Summary: Jokiyhtiö ei vastusta kalanhoitovelvoitteiden avaamista sinänsä, mutta pitää esitettyjä vaatimuksia kohtuuttomina.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Kala-aktiivi  Jasper Pääkkönen  toivoo kansalaisliikettä, joka auttaisi painostamaan Kemijoki Oy:tä taipumaan vaatimuksiin Kemijoen voimaloiden kalateistä.
 Pääkkösen mielestä on käsittämätöntä, että Kemijoki Oy on ilmoittanut vastustavansa sille asetettavia uusia velvoitteita.
 – On käsittämätön tilanne, että valtion omistama yhtiö taistelee valtion asettamia tavoitteita vastaan. Se on sotii yleistä oikeustajia ja maalaisjärkeä vastaan, Pääkkönen sanoo.
 Ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkosen  (vihr.) mukaan valtio-omisteiselta Kemijoki Oy:ltä odotetaan  hallitusohjelman mukaisesti  esimerkillistä toimintaa vaelluskalojen luontaisen lisääntymisen edistämiseksi.
 – Meillä on hallitusohjelmassa vahvat kirjaukset siitä, että haluamme huolehtia uhanalaisista vaelluskalakannoista. Ne ovat lajeina jo tärkeitä, mutta niillä on myös suuri matkailullinen merkitys, Mikkonen sanoo.
 Pääkkösen mielestä Suomen tilanne virtavesien hoidon ja vaelluskalakantojen osalta on suorastaan hävettävän huono.
 – Meillä oli 35 Itämereen laskevaa lohijokea, mutta nyt niitä on enää kaksi.
 Keskiviikkona Yle Areenan erikoislähetyksessä keskusteltiin Kemijoen lohen paluusta, siihen liittyvistä kiistoista ja haasteista. Mukana lähetyksessä muun muassa  kala-aktiivi Jasper Pääkkönen, ympäristöministeri Krista Mikkonen ja Kemijokiyhtiön johtoa . Lähetys on katsottavissa Yle Areenasta.

 Jokiyhtiö: Kaikkea mahdollista vaaditaan
 Mikkonen kertoo pitävänsä valitettavana sitä, että valtionyhtiöt ovat toisinaan pullikoineet niille asetettuja velvoitteita vastaan jopa oikeuskeinoin.
 Lapin ELY-keskus on jättänyt  hakemuksen Kemijoen kalanhoitovelvoitteen avaamiseksi . Hakemuksessaan kalastusviranomainen vaatii muun muassa kalateitä ja alasvaellusreittejä kaikkiin Rovaniemen alapuolisiin Kemijoen voimalaitoksiin.
 Kemijoki Oy on jyrkästi  kritisoinut hanketta , erityisesti vaatimuksia kalateiden rakentamisesta. Toimitusjohtaja  Tuomas Timosen  mukaan ELY:n  vaatimukset ovat kohtuuttomia .
 – Lapin ELY-keskuksen tekemä uusi hakemus on kohtuuton. Kalatiet, alasvaellusreitit, lisäistutuksia, vaellusaikana joen käyttö pitäisi tehdä kalojen ehdoilla. Oikeastaan kaikkea mahdollista vaaditaan, Timonen sanoo.
 Jokiyhtiön ympäristöpäällikkö  Erkki Huttula  muistuttaa, että jokiyhtiö ei sinänsä vastusta velvoitteen muuttamista esimerkiksi kalatien rakentamisvelvoitteeksi.
 Hannele Pokka: Vesilaki pitäisi uudistaa
 Jasper Pääkkösen mukaan vesivoimayhtiöt ovat ainoa teollisuudenala, jolla ei ole lakisääteistä velvoitetta päivittää ympäristövastuitaan. Hänen mukaansa vesilakia olisi välttämätöntä päivittää tältä osin.
 Samaa mieltä on ympäristöministeriön kansliapäällikkö, rovaniemeläislähtöinen  Hannele Pokka .
 – Vesilainsäädäntöä pitäisi tarkistaa. Se on aika yhtiömyönteinen. Euroopan unionissakin edellytetään, että laissa otetaan huomioon vesien tila, johon myös vaelluskalojen nousumahdollisuus kuuluu, Pokka muistuttaa.
 Ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkosen valtionyhtiöltä edellyttämä esimerkillisyys tarkoittaa käytännössä sitä, että jos yhtiöiltä vaaditaan vaelluskalan nousuedellytysten turvaamista patojen ohituksia rakentamalla, niiden on ne myös tehtävä.
 – Tietämys tästä on lisääntynyt koko ajan, että kestävin tapa turvata vaelluskalakannat on huolehtia luontaisen kierron turvaamisesta: siitä, että kalat pääsevät nousemaan ylävirtaan lisääntymään, että ne pystyvät palaamaan merivaellukselle ja sieltä taas jokeen, listaa ympäristöministeri Krista Mikkonen.
 Jasper Pääkkönen muistuttaa, että toimivia kalateitä osataan rakentaa kaikissa Suomen naapurimaissa ja maailmalla, joten se onnistuu myös Suomessa – jokiyhtiön epäröinnistä riippumatta.
 – Se ei ole mitään rakettitiedettä. Luonnollisia, puromaisia ohitusuomia, eikä mitään betonihökötyksiä tai uusia innovaatioita.
 Ympäristöministeriön kansliapäällikkö Hannele Pokka Mikko Koski / Yle
 Kerran tehtyä vääryyttä on vaikea tunnustaa?
 Lapin  ELY-keskuksen hakemus  Kemijoen kalanhoitovelvoitteen avaamiseksi jätettiin jo vuonna 2017, mutta sen käsittely on vielä kesken. Viime kesänä aluehallintovirasto pyysi ELY:ltä hakemukseen täydennyksiä.
 Avista arvioidaan, että hakemus etenee kuulutusvaiheeseen aikaisintaan loppuvuodesta tai ensi vuoden alussa. Ympäristöministeriön kansliapäällikön Hannele Pokan mielestä ELY näyttää tässä valmistautuneen pitkään oikeudenkäyntiin.
 Miksi luonnolle tehtyä haittaa ei ole vieläkään saatu korjattua? Sitä ihmettelee myös Pokka.
 – Johtuuko se siitä, että kun kerran tehty väärin, niin sitä on kauhean vaikea tunnustaa että se pitäisi korjata? Tässä on erikoinen tilanne, kun katsoo naapurimaihin, joissa on tehty toimivia kalateitä, Pokka sanoo.
 Tällä hetkellä toimiva kalatie on ainoastaan Pohjolan Voima Oy:n Isohaaran voimalaitoksessa. Lisäksi Kemijoki Oy on kokeillut Taivalkosken voimalassa kalojen ylisiirtoon Kalasydän-laitetta.
 Lue myös:
 Pitäisikö valtion käyttää omistajaohjausta vaelluskalojen ohitusreittien kuntoon laittamiseen? – Yle kysyi Lapin kansanedustajilta, näin he vastasivat
 Kauna Kemijoen valjastajia kohtaan ei katoa, vaikka toivoa lohen paluusta on vielä – näin 4 miestä puhuu kuningaskalasta ja patoamisen jäljistä
 Vaelluskaloille uusi reitti: Kemijoen Taivalkoskelle rakennetaan ensimmäistä kertaa ohitusratkaisu padon yli

Jasper Pääkkönen Kemijoen kalateistä: "Käsittämätön tilanne, että valtionyhtiö taistelee valtion asettamia tavoitteita vastaan"


Summary: Eniten palautetta tulee lumenpoistosta ja liukkaudentorjunnasta.

Maanteiden talvihoitoon käytetään alkavana talvena aiempaa enemmän rahaa, kertoo Väylävirasto.
 Väylävirasto ja alueelliset ELY-keskukset käyttävät tänä talvena maanteiden talvihoitoon arviolta 117 miljoonaa euroa, mikä on noin kuusi miljoonaa euroa enemmän kuin viime talvena. Toissa talveen verrattuna on saatu 12 miljoonaa euroa lisää teiden auraukseen ja muuhun talvihoitoon.
 Talvikunnossapidon hoitoluokkia nostettiin viime vuodenvaihteessa useilla teillä. Noin 90 prosenttia tieliikenteestä kulkee nyt korkeimpien talvihoitoluokkien teillä.
 Teiden talvihoidon toimintalinjat laitettiin vuosi sitten kokonaan uusiksi. Ne määrittävät muun muassa sen, miten tiet jaetaan eri hoitoluokkiin.
 – Erityisesti kiinnitetään huomiota vilkkaisiin teihin ja raskaan liikenteen kannalta tärkeisiin teihin, sanoi tieliikennejohtaja  Pekka Rajala  Väylävirastosta.
 Tienkäyttäjät ovat teiden talvikunnossapitoon jonkin verran aiempaa tyytyväisempiä. Väyläviraston tekemän kyselyn mukaan viime talvena yksityishenkilöistä lähes puolet oli tyytyväisiä talvikunnossapitoon. Toissa talvena tyytyväisiä oli vain kolmannes vastaajista.
 Ilmastonmuutos ja keliolosuhteet palautteen taustalla
 Talvihoidosta tulevan palautteen määrä on kasvanut voimakkaasti, kertoi asiakaspalvelupäällikkö  Katariina Korteoja  Liikenteen asiakaspalvelusta.
 – Varmaan yksi syy on talvien muuttuminen hyvin erikoisiksi ja erilaisiksi, Korteoja sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Korteojan mukaan palautteen määrän kasvuun vaikuttavat ilmastonmuutos ja keliolosuhteet, mutta myös uudet kanavat, joiden kautta ihmiset voivat antaa palautetta.
 Eniten yhteydenottoja tulee lumenpoistoon ja liukkaudentorjuntaan liittyvissä asioissa.
 – Ja kuinka ollakaan, ihmisillä on kannanotto (teiden) suolaukseen, sekä puolesta että vastaan. Näitä me käsittelemme paljon, Korteoja kertoi.
 Lisäksi tienkäyttäjät antavat palautetta muun muassa urakoitsijoiden toiminnasta, tienpinnan epätasaisuuksista ja liikennemerkkien näkyvyydestä.

Maanteiden talvihoitoon lisärahaa – kansalaispalautteen määrä kasvanut voimakkaasti


Summary: Rangaistusta lievennettiin pojan nuoren iän takia. Syyte tapon yrityksestä hylättiin.

Veteliläispoika on tuomittu Pohjanmaan käräjäoikeudessa Kokkolassa vuoden ja kahdeksan kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Hän ajoi reilu vuosi sitten valottomalla moottoripyörällä kahta häntä pysäyttämässä ollutta poliisia kohti.
 Oikeus katsoi, että poika on syyllistynyt törkeään liikenneturvallisuuden vaarantamiseen sekä virkamiehen väkivaltaiseen vastustamiseen nuorena henkilönä.
 Sen sijaan käräjäoikeus hylkäsi syytteet tapon yrityksestä. Pojan rangaistusta lievennettiin nuoren iän takia. Poika oli tekohetkellä vasta 15-vuotias.
 Poika ajoi viime vuoden joulukuussa valottomalla moottoripyörällä lähes sadan kilometrin tuntivauhtia. Ensin hänet yritti pysäyttää yksi poliisi, joka väisti pyörää.
 Sen jälkeen poika yritti syyttäjän mukaan tappaa toisen poliisin ajamalla tätä kohti valottomalla moottoripyörällä. Poliisilla oli päällään heijastimilla varustettu virkapuku. Lisäksi kolmas poliisi yritti pysäyttää pojan punaisella pysähtymismerkillä. Tielle pysäköidyssä poliisiautossa olivat päällä kahden väriset pysäytysvalot.
 Poika myönsi syyllistyneensä vain liikenneturvallisuuden vaarantamiseen. Muut syytteet hän kiisti.
 Käräjäoikeus katsoo päätöksessään, että tuomion tulee olla ankara. Teko on ollut oikeuden mukaan hyvin vaarallinen, koska poliisi olisi todennäköisesti kuollut tai vammautunut vakavasti törmäyksessä.
 Lue myös:
 Poika ajoi moottoripyörällä häntä pysäyttänyttä poliisia kohti – syytetään tapon yrityksestä

Moottoripyörällä poliisia kohti ajanut teinipoika sai lähes 2 vuotta ehdollista vankeutta


Summary: Inarissa mitattiin tänään 35 senttimetrin lumikerros.

Tykkylunta on jo näkynyt mäntyjen päällä. Kaiken kaikkiaan lunta on tullut pohjoiseen hyvin paljon, Keski-Lappiin jopa poikkeuksellisen paljon, kun eletään vasta marraskuun alkua.
 Eniten lunta mitattiin tänään Inarissa, Pohjois-Lapin puolella. Mittari näytti 35 senttimetrin lumikerrosta.
 35 sentin lumikerroksessa ei ole kyse maailmanennätyksestä, mutta yleensä marraskuun alussa ei vastaavaa ole. Oikeastaan vastaavaa tapahtuu harvemmin kuin kerran 30 vuoden aikana. Siksi Ylen meteorologi  Matti Huutosen  mukaan kyseinen lumimäärä on tilastoissa poikkeuksellinen –  vuodenaikaan nähden .
 – Vastaavia lukemia mitataan yleensä joulukuussa, Huutonen sanoo.
 Normaali lukema tälle ajalle Pohjois- ja Keski-Lapissa on Huutosen mukaan noin 10–15 sentin luokkaa.
 Huutonen lisää, että viime vuonna lunta oli samoilla alueilla poikkeuksellisen vähän, jos ollenkaan. Asiaa havainnollistaa kuva Sodankylän lumitilanteesta, jonka Helsingin yliopistossa tohtoriksi väittelevä meteorologi  Mika Rantanen  jakoi maanantaina Twitterissä:
 Lunta näyttäisi Ylen Huutosen mukaan olevan paljon myös Kainuun suunnilla, esimerkiksi Puolangan mittausasemalla. Lisäksi nyt näyttäisi siltä, että lumi ei ole heti lähdössä Lapista eikä Kainuusta.
 – Saattaa olla jo pysyvä lumi tälle talvelle, Huutonen miettii Lapin tilannetta.
 Matti Huutonen / Yle

Pohjoisessa on nyt poikkeuksellisen paljon lunta – vastaavaa nähdään harvemmin kuin kerran 30 vuodessa


Summary: Aiesopimukset tehtiin presidentti Emmanuel Macronin valtionvierailulla Kiinassa.

Ranska ja Kiina ovat sopineet tekevänsä 13,5 miljardin euron arvosta kauppasopimuksia, kiinalaisviranomaiset kertoivat keskiviikkona lehdistötilaisuudessa.
 Aiesopimukset tulevista hankkeista tehtiin Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  vieraillessa tällä viikolla Kiinassa.
 Sopimuksia solmittiin energiatuotannon, ilmailuteollisuuden ja maatalouden saralla, uutistoimisto Reuters kirjoittaa.
 Maat sopivat muun muassa LNG-terminaalin rakentamisesta Tianjinin satamakaupunkiin ja nestekaasun jakelusta Jangtsejoen suistolle. Kiina ja Ranska ilmoittivat myös yrittävänsä päästä sopimukseen ydinvoimalan polttoaineen valmistuslaitoksen sijainnista ja hinnasta tammikuuhun 2020 mennessä.
 Laitoksen toimittaja on ranskalainen yhtiö Orano, joka tunnettiin aikaisemmin nimellä Areva.
 Ilmailusektorilla Kiina lupasi tukea maansa Airbus-hankintoja ja auttaa eurooppalaista lentokonevalmistajaa investoimaan lisää Kiinaan, uutistoimisto Xinhua raportoi.
 Maatalouden saralla kaksikymmentä ranskalaista yritystä sai luvan viedä siipikarjaa, nautaa ja sianlihaa Kiinaan. Ranskan presidentin toimiston mukaan siipikarjaa koskevat säännöt laajennettiin koskemaan myös ankkoja, hanhia ja hanhenmaksaa.

Kiina ja Ranska sopivat 13,5 miljardin euron kaupoista


Summary: Miksi Berliinin muuri rakennettiin 1961 ja miten se purettiin 1989? Katso videolta 50 vuoden tarina alle viidessä minuutissa.

Euroopan kuuluisin muuri sekä rakennettiin että revittiin alas yllättäen.
 Lauantaina 9. marraskuuta tulee kuluneeksi tasan 30 vuotta Berliinin muurin murtumisesta. Rajalinja aukesi nopeammin kuin odotettiin. Se myös suljettiin tavalla, joka järkytti berliiniläiset.
 Muuri synnytti kriisitunnelmat
 Itä-Saksa herätti berliiniläiset jaettuun kaupunkiin elokuisena aamuna 1961.
 Yhden yön aikana Saksan demokraattisen tasavallan DDR:n rajajoukot sulkivat massiivisella operaatiolla rajan Itä- ja Länsi-Berliinin välillä piikkilankaesteillä. Myöhemmin rajalle nousi betonimuuri.
 Itä-Saksan yllätysveto kiristi tunnelmat Berliinissä. Heti lokakuussa välikohtaus rajalinjalla ajoi amerikkalaiset ja neuvostopanssarit piiput tanassa vastatusten keskellä kaupunkia.
 Kansalaisten vastarinta taivutti Itä-Saksan johdon
 Muuri jäi kuitenkin paikalleen ja vakiinnutti vuosikymmeniksi Berliinin jaon kahdeksi kaupungiksi.
 1980-luvun lopulla itäsaksalaisten demokratianälkä ja mielenosoitukset voimistuivat. Kansalaiset halusivat vapaan matkustusoikeuden.
 Itä-Saksan johto taipui helpottamaan matkustussäännöksiä. Se järjesti 9. marraskuuta 1989 tiedotustilaisuuden, jossa muutoksista kerrottiin.
 Yksi lause riitti murtamaan rajan lopullisesti
 Avainhenkilöksi nousi puoluevirkailija, joka tuli tiedotustilaisuuteen vajavaisin tiedoin.  Günter Schabowski  luki tiedotetta suorassa tv-lähetyksessä:
 – Keskuskomitea on päättänyt avata rajanylityspaikat DDR:n ja liittotasavallan välillä.
 – Milloin päätös tulee voimaan, huutelivat toimittajat innoissaan.
 – Ilmeisesti heti... ilman viivettä, vastasi Schabowski.
 Se riitti. Kymmenet tuhannet ihmiset ryntäsivät välittömästi rajanylityspaikoille. Berliinissä muurin purkaminen alkoi jo samana iltana.
 Videolta näet muurin koko tarinan.

Tiesitkö, kuka lausui sanat, joiden myötä Berliinin muuri murtui 30 vuotta sitten – vahingossa?


Summary: Ilman ohikulkijan suurta auttamishalua Petra Peipon elämä olisi kenties jo päättynyt.

Sinä iltana 15-vuotias  Petra Peippo  oli karannut hoitolaitoksesta ja istui Huokausten sillan kaiteella Lappeenrannan keskustan tuntumassa.
 Muutaman metrin alempana siinsivät vilkas maantie ja rautatie.
 – Istuin tässä sillan kaiteella ja odottelin junaa tai rekkaa. Olin päättänyt riistää itseltäni hengen, kertoo Petra Peippo.
 Olin kirjottanut läheisimmilleni viestit, laskin puhelimen alas. Istuin ja hengitin syvään, muutama ihminen tuolloin käveli ohi, eivät reagoineet mitenkään.  Petra Peippo Facebook-kirjoituksessaan
 Siitä hetkestä on nyt melko tarkalleen neljä vuotta. Yhtä pitkä aika on kulunut siitä, kun Petra Peippo on viimeksi Huokausten sillalla käynyt.
 Nyt hän on tässä satunnaisen ohikulkijan ansiosta. Petra Peippo muistaa, että auttaja oli nuori nainen. Hän haluaa löytää naisen ja kiittää, sillä nainen pelasti hänen elämänsä.
 Kaikki kaatui päälle
 Petra Peippo palaa muutaman vuoden takaiseen lapsuuteensa.
 – Kaikki koulukiusaamiset, itseinho, nuoren ihmisen ongelmat. Kaikki tuntui silloin kaatuvan päälle.
 Peruskoulun kuudennella luokalla eli 12-vuotiaana hänellä diagnosoitiin keskivaikea masennus. Asiat alkoivat hiljalleen kasaantua.
 Yläkoulun aikaan Petra Peippo asui nuorten psykiatrisessa hoitolaitoksessa Lappeenrannassa, mutta siitä huolimatta hän ei tuntenut saavansa apua.
 – Olisin kaivannut tukea ja kannustusta. Se ei paljon lohduttanut, että minua vahdittiin 24/7.
 Petri Kivimäki/Yle
 Hoitolaitoksessa Petra Peippo tunsi olonsa turvattomaksi. Hän odotti, että joku olisi jutellut hänen kanssaan ja kysynyt, miten voit.
 – Kerran viikossa muistaakseni oli sellainen hetki, että pääsi hoitajan kanssa juttelemaan kunnolla.
 Jäljelle jäi enää epätoivo.
 – Huusin apua, mutta kukaan ei auttanut.
 Kunnes tulit sinä. Autoit alas, halasit ja sanoit ohikulkijoille että soittaisivat ambulanssin. Sanoin ettei tarvitse, olen läheisellä osastolla hoidossa. Sanoin muistaakseni, että voin yksinkin sinne kävellä, mutta ei. Sinä saatoit minut, koko matkan olin kainalossasi, juttelit minulle mukavia.  Petra Peippo facebook-kirjoituksessaan.
 Suomessa itsemurhan tekee vuodessa yli 800 ihmistä. Itsemurhaa yrittäviä on joka vuosi arviolta 30 000.
 Itsemurhien ehkäisykeskus on tavannut yli 1 000 itsemurhaa yrittänyttä henkilöä. Keskuksen kriisityöntekijä  Harri Sihvolan  mukaan ihminen ei yleensä päädy itsemurhaan hetken mielijohteesta.
 – Se on pitkä prosessi. Joillakin tarina alkaa jo omien vanhempien elämästä, joillakin omasta varhaislapsuudesta. Itsemurhayrityksen selittäminen jollain yhdellä syyllä on virheellistä, sanoo Sihvola.
 Sillalta on matkaa Petra Peipon silloiseen hoitopaikkaan muutama sata metriä.  Petri Kivimäki/Yle
 Petra Peippokin uskoo, että itsemurhaa pohtivien määrä on suuri, mutta harva niistä ajatuksista tietää. Huoli läheisistä pitää ihmisen hengissä.
 – Taustalla ovat työ, lainat, lapset, perhe ja suku. Niitä ei vain voi jättää, pohtii Peippo.
 Myös Petra Peipolla oli 15-vuotiaana läheiset ja perhe.
 – Silloin vain ajattelin, että hällä väliä. Oletin, että kerran se vain heitä kirpaisee ja he pärjäävät ilman minuakin.
 Jos en aivan väärin muista, kerroit opiskelevasi psykologiksi/psykiatriksi/psykologiaa. Ja ai niin, totta kai kerroit silloin nimesi. Se nimi oli vuoden minulla tallessa. Ajattelin ottavani yhteyttä, kun olen siihen valmis.  Petra Peippo Facebook-kirjoituksessaan.
 15-vuotias Petra Peippo istui Huokausten sillan kaiteella odottamassa sopivaa hetkeä hypätä.
 Neljä, viisi ihmistä käveli ohi. Kukaan ei tehnyt mitään, kunnes yksi nainen pysähtyi.
 – Sankari auttoi minut alas. Oikeastaan hän otti minut sieltä väkisin pois. Sitten hän kysyi minulta, että mitä kuuluu. Hän oli valmis soittamaan ambulanssin ja viemään minut hoitoon. Hän pelasti minut, kertaa Petra Peippo joulukuisia tapahtumia.
 Petri Kivimäki/Yle
 Auttaja saattoi Petra Peipon takaisin hoitolaitokseen, josta Peippo oli aiemmin karannut. Auttaja piti häntä koko ajan kainalossaan.
 – Hän varmasti yritti viedä ajatuksiani muualle, kun puhui niin mukavia.
 Vuoden ajan Petra Peippo keräsi rohkeutta ja etsi oikeaa hetkeä kiittää pelastajaansa. Oikeaa hetkeä ei vain tullut. Lopulta auttajan nimi katosi ja hävisi muistista.
 Saavuttiin perille, tuskin edes typeränä sinua edes kiitin. Jäit juttelemaan hoitajille. Nyt haluaisin kasvokkain kiittää. Mutta mistä löydän sinut? Ulkonäöstä en juurikaan muista, talvivaatteet sinulla oli päällä.  Petra Peippo Facebook-kirjoituksessaan
 Viime maanantaina Petra Peippo lopulta rohkaistui ja alkoi etsiä pelastajaansa sosiaalisen median avulla. Etsintäkuulutuksen hän laittoi Facebookin eri ryhmiin.
 Kului pari tuntia, kun Lappeenranta-ryhmässä viestin nähnyt nainen otti Petra Peippoon yhteyttä.
 – Hän oli todella hämmentynyt. Kertoi miettineensä minua aina silloin tällöin, kertoo Petra Peippo.
 Pelastaja ei halua tulla julkisuuteen, koska hänen mielestään teko oli sellainen, joka kenen tahansa olisi pitänyt tehdä. Hän ei halua erityistä huomiota tai kiitosta.
 Petra Peippo on pelastajalleen äärettömän kiitollinen. Hänellä kävi hyvä onni, sillä niin moni oli jo kävellyt ohi. Pelastaja kuitenkin pysähtyi.
 Juttele arkisia asioita
 Itsemurhien ehkäisykeskuksen kriisityöntekijä Harri Sihvola on työskennellyt 14 vuotta itsemurhia yrittäneiden ihmisen parissa. Hän kertoo, että hyvin monet yritykset ovat päättyneet sivullisen väliintulon takia.
 Keskustelu ja arkisista asioista jutteleminen on paras keino, jos tapaa itsetuhoisen ihmisen.
 – Joku satunnainen ohikulkija on ollut huolissaan toisen synkistelystä ja ruvennut kyselemään kuulumisia. Mikä tahansa satunnainen puhekontakti estää ihmisen itsemurhayrityksen, kertoo Sihvola.
 Petri Kivimäki/Yle
 Sihvola kertoo, että kannattaa kysellä ihan tavallisia asioita: "Onpas kiva, kun on kevät tulossa", "Onpas nätti päivä tulossa", "Mihin junaan olet menossa?", "Onko sinulla kaikki hyvin?", "Mikä sinun nimesi on?"
 – Joku pysähtyy, auttaa alas kaiteelta, juttelee ja tarttuu olkapäästä. Sillä tavalla ihmiset auttavat toisia ihmisiä.
 Puhumisella on tärkeä osuus, sillä se tuo ihmisen aivot takaisin rationaaliselle alueelle ja avun vastaanottaminen alkaa olla mahdollista.
 – Todennäköisesti myös tämän tarinan nuori nainen on tiennyt mistä apua saa, mutta kun hän on ollut itsetuhoisessa tilassa, ei avun saamisen mahdollisuus ole edes käynyt mielessä. Mahdollisuus ottaa apua vastaan on vasta silloin, kun aivot toimivat kunnolla, kertoo Harri Sihvola.
 Jos kyseessä on akuutti itsemurhatilanne, kannattaa Sihvolan mukaan soittaa hätäkeskukseen.
 Petra Peippo uskoo, että ihmisiä pelottaa alkaa kysellä vieraalta ihmiseltä kuulumisia.
 – Ihmiset eivät tiedä, miten auttaa. Mutta eihän siihen ole aina oikeata vastausta. Tärkeintä on, että yrittää auttaa.
 Elämä hymyilee jälleen
 Nyt neljä vuotta myöhemmin 19-vuotias Petra Peippo kävelee Huokausten sillalla hymyillen. Hän vaikuttaa hyvinvoivalta ja tyytyväiseltä elämäänsä.
 – Kiitos kysymästä, hyvää kuuluu.
 Peippo valmistui viime kesänä lähihoitajaksi. Nyt arki kuluu vanhusten parissa. Lisäksi hän on aloittanut lukion, ja haaveena on saada valkolakki.
 Neljän vuoden takaisen pelastajansa hän tapaa tulevana lauantaina.
 Katse piirtyy Huokausten sillan alla kulkevalle maantielle.
 – Kun itselläni oli tuska ja paha olla, en oikeasti pystynyt ajattelemaan, mitä se itsemurha olisi minun perheelleni tarkoittanut. On pelottavaa miettiä, että silloin olin valmis menettämään kaiken ja heittämään kaiken pois.

15-vuotias tyttö istui sillan kaiteella ja odotti rekkaa, jonka alle hypätä – yksi ohikulkija pysähtyi ja sanoi pelastavat sanat: "Mitä kuuluu?"


Summary: Venäjän parlmentti pyysi syksyllä maan ulkoministeriötä harkitsemaan saksalaisen Deutsche Wellen toimiluvan kieltämistä Venäjällä.

Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  sanoo, ettei hän tue maan parlamentin esitystä kieltää muun muassa Saksan radion ulkomaanpalvelun Deutsche Wellen toiminta Venäjän alueella. Asiasta kertoo uutistoimisto Interfax.
 Ulkomaiden vaikutusta Venäjällä tutkiva parlamentin komissio  pyysi syyskuussa  ulkoministeriötä harkitsemaan Deutsche Wellen toimiluvan kieltämistä. Komissio katsoi, että Deutsche Welle oli rikkonut Venäjän lakeja kannustamalla venäläisiä laittomaan poliittiseen toimintaan. Komission näkemyksen mukaan mediayhtiö on Venäjän lain näkökulmasta "ulkomainen agentti.
 Komissio kertoi syyskuussa tutkivansa myös, sitä onko muun muassa Britannian yleisradioyhtiö BBC rikkonut Venäjän lakeja.
 Lehdistönvapaus ja toimittajien turvallisuus Venäjällä ja ETYJ-alueella -nimisessä tilaisuudessa puhunut Lavrov arvosteli kovin sanoin venäläisjournalistien työn rajoittamista useissa eri maissa. Ulkoministerin mukaan venäläistoimittajien työn rajoittamisessa on kyse poliittisesta sensuurista.
 Lavron käytti esimerkkinä viime kesänä Lontoossa järjestettyä kansainvälistä lehdistönvapauskonferenssia, josta Venäjän valtionmediat RT ja Sputnik jätettiin ulkopuolelle. Järjestäjät perustelivat tätä sillä, että kyseiset mediat ovat olleet aktiivisessa roolissa disinformaation levittämisessä.
 Lisää aiheesta:
 Venäjän parlamentin komissio haluaa kieltää Deutsche Wellen – "Selvästi ulkomainen agentti"
 Venäläiselle RT-kanavalle määrättiin Britanniassa 225 000 euron sakot yksipuolisesta uutisoinnista

Venäjän ulkoministeri torjui parlamentin esityksen Deutsche Wellen toiminnan kieltämisestä Venäjällä


Summary: Helsingin käräjäoikeus katsoi aiemmin, että Tullin ex-pääjohtaja Antti Hartikaisen menettely oli tahallinen.

Helsingin hovioikeus on tuominnut Tullin entisen pääjohtajan Antti Hartikaisen tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta 1 000 euron sakkorangaistukseen.
 Hovioikeuden mukaan Hartikainen syyllistyi huolimattomuuteen, kun hän ei poistunut kokoustilasta vaikka oli jäävännyt itsensä asian käsittelystä.
 Tullin johtoryhmän kokouksessa marraskuussa 2015 päätettiin jatkaa alkoholin laittoman maahantuonnin tehostettua valvontaa ja panna määräaikaiset tehtävät hakuun.
 Hartikaisen vaimo työskenteli tuolloin Viinaralli-operaatiossa määräaikaisena tullitarkastajana. Kokouksessa ei päätetty, keitä virkoihin valitaan.
 Hovioikeus katsoi Hartikaisen syyllistyneen käräjäoikeuden aiemmasta ratkaisusta poiketen tuottamukselliseen virkavelvollisuuden rikkomiseen.
 Hovioikeus otti huomioon, että Viinarallin jatkaminen oli otettu johtoryhmässä käsiteltäväksi asialistan ulkopuolelta eikä Hartikaiselle kerrottu asiasta etukäteen.
 Oikeuden mukaan Hartikaisella ei siten ollut ollut juurikaan aikaa harkita esteellisyyttään, vaan hän oli joutunut tekemään päätöksen välittömästi.
 Hartikainen oli arvioinut, ettei hänen ollut ollut välttämätöntä poistua kokoustilasta vaan että pidättäytyminen osallistumasta asian käsittelyyn oli ollut riittävää.
 Käräjäoikeuden tuomitsemaa lievää kymmenen päiväsakon suuruista sakkorangaistusta ei hovioikeuden mukaan kuitenkaan ollut syytä alentaa
 Hartikainen kiisti hovioikeudessa syyllistyneensä rikokseen ja vaatii käräjäoikeuden toukokuussa 2018 antaman sakkotuomion kumoamista.
 Syyttäjä ei valittanut käräjäoikeuden tuomiosta.
 Kerromme hetken kuluttua aiheesta lisää.
 Lue myös:
 Tullin entinen pääjohtaja Antti Hartikainen johtamaan EU:n Ukraina-operaatiota
 HS: Tullin pääjohtaja Antti Hartikainen jättää tehtävänsä
 Tullin pääjohtaja ei tyydy tuomioonsa – valittaa tonnin sakoista hovioikeuteen
 Virkavelvollisuuden rikkomisesta tuomittu Tullin pääjohtaja ei saa potkuja
 Tullin pääjohtaja virkarikostuomiostaan: "Olen suuresti yllättynyt" –
Käräjäoikeuden mukaan ei piitannut lainsäädännöstä

Hovioikeus tuomitsi Tullin ex-pääjohtajan sakkoihin – Hartikainen syyllistyi huolimattomuuteen


Summary: Marimekko ennustaa koko kuluvatn vuoden liikevaihdon yltävä viime vuotta suuremmaksi.

Marimekon liikevaihto kasvoi heinä–syyskuussa 15 prosenttia 34,5 miljoonaan euroon. Vertailukelpoinen liikevoitto parani 24 prosenttia ja oli 7,8 miljoonaa euroa.
 Marimekon mukaan liikevaihto kasvoi kaikilla markkina-alueilla. Kasvua toivat etenkin vähittäis- ja tukkumyynti Suomessa sekä vertailukautta suuremmat lisenssituotot ja tukkumyynti Aasian ja Tyynenmeren alueilla.
 Tulosta paransi myynnin kasvu, vaikka myyntiä heikensivät korkeammat kiinteät kulut.
 Marimekko kertoo tiedotteessa, että sen pitkän aikavälin kasvustrategiassa ytimessä on laajemman globaalin asiakaskunnan puhutteleminen.
 Marimekko-konsernin liikevaihdon arvioidaan tänä vuonna olevan edellisvuotista korkeampi ja myös vertailukelpoisen liikevoiton ennakoidaan olevan edellisvuotista korkeampi, arviolta noin 17 miljoonaa euroa.

Kotimaan myynti ja lisenssitulot kasvattivat Marimekkoa


Summary: Länsi ei ole enää esikuva, sanoo Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen.

Kun Berliinin muuri murtui, liberaalin demokratian voittokululle ei näyttänyt olevan esteitä. Viime vuosina tuon ajan unelmat ovat kuitenkin murtuneet. On koittanut demokratian laskukausi, ja itäisessä Euroopassa ei enää ihailla länttä.
 Samalla Euroopan unioni ja Yhdysvallat ovat aikaisempaa kykenemättömämpiä ja haluttomampia puolustamaan demokratiaa maailmalla. Kiina on puolestaan yhä useammalle köyhälle maalle esimerkki lännen sijaan.
 – Kiina on todistanut sen, että voi olla kasvava talousmahti, joka kehittää erittäin innovatiivisia keksintöjä ilman liberaalia demokratiaa, sanoo Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja  Suvi Turtiainen .
 Yhdysvaltalaisen Freedom House -järjestön mukaan demokratian laskukautta on jatkunut jo 13 vuotta. Uusimmassa luokituksessaan Freedom House määritteli Euroopan unionin mustan lampaan, Unkarin, vain osittain vapaaksi maaksi.
 Kuuntele  Pekka Vahvasen  toimittama Mistä maailma puhuu -podcast:

Mistä maailma puhuu -podcast: Miksi liberaali demokratia ei
valloittanut maailmaa – tai edes Eurooppaa?


Summary: Vuosikymmenten oikeusprosessi Kemijoen lohikorvauksista oli viedä lappilaisten uskon. Unelma jalokalasta elää silti yhä.

Tasan 40 vuotta sitten Kemijokivarressa päätettiin, että nyt riittää. Joki oli valjastettu sähköntuotantoon, mutta selvyyttä voimalaitosrakentamisen haittojen korvaamisesta lappilaisille ei vieläkään ollut.
 Eri oikeusasteissa oli silloin jo vuosia puitu sitä, kuuluuko korvausvelvollisuus Suomen pisimpään jokeen ensimmäisen padon tehneelle Pohjolan Voimalle vai myös Kemijoki Oy:lle, kuka korvauksiin on oikeutettu ja paljonko niitä pitäisi maksaa.
 Marraskuun kuudentena 1979 yöjuna oli tuonut puolen sataa isäntää, kalamiestä ja maakuntapoliitikkoa Kemijokivarresta pääkaupunkiseudulle.
 Joukko marssi oikeusministeriöön.
 Vierailusta ei oltu ilmoitettu etukäteen, mutta huhut olivat kiirineet etelään asti ja delegaatio sai odotella pitkään, ennen kuin pääsi tavoittelemansa ministerin puheille.
 Vakavailmeiset isäntämiehet talvipomppineen ja turkislakkeineen otti vastaan kolmikymppisen oikeusministeri  Christoffer Taxell  (r.). Aivan koko sakkia ei tosin päästetty virkahuoneisiin, vaan osa sai jäädä odottelemaan käytäville.
 "Takaisin ei tulla ennenkuin päätös on saatu"
 Karvalakkilähetystön vaatimus oli, että vuosia oikeudessa venynyt kiista korvausten suuruudesta ratkaistaisiin poikkeuslailla.
 – Uho oli kova. Kun Rovaniemen asemalta lähdettiin, sanottiin lehdistölle että takaisin ei tulla ennen kuin on päätös asiasta saatu, muistelee Lapin maakuntasihteerinä karvalakkilähetystöön osallistunut  Jaakko Ylitalo .
 Kotiin tuomiset jäivät laihaksi: poikkeuslakia ei saatu, mutta asiaa käsittelevälle Vaasan vesiylioikeudelle Taxell saattoi sentään luvata lisää resurssia käsittelyn jouduttamiseksi.
 Kiistan ytimessä oli jokisuulle heti sotien jälkeen noussut voimalaitospato, Pohjolan Voima Oy:n rakentama Isohaara. Voimalaitoksen rakentaminen käytännössä hävitti satoja taloja elättäneen ja miljoonien markkojen kalastustulot jokivarteen tuoneen vaelluskalakannan.
 Katso Elävästä arkistosta:   Kun lohi katosi joesta
 Tänään keskiviikkona  kello 11 alkaa Yle Areenassa Kemijokea koskeva erikoislähetys , jossa keskustellaan lohen paluusta Kemijokeen ja siihen liittyvistä kiistoista. Mukana lähetyksessä muun muassa  kala-aktiivi Jasper Pääkkönen, ympäristöministeri Krista Mikkonen ja Kemijokiyhtiön johtoa .
 Seppo Suvela, Joonas Haverinen / Yle
 Nykyään arvokkaan lohijoen tukkimista voimalaitoksella jokisuulta mietittäisiin muultakin kuin voimatalouden kannalta. Sotien jälkeisessä Lapissa tilanteeseen vaikutti moni asia. Yksi kiireellisimmistä syistä oli se, että vetäytyvät saksalaisjoukot olivat lokakuussa 1944 tuhonneet Kemijoen ylittävät sillat.
 Joki olisi tosin valjastettu joka tapauksessa, uskoo  Kemijoen historiasta väitellyt   Kari Alaniska .
 – Pohjolan Voimalle jokisuu ei ollut ensisijainen paikka, sillä sitä pidettiin vaikeana olosuhteiden ja muun muassa sähkön siirtämisen etelään kannalta. Mutta siltojen räjäyttämisessä yhtiö havaitsi tilaisuutensa, sanoo Alaniska.
 Lohta oli padon alla tuhansittain
 Isohaara valmistui tilapäisellä rakentamisluvalla 1949 ja sen vaikutukset loheen alkoivat näkyä heti. Kudulle pyrkivää lohta oli padon alla joki puurona. Keminmaalaisen Tuiskuvaaran lohitalon perillinen  Martti Maunu  muistaa vielä viimeisen lohikesän 1948.
 – Muistan miten sukeltajat puhuivat siitä, miten lohiparvet kiersivät voimalaitoksen alla joessa, Maunu kertoo.
 Työvoimapulasta kärsivässä Lapissa voimalaitokset nähtiin 1950–60 -luvuilla tärkeinä työllisyyshankkeina.
 Niitä markkinoitiin myös sillä, että ne toisivat Lappiin teollisuutta ja lappilaisille halpaa sähköä.  Toimintaperiaatteensa mukaisesti  Kemijoki Oy myy tuottamansa sähkön omakustannushintaan omistajilleen. Suurimmat omistajat ovat Fortum, UPM ja pääkaupunkiseudun energiayhtiö Helen. Lappilaisomistusta yhtiössä on reilu 13 prosenttia.
 Kemijokivarren lohenkalastuksella oli tuhatvuotiset perinteet ennen joen patoamista. Kuvassa Hervan pato Keminmaan Liedakkalassa 1940-luvulla. Matti Hervan perikunta
 Vuonna 1949 valmistuneen Isohaaran voimalaitoksen haittoja alettiin selvitellä vasta 1950-luvun lopulla. Vesioikeus antoi vuonna 1964 laitokselle pysyvän luvan.
 Toistaiseksi lopullisen ratkaisunsa kalakorvauskiista sai vasta vuonna 1984. Vesioikeuksissa määrätyt korvaukset ja yhtiöiden kalanhoitovelvoite katsottiin tuolloin pysyviksi, ikuisesti voimassa oleviksi.
 Jokiyhtiöiden arvostelu on kiihtynyt
 PVO:n Isohaara aloitti Kemijoen valjastamisen energiantuotannolle, mutta sen on viimeistellyt valtio-omisteinen Kemijoki Oy. Se on rakentanut joen pääuomaan tähän mennessä seitsemän voimalaitosta.  Uusin hanke, Sierilä , on saanut vesitalousluvan, mutta ei vielä rakennuslupaa.
 Yhdessäkään Kemijoki Oy:n laitoksessa ei ole kalateitä, mutta  Taivalkoskella on kokeiltu  Kalasydän-laitetta lohien ylisiirrossa.
 2000-luvulla Kemijoen tilanne on herättänyt  kiihtyvää arvostelua . Siihen on vaikuttanut muun muassa se, että Pohjolan voima on vuosikymmenten jälkeen sallinut rakentaa Isohaaraan kaksi kalatietä, joista patoaltaaseen nousee  parhaimmillaan tuhansia  vaelluskaloja.
 Vuonna 2017 Lapin ELY-keskus jätti Pohjois-Suomen aluehallintovirastolle hakemuksen velvoitteen avaamiseksi. Sen mukaan joen tila on tällä hetkellä lainvastainen. ELY vaatii muun muassa kalateitä kaikkiin niihin Rovaniemen alapuolisen Kemijoen voimalaitoksiin, joissa niitä ei ole.
 Kemijoki Oy on  vastustanut velvoitteen avaamista  kiivaasti. Se on muun muassa teettänyt konsulttiyhtiöllä selvityksen, jonka mukaan kalatierakentaminen olisi  kestämätöntä yhtiön taloudelle .
 Lue myös:
 Jalokalat vai voimayhtiön rahat? Lasse Peltonen sovittelee uudella menetelmällä Pohjois-Suomen ikuisuuskiistoja
 Vaelluskaloille padot auki – tutkijat väläyttävät vuosikymmenien pattitilanteeseen jopa pakkokeinoja
 Jasper Pääkkönen: Voimayhtiöt syövät vielä hattunsa

40 vuotta sitten lohiriita sai aikaan marssin ministeriön käytäville – onko kalan paluu Kemijokeen enää mahdollinen? Katso suorana kello 11


Summary: Tulipalon syttymissyytä ei tiedetä.

Valkeakoskella Tehtaankadulla on iso tulipalo. Tulipalo on osoitteessa Tehtaankatu 7, joka on UPM Kymmenen Tervasaaren tehdas.
 Paikalle lähti peräti 23 yksikköä hätäkeskusilmoituksen mukaan. Pirkanmaan pelastuslaitoksen mukaan liekit ovat näkyvissä. Ensimmäinen yksikkö on vasta paikalla.
 Tulipalon syttymissyystä tai vahingoista ei ole tässä vaiheessa tietoa.
 Tervasaaren tehtaan johtaja  Laura Remes  sanoo, että tulipaloa selvitetään parhaillaan. Koko tehtaan työntekijöitä ei ole evakuoitu.
 Hälytys tuli kello 9.38.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Valkeakoskella iso tulipalo tehtaassa: paikalle lähti 23 yksikköä


Summary: Robottiauto havaitsi kävelijän jo kuusi sekuntia ennen törmäystä, mutta luokitteli hänet "esineeksi".

Uberin itseohjautuva auto ei tunnistanut liikennesääntöjä rikkonutta naista jalankulkijaksi vaan jatkoi matkaa kohtalokkain seurauksin, Yhdysvaltain liikenneturvallisuusviranomaiset sanoivat tiistaina.
 Tämä ohjelmistovirhe johti viime maaliskuussa naisen kuolemaan Arizonassa. Kyseessä oli tiettävästi kaikkien aikojen ensimmäinen robottiauton turma, jossa kuoli sivullinen jalankulkija.
 Nainen oli ollut ylittämässä tietä huonosti valaistusta kohdasta, jolla ei ollut suojatietä. Tällaisia jalankulkijoita ei oltu otettu huomioon robottiauton suunnittelussa, arvioi Yhdysvaltain kansallinen liikenneturvallisuuslautakunta NTSB.
 Onnettomuusraportin mukaan robottiauton ohjausjärjestelmä havaitsi polkupyöräänsä taluttaneen naisen lähes kuusi sekuntia ennen törmäystä, mutta luokitteli hänen "esineeksi".
 NTSB:n on määrä vahvistaa nämä johtopäätöksensä ja onnettomuuden todennäköisin syy 19. marraskuuta pidettävässä kokouksessa.
 Syyttäjät katsoivat aiemmin tänä vuonna, ettei Uber ole oikeudellisessa vastuussa naisen kuolemasta.
 Ei tehnyt äkkijarrutusta
 Auton ohjausjärjestelmä arvioi törmäyksen väistämättömäksi 1,2 sekuntia ennen kolaria.
 Se ei kuitenkaan käynnistänyt äkkijarrutusta tai väistöliikettä, koska ohjelma pyrki NTSB:n raportin mukaan vähentämään "ajoneuvon potentiaalia epävakaaseen käytökseen".
 Auto kuitenkin tuotti "äänihälytyksen ajoneuvon kuljettajalle samalla kun järjestelmä käynnisti suunnitelman ajoneuvon hidastamiselle" raportissa todetaan.
 Onnettomuuden jälkeen Uber keskeytti kaiken robottiautojen testauksen, mutta toimintaa on sittemmin jatkettu.
 Yhtiö on vakuuttanut Yhdysvaltain liikenneturvallisuuslautakunnalle, että sen robottiautot tulevat jatkossa tunnistamaan vastaavanlaisissa tilanteissa olevat jalankulkijat sekä jarruttamaan neljä sekuntia ennen mahdollista törmäystä.
 Lue lisää:
 Nainen jäi Uberin robottiauton alle Yhdysvalloissa – itseohjautuvan auton ensimmäinen sivullinen uhri
 Nainen kuoli robottiauton alle – Suomalaisasiantuntija: "Pimeällä anturi voi havaita liikkuvan kohteen ihmissilmää helpommin"

USA:n viranomaiset: Itseohjautuva auto ei tunnistanut jalankulkijaa, koska tämä rikkoi liikennesääntöjä


Tulli on käyttänyt kolmen vuoden ajan väärää valuutan muuntokurssilistaa muutamien valuuttojen kohdalla. Väärää listaa käytettiin 1. toukokuuta 2016 lähtien aina viime kesäkuun 30. päivään saakka.
 Yhteensä virheellisiä tullauksia on tuona aikana tehty noin 960 000, ja niiden takia nyt palautettava summa on noin 11,5 miljoonaa euroa.
 Kurssit olivat suomalaisen pankin vahmistamia myyntikursseja, mutta muutamien valuuttojen kohdalla olisi pitänyt käyttää Euroopan keskuspankin vahvistamia kursseja.
 Väärä kurssi oli tuona aikana käytössä muun muassa Venäjän ruplan, Ruotsin kruunun, Kiinan renminbin ja Yhdysvaltain dollarin kohdalla. Virhe johti siihen, että maahantuontiveron perusteena tavaran tullaus- ja arvonlisävero vahvistettiin noin 1,5-2,5 prosenttia liian suureksi.
 Palautukset aloitetaan mahdollisimman pian
 Tullin mukaan se aikoo aloittaa väärin perittyjen summien palauttamisen mahdollisimman pian, mutta muutamien tapausten kohdalla virheet saadaan korjattua vasta ensi vuoden puolella.
 – Tapausten suuren lukumäärän ja tullausarvon määrittämisessä noudatettavien EU-sääntöjen vuoksi arvioimme saavamme palautukset loppuun käsitellyiksi vasta ensi vuoden aikana, kertoo tullausjohtaja  Jarmo Räikkä .
 Alle kymmenen euron summaa Tulli ei oma-aloitteisesti palauta. Sen saamiseksi asiakkaan pitää tehdä itse hakemus Tullille. Ohje löytyy Tullin verkkosivuilta.

Tullissa käytettiin vuosia vääriä valuuttojen muuntokursseja – asiakkaille joudutaan palauttamaan miljoonia


Summary: Muutos on tapahtunut kymmenen viime vuoden aikana. Julkkisten tarinat ovat rohkaisseet monia.

Joensuulainen  Matias Kangas  kokee olleensa lapsesta asti jollain lailla masentunut. Ongelmat korostuivat 2010-luvun aikana. Tuli arjen ja elämänhallinnan hankaluuksia, jaksamisen puutetta ja mielialan laskua.
 – Tämä vuosikymmen on ollut minulle aikuistumisen ja itsenäistymisen aikaa. Samalla myös masennus alkoi kukkia, 29-vuotias Kangas kuvailee.
 Pahimpina päivinä Kangas ei pystynyt liikkumaan omasta huoneestaan vessaa pidemmälle. Hänestä tuntui, että rinnan päällä olisi ollut tuhannen kilon painoinen betoniharkko, joka esti liikkumasta.
 Hän uskoo, että sama tilanne on monella muullakin nuorella miehellä. Monilla mielenterveysongelmat ovat seurausta syrjäytymisestä ja alkoholinkäytöstä.
 – Tämmöiseen tilanteeseen johtavat monet asiat, kuten esimerkiksi vaikeudet opinnoissa, Kangas pohtii.
 Nuorten miesten maailma on muuttunut pehmeämmäksi
 Viime vuosina nuoret miehet ovat kuitenkin oppineet etsimään apua ongelmiinsa. Yhä useampi hakeutuu esimerkiksi psykoterapiapalveluiden piiriin.
 – Nuorten miesten maailma on muuttunut pehmeämmäksi ja tunteiden ilmaisu on helpompaa, arvioi THL:n kehittämispäällikkö  Esa Nordling .
 Myös monet psykoterapeutit ovat havainneet saman ilmiön.
 Joensuulainen Matias Kangas päätyi lopulta laittamaan sähköpostin, joka muutti suunnan koko nuoren miehen elämässä. Tammikuisena aamuna hän ymmärsi, että jotain pitäisi tehdä.
 – Laitoin vajaa viisi vuotta sitten sähköpostia koulun terveydenhoitajalle ja siitä asiat alkoivat etenemään, muistelee Kangas.
 Selkeä muutos nuorten miesten suhtautumisessa masennukseen ja erilaisista mielenterveysongelmista puhumiseen on tapahtunut kymmenen viime vuoden aikana.
 Nordlingin mukaan aikaisemmin esimerkiksi tunteista puhuminen ei ole ollut niin helppoa.
 THL:n kehittämispäällikkö Esa Nordlingin mukaan nuorten miesten on nykyisin helpompi puhua ongelmistaan. Toni Pitkänen / Yle
 Julkkisten esimerkillä on ollut suuri vaikutus
 Useat asiantuntijat arvioivat Ylelle, että mielenterveysongelmista puhumisesta on tullut nuorille miehille hyväksyttävämpää.
 – Nuoret julkkishenkilöt ovat tulleet aika näkyvästi esiin mielenterveyskysymysten kanssa ja he ovat tehneet aikamoisia pelinavauksia, sanoo Nordling.
 Esimerkiksi hevimuusikot Marko Annala  ja  Marko Hietala  sekä rap-artisti  Uniikki  ovat puhuneet julkisesti masennuksestaan. Räppäri  Cheek kertoi muutama vuosi sitten sairastavansa kaksisuuntaista mielialahäiriötä. Myös esimerkiksi poppari  Selena Gomez on kertonut sairaudestaan, joka aiheuttaa masennusta ja paniikkikohtauksia.
 Samaa sanoo Mielenterveyden keskusliiton kehittäjä  Päivi Rissanen , jonka mielestä julkisuuden henkilöiden tarinat ovat lieventäneet sairauksiin liittyvää häpeäleimaa.
 – Mielen sairaudet nähdään nykyisin enemmän sairautena muiden joukossa, Rissanen pohtii.
 Esa Nordling pitää esimerkin voimaa mahtavana ja samaa sanoo Kangas, jolle masennusdiagnoosista puhuminen ei myöskään ole ollut vaikeaa.
 – Puhun masennuksesta aika avoimesti ja minulle on vain muutama ihminen on ruvennut siitä avautumaan negatiivisesti, kertoo Kangas.
 THL:n Esa Nordling muistuttaa, että syrjäytymisvaarassa olevia nuoria miehiä on onnistuttu myös tavoittamaan hyvin erilaisten hankkeiden ja etsivän nuorisotyön avulla.
 Mielenterveyden keskusliiton kehittäjä Päivi Rissanen arvelee, että masennukseen liittyvä häpeän leima on pienentynyt. Toni Pitkänen / Yle
 Nuori mies kaipaa enemmän inhimillistä lämpöä yhteiskuntaan
 Nuoret miehet hakeutuvat terapiaan monista eri syistä.
 Työelämän paineet, oma aggressiivisuus ja maltin menetys, paineensietokyky, opinnot ja harrastukset ovat esimerkkejä nuorten miesten mielenterveysongelmien syistä. Monet haluavat myös pohtia oman käytöksen vaikutusta muihin.
 Matias Kangas puhuu yhteiskunnan kovuudesta ja yksinäisyydestä. Hän arvelee, että elämä aiemmin oli yhteisöllisempää.
 – Nyt jokainen elää minäminä-elämää omassa boksissaan ja yhteiskunnassa vallitsee viehtymys kilpailuun.
 – Pitäisi olla enemmän aitoa yhteisöllisyyttä, ihmisten kohtaamista ja inhimillistä lämpöä, toivoo Kangas.
 Hoitoon pääsyä sekä Kangas että asiantuntijat pitävät liian vaikeana. Terapiaan pääsy vaatii lukuisia käyntikertoja terveyskeskuksesta psykiatriseen sairaanhoitajaan. Se saattaa kestää kuukausia.
 Ratkaisua haetaan  terapiatakuusta , johon liittyvä kansalaisaloite keräsi lyhyessä ajassa 50 000 nimeä. Uudessa mallissa hoidon saamiseksi riittäisi yksi käynti lähiterveyskeskukseen, ja enintään kuukauden sisällä ensimmäisestä käynnistä hoitosuhde alkaisi.
 Joensuulaisella Matias Kankaalla hoitoonpääsy kesti useita kuukausia. Itselle sopiva terapeutti löytyi lopulta helposti.
 Nyt hänellä on takanaan vuosi sitten päättynyt kolmevuotinen kuntoutusterapia, jota hän kuvailee onnistuneeksi.
 – Minulla etenevät pitkästä aikaa opinnot ja ihmisuhteet ovat kunnossa. Olen tällä hetkellä onnellisempi kuin moniin vuosiin, iloitsee sosionomiksi opiskeleva Kangas.
 Juttua varten on haastateltu myös erikoispsykologi Sami Kivikkokangasta.
 Lue lisää:
 Nuori räppäri kamppailee masennuksen kanssa ja yllättyi vastaanotolla: "Ammattiauttaja pisti Kummeli-videon pyörimään"
 Sohvaperunoista tuttu Osku Valtonen työstää yhä lapsuuden kipeitä kokemuksia: ”Masennuksen läpipeluuohjetta ei voi antaa”
 Aiheesta voi keskustella 6.11.2019 klo 22 saakka.

Nuoret miehet hakevat aiempaa herkemmin apua mielenterveysongelmiin – Matias Kangas sairastui masennukseen silloin, kun piti itsenäistyä


Summary: Turun kaupungin omistaman Arkean mukaan JHL käveli pois neuvottelupöydästä. JHL sanoo osapuolten näkemysten olleen liian kaukana toisistaan.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL väläyttää Arkeaa vastaan järjestetyn lakon mahdollista laajenemista, mikäli työehtokiistassa ei päästä sopimukseen.
 – Odotamme työnantajan toimenpiteitä, että neuvottelupöytään päästäisiin takaisin. Jos näin ei käy niin on nähtävissä että lakko laajenee, mutta ensisijaista on päästä neuvottelupöytään, sanoo JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine.
 Laajentamissuunnitelmia ei ole vielä tarkemmin käsitelty JHL:ssa. Niemi-Laine kertoo että asiaan palataan perjantaina, ellei asiassa muuten edetä.
 JHL:n ja Arkean uusista neuvotteluista ei toistaiseksi ole sovittu.  Lakon on määrä jatkua perjantaihin saakka.
 Arkean toimitusjohtaja  Tuija Rompasaari-Salmi  toteaa, että Arkea on valmis jatkamaan neuvotteluja ja odottaa JHL:ltä aloitetta jatkosta. Hänen mukaansa JHL katkaisi neuvottelut.
 Myös JHL kertoo olevansa valmis uusiin neuvotteluihin, mikäli aloite tulee Arkealta.
 Lakon taustalla on kiista  työehtosopimuksen vaihtamisesta.
 Juttu päivittyy.
 Lue lisää:
 JHL aloittaa lakon Turun kaupungin Arkea-yhtiötä vastaan
 Turun omistama Arkea kiistää JHL:n väitteet neuvotteluhaluttomuudesta sopimuskiistassa
 JHL:n ja Turun Arkean väliset neuvottelut poikki – lakkoon valmistautuminen alkaa uudelleen
 Turun kaupungin Arkea muuttaa 1 000 työntekijän työehtosopimuksen halvempaan, koska "se on ainoa vaihtoehto" – JHL syyttää lain rikkomisesta

JHL väläyttää Arkeaa vastaan järjestetyn lakon laajenemista, osapuolet kuitenkin valmiita neuvottelemaan


Summary: Ongelmien selvittäminen on Valtorin kontolla.

Ainakin Tukesin ja Tullin verkkosivuilla on parhaillaan häiriöitä.
 Vikaa korjataan, mutta aikataulusta ei ole vielä tietoa, kerrotaan muun muassa Tullin twiitissä.
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes kertoo, että ongelma koskee muitakin valtion yhteisessä julkaisualustassa olevia verkkosivustoja.
 Ongelman selvittäminen on nyt Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtorin kontolla.

Valtion julkaisualustalla taas ongelmia


Töihin tullaan yhä krapulassa tai humalassa liian monella työpaikalla. Tämä selviää Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK:n kyselystä.
 Kaksi kolmesta SAK:laisesta luottamushenkilöstä on kyselyn mukaan kohdannut työpaikallaan alkoholin käyttöön liittyviä ongelmia. Yleisimmät ongelmat koskevat krapulassa tai humalassa töihin tulemista, mutta alkoholinkäyttö aiheuttaa myös luvattomia poissaoloja.
 Kyselyyn vastasi lähes 850 liiton aloilla toimivaa luottamushenkilöä ja työsuojeluvaltuutettua.
 SAK:n asiantuntijalääkäri  Kari Haring  huomauttaa, että vastaukset voivat heijastella pidemmän ajan tilannetta pikemmin kuin nykytilaa.
 – Tähän viittaa epäsuorasti se, että joissakin kyselyn avovastauksissa todettiin työpaikalla olleen aikaisemmin alkoholiongelmia, jotka olivat ajan mittaan vähentyneet. Realiteetti kuitenkin on, että monilla työpaikoilla alkoholin käyttöön liittyvät ongelmat ovat edelleen arkipäivää, hän sanoo liiton tiedotteessa.
 Useimmilla työpaikoilla päihdeohjelma, harvemmalla sovittu ongelmien ehkäisystä
 Luottamusmiehistä ja työsuojeluvaltuutetuista 76 prosenttia kertoo, että heidän työpaikoillaan on kirjallinen päihdeohjelma tai toimintamalli. Tämä on kahdeksan prosenttiyksikköä enemmän kuin viisi vuotta sitten tehdyssä vastaavassa kyselyssä.
 Lähes kaikissa työpaikkojen päihdeohjelmissa on sovittu hoitoonohjauksesta, ongelmiin puuttumisen tavoista ja ajoituksesta. Päihdeongelmien ehkäisystä on sovittu hieman harvemmin.
 – Pelkkä hoitoon ohjaaminen ei riitä, vaan työpaikoilla pitää olla useampia keinoja päihteidenkäytöstä johtuvien ongelmien ratkaisemiseksi. Työnantajien pitää kiinnittää erityisesti huomiota ennaltaehkäiseviin toimiin, Haring sanoo tiedotteessa.
 Päihteiden käyttö on johtanut irtisanomisiin neljäsosalla työpaikoista
 Neljänneksellä työpaikoista päihteiden käyttö on johtanut työntekijän irtisanomiseen. Tämä osuus on pysynyt samana kuin vuonna 2014 tehdyssä kyselyssä.
 – Jos työntekijä päädytään irtisanomaan päihdeongelman vuoksi, on ongelma edennyt jo pitkälle. Työpaikalla on siinä tilanteessa epäonnistuttu ongelman varhaisessa tunnistamisessa ja sen ennaltaehkäisyssä, Haring sanoo.
 Työnantajat näyttävät kuitenkin puuttuvan päihdeongelmiin herkemmin kuin viisi vuotta sitten. Tämän vuoden kyselyssä 84 prosenttia luottamushenkilöistä kertoi ongelmiin puututtavan, kun vastaava luku vuonna 2014 oli 75 prosenttia.
 Hoitoonohjaukseen on turvauduttu 58 prosentilla työpaikoista, suurin piirtein yhtä usein kuin viisi vuotta sitten.
 Kyselyyn vastanneista luottamushenkilöistä kahdeksan prosenttia oli havainnut jonkun olleen työpaikalla huumausaineen vaikutuksen alaisena. Vastanneista 29 prosenttia kertoi omalla työpaikallaan tehtävän huumetestejä.

SAK: Alkoholin käyttöön liittyvät ongelmat yhä yleisiä monilla työpaikoilla


Summary: Nuorten selkävaivat ovat lisääntyneet. Älylaitteiden tuijottelu etukumarassa on yksi syy selkäkipujen yleistymiseen.

Selkävaivat ovat erittäin yleisiä ja ne ovat lisääntyneet erityisesti nuorilla. Selkälitto onkin käynnistänyt tänä syksynä nuorille suunnatun  Back to Move -selkähankkeen . Puolestaan työikäisillä on Keski-Suomen sairaanhoitopiirin fysiatrian ylilääkäri  Jari Ylisen  mukaan lähes joka kolmannella ollut alaselkäkipua viimeisen kuukauden aikana.
 Laukaalainen  Satu Viitala , 36, kärsi nuorempana alaselkäkivuista. Hän on aina tehnyt paljon töitä ja opiskeluhommia koneen äärellä istuen.
 – Selkäkivut tulivat aiemmin tutuiksi, mutta jumppaamalla olen saanut ne pidettyä viime vuodet hyvin kurissa. Liike on ollut hyvä lääke.
 Viitala liikkuu nykyisin monipuolisesti. Hän lenkkeilee, pyöräilee ja käy kuntosalilla. Hän kävi myös fysioterapeutilla hakemassa korjaavia neuvoja esimerkiksi seisoma-asentoon. Nykyisin hän kiinnittääkin enemmän huomiota ryhtiinsä, eikä esimerkiksi seiso enää polvet lukossa.
 Satu Viitala on huomannut liikunnan lisäämisen auttavan selkävaivoihin. Jaana Polamo / Yle
 Tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat Suomessa toiseksi yleisin syy työkyvyttömyyseläkkeelle jäämiseen.
 Liiallinen istuminen ja etukumarassa oleminen, kuten kännykkään tai tietokoneelle tuijottaminen ovat selälle haitallisia.
 Myös raskas fyysinen työ kuormittaa huomattavasti selkää. Lisäksi perintötekijöillä on suuri vaikutus: jos lähisuvussa esiintyy selkäkipua, on silloin nelinkertainen riski saada myös itse selkäkipuja.
 Akuuttia alaselkäkipua nimitetään noidannuoleksi.
 Noidannuoli  (Terveyskirjasto) eli lumbago tulee yleensä pienen, hallitsemattoman liikkeen seurauksena. Liikkeen ei tarvitse olla voimakas nosto. Esimerkiksi vaikka ylös noustessa voi iskeä äkillinen kipu selkään.
 Ikä altistaa myös selän nitkahdusvammoille.
 Neljälle viidestä suomalaisesta noidannuoli iskee ainakin  kerran elämässä  (Selkäliitto).
 Noidannuolta on montaa eri asteista. Se voi tulla hyvin lievänä ja mennä nopeasti ohi tai kipu voi olla hyvinkin kova ja se voi pitkittyä kuukausia kestäväksi vaivaksi.
 Alaselkäkipujen uusiutuminen on hyvin yleistä.
 Selkäkipujen ennaltaehkäisyyn löytyy monia eri keinoja. Olemme laatineet yhdeksän ohjetta alaselkäkipujen välttämiseksi Keski-Suomen sairaanhoitopiirin fysiatrian ylilääkäri Jari Ylisen kanssa.
 1. Ryhti kuntoon
 Kun ryhti pysyy hyvänä kaikissa asennoissa, kuormitus kohdistuu selkään mahdollisimman tasapuolisesti. Erityisesti yläselkä painuu helposti kumaraan ja jäykistyy. Se altistaa niskan ja alaselän kivuille.
 Hyvä ryhti lähdetään kokoamaan  jalkapohjista .
 2. Istuma-asento
 Liiallinen istuminen on selälle haitallista. Istumista tulisi tauottaa säännöllisesti 30-45 minuutin välein. Istumaryhti on usein myös ongelmallinen. Istuessa lantio helposti kallistuu taaksepäin ja asento painuu kumaraan.
 Esimerkiksi kännykkää katsoessa, kirjaa lukiessa tai tietokoneen ruudun ääressä asento saattaa valua etunojaan. Hyvä ryhti on tärkeä säilyttää myös istuessa.
 Säädeltävä työtuoli auttaa  oikean istuma-asennon  löytämisessä (Selkäliitto).
 3. Nukkuma-asento
 Myös nukkuessa selän pitäisi pysyä suorana. Selkä ei saisi lepoasennossakaan olla kiertyneenä, eikä notkolla tai sivutaivutuksessa.
 Nukkuma-asento voi olla muuten henkilölle tyypillinen, mutta ryhdin pitäisi säilyä siinä suorana, vaikka tyynyjen tai patjojen avulla tukien.
 Nukkuma-asennon aiheuttamiin selkäongelmiin ei lihaskuntotreenaus auta, koska ihminen rentoutuu makuulla ollessaan.
 Jos alaselkä tuntuu aamuisin jäykältä, ja kipu helpottaa päivän mittaan, selkäongelmat johtuvat todennäköisesti nukkuma-asennosta.
 Esimerkiksi vatsamakuulla  lanneselän notkoa voi vähentää  laittamalla tyynyn vatsan alle (Selkäliitto).
 4. Patja ja tyynyt
 Sängyssä patjan tulisi olla keskikova. Aiemmin selkäkipuisille suositeltiin kovaa ortopedista patjaa, mutta nykytutkimusten mukaan puolikova patja on paras. Patja ei saa olla liian pehmeä eikä upottava, mutta ei myöskään liian kova.
 Oikeanlainen tyyny, joka tukee päätä ja niskaa, on myös tärkeä hyvän nukkuma-asennon saamisessa.
 Ihmisen paino  vaikuttaa sopivan patjan löytämiseen (Selkäliitto).
 5. Monipuolinen liikunta ja voimaharjoittelu
 Alaselkävaivat johtuvat usein liikkumattomuudesta. Säännöllinen liikunta auttaa selkää pysymään kunnossa. Erityisesti lihaskuntoharjoittelu on tärkeää.
 Hyvä keskivartalon ja alaraajojen lihaskunto sekä lihastasapaino edistävät selän toimintakykyä ja hyvinvointia.
 Kuntosaliharjoittelun lisäksi muu voimaharjoittelu, kuten jooga ja pilates, on todettu selälle hyväksi. Koko kehon voimaharjoittelua suositellaan tehtäväksi kaksi kertaa viikossa.
 Oikea tekniikka ja hyvä ryhti ovat tärkeitä kuntosaliharjoittelussa. Jos ryhti on yleensä huono, se on todennäköisesti myös sitä lihaskuntoharjoittelua tehdessä.
 Kuntosaliharjoitteluun on ainakin aluksi hyvä saada asiantuntijan apua.
 Kuntosaleilla  istuen tehtäviä selkäliikkeitä  ei suositella tehtäväksi. Ne voivat olla selälle haitallisia.
 Hyvä lihaskunto ei välttämättä estä selän nitkahduksia, mutta hyvät selkälihakset auttavat toipumaan selkäkivuista paremmin.
 6. Syvät vatsa- ja selkälihakset
 Voimaharjoittelussa syvistä vatsa- ja selkälihaksista on syytä pitää myös huolta. Jos treenaa ainoastaan pinnallisia, näkyviä lihaksia ja syvät lihakset unohtuvat, lihastasapaino ei ole kunnossa.
 Riittävän monipuolinen voimaharjoittelu vahvistaa molempia, syviä ja pinnallisia lihaksia. Osa tutuista voimaharjoitteluliikkeistä toimii pinnallisten lihasten lisäksi myös syvien lihasten treenaamiseen.
 Syvien lihasten harjoittelu voi yksin olla hankalaa, joten siihen on hyvä saada ohjeistusta asiantuntijoilta.
 Kehonhallintaa voi kehittää aktivoimalla  syviä lihaksia  (Selkäliitto).
 Myös lihashuolto on hyvä muistaa liikunnan lisäksi. Riittävä palautuminen, rentoutuminen ja venyttely ovat selän hyvinvoinnille tärkeitä.
 7. Nostoasento
 Nostaessa on osattava arvioida oma kapasiteetti nostaa, ettei lähde nostamaan mitään liian raskasta. Nostaessa selän täytyy pysyä koko ajan hallittuna. Nostaminen tapahtuu selkä suorana jalkojen avulla ponnistaen. Kuormitus selälle on silloin mahdollisimman tasainen.
 Suurin osa akuuteista selkäkivuista tulee jotain kevyttä nostaessa, jolloin ei tule riittävästi kiinnittäneeksi huomiota selän asentoon.
 Nostaessa  tasapainon säilyttäminen  on tärkeää (Selkäliitto).
 8. Työergonomia
 Työasennossa hyvä ryhti on tärkeä ja asentoa tulisi vaihdella riittävästi. Työpöydän ääressä asentoa tulee muuttaa istumasta seisomaan ja välilä myös puoli-istuvaan asentoon, esimerkiksi seisomatuolin avulla.
 Tauot ja selän lepuuttelu auttavat myös selkää rasittumasta liikaa.
 Etätöitä kotona tehdessä  ergonomia helposti unohtuu.
 9. Ylipaino ja tupakointi
 Tupakointi on riskitekijä selkävaivoissa. Tupakointi vaikuttaa aineenvaihduntaan, eikä ainoastaan verisuonten, vaan lisäksi soluaineenvaihduntaan selän alueella.
 Aineenvaihdunnan ja ryhdin vuoksi myös ylipaino on riskitekijä. Kookas vatsa vetää kehon painopisteen eteenpäin ja selän notkolle tai takakenoon ryhtiin, mikä kuormittaa selän kaariniveliä.
 Lihavuuden ja tupakoinnin on todettu lisäävän myös  välilevyn ikääntymistä  (Selkäliitto).
 Lue myös:
 Kyhjötätkö läppärin ääressä huonossa asennossa? Näillä ohjeilla vältät selän ja niskan kivut
 Ajattelitko pitää etätyöpäivän? Vietä se vaikka kalsarit jalassa, mutta muista nämä 6 asiaa

Juiliiko alaselkä tai iskikö noidannuoli? Asiantuntijan yhdeksän ohjetta selkäkipujen välttämiseen


Summary: Varapääministeri Han Zhengin mukaan protestit vahingoittavat "yksi maa, kaksi järjestelmää" -mallia.

Peking tukee aggressiivisempia toimia Hongkongin rauhoittamiseksi protesteilta, kommentoi Kiinan varapääministeri  Han Zheng  keskiviikkona uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Varapääministerin Han johtaa Kiinan kommunistisen puolueen Hongkongin ja Macaon asioiden koordinointiryhmää.
 Hänen mukaansa itsehallintoaluetta ravistelevat protestit vahingoittavat niin kutsuttua "yksi maa, kaksi järjestelmää" -mallia, joka takaa Hongkongille poikkeusaseman osana Kiinaa. Malli otettiin käyttöön, kun Hongkong siirtyi Britannialta Kiinalle vuonna 1997.
 Kiinan varapääministeri Han Zheng kannattaa tiukempaa linjaa Hongkongin rauhoittamiseksi. Roman Pilipey / AOP
 Vangittujen luovutuslaista alkunsa saaneet protestit ovat jatkuneet Hongkongissa yli viisi kuukautta. Tiistaina Kiinan presidentti  Xi Jinping  tapasi Hongkongin aluejohtajan  Carrie Lamin  ja kertoi tukevansa häntä.
 Viimeisin käänne protesteissa sattui keskiviikkona, kun Kiinaa tukevaa poliitikkoa  Junius Ho´ta  puukotettiin kampanjatilaisuudessa Hongkongin kehyskunnassa Tuen Munissa. Poliisin mukaan Junius, hänen avustajansa ja väitetty hyökkääjä päätyivät kaikki sairaalahoitoon.
 Lue lisää:
 Kiinan Xi antoi tukensa Hongkongin parjatulle hallintojohtajalle
 Hyökkääjä puri mielenosoittajan korvan osin irti Hongkongissa – Useita ihmisiä haavoittui puukoniskuista
 Analyysi: Mitä Kungfutse sanoisi Hongkongin mielenosoituksista?

Kiina tukee aggressiivisempia toimia Hongkongin rauhoittamiseksi


Summary: Miten toimia jos on arka asiakas? Kysy ammattilaiselta tai ota mukaan kaveri, joka on ammattikehtaaja, kirjoittaa Jani Halme.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Muistan, kun näin tutulla huoltoasemalla ensimmäisen kerran uuden patonkiravintolan. Sellaisen, jossa tulee tehdä hurja määrä erilaisia valintoja. Pitää päättää leivän lajityyppi, täytteet, mausteet ja vihannekset. Ja kastikkeet ja öljyt. Paahdetaanko vai ei. Asia jäi mieleeni sen johdosta, etten uskaltanut astua sisään kyseiseen pikaruokaravintolaan. Luimistelin nälkäisenä ohi. Pelkäsin, että mokaan jotain.
 Sama juttu oluiden kanssa. Jäädyn ja nujerrun hienojen olutravintoloiden muhkeiden hanojen ja vähemmän kärsivällisesti odottavan myyjän katseen edessä. Häpeää pelätessäni tilaan muka rennosti kotimaisen peruskolmosen. En halua ottaa riskiä, että mokaan oudon kaljamerkin lausumisen.
  Uskallan pitää työkavereille puheita ja esiintyä televisiossa, mutta en uskalla tilata haluamaani hienoa kahvia.
 Kaikkein kauheimpia paikkoja ovat vieraat uimahallit. Missä ovat pukuhuoneet, miten ihmeessä juuri nämä kaapit toimivat? Onko naulakkoja lähellä suihkua, vai pitääkö pitkäänkin vaellella kelteisillään saunaa etsien?
 Käyttäytymiseni on päätöntä. Uskallan pitää työkavereille puheita ja esiintyä televisiossa, mutta en uskalla tilata haluamaani hienoa kahvia.
 Mistä moinen arkuus ammentaa ? Yksi ihmiselämän suurimpia tunteita on torjutuksi tulemisen tunne. Se tuntuu aina pahalta. Teinivuosien bänksit ja pesäpallojoukkueeseen viimeisenä valitseminen eivät unohdu. Sama tunnetila on läsnä kuluttajanakin. Mitä jos en osaakaan toimia oikein, ja sosiaalinen häpeä ottaa vallan? Mitä jos myyjä tai muut asiakkaat pitävät minua tollona? Kiusallisen tilanteen uhka leijuu niin lähellä, että jätän kokeilematta jotain uutta. Ja se vasta onkin hölmöä.
 En mitenkään halua olla se ihminen, joka joutuu myöntämään itselleen, ettei tiedä miten ravintolassa tai olutkuppilassa toimitaan.
 Väitän, että arkailu liittyy omaan käsitykseen omasta itsestään. Identiteettiin. Ruoka ja juoma ovat itselleni läheisiä asioita. En mitenkään halua olla se ihminen, joka joutuu myöntämään itselleen, ettei tiedä miten ravintolassa tai olutkuppilassa toimitaan. Patonkipuljusta nyt puhumattakaan.
 Toisilla elämän osa-alueilla tietämättömyys ei haittaa yhtään. Vaikkapa auton vieminen korjattavaksi ei kuumota laisinkaan. Joku siellä takarenkaassa täristää, ei pienintäkään tietoa mikä. Ei minua hävetä pätkääkään tunnustaa korjaajalle, etten ymmärrä kiesien sielunelämää laisinkaan. Minä kun en ole automies.
 En ole maailman ainoa pelokas kuluttaja . Internetiin on syntynyt valtavaa liiketoimintaa, jonka kasvun yksi moottori käy sosiaalisella häpeällä. Suurissa kaupungeissa varsin moni ihminen tilaa jo ravintolaruokansa tai taksikyytinsä kännykkäsovelluksella. Näin välttää puhumisen kautta vaikeisiin sanoihin liittyvät riskit. En vieläkään tajua, miten niin moni helsinkiläinen on ennen sovelluksia löytänyt tiensä Nordenskiöldin- tai Cygnaeuksenkadulle.
 Olutravintolassa vakuuttelen itselleni, että kyllä ei suomalainen mies mitään kummallisia makuoluita tarvitse.
 Kiusallisten tilanteiden välttämiseksi olen kehittänyt itselleni suojamekanismin. Se perustuu itsepetokseen. Valehtelen, etten ole kiinnostunut tietyistä asioita. Olutravintolassa vakuuttelen itselleni, että kyllä ei suomalainen mies mitään kummallisia makuoluita tarvitse. Mannermaista hienostelua moiset ipat ja apat. Ja tummapaahtoiset espressot. Uusista kuntosalilaitteista puhumattakaan. Tosiasiassa haluaisin hurjan kovasti altistua uudelle.
 Tähän pieneen, mutta elämää inhasti rajoittavaan  ongelmaan on kaksi ratkaisua. Ensimmäinen vaihtoehto on luottaa asiakaspalvelun ammattilaisiin. Heidät on palkattu töihin vain ja ainoastaan sen vuoksi, että he auttavat meitä asiakkaita. Elämä on liian lyhyt, jotta joka paikassa kannattaisi esittää kaiken tietävää maailmankansalaista. Aina voi kävellä reteän reippaasti tiskille ja lausua maagiset sanat: ”Moi! Olen ekaa kertaa täällä. Mitäs teillä on ja miten homma toimii?”. Suosittelen tätä vaihtoehtoa sulostuttamaan omaa elämää.
 Me kaikki tunnemme vähintään yhden tuollaisen ihmisen. Kateutta herättävän kepeästi ja ilmavasti toimivan poikkeusyksilön. Aidon ammattikehtaajan.
 Jos myyjälle puhuminen tuntuu ylitsepääsemättömän työläältä, on olemassa toinenkin ratkaisu. Se on asiointi kaupoissa ja kaikenmoisissa tilaisuuksissa häpeilemättömän ystävän kanssa.
 Tarkoitan sellaista, joka ei ymmärrä väistellä vaivaannuttavia tilanteita. He kyselevät ravintolassa iloisesti, mitä mikäkin vierasperäinen sana tarkoittaa. He kysyvät rohkeasti tietä uusissa kaupungeissa. He lähtevät hyvästelykättelyn jälkeen reippaasti samaan suuntaan, koska ovat menossa sinne. He tietävät milloin pitää halata ja milloin kätellä. He pärjäävät naapurin kanssa hississä. He kokeilevat uusia radiokanavia. He aloittavat sukujuhlissa uuden täytekakun silloin, kun juhlakalu ei ole sitä ymmärtänyt tehdä.
 Me kaikki tunnemme vähintään yhden tuollaisen ihmisen. Kateutta herättävän kepeästi ja ilmavasti toimivan poikkeusyksilön. Aidon ammattikehtaajan.
 Jani Halme
 Kirjoittaja on parikkalais-punavuorelainen luova johtaja, joka kokee kahdessa paikassa asumisen tuovan elämään runsaita henkisiä etuisuuksia.
 Aiheesta voi keskustella 6.11. klo 16.00 asti.

Jani Halmeen kolumni: Olen pelokas asiakas ja se ärsyttää


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Seksuaalirikollinen voi jäädä ilman terapiaa, kun Veikkauksen peliautomaatteja vähennetään
 Veikkauksen peliautomaattien karsimisen seurauksena monien sosiaali- ja terveysalan  järjestöjen avustukset voivat vähentyä jopa puolella  vuodesta 2021 alkaen. Esimerkiksi seksuaalirikollisia ja potentiaalisia seksuaalirikoksen tekijöitä auttava Serita-hanke on täysin riippuvainen Veikkauksen rahoituksesta. Rahoituksen mahdollinen päättyminen tietäisi asiakkaiden jättämistä oman onnensa nojaan.
 Gallup: Demokraattiehdokkaat vahvoilla Trumpia vastaan
 Yksi demokraattiehdokkaista, senaattori Elisabeth Warren johti Trumpia kannatuksessa 15 prosenttia kyselyn perusteella.  Cj Gunther / EPA
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump   on selvästi jäljessä demokraattihaastajiaan . Asia selviää  Washington Postin  ja ABC:n gallupista, jossa mitattiin, miten hyvin johtavat demokraattiehdokkaat pärjäisivät istuvaa presidenttiä vastaan. Presidentinvaaleihin on aikaa vuoden verran. Kaikki demokraattien kärkiehdokkaat,  Joe Biden ,  Elizabeth Warren  ja  Bernie Sanders , olivat gallupin perusteella vahvoilla Trumpiin nähden.
 Mielenterveyden nettiterapiaa olisi tarjolla, mutta käyttäjiä puuttuu
 Nettiterapiassa psykoterapeutti seuraa potilaan edistymistä suljetussa verkkoympäristössä. HUSin psykologi Eero-Matti Gummerus kannustaa potilasta ja vastaa kysymyksiin chatin välityksellä. Rami Moilanen / Yle
 Mielenterveyden  nettiterapiat ovat vajaakäytössä . Alkuvaiheen häiriöihin tarkoitetussa HUSin valtakunnallisissa nettiterapioissa on käynyt tänä vuonna noin 5 000 potilasta. Potilasmäärää olisi mahdollista hoitaa nettiyhteyden välityksellä käytävässä lyhytterapiassa kolminkertainen määrä. Joka viides suomalainen sairastaa jotain mielenterveyden häiriötä. Noin puolet lievistä ja keskivaikeista häiriöistä, kuten esimerkiksi masennuksesta tai ahdistuneisuudesta, on hoitamatta. Vain osaa niistä hoidetaan oikea-aikaisesti.
 Vaalitaistelu parlamenttipaikoista alkoi Britanniassa
 Konservatiivit toivovat enemmistöä paikoista, jotta Boris Johnsonin neuvottelema EU-erosopimus saataisiin parlamentissa maaliin. Työväenpuolue haluaisi uudet EU-neuvottelut ja kysyä vielä kerran kansalta. Tolga Akmen / AFP
 Britanniassa parlamenttivaalitaistelu alkaa virallisesti tänään. Ensimmäiset joulukuun vaalit lähes 100 vuoteen ovat poikkeukselliset EU-eropäätöksen vuoksi. Britit valitsevat uudet kansanedustajansa 12. joulukuuta. Brexit voi vielä pysähtyä, riippuen vaalien tuloksesta. Työväenpuolue on luvannut antaa kansan valita uuden sopimuksen tai EU:n jäsenenä pysymisen väliltä – mikäli puolue voittaa.  Lue tästä viisi kysymystä ja vastausta Brittien vaalitaistosta .
 Kauna Kemijoen valjastajia kohtaan ei katoa, vaikka toivoa lohen paluusta on vielä
 Tervolalaislähtöinen Kari Alaniska on väitellyt tohtoriksi Kemijoen kalatierakentamisesta – tai oikeammin sen puutteesta. Antti Heikinmatti / Yle
 Kemijoki oli Euroopan parhaita lohijokia, mutta jokisuulle rakennettu Isohaaran voimalaitos pysäytti vaelluskalan nousun sotien jälkeen. Tähän päivään asti jokivartta on repinyt vuosikymmenten taistelu korvauksista ja ailahteleva toivo lohen paluusta jokeen. Neljä miestä kertoo jutussamme,  vieläkö unelma Kemijoen kunigaskalasta elää .
 Kylmä pitää pintansa
 Yle
 Kylmä sää jatkuu tänään . Pohjoisessa pilvisyys lisääntyy, mikä osaltaan hillitseen pakkaslukemia. Etelässä pilvisyys on vaihtelevaa. Korkeapaine väistyy loppuviikolla itään ja pilvisyys lisääntyy koko maassa. Ajoittain voi sadella vähän lunta, etenkin suurempien vesistöjen äärellä. Yleiskuvaltaan sää on kuitenkin poutaista.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta.

Herätys: Järjestöt huolissaan Veikkaus-rahoista, Trumpin suosio jää demokraattihaastajista, nettiterapiaa vajaakäytetään


Summary: Voimalaitosrakentaminen on muuttanut Kemijokivarren maisemaa. Paikallisten mielissä jäljet ovat myös syvät.

Voimalaitos valjasti Euroopan parhaisiin kuuluneen lohijoen. Silloin entinen Kemijoki katosi, mutta unelma lohen paluusta ja traumat sen menetyksestä elävät yhä.
 Suomen pisimmän joen, Kemijoen voimalaitosrakentaminen alkoi sotien jälkeen jokisuulta. Isohaaran voimalaitospato esti lohen nousun kudulle ja jopa kymmenen metriä noussut vesi peitti rantojen viljelysmaita.
 Vastuuta haitoista selviteltiin pitkään ja siitä käytiin oikeutta. Epäselvyys ratkesi vasta, kun lappilaiset marssivat karvalakkilähetystönä oikeusministeriöön vaatimaan poikkeuslakia korvausten maksamiseksi.
 Korvauksia pidettiin pienenä ja puhuteltiin pajatsorahoina. Osa tyytyi, osan mielestä jokiyhtiöt pitäisi edelleenkin vaatia vastuuseen aiheuttamastaan ympäristötuhosta.
 Tässä jutussa neljä Kemijoen kohtaloon liittyvää ihmistä kertoo suhteestaan Lapin mahtivirtaan. Vieläkö ajatus Kemijoesta lohijokena elää?
 Kari Alaniska: Patoaltaan näkeminen suututtaa aina
 Tervolalaislähtöinen viehekalastaja ja filosofian tohtori  Kari Alaniska  selvitti väitöskirjassaan, miksi Kemijokeen ei lupaehtojen vaatimuksesta huolimatta rakennettu toimivaa kalatietä.
 “Aloin tajuta mistä Kemijoella on kyse, kun luin lukiolaisena Kustaa Vilkunan Lohi-kirjan. Ensimmäinen tunne oli viha. Eikä se rehellisesti sanottuna ole kovin paljoa laantunut vieläkään.
 Joka kerran ottaa päästä, kun näen Isohaaran patoaltaan. Kysyin kerran Tervolassa, Narkauskosken rannalla kasvaneelta äidiltäni, minkälaista oli kun joki padottiin. Hän vastasi, että hiljaista. Eivät he halunneet siitä puhua.
 Vanhemmat olivat Maalaisliiton äänestäjiä, eivätkä voineet itselleenkään tunnustaa, että omat koirat tässä purivat. Joen valjastaminen oli Maalaisliiton projekti, jolla haluttiin pitää väki maakunnissa tarjoamalla lyhytaikaisia työtilaisuuksia voimalatyömailla.
 Kaikki sanoivat, että tämä on edistystä. Kalastus on mennyttä, ostakaa isompi separaattori ja painakaa menemään. Kunnanisät suorastaan rukoilivat yhtiöitä, että alkakaa nyt rakentaa niitä voimaloita. Ja 60–70-luvut olivat vaikeita, sen voi myöntää. Erityisesti työttömyys iski maaseutupitäjiin ja niihin, jotka eivät perineet tiloja ja jatkaneet maataloutta.
 Kuljen kalassa lähes kolme kuukautta vuodessa. Aloitin kalastuksen pyytämällä pikkuharjuksia Tervolassa. Sitten kuulin vanhemmilta kalamiehiltä, että on sitä joessa ollut isompiakin kaloja. Rupesin soutamaan lohta ja taimenta Isohaaran alapuolella.
 En usko, että lohi minun elinaikanani palaa Kemijokeen. Jokisuun terminaalialueen kalastus pitäisi lopettaa, samoin kuin kutusiian pyynti. Mutta jokiyhtiö on saanut liittolaisikseen niistä hyötyvät ja jatkaa samaa hajottavaa taktiikkaa kuin ennenkin.
 Lohen kohtalo ei yhtiöitä kiinnostanut alun alkaenkaan. Eikä se kiinnosta nytkään.”
 Martti Maunu: Vesi peitti parhaat pellot
 Martti Maunun enot pitivät Tuiskuvaaran lohitaloa Keminmaassa. Voimalapato vei kalat ja katkeroitti isännät. Antti Heikinmatti / Yle
 Vuonna 1940 syntyneen  Martti Maunun  enot, Tuiskuvaaran lohitalonpojat, nostivat Kemijoesta tuhansia kiloja lohta ennen joen patoamista. Voimalaitoksen valmistuttua vain pari vuotta aiemmin kulle- eli kulkuverkon laskemiseen teetettyä venettä ei enää tarvittu.
 “Muistan, minkälaista oli viimeisenä kesänä ennen kuin vesi nousi ja joki padottiin. Meidän rannassa oli komeita tuomia ja kivien välissä kasvoi metsämansikoita. Siihen aikaan kuljettiin jalan, ja tie meni talon ja joen välistä.
 Enot vetivät joessa kulletta ja pyytivät lohta. Lohia oli rannassa rivissä, toistakymmentä isoa kalaa, kymmenen kilon molemmin puolin.
 1948 joki tukittiin. Lohen nousu loppui. Vesi nousi tässä meidän kohdalla kahdeksan metriä. Joessa oli vastapäätä Rantaniemensaari, jossa oli komeat, kartanomaiset talot. Siitä saaresta näkyy nyt vain pieni osa. Joki on tältä kohdalta 900 metriä leveä.
 Kaksi kolmasosaa Tuiskuvaaran pelloista jäi veden alle. Ne olivat parhaita peltoja, multavia rantamaita. Niissä kasvoi viljaa, ohraa ja ruista. Tilalle saatiin hallanarkoja peltoja jänkien takaa.
 Enot olivat lohen katoamisesta tietysti pahoillaan ja katkeriakin. Patoamisen jälkeen joen käyttöä haittasi vielä uitto. Tukkeja oli rantaan asti. Siihen saatiin muutos seitsemänkymmentäluvulla.
 Karvalakkilähetystön peräämiin korvauksiin oltiin ainakin jonkun verran tyytyväisiä. Hyvä että edes jotain saatiin, kun pelkona oli, että jäädään kokonaan ilman. Tänä päivänä korvausasian jauhaminen on turhaa. En vaivaa päätäni jossittelulla.
 Viime kesänä naapuriin muuttanut mies kauppasi minulle verkkoa ja houkutteli pistämään sen pyyntiin patoaltaaseen. Sanoin, että jos siitä jotain saadaan niin ostan sen verkon sinulta.
 Omasta rannasta verkkoon tarttui sataa grammaa vaille seitsemän kilon lohi. Se oli komea emokala, punalihainen ja kirkas. Sanoin ääneenkin, että viimeksi tässä törmällä on ollut lohta kesällä 1948. Se kyllä lämmitti mieltä.
 Täytin lupauksen ja ostin sen verkon. Ehkä lohikin vielä jokeen palaa, ainakin askelia on otettu oikeaan suuntaan.”
 Jaakko Ylitalo: Nyrkkiä pöytään lauantaimakkaran voimalla
 Jaakko Ylitalo toimi Lapin maakuntaliiton maakuntasihteerinä osallistuessaan karvalakkilähetystöön.  Matkaan lähdettiin Rovaniemen rautatieasemalta. Annu Passoja / Yle
 Lapin maakuntaliiton maakuntasihteeri  Jaakko Ylitalo  matkusti vuoden 1979 Karvalakkilähetystön mukana oikeusministeriöön vaatimaan vuosia oikeudessa viipyneitä lohikorvauksia joen valjastamisesta.
 ”Uho oli kova. Kun Rovaniemen asemalta lähdettiin, sanottiin lehdistölle että takaisin ei tulla ennen kuin on päätös asiasta saatu. Säännöt teimme jo ennen lähtöä, mutta junassa muistimme että tärkein puuttuu: viinaa ei oteta ennen kuin on homma hoidettu.
 Vaatimus oli, että valtio maksaa viimeisen oikeudenkäynnin päätöksen mukaiset korvaukset ja käy sitten oikeutta voimayhtiöitä vastaan vaikka maailman tappiin asti.
 Oikeusministeri  Christoffer Taxell  sanoi, että voimassaolevan lainsäädännön mukaan tämä ratkotaan, poikkeuslakia ei tule. Karvalakkilähetystön vastaava totesi, että tämä ei tyydytä meitä, me jäämme ministeriöön.
 Puolet porukasta keskusteli virkamiesten kanssa, puolet jäi käytävään. Nuorin pantiin hakemaan eväitä, lauantaimakkaraa oli ainakin seitsemän tankoa ja limppuja vaikka kuinka paljon.
 Olimme laittaneet myös presidentille pyynnön, että ”olemme taas täällä ja huonolta näyttää, voisitteko auttaa”. Presidentti vastasi, että tulkaa käymään Tamminiemessä. Silloin tiesimme, että asia alkaa rullaamaan. Pääministeri  Mauno Koivistokin  oli siinä välillä pörhistynyt. Hän lähetti Taxellin neuvottelemaan asiasta Pohjolan Voima Oy:n hallituksen puheenjohtaja  Paavo   Honkajuuren  kanssa.
 Pohjolan Voima lupasi maksaa korvaukset. Yhtiöt pääsivät sitten pitkien neuvottelun jälkeen sopimukseen siitä, miten summa jaetaan niiden kesken.
 Kun palattiin kotiin, kaikki eivät olleet tyytyväisiä.  Kalevi Nieminen  Tervolasta sanoi, että ei ole syytä juhlia, ennen kuin kalatie on rakennettu.
 Minä ajattelen nyt Niemisen tapaan. Ja siinä kokonaisvastuu on valtiolla. Kyllä minä unelmoin lohen paluusta, ja olen aika varma siitä, että se vielä kerran palaa.”
 Tuomas Timonen: Tärkeintä olisi katsoa eteenpäin
 Presidentti Kekkonen ajoi aikoinaan Kemijoen valjastamista valtion johdolla. Tuomas Timonen on toiminut valtiojohtoisen Kemijoki Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 2013. Annu Passoja / Yle
 Lapsuuden Lapin lomilla  Tuomas Timosta  varoiteltiin menemästä liian lähelle Kemijoen virtaa. Aikuisena joki ja sen voimalat ovat tulleet Kemijoki Oy:n toimitusjohtajalle tutuiksi.
 “Ensimmäisiä lapsuusmuistoja on valon juhla, jota vietettiin kun kotikylään tuli sähkö. Oltiin paikallisella kansakoululla ja sähköyhtiön toimitusjohtaja käänsi katkaisijasta valot päälle. Ehkä siitä tämä rakkaus sähköön, kun on elänyt myös ilman sitä.
 Kemijoki-yhtiön tärkein tehtävä on tehdä sähköä valtakunnan verkkoon. Lohen palauttaminen on monen tahon vastuulla, ei vesivoimayhtiö voi yksin toimia.
 Emme me vastusta kalatalousvelvoitteiden muuttamista, mutta Lapin ELY-keskuksen tekemä uusi hakemus on kohtuuton. Kalatiet, alasvaellusreitit, lisäistutuksia, vaellusaikana joen käyttö pitäisi tehdä kalojen ehdoilla. Oikeastaan kaikkea mahdollista vaaditaan.
 Yhtiöllä ei ole mahdollista tehdä sellaisia investointeja ja tuotantotappioita, mitä tuon mittakaavan toimista koituu.
 Rovaniemeltä alaspäin ovat Suomen suurimmat vesivoimalat, siellä pitää etsiä sellaiset ratkaisut jotka pystytään tekemään. Kalauoma on aika monimutkainen järjestelmä, kun pitäisi teitä alittaa ja joskus mennä ihmisten pihojen läpi. Ei tämä ole niin yksinkertaista että valettaisiin vain joku betoniränni.
 Me olemme panostaneet Kalasydämen kehittämiseen, kala-asioissakin voidaan olla innovatiivisia.
 Kun 1940-luvulla tehtiin ratkaisuja, yritysvastuun näkökulma oli erilainen. Kun mietittiin sotakorvausten maksua, niin muut asiat olivat tärkeämpiä kuin vaelluskalat. Tässä on ollut erilaisia vaiheita, mutta tärkeintä olisi katsoa eteenpäin.
 Uskon että hyvin suunnitellulla yhteistyöllä pystytään jonkinlainen lohikanta palauttamaan, mutta se on eri kysymys, voidaanko sitä kalastaa.“
 Pitäisikö valtion toimia ponnekkaammin, jotta hallitusohjelman kirjaus vaelluskalojen palauttamisesta Kemijoelle toteutuisi? Keskustele klo 22 asti.
 Tänään keskiviikkona  kello 11 alkaa Yle Areenassa Kemijokea koskeva erikoislähetys , jossa keskustellaan lohen paluusta Kemijokeen ja siihen liittyvistä kiistoista. Mukana lähetyksessä muun muassa  kala-aktiivi Jasper Pääkkönen, ympäristöministeri Krista Mikkonen ja Kemijokiyhtiön johtoa .
 Lue myös:
 Lapissa historiallinen suunnitelma: vesivoimalaitoksesta ollaan valmiita luopumaan ja vaelluskaloja toivotaan takaisin
 Kun salaisista patokaupoista uupui rahaa, Jasper Pääkkönen soitti kalakavereilleen – nyt Suomeen syntyy uusi, ainutlaatuinen lohijoki
 Kapinahenki kytee Perämeren ammattikalastajien joukossa – "Meitä on kyykytetty jo tarpeeksi"

Kauna Kemijoen valjastajia kohtaan ei katoa, vaikka toivoa lohen paluusta on vielä – näin 4 miestä puhuu kuningaskalasta ja patoamisen jäljistä


Summary: Monien sosiaali- ja terveysalan järjestöjen avustukset voivat vähentyä jopa puolella vuodesta 2021 alkaen.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Useiden sosiaali- ja terveysalan järjestöjen toiminta saattaa kaventua tai jopa loppua tulevaisuudessa kokonaan Veikkauksen rahapeliautomaattien vähenemisen myötä.
 Veikkaus aikoo vähentää  ensi vuonna 3 500 rahapeliautomaattia  ja ottaa käyttöön pelaajien tunnistautumisen. Vuoteen 2025 mennessä automaattien määrä vähenee yhteensä 8 000 kappaleella.
 Toimenpiteiden arvioidaan vähentävän Veikkauksen tulovirtaa 150–200 miljoonalla eurolla vuodessa.
 – Osa järjestöistä rahoitetaan täysin niillä tuotoilla. Mitä pienempi järjestö, sitä riippuvaisempi se on rahoituksesta, Sote-järjestöjen kattojärjestö SOSTE:n pääsihteeri  Vertti Kiukas  toteaa.
 Monet seksuaalirikolliset saavat apua vain sote-järjestöstä
 Oulun ensi- ja turvakodin hankevastaava  Paula Mällinen  odottaa jännityksellä, saako heidän täysin Veikkauksesta riippuvainen Serita-hankkeensa jatkoa. Hankkeella pyritään ennaltaehkäisemään seksuaalirikoksia.
 Mällinen toimii Seritan psykoterapeuttina ja seksuaalikasvattajana. Hän ottaa vastaan seksuaalirikostaustaisia ihmisiäsekä potentiaalisia seksuaalirikoksen tekijöitä.
 Tarkoituksena on keskustelun ja erilaisten tehtävien kautta auttaa asiakkaita tunnistamaan vääristymät omassa ajattelussaan, ja muokkaamaan sitä kautta heidän käyttäytymistään. Mällinen on huomannut työssään, että hankkeen avulla on onnistuttu ehkäisemään seksuaalirikosten syntymistä.
 Havainnollistavien korttien tarkoituksena on helpottaa puheeksiottoa ja herättää keskustelua seksuaalisuuden rajoista. Paula Mällinen käyttää kortteja työssään psykoterapeuttina.  Timo Nykyri / Yle
 Tällä hetkellä Seritassa käy paikan päällä Oulussa 75 asiakasta. Heistä osa saapuu Utsjoelta ja Vantaalta saakka, koska palvelua ei ole missään muualla Suomessa.
 Rahoituksen mahdollinen päättyminen huolestuttaa Mällistä, koska se tietäisi asiakkaiden jättämistä oman onnensa nojaan.
 – Toivoisin, että sellaiset hankkeet saisivat jatkoa rahoitukselle,jotka tuottavat palvelua ainoina Suomessa.
 Nykyinen rahoitusmalli ei hänen mielestään ole ylipäätään kestävä.
 – Valtion tulisi rahoittaa tällainen apu ja sitä tulisi olla saatavilla joka paikkakunnalla. Meidän asiakaskuntaamme on olemassa kaikkialla, mutta palveluja heille ei juurikaan ole.
 Apu voi vähentyä mielenterveystyöstä, lapsilta tai vanhuksilta
 Yksittäiset ihmiset tai yritykset eivät ole kiinnostuneita rahoittamaan Serita-hankkeen kaltaista toimintaa. Siksi se ei saa lainkaan lahjoitusvaroja.
 – Seksuaalirikolliset ja seksuaalirikoksen mahdolliset tekijät eivät ole kohderyhmä, joka herättäisi myötätuntoa ihmisissä, Oulun ensi- ja turvakodin hankevastaava PaulaMällinen sanoo.
 Veikkauksen tuotoilla rahoitetaan sosiaali- ja terveysjärjestöjen lisäksi nuorisotyötä, kulttuuria, taidetta, tiedettä ja liikuntaa.
 SOSTE:n pääsihteeri Vertti Kiukas arvioi, että jos Veikkauksen tuotto vähenisi edes 100 miljoonaa, se tarkoittaisi noin 35 miljoonan euron leikkauksia sosiaali- ja terveysjärjestöiltä. Avustukset voivat siis pienentyä jopa tuplasti enemmän.
 Kiukas uskoo rahoitusta vähennettävän tasaisesti kaikilta, mutta näkee Seritan kaltaisten hankkeiden olevan erityisen uhattuina.
 – Viime kädessä sosiaali- ja terveysministeriö päättää, onko avustus pois mielenterveystyöstä, lapsilta vai vanhuksilta.
 Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus STEA valmistelee järjestöjen hakemusten perusteella sosiaali- ja terveysministeriölle avustusehdotuksen, missä päätetään avustuksen saajat.
 Tänä vuonna sote-järjestöt ovat saaneet Veikkaukselta avustuksia 362 miljoonaa euroa, ja ensi vuodelle on valmistelussa 380 miljoonan euron edestä avustusehdotuksia. Seuraavalle vuodelle summa siis mahdollisesti nousee, mutta sen jälkeen sote-järjestön rahavirrat voivat pienentyä tuntuvasti.
 STEA:n johtaja  Kristiina Hannulan  mukaan Veikkauksen tulovirran pieneneminen vaikuttaa jaettavaan avustusmäärään siis vasta vuodesta 2021 alkaen. Hän ei vielä lähde arvioimaan vähennysten vaikutusta sote-järjestöihin.
 Rahojen loppuminen veisi työpaikkoja
 Oulun ensi- ja turvakodin toiminnanjohtaja  Timo Peltovuori  suhtautuu Veikkauksen suunnittelemiin toimenpiteisiin ymmärtäväisesti. Hänen mielestään pelihaittojen ehkäiseminen on ensisijaista, vaikka se voi kirpaista sote-järjestöjä.
 – Toivon mukaan pelaaminen oikeasti vähenee, eikä valu ulkomaisiin peliyhtiöihin, joista järjestöt vielä vähemmän hyötyvät, Peltovuori sanoo.
 Kilpailuviranomaisen tekemää ehdotusta  sote-järjestöjen rahoituksen siirtämisestä valtion budjettiin hän ei katso hyvällä, koska tämä vaikeuttaisi järjestöjen pitkäjänteistä kehittämistyötä.
 – Siinä oltaisiin liian alttiita taloudellisille ja poliittisille suhdanteille. Sen jälkeen avustuksia ei kyllä näkyisi tällaisessa kansalaisjärjestötoiminnassa.
 Peltovuori on huolissaan erityisesti matalan kynnyksen palveluiden kohtalosta, joihin uskoo leikkurin etulinjassa iskevän. Niihin on Peltovuoren mukaan vaikea saada rahoitusta muuta kautta.
 – Oulussa sote-järjestöjen palveluissa on tuhat perhettä, ja matalan kynnyksen palveluissa useita satoja. Kyllähän tämä on niiltä asiakkailta pois.
 Sote-järjestöissä työskentelee noin 45 000 ihmistä, joista Veikkausvaroilla on palkattu vajaa 10 000 ihmistä. Rahoituksen väheneminen voi tietää etenkin pienissä järjestöissä työntekijöiden vähentämistä.
 Esimerkiksi Kainuun näkövammaiset ry:n toiminnasta 90 prosenttia rahoitetaan Veikkauksen tuella.
 – Avustuksella maksetaan muun muassa kahden vakituisen työntekijän palkat. Jos avustukset muuttuvat ratkaisevasti, niin se totta kai vaikuttaa meidän toimintaan, yhdistyksen hallituksen puheenjohtaja  Anja Koskelo  kertoo.
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!
 Lue seuraavaksi:
 Analyysi: Kaikki haistavat nyt Veikkauksen veren, mutta mitä monopolin murtamisesta seuraisi? Ulkomaiset peliyhtiöt takovat kiihkeinä ovea

Seksuaalirikollinen voi jäädä ilman terapiaa, kun Veikkauksen peliautomaatteja vähennetään – "Valtion tulisi rahoittaa tällainen apu"


Summary: Työväenpuolue on luvannut neuvotella EU-erosopimuksen uusiksi ja tuoda brexitin uudestaa kansanäänestykseen.

Britanniassa parlamenttivaalitaistelu käynnistyy virallisesti tänään tiistaina parlamentin suljettua ovensa.
 Ensimmäiset joulukuun vaalit lähes 100 vuoteen ovat poikkeukselliset EU-eropäätöksen vuoksi. Britit valitsevat uudet kansanedustajansa 12. joulukuuta.
 Yle listasi viisi kysymystä ja vastausta lähestyvistä brexit-vaaleista.
 1. Miten vaalien tulos vaikuttaa Britannian EU-eroon?
 Vaalit voivat jopa pysäyttää EU-eron.
 Työväenpuolue on voittaessaan luvannut neuvotella EU-erosopimuksen uusiksi ja sen jälkeen antaa kansan valita uuden sopimuksen tai EU:n jäsenenä pysymisen väliltä.
 Konservatiivit puolestaan toivovat vaalien tuovan parlamenttienemmistön, jonka avulla pääministeri  Boris Johnsonin  neuvottelema EU-erosopimus viedään parlamenttikäsittelyjen läpi.
 Britanniassa on käytössä enemmistövaalijärjestelmä, joka suosii kahta pääpuoluetta.
 2. Millainen vaalikampanjasta tulee?
 Vaalikampanjasta odotetaan repivää, sillä Britannia on jakaantunut EU-erokysymyksen vuoksi jyrkästi eri leireihin. Konservatiivijohtaja Boris Johnson lupaa toteuttaa EU-eron ja syyttää muita vakiintuneita puolueita “kansan tahdon” vastustamisesta.
 Konservatiivipuolue haluaa, että vaaleissa keskitytään ennen kaikkea brexitiin. Työväenpuolue pyrkii nostamaan esille perinteisiä vaalikysymyksiä, esimerkiksi julkisen terveydenhuollon rahoituksen.
 3. Kenen uskotaan voittavan vaalit?
 Konservatiivipuolue johtaa mielipidemittauksissa ja Boris Johnson on kansaanmenevä mies. Puolue valitsi hänet johtajakseen paljolti siksi, että Johnsonin uskotaan pärjäävän vaalitaistoissa.
 Työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbynin  kannatusluvut ovat matalat, mutta puolue pyrkii toistamaan vuoden 2017 vaalien jättiyllätyksen.
 Corbynin työväenpuolue kuroi tuolloin kiinni konservatiivien lähes 20 prosenttiyksikön etumatkan ja tuhosi pääministeri  Theresa Mayn  niukan parlamenttienemmistön
 4. Kuka vie ääniä keneltä?
 Vaalien tulosta on vaikea ennustaa, sillä britit vaihtavat nyt puolueuskollisuuttaan nopeaan tahtiin.
 EU-jäsenyyttä kannattavat konservatiivit eivät enää tunne puoluetta omakseen. Toisaalta EU-eroon uskovat työväenpuoluelaiset voivat hylätä uutta kansanäänestystä lupaavan Labourin.
 Nigel Faragen  Brexit-puolue voi viedä EU-eroa kannattavia ääniä molemmilta puolueilta.
 Maltilliset äänestäjät vierastavat niin konservatiivien jyrkkää brexit-linjaa kuin Jeremy Corbynin tiukan linjan vasemmistolaisuutta ja tähyilevät liberaalidemokraattien suuntaan.
 5 Miksi vaalit järjestetään?
 Konservatiivipuolueen johtaja Boris Johnson on halunnut vaalit jo kauan. Hän uskoo saavansa niistä puolueelleen oman enemmistön Britannian parlamentin alahuoneeseen.
 Tukevan enemmistön turvin hän voisi saada EU-erosopimukselleen parlamentin hyväksynnän.
 Työväenpuolueen johtaja Jeremy Corbyn oli käytännössä pakotettu lähtemään vaaleihin, sen jälkeen kun Skotlannin kansallispuolue ja liberaalidemokraatit asettuivat vaalien taakse.
 Brexit-prosessi on jumiutunut ennen kaikkea siksi, että konservatiivit menettivät vuoden 2017 vaaleissa jo valmiiksi huteran parlamenttienemmistönsä.
 Lue lisää:
 Britannian työväenpuolueen vaalikampanja alkaa toden teolla – Jeremy Corbyn lupasi turvata hyvän erosopimuksen
 Britannian jouluvaalit voivat muuttaa brexitin radikaalisti tai johtaa jopa EU-eron perumiseen – vai päädytäänkö taas pattitilanteeseen?

Britanniassa alkoi vaalitaisto, joka voi jopa perua brexitin – Tässä viisi kuumaa vaalikysymystä


– Nettiterapiapotilaita pystyttäisiin hoitamaan huomattavasti enemmän kuin nykyisin eli arviolta 15 000 vuodessa, sanoo linjajohtaja  Jan-Henry Stenberg  Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiristä (HUS).
 HUS on tuottanut vuodesta 2013 lähtien lievien ja keskivaikeiden mielenterveyshäiriöiden hoitoon tarkoitettuja lyhytterapiaohjelmia verkkoon. Tänä vuonna valtakunnallisessa palvelussa on ollut noin 5 000 potilasta.
 Eniten ihmisiä on käynyt masennuksen ja ahdistuneisuuden hoitoon tarkoitetuissa terapioissa. Tällä hetkellä tarjolla on kymmenen erillistä hoito-ohjelmaa, pääasiassa masennukseen ja ahdistuneisuushäiriön eri muotoihin.
 Terveyskeskuksissa arastellaan terapiaan lähettämistä
 Lähetteitä lyhyeen nettiterapiaan kirjoittavat pääasiassa työterveyslääkärit. Terveyskeskuksista ja muista erityissairaanhoidon alueilta lähetteitä kirjoitetaan huomattavasti harvemmin. Tämä johtuu Stenbergin mukaan osittain lääkäreiden tiedon puutteesta: nettiterapian ajatellaan tehoavan vain kaikkein lievimpiin häiriöihin.
 Esimerkiksi vielä voimassa olevassa masennuksen  Käypä hoito -suosituksessa  nettiterapiaa suositellaan muita hoitoja täydentäväksi ja vain lievien masennusoireiden hoitoon. Uusi suositus on kuitenkin tekeillä ja se valmistuu 2020 vuoden alussa.
 – Nykytutkimus osoittaa, että nettiterapiat sopivat ihan omaksi palikakseen tähän hoitojärjestelmään ja toimivat sekä lievissä että keskivaikeissa häiriöissä. Varmaan tutkimus tältä osin tullee päivittämään Käypä hoito -suosituksiakin.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessori  Kristian Wahlbeck  arvioi, että vastuuta lievien ja keskivaikeiden mielenterveyshäiriöiden hoidosta ja hoitomuodoista perusterveydenhuollossa ei ole määritelty riittävän selvästi ja riittävän sitovasti.
 Terveysasemilla hoitovalikoimaa ei joko ole tai sitä ei tunneta tarpeeksi. Potilaskaan ei terveyskeskuksessa osaa pyytää lähetettä lyhytterapiaan, jos lääkäri ei sitä ehdota.
 Terveysasemilla ei ole saatavilla riittävästi psykoterapeuttista hoitoa, Wahlbeck toteaa. Hänen mukaansa hoito pelkistyy usein lääkitykseen ja mahdollisesti sairauslomaan ja vain harva pääsee terveyskeskuksesta keskusteluhoitoon. Ostopalveluilla ja asiakasseteleillä tämä olisi kuitenkin mahdollista.
 – Osittain kyse on siitä, ettei ole henkilökuntaa, mutta osittain on kyse asenteesta: ei ole vielä hyväksytty sitä tosiasiaa, että tämä on osa terveyskeskusten tehtäväkenttää ja terveyskeskuksen järjestämisvastuulla, sanoo tutkimusprofessori. la.
 Alkuvaiheessa olevat lievät ja keskivaikeat masennus- ja ahdistuneisuushäiriöt ovat suhteellisen helppohoitoisia, kunhan ne havaitaan ajoissa, sanoo linjajohtaja Jan-Henry Stenberg HUSista.  Rami Moilanen /Yle
 Joka neljännen sairauslomapäivän syynä on mielenterveyshäiriö
 Arvion mukaan Suomessa joka neljäs sairauslomapäivä johtuu mielenterveyden häiriöstä. Sairauslomapäivä maksaa työnantajalle noin 350 euroa.
 Työterveyshuollossa asia nähdään toisin kuin terveysasemilla. Siellä asiakkaat pääsevät usein nopeastikin terapeuttiseen hoitoon, koska työnantaja haluaa, että sairauslomat eivät pitkity ja ihmiset pääsevät nopeasti työkuntoon.
 Kaiken kaikkiaan terveyspalveluiden käyttö mielenterveysongelmien vuoksi ei ole muuttunut vuosien 2011 ja 2017 välillä. Naisista yhdeksän ja miehistä viisi prosenttia käyttää terveyspalveluja mielenterveysongelmien vuoksi.
 Esimerkiksi masennusoireilevista hieman alle kolmasosa oli vuonna 2017 käyttänyt terveyspalveluita mielenterveysongelmien vuoksi, eli hyvin moni masennuksesta kärsivä on edelleen hoidon ulkopuolella.
 Nopea hoitoonpääsy on etu
 HUSin linjajohtajan mukaan masennus- ja ahdistushäiriöt ovat melko helppoja hoitaa, kun ne tunnistetaan ja hoidetaan alkuvaiheessa. Toisaalta ne kroonistuvat nopeasti ja muuttuvat vaikeammin hoidettaviksi.
 –Tehokkaita ja näyttöön perustuvia hoitoja pitäisi merkittävästi lisätä, perustelee Stenberg.
 Kuka tahansa lääkäri voi lähettää potilaan nettiterapiaan ja potilaalle hoito on maksutonta.. HUSista hoitomaksu ohjataan potilaan kotikunnan mukaiseen sairaanhoitopiiriin.
 Nettiterapian etuna on että sinne ei ole jonoa, vaan lähetteet pystytään käsittelemään neljässä päivässä.
 Terapian aikana potilas saa perustietoa häiriön ja oireiden hoidosta ja tekee hoitoon kuuluvia harjoituksia. Toisessa päässä HUSissa koulutettu psykoterapeutti seuraa potilaan edistymistä ja vointia ja vastaa kysymyksiin terapiaohjelman sisäisessä chatissa.
 Nettiterapia ei silti sovi kaikille
 Parhaimmillaan nettiterapia on osa hoitokokonaisuutta ja voi olla vaihtoehto esimerkiksi kasvokkain tapahtuvalle terapialle tai lääkehoidolle häiriöiden alkuvaiheessa. Hoidon hyviä puolia on myös se, että hoidon voi saada nettiyhteyden kautta omalle kotisohvalle ja sovittaa omiin aikatauluihin.
 Nettiterapia vaatii potilaalta kuitenkin oma-aloitteisuutta kasvokkain tapahtuvaa terapiaa enemmän, muistuttaa Sternberg.
 Vaikeissa mielenterveyshäiriöissä ja voimakkaissa tai itsetuhoisissa oireissa nettiterapia ei ole sopiva hoito. Lisäksi käytöllä saattaa olla teknisiä esteitä.
 –Kaikilla ei ole nettiyhteyttä tai verkkopankkitunnuksia. Voi myös olla luetun tekstinymmärtämisen vaikeuksia ja suuri rajoitus on se, että nettiterapiat on olemassa vain suomeksi eli esimerkiksi maahanmuuttajat, saamenkieliset ja ruotsinkieliset ovat tällä hetkellä hoidon ulkopuolella, toteaa Wahlbeck.
 Linjajohtaja Jan-Henry Stenbergin mukaan ruotsinkielistä versioita kehitetään parhaillaan, mutta toistaiseksi niiden valmistelu on viivästynyt teknisten ongelmien vuoksi. Tällä hetkellä erilaisia häiriöiden hoito-ohjelmia on  Mielenterveystalo.fi -sivustolla  kymmenen. Uusimpana HUS julkaisi lokakuussa bulimian hoito-ohjelman.

Nettiterapiaan mahtuisi kolme kertaa nykyinen määrä ihmisiä  – samaan aikaan alle kolmannes masentuneista on käyttänyt terveyspalveluita


Vain vihreät ja vasemmistoliitto kannattavat kansallista lentoveroa, kertoo Uutissuomalainen. EU:n kattavaa lentoveroa puolestaan ilmoittaa selkeästi kannattavansa vihreiden ja vasemmistoliiton lisäksi myös kokoomus ja perussuomalaiset. Yksikään puolue ei kokonaan tyrmää EU:n laajuista lentoveroa.
 Uutissuomalainen kysyi kantaa eduskuntapuolueiden puheenjohtajilta.
 SDP:n puheenjohtaja, pääministeri Antti Rinne ei sano suoraan kannattavansa EU:n laajuista lentoveroa, vaan toteaa, että lentopolttoaineen veron käyttöönottoa EU:n laajuisesti tai globaalisti voidaan selvittää.
 Kansalaisaloite matkustajakohtaisen lentoveron säätämiseksi Suomessa  keräsi viime viikolla 50 000 allekirjoitusta , ja se siirtyy eduskunnan käsittelyyn.Myös alkuvuodesta, ennen eduskuntavaaleja vain vihreät ja vasemmistoliitto ilmoittivat olevansa valmiita lentoveroon.
 Samat puolueet kannattivat lentoveroa myös STT:n viime vuonna julkaisemassa kyselyssä.
 Lue myös:
 Lentovero jakaa Lapin matkailuväen, vaikutuksia epäillään: "Ollaan pussinperällä Suomessa" (1.11.)
 Vero ja häpeä saivat ruotsalaiset vähentämään lentämistä –   Suomessa läpi mennyt kansalaisaloite pyrkii samaan (1.11.)
 Eduskunta päättää, kasvaako lentolippusi loppusumma jopa 30 euroa ilmastosyistä – Professori: "Lentovero oikeastaan ainoa mahdollisuus" (1.11.)
 Huima loppukiri: Kansalaisaloite lentoverosta ylitti vaaditut 50 000 allekirjoitusta – etenee eduskunnan käsittelyyn (31.10.)

Uutissuomalainen: Vain vihreät ja vasemmistoliitto kannattavat kansallista lentoveroa


Summary: Viranomaiset epäilevät iskusta separatistikapinallisia.

Ainakin 15 ihmistä kuoli ja neljä loukkaantui Etelä-Thaimaan Yalan provinssissa tapahtuneessa ammuskelussa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Myöhään tiistai-iltana tarkistuspisteellä tapahtuneessa ammuskelussa käytettiin myös räjähteitä.
 Viranomaiset epäilevät iskun takana olevan alueen separatistikapinallisten, mutta mikään ryhmittymä ei ole ilmoittautunut iskun tekijäksi.
 Muslimienemmistöisissä Yalan, Pattanin ja Narathiwatin provinsseissa on kuollut väkivaltaisuuksissa lähes 7 000 ihmistä viimeisen 15 vuoden aikana. Edellä mainitut kolme provinssia kuuluivat malaiji-muslimien sulttaanikuntaan, kunnes Thaimaa liitti alueen itseensä 1909.
 Osa kapinallisryhmittymistä on ilmoittanut taistelevansa oman itsenäisen valtion muodostamisen puolesta.

15 ihmistä kuoli ammuskelussa Etelä-Thaimaassa


Summary: Biden, Warren ja Sanders vaikuttavat melko tasavahvoilta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on selvästi jäljessä demokraattihaastajiaan, kun presidentinvaaleihin on aikaa vuoden verran. Asia selviää  Washington Postin  ja ABC:n gallupista, jossa mitattiin sitä, kuinka johtavat demokraattiehdokkaat pärjäisivät istuvaa presidenttiä vastaan.
 Kun vastakkain laitettiin Trump ja entinen varapresidentti  Joe Biden , oli Bidenin etumatka 17 prosenttiyksikköä (56–39). Senaattori  Elizabeth Warren  puolestaan johti Trumpia 15:llä ja senaattori  Bernie Sanders  14:llä prosenttiyksiköllä.
 Etumatkat ovat suurempia kuin aiemmissa tänä vuonna tehdyissä vastaavissa kyselyissä.
 Jopa vähäisempää suosiota nauttivien ehdokkaiden kuten  Pete Buttigiegin  ja  Kamala Harrisin  etumatka Trumpiin on kymmenen prosenttiyksikön luokkaa.
 Kyselyn perusteella vaikuttaisi siltä, että demokraattien voittomahdollisuuksien kannalta ei ole kovin suurta merkitystä sillä, kenet puolue valitsee ehdokkaakseen. Maltillinen Biden on tähän asti pitänyt yhtenä vaaliaseenaan sitä, että hänellä on paremmat mahdollisuudet peitota Trump kuin demokraattien vasenta laitaa edustavilla Warrenilla ja Sandersilla.
 Kyselyyn vastasi lokakuun lopussa 876 rekisteröitynyttä äänestäjää. Virhemarginaali on neljä prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Vaa'ankieliosavaltiot voivat pelastaa Trumpin
 Trumpin näkymiä parantaa se, että Yhdysvaltain presidentinvaaleissa ratkaisevaa ei ole maanlaajuinen äänten enemmistö vaan valitsijamiehet. Sen vuoksi vaalit käytännössä ratkaistaan muutamissa vaa'ankieliosavaltioissa, jotka voivat kallistua vaaleista riippuen demokraattien tai republikaanien kannalle.
 Trump vei valtaosan vaa'ankieliosavaltioista vuonna 2016, jolloin perinteisesti demokraatteja äänestäneet duunarit esimerkiksi Michiganissa, Wisconsinissa ja Pennsylvaniassa äänestivätkin Trumpia.  New York Timesin  maanantaina julkaiseman kyselyn perusteella vaikuttaa siltä, että presidentin asema näissä osavaltioissa on yhä varsin hyvä.
 Kyselyn mukaan Trump on niukasti Bideniä jäljessä useimmissa vaa'ankieliosavaltioissa, mutta on Warrenia edellä ja suunnilleen tasoissa Sandersin kanssa.
 Demokraattien esivaalit, joissa valitaan puolueen presidenttiehdokas, alkavat helmikuussa. Biden on ollut useimmissa kyselyissä demokraattien presidenttikisan kärjessä, mutta Warren on viime kuukausina kuronut eroa umpeen ja ollut joissakin kyselyissä jopa ykkösenä.

Gallup: Demokraattiehdokkaat vahvoilla Trumpia vastaan


Yhdysvaltain turvallisuusviranomaiset varoittivat tiistaina, että tietyt maat tulevat yrittämään vaikuttaa ensi vuonna pidettäviin Yhdysvaltain presidentinvaaleihin, kertovat uutistoimistot.
 Puolustusministeriön, kansallisen turvallisuuden johdon sekä liittovaltion keskusrikospoliisin FBI:n yhteisen lausunnon mukaan "Venäjä, Kiina, Iran ja muut ulkomaiset ilkeämieliset tekijät tulevat yrittämään vaikuttaa äänestykseen ja äänestäjien käsitykseen".
 Viranomaisilla ei kuitenkaan vielä ole todisteita mistään vehkeilystä tuleviin vaaleihin liittyen. Turvallisuusviranomaiset ovat vahvistaneet toimiaan vaalivaikuttamista vastaan. Kansallisen turvallisuuden toimistoon perustettu virka, jonka tehtävänä on ainoastaan keskittyä maan vaaliturvallisuuteen.
 Maan tiedusteluviranomaisten vuonna 2017 tekemän arvion mukaan Venäjä sekaantui vuoden 2016 presidentinvaaleihin ja auttoi presidentti  Donald Trumpia  voittamaan vaalit. Trump on kiistänyt, että näin olisi käynyt.
 Helmikuussa 2018 Yhdysvaltain oikeusministeriö perusti kyberturvallisuusyksikön, jonka tehtävänä on ollut suojella kaikkia tulevia vaaleja ulkopuolisilta vaikutusyrityksiltä.

Yhdysvaltain turvallisuusviranomaiset: Venäjä, Kiina ja Iran yrittävät vaikuttaa tuleviin presidentinvaaleihin