Summary: Argentiinalaisten sosiaalisuus näkyy paikallisten koirienkin käytöksessä, Ylen Etelä-Amerikan toimittaja Erkka Mikkonen kirjoittaa.

Tarkkailen usein iltaisin, kuinka lähipuistoni täyttyy nelitassuisista.
 Argentiinalaiset  tunnetaan maailman lemmikkirakkaimpana kansana , eivätkä omistajat välitä kaupungin järjestyssäännöistä päästäessään koiransa temmeltämään vapaana julkisilla paikoilla.
 Tästä ei kuitenkaan seuraa automaattisesti räksytystä, uhittelua tai kenenkään kimppuun käymistä. Päinvastoin koirat näyttävät hakevan hyväntuulisina seuraa toisistaan. Käyvätpä ne usein myös tervehtimässä minua, kun seuraan puistonpenkillä niiden touhuja.
 Joskus koirien keskinäinen kilpajuoksu äityy rajuksi. Vaikka tappeluitakin varmasti on, silti en ole itse joutunut koskaan todistamaan sellaista aggressiivista käytöstä, joka olisi aiheuttanut huolta tai pelkoa
 Koirien sosiaalisuus vie ajatukseni kerta toisensa jälkeen niiden isäntien ja emäntien rentoon ja välittömään tapaan kommunikoida keskenään. Argentiinalaiset tuntuvat iskostavan myös koiriinsa kulttuurilleen ominaisen seurallisuuden.
 Argentiinalaiset rakastavat koiriaan ja kasvattavat ne seurallisiksi. Alberto Cáceres rakastaa koiria ja ulkoiluttaa niitä työkseen.  Erkka Mikkonen / Yle
 Puhutaan sitten koirista tai ihmisistä  argentiinalaisten kanssakäyminen eroaa paljon omastamme.
 Sosiaalisuus ja kanssaihmisen kohtaaminen ovat luontainen osa paikallista elämäntapaa. Kaduilla jutustellaan tuntemattomienkin kanssa, eivätkä ihmiset kavahda avun pyytämistä, saati sitten sen tarjoamista.
 Argentiinalaisille toisten asioihin puuttuminen on välittämistä. Tämä näkyy myös heidän kielessään.
 Kun espanjan opettajani yrittää takoa päähäni, miten eri tilanteissa tulee sanoa sen mukaan, haluanko neuvoa, ehdottaa vai suositella, en oikein pysty hahmottamaan asiaa. Lisäksi pitäisi vielä tietää, olenko neuvomassa tosissaan vai pelkästä kohteliaisuudesta vai haluanko kenties samalla viestittää, etten oikeasti haluaisi puuttua asiaan sen henkilökohtaisuuden vuoksi, mutta sanon nyt kuitenkin jotain.
 Suomalaisena helpointa onkin pysyä hiljaa.
 Meillä on totuttu, että tunkeilu on epäkohteliasta. Toisten asioihin ei puututa, ellei tämä itse varta vasten pyydä apua. Hyveemme antaa toisen ihmisen olla rauhassa näyttäytyy kuitenkin valtameren takana sangen töykeältä käytökseltä.
 Taustalla on Latinalaisessa Amerikassa vaikuttava ajatus siitä, että jos jollain on ongelma, niin silloin kyseessä on kaikkien ongelma, joka tulee myös ratkaista yhdessä.
 Taksikuskin udellessa vaivaa , jonka vuoksi olen matkalla sairaalaan, tuntuu argentiinalaisten toisista välittäminen lähinnä ahdistavalta.
 Tottuminen paikalliseen tapaan tervehtiä poskisuudelmalla – sukupuolesta tai iästä riippumatta – otti aikansa. Henkilökohtainen tilantarpeeni on sitä vastoin ruuhkametrossa edelleen muita suurempi.
 Tuntemattoman ihmisen lähestyminen julkisilla paikoilla saattaa vieläkin hämmentää, etenkin jos tämä puhuttelee minua 'hintelänä'. Samalla tavalla korvaan särähtää, kun argentiinalainen kutsuu toista muitta mutkitta läskiksi tai jopa rumaksi ilman että edes haluaa loukata tätä.
 Paikalliset eivät tällaisesta suoruudesta hätkähdä. Heille kaikki ulkonäköön liittyvät määritelmät tuntuvat kelpaavan keksittäessä lempinimeä tai tapaa puhutella toista.
 Toisten asioihin puuttumisella ja rennolla puhetavalla on siis rajansa – ainakin itseni kaltaiselle havumetsävyöhykkeen kasvatille.
 Toisaalta muuttaessani pian pois Buenos Airesista uskon, että tulen vielä kaipaamaan kilttien koirien lisäksi argentiinalaisten konstailematonta seurallisuutta ja heidän tapaansa välittää kanssaihmisistä.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Ranska:  Home ei hetkauta ranskalaisia – Tummunut kohta seinässä peitetään maalilla tai sohvaa siirtämällä Belgia:  Suomalaiset ovat nykyään muutakin kuin kalpeita tuohivirsumannekiineja – silti heidät jotenkin vain tunnistaa Espanja:  Uusi asuntokriisi hiertää Espanjassa – Barcelonassa yksin asumisesta on tullut luksusta, johon harvalla on varaa Viro:  Eivätkö virolaiset pode lainkaan ilmastoahdistusta? Virossa ilmastonmuutoksesta puhutaan hämmentävän vähän Afrikka:  Annamme aina terroristien voittaa – vaikka liikenteessä on syytä pelätä enemmän Saksa:  Kiellettyä tai ei, Berliinissä tupakansavua on vaikea välttää Venäjä:  Moskovassa meikinpoistoaine ja juusto voivat aiheuttaa raskaan pettymyksen, mutta yhteen voi luottaa – nimittäin mustikkakeittoon Yhdysvallat:  Terveisiä täisalongista! Yhdysvalloissa munankuumennin on täitaiston tappava mutta kallis ase

Suomalaisena olen tottunut siihen, että tunkeilu on epäkohteliasta – Argentiinalaiset puuttuvat toistensa asioihin tavalla, joka tuntuu yhä oudolta


Summary: La Legan johtajan Matteo Salvinin suunnittelema kansallismielisten puolueiden ryhmittymä hakee muotoaan eurovaalien edellä.

Italian Milanossa on tänään tavannut joukko eurooppalaisia, oikeistopopulistisia ja kansallismielisiä puolueita.
 Italian toisen hallituspuolueen, oikeistopopulistisen La Legan eurovaalikampanjan aloittaneeseen tapahtumaan on ottanut osaa neljä puoluetta. Suomesta Perussuomalaisten edustajana paikalla oli puolueen eurovaaliehdokas  Olli Kotro , Saksasta Vaihtoehto Saksalle -puolueen puheenjohtaja europarlamentaarikko  Jörg Meuthen  sekä Tanskasta Tanskan kansanpuolueen europarlamentaarikko  Andres Vistisen.
 La Legan johtaja, Italian sisäministeri  Matteo Salvini  painotti, että tapaaminen on askel eteenpäin kansallismielisten puolueiden yhteistyön tiivistämisessä eurovaalien edellä.
 Salvini on Italian hallitukseen noustuaan ilmaissut haluavansa muodostaa kansallismielisten, nykymuotoista EU:ta kritisoivan ryhmän parlamenttiin. Hän on kosiskellut tukea esimerkiksi Ranskan Kansallisen Liittoumalta, Puolan Laki ja oikeus -puolueelta, Itävallan vapauspuolue FPÖ:lta sekä Unkarin Fidesz-puolueelta.
 Näistä puolueista ei kuitenkaan maanantain tilaisuudessa nähty edustajia. Italialaismediassa on viime päivinä arvuuteltu, onko Salvinin toive parlamentin suuresta populistipuolueiden ryhmästä kaatumassa liian pienen osanottajamäärän vuoksi.
 Salvini itse korosti maanantaina, että paikalla olevien puolueiden lisäksi heidän joukkoonsa liittyisi pian vielä muita puolueita EU-maista.
 Puolueryhmän perustaminen Euroopan parlamenttiin vaatii edustuksen seitsemästä eri jäsenmaasta ja 25 parlamentaarikkoa.
 Tällä hetkellä eurooppalaiset populistipuolueet ovat hajallaan kolmessa eri europarlamenttiryhmissä EFDD:ssä, ECR:ssä ja ENF:ssä.
 Lisää osallistujia tai ajatus kaatuu
 Perussuomalaisista tapahtumaan osallistui puolueen eurovaaliehdokas Olli Kotro.
 Kotro kertoo Ylelle, että perussuomalaisten siirtyminen Salvinin suunnittelemaan ryhmään määräytyy viime kädessä vasta vaalien jälkeen puoluehallituksen päätöksellä. Perussuomalaiset kuuluu parlamentissa nyt ECR- eli Euroopan konservatiivit ja reformistit -ryhmään.
 – Kyseessä on vakavasti otettava pyrkimys muodostaa parlamenttiin kansallismielisten ryhmä. Mutta nämä neljä puoluetta eivät riitä muodostamaan sellaista, joten osallistujia tarvitaan lisää, Kotro sanoo.
 Kotro sanoo, että yhteisiä teemoja yhteistyötä suunnitteleville puolueille on EU:n liittovaltiokehityksen vastustaminen ja kansallisvaltioiden suvereniteetin vahvistaminen, maahanmuuton hallinta sekä eurooppalaisen, kristillisen kulttuurin puolustaminen.
 Puolueiden välillä on kuitenkin myös näkemyksellisiä eroja esimerkiksi liittyen Venäjään, Kotro myöntää. Myös asema suhteessa Natoon erottaa: Suomi on neljästä maasta ainoa, joka ei kuulu sotilasliittoon.

Italian La Lega keräsi Milanoon oikeistopopulistia puolueita – joukossa oli edustettuna myös Perussuomalaiset


Summary: Presidentti Emmanuel Macronilta odotetaan lähiaikoina puhetta, jossa hän kertoo suunnitelmansa keltaliivien rauhoittamiseksi.

Ranskan täytyy tehdä rohkeita veroleikkauksia, maan pääministeri  Édouard Philippe  sanoi maanantaina.
 Hän kommentoi asiaa sen jälkeen, kun Ranskassa oli käyty laaja keskustelukierros maata ravisuttaneiden keltaliiviprotestien painostamana.
 Keskustelut aloitettiin tammikuussa. Nyt on yhteenvedon aika.
 Philippen mukaan kansalaiset ilmaisivat keskusteluissa voimakasta ärtymystä kovia veroja kohtaan.
 – Keskustelu näyttää meille selkeästi, mihin suuntaan mennä. Meidän tulee laskea veroja nopeasti, Philippe sanoi yleisölle Pariisissa uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Hinnankorotus ärsytti ja ajoi kaduille
 Viime vuonna marraskuun puolivälissä syttyneet keltaliiviprotestit saivat alkunsa polttoaineiden hinnankorotuksista. Ne laajenivat nopeasti kansalliseksi tyytymättömyydenosoitukseksi presidentti  Emmanuel Macronia  kohtaan.
 Keltaliiveiksi mielenosoittajia kutsuttiin heidän käyttämiensä heijastinliivien mukaan. Mielenosoitukset  äityivät paikoin väkivaltaisiksi .
 Mielenosoitusten taustalla vaikuttivat muun muassa korkea työttömyys, veroleikkaukset parempituloisille ja Macronin kömpelö viestintä, kirjoitti Ylen Pariisin-kirjeenvaihtaja  Annastiina Heikkilä joulukuussa .
 Lähes sata tuntia tapaamisissa
 Mielenosoittajien rauhoittamiseksi Macron julisti ajatuksen suuresta kansallisesta keskustelusta. Siihen kuului 10 000 tapaamista asukkaiden kanssa ympäri maata ja nettiosallistumista.
 Macronin itsensä kerrotaan viettäneen paikallistilaisuuksissa liki sata tuntia. Hänen odotetaan kertovan suuremmista muutoksista puheessa noin kuun puolivälissä.
 Philippen mukaan verojen lisäksi keskusteluista on noussut esiin myös muita teemoja, kuten toive nykyistä suoremmasta kansalaisvaikuttamisesta. Osallistujat toivoivat myös tekoja ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
 Lue lisää protesteista:
 Keltaliiveistä tuli Ranskan kahtiajaon ja katuprotestin symboli. Pariisiin voi silti matkustaa – Ylen toimittaja Annastiina Heikkilä vastasi kysymyksiin
 Ranska pyrkii suitsimaan mellakointia: Naamioitumisesta mielenosoituksessa jopa vuosi vankeutta ja 15 000 euron sakko?

Kiukkuiset kansalaiset osoittivat mieltään ja puhuivat: Ranskan pääministeri haluaa nyt leikata veroja "rohkeasti"


Summary: Ruotsin kansallisteatterin Dramatenin toimitusjohtaja Eirik Stubø sanoo eron syyksi kasvaneen epäluottamuksen.

Ruotsin kansallisteatterin Dramatenin toimitusjohtaja  Eirik Stubø  eroaa. Teatteri ilmoitti heti voimaan tulevasta erosta lehdistötiedotteessa. Tiedotteen mukaan teatterin työilmapiiri tarvitsee uuden johtajan myötä uuden alun.
  Eirik Stubø  Pelle T Nilsson / EPA
 Eron taustalla on Ruotsin television esittämä kohudokumentti "Älska mig för den jag är", joka kertoi näyttelijän ja laulajan  Josefin Nilssonin  kokemasta parisuhdeväkivallasta 1990-luvulla.
 Nilssonia pahoinpidellyt Dramatenin näyttelijä sai tuomion pahoinpitelystä, mutta jatkoi työtään Dramatenissa. Josefin Nilsson kuoli vuonna 2016 kipulääkkeiden yliannostukseen.
 Dokumentin esittämät tapahtumat parinkymmenen vuoden ajalta järkyttivät sekä Dramatenin näyttelijöitä että yleisöä. Dokumenttia on katsottu Ruotsin television verkkopalvelussa satoja tuhansia kertoja.
 Nilsson oli suosittu laulaja ja esiintyi muun muassa Ainbusk-nimisessä yhtyessä. Dokumentissa haastateltiin myös Abba-yhtyeen Benny Anderssonia, joka kirjoitti kappaleita Nilssonin yhtyeelle.
 Paineet teatterin johtajaa Eirik Stubøa kohtaan ovat yltyneet viime viikkoina ja hänen eroaan on vaadittu. Teatterin edustalla järjestettiin viime kuussa kynttilämielenosoitus. Näyttelijät kieltäytyivät rooleista ja vaativat myös teatterissa yhä työskentelevän, vuonna 1998 pahoinpitelystä tuomion saaneen näyttelijän eroa.
 Toimitusjohtaja Stubø päätti kohun noustua perua näytöksiä, joissa Nilssonin entinen kumppani oli mukana. Tämänpäiväisessä tiedotteessaan Stubø kuitenkin toteaa, ettei hänellä ole tapahtumien jälkeen riittävää luottamusta riittävän monelta henkilökunnan jäseneltä.
 Dramatenin johdossa toimii toistaiseksi varatoimitusjohtaja  Maria Groop Russel .

Kohudokumentti pakotti Dramatenin toimitusjohtajan eroamaan


Summary: Kasvukeskusten asukasmäärän kasvaessa on monesta pikkukaupungista tullut entistä pienempi.

Työ- ja opiskelumahdollisuudet ovat suurin syy muuttaa Meri-Lappiin tai sieltä pois. Asia selviää Kemin- ja Kemi-Tornioseudun muuttoliiketutkimuksesta.
 – Peruslähtökohta jäämiselle ja tulemiselle on, että työtä ja opiskelupaikkoja on tarjolla, kiteyttää  Riikka Leinonen , joka työskentelee suunnittelijana Kemin kaupungilla.
 Myös satunnaisotannalla haastattelemiemme kemiläisten kommenteissa työn ja opiskelun merkitys korostuu.
 – Työnhaku on asioita, joita täytyy miettiä, sanoo perheen pikkuisen kanssa liikkeellä ollut  Anna-Maria Tainio .
 Opiskeluun ja työhön liittyvä liike on molemmin suuntaista.
 – Palasin tänne tekemään töitä, nykyään opetan viitosluokkaa Kemissä, kertoo  Jarkko Henttinen .
 Kemin ja Kemi–Tornio -seudun muuttoliiketutkimuksen mukaan muualle Suomeen Kemistä muutettiin eniten opiskelu- tai työpaikkojen perässä. Muualta Suomesta Meri-Lappiin saivat muuttamaan työ, sukulaiset tai ystävät.
 Kolmanneksi yleisin syy tulomuuttoon oli opiskelupaikka.
 Muuttoliiketutkimus toteutettiin vuonna 2017. Aineisto kerättiin postikyselynä marras-joulukuussa 2017. Kysely lähetettiin kaikille vuoden sisällä Kemistä pois muuttaneille ja tulomuuttajista kaikille Kemi–Tornion seutukuntaan muuttaneille.
 Iäkkäitä paluumuuttajia
 Tutkimuksen tekijät yllätti paluumuuttajien huomattava määrä.
 – Potentiaalisina seudulle muuttajina voidaan pitää henkilöitä, joilla on henkilökohtainen side alueelle, sanoo tutkimuksen toteuttamisen suunnitellut Riikka Leinonen.
 Yleensä nuorin ikäluokka muuttaa eniten, mutta Kemin paluumuuttajat olivat tutkimuksen mukaan iäkkäämpää ikäluokkaa. Syynä korostuivat sukulaiset ja ystävät.
 Paluumuuttajien joukosta löytyi runsaasti eläkeläisiä, mutta muuttovirta näkyi myös toiseen suuntaan; eläkkeelle jäätyään moni muutti Kemistä takaisin omalle kotiseudulleen.
 – Minä nyt vaan asun täällä, vaikka työttömänä olenkin. Pitäisi lähteä taas etelään, mutta ei sitä niin vain lähdetä, kertoo kemiläinen  Päivi Manninen .
 Etelään paluu ei häntä innosta, vaikka kotikaupunki Kemin työllisyysmahdollisuudet ovat heikot.
 – Tämän ikäisille täällä on tarjolla lähinnä työllisyyskursseja ja kuntouttavia työtoimintoja, sanoo Manninen.
 Nuoret ikäluokat lähtevät pois
 Muuttoliikkeen ohella Kemin väestökehitykseen vaikuttaa luonnollinen kehitys, joka on kääntynyt negatiiviseksi noin kymmenen vuotta sitten. Kemistä muuttavat pois etenkin nuoret ikäluokat, joten kuntalaisia kuolee enemmän kuin syntyy.
 19–24 -vuotiaita naisia muuttaa enemmän pois kuin Kemiin. Samoin miehissä 24–30 -vuotiaissa lähtömuutto on suurempaa kuin tulomuutto. Muuttotappiota syntyy etenkin näissä ikäryhmissä.
 Työikäisessä väestössä muuttoaallot vaihtelevat vuosittain. Yli 65-vuotiaissa Kemi saa nettomuuttovoittoa. Iäkkäiden paluumuutto ja nuorten poismuutto vääristää kaupungin huoltosuhdetta ja tuntuu kaupungin taloudessa.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Iäkkäiden paluumuuttajien lisäksi Kemi saa muuttovoittoa myös maahanmuuttajista. Osa maahanmuuttajista kuitenkin muuttaa edelleen suurempiin kasvukeskuksiin asuttuaan jonkin aikaa paikkakunnalla. Maahanmuuttajiin lasketaan myös paluumuuttajat, jotka lähtivät aikoinaan Ruotsiin.
 Viimeisimmän 30 vuoden aikana Kemi on menettänyt yli 4 000 asukasta. Väestökadosta huolimatta julkisia palveluita ei ole suuresti vähennetty. Tämän seurauksena kaupungin velkataakka on kasvanut eikä verotuskaan ole keveimmästä päästä.
 Meri ja luonto miellyttää
 Muuttoliiketutkimuksessa selvitettiin myös, mitä asioita Meri-Lappiin muuttaneet uudessa kotipaikassaan arvostivat.
 – Eniten arvostettiin merellisyyttä ja luonnon läheistyyttä. Meidän sisäsatama sai paljon kiitosta vastauksissa, kertoo Kemin kaupungin suunnittelija Riikka Leinonen.
 Seuraavana hyvien puolten listalla oli palvelutarjonta ja lyhyet välimatkat joka paikkaan.
 – Täällä on hyvät ulkoilu- ja harrastusmahdollisuudet, kaikki tarpeellinen, arvioi kadulla pysäytetty Anna-Maria Tainio.
 Myös Jarkko Henttinen nostaa hyvien puolten listansa kärkeen ulkoilumahdollisuudet, erityisesti mahdollisuuden hiihtää talvisin meren jäällä.
 – Hyvä asia ovat myös ne noin 20 000 ihmistä, lisää Henttinen.
 Osa laajempaa trendiä
 Tutkimuksessa nousi esille useita syitä, jotka johtivat Kemistä muuttoon: Toisesta kunnasta löytyi sopiva asunto tai Kemin työelämämahdollisuudet eivät vastanneet omia tarpeita. Muutamassa vastauksessa mainittiin Kemin tunnelma ja työilmapiiri. Osa muutti lähemmäs sukulaisia tai ystäviä, halusi suurempaan kaupunkiin, jossa oli paremmat ostosmahdollisuudet sekä enemmän kahviloita ja ravintoloita.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Opiskelu- ja työpaikkojen lisäksi esille nousi myös useita muita vetovoimatekijöitä.
 – Kemin suuri vahvuus on myös asuinympäristö, jota pidettiin rauhallisena, turvallisena ja viihtyisänä. Monilla oli vaikuttanut se, että täältä löytyi sopiva ja edullinen asunto ja myös ulkoilu- ja liikuntamahdollisuuksia pidettiin hyvinä.
 Kaupungin kehitys on osa laajempaa trendiä.
 – On merkkejä siitä, ettei koko Suomen asuttuna pitäminen ole mitenkään realistista, sanoo Riikka Leinonen.
 Kommentointi sulkeutuu 8.4. kello 22.

Kemi tyhjenee, mutta jäljelle jäävät viihtyvät – rankasta muuttotappiosta kärsivä kaupunki kysyi muuttajien syitä


Summary: BJP lupaa miljardeja maaseudulle ja oikeuksia pois muslimivähemmistöltä.

Ilma on tiheänä vaalilupauksia sekä Suomessa että Intiassa.
 Meillä ennakkoäänestys jatkuu vielä tiistain ja varsinainen vaalipäivä on sunnuntaina. Intia aloittaa  jättimäisen vaaliurakkansa torstaina . Valmista odotetaan toukokuun loppupuolella.
 Intian pääministerin  Narendra Modin  BJ-puolue julkaisi maanantaina vaalilupauksiaan. Näihin lukeutuu myös naisten aseman parantaminen politiikassa.
 BJP lupaa, että Intian perustuslakia muutetaan ja naisille taataan tulevaisuudessa 33 prosenttia paikoista Intian parlamentissa ja osavaltioiden lakiasäätävissä elimissä, jos BJP jatkaa vallassa.
 Intian vaaleissa saattaa tällä kertaa äänestää  ennätyksellinen määrä naisia .
 Rahaa infrastruktuuriin ja maanviljelijöille, etuja pois Kashmirilta
 Oikeistolaisen BJP:n muihin vaalilupauksiin kuuluu muun muassa 1 400 miljardin dollarin käyttäminen maan infrastruktuurin parantamiseen ja 300 miljardia dollaria maanviljelijöille ja maaseudun kehittämiseen. Tarkoituksena olisi esimerkiksi saada metroja 50 kaupunkiin.
 Samalla hindupuolue lupasi, että Intian ainoasta muslimienemmistöisestä osavaltiosta eli Jammusta ja Kashmirista lakkautetaan laki, joka antaa sen asukkaille tiettyjä etuoikeuksia. BJP lupasi myös rakennuttaa Ayodhyan kaupunkiin uuden hindutemppelin hindujen vuonna 1992 tuhoaman muslimimoskeijan tilalle. Aihe on kiistanalainen.
 Modin BJP nousi valtaan vuonna 2014. Sen jälkeen väkivalta muslimeita kohtaan on kasvanut.
 BJP korosti myös turvallisuutta. Intian ja Pakistanin välit  kiristyivät äärimmilleen helmikuussa , kun ainakin 40 intialaispoliisia tapettiin Intian hallitsemassa osassa Kashmiria.
 Kuuntele myös:
 Tuoreessa  Mistä maailma puhuu -podcastissa  käsitellään Intian ilmansaasteita.

Intian pääministeri: Äänestäkää meitä, niin annamme 33 prosenttia paikoista naisille


Summary: Erityisesti Inarin Saariselkä on tunnettu yritysten ja pankkien edustusmajoista.

Aivan Saariselän hiihtokeskuksen ytimessä on jokseenkin huomaamaton tummista pyöröhirsistä tehty majarykelmä mäntyjen siimeksessä. Se on kuulu Suomen Pankin Luppomaja, joka täytti viime vuonna 50 vuotta.
 Maineikas maja ei pröystäile kultahanoilla. Sisustus on hillittyä, perinteistä hiihtomajakulttuuria. Vanhimmassa vuonna 1968 valmistuneessa majassa on kauniit luonnonkivitakat. Pääjohtajien osastossa on sentään  Alvar Aallon  huonekaluja.
 Valtaosa Luppomajan käytöstä on Suomen Pankin henkilökunnan lomakäyttöä. Vieraita on ollut presidenteistä keskuspankkien pääjohtajiin.
 – Esimerkiksi tänä vuonna täällä on ollut rahapolitiikkaseminaari. Paikalla oli vajaa kymmenen tutkijaa ja Suomen pankin asiantuntijoita. Tyypillisesti aamupäivällä pidetään esityksiä ja käydään keskusteluja. Iltapäivisin on hiihtoa tai muuta ulkoilua, sanoo Suomen Pankin viestintäjohtaja  Elisa Newby .
 Suomen Pankin Luppomaja sisältä.   Jarmo Honkanen / Yle
 Ensimmäistä kertaa suksilla oleville ulkomaalisille vieraille keskuspankki järjestää paikalle hiihdonopettajan.
 – Matkailukohteena Lappi on ulkomaalaisille vieraille eksoottinen ja mielenkiintoinen. Se on tietysti meillekin sellainen pieni vetonaula, että saadaan kiireisiä arvovaltaisia vieraita Suomen pankkiin, sanoo Newby.
 Hiihtomajoja käytetään vientimarkkinointiin
 Kymmenkunta vuotta sitten Suomen pankki sai paikalle tuntuvasti lisää rakennusoikeutta hyvityksenä lähelle rakennetun kerrostalon peittämästä tunturimaisemasta. Enempää keskuspankki ei aio rakentaa.
 – Ollaan hyvin tyytyväisiä näihin majoihin, että ei meillä ole laajennussuunnitelmia, sanoo osastopäällikkö  Veli-Matti Lumiala  Suomen Pankista.
 Lumialan mukaan Luppomajan ylläpito maksaa noin 300 000 euroa vuodessa. Siitä suurin osa menee hoitokuluihin, kiinteistöjen ylläpitoon, energiaan ja kiinteistöveroihin.
 Suomen Pankin Luppomaja portilta. Saariselkä, Inari 3.4.2019 Tapani Leisti / Yle
 Osa yrityksistä on luopunut Lapin majoista, mutta eivät läheskään kaikki. Pelkästään Saariselällä niitä arvioidaan olevan yhä useita kymmeniä. Esimerkiksi Pohjoismaiden suurin alkoholiyhtiö Altia käyttää runsaasti Saariselän majaansa ulkomaanmarkkinointiin tuomalla sinne asiakkaita Aasiaa myöten.
 Yritysmajat vauhdittaneet Saariselän kehitystä
 Vuosikymmenet paikallisena yrittäjänä Saariselällä toiminut  Teuvo Katajamaa  sanoo yritysmajojen tukeneen Saariselän kehitystä merkittävästi.
 – Ovat varmasti vaikuttaneet, varsinkin nämä vanhemmat, Suomen pankki ehkä merkittävimmin. Se on virkistyttänyt varmasti yrityselämää muutenkin, sanoo Lapin Luontolomat Oy:n yrittäjä Teuvo Katajamaa.
 Alkujaan Alkon nykyään Altian Saariselän kelomajalla avataan vientiä Aasian markkinoille.  Saariselkä, Inari 3.4.2019 Tapani Leisti / Yle
 Voi olla, että Saariselällä nähdään kohta myös uuden edustusmajan synty. Nokian Renkaat nimittäin pohtii oman talon rakentamista. Se tuo alueella olevaan White Hell -testikeskukseensa joka vuosi tuhatkunta asiakasta Pohjoismaista, Keski-Euroopasta, Venäjältä ja Pohjois-Amerikasta.
 Kommentointi sulkeutuu 8.4. kello 22.

Lapin edustusmajoissa lomaillaan ja kestitään arvovaltaisia vieraita – Saariselän kuuluisin on Suomen Pankin Luppomaja


Summary: Yt-neuvottelujen alkaessa henkilöstön vähennystarpeeksi ilmoitettiin enintään 45 henkilöä. Taustalla on sähkömoottorikomponenttien kysynnän lasku.

Kuparituotteita valmistava Luvata irtisanoo Porissa 17 henkilöä. Tähän päädyttiin maanantaina päättyneissä yt-neuvotteluissa, jotka yhtiö aloitti taloudellisten ja tuotannollisten syiden takia.
 Irtisanottujen joukossa on kuusi työntekijää ja yksitoista toimihenkilöä. Irtisanomiset astuvat voimaan välittömästi.
 Irtisanottavien määrä on pienempi kuin alun perin arvioitiin. Yt-neuvotteluiden  alkaessa  säästötavoitteeksi ilmoitettiin kolme miljoonaa euroa ja henkilöstön vähennystarpeeksi enintään 45 henkilöä.
 – Haetut säästöt saavutettiin. Irtisanomisten määrää pienensivat eläköitymiset ja määräaikaisten työsuhteiden päättymiset, kertoo liiketoimintajohtaja  Jyrki Rantanen .
 Luvatan henkilöstön määrä on Porissa 371.

Kuparituotteita valmistava Luvata irtisanoo Porissa 17 henkilöä –  määrä huomattavasti ennakoitua pienempi


Summary: EU vetää aiempaa tiukempaa linjaa suhteessa Kiinaan tiistaina huippukokouksessa. Listasimme, miksi EU haluaa muuttaa kurssia Kiinan suhteen juuri nyt.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU on herännyt Kiinan vaikutusvallan kasvuun hitaasti, mutta tiistaina pidettävässä huippukokouksessa unioni vetää jo selvästi aiempaa tiukempaa linjaa suhteessa supervaltaan.
 Eurooppa on keskittynyt viime vuodet lähinnä omiin kriiseihinsä. Samalla Kiinan lonkerot ovat kuin vaivihkaa levittäytyneet monta eri reittiä pitkin Eurooppaa.
 EU–Kiina-huippukokouksia järjestetään noin kerran vuodessa. Tämänkertaisen kokouksen tunnelmasta tulee aiempia hermostuneempi.
 EU haluaa Kiinalta selvästi nykyistä vahvempaa vastaantuloa esimerkiksi kauppasuhteissa ja ihmisoikeuskysymyksissä. Viime vuoden kokouksessa sovitut asiat eivät ole edistyneet eikä esimerkiksi Kiinan ihmisoikeustilanne ole parantunut –  päinvastoin .
 EU  uhkaakin jopa jättää  yhteisen julkilausuman allekirjoittamatta tiistaina, jos Kiina ei tule vastaan.
 – Voimme kyllä sopia yhteisestä loppulausumasta, mutta kysymys on siitä, kuinka painava tuo loppulausuma on, eräs tiistain huippukokousta valmistelemassa ollut EU-virkamies muotoilee.
 Mitä ongelmia EU:lla sitten Kiinan suhteen on? Alla on listattuna seitsemän huolenaihetta.
 1. Kiina syytää rahaa Eurooppaan
 Euroopan maat ovat huolissaan siitä, että Kiina käyttää kasvavaa vaikutusvaltaansa sanellakseen kansainvälisen kaupankäynnin ja diplomatian säännöt.
 Kiina on paitsi hankkinut viime vuosina omistukseensa eurooppalaisia satamia ja muuta infrastruktuuria, käyttänyt myös suuria summia ostaakseen ranskalaisen margariinitehtaan, brittiläisen lääkeyhtiön, saksalaisen veriplasmayhtiön, luxemburgilaisen pankin, ruotsalaisen kuorma-autovalmistajan. . . Suomessa Kiina on sijoittanut esimerkiksi  biotuotetehtaisiin .
 Anna Karismo
 Samalla Kiinan omille markkinoille on ollut erittäin vaikea päästä.
 Kiinalaiset investoinnit Eurooppaan ovat kohdistuneet esimerkiksi rahoituspalveluihin ja liikenteeseen, kun juuri näillä aloilla maa itse estää monin keinoin länsimaisia yrityksiä pääsemästä omille markkinoilleen.
 Ylläolevasta grafiikasta näkee, että Kiinan investoinnit EU-alueelle ovat kääntyneet laskuun kahtena viime vuonna: se johtuu pääosin siitä, että Euroopan maat ovat pikku hiljaa havahtuneet  suitsimaan niitä .
 Kilpailukyvystä ja investoinneista vastaava EU-komissaari  Jyrki Katainen  istuu neuvottelupöydässä Kiinan pääminsterin  Li Keqiangin  kanssa tiistaina.
 Hänen mukaansa Eurooppa haluaa Kiinalta ennen kaikkea vastavuoroisuutta markkinoille pääsyssä ja sitoutumista kansainvälisiin sääntöihin.
 – Eurooppa on avoin markkina. Kiinalaiset saavat tulla Eurooppaan harjoittamaan liiketoimintaa melkein kaikille aloille, mutta eurooppalaiset eivät pääse samalla tavalla Kiinaan, Katainen summaa Ylelle.
 2. Kommunistinen Kiina toimii eri periaatteilla
 Brysselissä on jo valmisteltu tiukempaa linjaa suhtautumisessa Kiinaan kilpailijana.
 Viime kuussa komissio julkaisi kymmenkohtaisen toimintalistan Kiina-suhteen uudistamiseksi ja kutsui maata ensimmäistä kertaa  "järjestelmäkilpailijaksi" : kommunistista maata hallitaan eri periaatteilla kuin länsimaita.
 Komission idea on, että EU puuttuisi kiinalaisten yritysten toimiin silloin, kun ne eivät pelaa yhteisillä säännöillä.
 Kataisen mukaan EU voisi laajentaa valtiontukisääntöjään koskemaan myös EU:n ulkopuolelta tulevia yritysostoja. EU:n sisällä valtiot eivät nimittäin saa tukea kauppoja, joissa yritys ostaa toisen EU-alueella toimivan yrityksen.
 – Tämä käytäntö on pitänyt markkinat toimivina ja taannut, että EU:n sisällä ei ole valtiontukikilpailua, Katainen sanoo.
 Kiinalaiset yritykset taas ostavat eurooppalaisia yrityksiä juuri valtiontuilla.
 – Se herättää kysymyksiä turvallisuudesta ja muun muassa siitä, tuleeko Euroopasta pakotettu alihankkija kiinalaisille yrityksille (=keskeiset yritykset ostetaan Kiinaan).
 Anna Karismo
 3. Kiinan ihmisoikeustilanne heikkenee
 Kiinalaisten investointien ja teollisuuspolitiikan lisäksi EU:ta huolettaa Kiinan ihmisoikeustilanne, joka on viime aikoina vain  heikentynyt .
 EU on nyt yksi harvoista maailman kauppablokeista, joka pitää ihmisoikeuksia neuvottelupöydällä, Bruegel-ajatushautomon johtaja  Guntram Wolff  sanoo.
 – Kyse on tasapainosta; kuinka pitkälle EU voi painottaa ihmisoikeuskysymyksiä kauppasuhteessa Kiinaan. Kiinalaisille tässä ei ole kysymys ihmisoikeuksista vaan eurooppalaisten puuttumisesta heidän sisäpolitiikaansa, Wolff sanoo.
 Siinä missä ihmisoikeudet ovat EU:n mielestä jakamattomat ja kuuluvat yksilöille, Kiina pitää niitä  kollektiivisina ja suhteellisina . Tiistain kokouksessa yritetään löytää kompromissia jostain näiden väliltä.
 Ihmisoikeuskysymysten ratkominen jää kuitenkin helposti taka-alalle, koska EU:n ja Kiinan välisellä kaupalla on niin valtava merkitys osapuolille: kauppaa käydään noin 1,5 miljardilla eurolla päivässä.
 Lue juttu:   Vakoojalinnut lentävät Kiinan rajaseudun taivaalla – Yle kävi maakunnassa, jossa miljoona ihmistä on viety leireille vannomaan uskollisuutta puolueelle
 4. Kiina ostaa strategisia kohteita
 Brysselissä myönnetään, että suhtautuminen Kiinaan on ollut naiivia tähän asti. Kiina on sijoittanut satamiin  Kreikassa  ja  Belgiassa  ja suunnittelee ostavansa  italialaisen Triesten sataman .
 Jyrki Kataisen mielestä ei voi kuitenkaan puhua suoranaisesta uhasta.
 – Mutta olisi naiivia ajatella, että kaikki Kiinan ostokset ovat vain markkinaehtoisia yrityskauppoja.
 Kiina ei ole enää kehittyvä maa vaan se on markkinajohtaja, teknologiajohtaja, sotilaallinen suurvalta ja ulkopoliittinen suurvalta, EU-komission varapuheenjohtaja Jyrki Katainen luettelee. Siksi maan velvoitteetkin ovat aiempaa suuremmat.
 Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Kataisen mukaan Euroopassa pitää olla paremmin hereillä ja seurata, kuka ostaa strategisia kohteita ja parhaita yrityksiä.
 – Esimerkiksi startup-yrityksestä voi tulla muutamassa vuodessa miljoonaluokan bisnes, joka voi heilauttaa markkinatasapainoa.
 Pahimmillaan EU:n ulkopuolisen maan yritys ostaisi sähköverkkoja tai satamia, ja kun poliittinen tilanne kiristyy, yritys sulkisi ne.
 – En väitä, että kiinalaiset ajattelisivat näin, mutta kyllä tämäkin mahdollisuus pitää ottaa huomioon, Katainen sanoo.
 Kiina hakee markkinavaltauksillaan ennen kaikkea parasta teknologiaa. Se haluaa kasvattaa menestyksekkäitä kiinalaisia yrityksiä, jotka pärjäävät maailmanlaajuisessa kilpailussa.
 Yritysostot ulkomailta ovat näppärä keino modernisoida Kiinan taloutta.
 – Kiinalaiset haluavat paitsi kehittää itseään myös valloittaa maailmanmarkkinoita, Katainen sanoo.
 Kiina tuli Eurooppaan Neliosainen sarja käsittelee tapoja, joilla Kiina toimii Euroopassa. Osa 1:  Kiinalainen pohatta rohmuaa Ranskasta peltoja, jotta Kiinan nuoret pääsevät patongin makuun – Kiinan ostovimma Euroopassa on niin suurta, että monia jo hirvittää Osa 2:  Kiinalainen raha löytää Euroopan menestyjät – Berliinissä kehitettiin pankki sukupolvelle, joka ei jaksa konttoreita eikä kirjekuoria vaan haluaa kaiken kännykkäänsä Osa 3:  "Poikani ei enää palaa Kiinaan", sanoo Ateenaan kotinsa siirtänyt miljonääri – Kiinalainen raha hurmasi Kreikan ja kääntää Euroopassa muidenkin maiden suuntaa Osa 4:  Satoja miljoonia hiihtäviä kiinalaisia ja tappouhkauksia – Sveitsissä neuvokas liikemies avasi kellokaupan kiinalaisille keskelle jäätikköä ja aikoo laajentaa uhkailusta huolimatta
 5. Kiina tekee bisneksestä politiikkaa
 Viime aikoina tapetille on noussut tietoverkkojen turvallisuus. Eurooppalaisia huolestuttaa, että Kiinan valtio voisi käyttää  teknologiayhtiöiden verkkolaitteita vakoiluun . Sitä ei kuitenkaan ole voitu  todentaa .
 CEPS-ajatushautomon EU–Kiina-kauppasuhdetta seuraavan tutkijan  Weinian Hun  mielestä pelko on aiheellinen. Kiinalainen Huawei on kasvanut nopeasti yhdeksi maailman suurimmista teknologiayhtiöistä.
 – Samalla pitää muistaa, että Huawein tekniikka on maailman huippua etenkin seuraavan sukupolven 5G-teknologiassa, -tuotteissa ja -palveluissa, Weinian Hu sanoo.
 Euroopassa tarvitaan useampia teknologian toimittajia: niin kiinalaisia, eurooppalaisia kuin amerikkalaisiakin. Weinian Hun mielestä on selvää, että teknologinen kilpailu vain kovenee jatkossa. Siksi bisneksestä ei saa tehdä politiikkaa.
 Kiina on kuitenkin viime aikoina  katkonut kaupallisia suhteitaan  yksittäisiin maihin juuri poliittisista syistä. Kiukkuisen suurvallan boikotin kohteeksi ovat joutuneet muun muassa Norja, Ruotsi, Australia ja Kanada eri syistä.
 Huawein teknologiaa on Suomessakin kännyköiden lisäksi  tukiasemissa ja 5G-pilottiverkossa . Yleensä tietotekniikkaverkostoissa on useiden yritysten valmistamaa teknologiaa.
 Ongelmissa ollaan, jos Kiina onnistuu ohjailemaan markkinoita.
 – Jos Kiina käyttää markkinaylivaltaansa pakottaakseen eurooppalaiseet yritykset päästämään kiinalaisia kilpailijoita teknologiaansa, se on kansainvälisen kaupan sääntöjen vastaista, tutkija Guntram Wolff sanoo.
 Ajatushautomo Bruegelin johtajan Guntram Wolffin mielestä EU:n pitää nyt löytää kokonaan oma tie, koska sen paremmin Kiina kuin Donald Trumpin Yhdysvallatkaan ei ole enää luotettava kumppani. Anna Karismo, Yle
 6. EU-maat ovat keskenään erimielisiä
 EU:n asemaa neuvotteluissa Kiinan kanssa heikentää se, että unionin omat rivit ovat kaikkea muuta kuin suorat.
 Etenkin Saksa ja Ranska ovat skeptisiä Kiinan teollisuuspolitiikkaa kohtaan, kun taas esimerkiksi  Italia allekirjoitti juuri  Silkkitie-sopimuksen Kiinan kanssa.
 Silkkitien tarkoitus on vahvistaa jättimaan yhteyksiä Eurooppaan. Sen puitteissa Kiina investoi muun muassa eurooppalaiseen infrastruktuuriin. Euroopassa hankkeeseen ovat sitoutuneet toistaiseksi pääosin Itä-Euroopan maat.
 Kiina saattaa pyrkiä hyötymään EU:n hajaannuksesta.
 – EU:lla on eri narratiiveja ja lähestymistapoja Kiinaa kohtaan, Bruegel-ajatushautomon Wolff sanoo.
 Katainen pelkää, että Kiina sitoo joitakin EU-maita riippuvuussuhteeseen talouden keinoin.
 – Tällainen riippuvuussuhde voi vaikuttaa poliittiseen kannanmuodostukseen. Tästä pitää olla EU:ssa tietoisia ja maiden pitää keskustella keskenään.
 Muille EU-maille riippuvuussuhteesta voi koitua haittaa tilanteessa, jossa yksittäinen maa estää yhteisen kannanmuodostuksen esimerkiksi ulkopolitiikassa miellyttääkseen Kiinaa.
 7. Kiina saavuttaa EU:ta laadussa
 Iso osa EU:n hermostuneisuudesta Kiinaa kohtaan johtuu siitä, että Kiina on saavuttanut Eurooppaa tuotteidensa laadussa.
 – Kiinalaisten patenttien määrä lisääntyy ja maan yliopistot ovat jopa parempia kuin meillä. Esimerkiksi koneenrakennuksessa kiinalaiset yliopistot ovat ylivoimaisia eurooppalaisiin verrattuna, Wolff huomauttaa.
 Wolffin mielestä EU:n pitää nyt pyrkiä kaikin keinoin varmistamaan, että se on voittaja teknisessä kehityksessä.
 – Se tarkoittaa, että teemme itse kotiläksymme ja sijoitamme lisää tuotekehitykseen, yliopistoihin ja koulutukseen.
 Guntram Wolffin mielestä Euroopalla on myös yksi erittäin iso ongelma: se ei ymmärrä Kiinaa riittävästi. Kiinan kieltä puhuu vain harva, Kiinan tapahtumien tulkitsijoita on vähän.
 – Jos olisin päättämässä EU-komissiossa, käynnistäisin laajan tutkimusohjelman ja verkoston, jolla pyritään ymmärtämään Kiinaa ja sen politiikkaa, Wolff sanoo.

Eurooppa heräsi Kiinan vallan kasvuun – Seitsemän syytä, miksi Kiinasta tuli uhka


Summary: Turmassa omaisensa menettäneet katsovat, että Boeingin toimitusjohtajan anteeksipyyntö ja kommentit uusista ohjelmistopäivityksistä  osoittavat, että yhtiö on nyt myöntämässä vastuunsa.

Yhdysvaltalaista lentokonevalmistaja Boeingia vastaan on nostettu uusia oikeuskanteita sen jälkeen, kun yhtiön toimistusjohtaja  Dennis Muilenburg  esitti viime viikolla anteeksipyynnön.
 Muilenburg ilmoitti myös  videoidussa lausunnossaan , että uudet ohjelmistopäivitykset 737 Max 8 -konemalliin estävät jatkossa vastaavanlaiset katastrofit.
 Lion Airin ja Ethiopian Airlinesin lentoturmien epäillään johtuvan automaattisen sakkauksenestojärjestelmän MCAS:n virheellisestä toiminnasta. Turmissa kuoli yhteensä 346 ihmistä.
 Indonesialaisperheet ja heidän asianajajansa katsovat, että toimistusjohtajan anteeksipyyntöä ja MCAS-järjestelmään liittyviä kommentteja voidaan pitää tunnustuksena, joka tukee heidän oikeuskanteitaan.
 "Rakkaitamme kohdelleen kuin kadonneita matkatavaroita"
 Yksi kanteen nostaneista on kolmen lapsen äiti  Merdian Agustin , joka menetti turmassa miehensä. Hän kertoo, että ei ole monen muun omaisen tavoin saanut 1,2 miljardin rupian eli vajaan 76 000 euron korvauksia, jotka Indonesia on määrännyt lentoyhtiöt maksamaan omaisensa lento-onnetoomuudessa menettäneille.
 Näin siksi, ettei Agustin suostunut allekirjoittamaan sopimusta, jonka myötä hän saisi korvaukset, mutta joka myös estäisi häntä nostamasta kannetta Lion Airia tai Boeingia vastaan.
 – Kieltäydyimme allekirjoittamasta sellaista asiakirjaa, jossa rakkaitamme kohdellaan kuin kadonneita matkatavaroita. Sopimus on naurettava ja loukkaa meitä, toteaa Agustin.
 Omaisia edustava asianajaja  Michael Indrajana  kertoo, että indonesialaisperheet ovat joutuneet keskelle monimutkaista ja tuskallista prosessia saadakseen vahingonkorvauksia Boeingilta ja Lion Airilta.
 Indrajanan mukaan Boeingin toimitusjohtaja Dennis Muilenburgin viime viikolla antama videokommentti osoittaa, että yhtiö on nyt myöntämässä vastuunsa.
 – Mikään rahasumma ei tuo omaisten rakkaita takaisin. Taistelemme orvoksi jääneiden puolesta, jotta heillä voisi olla parempi tulevaisuus.
 Aiheesta lisää:
 Boeing CEO 'sorry' for lives lost in 737 MAX accidents
 Boeing vähentää 737 Maxin tuotantoa

Boeingin toimitusjohtajan anteeksipyyntö johti uusiin oikeuskanteisiin yhtiötä vastaan Lion Airin turmasta


Summary: Ion Iliescua syytetään rikoksista ihmisyyttä vastaan.

Romanian entinen presidentti  Ion Iliescu  joutuu oikeuteen syytettynä rikoksista ihmisyyttä vastaan. Asiasta kertoivat Romanian syyttäjänviranomaiset maanantaina.
 – On erityisen tärkeä hetki Romanian oikeuslaitokselle, että se maksaa kunniavelkansa historiallemme, pääsyyttäjä  Augustin Lazar  sanoi toimittajille uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Asiaa on  tutkittu jo pitkään . Tutkintaa on AFP:n mukaan hankaloittanut virallisen Romanian haluttomuus palata vuoden 1989 vallankumouksen verisiin jälkiseuraamuksiin.
 Oikeudenkäynnin aloituspäivämäärä ei ole vielä tiedossa.
 Rikokset koskevat Iliescun tekoja vuoden 1989 vallankumouksen jälkimainingeissa. Iliescu on nykyisin 89-vuotias.
 Iliescu toimi ministerinä kommunistidiktaattori  Nicolae Ceausescun  hallituksessa. Vallankumouksessa hän nousi maan johtoon.
 Iliescu valittiin presidentiksi vuonna 1990. Hän oli toisen kerran presidenttinä vuodet 2000–2004.
 Iliescu asetettiin syytteeseen viime vuoden joulukuussa yhdessä kolmen muun ihmisen kanssa. Tuomarin eteen päätyy heistä kaksi, entinen apulaisministeri  Gelu Voican Voiculescu  ja entinen ilmavoimien komentaja  Iosif Rus .
 Syytteistä pääministeriä  Petre Romania  vastaan luovuttiin, koska todisteita ei löytynyt riittävästi.
 Syyttäjien mukaan Iliescu ja Voiculescu levittivät väärää tietoa televisiossa ja lehdistötiedotteissa. Se osaltaan lisäsi riskiä esimerkiksi kaoottiseen ammuskeluun. Iliescu nousi valtaan 22. joulukuuta 1989. Sen jälkeen tapettiin 862 ihmistä.
 Syyttäjän mukaan miesten teot olivat osaltaan johtamassa Ceausescun ja tämän vaimon tuomioon ja teloitukseen.
 Iliescua syytetään myös rikoksista ihmisyyttä vastaan vuonna 1990 Bukarestissa tukahdetuista mielenosoituksista. Tapahtumissa kuoli neljä ihmistä.
 Sekä Iliescu että Voiculescu kieltävät syytökset.

Romanian 89-vuotias ex-presidentti oikeuteen Ceausescun ajan vallankumouksesta


Summary: Finnairin mukaan päästöt johtuvat lisääntyneestä Aasian ja EU:n välisen liikenteen kasvusta.

Lentoyhtiö Finnair on tehnyt kyseenalaiset ilmastoennätykset viime vuonna.
 Suomen suurimmista kasvihuonekaasujen päästäjistä Finnair on ainoa, joka teki selvän ennätyksen päästöissä viime vuonna. Sen lisäksi Finnair on yksi nopeimmin ilmastopäästöjään lisäävistä lentoyhtiöistä Euroopassa.
 EU:n päästökaupparekisterin alustavien tietojen mukaan Finnairin päästöt kasvoivat edelliseen vuoteen verrattuna yli yksitoista prosenttia. Yhtiön suorat kokonaispäästöt olivat noin 3,2 miljoonaa hiilidioksiditonnia. Luvussa ei ole mukana ilmailun muita ilmastoon vaikuttavia tekijöitä, joiden  arvellaan  vähintään tuplaavan päästöt.
 Pelkästään hiilidioksidipäästöt huomioiden Finnair on pääastökauppatietojen perusteella ruotsalaisen teräsyhtiö SSAB:n jälkeen Suomen toiseksi suurin ilmastonmuutosta voimistava yhtiö.
 Helsingin energiayhtiö Helen ja Finnair ovat toistaiseksi samalla sijalla. Toisin kuin Finnair, Helen  aikoo  vähentää merkittävästi päästöjään lähivuosina.
 Suomen kymmenestä ilmastopäästömielessä  suurimmasta  yhtiöstä, Finnair on ainoa joka lisäsi viime vuonna selvästi omia päästöjään. SSAB:n ja käytännössä entisen Rautaruukin Raahen tehtaan ennätys on muutaman vuoden takaa. Kahtena edellisenä vuonna Finnairin päästöjen kasvu  on ollut  noin viisi prosenttia.
 Päästökaupan alaiset päästöt kerätään kussakin EU-maassa erikseen ja unionissa isoimpien päästäjien joukossa oleva Fortum on suomalaisen energiatuotannon takia viidenneksi suurin Suomessa. Yle uutiset uutisoi aiemmin tänään, että Fortum on Euroopan pahimpia kasvihuonepäästöjen päästäjiä.  Jutussa  Fortumin kontolle on laskettu sen päästöt omistusosuuden mukaan myös muista maista.
 Lentoyhtiöiden osalta tiedot saadaan suoraan kaikista unionin sisäisistä lennoista. Jos ympäristöjärjestöjen kokoamia tietoja käytettäisiin virallisina tietoina, Fortum on kertaluokassa Suomen suurin ilmastopäästöjen aiheuttaja. Ilmastopäästöjen vaikutukset eivät yleensä tunne valtakuntien rajoja.
 Finnair päästelee sekä EU:ssa että maailmalla
 Finnairin päästöt kasvoivat samaan tahtiin sekä Euroopan sisäisissä että muissa ulkomaankohteissa. Reilu kolmannes kokonaispäästöistä on Euroopan sisäisiltä lennoilta. Kasvun lisäys tulee aasialaisista ja Aasiasta, jonne yhtiö  on avannut  uusia vuoroja ja reittejä viime ja edellisenä vuonna.
 Finnairin kestävän kehityksen johtaja  Kati Ihamäen  mukaan kasvua selittää pitkälti lisääntyneet paikat yhtiön laajarunkokoneissa Euroopan ja Aasian välillä joko suoraan tai Helsingin kautta.
 – Meille on tullut uutta kalustoa reiteille. Tavallaan enemmän penkkejä tehokkaammilla koneilla, Ihamäki tiivistää Aasian tuomaa matkustajavirran kasvua koneissa.
 Finnairin isoin lentokone A350 Juha Nurminen / Yle
 Istumapaikkoihin nähden Finnairin polttoainetehokkuus parani 2,5 prosentilla viime vuonna. Viime vuoden tietojen mukaan yhtiön  kokonaispolttoainetehokkuus  kuitenkin heikkeni edelliseen vuoteen verrattuna vähän reilulla prosentilla. Jälkimmäisessä tehokkuustarkastelussa huomioidaan myös rahdin osuus eli koko koneen käyttö.
 Osa päästöistä selittyy myös suomalaisten lisääntyvällä lentämisellä, mutta Ihamäen mukaan reippaan kasvun tausta on aasialaisten nopeasti yleistyvä lentäminen.
 Finnairin päästöosuus kasvaa koko Euroopassa
 Finnairin ilmastopäästöt kasvoivat viime vuonna kolmanneksi eniten lentoyhtiöistä Euroopassa. Unionin sisäisissä lennoissa yhtiön vahvistetut hiilidioksidipäästöt kasvoivat yli 11 prosenttia.
 Finnair oli portugalilaisen TAP -yhtiön kanssa ainoa viiden kärjessä oleva kansallinen lentoyhtiö, jonka päästöt kasvoivat yli kymmenen prosenttia.
 Mikko Airikka | Yle
 Brittiläinen lentoyhtiö Jet2 on kasvattanut päästöjään muita selvästi enemmän, 20 prosenttia. Jet2 on yksi kuudesta halpalentoyhtiöstä, jotka ovat kasvattaneet muita lentoyhtiöitä enemmän päästöjään.
 Lentämisen päästöt kasvoivat alustavien tietojen mukaan lähes viisi prosenttia EU:ssa. Samoin kuin Finnair, saksalainen Lufthansa on myös kasvattanut päästöjään keskimäärin enemmän kuin alan päästöt ovat kasvaneet viime vuonna.
 Viidessä vuodessa lentoliikenteen osuus päästökaupan päästöistä on kasvanut yli neljänneksen, eikä käännettä ole näkyvissä. Lentoyhtiöiden kansainvälinen järjestö IATA  arvioi  viime vuonna, että lentäminen voisi kaksinkertaistua seuraavan kahdenkymmenen vuoden aikana.
 Samaan aikaan koko EU:n päästökauppa-alojen päästöt ovat vähentyneet ajatuspaja Sandbagin  kokoaman  vertailun mukaan lähes neljä prosenttia. Jos lentoliikenteen kasvun ottaa huomioon, päästöt ovat vähentyneet vähemmän eli 3,5 prosenttia viime vuonna.
 Päästökauppa kattaa vajaat puolet EU:n kaikista kasvihuonepäästöistä.
 EU:n kokonaispäästöistä viime vuodelta ei ole vielä koottuja tietoja. Sen sijaan edellisenä vuonna EU:n kasvihuonepäästöt kasvoivat 0,6 prosenttia pitkälti lisääntyneen  liikenteen  takia. Noin joka neljäs ilmastopäästö tulee EU:ssa liikenteestä ja osuus on kasvussa, samoin kuin lentämisen.
 Ilmailun suorat ilmastopäästöt ovat kolmisen prosenttia koko EU:n päästöistä.
 Ryanair on nyt kuin saastuttavat hiiliyhtiöt
 Lentämisen suosiosta kertoo, se että irlantilainen halpalentoyhtiö Ryanair on nyt EU:n suurimpia kasvihuonekaasujen tupruttelijoita. Se on lentoyhtiöistä selvästi pahin saastuttaja.
 Ryanair vastaa reilusti yli kymmenestä prosentista kaikkiaan noin 500 päästökauppaan kuuluvan lentoyhtiön päästöistä. Finnairin osuus vajaan 70 miljoonan hiilidioksiditonnin kakusta on noin puolitoista prosenttia.
 Ryanair Boeing 737-8AS. Rüdiger Wölk / AOP
 EU:n listalla Finnair on sijalla 16. Jet2:n ja TAPin osuudet ovat vähän Finnairia isommat. SASin osuus on noin puolet enemmän kuin Finnairin. Lufthansa on noin neljä kertaa Finnairia suurempi päästäjä.
 Brysselissä toimiva kansalaisjärjestö Transport&Environmentin mukaan Ryanairin päätyminen  kivihiiliyhtiöiden  valtaamalle listalle on merkki siitä, että lentämisen suitsimisessa on epäonnistuttu.
 – Ryanair on ilmastomielessä uusi hiili. Kehitys tulee jatkumaan, kunnes EU:ssa tajutaan, että lentäminen on aliverotettua ja se on saatava ruotuun, patistaa lentoliikenteestä vastaava  Andrew Murphy  T&E -järjestöstä.
 Murphy  ottaisi  EU:ssa käyttöön kerosiiniveron ja pakottaisi lentoyhtiöitä käyttämään nollapäästöisiä lentopolttoaineita. Järjestön kansainvälisestä lentoliikenteestä vastaava  Bill Hemmings  ottaisi  EU-maiden välisiin lentoihin käyttöön myös arvonlisäveron.
 Finnair valmis päästökaupan kiristyksiin
 Finnairin Kati Ihamäki näkee, että paljon keskustelua herättänyt lentovero ei ohjaa yhtiöitä satsaamaan pienempipäästöisiin koneisiin. Finnairissa ollaan valmiita siihen, että EU:n päästökauppa kiristyy koko ajan.
 – Päästökaupassa on ohjausvaikutus. Sen sijaan jos tulee yksinkertainen lentovero, jota vaikkapa Ruotsissa on ehdotettu, se ei ohjaa investointeihin, koska vero on kalustosta riippumaton.
 Ihamäki korostaa, että päästöjen leikkauksissa on otettava kaikki keinot käyttöön, mieluiten maailmanlaajuisesti. Tätä tavoittelee muutaman vuoden kuluttua alkava CORSIA-järjestelmä, jonka tavoitteena on leikata vuoden 2020 jälkeen ilmailun päästöjä vähentämällä niitä toisaalla.
 .
 Helsinki-Vantaan lentokenttä Mikko Koski / Yle
 Eurooppalaiset lentoyhtiöt saavat vähän yli puolet EU:n päästöoikeuksistaan ilmaiseksi. Ilmaisjakoa on nyt vähennetty muutaman vuoden ajan ja ilmaisten oikeuksien määrää vähennetään asteittain. Sen lisäksi, että otettavat päästöoikeudet maksavat nyt selvästi enemmän kuin joitakin vuosia sitten, Finnairin kaltaisten yhtiöiden on joko ostettava enemmän oikeuksia tai vähennettävä päästöjään.
 EU:n päästökaupan tavoitteena on teollisuus- ja energiantuotantolaitosten sekä sisäisen lentoliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen seuraaminen ja vähentäminen.
 Finnair maksoi viime vuonna oikeuksistaan noin 11 miljoonaa euroa, kun koko yhtiön liikevaihto oli lähes 3 miljardia euroa. Lisääntyvät päästökauppamenot ovat Ihamäen mukaan yksi syy siihen, että yhtiö päättää tämän vuoden aikana kapearunkokoneidensa uudistuksesta.
 Asiantuntijoiden  näkemysten  mukaan kaluston uusiminen ei tällä hetkellä riitä  alentamaan  ilmailun päästöjä.
 Eurooppalaisen alan etujärjestö Airlines for Europen mukaan päästöt olisivat kasvaneet nykyistä vieläkin enemmän, jos lentoyhtiöt eivät olisi uudistaneet toimintaansa. Kokonaispäästöt EU:ssa olisivat nykyisestä lähes neljänneksen suuremmat, jos mitään ei olisi tehty.
 Lue myös:
 Asiantuntijat: Finnairin parin euron päästöhyvitys on hyvä alku, mutta antaa väärän kuvan lentämisen ilmastovaikutuksista
 Suomalaisten lentämisen päästöistä näkyy vain murto-osa – lentokoneet saastuttavat jo saman verran kuin autot
 Russell Hart / AOP

Lentoliikenteen kasvun nurja puoli: Finnairin päästöt kasvoivat eniten Suomessa, yhtiö yksi eniten päästöjään lisännyt lentoyhtiö EU:ssa


Summary: Arvostelijoiden mukaan päätöksellä voi olla kielteisiä seurauksia Yhdysvaltain joukoille ja maan tiedusteluviranomaisille.

Presidentti  Donald Trump  on julistanut Iranin vallankumouskaartin ulkomaiseksi terroristijärjestöksi. Trumpin mukaan vallankumouskaarti ”osallistuu, rahoittaa ja edistää terrorismia”.
 Iran puolestaan julisti Trumpin ilmoituksen jälkeen Yhdysvaltain asevoimat terroristijärjestöksi.
 Yhdysvallat on jo aiemmin asettanut mustalle listalla lukuisia Iranin vallankumouskaartiin liittyviä henkilöitä ja ryhmiä. Nyt Trumpin hallinto katsoo koko kaartin olevan terroristijärjestö.
 Arvostelijoiden mukaan tilanne saattaa vaaraan Yhdysvaltain armeija- ja tiedusteluviranomaisia, koska myös Yhdysvalloille vihamieliset hallitukset voivat nyt ryhtyä vastaavanlaisiin julistuksiin.
 Muun muassa Yhdysvaltain puolustusministeriö ja keskustiedustelupalvelu CIA suhtautuivat jo etukäteen Trumpin hallinnon julistukseen varauksellisesti,  kertoi Wall Street Journal lauantaina .
 Ne eivät usko, että päätös juurikaan vahingoittaa Iranin taloutta jo voimassa olevien pakotteiden lisäksi.
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  varoittaa pankkeja ja yhtiöitä eri puolilla maailmaa seuraamuksista, mikäli ne eivät lopeta yhteistyötään Iranin vallankumouskaartin kanssa.
 Vuoden 1979 islamilaisen vallankumouksen jälkeen perustetulla Iranin vallankumoukaartilla on paljon valtaa maassaan, ja se on myös merkittävä toimija Iranin talouselämässä.
 Aiheesta lisää:
 WSJ: USA aikoo julistaa Iranin vallankumouskaartin terroristijärjestöksi

Trump julisti Iranin vallankumouskaartin terroristijärjestöksi


Summary: Uudistus mahdollistaisi Suomen lentoasemien aukioloaikojen pidentämisen ympärivuorokautiseksi.

Ruotsin Sundsvallissa lennonjohtaja  Ingrid Wolff  seuraa tarkasti, kun noin 200 kilometrin päässä sijaitsevalla pienellä Örnsköldsvikin lentokentällä matkustajakone tekee lähtövalmisteluja. Puolikaaren muotoisen työpisteen suurista monitoreista hän voi seurata kaikkien Örnsköldsvikin lentoaseman ja sitä ympäröivän alueen tapahtumia. Kaiuttimista kuuluvat kentän äänet.
 Suunnitelmiin tulee viime hetken muutos.
 – Meiltä puuttuu perämies, joten lähtö viivästyy, ilmoittaa koneen päällikkö.
 Lennonjohtaja Ingrid Wolff antaa lentäjille luvan käynnistää koneen. Mikko Koski / Yle
 Tukholmasta saapuneen koneen toisen ohjaajan lentotunnit ovat tulossa täyteen, ja paikalle hälytetään hotellissa iltapäivän lentoa odottavan vaihtomiehistön ohjaaja. Lennonjohto alkaa seurata kameroista, milloin ohjaajaa tuova taksi saapuu kentälle.
 – Perämies juoksee juuri turvatarkastukseen, ilmoittaa lennonjohtaja aluksen päällikölle radiopuhelimella.
 Sundsvallin etälennonjohtokeskuksen vierekkäisissä työpisteissä hoidetaan Sundsvallin ja Örnsköldsvikin liikennettä.  Mikko Koski / Yle
 Lopulta kone pääsee ilmaan vain puoli tuntia aikataulusta myöhässä. Lennonjohtaja siirtyy jatkamaan työpäiväänsä Sundsvallin kentän työpisteeseen.
 – Yksi lennonjohtaja voi johtaa hiljaisen liikenteen aikaan jopa neljän tai viiden kentän liikennettä, sanoo Sundsvallissa sijaitsevan etälennonjohdon päällikkö  Erik Bäckman .
 Suomen etälennonjohtokeskus Helsinki-Vantaalle
 Lennonjohtopalveluita Suomessa tarjoava Air Navigation Services Finland suunnittelee Helsinki-Vantaan lentoaseman yhteyteen suurta etälennonjohtokeskusta, josta tarjottaisiin lennonjohdon palveluita suurelle osalle Suomen lentoasemista.
 – Ruotsissa järjestelmä toimii luotettavasti ja se osoittaa, että lennonjohto voidaan hoitaa turvallisesti etänä, sanoo ANS Finlandin toimitusjohtaja  Raine Luojus.
 ANS Finland Oy:n toimitusjohtaja Raine Luojus vakuuttaa, että lennonjohto voidaan hoitaa turvallisesti etänä.  Mikko Koski / Yle
 ANS Finland vastaa lähilennonjohdon toiminnasta kaikilla 21 Finavian lentoasemilla sekä Lappeenrannassa.
 – Etälennonjohto soveltuu kaikille kentille Suomessa, mukaan lukien myös Helsinki-Vantaa, sanoo Luojus.
 Keskuksen avautumisen myötä monen lennonjohtajan työpaikka siirtyisi maakunnasta Vantaalle.
 Lentoasemat auki vaikka yöllä
 Osalla Suomen lentokentistä säilyisi jatkossakin omia lennonjohtajia, jotka tarjoaisivat palvelua vilkkaan liikenteen aikaan. Muulloin lennonvarmistus hoidettaisiin Vantaalla sijaitsevasta etälennonjohdosta.
 – Lennonjohdon puolesta kenttä voitaisiin avata koska tahansa, jos tulossa on esimerkiksi ambulanssilento tai liikelento, jatkaa Luojus.
 Helsinki-Vantaan lentoasema Mikko Koski / Yle
 Tällä hetkellä monet maakuntien lentoasemista ovat avoinna lähinnä reittilentojen aikataulun mukaan.
 Lennonvarmistuspalvelujen puutetta ovat arvostelleet erityisesti liikelentoyhtiöt, joilta kenttiä ylläpitävä Finavia perii aukioloaikojen ulkopuolella tapahtuvasta lentämisestä korkeampia maksuja.
 Ambulanssilentoja käytetään puolestaan esimerkiksi elinsiirroissa sekä  nopeaa kriittistä hoitoa  vaativissa tilanteissa.
 Liikesuihkukone on tuonut matkustajia Lappeenrannan lentoasemalle.  Jari Tanskanen / Yle
 Etälennonjohto mahdollistaisi uusien palvelujen tarjoamisen maakuntakentillä. Esimerkiksi Lappeenranta aikoo kilpailla tiukemmin venäläisten liikelennoista.
 – Se tarkoittaa lisääntyvää määrää liikelentoja, tankkausvälilaskuja sekä koulutustoimintaa, luettelee Lappeenrannan Lentoasema Oy:n toimitusjohtaja  Eija Joro .
 Etälennonjohto yleistyy
 Sundsvallin etälennonjohtoa operoi Ruotsin lennonvarmistuksesta vastaavan LFV:n ja Saabin perustama yhteisyritys Saab Digital Air Traffic Solutions AB. Ensi vuonna keskus hoitaa jo kahdeksan kentän liikennettä, joista yksi on sotilaslentokenttä.
 Tukholman Bromman lentoaseman lennonjohtotorni. Mikko Koski / Yle
 Britannian ensimmäinen etälennonjohto  on puolestaan aloittanut toimintansa Hampshiressä. Sen johdettavaksi tulee loppuvuodesta 2019 London City Airportin liikenne.
 – Kaikki lentoasemat kamppailevat samojen ongelmien kanssa. Kyse on kustannusten vähentämisestä ja resurssien hyödyntämisestä tehokkaammin, sanoo järjestelmiä toimittavan Saab Digital Air Traffic Solutionsin markkinointijohtaja  Johan Landin .
 Saabin markkinointijohtaja Johan Landin sanoo, että etälennonjohdon palveluita tarvitaan lähivuosina myös suurilla kentillä.  Mikko Koski / Yle
 Yhtiö käy neuvotteluja palvelun laajentamisesta Pohjois-Euroopan lisäksi Yhdysvaltoihin, Persianlahdelle ja Aasiaan.
 Suurin etälennonjohtoa harkitsevista kentistä on Dubain kansainvälinen lentoasema, jossa kirjattiin viime vuonna yli 400 000 nousua tai laskua. Kentän kautta kulki 89 miljoonaa matkustajaa. Lentoliikenteen lisääntyessä ilman uuden sukupolven digitaalisia lennonvarmistusjärjestelmiä lähilennonjohdon työstä tulisi haastavaa.
 Lennonjohtotorneista tarpeettomia
 ANS Finland arvioi, että etälennonjohtoon siirtyminen voisi alentaa lentoyhtiöiltä lennonvarmistuspalveluista perittäviä maksuja Suomessa. Henkilöstökulujen lisäksi suuria säästöjä syntyy, kun useita miljoonia euroja maksavia lennonjohtotorneja ei tarvitsisi uusia.
 Etälennonjohdon laitteita varten lentoasemille ei enää tarvitse rakentaa perinteistä lennonjohtotornia Mikko Koski / Yle
 Ruotsin Sälessä joulukuussa 2019 avautuvalle uudelle  Scandinavian Mountains  -lentoasemalle ei rakenneta lennonjohtotornia lainkaan, vaan etälennonjohdon tarvitsemat laitteet tulevat kentälle sijoitettavaan mastoon.
 – Kriittisiä asioita ovat ilmatilannekuvan ja radiopuhelinliikenteen siirtäminen kentän ja etälennonjohdon välillä sekä kentän valojärjestelmien etäohjaus, pohtii Raine Luojus.
 ANS Finland ja lentoasemia ylläpitävä Finavia sekä Lappeenrannan lentoasema käyvät parhaillaan neuvotteluja, millä lentoasemilla uusi palvelu otetaan käyttöön ensimmäisenä. Päätös keskuksen perustamisesta tehdään syksyllä, ja se voisi aloittaa toimintansa aikaisintaan vuonna 2021.
 Matkustajien nousemassa Braathens Regional Airlinesin ATR-potkuriturbiinikoneeseen. Mikko Koski / Yle

Lennonjohtoon tulossa suuri mullistus – maakuntien lennonjohto tehdään kohta etänä jopa satojen kilometrien päästä kentästä


Summary: Yt-neuvottelut koskevat noin 100:aa yhtiön 400 työntekijästä.

Espoolainen taksiyritys Kajon aloittaa yt-neuvottelut.
 Kajonin toimitusjohtaja  Tapani Eronen  kertoo Ylelle, että neuvottelut koskevat noin sataa henkilöä ja vähennystarve on maksimissaan 40 henkilöä.
 Eronen korostaa, että neuvottelut koskevat vain hallinnon työntekijöitä, eivät kuljettajia.
 Kaiken kaikkiaan Kajonilla on noin 400 työntekijää, joista kuljettajia on noin 300 ja hallintoa noin 100.
 Yhtiö aikoo keskittää toimintojaan pääkaupunkiseudulla uusiin tiloihin Helsingin Töölössä.
 Nykyisellään Kajonilla on toimitilat Espoon Suomenojalla, Espoon Leppävaarassa, Vantaalla ja Helsingin Herttoniemessä.
 – Nämä kaikki keskitetään Töölöön, Eronen kertoo.
 Kajon-konsernin liikevaihto oli vuonna 2018 noin 16 miljoonaa euroa ja yhtiö tuotti noin 1,3 miljoonaa kuljetustapahtumaa.
 Lue lisää:
 Lapsen reppuun piti laittaa GPS-paikannin: "Olen soittanut ja kysynyt, missä lapseni on" – Erityislasten kyydeissä vakavia ongelmia Helsingissä
 Suuri taksifirma aikoo palkata 70 taksinkuljettajaa Lappeenrannassa - Kaupungissa jo ennestään kuskeista huutava pula   Tilasitko sovelluksilla taksin useasta eri yhtiöstä? Nopein saa kyydin, muut tekevät hukkareissun
 Taksilaki muuttuu ja samalla mullistuu pirssin tilaaminen – Yle vertaili yhdeksän taksin tilaussovellusta, katso mitkä kertovat hinnan ennen matkaa
 Helsinki-Vantaan taksijärjestelyt muuttuvat radikaalisti – Kolme taksiyritystä saa oman taksikaistan

Taksiyhtiö Kajon aloittaa yt-neuvottelut – aikoo keventää hallintoaan tuntuvasti


Summary: Presidenttiä huolettaa vanhojen sopimusten romuttuminen.

Suomen presidentti  Sauli Niinistö  ja Venäjän presidentti  Vladimir Putin  tapaavat tiistaina Pietarissa Arktisen foorumin yhteydessä. Niinistö kertoo, että kahdenvälisiä suhteita käytäneen läpi tavalliseen tapaan.
 – Ukrainan tilannetta totta kai kyselen. Myöskin Kertshinsalmen tapahtumia ja ennen kaikkea sitä, mitä näille vangeille tapahtuu. Ukrainalaisille merimiehille siis, junalla Pietariin maanantaina matkustanut Niinistö sanoi paikalla olleille suomalaistoimittajille.
 Venäjän joukot valtasivat aseita käyttäen kolme ukrainalaista alusta ja pidättivät yli 20 merimiestä Kertshinsalmessa marraskuussa. Salmi on Mustanmeren ja Asovanmeren välissä kulkeva kapea vesiväylä.
 Niinistö kertoo kantavansa huolta siitä, että kansainvälinen järjestys murenisi ja maailma palaisi kylmän sodan kaltaiseen tilanteeseen.
 – Sitä kohden ollaan menossa. Tunnen vähän huolta siitä, että viimeksi me elimme kylmässä sodassa 1960-luvulla. Kylmä sota päättyi kokonaan Neuvostoliiton kaatumisen myötä. Nyt ollaan etenemässä niin, että vanhat sopimuksetkin romuttuvat, Niinistö pohtii.
 Venäjä irtisanoutumassa ihmisoikeustuomioistuimesta
 Asialistalle kuuluu myös se, että Venäjän jatko Euroopan laajimmassa yhteistyö- ja ihmisoikeusjärjestössä Euroopan neuvostossa on vaakalaudalla.
 – Siellähän ollaan vähän niin kuin ihmettelemässä, että jääkö Venäjä kokonaan pois Euroopan neuvostosta.
 Päätökset neuvostossa tekee ministerikomitea, jonka puheenjohtajana Suomi parhaillaan toimii. Venäjä, joka on neuvoston yksi suurimmista rahoittajista, on keskeyttänyt jäsenmaksujen maksamisen. Kyse oli vastalauseesta sille, että Venäjän valtuuskunnan äänestysoikeus Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa jäädytettiin Krimin miehityksen jälkeen.
 – Nyt on kyse sitten siitä, voiko Venäjä tehdä jotain sellaista, jolla heidät voitaisiin palauttaa tuohon työhön mukaan.
 Venäjän lähtö estäisi venäläisiä hakemasta oikeutta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimesta ja loisi Eurooppaan taas uuden jakolinjan.
 – Jos Venäjä poistuu tuostakin, niin dialogin määrä alkaa olla nolla suhteessa Eurooppaan.
 Paikalla myös pohjoismaisia johtajia
 Arktisessa foorumissa ovat paikalla muun muassa Ruotsin pääministeri  Stefan Löfven  ja Norjan pääministeri  Erna Solberg . Niinistöltä kysyttiin, ovatko Ruotsin ja Norjan pääministerit konsultoineet häntä ennen matkaa.
 – He ovat kyllä olleet yhteydessä meihin päin, Niinistö vastasi.
 Niinistö arvioi, että viime aikoina paljon puhuttanut gps-häirintä on yksi keskustelunaihe Pietarissa.
 – En ole varma, kuinka pitkälle he (pohjoismaiset johtajat) tällä ensi tapaamisella keskusteluissa olettavat pääsevänsä.
 Niinistö uskoo aiheen nousevan esille myös kahdenvälisissä keskusteluissa.
 Viime syksynä Norja ja Suomi sanoivat Venäjän häirinneen gps-signaaleja Naton Trident Juncture -sotaharjoituksen yhteydessä. Venäjä on kiistänyt tarkoituksellisen gps-häirinnän.
 Norjan ja Venäjän välejä hiertää tällä hetkellä lisäksi kirkkoniemeläisen eläkeläisrajavartija  Frode Bergin  tapaus. Venäjä syyttää häntä yrityksestä ostaa salaisia asiakirjoja. Berg on itse kertonut joutuneensa houkutelluksi ansaan. Venäjän turvallisuuspalvelu FSB otti Bergin kiinni vuoden 2017 joulukuussa.
 Niinistö jättäisi asian mielellään näiden kahden maan välille.
 – Olen aika monien eri maitten asioita joutunut hoitelemaan. Nyt kun Norjan pääministeri on täällä, niin olisi hyvä, että se aihe jää hänelle.

Presidentti Niinistö huolissaan kylmän sodan palaamisesta


Summary: Ylen kyselyssä kaikki puolueet haluavat helpotusta pienituloisten lapsiperheiden asemaan.

Lapsiperheiden taloudellisesta tilannetta ovat vuosien mittaan heikentäneet  sosiaaliturvaetuuksien leikkaukset ja indeksitarkistusten jäädytykset .
 Eduskuntapuolueet vakuuttavat nyt vaalien alla kuin yhdestä suusta helpottavansa pienituloisten lapsiperheiden kurimusta seuraavalla vaalikaudella.
 Yle kysyi yhdeksältä eduskuntapuolueelta, millä keinoin ne aikovat nujertaa lapsiperheköyhyyttä.
 Kokoomus, keskusta ja perussuomalaiset torjuisivat lapsiperheköyhyyttä uusilla työpaikoilla.
 SDP peruisi pienimpien sosiaalietuuksien jäädytykset ja vasemmistoliitto korottaisi yksinhuoltajien lapsilisiä.
 Keinoissa nousivat esiin myös muun muassa maksuton varhaiskasvatus, kuntien perhepalvelujen kehittäminen ja kaikkien lasten mahdollisuus harrastaa.
 Työ nostaa perheet köyhyydestä, sanovat keskusta, kokoomus ja perussuomalaiset
 Suomessa 119 000 lasta elää köyhässä kotitaloudessa, ilmenee  Tilastokeskuksen tuoreimmista tiedoista , jotka ovat vuodelta 2017.
 Tämä tarkoittaa 11,1 prosenttia lapsista.
 Vuonna 2016 vastaava määrä oli 110 000 lasta (10,2 prosenttia) ja vuonna 2015 se oli 101 000 (9,4 prosenttia).
 Yle / Uutisgrafiikka
 Työllisyyden parantaminen on keskustan, kokoomuksen ja perussuomalaisten tärkein keino torjua lapsiperheköyhyyttä.
 Seuraavankin hallituksen on keskustan mielestä jatkettava yrittäjyyttä ja uusien työpaikkojen syntyä tukevaa politiikkaa.
 Kokoomus katsoo, että lyhyenkin työpestin vastaanottaminen pitää aina olla kannattavaa.
 Perussuomalaiset korostaa työllisyyttä ja erityisesti sitä, että työllä pitää tulla toimeen. Samasta muistuttaa kristillisdemokraatit.
 Myös kannatuskyselyjä johtava SDP pitää työllisyyttä tärkeänä ja haluaa helpottaa työn ja perheen yhteensovittamista palauttamalla lasten kokopäiväisen subjektiivisen päivähoito-oikeuden.
 Myös RKP, vihreät ja vasemmistoliitto palauttaisivat lasten kokopäiväisen päivähoito-oikeuden.
  Yksinhuoltajien ahdinko huolestuttaa puolueita
 Pelastakaa lapset -järjestö  kertoi viime vuoden lopulla , että perheiden pitkittyneet taloudelliset vaikeudet näkyvät sille tulleiden avustushakemusten lisääntymisenä.
 Tilastokeskuksen mukaan köyhyys on tavallisempaa yksinhuoltajaperheissä.
 Yksinhuoltajat nostaa esiin käytännössä kaikki puolueet.
 Muun muassa RKP vaatii lapsilisien yksinhuoltajakorotusten nostoa.
 – Haluamme, että lapsiperheiden taloudellinen tilanne on turvattu. Äitien osallistuminen työelämään on kytköksissä tähän ja siksi tarvitsemme myös perhevapaauudistuksen, puolueen puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  sanoo.
 Tilastokeskuksen mukaan köyhyys on tavallisempaa yksinhuoltajaperheissä. Markku Pitkänen / Yle
 Myös vasemmistoliitto haluaa nostaa yksinhuoltajien tukea. Molemmat puolueet vaativat, että tuen nosto ei saa leikata toimeentulotukea.
 – Lapsilisän yksinhuoltajakorotusta pitäisi nostaa 50 eurolla, pelkästään tällä saataisiin 5 000 lasta ylös köyhyydestä, vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  laskee.
 Anderssonin mukaan uudistuksen hinta on 77 miljoonaa euroa.
 Keskusta esittää vaaliohjelmassaan tästätoimena harkinnanvaraista ylimääräistä lapsilisää vakavissa talousvaikeuksissa oleville köyhille perheille.
 – Keskusta on valmis satsaamaan lapsilisiin kymmeniä miljoonia, varapuheenjohtaja  Katri Kulmuni  lupaa köyhille perheille.
 Indeksien jäädytykset monelle nyt myrkkyä
 Myös SDP:n mielestä yksinhuoltaja- ja pikkulapsiperheiden palveluja pitää parantaa ja perusturvaa nostaa indeksikorotuksin.
 – Perusturvaan pitää tehdä indeksikorotukset hintakehityksen mukaan, neljä vuotta kestäneiden jäädytysten jälkeen, puolueen puheenjohtaja  Antti Rinne  vaatii.
 Indeksikorotukset poistettiin lapsilisistä kokonaan tämän hallituksen aikana.
 Köyhät lapsiperheet on kristillisdemokraattien mielestä huomioitava sosiaaliturvaa uudistettaessa..
 – Lapsiperheiden köyhyyttä torjutaan muun muassa korottamalla lapsilisiä, opiskelijaperheiden vuositulorajoja sekä huoltaja- ja lapsivähennyksiä. Haluamme palauttaa verotuksen lapsivähennyksen ja suhteuttaa vähennyksen lasten lukumäärään, kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  linjaa.
 Myös vihreät parantaisi sosiaaliturvaa.
 – Pienimpiä vanhempainpäivärahoja, lapsilisän yksinhuoltajakorotusta ja toimeentulotuen alaikäisten lasten perusosia tulee korottaa. Opiskelevien vanhempien perheitä tukisimme korottamalla opintorahaa kolmanneksella ja nostamalla myös huoltajakorotusta, puheenjohtaja  Pekka Haavisto  luettelee.
 Sinisten tavoitteena on kotihoidon tuen nostaminen ja helpottaa perheen perustamista opiskeluaikana.
  Varhaiskasvatuksesta maksuttomuus houkuttelee nyt monia
 Ainakin osittain maksuton varhaiskasvatus saa tukea monilta puolueilta. Varhaiskasvatusta pidetään tehokkaana keinona estää syrjäytymistä.
 Vihreät haluaisi jokaiselle lapselle oikeuden kokopäiväiseen varhaiskasvatukseen.
 – Jotta kynnys osallistua madaltuisi, tekisimme varhaiskasvatuksesta maksutonta kaikille ikäluokille 5-vuotiaista alkaen. Siirtyisimme kaksivuotiseen esiopetukseen, jotta eniten tukea tarvitsevat lapset saadaan esiopetuslain palvelujen piiriin, vihreiden Haavisto lupaa.
 Myös kokoomus haluaa tehdä esiopetuksesta kaksivuotista ja alentaa varhaiskasvatuksen maksuja edelleen.
 – Tavoitteena on, että kaikki 5–6-vuotiaat pääsevät osallistumaan varhaiskasvatukseen maksutta 20 tuntia viikossa, varapuheenjohtaja  Sanni Grahn-Laasonen  kertoo.
 Puolueiden kesken vallitsee laaja yksimielisyys siitä, että kaikilla lapsilla pitää olla mahdollisuus harrastaa. Emma Pietarila/Yle
 Myös SDP tähtää asteittain maksuttomaan varhaiskasvatukseen.
 Seuraavan hallituskauden tavoitteena puolueella on toteuttaa kolme vuotta täyttäneille oikeus neljään tuntiin maksutonta varhaiskasvatusta. RKP tähtää samaan.
 Vasemmistoliitto haluaa varhaiskasvatukseen kaikille lapsille ja ulottaisi velvoittavan maksuttoman esiopetuksen viisivuotiaisiin lapsiin.
 Myös kristillisdemokraatit edistäisi maksuttoman esiopetuksen varhentamista viisivuotiaille, mutta vapaaehtoisena.
 Perussuomalaiset kannattaa maksutonta varhaiskasvatusta vain kaikkein pienituloisimmille.
 Laaja yksimielisyys puolueiden kesken on siitä, että kaikilla lapsilla pitää olla mahdollisuus harrastaa.
 Harrastusten kallistuminen on ollut perheiden kannalta hankalaa.
 Lisää aiheesta:
 Vauvaperheet kaipaavat enemmän tukea ja ovat huolissaan taloudestaan – "Yhtään ei enää saa pikkuvauvaperheiltä leikata"
 MLL: Lapsiperheköyhyys on haitallisinta köyhyyden muotoa – yksinhuoltajille halutaan lapsilisään tuntuva korotus
 "Lapset kokevat köyhyyden monet ilmiöt kotona, koulussa ja vapaa-ajalla" – Lapsiasiavaltuutettu vaatii hallitukselta kiireellisiä toimia
 Tee Ylen vaalikone
 Ylen vaalisivut

Lähes 120 000 lasta elää köyhässä perheessä – puolueet tarjoavat lääkkeeksi uusia työpaikkoja, lapsilisien korotusta ja varhaiskasvatuksen maksuttomuutta


Summary: Ensi sunnuntaina suomalaiset valitsevat uuden eduskunnan. Eli siis minkä? Ja mitä sitten tapahtuu?

Suomalaiset valitsevat 200 kansanedustajaa eduskuntaan vaaleissa sunnuntaina 14. huhtikuuta. Ennakkoäänestys alkoi viime viikon keskiviikkona 3. huhtikuuta ja kestää huomiseen tiistaihin 9. päivään asti.
 Mutta mistä vaaleissa on kyse? Miten hallitus valitaan, ja mitä eroja on puolueilla, joihin ehdokkaat kuuluvat? Entä liittyykö presidentti  Sauli Niinistö  tähän jotenkin?
 Ylen kiireisen äänestäjän opas eduskuntavaaleihin kertoo vaaleista perusasiat, joita juuri kukaan ei tule kysyneeksi, vaikka kannattaisi.
 Mitä vaaleissa tapahtuu?
 Vaalipäivänä 14. huhtikuuta äänestäjät valitsevat  200 kansanedustajaa  eduskuntaan.  Eduskunta  säätää Suomen lait ja päättää valtion budjetista eli rahojen käytöstä.
 Osa eduskuntaan valituista puolueista muodostaa  hallituksen , joka käytännössä ohjaa suomalaista politiikkaa. Tämän vaalikauden alussa 2015 hallituksen muodostivat keskusta, kokoomus ja perussuomalaiset. Perussuomalaiset hajosi 2017 ja hallitukseen jäi siitä eronnut Sininen tulevaisuus.

 Äänioikeus  eduskuntavaaleissa on kaikilla vaalipäivään mennessä 18 vuotta täyttäneillä Suomen kansalaisilla. Äänestyspaikoista saat tietoa  täältä .
 Maailman demokratioissa on käytössä läjäpäin erilaisia vaalitapoja. Suomen vaalitapaa kutsutaan avoimeksi listavaaliksi: se tarkoittaa, että äänestäjä antaa äänensä ehdokkaalle, mutta siihen, tuleeko tämä valituksi, vaikuttaa myös ehdokkaan puolueen tai listan saama äänimäärä.
 (Jos olet erityisen kiinnostunut siitä, miten paikat jaetaan, kannattaa  lukea tämä ja katsoa video : siinä selitetään laskutapa, jota kutsutaan d’Hondtin menetelmäksi. Nimen muistamisesta voi olla hyötyä esimerkiksi baarivisassa.)
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneella. Veikkaa vaalitulos oikein ja voita upea puoluejohtajatyyny! Ylen tärkeimmät vaalijutut kätevässä paketissa.
 Mistä vaalien alla on puhuttu?
 Näitä vaaleja on kutsuttu esimerkiksi ilmastovaaleiksi, maahanmuuttovaaleiksi, vanhustenhoitovaaleiksi ja sote-vaaleiksi.
 Nimitykset kertovat siitä, mitä nimityksen käyttäjä pitää tärkeänä. Eduskunnassa käsitellään kaikkia noita asioita.
 Vaalien alla on julkisuudessa on kuitenkin keskusteltu muutamasta asiasta enemmän kuin toisista.
 Sote-uudistus:  Keskustan puheenjohtajan  Juha Sipilän  hallitus  erosi maaliskuun alussa , kun sen suuri sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistus eli sote-uudistus kariutui. Sote-uudistus on vuosikausia suunniteltu muutoshanke, jossa on tarkoitus päättää siitä, miten esimerkiksi suomalaisten terveyspalvelut järjestetään.
 Ilmastonmuutos:  Kansainvälisten ilmastoasiantuntijoiden paneeli  IPCC kertoi syksyllä , että maailman pitäisi pudottaa hiilipäästöt nollaan vuoteen 2050 mennessä, jos lämpeneminen halutaan pitää 1,5 asteessa. Ilmastovaaleista ovat puhuneet erityisesti vihreät.
 Maahanmuutto:  Oulussa joulukuussa esiin tulleet  epäilyt nuorten tyttöjen seksuaalisista hyväksikäytöistä  käänsivät poliittisen keskustelun joksikin aikaa maahanmuuton kääntöpuoliin. Erityisesti perussuomalaiset on pitänyt aihetta esillä.
 Vanhustenhoito:  Yksityisten hoitokotien ongelmista tuli  keskustelunaihe tammikuussa.  Ongelmat keskittyvät siihen, että hoitokodeissa on liian vähän henkilökuntaa. Käytännössä kaikki puolueet ovat tunnustaneet, että asialle on tehtävä jotain.
 Mitä puolueet ovatkaan?
 Suomessa poliitikot ovat järjestäytyneet puolueisiin. Puolue jakaa tietyt arvot ja suhtautuu politiikan kysymyksiin samaan tapaan. Puolueen kannat on kirjattu erilaisiin ohjelmiin, esimerkiksi puolue- ja vaaliohjelmiin.
 Pääpuolueet (aakkosjärjestyksessä) ovat:
 Keskusta  on suosittu etenkin suurten kaupunkien ulkopuolella. Se oli alun perin nimeltään maalaisliitto, ja edelleen maaseudun asia on keskustaa yhdistävä tekijä. Lue lisää keskustasta  tästä .
 Kokoomus  on keskusta-oikeistolainen puolue. Se kannattaa kevyehköä verotusta ja vapaata markkinataloutta ja on suosittu erityisesti hyvätuloisten parissa. Lue lisää kokoomuksesta  tästä .
 Kristillisdemokraatit  on pieni konservatiivipuolue, joka nojaa kristinuskoon. Lue lisää kristillisdemokraateista  tästä .
 Perussuomalaiset  on oikeistopopulistinen puolue, joka on epäileväinen EU:n suhteen ja haluaisi nykyistä tiukempaa maahanmuuttopolitiikkaa. Lue lisää perussuomalaisista  tästä .
 RKP  eli Ruotsalainen kansanpuolue on Suomen ruotsinkielisten perinteinen puolue. Puoluetta yhdistää kaksikielisyyden puolustaminen, ja se saavuttaa saman reilun 4 prosentin kannatuksen vaaleista toisiin. Lue RKP:stä lisää  tästä .
 SDP  eli sosiaalidemokraatit on keskusta-vasemmistolainen puolue. Se kannattaa laajoja julkisia palveluita ja perinteisesti sillä on läheiset suhteet ammattiyhdistysliikkeeseen. Lue lisää SDP:stä  tästä .
 Siniset  on perussuomalaisista kesällä 2017 eronnut puolue. Puolue on perustamisestaan lähtien etsinyt linjaansa perussuomalaisten varjossa, ja sitä uhkaa paha vaalitappio. Lue lisää sinisistä  tästä .
 Vasemmistoliitto  on nimensä mukaisesti vasemmistopuolue. Sen juuret ovat kommunismissa ja ammattiyhdistysliikkeessä, mutta mukana on myös paljon nuoren polven ympäristösuuntautuneita vasemmistolaisia. Lue vasemmistoliitosta lisää  tästä .
 Vihreät  on ympäristöpuolue. Se pitää tärkeänä luonnonsuojelua ja ilmastonmuutoksen vastaista taistelua. Vasemmisto–oikeisto-jakaumalla vihreät sijoittuvat pääosin vasemmalle. Lue lisää vihreistä  tästä .
 Näiden lisäksi eduskunnassa on nyt kaksi muutakin ryhmää: entisen keskustapoliitikon  Paavo Väyrysen  perustama  Seitsemän tähden liike  ja liikemies-kansanedustaja  Harry Harkimon  johtama  Liike nyt.
 Kenen odotetaan voittavan?
 Mielipidekyselyitä eli gallupeja on vaalien alla johtanut  Antti Rinteen  johtama Suomen sosialidemokraattinen puolue eli SDP. Se on nykyään oppositiossa eli hallituksen ulkopuolella.
 Toisesta sijasta käydään kovaa kamppailua.  Ylen viimeisimmän puoluekannatuskyselyn  mukaan toisena on kokoomus, kolmantena perussuomalaiset ja neljäntenä keskusta.  Helsingin Sanomien uusimman gallupin  mukaan perussuomalaiset on vasta viides ja sen edellä on myös vihreät.
 Mitä vaalien jälkeen tapahtuu?
 Vaalien jälkeen alkavat  hallitusneuvottelut . Hallitusneuvotteluja johtaa hallitustunnustelija, joka on perinteisesti ollut suurimman puolueen puheenjohtaja. Puoluekannatusmittausten perusteella tämä olisi siis SDP:n Antti Rinne.
 Hallitusneuvottelija yrittää muodostaa liittouman, jonka puolueilla olisi eduskunnassa enemmmistö eli vähintään 101 paikkaa. Neuvotteluissa puolueet yrittävät kirjata yhteiset tavoitteensa  hallitusohjelmaan . Jokainen puolue yrittää saada siihen mahdollisimman paljon omia linjauksiaan, mutta jokainen joutuu myös tekemään myönnytyksiä.
 Periaatteessa on mahdollista myös muodostaa vähemmmistöhallitus, jolla ei ole enemmistöä eduskunnassa, mutta se on Suomessa harvinaista. Tällainen hallitus on useimmiten heikko.

 Hallitusneuvotteluista odotetaan tällä kertaa vaikeita ja pitkiä.  Ylen vaalikoneeseen annettujen vastausten perusteella  SDP:n ehdokkaiden suosikit hallituskumppaneiksi olisivat vasemmistoliitto ja vihreät, mutta nämä kolme puoluetta tuskin saavat enemmistöä eduskunnassa.
 Jos mukaan tarvitaan joku toinenkin isoista puolueista – keskusta, perussuomalaiset tai kokoomus – tilanteesta tulee monimutkainen.
 Kannatusmittausten perusteella nykyisen pääministerin  Juha Sipilän  keskusta on matkalla kohti isoa vaalitappiota, mikä antaa sille huonot edellytykset hallitusneuvotteluihin. Perussuomalaisilla puolestaan on arvo- ja maahanmuuttokysymyksissä isoja eroja vasemmistopuolueisiin, ja se tuskin mahtuu samaan hallitukseen vasemmistoliiton tai vihreiden kanssa.
 Myös kokoomuksen kanssa Rinteen voi olla vaikea löytää yhteistä linjaa. Kokoomus esimerkiksi kannattaa säästöihin perustuvaa talouspolitiikkaa, jota nykyinen hallitus on ajanut. SDP:n ehdokkaat puolestaan korottaisivat mieluummin veroja, jotta valtion talous saadaan kuntoon.
 Vuonna 2011 hallitusneuvottelut kestivät kaksi kuukautta. Voi olla, että nyt menee yhtä pitkään, ellei jopa pidempään.
 Miten presidentti Niinistö liittyy tähän kaikkeen?
 Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  on Suomen suosituin poliitikko, mutta eduskuntavaaleihin hän ei liity oikein mitenkään. Hänet valittiin uudellen kaudelle äänivyöryllä vuonna 2018.
 Tasavallan presidentti on Suomen valtionpäämies ja hän johtaa Suomen ulkopolitiikkaa yhdessä hallituksen kanssa. Kotimaan politiikassa presidentillä ei ole virallista valtaa.
 Ennen kokoomukseen kuulunut Niinistö on pysytellyt pääosin sivussa eduskuntavaalien vaalikampanjan ajan. Tosin maaliskuun lopussa hän  pyysi Twitterissä  puolueilta enemmän keskustelua ja selkeämpiä linjauksia ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan.
 _Tämä artikkeli on sovellettu käännös Yle Newsin maaliskuussa julkaisemasta jutusta  A really simple guide to Finland's 2019 parliamentary election ._

Kiireisen äänestäjän opas: Tästä eduskuntavaaleissa on kyse


Summary: Yle kertoi viime viikolla, kuinka jättikaatopaikkaa ryhdyttiin rakentamaan kertomatta asiasta mitään alueen asukkaille.

Venäläisaktivistien mukaan poliisi on pidättänyt useita henkilöitä, jotka ovat osoittaneet mieltään jättikaatopaikan rakentamista vastaan Arkangelin alueella Luoteis-Venäjällä.
 Tuhannet mielenosoittajat kerääntyivät sunnuntaina Arkangelin kaupunkiin vaatimaan kaatopaikan rakennustöiden välitöntä lopettamista.
 Jättikaatopaikkaa on ryhdytty kaikessa hiljaisuudessa ja alueen asukkaiden tietämättä rakentamaan Urdoman taigalla sijaitsevaan Šiesin pikkukylään. Asukkaat reagoivat kaatopaikan rakennustöihin sen jälkeen, kun kylän läpi alkoi vinha rekkaralli viime elokuussa,  kertoi Yle viime viikolla.
 Moskovan jäteongelmaa ratkotaan rakentamalla jättikaatopaikka 1 200 kilometrin päähän – Paikalliset pelkäävät laajaa ympäristökatastrofia
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Poliisi salli sunnuntain rauhanomaisen mielenilmauksen, mutta pidätti maanantaina lukuisia henkilöitä, jotka olivat olleet järjestämässä mielenosoitusta, kertoo pidätyksiä kirjaava riippumaton ihmisoikeusjärjestö OVD-Info.
 Alueen kuvernööriä  Igor Orlovia  on syytetty siitä, että hän on jarrutellut kaatopaikkaa koskevien valitusten käsittelyä.
 Orlov puolestaan on arvostellut protestojia siitä, etteivät nämä ole hakeneet virallista lupaa mielenosoituksiinsa.

Aktivistit: Venäjän poliisi pidättänyt useita jättikaatopaikkaa vastustavia


Summary: Kissa osaa yhdistää nimensä siihen, että ruokaa saattaa olla tulossa.

Japanilaiset tutkijat sanovat pystyneensä varmistamaan, että kissat kyllä tunnistavat nimensä.
 Monet kissojen omistajat ovat olleet asiasta aiemminkin varmoja, mutta  Sophian yliopistossa Tokiossa tehty tutkimus  vahvistaa ensimmäistä kertaa tieteellisesti, että kissat voivat erottaa sanoja, kuten nimensä. Monet uskovat, että kissat tunnistavat myös ruokaan liittyviä sanoja.
 Tutkimusta vetäneen  Atsuko Saiton  mukaan siitä ei kuitenkaan saatu todisteita, että kissat osaisivat liittää sanoihin merkityksiä niiden tarkoituksesta.
 Sen sijaan kissat oppivat tunnistamaan ja muistamaan, että nimen kuultuaan seuraa usein jotain hyvää, kuten ruoan tarjoilua, paijausta tai leikkimistä.
 Kissa voi myös muistaa, jos nimen kuulemisesta on seurannut jotain kissan rangaistusluonteiseksi kokemaa, kuten kylpy tai eläinlääkärillä käynti.
 Kissojen omistajat myös toistavat kissansa nimeä usein. Näin sanasta ja sen äänteistä tulee kissalle tuttu, vaikka se ei ymmärtäisikään sanan viittaavan itseensä.
 Useimmat kissat reagoivat testeissä nimeensä päätään tai korviaan liikuttamalla.  Mohamed Hossam / EPA
 Pää, korvat tai häntä liikkuvat
 Japanilaiset tutkijat soittivat tallenteelta kissoille omistajan sanomina niiden nimiä. Yli puolet kokeen kissoista reagoi liikuttamalla päätään tai korviaan. Pienempi joukko kissoja heilutti häntäänsä, äänteli tai vaihtoi paikkaa.
 Kun sanojen toistamista jatkettiin, kissat menettivät kiinnostuksensa.
 Omistajat lausuivat tallenteella neljä kissan nimen kanssa saman pituista ja äänenpainoltaan sekä ääntämykseltään samankaltaista sanaa. Perään he lausuivat kissan nimen. Kissat reagoivat nimeensä.
 Toisessa osassa tuntematon ihminen, siis kissalle tuntematon ääni, luki nauhalle samat sanat ja tällöinkin kissa reagoi nimeensä. Kolmannessa testissä nauhaa soitettiin kissoille, jotka elävät useamman kissan taloudessa. Nauhalla luettiin muiden kissojen nimiä ja testattavan kissan nimi.
 Kissojen reaktiot videoitiin. Tuloksena oli, että ne osasivat erottaa nimensä muista sanoista ja toisten kissojen nimistä.
 Kissojen ja ihmisen yhteiselo on kestänyt jo 9 500 vuotta.  Mohamed Hossam / EPA
 Koirien ja ihmisten kommunikaatiota tutkittu enemmän
 Koirien ja niiden omistajien välistä kommunikaatiota on tutkittu paljon enemmän kuin kissojen. Näin on siitäkin huolimatta, että kotikissoja on maailmassa valtava määrä.
 Arvioidaan, että ihmisten kanssa eläviä kissoja on yli 600 miljoonaa. Ihmisten ja kissojen yhteiselon tiedetään alkaneen 9 500 vuotta sitten.
 Parhaiten koulutettujen koirien on havaittu tunnistavan jopa satoja sanoja.
 Aikaisemmissa tutkimuksissa on havaittu, että myös muun muassa delfiinit ja papukaijat voivat ymmärtää jonkin verran ihmisen sanoja.
 Aiheesta muualla:
 Domestic cats (Felis catus) discriminate their names from other words

Japanilaistutkimus vahvistaa: Kissat kyllä tunnistavat nimensä, mutta eivät jaksa piitata omistajansa muusta höpötyksestä


Summary: Mikäli Britannia ei saa lisäaikaa, se jättää EU:n ilman sopimusta perjantaina.

Britannian pääministeri  Theresa May  tapaa Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin  ja Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  tiistaina. Seuraavana päivänä pidettävässä EU:n huippukokouksessa Mayn odotetaan pyytävän lisäaikaa brittien EU-erolle.
 May pyysi perjantaina Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle  Donald Tuskille  lähettämässään kirjeessä, että brexitin määräpäivää lykättäisiin kesäkuun 30. päivään.
 Jos Britannia ei saa lisäaikaa, se jättää EU:n ilman sopimusta perjantaina.
 May jatkoi maanantaina oppositiossa olevan työväenpuolueen kanssa sellaisen brexit-kompromissin etsimistä, jonka taakse olisi mahdollista saada brittiparlamentin alahuoneen enemmistö. Mayn neuvottelut ovat kuitenkin jo jakaneet pahasti hänen oman puolueensa, konservatiivien, rivit.
 Mayn seuraajaksikin povattu kiivas brexitin kannattaja  Boris Johnson  kauhisteli Daily Telegraphin kolumnissaan Mayn neuvotteluja työväenpuolueen johtajan  Jeremy Corbynin  kanssa.
 – Tuntuu täysin uskomattomalta, että hänet on nyt kutsuttu Downing Streetille neuvottelemaan brexit-sopimuksesta. Ja vielä tuplasti uskomattomampaa on, että hallitus on - tai niin meille ainakin on kerrottu - suostumassa hänen ehtoihinsa, Johnson kiivaili.
 May itse kuvaili neuvotteluja puhtaaksi yhteisymmärryksen tavoitteluksi.
 – Se tarkoittaa kompromisseja kummallekin osapuolelle, mutta tärkeintä on, että brexit tapahtuu. Mitä pidempään tässä kestää, sitä suuremmaksi kasvaa riski, ettei Britannia lähde koskaan. Se tarkoittasi, että brexit valuisi sormiemme lomitse, vaikka Britannian kansa on äänestänyt sen puolesta, May sanoi videoviestissään.
 Myös työväenpuolueessa hajaannusta
 Työväenpuolue on toistuvasti viestittänyt haluavansa pysyä tulliliitossa EU:n kanssa. Tämä ratkaisu on tähän saakka ollut konservatiiveille mahdoton.
 Mutta myös työväenpuolueen sisällä on erimielisyyttä, sillä 80 puolueen kansanedustajaa vaatii Corbynia varmistamaan toisen kansanäänestyksen mistä tahansa sopimuksesta.
 Mayn ehdotukset brexit-sopimukseksi on hylätty jo kolmasti Britannian parlamentin alahuoneessa.
 Aiheesta lisää:
 May to ask Merkel and Macron for short article 50 extension

Theresa May tapaa Saksan ja Ranskan johtajat EU:n huippukokouksen alla


Summary: Vielä 90-luvulla naisen esittämä eroottinen kappale sai vastaansa ikävän reaktion.

Laulaja, näyttelijä ja ohjaaja  Mari Rantasila  tunnetaan laulajana ehkä parhaiten  Raid -tv-sarjan tunnuskappaleesta  Vain rakkaus.  Kuitenkin jo vuosikymmen aikaisemmin Rantasila tuli laulajana tunnetuksei  Se-yhtyeen   Yarin  eroottissävyisellä kappaleella  Auringossa . Kappaleen vastaanotto oli 90-luvulla järkytys nuorelle laulajalle.
 – Minä en itse kokenut tekeväni mitän kauhean rohkeaa. Se oli vain ihana kappale, joka kertoi seksuaalisuuden positiivisesta voimasta. Oli todella hämmästyttävää, miten paljon ikäviä asioita siitä tuli, ja miten minuun suhtauduttiin. Yht'äkkiä minuun suhtauduttiin, kuin olisin kauppatavaraa, tai täydellinen objekti, joka oli vain muita varten. Se oli tosi loukkaavaa.
 Seksuaalisuuden positiivinen voima
 Nyt 30 vuotta myöhemmin Rantasila tekee kymmenettä albumiaan, joka julkaistaan ensi vuonna. Sen vahvana teemana tulee myös olemaan seksuaalisuus, jonka laulaja näkee vahvana positiivisena voimana.
 – On mahtavaa, että nyt kun teen uutta musiikkia, pystyy laulamaan kaikista asioista, naisena, ilman häpeää. Sen takia on ihana elää vanhemmaksi, näkee että ajat muuttuvat. Se on tärkeää, koska seksuaalisuus on valtava positiivinen voima. Ei siinä ole mitään rumaa eikä ikävää.
 #MeToo ja seksuaalisuus
 Viime vuosina elokuva- ja teatterimaailmaa on hallinnut #metoo -keskustelu. Puoli seitsemän -ohjelmassa vierailleen Rantasilan mukaan se keskustelu on ollut tärkeää, mutta myöskään seksuaalisuuden lakaiseminen kokonaan maton alle ei ole hyvää kehitystä.
 – #Metoo-liike on hieno liike, ja se on poistanut paljon epäkohtia ja tehnyt elämää tasa-arvoiemmaksi. Haluan itse korostaa myös sitä, että seksuaalisuus on positiivinen voimavara. Se tuo sekä naisille että miehille paljon iloa ja energiaa elämään. Siitä huolimatta, että niitä ikäviä väärinkäytöksiäkin tapahtuu.
 Surun ruuhkavuodet
 Keski-ikäisen naisen elämän eri puolia pohtinut laulaja on pohdiskellut myös viisikymppisten ihmisten pakostikin kohtaamia "surun ruuhkavuosia". Yllättäen elämässä voi tulla lyhyessä ajassa vastaan monia luopumisen paikkoja.
 – Samaan aikaan voi tulla pahimmillaan lasten lähtö kotoa, avio- tai avoero, vanhempien kuolema tai sairastuminen, työttömyys ja saat potkut. Jos nämä kaikki tulevat samaan aikaan, se on sellainen jack-pot, ettei paljon naurata. Siihen ei voi valmistautua, ja se on tosi raskasta. Tästä tilanteesta olen tehnyt myös laulun  Surun ruuhkavuodet . Se kertoo luopumisesta, eikä se ole helppoa. Mutta jos osaat oikeasti luopua jostakin, saat ehkä tilalle jotain uutta.
 Katso Mari Rantasilan koko haastattelu  Yle Areenasta .

Mari Rantasila haluaa nostaa erotiikan arvoonsa: "Seksuaalisuus on valtava positiivinen voima"


Summary: Ensimmäinen  kuva mustasta aukosta saattaa esittää Linnunradan keskusaukkoa tai kaukaista ja paljon suurempaa kohdetta.

Tulevana keskiviikkona järjestetään viidessä maailman metropolissa - Brysselissä, Washingtonissa, Santiagossa, Shanghaissa, Taipeissa ja Tokiossa - samanaikaiset tiedotustilaisuudet poikkeuksellisen merkittäväksi kuvatusta tiedeuutisesta.
 Brysselin tilaisuutta isännöi EU:n tiedekomissaari  Carlos Moedas , mutta juuri tämän enempää järjestäjät eivät ole paljastaneet.
 Kutsukirjeen saaneilla tiedetahoilla ei silti mennyt kauaakaan, kun ne saavuttivat yksimielisyyden siitä, mistä on kyse: Usean eri puolilla maapalloa sijaitsevan radioteleskoopin yhteinen  Event Horizon Telescope  eli EHT-projekti on vihdoin saanut valmiiksi ensimmäisen kuvan mustasta aukosta.
 Tarkkaan ottaen kuvassa oletetaan näkyvän musta aukko ja valoa sen ympärillä.
 Sekin uskotaan tiedettävän, että kuvassa näkyvä musta aukko on oman Linnunratamme keskustassa sijaitseva supermassiivinen Sagittarius A* – ellei se sitten ole Neitsyen tähtikuviossa sijaitsevan galaksin M87:n keskellä oleva musta aukko.
 Helsingin yliopistossa mustia aukkoja tutkinut astrofysiikan professori  Peter Johansson  kertoo, että EHT on havainnoinut molempia aukkoja. Julkistetaanko keskiviikkona kuvia M87:sta vai Sagittarius A*:stä, sitä ei vielä tiedetä. Mahdollista on sekin, että molemmista aukoista on saatu kuvat.
 Graafikon luoma kuva mustasta aukosta. AOP
 Mutkikas kuvausprosessi
 Kuvan tai kuvien julkistamista on odotettu jo hyvän aikaa. EHT:n alkuperäiset havainnot tehtiin jo kaksi vuotta sitten.
 Teleskoopit eri puolilla maailmaa muodostivat yhdessä eräänlaisen lähes maapallon kokoisen teleskoopin, joka havainnoi samanaikaisesti kohdeaukkoa.
 – Tulosten analysoiminen on ollut monimutkainen ja työläs prosessi, sanoo Johansson. Lopputuloksena ei ole valokuva, vaan kuva, johon on yhdistetty niiden yhdessä keräämiä havaintoja.
 Lisähaastetta kuvaamiselle on tuonut se, että mustan aukon ja maapallon välillä on kaikenlaista sälää, esimerkiksi kuumaa kaasua, jotka sumentavat kuvaa.
 Mitä kuvassa sitten näkyy?
 – Jos musta aukko nähdään päältä, näyttää se sormukselta, jos sivulta, niin kuva voi olla suttuisempi, sanoo Johansson. Aukko itsessään on tietysti pimeä, mutta sormuksen sen ympärille muodostaa valo, joka myötäilee mustan aukon reunaa eli tapahtumahorisonttia..
 Onko tieteellistä merkitystä?
 Teknisesti mustan aukon kuvaaminen on suursaavutus, mutta projekti tuottaa Johanssonin mukaan myös uutta tieteellistä tietoa.
 Johanssonin mukaan mustat aukot ovat sinänsä tuttu juttu astrofyysikoille. Esimerkiksi Linnunratamme keskuksen mustan aukon rata on havaittu, samoin sitä kiertävien tähtien radat.
 – Mustia aukkoja on havaittu niin paljon, että ne ovat arkipäivää astrofyysikoille, vahvistaa Johansson. Tutkittavaa kuitenkin riittää.
 Linnunradan mustan aukon kuvaaminen voi tuoda uutta tietoa esimerkiksi sen pyörimisestä ja pyörimisnopeudesta. Tai siitä, kuinka ainetta putoaa mustaan aukkoon. Tai onko Sagittarius A*:n navoilla suihkuja, kuten esimerkiksi huomattavasti suuremman ja aktiivisemman M87:n navoilla.
 Johanssonin mukaan oma musta aukkomme on moniin muihin verrattuna huomiota herättävän pieni ja epäaktiivinen. Sinne ei putoa paljoakaan ainetta, eikä se säteile juuri lainkaan. Se elää hiljaiseloa, jonka syytä ei täysin ymmärretä, hän sanoo.
 Tutkimusten perusteella tiedetään, että musta aukkomme oli 1600-luvulla paljon aktiivisempi kuin nykyisin. Syy on yhä arvoitus. Entäpä jos musta aukko ei pyörisi lainkaan? Se olisi täydellinen järkytys, sanoo Johansson.
 Muun muassa näihin kysymyksiin odotetaan vastauksia uusista tutkimuksista.
 Johanssonin mukaan suuren yleisön kannalta tärkeintä on kuitenkin itse kuva.
 – Sen ymmärtävät kaikki: kuva on kaikki kaikessa.

Musta aukko tullee nähtäville keskiviikkona – "Tähtitieteen läpimurtotulos"