Summary: Yhdysvaltalaisviranomaiset epäilevät, että Turkki pyrkii toimillaan työntämään amerikkalaisjoukkoja yhä kauemmaksi Syyrian ja Turkin raja-alueelta.

Entiset ja nykyiset Yhdysvaltain turvallisuusviranomaiset epäilevät, että Turkki kohdisti tahallisesti perjantaina tykistötulta kohti Yhdysvaltain tukikohtaa Syyriassa. Asiasta kirjoittaa  Washington Post . Kukaan yhdysvaltalaissotilaista ei haavoittunut Kobanin kaupungin alueelle tehdyssä tulituksessa.
 Amerikkalaisviranomaiset epäilevät, että Turkki pyrkii toimillaan työntämään amerikkalaisjoukkoja yhä kauemmaksi Syyrian ja Turkin rajalta. He kertovat, että tilanne oli huomattavasti vakavampi kuin mitä siitä vielä  perjantaina uutisoitiin .
 Pohjois-Syyriassa oleva amerikkalaisupseeri kertoo lehdelle, että Turkin joukoille on annettu tarkat tiedot yhdysvaltalaisten joukkojen sijainneista Syyriassa, jotta ne eivät jäisi tulilinjalle. Nimettömänä pysyttelevä upseeri arviokin, että Turkki kohdisti tulituksen tahallisesti kohti Yhdysvaltojen tukikohtaa.
 Upseeri kuvaili, kuinka tykistötuliammukset laskeutuivat Yhdysvaltain tukikohdan ympärille.
 – Tällaista emme koskaan tekisi liittolaisillemme, hän sanoo Washington Postille.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Amerikkalaisjoukot poistuivat tukikohdasta selkkauksen jälkeen, mutta palasivat sinne takaisin lauantaina.
 Turkin puolustusministeriö on sanonut, ettei tykistötulta kohdistettu amerikkalaisiin, vaan että Turkki vastasi kurdien tulitukseen, joka kohdistui maan tukikohtaan.
 Yhdysvaltain viranomaiset kertovat Turkin lopettaneen tulituksen sen jälkeen, kun Yhdysvallat ilmoitti Turkille, että sen kohdistama tulitus osui liian lähelle amerikkalaistukikohtaa. Osa yhdysvaltalaisviranomaisista epäili, oliko kurdeilla ylipäätään mitään osuutta perjantain selkkaukseen.
 Myös Yhdysvaltain Isisin-vastaista taistelua aiemmin johtanut ja sittemmin työnsä jättänyt erityislähettiläs  Brett McGurk  totesi Twitterissä, ettei Turkin isku ollut vahinko ja että maa on hyvin perillä yhdysvaltalaisten joukkojen sijainneista.
 McGurk jätti pestinsä joulukuussa vastalauseena presidentti Donald Trumpin päätökselle vetää Yhdysvaltain joukot Syyriasta.
 Lisää aiheesta:
 WP: U.S. forces say Turkey was deliberately ‘bracketing’ American troops with artillery fire in Syria
 Turkin hyökkäys Syyriaan: Saksa jäädytti asevientiluvat Turkkiin, kurdit syyttävät Turkin liittolaisia siviilien tappamisesta
 Amerikkalaiset joutuivat turkkilaisten tulilinjalle Syyriassa – tukikohdan lähellä räjähti, kun Turkin tykistö tulitti kurdikohteita

Amerikkalaislähteet WP:lle: Turkin tykistötulitus kohti USA:n tukikohtaa oli tahallista


Lauantaina lotossa arvottiin yksi täysosuma. Seitsemän oikein -rivillä voitti 10 miljoonan euron potin.
 Veikkaus kertoo tiedottavansa voitosta lisää sunnuntaina. Vielä ei ole tiedossa, meneekö potti yksittäiselle pelaajalle vai kimppapelin pelanneelle porukalle. Veikkaus kertoo myöhemmin myös missä päin Suomea voittorivi pelattiin.
 Lauantain kierroksen oikeat numerot olivat 8, 10, 19, 28, 34, 36 ja 40. Lisänumeroksi arvottiin 4 ja plusnumeroksi 16.
 Ensi viikolla Loton potissa on 1,2 miljoonaa euroa.

Lauantain lottoarvonnassa täysosuma – 10 miljoonaa euroa yhdelle


Summary: Presidentti Niinistö tekee ensimmäisen virallisen vierailunsa Afrikkaan. Muuttoliike nousee luultavasti esille matkan yhteydessä.

BAHIR DAR/HELSINKI  Kymmenet pienet kasvot kääntyvät katsomaan luokan ovensuuhun ilmestynyttä seuruetta. Sitten lausutaan tärkeät vuorosanat.
 – Mitä teille kuuluu, kysyy suomalaiset toimittajavieraat tuonut vararehtori  Wagaw Mengistu  lapsilta englanniksi.
 – Hyvää kiitos, entä teille, kuuluu ponteva vastaus kuorossa.
 Tämän Bahir Darin kaupungin koulun oppilaat ovat poikkeuksellisen onnekkaita. Kaikissa Etiopian kouluissa ei suinkaan ole tytöille omaa soppea, jossa voi siistiytyä rauhassa silloin, kun on kuukautiset. Ilman sitä moni tyttö voisi jättää tulematta kouluun.
 Tänne sellainen huone on rakennettu suomalaisten tuella. Sen voisi painaa mainoksiin esimerkkinä yhdestä Suomen kehityspolitiikan kärkitavoitteesta, naisten ja tyttöjen aseman parantamisesta.
 Ensi viikolla naisten asemasta ja paljosta muusta puhuu Etiopiassa tasavallan presidentti  Sauli Niinistö.  Hän matkustaa nyt koko presidenttiaikansa ensimmäiselle viralliselle vierailulle Afrikkaan.
 Niinistö on saanut kutsun Etiopiaan jo viime vuonna. Matka ei voisi toteutua ajankohtaisempaan saumaan, sillä Etiopian uudistajana ylistetty pääministeri  Abiy Ahmed Ali  sai tämän viikon perjantaina Nobelin rauhanpalkinnon.
 Etiopian väestö kasvaa yli 2,5 miljoonalla joka vuosi. Mika Mäkeläinen / Yle
 Afrikkaa on toisteltu jo pitempään  kuin mantraa suomalaisten poliitikkojen puheissa.
 Antti Rinteen  (sd.) hallitus on laatimassa  Afrikka-strategiaa  ja laittamassa  lisää rahaa kehitysyhteistyöhön , jossa Afrikka nousee keskiöön.
 Samaan aikaan Suomi on saamassa Afrikka-suhteista ja kehityspoliitikasta vastaavaksi EU-komissaariksi  Jutta Urpilaisen  (sd.).
 Osasyy siihen, että Afrikasta puhutaan nyt kaikkialla Euroopassa uusin äänenpainoin, on huoli siirtolaisuudesta ja pakolaisuudesta. Jos köyhyys, konfliktit ja ilmastonmuutos synnyttävät Afrikassa epävakautta tai muuten hankalia oloja, se voi näkyä meidän rajoillamme, EU:ssa ajatellaan.
 EU-puheenjohtajamaa Suomen presidentille Etiopia on oiva kohde symboliselle vierailulle Afrikkaan isolla A:lla.
 Addis Abeban keskustaa halkoo kiinalaisten rahoittama pikaraitiotie.  Joona Pettersson
 Etiopian pääkaupunki Addis Abeba on eräänlainen Afrikan Bryssel. Se on diplomatian keskus, jossa on Afrikan unionin päämaja ja liuta YK-järjestöjä.
 Mutta myös Afrikan sarven jättiläinen itsessään kiinnostaa nyt monenlaisia kansainvälisiä toimijoita ja pelureita. Köyhässä maassa on äskettäin nähty Afrikan oloissa miltei ennennäkemättömän nopeaa vapautumista.
 Vielä pari vuotta sitten Etiopiaa hallittiin rautaisella otteella, mutta vuonna 2018 aloittanut pääministeri Abiy Ahmed on pannut tuulemaan. Kuten Norjan  Nobel-komitea palkintoperusteluissaan , myös EU ja Suomi haluavat kannustaa Abiya muutoksissa, joita on toivottu Etiopialta jo pitkään.
 Suomi on Etiopialle pikkuinen kumppani, mutta Suomen etuna on maine niin sanottuna jokasään ystävänä, joka on pysynyt läsnä läpi kaikenlaisten aikojen, kuvaa Suomen Etiopian-suurlähettiläs  Helena Airaksinen .
 – Me olemme toimineet ruohonjuuritasolla ja yrittäneet tuoda ihmisille keinoja, joilla he pärjäävät omassa elämässään, Airaksinen sanoo.
 Niinistö voisi puhaltaa Addis Abebassa kakusta kynttilöitäkin, sillä Suomen ja Etiopian diplomaattiset suhteet täyttivät juuri 60 vuotta. Kehitysyhteistyötä suomalaiset ovat tehneet Etiopiassa jo yli viisi vuosikymmentä, ja maa on nykyisin Suomen suurin kahdenvälisen avun saaja Afrikassa.
 Nyt edessä ovat uudenlaiset mullistukset.
 Sotilailla on videolla maastopuvut  ja fuksianpunaiset baretit. Heitä on kaikkialla Etiopian uuden pääministerin ympärillä.
 Sotilaat punnertavat. Pääministeri punnertaa samaan tahtiin. Hän on paitahihasillaan, ja eturivin sotilaat virnuilevat kuin Hangon keksi.
 Vuosi sitten levinnyt  video havainnollistaa , miksi pääministeri Abiy Ahmedia on verrattu sellaisiin someajan imagotaikureihin kuin Yhdysvaltain entiseen presidenttiin  Barack Obamaan  ja Kanadan pääministeriin  Justin Trudeauhon .
 Virallisen kertomuksen mukaan video kuvattiin, kun sadat vihaiset sotilaat olivat tunkeutuneet pääministerin toimiston alueelle vaatimaan palkankorotusta. Pääministeri onnistui rauhoittamaan tilanteen ja määräsi sotilaille rangaistukseksi punnerruksia.
 Etiopian lähihistoria on täynnä vahvoja johtajia keisari  Haile Selassiesta  diktaattori  Mengistuun , ja monien mielestä Abiy on osannut hyödyntää perintöä henkilökulttia muistuttavalla tavalla.
 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Etiopian pääministeri Abiy Ahmed.  Thomas Lohnes / EPA
 Kun maailmalla intoiltiin Barack Obaman valinnasta Yhdysvaltain presidentiksi, puhuttiin  obamamaniasta.  Etiopian uusi pääministeri on nostattanut  abiymaniaa .
 Karismaattinen Abyi Ahmed on valtionpäämieheksi ensinnäkin nuori, 43-vuotias. Lisäksi hän edustaa monille Obaman tavoin toivoa muutoksesta.
 Abiya ei valittu vaaleilla, vaan Etiopiaa itsevaltaisesti hallinnut puolueliitto nosti hänet viime vuonna valtaan. Neljän etnisen puolueen liiton oli pakko tehdä jotakin, kun väkivaltaan johtaneita mielenosoituksia ei saatu kuriin.
 Ja muutosta tuli, ainakin aluksi.
 Ihmiset juhlivat Eritrean presidentin Isaias Afwerkin vierailua Etiopiassa heinäkuussa 2018. Eritrean presidentti tuli Etiopiaan ensimmäistä kertaa vuoden 1998 rajasodan jälkeen. EPA
 Etiopiassa alkoi varsinainen uudistusten maanvyöry. Pääministeri vapautti tuhansia  mielipidevankeja , muun muassa toimittajia ja aktivisteja. Hän lakkautti poikkeustilan, salli kansalaisjärjestöjen toiminnan ja kutsui ulkomaille muuttanutta oppositiota kotiin.
 Yhtäkkiä Etiopiasta pääsi sadoille aiemmin blokatuille nettisivuille, ja maa ponkaisi kerralla 40 pykälää ylöspäin sijalle 110 Toimittajat ilman rajoja -järjestön  lehdistönvapauslistalla .
 Abiyn ministereistä puolet on tietenkin naisia, samoin kuin uusi presidentti. Niinistö tapaa ensi viikon vierailullaan Abiyn lisäksi presidentti  Sahle-Work Zewden.
 Myös ulkosuhteissa Abiy profiloitui  rauhantekijänä. Nobel-komitea antoi hänelle perjantaina kunniaa 20 vuoden  vihanpidon lopettamisesta  naapurimaan  Eritrean kanssa . Lisäksi Abiy lupasi aloittaa talouden uudistukset ja houkutella Etiopiaan  ulkomaisia investointeja .
 Abiymanian huipulla  ihmisjoukot vaelsivat katsomaan pääministeriä Addis Abebassa. Abiysta intoiltiin somessa. Jos maksukortti ei toiminut kaupassa, kassa saattoi sanoa, että Abiy kyllä hoitaa.
 Etiopian presidentti Sahle-Work Zewde ja pääministeri Abiy Ahmed parlamentissa Addis Abebassa. AOP
 – Hän on kansainvälisen yhteisön mutta myös etiopialaisten suuren yleisön silmissä se, joka voi muuttaa maata, sanoo Suomen suurlähettiläs Helena Airaksinen.
 Vaikka Abiyn suosio on alkuhuumasta laskenut, Airaksisen mukaan hän on yhä se, johon luotetaan.
 Erityisen mullistavaa on ollut, että etnisin perustein muodostetuista osavaltioista koostuvassa liittovaltiossa Abiyn viesti on ollut yhdistävä, ei jakolinjoja korostava.
 Mutta etniset jakolinjat ovat syvenemässä. Ja se liittyy siihen, miksi yli sadan miljoonan asukkaan Etiopia kiinnostaa Euroopassa asti.
 Jos maa hajoaa, koko Afrikan sarven alue on kaaoksessa.
 Presidentti Sauli Niinistö matkustaa Addis Abebaan ensi viikolla. Jaani Lampinen / Yle
 Muuttoliike nousee luultavasti esiin  myös presidentti Sauli Niinistön Etiopian-matkan yhteydessä.
 Niinistö on käynyt presidenttinä aiemmin Afrikan maista vain Etelä-Afrikassa, jossa hän vieraili presidentti  Nelson Mandelan  muistotilaisuuden takia vuonna 2013.
 Addis Abebassa Niinistö tapaa Etiopian johdon lisäksi Afrikan unionin komission puheenjohtajan, tšadilaisen  Moussa Faki Mahamatin . Matkaohjelmassa on myös ilmastonmuutokseen ja naisten asemaan liittyviä tilaisuuksia.
 Kun Afrikasta on nyt tullut Suomessa hallituksen iskusana ja presidentti itsekin on puhunut maanosan merkityksestä, vierailu ilmentää kenties jonkinlaista muutosta ulkopolitiikassa, pohtii Suomen kehityspoliittisen toimikunnan pääsihteeri ja kansainvälisiä kehityskysymyksiä seuraava tutkija  Marikki Stocchetti .
 – On ollut jopa kummallista, että Afrikka on ollut jonkin aikaa taka-alalla. Meillä Suomessa on ollut ehkä vähän hankala asennoitua siihen, miten Afrikan merkitys peilautuu Suomeen saakka, Stocchetti sanoo.
 Presidentti Urho Kekkonen kiipesi palmuun Tunisiassa vuonna 1965. Kalle Kultala
 Suomella on toki Afrikkaan pitkät suhteet aina Ambomaan eli nykyisen Namibian lähetystyöstä alkaen, ja presidentit ja ministeritkin ovat Afrikassa ahkerasti vierailleet.
 Ulkopoliittisen instituutin tutkija  Matti Pesu  huomauttaa, että esimerkiksi presidentti  Tarja Halosen  aikana Afrikka oli paljon esillä. Niinistölle taas Afrikka ei ole Pesun mukaan ollut henkilökohtainen prioriteetti.
 Keskeistä on tosin muistaa maailmanpolitiikan tapahtumia Niinistön kaudella, Pesu sanoo.
 – Suurvaltasuhteet ja alueellisen turvallisuuden kysymykset ovat korostuneet, ja ne ovat työllistäneet presidenttiä enemmän.
 Afrikan asiat ovat toisin sanoen jääneet esimerkiksi Ukrainan sodan varjoon.
 Niinistö on kuitenkin puhunut siitä, että niin sanottu globaali puoli on jäänyt vähemmälle huomiolle, Pesu sanoo.
 Presidentti Tarja Halonen matkusti Liberiaan vuonna 2009. Ahmed Jallanzo / EPA
 Pesun mukaan Afrikkaa nostetaan Suomessa nyt osittain myös siksi, että uusi hallitus haluaa sanallistaa tekevänsä uutta.
 – Nykyhallitus on ehkä ollut edellistä taitavampi määrittämään, mitä se haluaa tuoda esille ulkopoliitikassa, hän sanoo.
 – Ei tämä mikään paradigman muutos ole, pikemminkin nyanssi.
 Erityisen omaperäinen uusi suomalainen Afrikka-herätys ei kuitenkaan ole aikana, jona kaikki suurvallatkin haluavat tiivistää suhteitaan maanosaan.
 Ilmastonmuutos on lisännyt Etiopiassa sään ääri-ilmiöitä kuten kuivuutta ja tulvia. Kuva on otettu Doolowin lähellä Etiopian ja Somalian rajalla maaliskuussa 2017. AOP
 Etiopiassa on jo nyt lähes miljoona pakolaista  naapurimaista. Sen lisäksi Etiopialla on omakin pakolaiskriisinsä.
 Eri arvioiden mukaan kahdesta kolmeen miljoonaa ihmistä on joutunut lähtemään pakolaisiksi kotimaansa sisällä.
 Etnisyyttä on alettu käyttää vihapuheen ja toisiin ryhmiin kohdistuvan vihan syynä. Paikalliset konfliktit, joissa ryhmä haluaa ajaa toisen pois alueeltaan, ovat lisääntyneet.
 Pääministeri Abiyn ajan uusien vapauksien myötä Etiopiassa tuodaan nyt julki ajatuksia, jotka aiemmin on tukahdutettu. Etnisyyteen perustuvissa osavaltioissa vaaditaan lisää valtaa ja resursseja.
 International Crisis Groupin (ICG) Etiopia-analyytikko  William Davison  sanoo, että yhteiskunnallinen muutos tuo poliittista kilpailua.
 – Se taas johtaa ilmapiirin kiristymiseen ja yhä rohkeampiin vaatimuksiin, Davison sanoo.
 Hilppa Hyrkäs / Yle
 Hän listaa esimerkkejä: Pohjoisessa Amharan osavaltiossa on vahva nationalistinen liike. Oromian osavaltiossa kansallismielisten oromojen hyökkäykset ovat ajaneet muita ryhmiä pakoon. Etelässä sidama-ryhmän vaatimukset laajemmasta autonomiasta ovat johtaneet väkivaltaisuuksiin.
 Entisen valtaryhmän tigrejen keskuudessa taas kannetaan kaunaa nykyjohtoa kohtaan.
 Kun suurimpaan etniseen ryhmään oromoihin kuuluva Abiy valittiin pääministeriksi, hän erotti vanhan kaartin luottomiehiä asevoimissa ja turvallisuuspalvelussa ja nosti tilalle omia nimityksiään.
 Kesäkuussa ristiriidat kärjistyivät  poliitikkomurhiksi.
 Amharassa surmattiin aluejohtaja. Samaan aikaan pääkaupungissa tapettiin armeijan esikuntapäällikkö. Hallituksen mukaan kyseessä oli alueellinen vallankaappausyritys.
 Teoista on syytetty Amharan nationalistiliikettä.
 – Tapahtumat osoittavat, että maa ei ole kokonaan Abiyn hallinnassa, ICG:n Davison sanoo.
 Hallinto on turvautumassa vanhoihin keinoihin järjestyksen pitämiseksi, varoittaa puolestaan  ihmisoikeusjärjestö Amnesty International .
 Yhdysvaltain pääkaupungissa Washingtonissa vastustettiin vuonna 2016 Etiopian hallituksen toimia Oromian osavaltiossa. Yhdysvalloissa on suuri etiopialaisyhteisö.  B. Christopher / AOP
 Surmien jälkeen nettiyhteydet katkaistiin. Yli kaksisataa ihmistä pidätettiin, heidän joukossaan amharamielisiä oppositiopoliitikkoja ja puoluetta lähellä olevia toimittajia. Amnestyn mukaan yli sata ihmistä on yhä pidätettynä, ja ainakin osaa on syytetty terrorismista.
 Tällaista tapahtui vanhassa Etiopiassa , ennen Abiy Ahmedin aikaa. Juhlittiinko vapautta liian aikaisin?
 Kevään jälkeen on nimittäin pidätetty muitakin toimittajia, joille yhteistä on hallituksen johtaman muutosprosessin arvostelu, sanoo Amnestyn tutkija  Fisseha Tekle .
 Vaikka sananvapaus laajeni viime vuonna äkisti, se ei missään vaiheessa ole ollut täydellinen.
 – Huolena on, että hallitus on palaamassa tapaan käyttää terrorisminvastaista lainsäädäntöä kriittisten äänten tukahduttamiseen, Fisseha Tekle sanoo Ylelle.
 Amnesty kommentoi pääministeri Abiyn saamaa rauhannobelia perjantaina muistuttamalla, että ihmisoikeuksissa riittää vielä työtä.
 Etiopian talouskasvu ei riitä työllistämään nopeasti kasvavaa väestöä, ja nuorisotyöttömyys on kovaa. Kuva on Addis Abebasta helmikuulta 2019. Joona Pettersson
 Etiopian pahin skenaario on,  että koko maa hajoaa kuin Jugoslavia.
 Sitä on povattu ennenkin, ja toistaiseksi Etiopia on pysynyt kasassa. Mutta jos maata johtava puolueliitto hajoaa, voidaan olla väkivallan tiellä. Väkivaltaisesta kehityksestä on jo näkyvissä merkkejä, sanoo International Crisis Groupin tutkija William Davison.
 Levottomuutta lisää se, että väestö kasvaa nopeasti ja nuorisotyöttömyys on suurta. Työmarkkinoille tulee joka vuosi kaksi miljoonaa uutta etiopialaista.
 Suomen suurlähettilään Helena Airaksisen mukaan Etiopia voisi romahtaa vain, jos keskushallinto ja osavaltioiden maltilliset toimijat menettäisivät täysin otteensa. Kaikki eivät suinkaan halua hajottamista, hän sanoo.
 – Nyt on ehkä menossa tietynlainen kilpajuoksu: tapahtuuko hyvä kehitys riittävän nopeasti, jotta se riittää vakuuttamaan tarpeeksi monia, Airaksinen sanoo.
 Hilppa Hyrkäs / Yle
 Kun katsoo karttaa, näkee, miksi Etiopian pysyminen kasassa on tärkeää koko alueelle. Ympärillä on Eritrean, Etelä-Sudanin ja Somalian kaltaisia sodan repimiä tai muuten hauraita valtioita, joista on lähtenyt paljon pakolaisia.
 Etiopia on koettanut toimia alueella rakentavana voimana. Abiy lensi kesäkuussa Sudaniin hieromaan sovintoa siviilien ja armeijan vallanjakokiistassa. Etiopia on ollut mukana myös muun muassa Somalian rauhanturvaoperaatiossa.
 Siksi Etiopia on paistatellut pitkään länsimaiden suosiossa. Suuri osa sen tuloista on kehitysapua.
 Etiopian vakautta toivovat myös suursijoittaja Kiina sekä öljymaat Punaisen meren toisella puolen.
 Kiinalaisten rakentama Addis Abeban kaupunkirata on ensimmäinen lajissaan Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Mika Mäkeläinen / Yle
 Saudi-Arabia ja Arabiemiraatit ovat hieroneet Afrikan sarven maiden kanssa diplomaattisia suhteita ja saaneet ne vähentämään yhteydenpitoa Iraniin. Arabiemiraatit tarjosi Etiopialle viime vuonna valtavan hätälainan, jolla paikattiin huutavaa pulaa ulkomaanvaluutasta.
 – Persianlahden mailla on paljon pääomaa, ja ne antavat apua paljon joustavammin ja vähemmillä vaatimuksilla kuin länsimaat, ICG:n Davison sanoo.
 Ne saavat myös vastapalveluksia taloudellisten mahdollisuuksien muodossa.
 Etiopia on yhä Afrikan köyhimpiä maita. Kuva on otettu Addis Abebassa keväällä 2018. Mika Mäkeläinen / Yle
 Nyt avunantajat Euroopassa  kaivavat kuvetta, sillä ensi toukokuulle kaavaillaan Etiopian ensimmäisiä vapaita vaaleja.
 Vaalit saattavat tuoda selkeyttä, mutta ne voivat myös johtaa yhä suurempaan epävakauteen, International Crisis Groupin William Davison sanoo.
 Etiopian demokratia on vasta idullaan. Puolueita on kymmenittäin ja on epävarmaa, miten ne järjestäytyvät. Myös vanhaan järjestelmään tottuneiden äänestäjien käsityksessä demokratiasta voi olla puutteita.
 Alueellisten levottomuuksien lisäksi vaalien järjestämistä vaikeuttaa myös se, että suuressa maassa on vaikeapääsyisiä seutuja, eikä kaikkialla ole esimerkiksi sähköä.
 Suomi on juuri päättänyt tukea Etiopian vaaleja osana YK-ohjelmaa. Suomen noin miljoonan euron tuki ohjataan etenkin naisten voimaannuttamiseen ja kansalaisyhteiskunnan tukemiseen, ulkoministeriöstä kerrotaan Ylelle.
 Suomen kehitysyhteistyövaroilla on tuettu Etiopiassa opetusta, vesihuoltoa ja sanitaatiota ja maaseudun kehitystä. Kuvan lapset on kuvattu Bahir Darissa helmikuussa 2019. Maria Tolsa / Yle
 Presidentti Niinistön Etiopian-matkalla  on mukana myös kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnari  (sd.). Varsinaista yritysvaltuuskuntaa ei matkalla ole, mutta mukana on suomalaisia yrityksiä.
 Skinnari on toivonut, että Afrikasta löytyisi suomalaisille  uusia bisnesmahdollisuuksia .
 Tähän mennessä Afrikka ei ole ollut Suomelle iso vientimarkkina. Suomen vienti Etiopiaan oli Tullin tilaston mukaan viime vuonna vain vajaat kuusi miljoonaa euroa.
 Etiopia on kuitenkin ollut jo pitkään Afrikan nopeimmin kasvavia talouksia. Abiyn hallinto on luvannut monenlaisia uudistuksia, muun muassa suurten valtionyhtiöiden avaamista yksityisille investoinneille.
 Suuri kysymys on, millä aikataululla lupaukset toteutuvat. Etiopia on yrityksille yhä monella tavalla hankala maa, koska esimerkiksi verotusta koskeva lainsäädäntö on myllerryksessä.
 Suurlähettiläs Helena Airaksinen on silti sitä mieltä, että myös yrityksille on nyt hyvä aika tulla katsomaan tilanne.
 – Paljon asioita on tapahtumassa, ja kun ne tapahtuvat, ne tulevat helpottamaan toimintaa, hän muotoilee.
 Kirjoittajista Maria Tolsa kävi Etiopiassa helmikuussa osana ulkoministeriön Kehitysakatemia-ohjelmaa. Liselott Lindström on Ylen toimittaja Nairobissa, Keniassa.
 Lue myös:
 Etiopian pääministeri Abiy Ahmed sai Nobelin rauhanpalkinnon rauhansopimuksesta, joka lopetti sodan Eritrean kanssa
 "Afrikan Pohjois-Korea" ei avautunutkaan, vaikka Eritrea ja Etiopia tekivät rauhan – "Kuin asuisi saarella, elämässä on niin monia rajoitteita"
 Toimittajalta: Etiopian Abiy Ahmed ei ehkä ansainnut Nobel-palkintoa, mutta voi vielä nousta sen arvoiseksi
 Ulkoministeri Haaviston mukaan Nobelin rauhanpalkinto meni oikeaan osoitteeseen – "Afrikka muuttuu hänen myötänsä"

Tuore rauhannobelisti Abiy Ahmed Ali on paljon vartija: jos Etiopia hajoaa, Afrikan sarvi suistuu kaaokseen – tapaa Niinistön ensi viikolla


Nuorisosäätiön Virossa tekemän tonttikaupan rahoista osan epäillään päätyneen kaupan jälkeen virolaisille pöytälaatikkoyhtiöille, kertoo  Lännen Media . Rahansiirrot liittyvät Juhkentali-tontin kauppaan, jossa säätiön epäillään maksaneen noin kolme miljoonaa euroa ylihintaa vuonna 2016.
 Lännen Median tietojen mukaan myös Nuorisosäätiön ex-johdon,  Aki Haaron  ja  Perttu Nousiaisen , hallinnoimien yhdistysten osittain omistama AT-Asunnot on saanut yllättävän tilisiirron Virosta. Joulukuussa 2016 yhtiö on saanut 240 000 euron tilisiirron virolaiselta Bagati Holdingilta. Maksun yhteydessä on puhuttu lainasta.
 Keskustataustainen Nuorisosäätiö tarjoaa tuettua vuokra-asumista nuorille.
 Säätiön rahaongelmista ja talousepäselvyyksistä on käynnissä yksi Suomen suurimmista talousrikostutkinnoista. Poliisi on saamassa valmiiksi osan vyyhdin esitutkinnasta.
 Lue lisää :
 Epäiltyjä lahjuksia, miljoonien pikavoittoja ja outoja sopimuksia – Lahden Aleksanterinkadun rakennushanke on Nuorisosäätiön ex-johtajien rikosvyyhdin keskiössä

Lännen Media: Nuorisosäätiön tonttirahoja päätyi pöytälaatikkoyhtiöille Viroon


Summary: Kiista valmiista käsikirjoituksesta repii perheenjäsenten välejä.

Pari vuotta sitten sitten Somerjokien suvun entisen kotitalon katto Somerolla alkoi vuotaa.
 Siitä alkoi kiharainen, 39-vuotiaana kuolleen  Rauli Badding Somerjoen  taiteelliseen perintöön liittyvä saaga, joka on ajanut suvun keskinäisiin riitoihin.
 Kun kattovuotoa paikkailtiin, löytyi ullakolta aarre.
 Vintin kätköissä oli vuosikausia maannut laatikkokaupalla Rauli Somerjoen tekemiä piirustuksia, sarjakuvia, satuja, runoja ja kouluaineita. Mukana oli myös kasapäin kirjeitä.
 Viisilapsisen sisaruskatraan äidin aikoinaan talteen laittama materiaali on kaikki ennen julkaisematonta.
 Perikunnan yhteyshenkilön, Baddingin edesmenneen veljen tyttären  Katri Somerjoen  mielestä aineisto suorastaan vaati tulla julkaistuksi. Niistä pitäisi tehdä kirja.
 – Aloite kirjaan tuli kahdelta serkultani, jotka remontoivat taloa. He olivat itse aikeissa alun perin kirjoittaa ja taittaa sen, mutta ottivat sitten kuitenkin ammattikirjoittajan mukaan.
 Yhteistyö törmäsi seinään
 Serkukset, joiden hallussa materiaali oli, valitsivat kirjoittajakumppanikseen toimittaja  Katja Nykäsen.  Nykänen on tehnyt toimittajantöitä yli 20 vuoden ajan erityisesti aikakauslehdissä.
 Katri Somerjoki oli kirjaprojektista innoissaan. Hänen mielestään ullakon aineisto on kulttuurihistoriallisesti korvaamattoman arvokasta.
 – Raulin nuoruusvuosien hengentuotteet osoittavat, että hän oli hirveän lahjakas muutenkin kuin sanallisesti. Hän oli todella taitava piirtäjä. Muutenkin materiaali osoittaa, ettei Rauli ollut mikään alkoholisoitunut, ujo nyhverö, joka oli toivoton naisten kanssa – vaikka sellaisena hänet on usein tähän asti kuvattu.
 Alkuinnostuksen jälkeen asiat menivät kirjan suhteen kuitenkin nopeasti solmuun.
 Kirjanteon käynnistäneet kaksi serkkua halusivat estää teoksen julkaisun. Katja Nykänen jätti lopulta valmiin käsikirjoituksen kustantajalle yksin.
 Riitaa ei osattu odottaa
 Perikunnalla ei ollut alun perin mitään kirjahanketta vastaan, sanoo Katri Somerjoki. Vaikka perikunta ei ole varsinainen sopijaosapuoli esimerkiksi kustantajan suuntaan, sen suostumus tarvitaan.
 Tässä tapauksessa suostumuksesta ei tehty kirjallista asiapaperia. Somerjoki sanoo, ettei asia tuntunut tärkeältä, kun mukana oli perheenjäseniä.
 – Perikunnalle kerrottiin, että tällainen kirja tulee, enkä minä tai muutkaan kommentoineet sitä sen kummemmin silloin. Se oli myöntymisen merkki.
 Ullakkolöydön tehneet serkukset eivät kuulu Baddingin viralliseen perikuntaan, sillä heidän äitinsä ovat yhä elossa.
 Perikunnan päätösvaltaisia jäseniä ovat kyseisten serkkujen äitien lisäksi Baddingin veljentyttäret Katri Somerjoki ja hänen yksi siskonsa, sekä Baddingin vanhimman siskon kaksi poikaa.
 Pojista toinen vahvistaa, että kirjaa koskeva kiista on olemassa, mutta ei halua käsitellä perikunnan asioita julkisuudessa.
 Aarrelaatikot vintiltä löytäneet serkukset, Baddingin kahden siskon tyttäret eivät ole antaneet tähän juttuun haastatteluja, eivätkä useista yrityksistä huolimatta vastanneet yhteydenottopyyntöihin.
 Ullakkolöydön tehneiltä serkuksilta pyydettiin haastattelua myös heidän juristinsa välityksellä. Heille tarjottiin lisäksi mahdollisuutta vastata kirjallisesti heille toimitettuihin kysymyksiin. Vastausta ei saatu.
 Myöskään kyseisten serkusten äitejä ei tavoitettu.
 Ullakkolöydön tehneiden serkusten ja heidän äitiensä nimiä ei julkaista, koska heitä ei ole tavoitettu haastatteluun, eivätkä he ole julkisuuden henkilöitä.
 Kirjan toimittanut Katja Nykänen kieltäytyi haastattelusta todeten, ettei pitkän riidan vuoksi uskalla kommentoida asiaa Ylelle tai muutenkaan julkisesti.
 Oliko sisällössä jotain erityisen tulenarkaa?
 Rauli "Badding" Somerjoki (1947–1987) laulamassa vuonna 1980. Leif Öster / Yle
 Fanikirje paljasti nuoruudenrakkauden
 Ullakkolöydön tehneet serkukset ja toimittaja Katja Nykänen solmivat yhdessä Tammen kanssa kustannussopimuksen uudesta elämäkerrasta.
 Katri Somerjoen mukaan kaikki sujui aluksi hyvässä hengessä.
 Nykänen muutti kirjan taustatyötä varten Helsingistä Somerolle, perehtyi aineistoon ja haastatteli Baddingin läheisiä ja nuoruuden ystäviä. Vintin fanikirjeiden joukosta löytyi muun muassa rakkauskirje, ja sen lähettäjä jopa haastateltavaksi. Häntä, kuten monia muitakaan Nykäsen haastattelemia, ei koskaan ennen ole jututettu suhteestaan Baddingiin.
 Yle on tutustunut käsikirjoitukseen, eikä siinä vaikuta olevan mitään sellaista, joka esimerkiksi asettaisi Rauli Somerjoen kyseenalaiseen valoon.
 Marraskuussa 2018 Nykänen lähetti kirjan ensimmäisen, Baddingin lapsuutta ja nuoruutta käsittelevän osan luettavaksi kustantajalle ja ullakkolöydön tehneille serkuksille.
 Myös Katri Somerjoki on tutustunut tekstiin.
 Minä-muodossa olevan tekstin vastaanotto oli Katri Somerjoen mukaan ensin myönteinen, mutta seuraavana päivänä kaikki muuttui.
 Kiistaa käydään sähköposteilla
 Kirjasopimuksen tehneet serkukset estivät Nykäsen muun muassa kaikissa somekanavissa ja ilmoittivat kustantajan kautta, että eivät halua jatkaa yhteistyötä, kertoo Katri Somerjoki.
 – Katja oli haastatellut minua kirjaan lokakuussa. Parin viikon päästä siitä hän soitti, etteivät nämä serkkuni enää ole häneen missään yhteydessä, eikä heitä tavoita. He laittoivat yhtäkkiä aivan täydellisen stopin.
 Pattitilanteeseen ajautunutta kirjajupakkaa on puitu sittemmin lukuisissa sähköposteissa, joita Nykänen ja ullakkolöydön tehneet serkukset ovat lähettäneet perikunnalle.
 – Minusta on kauheaa, että tärkeä kirja saattaa jäädä riitelyn takia julkaisematta. Asiasta ei päästä keskustelemaan saman pöydän ääreen, vaikka kaikki ovat aikuisia ihmisiä.
 Mikä valmiissa käsikirjoituksessa tai kirjan toimittamisessa oikein hiertää?
 Siihen ei Katri Somerjoen mukaan ole tullut selkeää vastausta.
 – Tämä on mielestäni ihan hirveän loukkaavaa Nykäsen kirjailijuutta kohtaan. On kauheaa teettää ensin työ, ja sitten vain todeta, että näin tässä nyt kävi. Nykänen on vaarassa jäädä ilman korvausta puolentoista vuoden työstä.
 Kustannussopimuksen kirjasta tehnyt Tammi kutsui alkuvuodesta koolle tapaamisen, jossa oli määrä käsitellä kirjan kohtaloa.
 Paikalla olivat Tammen edustajan lisäksi toimittaja Katja Nykänen, tämän isä ja perikuntaa edustava Katri Somerjoki.
 Kustannussopimuksen allekirjoittaneet serkukset jäivät tilaisuudesta ilmoittamatta pois.
 Nuori Badding. Rauli Tanskanen
 Perikunta pattitilanteessa
 Ullakkolöydön tehneet serkukset ovat Katri Somerjoen mukaan uhanneet Nykästä oikeustoimilla ja väittäneet hänen pitävän luvatta hallussaan ullakolta löytynyttä aineistoa.
 – On vähän hassua keskustella siitä, kenelle materiaalit kuuluvat, koska periaatteessa ne kuuluvat perikunnalle. Serkkuni ovat käsittääkseni sopimuksella luovuttaneet ne Nykäsen käyttöön, Somerjoki kertoo.
 Kirjasopimuksesta eroon pyrkivät naiset ovat lisäksi juristinsa välityksellä kertoneet, että heidän hallussaan olevan asiakirjan mukaan Rauli Somerjoki on testamentannut omaisuutensa heille.
 Perikunnan jäsenet eivät ole Katri Somerjoen mukaan tällaisesta koskaan ennen kuulleet, eivätkä kyseistä paperia nähneet.
 – Mitään kunnollista, esimerkiksi juridista syytä kirjahankkeesta perääntymiselle ei ole mielestäni tullut.
 Erilaisia sovintoesityksiä on tehty, mutta Somerjoki kertoo asian olevan aivan jumissa.
 – Perikunta ei pääse asiassa yhteisymmärrykseen.
 Rauli Somerjoki Helsinginkadun kodissaan. Olavi Kaskisuo / Lehtikuva
 “Kirja paljastaisi miehen laulujen takana”
 Katri Somerjoki harmittelee riitaa, mutta on mielestään pakotettu tuomaan sen julkisuuteen.
 Hänen mielestään uuden elämäkerran julkaiseminen on kulttuuriteko, koska se luo paljon entistä tarkemman ja täysipainoisemman kuvan Baddingistä.
 – Tähän asti on luotu sellaista käsitystä, että Rauli oli aivan onneton naisrintamalla. Hän kuitenkin oli intohimoinen rakastaja, jolla oli jopa useita päällekkäisiä naissuhteita. Lisäksi Raulin nuoruusvuosien hengentuotteet osoittavat, miten monipuolisesti hän oli taitava.
 Somerjoen mielestä uusi elämäkerta osoittaa, ettei Badding ollut estoinen juoppo, varsinkaan aina. Etenkin nuorempana artisti usein kieltäytyi kaljoittelusta kokonaan.
 Katja Nykäsen kirjaa varten tekemä taustatyö valaisee miestä laulujen takana, Somerjoki kuvailee.
 – Olen itsekin muusikko, ja on ollut mageeta tutustua siihen puoleen Raulia, mistä biisien sanat ovat tulleet. On hirveän vaikea kuvitella, että Rauli olisi vain istunut ravintolassa vetämässä viinaa ja kirjoittanut mielettömiä, mielikuvituksellisia ja rakkaudellisia tekstejään.
 Teatteriohjaaja-muusikko  Hannu Raatikainen  on tutustunut käsikirjoitukseen, sillä häntä on haastateltu laajasti kirjaa varten. Rauli Somerjoki oli Raatikaisen ystävä, ja asui tämän luona pitkiä aikoja.
 Raatikaisen mielestä Katja Nykäsen käsikirjoitus tuo olennaista uutta käsitykseen Baddingistä.
 – En ole elämäkertojen asiantuntija, mutta se on kivalla tavalla minä-muotoon kirjoitettu. Se tuntuu tuoreelta ja raikkaalta.
 Raatikaisen mielestä olisi korvaamattoman tärkeää, että kirjassa esiintyvät Rauli Somerjoen nuoruusvuosien dokumentit näkisivät päivänvalon.
 – Kirja tuo mielestäni todella tervetulleen lisän tähänastiseen Raulista kirjoitettuun. Olisi kulttuurihistoriallisesti häpeällistä, että kirjaa ei julkaistaisi.
 Kustantaja: Sopimuksen purkaminen on “isompi asia”
 Tammen  Kati Lampela  myöntää, että heillä on allekirjoitettu kustannussopimus ja yhden sopijapuolen kustantajalle toimittama käsikirjoitus on parhaillaan luettavana.
 Kustantajan edustaja ei ota kantaa Somerjoen suvun tai kirjan tekijöiden välisiin kiistoihin. Lampela ei myöskään tarkemmin avaa kustannussopimuksen sisältöä.
 – Meillä ei ole perikunnan asioista mitään tietoa. Meillä on kolmen henkilön kanssa kustannussopimus, joka on tietenkin luottamuksellinen paperi. Meidän puoleltamme ja kaikkien kannalta asia on kesken.
 Voiko joku kustannussopimuksen allekirjoittajista yksinkertaisesti vetää nimensä pois paperista?
 – Ne ovat sopimusasioita. Kustannussopimusta ei voi perua tuollaisella ilmoituksella. Se on sitten isompi asia, Lampela toteaa.
 Ylen saamien tietojen mukaan elämäkerta oli tarkoitus julkaista jo viime vuonna, mutta ajankohtaa siirrettiin toisen kustantajan Badding-kirjan takia.
 Lampelan mukaan päätöstä julkaisuajankohdasta ei kuitenkaan ole, koska käsikirjoituksen käsittely on vielä Tammessa kesken.
 – On tässä välillä otettu aikalisää, mutta mitään kiveenhakattua julkaisuaikataulua ei ole ollutkaan.

Tekeillä oleva Badding-elämäkerta paljastaa luultua raittiimman ja intohimoisemman laulajan – silti osa suvusta yrittää estää julkaisun


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Lähes joka kymmenes elinsiirtoa odottava kuolee
 Siirrettävistä elimistä on jatkuvasti pulaa . Esimerkiksi munuaisensiirtojen määrä on kasvamassa. Valtaosa suomalaisista olisi valmis elinluovutukseen kuolemansa jälkeen, mutta moni ei tule kertoneeksi siitä ja siksi muiden auttaminen hidastuu.Elinluovutustahtonsa voi ilmoittaa esimerkiksi Omakanta-palvelussa, mobiilisovelluksella tai elinluovutuskortilla. Läheiselle kertominenkin riittää.
 EU:lta kovat vaatimukset kuntien autokalustolle
 Kuntien pitää vuodesta 2021 alkaen suosia sähköautoja kalustohankinnoissaan. Arkistokuva. Johanna Manu / Yle
 EU on asettanut jäsenmailleen tiukan direktiivin, joka luo paineita ajoneuvohankinnoille. Direktiivi velvoittaa kuntia korvaamaan polttomoottoriautoja täyssähköautoilla tai tehokkaimmilla hybrideillä. Niin sanottu puhtaiden ajoneuvojen direktiivi vaatii, että vuodesta 2021 alkaen julkisen sektorin hankkimasta kalustosta 38,5 prosenttia pitää olla miltei päästöttömiä.  Kuntaliitto kokee vaatimukset vaativiksi ja haasteellisiksi saavuttaa .
 Tekeillä oleva Badding-elämäkerta repii laulajalegendan suvun välejä
 Rauli Badding Somerjoki asui useamman vuoden Kalliossa, Helsinginkatu 13:ssa. Olavi Kaskisuo / Lehtikuva
 Vain 39-vuotiaana kuolleen  Rauli Badding Somerjoen  entisen kotitalon vintiltä löytyi pari vuotta sitten aarre: laatikoittain laulajalegendan piirrustuksia, sarjakuvia ja kirjoituksia. Pitkään syrjässä maannut aineisto kertoi, että Somerjoki oli raittiimpi ja onnellisempi kuin on kuviteltu. Aineiston pohjalta tekeillä ollut kirja on kuitenkin myöhästynyt, ja  osa laulajan suvusta haluaa kokonaan estää sen julkaisun .
 Sauli Niinistö tapaa “Afrikan Obaman”, josta juuri tuli rauhannobelisti
 Kuva Etiopian pääkaupunki Addis Abebasta keväältä 2018. Suomalaiset presidentit ovat vierailleet Afrikassa ennenkin, esimerkiksi Urho Kekkonen Tunisiassa ja Tarja Halonen Liberiassa. Mika Mäkeläinen / Yle
 Ensi viikolla naisten asemasta ja paljosta muusta puhuu Etiopiassa tasavallan presidentti  Sauli Niinistö . Hän matkustaa nyt koko  presidenttiaikansa ensimmäiselle viralliselle vierailulle Afrikkaan . Matka ei voisi toteutua ajankohtaisempaan saumaan, sillä Etiopian uudistajana ylistetty pääministeri  Abiy Ahmed Ali  sai tämän viikon perjantaina Nobelin rauhanpalkinnon.
 Viikonloppu alkaa vetisenä ja harmaana
 Joonas Koskela / Yle
 Lauantai on alkanut etelässä sateisena ja muualla maassa harmaana. Tihkusateita esiintyy monin paikoin. Päivän edetessä sateet väistyvät vähitellen idän suuntaan. Iltapäivä on siellä sateinen, kun taas muualla on pääosin pilvistä ja poutaa. Sunnuntaina sateet vähenevät edelleen. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Elinsiirtoa odottavista lähes joka kymmenes kuolee, Badding-elämäkerta repii sukua, Niinistö tapaa tuoreen rauhannobelistin


Summary: Risoista lakanoista ja vanhoista t-paidoista tehtyä rouhetta voi käyttää osana uudenlaista, muovia muistuttavaa materiaalia.

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT

Laboratorion pöydälle on aseteltu kaksi kasaa silpuksi leikattuja vanhoja kankaita. Kirjavassa kasassa kangassilppu on sataprosenttista puuvillaa. Sinisävyinen kasa puolestaan on peräisin tekokuituisista kankaista.
 Molempien kasojen silppu tuntuu käteen pehmoiselta. Kankaiden kuviot pystyy erottamaan selvästi, vaikka rouheeksi kutsuttu silppu on hienojakoista.
 Tutkimuksen tavoitteena on kasvattaa tekstiilirouheen osuutta uuden materiaalin valmistuksessa niin, että sitä olisi jopa puolet. Mikko Savolainen / Yle
 Kankaanpalaset ovat ehkä palvelleet pussilakanana tai treenihousuina ennen tutkijan pöydälle päätymistä. Farkkumaisen kankaan tunnistaa jo aivan pienestä palasta.
 Kohta kankaiden menneisyydellä ei ole enää mitään väliä. Laboratorion koneet muokkaavat tekstiilisilpusta kokonaan uutta materiaalia. Tulevaa käyttäjäänsä se voisi palvella vaikkapa rantasaunan terassin lankkuna.
 Laboratorion pöydälle on nostettu nähtäväksi mallikappaleita  terassilankun pätkistä, jotka on tehty tekstiilikuitukomposiitista. Mikko Savolainen / Yle
 Materiaali kulkee nimellä kuitulujitettu komposiitti, ja ominaisuuksiltaan vastaava aine on tuttua monissa teollisissa tuotannoissa.
 – Terassilankku on ehkä tutuin tämänkaltaisen komposiittimateriaalin käyttökohteista. Sen lisäksi se sopii suunnilleen kaikkeen, mihin nyt ylipäätään laitetaan muovia, sanoo tutkija  Anna Keskisaari  Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston (LUT) kuitukomposiittilaboratoriosta.
 Tutkija Anna Keskisaarta motivoi ajatus, että oman tutkimustyön seurauksena jätteestä voi syntyä uutta liiketoimintaa. Mikko Savolainen / Yle
 Suomen Kulttuurirahaston rahoittamassa tutkimuksessa uusi asia on, että komposiitin kuituaine ei olekaan peräisin puusta tai muovista vaan vanhoista kankaista.
 – Tekstiilijätteen etu on sen edullisuus, Keskisaari tiivistää.
 Tekstiilijätteen jatkokäyttöä tutkitaan parhaillaan innokkaasti myös sen vuoksi, että materiaalin saatavuuden arvioidaan lähivuosina helpottuvan merkittävästi. Tekstiilijätteen erilliskeräys tulee pakolliseksi EU-maissa vuonna 2025.
 Siinä vaiheessa on hyvä, jos kierrätysmateriaalin sopivuudesta teollisuudelle ja kuluttajille on jo kokemusta. Suomessa  kuntia patistetaan tekstiilijätteen keräyksen järjestämiseen  jo etuajassa.
 Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston koelaboratoriossa tekstiilijäte on muuttanut muotoaan rouheesta kuitukomposiittilevyksi. Mikko Savolainen / Yle
 – Muutaman vuoden päästä meille tulee paljon tätä materiaalia saataville, Keskisaari arvioi.
 Hänen mukaansa helpoin käyttökohde tekstiilijätettä sisältävälle komposiitille ovat tuotteet, joissa jo tällä hetkellä käytetään kuitulujitettuja komposiitteja. Näiden tuotteiden markkinat ovat valmiina olemassa, joten askel tutkimuslaboratoriosta tosielämään ei ole pitkä.
 – Muutama yritys on ilmaissut kiinnostuksensa tämän meillä tutkittavana olevan materiaalin teolliseen käyttöön, kertoo konetekniikan professori  Timo Kärki  LUT-yliopistosta.
 Samalla kun Anna Keskisaari ja Timo Kärki jutustelevat tekstiilijätteen tulevaisuudennäkymistä, he astelevat yliopiston laboratoriossa jököttävän jättimäisen kattilan viereen. Kyseessä on pata, jossa tekstiilirouhe ja komposiittimateriaalin toinen pääraaka-aine eli kierrätysmuovi yhdistetään toisiinsa.
 Valmistusprosessin ensimmäisessä vaiheessa tekstiilirouhe laitetaan kattilaan muovirakeiden kanssa. Kuumennuksen aikana muovi sulaa kiinni tekstiiliin. Mikko Savolainen / Yle
 Kierrätysmuovi on tyypillisesti peräisin teollisuudesta, se voi esimerkiksi olla rakennusteollisuuden muovijätettä. Keitokseen tarvitaan mukaan vielä erilaisia kytkentä- ja voiteluaineita, joiden osuus koko massasta on tutkija Anna Keskisaaren mukaan muutamia prosentteja.
 Seos kuumennetaan käytetyn muovin sulamispisteestä riippuen noin 100-200 asteeseen. Yksinkertaisimmillaan padassa tapahtuvaa prosessia voi kuvata niin, että muovi sulaa kiinni kankaanpaloihin. Syntyy pieniä, erikokoisia kokkareita, jotka kattila laskee edessään seisovaan paljuun.
 Kun tekstiilisilppu on sulatettu yhteen muovirakeiden kanssa, syntyy välivalmiste, joka voidaan puristaa haluttuun muotoon. Mikko Savolainen / Yle
 Tutkijoiden kielellä kokkareet ovat välivalmistetta, jota voi muokata monenlaiseen muotoon tarpeesta riippuen. Välivalmisteen jatkokäsittelyssä tarvitaan lämpöä ja tekniikkaa, jossa kokkareet puristetaan eri menetelmillä haluttuun muotoon. Pöydällä on nähtävänä valmiita esimerkkikappaleita, kuten terassilankkua tai pieniä laattoja.
 Tutkija Anna Keskisaaren vetämän työryhmän tavoitteena on nyt selvittää, onko uusi tekstiilijätettä sisältävä materiaali ominaisuuksiltaan sellainen, että sillä voidaan korvata vastaavat kaupallisessa käytössä olevat materiaalit.
 Professori Timo Kärki on huomannut, että tekstiilijäte on tällä hetkellä tutkijoita kovasti kiinnostava aihe. Mikko Savolainen / Yle
 Samalla selvitetään, kuinka paljon tekstiilijätettä materiaaliin voi lisätä ilman, että tavoitellut ominaisuudet kärsivät.
 – Yritämme lisätä tekstiilirouheen määrää niin, että sitä olisi lopullisessa materiaalissa noin 50 prosenttia. Tällä hetkellä teemme testejä materiaalilla, josta tekstiiliä on 20 prosenttia, professori Timo Kärki kertoo.
 Toistaiseksi ei ole huomattu mitään eroa siinä, onko seoksessa käytetty tekstiili napattu puuvillaisen vai tekokuituisen rouheen kasasta.
 Vetolujuutta mittaavassa laitteessa seurataan, miten tekstiilikuidun osuuden lisääminen vaikuttaa uuden esineen lujuusominaisuuksiin. Mikko Savolainen / Yle
 Tekstiilijätteen määrän huima kasvu lyhyen ajanjakson sisällä on  alkanut ahdistaa osaa kuluttajista . Professori Timo Kärki muistuttaa, että vielä tekstiilijätettä suurempi ongelma liittyy rakennusteollisuudessa syntyvään jätteeseen. Sitä kertyy vuosittain kaksi kertaa enemmän kuin tekstiilijätettä.
 – Tuntuu siltä, että tekstiilijäte herättää syystä tai toisesta enemmän keskustelua, Kärki pohtii.
 Heti perään hän myöntää, että kyllä tekstiilijätteenkin kanssa riittää tekemistä. Maailmanlaajuisesti yli 70 prosenttia kaikista valmistetuista vaatteista päätyy poltettavaksi tai kaatopaikalle.
 Suomessa tekstiilejä ei ole vuoden 2016 jälkeen saanut heittää kaatopaikalle. Tällä hetkellä suurin osa päätyy sekajätteen kautta poltettavaksi.
 Anna Keskisaarta itseään uudenlaisen materiaalin kehittämisessä kiinnostaa eniten syntyvän aineen ominaisuudet. Häntä nauraa omalle intoilulleen kertoessaan, miten kiehtovaa eri ominaisuuksien tutkiminen on. Mutta on hänellä työssään myös globaalimpia tavoitteita.
 – On tärkeää saada erilaiset sivuainevirrat paremmin hyödynnettyä, että mahdollisimman vähän jätettä päätyisi poltettavaksi tai kaatopaikalle haudattavaksi.

Tutkijat keittivät kattilassa vanhoja vaatteita ja muovia – syntyi resepti, joka auttaa ratkaisemaan tekstiilijätteen kierrätysongelman


Summary: Kaivosala on jo vedonnut syrjäiseen sijaintiin vaatiessaan pohjavesiluokituksen poistoa. Viisi vuotta sitten tehty lakimuutos mahdollistaa tämän.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Kairauskone poraa kymmenen metriä syvää reikää mäntykankaaseen Kaamasessa Inarissa syyskuussa. Lähiseudulla on jääkauden jäljiltä kilometrejä pitkä Tuuruharju.
 Lapin ELY-keskus tutkii kairauksilla Lapin pohjavesialueita.
 Pohjavedet pitää luokitella uudestaan vuonna 2014 säädettyjen vesienhoitolain pohjavesipykälien mukaan.
 Kuivasta viime kesästä huolimatta Kaamasen kohteessa sora on syvällä kosteaa.
 Kairauksia johtavan Lapin ELY-keskuksen rakennusmestarin  Aulis Ruotsalaisen  ensiarvio on, että on pohjavettä riittävästi. Tarkka määrä arvioidaan reikään pantavasta pohjavesiputkesta myöhemmin.
 Pohjavesialueita on eniten Lapissa
 Lapin ELY-keskuksen alueella on noin  kolmannes koko Suomen pohjavesialueista.  Niukimmin pohjavesialueita on Ahvenanmaan ohella Pohjois- ja Etelä-Savon ELY-keskusten alueilla.
 Lapissa löytyy tällä hetkellä noin 1800 III luokan pohjavesialuetta, jotka luokitellaan kaikki uudestaan.
 – Pääsääntöinen tavoite on päästä kolmannen luokan pohjavesialueista pois, koska niitä Lapin läänistä löytyy tällä hetkellä noin 1800. Ne ovat vain kartalle merkittyjä alueita. Niitä ei ole sen kummemmin missään muodossa tutkittu, kairattu taikka muutakaan tehty, joten tämä kairaus on ainoa mahdollinen tapa päästä niistä eroon, sanoo rakennusmestari Aulis Ruotsalainen Lapin ELY-keskuksesta.
 Lapin ELY-keskus on parin viime vuoden aikana tutkinut ja luokitellut uudestaan  runsaat 700 vanhan III luokan pohjavesialuetta.
 Yli puolet Lapin III luokan alueista on poistettu luokituksesta. Loput on siirretty uuteen luokitukseen lähinnä 2- tai E- luokaan tai niiden yhdistelmiin. Luokittelematta on siis vielä yli tuhat vanhaa III luokan pohjavesialuetta.
 Pohjavesien vanha ja uusi luokitus Ennen uudistusta pohjavesialueiden luokitus perustui hallinnollisiin ohjeisiin ja oppaisiin. Niistä luokka I oli tärkeä vedenhankinnalle, luokka II vedenhankintaan soveltuva ja luokka III muu pohjavesialue. Alin eli III luokka oli koettu epäselväksi ”toiminnanharjoittajien” kuten maanomistajien ja maankäyttöyhtiöiden kannalta. Uudistuksessa pohjevesiluokitus nostettiin laintasoiseksi. Tämä tehtiin säätämällä vesienhoitolakiin erityiset pohjavesipykälät. Ne tulivat voimaan talvella 2015. Uudet pohjavesiluokat ovat 1 ja 2. Niihin sijoitetaan vanhoista luokista käynnissä olevan tai mahdollisen tulevan vedenhankinnan vuoksi suojeltavat pohjavedet. Lisäksi luotiin uusi ympäristönsuojelullinen luokka E johon siirretään sellaiset pohjavesialueet, joista pintavesi- ja maaekosysteemi on suoraan riippuvainen. Vanhaan III luokkaan kuuluvat pohjavesialueet voidaan joko siirtää uusiin luokkiin tai poistaa kokonaan. Kartoituksen ja luokituksen tekevät ELY-keskukset. Luokituksella on ohjaava vaikutus hankkeissa kuten kaavoituksessa ja ympäristölupien harkinnassa. ELY-keskus voi myös muuttaa luokitusta.
 ELY: Poistot tehdään ainoastaan luonnontieteellisin perustein
 Lapin ELY-keskuksen mukaan syrjäinen sijainti ja mahdolliset hankkeet eivät vaikuta meneillään olevaan pohjavesien uuteen luokitukseen.
 Lapin ELY-keskuksen hydrogeologin  Anne Lindholmin  mukaan kaikki poistot tehdään ainoastaan luonnontieteellisin, hydrogeologisin perustein. Niitä ovat muun ohella maaperän vedenjohtavuuden ja pohjaveden antoisuuden perustein.
 – Alueen sijainti tai sille mahdollisesti sijoittuvat toiminnot eivät vaikuta luokitukseen, vastaa Lapin ELY-keskuksen hydrogeologi Anne Lindholm sähköpostilla.
 Lindholm on mukana Lapin ELY-keskuksen edustajana meneillään olevassa Geologian tutkimuskeskuksen vetämässä POSKI2-hankkeessa, jossa nimenomaan sovitetaan yhteen Lapin pohjavesien suojelua ja kiviainesteollisuuden tarpeita.
 Syrjäseutujen pohjavedet eri asemassa
 Pohjavesipykälien uudistuksen julkisuudessa hehkutettu tavoite oli tehostaa pohjavesien suojelua ja parantaa eri toimijoiden oikeusturvaa.
 Kokonaan huomaamatta on jäänyt, että uusi laki mahdollistaa myös vanhojen III luokan pohjavesialueiden poistamisen kokonaan harvaan asuttujen ja pitkien etäisyyksien seuduilta.
 Syrjäinen, vähemmän tärkeä pohjavesialue, voidaan poistaa luokituksesta tavalla tai toisella keveämmin perustein, kuin tiheämpään asutetuilla seuduilla. Tämä käy ilmi hallituksen esityksen perusteluista uudelle pohjavesiluokitukselle. Syrjäinen sijainti on yksi poiston peruste, mutta se ei yksin riitä.
 Kaivosala on jo vedonnut syrjäiseen sijaintiin pohjavesialueen poistamiseksi luokituksesta.
 Ylitorniolla malminetsintäyhtiö esittänyt useiden pohjavesialueiden poistamista
 Ylitorniolta uraania ja kultaa etsivä Mawson Oy esitti vuonna 2018 Lapin ELY-keskukselle useiden pohjavesialueiden poistamista luokituksesta. Yhtiö väitti, että alueen mustaliuske tekee pohjavesistä kelvottomia vedenhankintaan.
 Mawson vetosi myös pohjavesialueiden syrjäiseen sijaintiin. Yhtiö on selvästi lukenut vesienhoitolain pohjavesipykälät ja niitä koskevan hallituksen esityksen perustelut, joissa syrjäinen sijainti mainitaan pohjavesialueen karsimisen perusteena.
 Lapin ELY-keskus torppasi malmiyhtiön toiveet.
 ELY-keskus otti itse pohjavesinäytteet muutamasta yhtiön poistattavaksi esittämästä kohteesta ja totesi, että löydetyt luontaiset sulfaatti, raskasmetalli ja rautapitoisuudet eivät estäisi käyttöä yhdyskunnan vedenhankintaan.
 Syrjäiseen sijaintiin vetoamisesta ELY-keskus totesi, ettei tämänhetkinen vedentarpeen puuttuminen ole luokitukseen vaikuttava peruste, viitaten Suomen ympäristökeskuksen ohjeeseen vuodelta 2016.
 Maa-ainesteollisuus on kiinnostunut Lapin pohjavesialueista
 Samoihin aikoihin uuden pohjavesiluokituksen säätämisen kanssa Lapissa alettiin selvittää, mille pohjavesialueille voidaan perustaa kiviainestuotantoa. Tämä  POSKI-hankkeen  (Pohjaveden suojelun ja kiviaineshuollon yhteensovittaminen) raportissa annettiin suosituksia pohjavesialueiden ja kallioalueiden soveltuvuudesta maa- ja kiviainesten ottoon.
 POSKI hankkeen ensimmäinen vaihe koski Lapin eteläosia ja nyt meneillään oleva POSKI2 hanke pohjoista.
 Hankkeen tekijöinä olivat GTK, Suomen ympäristökeskus ja Oulun yliopisto.
 POSKI-hankkeen 2015 julkaistun ensimmäisen raportin mukaan koneelliset maaperätutkimukset, pohjavesinäytteenotot, ominaisantoisuuspumppaukset sekä kalliokivinäytteiden laatutestit toteutti Destia Oy.
 Hankkeen rahoituksesta ovat vastanneet valtion, kuntien ja EU:n lisäksi kivi- ja maa-ainesalan suuryritykset Destia, Lemminkäinen Infra, Morenia ja Rudus.
 Inarissa ympäristötarkastaja vastusti Tuuruharjun pohjavesiluokan nostoa
 Lapissa pohjavesiluokituksista on erimielisyyttä.
 Lapin ELY-keskus on siirtänyt Inarin Tuuruharjun eteläosan (Tuuruharju A) vanhasta III luokasta, nostaen alueen uuteen 2-luokkaan keväällä 2017.
 Inarin kunnan ympäristöviranomainen vastusti siirtoa, muun muassa koska alueella on vanha käytöstä poistettu kaatopaikka. Lausunnossa todetaan myös, että alueella on luvalla tehtävää maa-ainesten ottoa.
 Vanha soramonttu Tuuruharjun lounaispäässä. Tämän alueen Lapin ELY-keskus luokitteli pohjavesialueeksi Tuuruharju A Inarin Kaamasessa syyskuussa. Tapani Leisti / Yle
 ELY-keskus torjui vastustuksen todeten, että Tuuruharju A soveltuu isommankin taajaman vedenhankintaan eikä vanha kaatopaikka estä luokituksen nostoa.
 Suuri osa Tuuruharjusta on vielä luokittelematta. Lapin ELY-keskuksen Aulis Ruotsalaisen mukaan lopun luokituksessa käytetään kaikuluotausta, jonka tekee Geologian tutkimuskeskus.
 Lapin ELY-keskuksen kairauksia johtavalla rakennusmestari Aulis Ruotsalainen on selvä näkemys lain tavoitteista. Vanhat III luokan pohjavesialueet ovat olleet epäselviä muun muassa yritysten ja kaavoituksen kannalta.
 – Ne nimenomaan haittaavat sitä alueen kehittäväisyyttä, elikkä maa-aineksen otto on yksi semmoinen, joka nousee tapetille ensimmäisenä, vastaa rakennusmestari Aulis Ruotsalainen Lapin ELY-keskuksesta kysymykseen, mitä hankkeita vanha III luokka on haitannut.
 Tuuruharju voisi houkutella sorakauppiaita.
 Paikoin kymmeniä metrejä paksussa Tuuruharjussa on muutamia TVH:n aikana aloitettuja vanhoja soramonttuja. Jos Kaamasesta olisi rautatie etelään, niin kukaties Tuuruharju harju voitaisiin lastata junaan ja kuljettaa vaikka sorapulasta potevaan Helsinkiin.
 Luonnonsuojelijat puolustavat Lapin pohjavesiä
 Suomen luonnonsuojeluliiton Lapin piiri on huolissaan pohjavesien kohtalosta uudessa luokittelussa.
 Keväällä 2017 Lapin luonnonsuojelupiiri vaati Lapin ELY-keskusta puolustamaan pohjavesiä ja muistutti ettei pohjavesitasapainoa muuttavia toimintoja tule edesauttaa muuttamalla perusteettomasti pohjavesiluokituksia.
 – Huolestuttaa, että se [uusi luokitus] mahdollistaa maankäytön ratkaisuissa sellaisen toiminnan, joka aiemmin on ollut pohjavesien hyvän säilyvyyden vuoksi kiellettyä. Valitettavasti tämmöisestä on jo vähän näyttöäkin, sanoo Vesa Luhta Lapin luonnonsuojelupiiristä.
 Luhta viittaa kaivoshankkeisiin Savukosken Soklissa ja Kolarin Hannukaisessa.
 Pohjavesiluokituksia ja rajauksia ratkaisematta kaivosalueilla
 Lapin ELY-keskus esitti 2017 Savukosken Soklin alueella nostettavaksi Haukijärvenaavan pohjavesialueen luokituksen.
 Esitys sai vastaansa Savukosken kuntapäättäjät.
 Kunnanhallitus vaati, puheenjohtajan äänen ratkaistessa, lausunnossaan ELY-keskusta rajaamaan Haukijärvenaavan pohjavesialueen kaivospiirin ulkopuolelle.
 Asian käsittely on yhä kesken.
 Toiselta kaivosalueelta, Kolarin Hannukaisen kaivoshankkeen vaikutusalueelta, Lapin ELY-keskus esitti talvella 2017 poistettavaksi neljää pohjavesialuetta luokituksesta, yhden alueen säilyttämistä ja yhden nostamista 2-luokkaan.
 Kritiikkiä herättivät erityisesti Lapin ELY-keskuksen Kuervaara-nimisen pohjavesialueen poistamisen perustelut.
 ELY-keskuksen mukaan jo Hannukaisen vanha kaivostoiminta oli peruuttamattomasti heikentänyt Kuervaaran pohjaveden laatua ja sulfidimalmialueella sijaitseva pohjavesialue ei muutenkaan hydrogeologisista syistä sovellu yhdyskuntien vedenhankintaan.
 Kritiikin vuoksi Hannukaisen kaivoshankkeen seudun pohjavesien luokitus on yhä ratkaisematta.
 Hannukaisen kaivoshankkeen alueen pohjavesialueiden luokitus on kesken. Hannukainen, Kolari, syyskuu 2019. Jarmo Honkanen / Yle
 Posiolla murskaamo rajattiin pohjavesialueen ulkopuolelle
 Eräs esimerkki on Posiolta, kun Lapin ELY-keskus muutti Jänkälä A -nimisen III luokan pohjavesialueen rajausta talvella 2018. Uuden pohjavesialueen rajauksen ulkopuolelle jää murskaamo, joka on toiminut useita vuosia.
 ELY-keskus perusteli rajausmuutosta sillä, että peruskallio nousee maan pinnalle eikä kallion päällä ole käytännössä ollenkaan maakerroksia.
 ELY-keskuksen Jänkälä A -nimisen pohjavesialueen luokitteluesityksen kartassa ja myös maanmittauslaitoksen karttapaikassa murskaamo on merkitty sorakuopan karttamerkillä. Murskaamolla on kalliolouhos, josta louhitaan räjäyttämällä kiviainesta murskattavaksi.
 Hydrogeologi Anne Lindholm Lapin ELY-keskuksesta toteaa, ettei tiedä onko kyseisen Jänkälä A pohjavesialueella murskaamoa.
 – Tällaisia asioita ei ole otettu huomioon luokitusta tehtäessä, vastaa Lindholm sähköpostilla kysymykseen murskaamon rajaamisesta pohjavesialueen ulkopuolelle.
 Lindholm on Lapin ELY-keskuksen edustajana Geologian tutkimuskeskuksen GTK:n vetämässä Lapin pohjavesiensuojelua ja kaivannaishankkeita yhteensovittavassa POSKI2 hankkeessa.
 Pohjavesi on luonnontieteellisen määritelmänsä mukaan maaperän huokoset ja kallioperän halkeamat yhtenäisesti täyttävää vettä, joka liikkuu maa- ja kallioperässä painovoiman vaikutuksesta  Ympäristöministeriön ohjeita 3 (2018)
 Pohjois-Suomen pohjavesialueita voidaan poistaa muita helpommin
 Vesienhoitolain pohjavesipykälät uudistettiin vuonna 2014.
 Lakia markkinoitiin pohjavesien suojelun tehostamisena. Se jäi julkisuudelta huomaamatta, että laki avasi mahdollisuuden poistaa pohjavesialueita Pohjois-Suomessa harvaan asutuilta ja pitkien etäisyyksien alueilta.
 Hallituksen lakiesityksen perusteluista käy ilmi, että kynnys pohjavesialueiden poistamiseen luokituksesta on ajateltu pohjoisessa matalammaksi kuin etelässä. Pohjavesialueen sijainti syrjäseudulla Pohjois-Suomessa on yksi karsimiseen vaikuttava seikka.
 Hallituksen esityksessä todetaan sijainnin merkityksestä III luokan pohjavesialueiden poistamisessa näin:
 "Esimerkiksi Pohjois-Suomessa alueilla, joilla ei ole lisävedenkäyttötarpeita harvan asutuksen tai pitkien etäisyyksien vuoksi, voitaisiin nykyisiä III luokan pohjavesialueita jatkossa jättää luokittelun ulkopuolelle.”  Hallituksen lakiesitys pohjavesiluokituksen uudistuksesta (HE 101/2014).
 Syrjäinen sijainti toistetaan myös ympäristöministeriön 2018 julkaisemassa pohjavesioppaassa. Oppaassa korostetaan, että sijainti ei voi olla ainoa peruste poistaa pohjavesialue luokituksesta.
 Karsimisen motiivina yritystoiminnan edistäminen
 Hallituksen esityksessä todetaan myös, että pohjavesialueiden uudelleen luokitus parantaa yrityksen toimintaedellytyksiä ja vaikuttaa myönteisesti työllisyyteen pienten ja keskisuurten yritysten sektorilla erityisesti Lapissa.
 Hallituksen esityksessä käy myös useista kohdin ilmi, että Pohjois-Suomen pohjavesialueiden karsimisen motiivina on yritystoiminnan ja työllisyyden edistäminen.
 "Ehdotettava pohjavesialueiden uudelleen tarkastelu vaikuttaa positiivisesti työllisyyteen muun ohella pienten ja keskisuurten yritysten sektorilla erityisesti Lapissa, jossa on suurimmat tutkimustarpeet.”  Hallituksen lakiesitys pohjavesiluokituksen uudistuksesta (HE 101/2014).
 Hallituksen esityksen on allekirjoittanut silloinen ympäristöministeri  Ville Niinistö  (vihr.).
 Eduskunta hyväksyi lakiesityksen sellaisenaan ilman soraääniä. Laki tuli voimaan talvella 2015.
 Lähteet:
 Pohjavesityöryhmän raportti 2012 :
 Hallituksen lakiesitys pohjavesiluokituksesta 2014:
 Ympäristöministeriön pohjavesiopas 2018:
 Lapin ELY-keskuksen uutta pohjavesiluokitusta  koskevia asiakirjoja
 Lapin ELY-keskuksen tiedote POSKI-hankkeesta
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.

Karsitaanko Lapin pohjavesialueita sora- ja kaivosteollisuuden tieltä? Uudistus huolestuttaa luonnonsuojelijoita – ELY kiistää


Summary: Jussi Wihonen (ps.) alentaisi alkoholiveroa paikallisesti. Ehdotus saa ministeriössä vähintään yllättyneen vastaanoton.

Perussuomalaisten kansanedustaja  Jussi Wihonen  ehdottaa Suomeen alueellista kokeilua, jossa valtio myisi alkoholia alennetulla alkoholiverolla.
 Kansanedustajan mielestä ajatuksen voisi toteuttaa osana jotakin alueellisen erityisaseman kokeilua. Veroa ei siis laskettaisi kaikkialla Suomessa, vaan esimerkiksi jollakin rakennemuutoksesta kärsivälläalueella.
 Sellaiseksi kävisi ainakin Wihosen oma maakunta Pohjois-Karjala, jota vaivaa maan korkein työttömyys. Pohjois-Karjalassa mietitään muutenkin, voisiko alueen ankeaa tilaa helpottaa jollakin alueellisella elinkeinopoliittisella kokeilulla.
 En osaa suoraan sanoa, pystyttäisiinkö tällaista kokeilua perustelemaan EU:lle.  Pia Kivimies, valtiovarainministeriö
 Wihonen korostaa, että ajatus on vielä raaka, eikä perussuomalaiset puolueena aja sitä. Taustalla on suomalaisten Baltian maihin suuntautuva viinaralli, jota kansanedustaja ihmetteli matkallaan kesällä.
 – Suomalaiset ovat pakettiautolla siellä, vetävät pumppukärrillä lavan auton viereen ja lastaavat kyytiin. Ja sitten tulee se outous: se on suomalaista alkoholia, Wihonen sanoo.
 "En tee tätä ehdotusta puliukkojen puolesta"
 Viinaralli on laillista, eikä Wihonen halua moittia sitä harrastavia. Kansanedustajana hän sanoo kuitenkin haluavansa miettiä, voisiko asialle tehdä jotakin. Hän haluaisi kääntää matkustajatuonnin myynnin kotimaahan, työllisyyden vuoksi.
 – Eikö voitaisi järjestää niin, että suomalainen alkoholi myytäisiin Suomen puolella? Vero jäisi Suomeen, eikä kenenkään tarvitsisi matkustaa laivalla Viroon pelkän alkoholin takia. Siinä on paitsi veronäkökulma, myös ilmastonäkökulma.
 Wihosen visiossa alennetulla verolla alkoholia myyvän tahon pitäisi olla valtiollinen toimija, eli käytännössä Alko.  Itsekin kauppaa pyörittänyt  ensimmäisen kauden kansanedustaja hahmottelee myös hieman myymälän toimintaa: hänestä se voisi muistuttaa esimerkiksi Tallinnan Superalkoa.
 Wihonen  on raitistunut alkoholisti . Eikö häntä huoleta, että halvan viinan saatavuuden parantaminen johtaisi ongelmakäytön lisääntymiseen? Tätä hän ei allekirjoita.
 – Ihmiset käyvät hakemassa halvan viinan vaikka Kivennavalta, se ei tule ikinä muuttumaan. En tee tätä ehdotusta puliukkojen puolesta, vaan ainoastaan sen vuoksi, että valtio hyötyisi.
 "En usko, että EU katselisi suopein silmin"
 Sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella että valtiovarainministeriössä reaktio Wihosen ehdotukseen on aluksi hämmentynyt.
 VM:n neuvotteleva virkamies  Pia Kivimies  ei ole vastaavaan avaukseen aiemmin törmännyt. Samaa sanoo THL:n johtava asiantuntija  Thomas Karlsson .
 – Meillähän on tax free -liikenteessä verovapaita kauppoja, mutta ei ole tullut vastaan ehdotusta, jossa olisi jonkinlainen alennetun veron välimuoto. En usko, että EU katsoisi sitä suopein silmin, Karlsson miettii.
 Ihmiset käyvät hakemassa halvan viinan vaikka Kivennavalta, se ei tule ikinä muuttumaan.  Jussi Wihonen
 Ainakin Suomen pitäisi hakea kokeiluun erityislupa Euroopan unionista. Wihosen visiossa veroale toteutettaisiin jollakin tietyllä alueella. Kivimiehen mukaan alkoholiverodirektiivi ei tunnista tällaista veronalennuksen perustetta. Direktiivissä on joitakin jäsenvaltioita koskevia poikkeuksia, mutta ne liittyvät tuotteisiin, eivät alueeseen.
 – Jos poikkeaisimme meidän normaalista verojärjestelmästä, se vaatisi hyvin vahvat perustelut. En osaa suoraan sanoa, pystyttäisiinkö tällaista kokeilua perustelemaan EU:lle, mutta ainakaan sellaista ei tähän asti ole pohdittu.
 Viimeisimpien tilastojen mukaan  suomalaiset tuovat yhä enemmän mietoja alkoholijuomia ulkomailta . Tätä on selitetty muun muassa hinnanlaskulla: Viro  laski alkoholin valmisteveroa heinäkuun alussa 25 prosenttia .
 Panimoliiton teettämän  tutkimuksen mukaan Suomi verottaa varsinkin olutta poikkeuksellisen ankarasti  eurooppalaisittain vertailtuna.
 Kysymys alkoholiverosta jakaa kansanedustajat
 Wihonen toi ajatuksen alkoholiveron kokeilualueesta esiin ensin Ylen kyselyssä, jossa kansanedustajia pyydettiin kertomaan mielipiteensä alkoholiverosta.
 Kysyimme syyskuussa kansanedustajilta, pitäisikö alkoholiveroa muuttaa tämän hallituskauden aikana. Kyselyyn vastasi 49 kansanedustajaa. Voit katsoa alla olevasta taulukosta, miten sinun edustajasi vastasi.
 Taulukossa on mukana myös kansanedustajien perustelut vastaukseen. Jos vastaukset eivät näy puhelimesi näytöllä, kokeile kääntää laite vaakatasoon.

Kansanedustaja kyllästyi viinaralliin – ehdottaa Suomeen kokeilualuetta, jossa alkoholia saisi myydä alennetulla verolla


Summary: Paraskin keino varmistua vauvan voinnista synnytyksessä on epävarma, mutta suomalaiset ovat siinä maailman huippuja.

– Juuri tässä synnytyssalissa lapsesi on turvallisempaa syntyä kuin missään muussa paikassa maailmassa tällä hetkellä.
 Näin kätilö  Mikko Tarvonen  saattaa sanoa, jos hän kohtaa pelkäävän synnyttäjän työssään Naistenklinikalla Helsingissä.
 Se on paljon luvattu, mutta tilastojen valossa totta: Suomessa kuolee tai vammautuu synnytyksessä vähemmän lapsia kuin missään muualla maailmassa.
 Mutta erityisen turvallista synnyttäjällä on juuri Mikko Tarvosen hoidossa. Hänellä nimittäin on yhdet maailman harjaantuneimmista silmistä arvioida vauvan vointia synnytyksen aikana.
 Ja Tarvonen jos kuka tietää, kuinka pienestä kaikki voi olla kiinni.
 – Synnytyksen ponnistusvaihe on vielä syntymättömälle lapselle hänen elämänsä vaarallisin yksittäinen hetki, Tarvonen sanoo.
 Ktg-laite piirtää käyrää vauvan sydämen sykkeestä ja äidin kohdun supistuksista. Synnytyksessä käyrää otetaan usein jaksottain, ponnistusvaiheessa koko ajan. Nella Nuora / Yle
 Luotettavaa menetelmää ei ole
 On hämmästyttävää, kuinka suuri mysteeri syntymätön lapsi yhä on lääketieteelle.
 Vanhemmat odottavat jännittyneinä ensiparkaisua, joka kertoo vauvan voivan hyvin, mutta yhtä lailla sitä odottavat myös synnytyksen hoidon ammattilaiset.
 Tärkein keino tarkkailla vauvan vointia synnytyksen aikana on monitoroida hänen sydämen sykettään.
 – Sykkeen tarkkailu on hyvin tulkinnanvarainen ja epävarma menetelmä. Se on kuitenkin paras keino, joka meillä on käytössä, Mikko Tarvonen sanoo.
 Suurin osa vauvoista syntyy hyväkuntoisina, eikä synnytyksen luonnolliseen kulkuun tarvitse puuttua millään tavalla. Mutta silloin, kun puuttumista tarvitaan, tilanteet synnytyssalissa vaativat riskien ennakointia ja päätöksentekoa oikealla hetkellä. Puntarissa on koko elämä.
 Ktg-laite tallentaa syntymättömän lapsen sydämen sykettä ja piirtää siitä käyrää ruudulle.
 – Ktg on vähän kuin alkoholi: jos se keksittäisiin nyt, myyntilupaa ei tulisi. Laite otettiin aikanaan käyttöön synnytyksen hoidossa ilman laajoja kliinisiä testejä, Tarvonen sanoo.
 Käppyrä tietokoneen ruudulla on tutun näköinen kaikille synnytyssairaalassa asioineille. Moni synnyttäjä ja puoliso tuijottaa tuntitolkulla sahalaitaista käyrää synnytyssalissa ennen kuin tapaa lapsensa ensimmäistä kertaa kasvokkain. Synnytyksessä kätilö arvioi vauvan vointia käyrän perusteella
 Käyrä on kuin elämän lankaa, joka yhdistää vielä syntymättömän elävien maailmaan.
 Ktg-kone mullisti synnytyksen hoidon 1970-luvulla. Tulkinnanvaraisuudestaan huolimatta se on tärkein keksintö, joka on tehnyt synnyttämisestä niin turvallista kuin se kehittyneissä maissa nykyisin on. Aiemmin kätilö kuunteli torvella sikiön sydänääniä vatsanpeitteiden läpi.
 Sykkeen romahtaminen kertoo hapenpuutteen uhasta
 Kätilö tarkkailee kohtuvauvan sydänäänikäyrästä montaa asiaa. Ensinnäkin seurataan, kuinka tiheästi pieni sydän lyö. Erityisen tärkeää on, ettei vauvan syke ole liian tasainen. On hyvinvoinnin merkki, että sydän ottaa välillä pieniä pyrähdyksiä. Ne näkyvät käyrässä korkeampina huippuina.
 Erityisesti kätilö ja synnytyslääkäri pistävät merkille laskut sydänäänikäyrässä. Syke ei saa laskea alle sadan liian pitkäksi aikaa. Jos vauvan syke romahtaa kesken synnytyksen hyvin alhaiseksi useiden minuuttien ajaksi, lääkärille ei jää muuta vaihtoehtoa kuin todeta: hätäsektio!
 Pitkittyessään sykkeen lasku kertoo hapenpuutteesta, eivätkä pienet aivot kestä sitä pitkään.
 Hätäsektioon päätyy vain alle yksi synnyttäjä sadasta, mutta lähes kaikkien vauvojen sydänäänikäyrässä on laskuja erityisesti synnytyksen ponnistusvaiheessa. Mikko Tarvosen ja hänen kollegojensa tehtävä on arvioida, milloin laskut ovat sellaisia, että synnytykseen on puututtava ja esimerkiksi autettava vauva maailmaan imukupilla.
 Synnytyssalissa joudutaan välillä tekemään nopeita päätöksiä. Kokeneemmat kouluttavat aloittelijoita vauvan voinnin tarkkailussa. Nella Nuora / Yle
 Käyrän tulkinta on vaikeaa, sillä suurin osa sydänäänilaskuista on vääriä hälytyksiä. Samat merkit käyrässä voivat kertoa joko vauvan ahdingosta tai siitä, että hyvävointisen vauva elimistö vain reagoi synnytyksen aiheuttamaan stressiin.
 – Hyvävointiset sikiöt kestävät melkein mitä vaan. Heille synnytyksen stressi on hyväksi ja valmistaa vauvaa hengittämään itse, Tarvonen sanoo.
 Mutta jos vauvan voimavarat ovat jo valmiiksi vähissä esimerkiksi raskauskomplikaatioiden vuoksi, on riski hapenpuutteen kehittymiselle synnytyksessä paljon suurempi.
 Silloin pienemmätkin muutokset sydänäänikäyrässä ovat hälyttäviä. Mutta niitä voi olla vaikea huomata.
 Käyrästä etsitään hoitovirheitä
 Tarvonen kouluttaa synnytyslääkäreitä ja kätilöitä sydänäänikäyrän tulkinnassa sekä Suomessa että ulkomailla. Vaikka käyrä näyttää yksinkertaiselta sahalaidalta, sen tulkinta on kaikkea muuta kuin helppoa.
 Tutkimuksissa on huomattu, että kun samaa käyrää näytetään samalle kätilölle tai lääkärille muutaman viikon välein, hän tulkitsee sitä eri tavalla.
 Kun käyrää tulkitsee ihminen, kaikki inhimilliset asiat vaikuttavat sen tulkintaan.
 – Ja ketkään eivät ole niin viisaita kuin jälkiviisaat. Jos syntyy huonokuntoinen vauva, kaikki löytävät jälkeenpäin käyrästä merkkejä, joihin olisi pitänyt puuttua, Tarvonen sanoo.
 Joskus sydänäänikäyriä puidaan oikeussaleja myöten, kun selvitetään, onko synnytyksessä tehty hoitovirhettä.
 Mutta silti: suomalaiset kätilöt ja lääkärit ovat ktg-käyrän tulkinnassa maailman huippuja. Se on ahkeran kouluttamisen ja mestari–kisälli-mentaliteetin tulosta. Synnytyssaleissa keskustellaan ktg-käyristä ja käydään niitä läpi myös jälkikäteen.
 Kätilö Mikko Tarvonen on analysoinut ktg-käyriä luultavasti enemmän kuin kukaan muu maailmassa. Nella Nuora / Yle
 Yli 5 500 vauvan käyrät käyty läpi
 Mikko Tarvonen on tuijottanut sydänäänikäyriä tuhansien kilometrien verran, ehkäpä enemmän kuin kukaan muu ihminen maailmassa. Hän viimeistelee väitöskirjaa sikiön ktg-käyrän tulkinnasta.
 Aineisto on ainutlaatuisen laaja: Tarvonen on käynyt omin silmin läpi kaikkien Helsingin Kätilöopistolla vuonna 2012 syntyneiden lasten sydänäänikäyrät. Niitä on 5 606 kappaletta. Urakka on ollut valtava.
 Lisäksi Tarvonen on verrannut huomioitaan käyrästä synnytyksen lopputulokseen: Syntyikö lapsi hyväkuntoisena? Mikä oli vauvan hapettumisesta kertova pH-arvo, joka otetaan syntymän jälkeen napanuoran verestä?
 70–80 lasta vuosittain vammautuu hapenpuutteesta
 On valtava tragedia, jos vauva kärsii synnytyksen aikana vakavasta hapenpuutteesta. Siitä voi pahimmassa tapauksessa seurata vaikea kehitysvammaisuus tai kuolema.
 Lukumääräisesti tällaisia vauvoja syntyy Suomessa vähän, sillä suomalaisten kätilöiden ja lääkäreiden taito tulkita ktg-käyrä on maailman huippua.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUS:in alueella syntyy reilu kolmannes Suomen vauvoista, 18 000 lasta vuodessa. Kouluikään mennestä heistä noin viidellä prosentilla on jokin neurologinen diagnoosi.
 Tarvosen mukaan näistä lapsista vain noin kolmen prosentin ongelmat liittyvät synnytyksenaikaiseen hapenpuutteeseen. Tämä tarkoittaa keskimäärin 27 lasta vuodessa HUS-alueella. Oireet vaihtelevat lievistä häiriöistä vaikeaan vammaisuuteen.
 HUS:in lukujen perusteella voidaan laskea, että koko Suomessa syntyy vuosittain keskimäärin 70–80 lasta, joille synnytyksen aikainen hapenpuute aiheuttaa ongelmia myöhemmin elämässä.
 Nämä lapset Mikko Tarvonen haluaa löytää paremmalla ktg-käyrän tulkinnalla.
 Jos vaikka yksikin heistä säästyy hapenpuutteelta, yhteiskunnan säästöt ovat merkittävät, puhumattakaan asian inhimillisestä merkityksestä.
 – On tärkeää muistaa, että lapsia syntyy huonokuntoisina paljon muistakin syistä kuin hapenpuutteen vuoksi. Esimerkiksi infektiot, erilaiset neurologiset kehityshäiriöt ja keskosuus ovat siihen usein syynä, Tarvonen huomauttaa.
 Suurin osa synnytyksistä menee hyvin, eikä niihin tarvitse puuttua lääketieteen keinoin. Mutta kun puuttumista tarvitaan, pelissä on paljon. Nella Nuora / Yle
 Tekoäly ihmissilmien avuksi
 Tarvonen uskoo kokemukseen. Kätilön työssä on paljon osaamista, joka tulee vain työvuosien myötä. Hiljainen tieto karttuu vasta, kun käsien läpi on kulkenut useampi tuhat synnyttäjää.
 – Uskon synnytyksen hoidossa vahvaan nöyryyteen. Kun tehdään tiettyä työtä pitkään, luotetaan helposti liikaa omaan ammattitaitoon. KTG:n tulkinnassa täytyy olla koko ajan varpaillaan, Tarvonen sanoo.
 Hän ennustaa, että myös jatkossa vauvan vointia synnytyksen aikana tarkkaillaan ihmissilmin. Mutta jos kaikki etenee suunnitelmien mukaan, voi apuna olla vuosien päästä myös koneäly. Sitä Tarvonen ja tutkimusryhmä alkavat seuraavaksi rakentaa yhdessä Aalto-yliopiston kanssa.
 Koneäly osaisi ottaa huomioon taustatekijät, jotka voivat vaikuttaa vauvan vointiin: Onko äiti tupakoinut? Onko hän ylipainoinen? Miten sikiö on kasvanut?
 Näin korkean riskin synnyttäjät tunnistettaisiin vielä nykyistäkin paremmin ja heidän vauvojensa vointia pystyttäisiin seuraamaan entistä tarkemmin.
 Synnytyksessä ktg-käyrää otetaan yleensä jaksottain, ellei erityistä huolta vauvan voinnista ole. Olisiko sitten parempi, että kaikki äidit kytkettäisiin kiinni ktg-koneeseen koko synnytyksen ajaksi? Tai että kaikki vauvat syntyisivät keisarileikkauksella vailla alatiesynnytyksen riskejä?
 Tarvosen mukaan yksiselitteinen vastaus on ei. Liiallinen ktg-seuranta lisäisi turhia toimenpiteitä, sillä käyrässä on usein huolestuttavan näköisiä muutoksia, vaikka kaikki on kunnossa. Turhaan tehty sektio puolestaan on aina riski sekä vauvalle että äidille, ja alatiesynnytyksissä komplikaatioita on vähemmän.
 Mikko Tarvonen kertoo, että hänen ymmärryksensä erilaisia ihmisiä kohtaan on kasvanut työuran myötä. Taide opettaa Tarvoselle empatiaa. Nella Nuora / Yle
 Äiti on oman synnytyksensä asiantuntija
 Mikko Tarvonen on työskennellyt kätilönä yli 15 vuotta ja edennyt kisällistä mestariksi. Silti melkein aina riisuessaan vihreät työvaatteet hän kokee oppineensa uutta. Parhaita opettajia ovat synnyttäjät.
 – Synnytyksessä on paikalla kaksi asiantuntijaa: kätilö ja äiti itse, Tarvonen sanoo.
 Hänen mielestään osa synnytyksen turvallisuutta on synnyttäjän oma kokemus.
 Työvuosien karttuessa Tarvonen sanoo ymmärtävänsä paremmin sitä, miten perinpohjaisesti syntymä ravistelee naista. Kätilöillä ja lääkäreillä on hänen mukaansa vielä paljon opittavaa siinä, että synnyttäjän oma kokemus otetaan terveydenhuollossa todesta.
 – Olisimme hemmetin paljon empaattisempia ja parempia ihmistyössä, jos lukisimme enemmän venäläisiä klassikoita, kävisimme teatterissa ja konserteissa, Tarvonen sanoo.
 Lue lisää:
 "Isä voi tulla impotentiksi jos osallistuu synnytykseen" – Sairaalasynnytysten historia on taistelua naisten oikeuksien ja tasa-arvon puolesta

“Synnytys on lapselle hänen elämänsä vaarallisin hetki” – Mikko Tarvonen on todennäköisesti maailman kokenein kätilö


Summary: Sähkötupakka on aiheuttanut Yhdysvalloissa lukuisia kuolemantapauksia.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) on saanut ilmoituksen kansalaiselta, joka epäilee sähkötupakan aiheuttaneen hänelle keuhko-oireita. Ilmoitus on THL:n mukaan ensimmäinen laatuaan Suomessa. Tapauksesta kertoo  Ilkka .
 THL:n sähkösavukkeisiin erikoistunut asiantuntija  Otto Ruokolainen  kertoo  Iltalehdelle , että kyse on tuoreesta, joidenkin päivien takaisesta yhteydenotosta. Henkilö on kertonut oireista, jotka ovat osittain samantyylisiä kuin Yhdysvalloissa raportoidut. Oireet ilmaantuivat vuosia sitten ja ovat sittemmin helpottaneet.
 Sähkötupakka on aiheuttanut Yhdysvalloissa  selittämättömiä keuhkosairauksia ja kuolemantapauksia . New Yorkin osavaltio  kielsi  tuotteiden myynnin vastikään.
 Tästä on kyse :  Sähkötupakointi tappaa Yhdysvalloissa – onko Suomessa varautuminen parempaa? Terveydenhuollon asiantuntijat vastasivat yleisön kysymyksiin
 Suomessa ei ole viranomaisjärjestelmää, johon voisi ilmoittaa sähkötupakan aiheuttamista oireista. Täällä vastuu on kaupallisilla toimijoilla. Sähkösavukkeiden ja niiden täyttösäiliöiden valmistajan, maahantuojan ja jakelijan on lain mukaan perustettava järjestelmä, johon kerätään tietoja tuotteiden aiheuttamista epäillyistä terveyshaitoista.
 THL suosittelee hakeutumaan välittömästi lääkäriin, mikäli poltat sähkösavukkeita ja terveydentilasi heikkenee äkillisesti.
 Ruokolainen sanoo Iltalehdelle, että mukaan kannattaa ottaa myös käytetyt tuotteet.
 Yhdysvalloissa sairastuneiden oireita ovat olleet muun muassa hengenahdistus, rintakipu, vatsakipu, yskä, veriyskökset, oksentelu, ripuli ja kuume. THL:n mukaan sähkötupakkaa ei voida nykytiedon valossa pitää hyvänä apuvälineenä tupakoinnin lopettamisessa.
 Lue lisää :
 Sähkötupakan käyttäjillä selittämättömiä keuhkosairauksia Yhdysvalloissa – THL:n asiantuntija: Vastaavaa voi tapahtua Suomessakin
 New Yorkin osavaltio kielsi maustettujen sähkötupakoiden myynnin
 Viranomainen: Sähkötupakan kieltäminen Suomessa olisi pitkä prosessi – USA:ssa jo viisi ihmistä kuollut vakavaan keuhkosairauteen

Ilkka: THL sai ensimmäisen ilmoituksen ihmiseltä, joka epäilee saaneensa keuhko-oireita sähkötupakoinnin takia


Summary: Suomalainen rakastaa karaokea ja moni myös yhdessä laulamista. Hämeenlinnassa tempaistaan pitkä laulumaraton.

Hämeenlinnassa lauletaan viikonvaiheessa yhdessä putkeen tuntikausia. Yleisö on kutsuttu laulamaan läpi ns. Kultainen laulukirja.
 Kolmekymmentävuotias laulukirja sisältää 400 laulua. Joukossa on suosituimmat lasten- ja joululaulut, iskelmät ja elokuvamusiikki sekä merelliset laulut. Yhteislaulamiseen on arvioitu kuluvan aikaa vähintään 16 tuntia 23 minuuttia.
 Paikalle Hämeenlinnaan saapuu myös 500 esilaulajaa eri puolilta Suomea.
 Millainen laulajatyyppi sinä itse olet, minkälaisissa tilanteissa voisi päästä laulu?  Leikkimielisen testin vaihtoehdot ovat kaikki Kultaisesta laulukirjasta joko laulujen nimiä tai ensimmäiset sanat.

Testaa millainen laulaja olet – tunnetko nämä suosittujen yhteislaulujen helmet?


Summary: Tokion lähellä sijaitsevassa kaupungissa on satanut jopa metri vettä.

Voimakas taifuuni Hagibis vei lauantaina sähköt arviolta 390 000 kotitaloudelta Japanin pääkaupungissa Tokiossa ja lähiseuduilla, kertoo Japanin yleisradioyhtiö NHK.
 Voimakas taifuuni Hagibis saavutti Japanin pääsaari Honshun itärannikon lauantaina iltaseitsemältä paikallista aikaa. Ainakin kaksi on kuollut ja lähes 90 loukkaantunut taifuunissa. Yli kymmenen ihmistä on edelleen kateissa.
 Hagibis on jo siirtymässä kohti avomerta.
 Hagibis-taifuunin aikaansaaman tornadon tuhoja Ichiharan kaupungissa Chiban prefektuurissa.
JIJI PRESS / EPA
 Rankkasateet ja myrskytuuli riepottelivat pääkaupunki Tokiota lauantaina. Useita Tokion kaupunginosia evakuoitiin tulvien tieltä. Tokion kadut ja juna-asemat ammottivat tyhjyyttään ihmisten suojauduttua lähestyvältä taifuunilta.
 Taifuuni voi olla voimakkain Tokioon iskenyt hirmumyrsky yli 60 vuoteen.
 Yhdistelmäkuvassa näkyy Tokion suositun Harajuku-ostosalueen katunäkymä perjantai-iltana 11. lokakuuta (ylempi kuva) ja lauantaiaamuna 12. lokakuuta (alempi kuva). Odd Andersen / AFP
 Lauantaina koettiin myös 5,7 magnitudin maanjäristys. Asiantuntijoiden mukaan vuosikymmenten ajan maanjäristyksiä kestäväksi muokattu Tokio on altis tulvimaan.
 Tokiossa arviolta 1,5 miljoonaa ihmistä elää merenpinnan alapuolella ja olosuhteet ovat otolliset myös tuhoisille myrskytulville.
 Junamatkustaja katselee Hagibis-taifuunin etenemisestä kertovaa ennustetta Shinjukun rautatieasemalla Tokiossa lauantaina 12. lokakuuta. Kimimasa Mayama / EPA
 Vuosikymmenten rankimmat sateet
 Japanin ilmatieteen laitos varoitti taifuunin tuomista rankkasateista korkeimmalla mahdollisella tasolla viisiportaisella asteikolla myös Tokiossa.
 Rankkasadevaroitukset pidettiin vielä lauantai-iltana voimassa Tokion pohjoispuolella sijaitsevilla prefektuureilla.
 Tokiossa kadut ovat paikoin autioituneet voimakkaan taifuunin takia. All Over Press
 Japanin yleisradioyhtiö ennusti maahan rankkasateita, joiden kaltaisia tavataan yleensä kerran muutamassa vuosikymmenessä. Ennätykset paukkuivat lauantaina rikki Kanagawassa sijaitsevassa Hakonen kaupungissa, johon on  kahden päivän aikana satanut jopa metrin verran vettä .
 Hagibis on ensimmäinen Honshulle iskevä, erittäin voimakkaaksi luokiteltu taifuuni vuonna 1991 aloitetun luokittelun aikana. Voimakkuutensa lisäksi taifuuni on myös poikkeuksellisen suuri. Japanin ilmatieteen laitoksen mukaan taifuuni on jo aiheuttanut ennennäkemättömän kovia sateita.
 Yli seitsemää miljoonaa ihmistä on kehotettu jättämään kotinsa.
 Laajoille alueille on annettu varoituksia niin voimakkaista tuulista ja voimakkaasta aallokosta kuin maanvyöryistä ja tulvistakin.
 Petteri Sopanen / Yle Uutisgrafiikka
 Lue myös:
 Supertaifuuni Hagibis liikkuu kohti Japania – tältä se näyttäisi Euroopan yllä

Vuosikymmenten voimakkain taifuuni kuritti Japania lauantaina – Tokiossa sadat tuhannet edelleen ilman sähköä


Summary: Jupiter ja Saturnus käyvät kisaa siitä, kummalla on enemmän kuita. Aurinkokuntamme muilla planeetoilla ei ole kilpailussa mitään saumaa.

Kun heinäkuussa juhlittiin ensimmäisten ihmisten laskeutumista Kuuhun,  Ylen kuuvisassa  kysyttiin, millä aurinkokuntamme planeetalla on eniten kuita. Tuolloinen oikea vastaus ei ole sitä enää.
 Jupiterilla on 79 kiertolaista, mutta ne eivät enää riitä ykköspaikkaan, sillä Saturnukselle löytyneet 20 uutta kuuta nostavat sen kokonaisluvun 82:aan.
 Kisa ei välttämättä ole tällä ratkaistu: sama tutkimusryhmä kiritti Jupiterin viime vuonna ykköseksi löytämällä sille 12 uutta kuuta; kukaties niitä löytyy vielä lisää. Viimevuotiset löydöt olivat sattumaa, sillä astronomit yrittivät oikeastaan päästä  salaperäisen Planeetta 9:n jäljille .
 Aurinkokunnastamme tunnetaan tämän verran kuita: Saturnus 82, Jupiter 79, Uranus 27, Neptunus 14, Mars 2 ja Maa 1. Venukselta ja Merkuriukselta kuut puuttuvat.
 Saturnuksen uudet kuut löytyivät kuvista, jotka Mauna Kean vuorenhuipulla Havaijilla sijaitseva teleskooppi oli ottanut vuosikymmen sitten. Eri päivinä ja vuorokaudenaikoina otettuja kuvia verrannut algoritmi haravoi kaukaisista pisteistä ne, jotka liikkuivat kuiden lailla.
 Löydety kuut ovat pieniä, halkaisijaltaan alle viisi kilometriä, ja niden kiertoradat kulkevat varsin kaukana emoplaneetasta. Niiltä kestää kauan kiepahtaa planeettansa ympäri, kahdesta Maan vuodesta yli kolmeen, kertoo yhdysvaltalainen  Carnegien tiedeinstituutti.
 Vain kolmen kiertosuunta on sama kuin Saturnuksen pyörähdyksillä akselinsa ympäri. Niistä kaksi määriteltiin kuuluviksi inuiittimytologian jättiläisiltä nimensä saaneiden kuiden joukkoon. Sen uskotaan olleen alkujaan osa suurta kuuta mutta hajonneen sirpaleiksi jo kauan sitten.
 Saman arvellaan pätevän myös norjalaismytolgiasta nimensä saaneeseen ryppääseen, johon nyt löytyi 17 uutta jäsentä. Niiden kiertosuunta on vastakkainen Saturnuksen pyörähdykseen nähden.
 Yhdellä löydöistä on Gallia-ryhmän piirteitä mutta vieläkin paljon kaukaisempi kiertorata kuin ryhmän muilla jäsenillä. Tutkijat eivät tiedä, onko painovoima jostakin syystä siirtänyt sen Saturnuksen uloimmaksi kuuksi, vai onko se outolintu, jolla on aivan oma syntyhistoriansa.
 Kuut auttavat kurkistamaan planeettojen lapsuuteen
 Tutkimusryhmän johtaja  Scott Sheppard  toivoo, että uusista kuista selviää niiden oman alkuperän ja kehityshistorian lisäksi myös tietoa siitä, millaisissa oloissa Saturnus syntyi runsaat neljä miljardia vuotta sitten.
 – Aurinkokunnan nuoruudessa Aurinkoa kiersi kaasu- ja pölykiekko, josta planeetat syntyivät. Saturnuksella arvellaan olleen syntyvaiheessaan samanlainen kiekko, Sheppard kertoo.
 Kuiden alkuperäksi hän päättelee asteroideja ja komeettoja, jotka yrittivät lentää nuoren Saturnuksen ohi mutta jäivät sen painovoiman vangeiksi.
 Se, että nyt löytyneet pikkukuut kykenivät jatkamaan kiertämistä, kun niiden emokuut pirstoutuivat avaruuden törmäyksissä, antaa ymmärtää törmäysten tapahtuneen vasta, kun planeetta oli jokseenkin valmis, Sheppard selittää.
 Mitkä nimiksi kuille?
 Kuutulokkaita kutsutaan toistaiseksi vain numerokoodeilla, mutta aikanaan ne saavat oikeat nimet. Niitä pääsevät miettimään myös muut kuin astronomit.  Ehdotuksia otetaan vastaan Twitter-viesteinä  joulukuun kuudenteen päivään asti.
 Säännöt , jotka löytyvät Carnegien tiedeinstituutin sivulta, edellyttävät nimien lähteiksi inuiittien, muinaisten skandinaavien tai gallialaisten mytologiaa.
 Kun Jupiterin viime vuonna löytyneistä 12 kuusta viidelle kyseltiin kansalaisten nimiehdotuksia, niiden määrä yllätti astronomit. Sheppard toivoo, että nimien miettiminen saa ihmiset tälläkin kertaa ajattelemaan samalla maailmankaikkeuden ihmeellisyyttä.
 Elokuussa julkistettiin  nimiehdotuksista järjestetyn nettiäänestyksen tulokset.  Voittajia olivat muun muassa lempeyden ja ystävyyden kreikkalaisjumalatar Philophrosyne ja hänen sisarensa Eupheme, jonka toimenkuvaa tarustossa ovat hyvät enteet ja kannustukset.
 Toki kisaan ehdotettiin nimiä myös kieli poskessa, kuten astronomit osasivat odottaakin, vaikkapa Moony McMoonFace, Sheppard kertoo. Hänen mukaansa aika joukko ihmisiä olisi myös halunnut lemmikkieläimensä kaiman Jupiterin kiertoradalle.

Saturnus päihitti Jupiterin kuiden määrässä – Voit auttaa nimeämään tulokkaat


Summary: Syrian Observatory for Human Rightsin mukaan hyökkäyksessä on kuollut 74 kurditaistelijaa ja 30 siviiliä.

Turkin hyökkäys Syyrian kurdialueille on jatkunut keskiviikosta alkaen. Turkki pitää Syyrian kurdijoukkoja vihollisinaan ja pyrkii perustamaan rajansa edustalle "suojavyöhykkeen".
 Tässä artikkelissa kerromme hyökkäyksen viimeiset käänteet.
 Kurdit: Turkin liittolaistaistelijat tappaneet siviilejä
 Turkin kanssa liittoutuneet taistelijat ovat tappaneet yhdeksän kurdisiviiliä Pohjois-Syyriassa, sanoo kansalaisjärjestö Syrian Observatory for Human Rights. Järjestön mukaan yksi tapetuista on Syyrian tulevaisuus -puolueen pääsihteeri  Hevrin Khalaf .
 Khalaf on ollut yksi tunnetuimmista kurdilaisista naispolitiikoista. Kurdien mukaan Turkin liittolaisjoukot kiskoivat hänet ja hänen kuljettajansa ulos autosta ja ampuivat hänet. Uutistoimisto Reutersin mukaan taistelijat ovat kiistäneet tapot.
 Saksa ei myy uusia aseita Turkkiin
 Saksa ei myönnä uusia asevientilupia Turkkiin vastalauseena Turkin hyökkäykselle Pohjois-Syyriaan kurdialueelle. Ulkoministeri  Heiko Maas  sanoi Bild-lehdelle, että Saksa ei anna enää uusia lupia sellaisille puolustustarvikkeille, joita voitaisiin käyttää Syyrian hyökkäyksessä.
 Saksa ja muut EU-maat ovat tuominneet Turkin iskun kurdeja vastaan. Myös Suomi on ilmoittanut, että uusia asevientilupia Turkkiin ei myönnetä. Viime vuonna Saksa vei Turkkiin aseita lähes 243 miljoonan euron edestä. Turkin osuus oli lähes kolmannes Saksan koko aseviennistä.
 Mies siivoaa Turkin pommituksen jälkiä Qamishlin kaupungissa Syyriassa. All Over Press
 Isis-vankilan lähellä räjähti
 Autopommi räjähti varhain lauantaina lähellä vankilaa, jossa on Isis-taistelijoita, kertovat kurdilähteet Tiettävästi kukaan ei loukkantunut Hassakehin-kaupungissa sattuneessa räjähdyksessä. Valtaosa kaupungista on kurdijoukkojen hallussa.
 Vankilan vartiointia tehostettiin räjähdyksen jälkeen, jotta vankilassa olleet eivät pääse karkaamaan, kertoo Lontoosta käsin toimiva kansalaisjärjestö Syrian Observatory for Human Rights.
 Kansainvälinen yhteisö on ilmaissut pelkonsa siitä, että kurdien hallinnoimille leireille vangitut noin 12 000 Isis-taistelijaa pääsevät Turkin hyökkäyksen aikana pakenemaan.
 Uhrimäärä kasvaa
 Syrian Observatory for Human Rights on nostanut arviotaan Turkin hyökkäyksen uhrimäärästä Syyriassa.
 Sen mukaan keskiviikkona alkaneessa hyökkäyksessä on kuollut 74 kurditaistelijaa ja 30 siviiliä. Uhreista suurin osa on Tal Abiadin kaupungin alueella.
 Järjestön mukaan Turkin tukemien syyrialaiskapinallisten taistelijoista 49 on saanut surmansa.
 Myös konfliktin osapuolet Turkki ja kurdijohtoiset SDF-joukot ovat esittäneet arvioita uhrimääristä, mutta ne poikkeavat selvästi toisistaan.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Turkin hyökkäys on jatkunut tänään. Turkin hallintoa lähellä olevan valtiollisen Anadolu-tietotoimiston mukaan Turkki ja sen tukemat syyrialaiskapinalliset ovat saavuttaneet M4-moottoritien, joka kulkee Manbijin ja Qamishlin kaupunkien välillä.
 Se sijaitsee 30 kilometriä Turkin rajasta.
 Pakistan ilmasi tukensa Turkille, Putin lupaa vetäytyä
 Pakistan on ilmoittanut tukevansa Turkin keskiviikkona aloittamaa hyökkäystä kurdijoukkoja vastaan Syyriassa. Maan pääministeri  Imran Khan  soitti Turkin presidentille  Recep Tayyip Erdoganille  perjantaina ja ilmaisi Pakistanin "tuen ja solidaarisuuden" maan toimille.
 Turkin sotatoimet ovat herättäneet laajaa kansainvälistä arvostelua. Hyökkäyksen mahdollisti Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  päätös siirtää yhdysvaltalaisjoukot pois alueelta.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putin  puolestaan vaatii kaikki ulkovaltoja vetämään joukkonsa Syyriasta. Hän sanoo myös Venäjän olevan valmis vetämään joukkonsa maasta, mikäli maan hallinto tätä haluaa.
 Venäjä on tukenut Syyrian presidenttiä  Bashar Al-Assadia  sotilaallisesti.
 Naiset kaitsevat lampaita lähellä Teli Abiadin kaupunkia, Turkin rajalla Syyriassa. Kuva on otettu perjantaina 11. lokakuuta. Sedat Suna / EPA
 Turkki kieltää ampuneensa Yhdysvaltain joukkoja
 Turkki kieltää kohdistaneensa tykistötulta Yhdysvaltain tukikohtaan Syyriassa. Turkin puolustusministeri  Hulusi Akar  sanoi Turkin valtiolliselle uutistoimisto Anadolulle, että Turkin kohteena olivat kurdijoukot, joiden sijainti oli kilometrin päässä Yhdysvaltain joukoista.
 Yhdysvaltain puolustusministeriö  kertoi aiemmin tänään , että Turkin ampuma ammus räjähti perjantai-iltana muutaman sadan metrin päässä Yhdysvaltain tukikohdasta Kobanin kaupungissa. Kukaan yhdysvaltalaissotilaista ei haavoittunut.
 Turkki väittää vallanneensa strategisesti tärkeän kaupungin, kurdit kiistävät
 Turkki kertoi tänään lauantaina vallanneensa Ras Al-Ainin kaupungin lähellä rajaa. Kaupungissa on käyty viime päivinä merkittäviä taisteluita, ja Turkki on pommittanut sitä voimakkaasti.
 Kurdijoukot kiistävät menettäneensä kaupungin hallinnan.
 Valtaamista ei ole vahvistettu puolueettomista lähteistä.
 Kurdien Punainen Puolikuu ilmoitti, ettei se voi enää lähettää lääkintäryhmiä Ras al-Ainiin, koska sen ambulanssit joutuvat Turkin tulituksen kohteiksi.
 Ras al-Ainin lisäksi Turkki pommitti raskaasti Tal Abyadin kaupunkia. YK:n mukaan noin satatuhatta siviiliä on paennut kodeistaan keskiviikkona alkaneiden pommitusten tieltä.
 Turkin pommitusten tuhoja Ras al-Einin kaupungissa Koillis-Syyriassa. EPA
 Lue myös:
 Ylen reportaasi Turkin ja Syyrian rajalta: Siviilejä kuollut molemmin puolin rajaa, sotilasoperaatio jatkuu
 Miksi Turkki hyökkää Syyriaan, ja mitä siitä seuraa? Tässä 100 ja 400 sanan mittaiset vastaukset
 Rauha mureni Pohjois-Syyrian kurdialueella – kolme karttaa kertoo, millaiselle alueelle Turkki hyökkäsi
 Sotilasasiantuntija Turkin iskusta Pohjois-Syyriaan: Joukkomääräisesti iso operaatio, kestänee pari viikkoa

Turkin hyökkäys Syyriaan: Saksa jäädytti asevientiluvat Turkkiin, kurdit syyttävät Turkin liittolaisia siviilien tappamisesta


Summary: Kinnunen on viettänyt viimeiset 20 vuotta Ranskassa. Hän on kääntänyt yli puolet ranskaksi julkaistuista suomalaisista sarjakuvista.

Kääntäjä  Kirsi Kinnunen  lähti 90-luvun lopulla Suomesta Ranskaan mukanaan vain kaksi matkalaukkua. Tänä päivänä hän kääntää Bretagnessa suomalaisia sarjakuvia ranskaksi.
 Hän on suomalaisten sarjakuvien  puolestapuhuja ja lähettiläs Ranskassa  (FILI). Siellä on julkaistu noin sata suomalaista sarjakuvateosta, joista Kinnunen on kääntänyt yli puolet.
 Ranska on Kinnusen mukaan sarjakuvien suurvalta. Siellä julkaistaan vuosittain noin 6 000 uutta nimikettä ja sarjakuviin erikoistuneita kustantajia on pari sataa, ehkä enemmän.
 Kun kustannussopimus jonkun suomalaisen tekijän kanssa on saatu, Kinnunen kääntää teoksen ranskaksi. Hän on todistanut vääräksi vanhan sitaatin "Kuin veisi hiekkaa Saharaan" suomalaisen sarjakuvan mahdollisuuksista Ranskassa.
 – Suomalaista sarjakuvaa arvostetaan Ranskassa paljon, Kinnunen sanoo.
 Erityisesti graafinen osaaminen saa kiitosta. Tämä on peruja siitä, että monet suomalaiset sarjakuvantekijät ovat suorittaneet taideopinnot joko Taideteollisessa korkeakoulussa, kuvataideakatemioissa tai muissa alan oppilaitoksissa.
 Ei vanhan kaavan mukaan
 Useimmat sarjakuvat eivät Suomessa ole myyntimenestyksiä lukuun ottamatta neljää viittä jättimenestystä, joiden joukkoon kuuluvat esimerkiksi  Viivi & Wagner  ja  Fingerpori . Niinpä sarjakuvantekijöiden ei välttämättä tarvitse suunnata teoksia suurelle yleisölle, ja tässä voikin olla suomalaisten sarjakuvien menestyksen salaisuus Ranskassa.
 – Ei tehdä sovinnaista vanhan kaavan mukaan vaan kaikki pyrkivät tekemään rohkeasti jotain uutta ja oman näköistä, sanoo Kirsi Kinnunen.
 Juuri tällä hetkellä erityisesti nuoret suomalaiset naiset ovat kiinnostavia Ranskan sarjakuvamarkkinoilla.
 Kinnunen mainitsee esimerkkinä  Johanna Vehkoon  ja  Emmi Niemisen   Vihan ja inhon internet - teoksen, joka julkaistiin Ranskassa lokakuun alussa suurin odotuksin. Kustannussopimus syntyi viikossa. Teos on jo viikossa saanut kaksi erittäin myönteistä arvostelua netissä.
 – Suomessa esimerkiksi sukupuolivalintoihin ja queer-kulttuureihin liittyvistä asioista puhutaan avoimesti ja ne jutut ovat kiinnostavia, sanoo Kinnunen.
 Ranskassa muunsukupuolisuus on teema, jota ei ole kovin paljon käsitelty sarjakuvassa.
 Toisena esimerkkinä kiinnostavasta teoksesta Kinnunen ottaa esille  Janne Kukkosen   Voro -sarjan. Kukkosen teos on suunnattu nuorisolle, mutta myös aikuiset voivat sen hyvin lukea. Sen julkaiseminen on jo alkanut Ranskassa: sen oikeudet osti yksi Ranskan suurimmista sarjakuvakustantajista, Casterman, joka tunnetaan muun muassa  Tintin  kustantajana.
 Tähän mennessä noin 40 suomalaista tekijää on julkaissut sarjakuvia Ranskassa noin 30 eri kustantajalle.
 Suomalaisista tekijöistäAngoulêmen sarjakuvafestivaalin parhaan sarjakuvateoksen kilpailussa ovat mukana olleet  Aapo Rapi ,  Marko Turunen  ja  Ville Ranta .
 Kinnusen mukaan sarjakuva on köyhän taidetta. Välineet eivät maksa mitään, sillä lyijykynälläkin voi saada aikaan hienoa taidetta. Lisäksi vain hyvin harva pääsee rikastumaan sarjakuvilla.
 Ranskassakin suuret menestykset ovat harvassa. Suomessa korkeintaan puolenkymmentä taiteilijaa tienaa elatuksensa sarjakuvilla.
 Säännöllisesti sarjakuvia julkaisee Kinnusen mukaan Suomessa noin sata taiteilijaa. Suurin osa heistä tienaa leipänsä joko opettajina, kuvitustöillä tai mainosalalla. Monet ovat lopettaneet kokonaan sarjakuvien tekemisen kun aikaa leipätyöltä ei jää.
 Vaativaa käännöstyötä
 Sarjakuvien kääntäminen on yksi vaativimmista käännöstöistä.
 – Se on murhaa kääntäjälle. Siinä niin monta asiaa pitää ottaa huomioon, sanoo Kirsi Kinnunen.
 Sarjakuva on oma taiteenlajinsa. Teksti tuo tarinaan vielä oman ulottuvuutensa.
 – Tekstin lisäksi täytyy tavallaan kääntää myös kuva. Eri kulttuureissa myös kuvaa luetaan eri tavalla ja kaikki tällainen pitää ottaa huomioon, kertoo Kinnunen kääntämisen vaikeudesta.
 Oman ongelmansa kääntäjälle tuo puhekuplan rajallinen tila kun esimerkiksi suomen ja ranskan kielet ovat niin erilaisia. Ranskan kielessä on paljon lyhyitä sanoja. Kun käännetään ranskaan päin suomesta, pitenee teksti merkkimääräisesti paljon.
 –Kun käännetään suomesta ranskaan päin, merkkimäärä kasvaa peräti 1,6- tai 1,7-kertaisesti, sanoo Kinnunen.
 Siinä on paljon mietittävää, millä tavalla tekstin muotoilee, jotta saadaan esiin sujuvasti tekstin henki ja tyyli.
 Kinnusen mielestä alkuperäisen tekijän tarkoitusperien kunnioitus on kaikkein tärkeintä. Joskus näkee, että kääntäjä on innostunut alkuperäistekstistä niin että on halunnut luoda uuden oman teoksen.
 Hirveintä työssä on jos alkuperäinen teksti on huono. Silloin kaikki virheet ovat kääntäjän syytä. Kinnunenkin on joutunut hipaisemaan tätä ongelmaa.
 Kääntäjälle rytmi on hyvin tärkeä. Hän ajattelee kääntämistä enemmän korvan kuin silmän kautta.
 – Se on rytmi mihin mennään ja luodaan se teos.
 Kääntäjän pitää myös tuntea keinot, millä luodaan sama vaikutelma ja tunnelma kuin alkuperäisessä teoksessa.
 Kirsi Kinnunen ei ole kaksikielinen eli ranska on hänelle vieras kieli. Hänellä on oma ranskalainen kielenhuoltaja, joka oikolukee ja korjaa tekstit ennen kuin ne lähetetään kustantajalle. Niitä käydään läpi vielä kustantajan kanssa.
 – Voi olla jopa seitsemän lukukierrosta ennen kuin teos menee painoon.
 Kemin sarjakuvafestivaali avasi tien Ranskaan
 Sarjakuvien maailmaan Kinnunen pääsi Kemin sarjakuvafestivaalien kautta. Turun yliopistossa kielenkääntäjäksi opiskellut Kinnunen oli Kemissä tulkkina 80-luvun lopusta 2000-luvun alkuun. Siellä hän tutustui suurimpiin sarjakuva-alan maailmantähtiin ja myös suomalaisiin sarjakuvantekijöihin.
 – He olivat silloin nuoria, mutta heistä tuli myöhemmin suuria ja tunnettuja, Kinnunen muistelee.
 Kemin sarjakuvafestivaaleilla Kinnunen tapasi nuoren ranskalaisen sarjakuvatähden ja päätti lähteä hänen mukanaan Ranskaan.
 Hän jätti Suomessa kaiken: vakituisen työpaikan, hiljattain ostetun omakotitalon, ihmissuhteen, kirjat ja kaksi kissaa.
 Nykyisin Kirsi Kinnunen vierailee Suomessa usein. Hän käy Rutalahden kylässä Joutsassa avustamassa omaishoitajasisartaan, joka pitää huolta sisarusten iäkkäästä isästä.
 Suomalainen luonto vetää häntä edelleen puoleensa: Päijänne on erityisen tärkeä, samoin mustikat ja sienet sekä pohjoisen valo, joka Rovaniemellä syntyneelle ja lapsuuden pohjoisessa asuneelle Kinnuselle on tärkeä. Hän pitääkin itseään "metsäläisenä".

Sarjakuvia Ranskassa riittää, mutta suomalaiset teokset herättävät silti kiinnostusta – kääntäjä Kirsi Kinnunen näkee syynä olevan rohkeuden rikkoa kaavoja