Summary: Kirkonkelloja saatetaan soittaa nykyään kännykän avustuksella. Etäohjausta tarvitaan, kun ollaan saattamassa vainajaa haudalle.

Aikana ennen radiota ja sähköistä viestintää kirkon kellot olivat tärkeä viestin kertoja vaaratilanteissa. Viime sodan aikana kelloilla saatettiin varoittaa ilmahyökkäyksistä.
 Ajan myötä kellojen äänistä on tullut juhlan, hautajaisten tai muitten kirkonmenojen merkki. Harva kuulee siinä mitään erityistä viestiä.
 – Mitä useampi kello kirkossa on, sen monimutkaisempia sanomia on mahdollista kelloilla viestittää. Hautajaisissa sen avulla voidaan kertoa vainajan sukupuoli ja ikä, kertoo suntio Mikko Kohonen Kangasalta.
 – Jos vainaja on mies, voidaan aloittaa isolla kellolla. Pienempi kello kertoo, että vainaja on nainen. Sen jälkeen muilla kelloilla voidaan ilmoittaa eletty ikä.
 Uusiakin viestejä on luotu. Helsingin seurakunta on iloinnut jääkiekon MM-mestaruudesta kelloviestin avulla.
 Kello voi ilmaista myös huolen. Niin tehtiin kun halutiin ilmaista myötätuntoa Aleppon uhreille Syyrian sodassa. Tempaus levisi ulkomaillekin yli 800:n kirkkoon. Siinä voimattomuuden tunnetta ilmaistiin mitä perinteisimmän viestivälineen eli kirkonkellojen avulla.
 Kirkonkellojen välittämää viestiä voi verrata modernin ajan liukkaaseen tekstiviestiin, mutta siinä missä digiajan viestintä on arkipäiväistä niin kellojen viestissä on juhlallista kuminaa ja jylyä.
 Kuulosuojat ovat tarpeen silloin kun suntio on tapulissa soittamassa kelloja. Kovin usein ei sinne tarvitse nousta.  Mauri Tikkamäki / Yle
 Äänen voima yllättää nykyihmisen. Kun seisoo Kangasalan kirkon tapulissa metrin päässä kelloista, niin tajuaa hyvin, että ääni voi kantaa kymmenien kilometrien päähän. Voi hyvin kuvitella, että pitäjän toisella laidalla niityllä aitaa korjaava maamies keskeyttää työnsä ja kuuntelee kellojen sanomaa. Ehkä hän alkaa valmistautua matkalle maalikyliin, kun siellä on jumalanpalvelus, hautajaiset tai häät.
 Tuo juhlava kumu hivelee maallistuneenkin ihmisen korvaa. Tai ehkä kirkon lähellä asuva voi ajatella toisinkin – onhan Kangasalan kirkon työntekijöille tullut toiveita, että ”eikö kelloja voisi soittaa vähän hiljempaa tai vähän myöhemmin".
 Kirjailijan kello soi korkeimmalta
 Kangasalan kirkko on kiveä ja puuta. Se valmistui 1776. Myöhemmin sitä on remontoitu muutamaankin otteeseen. Esimerkiksi vuonna 1782 kirkon torni kaatui. Uuden tornin rustaaminen kesti parikymmentä vuotta.
 Portaat ylös tapuliin ovat jyrkät. Tervantuoksuiset lankut näyttävät käsin veistetyiltä.
 Kangasalan kirkossa on kolme kelloa: iso, pieni ja Finnen kello, joka on korkeaäänisin. Sen on seurakunnalle vuonna 1934 lahjoittanut paikkakunnan oma poika, kirjailija  Jalmari Finne . Hänet tunnetaan muun muassa Kiljusten herrasväen seikkailuista.
 Kellot ovat arvokas osa kirkkoa. Tarina kertoo, että 1600-luvulla paikkakunnan kirkonkellot upotettiin piiloon ja turvaan paikallisen Ukkijärven pohjaan. Tuolloin elettiin isonvihan aikaa, jolloin venäläiset ryöstelivät näitä Ruotsin itäisempiä kolkkia. Kellojen aavemaista kumua voi vieläkin kuulla järven suunnasta, kertoo tarina.
 Kangasalan kirkon kellon kieli iskee kelloon vaijerin välityksellä. Vaijeri on kiinni sähkömoottorissa, jota voidaan ohjata automatiikan avulla.  Mauri Tikkamäki / Yle
 Etänä tai naruista nykimällä
 Suntio  Mikko Kohonen  nousee kirkon hengästyttävät rappuset vain harvoin, sillä kelloja hallitaan etänä. Tai naruista vetämällä. Näin on esimerkiksi toisaalla Kangasalla, Vehkajärven kirkolla.
 – Siellä soitto on täysin manuaalista, mutta soittonarut ylettävät alas saakka.
 – Mutta joissakin kirkoissa, esimerkiksi Valamon luostarissa kellojen soitto tapahtuu tornista kellotasanteelta ja nimenomaan naruja käyttäen, tietää suntio.
 Kangasalan kirkossa kellon kieleen tarvittava liike-energia siirtyy sähkömoottorista, josta liike välittyy teräsvaijerin avulla.
 – Kellot eivät siis liiku, vaan moottori nykäisee vaijeria, joka on kiinni kellon kielessa. Ensimmäisen iskun voima ja kosketus on voimakas. Muut iskut ovat jo hiukan lempeämpiä , kertoo Kohonen.
 Kirkonkelloon kirjoitettu teksti on vain niitten harvojen luettavissa, jotka nousevat kirkon jyrkät rappuset. Kellojen äänen toivotaan levittävän sanomaa.  Mauri Tikkamäki / Yle Tampere
 Viime kädessä vasara kädessä
 Askelia säästyy myös uuden automatiikan avulla.
 – Kännykällä voidaan ohjata soittolaitetta lähettämällä sille tekstiviesti, jolla kerrotaan mikä ohjelma halutaan soittaa. Tai voidaan soittaa puhelu ohjainlaitteelle, joka käynnistää ennalta-asetetun ohjelman, Kohonen kertoo.
 – Soittolaitteita on erilaisia valmistajasta riippuen. Sellainen on esimerkiksi seinälle kiinnitettävä keskusyksikkö, jossa on oma kosketusnäyttönsä. Vanhemmat käytössä olevat mallit muistuttavat pöytälaskinta.
 Korhosen mukaan yleisimmin etäohjausta tarvitaan, kun ollaan saattamassa vainajaa haudalle. Kellojen on soitava oikeaan aikaan.
 – Tiettyjen tapahtumien jälkeen loppusoitto tosin täytyy käydä soittamassa tapulissa. Silloin ovat kuulosuojaimet tarpeen.
 Entä onko olemassa valmiiksi ohjelmoituja ”kelloviestejä” normaalista poikkeavaa sanomaa varten?
 – Soitto-ohjelmat ovat yleisesti seurakunnan perinteiden mukaisia, joten niissä ei yleensä ole poikkeavia soittoja. Ainakin niiden viestien sisältämä tieto ja niitten opettaminen ihmisille olisi melko vaativaa.
 – Pelastustoimen aluehälyttimet ja muut viestintävälineet ovat tarkoituksenmukaisempia siihen tarkoitukseen, arvioi Kohonen.
 Entä jos nettiyhteys pätkii tai katkeaa kokonaan? Jos ei mikään muu auta, on tartuttava vaikka vasaraan.
 – Jos kellojärjestelmässä on jotain vikaa, niin silloin ennemmin jätetään soittamatta kuin käytettäisiin aikaa tilapäisratkaisuihin. Äärimmäisessä tilanteessa pitää soittaa itse omin käsin vasaralla tai kellonkielellä lyömällä.
 Nuotitkin olemassa
 Muutamallakin kellolla saa aikaan monimutkaisia kuvioita. Pitääkö suntion osata ulkoa soittokuvioita?
 – Ei tarvitse. Mutta kun niitä vuodesta toiseen kuuntelee, niin kyllä ne melko hyvin mieleen jäävät. Kangasalla kellojen soitoille on kyllä olemassa nuotit. Samoin Kuhmalahdella ja Vehkajärvellä on tapulissa kirjalliset ohjeet soittojen rytmeille ja lyöntijärjestyksille.
 Naruista veteleminen näyttää helpolta, mutta se vaatii harjoitusta kuten kaikki soittaminen.
 – Kun aikoinaan aloittelin suntiona, niin soitin Kuhmalahden kelloja ohjeen mukaisesti. Se meni mielestäni hyvin. Kohta joku kuitenkin kyseli, että kuka kelloja soitti, kun se kuulosti erilaiselta.
 Kellojen soitossa on siis ollut kullakin suntiolla oma käsialansa. Se on kuitenkin jäänyt, kun kone hoitaa soitot täsmällisesti ja aina samalla tavalla.
 Jo yli 100 kirkkoa eri puolilta Suomea soittaa kelloja Aleppon uhreille

Kirkon kellot ovat kauas kantava viestiväline, jolla voidaan kertoa vainajan ikä tai juhlistaa kiekkokultaa


Summary: Miltä elämä tuntuu silloin, kun ei mahdu kenenkään kertomuksiin, pohtii kirjailija Tommi Kinnunen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Meistä jokainen hahmottaa elämäänsä tarinoina. Jotkut niistä ovat pieniä ja kertovat, miten lapsena ajoimme polkupyörällä nokkospuskaan tai miten emme ikinä muista puolison henkilötunnuksen loppua silloin, kun sille olisi tarvetta.
 Toiset taas ovat isoja ja selittävät, miten selvisimme avioerosta tai lapsen kuolemasta. Me kerromme elämämme kulkua itsellemme sekä toisille niin monesti, kunnes tarinat ovat sujuvia ja menevät niin, kun elämä meidän mielestämme meni. Pahastumme, jos serkku kertoo sellaista versiota, josta meidät on unohdettu, vaikka varmasti olimme paikalla.
 Myös yhteisöt tarinoivat. Turkulaiset viittaavat vuoden 1827 paloon kuin se olisi tapahtunut eilen, ja kuusamolaisten puheet vievät vieläkin evakkoon. Suomalaisuus käsitetään usein selviämiseksi tilanteista, joihin muut ovat meidät johdattaneet, ja itsenäisyys hahmotetaan yhä talvi- ja jatkosodan kautta.
 Millaista on ollut elää, jos ei saanut tuntea yhteisöä takanaan, vaan joutui pitämään itseään toisten keskellä ainoana kaltaisenaan?
 Kuitenkaan kaikki  eivät päässeet mukaan yhteisiin kertomuksiin, vaan monen ihmisryhmän, historiaa ei ole kerrottu eikä usein edes tallennettu. Mistä on löytänyt samaistumiskohteen vammainen, sukupuoliseen vähemmistöön kuuluva tai suomalainen romani? Mistä haki viiteryhmän koltta? Millaista on ollut elää, jos ei saanut tuntea yhteisöä takanaan, vaan joutui pitämään itseään toisten keskellä ainoana kaltaisenaan? Vieläkin on transyhteisön turha etsiä tarinoitaan teatterien päänäyttämöiltä.
 Vähemmistöt, olivatpa ne millaisia vain, tavattiin vaieta kuoliaaksi. Toki joistakin teksteistä heitä löytyy: vuoden 1729 Loimaan piispantarkastuskertomuksessa epäiltiin  kuulovammaisen Liisa Jaakontyttären ehtoolliskelpoisuutta  ja monien sukujen tarinoissa vilahteli naisia, jotka elivät maatilan isännän roolissa ja ajoivat housut jalassa traktoria. He jäivät kuitenkin pitkään vain yksittäisiksi anekdooteiksi, eikä niistä muodostunut historiaa, jota vasten peilata itseään ja jonka vahvuuden voisi tuntea kannattelevan.
 Kun tiedotusvälineet keskittyvät Helsinkiin ja sanomalehdet karsivat aluetoimituksiaan, on juttujen tehdasasetuksena nykyään etelä.
 Media muokkaa  sitä, millaisena näemme maamme. Kun tiedotusvälineet keskittyvät Helsinkiin ja sanomalehdet karsivat aluetoimituksiaan, on juttujen tehdasasetuksena nykyään etelä. Muutama vuosi sitten eräs aikakauslehti listasi Suomen nykypäivän sankareita eikä löytänyt yhtäkään, joka olisi asunut Uudenmaan ulkopuolella. Vuonna 2016 heräteltiin hämmästystä sillä, että  kuudesta Finlandia-kandidaatista kolme asui Turussa . Olin itse yksi näistä kummajaisista. Se, että loput kolme asuivat pääkaupunkiseudulla, ei ylittänyt uutiskynnystä. Vuonna 2007 oululainen Finlandia-palkintodiktaattoriksi valittu toimittaja  Kaisu Mikkola  hätkäytti valitsemalla voittajaksi  oululaisen teoksen . Sen jälkeen diktaattorit on varmuuden vuoksi valittu pääkaupunkiseudulta.
 Pääkaupunkiympäristöstä on tullut normi ja artikkeleiden sanamuodoissa muuhun maahan viitataan maakuntana. Sen asukkaita haastatellaan juttuihin lähinnä vain silloin, kun uutisiin kaivataan eksoottista karvalakkipäätä edustamaan kansan ääntä.
 Niiden joukossa, jotka huomaavat pudonneensa pois Suomen tarinasta, alkaa syntyä vastakertomuksia, kuten vaikkapa nostalgista kaipuuta menneiden vuosikymmenien kuvitteelliseen yhtenäiskulttuuriin.
 Myös elokuvateollisuus  keskittyy Etelä-Suomeen. Valtaosa leffoista sekä sarjoista kuvataan siellä, ja TV-sarja  Sorjonen  herätti huomioni ihan vain siksi, että tapahtumapaikaksi oli yllättävästi valikoitunut Lappeenranta. Suomen 5,5 miljoonasta asukkaasta 3,8 miljoonaa asuu muualla kuin Uudellamaalla, mutta milloin viimeksi olen nähnyt elokuvan, joka sijoittuisi Vaasaan tai Imatralle? Yleisradion televisioimista ammattiteatteriesityksistä kai kaikki taltioitiin Helsingistä.
 Median keskittymisen vaikutuksesta valtaosa Suomesta marginalisoituu ja isotkin kaupungit esitetään sellaisina, joissa  Metsolat  voisi tapahtua. Kun näiden alueiden asukkaat eivät enää tunnista tarinoista itseään, syntyvät helposti syytteet Helsingin kuplasta ja Kallion hipstereistä. Niiden joukossa, jotka huomaavat pudonneensa pois Suomen tarinasta, alkaa syntyä vastakertomuksia, kuten vaikkapa nostalgista kaipuuta menneiden vuosikymmenien kuvitteelliseen yhtenäiskulttuuriin. Silloin kierre on valmis: yhteiskunnan yhteisistä kertomuksista pudonneet kaipaavat menneisyyden tarinoita, jotka aikoinaan sulkivat pois vähemmistöt.
 Keskittymiselle ei  kai kukaan mitään mahda, mutta silti kaipaisin medialta myös alueellisesti moniäänisempää puhetta. Kärsivällisyyttä se vaatii ja vaivaa nähdä etsiä muutakin tarinaa kuin sitä läheisintä. Siksi haastan median tuottamaan enemmän uutisia, henkilökuvia, sarjoja ja kuvareportaaseja, joissa asuinpaikka ei ihmistä määrittäisi. Lieksalaisella maitotilalla asuu karjatalouden lisäksi kiinnostavia ihmissuhdetarinoita ja Rovaniemeltä löytyy huippumuotia. Pertunmaalla on muutakin kuin Suomen suosituin ABC ja kajaanilaisessa teatterissa esitetään varmasti sellaista ohjelmistoa, jota kannattaisi välittää muidenkin nähtäväksi.
 Tommi Kinnunen
 Kirjoittaja on Kuusamossa syntynyt äidinkielen ja kirjallisuuden lehtori sekä kirjailija. Häntä kiinnostavat teatteri, remontointi ja nikkarointi. Hän on vakuuttunut, että ainoastaan Koillismaalla on oikean näköistä metsää.
 Aiheesta voi keskustella 08.09. klo 17.00 asti.
 Lue myös:
 Tommi Kinnusen kolumni: Jokainen meistä on yhtä jännittävää kuin kaurapuuro
 Jani Halmeen kolumni: Suomella menee hienosti – ja tätä menoa menee tulevaisuudessa vielä paremmin
 Pekka Seppäsen kolumni: Suomen äänekkäin populistinen ryhmittymä on perushelsinkiläiset

Tommi Kinnusen kolumni: Pääkaupunkiseudusta tuli median tarinoiden normi


Summary: Pelätyt aineet mullistavat mielenterveystyötä. Psykedeeleistä voidaan saada apua masennukseen ja traumoihin jo pian.

Johns Hopkinsin yliopisto Yhdysvalloissa tekee  maailman ensimmäisen kliinisen ihmiskokeen , jossa selvitetään, voisiko psilosybiininä tunnetulla psykedeelillä hoitaa anoreksian oireita.
 Psykedeelit ovat lyhyesti sanottuna  aistien vääristymiä ja hallusinaatioita aiheuttavia aineita . Psilosybiiniä esiintyy muun muassa golfkentillä ja laitumilla kasvavissa madonlakkisienissä.
 Psilosybiinin ja sitä sisältävien sienten omaehtoinen käyttö on kielletty  Suomen laissa , sillä ne luokitellaan huumausaineiksi. Sienten ja psilosybiinin käyttö tutkimuksen ulkopuolella on lailla kiellettyä myös tutkimusmaa Yhdysvalloissa, lukuunottamatta Denverin ja Oaklandin kaupunkeja, jotka dekriminalisoivat sienet tänä vuonna.
 Psilosybiinin hyödyntämistä lääketieteessä on tutkittu viime vuosina myös  masennuksen  ja alkoholismin yhteydessä. Muista psykedeeleistä on selvitetty muun muassa MDMA:n hyötyjä posttraumaattisen stressihäiriön (PTSD) hoidossa. MDMA on katukaupassa ekstaasina tunnetun huumeen puhdas muoto, ja se on sekä piriste että psykedeeli.
 Tutkimusten tuloksia on pidetty läpimurtoina. Aineista on löydetty lääkinnällistä hyötyä.  Vuonna 2018 esimerkiksi selvitettiin , että 66,2 prosenttia PTSD-potilaista, joita on hoidettu MDMA-avusteisella psykoterapialla, on saavuttanut remission. Se tarkoittaa sairauden elpymisvaihetta.
 Kuivattuja psilosybiinisieniä, jotka aiheuttavat aistiharhoja. vexedart / Alamy Stock Photo / AOP
 Myös Suomessa on pyritty käynnistämään tutkimusta, jonka tarkoituksena on selvittää, olisiko niin kutsuttujen taikasienten vaikuttavasta aineesta apua masennusoireisiin.
 Psykedeelien lääketieteellisiä hyötyjä tutkitaan siis yhä enemmän ja enemmän.  THL:n tutkimuksen mukaan  huumaavien sienten kokeilumäärät ovat Suomessa yli kymmenkertaistuneet 0,3 prosentista 3,3 prosenttiin vuosien 1992 ja 2018 välisenä aikana.
 Käyttö lisääntyy laittomuudesta huolimatta. Samalla jotkut lääkärit ja kansalaistoimijat peräänkuuluttavat aihepiirin ennakkoluulotonta käsittelyä.
 Ainoa laatuaan, oikea pioneeri
 Lääkäri  Antti Hupli  on ainoa suomalainen lääkäri, joka käy tällä hetkellä kansainvälistä koulutusta sekä psilosybiini- että MDMA-avusteiselle terapialle.
 – Maailman huippuyliopistojen tekemät tutkimukset aiheesta ovat hyviä ja perusteellisia, ja niiden perusteella asiaan kohdistuvaa mielenkiintoa on helppo ymmärtää, Hupli kertoo.
 Hupli toimii vuonna 2016 perustetun monialaisen Psykedeelitutkimusyhdistys ry:n (Psyty) hallituksessa. Psytyn tarkoitus on edistää psykedeeleihin liittyvää tieteellistä tutkimusta ja siihen perustuvan tiedon kansantajuista saatavuutta. Yhdistyksen hallitukseen ja aktiivijäestöön kuuluu erityisesti lääketieteen, psykologian ja sosiologian asiantuntijoita, ammattilaisia ja opiskelijoita.
 Psyty järjestää esimerkiksi lokakuussa Helsingissä seminaarin, jossa käsitellään MDMA-avusteista psykoterapiaa.
 – 40 vuotta vanha huumepropaganda elää edelleen vahvana. Se, että yhtäkkiä näistä huumeista olisikin potentiaalista hyötyä, ei mene ihan helposti perille, Hupli sanoo.
 Hupli on Suomessa MDMA:n lääkekäytön tutkimuksen pioneeri, ja hän on mukana syksyllä, mikäli tutkimukselle heltiää lupa. Suomessa tutkimusten etiikkaa arvioivat eettiset lautakunnat, jollaiselta MDMA-tutkimus vaatii hyväksynnän.
 Tutkimusta tehtäisiin Turun yliopistossa.
 Psilosybiinitutkimus on kohdannut Suomessa haasteita. Lupien kanssa on ollut tiukkaa. Suomi on pyrkinyt vuoden ajan liittymään mukaan monikansalliseen tutkimukseen, jossa selvitettäisiin psilosybiinin hyötyjä masennuksen hoidossa. Lupa on hylätty kahdesti.
 – Tämä, vaikka ei ole todettu vaarallisia haittoja, ja tulokset ovat olleet hyviä. Vaikuttaa jotenkin siltä, että aihe on niin tabu, ettei sitä anneta edes tutkia, Hupli sanoo.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin eettisen toimikunnan hallituksen puheenjohtaja  Sirkku Jyrkkiö  ei ota kantaa toimikuntien tekemiin yksittäisiin päätöksiin, mutta muistuttaa eettisen toimikunnan yleisistä tehtävistä. Toimikunnan tarkoituksena on pitää huolta tutkimuksiin osallistuvien potilaiden turvallisuudesta ja tutkimuksen korkeasta tasosta.
 Huplin mukaan MDMA:ta saatetaan hyödyntää lääkkeenä jo 2022, psilosybiiniä parhaassa tapauksessa muutamia vuosia myöhemmin.
 MDMA:n ja psykoterapian yhdistelmähoitoa on tutkittu jo ympäri maailman, muun muassa Yhdysvalloissa. Kuvassa hoitohuone, jossa potilaille annettiin yhdistelmähoitoa Boulderissa, Coloradossa. MAPS
 Reseptillä psykedeelejä ei saisi kotiin "missään tapauksessa", vaan kaikki käyttö tapahtuisi lääkäreiden valvomana kliinisessä sairaalahoidossa.
 Aineiden käyttöön omin päin sisältyy merkittäviä riskejä. Lääkeaineen on oltava puhdasta ja ainetta saavien tulee olla henkisesti hyvin valmisteltuja näihin kokemuksiin.  Lääkäri Antti Hupli
 MDMA-hoidoissa tulisi lisäksi olla aina mukana myös pätevä psykoterapeutti, sillä hoito olisi MDMA-avusteista psykoterapiaa. Psilosybiiniä annettaisin psilosybiiniavusteisessa terapiassa, jossa psykoterapeuttia ei tarvita, vaan paikalla on muita terveydenhuollon ammattilaisia, jotka on koulutettu terapeuteiksi.
 – Jarru on pidettävä päällä. Aineiden käyttöön omin päin sisältyy merkittäviä riskejä. Lääkeaineen on oltava puhdasta ja ainetta saavien tulee olla henkisesti hyvin valmisteltuja näihin kokemuksiin. Vähintään kaksi terapeuttia olisi aina läsnä, Hupli painottaa.
 Terveiden ihmisten parantamiseksi?
 Psykedeelisen sivistyksen liitto ry (Psysli) on yhdistys, joka verkkosivujensa mukaisesti "loihtii Suomeen tilaa käsitellä psykedeelejä vastuullisesti ja monipuolisesti". Liitto pyrkii edistämään psykedeelien vaikutusten, niin myönteisten kuin kielteistenkin, avoimempaa käsittelyä.
 Psyslin linjan voisi tiivistää seuraavaan: Ihmiset käyttävät päihteitä, olivat ne laittomia tai eivät, joten ajantasainen tutkittu tieto niiden vaikutuksista on tärkeää. Näin pystytään minimoimaan haitat. Psysli ei kuitenkaan keskity pelkästään haittojen minimointiin, vaan tuo esiin myös myönteisiä vaikutuksia.
 Psyslin varapuheenjohtaja  Henry Vistbacka  pitää psykedeelien lääkekäytön tutkimuksen yleistymistä erinomaisena asiana.
 – Tieteellinen tutkimus on lähtökohtaisesti positiivinen asia, etenkin kun sen kohteena ovat ongelmat, jotka vaivaavat monia ihmisiä. Työ on arvokasta, hän sanoo.
 Vistbacka on vapaaehtoisena mukana myös aiemmin mainitussa Psykedeelitutkimusyhdistyksessä, jossa hän toimii muun muassa tiedottamisen parissa.
 Psykedeelikulttuurin piirissä törmää tämän tästä seuraavanlaiseen fraasiin " The betterment of well people ", eli "terveiden ihmisten parantaminen". Tällä viitataan siihen, että psykedeeleistä voisivat hyötyä myös sellaiset ihmiset, joilla ei ole mitään diagnosoitua sairautta.
 Psykedeelisen sivistyksen liiton varapuheenjohtaja Henry Vistbacka toivoo, että päihteistä voisi puhua avoimemmin. "Kokeneempien ymmärrykseen perustuva tieto on arvokasta", hän sanoo. Nella Nuora / Yle
 – Nykyihminen on kasvokkain monenlaisten kriisien kanssa. Monilla on vaikeuksia hahmottaa, mistä löytäisi merkitystä elämälle, mihin käyttää rajallista aikaansa ja energiaansa tavalla, joka tuntuisi arvokkaalta. Monet psykedeelejä terapiassa tai omaehtoisesti käyttäneet kuvaavat kokemustensa ohjanneen pohtimaan näihin teemoihin liittyviä kysymyksiä, ja löytäneensä niihin tuoreita näkökulmia.
 Psysli ei aja aktiivisesti poliittisia muutoksia, mutta Vistbacka näkee nykytutkimuksen valossa, ettei nykyinen päihteidenkäytöstä rankaiseva linja toimi, vaan jopa pahentaa monia päihteisiin liittyviä ongelmia.
 – Pikemminkin kannattaisi pyrkiä tarjoamaan oikeaa tietoa ja luoda tilaa keskustelulle, tukea ja auttaa ihmisiä tekemään riskitietoisempia päätöksiä. Sama koskee päihteiden lisäksi muitakin riskialttiita aktiviteetteja, esimerkiksi vuorikiipeilyä ja surffausta. Riskien välttämiseksi kokeneempien ymmärrykseen perustuva tieto on arvokasta ja sitä on syytä olla saatavilla.
 Vistbackan mukaan kieltolaki on aiheuttanut vastareaktioita, jotka näkyvät esimerkiksi kannabiksen ympärillä. Kun vuosikymmeniä puhutaan lähes yksinomaan aineen kielteisistä puolista, alkavat positiiviset puolet käyttäjien keskuudessa ylikorostua. Ongelmia ei haluta tai edes osata nähdä.
 – Sitä mukaa, kun me yhteiskuntana hahmotamme rangaistusvetoisen päihdepolitiikan ongelmat, syntyy tilaa puhua aiheesta avoimemmin ja vivahteikkaammin, Vistbacka sanoo.
 Myöskään lääkäri Antti Hupli ei näe huumeiden vastaista sotaa järkevänä. Hän kannattaa päihdepolitiikkaa, jossa nyt käytöstä rankaisemiseen käytettävät resurssit ohjattaisiin ongelmien ennaltaehkäisyyn ja hoitoon.
 Samalla kannalla on jo  Maailman terveysjärjestö WHO ja Yhdistyneet kansakunnat (YK) . Myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL)  otti vuonna 2018 kantaa  huumeiden käytön dekriminalisoinnin puolesta. Lait muuttuvat kuitenkin hitaasti, jos ollenkaan.
 Psilosybiinisieniä amsterdamilaisessa terraariossa. "Taikasienet" julistettiin Alankomaissa pannaan kymmenisen vuotta sitten. Laki kuitenkin sallii maan alla kasvatettujen sienien syönnin, joten taikasienet on korvattu taikatryffeleillä. Reciprocity Images / Alamy Stock Photo / AOP
 Portugali dekriminalisoi kaikkien huumeiden käytön jo vuonna 2001. Kannabista on voinut jo pidempään käyttää useissa maissa lääkkeenä, rajatusti myös Suomessa. Viime vuosina kannabiksen viihdekäyttöä on vapautettu muun muassa Yhdysvalloissa ja Kanadassa.
 Huplin mukaan huumeiden käytön dekriminalisointia ei voitaisi toteuttaa hetkessä.
 – Dekriminalisointi vaatisi uudenlaista infrastruktuuria. Mihin apua tarvitsevat ohjataan, millä aikataululla hoitoa saa. Muutos vaatii aikaa, Hupli sanoo.
 Dumbo ja pinkit hallusinoidut elefantit
 Psyslin Henry Vistbackan mukaan psykedeeleistä on olemassa kaksi yleistä harhakäsitystä, jotka juontavat juurensa pitkälle.
 Ensimmäinen on se, että ihminen psykedeelin nauttimisen jälkeen lähinnä näkisi visuaalisesti "hassuja" ja "outoja" asioita. Hän muistelee Disneyn  Dumbo -elokuvan kohtausta, jossa Dumbo ja Timotei-hiiri juovat vahingossa samppanjalla terästettyä vettä ja alkavat hallusinoimaan pinkkejä elefantteja.
 – Monien mielikuva on, että psykedeelien nauttimisesta seuraa vain jännien värien näkemistä ja musiikin aistimista väreinä.
 – Visuaaliset elementit ovat yksi osa psykedeelien vaikutuksia, mutta niitä keskeisempää on mielestäni se, miten psykedeelit muuttavat ajattelu- ja tunneprosesseja. Tämä on keskeinen syy sille, että näitä aineita tutkitaan psykoterapian välineenä. Monissa mielenterveyshäiriöissä on keskeisenä ongelmana se, että ihmisen ajattelu- ja käyttäytymismallit ovat ikään kuin jumittuneet tietylle radalle. Tällöin omaa toimintaa on hankala muuttaa, Vistbacka pohtii.
 Toisena harhakäsityksenä Vistbacka mainitsee yleisen pelon siitä, että psykedeelit aiheuttaisivat automaattisesti psyykkisiä häiriöitä. Tämä ei Vistbackan mukaan pidä nykytutkimuksen (esim.  Pål-Ørjan Johansenin ja Teri Suzanne Krebsin tutkimus vuodelta 2015 ) valossa paikkansa.
 Kuvassa MDMA:ta, jonka hyötyjä posttraumaattisen stressihäiriön hoitoon tutkitaan aktiivisesti. MAPS
 – Mutta ei käsitys tietenkään ole aivan täysin tuulesta temmattu. Käytöstä voi seurata ongelmia, ja kokemukset voivat joskus olla traumaattisia, sillä psykedeelit herkistävät ihmistä. Jotkut olemassaolevat mielenterveysongelmat voivat pahentua, jos psykedeelejä käytetään huonossa ympäristössä.
 Vistbacka mainitsee myös, että monet alkavat myönteisten kokemustensa myötä pitää psykedeelejä kaiken parantavina ihmelääkkeinä. Jos jollekin on ollut psykedeeleistä hyötyä, se on hyvä asia, mutta tästä ei voi johtaa, että ne auttaisivat jokaista.
 Koulutuksessa voi halutessaan kokeilla psykedeeliä
 Kuten jutussa aiemmin todettiin, lääkäri Antti Hupli on ainoa lääkäri Suomessa, joka on tällä hetkellä kouluttautumassa sekä MDMA- että psilosybiiniavusteisen terapian antajaksi. Hänen lisäkseen on muutamia suomalaisia psykologeja, jotka käyvät kansainvälisiä koulutuksia.
 Koulutukset ovat yksityisten organisaatioiden ja lääkefirmojen järjestämiä. Hupli on mukana sekä mielenterveyteen erikoistuneen Compass Pathwayn että psykedeelitutkimukseen keskittyvän MAPS:n koulutuksissa. Opintoihin sisältyy muun muassa laajat taustamateriaalit, tentit, videoitujen terapiasessioiden katsominen sekä viikon intensiivikoulutus harjoituksineen.
 Pätevöitymisen yksi vaihe on läpikäydä itse sekä MDMA- että psilosybiinisessio. Niissä kokeillaan ainetta. Tähän ei pakoteta, mutta sitä suositellaan samaan tapaan kuin psykoterapeuteille perinteisesti suositellaan oman psykoterapiaprosessin läpikäymistä. Hupli on jo kokeillut psilosybiiniä Imperial Collegessa Lontoossa.
 MDMA olisi edessä vuodenvaihteen jälkeen Yhdysvalloissa. MDMA-koulutuksessa vapaaehtoisten koehenkilöiden sessiot kuvataan ja hoito arvioidaan, jonka jälkeen päätetään, onko Hupli pätevä antamaan MDMA-avusteista terapiaa yhteistyössä psykoterapeutin kanssa.
 Pätevöitymisen yksi vaihe on läpikäydä itse sekä MDMA- että psilosybiinisessio. Niissä kokeillaan ainetta. Hupli on jo kokeillut psilosybiiniä Imperial Collegessa Lontoossa.
 Kun Huplilta kysyy, miltä psilosybiinikokemus tuntui, hän hiljenee hetkeksi.
 – Kokemus oli sen verran henkilökohtainen, että en nyt lähde sitä koko Suomen kansalle avaamaan. Ehkä joku päivä sitten, Hupli sanoo.
 Voit keskustella aiheesta kello 22 saakka.
 Lue lisää :
 Uusi elämä ekstaasilla? Bilehuumeena tunnettu MDMA ja terapia paransivat Rachelin ja ehkä kohta myös monen muun amerikkalaisen
 Rakkaus ajoi 17-vuotiaan Hanna-Mari Kärjen kovien huumeiden maailmaan – hän kertoi tarinansa, ettei muiden tarvitsisi kulkea samaa polkua
 Tuhannen vuoden ikäisestä nyssykästä löytyi viittä huumekasvia ja välineitä niiden käyttämiseen
 Kolmikymppinen Jonna on huumeiden viihdekäyttäjä, joka toivoo huumeiden laillistamista – Asiantuntijan mielestä "viihdekäyttö" on liian myönteinen käsite

Psykedeeleistä etsitään apua mielenterveysongelmiin, mutta Suomessa erikoistumassa vasta yksi lääkäri – "Vanha huumepropaganda elää vahvana"


Summary: Brexit-puolueen kannatus on laskenut, koska konservatiivipuoluetta pidetään nyt tosiasiallisena brexit-puolueena.

Britanniassa pääministeripuolue konservatiivit on tuoreen mielipidemittauksen mukaan kasvattanut johtoaan työväenpuolueeseen, kirjoittaa Guardian.
 Pääministeri  Boris Johnsonin  brexit-suunnitelmat kokivat kuluneella viikolla kovia Britannian parlamentissa. Siitä huolimatta puolueen kannatus kohosi kolme prosenttiyksikköä 35 prosenttiin, kun työväenpuolueen kannatus tipahti aavistuksen 25 prosenttiin. Mielipidemittaus tehtiin 4.–6. syyskuuta.
 Brexit-puolueen kannatus laski. Vastaajista lähes puolet oli sitä mieltä, että konservatiiveista on nyt tullut tosiasiallinen brexit-puolue.
 Aiheesta lisää:
 Britannian työ- ja eläkeministeri eroaa tehtävästään ja konservatiivipuolueesta
 Britanniassa oikeuden ratkaisu: päätös parlamentin istuntotauosta on laillinen
 Britannian sopimuksettoman EU-eron pysäyttäminen etenee – parlamentin ylähuone hyväksyi brexit-lain
 Britannian pääministerin brexit-taipaleella lisää harmaita hiuksia – Nyt hallituksen jätti oma velipoika: "Uskollisuus perheelle ja kansallinen etu repivät minua eri suuntiin"

Guardian: Konservatiivipuolueen kannatus kasvoi Boris Johnsonin piinaviikosta huolimatta


Summary: Rauhanneuvotteluiden oli tarkoitus jatkua sunnuntaina Camp Davidissa Yhdysvalloissa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kertoo viestipalvelu Twitterissä, että hän keskeyttää käynnissä olleet rauhanneuvottelut äärijärjestö Talibanin kanssa. Trump perusteli päätöstään luottamuspulalla, sillä Taliban-liike on jatkanut iskujaan neuvotteluiden aikana.
 – Jos Taliban ei suostu tulitaukoon rauhanneuvotteluiden aikana, ei heillä varmastikaan ole valtaa neuvotella merkityksellistä rauhansopimusta, Trump kirjoittaa.
 Taliban-liike myönsi olleensa Kabulissa torstaina tehdyn pommi-iskun takana. Iskussa kuoli 11 ihmistä, mukaan lukien yksi Yhdysvaltojen sotilas.
 Yhdysvallat ja Taliban-liike olivat työstäneet rauhansopimusta, jonka toteutuminen olisi johtanut Yhdysvaltojen joukkojen vetäytymiseen Afganistanista.
 Alkuviikosta Yhdysvaltain Afganistanin erikoislähettiläs  Zalmay Khalilzad  sanoi, että Yhdysvallat ja Taliban-liike ovat periatteessa saavuttaneet neuvotteluratkaisun. Khalizad on kuitenkin palannut Qatariin ilmeisesti uusia neuvotteluja varten.
 Yhdysvaltojen edustajien, Taliban-johtajien ja Afganistanin presidentin oli määrä jatkaa neuvotteluita Camp Davidissa Yhdysvalloissa sunnuntaina.
 Lisää aiheesta:
 Afganistanissa tunnustellaan rauhaa väkivallan varjossa – Taliban-liike kiihdyttää iskujaan
 Jo toinen pommi-isku Kabulissa tällä viikolla – ainakin 12 ihmistä on kuollut ja yli 40 loukkaantunut autopommi-iskussa diplomaattialueelle
 Kabulissa ainakin 16 kuollut Talibanin tekemässä pommi-iskussa
 Yhdysvallat valmis viimeistelemään rauhanneuvottelut Talibanin kanssa – neuvottelut jatkuvat tällä viikolla

Trump ilmoitti keskeyttävänsä rauhanneuvottelut äärijärjestö Talibanin kanssa torstaisen pommi-iskun takia


Summary: Eroava työ- ja eläkeministeri Amber Rudd ei enää uskonut, että lähtö EU:sta sopimuksen kanssa olisi hallituksen tavoite.

Britannian työ- ja eläkeministeri  Amber Rudd  eroaa tehtävästään. Rudd kirjoittaa viestipalvelu Twitterissä, että hän ei voi katsoa vierestä, kun uskollisia konservatiivipuolueen jäseniä karkotetaan puolueesta.
 Samalla Rudd eroaa myös konservatiivipuolueesta. Rudd äänesti EU:hun jäämisen puolesta brexit-äänestyksessä vuonna 2016.
 Erokirjeessään Rudd sanoo Britannian pääministerille  Boris Johnsonille , että Rudd liittyi Johnsonin hallitukseen hyvässä uskossa.
 – Hyväksyin sopimuksettoman eron mahdollisuuden, koska sillä keinolla olisi paras mahdollisuus neuvotella uudesta sopimuksesta ennen lokakuun lopun eroa, Rudd kertoo.
 – En enää usko, että lähtö EU:sta sopimuksen kanssa on hallituksen päätavoite, Rudd toteaa.
 Pääministeri Johnson on sanonut, että Britannia lähtee EU:sta lokakuun lopussa joko sopimuksen kanssa tai ilman.
 Aiheesta lisää:
 Britanniassa oikeuden ratkaisu: päätös parlamentin istuntotauosta on laillinen
 Britannian sopimuksettoman EU-eron pysäyttäminen etenee – parlamentin ylähuone hyväksyi brexit-lain
 Britannian pääministerin brexit-taipaleella lisää harmaita hiuksia – Nyt hallituksen jätti oma velipoika: "Uskollisuus perheelle ja kansallinen etu repivät minua eri suuntiin"

Britannian työ- ja eläkeministeri eroaa tehtävästään ja konservatiivipuolueesta


Summary: Hirmumyrsky Dorian on Kanadan viranomaisten mukaan laantunut kategoriaan 1.

Hirmumyrsky Dorian jatkaa kohti Kanadan Nova Scotiaa ja on hitaasti heikentymässä.
 Kanadan hurrikaanikeskuksen meteorologi  Bob Robichaud  kertoo saaneensa aikaisemmin lauantaina tiedon Yhdysvaltain kansalliselta hurrikaanikeskukselta, että myrsky voimistuisi kategoriaan 2.
 Sittemmin tuulen nopeus on laantunut ja kanadalaisviranomaiset ovat ilmoittaneet Dorianin olevan kategorian 1 hirmumyrsky.
 Robichaud sanoo, että hän odottaa myrskyn iskeytyvän maihin Nova Scotiaan paikallista aikaa illalla. Hän jatkaa, että alueella on jo nyt kärsitty sähkökatkoista ja kaatuneista puista kovan tuulen takia, ja että rannikon tuntumassa on odotettavissa tulvimista kovan sateen myötä.
 Dorianin myrskyevakot hakevat suojaa Bahamasaarilla
 Dorianin Bahamasaarilla kodittomiksi jättämät ihmiset pyrkivät lauantaina lähtemään myrskyn pahiten runtelemilta saarilta. Suuntana oli joko maan pääkaupunki Nassau tai Yhdysvallat. Bahamasaarten pääministeri  Hubert Minnis  varoitti kuitenkin, ettei pääkaupungissa riitä tilaa kaikille, vaan ihmiset pyritään majoittamaan telttoihin ja tilapäissuojiin.
 Ainakin 43 ihmistä sai surmansa Dorianin ruhjoessa Bahamaa, mutta uhrimäärän uskotaan vielä kasvavan merkittävästi.
 Bahaman jälkeen hurrikaani on riepotellut laantuneella voimalla Yhdysvaltoja. Se muun muassa nostatti yli kaksimetrisen myrskyvuoksen Pohjois-Carolinan edustan saarilla.
 Aiheesta lisää:
 Hurrikaaniennusteesta syntyneen kiistan uusi käänne: Viranomainen alkoi tukea Trumpin virheellistä väittämää – meteorologit raivostuivat
 Kun lentokenttä muuttui myrskyäväksi mereksi – Ällistyttävä video Bahaman lentokentästä Dorian-hurrikaanin keskellä
 Heikentynyt Dorian nostattaa tulvia Yhdysvaltain itärannikolla – Bahamalla 70 000 ihmistä tarvitsee hätäapua

Hirmumyrky Dorian heikkenee edetessään pohjoiseen – iskeytyy Kanadaan lähitunteina


Summary: Ukrainassa on arvosteltu myönnytyksiä, joita vankeinvaihdossa tehtiin Venäjälle.

Ukrainan ja Venäjän välinen vankienvaihto on toteutunut. Molemmat maat vapauttivat 35 vankia.
 Vapautettuja venäläisiä todennäköisesti kuljettanut bussi oli valokuvaajien ja toimittajien mielenkiinnon kohteena Moskovan Vnukovon lentokentällä. Yuri Kochetkov / EPA
 Venäjän Ukrainaan luovuttamien vankien joukossa on muun muassa elokuvaohjaaja  Oleg Sentsov  ja 24 merimiestä, jotka otettiin kiinni Mustanmeren laivastoselkkauksen yhteydessä.
 Venäjä oli tuominnut Krimin miehitystä vastustaneen elokuvaohjaaja Sentsovin terrorismista 20 vuoden vankeuteen. Sentsovin kannattajien mukaan tuomio annettiin tekaistujen todisteiden perusteella.
 Krimiläinen elokuvaohjaaja Oleg Sentsov oikeudenkäynnissä Venäjällä 2015.  Valeri Matytsin / AOP
 Ukrainan vapauttamien vankien joukossa on puolestaan muun muassa  Volodymyr Tsemah , jota Hollannin syyttäjäviranomaiset ovat halunneet kuulustella MH17-matkustajalentokoneen alasampumisesta liittyen.
 Tsemah toimi vuonna 2014 separatistien ilmatorjunnan komentajana lähellä aluetta, josta malesialaisen matkustajakoneen tuhonnut ilmatorjuntaohjus tiettävästi ammuttiin. Turmassa kuoli 298 ihmistä. Hollannin hallitus sanoo olevansa pettynyt Ukrainan päätökseen vapauttaa Tsemah.
 Vapautettuja ukrainalaisia kuljettava lentokone Moskovan Vnukovon kentällä. Yuri Kochetkov / EPA
 "Tunteikkaita kohtaamisia lentokentällä"
 Vankienvaihto tapahtui samanaikaisilla lennoilla Moskovan ja Kiovan välillä. Kiovassa Boryspilin lentokentällä vapautettuja vankeja olivat vastaanottamassa presidentti  Volodymyr Zelenskyi , vapautettujen omaiset ja suuri joukko median edustajia.
 Kentällä nähtiin tunteikkaita kohtaamisia, kun omaiset halasivat palaavia vankeja.
 Presidentti Zelenskyi luonnehti vankienvaihtoa ensimmäiseksi etapiksi ja askeleeksi Venäjän ja Ukrainan vuoropuhelun palauttamisessa.

Moskovalaisen vankilan edestä lähti lauantaina kohti lentokentää busseja, joissa arveltiin olevan ukrainalaisvankeja. AOL/ Andrei Vasilyev
 Liennytyksen eleen toivotaan pohjustavan tulevia keskusteluja Itä-Ukrainan sodan umpisolmun avaamiseksi. Zelenskyi toivoi, että pian voitaisiin käydä keskusteluja niin sanotussa Normandian formaatissa, siis Venäjän, Ukrainan, Saksan ja Ranskan kesken.
 Vankienvaihto on myös sulka hattuun Ukrainan uudelle presidentille. Toisaalta Ukrainassa on myös kovasanaisesti arvosteltu myönnytyksiä, joita vankeinvaihdossa tehtiin Krimiä miehittävälle ja Itä-Ukrainan separatistialueita ylläpitävälle Venäjälle.
 Suunnitellusta vankienvaihdosta kerrottiin enimmäisen kerran jo viikko sitten, mutta tieto peruttiin myöhemmin.
 Lisää aiheesta:
 Presidentti Niinistö: Vankien vaihto Venäjän ja Ukrainan välillä tervetullut ensiaskel rauhanprosessissa

Ukraina ja Venäjä vaihtoivat vankeja – vapautettujen joukossa terrorismista tuomittu ohjaaja ja lentokoneen alasampumiseen liittyvä komentaja


Summary: Keskustan varapuheenjohtajaksi valittiin keskisuomalainen kansanedustaja Petri Honkonen.

Elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  on keskustan uusi puheenjohtaja. Kulmuni sai 1092, ja puolustusministeri  Antti Kaikkonen  829 ääntä.
 Puheessaan heti valinnan jälkeen Kulmuni julisti seuraavaksi tavoitteekseen vaalivoiton kuntavaaleissa 2021. Silloin ei riitä, että Kulmunin sanoin, keskusta on kymmenen prosentin puolue, vaan kannatus on saatava 20 prosentin tasolle.
 – Keskustalla on yksi tehtävä, nousta Suomen suurimmaksi puolueeksi, ja sen aion tehdä, Kulmuni tiivisti tavoitteensa Ylen haastattelussa.
 Yle on seurannut tässä jutussa keskustan ylimääräistä puoluekokousta koko päivän. Voit selata alta, mitä päivän mittaan on tapahtunut..
 Väistyvä puheenjohtaja  Juha Sipilä  on pitänyt jäähyväispuheensa. Sipilä kehotti nykyistä hallitusta pitämään kiinni edellisen hallituskauden kilpailukyvystä ja muistutti siitä, miten talouden "kakkua" ei kannata jakaa ennen kuin se on varmistettu.
 Sipilä luetteli edellisen hallituskauden saavutuksia, kuten työllisyys- ja talouskasvun, ja kertoi keskustan tehneen kaikkensa, että uudet työpaikat ja talouskasvu hyödyttäisivät tasaisesti koko Suomea. Näin ei kaikkien mielestä ole riittävästi käynyt.
 – Kaiken tuon jälkeen kuitenkin hävisimme vaalit – ja selvästi. Puolue ansaitsee nyt uuden johtajan. Mielikuvien maailmassa ja identiteettipolitiikan puristuksessa uuden alun hakeminen ei ole yksinkertaista. Silti rohkenen suositella, että Keskusta pohjaa politiikkansa aina vahvasti faktoihin, tosiasioihin, toivon ja uskon luomiseen sekä yhteistyön rakentamiseen, Sipilä sanoi.
 Seuraajalleen hän antoi vain pari ohjetta.
 - Vaikea on teitä opastaa, siksi annankin vain yhden neuvon: Älkää unohtako vahvaa asiatyötä ja osaamista sekä kuuntelemisen merkitystä, Sipilä sanoi.
 Oman puheenjohtajakautensa turbulensseista huolimatta Sipilä kertoi, ettei vaihtaisi tehtävästä päivääkään pois.
 Hän halusi kiittää erityisesti ihmisiä, jotka jaksoivat tulla vuodesta toiseen toreille ja turuille osoittamaan tukensa, kysymään kuulumisia ja rukoilemaan hänen puolestaan.
 Aamupäivällä kaksi ennakkosuosikkia, puolustusministeri  Antti Kaikkonen  sekä elinkeinoministeri  Katri Kulmuni   väittelivät  viimeisen kerran. Ehdolla on myös yrittäjä  Jari Tasanen
 Sipilän seuraajan nimi on kaikkea muuta kuin kiveen kirjoitettu. Sekä uusmaalaisen Kaikkosen että lappilaisen Kulmunin tukijoukkoihin on sironnut  runsaasti keskustalaisia .
 Kaikkosen tukijoukkoihin on ilmoittautunut muun muassa perhevapaalla oleva tiede- ja kulttuuriministeri  Annika Saarikko , Kulmunin tueksi taas keskustakonkareita, kuten  Seppo Kääriäinen  ja  Mauri Pekkarinen .
 Kaikista suomalaisista 25 prosenttia pitää Kulmunia, ja Kaikkosta 21 prosenttia parhaana vaihtoehtona keskustan puheenjohtajaksi, kertoi  Helsingin sanomat  perjantaina. Kaupungeissa Kaikkonen oli HS:n mukaan hitusen Kulmunia suositumpi.
 Uusi puheenjohtaja valitaan ylimääräisessä puoluekokouksessa, koska puheenjohtaja Juha Sipilä ilmoitti jättävänsä tehtävän kesken kauden puolueen eduskuntavaalitappion jälkeen. Seuraava varsinainen puoluekokous pidetään 2020 kesäkuussa.

Katri Kulmuni on keskustan uusi puheenjohtaja: "Nyt alkaa työt, keskusta ei voi olla 10 prosentin puolue" – Yle seurasi Kouvolan puoluekokousta


Summary: Iran lupaa päästää YK:n tarkastajat yhä maahan.

Iran on käynnistänyt kaksi uraanin rikastamiseen tarkoitettua sentrifugia, kertoo maan atomienergiajärjestön edustaja  Behrouz Kamalvandi.
 Päätöksen myötä Iran ottaa jälleen yhden askeleen pois ydinsopimuksesta. Iran solmi vuonna 2015 sopimuksen muun muassa Yhdysvaltojen kanssa. Sopimuksen allekirjoittajamaat luopuivat Iranin-vastaisista pakotteista, ja Iran sitoutui vastineeksi ajamaan alas ydinohjelmansa.
 Yhdysvallat on vetäytynyt sopimuksesta. Britannia, Ranska ja Saksa ovat käyneet neuvotteluja Iranin kanssa, jotta sopimus saataisiin pelastettua.
 Heinäkuussa Iran kertoi käynnistävänsä raskasvesireaktorinsa uudelleen. Toukokuussa Iran kertoi, että se ei enää noudata rajoituksia, jotka koskevat rikastettua uraania ja raskaan veden varastoja.
 Iranin mukaan kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n tarkastajilla olisi kuitenkin yhä pääsy maahan.
 Adrian Darya 1 -tankkeri edelleen kiistakapulana
 Iranin ja Yhdysvaltojen välejä kiristää myös öljytankkeri Adrian Darya 1, joka ennen tunnettiin nimellä Grace 1. Kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  tviittasi perjantain ja lauantain vastaisena yönä Suomen aikaa satelliittikuvan tankkerista lähellä Tartus-nimisen kaupungin satamaa.
 – Ne, jotka sanoivat, ettei Adrian Darya-1 ollut matkalla Syyriaan, kieltävät tosiasiat. Teheranin mielestä on tärkeämpää rahoittaa tappavaa (Syyrian presidentin Bashar al-)Assadin hallintoa kuin huolehtia omista kansalaisistaan. Voimme keskustella, mutta Iranin pakotteita ei helpoteta ennen kuin se lopettaa valehtelun ja terrorin levittämisen, tviitissä lukee.
 Mitään vahvistusta siitä, että Adrian Darya 1 olisi tyhjentämässä öljylastiaan, ei kuitenkaan ole. Middle East Eye -uutissivusto kertoo nimettömiin lähteisiin nojaten, että yli puolet lastista olisi tyhjennetty myöhään torstaina paikallista aikaa.
 Tankkeria pidettiin kiinni kuuden viikon ajan Gibraltarilla, koska sen epäiltiin vievän öljyä Syyriaan. Tämä olisi Euroopan unionin Syyria-pakotteiden vastaista. Tankkeri vapautettiin elokuussa, kun Gibraltar sai kirjalliset vakuudet siitä, ettei tankkeri ole matkalla EU:n pakotteiden kohteena olevaan maahan. Iran kuitenkin myöhemmin kielsi tehneensä mitään lupauksia tankkerin päämäärästä.
 Lue myös:
 Israelin pääministeri tyrmää Yhdysvaltain ja Iranin suhteiden liennytysyrityksen: "Ei ole neuvottelujen aika"
 Iran on ilmoittanut jälleen rikkovansa vuoden 2015 ydinsopimusta – aikoo lisätä uraanin rikastuksessa tarvittavien sentrifugien määrää

Iran kiihdyttää uraanin rikastamistaan


Summary: Kun suomalainen päättää haluta puuveistoksen, hän tilaa taiteilijalta karhuhahmon.

Ulla Haglundin  kotipiha Kruunupyyn Alavetelissä kertoo tulijalle heti, että kyseessä on taiteilijan työtila. Aurinkoisella pihalla paistattelee valmiita ja keskeneräisiä puisia eläinveistoksia siellä täällä. Joukkoon mahtuu myös ihmishahmoja. Eniten näkyy kuitenkin karhuja.
 – Ehkä viidestä soitosta neljässä tilataan karhuveistos. Suomalaiset tykkää karhuista.
 Ulla Haglund on pohtinut suomalaisten karhurakkautta. Ehkä asiakkaat ovat nähneet naapurin pihalla karhuveistoksen ja haluavat sitten samanlaisen. Saattaahan olla, että mielessä ovat muinaiset uskomukset karhusta suomalaisena pyhänä eläimenä, suojelijana.
 – Onhan karhu söpö tietysti. Mutta tykkäisin kyllä tehdä muutakin. Taiteilijan pitää kehittyä ja mennä eteenpäin kohti uusia haasteita.
 Onneksi taiteilija on sellaisia saanutkin. Häneltä on tilattu näköisveistos Strömsön kokki Michael Björklundista. Patsas on valmis ja lähdössä ilahduttamaan ravintola-asiakkaita Ahvenanmaalle.
 Nyt työn alla on suuri ja kuninkaallinen teos.
 – Kokkolan kaupunki täyttää ensi vuonna 400 vuotta. Pohjola Nordenin paikallinen osasto on tilannut minulta veistoksen kaupungin perustajakuninkaasta Kustaa II Aadolfista. Teos on todella suuri ja vielä kesken.
 Kuningas Kustaa II Aadolf siirtyy valmistuttuaan Haglundin pihalta Kokkolan kaupunginsalmen varteen, kaupungintalon taakse. Siellä se muistuttaa kaupunkilaisia siitä, että Kustaa Aadolf perusti kaupungin vuonna 1620 eli 400 vuotta sitten.  Ville Viitamäki / Yle
 Kipinä syttyi kisoissa
 Vielä neljä vuotta sitten Ulla Haglund teki huonekalupuusepän töitä.  Puunveiston SM-kisat  Ähtärissä muuttivat kuitenkin kaiken. Siellä työstettiin puuta ja tehtiin taidetta moottorisahalla.
 – Mä niin ihastuin tähän lajiin. Se, että voi saada näin hienoa työtä aikaiseksi ihan tämmöisellä moottorisahalla eli kömpelöllä työvälineellä. Se minua kiehtoi!
 Ulla Haglund etsi heti kotiin tultuaan käsiinsä miehen moottorisahan. Mies hiukan hämmästeli vaimonsa innostusta, mutta neuvoi, että "narusta vedetään, eikä kärkeä saa käyttää". Niillä ohjeilla Ulla Haglund alkoi sahata.
 – Mies tuli hetken päästä katsomaan ja hämmästyi, että "sähän olet tehnyt karhun!". Minä sanoin, että niinhän minä sanoin, nauraa sittemmin varmasti kymmeniä karhuja veistänyt taiteilija.
 Ulla Haglund muistelee, että kun hän aloitti työt moottorisahalla neljä vuotta sitten, suurin monikiloinen saha tuntui todella painavalta. Nyt siihenkin on tottunut. Voimaa on tullut lisää. Ville Viitamäki / Yle
 Muutaman karhuveistoksen jälkeen taiteilija meni moottorisahalla veistämisen kurssille. Oppi meni perille, koska heti seuraavana vuonna alan vasta aloittanut Haglund menestyi lajin SM-kisoissa. Hän sai  pikasahauskisassa  toisen sijan.
 Seuraavina vuosina on tullut  SM-kisan  kolmas sija, kunniamaininta ja pikasahauskisan voitto. Haglund ei kuitenkaan koe, että pikasahaus olisi hänen mieluisin lajinsa.
 – Siinä pitää kolmessa tunnissa tehdä valmista. Hiki tulee, eikä lopputulos ole niin viimeistelty kuin haluaisin.
 Saavutus on jo sekin, että Ulla Haglund on tällä hetkellä ainoa SM-kisoissa menestystä niittänyt naissahaaja. Kisoihin osallistuu kyllä toisinaan muitakin naisia, mutta toistaiseksi menestystä ei heille ole siunaantunut.
 Mikäs se muukaan suomalaisia miellyttäisi kuin karhuveistos. Ulla Haglund tekee nalleistaan yleensä hyväntuulisia veikkoja. Tumma pinta syntyy polttamisen ja terva-öljyseoksen avulla. Ville Viitamäki / Yle
 Puisto täynnä eläimiä
 Ihmisen mittaisen puunrungon huipusta alkaa melko nopeasti tulla esiin karhun kasvot, kun Ulla Haglund ottaa käteensä sahan.
 Puusta poistetaan ensiksi ne palat, jotka eivät ole karhua. Sitten kevyemmällä sahalla alkaa yksityiskohtien hahmottelu. Karhun valmistus aina pintakäsittelyä myöten vie yleensä kolme päivää.
 Taiteilija saattaa ensin hahmotella työn paperille. Piirtäminen on tuttu työskentelytapa taidekoulun käyneelle Haglundille. Malli voi löytyä myös valokuvasta, jonka asiakas lähettää. Parasta on, jos asiakas antaa vapaat kädet.
 Työn alla on edelleen paljon karhuja, sillä asiakkailta satelee nyt tilauksia tiuhaan tahtiin. Karhut tuovat siis leipää pöytään, vaikka haaveena olisi tehdä myös paljon muuta. Mielessä on esimerkiksi oma veistospuisto.
 – Paikka on vielä haussa. Puistossa olisi siellä täällä erilaisia eläimiä pilkistämässä. Lapsille voisi olla vaikka tehtävärata.
 Taiteilijan työkalut. Projekti alkaa isolla sahalla ja päätyy carving-laippaiseen viimeistelysahaan. Myös talttoja käytetään. Ville Viitamäki / Yle
 Kanadassa Haglund näki pihoilla puusta veistettyjä huonekaluja, joihin oli taituroitu eläimiä ja lintuja. Taiteilija tekisi sellaisia mielellään, mutta epäilee, että suomalaiset ovat liian ihastuneita muovisiin puutarhahuonekaluihinsa.
 Moniin kisoihin ja veistotapahtumiin osallistunut naisveistäjä on saanut mediassa paljon huomiota. Se taas on tuonut uusia asiakkaita. Kysymykseen työllä rikastumisesta Haglund naurahtaa:
 – Tämä on rikasta elämää, mutta ei rahallisesti.
 Ulla Haglundin töitä on myös ITE-museossa  Kokkolassa . Niissä töissä on mukana sanoma. Esimerkiksi Haglundin veistämä yksirintainen nainen on sairastanut rintasyövän. Sellaisia töitä alaveteliläisveistäjä tekisi mielellään lisää.
 Kaikki ideat ja ajatukset eivät synny yksin taiteilijan päässä. Myös puu puhuu ja sen oksanpaikat sekä halkeamat.
 – Tarkoitus oli äsken veistää tavallinen nalle, mutta kun ryhdyin työhön, huomasin että nallen sylissä on selvästi jotain. Nyt siihen syntyy toinen karhu. Teos onkin pientä karhua sylissään pitävä iso karhu.
 Karhun pää on muotoutumassa pölkystä viimeistelysahan avulla. Työn alla oleva nalle alkoi selvästi muistuttaa urospuolista karhua, vaikka taiteilijalla ei etukäteen ollut sukupuolesta erityistä ajatusta. Ville Viitamäki / Yle

Haaveissa veistospuisto ja kantaaottava taide, mutta karhuveistokset tuovat leivän pöytään – Ulla Haglund on Suomen ainoa moottorisahaveistoksia ammatikseen tekevä nainen


Summary: Ilmastonmuutos pakottaa riisinviljelijöitä luopumaan elinkeinostaan. Riisin tilalle on tullut kahvi, mutta moni tekee jo uusia varasuunnitelmia.

DAK LAK, VIETNAM  Aurinko porottaa korkealta Keski-Vietnamin ylängöllä. Kapeita hiekkateitä ympäröivillä pelloilla kasvaa kahvipensaita, cashewpuita ja mustapippuriköynnöksiä.
 Vielä kymmenen vuotta sitten nämä olivat riisipeltoja. Vesi valui ympäröiviltä vuorilta säännöllisesti alas laaksoon ja kasteli pellot.
 Sitten sateet vähenivät, ja riisisadot jäivät vuosi vuodelta laihemmiksi.
 – Vettä ei riittänyt pelloille eikä juomavedeksi. Pihakaivo kuivui, ja jouduimme hakemaan vettä kylän kaivosta puolen tunnin kävelymatkan päästä, kertoo  Le Thi Thuan , maanviljelijä ja neljän lapsen äiti.
 – Lapseni olivat silloin pieniä. Pelkäsin heidän kuolevan nälkään, Thuan sanoo. Hän esiintyy jutussa vietnamilaiseen tapaan etunimellään.
 Thuan oli viljellyt riisiä koko elämänsä, mutta perinteisestä elinkeinosta oli pakko luopua.
 Kylän maatalousneuvoja kertoi Thuanille ja hänen miehelleen, että kahvipensaita kasvattamalla voisi päästä uuteen alkuun.
 Niinpä perhe ryhtyi opettelemaan kahvinviljelyn alkeita.
 Keski-Vietnamin ylänköalue on kuivunut niin pahasti, ettei riisi enää kasva siellä. Katariina Salmi
 Thuanin perheen tarina  on Vietnamissa tavallinen.
 Vietnam on yksi niistä maista, joihin ilmastonmuutoksen vaikutukset iskevät kaikkein rajuimmin: merenpinta nousee, äärimmäiset sääilmiöt kuten myrskyt ja tulvat voimistuvat ja kuivuus lisääntyy.
 Kaakkois-Aasiassa sijaitseva Vietnam on pinta-alaltaan suunnilleen Suomen kokoinen, mutta asukkaita siellä on yli 95 miljoonaa. Tiiviisti asutussa maassa luonnonkatastrofit voivat tehdä pahaa jälkeä.
 Iso riskitekijä on yli 3 000 kilometrin mittainen rantaviiva. Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC on listannut Vietnamin yhdeksi maailman kolmesta haavoittuvimmasta alueesta, kun merenpinta todennäköisesti nousee entisestään.
 Leena Luotio / Yle
 Suuri ongelma on se, että Vietnamille tärkeä viljelykasvi riisi tarvitsee paljon kosteutta ja on erityisen altis ilmastonmuutoksen vaikutuksille.
 Maatalous työllistää noin 45 prosenttia Vietnamin työvoimasta, ja suurin osa maanviljelijöistä saa elantonsa riisistä. Vietnam on maailman viidenneksi suurin riisin tuottaja ja Thaimaan jälkeen toiseksi suurin riisin viejä.
 Vuosi 2016 oli monille Vietnamin riisinviljelijöille kohtalokas. Silloin myrskyt, kuivuus ja tulvat tuhosivat yli 100 000 hehtaaria riisiviljelmiä eri puolilla maata. Taustalla oli sääilmiö El Niño, jolla tarkoitetaan merivirtojen ajoittaista muuttumista Tyynellämerellä.
 Riisintuotanto laski 800 000 tonnilla, mikä vaaransi yli miljoonan ihmisen ruokaturvan.
  Le Thi Thuanin lapset Duc (vas.) ja Cuong käyvät koulua kodin lähellä. Kaksi vanhinta lasta on jo muuttanut pois kotoa. Katariina Salmi
 Kylä, jossa Le Thi Thuanin perhe asuu,  on noin 15 000 asukkaan Ea Pal Dak Lakin maakunnassa. Suurin osa asukkaista on ollut aiemmin riisinviljelijöitä.
 Kun vesipula iski seudulle, paikalliset viranomaiset alkoivat rohkaista viljelijöitä siirtymään riisistä muihin viljelykasveihin.
 – Kahvi kestää riisiä paremmin kuivuutta, ja tiesimme ennestään sen menestyvän tällä alueella, kertoo maanviljelykseen erikoistunut virkamies  Nguyen Hoach .
 Kahvinviljely alkoi Vietnamissa jo 1850-luvulla, kun ranskalaiset toivat maahan ensimmäiset kahvipensaat. Tuotanto on keskittynyt juuri tänne Keski-Vietnamin ylängöille.
 Niinpä myös Le Thi Thuanin perhe päätti istuttaa entisille riisipelloille kahvipensaita.
 – Kahvin kasvattaminen on täysin erilaista kuin riisinviljely, joten kaikki piti opetella uudelleen, Thuan kertoo.
 – Onneksi viranomaiset neuvoivat käytännön asioissa kuten lannoittamisessa ja kastelussa.
 Thuanin perhe kasvattaa robusta-lajiketta, joka on maultaan voimakkaampi ja kitkerämpi kuin Suomessa yleisemmin juotu arabica-kahvi.
 Robusta kestää arabicaa paremmin kuumuutta.
 Keski-Vietnamin ylängöllä kasvatettu robusta-kahvilajike kestää melko hyvin kuumaa ja kuivaa ilmastoa. Katariina Salmi
 Vaikka riisinviljelystä luopuminen  vaikutti aluksi katastrofilta, kahviin siirtyminen on nostanut monen Dak Lakin alueen maanviljelijän elintasoa.
 Kahvi menee nimittäin nyt kaupaksi riisiä paremmin.
 Vuonna 2015 vietnamilainen kulutti keskimäärin 1,38 kiloa kahvia vuodessa, mikä oli lähes kilon enemmän kuin vuonna 2005. Kulutuksen ennustetaan nousevan vuoteen 2021 mennessä 2,6 kiloon.
 Le Thi Thuanin perheen tulot kasvoivat kahvinviljelyyn siirtymisen seurauksena niin paljon, että he pystyivät rakentamaan kivitalon entisen bambusta rakennetun talon tilalle. Pihalle he rakensivat uuden, entistä syvemmän kaivon.
 Muiden alueen viljelijöiden kokemukset ovat samantapaisia.
 Maanviljelijä Thanh Duong kertoo tulojensa viisinkertaistuneen kahvin viljelyyn siirtymisen jälkeen. Katariina Salmi
 Läheisellä pellolla kahviviljelmiään kasteleva 30-vuotias  Thanh Duong  kertoo olevansa erittäin tyytyväinen päätökseen vaihtaa riisinviljely kahviin.
 – Tuloni ovat viisinkertaistuneet muutamassa vuodessa. Minulla on ollut varaa ostaa televisio, jääkaappi ja moottoripyörä, Duong sanoo.
 Toinen paikallinen maanviljelijä, kolmen aikuisen lapsen isä  Van Hoang , kertoo kahvinviljelyn olevan riisinviljelyä kevyempää työtä.
 – Kahvia ei tarvitse lannoittaa eikä kastella niin paljon kuin riisiä. Olen jo melko vanha, joten muutos oli minulle helpotus, hän sanoo.
 Maanviljelijä Van Hoang pitää kahvipensaiden kasvatusta riisinviljelyä kevyempänä työnä. Katariina Salmi
 Merkittävä syy kahvinjuonnin lisääntymiselle  on Vietnamin nopea kaupungistuminen ja sen myötä tapahtunut kahvilakulttuurin yleistyminen.
 Maan suurimmalla kahvilaketjulla, vuonna 2002 perustetulla Highlands Coffeella, on jo 230 kahvilaa eri puolilla Vietnamia. Ketju teki vuonna 2017 voittoa yli 48 miljoonaa euroa.
 Etenkin suurkaupungeissa kahvinjuonti on korvaamassa perinteistä teenjuontikulttuuria.
 Myös ihmisten ruokatottumusten ennustetaan ennen pitkää muuttuvan.
 Monissa rikkaissa Aasian maissa, joissa kaupungistuminen on pitkällä, riisin syönti vähenee. Esimerkiksi japanilaiset syövät vuodessa puolet vähemmän riisiä henkeä kohden kuin vielä viisikymmentä vuotta sitten.
 Vehnän, maitotuotteiden, lihan ja kalan syönti keskiluokkaistuneissa Aasian maissa sen sijaan yleistyy – japanilaisten lisäksi muun muassa taiwanilaiset, hongkongilaiset ja eteläkorealaiset syövät yhä länsimaisemmin.
 Vietnam on yksi maailman nopeimmin kasvavista talouksista: vuosittainen kasvu on yli kuusi prosenttia. Vaikka riisi kuuluu vielä erottamattomana osana maan ruokakulttuuriin, tilanteen ennustetaan muuttuvan.
 Vietnamilaisista noin 35 prosenttia asuu kaupungeissa, ja osuuden ennustetaan nousevan 45 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Ho Chi Minhin metropolialueella asuu noin 14 miljoonaa ihmistä. Katariina Salmi
 Vaurastumisella on tietenkin myös merkittäviä ilmastovaikutuksia. Kun yhä useammalla on varaa ostaa skootteri ja jääkaappi ja syödä yhä enemmän lihaa, hiilidioksidipäästöt asukasta kohden kasvavat.
 Vietnamin kasvihuonekaasupäästöjen odotetaan kolmikertaistuvan vuosina 2020–2030.
 Dak Lakin maanviljelijöiden saama koulutus  kahvinviljelyyn on yksi esimerkki siitä, miten Vietnam pyrkii sopeutumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin.
 Ongelmia yritetään ratkaista myös valtakunnallisella tasolla. Hallitus on perustanut ilmastonmuutoksen vaikutuksia selvittävän komitean, jonka yhtenä tehtävänä on tutkia, miten maataloutta voisi auttaa sopeutumaan tulossa oleviin muutoksiin.
 Vietnamin keskiosissa riisinviljelyä on korvattu kahvilla, hedelmäpuilla ja viiniköynnöksillä. Vuoristoalueilla on alettu suosia peltometsäviljelyä, jossa puunkasvatus yhdistetään ruuantuotantoon. Peltometsäviljely on ympäristöystävällinen maankäyttömuoto, joka hillitsee eroosiota.
 Kahviviljelmien lisäksi Le Thi Thuanin perheellä on muutama lehmä sekä kanoja. Katariina Salmi
 Erityisen haavoittuva alue on Mekongjoen suisto, joka tunnetaan lisänimellä "Vietnamin riisikulho", sillä alueella tuotetaan puolet maan riisistä.
 Merenpinnan nousu ja lisääntyneet tulvat ovat jo tehneet suistoalueen maaperästä paikoin liian suolaista riisin kasvatukselle.
 Ilmaston lämpenemisen lisäksi Mekongjoen aluetta rasittavat padot. Joki on valjastettu sähköntuotantoon useiden kymmenien patojen avulla, ja lisää on suunnitteilla. Padot sotkevat joelle ominaista tulvarytmiä ja estävät ravinteiden kulkua suistoalueelle.
 Kahvi tai viiniköynnökset eivät jokisuistossa menesty, mutta sen sijaan moni viljelijä on siirtynyt katkarapujen kasvatuksen.
 Parhaillaan alueella kokeillaan katkarapujen kasvatusta mangrovemetsissä. Näin metsät säilyvät hiilinieluina ja ravut pysyvät terveempinä.
 Juuri tällaisia kokeiluja nostetaan mielellään kansainvälisiksi menestystarinoiksi. Muun muassa YK:n ruokajärjestö FAO kiittää Vietnamia ilmastoälykkään maatalouden kehittämisestä.
 Mutta mitä tapahtuu, kun  ilmasto lämpenee entisestään? Kahvikin tarvitsee sopivasti kosteutta eikä pidä liian kuumasta.
 Lämpenevä ilmasto lisää kahvitauteja kuten kahvipensasta näivettävää kahviruostetta. Se on sienitauti, joka vuonna 2012 tuhosi 85 prosenttia merkittävän kahvintuottajamaan, Guatemalan, kahvisadosta.
 Myös kahvipensaita tuhoava kahvikuoriainen viihtyy lämpimässä, ja sitä on viime vuosina tavattu yhä korkeammilla vuoristoalueilla.
 Maailman kahvisadon onkin ennustettu puolittuvan ilmaston lämpenemisen takia vuoteen 2050 mennessä. Villinä kasvavan kahvin ennustetaan kuolevan sukupuuttoon vuoteen 2080 mennessä.
 Vietnamissa kasvatettu robusta-lajike kestää korkeampia lämpötiloja kuin yleisempi arabica, mutta sekin tarvitsee suhteellisen tasaiset sääolosuhteet menestyäkseen.
 Dak Lakin maanviljelijät ovat tietoisia kahvinviljelyn tulevaisuuden epävarmuudesta.
 Siksi monella on jo varasuunnitelma: jos kahvikaan ei enää menesty, siirrytään hedelmiin.
 – Olemme kuulleet, että appelsiini, mango, pomelo ja litsiluumu pärjäävät vielä kuumemmassa ja kuivemmassa ilmastossa kuin kahvi, Van Hoang sanoo.
 Yksi asia näyttää silti selvältä. Dak Lakin alueen maanviljelijät toivovat lastensa tekevän tulevaisuudessa jotakin muuta kuin viljelevän maata.
 Ea Palin kylä tyhjenee vähitellen nuorista, sillä maanviljelyksen tulevaisuus alueella on epävarma. Jäljelle jäävät vanhukset. Katariina Salmi
 Van Hoang on halunnut tarjota kaikille kolmelle lapselleen mahdollisuuden korkeakoulutukseen. Yksi lapsista on nykyään eläinlääkäri, toinen farmaseutti ja kolmas insinööri.
 Myöskään Le Thi Thuan ja hänen miehensä eivät ole kannustaneet yhtäkään lapsistaan jatkamaan maanviljelijän ammatissa. Kaksi vanhinta lasta on jo muuttanut läheisiin kaupunkeihin ja työskentelee siellä tehtaissa.
 – Haluamme, että lapset hankkivat ammatit, jotka eivät ole riippuvaisia säätiloista, Thuan sanoo.
 – Minä ja mieheni emme osaa muuta kuin viljellä maata. Me olemme kiinni näissä pelloissa. Mutta lapsille toivon varmempaa ja turvallisempaa elämää.
 Lähteet:
 Juttua varten on haastateltu Ho Chi Minhin Fulbright-yliopiston ilmastotutkijaa, tohtori Le Viet Phuta.
 Ulkoministeriö: Vietnamin talous kasvaa – ympäristökestävillä ratkaisuilla ja terveyspalveluilla kysyntää
 The Guardian: Climate change blamed for severe drought hitting Vietnam's coffee crops
 The Guardian: Coffee and climate: changing the future one cup at a time
 The Guardian: Global warming is intensifying El Niño weather
 The Independent: How climate change is triggering a migrant crisis in Vietnam
 YK:n video: Vietnam: Climate change threatens rice production
 YK:n maatalous- ja ruokajärjestön FAO:n raportti: FAO strengthens resilience of Vietnamese farmers through EU funded project
 Iltalehti: Merenpinnan nousu, suolaantuminen, kuivuusjaksot, hirmumyrskyt... -ilmastonmuutos riepottelee Vietnamia
 Yle Uutiset: 7 polttopistettä – näillä alueilla ilmastonmuutos on voimakkainta

Kun riisipellot kuivuivat, Thuan pelkäsi lastensa kuolevan nälkään – kahvinviljelyyn siirtyminen pelasti perheen


Summary: Ammattiliittojen pitää etsiä ratkaisua, joka mahdollistaa Postin pärjäämisen kilpailussa, Rinne sanoi. Hänen mukaansa Suomi alkaa pian siirtyä kohti Ruotsin mallista palkkatukea.

Valtion kokonaan omistaman Postin työntekijöiden palkkoja ei leikata, sanoi pääministeri  Antti Rinne  (sd.)  Yle TV1:n Ykkösaamussa lauantaina .
 Hän kritisoi voimakkaasti Postin johdon toimintaa. Postin johto nauttii vielä Rinteen mukaan omistajan luottamusta, mutta se riippuu siitä, miten postin palkkakiista hoidetaan.
 – Emme tule hyväksymään ihmisten palkanalennuksia, Rinne linjasi Ykkösaamussa.
 – Vuosia on Postin sisällä jatkunut tilanne, jossa porukkaa pistetään pellolle, vaaditaan palkkojen alentamista, haetaan keinoja joilla voidaan sitä hyvin pienestä tulosta, jota postilaisille maksetaan kuukaudessa palkkaa, vielä leikata. Se ei ole oikea tapa hoitaa näitä asioita.
 Tilannetta kärjistää se, että samaan aikaan Postin johdon palkkiot ovat nousseet merkittävästi, Rinne sanoo.
 – Se on minusta käsittämätöntä, huonoa johtamista, koskettaa myös Postin hallituksen työskentelyä. En todellakaan anna isoa arvosanaa näiden asioiden hoitamisesta sen paremmin Postin johdolle kuin sen hallituksellekaan.
 Hän myöntää kuitenkin, että teknologian kehitys ja kirjepostin määrän väheneminen ovat muuttaneet Postin toimintamahdollisuuksia. Siksi palkkakiistaan tarvitaan myös työntekijöitä edustavilta ammattiliitoilta neuvottelukykyä.
 – Ammattiliittojen pitää pystyä neuvottelemaan siitä, että löytyy tässä muuttuvassa tilanteessa ratkaisuja, jotka mahdollistavat Postin pärjäämisen kilpailussa, Rinne sanoi.
 "Keskustan puheenjohtajan vaihtuminen selkeyttää"
 Keskusta on parhaillaan  Kouvolassa ylimääräisessä puoluekokouksessa , jossa valitaan uudeksi puheenjohtajaksi joko elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  tai puolustusministeri  Antti Kaikkonen .
 Nykyinen puheenjohtaja, edellisen hallituksen pääministeri  Juha Sipilä  ei halunnut kevään eduskuntavaalien jälkeen Rinteen johtamassa hallituksessa ministerin salkkua, vaan ilmoitti jättävänsä puolueen puheenjohtajuuden kesken kauden.
 Rinne uskoo, että kun hallituskumppanin puheenjohtaja on valittu, hallituksen työskentely selkiytyy entisestään.
 – Kyllähän se aina on niin, että kun on johtaja talossa, niin asiat on selkeämpiä.
 "10 00–20 000 uutta työllistä lisää palkkatuella"
 Rinne arvioi Ykkösaamun haastattelussa myös, että uudella, yksinkertaisella palkkatukijärjestelmällä voidaan saada paljon uusia työllisiä. Rinteen mukaan virkamiehet ja "hallituksen omat asiantuntijat" ovat arvioineet, että uudistuksen jälkeen 10 000–20 000 työtöntä työllistyisi.
 – Kun ihmiselle maksettaisiin joka tapauksessa se 32,40 euroa päivässä, niin nyt se on käytettävissä palkkatukeen, Rinne sanoi.
 Järjestelmästä tulee hänen mukaansa paitsi yksinkertainen myös nopea.
 Kun työtön on lisännyt työhakemukseen henkilötunnuksensa, päätös palkkatuesta napsahtaa heti.
 – Se on noin 700 euroa, ehkä kymmenen kuukauden ajan työnantajalle mukaan annettavaa rahaa, jotta tämä ihminen työllistyy, Rinne selitti.
 Hänen mukaansa palkkatuesta tulee Ruotsin mallin mukainen. Laajempi uudistus on tarkoitus saada voimaan kahden vuoden kuluessa.
 – Nyt nopeasti tuodaan ensin tämmöinen uusi elementti, toivottavasti vuodenvaihteeseen mennessä jo.
 Lue lisää:
 Pääministeri Antti Rinne arvostelee Postia: Johdon palkat ovat nousseet järkyttävällä tavalla
 Katri Kulmuni on keskustan uusi puheenjohtaja: "Nyt alkaa työt, keskusta ei voi olla 10 prosentin puolue" – Yle seurasi Kouvolan puoluekokousta
 Ykkösaamu Yle Areenassa
 Tekstiin on lisätty Rinteen kommentit palkkatuesta klo 16:23.

Pääministeri Rinne Ykkösaamussa: Emme hyväksy Postin työntekijöiden palkanalennuksia


Summary: Mielenosoitukset jatkuvat, vaikka Hongkongin hallintojohtaja perui keskiviikkona kiistellyn lakialoitteen.

Hongkongissa viranomaiset ovat tiukentaneet turvatarkastuksia ja lisänneet poliisien määrää lentokentällä sen jälkeen, kun protestoijat kannustivat jälleen tukkimaan lentokentälle johtavaa raide- ja tieliikennettä.
 Takana on jälleen väkivaltaisuuksien täyteinen yö, kun mielenosoittajat ottivat yhteen poliisin kanssa. Poliisi käytti kyynelkaasua hajottaakseen mielenosoittajajoukkoja eri puolilla Hongkongia, kertoo muun muassa ABC News.
 Mellakkapoliisit ovat kerääntyneet lentokentälle ja sen ympäristöön estääkseen protestoijien pääsyn alueelle. Sisään lentokentälle pääsee ainostaan passin ja matkustusasiakirjojen kanssa.
 Lisäksi poliisi on pysäyttänyt lentokentälle matkaavia busseja ja poistanut niistä protestoijiksi epäilemiään henkilöitä, kertoo  The Guardian .
 Hongkongin levottomuudet jatkuvat jo 13. viikkoa. Alun perin vankien luovutuslakia vastustaneet protestit ovat muuttuneet demokratiaa puolustaviksi.
 Protesteille ei näy loppua, vaikka Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lam  ilmoitti viime keskiviikkona hylkäävänsä kiistellyn lakiesityksen. Kiistellyn lakiesityksen mukaan rikoksesta epäillyt voitaisiin luovuttaa Manner-Kiinaan.
 Lisää aiheesta:
 Hongkongin johtaja: Hallinto hylkää virallisesti mielenosoituksiin johtaneen lakiesityksen

Mellakkapoliisit valvovat Hongkongin lentokenttää – protesteille ei näy loppua


Summary: Maahanmuuttajat pyörille! -hankkeen avulla noin 300 maahanmuuttajaa on saanut apua polkupyöräilyyn.

Polkupyöräily on elinikäinen taito, joka ei unohdu. Ei myöskään se, kuka taidon opetti. Näin totesi eräs pyöräilemään oppinut maahanmuuttajanainen  Fabrizio Turcille .
 Hän on yksi Pyöräliiton järjestämän alkeiskurssin opettajista eli koutseista Joensuussa. Kurssin tarkoituksena on opettaa pyöräilytaidottomia maahanmuuttajia pyöräilemään.
 Kurssit ovat osa Veikkauksen rahoittamaa Maahanmuuttajat pyörille -hanketta, jonka myötä alkeiskursseja on järjestetty jo 40 ympäri Suomen.
 Lähes kaikki kurssin suorittaneet ovat naisia, vaikka osallistumista ei rajoiteta sukupuolen perusteella. Syynä on todennäköisesti se, että maahanmuuttajien lähtömaissa miehille pyöräily on sallitumpaa.
 – Olen kuullut myös, että miehet eivät uskalla kertoa, etteivät osaa pyöräillä. Tämä on tosin vain oma arvioni, Pyöräliiton projektipäällikkö  FedericoFerrara  sanoo.
 Maahanmuuttajanaiset kohtaavat kurssilla pelkonsa
 Ferraran mukaan monella kurssille saapuvalla naisella on pelkoja pyöräilyä kohtaan. Taustalla voi olla kulttuurisia tabuja tai sitten paha kaatuminen, josta on jäänyt pelko pyöräilyä kohtaan.
 – Yli puolet sanoo kurssin alussa, että ei tästä tule mitään. Pikku hiljaa tulee kuitenkin onnistumisen tunteita ja emotionaaliset lukot aukeavat, hän sanoo.
 Onnistumisten myötä kurssilaisten itsetunto kasvaa ja pyöräily alkaa sujua.
 – Tuntuu, että heille tulee pari senttiä pituutta lisää, Ferrara sanoo.
 Pyöräliiton alkeiskurssi alkamassa Joensuun Rantakylässä. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Kursseilla 300 maahanmuuttajaa 35 eri maasta
 Kurssitovat Ferreran mukaan olleet kysyttyjä, ja siksi toimintaa ollaan laajentamassa entisestään.
 Hänen mukaansa alkeiskurssin on suorittanut nyt runsas 300 maahanmuuttajaa, jotka ovat edustaneet 35 eri kansalaisuutta.
 – En pidä tarkkaa kirjaa, mutta suurin osa on Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maista, hän kertoo.
 Alkeiskurssi koostuu kahdesta 90 minuutin opetusjaksosta, joilla pyöräilyä opetetaan kirjaimellisesti kädestä pitäen. Ferraran mukaan lähes kaikki oppivat kurssin aikana pyöräilemään vähintään lyhyitä matkoja suljetussa tilassa, kuten parkkipaikalla.
 Pyöräily oli aiemmin vain haave
 Joensuun kurssille osallistuu myös Marokosta Suomeen muuttanut  RahmaElYounoussi . Hän kertoo pyöräilemisen olleen aiemmin vain haave, sillä kotimaansa kulttuurissa naisten pyöräily ei ollut tavallista.
 Kurssilla El Younoussi on päässyt ensimmäistä kertaa elämässään pyörän satulaan.
 – Olen todella iloinen, hän sanoo.
 El Yonoussi etenee pyörällä vielä potkimalla maasta vauhtia. Pyöräliiton koutsit kuitenkin kannustavat vieressä El Yonoussia siirtämään jalkojaan polkimille.
  Koutsi Chahira Zerouki antoi tukea, kun Rahma El Younoussia harjoitteli polkupyörällä polkemista. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Koutsina toimivan Fabrizio Turcin mukaan juuri osallistujien itsetunnon kohottaminen on teknisten neuvojen lisäksi tärkeää. Kannustaminen on tärkeää erityisesti jännittäjille
 – On tärkeää kertoa heille, että kyllä he pystyvät ja esimerkiksi kaatuminen on sallittua, hän sanoo.
 Polkemalla osaksi suomalaista yhteiskuntaa
 Polkupyöräilyllä voi olla iso vaikutus maahanmuuttajien arkipäiväiseen elämään. Projektipäällikkö Ferreran mukaan moni maahanmuuttajanainen on kertonut kurssin auttaneen heitä itsenäistymään.
 – He ovat esimerkiksi voineet mennä kauppaan ilman miestään tai pyöräretkelle perheen kanssa, mikä aiemmin ei ole ollut mahdollista, hän sanoo.
 Ferraran mukaan kaikkien maahanmuuttajanaisten asema ei ole yhteiskunnassa kovin vahva. Monella on myös taloudellisia ongelmia, joten bussin käyttö tai auton omistaminen voi Ferraran mukaan olla liian kallista.
 – Pyöräily voi auttaa esimerkiksi työpaikan haussa. Pyöräilytaito tukee maahanmuuttajien sopeutumista suomalaiseen yhteiskuntaan, hän sanoo.
 Lue lisää:
 Maahanmuuttajien pyöräilykurssille osallistunut Nora Kodi: Pyöräilen joka päivä

Marokkolaisnaisen haave pyöräilystä toteutui Suomessa – taidon oppiminen kotouttaa ja voi auttaa maahanmuuttajaa työllistymään


Summary: Kason pankkikalusteiden kysyntä on tänä vuonna kasvanut etenkin Egyptissä.

Mikäli pankit alkavat laajasti periä negatiivista korkoa myös  yksityishenkilöiden talletuksista , saattaa osa asiakkaista muuttaa talletuksiaan käteiseksi.
 Turvallinen paikka suuren käteismäärän säilyttämiseksi olisi pankin tallelokero. Monet pankit ovat kuitenkin luopuneet lokeroiden vuokraamisesta.
 Käytännössä seteleille ja kolikoille pitäisi olla turvallinen paikka kotona.
 Perinteikkään kotimaisen kassakaappivalmistajan mukaan mitään kotikassakaappien myyntibuumia ei kuitenkaan vielä ole Suomessa nähty.
 – Parin viime vuoden aikana on vähän kasvanut kiinnostus, mutta se on edelleenkin pientä, sanoo Kason hallituksen puheenjohtaja  Jari Bachmann.
 Tällainen kassakaappi on hyväksytty enintään 10 000 euron suuruisen rahamäärän säilyttämiseen.   Markku Pitkänen / Yle
 Hänen mukaansa Kaso markkinoi kassakaappeina ainoastaan niitä tuotteitaan, jotka täyttävät eurooppalaisen standardin. Halpakauppojen muutaman kympin tai satasen maksavat kaapit eivät sellaisia ole.
 – Mieluummin kutsutaan näitä peltipurkkeja turvakaapeiksi tai vastaaviksi. Kassakaappi on eri luokkaa kuin nämä peltikaapit.
 Helsingin Suutarilassa tehtävien kassakaappien pitävyys myös varmistetaan.
 – Euroopassa on muutamia testilaitoksia. Me joudutaan sinne lähettämään piirustukset kaapista ja kaikki raaka-ainetiedot. Se testiryhmä, joka tulee testaamaan, niillä on siis ihan kaikki tiedot olemassa. Me lähetetään sinne useampi kaappi. Sitten ne tekevät testejä erilaisilla työkaluilla, miten kaappi saadaan murrettua.
 Tämän kassakaapin sisältä pilkistävät läpinäkyvät muovipallot on suunniteltu liikuttelua tarvitsevien arvokkaiden rannekellojen säilyttämiseen.  Markku Pitkänen / Yle
 – Tämä tarkoittaa myös sitä, että kaapissa ei voi olla yhtään heikkoa kohtaa. Eli jos asiakas hävittää avaimen tai koodin, me joudutaan oikeasti murtamaan kaappi. Jos olisi heikko kohta, vastaavasti myös testaajat menisivät siitä läpi.
 Vanhassa ei vara parempi
 Toisinaan netissä on myynnissä vanhoja, hyvinkin järeän näköisiä kassakaappeja. Nykyaikaisille työkaluille ei niistä kuitenkaan ole vastusta. Myöskään vanhojen kaappien tulipaloa vastaan tarjoamaan suojaan ei voi luottaa.
 – Kun se on testattu paloa vastaan, siinä on tiivisteitä ja muita, mitkä olisi hyvä vaihtaa viimeistään kymmenen vuoden välein. Sitten kun on elektronisia lukkoja, ei nekään kestä ikuisesti. Sen tietää tietokoneista ja kännyköistä, että niitä menee. Itse kassakaappi muuttuu, kun standardit uusiutuvat ja vakuutusyhtiöt alkavat sanoa, että pitäisi olla uuden standardin mukainen tuote.
 Käytännössä Kason tuotteita tapaa siellä, missä liikkuu käteistä rahaa tai on erityisessä tallessa tai jopa salassa pidettävää aineistoa.
 – Meidän suurin asiakasryhmä on kauppaketjut. Sitten menee julkishallintoon jonkin verran. Kyllä niitä papereita täytyy pitää säilössä ja turvassa pois muiden katseilta.
 Muun muassa kauppakeskusten käyttämät välisäilökassakaapit ovat Kason myydyimpiä tuotteita.   Markku Pitkänen / Yle
 Suuri osa Kason tuotteista menee ulkomaille. Erityisesti itänaapurissa luottamus Kason kaappeihin ja holveihin on ollut vahvaa. Uusi nousija on kuitenkin Välimeren eteläpuolella.
 – Venäjä on pitkään ollut suurin vientimaa, mutta voi olla että tänä vuonna Egypti nousee isommaksi, sanoo Bachmann.
 Egyptiin viedään erityisesti pankkien tarvitsemia tuotteita, muun muassa tallelokerokalusteita.
 Kirkkopalon kestänyt kaappi todisteena laadusta
 Tuotteita markkinoidaan myös muun muassa Arabiemiraattien varakkaille.
 Tätä varten Ylivieskan kirkkopalossa ehtoollispikareita ja kolehtirahoja suojellut Kason valmistama kaappi on parhaillaan Dubaissa. Yhtiö sai sen takaisin lahjoittaessaan Ylivieskan seurakunnalle uuden kassakaapin.
 – Se on nyt Dubaissa ja meillä on tammikuussa seuraavat messut siellä, vahvistaa Bachmann.
 Kaikki eivät pitäneet siitä, että monia järkyttäneessä kirkkopalossa ollutta kaappia käytetään myyntiponnisteluissa. Mainonnan eettinen neuvosto kuitenkin piti  lausunnossaan  Kason markkinointia asianmukaisena.
 Osa Ylivieskan palaneen kirkon ehtoollispikareista säästyi kassakaapin suojissa.  Ylivieskan seurakunta
 Kuten turva-alalla yleensä, myös kassakaappien kehittely on kilpajuoksua rikollisuutta vastaan.
 – Aikoinaan oli yösäilöräjäytyksiä, mikä tarkoitti sitä, että niiden rahapussien sisään rosvot työnsivät hiekkaa. Ne täyttivät koko sen kaapin, niin että kun ne pistivät dynamiittia tarpeeksi, niin se hiekka suojeli kaikki ne rahat ja ovi lensi sieltä tavallaan ulos. Sen jälkeen tuli nämä kalteriportit. Eli se ovi lensi ulos mutta kalteriportti sinne jäi kuitenkin. Ne olivat aika fiksuja.
 Välillä yhtiö saa tuotteistaan myös palautetta.
 " Se on teidän syy "
 – Kerran tuli kirje vankilasta yhdeltä kaverilta, joka syytti meitä, että teidän takia olen joutunut tänne vankilaan. Kun minä en saanut sitä kaappia millään auki ja sitten rupesi tulemaan poliisit, että se on teidän syy.
 Monien mielikuvissa kassakaappeihin liittyy paljon luksusta ja elitismiä.
 – On meillä joskus ulkomailla käynyt niin, että asiakas on kertonut, että kun minulla on uusi Porsche, niin saisinko samanvärisen kaapin. Sitten me maalattiin kaappi Porschen punaisella.
 Kason hallituksen puheenjohtaja näkee kuitenkin asian arkisemmin ja toistaa aiemminkin kertomansa ihmettelyn aiheen.
 – Usein sanon, että ihmisillä on siivouskappi, jossa ne säilyttävät siivousvälineitä, rättejä ja muuta. Mutta harvoin niillä on paikkaa, jossa ne säilyttäisivät arvokkaita tavaroita. Itse pidän kassakaapissa passia, tunnuslukuja ja auton vara-avaimia, paljastaa Bachmann.

Negatiivisten korkojen uhka ei ole vielä innostanut suomalaisia kassakaappien ostoon – Ylivieskan kirkkopalon kestänyt kaappi on nyt Dubaissa


Summary: Puoluejohto oli valinnan takana.

Kokoomuksen uusi puoluesihteeri on  Kristiina Kokko . Valinnasta päätti kokoomuksen puoluevaltuusto Helsingissä.
 Kokoomuksen puoluejohto ehdotti Kokkoa tehtävään yksimielisesti.
 Helsinkiläinen Kokko, 41, on työmarkkinakeskusjärjestö Akavan kehityspäällikkö. Hän on toiminut aiemmin monen ministerin erityisavustajana sekä kokoomuksen opiskelijajärjestön Tuhatkunnan puheenjohtajana.
 Koulutukseltaan Kokko on teologian maisteri. Hän on työskennellyt myös seurakuntapastorina Lauttasaaressa Helsingissä.
 Kokon edeltäjä on  Janne Pesonen , joka kertoi kesäkuussa jättävänsä tehtävän. Pesonen valittiin tehtävään helmikuussa 2016.

Kokoomuksen uudeksi puoluesihteeriksi valittiin odotetusti Kristiina Kokko


Summary: Lintuvesikohteiden kunnostus on ontunut rahoituksen niukkuuden takia ja Suomi on saanut siitä moitteita. Nyt hallitus on luvannut miljoonia euroja.

Vuonna 1982 vahvistettu valtakunnallinen lintuvesiohjelma on toteutunut hyvin. Ohjelman kohteista yli 70 prosenttia on joko suojeltu tai ostettu valtiolle.
 Suomen lintuvesiohjelma on huomioitu myös Euroopan unionissa. Toisaalta sen toteutumista on kiitelty, mutta samalla on moitittu siitä, etteivät lintuvesien kunnostukset ole edenneet riittävästi.
 – Valtaosa meidän vesilinnustosta ja suuri osa meidän kahlaajista ovat 20 vuodessa tulleet uhanalaisiksi. Ennen kaikkea järvien rehevöityminen ja samentuminen ravinnepäästöjen ja humuspäästöjen takia ovat siihen syynä, sanoo Suomen ympäristökeskuksen vanhempi tutkija  Markku Mikkola-Roos .
 Mikkola-Roos muistuttaa Suomen lintuvesien tärkeydestä koko Euroopan laajuisesti.
 – Suomi ja Ruotsi ovat ne valtiot, jotka tuottavat valtaosan Euroopan ja ennen kaikkea EU:n vesilintujen ja kahlaajien poikastuotosta. Muut maat metsästävät niitä lintuja, jotka ovat kasvaneen Suomessa ja Ruotsissa. Myös monimuotoisuuden kannalta tämä järvien kunnostus on hurjan tärkeä asia.
 Talkootyön tarve suuri
 Ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö ovat yhteisvoimin aloittamassa elinympäristöjen parantamishanketta. Lintuvesien lisäksi siinä ovat mukana suot ja perinnemaisemat. Hallitusohjelmassa rahaa luvataan 42 miljoonaa euroa, mutta summa tarkentuu budjettineuvotteluissa.
 – Vuosille 2021–2027 tarve on sata miljoonaa euroa. Ensimmäisen kerran sitten 80-luvun on tulossa sellaisia resursseja, että lintuvesikunnostuksia voidaan toteuttaa kunnolla, sanoo Mikkola-Roos.
 Maa- ja metsätalousministeriön asiantuntija  Heidi Krüger  vahvistaa, että ministeriö on avannut hankehaun, jossa halutaan tukea arvokkaiden lintuvesien kunnostusta.
 – Lintuvesien kunnostuksessa pitää pyrkiä kustannustehokkuuteen. Pitää miettiä hyvin tarkkaan, mitä lähdetään tekemään ja mitä sillä rahalla saadaan. Tarvitaan myös paljon talkootyötä. Uskomattoman isoja asioita saadaan aikaan, kun vapaaehtoisten työpanos osataan organisoida oikein.
 Jo olemassaolevien lintuvesien kunnostuksen rinnalla on mahdollista perustaa uusia vesilinnuille sopivia alueita, esimerkiksi käytöstä poistetuille turvetuotantoalueille tai veden alle jääneille pelloille.
 Vesilintujen määrä kertoo järven tilasta
 Lintuvesien kunnostuksella on selvä päämäärä, saada vesilintukannat nousuun.
 – Linnut ovat ravintoverkon huippu. Jos lintukannat saadaan nousuun, se osoittaa, että järven tila on parantunut, sanoo vanhempi tutkija Markku Mikkola-Roos Suomen ympäristökeskuksesta.
 Kelluva kaivuri ruoppaa Valkeakosken Saarioisjärvelle avovesialueita. Vesien kunnostustyöt vaativat kouluttamista. Valkeakoskella järjestettiin syyskuun alussa kaksipäiväinen koulutus, johon otti osaa liki 50 henkilöä. Timo Leponiemi / Yle
 Suomessa kunnostusta kaipaa yli 200 lintuvettä. Osassa tarvitaan isoja ruoppaustoimia, joissakin riittää pelkkä vedenpinnan nosto pohjapadon avulla. Rantaniittyjä voidaan hoitaa laiduntamalla.
 Ennen varsinaisia kunnostustoimia tarvitaan suunnittelua. Monissa kohteissa suuria haasteita kunnostustöille aiheuttaa alueiden hajanainen omistus. Kunnostustöihin sopivia koneita ja osaavia urakoitsijoitakaan ei välttämättä ole tarpeeksi.
 – Niitäkin tarvitaan varmaan enemmän, mitä nykyisin on käytössä. Työsarkaa urakoitsijoille varmasti riittää tulevina vuosina, kun lintuvesiä ruvetaan pistämään kuntoon, sanoo Hydrologia-LIFE-hankkeen projektipäällikkö  Tuomas Haapalehto  Metsähallituksesta.

Suomessa syntyy suuri osa Euroopan vesilinnuista – "Järvien kunnostus on hurjan tärkeä asia"


Summary: Kiellosta pitäisi päättää EU:ssa ja se vaatisi vahvaa näyttöä sähkötupakan ja sairastumisten yhteydestä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Sähkötupakan kieltäminen Suomessa vaatisi vahvaa näyttöä sen käytön ja sairastumisten yhteydestä, sanoo johtaja  Jari Keinänen  sosiaali- ja terveysministeriöstä (STM).
 Yhdysvalloissa  jo viiden ihmisen kerrotaan kuolleen vakavaan keuhkosairauteen , joka on liitetty sähkötupakan käyttöön.
 Muista maista tällaisia tietoja ei ole Keinäsen mukaan tullut, eikä STM:n tai  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tiedossa  ole, että Suomessa olisi vastaavia tapauksia.
 Sähkötupakan kieltäminen olisi Keinäsen mukaan "pitkä prosessi", sillä päätökset tehdään EU-tasolla.
 – Tupakkatuotedirektiivi on EU-harmonisoitua lainsäädäntöä, sähkötupakka kuuluu siihen.
 – Erittäin vaikea sanoa mitään tarkkaa, kuinka nopeasti tämän tyyppisissä asioissa voidaan edetä. Se riippuu vahvasti siitä, kuinka vahva näyttö on siitä, että sairastuvuus ja mahdollisesti kuolleisuus on nimenomaan sähkötupakkaan sidottua.
 Jos tutkimusnäyttöä olisi, EU-komissio ja tupakkatuotedirektiivin komitea aloittaisivat asian käsittelyn. Kiellon eteneminen vaatisi vielä lisää tutkimuksia, Keinänen arvioi.
 – Yleensä tällaisessa tapauksessa kaivataan tutkimusta laajasti, että pystytään tekemään näinkin radikaaleja päätöksiä.
 Siitä, aiheuttavatko Yhdysvaltain viranomaisten kertomat tiedot sähkötupakan käyttöön liitetyistä kuolemista toimenpiteitä Suomessa, Keinäsellä ei ole vielä tietoa, koska tuloksista ei ole vielä ehditty keskustella esimerkiksi THL:n kanssa.
 Lue lisää:
 Sähkötupakointiin yhdistettyjen kuolemien määrää nousee Yhdysvalloissa – "Meillä on selvästi epidemia"
 Sähkötupakan käyttäjillä selittämättömiä keuhkosairauksia Yhdysvalloissa – THL:n asiantuntija: Vastaavaa voi tapahtua Suomessakin

Viranomainen: Sähkötupakan kieltäminen Suomessa olisi pitkä prosessi – USA:ssa jo viisi ihmistä kuollut vakavaan keuhkosairauteen


Summary: Scifistä on tullut kirjallisuuden kuuma peruna. Dystopiat, teknologian ja ilmaston vaikutus ihmisiin kiehtoo, mutta tieteiskirjallisuus kuulostaa joltain, joka on vähän liikaa.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Booker-palkitun brittikirjailijan  Ian McEwanin  romaani  Kaltaiseni koneet  on kolmiodraama, jonka yhtenä osapuolena on androidi, lähes ihmisen kaltainen robotti.
 Kirjailija kertoo teostaan koskevassa haastattelussa halunneensa tutkailla tulevaisuutta, mutta ei kuitenkaan maailmaa, jossa “matkataan avaruussaappailla kymmenkertaisella valonnopeudella”.  The Guardian lehden artikkelissa  McEvanin asennetta kutsutaan genresnobismiksi. Arvostettu romaanikirjailija asettaa lauseellaan selkeän raja-aidan itsensä ja tieteiskirjailijoiden väliin.
 Kirjailija  Johanna Sinisalon  mielestä McEvanin lausahdus on epäoikeudenmukainen ja rajaava, vaikka se hiukan myös huvittaa.
 – Sehän on ihan sama kuin joku sanoisi, ettei hän lue dekkareita, sillä niissä on aina joku englantilainen mummeli, joka juo teetä, Sinisalo hymähtää.
 Science fiction, scifi -
Yleisnimitys tarinoille, jotka käsittelevät tyypillisesti tieteen ja tekniikan vaikutusta yhteiskuntaan ja ihmisiin.   Wikipedia
 Like kustantaa paljon kirjoja, jotka voi luokitella science fictioniksi. Kustannustoimittaja Sara Nykäsen mukaan on paljon niitäkin kirjailijoita, jotka kirjoittavat lajille uskollisina ja tietoisina siitä. Antti Haanpää / Yle
 Like-kustannuksen kustannustoimittaja  Sara Nykänen  ihmettelee brittikirjailijoiden nyrpistelyä. Hänestä on outoa, että tämän kaltaista kritiikkiä kuullaan kirjallisuuspiirien sisäpuolella.
 – Ymmärrän, että määritelmät ovat vaikeita. Ja scifissäkin on aste-eroja. On esimerkiksi kovaa scifiä, johon kuuluvat muun muassa avaruusseikkailut. Niiden kirjoittajat profiloituvat tyylilajiin mielellään.
 – Sitten on monenlaisia tyylilajien ylityksiä. Kirjailijoita, jotka käyttävät scifin keinoja, vaikka kirjoittaisivatkin perus kaunokirjallisuutta, Nykänen sanoo.
 Kirjoittaisit oikeaa kirjallisuutta, kun kerran osaat!
 Science fictionista, scifistä, tieteiskirjallisuudesta, on tullut erikoinen kuuma peruna kirjamarkkinoilla. Dystopiat, näyt tulevaisuudesta, tuntuvat kiehtovan kaikki niin lukijoita, leffafriikkejä kuin tv-sarjojen katsojiakin.  Margaret Atwoodin  kirjasta  Orjattaresi  (Handmaid´s Tale ) sovitettu tv-sarja on tällä hetkellä yksi maailman seuratuimmista.
 Ilmastonmuutos ja sen seuraukset, tekoäly, robotiikka, kaikki tieteen edistysaskeleet vetävät ihmismieltä puoleensa. Tuntuu kuin koko maailma kyselisi: Entä jos? Mitä sitten, jos? Olisiko mahdollista, että?
 Dystopia - Epätoivottava yhteiskunta, kauhukuva tulevaisuuden yhteiskunnasta, utopian vastakohta.  Wikipedia
 Silti vaikuttaa siltä, että tieteiskirjailijoiden kastiin ei ole tunkua. McEwanin lisäksi scifi -termiä on aikoinaan karsastanut jopa tieteiskirjailijoiden ykköskaartiin kuuluva Atwood. Jo 1960-luvulla rinnakkaistodellisuuteen sijoittuvaa romaania kirjoittava  Vladimir Nabokov  ilmoitti, ettei kyse ole tieteisromaanista, ja  kertoi halveksivansa science fictionia.  Suomalainen menestyskirjailija  Emmi Itäranta  on määritelmissä  milloin fantasiakirjailija milloin aktivisti.
 Titteliä karsastaa jopa Sinisalo, joka nuorena kirjoittajana teki paljon myös puhdasveristä avaruuscifiä. Scifi-menneisyys ei kuitenkaan hävetä häntä, päinvastoin.
 – Vielä kultaisella 80-luvulla minulta saatettiin kysyä, miksen kirjoita ihan oikeaa kirjallisuutta, kun kerran osaan. Itse ajattelen, että jos kirjoittaa tällaiseen lajityyppiin kuuluvaa kirjallisuutta, pitäisi olla pikemminkin ylpeä siitä kuin hävetä.
 Johanna Sinisalon romaaneja on julkaistu usealla kymmenellä kielellä. Auringon ydin on yhteiskuntasatiiri tulevaisuuden Suomesta. Antti Haanpää / Yle
 Sinisalo on lunastanut paikkansa kirjailijana moneen kertaan. Hänen romaaninsa  Ennen päivänlaskua ei voi  sai Finlandia-palkinnon vuonna 2000. Sitä ja muita hänen teoksiaan on käännetty yhteensä parillekymmenelle kielelle.
 Juuret kioskiviihteessä tuntuvat yhä
 Kirjallisuustieteen mukaan science fictionia kirjoittivat jo muinaiset sumerilaiset. Yhden teorian mukaan sen juuret ovat 1920-luvun kioskiviihteessä.  Vielä 70-luvulla suomalaiskaupunkienkin katukuvaan kuuluneissa lehtikioskeissa  myytiin muutaman kolikon arvoisia, kehnolle paperille painettuja pikkukirjoja.
 Steampunk - Tieteiskirjallisuuden suuntaus, jossa tapahtumaympäristön muodostaa 1800-lukua ja usein viktoriaanista Englantia muistuttava vaihtoehtoinen todellisuus.   Wikipedia
 Aiheet ruokkivat erityisesti nuorten seikkailunnälkää ja maalasivat kuvaa toisista todellisuuksista jossain kaukana koulun pulpetista ja opettajan karttakepistä. Kirjoissa seikkailtiin villissä lännessä, historiassa tai avaruudessa. Mielikuva viiden pennin viihteestä jäi elämään ja varsinkin vanhemman polven kirjailijoiden on ollut vaikea hyväksyä lajityyppiä.
 Johanna Sinisalo viittaa taas dekkareihin. Samanlainen hömppäviihteen leima niilläkin oli.
 – Ennen ajateltiin, että kunniallinen ihminen ottaa dekkarin käteensä korkeintaan laiturinnokassa kesälomalla. Sen katsottiin olevan aivot narikkaan -kirjallisuutta. Ja tänä päivänä ajatellaan, että rikosromaanit ovat yhteiskunnallisen kirjallisuuden tärkeä alalaji.
 Aavetaajuus-kirjakauppa Helsingin Kalliossa on lattiasta kattoon täynnä kumma-kirjallisuutta.  Antti Haanpää / Yle
 Atwoodin  Orjattaresi -romaani on kirjoitettu vuonna 1985. Dystopiabuumi nostaa lukulistoille myös muita klassikoita.  Aldous Huxleyn   Uljas uusi maailma ,  George Orwellin   1984  tai vaikkapa viime vuonna edesmenneen  Ursula K. Le Guinin  fantasiatieteiskirjat ovat teoksia, joiden arvoa ei kenellekään tulisi mieleen kyseenalaistaa.
 Uljas uusi maailma Valtosen kuvitteleman a
 Lajityypittely voi sulkea lukijoita pois
 Vaikka Johanna Sinisalo haluaakin puolustaa tieteiskirjailijoiden kunniaa, hän myöntää itsekin tuskastuneensa kaunokirjallisuuden karsinointiin. Sinisalo uskoo, että lajityypittelystä on jonkin verran hyötyä kirjastossa kävijälle, kustantajalle kirjojen markkinoinnissa ja ehkä kirjallisuusagenteille. Pääasiassa hän kuitenkin näkee luokittelun kielteisenä asiana. Vaikka lajityyppejä sekoitellaan nykyään vapaasti, scifin teknomielikuva on tiukassa. Hänelle itselleen oli ainakin aiemmin haittaa scifi-leimasta, vaikkei hän sitä hävennytkään.
 Sinisalon mukaan lukijat, jotka kaipasivat esimerkiksi avaruusseikkailuita, pettyivät, kun tieteiskirjailijana tunnetun kirjoittajan teksti olikin jotain ihan muuta.
 Johanna Sinisalon kirjat onkin useimmissa käännösmaissa luokiteltu peruskaunokirjallisuuteen. Hänen mukaansa scifi-fanit kyllä haistavat, jos joku kirjailija kirjoittaa heidän makuunsa. Sinisalo kertoo scifi-piirien olevan tiiviitä ja yhteydenpito oli vilkasta jo ennen someaikaa. Sinisalolla on esimerkiksi Ranskassa oma fanijoukko, joka seuraa hänen työtään, kirjoittaa nettiin kritiikkejä ja keskustelee kirjoista.
 Spekulatiivinen fiktio, spefi - Kattokäsite kuvitteellisia maailmoja ja tapahtumia kuvaavalle kirjallisuudelle.  Wikipedia
 Scifi-kirjallisuudella on pitkät perinteet. Kirjallisuustieteilijät laskevat usein sen alkaneen jo muinaisten sumerilaisten tulevaisuutta ennustavista kirjoituksista. Hyllyssä oikealla näkyvän Toinen säätiö -teoksen kirjoitti venäläissyntyinen amerikkalaiskirjailija, biokemian tohtori, Isac Asimov 1950-luvulla. Antti Haanpää / Yle
 Luokittelun kanssa tasapainoillaan kustantamoissa jatkuvasti. Sara Nykänen myöntää, että scifileiman iskeminen saattaa karkottaa lukijoita.
 – Mutta ketään ei hyödytä sekään, että scifi selitetään joksikin muuksi kuin se on. Monet kirjailijat myös haluavat kirjoittaa tietoisena genreistä. Lisäksi eri lajien unohtaminen köyhdyttäisi kirjallisuuden kenttää, Nykänen pohtii.
 Nykänen muistuttaa, että kirjallisuuden lajeilla on historiansa ja itseisarvonsa. Kirjat jatkavat, kommentoivat tai uudistavat lajin perintöä. Jos lajeista ei enää puhuttaisi, historian jatkumo ja tietoisuus niistä katoaisivat.
 Scifistä spefiin
 Jos jako tieteiskirjallisuuteen ja realismiin on hankala ja rajoittava, mitä asialle pitäisi tehdä? Sinisalon mielestä yksi vaihtoehto on, että puhutaan vain kaunokirjallisuudesta tai nykykirjallisuudesta. Niin hänen kirjojaan muille kielille kääntävät tekevät. Tai sitten aletaan käyttää jotain avoimempaa termiä, kuten spekulatiivinen fiktio.
 – Se erottaa ne kirjat, jotka eivät pohjaa realistiseen kerrontatapaan. Kirja voisi sijoittua tulevaisuuteen tai vaihtoehtoiseen historiaan tai vieraalle planeetalle.
 – Tähän kategoriaan mahtuvat myös kirjat, jotka voivat olla hyvinkin arkisia ja realistisia, mutta niissä on jokin pieni nyrjähdys, joka ei ole meidän maailmaamme, Sinisalo sanoo.
 Suomikumma - Kirjailija Johanna Sinisalon antama nimitys suomalaiselle kirjallisuudelle, jossa tieteis- ja fantasiakirjallisuudesta tutut elementit yhdistyvät perinteiseen kerrontaan.   Wikipedia
 Spekulatiivinen fiktio vaikuttaa ainakin suomenkielisen ihmisen suuhun varsin vaikealta Siksipä Sinisalo heittää ilmoille myös termin kumma.  Tai suomikumma.
 Kustannustoimittaja Sara Nykänen ei vielä kävisi kuoppaamaan scifiä. Hän jopa ennustaa sille nostetta lähitulevaisuudessa. Sille saattaa käydä niin kuin fantasialle, joka koki nousun 1990-luvulla. Nyt fantasian kukoistus on ehkä saavuttanut jonkinlaisen lakipisteensä.
 – Kirjallisuuden lajit elävät sykleittäin. Fantasiassa näkee jo sitä, että teokset alkavat jäljitellä ja muistuttaa toisiaan. Uskon, että scifillä voisi olla paljon uutta annettavaa, Nykänen povaa.
 Lue myös:   Linda Liukkaan kolumni: Scifiä on turha ylenkatsoa, sillä se kirittää teknologiaa ja auttaa meitä näkemään, mikä maailmassa on vialla

Scifi-kirjailijuus on kuin vanhuus – moni sanoo arvostavansa, mutta kukaan ei halua olla


Summary: Kumpikin maa vapautti 35 vankia, lentokoneet lensivät samanaikaisesti Moskovaan ja Kiovaan.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  on ottanut kantaa Twitterissä Venäjän ja Ukrainan väliseen vankienvaihtoprosessiin.
 Venäjän valtiontelevision Rossija24:n mukaan vankienvaihto alkoi lauantaina, kun Ukrainan hallituksen lentokone lähti Moskovasta kohti Kiovaa kuljettaen ilmeisesti ukrainalaisvankeja. Samoihin aikoihin venäläiskone lähti Kiovasta kohti Moskovaa mukanaan oletetusti vaihdettavat venäläisvangit.
 Niinistö sanoi vankien vaihdon olevan tervetullut ensimmäinen askel eteenpäin Venäjän ja Ukrainan välillä sekä hyödyllinen Normandian prosessin jatkamisessa. Normandian prosessilla viitataan neuvotteluihin, joihin ovat osallistuneet Venäjän ja Ukrainan lisäksi Ranska ja Saksa.
 Niinistö kuitenkin muistutti, että vuonna 2014 ja 2015 solmittujen Minskin rauhansopimusten täyttämiseksi tarvitaan vielä paljon monia eri vaiheita ja Moskovan ja Kiovan välinen vuoropuhelu on siksi välttämätöntä.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  totesi muutama päivä sitten, että sopimus vankienvaihdosta Ukrainan kanssa on viimeistelyä vaille valmis..
 Putinin mukaan vankienvaihdon yhtenä tavoitteena on "maiden välisten jännitteiden lieventäminen ja suhteiden normalisoiminen."
 Ukrainan ja Venäjän tukemien kapinallisten välisissä yhteenotoissa on kuollut noin 13 000 ihmistä.
 Vaihdettavien vankien joukossa arvellaan olevan 24 ukrainalaista merimiestä, jotka Venäjä pidätti Kertshinsalmessa sekä tunnettu ukrainalainen elokuvaohjaaja  Oleg Sentsov . Venäjälle palautettavien joukossa arvellaan olevan muun muassa Venäjän valtiolliselle RIA Novosti -uutistoimistolle työskentelevä toimittaja  Kyrylo Vyšynskinin .
 Lue lisää:
 Ukraina ja Venäjä vaihtoivat vankeja – vapautettujen joukossa terrorismista tuomittu ohjaaja ja lentokoneen alasampumiseen liittyvä komentaja

Presidentti Niinistö: Vankien vaihto Venäjän ja Ukrainan välillä tervetullut ensiaskel rauhanprosessissa


Summary: Yhdysvaltain presidentti ei ole myöntänyt, ettei hurrikaani Dorian aiheuttanut todellista uhkaa Alabaman osavaltiossa.

Yhdysvaltain liittovaltion sää- ja valtamerentutkimusorganisaatio NOAA on siirtynyt hurrikaani Dorianin ennustettua reittiä koskevassa erikoisessa kiistassa presidentti  Donald Trumpin  puolelle. Kiista alkoi, kun presidentti Trump julkaisi sunnuntaina tviitin, jossa hän väitti Atlantilla etenevän hirmumyrskyn iskevän todennäköisesti myös Alabaman osavaltioon.
 – Floridan lisäksi myrsky iskee mitä todennäköisimmin Etelä-Carolinaan, Pohjois-Carolinaan, Georgiaan ja Alabamaan (paljon) kovemmin kuin on odotettu. Näyttää yhdeltä kaikkien aikojen suurimmista hurrikaaneista. Jo nyt kategoria 5. OLKAA VAROVAISIA! JUMALAN SIUNAUSTA KAIKILLE!, Trump kirjoitti.
 Kansallisen sääpalvelun Alabaman yksikkö vastasi sunnuntaina presidentin tviittiin omalla tviitillä, jossa se vakuutti, ettei hirmumyrsky osu Alabamaan.
 – Alabamassa EI nähdä mitään vaikutuksia #Dorianista. Toistamme, mitään hurrikaani #Dorianin vaikutusta ei tunneta Alabaman alueella, Alabaman Birminghamissa sijaitseva keskus tviittasi.
 Tämä ei kuitenkaan vakuuttanut Trumpia, vaan hän on pitkin viikkoa toistanut saaneensa tietoa, jonka mukaan Alabama oli mukana aiemmassa myrskyreittiennusteessa. Hän myös esitteli tiedotusvälineille Valkoisessa talossa karttaa myrskyn ennustetusta vaikutusalueesta.
 Karttaan oli merkitty mustalla tussilla piirretty lisäys alkuperäiseen valkoisella merkittyyn myrskyalueeseen. Tussilisäys laajensi Dorianin vaikutusalueen Alabaman puolelle.
 Aallot löivät korkeina Dorianin edettyä Pohjois-Carolinan rannikolle.  Jim Lo Scalzo / EPA
 Vääntöä päivistä ja todennäköisyyksistä
 Perjantaina kiistassa tapahtui uusi käänne, kun Yhdysvaltain liittovaltion sää- ja valtamerentutkimusorganisaatio NOAA julkaisi lausunnon, jossa se asettuikin Trumpin tueksi ja Kansallisen sääpalvelun kommentteja vastaan. Uudesta käänteestä uutisoivat muun muassa  The Washington Post-sanomalehti ,  CNN-uutiskanava  ja  Buzzfeed-uutissivusto .
 NOAA:n mukaan se on aiemmin välittänyt presidentille Kansallisesta hurrikaanikeskuksesta saamaansa tietoa, että trooppisen myrskyn voimalla puhaltavat tuulet voivat vaikuttaa myös Alabamassa. Tämä ennuste oli NOAA:n mukaan käytössä keskiviikosta 28.8. aina maanantaihin 2.9. asti.
 Tämä lausunto on puolestaan raivostuttanut useita meteorologeja, jotka katsovat NOAA:n muuttaneen aiempia lausuntojaan. Vielä viime sunnuntaina NOAA:n edustaja oli vakuuttanut, ettei myrskyn vaikutus ulotu voimassa olevan ennusteen mukaan Alabamaan.
 Floridan Daytona Beachin kadut tyhjentyivät hurrikaani Dorianin saapuessa.  Jim Lo Scalzo / EPA
 Asiaa kommentoineet meteorologit ovat listanneet eri ennusteissa käytettyjä todennäköisyyksiä ja huomauttaneet, että vaikka aivan varhaisimmissa ennusteissa vaikutusalue osui myös Alabamaan, ei vaikutuksen ulottuminen sen alueelle ollut missään vaiheessa 30 prosentin todennäköisyyttä suurempi. Tämä korkein todennäköisyys oli käytössä vain lyhyen ajan elokuun lopun ennusteissa.
 Trumpin tviitatessa sunnuntaina Alabamaan kohdistuvasta uhasta, ei tällaisia ennusteita enää ollut voimassa.
 Kansallisen sääkeskuksen henkilökuntaa edustava  Dan Sobien  arvostelee NOAA:n toimintaa vastenmieliseksi ja epärehelliseksi.
 Moni asiantuntija pelkää nyt, että kansalaisten luottamus myrskyennusteita kohtaan vähenee tapahtuneen vuoksi. Esimerkiksi Kansallisen sääpalvelun työntekijä  Elizabeth Leitman  tviittaa olevansa pettynyt NOAA:n toimintaan.
 Yhdysvalloissa on nyt esitetty huoli siitä, että myös sääennusteet ovat politisoitumassa poliittisesti jakautuneessa maassa.
 Lisää aiheesta:
 Kun lentokenttä muuttui myrskyäväksi mereksi – Ällistyttävä video Bahaman lentokentästä Dorian-hurrikaanin keskellä
 Heikentynyt Dorian nostattaa tulvia Yhdysvaltain itärannikolla – Bahamalla 70 000 ihmistä tarvitsee hätäapua
 Floridalainen Rachel vältti katastrofin ja kerää nyt avustuksia Bahamaan – "Me selvisimme katkenneilla oksilla, Bahamaa moukaroi hurrikaani"
 Toimittajalta: Ylen kirjeenvaihtajan selviytymispaketti hurrikaanissa on myslipatukat, sadevaatteet, bensakanisteri – ja hätäsalmiakit
 Hurrikaani Dorian etenee hitaasti Yhdysvaltain itärannikkoa viistäen, pahimmat pelot eivät näytä toteutuvan – Yle seuraa hurrikaanin etenemistä

Hurrikaaniennusteesta syntyneen kiistan uusi käänne: Viranomainen alkoi tukea Trumpin virheellistä väittämää – meteorologit raivostuivat