Summary: Erityisluokkia on vähennetty, koska lasten on haluttu opiskelevan mahdollisimman paljon yleisopetuksen ryhmissä.

Selkeä enemmistö kansanedustajista haluaa peruskouluihin lisää erityisluokkia, selviää Ylen kyselystä.
 Koulut ovat menneet viime vuosina suuntaan, jossa erityistä tukea tarvitsevat lapset opiskelevat yhä useammin yhdessä muiden kanssa yleisopetuksen luokissa. Erityiskouluja ja -luokkia on vähennetty.
 Nyt pyörää pitäisi kansanedustajien mielestä kääntää takaisin. Ylen kyselyssä enemmistö eli 74 prosenttia kansanedustajista sanoo, että erityisluokkien määrää pitäisi lisätä.
 Lasse Isokangas / Yle
 Voit katsoa jutun lopusta olevasta taulukosta, miten sinun vaalipiirisi tai puolueesi kansanedustajat vastasivat.
 "Kärsijöinä ennen kaikkea lapset"
 Erityisluokkien määrää on vähennetty vuosikymmenien ajan, mutta varsinkin vuoden 2010 perusopetuslain muutoksen jälkeen. Opettajien ammattijärjestö OAJ:ssa lakimuutoksen  seurauksia on pidetty suorastaan katastrofaalisina .
 Opettajien mielestä kunnat ovat käyttäneet inkluusiota (kuten erityistä tukea tarvitsevien lasten sijoittamista yleisopetuksen luokkiin) säästökeinona.
 Myös  moni erityislapsen vanhempi on kertonut , että lapsen tarvitsema tuki ei ole siirtynyt hänen mukanaan tavalliselle luokalle. Erityistä tukea tarvitsevilla lapsilla voi olla esimerkiksi ongelmia oppimisessa tai käytöksessä.
 Inkluusion perusajatus on hyvä. Valitettavasti se ei käytännössä toteudu, vaan erityisoppilaiden tavallisiin luokkiin sijoittamista pidetään monissa kunnissa säästötoimena.  Riikka Purra (ps.)
 Huoli kentältä on kantautunut myös kansanedustajien korviin.
 – Opettajana näen, että erityisluokkien poistaminen oli valtava virhe, jossa kärsijöinä olivat ennen kaikkea lapset. Ne pitää saada takaisin. Erityistä tukea tarvitsevat oppilaat eivät saa tarvitsemaansa tukea ja muiden oppilaiden oppiminen häiriintyy, kirjoittaa keskustan kansanedustaja  Petri Honkonen  vastauksessaan.
 Hän sanoo huomanneensa itse opettajana, että on myös oppilaiden kannalta parempi, jos koulussa on edes jonkinlainen erityisluokka olemassa.
 "Suomalainen peruskoulu nousi maailman parhaaksi tasa-arvon ansiosta"
 Jessica Casagrande on erityisluokanopettaja Mikaelin koulussa Turussa. Hänen mielestään erityislapsi tarvitsee koulussa ympäristön, jossa saa edetä omassa tahdissa ja aikuisella on aikaa auttaa aina, kun tarvitaan. Samuli Holopainen / Yle
 Iso osa Ylen kyselyssä erityisluokkia puolustaneista kansanedustajista pitää inkluusion periaatetta sinänsä oikeana. Sen taustalla on ajatus, että ketään ei pitäisi eristää muista erilaisuutensa vuoksi. Voit lukea lisää aiheesta näistä jutuista:
 Suomi siirsi erityisoppilaat suuriin luokkiin, eivätkä kaikki opettajat pidä muutoksesta: "En ole koskaan ollut näin väsynyt" Asiantuntijat puolustavat kaikkien lasten opettamista samassa luokassa – lähes joka viides peruskoululainen sai tehostettua tai erityistä tukea
 Erityiskouluja ja -luokkia on edelleen, mutta vähemmän kuin ennen. Tilastokeskuksen mukaan erityistä tukea saaneista oppilaista noin 35 prosenttia opiskelee kokonaan erityisryhmässä ja noin 21 prosenttia kokonaan yleisopetuksen ryhmässä – loput osittain erityis- ja yleisopetuksen ryhmissä.
 – Suomalainen peruskoulu nousi maailman parhaaksi tasa-arvon ansiosta. Lasten erottelun loppuminen oli tärkeää paitsi oppimistulosten, myös yleisen hyvinvoinnin kannalta. Valitettavasti osin on menty liian pitkälle ja kaikkien oppiminen on kärsinyt, vastaa vasemmiston  Jussi Saramo .
 On tärkeää, että jokainen oppilas on osa ryhmää sen sijaan, että oppilaat erotetaan erillisiin erityisluokkiin.  Antti Lindtman (sd.)
 Kaikkiaan 18 kansanedustajaa oli sitä mieltä, että erityisluokkia ei tarvittaisi lisää. Avoimien vastausten perusteella he eivät niinkään kiistä kouluista kantautuneita huolia, mutta lisäisivät mieluummin opettajien kuin erityisluokkien määrää.
 – Erityisopetus vaatii lisäresursseja. Erityisoppilaiden integrointi yleisopetukseen on sinänsä hyvä ja inhimillinen suunta, mutta se on resursoitava kunnolla, eikä voi olla säästökeino, kirjoittaa entinen opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.).
 Jokaisen erityistä tukea tarvitsevan oppilaan on saatava riittävä tuki luokkaan, mutta myös erityisluokkia tarvitaan lisää. Erityisopetuslaki pitää avata ja korjata.  Outi Alanko-Kahiluoto (vihr.)
 Opetusministeriön mukaan kunnat voivat perustaa uusia erityisryhmiä itse, jos niin haluavat. Koulutukseen on tulossa myös lisää rahaa: opetusministeri  Li Andersson  (vas.)  kertoi marraskuussa 180 miljoonan euron rahoituksesta  perusopetuksen laadun ja tasa-arvon parantamiseen. Se on suunnilleen samansuuruinen potti kuin kouluilta on viime vuosina leikattu.
 Vasemmisto–oikeisto-linja näkyi vastauksissa
 Vastaukset vaihtelivat puolueittain mielenkiintoisesti. Perussuomalaisten, kokoomuksen, keskustan ja kristillisten edustajat vastasivat "Kyllä" erityisluokkien määrän lisäämiselle yksittäisiä poikkeuksia lukuun ottamatta.
 Integroitu opetus on ensisijaista, mutta erityistukea pitäisi lisätä opettajaresurssia lisäämällä ja sopivan kokoisilla luokilla.  Eva Biaudet (r.)
 Vastaavasti SDP:n, vihreiden, vasemmiston ja RKP:n edustajien vastaukset jakautuivat selvästi enemmän "Kyllä"- ja "Ei"-leireihin. Jokaisessa puolueessa "Ei"-vastaukset olivat silti vähemmistö.
 Perinteinen vasemmisto–oikeisto-jako siis näkyi vastauksissa.
 – Ehkä siinä on tiettyjä ideologisia eroja. Itse ajattelen niin, että tasa-arvo ei tule siitä, että kaikkien pitää olla samassa opetuksessa. Tasa-arvo tulee siitä, että myös erityisoppilailla on mahdollisuus suorittaa perusopetuksen oppimäärä, keskustan Honkonen miettii.
 Monissa kunnissa on säästetty inkluusion kautta, eli kaikki lapset [on pantu] samaan ryhmään, kuitenkin esimerkiksi ilman tarvittavaa kouluavustajaa.  Sari Essayah (kd.)
 Katso täältä kaikki vastaukset
 Ylen kyselyyn vastasi yhteensä 127 kansanedustajaa 200:sta. Vastaajien puoluejakaumat noudattivat pääosin puolueiden voimasuhteita eduskunnassa: lähinnä keskustan edustajilta vastauksia tuli suhteellisen vähän. Suurimmilta puolueilta tuli suhteessa eniten vastauksia perussuomalaisilta.
 Voit katsoa kaikkien Ylen kyselyyn vastanneiden edustajien kannat taulukosta alta. Voit järjestää taulukkoa nimen, puolueen tai vaalipiirin mukaan.
 Tästä voit puolestaan tilata Ylen kuukausittaisen uutiskirjeen  kansanedustajasi toiminnasta. Robottijournalisti Voitto tiivistää kuukausittaiseen uutiskirjeeseen tärkeimmät tiedot kansanedustajasi työskentelystä.

Ylen kysely: Kansanedustajat haluavat erityisluokat takaisin kouluihin – "Niiden poistaminen oli valtava virhe"


Summary: Meksikon presidentti Lopez Obradori: "Me teimme osuutemme."

Meksikon senaatti ratifioi ensimmäisenä maana uuden Pohjois-Amerikan maiden välisen vapaakauppasopimuksen. Sopimus hyväksyttiin yksimielisesti 107–1.
 Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimuksen eli Naftan seuraajasta saavutettiin sopu Yhdysvaltain, Kanadan ja Meksikon välisissä neuvotteluissa  aiemmin tällä viikolla . Vääntö uudesta sopimuksesta jatkui yli kaksi vuotta.
 Sopimus astuu voimaan vasta, kun kaikki kolme maata ratifioi sen. Yhdysvaltojen ja Kanadan odotetaan tekevän päätöksen asiasta alkuvuodesta 2020.
 Meksikon presidentin  Andres Manuel Lopez Obradorin  mukaan senaatin päätös on hyvä uutinen.
 – Me teimme osuutemme Meksikossa. Nyt Yhdysvaltojen ja Kanadan kongressin on tehtävä sama, Lopez Obradori sanoi.
 Vuonna 1994 voimaan astunut Nafta poisti suuren osan vapaan kaupan esteistä Meksikon, Kanadan ja Yhdysvaltain väliltä. Asiantuntijoiden arvion mukaan uusi USMCA-sopimus vastaa hyvin pitkälle Naftaa.
 Lue lisää:
 "Historian paras kauppasopimus" syntyi – USA, Kanada ja Meksiko sopivat Naftan seuraajasta, edellisen kerran sovusta kerrottiin vuosi sitten

Meksiko ratifioi ensimmäisenä Pohjois-Amerikan kauppasopimuksen, odottaa Yhdysvaltojen ja Kanadan tekevän saman perässä


Summary: Puola aikoo edetä omaa tahtiaan. EU-maiden enemmistön tavoittelema yksimielisyys jäi toistaiseksi saavuttamatta.

EU-maiden johtajat ovat sopineet, että unionista tehdään hiilineutraali vuoteen 2050 mennessä. Myöhään yöhön venyneissä neuvotteluissa Puolaa ei kuitenkaan onnistuttu puhumaan yhteisen tavoitteen taakse, vaan maa sai poikkeuksen sen toimeenpanoon.
 – Me saavutamme ilmastoneutraaliuden omassa tahdissamme, sanoi Puolan pääministeri  Mateusz Morawiecki  huippukokouksen jälkeen.
 Puolan poikkeus tarkoittaa, että asiasta ei voitu tehdä yksimielistä päätöstä. Kysymykseen joudutaan palaamaan huipputasolla ensi vuoden kesäkuussa. Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kuitenkin tulkitsi, että EU on päässyt sopuun yhteisestä tavoitteesta.
 – Tavoite on yhteinen. Vuonna 2050 EU on ilmastoneutraali, Marin sanoi.
 Ilmastoneutraalius tarkoittaa sitä, että EU ei päästä ilmakehään enempää kasvihuonekaasuja kuin hiilinielut pystyvät sieltä poistamaan. Puola ei ole halunnut sitoutua tavoitteeseen, sillä se tuottaa neljä viidesosaa energiastaan hiilellä, ja uusiutuviin energialähteisiin siirtyminen tulee sille kalliiksi.
 Lue lisää:
 Marin Brysselissä: EU-sopu ilmastotavoitteista on saavutettavissa

EU tähtää hiilineutraaliksi 2050 – Puola puhui itselleen poikkeuksen unionin ilmastotavoitteista


Summary: Konservatiivien voitto lupaa selkiyttää Britannian poliittista asetelmaa, sanoo Tytti Tuppurainen.

Suomen eurooppaaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) toivoo, että Britannian konservatiivipuolueen vaalivoitto tuo selkeyttä maan poliittiseen tilanteeseen.
 – Näyttää siltä, että vaalitulos on hyvin selkeä. Konservatiivit ovat voittaneet vaalit, ja Britannia eroaa unionista, Tuppurainen sanoi Ylelle Brysselissä pian ovensuukyselyiden julkistamisen jälkeen.
 Konservatiivien  Boris Johnsonin  johtama hallitus neuvotteli EU:n kanssa muutoksia Britannian erosopimukseen, jonka käsittely parlamentin alahuoneessa ehdittiin aloittaa ennen parlamenttivaaleja. Konservatiiveilla ei kuitenkaan ollut parlamentissa enemmistöä, jonka voimin se olisi voinut ajaa sopimuksen läpi sellaisenaan.
 Selkeän vaalivoiton myötä puolue pystynee kuitenkin hyväksyttämään sopimuksen ennen tammikuun loppua, joka on EU-eron uusi määräaika.
 Brexitiä on käsitelty pitkin syksyä yleisten asioiden neuvostossa, jossa Tuppurainen on johtanut puhetta Suomen puheenjohtajakauden takia.
 – EU on valmistautunut kaikkeen. Tietysti toivomme, että hallittu ero voitaisiin toteuttaa, Tuppurainen sanoo.
 Jos ero toteutuu tammikuun lopussa, siirtymäaika jatkuu vuoden 2020 loppuun. Tuppuraisen mukaan 11 kuukautta on "kiistatta hyvin lyhyt aika" neuvotella EU:n ja Britannian välille vapaakauppasopimus.
 Lue lisää:
 Ovensuukyselyt povaavat Britannian konservatiiveille murskavoittoa, Johnson saamassa vapaat kädet – Yle seuraa

Eurooppaministeri Britannian vaalituloksesta: Selkeä tuki brexitin toteuttamiselle, EU valmiina kaikkeen


Summary: Pakotteita Venäjän kaikkia taloussektoreita kohtaan päätettiin jatkaa vuoden 2020 heinäkuun loppuun asti.

Euroopan unionin johtajat ovat päättäneet jatkaa Venäjän talouspakotteita, kertovat useat eri uutistoimistot. Uutistoimistot ovat saaneet tietonsa EU:n virkamiehiltä ja diplomaateilta.
 Pakotteita Venäjän kaikkia taloussektoreita kohtaan päätettiin jatkaa kuudella lisäkuukaudella. Pakotteiden olisi alun perin pitänyt vanhentua vuoden 2020 helmikuuhun mennessä. Uuden päätöksen myötä pakotteet ovat voimassa heinäkuun loppuun asti.
 Ilmoitus pakotteiden jatkamisesta tuli vain muutama päivä Pariisissa järjestetyn huippukokouksen jälkeen. Kokouksessa Ukraina, Venäjä, Ranska ja Saksa yrittivät löytää ratkaisua Itä-Ukrainan konfliktiin.
 EU:n huippukokouksen päätös tehtiin sen jälkeen, kun Saksan liittokansleri  Angela Merkel  ja Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  kertoivat huipputapaamisen tuloksista.
 Ukrainan konfliktista johtuvat Venäjään kohdistuvat EU-pakotteet asetettiin kesällä 2014 sen jälkeen, kun malesialaiskone MH17 ammuttiin alas Itä-Ukrainassa. Pakotteita on uusittu kuuden kuukauden välein.
 Poliittinen päätös pitää vielä vahvistaa virallisesti. TASS:in mukaan vahvistus tehtäisiin seuraavan kahden viikon aikana.
 Lue lisää:
 Ukrainan ja Venäjän johtajat sopivat tulitauosta Itä-Ukrainaan – Putin kommentoi Berliinissä tehtyä murhaa
 Moskovassa harmitellaan läpimurron puuttumista Pariisin Ukraina-kokouksessa – Kiovassa ilmapiiri helpottunut

EU jatkaa Venäjän talouspakotteita jälleen kuudella lisäkuukaudella


Summary: Yle seuraa Britannian tuloslaskentaa läpi yön verkossa ja aamulla erikoislähetyksessä klo 6.30 alkaen.

Ovensuukyselyt povaavat Britannian konservatiiveille murskavoittoa 368 konservatiiveille. Työväenpuolue kokee ovensuukyselyiden mukaan murskatappion 191 paikalla 650-paikkaiseen parlamenttiin.
 Vaaleissa on pelissä paitsi se, kuka Britanniaa johtaa, myös Britannian EU-eron eli brexitin kohtalo.
 Vaalihuoneet sulkeutuivat Britanniassa puoliltaöin Suomen-aikaa. Ovensuukyselyt on koostettu yli 140 vaalipiiristä. Kyselyyn vastasi yli 20 000 ihmistä.
 Varsinaisten vaalitulosten odotetaan selviävän varhain perjantaina Suomen-aikaa.

Vaalihuoneet sulkeutuivat Britanniassa, ovensuukyselyt povaavat konservatiiveille murskavoittoa – Yle seuraa hetki hetkeltä


Summary: Mielenosoittajat pitävät kaikkia ehdokkaita vanhan valtaeliitin edustajina.

Algeriassa äänestetään presidentinvaaleissa, joita maan protestiliike pitää hallitsevan eliitin yrityksenä pitää kiinni vallasta.
 Äänestystä varjostavat mielenosoitukset, ja äänestyspaikoilla puhkesi levottomuuksia Pohjois-Algeriassa vuoristoisella Kabylian alueella.
 Tuhannet ihmiset osoittivat mieltään pääkaupungin Algerin kaduilla. Poliisi yritti alkuun hajottaa mielenilmauksia voimatoimin mutta luopui siitä, kun väkimäärä kasvoi.
 Kabyliassa Bejaïan satamakaupungissa vaalihuoneistoon hyökänneet ihmiset ryöstivät vaaliuurnia ja tuhosivat osan vaalilistoista, Tizi Ouzoun kaupungissa suuri väkijoukko piiritti äänestyspaikkaa.
 Bouïrassa turvallisuusjoukot turvautuivat kyynelkaasuun ajaakseen äänestyspaikan vallanneet mielenosoittajat ulos.
 Iltapäivällä kello 15 äänestämässä oli käynyt vasta 20 prosenttia äänioikeutetuista.
 Ehdokkaat tulevat valtaeliitin riveistä
 Vaaleissa on viisi ehdokasta, joilla kaikilla on kytköksiä  laajojen ja pitkäaikaisten mielenilmausten takia eronneeseen  presidenttiin  Abdelaziz Bouteflikaan .
 Pitkään sairastanut Bouteflika jätti eronpyyntönsä huhtikuussa sen jälkeen, kun armeija veti häneltä tukensa.
 Presidenttiehdokkaiden joukossa ovat entiset pääministerit 74-vuotias  Abdelmajid Tebboune  ja 75-vuotias  Ali Benflis  sekä 60-vuotias entinen kulttuuriministeri  Azzedine Milhoubi , joka on myös kirjailija.
 Protestoijien mielestä kukaan heistä ei aio haastaa armeijan valta-asemaa Algeriassa.
 Algerian todelliseksi vallanpitäjäksi on noussut armeijan komentaja kenraali  Ahmed Gaïd Salah , joka painosti Bouteflikan eroamaan huhtikuussa.
 Gaïd Salah on tukenut korruptionvastaista kampanjaa, jossa useita Bouteflikan hallintoon kytkeytyneitä henkilöitä on tuomittu vankeuteen.
 Mielenosoittajien mielestä Gaïd Salah kuuluu silti samaan korruptoituneeseen valtaeliittiin, joka on hallinnut maata Algerian itsenäistymisestä saakka.
 Aiheesta aiemmin:
 Algeriassa pidätettiin mies, jonka sanotaan olleen maan todellinen johtaja presidentin sairastuttua 4.5.2019
 Algerian rikkain mies vangittiin osana eliitin vastaista korruptiotutkintaa 23.4.2019
 Algerian armeija ottaa roolia maan muutosprosessissa – Kenraali odottaa entisen "johtojengin" joutuvan oiketeen 10.4.2019
 Koittiko Algeriaankin vihdoin arabikevät? Ei - eikä presidentin ero välttämättä tyynnytä mielenosoituksia 3.4.2019
 Algerian presidentti jätti eronpyyntönsä – Protestoijat haluavat muuttaa maan koko poliittisen järjestelmän 2.4.2019

Mielenosoitukset varjostavat äänestämistä Algerian kiistellyissä presidentinvaaleissa


Summary: Arabian pitkäaikaisin taiteilija on viime vuosina noussut suosituksi Kiinan ohella myös Japanissa.

Heljä Liukko-Sundströmille  on viime aikoina sattunut ja tapahtunut.
 –Ensin hirvi hyppäsi päälle, seuraavaksi toinen auto ajoi autoni kylkeen, minä istun kaiken romun keskellä ehjänä. Elämä jatkuu. Olen ihmeen kaupalla hengissä.
 Yksi Suomen rakastetuimmista keramiikkataiteilijoista kertaa viime aikaisia onnettomuuksia valoisassa Humppilan ateljeessaan. Hän kattaa pöytään prinsessakakkua ja esittelee uusimpia töitään, pieniä kullattuja enkeleitä. Kahdeksankymppinen taiteilijaprofessori pulppuaa elämää. Hän on nopea liikkeissään, nauravainen ja puhelias.
 Liukko-Sundströmin Humppilan ateljeessa saa silittää sielunhoitokalaa.  Sasha Silvala / Yle
 Professorin arvonimen vuonna 1994 saanut Heljä Liukko-Sundström on Arabian pitkäaikaisin taiteilija. Hän työskenteli tehtaan taiteilijana vuodesta 1962 aina tehtaan sulkeutumiseen saakka vuonna 2016.
 57-vuotinen taiteilijanura on kuitenkin kaikkea muuta kuin paketissa.
 Viime vuonna ilmestyi  Marjo Tiirikan  laaja elämäkerta  Arabian Heljä . Kesällä Suomen valimomuseon Galleria Bremerissä esiteltiin Liukko-Sundströmin ja  Olli Vesan  uniikkikeramiikkaa. Elokuussa Liukko-Sundström käväisi puhujana Shanghaissa Kiinan suurimmilla opetusalan messuilla ja järjesti samalla taidenäyttelyn.
 –Shanghaissa minulla oli parhaimmillaan 5600 kuulijaa. Tuntui kuin olisin ollut joku rocktähti. Taputuksista ei ollut tulla loppua. Kaikki halusivat koskettaa ja ottaa valokuvia.
 Shanghaissa Liukko-Sundströmin tulkkina toimi Suomessa asuva yhteistyökumppani Amanda Fan.  Junhsue
 Heljällä on faniklubi myös Japanissa. Vuosi 2020 on Japanissa jäniksen vuosi. Liukko-Sundströmiltä on tilattu Japanin markkinoille uusi jänismuki.
 Kiinan valloitukselle on seuraamassa jatkoa. Hänen kirjojaan ollaan kääntämässä kiinaksi ja myös Pekingiin haluttaisiin Liukko-Sundströmin taidenäyttelyä.
 –Japanilaiset ovat hieman sulkeutuneita, kiinalaiset avoimempia, hän summaa.
 Elämän kaari
 –Tämä on nyt se aineisto, joka oli Shanghain näyttelyssä pääroolissa, Liukko-Sundström esittelee isokokoisia uniikkilaattoja.
 Laattasarja esittelee hänen äitinsä –ja hieman Liukko-Sundströmin itsensäkin–elämää.
 –Äitini sairasti vuosikymmeniä osteoporoosia. Hän tiesi ettei elä pitkään. Kun hänen ensimmäinen lapsenlapsensa syntyi, äiti sanoi minulle; Heljä, kun sinä teet kirjoja, tee kirja siitä, mikä on ihmisen elämän kaari.
 Äidin viimeinen joulu. Yksi elämän kaarta esittelevästä uniikkilaattasarjasta.   Sasha Silvala / Yle
 Vuonna 1999 syntyikin kirja äidin elämästä,  Korkealla päällä pilvien puutarha sininen.  Syntyi myös 28 keraamista uniikkilaattaa, joissa käydään läpi äidin eri elämänvaiheita.
 –Äidin kuolemankin kuvaan sinisenä, Liukko-Sundström kertoo. –En usko, että kuolemassa on mitään sen kummallisempaa. Kaikki on luonnossakin yksinkertaista.
 Sitten taiteilija äkkää ylärivissä olevan laatan, jossa on moottoripyöräilijä.
 – Ylhäällä on muuten moottoripyöräpoika, se on herra Sundström joka iskee minut 17-vuotiaana moottoripyörällä. Ihmisen elämän kaaressa on hauskoja ja kivoja asioita, surullisiakin niin kuin jokaisen elämäntarinassa on.
 Kauko -puoliso kuoli 2016. Naimisissa ehdittiin olla 62 vuotta.
 Marko -pojan he olivat menettäneet vuonna 2007.
 ”Suru syventää ihmisen elämää. Se on yhtä välttämätöntä kuin musta taiteilijan väripaletissa.”
 Näin Liukko-Sundström sanoo Marjo Tiirikan kirjoittamassa elämäkerrassa.
 Edelleen Arabialla
 Maaliskuusta 2016 tuli Liukko-Sundströmille kahden kuoleman kuukausi. Kuun alussa kuoli Kauko-puoliso, kuun lopussa lopetti Arabian tehdas. Loistonsa päivinä se oli ollut Euroopan suurin keramiikkatehdas.
 Toiminnan loputtua Arabian Taideosastoyhdistyksen taiteilijat saivat halutessaan jatkaa siellä toimintaansa yhdeksännestä kerroksesta vuokraamissaan tiloissa.
 Liukko-Sundström työskentelee Arabialla Helsingissä maanantaista keskiviikkoon. Humppilan ateljeetaan hän pitää auki torstaista sunnuntaihin.
 Maalla puutarhanhoito on yksi hänen lempipuuhistaan. Terassia koristaa lapsuudenkodista Mynämäeltä tuotu köynnöshortensia. Kasvit merkitsevät hänelle paljon.
 -Jokaisella ruohonkorrellakin on kieli. Ne puhuvat. Jos en olisi keramiikkataiteilija, olisin puutarhuri. Ajattelin aina lapsena, että synnyn uudelleen koivun lehtenä.
 Seuraava kirja tuonpuoleisesta
 Heljä Liukko-Sundström on kirjoittanut 11 kirjaa. Seuraavankin kirjan aihe on jo mielessä.
 –Minua kiinnostaa minkälaista elämää me ehkä vietämme tämän elämän jälkeen. Olen lapsesta saakka ajatellut, että kaikki paha ja rumuus on täällä, siellä toisella puolella on vain kauneutta. Jos meidän pitää tätä helvetiksi sanottua paikkaa etsiä, on se tässä meidän maailmassamme. Kirjaan tulee kaunis kuvitus, mutta samalla siinä on kintut maassa, jollain tavalla.
 Enkelit ovat liihotelleet Liukko-Sundströmin töissä kauan. Pienet kullatut enkelit kuuluvat Heljän minimaailmaan, johon enkelien lisäksi kuuluu uniikkeja minilautasia ja minikukkia.    Sasha Silvala / Yle
 Liukko-Sundström on tehnyt paljon enkelitöitä. Tunne enkelien läsnäolosta ja elämän jatkumisesta kuoleman jälkeen on lohduttanut häntä surun hetkillä.
 –Tunnen läheisten poismenneiden läsnäolon. En osaa surra kuolemaa. Itse asiassa odotan sitä ihan jännityksellä.
 Mutta vielä ei Heljä Liukko-Sundström ole kiirehtimässä mihinkään. Ensin pitää valloittaa Kiina, kirjoittaa uusi kirja ja tehdä vielä paljon keramiikkaa.
 –Teen töitä niin kauan kuin henki pihisee ja on kivaa, hän sanoo. –Minulla on ollut kauhean hauska elämä. Tätä pitää jatkaa.
 Vielä ei edes ole toteutettu sitä vanhaa haavetta, lentolupakirjaa. Ilmojen halki kun taittuisi matka Helsingistä Humppilaan niin sutjakkaasti.
 Sasha Silvala / Yle
 Katso juttu Areenassa:

Keramiikkataiteilija Heljä Liukko-Sundström valloittaa Kiinaa ja pohtii kuolemaa: ”Olen ihmeen kaupalla hengissä”


Summary: Käräjäoikeus tuomitsi huumekauppaan liittyvässä vyyhdissä kolmelle miehelle vankeutta ja kolmelle ehdollista vankeutta. Kahden syytetyn osalta syytteet hylättiin.

Kymenlaakson käräjäoikeus on tuominnut kolme miestä vankilaan törkeistä huumausainerikoksista.
 Miesten katsottiin myyneen suuria määriä ja pitäneen myyntitarkoituksessa halussaan huumausaineita kuten amfetamiinia ja marihuanaa. Huumekauppaa he olivat tehneet Kouvolan keskustassa Torikadulla viime talven ja kevään aikana.
 Miehille määrättiin vankeutta reilusta kahdesta vuodesta reiluun neljään vuotta.
 Samassa käsittelyssä kolme muuta miestä saivat ehdollisen vankeusrangaistuksen niin ikään törkeistä huumausainerikoksista.
 Sen sijaan kahden syytettynä olleen miehen osalta syytteet hylättiin.  Syytteet luettiin  Kymenlaakson käräjäoikeudessa marraskuussa.
 Huumeet vaihtoivat omistajaa Torikadulla
 Yksi miehistä sai vankeustuomion kahdesta törkeästä huumausainerikoksesta ja kahdesta huumausainerikoksesta. Hänelle määrättiin kahden vuoden ja kolmen kuukauden vankeusrangaistus.
 Käräjäoikeus katsoi, että hän on pitänyt hallussaan suuria määriä huumeita, kuten marihuanaa ja erittäin vaaralliseksi luokiteltua amfetamiinia.
 Käräjäoikeuden tiistaina antamasta tuomiosta käy ilmi, että mies oli riittävällä varmuudella luovuttanut lähes 100 gramman erän amfetamiinia kahdelle muulle miehelle Kouvolan Torikadulla sijaitsevassa liiketilassa. Amfetamiinin pitoisuus on ollut 26 painoprosenttia.
 Lisäksi miehen katsottiin Torikadulla luovuttaneen kahdelle muulle miehelle henkilöauto, johon oli piilotettu noin 1,8 kiloa marihuanaa. Poliisi takavarikoi huumausainerän myöhemmin kyseisestä autosta Heinolassa.
 Syyttäjä katsoi miehen tehneen rikoksen osana järjestäytyneet rikollisryhmän toimintaa. Todisteena käytetyllä videolla mies oli pukeutunut Hell's Angels MC:n liiviin. Käräjäoikeuden tuomion mukaan on kuitenkin jäänyt näyttämättä, että mies olisi tehnyt rikokset osana ryhmän toimintaa, eikä tätä huomioitu koventamisperusteena tuomiota määrättäessä.
 Ilmastointihormiin piilotettu putkikassi
 Myös kaksi muuta miestä tuomittiin suorittamaan vankeusrangaistusta Mikkelin vankilaan.
 Toinen heistä sai vankeutta neljä vuotta ja kolmekymmentä päivää kahdesta törkeästä huumausainerikoksesta, huumausainerikoksesta, ampuma-aserikoksesta ja törkeästä rahanpesusta.
 Hänen katsottiin pitäneen hallussaan erittäin vaarallista huumausainetta, joka hänen oli tarkoitus myydä. Miehen katsottiin säilyttäneen reilun 680 gramman erää amfetamiinia ja reilun 65 gramman erää metafemtamiinia.
 Lisäksi mies tuomittiin reilun 1992 gramman marihuanaerän hallussapidosta myyntitarkoituksessa. Ne löytyivät miehen hallinnassa olleen varastohallin ilmastointihormiin piilotetusta putkikassista.
 Toinen miehistä tuomittiin puolestaan kolmen vuoden ja neljän kuukauden vankeusrangaistukseen kahdesta törkeästä huumausainerikoksesta, huumausainerikoksesta, ampuma-aserikoksesta ja rattijuopumuksesta.
 Käräjäoikeus tuomitsi miehen paitsi osallisuudesta Kouvolan keskustassa käytyyn huumekauppaan, myös hampun viljelystä asunnossaan. Asuntoon rakennetusta viljelytilasta löytyi 14 hamppukasvia, joista olisi ollut saatavilla yhteensä noin 350 grammaa marihuanaa.
 Kolmelle muulle miehelle tuomitut ehdolliset vankeusrangaistukset olivat pituuksiltaan noin vuoden mittaisia.
 Tiistaina annettu tuomio ei ole lainvoimainen.
 Asiaa käsiteltiin käräjäoikeudessa kolmen päivän ajan marraskuun puolivälissä. Syytettyjä oli yhteensä yksitoista. Osa syytekohdista peruutettiin, ja ne käsitellään myöhemmin järjestettävässä istunnossa.

Erittäin vaaralliseksi luokiteltu amfetamiini vaihtoi omistajaa Kouvolan keskustassa – kolmelle miehelle vankeusrangaistukset törkeistä huumausainerikoksista


Summary: Asianajajien toiminnan taustalla on myös epäily kollegan sukulaisen hoidon laiminlyömisestä.

Kolme sydänpotilasta on kuollut raivostuneiden asianajajien hyökättyä sairaalaan Pakistanin Lahoressa. Suuri vihaisten asianajajien joukko tunkeutui keskiviikkona sydänsairaalaan, pahoinpiteli henkilökuntaa muun muassa potkimalla ja rikkoi välineistöä.
 Lääkärit ja sairaanhoitajat pakenivat paniikissa rakennuksesta ja jättivät hoidon tarpeessa olleet potilaat tuntikausiksi yksin.
 Uutistoimisto AP:n mukaan sairaalalle oli kerääntynyt kaikkiaan noin 500 ihmisen joukko, joka rikkoi sairaalan ikkunoita ja sytytti tuleen kulkuneuvoja, muun muassa yhden poliisiauton. Mellakkapoliisit käyttivät kyynelkaasua rauhoittaakseen asianajajien riehumisen.
 Mellakkapoliisit kuljettavat pidättämäänsä asianajajaa lahorelaisen sairaalan edustalla keskiviikkona. Rahat Dar / EPA
 Tapahtuneen taustalla on asianajajien epäilys siitä, että heidän kollegansa sukulaisen hoitoa laiminlyötiin sairaalassa marraskuussa. Jo tuolloin sairaalassa puhkesi tappelu henkilökunnan ja useiden asianajajien välillä.
 Britannian yleisradioyhtiön BBC:n mukaan  sairaalaan tunkeutumiseen johtanut viimeinen pisara oli lääkärin sosiaalisessa mediassa julkaisema marraskuiseen yhteenottoon osallistuneiden asianajajien kustannuksella vitsaileva video.
 Tätä ennen riitelevien osapuolien välille oli jo saatu neuvoteltua sopu, ja molemmat osapuolet olivat esittäneet toiselle pahoittelunsa. Lääkärin julkaisema video kuitenkin sytytti vihan uudelleen.
 Ainakin 250 asianajajaa saa syytteen tapauksen vuoksi. Pakistanin lain mukaan sairaalan kaltaiseen valtion ylläpitämään laitokseen hyökkäämisestä voidaan asettaa syytteeseen maanpetoksesta ja tapaukset käsitellään terrorismirikoksiin erikoistuneissa oikeusistuimissa, kertoo uutistoimisto AP.

Lääkärin vitsailusta suuttuneet asianajajat riehuivat pakistanilaisessa sairaalassa – kolme sydänpotilasta kuoli henkilökunnan paettua


Summary: Käräjäoikeus katsoo välituomiossaan, että nainen toimi surmaamistarkoituksessa.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus on määrännyt avopuolisonsa murhasta syytetyn naisen mielentilatutkimukseen. Teko tapahtui viime kesänä pariskunnan asunnossa Turussa.
 Syytteen mukaan nainen kohdisti mieheen erittäin voimakasta väkivaltaa kolmella eri välineellä. Lisäksi hän ei kutsunut apua ajoissa. Mies kuoli myöhemmin sairaalassa.
 Oikeus katsoo välituomiossaan, että nainen toimi surmaamistarkoituksessa. Syyttäjä vaatii hänelle elinkautista vankeusrangaistusta.
 Naisella on kontollaan myös aiempia väkivaltarikostuomioita. Oikeus määräsi syytetystä tehtäväksi myös vaarallisuusarvioinnin.
 Oikeus antaa ratkaisunsa, kun selvitykset valmistuvat.
 Lue lisää:
 Syyttäjä vaatii elinkautista vankeusrangaistusta julmasta murhasta – nainen löi ja puukotti miestä useita kertoja

Oikeus haluaa miesystävänsä surmasta epäillystä turkulaisnaisesta mielentila- ja vaarallisuusarvioinnin


Summary: Poliisiauto törmäsi risteyksessä kovaa vauhtia henkilöautoon, jossa olleet kaksi ihmistä loukkaantuivat.

Hälytysajossa kolarin ajanut poliisimies syyllistyi liikenneturvallisuuden vaarantamiseen, Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus katsoi torstaina antamassaan tuomiossa.
 Oikeus ei kuitenkaan määrännyt miehelle rangaistusta.
 Kyse oli tapahtumista Espoossa Kehä II:lla viime vuoden helmikuussa. Poliisipartio sai kiireellisen hälytystehtävän huoltoasemalle, jonka pihassa kaksi päihtynyttä miestä oli nousemassa autoon.
 Partio lähti tehtävälle ääni- ja valomerkit päällä muuta liikennettä ohitellen.
 Kolari sattui Kehä II:n ja Karapellontien risteyksessä. Poliisimies ajoi risteyksessä punaisia päin yli sadan kilometrin tuntivauhtia ja törmäsi oikealta tulleeseen henkilöautoon.
 Sen jälkeen poliisiauto ajautui vielä vastaantulevien kaistalle ja osui kuorma-autoon. Syyttäjän mukaan henkilöautossa olleet kaksi ihmistä saivat muun muassa useita murtumia.
 Henkilöauton kuljettaja ei nähnyt poliisiautoa
 Syyttäjän mukaan poliisi syyllistyi törkeään liikenneturvallisuuden vaarantamiseen, koska hän ei noudattanut erityistä varovaisuutta poiketessaan liikennesäännöistä, eikä sovittanut ajonopeuttaan sellaiseksi, että pystyi edelleen säilyttämään ajoneuvon hallinnan.
 Poliisimies kiisti syytteen. Hän kertoi työskennelleensä poliisissa yli 20 vuotta ja ajaneensa hälytysajoa lähes joka päivä ilman yhtäkään kolaria.
 Mies kertoi nähneensä henkilöauton risteyksessä. Hänen mukaansa se lähti kuitenkin valoista liikkeelle niin hitaasti, että hän luuli kuljettajan havainneen poliisiauton.
 Toisen auton kuljettaja taasen kertoi, ettei ollut huomannut poliisiautoa ollenkaan.
 Käräjäoikeuden mukaan poliisilla oli tilanteessa oikeus ylittää suurin sallittu nopeus sekä ajaa punaisia päin.
 Poliisimies ei kuitenkaan noudattanut tarpeellista varovaisuutta risteysalueella, minkä takia oikeus tuomitsi hänet liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Oikeuden mukaan ottaen huomioon onnettomuuden olosuhteet ja kokonaistilanne miehen syyllisyys oli kuitenkin varsin vähäinen.
 Lue myös:
 Hälytysajossa ollut poliisiauto kolaroi vastaantulijan kanssa Espoossa – matkustaja loukkaantui vakavasti

Hälytysajossa kolaroinut poliisi syyllistyi liikenneturvallisuuden vaarantamiseen – ei saanut rangaistusta


Summary: Valtioneuvoston kanslian EU-asioiden viestintäpäällikkö Anne Sjöholm kielsi mediaa kysymästä muista kuin kokousaiheista. Media halusi kysyä al-Holista.

Valtavassa ennakkosuosiossa paistatellut pääministeri  Sanna Marin  (sd.) astui kansainväliseen todellisuuteen nopeasti. Kotimaan kysymykset eivät jää taakse, vaikka poistuisi maasta.
 Saapuessaan EU-huippukokouspaikalle Brysselissä, Marin ohjattiin ensin kansainvälisen median eteen. Kun oli suomalaismedian vuoro, aikaa oli vain 1–2 kysymykseen.
 Ensimmäinen kysymys koski al-Holia, jota ei ehditty kysyä loppuun.
 – Eikö siitä saa kysyä, kysyi Kauppalehden toimittaja  Soili Semkina .
 – Ei kysytä. Puhutaan nyt tästä kokouksesta, sanoi pääministerin mukana seurannut EU-asioiden viestintäpäällikkö  Anne Sjöholm . Hän ohjeisti median sanomalla, että pääministeriltä voi kysyä ainoastaan kokoukseen liittyvistä asioista.
 Itse huippukokouksen tärkein asia, poliittinen sitoutuminen hiilineutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä on Marinin mukaan saavutettavissa ja koko ilmastosopimus vaatii kompromisseja kaikilta. Suhtautuminen ydinvoimaan on noussut suureksi riidan aiheeksi jäsenmaiden keskuudessa. Marin on ydinvoiman vastustaja. Muun muassa Ranska ja Tšekki vaativat, että ydinvoima luokitellaan päästöttömäksi energiamuodoksi.
 Pääministeri otti kantaa myös Suomen EU-puheenjohtajuuskauteen.
 – Me olemme tehneet hyvää työtä vaikeassa murroskohdassa. Mielestäni Suomi on onnistunut puheenjohtajana tässä vaikeassa tilanteessa hyvin, sanoo Marin.
 Suomi on saanut paljon arvostelua jättämästään ehdotuksesta unionin monivuotiseksi budjetiksi. Siinä Suomea on arvosteltu maatalouden liiallisesta tukemisesta.

Tuoreen pääministerin ensiesiintyminen Brysselissä kompastui median sensurointiin


Summary: Koululaisten joulujuhla jää kokonaan pitämättä. Opetuspäällikkö perustelee päätöstä eduskunnan oikeusasiamiehen lausunnolla.

Laukaan kirkonkylän koulun tunnustukseton joulujuhla kunnan kirkossa on peruttu. Joulujuhla jää kokonaan järjestämättä.
 – Eduskunnan oikeusasiamiehen lausunnossa todetaan yksiselitteisesti, että koko koulun päätöstilaisuudeksi tarkoitettua tilaisuutta ei voida järjestää kirkossa, perustelee Laukaan opetuspäällikkö  Jussi Silpola .
 Silpolan mukaan juhlalle koetettiin etsiä toista paikkaa, mutta riittävän suurta tilaa ei tällaisella aikataululla löytynyt.
 Joulujuhlassa olisi järjestetty vaihtoehtoista ohjelmaa oppilaille, jotka eivät halunneet viettää juhlaa kirkossa.
 – Se olisi tarkoittanut, että kaikki oppilaat eivät olisi olleet samassa tilassa päättämässä lukuvuotta. Meihin otettiin suoraan yhteyttä, miksi emme järjestä sellaista juhlaa, johon kaikki voivat osallistua, Silpola sanoo
 Joulujuhlan piti olla ensi viikon torstaina 19.12. Perumisesta ilmoitettiin vanhemmille tänään torstaina eli viikkoa ennen juhlaa.
 Lue myös:
 Apulaisoikeusasiamies linjasi: Koulun yhteisen joulujuhlan järjestäminen kirkossa on lainvastaista – "Kirkko on nimenomaan jumalanpalvelusten toimittamiseen tarkoitettu paikka"
 Koulut ympäri Suomen siirtävät nyt joulujuhliaan pois kirkoista – Rehtori: “Meillä on vähän perinteitä, ja lopuistakin ollaan luopumassa”

Tunnustukseton joulujuhla Laukaan kirkossa peruttiin: "Meihin otettiin yhteyttä, miksi emme järjestä juhlaa, johon kaikki voivat osallistua"


Summary: Kyytiin otetaan alle 20 kilon painoiset lähetykset.

Lappeenrantainen Taksi Saimaa Oy alkaa kuljettaa yritysten tavaralähetyksiä ovelta ovelle. Kuljettavaksi otetaan alle 20 kilon painoisia lähetyksiä.
 – Tietääksemme Taksi Saimaa on ensimmäinen koko maassa, joka aloittaa tällaisen kokonaisvaltaisen pakettipalvelun osana muuta taksiliikennetoimintaa, kertoo toimitusjohtaja  Jyrki Sivonen  tiedotteessa.
 Taksi Saimaan Tiketti-palvelu lupaa toimittaa paketit perille pääsääntöisesti samana päivänä koko Etelä-Karjalan alueella.
 Yrityksille tarkoitettu palvelu toimii arkisin.
 Palvelun hinnat perustuvat kiinteään vyöhykehinnoitteluun. Esimerkiksi Lappeenrannasta Imatralle toimitettavan paketin hinta on 35 euroa.
 Palvelu on kehitetty yhdessä Taksiliiton kanssa, ja se otetaan käyttöön tammikuussa 2020.

Taksiyhtiö aloittaa pakettien kuljetuksen ensimmäisenä Suomessa – yrityksille tarkoitettu palvelu starttaa vuoden vaihteessa


Summary: Hyökkäyksessä ja tulitaistelussa poliisin kanssa kuoli kuusi ihmistä.

Yhdysvalloissa viranomaiset selvittävät, oliko Jersey Cityssä tapahtuneen ammuskelun motiivina antisemitismi.
 Kosher-ruokakauppaan tiistaina tunkeutuneet mies ja nainen tappoivat myymälän toisen omistajan, työntekijän ja asiakkaan. Aiemmin he olivat tappaneet poliisin hautausmaalla lähellä kauppaa. Hyökkääjät kuolivat laukaustenvaihdossa poliisin kanssa.
 Neljä tuntia kestänyt tulitaistelu muutti hasidijuutalaisten asuttaman naapuruston sotatoimialueeksi.
 Viranomaisten mukaan yksi hyökkääjistä oli julkaissut antisemitistisiä kirjoituksia internetissä. Hänen käyttämästään vuokrapakettiautosta löytyi polveileva uskonnollinen manifesti.
 Valvontakameran kuvien perusteella hyökkääjät valitsivat kaupan kohteekseen tietoisesti,  The New York Times -sanomalehti kertoo .
 Yhteyksiä Mustat heprealaiset -ryhmään
 Uutistoimisto AP:n lähteen mukaan viranomaiset uskovat, että kuolleet hyökkääjät olivat kuuluneet Mustat heprealaiset israelilaiset -liikkeeseen. Tämä on ryhmä mustia yhdysvaltalaisia, jotka uskovat olevansa muinaisten israelilaisten todellisia jälkeläisiä.
 Rasistisia ääriliikkeitä seuraava järjestö  Southern Poverty Law Centre arvioi vuonna 2008 , että suurin osa tämän 1800-luvulla kehkeytyneen ja lukuisiin ryhmittymiin jakautuneen liikkeen seuraajista ei ole avoimen rasistisia tai antisemitistisiä eivätkä he kannata väkivaltaa. Liikkeen liepeille on kuitenkin syntynyt ääriliikehdintää, joka demonisoi juutalaisia.
 Jersey Cityn pormestari  Steve Fulop  kutsui tapahtumia viharikokseksi juutalaisia vastaan, ja samoin tapahtumia luonnehtivat läheisen New Yorkin pormestari ja New Yorkin osavaltion kuvernööri.
 New Jerseyn osavaltion oikeusministeri  Gurbir Grewal  sanoi kuitenkin, että on vielä liian aikaista arvioida hyökkäyksen motiivia, kun tutkinta on kesken. Myöhemmin torstaina Grewal sanoi, että tapausta tutkitaan terrori-iskuna, jonka motiivina oli antisemitismi.
 Pakettiauto kytkeytyi toiseen murhaan
 Viranomaiset tutkivat yhä, liittyikö tapaukseen muita henkilöitä kuin kaupassa ammutut hyökkääjät.
 New York Timesin mukaan  tapahtumat lähtivät tiistaina liikkeelle, kun poliisietsivä kiinnitti huomiota hautausmaan lähellä pakettiautoon, joka oli etsintäkuulutettu läheisessä Bayonnen kaupungissa tapahtuneeseen murhaan liittyen.
 Etsivä lähestyi autoa, jolloin hänet ammuttiin. Tästä alkoi tapahtumasarja, joka päättyi sekasortoiseen tulitaisteluun kosher-myymälässä.
 Kaupassa surmansa saaneita miestä ja naista epäillään siis myös Bayonnessa tapahtuneesta taksinkuljettajan murhasta.
 Aiheesta aiemmin:
 Useita kuolleita tunteja kestäneessä ammuskelussa Yhdysvalloissa – tapahtumaketju alkoi hautausmaalta
 Aiheesta muualla:
 CNN:  As hundreds gather to mourn victims of Jersey City attack, a report says the shooter is linked to Black Hebrew Israelites  12.12.2019
 The New York Times:  Jersey City Shooting: Suspect in Attack Wrote Anti-Semitic Posts  11.12.2019

New Jerseyn ammuskelun motiiviksi epäillään juutalaisvastaisuutta – Hyökkääjillä yhteyksiä erikoiseen uskonnolliseen ryhmään


Summary: Suurimman korotuksen tekee Mäntyharjun seurakunta 0,2 prosenttiyksiköllä.

Kirkollisvero nousee ensi vuonna 15 seurakunnassa eli noin kuudessa prosentissa seurakunnista. Kirkkohallituksen taloussuunnittelupäällikkö  Pasi Peranderin  mukaan veroprosenttia korottaneiden seurakuntien osuus on pysytellyt samana viime vuodet. Keskimäärin seurakuntien veroprosentti on 1,39.
 Suurimman korotuksen tekee ensi vuonna Mäntyharjun seurakunta, jonka veroprosentti nousee 1,7 prosentista 1,9 prosenttiin.
 Mäntyharjun seurakunnan talouspäällikkö  Risto Jaakolan  mukaan korotuksen syynä ovat seurakunnan tekemät suuret investoinnit, vielä meneillään oleva kirkon remontti sekä vuosi sitten rakennettu seurakuntatalo. Viime vuonna Mäntyharjun seurakunnan tulos oli hieman miinuksella. Seurakunnan jäsenmäärä on hiipunut hiljalleen, mutta ainakaan vielä se ei ole vaikuttanut merkittävästi talouteen. Tulevaisuudessa tilanne voi kuitenkin olla toinen.
 – Jäsenmääräennusteet ovat synkät, niiden mukaan 20 vuoden päästä jäsenmäärä jopa puolittuu, Jaakola toteaa.
 – Jollakin aikataululla pitää varmasti henkilöstönkin vähentyä.
 Kirkon talousvuosi hyvä – "Isossa kuvassa on menty alaspäin"
 Kirkkohallituksen Peranderin mukaan kirkon taloustilanne näyttää tänä vuonna kokonaisuudessaan positiiviselta.
 – Näyttäisi siltä, että kirkollisverotulot olisivat kasvamassa lähes kahden prosentin verran, Perander toteaa.
 – Kun tilityksistä puuttuu viimeinen kuukausi, voidaan päätellä että plussan puolelle menisi valtaosalla seurakuntia, ei varmaankaan kaikilla.Perander huomauttaa kuitenkin, että kyseessä on yksittäinen vuosi.
 Perander huomauttaa kuitenkin, että kyseessä on yksittäinen vuosi.
 – Isossa kuvassa on menty alaspäin vuodesta 2009 alkaen.
 Viime vuonna negatiivisen tuloksen teki joka toinen seurakunta. Kirkon verotuloja ovat jäsenmäärän vähentymisen lisäksi heikentäneet muun muassa kiky ja palkkojen nollakorotukset.
 – Jäsenmäärän väheneminen ei kuitenkaan ole vaikuttanut niin paljon, kuin on ajateltu. Ja kirkollisvero on pysynyt kohtuullisella tasolla siitä huolimatta, Perander sanoo.
 Veronkorotukset eivät Peranderin mukaan vaikuta kirkon jäsenmäärään merkittävästi. Hän on selvittänyt aiempina vuosina asiaa kyselyillä veroaan korottaneissa seurakunnissa.
 Kauniaisissa ja Halsualla yli 2000 euron ero veroissa
 Paikkakunnasta riippuen kirkollisvero yhdessä kunnallisveron kanssa voi tehdä tuhansia euroja isomman loven asukkaan lompakkoon.
 Ero pienimmän ja suurimman yhteenlasketun kunnallis- ja kirkollisveron välillä on mediaanipalkalla yli 2 000 euroa vuodessa. Asia käy ilmi Veronmaksajain keskusliiton STT:lle tekemästä laskelmasta. Mediaanipalkka on 3 000 euroa kuukaudessa, eli puolet suomalaisista tienaa alle sen ja puolet yli.
 Yhteenlaskettuna pienin veroprosentti on Kauniaisissa Uudellamaalla, missä kunnallisvero on 17 prosenttia ja kirkollisvero 1. Kauniaisissa mediaanipalkalla kunnallis- ja kirkollisverot ovat noin 5 400 euroa vuodessa.
 Suurin yhteenlaskettu veroprosentti on puolestaan Halsualla Keskipohjanmaalla, missä kunnallisvero on 23,5 prosenttia ja kirkollisvero 1,7. Halsualla kunnallis- ja kirkollisverot mediaanipalkalla ovat noin 7 600 euroa vuodessa. Kunnallisverot nousevat ensi vuonna kaikkiaan 53 paikkakunnalla.
 – Määrä on aika normaali, mikä nyt viime vuosina on ollut. Mutta joukossa on suht suuria kuntia, alueella asuu noin miljoonaa asukasta, arvioi Veronmaksajain keskusliiton pääekonomisti  Mikael Kirkko-Jaakkola .

Kirkollisvero nousee ensi vuonna 15 seurakunnassa – veroissa suuria alueellisia eroja


Summary: Yhteensä noin sata viljelijää on kokeillut bambun kasvattamista Etelä-Pohjanmaalla. Talvet ovat olleet vaikeita ja opettavaisia.

Kolme vuotta kestäneessä kokeilussa on löydetty sopivia bambulajikkeita, jotka kestävät Suomen pakkasia ja jotka vielä maistuvat pandoille. Vaikka bambua pandalle -hanke on nyt päättymässä, aktiivisimmat aikovat jatkaa viljelyä.
 Ähtärin eläinpuiston kahden isopandan ruoka tulee pääasiassa Hollannista, joten bambun kasvatusta haluttiin kokeilla myös lähialueella. Pro Agria Etelä-Pohjanmaan hankevetäjä  Jari Luokkakallio  on tyytyväinen, vaikka opittavaa riittää edelleen.
 – Jo ensimmäinen talvi oli tosi haasteellinen. Syksy 2016 oli märkä ja vettä satoi marraskuulle asti. Sitten tammikuussa tuli ryminällä talvi ja 30 astetta pakkasta. Se oli aika tuhoisaa bambuille, kertoo Luokkakallio.
 – Lisähaasteena oli se, että pandat eivät syö kaikkia lajikkeita. Vaikka saataisiin joku lajike menestymään, ne eivät välttämättä maistu.
 Onneksi ne lajit, jotka eivät maistu isopandalle, saattavat maistua pikkupandalle. Molempia löytyy Ähtärin eläinpuistosta, joten eri lajikkeille on syöjiä.
 Myös pikkupanda syö päivittäin pari sataa grammaa bambua.  Olli Koski/Yle
 Kasvatus on mahdollista
 Tarkoitus on ollut selvittää, voiko bambua ylipäätään kasvattaa Suomessa ja vielä Ähtärin korkeudella. Nyt on suurinpiirtein selvitetty, mikä onnistuu ja mikä on realistista.
 – Kyllä tässä mahdollisuuksia on, mutta ei tämä mikään helppo laji ole. Vasta kolme talvea on kokeiltu ja aina kun on opittu jotain, on vasta seuraavana vuonna voitu viedä oppia eteenpäin, joten se tekee tästä pitkän prosessin, toteaa Luokkakallio.
 Joka vuosi kolmisenkymmentä viljelijää ja kotipuutarhuria on lähtenyt mukaan kokeilemaan bambunviljelyä. Vaikka kasvatuksessa on ollut mutkia matkassa, ydinryhmä aikoo jatkaa bambun kasvattamista.
 – Viljelijät ovat tehneet arvokasta työtä ja pääasiassa talkoina. On saatu valtavasti tietoa ja paljon julkisuutta.
 Luokkakallio viittaa siihen, kun kiinalainen tv-ryhmä tuli Ähtäriin bambua kuvaamaan pandatalon avajaisten yhteydessä.
 Pienimuotoista kuitenkin
 Mikäli pandat haluttaisiin ruokkia kokonaan omalla lähibambulla, sitä pitäisi olla Luokkakallion arvion mukaan kasvatuksessa vähintään kymmenen hehtaaria.
 Siihen tuskin Ähtärissä ja lähialueilla pystytään, mutta pienimuotoisempikin kasvatus lähialueella lisää huoltovarmuutta.
 – Perusidea on se, että jos vaikka bamburekka ajaa kolarin ja jää matkalle, meillä olisi jonkinlainen omavaraisuus sen osalta, sanoo Luokkakallio.
 Toki ei ole täysin poissuljettua, että joku viljelisi bambua ihan päätyönään.
 – Jos löydetään sopivat olosuhteet ja kasvattajat, kyllä tästä voi jollekin ura urjeta.
 Lue myös:   Eläinpuiston pandatalossa jännittävä koemaistelu: Pyry ja Lumi söivät kotimaista bambua ensimmäistä kertaa

Bambun kasvatus on ollut kantapään kautta oppimista – ja sitä riittää edelleen


Summary: Puola, Unkari ja Tšekki ovat vastustaneet EU:n sitoutumista hiilineutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä. Ydinvoima on noussut kiistakapulaksi.

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) uskoo, että EU-maat pääsevät sopuun ilmastotavoitteiden tiukentamisesta huippukokouksessaan tänään torstaina.
 – Uskon ja haluan toivoa, että yhteisymmärrys tänään saavutetaan, Marin sanoi.
 – Meidän on tehtävä enemmän ja nopeammin. Tässä on kyse lastemme tulevaisuudesta, hän totesi.
 Suomalaismedia  yritti kokouspaikalla kysyä Marinilta myös al Holin leirin lasten tulevaisuudesta , mutta valtioneuvoston kanslian viestintäpäällikkö rajoitti kysymykset koskemaan vain päivän EU-kokousta.
 Ilmastokysymyksessä Puola, Unkari ja Tsekki ovat toistaiseksi vastustaneet sitä, että EU ottaisi tavoitteekseen hiilineutraaliuden vuoteen 2050 mennessä. Hiilineutraalius tarkoittaa sitä, että ilmakehään ei päästetä enempää kasvihuonekaasuja kuin sieltä kyetään hiilinielujen avulla poistamaan.
 Unkari asettaa ehtoja
 Kokouksen alkaessa Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  ilmoitti, että Unkari voi tukea ratkaisua tietyin ehdoin. Unkari haluaa takuut siitä, että köyhemmät jäsenmaat eivät joudu maksamaan ilmastotoimista kertyvää laskua. Lisäksi Unkari haluaa, että ydinvoimaa kohdellaan jatkossakin päästöttömänä energianlähteenä.
 Myös Tšekin pääministeri  Andrej Babiš  edellytti saapuessaan ydinvoiman aseman turvaamista.
 Kolmikon henkinen johtaja on kuitenkin Puola, joka on edellyttänyt EU:lta taloudellista tukea hiileen nojaavan taloutensa kääntämiseksi ilmastoystävällisempään suuntaan.
 – Emme voi suostua sellaiseen talouden muutoksen malliin, joka vahingoittaisi Puolan yhteiskuntaa, pääministeri  Mateusz Morawiecki  sanoi.
 EU:n komissio  julkisti eilen sadan miljardin euron siirtymärahaston,  jonka tarkoitus on kompensoida ilmastotoimien kustannuksia köyhemmille maille. Rahaston yksi tarkoitus on saada kaikki jäsenmaat sitoutumaan vuoden 2050 tavoitteeseen.
 Se on osa komission kunnianhimoista ”vihreää sopimusta”, joka pitää sisällään kymmeniä ilmasto- ja ympäristöpolitiikan tiukentamiseen tähtääviä aloitteita. Tarkempi esitys rahastosta annetaan keväällä.
 Marin: Ydinvoima "kestävää"
 Ydinvoima on noussut kiistakapulaksi ilmastotoimien rahoittamista koskevan kiistan seurauksena. Eilen keskiviikkona Ranska, Britannia ja itäiset jäsenmaat torppasivat lopullisen sopimuksen järjestelmästä, jonka tarkoitus on määritellä ympäristöystävälliset investointikohteet.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel vastaanotti Suomen tuoreen pääministerin Sanna Marinin Brysselin huippukokoukseen. Olivier Hoslet / EPA
 Maille ei kelvannut Euroopan parlamentin kanssa neuvoteltu muotoilu, jonka mukaan ydinvoimaa ei välttämättä jatkossa laskettaisi investointimielessä vihreäksi energianlähteeksi.
 Pääministeri Marin sanoi, että ydinvoima on ”ilmastopäästöjen näkökulmasta kestävä” energianlähde, muttei ottanut asiaan tarkempaa kantaa.
 Siirtymärahasto kytkee ilmastokeskustelun EU:n tulevien vuosien budjetista käytäviin neuvotteluihin. Marinin on määrä esitellä kokouksessa puheenjohtajamaa Suomen tekemä kompromissiehdotus unionin rahoituskehykseksi vuosille 2021–2027.
 Budjettiasia siirtyy sen jälkeen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan  Charles Michelin  edistettäväksi. Marin sanoi toivovansa, että rahoista syntyisi sopu jo helmikuussa.
 Ilmastotavoitteen kannalta keskeinen kysymys on, ovatko EU:n itälaidan maat valmiit hyväksymään tavoitteen tiukentamisen ennen kuin siirtymärahastosta ja unionin rahoituksesta on mustaa valkoisella.

Marin Brysselissä: EU-sopu ilmastotavoitteista on saavutettavissa


Summary: Lahjakortit ja kanta-asiakasedut kannattaa käyttää mahdollisimman pian, yhtiö tiedottaa.

Maailman suurin tietokone- ja konsolipelejä myyvä ketju Gamestop sulkee kaikki 17 myymäläänsä Suomessa. Liikkeiden sulkemispäivät voi tarkistaa liikkeistä ja yhtiön verkkosivuilta gamestop.fi.
 Sulkemiset liittyvät yhtiön maailmanlaajuisiin säästötoimiin. Nyt suljetaan kannattamattomimpia liikkeitä. Ihmiset eivät enää osta fyysisiä pelilaitteita tai pelejä, kun he siirtyvät digipeleihin.
 Gamestop lopettaa toimintansa myös muissa Pohjoismaissa. Yhtiö on jo sulkenut satoja myymälöitään maailmalla. Business Insider -verkkolehden mukaan sillä on  yhteensä 5 700 liikettä ympäri maailman .
 Gamestopin verkkopalvelut ovat käytössä siihen saakka, kunnes viimeinen liike sulkeutuu, yhtiö kertoo.
 Lahjakortit kannattaa käyttää niin pian kuin mahdollista, Gamestop sanoo tiedotteessa. Vaihtoarvoa saa enää vai tietyistä tuotteista. Myös kanta-asiakasedut kannattaa käyttää mahdollisimman pian.

Peliketju Gamestop sulkee myymälänsä Suomessa ensi vuonna


Summary: Luvasta on valitettu hallinto-oikeuteen, jossa asian käsittely on kesken.

Luontojärjestöt arvostelevat malminetsintäluvan myöntämistä Dragon Mining Oy:lle Orivedelle.
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes on antanut kaivosyhtiölle etsintäluvan Oriveden Sarvisuolle. Oriveden seudun luonnonsuojeluyhdistys ry ja Suomen luonnonsuojeluliiton Pirkanmaan piiri ry ovat valittaneet luvasta Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen ja vaativat toimenpidekieltoa käsittelyn ajaksi.
 Valituksesta huolimatta Dragon Mining on hakenut malminetsintälupaansa täytäntöönpanolupaa Tukesilta.
 Yhdistykset perustelevat valitustaan Dragon Miningin aikaisemmalla toiminnalla, joka johti kahden järven pilaantumiseen Natura-alueella Pirkanmaalla. Luontoihmisten mielestä yhtiö ei ole onnistunut täyttämään kaivoslain velvotteita tai noudattamaan ympäristölainsäädäntöä.
 Kaivoskuilusta Orivedeltä löytyneen kaatopaikan poliisitutkinta on yhä kesken.
 Lue myös:
 Dragon Mining on alkanut sulkea Suomen vanhinta kultakaivosta – kaivos ehti ehtyä ennen kuin kielto oikeudesta tuli
 Korkein hallinto-oikeus: Dragon Mining joutuu sulkemaan Oriveden kaivoksen
 Dragon Mining pani yllättäen kohutun kultakaivoksen tauolle Suomessa – uutinen paljastui Hongkongin pörssin kautta
 Salaisesta kaatopaikasta kaivoksen sisältä saatu jätettä pois jo lähes 30 000 kiloa – kukaan ei tiedä, paljonko sitä on vielä jäljellä
 Analyysi: Oriveden kaivosta pyöritetään ikivanhalla ympäristöluvalla – valitusrumba on venynyt niin pitkään, että Dragon Mining kertoo jo saaneensa kaivoksesta lähes kaiken haluamansa

Luontojärjestöt arvostelevat malminetsintäluvan myöntämistä Dragon Miningille Orivedelle


Summary: Sisäministeri kertoi asiasta Twitterissä. Toimittaja Pavel Šeremet murhattiin autopommilla Kiovan keskustassa.

Ukrainan poliisi on pidättänyt useita ihmisiä epäiltynä osallisuudesta journalisti  Pavel Šeremetin  murhaan, Ukrainan sisäministeri kertoo. Ministeri  Arsen Avakov  ilmoitti asiasta Twitter-tilillään.
 Valko-Venäjältä kotoisin oleva Šeremet kuoli heinäkuussa 2016 matkallaan töihin Kiovan keskustassa, kun hänen autoonsa asennettu pommi räjähti.
 – Tämä on todellisten ammattilaisten hyvin monimutkaisen ja sitkeän tutkinnan tulosta ja merkittävä askel tapauksen selvittämisessä! Avakov kiitti Twitter-tilillään.
 Itä-Ukrainan sodan veteraani  Andrii Antonenko  kertoi Facebookissa, että häntä epäillään Šeremetin murhasta ja että poliisit tekivät kotietsinnän hänen kotonaan.
 Antonenko tunnetaan myös muusikkona taiteilijanimellä Riffmaster ja hän on säveltänyt Ukrainan erikoisjoukkojen hymnin. Toinen julkisuudessa kerrottu epäilty on vapaaehtoisena Itä-Ukrainan rintamalla palvellut lääkäri.
 Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön Etyjin journalismipalkinnon voittanut Pavel Šeremet kirjoitti kolumneja Ukrainska Pravda -lehdelle. Lehden perustaja, vallanpitäjien korruptiota selvittänyt  Georgi Gongadze  murhattiin 16 vuotta sitten.

Ukrainan poliisi on pidättänyt epäiltyjä vuoden 2016 journalistimurhasta


Summary: Yle kysyi kaikista eduskuntapuolueista, pitäisikö suomalaiset naiset ja lapset tuoda kotimaahan al-Holin leiriltä.

Kysymys al-Holin leiriläisten mahdollisesta siirtämisestä Suomeen jakaa puolueita, kertoo Ylen tekemä kyselykierros.
 Hallituspuolueista ainakin vihreiden ja RKP:n riveistä sanotaan, että käytännössä ainoa mahdollisuus on tuoda leiriltä Suomeen sekä äidit että lapset. Keskustasta arvioidaan, että leiriltä ei ole välttämättä mahdollista tuoda ketään Suomeen.
 Siirrosta on erilaisia näkemyksiä myös eduskuntaryhmien sisällä, esimerkiksi hallituspuolue SDP:ssä.
 Juttuun on haastateltu keskiviikkona ja torstaina puolueiden eduskuntaryhmien puheenjohtajia ja ulkoasiainvaliokunnan jäseniä tai varajäseniä.
 Ylelle vastasivat hallituksen riveistä ulkoasianvaliokunnan jäsenet  Johannes Koskinen  (sd.),  Paavo Arhinmäki  (vas.) ja  Eva Biaudet  (r.) sekä varajäsenet  Markus Lohi  (kesk.) ja  Satu Hassi  (vihr.).
 Opposition kantoja kertoivat ryhmäpuheenjohtajat  Ville Tavio  (ps.),  Kai Mykkänen  (kok.),  Päivi Räsänen  (kd.) ja  Harry Harkimo  (liik.).
 1. Pitäisikö suomalaiset naiset ja lapset tuoda kotimaahan al-Holin leiriltä?
 Johannes Koskinen (sd.):
 – Suomeen voidaan tuoda ne kansalaiset, jotka haluavat tulla Suomeen ja jotka on mahdollista tänne ottaa vastaan. Al-Holin leiri ei ole varmasti mikään pysyvä asuinpaikka, ei hyvä lapsille eikä muillekaan. Pitää pyrkiä ratkaisuun äitejä kuullen, haluavatko he muuttaa Suomeen tai johonkin muuhun maahan ja tehdä sen mukaan ratkaisuja. Ei tämä leirillä pitäminen voi määrättömiin jatkua.
 Markus Lohi (kesk.):
 – Haluan toistaa puheenjohtaja  Katri Kulmunin  kannan, että voimme auttaa lapsia, etenkin orpolapsia. Aikuisiin, jotka ovat menneet sinne itse, en suuntaisi aktiivisia toimia.
 Satu Hassi (vihr.):
 – Lakihan on ihan selvä. Oikeuskansleri on tämän asian laillisen perustan lokakuussa tehdyssä päätöksessä todennut, laki velvoittaa auttamaan näitä lapsia. Laki antaisi myös perusteet erottaa nämä lapset äideistään, mutta toisaalta Suomen viranomaisilla ei ole toimivaltaa sitä ulkomailla tehdä.
 Paavo Arhinmäki (vas.):
 – Vasemmistoliitto on koko ajan ollut samalla kannalla. Kysymys ei ole niinkään poliittinen vaan pitää katsoa, mitä Suomen lainsäädäntö ja kansainväliset sopimukset sanovat ja toimia sen mukaisesti. Mikään hallitus ei voi päättää, että emme noudata lakia tai päättää, että teemme päätöksiä laista huolimatta.
 Eva Biaudet (rkp.):
 – Kyllä. Lasten edun valvominen ja lasten elämän suojelu ovat perustavanlaatuisia velvoitteita sekä meidän perustuslaissa että ihmisoikeussitoumuksissa. Velvoite kohdistuu valtiovaltaan. Se on ensisijainen ja menee ennen muuta lainsäädäntöä. Haavoittuvassa asemassa olevien lasten kannalta on tärkeää, että perhe pysyy yhdessä.
 Lasse Isokangas / Yle
 Ville Tavio (ps.):
 – Ei pitäisi tuoda, koska naiset ovat liittyneet äärimmäisen väkivaltaiseen terroristijärjestöön. He ovat ottaneet tietoisen riskin Isis-taistelijoiksi ryhtyessään. Olisi poikkeuksellista, jos joku maa lähtisi avustamaan ainakaan täysi-ikäisten, aikuisten terroristien paluuta.
 Kai Mykkänen (kok.):
 – Isisin kalifaatin toimintaan osallistuneita aikuisia ei ole syytä auttaa palaamaan Suomeen. Jos löytyy turvallinen tapa auttaa Suomen kansalaisuuden omaavia lapsia palaamaan Suomeen ilman aikuisia, heitä on syytä auttaa. Suomen on myös syytä vaikuttaa siten, että humanitäärinen apu tavoittaa Syyrian leireillä olevat suomalaissiviilit ja että ihmisoikeudet alueella toteutuvat.
 Päivi Räsänen (kd.):
 – Naisten kohdalla ongelmana on turvallisuusuhka. Suojelupoliisin mukaan naisten palautuminen merkitsisi sitä, että he hyvin todennäköisesti Suomessakin osallistuisivat jihadistiseen toimintaan. Sen takia heidän tuomistaan Suomeen ei pidä aktiivisesti järjestää. Sen sijaan pienten lasten saamisesta Suomeen pitäisi tehdä poliittinen päätös.
 Harry Harkimo (liik.):
 – Naisia ja lapsia ei pidä tuoda, vaan vain lapset, jos heitä on mahdollista tuoda. Lapsia pitää auttaa. Ei ole heidän vikansa, että he ovat siellä.
 2. Ketkä kaikki leiriltä pitäisi kotiuttaa?
 Johannes Koskinen (sd.):
 – Ratkaisuja pitää varmasti tehdä yksilökohtaisesti. Jos tilanne sallii, olisi hyvä tehdä esikartoitus siellä alueella, ei varmaankaan itse leirillä, mutta siellä rauhallisemmalla alueella. Irakin puolella olisi mahdollista tehdä sitäkin, ettei kaikkia automaattisesti Suomeen kuljeteta.
 Markus Lohi (kesk.):
 – Oma näkemykseni on, että voimme auttaa lapsia, mutta aikuisia ei pidä aktiivisesti lähteä tuomaan Suomeen.
 Jos äidit vastustavat vain lastensa tuomista, jätetäänkö vai tuodaanko molemmat?
 – Meillä ei ole siinä tapauksessa oikeudellista velvollisuutta eikä välttämättä mahdollisuutta erottaa lapsia ja aikuisia, kun he ovat Suomen alueen ulkopuolella. Silloin kysymys on hankala. Meillä ei ole välttämättä mahdollisuutta tuoda ketään heistä tänne.
 Satu Hassi (vihr.):
 – Todennäköisesti ainoaksi käytännön mahdollisuudeksi jää se, että tuodaan sekä äidit että lapset.
 Paavo Arhinmäki (vas.):
 – Lainsäädäntöhän sen määrittää, ketkä pitää kotiuttaa. En ole juristi, mutta tulkintani on, että lapset pitäisi auttaa lainsäädännön ja kansainvälisten sopimusten perusteella kotiin. Heidän äitiensä kohtalo pitäisi harkita tapauskohtaisesti. Kumpikaan ei ole poliittinen päätös.
 Eva Biaudet (rkp.):
 – Lasten edun mukaista on, että heidät palautetaan äitiensä kanssa. Yksittäistapauksissa voi olla, että äidin kanssa oleminen olisi vahingollista, mutta lastensuojeluarviointi on mahdollista tehdä luotettavimmin vasta täällä Suomessa. Turvallisuusnäkökulmasta on tärkeää, että tämä leiri pystytään hajottamaan. Jokainen maa kantaa vastuun niistä toimenpiteistä, jotka liittyvät siellä olleisiin aikuisiin, sekä turvallisuusmielessä että rikosnäkökulmasta.
 Lasse Isokangas / Yle
 Ville Tavio (ps.):
 – Sieltä ei voida kotiuttaa ketään, koska lasten erottaminen äideistään ei ole mahdollista.
 – En ole tietoinen, onko leirillä orpolapsia, mutta heitä voitaisiin kurdiviranomaisten kanssa tuoda Suomeen. Lastenkin paluuta pitää katsoa tapauskohtaisesti. Jos henkilö on esimerkiksi 17-vuotias, tapaus on kyseenalainen. Herää kysymys, mitä seuraisi, jos mahdollisessa Isis-koulutuksessa olleet lapset laitettaisiin tavallisiin suomalaisiin koululuokkiin.
 – Suomi on maa, joka on velvoitettu auttamaan palaavia kansalaisia, mutta paluu pitäisi itse järjestää. Lasten kotiuttaminen itsessään ei ole suurin ongelma.
 Kai Mykkänen (kok.):
 – Oikeuskansleri toteaa johtopäätöksessään lapsen oikeuksien sopimuksen ja perustuslain puoltavan sitä, että valtioneuvosto pyrkii kotiuttamaan suomalaiset ja heihin rinnastuvat lapset, mutta ei totea velvoitetta toteuttaa hakua, jos kokonaisharkinnan kannalta turvallista keinoa ei löydy. Viranomaisten on varauduttava asianmukaisella tavalla siihen, että leirillä olevia saapuu omatoimisesti Suomeen. Lasten kotiuttaminen synnyttää tarpeen toimia ensisijaisesti lastensuojelun keinoin.
 Päivi Räsänen (kd.):
 – Lasten osalta lastensuojelun ja suojelupoliisin asiantuntijoiden pitää tehdä arvio ajatellen kansallista turvallisuutta ja lasten oikeuksia - joko jokin ikäraja pystytään arvioimaan tai tehdä ratkaisut yksilöllisesti lapsi lapselta. Heitä voi tietysti auttaa myös paikan päällä siten, että he pääsevät johonkin perheeseen siellä.
 Harry Harkimo (liik.):
 – Lapsia pitää auttaa.
 3. Pitääkö hallituksen tehdä poliittinen päätös al-Holin leiriläisten kotiuttamisesta, kuten presidentti toivoo?
 Johannes Koskinen (sd.):
 – Kyllä se varmasti selkeyttäisi tilannetta, kokonaislinja siitä, missä järjestyksessä heidät kotiutetaan ja miten tehdään mahdolliset esikartoitukset. Sitä varten on hyvä olla koko hallituksen linjapäätös. Suomi on hyvässä tahdissa tekemässä päätöksiä. Siitä huolimatta, että oli vaalit ja muutokset hallituksessa, näyttäisi, että ei mitenkään olla jälkijunassa muista Pohjoismaista.
 Markus Lohi (kesk.):
 – Hallituksen poliittinen päätös tulee väistämättä ensi viikolla, kun hallitus antaa vastauksen välikysymykseen. Se on samalla hallituksen linja. Se annetaan joka tapauksessa, ja hyvä, että annetaan.
 Satu Hassi (vihr.):
 – Olisihan se selkeintä. Mutta toisaalta se, mihin laki velvoittaa hallitusta tai viranomaisia, on selvä ilman poliittista päätöstäkin. Lakien nojalla viranomaisilla on tähän toimivalta. Lisäksi se on jo sinänsä poliittinen päätös tai linjaus, että ulkoministeri on antanut virkamiehille tehtäväksi, että ainakin lapset tuodaan Suomeen.
 Paavo Arhinmäki (vas.):
 – Pidin vähän erikoisena presidentin kannanottoa siitä näkökulmasta, että kyse on lainsäädännöstä ja sen toteuttamisesta. Mikään hallitus ei voi päättää, että emme toimi Suomen lakien mukaan tai toimimme lakeja vastaan. Sen vuoksi en näe, että tässä tarvitaan poliittinen päätös.
 Eva Biaudet (r.):
 – Se on mielipidekysymys. Tärkeintä on, että ulkoministerillä on hallituksen tuki niille toimenpiteille, jotka hänen pitää lainmukaisesti tehdä. Jos tehdään poikkeuksellisia toimenpiteitä, on tärkeä tehdä ne jossain juridisessa päätösprosessissa, mutta se ei ole mikään itsetarkoitus.
 Ville Tavio (ps.):
 – Toivoisin, että hallitus tekisi nopeasti kunnollisen päätöksen.
 Kai Mykkänen (kok.):
 – Emme ymmärrä, miksi hallitus väistelee vastuuta, eikä tee asiassa poliittista päätöstä. Virkamiehen painostaminen lainvastaisiin toimiin tai kantamaan poliitikolle kuuluvaa vastuuta virkavastuulla, ristiriitaiset kertomukset tapahtumista ja poliittisen vastuun väistely eivät ole toimintatapoja, joilla Suomessa kuuluu asioita edistää.
 Päivi Räsänen (kd.):
 – Ongelmana on se, ettei ole tehty poliittista päätöstä vaan lymyilty virkamiesten selän takana. Päätökset pitäisi tehdä selkeästi valtioneuvoston yleisistunnossa ja esitellä eduskunnassa valiokunnille. Ei epämääräisiä iltakoulukeskusteluja vaan selkeä poliittinen päätös, josta kannetaan vastuuta ja joka on avoin yhteiskunnalle ja medialle.
 Harry Harkimo (liik.):
 – En ymmärrä päätöstä, jonka pääministeri  Sanna Marin  sanoo olevan hiljainen hyväksyntä. Pitää olla kunnon hallituksen päätös, jos ihmisiä leiriltä tuodaan.

Puolueet eri linjoilla al-Hol-kotiutuksista: "Lakihan on selvä, presidentin kanta erikoinen, aikuisten avustaminen olisi poikkeuksellista"


Summary: Osa Saimaalla liikennöivistä rahtialuksista on jo niin vanhoja, etteivät vakuutusyhtiöt ole enää halukkaita myöntämään rahdeille vakuutuksia.

Tänä vuonna Saimaan ja Suomenlahden välinen rahtiliikenne jää vähäisemmäksi kuin vuosiin. Viime vuonna rahtia kulki laivoissa 1,3 miljoonaa tonnia, mutta tänä vuonna miljoonan tonnin raja saattaa rikkoutua hädintuskin.
 Kuljetusmäärien hiipumista selittää se, että laivat pääsivät keväällä Saimaalle poikkeuksellisen myöhään, vasta toukokuussa. Toisaalta sellun ja paperin kysyntä on vaihdellut maailmalla.
 Mutta yhä suurempi ongelma vientiyrityksille on vanheneva laivakalusto.
 – Saimaan liikenteessä ei ole enää kovin monta alusta, jotka ovat vakuutusyhtiön hyväksymiä eli eivät ole liian vanhoja, sanoo laivauspäällikkö  Anna Näsi  Yara Suomi Oy:stä.
 Lappeenrannan Mustolan satamaan tuodaan säännöllisesti Hollannista raaka-aineita Kemiran Joutsenon tehtaalle. Mikko Savolainen / Yle
 Pienikin viive kuljetuksissa kertautuu nopeasti muiden laivausten lykkääntymisenä. Niinpä Pohjois-Savossa Siilinjärvellä lannoitteita valmistava yritys on joutunut siirtämään kuljetuksia maanteille tai rautateille, jotteivat toimitukset Eurooppaan myöhästyisi. Eikä yritys ole ainoa.
 – Korvaavat vaihtoehtoiset kuljetusmuodot ovat osoittautuneet niin toimiviksi, että osa yrityksistä on siirtynyt pysyvästi niitä käyttämään ja siirtänyt laivaukset merisatamiin, sanoo Saimaalla laivameklarina toimiva  Lennart Meyer  Helsinki Chartering Oy.stä.
 Tämä lisää tavaraliikenteen päästöjä.
 Yritys edustaa Suomessa hollantilaista Wagenborgin varustamoa, joka kuljettaa lähes puolet Saimaan ja merialueen välisistä rahdeista.
 Varustamot vaativat nopeaa päästöstä Saimaan kanavan sulkujen pidennyksestä
 Saimaalla liikennöi säännöllisesti lähes 30 rahtialusta, joista osa on rakennettu jo 1980-luvulla. Uusin rahtialus on hollantilainen Kelt, joka sekin on rakennettu 2010-luvun alussa.
 Varustamot eivät ole vuosikymmeneen tilanneet enää uusia aluksia, koska päätös Saimaan kanavan sulkujen pidentämisistä on lykkääntynyt vuodesta toiseen.
 – Päätös on erittäin tärkeä, ja se tarvitaan nopeasti. Me tarvitsemme suurempaa kalustoa, joka kilpailee kuljetuksista merisatamien kanssa, sanoo rahtausmeklari  Oscar von Hertzen  Finnshipping Oy:stä.
 Saimaan kanavassa olevia sulkuja on tarkoitus siirtää kymmenen metriä Saimaalle päin, jotta sulkuun mahtuvat pidemmät alukset. Jari Tanskanen / Yle
 Väyläviraston suunnitelman mukaan sulkuja pidennettäisiin kymmenellä metrillä siirtämällä Saimaan puoleisia sulkuja. Tällöin Saimaalle pääsisi 93 metriä pitkillä aluksilla, kun nykyisin enimmäispituus on 83 metriä.
 – Itämerellä on noin kolmekymmentä alusta, jotka pääsisivät tuolloin Saimaalle, sanoo laivameklari Lennart Meyer.
 Suuremmat alukset pystyisivät ottamaan kerrallaan 3200 tonnia lastia, eli 700 tonnia nykyistä enemmän. Määrä vastaa 128:aa rekka-autollista tavaraa.
 Saimaan kanava on  ainoa vesiväylä, jolla laivat pääsevät Saimaalta maailman merille ja takaisin. Siinä on kahdeksan sulkua, ja sen pituus on 43 kilometriä. Kanavasta noin puolet on Venäjän puolella, mutta Suomi on vuokrannut sen osan itselleen pitkällä vuokrasopimuksella.
 Vanhimmat rahtialukset jäävät pois liikenteestä 2024
 Varustamojen kiireen taustalla on vuonna 2024 voimaan tuleva asetus pohjavesilastien puhdistamisesta. Tuolloin  aluksissa on oltava järjestelmä , joka estää Saimaalle kuulumattomien pieneliöiden kulkeutumisen laivojen mukana vesialueelle.
 Järjestelmän rakentaminen maksaa 150 000–200 000 euroa alusta kohti, eikä vanhimpiin rahtialuksiin sitä enää kannata rakentaa.
 – Ne ovat aika kalliita, ja laivakalusto vähenee Saimaalla tuolloin entisestään, arvioi laivameklari Oscar von Hertzen.
 Rahtialus Kelt Saimaan kanavassa. Jari Tanskanen / Yle
 Wagenborg-varustamo suunnittelee puhdistusjärjestelmän rakentamista omiin laivoihinsa.
 – Vanhin aluksista on 15 vuotta vanha eli elinkaaren puolivälissä. Niihin on toki järkevää vielä asentaa uusi laitteisto, sanoo Lennart Meyer.
 Mutta päätös sulkujen pidentämisestä tarvitaan jo vuoden 2020 alkupuolella, jotta varustamot ehtivät saada uusia aluksia liikenteeseen vuosikymmenen puoliväliin mennessä.
 Rahtiliikennettä lähes ympärivuotisesti
 Sulkujen pidentäminen mahdollistaisi myös lähes ympärivuotisen liikennöinnin Saimaan ja Suomenlahden välillä. Suuremmat laivat pystyvät kulkemaan nykyisiä paremmin myös jäissä, koska niissä on suurempi koneteho ja ne ovat vahvarunkoisia.
 – Meille olisi erittäin tärkeää, että Saimaalle saataisiin paremmalla jääluokalla olevaa tonnistoa. Kuljetusmäärät laivoilla moninkertaistuisivat, sillä talvikaudella Pohjois-Euroopan lannoitetoimitukset ovat suurimmillaan, sanoo laivauspäällikkö Anna Näsi Yara Suomi Oy:stä.
 Liikennekauden pidentämistä helpottaa myös uusi jäänmurtokalusto, joka saadaan Saimaalle alkuvuodesta 2020.
 Sulut voitaisiin pidetään elinkaarimallilla
 Valtion vuoden 2020 budjetissa ei ole varattu rahaa 85 miljoonaa euroa maksavaan Saimaan kanavan sulkujen kunnostustöihin.
 Summasta 80 miljoonaa kuluisi kahdeksan sulun kunnostamiseen. Lisäksi viisi miljoonaa euroa tarvitaan vedenkorkeuden nostamiseen Saimaan kanavassa, jotta alukset pääsevät liikennöimään suuremmalla syväyksellä.
 Saimaan vesiliikenteen kehittämishankkeen naviSaimaan hankejohtaja Antti Vehviläinen Etelä-Karjalan liitosta sanoo, että sulkujen pidennys voitaisiin rahoittaa elinkaarimallilla, mikäli valtion budjetista ei löydy rahaa.  Mikko Savolainen / Yle
 Saimaan alueen maakuntaliitot selvittävät sulkujen pidentämistä elinkaarimallilla.
 – Valtiolla on lisäbudjetteja vuoden aikana, ja toiveemme on niissä. Mutta keskustelemme myös elinkaarimallista, jolloin valtio maksaisi rahoituksen takaisin 20–25 vuoden kuluessa, sanoo hankejohtaja  Antti Vehviläinen  Etelä-Karjalan liitosta.
 Vehviläinen muistuttaa, että vastaavalla tavalla rakennettiin moottoritie Kotkasta Vaalimaan rajanylityspaikalle, ja rahoitus urakkaan tuli Euroopan keskuspankilta.

Elintärkeää vesiväylää uhkaa aluskato – varustamot eivät uskalla tilata Saimaalle uusia aluksia ja vanhat hajoavat pian käsiin


Summary: Konsertit ovat monille tapa valmistautua joulun viettoon.

Joulukonserttisalien vetovoimaisin esiintyjäjoukko on vuodesta toiseen sama. Esimerkiksi lauluyhtye Rajaton ja vuosikymmenten uran tehnyt  Vesa-Matti Loiri  vetävät salit täyteen joka joulu.
 Viime vuosina suureen suosioon on noussut myös Raskasta joulua -kokoonpano, joka onnistuu houkuttamaan kansaa vuosittain yhä enemmän.
 Kuopion musiikkikeskuksen johtajan  Katariina Kummalan  mukaan uudemmilla tulokkailla ei välttämättä ole aivan helppoa nousta suosituksi joulukonserttiartistiksi.
 – Riippuu tulokkaasta ja siitä, minkälaisella kulmalla hän on liikenteessä. Jotkut onnistuvat tässä tosi helposti ja osa haluaakin pitää konserttinsa pienempänä ja intiimimpänä, Kummala pohtii.
 Hän myös arvelee, että tuttu ja turvallinen jaksaa houkuttaa suurta yleisöä vuodesta toiseen.
 – Varmaan siihen liittyy joulunperinteitäkin.
 Laulaja Tarja Turunen haluaa koskettaa yleisöä joululaulutulkinnoillaan. Toni Pitkänen / Yle
 Merkittävä tulonlähde artisteille ja konserttipaikoille
 Artisteille ja konserttisaleille marras-joulukuu on tuottoisaa aikaa. Joulukonsertit ovat yksi merkittävä tulonlähde.
 – Meille tämä on se aika vuodesta, jolloin olemme töissä lähestulkoon ympäri vuorokauden, Kuopion musiikkikeskuksen Kummala toteaa.
 Pikkujouluaikaan ihmiset lähtevät aktiivisesti liikenteeseen ja joulukonserttien lisäksi väkeä vetävät esimerkiksi stand up -showt. Tampere-talon ohjelmapäällikkö  Samppa Rinne  arvioi, että varsinaiset jouluaiheiset konsertit ovat hiukan vähentyneet.
 – Tilalle on saattanut tulla viihteellisempiä pikkujoululiitännäisiä konsertteja show-elementteineen.
 Katariina Kummala kertoo, että Kuopion musiikkikeskuksessa esiintyy vuosittain joulun alla artisteja, jotka ovat nousseet lavalle jo kymmeniä vuosia.
 – He kiertävät nimenomaan joulun sanomaa levittämässä. Monet artistit myös haluavat palata usein tuttuihin ja turvallisiin konserttisaleihin, Kummala toteaa.
 Sonkajärveläiset Taru Repo ja Satu Kostiainen nauttivat joulukonserttien tuomasta joulutunnelmasta. Toni Pitkänen / Yle
 Joulukonsertti on monille perinne
 Nykyisin ulkomailla asuva ja harvakseltaan Suomessa keikkaileva laulaja  Tarja Turunen  on tehnyt oman joulukonserttikiertueensa jo vuosien ajan.
 – Haluan tuoda ihmisille hyvää mieltä ja saada heidät siihen hetkeen rauhoittumaan kanssani, hän sanoo.
 Joulukiertueet ovat olleet Raskasta joulua -kiertueellakin esiintyneelle Turuselle tapa valmistautua joulun viettoon.
 – Kuuntelijat ovat sanoneet minulle, että minun tulkinnat koskettavat ja se on varsinkin joulukonserteissa lähtökohta kaikelle.
 Sonkajärveläiset  Taru Repo  ja  Satu Kostiainen  kävivät joulukuussa kuuntelemassa Vesa-Matti Loirin joulukonserttia Kuopiossa. He kertovat pohtineensa Rajattoman ja Loirin konserttien välillä ja tänä vuonna päätyivät jälkimmäiseen.
 – Hän on tehnyt ne tietyt joululaulut tunnetuksi. Hänellä on omat tulkinnat, jotka kantavat, perustelee Kostiainen.
 Joulukonserteilla on sonkajärveläisille äidille ja tyttärelle merkitystä.
 – Ne laskeuttavat joulumaailmaan. Konsertit ovat omanlaisensa perinne, Repo ja Kostiainen toteavat.
 Lisää aiheesta:
 Tarja Turunen näki Susanna Laineen Over the hills -imitaation pubissa: "Hyvä, ettei lasi tipahtanut lattialle"
 Vesa-Matti Loiri viettää joulun yksin
 Muista hengähtää jouluna – nämä 5 musiikkivinkkiä johdattavat rauhalliseen juhlaan
 Pitäisikö vanhojen suosikkien tilalle nostaa jo jotain uusia nimiä? Keskustele aiheesta 12.12.2019 klo 22 saakka.

Vesa-Matti Loiri ja muut tutut nimet vetävät yhä joulukonsertit täyteen – yleisö haluaa perinteitä, eikä uusille artisteille ole juuri tilaa


Summary: Ilmastonmuutoksen torjumiseksi lihan ja maidon tuotanto olisi saatava laskuun kymmenen vuoden päästä. Suositus ei koske köyhiä maita.

Kansainvälinen viidenkymmenen tutkijan ryhmä vetoaa hallituksiin, jotta nämä tekisivät selkeän päätöksen ja asettaisivat aikataulun, jolla lihan ja maidon tuotanto saadaan asteittain laskuun.
 Aikaa tutkijat antavat rikkaille ja hyvin toimeentuleville valtioille vain kymmenisen vuotta. Vetoomuksessaan he esittelevät myös nelikohtaisen ohjelman, jolla tavoite saavutetaan.
 Märehtijöistä saatavan lihan ja maidon tuotanto on ilmastolle kymmenestä sataan kertaan haitallisempaa kuin kasvipohjaisen ruuan tuotanto, tutkijat sanovat vetoomuksessaan, jonka he ovat lähettäneet  tiedelehti Lancetille.  Märehtijät tuottavat suuria määriä metaania, samalla kun hiilidioksidin sidontaan tarvittavia metsiä raivataan karjan kasvatukseen.
 Vetoomuksessa todetaan, että lihan, maidon ja kananmunien tuotanto on lähes kaksinkertaistunut alle 20 vuodessa.
 Vuonna 1990 näitä tuotettiin 758 miljoonaa tonnia. Vuonna 2017 tuotantomäärät olivat nousseet jo yli 1 200 miljoonaan tonniin.
 Karjankasvatuksesta vapautuva laidunmaa voidaan tutkijoiden mukaan palauttaa takaisin metsäksi, joka puolestaan sitoo hiilidioksidia.
 Raportin kirjoittajissa on tutkijoita tunnetuista yliopistoista ympäri maailman.
 Neljän kohdan muutosohjelma
 Tutkijat korostavat, että maailman väestöstä yli 800 miljoonaa on yhä aliravittuja, joten heidän elintapoihinsa ei voi tällä aikataululla puuttua.
 Sen sijaan hyvän ja korkean elintason maille tutkijat esittävät neljä keinoa, joilla märehtijöiden määrä saadaan laskuun.
 Ensimmäiseksi hallitusten olisi luotava aikataulu, jonka puitteissa märehtijöiden kasvatukseen perustuva ruuantuotanto ei enää kasva.
 Toiseksi tutkijat neuvovat hallituksia listaamaan valtionsa suurimmat maanomistajat ja hiilidioksidin päästölähteet ja asettamaan näille tuotannon vähennystavoitteet. Tämä listaus olisi päivitettävä säännöllisesti.
 Kolmas keino on suunnitella maataloudelle uusi tuotantomalli, jossa keskitytään ruuan tuotannon monipuolisuuteen ja korvataan lihantuotantoa terveellisillä kasvilajikkeilla.
 Neljäs neuvo on tarpeen silloin, kun vapautuvaa laidunmaata ei jostain syystä voida muuttaa esimerkiksi kasvisten viljelyyn tai metsitykseen – silloin alueen voi jättää luonnontilaan.
 Uutisartikkelin vetoomuksesta on kirjoittanut mm.  sanomalehti Guardian.
 Lue myös:
 Ilmaston lämpeneminen hätyyttelee maa-alueilla jo 1,5 asteen rajaa – Suurraportti: Kasvava ihmiskunta tärvelee maata ja hotkii liikaa lihaa

Tutkijat vetoavat: Valtioiden asetettava takaraja, jonka jälkeen lihan tuotanto ei enää kasva korkean elintason maissa


Marraskuun puolivälissä Juvan kunnaneläinlääkärin  Anu Korpikallion  vastaanotolle tuotiin kissa, jolla oli outoja oireita. Kissa oli tullut aamulla ulkoilun jälkeen sisälle, alkanut horjumaan ja makailemaan lattialla. Omistaja toi kissan kiireesti eläinlääkärin vastaanotolle, jossa oireet voimistuivat.
 – Se kouristeli ja pupillit olivat laajentuneet. Silloin meillä vahvistui epäilys alfakloraloosimyrkytyksestä, Anu Korpikallio kertoo.
 Alfakloraloosia käytetään tehoaineena monissa nykyään myytävissä jyrsijämyrkyissä. Se on nopeavaikutteinen, jyrsijän keskushermoston lamaannuttava aine.
 – Tässäkin tapauksessa on epäilys, että kissa on saalistanut hiiren, joka on syönyt alfakloraloosia sisältävää hiirenmyrkkyä. Hiirestä tulee tokkurainen ja se on silloin helppo saalis kissalle, Korpikallio kertoo.
 Alfakloraloosille ei ole vasta-ainetta
 Aiemmin alfakloraloosia on käytetty laboratorioeläinten nukutusaineena. Nämä niin sanotut uuden ajan hiirenmyrkyt ovat olleet Suomen markkinoilla vuodesta 2015 eikä siihen ole vasta-ainetta.
 – Ainoa keino hoitaa myrkytystä on antaa oireenmukaista hoitoa. Rasvainfuusioliuoksella voidaan haitta-ainetta siepata verenkierrosta. Lisäksi lemmikkiä pitää nesteyttää, antaa kouristuksenestolääkettä ja pitää se lämpimänä, sillä alfakloraloosi laskee ruumiinlämpöä, eläinlääkäri Anu Korpikallio sanoo.
 Jos lemmikin saa ajoissa eläinlääkärin hoitoon, toipuu se usein hyvin myrkytyksestä.
 Aiemmin rotanmyrkyissä tehoaineena käytettiin pelkästään veren hyytymistä estävää ainetta eli antikoagulanttia. Se aiheutti sisäisen verenvuodon myrkkyä syöneelle eläimelle. Vanhan ajan rotanmyrkyt toimivat hitaasti, oireet näkyivät päivien päästä ja siihen oli vasta-aineena K-vitamiini.
 – Olen ollut yli 20 vuotta eläinlääkärinä, ja yhden käden sormilla voi laskea ne tapaukset, joissa minun vastaanotolla on hoidettu antikoagulanteista myrkyttyneitä kissoja tai koiria, Anu Korpikallio sanoo.
 Ainakin yksi kissa jouduttu lopettamaan
 Tänä syksynä pelkästään Juvalla alfakloraloosimyrkytyksen saaneita kissoja on hoidettu puolenkymmentä. Yhteensä tapauksia on eri puolilla Suomea kymmeniä, ellei satoja.
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes teki viime keväänä  kyselyn maamme eläinlääkäreille  (Tukes) alfakloraloosimyrkytyksistä. Kyselyn mukaan liki sata lemmikkieläintä oli siihen mennessä tuotu eläinlääkärin hoitoon myrkytyksen vuoksi. Kelien viilennyttyä syksyn mittaan tahti on kiihtynyt.
 Ainakin yksi  kissa on jouduttu lopettamaan  (Ruokavirasto) myrkytysoireiden vuoksi.
 Eläinlääkärit ovat tilanteesta huolissaan. Viikoittain heidän suljetulla Facebook-sivullaan käydään keskustelua alfakloraloosin aiheuttamista myrkytyksistä. Myös Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesissa aihe herättää huolta.
 – Olemme tarttuneet asiaan ja tiukennuksia hiirenmyrkkyjen rajoituksiin on tulossa, sanoo Tukesin ylitarkastaja  Sanna Koivisto .
 Tukes on viranomainen, joka myöntää luvat muun muassa jyrsijämyrkyille. Kun alfakloraloosia sisältävät jyrsijämyrkyt hyväksyttiin, ei osattu ennakoida, että kissat voisivat saada myrkytyksen myrkkyä syöneistä hiiristä.
 – Alfakloraloosin ei pitäisi olla kertyvä, eli sitä sisältäviä hiirenmyrkkyjä voidaan pahimmillaan mainostaa niin, etteivät ne ole vaarallisia muille eläimille. Mutta kuten nyt on todettu, kyllä se on vaarallista lemmikeille, Sanna Koivisto sanoo.
 Myös luonnoneläimiin aine vaikuttaa haitallisesti. Eläinlääkäri Anu Korpikallio on seurannut aiheesta käytyä kansainvälistä keskustelua ja tutkimuksia.
 – Englannissa oli tutkittu kuolleina löytyneitä luonnonlintuja ja niistä löytyi alfakloraloosia niin suuria pitoisuuksia, että ne ovat siihen kuolleet. Esimerkiksi pöllöt ja haukat käyttävät hiiriä ja myyriä ravintonaan.
 Aggressiivinen markkinointi taustalla
 Suomessa alfakloraloosia sisältävien hiirenmyrkkyjen myyntiluvan myöntämisen taustalla oli ajatus siitä, että muiden eläinten myrkytys voidaan estää käyttämällä syöttilaatikkoa ja rajoittamalla valmisteiden käyttö sisätiloihin.
 – Pelkään pahoin, ettei iso osa ihmisistä noudata käyttöohjeita. Tietoomme on tullut, että myrkkyjä on levitelty pihoille, jolloin koirat ovat päässeet niihin käsiksi. Lisäksi hiiret eivät välttämättä kuole suoraan syötin luo, vaan voivat liikkua kissojen ulottuville tokkuraisina ja helppoina saaliina, Koivisto sanoo.
 Miksi sitten tällaista myrkkyä käytetään, jos sen tiedetään aiheuttavan myrkytystiloja lemmikkieläimille? Tukesin ylitarkastaja Sanna Koivisto epäilee taustalla olevan kaksi syytä: markkinointi ja tietämättömyys. Ihmiset eivät ole havainneet hiirenmyrkkyjen muuttuneen viime vuosina, vaan he ottavat kaupan hyllystä paketin joka on parhaiten tyrkyllä.
 – Ainakin yhdellä firmalla on ollut hyvinkin aggressiivinen myyntikampanjan oman hiirenmyrkkynsä myymisessä. Pahvisessa, näyttävässä standissa on mielestäni virheellistä tietoa tästä myrkystä, sillä siinä lukee, että se maistuu vain hiirille, Koivisto sanoo.
 Hiirenmyrkkyä valmistavat ja markkinoivat firmat ovat olleet asiasta hiirenhiljaa. Tuholaistorjunta-aineita valmistava SBM Life Science Ab kommentoi pyynnöstä tilannetta näin.
 –SBM ottaa vakavasti nyt esille tulleet tapaukset, joissa alfakloraloosin väitetään aiheuttaneen oireita lemmikeille. Tukes on hyväksynyt valmisteemme kuluttajakäyttöön. Tullakseen hyväksytyksi, on tuotteen ja sen tehoaineen käytävä läpi mittavat tutkimukset, joissa varmistetaan tuotteen sopivuus käyttötarkoitukseensa, ja että siihen liittyvät riskit ovat hyväksyttävällä tasolla, sanoo SBM LIfe Science Ab:n myyntijohtaja  Päivi Matikainen .
 SBM Life Science Ab tuo Suomeen valmistetta nimeltä Flash Paste, jonka tehoaine on alfakloraloosi. Alfakloraloosia sisältäviä jyrsijämyrkkyjä löytyy myös muiden maahantuojien valikoimista ja muilla kauppanimillä. Yhtiöstä korostetaan käyttöohjeiden noudattamista kaikkien kotitalouksista löytyvien kemikaalien, erityisesti hiirenmyrkkyjen kohdalla.
 – Odotamme Tukesilta ohjeita mahdollisiksi lisätoimenpiteiksi, myyntijohtaja Päivi Matikainen sanoo.
 Pakkauksiin ja merkintöihin tiukennuksia
 Tukes on pyytänyt kauppiaita tiedottamaan asiakkailleen alfakloraloosin vaaroista. Kauppiaiden oma valinta on, varoittavatko he vai eivät. Tukesin suositus jyrsijätorjunnassa on ensisijaisesti loukku ja vasta viimeisenä vaihtoehtona myrkyt.
 Lisäksi Tukes on määrännyt alfakloraloosia sisältäviin myrkkypakkauksiin varoituksen valmisteen vaarallisuudesta lemmikkieläimille. Jatkossa nämä valmisteet saadaan myydä vain esitäytetyissä syöttilaatikoissa.
 Uudet pakkaukset tulevat kauppoihin ensi vuoden puolella.

Jopa sadat kissat saaneet outoja oireita ja ainakin yksi pitänyt lopettaa, syynä uusi hiirenmyrkky: "Se kouristeli ja pupillit olivat laajentuneet"


Summary: Sarja katosi tv-kanava TNT:n ohjelmatiedoista Putin-vitsin sensuroimisesta nousseen kohun jälkeen.

Venäläinen televisiokanava on lopettanut ukrainalaisen komediasarjan esittämisen äkillisesti sen jälkeen, kun paljastui, että ohjelmasta oli sensuroitu presidentti  Vladimir Putinia  käsitellyt vitsi. Kyseinen sarja on Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  julkisuuteen ja lopulta maan johtoon nostanut  Kansan palvelija .
 TNT-kanava aloitti sarjan esittämisen keskiviikkona ja uusia jaksoja piti ohjelmatietojen mukaan näyttää torstaina ja perjantaina. Sarja kuitenkin katosi ohjelmatiedoista sen jälkeen, kun Britannian yleisradioyhtiön  BBC:n venäjänkielinen palvelu uutisoi , että ensimmäisestä jaksosta oli leikattu pois Putin-vitsi.
 TNT kuuluu energiayhtiö Gazpromin omistamiin kanaviin. Kanavan mukaan sen aikomuksena ei koskaan ollutkaan esittää sarjaa tv:ssä kokonaan. Sarja löytyy kanavan maksullisesta suoratoistopalvelusta.
 Sarja on nähtävissä Yle Areenassa.

Venäjän tv alkoi esittää ukrainalaista komediasarjaa – ohjelman lähettäminen katkesi Putinista kerrottuun vitsiin


Summary: Poliisiylijohtaja ei ota kantaa, onko ulkoministeriö nyt pyytänyt poliisilta virka-apua suomalaisten palauttamiseen.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  kiistää väitteet joiden mukaan hän olisi valehdellut suunnitelmista, jotka koskevat suomalaisten tuomista al-Holin leiriltä kotimaahan.
 Yle näki keskiviikkona asiakirjan , jossa suunnitellun operaation yksityiskohtia käydään läpi. Asiakirjan allekirjoittajana on Seppo Kolehmainen.
 Kolehmainen on aiemmin  kiistänyt Ylelle  nähneensä suunnitelmaa, jolla leiriläisiä valmistauduttaisiin siirtämään Suomeen.
 – Poliisin sisäinen suunnitelma vuodettiin julkisuuteen ja nyt tästä tehdään sellaiset johtopäätökset, että minä olisin valehdellut. Poliisilla ei ole suunnitelmaa lähteä hakemaan ihmisiä Syyriasta.
 Kolehmainen oli al-Holiin liittyen kuultavana eduskunnan hallintovaliokunnassa tiistaina
 Kolehmainen korostaa, että hän kertoi valiokunnalle poliisin suunnitelleen jo pitkään toimintamalleja siitä, miten poliisi valmistautuu erilaisiin vaihtoehtoihin sisäisen turvallisuuden takaamiseksi.
 Kolehmainen kertoo allekirjoittaneensa poliisin sisäisen suunnitelman marraskuussa. Ylen näkemä asiakirja on päivätty 21.11.2019. Kolehmaisen mukaan suunnitelmaa päivitetään jatkuvasti eikä hän muista kaikkia yksityiskohtia.
 Ulkoministeriö johtaa kotiuttamisen suunnittelua
 Suomalaisten siirtoa al-Holin leiriltä on suunniteltu ulkoministeriön asettamassa työryhmässä. Työryhmässä on jäsen myös Poliisihallituksesta.
 Oletteko nähnyt ulkoministeriön suunnitelman?
 – Minä en ole nähnyt ulkoministeriön suunnitelmaa. En ole valehdellut, kun olen sanonut näin.
 Ylen näkemän, teidän allekirjoittamanne asiakirjan mukaan ulkoministeriön tavoitteena oli järjestää palautuslento viikolla 50 eli tällä viikolla.
 – Minulla ei ole sellaista tietoa, mikä päivä heitä olisi ollut tulossa tai suunnitellaan tulevaksi. Kun minulta kysyttiin päivää, niin en siihenkään valehdellut. Suunnitellun viikon tiesin, mutta en tarkkaa päivää.
 Onko päivä tiedossanne nyt?
 – Ei ole. Mutta jos meitä tarvitaan johonkin, niin totta kai se tulee tietoon ja samoin kuin se, mihin kohtaan prosessia poliisia tarvitaan.
 Miksi ette ole nähnyt ulkoministeriön suunnitelmaa, vaikka ministeriön asettamassa työryhmässä on poliisin edustus?
 – Ei heillä ole raportointivelvollisuutta minulle. Poliisin suunnitelmaan kuuluu, että sieltä [ulkoministeriön suunnitelmasta] tulevia asioita siirretään meidän suunnitelmaan.
 Miten teillä ylimpänä poliisiviranomaisena ei ole ollut tietoa, mistä työryhmässä keskustellaan?
 – Se on ulkoministeriön johdolla tapahtuva prosessi. Minä en seuraa yksittäistä virkamiestä koko ajan. Luotan valmisteluun. Aikanaan, jos tarve vaatii, pyydetään linjauksia. Olen esimerkiksi linjannut sen, että minusta tämä asia vaatisi valtioneuvoston päätöksen. Tällä tasolla keskustellaan minun kanssani asioista.
 Onko ulkoministeriön johtaman työryhmän työ niin salaista, että tietoja ei siksi ole annettu?
 – En tiedä, koska en ole perehtynyt ulkoministeriössä tehtävään työhön millään tavalla. Poliisihallituksessa on virkamies, joka asetettiin tähän työhön. Hänellä ei ole minulle jatkuvaa raportointivelvollisuutta. Ei ole mahdollista, että joka ikisessä asiassa ihmiset käyvät minulle kertomassa, kun kysymys on valmistelusta.
 Onko poliisille tehty virka-apupyyntö suomalaisten palautuksiin liittyen?
 – Tiistaina kun olin hallintovaliokunnan kuultavana, niin siihen mennessä ei vielä ollut ulkoministeriöltä virka-apupyyntöä tai avunpyyntöä. Nyt tässä kohtaa [torstaina] en voi kommentoida, onko meillä pyyntö vai ei.
 Eli poliisille on siis tehty virka-apupyyntö tiistain kokouksen jälkeen?
 – En voi ottaa kantaa.
 Tuleeko poliisi paikalle antamaan virka-apua, jos lento laskeutuu Suomeen?
 – Rajavartiolaitos on ensimmäinen toimivaltainen viranomainen, joka ottaa tulijat vastaan, ei poliisi. Miksi he tarvitsisivat poliisia siihen, kun heillä on lakisääteinen tehtävä suorittaa rajavartiotehtävää?
 Leirillä olevia äitejä voidaan mahdollisesti epäillä terroristisista teoista. Mikä merkitys tällä on?
 – Jos meillä on perusteltu syy epäillä jonkun syyllistyneen rikokseen, mikä kuuluu Suomen tuomiopiiriin, niin siinä tapauksessa se kuuluu poliisille. Näitä tilanteita silmällä pitäen olemme tehneet ennakollista suunnittelua.
 Miten menetellään, jos poliisia pyydetään mukaan hakemaan ihmisiä Syyriasta?
 – Lähtökohtaisesti poliisin toimivaltuudet loppuvat Suomeen, meillä ei ole valtuuksia toimia ulkomailla. Jos meille tulee avunpyyntö, sen juridinen perusta arvioidaan – onko oikeutta pyytää apua ja onko meillä toisaalta oikeutta antaa apua. Se arvioidaan tapauskohtaisesti.
 Onko poliisi tyhjän päällä virkamiestyöryhmän tai ministerin päätöksen perusteella?
 – Meillä ei ole mitään toimivaltaa Syyriassa, siellä ollaan turistin toimivaltuuksilla. Meillä ei ole mitään mahdollisuutta siellä toimia.
 Jos valtioneuvosto tekee päätöksen operaatiosta, muuttaako se poliisin asemaa?
 – Ei se muuta toimivaltuuskysymystä. Sitten ehkä ollaan neuvotteluissa mukana poliisin roolissa, mutta eivät toimivaltuudet Syyriassa lisäänny. Mutta totta kai tämän kokoluokan asiassa tarvittaisiin valtioneuvoston päätös siitä, mitä tehdään. Ulkoministeriö johtaa nyt tätä prosessia ja asia on sen vastuulla.
 Lue myös:
 Yle näki asiakirjan al-Hol-operaatiosta: Ulkoministeriö on valmistellut kaikkien halukkaiden palauttamista Syyriasta
 Ylen lähde: al-Holin leiriläisten siirtäminen Suomeen tällä viikolla ollut yksi vaihtoehdoista – ei enää todennäköinen
 Suomella on "melko täsmällinen" suunnitelma, miten al-Holin leiriläiset siirrettäisiin Suomeen

Poliisiylijohtaja Kolehmainen al-Hol-jupakasta: "En ole valehdellut, poliisilla ei ole suunnitelmaa hakea ihmisiä Syyriasta"


Summary: Marin kertoo, että hän oli menossa tapaamaan Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa kireässä aikataulussa.

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) pahoittelee ennen EU-huippukokousta Brysselissä toimittajille annettua ohjeistusta olla kysymättä al-Holin leirin naisten ja lasten tilanteesta.
 Marin  esitteli pahoittelunsa Twitterissä . Hän kertoi olleensa matkalla tapaamaan Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Charles Michelia  kireässä aikataulussa ja halunneensa vastata ensin neuvostoa koskeviin kysymyksiin.
 EU-asioiden viestintäpäällikkö  Anne Sjöholm  valtioneuvoston kansliasta kielsi toimittajia kysymästä al-Holista. Marin pyytää anteeksi paikalla olleilta toimittajilta turhan jyrkkää ohjausta.
 Aiheesta aiemmin:   Tuoreen pääministerin ensiesiintyminen Brysselissä kompastui median sensurointiin

Marin pyytää anteeksi viestintäpäällikön "turhan jyrkkää" al-Hol-ohjausta lehdistötilaisuudessa


Summary: Niinistö pitää virkamiesten häirintää tuomittavana.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  on torstaina Twitterissä ottanut kantaa virkamiehiin kohdistuvaa maalittamista vastaan.
 – Tämä on vakava asia. Ei saa olla niin, että työkseen muita palvelevat ja suojaavat ihmiset joutuvat itse ahdistetuiksi, Niinistö kirjoitti twiitissään.
 Niinistö jakoi samalla Eurooppa- ja lähialueviestintäyksikön johtajan  Ville Cantellin  twiitin, jossa Cantell kommentoi Ylen  A-studion tekemää juttua  virkamiehiin kohdistuvasta häirinnästä.
 A-studio oli tehnyt ministeriöille ja virastoille kyselyn valtion virkamiehiin kohdistuvasta maalittamisesta. Kyselystä kävi ilmi, että erityisesti poliisit, syyttäjät ja tuomarit ovat alttiita maalittamiselle. Myös maahanmuuttoa ja petoeläimiä käsittelevät virkamiehet joutuvat herkästi maalittamisen kohteeksi.
 Maalittamisella tarkoitetaan yleensä esimerkiksi sitä, että joku kehottaa tai yllyttää suurta joukkoa ihmisiä hyökkäämään yhden kohteen kimppuun eri tavoin. Sen seurauksena kohde voi saada paljon vihaviestejä, ja hänestä voidaan levittää julkisuuteen perättömiä tai yksityiselämän suojaa loukkaavia tietoa.
 Presidentti on  aiemminkin ottanut kantaa  yleistyneeseen maalittamisilmiöön. Linnan juhlien teemaksi oli tälle vuodelle valittu tieto ja yhteiskunnallinen keskustelu. Niinistö perusteli teemaa sillä, että tietoa on saatavilla enemmän kuin koskaan, joskin kehityksen mukana yhteiskunnalliseen keskusteluun on tullut puolitotuuksia ja valheita.
 – Ja jos siihen suuntaan mennään, tästä tulee vaikea paikka elää kaikille. Ehkä huolestuttavinta on loukkaava tapa keskustella: kun hyökätään yksilöitä vastaan. Se on aikamoinen tuskan tila kohteelle, presidentti totesi marraskuun lopulla.
 Lue myös nämä:
 A-studio selvitti: virkamiehiä maalitetaan kaivamalla yksityiselämää – "Tietääkö joku, missä tämän konstaapelin lapset käyvät koulua?"
 Presidentti Niinistö: Jos valheet ja maalittaminen yleistyvät, tästä tulee vaikea paikka elää – tieto on Linnan juhlien teema tänä vuonna
 Analyysi: Al-Holin operaatio on Marinin hallituksen ensimmäinen tilaisuus osoittaa, kykeneekö se tekemään vaikeita päätöksiä

Tasavallan presidentti Niinistö paheksui Twitterissä virkamiehiin kohdistuvaa maalittamista: "Tämä on vakava asia"