Summary: Kestävillä arjen valinnoilla voi ohjata sitä, mitä oman lähikaupan hyllystä löytyy ja kuinka paljon rahaa säästyy.

Keittiön pöydän ympärillä on kuusi tuolia. Pöydän päässä on ikkuna, ulkona sataa vettä. Tiskipöydän äärellä seisoo  Kirsti Sandell , joka pitelee kädessään muovirasiaa. Sandell irrottaa kannen ja laskee puhtaat ja kuivat rasian osat seinän vieressä seisoviin koreihin. Ne toimivat kodissa muovinkierrätysastioina.
 – Muoviroskaa tulee todella paljon. Me viemme muovit kauppareissuilla kierrätysastioihin. Prismassa on yksi ja tässä lähellä myös, Sandell kertoo.
 Kirsti Sandell asuu omakotitalossa Lappeenrannan keskustan tuntumassa miehensä ja kanssa. Viisihenkisen perheen lapsista yksi asuu vielä kotona. Omasta pihasta löytyy sekajäteastia ja biojätteelle komposti, joka tekee ruoantähteistä kuulemma erinomaista multaa.
 Jätteiden kierrätys ei ole Sandelleille mikään uusi asia, mutta viime aikoina perhe on kiinnittänyt erityistä huomiota omaan asumiseensa ja elämäntyyliinsä.
 Kaikki lähti sattumasta.
 Kirsti Sandell esittelee kaukosäädintä, jolla tv:n saa pois sähköverkosta ilman johtojen irrottamista. Sandell on mukana Greenreality kodit -kokeilussa yhdessä miehensä kanssa.  Silva Nieminen / Yle
 Kirsti Sandell surffaili kaupungin sivuilla, kun silmiin osui mielenkiintoinen ilmoitus. Lappeenrannan kaupunki etsi koteja mukaan EU:n rahoittamaan  Greenreality kodit  -testiryhmään.
 Mukana on 45 erilaista kotia. Tarkoitus on kannustaa koteja pienentämään hiilijalanjälkeä. Kodit testaavat erilaisia kestävää arkea edistäviä tapoja elää. Kokeilujakso kestää kuukauden, ja sen tuloksia hyödynnetään tulevaisuudessa muidenkin kaupunkilaisten käyttöön. Vastaava kokeilu löytyy myös  Lahdesta .
 Mihin omilla valinnoilla voi vaikuttaa?
 Sitran teettämän Resurssiivinen kansalainen - kyselyn  mukaan 78 prosenttia kyselyyn vastanneista suomalaisista pitää kestävien elämäntapojen noudattamista tärkeänä. 69 prosenttia ajatteli, että omilla kulutukseen liittyvillä valinnoilla on vaikutusta ilmastonmuutoksen hillitsemisessä.
 Myös Tepposen perhe lähti mukaan kokeiluun, kun äiti  Katri Tepponen  huomasi ilmoituksen kaupungin sivuilla.  Simo Tepponen  oli heti mukana ideassa, sillä perheessä oltiin jo valmiiksi kiinnostuneita aiheesta. Vanhempien lisäksi lapset  Onni , 7,  Väinö , 5, ja  Martti , 3, noudattavat vegaanipainotteista ruokavaliota kotona.
 – Me olemme jo jonkin aikaa hyvin omatoimisesti yrittäneet tehdä asioita parantaaksemme hiilijalanjälkeämme. Ruokavalion lisäksi aloimme ottaa selvää kaikista muistakin jutuista, Katri Tepponen kertoo.
 Katri Tepponen kertoo lasten olevan nuoresta iästään huolimatta tiedostavia ruokailun ja kierrättämisen suhteen.  Kare Lehtonen/Yle
 Tepposet uskovat, että omilla valinnoilla voi vaikuttaa. Perhe asuu sähkölämmitteisessä rivitalossa. Lämmityskustannuksia pyritään pitämään aisoissa ilmalämpöpumpun avulla, mutta kulutettava sähkö ostetaan silti mahdollisimman ekologisesti tuotettuna.
 – Me päätimme siirtyä ekologisesti tuotettuun energiaan, vaikka se on kuluttajalle kalliimpi. Omalla satsauksellamme tuemme uusiutuvan energian tuottajia, Simo Tepponen kertoo.
 Tepposet uskovat, että omilla valinnoilla voi vaikuttaa tulevaisuudessa myös hintoihin. Tepposet käyttävät kasviperäisiä ruokavalmisteita, jotka vielä muutamia vuosia sitten olivat kalliita ja vaikeasti saatavilla. Nyt perhe on huomannut, että härkikset, kauramaidot ja muut vastaavat tuotteet ovat edullisempia ja niitä löytyy jokaisesta lähikaupasta. Niiden valikoima on myös kasvanut hurjasti.
 – Ihmiset pitäisi saada massoittain tukemaan asioita. Silloin se näkyy myös positiivisesti hinnoissa, Simo Tepponen sanoo ekologisesta sähköstä.
 Tepposet ovat kiinnostuneita myös itse tuottamaan energiaa, esimerkiksi aurinkopaneelin avulla.
 Mitä jos koko ilmastokeskustelu ärsyttää?
 Mutta on niitäkin, joita koko ilmastonmuutoskeskustelu ärsyttää. Silloin voi olla vaikea motivoitua tekemään kestäviä valintoja arjessa ilmaston nimissä. Lappeenrannan kaupungin Greenreality kodit -testijakson osallistujille onkin jaettu runsaasti tietoa siitä, mihin kaikkeen kestävät valinnat vaikuttavat. Tietopaketissa asiat on konkretisoitu teoiksi.
 Jos koko maapallon hyvinvointi ja jäätiköiden sulamiset tuntuvat liian korkealentoisilta, voi asiaa ajatella yksinkertaisemminkin. Jos esimerkiksi kodin sisälämpötilaa laskee kahdella asteella, säästää vuodessa 10 prosenttia lämmityskustannuksista.
 Sähkölämmitteisessä kodissa voidaan puhua jo ihan merkittävästä summasta.
 Kirsti Sandell on seurannut sähkönkulutusta tarkemmin kaupungin kokeilujakson aikana. Sen ansiosta kännykän laturi irrotetaan nykyisin aina seinästä lataamisen jälkeen.  Silva Nieminen / Yle
 Sähkön käyttöä kannattaa muutenkin seurata. Vähentämällä sähkönkulutusta kulutuspiikkien aikana voi pienentää sähkölaskua sekä voimaloiden sähköntuotantotarvetta. Sähkölaskussa se voi näkyä jopa 10 prosentin pudotuksena.
 Kirsti Sandell seuraa sähkönkulutusta kirjautumalla paikallisen energiayhtiön sivuille, joka näyttää kodin sähkönkäyttötilanteen.
 – Siellä olen ihmetellyt sähkön kulutusta ja sitä, mistä tietyt huiput johtuvat. Olemme alkaneet kiinnittää huomiota omaan sähkön kulutukseen. Emme pidä televisiota, tulostinta ja kännykkälaturia koko ajan valmiudessa vaan otamme ne pois seinästä, kun niitä ei käytetä.
 Löydä oma motivaatiosi
 Ihmisillä on erilaisia motivaattoreita toimia. Yksi vähentää autoilua ilmastonmuutosta ajatellen, toinen lisätäkseen liikuntaa. Suomalaisia yhdistää halu olla onnellisia ja elää hyvää elämää. Se voi tarkoittaa ihmisille hyvin erilaisia asioita.
 Sitra laati yrityksiä varten erilaisia  kuluttajaprofiileita , joista kävivät ilmi ihmisten erilaiset motivaatiot. Haastatteluissa kävi ilmi, että fiksu kuluttaminen on vielä pieni motivaattori. Fiksulla kuluttamisella tarkoitetaan omien tarpeiden lisäksi maapallon kantokyvyn huomioimista.
 Haastateltavat kokivat fiksua asumista ja liikkumista koskevien palveluiden olevan vielä vaikeasti ymmärrettävissä, tavoitettavissa ja ostettavissa.
 Greenreality kodit -kokeiluun kuuluvat pitkät listat ekoteoista, joilla on myös konkreettista vaikutusta talouteen.  Silva Nieminen / Yle
 Kirsti Sandell kertoo kaupungin kokeilussa mukana olon vaikuttaneen ennen kaikkea asenteeseen. Ekologinen näkökulma on tullut mukaan päätöksentekoon.
 – Alkuun mietin, että kuinka isoja muutoksia elämässä pitää tehdä. Mutta eivät ne ole olleet isoja. Olemme kiinnittäneet huomiota lämmitykseen, suihkuaikoihin ja pitäneet kasvisruoka- ja kalapäiviä enemmän, Sandell kertoo.
 Ruokakaupassa ilmastotekoja
 S-ryhmä kertoi syyskuussa uudesta palvelustaan, joka kertoo kuluttajan ostoskorin hiilijalanjäljen. Esimerkiksi Lappeenrannalla on petrattavaa.  Helsingin Sanomat  kertoi, että S-ryhmän vertailussa selviää lappeenrantalaisten ruokaostosten olevan ilmaston kannalta Suomen raskaimpia.
 Osittain sitä voi selittää juustoturismilla. Venäjän rajan tuntumassa Oltermannia ja muita juustoja myydään huimat määrät myös pois vietäväksi.
 Tepposten ostoskorista löytyy ruokakaupassa pääosin kasviperäisiä tuotteita. Lapset syövät kotona samoja ruokia kuin vanhemmat, mutta juovat esimerkiksi maitoa ja syövät omien kanojen munia. Perheen kuopus on aina juonut kauramaitoa ja on siihen tyytyväinen. Koska lapset ovat kasvaneet ekologisten arvojen ympäröiminä, ovat ne pienille luonnollinen osa arkea.
 Katri Teppola esittelee vegaanipainoitteistaruokaa syövän perheen jääkaappia. Nuorin lapsista juo kauramaitoa, mutta kaksi vanhempaa ovat tottuneet juomaan lehmänmaitoa.  Kare Lehtonen/Yle
 – Päiväkodissa lapset saavat syödä mitä haluavat ja isompana tehdä omat päätöksensä. Jos kotona on ruokaa, joka vaikuttaa lihalta, he kysyvät, että miksi syömme tätä? Roskista he kysyvät, että mihin tämä laitetaan ja lajitellaan, Katri Tepponen kertoo.
 Ekologista elämää lapsille opetetaan myös tavaroiden kanssa. Jos jotain pitää hankkia, mietitään sen todellista tarvetta ja sitten selvitetään, onko se mahdollista ostaa käytettynä.
 Elämässä pitää olla armollisuutta
 Vaikka sekä Sandellien että Tepposten perusarvoissa ekologisuus on korkealla, on heilläkin joitain asioita ratkottavanaan.
 Tepposet käyttäisivät mielellään enemmän bussia, mutta harvat vuorovälit lapsiperheen kanssa ovat osoittautuneet haastaviksi. Auto on siis usein pääasiallinen matkustusmuoto.
 – Ja aikaisin aamulla tai myöhemmin illalla ei mene busseja enää ollenkaan, Simo Tepponen sanoo.
 Kaupungin kokeilussa mukanaolo on tarjonnut myös mahdollisuuden sähköauton testaamiseen. Tepposet sanovat sen olleen yksi kokeilun kiinnostavimmista asioista, vaikka liittyy siihen epäilyksiäkin.
 – Jos yhtäkkiä kaikki bensa-autot heitettäisiin pois ja kaikki ajaisivat sähköautoilla, millä se energia sitten tuotetaan? Suomessa ekologisia vaihtoehtoja ei ole tarpeeksi. Pitäisikö sitten polttaa enemmän hiiltä tai turvetta? Se on iso kysymys, Simo Tepponen pohdiskelee.
 Simo Tepponen kertoi kokeilun kiinnostavimmaksi osuudeksi sähköauton testaamisen. Vilkas lapsiperhearki ja hankalat bussiaikataulut ovat usein haastava yhtälö, jonka vuoksi omaa autoa käytetään usein.  Kare Lehtonen/Yle
 Kirsti Sandell kertoo perheen pyöräilevän lyhyemmät matkat mahdollisuuksien mukaan. Vaikealta tuntuvat tunteet liittyvät autoiluun.
 – Tällä hetkellä yhteisomistus ja auton vuokraaminen tuntuvat vaikeilta, vaikka auto vain seisoisikin pihalla. Varmaan se on tottumiskysymys, Sandell miettii.
 Kestävästä arjesta kiinnostuneille Sandell ja Tepposet suosittelevat pieniä askelia. Vähemmän lihaa, kilpailuta sähkösopimus, kulje pyörällä ja ota kauppaan mukaan kestokassi.
 – Kokonaisuus ratkaisee. Ekoilu ei voi mennä kaiken muun yläpuolelle niin, että ei nauti elämästä. Pitää ottaa pieniä askelia. Vaikka ei siirtyisi kokonaan kasvisruokavalioon, voi tehdä edes yhden kasvisruoan viikossa, Katri Tepponen sanoo.
 Testaa  oma hiilijalanjälkesi Ylen ilmastokoneella ja katso, miten voit pienentää sitä.
 Tepposilla on omia kanoja, joiden munia löytyy kennossa. Lapset syövät myös päiväkodissa niitä ruokia, joita itse haluavat. Kare Lehtonen/Yle

Kaikki eivät ajattele vain ilmastonmuutosta – kestävä arki voi syntyä halusta säästää rahaa: "Näkyy hinnoissa, jos ihmiset saadaan tukemaan asioita"


Summary: Toisella ilmiantajalla sanotaan olevan aiempaa tarkempaa tietoa Donald Trumpin ja Ukrainan presidentin keskustelusta.

Yhdysvalloissa on tullut julki jo toinen ilmiantaja, joka syyttää presidentti Donald Trumpia laittomasta toiminnasta.
 Tuntemattomana pysyttelevä ilmiantaja teki viime kuussa Yhdysvaltain viranomaisille virallisen ilmoituksen Trumpin epäillystä väärinkäytöksestä.
 Ensimmäistä ilmiantajaa edustava lakimies  Mark Zaid  on kertonut uutistoimisto AP:lle, että toinenkin tiedustelutoiminnassa työskentelevä henkilö on ollut yhteydessä yleiseen syyttäjään. Toinen ilmiantaja ei ole tehnyt virallista syytösasiakirjaa, mutta hänellä on Zaidin mukaan ensi käden tietoa, joka tukee ensimmäisen ilmiantajan tietoja.
 Washingtonissa toimiva asianajaja  Andrew Bakaj  ilmoittaa, että hänen lakiasiaintoimistonsa edustaa useita ilmiantajia, joilla on myös tietoa tapahtumista.
 – Voin vahvistaa, että yritykseni ja tiimini edustavat useita ilmiantajia liittyen 12. elokuuta tiedusteluyhteisön yleiselle syyttäjälle tehtyyn paljastukseen, hän kertoi  NBC News -uutiskanavalle .
 Kohuttu puhelinkeskustelu
 Trumpin epäillään syyllistyneen virkavirheeseen, kun hän heinäkuun lopulla käydyssä puhelinkeskustelussa pyysi Ukrainan presidenttiä  Volodymyr Zelenskiyä  selvittämään, miksi Ukrainan pääsyyttäjä lopetti rikostutkimukset, jotka kohdistuivat kaasuyhtiöön, jossa Trumpin poliittisen vastustajan  Joe Bidenin  poika oli töissä.
 Trumpin pyynnön arvellaan merkinneen, että hän pyysi ulkovallan apua, jotta voisi voittaa ensi vuoden presidentinvaalit, joissa Joe Biden saattaa asettua hänen vastaehdokkaakseen. Tämä on Yhdysvalloissa laitonta.
 Perjantaina  The New York Times -lehti kertoi , että sillä oli tiedossaan toinen ilmiantaja, jolla oli tietoa erityisesti puhelinkeskustelun taustoista. Ei ole tiedossa, onko kyse samasta henkilöstä, joka nyt on tullut esiin.
 Yhdysvaltain edustajainhuone, joka tutkii asiaa, julkaisi torstaina puheluun liittyviä virkamiesten välisiä tekstiviestejä. Niistä ilmenee, että presidenttien välinen keskustelu oli osa laajempaa pyrkimystä painostaa Ukrainaa.
 Yhdysvaltain suurlähettiläät yrittivät saada Ukrainan johdon julkisesti ilmoittamaan Bideneihin kohdistuvan tutkinnan aloittamisesta. Vastineeksi ilmoituksesta Ukrainan presidentti olisi päässyt tapaamaan Trumpia.
 Trump itse on kiistänyt kiivaasti tehneensä mitään laitonta. Hän on myös vaatinut, että Kiinan tulisi aloittaa rikostutkinta  Hunter Bidenistä , jolla on ollut liikeyhteyksiä myös Kiinaan.
 Presidentti Trumpin puhelut valtiojohtajille Biden-jahdissa hämmentävät kotimaassa ja ulkomailla – Näin tapahtumat etenivät
 Ukrainan entinen valtakunnansyyttäjä BBC:lle: Ei syytä tutkia Bideneita

Trumpin virkasyytteen todistajaksi ilmoittautui toinenkin ilmiantaja – ja heitä voi olla lisää


Summary: Koulukuva on säilyttänyt suosionsa, vaikka digitalisoituminen on myllännyt alaa rajusti viime vuosina. Luokkakuvan lunastaa itselleen lähes jokainen.

Onkilahden yhtenäiskoulun liikuntasalissa Vaasassa on säpinää. Tytöt silittävät toistensa suortuvat paikoilleen ja pojat peilaavat tukan kuntoon puhelimestaan.
 Meneillään on yksi syksyn kohokohdista – koulukuvaus.
 Yhdeksännen luokan oppilas  Anna-Sofia Saukkonen  kertoo valmistautuneensa koulupäivään tavallista huolellisemmin kuvauksen vuoksi: erityisesti hän kiinnitti huomioita vaatteiden valintaan. Musta paita löytyi kaapista, housut ovat ihan uudet, vaikkakaan ei varta vasten koulukuvan vuoksi ostetut.
 Hän sanoo, että vaikka itsekin ottaa selfieitä ja julkaisee kuvia somessa, koulukuvaus on eri juttu.
 – On eri asia, kun toinen ottaa kuvan kunnon kameralla ja sen saa itselle, eikä sitä julkaista vain Instagramiin.
 Perinteinen koulukuvaus on säilyttänyt asemansa, vaikka valokuvaamisesta on tullut arkipäivää älypuhelinten ja sosiaalisen median myötä. Koulukuvauksen ja -kuvien suosio ei ole kärsinyt myöskään digitalisaatiosta, vaikka se onkin mullistanut koulukuvaamisen lähes täysin kymmenessä vuodessa.
 Viimeiset fiksaukset ja kuvaan. Onneksi peili on nykyään aina mukana. Anna-Sofia Saukkosen (vasemmalla) mielestä koulukuvaus on ihan eri asia kuin selfien ottaminen. Jarkko Heikkinen / Yle
 "Koulukuvaus on traditio"
 Syksy on koulukuvauksen sesonkia. Alan kahdella suurimmalla toimijalla, Kuvaverkko Oy:llä ja Seppälän Koulukuvat Oy:llä on molemmilla on yli sata kuvaajaa liikkeellä koko syksyn. Kuvaajat tekevät täysiä päiviä ja linssin edessä käy kymmeniä tuhansia lapsia ja nuoria viikottain.
 Myyntijohtaja  Jari Lintala  Seppälän Koulukuvat Oy:stä kertoo, että kuvauspäivä on koulussa edelleen erityinen. Samaa mieltä on Kuvaverkon toimitusjohtaja  Petri Karjalainen .
 – Se on traditio, että koulukuvat otetaan. Kuvauspäivää odotetaan ja siihen valmistaudutaan huolella, Karjalainen sanoo.
 – Suosio on korkealla. Vanhempien palaute on hyvää, että tallennetaan kouluhistoriaa, niin kuin on tehty jo kymmeniä vuosia, Lintala lisää.
 Selfie opetti poseeraamaan
 Vaikka nuoret ottavat paljon kuvia itsestään, koulukuvaukseen suhtaudutaan tietyllä vakavuudella. Selfie ei ole syrjäyttänyt koulukuvaa.
 Petri Karjalainen muistuttaa, että koulukuvaus eroaa aika paljon selfien ottamisesta. Kuvan ottaa ammattikuvaaja järjestelmäkameralla ja kuvauspaikalla on studio-olosuhteet taustoineen ja valoineen.
 – Kaikki kuvat käsitellään, rajataan ja niin edelleen. Ne ovat studiokuvan tasoisia kuvia. Semmosia ei kännyköillä saa.
 Jari Lintalan mukaan selfiekulttuurista on kuitenkin ollut koulukuvaukselle paljon hyötyäkin: nuoret ovat luontevia kameran edessä. He tietävät, miten haluavat olla ja ovat treenanneet ilmettä ja hymyä.
 Seppälän Koulukuvat Oy:n koulukuvaaja  Janina Svan  vahvistaa Lintalan näkemyksen. Hän sanoo, että nuoret ovat ahkeran kuvaamisen myötä myös paljon tietoisempia kuvista.
 – Varsinkin yläasteella huomaa, että he ovat kiinnostuneita siitä, miltä kuvat näyttävät ja haluavat nähdä ne heti. Monet ovat tottuneet itse ottamaan kuvia ja yllättyvät, kun se koulukuvan poseeraus näyttääkin ihan erilaiselta.
 Selfiet, kuvien jakaminen sosiaalisessa mediassa tai viime vuosina alaa voimakkaasti mullistanut digitalisoituminen eivät ole vaikuttaeet kuvatuotteiden menekkiin.
 – Sähköistä kuvaa liikkuu paljon, sosiaalinen media on kuvia täynnä ja kännykät ovat kuvia pullollaan, kuvan elinkaari on aika lyhyt - sosiaalisessa mediassa joskus vain muutamia sekunteja. Koulukuva halutaan silti yhä paperiversiona, Lintala sanoo.
 Kameran lisäksi läppäri on tärkeä työkalu kuvaajalle. Varsinkin nuoret haluavat usein nähdä kuvansa tuoreeltaan tietokoneelta. Jarkko Heikkinen / Yle
 Digiaika toi uusia mahdollisuuksia
 Digitaalisuus on mullistanut koulukuvaamisen täysin viimeisen kymmenen vuoden aikana.
 Ilmoittautuminen tapahtuu sähköisesti, kuvaus digikameralla, digikuvat siirretään pilven kautta kuvavalmistamoon, ne käsitellään tekoälyohjelmilla ja kuluttajan valitsemat kuvat ja kuvatuotteet tilataan verkkokaupassa. Sen myötä kuvapaketit ovat jääneet historiaan, asiakas valitsee haluamansa kuvat ja kuvatuotteet verkossa ja kotiin toimitetaan vain ne.
 Kuvaverkko Oy on siirtynyt digiaikaan myös kuvien painamisessa. Kuvat tehdään ympäristöystävällisellä "kuivadigikoneella" ilman 1800-luvulla keksittyä hopeahalidi-pohjaista kuvien kemikaalista valmistusprosessia. Myös Seppälän Koulukuvat tekee osan tuotteista digipainolla.
 Digitalisoituminen on tuonut lisää mahdollisuuksia myös kuvavalikoimiin: kuvia otetaan enemmän ja kuvan onnistumisen voi varmistaa reaaliajassa. Kuvavalikoimissa on useita vaihtoehtoja ilmeistä ja perinteisen kasvokuvan rinnalle on tullut puolivartalokuva. On mahdollista valita erilainen kuva eri tuotteisiin ja erilaiset grafiikat taustalle.
 Ja mitä tulevaisuus vielä tuokaan. Petri Karjalaisella on visio.
 – Maailmalla tehdään jo pienessä mittakaavassa kolmiulotteisia kuvia. Skannataan kuvattava 360 astetta ja 3D-tulostetaan väreineen päivineen näköispatsas, ei ole ihan ensi vuonna täällä, mutta maailmalla tällaista pienimuotoisesti jo tehdään.
 Kaverikuvien ottaminen on edelleen suosiossa. Niiden lisäksi kaveriporukat ottavat nykyisin myös hulluttelukuvia.  Pauliina Jaakkola / Yle
 Nostalginen luokkakuva
 Kuvatuotteiden valikoima on kasvanut viime vuosina, mutta eniten tilatut tuotteet ovat vanhoja tuttuja: perinteinen muotokuva hankitaan itselle tai isovanhemmille, magneettikuvat ovat vakiinnuttaneet paikkansa jääkaappien ovissa ja tarrakuvat koristavat vanhempien lompakkoja ja puhelimen suojakoteloja.
 Suosituin kuvatuote on ryhmäkuva.Sen haluaa melkein jokainen.
 – Sen lunastusprosentti on 97. Vaikka kaikilla ne kamerat kännyköissään onkin, niin ei sitä ryhmäkuvan ottoa muuten niin vain järjestetäkään. Onhan se sellainen yhteisöllinen juttu myös, Jari Lintala sanoo.
 Luokkakuva on nostalginen ajankuvan ikuistaja. Se paljastaa paljon juuri kyseisen hetken muodista ja ilmiöistä, etenkin kymmenien vuosien jälkeen tarkasteltuna.
 Koulukuvausalan konkarit, Lintala ja Karjalainen luonnehtivat että nykyajalle on tyypillistä, että nuoret voivat noudattaa hyvinkin erilaisia tyylejä. Muutama vuosikymmen sitten oli tavallista, että jos muotia olivat pilllihousut, sellaiset olivat kaikilla ja sama juttu leveälahkeisten farkkujen kanssa.
 – Silloin joskus ennen oli esimerkiksi rockabilly ja punk. Kaksi tyylisuuntausta. Nyt on ääretön määrä erilaisia aligenrejä. Ne voivat olla ihan pieniä, alueellisia, jopa koulukohtaisia trendejä ja ilmiöitä, mikä juuri siinä yhteisössä on kova juttu, Petri Karjalainen sanoo.
 Karjalainen arvelee, että taustalla on sosiaalinen media.
 – Pieniä ilmiöitä tulee usein varmaan somesta ja sitten ne menevät yhtä nopeasti ohi, niin kuin kaikki muutenkin tämän päivän elämässä.
 Koulukuvaaja Janina Svan (selin) järjestää Onkilahden yhtenäiskoulun 8E -luokan luokkakuvaan. Jarkko Heikkinen / Yle
 Koulukuvaaja Janina Svan on kuvannut satoja nuoria tänä syksynä ja tietää, miten nuoret pukeutuvat ja millainen muoti näkyy luokkakuvassa vuonna 2019.
 – Nyt nuorilla on paljon urheiluvaatemerkkejä, esimerkiksi Filaa ja Adidasta, mutta paljon oppilailla näkyy myös omaa tyyliä. Kaikilla ei ole jotain tiettyä ja samaa.
 Anna-Sofia Saukkonen Onkilahden yhtenäiskoulusta sanoo, että hänelle ei ole tärkeintä merkki, vaan se, että vaate on itselle mieluinen.
 – Koulukuvaan laitetaan parasta ylle. Ne voi olla merkkivaatteita, mutta kaikilla on oma tyyli ja päälle laitetaan sitä, mistä itse tykkää.

Selfie ei syrjäyttänytkään perinteistä muotokuvaa – koulukuva halutaan yhä paperisena itselle, isovanhemmille ja jääkaapin oveen


Summary: Suurin muutos säässä tapahtuu tiistaina.

Ensi viikon sää jatkuu viileänä koko maassa, kertoo Ylen meteorologi  Anne Borgström . Sää on melko pilvinen, ja paikoin esiintyy vähäisiä sateita.
 Päivän lämpötila on etelässä viiden asteen vaiheilla, kun taas Keski-Suomessa ja Lapissa jäädään alle viiteen asteeseen.
 – Lämpötilat ovat viisi astetta tavanomaista viileämpiä, Borgström sanoo.
 Anne Borgström / Yle
 Alkuviikon suurin muutos tapahtuu tiistaina, kun Kainuussa, Koillismaassa ja Itä-Lapissa sataa lunta. Lunta kertynee parhaimmillaan noin viisi senttiä. Keskiviikkona lumi leviää koko Lappiin, mutta muuttuu vetisemmäksi.
 Viimeistään keskiviikkona Etelä-Suomessa sataa vettä runsaammin.
 Anne Borgström / Yle
 Lähiöinä on melko pilvistä ja harmaata, mutta siellä, missä pilvipeite rakoilee, on pakkasta.

Ensi viikollakin hytistään – "Lämpötilat ovat viisi astetta tavanomaista viileämpiä"


Summary: Turkkilainen rap-biisi #Susamam (#EnVoiVaieta) on kerännyt yli 32 miljoonaa kuuntelua YouTubessa.

Kun parikymmentä turkkilaisia rap-artistia julkaisi syyskuisena yönä yhteisbiisinsä  #Susamam , he toivoivat kappaleen avaavan keskustelua Turkissa.
 Vartin pituisessa laulussa artistit räppäsivät oman osuutensa erilaisista epäkohdista. He lauloivat niin naisiin kohdistuvasta väkivallasta kuin sananvapauden puutteesta Turkissa hashtagilla #Susamam (EnVoiVaieta).
 Äänekkäälle kritiikille näkyi olevan tilausta: tähän päivään mennessä musiikkivideota on soitettu  YouTubessa yli 32 miljoonaa kertaa.  Biisin julkaisemisesta lähtien monet jakavat nyt sosiaalisessa mediassa mielipiteitään #Susamam-hastagilla.
 Alla olevassa päivityksessä eräs Twitter-käyttäjä protestoi turkkilaisen tutkijan  Bülent Şikin  äskettäin aamaa 15 kuukauden vankeustuomiota #Susamam-hashtagilla. Şik sai tuomion paljastettuaan syöpää aiheuttavien aineiden käytön laajuuden Turkissa.
 Räppäri Şanişer: Pop- ja rakkauslaulut eivät innosta
 #Susamam-idean koordinaattori, räppäri  Şanişer  arvelee, että pop- ja rakkauslaulut innostavat ihmisiä vähemmän nykyisen poliittisen ja taloudellisen epävarmuuden aikana.
 Yle tapasi 31-vuotiaan räppärin tämän kodissa Istanbulissa. Ennen #Susamam-hittiä Şanişerin turkkilaisittain höystettyä räppiä oli YouTubessa kuunneltu miljoonia kertoja, mutta suurelle yleisölle hän oli tuntematon.
 – Olimme jo vuosia tahoillamme tehneet yhteiskunnallista kritiikkiä musiikillamme, mutta vasta kun kokoonnuimme yhteen, saimme aikaan tämän vaikutuksen, Şanişer, oikealta nimeltään  Sarp Palaur , sanoo.
 Rapin suosio on kasvanut Turkissa tasaisesti parin viime vuoden ajan, ilmeisesti juuri rohkeiden sanoitusten vuoksi.
 Toivonsa menettänyt sukupolvi
 Viime vuosina harva on itse uskaltanut ilmaista avoimesti mielipiteitään presidentti  Recep Tayyip Erdoganin  julkista keskustelua  tukahduttavassa ilmapiirissä .
 Omassa osuudessaan videolla Şanişer tykittää sellitoverille vankilassa:
 Anteeksi vain mutta tämä toivonsa menettänyt sukupolvi on sinun syytäsi. Tämä onneton sukupolvi ja luotien äänet ovat sinun tekosiasi. Sekin viaton raukka, joka istuu vankilassa, tietämättä miksi.
 Turkissa kymmeniä toimittajia istuu vankilassa ja tavallinen kansalainenkin voi joutua oikeuteen poliittisten mielipiteidensä ilmaisemisesta.
 Şanişerin konsertissa lokakuun alussa Istanbulissa sali oli arki-iltana täpötäynnä varsinkin nuoria miehiä, jotka osasivat joka sanan ulkoa ja vaativat hitin lavalle toistamiseen.
 Tuntemattoman tekijän tuore graffiti Istanbulin keskustassa esittää räppäri Ezheliä. Kemal Aslan
 "Meillä ei ole mitään pelättävää, ja jos onkin, emme silti pelkää"
 Viime viikolla alkaneessa niin kutsutussa  Bloomberg-oikeudenkäynnissä  syytettyjen penkillä istui uutistoimisto Bloombergin toimittajien  Kerim Karakayan  ja  Fercan Yalinkiliçin  lisäksi yli kolmekymmentä tavallista kansalaista.
 Näiden somekäyttäjien "rikos" oli kommentoida syytteen aiheena ollutta uutisjuttua Twitterissä – joukossa oli eläkeläinen, nuori opiskelija sekä työtön arkeologi ja markkinointityöntekijä.
 Siksi tuskin on ihme, että joku on nostanut kanteen myös #Susamam-laulusta. Kappaleen tekijöitä uhkaa nyt syyte.
 – Käytimme sananvapauttamme. Meillä ei ole mitään pelättävää, ja jos onkin, emme silti pelkää, Şanişer toteaa mahdollisesta oikeusjutusta.
 – Susamam-projekti ei ole päättynyt. Suunnittelen jatkoa uusitulla kokoonpanolla ja eri alojen taiteilijoiden kanssa, hän kertoo.
 Se ei olisi ensimmäinen kerta, kun rap-muusikotkin joutuvat Turkissa ongelmiin sanoituksista. Räppäri  Ezhel  joutui viime vuonna  pidätetyksi kolmeksi viikoksi  "huumausaineiden käyttöön yllyttämisestä" ja on saanut uusia syytteitä senkin jälkeen. Ezhel on jatkanut räppäämistä Saksasta käsin.
 Paineen alla toistaiseksi yksi #Susamam-laulun artisteista on vetäytynyt projektista. Turkkiräpin veteraaninimi, 47-vuotias  Fuat Ergin  ei kuitenkaan aio antaa kanteen häiritä.
 – Voin vain ihmetellä kanteen nostamista. Suren myös sen henkilön puolesta joka sen teki. Mehän puolustamme myös hänen oikeuksiaan, Ergin sanoo.
 Räpin toivat Turkkiin vierastyöläisten lapset
 Rap tuli Turkkiin 1990-luvulla räppäri Fuatin ja muiden saksanturkkilaisten mukana.
 Saksassa vierastyöläisten lapset räppäsivät erityisesti rasismia ja uusnatsien väkivaltaa vastaan. He yrittivät kohentaa turkkilaisnuorten itsetuntoa.
 Älä anna heidän tallata sinua sanoen että olet muukalainen!  saksalaisturkkilainen Cartel-ryhmä räppäsi Turkin ensimmäisessä isossa rap-hitissä vuonna 1995.
 Fuat Ergin on Turkki-räpin veteraaninimiä. Hän oli tuomassa musiikkilajia Saksasta Turkkiin 1990-luvulla.  Kemal Aslan
 Berliinissä syntynyt Fuatkin tuli Istanbuliin antamaan ensimmäisen konserttinsa vuonna 1999, palaten myöhemmin Turkkiin asumaan.
 – Turkinkielistä räppiä tulee tehdä Turkissa, mutta Saksa on antanut minulle paljon. En tekisi samanlaista musiikkia, jos olisin aina ollut vain täällä, Fuat kertoo.
 Ergin lauloi näytteen #Susamam-lauluun tekemästä räpistään radiota varten. Hän haluaa suomalaistenkin tietävän, ettei Turkissa "ajella kameleilla" vaan kannetaan huolta ympäristöstä siinä missä muuallakin:
 Tsingis-kaanin aikaan käsien pesemisestä virtaavassa joessa rankaistiin kuolemalla. Muuttovirrassa mätänimme, kolmeen mereen paskovaksi roskaa oksentaviksi muutuimme.
 Ainakin Erdoğanin koalitioakumppani, nationalistipuolue MHP:n johtaja  Devlet Bahçeli  on ottanut #Susamam-laulun hyvin tosissaan.
 – Tiedän lause lauseelta, mitä he yrittävät. Jos uusi sukupolvi omaksuu tuon rapin, (heitä) manipuloivat tahot sekottaisivat Turkin. Alkaisi ilmaantua ihmisiä, jotka yrittäisivät rapin nimissä vallankumousta Turkissa, Bahçeli maalaili CNN Türk -kanavalla.
 Lue lisää:
 Turkissa oppositiopoliitikolle pitkä vankeusrangaistus muun muassa presidentti Erdoğanin arvostelusta
 Yhä useampi pakenee Turkin puhdistuksia: terroristiksi leimattu pormestari sai turvapaikan Suomesta
 Turkki tukkimassa netin viimeisiä henkireikiä: myös riippumattomat uutissivustot ja nettitelevisiot joutumassa ahtaalle

Turkissa räppärit tarjosivat äänen vaiennetuille –  nyt artisteja uhkaa syyte


Summary: Lakko olisi kestänyt maanantaina aamukolmesta aamuyhdeksään.

Veturinkuljettajien lakko maanantaille on peruttu, tiedottavat VR ja Rautatiealan Unioni myöhään sunnuntai-iltana. Lähijunat kulkevat maanantaina normaalisti.
 VR ja RAU ilmoittavat löytäneensä keskusteluyhteyden tänään sunnuntaina.
 Helsingin ja Riihimäen VR lähiliikenneyksikön veturinkuljettajien aiemman ilmoituksen mukaan kuljettajat eivät olisi tulleet maanantaiaamuna kello kolmen ja yhdeksän välillä alkaviin vuoroihin.
 Seisaus olisi koskenut kaikkia pääkaupunkiseudun lähijunia, eli Helsinkiin saapuvia ja sieltä lähteviä lähijunia, myös Riihimäelle ajavia R- ja Z-junia, kertoi RAU:n Helsingin veturinkuljettajien osaston varapuheenjohtaja  Topi Lajunen  STT:lle aiemmin illalla.
 Lajusen mukaan päätös työnseisauksesta tehtiin sunnuntaina kello 17. Työnseisaukseen olisi osallistunut Lajusen mukaan kolmisensataa kuljettajaa.
 Työntekijät kertoivat vastustavansa VR:n uutta toimintamallia niin sanottujen heittovuorojen ajankohdan ilmoittamisesta.
 Voimassa olevan työehtosopimuksen mukaan "heitossa" olevalle työntekijälle on arkisin ilmoitettava työvuoro viimeistään työvuoroa edeltävänä päivänä klo 17 ja viikonloppuisin viimeistään edeltävänä perjantaina. Työvuoron ajankohtaa ei siis tiedä etukäteen, tai sitä, onko työvuoroa ylipäätään.
 VR:n uuden tulkinnan mukaan ilmoittamisvelvollisuus täyttyy sillä, että työnantaja asettaa työvuorot uuteen järjestelmäänsä nähtäville, RAU piti menettelyä työsopimuksen vastaisena.
 Työnantajapuoli sanoi lakon olevan laiton
 Palvelualojen työnantajat Palta totesi tiedotteessaan maanantain lakkoaikeet laittomiksi. Sen mukaan työehtosopimuksiin liittyvät erimielisyydet pitäisi käsitellä sitä varten sovituissa menettelyissä.
 Paltan mukaan heittomiehille on aiemmin ilmoitettu työvuorot tekstiviesteillä tai soittamalla, mutta nyt VR:ssä on päätetty siirtyä käyttämään erillistä sovellusta. Ilmoitus tulee jatkossa myös veturinkuljettajien puhelimeen.
 Työtaistelu olisi arvioiden mukaan aiheuttanut runsaasti haittaa lähiliikenteelle koko maanantain ajan. Kaikki HSL:n ja VR:n lähijunat oli tarkoitus perua lakon ajaksi.
 Juttua päivitetty kauttaaltaan kello 21.35 muun muassa tiedolla siitä, että lakko on peruttu.

Veturinkuljettajien lakko peruttu – lähijunat kulkevat aamulla normaalisti


Summary: Mies antautui poliisille. Hän kertoo tappaneensa entisen tyttöystävänsä, tämän perheen ja uuden poikaystävän.

Itävallassa poliisi tutkii viiden ihmisen murhaa Kitzbühelin talvilomakaupungissa.
 Epäilty 25-vuotias mies ilmoittautui itse poliisille Innsbruckin kaupungissa ja tunnusti murhat.
 Mies kertoo tappaneensa 19-vuotiaan entisen tyttöystävänsä, tämän uuden poikaystävän ja tyttöystävän vanhemmat ja veljen alppimajassa Kitzbühelissä.
 Itävaltalaisen  Kurier-lehden mukaan  hän luovutti poliisille pistoolin ja veitsen.  Kronen Zeitungin  mukaan hän oli ampunut uhrinsa.
 Mies oli eronnut tyttöystävästään kaksi kuukautta aiemmin. Tapahtumasarja alkoi, kun hän törmäsi tähän ja uuteen poikaystävään myöhään lauantai-iltana tai varhain sunnuntain puolella.
 Tilanteessa syntyi riitaa. Joitakin tunteja myöhemmin, varhain sunnuntaiaamuna mies ilmaantui entisen tyttöystävän perheen talolle. Perheen isä käännytti hänet pois.
 Tämän jälkeen mies haki kotoaan veljensä aseen ja palasi talolle, jossa hän murhasi siellä olleet ihmiset.
 – Näin käsittämätöntä tragediaa meillä ei ole koskaan ollut Kitzbühelissa, kaupungin pormestari  Klaus Winkler  kommetoi tapahtumia Kurier-lehden mukaan.
 Itävallassa tehtiin viime vuonna 73 henkirikosta. Niistä 41:ssä tapauksessa uhri oli nainen. Puolessa henkirikoksista tekijät tunsivat uhrinsa.
 Viime torstaina 28-vuotias mies yritti tappaa entisen vaimonsa kotitekoisella pommilla. Mies loukkaantui vakavasti, kun pommi sen sijaan räjähti hänen omille kasvoilleen.
 Aiheesta muualla:
 Kurier:  25-Jähriger stellt sich: "Ich habe soeben fünf Personen getötet"  6.10.2019
 Kronen Zeitung:  Andreas E. gesteht: „Ich habe gerade fünf Menschen umgebracht“  6.10.2019

Itävaltalaismiehen epäillään tappaneen viisi ihmistä Kitzbühelin talvilomakohteessa – "Käsittämätön tragedia"


Summary: Hallituksen kaavailema uudistus toisi kaupunkeihin alueelliset tekstiilijätteen keräyspisteet.

Helsinkiläiselle  Sara Nurmiselle  ympäristö- ja kierrätysasiat ovat aina olleet tärkeitä. Hänen mukaansa helppous on avain sana tässäkin.
 –Mitä helpompaa kierrättäminen on, sen paremmin se myös toimii.
 Lisämahdollisuuksia on luvassa, koska hallitus aikoo jatkossa vauhdittaa myös tekstiilijätteiden kierrätystä. Urakkaa kuitenkin riittää, sillä Suomessa kulutetaan noin 70 000 tonnia tekstiilejä vuodessa.
 Suomi etenemässä EU:n asettamaa aikataulua nopeammin
 Hallituksen asettama työryhmä esittää uudistukselle jopa EU:n vaatimuksia ripeämpää aikataulua. Jätelain uudistuksella pyritään kasvattamaan yhdyskuntajätteen kierrätysastetta.
 Mikäli kaavailtu uudistus toteutuu, olisi kuntien valmistauduttava tekstiilijätteen erilliskeräyksen järjestämiseen vuonna 2023. EU:n direktiivi edellyttää jäsenmailta keräyksen aloittamista vuonna 2025.
 – Suomi haluaa olla kärkijoukoissa ja edetä jo pari vuotta aiemmin, Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija  Helena Dahlbo  sanoo.
 Uudistus toisi aluksi kaupunkeihin alueelliset keräyspisteet, mutta jatkossa myös asuinkiinteistöihin voisi tulla omat keräyslaatikot.
 – Kun saadaan tietoa tekstiilijätteen määrästä ja laadusta, sen jälkeen voidaan miettiä keräysvelvoitteen laajentamista myös kiinteistökohtaiseksi, Dahlbo toteaa.
 Urakkaa tekstiilien kierrättämisessä riittää, sillä Suomessa kulutetaan noin 70 000 tonnia tekstiilejä vuodessa. Yle/ Carmela Walder
 Kiinteistöliitto: Kiinteistökohtainen keräys vaikeaa ja kallista
 Kiinteistöliitto torjuu ajatuksen keräyksen laajentamisesta alueellisista keräyspisteistä kiinteistökohtaiseksi velvoitteeksi. Liiton pääekonomistin  Jari Pelkosen  mukaan kiinteistökohtaisen keräyksen järjestäminen olisi vaikeaa ja kallista.
 – Alueellinen keräys voisi olla realistinen ratkaisu.
 Pelkonen sanoo, että pienissä kiinteistöissä vastaan tulisivat jo ahtaat tilat. Hän muistuttaa, että kiinteistökohtaisia laatikoita on tullut vime vuosina taloyhtiöihin kiihtyvää tahtia muun muassa lasin, muovin, metallin ja kartongin keräyksen yhteydessä.
 – Yksinkertaisesti on haasteellista saada näitä keräyslaatikoita mahtumaan kiinteistöjen tiloihin.
 Pelkosta mietityttävät myös uudistuksen tuomat lisäkustannukset asumiseen.
 – Kustannuksia syntyy koko kierrätysketjuun, myös kerääjille.
 Suomen tekstiiliteollisuus: Postimyyntiyrityksetkin pantava maksajiksi
 Suomen tekstiili- ja muotialan edunvalvontajärjestö näkee kierrätyksen tuovan paitsi mahdollisuuksia myös vaikeuksia. Toimitusjohtaja  Anna-Kaisa Auvinen  sanoo alan olevan varsin myötämielinen sille, että tekstiileille löydettäisiin uusia kierrätysmahdollisuuksia.
 Alueellisten keräyspisteiden lisäksi myös asuinkiinteistöihin voi tulla omat keräyslaatikot. Yle/Lotta Sundström
 Suomen kiirehtiminen EU:n asettamaa aikataulua nopeammin ei kuitenkaan saisi kolhia suomalaisia yrityksiä kansainvälisillä markkinoilla. Auvisen mukaan olisi tärkeää tietää, minkälainen keräys- ja kierrätysjärjestelmä lopulta on tulossa eli onko suunnitelmissa kuntien vastuulla oleva järjestelmästä vai onko kyse tuottajavastuusta, jossa tekstiilien tuottajat maksavat keräyksestä- ja kierrätyksestä.
 – Tulisi huolehtia, että suomalaiset yritykset ovat samalla viivalla ulkomailta postin välityksellä tuotteita Suomeen lähettävien yritysten kanssa. Jos tulee tuottajavastuullinen järjestelmä, myös näiden ulkomailta tuotteita toimittavien pitäisi olla maksamassa tällaista keräysjärjestelmää, Auvinen lataa.
 Hallituksen asettaman työryhmän esitys uudistuksesta lähtenee lausuntokierrokselle jo lähiviikkoina.

Suomen 70 000 tonnin tekstiilijätevuorelle haetaan kiivaasti ratkaisua – kuntien järjestettävä keräys – " Myös postimyyntiyritykset pantava maksajiksi"


Summary: Podcastissa Ylen kirjeenvaihtajien ainutlaatuinen läsnäolo eri puolilla maailmaa tuodaan lähelle kuuntelijaa.

Vapaa toimittaja  Pekka Vahvanen  alkaa juontaa Ylen Mistä maailma puhuu -podcast-sarjaa. Ensimmäinen Vahvasen vetämä jakso julkaistaan ensi viikolla.
 – Universaalin ulottuvuuden sisältäviä aiheita ihmisyydestä maailmalta. Aiheita, jotka kiinnostavat yhtä lailla suomalaisia kuin muunmaalaisia, Vahvanen luonnehtii podcast-sarjaa.
 36-vuotias Vahvanen on valmistunut Jyväskylän yliopistosta pääaineenaan historia. Se kiinnostaa häntä edelleen, mutta hän on tunnettu myös teknologian ja digitaalisaation kriitikkona.
 – Ihminen on luonnostaan muutosta vastustava otus. Jos muutoksia on paljon, se heikentää henkistä hyvinvointia. Ihminen kestää vain tietyn määrän muutosta.
 Vahvasen mielestä muutokset ovat vahvasti kytköksissä ihmisen onnellisuudentunteeseen.
 – Jos katsotaan globaalisti, ihmisten onnellisuus maailmassa on vähentynyt. Varmasti nopealla muutoksella on osuutensa, päättelee Vahvanen.
 Maailma ei menekään hullumpaan suuntaan
 Onnellisuuskysymykset kiinnostavat, ja jotain aihepiiriin liittyvää voi olla luvassa jatkossa.
 Konkreettisempana esimerkkinä käsiteltävistä aiheista Vahvanen mainitsee väkivallan vähentymisen Yhdysvalloissa.
 – Uutisia seuraavista saattaa tuntua, että maailma menee vain hullummaksi, mutta itse asiassa väkivalta vähenee. Esimerkiksi New Yorkissa on enää vain kahdeksasosa siitä määrästä henkirikoksia, mitä oli vielä 90-luvun alussa, Vahvanen toteaa.
 Yhdysvallat tai oikeastaan Yhdysvaltain ulkopolitiikka olivat Vahvasen kiinnostuksen kohteita jo opiskeluaikoina.
 – Minulla oli tämmöinen jonkinsortin  Richard Nixon  -perversio. Hänhän on taas ajankohtainen, sillä  Donald Trumpin  väärintekemisiä verrataan Nixoniin.
 Vahvasen mukaan herrojen erona on se, että Nixonilla oli mielessä Yhdysvaltainen kansallinen etu, kun taas Trumpin politiikasta paistaa vahvasti vain oma etu.
 Luvassa suoraa puhetta
 Mutta Trumpin kritisoimisen sijaan podcast-sarjassa tarkoitus on käsitellä aiheita, joissa on yhteiskuntafilosofista tai sosiaalitieteellistä ulottuvuutta. Miten ihminen toimii missäkin olosuhteissa.
 Tärkeä kysymys on miksi.
 Tyhmiä kysymyksiäkään ei unohdeta.
 Vahvasen seurana on Ylen ainutlaatuisesta verkostosta joko kirjeenvaihtaja tai toimittaja, eri puolilta maailmaa. Ensimmäisessä jaksossa mukana on Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja  Mika Hentunen .
 Vahvanen on Ylen kanavilta tuttu muun muassa Perjantai-ohjelman juontajana. Lisäksi hän teki aiemmin tänä vuonna Huominen on huonompi -sarjaa Yle Puheelle.
 Vahvasen mukaan hän jatkaa samalla linjalla. Luvassa on suoraa pohdintaa ja "mahdollisimman lukeneesti."
 Kukin Mistä maailma puhuu -jakso kestää parikymmentä minuuttia. Podcastit ovat löydettävissä Yle Areenasta. Ensimmäinen ilmestyy keskiviikkona 9. lokakuuta. Uusi jakso julkaistaan joka toinen keskiviikko.

"Miksi on tärkeä kysymys minulle" – Perjantai-ohjelmasta tuttu Pekka Vahvanen alkaa vetää podcast-sarjaa Mistä maailma puhuu


Summary: Terveydenhuollon ammattilaiset joutuvat korjailemaan vakavia komplikaatioita.

Ruotsissa tehdään poikavauvoille tuhansittain laittomia ympärileikkauksia, kertoo ruotsalaislehti  Svenska Dagbladet .
 Leikkaukset tehdään usein yksinkertaisesti keittiönpöydillä muutaman kuukauden ikäisille pojille. Leikkaajat ovat useimmiten keski-ikäisiä miehiä, joilla ei ole terveydenhuollon koulutusta.
 Miehet mainostavat palveluksiaan sosiaalisessa mediassa. Leikkausten hinta on lehden mukaan keskimäärin 2 000 kruunua, eli noin 200 euroa. Toiminta on jatkunut vuosia.
 Ruotsissa olisi myös tarjolla ammattilaisten tekemiä, ei-lääketieteellisesti perusteltuja ympärileikkauksia, mutta niiden hinta on korkeampi; noin 10 000 kruunua.
 Ruotsin lain mukaan ympärileikkauksen tekeminen yli kaksi kuukautta vanhoille pojille edellyttää lääkärintutkintoa. Tätä nuoremmille voi tehdä leikkauksen, jos on saanut terveysviranomaisilta erityisluvan. Erityislupia ei ole lehden tietojen mukaan myönnetty kennellekään vuoden 2015 jälkeen.
 Yksi lehden haastattelemista "kyökkikirurgeista" oli anonut erityislupaa, mutta anomus oli hylätty, koska hänen käyttämänsä kivunlievitys ei ollut riittävä.
 "Jumala takaa, että leikkaus onnistuu"
 Svenska Dagbladetin haastattelemien leikkaajien mukaan kysyntää ympärileikkauksille on paljon.
 Yksi syy kasvaneelle kysynnälle on Ruotsiin ja muualle Eurooppaan tulleiden muslimimaahanmuuttajien määrän kasvu. Poikien ympärileikkaus liittyy islamiin ja juutalaisuuteen.
 Eräs haastatelluista sanoo aloittaneensa leikkaukset, kun hänet sijoitettiin pakolaiskeskukseen Ruotsiin tulonsa jälkeen.
 – Torstaina minulla oli eritralaisia ja kurdeja Gävlessä ja yksi syyrialainen Sundsvallissa. Minä käyn myös Norjassa, Tanskassa, Saksassa ja Hollannissa, kertoo eräs miehistä lehdelle.
 – Minä en takaa mitään. Teen työtä ja luotan Jumalaan. En voi luvata, etteikö jotain tapahtuisi. Jos olet epävarma, kehotan kääntymään sellaisen puoleen, jolla on lupa.
 Toinen haastateltu on luottavaisempi.
 – Jumala takaa, että [leikkaus] onnistuu.
 Terveydenhuollon ammattilaiset joutuvat usein jälkeenpäin korjailemaan väärin tehtyjä ja epäonnistuneita leikkauksia.
 – Olemme nähneet pahoja infektioita, joista on seurannut suuria ihovaurioita, joita olemme joutuneet leikkaamaan jälkikäteen, kertoo Astrid Lindgrenin lastensairaalan kirurgi ja urologi  Jakob Stenman  lehdelle.
 Stenmanin mukaan pahimmissa tapauksissa lääkärit ovat joutuneet amputoimaan osan ympärileikatun poikavauvan peniksen vartta.
 Poikien ympärileikkauksessa poistetaan esinahka siittimen suulta.
 Kysyntä poikien ympärileikkauksille kasvaa – Suomesta lähdetään Ruotsiin leikkausten perään
 Lisää aiheesta :
 Aftonbladet:  ”Köksbordskirurger” utför illegal omskärelse på pojkar

SvD: Laiton poikavauvojen ympärileikkausbisnes rehottaa Ruotsissa


Summary: EU:n sisäministerit keskustelevat tiistaina, mitä esimerkiksi Kreikan saarien maahanmuuttotilanteelle voidaan tehdä.

Syyskuun viimeinen viikko toi Kreikan saarille tulijamäärän, joka on suurin määrä viikossa vuosiin. Afganistanista, Syyriasta ja useista muista maista lähteneitä ihmisiä tuli saarille Turkin kautta yli 3 000. Tulijoita on ollut enenevässä määrin syksyn ajan.
 Kreikan maahanmuuttajamäärän kasvu on huomattu myös Suomessa, joka seuraa kokonaisuutta EU-puheenjohtamaan roolissa.
 – On havaittavissa, että paine on selkeästi kasvanut tällä itäisen Välimeren reitillä, missä Kreikka ja Kypros EU-maina ovat, sanoo sisäministeriön ylijohtaja  Laura Yli-Vakkuri .
 Luvut ovat hätkähdyttäneet Kreikkaa, joka on kertonut huolestaan muille EU-maille. Saarilla on vaikeuksia huolehtia tulijoista. Eniten tulijoita on Lesboksen saarella, joka on lähellä Turkkia.
 Kreikkalaiset rajavartijat hinasivat kumivenettä, jonka kyydistä oli pelastettu Välimeren ylittäneitä siirtolaisia, Skala Sikamiasin satamassa Lesboksen saarella 29. syyskuuta. Angelos Tzortzinis / AFP
 Torstaina Ranskan, Saksan ja EU:n edustajat kävivät Turkissa selvittämässä, miksi turvapaikanhakijoita ja siirtolaisia on viime viikkoina ja kuukausina jälleen enenevässä määrin alkanut päätyä Turkista EU:n puolelle.
 – On kiireesti tehtävä enemmän, jotta lähdöt Turkista havaitaan ja torjutaan, EU:n muuttoliikkeestä vastaava komissaari  Dimitris Avramopoulos  sanoi torstaina Turkin-vierailullaan.
 Turkissa huolehditaan yhä miljoonista pakolaisista
 Syyskuun viimeisen viikon tulijamäärä on suurin sitten vuoden 2016, jolloin EU ja Turkki sopivat muuttoliikkeen rajoittamisesta. Turkki lupasi yrittää estää maahanmuuttajia lähtemästä Turkista Eurooppaan, ja EU vastaavasti lupasi tukea Turkissa olevien pakolaisten koulutukseen ja olojen parantamiseen.
 Turkille luvattiin tuolloin yhteensä kuusi miljardia euroa tukia eri organisaation kautta pakolaisista huolehtimiseen. Ylen virkamieslähteistä saamaan tiedon mukaan rahat alkavat nyt olla käytetty.
 Turkki
 Muuttajamäärät eivät edelleenkään ole suuria siihen nähden, mitä esimerkiksi Kreikassa koettiin neljä vuotta sitten. Vuonna 2015 Kreikkaan saapui yli 800 000 turvapaikanhakijaa ja siirtolaista. Tänä vuonna tulijoita oli syyskuun loppuun mennessä YK:n pakolaisjärjestön mukaan 46 000, koko viime vuoden aikana tulijoita oli 50 000.
 Saksan sisäministeri: Tarvitsemme järjestystä pakolaispolitiikkaan
 Euroopan unionissa kuitenkin mietitään, voiko vuoden 2015 tilanne toistua. Huolta kannetaan erityisesti Saksassa. Turkissa vieraillut Saksan sisäministeri Horst Seehofer kuvaili muutaman vuoden takaista muuttovirtaa, jolloin tilanne ei ollut enää täysin hallinnassa.
 – Emme halua, että vuoden 2015 tapahtumat toistuvat. Silloin ihmisiä ilmestyi Euroopan eri kolkkiin. Me tarvitsemme järjestystä pakolaispolitiikkaan, jolloin Euroopassa on sille selvät säännöt, mieluummin kuin niin, että tänne saapuu tuhansia tulijoita,  Horst Seehofer  sanoi torstaina Turkissa.
 Saksan sisäministeri Horst Seehofer. Filip Singer / EPA
 Turkissa on uutistoimisto AFP:n tiedon mukaan 3,6 miljoonaa Syyriasta paennutta. Kreikkaan Turkin kautta tulee sekä syyrialaisia, alunperin Afganistanista lähteneitä sekä lukuisia muita kansalaisuuksia. Paine Turkissa on kova, sillä monet pyrkivät Syyriasta Idlibin alueelta Turkkiin pois sodan jaloista.
 Turkin sisäministeri  Suleyman Soylu  sanoo Turkin vastanneen velvoitteistaan. Turkki sanoo olevansa maa, joka huolehtii maailman suurimmasta pakolaismäärästä.
 – Idlibin olosuhteet ja turvallisuus huomioiden meidän on ymmärrettävä, että saatamme kohdata uuden, 3 750 000 pakolaisen aallon, Soylu sanoi torstaina.
 Euroopan näkökulmasta Turkki on puskuri, joka pitää maahanmuuttajat lähempänä kotimaitaan. Myös Turkin painetta ymmärretään.
 – Turkin kanssa täytyy nyt katsoa, mikä on heidän tilanteensa on ja miten EU voi yhdessä Turkin kanssa päästä sellaiseen tilanteeseen, että määrät pysyvät hallinnassa, sisäministeriön Yli-Vakkuri sanoo.
 Itäisen Välimeren reittiä ja muuta maahanmuuton tilannetta puidaan sisäministerikokouksessa tiistaina. Ylen tietojen mukaan Turkin tilanne nostetaan myös EU-johtajien huippukokouksen ratkottavaksi vajaan kahden viikon päästä.
 Klo 21.56 täsmennetty maahanmuuttotermejä
 Lue myös:
 Turvapaikanhakijoiden tulo Kreikan saarille näyttää kiihtyvän – Turkissa suhtautuminen pakolaisiin kiristyy
 Tulipalo sytytti protestin pakolaisleirillä Lesboksen saarella – Kreikka haluaa palauttaa pakolaisia Turkkiin

Turkin ja Kreikan raja vuotaa taas, Euroopan maat huolestuivat – "Paine itäisellä Välimerellä on selkeästi kasvanut"


Summary: Pääministeri Costan puolue saattaa saada jopa enemmistön parlamentissa.

Pääministeri  Antonio Costan  puolue sosialistit on ovensuukyselyjen mukaan saamassa vaalivoiton Portugalissa.
 Sosialistit puolue saa äänistä todennäköisesti 34–40 prosenttia. Tämä tarkoittaisi 100–117 paikkaa 230 jäsenen parlamentissa. Enemmistöön tarvitaan 116 paikkaa.
 Vaaliasiantuntijat eivät kuitenkaan usko, että puolue saisi parlamenttiin enemmistön. Näin ollen Costa joutuu etsimään pienemmistä puolueista liittolaisia tulevaan hallitukseen. Nykyisessä vähemmistöhallituksessa tukipuolueina ovat kommunistit ja vasemmisto ryhmittymä.
 Pääministeri Antonio Costaa ja sosialisteja auttoivat vaaleissa Portugalin hyvät talousluvut. Talous kasvoi toissa vuonna 3,5 prosenttia ja viime vuonna 2,4 prosenttia. Työttömyys oli heinäkuussa 6,4 prosenttia.
 Toiseksi suurimmaksi puolueeksi vaaleissa näyttäisi tulevan sosiaalidemokraatit. Äänistä puolue on saamassa 24–31 prosenttia.
 Vaalien varsinaisia tuloksia odotetaan vielä tämän yön aikana.

Sosialistit puolue on saamassa vaalivoiton Portugalissa


Summary: Pajtim Statovci tavoittelee National Book Awards -kisassa palkintoa käännöskirjojen sarjassa.

Suomeksi Pajtim Statovcin Tiranan sydän julkaistiin vuonna 2016. Englanniksi kirjan nimi on Crossing ja sen on kääntänyt brittiläinen David Hackston.
 Kosovolaistaustainen Statovci on ensimmäinen suomalainen, joka on päässyt loppusuoralle National Book Awards -kirjallisuuspalkinnon valinnassa.
 Muut neljä ehdokasta ovat

Pajtim Statovcin Crossing (suomeksi Tiranan sydän) ehdolle Yhdysvaltain tärkeimmän kirjallisuuspalkinnon saajaksi


Summary: Syyttäjä vaati tuomiota törkeästä rahanpesusta.

Helsingin käräjäoikeus on hylännyt kaikki syytteet jutussa, jossa kahta miestä syytettiin törkeästä yli 130 miljoonan euron rahanpesusta.
 Kahden virolaismiehen käräjäoikeudessa saama tuomio ei ole vielä lainvoimainen, vaan siitä voi valittaa hovioikeuteen. Poliisitutkinnan aikana kaksikko kiisti syyllistyneensä rikokseen.
 Poliisi alkoi tutkia tapausta pankkien tekemien ilmoitusten jälkeen. Suomalaisten rakennusyhtiöiden tilien kautta kulki vain neljän kuukauden aikana yli sata miljoonaa euroa.
 Juttua täydennetään .

Oikeus hylkäsi kaikki syytteet valtavassa rahanpesujutussa


Summary: Poliisi käytti etälamautinta ja ampui miestä, joka ei suostunut luopumaan teräaseestaan.

Poliisin voimakeinojen käytöstä Kuopion koulusurman yhteydessä ei tehdä esitutkintaa. Asiasta on päättänyt tutkinnanjohtajana toiminut aluesyyttäjä  Heidi Savurinne .
 Poliisi sai ilmoituksen väkivallanteoista Kuopion Leväsellä sijaitsevassa oppilaitoksessa 1. lokakuuta. Hyökkäyksessä sai surmansa yksi ihminen ja kymmenen loukkaantui.
 Väkivallanteosta epäilty oli lähestynyt poliisia aseistautuneena kookkaalla teräaseella ja ilmapistoolilla. Mies ei ollut totellut käskytystä, eikä poliisipartio saanut häntä luopumaan teräaseestaan.
 Mies haavoitti poliisia teräaseella ja tämän jälkeen poliisi ampui miestä.
 Miehen kiinni ottamiseksi ja teräaseen pois saamiseksi poliisi käytti ensin etälamautinta ja poliisikoiraa.
 Esiselvityksen perusteella kyseessä on ollut ensivaiheessa hätävarjelutilanne, jossa ampuma-aseen käyttö on ollut perusteltua. Kyseessä on ollut välitöntä ja vakavaa vaaraa toisen hengelle ja terveydelle aiheuttavan henkilön toiminnan pysäyttäminen.
 Tutkinnajohtaja katsoo, että ampuma-aseen käytön lisäksi myös muut poliisimiesten tilanteessa käyttämät voimakeinot ovat olleet puolustettavia ja lievimpiä mahdollisia eikä tilanteessa ole ollut mahdollista toimia toisin.
 Esiselvityksen perusteella asiassa ei ole syytä epäillä rikoksesta ketään tilanteeseen osallistunutta neljää poliisimiestä.

Poliisin voimankäyttö Kuopion koulusurmassa oli hätävarjelua – ampuminen oli perusteltua


Summary: Palkkatuen vaikutus on vähäinen: kun yhtä työttömien ryhmää työllistetään tuella, toiset työttömät jäävät palkkaamatta.

“Ruotsin malli”. “Ruotsin malli”.
 Tuo työllisyyden ihmelääke on toistunut tiuhaan pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) ja työministeri  Timo Harakan  (sd.) puheissa.
 Päätimme selvittää, mitä tämä ihme pitää sisällään.
 Rinne  ja  Harakka  ovat nostaneet Ruotsin mallin toistuvasti esille hallituksen työllisyystoimia käsittelevissä  haastatteluissa .
 Hallitus haluaa lisätä palkkatuen käyttöä voimakkaasti Suomessa. Tukea voidaan maksaa työnantajalle, joka työllistää työttömän.
 Ruotsissa palkkatukea ja siihen verrattavia työllisyystukia on käytetty runsaasti jo vuosikymmenen ajan.
 Suomen hallitus tavoittelee työllisyysasteen nostamista 75 prosenttiin ja 60 000 työllisen lisäystä kaudellaan. Ruotsin hyvä taloustilanne ja aktiiviset työllisyystoimet ovat nostaneet maan työllissyysasteen  EU-maiden kärkeen .
 Mutta on se maksanutkin.
 Haastattelimme juttua varten Suomen ja Ruotsin yhteiskuntaa ja työvoimapolitiikkaa tuntevia tutkijoita, ekonomisteja ja poliitikkoja.
 Asiantuntijoiden mukaan Suomen pitäisi satsata palkkatukeensa lisää satoja miljoonia, ei nyt kaavailtuja kymmeniä miljoonia euroja, jos se haluaa saada samanlaisia tuloksia kuin Ruotsissa.
 Kerromme tässä jutussa myös, mihin laaja tukityöllistäminen on johtanut Ruotsissa. Mitä Suomi voisi ottaa opiksi, ettei se toista samoja virheitä?
 Työllisyysaste on laskettu 15–64-vuotiaista Tilastokeskuksen käytännön mukaan. Suomen kausivaihteluista tasoitettu työllisyysasteen trendi oli elokuussa 72,5 prosenttia. Mikko Airikka / Yle
 Ruotsi käyttää palkkatukeen puolet, Suomi viisi prosenttia työllisyysrahoistaan
 Ruotsin ja Suomen välillä on valtava ero tuettujen ihmisten määrissä ja taloudellisissa satsauksissa. Ruotsi käyttää työllistämistukiin kymmenkertaisen rahamäärän Suomeen verrattuna.
 Ruotsi kulutti viime vuonna tukiin noin 2,26 miljardia euroa, josta palkkatuen osuus oli noin puolet. Suomi laittoi samaan aikaan palkkatukeen 243 miljoonaa euroa, mikä tarkoittaa  viittä prosenttia työllisyyden hoidon rahoista .
 Ruotsissa palkkatuella ja siihen verrattavilla tuilla työllistettiin viime vuonna yhteensä 220 000 ihmistä.
 Palkkatukea sai 100 000 työtöntä ja loput muita työllisyystukia. Suomessa palkkatukea sai samaan aikaan 46 400 työtöntä.
 Toki Ruotsin työmarkkinat ovat kaksinkertaiset Suomeen verrattuna ja naapurilla on varaa käyttää rahaa työllisyystoimiin aivan eri tavalla kuin Suomella.
 Molempien maiden sosiaalidemokraattijohtoiset hallitukset esittelivät ensi vuoden talousarvionsa syyskuussa. Suomen budjetti on kaksi miljardia euroa alijäämäinen, Ruotsin budjetti on 4,6 miljardia euroa ylijäämäinen.
 Rinteen hallitus nostaa ensi vuonna palkkatukisummaa kymmenyksellä, 230–250 miljoonasta 270 miljoonaan euroon.
 Yritykset ovat pitäneet palkkatuen ehtoja vaikeaselkoisina ja byrokratiaa aikaavievänä. Rahaa on jäänyt tästä syystä aiempina vuosina käyttämättä.
 Rinteen hallitus aikoo nyt aluksi yksinkertaistaa tuen ehtoja ja hakemista  “palkkatuki-Tinderiksi” kutsutulla verkkopalvelulla .
 Ruotsin muut palkkatukeen rinnastettavat tuet pitävät sisällään mm. suurimmat tukityöllistämisen muodot, kuten lisätyöt, uusi alku työmarkkinoille ja perehdyttämistyö. Ruotsi käytti viime vuonna työnantajille maksettaviin työllisyystukiin kaikkiaan 2,26 miljardia euroa. Mikko Airikka / Yle
 Ruotsissa tuet vääristäneet kilpailua ja syöneet oikeita työpaikkoja
 Kaikki ei ole kuitenkaan sujunut Ruotsissa “kuin Strömsössä”. Massiivisessa tukityöllistämisessä tulee väistämättä ylilyöntejä ja väärinkäytöksiä.
 Kun Suomi nyt haluaa ottaa mallia Ruotsista ja kasvattaa voimakkaasti palkkatuen käyttöä, Ruotsin virheet olisivat ehkä vältettävissä.
 Lue jutun lopusta, miten Suomen ja Ruotsin mallit nykyisin eroavat toisistaan.
 Ruotsin elinkeinoelämän keskusjärjestön (Svenskt Näringsliv) työmarkkina-asiantuntija  Edward Hamilton  arvostelee sitä, että Ruotsin valtio on haaskannut mittavia summia tuettuihin työsuhteisiin: osa on ollut silkkaa “tempputyöllistämistä”.
 – Samalla “oikeita” työpaikkoja, jotka olisivat syntyneet muutenkin, on jäänyt syntymättä. Joillakin aloilla palkkatuet myös vääristävät kilpailua, Hamilton sanoo.
 Esimerkiksi  taksiala on ollut huolissaan siitä , että palkkatuettuja kuljettajia käyttävät taksiyritykset saavat kilpailuetua, koska työntekijöiden työpanos tulee firmalle halvemmaksi. Näin yritys voi kahmia lisää asiakkaita polkemalla hintoja tai kuitata kovemmat katteet kyydeistään.
 Vammaisia ja osatyökykyisiä palkkaava valtionyhtiö Samhall on puolestaan joutunut  suurennuslasin alle väitetystä kilpailun vääristämisestä.
 Siivousalan etujärjestön Almega Städföretagenin selvityksen mukaan Samhall on voittanut Pohjois-Ruotsissa lähes yhtä monta julkista tarjouskilpailua kuin neljä suurta yksityistä siivousfirmaa yhteensä.
 Samhall saa valtiolta noin 430 miljoonan euron vuosittaisen määrärahan, jonka suuruutta ei ole sidottu yksittäisiin työllistettäviin. Yksityiset yritykset puolestaan saavat palkkatuen sen mukaan, miten paljon ja millaisia työttömiä yritys palkkaa.
 Ruotsin elinkeinoelämän keskusjärjestön työmarkkina-asiantuntija Edward Hamilton sanoo, että tukityöllistämisestä on tullut keino kiertää Ruotsin poikkeuksellisen korkeita lähtöpalkkoja. Mike Toivonen
 Malmö palkkasi satoja työntekijöitä, vaikka kaikille ei ollut töitä
 Kriitikkojen hampaissa on ollut erityisesti yksi osanottajamääriltään suurimmista ja kaikkein kalleimmista tukimuodoista, extratjänst eli lisätyö.
 Lisätyössä työllistäjänä on aina julkisen sektorin työnantaja, esimerkiksi kunta, virasto tai hoitolaitos.
 Sen lisäksi, että työnantajalle maksetaan kaikki työntekijän kulut, se saa erillisen perehdyttämispalkkion työtehtäviin opastamisesta.
 Tämän päälle tarjolla on ollut 130 miljoonan euron kuntabonus niille kunnille tai kaupungeille, jotka saavuttavat tavoitellun työllistämistason lisävirkojen avulla.
 Vaikeiden hallitusneuvotteluiden jälkeen maahan tuli demarivetoinen hallitus tammikuussa. Se on tänä vuonna joutunut pitämään taloutta porvaripuolueiden kätilöimän budjetin ehdoilla.
 Ehtoihin kuului muun muassa maan työvoimaviranomaisen, Arbetsförmedlingenin, raju laihdutuskuuri. Tämä merkitsi sitä, että kalliit lisätyöt pantiin jäihin täksi vuodeksi.
 Tämä aiheutti vuoden 2018 lopulla  tulipalokiireen Malmön kaupungissa.
 Malmö rekrytoi 500 pitkäaikaistyötöntä kaupungin töihin lisätyötuen avulla ennen vuoden loppua. Rekrytointi oli taloudellisesti lottovoitto kaupungille.
 Ensinnäkin Malmö sai satoja uusia työntekijöitä, joiden palkan maksoi valtio.
 Toiseksi kaupungin ei enää tarvinnut maksaa näille pitkäaikaistyöttömille erilaisia sosiaalietuja, koska he palkansaajina eivät enää olleet niihin oikeutettuja.
 Kolmanneksi kaupunki kuittasi kuntabonuksen ahkerasta tukityöllistämisestä.
 Ruotsissa kunnat palkkaavat tukityöllistettyjä matalapalkkaisiin töihin, kuten siivomaan.  Kuvan työntekijä siivoaa katuja Tukholmassa. Charlotte Thege / AOP
 Sanomalehti Sydsvenskan  tutki, millaisiin tehtäviin nämä rekrytoidut ihmiset olivat sijoittuneet. Tulos oli hätkähdyttävä: toistasataa ihmistä nosti palkkaa kaupungilta, mutta heillä ei ollut edes työpaikkaa minne mennä.
 – Malmössä palkattiin satoja tukityöllistettäviä, joille ei löytynyt mitään täysjärkistä tekemistä.  Myös Gävlessä tomittajat selvittivät , mitä lisätyötuella työllistetyt työntekijät tekevät.
 – Vain kolmasosa heistä oli tavallisissa työpaikoissa. Suurin osa oli sijoitettu työnvälitystoimistoon, Svenskt Näringslivin Edward Hamilton kertoo.
 Kohun jälkeen Malmön tukityöllistetyille saatiin hankittua työpaikat.
 Työllistämistä lisätöiden avulla jatketaan jälleen ensi vuonna. Ruotsin hallituksessa istuvat sosialidemokraatit ja ympäristöpuolue voivat tuolloin toteuttaa omaa budjettiaan. Tukeen suunnattu määräraha on kuitenkin jatkossa paljon pienempi.
 Hamiltonin mukaan erilaisista palkkatuista on tullut keino kiertää Ruotsissa työnantajan näkökulmasta ongelmallista palkkarakennetta.
 Ruotsi sijoittuu aivan EU-maiden kärkipäähän työntekijöiden lähtöpalkoissa. Samaan aikaan maassa on tarjolla kaikkein vähiten matalapalkkatöitä.
 Hamiltonin mielestä tämän vuoksi kaikki Ruotsin hallitukset poliittisesta väristä riippumatta vannovat palkkatuen nimeen.
 – Parempi olisi ohjata rahat oikeiden työpaikkojen luomiseen. Ja hyvällä veropolitiikalla pitäisi kannustaa työnantajia työllistämään, Hamilton sanoo.
 Kokonaistyöllisyys ei nouse, kun yksi työtön syrjäyttää toisen
 Tutkimuslaitos IFAU:n professorin  Anders Forslundin  viesti erilaisten palkkatukien työllisyysvaikutuksista ei ole rohkaiseva. IFAU tutkii Ruotsin työmarkkinoiden toimivuutta.
 – Palkkatukien työllistävä vaikutus on erittäin rajallinen, Forslund sanoo.
 Palkkatuet johtavat Forslundin mukaan siihen, että työttömyys vaihtaa kohdetta yhdestä ihmisryhmästä toiseen. Palkkatuet on pääasiassa tarkoitettu sellaisille työttömille, joiden on erityisen vaikea työllistyä.
 – Kun työnantaja saa rahallista tukea työttömän palkkaamiseen, yleensä käy niin, että työnantaja jättää palkkaamatta toisen henkilön, joka olisi palkattu ilman tukeakin.
 Tutkimuslaitos IFAU:n kansantaloustieteen professori Anders Forslundin mukaan erilaiset palkkatuet parantavat kokonaistyöllisyyttä vain rajallisesti. Taloudellisesti tuettu työpaikka vie muutenkin syntyvän työpaikan. Mike Toivonen
 Sen sijaan juuri näille vaikeimmin työllistyville palkkatuella voi olla ratkaiseva merkitys syrjäytymisen välttämiseksi.
 – Tällainen työtön voi saada palkkatuen avulla jalkansa työpaikkojen oven väliin. Palkkatuetun työn vaihtoehto on näillä ihmisillä varhaiseläkkeelle joutuminen, Anders Forslund muistuttaa.
 Massiivista panostusta palkkatukiin perustellaan Ruotsissa usein sillä, että erityisen vaikeasti työllistyvien on kuitenkin parempi tehdä mielekästä palkkatuettua työtä kuin istua kotona toimettomana.
 IFAU:n viime  perjantaina julkaiseman tutkimuksen mukaan  palkkatuet myös käytännössä kohdistuvat Ruotsissa niille työttömille, joille ne on tarkoitettu.
 Vuosien tuki ei ongelma Ruotsissa, Suomessa odotetaan tuloksia
 Ruotsin työmarkkinoita vuosikymmeniä seurannut STTK:n entinen pääekonomisti  Ralf Sund  sanoo, että Ruotsissa ja Suomessa on perustavanlaatuinen ero ajattelussa liittyen tukityöllistämiseen.
 Ruotsissa tiettyjä ihmisryhmiä voidaan tukea jatkuvasti, jotta he pysyvät työmarkkinoilla.
 – On olemassa ihmisiä, joiden tuottavuus ei yllä toivotulle tasolle, eivätkä he ole työnantajalle yhtä “hyödyllisiä” kuin toiset. No problem, vaikka ei jatkaisi tukijakson jälkeen matkaansa avoimille työmarkkinoille, Sund kertoo.
 Ruotsissa ajatellaan, että tuetun kehnompi työmarkkina-asema tai vajaatyökuntoisuus paranee tukijakson aikana.
 Suomessa tuelta odotetaan vaikuttavuutta: tuella palkatun odotetaan siirtyvän avoimille työmarkkinoille tukijakson jälkeen, kun häneen on laitettu julkista rahaa.
 – Suomalaisessa palkkatukikeskustelussa on hirveän vahva ponnahduslauta-ajattelu, Sund toteaa.
 Suomessa palkkatuen työllisyysvaikutukset ovat jääneet  Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen  (VATT) ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen  (Etla) tutkimuksissa vähäisiksi.
 Yritysten palkkatuki työllistää jonkin verran tukijakson jälkeen, mutta valtion, kuntien ja järjestöjen tuki ei.
 Vuosikausien tukityöllistäminen Ruotsin tapaan vaatisi siis täydellistä ajattelun muutosta Suomessa. Palkkatuen käytön kasvattaminen nostaa toki työllisyysastetta jonkin verran lyhyellä aikavälillä, kun tuetut ihmiset ovat poissa työttömyystilastoista.
 Pidemmällä aikavälillä voi tulla yllättäviä vaikutuksia, kuten Ruotsissakin on huomattu.
 STTK:n eläköityneen pääekonomistin Ralf Sundin mukaan Ruotsissa osaa työttömistä voidaan tukea jatkuvasti, eikä se ole ongelma. Suomessa odotetaan, että tuetut siirtyvät avoimille työmarkkinoille. Jaani Lampinen / Yle
 Kymmenien miljoonien ripottelu ei riitä, tarvitaan satoja miljoonia
 Asiantuntijat harmittelevat Suomen vaatimattomia satsauksia tukityöllistämiseen. Pelimerkit ovat sen verran vähäisiä, ettei Ralf Sund edes kehtaisi puhua Ruotsin mallista.
 – Ruotsissa lähdetään liikkeelle suurilla satsauksilla, meillä työvoimapolitiikkaa leimaa näprääminen. Se on napeilla pelaamista, oli minkä värinen hallitus tahansa. Kymmenen miljoonaa sinne ja toinen tuonne esitellään suurina panostuksina, Sund sanoo.
 Myös Ruotsissa pitkään asunut kansanedustaja  Juhana Vartiainen  (kok.) tyrmää määrärahalisäykset mitättömiksi hallituksen puheisiin verrattuna.
 – Jos haluaa oikeasti puhua Ruotsin mallista, eikä tehdä itseään naurettavaksi, pitäisi puhua vähintään kolmesta sadasta miljoonasta eurosta. Tämä on näpertelyä, Vartiainen korostaa.
 Vartiainen työskenteli aiemmin Ruotsin kansallisen taloustutkimuskeskuksen ja ammattiliittojen taloustutkimuslaitoksen johtajana. Hän on toiminut Suomessa Valtion taloudellisen tutkimuslaitoksen (VATT) ylijohtajana.
 Vartiaisen mukaan on harhaanjohtavaa puhua Ruotsin mallista, koska kaikilla mailla on liuta työllisyyteen vaikuttavia toimenpiteitä, jotka muodostavat monimutkaisen kokonaisuuden.
 – Suomen hallitus aikoo ottaa vain palkkatuen ja unohtaa ne kaikki muut piirteet, joissa Ruotsin hyvinvointivaltio on paljon vaativampi kuin Suomi. Tältä osin voisi myös katsoa Ruotsiin, Vartiainen sanoo.
 Kokoomuksen kansanedustaja Juhana Vartiainen sanoo, että tukityöllistämisen lisäksi Ruotsin mallista pitäisi tuoda Suomeen myös työnteon kannustimet. Jarno Kuusinen / AOP
 Vartiainen myöntää, että Rinteen hallitus on osin oikeilla jäljillä, kun se lisää palkkatuen käyttöä.
 Hänen mielestään samalla olisi kuitenkin parannettava työnteon kannustimia, jotta tukityöllistäminen ja paremmat työvoimapalvelut oikeasti purisivat työttömyyteen.
 Ruotsissa on matalampi, porrastettu eli vaiheittain laskeva työttömyysturva. Lisäksi asumis- ja toimeentulotuen ehdot ovat Suomea tiukemmat.
 Ruotsissa ei ole myöskään kotihoidontukea eikä työehtosopimusten yleissitovuutta. Vartiaisen mukaan tämä alentaa yritysten palkkauskynnystä.
 – Ruotsi on tällainen työmoraalin holhousyhteiskunta. Se kansankodin sosiaalitäti on kuin ankara äiti, joka sanoo, että jos haluat tukea, sinun pitää ensin näyttää, että olet tehnyt kaikkesi parantaaksesi asemaasi, Vartiainen kuvailee Ruotsin sosiaaliturvajärjestelmää.
 Suomessa toimeentulotuen leikkaamiseen on suhtauduttu nihkeästi. Joutuvatko työttömät Ruotsissa kerjuulle, jos he eivät paranna asemaansa eli mene töihin, osallistu työllisyyskursseille tai hoida päihdeongelmaansa?
 Vartiaisen mukaan toimeentulotuen saajia pannaan Ruotsissa tekemään erilaisia matalapalkkatöitä kuntiin.
 – Monet kunnat teettävät ihan normaaleja työtehtäviään tukityöllistetyillä. Työllisyysrahaa menee hukkaan, mutta se on parempi lopputulos kuin oltaisiin kokonaan työttömänä etuuksilla, Vartiainen kertoo.
 Tuleeko palkkatuki vai etuus kalliimmaksi valtiolle?
 Tukholman yliopiston julkistalouden professori  Markus Jäntti  on hämmästellyt Suomen muita Pohjoismaita huomattavasti vähäisempiä panostuksia aktiiviseen työvoimapolitiikkaan.
 Suomessa työllisyyspolitiikka on hänen mukaansa painottunut passiiviisin toimiin, lähinnä työttömyysvakuutusmaksuihin ja päivärahoihin.
 – Tämä passiivisten ja aktiivisten toimien yhdistelmä on Suomessa käytännössä päinvastoin kuin muissa Pohjoismaissa, Jäntti sanoo.
 OECD:n vuoden 2016 tilastoista selviää, että Ruotsi käytti aktiivisiin toimiin yli tuplasti rahaa Suomeen verrattuna. Ruotsin panostukset olivat viiden miljardin euron luokkaa, Suomen hieman yli kaksi miljardia.
 Ruotsi kulutti työvoimapolitiikkaan kaikkiaan 7,3 miljardia euroa, Suomi noin kuusi miljardia.
 Panostukset ovat kuin peilikuva.
 Työvoimapolitiikan kokonaismäärärahoja vertailtaessa täytyy myös huomioida se, että Ruotsin bruttokansantuote on kaksinkertainen Suomeen verrattuna.
 OECD:n mukaan Ruotsi käytti aktiiviseen työvoimapolitiikkaan yli tuplasti rahaa Suomeen verrattuna. Suomi siis käyttää rahansa pääosin  passiivisiin toimiin, kuten työttömyysetuuksiin. Mikko Airikka / Yle
 OECD luokittelee aktiiviseen työllisyyspolitiikkaan työvoimahallinnon määrärahojen ja työllisyyskoulutuksen lisäksi erilaiset tukityöllistämisen muodot, kuten palkkatuen ja työkokeilun. Passiiviseen työvoimapolitiikkaan kuuluvat erilaiset työttömyysetuudet.
 Jäntti toimi Helsingin yliopiston ja VATT:n professorina vuosina 2015–2017. Hänen mielestään Suomessa on suhtauduttu perinteisesti epäilevästi aktiivisiin työllistämistoimiin: monista toimivista keinoista on luovuttu vuosien saatossa kokeilun jälkeen.
 – Suomessa on poikkeuksellisen vahva ajatus, että oikeaa taloudellista toimintaa on jonkun kojeen rakentaminen ja sen myyminen ulkomaille. Nykyään tällaiseen lasketaan jo tietokonepelin koodaaminen.
 – Kaikki muu on tämän oikean taloudellisen toiminnan siivellä elämistä, Jäntti toteaa.
 Onko tukityöllistämisen kasvattaminen enemmän sosiaalipoliittinen hanke? Ihmiset saadaan tavalla tai toisella kiinnittymään työhön ja elämään.
 Jäntin mukaan työvoimapolitiikan ja sosiaalipolitiikan ero on kuin veteen piirretty viiva. Useissa toimenpiteissä on mukana molempia.
 Tukholman yliopiston julkistalouden professori Markus Jäntti sanoo,  että Suomi käyttää muihin Pohjoismaihin verrattuna vähän rahaa aktiivisiin työvoimatoimiin.  Patrik Schauman / Yle
 Suomessa korostetaan kovasti kansantaloudellista puolta. Nykyisessä ilmapiirissä olisi ongelma, jos työtön olisi tuetussa työssä Ruotsin tapaan vuosikausia, mutta asenteet muuttuvat.
 – Jos verrataan sitä, että joku on tukityöllistettynä kahdeksan vuotta tai on työttömyyskorvauksen, asumis- ja toimeentulotuen varassa saman ajan. Todennäköisesti palkkatuki on laskennallisesti julkiselle taloudelle halvempi vaihtoehto, Jäntti sanoo.
 FAKTA: Suomessa palkkatuella tiukat ehdot, Ruotsissa korkea taso
 Suomen ja Ruotsin palkkatukia erottavat tuen kesto, taso ja ehdot – sen lisäksi, että Ruotsi käyttää koko järjestelmään moninkertaisesti rahaa.
 Ruotsissa työtön voi saada palkkatukea, jos on vajaakuntoinen esimerkiksi vamman tai sairauden takia. Palkkatukea myönnetään myös oman osaamisen parantamiseen tai työpaikan säilyttämiseen. Tähtäin on pysyä työelämässä.
 Suomessa tukipäätökseen vaikuttavat   työttömyyden pituus ja työttömän vamma, sairaus tai matala koulutustaso. Tukea voi saada esimerkiksi oppisopimuskoulutukseen.
 Suomessa yritys voi saada tukea korkeintaan puolet työntekijän palkkakustannuksista. Valtio, kunnat ja järjestöt voivat saada täysin tuetun työntekijän, mutta tämä koskee vain vaikeimmin työllistyviä ihmisiä. Ruotsissa yritys voi saada palkkatukea jopa 80–90 prosenttia palkkakuluista. Julkinen ja kolma sektori voivat saada 100 prosenttia.
 Suomessa tukea maksetaan keskimäärin puoli vuotta. Julkiselle ja kolmannelle sektorille työntekijää voidaan tukea poikkeustapauksissa kaksikin vuotta.
 Ruotsissa palkkatukea myönnetään aluksi vuodeksi, ja jatkoa on mahdollista saada tukijakson jälkeen, jos se auttaa pääsemään tai pysymään työmarkkinoilla. Osa ihmistä voi olla palkkatuella  jopa kahdeksan vuotta .
 Palkkatuen ehdot ovat Ruotsissa Suomea väljemmät ja byrokratia on lievempää. Suomessa TE-toimisto päättää tuen keston ja määrän aina tapaus kerrallaan. Samalla selvitetään, että myös tukea hakeva työnantaja täyttää ehdot ja on nuhteeton.
 Tukityöllistettyjä kuljettajia palkkaavat taksiyritykset saavat merkittävää kilpailuetua halvemmista työvoimoimakustannuksista. Ne voivat kahmia asiakkaita polkemalla hintoja ja kuitata kyydeistään kovemmat katteet. Taksit odottavat asiakkaita Tukholman keskusrautatieaseman edustalla. Mike Toivonen
 Palkkatuki on vain yksi  kymmenestä eri tukimuodoista , joilla työttömiä naapurimaassa tuetaan työelämään.
 Pitää olla todellinen työttömyyden väliinputoaja, jos näistä ei löydä itselleen sopivaa tukimuotoa tai palvelua.
 Ruotsissa tavoitteena näyttää olevan ottaa nopea koppi työnhakijasta. Jotain ajattelusta kertoo se, että Ruotsissa pitkäaikaistyöttömäksi luetaan jo puoli vuotta työttömänä ollut, Suomessa vasta vuoden työttömyyden jälkeen.
 Tuet ovat rinnastettavissa Suomen palkkatukeen, koska ne maksetaan työnantajalle. Palvelut on suunnattu pääosin pitkäaikaistyöttömille ja maahanmuuttajille.
 Näihin työllisyystukiin panostettiin eniten rahaa viime vuonna ja niissä olivat suurimmat määrät työttömiä:
 Uusi alku työmarkkinoille  ( nystartsjobb ). Tarkoitettu esimerkiksi sairauden takia pitkään työelämästä pois olleille tai vaikeasti työllistyville maahanmuuttajille.
 Lisätyö  ( extratjänst ). Täysimääräisellä korvauksella valtion, kuntien ja muiden julkisen sektorin töihin työllistettäville.
 Perehdyttämistyö  ( introduktionsjobb ). Tuki, jonka kautta esimerkiksi nuori voi päästä käsiksi työelämään. Voi yhdistää opiskeluun.
 Modernit työllisyystyöt  ( moderna beredskapsjobb ). Tarkoitettu valtion virastojen tukitöihin työllistettäville.
 Lisäksi tarjolla on erilaisille työttömien ryhmille tarkoitettuja työkokeiluja. Osatyökykyiset tai vammaiset voivat työllistyä valtion omistamassa Samhall-yhtiössä.
 Uutena tukimuotona  on tulossa vielä  asettautumistyö  ( etableringsjobb ), jossa tuki maksetaan työttömälle, ei työnantajalle.
 Tiistai-illan A-studiossa reportaasi Ruotsin palkkatuista. Studiossa tukityöllistämisestä keskustevat työministeri Timo Harakka (sd.) ja kansanedustaja Juhana Vartiainen (kok.). A-studio TV1:ssä kello 21:00.
 Voit keskustella palkkatuista ja tukityöllistämisestä jutun lopussa kello 22:00 asti.
 Lue lisää:
 Ruotsin talouskasvu hidastuu ja työttömyys nousee, mutta keskuspankin pääjohtaja torjuu puheet maan ajautumisesta laskukauteen
 Palkkatuki työllistää yrityksissä, mutta sielläkin vain vähän – Yrittäjä: Se on kuin pitkä työhaastattelu, jossa voi näyttää kykynsä
 Työllisyystilastoihin tehdään iso harppaus: Valtio maksaa työntekijän palkan kokonaan – “Tämä maksaa itsensä takaisin, mutta eri valuutassa”

Suomen työllisyysaste ylös, mutta mihin hintaan? "Jos haluaisi puhua Ruotsin mallista, pitäisi puhua 300 miljoonasta – tämä on näpertelyä"


Summary: Yrityskaupoilla rikastunut Tommi Laitinen toimii mesenaattina uudenlaisessa galleriassa. Galleria lupaa myyntitakuun taiteilijalle.

Vanhan navetan edessä häärii tyylikkääseen pukuun sonnustautunut mies. Valkoiset tennarit vilkkuen mies järjestelee paikkoja juuri ennen uuden näyttelyn avaamista.
 Gallerian jyhkeät ikkunansyvennykset ovat kuin vanhassa holvikellarissa. Vanhan kivinavetan rustiikkinen seinäpinta nostaa taiteen esiin.
 Galleriaa pyörittävä  Tommi Laitinen  on viettänyt viime päivät Pihatossa rakentaen näyttelyä taiteilija  Rasmus Noran  kanssa.
 – Näyttelyn kokoaminen on ollut fantastinen kokemus. Samalla pääsi osaksi taiteilijan ajatusmaailmaa ja mukaan siihen prosessiin, miten tällainen näyttely syntyy. Se oli sykähdyttävää, kuvailee Laitinen.
 Laitinen on kuin kotonaan galleriassa, vaikka kyse on uudesta aluevaltauksesta.
 Mies työskentelee johtotehtävissä IT-alan konsulttiyhtiössä, Visma Consultingissa. Kaksi vuotta sitten Visma osti Laitisen osittain omistaman IT-yritys Octo3:n. Laitinen pääsi yrityskauppojen myötä miljonäärikerhoon.
 Tommi Laitinen toimii Visma Consultingin tuotekehityspalveluyksikössä johtotehtävissä ja tekee omien sanojensa mukaan vapaaehtoistyötä taiteen parissa. Elli Sormunen / Yle
 Mies on intohimoinen taiteen harrastaja. Hän käy mielellään näyttelyissä ja museoissa.
 – Luonnehtisin itseäni taiteen suurkuluttajaksi. Pidän kuvataiteesta ja erityisesti veistoksista ja maalaustaiteesta, kuvailee Laitinen itseään.
 Laitinen päätyi gallerian nokkahahmoksi, kun pieni ryhmä kulttuurin ja taiteen ystäviä kiinnostui tilasta. Alkuvuodesta Lappeenrannan kaupunki etsi uutta toimijaa Galleria Pihattoon.
 Yhteen kokoontunut pieni taiteenystävien porukka päätti perustaa uuden yhdistyksen, jonka puheenjohtaja Laitisesta tuli. Yhdistys sai pyöritettäväkseen himoitsemansa gallerian.
 Uudenlainen galleria myyntitakuulla
 It-miljonäärin luotsaama yhdistys aloitti täysin poikkeuksellisen toimintatavan galleriassa.
 Näyttelyn järjestävälle taiteilijalle luvataan myyntitakuu samalle summalle, jonka taiteilija maksaa näyttelystään galleriassa. Esimerkiksi isomman galleriatilan vuokra on 950 euroa kuukaudessa ja yhdistys lupaa myydä samalla summalla taidetta eteenpäin.
 – Me haluamme, ettei taiteilijan tarvitse ottaa taloudellista riskiä tullakseen näyttelyyn, sanoo Tommi Laitinen.
 Rasmus Nora ei meinannut uskoa, että galleria antaa näyttelylle myyntitakuun.  Mikko Savolainen / Yle
 IT-alalla rikastunut mies haluaa tuoda taidemaailmaan liike-elämästä saamiaan oppejaan. Oppien avulla hän haluaa edistää taiteen myyntiä.
 Entä jos käy niin, ettei taide käykään kaupaksi ja silti takuumyynti on taiteilijalle luvattu?
 – No, sitten minun pitää varmaan ostaa teoksia. Siinä se mesenaattius sitten varmaan tulee, naurahtaa Tommi Laitinen.
 Laitinen puhuu taiteen haltioittavasta vaikutuksesta ja esittää vaatimuksen.
 – On suorastaan liike-elämän velvollisuus rahoittaa taidetta ja kantaa vastuu taiteilijoiden toimeentulosta, sanoo Laitinen, joka on yli kymmenen vuotta istunut pörssiyhtiön hallituksessa.
 "Piti monta kertaa kysyä, että ihan oikeastiko?"
 Tähän mennessä Laitisen ei ole tarvinnut kaivaa omaa kuvettaan myyntitakuun pitämiseksi. Käynnissä on yhdistyksen toinen taidenäyttely Pihatossa. Ensimmäisenä oli  Maaria Märkälän  näyttely, jossa kävi poikkeuksellisen hyvin väkeä: 1200 kävijää.
 – Ensimmäinen näyttely meni hyvin. Me teimme systemaattista markkinointia sen eteen, että kauppa kävi. Märkälän näyttelystä myytiin kuusi isoa työtä, kertoo Tommi Laitinen.
 Nyt käynnissä on espoolaistaiteilija Rasmus Noran näyttely " Leikkauksia ajassa" . Rasmus Noran mukaan kaunis ja mahtava tila on syy siihen, miksi hän päätyi pitämään näyttelyä Pihatossa. Lisäksi myyntitakuu herätti ihmetystä ja ihastusta.
 Tavallisesti taitelija ottaa taloudellisen riskin pitäessään näyttelyä, koska maksaa itse näyttelytilasta. Eikä varmaa ole, meneekö töitä kaupaksi.
 – Eihän tällaista aikaisemmin ole tullut vastaan! Piti monta kertaa kysyä, että ihan oikeastiko teillä on myyntitakuu. Se on hirveän hieno asia ja paljon riskittömämpi tapa pitää näyttelyä, Rasmus Nora naurahtaa.
 Tommi Laitisen mukaan juuri siksi hän on luvannut taiteilijoille takuumyynnin.
 – Pyritään, että taiteilija saa näyttelystä taloudellista hyötyä. Se ei tietenkään ole ensisijainen asia, mutta taidetta ei voi tehdä ilman rahaa, ynnää Tommi Laitinen.
 Haltioitunut innostus pistää silmään miehen katseesta, kun puhe käy taiteesta. Mikko Savolainen / Yle
 Kuvataidejärjestö: Ennenkuulumatonta
 Galleria Pihaton myyntitakuu on aivan uutta suomalaisessa taidemaailmassa. Myyntitakuuta on seurattu kuvataiteilijoiden kattojärjestössä kiinnostuneena.
 – Myyntitakuu on minulle tuttu vain terminä, naurahtaa Suomen kuvataidejärjestöjen liiton toiminnanjohtaja  Venla Styrman .
 Hänen mukaansa yhdelläkään toisella liiton jäsenjärjestöllä ei ole käytössä vastaavaa, ja siksi se kuulostaa Styrmanista avauksena huikean hienolta.
 Kuvataidejärjestöjen liittoon kuuluu 53 taiteilijaseuraa tai kuvataideyhdistystä eri puolilta Suomea. Jäsenjärjestöjensä kautta liitto tavoittaa runsaat kuusituhatta taiteilijajäsentä eli suuren osan kaikista kuvataiteen tekijöistä Suomessa.
 Toiminnanjohtaja Venla Styrman arvioi, ettei myyntitakuu ole monellekaan kuvataidejärjestölle millään tavalla mahdollinen toimintamuoto. Osa järjestöistä pyörittää näyttelytoimintaansa hyvin pienellä porukalla ja laihalla budjetilla.
 – Myyntitakuu vaatii ylläpitävältä gallerialta suuria resursseja. Tietääkseni Galleria Pihatossa on jo nyt käytetty paljon aikaa markkinointikanavien luomiseen, Styrman pohtii.
 Apurahoja vai takuumyyntiä?
 Ammattitaiteilijan näkökulmasta Styrman kehuu mallia suurenmoiseksi. Ero tavanomaisiin käytäntöihin on huomattava, sillä yleensä taiteilija maksaa galleristille vuokran näyttelytilasta ja provisiona osan mahdollisesta teosten myynnistä.
 – Niin uskomattomalta kuin se kuulostaakin, visuaalisen alan taiteilija joutuu yleensä itse maksamaan siitä, että saa työnsä näkyviin, Styrman sanoo.
 Vanhan kivinavetan rustiikkinen seinäpinta korostaa taidetta tuoden sen hyvin esille.  Mikko Savolainen / Yle
 Liitto selvittää parhaillaan sitä, miten taiteilijoiden työn mahdollistavat apurahat jakautuvat alueellisesti suurten kaupunkien ja muun Suomen välillä.
 Tilastojen valossa näyttää siltä, että apurahat valuvat Etelä-Suomen suuriin kaupunkeihin. Siinäkin mielessä lappeenrantalaisen Pihaton tarjoama mahdollisuus on kiinnostava.
 Styrman kertoo aikovansa ottaa Galleria Pihaton mallin puheeksi tulevalla työmatkallaan berliiniläisten galleristien kanssa.
 "Puhtaasti vapaaehtoistyötä"
 Gallerian puuhamies Laitinen alkaa kainostella, kun puhe menee rahaan. Onko hän mesenaatti?
 – Kyllä tämä on puhtaasti minun osaltani vapaaehtoistyötä. Olen vähän osallistunut gallerian alkuvaiheen investointeihin, kuvailee Laitinen.
 – Ilo on palkka tässä toimessa, mies jatkaa.
 Laitinen haluaa antaa yhteiskunnalle takaisin, mitä itse on saanut. Hän tekee sen tukemalla taiteilijoita.
 – Olen kyllä itse toivonut, ettei tämä olisi rahaan liittyvä asia. Haluamme luoda taiteilijoille mahdollisuuden kohdata yleisö, kertoo Laitinen.
 Galleria Pihatto on perustettu vuonna 1996. Sen perusti Lappeenrannan kaupunki, Saimaan kameraseura ja Etelä-Karjalan taiteilijaseura. Mikko Savolainen / Yle
 Liike-elämän ja kulttuurin yhteys heikentynyt
 Tommi Laitinen puhkeaa lähes ylisanoihin, kun hän muistelee sykähdyttävimpiä taidekokemuksiaan. Viime kesänä  Laila Pullisen  veistospuistossa vierailu Vantaalla on jäänyt miehen mieleen. Laitinen vertaa käyntiä taidenäyttelyssä konserttielämykseen.
 – Yhtäkkiä sitä vain huomaa keskittyvänsä ja eläytyvänsä tilanteeseen ja kaikki työasiat putoavat mielestä. Taide vie mennessään, Laitinen kuvaa.
 Ilman kukoistavaa kulttuurielämää ei liike-elämällä olisi Laitisen mukaan menestymisen mahdollisuuksia.
 – Kulttuuri, sivistys ja koulutus ovat perusta, jonka varaan liike-elämä rakentuu.
 Samalla hän harmittelee, että liike-elämän ja kulttuurin yhteys on heikentynyt.
 Galleria Pihattoa luotsaa nykyään Kulttuuri- ja taidetila ry. Mikko Savolainen / Yle
 – Liike-elämä on hylännyt kulttuurin mutta kulttuuri ei ole hylännyt liike-elämää.
 Laitisen omassa elämässä ryhtyminen taidegallerian vetäjäksi on ollut hyvinvointia lisäävä asia. Samalla hän haluaa ymmärtää enemmän taiteen tekemisestä.
 Siksi hän haluaa olla konkreettisesti mukana kokemassa taidenäyttelyn kaikki vaiheet teosten esille asettamisesta aina siihen asti, kun työt pakataan kuljetusta varten näyttelyn päätyttyä.
 – Me tehdään tässä aika isolla porukalla vapaaehtoistyötä ja tämä on meille haltioittava harrastus.

IT-miljonäärin luotsaama galleria lupaa taiteilijalle myyntitakuun – panee taiteen myynnin uuteen uskoon bisnesopeilla


Summary: Elokuun lopussa runsaat satatuhatta henkilöä sai takuueläkettä.

Kela kertoo, että sen rekisteritietojen mukaan noin 15 000 pienituloista eläkeläistä voisi saada takuueläkettä.
 Kela selvittää tarkemmin näiden asiakkaiden oikeuden takuueläkkeeseen. Tarvittaessa Kela ottaa heihin yhteyttä, joten asiakkaiden ei tarvitse itse tehdä mitään.
 Jos Suomessa asuvalla henkilöllä ei ole muita eläketuloja tai niiden määrä on enintään vajaat 780 euroa, niin takuueläke takaa hänelle vähimmäiseläkkeen, joka on tänä vuonna 784,52 euroa kuukaudessa.
 Takuueläkkeen hakijan pitää hakea Suomesta ja muista maista kaikki eläkkeet, joihin hänellä on oikeus.
 Tämän vuoden elokuun lopussa takuueläkettä sai noin 103 500 henkilöä. Heistä noin satatuhatta sai myös kansaneläkettä. Kelan mukaan keskimääräinen takuueläke oli 179 euroa kuukaudessa.
 Takuueläkettä voi hakea Kelan nettipalvelussa, suullisesti tai paperilomakkeella. Takuueläkkeellä on kuuden kuukauden takautuva hakuaika.

Kela: Lähes 15 000 eläkeläistä ei ole hakenut takuueläkettä


Alma Median toimitusjohtajaa  Kai Telannetta  vastaan on nostettu syyte työsyrjinnästä. Syyte liittyy Aamulehden päätoimittajan valintaprosessiin vuonna 2017. Syyttäjänvirastosta vahvistettiin  Lännen Medialle  syytteen nostaminen.
 Poliisin esitutkinnassa Telanteen on epäilty syrjineen hakuprosessissa kahta Aamulehden päätoimittajaksi hakenutta naista. Myös toinen Alma Mediassa päätoimittajan valintaprosessiin osallistunut henkilö on saanut syytteen työsyrjinnästä.

Alma Median Kai Telanne saa syytteen työsyrjinnästä


Summary: Yle kertoi maanantaina, että Ruska 19 -harjoitus on herättänyt hämminkiä myös lentokonebongareissa.

Myös sienestämässä ollut pariskunta on säikähtänyt ilmavoimien vuoden pääsotaharjoitusta. Sienestämässä ollut pariskunta oli kohdannut harjoituksen sotilaita Pirkkalassa.
 Aamulehden mukaan  pariskuntaa oli osoitettu aseilla.
 Yle kertoi maanantaina , että Ruska 19 -harjoitus on herättänyt hämminkiä myös lentokonebongareissa. Lentokoneita kuvanneet luulivat, että heitä kohti ammuttiin paukkupatruunoita, vaikka näin ei Puolustusvoimien mukaan ollut.
 Satakunnan Lennoston esikuntapäällikkö  Mika Hakanen  sanoo, ettei Puolustusvoimilla ollut tietoa, että pusikossa on piilossa kuvaajia. Harjoitukseen osallistuneet olivat luulleet todennäköisesti pusikossa olleen harjoituksessa vihollisina toimineita.
 Paukkupatruunat olivat osa harjoitusta ja ne ammuttiin 50 metrin päästä. Väärinkäsitys syntyi siitä, että vartiomiehet tulivat sanomaan myöhemmin kuvaajille, ettei alueella saa kuvata. Kuvaajan mukaan aluetta ei ollut kuitenkaan merkitty kielletyksi.
 Tämä asia on sovittu hyvässä yhteisymmärryksessä. Mika Hakanen on jutellut myös sienestämässä olleen pariskunnan kanssa.
 Hän ei ole vielä selvittänyt asiaa Puolustusvoimien päässä.
 Tuhansia henkilöitä harjoituksessa
 Ruska 19 on  ilmavoimien suurin harjoitus (siirryt toiseen palveluun) tänä vuonna. Harjoitukseen osallistuu yhteensä 4 500 henkilöä, joista noin 2 000 on reserviläisiä. Maavoimista harjoitukseen osallistuu joukkoja Panssariprikaatista ja Utin jääkärirykmentistä. Ruskan lentotoimintaan osallistuu ilmavoimista 26–28 F/A-18 Hornet -monitoimihävittäjää, 14 Hawk-suihkuharjoituskonetta, kuljetus- ja yhteyskonekalustoa sekä yksi maavoimien NH90-helikopteri.
 Ruotsin ilmavoimista on mukana puolestaan kahdeksan JAS 39 Gripen C/D -monitoimihävittäjää sekä valvonta- ja taistelunjohtokone Argus.
 Satakunnan lennoston Pirkkalan tukikohta on yksi pääsotaharjoituksen harjoitusmaastoista. Esikuntapäällikkö Mika Hakasen mukaan kohtaamisia siviileihin tulee metsäteillä ja lentokentän lähellä. Harjoitukset ovat keskellä yhteiskuntaa.
 – Ihmiset ovat ehkä vieraantuneet harjoituksista, kun ne koetaan oudoiksi, Hakanen pohtii.
 Tämä voi johtua siitä, että Puolustusvoimat harjoittelee usein porttien sisäpuolella. Pääsotaharjoituksesta on tiedotettu Hakasen mukaan aktiivisesti, mutta tieto ei ehkä ole saavuttanut kaikkia.
 Harjoituksen lentotoiminta päättyy tänään tiistaina kello 18. mennessä.
 Lue lisää:
 Paukkupatruunat herättivät hämminkiä ilmavoimien pääsotaharjoituksessa – sivulliset olivat kuvaamassa pusikossa

Myös sienestäjät säikähtivät Puolustusvoimien sotaharjoitusta – esikuntapäällikkö: "Ihmiset ovat ehkä vieraantuneet"


Summary: Tämän vuoden Asuntomessut Kouvolassa saivat liikkeelle hieman yli 114 000 ihmistä.

Kouvolan Asuntomessuilla oli vähiten kävijöitä kymmeneen vuoteen.
 Viime kesänä järjestetyn tapahtuman tiistaina julkistetusta loppuraportista käy ilmi, että Pioneeripuiston vanhalla kasarmialueella Korialla kävi heinä-elokuun vaihteessa yhteensä 114 156 ihmistä.
 Kouvolan kävijämäärä osui lähimmäksi viime vuotisia Porin ja viiden vuoden takaisia Jyväskylän Asuntomessuja. Porissa kävijöitä oli 119 700 ja Jyväskylässä 114 941.
 Kouvolan asuntomessut jäivät tavoitteestaan, sillä etukäteen Kouvolaan  odotettiin 130 000-140 000 kävijää .
 Viimeisen kymmenen vuoden aikana eniten vieraita on kerännyt Kuopion Asuntomessut vuonna 2010. Kuopiossa vieraita oli 158 400.
 Ihmisen kokoiset messut
 Kouvolassa keskityttiin erityisesti siihen, miten asuntorakentamisessa uusi ja vanha kohtaavat vanhalla kasarmialueella. Messualue on entinen varuskunta, jonka venäläiset rakensivat 1900-luvun alussa. Pioneeripuistossa toimi varuskunta 1990-luvun puoliväliin asti.
 Messuilla oli useita korjausrakentamisen kohteita, kuten miehistösaunaksi ja leipomoksi rakennettu yksikerroksinen tiilirakennus. Kaikkiaan kohteita Kouvolassa oli reilut 100. Alueelle rakennetut uudet pientalot saivat ympärilleen yhteisöllisen ja uudenlaista senioriasumista esittelevän Virkkulankylän, minitalonäyttelyn sekä vuokra-asuntoja.
 – Messuvieraiden jättämässä palautteessa messujen kuvailtiin olevan ihmisen kokoiset. Positiivisia kommentteja vieraat antoivat siitä, että alueelta löytyi oikeille asukkaille suunniteltuja toimivia koteja, Osuuskunta Suomen Asuntomessujen operatiivinen johtaja  Heikki Vuorenpää  sanoo.
 Päänäyttelyhallissa oleva asfaltti puretaan messujen jälkeen ja alue ennallistetaan pesäpallokentäksi. Pyry Sarkiola / Yle
 Sisustus nousi tärkeimmäksi
 Kuudesosa tämän vuoden asuntomessukävijöistä oli kouvolalaisia. Seuraavaksi eniten väkeä kävi Helsingistä, Espoosta, Lahdesta ja Lappeenrannasta.
 Vieraita kiinnostivat eniten sisustustavarat ja muut  sisustuksen yksityiskohdat  sekä  keittiökalusteet . Sisustaminen oli kävijätutkimukseen vastanneiden mielestä tärkein yksittäinen syy, miksi messuille lähdettiin. Asuntomessuja pidettiin myös mielenkiintoisena ajanvietteenä.
 Vanha pöytä oli menossa kaatopaikalle ennen kuin se pääsi Sarianne Solion käsiin. Suunnittelutoimisto Pilke
 Kävijätutkimuksen perusteella valtaosa kävijöistä vieraili messuilla päiväseltään ja viipyi Kouvolassa yhden päivän. Messut toivat kaupunkiin etupäässä sellaisia kävijöitä, jotka vierailevat Kouvolassa harvemmin kuin kerran vuodessa.
 Kävijätutkimukseen vastasi messuilla 11 874 ihmistä.
 12 miljoonaa euroa
 Messuvieraiden oman arvion perusteella messuyleisö jätti alueelle rahaa yhteensä 12 miljoonaa euroa. Messualueella ihmiset käyttivät yhteensä noin 5,1 miljoonaa euroa ja muualla Kouvolan alueella noin 7,2 miljoonaa euroa.
 Rahaa kulutettiin kokonaisuudessaan seitsemän prosenttia vähemmän kuin vuosi sitten Porissa. Kävijää kohden käytetty rahamäärä oli kuitenkin samaa luokkaa viime vuoteen verrattuna.
 Viime vuosina kävijät ovat jättäneet messukaupunkeihin 13-15 miljoonaa euroa, josta kolmasosan varsinaiselle messualueelle, ja loput messupaikkakunnalle ja sen ympäristöön.
 Täydennämme uutista.

Asuntomessujen kävijämäärä Kouvolassa jäi alhaisimmaksi 10 vuoteen – eniten kiinnosti sisustaminen


Summary: Tavoitteena on tunnistaa hälytysmerkit ajoissa.

Työterveyslaitos on laatimassa työuupumukselle raja-arvot hälytysmerkeistä ja vakavasta työuupumuksesta.Vaikka työuupumusta on tutkittu paljon, sen tunnistaminen ajoissa on Työterveyslaitoksen mukaan edelleen vaikeaa.
 Tutkimusprofessori  Jari Hakanen  sanoo  tiedotteessa , että tuhansista työuupumustutkimuksista huolimatta monet käytännön kysymykset ovat yhä ratkomatta.
 – Suomessa ei esimerkiksi ole kliinisesti määriteltyjä työuupumuksen raja-arvoja, jotka auttaisivat jokaista – yhtä lailla työntekijää ja esimiestä työyhteisössään – tunnistamaan riittävän ajoissa työuupumuksen hälytysmerkit.
 Tuoreessa tutkimushankkeessa Työterveyslaitos testaa työpaikkojen ja työterveyshuollon käyttöön uutta menetelmää. Samalla pyritään selvittämään aikaisempaa luotettavammin, kuinka moni suomalainen uupuu työssään.
 Arvioinnin pohjana neljä työuupumuksen oiretta
 Tutkimushanke tuottaa liikennevalomallin työuupumuksen tunnistamiseen. Arviointimenetelmässä huomioidaan neljä työuupumuksen oiretta: krooninen väsymys, henkinen etääntyminen työhön sekä kokemus kognitiivisen ja emotionaalisen hallinnan heikentymisestä.
 Työuupumuksen taustalla on Työterveyslaitoksen mukaan pitkittynyt kokemus työlle annettujen panostusten ja siitä saatujen vastineiden epätasapainosta, joka kuormittaa ja aiheuttaa uupumusluonteista väsymystä.
 – Moni työuupunut kertoo jatkuvasta, hellittämättömästä väsymyksestään, työn merkityksellisyyden katoamisesta sekä siitä, miten ei enää pysty keskittymään eikä muistamaan asioita. Myös tunnereaktiot, kuten itkuun purskahtaminen tai suuttuminen, ovat tyypillisiä ja voivat tulla itsellekin yllätyksenä, Hakanen sanoo.
 Työterveyslaitoksen koordinoimaan hankkeeseen osallistuu useita eri alojen yrityksiä ja ammattiryhmiä.
 Lue myös:
 Työmeilejä luetaan lomalla, vaikka ei pitäisi – "Vastuiden takia täytyy kurkata"
 "Moni ei tiedä, kuinka raskasta on ajatella kahdeksan tuntia päivässä" – nämä 7 vinkkiä auttavat kartoittamaan henkistä työturvallisuutta
 ”Hän katsoi silmiin ja kysyi, mitä sinulle kuuluu, silloin romahdin” – Tunnista työuupumuksen merkit ajoissa
 Kun työntekijä uupuu, on apu usein liian myöhässä – Henkinen hyvinvointi on vasta nyt alkanut kiinnostaa yrityksiä

Työuupumukselle tulossa kansalliset raja-arvot


Summary: Kouvolalaisessa koulukodissa asunut tyttö oli viime keväänä muun muassa hakannut ohjaajia nyrkillä päähän.

Kouvolalaisen Sippolan koulukodin ohjaajia pahoinpidelleelle 15-vuotiaalle tytölle on tuomittu ehdollista vankeutta.
 Kymenlaakson käräjäoikeus tuomitsi tytön useista nuorena henkilönä tehdyistä rikoksista viiden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Tyttö tuomittiin kahdesta pahoinpitelystä, kahdesta virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta ja virkamiehen vastustamisesta.
 Asianomistajina jutussa oli neljä koulukodin ohjaajaa. Koulukodissa asunut tyttö oli viime keväänä muun muassa hakannut ohjaajia nyrkillä päähän, potkinut, riuhtonut hiuksista, raapinut ja uhannut tappamisella.
 Teoista oli aiheutunut ohjaajille kipua, mustelmia, ruhjeita ja verestäviä naarmuja. Yhdeltä ohjaajista oli myös lähtenyt hiuksia repimisen seurauksena.
 Tytön on maksettava yhdelle ohjaajista kivusta, särystä ja muuta tilapäisestä haitasta 300 euroa sekä tämän reilun 2 100 euron oikeudenkäyntikulut. Lisäksi tytön on korvattava valtiolle sen varoista maksetut, runsaan 500 euron todistelukustannukset.
 Rangaistus on määrätty lievennetyn rangaistusasteikon mukaan, koska tyttö on tehnyt rikokset alle 18-vuotiaana. Rangaistusta alentavana seikkana on otettu huomioon myös tytön terveyteen liittyvät asiat, jotka ovat todennäköisesti osaltaan vaikuttaneet tämän impulsiiviseen menettelyyn.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.

15-vuotias tyttö hakkasi koulukodin ohjaajia – tuomittiin ehdolliseen vankeuteen


Summary: Raskausajan diabeteksella on luultua vähäisempi vaikutus lapsen terveyteen.

Äidin lihavuudella on yhteys lapsen varhaiseen lihavuuteen, kohonneeseen verenpaineeseen ja valtimokovettumataudin esiasteeseen. Sen sijaan raskausajan diabeteksella on luultua vähäisempi vaikutus lapsen terveyteen. Asia selviää juuri julkaistusta Helsingin yliopistollisen sairaalan (HUS)  tutkimuksesta .
 Sydän- ja verisuonisairaudet ovat länsimaissa aikuisten yleisin kuolinsyy. Monesti ne alkavat kehittyä jo lapsuusiässä ja mahdollisesti jo sikiöaikana.
 Lihavuuden kehittymiseen tulisi puuttua jo varhaislapsuudessa
 HUS:n tutkimuksessa havaittiin, että äidin lihavuudella on yhteys lapsen varhaiseen lihavuuteen. Lisäksi tutkimuksessa huomattiin, että näiden lasten verenpaine oli koholla ja heidän kaulavaltimonsa seinämän lihaskerros oli paksuuntunut. Tätä muutosta pidetään valtimokovettumataudin varhaisena esiasteena. Eniten valtimoseinämän ja sydämen koon muutoksiin vaikutti lapsen liian suuri paino.
 – Lihavuuden kehittymiseen kannattaa puuttua jo varhaislapsuudessa, vaikka muutoksia ei vielä voida havaita verisuonissa ja sydämessä. Teini-iässä tai sen jälkeen lihavuuteen vaikuttaminen on tunnetusti paljon vaikeampaa, toteaa tiedotteessa lastenkardiologi, dosentti  Taisto Sarkola .
 Sen sijaan raskausajan diabeteksella ei ollut vaikutusta lapsen lihavuuteen tai sydän- ja verisuonitaudin riskiin ainakaan vielä kuuden vuoden iässä.
 Mukana 201 äiti-lapsiparia
 HUS:n tutkimuksessa seurattiin 201 äiti-lapsiparin terveyttä kuusi vuotta lapsen syntymän jälkeen. Tutkittavana oli perheitä, joissa raskaana olevan äidin lihavuus ylitti painoindeksin 30 tai hänellä oli aikaisemman raskauden aikana todettu raskausdiabetes.
 Seuraavaksi HUS:ssa on aikomus tutkia verenpaineen siirtymisestä sukupolvelta toiselle. Tutkittavana on raskauden aikana korkeasta verenpaineesta kärsineitä perheitä ja heidän 8–11-vuotiaita lapsiaan. Verenpaine on vahvasti periytyvä.

Äidin lihavuus lisää lapsen verenpainetaudin ja valtimotaudin riskiä