Summary: Turvatoimet näkyvät kaikkialla Tel Avivissa, kertoo Ville Vedenpää. Katso tunnelmat Euroviisukaupungista.

Euroviisuja käydään parhaillaan Israelin Tel Avivissa. Tunnelma paikalla on juhlava ja viisuvieraat pitävät hauskaa.
 Vain hieman ennen Euroviisujen käynnistymistä Israelin ja palestiinalaisten välinen konflikti kuitenkin leimahti jälleen raketeiksi, tykkituleksi ja ihmishenkiä menetettiin. Viisuja ympäröivät turvatoimet ovatkin huippukorkealla.
 Euroviisuja paikan päällä seuraava Ylen toimittaja Ville Vedenpää kertoo muun muassa, että paikalle oli helpompaa viedä langallinen mikrofoni. Langattoman mikrofonin lähetin kun olisi joutunut tiukan tarkastuksen kohteeksi.

Video: Euroviisukupla konfliktialueella – Ylen toimittaja kertoo tunnelmasta ja turvatoimista Israelissa viisuhuuman keskellä


Summary: Saimaan kanava on avautunut liikenteelle pari kuukautta tavanomaista pidemmän talvitauon jälkeen.

Saimaan kanavalle valmistuneet uudet sulkuportit mahdollistavat ensi talvena lähes ympärivuotisen liikennöinnin. Kolmen talven aikana rakennetut uusitut sulkuportit ovat valmistuneet tänä keväänä.
 – Nämä uudet portit on suunniteltu niin, että niitä voidaan käyttää myös talviliikenteessä, sanoo Väyläviraston yksikönpäällikkö  Tero Sikiö .
 Saimaan alueen teollisuus on toivonut kauden pidentämistä, koska se joutuu turvautumaan korvaaviin kuljetuksiin kanavan ollessa suljettuna. Käytännössä lastit on viety sydäntalvella autoilla Kymenlaakson tai Vuosaaren satamiin.
 Hinaaja Meteor avasi Saimaan kanavan keväällä 2017. Ensi talvena Saimaalle saadaan lisää jäänmurtokalustoa, jolloin kanava voidaan pitää avoinna lähes koko vuoden sydäntalvea lukuunottamatta. Tommi Parkkinen / Yle
 Uudet portit mahdollistavat liikennekauden jatkamisen helmikuulle. Normaalisti liikennekausi on päättynyt viimeistään tammikuussa, mutta sulkujen alaporttien uusimisen takia kanava on suljettu liikenteeltä parin vuoden ajan tavanomaista aiemmin.
 Liikennekauden pidentämistä helpottaa myös se, että Saimaalle saadaan syksyllä uutta jäänmurtokalustoa.
 – Väylät pystytään pitämää ensimmäistä kertaa avoinna koko leveydeltä, mikä helpottaa liikennöintiä, sanoo Sikiö.
 M/S Carelian päällikkö Anssi Avelin ohjaa laivaa Saimaan kanavassa. Jari Tanskanen / Yle
 Rahtilaivat odottavat pääsyä Saimaalle
 Saimaan kanava avautui varhain perjantaina. Matkustajalaiva M/S Carelia ehti sinne ensimmäisenä. Vuoden ensimmäisellä risteilyllä on mukana toista sataa matkustajaa. Syksyyn kestävän purjehduskauden aikana Lappeenrannan ja Viipurin välillä risteilee noin 20 000 matkustajaa.
 – Selvästi kiinnostus on kasvussa Keski-Euroopassa, sieltä tulee enemmän matkustajia kuin viime vuonna, sanoo varustamo Saimaa Travelin toimitusjohtaja  Kirsti Laine.
 Toimistopäällikkö Seppo Kykkänen Saimaan kanavavaltuutetun toimistosta. Kari Kosonen / Yle
 Saimaan kanavan toiseen päähän Viipurinlahdelle oli saapunut jo torstai-iltana Keski-Euroopasta puolenkymmentä laivaa odottamaan pääsyä Saimaalle.
 – Saimaan sulkuporttien uusimisesta johtunut pidempi liikennekatkos on aiheuttanut sen, että laivoja on tulossa Saimaalle melko paljon, sanoo Saimaan kanavavaltuutetun toimiston toimistopäällikkö  Seppo Kykkänen.
 Saimaan kanava kiinnostaa yhä enemmän myös keskieurooppalaisia matkailijoita. Kanavan kautta on mahdollista matkustaa laivalla viisumivapaasti Venäjälle.  Kare Lehtonen / Yle
 Sulkujen pidennys maksaa yli 60 miljoonaa euroa
 Nykyiset Saimaalla liikennöivät rahtialukset alkavat olla jo vanhoja. Varustamot eivät ole tilanneet enää vuosikymmeneen uusia aluksia, koska ne odottavat seuraavan hallituksen päätöstä Saimaan kanavan sulkujen pidentämisestä.
 – Se on merkittävä päätös, jonka takana investointipäätökset ovat, sanoo Saimaan kanavavaltuutetun toimiston toimistopäällikkö Seppo Kykkänen.

 Liikenneviraston laskelmien mukaan kahdeksan sulun pidentäminen yhdellätoista metrillä maksaisi hieman yli 60 miljoonaa euroa. Tarkempi laskelma valmistuu toukokuun aikana.
 – Pidentäminen tehtäisiin kahden liikennekatkon aikana. Liikennekatkojen pituus olisi kuusi kuukautta eli paljon normaalia pidempi, sanoo Väyläviraston yksikönpäällikkö  Tero Sikiö.

 Rakennustyöt olisi mahdollista aloittaa vuoden 2020 lopulla, ja ensimmäiset 93 metriä pitkät alukset voisivat tulla Saimaalle jo vuonna 2022 tai 2023.
 Saimaan kanava on 43 kilometriä pitkä vesiväylä, joka yhdistää Saimaan ja Suomenlahden. Kanavassa on kahdeksan sulkua, kokonaispudotus on 75 metriä. Yle Uutisgrafiikka
 Kymmeniä uusia laivoja Saimaalle
 Väyläviraston selvityksen mukaan laivojen enimmäispituuden kasvaminen 82,5 metristä 93 metriin merkitsisi sitä, että Saimaan liikenteeseen löytyisi Keski-Euroopasta 70 laivaa lisää. Se tarkoittaisi rahtikuljetusten lähes kaksinkertaistumista.
 Pidemmät laivat selviytyvät myös paremmin talviliikenteessä, koska niissä olisi enemmän konetehoa.
 Saimaan kanavaa. Mikko Savolainen / Yle
 Rahtialuksissa kulkee Saimaan kanavan kautta tänä vuonna noin 1,3 miljoonaa tonnia tavaraa. Se tarkoittaa yli tuhatta rahtialuksen käyntikertaa. Saimaalle tuodaan pääasiassa puuta ja Keski-Eurooppaan viedään lannoitteita, paperia, sellua ja terästä.
 Saimaan kanavan merkittävimpiin käyttäjiin kuuluvat Stora Enson Imatran tehtaat. Sen satamaan tuodaan laivoilla raakapuuta, ja Saimaalta lähtee paperirullia Keski-Eurooppaan.
 Laivakuljetukset Keski-Euroopasta Saimaalle kiinnostavat alueen vientiyrityksiä entistä ene
 Saimaan kanavan kautta kuljetetaan puutavaran lisäksi muun muassa lannoitteita, paperia, selluloosaa ja terästeollisuuden tuotteita. Petri Kivimäki/Yle
 mmän, kun teollisuus vähentää kuljetusten hiilidioksipäästöjä.
 – Sulkujen pidentäminen turvaa kuljetusketjun kannattavuutta, koska se mahdollistaa kaluston kehittämisen, eikä enää tarvita pelkästään Saimaan kanavalle suunniteltuja laivoja, sanoo tehtaanjohtaja  Mikko Nieminen .
 Säännöllistä rahtiliikennettä on yhdeksään satamaan, joista pohjoisimmat sijaitsevat Siilinjärvellä ja Joensuussa.

Saimaan kanavasta pääsee jatkossa läpi lähes ympäri vuoden – nyt jännätään, onnistuuko se myös entistä suuremmilla laivoilla


Summary: Prinsessa Märtha Louise sanoo, ettei ole edes harkinnut kuninkaallisesta tittelistään luopumista.

Prinsessa  Märtha Louisen  asema kuninkaallisena aiheuttaa jälleen kiivasta keskustelua Norjassa. Tuorein kohu liittyy prinsessan poikaystävään, samaanina esiintyvään  Durek Verrettiin .
 Samaani Durek ja kuningas  Haraldin  tytär prinsessa Märtha Louise ovat paitsi rakastavaisia myös yhteistyökumppaneita. Kaksikko on järjestänyt yhdessä Prinsessa ja samaani -luentokiertueen. Samaani Durek on herättänyt arvostelua väittämällä pystyvänsä parantamaan sairauksia, esimerkiksi syövän.
 Arvostelijoiden mukaan Märtha Louise hyödyntää asemaansa kaupallisesti ja hänen pitäisi sen vuoksi luopua prinsessan tittelistään,  kertoo Norjan yleisradioyhtiö NRK .
 "En saa valtiolta rahaa"
 TV2:n Huomenta Norja -ohjelmassa  yhdessä poikaystävänsä kanssa torstaina vieraillut Märtha Louise puolustautui tiukasti syytöksiä vastaan. Prinsessa sanoi, ettei ole edes harkinnut prinsessan asemastaan luopumista.
 – Olen osa (kuninkaallista) perhettä ja aion myös pysyä sen osana, prinsessa napautti.
 Hän muistutti katsojia siitä, ettei hän saa valtiolta määrärahaa, vaan elättää itse itsensä.
 Norjan hovi on kommentoinut asiaa tiedottamalla seuraavansa asiasta käytävää keskustelua.  NRK:n mukaan  hovi käy keskusteluja prinsessa Märtha Louisen kanssa tämän elinkeinotoiminnasta. Prinsessaa ei ole puhuteltu hänen kuninkaalliseksi korkeudekseen enää vuoden 2002 jälkeen tämän yritystoiminnan vuoksi.

Norjan prinsessaa vaaditaan luopumaan kruunustaan – luentokiertue samaanipoikaystävän kanssa oli liikaa


Summary: Tasavallan presidentti myönsi perjantain esittelyssä kaikkiaan 114 arvonimeä, joista kertyy valtiolle lähes 600 000 euron tulot.

Entinen keskustan kansanedustaja  Sirkka-Liisa Anttila  on saanut ministerin arvonimen, valtioneuvostosta kerrotaan.
 Anttila toimi kansanedustajana vuosina 1983–96 ja 1996–2019. Hallituksessa hän on ollut kahdesti, molemmilla kerroilla maa- ja metsätalousministerinä: ensin  Matti Vanhasen  hallituksessa vuosina 2007–2010 sekä  Mari Kiviniemen  hallituksessa 2010–2011.
 Eduskunnan varapuhemiehenä hän on toiminut kolmeen otteeseen, vuosina 1995–1996, 1999–2003 sekä 2006–2007. Lisäksi Anttila on ollut europarlamentin jäsen vuosina 1996–1999.
 Tasavallan presidentti myönsi perjantain esittelyssä kaikkiaan 114 arvonimeä. Arvonimiä myönnetään hakemuksesta ja se on julkisen arvonannon osoitus yhteiskunnan hyväksi tehdystä työstä.
 Arvonimeä voi hakea esimerkiksi työnantaja. Hakija maksaa arvonimestä valtiolle veroa. Nyt myönnetyistä arvonimistä kertyy valtiolle yli 590 000 euroa, valtioneuvosto arvioi.
 Arvonimiä on käytössä 110. Vuodesta 1918 alkaen arvonimiä on myönnetty yli 14 000, joista suurin osa miehille.

Sirkka-Liisa Anttilalle ministerin arvonimi


Summary: Yli 30 maan ulkoministerit ovat kokoontuneet Helsinkiin Euroopan neuvoston ministerikokoukseen.

Euroopan neuvosto on helppo sekoittaa Eurooppa-neuvostoon eli EU:n huippukokoukseen.
 Euroopan neuvosto on kuitenkin ihmisoikeusjärjestö. Julkisuudessa se on usein esillä vaalitarkkailuoperaatioiden tai Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antamien ratkaisujen yhteydessä.
 Neuvoston merkitys on kuitenkin jäänyt varmaankin monille hämäräksi. Euroopan neuvoston Suomen pysyvän edustuston pääsihteeri  Satu Mattila-Budich  vieraili Ylen Aamu-tv:ssä kertomassa mistä järjestössä on kysymys.
 Mattila-Budich muistutti, että jäsenmaita sitova Euroopan ihmisoikeussopimus on tuonut paljon hyvää.
 Euroopan neuvosto Euroopan neuvosto perustettiin vuonna 1949 edistämään ihmisoikeuksia, demokratiaa ja oikeusvaltiokehitystä. Järjestössä on 47 jäsenmaata. Euroopan maista sen ulkopuolella ovat vain Valko-Venäjä ja Kosovo. Jäsenmaita sitovia sopimuksia on yli 200. Sopimukset koskevat esimerkiksi vähemmistöjen asemaa. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin tarjoaa valitustien, jos yksilö kokee, ettei ole saanut oikeutta kotimaassaan.
 – Ihmisoikeussopimuksen ansiosta Euroopan neuvoston jäsenmaissa ei ole kuolemanrangaistusta. Se on yksi syy miksi Valko-Venäjä on järjestön ulkopuolella. Siellä on yhä käytössä kuolemanrangaistus.
 Vuonna 1953 solmitussa Euroopan ihmisoikeussopimuksessa kielletään kuolemanrangaistuksen lisäksi muun muassa kidutus ja pakkotyö. Sopimukseen on kirjattu myös ihmisen oikeus vapauteen, turvallisuuteen, yksityiselämän kunnioittamiseen.
 – Euroopan neuvostossa on yli 200 sitovaa sopimusta, joita valvotaan tekemällä maavierailuja. Vähemmistöjen asema on yksi esimerkki sopimuksista.
 EIT tarjoaa valitustien
 Tavallisia ihmisiä saattaa koskea myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, joka tarjoaa valitustien, jos kansalainen kokee, ettei ole saanut oikeutta kotimaassaan.
 EIT:hen voi valittaa , jos epäilee viranomaisen loukanneen ihmisoikeussopimuksessa turvattua oikeutta ja kaikki oman maan oikeusasteet on käytä läpi. Valitus on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa oikeuden tai viranomaisen päätöksestä.
 – Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö on muokannut monessa maassa kansallista lainsäädäntöä ja on päästy eteenpäin ihmisoikeuksien kunnioittamisessa.
 EIT ei voi muuttaa tai kumota kansallisen oikeusasteen päätöksiä, mutta jäsenvaltio voidaan määrätä maksamaan korvauksia.
 Kysymys Venäjän asemasta puntarissa
 Euroopan neuvosto on ollut viime vuodet poliittisessa ja taloudellisessa kriisissä Venäjän vallattua Krimin Ukrainalta.
 Ukrainan kriisin seurauksena Venäjältä evättiin äänioikeus Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa. Vastaukseksi Venäjä lopetti jäsenmaksujen maksamisen.
 Euroopan neuvosto on ajautunut talousvaikeuksiin, kun se ei ole saanut Venäjän vuotuista 33 miljoonaa euron maksua.
 Venäjän asema on keskeinen kysymys Helsingin ulkoministerikokouksessa , vaikka asia ratkaistaankin vasta parlamentaarisessa yleiskokouksessa. Ennakkotietojen mukaan kompromissi olisi syntymässä.
 – Suomen puheenjohtajuuskaudella on toivottavasti otettu poliittisesti yksi askel, että Venäjä voisi mahdollisesti palata kesäkuun istunnossa takaisin parlamentaariseen yleiskokoukseen, arvioi Euroopan neuvoston Suomen pysyvän edustuston pääsihteeri Satu Mattila-Budich Ylen Aamu-tv:ssä.
 Mattila-Budichin mukaan on erittäin tärkeää, että Venäjä pysyisi osana Euroopan neuvostoa.
 – Se on tärkeää kansainvälisen yhteistyön kannalta ja ennen kaikkea tärkeää Venäjän kansalaisten kannalta. Jos Venäjä ei ole jäsen, eivät kansalaiset voi valittaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen. Ja oikeussuoja heikkenisi. On kaikkien etu, että Venäjä on mukana.
 Ulkoministeritasolla kokoonnutaan kerran vuodessa. Suomen puheenjohtajuus päättyy Helsingin kokoukseen ja siirtyy Ranskalle.
 Lisää aiheesta:
 Euroopan neuvoston ulkoministerit puivat järjestön tulevaisuutta – Venäjän asema vaakakupissa
 Kiista Venäjän jäsenyydestä varjostaa Euroopan neuvoston kokousta Helsingissä – Yle seurasi juhlallisuuksia

Miksi Euroopan neuvostolla on väliä? Järjestön ansiosta Euroopassa ei ole kuolemanrangaistusta ja se tarjoaa myös valituskanavan, jos oikeus ei omassa maassa toteudu


Summary: Pragya Thakuria syytetään 11 vuoden takaisesta iskusta muslimeita vastaan. Tuomiota ei ole vielä annettu, mutta Modin puolue pitää naista syyttömänä.

Lähes kymmenen vuoden ajan  Pragya Thakur  tunnettiin askeettisena hinduna, jota poliisit saattoivat oikeudenkäynnistä toiseen. Häntä syytettiin muslimeja vastaan tehdyn pommi-iskun suunnittelusta.
 Nyt 49-vuotias Pragya Thakur on ehdolla  Intian jättivaaleissa , kertoo uutistoimisto Reuters. Hän edustaa pääministeri  Narendra Modin  BJ-puoluetta.
 Thakur on ollut takuita vastaan vapaana vuodesta 2017. Hänestä on nyt tullut hindujen kansallismielisen liikkeen symboli.
 Kansallismielisten hindujen suvaitsemattomuus muslimeja kohtaan on lisääntynyt viime vuosina. Modi on ollut vallassa viisi vuotta, ja tänä vuonna äärioikeistolaisten ryhmien muslimeja vastaan tekemät iskut ovat koko ajan lisääntyneet.
 Silti Thakurin ehdokkuutta on pidetty epätavallisen röyhkeänä. Hallitseva poliittinen puolue ei ole ikinä aiemmin hyväksynyt listoilleen terrorismista syytettyä ehdokasta.
 "Näinkö meille annetaan oikeutta?"
 Thakuria syytetään vuonna 2008 muslimienemmistöisessä Malegaonin kaupungissa tehdystä iskusta. Pommin räjähdys useiden moskeijoiden lähistöllä tappoi kuusi muslimia ja haavoitti satoja.
 Uutistoimisto Reuters kirjoittaa, että oikeuden papereiden mukaan räjähdyksessä käytetty pommi oli sidottu Thakurin omistamaan moottoripyörään. Lisäksi hän on papereiden mukaan ollut mukana suunnittelemassa iskua kostoksi "jihadistisista teoista".
 Oikeudenkäynti Thakuria vastaan alkoi viime joulukuussa, mutta tuomiota ei odoteta vielä pitkään aikaan.
 Intiassa syytetty voi asettua ehdolle poliittiseen virkaan, tuomittu ei.
 Malegaonissa Thakurin ehdokkuus suututtaa.  Nisar Ahmedin  20-vuotias poika kuoli vuoden 2008 iskussa. Hän yritti oikeusteitse estää Thakurin ehdokkuuden, mutta turhaan.
 – Näinkö meille annetaan oikeutta, Niasar Ahmed hämmästeli Reutersin mukaan.
 Modi tukee ehdokastaan
 Pääministeri Modi ja BJP:n johto ovat asettuneet päättäväisesti Thakurin tueksi.
 BJP:n puheenjohtajan mukaan hänet otettiin ehdokkaaksi, jotta "koko maailma saa tietää, että syytteet häntä vastaan ovat tekaistuja".
 BJP:n argumentti on, ettei sellaista asiaa kuin hinduterrorismi ole olemassakaan.
 Bhopalissa äänestettiin 12. toukokuuta. Tuloksia odotetaan 23. toukokuuta.
 Intia äänestää vaaleissa vaiheittain, koska maa on niin suuri ja äänestäjiä paljon. Intia on väkiluvultaan maailman toiseksi suurin maa.
 "Isänmaanystävä"-kommentti oli liikaa
 Heti noustuaan ehdokkaaksi Thakur kehaisi osuudellaan ikivanhan moskeijan tuhoamiseen.
 Hindumielenosoittajat tuhosivat Ayodhyan kaupungissa sijainneen Babrin moskeijan joulukuussa 1992. Teko nostatti väkivaltaisia mellakoita.
 Torstaina Thakur aiheutti uutta kuohuntaa. Hän kutsui Intian itsenäisyyssankarin  Mahatma Gandhin  tappajaa "isänmaanystäväksi".
 Gandhin murhasi vuonna 1948 fanaattinen hindu nimeltä  Nathuram Godse .
 Gandhin aikoinaan johtama Kongressipuolue kommentoi uutistoimisto AFP:n mukaan Thakurin loukanneen sanoillaan koko maata.
 Kommentti oli ilmeisesti  liikaa myös BJP:lle , sillä se irtisanoutui Thakurin sanoista ja kehotti tätä pyytämään julkisesti anteeksi. Näin Thakur myös myöhemmin teki.

Intian pääministeri nosti vaaliehdokkaaksi naisen – Terrorismisyyte ei haitannut


Valtakunnallisessa ilmapuolustusharjoituksessa Lohtajalla tapahtui tänä aamuna onnettomuus, kertoo maavoimat tiedotteessaan.
 Ilmatorjuntatykillä ammuksia käsitellyt Panssariprikaatin varusmies loukkaantui kasvoihin, käteen ja reiteen, kun yksi ammuksista räjähti.
 Muille paikalla olleille ei aiheutunut vaaraa tapahtuneesta, kertoo maavoimat ja lisää, että varusmiehen läheisiin ollaan oltu yhteydessä.
 Varusmies on evakuoitu mahdollisen silmävamman vuoksi puolustusvoimien helikopterilla Oulun yliopistolliseen keskussairaalaan päivystävälle silmäkirurgille.
 Puolustusvoimat ja poliisi tutkivat tapahtunutta.

Varusmies loukkaantui ilmatorjuntaharjoituksessa Lohtajalla


Summary: Suomessa alkaa tutkimus, joka selvittää ensimmäistä kertaa eläkeikäisten ja eläkeikää lähestyvien maahanmuuttajien elinoloja. Kohderyhmänä ovat venäjänkieliset ikääntyvät.

Suomessa käynnistyy ensimmäinen venäjänkielisten ihmisten ikääntymiseen liittyvä laaja tutkimus.
 Tutkimuksessa selvitetään yli 50-vuotiaiden venäjänkielisten toimeentuloa ja hyvinvointia. Tarkoitus on saada tietoa myös siitä, millaisia palveluja he tarvitsevat ja kuinka he niitä saavat.
 Tutkimusta tehdään Helsingin yliopiston Ikääntymisen ja hoivan huippuyksikössä.
 Tutkijat  Laura Kemppainen  ja  Antero Olakivi  kertovat, että Suomen peruspalvelujärjestelmän monimutkaisuus voi aiheuttaa vaikeuksia kenelle tahansa.
 – Vaikeudet korostuvat, kun kyse on Suomessa aikuisina muuttaneista ihmisistä, jotka eivät puhu äidinkielenään suomea tai ruotsia, Olakivi sanoo.
 Tutkimusryhmä selvittää myös sitä, kuinka ikääntynyt venäjänkielinen väestö kokee yhteiskunnan digitalisoitumisen.
 – Meitä kiinnostaa, ovatko he vaarassa jäädä palvelujen ulkopuolelle, Olakivi lisää.
 Kuormittaako ikääntyvistä vanhemmista huolehtiminen?
 Tutkimus etsii myös vastauksia siihen, miten venäjänkieliset ottavat vastuuta ikääntyvistä vanhemmistaan. Tutkijoita kiinnostaa, miten kuomittavaksi ikääntyvistä vanhemmista huolehtiminen koetaan sekä millainen vaikutus vanhempien asuinpaikalla joko Suomessa tai Venjälllä on.
 – Muuttoliikkeiden lisääntyessä ei kenellekään ole enää selvää, että läheiset asuvat lähellä. Aivan erityisesti tämä koskee maasta toiseen muuttaneita, Kemppainen kertoo.
 Maahanmuuttotaustaista väestöä on nyt alettu tutkia Suomessa aiempaa enemmän. AOP
 Apua maahanmuttajavanhuksille
 Tutkijoiden mukaan Suomessa on tärkeää saada tietoa siitä, miten maahanmuuttajat voivat työelämän loppuvaiheessa ja sen jälkeen.
 – Tietoa tarvitaan, jotta Suomessa asuvien maahanmuuttajavanhusten ja heidän läheistensä tarpeet voidaan tunnistaa aiempaa paremmin. Tieto auttaa sekä ikääntyviä ihmisiä että heidän kanssaan työskenteleviä ammattilaisia, Kemppainen toteaa.
 Maahanmuuttoa koskeva tutkimustieto on Suomessa ja kansainvälisesti kohdistunut pääosin työikäisiin.
 – Tämä kysely on ensimmäinen, joka kerää tietoa eläkeikäisten ja eläkeikää lähestyvien maahanmuuttajien elinoloista, Kemppainen kertoo.
 Tutkimuskysely lähetetään toukokuussa kolmelle tuhannelle satunnaisesti poimitulle Suomessa asuvalle venäjänkieliselle.
 Venäjänkieliset ovat Suomen suurin vieraskielinen ryhmä.

Suomessa tutkitaan ensimmäistä kertaa: Onko Suomessa eläminen haaste ikääntyville venäjänkielisille?


Summary: Eurovaalit näkyvät pohjoisimman Suomen kylissä heikosti. Siitä huolimatta vaaliuurnilla käydään ahkerasti.

Inarin kunnantalon pihassa Ivalossa seisoo jokunen sateessa kastunut vaalimainos. Europarlamenttivaalit eivät näy pohjoisen kuntakeskuksessa samalla tavoin kuin kuukautta aiemmin, kun eduskuntavaalien mainokset piirittivät kylää.
 Uinuvasta vaikutelmasta huolimatta kyläläiset äänestävät aktiivisesti. Eurovaalien kolmannen ennakkoäänestyspäivän ollessa puolessa lähentelee Inarin kunnan äänestysprosentti kymmentä, kun koko Suomessa luku on 7,7.
 Euroopan unionin asioista päätetään kaukana Suomesta, mutta päätökset vaikuttavat alueen pohjoisrajallakin.
 – Kyllähän ne vaikutukset näkyvät. Päätökset vaikuttavat kansalliseen lainsäädäntöön ja moneen muuhunkin asiaan, pohtii ivalolainen  Iikka Rantahalvari .
 Ivalon kylänraitilta tavattu Rantahalvari kertoo seuraavansa enemmän kotimaan politiikkaa kuin EU-tason päätöksentekoa. Äänestyspäätöksessä isona apuna ovatkin netistä löytyvät vaalikoneet.
 – Sitä kautta tulee katsottua, mitä mieltä ehdokkaat ovat asioista. Kyllä se ohjaa minun äänestystäni jonkin verran, kertoo Rantahalvari.
 Ivalossa Inarin kunnantalon pihasta voi löytää muutaman eurovaalimainoksen. Sara Wesslin / Yle
 Millaisia asioita Euroopan unionista sitten kantautuu sen pohjoisimmalle laidalle?
 Ulkoministeriön Eurooppa-asioiden tiedottaja  Martti Ruokolainen  kuvailee unionia eräänlaiseksi palokunnaksi, joka sammuttaa EU:n tasolla syntyviä ongelmia. Esimerkkinä hän mainitsee maahanmuuttoon ja ilmastonmuutokseen liittyvät kysymykset. Huolta kannetaan myös alueiden elinolosuhteista, työllisyydestä ja työpaikoista.
 Yksi selkeä hyöty EU:sta pohjoisen kylille on: hankeavustukset.
 – EU on varsinainen hanketalo. Se toimii erilaisten ohjelmien kautta, jotka jalostuvat maakunnissa omiksi hankkeikseen. Niitä on täällä pohjoisessa ollut todella runsaasti johtuen siitä, että harvaanasutuilla alueilla Itä- ja Pohjois-Suomessa hankerahaa on ollut käytettävissä, kertoo Ruokolainen.
 Ivalon lukiolainen  Jasmi Mäenpää  äänesti ensi kertaa elämässään kuukausi sitten eduskuntavaaleissa. Nyt hän pääsee jälleen äänestyskoppiin, kun uusia päättäjiä äänestetään Euroopan parlamenttiin.
 Omaa ehdokasta on ollut vaikea löytää, vaikka hän on käyttänyt apuna muun muassa vaalikoneita.
 – Täällä on paljon vaikeampia kysymyksiä kuin eduskuntavaalien vaalikoneessa. En osaa vastata kaikkiin, toteaa Mäenpää vastatessaan  Ylen vaalikoneen  kysymyksiin muun muassa taloudesta ja lainsäädännöstä.
 Jasmi Mäenpää tutustuu eurovaalien ehdokkaisiin Ylen vaalikoneen avulla. Sara Wesslin / Yle
 Mäenpää toivoisi, että vaaleilla voisi vaikuttaa asioihin niin maailmanlaajuisesti kuin paikallisestikin.
 – Minusta olisi tärkeää, että ilmastoasiat otettaisiin vakavasti niin, että niistä keskusteltaisiin ja niitä vietäisiin eteenpäin. Haluaisin myös, että EU-parlamentissa vaikutettaisiin ihmisoikeus- ja tasa-arvoasioihin, luettelee Mäenpää.
 Kevään ylioppilas  Saana Aikio  Ivalosta toivoisi, että pohjoisen ääni kuuluisi myös Euroopan parlamentissa.
 Saana Aikion mielestä on tärkeää äänestää, jos haluaa vaikuttaa itselleen tärkeisiin asioihin. Sara Wesslin / Yle
 – Olisi hyvä asia, jos Jäämeren rataa ei tulisi. Olisi tärkeää, että pohjoisen ihmiset saisivat päättää pohjoisen asioista, Aikio toteaa.
 Lue myös:  Nyt voit äänestää eurovaaleissa: etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneen avulla

Euroopan unionin laidalta Ylä-Lapista löytyy äänestysintoa, vaikka unionin asiat tuntuvatkin kaukaisilta


Summary: Maailma on täynnä esimerkkejä toimimattomista lobbausrekistereistä, jotka tekevät vain hallaa avoimuudelle, kirjoittaa politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Hallitusneuvotteluista on saatu varmuudella vain yksi merkittävä uutinen. Puheenjohtaja  Antti Rinne  (sd.) lupasi kirjata hallitusohjelmaan, että seuraavalla hallituskaudella Suomessa toteutetaan lobbausrekisteri.
 Rinteen avaus lupaa hyvää yhteiskunnan avoimuudelle, mutta maailmalta löytyy myös esimerkkejä rekistereistä, jotka ovat tehneet lähinnä hallaa kansalaisten luottamukselle.
 Rekistereihin nimittäin sisältyy lupaus avoimuuden lisäämisestä. Mikäli rekisteri ei toteuta lupaustaan, sen tarkoitus kääntyy nopeasti kansalaisten mielissä itseään vastaan.
 Mutta millaisia sudenkuoppia rekistereihin liittyy?
 Kärkipoliitikot jäivät kiinni korruptiosta Itävallassa
 Monet lobbausrekisterit ovat syntyneet maailmalla skandaalien paineesta. Itävallassa rekisteri syntyi vuosien 2010 ja 2011 korruptioskandaalien jälkeen.
 Niin sanotussa  Telekom-tapauksessa paljastui , että neljä pääpuolueen edustajaa oli hyväksynyt lahjuksia yhtiön lobbareilta.
 Skandaali laajeni, kun lobbareiksi esittäytyneet  Sunday Times -lehden toimittajat  nauhoittivat keskusteluja Euroopan parlamentin jäsenen ja entisen sisäministeri  Ernst Strasserin  sekä kahden muun euroedustajan kanssa.
 Euroedustajat lupasivat esitellä omina lakiesityksinään lobbareiden teettämät tekstit. Strasser sanoi lobbareiksi esittäytyneille toimittajille toimineensa näin myös muiden yhtiöiden kanssa.
 "Monet lobbausrekisterit ovat syntyneet maailmalla skandaalien paineesta."
 Kohu johti lopulta siihen, että Itävallassa rekisteriä alettiin säätää vauhdilla. Ensimmäisiä luonnoksia lobbarilaista pidettiin kuitenkin epäselvinä, jolloin lakia pyrittiin riisumaan selkeämmäksi.
 Liiallinen yksinkertaistaminen puolestaan johti siihen, että rekisteristä jäi useita merkittäviä ominaisuuksia pois.
 Itä-Suomen yliopiston apulaisprofessori  Emilia Korkea-ahon  valtioneuvostolle  luovuttaman selvityksen  mukaan lobbarien määrittelystä tulikin hyvin kapea eikä lain mukaan muun muassa työmarkkinajärjestöjen, intressiryhmien ja uskonnollisia ryhmien edustajia pidetty sellaisina.
 Lobbarin määritelmä onkin rekisterin yksi keskeisimmistä sudenkuopista.
 Tutkimusryhmä paljasti laajan korruptiovyyhdin Irlannissa
 Irlannin rekisterin  taustalla lymysi toisenlainen skandaali kuin Itävallassa. Irlannissa oli pitkään 1990-luvulla kytenyt epäilys korruptiosta varsinkin paikallisessa päätöksenteossa.
 Mahon Tribunaliksi kutsuttu tutkijaryhmä alkoi tutkia maankäytön suunnitteluun ja maksuihin liittyviä epäselvyyksiä vuonna 1997.
 Tutkimusryhmä sai työnsä päätökseen vuonna 2012 ja sen  johtopäätös oli selvä : korruptio oli laajalle levinnyttä ja systemaattista Irlannissa aina 1980-luvulta lähtien.
 Korruption taustalla oli osaltaan julkisen vallan hajautus paikallistasolle, minkä lisäksi valtaa ulkoistettiin läpinäkymättömiin virastoihin, joita oli vaikea saada vastuuseen tekemisistään.
 Päätöksentekeminen oli virastoissa vähintäänkin epätasapainossa, sillä yritysten edustajia istui myös virastojen hallituksissa tekemässä julkisia päätöksiä.
 Tutkijaryhmän raportti sai aikaiseksi Irlannissa julkisen porun, jonka jälkimainingeissa lobbausrekisteri laitettiin alulle. Lobbausrekisteri luotiin keskushallinnon lisäksi paikallistasolle, koska ongelma oli lähtökohdiltaan alueellinen ja paikallinen.
 Toinen sudenkuoppa liittyykin rekisterien alueelliseen kattavuuteen. Useat ihmisten arjen kannalta keskeiset päätökset tehdään kunnissa.
 Tulevan hallituksen onkin päätettävä, haluaako se läpivalaista myös paikallista vallankäyttöä.
 Rekisterien luomisessa on useita kipukohtia
 Rekisterin ainoita kipukohtia eivät ole lobbarin määritelmä ja rekisterin kattavuus. Näiden lisäksi rekisterit eroavat toisistaan ainakin siinä, velvoitetaanko lobbarit rekisteröitymään, saako laiminlyönneistä sanktioita, kerrotaanko lobbaajan toimeksiantajia ja kirjataanko niihin tapaamisia poliitikkojen kanssa.
 Muu lainsäädäntö vaikuttaa myös rekisteriin. Suomessa on esimerkiksi laaja asiakirjojen julkisuus, jolloin rekisterin tarvitsee läpivalaista vähemmän asioita kuin esimerkiksi Itävallassa, joka on kansainvälisten vertailujen mukaan asiakirjojen avoimuudessa mitattuna häntäpäässä.
 Paikallisen kontekstin huomioiminen ja rekisterin reunaehtoja määritteleminen vievätkin paljon aikaa. Kansainväliset esimerkit osoittavat, että rekisterin pystyttämisessä menee noin kaksi vuotta.
 Suomessa malttia valmistelussa saattaa lisätä se, ettei työ ole käynnistynyt skandaalin vuoksi.
 "Suomen lobbauskeskustelu kymmenen vuotta jäljessä"
 Lobbaamisessaei itsessään ole mitään pahaa, jos se vain tehdään avoimesti. Monesti on järkevää kuunnella tahoja, joita pykälät koskevat.
 Anders Blom  teki väitöskirjan lobbaamisesta vuonna 2018.  Markku Sandell / Yle
 Tällöin lainsäätäjät ymmärtävät paremmin säätämiensä lakien seurauksia. Usein etujärjestöissä on myös asiantuntemusta, joka auttaa lainsäätäjiä tekemään entistä parempaa lainsäädäntöä.
 Lobbauksesta väitöskirjan tehneen  Anders Blomin  mukaan  lobbauskeskustelu Suomessa on kymmenen vuotta  Brysseliä ja Washingtonia jäljessä. Blom oli myös itse aikanaan lobbaaja Eurofacts Oy:n toimitusjohtajana.
 Osaksi suomalaisen keskustelun jälkeenjääneisyys johtuu Blomin mukaan siitä, ettei työmarkkinajärjestöjä ole perinteisesti pidetty lobbaajina, vaan osana päätöksentekojärjestelmää.
 Käsityksen taustalla ovat historialliset syyt. Tammikuun kihlauksesta lähtien vuonna 1940 ammattiyhdistysliike otettiin neuvotteluosapuoleksi työehdoista sopiessa, ja myöhemmin se sidottiin osaksi kolmikantaista päätöksentekojärjestelmää.
 Ammattiyhdistysliikkeestä ei haluttu yhteiskuntarauhaa keikuttavaa tekijää, jolloin se oli parempi ottaa mukaan päätöksentekijäksi.
 Suomalaisen lobbauskeskustelun voi tosin kääntää myös myönteiseen valoon, jos tarkastelun kohteeksi ottaa muut Pohjoismaat.
 Mikäli Rinteen hallitus saa ensi hallituskaudella lobbausrekisterin luotua, Suomi olisi ensimmäinen Pohjoismaa, jossa se on käytössä.
 Näin kansalaisilla olisi paremmat mahdollisuudet seurata, miten päätökset ja lait ovat syntyneet. Se on lobbarirekisterin tarkoitus.
 Lähteet: Itä-Suomen yliopiston apulaisprofessori Emilia Korkea-ahon Lobbarirekisterin kansainväliset mallit -selvitystyö valtioneuvostolle, Anders Blomin Taloudelliset eturyhmät politiikan sisäpiirissä -väitöskirja.
 Lue lisää:
 Antti Rinne: Uusi hallitus toteuttaa lobbarirekisterin – hallitusneuvottelut Säätytalossa jatkuivat hyvässä hengessä

Analyysi: Antti Rinteen lupaus lobbausrekisteristä ei vielä lämmitä – piru piilee yksityiskohdissa


S-ryhmään kuuluva Food Market Herkku ryhtyy testaamaan lounastuotteiden kuljettamista drooneilla, kertoo alueosuuskauppa HOK-Elanto.
 Testivaihe alkaa kesäkuun alussa Itä-Helsingin Vuosaaressa. Asiakkaat voivat tilata kauppakeskus Itiksen Herkku-myymälän palvelutiskin lounastuotteita droone-kuljetuksina. Tiedotteen mukaan lennokki toimittaa tuotteet asiakkaille minuuteissa.
 Lounastoimituksista vastaa kuljetuspalveluyhtiö Wing, joka on sopinut tässä vaiheessa puolen vuoden yhteistyöstä HOK-Elannon kanssa.

S-ryhmä aloittaa lounaskuljetukset drooneilla


Summary: Tekoälyn tekemien ennustemallien avulla ihminen voisi nähdä erilaisten elämäntapojen tuloksen ennakkoon.

Turkulainen  Seija Engström  kokeilee hengitysmaskin laittamista kasvoilleen sairaanhoitajan avulla. Turun yliopistollisen keskussairaalan keuhkosairauksien poliklinikalla hengitysmaskia käytetään muun muassa uniapnean hoidossa.
 Jos potilas saa hengitysmaskin uniapnean hoitoon kotikäyttöön, henkilökunta voi seurata sen käyttöä etänä tietokoneen avulla. Tämän mahdollistaa tekoäly.
 Hoitaja voi seurata potilaan ylipainemaskin käyttötietoja ja arvoida sen antamaa hoitoa.
 – Laite tallentaa tiedot automaattisesti aina, kun maskia käytetään. Se mahdollistaa isommat seurantamäärät ja lisää myös potilaiden turvallisuudentunnetta kotona, sanoo Tyksin konsultoiva hengitysvajehoitaja  Susanna Aalto .
 Mikä ihmeen tekoäly?
 – Tekoälyn voi ajatella laitteeksi tai tietokoneohjelmaksi, joka mahdollistaa nopeamman diagnosoinnin ja yksilöllisemmän hoidon terveydenhuollossa, kertoo Auria Tietopalveluiden johtaja  Arho Virkki .
 Auria Tietopalvelu toimittaa tutkijoille dataa lääketieteellistä tutkimusta varten ja on viralliselta nimeltään Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin Tietopalvelut -yksikkö.
 Auria Tietopalvelun johtaja Arho Virkki. Rosa Huuska / Yle
 Virkki kertoo Auria Tietopalveluissa meneillään olevasta projektista, joka voisi tulevaisuudessa nopeuttaa ensiapuun tulevan potilaan hoitoa.
 – Tekoäly pystyy käymään läpi nopeasti esimerkiksi kolmiulotteisen viipalekuvauksen ja kertomaan lääkärille, jos henkilöllä on keuhkoveritulppa.
 Tekoäly on nopea tulkitsemaan kuvia ja auttamaan diagnoosissa. Potilas saa tällöin nopeammin oikeanlaista hoitoa.
 Tekoäly nopeuttaisi hoitoa
 Arho Virkki sanoo, että tekoälyn uskotaan toimivan tulevaisuudessa vahvemmin päätöksenteon tukena ihmisen kanssa.
 – Tekoälyn hyviä puolia on se, ettei se väsy. Automaatio mahdollistaa raskaiden ja monimutkaisten töiden siirtämisen koneelle. Se voisi jättää hoitohenkilökunnalle enemmän aikaa itse potilaan hoitoon, visioi Virkki.
 Kuulostaa hyvältä, mutta aivan ongelmaton ei tekoälykään ole.
 – Sillä ei ole etiikkaa eikä moraalia. Se toimii mekaanisesti eikä punnitse esimerkiksi eettisiä kysymyksiä, muistuttaa Virkki.
 Tekoälyn voi ajatella laitteeksi tai tietokoneohjelmaksi, joka mahdollistaa nopeamman diagnosoinnin ja yksilöllisemmän hoidon terveydenhuollossa.  Arho Virkki
 Tekoäly vaatii paljon tietoa ja muuttujia, jotta se pystyy tekemään tilastollisesti oikeita päätelmiä. Tietokone voisi esimerkiksi  auttaa löytämään erityyppisiä syöpiä , jolloin potilaan hoito voisi nopeutua. Tekoäly terveydenhuollossa mahdollistaisi isojen datamassojen automaattisen käsittelyn, joka taas mahdollistaisi entistä nopeamman diagnosoinnin ja yksilöllisemmän hoidon.
 Tekoäly voi jopa ennakoida tulevaa
 Röntgenkuvien, kolmiulotteisten viipalekuvien ja patologian leikekuvien analysointi on terveydenhoidossa arkipäivää. Arho Virkin mukaan tekoäly voisi jo viiden vuoden kuluttua tukea hoitohenkilökuntaa hoitopäätöksissä, joita he kuvien kanssa tekevät.
 Tulevaisuuden toive on saada tekoäly vielä tehokkaammin mukaan esimerkiksi diabeteksen hoitoon. Jo nyt potilaat voivat käyttää esimerkiksi  käsivarteen ammuttavaa sensoria, joka mittaa veren sokeritasapainoa .
 Jatkossa pitäisi päästä esimerkiksi siihen, että jo olemassa olevia rekistereitä voitaisiin yhdistää. Suurten tietomassojen avulla voitaisiin Virkin mukaan ehkäistä riskihenkilöiden sairastuminen diabetekseen.
 – Kun tekoäly tähtää ennakointiin, säästää se myöhemmissä terveydenhuoltokustannuksissa.
 Tyksin konsultoiva hengitysvajehoitaja Susanna Aalto katsoo potilaan uniapneassa käyttävän hengitysmaskin etätietoja. Rosa Huuska / Yle
 Virkin toiveissa on, että tekoäly palvelisi ihmistä kokonaisuutena. Että tulevaisuudessa potilaan kanssa voitaisiin tarkkailla hänen  terveysmaisemaansa . Sillä Virkki tarkoittaa potilaan koko historiaa.
 – Voitaisiin katsoa, miten elämä on mennyt, missä kohtaa sairaus alkoi ja miten sitä on hoidettu.
 Tekoälyn avulla voisi verrata ihmisen terveystietoja muiden tietoihin ja jopa ennakoida tulevaa. Ennustemallien avulla ihmisille voisi näyttää erilaisten elämäntapojen tuloksen eli konkretisoida ihmisille heidän terveydentilaansa ennakkoon.
 – Pystytään antamaan luotettavia ennusteita ja näyttämään asia numeroiden valossa ja graafisesti, Virkki sanoo.
 Lue lisää:
 Tekoäly voi mullistaa syövän hoitoa –
Kasvain saatetaan havaita uusilla menetelmillä entistä pienempänä
 Diabeteksen hoito on mullistunut – ei enää päivittäisiä verinäytteitä sormenpäistä

Tekoäly nopeuttaa diagnooseja ja ohjaa yksilöllisempään hoitoon terveydenhoidossa – kone kertoo jo uniapneapotilaan voinnista etänä


Summary: Jättipalsami on haitallinen vieraslaji, joka tukahduttaa muun kasvillisuuden.

Vehkalammen puisto Jyväskylän Kortepohjassa kasvaa valtoimenaan jättipalsamia. Haitalliseksi vieraslajiksi luokiteltua kasvia olisi voitu torjua, mutta sen on annettu rehottaa tarkoituksella.
 Tänä kesänä jättipalsamin valtaama puisto alkaa täyttää tarkoitustaan. Puisto on koealue, jolla testataan miten jättipalsamille käy lammaslaitumella.
 Pystyvätkö lampaat kenties hävittämään sen kokonaan?
 Jyväskylällä on aikaisemmin ollut lampaita maisemanhoidollisissa kesätöissä. Samalla on huomattu, että jättipalsami on vähentynyt laitumilta.
 Jättipalsami vie muilta elintilan
 Jättipalsami kasvaa nopeasti, ja tukahduttaa muut kasvit alleen. Kasvi leviää "ampumalla" siemenensä useiden metrien säteelle.
 Siemenet itävät pitkään, joten samaa aluetta pitäisi kitkeä moneen kertaan kesässä – ja juuri siihen laiduntavat lampaat ovat omiaan.
 Alkuvaiheessa Jyväskylässä tutkitaan, miten laidunnus kannattaisi järjestää, jotta jättipalsami tulee syötyä mahdollisimman tarkkaan.
 – Koska jättipalsamia jää myös laitumen ulkopuolelle, ne pitää kitkeä ihmistyönä. Sinne voi kuka tahansa halukas mennä kitkemään, sanoo Jyväskylän kaupungin ylläpitohortonomi  Tarja Ylitalo .
 Lampaat eivät sovi kaikkialle
 Vaikka lampaat jättipalsamin Vehkalammen puistosta hävittäisivätkin, ne eivät ole joka paikan ratkaisu. Laitumen on oltava riittävän iso ja lauman lampaiden viihtyvyydelle sopivan kokoinen.
 Lisäksi lampaille on järjestettävä muun muassa juomavesi.
 Lampaat aloittavat torjuntatyönsä heti kun laitumen aitaus on saatu valmiiksi.
 Jyväskylän jättipalsamia torjuvat lampaat ovat osa Suomen Luonnonsuojeluliiton koordinoimaa  VieKas Life -projektia .

Jättipalsamin päivät saattavat olla luetut – Jyväskylä palkkasi 60 lammasta selvittämään katoaako kasvi laidunnuksella


Summary: Kunniaväkivaltaa ei ole. On vain julmaa ja häpeällistä väkivaltaa, kirjoittaa Ylen oikeustoimittaja Päivi Happonen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Sara istuu vastapäätäni sohvalla  ja kertoo tarinaansa.
 Pikakelauksella koko elämänsä.
 Hän syntyi Suomessa maahanmuuttajaperheeseen.
 Väkivalta ja rajoittaminen alkoivat jo pienenä lapsena.
 Sara ei saanut leikkiä pihalla muiden lasten kanssa. Eikä edes kotona pikkuveljiensä kanssa.
 – Ainoa moka oli se, että olin tyttö. Minua on lyöty ja hakattu. Minut on kasvatettu niin, etten saanut hengittääkään ilman lupaa, Sara sanoo.
 Teini-iässä rajoittaminen lisääntyi, ja lopulta Sara pakeni kotoaan pakkoavioliittoa. Hänen äitinsä ja sukulaisnainen luulivat tuolloin, että Sara oli raskaana.
 – He tönäisivät minut portaisiin ja hakkasivat minua mahaan, että minun lapseni kuolisi, Sara kertoo.
 Tein Sarasta jutun, joka julkaistiin Ylellä tämän viikon maanantaina.  Lue tästä Saran tarina.
 Kun kuuntelin Saraa, minulle tuli yhtäkkiä mieleen Vilja Eerika. Tuo 8-vuotias vaaleatukkainen tyttö, joka kuoli prinsessatiara päässään.
 Sara kohtasi elämänsä aikana  kymmeniä opettajia ja useita terveydenhuollon ammattilaisia. Liudan suomalaisia viranomaisia.
 Yksikään heistä heistä ei tunnistanut väkivaltaa ja rajoittamista, joita Sara joutui kokemaan.
 Kukaan ei auttanut Saraa.
 Kun kuuntelin Saraa, minulle tuli yhtäkkiä mieleen Vilja Eerika. Tuo 8-vuotias vaaleatukkainen tyttö, joka kuoli kotonaan prinsessatiara päässään.
 Vilja Eerikan murhasivat hänen isänsä ja äitipuoli.
 Kunniaan liittyvässä väkivallassa on jotain samaa kuin Vilja Eerikan tapauksessa. Uhri on usein lapsi tai nuori, ja pahoinpitelijät ovat ne läheisimmät aikuiset.
 Kunniaan liittyvään väkivaltaan  kuuluu myös se, että uhrin kimpussa saattaa olla perheen lisäksi muuta sukua ja jopa laajasti yhteisöä, jonka keskellä perhe elää.
 Asiantuntijoiden mukaan kunniaan liittyvällä väkivallalla tarkoitetaan perheen tai suvun piirissä tapahtuvaa kunnianormien puolustamiseen liittyvää väkivaltaa.
 Yleisimmin sen kohteena on tyttö tai nainen, mutta toisinaan myös pojat ja miehet.
 Viime vuonna Helsingin ja Tampereen Setlementti-yhdistykset hoitivat noin 110 kunniaan liittyvää väkivaltatapausta.
 Kukaan ei osaa arvioida , kuinka paljon Suomessa tapahtuu kunniaan liittyvää väkivaltaa.
 Se tiedetään, että vain murto-osa tapauksista tulee viranomaisten tai maahanmuuttajaperheitä auttavien järjestöjen tietoon.
 Viime vuonna Helsingin ja Tampereen Setlementti-yhdistykset hoitivat noin 110 kunniaan liittyvää väkivaltatapausta.
 Tein tällä viikolla uutisen, jossa kerrottiin, että  useat kymmenet maahanmuuttajanuoret ovat paenneet  kotoaan väkivaltaa.
 Suomalainen yhteiskunta on nyt heräämässä tähän ongelmaan.
 Olen saanut tällä viikolla  useita viestejä, joissa on ihmelty ja paheksuttukin sitä, että mediassa puhutaan kunniaväkivallasta tai kunniaan liittyvästä väkivallasta.
 Te kaikki viestien lähettäjät olette oikeassa.
 Ei ole olemassa mitään kunniaväkivaltaa. On vain julmaa ja häpeällistä väkivaltaa.
 On kuitenkin tärkeää erottaa muusta rikollisuudesta ne teot, joiden taustalla ovat kunniaan liittyvät asiat.
 Se on tärkeää siksi, että näihin tekoihin voitaisiin puuttua.
 Suomalainen yhteiskunta on nyt heräämässä  tähän ongelmaan.
 Ainakin osa poliiseista ja syyttäjistä ovat havahtuneet siihen, että henkeen ja terveyteen liittyvien rikosten motiivina voivat olla myös kunniakysymykset.
 Helsingin poliisi on alkanut vuoden alusta lähtien kirjata järjestelmiinsä erityisellä koodilla rikosjuttuja, joiden taustalla epäillään olevan kunniaan liittyviä tekijöitä.
 Helsingin poliisi on myös aloittanut täysin uudenlaisen työmuodon, jossa poliisi päivystää kahden viikon välein Loisto Setlementti -yhdistyksen salaisissa tiloissa Helsingissä.
 Väkivaltaa tai sen uhkaa kokevat pääsevät poliisin luokse matalalla kynnyksellä.
 Muiden poliisilaitosten olisi syytä seurata Helsingin poliisilaitoksen esimerkkiä.
 On kerrottava selkeästi: Me emme hyväksy mitään väkivaltaa. Ei myöskään kunniaan liittyvää väkivaltaa.
 Paljon tehdään  maahanmuuttajaperheiden auttamiseksi, mutta ei tarpeeksi.
 Suomalaisen yhteiskunnan on kerrottava selkeästi: Me emme hyväksy mitään väkivaltaa. Ei myöskään kunniaan liittyvää väkivaltaa.
 Mutta miten se kerrotaan?
 Esimerkiksi riittävän kovilla rangaistuksilla.
 Suomi saa toivottavasti hyvin pian uuden oikeusministerin.
 Hänen olisi hyvä käynnistää  ensi töikseen lakimuutos, joka mahdollistaisi tuomioistuimet määräämään ankarammat rangaistukset silloin, kun henkeen ja terveyteen kohdistuvissa rikoksissa on kunniaan liittyvä motiivi.
 Tämä olisi koventamisperuste samaan tapaan kuin esimerkiksi järjestäytyneeseen rikollisryhmään kuuluminen.
 Isä ja äiti sanoivat minulle koko elämäni ajan, että jos kerrot poliisille, he eivät usko sinua. Poliisit ovat meidän kavereitamme, me olemme maksaneet heille, Sara sanoo.
 Yle tapasi Saran Helsingissä Toni Määttä / Yle
 Saran pitkä haastattelu  on loppuvaiheessa.
 Hän kertoo vielä yhden asian. Sen, miksi hän ei milloinkaan soittanut poliisille, kun häntä lyötiin kotona.
 – Isä ja äiti sanoivat minulle koko elämäni ajan, että jos kerrot poliisille, he eivät usko sinua. Poliisit ovat meidän kavereitamme, me olemme maksaneet heille, Sara sanoo.
 Onneksi Saran poikaystävä uskoi Suomen poliisiin.
 Hän käski Saran soittaa poliisille, kun Sara oli päässyt pakenemaan äitinsä ja sukulaisnaisen käsistä.
 Poliisi aloitti rikostutkinnan. Äiti ja sukulaisnainen saivat syytteen Saran pahoinpitelystä. He vastaavat pahoinpitelysyytteisiin oikeudessa elokuussa.
 Jokaiselle väkivallan uhrille ei käy yhtä hyvin kuin Saralle.
 Haastattelu päättyy.  Saran puoliso ja heidän pieni lapsensa tulevat hakemaan äitiä kotiin.
 Saran lapsuuden perhe ja yhteisö eivät tiedä, missä Sara asuu miehensä ja lapsensa kanssa.
 Saralla on nyt hyvä elämä oman ihanan perheensä kanssa.
 Jokaiselle väkivallan uhrille ei käy yhtä hyvin kuin Saralle.
 Päivi Happonen
 Kirjoittaja on Ylen oikeustoimittaja, joka tekee uutisia radioon, televisioon ja verkkoon rikos- ja oikeusaiheista. Hän tapasi Saran Helsingissä.
 Lue myös:
 Tätä on kunniaväkivalta Suomessa, Sara kertoi tarinansa Ylelle: "Kun pakenin pakkoavioliittoa, äiti hakkasi minut rappukäytävässä"
 "Noin 30 Suomessa asuvaa maahanmuuttajanuorta on paennut kotoaan kunniaväkivaltaa" – Poliisi on alkanut tavata nuoria salaisessa paikassa
 Maahanmuuttajanuoria pakotettu Suomessa naimisiin – Kriisityö auttoi ja liitot purettiin: "Kävimme pitkät neuvottelut imaamien kanssa"

Päivi Happonen: Mitä kunniaa siinä oli, että äiti hakkasi rappukäytävässä pakkoavioliittoa pakenevan Saran?


Summary: Suomi on kasvattanut ja kasvattaa yhä kapellimestareita, joista maailman huippuorkesterit kilpailevat. Yksi heistä, kenties suurin, Esa-Pekka Salonen, on TV1:n Ykkösaamun vieraana.

Mistä menestys johtuu; mikä osuus on työllä, mikä järjestelmällä, mikä lahjakkuudella?
 Salonen kiertää maailmaa kaikkien huippukapellimestarien tapaan. Miten hektinen lentokenttäelämä sopii yhteen keskittymistä vaativan luomistyön kanssa?
 Puheeksi tulee myös taiteiljan vastuu. Pelastaako taide maailmaa? Mitä hallitusneuvottelijoiden on syytä muistaa kulttuurista?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 18.5. klo 10.05 on kapellimestari Esa-Pekka Salonen. Seija Vaaherkumpu haastattelee.
 Saloselle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi(siirryt toiseen palveluun) tai yllä olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Esa-Pekka Salonen:

Mitä haluat kysyä?


Summary: Oikeus päätti jättää miehen rangaistukseen tuomitsematta tuomiosta huolimatta.

Taksinkuljettaja on tuomittu heitteillepanosta Tampereella. Kuljettaja jätti 14-vuotiaan kehitysvammaisen tytön kerrostalon pihaan luovuttamatta häntä huoltajalle.
 Taksinkuljettaja kiisti syytteen. Hän kertoi käräjäoikeudessa, ettei ymmärtänyt, että jättämällä nuoren rappukäytävään voisi aiheuttaa vaaraa tämän terveydelle. Tapaus sattui viime lokakuussa Tampereella.
 Kuljettaja kertoi jättäneensä tytön asunnon ulko-ovelle ja olettaneensa, että joku olisi vastassa rappukäytävässä. Kuljetusten aikataulut olivat muuttuneet ja oli vaara, että hän jää aikataulusta jälkeen.
 Kuljettaja oli kuljettanut tyttöä kaksi kertaa aikaisemmin. Toisella kertaa vastassa oli koulun henkilökuntaa ja toisella kerralla äiti.
 Kuljettaja oli tapahtumasta huolissaan ja pahoillaan.
 Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan taksikuskin on täytynyt ymmärtää, että jos nuori jätetään yksin, siitä on vaaraa hänen terveydelleen. Taksinkuljettajalle oli annettu ohje, ettei kehitysvammaista nuorta saa jättää yksin.
 Käräjäoikeus kuitenkin katsoi, ettei kuljettaja ole voinut mieltää vaaran vakavuutta.
 Tästä syystä oikeus päätti jättää miehen rangaistukseen tuomitsematta. Tuomioistuin voi jättää rangaistuksen tuomitsematta, jos rikosta on sen haitallisuuteen tai siitä ilmenevään tekijän syyllisyyteen nähden pidettävä kokonaisuutena arvostellen vähäisenä.
 Tuomio on lainvoimainen.
 Toisessa tapauksessa vapauttava tuomio
 Tampereella on  käsitelty myös toista tapausta  koululaisen heitteillepanosta. Siinä naapuri pelasti silloin 13-vuotiaan kehitysvammaisen ojasta.
 Käräjäoikeuden mukaan tämä taksikuski ei syyllistynyt heitteillepanoon, mutta asian käsittely on jatkunut hovissa.
 Lue lisää:
 Koulutaksin kuljettajaa syytetään kehitysvammaisen lapsen heitteillepanosta: Naapuri pelasti ojasta
 Käräjäoikeus: Taksikuski ei syyllistynyt tamperelaisen koululaisen heitteillepanoon
 Syyllistyikö taksinkuljettaja kehitysvammaisen lapsen heitteillepanoon? Asian käsittely jatkuu hovissa

Taksinkuljettajalle tuomio: Jätti 14-vuotiaan kehitysvammaisen talon ulko-ovelle


Summary: Tukholmalainen koululainen sai aikaan maailmanlaajuisen liikkeen.  Mitä ilmiö on aiheuttanut Ruotsissa? Kysy tässä Greta Thunbergia haastatelleelta Riikka Uosukaiselta.

Greta Thunberghin perjantaiprotestin vauhdittama ilmastoliike on jo saanut monet ruotsalaiset vaihtamaan julkiseen liikenteeseen ja muuttamaan ruokavaliotaan. Kuinka syvällisestä muutoksesta on kyse? Miten ilmastoteema vaikuttaa Pohjolassa eurovaaliasetelmiin?
 Kysy tämän jutun keskustelupalstalla Greta Thunbergia haastatelleelta kirjeenvaihtaja  Riikka Uosukaiselta . Helmikuussa julkaistun jutun aiheesta  voit lukea tästä .
 Ilmastoasia on esillä  Simo Ortamon  ja Riikka Uosukaisen podcastissa.
 Pohjoismaiden-kirjeenvaihtaja Riikka Uosukainen kertoi toimittaja Simo Ortamolle kohtaamisestaan ilmastoaktivisti Greta Thunbergin kanssa.   Jarno  Virtanen / Ammattiopisto Spesia
 Sen voit kuunnella tästä.
 Turussa Ammattiopisto Spesian opiskelijoiden kanssa tehdyssä nauhoituksessa keskustellaan myös erityislasten ja -nuorten opiskelusta.
 Ympäristökysymykset puhuttavat ja koululaiset osoittavat mieltään myös Norjassa, joka ei ole EU-maa. Riikka Uosukaisen reportaasin  voit lukea tästä .
 Kysymyksiä Greta Thunbergin roolista ja ilmastonmuutosteemasta Pohjolassa voi esittää jo nyt aina kello 16:sta saakka.
 Riikka Uosukainen vastaa niihin kello 15-17.
 Kysymyksiä ja kommentteja esittäessä muista asiallisuus! Niitä miettiessä kannattaa siis kuunnella Mistä maailma puhuu -podcast, johon linkki  löytyy myös tästä .
 Esittääksesi kysymyksiä tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit luoda tästä .

Millaisen vyöryn Greta Thunberg sai Ruotsissa aikaan? Miten ilmastoteema näkyy Pohjolan eurovaaleissa? Kysy Pohjoismaiden kirjeenvaihtaja Riikka Uosukaiselta


Summary: Ehdotus ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastuksesta synnyttänee railakkaan keskustelun myös ammattiyhdistysliikkeen sisällä.

Toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n puheenjohtaja  Antti Palola  esittää ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastusta.
 Palola pöllytti ansiosidonnaisen työttömyysturvan rakenteita STTK:n edustajiston kokouksessa Helsingissä. Palkansaajajärjestöissä työttömyysturvan porrastusta on vastustettu vuosikausia.
 Palolan mukaan porrastus eli muuttaminen niin, että korvauksen määrä pienenee työttömyyden pitkittyessä, on yksi uusi keino työllisyysasteen nostamiseksi 75 prosenttiin.
 Avauksen pohjana on myös tulevan hallituskauden suurhanke, jossa sosiaaliturvamme on tarkoitus panna uuteen uskoon.
 – Olen pohtinut, että kustannusneutraali työttömyysturvan uudistus voitaisiin toteuttaa esimerkiksi painottamalla turvan tasoa alkupäässä, porrastamalla malli ja alentamalla turvan tasoa maltillisesti loppua kohti.
 Palolan mukaan työttömälle voitaisiin siis maksaa työttömyyden alussa jopa muhkeammin kuin nyt. Ansiosidonnainen raha pienenisi loppua kohden, kun työttömyys pitkittyisi.
 Ansiosidonnaisen turvan 400-päiväiseen kestoon Palola ei koskisi.
 – Turvan kestoa ei pidä lyhentää. Riittävän pitkä siirtymäaika ja esimerkiksi ikääntyvien tai muutoin työmarkkinoilla erityisasemassa olevien työntekijöiden turva olisi ehdottomasti varmistettava.
 Tukea leikkaava aktiivimalli ei saa armoa
 Palola sanoo, että edellisen hallituksen aktiivimalli ja sen myötä rakentunut ansioturvan porrastus ja leikkaus joutaa roskakoriin.
 Aktiivimalli on monien selvitysten mukaan toiminut lähes tyystin työttömyysturvan leikkurina.
 Palola moittii edellisen hallituksen kurittaneen työttömiä.
 Mielenosoitus aktiivimallia vastaan Helsingin Senaatintorilla 2.2. 2018 Kimmo Hiltunen / Yle
 – Työttömyysturvan kestoa lyhennettiin, työn vastaanottamisen ehtoja tiukennettiin ja luotiin tunteita kuohuttanut aktiivimalli, joka on osoittautunut toimimattomaksi hyvästä tavoitteestaan huolimatta. STTK vaatii, että uusi hallitus peruu aktiivimallin.
 STTK:n puheenjohtaja sanoo, että työttömien palvelut ovat meillä kehnompia kuin muissa Pohjoismaissa.
 – Myös alueiden erilaiset tilanteet kohtelevat työttömiä eriarvoisesti. Jotta työn perässä voisi muuttaa, valtion on se toimillaan mahdollistettava. Iän, työkyvyn, heikon osaamisen tai muun erityisen syyn takia työttömänä olevat tarvitsevat erityistä tukea heti työttömyyden alussa.
 Ei mikään läpihuutojuttu
 Avaus on räväkkä, sillä palkansaajapuolella työttömyysturvan porrastusta on vastustettu vuosikausia.
 Huolimatta siitä, että aktiivimallin katsotaan jopa lähteneen liikkeelle STTK:n pääekonomisti  Ralf Sundin kynästä , ovat sekä  SAK  että  STTK  tyrmänneet aiemmat aikeet puuttua ansiosidonnaisen turvan rakenteeseen tarmokkaasti.
 Yksi asia on varma. Palolan avaus työttömyysturvan porrastuksesta ei ole ammattiyhdistysliikkeessä läpihuutojuttu. Kentällä on paljon näkemyksiä siitä, että malliinkaan ei pidä koskea.
 Keskustelunavaus kiirii varmasti myös hallitusneuvottelijoiden korviin.
 Voit keskustella aiheesta 17.5. klo 22.00 saakka.

STTK:n Palolan räväkkä ehdotus: Ansiosidonnainen turva alkuun nykyistä muhkeampi – pienenisi työttömyyden venyessä


Terveyspalveluyhtiö Pihlajalinna ostaa Raision kaupungin työterveysyksiköt Raision kaupungilta. Kaupan myötä Raision, Naantalin ja Ruskon työntekijöiden työterveyden järjestämisvastuu siirtyy Pihlajalinnalle.
 Raision työterveydellä, Aurinkoristeyksellä, on noin 650 asiakasyritystä, joissa on noin 6 000 työntekijää, joiden työterveys nyt siirtyy Pihlajalinnalle.
 Aurinkoristeyksen 16 työntekijää siirtyy Pihlajalinnan palvelukseen vanhoina työntekijöinä.
 Pihlajalinnan tiedotteen mukaan yrityskauppa vahvistaa yhtiön laajentumissuunnitelmaa.
 – Aurinkoristeyksen osto tukee Turun uuden lääkärikeskuksen kasvua ja laajentaa palvelutarjontaa Raision ja Naantalin alueilla. Samalla Aurinkoristeyksen nykyisille työterveysasiakkaille tulee tarjolle uusia palveluita kuten esimerkiksi Pihlajalinnan hoitajapuhelinpalvelu, etälääkäripalvelut ja työkyvynhallinnan portaali”, kertoo Pihlajalinnan Varsinais-Suomen aluejohtaja  Paula Arvilommi  tiedotteessa.

Raision kaupungin työterveyspalvelut yksityiselle Pihlajalinnalle – 6000 työntekijän työterveys siirtyy uudelle omistajalle


Summary: Dallasissa nähtiin vuoden ajan pelkkää unta. Game of Thronesia verrataan nyt julkisuudessa ahkerasti Lostiin.

Iso joukko  Game of Thrones  -sarjan faneja  on niin tyytymättömiä  viimeaikaisiin juonenkäänteisiin, että vaatii päätöskauden kuvaamista uudelleen.
 He ovat koonneet  adressin , jossa vaaditaan, että pätevät käsikirjoittajat toteuttaisivat tv-sarjan lopun uudestaan. Alla oli perjantaiaamuun yli 700 000 nimeä.
 Kokosimme muutaman muunkin televisiotapauksen, joissa käsikirjoitus sai fanit enemmän tai vähemmän raivon valtaan.
 Dallas
 Suuri tienvarsimainos Dallasin kulta-aikana. Alain Machet / AOP
 Dallas -saippuasarja oli jymymenestys aikana, jolloin "koko maailma" katsoi samoja ohjelmia televisiosta. Järkytys oli mykistävä, kun 80-luvun puolivälissä lähetetty yhdeksäs tuotantokausi paljastuikin olleen alusta loppuun yhden päähenkilön, Pamelan unta.
 Sarjan tärkeä keskushahmo Bobby kirjoitettiin kuoliaaksi. Kauden viimeisessä jaksossa suunnilleen kaikki meni mahdottomuuksiin. Pommit räjähtelivät, ammuskeltiin, useita hahmoja kuoli. Sitten Pamela heräsi, ja Bobby-puoliso löytyi ilmielävänä kylpyhuoneen suihkusta.
 Westworld
 Westworldissa on seurattu robotteja, jotka luulevat olevansa lännenmiehiä ja alkuperäisasukkaita. HBO / AOP
 Villin lännen scifi-sarja  Westworld  (2016-) sai suunnatonta ylistystä ensimmäisestä tuotantokaudestaan. Innokkaimmat katsojat alkoivat arvata robottidraaman tapahtumien kulkua ja salamyhkäisyyksien selityksiä nettipalstoilla ennakkoon.
 Kakkoskaudesta tuli ehkä senkin takia vaikea käsikirjoittaa, ja toki myös avauskauden suosiopaineen puristuksissa. Toista tuotantokautta on kuvattu epätyydyttäväksi temppuiluksi, jossa katsoja ei välillä edes ymmärrä, hypättiinkö ajassa taakse- vai eteenpäin. Kärryiltä pudonneena on vaikea yrittää innostua seuraavasta jaksosta.
 Sarjaan on luvattu vielä ensi vuonna jatkoa ja uutta yritystä.
 O.C.
 Etualalla vasemmalla Mischa Barton, keskellä Benjamin McKenzie. Warner Bros Tv / AOP
 Jos 1990-luvun lopun Romeo ja Julia olivat  Leonardo DiCaprion  Jack ja  Kate Winsletin  Rose, oli 2000-luvun alun pari  O.C. :n Ryan ( Benjamin McKenzie ) sekä Marissa ( Mischa Barton ). Teinisarjaa rakasti kokonainen sukupolvi – kuka ei olisi halunnut nähdä nuorisorikollisen uutta alkua Kalifornian auringon alla?
 O.C:ta tehtiin neljä kautta. Fanien mielestä sarja loppui jo kolmanteen, kun Marissa kuoli autokolarissa. Neljäs kausi rakentuikin vain Ryanin kostoretken ympärille. Sehän ei kiinnostanut enää yhtään ketään ilman Marissaa.
 Edelleen sarjan tunnuskappale, Phantom Planetin  California , tuo O.C.:n maisemat mieleen vaikka keskellä Kouvolaa marraskuussa.
 Kylmäverisesti sinun
 Ville Virtanen oli pääroolissa poliisisarjassa Kylmäverisesti sinun. Mika Kanerva / Yle
 Suomalaiset poliisisarjat ovat nyt olleet tapetilla, mutta myös vuosituhannen alussa osattiin.  Kylmäverisesti sinun  rakentui rikoskomissario Veli Miettisen ( Ville Virtanen ) ja asiaparinsa rikoskonstaapeli T.T. Mikkosen ( Antti Reini ) ympärille. Sarjaa tehtiin kolme kautta ja hyvin tehtiinkin.
 Viimeisessä jaksossa Miettisen vaimo tapettiin. Mikkonen katosi rauhanturvaajaksi karkuun pahiksia. Siinä missä henkilöhahmot olivat kolme kautta kasvaneet ja syventyneet, loppui kaikki yhdessä jaksossa seinään. Tyly loppu ei tehnyt oikeutta hienolle sarjalle aikana, jolloin suomalaiset poliisidraamat eivät olleet samalla tavalla esillä.
 Lost
 Lost sijoittui saarelle keskellä merta. Päähenkilöt päätyivät paikkaan lentokoneen pudotessa. AOP
 Moni on jo ehtinyt verrata Game of Thronesin lässähdyskohtaloa supersuosittuun mysteerisarja  Lostiin  vuosikymmentä aiemmin. Lostilla oli samanlainen ongelma kuin GoT:lla: juoni ehti mennä niin kiharaiseksi, ettei sitä saanut enää millään tyydyttävään loppuun.
 Amerikkalaisen  Forbesin tv-toimittaja kirjoittaa , että GoT:n päätöskauden valossa Lostilla ei ehkä enää olekaan "kaikkien aikojen vihatuinta loppua". Sarjaan oli kirjoitettu useita arvoituksellisia tapahtumia ja tarinankäänteitä, joille fanit odottivat viimeinkin ratkaisua – suuri osa kysymyksistä jäi täysin auki, ja iso yleisö hermostui.
 Mikä televisiosarja on sinun mielestäsi loppunut kömpelösti tai kärsinyt keskellä käsikirjoituksellisen inflaation? Keskustele alla.

Onko Game of Thronesin loppu mielestäsi farssi? Nämäkin hittisarjat suututtivat fanit juonenkäänteillään


Summary: Lääkärin epäillään myrkyttäneen kaikkiaan 24 potilasta. Epäiltyjen tapausten uhrit ovat 4–80-vuotiaita.

Useiden potilaiden kuolemasta epäillyn ranskalaisen nukutuslääkärin toimintaa koskeva poliisitutkinta laajenee. Lääkärin asianajajan mukaan miestä epäillään nyt 24 myrkytystapauksessa, joista yhdeksän johti potilaan kuolemaan.
 Kahdella yksityisklinikalla Ranskan itäosassa työskennellyt lääkäri voi saada toiminnastaan elinkautisen vankeustuomion. Häntä vastaan nostettiin ensimmäiset syytteet jo vuonna 2017, kahden epäilyttävän kuolemantapauksen seurauksena.
 Syyttäjien mukaan 47-vuotias lääkäri on saattanut peukaloida kollegoidensa nukutuslääkeannostelua, jotta pääsisi esittelemään taitojaan elvyttää potilaita.
 Poliisi on selvittänyt kymmeniä epäilyttävinä pitämiään sydänpysähdystapauksia lääkärin työpaikoilla. Epäiltyjen tapausten uhrit ovat 4–80-vuotiaita.

Elvytystaidoillaan kehuskellutta nukutuslääkäriä epäillään jo yhdeksän potilaan kuolemasta Ranskassa


Summary: Tänään puoluejohtajat käyvät tarkemmin läpi talouslukuja. Hallitusneuvottelija Antti Rinne uskoo, että työryhmissä tulee valmista tiistaina ja aikataulu pitää.

Hallitusneuvottelija  Antti Rinne  (sd.)kertoi aamulla olevansa tyytyväinen siitä, että hallitukseen nousevien puolueiden talouskäsitykset alkavat ovat jo lähellä toisiaan.
 – Uskon, että työryhmissä tulee valmista tiistaina Tavoitteena on, että hallitusohjelma on näillä näkymin valmiina ensi viikon perjantaina, Rinne sanoi.
 Sen jälkeen on tarkoitus muodostaa hallitus ja valita ministerit.
 Vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto  totesi, että vääntöä puheenjohtajien ryhmässä riittää. Puolueilla on erilaisia käsityksiä siitä, miten ympäristöasiat otetaan huomioon hallitusohjelmassa.
 - En sanoisi, että tässä vielä mitään riitaa olisi esimerkiksi keskustan ja vihreiden välillä. Puolueilla on toki erilaisia näkemyksiä.
 Haavisto ja keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä ovat käyneet keskusteluja myös kahden kesken.
 Tänään hallitusneuvotteluissa käydään läpi talouslukemia. Keskustelua on käyty myös siitä, miten työllisyysastetta saataisiin ylöspäin. Tavoitteena on saada työllisyysaste 75 prosenttiin.
 - On pohdittu, miten osatyökykyiset saataisiin työllistettyä. Keinoja odotetaan nyt työryhmistä. Työtä tehdään myös viikonloppuna, sanoi Haavisto.
 - Eri ryhmissä pohditaan myös, miten kansalaisten ääni tulisi paremmin läpi. Ajatuksena olisi, että asioita voisi joukkoistaa, Haavisto sanoi.
 RKP:n puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson totesi lyhyesti, että ratkaistavia kysymyksiä riittää. Hallitusneuvottelut jatkuvat iltapäivällä eduskunnan istunnon jälkeen.

Yle seuraa: Hallitusohjelma valmistuu ensi viikon perjantaina, vihreät yrittää runnoa läpi ilmastotavoitteitaan


Summary: Seksuaalivähemmistöt ovat kampanjoineet vuosia lakiuudistuksen puolesta.

Taiwan sallii samaa sukupuolta olevien avioliitot ensimmäisenä maana Aasiassa. Parlamentti hyväksyi lakiesityksen tänään perjantaina selvin luvuin 66–27.
 Parlamentti torjui ennen ratkaisevaa äänestystä konservatiivien viime hetken yrityksen vesittää muutos.
 Mies- ja naisparit voivat lain mukaan rekisteröidä parisuhteensa ja sen jälkeen virallistaa sen avioliitoksi. Samalla homoavioparit saavat samat oikeudet kuin heteroavioparitkin.
 Sadat ihmiset kokoontuivat odottamaan parlamentin äänestyksen tulosta sateesta huolimatta. Ritchie B. Tongo / EPA
 Taiwanin seksuaalivähemmistöjä edustavat ryhmät ovat kampanjoineet lakiuudistuksen puolesta vuosien ajan. Parlamentin eteen kerääntyi kaatosateesta huolimatta satoja ihmisiä tukemaan lain hyväksymistä.
 Taiwanin perustuslakituomioistuin totesi jo vuonna 2017, että perustuslaki ei ole esteenä samaa sukupuolta olevien avioliitolle. Tuomioistuin antoi tuolloin parlamentille kaksi vuotta aikaa lainsäädännön muuttamiseen.
 Laki vaatii vielä presidentti  Tsai Ing-wenin  allekirjoituksen. Parlamentin äänestyksen jälkeen Tsai julkaisi Twitter-viestin, jossa hän totesi rakkauden voittaneen.
 – Tänään otimme suuren askeleen kohti todellista tasa-arvoa ja teimme Taiwanista paremman maan, Tsai kirjoittaa viestissään.

Taiwan hyväksyi homoavioliitot ensimmäisenä maana Aasiassa – Presidentti: Rakkaus voitti


Summary: Kokkolan sataman mittavat ruoppaustyöt pysähtyivät päiväksi, kun merenpohjasta löytyi sodanaikainen kraanaatti.

Kokkolan satamaväylän ruoppaustöissä  torstaina puoliltapäivin löytynyt kranaatti on saatu hävitetty, ja töille annettiin jatkamislupa heti operaation jälkeen.
 Väylää ruopanneen imuruoppausaluksen putkeen joutui torstaina räjähde, ja aluksen työt keskeytettiin. Se ajettiin satamaan eristyksiin odottamaan Puolustusvoimien saapumista.
 Kuitenkin kolme muuta kuokkakauharuoppaajaa jatkoi alueella töitään. Puolustusvoimat sai kraanaatin tuhottua iltayhdeksältä, kertoo Väyläviraston projektipäällikkö  Seppo Paukkeri .
 – Tilanteensa selvittiin, eikä vaaraa aiheutunut. Näihin löytöihin on varauduttu, sillä 40- ja 70-luvuilla ammuksia sai hävittää upottamalla ne merenpohjaan, eikä niitä kaikkia saatu Kokkolan sataman edustalta siivottua viime kesänä. Turvallisuus- ja varautumisohjeet ovat urakoitsijalle tiedossa, ja kaikki meni niin kuin oli ohjeistettu.
 Paukkerin mukaan ainakaan tällä tietoa ruoppaussuunnitelmia ei muuteta yhden kranaattilöydöksen takia.
 – Maanantaina pidetään urakoitsijan kanssa palaveri, jossa tilanne käydään vielä läpi. Sitten mietitään, onko ohjeistusta syytä jotenkin viilata.
 Ammuksia voi löytyä lisää
 Viime vuonna  Puolustusvoimat raivasi Kokkolan satamaväylältä nelisenkymmentä räjähdettä.  Tiedossa oli, että mittavista kartoituksista huolimatta riski lisälöydöksistä on olemassa.
 – Ruoppausalue on laaja ja ammukset ovat voineet painua syvälle pehmeään saveen, mistä vasta ruoppaaja sen löytää.
 Projektipäällikkö Seppo Paukkerin mukaan jokainen ammuslöytö keskeyttää ruoppaustyöt, sillä mitään riskejä ei oteta.  Kolmivuotinen jättihanke on nyt puolivälissä.
 Kokkolan satamaväylän mittava ruoppaus syventää Perämeren suurimman sataman 14 metriin ja maksaa 63 miljoonaa euroa.
 Meren pohjasta nousee töiden aikana 2 miljoonaa kuutiota maata ja kalliomursketta.

Kokkolan satamaväylän ruoppaukset jatkuvat yllätyskeskeytyksen jälkeen – "Yhden kranaatin löytyminen ei vielä muuta suunnitelmia"


Summary: 70 vuotta toimineen yleiseurooppalaisen yhteistyö- ja ihmisoikeusjärjestön tulevaisuutta varjostaa kiistely Venäjän roolista.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan neuvoston ulkoministerit aloittavat perjantaina aamulla varsinaisen kokouksensa Helsingissä Finlandia-talossa.
 Ministerit saapuivat torstaina Helsinkiin Finlandia-talolle aurinkoisessa säässä juhlistamaan järjestön 70-vuotista historiaa, mutta  suurvaltapolitiikka loi varjon yhteistyö- ja ihmisoikeusjärjestön tulevaisuuden päälle .
 Yle välittää kokouksen päätteeksi järjestettävän lehdistötilaisuuden suorana klo 14.30 tällä sivulla ja Areenassa.
 Helsingin kokousta isännöivä ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) korosti torstaina, että kysymys Venäjän asemasta kuuluu parlamentaariselle yleiskokoukselle, ei ulkoministerikokoukselle. Juuri yleiskokous riisui äänioikeuden Venäjältä Krimin miehityksen takia.
 Ukrainan ulkoministeri  Pavlo Klimkin  ei saapunut kokoukseen. Ukrainan median mukaan kyseessä on protesti Venäjälle kaavailtuja myönnytyksiä vastaan.
 Uutistoimisto: Venäjä välttää erottamisen
 Uutistoimisto Bloombergin tietojen mukaan  Venäjä olisi välttämässä sulkemisen Euroopan neuvoston ulkopuolelle. Kahden vuoden maksurästien takia Venäjää on uhannut erottaminen järjestöstä.
 Bloomberg kertoo, että Saksa ja Ranska ovat kehittäneet kompromissin, jonka neuvoston ulkoministerit hyväksyisivät vielä tänään perjantaina.
 Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen pitää hyväksyä esitys, jossa Venäjälle palautettaisiin äänioikeus yleiskokouksessa ja Venäjä puolestaan maksaisi taas jäsenmaksunsa.
 Ukrainan hallituksen mielestä Venäjälle annetaan näin periksi ilman mitään myönnytyksiä Venäjän taholta. Krimin ja Itä-Ukrainan ongelmia ei ole ratkaistu.
 Klimkin on sanonut, että tämä voi vaarantaa jopa Itä-Ukrainan tulitaukoa koskevat Minskin sopimukset.
 Euroopan neuvoston ulkoministerit pohtivat 70-vuotiaan järjestön tulevaisuutta Finlandia-talossa Helsingissä. Antti Lähteenmäki / Yle
 Taustalla Krim
 Kun Venäjä miehitti Krimin niemimaan Ukrainalta ja ilmoitti liittävänsä sen itseensä vuonna 2014, Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous vei Venäjältä äänioikeuden.
 Vastatoimena Venäjä keskeytti jäsenmaksunsa Euroopan neuvostolle. Tämä on jättänyt syvän loven järjestön budjettiin. Venäjän vuotuinen maksu on 33 miljoonaa euroa.
 Toisaalta monet Euroopan maat ovat pyrkineet pitämään Venäjän neuvostossa.
 Venäjän lähtö murentaisi neuvoston merkitystä, veisi taas yhden vuoropuhelun foorumin ja jättäisi Venäjän kansalaiset vaille valitusmahdollisuutta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen.
 Ministerikokouksen päätteeksi ulkoministeri Soini luovuttaa ministerikomitean puheenjohtajuuden Ranskalle, jota kokouksessa edustaa Eurooppa-asiain valtiosihteeri  Amélie de Montchalin .
 Lue myös:
 Kiista Venäjän jäsenyydestä varjostaa Euroopan neuvoston kokousta Helsingissä – Yle seurasi juhlallisuuksia

Euroopan neuvoston ulkoministerit puivat järjestön tulevaisuutta – Venäjän asema vaakakupissa


Summary: Yhdysvallat otti viikonloppuna käyttöön Kiinasta tuotavien tuotteiden korotetut tullimaksut.

Astioita ja puutarhatyökaluja valmistava Fiskars varoittaa kannattavuutensa jäävän tänä vuonna alemmaksi kuin viime vuonna.
 Kannattavuutta heikentää USA:n päätös korottaa tullitariffeja Kiinasta tulevalle tuonnille, yhtiö sanoo.
 Aiemmin Fiskars arvioi kannattavuutta kuvaavan EBITA-luvun olevan viime vuoden tasolla. Yhtiö arvioi liikevaihdon nousevan viime vuoden tasolle.
 – USA:n osuus liiketoiminnastamme on merkittävä, ja osa tuotevalikoimastamme tuodaan maahan Kiinasta, sanoo toimitusjohtaja  Jaana Tuominen   tiedotteessa .
 Lue lisää:
 USA:n ja Kiinan tullikiistassa ei ratkaisua – raju tullikorotus astui voimaan

Fiskarsilta tulosvaroitus: USA:n Kiina-tullit syövät kannattavuutta


Summary: Tieto tartunnoista on aiheuttanut paniikkia Etelä-Pakistanissa.

Pakistanin viranomaiset ovat pidättäneet lääkärin, jonka epäillään aiheuttaneen satoja hiv-tartuntoja. Vielä ei ole tiedossa, aiheuttiko aidsia sairastava lääkäri tartunnat tahallaan.
 Virus on tarttunut potilaisiin likaisista injektioruiskuista maan eteläosassa sijaitsevassa Larkanassa.
 Lähes 14 000 paikallista asukasta testanneiden viranomaisten mukaan tartunnan saaneita on yli 500. Heistä yli 400 on lapsia.
 Tieto tartunnoista on aiheuttanut paniikkia ja vihaa. Poliisi on joutunut turvaamaan järjestystä terveysklinikoilla, joille huolestuneet vanhemmat tuovat lapsiaan tarkastettaviksi.
 "Kuka haluaa leikkiä tyttäreni kanssa?"
 – Kiroan sen lääkärin, joka on aiheuttanut kaikkien näiden lasten tartunnat, puuskahtaa  Nisar Ahmed , joka on saanut tietää yksivuotiaan tyttärensä saaneen tartunnan.
 Monet vanhemmat pelkäävät sairauden lisäksi sitä, kuinka heidän lapsiinsa suhtaudutaan tartunnan vuoksi.
 – Kuka haluaa leikkiä tyttäreni kanssa? Kuka haluaa mennä hänen kanssaan naimisiin, kun hän aikuistuu, kysyy tartunnan saaneen neljävuotiaan tytön äiti, joka haluaa pysytellä nimettömänä.
 Epäpätevät lääkärit ja likaisten välineiden käyttö ovat johtaneet Pakistanissa aiemminkin hiv-tartuntoihin.

Lääkärin epäillään levittäneen HI-virusta Pakistanissa – sadat lapset saivat tartunnan


Summary: Rasismi ja sukupuoleen kohdistuva häirintä ovat Suomessa yleisempää kuin Euroopassa keskimäärin, mutta toistaiseksi toimet vihapuheen kitkemiseksi ovat olleet täällä vähäisiä.

Vihapuheesta on viime vuosina muodostunut niin suuri ongelma Suomessa, että sen kitkeminen edellyttää hallitusohjelman tasoisia toimia. Näin katsoo arkkipiispa emeritus  Kari Mäkisen  johtama työryhmä, joka puolen vuoden ajan pohti keinoja vihapuheeseen puuttumiseen.
 Tänään raporttinsa julkaissut työryhmä kehottaa valtioneuvostoa laatimaan vihapuheen vastaisen toimintaohjelman, jonka puitteista vihapuheen vastaista työtä voitaisiin jatkossa tehdä tehokkaammin. Tällä hetkellä työ on asiantuntijaryhmän mukaan liian hajanaista ja heikosti koordinoitua.
 Mäkinen huomauttaa, että muuhun Eurooppaan verrattuna Suomen tekemät toimet vihapuheen kitkemiseksi ovat olleet vähäisiä. Samalla kuitenkin rasismin tai sukupuoleen kohdistuvan häirinnän kohteeksi joutuminen on täällä keskivertoa yleisempää.
 – Tämä yhtälö on tarpeen havaita, Mäkinen toteaa.
 Työryhmä painottaa  Sanat ovat tekoja  -raportissaan, että vihapuheeseen puuttumisessa on kyse yhteiskuntapolitiikasta. Vihapuhe on vaarallista kohteilleen, mutta myös koko yhteiskunnalle, sen instituutioille ja periaatteille sekä sananvapaudelle. Kyse ei siis ole vain hyvien tapojen vaalimisesta keskustelukulttuurissa.
 Esitys: lisää tutkimusta ja muutoksia lainsäädäntöön
 Sisäministeriön, oikeusministeriön sekä opetus- ja kulttuuriministeriön asettama työryhmä järjesti talven aikana useita tilaisuuksia, joissa se kuuli niin tutkijoita kuin vihapuheen kohteeksi joutuneita henkilöitä ja nettikiusattuja nuoria. Lopputuloksena syntyi 12 suositusta vihapuheen ja nettikiusaamisen vastaisten toimien tehostamiseksi.
 Kansallisen toimintaohjelman lisäksi työryhmä ehdottaa vihapuhetta tutkivan osaamiskeskuksen perustamista, jotta toiminta olisi mahdollisimman hyvin ajankohtaiseen tietoon perustuvaa. Samalla osaamiskeskus helpottaisi toiminnan koordinointia.
 – Vihapuhe on oire. Meidän pitää pystyä selvittää, että mikä on se yhteiskunnallinen tausta, josta se kumpuaa, Mäkinen sanoo.
 Raportissa nostetaan esille myös tarve lainsäädännön päivittämiseen. Työryhmä muun muassa kehottaa oikeusministeriötä pohtimaan viharikosten säätämistä virallisen syytteen alaisiksi, jolloin vihapuheesta käynnistyisi aina automaattisesti rikosoikeudellinen prosessi, eikä asian eteenpäin viemiseen tarvittaisi enää asianomistajaa.
 Tätä muutostarvetta perustellaan raportissa sillä, että pelko rankemman vihapuheen kohteeksi joutumisesta nostaa usein kynnystä rikosilmoitukseen tekoon.
 Yhteiskunnassa ihmisillä vapaus liikkua minne he haluavat, mutta se ei tarkoita sitä, ettei heidän tarvitsisi noudattaa liikennesääntöjä.  Arkkipiispa emeritus Kari Mäkinen
 Raportissa todetaan, että sen koostamisen aikana epäkohtana nousi esille, onko rikoslaissa riittävästi keinoja huomioida naisiin kohdistuvaa vihapuhetta. Työryhmä ehdottaakin, että rangaistuksen koventamisperustetta koskevaan lainkohtaan sekä kiihottaminen kansanryhmää vastaan -rikoksen tunnusmerkistöön lisättäisiin maininta sukupuolesta.
 Raportti pui myös maalittamista, eli ihmisten usuttamista sosiaalisessa mediassa vihakampanjaan tiettyä henkilöä kohtaan. Työryhmän esitysten mukaan onkin tarpeen arvioida, mahdollistaako laki maalittamistapauksissa nykyisellään rikosvastuun kattavan toteutumisen kaikkien vihakampanjaan tavalla tai toisella osallistuneiden kohdalla.
 Raportti toteaa lisäksi, että esille on tullut tapauksia, jossa vihapuheen levittäjä ei koe oikeustoimien kohteeksi joutumista rangaistukseksi vaan jopa ansioksi. Työryhmä esittääkin, että selvitetään kansainvälisiä kokemuksia erilaisten kriminaalipoliittisten keinojen käytöstä vihapuheen torjumiseksi ja mahdollisuuksia ottaa käyttöön rikosoikeudellisia seuraamuksia täydentäviä tai vaihtoehtoisia toimenpiteitä.
 Vihapuheen uhrien asemaa on muutenkin parannettava. Mäkisen johtama työryhmä peräänkuuluttaa raportissa parempaa tukea uhreille muun muassa matalan kynnyksen oikeusapua tarjoavien tahojen resurssoinnin avulla.
 Sananvapaus ei oikeuta vihapuhetta
 Vihapuheesta keskusteltaessa esille nousee aina sananvapaus. Vihapuheen ja sananvapauden rajanvetoa pohdittiin myös työryhmässä. Mäkinen painottaa, että vaikka sananvapaus on luovuttamaton oikeus, sen perusteella ei kenelläkään ole oikeutta tuhota toisen ihmisen elämää.
 – Yhteiskunnassa ihmisillä vapaus liikkua minne he haluavat, mutta se ei tarkoita sitä, ettei heidän tarvitsisi noudattaa liikennesääntöjä, Mäkinen vertaa.
 Entinen arkkipiispa myös muistuttaa, että vihapuhe itsessään kaventaa sananvapautta pyrkiessään ohjaamaan muiden ihmisten puhetta ja käyttäytymistä.
 – Asian vakavuus näkyy historiaa peilatessa. Siellä missä vihapuheeseen ei ole tartuttu, eikä sen juurisyihin ole pureuduttu, se on purkautunut vihan tekoina.
 Jutun kommentointiosio on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.
 Lue myös:
 Vihapuhe ja häirintä kaventavat sananvapautta Suomessa – sananvapauden tila on vaihdellut suuresti itsenäisyyden aikana

Työryhmä esittää kansallista vihapuheen vastaista toimintaohjelmaa – Ehdotuksissa mukana myös lakimuutoksia


Summary: Peltosaaren koulu puretaan ja nyt Lähiöfestivaaleilla juhlitaan koulun läksiäisiä.

Riihimäen Peltosaari on valikoitunut yhdeksi tämän vuoden  Lähiöfestien  juhlintapaikaksi. Kyseessä on kolmatta kertaa järjestettävä ei-kaupallinen tapahtuma, joka yhdistää kaupunkeja, yrityksiä ja yhdistyksiä sekä paikallisia asukkaita. Myöhemmin tänä vuonna Lähiöfestejä pidetään myös Espoossa, Kauniaisissa ja Helsingissä.
 – Uskoisin, että täältä betonin keskeltä on säteillyt, että täällä on kaikennäköistä metkaa meneillään, vastaa Riihimäen Lähiöfest-tapahtuman tuottaja Arja Taskinen, kun puheeksi tulee riihimäkeläisen Peltosaaren lähiön erityisyys.
 Lähiöfest  on tuotantoyhtiö Urban Practicen kehittämä tapahtuma, joka toteutetaan Peltosaaressa yhdessä Riihimäen kaupungin, Peltosaaren koulun ja asukkaiden kanssa.
 Puutarhahullujen lähiö
 Peltosaari on kaupunginosa Riihimäen rautatieaseman läheisyydessä, lähiön vieressä virtaa Vantaanjoki. Asuinalueen rakentaminen on alkanut 70-luvun alkupuolella ja suurin osa taloista on kerrostaloja.
 Peltosaaren läpi kulkee paljon kävelykatuja ja autoliikenne on lähes kokonaan rajoitettu aluetta kiertävälle kadulle. Paljosta betonista huolimatta alue on vehreä.
 – Täällä on ihan puutarhahullua porukkaa eli kukkapenkeistä voi bongailla varsin harvinaisia perennoja, kertoo Taskinen.
 Koulu puretaan ja oppilaat siirtyvät kolmeen eri kouluun
 Peltosaaressa koululla on ollut yhteisölle tärkeä. Se on koonnut väen niin joulumyyjäisiin kuin toiminut tulipalon jälkeisenä  evakuointipaikkanakin .
 Sisäilmaongelmista kärsivä koulu on päätetty purkaa ja koulun oppilaat siirtyvät kolmeen eri kouluun. Kaupungissa ei ole vielä tehty päätöstä uuden koulurakennuksen rakentamisesta Peltosaareen. Peltosaaren lähiön yhteisöllisyys ja koulun muuttuva tilanne toivat tapahtuman Riihimäelle.
 Lähiöfestin yhteydessä pidetään koulun oppilaille Kaupunki-ilmiö -työpajat, jossa koululaiset itse saavat ratkoa mm. uuteen koulumatkaan liittyviä pulmia.
 – Riihimäen kaupungilta kerrottiin Peltosaaren koulusta ja meistä se on kaupungin virkamiehiltä hieno ele, että he antavat koululle valokeilan ja tilaa keskustelulle, sanoo Urban Practicen vastaava tuottaja Katja Lindroos.
 Riihimäen Peltosaari Vajaan kolmentuhannen asukkaan lähiö Vantaanjoen varrella. Ensimmäiset rakennukset vuodelta 1973. Suurin osa rakennuksista kerrostaloja. Peltosaaren koulu puretaan. Uudesta koulusta ei ole tehty rakentamispäätöstä.
 Kaupungit muuttuvat vanhoissa lähiöissä
 Lindroosin mukaan lähiöt ovat olennainen osa suomalaisen kaupungistumisen historiaa. Suomi on kaupungistunut nimenomaan rakentamalla lähiöitä.
 – 50-luvulta lähtenyt kehitys on ollut lähiöiden aikaa. Haluamme myös herättää kysymyksen siitä, mikä näitten paikkojen tulevaisuus on, sanoo Lindroos.
 Lindroos sanoo, että suomalaiset kaupungit muuttuvat tällä hetkellä eniten juuri vanhoissa lähiöissä. Hän toivoo, että keskustelussa kaupungistumisesta ei turhaan eroteltaisi lähiöitä muista kaupunkien osista.
 – Aika muuttuu ja aika harva ihan nuori ihminen sanoo, että sana “lähiö” olisi negatiivinen. Lähiö on omat “huudit”. Sanat muuttavat merkityksiään, sanoo Lindroos.
 Puolitoista vuotta sitten Peltosaareen muuttanut Arja Taskinen sanoo, että erilaiset ihmiset ihastuvat erilaisiin ympäristöihin.
 – Monelle ihmiselle, joka karsastaa perinteistä puutalomaisemaa, tämä Peltosaaren urbaani maisema on vedonnut ja se koetaan viihtyisäksi ja kodikkaaksi.

Riihimäeltä löytyy betonilähiö joka kertoo suomalaisen kaupungistumisen tarinaa


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen uuden Eurooppa-uutiskirjeen.

Toimittajakin on  ihminen, kansalainen ja äänioikeutettu. Niinpä minäkin tätä kirjettä kirjoittaessani pohdiskelen, ketä äänestää eurovaaleissa.
 Päätöstä ei tee yhtään helpommaksi se, että äänestän Belgian listoilta. Rekisteröidyin täkäläiseksi äänestäjäksi osin uteliaisuudesta, osin siksi, ettei kukaan pääsisi syyttämään jonkun suomalaisehdokkaan tai -puolueen suosimisesta.
 Siispä sukellus Belgian vivahteikkaaseen puoluejärjestelmään. Edustettuina ovat suunnilleen samat aatesuuntaukset kuin Suomessakin, mutta kaikkea on kaksin kappalein: ranskankielistä ja hollanninkielistä.
 Toisin kuin Suomessa, Belgiassa on listavaali, jossa puolueet käytännössä määrittävät, kenellä on mahdollisuus päästä läpi. Vaalikonetta en ole vielä löytänyt.
 Sympaattinen naapurini  on kyllä ehdolla, mutta väärissä vaaleissa: Belgiassa äänestetään samaan aikaan eurovaalien kanssa myös alue- ja parlamenttivaaleissa. Niinpä suurin osa postilaatikkooni kannetuista mainoksistakin liittyy kansallisiin vaaleihin, joihin en saa osallistua.
 Mutta koska jokainen täkäläinenkin puolue kuuluu johonkin eurooppalaiseen viiteryhmään, lähdin keskiviikkoiltana hakemaan osviittaa Euroopan yleisradioliiton järjestämästä suuresta eurooppalaisesta vaalipaneelista.
 Lähetys näytettiin  suorana useissa EU-maissa, myös Ylen TV1:ssä. Pariisin-kollegani  Annastiina Heikkilä  pyöritti suvereenisti lähetyksen some-osiota miljoonille katsojlle.
 Ehdokkaista selvästi  eniten virtaa  oli sosiaalidemokraattien S&D-ryhmän  Frans Timmermansilla.  Keskustaoikeiston EPP:n  Manfred Weber  joutui ilmastokeskustelussa puolustuskannalle. Hän lupasi ajaa EU:n hiilineutraaliutta vuoteen 2050 mennessä.
 Hyvää keskustelua, eurooppalaista meininkiä. Mutta jäin miettimään: Saisiko hollantilaisen Timmermansin energinen esiintyminen minut äänestämään belgialaista demariehdokasta? Tai Weberin ilmastolupaukset suomalaisen äänestämään kokoomusta?
 Ja voiko kukaan näistä kuudesta lopulta päätyä Berlaymont-rakennuksen 13. kerrokseen komission puheenjohtajaksi? Kysyin tätä Weberiltä tentin jälkeen.
 – Jos saamme eniten ääniä eurovaaleissa, silloin meillä on myös demokraattinen oikeutus johtaa Eurooppaa, hän sanoi.
 Jäsenmaissa oikeutuksesta ollaan toista mieltä. Weberin heikkoutena pidetään sitä, että hänellä ei ole kokemusta hallituksen johtamisesta tai edes ministerin tehtävästä.
 – Kolmanneksella EU-maiden nykyisistä johtajista ei ollut hallituskokemusta, kun he aloittivat tehtävässään, Weber puolustautui. Toivotin tsemppiä vaaleihin.
 Debattia laimensi se, että lavalta puuttui kansallismielisen oikeiston ehdokas. Hajanainen porukka on vasta kokoamassa uutta ryhmää täysistuntosalin oikealle laidalle.
 Ranskan Rassemblement  nationalin johtaja  Marine Le Pen  kävi alkuviikosta Tallinnassa tukemassa Viron hallitukseen noussutta Ekre-puoluetta.
 Entinen pääministeri  Taavi Roivas  oli sitä mieltä, että Venäjä-myönteisen Le Penin kutsuminen Tallinnaan oli  iso virhe Ekreltä .
 Nyt Brysselissä odotellaan mielenkiinnolla loppuviikon valtiovarainministerien kokouksia, joihin Virosta tulee ensi kertaa Ekreä edustava  Martin Helme . Helmen rasistissävytteiset lausunnot tuntuvat kiinnostavan Brysselin toimittajakollegoitani enemmän kuin hänen kantansa euroalueen budjettiin.
 Uutistoimisto  AFP kertasi Helmen  sanoneen vuonna 2013, että hän haluaa karkottaa tummaihoiset, ja pitää Viron "valkoisena maana". Viikonvaihteessa Helme maalaili  HS:n haastattelussa  uhkakuvia "monikulttuurisuuden ja homoagendan" pakottamisesta Viroon.
 Viron vaivalla rakentama sympaattinen maine on koetuksella.
 Viikko tarjosi  myönteistäkin uutisoitavaa. Moni on kantanut huolta siitä, että eurovaalit eivät kiinnosta ketään näin pian eduskuntavaalien jälkeen.  Ennakkoäänestys lähti kuitenkin selvästi vilkkaammin käyntiin kuin viisi vuotta sitten. Toivoa on!
 #somessa: EU, voisitko korjata reiän tiessä?
 Britit repivät  nyt kaiken riemun Twitterissä irti siitä, että oppositiossa olevan Labourin puheenjohtaja  Jeremy Corbyn  kertoi työväenpuolueen keskittyvän EU-vaalikampanjassaan paikallisiin asioihin.
 “Dear Mr. Juncker”  -alkavissa twiiteissä pyydetään EU:n komission puheenjohtajaa  Jean-Claude Junckeria  muun muassa lisäämään jätteidenkeräyksen välejä, estämään Essexin maakunnan aikeet sulkea pieniä kirjastoja, lisäämään brittipoliisin resursseja, koska tämä ei ehtinyt tutkia puutarhahuonekalujen varkautta, ja korjaamaan Western Roadilla tiessä oleva monttu.
 #Fakta: työttömyys vähenee Suomessa ja euroalueella
 Tuore Euroopan unionin  talouden tulevaisuuskatsaus ennakoi  parempia aikoja  euroalueen työttömille. Lähes kaikissa maissa tilanne näyttää kehittyvän parempaan päin. Suomessa työttömyys vähenisi ennusteen mukaan 7,4:stä 6,2:een prosenttiin.
 Vuonna 2018 euroalueella työttömiä oli 8,2 prosenttia työvoimasta ja ennusteen mukaan heitä on vuonna 2020 enää 7,3 prosenttia. Näin ollen työttömyysprosentti alenisi eurokriisiä edeltäneelle tasolle. Yksi selittävä tekijä paremmille näkymille on bruttokansantuotteen kasvu euroalueella.
 Älä missaa näitä: Valeuutisten tehtailijat, Hansaliiton hyödyt ja suomalaisten EU-virat
 Toimittaja Anna Saraste  selvitti osana kansainvälistä toimittajaryhmää, ketkä henkilöt ja mitkä ryhmät ovat erityisen aktiivisia levittämään  valeuutisia . Suomessakin toimii useita sosiaalisen median ryhmiä, joiden jäsenet jakavat päivittäin toisilleen valeuutisia.
 Facebookin perustaja Mark Zuckerberg oli viime vuoden toukokuussa Euroopan parlamentin kuultavana.   STEPHANIE LECOCQ / EPA
 Politiikkaradion  eurovaalitentit starttasivat kokoomuksen puheenjohtajan  Petteri Orpon  ja perussuomalaisten puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  haastatteluilla.
 Politiikkaradion toimittajat Linda Pelkonen ja Tapio Pajunen. Yle
 Kokoomus kannattaa läheistä yhteistyötä tiukkaa talouskuria ajavien Hansa-maiden kanssa.  Kuuntele , miten yhtenäistä Eurooppaa kannattava Orpo perustelee Hansa-maiden liittoa.
 Toimittajina  Linda Pelkonen  ja  Tapio Pajunen .
 Työvoiman liikkuvuus  EU-alueella jakoi mielipiteitä  Brysselin koneen  vaalikeskustelussa.  Jussi Halla-Aho  (ps) totesi, että se voitaisiin hyvin lopettaa, koska se luo ja pitää yllä halpatyövoimamarkkinoita.
 Antton Rönnholm  (sd) uskoi työelämän pelisääntöjen ja niiden valvonnan pitävän ongelmat kurissa.  Tuomas Tikkanen  (kok) sanoi että, mitä enemmän on työn tarjontaa, sitä enemmän on myös työtä.
 Iina Lietzénin mielestä EU-töissä vaaditaan, että on "valmis tekemään töitä kulttuurien sekamelskassa ja kiinnostunut kansainvälisyydestä".  Anna Karismo, Yle
 Suomella on  kokoonsa nähden paljon EU-virkoja, myös pääjohtajatasolla. Tilanne on kuitenkin muuttumassa, sillä suomalaiset eivät enää hakeudu kovin innokkaasti EU-uralle.
 EU-parlamentin lehdistökeskuksessa työskentelevä kolmikymppinen  Iina Lietzén  sanoo, ettei nuorten kollegojen joukossa ole juuri suomalaisia. Lue  kirjeenvaihtajiemme juttu  siitä, miksi virat olisivat Suomelle tärkeitä.
 Taas ajankohtaista: Äärioikeistolainen puolue nousi hallitukseen Itävallassa
 Laitaoikeiston nousu  on puhuttanut ympäri Eurooppaa jo paljon ennen eurovaaleja. Vuonna 2016 pohdittiin, siirtyykö Itävalta naapurimaan Unkarin linjoille. Kovassa nousussa olleen äärioikeistolaisen FPÖ:n  Norbert Hofer  hävisi lopulta joulukuun presidentinvaalit Vihreiden  Alexander Van der Bellenille . Nykyään FPÖ on Itävallan hallituksessa. Ulkolinjan  Oikea Eurooppa  on ohjannut  Marko Lönnqvist .
 Ensi viikolla: tenttejä Suomessa, vaaliasetelmia muualla ja huipentumana äänestyspäivä
 Ensi viikko on eurovaaliviikko: Äänestys alkaa torstaina Alankomaista ja Iso-Britanniasta. Useimmissa maissa, kuten Suomessa, äänestyspäivä on sunnuntai.
 Jos ehdokas on vielä haussa, vertailuja kannattaa tehdä  Ylen vaalikoneessa .
 Viikon mittaan puimme vaaliasetelmia kotimaan lisäksi myös muissa EU-maissa, valitaanhan tulevan parlamentin jäsenistä 98 prosenttia muualta kuin Suomesta. Käykääpä äänestämässä!
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä?  Jos tykkäsit, kerro kavereillekin Kirjeen voi tilata tästä  linkistä.  Jos keksit parannusehdotuksia, kerro meille! Voit lähettää meille kysymyksiä ja vinkkejä vastaamalla tähän viestiin. Bon weekend!
 Terveisin Petri

Eurooppa-kirje: Kirjeenvaihtaja yrittää äänestää belgialaista ja Ekre-puolue koettelee Viron mainetta Brysselissä


Valmisruoat ja muu teollisesti pitkälle prosessoitu ruoka näyttäisi lihottavan tavallista ruokaa enemmän, vaikka ruoka olisi ravitsemuksellisesti lähes identtistä. Tuoreen tutkimuksen mukaan tämä johtuu todennäköisesti siitä, että prosessoituja ruokia syödään enemmän.
 Cell Metabolism  -lehdessä  julkaistut tulokset perustuvat kokeeseen, jossa 20 tervettä aikuista söi kahden viikon ajan ultraprosessoiduista aineksista tehtyä ruokaa ja toisen kahden viikon ajan tuoreista ruoka-aineista tehtyä. Aterioilla koehenkilöt saivat syödä ja juoda niin paljon kuin halusivat, minkä lisäksi heillä oli koko ajan tarjolla välipaloja.
 Ultraprosessoidut ateriat koostuivat esimerkiksi valmisruoka-annoksista, säilykeaineksista, valmiskastikkeista, teollisista jälkiruoista, leivonnaisista ja lihavalmisteista. Tavallisen ruoan viikkoina ruoka tehtiin tuoreista aineksista sekä tuorepakasteista ja muista ei-prosessoiduista aineksista.
 Ruokavaliot pyrittiin saamaan mahdollisimman lähelle toisiaan kalorien, sokerin, rasvojen, suolan, kuitujen sekä hiilihydraattien ja proteiinin osalta, mutta ultraprosessoidussa ruoassa oli silti enemmän lisättyjä sokereita ja huonoja rasvoja ja vähemmän terveellisiä kuituja.
 Ultraprosessoidun ruokavalion aikana koehenkilöt söivät päivittäin keskimäärin 500 kilokaloria enemmän, minkä seurauksena he myös lihoivat lähes kilon kahden viikon aikana, tutkijat havaitsivat. Tuoreista aineksista tehtyä ruokaa syödessä koehenkilöt päinvastoin laihtuivat noin kilon.
 Lihominen ja suurempi energiansaanti voivat johtua siitä, että ultraprosessoitua ruokaa syötiin nopeammin, minkä ansiosta koehenkilöt todennäköisesti ehtivät syödä enemmän ennen kuin vatsa kertoi aivoille olevansa kylläinen. Ultraprosessoituun ruokavalioon kuului myös sokeroituja mehuja ja virvoitusjuomia. Nestemäisessä muodossa nautittu energia ei tutkimusten mukaan aiheuta samanlaista kylläisyyden tunnetta kuin kiinteässä muodossa nautittuna.
 Havainnot viittaavat teollisesti pitkälle prosessoitujen ruokien ja elintarvikkeiden voivan olla yksi syy länsimaiden lihavuusepidemiaan. Tulokset olisi kuitenkin hyvä varmistaa suuremmissa lisätutkimuksissa. On myös mahdollista, että yhdysvaltalaiset prosessoidut elintarvikkeet eroavat suomalaisista.

Ultraprosessoitu ruoka lihottaa koska sitä syödään enemmän


Vanhemmat voivat tulevaisuudessa tunnistaa lastensa välikorvatulehdukset kotioloissa käyttämällä kännykkäsovellusta. Tutkijoiden kehittämä sovellus hyödyntää puhelimen mikrofonia ja kaiutinta.
 Science Translational Medicine - lehdessä  julkaistussa tutkimuksessa menetelmän havaittiin olevan vähintään yhtä luotettava kuin nykyisin lääkärikäytössä olevien laitteiden.
 Sovellus toimii kaikuluotaamalla korvaa äänisignaalilla, jonka heijastuman se tämän jälkeen analysoi. Näin voidaan selvittää, onko korvassa välikorvatulehdukseen liittyvää nestettä. Samanlaista menetelmää hyödynnetään myös osassa ammattilaislaitteista.
 Kännykkäsovellusta testattiin 98 potilaalla, ja testin perusteella sovellus diagnosoi välikorvatulehdukset 85 prosentissa tapauksista ja tunnistaa myös terveet korvat 82 prosentin tarkkuudella. Tulokset ovat samaa luokkaa kuin tympanometriä tai pneumaattista otoskopiaa käytettäessä.
 Tutkimuksessa myös 25 lapsipotilaan vanhempaa kokeili sovellusta, ja heidän tekemänsä mittaukset olivat yhtä tarkkoja kuin koulutettujen ammattilaisten mittaukset.
 Jos kännykkäsovellus osoittautuu luotettavaksi ja toimivaksi myös suuremmissa lisätutkimuksissa, se voi lähitulevaisuudessa auttaa vanhempia tunnistamaan todennäköiset välikorvantulehdukset ja mahdollisesti välttymään turhilta lääkärikäynneiltä. Sovellus voisi sopia myös etälääkärin avuksi.
 Antibioottikuuri on edelleen ensisijainen hoito lasten akuutteihin korvatulehduksiin, mutta tutkimukset viittaavat lääkitysten olevan monille lapsille turhia. Lääkitys on kuitenkin paikallaan etenkin alle kaksivuotiaille lapsille, joiden oireet ovat erityisen kovat, kummatkin korvat ovat tulehtuneet tai korvasta tulee märkäistä vuotoa. Jos antibiootteja ei käytetä, lapsi tutkitaan uudelleen 2–3 päivän kuluttua, jollei hän ole selvästi paranemassa.

Korvatulehduksen voi tunnistaa kännykällä


Summary: Kaikkiaan 240 000 tonnia savea kuljetetaan Turun Saramäkeen kahdeksan hehtaarin alueelle.

Kymmenen litran ämpärissä savi kuivuu muutamassa päivässä kovaksi koppuraksi, joka hapertuu, kun siihen koskee. Maa-aines näyttää ihan tavalliselta savelta, jonka joukossa on meren eliöitä, esimerkiksi simpukoita ja kotiloita.
 Ihan tavallista merenpohjan savea se onkin, sanoo geologian professori  Matti Räsänen  Turun yliopistosta. Monelle turkulaiselle tällä savella saattaa kuitenkin olla erityinen merkitys: se on peräisin Turun kauppatorin alta, josta se on kaivettu toriparkin rakennustöiden tieltä.
 – Vastaavan kaltaista savea on tullut usein nähtyä. Tämä on hyvin tyypillistä Itämereen viimeisen 7500 vuoden aikana kerrostunutta savea, Matti Räsänen sanoi Yle Radio Suomen Turun lähetyksessä.
 Savi on kerrostunut nykyisen Turun kauppatorin alle sinä aikana, kun paikalla oli 70–80 metriä vettä ja Turun keskusta oli merenpohjaa, joko Itämerta tai sen edeltäjää Litorinamerta.
 Kauppatorin alta kaivettua savea on kuljetettu Saramäkeen, jossa se on kuivahtanut halkeilleiksi savipatjoiksi. Kalle Mäkelä / Yle
 Saven tarkkaa ikää ei yhden sangon perusteella voi määritellä, mutta siinä olevista eliöistä voi päätellä jotakin.
 Räsäsen mukaan savi on peräisin ajalta, jolloin meren suolapitoisuus oli paljon nykyistä Itämerta korkeampi. Myös elämää oli vedessä enemmän. Yksi vedessä eläneistä ja saveen kerrostuneista on liejusimpukka eli itämerensimpukka, joita edelleen elää Itämeressä.
 Vanhimmat vastaavat savet kerrostuivat Räsäsen mukaan 7500 vuotta sitten, viimeisimmät puolestaan noin 500–1000 vuotta sitten. Savi on siis peräisin jostain siltä väliltä.
 Räsänen kuitenkin muistuttaa, että yhden sangollisen perusteella ei voi sanoa kaikkea. Kauppatorin alle on kerrostunut hyvin erilaisia maapatjoja.
 Vaikuttaako hapan savi vesistöihin?
 Turun toriparkin rakennustöiden tieltä kaivettu savi kuljetetaan Saramäkeen, jossa sille on varattu kahdeksan hehtaarin alue. Parhaina päivinä kauppatorilta Saramäkeen kulkee 100 kuormallista savea.
 Kauppatorin savi on professori Matti Räsäsen mukaan hapanta, ja se tuottaa hapanta valumavettä. Jos savi jää paikoilleen vuosikausiksi ja kuivuu, se tuottaa Räsäsen mukaan yhä enemmän happamia yhdisteitä. Pahimmassa tapauksessa ne voivat happamoittaa alueen valumavesiä merkittävästi ja aiheuttaa kalakuolemia.
 Saramäkeen kuljetetaan kaikkiaan 240 000 tonnia savea toriparkkityömaalta.  Kalle Mäkelä / Yle
 Hanke- ja viestintäkoordinaattori  Titta Vikstedt  savea vastaanottavasta Kiertomaa-yhtiöstä kertoo, että asia on tiedossa ja tilannetta seurataan. Vikstedt kertoo, että savesta saadun raportin mukaan se on potentiaalisesti hapanta. Savea on tutkittu Åbo Akademin ja Geologian tutkimuskeskuksen geologien kanssa, ja he ovat tulossa ottamaan savesta lisää näytteitä.
 – Heidän mukaansa saven määrä ei ole niin suuri, että siitä olisi haittaa. Pintavalunnan pitäisi neutraloida happamuus. Teemme kuitenkin säännöllistä vesiseurantaa, ja jos happamoitumista ilmenee, sitä neutraloidaan kalkilla, Vikstedt sanoo.
 Hyödyntämiskohdetta savelle etsitään
 Kiertomaa-yhtiö on erikoistunut maa- ja kiviaineksen hyötykäyttöön, mutta toriparkkityömaalta kaivettavalle savelle ei vielä ole uutta käyttötarkoitusta keksitty. Titta Vikstedt epäilee, että sellaista ei välttämättä löydykään.
 Jo pelkästään toriparkkityömaalta tulevan saven määrä on suuri, ja savea tulee jatkuvasti myös monilta muilta Turun rakennustyömailta.
 – Valitettavasti savi on nykypäivänä sellaista, että sille ei hirveästi höytykäyttökohteita löydy. Jos joku sellaisen keksii, niin saa olla yhteydessä, Vikstedt sanoo.

Turun toriparkkityömaalta kaivettava savi on jopa tuhansia vuosia vanhaa merenpohjaa – happaman saven vaikutusta vesistöihin seurataan


Summary: Kuvia on päätynyt myös Instagramiin. Asiasta on kerrottu tiistaina tulevien yläkoululaisten vanhempainillassa.

Jopa kymmenet turkulaiset ja kaarinalaiset kouluikäiset lapset ovat jakaneet itsestään alastonkuvia netissä. Kuvia on julkaistu myös kuvapalvelu Instagramissa.
 Kaarinalaisen koulun rehtori pyytää, ettei koulu nimeä mainita tapauksen yhteydessä oppilaiden turvallisuuden vuoksi. Rehtorin mukaan koulun ppilaat ovat kertoneet, että kuvien jakamisen tarkoituksena on etsiä kumppania jonka kanssa harjoitella seksin harrastamista.
 Kaarinan perusopetuksen johtavan rehtorin Kaj Kanervavuoren mukaan ilmiö ei koske vain yhtä koulua.
 Asiasta on tiedotettu lasten vanhemmille. Tapauksesta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat.

Kymmenet turkulaiset ja kaarinalaiset koululaiset jakaneet alastonkuvia internetissä


Summary: Venezuelan kriisin osapuolet ovat neuvotelleet useiden päivien ajan salaisessa paikassa Oslossa.

Norjan ulkoministeriö vahvistaa mediatiedot Oslossa käytävistä Venezuela-neuvotteluista,  kertoo Norjan yleisradioyhtiö NRK . NRK uutisoi torstaina, että  Venezuelan hallituksen ja opposition edustajat ovat etsineet Oslossa sopua taloudelliseen ja poliittiseen kriisiin  jo useita päiviä. Tarkkaa neuvottelupaikkaa ei ole kerrottu julkisuuteen.
 Myös Venezuelan oppositiojohtaja  Juan Guaidó  vahvistaa osapuolten käyneen keskusteluja Norjan johdolla. Hänen mukaansa keskusteluja on käyty jo kuukausia ja tämän viikon tapaaminen Oslossa oli jo toinen,  kertoo Aftenposten-lehti .
 Guaidón mukaan on kuitenkin liian aikaista puhua konkreettisista neuvotteluista. Osapuolet eivät torstaina Caracasissa puhuneen Guaidón mukaan ole saavuttaneet yhteisymmärrystä mistään sopimuksesta.
 Britannian yleisradioyhtiön BBC:n mukaan  Venezuelan YK-suurlähettiläs  Jorge Valerokin  vahvistaaOslossa käydyt neuvottelut, muttei halua kertoa niistä tarkemmin.
 Venezuelan tilanne kärjistyi tänä keväänä
 Useat maat pitävät Juan Guaidóa Venezuelan väliaikaisena johtajana. Norja ei kuitenkaan ole tunnustanut Guaidóa siirtymäkauden presidentiksi, joten maa nähdään neutraalina neuvottelupaikkana.
 Ilmapiiri Venezuelassa on kiristynyt tänä keväänä entisestään ja oppositio on Guaidón johdolla vaatinut vapaita vaaleja. Presidentti  Nicolás Maduro  on syyttänyt oppositiota vallankaappausyrityksestä.
 Lähes neljäsosa Venezuelan väestöstä, eli noin seitsemän miljoonaa ihmistä, tarvitsee YK:n mukaan kipeästi humanitaarista apua .
 Lisää aiheesta:
 Norja sai jälleen rauhanvälittäjän roolin: Venezuelan kriisiin etsitään sopua Oslossa, mutta mitään ei hiiskuta

Norja vahvisti tiedot Venezuela-neuvotteluista – Guaidó: Yhteisymmärrystä ei ole saavutettu