Summary: Sosiaalidemokraattien vähemmistöhallituksen myötä Tanska ryhtyy taas integroimaan oleskeluluvan saaneita ja palauttaa leikatut tuet.

Myöhään tiistaina syntynyt Tanskan uusi hallitus tekee suunnanmuutoksen Tanskan pohjoismaisessa mittakaavassa äärimmäisen tiukkaan maahanmuuttopolitiikkaan. Kolmen pienemmän puolueen tukema sosiaalidemokraattien hallitus aikoo perua tai lieventää useita edellisen porvarihallituksen tekemiä maahanmuuttopolitiikan kiristyksiä.
 Lievennykset ovat kesäkuun alun kansankäräjävaaleissa kannatustaan kasvattaneiden pienempien puolueiden vaatimuksia sosiaalidemokraattien yksin muodostaman uuden hallituksen tukemiseksi. Punavihreän Yhtenäisyyslistan, sosiaaliliberaalin Radikaali Venstren ja Sosialistisen kansanpuolueen tuen myötä sosiaalidemokraattien hallituksen takana on 91 kansanedustajaa, eli enemmistö 179-paikkaisessa parlamentissa.
 Uuden hallituksen myötä Tanska ryhtyy jälleen integroimaan maahanmuuttajia riippumatta siitä, kuinka kauan nämä ovat Tanskassa. Tanska ehti jo käytännössä lopettaa turvapaikanhakijoiden integroimisen toiveenaan näiden mahdollisimman nopea kotiuttaminen. Uusi hallitus lupaa palauttaa myös integraatiotuen, jota edellinen hallitus leikkasi.
 Edellisen hallituksen kohua herättänyt suunnitelma karkotuspäätöksen saaneiden ihmisten siirtämisestä eristetylle saarelle  heitetään roskakoriin ja hallitus aloittaa selvityksen korvaavasta suunnitelmasta.
 Kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden lapsiperheiden huonoilla oloilla kohua herättänyt Sjælsmarkin keskus suljetaan.
 Uusi hallitus myös kasvattaa pakolaiskiintiötä ja helpottaa työperäistä maahanmuuttoa. Kiintiöpakolaisten vastaanotossa Tanska aikoo keskittyä naisiin ja lapsiin.
 Muita hallituksen lupauksia ovat esimerkiksi Tanskan kasvihuonekaasupäästöjen leikkaaminen 70 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, tuloerojen kaventaminen ja päiväkotien henkilöstömitoituksesta säätäminen. Uudistusten rahoittamisesta ei hallitusohjelmassa kerrota tarkasti. Hallituksen suunnitelmista kertovat muun muassa  Tanskan yleisradioyhtiö DR  ja  Politiken-lehti .
 Pääministeriksi nouseva sosiaalidemokraattien  Mette Frederiksen  ja hallituksen tukipuolueiden puheenjohtajat Sosialistisen kansanpuolueen  Pia Olsen Dyhr , Yhtenäisyyslistan  Pernille Skipper  ja Radikaali Venstren  Morten Østergaard  kertoivat uuden hallituksen ohjelmasta hieman ennen puoltayötä tiistaina.
 Lisää aiheesta:
 Sosiaalidemokraatit muodostavat Tanskan uuden hallituksen
 "Ilmastotollot" jyräsivät ja populistit hävisivät Tanskan vaaleissa – Ylen toimittaja Kööpenhaminasta: Tanska on usein trendien aallonharjalla
 Puhe "ilmastotolloista" romautti populistien suosion – Lue kirjeenvaihtaja Dan Ekholmin vastaukset yleisön kysymyksiin

Tanskan maahanmuuttopolitiikassa suunnanmuutos – uusi hallitus pehmentää tiukkaa linjaa, suunnitelma karkotussaaresta roskakoriin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Pyrkiikö Kulmuni keskustan puheenjohtajaksi?
 Keskustan varapuheenjohtaja, elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  pitää tänään aamupäivällä tiedotustilaisuuden Helsingissä. Tiedotustilaisuuden aihetta ei ole kerrottu, mutta Kulmunin odotetaan ilmoittavan, pyrkiikö hän keskustan puheenjohtajaksi. Ehdokkuudestaan keskustan puheenjohtajaksi on aiemmin ilmoittanut puolustusministeri  Antti Kaikkonen .  Keskustan uusi puheenjohtaja (lue tästä analyysi)  valitaan ylimääräisessä puoluekokouksessa syyskuussa Kouvolassa.
 Neljän päivän leffaputki voi vastata päästöiltään yhden ihmisen lentomatkaa Helsingistä Tukholmaan
 Tietotekniikan hiilidioksidipäästöjen merkitystä ei ole vielä kunnolla tiedostettu. Susanne Lindholm / EPA
 Tietotekniikka-alan hiilidioksidipäästöt  ovat jo kovemmat kuin lentoliikenteellä. Videoiden ja sarjojen suoratoiston yleistymisen myötä päästöt vain kasvavat. Suomessa videoita kulutetaan rajattomien mobiilidataliittymien ansiosta huomattavasti enemmän kuin muissa maissa. Se on epämiellyttävä totuus, josta ei haluta puhua, sanoo Aalto-yliopiston tutkija  Kari Hiekkanen  Ylelle.
 Montako ihmistä tarvitaan kaatamaan miljardööripääministeri? "Tšekin Donald Trump" pysyy sinnikkäästi vallassa mielenosoituksista huolimatta
 Tšekin pääministeri Andrej Babiš. Filip Singer / EPA
 Tšekin pääministeri  Andrej Babišin   luottamus punnitaan keskiviikkona parlamentissa  suurmielenosoitusten jälkeen. Luottamuslauseäänestys tuskin kaataa Babišia. Mielenosoittajat saattavat kuitenkin saada puhtia myöhemmin syksyn tärkeästä muistopäivästä.
 San Francisco kieltää sähkötupakat
 Kriitikoiden mielestä kielto tekee aikuisille vaikeammaksi löytää vaihtoehtoa tavalliselle tupakalle Anna Wikman / Yle
 Yhdysvalloissa San Franciscosta tulee ensimmäinen kaupunki, joka  kieltää sähkötupakoiden  valmistamisen ja myynnin. Säädöksessä sanotaan, että ”kukaan ei saa myydä tai välittää sähkötupakoita toiselle ihmiselle kaupungissa”. Poikkeuksena on, jos sähkötupakalle on liittovaltion lääkintäviraston lupa. Yhdelläkään sähkötupakalla tällaista lupaa ei ole.
 Suomeen saapuu lännestä sateita – tänään aurinkoisinta idässä
 Keskiviikon sääkartta. Yle
 Suomen säähän vaikuttaa matalapaineen alue, joka tuo sateita maan etelä- ja keskiosaan keskiviikon aikana. Päivällä sateet painottuvat maan länsiosaan. Itä- ja Pohjois-Suomessa on päivällä pääosin poutaa ja etenkin idässä myös aurinkoista. Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Keskustan puheenjohtajakisa tiivistynee, San Francisco kieltää sähkötupakat, vaihtelevaa kesäsäätä


Summary: Kataisen painava salkku on poikinut yli 1 500 tapaamista edunvalvojien kanssa.

Euroopan komission varapuheenjohtaja  Jyrki Katainen  on Brysselin toiseksi lobatuin komissaari, kertoo  Helsingin Sanomien selvitys.  Katainen ja hänen esikuntansa ovat pitäneet viimeisen viiden vuoden aikana yli 1 500 tapaamista erilaisten edunvalvojien kanssa.
 Moneen muuhun komissaariin verrattuna määrä on moninkertainen. Yksi syy runsaaseen lobbaukseen on se, että kasvusta, työllisyydestä, investoinneista ja kilpailukyvystä vastaavana komissaarina Kataisen salkkuun liittyy paljon taloudellisia intressejä. Kataisen vastuulla on ollut muun muassa 315 miljardin euron arvoisen investointiohjelman valmistelu.
 Kataista enemmän on lobattu vain virolaista  Andrus Ansipia , joka vastaa digitaalisista markkinoista.
 Katainen arvelee HS:lle, että tapaamisten suuri määrä johtuu osin hänen salkkunsa sisällöstä ja osin tietoisesta valinnasta pitää toimiston ovi auki eri tahoille.
 Eniten tapaamisia Kataisella ja hänen esikunnallaan on ollut Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n, Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliiton MTK:n ja eurooppalaista teollisuutta edustavan Business Europen kanssa.
 HS kävi selvitystä varten läpi 13 keskeisen komissaarin ja heidän esikuntiensa kalenterit komission koko toimikaudelta.

HS: Katainen on toiseksi lobatuin EU-komissaari


Summary: Pohjois-Suomen hallinto-oikeus linjasi, että asuinpientalokorttelissa ei saa harjoittaa ammattimaista majoitustoimintaa.

Pohjois-Suomen hallinto-oikeus on ottanut kantaa valitukseen Rovaniemen kaupungin ympäristölautakunnan päätöksestä. Lautakunta hylkäsi yksityishenkilön vaatimuksen, että lautakunnan tulisi vaatia yrittäjäpariskuntaa lopettamaan kaavanvastainen majoitustoiminta kahdessa pientalossa Rovaniemen 4. kaupunginosassa.
 Yrittäjäpariskunnalla on ollut poikkeuslupa majoitustoimintaan kahdessa paritalossa vuodesta 2006. Vuonna 2017 heille myönnettiin rakennuslupa neljän asunnon rivitalolle.
 Valittajan mukaan uusi rivitalo on kokonaan matkailijoiden lyhytvuokrauskäytössä ja toiminnasta aiheutuu häiriöitä korttelin asukkaille.
 Yrittäjien mukaan paritalossa yövyttiin noin 5 000 kertaa vuonna 2017 eikä heillä ole tiedossa kuin pari kertaa, että yöpyjät olisivat menneet valittajan tontille. Yrittäjät ovat markkinoineet asuntoja booking.com- ja tori.fi-sivuilla.
 Oikeus: Lautakunnan määrättävä yrittäjät lopettamaan majoitustoiminta
 Pohjois-Suomen hallinto-oikeus totesi päätöksestään, että tärkein perustelu tällaisissa tapauksissa on se, aiheutuuko asemakaavan vastaisesta toiminnasta häiriötä alueen muulle käytölle. Hyväksyttävää ei ole myöskään se, että toiminta on ristiriidassa ympäristöhaittojen tai häiriöiden vähentämiseksi tehtyjen kaavapäätösten kanssa.
 Hallinto-oikeus kumosikin Rovaniemen ympäristölautakunnan päätöksen hylätä valittajan vaatimuksen siitä, että lautakunnan tulee kieltää kaavanvastainen toiminta. Hallinto-oikeuden mukaan lautakunnan tulee ryhtyä asiassa toimenpiteisiin maankäyttö- ja rakennuslain pykälän 182 edellyttämällä tavalla.
 Pykälässä 182 sanotaan, että kunnan toimielin voi velvoittaa niskoittelijan oikaisemaan sen, mitä on tehty tai lyöty laimin. Viranomaisen antamaa kieltoa tai määräystä voidaan tehostaa uhkasakolla.

Hallinto-oikeus: Asunnon jatkuvaa lyhytvuokrausta ei saa harjoittaa, jos asemakaavassa ei ole mainintaa matkailukäytöstä


Summary: Harmaan talouden selvitysyksikön mukaan veronumerojärjestelmä sopisi mainiosti telakkateollisuuteen. Telakat muistuttavat rakennustyömaita, joissa veronumerot ovat jo käytössä.

Hallitus pyrkii suitsimaan harmaata taloutta kuluvalla hallituskaudella ja yksi merkittävimmistä keinoista on veronumeron ottaminen käyttöön telakkateollisuudessa.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen tuoreessa hallitusohjelmassa todetaan, että ”telakoilla otetaan käyttöön rakennusalalla hyvin toiminut ja harmaata taloutta ennaltaehkäissyt veronumero.”
 Veronumeron käyttöönoton tarvetta ja edellytyksiä kartoitetaan myös muilla ”riskialoilla, kuten matkailu- ja ravintola-alalla”.
 Veronumerolla tarkoitetaan numerosarjaa, joka jokaisella rakennustyömaalla työskentelevällä henkilöllä on oltava ennen töiden alkamista.
 Numerolla on pyritty pitämään huoli siitä, että yritykset ja työntekijät hoitavat verot ja muut velvoitteet asianmukaisesti. Samalla työehtojen toteutumista on pidetty silmällä.
 Työntekijä- ja työantajaliitot ovat kuitenkin erimielisiä siitä, toimiiko järjestelmä telakkateollisuudessa.
 Kilpailukyky siellä, oikeudet täällä
 Työntekijöitä edustava Teollisuusliitto korostaa työntekijöiden oikeuksien toteutumista, kun taas työnantajien etujärjestö Teknologiateollisuus on huolissaan Suomessa toimivien yritysten kilpailukyvystä.
 Teknologiateollisuuden työmarkkina-asiantuntija  Aapo Heikurainen  sanoo, että veronumerojärjestelmä lisäisi alalla byrokratiaa ja sen kustantaisivat työnantajat.
 – Kun järjestelmän laajentamista uusille aloille on viime vuosien aikana käsitelty, olemme olleet lausunnoissa varovaisia. Olemme muistuttaneet yritysten toimintaa hankaloittavasta asetelmasta.
 Heikurainen viittaa ennen kaikkea siihen, että suomalaisille yrityksille koituu järjestelmästä taakka, kun taas ulkomaalaisille telakoille ei tule samanlaisia velvoitteita.
 – Se on yksi osatekijä toimintaympäristössä, joka luo jäykkyyttä ja epähoukuttelevuutta, jos kaikki aika ja vaiva menee lappujen täyttämiseen oikein. Suomi on pieni talous, jolla ei ole varaa lähteä sooloilemaan omia malleja.
 Hakaniemen torin laidalla äänenpaino on toinen. Teollisuusliitto on vaatinut jo vuosia veronumeron ottamista käyttöön telakkateollisuudessa ja syy on sopimusvastaava  Kauno Koskelan  mielestä selvä.
 – Vaatimusten taustalla on se, että yritykset ja työntekijät noudattaisivat työlainsäädäntöä. Vaatimuksella on pyritty takaamaan työntekijöiden tasavertainen asema, Koskela sanoo.
  Ammattiyhdistysliikkeen sisältä on esitetty epäilyksiä , että muun muassa Meyerin Turun telakalla olisi työskennellyt ulkomaalaista halpatyövoimaa. Tämä puolestaan sorsii ammattiyhdistysväen mukaan suomalaisia työntekijöitä, joiden osalta työehtoja noudatetaan.
 Koskelan arvion mukaan veronumerojärjestelmä toisi viranomaisille lisää työkaluja valvoa työntekijöiden oikeuksia.  Lounais-Suomen aluehallintovirasto toivoi näitä välineitä käyttöönsä Seura-lehden  haastattelussa.
 Jos Rinteen hallitus päättää ottaa veronumerojärjestelmän käyttöön telakkateollisuudessa, sitä ei Heikuraisen mukaan voida sellaisenaan omaksua rakennusteollisuudesta.
 – Telakkateollisuus on erilainen ala kuin rakennusteollisuus. Eri toimijoiden läsnäolo työmaalla on erilainen kuin rakennusteollisuudessa. Ymmärtääkseni kansainvälisen alihankintaverkoston työntekijät piipahtavat lyhyemmän aikaa työmailla kuin rakennusalalla.
 Heikuraisen mukaan tämän takia telakoilla jouduttaisiin tekemään rekisterin vuoksi enemmän hallinnollista työtä kuin rakennusalalla.
 Teknologiateollisuus sanookin, että telakkateollisuuden veronumeromalli pitäisi valmistella huolella, jos se otetaan käyttöön.
 Verottaja: 100 miljoonaa euroa verotuloja vuosittain
 Verohallinnon harmaan talouden selvitysyksikkö on tutkinut, millaisia vaikutuksia harmaan talouden torjuntakeinot ovat tuottaneet. Rakennusala otti veronumerojärjestelmän käyttöön vuonna 2012.
 Muutenkin alalla on panostettu viime vuosina harmaan talouden torjuntaan. Käännetty arvonlisävero otettiin käyttöön huhtikuussa 2011 ja laajennettu tiedonantovelvollisuus heinäkuussa 2014.
 Käännetyllä arvonlisäverolla viitataan muutokseen, jonka mukaan rakentamispalvelun ostaja on verovelvollinen. Pitkissä urakoitsijaketjuissa puolestaan pääurakoitsija maksaa arvonlisäverot.
 Laajennetulla tiedonantovelvollisuudella tarkoitetaan työntekijöitä ja rakennusurakoita koskevaa uutta käytäntöä, jonka yhtenä tarkoituksena oli saada pimeiden yritysten työntekijät verotuksen piiriin.
 Verottajan kaksi vuotta sitten tekemän selvityksen mukaan rakennusalalla toteutetut muutokset ovat lisänneet ilmoitettuja palkkoja noin 300 miljoonaa euroa vuodessa. Palkoista maksetut verot ovat tuoneet vuosittain 100 miljoonaa euroa lisää rahaa valtion kirstuun.
 Harmaan talouden selvitysyksikön johtajan  Janne Marttisen  mukaan on mahdotonta sanoa, kuinka suuri osuus lisäverotuloista johtuu veronumerojärjestelmästä.
 – Rakennusalalla mittaaminen oli siinä mielessä vaikeaa, että alalla oli tehty useita uudistuksia muutaman vuoden sisään. Pelkästään veronumerojärjestelmän vaikutusten tislaaminen kaikesta on todella vaikeaa.
 Marttisen valistunut arvio kuitenkin on, että veronumerojärjestelmä on vaikuttava keino harmaan talouden torjunnassa ja ulkomaalaisten työntekijöiden saamisessa verotuksen piiriin.
 Marttinen ei allekirjoita Teknologiateollisuuden viestiä rakennusalan ja telakkateollisuuden eroista, vaan näkee enemminkin alojen välillä yhtäisyyksiä. Järjestelmä voisi toimia hänen mukaansa myös telakkateollisuudessa.
 – Telakoilla on paljon ulkomaalaista työvoimaa ja paljon alihankintaa, eli liiketoimintamallit ovat samankaltaisia. Telakka on myös kiinteä rakennustyömaa, jossa rakennetaan isoa laivaa.
 Tuoreessa hallitusohjelmassa sitova kirjaus veronumeroista koskee nimenomaan telakkateollisuutta, eikä matkailu- ja ravintola-alaa. Marttinen arvioi, että se johtuu nimenomaan laivanrakennusalan ja rakennusteollisuuden samankaltaisuudesta.
 Matkailu- ja ravintola-alalla veronumerojärjestelmän soveltuvuutta joudutaan selvittämään enemmän.
 Lue lisää:
 Telakoille halutaan käyttöön rakennusalalta tuttu veronumerojärjestelmä – Meyer Turun telakka ei kommentoi linjausta

Rinteen hallitus hakee veromiljoonia telakoiden veronumerojärjestelmästä, mutta työnantaja epäilee hyötyjä – ”Suomella ei varaa sooloilla”


Summary: Luottamuslauseäänestys tuskin kaataa Andrej Babišia. Mielenosoittajat saattavat kuitenkin saada puhtia syksyn tärkeästä muistopäivästä.

Aina joskus ihminen päästää suustaan jotain, jota kukaan ei myöhemmin unohda. Usein ne ovat kuuluisia viimeisiä sanoja.
 – En aio koskaan erota, en koskaan. Muistakaa se!
 Kun Tšekin pääministeri  Andrej Babiš  sanoi näin viime vuonna toimittajille, lausuiko hän niitä kuuluisia viimeisiä sanoja?
 Toistaiseksi ei. Lähtö ei ole käynyt lähelläkään, vaikka Babišia vastaan on osoitettu mieltä jo muutama kuukausi.
 Sunnuntaina Prahan kaduilla marssi  jopa yli 280 000 ihmistä  pääministeriä vastaan. Vastaavaa ei ole nähty Tšekissä sitten kommunismin kaatumisen vuonna 1989.
 Nousu: Laaja-alaisia rikkauksia ruoasta mediaan
 Moni asia Babišissa tiivistyy hyvin talouslehti Forbesin nimitykseen: Tšekin  Donald Trump .
 Babiš, 64, on Trumpin tavoin rikas, populisti ja ulkopuolinen, joka hyppäsi liki suoraan politiikan loistopaikalle. Babiš perusti oman Ano-puolueensa vuonna 2011. Puolueen nimi on suomeksi "Kyllä."
 Kaksi vuotta myöhemmin puolue pääsi parlamenttiin. Vuonna 2014 Babišista tuli valtiovarainministeri ja vuonna 2017 vaalivoiton myötä pääministeri.
 Hallituksen muodostamisesta ei tosin aluksi ollut tulla mitään, mutta pitkän väännön jälkeen se syntyi lopulta sosiaalidemokraattien kanssa, kommunistipuolueen tuella. Babiš on aiemmin ollut kommunistipuolueen jäsen.
 Babiš on Forbesin mukaan Tšekin toiseksi rikkain ihminen.  Forbes arvioi  hänen omaisuutensa arvoksi juuri nyt 3,8 miljardia dollaria.
 Omaisuus on peräisin monialakonserni Agrofertistä, joka pyörittää noin kahtasataa yritystä maataloudesta mediaan.
 – Olen varakas mies. Olen toteuttanut melkein kaikki unelmani. Olen ansainnut miljardeja rehellisellä työllä, uutistoimisto AFP muistaa Babišin kerran sanoneen.
 Valtaan Babiš nousi lupaamalla hallita maataan kuin perheyritystä ja taistella korruptiota vastaan.
 Babiš ihasteli vaalitulosta lokakuussa 2017. Vierellä puoliso Monika.  Filip Singer / EPA
 Epäilykset: Intressiristiriitoja ja pelkoja demokratian nakertamisesta
 Vaikka Babišin tyyli vetoaa moneen äänestäjään, yhä useampaa kyllästyttää.
 Kymmenistä tuhansista osanottajista alkaneet mielenosoitukset ovat kevään ja kesän myötä  kasvaneet ensin sataantuhanteen  ja nyt jo lähemmäs 300 000 osanottajaan.
 Kriitikot ovat saaneet tarpeekseen Babišia koskevista väärinkäytösepäilyistä.
 Yksi epäilyksistä koskee vuosikymmenen takaista EU-tukien junailua. Syytösten mukaan Babiš erotti maatilansa Agrofertistä, jotta se olisi oikeutettu yli kahden miljoonan euron EU-tukiin. Poliisi suositteli huhtikuussa, että Babišia vastaan nostettaisiin asiassa viralliset syytteet.
 Toinen epäilys koskee eturistiriitoja.
 Babiš antoi omaisuutena säätiön hoitoon noustuaan pääministeriksi. Yrittäjän ja poliitikon elämien yhdistäminen on silti nostanut epäilyksiä eturistiriidoista.
 Euroopan komissio julkaisi hiljattain alustavan raportin Babišin, EU-rahojen ja Agrofertin yhteyksistä. Selvityksen mukaan Agrofert ei olisi saanut ottaa vastaan EU:n kehitysrahaa, sillä Babiš on yhä yrityksen edunsaaja.
 Noin 35 000 ihmistä työllistävä Agrofert on yksi maan suurimpia EU-tukien saajia.
 Jos raportti on oikeassa, Tšekki voi joutua palauttamaan EU:lle jopa 17 miljoonan euron kehitysrahat.
 Vaikka Babiš kritisoi maahanmuuttoa ja menestyneen yrittäjän status on hänelle eduksi, saksalainen  Deutsche Welle on kertonut  Agrofertiin kuuluvien yritysten työllistävän siirtotyöläisiä kyseenalaisissa oloissa. Babiš syytti DW:tä jutun keksimisestä.
 Eikä siinä vielä kaikki. Lisäksi Babišin väitetään myös olleen töissä kommunistien salaisessa poliisissa 1980-luvulla.
 Pääministeri kieltää kaikki epäilyt ja syytökset ja sanoo, ettei EU:lle tarvitse palauttaa mitään.
 Mielenosoitukset saivat alkunsa, kun Tšekkiin nimitettiin huhtikuussa uusi oikeusministeri  Marie Benesova . Benesova on Babišin liittolainen, joka vastusti yritystä viedä Babišilta parlamenttipaikan tuoma oikeudellinen koskemattomuus.
 Mielenosoittajien huolena on, että huhtikuussa aloittanut Benesova nimitettiin virkaan, jotta hän suojelisi pääministeriä lain kouralta. Protestoijat sanovatkin, etteivät he yritä kaataa maan poliittista järjestelmää, vaan suojella sitä.
 Pähkinänkuoressa: Andrej Babiš
 Babiš on syntynyt 2. syyskuuta 1954 nykyisen Slovakian Bratislavassa. Käynyt kouluja Pariisissa ja Genevessä, tutkinto taloustieteistä. Työskennellyt myyntiedustajana Marokossa. Tšekin toiseksi rikkain ihminen, omaisuus peräisin monialayhtiö Agrofertistä. Neljä lasta, toisessa avioliitossaan. Yrittäjä, Tšekin pääministeri vuodesta 2017.
 Pääministeriä vastustava marssi keräsi Prahaan jopa yli 280 000 osanottajaa sunnuntaina. Martin Divisek / EPA
 Tulevaisuus: Mikään ei toistaiseksi viittaa loppuun
 Babišia vastustavat marssit ovat noin 10,6 miljoonan asukkaan maassa suuret. Keskiviikkona pääministeriä odottaa vielä opposition masinoima luottamuslauseäänestys.
 Mikään ei silti viittaa siihen, että pääministeri olisi lähdössä, ainakaan vielä. Yleinen odotus on, että parlamentin luottamus pitää.
 – Babiš selviää. Kysymys kuuluu, kuinka kauan, ennusti politiikan analyytikko  Jiri Pehe  AFP:lle maanantaina.
 – Mielenosoitukset ovat muuttaneet maan sosiaalista dynamiikkaa. Ajan kanssa he muuttavat myös politiikan dynamiikan, Pehe sanoi.
 "Heillä" Pehe tarkoittaa nuoria, jotka ovat olleet enemmistönä protesteissa.
 – He ovat ymmärtäneet, että kommunismin jälkeisen sukupolven poliitikot, mukaan lukien Babiš ja presidentti ( Milos )  Zeman,  varastavat heidän tulevaisuutensa.
 Babiš itse hämmästeli sunnuntaina mielenosoittajia ja kutsui heitä värikkäiksi marssijoiksi, jotka puhuvat itsenäisestä oikeuslaitoksesta "mutta lähettävät minut suoraan vankilaan".
 Protestoijien tyytymättömyydestä huolimatta Anon kannatus on edelleen lähes 30 prosentin tuntumassa ja puolue voitti toukokuussa eurovaalit. Hallituskoalitiokin on pysynyt kasassa. Suosiota auttavat hyvä työllisyystilanne ja esimerkiksi eläkkeiden nosto.
 Viimeistä sanaa ei silti ole vielä sanottu. Mielenosoittajat ovat luvanneet jatkaa protestejaan, viimeistään marraskuussa kommunismin kaatumisen vuosipäivän alla. Se voi tuoda mielenosoittajiin uutta puhtia.
 – Olen kyllästynyt hallitukseen, sanoi 18-vuotias  Natalie Bartkova  uutistoimisto AP:lle sunnuntain marssilla.
 – Babiš tuntuu ajattelevan, että hän voi tehdä mitä tahansa.
 Huhtikuussa alkaneet mielenosoitukset ovat kasvaneet koossa kevään ja kesän edetessä. Filip Singer / EPA

Montako ihmistä tarvitaan kaatamaan miljardööripääministeri? "Tšekin Donald Trump" pysyy sinnikkäästi vallassa mielenosoituksista huolimatta


Summary: Tietotekniikka-alan hiilidioksidipäästöt ovat jo kovemmat kuin lentoliikenteellä. Videoiden suoratoiston yleistymisen myötä päästöt vain kasvavat.

Ilmastonmuutos on herättänyt monet tarkastelemaan elämäntapojaan. Moni on ehkä vähentänyt lihansyöntiään, alkanut käyttää enemmän joukkoliikennettä tai päättänyt jättää lennon ulkomaille tekemättä.
 Mutta kuinka moni on tajunnut jättää ylimääräiset kissavideot katsomatta?
 Tiesitkö, että jos katsot päivittäin tunnin ajan videoita joltain älylaitteelta, saatat tuottaa alle kolmessa kuukaudessa yhtä paljon hiilidioksidipäästöjä kuin jos lentäisit Helsingistä Tukholmaan?
 Laskelma perustuu ClimateCare -yhtiön  julkaisemaan arvioon , jonka mukaan videoita sisältävän nettisivun katselu tuottaa noin 0,2 grammaa hiilidioksidipäästöjä joka sekunti. Tämä tarkoittaa 720 grammaa tunnissa.  Finnairin päästölaskurin  mukaan suora lento Helsingistä Tukholmaan tuottaa hiilidioksidipäästöjä 61 kiloa per henkilö. Saman verran päästöjä syntyy siis jos katsoo älylaitteella videoita 85 tuntia, eli kolme ja puoli vuorokautta.
 Mikko Airikka / Yle
 Suunnilleen samaan tuntimäärään pääsee katsomalla esimerkiksi kaikki Game of Thronesin jaksot HBO:sta ja kymmenisen elokuvaa päälle.
 Vertailun vuoksi: lähes saman verran päästöjä aiheuttaa automatka Helsingistä Kuopioon, kun oletamme, että auto tuottaa  hiilidioksidipäästöjä keskimäärin  157,6 grammaa kilometriltä.
 Tekniikan tohtori, tutkija  Kari Hiekkanen  Aalto-yliopistosta pitää videoiden hiilidioksidipäästölaskelmaa hurjana, mutta uskottavana. Samansuuntaisia arvioita esiintyy muissakin lähteissä. Hiekkasen mukaan videoiden katselun hiilidioksidipäästöt ovat todennäköisesti jopa vielä paljon suuremmat, sillä videoiden resoluutiot kasvavat koko ajan, jolloin siirrettävää dataa on yhä enemmän.
 Asia on ollut tietotekniikka-alalla tiedossa jo pitkään, mutta yleisesti siitä ei juuri puhuta. Ongelma on iso, mutta sen merkitystä ei ole vielä kunnolla tiedostettu, eivätkä alan toimijat ole itse sitä ensimmäisenä tuomassa esiin, Hiekkanen sanoo.
 – Se on epämiellyttävä totuus, josta ei haluta puhua. Digitalisaation on ajateltu vähentävän hiilidioksidipäästöjä, kuten se monella alueella tekeekin. Kääntöpuolena on se, että palveluita on niin helppo käyttää, että niitä kulutetaan koko ajan enemmän ja enemmän.
 Suomalaiset pahimpia videoiden kuluttajia
 Suomessa videoiden katselu on maailmanlaajuisestikin ihan omaa luokkaansa. Syy siihen ovat rajattomat mobiilidataliittymät.
 Vuonna 2017  datan käyttö mobiililaajakaistaliittymää kohti oli Suomessa OECD-maiden suurinta, 15,45 gigatavua kuukaudessa. Esimerkiksi Ruotsissa vastaava luku oli 5,7 ja Saksassa 1,77.
 Liikenne- ja viestintäviraston taulukosta näkee, miten matkapuhelinverkossa siirretyn datan määrä on Suomessa moninkertaistunut ihan muutamassa vuodessa.
 Mikko Airikka / Yle
 Erityisesti nuoret käyttävät paljon dataa. He seuraavat tubettajia ja kuuntelevat musiikkia Spotifysta. Kommunikointi kavereiden kesken tapahtuu usein kuvaviestien ja videoiden välityksellä.
 – Meillä on paljon ilmastotietoisia ja huolestuneita nuoria, jotka kysyvät yksityisautoilusta, kasvissyönnistä ja lentämisestä, mutta eivät koskaan omasta netin käytöstä, Hiekkanen toteaa.
 Näkymätön ongelma, joka ei näy kuluttajan lompakossa
 Asiaa havainnollisti hyvin käynti Helsingin Hietaniemessä. Arviolta joka toinen rannalla makoilija otti aurinkoa kännykkä kourassa. Moni kertoi katsovansa nimenomaan videoita.
 Esimerkiksi  Jenni Hänninen  katsoi Netflixistä lempisarjaansa. Hän sanoi kuluttavansa videoita noin joka toinen päivä.
 Natalia Helkovaara  puolestaan kertoi katsovansa joka päivä ainakin ystäviensä Instagram-tarinat.
 Molemmat ovat halunneet tietoisesti vähentää omaa hiilijalanjälkeään. Kummallakaan ei ole esimerkiksi ajokorttia. Hänninen kertoo kierrättävänsa ahkerasti vaatteita ja välttävänsä muovikasseja, Helkovaara syö pääasiassa kasvisruokaa.
 Kummallekin videoiden katselun hiilidioksidipäästöt tulevat yllätyksenä. Erityisesti jutun alussa kerrottu laskelmaesimerkki kauhistuttaa.
 – Aika järkyttävää. En ollut edes ajatellut asiaa noin, Hänninen sanoo.
 – Aika hurjaa. En olisi ikinä osannut arvata, toteaa puolestaan Helkovaara.
 Natalia Helkovaara aikoo jatkossa pohtia omaa videoiden kuluttamistaan, sillä kaikkien videoiden katsominen ei ole välttämätöntä. Jaani Lampinen / Yle
 Ongelma onkin tiedon puute. Moni on varmasti laskenut elämäntapojensa aiheuttamia hiilidioksidipäästöjä erilaisilla  laskureilla , mutta niissä ei ole mitään mainintaa videoiden katselun hiilijalanjäljestä.
 – Omaa kännykkää käyttäessään ei tule ajatelleeksi mitä siellä taustalla tapahtuu, kuinka paljon tarvitaan erilaista infrastruktuuria ja sähköä. Se on näkymätön ongelma. Ihmiset on totutettu käyttämään vapaata dataa. Se on halpaa, helppoa ja mukavaa ja se näkyy kaikkien muiden paitsi kuluttajan itsensä sähkölaskussa, Hiekkanen kuvailee.
 Älypuhelinten hiilijalanjälki kolminkertaistunut
 Tietotekniikka-ala kasvaa hurjaa, jopa 30 prosentin vuosivauhtia. Samaan aikaan lisääntyvät alan vuosittaiset hiilidioksidipäästöt, jotka ovat Kari Hiekkasen mukaan jo ylittäneet lentoliikenteen maailmanlaajuiset vuosittaiset päästöt.
 Tällä hetkellä tietotekniikka-ala tuottaa eri arvioiden mukaan 3–4 prosenttia koko maailman hiilidioksidipäästöistä, kun lentoliikenteen päästöt ovat noin 2 prosenttia.
 Älypuhelimet ovat iso osa ongelmaa. Hiekkasen mukaan niiden osuus koko alan hiilidioksidipäästöistä on tällä vuosikymmenellä kolminkertaistunut. Arvioiden mukaan älypuhelimet aiheuttavat tällä hetkellä yli kymmenesosan koko tietotekniikka-alan hiilijalanjäljestä.
 Ja niihin liittyy toinenkin ongelma.
 – Älypuhelinten elinkaaret ovat itseasiassa aika lyhyitä, ihmiset vaihtavat niitä 2–3 vuoden välein. Kun lasketaan elinkaaren aikaiseen hiilijalanjälkeen valmistuskustannukset ja elinkaaren aikainen sähkönkäyttö, se on vuositasolla noin 60 kg hiilidioksidiekvivalenttia.
 Eli silläkin on siis suunnilleen sama ilmastovaikutus kuin edellä mainitulla Helsingin ja Tukholman välisellä lennolla per henkilö.
 Aalto-yliopiston tutkija Kari Hiekkanen pitää digikuluttamisen aiheuttamia hiilidioksidipäästöja isona ongelmana ennen kaikkea siksi, että niistä ei puhuta. Jaani Lampinen / Yle
 Riittääkö sähkö kaikkeen kasvuun?
 Seuraavan kymmenen vuoden aikana tietotekniikka-alan arvellaan haukkaavan yhä suuremman osan maailmanlaajuisesta vuosittaisesta sähkönkulutuksesta. Ennusteet vaihtelevat 6 prosentista 14 prosenttiin. Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen Etlan johtava tutkija  Timo Seppälä  puhui uusimman digibarometrin julkistamistilaisuudessa arvioista, jotka yltävät jopa  21 prosenttiin .
 – Pahimmissa ennusteissa monen muun sektorin säästöt valuvat ICT-sektorin kasvuun, Hiekkanen sanoo.
 "Perheissä tilanne on kohta se, että jokainen tuijottaa omalta päätelaitteeltaan omaa ohjelmaa omassa huoneessaan"  Kari Hiekkanen
 Osa alan kokonaiskulutuksesta johtuu laitevalmistuksesta ja osa tietokoneiden, älypuhelimien ja muiden päätelaitteiden elinkaarensa aikana käyttämästä sähköstä. Isoimman osan lohkaisevat Hiekkasen mukaan tietoliikenne ja datakeskukset.
 Kun klikkaat puhelimestasi videon päälle, selaat Facebookia, teet  Google-haun  tai lähetät sähköpostin, se aktivoi datakeskuksen jossain päin maailmaa. Datakeskukset kuluttavat valtavasti sähköä ja energiaa kuluu myös jättimäisten konesalien jäähdyttämiseen.
 Isot tietotekniikkayritykset ovat pyrkineet monin tavoin  parantamaan energiatehokkuuttaan  ja yhä useammat toimijat panostavat vihreään sähköön.
 – Tietysti se, että ostetaan vihreää sähköä, lisää vihreän sähkön tuotantoa, mutta palveluita käytetään 24/7, oli sähköverkossa tarjolla vihreää sähköä tai ei. Kun yöllä katsotaan videoita, ei aurinkoenergiaa ole paljon saatavilla, Hiekkanen huomauttaa.
 Facebookin palvelinkeskus Luulajassa, Ruotsissa.  Susanne Lindholm / EPA
 Ennusteiden mukaan erityisesti datakeskusten ja tietoliikenteen osuus alan energiankulutuksesta kasvaa tulevaisuudessa. Yksi iso syy siihen on Hiekkasen mukaan juuri videoiden ja musiikin kulutus, mikä on jo tällä hetkellä kaikkein suurin osa internetliikenteestä.
 On ennustettu, että pian jopa 80‒90 prosenttia verkkodataliikenteestä liittyy videoiden suoratoistoon ja online-pelaamiseen. Kuvaavaa on, että esimerkiksi YouTubeen ladataan 500 tuntia videota joka minuutti.
 – Yhä enemmän vapaa-ajasta käytetään katsomalla videoita ja kuuntelemalla musiikkia. Perheissä tilanne on kohta se, että jokainen tuijottaa omalta päätelaitteeltaan omaa ohjelmaa omassa huoneessaan, Hiekkanen sanoo.
 Samaan aikaan energian tarve lisääntyy myös muilla tavoin. Esimerkiksi kovaa vauhtia yleistyvät sähköautot vaativat osansa sähköntuotannosta.
 – Onko meillä kohta enää tarpeeksi sähköä tähän kaikkeen, kysyy kymmenisen vuotta digitalisaatiota ja siihen liittyviä ilmiöitä tutkinut ja seurannut Hiekkanen.
 "Ongelmaan ei voida puuttua ennen yleistä tietoisuutta"
 Sitrassakin ongelmaan on havahduttu. Syksyllä on käynnistymässä uusi kaksi ja puoli vuotta kestävä projekti, jonka yksi tarkoitus on selvittää tarkemmin tietoliikenteen ja digitalisaation päästöt, kertoo kestävän asumisen ja liikkumisen asiantuntija  Lotta Toivonen .
 – Haluamme lisätä ymmärrystä siitä, millaisia päästöjä digitaalisilla ratkaisuilla on ja missä vaiheessa ne syntyvät eli mitkä tulevat tietoliikenteestä, mitkä datakeskuksista ja mitkä loppukäyttäjien puolelta sekä miten uusiutuva energia pystyy todellisuudessa vastaamaan kasvavaan sähköntarpeeseen.
 Toivonen ei halua ottaa kantaa yksittäisiin päästölaskelmiin, koska niihin vaikuttavat niin monet tekijät ja päästövaikutuksista on alan sisälläkin erilaisia tietoja.
 Tärkeintä olisi Toivosen mukaan nyt lisätä eri toimijoiden yhteistyötä, jotta saadaan lisää avointa ja läpinäkyvää tietoa, jonka avulla pystytään myös puuttumaan mahdollisiin päästöihin.
 Lotta Toivonen on mukana syksyllä alkavassa Sitran projektissa, jossa selvitetään muun muassa tietoliikenteen päästöjä. Jaani Lampinen / Yle
 Samaa mieltä on myös Hiekkanen.
 – Ongelmaan ei voida tarttua ennen kuin on yleistä tietoisuutta ja ymmärrys siitä, että kaikella kuluttamisella on energiajalanjälki ja hiilijalanjälki, myös digikuluttamisella, Hiekkanen sanoo.
 Yhteiskunnallisen keskustelun lisäksi jokaisen pitäisi Hiekkasen mukaan miettiä omaa digikuluttamistaan. Mitkä videot on ihan välttämättä katsottava?
 – Yksilöiden valinnoista tässä on kysymys. Maailmalla on 3,5–4 miljardia käyttäjää ja käyttäjämäärät ovat jatkuvasti kasvussa kehittyvissä maissa. Niistä valtavista käyttäjämassoista se kulutus tulee.
 Voit keskustella aiheesta klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan!
 Lisää aiheesta:
 Videoiden suosio kasvattaa internetin päästöjä – Miten surffailla energiaa säästäen?
 Lue myös:
 Yksi asia on ihmiskunnan kohtalonkysymys, mutta silti siitä ei halua puhua kukaan – Miksi väestönkasvusta tuli ilmastokeskustelun tabu?
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin

Neljän päivän leffaputki voi vastata päästöiltään yhden ihmisen lentomatkaa Helsingistä Tukholmaan – "Se on epämiellyttävä totuus, josta ei haluta puhua"


Summary: Neljä muuta vasemmistopuoluetta antaa tukensa yhden puolueen vähemmistöhallitukselle.

Tanskasta tuli Suomen ja Ruotsin jälkeen jo kolmas Pohjoismaa, joka saa vasemmistovetoisen hallituksen.
 Hallitusneuvotteluja noin kolme viikkoa käynyt sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtaja  Mette Fredriksen  muodostaa yhden puolueen vähemmistöhallituksen.
 41-vuotiaasta Fredriksenistä tulee samalla Tanskan historian nuorin pääministeri.
 Yhden puolueen vähemmistöhallitus oli mahdollista muodostaa, kun Fredriksen sai sovittua, että neljä muuta vasemmistolaista puoluetta tukee hallitusta. Tämä on Tanskassa melko tavallinen tapa muodostaa hallitus.
 Uuden hallituksen ei uskota muuttavan Tanskan talouspolitiikkaa mitenkään perusteellisesti, mutta Fredriksen on luvannut lisätä hyvinvoinnin rahoitusta.
 Ikääntyvä väestö asettaa Tanskassa myös haasteita ”kehdosta hautaan” -hyvinvointivaltiolle.
 Lue lisää:
 Sosiaalidemokraatit voittoon Tanskan vaaleissa, kansanpuolueelle rökäletappio

Sosiaalidemokraatit muodostavat Tanskan uuden hallituksen


Summary: Kaupungin päättäjät ovat erityisen huolissaan nuorten lisääntyvästä sähkötupakoinnista.

Yhdysvalloissa San Franciscosta tulee ensimmäinen kaupunki, joka kieltää sähkötupakoiden valmistamisen ja myynnin.
 Säädöksessä sanotaan, että ”kukaan ei saa myydä tai välittää sähkötupakoita toiselle ihmiselle kaupungissa”. Poikkeuksena on, jos sähkötupakalle on liittovaltion lääkintäviraston lupa. Yhdelläkään sähkötupakalla tällaista lupaa ei ole.
 Päättäjät ovat erityisen huolissaan siitä, että mainonnasta suuri osa on suunnattu nuorille ja nuorten keskuudessa sähkötupakka onkin kasvattanut suosiotaan.
 – Päätöksellä estetään jälleen uuden sukupolven altistuminen nikotiiniriippuvaisuudelle, sanoi päätöksestä kaupungin oikeudenkäyntiasiamies  Dennis Herrera  uutiskanava  CNN:n mukaan .
 Kriitikot puolestaan toteavat, että kielto tekee aikuisille vaikeammaksi löytää vaihtoehtoa tavalliselle tupakalle. Sähkötupakoissa ei ole syövälle altistavia aineita, kuten normaali tupakassa on.
 San Franciscon pormestari  London Breedillä  on kymmenen päivää aikaa saattaa laki voimaan. Breed on jo ennakkoon sanonut kannattavansa lakia.

San Francisco kieltää sähkötupakat


Summary: Naisten kansalaispalveluksesta selvitys käyntiin jo syksyllä.

Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) kertoo kotiutuneensa Helsingin Kasarmitorin liepeessä sijaitsevaan ministeriöönsä hyvin. Tunnelma on sopivan sotilaallinen, hän naurahtaa istahtaessaan nojatuoliin, jonka vieressä pönöttää Suomen valtiolippu ja takana upseerin muotokuva.
 Ministerin aikataulukin on sotilaallisen tiukka. Haastattelusta matka jatkuu loppuviikoksi kansainvälisiin kokouksiin Berliiniin, Brysseliin ja Liettuan Klaipedaan. Keskiviikkona Kaikkonen osallistuu ensimmäiseen Nato-kokoukseensa.
 – Siellä on eri aiheita esillä, esimerkiksi edelleen vaikea Afganistanin tilanne ja Isisin vastainen taistelu. Oletan, että myös erilaiset kyber- ja hybridiuhat ovat keskustelussa ja voisin kuvitella, että myös jännitteisestä Iranin tilanteesta puhutaan.
 Puolustusministeri luonnehtii Yhdysvaltojen ja Iranin välistä tilannetta räjähdysherkäksi. Kaikkien etu on, että sota vältetään, hän painottaa.
 – Tärkeintä olisi, että tilanne saataisiin ripeästi rauhoittumaan. Siellä on nähtävästi oltu hyvin lähellä vakavampaa sotilaallista konfliktia ja sellaisen seuraukset voisivat olla arvaamattomat. EU:n pitää tehdä siinä voitavansa ja ennen muuta YK:n pitää toimia. Jäitä hattuun ja keskustellen eteenpäin, mutta tilanne on kyllä tällä hetkellä hyvin räjähdysherkkä.
 Kansalaispalvelus koskisi varusmiesikäluokan naisia
 Kaikkonen kertoi viime viikolla Lännen Median haastattelussa haluavansa selvittää, olisiko naisten kansalaispalvelukselle tilausta. Nyt hän sanoo, että asian selvittäminen voisi alkaa jo eduskunnan syyskaudella osana laajempaa asevelvollisuuden kehittämistyötä.
 – Mielestäni naisten kansalaispalvelus olisi luontevaa arvioida siinä yhteydessä. Hallitusohjelmassa on sovittu, että asiaa selvittämään nimetään parlamentaarinen työryhmä.
 Kaikkonen on ajatellut, että kansalaispalvelus voisi olla kahden tai kolmen kuukauden mittainen ja se voisi sisältää erilaisia yhteiskuntaa hyödyttäviä tehtäviä ja koulutusta, josta olisi hyötyä myös osallistujille itselleen.
 – Omassa ajattelussani se koskisi kaikkia varusmiesikäluokan naisia, mutta sekin varmaan kuuluu selvitettäviin asioihin, hän vastasi kysymykseen, olisiko kansalaispalvelus pakollinen vai vapaaehtoinen.
 Sellaista mallia Kaikkonen ei aja, jossa naisille tulisi pakollinen asevelvollisuus samalla tavalla kuin miehillä on.
 – Meillä ei ole siihen resursseja eikä kasarmeja eikä oikeastaan tarvettakaan.
 Hävittäjien hintahaarukka tarkennettava
 Hävittäjähankinnat etenevät Kaikkosen mukaan aikataulussa. Hänen mukaansa viisi vaihtoehtoa vertaillaan ja testataan perusteellisesti.
 – Kaikilta on saatu alustavat tarjoukset. Tänä syksynä lähetetään tarkentavat tarjouspyynnöt kaikille viidelle toimittajalle, ensi vuosi vielä neuvotellaan ja lopullinen hankintapäätös eli valinta tehdään vuonna 2021. Tällä sitten on tarkoitus pärjätä 2050-2060-luvulle asti.
 Hintahaarukka on yhä 7-10 miljardia, mutta puolustusministerin mukaan sitä on lähitulevaisuudessa tarkennettava. Hänen mukaansa siitä lähdetään, että rahat eivät ole pois esimerkiksi vanhustenhuollosta tai koulutuksesta.
 – Valtion budjetti on kokonaisuus ja tämä hankinta vaikuttaa käytännössä koko ensi vuosikymmenelle. Osa valtion tuloista tulee verotuloina ja osa on jouduttu lainallakin kattamaan, mutta tämä on onneksi kertaluonteinen investointi.
 Tulevien hävittäjien käyttökustannukset mahdutetaan Kaikkosen mukaan nykyisen puolustusbudjetin raameihin.

Puolustusministeri Kaikkonen viihtyy sopivan sotilaallisessa tunnelmassa


Summary: Kaikki siirtolaisuuteen ja rajavalvontaan liittyvät johtajat ovat muuttuneet virkaa tekeviksi.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  valmistautuu nimittämään  Mark Morganin  tulli- ja rajavalvontalaitoksen (CBP) johtajaksi, kertovat  Washington Post  ja  New York Times .
 Aiempi virkaa tekevä johtaja  John Sanders  ehti hoitaa tehtäväänsä kaksi kuukautta. Vaihdos tapahtuu jo heinäkuun alussa.
 Morgan on toiminut maahanmuuttoa valvovan viraston (ICE) johtajana.
 Tämä on jälleen yksi korkean tason johtajavaihdos sisäisen turvallisuuden virastossa (DHS). Virasto vastaa käytännössä samaa kuin sisäministeriö Suomessa.
 Johtajan vaihdoksia on säestänyt paheneva siirtolaiskriisi Yhdysvaltain etelärajalla, jossa on koettu vuosikymmenen pahin siirtolaistulva.
 Trumpin huhtikuussa aloittama johtajien vaihdosaalto on johtanut siihen, että kaikki siirtolaisuuteen ja rajavalvontaan liittyvät johtajat ovat virkaa tekeviä.

Yhdysvalloissa tulli- ja rajavartiolaitoksen johtaja vaihtuu – edellisestä vaihdoksesta kaksi kuukautta


Summary: Tullin aiempi tulkinta uhkasi nostaa maustettujen siiderien ja lonkeroiden vero-osuutta jopa 40 prosenttia.

Tulli on täsmentänyt ohjeistustaan maustettujen siiderien ja lonkeroiden verokohtelusta. Täsmennyksen mukaan kyseisiä juomia ei luokitella jatkossa korkeamman valmisteveron tulliluokkaan.
 Yle uutisoi viime viikolla 26.6. voimaan tulevasta EU-asetuksesta, jota tulli tulkitsi juomakauppiaiden mielestä aivan liian tiukasti.
 Tullin tulkinta olisi siirtänyt juomien tullinimikkeen luokasta 2206 luokkaan 2208, mikä olisi nostanut juomien hinnan vero-osuutta jopa 40 prosenttia.
 Tullin  tänään julkaiseman täsmennyksen  mukaan ”hedelmästä, kasvista tai muusta luonnontuotteesta käymisteitse valmistetut juomat kuuluvat yleensä edelleen nimikkeeseen 2206, jos niiden alkoholipohjaa (esimerkiksi rypäle- tai omenaviini) ei ole ultrasuodatettu eikä tuotteeseen ole lisätty etyylialkoholia”. Tämä tarkoittaa, että makusiiderit ja -lonkerot säilyvät luokassa 2206.
 Lue lisää:
 Siiderisota on edessä heti juhannuksen jälkeen: Panimoiden mukaan tullin tulkinta nostaa rajusti makusiidereiden ja -lonkeroiden hintaa
 Tulli kommentoi "siiderisotaa": Juomien aistinvarainen tarkastelu kuuluu työkaluihimme – EU päättää mitkä hinnat nousevat Suomessa

Tulli loivensi tulkintaansa: Makusiiderien ja -lonkeroiden hinta ei nousekaan


Summary: Ylen radiokanavilla eniten soi Antti Tuiskun ja Erinin yhdessä esittämä kappale Aamukuuteen.

Teoston keräämien esitystietojen mukaan vuoden 2018 soitetuin kotimainen kappale oli  Lauri Tähkän ,  Matti Mikkolan  ja  Sinikka Svärdin  tekemä sekä  Antti Ketosen  esittämä  Olisitpa sylissäni .
 Kappaletta esitettiin viime vuonna kaikkiaan lähes 12 200 kertaa radiossa, tv:ssä ja keikoilla. Erityisesti kappale soi kaupallisilla radiokanavilla.
 Kaupallisessa radiossa soivat Ketosen kappaleen lisäksi eniten  Ed Sheeranin   Perfect  ja  Jenni Vartiaisen   Väärään suuntaan . Ylen radiokanavilla eniten soivat  Antti Tuiskun  ja  Erinin  yhdessä esittämä  Aamukuuteen ,  Vesalan   Muitaki ihmisii  sekä  Feel It Still , jonka esittää Portugal. The Man.
 Esitetyimmät kappaleet 2018, kaupallinen radio Olisitpa sylissäni, Antti Ketonen Perfect, Ed Sheeran Väärään suuntaan, Jenni Vartiainen Flames, David Guetta, Sia For You, Seinabo Sey Kuka näkee sut, Juha Tapio Echame la culpa, Luis Fonsi, Demi Lovato Popkorni, JVG Ilves, Anssi Kela Tornado, Evelina
 Kaupallisten radioiden soittamasta musiikista 35 prosenttia oli kotimaisten tekijöiden säveltämää ja sanoittamaa. Kymmenen soitetuimman kappaleen joukkoon ylsi kuusi kotimaista kappaletta.
 Ylen valtakunnallisilla radiokanavilla 27 prosenttia musiikista oli viime vuonna kotimaisten tekijöiden säveltämää ja sanoittamaa. Kymmenen soitetuimman kappaleen joukkoon ylsi kaikkiaan kahdeksan kotimaista kappaletta.
 Badding hallitsee tanssilavoilla, Sibelius ulkomailla
 Kotimainen musiikki soi radiota selvästi useammin orkesterien esittämänä tanssilavoilla, ravintoloissa ja keikoilla. Viime vuonna 76 prosenttia tanssilavojen musiikista oli kotimaisten säveltäjien, sanoittajien ja sovittajien tekemää.
 Erityisen tiuhaan soi  Rauli ”Badding” Somerjoen  ja  Arja Tiaisen  tekemä ikisuosikki  Paratiisi , joka on ollut tanssipaikkojen esitetyin kappale vuodesta 2000.
 Esitetyimmät kappaleet 2018, Ylen radiokanavat Aamukuuteen, Antti Tuisku feat. Erin Muitaki ihmisii, Vesala Feel It Still, Portugal. The Man Disko, Vesterinen yhtyeineen Se oikea, Jenni Vartiainen Perfect, Ed Sheeran Ota mut takas, Nomi Tässä memee vielä hetki, Tuure Kilpeläinen ja Kaihon Karavaani Kaksi ihmistä, Haloo Helsinki! Väärään suuntaan, Jenni Vartiainen
 Ulkomailla esitettyjen sävellysten kärkilistaa ovat vuosittain hallinneet  Sibeliuksen  teokset, eikä vuosi 2018 tuonut tähän poikkeusta.
 Sibeliuksen teosten lisäksi viidentoista ulkomailla soitetuimman kotimaisen kappaleen joukkoon mahtuivat muun muassa  Alman   Chasing Highs  ja  Dye My Hair  , The Rasmuksen  In the Shadows , ja Bomfunk MC’sin  Freestyler .
 Tiedot soitetuimmista kappaleista perustuvat ilmoituksiin, joita Teosto saa tilaisuuksien järjestäjiltä, radio- ja tv-yhtiöiltä sekä esiintyjiltä.
 Teosto maksaa sekä koti- että ulkomaisille musiikin tekijöille ja kustantajille korvaukset heidän teostensa käytöstä ilmoitusten perusteella. Viime vuonna korvauksia maksettiin yli 20 miljoonaa euroa, josta reilut 11 miljoonaa maksettiin Teoston kotimaisille asiakkaille.

Olisitpa sylissäni oli viime vuoden soitetuin kotimainen kappale – Maailmalla suomalaisista soi yhä eniten Sibelius


Summary: Lastenvaunuja työntänyt nainen jäi Jyväskylässä kuorma-auton alle lokakuussa 2018.

Poliisi on saanut päätökseen esitutkinnan koskien Erämiehenkadulla  viime syksynä tapahtunutta onnettomuutta .
 Erämiehenkadulla lastenvaunuja työntänyt jalankulkijanainen menehtyi jäätyään työmaalta lähteneen kuorma-auton alle.
 Esitutkinnassa tapahtumia on tutkittu kuolemantuottamuksena, liikenneturvallisuuden vaarantamisena ja työturvallisuusrikoksena.
 Tutkinnan yhteydessä poliisi on pyytänyt Aluehallintovirastolta työsuojeluasioihin liittyen useita lausuntoja.
 Kuolemantuottamus- ja työturvallisuusrikosten osalta syyteharkintaan etenevät työmaan tilaajan sekä pää-ja aliurakoitsijan vastuuhenkilöiden rikosepäilyt.
 Liikenneturvallisuuden vaarantamisesta epäillään kuorma-auton kuljettajaa.
 Esitutkinnassa kaikki neljä rikoksesta epäiltyä ovat kiistäneet syyllistyneensä asiassa rikokseen.
 Seuraavaksi asia siirtyy syyteharkintaan.
 Lue myös:
 Pienen lapsen äidin kuolema hiljensi asuinalueen – huoli heräsi jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden turvallisuudesta

Jyväskylän kuorma-autoturma etenee syyteharkintaan – lastenvaunuja työntänyt nainen jäi työmaalla ajoneuvon alle


Summary: Ilmiö selittyy MaRa:n mukaan osittain kaupungistumisen ja kiireen lisääntymisellä.

Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa ry:n julkaiseman suhdannekatsauksen mukaan pikaruoan myynnin määrä on kasvanut tammi–maaliskuussa 7,1 prosenttia viime vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna.
 Myynnin määrän kasvu selittyy MaRa ry:n toimitusjohtajan  Timo Lapin  mukaan osittain kaupungistumisen ja kiireen lisääntymisellä.
 – Ihmiset syövät Euroopassa yhä enemmän nopeaa ruokaa, mikä näkyy myös Suomessa, Lappi toteaa  Radio Suomen päivän haastattelussa .
 Myynnin nousu on ollut jatkuvaa vuodesta 2015 lähtien. Tänä aikana Suomeen on tullut uusia, ulkomaalaisiaa pikaruokaketjuja. Tämä on Lapin mukaan laajentanut tarjontaa.
 – Perinteisten pikaruokaketjujen lisäksi on tullut esimerkiksi gourmethampurilais- ja pitsapaikkoja. Terveellisiä tuotteita ja kasvisruokaa löytää yhä enemmän.
 Pikaruoan menekki näkyy myös perinteisimmissä, á la carte -ravintoloissa. Niiden tarjonnasta löytyy yhä useammin erilaisia luksushampurilaisia ja -pitsoja.
 – Pikaruoan menestys ei ole ollut pois muilta ravintoloilta. Ravintolaruoka on ollut 2000-luvulla menestystarina, sillä suomalaiset syövät yhä enemmän ravintoloissa ja kasvu näyttää jatkuvan samanlaisena.
 Nuoret nauttivat ateriansa takeawaynä tai ravintolassa
 Radio Suomen päivä jalkautui Helsingin rautatieasemalle kysymään ihmisten pikaruokatottumuksia:
 "Käyn muutaman kerran kuukaudessa esimerkiksi pizzerioissa ja aasialaisissa ravintoloissa. Haen ravintoloista erilaista ravintoa, jota en tekisi tavallisesti kotona. Elämystä haettaessa voi panostaa ja mennä hieman hinnakkaampaan paikkaan",  Artturi Oulusta kertoo.
 "Tilaan useammin ruokaa sovelluksien avulla kotiin, mutta ravintolassa tulee käytyä kerran parin viikon aikana. Olemme maalta kotoisin ja siellä ei ollut niin paljon mahdollisuuksia tilata ruokaa kotiin, kuin täällä Helsingissä" , toteavat Anni ja Maija.
 MaRa ry:n toimitusjohtajan Timo Lapin mukaan pikaruoan myynnin kasvua selittää kiireen ja kaupungistumisen lisäksi myös nuorten aikuisten eurooppalaistuneet kulutustottumukset.
 – Nuoret aikuiset eivät vietä iltoja kotona ruokaa laittaen, vaan hakevat sitä ravintolasta kotiin tai menevät kavereiden kanssa ravintolaan syömään. Nuoret aikuiset arvostavat vapaa-aikaansa yhä enemmän, joka on ravintoloiden kannalta hyvä asia.
 Lue lisää:
 Pikaruoka käy kaupaksi – ravintola-alan näkymiä varjostaa pelko anniskelun hiipumisesta veronkorotusten ja matkustajatuonnin vuoksi

Hampurilaiset, pitsat ja noutoruoka ovat suomalaisten mieleen – Pikaruoan myynti kasvoi Suomessa nopeimmin


Summary: Ennakkosuosikki Boris Johnson ei ole halunnut kommentoida lehtien otsikoihin päätynyttä äänekästä riitaa naisystävänsä kanssa.

Joko entinen ulkoministeri  Boris Johnson  tai nykyinen ulkoministeri  Jeremy Hunt  julistetaan Britannian seuraavaksi pääministeriksi 23. heinäkuuta. Valittu nousee myös konservatiivipuolueen uudeksi puoluejohtajaksi.
 Päätöksen  Threresa Mayn  seuraajasta tekevät konservatiivipuolueen 160 000 jäsentä kirjeäänestyksellä.
 Boris Johnson on kisan ennakkosuosikki. Hän on ollut keskellä parisuhderiitakohua viime päivien aikana. Viikonloppuna brittitiedotusvälineet kertoivat kuinka pariskunnan kotiin oli hälytetty poliisit kovaäänisen riidan vuoksi.
 Johnson ei ole halunnut kommentoida tai avata jupakkaa.  BBC:n haastattelussa  Johnson sanoi, että on epäreilua, että hänen läheisensä on liitetty puheenjohtajakisaan.
 Lisää aiheesta:
 Boris Johnson uskoo pystyvänsä avaamaan brexit-neuvottelut uudelleen EU:n kanssa
 Pääministeriehdokas Boris Johnsonilta vaaditaan selityksiä – poliisi kävi ratkomassa äänekästä riitaa kotona

Konservatiivipuolue ilmoitti Britannian uuden pääministerin julkistuspäivän


Summary: Lipunmyyntiuudistus aiheutti häiriöitä verkkokauppaan.

VR:n lipunmyyntiongelmat on saatu korjattua. Ongelmia oli tiistaina päivällä VR:n vanhassa mobiilisovelluksessa ja joillakin lippuautomaateilla.
 Uudesta VR mobiilisovelluksesta ja uusilta lippuautomaateilta lippuja pystyi ostamaan normaalisti, kuten myös kaukojunista konduktööreiltä.
 Ongelmat johtuivat teknisistä häiriöistä VR:n vanhassa myyntijärjestelmässä. VR uudistaa lipunmyyntikanaviaan parhaillaan. Uusi vr.fi-verkkosivusto tulee käyttöön syksyllä.

VR:n lipunmyyntiongelmat korjattu


Summary: Nimikkohajuvesi on kehitetty muun muassa Milon Venukselle ja Suurelle odaliskille.

Louvren taidemuseo on pyytänyt kahta ranskalaista hajuvesiyrittäjää luomaan omat tuoksut osalle museon taideaarteista.  Victoire de Taillacin  ja  Ramdane Touhamin  yritys on luonut tuoksun muun muassa antiikin Kreikasta peräisin olevalle  Milon Venus  -veistokselle.
 Muita oman parfyymin saavia taideteoksia ovat  Jean Auguste Dominique Ingres'n  maalaukset  Suuri odaliski  ja  La Grande baigneuse,  antiikin Kreikasta oleva veistos  Samothraken Nike,   Thomas Gainsborough'n   Conversation in a Park  -maalaus ja  Jean-Honoré Fragonardin   Le Verrou  -maalaus.
 Jean Auguste Dominique Ingres'n maalaus Suuri odaliski. EPA-EFE/CHRISTOPHE PETIT TESSON
 Louvren tunnetuin maalaus,  Leonardo da Vincin   Mona Lisa  ei sen sijaan saa omaa tuoksua.
 Taillac ja Touhami ovat antaneet kahdeksalle parfymöörille vapaat kädet teosten ominaistuoksujen luomisessa. Syntyneet parfyymit julkistetaan heinäkuun 3. päivä ja niitä voi ostaa tammikuuhun asti.
 Louvren taidemuseon mukaan tuoksujen luomisen tarkoituksena on herättää museovieraiden kaikki aistit.
 – Uskon tuoksuilla olevan paljon sanottavaa kokoelmasta, varsinkin antiikin teoksista, toteaa museon tiedottaja  Adel Ziane .

Osa Louvren taidemuseon aarteista saa oman tuoksun – Mona Lisa jää ilman parfyymiä


Summary: Osaan Ranskaa ja Saksaa on ennustettu tällä viikolla jopa 40 asteen kuumuutta.

Lämpötila on kohonnut tänään tiistaina kolmenkymmenen asteen yli tai sen tuntumaan laajalla alueella Euroopassa. Kuumimman helteen alue ulottuu muun muassa Ranskaan, Espanjaan, Saksaan, Belgiaan, Itävaltaan, Sveitsiin, Unkariin, Tšekkiin, Italiaan, Albaniaan ja Kreikkaan.
 Mies pyöräili puiston kastelusuihkun läpi Berliinissä, jossa elohopea kohosi tiistaina iltapäivällä 34 asteeseen. Jens Schlueter / EPA
 Esimerkiksi Itävallan pääkaupungissa Wienissä lämpömittari kohosi tiistaina iltapäivällä 32 asteeseen, ja eläintarhan eläimiä viilennettiin muun muassa vesisuihkujen avulla. Roomassa eläintarhan eläimille jaettiin tiistaina puolestaan jäisiä hedelmiä.
 Sveitsin viranomaiset ovat antaneet osaan maata toiseksi korkeimman hellevaroituksen.
 Uima-allas keräsi tiistaina vilvoittelijoita Sveitsin Les Marecottes'ssa. Jean-Christophe Bott / EPA
 Tälle viikolle on ennustettu jopa 40 asteen lämpötiloja, mutta poikkeuksellisiin hellelämpötiloihin ei ole vielä tänään ylletty.
 Koati eli nenäkarhu vilvoitteli syömällä pakastettuja hedelmiä BioParco-eläintarhassa Roomassa. Massimo Percossi / EPA
 Useissa maissa on varauduttu poikkeuksellisiin helteisiin. Muun muassa sairaalat ja vanhustenhoitolaitokset ovat korottaneet valmiuttaan.
 Lisää aiheesta:
 Ranskan yläkoululaiset eivät pääsekään perjantaina kesälomalle – loppukokeet lykkääntyvät kovien helteiden takia
 Eurooppaan ennustetaan paahtavan kuumaa viikkoa – ranskalaismeteorologi: Helle on etuajassa

Helle levittäytyi Eurooppaan – Viilennystä haetaan vesisuihkuista ja jäisistä hedelmistä, katso kuvat


Summary: Valkoinen talo esittelee Bahrainin kaksipäiväisessä Lähi-itä-kokouksessa Israelin suosimia, vanhoja ajatuksia alueen rauhoittamisesta rahalla.

– Ajatus, että Lähi-itää voitaisiin rauhoittaa investoimalla sinne valtavia summia ennen kuin poliittiset esteet on ratkaistu, on täysin epärealistinen, sanoo professori  Hannu Juusola  Helsingin yliopistosta.
 Kyseessä on etenkin Israelin oikeiston ja pääministeri  Benjamin Netanjahun  kannattama malli, jossa palestiinalaiset ostettaisiin hiljaisiksi ja poliittiset kiistat ratkaistaisiin joskus myöhemmin.
 Tällaisen suunnitelman presidentti  Donald Trumpin  vävypoika  Jared Kushner  kuitenkin esittelee tiistai-iltana Bahrainissa, jossa alkaa kaksipäiväinen, alun perin jopa rauhankonferenssin nimeä kantanut alueen valtioiden kokous.
 Sittemmin kokoontumisen nimike on muuttunut rauhankokouksesta Lähi-idän vision esittelyksi.
 Kushnerin sukkuloimassa  mallissa Lähi-itään ja palestiinalaisalueelle sijoitettaisiin  kymmenessä vuodessa 50 miljardia dollaria. Tästä jopa viisi miljardia kuluisi Länsirannan ja Gazan välisen matkustusväylän rakentamiseen.
 Kushner sai tehtävän suoritettavakseen presidentti Trumpilta heti tämän virkakauden alussa, runsaat kaksi vuotta sitten.
 Presidentti Donald Trumpin neuvonanataja Jared Kushner. AOP
 Palestiinalaiset ja Israel eivät osallistu
 Palestiinalaiset kieltäytyivät jo kuukausi sitten tulemasta paikalle, kun he kuulivat suunnitelman perussisällöstä.
 – Kushnerin laatimassa satasivuisessa suunnitelmassa ei mainita palestiinalaisia eikä sen poliittisia edustajia nimeltä. Talous ja politiikka ovat täysin erillään. Tästä ei selviä, kuka edes olisi ratkaisuista vastuussa, luettelee professori Juusola.
 Palestiinalaisille tämä ehdotus on loukkaus, joka ylläpitää kolonialistista ajattelutapaa – mallia, että he ajattelisivat vain rahaa, pohtii Juusola.
 Paikalla ei ole myöskään Israelin hallinnon edustajia. Israelin sisäiset poliittiset riidat veivät siltä mahdollisuuden osallistua. Kevään vaalivoittaja Benjamin Netanjahu ei saanut määräajassa uutta hallitusta kokoon ja hän joutui  toukokuun lopussa julistamaan uudet vaalit.
 Israelin sisäinen hajaannus on Valkoiselle talolle yllättävä pettymys, joka vie Lähi-itä-kokouksen mahdolliset poliittiset pohdinnat pitkälle syksyyn.
 Juusolan mukaan monet kokousosallistujat ovatkin paikalla velvollisuudesta. Hän mainitsee Jordanian ja Marokon.
 Yhdysvaltain liittolaisista Bahrainissa ovat Saudi-Arabia, Arabiemiraatit ja muita Persianlahden rikkaita öljyvaltioita. Kaiken kaikkiaan valtioiden edustus koostuu keskitason johtajista, joten heidän mahdollisuutensa tehdä sitovia sopimuksia ovat kyseenalaiset.
 Kansainvälisistä toimijoista paikalla ovat Maailmanpankin ja Valuuttarahaston johtajat.
 Iran nousemassa keskiöön
 Toisin kuin Valkoinen talo suunnitteli, Bahrainin kokouksen tärkeimmäksi aiheeksi noussee  Yhdysvaltain ja Iranin välisen kriisin selvittely,  arvelee Hannu Juusola.
 Kokous antaa tällä keskustelulle sopivat puitteet.

Valkoisen talon Lähi-itä-konferenssi lässähti ennen kuin alkoikaan:
Bahrainissa esitellään epärealistisia tavoitteita


Summary: Mitä enemmän veneilijöitä on liikkeellä, sitä enemmän vesillä myös sattuu ja tapahtuu.

Viime vuoden lämmin kesä kasvatti viranomaisten tietoon tulleiden veneilyonnettomuuksien määrää Suomessa. Isona syynä oli se, että veneilykausi jatkui tavanomaista pitempään.
 Viime vuosi oli myös synkempi, sillä vesiliikenneonnettomuuksissa menehtyi 52 ihmistä, kun edellisvuonna heitä oli 36.
 Kakki vesillä tapahtuvat kommellukset eivät kuitenkaan edes päädy tilastoihin, vaan ne selvitetään omin voimin.
 Esimerkiksi Kokkolan saaristossa kalastamassa olleen  Vesa Alhon  venekunta selvitti itse uhkaavan tilanteen. Heidän veneensä moottorin kaasuvaijeri katkesi kesken saalismatkan, mutta miehet virittivät vaijerin tilalle narun, ja matka jatkui ilman ulkopuolista apua.
 Vesa Alho miettii, että sää oli tällä kertaa heidän puolellaan. Hätä olisi voinut tulla toisenlaisissa olosuhteissa.
 – Onneksi keli oli hyvä. Me saimme veneen rantaan ja naruvirityksellä kierroksia koneeseen. Myrskyilmalla olisi kyllä tullut hätä käteen, koska olimme saaren laidassa ja tuulen päällä.
 Koko maassa viranomaisten ja vapaaehtoisten meri- ja järvipelastusyksiköiden tietoon tuli viime vuonna noin 2000  vesiliikenneonnettomuutta .
 Länsi-Suomen merivartiosto hoiti viime vuonna 850 mereen liittyvää tehtävää. Valvottava alue on laaja, ja se käsittää rannikon Torniosta Hankoon.
 Pelastusliivi ei auta lukitussa laatikossa
 Iso osa merivartioston tehtävistä kesällä on vesiliikenteen valvomista ja meripelastusta. Samaan aikaan selvitellään myös mahdollisia öljyvahinkoja ja valvotaan kalastusta.
 Myös rajavalvontaa tehdään koko ajan. Esimerkiksi Kokkolan merivartioasemalta käydään Kokkola–Pietarsaaren-lentokentällä tarkistamassa Schengen-alueen ulkopuolelta saapuvat lennot.
 Kokkolan merivartijoiden monitoimialus toimii partioveneenä. Ville Viitamäki / Yle
 Kesällä tehtävät ovat kuitenkin pääasiassa vedenpäällä. Hukkuneista moni olisi pelastunut pelastusliivin avulla.
 Vanhempi rajavartija  Tomi Kivelä  Kokkolan merivartioasemalta on huomannut, että veneissä pelastusliivejä on melko hyvin, mutta se ei riitä.
 – Kyllä pelastusliivit ovat pääsääntöisesti mukana veneessä, mutta ne kannattaisi pitää myös päällä. Niitä ei ole hyvä pitää missään lukitussa tilassa, koska pelastusliiviä voi tarvita hyvinkin nopeasti.
 Plotteri kiinni ja kartta käteen
 Vesillä syntyy vakava tilanne yleensä silloin, jos vene kaatuu tai kallistuu, ja ihmisiä putoaa veteen. Sitä ennen veneen moottori on saattanut rikkoontua.
 Hätä voi tulla vesillä myös, jos ei tiedetä, missä ollaan. Moni luottaa nykyään tekniikkaan, esimerkiksi karttaplotteriin, ehkä vähän liikaakin, arvioi vanhempi merivartija  Terho Kinnari .
 – Karttoja ja kompassia pidetään mukana vähemmän kuin ennen. Ehkä niitä ei osata käyttääkään enää. Sitä pitäisi harjoitella jokaisen eli ajaa veneellä pelkkä kartta apuna ja välillä vilkaista kompassia. Silloin ei heti olla hukassa, jos sattuu plotteri hajoamaan.
 Entä jos vesillä hajoaa moottori?
 – Jos on tuulinen sää ja matalikko lähellä, kannattaa heittää ensimmäisenä ankkuri pohjaan. Jos ei ole hätää ja kiirettä, voi tutkia, osaisiko itse tehdä jotain moottorille. Tietysti sitten voi soittaa myös apua paikalle, neuvoo Kinnari.
 Apu saattaa löytyä tuttavilta ja ystäviltä, mutta muistissa kannattaa pitää myös Meripelastuksen hälytysnumero 0204 1000.
 Vanhempi rajavartija Tomi Kivelä ihmettelee, että Perämerellä sattuu kuitenkin aika vähän onnettomuuksia siihen nähden, että vedet ovat todella haastavia aina Merenkurkusta ylöspäin.
 – Pitää todellakin tietää, missä liikkuu, sillä tällä alueella on erittäin paljon kiviä, joista moni on merkkaamaton. Aluetta voi oikeastaan kutsua märäksi kivipelloksi. Suomenlahdella tai vaikka Ruotsin rannikolla on aivan toisenlaiset vesistöt.
 Vesiliikenteen valvominen tarkoittaa esimerkiksi puhalluttamista. Heini Holopainen / Yle

Veneilyonnettomuuden aiheuttaa useimmiten tekniikkavika – kartan ja kompassin tuntemus olisivat hyvänä apuna


Summary: Vilkkaimmin liikennöidylle Kaakkois-Suomen rajalle tulee roimasti lisää henkilökuntaa.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Kaakkois-Suomessa sijaitsevat itärajan vilkkaimmin liikennöidyt rajanylityspaikat. Ne ovat Vaalimaa, Nuijamaa ja Imatra. Liikennemäärien vuoksi rajanylityspaikat myös ruuhkaantuvat aika ajoin. Rajan ylittämiseen saattaa kulua useitakin tunteja.
 Nyt tilanteeseen saattaa tulla helpotusta, koska Kaakkois-Suomen rajavartiosto on saamassa roiman henkilöstölisäyksen. Vuoden loppuun mennessä kaakon rajalle saadaan 110 uutta rajavartijaa.
 – Lisäyksen merkitys on suuri. Se on yli kymmenen prosenttia meidän tämän hetkisestä rajavartijamäärästämme, Kaakkois-Suomen rajavartioston apulaiskomentajan sijainen everstiluutnantti  Esa Veikkanen  sanoo.
 Kalle Schönberg / Yle
 Henkilöstölisäyksen pitäisi tuntua nimenomaan rajanylityksen sujuvuudessa, koska kaikki uudet rajavartijat sijoitetaan nimenomaan rajanylityspaikoille.
 – Uusien rajavartijoiden työpanos käytetään siihen, että voidaan tarjota entistä turvallisemmat ja sujuvammat rajanylitykset, Esa Veikkanen toteaa.
 Suurempia kurssieriä
 Henkilöstömäärän lisäys itärajalla liittyy hallituksen parin vuoden takaiseen päätökseen vahvistaa rajaturvallisuutta. Siihen pyritään osaltaan kouluttamalla lisää rajavartioita.
 Immolan raja- ja merivartijakoulusta on tänä vuonna jo valmistunut yksi suurempi kurssierä ja toinen valmistuu vuoden loppuun mennessä. Näistä uusista rajavartijoista siis 110 henkilöä siirtyy kaakkoisrajalle.
 Huomattavan henkilöstölisäyksen vaikutus kaakkoisrajalla ei näillä näkymin vaikuta kuitenkaan kovin pitkään.
 – Tämä johtuu siitä, että meiltä poistuu joka vuosi noin 30 rajavartijaa, Veikkanen sanoo.
 Rajavartijoita poistuu Kaakon rajavartiostosta joka vuosi eläkkeelle, toisiin tehtäviin rajavartiolaitoksessa ja muiden työnantajien palvelukseen. Nykyisen henkilöstölisäyksen päälle ei lähivuosina ole myöskään tulossa juurikaan uutta henkilökuntaa.
 – Suunnitelmien mukaan meille tulisi vain kaksi rajavartijaa vuodessa seuraavan kolmen vuoden aikana. Tänä vuonna tuleva lisäys on käytännössä siis syöty jo seuraavan kolmen vuoden aikana.

Venäjän rajalle tulee yli 100 uutta rajavartijaa – mutta kolmen vuoden päästä ollaan taas lähtötilanteessa


Summary: Haminan kaupungin mukaan nyt on osoitettu, että lippukangas kestää kovankin tuulen.

Haminan suurlipun kangas ei revennytkään juhannuspäivänä kovan tuulen takia.
 Maailman suurin Suomen lippu  laskettiin juhannuspäivänä tangosta  ukkosmyrskyn takia. Silloin lipussa havaittiin reikä ja epäiltiin, että myrskytuulet olivat tehneet lippuun reiän. Lippua ei siksi nostettu takaisin salkoon.
 Kaupungin selvityksissä on käynyt ilmi, että epäilyt osoittautuivat vääriksi. Selvitysten mukaan lippu laskeutui valokuvien perusteella ehjänä alas. Kun lippua nostettiin, salkoa vasten ollut märkä lippu tarttui johonkin. Repeämä syntyi sähkömoottorin liikuttaessa lippua.
 Nyt kaupunki etsii tangosta kohtaa, jossa lippu repeytyi. Sen löytymisen jälkeen lippu voidaan kaupungin mukaan pitää jatkossa ehjänä.
 Jatkuvia ongelmia
 Euroopan korkein lipputanko on kärsinyt vastoinkäymisistä alusta asti. Ensin tangon pystytys myöhästyi, koska sen kustannukset osoittautuivat arvioitua suuremmiksi. Kun venäläisvalmisteinen tanko viimein saatiin pystyyn viime marraskuussa, lippua ei voitu vetää salkoon  puutteellisten lujuuslaskelmien  vuoksi.
 Tanko  todettiin turvalliseksi  maaliskuussa tarkastusten jälkeen. Sitä ei kuitenkaan voitu vieläkään käyttää, koska tankoon asennettu  tuulimittari ei toiminut . Keväällä lippu päästiin jo nostamaan tankoon useampaan otteeseen.
 Kaupungin mukaan nyt voidaan sanoa, että lippukangas on laadultaan erinomainen ja kestää kovankin tuulen.
 Suurlipun on valmistanut kotimainen Flagmore Oy. Repeytynyt lippu toimitetaan yrityksen Aittoon tehtaalle tarkastettavaksi ja korjattavaksi.
 Tehtaalla ollut varalippu toimitetaan Haminaan ja suurlippu on tarkoitus nostaa takaisin salkoon torstaina.

Suomen jättilippu ei revennytkään tuulessa – syylliseksi epäillään tankoa


Summary: Ministeri Annika Saarikko pitää Päivi Räsäsen avointa kirjettä arkkipiispalle yksittäisen kirkon jäsenen kannanottona.

Kirkollisasioista vastaava tiede- ja kulttuuriministeri  Annika Saarikko  (kesk.)tukee kirkon mukanaoloa Pride-tapahtumissa. Hänen mielestään kirkko tekee näkyväksi erilaisuuden hyväksynnän osallistumalla Suomen suurimpaan kulttuuri- ja ihmisoikeustapahtumaan.
 – Kirkko monen muun yhteisön tavoin tahtoo olla mukana tukemassa ihmisten oikeutta olla oma itsensä, oikeutta rakastaa, oikeutta olla erilainen ja silti kokea olevansa hyväksytty.
 – Kirkon pitää olla siellä missä ihmisetkin ovat, jatkaa Saarikko.
 Ministerin mukaan osallistuminen Prideen vahvistaa kirkon vuosia tekemää työtä perheiden parissa.
 – Parisuhde- ja perhetyö on ollut kirkon arkipäivää ja tärkeää työtä. Kirkossa ei olla kyselty perhemuotoa tai rakastamisen suuntaa vaan ihmisten arkeen ja elämään haetaan armoa ja tukea, muotoilee Saarikko.
 "Päivi Räsänen on yksittäinen kirkon jäsen"
 Ministeri Saarikko pitää valitettavana, että kirkosta on eronnut viikon aikana paljon ihmisiä. Noin 1700 ihmistä on eronnut viikon aikana kirkosta Eroakirkosta.fi-palvelun kautta.
 – Se, että Päivi Räsäsen yksittäiset kannanotot johtavat ihmisten haluun jättää kirkko, on tietysti valitettavaa.
 Viikko sitten kristillisdemokraattien entinen puheenjohtaja  Päivi Räsänen  julkaisi  avoimen kirjeen arkkipiispalle , jossa hän ilmaisi huolensa kirkon päätöksestä olla osallisena Pride-tapahtumissa. Lisäksi Räsänen pohti, voiko hän pitää kirkkoa enää hengellisenä kotinaan.
 – Päivi Räsänen on yksittäinen kirkon jäsen. Hänellä on oikeus mielipiteisiinsä, mutta kirkko on enemmän kuin yksittäisten jäsenten mielipiteet tai yksittäiset arvokysymykset, Saarikko toteaa.
 Ministeri Annika Saarikko oli puhumassa Pohjoismaisessa piispainkokouksessa Lappeenrannassa. Elli Sormunen / Yle
 Kirkko noudattamaan tasa-arvoista avioliittolakia?
 Saarikko toivoo kirkon tekevän päätöksen samaa sukupuolta olevien parien vihkimisessä.
 Elokuussa vuonna 2017 pastori  Árpád Kovács  vihki samaa sukupuolta olevan parin avioliittoon. Tästä pastori sai kirjallisen varoituksen Oulun hiippakunnan tuomiokapitulilta.
 Viime viikolla Pohjois-Suomen  hallinto-oikeus kumosi  hiippakunnan antaman kirjallisen varoituksen. Ministeri Saarikko ei kommentoi oikeuden päätöksiä.
 – Minulla on luottavainen mieli, että ratkaisu löytyy, keitä kirkossa tulevaisuudessa avioliittoon vihitään. Toivon sellaista ratkaisua, joka kunnioittaa kirkon eri toimijoiden näkemyksiä ja toimii Suomen lain mukaisesti.
 Viimeaikaista keskustelua ministeri Saarikko pitää tervetulleena.
 – Minusta on hyvä, että kirkko keskustelee. Se on parempi kuin vaiennettu tai vaiettu kirkko, joka ei kuuluisi eikä näkyisi yhteiskunnassa mitenkään.
 Saarikko ei aio osallistua Pride-tapahtumiin tänä vuonna.
 – Aikataulusyistä valitettavasti tällä kertaa en pysty kulkueeseen osallistumaan, mutta se ei ole kannanotto mihinkään suuntaan, ynnää tiede- ja kulttuuriministeri Annika Saarikko.

Kirkkoasioista vastaava ministeri Saarikko tukee kirkon osallistumista Prideen – "Kirkon pitää olla siellä missä ihmisetkin ovat"


Summary: Äärioikeistolaisen ryhmän tarkoituksena oli lehtitietojen mukaan tehdä aseellisia iskuja ja lavastaa ne vasemmistoryhmien tekemiksi.

Saksan Karlsruhessa syyttäjä on nostanut syytteet kahdeksaa miestä vastaan terrorismirikoksista. Äärioikeistolaiseen ”Revolution Chemnitz" -ryhmään kuuluneita miehiä syytetään terroristiryhmän muodostamisesta.
 Saksalaislehdet kertovat, että ryhmä pyrki aloittamaan sisällissotaa muistuttavan kansannousun Berliinissä lokakuun 3. päivä 2018. Syytteet pohjautuvat todisteisiin, joita on saatu miesten välisestä kännykkäviestinnästä
 Ryhmän tarkoituksena oli lehtitietojen mukaan tehdä aseellisia iskuja, ja lavastaa ne vasemmistoryhmien tekemiksi. Miehet ehdittiin kuitenkin  pidättää kaksi päivää ennen suunniteltuja iskuja .
 Ryhmän jäsenet ovat iältään 21–31-vuotiaita ja he ovat vangittuina. Selvitysten mukaan moni ryhmän jäsenistä on johtohahmoja Chemnitzin kaupungin uusnatsipiireissä sekä äärioikeistolaisessa jalkapallohuligaaniryhmässä.
 Chemnitzin kaupunki  nousi kesällä 2018  kansainvälisiin otsikoihin, kun kaupungissa syttyi väkivaltaisia mielenosoituksia äärioikeiston ja vastamielenosoittajien välillä.
 Itäisessä Saksassa sijaitseva Chemnitz on ollut islamia vastustavan Pegida-liikkeen ja maahanmuuttovastaisen Vaihtoehto Saksalle -puolueen tukialueita.
 Lisää aiheesta:
 Anklage gegen mutmaßlich rechtsextreme Terrorgruppe  (Die Welt)
 "Revolution Chemnitz"-Mitglieder bleiben in Untersuchungshaft  (Spiegel)

Saksassa kahdeksaa äärioikeistoon kuuluvaa miestä syytetään terroristiryhmän muodostamisesta


Summary: Pelätyt rankkasateet jäävät tulematta, mutta etelärannikolla kastutaan kunnolla.

Viherpeukalot,  mansikanviljelijät  ja metsäneläimet saavat iloita torstaina, kun sadekuurot pyyhkäisevät koko maan yli pitkän kuivan kauden jälkeen. Esimerkiksi Pro Agria tiedotti tiistaina, että Nyt Etelä-Suomeen kaivattaisiin kuitenkin hyvän sadon varmistamiseksi sateita, sillä kasvustot ovat alkaneet kärsiä kuivuudesta.
 Eniten vettä tulee Itä- ja Etelä-Suomessa.
 – Sade on nyt positiivinen asia, koska Etelä- ja Keski-Suomessa on ollut pitkään voimassa metsäpalovaroituksia, sanoo Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi .
 Torstaita vasten yöllä sataa lännessä, ja silloin on voimassa tuulivaroituksia lounaisilla merialueilla. Iltapäivällä kostea ja epävakainen ilma saavuttaa Etelä- ja Itä-Suomen. Tuulet voimistuvat sielläkin.
 Vettä ei sada niin paljoa, että voitaisiin puhua rankkasateista.
 – Vettä voi tosin tulla paikallisesti paljon etelässä, ehkä jopa 20 millimetriä vuorokaudessa, ennustaa Kotakorpi.
 Sää poutaantuu torstaina lännestä alkaen sitä mukaa, kun sade siirtyy itään. Loppuviikoksi onkin luvassa poutaa.
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Perjantaina on viileähköä
 Lämpötilat ovat torstaina koko maassa pohjoista lukuun ottamatta 15–20 asteen kieppeillä. Pohjoisessa mittari liikkuu 5–15 asteessa.
 – Perjantaina koko maassa on aika vilpoista, kun pohjoisesta virtaa kylmää ilmaa, Kotakorpi sanoo.
 Pro Agria tiedotti tiistaina, että sateet ovat tulleet kesäkuussa kuuroina, joten  kasvuolosuhteet vaihtelevat paljon  sekä alueellisesti että tilojen välillä.
 Etelä-Suomessa kasvustot ovat jo alkaneet kärsiä kuivuudesta, joten sateet ovat hyvin tervetulleita.

Kauan kaivattu sade saapuu torstaina – pyyhkäisee koko maan yli


Summary: Yhdysvaltain maatalousministeri ei usko, että Yhdysvaltain ja Kiinan johtajat löytävät sopua kauppakiistaan, kun he tapaavat tässä kuussa G20-kokouksessa Japanissa.

Yhdysvaltain maatalousministeri  Sonny Perdue  myöntää uutiskanava  CNN:n  haastattelussa, että amerikkalaisviljelijät ovat kärsijöitä Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasodassa.
 Perduen mukaan Yhdysvaltain hallinto tiesi jo etukäteen, että asettaessaan rangaistustulleja Kiinalle, kohdistaisivat kiinalaiset vastatoimensa juuri amerikkalaisviljelijöitä vastaan.
 Perdue ei usko, että presidentti  Donald Trump  ja Kiinan presidentti  Xi Jinping  löytävät sopua kauppakiistoihin, kun he tapaavat tässä kuussa G20-kokouksessa Japanissa. Hän kuitenkin kertoi olevansa toiveikas sen suhteen, että maat saisivat kauppasopimuksen aikaan tämän vuoden loppuun mennessä.
 Ministeri ei lupaa uusia tukiaisia viljelijöille vuonna 2020
 Viime kuussa Trumpin hallinto julkisti 16 miljardin dollarin tukiaiset viljelijöille, jotka ovat joutuneet taloudelliseen ahdinkoon pitkittyneen kauppakiistan vuoksi. Kyseessä oli jo toinen tukiaiskierros maatalouteen – kesällä 2018 kesänä Trumpin hallinto ilmoitti 12 miljardin dollarin tuesta viljelijöille.
 Trump on toistuvasti kutsunut ahdinkoon joutuneita amerikkalaisviljelijöitä ”patriooteiksi” kauppasodassa, näin muun muassa presidentin toukokuussa julkaisemassa tviitissä:
 Moni arvostelija on kuitenkin muistuttanut, ettei viljelijöiden nimittäminen patriooteiksi maksa heidän laskujaan. Maatalousministeri Perdue myönsi CNN:n haastelussa, että tämä on asian laita.
 – Olen sanonut presidentille, ja presidentti ymmärtää, ettei laskuja voi maksaa patriotismilla. Tiedämme, että hän epäilemättä on tietoinen tästä. Sen vuoksi hän yrittää korvata kaupan häiriöiden viljelijöille aiheuttamaa vahinkoa markkinahelpotuksille, toteaa Perdue.
 Trumpin hallinnon toukukuussa lupaamia tukiaisia ryhdytään maksamaan viljelijöille tämän kesän aikana. Uusia tukiaisia ensi vuodeksi viljelijöiden ei kannata maatalousministerin mukaan odotella ainakaan toistaiseksi.
 – En aio luvata mitään vuodeksi 2020, sanoi Perdue.
 Lisää aiheesta:
 Agriculture secretary: Farmers 'are one of the casualties' of Trump's trade war

USA:n maatalousministeri: Trump tietää, etteivät kauppasodan kärsijöiksi joutuneet viljelijät maksa laskujaan patriotismilla


Summary: Filosofin, onnellisuustutkijan Frank Martelan mukaan onnellisuus on joukkuelaji, jossa omaan napaan tuijottamisen sijaan olisi tärkeämpää katsoa ympärilleen.

YK:n onnellisuusraportin  mukaan  Suomi on maailman onnellisin maa , toista vuotta peräkkäin. Mutta pitääkö onnellisuutta tavoitella?
 Mistä kyse?
 Yksilön omille toiveille, haluille ja tunteille ei ole annettu koskaan aiemmin yhtä paljon painoarvoa kuin nyt. Filosofin ja onnellisuutta tutkivan  Frank Martelan  mukaan meidän kultuuristamme on tullut jopa liian onni-keskeistä.
 – Onni on yksi osa hyvää elämää. On hyvä, että on enemmän myönteisiä tunteita kuin kielteisiä, mutta niihin ei pidä liikaa keskittyä. Olisi hyvä miettiä, mitkä ovat itselle tärkeitä asioita sekä siihen, miten pystyy luomaan  yhteyksiä toisiin ihmisiin . Kannataa keskittyä näihin asioihin ja antaa onnellisuuden tulla hiukan sivutuotteena.
 Martelan mukaan liiallinen omaan napaan tuijottaminen voi johtaa siihen, että lopulta tuntee itsensä onnettomammaksi.
 Onni on yksi osa hyvää elämään, mutta siihen ei kannata keskittyä liikaa, sanoo Frank Martela.  Laura Hyyti / Yle
 – Ihminen on lähtökohtaisesti sosiaalinen eläin. Jatkuvalla onnen tavoittelulla voi jouitua tekemään valintoja, jotka rapauttavat yhteisöllisyyttä. Samalla voi sortua keskittymään nopeisiin onnen lähteisiin, kuten hedonistisiin nautintoihin, sen sijaan, että miettisi mikä pitkällä tähtäimellä tekee onnelliseksi.
 Kuka ja mitä?
 Frank Martela on filosofi ja tutkija, joka toimii  tutkijatohtorina Aalto-yliopistossa . Martelan tutkimuskohteita ovat hyvä elämä, ihmisyys ja elämän pohjimmainen merkityksellisyys. Perimmäinen kysymys, johon Martela etsii vastausta on: Miten elää hyvä elämä? Lisäksi Martela on tietokirjailija. Tällä hetkellä hän tekee kirjaa siitä, mikä on elämän tarkoitus.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Onnellisuus-käsite on muuttunut historian saatossa, eikä se tarkoita samaa kuin muutama sata vuotta sitten.
 – Aikaisemmin onnellisuus tuli samasta kantasanasta kuin onnekkuus. Onnellisuudella viitattiin suomen kielessä enemmän ulkoiseen onnistumiseen elämässä, siihen, että elämä menee onnekkaasti. Tilanne sama on myös muissa kielissä, esimerkiksi englannin kielessä  happiness  tulee samasta kantasanasta  happends.
 Liiallinen onnellisuuden tavoittelu voi johtaa siihen, että tuntee lopulta itsensä onnettommaksi, huomauttaa filosofi, onnellisuustutkija Frank Martela.  Laura Hyyti / Yle
 Martela muistuttaa, että ajatus onnellisuudesta ihmisen sisäisenä tunnetilana on syntynyt vasta 1700- ja 1800-luvun vaihteessa.
 – Meidän kiinnostuksemme onnellisuutta kohtaan on kasvanut tuohon aikaan verrattuna huomattavasti ja sen myötä olemme alkaneet käyttää tällaista termiä kuin onnellisuus.
 Mitä on tärkeää muistaa?
 – Elämässä olisi hyvä muistaa tehdä itselleen tärkeitä asioita Ei vain toteuttaa ulkoa pakotettuja normeja, jotka joku muu on asettanut.
 – Ihminen voi olla hyvin tyytyväinen elämäänsä ilman, että hän hirveästi tuhlaa ajatuksia omalle onnellisuudelleen. Liiallinen oman onnellisuuden fokusointi voi johtaa siihen, että on hankalampi nauttia elämästä. Liika oman onnen maksimointi johtaa helposti siihen, että on vaikea nauttia nykyhetkestä. Ei haittaa, että on tietoinen omasta onnellisuudestaan ja siitä mitkä asiat sitä edistävät, mutta liian fokusoitunut siihen ei kannata olla.
 Frank Martelaa haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä.
 Lue lisää:
 Filosofi: "Suomi voitti MM-kultaa, koska nuoret miehet ovat oppineet puhumaan tunteistaan"
 Edellyttääkö hyvä elämä lopullisten totuuksien hylkäämistä?   (Yle Areena)

On hankala nauttia elämästä, jos koko ajan pitää miettiä, miten olisi onnellisempi, sanoo filosofi Frank Martela – "Meidän kulttuurista on tullut liian onni-keskeistä"


Summary: Päätös liittyy Finavian johdannaiskauppojen jälkipyykkiin.

Korkein hallinto-oikeus (KHO) määräsi tiistaina osittain julkiseksi valtion lentokenttäyhtiö Finaviaa koskevan taustamuistion.
 Tähän asti lähes kokonaan salassa pidetty muistio laadittiin yli kolme vuotta sitten, kun Valtiontalouden tarkastusvirasto VTV teki laillisuustarkastuksen Finavian omistajaohjauksesta.
 Asia juontaa juurensa Finavian tappiollisten johdannaiskauppojen jälkipuintiin sekä liikenne- ja viestintäministeri  Anne Bernerin (kesk.) rooliin siinä .
 Taustamuistio on tarkin kuvaus siitä, miten Bernerin johtama ministeriö ohjasi Finaviaa viime hallituskauden alussa syksyllä 2015. VTV totesi laillisuustarkastuksessaan 2016, että ministeriö puuttui silloin yhtiön toimintaan kyseenalaisella tavalla.
 Eduskunnan tarkastusvaliokunta puolestaan totesi helmikuussa 2017, ettei ministeriön toiminta ollut noudattanut valtion omistajaohjauksen vakiintuneita pelisääntöjä. Berner itse kiisti toimineensa asiattomasti.
 Finavian omistajaohjaus on sittemmin siirtynyt LVM:n vastuulta valtioneuvoston kanslian omistajaohjausosastolle. STT ei ole vielä saanut KHO:n julkiseksi määräämää muistion osaa.
 Finavia halusi salata, KHO salasi osittain
 Muistion salaamisesta valittivat sekä STT että kansanedustaja  Mika Raatikainen  (ps.). Finavian mukaan kyse oli liikesalaisuuksista, ja se halusi salata muistion käytännössä kokonaan.
 – Muistioon sisältyvien liikenne- ja viestintäministeriön toimintaa ja näkemyksiä koskevien tietojen ja arviointien ei voida katsoa olevan salassapidettäviä, KHO kuitenkin totesi.
 Helsingin hallinto-oikeuden aiemman päätöksen mukaan muistiosta oli salattu muun muassa tarkastusviraston luottamushenkilöihin kohdistamaa kritiikkiä.
 Korkein hallinto-oikeus jätti salaiseksi tiedot Finavian oikeudellisina neuvonantajina toimineiden asianajajien johdannaisasian käsittelyn yhteydessä laatimista selvityksistä, Finavian ja sen vakuutusyhtiön välimiesmenettelyn tiedot sekä tiedot Finavian hallituksessa käytyjen keskustelujen yksityiskohtaisesta sisällöstä.
 Ministeriö kielsi vahingonkorvauskanteet
 Selvittely koski vuosina 2009–2011 tehtyjä johdannaiskauppoja, joiden purkamisen vuoksi Finavia oli hävinnyt 34 miljoonaa euroa. Osa sopimuksista todettiin myöhemmin valtionyhtiön rahoituspolitiikan vastaisiksi.
 Ministeriö kuitenkin kielsi Finavian hallitusta nostamasta vahingonkorvauskanteita entistä johtoa vastaan. Lisäksi Finavia ehti vaatia vahingonkorvauksia tilintarkastusyhtiö Deloittelta, kunnes Finavian hallitus päätti perua kanteet joulukuussa 2015.
 Ennen perumista ministeriö oli järjestellyt sovintosopimusta tilintarkastusyhtiön kanssa kertomatta Finavian hallitukselle. Pikaisesti valmisteltu sopimus hyväksyttiin Finavian hallituksessa loppuvuodesta 2015.
 Finavian silloinen puheenjohtaja erosi vastalauseena ministeriön toiminnalle.
 Lue myös:
 Berner Finaviasta: "Kävin jatkuvaa keskustelua Valtiontalouden tarkastusviraston kanssa"

KHO: Finavialle Bernerin aikana annettu omistajaohjaus ei ole liikesalaisuus


Summary: Arkeologit arvelevat, että skottijärviin ja -jokiin rakennetuissa crannogeissa vietettiin kivikautisia pitoja tai harjoitettiin rituaaleja.

Kivikauden britannialaiset olivat kovia kasaamaan kivenjärkäleitä. Stonehenge on rakennelmista kuuluisin, mutta isoista kivistä pungerrettiin monenlaisia megaliitteja eli kivikehiä ja -käytäviä sekä hautoja.
 Brittiläiset arkeologit ovat nyt lisänneet listaan myös tekosaaret, crannogit. Niitä on Skotlannin ja Irlannin joissa ja järvissä, erityisen tiheästi Skotlannin luoteiskulmassa Ulko-Hebridien saaristossa.
 Pyöreillä tai soikeilla saarilla, jotka pilkistävät hädin tuskin vedenpinnalle, on läpimittaa yhdeksästä metristä 30:een.
 Crannogit on toki tiedetty ihmisten tekemiksi, mutta ne luultiin paljon nuoremmiksi kuin  Antiquity -lehdessä julkaistu tuore tutkimus osoittaa.
 Ikä venähti rautakaudelta neoliittiselle kivikaudelle
 Ainakin osa saarista on tehty jo neoliittisella kivikaudella, jopa puoli vuosituhatta aiemmin kuin Stonehengessä tehtiin ensimmäiset maatyöt, paasien pystyttämisestä puhumattakaan,  Readingin  ja  Southamptonin yliopistojen  tutkimus kertoo.
 Yleinen käsitys on ollut, että ihmiset kasasivat joen- ja järvenpohjiin kiviä ja maa-ainesta vasta rautakaudella ympyrätalojensa tonteiksi.
 Britannian rautakausi alkoi noin vuonna 800 ennen ajanlaskumme alkua ja päättyi roomalaisvalloituksen käynnistymiseen vuonna 43 jälkeen ajanlaskun alun.
 Crannogien asutus jatkui yli keskiajan, kaikkiaan kahden ja puolen vuosituhannen ajan. Joillakin crannogeilla tiedetään asutun vielä 1700-luvun puolivälissä.
 Skotlannin Crannog-keskukseen on rakennettu kopio rautakautisesta ympyrätalosta.  Dave Morris / CC -BY-2.0
 Neoliittista alkuperää uumoiltiin jo 1980-luvulla Pohjois-Uistista Ulko-Hebrideiltä crannogista löytyneiden esineiden perusteella, mutta hypoteesi unohtui, koska jatkokaivaukset eivät tuottaneet lisälöytöjä.
 Ajatus sai uutta puhtia tämän vuosikymmen alussa, kun sukeltaja löysi Lewisin saaren vesistä crannogien liepeiltä neoliittisten saviesineiden kappaleita. Jatkosukelluksissa nostettiin viiden saaren vesistä kaikkiaan yli 200 astiaa.
 Tutkijat ovat nyt selvittäneet Lewisin crannogien syntyhistoriaa kaivauksilla, maaperätutkimuksilla, vedenpohjan sivuskannauksilla, fotogrammetrialla eli valokuviin perustuvilla kuvamittauksilla sekä radiohiilianalyyseillä.
 Iästä kertovia analyyseja tehtiin saviastioista ja puunäytteistä. Ne olivat peräisin Loch Bhorghastailin eli Bhorgastailinjärven crannogin rantojen vakauttamiseen käytetyistä tukeista.
 Tulokset osoittivat rakentamisen aikahaarukaksi 3360–3640 eaa. Stonehengen varhaisin vaihe on ajoitettu noin vuoteen 3100 eaa.
 Loch Bhorghastailiin oli rakennettu kivistä jopa pengertie. Muualla crannogeihin on varmaankin kuljettu veneellä tai niihin johti puusilta. Joihinkin pääsi kahlaamalla.
 Suurin osa on tutkimatta
 Saarten aineksiksi raahattiin tonneittain kiviä, joista suurimmat painavat jopa 250 kiloa. Mikä sai yhteisöt näkemään rakennustyön vaatiman valtavan vaivan? Ja mikä sai heittämään astioita veteen?
 Vahva vinkki on juuri noiden rantamudista löytyneiden saviastioiden kunto.
 Suurin osa tuonaikaisen Britannian keramiikasta on muualla löytynyt sirpaleina. Crannogien lähistöllä astiat ovat niin kokonaisia, että monet tai jopa kaikki lienevät päätyneet veteen ehjinä, tutkijat päättelevät. Aivan tavalliseen taloudenpitoon sellainen ei viittaa.
 Astiat ovat kuitenkin nokeentuneet niin sisältä kuin ulkoa, ja joidenkin sisällä on karstaa, joten ne ovat olleet käytössä, ennen kuin niistä on luovuttu.
 Arkeologit arvelevat, että saarilla on joko vietetty pitoja tai harjoitettu rituaaleja. Ehkä vesi ajateltiin elementiksi, joka erotti arjesta, tutkimuksessa tuumitaan.
 Pelkästään Skotlannista tunnetaan yli 600 crannogia. Valtaosaa ei ole tutkittu. Arkeologit uskovat, että näitä ihmisvoimin tehtyjä minisaaria on todellisuudessa vielä enemmän.
 An Sionnach Fionn  -uutissivustolta on luettavissa irlantilaisista crannogeista kertova pitkä englanninkielinen artikkeli kahden vuoden takaa.
 Kuva jutun keskellä: "Loch Tay Crannog", Dave Morris,  CC-BY-2.0

Radiohiilitutkimukset yllättivät: Ihmisvoimin tehdyt minisaaret ovat vanhempia kuin Stonehenge


Summary: Rikkeet päätyvät tietojärjestelmään ja säilyvät siellä, koska lastensuojelumerkinnöillä ei ole vanhenemisaikaa.

Yläkoulun juuri päättäneille  Anton Korkiakankaalle ,  Yasmin Moralesille  ja  Sara Hautalalle  ”sossumerkinnästä” tulee ensimmäisenä mieleen päihteistä kiinni jääminen.
 Korkiakangas, Morales ja Hautala arvelevat, että sossumerkintä on nuorelle varoitus.
 – Viranomaiset voivat laittaa sen sulle, jos jäät esimerkiksi kiinni alaikäisenä alkoholista tai ilkivallasta tai muusta rikkeestä, Sara Hautala miettii.
 Sossumerkintä on nuorten slangia. Virallinen nimi on lastensuojeluilmoitus, jonka viranomainen tekee, jos alaikäinen jää kiinni rikkomuksista tai rikoksista.
 Näpistykset kärjessä, somerikokset kasvussa
 Esimerkiksi Helsingissä tehtiin vuonna 2018 reilut 16 600 lastensuojeluilmoitusta, joista 1412 oli lapsen rikollista tekoa ja 1059 lapsen päihteiden käyttöä. Rikollisissa teoissa kärjessä ovat näpistykset, vahingonteot ja pahoinpitelyt.
 – Ajoittain ilmenee erilaisia tappelutilanteita ja ihan selkeitä pahoinpitelyjä, listaa lastensuojelun sosiaalityön päällikkö  Johanna Vanhanen  Helsingistä.
 – Näpistysten kirjo on laaja suklaapatukasta alkoholiin, kertoo Johanna Vanhanen.
 Korkiakankaan, Hautalan ja Moralesin kotikaupungissa Kokkolassa ja lähiseudulla vahingontekojen ohi ovat kiilanneet sosiaalisessa mediassa tehdyt rikokset.
 – Esimerkiksi poikaystävälle tarkoitettu intiimikuva leviää nuorten puhelimissa, ja juttuun voi olla sekaantunut kymmeniä nuoria, kertoo Ankkuritiimin sosiaaliohjaaja  Elina Ihanus.
 Molemmissa kaupungeissa kirjataan vuosittain lastensuojeluilmoituksia myös kortitta mopoilemisesta ja esimerkiksi viritetyllä mopolla ajamisesta.
 – Ilmoituksen saavuttua sosiaalityöntekijä arvioi, onko tarvetta kiireellisille toimenpiteille ja ratkaisee aloitetaanko palvelutarpeen arviointi vai ei, kertoo Johanna Vanhanen.
 Viranomainen tekee lastensuojeluilmoituksen, mitä sitten tapahtuu?
 16-vuotiailla Yasmin Moralesilla, Sara Hautalalla ja Anton Korkiakankaalla ei ole lastensuojelumerkintöjä, mutta jokaisella heistä on tiedossa sosiaaliviranomaisten Effica-tietojärjestelmään päätyneitä ikätovereita.
 Yleensä syynä on ollut alkoholi.
 Kun alaikäinen on käyttänyt päihteitä tai hänellä on niitä hallussaan, viranomainen, esimerkiksi poliisi, tekee takavarikoinnin ja lastensuojeluilmoituksen.
 Huumeet johtavat automaattisesti poliisin esitutkintaan. Esimerkiksi Kokkolassa kaikki alaikäisten tekemiksi epäillyt rikokset käsitellään moniammatillisessa Ankkuri-tiimissä, jossa on mukana myös poliisi.
 Helsingissä tehdään viikottain parikymmentä lastensuojeluilmoitusta nuorten päihteiden käytöstä. Kokkolassa muutama. Uutena vuotena tai koulujen päättymisviikonloppuna määrä on molemmissa kaupungeissa selvästi isompi. Tiina Jutila / Yle
 Lastensuojeluilmoituksia tulee myös nuorisotoimelta, kouluilta ja sairaaloilta, jonne nuoret ovat joutuneet vahvan humalatilan tai alkoholimyrkytyksen takia.
 Moralesin, Hautalan ja Korkiakankaan kotinurkilla päihteistä kiinni jäänyt alaikäinen ohjataan päihde- ja peliriippuvuuksien hoitoon erikoistuneeseen päihdekeskus Porttiin.
 – Nuori kutsutaan vanhempineen keskustelemaan tapahtuneesta ja nuoren elämäntilanteesta, kertoo Elina Ihanus.
 Voiko töppäilyllä hankittu merkintä vaikuttaa nuoren tulevaisuuteen?
 Lastensuojelumerkinnöillä ei ole vanhenemisaikarajaa.
 Ilmoitukset itsessään eivät vaikuta koulunkäyntiin, töihin tai raha-asioiden hoitoon. Jatkuva rikoksiin syyllistyminen voi kuitenkin kostautua myöhemmin.
 – Yksittäinen näpistys tai liikennerikos ei vielä vaikuta, mutta mikäli rikoksia, vaikka lieviäkin on useita, voi vaikkapa poliisiammattikorkeakouluun opiskelemaan pääsy vaikeutua. Tapaukset arvioidaan toki aina erikseen, eikä näitä tietoja haeta lastensuojelutietokannoista, kertoo sosiaaliohjaaja Elina Ihanus.
 Alaikäisten tekemät vahingonteot ovat yleensä töhrimistä ja muuta ilkivaltaa.  Yle
 Nuoren saaman lastensuojeluilmoituksen saavat nähdä vain ne työntekijät, jotka nuoren asiaa hoitavat. Katseluoikeus on tiukkaan rajattu ja tiedot luottamuksellisia.
 Yasmin Morales, Sara Hautala ja Antton Korkiakangas ovat kuitenkin hyvin perillä tuttujen saamista lastensuojeluilmoituksista.
 – Aika moni kertoo avoimesti saaneensa sossumerkinnän, varsinkin he, jotka ovat saaneet sen jo monta kertaa. Jotkut ylpeilevät niillä, mutta mua kyllä hävettäisi, jos saisin sellaisen, Morales miettii.
 Samoin ajattelevat Hautala ja Korkiakangas. Kumpikaan ei kertoisi edes hyvälle kavereille, jos tulisi niin pahoin töpeksittyä.
 Koko kolmikko myös uskoo, että yhdestä kerrasta tulisi otettua opiksi.
 Pahinta ja pelottavinta kaverusten mielestä olisi viranomaisten kohtaaminen. Se huolestuttaisi huomattavasti enemmän kuin omien vanhempien reaktio, sillä vanhemmille voi aina selittää asiat.
 Hautala uskoo porukan mainostavan merkintöjään kovuuden osoituksena. Moralesin mielestä avoimuus levittää hällä väliä -suhtautumista.
 – Voi tulla sellainen tunne, ettei tämä niin outo ja iso juttu olekaan, kun moni muukin on saanut, Morales pohtii.
 Opettaja ei välttämättä uskalla tehdä ilmoitusta vanhempien pelossa
 Kuka tahansa nuoresta huolestunut voi tehdä lastensuojeluilmoituksen, mutta poliiseilla ja muilla viranomaisilla on velvollisuus tehdä se.
 – Esimerkiksi koulun pitää ilmoittaa, mikäli herää huoli tai jos nuori on koulussa tai vaikkapa luokkaretkellä käyttänyt päihteitä, kertoo sosiaaliohjaaja Elina Ihanus.
 Lastensuojelun sosiaalityön päällikkö Johanna Vanhasen mielestä helsinkiläiskoulut hoitavat ilmoitusvelvollisuutensa hyvin.
 – Toki saattaa olla tilanteita, jossa yksittäinen opettaja ei uskalla tehdä ilmoitusta esimerkiksi haastavien vanhempien vuoksi.
 Kokkolassa lastensuojelu kuuluu Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä Soiten hoidettavaksi. Noin 80 000 asukkaan alueella tehtiin vuonna 2018 vajaat 2100 lastensuojeluilmoitusta, joista noin 600 koski nuoren omaa käyttäytymistä. Tiina Jutila / Yle
 Alaikäisten saamissa lastensuojeluilmoituksissa ei aina tarvitse olla kyse rikoksesta, vaan ilmoituksen tekemiseen voi riittää pelkkä yleinen huoli nuoren hyvinvoinnista.
 Lastensuojeluilmoitus johtaa usein palvelutarpeen arviointiin. Silloin kuullaan alaikäistä ja hänen vanhempiaan yhdessä ja erikseen, tehdään kotikäynti ja ollaan yhteydessä kouluun.
 Jos päädytään siihen, että lapsi tarvitsee käyttäytymisensä tai kasvuolosuhteidensa vuoksi erityistä tukea, aloitetaan sosiaalityön asiakkuus perheen suostumuksella. Jos lapsen tai nuoren katsotaan olevan suojelun tai vahvan tuen tarpeessa, aloitetaan lastensuojelun asiakkuus, vaikka perhe vastustaisi.
 – Esimerkiksi Helsingissä kiireelliseen sijoitukseen johtaneissa syissä lapsen huumeiden käyttö on puolet yleisempää kuin alkoholin käyttö, kertoo Johanna Vanhanen.
 Sosiaaliohjaaja Elina Ihanus on huomannut, että Kokkolasssa vanhemmat ovat yleensä tyytyväisiä, kun nuoren elämäntilanteeseen puututaan.
 – Moni on lapsestaan huolissaan ja toivoo apua. Nuoren vanhempi ja viranomainen voivat tehdä myös sosiaalihuoltolain mukaisen yhteydenoton. Se käynnistää samanlaisen prosessin kuin lastensuojeluilmoitus, Ihanus kertoo.
 Tietoja artikkeliin antoivat myös Kokkolan Ankkuritiimistä nuoriso-ohjaaja Viljami Kinnunen ja tutkinnanjohtaja Tony Rauma.

"Osa ylpeilee sossumerkinnöillään, mua kyllä hävettäisi"– Mitä seuraa, kun nuori saa itselleen lastensuojelumerkinnän?


Summary: Kymmenen vuotta sitten perustettu bändi palkittiin Emma-gaalassa vuoden yhtyeenä ja esittää tämän vuoden kesäkumibiisin.

Gasellien  Hätä-Miikka  ( Miikka Niiranen ) kurvaa autolla parkkipaikalle. Bändin muut jäsenet ovat ällistyneitä, sillä hän on aina vähintään vartin myöhässä. Nyt mies on täysin ajallaan.
 – Poikkeus vahvistaa säännön, muut nauravat.
 Helsingin Oulunkylän eli Ogelin tekojääradan parkkipaikka on Gasellien perustamispaikka. Hätä-Miikka,  Päkä  ( Pekka Salminen ),  Thube Hefner  ( Tuomas Pietikäinen ) ja  MusaJusa  ( Jusa Mikkonen ) pohtivat bändin kymmentä vuotta. Alussa oli haave ammattilaisuudesta räppärinä, mutta se ei ole tullut helpolla.
 – Ei ollut käryä, että se vaatii näin paljon hermoja, työtä, hikeä, istumalihaksia ja mielenhallintaa, Hätä-Miikka kuvaa.
 Gasellit esiintyi sitkeästi ympäri Suomea, vaikka menestystä ei tullut. Nyt bändi on yksi halutuimpia esiintyjiä festareilla.
 Turhautuminen muuntui bändiksi
 Kymmenen vuotta sitten nuorten suomalaismiesten elämä ei vaikuttanut kovin lupaavalta. Kansainvälinen lama tuntui myös Suomessa ja työpaikkoja ei tuntunut riittävän etenkään nuorille.
 Vasta lukiosta valmistuneet Miikka, Pekka ja Tuomas kuluttivat tyhjää aikaa ajelemalla Miikan isän autolla ympäri Oulunkylää.
 – Jossain vaiheessa sisuunnuttiin, että jotain on alettava tehdä. Päätettiin laittaa bändi pystyyn, Päkä muistelee.
 – Bändi on tavallaan hauska organismi. Se ei ole yhden ihmisen näkemys asioista, vaan siitä muodostuu omituinen sillisalaatti. Se on itse asiassa vahvuus, että joutuu tekemään kompromisseja, sanoo Gasellien Thube Hefner. Berislav Jurišić / Yle
 Kolmella räppärillä oli kovasti sanottavaa, mutta taustalta puuttui musiikki. Mukaan saatiin vanha tuttu Jusa, joka teki biittejä ja nelikko meni tämän studiolle äänittämään biisejä.
 – Sanotaan, että onnistuu kun innostuu. Pari raitaa saatiin kasaan ja sitten tuli hirvittävä polte tehdä lisää, Thube Hefner kertoo.
 Gasellit EP  julkaistiin vuoden 2010 keväällä omakustanteena. Varsinainen onnistuminen antoi vielä kuitenkin odottaa itseään.
 Oma tyyli alusta asti
 Rap-musiikki oli Suomessa Gasellien ensimmäisten kappaleiden aikaan aivan eri mittakaavassa kuin nyt. Räppi ei soinut isosti festivaaleilla tai radioissa ja Cheekin Olympiastadionin keikoista kukaan ei osannut edes haaveilla. Musiikkia kulutettiin lähinnä pienillä klubeilla.
 Gasellien musiikkityyli on alusta lähtien yhdistellyt undergroundia ja valtavirtaa. Bändin jäsenet ovat kuunnelleet nuoresta pitäen musiikkia laidasta laitaan, eivät pelkästään räppiä.
 – Se on ennen kaikkea rap-musaa, mutta siinä on myös melodiaa ja popin kanssa flirttailua, MusaJusa kertoo.
 – Gasellien juttu oli alusta lähtien vahingossa valmis, jota ollaan vaan jalostettu eteenpäin, Hätä-Miikka jatkaa.
 – Musiikki on tunneviestintää ja Spotifyn luvut eivät näytä, miten kuulija toisessa päässä on tuntenut biisin. Keikalla yleisöstä näkee, välittyykö biisistä tunne ja millainen se on, Gasellien Päkä tuumaa. Berislav Jurišić / Yle
 Vielä pari vuotta sitten Gaselleista kirjoitettiin juttuja, joissa kerrottiin, että yhtyeen läpimurto vaatisi isompia hittejä. Sittemmin nelikolta on tullut biisejä kuten  Imus  ja  Mitä mä Malagas?  Vuonna 2017 julkaistun  Veli -albumin jälkeen suosio alkoi kasvaa kohisten.
 – Silloin tuli fiilis, että nyt voi heittäytyä päivätöistä ja keskittyä musiikin ja keikkojen tekemiseen tosissaan, Päkä muistelee.
 Viime vuoden lopulla julkaistu  Jano -albumi kolahti vielä isompaan yleisöön. Keväällä Gasellit palkittiin jo vuoden yhtyeenä Emma-gaalassa.
 Bändille pysti oli elämäntyöpalkinto kymmenvuotisesta taipaleesta.
 – Räppibändejä ei ole muutenkaan hirveästi ja nykyisin musakenttä on mennyt sooloartisteihin päin. Se tuntui hyvältä, että meidät palkittiin nimenomaan yhtyeenä, Thube Hefner sanoo.
 – On vaan nöyrästi oltu työhaalarit päällä ja rukkaset kädessä. On kierretty Suomi sen seitsemän kertaa ja sitten sinne keikoillekin on tullut pikku hiljaa väkeä, Hätä-Miikka kuvaa Gasellien kymmentä vuotta. Berislav Jurišić / Yle
 Hajoamisen partaalla
 Ensimmäiset levydiilit, keikat ja takahuoneessa tarjotut ilmaiset kaljat. Gasellit olivat uran alkuaikoina tyytyväsiä vähään. Innostuneina he eivät juuri isommasta osanneet haaveilla.
 – Sitten kun niitä kaljapalkkoja oltiin nautittu viisi vuotta, alettiin miettiä, että tästä on jäätävä käteen muutakin kuin päänsärky, Hätä-Miikka kertoo.
 Välillä bändi ajatteli, että nyt homma on saatu haltuun. He kiersivät ahkerasti pitkin Suomen keikkapaikkoja, mutta silti breikkausta ei tullut.
 – Voin sanoa, että oli monta vuotta aikaa tutustua discojen seiniin, kun paikat eivät olleet ihmisiä pullollaan, Päkä muistelee.
 Tien päällä tunnelma saattoi toisinaan kiristyä, kun kaikki tuntui tyhjäkäynniltä. Turhautuminen purkautui tappeluina ja bändi oli monta kertaa hajoamispisteessä.
 Gasellit pääsi vaikeuksista yli, sillä heidän vahvuutena on jo ennen bändiä alkanut ystävyys.
 – Kyllähän perhe-elämäkin alkaa monesti kyrsiä ja välillä kuppi läikkyy yli. Siitä huolimatta kun pohjalla on ystävyys ja rakkaus, niin ne riidat aika äkkiä haudataan, Hätä-Miikka sanoo.
 Gasellien jäsenet viettävät paljon aikaa myös musiikkikuvioiden ulkopuolella. Monet ihmettelevät, että miksi. – Kun pääsee purkamaan asioita muissa merkeissä kuin duunissa, se helpottaa, bändi tuumaa. Berislav Jurišić / Yle
 Sopivasti aikuisia
 "Ootteko hulluja? Pitäkää lomaa!"  Näin ovat monet kollegat Gaselleiden keikkatahtia päivitelleet.
 Tänä kesänä bändi on yksi eniten festareilla kiertävä esiintyjä. Keikkoja on yli 30. Auton penkit tulevat hyvin tutuiksi Suomea kiertäessä.
 – Teemme keikkoja enemmän kuin moni muu. Syyskuussa katsotaan, miten ollaan hengissä, bändi nauraa.
 Gasellit esittää tämän vuoden kesäkumibiisin nimeltään Suojaus petti. – Siihen tuli slogan, että taudeilta on helpompi suojautua, mutta tunteilta ei niinkään. Mielestämme se sopii meidän musiikin kaanoniin ihan kivasti, sanoo Gasellien MusaJusa. Berislav Jurišić / Yle
 Gasellit on alkanut tehdä myös uutta musiikkia tulevaa albumia varten. He aikovat jatkaa samalla linjalla kuin ennenkin ja kuvailla kappaleissaan oman ikäistensä tuntoja.
 Kymmenessä vuodessa yhtyeen jäsenet ovat jo ehtineet aikuistua. Nyt heistä tuntuu onnekkaalta, että menestys on tullut vasta vuosien työn jälkeen.
 – Jos isompi suosio olisi iskenyt päin pläsiä parikymppisenä, niin bändi olisi hajonnut jo muutamaan otteeseen ja kaikki katkaisuhoidot olisivat tulleet tutuiksi, Hätä-Miikka tuumaa.
 Gasellit ei aio kuitenkaan aikuistua liikaa.
 – Vaikka tietyllä tapaa ollaan aikuistuttu, niin bändihomma pitää tietyn leikkisyyden, luovuuden ja lapsenmielisyyden koko ajan mukana. ollaan tässä hommassa sellaisia Peter Paneja, Päkä kiteyttää.

Rap-yhtye Gasellit esiintyi vuosia tyhjille saleille ja oli hajoamispisteessä: "Tänä kesänä teemme enemmän keikkoja kuin moni muu"