Summary: Suojasäät ja poikkeuksellisen voimakkaat sateet aiheuttavat murheita poromiehille.

Nuorgamilainen poromies  Asko Länsman  hakkaa veitsellään jäätynyttä maata Kaldoaivin tunturialueella. Tavallisesti Länsmanin ei tarvitse kuin pyyhkäistä lumipeitettä kädellään kokeillakseen porojen kaivoksen eli laidunmaan tilaa. Tällä kertaa Länsman joutuu ottamaan käyttöönsä järeämmän keinon, leukun.
 – Jäähän ei muu pysty, kertoo Asko Länsman.
 Talvi on ollut poikkeuksellinen Kaldoaivin ja Utsjoen alueella pohjoisimmassa Suomessa. Utsjoella helmikuun ylimmät lämpötilat nousivat melkein + 5 Celsius asteeseen. Viimeksi yhtä korkeita lämpöasteita on mitattu Utsjoella vuonna 2006, kertoo meteorologi  Ilari Lehtonen  Ilmatieteen laitokselta.
 Lämpöasteiden lisäksi tunturimaastoon satoi runsaasti vettä ja pian vesisateiden jälkeen tuli pakkasjakso, joka jäädytti sulaneen lumen parin sentin jääkerrokseksi.
 Ei auta muuta kuin lukea iltarukous ennen nukkumaanmenoa. Odottaa, että suojasäät palaisivat ja sulattaisivat tämän jään, kuvailee Länsman olosuhteita. Kaija Länsman / Yle
 Luonnonlaitumia hyödyntävät paliskunnat ja poronhoitajat ovat kauhuissaan suojasäiden ja pakkasten yhdistelmästä.
 Länsman on juuri tuonut poroelonsa omille talvilaitumille Nuorgamiin. Viikko sitten, Matinpäivälle (24.2.) osuneet rajut suojasäät ja vesisateet ovat pyyhkineet poromiehen kasvoilta hymyn.
 Nyt on turvauduttava uskoon paremmasta.
 – Siellä missä ei ole jäätä, siellä on viipymälunta. Niistä ei poro pääse lähellekään läpi kaivamaan ruokaa.
 – Ei auta muuta kuin lukea iltarukous ennen nukkumaanmenoa ja odottaa, että suojasäät palaisivat ja sulattaisivat tämän jään, pohtii Länsman ja toivoo, että porot selviäisivät talven yli.
 Länsmanin mukaan on myös onnea, että porot ovat hyvässä kunnossa suotuisan syksyn ja alkutalven jäljiltä.
 Jäätyneet laitumet pakottanevat lisäruokintaan
 Asko Länsman esittelee porolaitumiaan Tenojoen törmillä. Puurajalla ei ole kuin paikoin kivisiä pälviä, muualla näkyy auringossa kimaltelevia jäälaikkuja. Valokuvaajan silmin näky on satumaisen kaunis, mutta poromiehen silmiä näky kirvelee.
 Talvella poron pääasiallista ravintoa on jäkälä, mutta nyt eväs on paikoin monen sentin jääkerroksen alla. Länsman toteaa, että jotta porot selviäisivät talven yli, tarvitaan lisäravintoa eli kuivaa heinää.
 Paremmin ei ole asiat naapurissakaan Utsjoen Paistunturin paliskunnassa. Saman ongelman kanssa painitaan myös Tenojoen toisella puolella Norjassa, jossa osa poromiehistä on aloittanut porojen lisäruokinnan. Osa Norjan puolen poronhoitajista sinnittelee vielä ja yrittää saada poroelonsa pysymään aloillaan ilman lisäruokintaa. Porojen pitäminen aloillaan ei ole helppoa, sillä poro on aina valmis kulkemaan kohti parempia laitumia.
 – Nämä pohjoisen tunturipaliskunnat ovat herkkiä suojasäille. En usko, että paksulumisissa metsäpaliskunnissa on näin huono tilanne, kuvailee Länsman.
 Hieman jäi ohutta jäätä lumikerrosten väliin mutta poron kynsi pystyy siihen kyllä, ei se niin paksu meillä ole, kertoo Antti-Oula Juuso Käsivarresta. Anneli Lappalainen / Yle
 ”Kun kynnet kastuvat, porot lähtevät jonossa laukkomaan” – Käsivarren laitumet pelasti lempeä tuuli
 Pohjoisessa helmikuun pitäisi olla kunnon pakkaskuu, jolloin pitää pakkasia niin että paukkuu. Tänä talvena on toisin. Käsivarressa on ollut helmikuussa yhden kerran yli -40 asteen pakkanen. Pari päivää myöhemmin sää lauhtui niin, että talojen vierustat olivat vesilammikoina, kertoo vanhemman polven poromies  Antti-Oula Juuso  Enontekiön Käsivarresta. Juuson mukaan oli onni, että suojasään jälkeen nousi lempeä tuuli, joka kuivasi maan.
 – Meillä ei laitumet jäätyneet, paitsi niissä kohdin missä oli ohuelti lunta. Komokohdat kyllä jäätyivät. Siellä missä oli paksu lumi, laitumet ovat kunnossa.
 – Hieman jäi ohutta jäätä lumikerrosten väliin, mutta poron kynsi pystyy siihen kyllä, kertoo Juuso.
 Porolaidunten kunto on Käsivarressa poromiesten mukaan ihan hyvä. Näkeehän sen poroistakin, kun eivät ole lähteneet laukkomaan, selittää Juuso.
 – Olen kuullut sanottavan, että jos kynnet kastuvat, porot lähtevät jonossa laukkomaan. Onneksi tuli ne tuulet, eikä pakastanut suojasäiden jälkeen. Tuuli hoiti meidän laitumia, lopettaa Juuso.
 Nuorgamissa poikkeuksellisen runsas sade, Kilpisjärvellä lähestyttiin helmikuun lämpöennätyksiä
 Helmikuun suojasäät eivät ole maailman kahdeksas ihme, mutta ei ne ihan jokavuotisiakaan ole. Ilmatieteen laitoksen meteorologi ja tutkija  Ilari Lehtonen  kertoo, että helmikuussa Lapissa mitataan noin viiden asteen lämpötiloja suunnilleen kerran kymmenessä vuodessa.
 Yle Grafiikka
 23.2.2019 Kilpisjärvellä hätyyteltiin helmikuun lämpöennätystä.
 – Silloin Kilpisjärvellä mitattiin 6,1 lämpöastetta. Ennätys on siellä 6,4 lämpöastetta. Se mitattiin 12.2.1984.
 Helmikuu oli poikkeuksellisen sateinen koko Suomessa, mutta Suomen pohjoisimmassa kylässä Nuorgamissa sademäärät olivat vuodenaikaan nähden rajuja. Matinpäivänä, 24.2. Nuorgamissa satoi 7 millimetriä vettä.
 – On harvinaista, että aivan pohjoisessa, kuten Nuorgamissa sataa useampia millimetrejä vettä, kertoo Lehtonen.
 Myös Norjassa on todettu helmikuun olleen leuto. Taannoin NRK kertoi, että  helmikuu oli poikkeuksellisen lämmin , jopa 3,5 astetta normaalia lämpimämpi.
 Utsjoella kylvettiin vesisateessa, kun karhu käänsi kylkeä Mattina – luonnonmerkkejä seuraava ei yllätynyt vesisateesta
 Kansanperinteen mukaan helmikuun loppupuolella, juuri Matinpäivänä taittuu talven selkä ja karhu kääntää kylkeään. Sanotaan myös, että silloin on ensimmäinen kevätpäivä. Matinpäivän sään on uskottu määrittelevän kuukautta myöhemmin olevan Marianpäivän säätä. Suomalaiset sanovatkin:  Mitä Mattina, sitä Marjana  (Matinpäivänä on sama sää kuin Maarianpäivänä).
 Vanhoja saamelaisia säämerkkejä seuranneelle Matinpäivän suojasäät eivät tulleet yllätyksenä. Utsjokelainen  Sverre Porsanger  näki sateisen talven merkit jo kaamoksen korvilla.
 Seuraava merkille pantava säämerkki on tämän viikon perjantaina (8.3) vanha Matinpäivä, kertoo utsjokelainen Sverre Porsanger. Kaija Länsman / Yle
 – Panin merkille, että ennen pyhäinmiestenpäivää oli suojasää. Se tietää sateista talvea. Loppiaisena satoi ja joulunakin oli lauhaa. Ja helmikuussa tulikin kunnon vesisade.
 – Sanotaan jos ei juuri pyhäinmiestenpäivänä suojasäätä tee, saatte uskoa, että helmikuussa kahlaatte polvia myöten lammikoissa. Ja niin siinä kävi, selittää Porsanger.
 Saamelaisten säämerkit ennustavat, jos Mattina on lauhaa, sen jälkeen pakastaa – ja toisinpäin. Matinpäivän jälkeen saamelaisten mukaan tulee Matinpyryt. Juuri näin kävi Utsjoella, muistelee Porsanger.
 – Minun mielestä oli niin mukavaa kun tuli suojasäät Matiksi. Niitä ei usein koe. Ja sitten kun tuli vielä Matinpyryt, joista saamelaiset ovat ennen vanhaan kertoneet. Mietin, että ei ne turhia ole puhuneet, toteaa Porsanger.
 Seuraava merkille pantava säämerkki on tämän viikon perjantaina (8.3), jolloin on vanha Matinpäivä. Sananlaskun mukaan on hyvä jos siihen asti pitelee pakkasia, se tietää lauhaa ja leutoa kevättä. Sellaista lämmintä ja leutoa kevättä odottaa parhaillaan poromies Asko Länsman Nuorgamin tuntureilla.
 – Toivottavasti suojasäät palaisivat ja sulattaisivat jään.

Helmikuun suojasäät jäädyttivät tunturit – katso video jäätyneestä tunturimaasta


Summary: Moni koulussa opittu asia muuttuu arjessa konkretiaksi, mutta toisin käy politiikalle. Siksi nuoret empivät vaaliuurnille lähtemistä, kirjoittaa politiikan toimittaja Robert Sundman.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Yhteiskuntaopin koe oli  helppo, ajattelin. Mutta luokkakaverille se aiheutti päänvaivaa.
 Tehtävässä oli pyydetty listaamaan eduskuntapuolueita. Muistaakseni lisäpisteen sai, jos tiesi, mitkä puolueet käyttivät hallitusvaltaa ja mitkä puolestaan istuivat oppositiossa.
 – En tiennyt yhtään mitään, kaveri sanoi kokeen jälkeen ja harmitteli.
 MTV3:n  Salatuissa elämissä  Seppo Taalasmaa oli pyrkinyt eduskuntaan fiktiivisen Totuus-puolueen listoilta.
 – Laitoin siihen kokeeseen, että Totuus-puolue on hallituksessa. Olikohan se oikein?
 Politiikalla ja kouluilla  on ollut Suomessa vaikea suhde.
 Kiihkeän poliittinen 1970-luku kouluneuvostovaaleineen ja rajuine vastakkainasetteluineen jätti monille karvaan maun suuhun.  On arveltu , ettei poliittisia puolueita tai päätöksentekoa ole tämän vuoksi päästetty mielellään koulujen liepeille.
 Muistan seuranneeni nuorten ja kansanedustajien keskusteluja vuosikymmenen alussa Nuorten parlamentti -tapahtumassa. Siellä yhdeksäsluokkalaiset pääsevät päiväksi eduskuntaan tenttaamaan ministereitä.
 – Politiikka ei kuulu kouluihin, totesi nuorille erään eduskuntaryhmän puheenjohtaja.
 Hän perusteli näkemystään juuri omilla, vuosikymmenten takaisilla kokemuksillaan. Rumaa touhua, joka ei saisi toistua. Koulussa keskityttäköön muuhun.
 Poliittisilla puolueilla on harvoin rooli tai merkitys ihmisten arkielämässä.
 Onhan kouluissa tietysti  yhteiskuntaopin opetusta.
 Luokissa opetellaan valtion ja kuntien toiminnan perusteita sekä kerrataan poliittisen järjestelmän lainalaisuudet. Lukuisia tunteja siihen ei käytetä, mutta perusasiat ehtii kyllä oppia.
 Politiikan järjestelmä vaikuttaa silti hahmottomalta. Eduskunnassa tehtävät päätökset, joita saatetaan koulussa käsitellä, tuntuvat etäisiltä. Vaikuttaminen ei näytä ketterältä, vaan hyvin raskaalta. Poliittisilla puolueilla on harvoin rooli tai merkitys ihmisten arkielämässä.
 Englannin tunnilla opeteltu kieli on Spotify-soittolistoilla keikkuvien biisien sanoissa, matematiikkaa voi käyttää harva se päivä.
 Mutta missä politiikkaa voi käyttää? Missä sen lainalaisuudet näkyvät? Miten demokratia muuttuu käytännöksi – ja missä sitä harjoitellaan?
 Ylen tänään julkaisemassa  Suomalaisten pelot ja haaveet -kyselyssä näkyy jälkiä tästä vaikeasta suhteesta.
 Nuoret kyllä ajattelevat, että nykyinen poliittinen järjestelmä toimii. He uskovat vankasti vaikuttamismahdollisuuksiinsa. Silti he käyvät kohtalaisen laiskasti äänestämässä.
 Miksi? Osin siksi, etteivät koe tietävänsä riittävästi.
 Jokainen  Ylen jutussa haastateltu nuori  epäilee joko omaa ymmärrystään tai sitä, saavatko he koulusta riittävästi eväitä äänestääkseen vaaleissa. Sosiaalisen median voimaan osa luottaa, eikä ihme: se on osa jokapäiväistä elämää.
 Jokainen huomaa konkreettisesti, miten somessa voi vaikuttaa. Toisin on perinteisen järjestelmän laita.
 Samalla tavalla kuin periytyy esimerkiksi koulutus, periytyy myös äänestyskäyttäytyminen.
 Kun juttua lukee , mieleen hiipii ikävä ajatus. Onko käynyt niin, että nuoret eivät äänestä, koska heitä ei ole kasvatettu toimimaan nykyisessä järjestelmässämme – vaan pikemminkin vieraannutettu siitä?
 Ylen A-studiossa vieraillut  valtio-opin professori  Hanna Wass  sanoi, ettei nuorten alhaiseen äänestysaktiivisuuteen auta temput tai räjähtävät vaalishowt.
 Wassin mukaan Suomi on äänestyskäyttäytymisessä luokkayhteiskunta: samalla tavalla kuin periytyy esimerkiksi koulutus, periytyy myös äänestyskäyttäytyminen.
 Suomessa koulutuksella on pyritty edistämään "mahdollisuuksien tasa-arvoa", mutta politiikan ja vaikuttamisen suhteen siinä ei ole onnistuttu.
 Se, joka on kiinnostunut, saa koulusta riittävät eväät. Se, joka ei ole ehtinyt hiffata, näyttää jäävän ilmaan.
 Ja mitä useampi ihminen jää vaille yhteiskunnallisen osallisuuden eväitä, sitä heikommissa kantimissa on demokratian tulevaisuus.
 Robert Sundman
 Kirjoittaja on Ylen politiikan toimittaja. Hän vastaa myös nuorten vaalisisällöistä.
 Aiheesta voi keskustella 5.3. klo 22.00 asti.

Robert Sundman: Luokkakaveria mietitytti, onko Salatuista elämistä tuttu puolue hallituksessa – Nuorten on vaikea äänestää, kun politiikka loistaa arjesta poissaolollaan


Summary: Kiinalaisvalmistaja esitteli kyberturvallisuuskeskustaan. Se ei halua jäädä sivuun Euroopan 5G-verkoista, joita rakennetaan kymmenien miljardien investoinneilla.

Kiinalainen teknologiayhtiö Huawei avasi tänään tiistaina Brysselissä keskuksen, jonka tarkoitus on vakuuttaa yhtiön asiakkaat ja viranomaiset sen verkkolaitteiden turvallisuudesta.
 – Viime kuukausien tapahtumat osoittavat, että keskusta tarvitaan enemmän kuin koskaan, sanoi yhtiön hallituksen puheenjohtaja  Ken Hu  avajaisissa.
 Hu viittasi etenkin Yhdysvaltain esittämiin syytöksiin siitä, että Huawein valmistamat laitteet ovat alttiita Kiinan valtion harjoittamalle urkinnalle. Väitteet ovat saaneet yhtiön lähtemään kiivaaseen julkisuuskampanjaan maineensa puhdistamiseksi.
 Urkintaväitteissä on kyse Huawein valmistamista tukiasemista ja muista mobiiliverkkojen laitteista.
 Brysselin “kyberturvallisuuden läpinäkyvyyskeskus” on arkisempi paikka kuin sen nimi antaisi odottaa. Toimittajille esiteltiin kaksikerroksista tilaa, joka voisi olla minkä tahansa yrityksen toimisto. Alakerran aulassa kerrotaan jättiruuduilla Huawein tietoturvasatsauksista.
 Keskuksen idea on, että kiinalaisyhtiön verkkolaitteiden ostajat ja viranomaiset pääsevät testaamaan siellä laitteita ja tutustumaan niiden lähdekoodiin. Huawei haluaa näin osoittaa, että niihin ei ole kätketty “takaovia” tai muuta epäilyttävää.
 – Sekä luottamuksen että epäluottamuksen pitäisi perustua faktoihin, ei spekulointiin tai huhuihin, Ken Hu sanoi.
 Hän peräänkuulutti yhteisiä standardeja, joiden täyttäminen voisi hälventää Huaweihin kohdistuvia epäilyjä.
 Merkel haluaa takeita
 Epäilysten hälventäminen on yhtiön kannalta tärkeää nimenomaan Brysselissä, sillä Huawei on joutunut vastatuuleen myös Euroopassa. Saksan liittokansleri  Angela Merkel  sanoi viime kuussa, että jos Huawei haluaa osallistua 5G-verkon rakentamiseen Saksassa, sen on taattava että se ei välitä dataa Kiinan valtiolle.
 Saksan isoin operaattori Deutsche Telekom on ilmoittanut pohtivansa Huawei-hankintojensa tulevaisuutta. Puola harkitsee yhtiön sulkemista pois 5G-verkkojen rakentamisesta. Teleoperaattori Orange ilmoitti, että se ei aio ottaa Huaweita rakentamaan 5G:tä Ranskassa.
 Britanniassa Vodafone on pannut jäihin 5G-hankintansa Huaweilta. Britannian viranomaiset aikovat vuodetun raportin mukaan suosittaa, että operaattorit saisivat ostaa korkeintaan puolet verkkolaitteistaan kiinalaisyhtiöltä.
 Tšekissä valtio sulki hiljattain Huawein ison julkisen tietojärjestelmähankinnan ulkopuolelle tietoturvasyistä.
 Huawein hallituksen kiertävä puheenjohtaja Ken Hu. Laurent Gillieron / EPA
 Komissio: "Todellisia turvallisuushuolia"
 Huawein johtaja Ken Hu tapasi Brysselissä myös EU-komission digiasioista vastaavan varapuheenjohtajan  Andrus Ansipin , joka varoitti tammikuussa eurooppalaisia olemasta naiiveja kiinalaisyhtiöiden suhteen.
 Ansip on kantanut huolta Kiinan tiedustelulaista, joka velvoittaa yritykset auttamaan tiedustelupalvelua tutkimuksissa, ja säilyttämään tutkimuksiin liittyviä tietoja.
 – EU on avoin, sääntöihin perustuva markkina, jolla kaikki EU-sääntöjä noudattavat voivat toimia. Samaan aikaan on olemassa todellisia turvallisuushuolia, komission tiedottaja kertoi Ansipin viestistä Hun tapaamisessa.
 Huawein Länsi-Euroopan johtaja  Vincent Pang  torjui epäilyjä keskuksen avajaisissa.
 – Emme ole koskaan saaneet Kiinan hallitukselta pyyntöä luovuttaa heille dataa, Pang sanoi.
 Samaan aikaan Euroopassa Huawein verkkolaitteita asennetaan jo. Yhtiön itsensä mukaan se on toimittanut maailmanlaajuisesti 25 000 5G-verkon tukiasemaa, ja 18 sen 30:sta 5G-sopimuksesta on eurooppalaisten operaattorien kanssa.
 Isojen maiden taajuudet jaossa
 Vakoilujupakka sattui silti Huawein kannalta mahdollisimman hankalaan aikaan, sillä Euroopan suurimmilla mobiilimarkkinoilla 5G-verkkojen rakentaminen ja laitetoimittajien valitseminen on juuri lähdössä vauhtiin.
 Saksassa on parhaillaan käynnissä taajuushuutokauppa, jonka pitäisi päättyä maaliskuun loppuun mennessä. Aikataulu voi tosin venyä koska operaattorit ovat valittaneet huutokaupan säännöistä oikeuteen.
 Ranskassa 5G-taajuuksien huutokauppa alkaa myöhemmin tänä vuonna. Italia huutokauppasi omat taajuutensa viime vuonna kovaan 6,5 miljardin euron hintaan.
 Iso-Britanniassakin osa taajuuksista on jaettu, ja operaattorit rakentavat jo verkkoja. Ne lupaavat kaupallisen 5G:n tulevan tarjolle ensimmäisissä Britannian kaupungeissa vielä tämän vuoden aikana.
 Suomessa taajuudet  huutokaupattiin viime vuonna . Verkkoyhtiö DNA avasi maan ensimmäisen 5G-verkon Helsingin keskustaan tammikuun alussa. Liittymiä verkkoon ei tosin vielä myydä.
 Kymmenien miljardien investoinnit
 Verkkoinvestoinneissa on jaossa isot rahat. EU-komissio arvioi pari vuotta sitten, että eurooppalaiset operaattorit tulevat investoimaan 5G-verkkojen rakentamiseen ainakin 56 miljardia euroa ensi vuoden loppuun mennessä.
 Eurooppa on 5G:n käyttöönotossa jäänyt jälkeen Aasiasta ja Yhdysvalloista. Komissio joutuukin tasapainoilemaan Huawein suhteen. Jos kiinalaisvalmistajan markkinoillepääsyä rajoitetaan, kilpailu vähenee ja verkkojen rakentaminen kallistuu.
 – 5G-verkon vaatimien investointien perusteleminen sijoittajille vaikeutuisi, sanoo teleoperaattoreita läheltä seuraava lähde.
 Tämä hidastaisi verkkojen rakentamista ja 5G:n leviämistä. Eurooppalaisten takamatka uudessa teknologiassa kasvaisi entisestään.
 Toisessa vaakakupissa ovat eurooppalaisten hallitusten huolet siitä, voiko Kiina käyttää Huawein laitteita urkinnan välikappaleena.
 On epätodennäköistä, että EU päätyisi sulkemaan Huawein kokonaan pois 5G-verkoistaan, kuten esimerkiksi Australia on tehnyt.
 Se voisi olla hankalaa jo unionin tiukkojen hankinta- ja kilpailusääntöjenkin takia. Yhdysvalloissa Huawei aikoo viedä oikeuteen hallituksen päätöksen sulkea kiinalaisvalmistaja liittovaltion hankintojen ulkopuolelle.
 Kuinka varautuneesti EU-maiden kannattaa Huaweihin suhtautua? Vai onko se vain yksi verkkolaiteyhtiö muiden joukossa? Voit keskustella aiheesta alla kello 22:een asti

Kiinalainen hymykampanja saapui Brysseliin – Huawei yrittää hälventää eurooppalaisten vakoiluepäilyjä


Summary: Eri hoivayhtiöillä on ollut erilaisia käytäntöjä siinä, miten haamuhoitajia työvuorolistoille on laitettu.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Tästä on kyse Haamuhoitajalla tarkoitetaan työvuorolistoissa olevia tekaistuja nimiä tai työntekijöitä, jotka eivät tosiasiassa työskentele työvuorossa Haamuhoitajasta puhutaan myös silloin, kun työvuorossa ei ole riittävästi henkilöstöä. Työntekijöille tilanne näyttää siltä kuin olisi töissä haamujen kanssa
 Esperi Caren Hoivakoti Ulrikan  toiminnan keskeyttäminen  tammikuussa nosti vanhusten hoivakotien ongelmat koko kansan tietoisuuteen.  Ylen selvityksessä  paljastui, että yksityisten hoivakotien epäkohtia oli yritetty laittaa kuntoon jo vuosia.
 Yksi epäkohdista on ollut haamuhoitajajärjestelmä. Yle halusi selvittää, keitä nämä haamuhoitajat ovat, mistä he työvuorolistoihin ilmestyvät ja miten heidän olemisensa - tai paremminkin olemattomuutensa - näkyy työpaikoilla.
 Pyysimme Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPeria sekä Sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehyä etsimään haastateltavia, jotka voisivat kertoa työvuorolistojen tekemisestä ja haamuhoitajista. Lisäksi saimme käyttöömme Superin  Ilmianna haamuhoitaja  -kampanjan vastauksia.
 Yksikään haastateltava ei suostunut puhumaan nimellään. Syy on ilmeinen: vanhuskohun alettua hoivayhtiöt halusivat tukkia työntekijöiden suut.
 – Tammikuussa tuli Esperin johdolta ohje, että henkilöstö ei saa antaa medialle lausuntoja, yksi haastateltavista kertoo.
 Kolme suurinta vanhusten hoivapalveluja tarjoavaa yritystä ovat Attendo, Esperi ja Mehiläinen. Attendosta emme saaneet yhtään haastateltavaa.
 Kikkailua työvuorolistoilla
 Mehiläisen vanhusten palveluyksikössä Savossa työskennellyt sairaanhoitaja kertoo, miten työvuorolistoihin laitettiin haamuhoitajia.
 Työvuorolistaa suunniteltaessa sinne tehtiin sijaisille tyhjä rivi, jossa on avoimia työvuoroja. Kyseinen rivi on nimetön eli siinä on vain työvuoroja, mutta ei työntekijöitä. Toteutuneeseen työvuorolistaan merkittiin nimellä ne keikkatyöntekijät, jotka olivat oikeasti työvuorot tehneet.
 Kummallista kyllä toteutuneeseen työvuorolistaan merkattiin lisäksi myös se sijaisten rivi. Eli samat työvuorot merkittiin kahteen kertaan. Näytti siis siltä, että työntekijöitä olisi ollut enemmän. Kaupungin kanssa sovitut henkilömitoitukset eivät siis aina täyttyneet.
 – Kyllä siinä huijattiin palvelun ostajaa eli kaupunkia, sairaanhoitaja kertoo.
 Sairaanhoitaja sanoo kysyneensä asiasta monta kertaa yksikönjohtajalta.
 – Hän sanoi saaneensa sellaiset ohjeet, että sitä sijaisten riviä ei tarvitse ottaa pois toteutuneesta listasta. Eli siitä voi päätellä, että ne ohjeet ovat tulleet yläkerrasta.
 Kyse on siitä, että työvuorolistat eivät ole aina olleet todenmukaisia.  Niina Rytilahti
 Sairaanhoitaja työskenteli vanhusten palveluyksikössä, joka siirtyi Mehiläisen omistukseen yrityskaupan myötä Mainio Vireeltä vuonna 2016. Heti kaupan jälkeen työvuorolistoja alettiin tehdä uudella tavalla.
 – Kikkailu työvuorolistoilla alkoi sen jälkeen, kun Mehiläinen osti paikan. Aiemmin tällaista ei ollut.
 Mehiläisen hoivapalveluiden johtaja  Niklas Härus  kiistää, että Mehiläisessä oltaisiin tehty vilpillisiä työvuorolistoja.
 – Meillä on hyvin selkeä ohjeistus siitä, että meidän lopullisissa työvuorolistoissa ovat vain toteutuneet tunnit nimetyillä työntekijöillä. Me olemme ohjeistaneet asian esimiehille useaan kertaan.
 Härus sanoo, että esimiesten tehtävänä on ollut varmistaa työvuorolistojen asianmukaisuus.
 – Meillä ei ole tiedossa, että ohjeistusta ei olisi noudatettu. Jos tällaista on ilmennyt, meidän täytyy ehdottomasti selvittää tämä asia ja puuttua tähän.
 Esperin resurssitiimi lisäsi haamuja
 Yksikönpäällikkönä Esperi Caren vanhusten palveluasumisyksikössä pikkupaikkakunnalla työskennelleen naisen tehtävänä oli laatia työvuorolistat.
 Saatuaan listan valmiiksi se lähetettiin resurssitiimin hyväksyttäväksi. Tämän jälkeen siihen ei enää saanut tehdä muutoksia.
 Kun työvuorolista oli hyväksytty, nainen tulosti sen ja laittoi työpaikan seinälle.
 – Siinä oli periaatteessa lain mukainen työvuorolista, jossa oli minun nimeni alla. Minä en sinne haamutyöntekijöitä suostunut laittamaan, mutta resurssitiimissä laitettiin, nainen kertoo.
 Sitä yksikönpäällikkö ihmettelee, että työvuorolistojen todenperäisyydestä ei kukaan ollut kiinnostunut.
 – Tietääkseni palvelun ostaja ei tarkastanut listoja lainkaan.
 Resurssitiimi saattoi laittaa työvuorolistaan esimerkiksi jonkun keikkatyöläisen nimen kysymättä tältä suostumusta asiaan. Tärkeintä oli, että listalla oli tarpeeksi henkilökuntaa.
 – Kerrankin yksi keikkalainen sanoi, että hän ei pääse tuolloin työhön. Sanoin, etten ollut häntä sinne suunnitellutkaan kun tiesin, että hänellä on muuta menoa.
 Esperi Caren henkilöstöjohtaja  Maria Pajamo  sai tehtäväkseen tämän vuoden alussa laittaa epäkohdat kuntoon. Työvuorosuunnittelun ohjeistusta korjattiin ja työ jatkuu edelleen.
 – Työvuorosuunnittelu on helmikuussa siirretty osaksi hr-tiimiä ja aiomme varmistaa, että työvuorosuunnittelun prosessi on jatkossa kaikille osapuolille selkeä ja läpinäkyvä.
 Pajamo sanoo, että yhtiön ohjeena on nyt, että työvuorolistalla olevat henkilöt ovat oikeasti olemassa ja tulossa töihin.
 – Haamuhoitajia ei ole Esperin listoilla. Tällä hetkellä listoillamme lukee ’tyhjä vuoro’, kun suunnitellun työvuoron henkilöä ei ole vielä sitovasti vahvistettu.
 Aiemmin käytäntö saattoi olla toinen.
 – Kun olen asiaa selvitellyt on käynyt ilmi, että siellä on ollut työvuorolistoilla henkilöiden nimiä, jotka eivät olleet tulleet työvuoroihin ja heitä ei oltu aina poistettu listoilta asianmukaisesti, Pajamo kertoo.
 Valvira pohtii rikosilmoituksen tekemistä
 Haamuhoitajien käyttäminen työvuorolistoissa on mietityttänyt Sosiaali- ja terveysalan lupavirasto Valviraa jo pidempään. Valviran lakimies  Niina Rytilahti  kertoi helmikuun alussa, että  Valvira harkitsee asian viemistä rikosprosessiin . Nyt asian selvittelyssä ollaan edistytty.
 – Uskoisin, että parin viikon sisällä päätetään tehdäänkö haamuhoitajista rikosilmoitus, Rytilahti sanoo.
 Kaikkein vaarallisin haamu on työvuorolistoissa oleva tyhjä rivi, jota työnantajat käyttävät kaikkein eniten.  Elina Kiuru
 Jos rikosprosessin aloittamiseen päädytään, koskee se Rytilahden mukaan kaikkia hoivayhtiöitä.
 – Kyse on siitä, että työvuorolistat eivät ole aina olleet todenmukaisia.
 Valvirassa käydään nyt pohdintaa siitä, mihin rikoslain kohtaan asiassa olisi syytä vedota.
 Ilmianna haamuhoitaja -kampanjaan tulleita viestejä "Meillä on käytetty haamuhoitajia jo monta vuotta. Työvuorolistoissa on ollut pahimmillaan 500 h ettei tiedetä edes tekijää vaan vuorot on entisillä työntekijöillä." "Vuoro on merkitty henkilöille, jotka eivät työpaikallamme enää nykyisin työskentele. Näiltä työntekijöiltä ei ole kysytty suostumusta vuoroihin." "Työvuorolistoilla myös pyörii työntekijöitä, jotka ovat irtisanoutuneet, pitkillä lomilla tai eivät muuten ole enää töissä. Hoitajamitoitukseen lasketaan mukaan myös mm. talonmies ja keittäjät." "Listalla kulkee kolme nimeä, jotka todellisuudessa työskentelevät Helsingissä hallinnollisissa tehtävissä." "Uusia julkaistuja työvuorolistoja tarkastellessa on huomattu, että työvuoroja on suunniteltu henkilöille, jotka eivät yksikössä nykyisin työskentele." "Työvuorolistoille laitetaan entisen tuntityöntekijän nimelle vuoroja, kun havaitaan henkilöstövajetta." "Työvuorolistoissa sijaisriville on laitettu 75 h työvuoroja. Suureen osaan vuoroista ei ole otettu työntekijää, vaikka listat on hyväksytty ja tiedetty ettei niihin ole tekijää."
 Yritykset reagoineet vanhuskohuun
 SuPer aloitti Ilmianna haamuhoitaja -kampanjan viime lokakuussa. Vanhustenhoidon mediakohu lisäsi nopeasti ilmoitusten määrää.
 – Tähän mennessä niitä on tullut runsas sata, sanoo SuPerin puheenjohtaja  Silja Paavola .
 SuPerin järjestöasiantuntija  Joni Vainikaisen  mukaan haamuhoitajista on puhuttu viime aikoina enemmän kuin koskaan ja hoivayhtiötkin ovat reagoineet tilanteeseen.
 – Haamuhoitajailmiö ei ole poistunut, mutta muutosta parempaan suuntaan on tapahtunut, Vainikainen sanoo.
 Tehyn johtava lakimies  Vappu Okkeri  on samaa mieltä.
 – Yritykset yrittävät putsata nyt epäkohtia, koska Valvira ja Avi tekevät valtavasti tarkastuksia. On oletettavaa, että yritykset eivät uskalla käyttää haamuja niin kuin aikaisemmin.
 SuPerin kehittämisyksikön asiantuntija  Elina Kiuru  sanoo, että yksi haamuhoitajaongelman kiistakysymys työntekijäjärjestöjen ja yritysten välillä on myös itse sana haamuhoitaja ja sen merkitys.
 – Kaikkein vaarallisin haamu on työvuorolistoissa oleva tyhjä rivi, jota työnantajat käyttävät kaikkein eniten.
 Tyhjä rivi tarkoittaa työvuoroa, johon ei saada ketään työntekijää.
 – Työnantajat eivät miellä tätä haamuksi, mutta meidän mielestä se on, koska silloin siellä yksikössä on vajaamiehitys, Kiuru sanoo.
 – Yritykset ymmärtävät tämän haamuhoitajaongelman vain siten, että työvuorolistoissa on virheellisiä tai olemattomia nimiä, säestää Vappu Okkeri.
 Okkerin mukaan haamuhoitajailmiön on mahdollistanut osittain se, että palvelun tilaajat eli useimmiten kunnat ovat valvoneet palvelun tuottajia eli hoivayhtiöitä huonosti.
 – Meillä on kuntia, jotka valvovat hyvin ja sitten meillä on niitä, jotka eivät ilmeisesti edes halua tietää ongelmista eivätkä suorita riittävästi valvontaa.
 Tehy onkin esittänyt, että hoiva-alan  lainsäädäntöä pitäisi kiristää .
 – Kuntien valvontaa on tehostettava ja se on sanktioitava, jos sitä laiminlyödään, Okkeri sanoo.
 Tietoista toimintaa hoivayhtiöiltä
 Esperi Caren luottamusmiehenä Etelä-Suomessa työskentelevä mies sanoo, että työvuorolistoilla kikkailu on yleisestä. Usein keikkatyöntekijöille ei edes ilmoiteta, että tämän nimi on työvuorolistassa.
 – Työntekijöiltä tulee koko ajan palautetta, että on laadittu työvuorolista, mutta keikkalaiselle ei ole asiasta ilmoitettu. Sitten nämä muut työntekijät joutuvat tekemään tämän haamuhoitajan työt, luottamusmies sanoo.
 Oli erittäin epäonnistunut ratkaisu laittaa hallinnon tukihenkilöitä yksiköiden listoille.  Maria Pajamo
 Luottamusmiehen mukaan yksikönpäälliköt ovat puolustautuneet sillä, että ovat unohtaneet ilmoittaa keikkatyöntekijälle töihintulosta.
 – Mutta kyllä se on ollut ihan tietoista toimintaa. Kun työntekijä ei tule töihin, siinä säästetään sen palkka.
 Luottamusmies sanoo, että yksikönpäälliköt ovat olleet Esperillä kovilla ja vaihtuvuus on ollut suurta. Reilusta parista sadasta yksikönpäälliköstä puolet on lähtenyt reilussa vuodessa.
 – Moni yksikönpäällikkö on ahdistunut ja palanut loppuun, kun työ ei ole saanut olla laadukasta ja asioita on pitänyt hoitaa kierosti, luottamusmies sanoo.
 Hallintotyöt otettiin pois yksikönjohtajilta
 Yksikönjohtajana Esperillä työskennellyt sairaanhoitaja kertoo, että jossain vaiheessa työvuorolistoille alkoi ilmestyä nimiä, jotka eivät yksikössä koskaan työskennelleet.
 – Sinne oli merkitty konsernihallinnon ihmisiä ikään kuin meidän työntekijöiksi.
 Järjestelyllä korvattiin se, että yksikönjohtajan työajasta puolet olisi sopimuksen mukaan pitänyt olla hallintotöitä.
 – Työnantajan määräyksestä työaika muuttui kuitenkin pelkästään hoitotyöksi.
 Esperin johtajana aiemmin työskennellyt  Marja Aarnio-Isohanni  piti järjestelyä laillisena . Valviran mukaan asia ei ollut niin yksiselitteinen, menettelyyn olisi pitänyt hakea uusi lupa.
 Esperin henkilöstöjohtaja Maria Pajamo sanoo, että Esperi on nyt muuttanut käytäntöään. Kaikille yksikönpäälliköille on merkitty työajasta vähintään puolet hallinnolliseen työhön.
 – Oli erittäin epäonnistunut ratkaisu laittaa hallinnon tukihenkilöitä yksiköiden listoille. Siitä aiheutui pelkästään epäselvyyttä ja tämä on nyt muutettu, Pajamo sanoo.
 Esperin jouduttua hoivakotimyrskyn silmään  Aarnio-Isohanni irtisanoutui  tehtävästään tammikuussa. Myös Esperin resurssijohtaja  Tuija Antila  jätti talon helmikuussa. Esperi ei kerro irtisanottiinko Antila vai lähtikö hän vapaaehtoisesti.
 Lue lisää:
 Rakennusliiton Suokas: Rekisteri poistaisi haamuhoitajat – “Yritykset tekevät voittoa vähentämällä hoitajia, pelkkä luottamus ei riitä”
 Hoitajat ja omaiset tekivät sata uutta valitusta, ja Valviran mukaan hoivakoteja saatetaan vielä sulkea – Näin hoivakriisi on edennyt
 Katso täältä missä hoivakodissa on mitäkin ongelmia – Hoivakotien pitäisi itse valvoa toimintaansa, mutta valvontaa ei oteta tosissaan

Näin vanhusten hoivayhtiöt pyörittivät haamuhoitajajärjestelmää – Luottamusmies: "Kun työntekijä ei tule töihin, siinä säästetään sen palkka"


Summary: Parlamenttivaalit voittanut reformipuolue haluaa tukea yrittäjiä, innovaatioita, tiedettä ja koulutusta.

Viron reformipuolueen puheenjohtaja  Kaja Kallas  kertoi tiistaina Ylelle yllättyneensä positiivisesti  parlamenttivaalien tuloksesta .
 Oppositiossa ollut reformipuolue sai sunnuntaina pidetyissä vaaleissa 28,8 prosenttia äänistä ohittaen äänimäärässä kirkkaasti nykyisen pääministeripuolueen keskustan.
 – Vaalitulos kertoo, että virolaiset arvostavat avointa yhteiskuntaa ja tulevaisuuteen katsovaa, länsimaista politiikkaa, Kallas sanoo.
 Reformipuolueen avoimen länsimaiseen linjaan kuuluvat hänen mukaansa muun muassa vahva EU- ja NATO-myönteisyys sekä yhteistyön lisääminen Pohjoismaiden kanssa.
 – Haluamme kuulua länteen, emme itään. Meidän ei missään tapauksessa pidä sulkea rajojamme ja jäädä yksin.
 Tasavero taas käyttöön
 Millaisia muutoksia Virossa sitten voidaan odottaa vallanvaihdoksen myötä?
 Kaja Kallaksen mukaan reformipuolueen tavoitteena ovat ainakin muutokset verotuspolitiikassa.
 Kaja Kallas Valda Kalnina / EPA
 Keskustapuolue on hallituskaudellaan ajanut Viroon aiempaa progressiivisempaa tuloverotusta. Kallaksen johtama reformipuolue kannattaa kuitenkin tasaveroa, jossa kaikkien yli 500 euroa kuussa tienaavien tuloveroprosentti on tasan 20.
 Tasavero oli Virossa käytössä pitkään ennen keskustan käynnistämää verotusuudistusta, joka astui voimaan viime vuonna.
 Matala veroaste pitää Kallaksen mukaan Viron talouden elinvoimaisena ja maan houkuttelevana sijoittajille ja yrittäjille.
 – Jos haluamme, että Viro on tulevaisuudessakin kehittyvä digi- ja tietoyhteiskunta, meidän täytyy pitää ovet avoinna uusille ideoille, sijoittajille, yrityksille ja ihmisille.
 Hänen mielestään Viron tulevaisuuden kannalta kaikkein tärkeintä on juuri yrittäjyyden, innovaatioiden, tieteen ja koulutuksen tukeminen.
 Ongelmiksi, jotka vaativat pikaista ratkaisua, hän mainitsee työvoimapulan ja alhaisen syntyvyyden.
 Kaja Kallas on poliitikko Siim Kallasin (oik.) tytär. Kuvassa vasemmalla puoluetoveri, europarlamentaarikko Urmas Paet.  Raigo Pajula / AFP
 Koulutus vironkieliseksi
 Reformipuolueen ja nykyisen pääministeripuolueen keskustan näkemykset eroavat myös kieli- ja koulutuskysymyksissä.
 Keskusta olisi valmis helpottamaan Viron kansalaisuuskoetta niin, ettei viron kielen taito olisi enää edellytys kansalaisuuden saamiselle. Keskusta on myös puolustanut nykyisen koulujärjestelmän säilyttämistä ennallaan.
 Kallaksen mielestä kansalaisuuskokeen kielitesti pitää säilyttää ennallaan ja koulujärjestelmä muuttaa kokonaan vironkieliseksi.
 Virossa on tällä hetkellä käytössä kaksi rinnakkaista koulujärjestelmää: viron- ja venäjänkielinen. Järjestelmää on kritisoitu siitä, että se  jakaa yhteiskunnan kupliin . Näin ajattelee myös Kallas.
 – Virossa ei saisi enää kasvaa uusia sukupolvia ihmisiä, jotka eivät osaa viroa. Olen keskustellut tästä monien venäjänkielisten perheiden kanssa ja heistä suurin osa on ollut kanssani samaa mieltä. Jotta Virossa voi menestyä, täytyy osata maan kieltä.
 EKRE:n kannattajat pitää huomioida
 Reformipuolue  aloittaa hallitusneuvottelut  ensimmäiseksi sosiaalidemokraattien ja Isänmaa-puolueen kanssa.
 Mahdollinen hallituskumppani reformipuolueelle voisi olla myös keskusta – joskin puolueiden eriävien näkemysten yhteensovittaminen saattaa olla hankalaa.
 Sunnuntain parlamenttivaaleissa eniten kannatustaan kasvattaneen  oikeistopopulistisen EKRE-puolueen  kanssa reformipuolue ei hallitusneuvotteluihin lähde.
 Oikeistopopulistisen EKRE-puolueen puheenjohtaja Mart Helme (vas.) ja reformipuolueen puheenjohtaja Kaja Kallas vaaliväittelyssä 2. maaliskuuta.  Raul Mee / Lehtikuva
 Kaja Kallas arvelee, että EKRE tulee muodostamaan todella vahvan opposition.
 – Emme voi jättää EKRE:n nousua huomiotta. Meidän pitää miettiä, mistä puolueen suuri äänisaalis kertoo.
 EKRE on Kallaksen arvion mukaan onnistunut nationalistisella, perinteisiä perhearvoja kannattavalla politiikallaan sekä EU- ja maahanmuuttokriittisillä lausunnoillaan vetoamaan niihin ihmisiin, jotka kaipaavat elämäänsä pysyvyyttä ja turvaa.
 Puolueen suuri äänisaalis kielii Kallaksen mukaan siitä, että osa virolaisista tuntee jääneensä sivuun Viron menestyksestä.
 – Meidän pitää selvittää, mitkä ovat tämän ihmisjoukon huolet ja pelot. Sen sijaan, että kiihdytämme näitä pelkoja, meidän täytyy yrittää purkaa ne.
 Lisää aiheesta:
 Viron tuleva pääministeri Kaja Kallas on lasikattoja rikkonut menestyjä

Viron tuleva pääministeri Kaja Kallas Ylelle: Viro kuuluu länteen eikä itään


Summary: Algerian nuoria suututtaa sairastuneen presidentin ajatus hakeutua vielä viidennelle presidenttikaudelle.

Miten itse nuorena reagoisit, jos 82-vuotias, halvauksen takia julkisuudesta vetäytynyt, maata parikymmentä vuotta hallinnut mies sanoo, että haluaa vielä viidennen kauden presidenttinä?
 Entä, jos maassasi yli puolet väestöstä on iältään alle 30 vuotta ja näiden alle 30-vuotiaiden työttömyysprosentti yli 30?
 Algeriassa tuhansien opiskelijoiden reaktio asiaan on ollut järjestää massamielenosoituksia Algerian kaduilla.
 Tiistaina tuhannet opiskelijat protestoivat jälleen presidentti  Abdelaziz Bouteflikan  päätöstä pyrkiä vielä yhdelle kaudelle. Opiskelijat vaativat Bouteflikaa eroamaan.
 – Hei Bouteflika, viidettä kautta ei tule, opiskelijat huusivat pääkaupunki Algerin kaduilla.
 Kylteissä luki iskulauseita, kuten "peli pelattu" ja " systeemi, häivy".
 Paikallisten tiedotusvälineiden mukaan vastaavia mielenosoituksia oli myös muualla Algeriassa, esimerkiksi Oranissa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Mielenosoitukset saivat alkunsa viime kuussa, kun vuodesta 1999 presidenttinä istunut Bouteflika ilmoitti tavoittelevansa vielä uutta kautta.
 Ärtymystä ei ole hillinnyt, että Bouteflika  sanoi sunnuntaina hallitsevansa  vain vuoden, jos voittaa vaalit. Ne on määrä järjestää 18. huhtikuuta.
 Bouteflika sai halvauksen vuonna 2013 ja on sen jälkeen esiintynyt julkisuudessa harvakseltaan.
 Virallisen vaali-ilmoittautumisenkin toimitti Bouteflikan kampanjapäällikkö sunnuntaina. Bouteflika on ollut 24. helmikuuta alkaen Sveitsissä "rutiininomaisiksi" kuvatuissa terveystesteissä.
 Algerian presidentti Abdelaziz Bouteflika on pysytellyt viime vuodet enimmäkseen poissa julkisuudesta. Mohamed Messara / EPA
 Toistaiseksi mielenosoitukset ovat olleet pääosin rauhallisia. Poliisi on seurannut marsseja ja sulkenut teitä, mutta yhteenottoja poliisin ja mielenosoittajien välillä ei ole raportoitu.
 Tiistaina Algerian armeija kuitenkin reagoi mielenosoituksiin lupaamalla varmistaa maan turvallisuuden. Kenraali  Ahmed Gaid Salah  myös kritisoi heitä, jotka hänen mukaansa haluavat palauttaa Algerian sisällissodan vuosiin.
 Muistoja arabikeväästä
 Algerian vuosina 1991–2002 käyty sisällissota vaati jopa 200 000 ihmisen hengen. Sota sai alkunsa, kun armeija peruutti vaalit, joissa islamistipuolueen odotettiin voittavan.
 Algeria itsenäistyi sodan seurauksena Ranskasta vuonna 1962. Sen johdossa on yhä sodan aikaisia veteraaneja – Bouteflika mukaan lukien.
 Bouteflikaa on kiitetty maan yhdistämisestä, mutta vuosien vierittyä ei ole ihme, jos talouden kanssa kamppailevat nuoret eivät enää samaistu vanhan kaartin johtajiin, saati halua antaa heille ikuiselta tuntuvaa valtaa.
 Muun muassa Tunisian, Egyptin ja Libyan johtajia heiluttanut vuoden 2011 arabikevät ulottui myös Algeriaan, mutta vain tuulahduksena. Bouteflika onnistui rauhoittamaan mielenosoitukset ja sai pitää paikkansa maan johdossa.
 Bouteflika  on kommentoinut , ettei tietenkään ole samassa fyysisessä kunnossa kuin ennen, mutta ei ole myöskään peitellyt sitä ihmisiltä.
 – Mutta järkkymätön halu palvella ei ole koskaan kadonnut minusta, ja se suo minulle mahdollisuuden ylittää terveysongelmat, joita jokainen voi kohdata jonakin päivänä, presidentti sanoi helmikuussa.

Opiskelijat eivät anna periksi 82-vuotiaan presidentin haluille – armeija vannoi varmistavansa Algerian turvallisuuden


Summary: Käytäviä on löytynyt puoli kilometriä, eikä luolaston koko laajuutta vielä tiedetä.

Meksikossa sijaitsevan Chichén Itzán maya-kaupungin alta on löytynyt valtava luolasto sekä runsaasti koskematonta esineistöä. Meksikolaisen arkeologin  Guillermo de Andan  mukaan löytö on merkittävä "tieteellinen aarre". De Andan mukaan luolasto auttaa tutkijoita ymmärtämään paremmin Chichén Itzán asukkaiden alkuperää, elintapoja sekä uskomuksia.
 Luolaston sisäänkäynti sijaitsee noin kahden kilometrin päässä Chichén Itzán keskustaa hallitsevasta Kukulcánin porraspyramidistä. Luolastossa on useita kammioita, joita yhdistävät kapeat ja matalat yhdyskäytävät. Osa käytävistä on ollut niin matalia, että tutkijoiden on pitänyt ryömiä niiden läpi.
 Luolasto on kaivettu noin 24 metriä maanpinnan alapuolelle ja sen pituus on ainakin 460 metriä. Arkeologit eivät vielä tiedä, kuinka laajalle alueelle käytäväverkosto kammioineen on levittäytynyt.
 Luolastosta löytyneisiin esineisiin kuuluvat muun muassa seitsemän suitsekeastiaa, jotka esittävät mayoyen sateen jumalaa Chaacia. Arkeologien mukaan kyse on jumalille annetuista uhreista. Esineet on todennäköisesti valmistettu vuosien 700 ja 1000 jaa. välillä.
 Luolaston olemassaolosta on tiedetty jo puoli vuosisataa. Jostain syystä luolia tutkimaan lähetetty arkeologi kuitenkin jätti työnsä kesken ja sulki sisäänkäynnin kivillä. Hän kirjoitti löydöstä myös vaatimattoman raportin, jonka useampi taho ohitti.
 "Jumalten vatsa"
 Chichén Itzán asukkaat pitivät luolastoa luultavasti jonkinlaisena jumalten vatsana tai suolistona. Chichén Itzán alueella asuvat mayojen jälkeläiset ehtivät jo varoittaa tutkijoita siitä, että luolastoa vartioi myrkyllinen korallikäärme. Näin todellakin oli, ja käärme esti tutkijoiden pääsyä luolastoon neljän päivän ajan.
 Paikallisten asukkaiden pyynnöstä luolan sisäänkäynnin edustalla tehtiin myös kuusi tuntia kestänyt puhdistautumisrituaali.
 UNESCOn maailmanperintökohteisiin kuuluva Chichén Itzá kuuluu laajimpiin ja tärkeimpiin maya-kaupunkeihin. Porraspyramideistaan ja tähtitieteellisestä observatoriostaan tunnettu kaupunki perustettiin noin 600 eaa. ja sen merkitys väheni 1200-luvulla jaa. Nykyisin Chichén Itzá kuuluu Meksikon suosituimpiin turistikohteisiin.
 Jutun kommnetointi on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Maya-kaupungin uumenista paljastui unohdettu luolasto: sisäänkäyntiä vartioi korallikäärme


Summary: Jännittäminen on seurannut näyttelijää koko uran ajan, mutta senkin voi kääntää energiaksi.

Näyttelijä  Ylermi Rajamaa  oli vasta ala-asteella, kun mieleen iskostui ensimmäinen kokemus absurdista komiikasta. Paikkana oli kesäsiirtola, jonne meneminen oli nuorelle pojalle aluksi aika kauhea kokemus.
 – Siellä oli aika bad-ass -jengiä ja tulin melkein kiusatuksi. Sitten pääsin mukaan siellä tehtyyn teatteriesitykseen. Minulla oli yksi kohtaus ja olin tyhmä murtovaras, joka vahingossa päästi karkuun panttivangin ja minun piti selittää asia mafiapomolle. Improvisoin siihen, että se pääsi karkuun koska olimme rautakaupassa ostamassa banaaneja. Kaikki alkoivat nauraa. Se oli ensimmäinen kokemus, että tämä on mun juttu. Haluan olla näyttämöllä.
 Repliikki ei ollut mitenkään ennalta suunniteltu, mutta kiusaaminen loppui siihen paikkaan, ja nuori Ylermi hyväksyttiin porukkaan.
 – Minä en sitä etukäteen suunnitellut, se vaan tuli – se repliikki annettiin minulle jostakin.
 Monien teattereiden Rajamaa
 Teatterikorkeakoulusta valmistumisen jälkeen Rajamaa sai pian näyttäviä rooleja pääkaupunkiseudun puhutuimmista teattereista. Hän oli muun muassa Ryhmäteatterin  Rikoksen ja Rangaistuksen  pääosassa ja Suomenlinnan kesäteatterin  Ronja Ryövärintyttären  Birk.
 Viime vuosina Rajamaa on esiintynyt muun muassa  Juha Jokelan   Esitystalous 2:ssa ja 3 :ssa ja  Saara Turusen   Tavallisuuden aaveessa   ja  Meduusan huoneessa.
 Teatterissa näytteleminen on yhteistyötä paitsi saman ensemblen näyttelijäiden, myös yleisön kanssa. Yleisö vaikuttaa erityisesti rytmiin.
 – Jos on täysin hiljainen yleisö, tunnelma saattaa olla ihan yhtä hyvä kuin muissakin esityksissä, mutta sitä vertaa siihen äänekkäämpään yleisöön. Ja joskus yleisö saatta olla aika riehakaskin, mutta kyllä siihen toiseenkin suuntaan voi tulla rytmiin ongelmia, jos siellä on bileet koko ajan.
 Jännittämisen voi hyväksyä
 Rajamaa on myöntänyt olevansa jännittäjätyyppiä. Jännittämiseensäkin voi kuitenkin suhtautua monella tavalla, ja sen voi jopa hyväksyä. Viime kesän hän kuvasi uutta lasten musikaalielokuvaa  Risto Räppääjä jä pullistelija . Elokuvan opetti olla jännittämättä liikaa.
 – Kyllä minä olen aikamoinen jännittäjä. Mutta olen ehkä oppinut sen, että ei siinä ole mitään pahaa. Se on enemmänkin niin, että miten sen jännittämisen energian saa hyvään käyttöön.
 Katso Ylermi Rajamaan koko haastattelu  Yle Areenasta .

Näyttelijä Ylermi Rajamaa löysi koomisen puolensa jo ala-asteella: "Se repliikki annettiin minulle jostakin, ja kaikki alkoivat nauraa"


Summary: Esimerkiksi Liettuassa varusmiespalvelus on otettu uudelleen käyttöön ja Ruotsissa osittain.

Ukrainan sota ja Krimin miehitys ovat saaneet useat Euroopan valtiot harkitsemaan asevelvollisuusjärjestelmän palauttamista kokonaan tai osittain.
 Vielä 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä suuntaus oli toisenlainen. Suomi  oli jäämässä eurooppalaiseksi poikkeukseksi  yleisen asevelvollisuutensa kanssa.
 Ehkä eniten keskustelua asevelvollisuusjärjestelmästä on käyty viime vuosina Baltian maissa, jotka vapautuivat neuvostomiehityksestä alle kolme vuosikymmentä sitten.
 Nato-maa Liettua  päätti palauttaa asevelvollisuuden  pysyvästi käyttöön vuonna 2016.  Syynä olivat  Ukrainan sota ja mahdollinen sotilaallinen uhka Venäjältä. Asevelvollisuudesta oli luovuttu Liettuassa vuonna 2008.
 Naapurivaltio Latvia puolestaan luopui asevelvollisuudesta vuosi ennen Liettuaa. Sen  palauttamisesta on keskusteltu , mutta puolustusministeriön valtiosihteerin  Jānis Garisonsin  mukaan Latvialla ei ole varaa järjestelmän toteuttamiseen.
 Virossa on käytössä miehiä koskeva asevelvollisuus. Armeijaan joutuminen on kuitenkin  ollut helppoa välttää , ja vain noin kolmannes kunkin ikäluokan miehistä suorittaa palveluksen.
 Viron puolustusministeriö  ilmoitti reilu vuosi sitten , että se aikoo nostaa vuosittain varusmiespalveluksen käyvien määrän 3 200:sta 4 000:een.
 Pohjoismailla erilaiset ratkaisut
 Ruotsi päätti toissa vuonna  asevelvollisuuden palauttamisesta rajattuna . Syynä oli turvallisuuspoliittisen tilanteen muutos Itämeren alueella. Ruotsi oli luopunut asevelvollisuudesta vuonna 2010, kun se päätti siirtyä ammattiarmeijaan.
 Varusmiespalvelus Keski- ja Etelä-Euroopassa Keski-Euroopan valtioista sitoutumattomassa Sveitsissä ja Natoon kuulumattomassa Itävallassa on miehille pakollinen varusmiespalvelus. Etelä-Euroopassa Kreikassa, Kyproksessa ja Turkissa on käytössä miesten asevelvollisuus. Ranskassa on viime vuosina vahvistettu kansalaispalvelusta, jonka voi suorittaa eri tavoin, esimerkiksi vapaaehtoistyönä.
 Nato-maa Norjassa on otettu käyttöön ensimmäisenä maana Euroopassa  sukupuolineutraali valikoiva asevelvollisuus . Naisvapaaehtoisia Norjan armeijassa on ollut jo kauan, mutta kutsunnat laajennettiin vuonna 2016 koskemaan 19-vuotiaita naisia.
 Tanskassa miehet ovat asevelvollisia, mutta vain  noin puolet ikäluokasta  on viime vuosina katsottu kykeneväksi suorittamaan palvelus.  Tanskassa on esitetty huolta  psyykkisten häiriöiden yleistymisestä kutsuntoihin tulevilla nuorilla miehillä.
 Islanti on Nato-maana poikkeuksellinen, koska sillä ei ole omaa armeijaa eikä näin ollen varusmiespalvelustakaan. Islannilla on kuitenkin oma rannikkovartiosto.
 Asevelvollisuusjärjestelmän muutokset ovat tulleet Suomessakin viime viikkoina ajankohtaisiksi, kun  eduskunta päätti kumota lain , joka on aiemmin vapauttanut Jehovan todistajat ase- ja siviilipalveluksesta.
 Aika ajoin Suomessa on herännyt keskustelua myös asevelvollisuus- ja siviilipalvelusjärjestelmän laajentamisesta naisia koskevaksi, tai yleisemmästä kansalaispalveluksesta. Etenkin  osa puolueiden nuorisojärjestöistä  on halunnut muuttaa nykymallia tasa-arvoisemmaksi.
 Puolustusvoimain komentaja  Jarmo Lindberg   on kuitenkin todennut , että tällä hetkellä naisten vapaaehtoinen palvelus riittää.
 Lisää aiheesta:
 Suomi, Ruotsi ja Norja saattavat aloittaa yhdessä maavoimien säännöllisen harjoittelun lähivuosina
 Suomen lähellä on kolme raskaasti aseistettua aluetta – näin Venäjä kasvattaa iskuvoimaansa rajoillaan

Asevelvollisuudesta ehti jo tulla harvinaisuus Euroopassa, mutta Venäjän uhka on kääntänyt suunnan


Summary: Kehu ei vaadi suuria tekoja, vaan pienestäkin voi kiittää. Palautteen antoon harjaantuu niin, ettei se vie montakaan minuuttia päivässä.

Koulujen käyttämä Wilma-järjestelmä on koettu monessa perheessä väyläksi, jonka kautta opettajat raportoivat lapsen ongelmista. Myöhästymisistä, unohtuneista koulutavaroista, tekemättömistä läksyistä. Liiasta pulinasta, puhelimen salakäytöstä, pipon pitämisestä.
 Niin ei tarvitsisi olla, sanoo kasvatustieteen tohtori, luokanopettajana työskentelevä  Eliisa Leskisenoja .
 – Wilmahan on aivan mahtava, kätevä ja helppo työkalu myönteisen palautteen antamiseen. Sitä ei vain ole kaikkialla ymmärretty tai sitten mahdollisuus jää työpaineen alla käyttämättä, sanoo Leskisenoja.
 Yhä useammassa koulussa mahdollisuus onkin nähty. Esimerkiksi Kokkolassa Kiviniiityn koulu on syksystä asti pilotoinut  positiivista pedagogiikkaa , ja se näkyy myös Wilma-viesteissä. Samaa linjausta käyttäviä opettajia löytyy eri puolilta maata.
 Kokkolalaisella  Eeva-Liisa Linnanmäellä  on Wilmasta hyviä kokemuksia. Tieto kulkee, ja koulun arki näkyy kotiin. Viiden lapsen äiti haluaa jatkossakin tietää myös silloin, kun lapsella on ojentamisen paikka. Vähäinen negatiivinen palaute on tullut rakentavasti, mutta myönteinen palaute lämmittää toki eniten.
 – Täytyy sanoa, että on ihanaa, kun on tullut enemmän merkintöjä. Monesti kun viesti tulee, otan siitä screenshotin ja laitan sen peukun kanssa lapselle.
 Myöskään kahden työn alla olevien väitöskirjatutkimuksen mukaan viestintä ei ole niin synkkäsävyistä kuin millaisena se monesti esitetään, vaan  70 prosenttia oppilaista on saanut Wilman kautta myös positiivista palautetta  (Opettaja-lehti).
 Esitit hyviä kysymyksiä tunnin aiheeseen liittyen ja olit muutenkin reippaasti mukana tunnilla. Hyvää työtä! (Wilma-viesti)
 Eeva-Liisa Linnanmäen mielestä on tärkeää kuulla, miten koulussa menee. Hän haluaa tietää sekä ojentamisen paikoista että hyvistä hetkistä. Turhaa tietoa viiden lapsen äiti ei kuitenkaan tarvitse. Sari Vähäsarja / Yle
 Eliisa Leskisenoja muistuttaa, että myönteisten merkintöjen takana ei tarvitse olla valtavia onnistumisia, vaan mikropieniäkin asioita. Hän itse miettii oppilas oppilaalta läpi, missä lapsi tänään onnistui.
 – Kiittää voi ihan mistä tahansa. Ei pidä luoda mitään normistoa siitä, mikä ylittää kiitoskynnyksen.
 Muutos ei hänen mukaansa ole kiinni ajasta. Toki on päiviä, jolloin ei ehdi laittaa yhtään plussaa. Joskus plussat tulevat takautuvasti. Hyvien asioiden näkemiseen kuitenkin harjaantuu, ja lopulta koko luokan kehuminen vie vain muutaman minuutin päivässä.
 Tänään keskityit hienosti! (Wilma-viesti)
 Opettajat ovat kyllä kuormittuneita, mutta Leskisenoja karsisi tarvittaessa jostain muusta.
 – Hyvän huomaaminen lapsissa ja elämässä ylipäänsä on yksi kannatteleva asia elämässä.
 Eeva-Liisa Linnanmäki toivoo, että kehuille on aina pohjaa. Syyn ei silti tarvitse olla suuri, vaan kiittää voi pienestäkin.
 – Lapsi ei ehkä aina itsekään huomaa tai tajua osaavansa asioita, jos ei ole koskaan saanut sellaisesta kehuja.
 Palaute palkitsee myös antajansa.
 – Kun laitan positiivista palautetta ja painan tallenna, se kilahtaa oppilaan ja huoltajan puhelimeen. Tulee tavattoman hyvä mieli siitä, että voi juuri nyt tuottaa toiselle hyvää mieltä, sanoo Eliisa Leskisenoja.
 Toisessa päässä kilahduksen kuuleva äiti vahvistaa näkemyksen.
 – Olen oikein itsekin herännyt siihen: aikuisellekin tulee viesteistä hyvä mieli, sanoo Eeva-Liisa Linnanmäki.
 Wilmassa voi kertoa myös myönteisiä asioita lapsen koulupäivästä. Yle
 Pienelläkin kehulla voi olla valtava dominovaikutus. Leskisenojan mukaan yleinen murros on menossa koulumaailmassa, ja myönteisyyden merkitys ymmärretään yhä laajemmin.
 – Kehumalla ei voi pilata ketään.
 Positiivinen pedagogiikka nojaa laajaan tutkimukseen ja teoriaan. Eliisa Leskisenoja totesi  omassa väitöskirjassaan , että kouluilo ja hyvinvointi kulkevat rinta rinnan.
 Silti suuntausta pidetään Leskisenojan mukaan pahimmillaan "tunteellisten naisten vaaleanpunaisena höpöhöpöpedagogiikkana". Toisaalta positiivista pedagogiikkaa toteuttavia opettajia löytyy jo ympäri maan.
 Aikuisten tehtävä on tuoda esiin kaikki se ihana ja hyvä, mitä jokaisessa lapsessa on ja vakuuttaa heidät siitä.   Eliisa Leskisenoja
 Myönteinen palaute vaatii oppimista niin vanhemmilta ja oppilailta kuin opettajiltakin, sanoo Eliisa Leskisenoja.
 – Vanhempien pitää nauttia joka ikisestä sanasta ja tallettaa ne sydämeen sellaisia päiviä varten, jolloin tuleekin toisenlainen viesti. Tuntuu pahalta, jos vanhempi ei osaa ottaa vastaan kehuja tai vähättelee sitä hyvää, mitä lapsesta sanotaan.
 Olet tehnyt tällä viikolla erityisen hyvin hommia, jatka samaan malliin! (Wilma-viesti)
 Vanhemman ei pidä vähätellä opettajan kiitosta sanomalla esimerkiksi, ettei tuollaisesta asiasta tarvitsisi kehua.
 – Edes kouluun tulo ajoissa ei ole kaikille itsestäänselvyys, joten siitä kiittäminen on joidenkin lasten kohdalla tärkeää.
 Raila Paavola / Yle
 Osalle lapsistakin on vaikea ottaa vastaan myönteistä palautetta, ja sitäkin pitää harjoitella. Leskisenoja haluaisi, ettei kouluissa olisi yhtään lasta, joka luulee, ettei ole hyvä missään.
 – Aikuisten tehtävä on tuoda esiin kaikki se ihana ja hyvä, mitä jokaisessa lapsessa on ja vakuuttaa heidät siitä. Sillä rakennetaan lapsen ympärille positiivista panssaria, joka pitää heidät pystyssä, tulipa vastaan mitä tahansa.
 Eeva-Liisa Linnanmäen lapset ovat äidin mielestä osanneet ottaa kiitokset vastaan hyvin. Hän uskoo silti, että varsinkin murrosiässä kehu voi olla vaikeakin niellä, jos on tottunut toisenlaiseen palautteeseen.
 Myönteinen viestintä koulusta on myös selvästi vaikuttanut kouluiloon ja -intoon.
 – Se on tärkeää aikaa, jolloin rakennetaan itsetuntoa – kun on positiivisen palautteen paikka, niin kyllä se tukee ja kantaa lasta!
 Wilma-järjestelmä. Terhi Varjonen/Yle
 Wilman voi räätälöidä haluamakseen. Eliisa Leskisenoja on käyttänyt järjestelmää kolmessa paikassa, ja kaikissa se on ollut koodeiltaan ja sisällöiltään erilainen. Yhdessä kouluista positiivisen palautteen antamiseen oli valmiina yksi vaihtoehto, mutta negatiiviseen viestintään kymmenen.
 Palattuaan tutkijan työstä kouluun Leskisenoja koki ympäristön painetta siitä, että oppilaan haasteiden ja tuen tarpeiden pitää näkyä Wilmassa. Vastapainoksi hän koettaa keskittyä oppilaiden plussapuolten suitsuttamiseen.
 Hän tiedostaa, että työ on sitä helpompaa, mitä paremmin oppilaan tuntee. Yläkoulussa tuntemus on huonompaa kuin alakoulussa, ja silloin hallitsevat piirteet – joskus kielteiset – jättävät alleen hyvät puolet.
 – Haluan uskoa, että aikuisen tehtävä on etsiä hyvät asiat – penkoa ne esiin haasteellisenkin ulkokuoren alta.
 Leskisenoja uskoo myös, että Wilmaan paukkuvat plussat muuttavat lapsen tai nuoren käytöstä: tämä alkaa väkisinkin kokea jotain myönteistä sitä aikuista kohtaa, joka näkee hänessä hyvää.

Mitä jos opettaja kertoisi Wilmassa lapsestasi enimmäkseen hyviä asioita? Jossain näin on jo – "Kehumalla ei voi pilata ketään"


Summary: Vaikeat olosuhteet kasvattavat resilienssiä eli selviytymiskykyisyyttä, joka helpottaa kohtaamaan vastoinkäymisiä.

Tästä on kyse Haastavien tilanteiden selviytymis- ja toimintakyvyissä eli resiliensissä on kansalaisten välillä isoja eroja. Neurologian erikoislääkärin Markku Partisen mielestä kainuulaiset selviävät hankalista tilanteista muita paremmin. Resilienssiominaisuuksista osa on synnynnäisiä ja osa opittuja. Ominaisuuksia voi myös kehittää ja opetella. Toimintakyvyn säilyttämisessä positiivisuudella ja joustavuudella on iso merkitys. Maailmalla resilienssistä on keskusteltu jo pitkään. Suomessa se on vielä melko uusi käsite.
 Varusmiesten selviytymis- ja toimintakyvyssä eli resilienssissä on isoja eroja palveluksen alkaessa. Joillekin jo pelkästään joukkueen kouluttajan haastattelu on stressaava. Toisilla voimavarat joutuvat koetukselle vasta pitkän harjoituksen aikana. Epämukavuusalueelle siirryttäessä peikkoina ovat väsymys ja fyysisen kunnon riittävyys.
 Tavallisessa elämässä ollaan samanlaisten asioiden äärellä. Toinen selviää vaikeuksista ja hankalista tilanteista paremmin kuin toinen. Osa ihmisistä on resilienttejä ja sitä kautta heillä on keinoja, jotka auttavat selviytymään.
 Varusmiehille toimintakyvyn säilyttämisen koulutus alkaa heti ensimmäisenä aamuna. Itseluottamusta kasvatetaan opettamalla taistelijalle tärkeät asiat mahdollisimman hyvin. Tällaisia ovat muun muassa henkilökohtaisen aseen purkaminen ja kasaaminen toimintakykyiseksi kaikissa olosuhteissa.
 Varusmiesten selviytymis- ja toimintakykyä mitataan muun muassa jääkärikilpailussa, kertoo kapteeni Esko Väärälä. Lucas Holm / Yle
 Fyysisen kunnon kohottaminen on tärkeä osa sotilaskoulutusta. Tunnelman ja yksikön hengen kohottamiseen käytetään reipastempoista musiikkia. Koulutuksen lopputulos on nähtävillä, kun varusmiehet kotiutetaan.
 – Kehitystä on tapahtunut. Varsinkin sellaisten varusmiesten kohdalla, jotka olivat aluksi heikompia taistelijoita. Heidän toimintakykynsä on kehittynyt huomattavasti, kertoo Kainuun prikaatin ensimmäisen jääkärikomppanian päällikkö kapteeni  Esko Väärälä .
 Resilienssi kehittyy iän myötä
 Resilienssin ominaisuuksia ovat muun muassa päämäärätietoisuus, kestävyys ja palautuvuus. Osalla ihmisistä ominaisuudet ovat synnynnäisiä, esimerkiksi ulospäin suuntautuvuus ja joustavuus. Myös ympäristöllä on omat vaikutukset, eli löytyykö ihmiseltä läheisiä, joiden kanssa voi keskustella ja jotka voivat olla apuna. Heiltä voi saada keinoja, jotka auttavat selviytymään.
 Johtajana kaaoksen reunalla - kuinka selviytyä pirullisista ongelmista? Samuel Aghar / Yle
 Ominaisuudet kehittyvät iän myötä, mutta niitä voi myös opetella. Taitoja opetetaan ammattilaisille, jotka joutuvat äärimmäisen koviin tilanteisiin. Tällaisia ovat poliisit, palomiehet, pelastajat ja sotilaat. Myös lapsille ja nuorille on omat resilienssiohjelmat.
 – Kouluissa on tullut pakolliseksi tunne- ja vuorovaikutustaitojen opettaminen, siksi nuoremmat sukupolvet ovat paremmassa asemassa vanhempiin verrattuna, sanoo resilienssiä tutkinut ja siitä tietokirjan tehnyt oululainen psykologi ja psykoterapeutti  Soili Poijula .
 Oululainen psykologi ja psykoterapeutti Soili Poijula on tutkinut resilienssiä ja tehnyt siitä tietokirjan. Marko Siekkinen / Yle
 Puolustusvoimissa varusmiesten koulutus keskittyy aluksi itseluottamuksen kasvattamiseen. Erikoiskoulutuskaudella mukaan tulevat ryhmätaitokilpailut ja haastavammat harjoitukset, joiden jälkeen analysoidaan, miten ihmiset niihin reagoivat. Kovimmat harjoitukset ovat jääkärikilpailu ja pääsotaharjoitus.
 – Niissä mennään olosuhteiden tarjoamalle epämukavuusalueelle, jonne harva taistelija on ennen varusmiespalvelusta joutunut, sanoo kapteeni Esko Väärälä.
 Varusmiesten kohdalla epämukavuusalueen olosuhteilla tarkoitetaan fyysisen rasituksen, pakkasen ja kosteuden aiheuttamaa olotilaa, jossa väsymyksellä on iso rooli.
 Ruodussa marssiminen on yksi osa ryhmäkiinteyden kasvattamista. Emilia Korpela / Yle
 Juuri mukavuusalueen ulkopuolelle hakeutumista tarvitaan muuallakin kuin armeijassa, silloin kun halutaan kehittää resilienssiominaisuuksia.
 – Oppiakseen monipuolisia taitoja pitää mennä mukavuusalueen ulkopuolelle, koska uusien asioiden oppiminen ja harjoitteleminen ei ole muuten mahdollista, sanoo psykologi ja psykoterapeutti Soili Poijula.
 Vaikka resilienssi lisääntyy iän karttuessa, niin Poijulan mukaan 70 vuoden jälkeen toimintakyky alkaa haurastua. Jokaisella ihmisellä on murtumispiste. Kuka tahansa voi murtua, jos lyhyellä aikavälillä tapahtuu paljon stressaavia muutoksia ja menetyksiä. Tämä voi myös vahvistaa ihmistä.
 – Ne, jotka sairastuvat psyykkisesti tai traumatisoituvat, niin heillä yksi hoidon tavoite on resilienssin vahvistaminen, eli sitä kautta selviytymiskykyisyys voi kehittyä, kertoo Poijula.
 Kiistoista selvitään neuvottelemalla, ei syyllistämällä. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kainuun hurjat olosuhteet auttavat selviämään
 Sairauden hoidossa ja sen kehittymisessä resilienssillä on iso merkitys. Professori, neurologian erikoislääkäri ja unitutkija  Markku Partinen  on sanonut, että kainuulainen selviää paremmin sairaudesta kuin helsinkiläinen.
 Mielipidettään Partinen perustelee sillä, että Kainuussa on ollut katovuosia ja sodan aikana on koettu paljon vääryyttä. Vaikeat olosuhteet ovat kasvattaneet alueen ihmisiä. Partinen vertaa kainuulaisia jopa holokaustin kokeneisiin juutalaisiin ja armenialaisiin, jotka ovat lahjakkaita ja aikaansaavia. Kovista olosuhteista huolimatta he ovat säilyttäneet positiivisen elämän asenteen. Sama pätee myös sairauksien kohdalla eli optimistinen asenne ja vahva resilienssi edesauttavat pärjäämään pitkäkestoisten sairauksien kanssa.
 – Niillä on merkitys myös elinaikaan, elämän onnellisuuteen ja siihen kuinka terveeksi itsensä kokee, sanoo Partinen.
 Kainuulainen selviää paremmin sairaudesta kuin helsinkiläinen, sanoo neurologian erikoislääkäri Markku Partinen. Timo Sihvonen / Yle
 Luontaisesta resilienssikyvyn oppimisesta yksi esimerkki on kuoleman kohtaaminen. Partisen mukaan Kainuussa ja myös Pohjois-Karjalassa kuolleet vietiin ennen aittaan, jossa pienet lapsetkin kävivät katsomassa vainajaa.
 – Siitä ei tehty mitään ihmeellistä asiaa ja se kaikki vahvistaa resilienssiä, sanoo Partinen.
 Vaikeat olosuhteet kasvattavat ihmistä. Ne vaikuttavat Partisen mukaan myös siihen, miten helposti ryhdytään valittamaan. Hänen kymmenien vuosien kokemuksensa mukaan kaupunkilaisten ja Kainuussa kovia kokeneiden ihmisten kipukynnysten välinen ero on selkeä.
 – Kainuussa lääkäriin tulevalla potilaalla on todellisia vaikeuksia ja he ovat oikeasti sairaita. Kyllä etelässä esimerkiksi Helsingissä ja Espoossa valitetaan tosi helposti, sanoo Partinen.
 Yhteistä selittävää tekijää resilienssikyvyissä ei ole. Yhden yhtäläisyyden Kainuun prikaatin ensimmäisen jääkärikomppanian päällikkö löytää varusmiehistä, jotka tulevat maatilalta. Hänen mielestä he suoriutuvat annetuista tehtävistä paremmin.
 – Heillä on motivaatiota ja he ymmärtävät kuinka pitää huolehtia välineistä ja kavereista, sanoo jääkärikomppanian päällikkö kapteeni Esko Väärälä.
 Resilienssikyky vaikuttaa myös lääkärissä käyntiin. AOP
 Resilienssistä on hyötyä myös muissa elämän haastavissa tilanteissa, kuten avioerossa tai läheisen kuolemassa. Resilienssi auttaa säilyttämään toimintakyvyn, joustamaan ja orientoitumaan uuteen tilanteeseen.
 – Asioihin voi vaikuttaa niin, ettei asennoidu niihin negatiivisesti ja ylitsepääsemättömästi. Itse voi vaikuttaa ottamalla etäisyyttä ja näkemällä tilanteet laajemmin, sanoo Soili Poijula.
 Suomalainen sisu ei yksin riitä
 Partinen ja Poijula kertovat huomanneensa, että resilienssi on Suomessa nouseva keskustelun aihe. Poijulan mielestä keskusteluun on herätty muuta maailmaa myöhemmin.
 – Tähän on vaikuttanut suomalainen luonteenpiirre, jossa on arvostettu sisukkuutta ja omahyväisyyttä. Resilienssi ei ole jääräpäisyyttä, vaan joustavuutta, kertoo Poijula.
 Perinteinen suomalainen sisu eli periksiantamattomuus on yksi resilienssin ominaisuuksista.
 – Se paljastuu vasta, kun tulee vastoinkäymisiä, ja tällöin suomalaiset ovat löytäneet sisun ja mahdollisuuden selviytymiseen, sanoo Poijula.
 Asiat, jotka vaikuttavat siihen, että Suomi kulkee näissä asioissa hieman jäljessä, ovat sijainti ja yhteydet maailmalle. Poijulan mukaan maailmalla kehitellyt asiat tulevat tänne hitaammin.
 – Meille on tyypillistä, että mielenterveyden häiriöiden hoidossa tuodaan aktiivisesti uusia hoitomalleja ja hoidetaan ihmisen elimistössä ja kudoksissa tapahtuvia muutoksia, kertoo Poijula.
 Mielenterveydellisiä ongelmia hoidetaan usein lääkkeillä. Pixabay
 Neurologian erikoislääkäri Markku Partinen on perehtynyt resilienssiin unihäiriöiden, Parkinsonin taudin, diabeteksen sekä narkolepsiaa sairastavien lasten kohdalla. Partinen on huomannut, että narkolepsiaa sairastavien toipuminen on parempaa, jos sairastuneet tai heidän vanhempansa suhtautuvat positiivisesti sairauden olemassaoloon.
 – Meillä on mieli ja keho. Ne eivät ole kaksi asiaa, vaan yksi asia ja se miten suhtaudumme siihen. Vaikka jokainen päivä ei ole samanlainen, niin se ei ole ongelma. Sanoma ja ajatus on, että tämä päivä on elämän paras päivä, sanoo Markku Partinen.
 Lue myös:
 Miksi jotkut selviävät vastoinkäymisistä paremmin kuin toiset?
 Puhutko sairauksistasi? Se voi helpottaa tai kurjistaa elämääsi
 Henkistä selviytymiskykyä voi harjoittaa: "Mikään tapahtuma itsessään ei murskaa ihmistä"
 Miten jotkut selviytyvät vastoinkäymisistä toisia paremmin?

Elämänkokemus ja surkeat olosuhteet synnyttävät selviytyjiä – "Tällöin suomalaiset ovat löytäneet sisun ja mahdollisuuden selviytymiseen"


Summary: Reuters: Etelä-Korea ei kerro, milloin pienet korjaukset on havaittu.

Etelä-Korean tiedusteluviranomaiset ovat havainneet merkkejä siitä, että Pohjois-Korea olisi alkanut korjata ohjusten laukaisupaikkaansa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Asiasta kertoi Etelä-Koreassa uutistoimisto Yonhap tiistaina. Se siteerasi tiedustelutietoja saaneita lainsäätäjiä.
 Tongchang-rin ohjuslaukaisupaikalla korjataan Yonhapin tietojen mukaan kattoa ja yksi ovi on vaihdettu. Yonhap ei kerro, koska korjaukset on havaittu.
 Kun Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  ja Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  viime kesänä tapasivat, lopputulemana Trump kertoi Pohjois-Korean luvanneen tuhota pian tärkeän paikan, jossa testataan ohjusten moottoreita.
 Myöhemmin yhdysvaltalaisvirkailijat tarkensivat, että kyseessä oli Sohaen satelliittilaukaisukeskus, joka sijaitsee Tongchang-rissä.
 Heinäkuussa satelliittikuvat näyttivät purkutöiden alkaneen, mutta elokuussa niiden havaittiin pysähtyneen.
 Yongbyonin ydinlaitoksella ei ole havaittu uutta toimintaa.
 Kimin ja Trumpin toinen huippukokous  päättyi viime torstaina Vietnamissa tuloksettomana .
 Maat eivät päässeet sopuun siitä, paljonko Pohjois-Korea riisuisi ydinaseohjelmaansa ja paljonko Yhdysvallat vastineeksi höllentäisi maan talouspakotteita. Epäselvää on, minne suuntaan Pohjois-Korean ydinaseohjelma nyt etenee.

Viisi päivää mönkään menneestä huippukokouksesta: Pohjois-Korean sanotaan korjaavan ohjusten laukaisupaikkaa


Summary: Iin kunta kirjoitti kuntalaisille kirjeen, jossa kehotetaan välttämään tulisijojen käyttöä päiväkodin aukioloaikana.

Tästä on kyse Läheisten omakotitalojen lämmittäminen muodostaa savua asuinalueelle, mistä se leviää päiväkoti Nikkariin. Haju tarttuu lasten vaatteisiin ja vaivaa henkilökuntaa. Kunta on lähettänyt omakotitaloille asukkaille kirjeen, jossa pyydetään välttämään tulisijojen käyttöä päiväsaikaan. Kuntaliiton mukaan Iin esimerkin mukainen savuhaitta on tuttu tilanne kautta maan.
 Iin kunnassa Oulun pohjoispuolella on kyllästytty savuun, joka tunkeutuu päiväkodin sisään sekä haittaa päiväkotilapsia ja päiväkodin henkilökuntaa.
 – Pahimmillaan kovilla pakkasilla savunhaju päiväkodissa on erittäin voimakasta, kertoo kunnan tekninen johtaja  Janne Jokelainen .
 Nikkarin päiväkoti sijaitsee omakotitaloalueella. Kovilla pakkasilla naapurustossa lämmitetään taloja puulla. Savuhaitasta johtuen kunnassa on herännyt epäilys, että puun lisäksi naapurustossa poltetaan myös roskia ja kierrätykseen kelpaavia jätteitä.
 Ajoittaisesta savuhaitasta on puhuttu paikkakunnalla jo pitkään. Asiaa on käsitelty virallisesti jo vuonna 2013 kunnan opetus- ja varhaiskasvatuslautakunnassa. Päiväkodissa on 160 lasta, joten savuhaitta koskee useaa henkilöä.
 Iissä on menty niin pitkälle, että päiväkodin alueen asukkaille on jaettu kirjallinen ohje, jossa pyydetään välttämään tulisijojen käyttöä päiväkodin aukioloaikoina.
 Mikäli ohjetta ei noudateta, voi kunta ryhtyä tarvittaviin pakkotoimiin vedoten terveydensuojelulakiin sekä naapuruussuhdelain 17 pykälään.
 Käytännössä kunnan pakkotoimet tarkoittavat aluksi asukkaille tarjottavaa neuvontaa ja asiantuntija-apua lämmityskattilan polttoaineen sekä polttojärjestelmien käyttöön, mahdollisten toimintahäiriöiden korjaamiseen sekä nuohoukseen. Jos tämä ei riitä, voi kunta ottaa yhteyttä terveys- ja poliisiviranomaisiin asian korjaamiseksi.
 Naapuruussuhdelaki 17 § Kiinteistöä, rakennusta tai huoneistoa ei saa käyttää siten, että naapurille, lähistöllä asuvalle tai kiinteistöä, rakennusta tai huoneistoa hallitsevalle aiheutuu kohtuutonta rasitusta ympäristölle haitallisista aineista, noesta, liasta, pölystä, hajusta, kosteudesta, melusta, tärinästä, säteilystä, valosta, lämmöstä tai muista vastaavista vaikutuksista. Arvioitaessa rasituksen kohtuuttomuutta on otettava huomioon paikalliset olosuhteet, rasituksen muu tavanomaisuus, rasituksen voimakkuus ja kesto, rasituksen syntymisen alkamisajankohta sekä muut vastaavat seikat. Lähde: Finlex
 Janne Jokelainen kertoo, että kirjeen lähettämiseen päädyttiin pitkäaikaisen haitan takia.
 – Tässä lähistöllä on jokin kotitalous tai -talouksia, joista tulee kovalla pakkasella hajua koko alueelle. Tämän lisäksi savu menee ilmastoinnin kautta päiväkodin sisäilmaan, Jokelainen kertoo.
 Päiväkodin työntekijät ja lapset kärsivät päänsärystä, silmien kuivumisesta ja kirvelemisestä.
 Lakimies: Oli oikein lähettää kirje asukkaille
 Kuntaliiton lakimies  Marko Nurmikolun  mukaan Iissä ajoittain vaivaava savuhaitta on tyypillinen naapuruston riitatilanne ympäri maan.
 Naapurisopua voi myös venyttää esimerkiksi jatkuva koirien haukunta. Tietyn sietämisvelvollisuuden ylittyessä asiaan pitää puuttua ja neuvotella.
 – Kunnan tilapalvelu vastaa päiväkotikiinteistöstä, ja sen kunnosta kokonaisuudessaan. Kun haitta on riittävän suuri, on aihetta ottaa naapureihin yhteyttä ja informoida haitasta, Nurmikolu kertoo.
 Nikkarin päiväkoti sijaitsee omakotitaloalueella. Kovilla pakkasilla naapurustossa lämmitetään taloja puulla.  Paulus Markkula / Yle
 Iissä on tehty Nurmikoulun mukaan oikein, koska päiväkodin lähialueen asukkaille on lähetetty kirje asiasta. Kunta on kiinteistönomistajana osallisena savuhaitassa, ei siis viranomaisena, ja haluaa selvittää asiaa naapuriston kanssa.
 – Jos tilanne savuhaitan suhteen jatkuu, on edessä terveydensuojelu- tai ympäristönsuojeluviranomaisen puuttuminen haittaan. Sitten selvitetään, onko rikottu lakia ja jos, niin mitä lakia, Nurmikolu jatkaa.
 Kuntaliiton lakimies Marko Nurmikolu muistuttaa, että tulisijassa ei saa polttaa jätteitä.
 Tulisijassa poltettavat epäpuhtaat ainesosat kuten maitopurkit  heikentävät ilmalaatua . Oppaan onnistuneeseen puunpolttoon voi löytää esimerkiksi  täältä  (Helsingin seudun ympäristöpalvelut).
 Vanhemmat huolissaan jälkikasvustaan
 Iiläisen  Minna Paakkolan  kolme lasta käy Nikkarin päiväkodissa. Hän kertoo, että lapset ovat haisseet voimakkaasti savulta silloin, kun hän on hakenut heidät kovien pakkasten aikaan päiväkodista.
 – Haju tarttuu jopa omiin vaatteisiini, kun haen lapseni päivähoidosta. Olen miettinyt, minkälaisen ongelman pistävä savunhaju aiheuttaa lapsille ja henkilökunnalle, Paakkola pohtii.
 Paakkola kuvailee päiväkodin sisäilmaa sellaiseksi, kuin ulkona poltettaisiin puita, jotka eivät syty eivätkä pala kunnolla.
 – Lapsenikin ovat ihmetelleet, kun ilma haisee kuin paistettaisiin makkaraa.
 Yle kävi koputtelemassa päiväkodin lähitalojen oviin, mutta kommentteja savuhaitasta ei asukkailta herunut.
 Joko kyse on väärästä poltettavasta aineesta tai sitten polttoprosessissa ei ole riittävän korkea lämpötilaa.  Janne Jokelainen
 Asia on kuitenkin puhuttanut paikallisia Facebookin suljetussa keskusteluryhmässä Iin Puskaradiossa.
 Keskustelussa savuongelman mahdolliseksi syyksi on arveltu muun muassa sitä, että lähistöllä joku koettaa säästää polttamalla kaikki roskat ja muun kierrätykseen tarkoitetun jätteen pilaten ympäristön joko tahallaan tai ymmärtämättömyyttään.
 Toisessa kommentissa todettiin, että normaalista puun poltosta ei kunnan kirjeitä lähde liikkeelle.
 Kunnan kirjeestä ollaan montaa mieltä. Osa kommentoijista tunnustaa ongelman, kun taas osa ajattelee, että ongelma on päiväkotikiinteistössä, kun sitä ei saada tuuletettua kunnolla.
 Savu haisee osassa kiinteistöä enemmän kuin toisessa osassa. Kiinteistö ottaa sisäilman kolmesta eri ilmansuunnasta.
 Kunta tarjoaa apua savuongelmaan
 Iissä lämmityksestä johtuva savu ei haittaa pelkästään Nikkarin päiväkotia vaan koko läheistä asuntoaluetta.
 Kunta aikoo jatkossa pyytää Nikkarin alueen asukkaista tarkkailemaan talojensa savupiippuja ja ilmoittamaan kunnalle, jos savua muodostuu tavallista enemmän.
 – Tarjoamme asiantuntija-apua lämmityksen saamiseksi sellaiseksi, ettei haitallista savua enää muodostuisi, Iin tekninen johtaja Janne Jokelainen kertoo.
 Asiantuntija voi pyydettäessä tarkastaa talon lämmitysjärjestelmän tulisijoineen. Samalla tutkitaan, onko lämmitykseen käytettävä poltettava aines sopivaa vai onko seassa mahdollisesti ylimääräistä hajuja ja savua aiheuttavia ainesosia, kuten roskia tai jätteitä.
 Onkin siis todennäköistä, että joku polttaa Iissä talon lämmityksessään vääränlaista materiaalia.
 – Joko kyse on väärästä poltettavasta aineesta tai sitten polttoprosessissa ei ole riittävän korkea lämpötilaa, Jokelainen kertoo.
 Öljylämmityksestä tai kuivan puun polttamisesta ei muodostu koko asuinaluetta haittaavaa savua.
 – Emme vielä tiedä tarkkaan, mistä savuhaitta tulee. Kunnan tiedottamisella ja näillä toimenpiteillä haluamme yhteistyöhön asukkaiden kanssa savuhaitan poistamiseksi, Iin kunnan tekninen johtaja Janne Jokelainen selventää.

Iissä päiväkotilapset viettävät päivänsä naapuritalojen savussa – "Lapsi haisee ihan savulta haettaessa"


Summary: Presidentti Donald Trump aikoo vierailla Alabaman tuhoalueilla perjantaina.

Alabaman tuhoisan tornadon nuorin uhri oli 6-vuotias, vanhin 89-vuotias. Yhdestä suvusta kuoli seitsemän jäsentä.
 Sunnuntaina yöllä Suomen aikaa  iskenyt tornado  tappoi yhteensä 23 ihmistä.
 Beauregardissa Alabamassa jatkettiin uhrien, lemmikkien ja omaisuuden etsintää tiistaina. Kadonneita oli edelleen 7–8.
 Tornado iski alueelle 274 kilometrin tuntinopeudella. Sen tuhopolku oli yli kilometrin levyinen ja 43 kilometriä pitkä.
 Puut olivat tornadolle kuin tulitikkuja. John Amis / EPA
 Tornadossa loukkaantui 90 ihmistä, joista suurin osa oli päässyt sairaalasta maanantaina.
 Tornado oli tuhoisin sitten vuoden 2013, jolloin Oklahomassa kuoli 24 ihmistä.
 Presidentti  Donald Trump  aikoo vierailla tuhoalueella perjantaina.

Alabaman tornadon uhreista uutta tietoa: Yksi perhe menetti seitsemän jäsentään


Summary: Lontoo selvisi säikähdyksellä kolmen pommipaketin löytymisestä.

Lontoon pommipakettien yhteys Irlantiin nostattaa kysymyksiä.
 Lontoossa löytyi tiistaina epäilyttäviä paketteja kolmesta paikasta: Heathrow'n ja Cityn lentokentiltä sekä Waterloon rautatieasemalta.
 Britannian poliisin mukaan kyseessä on kolme pientä, omatekoista räjähdettä, jotka löydettiin A4-kokoisista postipaketeista.
 Pieniksi pommeiksi osoittautuneet laitteet eivät vahingoittaneet ketään. Heathrow'n kentällä paketti syttyi tuleen kenttähenkilökunnan avattua sen, mutta se ei räjähtänyt.
 Lentoihin tapaus ei vaikuttanut.
 Paketit oli postitettu Irlannista, ja Irlannin poliisi vahvisti auttavansa brittikollegoita tutkinnassa.
 Lontoon poliisi kieltäytyi kommentoimasta mahdollista Irlanti-yhteyttä ja sanoi suhtautuvansa motiiviin avoimin mielin.
 Pohjois-Irlannin niin kutsuttujen Troublesien aikaan terrori-iskuja tehtiin myös Britanniassa.

Lontoon pienet pommipaketit oli lähetetty Irlannista


Summary: Miehellä oli myös naarasleijona, jota hän ulkoilutti narussa.

Tshekkimies on kuollut leijonan hyökättyä hänen kimppuunsa. Mies piti takapihallaan leijonaurosta ja leijonanaarasta.
 Urosleijona hyökkäsi miehen kimppuun tämän mentyä eläimen häkkiin. Poliisi ampui molemmat leijonat myöhemmin päästäkseen ruumiin luo.
 Kolmekymppinen mies oli tiettävästi tuonut urosleijonan Slovakiasta vuonna 2016. Hänellä ei paikallisten tiedotusvälineiden mukaan ollut lupia eläinten pitämiselle.
 Viranomaisten mukaan on epäselvää, miten mies tarkalleen kuoli. Hänen isänsä hälytti poliisin huomattuaan valvontakamerasta poikansa makaavan häkissä.
 Tapaus sattui noin 350 kilometriä Prahasta kaakkoon.
 Paikalliset asukkaat olivat olleet huolissaan leijonista. Naarasleijona hyökkäsi polkupyöräilijän kimppuun viime kesänä ollessaan miehen kanssa kävelyllä.
 Villieläinten pitäminen kotieläiminä on harvinaista, mutta ei tavatonta. Britannian yleisradioyhtiö BBC  listasi viime vuoden lopulla  muutamia tuoreita tapauksia.
 Pariisissa poliisi löysi viime lokakuussa kaapista miehen, joka yritti myydä leijonanpentua 10 000 eurolla. Leijonanpentu makoili miestä löydettäessä lasten sängyssä.
 Edellisenä vuonna leijona oli löytynyt Pariisissa myös toisesta asunnosta. Hollannissa lenkkeilijä oli nähnyt pellolla häkkiin hylätyn leijonanpennun.

Häkissä talon pihalla pidetty leijona tappoi miehen Tshekissä


Summary: Prodigyn esiintymispäivälle yhden päivän lipun lunastaneet voivat palauttaa liput ostopaikkaan 15. maaliskuuta mennessä.

Brittiyhtye Prodigyn esiintyminen kesällä Provinssissa peruuntuu, festivaali kertoi tiistai-iltana.
 Yhtye kirjoittaa Twitterissä peruvansa kaikki tulevat esiintymisensä.
 Bändi kertoi maanantaina laulajansa  Keith Flintin  kuolemasta. Flint oli kuollessaan 49-vuotias.
 Provinssi-festivaali tiedotti, että asiakkaat, jotka ovat ostaneet Prodigyn esiintymispäivälle yhden päivän torstailipun Provinssiin, voivat halutessaan palauttaa liput ostopaikkaan perjantaihin 15. maaliskuuta mennessä.
 Prodigyn oli tarkoitus esiintyä Seinäjoella Provinssissa 27. kesäkuuta
 Lue myös:
 The Prodigyn laulaja Keith Flint on kuollut – Piti tulla Provinssiin esiintymään

Prodigy peruu kaikki keikkansa – myös esiintyminen kesän Provinssissa peruuntuu


Summary: Asukas vaati korvauksia kahden vuorokauden mittaisesta sähkökatkosta, mutta vasta korkein hallinto-oikeus ratkaisi asian lopullisesti hänen hyväkseen. Verkkoyhtiön mielestä ratkaisulla voi olla vaikutuksia koko alan kannalta.

Missä tilanteessa sähköyhtiö voi välttyä maksamasta korvauksia pitkäksi venyneestä sähkökatkosta? Tätä kysymystä on ratkottu eri oikeusasteissa lähes viiden vuoden ajan.
 Tapaus sai alkunsa toukokuussa 2014, kun Kotkan edustalla sijaitsevassa Vassaaressa sähköt menivät poikki. Sähkökatko kesti yli kaksi vuorokautta ja paikallinen asukas vaati vakiokorvauksia katkoksen aiheuttamasta haitasta. Korvauksen suuruus oli runsaat sata euroa.
 Sähköverkkoyhtiö kieltäytyi maksamasta korvausta, ja asukas vei asian Energiaviraston ratkaistavaksi. Energiavirasto asettui asukkaan puolelle, ja samoin teki myös markkinaoikeus.
 Kymenlaakson Sähköverkko Oy vei tapauksen lopulta korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavaksi, joka torstaina hylkäsi yhtiön valituksen.
 Periaatteellinen kysymys
 Sadan euron korvaussummasta vääntäminen voi vaikuttaa yliampuvalta. Kymenlaakson Sähköverkon toimitusjohtajan  Raimo Härmän  mukaan se ei ollut kuitenkaan oleellista.
 – Se oli enemmän periaatteellinen ja koko alan kannalta tärkeä kysymys. Meitä rangaistaan, vaikka joku muu oli huolimattomuuttaan vaurioittanut sähköverkkoamme. Ja korjasimme kaapelin vielä hyvin nopeasti, sanoo Härmä.
 Sähkökatkos johtui merikaapelin vaurioitumisesta Kotkan Kuusisen ja Kuutsalon välillä. Kaapelin vaurioituminen johtui puolestaan ulkopuolisen rakennusurakoitsijan tekemästä virheestä ruoppaustöiden yhteydessä. Koska vika ei ollut yhtiön oma syy, ei yhtiö ollut mielestään velvollinen maksamaan korvauksia.
 KHO:n mukaan merikaapelin vaurioitumisessa oli kyse harvinaisesta, mutta ei poikkeuksellisesta tapauksesta. Tämän vuoksi yhtiön olisi pitänyt pystyä varautumaan tilanteeseen eikä perusteita korvausvastuusta vapautumisesta ollut.
 KHO:n mielestä varautumisen olisi pitänyt parempi myös siksi, että yhtiöllä oli jo ennestään paljon merikaapeleita alueella. Yhtiö laski, että varayhteyden rakentaminen olisi tullut maksamaan sille 1,3 miljoonaa euroa.
 Korvaus myös muille alueen asukkaille
 Valituksen tehneen asiakkaan lisäksi oikeutettuja korvauksiin ovat myös muut alueen asukkaat, joita on noin tuhat. Kymenlaakson Sähköverkon mukaan korvaussumma on yhteensä noin 40 000 euroa.
 Asiakkaalla on oikeus saada vakiokorvauksia sähkönjakelun häiriöistä. Summa riippuu häiriön kestosta, asuinpaikasta ja asiakkaan vuotuisesta siirtopalvelumaksusta. Kalenterivuoden kuluessa maksettavien vakiokorvausten määrä on kuitenkin enintään 200 prosenttia vuotuisesta siirtopalvelumaksusta tai 2 000 euroa.
 Sähkömarkkinoihin liittyviä asioita ratkotaan korkeimmassa hallinto-oikeudessa melko harvoin. Esimerkiksi vuonna 2017 tällaisista tapauksista annettiin vain yksi ratkaisu.

Sähkökatkos johti viiden vuoden oikeustaisteluun – riita 100 eurosta ratkesi vasta KHO:ssa


Summary: Foreign Policy -lehti arvioi, että palkinto peruttiin Aron kriittisten Trump-kommenttien takia.

Ylen toimittaja  Jessikka Aro  sai tammikuun lopulla Yhdysvaltain ulkoministeriöstä tiedon, että hänelle myönnetään maaliskuun alussa International Women of Courage -palkinto.
 Palkinto myönnetään vuosittain rohkeille naiselle maailmassa esimerkiksi naisten oikeuksien edistämisestä tai muusta hyvästä teosta.
 Helmikuun lopulla Arolle ilmoitettiin, ettei palkintoa tulekaan.
 – En ole tähän päivään mennessä saanut kirjallisia perusteluja, Aro ihmettelee.
 Yhdysvaltalainen  Foreign Policy -lehti  kertoo, että syynä olisivat Aron kriittiset sosiaalisen median postaukset presidentti  Donald Trumpista.
 Siitä ei ole viitteitä, että käsky palkinnon perumisesta olisi tullut presidentiltä itseltään tai ulkoministeri  Mike Pompeolta.  Foreign Policy on haastatellut Yhdysvaltain ulkoministeriössä olevia lähteitä, joiden mukaan alemman tason virkamiehet olisivat päättäneet evätä palkinnon.
 Virkamiehet olisivat lehden mukaan ajatelleet, ettei näytä hyvältä, että palkinto myönnetään suorasanaiselle Trump-kriitikolle.
 – Sanattomaksi tämä vetää. Olin sokissa ja järkyttynyt palkinnon perumisesta, Aro sanoo.
 Aro hämmästelee päätöstä etenkin siksi, että sosiaalisen median aktivismi oli tärkeä kriteeri palkinnon myöntämisessä.
 Ehti perua työkeikkoja palkintomatkan tieltä
 Jessikka Aro on  Venäjään ja informaatiosotaan erikoistunut toimittaja . Hän on tullut tunnetuksi Venäjän trollitehtaita koskevasta uutisoinnistaan. Sen takia hän on joutunut myös venäläisten ja kansainvälisten valeuutisten, vihakampanjoiden ja suoranaisen uhkailun kohteeksi.
 Aro oli jo perunut työkeikkojaan lähestyvän Yhdysvaltain-matkan tieltä ja oli tekemässä viisumijärjestelyjä. Hänen oli tarkoitus päästä itselleen räätälöidylle kolmen viikon palkintomatkalle tapaamaan esimerkiksi naistoimittajien järjestön edustajia.
 – Kun tietää Venäjä-tutkinnat ja että presidentti Trump on kohteena, tämä on hänen esikunnalleen ehkä herkkä aihe, Jessikka Aro pohtii.
 International Women of Courage -palkintoa on jaettu vuodesta 2007 lähtien. Palkinnonsaajia on vuosittain useita, ja he ovat olleet pääasiassa kehittyvistä maista kotoisin olevia naisia.

Ylen toimittajan Jessikka Aron piti saada tänään palkinto Yhdysvaltain ulkoministeriöltä, mutta se peruttiinkin yllättäen


Summary: Eksote tekee kantelun aluehallintovirastoon, koska terveyspiirin näkemykset eroavat omaisten näkemyksistä.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri on tehnyt kantelun aluehallintovirastoon kotihoidon asiakkaan palokuolemasta.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Joutseno-leht i.
 Imatralla 96-vuotias nainen menehtyi viime viikolla rivitaloasunnon tulipalossa saamiinsa vammoihin. Omaiset olivat hakeneet yksin asuvalle naiselle hoitopaikkaa useita kertoja Eksotelta, mutta sitä ei oltu myönnetty.
 Terveys- ja vanhustenpalvelujen johtaja Tuula Karhula kertoo, että Eksoten näkemykset eroavat omaisten näkemyksestä. Eksote on pyytänyt aluehallintovirastoa selvittämään, onko se toiminut oikein.
 Joutseno-lehden mukaan hallintojohtaja Keijo Siiskonen arvioi Eksoten toiminnan olleen lain- ja asianmukaista. Eksoten hallitus keskusteli asiasta ja kotihoidon tilanteesta yleisesti .
 Etelä-Saimaa  kertoo menehtyneen naisen olleen täysin sokea ja lähes kuuro sekä muutenkin toimintakyvyltään rajoittunut.

96-vuotias ilman hoivakotipaikkaa jäänyt kuoli tulipalossa – sosiaali-ja terveyspiiri pyytää avia selvittämään, onko se toiminut oikein


Summary: EKP alkaa tarjota kahden vuoden halpoja lainoja pankeille syyskuussa, jotta suotuisat rahoitusolosuhteet säilyisivät.

Euroopan keskuspankki (EKP) pitää odotetusti ohjauskorkonsa ennallaan 0,00 prosentissa, talletuskorkonsa –0,40 prosentissa ja maksuvalmiusluoton koron 0,25 prosentissa.
 EKP ennakoi, että korot pysyvät ennallaan ainakin tämän vuoden loppuun asti. Aiemmin EKP on arvioinut, että korot pysyisivät ennallaan ainakin ensi kesän yli.
 Ohjauskorko on keskuspankin määrittämä korkotaso, jolla se lainaa rahaa pankeille.
 EKP ilmoitti samalla alkavansa tarjota erittäin halpoja lainoja pankeille tukeakseen euroalueen taloutta. EKP alkaa tarjota kahden vuoden lainoja syyskuussa.
 Tarkoituksena on EKP:n mukaan auttaa säilyttämään suotuisat rahoitusolosuhteet pankeille.

EKP piti ohjauskoron ennallaan ja alkaa tarjota halpoja lainoja pankeille


Summary: Apulaisvaltakunnansyyttäjä kumosi aikaisemman päätöksen syyttämättä jättämisestä.

Apulaisvaltakunnansyyttäjä on määrännyt syytteet nostettavaksi kolmen varusmiehen kuolemaan johtaneesta onnettomuudesta. Länsi-Uudenmaan kihlakunnansyyttäjä oli aiemmin päättänyt, ettei tapauksesta nosteta syytteitä.
 Onnettomuus sattui Raaseporissa lokakuussa 2017, kun VR:n kiskobussi ja Puolustusvoimien kuorma-auto törmäsivät toisiinsa tasoristeyksessä.
 Varusmiehiä kuljettaneen kuorma-auton kuljettajaa vastaan nostetaan syytteet liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, kolmesta kuolemantuottamuksesta ja palvelusrikoksesta.
 – Tasoristeystä ylitettäessä kuljettajalta edellytetään suurempaa varovaisuutta kuin tieliikenteessä yleensä. Kuljettajalla oli ollut mahdollisuus ja hänen olisi myös pitänyt toimia varovaisemmin, valtakunnansyyttäjänvirasto kertoo tiedotteessa.
 Kerromme pian lisää.
 Lue myös:
 Raaseporin tasoristeysonnettomuudesta ei syytettä kuorma-autoa kuljettaneelle varusmiehelle
 Vuosi Raaseporin tasoristeysonnettomuuden jälkeen – uusi "hätänumero" ja neljä muuta asiaa, joihin Raaseporin tasoristeysonnettomuus vaikuttaa

Kolmen varusmiehen kuolemaan johtaneesta onnettomuudesta nostetaan sittenkin syytteet


Summary: Liperissä keskiviikkona sattunut kolari vaati vuonna 1984 syntyneen naisen hengen.

Liperissä kuorma-auton ja henkilöauton törmäyksessä vakavasti loukkaantunut nainen on menehtynyt sairaalassa.
 Poliisin mukaan Pohjois-Karjalan rajavartioston maastokuorma-auto ajoi STOP-merkin takaa risteykseen ja törmäsi tiellä ajaneeseen henkilöautoon.
 Kuorma-autoa kuljettanut varusmies oli huomannut lähestyvät kaksi henkilöautoa ja jarruttanut. Ensimmäisenä tiellä ajanut auto oli ehtinyt kuorma-auton alta, mutta toinen törmäsi suoraan kuorma-auton keulaan.
 Poliisi pyytää tilanteen ohittanutta ensimmäisenä ajaneen henkilöauton kuljettajaa ottamaan yhteyttä poliisiin. Myös muut henkilöt, joilla on havaintoja tapahtumasta, voivat ottaa poliisiin yhteyttä.
 Kerromme kohta lisää.

Liperin kolarissa loukkaantunut nainen menehtyi sairaalassa – varusmies ajoi kuorma-autolla STOP-merkin takaa eteen


Summary: Huhtamäki kiistää rikkoneensa lakia.

EU-komissio epäilee pakkausyhtiö Huhtamäen saaneen Luxemburgissa liian hyviä veroetuja. Komissio kertoo aloittavansa perusteellisen tutkinnan, jossa arvioidaan onko kohtelu ollut vastoin EU:n valtiontukisääntöjä eli onko Huhtamäki saanut kohtuutonta etua.
 Komission virallinen tutkinta koskee kolmea Luxemburgin Huhtaluxille antamaa veropäätöstä vuosilta 2009, 2012 ja 2013. Huhtalux on osa Huhtamäki-konsernia ja hoitaa konsernin sisäistä rahoitustoimintaa.Vuoden 2009 veropäätös tuli ilmi tutkivien toimittajien Luxleaks-tutkimuksessa.
 – Huhtalux saa korottomia lainoja Irlantiin sijoittautuneelta toiselta Huhtamäki-konsernin yritykseltä. Huhtalux käyttää sitten näitä varoja rahoittaakseen muita Huhtamäki-konsernin yrityksiä lainoilla, joista maksetaan korkoa, kerrotaan komission tiedotteessa.
 Luxemburg on antanut Huhtaluxille mahdollisuuden vähentää verotuksessa korkomaksuja, joita se ei ole todellisuudessa maksanut. Fiktiivisistä korkomaksuista saadut vähennykset ovat pienentäneet Huhtaluxin verotettavaa voittoa.
 Huhtamäki: Järjestely on laillinen
 Huhtamäki kommentoi pörssitiedotteessaan yhtiön noudattavan lakeja ja määräyksiä.
 – Kyseinen rakenne on laillinen ja veroviranomaisten hyväksymä, eikä sillä ole pyritty saavuttamaan kilpailuetua Euroopassa.
 Huhtamäki kertoo investoineensa yli 500 miljoonaa euroa Pohjois-Amerikan liiketoimintojen vahvistamiseen. Luxemburgin antamat verotuksen ennakkoratkaisut ovat yhtiön mukaan liittyneet näiden investointien rahoittamiseen.
 – Tutkinta ei kohdistu Huhtamäkeen eikä komissio ole ollut yhteydessä Huhtamäkeen, tiedotteessa todetaan.
 Lue lisää:
 Muovin korvaaminen sataa suomalaisyhtiön laariin – pahvimukeista tutun Huhtamäen arvo on moninkertaistunut ja McDonald's on sen suurin asiakas

Suomalaisyhtiön epäillään saaneen Luxemburgilta liian höveleitä veroetuja – komissio aloittaa perusteellisen tutkinnan


Summary: Teuvo Lomanin rangaistus kahdenkymmenen vuoden takaisista rikoksista on vuoden ja 10 kuukauden ehdollinen vankeusrangaistus sekä yhdyskuntapalvelu.

Helsingin käräjäoikeus on tuominnut stylisti Teuvo Lomanin lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä vuoden ja 10 kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen sekä lisäksi 90 tunnin yhdyskuntapalveluun.
 Lisäksi Loman joutuu maksamaan uhrille korvauksia 10 000 euroa.
 Käräjäoikeuden mukaan 13-vuotiaan lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö on tapahtunut vuonna 1999.
 Oikeuden päätös on asian arkaluonteisuuden vuoksi suurimmaksi osaksi salainen.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.

Teuvo Lomanille ehdollinen vankeustuomio lapsen törkeästä hyväksikäytöstä


Summary: Kauas SDP:n taakse Ylen kannatusmittauksessa vajonneet kokoomus ja keskusta korostavat, että vaaleihin on vielä aikaa.

SDP:n Antti Rinne ottaa rauhallisesti vastaan uutiset puolueen vahvistuneesta suosiosta.  Ylen mittauksessa  SDP:n kannatusetumatka seuraavana tulevaa kokoomukseen on kasvanut yli viiden prosenttiyksikön mittaiseksi.
 – Ihmisten tuki näyttää lisääntyvän. Varmasti muutoshalu on kansalaisten keskuudessa lisääntynyt. Halutaan oikeudenmukaista, reilua politiikkaa. Toivottavasti he äänestävät myös näin, Rinne sanoi Ylelle eduskunnassa.
 Rinne uskoo, että porvaripuolueita ja erityisesti kokoomusta painavat keskustelu vanhuspalveluiden tilasta. Mutta puheenjohtaja haluaa korostaa, että demarit pärjäävät oman ohjelmatyönsä ansioista.
 Kun perussuomalaiset on vahvistunut, on demareiden takana mielipidemittauksessa nyt neljä puoluetta nipussa. Kokoomuksella, keskustalla, vihreillä ja perussuomalaisilla on noin 13–16 prosentin kannatus.
 – Demareille on tärkeää, että hallitusohjelma rakentuu niin, että voidaan kuroa eriarvoisuutta pois suomalaisesta yhteiskunnasta. Vaikeat hallitusneuvottelut varmasti tulee, mutta en näe niitä toivottomana missään tapauksessa, Rinne sanoo.
 Rinne liikkuu sairastelunsa jäljiltä vielä hieman tavallista vaivalloisemmin, mutta sanoo olevansa muutoin täydessä iskussa.
 Ylen mittauksen taustamateriaalista käy ilmi, että SDP:n kannatus näytti hieman notkahtavan mittausviikolla, jolla Rinne oli palannut puheenjohtajaksi sairauslomansa jälkeen. Demarit katsovat, ettei asialla ole tilastollista saati poliittista merkitystä.
 – Nämä viikot vaihtelevat sisällöltään. Olen hyvin luottavainen tulevaisuuteen, Rinne kuittaa.
 Kokoomus ja Keskusta: vielä on aikaa
 Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Kalle Jokinen myöntää Ylelle, että puolueelle mitattu 16,2 prosentin kannatus on huono. Hän toteaa, että keskustelu yksityisten hoiva-alan yritysten virheistä ovat yksi kokoomusta painava tekijä.
 – Se saattaa olla yksi syy, vaikka kokoomus ei ole minkäänlainen toimija terveysbisneksessä.
 Keskustan veteraanivaikuttaja, vaalien jälkeen eduskunnan jättävä Seppo Kääriäinen katsoo niin ikään, että hallituksen sote-tuskailu heijastuu kannatukseen.
 – Tiukka paikkahan tämä on keskustalle. Mutta nythän me olemme vasta aloittamassa vaalikeskustelua. Ja niin kuin muissakin maissa näkyy, äänestäjien valinta siirtyy aika tavalla loppusuoralle ja silloin kaikki on vielä mahdollista.
 Myös kokoomus uskoo asetelman suosiokärjessä vielä tasaantuvan.
 – Uskon, että kun ihmiset tekevät äänestyspäätöstä, he katsovat pidemmältä aikajanalta sitä puolueiden toimintaa ja uskottavuutta ja luotettavuutta, kokoomuksen eduskuntaryhmän vetäjä Kalle Jokinen sanoo.
 Perussuomalaisten Meri: Keskustan takavaloja kolkutellaan
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Leena Meri on iloinen puolueensa suosion noususta. Perussuomalaiset nousi Ylen mittauksessa eniten, yli 13 prosentin kannatukseen.
 – Todella ilahtunut olen ja keskustan takavaloja jo kolkutellaan aika hyvin, Meri kommentoi Ylelle.
 Hänen mukaansa perussuomalaiset nousee, koska se on pystynyt terävöittämään Jussi Halla-ahon johdolla sanomaansa.
 – Meidän kannattajat ja kenttä olivat vähän sekaisin, mutta nyt he ovat huomanneet, millaista politiikkaa me tehdään.
 Meren mielestä muiden puolueiden ei pitäisi sulkea perussuomalaisia etukäteen hallitusvaihtoehtojen ulkopuolelle. Toisaalta puolue ei edes halua hallitukseen, jos se ei saa omia tavoitteitaan neuvotteluissa läpi.
 – Ei hallitukseen pidä pyrkiä vain siitä ilosta, että pääsee hallituksen ministeriksi, Meri sanoo.

Antti Rinne demareiden vankasta ykköspaikasta kannatusmittauksessa: "Toivottavasti ihmiset myös äänestävät näin"


Summary: Pääministeri Juha Sipilä (kesk.) ei osallistu kyselytunnille.

Mikäli eduskunta ei pidennä istuntokauttaan esimerkiksi sote- ja maakuntauudistuksen vuoksi, on tänään järjestettävä suullinen kyselytunti vaalikauden toiseksi viimeinen.
 Eduskunta kysyy ja hallituksen ministerit vastaavat klo 16 alkaen. Paikalla on koko hallitus pääministeri  Juha Sipilää  (kesk.) lukuunottamatta.
 Todennäköisesti eduskuntaa puhututtaa jälleen hallituksen sote- ja maakuntauudistus.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta aloitti eilen hallituksen täydentävän sote-vastineen käsittelyn, ja se on tänään kuullut muun muassa perustuslain ja EU-oikeuden asiantuntijoita lakiesityksiin liittyen.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsen  Outi Alanko-Kahiluoto  sanoi iltapäivällä STT:lle, että asiantuntijakuulemiset ovat vahvistaneet hänen käsitystään sote-uudistukseen liittyvistä ongelmista.
 Alanko-Kahiluodon mukaan valiokunta ei ole sen viisaampi, vaikka asiantuntijakuulemisia jatkettaisiin.
 – Meidän valiokunta ei pysty näitä ongelmia ratkomaan, hän sanoi.
 Ongelmat liittyvät perustuslakivaliokunnan lausunnossa esitettyihin ponsiin, eli velvoittaviin muutoksiin.
 Hallituspuolueita kannattaa enää alle kolmasosa suomalaisista
 Kyselytunnin tunnelmiin saattaa vaikuttaa myös  Ylen tuore puoluekannatusmittaus.  Sen mukaan hallituspuolueita kannattaa enää alle kolmasosa suomalaisista.
 Ykkössijalla oleva SDP on kasvattanut kaulaansa kokoomukseen yli viisi prosenttiyksikköä, ja puolueen kannatus on 21,3. Kokoomuksen kannatus on alhaisimmillaan neljään vuoteen, ja se on nyt 16,2 prosenttia. Keskustalla on alhaisin kannatus sitten marraskuun 2011, nyt 14,1 prosenttia.
 Myös oppositiossa istuva perussuomalaiset on kirittänyt parhaaseen lukemaansa  Jussi Halla-ahon  puheenjohtajakaudella. Perussuomalaisten kannatus on nyt 13,3 prosenttia.
 Lisää aiheesta:
 Antti Rinne demareiden vankasta ykköspaikasta kannatusmittauksessa: "Toivottavasti ihmiset myös äänestävät näin"
 Ylen kannatusmittaus: SDP repäisi hurjan eron kokoomukseen – perussuomalaisille Halla-ahon kauden ennätyslukemat
 Analyysi: Sote-näytelmän viimeiset kummallisuudet – ohittiko röyhkeys perustuslain noudattamisen?

Epävarmuutta sotesta, lisäjännitettä puoluekannatusmittauksesta: Katso, mitä kysytään eduskunnan kyselytunnilla klo 16.00


Summary: Eduskunnan puhemiehen Paula Risikon mielestä olisi surullista, jos eduskunnan portaat joudutaan aitaamaan.

Eduskunta on päättänyt tehostaa sekä eduskuntarakennusten että eduskunnan ympäristön turvatoimia. Taustalla on keskiviikkoinen ilmastomielenosoitus, jossa mielenosoittajat kiipesivät eduskuntatalon pylväisiin.
 Eduskunnan turvallisuusjohtajan  Jukka Savolan  mukaan mielenosoittajien toiminta oli ammattimaista ja ennalta suunniteltua.
 Eduskuntatalon pylväisiin kiipesi vajaat kymmenen ihmistä, jotka olivat pukeutuneet ympäristöjärjestö Greenpeacen haalareihin Helsingissä 6. maaliskuuta. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 – Kolmessa minuutissa 57 mielenosoittajaa auttoi kumppaneitaan kiipeämään eduskuntatalon pylväisiin ja sen he veivät kiipeämisessä käytetyt tikapuut pois paikalta, Savola kuvasi tapahtumia.
 Savolan mukaan mitään vastaavaa ei ole eduskuntatalon edessä aiemmin tapahtunut.
 – Jotain pyhää on rikottu, Savola sanoi.
 Eduskunnan puhemies  Paula Risikko  (kok.) tuomitsi mielenosoittajien toiminnan.
 – Eduskunnan pylväisiin ei kiivetä, Risikko totesi.
 Risikon mukaan eduskunnalla on nollatoleranssi häirinnälle, ja keskiviikkona raja ylittyi, kun eduskunnan pylväisiin kiivettiin.
 – Tähän asti mielenosoitukset ovat olleet hyvin rauhallisia. Pitäisin hyvin surullisena, jos eduskunnan ympärille jouduttaisiin rakentamaan aidat. En pidä sitä ollenkaan hyvänä tällaisessa demokraattisessa, avoimessa yhteiskunnassa, Risikko linjasi.
 Eduskunnan turvallisuustyöryhmä jatkaa eduskunnan turvallisuuden kehittämistä. Uusia turvatoimia on luvassa ensi kesän aikana.

"Jotain pyhää on rikottu" – eduskunnan johto tuomitsee pylväisiin kiipeilyn


Summary: Toinen Jumbon koruliikemurrosta syytetyistä tuomittiin yli kolmen vuoden vankeuteen

Itä-Uudenmaan käräjäoikeus on antanut tuomion lokakuun lopussa kauppakeskus Jumbossa tapahtuneesta  koruliikkeen ryöstöstä .
 Toinen Vantaan kauppakeskus Jumbon koruliikeryöstön syytetyistä sai kolmen vuoden ja neljän kuukauden vankeustuomion törkeästä varkaudesta.
 Syyttäjä vaati rangaistusta myös toiselle miehelle, mutta oikeus katsoi, että hänen syyllisyydestään jäi varteenotettava epäily. Hänen syytteensä hylättiin.
 Syyttäjä esitti oikeudessa todisteena muun muassa valvontakamerakuvaa, josta näkyy, miten kaksi miestä laskeutuu köydellä kauppakeskuksen rikotusta kattoikkunasta sisään ja vie ulosmyyntihinnaltaan lähes 800 000 euron edestä koruja.
 Kuvista ei voinut kuitenkaan tunnistaa tekijöitä.
 Artikkelia täydennetään pian.


Summary: Mäkinen on työskennellyt aiemmin muun muassa EU-edustustossa ja eri ministeriöissä. Tullin pääjohtajaksi hän siirtyy  valtiovarainministeriön budjettipäällikkön tehtävästä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Tullin uudeksi pääjohtajaksi on valittu oikeustieteen lisensiaatti, valtiotieteiden maisteri  Hannu Mäkinen .
 Hän työskentelee nykyisin valtiovarainministeriön budjettipäällikkönä. Valtioneuvosto nimitti Mäkisen virkaan viiden vuoden määräajaksi. Kausi alkaa toukokuun alussa ja päättyy huhtikuussa vuonna 2024.
 Pääjohtajan tehtävää haki 17 ihmistä.
 Mäkinen on työskennellyt valtiovarainministeriössä vuodesta 1982. Vuodesta 2006 lähtien hän on toiminut budjettipäällikkönä ja sitä ennen muun muassa apulaisbudjettipäällikkönä.
 – Toivon voivani täydentää Tullin vahvaa ammattitaitoa vähän uudenlaisista kulmista. Tullilla on monipuoliset ja yhteiskuntaa kantavat perustehtävät, Mäkinen kertoo tiedotteessa.
 Mäkinen on työskennellyt myös Suomen EU-edustustossa, oikeusministeriössä, ympäristöministeriössä ja sisäministeriössä.

Hannu Mäkisestä Tullin uusi pääjohtaja – Mäkinen valittiin 17 hakijan joukosta


Summary: Aiemmin yhtiö arvioi, että työt loppuvat 350 ihmiseltä.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Nokian yt-neuvottelut päättyivät, ja työpaikkoja aiotaan vähentää Suomessa 280 tänä vuonna, yhtiö kertoo tiedotteessa. Nokia kertoi yt-neuvotteluista tammikuussa, jolloin se arvioi vähennettävien työpaikkojen määräksi 350.
 Tuolloin Nokia kertoi, että suunnitelma koskee kaikkia Nokian Suomen-toimipaikkoja paitsi Oulun tehdasta. Yhtiöllä on Suomessa yhteensä noin 6 000 työntekijää.
 Vähennykset liittyvät Nokian viime lokakuussa julkistamaan suunnitelmaan, jolla tavoitellaan maailmanlaajuisesti 700 miljoonan euron kulusäästöjä vuoden 2020 loppuun mennessä.
 Nokia kertoo tarjoavansa vähennysten kohteeksi joutuville mahdollisuuden osallistua tukiohjelmaan, joka pyrkii auttamaan jokaista vähennysten kohteena olevaa työntekijää löytämään uusia mahdollisuuksia työurallaan joko Nokian sisällä tai yhtiön ulkopuolella tai esimerkiksi yrittäjyyden parissa.
 Lue myös:    Nokian säästöohjelma iskee myös Suomeen – vaarassa 350 työpaikkaa

Nokian yt:t päättyivät – työpaikkoja karsitaan Suomesta lopulta 280