Summary: Ministeri haluaa myös varmistaa, että oppi menee turvapaikanhakijoille myös perille.

Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) esittää, että vastaanottokeskuksissa järjestetään turvapaikanhakijoille kurssikoe suomalaisen yhteiskunnan tuntemuksesta. Nykyisin jokaisen yli 16-vuotiaan turvapaikanhakijan on suoritettava peruskurssi, jolla hän perehtyy suomalaisen yhteiskunnan pelisääntöihin.
 Mykkäsen mielestä kurssille osallistuminen ei yksin riitä, vaan on tarpeen varmistaa, että opetukset on sisäistetty.
 – Tämä ei tietenkään ratkaise kaikkea, mutta varmistamalla, että opetukset on tosiaan ymmärretty, meillä on parempi perusta kohdentaa järeitä toimia niille henkilöille, jotka eivät noudata sääntöjä, Mykkänen sanoo tiedotteessa.
 Mykkäsen ehdotus valtion vastaanottokeskuksissa järjestettävän tietokonepohjaisen kurssikokeen pilotoinnista sisältyy sisäministeriön lisätalousarvioesitykseen. Hallituksen on määrä kertoa lähiaikoina muistakin toimista seksuaalirikosten ja ulkomaalaistaustaisten tekemien rikosten ehkäisemiseksi.

Mykkänen ehdottaa vastaanottokeskuksiin kokeita suomalaisen yhteiskunnan pelisäännöistä


Summary: Puiden oksille kertyneet lumikuormat katkovat hyvässä kasvuiässä olevaa puustoa. Erityisesti männyt ovat taipuneet ja katkenneet raskaasta lumikuormasta.

Metsässä liikkuminen on nyt erityisen hankalaa. Lunta riittää koko maassa reiteen asti, ja puiden oksilla olevat lumimassat ovat vaarassa pudota kulkijan niskaan. Pahimmassa tapauksessa paksu oksa tai katkennut puun latva voi osua metsässä liikkujaan.
 Lappeenrantalainen metsänomistaja  Juha Kuokka  kiertää metsäteitä aivan itärajan pinnassa Lappeenrannan Nuijamaalla. Samalla hän tutkailee parhaassa kasvuiässä olevia puita ja puistelee päätään.
 – En ole paljon uskaltanut hypätä traktorista pois. Siellä on aika hurjan näköistä. Koivikossa ja nuoressa kuusikossa vielä uskaltaa kävellä, mutta männiköihin ei ole mitään asiaa. Sieltä tulee kyllä äkkiä lumet ja oksat päähän. Ja pahimmassa tapauksessa koko latva, kertoo Kuokka.
 Metsässä  kannattaa liikkua varoen. Paksut oksat ja puiden latvat voivat tippua kulkijan niskaan. Emma Pietarila/Yle
 Lumituhot metsänkasvattajan lompakolle
 Runsaat lumikuormat aiheuttavat metsänomistajille taloudellisia menetyksiä. Lumen painosta katkenneet puut ja oksat ovat tehneet jo nyt tuhoja talousmetsissä Etelä- ja Keski-Suomessa.
 Jos parhaassa kasvuiässä olevan 50-vuotiaan puun latva katkeaa, ei siitä enää tukkipuuta saada. Katkennut puu kelpaa vain kuitupuuksi, josta metsänomistaja saa pienemmän korvauksen kuin tukkipuusta.
 – Silloin metsänkasvattajan menetykset voivat olla kymmenestä kahteenkymmeneen euroa rungolta. Myös metsän kasvukyky heikkenee. Lisäksi omistajalle tulee vielä kymmenien vuosien kasvutappio, kertoo Etelä-Karjalan Metsänhoitoyhdistyksen johtaja  Markku Vaario.
 Markku Vaarion mukaan lopulliset tuhot saadaan selville vasta myöhemmin keväällä.
 – Puhutaan varmasti kymmenistä tuhansista kuutioista pelkästään Etelä-Karjalan alueella. Tuhot ovat hajanaisia siellä täällä pitkin metsiä. Kevään korvalla saadaan tarkempia arvioita tuhojen määrästä.
 Runsaat lumisateet ovat painaneet parhaassa kasvuiässä olevat latvat nöyriksi. Emma Pietarila/Yle
 Taipuu, katkeaa tai kaatuu
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Risto Jalkanen  kertoo, että suuri lumen määrä puiden oksilla johtuu erikoisesta alkutalvesta. Silloin lunta tuli kerralla paljon lyhyessä ajassa. Se taas johti siihen, että lumi jäi kiinni puiden oksille. Lisäksi ilma oli sen verran tyyntä, ettei tuuli varisuttanut lunta alas, vaan lumi jäi oksiin kiinni.
 Jalkanen kertoo, että lumituhoille ovat erityisen alttiina havupuut, koska havupuusta latva irtoaa herkemmin kuin lehtipuusta.
 Lehtipuu sen sijaan yleensä vain taipuu, koska niissä ei lumelle ole yhtä paljon tarttumapintaa kuin havupuissa.
 – Mutta olen minä kyllä nähnyt juurineen kaatuneen haavan. Se oli kaatunut, kun maa ei ollut roudassa.
 Nyt lumi on paakkuuntunut oksiin ja latvoihin isoiksi painaviksi massoiksi. Tämä voi jopa aiheuttaa puiden kaatumista juurineen. Yhdessä puussa voi Jalkasen mukaan olla jopa satoja kiloja lunta.
 Jalkanen muistuttaa, että lumen painosta voivat kaatua sekä kuusi että mänty.  Routaa on nyt  maassa selvästi normaalia vähemmän, mikä voi lisätä puiden kaatumisia.
 – Kun maa on sula ja syksy ollut märkä, niin siinä ei puilla ole paljon mahdollisuuksia. Se on se kauhuskenaario.
 Puun kaatumista todennäköisempää kuitenkin on, että puusta katkeaa latva.
 – Ei se vaadi kuin pienen tuulen vireen tai tuulen suunta muuttuu, niin latva voi katketa, kertoo Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Risto Jalkanen.
 Puun pitää antaa vahvistua
 Luonnontuhoille ei metsänkasvattaja paljon voi, mutta jotain kuitenkin. Metsänomistaja Juha Kuokka antaa pari vinkkiä mahdollisia metsätuhoja ajatellen.
 – Tee taimikossa ajallaan harvennukset ja tee metsässä ensiharvennus oikeaan aikaan, ettei metsä pääse riukuuntumaan. Vahva puu jaksaa kantaa lumikuorman paremmin, kertoo Kuokka.
 Samaa mieltä on myös Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Risto Jalkanen. Hänen mukaansa tuhoja voi estää huolellisella metsien kunnossapidolla.
 – Vuosi sitten Pohjois-Karjalassa ja Kainuussa oli samanlainen tilanne, että lunta keräytyi puihin. Ne olivat hoitamattomia, nuoria kasvatusmetsiä, jossa puut olivat liian tiheässä. Kun lumi tulee siihen päälle, niin lumen voima on sen verran suuri, että se katkoo latvat. Tuhoja tuli paljon, kertoo Jalkanen.
 Juha Kuokka karsii tielle kaatunutta puuta. Hän suosittelee metsävakuutuksen ottamista. Se voi korvata aiheutuneita vahinkoja.  Sirkka Haverinen / Yle
 Tuhojen korjuu tärkeää
 Kaatuneet ja katkenneet rungot on syytä korjata ripeästi pois metsästä.
 – Jos kaatuneet tai katkenneet rungot jätetään metsiin, on ensi kesänä suuri vaara hyönteistuhoille. Kuusikoissa uhkana on kirjanpainaja ja männiköissä ytimennävertäjä. Ne lisääntyvät kaatuneissa tai katkenneissa rungoissa ja sitten iskeytyvät terveisiin puihin, kertoo Markku Vaario Etelä-Karjalan Metsänhoitoyhdistyksestä.
 Metsänomistaja Juha Kuokalla on selkeä toive säänhaltijoille.
 – Nyt poutaista säätä ja reilusti plussan puolella olevia lämpötiloja.

Valtava lumimäärä tekee suurta tuhoa – puiden lumikuormat katkovat puita kuin tulitikkuja


Summary: Toimialajohtaja uskoo, että laatu on Helsingissä pääosin kunnossa.

Hoivayhtiö Esperi Caren nuorille vammaisille tarkoitettu osasto suljettiin toistaiseksi Helsingin kaupungin tehtyä tarkastuskäynnin. Helsingin sosiaali- ja terveystoimialan toimialajohtajan  Juha Jolkkosen  mukaan kaupunki aikoo lisätä alalla valvontaa ja tarkastuskäyntejä. Näin riippumatta siitä tuleeko ilmoituksia vai ei.
 Suljettu osasto on Esperi Yhteiselon yksikössä. Täysi-ikäisten osasto suljettiin, mutta alle 18-vuotiaiden osasto jatkaa toimintaansa. Asiasta kertoi ensin  Helsingin Sanomat .
 – Uskon, että laatu on Helsingissä pääosin kunnossa, mutta en voi varmuudella tietää, sanoo Jolkkonen.
 Hänen mukaansa Esperi Yhteiselon tapauksessa ongelmat liittyivät hoidon toteutukseen, henkilöstön määrään ja osaamiseen, lääkehoitoon ja apuvälineisiin. Erityisesti asiakasturvallisuutta vaarantavia tilanteita ei ole Jolkkosen tietoon tullut.
 – Kaikilla työntekijöillä ei ollut riittävästi koulutusta tai lääkehoitolupia. Jos yksikkö ei voi jatkaa toimintaansa, niin onhan siinä silloin merkittäviä puutteita.
 Jolkkosen mukaan tarkastus päätettiin tehdä sen jälkeen, kun omaiset olivat ilmoittaneet ongelmista.
 Vuoropuhelu toimii, mutta niin ei käynyt Esperi Yhteiselon kohdalla
 Hänen mukaansa Helsingin kaupungilla on vanhus- ja vammaispalveluissa muihin kuntiin verrattuna hyvä tilanne, koska se ei ole riippuvainen yhdestä tai muutamasta palveluntuottajasta. Jolkkonen sanoo, että omaiset ilmoittavat puutteista muutamia kertoja viikossa ja tarkastuksia tehdään kymmeniin yksiköihin vuosittain.
 – Emme joka päivä voi olla tekemässä tarkastuksia, mutta teemme varmasti laadunvalvontaa paremmin kuin moni muu kunta pystyy tällä hetkellä. Helsingissä yleisesti asiat ovat hyvin.
 Hänen mukaansa omaisten tekemään ilmoitukseen reagoinnin ripeys riippuu siitä, kuinka huolestuttava ja vakava viesti on.
 – Vakavissa tapauksissa reagoimme välittömästi, siis päivissä.
 Jolkkosen mukaan Helsingissä vuoropuhelu kaupungin ja palveluntuottajien kanssa toimii, mutta Esperi Yhteiselon tapauksessa näin ei tapahtunut.
 – Vuoropuhelu ei ole toiminut riittävän hyvin niin, että palveluntuottaja olisi itse tuonut jo aikaisemmin esille vaikeutensa laadun turvaamisessa tai esimerkiksi asiakkailta ja omaisilta heille tulleet palautteet.
 Tervettä kilpailua tuottajien kesken
 Jolkkonen pitää esimerkiksi vanhusten hoitokodeissa ilmenneitä ongelmia vakavina ja hätkähdyttävinä. Hänen mukaansa ongelmien ratkaisu lähtee siitä, että hoitolaitoksissa ongelmat voidaan tuoda esille ja niihin voidaan puuttua. Jos näin ei tapahdu, on omaisen tai työntekijän pystyttävä tekemään ongelmista ilmoitus korkeammalle taholle.
 Mitä enemmän näitä asioita saataisiin näkyväksi, sitä enemmän yksiköt julkaisisivat omia laatutietoja asiakastyytyväisyydestä tai työntekijöiden hyvinvoinnista, sanoo Jolkkonen.
 – Se aiheuttaisi tervettä kilpailua tuottajien kesken. Kilpailtaisiin laadulla ja sana kiirisi, mikä yksikkö on hyvä ja mikä ei.
 Esperi Care: Yhteiselon ratkaisut omavalvontamme ansiota
 Nuorten vammaisten osastoa pyörittävä Esperi Care on eri linjoilla kaupungin kanssa. Yhtiön mielestä Yhteiselossa tehdyt ratkaisut perustuvat Esperi Caren omavalvonnan johtopäätöksiin, ei Helsingin kaupungin päätökseen.
 – Osana suunnitelmaa Esperi Care esitti, että toistaiseksi toiminnot keskitetään yhteen kerrokseen, jotta pystytään takaamaan riittävän henkilöstömäärä sekä hyvän ja turvallisen hoidon, sanoo aluejohtaja Kimmo Karvonen Esperi Caresta.
 Hänen mukaansa neuvottelut kaupungin kanssa käytiin hyvässä hengessä.
 Lisätty: Esperi Caren kommentit su 10.2. klo 16.30.
 Lue lisää
 HS: Esperi Care sulkee nuorille vammaisille tarkoitetun osaston Helsingissä
 Attendo ei yhdistä hoitajavajetta ja kuolemia Pelimannissa – Hoivajätti jälkiviisaana: Muuttoja olisi pitänyt hidastaa  Attendo ei yhdistä hoitajavajetta ja kuolemia Pelimannissa – Hoivajätti jälkiviisaana: Muuttoja olisi pitänyt hidastaa
 Pihlajalinnan toimitusjohtajakin pohtii nyt, onko hoivapalvelujen tuottaminen alihankintana edes mahdollista
 KHO:n presidentti:  Attendo valittanut hoitajamitoituksesta

Vastaava johtaja: Teemme jatkossa tarkastuksia aiempaa enemmän Helsingissä – "Esperi Yhteiselon kohdalla vuoropuhelu ei toiminut riittävän hyvin"


Summary: Superin puheenjohtajan mielestä hoiva-alan ongelmat ovat lisääntyneet viime vuosina, eikä bisneksen korostuminen ole tuonut helpotusta ikäihmisten arkeen - pikemminkin päinvastoin.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Kuohuttavat uutiset hoiva-alalta ovat liki jokapäiväisiä. Miten tähän on tultu? Mikä meni pieleen? Mitä pitäisi tehdä? Kysyimme asiaa yhdeltä keskeiseltä toimijalta, Suomen lähi- ja perushoitajaliiton Superin puheenjohtajalta  Silja Paavolalta.
 1) Sosiaali- ja terveysalan lupavirasto Valvira kertoo pohtivansa rikosilmoitusten tekemistä hoitajamitoitusta kiertävistä hoitokodeista. Ovatko rikosilmoitukset tarpeen?
 – Jos kyseessä on asiakirjan väärennys, on se poliisiasia. Se johtaisi siihen, että hoitokodeissa ei ilmotettaisi hoitohenkilökuntaan kuuluviksi esimerkiksi toimistotyöntekijöitä, taloushallintoa sekä yhdestä kolmeen hoitajaa, joista ei tiedetä, tulevatko he koskaan töihin ja kuka töitä tekee.
 2) Onko henkilöstön alimitoitus uusi normi?
 – Se on rantautunut maan tavaksi erityisesti viiden viime vuoden aikana.
 3) Näyttääkö soteuudistuksen jälkeinen tulevaisuus tällaiselta?
 – Meidän työntekijöiden kannalta sotetulevaisuutta on se, että he eivät tiedä, onko heillä kokoaikaista työtä vai silpputyötä. Ajatus on, että yksityisellä toimijalla pitää olla liikkumavaraa, jonka nimi on ”liian vähäinen henkilökunta”.
 4) Onko nykyinen lainsäädäntö tai muu normisto tältä osin monitulkintaista?
 – Ongelmat alkoivat, kun vanhusten ja vammaisten hoito siirtyivät sosiaalihuoltolain puolelle. Terveydenhuoltolain puolella näin ei ole voinut toimia. Vanhuspalvelulaki, sosiaalihuoltolaki ja terveydenhuoltolaki ovat olemassa, mutta niistä oikeastaan vain terveydenhuoltolaki on tarpeeksi sanktioiva. Olemme puhuneet tästä vuosia aluehallintovirastoille ja Valviralle.
 Valvira on antanut kehotuksia, sakkoja ynnä muuta, mutta toiminta ei vaan muutu. Tarvitaan varmaan toisenlaisia sanktioita. Firma joka saa 20 000 sakkoa maksaa sen ja jatkaa toimintaansa entiseen tapaan.
 SuPerin puheenjohtaja Silja Paavola. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 5) Pitäisikö hoitokoteihin tehdä useammin yllätystarkastuksia?
 – Pääsääntöisesti tarkastuksia on tehty niin, että tarkastuspäivä kerrotaan etukäteen. Silloin kaikki on kunnossa, on kukkia pöydällä, ruokaa ja hoitajia enemmän. Yllätystarkastus paljastaa karun todellisuuden. Kokemuksemme on, että kun olemme seuranneet viikkoja jotakin paikkaa ja huomanneet, että hoitajia ei ole tarpeeksi, tulee Valviran tai THL:n tarkastus niin hoitajia onkin yhtäkkiä riittävästi.
 6) Miten tällaiset käytännöt ovat juurtuneet hoiva-alalle?
 – Sen nimi on bisnes. Jos osakeyhtiö omistaa jotain, sen tehtävänä on lainkin mukaan tuottaa voittoa osakkailleen. Kunnissa on ikiaikaisesti ollut yrittäjiä, jolle tämä on ollut aidosti elinkeino. Heidän toimintakaavansa on aivan erilainen. Silloin toimitaan tarkasti, jotta saadaan leipää pöytään. Pienyrittäjäkin voi muodostaa osakeyhtiön, mutta silloinkin se on yhä hänen elinkeinonsa.
 Nyt isot yhtiöt ovat ostaneet roppakaupalla näitä pieniä yhtiöitä, jolloin niiden toiminta muuttuu.
 7) Onko hoiva-alalla työvoimapulaa?
 – Tiedämme, että muutamilla paikkakunnilla ei enää asu niin paljon ihmisiä, että sinne saataisiin työntekijöitä. Mutta jos työnantaja ottaa työntekijöitä kokoaikaiseen työhön, jolloin palkka tulee varmasti, niin ihmiset haluavat töihin. Meillä on hyvin harvassa ihmisiä, jotka haluavat "inkkareina" olla tekemässä vuoroja missä milloinkin. Työstä pitää tehdä niin houkutteleva, että siellä viihdytään. Nykytilanne, jossa ihmiset vaihtavat alaa, on tekemällä tehty.
 Lähihoitajan palkka on niin pieni, että jos kokoaikaista työtä ei saa niin voi mennä Mäkkäriin tai varastoapulaiseksi tai minne vaan.
 8) Ratkaisisiko hoitajamitoitus kaikki ongelmat?
 – Ehdottomasti kannatan sitä. Se takaa, että ihmiset ovat kokoaikaisessa työssä ja hoidettavat saavat hoitoa, joka heille on luvattu. Suositus ei toimi, se on huomattu. Jos laitoshoitaja auttaa vuoronsa aikana yhden rollaattorilla liikkuvan ihmisen vessaan, lasketaan hänet hoitohenkilökuntaan kuuluvaksi. Sitähän se ei ole.
 9) Onko taustalla johtamisen ongelma?
 – On se sitäkin. Kun aluejohtajalle/johtajalle laitetaan tulosvastuu, ei hän ehkä kykene annetuilla välineillä saamaan ihmisiä innostumaan ja kehittämään työtä. Jos työtä ei kehitetä, sitä tehdään vasemmalla kädellä, jolloin hoidon laatu laskee. Johtajan pitäisi puuttua, mutta se ei onnistu, jos hänelle ei anneta siihen keinoja.
 10) Vai onko kaiken taustalla ahneutta ja pahaa tahtoa?
 – Tietyllä lailla sellainen ahneus, että ajatellaan ikäihmisten voivan olla bisnes. Minun moraalini ei siihen taivu, että iäkkään, kohti hautaa menevän ihmisen hoito ja hoiva nähtäisiin vain bisneksenä.
 En usko, että kellään on pahaa tahtoa. Tästä voidaan tehdä bisnestä ja tuottaa se hyvin. Ensisijaisena tavoitteena ei kuitenkaan voi olla tietyn voittoprosentin saavuttaminen, jos se tarkoittaa hoitajien mitoitusta alentamalla, miettimällä ruokakuluja ja katsomalla sitä, otetaanko sijaisia vai ei.

Mikä hoiva-alalla on mennyt pieleen? 10 kysymystä työntekijäliitto Superin puheenjohtajalle


Summary: Ydinvoiman uutta nousua mutkistaa kuitenkin tuuli- ja aurinkovoiman nopea halpeneminen.

Jos ydinvoiman mainitsee ääneen Brysselissä, huoneeseen laskeutuu vaivaantunut hiljaisuus.
 Näin kuvaavat suomalaiset energia-alan ammattilaiset Brysselin viime vuosien ilmapiiriä ilmastopolitiikassa.
 Kärjistys sisältää totuuden siemenen. Etenkään EU:n mahtimaa Saksa ei ole halunnut keskustella ydinvoimasta EU:n ilmastopolitiikan työkaluna Fukushiman ydinturman jälkeen.
 Lisäksi Bryssel on ydinvoimavastaisena tunnetun Belgian pääkaupunki.
 Belgia aikoo luopua ydinvoimasta 2025 mennessä. Osin tästä syystä maa ei näillä näkymin saavuta EU:ssa yhteisesti sovittuja päästövähennystavoitteita.
 Hallitustenvälisen ilmastopaneelin  IPCC:n lokakuinen raportti  näyttää nyt muuttaneen poliittisia asetelmia EU:n sisällä.
 Ilmastotieteilijöiden tekemien  mallinnusten  mukaan täyden ilmastokatastrofin välttäminen vaatii uusiutuvan energian ohella mittavaa ydinvoiman lisärakentamista globaalisti.
 Komission hiljaisuus rikkoutui kuukautta myöhemmin.
 Ydinvoima EU:ssa EU:n alueella on toiminnassa 126 ydinvoimalaa 14 maassa voimalaitosten yhteenlaskettu sähköteho on hieman alle 120 gigawattia ydinvoima kattaa noin 25 prosenttia EU-maiden sähköntarpeesta valtaosa ydinvoimaloista on yli 30 vuotta vanhoja, joten ne pitää uusia 2050 mennessä komissio arvioi, että uusiin ydinvoimaloihin tarvitaan noin 400 miljardin euron investoinnit 2050 mennessä ydinvoiman etuna on tasainen co2-päästötön tuotanto vuorokauden ympäri EU-maista esimerkiksi Saksa ja Belgia aikovat luopua ydinvoimasta ydinvoimaa rakennetaan lisää Suomen, Ranskan ja Britannian ohella itäisessä Keski-Euroopassa Lähde: Euroopan komissio, Eurostat
 Päästöt nollaan ennätysnopeasti
 Euroopan unioni haluaa lopettaa ilmastopäästöjen tuottamisen tykkänään vuosisadan puoliväliin mennessä.
 Voi kuulostaa kaukaiselta, mutta 30 vuotta on vähän aikaa, kun tehtävänä on vallankumous. Fossiiliset polttoaineet – öljy, kivihiili ja maakaasu – on syrjäytettävä ennätysnopeassa tahdissa.
 Tämän takia komissio haluaa sähköistää Euroopassa kaiken mahdollisen: energiantuotannon lisäksi liikenteen, lämmityksen ja teollisuuden niin pitkälle kuin mahdollista.
 Euroopan ydinvoimateollisuuden täytyisi panna nykyistä enemmän paukkuja erityisesti pienten, modulaaristen reaktoreiden kehittämiseen, sanoo komission ydinvoimasta vastaava johtaja, Massimo Garribba. Hän vieraili Helsingissä ydinvoima-alan tilaisuudessa helmikuun alussa.  Esa Fills / Yle
 Komissio arvioi marraskuussa pitkän aikavälin ilmastopolitiikkaa käsittelevässä  tiedonannossaan , että vuoteen 2050 mennessä EU-alueen sähköntuotannon pitäisi jopa 2,5-kertaistua nykyisestä.
 Lähes kaikki sähkö pitää pystyä tuottamaan päästöttömästi.
 – Pitkällä tähtäimellä EU-maiden sähköntuotanto koostuu kahdesta osatekijästä: uusiutuvista energialähteistä ja ydinvoimasta, sanoi komission energiaosaston ylimpiin johtajiin lukeutuva  Massimo Garribba  Ylelle Helsingin-vierailullaan.
 Garribba vastaa komissiossa ydinvoimasta, ydinturvallisuudesta sekä Iter-fuusiovoimaprojektista.
 Komissio nostaa siis ydinvoiman takaisin EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan keskustelujen keskiöön.
 Käänne on tapahtunut.
 Jättimäiset investoinnit edessä
 Komission vision mukaan uusiutuva tuotanto, erityisesti tuuli- ja aurinkovoima, kasvaisivat rajusti kattaen jo 80 prosenttia EU-maiden sähkön tarpeesta vuosisadan puolivälissä. Nyt uusiutuvan sähkön osuus on vajaa kolmannes.
 Yksin uusiutuvilla ei kuitenkaan näillä näkymin pärjätä.
 Ydinvoiman osuus on komission visiossa 15 prosenttia nykyisen neljänneksen sijaan. Pudotuksesta huolimatta linjaus tarkoittaisi massiivista ydinvoiman lisärakentamista.
 Tämä johtuu siitä, että EU-maiden nykyiset 126 ydinvoimalaa poistuvat pitkälti käytöstä ennen vuotta 2050.
 Mikko Airikka | Yle
 Komission kaavailuissa tilalle pitäisi saada 80 gigawatin edestä uutta ydinvoimakapasiteettia. Tämä tarkoittaisi noin 50:tä Olkiluoto 3:n kokoista reaktoria.
 – Jäsenmailta saatujen tietojen perusteella arvioimme, että uusiin ydinvoimainvestointeihin tarvitaan noin 400 miljardia euroa 2050 mennessä, Garribba sanoo.
 Komission  ydinvoimakatsauksessa  arvioidaan, että nykyisten laitosten käyttöiän pidennykset vaatisivat lisäksi noin 50 miljardin euron panostukset. Käyttöiän pidennys ei ole läpihuutojuttu, vaan edellyttää, että laitos täyttää tiukat turvallisuusvaatimukset.
 Moni kuitenkin kysyy, kuka haluaa sijoittaa moisia summia mutkikkaisiin ydinvoimaprojekteihin, joissa on valtavat taloudelliset riskit.
 Sijoittajat karttavat ydinvoimaa
 Ydinvoimarakentaminen on monessa länsimaassa lirissä.
 Laitokset ovat yhä mutkikkaampia rakentaa, projektit viivästyvät ja kustannukset paukkuvat.
 Tämä on saatu kokea karvaasti myös Suomessa TVO:n Olkiluoto 3:n ja Fennovoiman Hanhikiven laitoksen kohdalla.
 Britanniassa japanilaiset teknologiajätit Hitachi ja Toshiba ovat hiljattain panneet miljardien  ydinvoimahankkeet  jäihin taloudellisen epävarmuuden takia.
 Hinkley Point C -voimalan rakennustyöt alkoivat Britanniassa viime vuonna. Olkiluoto 3 -tyyppinen EPR-reaktori rakennetaan kiinalais-ranskalaisena yhteistyönä.  Adrian Sherratt
 Talouslehti  Financial Timesin  mukaan yksityiset sijoittajat karttavat monimutkaisia ja turvallisuusjärjestelmiltään kalliita hankkeita, vaikka Britannian hallitus on tarjonnut korkeaa takuuhintaa tuotetulle sähkölle vuosikymmenien ajaksi.
 Pääomakustannukset, eli esimerkiksi rakennusaikaisten lainojen korot, ovat ydinvoimahankkeiden isoimpia menoeriä. Mitä isompi riski, sitä kalliimpaa lainaraha on.
 Oireellista on, että Britannian kuuden uuden ydinvoimalan ohjelmasta vain yhtä on päästy rakentamaan, sitäkin mittavien valtiontukien ansiosta.
 Onko komission visio ydinvoiman massiivisesta lisärakentamisesta siis lainkaan realistinen?
 Tuuli- ja aurinkosähkö yllättivät
 Markkinat ovat vaikeat ydinvoiman kannalta, Garribba myöntää.
 Samaan aikaan kun ydinvoimarakentaminen on kallistunut, tuuli- ja aurinkovoiman tuotantokustannukset ovat pudonneet nopeasti teknologian kehityksen myötä.
 Suomessakin maalle rakennettava  tuulivoima  on uusien investointien kohdalla halvin tuotantomuoto, ja parhaat hankkeet pärjäävät jo ilman tukia.
 Uusiutuvien nousu heikentää ydinvoiman kannattavuutta myös toista reittiä: Pohjoismaiden sähkömarkkinoilla lisääntyvä tuulivoima on painanut sähkön tukkuhintoja alaspäin.
 Garribban mukaan EU:n päästökaupan vahvistaminen ja komission puhtaan energian  lakipaketti  helpottavat osaltaan ydinvoiman tilannetta.
 – Komission johdolla EU on tehnyt päästökauppaan muutoksia, mikä on osoittautunut tehokkaaksi ratkaisuksi. Päästöoikeuden hinta on noussut selvästi aiemmasta, Garribba sanoo.
 Päästöoikeuden kallistuminen on nostanut osaltaan sähkön hintaa.
 Monissa EU-maissa on osoitettu mieltä ilmastotoimien kiristämisen puolesta. Ronald Wittek / EPA
 Sähköntuotanto ydinvoimalla ei aiheuta hiilidioksidipäästöjä, joten ydinvoimayhtiöiden ei tarvitse ostaa huutokaupasta päästöoikeuksia.
 Ydinvoima siis hyötyy sähkön kallistumisesta.
 Garribba ei ota kantaa siihen, tarvitsevatko uudet ydinvoimalat jatkossa kapasiteettitukia tai takuuhintaa tuotetulle sähkölle Britannian Hinkley Point C -voimalan tapaan.
 Komissiolta ei heru tukea uusille ydinvoimaloille.
 Toisaalta Garribba muistuttaa, että uusien ydinvoimaloiden toimintaikä on vähintään 60 vuotta.
 Investointipäätöksen kannalta on siis olennaista, että sijoittajilla on pitkän tähtäimen näkymä siitä, että päästöttömälle sähkölle piisaa kysyntää.
 – Poliittinen sitoutuminen päästöjen nollaamiseen on suurin yksittäinen ajuri energiapäätöksille, Garribba arvioi.
 Ydinvoimateollisuuden katsottava peiliin
 Garribba peräänkuuluttaa muutosta myös ydinvoimateollisuudelta, jotta komission tavoite toteutuisi.
 Ensinnäkin laitoshankkeiden suunnittelun on parannuttava nykyisestä. Alihankintaketjuja pitää tehostaa kustannusten säästämiseksi ja samalla turvallisuuden parantamiseksi.
 Laitosten standardisointia ja luvittamista täytyy edistää yhteistyössä teollisuuden, säteilyturvaviranomaisten ja jäsenvaltioiden kanssa.
 Pienet ja modulaariset ydinreaktorit voivat muuttaa merkittävällä tavalla ydinvoimarakentamista. Reaktoreita voi rakentaa tehtaassa sarjatuotantona, mikä voi laskea hintoja selvästi. Terrestrial Energy (CC-BY-SA)
 Ehkä tärkein muutos on kuitenkin korvien välissä.
 Garribban mukaan Euroopan ydinvoimateollisuus tyytyy nyt enimmäkseen pyörittämään olemassa olevia laitoksia.
 – Tarvitaan uusi vaihde silmään. Ydinvoimateollisuudessa kulttuurin on muututtava kohden uusien laitosten suunnittelua ja suunnitelmien toimeenpanoa.
 Pienreaktorit mullistavat ydinvoimarakentamisen?
 Suurten reaktoreiden kompuroidessa länsimaissa katseet ovat kääntyneet yhä enemmän pieniin, modulaarisiin reaktoreihin (SMR, small modular reactors).
 Niitä kehitetään erityisesti Kanadassa, Yhdysvalloissa, Venäjällä, Kiinassa ja Etelä-Koreassa. Reaktorien käyttötarkoituksista voit lukea tarkemmin  tästä .
 Garribban mukaan SMR-reaktoreiden rakentamisen pääoma- ja rakentamiskustannukset ovat huomattavasti pienemmät kuin nykyisten jättiläislaitosten.
 Lisäksi sähköverkon näkökulmasta ketterät pienreaktorit olisivat perinteisiä jättilaitoksia helpompia käyttää sään mukaan vaihtelevan tuuli- ja aurinkovoiman rinnalla.
 SMR-reaktoreiden luvitus ja kaupallistaminen ovat kuitenkin vasta alkutekijöissään.
 – Jotta niillä olisi vaikutus EU:ssa, pienreaktoreita pitäisi päästä rakentamaan 2030-luvulla.
 Oma kysymyksensä on, hyväksyvätkö kansalaiset pienreaktoreita. Ilmastonmuutoksen torjunnassa niistä voisi olla iso apu.
 Lue myös:
 Kaikki keinot käyttöön: EU haluaa nollata päästönsä vuoteen 2050 mennessä
 Ihmiskunnan ratkaisevat vuodet – Jättiraportti: Ilmaston lämpeneminen voidaan rajata 1,5 asteeseen, jos päästöt nollataan ennätysnopeasti
 Ydinvoimalan voi pian koota rekkaan mahtuvista moduuleista – Pienreaktorit mullistavat ydinvoimabisnestä
 Sähkösyöpöt yritykset ostavat tuulipuistojen tuotantoa jopa 25 vuoden sopimuksilla – Professori: Tuulivoima pärjää ilman tukia ja se on merkittävä muutos

Ydinvoima tekee paluuta EU:ssa – Komission energiajohtaja Ylelle: Ilmastopäästöjen nollaaminen vaatisi kymmeniä uusia laitoksia


Summary: Seksuaalisen nautinnon huippu eli orgasmi on yhä monella tavalla mysteeri. Suomalaiset tutkijat yrittävät nyt vangita orgasmin aivokuviin.

Miltä tuntuisi ajatus maata pää tonneja painavan magneettikuvausputken sisällä, tarkoituksena kokea orgasmi? Liikkua ei saa, sillä muuten kallis aivokuvaus menee pieleen.
 Ajatus aivokuvauksesta seksuaalisen nautinnon aikana kuulostaa äkkiseltään paitsi ahdistavalta, niin myös mahdottomalta. Turun yliopiston ja Åbo Akademin tutkijat ovat kuitenkin keksineet siihen keinon.
 Turun yliopiston tunnelaboratoriota johtava apulaisprofesori  Lauri Nummenmaa  on tutkimuksesta innoissaan.
 – Tutkimme kahdella tavalla mitä miehen aivoissa tapahtuu seksuaalisen kiihottumisen ja orgasmin aikana. Magneettikuvauksella tarkastellaan hermosolujen toimintaa aivoissa ja PET-kameralla kuvataan mielihyvähormonien, eli endorfiinien, vapautumista orgasmin aikana.
 Orgasmin endorfiiniryöppy näkyy aivoissa
 Seksuaalinen mielihyvä on yksi ihmisen suurimmista nautinnon tunteen aiheuttajista. Orgasmin hetkellä aivoissa jyllää varsinainen endorfiinimyrsky.
 Ja tältä se voisi sinunkin aivokuvassasi näyttää:
 Aivojen opioidireseptorien näkyminen aivokuvissa. Lauri Nummenmaa / Turun yliopisto
 – Kuvassa näkyy opioidireseptoreja, joiden toimintaa mittaamme tässä tutkimuksessa. PET-kameran avulla voimme mitata vapautuuko näissä radastoissa endorfiinia orgasmin aikana Lauri Nummenmaa selittää.
 Orgasmin kuvaaminen ei ole helppoa
 Kuten arvata saattaa, näin henkilökohtaista ja häiriöille herkkää asiaa koskevan tutkimustilanteen suunnittelu on tuottanut päänvaivaa. Aivokuvausta tehdessä kun ei voi aktiivisesti harrastaa seksiä kumppanin kanssa.
 Seksuaalipsykologian asiantuntijan, Åbo Akademin apulaisprofessorin  Patrick Jernin  mukaan myöskään itsetyydytys ei onnistu tutkimustilanteessa.
 – Lähtökohtaisesti tällaisessa tutkimuksessa ei voi tuottaa orgasmia itse eli masturboimalla, koska kuvauksen aikana pitää pysyä aivan paikoillaan.
 Ongelma on pyritty ratkaisemaan siten, että aivokuvausten aikana tutkittavien miesten kumppanit tuottavat heille orgasmin käsin. Tutkimukseen halukkaita miehiä on löytynyt mukavasti.
 Tutkimukseen osallistuu 20-30 miestä. Myös moni nainen olisi halunnut mukaan tutkimukseen. Tutkijoiden haaveena on saada lisärahoitusta, jonka avulla samankaltainen aivotutkimus voitaisiin tehdä naisilla.
 Nautinto syntyy päässä, ei alapäässä
 Mikä sitten on aivojen ja orgasmin yhteys? Meidän tavallisten ihmisten kokemusten mukaan seksuaalinen nautintohan syntyy useimmiten joko yksin tai kumppani(e)n kanssa tapahtuvassa sukupuolielinten koskettelussa ja hyväilyssä.
 Tässä ajattelumme menee hieman harhaan. Aivot ja keho toimivat nimittäin koko ajan yhdessä, ja orgasmi syntyy aivojen ja sukupuolielinten yhteispelinä.
 – Pitää muistaa, että orgasmi on aivoissa tapahtuva ilmiö, vaikka sen saa yleensä aikaan genitaalialuetta hyväilemällä, selittää Patrick Jern.
 Aivojen opioidireseptorien näkyminen aivokuvissa. Lauri Nummenmaa / Turun yliopisto
 Sukuelinten alueella on valtavasti herkkiä hermoja. Naisen klitoris on varsinainen nautintoa odottava hermokimppu, sillä siinä on tuhansia hermopäätteitä. Myös miehen eturauhasessa on paljon hermoja, jotka välittävät aivoille tietoa kosketuksesta.
 Aivoissa puolestaan on paljon eri alueita, jotka aktivoituvat seksuaalisen kiihottumisen aikana. Endorfiinien lisäksi aivoissa vapautuu myös muita hyvää oloa tuottavia hormoneja, kuten dopamiinia ja oksitosiinia.
 Aivotutkimuksesta apua seksuaalisten ongelmien hoitoon
 Aivojen toiminnasta seksin aikana tarvitaan lisää tietoa, jotta ymmärtäisimme paremmin sekä omaa että kumppanin tai kumppanien nautintoa.
 – Seksuaalisuus on tärkeä osa ihmisen hyvinvointia. Erilaiset seksuaalisuuteen liittyvät ongelmat kuten erektio- tai orgasmivaikeudet ovat fysiologisesti ja psykologisesti erittäin kuormittavia, Lauri Nummenmaa sanoo.
 Esimerkiksi orgasmiongelmia pystytään hoitamaan tehokkaammin, kun orgasmin fysiologiasta tiedetään enemmän. Täsmällinen tutkimustieto voi olla hyödyksi muun muassa seksiongelmien terapiassa ja lääkehoitojen kehittämisessä.
 – Erilaisia hoitoja voidaan paremmin kohdistaa, jos ymmärrämme paremmin vaikeuksien taustalla vaikuttavaa neurobiologiaa.
 Orgasmia on aivokuvattu aiemminkin. Täysin uutta on nyt se, että suomalaistutkimuksessa käytetään sellaista merkkiainetta, jonka avulla voidaan tutkia juuri mielihyvää aiheuttavia endorfiineja. Seksuaalinen mielihyvä ja orgasmi tuottavat paljon endorfiineja, joten tutkimus tuo uutta tietoa siihen, missä päin aivoja ja missä määrin niitä orgasmin hetkellä erittyy.
 Miehiä tutkimalla tietoa myös pariskunnille
 Tänä vuonna tehtävä aivokuvantamistutkimus on osa suurempaa Suomen Akatemian rahoittamaa miesten seksuaaliseen nautintoon ja sen ongelmiin keskittyvää tutkimushanketta.
 Tutkijat kuitenkin uskovat, että miesten orgasmin kuvantamisella voidaan saada lisää tietoa myös parisuhteiden toiminnasta. Tutkimuksessa mitattavien aivokemikaalien tiedetään nimittäin liittyvän myös sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tunteeseen. Siitä voidaan saada uutta tietoa pariskuntien välisen kemiaan.
 Aivojen opioidireseptorien näkyminen aivokuvissa. Lauri Nummenmaa / Turun yliopisto
 – Etsimme vastausta kysymykseen, voisiko orgasmi ja sen aikana vapautuva nautinnollinen endorfiini olla yksi mekanismi, jolla pariskunnat ikäänkuin liimautuvat yhteen, Lauri Nummenmaa sanoo.
 Yhteenkuuluvuuden tunteesta on Turun yliopistossa käynnissä oma tutkimusprojektinsa. Siinä kartoitetaan muun muassa minkälaisista asioista ihmiset nauttivat. Tutkimukseen voi yhä osallistua  Turun yliopiston verkkosivujen kautta .

Miltä orgasmi näyttää aivoissa? Turussa tehdään huippuluokan aivotutkimusta oikeassa seksitilanteessa


Summary: Oikeudenkäynti alkaa Lontoossa maanantaina.

Suomalaisbrittiläinen hakkeri  Lauri Love  on haastanut Britannian poliisin National Crime Agencyn oikeuteen hänen tietokoneidensa takavarikoinnista.
 Poliisi takavarikoi Loven tietokoneet vuonna 2013 eikä ole palauttanut niitä. Poliisi perustelee päätöstään sillä, että Love ei ole suostunut purkamaan joidenkin tietokoneen kovalevyllä olevien tiedostojen salausta.
 National Crime Agency ei ole kuitenkaan nostanut syytettä Lovea vastaan.
 Love vetoaa vuonna 1897  säädettyyn lakiin  poliisin takavarikoimasta omaisuudesta. Lain mukaan omistaja voi vaatia poliisin haltuun päätyneen omaisuutensa palauttamista.
 Lisäksi Love on perustellut vaatimustaan tietokoneiden palauttamisesta sillä, ettei häntä vastaan ole nostettu syytteitä.
 Loven mukaan viranomaiset eivät ole pystyneet osoittamaan, että tietokoneilla on kryptattua eli salattua dataa, tai että Love olisi kykeneväinen purkamaan salauksen.
 Loven mukaan  oikeusjuttu on yhteiskunnallisesti merkittävä, sillä päätöksellä on vaikutusta salausta käyttävien tahojen oikeuksiin.
 Lontoolainen tuomioistuin päätti viime vuonna, että suomalais-brittiläistä hakkeria 32-vuotiasta Lauri Lovea ei luovuteta Yhdysvaltoihin.
 Yhdysvallat vaati Lovea luovutettavaksi, koska häntä epäillään useista tietomurroista muun muassa Yhdysvaltojen keskuspankkiin, puolustusministeriöön ja muihin viranomaiskohteisiin.
 Love on kiistänyt syytteet.
 Lue myös:
 BBC: Alleged hacker Lauri Love in legal bid over seized computers
 Hakkeri Lauri Lovea ei luovuteta Yhdysvaltoihin – Love Ylelle: ”Olen iloinen, tosi hyvä päätös"
 Hakkeri Lauri Love ryhtyi taisteluun luovutuspäätöstä vastaan

Hakkeri Lauri Love haastoi Britannian poliisin oikeuteen tietokoneidensa takavarikoinnista


Summary: Yltiöoptimismi. Häpeä. Pikavipit. Lukijat kertovat, mikä ajaa hyvin toimeen tulevankin velkaloukkuun – ja mikä auttaa sieltä pois.

Velkakierteeseen joutuminen ei ole pelkästään pienituloisten ongelma. Velkaongelmaisia auttavalla Takuusäätiöllä on asiakkaita, joilla on jopa huomattavasti keskituloa korkeammat tienestit. Silti talouden hallinta on karannut.
 Työssäkäyvät tulivat esiin myös, kun keräsimme  lukijoiden tarinoita velkakierteestä ja siitä selviämisestä  tammikuussa. Kaikilla meille kirjoittaneilla oli työ ja osalla myös kohtalaisen hyvät tulot.
 Velallisten tarinat tässä jutussa on kirjoitettu lukijoiden sähköpostien pohjalta, mutta kaikki kertojat on myös haastateltu erikseen. Velalliset esiintyvät nimettömänä, koska monella heistä asiaan liittyy häpeää, eikä velkakierteestä ole välttämättä kerrottu edes omalle perheelle.
 Anni: "En usko, mutta olen rukoillut, että Jumala lähettäisi rahaa"
 "Kun lukee vinkkejä talouden hallintaan, ensimmäisenä on 'selvitä todelliset tulosi'. Naurattaa. Jokaisessa tässä tilanteessa elävä tietää sentilleen omat tulonsa. Jopa kuukausittain tilille kilahtava S-bonus on tarkkaan tiedossa ja kyseinen summa on jaettu.
 Minulla on kolme muovitaskullista paperia. Yhdessä on jo maksetut laskut. Toisessa on maksettavat laskut, joiden eräpäivät on vasta tulossa. Kolmannen muovitaskun olen nimennyt roskataskuksi. Siellä on kaikki kulutusluotot ja pikavipit, joita olen joutunut ottamaan. Raha ei riitä koskaan näihin kaikkiin. Yleensä mennään noin 1 500 euroa miinuksella.
 Velkakierteeni lähti vyörymään niin pienestä, että jälkeenpäin on vaikea ajatella, mitä olisin voinut tehdä toisin. Minulla on säännölliset tulot. Avioeron jälkeen olin ostanut vanhan talon, jota on pitänyt remontoida. Autoa on ollut pakko korjata, koska tarvitsen sitä työssä.
 Olen oppinut lapsesta asti, että ihmisen täytyy hoitaa itse omat raha-asiansa eikä apua pidä pyytää keneltäkään muulta. Kun tarvitsin lisää lainaa, en saanut sitä pankista, vaan päädyin ottamaan korkeakorkoisia kulutusluottoja.
 Pikavippien tarjoajia ei oikeastaan kiinnosta mikään muu kuin se, että asiakkaalla ei ole maksuhäiriömerkintää. Velkaa ottaa aina vain lisää, kun yltiöpositiivisesti ajattelee, että ne saisi hoidettua ennen kuin joutuu ulosottoon. Samalla korot kasvavat ja kasvavat.
 En ikinä, koskaan, milloinkaan enää nosta minkäänlaista kulutusluottoa, jos tästä selviän.  "Anni"
 Ne ihmiset, jotka nostavat uuden lainan maksaakseen vanhan pois, ovat todennäköisesti kokeilleet jo kaikki muut keinot. Miksi tähän lähdetään? Syy löytyy suomalaisesta selviämisen kulttuurista ja järjestelmästä, jossa maksuhäiriömerkintä ja ulosotto tipauttavat sinut alimpaan kastiin.
 Suomessa on puhuttu siitä, kuinka paljon ihmisillä on maksuhäiriömerkintöjä. Luulen, että kukaan ei edes tiedä, montako minunkaltaistani veitsenterällä keikkuvaa ihmistä on. Meitä on ihan valtava määrä.
 En usko Jumalaan. Silti olen joskus rukoillut, että Jumala lähettäisi rahaa. En ikinä, koskaan, milloinkaan enää nosta minkäänlaista kulutusluottoa, jos tästä selviän.
 Ennen vuodenvaihdetta päätin, että en ota enää yhtään lainaa. Olen myös käynyt velkaneuvojan luona. Olen päättänyt, että ainoa tapa katkaista tämä on ohjata ulosottoon ne lainat, joissa on niin suuri kuukausierä, etten pysty niitä maksamaan.
 Nyt odotan ensimmäistä kirjettä ulosotosta. Päätös on ollut helpottava, mutta kaksi asiaa pelottaa. Pelkään, että ulosottoviranomainen myy kotini, koska se olisi ihan kauhea paikka. Pelkään myös, että ulosottomies ei suostu maksusuunnitelmaan, vaan lyhennys otettaisiin suoraan palkasta ja tilanteeni tulisi työnantajani tietoon."
 Hyvätuloiset velkaongelmaisissa huolestuttava trendi
 Velkaongelmaisia auttavassa Takuusäätiössä hyvätuloisetkin asiakkaat ovat jokaviikkoinen näky. Velkaloukkuun on joutunut ihmisiä, joilla on kolmen, neljän tai jopa viidenkin tuhannen euron bruttotulot kuukaudessa.
 Takuusäätiön viestintäpäällikkö  Minna Mattilan  mukaan he ovat ihmisiä, joilla ei välttämättä vielä minkäänlaista maksuhäiriötä. Niinpä he eivät näy tilastoissa, kuten Ylelle kirjoittanut "Anni" sanoo – vielä.
 – Mutta eihän tuo voi jatkua loputtomiin. Seinä tulee vastaan, Mattila sanoo.
 Luulen, että kukaan ei edes tiedä, montako minunkaltaistani veitsenterällä keikkuvaa ihmistä on.  "Anni"
 Mikä suistaa velkakierteeseen ihmisen, jolla on vähintään kohtalaisen hyvät tulot? Annin tarinasta löytyy monta esimerkkiä. Avioero ja sen jälkeinen asunnon hankinta on tyypillinen syy.
 Toinen on lasten saaminen. Takuusäätiön Mattilan mukaan pariskunnat saattavat usein yliarvioida tulonsa, kun eivät ole vielä saaneet lapsia.
 Kolmas on liiallinen optimismi omasta taloudesta. Vaikka esimerkiksi verkkopankit tarjoavat nykyään helppoja työkaluja omien tulojen ja menojen laskemiseen, kuinka moni käyttää niitä?
 – Ajatellaan, että että kyllä minä tästä selviän, mutta ei missään vaiheessa tarkisteta taloudellisia faktoja. Silloin voi huijata itseään pitkäänkin.
 Mattila sanoo, että Anninkin tuntema pelko ulosoton seurauksista on yleinen tunne velkavaikeuksiin joutuneista. Se saa ihmiset pakoilemaan maksuhäiriöitä ja ulosottoa ottamalla aina vain uutta lainaa. Pelot vasaran alle joutuvasta kodista ovat kuitenkin yleensä turhia.
 – Oman asunnon saa usein pitää, vaikka osa lainoista menisikin ulosottoon, kunhan pystyy hoitamaan asuntolainansa. Moni kertoo ulosottoon joutumisen olleen jopa valtava helpotus. Sitä kautta avautuu mahdollisuus järjestellä velkoja.
 Henrik: "Kun menetin luottotiedot, menetin myös tulevaisuuden suunnitelmat"
 "Kynnys ottaa ensimmäinen pikavippi oli aivan järjetön. Vanhempani olivat 1990-luvun laman uhreja ja olin joskus sanonut, etten itse tule koskaan olemaan asemassa, jossa menetän luottotietoni.
 Vanhempieni tilanteen vuoksi minulla ei ollut turvaverkkoja opiskelupaikkakunnalla. Kun auto hajosi yllättäen, päätin maksaa huollon pikavipillä. Vähitellen aloin ottaa niitä enemmänkin.
 Tiesin kyllä, että pikavipeissä on järjettömät korot. Laskeskelin selviäväni niistä, koska minulla oli aina kesäisin töitä. Palkasta ei kuitenkaan jäänyt mitään käteen ja syksyisin kierre lähti uudelleen. Nostin opintotukeakin, vaikka tulojen puolesta en olisi voinut niin tehdä.
 Sitten määräaikaiselle työsopimukselleni ei enää tarjottukaan jatkoa. Valmistumiseni jälkeen perustin yrityksen ja elin starttirahan turvin vuoden, mutta mitään ei jäänyt käteen. Velat erääntyivät ja menivät perintään. Pelkät perintäkulut saattoivat olla yhtä suuria kuin ottamani pikavipit.
 Yleensä en edes avannut perintäkirjeitä. En kuitenkaan pystyisi niitä maksamaan. Kun käräjäoikeudelta tuli kirje, ilmoitin velkojalle saaneeni asian tiedoksi, mutta en voinut tehdä asialle muuta.
 Raha on poltellut aina taskussa.  "Henrik"
 Tunsin ihan hirveää ahdistusta. Kun menetin luottotiedot, menetin myös tulevaisuuden suunnitelmat. Olin pitkään hiljaa. Lopulta kerroin muutamalle ystävälle ja vanhemmille. Lisäsin myös hikiliikunnan määrää selvästi, koska huomasin, että se helpottaa.
 Sitten vanha työpaikkani haki uutta työntekijää ja sain vakituisen työn. Jälkeenpäin on onni, että kolmannes nettituloistani meni suoraan valtionviraston kautta ulosottoon. En tiedä, olisiko oma rahankäyttö pysynyt lapasessa, jos raha olisi kokonaan tullut minulle. Raha on poltellut aina taskussa.
 Viime keväänä maksoin viimeiset velat. Luottotiedoista viimeinen merkintä poistuu joulukuussa 2020. Nyt maksan vielä opintotukia, joita minulta on peritty liian korkeiden tulojen vuoksi.
 Ulosoton aikana luin paljon kirjoja ja artikkeleita taloudenpidosta. Nykyään mietin aina yön yli, jos olen tekemässä jonkin hankinnan. Olen myös laittanut aina jotain sivuun, vaikka tulot olisivat kuinka pienet. Yritän pitää kolmen kuukauden menoja vastaavan summan puskurirahastossa työttömyyttä tai sairastumista varten. Mantrani on: ei ne isot tulot, vaan pienet menot."
 Kolme vaihtoehtoa kulutusluotolle
 Kulutusluottojen ja pikavippien riskeistä on puhuttu julkisuudessa viime vuosina hyvin paljon. Kenellekään ei pitäisi enää tulla yllätyksenä, että järjestelmä pyörii korkeiden korkojen varassa. Silti ihmiset yllättyvät aina uudestaan ja uudestaan luottoja maksaessaan.
 – Ihmiset saadaan ottamaan laina sillä, että kuukausierä on aika pieni. Se tuntuu ihmiselle kohtuulliselta, jolloin lainan kalleus on toisarvoista – kunnes jonakin päivänä huomataan, että lainoja on useita, eivätkä ne todellakaan lyhene, Takuusäätiön Minna Mattila sanoo.
 Mattila ei sano, etteikö ihmisten pitäisi ottaa lainkaan kulutusluottoja tai pikavippejä. Hän kuitenkin neuvoo ihmisiä keskittymään siihen, etteivät lainat pääse kasautumaan. Korkeakorkoiset velat pitäisi pyrkiä maksamaan niin nopeasti pois kuin pystyy.
 Jos lainaa ei lyhennä, korot ja perintäkulut nostavat maksettavat summat tähtitieteellisiksi. Esimerkiksi ensimmäisen tarinan "Anni" kertoo ottamansa 2 000 euron kulutusluoton paisuneen vuoden aikana 5 000 euroon, kunnes hän pystyi hoitamaan sen pois.
 Jouduin vastaamaan uudestaan ja uudestaan kysymykseen "Miten tuo voi olla mahdollista?"  "Olli"
 Vipeille on myös vaihtoehtonsa. Jotkin kunnat myöntävät sosiaalista luottoa pienituloisille. Myös muun muassa veikkausvaroin rahoitettu Takuusäätiö myöntää enintään 2 000 euron pienlainoja hankintoihin.
 – Ei kannata myöskään unohtaa oman omaisuuden arvoa vakuutena. Joskus meille tulee iäkkäitä asiakkaita, joilla olisi vakuuksia, mutta jotka kuitenkin ovat ottaneet pikavippejä, koska se on niin helppoa.
 Olli: "Velkamme menivät kulissien ylläpitämiseen"
 "Jälkeenpäin ajatellen olisi ollut hyvä, jos joskus olisi jäänyt ruoat ostamatta rahapulan vuoksi. Tai sähköt olisi katkaistu. Ehkä silloin olisin aikaisemmin herännyt hakemaan apua ulkopuolelta.
 Velkamme menivät kulissien ylläpitämiseen. Minä ja vaimoni olimme kumpikin töissä, mutta ehkä kuvittelimme, että tuloja olisi enemmän kuin niitä olikaan. Elimme keskiluokkaista elämää, johon meillä ei todellisuudessa ollut varaa.
 En koskaan ottanut pikavippejä. Sen sijaan otimme asuntolainan päälle tuhansien eurojen korkeakorkoisia luottoja harrastuksiin ja arjen pyörittämiseen. Neljän tuhannen euron lainalla pystyi hoitamaan perheen menoja monta kuukautta, jos rahat olivat muuten lopussa.
 Tiesin pitkään, että velat ovat ongelma. Kynnys pyytää apua oli kuitenkin korkea. Sitten saimme kaksi lasta ja vaimon tulot putosivat. Korttitalo oli viikkojen päässä romahtamisesta.
 Minusta 25 euroa hampurilaisateriastakin kaksilapsiselle perheelle on kauhea summa.  "Olli"
 Selvittelin Takuusäätiöstä, mitä tapahtuu, jos velat menevät ulosottoon. Asuimme syrjäseudulla – pystyisinkö pitämään edes jonkinlaisen auton? Saisimmeko asua edelleen kodissamme?
 Pakon yhteydessä otin yhteyttä isääni. Hänelle on kertynyt omaisuutta säästöön elämänsä aikana. Hän lainasi meille 60 000 euroa ja ne rahat menivät oikeasti lainoihin. Jouduin vastaamaan uudestaan ja uudestaan kysymykseen 'Miten tuo voi olla mahdollista?' Pääsääntöisesti hän suhtautui kuitenkin hyvin, jälkikäteen ajateltuna jopa esimerkillisesti.
 Loppuvaiheessa meillä oli mennyt pari tuhatta euroa kuussa muihin kuin asuntolainoihin, ja siitäkin summasta suuri osa oli pelkkiä korkoja. Isäni avulla velkakulut putosivat pois ja se muutti ratkaisevasti talouden. Maksamme hänelle edelleen 400 euroa kuussa.
 En voi sanoa, että velkakierre olisi jalostanut minua mitenkään parempaan taloudenpitoon. Mutta kyllä tässä aika neuroottinen ja saita on. Minusta 25 euroa hampurilaisateriastakin kaksilapsiselle perheelle on kauhea summa."
 Hannu: "Voimme nähdä nälkääkin, mutta velkaa ei enää tehdä"
 "Monesti on vaikeaa tehdä oikea päätös tarpeeksi aikaisin velkaantumisen pysäyttämiseksi. Minä ja vaimoni päätimme yhdessä, että voimme nähdä vaikka vähän nälkääkin, mutta velkaa ei enää tehdä.
 Se oli noin 30 vuotta sitten ja perheemme oli taloudellisesti tuhon partaalla. Rahankäyttöä ei oltu mietitty. Ostimme ruoat ja muut tarvikkeet vastakirjalle velaksi. Kun palkka tuli, hups – koko tili oli etukäteen syöty.
 Itse kuljin ammattiyhdistysliikkeen menoissa ja siellä oli kaikenlaisia illanviettoja, joissa velatkin olivat kuin saatavia. Piti näyttää toisille, että oli yhtä hyvä kuin muutkin.
 Kun lapset muuttivat kotoa, mietimme vaimon kanssa, että tämä ei voi jatkua. Päätimme ostaa vain sen verran elintarvikkeita kuin rahaa oli. Aloimme lyhentää velkaa ja jätimme useina päivinä syömättä, jos rahaa ei ollut.
 Ruokakauppakuluissa pystyi säästämään eniten.  "Hannu"
 Pahimpaan aikaan laskimme ainakin kuukauden kerrallaan, kuinka paljon rahaa oli käytettävissä viikossa päivää kohti ja elimme sen mukaan. Vaikka mitä tuli, lyhensimme velkaa suunnitelmien mukaan. Tupakanpolton olin lopettanut jo aiemmin ja sitten sai jäädä myös alkoholin kerskakulutus.
 Ruokakauppakuluissa pystyi säästämään eniten. Vaimo teki ruokaa yhä enemmän itse. Toki se tarkoitti sitä, että kotitöitäkin on enemmän, mutta sen jälkeen velkaa ei ole tullut.
 Päätös on pitänyt. Tällä hetkellä emme ole velkaa sentin senttiä kenellekään. Toisaalta meillä ei ole autoakaan eikä kesämökkiä. En polta enkä juuri juokaan.
 Uskon, että moni perhe pystyisi selviämään ongelmistaan, jos he pysähtyisivät miettimään, tarvitsevatko he kaikkia ostamiaan asioita. Jos jotain ostaa, kaikki kannattaa käyttää eikä heittää mitään hukkaan. Ruokaa kannattaa tehdä itse. Alkoholia ja tupakkaa kannattaa vähentää.
 Minulle se on ollut helppoa sen jälkeen, kun tein vain itselleni selväksi, mikä minulle on tärkeintä."
 Velkaantuneille tarvittaisiin lisää matalan kynnyksen apua
 Moni aliarvioi säästämisen mahdollisuutta turhaan, sanoo Takuusäätiön viestintäpäällikkö Minna Mattila. Hänen näkökulmastaan julkinen puhe säästämisestä painottuu vaurastumiseen, kun pitäisi puhua enemmän pahan päivän varalle säästämisestä.
 – Moni sanoo, että "ei mulla ole varaa laittaa säästöön kuin kymppi kuussa, eihän se ole mitään". Mutta vaikka ei saisikaan kolmen kuukauden puskurirahastoa säästöön, voi ottaa tarpeen tullen vähemmän luottoa, jos on säästänyt edes jotain.
 Mattilan mukaan Takuusäätiöllä on asiakkaina hyvätuloisia velkaongelmaisia, joilla ei ole ollut minkäänlaista puskurirahastoa, vaikka sellaisen kerääminen olisi ollut mahdollista.
 Säätiön velkaneuvontaan tuli  viime vuonna ennätysmäärä yhteydenottoja ja myös keskimääräinen velkamäärä kasvoi . Taustalla näkyy ilmiö, jonka Ylelle kirjoittaneet velkaongelmaisetkin tunsivat: on vaikeaa katkaista velkaantumisen kierre riittävän aikaisin.
 – Velkajärjestelyt on tarkoitettu ihmisille, jotka ovat jo tosi isoissa ongelmissa. Tämä on ongelma, joka pitäisi ratkaista, hän sanoo.
 – Pitäisi olla helpompi saada keskusteluapua ja taloudellista ohjausta jo silloin kun alkaa tuntua, että nyt ei ole kaikki hyvin.
 Luo  Yle Tunnus  ja ota kantaa aiheeseen alla. Keskustelu on auki iltakymmeneen asti.
 Lue myös: Pikavippiyhtiöt hermostuivat suunnitelmista rajoittaa lainojen korkoja: "Päinvastoin nostaisi korkoja, paisuttaisi luottoja, syrjisi heikoimpia..."

"Velkamme menivät kulissien ylläpitämiseen" – 4 tarinaa siitä, miten työssäkäyvä ajautuu häijyyn velkakierteeseen


Summary: Sunnuntain ja maanantain välisenä yönä selviää arvostettujen musiikkipalkintojen saajat. Grammy-gaala järjestetään tällä kertaa Los Angelesissa.

Yhdysvaltain musiikkialan ammattilaisten yhdistys, The Recording Academy jakaa Grammy-palkinnot vuosittain erityisistä ansioista musiikin alalla. Ne ovat yhtä merkittäviä tunnustuksia kuin elokuva-alan Oscarit.
 Palkintosarjoja on useita. Niistä tärkeimpiä ja arvostetuimpia ovat vuoden albumi, vuoden levytys ja vuoden laulu sekä paras uusi artisti.
 Viime vuonna huomiota herätti naisehdokkaiden vähäisyys. Nyt tilanne on toinen. Jokaisessa pääkategoriassa palkinnosta kilpailee monta naista.
 Asiaan on kiinnittänyt huomiota myös Grammy-seremonian juontaja, yhdysvaltalaislaulaja, pianisti ja näyttelijä  Alicia Keys.  Hän on itse saanut aikaisemmin 15 Grammyä, mutta emännöi tilaisuutta nyt ensimmäistä kertaa.
 Keys on kertonut olevansa erityisen innoissaan tämänvuotisista "uskomattomista naisehdokkaista".
 Rap-artisti Kendrick Lamarilla on kahdeksan Grammy-ehdokkuutta. AOP
 Tuoko rakkautta tihkuva elokuva myös musiikkipystit?
 Eniten ehdokkuuksia, peräti kahdeksan, on rap-artisti  Kendrick Lamarilla . Lauluntekijää ja levytuottajaa pidetään yhtenä sukupolvensa parhaana hip hop-artistina.
 Toiseksi eniten, seitsemän ehdokkuutta, on rap-artisti  Drakella .
 Myös laulaja  Lady Gaga  ja näyttelijä  Bradley Cooper  ovat ehdolla useissa Grammy-kategorioissa. Romanttisessa musiikkielokuvassa  A   Star Is Born  kuultu, hitiksi noussut  Shallow  kilpailee vuoden laulun tittelistä.
 Yhdessä Lady Gaga ja Cooper ovat myös ehdolla parhaaksi pop duoksi.
 Cooperille Grammy-ehdokkuus on ensimmäinen, mutta Lady Gaga on palkittu useita kertoja.
 Vuonna 2018 yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä ja tuottaja  Bruno Mars  kahmi kaikkiaan kuusi Grammya. Niistä yksi oli vuoden laulun palkinto kappaleesta  That's What I Like .
 Nousevan tähden palkinnon sai viime vuonna kanadalainen  Alessia Cara .
 Grammyt jaettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1959.
 Voit seurata palkintouutisointia  tästä linkistä .
 Yle lähettää Grammy-gaalan perjantaina 15. helmikuuta Yle Teemalla klo 22.45 alkaen.
 Lue myös:   Yhdysvallat aikoo karkottaa räpmuusikko 21 Savagen – onkin oikeasti viisumiton britti?

Musiikin kirkkaimmat tähdet saavat Grammyt ensi yönä – ehdolla myös Bradley Cooper ja Lady Gaga


Summary: Mielenosoitus oli Espanjan oikeistopuolueiden järjestämä.

Espanjan pääkaupungissa Madridissa 45 000 ihmistä on osallistunut maan oikeistopuolueiden järjestemään suurmielenosoitukseen.
 Mielenosoitus oli oppositiossa olevien oikeistopuolueiden järjestämä ja sen tarkoituksena oli kritisoida Espanjan sosialistihallituksen Katalonia-politiikkaa.
 Mielenosoittajien mielestä sosialistipääministeri  Pedro Sánchezin  ajama politiikka itsenäiseksi pyrkivän Katalonian suhteen on liian myötämielistä.
 Sánchez on muun ehdottanut, että hallitus nimittää tahon neuvottelemaan katalaaniseparatistien kanssa.
 Mielenosoituksessa kuultiin myös iskulauseita, joissa vaadittiin uusien parlamenttivaalien järjestämistä.
 Sánchezin vähemmistöhallitus on riippuvainen oppositiopuolueilta, mukaanlukien siis myös katalaaniseparatisteilta, saamastaan tuesta.
 Lue myös:
 Espanjan ja Katalonian johtajat neuvottelivat konfliktin ratkaisusta: Pystymme puhumaan kaikesta
 Katalonian kriisiä yritetään ratkaista jälleen – Espanjan hallitus kokoontuu Barcelonassa, kaupungissa pelätään väkivaltaisuuksia

Kymmenettuhannet osoittivat mieltään hallituksen Katalonia-politiikkaa vastaan Madridissa


Summary: Kuvaaminen voi olla ujolle aikamoinen koettelemus, tai sitten ei.

Tästä on kyse Vaatimus ulospäinsuuntautuneesta esiintymisestä voi tuoda ylimääräistä jännitystä ujommille työnhakijoille. Erityisesti paljon hakijoita keräävissä kesätyörekrytoinneissa käytetään videohaastatteluja. Myös video-cv:t ja videotervehdykset ovat yleistyneet työnhaussa.
 Pelkkä papereilla hakeminen ja sen jälkeen työhaastatteluun pääsyn odottaminen käy yhä harvinaisemmaksi.
 Erityisesti kesätyöpaikkahaku toteutetaan yhä useammin videohaastatteluin tai niin, että hakija oma-aloitteisesti maustaa hakemuksensa persoonallisella videolla. Ensivaikutelma luodaan videon ja kirjallisen annin yhteispaketilla, minkä jälkeen päästään mahdollisesti työhaastatteluun kasvokkain.
 Videolla esiintyminen persoonallisesti ja reippaasti ei ole kaikille täysin luontevaa, vaikka kännykällä tulisikin kuvattua muuten ahkerasti. Lahtelainen  Sara Nieminen , 23, on hakenut juuri työtä espanjalaisesta hotellista, jossa tarvitaan lastenohjaajaa lapsiperheasiakkaille. Työpaikkailmoituksessa ei vaadittu videota.
 Eihän se heti luontevalta tuntunut.  Sara Nieminen
 Nieminen valmistautui videon tekemiseen huolella. Neuvoja hän sai Ohjaamo Lahdesta, joka on erikoistunut alle 30-vuotiaiden työllistämisen edistämiseen.
 – Sängyn päällä oli tuoli ja tuolin päällä kännykkä. Käytin valaisuun kirkasvalolamppua, ja valitsin taustaksi valkoisen seinän. Mietin myös habitustani: mitä minulla oli päälläni ja miten hiukseni olivat.
 Perinteistä kirjallista cv:tä Nieminen ei tehnyt lainkaan, vaikka jälkikäteen hän on miettinyt, että sekin olisi kannattanut lähettää.
 – Onneksi kuitenkin kirjoitin itsestäni ja vahvuuksistani sähköpostissa.
 Kaveri auttoi editoinnissa
 Sara Nieminen kertoo 30-sekuntisella videolla, kuinka hän on koulutukseltaan lastenohjaaja, joka harrastaa juoksemista ja keilaamista. Hän puhuu työkokemuksestaan eri asiakaspalvelutehtävissä sekä vapaaehtoistyötä Kroatiassa ja vaihto-oppilaana olosta Thaimaassa.
 Nieminen puhuu videolla englantia, mikä toi ylimääräisen jännitysmomenttinsa.
 – Sen kyllä huomasin, että aksenttini ei ole täydellinen. Mutta joka tapauksessa työnantaja saa näin paremmin tietää, millainen ihminen oikeasti olen.
 Niemisellä on maahanmuuttajataustaisia ystäviä, jotka ovat kertoneet työllistymisen vaikeuksista.
 – He puhuvat hyvää suomea ja joskus minua harmittaa, kun he törmäävät ennakkoluuloihin. Ehkä näissä tapauksissa juuri video todistaisi työnantajille, että kielitaito on hyvä.
 Sara Nieminen kertoo videossaan muun muassa harrastuksistaan, jotka ovat juokseminen ja keilaaminen. Janne Ahjopalo / Yle
 Niemisen omaa klippiä on ryyditetty valokuvilla. Sujuvasta lopputuloksesta ei katsoja heti arvaisi, että tekeminen vaati Niemiseltä rohkeuden keräämistä.
 – Eihän se heti luontevalta tuntunut. Esiintyminen jännitti. Kuvauskertoja oli useita, jotta sain haluamani lopputuloksen.
 Tässä vaiheessa työ oli vasta alkanut. Nieminen leikkasi videon puhelimeensa ladatulla editointiohjelmalla.
 – Onneksi sain apua kaverilta.
 Kysytäänpä apua hyvän videohakemuksen tekemiseen asiantuntijalta. Vinkkejä antaa Ohjaamo Lahden asiantuntija  Marianne Hyytiäinen .
 – Video-cv on hyvä lisä tavallisen cv:n yhteyteen. Kun tuot esille persoonasi, erotut työnhaussa, hän rohkaisee.
 1. Tee käsikirjoitus huolellisesti
 Mieti mihin haet. Koosta perustiedot itsestäsi, osaamisesi, tärkeät työkokemukset, koulutuksesi ja vahvuutesi.
 – Kun olet tehnyt napakan ja koukuttavan käsikirjoituksen vahvuuksistasi, tuijottava kameran linssi ei niin jännitä. Hiljaiset hetket, jolloin aivot lyövät tyhjää, vähenevät.
 – Kun ihminen jännittää, hän saattaa sanoa eri tavalla kuin ajattelee. Hyvä käsikirjoitus auttaa tässäkin, sanoo asiantuntija Marianne Hyytiäinen.
 2. Rojut piiloon kuvatessa
 Näytä ja kerro, että kanssasi on kiva tehdä töitä. Kuvaamiseen voit käyttää kännykkää, videokameraa, järjestelmäkameraa tai vaikka tietokoneen web-kameraa. Videon suositeltava pituus on 1–2 minuuttia.
 – Voit vaikka kellottaa etukäteen puheesi. Että tämä kohta saa viedä 10 sekuntia ja tuo toinen 20 sekuntia.
 Muista ryhti, selkeys sekä neutraali kuvaustausta. Harjoittele kameralle puhumista. Jokaisen kohdan voi kuvata erikseen, mutta videon voi kokeilla kuvata myös yhdellä otoksella.
 – Helposti sitä ajattelee jo valmiiksi, että enhän minä osaa kameralle puhua. Kun kokeilet monta kertaa ja menet mukavuusalueesi ulkopuolelle, rohkaistut. Voit samalla tarkkailla, onko sinulla turhia maneereita tai häiritseviä pikkuliikkeitä, vinkkaa Marianne Hyytiäinen.
 Ulkoasun siisteys on suotavaa. Silottelevia filttereitä asiantuntija ei suosittele.
 – Toisaalta jos esimerkiksi hakijan pupunkorvat sopivat työnantajan imagoon, niin miksei. Konteksti ratkaisee.
 Liian kriittinen itseään kohtaan ei pidä olla.
 – Jos sinne videoon jää vaikka yksi turha niinku-sana, niin ei se mitään. Voit ajatella, että tämä on ihan hyvä ja nyt lähetän tämän eteenpäin. Usein se pahin kriitikko olet sinä itse.
 Voit myös harkita, haluatko videolle mukaan suosittelijasi kehumaan sinua lyhyesti.
 3. Editoi kaikessa rauhassa
 Editointiohjelmalla yhdistelet kätevästi halutut osuudet ytimekkääksi videoksi.
 – Kännyköihin on tarjolla monenlaisia editointiohjelmia, joita voi testailla. Kannattaa varata kunnolla aikaa. Voit kysellä apua kavereiltasi tai lähimmästä Ohjaamosta.  Ohjaamoita  on tällä hetkellä noin 60 ja niiden toiminta ulottuu jokaisen maakunnan alueelle, sanoo asiantuntija Marianne Hyytiäinen.
 Jos mahdollista, näytä valmis video luottamallesi ihmiselle etukäteen, ennen kuin lähetät sen.
 Jos video tulee kuvata suoraan hakusivustolla, ei editointimahdollisuutta aina ole. Tärkeintä on, että vastaat työnantajan kysymyksiin ja kerrot itsestäsi sekä osaamisestasi monipuolisesti.
 4. Tarkasta, että video todella avautuu
 Tästä ei voi liiaksi muistuttaa. Usein nimittäin käy niin, että työnantaja ei saa tiedostoa auki. Aina työnantaja ei edes ehdi lähettää tästä viestiä ongelmasta hakijalle – varsinkin jos hakijoita on satoja.
 – Jos liitetiedosto on suuri, ei se avaudu sähköpostilla. Jaa videosi Driven kautta tai lataa se Youtubeen, neuvoo Hyytiäinen.
 Muista myös dokumenttimuotoista cv:tä lähettäessäsi, että lähetät sen esimerkiksi pdf-muodossa.
 – Tällöin se avautuu kaikilla laitteilla saman näköisenä eivätkä asettelut muuta muotoaan.
 Ohjaamo Lahden asiantuntija Marianne Hyytiäinen vinkkaa, että työnhakuun on tarjolla monenlaisia neuvoja, eikä avun pyytämistä kannata epäröidä. Janne Ahjopalo / Yle
 Tutkija näkee videorekryissä riskinsä
 Psykologian emeritaprofessori  Liisa Keltikangas-Järvinen  Helsingin yliopistosta tunnetaan persoonallisuustyyppien ja temperamenttitutkimuksen asiantuntijana. Hänen mielestään pelkät videohaastattelut,video-cv:t ja videotervehdykset kertovat kovin vähän hakijasta. Asiaa sivutaan myös hänen huhtikuussa ilmestyvässä kirjassaan  Ujot ja introvertit .
 – Video kertoo jotain hakijan temperamentista, mutta temperamentilla ei ole todellista yhteyttä hänen osaamiseensa ja erityistaitoihinsa. Jos esiintyy videolla hyvin, ei se anna mitään ennustetta oikeissa työtilanteissa toimimisesta. Rekrytoijalle video on nopea käsiteltävä, joten ehkä tässä haetaan tehokkuutta, miettii Keltikangas-Järvinen
 Tehokkuutta todella haetaankin. Esimerkiksi Osuuskauppa Hämeenmaa työllistää tulevana kesänä 1 000 kesätyöntekijää ja rekrytoinnissa on siirrytty videohaastatteluihin. Jokainen hakija on saanut ensin kutsulinkin videohaastatteluun, jossa vastaa haastattelun kysymyksiin omalla videovastauksellaan.
 – Hakija voi tutustua kysymyksiin hyvissä ajoin etukäteen ja vastata myöhemmin. Ja sitten kun hän vastaa, voi ottoja tehdä rajattomasti ennen lähettämistä. Meillä kesätyörekrytoinnissa luetaan myös kaikki hakemukset samalla kun katsomme videot, kertoo Osuuskauppa Hämeenmaan henkilöstöjohtaja  Sanna Virtainlahti .
 Videovastausten jälkeen osa kesätyöhakijoista saa kutsun jatkohaastatteluun, joka tehdään kasvokkain. Videohaastattelut yleistyvät myös muissa kuin rekrytoinneissa.
 – Olemme syksyllä kokeilleet videohaastattelua matkailu- ja ravintola-alan rekryissä. Se on toiminut tosi hyvin. Ehkä sen alan ihmiset ovat luonnostaan tottuneita esiintymään ja ovat rempseitä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että hakisimme vain ekstrovertteja henkilöitä meille töihin, tarkentaa Virtainlahti.
 Kun mitataan vain temperamenttia, valitaan helposti vain ekstrovertteja nopean ensivaikutelman perusteella.   Liisa Keltikangas-Järvinen
 Rempseyden ja ulospäinsuuntautuneisuuden korostaminen ihmetyttää professori Keltikangas-Järvistä.
 – Kun mitataan vain temperamenttia, valitaan ekstrovertteja nopean ensivaikutelman perusteella. Usein ajatellaan yksioikoisesti, että introvertit olisivat varautuneita ja ujoja, vaikka ei se niin välttämättä ole työelämässä. Itse asiassa suurin osa ihmisistä ei ole puhtaasti kumpaakaan: eivät ekstrovertteja eivätkä introvertteja, vaan jossain siinä keskivaiheilla.
 Ekstroverttiyteen liitetään avoimuus, sosiaalisuus ja ulospäinsuuntautuneisuus.
 – Mutta samaan aikaan elämyshakuisuus, riskinotto, manipuloivuus ja dominoivuus. Työpaikoilla pitäisi olla monenlaisia ihmisiä, eikä vain ekstrovertteja.
 Keltikangas-Järvinen epäilee, että videointi voi houkutella hakijaa feikattuun käytökseen ja toisaalta rekrytoijaa hätiköityyn päätökseen.
 – On naiivi ajatus, että ihmisestä voisi saada nopeasti jonkin kattavan kokonaiskuvan. Videohaut lisäävät virherekrytointien mahdollisuutta, jos hakijan koulutus, työkokemus ja kasvokkain kohtaaminen jäävät sivuosaan.
 SOK:ssa asia nähdään toisin.
 – Jos hakijamäärä on valtava esimerkiksi kesätöihin, videointi on hyvä uusi työkalu. Hakija saa valita itselleen sopivan ajankohdan ja toisaalta useamman oton mahdollisuus voi hälventää jännitystä. Videointi kännykällä on hirvittävän luontevaa nuorille, uskoo S-ryhmän henkilöstöjohtaja  Susa Nikula .
 Lue lisää:
 Opiskelija kuvasi työhakemukseen kekseliään videon ja sai paikan – niin tekevät myös monet muut, ja nyt Suomeen on avattu video-cv-pankki
 Työnantaja kokeili videorekrytointia – yhtään hakemusta ei tullut
 "Kerro itsestäsi" – älä hukkaa mahdollisuutta erottua kesätyönhaussa
 Älä piilota itseäsi somessa – videohakemus erottaa muista työnhakijoista

Kesätyöhaku käy kiivaana – jos vähänkään ujostelet itsesi videointia, lue nämä 4 vinkkiä


Summary: Orbán ehdottaa myös tuettuja lainoja lapsiperheiden asunto- ja autokauppoihin.

Unkarissa maan oikeistopääministeri  Viktor Orbán  haluaa naisten synnyttävän enemmän lapsia.
 Orbán on kansakunnan tilaa käsittelevässä puheessaan sanonut syntyvyyden kasvattamisen olevan Unkarille parempi ratkaisu kuin maahanmuutto.
 Orbánin ehdotus on tuloveron poistaminen naisilta, jotka synnyttävät vähintään neljä lasta. Lisäksi Orbán haluaa tukea tuetuin lainoin perheitä, joissa on vähintään kaksi lasta.
 Lainatukea myönnettäisiin käytettyjen asuntojen sekä autojen ostamista varten.
 Orbánin mukaan alle 40-vuotiaat naiset, jotka menevät ensi kertaa naimisiin, voivat saada valtion tukeman 10 miljoonan forintin (reilut 31 000 euron) lainan.
 Kun lainan ottanut nainen synnyttää toisen lapsen, mitätöidään velasta kolmasosa. Kolmannen lapsen syntymän jälkeen koko velka mitätöidään.
 Voit keskustella aiheesta kello 22 asti.

Orbán haluaa syntyvyyden kasvuun Unkarissa: "Tulovero pois naisilta, joilla on vähintään neljä lasta"


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Yle ihmiskaupan alkulähteillä Nigeriassa: Madame lupasi unelmatöitä Euroopasta ja Rejoice uskoi, mutta todellisuus oli seksityötä Italian kaduilla
 Kymmeniä tuhansia nigerialaisia naisia on huijattu pakkoprostituutioon Eurooppaan. – Kun kieltäydyin menemästä kadulle, minua iskettiin puukolla käsivarteen, Rejoice kertoo.
  Ville Peltovuoren mukaan pienessä valtiossa huomaa työnsä tärkeyden: omalla avullaan voi vaikuttaa kokonaisen maan elämään. Mika Mäkeläinen / Yle
 Tuppisuiden paratiisissa suomalainen on suulas – Kyyjärveläinen Ville Peltovuori palkattiin Tyynenmeren saarivaltion talouden pelastajaksi
 Marshallinsaarilla pyydetään nyt tonnikalaa. Seuraavaksi valtio haluaisi pyydystää rahaa omalla virtuaalivaluutalla.
 Saana Tynin arkisto
 Saana Tyniä arvosteltiin, kun hän ryhtyi lukion jälkeen siivoojaksi – nyt hän tienaa palkitussa yrityksessä enemmän kuin useat korkeakoulutetut
 Saana Tynin ja Henri Hahon yhteinen siivousalan yritys valittiin torstaina Suomen parhaaksi työpaikaksi pienten yritysten sarjassa. Palkinnon takana on Great Place to Work -tutkimus, joka valitsee Suomen parhaat työpaikat kilpailuun osallistuneiden joukosta.
 Toni Pitkänen / Yle
 "Velkamme menivät kulissien ylläpitämiseen" – 4 tarinaa siitä, miten työssäkäyvä ajautuu häijyyn velkakierteeseen
 Yltiöoptimismi. Häpeä. Pikavipit. Lukijat kertovat, mikä ajaa hyvin toimeen tulevankin velkaloukkuun – ja mikä auttaa sieltä pois.
 Antti Haanpää / Yle
 Tuija Siltamäki: Miksi raha motivoi rikasta mutta passivoi köyhää?
 Köyhiä on aina pidetty tyhminä ja laiskoina ja siksi heitä on pidettävä silmällä, kirjoittaa Tuija Siltamäki blogissaan.

Viisi kiinnostavaa juttua sunnuntai-iltaan: Työssäkäyvien velkakierre, ihmiskaupan alkulähteillä ja nuori siivousyrittäjä tienaa hyvin


Summary: Vaino muuttaa uhrin elämän selviytymistaisteluksi. Tiinan mielenterveyden pelastivat lähestymiskielto ja toisilta naisilta saatu vertaistuki.

Tiinan ja hänen ex-kumppaninsa - kutsumme häntä Timoksi - suhde oli kestänyt vuoden. Timolla oli oma asunto, mutta hän vietti kaiken aikansa Tiinan ja hänen kahden kouluikäisen lapsensa luona. Nelikko eli tavallista perhe-elämää.
 – Timo huolehti tarvittaessa lapsistani. Meillä oli ihan hyvä suhde, Tiina kertoo.
 Eräänä talvisena perjantaina pariskunta lähti tuttavien kanssa tunturiin viettämään aikuisten viikonloppua. Pakkasyönä, mökin pihamaalla, Timo sai raivokohtauksen. Hän oli mustasukkainen Tiinasta, joka oli hänen mielestään jutellut liian läheisesti mökillä olleen miehen kanssa.
 – Se raivo oli jotain ihan käsittämätöntä. Makasin maassa, kun hän hakkasi minua nyrkeillä kasvoihin ja päähän.
 Tiina onnistui pääsemään jaloilleen ja juoksemaan karkuun, mutta Timo sai hänet kiinni. Hän repi Tiinan hiuksista takaisin pihaan ja jatkoi hakkaamista.
 Muut mökkivieraat pakenivat riehuvaa miestä. Yksi pariskunnista juoksi yövaatteissa karkuun talviseen yöhön ja pääsi sisään läheiseen mökkiin. Pihalla seisseen auton Timo hakkasi jääkairalla hajalle.
 Sitten tulivat poliisit ja veivät Timon putkaan.
 Viestejä alkaa tulla
 Tiinan ja Timon tapaus ei ole kaikkein tavallisin tarina lähisuhdeväkivallasta, sanoo perhe- ja kriisityön palvelupäällikkö Kaija Salmirinne Lapin Ensi- ja turvakodista.
 – Yleensä väkivalta ikään kuin lipuu suhteeseen hiljalleen. Se tulee mukaan vallankäyttönä, pieninä sanoina tai tekoina, joihin uhri mukautuu, jotta välttyy suuremmilta konflikteilta.
 Tiinalle väkivallanteko tuli täytenä yllätyksenä. Se järkytti häntä syvästi.
 – Tein siihen aikaan töitä mielenterveys- ja päihdepuolella, ja olin jo työni vuoksi lukenut lähisuhdeväkivallasta. Siksi minulle oli selvää, että tämä jäisi ensimmäiseksi ja viimeiseksi kerraksi. Päätin lopettaa suhteen heti.
 Aamulla, kun Timo oli vielä putkassa, Tiina soitti poliisille ja pyysi, että mies päästettäisiin vapaaksi vasta, kun hän olisi itse päässyt mökiltä kotiin.
 Putkasta päästyään Timo alkoi soitella ja lähettää Tiinalle viestejä. Niissä hän vuoroin vakuutti rakkauttaan, vuoroin vannoi, ettei ikinä tekisi Tiinalle mitään pahaa. Jos Tiina ei vastannut viestiin tai vastasi siihen Timon mielestä väärin, viestien sävy muuttui uhkaavaksi.
 ”Rukoile Jumalaa kun nähdään”, luki yhdessä viestissä. Toisessa mies kertoi pian saattavansa loppuun sen, minkä oli aloittanut. Kolmannessa hän kertoi löytävänsä Tiinan, vaikka hän olisi missä.
 ”Olen yllättävän lähellä”, hän kirjoitti.
 Tiina katseli parvekkeelta, kun Timo tuli hakemaan valmiiksi pakatut tavarat takapihalta. Timon polkupyörä ja grillikin lähtivät, mutta viestit ja yhteydenotot jatkuivat.
 Timo seurasi autollaan Tiinaa, kun tämä meni töihin, ja ilmestyi hänen työpaikalleen. Hän viestitti, että pian Tiina ei saisi enää nähdä lapsiaan tai pitää työpaikkaansa. Hän parkkeerasi autonsa niin, että näki sisälle Tiinan kotiin. Eräässä viestissä hän kertoi, minkä väriset lakanat Tiinan makuuhuoneen sängyssä oli.

 – Jatkuva pelkääminen oli kaikkein raskainta. Koko ajan piti olla varasuunnitelma, että mitä jos. Lopulta elämässä ei ollut enää muuta ajatusta kuin pakoon juokseminen.
 Sitten tuli äitienpäivä. Timo soitti ja lähetti 160 viestiä. Yhdessä niistä hän kirjoitti, että aikoi ampua ensin Tiinan, sitten itsensä. Sen jälkeen he ainakin olisivat lopullisesti yhdessä.
 Tiina olisi halunnut lähteä onnittelemaan omaa äitiään, mutta ei uskaltanut. Poliisi ja Rikosuhripäivystyksen ihmiset olivat jo kehottaneet häntä hakemaan lähestymiskieltoa, mutta Tiina oli ajatellut, ettei se auttaisi.
 – Äitienpäivä oli minulle viimeinen pisara. Silloin päätin, että nyt minä sen teen.
 Häpeän jälki jää uhriin
 Johanna Marjomaa on vetänyt Lapin ensi- ja turvakodissa vertaisryhmää lähisuhdeväkivallasta kärsineille naisille. Hän on kuullut ryhmässä monenlaisia kertomuksia vainosta. Tarinoita on yhdistänyt se, että vainoaminen on ollut uhrille erittäin pelottava ja ahdistava kokemus, kuin katkeamaton ylivireystila.
 – Kun uhri ei pysty ennakoimaan mitä vainoaja seuraavaksi keksii, hän elää jatkuvassa taistele ja pakene -tilassa. Koko ajan on oltava valmiina siihen, että vainoaja ehkä ilmestyy oven taa, soittaa tai tulee työpaikalle. Sosiaalisen median kautta tapahtuva ei-toivottu lähestyminen voi olla myös hyvin ahdistavaa, Marjomaa kertoo.
 Tiinan elämä oli juuri sitä, jatkuvaa hälytystilaa. Vaikka tekstiviestit ahdistivat, ne oli pakko lukea. Silloin hän ainakin tiesi, millaisella mielialalla ex-kumppani oli ja mitä hän seuraavaksi suunnitteli.
 Lähestymiskiellon hakeminen kuitenkin auttoi. Viestit ja yhteydenotot loppuivat, eikä miehen autoa näkynyt enää etupihan parkkipaikalla. Kaksi kuukautta kestänyt lähes ympärivuorokautinen vainoaminen oli kuitenkin jättänyt Tiinaan pelkotilan, joka ei lähtenyt pois.
 – Kävin kolme kertaa päivässä järjestelmällisesti läpi asunnon kaikki huoneet, kaapit ja sängynaluset pippurisumute kädessä. Se oli vain pakko tehdä, hän kertoo.
 Vaikka tapahtumista on pian kaksi vuotta, makuuhuoneen verhoja Tiina ei pysty pitämään auki vieläkään. Juuri sen ikkunan takana ex-kumppani oli seissyt ja viestittänyt lakanoiden väristä.
 Pippurisumute on edelleen yöpöydän laatikossa. Häpeä kulkee Tiinan mukana vieläkin.
 – Hävettää, että päästin tällaista tapahtumaan omassa elämässäni. Että en tavallaan huomannut ajoissa. Tottakai tiedän, ettei minun tarvitsisi hävetä, mutta silti se tunne kummittelee minussa.

 Saman kokeneiden ymmärrys auttaa
 Vaikka väkivallanteko oli yksittäinen ja vaino loppui kahden kuukauden jälkeen, tapahtumat jättivät Tiinaan syvän jäljen. Hänellä diagnosoitiin masennus, jota on hoidettu lääkkein ja psykoterapialla. Tiinan kouluikäiset lapset joutuivat muuttamaan uhkaavan tilanteen vuoksi isälleen, eikä tilanne ole vieläkään palannut ennalleen.
 Jos sinua vainotaan, toimi näin Kerro vainosta ystävälle, työkaverille tai sukulaiselle, jotta et ole asian kanssa yksin. Hae apua poliisilta, sosiaalityöntekijältä, turvakodista, asianajajalta tai Rikosuhripäivystyksestä. Rikosuhripäivystyksestä voi pyytää avuksi tukihenkilön, joka auttaa vainon tunnistamisessa ja tarvittaessa rikosilmoituksen tekemisessä. Tallenna kaikki viestit ja kuvat, joilla voit osoittaa joutuneesi vainotuksi. Kirjaa ylös teot ja tapahtumat. Kerro vainoajalle viestillä, ettet toivo häneltä enempää yhteydenottoja. Jos hän ei lopeta, haet lähestymiskieltoa. Piilota puhelimen sijaintitiedot. Hae tarvittaessa Trafilta rekisteritunnuksen salaamista. Kerro tarvittaessa vainosta myös lapsen päiväkotiin tai kouluun. Jos jokin uhkaa sinua, soita 112:een. Kerro hätäpuhelussa, jos olet hakenut lähestymiskieltoa. Neuvot antoi perhe- ja kriisityön palvelupäällikkö Kaija Salmirinne Lapin ensi- ja turvakodista sekä aluejohtaja Päivi Alanne-Kunnari Rikosuhripäivystyksen Lapin aluetoimistosta.
 – Jossain vaiheessa vainon loputtua kävin henkisesti aivan pohjalla. Kaikki uskomukseni siitä, että olen rohkea ja vahva ihminen, romuttuivat niiden tapahtumien johdosta täysin.
 Vuosi sitten Tiina hakeutui lähisuhdeväkivallasta kärsineiden naisten vertaisryhmään. Ryhmässä jokainen sai kertoa oman tarinansa ja purkaa häpeän ja pelon tunteita.
 Ensimmäisellä tapaamiskerralla naiset piirsivät yhdessä kuvan, jossa he olivat veneessä, kovassa myrskyssä, keskellä merta. Jokainen piirsi itsensä sen näköiseksi kuin miltä hänestä sillä hetkellä tuntui. Tiina piirsi itsensä istumaan veneeseen passiivisena hahmona, pelastusliivit yllään. Kaikki naiset näyttivät kuvassa huonovointisilta ja pelokkailta.
 Puoli vuotta myöhemmin, kun ryhmä kokoontui viimeisen kerran, naiset piirsivät uuden kuvan.
 – Siinä kuvassa istuin jo rannalla ja polttelin tupakkaa. Se on semmoinen huokaisukuva. Oltiin kaikki hengissä ja päästy rantaan.
 Tiina sanoo, että vertaistuki oli hänen selviytymisensä kannalta aivan oleellista. Poliisi ja Rikosuhripäivystyksen ihmiset ottivat hänet alusta asti tosissaan, mikä osaltaan auttoi ja toi uskoa tilanteesta selviytymiseen.
 Tänään, kun vainon päättymisestä on kulunut reilu kaksi vuotta, Tiina kertoo selviytyneensä melkein kokonaan – ehkä 90-prosenttisesti.
 – Mutta vieläkään en uskalla oikein sanoa ääneen, että olen selvinnyt. Jos vaikka vielä tulee jotakin.

 Tiinan nimi on muutettu yksityisyyden suojaamiseksi. Timo sai pahoinpitelystä, viestintärauhan rikkomisesta ja laittomasta uhkauksesta 80 päivän ehdollisen tuomion.

Ex-kumppani lähetti Tiinalle satoja tekstiviestejä, uhkaili ja seurasi – vaikka vaino lopulta päättyi, pelko jäi


Summary: Vanhustenhoitoon tarvitaan pelkästään hoitajamitoituksen säätämisen jälkeen tuhansia uusia tekijöitä

Vanhustenhoito on isojen haasteiden edessä kilpailussa osaavista työntekijöistä.
 Alalle on lisätty viime vuosina rutkasti uusia koulutuspaikkoja tiedossa olevien kasvavien tarpeiden takia. Hoitajista on kuitenkin pulaa jo nyt, kuten otsikoissa ollut Alavuden Pelimanni-hoitokoti osoittaa.
 Hoiva-ala on ollut uudessa kilpailutilanteessa osaajista muutaman vuoden ajan. Poliitikkojen esille nostama vaatimus hoitajamitoituksen säätämisestä lakiin ja tason nostamisesta lisää vielä entisestään rekrytointivaikeuksia.  Poliitikot  haluavat kitkeä alalta löytyneet "mädät omenat" lisäämällä hoitajia.
 Alavudelle Pelimanni-hoitokotiin saatiin lisää hoitajia lopulta nopeasti, mutta työnantaja houkutteli tekijöitä paikalle maksamalla heille toistaiseksi parempaa palkkaa.
 – Alasta täytyy tehdä houkuttelevampi. Siihen on monia tapoja ja yksi niistä on palkka. Usein paljon tärkeämpää on johtaminen, miten koko yksikköä ja koko alaa johdetaan, kertoo varatoimitusjohtaja  Hanna Tainio  Kuntaliitosta.
 Tainion ja opetusministeriön ammattillisesta koulutuksesta vastaavan osaston ylijohtaja  Mika Tammilehdon  mukaan alan maineen kirkastaminen on viime kohujen takia entistä hankalampaa.
 Amanda Vikman / Yle
 Vanhustenhoito ei kiinnosta paljoa opiskelijoita
 Hoiva-alan hyvistä työllistymismahdollisuuksista huolimatta opiskelijat eivät hakeudu ikääntyneiden ihmisten lähihoitajan koulutukseen. Tämä siitä huolimatta, vaikka koulutuksen aloituspaikkamäärät ovat lähes kaksinkertaistuneet vajaassa kymmenessä vuodessa reippaasti yli 10 000 paikkaan vuodessa.
 Ikääntyneiden hoitokoulutus on lähihoitajakoulutuksen yksi erikoistumisala, johon on Tammilehdon mukaan ollut jo pidemmän aikaa vähemmän tulijoita kuin yleisesti suosittuun lähihoitajakoulutukseen.
 – Vanhuspuolelle on ollut huomattavasti vaikeampaa saada opiskelijoita suuntautumaan. Tässä riittää vielä tekemistä, ylijohtaja Mika Tammilehto tiivistää hoitajatilannetta.
 Kuntaliitto on keräämässä eri puolita maata arvioita, kuinka paljon hoitavia käsiä tarvitaan lisää, jotta lakiin kirjattava 0,7 hoitajan mitoitus toteutuu. Alustavan arvion mukaan hoitajia tarvitaan 3 000–4 000 lisää. Hoitajien lisäksi myös hoitopaikkoja tarvitaan lisää.
 – Meillä on kotona iso määrä vanhuksia, jotka ovat sillä rajalla, että heidän pitäisi päästä tehostettuun palveluasumiseen. Rahan lisäksi tähän tarvitaan koulutuspaikkojen lisäystä, varatoimitusjohtaja Tainio painottaa.
 Lähihoitajat hoitavat vanhuksia sekä kotihoidossa että  Pelimannin  ja  Kristiinankaupungin  Ulrika-kodin kaltaisissa tehostetuissa hoitokodeissa. Lähihoitajat ovat työllistyneet viime vuosina entistä enemmän kotihoitoon.
 Hoitajista käydään entistä kovempaa kisaa
 Valvontaviranomainen hyllytti Attendon toimiluvan ainakin toistaiseksi osittain sen takia, koska se ei luottanut siihen, että Attendo saa turvattua asiakkaiden hoidon riittävällä henkilöstöllä. Tilanne on korjattu, kun paikalle saatiin hoitajia Attendon muista hoitopaikoista ja yhtiön alihankkijan varahenkilöstöä.
 Sairaalamuusikko Iida-Maria Uljas ja lähihoitaja Sari Perätalo kotihoidon käynnillä Aune Kuusenhakon luona. Juulia Tillaeus / Yle
 – Olemme hyvin nopeasti siirtyneet tilanteeseen, jossa lähes joka alalla on vastaavantyyppisiä ongelmia löytää työntekijöitä, Tammilehto summaa tilannetta työmarkkinoilla.
 Työ- ja elinkeinoministeriön tuoreimman  ammattibarometrin  mukaan terveys- ja sosiaaliala ei enää korostu pula-ammattien kärkipäässä samalla tavalla kuin aikaisemmin.
 TE-keskusten tietojen mukaan lähihoitajia on viime vuonna ollut kolmanneksen enemmän työttöminä ja lomautettuina kuin heille on tarjolla työpaikkoja.
 Hoitajia varastosta vai ulkomailta?
 Suomen lähi- ja perushoitajaliiton Superin mukaan alalla ei ole työvoimapulaa. Liiton mukaan tekijöitä löytyisi, jos työ olisi houkuttelevaa.
 – Nykytilanne, jossa ihmiset vaihtavat alaa, on tekemällä tehty. Lähihoitajan palkka on niin pieni, että jos kokoaikaista työtä ei saa, niin voi mennä Mäkkäriin tai varastoapulaiseksi tai minne vaan, liiton puheenjohtaja Silja Paavola kiteyttää liittolaisten tuntoja.
 Ylijohtaja Mika Tammilehdon mukaan kyse on väistämättä yhä enemmän työnantajien ja alan työpaikkojen maineesta.
 Hoitopaikkojen alimoitukseen pitää jatkossa Kuntaliiton ja ministeriön vinkkeleistä hakea ratkaisua myös ulkomailta. Opetus- ja kulttuuriminsteriössä viimeistellään parhaillaan eri alojen pitkän ajan osaamistarpeita, jonka mukaan hoiva-alalle tarvitaan tekijöitä ulkomailta.
 – Väistämättä tällä ikäkehityksellä syntyy tarve työperäiselle maahanmuutolle, Tammilehto avaa tulevaisuuden haasteita.
 Suomeen on tuotu aikaisemmin hoitajia muun muassa Filippiineiltä.  Juha-Pekka Huotari / Yle
 Lue myös:
 Mikä hoiva-alalla on mennyt pieleen? 10 kysymystä työntekijäliitto Superin puheenjohtajalle
 Keskustan Kaikkonen: Erityistarkastukset käyntiin vanhustenhoidossa ja lasku yhtiöille – tukea demareilta
 Hoivakotien räikeät laiminlyönnit saivat hoitajaopiskelijat varpailleen: ”En menisi näihin yrityksiin töihin”
 Jopa 15 vanhuksen epäillään kuolleen laiminlyöntien vuoksi – Esperiä syyttävä omainen: “Oli pitkään tunne, että jotain vakavaa tapahtuu”

Vanhustenhoidon iso ongelma: Opiskelijat eivät innostu alasta – ministeriö raottaa maahanmuuttoa osaksi ratkaisua


Summary: Valkoinen talo vihjaa, että rahat muurin rakentamiseksi Meksikon rajalle voisivat löytyä jostain muulta.

Yhdysvalloissa neuvottelut Meksikon vastaiselle rajalle kaavaillusta muurista ovat kariutuneet republikaanien ja demokraattien välillä.
 Asiasta kertoivat sunnuntaina uutistoimistolähteet sekä  sanomalehti New York Times .
 Puolueet pääsivät kaksi viikkoa sitten sopuun hallinnon avaamisesta kolmeksi viikoksi sen jälkeen kun liittovaltion hallinnon sulku oli kestänyt ennätyspitkään, 35 päivää.
 Hallinnon sulun seurauksena 800 000 liittovaltion työntekijää ei saanut palkkaa ja presidentti  Donald Trumpin  liittovaltion tilaa käsittelevä puhu jouduttiin siirtämään.
 Trumpin suosio lähti laskuun hallinnon sulun seurauksena.
 Trump kertoi taivuttuaan demokraattien tahtoon rajakysymyksessä, että hän sulkisi liittovaltion hallinnon uudelleen kolmen viikon päästä, ellei Meksikon vastaisesta muuristä päästä sopuun.
 Valkoisen talon virkaa tekevä kansliapäällikkö  Mick Mulvaney  kertoi sunnuntaina, että hallinnon sulkeutuminen uudelleen on mahdollista.
 Mulvaneyn mukaan presidentti Trumpilla on kuitenkin myös muita keinoja löytää haluamansa 5,7 miljardia dollaria muurin rakentamiseen.
 Mulvaney ei täsmentänyt, mitä hän tarkoitti lausunnollaan.
 Lue myös:
 Trump ja demokraatit sopuun – USA:n ennätyspitkä hallinnon sulku päättyy
 Yhdysvaltain hallinnon työntekijät jäivät ilman palkkaa – hätä näkyy ruokapankissa ja nettikirpputoreilla
 Valkoinen talo tutkii katastrofirahaston käyttöä muurin rahoitukseksi – Senaatti hyväksyi takautuvan palkanmaksun hallinnon työntekijöille

Neuvottelut Yhdysvaltain rajamuurista kariutuivat – Onko edessä uusi hallinnon sulku?


Summary: Viime päivien vesisateet ovat paikka paikoin ohentaneet lumipeitettä nopeasti. Talvi ei kuitenkaan vielä ole hellittämässä otettaan, vaan näyttäytyy lähipäivinä Etelä- ja Itä-Suomessa vaarallisen liukkaina keleinä. Pohjoisessa pakkaskelit jatkuvat.

Lauhtuminen ja vesisateet ovat jättäneet jälkensä varsinkin Etelä- ja Länsi-Suomessa. Lumipeite on huvennut roimasti.
 Lauhat säät alkoivat muutama päivä sitten torstaiaamuna. Sunnuntai-iltaan mennessä lumipeite oli huvennut esimerkiksi Helsingissä kymmeniä senttejä.
 Ilmatieteenlaitoksen mukaan Kaisaniemessä lunta oli torstaiaamuna vielä 46 senttiä. Sunnuntai-iltana lumipeite oli huvennut jo 30 senttiin.
 Vastaavat luvut Helsingin Kumpulassa olivat 59 senttiä ja 40 senttiä. Helsinki-Vantaalla puolestaan 59 senttiä ja 38 senttiä.
 Liukkaat kelit haittaavat liikennettä
 Vaikka lumipeite on huvennut paikoin kolmanneksella päivien takaisesta, kevään tulosta ei voi vielä puhua, sanoo meteorologi  Kerttu Kotakorpi  Ilmatieteenlaitokselta.
 – Mennään vasta helmikuun alkua, ja talvi pitää edelleen pintansa. Toki pohjoisen ja etelän väliset lämpotilaerot ovat huomattavia.
 Lähipäivinä sää on hyvin vaihtelevaa.
 – Tällä hetkellä ennusteet näyttävät, että maanantaina tulee lisää sateita, joista lumena maahan jää kuitenkin vain vähän. Tiistaina aamulla lunta voi kertyä etenkin sisämaassa jopa kymmenisen senttiä.
 Lämpötilojen vaihtelu tietää erittäin hankalia olosuhteita liikenteeseen.
 – Etenkin Etelä- ja Itä-Suomessa on syytä varovaisuuteen, sillä kelit ovat lähipäivinä maantieliikenteelle ja jalankulkijoille erittäin hankalat, sanoo Kotakorpi.
 Sulamis- ja hulevedet ongelmana keskustoissa
 Luminen talvi on ollut ongelma monille kaupungeille, kun suuret lumimassat ovat tuoneet ahtautta keskustakaduille.
 Lumien alkaessa sulaa, hule- ja sulamisvesistä voi tulla tulvia ja muita ongelmia.
 Hulevesi on sade- ja sulamisvettä, joka virtaa pois maan pinnalta, rakennusten katoilta ja muilta vastaavilta pinnoilta.
 – Suuri lumen määrä ei pelkästään aiheuta hankalaa hulevesitilannetta. Toinen asia mikä siihen vaikuttaa on se, millaisissa olosuhteissa ja kuinka nopeasti lumi sulaa, sanoo erityisasiantuntija  Henna Luukkonen  Helsingin seudun ympäristöpalveluista.
 – Jos lumi sulaa vesisateen yhteydessä, niin tällöin hulevesivirtauma on suurempi. Jos taas sulaminen tapahtuu aurinkoisessa kevätkelissä, sulaminen on hitaampaa ja hulevesivirtauma pienempi, sanoo Luukkonen.
 Aurinko myös haihduttaa lumessa olevaa vettä.

Etelä- ja Länsi-Suomessa lumipeite huvennut silmissä – talvi pitää kuitenkin vielä pintansa


Ruotsissa yksi mies on vangittu epäiltynä  viime kesänä varastettujen  kruununkalleuksien hallussapidosta. Lisäksi toinen mies otettiin kiinni viikonloppuna todennäköisin syin epäiltynä törkeästä varkaudesta.
 – Hän on siis osallinen kruununkalleuksien varsinaiseen varkauteen, sanoi syyttäjä  Reena Devgun .
 Kruununkalleudet löytyivät Åkersbergasta Tukholman pohjoispuolelta roskakorista. Kalleudet vietiin keskellä päivää Strängnäsin tuomiokirkosta, joka sijaitsee Tukholmasta länteen.
 Varkaita oli tiettävästi kaksi. He pakenivat paikalta polkupyörillä heitä odottaneelle veneelle ja katosivat vesille. Varkaat veivät muun muassa kaksi kuninkaallista kruunua sekä valtakunnanomenan.
 Esineet ovat osa kuningas  Kaarle IX :n ja hänen puolisonsa  Kristiinan  hautajaisissa käytetyistä kruununkalleuksista.
 Kaarle oli yksi kuningas  Kustaa Vaasan  pojista ja  Kustaa II Aadolfin  isä. Kaarle kuoli vuonna 1611.

Yksi vangittu ja toinen otettu kiinni liittyen kruununkalleuksien varkauteen Ruotsissa


Summary: Huonokuntoinen presidentti on esiintynyt viime vuosina vain harvakseltaan julkisuudessa.

Algeriassa sairaalloinen presidentti  Abdelaziz Bouteflika  tavoittelee viidettä kautta huhtikuisissa presidentinvaaleissa.
 81-vuotiaan presidentin ilmoituksen välitti valtiollinen media sunnuntaina. Bouteflika käyttää rullatuolia, ja hän on esiintynyt vain harvakseltaan julkisuudessa sen jälkeen kun sai sairauskohtauksen vuonna 2013.
 – En tietenkään ole enää samassa fyysisessä kunnossa kuin aiemmin, en ole koskaan peitellyt sitä ihmisiltä, Bouteflika sanoi uutistoimisto APS:n mukaan.
 – Mutta järkkymätön halu palvella ei ole koskaan kadonnut minusta, ja se suo minulle mahdollisuuden ylittää terveysongelmat, joita jokainen voi kohdata jonakin päivänä, presidentin kerrotaan lisänneen.
 Pääministeri  Ahmed Ouyahian  mukaan Bouteflikan terveys ei ole este hoitaa presidentin tehtäviä.

Algeriassa 81-vuotias Bouteflika hamuaa viidettä presidenttikautta


Summary: Hyvinvoinnin ja terveyden ministeriryhmä päätti tiistain kokouksessaan aloittaa työt vanhuspalvelulain uudistamiseksi heti.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Sosiaali- ja terveydenhuollon lainsäädäntö

laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista

Tänään vanhuspalveluiden tilannetta pohtimaan kokoontunut hyvinvoinnin ja terveyden ministeriryhmä on päättänyt aloittaa vanhuspalvelulain kokonaisvaltaisen uudistamistyön jo tällä hallituskaudella.
 Työ kattaa koko vanhuspalveluiden kokonaisuuden. Tehtävään asetataan laajapohjainen virkamiestyöryhmä, joka valmistelee esityksiä lainsäädäntöön tarvittavista muutoksista vaikutusarviointeineen vuoden 2019 loppuun mennessä.
 Virkamiesryhmä aikoo tarkastella vanhuspalvelujen osa-alueista ainakin ennaltaehkäiseviä palveluita, henkilöstöasioita, hoidon laadun varmistamista, valvontaan liittyvää säntelyä, palvelutarpeen arviointia sekä vanhuspalvelulain ja sosiaalihuoltolain yhteensovittamista ja päällekkäisyksien poistamista.
 – Julkisuudessa käyty keskustelu on tuonut esiin huolestuttavia asioita vanhustenhoidon tilasta Suomessa. Ikäihmisten kohtelu ei kaikkialla täytä toimintamme arvolähtökohtia ja luottamusta palveluihin on rapautettu. Asia on vakava. Julkinen keskustelu epäkohdista on vahvistanut käsitystä siitä, että tarvitaan laaja ja huolellinen valmistelutyö, jotta vanhusten palveluihin saadaan yhtenäiset käytännöt ja ratkaisut. Hoitajien riittävyys ja määrä on osa tätä valmistelua, perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  sanoo tiedotteessa.
 Valvontaan tarvitaan lisää voimavaroja, ja niitä on luvassa seuraavassa lisäbudjetissa.
 – Resurssien lisäämisen lisäksi tarvitaan muun muassa parempaa johtamista, omavalvontaa ja hankintaosaamista sekä luotettavaa seurantatietoa hoivan ja hoidon laadusta. Tarvitaan myös yhtenäiset laskentapohjat ja mittarit. Hyvää hoitoa toteutetaan yhteistyössä omaisten kanssa, toteaa sosiaali- ja terveysministeri  Pirkko Mattila .
 – Vanhusten hoidosta on paljastunut laiminlyöntejä, jotka ovat sietämättömiä ja tuomittavia. Siksi vanhuspalvelulaki on uudistettava ja sen velvoittavuutta on lisättävä. Työssä on otettava huomioon koulutusmäärät ja henkilöstön riittävyys, sillä vanhustemme on oltava aina osaavissa ja luotettavissa käsissä, opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen  sanoo.

Vanhuspalvelulain uudistamista kiirehditään – tarkoitus toteutua vielä tällä hallituskaudella


Summary: Valtakunnallisen tutkinnan sijaan sisäministeri aloittaa tilannekuvaselvityksen, jolla seurataan missä ja millaisia tutkintoja poliisilla on käynnissä.

Poliisi ei käynnistä valtakunnallista tutkintaa vanhustenhoidon laiminlyönneistä.
 Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) tapasi tiistaina poliisijohtoa ja valvontaviranomaisia liittyen yksityisten hoivapalveluiden kriisiin.
 Mykkänen kertoo keskustelleensa asian hoidosta poliisiylijohtajan ja sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston Valviran ylijohtajan kanssa.
 – Sovimme, että poliisihallitus johtaa nyt poliisin toimintaa valtakunnallisesti, ja kukin poliisilaitos raportoi heille käynnistyvistä tutkinnoista. Marssijärjestys on kuitenkin selvä: Valvira on ensisijainen valvoja ja heiltä tulee tutkintapyyntöjä. Poliisi puolestaan arvioi esitutkintakynnyksen ja aloittaa rikostutkinnan aina, kun siihen on aihetta saatujen vihjeiden tai Valviran rikosilmoitusten perusteella, Mykkänen kertoo.
 Aiemmin Mykkänen kertoi  sanomalehti Keskipohjanmaalle,  että valtakunnallisen tutkinnan perustaminen voi olla tarpeen. Sisäministerin mukaan valtakunnallinen tutkinta olisi tarpeen sellaisessa tilanteessa, jossa olisi vyyhti rikoksia, kuten petoksia, kuolemantuottamuksia tai vastaavia laiminlyöntejä.
 Sen sijaan sisäministeri kertoo käynnistäneensä tilannekuvaselvityksen, jolla seurataan, missä, kuinka monta ja minkälaisia tutkintoja poliisilaitoksilla on käynnissä, tutkitaanko esimerkiksi kuolemantuottamuksia tai petoksia.
 – Tällä varmistamme sen, että poliisilaitokset pystyvät toteuttaman tutkinnan tehokkaasti. Tutkinnan tehokkuuden kannalta ei ole tällä hetkellä tarvetta siirtää tutkintaa muualle kuin poliisilaitoksille. He tuntevat parhaiten oman alueensa vanhuspalveluyksiköt.
 Aveihin tulvii yhteydenottoja eri hoivapalveluista
 Sisäministeri Mykkänen korostaa, että poliisi ei voi varoittamatta tehdä valvontaiskuja hoivayksiköihin, se on valvontaviranomaisen eli Valviran tehtävä.
 – Olen pyytänyt tänään, että poliisiylijohtaja ja Valviran ylijohtaja pitävät keskenään tiiviisti yhteyttä, ja yhdistävät myös toistensa tilannekuvat näiden tutkintojen osalta, Mykkänen kertoo.
 Ylen aluehallintovirastoille tekemän kyselyn  mukaan virastoihin on tullut todella paljon yhteydenottoja vanhuspalveluihin liittyen.
 Ihmiset ovat ottaneet virastoihin yhteyttä myös muista asiakasryhmistä, kuten mielenterveyskuntoutujien ja kehitysvammaisten palveluyksiköistä. Pitäisikö tutkintoja laajentaa vanhuspalvelujen lisäksi myös näihin ryhmiin?
 Mykkänen vakuuttaa, että poliisi tutkii kaikki ilmoitetut epäilyt ja rikosilmoitukset.
 – Poliisi suhtautuu näihin vakavasti, ja selvittää aina täyttyykö esitutkintakynnys, onko näyttöä todennäköisin syin epäillä rikoksen tapahtuneen. Poliisi tekee tässä suhteessa kaikkensa. Valviran vetovastuussa on valvonnalliset toimet silloin, kun ei ole yleisöltä tulleita vihjeitä tai syytöksiä.
 Lue lisää: Yksityisissä vanhusten hoivakodeissa ympäri maata on käynnistymässä laaja tarkastuskierros – ilmoituksia epäkohdista on tullut valvoville viranomaisille tulvimalla
 Valvontakäynnillä löydettiin vakavia puutteita Attendon hoivakodista Joroisissa – Avi otti uuden hoivakodin tarkkailuun

Sisäministeri Mykkänen: Poliisi ei aloita valtakunnallista tutkintaa vanhustenhoidon epäkohdista


Summary: Suru-uutinen tuli yllätyksenä muusikon kotikaupungeissa.

Uutinen muusikko  Olli Lindholmin  kuolemasta otettiin vastaan tyrmistyneenä Porissa ja Tampereella. Porissa kasvanut Lindholm asui yli 30 vuotta Tampereella.
 Olli Lindholm oli tuttu näky Fressi-kuntosalilla Tampereen Tammelassa.
 Keskusvastaava  Martti Eriksson  järkyttyi suru-uutisesta.
 – Oli raskas uutinen ja iso yllätys. Hän oli meidän pitkäaikainen kanta-asiakkaamme. Ihmiset ovat täällä ihmeissään, hän kuitenkin kävi täällä säännöllisesti liikkumassa, Eriksson sanoo.
 Lindholm puhui julkisuudessa usein rakkaasta kuntoiluharrastuksestaan.
 – Hän on ollut täällä monelle tuttu kasvo. Mutta meille oli tärkeää, että hän sai olla täällä yksi muiden joukossa. Hän sai liikkua kaikessa rauhassa ja varmaankin juuri siksi viihtyi täällä niin monta vuotta, Eriksson sanoo.
 "Olli on aina ollut kova jätkä"
 Myös Tampereen kadulla suru-uutinen kosketti.
 Harri Kopra ja Ulla Lahtinen arvostavat Lindholmin elämäntyötä. Mari Siltanen / Yle
 Lempääläläiset  Harri Kopra  ja  Ulla Lahtinen  sanovat, että kuolema yllätti.
 – Suu jäi auki, Lahtinen sanoo.
 – Järkyttävää. Liiippaa läheltä, tulilinjalla ollaan ikäryhmänä, Kopra sanoo.
 – Olli on aina ollut kova jätkä. Oman elämänsä kulkija, arvostan kovasti. Hän sanoi asiat suoraan, ei peitellyt eikä kierrellyt, eikä ymmärtääkseni puhunut pahaa toisista selän takia, hän jatkaa.
 Pariskunta kiittelee Yön vanhoja klassikkoja, mutta piti myös yhtyeen uusista lauluista. Harri Kopra piti Lindholmin äänestä, tavasta laulaa ja kappaleiden sanoista.
 – Sävellykset ovat aika yleisiä, mutta sanat on usein todella hyvät. Niissä on tarina. Ja sanoista saa selvän. Nykyartistit esittävät hyviä kappaleita, mutta ei tahdo saada selvää sanoista, Kopra kertoo.
 "Kauniita muistoja jää hänestä"
 Tamperelainen  Arja Kangasmäki  oli monta kertaa Olli Lindholmin keikoilla.
 – Ei ole totta. Oikeasti, hyvänen aika sentään, meni hyvä laulaja. Hän oli ihana laulaja, kauniita muistoja jää hänestä.
 – Aina menin keikalle, kun pääsin. Nyt se on ilmeisesti ohi. Mieleeni jää vauhdikas ja hyvä esiintyjä, Kangasmäki sanoo.
 Laila ja Eero Kestinmäki Mari Siltanen / Yle
 Eero  ja  Laila Kestinmäki  muuttivat Lindholmin tavoin Porista Tampereelle.
 – Siinä mielessä vähän melkein kuin olisi tuttu mennyt, vaikka ei henkilökohtaisesti tunnettu, Eero Kestinmäki sanoo.
 Laila Kestinmäki oli töissä Olli Lindholmin äidin kanssa samassa työpaikassa.
 – Hänen äitinsä oli oikein mukava työkaveri. Kamalalta tuntuu, kun nuori ihminen lähtee.
 "Onhan se aina porilainen"
 Suru-uutinen järkytti myös Porissa.
 – Kuulin uutisen. Ihmetyttää, nuori äijä vielä,  Olavi Mäntynen  sanoo.
 – On se kova paukku, tuollainen äijä lähtee tästä yhtäkkiä pois. Liian aikaisin lähdetään.
 Myös nuoret naiset  Noora Pietilä  ja  Roosa Soininen  yllättyivät suru-uutisesta.
 – Onhan se nyt aina porilainen. Ohjelmissa Pori aina jotenkin mainitaan. Luulen, että monia porilaisia koskettaa. Yö on niin Pori-juttu.
 Raumalainen  Tea Vahala  on ollut Yö-fani 25 vuotta. Viimeksi hän oli keikalla Tampere-talossa.
 – Yö-fanina ihan kauheaa. Luulin, että se on vitsi. Järkyttävää.
 Vahala aikoo kuunnella Rakkaus on lumivalkoinen -kappaletta illalla.
 Sirkka Rautiainen  on seurannut tarkkaan Voice of Finlandia.
 – Voi sentään, niin nuorena. Kaikkihan tiesi, että hän on porilainen. Kyllä hän Poria mukanansa kuljetti koko ajan.

Olli Lindholmin kuolema pysäytti muusikon vakiokuntosalilla, Tampereella ja Porissa: "Melkein kuin olisi tuttu mennyt"


Summary: Toiminta hoivakodissa voi kuitenkin jatkua.

Avi on löytänyt merkittäviä puutteita tarkastuksessaan Attendo Oy:n Jalava-toimintayksiköstä Joroisilla. Se kuitenkin katsoi, että toiminta hoivakodissa voi toistaiseksi jatkua, sillä Attendo suostui lisäämään henkilökuntaa Avin ohjeistuksen mukaan.
 Aluehallintovirasto totesi tarkastuskäynnillä saatujen tietojen perusteella, että henkilöstömitoitus, henkilöstörakenne ja ammatillisuus eivät vastaa asiakkaiden tarpeita, eivätkä ole luvan mukaisia.
 Avin mukaan Attendon Jalava -hoivakodissa ulkoiluun ja viriketoimintaan ei jää perushoivalta aikaa, lääkehoidon toteutuksessa todettiin puutteita ja asiakirjakirjauskäytännöt eivät ole asianmukaisia.

Avi löysi merkittäviä puutteita Attendon hoivakodista Joroisilla


Summary: "Noudatamme vastuullisen sijoittamisen periaatteita", varainhoitajat sanovat tiedotteessa.

Varainhoitoyhtiö FIM ja S-Pankki ovat päättäneet panna terveydenhuolto- ja hoivapalveluyhtiö Attendon osakkeet toistaiseksi ostokieltoon rahastoissaan.
 – Syynä päätökseen ovat viime aikoina julkisuuteen tulleet tapahtumat, jotka liittyvät Attendon hoivakotien toimintaan, yhtiöt sanovat tiedotteessaan.
 Ostokielto tarkoittaa, etteivät S-Pankki- ja FIM-rahastot tee sijoituksia yhtiön arvopapereihin ennen kuin  tapahtumiin vanhustenhoitolaitoksissa  saadaan lisäselvyyttä.

Attendon osakkeet ostokieltoon S-Pankissa ja FIM:ssä – taustalla hoivayhtiössä paljastuneet laiminlyönnit