Summary: Ennakkoasenteet ovat lujassa. Leipäjonosta on vaikea työllistyä.

Suomessa on monella alalla työvoimapulaa. Erityisen kova se on ollut viime vuosien aikana Lounais-Suomessa, jossa vapaata työvoimaa on jouduttu etsimään ulkomailta saakka.
 Samaan aikaan moni suomalainen joutuu turvautumaan leipäjonoihin. Esimerkiksi Raumalla leipäjonoissa käy viikoittain useita kymmeniä ihmisiä. Suurin osa heistä on työttömiä.
 Yle testasi, voisivatko työnantajat löytää sopivaa työvoimaa leipäjonoista.  Se haastoi kaikki raumalaiset yritykset jalkautumaan tilaisuuksiin, joissa ruoka-apua jaetaan.
 Avun tarvitsijoita on kaikista ikäryhmistä ja heillä on monenlaisia elämäntilanteita. Osalla heistä on päihdeongelmia, mutta mukana on myös työikäisiä ja -kuntoisia ihmisiä, jotka haluaisivat palata työelämään.
 Raumalla ruoka-apua jaetaan kymmenille vähävaraisille useita kertoja viikossa. Ruoka-apua jakavat Rauman Seudun Työnhakijat ry. ja Rauman Seudun Katulähetys ry. Ne saavat lahjoituksia muun muassa alueen kauppialta ja ravintoloilta.
 Rauman Seudun Katulähetyksen toiminnanjohtaja  Janne Rantala  on tyytyväinen siihen, että ruoka-avun lahjoittajia riittää. Hän pohtii asiaa kuitenkin syvällisemmin, eikä ole nykytilanteeseen täysin tyytyväinen.
 – Leipäjonoja pitäisi myös jotenkin lyhentää, Rantala sanoo.
 Yle testasi, voisiko leipäjonosta löytyä sopivaa työvoimaa yrityksille. Tapio Termonen / Yle
 Vain muutama yritys kiinnostui asiasta
 Yle Porin toimituksessa ideoitu haaste jaettiin yli tuhannelle yritykselle Rauman Yrittäjät ry:n ja Rauman kauppakamarin kautta. Asiasta kiinnostui vain kaksi yritystä.
 Haasteen ottivat vastaan suunnittelutoimisto Rauma Plan ja K-kauppias Saku Vätti. Aluksi mukaan oli lähtemässä myös kolmas yritys, mutta se perui osallistumisensa aikataulukiireisiin vedoten.
 Rauma Plan toimii projektiluonteisesti muun muassa laivarakennuksen alihankintayrityksenä. Sen henkilöstömäärä on kasvanut tänä vuonna vajaasta 30 työntekijästä noin 50 työntekijään.
 Myös K-kauppias Saku Vätti tarvitsee henkilökuntaa moniin eri tehtäviin, sillä hän pitää ruokakauppaa sekä Eurajoella että Rauman Lapissa.
 Haasteeseen osallistuminen ei edellyttänyt yrityksiltä yhtään rekrytointia. Siinä korostettiin, että toiveena on pelkästään leipäjonoon jalkautuminen ja siellä olevien ihmisten kohtaaminen.
 Näin jalkautuminen tapahtui käytännössä
 Jalkautumiset järjestettiin tilanteisiin, joissa Rauman Seudun Työnhakijat ja Rauman Katulähetys jakoivat ruoka-apua.
 K-kauppias  Saku Vätti  ja Rauma Plan Oy:n toimitusjohtaja  Ilkka Rantanen  vierailivat omilla vuoroillaan molempien yhdistysten tilaisuuksissa. Yritysten jalkautumiseen liittyviä tapaamisia oli yhteensä siis neljä kappaletta.
 Rauma Planin toimitusjohtaja Ilkka Rantanen keskusteli Jukka Kuusisen ja Jukka Suistan kanssa Rauman Seudun Työnhakijoiden tiloissa. Tapio Termonen / Yle
 Molemmat yhdistykset toimivat Rauman keskustan alueella. Yksi tilaisuuksista pidettiin kuitenkin Lapin kirjastossa, koska Rauman Seudun Työnhakijat jakaa ruoka-apua myös siellä.
 Yhdistykset olivat kertoneet asiakkailleen etukäteen yritysten jalkautumisesta ja siitä, että asiasta kiinnostuneilla olisi mahdollisuus keskustella yritysten edustajien kanssa.
 Näihin keskusteluihin osallistui yhteensä noin 20 ruoka-avun piirissä olevaa ihmistä.
 Keskustelut rohkaisivat ja toivat itsevarmuutta
 Keskustelutilaisuudet olivat hyvin vapaamuotoisia, vaikka montaa työnhakijaa tilanne näytti ensin jännittävän. Mukaan lähteneiden yrityksen edustajat olivat kuitenkin niin helposti lähestyttäviä, että jännitys laukesi melko nopeasti.
 Yritysten edustajat kertoivat omista yrityksistään ja niissä olevista työtehtävistä.
 Sekä Ilkka Rantanen että Saku Vätti antoivat myös vahvasti ymmärtää, että työpaikan saaminen ei ole pelkästään koulutuksesta, CV:n pituudesta tai muistakaan papereista kiinni.
 Ilkka Rantasen mukaan myös osa Rauma Planin henkilökunnasta muistaa hyvin 1990-luvun laman ja sen jälkeiset ajat. Hän uskoo, että taitavasta metallimiehestä voi tulla hyvä työntekijä esimerkiksi valvontatehtäviin.
 – Joskus meillekin on löytynyt erikoisia kykyjä yllättävistä paikoista, Rantanen sanoi.
 Kauppias Saku Vätti keskustelemassa Rauman Seudun Katulähetyksen tiloissa. Paikalla olivat myös työhönvalmentaja Mervi Parviainen, palkkatuettu Susanna Halkosaari ja töitä etsivä Svetlaana Haarala. Tapio Termonen / Yle
 Myös kaupan alalla on monia eri työtehtäviä, ja aika ajoin tarvitaan myös kiireapulaisia. Saku Vätti korosti, että työvoima vaihtuu silloin tällöin ja tarvetta uudelle työntekijälle voi tulla koska tahansa.
 – Minullakin on ollut työntekijöitä monenlaisista eri taustoista, Vätti kertoi.
 Paikalle tulleet ruoka-avun asiakkaat kertoivat puolestaan omista ajatuksistaan ja toiveistaan tulevaisuuden suhteen. He kertoivat myös työkokemuksestaan ja arvioivat omia kykyjään erilaisten työtehtävien kannalta.
 Monelle työnhakijalle keskustelu toi selvästi lisää itsevarmuutta. Jos tilaisuuden alussa jonkun katse oli maahan päin, saattoi sama henkilö myöhemmin kertoa selkä suorana, miten taitavasti hän isän kanssa lapsena touhutessaan oppi esimerkiksi hitsaamaan.
 Haasteen tulokset
 Ylen tiedossa ei ole jutun kirjoittamisen aikaan yhtään toteutunutta rekrytointia. Joitakin työhakemuksia on haasteen seurauksena kuitenkin tehty ja lähetetty.
 – Meidän asiakkailtamme on lähtenyt tietääkseni kaksi tai kolme hakemusta, kertoo Rauman Seudun Työnhakijat ry:n puheenjohtaja  Ilse Vauhkonen .
 Rauman Seudun Työnhakijat ry:n puheenjohtaja Ilse Vauhkonen yllättyi yritysten vähäisestä osallistumisesta. Tapio Termonen / Yle
 Yksi työhakemuksen lähettäneistä on viime kesänä Rauman Lappiin muuttanut  Janika Rintala . Hän on kahden teini-ikäisen lapsen äiti ja joutuu turvautumaan myös tarjolla olevaan ruoka-apuun.
 Kesästä lähtien työttömänä ollut Rintala jätti aikanaan lähihoitajan opinnot kesken. Elämänsa aikana hän on työskennellyt muun muassa vanhainkodissa, henkilökohtaisena avustajana ja siivousalalla. Viimeksi hänellä oli osa-aikatyö Porissa.
 Nyt Rintala on mukana kuntouttavassa työtoiminnassa ja toivoo pääsevänsä kunnolla takaisin työelämään. Hän kertoo rohkaistuneensa erityisesti kauppiaan vierailusta.
 – Olisin pikkutytöstä asti halunnut olla se kaupan täti, joka saa järjestellä tavaroita kauniisti hyllyyn, Rintala sanoo.
 Rintala suhtautuu myönteisesti myös osa-aikaiseen tai väliaikaiseen työhön. Hän pitää mahdollisena myös sitä, että jossain vaiheessa hän vielä kouluttaisi itseään.
 – Kyllä työpaikka olisi minulle iso juttu, Rintala sanoo.
 Ennakkoluulot ovat lujassa
 Ylen testi osoitti selvästi, että ennakkoluulot heikko-osaisten työllistymistä kohtaan ovat lujassa. Vahvin osoitus siitä on se, että asia kiinnosti vain muutamaa yritystä.
 Jonkinlaisia ennakkoluuloja on myös leipäjonon asiakkailla itsellään. Vaikka heillä olisi kova halu päästä töihin, heistä monella on taipumus vähätellä itseään. He ovat kokeneet jo niin paljon pettymyksiä, että eivät jaksa enää uskoa omiin kykyihinsä.
 Kauppias Saku Vätti osallistuu myös kaupan rutiinitöihin. Tapio Termonen / Yle
 Sekä Ilkka Rantanen että Saku Vätti pitivät leipäjonoon jalkautumista hyvänä asiana. Vaikka näistä tapaamisista ei syntyisi yhtään työsopimusta, on heidän mukaansa leipäjonosta täysin mahdollista työllistyä.
 – Leipäjonosta löytyy varmasti potentiaalista työvoimaa, sanoo K-kauppias Saku Vätti.
 – Se vaatii vain oikeaa kohtaamista ja sopivaa hetkeä. Yhteiskunta olemme me, tiivistää puolestaan Rauma Planin toimitusjohtaja Ilkka Rantanen.
 Voit keskustella aiheesta jutun alla kello 18:aan asti.
 Lue lisää:
 Voisiko leipäjonosta löytyä apua työvoimapulaan? – Yle haastoi raumalaiset yritykset selvittämään asiaa
 Ruoka-apua ei enää jonoteta Raumalla – vuoronumeroihin siirtyminen paransi tunnelmaa: "Osalle nämä ovat ainoita sosiaalisia kontakteja"
 Ei pelkästään leivästä - moni köyhä tarvitsee myös lähimmäisen tukea ja yhteistä tekemistä

Yle testasi, voiko leipäjonosta työllistyä – yli tuhat yritystä haastettiin, vain kaksi suostui jalkautumaan vähäosaisten seuraan


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Viron sisäministeri: Lausuntoni ei edusta hallituksen kantaa
 Viron oikeistopopulistista Ekre-puoluetta edustava sisäministeri  Mart Helme  on tarkentanut Suomen pääministeri  Sanna Marinia  (sd.) koskevia lausuntojaan, kertovat virolaisviestimet. Helme sanoi,  etteivät hänen lausuntonsa edusta Viron hallituksen näkökantaa  vaan hänen omiaan ja Ekre-puolueen näkemyksiä.
 Helme kohahdutti eilen radiohaastattelussa, kun hän kyseenalaisti Marinin ja Suomen hallituksen pätevyyden. Marin vastasi Twitterissä.
 Marinin hallitus tuo ohjelmansa eduskunnan käsittelyyn
 Sanna Marin ja Antti Rinne Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Pääministeri Sanna Marin tuo  hallituksensa ohjelman eduskunnan käsiteltäväksi  tänään. Ohjelma on käytännössä sama kuin  Antti Rinteen  hallituksella, joten eduskunnan keskustelussa palattaneen Rinteen hallituksen eroon ja Marinin hallituksen syntyyn. Hallituksen odotetaan myös kertovan kantansa Syyriassa al-Holin leirillä olevien suomalaisten kotiuttamiseen. Keskustelua voi seurata suorana Ylen nettisivuilta ja  Yle Areenasta  kello 12 alkaen.
 Löytyykö työehtosopimuksiin tällä viikolla sopu?
 Osapuolet tapaavat valtakunnansovittelijan luona. Seppo Samuli / Lehtikuva
 Teollisuuden työehtoneuvottelujen sovittelukierros pyörähtää käyntiin jälleen tällä viikolla. Ensimmäisenä vuorossa  on tänään aamulla alkavat Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton neuvottelut  valtakunnansovittelijan pöydän ääressä. Osapuolilla on enää riitaa vain palkankorotuksista, mutta näkemykset ovat olleet kuin yö ja päivä. Tämän päivän neuvotteluista odotetaan päänavausta työehtosopimusten neuvotteluille, sillä teknologiateollisuuden alan palkankorotukset vaikuttavat myös muille aloille.
 Salla ajoi vuosia laskettelukeskusta suojelualueelle, nyt se haluaa tunturiin kansallispuiston
 Sallan luonto on tunnettu kauneudestaan. Tapani Leisti / Yle
 Salla ajoi vuosia Sallatunturin laskettelukeskuksen laajentamista Natura-alueelle. Valtioneuvosto hylkäsi hakemuksen, joten kunta muutti mielensä: nyt Sallassa  halutaan kansallispuisto matkailun vetonaulaksi . Kunnanhallitus katsoo yksimielisesti, että suojelu on taloudellinen voimavara eikä este.
 Myös Norjassa syntyvyys laskee kovaa vauhtia
 Ruth Kristensen on nyt 57-vuotias.  Thomas Thomassen
 Suomi ei ole ainoa Pohjoismaa, jossa ihmetellään syntyvyyden laskua ja synnyttäjien keski-iän nousua. Norjassa syntyvyys on  nykyään historiallisen alhaista . Ja ensisynnyttäjien keski-ikä on jotakuinkin sama, liki 30 vuotta, kuin Suomessa ja Ruotsissakin. Keski-ikä on noussut parissa vuodessa puolella vuodella. Oslolaisella  Ruth Kristensenillä  on monta syytä sille, miksi hän sai lapsensa sen 42-vuotiaana.
 Taivaalta tulee tavaraa taas tänään
 Yle
 Sää on tänään pilvistä ja pohjoisessa sataa lunta. Lapissa lunta voi kertyä paikoin 10 senttiä. Etelämpänä vesi-, räntä- tai lumisateet ovat hajanaisia. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Viron sisäministeri tarkensi lausuntoaan Marinista, tes-sopua haetaan taas, Norjassakin syntyvyys jyrkässä laskussa


Summary: Maailman kauppajärjestön tuomarijärjestelmä on toimimaton ja isoja kauppakiistoja on ratkaisematta. Se heijastuu mutkan kautta jo Suomenkin vientiteollisuuteen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Viime viikolla tuli uutinen, jota osattiin odottaa: Maailman kauppajärjestön (WTO) ylin sitova elin riitojen ratkaisuun on halvaantunut. Syynä on Yhdysvaltojen vastustus muiden maiden tarjoamiin tuomarinimityksiin. Käytännössä ylimmän elimen tuomareista on seitsemästä jäljellä enää yksi.
 Päätökset tehdään yksimielisyysperiaatteella, joten kaikkien 164 jäsenmaan pitää olla nimityksistä samaa mieltä. Nyt on pattitilanne vuosia jatkuneiden kiistojen jälkeen. Kyse on myös vapaakauppaa edistävän järjestön kokonaisvaltaisesta uudistamisesta.
 Isoja jättiriitoja jää kesken
 Yksi iso riita EU:n ja Yhdysvaltain välillä koskee lentokoneteollisuutta. Jo vuosia jatkuneesta kiistasta WTO päätti lokakuussa, että Yhdysvallat saa määrätä 7,5 miljardia dollaria tulleja, koska Airbusin tulkitaan saaneen laittomia valtiontukia.
 Aiemmin WTO on linjannut, että myös Yhdysvallat on maksanut Boeingille kiellettyjä valtiontukia. Kiistassa olisi nyt ollut EU:n vuoro hakea tulleja amerikkalaiskoneiden tuonnilta, mutta mitä seuraavaksi tapahtuu on toistaiseksi auki.
 Toinen kesken jäänyt riita on Yhdysvaltain teräs- ja alumiinitulleja koskeva kiista. Lisäksi EU:lla on kesken oleva kiista Kiinan kanssa yritysten pakotetuista teknologisten tietojen luovuttamisesta.
 Elinkeinoelämän keskusliiton Osaaminen ja kasvu -vastuualueen johtaja Petri Vuorio. Marjo Koivumäki
 Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) kauppapolitiikan johtaja  Petri Vuorio  sanoo, että on mahdollista luoda korvaava menettely riitojen ratkaisuun ilman Yhdysvaltoja.
 Toinen vaihtoehto on paluu GATT-tyyppiseen (General Agreement on Trade and Tariffs)järjestelmään, jossa paneelit tekevät sitovia päätöksiä, mutta mikä tahansa osapuoli voi ne vesittää riitauttamalla.
 Kolmas vaihtoehto on Vuorion mukaan koko riitojenratkaisumenettelyn tuhoutuminen.
 Tästä on kyse:   Kauppajärjestön jäsenvaltiot toivat sinne viime vuonna 38 kauppakiistaa ratkaistavaksi, mikä on yli kaksinkertainen määrä toissa vuoteen verrattuna. Raportteja ja päätöksiä riitojen ratkaisusta oli 28 kappaletta, mikä sekin on aiempaa enemmän. Riitojen aihekokonaisuuksia oli kaikkiaan 22, kertovat järjestön verkkosivut. WTO:hon on tuotu kaikkiaan 592 kauppakiistaa ratkaistavaksi sen olemassa olon aikana vuodesta 1995. Niistä on ratkaistu noin 350.
 – Toivottava vaihtoehto on se, että WTO:n nykyistä ratkaisumekanismia kyetään kehittämään ja sen valituselimen toimivalta palauttamaan ajan mittaan, sanoo Vuorio.
 Eurooppalainen elinkeinoelämä pitää tätä parhaana vaihtoehtona, jotta vältetään viidakonlakien voimaantulo.
 On herätetty epäilyjä, että Yhdysvallat haluaisi lähteä kauppajärjestöstä, koska se on arvostellut sitä jo monta vuotta toimimattomuudesta.
 Vuorio ei pidä sitä todennäköisenä. Hänen mukaansa myös Euroopassa tunnetaan huolta kauppajärjestön uudistumiskyvystä.
 – WTO ei ole pysynyt kehityksen kelkassa, kun maailmankauppa on sähköistynyt ja Kiinan valtiojohtoinen talous on noussut. Pidän epätodennäköisenä, että Yhdysvallat jättäisi WTO:n. Se olisi pahin mahdollinen skenaario.
 Mutta oleellinen toiminto on nyt jäissä.
 – Riitojen ratkaisu on ollut WTO:n toimivin osa, joka nyt kokee kolauksia. Liikennetermein voisi sanoa, että ylinopeuden ajaminen on kiellettyä yhä säännöissä, mutta valituselimen puuttuessa sakotusjärjestelmä puuttuu. Ja kun rangaistusta ei ole, kynnys protektionistisiin toimiin madaltuu, Vuorio sanoo.
 Vahvemman laki jyllää jatkossa?
 Vapaakaupan merkitys on iso metsäteollisuudelle, koska se on iso vientiala. Suomen metsäteollisuuden viennistä suurin osa menee EU:hun, mutta jatkossa EU:n ulkopuolelle suuntautuu noin 55 prosenttia viennistä, kun Britannia on jättänyt EU:n.
 Kauppasodassa on lientymisen merkkejä ja Kiina ja Yhdysvallat ovat pidättäytyneet lisätulleista. Kiina on myös luvannut ostaa hieman lisää yhdysvaltalaisia maataloustuotteita. Silti isot asiat ovat vielä kauppasodassa ratkaisematta.
 Kaikki tämä ja WTO:n rikkonainen tuomiovalta heijastuu yleisemminkin yleisemminkin kauppapolitiikkaan.
 Metsäteollisuus ry:n kauppapolitiikan päällikkö Eeva Korolainen korostaa monenvälisen kauppajärjestelmän säilyttämistä.  Stina Brännare / Yle
 Mistään villin lännen maailmankaupasta ei silti vielä ole kyse, sanoo kauppapolitiikan päällikkö  Eeva Korolainen  Metsäteollisuus ry:stä.
 – Ihan villistä lännestä en vielä puhuisi. Meillä on kuitenkin olemassa kauppasopimukset ja WTO:ssa ensimmäisen asteen riitojenratkaisun elin, eli paneelit käytössä, Korolainen sanoo.
 Kaupan rajoitteita kyllä lisätään, ja niistä osa on sallittuja ja osa ei. Korolaisen mukaan rajoitteiden laillisuuden selvittäminen on häiriintynyt.
 – Jos osapuoli ei tyydy paneelin ratkaisuun vaan päättää valittaa siitä ja valituselin ei toimi, niin ratkaisua ei sitten oikeastaan saada.
 Korolainen pitää Vuorion tavoin mahdollisena, että kauppapolitiikassa alkavat jyllätä vahvemman oikeudet vaikeissa uusissa ja mutkikkaissa kiistoissa.
 Maailmankaupan säännöt ovat yhä olemassa, mutta asetelma maailmankaupassa on muuttunut melkoisesti viime vuosina. Rajoitteita lisätään eli protektionismi lisääntyy, ja yhteistä monenvälistä kauppajärjestelmää kyseenalaistetaan.
 – Vaikka valituselimen rampautuminen ei kuulosta dramaattiselta, niin tätä taustaa vasten se on yksi askel poispäin yhteistyöstä, Korolainen sanoo.
 Kaupan esteiden riskit ja sitä kautta viennin vähentyminen on mahdollinen skenaario, Korolainen sanoo.
 Hän pitää tilannetta vakavana, ja se tuntuu taloudessa pidemmällä tähtäimellä. Myös investoinnit hidastuvat.
 Vuorio nostaa Suomelle haitallisena tekijänä yleisesti maailmankaupan epävarmuuden lisääntymisen. Vaikka se ei vielä näy Suomen vientiluvuissa, se näkyy EK:n jäsenyritysten tilauskirjoissa.
 – Se näkyy myös Suomen tärkeimmän vientimarkkinan Saksan tilauskirjoissa, Vuorio sanoo.
 Brexitin jälkeen vientikakku menee osittain uusiksi
 Britannian vaalien myötä varmistunut brexit tuo vielä oman mausteensa uuteen asentoon kääntyvässä maailmankaupassa.
 Metsäteollisuuden viennistä isompi osa menee nyt EU-alueelle kuin EU:n ulkopuolelle. Asetelma muuttuu kuitenkin Britannian EU-eron takia.
 – Jos katsoo brexitin jälkeen ja tämän hetken vientiluvuilla, niin silloin jatkossa noin 55 prosenttia viennistä menee EU:n ulkopuolelle, Korolainen ennakoi.
 EU:n sisämarkkinat on Korolaisen mukaan edelleen suojaisa toimintaympäristö, mutta riskien kohteena on se osa viennistä, joka jatkossa menee EU:n ulkopuolelle.
 EU:lla on kahdenvälisissä kauppasopimuksissa riitoihin omia ratkaisumahdollisuuksia, mutta ratkaisut koskevat vain kyseisiä kauppakumppaneita.
 – Siitä ei saada laajempaa kollektiivista hyötyä, ja metsäteollisuuden tärkeimmät markkinat EU:n jälkeen ovat Kiina, Iso-Britannia ja Yhdysvallat.
 Brexitin jälkeen näiden maiden kanssa metsäteollisuudella ei ole vapaakauppasopimuksia, joten muuta vaihtoehtoa kuin WTO ei ole olemassa, Korolainen huomauttaa.
 EU:lla on iso työ edessä kauppasopimuksen neuvottelussa Britannian kanssa. Se pyrkii neuvottelemaan kahdenvälisen kauppasopimuksen, mutta millä aikataululla, jää nähtäväksi. Voi olla, että ensi vuoden loppuun ajatteltu siirtymäaika on liian niukka.
 Korolainen summaa, että EU on sitoutunut monenväliseen yhteistyöhön, mikä on myös kirjoitettu Suomen hallitusohjelmaan. Tämä on tavoiteltu suunta monenvälisen yhteistyön tiellä.
 Iso osa tästä työstä on vielä edessä.

WTO on rikki ja kauppasota on päällä – alkavatko Suomi ja Eurooppa kohta kärsiä?


Summary: Kunnassa herättiin huomaamaan, että kansallispuiston imagohyöty voisi tuoda alueelle matkailijoita.

Vanhan polven päättäjien voi Lapissa vieläkin kuulla noituvan suojelualueiden suurta määrää. Ajat muuttuvat. Äskettäin Itä-Lapissa Sallan kunnanhallitus päätti yksimielisesti, että suojelu on taloudellinen voimavara eikä este.
 Vuosia kunta ajoi Sallatunturin laskettelurinteen laajentamista suojelualueelle, mutta nyt se esittää Sallan kansallispuiston perustamista matkailun vetonaulaksi.
 Sallan kansallispuisto halutaan, koska kansallispuisto on tunnettu myyntivaltti koko maailmassa.
 – Kansallispuisto on luonnonsuojelualueeseen nähden paljon tunnetumpi käsite varsinkin kansainvälisten matkailijoitten osalta, joita meillä täällä alueella on. Siinä mielessä se lisää Sallan vetovoimaa kyllä, jos kansallispuisto tänne saadaan, arvioi matkailupäällikkö  Paula Aspholm .
 Tuorein Suomeen perustettu kansallispuisto sijaitsee  Suomussalmen Hossassa . Alueen kävijämäärä kasvoi kaksinkertaiseksi 100 000 kävijään vuodessa, kun se muuttui retkeilyalueesta kansallispuistoksi vuonna 2017.
 Tänä keväänä Metsähallitus julkaisi laskelmat, joiden mukaan Hossan asema kansallispuistona  peräti kolminkertaisti  sen paikallistaloudellinen vaikutuksen 7,4 miljoonaan euroon vuodessa.
 Näkymä Sallatunturin laskettelurinteen yläasemalta itään. Selkeällä säällä' täältä näkee Venäjän tuntureille asti.  Lounaasta saapunut pyry peittää näkymän Natura-alueelle joulukuussa 2019. Tapani Leisti / Yle
 Sallalaiset myönteisiä kansallispuistolle
 Yksimielinen Sallan kunnanhallitus esitti jo tämän vuoden helmikuussa ympäristöministeriölle  Sallan kansallispuiston perustamista  Sallatuntureilta alkaville suojelualueille.
 Kunta teetti konsultilla kansallispuistosta selvityksen, jossa myös kysyttiin kuntalaisten, eri elinkeinojen, matkailijoiden ja matkanjärjestäjien mielipidettä.
 Matkailupäällikkö Paula Aspholmin mukaan selvitys osoitti, että sekä paikalliset että matkailijat suhtautuvat myönteisesti kansallispuistoon. Paikalliset haluavat, että turvataan paikallisten elinkeinot, esimerkiksi poronhoito ja metsästys.
 – Jos kansallispuisto perustetaan ja otetaan huomioon nämä asiat samalla lailla kuin esimerkiksi Hossan kansallispuistossa, niin suhtautuminen on erittäin myönteinen, sanoo Aspholm.
 Puisto yltäisi lähes Venäjän rajalle
 Esitettyyn Sallan kansallispuistoon tulevien suojelualueiden pinta-ala on yli 10 000 hehtaaria. Alue yltää lähes vajaan 20 kilometrin päähän Venäjän rajalle.
 Sallatunturin laskettelurinteet ovat aivan Natura- ja muiden suojelualueiden kupeessa. Sirojen kynttiläkuusien koristelemaa vaaramaisemaa siintää horisonttiin saakka.
 Laskettelukeskus hisseineen on eteläisemmän Sallatunturin rinteillä. Parin kilometrin päässä kohoaa pohjoisempi Sallatunturi, joka kuuluu Natura-alueeseen. Tunturien välissä on kuru.
 Sallan kunta halusi vuosia poikkeuslupaa tavoitteena laskettelurinteiden rakentaminen myös pohjoisemmalle Sallatunturille. Laajennus olisi lisännyt laskettelualueen vetovoimaa.
 Valtioneuvosto  hylkäsi marraskuussa  (Valtioneuvosto) asiaa koskevan Lapin liiton hakemuksen Natura-poikkeuksesta maakuntakaavaan.
 Sallan kunnanhallitus päätti olla valittamatta valtioneuvoston päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
 – Kunnanhallitus päätti, että ei tästä valiteta, vaan nyt keskitytään luontomatkailuun ja kansallispuistoon. Toivottavasti saataisiin kansallispuisto rinteitten sijaan. Meille kestävä matkailu on tosi tärkeä asia, siihen on panostettu jo vuosia Sallassa, sanoo matkailupäällikkö Paula Aspholm.
 Sallatunturin laskettelurinteet ovat huippukunnossa joulukuussa 2019. Luonnonlumen lisäksi lunta tehdään suihkuttamalla vettä pakkasella ilmaan lumitykeillä.  Tapani Leisti / Yle
 Inari torjuu kansallispuiston, kaivokset ja tuulivoimalat
 Suomen pohjoisin suurjärvi Inari on myös luonnonsuojelualuetta. Inarin vesialueet, saaret ja osa rannoista kuuluu Natura 2000 -suojeluohjelmaan.
 Inarin Luonnonystävät ry. esitti kesällä 2018 että kunta selvittää Inarinjärven kansallispuiston perustamisen edellytyksiä. Tämän vuoden marraskuun alussa Inarin kunnanhallitus hylkäsi esityksen.
 Kunnanhallituksen mielestä  (Inarin kunta) kansallispuisto houkuttelisi järvelle liikaa itsenäisesti matkailevia ulkomaalaisia ja se olisi vastoin kestävää käyttöä ja turvallisuusriski.
 Inarin kunnan pinta-alasta lähes 80 prosenttia on kunnan mukaan suojeltu. Alueella on myös kaksi merkittävää kansallispuistoa ennestään. Suomen suurin kansallispuisto Lemmenjoen kansallispuisto on Inarissa ja myös osa Urho Kekkosen kansallispuistosta.
 Inarissa luontomatkailuyritysten vaikutusvalta näkyy siinä, että kunta taannoin linjasi että Inariin ei tarvita kaivoksia eikä tuulivoimaloita.
 Enontekiöllä kansallispuisto kaatui matkailualan vastustukseen
 Viitisen vuotta sitten kansallispuistosta keskusteltiin kiivaasti Enontekiöllä. Ympäristöministeriö suunnitteli Enontekiölle Käsivarren kansallispuiston perustamista vuonna 2013.
 Suunnitelmaa vastustivat etenkin paikalliset matkailuyrittäjät. Kansallispuiston pelättiin rajoittavan  moottorikelkkamatkailua  erämaassa.
 Käsivarren poronhoitajat näkivät kansallispuistolla olevan myös hyötypuolia elinkeinolleen. Enontekiön kunta torjui  kansallispuistosuunnitelman .
 Enontekiölläkin on vanhastaan kansallispuisto. Kuntaan kuuluu Pallas-Yllästunturin kansallispuiston pohjoisosa. Puisto on ollut merkittävä matkailuvaltti jo 80 vuotta. Alkujaan se perustettiin Pallas-Ounastunturin kansallispuistona vuonna 1938.
 Voit keskustella aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Kansallispuistobuumista huolimatta yksi Suomen vanhimmista puistoista kärsii kävijäpulasta – Rokua kosii retkeilijöitä laajentumalla
 Perämeren kansallispuisto oli pitkään vain harvoille tarjolla ollut helmi: nyt saariin pääsy ja niissä yöpyminen helpottuu
 Iso osa Suomen kansallispuistojen reiteistä huonossa kunnossa – samaan aikaan puistot ovat suositumpia kuin koskaan

Salla teki täyskäännöksen: kunta ajoi vuosia laskettelukeskusta suojelualueelle, nyt se haluaa tunturiin kansallispuiston


Summary: Eduskunnan keskustelussa palattaneen Antti Rinteen hallituksen eroon ja Marinin hallituksen syntyyn.

Pilkkuakaan ei tarvitse muuttaa. Näin muotoili keskustan puheenjohtaja  Katri Kulmuni  halllitusohjelmaa, jota eduskunta alkaa käsitellä maanantaina keskipäivällä.
 Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallitusohjelma on siis käytännössä sama kuin edellisen,  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen. Silti jokaisen uuden hallituksen ohjelma on käsiteltävä uudelleen.
 Voit katsoa eduskunnan täysistuntoa suorana joko Yle Areenasta tai klikkaamalla jutun pääkuvaa. Yle seuraa keskustelun etenemistä tässä artikkelissa.
 Edellisellä kerralla oppositio arvosteli hallituksen ohjelmaa menolisäyksistä, jotka maksetaan velkarahalla. Hallitus puolestaan sanoi, että talous on tasapainossa hallituskauden loppuun mennessä.
 Hallitusohjelman keskiössä on 75 prosentin työllisyystavoite, jonka pitäisi taata julkisen talouden velkaantumisen loppuminen.
 Tällä kertaa asioiden lisäksi väittelyssä palataan varmasti hallituksen vaihtumisen käänteisiin, vaikka keskustelun pitäisi keskittyä ohjelmaan.
 Hallitusohjelman käsittely etenee kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa maanantaina asiasta käydään debatti ja toisessa vaiheessa tiistaina äänestetään hallituksen luottamuksesta.
 Hallitus saanee hallituspuolueiden edustajien enemmistön turvin eduskunnan luottamuksen.
 Lue lisää:
 Analyysi: Sanna Marinin hallituksen on syytä laatia itselleen yhteiset pelisäännöt ja sitouttaa niihin myös eduskuntaryhmät
 Analyysi: "Nouseva tähti" ja "maailman nuorin" – Sanna Marinin on palattava pääministerin arkeen kansainvälisestä hypetyksestä
 Tässä ovat Marinin hallituksen ministerit – joukko äänikuningattaria, pikapaluun tekijä, maailman nuorin pääministeri

Yle seuraa: Sanna Marinin hallitus tuo ohjelmansa eduskunnan käsittelyyn – katso suorana kello 12


Summary: Teknologiateollisuuden palkankorotuksilla on merkitystä myös muiden alojen työehtosopimuksia neuvoteltaessa.

Neuvottelut työehdoista pyörähtävät taas käyntiin, kun Teknologiateollisuus ja Teollisuusliitto istuvat valtakunnansovittelijan pöytään maanantaina aamulla.
 Teknologiateollisuuden työehdot ovat merkittävä päänavaus, sillä niillä on vaikutusta muidenkin alojen palkankorotuksiin.
 – Kyllä näitä neuvotteluja ovat työmarkkinaosapuolet odottaneet, muutkin kuin meidän jäsenet. Odottamassa on kuitenkin pitkä jono eri sopimuksia, joiden palkankorotukset on sidottu tähän meidän sopimukseen – oikeastaan meidän muutamiin eri sopimuksiin, sanoo työntekijöitä edustavan Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto .
 Kumpikaan neuvottelupöydän osapuolista ei hiiskunut sunnuntaina ehdoistaan, joiden kanssa pöytään istutaan.
 Merkitystä maanantain sovittelulla on myös siitä syystä, että teknologiaan liittyvä teollisuus on Suomen suurin viennin ala ja samalla merkittävä työllistäjä. Sen piiriin kuuluvat esimerkiksi metalliteollisuus sekä erilaisten koneiden, moottorien, elektroniikan ja sähkötuotteiden valmistus.
 Vain palkankorotus kiistakapulana
 Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton kiistaa hiertävät enää vain palkankorotukset, mutta näkemykset osapuolten välillä ovat olleet kuin yö ja päivä.
 Työntekijöitä edustava Teollisuusliitto torppasi valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  viimeksi antaman esityksen palkankorotuksista. Liiton mielestä esityksessä tarjottu korotusprosentti oli täysin riittämätön. Liiton puheenjohtajan Riku Aallon mukaan ehdotus oli lähinnä työnantajapuolen toiveiden mukainen.
 – Siinä ensimmäisen vuoden osalle palkankorotusta olisi tullut noin 13 euroa keskipalkkaisen työntekijän kuukausipalkkaan, 8 senttiä tunnille. Ehdotus ei meidän mielestämme kehittänyt työntekijöiden ostovoimaa, Aalto avaa.
 – Muualla Euroopassa on tullut merkittäviä palkankorotuksia työntekijöille, meillä on menty hyvin matalilla korotuksilla monta vuotta. Lisäksi työnantajat ovat saaneet miljardeja euroja sosiaalivakuutusmaksujen siirrolla palkansaajien kustannuksiksi. Mielestäni perusteita korkeammille palkankorotuksille siis on.
 Teollisuusliiton hallitus tapasi perjantaina. Aalto ei sano, tehtiinkö kokouksessa linjausta siitä, millainen korotus liitolle kelpaisi.
 Teollisuusliiton puheenjohtajan Riku Aallon mukaan valtakunnansovittelijan viimeksi antama ehdotus oli lähinnä työnantajapuolen toiveiden mukainen. Markku Ulander/ Lehtikuva
 – Keskustelimme aiheeseen liittyen, mutta en lähde julkisuudessa käymään keskustelua siitä, mikä on meidän palkankorotusvaatimus tai -tavoite tässä yhteydessä. Jos sovittelija tekee ehdotuksen, arvioimme sitä sitten neuvottelupöydässä ja keskustelu käydään siellä.
 "Suomella ei ole varaa liian kalliisiin sopimuksiin"
 Aalto ei kerro, mikä palkankorotusprosentti työntekijäpuolelle riittäisi, mutta ei kerro vastapuolikaan, minkä luvun yli ei mennä. Keskustelua ei haluta puida muualla kuin sovittelijan pöydässä.
 Oleellista työnantajan näkemyksen mukaan on Suomen pärjääminen kilpailussa maailmalla, teknologian ala kun on Suomen viennille iso tekijä.
 – Tavoitteemme on saada ratkaisut aikaiseksi. Niiden täytyy kuitenkin olla sellaiset, joissa sopimusten kustannustaso säilyttää ja hieman parantaa Suomen kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla heikkenevän talouden aikana, sanoo työnantajapuolta edustava Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja  Minna Helle .
 – Jos teemme nyt liian kalliit sopimukset, se kostautuu pidemmällä aikavälillä huonompana työllisyytenä. Siihen ei Suomella ole varaa.
 Helteen mukaan toimialan yrityksistä kaksi kolmasosaa on kertonut tilausten vähentyneen edeltävään vuosineljännekseen nähden.
 Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtajan Minna Helteen mukaan Suomen on oltava kilpailukykyinen maailmanmarkkinoilla. Seppo Samuli/ Lehtikuva
 – Lisäksi on muistettava, että työaika olisi aikaisemman sovintoesityksen mukaisesti lyhentymässä vuoden vaihteessa 24 tuntia. On aivan selvää, että tämän takia palkankorotukset eivät voi olla yhtä korkeat kuin silloin, jos työaika pysyisi nykyisellään.
 Muiden teollisuuden alojen neuvotteluita hiertää kiky
 Tällä viikolla on myös tiedossa muita teollisuudenalojen sovitteluita.
 Mekaanisen metsäteollisuuden sovittelu jatkuu huomenna tiistaina. Yksi kivi työntekijäpuolen kengässä on palkattomista kiky-tunneista luopuminen ja sen mahdollinen vaikutus palkankorotusten tasoon.
 Keskiviikkona Teollisuusliitto sovittelee Kaivosteollisuuden kanssa, ja perjantaina on Kemianteollisuuden vuoro.
 – Tilanne ei tosiaan ole sama Metsäteollisuuden tai kemianteollisuuden osalta. Siellä on isoja heikennyksiä työntekijöiden vuosituloihin pöydässä. Sisällöt on merkittävästi erilaisia, Aalto sanoo.
 Teollisuusliitto ei ole ilmoittanut uusista lakoista
 Viime maanantaina Teollisuusliiton lakko seisautti koneet monella teollisuuden vientialoilla kolmeksi päiväksi.
 Mekaanisen metsäteollisuuden alalla työnantaja vastasi asettamalla kuuden päivän työsulun. Mekaanisen metsäteollisuuden tehtaisiin eivät työntekijät saa siis palata ennen keskiviikkoa, eikä palkka juokse. Teollisuusliitto maksaa työntekijöille työsulkuavustusta.
 Teollisuusliitto ei ole ilmoittanut uusista lakoista. Liiton hallituksen mukaan niistä ei tehty päätöstä perjantain kokouksessa.
 Lue lisää:
 Metsäteollisuudessa lakko vaihtui tänään työsulkuun – muu vientiteollisuus palasi töihin
 Vientialojen isot lakot alkoivat, tehtaita pysähtyi ympäri Suomen, työnantajapuoli pitää vakavana tilanteena yrityksille
 Eivät työkiistat tähän lopu: Keväällä riidellään hoitoalalla – Nyt purkautuvat useamman kierroksen palkankorotuspaineet

Teknologiateollisuus ja Teollisuusliitto polkaisevat tänään käyntiin  uuden sovittelukierroksen työehdoista  – riitaa "vain" palkankorotuksista


Summary: Jyväskylän Schildtin lukiossa opettajat eivät tunne oppilaita eivätkä oppilaat toisiaan.

Kaverukset  Saku Virkkala , 17, ja  Eemil Kautto , 17, kättelevät rennosti aamulla tavatessaan toisensa Schildtin lukion ulkopuolella. He käyvät Suomen suurinta, 1200 oppilaan lukiota Jyväskylässä.
 18G luokan oppilaat Virkkala ja Kautto puikkelehtivat oppilaiden keskellä koulun kapeilla käytävillä suunnaten kohti englannin luokkaa. Osa oppilaista jättää ulkotakit naulakoihin, osa ottaa ne mukaan tunneille.
 Naulakot pullistelevat toppatakeista: musta on talven väri.
 – Totta kai on tungosta ja ahdasta. Välillä on myös tosi kova meteli. Korvat kaipaa koulupäivän jälkeen lepoa, sanoo Kautto.
 – Itse tykkäisin olla jossain rauhallisemmassa paikassa, lisää Virkkala.
 Jyväskylässä päädyttiin pääosin valtionosuuksien leikkausten vuoksi yhdistämään kaikki lukiot kahdeksi suurlukioksi. Myös Jyväskylän toisessa isossa lukiossa, Lyseon lukiossa on noin 1200 oppilasta.
 Schildtin lukioon sulautettiin Voionmaan ja Cygnaeuksen lukiot viime vuoden syyslukukauden alussa.
 Yhdessä hiljaiseksi tilaksi tarkoitetussa huoneessa eräs opettaja vetää yhteiskuntaopin tuntia oven ollessa auki hälyisälle käytävälle. Koulun hiljaiset tilat on jouduttu ottamaan myös opetuskäyttöön.
 Koulun tilat olivat jo alun alkaen liian pienet.
 – Eikä pelkästään luokkatilat, vaan tällainen joukko tarvitsisi myös muuta tilaa, missä oleskella. Tilan puute on akuutti ongelma, johon koko ajan haetaan ratkaisua, sanoo Schildtin lukion rehtori  Ari Pokka .
 Virkkalan ja Kauton englannin tunnilla on vajaat 30 oppilasta, ja kaikille on tuoli. Se ei ole aina ollut itsestään selvää tässä koulussa. Schildtin lukio sai tänä syksynä hieman lisätilaa viereisestä rakennuksesta, mutta eri rakennuksissa toimiminen tekee rehtorin mukaan ilmapiiristä levottoman.
 Lukiolaisten hyvinvoinnista on saatu huolestuttavia lukuja tuoreessa  lukiolaisbarometrissa . 40% lukiolaisista koki opinnot henkisesti raskaiksi. 20 % oppilaista tuntee tarvitsevansa enemmän tukea opintoihin. Joka toinen lukiolaisopiskelija kertoo, ettei aamulla tunnu hyvältä lähteä kouluun.
 Mielekkäisiin opiskeluympäristöihin panostaminen parantaisi Suomen Lukiolaisten Liiton mukaan oppilaiden hyvinvointia. Liiton mielestä olisi syytä myös lisätä matalan kynnyksen mielenterveyspalveluja, laadukasta opinto-ohjausta ja opintotukea.
 Yksilöllinen opetus haastavinta
 Englannin tunnilla opettaja antaa oppilaille tehtäväksi keskustella pareittain robotiikasta. Eräs oppilas tulee tunnille puoli tuntia myöhässä. Opettaja käy häntä myöhemmin huomauttamassa siitä.
 Virkkalan ja Kauton ollessa vielä yläkoulussa opettajat tunnistivat oppilaat käsialasta: nyt he eivät aina edes tiedä oppilaidensa nimiä.
 – Jos on useamman kerran saman opettajan kurssilla, he alkavat muistaa nimiä. Mutta on meitä väärilläkin nimillä aina välillä kutsuttu, kertoo Virkkala.
 Virkkala ja Kautto ovat tyytyväisiä omiin opintoihinsa, vaikka esimerkiksi koeviikko tuo paineita. Niko Mannonen / Yle
 Kauton mielestä haastavinta koulunkäynnissä ovat suuret ryhmäkoot.
 – Esimerkiksi matikassa toivoisi, että voisi saada opettajalta apua, mutta ei hänellä ole mahdollisuutta mitään omaa ohjausta antaa.
 Rehtori vahvistaa, ettei yksilöllinen opetus usein onnistu.
 – Kun ryhmäkoot ovat 30–35 oppilasta, on Matille tai Maijalle oikean asian personointi jokaiselle pedagogille aikamoinen haaste.
 Osalla kursseista on myös pienempiä ryhmiä. Kun Schildtin lukion oppilailta kysyttiin palautetta koulusta, isosta joukosta yksilönä huomaaminen nousi isoimmaksi toiveeksi.
 Koulussa tarjotaan tiistai- ja torstai-iltapäivisin yhteisiä tukiopetustunteja. Virkkala ja Kautto ovat musiikkilinjalla ja heillä on usein siihen aikaan musiikkiharjoituksia.
 Luokista purkaudutaan välitunnille. Yhteisiä tiloja välituntien viettoon ei koululta juurikaan löydy. Oppilaat istuvat tai seisovat käytävillä; ala-aulassa on muutama pingis- ja biljardipöytä, jotka vallataan nopeasti.
 Oppilaat eivät tunnista toisiaan käytävillä.
 – Omien kurssien ja musiikkilinjan oppilaat tunnistaa, mutta ei muita. Olimme esiintymässä yhdessä abitilaisuudessa ja olin ihan ihmeissäni, ovatko nämä tämän koulun oppilaita, kertoo Kautto.
 – Koulun käytävillä kulkevista nuorista ei tiedä ovatko he meidän koulun vai ammattiopiston oppilaita. Koulun oman hengen luominen tällaisessa suuressa yksikössä on hankalaa, sanoo rehtori Ari Pokka.
 Kursseille mahtuvat vain nopeimmat
 Kurssivalintoja tehdessä täytyy oppilaiden olla ajoissa hereillä: kurssit täyttyvät nopeasti. Erityisesti reaaliaineiden kursseille kaikki halukkaat eivät mahdu aina mukaan.
 Oppilaat joutuvat sen vuoksi odottamaan seuraavalle kurssille pääsyä jopa seuraavaan vuoteen tai jaksoon. Opinnot voivat venyä ja syventävien sekä soveltavien kurssien kohdalla, jos ei ole kyse pakollisista aineista, voi joutua jättämään kurssin pois.
 Opiskelu suurlukiossa vaatii paljon itseohjaavuutta.
 – Jos olet ollut vaikka kipeänä, poissa koulusta ja joku kurssi jää suorittamatta, ei kukaan opettaja tule kurssin suorittamisesta kyselemään. Itse pitää kaikki hoitaa, kertoo Kautto.
 Iso kipupiste on myös oppilashuolto. Terveydenhoitajille, kuraattorille ja koulupsykologeille ovat pitkät jonotusajat.
 – Ensiaputilanteessa pääsee terveydenhoitajalle hyvin, mutta jos tarvitsee hakea vaikka lääkärille lähete, niin yleensä ajan saa 2–3 viikon päähän. Sama juttu kuraattorin ja psykologin kanssa, sanoo Kautto.
 Myös opinto-ohjaajat ovat täystyöllistettyjä. Suurlukiossa oppilaat tarvitsevat enemmän ohjausta kuin pienessä koulussa.
 Lukiolaisten puheenjohtaja  Roosa Pajunen  kertoo, että muissakin suuremmissa lukioissa on samankaltaisia ongelmia. Pieniä lukioita taas uhkaa lakkauttaminen, joten puheenjohtajan mukaan tulevaisuuden uhkana on, että muuallakin Suomessa aletaan perustaa jättilukioita.
 Siihen suuntaan ollaan liiton mukaan koko ajan menossa. Tällä hetkellä Suomesta löytyy Tikkurilasta yksi yli tuhannen oppilaan lukio Jyväskylän lukioiden lisäksi.
 – Koko lukiorahoitus kaipaisi nyt kipeästi uudistusta. Pienille lukioille pitäisi myöntää saavutettavuuslisää, jolloin opiskelijoille voitaisiin taata pieniä ja lähellä sijaitsevia opiskelupaikkoja, sanoo Pajunen.
 Ruokalaan pahimmillaan kolmen vartin jonot
 Kello lähenee yhtätoista ja ruokalaan on samanlainen ruuhka kuin väki purkautuisi ulos salista joulujuhlista. Käytävillä on vaikea päästä eteenpäin. Kautto ja Wirkkala päättävät mennä myöhemmin syömään.
 Oppilaiden vanhemmilta on tullut eniten kielteistä palautetta juuri ruokailuun liittyvistä ongelmista.
 – Jos oppilas kertoo vanhemmilleen, että hänellä kesti 45 minuuttia päästä ruokailemaan, niin totta kai siitä tulee rehtorille palautetta, sanoo rehtori Ari Pokka.
 Valtion rahoituksen väheneminen on pistänyt lukiot ahtaalle. Niko Mannonen / Yle
 Nyt ruokailua on parannettu ja ruokailuaikoja porrastettu enemmän. Ruokailemaan mennään sen mukaan, missä kerroksessa ollaan luokassa kulloinkin lounasaikaan. Joinain päivinä ruokailu venyy myöhäiseksi.
 – Alkusyksystä oli tosi pitkät jonot, mutta nyt kun ykköset ovat oppineet systeemin, ruokailu menee paremmin, selventää Kautto.
 Viimeisin palauteryöppy tulvahti rehtorille vanhemmilta, kun ruokalasta vietiin säästösyistä tarjottimet. Kaaos lisääntyi, kun ruokia tippuu lattialle ja oppilaat sinkoilevat edestakaisin hakemaan juomia ja leipiä.
 Lukiolaisilla kovat paineet
 Virkkala ja Kautto lähtevät välitunnin jälkeen eri suuntiin. Toinen menee uskonnon ja toinen ruotsin tunnille. Koulupäivät kestävät heillä yleensä aamu kahdeksasta iltapäivä neljään.
 Yliopistojen pääsyvaatimusten painottuessa yhä enemmän ylioppilastodistuksiin on nuorilla kova paine pärjätä lukiossa. Kautto ja Virkkala pärjäävät opinnoissaan hyvin, mutta ovat huolissaan hiljaisemmista ja epävarmemmista oppilaista.
 – Ylipäätään lukion hektisyys on vaativaa. Pitää saada paljon kursseja suoritettua, eikä ole vapaa-aikaa ja on paljon työtä. Lähipiirissäkin on ollut muutamilla vaikeuksia pysyä mukana, kertoo Virkkala.
 – Jos ei ole omia kaveriporukoita tukemassa, voi aiheutua ongelmia ja saattaa helposti tippua kelkasta, sanoo Kautto.
 Kautto pohtii olisivatko omat arvosanat parempia pienemmässä lukiossa.
 Mutta toisaalta hänen mielestään ei pienilläkään lukioilla ole aina välttämättä riittävästi eri kurssivaihtoehtoja tarjolla. Isossa lukiossa on myös Kauton ja Virkkalan mukaan se hyvä puoli, että halutessaan voi vaihtaa toisen opettajan kurssille.
 Rehtorin mielestä opetuksen taso suurlukiossa on olosuhteista huolimatta laadukasta, mutta arvosanoista ei synny samanlaista kilpailua kuin pienissä lukioissa. Tämä johtuu siitä, että isossa laitoksessa ei muodostu samanlaisia tiiviitä sosiaalisia ryhmiä.
 Jos hyvä haltijatar toisi ison säkillisen rahaa, rehtori käyttäisi sen ensimmäiseksi tiloihin.
 – Olisi sellainen koulu, jossa voisi kokea yhteisöllisyyttä. Lukio ei ole pelkkää opintoa, vaan se on myös yhdessäolon ja harrastusten tyyssija. Olisi hyvä panostaa sellaiseen hyvinvointiin, joka ei ole korjaavaa, vaan ennakoivaa.
 Lue myös:
 Tuhannet lukiolaiset marssivat ulos Jyväskylässä

Melua, ahtautta ja pitkät jonot syömään, tällaista on arki Suomen suurimmassa lukiossa – Yle kerää kokemuksia lukioista, vastaa kyselyyn


Summary: Pelastuslaitos varoittaa alueella asuvia tai liikkuvia varomaan kuumaa vettä kaduilla ja kiinteistöissä.

Helsingin Punavuoressa Uudenmaankadulla on sattunut suuri kaukolämpöputken vuoto. Hajonneesta kaukolämpöputkesta pulppuaa tulikuumaa vettä Uudenmaankadulle.
 Uudenmaankatu on suljettu liikenteeltä Fredrikinkadun ja Yrjönkadun välillä. Päivystävän palomestarin mukaan vesi kulkee Annankatua pitkin kohti Iso Roobertinkatua.
 Helsingin pelastuslaitos varoittaa alueella asuvia tai liikkuvia varomaan kuumaa vettä kaduilla ja kiinteistöissä. Vettä on saattanut päästä myös kellareihin, mutta mahdollisista vaurioista kiinteistöille ei ole vielä tietoa.
 Energiayhtiö Helen pyrkii parhaillaan katkaisemaan vedentulon laittamalla sulkuja kiinni.

Tulikuumaa vettä pulppuaa Helsingin Uudenmaankadulle, alueen asukkaita varoitetaan


Summary: "Täällä köyhän perheen lapsi voi kouluttautua pitkälle ja yltää elämässään moneen. Kaupan kassasta voi tulla vaikka pääministeri", tviittasi Sanna Marin.

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) on vastannut epäsuorasti Viron sisäministerin arvosteluun Marinin pätevyydestä johtaa Suomen hallitusta.
 Viron sisäministeri  Mart Helme   asetti  radiohaastattelussa  kyseenalaiseksi Marinin kokemuksen ja kyvyn hoitaa tehtäväänsä.
 – Muistan  Vladimir Uljanov-Leninin  sanoneen, että jokaisesta kyökkipiiasta voi tulla ministeri, tai miten hän sanoikaan. Nyt näemme, että myyjätytöstä on tullut pääministeri ja samalla joistakin muista katuaktivisteista ja lukutaidottomista ihmistä tullut hallituksen jäseniä, Helme laukoi.
 Aiemmin elämässään muun muassa Sokoksen myyjänä työskennellyt Marin totesi Twitterissä julkaisemassaan viestissä olevansa tavattoman ylpeä Suomesta.
 – Ilman duunareita ei Suomi selviäisi. Arvostan jokaisen työntekijän, ammatinharjoittajan ja yrittäjän työtä korkealle, tviittasi pääministeri.
 Myös Viron pääministeri  Jüri Ratas  arvosteli eilen epäsuorasti Helmeä Facebookissa muistuttaen, että Suomi on Viron läheinen liittolainen ja ystävä.
 – Minulla oli henkilökohtaisesti erittäin hyvä yhteistyö kahden edellisen Suomen pääministerin kanssa ja minulla oli erittäin myönteisiä ensimmäisiä yhteyksiä heidän uuteen hallituksen päällikköönsä Ratas kirjoittaa.
 – Odotan kaikkien Viron hallituksen jäsenten mielekästä ja kunnioittavaa yhteistyötä suomalaisten kollegoidemme kanssa, Viron keskustapuoluetta edustava pääministeri jatkoi.
 Sisäministeri Helme on oikeistopopulistisen konservatiivisen kansanpuolueen Ekren puheenjohtaja.
 Lue myös:
 Viron sisäministeri haukkuu Sanna Marinin – "Kassatytöstä on tullut pääministeri"

Pääministeri Marin vastasi Viron sisäministerin arvosteluun: ”Ilman duunareita ei Suomi selviäisi”


Summary: Joulunaikaan soitoissa korostuvat yksinäisyys ja ihmissuhdeongelmat.

Mielenterveysjärjestö laajentaa kriisipuhelimensa aukioloaikoja kasvaneiden soittomäärien takia.
 Mieli Suomen Mielenterveys ry pidentää alkuvuodesta kriisipuhelimen aukioloaikaa arkisin ympärivuorokautiseksi, ja laajennus on tulossa myös viikonloppuihin myöhemmin keväällä. Laajennuksen mahdollistaa kasvanut rahoitus.
 Kriisipuhelimessa vuosi 2019 on ollut ennätyskiireinen, ja syksyllä linjat ruuhkautuivat.
 – Pystyimme valitettavasti vastaamaan vain joka neljänteen puheluun, kertoo Mieli-järjestön kriisipuhelintoiminnan päällikkö  Susanna Winter  tiedotteessa.
 Marraskuun loppuun mennessä kriisipuhelimeen oli tullut tänä vuonna yli 189 000 soittoa, kun koko vuoden 2018 soittomäärä oli 162 550.
 Joulunaikaan kriisipuhelin päivystää joka päivä ja yö, kuten aiempinakin vuosina. Joulunajan soitoissa korostuvat yleensä yksinäisyys ja erilaiset ihmissuhde- ja perheongelmat.
 Kriisipuhelimeen voi soittaa kuka tahansa kriisissä oleva. Suomenkielisen linjan lisäksi kriisipuhelin palvelee myös ruotsiksi, arabiaksi ja englanniksi.
 – Oma kokemus avun tarpeesta riittää. Kriisipuhelimeen voi ottaa yhteyttä silloin, kun tarvitsee keskusteluapua omaan tai läheisen vaikeaan elämäntilanteeseen. Kriisi voi johtua äkillisestä tapahtumasta tai elämässä voi olla ollut pidempään surua, murhetta tai pelkoa, Winter selvittää.

Mielenterveysjärjestön ruuhkautunut kriisipuhelin alkaa päivystää ympärivuorokautisesti


Palkkaverotus kiristyy Suomessa verrattain nopeasti, kun palkansaajan tulot nousevat, ilmenee Veronmaksajain Keskusliiton tekemästä vertailusta.
 Vertailussa tarkastellaan muun muassa perheettömän palkansaajan verotusta neljällä eri palkkatasolla. Suomessa palkansaajan veroprosentti on selvityksen matalimmalla palkkatasolla eli 28 600 euron vuosipalkalla vielä eurooppalaisten vertailumaiden keskitasoa.
 Suomalaista keskipalkkaa saavalla eli 44 000 euroa vuodessa ansaitsevalla veroprosentti on 2,5 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Euroopan vertailumaissa keskimäärin.
 Suomen ja vertailumaiden keskiarvon välinen ero kasvaa palkkatason kohotessa. Suomen palkkaverotus on 67 700 euron vuosittaisella palkkatasolla neljä prosenttiyksikköä ja 143 000 euron palkkatasolla lähes seitsemän prosenttiyksikköä kireämpää kuin Euroopan vertailumaissa keskimäärin.
 Vertailumaista Belgia, Saksa, Italia ja Tanska verottavat pieni- ja keskipalkkaisia perheettömiä palkansaajia selvästi ankarammin kuin Suomi. Ainoastaan Belgia ja Italia ovat Suomea kovempia verottajia kaikilla vertailun tulotasoilla.
 Veronmaksajien selvityksessä Suomen 14 eurooppalaista vertailumaata ovat Belgia, Britannia, Espanja, Hollanti, Irlanti, Italia, Itävalta, Norja, Ranska, Ruotsi, Saksa, Sveitsi, Tanska ja Viro.

Veronmaksajien vertailu: Palkansaajan verotus kiristyy Suomessa jyrkästi, kun tulot nousevat


Eilen alkanut liikenteenohjausjärjestelmän vika vaikuttaa junaliikenteeseen Karjalan radalla myös tänään. Rataliikennekeskus kertoo, että vikaa ei ole saatu korjattua.
 Matkustajajunat korvataan tänään busseilla Kouvolan ja Joutsenon välillä. Imatralta kello 5.08 ja 6.08 Helsinkiin lähtevät junat korvataan busseilla Imatran ja Kouvolan välillä.
 Joensuusta kello 5.12 kohti Helsinkiä lähtevä Pendolino ajetaan koko matkan junana, mutta se myöhästyy noin tunnin.
 Vika ei vaikuta Suomen ja Venäjän väliseen junaliikenteeseen. Rataliikennekeskus ei osaa vielä arvioida, milloin vika saadaan korjattua.

Junaliikenteessä Karjalan radalla on poikkeuksia myös tänään


Summary: Mikäli Turkki lähettäisi joukkojaan Libyan tueksi, on suuri riski, että Libyan kapinakenraali Haftarin joukot ja Turkin asevoimat ajautuisivat suoraan sotilaalliseen selkkaukseen.

Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  sanoo, että maa on valmis tarjoamaan Libyan hallinnolle mitä tahansa sotilaallista apua se tarvitseekaan.
 – Suojelemme Libyan ja Turkin oikeuksia itäisellä Välimerellä, totesi Erdoğan sunnuntaina A Haber TV:n haastattelussa.
 – Olemme enemmän kuin valmiita tarjoamaan Libyalle mitä tahansa tukea se tarvitseekaan, hän jatkoi. Presidentti kommentoi asiaa tavattuaan Libyan pääministerin  Fayez al-Sarrajin  Istanbulissa.
 Epävakaan Libyan nykyinen, YK:n tukema hallitus on hyvin heikko. Sotapäällikkö  Khalifa Haftarin  johtama Libyan kansallisarmeija on tehnyt useita iskuja YK:n tukemaa hallitusta vastaan. Haftarin armeijan hallussa on suuria osia Libyasta.
 Erdoğan korosti haastattelussa, ettei Haftar ole laillinen johtaja.
 Tähän mennessä Turkki on tukenut Libyaa tarjoamalla maalle lähinnä aseita ja drooneja, kertoo  Guardian.
 Mikäli Turkki lähettäisi joukkojaan Libyan tueksi, on suuri riski, että Haftarin ja Turkin joukot ajautuisivat suoraan sotilaalliseen selkkaukseen. Egypti ja Arabiemiirikunnat tukevat Haftaria, joten myös ne saattaisivat joutua mukaan yhteenottoihin.
 Jo nyt Egyptin ja Arabiemiirikuntien tukemien Haftarin ilmavoimien koneet ovat pommittaneet libyalaisen rannikkokaupunki Misratan lentokenttää varoituksena Turkille, ettei se lähetä lisäapua tai joukkoja Libyaan.
 Konfliktia syventää entisestään se, että Venäjä on lähettänyt 200 palkkasoturia tukemaan Haftaria. Presidentti Erdoğan on vaatinut presidentti  Vladimir Putinia  vetämään joukot pois.
 Turkki on suututtanut lisäksi Euroopan unionin ja erityisesti Kreikan, kun se hiljattain ilmoitti sopineensa talousvyöhykkeen rajasta Välimeren etelärannalla sijaitsevan Libyan kanssa. Kreikka, Egypti ja Kypros ovat arvostelleet sopimusta ja sanovat, että se on kansainvälisen oikeuden vastainen. Turkki on vastannut ilmoittamalla, että se aikoo kiihdyttää kaasunetsintää Välimerellä.
 Lue myös:
 Guardian: Turkey renews military pledge to Libya as threat of Mediterranean war grows
 Turkki valmis käyttämään sotilaallista voimaa itäisen Välimeren kaasukiistassa  – karttojen sotaa on käyty jo vuosia

Sotilaallisen selkkauksen mahdollisuus Välimerellä kasvaa – Turkki valmis antamaan ”kaiken mahdollisen Libyan tarvitseman sotilasavun”


Summary: Sitä tosin on vaikea todistaa, onko koiran masennuksen taustalla todella kännykkä.

Koira oppii nopeasti, että kännykkää tuijottava hoitaja ei keskity. Koiranulkoiluttaja syventyy puhelimeen ja hihnan päässä terrieri louskuttaa hanhen jätöksiä. Luuriaan tuijottava ei ole vielä ehtinyt edes kadulle, kun fleksihihnan päässä kirmaava koira on jo kiitänyt suojatien yli.
 Arjessa todistetut läheltä piti -tilanteet eivät ole ainoa tapa, jolla älypuhelimet vaikuttavat koirien ja hoitajien touhuamiseen.
 – Koiran ja hoitajan väliltä voidaan löytää samanlainen kiintymyssuhde kuin lapsen ja vanhemman välillä. Jos koira pyrkii vuorovaikutukseen, mutta hoitaja kiinnittää huomionsa puhelimeen, yhteys katkeaa, sanoo koirien käyttäytymistä tutkinut tohtori  Katriina Tiira .
 Professori Outi Vainio  Helsingin yliopiston eläinten hyvinvoinnin tutkimuskeskuksesta kertoo, että muista eläinlajeista poiketen koira lukee ihmisen eleitä ja katseita valtavan hyvin.
 – Siitä on tehty tieteellisiäkin tutkimuksia, että koira ymmärtää katsekontaktin merkityksen. Jos keittiössä on herkkuja pöydällä, niin kauan kuin ihminen katsoo, koira ei koske niihin. Juusto voi kadota somea selatessa.
 Vaikea todistaa, onko koiran masennuksen takana puhelin
 Britanniassa Metro-lehti  julkaisi viime vuoden syyskuussa jutun , jossa eläinlääkäri  Iain Booth  varoitti omistajien älypuhelinriippuvuuden tekevän koirista surullisia ja masentuneita. Juttua siteerattiin laajalti englanninkielisissä medioissa.
 Suomessa koirien käyttäytymistä tutkinut tohtori Katriina Tiira pitää arviota uskottavana, mutta asia ei ole niin yksinkertainen eikä puhelin ole kaikissa tilanteissa paholainen.
 Tiira huomauttaa, että koirillakin tiedetään esiintyvän masennusta, vaikka diagnosointi onkin hyvin hankalaa. Samoin voi olla vaikea todentaa sitä, että taustalla todella on kännykkä.
 – Masennusdiagnoosi on helpompi tehdä, jos käytöksen muutoksen voi liittää johonkin tapahtumaan, kuten avioeroon tai toisen koiran kuolemaan.
 Professori  Outi Vainio  Helsingin yliopiston eläinten hyvinvoinnin tutkimuskeskuksesta korostaa aiheen olevan vaikea, sillä eläinlääketieteellisenä masennusta ei ole määritelty yksiselitteisesti. Ihmisen masennusdiagnoosi perustuu kysymyspatteristoon eli siihen, että ihminen kertoo itse omasta voinnistaan. Koska koira ei voi näin tehdä, päättely jää ihmisen varaan.
 – Tämä ei poista sitä, etteikö koiralla voisi olla masennukselle tyypillisiä tuntemuksia. Kun ihmisten kohdalla puhutaan masennuksesta, koirilla voi puhua masennuksen kaltaisesta tilasta.
 Koiran luonne vaikuttaa reaktioon
 Koiran reaktio älypuhelimen räpläämiseen riippuu usein koiran luonteesta. Koirien käyttäytymistieteitä tutkineen Katriina Tiiran mukaan osa koirista haluaa enemmän huomiota ja on oppinut, että hoitajan katse irtoaa puhelimesta esimerkiksi tekemällä jotakin kiellettyä.
 Kyse voi olla huomionhausta tai sitten vain siitä, että koiraa huvittaa repiä sohvatyyny tai syödä juusto pöydältä ja se tietää, ettei passiivinen ihminen ehdi tai huomaa kieltää.
 Helsingin yliopiston professori Outi Vainio sanoo, että jotkut koirat saattavat vetäytyä syrjään huomattuaan hoitajan passiivisuuden. Jotkut taas tekevät kaikkensa murtaakseen tilanteen.
 – Sitä ei ole tieteellisesti todistettu, että koira kykenee päättelemään, että kiellettyjä asioita tekemällä saa ihmisen huomion. Silti koira kyllä tunnistaa tilanteen, jossa hoitajan kanssa ei voi kommunikoida.Keskittyminen muuhun kuin koiraan voi myös aiheuttaa konkreettisia vaaratilanteita.
 Tiira muistuttaa, että älypuhelimeen keskittyvä ulkoiluttaja ei ehdi reagoida koiran nopeaan reaktioon tai huomata, jos vastaan tulee aggressiivinen koira.
 Puhelin voi olla myös avuksi koulutuksessa – oikein käytettynä
 Kännykkään tarttuminen ei välttämättä ole aina huono ajatus.
 Tiira muistuttaa, että tietyissä tilanteissa reagoimattomuus koiran käytökseen on järkevää. Hän kertoo esimerkin koirasta, joka alkoi haukkua heti, kun omistajaperhe istui ruokapöytään tai television ääreen. Haukkuminen loppui, kun koiralle opetettiin, ettei haukkumalla saa huomiota.
 – Huomioimattomuus voi joissakin tapauksissa kertoa koiralle, ettei tällä käytöksellä päästä perille. Silloin älypuhelin tai kuulosuojaimet voivat olla avuksi, Tiira neuvoo.
 Tällöinkin älypuhelin on silti ensisijaisesti koulutusväline. Tiira muistuttaa, että kun ei-toivottu käytös loppuu, oma katse on osattava irrottaa telkkarista tai älyluurista. Näin koira saa ansaitsemansa palkinnon.Erityisen tärkeää huomion antamisen ajoittaminen on pennulle.
 Tiira painottaa, että pentu oppii, mikä käytös on toivottua ja mikä ei, kun se saa positiivisesta toiminnasta kehuja. Vaikkapa sisäsiisteyden opettelu on hitaampaa ja hankalampaa, jos koira ilmaisee tarpeen päästä ulos, mutta siihen reagoidaan epäjohdonmukaisesti.
 – Jos uppoutuu luuriin, monet pienet jutut jäävät helposti huomaamatta.

Älypuhelin voi tehdä koirasta surullisen - "Koiran ja hoitajan väliltä voidaan löytää samanlainen kiintymyssuhde kuin lapsen ja vanhemman välillä"


Summary: Kokoomuksen ja perusuomalaisten kannattajat ovat Nato-myönteisimpiä.

Yli puolet suomalaisista suhtautuu yhä kielteisesti Nato-jäsenyyteen, käy ilmi  Helsingin Sanomien gallupista.
 56 prosenttia kyselyn vastaajista ei halua Suomen liittyvän Natoon. 20 prosenttia on jäsenyyden kannalla. 24 prosenttia vastaajista ei osaa sanoa kantaansa.
 Myöskin puolueiden kohdalla enemmistö on Nato-jäsenyyttä vastaan. Ainoastaan kokoomus on poikkeus: puolueen kannattajista 44 prosenttia kannattaa Natoa ja 27 vastustaa, loput eivät osaa sanoa.
 Perusuomalaisten kannattajista 29 prosenttia on Naton kannalla. Sdp:n kannattajista 20 prosenttia toivoo Suomen liittymistä sotilasliittoon. Keskustalaisista 13 prosenttia, vihreistä 12 prosenttia ja vasemmistoliitosta viisi prosenttia on Nato-myönteisiä.
 Kyselystä käy kuitenkin ilmi, että Nato-jäsenyyttä kannattavien osuus kasvaisi, jos myös Ruotsi hakeutuisi sotilasliittoon. Tässä tilanteessa reilu kolmasosa vastaajista on sitä mieltä, että tällöin Suomenkin olisi pyrittävä Naton jäseneksi. 46 prosenttia vastaajista vastustaa jäsenyyttä kuitenkin myös silloin, jos Ruotsi hakisi sotilasliiton jäsenyyttä.
 Mielipidemittauksen toteutti Kantar TNS 20.-29.11.2019. Kyselyyn haastateltiin noin tuhatta suomalaista. Virhemarginaali on suurimmillaan noin 3,1 prosenttiyksikköä molempiin suuntiin.
 Lue myös:
 HS: Suomalaisilta yhä selvä ei Nato-jäsenyydelle

HS: Valtaosa suomalaisista vastustaa yhä Nato-jäsenyyttä


Summary: Joka joulu Suomessa käytetään puolitoista miljoonaa joulukuusta. Mikä olisi ympäristöystävällisin joulupuu, pohtii ympäristöekologian dosentti Mia Rönkä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Ripustan olohuoneessa joulukoristetta kuusen oksalle, ja minusta tuntuu, ettei oksan kuuluisi kantaa lasipalloa vaan lunta, metsässä. Lapsena istuin kuusen juurella ihailemassa kimaltavia koristeita ja hämärässä hehkuvia kynttilöitä. Nykyään koristelen kuusen lapseni kanssa.
 Edelleen nautin joulukuusen kauneudesta ja tuoksusta, mutta toisaalta on surullista katsoa juuriltaan katkaistua puuta, jonka elintoiminnot hiljalleen hiipuvat, kunnes loppuun kärsinyt, neulasiaan karistava raakki heitetään ulos. Tuntuu turhalta, että puu kaadetaan siksi, että se seisoo pari viikkoa olohuoneeni nurkassa.
 Joulukuusi saapui Suomeen  1800-luvulla mutta yleistyi tuvissa vasta 1900-luvulla. Kuusi korvasi jouluoljet, joita aiemmin tuotiin sisään ja joilla telmittiin. Kuusiperinteen yleistymistä pohjusti  vanhan kansan tapa tuoda merkkipäivinä kuusia pihapiiriin . Ikivihreä  kuusi on ollut Pohjolassa pyhä puu  ja symboloinut elinvoimaa.
 Maamme  vuosittaisesta puolestatoista miljoonasta joulukuusesta  yli miljoona tulee suomalaisilta kasvattajilta, 300 000 haetaan omasta tai suvun metsästä ja 150 000 tuodaan ulkomailta, lähinnä Tanskasta.
 Viljeltyjen kuusten osuus on kasvanut viime viidentoista vuoden aikana. Myös tietyistä valtion metsistä saa hakea kuusen Metsähallitukselta ostettavalla  joulukuusiluvalla . Omine lupineen kuusen hakeminen toisen metsästä tai viljelmältä on näpistys tai varkaus.
 Kotimaisia joulukuusia myydään  vuosittain 32 miljoonalla eurolla. Suomessa on noin 500 kuusenkasvattajaa, joille joulukuuset tuovat lisätienestiä tai jopa täysipäiväisen työn. Lisäksi työllistyy kausityöntekijöitä. Arviolta 80 prosenttia tuotannosta on metsäkuusta, minkä lisäksi kasvatetaan serbian-, musta- ja okakuusta sekä pihtoja.
 Vuotuisista 75 miljoonan kuution metsänhakkuista joulukuusten osuus on hyvin pieni.
 Joulukuusia viljellään usein maatalouteen huonosti soveltuvilla paikoilla, pelloilla tai joutomailla, ja ne kasvavat noin kahdeksan vuotta. Kaadettujen tilalle istutetaan yleensä uusia. Siten pelto joulukuusiviljelmänä on ilmaston kannalta parempi kuin pelto ilman kuusia, vaikka kuusiviljelmän merkitys hiilihieluna on suhteellisen pieni.
 Vuotuisista 75 miljoonan kuution metsänhakkuista joulukuusten osuus on hyvin pieni.
 Saisiko joulupuusta silti vielä vihreämmän  ja kestävämmän? Yhtenä jouluna ostin puutarhaliikkeestä purkissa kasvavan pienen valkokuusen, koristelin sen pikkuruisin koristein ja iloitsin elävästä kuusestani, mutta se kuivahti ennen kevättä. Toisena vuonna ripustin koristeet limoviikunaan, muttei se ihan kuusesta käynyt. Kekseliäs ystävä tapasi koristella kattoon ripustamansa oksan.
 Yksittäisen  joulukuusen hiilijalanjälki on alle kaksi kiloa , mikä on pieni osuus joulun kokonaiskuormituksesta, kun tavallisena päivänä keskivertosuomalaisen hiilijalanjälki on noin 30 kg.
 Mitä vähemmän kuusta kuljetetaan varta vasten autolla, sitä vähemmän syntyy kasvihuonepäästöjä. Hiilensidonnassa puolestaan menetetään eniten, jos puu katkaistaan joulupuuksi kesken kasvun.
 Öljystä ja metallista valmistettu ja usein kaukaa Suomeen kuljetettu tekokuusi on luonnonkuusta ympäristöystävällisempi vasta, jos sitä käytetään yli 20 joulua.
 Viljellyn kuusen  kasvihuonepäästötovat suuremmat kuin luonnonkuusella. Kuusenkasvatuksessa maata lannoitetaan ja heinää torjutaan kemikaaleilla, mitä ei tarvitse tehdä luonnonkuuselle. Kuusia on kuitenkin mahdollista kasvattaa vähäisellä kasvinsuojelulla tai luomuna. Viljellyistä kuusista ympäristöystävällisin on lähellä kasvatettu kotimainen.
 Luonnonkuusista ympäristöystävällisin  vaihtoehto on hakkuissa kaadetun kuusen latva, joka muuten jäisi metsään, tai puu, joka kaadettaisiin joka tapauksessa tai esimerkiksi varjostuksen vuoksi kuolisi.
 Entä muovikuusi?  Öljystä ja metallista valmistettu ja usein kaukaa Suomeen kuljetettu tekokuusi on luonnonkuusta ympäristöystävällisempi vasta, jos sitä käytetään yli 20 joulua, ja viljeltyä kuusta ympäristöystävällisempi kymmenen vuoden käytön jälkeen.
 Jos haluaa ympäristön kannalta vielä paremman vaihtoehdon , voi ostaa pienen istutetun kuusen, jonka siirtää joulun jälkeen vaikka parvekkeelle odottamaan seuraavaa joulua. Omien kuusten sijaan koko taloyhtiö voi hankkia yhteisen joulupuun pihalle. Kuusen ostamisen sijaan voi valita pihalta tai lähimetsästä puun ja koristella sen talipalloin talven eläimille.
 Täksi jouluksi yritän löytää läheltä kaadetun luonnonkuusen. Haaveilen kuitenkin joulusta, jonka jälkeen elämäänsä jatkaa myös kuusi.
 Mia Rönkä
 Kirjoittaja on naantalilainen tutkija, tiedetoimittaja ja kirjailija, joka on perehtynyt etenkin ihmisen ja muun luonnon suhteeseen. Hän työskentelee Turun yliopiston Biodiversiteettiyksikössä.
 Joulukuusista voi keskustella 15.12. klo 17.00 asti.
 Lue myös
 Mia Röngän kolumni: Kaupungissakin on hyvä mennä metsään

Mia Röngän kolumni: Kumpi on ympäristölle parempi, muovikuusi vai joulupuu?


Summary: Yli 50 ihmistä kuoli ja 900 loukkaantui marraskuisessa maanjäristyksessä.

Albaniassa yhdeksän ihmistä on pidätetty  marraskuisen maanjäristyksen  jälkiselvittelyissä. Pidätettyjä epäillään taposta ja vallan väärinkäytöstä. Lisäksi poliisin kerrottiin lauantaina etsivän vielä kahdeksaa ihmistä.
 Syyttäjien mukaan muun muassa rakentajien, insinöörien ja viranomaisten epäillään rikkoneen rakennusmääräyksiä, minkä vuoksi taloja sortui järistyksen aikana.
 51 ihmistä kuoli maanjäristyksessä Albaniassa marraskuun 26. päivä. Järistys oli voimakkuudeltaan 6,4, ja se oli tuhoisin Albaniassa vuosikymmeniin.
 Noin 900 loukkaantui ja tuhannet menettivät kotinsa. Raunioista onnistuttiin pelastamaan kymmeniä ihmisiä.
 Tuhot olivat pahimpia turistien suosimassa Durresin rannikkokaupungissa ja Pohjois-Albaniassa sijaitsevassa Thumanen kaupungissa.
 Durresin kaupungin poliisipäällikön mukaan alustavissa tutkinnoissa on paljastunut, että tietyt puutteet aiheuttivat rakennusten romahtamisia, mikä puolestaan johti ainakin 23 ihmisen kuolemaan.

Albania pidättänyt yhdeksän ihmistä tuhoisan maanjäristyksen jälkeen


Summary: Fyysikkojen keikuttamassa laatikossa johtoon alkoi syntyä solmuja jo sekunneissa.

Eräänlainen joulumielen testi on tämäkin: Hermostutko, kun jouluvalot paljastuvat laatikostaan jälleen kerran solmuisena myttynä, vai ryhdytkö setvimään niitä  Rekiretkeä  vihellellen?
 Jos joku muu kääri koristeet talteen viime loppiaisena, ei kannata syyttää häntä, sillä tiede on osoittanut, että jouluvalojen solmuuntuminen säilytyksessä on likipitäen väistämätöntä.
 Kalifornian yliopiston fyysikot  Dorian Raymer  ja  Douglas Smith  keikuttivat ja kääntelivät kokeissaan kuution muotoista laatikkoa, jossa oli erimittaisia naruja. Koe toistettiin 3 415 kertaa.
 Tuloksena oli noin 120 eri solmutyyppiä. Ensimmäiset solmut ilmaantuivat sekunneissa.
 Toinen havainto yllätti vähemmän: mitä pitempi naru, sitä todennäköisempiä olivat solmut. Enintään 45-senttiseen naruun solmuja tuli harvoin, mutta joulukuusen tai parvekkeen koristelussa moisesta pätkästä ei olisi iloa.
 Kun lanka piteni, lisääntyivät myös solmut, kunnes niiden todennäköisyys läheni sataa prosenttia, kokeet osoittivat.
 Pituus ja joustavuus on pahin yhdistelmä
 Myös johdon läpimitalla on merkitystä. Mitä suurempi se on, sitä jäykempi johto, mikä vähentää solmujen syntyä. Joustavuus ylipäätään lisää takkuuntuvuutta.
 Jäykkyys sinänsä ei ole pelastus. Pyrkiihän puutarhaletkukin menemään solmuun, vaikka on suhteellisen jäykkä. Ratkaisevaa on silloin pituus, joka päihittää jäykkyyden antaman edun.
 Fyysikko  Jay Millerillä  on lisättävää Raymerin ja Smithin  PNAS-lehdessä  ilmestyneeseen tutkimukseen.
 Valot ovat pakkauksessaan yleensä rullattuina, ja koska niiden sisällä on metallilanka, ne pyrkivät säilyttämään muodon, johon ne on rullattaessa taivutettu, Miller perustelee takkuuntumissäännön lisäpykälää  Mental Floss -verkkolehdelle .
 Usein metallilankoja on kaksi ja ne on kiedottu yhteen, mikä entisestään vaikeuttaa johdon oikomista.
 Ledeistä himppu helpotusta
 Kaikki tämä on pulmana jo pelkässä johdossa, mutta ei siinä kaikki, selittää varsinainen solmuguru, matemaatikko  Colin Adams . Häneltä ilmestyi jo 1990-luvulla kirja  The Knot Book , solmujen matemaattinen teoria
 – Jouluvalot ovat johtona kaksin verroin hankalat, koska niistä sojottaa lamppuja, Adams sanoo Mental Floss -lehdessä.
 Lamput eivät sinänsä lisää solmuuntumista, mutta ne ovat toistensa tiellä, kun yhä hikisempi selvittelijä yrittää vetää johtoa suoraksi. Johtoon upotetut ledvalot tekevät selvittelystä helpompaa, mutta solmuuntumista ne eivät estä.
 Netissä on monenlaisia neuvoja siihen, miten jouluvalolaatikosta edes ensi vuonna paljastuisi jotakin muuta kuin epämääräinen mytty.
 Pahvinpalasen tai talouspaperirullan hylsyn ympärille käärimistä moni lienee jo kokeillut. Hieman erikoisemmalta kuulostaa valojen kietominen vaateripustimeen, ja kaapelikelassa on jo liioittelun makua.
 Adamsilla on tarjota vanha lohtu: Älä hermostu, kyllä se johdon pää jostakin löytyy.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 14.  Tanskan kuuluisat joulukuuset kärsivät paljaista olkapäistä
 13. Yhdysvaltain joulupadat ovat kattiloita, ja nyt niiden kyljessä on älysiru
 12. Silmiesi väri saattaa vaikuttaa kaamosmasennukseen
 11.  Puistokävely saa somen käyttäjät yhtä hyvälle tuulelle kuin joulu
 10.  Kolme ihmistä on viettänyt joulun Kuun kupeessa
 9.  Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote
 8.  Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Mikä saa jouluvalot säilytyksessä solmuun?


Summary: Joka kolmas alaikäinen on Kiinassa siirtotyöläisen lapsi. Dandelion koulu antaa siirtotyöläisten lapsille opetusta, sillä julkisiin kouluihin heidän on vaikea päästä.

PEKING  Kaksi vuotta sitten Pekingissä paloi talo. Tulipalo oli tuhoisa: 19 ihmistä kuoli, heistä seitsemän oli alle kouluikäisiä lapsia.
 Kaikki talossa asuneet aikuiset olivat siirtotyöläisiä. He olivat muuttaneet pääkaupunkiin kuskeiksi, kassamyyjiksi, rakennustyöläisiksi, kodinhoitajiksi, kaikenlaisiin hanttihommiin.
 Pian tulipalon jälkeen alkoivat häädöt.
 Loppuvuodesta 2017 pekingiläisviranomaiset tekivät urakalla palotarkastuksia siirtotyöläisten koteihin. Kymmenet tuhannet asunnot saivat purkutuomion. Vikoja, joiden oli vuosia annettu olla, etsittiin nyt suurennuslasilla.
 Kahdeksassa päivässä  löytyi 25 309 turvallisuusriskiä.
 Kiinan siirtotyöläisiä ajaa toivo paremmasta elämästä, mutta moni joutuu pettymään.
 Dandelion-koululla tuo marraskuu on jäänyt mieleen. Niiden viikkojen aikana moni oppilas jäi koululle myös viikonlopuksi.
 Lapset eivät voineet mennä kotiin, sillä kotia ei enää ollut. Vanhemmat oli ajettu kadulle.
 Paperilla syynä oli paloturvallisuus, mutta todellisena motiivina on pidetty Pekingin paisuvaa väkilukua. Tulipalosta saatiin syy siirtotyöläisten karkottamiseen.

 Dandelionissa ei ole käytössä juurikaan moderneja opetusvälineitä. Koulu toimii lahjoitusvaroin. Jenny Matikainen / Yle
 Viimeisten laskelmien mukaan kaupungissa asuu 21,5 miljoonaa ihmistä. Se on yhtä paljon kuin Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Islannissa yhteensä.
 Kiinassa kaupunkien kokoa on pyritty rajoittamaan, mutta Pekingiin ja muihin suurkaupunkeihin on tulvinut vuosikymmenten ajan miljoonia siirtotyöläisiä paremman elämän toivossa. Kaikkiaan heitä on 288 miljoonaa.
 Siirtotyöläiset ovat luoneet Kiinan kaupunkien modernin ja keskiluokkaistuvan pinnan alle toisen kerroksen. Siellä lapsia ei jalosteta kolmevuotiaasta saakka kohti yliopistouraa ja omistusasuntoa.
 Sen sijaan siellä sijaitsee voikukalta nimensä saanut Dandelion-yläaste.
 Monet koulun oppilaiden vanhemmat asuvat asunnoissa, joissa perheellä on käytössä vain muutaman neliön kokoinen huone.  Jenny Matikainen / Yle
 Kartalta Dandelion löytyy  Pekingin eteläisestä Daxingin kaupunginosasta. Alueella asuu paljon siirtotyöläisiä.
 Dandelion ei ole mikä tahansa yläaste. Se on tarkoitettu pelkästään siirtotyöläisten lapsille. Näillä lapsilla ei ole virallista Pekingin asukaslupaa, ja heidän on vaikeaa ellei jopa mahdotonta päästä pääkaupungin julkisiin kouluihin.
 Vuoden 2017 tulipalossa tuhoutunut asuintalo oli aivan koulun lähellä, kertoo  Liu Kun , Dandelion-koulun tiedottaja ja henkilöstöpäällikkö. Liu osaa englantiakin, sillä koulu tekee kansainvälistä yhteistyötä.

 Kaikille Kiinan seitsemäsluokkalaisille opetukseen kuuluu sotilaskoulutusta. Dandelionissa sitä opettavat poliisikoulun oppilaat. Jenny Matikainen / Yle
 Seinien takana puhkuva Pekingin alkutalven viima tunkee ikkunoista ja ovista käytäville asti. Lämmityskausi on alkamassa vasta parin päivän päästä. Siihen saakka sisälläkin pitää värjötellä toppatakissa.
 Alhaalta sisäpihalta kaikuu tiukkoja käskyjä.
 Käynnissä on sotilaskoulutus. Se on pakollista kaikille Kiinan seitsemäsluokkalaisille. Poliisikoulun opiskelijat ovat tulleet pitämään sulkeisharjoituksia Dandelioniin vapaaehtoisvoimin.
 Niin moni asia täällä toimii. Vakituisille opettajille maksetaan palkkaa, mutta vapaaehtoistyöntekijöitä käy paljon, joskus Suomesta asti.
 Koulun on perustanut vuonna 2005 sen rehtori  Zheng Hong . Zheng haluaa pysyä taka-alalla, mutta toivottaa kokouksen lomassa vieraat tervetulleeksi.
 Yleensä siirtotyöläisten lasten koulut ovat vanhempien perustamia. Opetuksen taso on heikkoa ja rahaa vähän. Yhdysvaltalaisesta huippuyliopistosta Harvardista valmistunut Zheng haluaa tehdä osansa tarjotakseen siirtolaislapsille paremmat mahdollisuudet kouluttautua pidemmälle.
 Kiinassa joka kolmas alaikäinen on siirtotyöläisen lapsi.
 Dandelion toimii lähes kokonaan lahjoitusvaroin. Lukukausimaksu on pieni, ja vanhemmat voivat saada rahat takaisin Daxingin kaupunginosan opetusvirastolta. Se on viranomaisten tapa tukea siirtotyöläisten lasten koulutusta.
 Muihin yksityiskouluihin ei mopokuskin palkalla pääse. Pekingissä asuva siirtotyöläinen tienaa kuukaudessa keskimäärin 3 230 yuania eli 410 euroa.
 Se on vähän kaupungissa, jossa kunnon asunnon vuokraaminen maksaa keskimäärin enemmän kuin Helsingissä.

 Oppilaat asuvat viikot kahdeksan hengen makuusaleissa. Monien lasten vanhemmat asuvat tätäkin ahtaammin. Jenny Matikainen / Yle
 Monet koulun oppilaiden vanhemmista asuvatkin kaupungin laidoilla muutaman neliön huoneissa, joissa keittiön virkaa ajaa huoneen nurkassa oleva ruokatavarahylly, keittolevy ja riisinkeitin. Koulun tiedottaja Liu näyttää kuvia mustaseinäisistä, suuren komeron kokoisista asunnoista, joissa saattaa nukkua neljäkin aikuista.
 Sellaisiin oloihin moni koulun lapsista palaa viikonloppuisin. Viikolla lapset asuvat koulun asuntolan kahdeksan hengen makuusaleissa. Kerrossänkyjen ohella huoneissa on vain pesuvadit ja muutamia vaatteita. Petivaatteet on rullattu siististi sänkyjen päätyihin.
 Liu sanoo huomanneessa, että osa lapsista pakkaa ne mukaan lähtiessään kotiin.
 Ma Zizhao syntyi Pekingissä, mutta hän sanoo olevansa kotoisin Hebein maakunnasta. Jenny Matikainen / Yle
 Kakkosluokan kansalaiset.  Sillä nimellä ilman asukaslupaa eläviä siirtotyöläisiä ja heidän lapsiaan usein kutsutaan. Pekingissä heitä asuu noin kahdeksan miljoonaa.
 Kiinan siirtotyöläisiä ajaa toivo paremmasta elämästä, mutta moni joutuu pettymään. YK:n onnellisuusraportin mukaan kaupunkeihin muuttaneet siirtotyöläiset ovat onnettomampia kuin he, jotka ovat jääneet maaseudulle.
 Kaikki ei kuitenkaan ole pelkkää kurjuutta. Tuntien välillä käytävillä kaikuu iloinen teinimelu.
 Koulun arki pyörii perustoimien ympärillä. Aamulla juostaan, sitten syödään, aloitetaan tunnit, lounastetaan ja jatketaan koulupäivää. Illalla on erilaisia harrastusryhmiä.
 Ma ei ole "oikea" pekingiläinen.
 Vielä ala-asteella  Ma Zizhao  näki vanhempiaan päivittäin. Nyt 13-vuotias poika käy Dandelionissa seitsemättä luokkaa ja asuu kotona vain viikonloppuisin.
 – Molemmissa järjestelyissä on puolensa. Kotona asuessani näin vanhempia enemmän, mutta koululla opin itsenäisemmäksi, hän pohtii.
 Viikonloput kuluvat tutulla rutiinilla. Perjantaisin Ma tekee läksyjä ja pelaa videopelejä. Lauantaisin äiti on kotona, ja Ma käy taekwondossa. Sunnuntaina poika palaa koululle ehtiäkseen iltapäivän kuoroharjoituksiin.
 Kuulostaa aivan tavalliselta kiinalaiselta perhearjelta.
 Tavallista on sekin, että vaikka Ma on syntynyt Pekingissä, hän sanoo olevansa kotoisin Hebeistä. Hebei on Pekingiä ja naapurikaupunkia Tianjiania ympäröivä maakunta, josta monet siirtotyöläiset ovat lähtöisin.
 Ma ei ole "oikea" pekingiläinen, koska hänen asuinpaikkarekisterissään ei lue Peking vaan osoite kotona Hebeissä. Rekisterillä eli  hukoulla  on Kiinassa yhä suuri merkitys.

 Pekingissä siirtotyöläisiä ja heidän lapsiaan on yhteensä kahdeksan miljoonaa. He eivät ole asukasrekisterijärjestelmän mukaan pekingiläisiä. Jenny Matikainen / Yle
 Nykymuodossaan hukou-järjestelmääalettiin kehittää 1950-luvun lopulla kommunistisen puolueen valtaanpääsyn jälkeen. Jokaiselle kiinalaiselle rekisteröitiin kotipaikka. Ihminen oli joko maalainen tai kaupunkilainen.
 Maan sisäistä muuttoliikettä valvottiin tarkoin vuosikymmenten ajan.
 Nykyisin kiinalaiset voivat muuttaa suhteellisen vapaasti ja saada väliaikaisen työluvan, mutta asukasrekisteriä on vaikea siirtää paikkakunnalta toiselle. Erityisen vaikeaa on saada rekisterimerkintä suuriin kaupunkeihin kuten Pekingiin tai Shanghaihin.
 Monet siirtotyöläisten lapset vaihtavat koulua usein, ja heidän oppimisensa kärsii.  Jenny Matikainen / Yle
 Hukou ei ole vain statuskysymys . Koulupaikan lisäksi muun muassa julkinen terveydenhuolto ja eläkkeen suuruus on sidottu kotipaikkakuntaan.
 Jos Ma sairastuisi vakavasti, hänen pitäisi lähteä sairaalaan Hebeihin. Kun hänen vanhempansa jäävät eläkkeelle, he saavat luultavasti pienempää eläkettä kuin pekingiläiset.
 Järjestelmä on monimutkainen ja siinä on sekavan tuntuisia poikkeuksia. Yleensä hukoun sijainti määräytyy vanhempien kotipaikan mukaan. Toisin sanoen, lapsesta voi tulla rekisteröity pekingiläinen vain, jos toisella vanhemmista on hukou Pekingissä.
 Kuitenkin esimerkiksi yliopistoilla on omat hukou-kiintiönsä. Ulkopaikkakuntalaiset voivat rekisteröityä koulun osoitteeseen opiskeluajaksi.
 Taustalla on kommunistisen puolueen suunnitelma uudelleensijoittaa sata miljoonaa maalaista kaupunkeihin ensi vuoteen mennessä.
 Kotipaikan muuttaminen kokonaankin on mahdollista, mutta se vaatii yleensä hyvän työn ja rahaa. Jos on töissä valtiolla ja kommunistisen puolueen jäsen, hukoun siirtäminen on helpompaa kuin yksityisen puolen työntekijöillä.
 Lisäksi olennaista on se, minne haluaisi asettua.
 Viime vuosina hukou-säädöksiä on helpotettu asteittain. Vuonna 2014 purettiin jako, jossa kiinalaiset määriteltiin kaupunkilaisiksi tai maalaisiksi. Se mahdollisti maalta tulevien asettumisen pienempiin kaupunkeihin. Tänä vuonna sääntöä laajennettiin koskemaan 1–3 miljoonan asukkaan kaupunkeja.
 Taustalla on maata johtavan kommunistisen puolueen suunnitelma uudelleensijoittaa sata miljoonaa maalaista kaupunkeihin vuoteen 2020 mennessä.
 Uudistukset eivät kuitenkaan helpota Pekingin siirtotyöläisten elämää. Puolueen toiveissa on asuttaa keskikokoisia kaupunkeja, jotka usein sijaitsevat Kiinan sisämaassa. Siirtotyöläisten onkin lähes mahdotonta päästä virallisesti pekingiläiseksi.
 Moni kokee itsensä yhä ulkopuoliseksi asuttuaan Pekingissä vuosikymmeniä. Siksi tarvitaan sellaisia paikkoja kuten Dandelion.

 Opettaja Cao Xiuhua kertoo, että Dandelioniin tulee välillä yläasteikäisiä, jotka eivät osaa lainkaan kertotaulua tai latinalaisia aakkosia.  Jenny Matikainen / Yle
 Taivas on niin sininen, että tuulen  tietää tulevan pohjoisesta. Koulun pihalla poliisikokelas ottaa oppilasta leuasta kiinni, laittaa toisen käden takaraivolle ja nostaa päätä nytkäyttäen. Näyttää kuin poika kasvaisi pari senttiä.
 Viereisen ryhmän kouluttaja asettelee lapsen sormia oikealla tavallaan ojoon reittä vasten. Rivien suoruus on kaiken a ja o.
 Marssiaskelissa on vakava sävy, mutta hymyjä vaihdetaan. Kun asento vaihtuu levoksi, teineistä tulee taas teinejä. Naurattaa.
 Moni näistä lapsista on vaihtanut koulua useita kertoja, kertoo matematiikan opettaja  Cao Xiuhua . Lapset ovat muuttaneet vanhempiensa työn perässä, ja osa ei ole käynyt kunnolla alakoulua.
 Cao kertoo opettaneensa 12–13-vuotiaita lapsia, jotka eivät osanneet latinalaisia aakkosia tai lainkaan kertotaulua. Pekingiläiskoulussa lapset aloittavat kirjainten opettelun yleensä jo ensimmäisellä luokalla.
 Koulutuntien jälkeen oppilailla on aikaa tulla kirjastoon. Ensimmäisenä varataan tietokoneet. Jenny Matikainen / Yle
 Kiinassa joka kolmas alaikäinen on siirtotyöläisen lapsi. Se tarkoittaa, että maassa on sata miljoonaa lasta, joiden elämään maan sisäinen muuttoliike on vaikuttanut.
 Näistä lapsista noin kaksi kolmannesta on jäänyt asumaan kotipaikkakunnalle, usein isovanhempiensa hoitoon.
 Loput noin 30 miljoonaa lasta muuttavat vanhempiensa mukana. Heidän koulutuksensa kärsii usein eniten.
 Yleensä siirtotyöläisten lasten koulut ovat vanhempien perustamia. Opetuksen taso on heikkoa ja rahaa vähän.
 Dandelionissa moni saa mahdollisuuden muuttaa elämänsä suuntaa. Matematiikan opettaja Cao kertoo eräästä oppilaastaan  Sunista , joka oli tunnettu huonosta käytöksestään. Poika kiusasi muita ja aiheutti harmia, Cao sanoo.
 Sun alkoi kuitenkin jutella matematiikan opettajalleen. Hän kertoi, että kotona on vaikeaa ja pyysi, että Cao puhuisi hänen vanhemmilleen.
 – Olin kauhuissani. Ei ollut opettajan tehtävä sekaantua vanhempien asioihin, Cao sanoo.
 Lopulta hän taipui ja puhui pojan vanhemmille. Ei suoraan mutta niin, että he ymmärsivät, Cao kertoo
 Myöhemmin poika kertoi tilanteen kotona parantuneen.
 Sun ei ole yksittäistapaus. Monilla Dandelionissa opiskelevilla on kotona vaikeaa. Cun ei sano suoraan, mutta syitä voi olla monia.
 Köyhyys, ahtaus, elämän yleinen surkeus ja sen tuomat sosiaaliset ongelmat. Dandelionissa tehdään tarkkaa tilastointia oppilaiden taustoista, ja opettajat käyvät välillä kotivierailuilla ymmärtääkseen paremmin, millaisista oloista lapset tulevat.

 Koulussa puhelimen käyttö on kielletty, joten kirjaston tietokoneet ovat suosittuja. Jenny Matikainen / Yle
 Mutta kaikkia ei voi auttaa.  Osa lapsista lopettaa koulun kesken ja aloittaa työt.
 Toissa vuonna Kiinan yläkouluista  valmistui 1,1 miljoonaa lasta vähemmän  kuin olisi pitänyt. Koulun keskeyttäminen on laitonta, sillä Kiinassa oppivelvollisuus kestää yhdeksän vuotta.
 Virallisten tilastojen mukaan noin kuusi prosenttia lapsista jättää koulun kesken. Tosin  tutkimukset ovat osoittaneet,  että todellinen luku maaseudulla voin olla jopa 30 prosenttia.
 Vielä vuosituhannen alussa kaupunkien kouluilla ei ollut velvollisuutta opettaa siirtotyöläisten lapsia. Lapset saattoivat saada koulutuksen ainoastaan epävirallisissa, heitä varten järjestetyissä kouluissa.
 Vuonna 2006 astui voimaan lakimuutos, joka velvoitti kaupunkien koulut ottamaan oppilaaksi myös siirtotyöläisten lapsia.
 Käytännössä lakia ei kuitenkaan ole täysin noudatettu. Unescon tänä vuonna julkaiseman koulutusraportin mukaan siirtotyöläisten lapsia syrjitään yhä Pekingin kouluissa.
 Lapsilta vaaditaan yleensä kasa todistuksia muun muassa asumisesta ja vanhempien työpaikasta. Monilla vanhemmilla ei ole mahdollisuutta saada dokumentteja haltuunsa. Osa kouluista karsii oppilaita pääsykokeiden avulla tai laittaa siirtolaislapset huonompiin opetusryhmiin.
 Hukou-järjestelmä vaikuttaa myös keskituloisten elämään. Monilla perheillä on vielä varaa maksaa lasten yksityinen alakoulu, mutta myöhemmin edessä on paluu kotiin, jotta lapsi pääsee kunnolliselle yläasteelle.
 Myös lukion pääsy- ja päättökokeet on yleensä tehtävä kotipaikkakunnalla. Jos lapsi on käynyt koulun toisessa maakunnassa, koe voi olla sisällöltään erilainen kuin opetus, jota lapsi on seurannut.
 Hukou-järjestelmän purkamisesta on puhuttu pitkään ja sitä  on vaadittu myös Kiinan sisällä.  Systeemiä pidetään vanhanaikaisena ja eriarvoistavana. Kriitikoiden mukaan muuton sääntely  ei sovi moderniin yhteiskuntaan  ja hidastaa talouskehitystä.
 Wu Tongin vanhemmat ovat siirtotyöläisiä. Äiti on vakuutusmyyjä ja isä pitää ravintolaa.  Jenny Matikainen / Yle
 Siirtotyöläisyys on ilmiönä  niin jättimäinen, että ilman sitä nyky-Kiinaa olisi mahdotonta kuvitella. Pekingiläisistävain kaksi kolmannesta on "oikeita" pekingiläisiä, joiden asuinpaikkarekisterissä lukee Peking.
 Suurkaupunki ei millään toimisi ilman muualta muuttaneita lähettejä, myyjiä, kokkeja, tarjoilijoita ja keskiluokan arkea pyörittäviä kodinhoitajia.
 Ehkä siksi 14-vuotias  Wu Tong  katsoo kuin mokailevaa vanhempaa, kun häneltä yrittää kysyä elämästä koululla. Mikä tässä nyt on niin ihmeellistä? hän tuntuu kysyvän takaisin.
 Wun äiti myy vakuutuksia ja isällä on ravintola. Heidän kotipaikkansa on Hebein Zhangjiakoussa, jossa rakennetaan parhaillaan hiihtolatuja Pekingin talviolympialaisiin.
 Hänen äitinsä toivoo, että tytär menisi lukioon Hebeissä. Itse Wu ei osaa tulevasta sanoa. Eikä ihme. Hän on 14, pitää valokuvauksesta ja hengaa viikonloppuisin ostarilla.
 Mutta missä koti Wun mielestä sitten on? Hebeissä vai Pekingissä?
 Pekingissä, Wu vastaa. Täällähän kaiken aikansa viettää.
 Pian on kiinalainen uusivuosi, jolloin miljoonat siirtotyöläiset pakkautuvat juniin ja matkaavat katsomaan perheitään. Kuulostaa, että Wulla on enemmän teinitytön kuin siirtolaislapsen identiteetti:
 – Jos haluamme, menemme käymään kotona. Jos ei huvita, sitten emme mene.
 Lue lisää kirjeenvaihtaja Jenny Matikaisen juttuja Kiinasta:
 Jenny Matikainen: Miksi muiden lapsiluku kiinnostaa? Kun lapsista tulee politiikkaa, jälki ei ole kaunista
 "Mun mökki täynnä horoja, ne heiluttaa pebaa" – Nämä sanat olivat liikaa Kiinan johdolle, ja yhtäkkiä rap katosi televisiosta
 Vakoojalinnut lentävät Kiinan rajaseudun taivaalla – Yle kävi maakunnassa, jossa miljoona ihmistä on viety leireille vannomaan uskollisuutta puolueelle

Tulipalon jälkeen moni oppilas ei tiennyt, missä koti on – Kiinassa useat koulut hylkivät "kakkosluokan" lapsia


Summary: Uuden teknologian pelätään häiritsevän sääsatelliittien toimintavarmuutta.

Meteorologit ovat jo vuosia esittäneet huolensa uuden teknologian vaikutuksista sääsatelliittien toimintaan. Yhä tarkemmat sääennusteet ovat perustuneet satelliittien välittämään tietoon.
 Maata kiertävät sääsatelliitit mittaavat hyvin pieniä säteilyjä, jotka ennakoivat sään muutoksia.
 Nyt pelätään, että maan pinnalle rakennettavat 5G-verkot ja verkkoa käyttävät laitteet sekoittavat nämä mittaustulokset, koska ne saattavat häiritä taajuuksia, joita sääsatelliitit mittaavat.
 Satelliittien käyttämää taajuutta ei pysty säätämään, koska kyse ei ole lähetys- tai peilaustaajuudesta, vaan taajuudesta, jolla esimerkiksi maapallo ja ilmakehä termisesti säteilevät mikroaaltoja.
 Hienoviritetyt satelliitit kuuntelevat passiivisesti näitä kuiskauksia. Kertyvää dataa käytetään ennusteiden ja varoitusten pohjana.
 Esimerkiksi satelliittien mittaama vesihöyryjen mikroaaltojen taajuus on noin 22 gigaherziä ja 5G käyttää taajuuksia 24,25-27,5 GHz.
 Vaikka taajuusalueet näyttävät eroavan, 5G-tukiasemat ja matkapuhelimet voivat lähettää häiriösignaaleja, jotka tuhoavat termisen säteilyn mittauksen. 5G-signaalit toimivat eri taajuuskaistalla, mutta niiden häiriövaikutus ulottuu laajemmalle.
 Kehittyvät teknologiat pyrkivät käyttämään yhä korkeampia taajuuksia. Ne ovat kuitenkin lähes samoja, joilla eri mittalaitteet nyt toimivat.
 Vastaavaa mittalaitteiden radiohäirintää aiheuttavat tällä hetkellä esimerkiksi isot sotilastutkat.
 Uutta teknologiaa vai tarkempia sääennustuksia?
 Kansainvälisen televiestintäliitto  ITU  päätti loka-marraskuun WRC-2019 maailman radioviestintäkonferenssissa 5G-teknologian vaatimien taajuuksien käytännöistä.
 Maailman ilmatieteen järjestön (WMO) pääsihteeri  Petteri Taalas  pitää vastikään tehtyjä WRC-2019 maailman radioviestintäkonferenssin päätöksiä haitallisina.
 – WRC-19-päätös voi heikentää merkittävästi tällä taajuuskaistalla kerätyn tiedon tarkkuutta. Se vaarantaisi maahavainnointeja seuraavan satelliittijärjestelmien toiminnan, joka on välttämätöntä kaikille kansallisten sääpalvelujen sääennuste- ja varoitustoiminnoille, Taalas toteaa WMO:n  tiedotteessa .
 – Mahdolliset vaikutukset voitaisiin tuntea useilla vaikutusalueilla, mukaan lukien ilmailu, merenkulku, maatalouden meteorologia ja äärimmäisten tapahtumien varoitukset, samoin kuin yhteinen kykymme seurata ilmastomuutosta tulevaisuudessa.
 Taalaksen mukaan alennettu suojausarvo voi olla todellinen riski sääsatelliiteille.
 – Se voi johtaa melkein kymmenen kertaa suurempaan häiritsevään kaistan ulkopuoliseen päästöön, kuin mitä WMO oli suositellut.
 Taifuuni Hagibis lähestyi Japania lokakuussa otetussa satelliittikuvassa. NASA / EPA
 Ilmatieteen laitoksen avaruus- ja kaukokartoituskeskuksen toimialajohtaja  Jouni Pulliainen  arvioi, että joiltain alueilta tarkat sääsatelliittien havainnot voivat jäädä saamatta.
 Valtamerien alueelta tietoja saataisiin, mutta erityisesti mantereiden tiheän 5G-verkkojen alueilla haitat tuntuisivat.
 – Satelliitit ovat nykyään tärkein informaation lähde, joka takaa sääennusteiden hyvän laadun. Jos 5G-teknologia blokkaa satelliittien toiminnan, se voi vakavasti heikentää sääennusteiden laatua, Pulliainen sanoo.
 Yhteiskunnan toiminta on monin tavoin sääriippuvainen. Jos ennusteet heikkenevät sääilmiöiden, kuten tuhoa aiheuttavien myrskyjen, ennakointi heikkenee.

 Uusien taajuuslupien vaikutus epäselvä
 Kansainvälisen televiestintäliitto oli koolla Egyptin Sharm el-Sheikhissä 28. lokakuusta marraskuun 22. päivään asti päättämässä eri radiotajuuksiin liittyvistä käytännöistä.
 Euroopan unioni ehti jo viime toukokuussa vahvistaa oman 26 GHz:n taajuuslupapäätöksensä, jossa 5G-teknologian taajuuksien suojausrajat ovat nyt tehtyjä tiukemmat.
 Suojausrajoissa määritellään passiivisten liikennelajien suojaaminen viereisellä taajuuskaistalla 23,6–24 GHz.
 Tällä tarkoitetaan muun muassa kaukokartoitussatelliittiliikennettä, kuten sääsatelliitteja ja radioastronomiaa.  Radioastronomia  on tähtitieteen ala, joka on on erikoistunut radioaaltojen aallonpituuksilla saapuvan säteilyn havaitsemiseen ja tutkimiseen.
 EU:n keväisessä päätöksessä jäsenvaltioiden on varmistettava, että maanpäälliset järjestelmät suojaavat asianmukaisesti viereisten taajuuskaistojen järjestelmät. Erityisesti maantutkimuksen satelliittipalvelujen ja radioastronomialiikenteen järjestelmät halutaan suojata.
 Kyse on siis siitä, kuinka paljon 5G:lle varattu taajuus saa häiritä viereisiä taajuuksia.
 Tukiaseman ylimääräisen kokonaissäteilytehon enimmäisarvoksi EU:ssa määriteltiin -42 dBW (desibeliwatti) ja päätelaitteiden osalta -38 dBW, kun mittauskaistanleveys on 200 MHz
 Nyt maailman televiestintäliiton kokouksessa päätetyt vastaavat arvot ovat tukiasemille -33 dBW ja päätelaitteille -29 dBW.
 Nämä arvot ovat voimassa 1. syyskuuta 2027 asti. Tämän jälkeen voimaan tulevat tiukemmat arvot (-39 dBW ja -35 dBW), jotka ovat kuitenkin pienemmät kuin keväällä hyväksytyt eurooppalaiset arvot.
 Tämä on lisännyt pelkoa meteorologien keskuudessa, että tukiasemien ja päätelaitteiden säteily häiritsee tai peittää sääsatelliittien mittaamaa ilmakehän ja maapallon säteilyä, jonka vaihtelun perusteella pystytään ennakoimaan säätilan muutoksia.
 Satelliitit tutkivat muassa Maata ympäröiviä Van Allenin säteilyvyöhykkeitä. NASA
 Radiotaajuusasiantuntija ei ole yhtä huolestunut
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficom seuraa ja valvoo Suomessa radiotaajuuksien käyttöä. Viraston erityisasiantuntija  Jan Engelberg  osallistui Egyptin radioviestintäkonferenssiin, missä päätettiin myös 5G-teknologian vaatimien taajuuksien käytännöistä.
 Engelberg on parhaillaan Brysselissä Euroopan unionin radiotaajuuskomitean kokouksessa. Siellä pohditaan, miten nyt tulleiden erilaisten raja-arvojen kanssa edetään. Engelberg ymmärtää meteorologien huolen, mutta epäilee, etteivät vaikutukset ole niin dramaattisia.
 – Maailmanlaajuisista sopimuksista tehdään usein hieman pessimistinen lähtökohta-arvio. Tilanne ei todellisuudessa ehkä mene niin pahaksi, vaikka suojausarvot olisivat hieman löysemmät, erityisasiantuntija Jan Engelberg arvioi.
 Paljon riippuu siitä, millaisia laitteita valmistajat lopulta tuovat markkinoille.
 On mahdollista, että Euroopassa pitäydytään tiukemmissa suojausarvoissa, mutta se ei takaisi sääsatelliittien toimintaa. Muualla maailmassa voimassa ovat eri arvot, ja sääsatelliitit lentävät maapallon ympäri keräämässä tietoa.
 Engelbergin mukaan eurooppalaiset arvot saatiin sovittua pitkien keskustelujen jälkeen ja nekin ovat kompromissien tulosta.
 Voit keskustella aiheesta klo 22.00 asti.
 Lue myös:
 Antti Haanpää, Stina Tuominen / Yle
 Katso miten lämpötila on jo muuttunut ja tulee muuttumaan kotiseudullasi.  Anna syntymäaikasi ja koneemme kertoo sen sekä monta muuta sääknoppia.

Sääennusteiden tarkkuus on vaarassa? 5G-teknologia uhkaa


Summary: Pääradan suositut kaukojunat on usein loppuunmyyty. Nyt tehdyillä muutoksilla lisätään vuoroja ja istumapaikkoja.

Tänään sunnuntaina voimaan tulleissa uusissa kaukojunien aikatauluissa on lisää yhteyksiä varsinkin Helsingistä Tampereelle, Vaasaan ja Ouluun matkustaville.
 VR:n matkustajaliikenteen suunnittelujohtaja  Juho Hannukainen  kertoo, että yhtiössä on suunniteltu uudelleen ja puhtaalta pöydältä koko pääradan kaukojunien aikataulurakenne.
 – Ehkä isoimpana uudistuksena on Pirkanmaan lähijunapilotti joka nyt käynnistyy. Muun muassa Tampereen ja Nokian välillä kulkee huomattavasti enemmän vuoroja, Hannukainen sanoo.
 Tampereen ympäristön  ohella uutta lähiliikennettä alkaa myös Kymenlaaksossa. Aikataulumuutokset  näkyvät yksityiskohtaisemmin VR:n sivuilta .
 Täysiin juniin enemmän paikkoja
 Pääradan liikennettä on pitänyt uudistaa, koska monet vuorot ovat suosittuina aikoina loppuunmyytyjä. Junien kyytiin eivät siis mahdu kaikki halukkaat, tai ainakaan istumapaikasta ei ole taetta, jos nousee loppuunmyytyyn junaan ja ostaa lippunsa vasta sieltä.
 – Olemme tilanneet lisää kaksikerrosvaunuja, jotta voimme lisätä IC-junien pituutta. Aikataulurakenneuudistus pohjautuu siihen, että samalla junamäärällä voidaan tarjota enemmän vuoroja, käytetään tehokkaammin kalustoa ja rataverkkoa, Hannukainen sanoo.
 Esimerkiksi Tampereelta Helsinkiin lähteviä, aamun suosituimpia vuoroja ajetaan aiemman kahden Pendolino-junan sijaan yhdellä IC-junalla, jossa paikkoja on enemmän. Hannukainen toivoo, että myös rataverkolle saataisiin lisää kapasiteettia.
 Palautetta täysistä junista on kiirinyt myös liikenne- ja viestintäministeriöön, kertoo yksikön johtaja  Elina Thorström.
 – Toivomme, että VR kehittää tilanteeseen hyvän ratkaisun.
 Viime vuosina kasvua, laskun jälkeen
 Ministeriön Thorström toteaa junaliikenteen suosion kehittyneen positiiviseen suuntaan viime aikoina.
 – Junaliikenteen osuus liikkumisen muodoista on silti varsin vähäinen. Olisi toivottavaa, että osuus kehittyisi vielä mittavammin.
 Thorström tarkentaa matkustajamäärissä rautatieliikenteen osuuden olleen 2,2 prosenttia vuonna 2017. Henkilöauton osuus oli 84,2 prosenttia. Luvut käyvät ilmi  Traficomin tilastoista .
 Kaukojunat ovat muutamana viime vuonna täyttyneet, mutta pidemmällä aikavälillä matkustajamäärät polkevat paikallaan. Vuonna 2008 kaukojunissa oli kotimaassa 13,3 miljoonaa matkustajaa, viime vuonna 13,0.
 Mikko Airikka / Yle
 Kymmenen vuoden takaisista luvuista mennään tänä vuonna kuitenkin selvästi yli, VR:n Hannukainen sanoo.
 – Iso muutos on tapahtunut siinä, missä matkustajat kulkevat. Nykyisin kuljetaan yhä enemmän isojen kaupunkien välillä. Ruuhkaiset osuudet ovat enemmän ruuhkaisia ja hiljaiset osuudet ovat valitettavasti vähän hiljaisempia mitä aiemmin, Hannukainen toteaa.
 Löytävätkö entiset matkustajat nyt palaavat vuorot?
 Vaikka junavuorot nyt lisääntyvät, kaikki aikatauluihin ilmestyvät yhteydet eivät ole varsinaisesti uusia. Osa vuoroista on lakkautettu muutama vuosi sitten, ja ne käynnistyvät nyt uudelleen.
 Junavuorojen katoaminen muutamaksi vuodeksi ja palauttaminen taas takaisin saa kysymään, onko toiminnassa pitkäjänteisyyttä, varsinkin kun ihmisten tottumukset kulkemisessa muuttuvat hyvin hitaasti.
 – Suunnittelu perustuu aina ennustettuun kysyntään siitä, millä tavalla matkustajat haluavat seuraavana vuonna liikkua. Ymmärrän kyllä kysymyksen, jos junavuoro poistetaan, ja sitten se palaa kohta, eivät samat matkustajat sinne välttämättä heti löydä takaisin, Hannukainen vastaa.
 VR lisää vaunuja suosituille, usein loppuunmyydyille junavuoroille.  Nicole Hjelt / Yle
 Liikenneministeriön mukaan junaliikenteen kehittäminen edellyttää nimenomaan pitkäjänteisyyttä.
 – Kehittämiseen erinomaiset mahdollisuudet antaa käynnistynyt valtakunnallinen 12-vuotinen liikennejärjestelmäsuunnitelmatyö, jossa myös junaliikenne on mukana, toteaa Thorström.
 Suurimmat matkustajavirrat kiinnostavat eniten
 Itä-Suomessa VR päätyi vähentämään junayhteyksiä länteen. Yhteydet Kuopiosta länteen ja toisin päin harvenivat. VR:n Hannukainen kuvailee suunnittelua monimutkaiseksi palapeliksi.
 – Vaikka uudistusta tehdään pääradalla, Jyväskylän junat kulkevat pääradan kautta ja poikittaisliikenteeseen heijastuu tämä tarjontamuutos.
 Hän kuitenkin kertoo, että illan yhteys Tampereelta ja Jyväskylästä Varkauteen ja Joensuuhun palautuu tammikuun loppupuolella. Yhteyden loppumista ihmeteltiin myös  Helsingin Sanomissa  hiljattain.
 Miten poikittaisliikenteen yhteydet saisi turvattua? VR:n Hannukainen lupaa, että yhtiö kiinnittää huomiota koko valtakunnan junatarjontaan.
 VR:n matkustajaliikenteen suunnittelujohtaja Juho Hannukainen toteaa, että parhaiten junayhteydet turvataan sillä, että ihmiset niitä käyttävät.  Toni Määttä / Yle
 – Mutta suunnittelu perustuu siihen, että saisimme ihmisiä yhä enemmän juniin. Silloin suurimpien matkustajavirtojen tarpeet nousevat etusijalle. Mutta ehdottomasti pyritään tarjoamaan yhteyksiä myös muualla, hän toteaa.
 VR saa paljolti itse päättää, miten kehittää omia junavuorojaan. Liikenneministeriöllä on sanottavansa siihen, millä aikatauluilla heidän ostamansa junaliikenne kulkee.
 Valtio ostaa junaliikennettä vuosittain noin 30 miljoonalla eurolla. Maakunnat ja alueet voivat esittää toiveitaan, kuinka junien pitäisi kulkea.
 – Maakunnat ovat erittäin aktiivisia vaikuttajia, he ovat yhteyksissä meihin päin ministeriössä ja yhteyksissä VR:n suuntaan, tätä vuoropuhelua käydään. Alueet olivat aktiivisesti mukana nyt käynnistyvien alueellisten junapilottien suunnittelutyössä, Thorström sanoo.
 Voit keskustella aiheesta kello 22 asti.
 Lue myös
 Juna lentoasemalta Helsinkiin on pian nykyistä halvempi – Kuten myös muut pidemmät matkat HSL-alueella: katso uudet lippujen hinnat täältä
 Kysely: Enemmistö haluaa valtion hidastavan kaupungistumista – naiset miehiä enemmän, aluetutkijan mukaan tulos kertoo alueiden kostosta

VR lisäsi pääradan junia, Kuopiosta länteen harvennusta – Miksi junat ovat täysiä, vaikka matkustajamäärä on vuoden 2008 tasolla?