Summary: Alvar Aallon arkkitehtuuri tai sodan jälkeinen asutustoiminta voisi olla Suomen kahdeksas kohde arvostetulla Unescon maailmanperintolistalla.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Arkkitehti  Alvar Aallon  (3.2.1898–11.5.1976) toteutetut rakennukset, rakennuskokonaisuudet ja suunnitelmat ovat koko maailman mittakaavassa tunnustettuja ja tunnettuja modernin aikakauden virstanpylväitä.
 Nyt Museovirasto esittää, että Alvar Aallon humaani, moderni arkkitehtuuri -niminen kokonaisuus liitettäisiin kansalliseen maailmanperintökohteiden aieluetteloon.
 Aieluettelo on kansallinen luettelo kohteista, joita lähitulevaisuudessa esitetään Unescon kansainväliselle maailmanperintölistalle.
 Helsingiassä sijaitseva Finlandiatalo lienee tunnetuin Suomessa sijatseva Alvar Aallon suunnittelema rakennus.  Laura Hyyti / Yle
 Toisena kokonaisuutena Museovirasto esittää aieluetteloon jatkosodan jälkeista asutustoimintaa. Kohteina voisi Museoviraston mukaan olla maaseutuväestön pienviljelyalueita sekä kaupunkiväestön suntoalueita sekä teollisuusväestön asutusalueita. Teema kantaa Museovirastossa nimeä "Järjestelmällisen asutustoiminnan tuloksena syntyneet alueet toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen (1940-1954)".
 Alvar Aallon aika
 Alvar Aallon suunnittelema Kotkan Sunilan kaupunkitehdasalue oli tarjolla ehdotettavaksi maailmanperintöluetteloon jo vuonna 1986, mutta ehdolle pääsi Kouvolassa sijaitseva  Verlan ruukkikylän  vanha puuhiomo ja pahvitehdas, joka hyväksyttiinkin neljäntenä suomalaisena kohteena maailmanperintöluetteloon vuosikymmen myöhemmin.
 Vuonna 2009 Suomi esitti maailmanperintöluetteloon Alvar Aallon 1920- ja 30-lukujen taitteessa suunnittelemaa, tuberkuloosiparantolana toiminutta Paimion Parantolaa.
 – Esitys vedettiin kuitenkin pois ja maailmanperintökomitea ehdotti Alvar Aallon elämäntyöhön perustuvan esityksen laajentamista, kertoo Alvar Aalto-säätiön toimitusjohtaja  Tommi Lindh .
 Alvar ja Aino Aallon suunnittelema Paimion parantola valmistui vuonna 1933. Paula Koskinen / Yle
 Toistakymmentä ehdokasta
 Hiljattain valmistuneen "Alvar Aallon humaani, moderni arkkitehtuuri" -esityksen kohteita ei ole vielä valittu. Suomen lisäksi ehdokkaita kotteiksi voi tulla myös muualta maailmalta, sillä Alvar Aalto suunnitteli useita rakennuksia myös ulkomaille.
 Alvar Aalto -säätiö on valmistellut esitystä kokoamalla Alvar Aallon suunnittelemien rakennusten ja rakennuskokonaisuuksien kaavoitukseen ja omistukseen liittyviä tietoja Museovirastolle.
 – Kohteen on oltava kansallisesti suojeltu, jotta sitä voidaan esittää maailmanperintökohteeksi, kertoo Alvar Aalto -säätiön toimitusjohtajatoimitusjohtaja Tommi Lindh.
 Hän uskoo, että on ehdolla 10–15 eri rakennusta ja kohdetta, joihin kuuluu mitä todennäköisimmin myös Kotkan Sunilan kaupunkitehdasalue.
 – Avarasti rakennettu Sunila oli sekä rakennuskannaltaan että asemakaavaltaan aikaansa edellä. Sunila on Suomen ensimmäinen varsinainen metsäkaupunki, sanoo Lindh.
 Alvar Aallon on suunnittelemaa Sunilan tehdasta on luonnehdittu maailman kauneimmaksi tehtaaksi.  Yle/Eva Pursiainen
 Kohteet voidaan liittää aieluetteloon vasta, kun ne ovat läpäisseet kansainvälisen rakennussuojelun ja kulttuuriympäristöjen vaalimisen asiantuntijajärjestö ICOMOSin arvioinnin. Viime kädessä päätöksen aieluetteloon valittavista kohteista tekee opetus- ja kulttuuriministeriö.
 – Suomi tekee aieluettelon pohjalta Unescon maailmanperintökomitealle esityksen kohteesta, jota ehdotetaan maailmanperintöluetteloon. Päätös saadaan noin puolentoista vuoden kuluttua esityksen jättöpäivästä, kertoo Museoviraston erikoisasiantuntija  Stefan Wessman .
 Alvar Aallon suunnittelema Kolmen ristin kirkko valmistui Imatran Vuoksenniskalle vuonna 1957.  Petri Kivimäki / Yle
 Terasseja työläiskasarmissa
 Kotkan Sunilan kaupunkitehdasalueen rakentaminen käynnistyi vuonna 1936, ja vaiheittain valmistuneen kokonaisuuden viimeiset asuinrakennukset valmistuivat vuonna 1954.
 Sunilan rakennus- ja kulttuuriperinnettä vaalivan Pro Sunila ry:n puheenjohtaja, arkkitehti  Rurik Wasastjernan  mukaan Sunilan paikka olisi ehdottomasti maailmanperintökohteiden aieluettelossa.
 – Sunilassa rakennus-, kulttuuri-, teollisuus- ja sosiaalinen historia muodostavat koko maailman mittakaavassa ainutlaatuisen kokonaisuuden, Wasastjerna toteaa.
 Erityiseksi Sunilan työläisasuntoalueen tekee myös se, että kaikki rakennukset eivät edes näytä terasseineen aikansa työläiskasarmilta.
 Vuonna 1937 valmistui Kotkan Sunilaan Alvar Aallton suunnittelema tehtaanjohtajan asuintalo.  Juulia Tillaeus / Yle
 Maailmanperintökohteilta edellytetään ehdotonta autentisuutta. Osaan Sunilan rakennuskannasta on tehty muutoksia, jotka Wasastjernan mukaan häiritsevät yksittäisten rakennusten ilmettä.
 – Kysymyksessä on kuitenkin laaja, yhtenäinen kokonaisuus ja rakennukset saadaan verrattain pienillä satsauksilla alkuperäiseen asuunsa.
 Suomessa seitsemän kohdetta
 Unescon Maailmanperintökohteita on yli tuhat eri puolilla maailmaa. Luettelossa ovat mukana muun muassa Egyptin pyramidit, Krakovan kaupunki Puolassa sekä Verlan kanssa samaan aikaan luetteloon hyväksytyt Kölnin katedraali Saksassa ja Hiroshiman rauhanmuistomerkki Japanissa.
 Verlan lisäksi Suomesta maailmanperintölistalla ovat Vanha Rauma, Suomenlinna, Petäjäveden vanha kirkko, Sammallahden mäki, Struven ketju ja Merenkurkun saaristo.
 Museoviraston nettisivuilla  pääset tutustumaan Suomessa sijaitseviin Unescon maailmanperintökohteisiin

Alvar Aallon arkkitehtuuri tähyää Unescon maailmanperintökohteeksi – maailmankuululta arkkitehdilta tulossa listalle toistakymmentä suunnittelutyötä


Summary: Mira Timonen haluaa näyttää myös muille, miten kierrätetty voi olla myös trendikästä.

Mira Timoselle  second hand on harrastus. Kirpputoreilla hän näkee heti, mistä kannattaa maksaa, ja mikä kestää vielä seuraavat parikymmentä vuotta. Saman harrastuksen jakaa tänä päivänä moni muukin: käytettyjen vaatteiden kauppa kasvaa kiihtyvällä vauhdilla.
 Puoli vuotta sitten Timonen perusti ystävänsä kanssa Instagramiin SecondhandstyleFinland-tilin, jossa he ryhtyivät jakamaan kirppislöytöjään seuraajiensa kanssa. Tilin ympärille on pikku hiljaa kerääntynyt kierrätyksestä kiinnostunut yhteisö.
 – Olen kierrellyt kirppiksiä ja nähnyt, kuinka hirveät määrät siellä on vaatetta. Maailmaan ei tarvita enää yhtäkään vaatetta. Me pärjätään kyllä jo näillä, Timonen sanoo.
 Mira Timosen kotona lähes kaikki on kierrätettyä. Parikymmentä vuotta vanha jakku on kesän löytö. Meeri Niinistö / Yle
 Tällä viikolla on jälleen vietetty Black Friday -viikkoa, joka on lähtöisin Yhdysvalloista. Viime vuosina myös suomalaiset yritykset ovat tarjonneet alennuksia koko perjantaita edeltävän viikon. Maksupalveluita tarjoavan  PayTrailin mukaan  vuosi sitten kulutusjuhlapäivä löi Suomessa kaikkien aikojen myyntiennätykset.
 Viime maanantaita Suomessa vietettiin ensimmäistä kertaa  White Monday -päivää , joka on vastaisku kuluttamiselle.
 Käytettyä saa nyt melkein mistä vaan
 Vertaiskaupan, siis kuluttajalta kuluttajalle tapahtuvan kaupankäynnin, arvoa on tutkittu vielä kovin vähän. Tampereen yliopiston markkinoinnin professorin  Hannu Saarijärven  mukaan kasvu on maltillista, mutta vertaiskauppaa käy yhä useampi kuluttaja.
 Saarijärven mukaan vaikuttaa siltä, että kuluttajalle ei ole enää niin suurta merkitystä, onko tuote uusi vai käytetty. Muutos on merkittävä, sillä kaupankäynti on pitkään perustunut vain uuden tavaran myyntiin, sanoo Saarijärvi.
 – Aiemmin käytetyn ostamisessa saattoi olla negatiivista kaikua. Tänä päivänä siihen liitetään valistuneisuutta ja positiivisia merkityksiä, Saarijärvi sanoo.
 Samalla käytetyn tavaran myymiseen syntyy koko ajan uusia palveluita. Sen lisäksi, että  Facebookissa tavara vaihtaa omistajaa  vaivattomasti, myös moni yritys on erikoistunut käytetyn tavaran myymiseen. Samalla jotkin yritykset ovat ryhtyneet myymään käytettyjä tuotteita uuden rinnalla: näin tekee  esimerkiksi Iittala .
 Lue lisää:  Mies ihmetteli, miten nettikirppikseltä ostetun mekon postimaksu voi olla kalliimpi kuin itse mekko – kehitti uuden konseptin, joka leviää nyt verkossa
 Myös Mira Timosen kodinsisustus on hankittu kierrätettynä. Meeri Niinistö / Yle
 Nuoret etsivät käytettyä ennen uuden ostamista
 Suomen suurimmassa vertaisverkkokaupassa, Tori.fi:ssä, käytettyjen vaatteiden kauppa on kasvanut tasaisesti noin kymmenen prosenttia vuosittain. Second hand kasvaa jatkuvasti, sanoo Torin markkinapaikkajohtaja  Timo Huhtamäki .
 Taustalla lienee yhteiskunnallinen keskustelu kestävyydestä,  pikamuodista  ja ilmastonmuutoksesta. Suurin muutos on hänen mukaansa siinä, ettei vertaiskauppa ole enää vain pienen piirin juttu.
 – Yhteiskunnallisella keskustelulla on valtava rooli vertaiskaupan kasvussa, Huhtamäki sanoo.
 Nuoremmat ikäryhmät ovat tottuneempia ajatukseen käytetyistä vaatteista: Torin teettämän tutkimuksen mukaan moni milleniaali aloittaa ostopolun vertaiskaupasta. Toisin sanottuna alle 30-vuotiaat aloittavat halutun tavaran etsimisen yhä useammin käytetyn tavaran kaupasta.
 – Ihmiset ovat alkaneet ymmärtää, että on vaihtoehtoja; ostaa tuote käytettynä tai uutena. Kun kaupoissa on sesonkeja, meidän mobiilikäyttö lisääntyy. Kun ollaan kaupoissa tuotteiden äärellä, niitä katsotaan myös käytettynä. Kartoitetaan mahdollisuuksia, Huhtamäki kertoo.
 Asenteet muuttuvat kuitenkin hitaasti; esimerkiksi vaatelainaamot  eivät ole vielä lyöneet läpi  suomalaisten vaatekaappeihin, vaikka esimerkiksi ruotsalainen muotijätti  H&M kertoo alkavansa vuokraamaan  (HS) vaatteita asiakkailleen Tukholmassa.
 – Vaatteita voi kierrättää, lainata, vuokrata ja korjata. Oikea hoitaminen ja huoltaminen sekä kunnon materiaalit ovat kaiken a ja o. Ostan vain vaatteita, jotka kestävät aikaa, sanoo kierrätystiliä pitävä Mira Timonen.
 Mira Timonen ostaa suurimman osan vaatteistaan kierrätettynä. Pienellä huollolla esimerkiksi nukkaiset villapaidat saavat lisää käyttöikää. Meeri Niinistö / Yle
 Koska uusikin on halpaa, hinta ei enää ratkaise
 Markkinoinnin professori Hannu Saarijärvi ei usko, että second handin suosio olisi hiipumassa. Päin vastoin; hänen mukaansa käytetyn tavaran kaupasta tulee luontainen ja yhä suurempi osa kaupankäyntiä.
 – Tähän liittyy vastuullisen kuluttamisen megatrendi. Uudetkin vaatteet ovat halpoja. Hinta on tärkeä, mutta ei ainoa syy ostaa käytettyä. Moni haluaa osallistua myös itse ilmiöön.
 Mira Timonen haluaa Seconhhandstylefinland-tilillä tuoda esille, miten kirppareilta voi löytää ajattomia ja tyylikkäitä vaatteita – ja joulun alla myös joululahjoja.
 – Kirppiksillä on ollut sellainen maine, että sieltä ei voi löytää tyylikästä tai trendikästä. Näitä mielikuvia haluan osoittaa vääriksi. Kirppareilta voi oikeasti löytää helmiä.
 Lue lisää:  Pikamuoti on kasvattanut vaatejätteen määrää: "Siinä vastuullisuus lentää romukoppaan" – testaa, tiedätkö pikamuodin vaikutukset

Kulutusjuhla paisuu, mutta niin myös käytetyn tavaran kauppa – moni jakaa löytöjään somessa: "Maailmaan ei tarvita enää yhtäkään vaatetta"


Summary: Vesala muistelee Ylelle PMMP:tä ja toivoo, ettei musiikin valtionpalkinto ole etiäinen pikaisesta ajautumisesta taiteilijoiden vahakabineettiin.

Taiteen edistämiskeskus Taike on juuri julkistanut tämän vuoden taiteen valtionpalkintojen saajat Suomen kansallisoopperassa Helsingissä. Yhteensä 14 alansa huippua palkittiin työstään suomalaisen taiteen areenalla.
 Elokuvataiteen valtionpalkinto myönnettiinn ensimmäistä kertaa historiassa elokuvakriitikolle ja -toimittajalle, kun  Kalle Kinnunen  palkittiin. Elokuvataiteen valtionpalkinto on tyypillisesti jaettu ohjaajille, käsikirjoittajille ja näyttelijöille.
 Kinnunen kertoo Ylelle tuntevansa valtionpalkinnosta suurta ylpeyttä.
 – Olin hämmentynyt ja todella otettu, Kinnunen kuvailee reaktiotaan siltä hetkeltä, kun hän kuuli tulevansa palkituksi.
 – Tämä tuntuu luottamuksen osoitukselta. Elokuvasta kirjoittavat kriitikot ja toimittajat eivät kuulu elokuva-alaan, joten tällainen kritiikin tärkeyden tunnustaminen tuntuu merkittävältä.
 Kinnunen on Suomen Kuvalehden elokuvakriitikko, mutta hänen tekstejään on julkaistu myös ympäri muuta suomalaista mediakenttää, muun muassa Image-lehdessä, STT:llä ja Ylellä. Voit lukea Kinnusen Ylellä julkaistuja tekstejä  täältä .
 Kritiikki nähdään Kinnusen mukaan liian usein lähtökohtaisesti negatiivisena. Vaikka elokuvakriitikon tehtävä ei hänen mielestään ole elokuvataiteen edistäminen vaan yleisön palveleminen, niin vakava, kriittinen tai kannustava kirjoittaminen kuitenkin kehittävät taiteenalaa.
 – Kirjoittamalla elokuvista ja käsittelemällä niitä mediassa elokuvat nousevat ylipäätään julkiseen keskusteluun, Kinnunen sanoo.
 Kinnusen ylläpitämä  Kuvien takaa  -elokuvablogi valittiin Helsingin Sanomien kuukausiliitteessä Suomen parhaimpien blogien joukkoon vuonna 2013. Hän on Euroopan elokuva-akatemian jäsen ja toimi pitkään Filmiauran hallituksessa. Muuten Kinnunen on kunnostautunut muun muassa elokuvatietokirjailijana ja Rakkautta ja anarkiaa -elokuvafestivaalin suunnittelijana.
 Kinnunen tunnetaan erityisesti Suomen Kuvalehden elokuvakriitikkona, mutta hänen tekstejään on julkaistu Suomen mediakentällä laajasti. Mies on myös Rakkautta ja anarkiaa -elokuvafestivaalin taustavaikuttaja. Kalle Kinnunen
 Taiken audiovisuaalisten taiteiden toimikunta perustelee Kinnusen valintaa siten, että hänen työjäljessään näkyy riippumattomuuden lisäksi huolellinen taustatyö, taiteenalan yleisten käytänteiden ja lainalaisuuksien kuvaus ja niiden kyseenalaistaminen. Esiin nostetaan myös se, että Kinnunen on tehnyt elokuvakritiikistä ammatin aikana, jona kulttuurijournalismin resurssit ovat kokeneet suurta alasajoa.
 Taike myönsi Kinnuselle jo vuonna 2016 kolmivuotisen taidejournalismin apurahan.
 "On hienoa elää aikaa, jossa naiset ovat marssineet musantekijöinä esiin"
 Yksi taiteen valtionpalkinnon saajista on PMMP:stä ja sittemmin Vesalana tunnettu artisti  Paula Vesala . Muusikkoa kutsutaan "multitalentiksi visionääriksi, joka oman musiikkinsa lisäksi säveltää ja sanoittaa muille artisteille".
 Vesala kertoo Ylelle pitävänsä saamaansa tunnustusta "hämmentävän hienona".
 – Koen, että olen tekijänä vasta alussa, vaikka onhan sitä tullut kaikenlaista tehtyä. Haaveilen että musiikin tekemisessä säilyisi sama palo vielä pitkään. Tällainen on tietysti kannustava tunnustus, eikä toivottavasti mikään vahakabinettiin jäämisen etiäinen.
 Palkintoperusteluissa Vesalan musiikin ja lyriikoiden kehutaan resonoivan nykyhetkessä, valloittaen ja haastaen pop-iskelmää. Hänen lyriikkansa ylistetään edustavan kirkkainta suomalaisen kirjallisen laadun perinnettä. Kipeiden teemojen käsittely kevyessä esitysmiljöössä luo Taiken mukaan Vesalan taiteeseen sävykästä, katkeransuloista voimaa.
 Vesala on onnellinen ratkaisustaan lähteä soolouralle. Koskaan ei ole liian myöhäistä.
 – Huomasin joskus, että  Ismo Alanko  teki ensimmäisen soololevynsä vasta 30-vuotiaana, ja ajattelin että hitto, minäkin haluan ja hyvin ehtii. On ollut ihanaa aikaa musan parissa tämä soolotaival.
 Taike perustelee Vesalan musiikin valtionpalkintoa artistin monitaituruudella ja ultramoderneilla visioilla. Juuli Aschan / Yle
 Artisti iloitsee naisten noususta musiikkialan parrasvaloihin. PMMP toimi pioneerina miesten hallitsemassa maailmassa.
 – Kun PMMP alkoi, oli niin vähän naistekijöitä eturintamassa, että suorapuheisuudesta, vihaisuudesta, hikisyydestä, vitsikkyydestä, kaikesta lankesi feminismin ja edelläkävijyyden papukaijamerkkejä alun blondivitsien ja vähättelyn jälkeen, Vesala sanoo.
 – On mielettömän hienoa elää nyt aikaa, jossa naiset ovat marssineet joka sektorilla musantekijöinä esiin, ja olla yhä mukana itsekin. Ensi vuonna tulee 17 vuotta Rusketusraidat-biisistä. Silloin saattoi välillä tuntua, että pitää miekkailla koko maailman kanssa. Nyt kun tekee musaa, ei tarvitse enää voittaa ketään muuta kuin itsensä, hän päättää.
 Vesalan monipuolisuutta kuvaa muun muassa se, että hän ja säveltäjä  Esa-Pekka Salonen  tuottavat yhdessä Kansallisoopperaan taiteellisia rajapintoja rikkovan  Opera Beyond  -esityksen kevääksi 2020. Siinä tullaan hyödyntämään immersiivistä teknologiaa. Vesala on jo aiemmin kokeillut  keikoillaan  virtuaali- ja lisättyä todellisuutta.
 Näin YleX kirjoitti Vesalan lokakuisesta keikasta Helsingissä :  Keikan jälkeen olo oli kuin terapeutin penkistä nousseella – kaikki toimi, paitsi se hiton appi
 Myös sopraano  Camilla Nylund  saa musiikin valtionpalkinnon. Hän on esiintynyt muun muassa Pariisissa ja New Yorkin Metropolitan-oopperassa. Nylund on yksi Suomen kysytyimpiä oopperataiteilijoita ja Wienin valtionooppera myönsi hänelle tänä vuonna arvostetun kamarilaulajan arvonimen.
 14 palkittua – tässä he ovat
 Kaikki taiteen valtionpalkinnot jaettiin tänä vuonna ensimmäistä kertaa yhdessä tilaisuudessa.
 Valtio palkitsi Kinnusen, Vesalan ja Nylundin lisäksi myös seuraavat henkilöt:
 Arkkitehtuuri: Maisema-arkkitehti  Gretel Hemgård Muotoilu: Korutaideyhdistys ry Esittävät taiteet: Näytelmäkirjailija  Heini Junkkaala  ja tanssitaiteilija  Liisa Pentti Kirjallisuus: Kirjailija  Eeva Kilpi  ja runoilija  Cia Rinne  (Kilpi oli Ylen kulttuurivieraana alkuvuodesta, voit lukea jutun  täältä .) Lastenkulttuuri: Saamelainen rap-artisti  Áilu Valle  ( Yle Saame  kirjoitti artistista kesällä saameksi, ja  näin Vallesta kirjoitettiin 2015 .) Visuaaliset taiteet: Kuvataiteilija  Jukka Korkeila , valokuvataiteilija  Tiina Itkonen  ja mediataiteen asiantuntija  Perttu Rastas Monitaide:  Jenni-Juulia Wallinheimo-Heimonen
 Taike on opetus- ja kulttuuriministeriön alainen virasto. Taiken asiantuntijoina toimivat valtion taidetoimikunnat päättävät valtionpalkinnoista vuosittain.
 Palkinnon voi saada "taiteilija, taiteilijaryhmä, taidekriitikko, taidejournalisti tai taiteenalalla toimiva yhdistys tai muu yhteisö tunnustuksena kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana valmistuneesta ansiokkaasta työstä tai suorituksesta tai pitkäaikaisesta, ansiokkaasta taiteellisesta urasta tai toiminnasta taiteen alan hyväksi".
 Lastenkulttuurin valtionpalkinto on suuruudeltaan 30 000 euroa ja monitaiteen 28 000 euroa. Muut palkinnot ovat 14 000 euroa. Palkinnot jakoi tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kosonen  (kesk).
 Lue lisää :
 Elokuvakriitikko selittää maailmaa, ja siksi ammatti on uhattuna maailmassa, jossa ihmiset rakastavat eniten omia tunteitaan  (Kalle Kinnunen)
 Eeva Kilpi, 90, on järkyttynyt vanhusten kohtelusta: "Tästä miulla on sotaisat ajatukset, vaikka muuten en sotaa tahdo"
 Arvojen löytöretkellä: Valokuvaaja Tiina Itkonen ihastui Grönlannin hiljaisuuteen (2014)
 Yle Teeman elokuvafestivaali 2019

Kalle Kinnusesta ensimmäinen elokuvataiteen valtionpalkinnon saanut kriitikko – kurkkaa täältä palkitut, joukossa "ultramoderni" Vesala ja monia muita


Summary: Ailu Valle toimii lapsille ja nuorille esimerkkinä mahdollisuudesta tehdä taidetta omaehtoisesti kulttuurisesta tai kielellisestä taustasta riippumatta, toteaa Taike perusteluissaan.

Rap-muusikko  Ailu Vallelle  myönnetään lastenkulttuurin valtionpalkinto.
 34-vuotias Valle räppää pääosin pohjoissaameksi, mutta myös suomeksi ja englanniksi. Valle on kotoisin Utsjoen Kaamasmukasta, mutta asuu tätä nykyä Inarissa. Valle on esiintynyt Saamenmaan lisäksi myös kansainvälisillä areenoilla. Artisti on julkaissut kolme sooloalbumia, joista tuoreimman,  Viidon sieiddit,  viime kesänä.
 Lastenkulttuurin valtionpalkinto on 30 000 euron suuruinen ja sen valinnasta päättää Taiteen edistämiskeskus Taiken johtaja  Paula Tuovinen . Saamelaisista taiteilijoista lastenkulttuurin valtionpalkinnon ovat aiemmin saaneet  Merja Aletta Ranttila  (1993) ja  Inger-Mari Aikio  (2015).
 "Jokaisella on oikeus taiteeseen omalla kielellään"
 Ailu Vallelle myönnetyn palkinnon perusteissa todetaan muun muassa, että rap-musiikilla on paikkansa nuorten elämässä. Vaikka rap onkin laajentanut genrenä yleisöään, on sillä merkittävä rooli nimenomaan nuorille. Nuorten kulttuurilla taas on merkitystä lapsen ja nuoren kasvulle.
 Osalle nuorista rap on myös oma tapa ilmentää asioita. Se voi toimia nuorten maailmassa yhteiskunnallisena herättäjänä tai heidän omien yhteiskunnallisten viestiensä välittäjänä, valtionpalkinnon perusteluissa sanotaan.
 34-vuotias Ailu Valle räppää pääosin pohjoissaameksi, mutta myös suomeksi ja englanniksi.  Vesa Toppari / Yle
 Ailu Valle edustaa musiikillaan monikulttuurisuutta. Hänen todetaan toimivan esimerkkinä lapsille ja nuorille mahdollisuudesta tehdä taidetta omaehtoisesti kulttuurisesta tai kielellisestä taustasta riippumatta.
 Perusteluissa todetaan myös, että Vallen työ taiteilijana vahvistaa vähemmistökieliin kuuluvien lasten ja nuorten identiteettiä: jokaisella on oikeus taiteeseen omalla kielellään.
 Palkintoja jaettiin kaikkiaan 14
 Valtion taidetoimikunnat jakavat vuosittain alansa valtionpalkintoja. Tänä vuonna taidetoimikunnat palkitsivat 14 toimijaa.
 Lastenkulttuurin valtionpalkinto on valtionpalkinnoista suurin, 30 000 euroa. Monitaiteen palkinto on 28 000 euroa ja muut palkinnot 14 000 euroa. Palkinnot jaetaan perjantaina Helsingissä Suomen kansallisoopperan tiloissa. Palkinnot luovuttaa tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kosonen .
 Arkkitehtuurin valtionpalkinto myönnettiin tänä vuonna maisema-arkkitehti  Gretel Hemgårdille  ja muotoilun valtionpalkinto  Korutaideyhdistys ry:lle . Elokuvajournalisti  Kalle Kinnunen  sai elokuvataiteen valtionpalkinnon. Näytelmäkirjailija  Heini Junkkaala  ja tanssitaiteilija  Liisa Pentti  palkittiin esittävien taiteiden valtionpalkinnolla.
 Kirjallisuuden valtionpalkinnot saivat kirjailija  Eeva Kilpi  ja runoilija  Cia Rinne . Musiikin valtionpalkinnon saivat oopperalaulaja  Camilla Nylund  ja muusikko  Paula Vesala .
 Visuaalisten taiteiden valtionpalkinnot jaettiin kuvataiteilija  Jukka Korkeilalle , valokuvataiteilija  Tiina Itkoselle  ja mediataiteen asiantuntija  Perttu Rastaalle . Monitaiteen valtionpalkinnon sai taiteilija  Jenni-Juulia Wallinheimo-Heimonen .

Saamelaisräppäri Ailu Vallelle lastenkulttuurin valtionpalkinto


Summary: Jätekukon ja Biolanin yhteinen pilottijakso jatkuu ensi vuoden elokuuhun saakka.

Jäteyhtiö Jätekukko testaa jäteautoon tyhjennettävää kompostoria Kuopiossa ja Siilinjärvellä. Mukana on 50 omakotitaloutta.
 Kyseessä on Jätekukon ja Biolanin yhteinen pilotti, jolla pyritään selvittämään, soveltuuko kompostori jäteauton tyhjennettäväksi, jolloin kompostimullasta ei tarvitse huolehtia itse.
 Näin omakotitalojen asukkaita houkutellaan kierrättämään biojätteet nykyistä tehokkaammin, sillä monessa kotitaloudessa ne päätyvät vielä sekajätteen joukkoon.
 Pilotilla testataan soveltuuko kompostori tyhjennettäväksi jäteautoon. Sami Takkinen / Yle
 Tavoitteena on pyrkiä vähentämään biojätteen määrää sekajätteen joukossa ja saada sitä enemmän hyötykäyttöön.
 – Sekajätteen joukossa on noin 25 prosenttia biojätettä ja pitäisi löytää uudenlaisia ratkaisuja siihen, miten määrää saadaan vähennettyä, Jätekukon palvelupäällikkö  Kati Malinen  kertoo.
 Kompostori mahdollistaa myös perinteistä jäteastiaa pidemmän tyhjennysvälin. Ensi vuoden elokuuhun saakka kestävän pilotin aikana kompostorit käydään tyhjentämässä kolmesti.
 – Vielä ei tiedetä, onko tämä optimaalinen tyhjennysväli, mutta se on huomattavasti pidempi kuin kerrostaloyhtiöissä olevissa biojäteastioissa, joiden tyhjennysväli on huoneistojen määrästä riippuen enintään kaksi viikkoa, Malinen huomauttaa.
 Jätekukon palvelupäällikön Kati Malisen mukaan jäteautoon tyhjennettävä kompostori sopii kotitalouksille, joilla ei ole tarvetta kompostimullalle. Sami Takkinen / Yle
 Biojätteen kierrätystavat uusiksi
 Yksi viidestäkymmenestä pilottiin osallistuvista on kuopiolainen  Sirpa Pitkäniemi  perheineen. Omakotitalon pihaan sekajäteastian viereen ilmestyi kompostori pari kuukautta sitten.
 – Aikaisemmin ei oltu kierrätetty biojätteitä erikseen, vaan ne ovat menneet sekajätteeseen, Pitkäniemi sanoo.
 Sirpa Pitkäniemen perhe on opetellut lajittelemaan biojätteitä pilotin myötä. Sami Takkinen / Yle
 Jäteautoon tyhjennettävä kompostorin tarkoituksena on mahdollistaa kompostointi myös sellaisille kotitalouksille, joilla ei ole tarvetta kompostimullalle tai biojätettä syntyy vähän.
 – Esimerkiksi nuoret, pikkulapsiperheet ja sinkkutaloudet ovat uudenlaista kohderyhmää, Biolanin kompostoinnin asiantuntija  Kaj Paavola  kertoo.
 Kierrätystapojen muuttuminen on vaatinut koko Pitkäniemen perheeltä totuttelua.
 – Aluksi sitä mietti, että onko vaikea lajitella tai tuleeko siihen sitouduttua, mutta koko perhe on hyvin osallistunut tähän, Pitkäniemi tuumii.
 Kuin tavallinen kompostori
 Jäteautoon tyhjennettävä kompostori on kuin tavallinen kompostori: sinne lisätään kuiviketta ja möyhitään välillä. Ainoana erona on sen rakenne, joka mahdollistaa tyhjennyksen.
 – Siellä ei ole mitään sellaisia irtoavia osia, jotka voivat tippua. Tätä pystyisi käyttämään vaikka ihan kompostointiin myös, Jätekukon palvelupäällikkö Kati Malinen sanoo.
 Tomi Tuononen tyhjentää roska-astioita jäteautoon. Tavallisen jäteastian tyhjennysväli on huoneistojen määrästä riippuen enintään kaksi viikkoa. Sami Takkinen / Yle
 Uudistetun jätedirektiivin mukaisesti tavoitteena on, että yhdyskuntajätteestä kierrätettäisiin 55 prosenttia vuonna 2025. Yhdyskuntajätteeksi luokitellaan kotitalouksissa ja tuotannossa kotitalousjätteisiin verrattavat jätteet.
 Suurin osa  yhdyskuntajätteeksi luokiteltavasta biojätteestä menee sekajätteen mukana polttoon. Muita käsittelymenetelmiä ovat kompostointi, mädätys biokaasulaitoksessa ja poltto jätevoimalassa.
 Esimerkiksi Kuopiossa sekajätteestä kolmasosa on biojätettä.
 – Jos ajatellaan kompostointia Suomen sääoloissa, niin kompostori saattaa jäätyä keskellä talvea. Kompostorin tyhjentäminen voisi olla ratkaisu siihen, ettei biojätettä tarvitsisi laittaa sekajätteen joukkoon talviaikaan, Malinen kertoo.
 Lue myös:
 Ruokajätteen kierrätystä vastustettiin vielä 90-luvulla: "Onhan siellä kaatopaikalla tilaa" – nyt Suomen jätehuolto on uuden haasteen edessä
 Luulitko, että kompostisi olisi ekoteko? Asia voi olla juuri päinvastoin, sillä laiskalla hoidolla siitä tulee päästölähde

Omakotitalojen asukkaita houkutellaan kierrättämään jäteautoon kipattavalla kompostorilla – säiliö tyhjennetään vain pari kertaa vuodessa


Sää muuttuu viikonlopun alkaessa sateisesta selvästi kylmempään, mutta aurinkoisemmaksi. Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi  kertoo, että perjantai on yleisesti ottaen vielä hyvin sateinen päivä koko maassa.
 Lännessä sää on kuitenkin jo poutaantumassa ja pakkanen kiristymässä Pohjanmaalla ja Lapissa. Illalla vielä idässä tulee runsaampia lumisateita.
 Huomiseen mennessä suuressa osassa maata sää on selkeää.
 – Reippaitakin lumikuuroja voi vielä tulla länsi- ja lounaisrannikoilla, ja vielä on vaikea sanoa, että missä kaikkialla aurinko paistaa. Joitakin lumikuuroja tulee myös maan etelä- ja keskiosissa. Pohjoisessa on selkeää, mutta siellä ei voi ehkä niinkään puhua auringonpaisteesta, Kotakorpi sanoo.
 Lauantai ja sunnuntai ovat sään puolesta lähes samanlaisia päiviä. Sunnuntaina sadekuuroja on hieman lauantaita vähemmän, maan etelä- ja keskiosissa aurinko paistaa vähän enemmän kuin lauantaina.
 – Kun lunta sataa vähän koko maassa, siitä tulee sellainen kiva talvinen fiilis kaikkien viime päivien kaatosateiden jälkeen, kiteyttää Kotakorpi.
 Pohjoisessa tymäkkää pakkasta, etelässä selvästi lauhempaa
 Lämpötila laskee viikonloppuna etelärannikolla 1–5 pakkasasteeseen. Pohjoisessa lämpömittarit näyttävät yli 20:tä pakkasastetta.
 Pohjoisimmassa Lapissa on luonnollisesti kaikkein kylmintä. Tuuli on voimakasta ja puuskittaista, mikä lisää kylmän tuntua.
 Ensi viikon alussa sää jatkuu viikonlopun kaltaisena. Suuressa osassa maassa on pakkasta. Maanantaina ja tiistaina ei näillä näkymin ole ainakaan mitään suuria sateita.
 Autoilijoiden on syytä olla varovaisia liikenteessä erityisesti tänään. Ajokeli on  mahdollisesti vaarallinen tai vaarallinen  isossa osassa maata.
 Ajokeli muuttuu erittäin huonoksi aamusta alkaen lumi- tai räntäsateen ja sään pakastumisen takia Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Kanta-Hämeessä, Pirkanmaalla ja Keski-Suomessa.
 Huonoa ajokeliä ennustetaan puolestaan aina Uudeltamaalta Kuusamon korkeuksille asti.
 Viikonloppuna on pakkasta ja selkeää. Kerttu Kotakorpi / Yle

Täyskäännös säähän: Sateet vaihtuvat aurinkoon ja pakkasiin viikonloppuna – tuuli on voimakasta ja puuskittaista


Summary: Tutkimuksen mukaan puhelimestaan erotetut nuoret voivat jopa hätääntyä.

Lähes neljännes nuorista on niin kiinni älypuhelimissaan, että siitä on tullut riippuvuuden kaltainen tila, arvioi psykiatrinen tutkimus.
 Nuoret kokevat jopa  järkytystä tai hätääntyvät , mikäli heiltä estetään pääsy älypuhelinlaitteelle, kertoo Lontoon King’s Collegen tutkimus Britannian yleisradioyhtiö BBC:n mukaan.
 Asiantuntijoiden mukaan vahvistettua tietoa ruutuajan haitallisuudesta on niukalti. Nyt tutkijat halusivat selvittää ajankäytön sijaan sitä,  millainen suhde lapsilla ja nuorilla  on älypuhelimiinsa, kertoo The Guardian.
 BMC Psychiatry  -lehdessä julkaistussa tutkimuksessa analysointiin 41 muuta tutkimusta, joihin on osallistunut 42 000 nuorta.
 Tutkijat varoittavat ”vakavista seurauksista” lasten ja nuorten mielenterveydelle. Liiallinen kännykänkäyttö on tutkijoiden mukaan ihmisen toimintaan liittyvä, riippuvuuden kaltainen tila, joka voi aiheuttaa masennusta, ahdistusta, stressiä ja univaikeuksia sekä heikentynyttä koulumenestystä.
 – Näyttää siltä, että merkittävä vähemmistö teini-ikäisiä ja nuoria useista eri maista kertoo käyttäytymismalleista, jotka tunnemme muista riippuvuuksista, kertoo yksi tutkimuksen kirjoittajista  Nicola Kalk  The Guardianille.
 Tutkijat neuvovat malttiin
 Cambridgen yliopiston stipendiaatti  Amy Orben  varoittaa silti vetämästä suoraa yhteyttä ongelmallisen älypuhelinkäytön ja esimerkiksi masennuksen välille.
 – Aiemmin on selvitetty, että älypuhelimen vaikutukset eivät ole yksisuuntainen katu, ja mieliala voi vaikuttaa myös puhelimen parissa käytettyyn aikaan, Orben sanoo BBC:n mukaan.
 Tutkijoiden mukaan on silti tärkeää tiedostaa, että ongelmallinen kännykänkäyttö yleistyy.
 – Emme tiedä, onko riippuvuutta aiheuttava tekijä älypuhelin itse vai siihen ladatut sovellukset, sanoo Kalk BBC:lle.
 Kalkin mukaan vanhempien tulee pistää merkille, kuinka paljon aikaa heidän lapsensa viettävät puhelimiensa parissa.
 – Todisteiden laatu on heikko, mutta se luo perusteet lisätutkimukselle, Kalk sanoo.
 Lue myös :
 Masentunut nuori pelaa puhelimella terapeutin vastaanotolla ja hoksaa ongelmansa – mobiilipelissä nuori voi ratkaista ahdistavat tilanteet etukäteen
 Aivotutkija: Jo pelkkä kännykän näkeminen voi rasittaa keskittymiskykyä

Tutkimus: lähes neljänneksellä nuorista puhelimenkäyttö on ongelmallista, kyse on riippuvuuden kaltaisesta tilasta


Pirkanmaan käräjäoikeudessa käsitellään harvinaista petosvyyhtiä, jossa on poikkeuksellisen paljon asianomistajia. Petoksen uhreina on lukuisia yksityisiä ihmisiä ja useita tunnettuja suomalaisia isoja yrityksiä. Yhteensä uhreja on noin 40.
 Kahden miehen syytetään valmistaneen Tampereella ajokortteja ja käyttäneen niitä petoksissa. Rikoksen tekoaika on 1.11.2016–20.12.2016. Haastehakemus luettiin marraskuussa.
 Tekijät ovat syyttäjän mukaan valmistaneet ajokortteja toisen miehistä asunnolla. Ajokorttien valmistuksessa on käytetty tietokoneita kuvankäsittelyohjelmineen, monitoimilaitteita, laminointikonetta ja korttipohjia. Väärennetyissä ajokorteissa on käytetty ulkopuolisten henkilöiden henkilötietoja sekä tekijöiden tai heidän rikoskumppaneidensa kuvia.
 Poliisi teki kotietsinnän asuntoon, josta löytyi tuhansien ihmisten henkilötietoja kuten henkilötunnuksia, osoitetietoja, puhelinnumeroita ja sähköpostiosoitteita.
 Syyttäjän mukaan syytetyt ovat väärentäneet ainakin 19 suomalaisen ajokortit.
 Pääsyytetyt myöntävät
 Molemmat pääsyytetyt ovat myöntäneet käyttäneensä vääriä ajokortteja. He käyttivät syyttäjän mukaan väärennettyjä ajokortteja muun muassa useiden puhelimien ja tietokoneen ostossa, auton vuokrauksessa ja eri tuotteiden ostamisessa useilla tuhansilla euroilla esimerkiksi urheilukaupoista.
 Useimmissa tapauksissa petos onnistui. Ainakin kahdessa puhelinmyymälässä huijaus oli havaittu, eikä puhelimia ollut luovutettu. Syytetyt tilasivat paketteja myös esimerkiksi Prismaan noudettavaksi, mutta tässäkin teko jäi yritykseksi, koska rikos paljastui.
 Yksittäisellä ajokortilla on tehty syyttäjän mukaan jopa 1 800 euron tai yli petoksia. Tekijöillä ei ole syyttäjän mukaan ollut aikomustakaan maksaa kuluja.
 Toista miehistä syytetään myös huumausainerikoksesta ja hampun viljelystä. Lisäksi tällä syytetyllä oli ollut huijausreissulla kääntöveitsi hallussaan.
 Osassa petoksia pääkaksikolla on ollut syyttäjän mukaan rikoskumppaneita. Yhteensä petosvyyhdessä on viisi syytettyä.
 Syyttäjä vaatii neljälle syytetyistä ehdotonta vankeusrangaistusta ja yhdelle sakkoja.

19 suomalaisen ajokortit löytyivät väärennystehtaasta – petosvyyhdin pääkaksikon kotoa löytyi tuhansien suomalaisten henkilötietoja


Summary: Myös yksityinen kulutus on kasvussa Suomessa.

Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan bruttokansantuotteen volyymi kasvoi heinä-syyskuussa 0,7 prosenttia edellisestä neljänneksestä. Viime vuoden vastaavaan aikaan verrattuna työpäiväkorjattu bkt kasvoi 2,2 prosenttia.
 Volyymi tarkoittaa tietoa, josta hintojen muutosten vaikutukset on poistettu.
 Yksityisen kulutuksen volyymi kasvoi kolmannella neljänneksellä 1,5 prosenttia edellisestä neljänneksestä ja 2,4 prosenttia vuodentakaisesta.
 Vuoden toisella neljänneksellä tänä vuonna bruttokansantuote kasvoi tarkentuneiden tietojen mukaan 0,8 prosenttia edellisestä neljänneksestä ja 1,4 prosenttia vuodentakaisesta.
 Myös ekonomistit iloitsevat suotuisasta kehityksestä. Esimerkiksi Danske Bankin pääekonomisti  Pasi Kuoppamäki  hehkuttaa, että bruttokansantuotteen kasvu on tänä vuonna kiihtynyt huimasti.

Suomen bruttokansantuote tuo valoa marraskuun pimeyteen: Ekonomisti: "Kasvu on kiihtynyt huimasti"


Summary: Varsinkin ojitusten määrä lisää metsätalouden osuutta typen ja fosforin kokonaiskuormasta.

Metsätalous aiheuttaa yhä suuremman osan vesistöön joutuvasta typen 44 600 tonnin kokonaiskuormasta. Määrä on jopa tuplaten isompi kuin aiemmin tiedettiin.
 Luonnonvarakeskuksen ja Suomen ympäristökeskuksen tekemän selvityksen mukaan metsätalous tuottaa metsistä tulevasta typen vuotuisesta kokonaiskuormasta noin 16 prosenttia. Tonneissa lukema on noin 7 300.
 Mikko Airikka / Yle
 Aiempien arvioiden mukaan metsätalouden aiheuttaman kuormituksen määrä olisi ollut noin 3 250 tonnia.
 Myös fosforikuormituksen osuus on selvästi aiempaa tietämystä isompi, noin 440 tonnia eli noin 25 prosenttia fosforin metsistä tulevasta kokonaiskuormasta. Vanhoissa arvioissa puhutaan vuositasolla noin 230 tonnista.
 Mikko Airikka / Yle
 Ihmisen toiminnan aiheuttamasta kuormituksesta suurin osa tulee maataloudesta. Uusien  arvioiden perusteella metsätalouden  osuus on noin 12 prosenttia typpikuormituksesta ja 14 prosenttia fosforikuormituksesta eli kaksinkertainen aiempaan verrattuna.
 Loput ravinnekuormasta vesistöihin tulee luonnonhuuhtoumina.
 Yhteensä metsistä ja soilta tulevan typen kokonaiskuormitus on eri arvioiden mukaan noin 44 600 tonnia ja fosforin kokonaiskuormitus noin 1 760 tonnia. Uusi tutkimus ei kokonaismäärän osuutta juuri muuttanut.
 Kasvuluvut eivät yllättäneet
 Luonnonvarakeskus Luken metsänhoidon professori  Leena Finér  ei yllättynyt metsätalouden osuuden kasvusta.
 – Meillä oli tiedossa, ettei aikaisemmissa laskelmissa ole voitu ottaa kaikkia metsätalouden toimenpiteitä huomioon.
 Mikko Airikka
 Suurimpana tekijänä professori pitää vanhojen ojitusalueiden tarkempaa huomioimista.
 – Kuormituksen on aiemmin arvioitu loppuvan kymmenessä vuodessa toimenpiteiden jälkeen. Se ei pidä paikkaansa. Näyttää siltä, että vaikutus jatkuu selvästi pidempään.
 Uusi tutkimus tehtiin, koska edellisten tutkimusten jälkeen oltiin sitä mieltä, että metsätalouden vesistökuormitusta olisi aliarvioitu.
 – Meillä oli mahdollisuus koota aiempaa laajempi seuranta-aineisto, jonka perusteella päivitimme laskelmat. Ne näyttävät tukevan sitä käsitystä, että kuormitus on suurempaa kuin virallisissa raporteissa aikaisemmin on esitetty, professori Finér kertoo.
 Nyt julkaistut tulokset viittaavat myös siihen, että ilmaston muuttumisen myötä hiili- ja typpikuormitus saattavat ilmaston lämpenemisen myötä lisääntyä. Se taas tuo uusia haasteita metsätalouden ja vesiensuojelun saralla.
 Suometsiin enemmän jatkuvaa kasvatusta
 Finérin mukaan tutkimuksen tulokset osoittavat, että metsätalouden suurin kuormitus tulee juuri Pohjanmaan ja Kainuun suometsäisiltä alueilta. Siksi metsätalouden vesiensuojelutyöt pitäisi kohdentaa turvemailla tehtäviin toimenpiteisiin.
 – On putkipatoja, suojavyöhykkeitä ja pintavalutuskenttiä. Itse näkisin tärkeimpänä, että pyrittäisiin ennakolta torjumaan kuormitusta. Jos ajatellaan uusia keinoja, niin tutkitaan, voisiko jatkuvapeitteinen metsänkasvatus olla turvemailla yksi keino, jolla voitaisiin vähentää päästöjä.
 Jatkuvapeitteinen metsänkasvatus tarkoittaa käytännössä avohakkuista luopumista.
 Samalla Leena Finér muistuttaa, että meillä on jo olemassa hyvä ja toimiva työkalupakki ongelmien hoitamiseksi. Keinot pitää vain ottaa tehokkaasti käyttöön.
 Lue myös:
 Uusi tutkimus osoittaa metsätalouden ilmastovaikutukset arvioitua suuremmiksi – Professori: "Käytämme luonnonresurssia vähän hullulla tavalla"
 Järvien pilaajalle löytymässä toinen syntipukki – metsätalouden vaikutus uhkaa kasvaa entisestään lisähakkuissa
 Onko mökkivesistösi rapakunnossa vai priimaa? Tarkista tilanne nettikartasta – vesien uusin kuntokartta kattaa koko Suomen

Selvitys: Metsätalouden osuus vesistöjen ravinnekuormasta selvästi aiempaa tietämystä suurempi


Kerromme asiasta pian lisää.

Postin Pohjola: Liikkeenluovutuksella on ollut omistajan tuki


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Tiedätkö, miksi EU:n asetus   renkaiden energiamerkinnästä  on tärkeä? Asetuksen perustelujen mukaan entistä selkeämmät merkinnät renkaiden energiatehokkuudesta saavat valmistajat tarjoamaan ja kuluttajat ostamaan vähemmällä kitkalla rullaavia renkaita, jotka säästävät polttoainetta ja sitä kautta ilmastoa.
 Mutta Suomen kannalta asetus renkaiden energiamerkinnästä on taas liki historiallinen siksi, että se oli ensimmäinen lainsäädäntöesitys, jonka Suomi sai vietyä puheenjohtajakaudellaan maaliin saakka. Jäsenmaat, parlamentti ja komissio sopivat asetuksen lopullisesta muodosta toissa viikolla.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Sen jälkeen sopu on löytynyt  myös  EU:n ensi vuoden budjetista  ja rahtiliikenteen asiakirjojen digitalisoinnista, joka säästää komission arvion mukaan 102 miljoonaa työtuntia vuodessa paperien pyörittelyn vähentyessä.
 – Aika kiire tulee joulukuun loppuun mennessä, sanoi europarlamentaarikko  Henna Virkkunen  (kok.) Suomen virkakoneiston käsissä olevasta urakasta.
 Puheenjohtajakautta on jäljellä 32 päivää. Loppuneuvotteluvaiheessa olevia lakeja on pöydällä viitisentoista. Lisäksi Suomen johdolla haetaan jäsenmaiden yhteistä kantaa moneen esitykseen.
 Renkaita ja rahtikirjoja koskevat esitykset  ovat arkista ja tavanomaista EU-lainsäädäntöä, jonka eteenpäin vieminen on kulloisenkin puheenjohtajamaan tärkein tehtävä. Tällaista lainsäädäntöä on Suomen kaudella vähemmän kuin yleensä, sillä kausi ajoittuu EU:n saumakohtaan.
 Väistyvän komission antama lainsäädäntö alkaa olla jo käsitelty, ja  uusi komissio  ei ole vielä astunut virkaansa.
 Suomea ei kuitenkaan muisteta  Euroopassa renkaista tai rahtikirjoista. Suomi on pitänyt esillä korkeamman profiilin aloitteita, kuten  EU-rahoituksen sitomista oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen , tai ilmastotavoitteiden kunnianhimon nostamista.
 Näistä kärkihankkeista kumpikaan ei ole vielä tuottanut lopullista hedelmää. Molemmat on tavallaan nivottu monivuotiseen rahoituskehykseen, jonka käsittely on venynyt Suomen alkuperäisestä aikataulusta.
 Puola, Tšekki ja Unkari haraavat yhä vastaan sille, että EU lähtisi pyrkimään kohti hiilineutraaliutta vuonna 2050. Ne haluavat ensin varmistaa, että hiilestä luopumisen kustannuksia voidaan korvata riittävän paksulla tukulla EU-rahaa.
 Vuoden 2050 tavoitteesta  on tarkoitus yrittää sopia huippukokouksessa kahden viikon kuluttua. Kokouksessa puhetta ei kuitenkaan johda Suomi, vaan Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Charles Michel .
 Uuden komission on lehtitietojen mukaan tarkoitus julkistaa esityksensä fossiilisista luopumista tukevaksi rahastoksi päivää ennen huippukokousta. Ympäristöministeri  Krista Mikkosen  (vihr.) mukaan 2050 tavoitteesta sopiminen on hankalaa, koska rahalupauksia ei voida tehdä ajoissa.
 Tämä taas johtuu siitä , että Suomen valmistelema  ehdotus EU:n budjetiksi vuosille 2021-–2027  valmistuu sekin vasta hieman ennen joulukuun kokousta. Eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) jakaa jäsenmaille lopullisen esityksen tulevien vuosien rahanjaosta jo lähipäivinä.
 Vuoden vaihteessa Suomi luovuttaa puheenjohtajuuden Kroatialle, joka ei aio pitää oikeusvaltioperiaatetta tai ilmastonmuutoksen torjuntaa yhtä näkyvästi esillä.  Kroatiaa kiinnostaa  esimerkiksi EU:n talouden vahvistaminen ja laajentuminen.
 #SOMESSA: Von der Leyen haluaa tasa-arvoa myös komissaarien avustajistoon
 Twitter
 Ursula von der Leyenin  komissio sai Euroopan parlamentilta hyväksyntänsä keskiviikkona yllättävänkin isolla enemmistöllä 461–157. Naisten osuus on isompi kuin koskaan; heitä on komissaareista 12 ja miehiä 15.
 Von der Leyen lupasi Twitterissä, että hän pyrkii sukupuolten tasapainoon myös komissaarien avustajistossa eli kabineteissa. Jokaisella komissaarilla on jatkossa kabinetin jäseninä yhtä paljon miehiä kuin naisiakin.
 Kauden loppuun mennessä tavoitteena on von der Leyenin mukaan sukupuolten tasapaino hallinnon johtoportaan kaikilla tasoilla.
 #FAKTA: Eurooppalaiset uudelle komissiolle: Ympäristö on tärkein
 Joel Kanerva / Yle
 EU-kansalaiset haluavat uuden komission  keskittyvän ennen kaikkea ympäristön suojelemiseen.  Bertelsmann-säätiön teettämässä kyselyssä  ympäristö nousi työpaikkojen ja sosiaaliturvan ohi ykköseksi kun eurooppalaisilta kysyttiin, mitä asioita komission pitäisi varjella. Otoksessa oli kuusi isointa EU-maata Britanniaa lukuunottamatta, mutta tulos on edustava koko EU:n väestölle.
 Maiden välillä on kiinnostavia eroja. Saksalaisista liki puolet pitää ympäristön suojelua tulevien vuosien ykköstehtävänä, kun taas italialaisista 60 prosenttia on huolissaan ennen kaikkea työpaikoista. Italian työttömyysprosentti onkin liki 10, kun Saksassa on käytännössä täystyöllisyys.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Venäjä ja Nato kilpasilla, EU-maat myyvät aseita saudeille ja komission uusi suunta
 Norjalaiset F-16-hävittäjät harjoittelivat amerikkalaisten B-52-pommikoneiden kanssa lokakuun lopulla Pohjois-Norjassa.  Forsvaret
 Sekä Venäjä että sotilasliitto Nato  harjoittelevat nyt entistä aktiivisemmin Venäjän ja Norjan rajan tuntumassa. Venäläisiä sukellusveneitä on havaittu entistä lähempänä Norjan rannikkoa. Norja on puolestaan vahvistanut joukkojaan Venäjän rajan läheisyydessä.
 Pohjoismaiden-kirjeenvaihtaja  Kirsi Heike l  kävi Kirkkoniemessä havainnoimassa Naton ja Venäjän välien kiristymistä . Toisaalla Ranskan presidentti  Emmanuel Macronin   lausunnot Naton toimintakyvystä  ovat herättäneet porua etelämpänä.
 Saudi-Arabia liittolaisineen  on pommittanut Jemenin huthikapinallisia vuodesta 2015. Länsimaiden myymillä aseilla on surmattu siviilejä, ja sotarikosten määrä vain kasvaa. Asekauppaan tällä ei ole ollut käytännössä vaikutusta.
 Yhdysvallat on saudien elintärkeä liittolainen, jolta se on ostanut aseistusta parilla sadalla miljardilla dollarilla muutamassa vuodessa. Ulkolinjan ranskalainen dokumentti  Euroopan asekauppiaat  selvittää, mikä on eurooppalaisten osuus asekaupassa. Onko Euroopalla verta käsissään?
 Brysselin koneessa puhutaan  vanhan, nyt väistyvän komission ja uuden, nyt työnsä alkavan komission tavoitteiden ja toimintaympäristöjen eroista. Von der Leyenin uuden komission perusajatus tulee todennäköisesti olemaan vihertyminen ja sen muuttaminen älykkääksi, eli isoja tämän ajan teemoja tulevat olemaan ilmastoasiat ja digitaalisuus.  Haastateltavana on Euroopan komission Suomen edustuston päällikkö   Antti Peltomäki  ja toimittajana on  Maija Elonheimo .
 ENSI VIIKOLLA: Nato-maat selvittävät välejään Lontoossa
 EU:n valta vaihtuu sunnuntaina eli joulukuun ensimmäisenä päivänä. Uusi EU-komissio aloittaa tehtävässään samana päivänä kun jäsenmaiden johtajista koostuva Eurooppa-neuvosto saa uuden puheenjohtajan.
 Maanantaina alkaa YK:n ilmastokokous Madridissa. Kaksiviikkoisissa neuvotteluissa puhutaan Pariisin ilmastosopimuksen toimeenpanosta, josta Yhdysvallat ryhtyi hiljattain irtautumaan. Kokous siirrettiin Chilestä Espanjaan levottomuuksien takia.
 Sotilasliitto Naton jäsenmaiden johtajat kokoontuvat tiistaina ja keskiviikkona Lontooseen juhlistamaan 70-vuotiasta liittoa. Juhlia varjostaa Ranskan presidentin Emmanuel Macronin luonnehdinnat Natosta "aivokuolleena" järjestönä.
 Paikalla ovat myös Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Recep Tayyip Erdogan Turkista, joka hyökkäsi taannoin Yhdysvaltain liittolaisten kurdien kimppuun Pohjois-Syyriassa Yhdysvaltain vetäydyttyä alueelta.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.

Eurooppa-kirje: Suomen neuvottelemilla renkailla kohti valoisaa tulevaisuutta


Summary: Kiinnostavatko ihmisoikeudet? Kiinnostavatko lastenoikeudet? Tällaiset keskustelunaloitukset aiheuttavat monesti sekä ärsytystä että häpeää henkilössä, jolle se osoitetaan.

Taloustutkimuksen mukaan valtaosa suomalaisista haluaa lahjoittaa hyväntekeväisyyteen. Auttamisenhalua meiltä siis löytyy, mutta miksi feissareita on vaikea kohdata?
 Feissarilla eli face to face markkinoijalla tarkoitetaan henkilöä, joka etsii esimerkiksi jollekin järjestölle kuukausilahjoittajia julkisilla paikoilla.
 Kirkkaan kylmänä syysaamuna Helsingin Mikonkatua lämmittää leveä hymy. Se kuuluu Greenpeacen feissaritiimin vetäjä  Reko Varilalle .
 Varilan mukaan jokaista pysäytettyä henkilöä kohden tehdään jopa sata lähestymisyritystä. Jos neljän ja puolen tunnin mittaisen työvuoron aikana saa kaksi asiakasta pysäytettyä, voi tulokseen olla tyytyväinen.
 Varilan työn taustalla on tarve muutokseen.
 – Sen lisäksi, että syö kasvisruokaa tai lopettaa lentämisen, on tosi hankala vaikuttaa ilmastoasioihin. Feissaan siksi, että tämä on tosi hyvä tapa vaikuttaa.
 Päältä päin on mahdotonta nähdä, lähteekö vastaantulija mukaan keskusteluun. Se selviää vain kokeilemalla. Kyseessä on taitolaji, ja tyylejä keskusteunaloituksiin on yhtä monta kuin feissariakin. Hyväksi koettuja tekniikoita vaihdellaan ja niitä treenataan myös työajan ulkopuolella.
 Kohtaamiseen liittyy vahva moraalinen lataus
 Vuorovaikutustilanteita tutkinut sosiologian professori  Anssi Peräkylä  tunnistaa ongelman feissarin ja asiakkaan välisessä kohtaamisessa.
 Peräkylän mukaan kyse on arkisen ja insituutionaalisen kohtaamisen yhdistelmästä. Kohtaamisten ympärillä on myös vahva moraalinen lataus.
 Greenpeacelle työskentelevän Varila tietää mistä on kyse.
 – Ymmärrän, että se voi olla ärsyttävää, jos kävelee kaupungilla ja joka päivä tullaan moikkaamaan ja kontaktoimaan. Nämä asiat ovat kuitenkin todella tärkeitä, ja niistä saa ja pitääkin häiritä.
 Peräkylän mukaan kohtaamisen ristiriitaa voi tarkastella henkilökohtaisen suojakehän avulla.
 Feissarin ja asiakkaan kohtaamisessa on vahva moraalinen lataus. Kuvan henkilöt eivät liity artikkeliin.  Elmo Mustonen/YLE
 Suomalaiset suhtautuvat myönteisesti hyväntekeväisyyteen
 – Vuorovaikutuksessa ja kanssakäymisessä meillä on tietty suojakehä ympärillämme, jonka feissari jollain tapaa rikkoo. Se (tilanne) ei ala minun aloitteestani vaan feissarin, ja minä olen ehkä suorastaan avuton siinä tilanteessa.
 Lahjoittamatta jättäminen tuntuu mielessä ja ruumiissa, emmekä me halua olla huonon ihmisen roolissa.
 Auttamisen halun puutteesta ei ole kysymys. Taloustutkimuksen Hyväntekeväisyys-tutkimuksesta selviää, että 83 % 15–79-vuotiaista suomalaisista on osallistunut vuoden aikana hyväntekeväisyyteen jollain tavalla: joko lahjoittamalla rahaa, ostamalla kannatustuotteen tai osallistumalla jonkin hyväntekeväisyysjärjestön toimintaan.
 – Positiivinen asenne hyväntekeväisyyttä kohtaan on olemassa. Ne teemat, joissa suomalaiset haluavat olla mukana, ovat lapset ja nuoret, sairauksien hoito, vanhukset ja kehitysmaa. Ne ovat myös niitä teemoja, joita feissaamisella rahoitetaan, kertoo Taloustutkimuksen aluejohtaja  Marika Laakso.
 Ja kyllä feissareille lahjoitetaankin.
 Pyysimme ihmisoikeusjärjestö Amnestylta, Unicefilta ja Greenpeacelta kommentin siitä, kuinka merkittävässä asemassa feissareiden työ on varainhankinnan osalta.
 Lasten oikeuksien hyväksi työskentelvä Unicef kertoi saaneensa feissauksen avulla 8000 uutta lahjoittajaa vuonna 2018.
 Samana vuonna Amenstyn varainhankinnasta tehtiin feissareiden avulla 60 prosenttia.
 Myös Greenpeace hankki 75 prosenttia uusista kuukausilahjoittajistaan feissauksen kautta. Kaikista Greenpeacen tuloista kuukausilahjoittajien osuus on yli 90 prosenttia.
 Varilo tunnistaa kuvaukset kohtaamista välttelevistä vastaantulijoista. Feissarin silmissä pakoileminen on turhaa.
 – En koskaan ota kohtaamisia henkilökohtaisesti, jos joku vaikka kiertää toiselta puolelta toria. Se tuntuu ennemminkin hassulta, että jos joku näkyvästi lähtee kiertämään kaukaa, kun pelkkä ei kiitos riittäisi oikein hyvin.
 Vuorovaikutuksen asiantuntijan mukaan haastavien kohtaamisten ongelmaan ei ole olemassa helppoa ratkaisua.
 – Yksi tapa ajatella vois olla se, että feissarit ovat hyvällä asialla ja organisaatiot on hyvällä asialla. Ne ansaitsevat kaiken tuen ja paljon enemmän kuin ne tällä hetkellä saavat. Nämä kohtaamiset ovat hankalia, ehkä meidän pitää vaan jotenkin elää tässä ristiriidassa ja tässä tragediassa, tavallaan toivoa kaikkea hyvää kaikille näille organisaatioille.

Miksi feissaajan kohtaaminen on monelle kiusallista? Greenpeacen Reko Varila, 22: Pelkkä "ei kiitos" riittää


Summary: Panimotuotteet, perunalastut ja jäätelöt tekevät kauppansa.

Suomalaiset asuvat yhä enemmän yksin. Tämä näkyy jo ruokakaupoissa. Sinkkutaloudet eivät halua jättipaahtoleipäpakkauksia, eivätkä puolentoista litran maitopurkkeja.
 Kaupat eivät enää sivuuttaa 1,2 miljoonaa yhden hengen taloutta. Ruokahävikistä halutaan eroon, eivätkä yksinasuvat halua leipää homehtumaan ruokakaappiin.
 Yle selvitti yhden hengen talouksien syömistä K-kaupoista ja SOK:lta.
 Porilainen K-kauppias  Niko Rantala  omistaa kolme elintarvikeliikettä. Yksi sijaitsee lähiössä, toinen omakotialueella ja kolmas opiskelijoiden suosimassa korttelissa.
 Kaupan sijainti vaikuttaa ratkaisevasti valikoimaan. Ostokset koostuvat pikkueristä.
 – Opiskelija-alueella keskimääräinen ostos on kymmenen euroa. Näillä alueilla menee kolmioleipiä, pakasteita ja nuudeliannoksia, Rantala sanoo.
 Lasse Isokangas / Yle
 Aamulla opiskelijat ostavat limsaa, kahvia ja eväitä paistopisteistä. Illalla kaupasta haetaan pakastepizzoja ja makaronia.
 Myös pullokoot ovat opiskelija-alueella erilaiset kuin omakotialueilla. Sinkkualueilla kaupaksi käyvät puolen ja puolentoista litran pullot.
 Terveysbuumista huolimatta lohturuokaa ostetaan etenkin iltaisin töiden ja urheiluharjoitusten jälkeen.
 – Iso osa liikevaihdosta tulee panimotuotteista, perunalastuista, virvoitusjuomista ja jäätelöstä, Rantala sanoo.
 Uudet ruoka- ja juomavillitykset saapuvat yksinasuvien alueille pian ja vaihtuvuus on kovaa. Tämä koskee etenkin pienpanimo-oluita.
 Sinkkualueilla myydään puolen ja puolentoista litran pulloja.  EPA/JUSTIN LANE
 Luvuista on jätetty pois Sottungan kunta, koska siellä on alle sata asukasta.  Lasse Isokangas / Yle
 Muualla Suomessa kuluu piimää ja makkaraa
 Maaseudulla ja pienissä kaupungeissa yksinasuvien ruokavalio näyttää aivan toisenlaiselta. Siellä yksin asuvat poikamiehet ja leskeksi jääneet naiset. 75 prosenttia yli 75-vuotiasta naisista asuu yksin.
 Yle näytti yhden hengen talouksien kuntien kärkilistan SOK:lle. SOK:n analyytikot laskivat, mitä ostetaan Salesta ja S-marketeista pienillä paikkakunnilla.
 Tällaisia kuntia ovat esimerkiksi Forssa, Hartola, Kemi ja Kuhmoinen. Niissä juodaan perinteiseen tapaan maitoa, piimää ja kotikaljaa.
 Lihatuotteiden kärkipäässä olivat porsas, nauta, ruokamakkarat ja leikkeleet.
 Kylmätiskistä ostetaan kalaa ja perinteiseen tyyliin: sillejä ja silakoita.
 Pulla maistuu ja pienillä paikkakunnilla sitä leivotaan myös kotona.    Tiina Jutila / Yle
 Pullaa menee ja pienillä paikkakunnilla leivotaan
 Makea maistuu myös harvaanasutuilla seuduilla. Munkkeja ja pullia kuluu sekä tuoreena että pakasteina. Moni leipoo vielä myös itse ja ostaa vain tarvikkeet.
 Työläämpiä ruoka-annoksia sekä suuret että pienet perheet kokkaavat lähinnä viikonloppuisin. Viikolla halutaan ruokaa, joka valmistuu nopeasti.
 Lopputulema on, että se mikä käy kaupaksi Forssassa tai Sysmässä, ei ole välttämättä myyntivaltti Helsingin Kalliossa ja päinvastoin.
 Lisää aiheesta:
 Päättäjät puhuvat vain lapsiperheistä, vaikka sinkkujen määrä räjähtää: Näillä 10 paikkakunnalla puolet talouksista on yhden hengen ruokakuntia
 "Perhe on vähän vanhanaikainen haave" – Ylen kone näyttää, kuinka moni ikäisesi asuu yksin

Näin yksinasuvat syövät: Kympin ruokakori on uusi normaali, lohturuoka maistuu yhtä hyvin Porissa ja Sysmässä


Summary: Toivottavasti enää koskaan ei tule uutta nousukautta, koska lama-aika on parempaa, kirjoittaa Janne Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Ensin avattiin jättiläismäinen kauppakeskus Redi. Sitten tuli isompi  Mall of Tripla,  nimeltäänkin ainutlaatuinen suomalaisen idiotismin monumentti. Kalasatamaan rakennettiin 35-kerroksisia taloja. Laajenevan Helsinki-Vantaan lentoaseman liikennemäärät kohosivat uuteen ennätykseen.
 Lehdestä luin, että ei tämä vielä mitään, Pasilaan tulee vielä korkeampia taloja aivan pian. Kauppakeskuksia avataan myös Tapiolaan sekä Tampereelle rakennettavan kannen päälle. Epäilemättä myös Turkuun, Ouluun ja Kuopioon. Vantaalle avattiin valtaisa outlet-ostoskylä (en tiedä mitä se tarkoittaa, enkä todellakaan aio ottaa selvää).
 Avajais-, rakennus- ja matkustusuutisten paksun virran  katkaisee silloin tällöin viesti: ihmiskunta kuluttaa liikaa, luonto järkkyy. Lajit tuhoutuvat, ilmasto muuttuu, jäätiköt sulavat.
 Ylikulutuspäivä mainitaan laimeasti uutisissa, mutta oikeasti valtionhallinnossa taputetaan käsiä, kun kulutus triplataan.
 Asia on ollut tiedossa lapsuudestani saakka. Kaukaisella 1980-luvulla kirjoitettiin muistaakseni, että vuoden 2020 tienoilla ollaan nykymenolla kusessa, mutta että vielä on aikaa muuttaa asioita.
 Mitään ei kuitenkaan muutettu ja kusessa ollaan. Mitään ei silti aiota muuttaa nytkään. Ylikulutuspäivä mainitaan laimeasti uutisissa, mutta oikeasti valtionhallinnossa taputetaan käsiä, kun kulutus triplataan. Superrikas  Björn Wahlroos  kiukuttelee uutisissa, miten on kauheaa, kun Suomessa ei olla ihan yhtä rikkaita kuin Ruotsissa.
 Mutta nyt on viimeinkin kerrottavissa  positiivinen uutinen, nimittäin se, että lama alkaa pian. Kuulemma talouskasvu on taittumassa ja yritysten odotukset heikkenevät. Ristin käteni ja sanon: kiitos hyvä Jumala tästä uutisesta. Älä enää koskaan anna tulla uutta nousukautta.
 Olen elänyt tähän ikään monta nousukautta ja lamaa ja voin varmuudella sanoa, että lama-aika on parempi.
 Opitaan kantapään kautta se, mikä tulisi oppia jo pyhäkoulussa, nimittäin että raha ja menestys ei ole tärkeää vaan aivan muut asiat.
 Nousukaudella ihmisillä on kännyköitä, kelloja ja autoja. Heillä on kauhea kiire, he ovat ylpeitä ja itsekkäitä.  Anu Kantolan  ja  Hanna Kuuselan  julkaisema  tutkimus huipputuloisten maailmankuvasta  kertoo rikkaiden ylimielisyydestä ja kiittämättömyydestä. Nousukaudella näitä rikkaita tulee sitten enemmän.
 Toisin on lama-aikana. Silloin arvoon nousevat kierrättäminen, sienestäminen ja kirjastossa käynti. Ruvetaan pitämään hiljaisuuden retriittejä ja viettämään aikaa lähimmäisten kanssa. Sanalla sanoen, opitaan kantapään kautta se, mikä tulisi oppia jo pyhäkoulussa, nimittäin että raha ja menestys ei ole tärkeää vaan aivan muut asiat.
 Nousukaudella ihminen ajattelee itseään . Lama-aikana ihmiset alkavat pakon edessä ajatella toisiaan. Nousukaudella ihmisarvo liittyy menestykseen ja työhön, lama-aikana tajutaan, että eihän se niin voi olla, että elämällä on arvo itsessään.
 Nousukaudella talous on suurta, mutta elämä pientä. Lama-aikana elämä on taas suurta.
 Eikö se ole epäilemättä parempi, että minut suljetaan pienempään asuntoon viettämään hiljaista elämää? Todennäköisesti keksin silloin aikaisempaa todempia ajatuksia.
 Ymmärrän kyllä, että kun lama tulee, minäkin varmaan joudun työttömäksi. Olenhan töissä yliopistoissa ja yliopistojen rahoitusta epäilemättä taas leikataan. Mutta hyvähän se vain on tietenkin, että en matkustele Chicagon ja Hongkongin ylimääräisiin tutkijatapaamisiin kuluttamaan ihmiskunnan viimeisiä luonnonvaroja ja omia hermojani.
 Eikö se ole epäilemättä parempi, että minut suljetaan pienempään asuntoon viettämään hiljaista elämää? Todennäköisesti keksin silloin aikaisempaa todempia ajatuksia, joita voin julkaista tällaisissa kolumneissa, joista sitten maksetaan aiempaa vähemmän.
 Jos emme osaa nauttia lamasta , meillä ei ole tulevaisuutta. Maailman voi nimittäin pelastaa ilmastonmuutokselta ja lajien sukupuutolta vain ikuinen lama, jatkuvan kasvun vaihtuminen pienenemiseen ja kutistumiseen.
 Mutta ei se mitään. Silloinkin kun ei ole hurjaa kehitystä ja eteenpäin menoa, elämä jatkuu ihanana ihmeenä. Käykääpä vain katsomassa millaista elämä on Forssassa, Harjavallassa, Outokummussa ja lukemattomissa muissa taantuvissa taajamissa, joihin ei nouse uusia kauppakeskuksia. Siellä näette, mitä on lama.
 Se on erinomaista, rikasta todellisuutta, elämää täynnä tunteita, kauneutta ja luonnon ihmeitä. Lihan outoa sykettä ja tempoilua nahan alla, uusien päivien iloista odottamista, näkemistä ja kokemista.
 Sellaista elämää, mihin ihmiskunnan tulisi pyrkiä.
 Janne Saarikivi
 Kirjoittaja on suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori ja todennäköisesti eri mieltä kanssasi.
 Aiheesta voi keskustella 29.11. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Janne Saarikiven kolumni: Kulutusboikottien sijaan ilmastokysymyksen voi ratkaista vanhaa työväenliikettä muistuttava kansainvälinen liike
 Pekka Juntin kolumni: Helsingin pimeydestä
 Pekka Juntin kolumni: Soinen maa ei elättänyt kaikkia

Janne Saarikiven kolumni: Lama tulee – se on ihanaa


Summary: Vaasan kaupunki vaatii Wasalandian taustayhtiötä siistimään entisen huvipuistoalueen. Neuvottelut pitkän vuokrasopimuksen purkamisesta ovat tyssänneet.

Vuosia sitten lakkautetun huvipuisto Wasalandian rauniot ovat muodostuneet Vaasan kaupungille pitkäaikaiseksi murheenkryyniksi.
 Rakennelma näyttää ikävältä, se on keskeisellä paikalla ja esimerkiksi ensimmäisenä satamasta tulevia  laivaturisteja vastassa .
 Wasalandia kukoisti alkuaikoinaan. Se perustettiin 80-luvun lopulla, jolloin vilkas laivaliikenne toi asiakkaita myös huvipuistoon. Uusi hyvipuisto kiinnosti ja täyttyi lapsiperheistä.
 Wasalandia toimi kuitenkin rajatulla alueella, joten sen oli mahdotonta kasvaa. Asiakasmäärät alkoivat hiljalleen laskea. Alahärmään perustettu kilpaileva huvipuisto Powerpark puolestaan kasvoi pikku hiljaa suuremmaksi ja kauniimmaksi. Lopulta espanjalaisomistaja Aspro Parksin suomalaisyhtiö Puuharyhmä päätti laittaa lapun luukulle.
 – Vuoden 2015 lopulla ilmoitin, ettemme voi jatkaa Wasalandian pyörittämistä. Seuraavat vuodet osoittivat, että päätös oli oikea. Säät olivat surkeita, satoi eikä ollut helteitä. Asiakasmäärät eivät olisi riittäneet, joten tuotto ei olisi kattanut kuluja, Puuharyhmän varatoimitusjohtaja  Petteri Järvenpää  kertoo.
 Järvenpää korostaa, että huvipuiston perustaminen oli laivaliikenteen tax-free-kaupan aikaan oikea päätös. Verovapaa myynti lakkasi Merenkurkun laivaliikenteessä 1990-luvun lopussa.
 Sopimusta ei saada purettua
 Wasalandiaa perustettaessa tehtiin kuitenkin yksi iso virhe.
 Huvipuistoon uskottiin niin vahvasti, että sille sorvattiin 50:n vuoden vuokrasopimus.
 Sopimus siirtyi Puuharyhmälle, kun se 2000-luvulla osti huvipuiston Vaasan kaupungilta. Tuo sopimus pitää tällä hetkellä tyhjillään olevan huvipuiston edelleen paikoillaan. Vuokrasopimus ja se, etteivät Vaasan kaupunki ja Puuharyhmä ole onnistuneet neuvottelemaan sopimuksen purkamisesta.
 Puuharyhmä maksaa alueesta kaupungille vuokraa noin 33 000 euroa vuodessa.
 – Anoimme tonttivuokran kohtuullistamista vuonna 2016. Seuraavana vuonna kyselin asian perään, mutta emme saaneet siihen kaupungilta koskaan mitään vastausta, sanoo Järvenpää, joka kertoo arkistoineensa tarkkaan konfliktin jokaisen vaiheen.
 Alueelle yritettiin ensin saada uutta toimintaa kuten esimerkiksi panimoalaan liittyvää teemapuistoa. Hankkeen kariuduttua, ovat osapuolet yrittäneet päästä sopuun ehdoista, jolla vuokrasopimuksen voisi purkaa.
 Vaasan kaupunki tai Puuharyhmä eivät ole kumpikaan kertoneet paljoa neuvotteluiden yksityiskohdista.
 Suurin ongelma tuntuu kuitenkin olevan huvipuiston rakennusten purkukustannukset.
 Kaupungin mielestä Puuharyhmän tulisi siistiä alue ja palauttaa tontti omistajalleen siinä kunnossa kuin se oli ennen huvipuistotoiminnan aloittamista. Puuharyhmän mielestä on kohtuutonta vaatia, että he maksaisivat siitä, että purkavat rakennelmia, joiden rakentamisesta he ovat aikanaan maksaneet.
 Kaupunki on arvioinut purku-urakan maksavan noin  400 000 euroa . Puuharyhmä uskoo hinnan olevan sitä pienempi.
 Wasalandian rakenteiden purkaminen maksaisi satoja tuhansia euroja. Niklas Joki / Yle
 Kaupunki vaatii alueen siistimistä
 Vaasan kaupungilta kerrottiin viime vuoden keväällä tavoitteeksi, että Wasalandian kohtalo saataisiin ratkaistua vuoden 2018 loppuun mennessä. Neuvottelut kuitenkin tyssäsivät jo pian sen jälkeen, kesällä 2018.
 Puuharyhmä  ilmoitti jäävänsä tontille vuokralaiseksi , vaikka sillä ei toimintaa huvipuistossa enää olekaan. Vuokrasopimus on voimassa vuoteeen 2037.
 Sittemmin Vaasan kaupunki on vaatinut Puuharyhmää siistimään alueen ulkonäköä ja pitämään huolta sen turvallisuudesta. Alueelle on tunkeuduttu jatkuvasti ja siellä on rikottu paikkoja. Kaupunki teki Wasalandiassa katselmuksen, jonka perusteella se kirjasi vaadittavia toimenpiteitä Puuharyhmälle.
 Huvipuistoa ympäröivä aita on pitänyt vaihtaa, sen seinissä olleet graffitit poistaa, ikkunoiden lasit kunnostettava, rakennuksia on pitänyt maalata ja joitakin rakennuksista on määrätty poistettavaksi. Turvallisuusriskiksi kaupunki näki muun muassa jo osittain puretut huvilaiterakennelmat ja kenossa olleen lipputangon.
 Turistit tulevat laivalta ja heitä vastaan tulee kuollut ja ränsistynyt huvipuisto. Millaisen kuvan se antaa kaupungista? Alue on saatava siistiksi.  Paula Frank
 Tänä vuonna elokuun lopussa Vaasan rakennus- ja ympäristölautakunta totesi, että alueen yleisilme on parantunut. Kaupunki ei kuitenkaan ollut kaikilta osin tyytyväinen tehtyyn työhön.
 Lautakunnan mukaan Wasalandia edelleen rumentaa ympäristöä eikä se täytä turvallisuusvaatimuksia.
 – Se on edelleen epäsiistin näköinen. Ei se käy. Turistit tulevat laivalta ja heitä vastaan tulee kuollut ja ränsistynyt huvipuisto. Millaisen kuvan se antaa kaupungista? Alue on saatava siistiksi, sanoo Vaasan kaupungin rakennustarkastaja  Paula Frank .
 Puuharyhmän mukaan alueen kunnostuksiin on käytetty kymmeniä tuhansia euroja.
 Wasalandiaa ympäröivää aitaa on uusittu. Niklas Joki / Yle
 Takaraja kunnostuksille ja sakkouhka
 Elokuun kokouksessa lautakunta päätti antaa Puuharyhmälle lisäaikaa alueen siistimiseen maaliskuun 2020 loppuun asti. Kaupunki odottaa Puuharyhmältä suunnitelmaa toimenpiteistä vuoden loppuun mennessä.
 Puuharyhmän Järvenpää yllättyy tiedosta. Hänen mukaansa kaikki kaupungin vaatimat toimenpiteet on tehty.
 – Kuulen asiasta nyt ensimmäistä kertaa. Saan kuulla käänteistä aina median kautta. Ei ole ensimmäinen kerta, kun kaupunki tekee näin.
 Järvenpää myöntää saaneensa Vaasan rakennus- ja ympäristölautakunnan pöytäkirjan sähköpostilla. Pöytäkirjan mukaan Wasalandian alueella tehtävänä on vielä aidan ja ikkunoiden uusimista, maalauksia ja korjaustoimenpiteitä.
 – Kaupungin vaatimukset ovat hyvin epämääräisiä. Meille ei ole tarkennettu, mitä pitäisi vielä tehdä. Meillä on kaupungin kanssa hyvin erilaiset käsitykset alueen kunnosta, Järvenpää toteaa.
 Rakennustarkastaja Paula Frank väläyttää pakkokeinojen käyttämistä, ellei alue ole vaatimusten mukainen maaliskuun loppuun mennessä.
 – Lautakunta voi päättää uhkasakosta, joka on tavallisesti noin 10 000 euron suuruinen. Summaa voi sitten nostaa, jos ei ala tapahtua, Frank sanoo.
 Tarkastuskäynnit alkoivat neuvotteluiden kariuduttua. Niitä ei ole ennen tehty, eikä varsinkaan Wasalandian ollessa toiminnassa.   Petteri Järvenpää
 Useita tarkastuskäyntejä
 Vaasan kaupungin rakennustarkastaja Paula Frank huomauttaa, että tähän asti kaupunki on yrittänyt edetä asiassa pehmein keinoin. Wasalandian alueella on tehty neljä katselmusta vuosien 2018-2019 aikana.
 – Katselmusten jälkeen on kehotettu tekemään korjauksia ja sitten on taas käyty tarkistamassa alue sen jälkeen.
 Järvenpää pitää kaupungin toimintaa epäilyttävänä.
 – Tarkastuskäynnit alkoivat neuvotteluiden kariuduttua. Niitä ei ole ennen tehty, eikä varsinkaan Wasalandian ollessa toiminnassa. Kaupunki on samalla sekä vuokranantaja että viranomainen. Se ei ole ongelmatonta, Järvenpää sanoo.
 – Meillä on velvollisuus tarkistaa esimerkiksi paikan turvallisuus, jos asia tulee vireille ilmiannosta. Kuka tahansa kuntalainen voi tehdä ilmiannon. Alueella on rikottu aitoja ja sinne on päässyt sisälle. Huvipuistolaitteet voivat olla turvallisuusriski, jos niillä kiipeillään ja puoliksi kaatunut lipputanko voi kaatua jonkun päälle, Frank perustelee.
 Wasalandia on kärsinyt jatkuvasta vandalismista. Anna Wikman / Yle
 Oikeustoimet edessä?
 Rakennus- ja ympäristölautakunta kehottaa  elokuun päätöksessään  Puuharyhmää takaisin neuvottelupöytään kaupungin kanssa. Lautakunnan päätöksessä todetaan:
 "Koska lautakunnan kehotuksen johdosta alueelle voi koitua huomattavia kustannuksia ja mahdollisuus alueen purkamiseen on myös olemassa, lautakunta esittää, että toimija käynnistää neuvottelut kaupungin kanssa joko vuokrasopimuksen purkamiseksi tai alueen käytön palauttamiseksi. Mikäli neuvottelut johtavat joko alueen purkamiseen ja siistimiseen tai käytön palauttamiseen ja sitä kautta alueen korjaamiseen ja siistimiseen, voidaan kehotusprosessi, mikä johtaa uhkasakkomenettelyyn, keskeyttää."
 Tämän kappaleen Järvenpää näkee oikeudellisesti erityisen ongelmallisena. Hän kertoo olleensa jo yhteydessä etujärjestö MaRan oikeuspalveluihin.
 – Tässä kappaleessa kaupungin kaksoisrooli korostuu. Tämä ei ole ok. Kaupunki laittaa viranomaisen tekemään vaatimuksia, jotka aiheuttavat kustannuksia ja vahinkoa vuokralaiselle. Ongelma on merkittävämpi kuin yksi maa-alue. Kyse on omaisuudensuojasta. Mikä on meidän mahdollisuutemme suojata omaisuuttamme.
 Järvenpää ei kommentoi sen enempää mahdollisia oikeustoimia. Vaasan puoleltakin on aiemmin viitattu oikeuskäsittelyyn asian ratkaisemiseksi. Kaupungingeodeetti Osmo Ovaska totesi vuosi sitten kesällä, että jos aluetta ei pidetä hyvässä kunnossa, voisi se olla irtisanomisperuste. Ratkaisu sitä kautta edellyttäisi oikeuskäsittelyä.
 Neuvotteluiden jatkuminen epätodennäköistä
 Paluu neuvottelupöytään ei vaikuta tällä hetkellä todennäköiseltä kaupungin suosituksista huolimatta.
 Järvenpää ei vastaa suoraan kysymykseen neuvotteluiden jatkamisesta, mutta antaa ymmärtää, että neuvottelut ovat hänen näkökulmastaan olleet toispuoleisia.
 – Kaupungin ehdotus on hyvin yksipuolinen ja nyt sitä tehostetaan viranomaistoiminnalla. Haluamme minimoida kulumme ja Wasalandia on meille kulu. Siitä voi päätellä jotain kaupungin esittämästä ratkaisusta, että emme voineet sitä hyväksyä.
 Mahdollisia pakkotoimia Järvenpää ei pelkää.
 – Emme tule olemaan siinä tilanteessa. Kapungin on osoitettava, ettemme ole hoitaneet velvollisuuksiamme. Se on oikeusturvakysymys. Oletetaan jotain, mutta oikeusturvamme ei ole kunnossa, ellei meille täsmennetä, mitä alueella tulee tehdä.
 Puuharyhmä toimii Vaasassa edelleen kylpylä Tropiclandiassa ja Vaskiluodon Top Camping -leirintäalueella. Top Campingin vuokrasopimus päättyy vuonna 2022, eikä kaupunki ole Järvenpään mukaan lupaillut yhtiölle uutta, ainakaan pitkäaikaista vuokrasopimusta.

Wasalandian kohtalo saatetaan ratkaista oikeudessa – osapuolet eivät enää keskustele keskenään: "Saan lukea käänteistä aina median kautta"


Summary: Heinäkuuhun mennessä metsää oli hävitetty vuoden aikana yli 10 000 neliökilometriä.

Amazonin sademetsää katoaa vauhdikkaammin kuin vuosiin, selviää Brasiliassa julkaistuista tarkistetuista tilastoista.
 Heinäkuuhun mennessä metsää oli hävitetty vuoden aikana yli 10 000 neliökilometriä, mikä on enemmän kuin aikaisempina vuoden mittaisilla tarkastelujaksoilla sitten vuoden 2008.
 Aikaisemmista tilastoista on selvinnyt, että tämän vuoden ensimmäisen kahdeksan kuukauden aikana metsää on tuhottu lähes kaksi kertaa nopeammin kuin samaan aikaan aikaisempana vuonna.
 Muutama viikko sitten Brasilian kansallinen avaruustutkimusinstituutti INPE arvioi, että  Amazonin sademetsää on Brasiliassa tuhoutunut 9 762 neliökilometriä elokuusta 2018 heinäkuuhun 2019 . INPEn tiedot pohjaavat satelliittikuviin. Määrä on kolmanneksen suurempi kuin vuotta aiemmin.
 Nyt INPE julkaisi uusia tilastoja, jotka kertovat, että sademetsää on tuhoutunut kaikkiaan 10 100 neliökilometriä vuoden mittausjaksolla.
 Koira tutki metsäpalon polttamaa seutua Amazonian alueella torstaina 5.  syyskuuta.  Fernando Bizerra Jr. / EPA
 Ankarat metsäpalot ovat korventaneet sademetsää ennätystahtiin tänä vuonna. Amazonian palot ovat olleet  lukuisimmat sitten vuoden 2010 .
 Ympäristönsuojelijat ovat syyttäneet Amazonian ahdingosta presidentti  Jair Bolsonaroa , joka on kannattanut kaivostoimintaa ja metsän raivaamista maatalouskäyttöön sademetsäalueella. Bolsonaro on joutunut myös kansainvälisen yhteisön hampaisiin, ja esimerkiksi monet EU-johtajat ovat ottaneet kantaa sademetsien tilanteeseen.
 Bolsonaro on vastannut syyttämällä kansalais- ja hyväntekeväisyysjärjestöjä metsäpalojen sytyttämisestä ja Ranskaa ja muita Brasilian itsemääräämisoikeuden uhkaamisesta sademetsän osalta.
 Amazon on maailman suurin sademetsä. Se peittää lähes puolet Brasilian pinta-alasta ja ulottuu myös naapurimaihin Boliviaan, Kolumbiaan, Peruun, Venezuelaan ja Ecuadoriin. Amazonin pinta-ala on noin 5,5 miljoonaa neliökilometriä.
 Lue myös :
 Avaruusjärjestö: Brasilian Amazonin sademetsän kato suurin yli kymmeneen vuoteen
 Amazonian sademetsää tuhoutunut tänä vuonna ennätystahtiin – metsäpalojen määrä on vähentynyt syyskuun alussa
 Brasilia kieltää kaskeamisen Amazoniassa 60 päiväksi sademetsäpalojen hillitsemiseksi

Brasilian Amazonin sademetsäkadosta julkaistiin tarkistettu tilasto – tuho hieman luultua suurempi


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Lääkkeitä on nyt vaikeampi saada kuin koskaan
 Apteekkariliiton apteekeille  tekemän kyselyn  mukaan lääkkeiden saatavuudessa on tänä syksynä ollut enemmän ongelmia kuin koskaan aiemmin. Lääkkeiden saatavuushäiriöt teettävät paljon ylimääräistä työtä apteekeille, kun ne etsivät asiakkaalle sopivaa vaihtoehtoa puuttuvan lääkkeen tilalle. Ongelman helpottamiseksi Apteekkariliitto toivoo nykyistä laajempia oikeuksia vaihtaa lääkkeitä ilman yhteydenottoa lääkäriin.
 "Liian halvat" asunnot ovat ongelma jo suurimmissakin kaupungeissa
 Rivitaloyhtiöön saatiin uudet julkisivut ja lasitetut terassit, mutta remontin lainat piti jokaisen asukkaan hoitaa itse.  Jarkko Riikonen / Yle
 Vähänkin suurempaa remonttilainaa on vaikea saada taloyhtiölle, jos sen asuntojen neliöhinta jää 2 000 euroon tai sen alle. Yle  listasi alueet  postinumeroalueiden tarkkuudella. Listaus kertoo, että Suomen kymmenessä suurimmassakin kaupungissa on "liian halpoja" alueita jo useita kymmeniä. Vaarana on, että talojen korjaaminen jää tekemättä ja asuntojen arvo joutuu syvenevään kierteeseen.
 Välivuosi on hengähdystauko – Kalle Peltoniemen kaveriporukasta 10 viettää välivuotta ja vain 2 lähti opiskelemaan
 Kalle Niskala / Yle
 Kokkolalainen  Kalle Peltoniemi  on viime kevään ylioppilas. Kuten yhä useampi nuori, myös  hän viettää välivuotta  lukion ja jatko-opintojen välissä. Aika kuluu kavereiden kanssa, jääkiekkoa pelaten ja tehden opettajan sijaisuuksia yläkoulussa. Välivuosi on nuorille hengähdystauko opinnoista ja mahdollisuus selvittää, mitä tulevaisuudelta haluaa.
 Intian valtameren dipoli-ilmiö sekoittaa säätä laajalla alueella
 Poika kävelee tulvivassa Paruan kylässä Keniassa 24. marraskuuta. AFP
 Siinä, missä Australiassa on kuivaa, Afrikassa kärsitään nyt rankkasateista. Ilmastoon vaikuttaa Intian  valtameren dipoli-ilmiö , joka lämmittää läntistä Intian valtamerta ja viilentää itäistä meren osaa. Keniassa on kuollut kymmeniä ihmisiä mutavyöryissä ja arkinen elämä takkuaa pahasti. Jo entuudestaan heikkokuntoiset tiet ovat täynnä vettä, liikenne takkuaa ja slummien taloissa vesi tunkee katon lävitse sisään. Myös sadot ovat kärsineet ja jopa yli 160 000 ihmistä on joutunut jättämään kotinsa.
 Ajokeli on vaarallinen
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Runsaita sateita tulee aluksi koko maassa. Maan keski- ja pohjoisosissa sataa yleisesti lunta, etelässä räntää ja etelä- ja länsirannikolla sade tulee vetenä. Maan keskiosissa kertynee päivän aikana monin paikoin yli 10 senttiä lunta. Pikku hiljaa virtaa luoteesta kylmää ilmaa ja sateet muuttuvat lännestä alkaen lumeksi ja siirtyvät vähitellen itään. Ajokeli on tänään mahdollisesti vaarallinen tai vaarallinen lähes koko maassa
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lääkkeitä vaikeampi saada kuin koskaan, "liian halvat" asunnot ongelma suurissakin kaupungeissa, yhä useampi nuori viettää välivuotta


Summary: Edullinen koti voi olla ongelma. Suomen suurimmissa ja kasvavissa kaupungeissa on kymmeniä alueita, joilla asuntojen arvo ei enää riitä remonttilainan vakuudeksi. Vaarana on, että asunnot jäävät korjaamatta.

Asuntojen hintojen lasku ei ole enää vain syrjäkylien riesa.
 Myös Suomen suurimmissa kaupungeissa on kymmeniä laajoja alueita, joissa asuntojen neliöhinta on niin matala, että taloyhtiöiden on lainatarpeissaan on turha koputella pankkien ovelle. Lainaa ei heru, sillä asunnon arvo ei riitä vakuudeksi taloyhtiön remonttilainaan.
 Tampereella, Suomen kolmanneksi suurimmassa kaupungissa on kuusi postinumeroaluetta, joilla asuntojen keskimääräinen hinta neliömetriltä on niin halpa, että se ei riitä vähänkään suuremman remonttilainan vakuudeksi.
 Vantaalla tällaisia alueita on kolme, Oulussa yhdeksän, Turussa viisi, Jyväskylässä kahdeksan ja niin edelleen.
 Tämän jutun  viisi karttaa  kertovat kerrostalojen asuinneliöiden keskihinnat Suomen kymmenessä suurimmassa kaupungissa postinumeroalueittain.
 Lisäksi jutun lopussa on  taulukko ,  josta voit hakea alueittain suurimpien kaupunkien hintatiedot.
 Lähde: Tilastokeskus. Juha Rissanen / Yle.
 Turha haikailla lainaa liian halpaan asuntoon
 Kymmenessä suurimmassa kaupungissa on 51 postinumeroaluetta, joilla keskihinta per neliömetri jää alle 2 000 euron rajan.
 Asuntorahoittaja Hypo pitää juuri 2 000 euron hintaa ratkaisevana kynnyksenä, kun taloyhtiö lähtee hakemaan lainaa hiukan suuremmalle remontille. Summaa ei ole keksitty sattumalta, vaan sen perustuu kylmiin laskelmiin.
 Esimerkiksi putkiremontti voi maksaa tuhat euroa asunnon neliömetriä kohti. Yleensä pankki kelpuuttaa asunnon arvosta noin puolet vakuudeksi lainalle. Asunnon neliöhinnan pitää olla siis vähintään kaksi tonnia, jos halutaan tonnin laina.
 Yle käsitteli samaa  aihetta  runsas kaksi vuotta sitten. Silloin ratkaisevana hintarajana pidettiin 1 500 euroa. Raja on nyt noussut 500 eurolla, koska remontit ovat kallistuneet.
 Remonttilainaa alkaa olla vaikea saada, jos esimerkiksi 50 neliömetrin kaksion hinta jää alle 100 000 euron.
 Lähde: Tilastokeskus. Juha Rissanen / Yle.
 Hypon asuntorahoitusjohtaja  Päivi Salo  arvioi, että luvassa ei ole "äkillisiä pomppuja", mutta suunta on selvä – lainansaannin hintaraja tulee nousemaan.
 – Ilman muuta suunta on ylöspäin. Siihen johtaa pankkien sääntely ja vakuusarvostuksen kriittisempi tutkiskelu.
 Salon mukaan ratkaisevan rajan alapuolelle jääminen tarkoittaa sitä, että taloyhtiön remontti lykkääntyy tai jää jopa kokonaan tekemättä. Toki on mahdollista, että kukin asukas ottaa henkilökohtaista lainaa yhtiön remonttia varten.
 Putkiremontit ovat kallistuneet ja siksi myös vakuutena olevan asunnon pitää olla entistä arvokkaampi, sanoo Hypon asuntorahoitusjohtaja Päivi Salo. Alle 100 000 euron ja 50 neliön kaksioon lainan saaminen voi olla vaikeaa.  Markku Pitkänen / Yle
 Mutta miten käy, jos vaikka kymmenen asunnon yhtiössä yhdellä asukkaalla ei ole varaa ottaa henkilökohtaista lainaa? Silloin voidaan joutua tilanteeseen, jossa muiden asukkaiden on tultava hätiin.
 – Silloin voi harkita kustantavatko muut osakkaat remontin, mutta yhtiölainaa ei varmaankaan saa.
 Vinkki: Remontti liikkeelle ajoissa ja osina Kuinka välttää syvenevä kierre, jossa "liian halvan" talon arvo laskee entisestään kun remontit jäävät tekemättä? Tässä Hypon rahoitusjohtaja Päivi Salon ja jyväskyläläisen isännöitsijä Ari Vaskelaisen vinkit: Korjaa ajoissa niin, että talo pysyy kunnossa ja säilyttää vakuusarvonsa Suunnittele ajoissa niin, että esimerkiksi katto-, putki- ja julkisivuremontit eivät osu ainakaan samalle vuodelle Kerää korjausrahastoa ajoissa niin, että yhtiö ei joudu hoitamaan koko remonttia vain pankkilainalla
 Joskus muut osakkaat voivatkin olla halukkaita tekemään remonttia yhden osakkaan puolesta, jos vaihtoehtona on vaikkapa vuotava katto. Tai sitten voi käydä niin, että remontti jää tekemättä, talon kunto heikkenee, arvo laskee, lainansaanti vaikeutuu ja alamäki jatkuu synkkään loppuun saakka.
 Lähde: Tilastokeskus. Juha Rissanen / Yle.
 Usein laina pitää hoitaa asukkaan omalla
 Jyväskyläläinen rivitaloyhtiö on yksi monista, jolla on karvaita kokemuksia siitä, että edullinen koti voi olla ongelma.
 Vain kolmen kilometrin päässä kaupungin keskustasta sijaitseva, vuonna 1975 rakennettu kolmen asunnon rivitalo oli tarkoitus päivittää kerralla tälle vuosituhannelle.
 Rivitaloyhtiössä oli suunniteltu vähän isompaa remonttia kerralla. Piirrokset oli tehty ja urakoitsijankin kanssa sovittu asiasta. Yllättäen pankki kuitenkin ilmoitti, että lainaa ei heru ainakaan pyydettyä 160 000 euroa.
 Rivitaloyhtiöön saatiin uudet julkisivut ja lasitetut terassit, mutta remontin lainat piti jokaisen asukkaan hoitaa itse.  Jarkko Riikonen / Yle
 Toisesta, kolmannesta ja neljännestä pankista saatiin sama vastaus. Lopulta aloitusvalmiille hankkeelle annettiin pakit kymmenestä rahoituslaitoksesta.
 – Kaikilta tuli sama viesti. Ei lainaa yhtiölle, mutta henkilökohtaisesti kullekin asukkaalle siitä voitaisiin neuvotella, kertaa tapahtumia vieläkin tuohtunut APV Isännöintipalvelun  Ari Vaskelainen .
 Lähde: Tilastokeskus. Juha Rissanen / Yle.
 Sen jälkeen "käynnistettiin halpuutuskierros", kuten Vaskelainen luonnehtii. Remontista tingittiin pois roska-, piha- ja pyöräkatos. Sen sijaan julkisivut ja katto saatiin päivitettyä uuteen uskoon asukkaiden omilla, yhteensä 130 000 euron lainoilla. Nyt rakennustyöt on saatu onnellisesti loppusuoralle ja yli 40-vuotias talo on kuin uudesti syntynyt.
 Asuntosijoittaja saa kalleimman lainan
 Miksi sitten pankit myöntävät asukkaalle helpommin henkilökohtaista lainaa kuin taloyhtiölle remonttilainaa?
 Ne arvioivat, että omaa kotiaan varten lainaa ottava asukas pitää huolta talosta ja asunnosta jopa varmemmin kuin taloyhtiö. Sen sijaan taloyhtiön hoitaminen voi olla kirjavaa. Hypon Päivi Salo sanookin, että luottokelpoiselle asukkaalle myönnetään lainaa halvemmalla kuin taloyhtiölle.
 Laina on taloyhtiölle vielä kalliimpaa, jos talossa on paljon sijoitusasuntoja. Kalliimpi hinta kattaa suurempaa riskiä. Jos sijoittaja joutuu vaikeuksiin ja jättää vastikkeet maksamatta, vakuutena oleva asunto voidaan myydä, mutta sen hinta on voinut laskea.
 Lähde: Tilastokeskus. Juha Rissanen / Yle.
 Viime vuosina nopeasti kasvanut asuntosijoittaminen ei ole remonttilainan hakemisessa eduksi. Salo puhuu "sijoittaja-altistumisesta".
 – Jos yhtiössä on korkea sijoittaja-altistuminen, on lainan hinta korkeampi. Kun puhutaan yli 50:stä prosentista aletaan olla jo aika korkealla tasolla.
 Vaskelaisen mukaan jo 25 tai 30 prosentin sijoittajaosuus yhtiössä alkaa nostaa taloyhtiön korkoa.
 Viidessä kartassa on kunkin postinumeroalueen kerrostaloasuntojen keskimääräinen hinta viime vuoden heinäkuusta tämän vuoden syyskuun loppuun. Tilastoon on koottu toteutuneiden kauppojen hinnat. Mukana on vain vanhojen kerrostaloasuntojen hinnat. Kultakin alueelta lasketaan keskihinta, jos kauppoja on tehty vähintään kuusi.
 Katso tästä kymmenen suurimman kaupungin hintatiedot
 Listalla voit järjestää alueet postinumeron tai hinnan mukaan. Hakurivin avulla voit etsiä oman alueesi.
 Voit myös keskustella aiheesta tänään perjantaina klo 17 asti. Osaavatko taloyhtiöt ennakoida remontteja vai kasaantuvatko asiat? Kohtelevatko pankit oikeudenmukaisesti lainaa hakevia yhtiöitä?
 Rullaa taulukkoa alaspäin niin pääset keskustelemaan aiheesta.

Katso asutko "liian halvalla" alueella – Suurimmissakin kaupungeissa taloyhtiö voi jäädä ilman lainaa, jos asunnon neliöhinta on alle 2000 euroa


Summary: Apteekkariliitto ehdottaa helpotukseksi apteekkien laajempaa oikeutta vaihtaa lääkkeitä.

Kipulääkkeitä, e-pillereitä, verenpainelääkkeitä, adrenaliinikyniä, syöpälääkkeitä. Tässä muutaman lääkeryhmä, joissa on ollut saatavuusongelmia viime aikoina.
 Lääkkeiden saatavuushäiriöitä on ollut tänä syksynä enemmän kuin koskaan aiemmin. Tämä selviää Suomen Apteekkariliiton tekemästä perjantaina julkaistavasta kyselystä.
 Apteekkariliiton mielestä tilannetta voitaisiin helpottaa apteekkien nykyistä laajemmilla oikeuksilla vaihtaa lääkkeitä.
 Apteekkeja helpottaisi esimerkiksi, jos ne voisivat vaihtaa lääkkeen saatavilla olevaan vahvuuteen ja sovittaa annoksen sen mukaan, ilman yhteydenottoa lääkäriin.
 Nykyisin apteekeilla on mahdollista vaihtaa lääkärin määräämä lääke esimerkiksi edullisempaan rinnakkaislääkkeeseen. Vaihto-oikeus on pakkauskohtainen, eikä lääkettä voi vaihtaa esimerkiksi eri vahvuiseen, eikä myöskään annoskokoa saa muuttaa.
 Lääkkeiden vaihtuminen haittaa etenkin vanhoja ja muistisairaita
 Oulussa kahta apteekkia pitävä  Aila Aitamurto  on työskennellyt alalla 35 vuotta. Hän muistelee, että lääkepulasta on kärsitty ennenkin, mutta nyt ongelma on poikkeuksellisen laaja.
 – Tilanne ei ole koskaan ollut näin paha.
 Aitamurron mukaan lääkepula on etenkin asiakkaiden kannalta harmillinen.
 – Iäkkäiden ihmisten voi olla vaikea ymmärtää, että vanhaa ja tuttua lääkettä ei ole enää saatavilla. Erilainen lääkepakkaus saattaa aiheuttaa hämmennystä ja epätietoisuutta.
 Reseptilääkkeiden lisäksi saatavuusongelmia on ollut myös itsehoitolääkkeissä. Esimerkiksi hyvin suosittua flunssalääke Finrexiniä ei ole saatu apteekkeihin vuoteen. Syynä tähän on lääkkeen tuotannon siirtyminen Suomesta Puolaan, jossa sen valmistamista ei ole saatu onnistumaan, Alamurto kertoo.
 Lääkkeiden saatavuushäiriöt Apteekkariliiton kyselyn mukaan lääkkeiden saatavuushäiriötä on enemmän kuin koskaan. Kyselyyn vastasi 386 apteekkia, joista 65 prosenttia ilmoitti, että ongelma on pahentunut syksyn aikana. Apteekit arvioivat, että saatavuushäiriöt aiheuttavat apteekeissa ylimääräistä työtä keskimäärin 6,5 tuntia viikossa. Tästä valtaosa kuluu asiakaspalvelussa. Apteekit toivovat nykyistä laajempaa oikeuksia vaihtaa lääkkeitä ilman yhteydenottoa lääkäriin. Myös tiedonkulkua lääketeollisuudesta lääkäreille pitäisi parantaa.
 Apteekit joutuvat myös tekemään paljon ylimääräistä työtä, jotta puuttuville lääkkeille löytyisi korvaaja. Niistä joudutaan soittamaan esimerkiksi reseptin määränneelle lääkärille, jotta tämä muuttaisi reseptiä sellaiseen lääkkeeseen, jota on saatavilla.
 Fimean vaihtokelpoisten lääkkeiden lista on laaja, mutta edelleen sieltä puuttuu monia lääkkeitä. Aila Aitamurron mukaan yksi tällaisista lääkkeistä on ruusun hoitoon käytettävä, pistettävä penisilliini, josta on ollut maailmanlaajuisesti pulaa jo vuosikausia.
 – Suomeen tuodaan määräaikaisella luvalla lääkkeestä sitä, mitä milloinkin on saatavilla. Lääkkeitä ei voi kuitenkaan vaihtaa toiseen samaa vaikuttavaa ainetta sisältävään, sillä niitä ei ole vaihtokelpoisten lääkkeiden listalla.
 Lääkkeiden vaihtaminen edullisempaan rinnakkaislääkkeeseen on ollut käytössä Suomessa vuodesta 2003 lähtien. Apteekkariliiton viestintäjohtaja  Erkki Kostiainen  kertoo, että tulokset ovat hyviä: lääkevaihdolla on esimerkiksi saatu jo yli miljardin euron säästöt, kun lääkkeitä on vaihdettu edullisempiin rinnakkaislääkkeisiin.
 Kostiaisen mukaan apteekkien nykyistä laajempi oikeus vaihtaa lääkkeitä saatavuushäiriön sattuessa vähentäisi turhia yhteydenottoja lääkäreihin. Hän kertoo, että vastaava käytäntö on jo voimassa Norjassa.
 – Erehtymisen vaara lääkevaihdossa on pieni. Vaihdon selittäminen asiakkaalle lisäisi toki apteekkien työtä, varsinkin kun kyseessä on muistisairas, vanha ihminen.
 Lääkepula kuormittaa myös terveyskeskuslääkäreitä
 Lääkäriliiton varatoiminnanjohtaja  Hannu Halila  tukee Apteekkariliiton esitystä. Hän toivookin Fimean ja sosiaali- ja terveysministeriön ohjeistavan apteekkeja asiasta.
 – Olisi järkevää, jos esimerkiksi kahden milligramman lääke korvattaisiin yhden milligramman lääkkeellä ja niitä otettaisiin kaksi, kun lääke ei vaihdu. Terveen järjen käyttö pitäisi sallia.
 Halilan mukaan lääkettä ei kuitenkaan tulisi vaihtaa siinä tapauksessa, jos potilas ei sitä halua.
 Hän kertoo, että lääkepula on hyvin kiusallinen myös lääkäreiden kannalta ja puhelut kuormittavat jo muutenkin työuupumuksesta kärsiviä terveyskeskuslääkäreitä.
 – Lääkäreiden kannalta olisi ideaali, että lääkäri näkisi suoraan sähköistä reseptiä kirjoittaessaan, mitä lääkettä ei ole saatavilla.
 Puuttuvien lääkkeiden liki päivittäin muuttuva lista on nähtävillä Fimean sivuilla, mutta Halilan mukaan lääkäreiden ei ole mahdollista alkaa käydä listaa läpi joka kerta lääkkeitä määrätessään.
 Aina sopivaa vaihtoehtoista lääkettä ei edes löydy.
 – Esimerkiksi e-pillereiden kohdalla on voitu hakea sopivaa tuotetta jopa vuosia. On kurjaa, kun joutuu määräämään sellaista lääkettä, josta tietää, ettei se ole hyvä vaihtoehto.
 Alle kymmeneen lääkkeeseen vaikea löytää vaihtoehtoa
 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean tilastojen mukaan tänä vuonna eniten saatavuushäiriöitä on ollut hermostoon vaikuttavista lääkkeistä, kuten kipu- ja psyykelääkkeistä sekä sydän- ja verisuonisairauksien lääkkeistä.
 Myös sukupuoli- ja virtsaelinten sairauksien lääkkeissä ja sukupuolihormoneissa, kuten e-pillereiden saatavuudessa on ollut ongelmia.
 Fimean jaostopäällikkö  Johanna Linnolahti  sanoo, että kriittisimpiä lääkkeitä, joista on ollut pulaa, ovat olleet rintasyöpälääke letrotsoli ja adrenaliinikynät. Nyt niiden saatavuus on jo parempi, vaikka puutteita on edelleen.
 – Syöpälääkkeessä kyseessä on erittäin haavoittuvan potilasryhmän hoito. Adrenaliinikynä puolestaan käytetään vakavien allergisten reaktioiden hoidossa ja sille on ollut vaikea löytää korvaajaa.
 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea tilastoi lääkkeiden saatavuusongelmia. Mikko Airikka / Yle
 Syyskuun loppuun mennessä lääkeyritykset olivat tehneet 1151 ilmoitusta ihmisille tarkoitetuista lääkkeistä, joiden saatavuudessa on ollut häiriöitä. Vaikka puutteita on paljon, suurimmalle osalle lääkkeistä löytyy kuitenkin korvaava vaihtoehto.
 Linnolahden mukaan vuosittain alle kymmenessä tapauksessa lääkkeelle on ollut vaikea löytää muuta korvaavaa lääkettä.
 Ongelmien taustalla raaka-aineiden halpatuotanto
 Lääkkeiden saatavuushäiriöt alkoivat lisääntyä vuosien 2016 ja 2017 aikana. Ongelma ei koske pelkästään Suomea, vaan on maailmanlaajuinen.
 Taustalla on lääkeaineiden tuotannon keskittäminen säästösyistä harvoihin lääkeainetehtaisiin Intiassa ja Kiinassa. Niiden tuotanto-ongelmat heijastuvat useisiin rinnakkaislääkkeisiin. Kiinassa tehtaita on jopa suljettu niiden aiheuttamien ympäristöongelmien vuoksi, Apteekkariliiton viestintäjohtaja Erkki Kostiainen sanoo.
 Suomi on riippuvainen tuontilääkkeistä, sillä jopa 80–90 prosenttia lääkkeistä tuodaan Suomen ulkopuolelta.
 Aila Aitamurto ei usko lääkkeiden saatavuusongelman helpottavan, päinvastoin. Suomen lääkemarkkinat ovat pienet, eivätkä välttämättä kovin houkuttelevat.
 – Lääkevaihto säästää yhteiskunnan varoja, mutta tekee samalla Suomesta ei niin houkuttelevan markkina-alueen. Kannattaako lääkeyritysten tuoda Suomeen lääkkeitä, jos niiden hinnat laskevat kovin paljon, Aitamurto aprikoi.
 Onko sinulla loppunut jokin lääke? Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Lääkkeitä on nyt vaikeampi saada kuin koskaan aikaisemmin ja ongelma on maailmanlaajuinen – "Tilanne ei ole koskaan ollut näin paha"


Summary: Keniassa on kuollut kymmeniä ihmisiä rankkasateiden aiheuttamissa mutavyöryissä.

NAIROBI  Yöllä on jälleen satanut rankasti, mutta nyt aurinko pilkottaa pilvien takaa.  Mary Sogoni  tasapainoilee tien laidassa, ja yrittää pitää jalat kuivina.
 Kuopat hiekkaisessa tiessä Nairobin Westlandsin kaupunginosassa ovat täynnä vettä, ja paikoittain koko tie on pelkkää vesilätäkköä.
 – On satanut aivan liikaa. Emme osanneet odottaa mitään tällaista, ja nyt kuulin, että se jatkuu vielä tammikuuhun asti, Sogoni sanoo.
 Taloudenhoitajana työskentelevän Sogonin työmatka alkaa varhain aamulla Dagorettin slummialueelta. Viime aikoina Sogoni on joutunut lähtemään aikaisemmin kuin normaalisti.
 Kun sataa, jo valmiiksi ruuhkainen liikenne takkuaa entistä enemmän.
 – Kun pääsen bussipysäkille, siellä on hirveät jonot. Ja sen lisäksi bussit nostavat lippujen hintoja. Kun sataa paljon, hinnat saattavat jopa tuplaantua. Kaikilla ei ole siihen varaa, joten moni joutuu kävelemään pitkiä matkoja sateessa, Sogoni kertoo.
 Mary Sogoni kertoo, että monet joutuvat kävelemään töihin, koska bussilippujen hinnat nousevat sateiden aikana. Liselott Lindström/Yle
 Sunnuntaina hän odotti perheensä kanssa huolestuneena, kun sukulaistyttöä ei kuulunut kotiin kirkosta.
 Tyttö oli kunnossa, mutta ei ollut tunteja jatkuneiden rankkojen sateiden takia päässyt takaisin kotiin.
 – Slummialueilla talot ovat huonolaatuisia. Myös liikkuminen on sateella vaikeaa, koska ei ole kunnon teitä, Sogoni kuvailee.
 Kenian pääkaupunki Nairobi on kuitenkin säästynyt pahimmilta vahingoilta. Sen sijaan West Pokotin maakunnassa tulvat ovat aiheuttaneet valtavaa tuhoa.
 Kymmeniä ihmisiä kuoli viikonlopun aikana sateiden laukaisemissa mutavyöryissä ja parikymmentä ihmistä on edelleen kateissa.
 "Intian valtameren El Niño" tunnettu vasta parikymmentä vuotta
 Syy rajuihin sateisiin on niin kutsuttu Intian valtameren dipoli-ilmiö,  Indian Ocean Dipole,  eli IOD. Sitä on kutsuttu myös Intian Valtameren El Niñoksi, mutta IOD vaikuttaa maailmanlaajuiseen ilmastoon vahvemmin kuin El Niño.
 Professori  Saji Hamid  Aizun yliopistosta Japanissa kuului tutkijaryhmään, joka kuvaili ilmiötä ensimmäistä kertaa vuonna 1999.
 – Ennen sitä ei tiedetty, että tällainen ilmiö on olemassa ja että se vaikuttaa ilmastoon maailmanlaajuisesti. Vuosina 1997–98 esiintynyttä IOD-ilmiötä luultiin El Niñoksi, Hamid kertoo Ylelle puhelimitse Japanista.
 IOD perustuu ilmakehän ja valtameren väliseen vuorovaikutukseen, Hamid selittää.
 The Commonwealth Scientific and Industrial Research Organization, Harri Vähäkangas / Yle
 Niin kutsuttu positiivinen dipoli-ilmiö tulee voimakkaana noin joka kymmenes vuosi. Silloin itäinen Intian valtameri, joka normaalioloissa on lämmin, kylmenee nopeasti. Vastaavasti läntinen Intian valtameri – eli juuri Itä-Afrikan rannikko – lämpenee.
 Se johtaa siihen, että läntisellä alueelle tulee rajuja sateita, kun taas itäisellä puolella esiintyy kuivuutta.
 – Dipoli-ilmiö on osittain syypää myös Australian maastopaloihin. Mutta Australiassa on ollut kuivaa jo pitkään, IOD teki kuivuudesta rajumman. Myös Etelä-Amerikassa ja Yhdysvalloissa asti tämä vaikuttaa ilmastoon, Hamid kertoo.
 Eteläisessä Afrikassa sijaitsevaa Mosambikia uhkaa puolestaan uusi hirmumyrsky, jonka odotetaan iskevän maahan joulukuun alussa. Mosambik kärsi keväällä valtavia tuhoja, kun kaksi hirmumyrskyä iski maahan lyhyessä ajassa.
 Hamidin mukaan nyt maata Intian valtamereltä lähestyvä hirmumyrsky saattaa myös liittyä dipoli-ilmiöön.
 Hankalaa saada apua Kenian tulva-alueille
 Kenian tulva-alueilla työskentelee muun muassa Kirkon Ulkomaanapu. Järjestön rauhantyön koordinaattori  Aziza Maalim  kertoo, että monet ovat menettäneet lähes kaiken.
 – Talot ovat savimajoja ja mutavyöryt veivät ne helposti mukanaan. Tiet ovat monessa paikassa huuhtoutuneet pois, joten apua on hankala saada perille, hän sanoo.
 Unicef toimitti huopia keskiviikkona West Pokotiin, mutta moni on odottanut jo päiviä tyhjän päällä.
 Kirkon ulkomaanavun Aziza Maalim kertoo, että järjestön työ maakunnissa on hankaloitunut sateiden takia. Liselott Lindström/Yle
 Garissan maakunnassa Tana-joki tulvi ja tuhosi pienviljelijöiden sadot ja vei mukanaan eläimiä. Arvioiden mukaan yli 160 000 kenialaista on joutunut jättämään kotinsa sateiden takia viimeisen viikon aikana.
 Myös Somaliassa tulvat ovat pakottaneet ihmisiä jättämään kotinsa.
 – Alangoilla asuvia ihmisiä oli kehotettu menemään ylängöille, mutta ei heillä ollut mitään paikkaa, minne mennä. Nyt monet ovat hakeneet turvaa kouluista, jotka onneksi ovat lomalla, Maalim sanoo.
 Tutkija Saji Hamidin mukaan rajuin todettu IOD-ilmiö tapahtui vuonna 1961, mutta tämän vuoden IOD on toiseksi pahin. Hamid seuraa sen etenemistä ja päivittää tilannetta lähes joka päivä  nettisivuilleen .
 Hamid vahvistaa taloudenhoitaja Mary Sogonin pelon, että dipoli-ilmiö jatkuu vielä joulukuun jälkeenkin.
 – Normaalisti IOD hellittää joulukuun alkuun mennessä. Nyt se kuitenkin uhkaa jatkua vielä tammikuuhun tai jopa helmikuuhun asti.
 Keniassa pitkä sadekausi alkaa puolestaan maaliskuun puolessavälissä eli sateita riittää tulevina kuukausina.
 Epävarmaa vaikuttaako ilmastonmuutos dipoli-ilmiöön
 Hamidin mukaan on vaikea tietää, vaikuttaako ilmastonmuutos dipoli-ilmiön esiintymistiheyteen tai voimakkuuteen. Ongelma on havaintojen vähyys.
 Vuodesta 1978 eteenpäin dipoli-ilmiöstä löytyy satelliittidataa, mutta ennen sitä ei ole juuri muuta kuin laivojen satunnaisia havaintoja.
 – Tiedämme, että 1960-luvulla IOD-ilmiö esiintyi rajuna jopa joka toinen vuosi, nyt harvemmin. Ilmastoa ennustavien mallien perusteella on kuitenkin vaikeaa vetää johtopäätöksiä siitä, että IOD vahvistuisi ilmastonmuutoksen myötä, Hamid sanoo.
 Maanvyöryjen tekemiä tuhoja raivattiin Kenian länsiosan West Pokot -maakunnassa 23. marraskuuta 2019. AOP
 Hamid toivoisi, että IOD-ilmiö saisi enemmän huomiota. Nyt tutkijoiden varoituksia ei kuultu, vaikka jo vuosi sitten kerrottiin, että tämän vuoden dipoli-ilmiöstä tulee poikkeuksellisen raju.
 – El Niño-ilmiö tunnetaan paljon paremmin, ja esimerkiksi vuonna 2015 järjestöt olivat hyvin valmistautuneita El Niñon aiheuttamaan kuivuuteen. Uskon, että osa näistä nyt nähdyistä tuhoista olisi voitu välttää paremmalla valmistautumisella, Hamid sanoo.
 Lue lisää:
 Kymmeniä kuollut itäisen Afrikan myrskyissä ja tulvissa
 Voimakas sääilmiö levittää rankkasateita Itä-Afrikkaan

Intian valtameren dipoli-ilmiö kylvää tuhoa itäisessä Afrikassa – Sateet voivat jatkua jopa pitkälle tammikuuhun


Summary: Omar Al-Bashirin NCP-puolue poistettiin Sudanin puoluerekisteristä ja sen varat jäädytettiin.

Sudanin nykyinen siirtymäajan hallinto on päättänyt hajottaa maan entisen presidentin  Omar Al-Bashirin  puolueen. Islamistinen NCP puolue oli vallassa lähes 30 vuotta.
 Asiasta kertoi torstaina Sudanin oikeusministeri  Nasredeen Abdelbari .
 Samalla NCP-puolue myös poistettiin Sudanin puoluerekisteristä ja sen varat jäädytettiin.
 Sudanin pääministeri  Abdalla Hamdok  kommentoi Twitterissä, että hallituksen päätös ei kuitenkaan ole kostotoimi entiselle hallinnolle.
 – Tämä laki pyrkii palauttamaan vaurauden, joka on varastettu kansalta, Hamdok sanoo.
 Sudanissa on myös kumottu Al-Bashirin aikainen laki, jolla säädeltiin naisten pukeutumista ja käyttäytymistä. Säädösten rikkomisesta seurasi raipparangaistus.
 Lain tarkoitus oli rajoittaa naisten pukeutumista, liikkumista, työntekoa ja opiskelua. Kansainväliset ja paikalliset ihmisoikeusjärjestöt olivat arvostelleet lakia laajalti.
 Al-Bashir syöstiin vallasta huhtikuussa lähes kahdeksan kuukautta kestäneiden mielenilmausten ja levottomuuksien jälkeen. Siirtymäajan hallinnosta päästiin sopuun elokuussa.
 Lue myös:
 Sudanissa muodostettiin siirtymäajan hallinto – neuvoston kokoonpanossa sotilaita ja siviilejä
 Poliisi: Sudanin ex-presidentti Omar Al-Bashir myöntää lähes sadan miljoonan dollarin tuen Saudi-Arabialta
 Siirtyminen siviilihallintoon on nyt virallisesti alkanut – perustuslaillinen julistus allekirjoitettiin Sudanissa

Sudanin entisen presidentin puolue hajotettiin – myös naisten pukeutumista säädellyt laki kumottiin