Summary: Lintukato talvisella taivaalla oli mysteeri 1800-luvulle asti. Suomalainen lintutiede nousi siivilleen Turun Akatemiassa.

Kattohaikaran lento katkesi loppukeväästä 1822 pienessä pohjoissaksalaisessa Klützin kaupungissa. Aatelismies  Christian Ludwig von Bothmerin  aseesta loppunsa kohdannut lintu oli kertaalleen aiemmin onnistunut välttämään kuoleman.
 Siitä kertoi pitkän kaulan koko matkaltaan lävistävä puinen nuoli, joka kuitenkaan ei ollut saksalaista tekoa. Itse asiassa paljastui, että puunuoli oli peräisin Saharan eteläpuolisesta Afrikasta.
 Lintupolo oli lentänyt tuhansia kilometrejä 80-senttinen nuoli kurkussaan, vain tullakseen ammutuksi Itämeren rannikolla, Bothmerin linnan tiluksilla.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Kovan onnen siivekäs valaisi vuosituhantista mysteeriä: mihin monet linnut katoavat talveksi.
 – Aiemminkin tiedettiin haikaroiden lähtevän talvea pakoon, mutta ei niin kauas kuin Afrikkaan. Tämä erikoisyksilö vauhditti käsitysten muuttumista lintujen muutosta. Se merkitsi oikean, tieteellisen muuttotutkimuksen alkua, kertoo tohtori  Andreas Bick  Rostockin yliopistosta.
 Haikara päätyi vielä samana kesänä luonnontieteen professori  Heinrich Gustav Flörken  hoteisiin, ja ensimmäisenä konkreettisena todisteena lintujen mannerten välisistä matkoista se avasi tietä uudelle tutkimukselle. Täytetty lintu kuuluu edelleen  Rostockin yliopiston eläintieteellisiin kokoelmiin , ollen sen kenties tunnetuin yleisömagneetti.
 Vuonna 1822 ammuttu nuolikaulainen kattohaikara, Pfeilstorch on edelleen Rostockin yliopiston eläintieteellisissä kokoelmissa. Zoologische Sammlung der Universität Rostock
 Kokoelman kuraattori Andreas Bick kertoo linnun saaneen iskevän nimen  Pfeilstorch , nuolihaikara saksalaiselta lintutieteen pioneerilta  August Thienemannilta , joka oli perustamassa 1900-luvun alussa Rossittenin lintuasemaa tuolloisen Preussin itäkolkalle.
 Thienemann alkoi kerätä tietoja muista vastaavista tapauksista, ja sittemmin  Pfeilstorchin  kohtalontovereita on kertynyt noin 25 yksilöä eri puolilta Eurooppaa.
 Pohjaliejussa pääskyjen talvilomakohde?
 Ennen ymmärrystä lintujen muuttoliikkeestä vallalla olivat pitkälti antiikinaikaiset käsitykset. Myös uskonnolliset tekstit olivat käypiä opinkappaleita ennen tieteellistä vallankumousta.
 Antiikin viisaat  Aristotelesta  ja  Homerosta  myöten olivat kyllä havainnoineet lintujen liikehdintää Välimeren ympäristössä, mutta silti niiden muuttopuuhista oli vallalla vääriä uskomuksia.
 Pohjoisten kansojen historia  -pääteoksensa 1555 julkaissut ruotsalainen historioitsija  Olaus Magnus  kirjoitti  pääskyjen kömpivän talviunille vesistöjen pohjamutiin . Oletus oli kiistanalainen, mutta laajalti hyväksytty oppineistonkin keskuudessa ympäri Eurooppaa Brittein saarta myöten.
 – Teoria oli vallalla seuraavat 300 vuotta. Jopa ruotsalainen luonnontutkija ja eliöiden luokittelujärjestelmän isä,  Carl von Linné  pönkitti teoriaa, kertoo Andreas Bick.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Olaus Magnus ei kuitenkaan ollut oletuksen alkulähde, huomauttaa dosentti  Timo Vuorisalo  Turun yliopiston biologian laitokselta.
 – Se oli vanha, vähintäänkin keskiaikainen näkemys. Keskiajan bestiaarioissa eli eläintarinoissa ihan yleinen oletus oli, että pääskyt menevät järven pohjaan. Olaus Magnus vain kirjasi tämän yleisen uskomuksen, sanoo Vuorisalo.
 Uskomuksen taustalla oli ilmeisesti pääskyjen tapa kerääntyä suurina parvina rantaruovikoihin syyskesällä. Vilkasliikkeisten vipeltäjien lähtö tapahtuu yleensä yön turvin ja korkealla lentäen, joten se jää helposti havaitsematta. Kadottuaan talveksi ne jälleen ilmestyivät samoille sijoille jäiden lähdön aikaan.
 Muitakin teorioita toki esitettiin, lintujen muun muassa uskottiin muuttuvan hiiriksi tai muiksi eläimiksi talven tullen. Arveltiinpa siipiveikkojen katoavan Kuuhunkin kurjaa keliä karkuun.
 Suomalaisessa kansanperinteessä linnut sentään liihottivat lämpimään Lintukotoon kapeasta raosta taivaan ja maan välillä.
 Totuuden kintereillä oltiin kuitenkin jo kauan ennen Klütziin lentänyttä nuolikaulaista haikaraa Itämeren toisella rannalla, Turussa.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Suomalainen lintutiede otti ensiaskeleensa Turun Akatemiassa
 Turun Akatemiaan vuonna 1762 opiskelemaan tullut ruotsalainen  Johan Grysselius  horjutti talvehtimisteoriaa yhdessä professori  Johan Lechen  kanssa.
 Leche oli jo pitkään kirjannut havaintojaan muun muassa Turun seudun ilmastosta ja lintutilanteesta, ja parivaljakko yritti kammeta pääskyjen talvehtimisteoriaa kumoon.
 – Johan Leche oli hyvin perillä tieteen saavutuksista, ja yhdessä Grysseliuksen kanssa hän toteutti tiettävästi koko Pohjoismaiden ensimmäisen ekologisen kokeen. He testasivat tätä hypoteesia pääskyjen järven pohjassa talvehtimisesta, pohjustaa Timo Vuorisalo.
 He tekivät nerokkaan kokeensa, ja kuten näin jälkikäteen voi arvatakin, pääskyraukka meni paniikkiin.   Timo Vuorisalo
 Pääskyjen ruumiinrakennetta tutkineet Leche ja Grysselius perustelivat, kuinka pääskyjen hibernointi jäisten järvien pohjalietteissä on sula mahdottomuus.
 Keuhkoverenkierron mekanismi ja merkitys oli parivaljakolle tuttu asia, ja tieto kävi huonosti yksiin vanhan, vetisen talvehtimisteorian kanssa. Englantilaisen  William Harveyn  oppi verenkierrosta oli Pohjolassa tullut tunnetuksi edellisellä vuosisadalla.
 – Siihen asti oletettiin, että joku sielu tai ruumiin vitaalisuuteen liittyvät tekijät siellä vaan rullaavat pitkin verisuonia. Ennen ei ymmärretty hapensaannin tärkeyttä, hymähtää Timo Vuorisalo.
 Koeuitto meni räpiköinniksi
 Kaksikkoa epäilytti myös lintujen höyhenpeite, joka ilmavana pikemminkin kelluttaa lintuja kuin auttaa pohjaan vajoamisessa. He onnistuivat pyydystämään haarapääskyn – tavalla, jota väitöskirja ei kerro – ja lähtivät uittamaan tätä.
 – He tekivät nerokkaan kokeensa, ja kuten näin jälkikäteen voi arvatakin, pääskyraukka meni paniikkiin. Pinnan alle painettaessa se syöksähti karkuteille. Pääsky ei osoittanut mitään mielenkiintoa järvenpohjaan asettumiseen, nauraa Timo Vuorisalo.
 Näin empiiriset, havaintoihin pohjaavat tutkimusmenetelmät olivat akateemisessa maailmassa uutta. Aiemmin tiedettä oli tehty pitkälti vanhoja antiikin viisauksia ja raamatunjakeita kertaamalla.
 Pääskyjen syksyiset kokoontumiset vesien äärelle selittyivät sillä, että niiden ympäristö säilyi maa-alueita pidempään lämpimänä.
 Tämä houkuttelee lintuja niiden lähistölle saalistamaan vielä tarjolla olevaa hyönteisravintoa, ja ruovikko tarjoaa tuulensuojaa. Lechen ja Grysseliuksen väitöskirjassa vuodelta 1764 käsiteltiin myös hyönteisravinnon merkitystä tervapääskyn sekä räystäs- ja haarapääskyn syysmuuton ajoittumiselle.
 Tutkimuksen nostattamat laineet laantuivat nopeasti
 Talvista ruokapulaa pääskyt pakenivat tutkijakaksikon päättelyn mukaan Afrikan lämpöön, erityisesti Egyptiin.
 – Luultavasti Egyptiin siitä syystä, että he eivät tienneet mitään muuta paikkaa Afrikassa. Suurin osa Afrikan mantereesta oli tuolloin ihan valkoista aluetta kartalla, muistuttaa Timo Vuorisalo.
 Paitsi että Egypti oli Afrikan tunnetuin osa, Niilin laaksossa tiedettiin olevan runsaasti lintuja. Vuorisalo arvelee myös antiikista periytyneen kulttuurihistorian vaikuttaneen päätelmään.
 Nykyään voimme höyhenten kemiallisella analyysilla päätellä, missä päin Afrikkaa joku lintu on talvehtinut.  Timo Vuorisalo
 Johan Lechen ja Johan Grysseliuksen tutkimus pääskyjen talvisista muuttomatkoista herätti aikanaan laajaa polemiikkia Keski-Eurooppaa myöten. Muun muassa alan suuri auktoriteetti Carl von Linné harasi vastaan, ja tutkimus painui unholaan.
 Pohjaliejuteoria piti pintansa aina 1800-luvun lopulle. Turun Akatemian kirjasto ja mittavat eläinkokoelmat ehtivät siinä välissä palaa muun kaupungin mukana vuonna 1827.
 Pelikaani päätyi nahkurin orsille
 Siipiveikkojen muuttoreittien jäljille päästiin tarkemmin vasta 1900-luvun alussa, kun tanskalainen  Hans Christian Mortensen  keksi hyödyntää lintujen rengastusta tieteellisiin tarpeisiin. Meillä rengastuksesta innostui eläintieteen professori  Johan Axel Palmén  1913, ja  Einari Merikallio  oli suomalaisten lintulaskentojen uranuurtaja.
 Tekninen kehitys on vienyt lintujen muuttoliikkeen seurannan aivan uusille urille, kertoo dosentti Timo Vuorisalo Turun yliopistosta.
 – Nykyään voimme höyhenten kemiallisella analyysilla päätellä, missä päin Afrikkaa lintu on talvehtinut. Isotoopit ja alkuaineet päätyvät tietenkin ravinnon mukana niiden höyheniin.
 Linnut saattavat kieliä lomakohteistaan myös tuomalla eksoottisia kulttuurivaikutteita kylmään Pohjolaan. Luonnon matkijamestarina tunnettu luhtakerttunen voi Suomeen palatessaan äännellä oudosti.
 – Taitava lintuharrastaja saattaa tunnistaa, että siinähän laulaa joku kamerunilainen sademetsälintu, jota luhtakerttunen on päässyt talvehtimisalueellaan kuulemaan. Matkustelu avartaa!
 Asmo Raimoaho / Yle
 Tosin aina matkailu ei ole hyvästä. Sen sai havaita pelikaani, joka vuonna 1605 lehahti Turun linnan edustalle. Tapaus on Suomen vanhin kirjattu lintuhavainto. Raportissa paheksuttiin linnun tulleen ulkomailta ryöstämään kansallisia kalavarantojamme.
 Pelikaanihavaintoa pidetään erikoisuudestaan huolimatta suhteellisen luotettavana dosentti Timo Vuorisalon mukaan. Yksin muhkea nokka tekee pelikaanista helposti tunnistettavan.
 – Pelikaani hyvän tavan mukaisesti tietysti tapettiin, ja nahka lähetettiin kuninkaalle Tukholmaan. Mutta kuninkaanlinna paloi sittemmin 1600-luvun lopussa, ja pelikaaninnahka luultavasti sen mukana, että asiaa ei voi enää tarkistaa.
 Timo Vuorisalo Jouni Koutonen / Yle Timo Vuorisalo on Turun yliopiston biologian laitoksen dosentti. Vuorisalo on ollut kirjoittamassa vuonna 2009 julkaistua kirjaa  Suomen lintutieteen synty – Turun Akatemian aika , jota on käytetty lähteenä tässä artikkelissa. Parhaillaan Vuorisalo työstää työryhmän kanssa tietoteosta suomalaisesta lintututkimuksesta 1800-luvulla.
 Lue lisää:
 Yle Luonto: Tiede uskoi pitkään pääskyjen talvehtivan järven pohjamudassa
 Yle Luonto: Härskit pääskyt ja korppia viinassa – kansanuskomuksia linnuista
 Yle Oppiminen: Lintujen pesintä ja muutto
 Turun lintutieteellinen yhdistys: Lintuhavainnoista tiedettä Suomessa
 Birdlife: Lintujen muuttoajat
 Birdlife: Muuttolintujen saapuminen

Nuoli kaulassa lentänyt haikara paljasti lintujen muuttavan Afrikkaan – upotuskoe osoitti, etteivät pääskyt talvehdi veden alla


Summary: Ukraina syyttää Venäjää lukuisista ihmisoikeusloukkauksista Ukrainan kansalaisia vastaan

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) alkaa perata tämän kuun lopussa ihmisoikeustilannetta Venäjän anastamalla Krimin niemimaalla.
 Taustalla on Ukrainan pian kevään 2014 miehityksen jälkeen EIT:lle tekemä valitus. Kyse ei siis ole itse valtauksen arvioinnista vaan sen seurauksista Ukrainan kansalaisten ihmisoikeuksille. Ukrainan mukaan miehitys on rajoittanut muun muassa oikeutta elämään ja turvaan sekä rikkonut ilmaisu- ja kokoontumisvapautta.
 Krimin tataareja on syrjitty etnisen taustansa ja uskontonsa vuoksi, ja Ukrainan kansalaisia pakotettu ottamaan Venäjän kansalaisuus, valituksessa todetaan.
 Kansainvälisen oikeuden professorin  Outi Korhosen  mukaan EIT:n niin sanotun suuren jaoston (Grand Chamber) järjestämä kuuleminen on poikkeuksellinen ja herättänee 27. helmikuuta paljon huomiota.
 Valituksesta on kulunut lähes viisi vuotta käsittelyn alkamiseen, mikä kertoo Korhosen mukaan siitä, että taustalla on laaja ja systemaattinen epäiltyjen ihmisoikeusloukkausten sarja.
 Venäjän ja Euroopan neuvoston suhteet katkeamispisteessä
 Euroopan ihmisoikeussopimuksen noudattamista valvova EIT toimii Ranskan Strasbourgissa Euroopan neuvoston yhteydessä. Venäjän ja Euroopan neuvoston välit ovat jo ennestään tulehtuneet.
 Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous jäädytti Venäjän äänioikeuden Krimin miehityksen jälkeen, eikä maa ole vuoden 2016 jälkeen osallistunut kokouksiin.
 Venäjä ei näin ollen ole ollut myöskään valitsemassa uusia tuomareita EIT:hen.
 Maalla on myös kymmenien miljoonien eurojen jäsenmaksut rästissä neuvostolle.
 Tilanne koskettaa poikkeuksellisella tavalla Suomea, joka on tällä hetkellä Euroopan neuvoston ministerikomitean puheenjohtajamaa.
 Korhosen mukaan voi hyvin ajatella, että Krim-kuuleminen EIT:ssä on nykytilanteessa "bensan kaatamista liekkeihin". Oikeudelliset asiat täytyy kuitenkin käsitellä itsenäisesti.
 – EIT on maineeltaan maailman parhaiten ja tehokkaimmin toimiva tuomioistuin, ei sillä ole varaa poliittisen ilmapiirin vuoksi yhtään muuttaa prosessejaan, Korhonen korostaa.

Krimin valtauksen vaikutukset päätyvät Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen pöydälle


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Etelä- ja Keski-Suomessa vaarallinen ajokeli – kannattaa harkita, lähteekö tielle lainkaan
 Ajokeli on Etelä- ja Keski-Suomessa  erittäin huono runsaan lumisateen vuoksi . Lisäksi näkyvyys on pääteitä myöten huono pöllyävän lumen vuoksi. Autolla ei kannata lähteä liikkeelle lainkaan, ellei ole pakko. Myös lentoliikenteessä odotetaan myräkän tuomia vaikeuksia. Finavia on kehottanut lentomatkustajia varautumaan lumipyryn aiheuttamiin viivästyksiin. Sähköyhtiöt ovat jo varautuneet myräkän  mahdollisesti aiheuttamiin  ongelmiin. Toistaiseksi  sähkökatkoja  on ollut vähän.
 Miksi bestsellerit eivät päädy e-kirjastoon?
 Jaana Polamo / Yle
 Kaikki kotimaiset e-kirjat eivät päädy kirjastoon. Erityisesti bestsellereihin pääsee käsiksi vain kaupallisissa palveluissa.  E-kirjojen jakelusta päättää kirjankustantaja , kerrotaan Suomen kirjailijaliitosta.
 Sinikka ja Tiina Nopola kirjoittavat yhdessä kylki kyljessä – samaan hotellihuoneeseen he eivät enää mene
 Nella Nuora / Yle
 Kulttuurivieraat Sinikka ja Tiina Nopola  ovat kirjoittaneet lastenkirjoja yhdessä 30 vuotta. Heille sisaruus on paitsi työtoveruutta myös voimavara. Vaikka toinen välillä ärsyttää ja sanailua syntyy helposti, löytyy yhteinen nauru aina lopuksi.
 Lähtisitkö piknikille ihailemaan Yhdysvaltain ohjuskokeita? Marshallinsaarilla Tyynellämerellä se on tapa viettää aikaa: "Kuin ilotulitus takaperin"
  Nikki Maxwellin mielestä ei voi sanoa asuneensa Kwajaleinin saarella, jos ei ole nähnyt ohjuskoetta. Mika Mäkeläinen / Yle
 Pohjois-Korean uhka on lisännyt ohjuskokeita Yhdysvaltain etuvartiossa keskellä Tyyntämerta.  Ohjuksen iskeytyminen mereen  on näyttävin spektaakkeli, jonka Kwajaleinin tukikohdassa Marshallinsaarilla voi kokea.
 Lumisade ei tähän päivään lopu
 Yle
 Aamuyöllä alkanut lumisade ei lopu tähän päivään. Ennusteen mukaan uusia sateita tulee Itä-Suomeen jo huomenna. Jos ennuste toteutuu, pyryttää itään uutta lunta viidestä kymmeneen senttimetriä maanantain aikana. Nyt sunnuntaina rintama liikkuu päivän mittaan etelästä kohti pohjoista. Samalla lumisade muuttuu ajoittaiseksi ja etelässä jopa rännäksi tai suorastaan vedeksi. Lue lisää säästä  täältä .

Herätys: Ajokeli on jopa vaarallinen, miksi bestsellerit eivät päädy e-kirjastoon ja miettisitkö piknik-retkeä ohjuskokeita katsomaan


Summary: Vaikka baletin harjoittelusta on apua monissa urheilulajeissa, kuten jalkapallossa ja koripallossa, itse balettitunneilla käy yhä pääasiassa vain tyttöjä.

Kouvola-talon tanssisalissa lämmittelee ryhmä nuoria tanssijoita baletinopettaja  Sorella Strandénin  taputtamaan rytmiin.
 Vaaleanpunaisten tossujen joukossa vilahtaa kaksi mustaakin paria. Ne kuuluvat Kouvolan Balettikoulun pojille,  Luka Viljakaiselle  ja  Väinö Lindbergille .
 – Siirrytään seuraavaksi tangolle, ohjeistaa Strandén, ja käynnistää pianokappaleen.
 Selkä seinään päin ja kämmenpohjat tankoa kevyesti puristaen Väinö Lindberg heilauttaa jalkaansa eteen ja ylös, ja laskee sen hallitusti nilkka ojennettuna alas.
 Musiikin loputtua oppilaat kääntyvät ja laskevat toisen kätensä tangolle. On plié-harjoitusten aika.
 Luka Viljakainen koukistaa polviaan toisella puolella salia, ennen kun jännittää lihaksensa ja nousee hallitusti suorassa ryhdissä ylös.
 Pojilla on aivan oma liikekieli.  Sorella Strandén, baletinopettaja, Kouvolan Balettikoulu
 Baletti on kulkenut 10-vuotiaan Luka Viljakaisen elämässä mukana jo kuuden vuoden ajan eli siitä lähtien, kun hän halusi löytää itselleen uuden harrastuksen.
 Into on pysynyt yllä, sillä oppimisen halu on kova.
 Viljakainen oli pitkään balettikoulun ainoa poika. Siinä ei hänen mielestään ollut mitään kummallista.
 – Se tuntui ihan normaalilta. Samalta kuin olisi harrastanut mitä tahansa lajia, hän sanoo.
 Osa hänen kavereistaan ei kuitenkaan ollut täysin samaa mieltä.
 – Aluksi he ehkä vähän naureskelivat asialle. Mutta omasta mielestäni kaikki voivat harrastaa mitä haluavat. Se on oma asiani mitä harrastan, ei heidän.
 Sorella Strandén astelee salissa asentoja korjaillen ja kehuen.

 Rohkeita prinssejä
 Baletinopettaja Sorella Strandénilla on takanaan vuosien kokemus baletin opettamisesta.
 Koko uransa aikana hänen tunneillaan on käynyt yhteensä noin kymmenen poikaa, joista suurin osa on ollut alakouluikäisiä. Kuten Luka Viljakainen ja Väinö Lindberg.
 – Muutama vanhempikin poika on eksynyt joukkoon. On aina hienoa saada rohkeita prinssejä mukaan esityksiimme, Strandén naurahtaa.
 – Ajattelen, että nuoremmat lapset aloittavat balettiharrastuksen pitkälti siltä pohjalta, mihin heidän vanhempansa heitä vievät. Vanhempana he saattavat lähteä tunneille esimerkiksi hienon tanssiesityksen tai kuulemansa innostamana.
 11-vuotias Väinö Lindberg kiinnostui kokeilemaan balettia juuri näin. Hän aloitti harrastuksen pari kuukautta sitten.
 – Tähän mennessä tunneilla on ollut tosi kivaa. Olen saanut uusia kavereita ja oppinut asioita, joita muut kaverini eivät osaa, hän hymyilee.
 – Tanssi rentouttaa kehoa, ja olen nyt myös notkeampi.
 Muiden mielipiteet eivät hetkauta
 Väinö Lindbergin kaverit eivät juuri ihmetelleet hänen uutta harrastustaan.
 Hän itse kuitenkin arvelee, että suurin osa ihmisistä ajattelee, että pojan balettiharrastus on jotenkin kummallista.
 – Löytyy kyllä varmasti niitäkin, jotka ajattelevat, että siinä ei ole mitään outoa, hän sanoo.
 Mutta mitä mieltä Lindberg itse asiasta on?
 – Olen vähän siinä välillä, hän toteaa.
 Luka Viljakaisen mielestä parasta on odotus siitä, mitä balettitunnilla tullaan tekemään. Etenkin tanssilliset leikit ovat hauskoja. Pyry Sarkiola / Yle
 Stereotypiat juontuvat tietämättömyydestä
 Verkon keskustelupalstoilta löytyy useita keskusteluja, joissa vanhemmat pohtivat, voiko tai kehtaako pojan laittaa balettitunnille.
 – Epävarmuudet johtuvat varmaan tietämättömyydestä, mutta myös pelosta – että pidetäänkö lasta outona tai ruvetaanko häntä kiusaamaan, jos hän valitsee tällaisen erikoisen harrastuksen, arvelee baletinopettaja Sorella Strandén.
 Myös baletinopettaja ja Balettipedagogit ry:n puheenjohtaja  Sanna Leino  tunnistaa vanhempien ennakkoluuloiset asenteet.
 – Yksi opettamistani pojista harrasti jääkiekkoa baletin rinnalla. Hänen isänsä olisi halunnut viedä poikaa vain jääkiekkotreeneihin, ja yritti puhua, että eikö tuon baletin voisi nyt jättää, Leino kertoo.
 – Siinä pelätään jotakin, mistä ei tiedetä. Baletti näyttää niin keveältä ja helpolta, ettei taustalla olevaa valtavaa fyysistä työtä ymmärretä.
 Jos joku osuu minuun tai yrittää kampata jalkapallopelin aikana, pysyn pystyssä paremmin.  Väinö Lindberg, 11
 Leinon mukaan tietty stereotypia on, että baletti on herkkien poikien harrastus, eikä ehkä niinkään perinteisesti “poikamaisten poikien” juttu.
 – Oli taiteen laji mikä hyvänsä, tiettyä herkkyyttä sitä harjoittavassa ihmisessä varmasti on. Mutta miksei muitakin ominaisuuksia?
 Sisäinen palo yhdistää
 Balettipedagogit ry:n puheenjohtaja Sanna Leino on yli 20-vuotisella urallaan opettanut vain muutamaa poikaa. Siinä missä tyttöjä on ollut parikymmentä per ryhmä, poikia joukossa on ollut yksi, jos sitäkään.
 Pojat ovat tulleet tunneille useimmiten lastentanssista noin 7-9-vuotiaina. Parin vuoden jälkeen katse on kääntynyt kohti uusia tavoitteita.
 – Siinä 12 vuoden iässä kaikki heistä pyrkivät ja pääsivät Suomen Kansallisoopperan balettioppilaitokseen, Leino kertoo.
 Yksi heistä oli edellä mainittu jääkiekkoa harrastanut poika, joka piti oman päänsä. Sanna Leino kertookin, että monia balettia harrastavia poikia yhdistää intohimo lajia kohtaan.
 – Pojat harrastavat kyllä tanssia, mutta se on pääosin katu- ja nykytanssia, breikkiä tai hip hoppia. Tanssin suosion levittämissä esimerkiksi television tanssiohjelmat ovat tehneet hyvää työtä, hän sanoo.
 – Kuitenkin baletti on ehkä edelleen sellainen laji, jonka harrastamiseen pojalla pitää olla kova sisäinen halu.
 Balettiharrastuksen alkuvaiheessa niin tytöt kuin pojatkin keskittyvät opettelemaan muun muassa ryhdin linjausta, ojennuksia sekä aukikiertoja. Pyry Sarkiola / Yle
 Baletista apua pelikentällä
 Viikottaisen balettitunnin lisäksi Luka Viljakaisella ja Väinö Lindbergillä on muitakin urheilullisia harrastuksia. Viljakaisen mielestä baletin harrastamisesta on ollut apua koripallokentällä.
 – Jos lähdet heittämään koria kovassa vauhdissa, et lennä lattialle niin helposti. Lisäksi niin baletissa kuin koriksessakin ohjeita on kuunneltava tarkasti, hän sanoo.
 Jalkapalloa harrastava Väinö Lindberg on samaa mieltä.
 – Koordinaatiokyvyn parantuminen auttaa molemmissa lajeissa. Jos joku osuu minuun tai yrittää kampata jalkapallopelin aikana, pysyn pystyssä paremmin, hän nyökyttää.
 Kehonhallinta harjaantuu balettitunneilla tasapainoillessa. Oppilaiden kasvoille on piirtynyt keskittyneitä ilmeitä, kun vasenta kättä pitää ojentaa eteen ja samalla oikea jalka kurottaa taaksepäin nilkka ojennettuna.
 Baletinopettaja Sorella Strandén kiertää tanssisalia korjaamassa oppilaiden asentoja.
 – Hieno arabeski, Luka, hän kehuu.
 Kiireisen arjen vastapainona baletti perustuu järjestelmällisyyteen ja toistoihin, mikä voi itse asiassa olla hyvin rauhoittavaa.  Sanna Leino, puheenjohtaja, Balettipedagogit ry
 Balettiharrastus kehittää motoriikkaa, ketteryyttä ja notkeutta. Osa poikien tekemistä liikkeistä myös eroaa tyttöjen tekemisistä. Painopiste on voiman, kestävyyden ja tiettyjen tekniikoiden hiomisessa.
 – Pojilla on aivan oma liikekieli. Erityisesti vanhempana he keskittyvät enemmän hyppyihin ja piruetteihin sekä tyttöjen tukemiseen kaksintanssiosuuksissa. Alkuopetuksessa harjoitellaan kuitenkin paljon samoja asioita kuten ryhdin linjausta ja kehon kannatusta, ojennuksia sekä aukikiertoja.
 Baletti on kovaa fyysistä kuntoa vaativa laji. Tekniikan hiominen perustuu järjestelmällisyyteen ja toistoihin. Pyry Sarkiola / Yle
 Kiireisen arjen tasapainottaja
 Pitkäjänteisyys on yksi luonteenpiirteistä, joita baletin harrastajalta vaaditaan.
 – Tämän päivän arki on lyhytjänteistä, halutaan pikavoittoja ja nopeaa tyydytystä. Baletti sen sijaan vaatii oman aikansa, sanoo Balettipedagogit ry:n puheenjohtaja Sanna Leino.
 Hän uskoo, että juuri tällainen ristiriita voi houkutella uusia harrastajia.
 – Kiireisen arjen vastapainona baletti perustuu järjestelmällisyyteen ja toistoihin, mikä voi itse asiassa olla hyvin rauhoittavaa.
 Myös baletinopettaja Sorella Strandén on toiveikas tulevaisuuden suhteen.
 – Uskoisin, että baletin suosio saattaisi jopa kasvaa, koska tanssin suosio ylipäätään on nousussa nuorison keskuudessa. Sen vuoksi tanssivia poikia myös arvostetaan enemmän, hän toteaa.
 Väinö Lindbergia tanssi rentouttaa. Pyry Sarkiola / Yle
 "Kaikki saavat harrastaa mitä haluavat"
 Luka Viljakaisen ja Väinö Lindbergin posket punoittavat innosta ja hengästyksestä tunnin jäljiltä. Mitä he sanoisivat niille pojille, joita laji kiinnostaa, mutta aloittaminen jännittää?
 – Älkää välittäkö siitä, mitä muut ajattelevat. Kaikki saavat harrastaa mitä haluavat, Lindberg kannustaa.
 Luka Viljakaisen huulet levenevät virneeseen.
 – Ottakaa itseänne niskasta kiinni ja alkakaa vain harrastaa! Se on teidän asianne, vaikka kaikilla onkin oma mielipiteensä, hän tsemppaa.

10-vuotias Luka Viljakainen tanssii balettia eikä välitä, mitä muut ajattelevat – monille vanhemmille poikien balettiharrastus on mörkö


Summary: Tutkijat hämmästyivät sulamisen nopeutta.

Etelämantereen länsiosasta, mannerjään alta, on löytynyt valtava jääluola. Luola paljastui Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan johtamassa tutkimuksessa.
 Luola sijaitsee Thwaiten jäätikössä, jonka tiedetään olevan yksi Etelämantereen epävakaimpia osia.
 Nasan tiedotteen mukaan  onkalo on lähes 300 metriä korkea ja se on laajuudeltaan kaksi kolmasosaa Manhattanin saaresta, joten onkalon pituus on selvästi yli kymmenen kilometriä.
 Onkalosta on sulanut Nasan mukaan noin 14 miljardia tonnia jäätä.
 Tutkijat ovat hämmästyneitä onkalon laajenemisnopeudesta, jota he kuvaavat "räjähdysmäiseksi".
 Jäätutkijoilla on parhaillaan käynnissä Nasan johdolla toteutettava tutkimus, jossa selvitetään maailmanlaajuisen ilmaston lämpenemisen vaikutusta napa-alueisiin. Hankkeen nimi on Operation IceBridge.
 Koska Etelämantereella on käytännössä mahdotonta tehdä havaintoja jään pinnalta, tutkimuksessa käytetään lentokoneista ja satelliiteista käsin kerättyä aineistoa. Uusilla tutkilla pystytään havaitsemaan myös jään sisässä tapahtuneita muutoksia.
 Thwaiten jäätikön sulaminen johtuu tutkijoiden mukaan siitä, että meressä kelluvan jään paino vaihtelee ja kohta, jossa jäätikkö lepää mantereen päällä vaihtelee jatkuvasti.
 Tutkijat vertaavat ilmiötä karille juuttuneeseen laivaan. Se voidaan saada jälleen kellumaan, jos laivan painoa vähennetään lastia purkalla. Samalla tavalla jäätikkö nousee kellumaan, kun sen paino sulamisen takia pienenee.
 Tämä ilmiö Thwaiten jäätiköllä on voimakas. Kun jäätikkö nousee ja laskee, sen alle, jäätikön ja peruskallion väliin pääsee merivettä, joka sulattaa jäätä altapäin.
 Tällä hetkellä Thwaiten jäätikön sulamisen osuus globaalista merenpinnan noususta on nelisen prosenttia.
 Tutkimus on julkaistu Science Advances -tiedelehdessä.

Etelämantereen alta löytyi valtava sulamisluola


Summary: Kun Pohjois-Karjalan kouluissa siirryttiin kasvirasvalevitteeseen, moni oppilas jätti leivän syönnin. Adressit vaativat voi-kasviöljyseosta takaisin.

– Voi-kasviöljyseos maistuu paremmalta ja on terveellisempää, ei sisällä paljon lisäaineita. Uusi maistuu paljon rasvaisemmalta, perustelee kuudesluokkalainen  Jennica Holopainen  tyytymättömyyttä.
 – Oivariini on paljon parempaa kuin Keiju, samanikäinen  Toomas Vannas  sanoo suoraan.
 Nuoret ovat etsineet netistä tuoteselosteet. Koulun aiemmassa leipärasvassa on voita, vettä, rypsiöljyä, suolaa ja D-vitamiinia. Uudessa levitteessä on rypsiöljyä, vettä, palmu- ja kookosrasvaa, suolaa, emulgointiainetta, happamuudensäätöaineita, aromia, A- ja D-vitamiinia ja väriainetta.
 Ja kun uuden leipärasvan maku ei miellytä, monet koululaiset ovat jättäneet leivän syönnin jopa kokonaan. Muita leivänpäällisiä on kouluruokalassa vain muutaman kerran kuukaudessa.
 Uusi maistuu paljon rasvaisemmalta.  Jennica Holopainen
 Kontioniemen koulussa oppilaat päättivät tehdä vetoomuksen entisen levitteen saamiseksi takaisin. Allekirjoittajista ei ole ollut puutetta.
 – 85 nimeä, melkein kaikki, Toomas Vannas kertoo.
 Nimilista on jo toimitettu Kontiolahden ruokapalvelupäällikölle. Samoin toimittiin Kontiolahden kirkonkylän koulussa, jossa nimiä kertyi parisataa.
 Sama levitevaihdos keskusteluttaa muuallakin. Nurmeksessa vaaditaan lisäksi kevytmaitoa takaisin yhdeksi ruokajuomaksi kouluihin ja päiväkoteihin. Rasva-adresseissa on useita satoja allekirjoituksia ja asiasta on tehty jo aloite kaupunginvaltuustolle.
 – Päivittäin saa vastata lasten kysymyksiin, milloin Oivariini tulee takaisin. Myös leipää menee nyt vähemmän, kertoo ruokapalvelutyöntekijä Seija Karttunen Kontioniemen koulusta. Marja-Liisa Kämppi / Yle
 Taustalla suositus ja kilpailutus
 Noin 15 000 asukkaan Kontiolahdessa leipärasvan merkki vaihdettiin vuodenvaihteessa.
 – Ihan terveydellisistä syistä, perustelee kunnan ruokapalvelupäällikkö  Pirjo Partanen .
 Hän vetoaa valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositukseen. Sen mukaan kouluruokailussa käytetään leipärasvana margariinia, joka sisältää vähintään 60 prosenttia rasvaa. Rasvasta puolestaan korkeintaan 30 prosenttia saa olla tyydyttynyttä.
 Kyllä kasvirasvalevite on edullisempaa.  Pirjo Partanen
 Terveellisyysehdot täyttäisi usea merkki, mutta kilpailutus karsii vaihtoehtoja. Jäljelle jääneistä ruokapalvelupäälliköt valitsevat tuotemerkin.
 – Ruotsalainen ei soveltunut, kun on yritetty suosia kotimaisia tuotteita. Meille valittiin enemmän käytetty merkki, Partanen selvittää prosessia.
 Yhteishankinnasta huolimatta naapurikunnassa Joensuussa tarjotaan erimerkkistä levitettä eikä vastustusta ole kuulunut. Toisessa naapurikunnassa Liperissä käytiin rasvataistoa kaksi vuotta sitten.
 Voi-kasviöljyseos leivänpäällisenä poistui Kontioniemen koulun ruokalasta vuodenvaihteessa.  Muu kuin kasvirasva on karsittu minimiin myös maitovalmisteista.  Marja-Liisa Kämppi / Yle
 Valintaperusteissa hinta, maulla ei väliä
 Tuotteen rasvakoostumuksen lisäksi hinnalla on merkitystä.
 – Kyllä kasvirasvalevite on edullisempaa, ruokapalvelupäällikkö Pirjo Partanen myöntää.
 Toisaalta Kontiolahdessa käytetään kilohinnaltaan kalliimpia muovisia yksittäispakkauksia. Käytetyn pakkauksen kierrätettävyydellä ei käytännössä ole merkitystä, sillä pienet margariinirasiat päätyvät sekajätteeseen.
 Sen sijaan ruokailijoita kiinnostava maku ei ole valintaperuste, kun kunnat ostavat yhdessä leipärasvat.
 – Katsotaan, että tuotteiden tulee täyttää tarjouspyynnössä esitetyt vaatimukset rasvan ja suolapitoisuuden ynnä muun osalta, kertoo hankintapäällikkö  Mika Purmonen  Pohjois-Karjalan hankintatoimesta.
 Makua on aika vaikea ottaa huomioon kasvirasvalevitteiden osalta.  Mika Purmonen
 Uusi kilpailutus Pohjois-Karjalan kouluruokailujen leipärasvasta seuraavaksi neljäksi vuodeksi on jo käynnissä. Maku ei siinäkään paina.
 – Makua on aika vaikea ottaa huomioon kasvirasvalevitteiden osalta. Todennäköisesti näissä tuotteissa ei lähdetä aistinvaraiseen arviointiin, hankintapäällikkö Mika Purmonen otaksuu.
 Entä jos tuote ei kelpaa ruokailijoille?
 – Kunnassa voidaan harkita toista kasvirasvalevitettä, koska toinenkin merkki on käytettävissä eri pakkauskoossa, hankintapäällikkö Purmonen vastaa.
 Valtion ravitsemusneuvottelukunnan pääsihteeri  Arja Lyytikäinen  esittää erilaista ratkaisua rasvakiistaan.
 – Ottakaa lapset ja nuoret makuraatiin ja ideoikaa yhdessä. Linjastoon voisi kehitellä vaihtoehtoja, esimerkiksi kasvistahnoja tai kasvislevitteitä leivän päälle.
 Hankintapäällikkö Mika Purmonen Pohjois-Karjalan hankintatoimesta kertoo, että maku ei ole leipärasvojen valintaperuste kouluruokaloissa. Ari Haimakainen / Yle
 Ruokapalvelupäällikkö: makueroja on
 Ruokapalvelupäällikkö Pirjo Partanen on yllättynyt ja hiukkasen ärtynytkin koko rasvakeskustelusta Kontiolahdessa. Hän ei kuitenkaan kiistä levitteiden makueroja.
 – Muutenhan ne olisivat kaikki samasta massasta tehtyjä, ruoka-ammattilainen toteaa.
 Senkin ruokapalvelupäällikkö myöntää, ettei terveellisyydestä ole hyötyä, jos tuotetta ei syödä lainkaan.
 Onko sillä rasvalla tai leivälläkään hirveän suurta merkitystä?  Pirjo Partanen
 – Mutta eihän lapset syö kouluruokailussa sitä koko annostakaan, että onko sillä rasvalla tai leivälläkään hirveän suurta merkitystä, Partanen heittää.
 Toisaalta leivän menekkiä aiotaan Kontiolahdessa seurata. Eikä kunnan ylin ruokapäättäjä tyrmää ajatusta, että levitevaihtoehdot maistatettaisiin koululaisryhmällä parhaiten maistuvan löytämiseksi.
 – Miksei, eihän se ole myöhäistä vieläkään, Partanen myöntyy.
 Kontiolahden kunnan ruokapalvelupäällikkö Pirjo Partanen myöntää, että levitteissä on makueroja. Koululaisilla eri merkkejä ei kuitenkaan ole maistatettu. Marja-Liisa Kämppi / Yle
 Ravitsemusneuvottelukunnan pääsihteerin mukaan oikeat rasvat voidaan huomioida päivittäisessä ruokatuotannossa monella tavalla.
 – Kannattaa tarkastella ruokalistaa kokonaisuutena eikä tuijottaa liikaa yhtä ainoaa ruoka-ainetta. Hyvä kokonaisuus ei rakennu yhden ruoka-aineen varaan, Arja Lyytikäinen neuvoo.
 Levitettä harkitaan, jos palautetta tulee lisää
 Kuntakyselyn mukaan noin kolmasosa kunnista ei noudata täysin valtion ravitsemusneuvottelukunnan kouluruokasuositusta.  Kunnissa tarjotaan rasvaa sisältävää maitoa , vaikka ainoastaan rasvaton maito saa EU:n koulumaitotukea.  Sotkamossa rasvasota  eteni oikeuteen asti.
 Kontiolahdessa koululaiset odottavat nyt, kuunnellaanko heitä. Rasvavalinnassa lasten maku saattaa hävitä viralliselle suositukselle, vaikka kyse ei olekaan määräyksestä.
 Tehdään toinen aloite. Ja lopetetaan leivän syöminen.  Jennica Holopainen
 – Pitää kuulostella vielä, minkä verran palautekirjeitä tulee. Mietitään sitten porukalla, mitä tehdään. Totta kai koululaisten äänikin pitää ottaa huomioon, Pirjo Partanen vakuuttaa.
 Arja Lyytikäinen tietää ravitsemusterapeuttina, että vastakkainasettelu ei edistä parempia ruokatottumuksia.
 – Makukysymys on oikeasti aistittava asia, jos tulee kerralla isoja muutoksia. Mutta juupas–eipäs–keskusteluun juuttuminen ei ole kenenkään etu.
 Lapset puolestaan eivät aio luovuttaa, vaikka aikuiset eivät ottaisi tosissaan heidän makuaan.
 – Tehdään toinen aloite. Ja lopetetaan leivän syöminen, Jennica Holopainen tuumaa.

Kouluruokaloissa syttyi margariinikapina: koululaisista kilpailutuksen tulos maistuu pahalta, valitsijat korostavat terveellisyyttä


Summary: Lempeys, empatia ja kunnioitus toisia ihmisiä kohtaan vaatii enemmän kuin heidän tunkemisensa ankeaan stereotypiaan, pohtii Saara Särmä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Väitöskirjatutkija  Andi Schwartz    kirjoittaa  radikaalin pehmeyden potentiaalista maailmaa muuttavana voimana. Pehmeyden politiikka korostaa haavoittuvuutta, tunteellisuutta, vilpittömyyttä ja yhteisöllisyyttä sekä sitä että olemme kaikki riippuvaisia toisista ihmisistä monin tavoin. Se tarjoaa vastavoiman yksilöllisyyttä ja pärjäämisen eetosta henkivälle kilpailuyhteiskunnalle, jossa yksilön arvoa mitataan ainoastaan hänen potentiaalisella tuottavuudellaan.
  Jokaisella ihmisellä on arvo sinänsä.
 Pehmeyden politiikka  muuttaa suuntaa uudelleen yhteiskunnan ja siinä elävien ihmisten välistä suhdetta. Nyt on vallalla ajatus, että kansalaiset ovat olemassa ensisijaisesti valtiota ja sen kilpailukykyä varten. Tuottamattomat ihmiset nähdään pelkästään kuluerinä. Tällainen ihmiskäsitys unohtaa, että jokaisella ihmisellä on arvo sinänsä.
 Pehmeyden politiikka muistuttaa jokaisen ihmisen arvokkuudesta ja siitä, että yhteiskunta on olemassa ihmisiä varten eikä päinvastoin. Yhteiskunnan tulee tarjota puitteet, joissa kaikista ihmisistä pidetään huolta. Jos yhteiskunta ei toimi näin, se pitää korjata, eikä vaan tuntea kiitollisuutta siitä, että saamme pyristellä sellaisen yhteiskunnan eteen, joka jättää ihmisiä heitteille.
 Tarvitaan tilaa kokonaiselle ihmisyydelle, jossa jokainen voi olla olemassa kaikkine ristiriitaisuuksineen.
 Pehmeyden politiikan kanssa saman suuntaista ajatusta löytyy  Minja Koskelan  Bluestocking -blogissaan julkaisemasta  kirjoituksesta , joka kritisoi kulttuurituotteissa tarjolla olevaa vahvan naisen roolia. Vahvat, itsenäisesti pärjäävät naiset ovat aivan mahtavia esikuvia, mutta tarvitaan muutakin. Tarvitaan tilaa heikkoudelle, väsymykselle ja uupumukselle. Tarvitaan tilaa kokonaiselle ihmisyydelle, jossa jokainen voi olla olemassa kaikkine ristiriitaisuuksineen.
 Pehmeyden avulla  tätä tilaa voidaan raivata. Mutta se vaatii työtä. Lempeys, empatia ja kunnioitus toisia ihmisiä kohtaan vaatii enemmän kuin heidän tunkemisensa ankeaan stereotypiaan. Stereotyypittäminen ja siitä seuraava olettaminen tapahtuu lähes automaattisesti. Teemme monia oletuksia muista ihmisistä vaan sen perusteella miltä he näyttävät, sillä olemme kiinni omissa ennakkoluuloissamme.
 Oletukset hankaloittavat kokonaisvaltaista kohtaamista. Kuten kirjailija  Chimamanda Ngozi Adichie  on sanonut ”Stereotypioiden ongelma ei ole se, etteivät ne olisi totta, vaan se, että ne ovat epätäydellisiä.” Kukaan tuskin haluaa tulla kohdatuksi vain yhden ominaisuutensa kautta vaan mieluummin kokonaisena ihmisenä monine ominaisuuksineen.
 Ennakkoluuloista voi päästä yli  lempeydellä ja uteliaisuudella. Muita voi opetella katsomaan vailla arvostelua ja halulla ymmärtää ja tietää lisää. Kun opettelee katsomaan muita lempeästi, voi myös oppia lempeyttä itseään kohtaan. Sama toimii myös päinvastoin.
 Lempeys antaa mahdollisuuden oppia lisää sekä itsestään että ympäröivästä yhteiskunnasta ja kulttuurista. Kun pysähtyy oman ärtymyksensä äärelle vaikkapa televisiota katsoessaan kun jonkun hahmon olemus ärsyttää, voi herätä huomaamaan kuinka kapeita ovat ne muotit, mihin meitä pakotetaan.
 Itse huomasin kerran ärsyyntyväni  naishahmosta, joka ei hymyillyt oikeastaan koskaan. Kun aloin ajatella asiaa tarkemmin, huomasin kuinka harvinainen tällainen hahmo populaarikulttuurissa onkaan. Kun hymyilevä nainen on populaarikulttuurissa normi, se saa meidät olettamaan, että ollakseen miellyttäviä, naisten pitää aina hymyillä. Ei ihme, että loputon määrä naisia raportoi kyllästyneensä siihen, että heille jatkuvasti huomautellaan ”hymyilisit vähän”.
 Eräs mieskirjailija totesi, ettei enää uskalla kirjoittaa naishahmoja kun kuitenkin kaikki feministit hermostuvat, jos hahmot eivät ole kivoja ja miellyttäviä. Voi kuinka väärin voikaan asiat ymmärtää. Feministinen kritiikki kirjallisuuden (ja muiden kulttuurituotteiden) naishahmoja kohtaan on ennen kaikkea sitä, että naishahmot ovat uskomattoman yksiulotteisia. Yksiulotteinen hahmo on yksiulotteinen hahmo, oli se sitten miellyttävä tai ei.
 Mitä moninaisempia hahmoja  kulttuurituotteet marssittavat eteemme, sitä paremmin ymmärrämme ihmisyyden moninaisuutta sekä sitä, että yhteiskuntaa pitää rakentaa moninaisten ihmisten tarpeisiin eikä vain jonkun laskennallisen keskivertohahmon, jota ei oikeasti ole edes olemassa.
 Saara Särmä
 Kolumnisti on akateeminen sekatyöläinen, feministi ja taiteilija. Tamperelainen, jonka sisällä asuu vorssalainen. Hän haluaa uskoa yksisarvisiin ja parempaan maailmaan.

Saara Särmän kolumni: Kun katsoo muita lempeästi, voi oppia lempeyttä itseään kohtaan


Summary: Moni haluttu teos ei päädy e-kirjana kirjastojen saataville. Kirjailijaliiton mukaan kustantaja päättää siitä, missä e-kirjoja jaetaan.

Suomen e-kirjastoissa törmää erikoiseen ilmiöön: lainattavista teoksista puuttuu koko joukko kotimaisia bestseller-kirjoja, ja lista on vaikuttava.
 Kotimaisista e-kirjastoista on turha etsiä esimerkiksi Tommi Kinnusen, Katja Ketun tai Ilkka Remeksen viime teoksia, sillä niihin pääsee käsiksi vain kaupallisissa e-kirjapalveluissa.
 Sama koskee kansainväliseksi tapaukseksi noussutta italialaisen Elena Ferranten Napoli-sarjaa.
 Suomalaisista kustannustaloista erityisesti Werner Söderström Osakeyhtiö panee e-kirjojaan valikoivasti kirjastojen saataville.
 Esimerkiksi WSOY:n viime syksyn e-kirjoista vain kolmannes päätyi kirjastomyyntiin, Tammen kohdalla vain puolet. Molemmat kuuluvat Werner Söderström Osakeyhtiöön.
 Sen myyntijohtajan Veli-Pekka Matilaisen mukaan kyse on kirjailijoiden ja kustantajien välisistä sopimuksista.
 – Kyse on siitä, mitä formaatteja mistäkin kirjasta tehdään, ja missä kanavissa niitä jaetaan, Matilainen sanoo.
 Miksi bestsellerit päätyvät vain maksullisiin e-kirjapalveluihin?
 Suomen Kirjailijaliitto valvoo kotimaisten kirjailijoiden etuja, ja liitosta kerrotaan, että e-kirjojen jakelusta päättää kustantaja, ei kirjailija.
 – Tyypillisesti kirjailija solmii kustantajansa kanssa kustannussopimuksen ja luovuttaa kustantajalle oikeudet julkaista teos myös sähkökirjana. Sen jälkeen kustantaja päättää siitä, mihin kanavaan e-kirjaa myydään, Kirjailijaliiton toiminnanjohtaja Suvi Oinonen sanoo.
 Kirjailijalle e-kirja on tulonlähde siinä missä painettu kirja. Kirjailijaliiton selvityksen mukaan kirjailijoiden tekijänpalkkion osuus on molempien formaattien myynnistä suurin piirtein sama.
 Äänikirjasta jää kirjailijalle vähemmän käteen, sillä myös teoksen lukijalle maksetaan palkkio.
 Kirjankustantaja voi pitää e-kirjan pois kirjastojen ulottuvilta taloudellisista syistä, mutta väitettä on vaikea todistaa.
 On todennäköisesti kannattavampaa panna bestseller-kirja maksulliseen lukuaikapalveluun kuin myydä se kirjastoon lainattavaksi.
 Toisaalta pienempien kustantajien teokset voivat jäädä kirjastomyynnistä pois yksinkertaisesti resurssipulan takia. E-kirjojen myynti kirjastoille on vielä mutkikas prosessi, ja se voi viedä pieneltä organisaatiolta kohtuuttomasti aikaa.
 Kimi Räikkönen ja Kari Hotakainen Tuntematon Kimi Räikkönen -kirjan julkistamistilaisuudessa elokuussa. Jarno Kuusinen / AOP
 Kimi Räikkönen matkalla e-kirjastoon
 Suomen kirjastolaitos jäi nuolemaan näppejään, kun Siltalan kustantama, Kari Hotakaisen kirjoittama elämäkerta Kimi Räikkösestä ei päätynyt koskaan e-kirjana kirjastomyyntiin. Lainaajia olisi ollut jonoksi asti.
 E-kirja oli myyty yksinoikeudella kotimaiselle e-kirjapalvelulle.
 Ylen yhteydenoton jälkeen kustantaja lupasi, että kirja löytyy pian myös suomalaisista e-kirjastoista.
 – Meillä oli yksinmyyntisopimus Elisan kanssa, mutta tätä kirjastomyyntiä se ei koske. Kirja on vain jäänyt toimittamatta eteenpäin, kustantaja Touko Siltala sanoo.
 Äänikirjan räjähdysmäisen suosion myötä kustantajat ovat alkaneet miettiä uudestaan e-kirjamarkkinoita. Esimerkiksi Kustannusosakeyhtiö Siltalassa aletaan tutkia takavuosien katalogeja, josko sieltä löytyisi kaupallisesti kiinnostavia teoksia äänikirjamarkkinoille.
 Niillä menestyvät ennen kaikkea bestsellerit.
 E-kirjamarkkina on vielä todella pieni.
 Tuntematon Kimi Räikkönen  myi viime vuonna hieman yli 191 000 kappaletta. Siitä e- ja äänikirjojen osuus oli vajaat neljä prosenttia.
 Aiheesta lisää:  Suomeen suunnitellaan valtakunnallista e-kirjastoa – suosituimpia kirjoja jonotetaan jopa puoli vuotta

Elena Ferranten Napoli-sarjaa on turha etsiä e-kirjastosta, ja sama pätee moneen suomalaiseen bestselleriin


Summary: THL:n Tasa-arvotiedon keskuksesta korostetaan, ettei kyse ole sukupuoleen viittaavien ilmaisujen poistamisesta kielestä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) haluaa lopettaa mies-päätteisten ammattinimikkeiden käytön, kertoo Sunnuntaisuomalainen.
 THL:n Tasa-arvotiedon keskus julkaisee kevään aikana sukupuolitietoisen viestinnän ohjeet. Ohjeilla halutaan vaikuttaa muun muassa viranomaisten ja median käyttämään sukupuolta koskevaan sanastoon. Yhtenä osana ohjeita keskus suosittaa mies-päätteisten ammattinimikkeiden korvaamista sukupuolineutraaleilla vaihtoehdoilla.
 Mies-päätteisiä ammattinimikkeitä on Tilastokeskuksen mukaan käytössä Suomessa yli 600, lehti kertoo. Niiden määrä on viime aikoina lisääntynyt.
 Kyse ei ole sukupuoleen viittaavien ilmaisujen poistamisesta kielestä. Joissakin tilanteissa sukupuoli pitäisi tuoda selvemmin esiin, sanoo kehittämispäällikkö  Reetta Siukola  Tasa-arvotiedon keskuksesta.
 – Nykyisin saatetaan esimerkiksi puhua kotonaan lasta hoitavien maahanmuuttajataustaisten vanhempien riskistä jäädä työmarkkinoiden ulkopuolelle, vaikka tällöin on kyse pääasiassa naisista. Ei pidä puhua vanhemmista, jos tarkoitetaan äitejä, eikä äideistä, jos tarkoitetaan vanhempia, Siukola selventää Sunnuntaisuomalaiselle.

Sunnuntaisuomalainen: THL haluaa eroon mies-päätteisistä ammattinimikkeistä


Summary: Poliisi löysi kannabiskasvattamoja Eurassa ja Porin Laviassa.

Poliisin haaviin jäi viikonlopun öinä tavanomaista enemmän huumeiden vaikutuksen alla ajavia Lounais-Suomessa. Epäiltyjen hallusta takavarikoitiin kannabista ja amfetamiinia.
 Huumausainerikoksiin syyllistyneitä tavoitettiin muun muassa Porissa, Turussa, Salossa, Eurassa ja Laviassa sekä Ulvilassa.
 Eurassa ja Porin Laviassa paljastettiin Satakunnan poliisin Savu-projektin yhteydessä kaksi kannabiksen kasvattamoa. Kasvattamolöydöt johtivat useiden henkilöiden kiinniottoon. Heitä epäillään huumeiden käytöstä, välityksestä ja kasvattamisesta.
 Osan epäillyistä poliisi oli etsintäkuuluttanut jo aiemmin.
 Lounais-Suomen poliisi kertoo jatkavansa epäiltyjen rikosten tutkintaa sunnuntaina ja alkuviikosta.

Huumekuskit ja kannabiskasvattajat työllistivät poliisia Lounais-Suomessa


Summary: Muun muassa lentomatkustajia kehotetaan varautumaan lumipyryn aiheuttamiin viivästyksiin.

Ajokeli on Etelä- ja Keski-Suomessa erittäin huono runsaan lumisateen vuoksi. Etelässä kova tuuli muodostaa tielle kinoksia.
 Laaja lumipyryalue kulkee yön ja sunnuntain aikana maan yli pohjoiseen. Uutta lunta kertyy laajalti 10-20 senttiä, Ilmatieteen laitos arvioi illalla.
 Finavia  on kehottanut lentomatkustajia varautumaan lumipyryn aiheuttamiin viivästyksiin. Finavian verkkosivujen mukaan muutama aamulla ja aamupäivällä Helsinki-Vantaalta lähtevä lento on myöhässä.
 Yhtiön mukaan talvitoiminta on kuitenkin täysvalmiudessa ja kiitotiet pyritään hankalista sääolosuhteista huolimatta pitämään auki.
 Myös osa yöjunista kulkee  VR:n nettisivujen  mukaan myöhässä aikataulusta. VR on varautunut myräkkään lisäämällä työntekijöitä operaatiokeskukseen, joka vastaa häiriötilanteista. Pääkaupunkiseudun lähiliikenteessä N-junien vuoroja on sunnuntaina karsittu.
 Lumimyräkkä saattaa aiheuttaa myös sähkökatkoksia eri puolilla Suomea. Sähkökatkojen valtakunnallisen tilanteen voi tarkistaa  täältä .
 Lisää aiheesta:
 2.2.   Liikenteessä ja sähköyhtiöissä varaudutaan lumimyräkkään, kattojen lumikuormaakin syytä tarkkailla
 2.2.   Etelän lumipeite vain kasvaa, tuima lumipyry porhaltaa Etelä-Suomen yli viikonloppuna – maanantaina lunta voi tulla vieläkin lisää

Etelä- ja Keski-Suomessa vaarallinen ajokeli – kova tuuli kasaa tielle kinoksia


Summary: Ronny Jacksonin on väitetty muun muassa kirjoittaneen potilaille reseptejä tietämättä näiden potilashistoriaa ja olleen juovuksissa töissä.

Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  haluaa ylentää ex-henkilääkärinsä ja merivoimien upseerin, jota on syytetty epäasiallisesta ja epäammattimaisesta käytöksestä. Viranomaistutkinta  Ronny Jacksonin  toimista on yhä kesken, uutisoi  Washington Post .
 Jackson tunnetaan ehkä parhaiten väitteistään, joiden mukaan Trump voisi elää uskomattomien geeniensä vuoksi jopa 200 vuotta.
 Washinton Postin mukaan Trump esittää Jacksonin ylentämistä kahden tähden amiraaliksi ja on nostanut hänet lääketieteelliseksi pääneuvonantajakseen.
 Jacksonin on väitetty muun muassa kirjoittaneen potilaille reseptejä tietämättä näiden potilashistoriaa ja olleen juovuksissa töissä. Jackson on kiistänyt syytökset.
 Syytösten tultua viime keväänä ilmi hän kuitenkin vetäytyi veteraaniasiainministerin nimitysprosessista.
 Puolustusministeriötä valvovan viranomaisen mukaan tutkinta on yhä kesken. Tutkinnan yksityiskohdista ei ole kerrottu julkisuuteen.

Trump haluaa ylentää ex-henkilääkärinsä, jonka mukaan presidentti voi elää 200 vuotta "uskomattomien geeniensä vuoksi"


Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  avaa tämän vuoden  Yhteisvastuukeräyksen  puoliltapäivin. Perinteiseen tapaan keräyksen suojelijana toimiva Niinistö puhuu TV1:ssä tänään kello 12 alkaen.
 Tämän vuoden Yhteisvastuukeräys auttaa lapsia ja nuoria kouluun Suomessa ja maailman katastrofialueilla. Suomessa useampi kuin joka kymmenens lapsi eli noin 110 000 tuhatta lasta elää pienituloisissa perheissä ja määrä on kasvussa.
 Yhteisvastuukeräyksen kokonaistuotosta 40 prosenttia ohjataan vähävaraisten lasten ja nuorten opiskelun tukemiseen Suomessa.
 Maailman humanitaarisesta avusta vain alle kolme prosenttia meni viime vuonna koulutukseen. Tämän vuoksi koulutus on Kirkon Ulkomaanavun avustuskohteena tänä vuonna.
 Ennen presidentin puhetta kello 10 televisioidaan Yhteisvastuukeräyksen avausmessu suorana Alavuden kirkosta.
 Aiheesta lisää:
 Köyhyyden selättänyt Casper Väliaho, 22, sai lukiokirjat avustuksena ja opiskelee nyt juristiksi – “Huonoja juttuja ei kannata märehtiä”
 “Olen jo monta kertaa joutunut sanomaan lapsille, että tänään ei ole ruokaa” – Vähävaraisissa perheissä eletään nyt vuoden tiukinta aikaa

Niinistö avaa Yhteisvastuukeräyksen TV1:ssä


Summary: Tutkijoiden mukaan muumioitujen koirien löytyminen hautakammiosta kertoo, kuinka tärkeitä eläimet olivat olleet aikoinaan vainajille.

Taide- ja kulttuurikoulutus ja -tutkimus

Egyptiläiset arkeologit ovat löytäneet maanalaisesta hautaholvista noin 50 hyväkuntoista muumiota, joiden arvellaan olevan yli 2000 vuotta vanhoja.
 Löytö tehtiin Tuna al-Gabalin arkeologisilla kaivauksilla Minyan kaupungissa noin 260 kilometriä pääkaupungista Kairosta etelään.
 Osa muumiosta lepäsi avonaisissa kiviarkuissa. AOP
 Arkeologi  Rami Rasmi  kertoo, että muumioiden joukossa on miesten ja naisten lisäksi 12 lasta sekä kuusi eläintä, pääasiassa koiria. Osa muumiosta on avonaisissa kiviarkuissa, osa on kääritty liinoihin ja asetettu makaamaan maahan.
 Hautakammio löydettiin alueella tehdyissä kaivauksissa viime vuoden helmikuussa. Tutkijat arvelevat, että kammioon on haudattu perhe, jonka jäsenet olivat eläessään todennäköisesti merkittävässä yhteiskunnallisessa asemassa.
 Arkeologi  Mohamed Ragabin  mukaan neljä hautakammiota, joissa on yhteensä kuusi huonetta, löydettiin noin yhdeksän metrin syvyydestä.
 Arkeologi tutkii muumiota Tuna al-Gabalin arkeologiselta alueelta löydetyssä hautakammiossa. AOP
 Se, että kammiosta löytyi myös muumioituja koiria, kertoo tutkijoiden mukaan, miten tärkeitä eläimet olivat olleet aikoinaan vainajille.
 Kammiosta löydetyt ruukunpalaset sekä papyruskääröjen jäänteet auttoivat arkeologeja määrittämään hautakammioiden iän.
 Muumiot ajoittuvat ptolemaiolaiselle aikakaudelle eli ajalle noin 305-30 vuotta ennen ajanlaskun alkua.  AOP
 Muumiot ajoittuvat tutkijoiden mukaan ptolemaiolaiselle aikakaudelle eli ajalle noin 305-30 vuotta ennen ajanlaskun alkua.
 Lisää aiheesta:
 Egypt mummies: New tombs found in Minya

Katso kiehtovat kuvat ja videolinkki: Egyptistä löytyi 50 hyväkuntoista muumiota, joiden joukossa on myös lapsia ja koiria


Summary: Akkujen kehitys ei ole pysynyt uusien laitteiden vauhdissa. Monelle akulle -15 astetta pakkasta on jo liikaa.

Monen älylaitteen akku hyytyy pakkasella. Uudetkaan akut eivät usein kestä, koska niiden tekniikka on vanhentunutta. Se on edelleen samaa kuin 20 vuotta sitten, sanoo älylaitteita huoltavan Fonumin aluepäällikkö  Henri Rautio . Vaikka älypuhelinten teknologia on kehittynyt voimakkaasti viime vuosina, on akkutekniikka pysynyt samana.
 – Ongelma johtuu litium-akuista. Ne ovat alttiita kylmälle. Sama ilmiö on havaittavissa autojen akuissa, jotka toimivat samalla tekniikalla, Rautio toteaa.
 Ongelma on havaittu tänäkin talvena Fonumin liikkeissä. Raution mukaan akunvaihtoa tarvitsevien asiakkaiden määrä hypähtää merkittävästi, kun pakkanen ylittää -15 asteen rajan.
 – Kylmä ilma korostaa huonon akun oireita.
 Yle
 Laitteissa on eroja
 Eri puhelinvalmistajien laitteiden välillä on havaittu eroja, Fonumilta kerrotaan. Erityisen ongelmallisia ovat Applen iPhonen vanhimmat mallit.
 – Ongelma on korjaantunut uudemmissa malleissa. Tiiviyttä on parannettu, Rautio lisää.
 Laitteiden rakentaminen entistä tiiviimmiksi onkin tällä hetkellä laitevalmistajien paras keino vaikuttaa akun kylmänkestävyyteen. Osassa iPhone-malleista on myös alumiininen runko, joka altistaa akkua entistä enemmän pakkasen vaikutukselle.
 Pakkassäällä puhelin kannattaa suojata kylmältä.
 – Useimmiten puhelin on taskussa, ja sinnekin tulee kyllä myös kylmää. Esimerkiksi kannettava tietokone on paremmin suojattuna repussa, sanoo älylaitteita huoltavan iTapsan myymälävastaava  Mikko Saastamoinen  Joensuusta.
 Saastamoinen kertoo myös toisen syyn iPhone -puhelimien hyytymiseen pakkasella: laitteen käyttöjärjestelmä sammuttaa itsensä.
 – Käyttöjärjestelmän määrityksistä riippuu, missä lämpötilassa puhelin sammuu. Toki on mahdollista myös, että akku vain sippaa kylmyydestä.
 Älylaitehuoltajien akkuvinkit
 Lataa puhelinta harkiten. Puhelinta ei kannata pitää jatkuvasti latauspiuhan päässä esimerkiksi yöllä. Langattomat laturit ovat poikkeus, sillä useimmat niistä osaavat lopettaa latauksen, kun akku on täynnä. Mitä enemmän puhelinta käyttää, sitä nopeammin akun kunto heikkenee. Esimerkiksi älypuhelimen käyttäminen mobiilitukiasemana siten, että puhelimesta jaetaan internet-yhteys muihin laitteisiin, kuluttaa akkua pidemmän päälle. Ylimääräiset sovellukset ja ominaisuudet kannattaa pitää pois päältä, kun niitä ei tarvitse. Tyypillinen esimerkki on langaton bluetooth-yhteys. Myös nämä ominaisuudet kuluttavat akkua ja nopeuttavat sen kunnon heikkenemistä. Pakkasella puhelin kannattaa pitää mahdollisimman lämpimänä esimerkiksi kuljettamalla sitä reisitaskun sijasta povitaskussa, jolloin kehon lämpö lämmittää puhelinta. Kylmää puhelinta ei myöskään kannata ladata heti, vaan vasta noin 10–15 minuutin päästä, kun laite on hieman lämmennyt. Puhelimen käyttöaikaa pakkasessa voidaan pidentää esimerkiksi varavirtalähteen avulla. Kulunut akku kannattaa vaihtaa uuteen. Akku on kulutustavaraa, ja sen käyttöikä on useimmiten noin kaksi vuotta.

Uuden älylaitteen akku on usein jo valmiiksi vanhanaikainen – Älä lataa kännykkää kylmänä ja 4 muuta vinkkiä akun säästämiseksi


Summary: Maahanmuuttajien työllistymistä pyritään helpottamaan sijoittajarahalla. Sijoittajat kantavat hankkeen taloudellisen riskin.

Tampereella Sara Hildénin kahvilassa työskentelevä japanilainen  Mariko Fujikawa  on asunut Suomessa neljä vuotta. Suomeen hän päätyi täällä syntyneen puolisonsa vuoksi.
 Pariskunnan haaveena on perustaa yhteinen ravintola ja siksi Fujikawa toivoi Suomeen tultuaan löytävänsä aluksi töitä ravintola-alalta, joka ei ollut hänelle ennestään tuttu.
 – Japanissa suorittamani tutkinto liittyy kirjallisuuteen ja kulttuuriin ja olin työskennellyt aiemmin muun muassa pankkialalla.
 Työpaikan löytäminen Suomesta tuntui aluksi Fujikawasta lähes mahdottomalta. Hän päätyi siihen, että suomen kielen taito olisi palvelualalla välttämätön työkokemuksen ohella. Lisäksi tarvittiin hygienia- ja anniskelupassit.
 – Löysin opiskelu- ja harjoittelupaikan Tampereen aikuiskoulutuskeskuksen KIITO-hankkeesta TE-keskuksen kautta, Fujikawa kertoo.
 KIITO-hanke on Euroopan sosiaalirahaston rahoittama hanke, jonka ydinajatus on testata, minkälaisilla toimenpiteillä työssä kotoutuminen tehostuisi.
 Suomessa vaatimukset voivat olla kovemmat
 Ulkomaan kansalaisia oli työttöminä työnhakijoina työnvälitystilaston mukaan joulukuussa noin 28 000 eli 22,7 prosenttia ulkomaisesta työvoimasta.
 Kaikkiaan Suomessa oli joulukuussa 228 800 työtöntä työnhakijaa eli 9,1 prosenttia työvoimasta. Työ- ja elinkeinoministeriöllä ja Tilastokeskuksella on erilaiset tavat mitata työttömien määrää. Tilastokeskuksen mukaan työttömyysaste oli joulukuussa 6,6 prosenttia.
 KIITO-hanke on yksi kokeiluista, joissa maahanmuuttajien työllistymistä edistetään valtionhallinnon ulkopuolisella rahoituksella. Maahanmuuttaja pyritään työllistämään muutamassa kuukaudessa.
 – Meillä on ollut kartoituksessa maahanmuuttajia 35 eri maasta. Ennakkokäsityksiä omasta työllistymisestä maahanmuuttajilla on monenlaisia. Usein heillä on korkea käsitys omasta osaamisestaan ja maahanmuuttajan voi olla vaikea hyväksyä sitä, että pätevyysvaatimukset Suomessa ovat erilaisia, KIITO-hankkeen projektipäällikkö  Ene Härkönen  kertoo.
 Parantunut kielitaitokaan ei tuonut töitä
 Koulutuksesta ja parantuneesta kielitaidosta huolimatta Fujikawan ei ollut helppoa löytää työpaikkaa.
 – Hain töitä monesta, monesta paikasta. Lopulta naapureideni kautta kuulin, että Hildénin kahvilassa tarvitaan työntekijää. Tein hakemuksen, ja pari päivää sen jälkeen minulle soitettiin ja sain kutsun työhaastatteluun, Fujikawa muistelee iloisena Näsinneulan juurella sijaitsevasta ensimmäisestä työpaikastaan.
 Työharjoittelupaikkoja ulkomaalaisille tuntuu Fujikawan mukaan löytyvän helposti, mutta hän harmittelee sitä, että harva työnantaja on valmis palkkaamaan ulkomaalaista työntekijää.
 – Voit olla pitkäänkin harjoittelemassa ilmaistyöntekijänä erilaisissa yrityksissä, mutta lopulta sinua ei kuitenkaan oteta, vaikka olet osoittanut pätevyytesi.
 Irakilainen Faisal putsailee rännejä ja hoitaa pihoja
 Irakilainen  Faisal Irsan  saapui Suomeen kuutisen vuotta sitten perheenyhdistämisen perusteella. Ennen Suomeen tuloaan Irsan oli ehtinyt olla kehonrakennuksen valmentajana kotimaassaan sekä ravintola- ja kiinteistöalalla Syyriassa ja Jordaniassa.
 Suomeen tullessaan Irsanilla oli ainoastaan arabian kielessä hyvä kirjoitus- ja lukutaito. Peruskoulua hän ei ollut käynyt, eikä englantikaan ollut sujuvaa. Alussa sekä suomen kieli että työllistyminen tuntuivat mahdottomilta.
 – Esimerkiksi kukka ja sukka kuulostivat korvissani samoilta sanoilta, onneksi kuitenkin pääsin ensimmäiselle suomen kurssille oltuani täällä neljä kuukautta.
 Aluksi Irsanista tuntui, ettei Suomessa olla halukkaita palkkaamaan hänen kaltasistaan maahanmuuttajaa, mutta hän päätti, ettei anna periksi.
 Irakilainen Faisal Irsan tekee nyt erilaisia huoltotöitä. Jani Aarnio / Yle
 Myös Irsanille tarjoutui KIITO-hankkeen kautta koulutus- ja harjoittelupaikka kiinteistöhuollossa. Hän uskoi, että nyt on näytön aika.
 – Palkattomassa harjoittelussa töitä tehdään kuusi tuntia päivässä, mutta halusin tehdä kahdeksantuntisia päiviä. Kaikki työkaverini olivat suomalaisia. Se, että minut otettiin loppujen lopuksi niinkin hyvin vastaan, yllätti positiivisesti, hän kertoo.
 Yhteistyöllä tuloksia
 Irsanin eteenpäin avittamisessa KIIDON projektipäällikkö Härkösellä oli oma roolinsa.
 Härkönen kertoo käyneensä Irsanin ja tämän kouluttajan kanssa läpi, minkälaisia vaatimuksia työ asettaa.
 Kun ammatillinen kouluttaja oli sitä mieltä, että Irsan oli valmis harjoittelemaan varsinaisessa työpaikassa ja motivaatio oli korkealla, Härkönen otti yhteyttä ISS-palveluun, josta Irsanille löytyi työssäoppimispaikka.
 – Pidin yhteyttä Irsanin harjoittelupaikkaan ja sain kuulla jatkuvasti, että hyvin menee. Koulutusjakson loppusuoralla ryhdyimme neuvottelemaan työllistämisestä. Aluksi Irsan palkattiin kesätyöntekijäksi palkkatuella, Härkönen kertoo.
 Itselläni on ollut myös onnea päästessäni näyttämään mihin minusta on.  Faisal Irsan
 Nyt Irsan availee availee rännien tukoksia, vaihtaa lamppuja ja tekee pihatöitä vakituisessa työpaikassaan ISS:llä. Vakinaistaminen tapahtui kesätöiden loputtua lokakuussa.
 – Itselläni on ollut myös onnea, päästessäni näyttämään mihin minusta on, monella maahanmuuttajalla ei sellaista tunnu olevan, hän pohtii.
 Irsan pitää työkaverien merkitystä Suomeen kotoutumisessaan merkittävänä.
 – Itse ajattelen, että vaikka palkka ei olisi juuri sen suurempi kuin mitä Kelalta voisi saada tukia, työllä on silti suuri merkitys, koska sen avulla voi tuntea kuuluvansa johonkin.
 Maahanmuuttajien työllistymistä on pyritty nopeuttamaan Suomessa eri tavoin
 Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM:in) tämän vuoden lopussa päättyvän kokeilun tavoitteena on työllistää 2 000–2 500 maahanmuuttajaa kolmen vuoden aikana. Kokeilu on valtakunnallinen, mutta koska 54 prosenttia maahanmuuttajista asuu Uudellamaalla, myös suurin osa työllistyneistä tulee siltä alueelta.
 Sijoittajarahaan perustuvassa mallissa varat työllistämistoimintaan kerätään sijoittajilta ja sijoittajat kantavat hankkeen taloudellisen riskin.
 Joulukuun loppuun mennessä kokeilun kautta oli työllistynyt 471 maahanmuuttajaa ja kokeilun on aloittanut 1 305 ihmistä.  Erityisasiantuntija Susanna Piepponen, TEM
 Valtio maksaa TEM:in mukaan sijoittajille ainoastaan tuloksista eli julkiselle sektorille kertyneestä säästöstä. Kokeilu oli aluksi suunnattu pelkästään vastatulleille maahanmuuttajille, mutta se laajennettiin kesällä 2017 koskemaan kaikkia maahanmuuttajia.
 Arviointi mallin toimivuudesta valmistuu ensi vuonna.
 – Kokeilu käynnistyi hitaasti, mutta sittemmin käytännöt ovat jouhevoituneet. Joulukuun loppuun mennessä kokeilun kautta oli työllistynyt 471 maahanmuuttajaa ja kokeilun on aloittanut 1 305 henkilöä, kertoo erityisasiantuntija  Susanna Piepponen  työ- ja elinkeinoministeriöstä.
 Piepponen muistuttaa, että maahanmuuttajien nopealla työllistymisellä on muitakin kuin taloudellisia vaikutuksia.
 – Töissä olo ehkäisee syrjäytymistä ja säästää rahaa esimerkiksi mielenterveyspalveluista. Töissä ollessaan maahanmuuttaja oppii tuntemaan suomalaisia ja sisäistää ikään kuin huomaamattaan kantaväestölle ominaisia toimintatapoja, Piepponen listaa.
 – Meidän kokemuksemme mukaan maahanmuuttajilla itsellään on kova halu päästä nopeasti töihin ja yhteiskunnan jäseniksi. Usein he kuitenkin tarvitsevat sitä, että heitä hiukan avitetaan alkuun, Piepponen sanoo.
 Useimmiten vaatimuksissa on suomen kielen taito
 Käytännössä työtä etsivän maahanmuuttajan polku etenee Piepposen mukaan näin: Kun työtä etsivä tulee TE-toimistoon, varmistetaan, että henkilö täyttää ehdot.
 Hänen pitää olla 17–63-vuotias ja luku- ja kirjoitustaitoinen. Hän ei vielä saa olla Suomen kansalainen ja hänen pitää olla valmis aloittamaan työ lyhyen koulutuksen jälkeen.
 Työtä etsivän kanssa tehdään hakemus  Koto SIB –sivustolla . Osa hakemuksen jättäneistä kutsutaan haastatteluun. Tämän jälkeen hakija ohjataan eteenpäin työhaastatteluihin.
 – Jos vaikka nähdään, että Fazerin kahvilapalveluihin haetaan kolmea työntekijää, ja kokeilun piirissä on ehdot täyttäviä työnhakijoita, heitä prepataan haastatteluihin. Haastatteluiden jälkeen Fazer saattaa päättää, että se työllistää haastattelujen perusteella hakijoista kaksi yritykseen sopivinta.
 Kokeiluun osallistuneita korkeasti koulutettuja maahanmuuttajia on Piepposen mukaan työllistynyt muun muassa asianajajatoimistoihin sekä taloushallintoon. Eniten työnhakijoissa on kuitenkin niin sanottuja sinikaulustyöläisiä, duunareita.
 Suurimmassa osassa työpaikoista vaaditaan suomen kielen taitoa, mutta pääkaupunkiseudulla ravintola- ja siivousalalle on Piepposen mukaan ollut mahdollista työllistyä myös englannin kielen avulla.
 SIB-mallissa varat työllistämiseen kerätään sijoittajilta
 Sitra toi Suomeen SIB-mallin eli tulosperusteisen rahoitussopimusmallin, sitä on hyödynnetty Suomessa myös nuorten syrjäytymisen vähentämisessä.
 Anglosaksisissa maissa, kuten Yhdysvalloissa, Britanniassa ja Australiassa on käytetty jo pitkään sijoittajarahan työllistämismalleja, koska näissä maissa ei kustanneta verovaroin työllistämispalveluita samalla tavoin kuin Suomessa, kertoo Piepponen.
 SIB-mallin eli tulosperusteisen rahoitussopimuksen tavoitteet  Työllistää 2 500 maahanmuuttajaa kolmen vuoden sisällä ja auttaa työnantajia saamaan tarvitsemaansa osaavaa työvoimaa. Auttaa koulutuksen ja työllistymisen kautta maahanmuuttajia integroitumaan osaksi suomalaista yhteiskuntaa. Tarjoaa maahanmuuttajille ammattiin suuntaavaa kieli- ja muuta koulutusta, joka tukee heidän työllistymistään. Rahoittaa maahanmuuttajien työllistämiseen tähtäävää työtä vaikuttavuussijoittamisen (Social Impact Bond) avulla, keräämällä varat yksityisiltä ja institutionaalisilta sijoittajilta.
 SIB-mallia päätettiin Piepposen mukaan kokeilla Suomessa, kun tänne vuonna 2015 tuli aiempaa enemmän turvapaikanhakijoita.
 Mallissa maahanmuuttajan, jolla on lupa työskennellä Suomessa, täytyy ensin tulla valituksi kokeiluun. Sen jälkeen hänellä on neljä kuukautta aikaa harjoitella suomen kieltä ja sisäistää suomalaisen yhteiskunnan toimintaan liittyviä perusasioita.
 Tämän jälkeen kokeilussa oleva voi toivoa pääsyä esimerkiksi varasto- tai kuljetusalalle ja hänelle etsitään sopivaa työnantajaa harjoitteluajaksi.
 Piepposen mukaan on vielä vaikea arvioida, mitä taloudellisia vaikutuksia uudella mallilla on tai paljonko yhteiskunta voi sen avulla säästää.
 Kun kokeilu tämän vuoden lopussa päättyy, ulkopuolinen arvioija vertaa kokeiluun osallistuneiden maksamien verojen ja saatujen työttömyysetuuksien määriä vertailuryhmän maksamien verojen ja saatujen työttömyysetuuksien määriin.
 – Kaikissa työpaikoissa, joihin maahanmuuttajat ovat SIB-kokeilun myötä päätyneet, maksetaan TES:in mukaista palkkaa ja useimmiten työpaikat löytyvät alalla, jota vaivaa työvoimapula, Piepponen sanoo.
 Paljon työpaikkoja on Piepposen mukaan löytynyt esimerkiksi siivous-, majoitus- ja rakennusalalta. Hyvä esimerkki nopeasti maahanmuuttajia työllistäneestä teollisuusyrityksestä on Uudenkaupungin autotehdas.
 Lisää aiheesta:
 Miksi maahanmuuttajanainen ei ole töissä? Maryan Jamalla on siihen vastaus
 Meksikolaisnainen sai töitä, kun maahanmuuttajille luotiin pikakaista työelämään riskirahalla
 Suomeen muuttanut Clara haki töitä viisi vuotta kunnes: "Yrittäjä avasi oven ja uskoi minuun"
 Turvapaikanhakijoiden kotoutumisen seuraamisessa parantamisen varaa – työministeri: "Jouduimme laittamaan kaiken uusiksi"

Japanilainen Mariko Fujikawa pääsi kiinni työhön naapurin vinkistä, irakilainen Faisal Irsan puhdistaa nyt pihoja ja tekee huoltotöitä


Kuubassa hämmästellään maahan pudonnutta meteoriittia
 Kuubassa monet asukkaat ja turistit näkivät perjantaina taivaalla valonleimahduksen, jota seurasi äänekäs räjähdys. Sen jälkeen muun muassa Viñalesin turistikaupunkiin ja eri puolille Pinar del Rion provinssia putosi pieniä mustia kiviä. Kyseessä oli mahdollisesti meteoriitti, arvioivat tutkijat. Henkilö- tai omaisuusvahinkoja ei ole tullut tietoon.
 Isät kokevat itsensä ulkopuolisiksi lapsettomuushoidoissa
 Jenni ja Tuomas Huhtala  Risto Peltola
 Monet kokevat, että lapsettomuushoitojen yhteydessä miesten kohtaaminen on hoitohenkilökunnalle haastavaa. Miehille jää usein rooli puolison tukijana. Viitisen vuotta  lasta yrittänyt pariskunta kertoo , miten he selvisivät lapsettomuudesta ja käänsivät tilanteen parisuhteen voimavaraksi.
 Afrikan tärkeimmän startup-kaupungin yrittäjät perustivat nettipakolaisleirin
 ActiveSpacesin tiloihin nuoret tulevat läppäreineen saamaan vertaistukea yritystoiminnan aloittamiseen. Nyasha Kadandara
 Kamerunin Piilaaksossa koodataan keskellä konfliktia. Sieltä, Buean kaupungista, ovat ponnistaneet jo kymmenet teknologia-alan yritykset. Hallitus on  vaikeuttanut työtä sulkemalla internetin .
 Runsas lumisade hautasi monet aurinkopaneelifarmit
 Aurinkopaneelien vähäinen teho ja Suomen pilvinen sää ovat pitäneet aurinkoenergian merkityksen sähköyhtiöille vähäisenä. Petri Lassheikki / Yle
 Tammikuun reippaat lumisateet  näkyvät myös aurinkoenergian tuotannossa . Aurinkopaneeleita ei kannata vähäisen tuotannon takia kaivaa esille hangesta, jos ne ovat jääneet nietosten alle.
 Lumipyryalue illaksi maan etelä- ja keskiosiin
 Yle
 Tänään illalla ja ensi yön aikana voimakas matalapaine lähestyy Suomea etelästä. Samalla lumipyryalue voi yltää eteläisimpään osaan maata. Lunta tulee ajoittain sakeasti ja enimmillään sitä kertynee jopa 20 senttimetriä. Etelässä sateet voivat olla huomenna osin vetisiä, mutta jo sunnuntai-iltana etelästä saapuu taas uusi matalapaine lumisateineen. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Meteoriitti hämmästyttää Kuubassa, Isät voivat vieraantua lapsettomuushoidoissa ja lumisateet hyydyttivät aurinkoenergian tuotannon


Summary: Souduistaan tunnettu Sulkava on noussut ohi Kainuun ja Lapin paikkakuntien Suomen Ilmatieteen laitoksen lumitilaston kärkeen. Eeva Korhosen pihamaalla on 67 senttimetrin lumipeite.

Ilmatieteen laitos kerää säätiedot noin 400 havaintopisteestä eri puolelta Suomea. Sulkavan Halttulan kylän havaintopiste on sijainnut samalla paikalla vuodesta 1933 lähtien. Tila sijaitsee lähes keskellä Savoa - Sulkavan ja Rantasalmen kirkonkyliin on matkaa parisenkymmentä kilometriä, Savonlinnaan 40.
 Havaintopisteen tiedot Ilmatieteen laitokselle välittää talon nykyinen ainoa asukas  Eeva Korhonen  . Hän tarttui toimeen 1975 jäätyään leskeksi. Mies oli huolehtinut tiedoista siihen asti.
 – Ihan varma en ole alkuajoista, mutta ilmeisesti anoppini huolehti ennen miestäni asiasta, Eeva Korhonen kertoo.
 Säätiedot kirjataan laitoksen toimittamaan vihkoon joka päivä. Vihkot ovat tallessa 1950-luvun alusta lähtien. Ensimmäinen ohjekirjanen on vuodelta 1945. Kirjattavien tietojen määrä on vuosikymmenten varrella hieman vaihdellut, mutta tiedot vuorokauden sademäärästä on välitetty aina.
 Suomen lumitilaston kärki 1.2.2019 1. Sulkavan Halttula 67 cm 2. Ilomantsin Pötsönvaara 64 cm 3. Joensuun Huhtilampi, Puolangan Kotila ja Pelkosennimen kk 63 cm 6. Savonlinnan Laukansaari, Puolangan Paljakka, Kittilän kenttärova ja Siuntio 62 cm 10. Joensuun Pyhäselkä 61 cm Lähde: Ilmatieteen laitos
 – Aiemmin kirjoitin tiedot lomakkeelle, jonka postitin Helsinkiin kerran kuukaudessa. Nykyisin soitan joka aamu tiedot puhelimella. Siellä miesääni kysyy tiedot havaintopaikan numerosta lähtien, Eeva Korhonen kertoo.
 Korhosen pihaan on rakennettu mittausteline tuulensuojineen. Telineen keskellä on sadeastia. Päivän sademäärä ilmoitetaan vetenä vuodenajasta ja sateen olomuodosta riippumatta.
 – Sulatan lumen kannen alla, ettei tapahdu haihtuminen. Sitten kaadan veden mitta-astiaan ja ilmoitan määrän puhelimella.
 Mittauspisteen olosuhteet ja kunto käydään tarkastamassa säännöllisin väliajoin. Edellinen tarkistus on viime kesältä.
 Eeva Korhonen. Petri Vironen / Yle
 Kunnanjohtaja riemuissaan ykkössijasta
 Halttulan kylän mittauspiste nousi tiettävästi ensimmäistä kertaa ykköspaikalle Suomen lumitilastossa. Tammikuun puolivälin paikkeilla Halttulan nousi kärkeen 57 senttimetrillä. Perjantaina (1.2.) mittakeppi näytti 67 senttimetrin lukemia. Eroa kakkospaikalla olevaan Ilomantsin Pötsönvaaraan oli kolme senttimetriä.
 Joensuun Huhtilammella, Puolangan Kotilassa ja Pelkosenniemen kirkonkylällä lunta oli 63 senttimetriä. Eeva Ikonen otti historiallisen kärkipaikan vastaan tyynesti, mutta leveä virne levisi sentään kasvoille.
 Sulkavan kunnanjohtaja  Juho Järvenpää  sen sijaan riemuitsee kärkipaikasta täysin rinnoin.
 – Kerrassaan mahtava juttu. Sulkavan ykkössija on huomattu myös pohjoisimmassa Suomessa. Kollegani, Inarin kunnanjohtaja Toni K. Laine myönsi tappionsa ja toivotti iloisia kolailuhetkiä Sulkavalle.
 Juho Järvenpää myöntää, että suuresta lumimäärästä on ollut myös harmia sähkökatkojen ja lisääntyneiden lumitöiden kautta. Valkoisen lumen tuoma ilo on kuitenkin suurempi.
 – Perinteisesti on mielletty, että Lappi on paikka jonne matkustetaan lumen perässä, mutta jatkossa suunnaksi kannattaa valita Sulkava! Tervetuloa Suomen lumisimpaan (soutu-)pitäjään, kunnanjohtaja intoutuu runoilemaan.
 Lunta lisää reilusti lähipäivinä
 Selitys Sulkavan tämänhetkiselle lumitilaston ykkössijalle on hyvin yksinkertainen. Lunta on riputellut runsaasti pitkin talvea, eikä suojasää ole päässyt painamaan hankea matalammaksi.
 – Sulkavan ja Savonlinnan suunnalla on satanut 10–30 senttiä tavanomaista enemmän ja pohjoisessa 5–15 senttiä tavanomaista vähemmän, Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi Juha Tuomala kertoi.
 Sulkavan ykkössija ei lähipäivinä ole luultavasti uhattuna. Lauantaina lunta on luvassa lähinnä Länsi-Suomeen ja sunnuntaina saapuva lumisadealue saattaa jopa vankistaa Sulkavan johtoasemaa.
 – Sunnuntain vastaisena yönä sinne näyttäisi tulevan sadealue ja jos se jää siihen makaamaan vielä maanantaiksi, lunta voisi tulla lisää 15-25 senttiä, Juha Tuomala arvioi torstaina illansuussa.
 Yle
 Ennätyslukemiin vielä matkaa pari vaaksaa
 Vaikka Eeva Korhosen ylläpitämä havaintoasema pitää lumitilaston ykkössijaa hallussaan selvin numeroin, on paikkakohtaisiin ennätyslukemiin vielä pitkä matka.
 Satunnaisen vuosivihkojen selailun perusteella metrin raja on mennyt rikki Sulkavalla 27. maaliskuuta vuonna 1966. Vuoden 1955 maaliskuussa lunta oli mittauspisteessä 93-99 senttimetriä koko maaliskuun ajan. Myös maaliskuussa 1962 (99cm) ja 1984 (97 cm) käytiin lähellä metrin rajaa.
 Jos sunnuntain ja maanantain sateet toteutuvat täysimääräisinä, saattaa Eeva Korhosen mittakeppi näyttää alkuviikosta jo lähemmäs 90 senttimetrin lukemaa. Aikaa maaliskuun puoliväliin mahdollisiin lakikorkeuksiin olisi vielä toista kuukautta.

Suomen paksuin lumikerros löytyy yllättäen keskeltä Savoa – Kunnanjohtaja innoissaan: "Inarin kollega myönsi jo tappionsa"


Summary: Erik Prince kiistää tietävänsä, että hänen yhtiönsä ja kiinalainen rakennusjätti olisivat tehneet yhteisiä suunnitelmia.

Hongkongissa toimiva yritys Frontier Services Group (FSG) on ilmoittanut nettisivullaan perustavansa koulutusleirin Kiinan länsiosassa sijaitsevaan Xinjiangin maakuntaan. Rakennustyössä on mukana kiinalainen jättiyhtiö CITIC, joka on FSC:n osaomistaja, kerrotaan nettisivulla.
 Frontier Services Group ilmoittaa toimialakseen, että se tuottaa turvallisuuspalveluita ja logistiikkaa riskialttiilla seuduilla toimiville yrityksille.
 FSG:n perustaja on  Erik Prince , joka nykyään toimii yhtiön osaomistajana ja hallituksen varapuheenjohtajana. Prince perusti aikanaan myös sotilaallisia palveluita tuottavan Blackwater-yhtiön, jota Yhdysvaltain asevoimat hyödynsi paljon muun muassa Irakin sodassa.
 Erik Prince on Yhdysvaltain opetusministerin  Betsy DeVosin  veli.
 Asiasta kertovat monet kansainväliset tiedotusvälineet, muiden muassa  The Guardian -lehti  ja  uutiskanava CNN .
 Perustettavasta leiristä ei ole kovin paljon tietoa. FSG on poistanut mainitun ilmoituksen sivuiltaan sanoen, että se päätyi sinne vahingossa.
 Leirin perustamisessa on mukana Kahgar Caohun teollisuuspuisto, joka sijaitsee Tumxukin kaupungissa Xinjiangin eteläosassa.
 Kiina on joutunut laajan arvostelun kohteeksi, kun maailmalla on levinnyt tieto Xinjiangin tapahtumista. Kiina on lähettänyt satoja tuhansia Xinjiangin muslimeita leireille, joita ihmisoikeusjärjestöt kuvaavat keskitysleireiksi.
 Kiinan mukaan leireillä asukkaat oppivat ammatillisia taitoja ja heitä myös opetetaan valttämään ääri-islamilaista propagandaa.
 Erik Prince itse sanoo, ettei ole ollut lainkaan tietoinen leirihankkeesta, josta olisi hänen mukaansa sovittu vain esisopimuksella. Varsinaisen sopimuksen hyväksyminen edellyttää yhtiön hallituksen informoimista ja sen tekemää päätöstä.
 Lue lisää:
 Ottaako Niinistö Kiinassa esiin koulutusleireille suljetut miljoona uiguuria? Jos presidentti avaa suunsa, Suomesta voi tulla uusi Ruotsi
 Harri Uyghurista tuli aktivisti, kun vanhemmat suljettiin leirille Kuuntele Maailmanpolitiikan arkipäivää  -ohjelma, jossa käydään Kashgarissa. Lisäksi tavataan Hyvinkäällä asuva Murat Harri Uyghur, jonka isä ja äiti ovat ns. uudelleenkoulutusleirillä Xinjiangissa. Akupunktiotyönsä ohella Uyghur kiertää kampanjoimassa ympäri Eurooppaa.
 Uutista korjattu 2.2. klo 12.05. Xinjiang sijaitsee Kiinan länsiosassa, ei itäosassa.

USA:n opetusministerin veli perustamassa koulutusleiriä Kiinan Xinjiangiin?


Summary: Mühlhausenin kaupunginvaltuusto toivoo, että museon perustajat etsisivät museolleen toisen sijoituspaikan.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Saksassa on noussut kohu uuden bratwurst-museon sijoituspaikasta.
 Thüringenin osavaltiossa on jo bratwurst-museo Holzhausenin pikkukaupungissa. Se halutaan siirtää toiseen paikkaan, koska tilat ovat liian ahtaat suurelle kävijämäärälle.
 Investoijat ja Thüringenin bratwurstin ystävät -yhdistys hankkivat jo vuonna 2008 Mühlhausenin kaupungin läheltä 16 hehtaarin tontin, johon makkaramuseo hyvin mahtuisi.
 Mühlhausenin kaupunginvaltuusto käsitteli museohanketta eilen torstaina. Käsittelyssä tuotiin ilmi, että rakennus, jossa suunniteltu museo toimisi, kuului toisen maailmansodan aikana Buchenwaldin keskitysleiriin nimellä Martha II.
 Deutsche Welle -uutiskanavan  mukaan Martha II oli keskitysleiriin kuuluva erillinen toimipaikka, jossa vuoden 1944 ja helmikuun 1945 välisenä aikana asui noin 700 vangittua juutalaisnaista Puolasta ja Unkarista. He olivat pakkotyössä läheisessä ammustehtaassa.
 Varsinaiseen Buchenwaldin keskitysleiriin siirrettiin natsiaikana yhteensä noin 250 000 vankia. Buchenwald ei ollut varsinainen tuhoamisleiri, vaan siellä asukkaat tekivät pakkotyötä. Silti kurjien olojen takia noin viidesosa asukkaita menehtyi.
 Keskitysleiri sijaitsi Saksan keskiosassa, noin 100 kilometriä nykyisen Tšekin tasavallan rajasta länteen.
 Museon puuhaväelle historiallinen painolasti tuli täytenä yllätyksenä..
 Paikallinen juutalaisyhdistys sanoo suhtautuvansa bratwurst-museon perustamiseen kyseiselle paikalle "tietyllä penseydellä".
 – On ikävää, että tunteettomuus ja historian heikko tuntemus yleistyvät, sanoo yhdistyksen puheenjohtaja  Reinhard Schramm   Frankfurter Allgemeine -lehdelle .
 Mühlhausenin valtuusto kehottaa yhdistustä etsimään museolleen vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja.
 Saksassa on useita eri ruokalajeille omistettuja museoita, kuten esimerkiksi currywurst-museo. Lisäksi on myös esimerkiksi makkarahotelli, jossa muun muassa vuodevaatteet ja tapetit ovat makkarakuvioidut. Asiakkaat voivat osallistua makkaranvalmistusharrastusryhmään ja tutustua teurastajan työhön. Ravintolassa on tarjolla makkaran makuista jäätelöä. Asiasta kertoo brittiläinen  Mirror-lehti .

Buchenwaldin keskitysleiriin kuuluneeseen rakennukseen aiotaan perustaa makkaramuseo


Summary: Myös työ, yrittäjyys ja koko Suomen elinvoimaisuus ovat ohjelmassa vahvasti läsnä. Natoon keskusta ei haikaile.

Keskustapuolueen vaaliohjelma maalaa kuvaa Suomesta, jossa perheitä tuetaan, kukaan ei putoa kelkasta, yrittäjyys kannattaa ja metsä kasvaa. Ohjelma lupaa paljon lapsiperheille ja nuorille sekä muun muassa koulutukseen.
 Tällä viikolla paljon puhuttanut vanhusten hoiva on myös mainittu vaaliohjelmassa. Keskusten puheenjohtaja Juha Sipilä, että keskusta pyörtää vanhan kantansa ja on valmis lisäämään hoitajien määrää.
 Myös eläkkeiden indeksijäädytys saa kyytiä ja takuueläkkeisiin Sipilä lupaa reilun 100 euron korotuksen.
 – Olemme valmiit lisäämään kaikkein huonokuntoisimpien vanhusten hoitoon käsipareja: Hoitajamitoitusta on muutettava. Lisäksi eläkkeiden indeksijäädytys, josta paljon puhutaan, loppuu. Takuueläkkeisiin lupaamme reilun sadan euron korotuksen.
 Keskusta haluaa Suomesta maailman lapsiystävällisimmän maan. Tämä tarkoittaisi ohjelman mukaan perheiden moninaisuuden ymmärtämistä, kotihoidontuen säilyttämistä ja lapsiperheköyhyyden kitkemistä.
 Keskusta ehdottaa perusopetuksen parantamiseksi ”pienten lasten koulua”. Sen muodostaisivat esikoulu ja peruskoulun kaksi ensimmäistä luokkaa.
 – Toisen luokan lopussa on perustaitojen tarkastelupiste. Lapsi siirtyy joustavasti eteenpäin, kun hän on saanut perustaidot hallintaan.
 Oppivelvollisuuden keskusta haluaa ulottaa 18 ikävuoteen. Mielenterveyspalvelut pitäisi puolueen mukaan taata kaikilla kouluasteilla ja tarttua hanakammin nuorten syrjäytymiseen. Lisäksi ohjelmassa ehdotetaan maksutonta ehkäisyä alle 25-vuotiaille. Muun muassa keskustanuoret ovat aiemmin ajaneet tätä.
 Keskusta tavoittelee omaishoitosopimuksille ja -palkkiolle yhteisiä kriteerejä ja taloudellisia kannustimia edistämään eri sukupolvien asumista saman katon alla.
 – Keskusta haluaa tehdä myös perhevapaauudistuksen, mutta se on tehtävä perheiden ehdoilla. Ei työmarkkinoiden. Olemme valmiita käyttämään rahaa siihen, että isien hoitoaikaa jatketaan ja kotihoidontuki säilytetään.
 Perustulo ja työllisyysaste 75 prosenttiin
 Keskusta ei ole vielä julkistanut sosiaaliturvamalliaan, mutta vaaliohjelma antaa siitä viitteitä.
 – Perusturva on uudistettava niin, että se turvaa toimeentulon, kannustaa työntekoon ja on nykyistä yksinkertaisempi.
 Keskusta kertoo tavoittelevansa pitkällä aikavälillä perustuloa, joka pienenee ja poistuu verotuksessa tulojen kasvaessa.
 Keskustan tavoite on seuraavalla kaudella tarjota työtä yli 100 000 ihmiselle niin, että työllisyysaste nousee 75 prosenttiin.
 Puolue haluaa myös parantaa itsensätyöllistäjien asemaa ja laajentaa paikallista sopimista.
 Työperäistä maahanmuuttoa pitää keskustan mukaan lisätä ja luopua työntekijän oleskeluluvan saatavuusharkinnasta asteittain. Yrittäjien verotusta ei saa kiristää, ja ansiotuloverotuksen keventäminen pitää kohdentaa pieni- ja keskituloisiin.
 – On pidettävä huolta koko Suomen elinvoimasta, ohjelmassa todetaan.
 Keskustan tavoite on, että kahden seuraavan vaalikauden aikana viidestä kuuteen tuhanteen nykyään pääkaupunkiseudulla työskentelevää valtion ja julkisen sektorin työntekijää voisi tehdä työtä muualta Suomesta teknologian kehityksen ansiosta.
 Puolue haluaa myös vähintään yhden korkeakoulun jokaiseen maakuntaan.
 Keskusta uskoo vahvaan EU:hun ja YK:hon, eikä unohda viljelijöitä
 Keskustan ilmastolupaukset perustuvat muun muassa hiilinielujen kasvattamiseen.
 – Keskustan keinovalikoimaan kuuluvat myös soiden ennallistaminen ja maatalousmaiden hiilensidontakyvyn vahvistaminen.
 Metsäteollisuuden arvo voidaan keskustan mukaan kaksinkertaistaa pitkällä aikavälillä ja puulla korvata ympäristölle haitallisempaa tuotantoa.
 – Alkutuottajien neuvotteluasemaa ruokaketjussa pitää parantaa. Epäreilut kauppatavat on kitkettävä. Kauppojen on tarjottava myös pienille elintarvikejalostajille tasapuoliset mahdollisuudet päästä valikoimiin.
 Ulkopolitiikan saralta ohjelmassa todetaan muun muassa YK:n ja EU:n aseman vahvistaminen ja kehitysyhteistyön määrärahojen asteittainen nostaminen kohti kansainvälistä tavoitetta, 0,7 prosenttia bruttokansantulosta.
 Puolustusliitto Natoon keskusta ei haikaile.
 – Nato-kirjaus on meille hallitusohjeleman kynnyskysymys.
 Hallituskumppaneitaan keskusta ei ennen vaaleja lähde valitsemaan, muttei sulje mitään puoluetta ulkopuolelle.

Keskustan vaaliohjelma lupaa rutkasti uutta: indeksijäädytys loppuu, reilu sata euroa takuueläkkeisiin ja riittävästi hoitajia vanhuksille


Summary: Yhä useampi vauva syntyy leikkaussalissa. Osalla sektioäideistä voi olla vaikeuksia tulla myöhemmin uudelleen raskaaksi.

Sektioiden määrä on Suomessa kasvussa. Nyt joka  kuudes  vauva syntyy keisarileikkauksella. Seinäjoella ja Vaasassa luku on vielä suurempi eli noin joka  viides  on sektiovauva. Synnytystavan valintaan vaikuttavat esimerkiksi äidin ylipaino tai synnytyspelko.
 Leikkauksessa on aina riskinsä. Sektio voi myös tutkimusten mukaan lisätä keskenmenon vaaraa seuraavassa raskaudessa. Myös raskaaksi tuleminen voi olla vaikeampaa.
 Leikkaus aiheuttaa kohtuun aina arven. Jos se infektoituu tai paranee huonosti, kohtuun syntyy kudospuutosalue eli istmoseele. Tuoreen tutkimuksen mukaan sellainen löytyy jopa 74 prosentilla sektioäideistä.
 – Valtaosalla se on oireeton, eikä vaikuta raskaaksi tulemiseen. Istmoseele on kuitenkin liitetty sektion jälkeiseen hedelmättömyyteen varsinkin, jos muita syitä ei ole löytynyt, kertoo naistentautien ja synnytysten erikoislääkäri, perinatologi  Tarja Myntti  Helsingin yliopistollisesta sairaalasta.
 Jollakin kohtulihas on kolmenkin sektion jälkeen vahva ja hyvä, toisella taas todella ohut ja arpinen.  Naistentautien ja synnytysten erikoislääkäri, perinatologi Tarja Myntti,  Helsingin yliopistollinen sairaala
 Hätäsektioissa infektioriski on suurempi, koska vauvaa tai äitiä uhkaavan hengenvaaran takia leikataan nopeasti, eikä äidin vatsanpeitteitä pestä kuten suunnitellussa sektiossa.
 – Jos kohdunsuu on jo paljon auki, kohtuun on myös voinut nousta emättimestä bakteereja sisätutkimuksen myötä. Tämä lisää infektioriskiä, Myntti sanoo.
 Toistuvat sektiot ovat riski suuremmille kudospuutosalueille ja komplikaatioille.
 Sektion seurauksena voi myös syntyä kiinnikkeitä kohdun sisälle. Niin kutsuttu Ashermanin syndrooma voi aiheuttaa hedelmättömyyttä tai ainakin haitata uuden raskauden alkamista.
 Kiinnikkeitä voidaan irrottaa tähystyksen yhteydessä.
 – Jos kohtuun on jäänyt istukan pala ja joudutaan tekemään kaavinta, voidaan samalla ruiskuttaa kohtuun myös kiinnikkeiden muodostumista estävää ainetta, kertoo Myntti.
 Toistuvat sektiot altistavat istukkaongelmille
 Joskus voi käydä niin, että seuraava raskaus kiinnittyy kohdussa sektioarven kohdalle. Harvinainen tilanne voi pahimmillaan johtaa kohdun repeämiseen.
 – Näitä on arviolta yksi tapaus noin 2000 – 2500 raskautta kohden.
 Verenvodosta johtuva kohdunpoiston riski on keisarileikkauksen yhteydessä kuusinkertainen alatiesynnytykseen verrattuna.
 Myös istukan kiinnittymishäiriöt ovat harvinaisia mutta mahdollisia toistuvien sektioiden jälkeen. Aiempi sektio lisää Myntin mukaan riskiä, että istukka kiinnittyy seuraavassa raskaudessa kohdunsuun eteen. Silloin sektio voidaan joutua tekemään ennenaikaisesti. Istukka voi myös kiinnittyä vanhan sektioarven päälle tai liian tiukasti kohtulihakseen.
 – Tällaisissa tapauksissa sektiossa tulee tavallista suurempi verenvuoto. Joskus istukka ei irtoa ollenkaan ja joudutaan kohdunpoistoon, Myntti sanoo.
 Matti Myller / Yle
 Kohdunpoiston riski sektioissa on kuitenkin äärimmäisen harvinainen kehittyneissä maissa. Myntti siteeraa tutkimusta, jonka mukaan tällaisia tapauksia on keskimäärin 0,6 tuhatta synnytystä kohden.
 – Verenvodosta johtuva kohdunpoiston riski on kuitenkin keisarileikkauksen yhteydessä kuusinkertainen alatiesynnytykseen verrattuna.
 Vakavaan verenvuotoon ja kohdunpoistoon voivat johtaa istukan kiinnittymishäiriön lisäksi esimerkiksi leikkaushaavan vuoto ja mahdollisesti leikkauksessa aiheutuneet verisuonivauriot.
 Montako sektiota kohtu kestää?
 Kohtuhaava ommellaan kahdessa kerroksessa, jotta se kestäisi tulevat raskaudet. Tärkeää on myös huolehtia, että eri kudoskerrokset menevät kohdakkain.
 Kudosten paraneminen on yksilöllistä, eivätkä lääkärit voi antaa suositusta turvallisten sektioiden määrästä.
  Rutiininomaista uusintakeisarileikkausta kannattaa välttää, jos alatiesynnytykselle ei ole mitään estettä.  Tarja Myntti
 Lääkäri arvioi jokaisen sektion yhteydessä kohdun seinämän paksuuden ja vahvuuden. Jos seinämä on revennyt tai erityisen ohut, potilaalle ei enää suositella uusia raskauksia.
 – Joillakin kohtulihas on kolmenkin sektion jälkeen vahva ja hyvä, toisella taas todella ohut ja arpinen, Myntti kertoo.
 Repeämisriski on suurin loppuraskaudessa, kun kohtu on hyvin venyttynyt ja supistukset alkavat.
 Myntin mukaan yksi sektio ei estä synnyttämästä seuraavaksi alakautta. Olisi kuitenkin hyvä, jos synnytys käynnistyisi itsekseen, koska lääkkeillä käynnistämisen tiedetään hieman lisäävän kohdun repeämisriskiä.
 – Rutiininomaista uusintakeisarileikkausta kannattaa välttää, jos alatiesynnytykselle ei ole mitään estettä, painottaa Myntti.
 Paulus Markkula / Yle
 Kahden perättäisen sektion jälkeen kuitenkin yleensä päädytään suosittamaan jatkossakin sektiosynnytystä.
 Keisarileikkaus tehdään yleensä poikittaisesta kohtuviillosta. Pystyviilto lisää kohdun repeämäriskiä.
 – Seuraavan raskauden repeämisriskiä lisää tutkimusten mukaan myös se, että edellinen sektio on tehty ennen kuin raskaus on ollut täysiaikainen.
 Jos sektion jälkeisen raskauden aikana tulee kovia alavatsakipuja vanhan sektioarven kohdalle, naistentautien ja synnytysten erikoislääkäri, perinatologi Tarja Myntti neuvoo hakeutumaan synnytyspäivystykseen. Kivut voivat olla merkki kohdun repeämisestä.

Kiinnikkeitä ja kohdun kudospuutoksia – sektio voi vaikeuttaa seuraavaa raskautta


Summary: Venäjä syyttää Yhdysvaltoja keskimatkan ohjukset kieltävän INF-sopimuksen rikkomisesta.

Suurvaltoja uhkaa uusi ydinasevarustelun kierre. Yhdysvaltain lisäksi Venäjä ilmoittaa lopettavansa keskimatkan ydinohjukset kieltävän INF-sopimuksen noudattamisen.
 Asiasta päätti Kremlin tiedotteen mukaan presidentti  Vladimir Putin , joka on käynyt asiasta keskustelun maansa ulko- ja puolustusministereiden kanssa.
 Yhdysvallat ilmoitti eilen perjantaina lopettavansa sopimuksen noudattamisen. Yhdysvallat on syyttänyt Venäjää sopimusrikkomuksesta.
 Yhdysvallat ilmoittaa vetäytyvänsä ohjuksia rajoittavasta INF-sopimuksesta – Nato tukee
 Kremlin mukaan Putin on hyväksynyt maan puolustusministeriön pyynnön aloittaa uusien keskimatkan ohjusten rakentaminen, minkä INF-sopimus oli kieltänyt. Venäjä alkaa rakentaa maalle sijoitettavia ohjuksia, joiden nopeus ylittää viisinkertaisen äänennopeuden.
 Lisäksi Putin on määrännyt valmistelemaan suunnitelman, jonka avulla Venäjä estää aseiden sijoittamisen avaruuteen.
 Putin ei enää hyväksy, että Venäjän virkamiehet kävisivät aserajoitusneuvotteluja Yhdysvaltain kanssa. Venäjä ei kuitenkaan aio sijoittaa lyhyen ja keskipitkän matkan ohjuksia maan ulkopuolelle, ellei Yhdysvallat tee ensin samaa.
 Venäjän mukaan Yhdysvallat on rikkonut INF-sopimusta jo vuosien ajan. Venäjä vaatii, että kansainväliset asiantuntijat pääsevät tekemään tarkastuksen Yhdysvaltojen asevarastoihin.

Putin: Venäjä keskeyttää ydinasesopimuksen noudattamisen – uusien ohjusten rakentaminen alkaa


Summary: Tuomioistuimen jäsenet nimitetään jäsenmaiden hallitusten yhteisellä sopimuksella.

Korkeimman hallinto-oikeuden oikeusneuvos Niilo Jääskinen on nimitetty Allan Rosasin seuraajaksi  Euroopan unionin tuomioistuimeen . Jääskisen toimikausi alkaa 7. lokakuuta 2019 ja päättyy 6. lokakuuta 2021.
 Jääskinen on ollut EU:n tuomioistuimen julkisasiamiehenä vuosina 2009–2015.
 Rosas erosi tehtävästään unionin tuomioistuimessa niin, että hänen toimikautensa päättyy 7. lokakuuta 2019. Rosas on ollut unionin tuomioistuimen jäsen vuodesta 2002 lähtien. Sitä ennen hän oli mm. Euroopan komission oikeudellinen pääneuvonantaja ja EU:n oikeudellisen yksikön varapääjohtaja.
 Euroopan unionin tuomioistuin muodostuu kahdesta tuomioistuimesta, unionin tuomioistuimesta ja unionin yleisestä tuomioistuimesta.

Niilo Jääskinen tuomariksi EU:n tuomioistuimeen


Summary: Kristilliset esittävät myös vanhusasiamiehen viran perustamista valvomaan hoitokoteja.

Kristillisdemokraatit haluaa lisätä vanhustenhoidon valvontaa. TV1:n Ykkösaamussa vieraillut kristillisdemokraattien puheenjohtaja Sari Essayah esittää vanhusten hoivakoteihin samanlaista työntekijöiden rekisteröimistä kuin rakennualalla, jotta vanhusten hoivakodeista saataisiin kitkettyä "haamuhoitajia".
 Hoivakotien henkilöstön jatkuva alimitoutus ja hoitajapula on johtanut haamuhoitaja-ilmiöön, jossa työvuorolistoja paikataan olemattomilla hoitajilla.
 – On täysin käsittämätöntä ja hoitoetiikan vastaista, että tälläinen ilmiö on jollain tavalla päässyt pesiytymään maan tavaksi. Tästä on todella nopeasti päästävä eroon.
 – Ilmiö pitää sanktioida. Otetaan mallia rakennusalalta, jossa työntekijöillä on aina veronumero ja henkilötunnus, joilla heidät voidaan tunnistaa, sanoo Essayah.
 "Hoivakoteihin tehtävä yllätyskäyntejä"
 Kristillisdemokraatit esittävät myös vanhusasiamiehen viran perustamista valvomaan hoidon tasoa.
 Essayahin mukaan viranomaisten pitäisi tehdä enemmän ennalta ilmoittamattomia tarkastuskäyntejä hoivalaitoksiin.
 – Nyt valvonta tapahtuu niin, että kerrotaan etukäteen, että ollaan tulossa, ja silloin tietenkin hoitolaitoksissa asiat laitetaan kuntoon siksi aikaa.
 Essayah: Hoitajamitoutus 0,7:ään, mutta jousto sallittava
 Kristillisdemokraatit lähtevät siitä, että hoivapalveluissa hoitajien määrä on kirjattava sitovasti lakiin. Lähtökohta voisi olla 0,7 hoitajan mitoutus, eli seitsemän hoitajaa kymmentä vanhusta kohden, sanoo Essayah. Mitoitus voisi kuitenkin joustaa, jos hoivan tarve on kevyempi.
 Kristillisdemokraatit esittävät myös että vanhustenhoidossa otetaan käyttöön hoitotakuun kaltaisia takuita.
 – Tarvitaan vanhusten ulkoilutakuu, jotta he pääsevät ulkoilemaan pari kertaa päivässä, mutta myös ruokailutakuu, hygieniatakuu ja yhteisötakuu, joka takaisi ettei esimerkiksi aviopareja eroteta toisistaan, sanoi Essayah Ykkösaamussa.

Kristillisten Sari Essayah: Vanhusten hoivakotien haamuhoitajat kitkettävä hoitajarekisterillä


Summary: Kansainvälinen rikostuomioistuin vapautti Laurent Gbagbon syytteistä.

Belgia sallii Norsunluurannikon entisen presidentin  Laurent Gbagbon  oleskelevan maassa.
 Haagissa toimiva Kansainvälinen rikostuomioistuin päästi Gbagbon perjantaina vapaaksi sillä ehdolla, että tämä pysyttelee maassa, joka sallii hänen oleskelunsa. Gbagbo oli Haagissa pidätettynä seitsemän vuoden ajan.
 Gbagboa syytettiin rikoksista ihmisyyttä vastaan, mutta  tuomioistuin vapautti hänet syytteistä tammikuun puolivälissä . Syyttäjän valituksen takia vangitsemista kuitenkin jatkettiin vielä tuolloin.
 Myös toinen syytetty, Gbagbon oikeaksi kädeksi kutsuttu  Charles Blé Goudé  vapautettiin perjantaina.
 Belgian ulkoministeriön edustaja  Karl Lagatie  vahvisti lauantaina, että maa sallii Gbagbon oleskelevan maassa. Kansainvälinen rikostuomioistuin oli tiedustellut asiaa Belgialta.
 Gbagboa syytettiin Norsunluurannikolla vuonna 2010 presidentinvaalien jälkeen puhjenneista väkivaltaisuuksista, joissa surmattiin noin 3 000 ihmistä. Tuomarin mukaan syyttäjien näyttö ei riittänyt tuomioon.
 Väkivaltaisuudet alkoivat, kun Gbagbo ei suostunut myöntämään tappiota presidentinvaaleissa  Alassane Ouattaralle .
 Gbagbon on oltava Belgiassa, kunnes oikeus päättää, voidaanko vapauutavasta päätöksestä valittaa. Hänen on palattava vaadittaessa oikeuden eteen ja ilmoittauduttava viranomaisille viikottain.
 Vuosina 2000–2011 Norsunluurannikon presidenttinä ollut Gbagbo oli ensimmäinen Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa syytetty valtionpäämies.
 Lisää aiheesta:
 Norsunluurannikon ex-presidentti Gbagbo vapautettiin sotarikossyytteistä Haagissa

Belgia sallii Norsunluurannikon ex-presidentin Gbagbon oleskelun maassa


Summary: Kansanjoukot osoittavat tukensa presidentiksi julistautuneelle Juan Guaidólle. Twitterissä leviää video, jossa korkea-arvoinen ilmavoimien kenraali tukee Guaidóa.

Venezuelan oppositio järjestää tänään lauantaina suuria mielenosoituksia monissa kaupungeissa.
 Oppositio haluaa osoittaa tukensa parlamentin puhemies Juan Guaidólle, joka on julistautunut maan presidentiksi  Nicolás Maduron  tilalle.
 Oppositio vaatii, että Maduro eroaisi tehtävästään, jotta maassa voitaisiin aloittaa suuri uudistus talouden saamiseksi kuntoon. Venezuela kärsii suuresta talouskaaoksesta, joka on romahduttanut kansan tulot ja pakottanut miljoonat lähtemään maasta.
 Yhdysvaltain johto kannattaa Guaidóta maan johdossa, Kiina ja Venäjä tukevat sen sijaan Maduroa. Monet EU-maat, mukaanlukien Suomi, ovat todenneet, että Venezuelan vaalit ovat olleet epärehelliset. Maat ovat antaneet Madurolle sunnuntaihin asti aikaa ilmoittaa uusista vaaleista.
 Maduro on vastannut, että hän on valmis neuvottelemaan opposition kanssa, mutta ei suostu uhkavaatimuksiin.
 Twitter-video: Kenraali tunnustaa Guaidón
 Twitterissä leviää video, jossa Venezuelan korkea-arvoinen ilmavoimien kenraali tunnustaa oppositiojohtaja Guaidón presidentiksi.
 Videolla puhuva kenraali  Francisco Yánez  kuuluu ilmavoimien ylimpään johtoon.
 Omalla Twitter-tilillään ilmavoimien johto syytti kenraalia maanpetoksesta. Yánez on ensimmäinen aktiivikenraali, joka tunnustaa Guaidón presidentiksi.
 Tähän asti armeija on seisonut Maduron hallinnon takana.
 Täsmennetty kello 15.44 suoran alkamisaikaa tämänhetkisen tiedon mukaiseksi.
 Lue lisää:
 Yle Venezuelassa: Äiti ikävöi poikaansa, joka tuskin palaa – "Hänelle ei ole täällä tulevaisuutta"
 Ylen toimittaja Venezuelasta: Olisin voinut olla yksi pidätetyistä
 EU alkaa johtaa kansainvälistä kontaktiryhmää Venezuelan kriisin ratkomiseksi

Venezuelan oppositio näyttää voimaansa mielenosoituksissa – katso suorana kello 15.55 alkaen