Summary: Asiantuntijoiden mukaan budjettimuutosten suunta on oikea. Lapsiperheköyhyyden kitkemiseksi pelkät pienet lapsilisäkorotukset eivät kuitenkaan riitä.

Itä-Helsingissä asuva  Maarit-Elisa,  kutsumanimeltään Melisa,  Virmajoki-Salmijärvi  on kahden teini-ikäisen lapsen yksinhuoltaja ja hän tietää, mitä pienituloisen perheen arki on.
 – Päiväni alkaa sillä, että jonotan leipäjonossa. Ilman sitä emme pärjäisi taloudellisesti. Sieltä saamme tarvittavat elintarvikkeet. Leipäjono on myös yhteisöni ja siellä tapaa uusia ihmisiä.
 Vanhempi lapsista on jo valmistunut lukiosta, ja nuorempi opiskelee nyt toista vuotta musiikkilukiossa. Taide on aina ollut perheessä läsnä.
 – Olen aina ajatellut, että taide pelastaa ihmisen. Olen pystynyt kustantamaan lasten musiikki- ja tanssiharrastuksia esimerkiksi myymällä maalamiani muotokuvia. Välillä olen saanut myös vanhemmiltani tukea lasten tarpeita ja harrastuksia varten. Lukiokirjojen ostamiseen olen saanut tukea järjestöiltä, hän sanoo.
 Virmajoki-Salmijärven perheen tulot muodostuvat asumistuesta, eläkkeestä, ja nuoremman lapsen lapsilisästä.
 Hallituksen tavoitteena on parantaa lapsiperheiden asemaa
 Suomessa noin 150 000 alle 18-vuotiasta, eli 14 prosenttia kaikista alaikäisitä lapsista, elää pienituloisissa perheissä. Lapsiperheköyhyys on ollut kasvussa jo usean vuoden ajan.
 – Tuoreimmat luvut ovat vuodelta 2017, joten emme tiedä, kuinka paljon lapsiperheköyhyyttä on tällä hetkellä. Lapsiperheiden köyhyys on kuitenkin ollut tasaisessa kasvussa, sanoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) tutkimusprofessori  Sakari Karvonen .
 Valtiovarainministeriön  budjettiesityksessä  perheiden ja lasten asemaa aiotaan parantaa. Kunnille luvataan lisää rahaa, jotta päiväkotiryhmistä tulee pienempiä. Opiskelevat vanhemmat saavat 25 euroa kuussa lisää, yksinhuoltajien lapsilisä nousee 10 euroa ja monilapsisten perheiden lapsilisät nousevat ja perusturvaa korotetaan. Myös turvakoteja tuetaan.
 Lue lisää aiheesta:   Päiväkotiryhmät pienenevät, polttoaineet kallistuvat, eläkkeet nousevat – Nämä kuusi asiaa ensi vuoden budjettiehdotuksesta kannattaa tietää.
 Asiantuntijoiden mukaan suunnitellut budjettimuutokset ovat askel oikeaan suuntaan.
 – Erittäin hyvä asia on subjektiivisen varhaiskasvatusoikeuden rajaamisen peruminen. Budjettiesityksessä esitetyt muutokset ovat oikeansuuntaisia. Tärkeää on myös, että korotusta yksinhuoltajien lapsilisään ei oteta huomioon tulona toimeentulotuessa, eli se ei vähennä tuen määrää, sanoo Mannerheimin Lastensuojeluliiton johtava asiantuntija  Esa Iivonen .
 Mannerheimin Lastensuojeluliiton johtavan asiantuntijan Esa Iivosen mukaan lapsiperheköyhyys on köyhyysmuotona hyvin vakava, koska hyvinvoinnin perusta rakentuu ja muodostuu lapsuudessa.   Sasha Silvala / Yle
 Myös Pelastakaa lapset ry:n vaikuttamistyön asiantuntijan  Tiina-Maria Levamon  mukaan suunnitellut toimenpiteet näyttävät parantavan lasten hyvinvointia.
 – Budjettiesityksessä on myös lapsilisän korotuksien lisäksi työllistymistä kohentavia toimenpiteitä ja ansiotuloverotukseen on suunniteltu kevennyksiä pieni- ja keskipalkkaisille. Nämä ovat kaikki toimenpiteitä, joilla lasten hyvinvointi voi kohentua, Levamo sanoo.
 Hänen mukaansa on kuitenkin epäselvää, kuinka tehokkaasti hallituksen toimet vähentävät lapsiköyhyyttä pitkällä tähtäimellä.
 Pelastakaa lapset ry:n vaikuttamistyön asiantuntijan Tiina-Maria Levamon mukaan on hyvä, että hallitus aikoo budjettiriihen yhteydessä tarkastella päätöstensä vaikutuksia köyhyyden kehitykseen Suomessa. Sasha Silvala / Yle
 – Hyvä asia on, että hallitus on sitoutunut hallitusohjelmassaan siihen, että budjettiriihen yhteydessä tarkastellaan uusien toimenpiteiden vaikutuksia eriarvoisuuden ja köyhyyden kehitykseen Suomessa, Levamo sanoo.
 THL:n tutkimusprofessori Sakari Karvonen korostaa, että lapsiköyhyyden vähentämiseksi on tehtävä lapsiperheiden toimeentulon kohentamisen lisäksi muitakin muutoksia.
 – Suunta on oikea, mutta mittakaava on eri kysymys. Kyseessä on suuri ongelma, eli yksin perusturvan tai toimeentulon parantaminen ei ole ratkaisu kaikkeen. Tässä tarvitaan työllisyys-ja koulutusmarkkinoihin liittyviä muutoksia.
 "Ei siinä kerta kaikkiaan auta 10 euroa"
 Lapsiköyhyyttä voidaan Karvosen mukaan ajatella myös erilaisina puutetiloina, kuten aineellisena puutteena tai psykososiaalisena puutteena.
 – Pikkulasten kohdalla, ja miksei vähän isompienkin, puhutaan hoivaköyhyydestä. Yleisesti ajatus on, että köyhyys on sitä, ettei pysty elämään yhteiskunnassa normaalina tai tavanomaisena pidettävää elämää, ja että tällä köyhyyden kokemuksella on pitkällisiä vaikutuksia, Karvonen sanoo.

Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen tutkimusprofessorin Sakari Karvosen mukaan lapsiperheköyhyydessä on kysymys sitkeästä ongelmasta, jonka vaikutukset säteilevät perheiden ja lasten elämään myös myöhemmin. Sasha Silvala / Yle
 Virmajoki-Salmijärvi toivoisikin, että lasten harrastamiseen varattaisiin enemmän tukirahoja. Yksinhuoltajaperheiden aseman parantamiseen tarvitaan hänen mukaansa muutakin kuin taloudellista tukea, varsinkin jos perheessä on useita ongelmia.
 – Ei siinä kerta kaikkiaan auta 10 euroa. Mieluummin kaupunki satsaisi lasten harrastuksiin. Köyhille perheille kustannettaisiin vähintään yksi harrastus lapselle, hän sanoo.
 Köyhän perheen tulot ovat 60 prosenttia väestön tulojen mediaanista Lapsiköyhyydellä tarkoitetaan pienituloisiin kotitalouksiin kuuluvien alle 18-vuotiaiden lasten osuutta kaikista lapsista. Pienituloisuus määritellään niin, että se on 60 prosenttia väestön tulojen mediaanista. Tilastokeskuksen uusimmat pienituloisuustiedot ovat vuodelta 2017. SiIlloin mediaanitulo oli 24 583 euroa vuodessa, eli köyhyysraja oli 1 230 euroa kuukaudessa  kulutusyksikköä  kohden. Kahden vanhemman ja kahden alle 14-vuotiaan lapsen perhe eli vuonna 2017 köyhyysrajan alapuolella, jos sen käytettävissä olevat tulot olivat alle 2 583 euroa kuukaudessa. Yksinhuoltajan ja kahden alle 14-vuotiaan lapsen perhe jäi köyhyysrajan alapuolelle, jos käytettävissä olevat tulot olivat alle 1 968 euroa kuukaudessa.
 MLL:n johtavan asiantuntijan Esa Iivosen mukaan lapsilisä pitäisi sitoa indeksiin.
 – Lapsilisä on tällä hetkellä huomattavasti alempana kuin 1990-luvun puolivälissä. Reaaliarvo on noin 30 prosenttia alhaisemmalla tasolla ja jos palataan 2000-luvun alkuun, se on 20 prosenttia alemmalla tasolla. Pitkällä aikavälillä olisi tärkeää kuroa lapsilisän jälkeenjääneisyys umpeen ja sitoa lapsilisä indeksiin, Iivonen sanoo.
 Vähävaraisuudella on pitkäaikaiset vaikutukset lasten elämään
 Vähävaraisuus ja taloudelliset vaikeudet vaikuttavat lasten elämään monin tavoin. Levamon mukaan on myös huolestuttavaa, että köyhyys periytyy.
 – Köyhien vanhempien lapsista voi suurella todennäköisyydellä tulla vähävaraisia nuoria ja aikuisia, joilla on kohonnut riski syrjäytyä. Tämä sukupolvien yli ulottuva kierre pitäisi pystyä katkaisemaan.
 Pelastakaa lapset ry:n  kyselyssä  pienituloisissa perheissä elävät lapset myös nostavat esiin vähävaraisuuteen liittyvän häpeän, osattomuuden ja ulkopuolisuuden tunteet.
 – Myös kiusaamiskokemukset koulussa ovat yleisempiä vähävaraisilla lapsilla. Taloudelliset ongelmat voivat heijastua vanhemmuuden laatuun, mikä puolestaan vaikuttaa lapsen ja vanhemman väliseen vuorovaikutukseen ja edelleen lapsen hyvinvointiin ja kehitykseen, Levamo sanoo.
 Ministeriöt käyvät yhdessä valtiovarainministeriön kanssa neuvottelut budjetista kuun lopulla. Lopullisen muotonsa valtion budjetti saa hallituksen budjettiriihessä syyskuun puolivälin tienoilla.
 Lue myös:
 Pukisitko lapsellesi risan ja tahraisen vaatteen? Niitä suomalaiset lahjoittavat yhä enemmän – "Köyhyys tuntuu aina olevan ihmisen oma vika"
 "Ihmisten hätä on vain kasvanut" – Jopa 150 000 suomalaislasta elää köyhyydessä, ja tämä espoolaisäiti tietää, mitä vähävaraisuus todella on

Joka seitsemäs suomalaislapsi elää köyhyydessä – Yksinhuoltajan mukaan 10 euron lapsilisäkorotus ei riitä parantamaan köyhien perheiden arkea


Summary: Haavoittuminen ei olisi niin vakavaa, mutta pidätetyksi en halua joutua, sanoo mielenosoittaja kaasunaamarin takaa.

HONGKONG  Väkijoukko huutaa kurkku suorana. "Haluamme yleisen äänioikeuden! Hongkong vapaaksi!"
 Siitä puhe mistä puute. Tässä maailmankolkassa kansanvalta on vielä arvossaan.
 Kansanvallan hyvinä esimerkkeinä nähdään erityisesti Yhdysvallat ja Britannia, joiden liput liehuvat yleisön joukossa.
 Muiden maiden liput ovat punainen vaate Kiinalle, jonka mielestä Hongkongin protestiliike on ulkomailta masinoitua.
 Hongkongilaiset ovat täysin toista mieltä – kyse on heräämisestä oman hongkongilaisen identiteetin puolustamiseen.
 Mielenosoittajien esikuvina ovat Yhdysvaltain ja Britannian demokratiat. Mika Mäkeläinen / Yle
 Kurkottelen ihmisten keskeltä, mutta pilvenpiirtäjien reunustamassa ja ihmismeren täyttämässä Victoria-puistossa ei näy yhtään tyhjää tilaa.
 Lähimpänä vieressäni seisoo 38-vuotias nainen,  Jinal Wong , joka ajattelee 18-vuotiasta poikaansa.
 Wong haluaa taistella sen puolesta, että Kiina pitäisi lupauksensa Hongkongin asemasta. Kun Britannia luovutti Hongkongin Kiinalle vuonna 1997, Kiina sopi säilyttävänsä Hongkongin nykyisen järjestelmän ainakin 50 vuoden ajan.
 Monen mielestä Kiinan kasvava puuttuminen Hongkongin asioihin on lupauksen rikkomista.
 – Nyt on aika herätä, kohta on liian myöhäistä, Wong sanoo.
 Haluamme taistella demokratian puolesta, sanovat 71-vuotias Fung Yim Fong ja 38-vuotias Jinal Wong. Mika Mäkeläinen / Yle
 Lakiehdotus rikoksesta epäiltyjen luovuttamiseksi Kiinaan oli se viimeinen pisara, joka sai hongkongilaiset kesäkuussa kaduille. Mielenosoitusten kärjistyminen väkivaltaisiksi on kiristänyt tunteita.
 – Olen niin vihainen poliisiväkivallan takia. Haluan taistella kotini ja seuraavan sukupolven puolesta, Wong sanoo.
 Hongkongin protestiliike on leimautunut nuorten kansanliikkeeksi, mutta joukossa on myös paljon vanhempia. Jinal on ottanut mukaan 71-vuotiaan äitinsä  Fung Yim Wongin .
 – Olen nähnyt, että opiskelijoita on pidätetty ja he ovat loukkaantuneet, mutta silti poliisi on käyttänyt väkivaltaa heitä kohtaan. Se on minusta erittäin surullista, sanoo vanhempi Wong.
 Kaatosade kasteli mielenosoittajat
 Hetken päästä Wongit ja kaikki muutkin joutuvat kyyristymään sateenvarjojensa alle, kun tuima ukkosmyrsky kastelee opposition kannattajat keskustan Victoria-puistossa.
 Kaatosade iskee niin yllättäen, että en ehdi kaivamaan edes kertakäyttösadetakkia esiin, vaan sukellan vieressä seisovan mielenosoittajan tarjoaman sateenvarjon alle.
 – Sinut on pidettävä kuivana. Hongkongilaisille on tärkeää, että olet täällä, hän sanoo.
 Oppositio järjesti suurmielenosoituksen Victoria Parkissa Hongkongin keskustassa Mika Mäkeläinen / Yle
 Ystävällisyys lämmittää, vaikka toive kuivana pysymisestä osoittautuu turhaksi. Sadevesi valuu vuolaana sateenvarjojen reunoilta, vuoroin kaikkien niskaan.
 Hongkongin protestiliikkeen sunnuntainen voimannäyttö keräsi väkeä niin paljon, että lähikadutkin täyttyivät ihmisistä, ja monet metroasemat suljettiin tuntien ajaksi väenpaljouden takia.
 Uutistoimisto Reutersin arvion mukaan mielenosoittajia oli ainakin 200 000. Jotkut opposition kannattajat uskovat osallistujien määrän yltäneen miljoonaan.
 Hongkongilaiset eivät enää pidä itseään kiinalaisina
 Mielenosoittajien nuorimmasta päästä on 16-vuotias opiskelija  Cheung Wai Yan , jonka mielestä mielenosoitukseen osallistuminen on hänelle velvollisuus.
 Juttelemme hetken kun väkijoukot alkavat jo hitaasti purkautua puiston ulkopuolelle.
 Mielenosoittaminen on velvollisuuteni, koska olen hongkongilainen, sanoo 16-vuotias Cheung Wai Yan. Mika Mäkeläinen / Yle
 Cheung pitää itseään nimenomaan hongkongilaisena. Siinä suhteessa Hongkongin ilmapiirissä on tapahtunut dramaattinen muutos aika lyhyessä ajassa.
 Kymmenen vuotta sitten noin 40 prosenttia hongkongilaisista piti itseään kiinalaisina. Nyt identiteetiltään kiinalaiseksi tunnustautuu enää kymmenen prosenttia. Muutos on ollut erityisen voimakas kaikkein nuorimpien keskuudessa.
 Cheungin vanhemmat eivät kuulemma innostu protesteista, mutta eivät toisaalta ole estäneet Cheungin osallistumista niihin. Sukupolvien välinen kuilu on täällä ja tässä asiassa harvinaisen jyrkkä.
 Cheung haluaa Hongkongiin todellisen demokratian, mutta sen toteutumisesta hän ei ole ollenkaan varma.
 – Jatkamme varmasti taistelua, mutta en usko, että Hongkongin hallinto tekee mitään myönnytyksiä, Cheung sanoo.
 Cheung uskoo, että tässä tahtojen taistelussa mielenosoittajat osoittautuvat sitkeämmäksi osapuoleksi.
 Tällä kertaa mielenosoitus oli korostetun rauhallinen. Cheungin mielestä tähänastinen väkivalta mielenosoittajien puolelta on ollut provosoitua, ja hän epäilee poliisien soluttautuneen mielenosoittajien joukkoon.
 Poliisi hyväksyi mielenosoituksen, muttei katumarsseja
 Mielenosoitukselle Victoria-puistossa oli poliisin lupa, mutta poliisi ei hyväksynyt mielenosoitusmarsseja kaduilla sen jälkeen.
 Väkijoukot eivät alunperinkään mahtuneet puistoon, joten myös useilla lähikaduilla marssittiin – ainakin alkuiltaan mennessä ilman yhteenottoja.
 Mielenosoittajan kyltissä vaaditaan poliisiväkivallan tutkimista. Mika Mäkeläinen / Yle
 Vasta varsinaisen mielenosoituksen jälkeen mukaan liittyy kaasunaamarilla varustautunut nuori, joka ilmoittaa lempinimekseen  Luke . Törmäämme toisiimme kun hakeudumme samaan porttikäytävään suojaan sateelta.
 Hongkongin yliopiston opiskelijalla on tänä kesänä ollut opintoja tärkeämpää tekemistä.
 – Demokratia on erottamaton osa oikeuksiamme, joten tulemme varmasti jatkamaan tätä, riippumatta siitä, millaiseksi poliisin väkivalta ihmisiä kohtaan yltyy, Luke sanoo.
 Mielenosoittajat järjestäytyvät verkossa
 Protestiliike näyttää spontaanilta, mutta käytännössä nuoret järjestäytyvät foorumeilla, jotka eivät näy katukuvassa.
 Luken mukaan tärkein järjestäytymisen väline on Redditin tapainen LIHKG-sivusto netissä. Luke sanoo, että Kiina on toteuttanut palvelunestohyökkäyksiä sivustoa vastaan.
 Demokratia-aktivistit pitävät yhteyttä myös Telegram-pikaviestisovelluksen kautta, koska uskovat, että viranomaiset eivät voi murtaa sen salausta.
 Mielenosoituksissa vastassa on poliisi, jonka varalta yhä useammalla nuorella on erilaisia suojavälineitä. Luke esittelee omaa varustustaan. Kaasunaamari näyttää heppoiselta, mutta on kuulemma toiminut.
 Lisäksi hänellä on suojalasit, käsineet ja pitkähihainen paita kyynelkaasun aiheuttaman ihoärsytyksen varalta. Sekä Ventoline-sumutinlääkettä, jos kyynelkaasu aiheuttaisi oireita hengitysteissä.
 Joillakin on myös laserosoittimia ja sateenvarjoja, mutta Luke pitää niitä hyödyttöminä.
 Hänen mukaansa kyse on epäreilusta ja epäsymmetrisestä taistelusta: poliisin suojavarustus kilpineen sekä kaasu- ja pippuriaseineen on täysin ylivertainen mielenosoittajiin verrattuna. Siksi Luke on valmis hyväksymään myös voimakeinojen käytön itsepuolustukseksi.
 Luke on valmis taistelemaan poliisia vastaan aivan etulinjassa, mutta yrittää välttää joutumasta pidätetyksi.
 – Jos minut pidätettäisiin, jäisin jälkeen opinnoissa, Luke perustelee.
 Haavoittuminen ei olisi ollenkaan niin vakavaa.
 – Haavat voisi aina parantaa, hän sanoo.
 – Riskejä kannattaa ottaa, koska panokset ovat niin korkeita, Luke sanoo.
 Hänen haaveenaan on demokraattinen Hongkong.
 Lisää aiheesta:
 Hongkongin jättimielenosoitus on sujunut toistaiseksi rauhallisesti – Sateenvarjomeri kertoo satatuhatpäisestä väkijoukosta
 Yle Hongkongissa: Opettajat osoittavat mieltään – "Älkää ampuko oppilaitamme"
 Myös Suomessa asuvat hongkongilaiset osoittivat mieltään ja pelkäsivät väkivaltaisuuksia – "Tiedämme, että meitä pidetään silmällä"

Yle Hongkongissa: Nuori opiskelija on valmis puolustautumaan poliisia vastaan vaikka voimakeinoin – Suurmielenosoitus sateessa sujui silti rauhallisesti


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Pahin näyttäisi tapahtuneen: Banaanit tuhoava tauti löysi tiensä Etelä-Amerikkaan – ja nyt sitä vastaan taistelevat poliisit ja armeija
 Panamantauti uhkaa banaaninsyöntiä ympäri maailman. Kerran vastaavasta jo selvittiin. Nyt tilanne on kuitenkin eri.
 Anna Sirén / Yle
 "Ei siellä liiemmin turvavaljaita käytetty" – 168 metriä korkean Näsinneulan rakentuminen oli pieni ihme 1970-luvulla
 Tampereen Särkänniemessä Näsijärven rannalla maasta kohoaa monelle tuttu betoninen maamerkki. Kun 168 metriä korkea kokonaisuus rakennettiin 70-luvun alussa, moni asia oli vielä vähän opettelua.
 Kare Lehtonen/Yle
 72-vuotias japanilainen matkusti 8 300 kilometriä tarkka-ampuja Simo Häyhän vuoksi: "Haluan nähdä hänen kiväärinsä"
 Japanilainen  Masatoshi Sasayama  lensi Helsinki–Vantaan lentokentälle reilu viikko sitten. 72-vuotiaan miehen tavoitteena on kävellä Helsingistä Etelä-Karjalaan Rautjärvelle, jossa sijaitsee Kollaa ja Simo Häyhä -museo. Hän innostui suomalaisesta tarkka-ampujasta jo nuorena luettuaan mangasarjakuvaa, joka pitää Häyhää esikuvanaan.
 Poliisin ratsaamiin juhliin tulleista tytöistä nuorin oli 14-vuotias. Kansalaisjärjestö kuvasi tapahtumat todisteeksi. Kirsi Crowley
 Uima-allasjuhliin saapuu kahdeksan alaikäistä ja Phil, joka esittää seksin ostajaa – Pedofiilien paljastajat hämäävät työkseen parittajia Manilan yössä
 Filippiineillä jopa satatuhatta alaikäistä on pakotettu seksityöhön. Kansalaisjärjestö hoitaa poliisille autotkin ratsiaan. Katso jutusta video, jossa poliisi iskee järjestön avulla yksityisjuhliin Manilan laitamilla.
 Elisa Kinnunen / Yle
 Thaipoimijoiden ensimmäinen kapina johti taisteluun, jossa jokainen hävisi – ihmiskauppiaaksi syytetty marjakeisari tuntee kaunaa joka päivä
 Kari Jansa  kokee valtavaa katkeruutta kuuden vuoden takaisista tapahtumista, kun marjanpoimijat nousivat ensimmäistä kertaa kapinaan.
 Suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori Janne Saarikivi. Petteri Sopanen / Yle
 Janne Saarikiven kolumni: Isänmaa ja uskonto on varastettu, ottakaa varkaat kiinni!
 Sanat kuuluvat kaikille, kirjoittaa professori  Janne Saarikivi . Tämän kolumnin voit myös kuunnella.

Kuusi kiinnostavaa juttua sunnuntai-iltaan: Perehdy banaanit tuhoavaan tautiin, Näsinneulan huimaavaan rakennusurakkaan ja Simo Häyhä -ihailijaan Japanista


Summary: Kova tuuli ja kuivuus vaikeuttavat sammutustöitä.

Jo 4 000 ihmistä on evakuoitu sunnuntaina maastopalojen tieltä Gran Canarialla, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Palo sai  alkunsa lauantaina  Kanariansaariin kuuluvan Gran Canarian keskiosassa sijaitsevassa Vallesecon kylässä, lähellä turistien suosimaa Tejedan pikkukaupunkia.
 Brittilehti  Independentin mukaan  ainakin kuusi kaupunkia ja joitakin hotelleita on evakuoitu.
 Viranomaiset ovat sanoneet, että palojen sammuttaminen on vaikeaa korkeiden lämpötilojen, kovien tuulien ja kuivuuden vuoksi. Noin 1 700 hehtaaria maa-alaa on palanut ja 11 tietä on suljettuna alueella.
 Kanarian saarten aluejohtaja  Angel Victor Torres  on kertonut medialle, ettei tuli ole hallinnassa. Torres on pyytänyt sammutustöihin apua Espanjan pääministeriltä  Pedro Sanchezilta .
 Pelastushenkilökuntaa Tenerifan satamassa lähdössä Gran Canarialle pelastusoperaatioon 17. elokuuta.  Desiree Martin / AFP
 Sammutustöihin osallistuu kymmenen lentokonetta ja helikopteria sekä 700 palomiestä. Lisäksi kolme lentokonetta on vielä tulossa apuun.
 Edellinen saarta ravistellut maastopalo saatiin haltuun  vain vajaa viikko sitten.  Aiemmassa palossa jopa 1 500 asukasta joutui jättämään kotinsa väliaikaisesti. Gran Canarialla on noin 850 000 asukasta.
 Lue lisää:
 Gran Canarialla roihahti jälleen maastopalo – ihmisiä evakuoidaan saaren keskiosista

Jo 4000 evakuoitu maastopalojen vuoksi Gran Canarialla


Ylitornion asuntopalon sytyttäjäksi epäilty mies ja toinen talossa olleista naisista ovat entinen pariskunta, kertoi poliisi sunnuntaina STT:lle. Lapin Ylitorniolla lauantaina tapahtunutta omakotitalon paloa tutkitaan muun muassa murhan yrityksenä.
 Poliisi epäilee palon saaneen alkunsa taloon tunkeutuneen miehen levittämästä bensiinistä. Miehen epäillään valelleen sitä talon sisäpuolelle tarkoituksenaan polttaa rakennus kokonaan, kertoi päivystävä tutkinnanjohtaja  Olli Murtola .
 Talossa oli tapahtuma-aikaan sisällä kaksi naista ja lapsi, jotka pääsivät poistumaan asunnosta. Murtolan mukaan lapsi on sylilapsi. Kukaan ei loukkaantunut palossa.
 Poliisi otti epäillyn 24-vuotiaan paikkakuntalaismiehen kiinni läheisen pellon laidasta, missä hän oli sytyttänyt anastamansa auton palamaan.
 Lue lisää:
 Omakotitalo paloi Ylitorniolla – poliisi tutkii murhan yrityksenä

Ylitornion asuntopalon sytyttäjäksi epäilty ja uhri ovat ex-pariskunta


Summary: Huoli ilmastosta on kasvattanut kiinnostusta matkailuvaunuja kohtaan. Maailmalla vaunuja hankitaan ensiasunnoksi.

Kuopiolainen 28-vuotias  Jukka Kuiri  on pääsiäisen jälkeen viettänyt jo yli 80 yötä asuntovaunussaan eikä loppua näy. Kuiri aikoo perheineen asustella pyörien päällä mahdollisuuksien mukaan niin pitkään kuin kelejä riittää.
 Mies on puolisonsa kanssa kulkenut töissä lähes koko kesän asuntovaunustaan käsin. Hänen mielestään Alatalon karavaanarialueelle parkkeeratusta vaunusta on ollut mukava lähteä ja sinne on mukava tulla takaisin työpäivän jälkeen.
 – Vähän kuin olisi koko ajan lomalla, nauraa Kuiri.
 Koulujen alettua uusperheen arkiviikot kuluvat tosin osin kaupunkiasunnossa.
 Myös kesän lomamatkat on tehty teitä pitkin, pisimmillään Tanskaan.
 – Liikkuessa näkee paljon erilaisia paikkoja ja tutustuu uusiin ihmisiin. Se viehättää, perustelee Kuiri.
 Vaihtoehto lentämiselle
 Nuoret aikuiset ovat parin viime vuoden aikana innostuneet matkailuvaunuilusta. Tämä näkyy esimerkiksi käytettyjen matkailuvaunujen myynnin kasvussa.
 SF-Caravanin hallituksen puheenjohtaja  Olli Rusin  mukaan myynti on kasvanut 15 prosenttia muutamassa vuodessa.
 Erityisesti hieman vanhemmille käytetyille matkailuvaunuille on kysyntää, sillä niitä saa edullisemmin. Monet myös tuunaavat vanhasta matkailuvaunusta mieleisensä.
 – Pienemmälläkin summalla saattaa saada hyvän menopelin, sanoo Jukka Kuiri.
 Myös  karavaani- ja leirintäalueilla on huomattu , että nuoria karavaanareita liikkuu aiempaa enemmän.
 – Kiinnostus tätä matkailutyyppiä kohtaan on pienoisessa kasvussa, arvioi tutkimuspäällikkö  Juho Pesonen  Itä-Suomen yliopiston matkailualan opetus- ja tutkimuskeskuksesta.
 Itä-Suomen yliopiston tutkimuspäällikkö Juho Pesosen mukaan sosiaalisessa mediassa käydään paljon matkailuvaunuiluun liittyvää keskustelua. Antti Karhunen / Yle
 Hän on tehnyt havaintoja muun muassa sosiaalisen median ryhmissä, joissa käydään keskustelua matkailusta.
 Monille reissu matkailuvaunun kanssa on nyt vaihtoehto Eurooppaan tai ja jopa kaukomaille lentämiselle.
 Taustalla on muun muassa huoli ilmastonmuutoksesta. Pesosen mukaan matkailijoita kiinnostaa nyt ympäristöystävällisyys.
 – Esimerkiksi biopolttoaineella kulkevan matkailuvaunun ja auton yhdistelmän ilmastovaikutukset ovat vaikkapa Thaimaan matkaan verrattuna aivan erilaiset, vertaa Pesonen.
 Hän arvioi, että myös monet vaunu- ja asuntoautokauppiaat ovat panostaneet ilmastoystävälliseen matkailuautoiluun kompensoimalla myymiensä asuntoautojen päästöjen hiilijalanjäljen.
 – Sielläkin on havahduttu tähän trendiin.
 Vauhtia sosiaalisesta mediasta
 Ilmiö näkyy myös sosiaalisessa mediassa. Somen vaikuttajilla on suuri merkitys sille, mitä nuoret tekevät.
 – Jos yksi bloggaaja lähtee reissuun matkailuvaunulla, sillä voi olla nopeat vaikutukset, toteaa Itä-Suomen yliopiston tutkimuspäällikkö Juho Pesonen.
 Kuopiolainen Jukka Kuiri kertoo, että Facebookissa perheen tekemiä reissuja seuranneet ystävät ovat ottaneet yhteyttä ja kyselleet kokemuksia.
 – Kynnys madaltuu, kun näkee, että ei tämä niin eläkeläisten hommaa tai omituista puuhaa olekaan. Kokeilemaan lähteneet ovat koukuttuneet aika tehokkaasti, mies virnistää.
 Kuopiolaisen Jukka Kuirin mielestä asuntovaunuilu on hyvä tapa tutustua uusiin paikkoihin ja ihmisiin. Antti Karhunen / Yle
 Tulevaisuuden asumismuoto myös Suomessa?
 Maailmalla pieneksi ilmiöksi on muodostunut myös se, että nuoret aikuiset ostavat ensikodikseen asuntovaunuja. Esimerkiksi Kaliforniassa päälle parikymppiset saattavat tietoisesti valita kodikseen asuntovaunun kivijalkakodin sijaan.
 – Siellä he tekevät digitaalisia töitään tietokoneen ääressä, missä ikinä haluavatkaan, sanoo tutkimuspäällikkö  Juho Pesonen .
 Ilmiö antaa viitteitä siitä, että nuoret aikuiset etsivät yhä enemmän sellaisia asumis- ja matkailukeinoja, joissa yhdistyvät joustavuus, helppous ja ympäristöystävällisyys.
 Kiinteän omaisuuden omistaminen ei enää kiinnosta entiseen tapaan parikymppisiä. Jukka Kuirille ilmiö on tuttu myös Suomesta.
 – Niitä kuulee, että myydään kiinteää omaisuutta pois, ostetaan matkailuvaunu- tai auto ja liikutaan sillä kesä ja talveksi lähdetään ulkomaille. Tämä ei liity pelkästään eläköitymiseen vaan työikäiset downshiftaavat tällä tavalla, kertoo Kuiri havainnoistaan.
 Pesosen mukaan Suomessa asuntovaunussa asumista rajoittaa luonnollisesti talvi.
 – Voi olla, että tämmöistä nähdään jossain muodossa täälläkin.
 Lue myös:
 Ahdistaako lentäminen? Kokosimme viisi vinkkiä, miten pääset alkuun maata pitkin matkustamisessa

Jukka Kuiri, 28, nukkuu yönsä mieluummin asuntovaunussa kuin kotona – uuden polven karavaanareita kiinnostaa ekologinen matkailu ja asuminen


Summary: Eri puolueiden edustajat aikovat puolustaa budjettiriihessä lisärahoitusta.

Hallitusneuvotteluissa korkeakoulujen rahoitusta pohtineen ryhmän jäsenet ovat laajasti sitä mieltä, että neuvotteluissa sovittiin 60 miljoonan lisäyksestä korkeakoulurahoitukseen ensi vuoden alusta lähtien.
 Valtiovarainministeriön  perjantaina julkaistussa budjettiehdotuksessa  yliopistoille olisi luvassa vain 10 miljoonaa euroa ja ammattikorkeakouluille viisi miljoonaa euroa uutta rahaa.
 – Hallitusohjelmasta ei pitäisi olla mitään epäselvyyttä, mutta nyt olemme saaneet vasta valtiovarainministeriön esityksen keskusteltavaksi. Mitään lopullista ei ole vielä tehty, ryhmässä istunut kansanedustaja  Veronika Honkasalo  (vas.) sanoo STT:lle.
 Myös ryhmässä istunut vihreiden kansanedustaja  Saara Hyrkkö  sanoo, että hallitusneuvotteluiden kuluessa oli ajatuksena, että koulutuspanostukset ovat kiireellisimpiä.
 – Erityisesti meidän (vihreiden) tavoitteena on budjettia koskevissa neuvotteluissa se, että korkeakoulupanostukset saadaan toteutumaan tällä tavalla kuin on siellä hallitusneuvotteluissa ajateltu, Hyrkkö sanoo.
 Hallitusohjelmassa on kirjattuna vain vuoden 2023 taso, jolloin yliopistojen perusrahoitus on 40 miljoonaa ja ammattikorkeakoulujen 20 miljoonaa euroa lähtötasoa korkeampi.
 Rinne ja tiedeministeri eri linjoilla
 Hallitusneuvotteluiden koulutustyöryhmää johtanut ja tiede- ja kulttuuriministerinä juuri aloittanut  Hanna Kosonen  (kesk.) kertoi perjantaina vaativansa 60 miljoonan lisäystä korkeakouluille  alkuperäisessä aikataulussa .
 Opetusministeriö esitti kyseistä summaa ensi vuodelle, mutta valtiovarainministeriö leikkasi suurimman osan summasta.
 SDP:n edustajana hallitusneuvotteluiden ryhmässä istunut nykyinen valtiosihteeri  Pilvi Torsti  sanoo STT:lle, että hän mukailee Kososen näkemystä.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoi lauantaina puoluelehti Demokraatissa, että missään  ei ole sanottu, että rahat tulisivat käyttöön vuoden 2020 alusta . Samalla hän korosti, että kyse on vasta valtiovarainministeri  Mika Lintilän  (kesk.) esityksestä ensi vuodelle.
 Koulutusta ja tutkimusta edistävät järjestöt pettyivät valtiovarainministeriön ehdotukseen.
 Muun muassa OAJ:n, Professoriliiton ja Tieteentekijöiden liiton allekirjoittamassa perjantain tiedotteessa sanottiin, että Lintilän ehdotuksessa korotukset vuodelle 2020 ovat vain neljäsosa hallitusohjelmassa luvatusta.
 Suomen edellinen hallitus sai runsaasti lokaa niskaansa koulutussäästöjen takia. Nykyinen hallitus Rinteen johdolla on puhunut koulutuksen kunnianpalautuksesta. Hallitus päättää korkeakoulujen rahoista ensi vuodelle budjettiriihessä syyskuussa.

Hallitusneuvotteluiden koulutusryhmässä luultiin korkeakoulujen saavan heti 60 miljoonaa


Gibraltar hylkäsi sunnuntaina Grace 1 -tankkerin takavarikkomääräyksen, jonka Yhdysvaltojen oikeusministeriö antoi lauantaina.
 Gibraltarin hallinto perusteli päätöstään jättää hakematta oikeuden määräystä sillä, etteivät Yhdysvaltain Iran-pakotteet päde Euroopan unionissa.
 Gibraltarin korkein oikeus  päätti jo torstaina vapauttaa  tankkerin vastoin Yhdysvaltain esittämiä toiveita.
 Tankkeri saattaa nostaa ankkurit jo sunnuntai-iltana
 Iranin suurlähettiläs Lontoossa  Hamid Baeidinejad  kirjoitti  Twitterissä , että säiliöaluksen ja sen tuoreen miehistön on määrä lähteä matkaan sunnuntai-iltana.
 Omistajan pyynnöstä Grace 1 -aluksen uudeksi nimeksi vaihdettiin Adrian Darya. Uusi nimi on jo maalattu aluksen kylkeen. Tankkeri jatkaa matkaansa Iranin lipun alla. Aikaisemmin alus on ollut Panaman alusrekisterissä.
 Brittiviranomaiset ottivat tankkerin haltuunsa heinäkuun alussa Gibraltarinsalmessa, koska aluksen epäiltiin kuljettaneen öljyä Syyriaan EU:n talouspakotteiden vastaisesti. Iran on kiistänyt tiedon.
 Grace 1 -tankkerin kiinnioton jälkeen Iran otti kiinni Hormuzinsalmessa Britannian lipun alla seilanneen ruotsalaisvarustamon Stena Impero -aluksen, joka on miehistöineen yhä Iranin hallussa.

Gibraltar hylkäsi Yhdysvaltain antaman tankkerin takavarikkomääräyksen – Iranin mukaan alus lähtee liikkeelle vielä sunnuntai-iltana


Summary: Sää on silti ajankohtaan nähden lämmin.

Ensi yönä Suomeen saapuu etelästä laaja matalapaineen alue, joka tuo runsaimmat sateet länteen yön aikana.
 – Aamulla on sateista koko maassa, toteaa Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi .
 Illan ja iltapäivän aikana sateet saapuvat pohjoiseen.
 Lämpötilat pysyvät matalapaineesta huolimatta hyvissä lukemissa. Etelässä voidaan päästä iltapäivällä 20 asteeseen, maan keskivaihella lähelle 20 astetta ja pohjoisessakin 15 asteeseen.
 Huomenna maanantaina varoitetaan tuulenpuuskista lännessä ja pohjoisessa.
 Sääkartat maanantaille, tiistaille ja keskiviikolle.  Yle
 Tiistaina ja keskiviikkona epävakaista
 Tiistaiksi matalapaine väistyy Suomen päältä pohjoiseen. Sää on epävakaista ja sade- sekä ukkoskuuroja esiintyy paikoitellen.
 – Enimmäkseen on kuitenkin poutaista koko maassa, hymähtää Kotakorpi.
 Hän kertoo, että sää on ajankohtaan nähden lämmintä.
 – Etelässä voidaan tiistaina ja keskiviikkona päästä 20 asteen yläpuolelle.
 Pohjoisessa on sen sijaan vähän viileämpää lämpötilan jäädessä 15 asteen tuntumaan. Tosin Kotakorven mukaan varsinkin loppuviikon ennuste on todella epävarma.
 Lisää säästä löydät  täältä .

Matalapaine saapuu Suomen ylle ja tuo mukanaan sateita ja tuulia – kesä jatkuu syksyisestä tuulahduksesta huolimatta


Summary: Sulavat jääalueet ovat olleet viime aikoina paljon otsikoissa.

Yhdysvaltalaiset kaverukset  Andrew Hooper  ja  Josh Bastry  olivat melomassa kajakeilla Alaskassa Spencerin jäätikön äärellä viikko sitten. Miehet pelästyivät pahemman kerran, kun pala jäätikköä romahti heidän silmiensä edessä.
 Videolla näkyy, miten jäätikön seinämä musertuu ja lennättää vesisuihkun ja jäälohkareita kajakkien päälle.
 – Voi hyvä jumala. Olemme onnekkaita, kun olemme vielä elossa, huokaisee toinen miehistä videon lopuksi.
 Hooper arvioi, että jäälohkareen synnyttämä aalto oli 8-12 jalkaa (2,4–3,66 metriä) korkea.
 – Me molemmat käänsimme kajakit ympäri ja meloimme äkkiä pois. Onneksi kaikki päättyi hyvin, joten ei kaduta, Hooper arvioi suorituksen jälkeen.
 Sulavat jääalueet ovat olleet viime aikoina otsikossa. Esimerkiksi  Grönlannin jääpeite  hupenee ennätystahtia.
 Lämmenneen ilmaston sulattama jäätikkö sai muistomerkin  Islannissa sunnuntaina . Alpeilla puolestaan helleaalto synnytti järven lumirajan yläpuolelle  heinäkuussa.
 Okjökullin jäätikkö ennen sulamisen alkamista Islannissa. Vuonna 1890 Okjökull oli laajuudeltaan 16 neliökilometriä. 2012 laajuus oli kutistunut 0,7 neliökilometriin. Rice University
 Lue lisää:
 Ilmaston lämpenemisen sulattama jäätikkö saa Islannissa muistomerkin – "Loputkin katoavat 200 vuodessa"
 Lämpöaalto matkaa pian kohti Grönlantia – kuumuus uhkaa sulattaa mannerjäätikköä ennätysvauhtia
 Grönlanti sulaa lämpöaallon kourissa – katso videolta, kuinka  jääpeite hupenee ennätysnopeasti
 Tutkimus: Etelämantereen jäätiköiden sulaminen voi ylittää pisteen, jossa sitä ei voi enää pysäyttää – Katso ilmiötä selittävä animaatio
 Helleaalto synnytti kirkkaana kimmeltävän järven lumirajan yläpuolelle Alpeille – "Hälytyskellojen pitäisi soida", suree löydön tehnyt kiipeilijä

Romahtava jäätikkö pelästytti melojat Alaskassa – video näyttää hurjan aallon


Summary: Intia on jo aloittanut saartotoimien purkamisen.

Tuhansia ihmisiä on pidätetty Kashmirissa sen jälkeen, kun Intia perui alueen erityisaseman noin kaksi viikkoa sitten, hallituksen lähteet kertovat. Lähteiden mukaan taustalla on pelko levottomuuksista.
 Nimettömänä uutistoimistolle puhunut viranomainen kertoi, että ainakin 4 000 on pidätetty. Pidättämisiä on voitu jatkaa maan yleisen turvallisuuslain perusteella. Lain mukaan ihminen voidaan panna vankilaan jopa kahdeksi vuodeksi ilman syytteitä tai oikeudenkäyntiä.
 – Suurin osa kiinniotetuista on lennätetty Kashmirin ulkopuolelle, koska vankilat täällä ovat täynnä, viranomainen sanoi.
 Kashmirin viranomaiset ovat toistuvasti kieltäytyneet kertomasta pidätettyjen kokonaismäärää. Tiedossa on kuitenkin, että heti erityisaseman perumisen jälkeen pidätettiin yli sata paikallista poliitikkoa, aktivistia ja akateemikkoa.
 Jännitteet Intian ja Pakistanin välillä kiristyvät entisestään Kashmirin alueella. Yle Uutisgrafiikka
 Kashmirissa on ollut viikonlopun mittaan levottomuuksia, joissa on myös loukkaantunut ihmisiä.  Mielenosoituksiin Srinagarin kaupungissa  on osallistunut tuhansia ihmisiä.
 Intia on jo vähän purkanut Kashmirin alueen saartotoimia. Osa puhelinlinjoista on alkanut toimia. Uutistoimisto AFP:n mukaan osa kouluista avataan maanantaina.
 Lue lisää:
 Intia on pitänyt 12 miljoonan asukkaan aluetta eristyksissä 12 päivää – Nyt Kashmirin saartoa aletaan helpottaa
 Kashmirissa poliisi ja mielenosoittajat ottivat yhteen - Amnesty vaatii haulikkojen käytön välitöntä kieltämistä
 "Kashmir on kuin painekattila, joka räjähtää hetkenä minä hyvänsä" – Ulkonaliikkumiskieltoa höllennettiin ainakin hetkeksi
 Pakistan vähentää diplomaattisuhteita Intian kanssa Kashmirin tilanteen takia – Intian suurlähettiläs karkotetaan
 Intia poisti Kashmirin erityisalueen aseman ja lähetti sinne kymmeniätuhansia sotilaita

Kashmirissa levoton viikonloppu – Kahdessa viikossa on tehty tuhansia pidätyksiä


Summary: Helsingin kantakaupungissa Ullanlinnan ja Kaivopuiston edustalla on havaittu suurehko määrä öljyä meressä, kertoo Helsingin pelastuslaitos.

Öljyä on levinnyt runsaasti Merisatamanrannan ja Liuskaluodon väliselle alueelle. Alueella leijailee myös vahva polttoöljyn haju, kertoo päivystävä palomestari STT:lle. Hänen mukaansa vielä ei ole tietoa siitä, mistä öljy on päässyt mereen.
 Päivystävä palomestari  Paul Nyberg  kertoo, että tässä vaiheessa pelastuslaitos on rajannut öljyisen alueen puomeilla. Puomia on yhteensä noin 150 metriä.
 – Öljyä on enemmän kuin vähän, Nyberg kuvailee. Alue on noin 100 metrin päässä Kaivopuiston rannasta.
 Paikalla oli sunnuntaina iltayhdeltätoista kolme pelastuslaitoksen venettä. Rajavartiolaitos ottaa öljypäästöstä näytteitä.
 Tilanteen selvittämistä jatketaan todennäköisesti aamun valjettua. Tuuliolosuhteet vaikuttaavat pelastustoimiin.
 – Jos tuulee, siitä tulee hankalampaa, sanoi Nyberg myöhään sunnuntai-iltana Ylelle.
 Merisatamanrannassa on vierasvenesatama, jossa on päivystävän palomestarin mukaan useita kymmeniä veneitä.

Helsingin edustalla öljyä meressä – pelastuslaitos puomittanut alueen


Summary: Ohjaaja-käsikirjoittaja Miia Tervon teos olisi voittaessaan vasta toinen Pohjolan parhaimmaksi valittu suomalaiselokuva.

Aurora  (2019) vie katsojansa nuhjuiseen karaokeen, ankealle grillille ja rovaniemeläisen Prisman parkkipaikalle.
 Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinto myönnetään vuosittain taiteellisesti korkeatasoiselle ja omaleimaiselle filmille, joka kytkeytyy vahvasti pohjoismaiseen kulttuuriin. Tänä vuonna  Aurora  on Suomen ehdokas.  Lue lisää elokuvasta täältä.
 Ohjaaja-käsikirjoittaja  Miia Tervo  kertoo Ylelle olevansa  Auroran  ehdokkuudesta iloinen, koska elokuva on näin arvostettu osaksi laadukasta pohjoismaista katselmusta.
 – Kilpailu on toissijaista. Eihän kukaan tee elokuvia palkintojen vaan ilmaisemisen pakon vuoksi!
 Miia Tervo Jaani Lampinen / Yle
 Tervon ensimmäinen pitkä näytelmäelokuva Aurora  keräsi  kotimaan valkokankailla yli 58 000 katsojaa, ja filmi on kiertänyt kansainvälisiä elokuvafestivaaleja. Tarinassa  Mimosa Willamon  esittämä nimihenkilö auttaa iranilaista pakolaismiestä.
 Siirtolaisuus ei kuitenkaan ole  Aurorassa  tarinan teema vaan henkilöiden olosuhde, Tervo muistuttaa.
 – Ulkomailla onkin kiinnitetty huomiota  Auroran  freesiin naiskuvaan sekä elokuvan runollisuuden ja huumorin tasapainoon.
 Aurora auttaa iranilaista Dariania. Dionysos Films
 Ruotsista ehdolla Utøya-dokumentti, Tanskan filmissä tuttuja tähtiä
 Tässä ovat muiden Pohjoismaiden ehdokkaat.
 Ruotsi –  Rekonstruktion Utøya  (2018) on dokumenttielokuva neljästä nuoresta, jotka jäivät henkiin Norjan terrori-iskussa.  Elokuvan voi katsella Yle Areenassa .
 Tanska –  Dronningen  (2019) on draama perhesalaisuuden synnystä. Pääosassa nähdään mm. tv-sarjasta  Perilliset  tuttu  Trine Dyrholm.   Trailerin voi nähdä täältä . Norja –  Blindsone  (2018) on yhdellä otolla kuvattu reaaliaikainen draama äidistä, joka kamppailee tyttärensä mielenterveyshäiriön ymmärtämiseksi.  Trailerin näkee täältä .
 Islanti –  Hvítur, hvítur dagur  (2019) on tarina vaimonsa menettäneen miehen surusta ja kostosta. Cannesissa ensi-iltansa saaneen draaman  traileri löytyy täältä .
 Pohjoismaiden neuvoston 16. elokuvapalkinnon voittaja julkistetaan 29. lokakuuta. Palkinnon arvo noin 47 000 euroa.
 Suomalainen elokuva on voittanut kerran:  Selma Vilhusen  ohjaama ja käsikirjoittama  Tyttö nimeltä Varpu  sai tunnustuksen vuonna 2017.
 Katso lisää:
 Aurora-elokuvan Miia Tervo ja Mimosa Willamo Tähtihetken vieraina

Voittaako Mimosa Willamon tähdittämä Aurora Pohjoismaiden tärkeimmän elokuvapalkinnon? – Kokosimme kaikkien maiden ehdokkaat


Summary: Pelikoneiden siirtäminen erillisiin pelihalleihiin saa kannatusta vasemmistoliitolta, vihreiltä ja Liike Nytiltä.

Vantaalaisessa ruokakaupassa rahapeliautomaatit on sijoitettu lähelle kassoja, mutta koneille pääsee vain 18 vuotta täyttänyt.  Kiia Kaltiokumpu  kertoo pelaavansa Veikkaus-kortilla, mutta muutamalla eurolla kerrallaan.
 – Kortilla vain tunnistaudutaan etuasiakkaaksi. Pelaan yleensä Lootusta, Kenoa ja pikapokeria. Ylärajani on kymmenen euroa kuukaudessa, Kaltiokumpu sanoo.
 Asiakkaiden tunnistautuminen on yksi keino peliriippuvuuden rajoittamiseen. Peliautomaatteihin on tulossa pakollinen tunnistautuminen vuonna 2022.
 Kiia Kaltiokumpu pelaa pikapokeria ja Kenoa. Hän käyttää tunnistautumiseen Veikkauksen korttia.   Marja Väänänen / Yle
 Tunnistaminen ei poista peliriippuvuutta. Se voi kuitenkin helpottaa esimerkiksi ikärajojen tarkkailua.
 Nettipeleissä on jo paniikkinappula
 Tunnistautumisen yhteydessä  asiakas voisi asettaa itselleen pelirajan , esimerkiksi kuinka paljon peliaikaa ja -rahaa hän sallii itselleen päivässä tai kuukaudessa.
 Veikkauksen nettipeleissä on jo nyt punainen paniikkinappula, j ota voi painaa, jos huomaa, ettei pysty lopettamaan pelaamista. Silloin pelaamista ei voi enää jatkaa.
 Vantaalainen  Jemina Riihinen  pitää ajatusta tunnistautumisesta hyvänä. Hän pelaa kauppareissulla yleensä viisi euroa kerrallaan. Enintään kaksikympppiä kuukaudessa.
 Jemiina Riihisellä ei olisi mitään tunnistautumista vastaan. Riihinen pelaa kuukausittain parillakympillä.   Marja Väänänen / Yle
 – Voisihan se periaatteessa toimia, miksei. Ehkä voisin sellaista kannattaa, Riihinen sanoo.
 Yle kysyi kaikilta eduskuntapuolueilta rahapeliautomaateilla kolme kysymystä rahapeliautomaateilla pelaamisesta.
 1. Pitäisikö peliautomaatit siirtää kaupoista ja kioskeista erillisiin valvottuihin tiloihin?
 Puolueista vihreät, vasemmistoliitto, kristillisdemokraatit ja Liike Nyt olisivat valmiit vähentämään peliautomaattien määrää.
 Vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo  on tiukan linjan kannattajia. Sisäministeri Ohisalon mukaan pelisaleissa olevat koneet riittävät.
 – Tämä (koneiden siirto) vähentäisi todennäköisesti ongelmapelaamista. Valvotuissa tiloissa ongelmapelaamiseen puuttuminen, ikärajavalvonta ja pelihaittojen ehkäisy olisi tehokkaampaa, Ohisalo sanoo.
 Parhaillaan on vireillä myös kansalaisaloite , joka haluaa poistaa peliautomaatit kaupoista, kioskeista, ravintoloista ja huoltoasemilta.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 2. Suomessa Veikkauksella voi olla korkeintaan 18 600 peliautomaattia, ja automaatteja on nyt 18 500. Mikä olisi mielestänne sopiva määrä?
 Yhdeksästä eduskuntapuolueista viisi ei halua ottaa kantaa rahapeliautomaattien tarkkoihin määriin. Tähän ryhmään kuuluvat SDP, keskusta, perussuomalaiset, kokoomus ja RKP.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  jättäisi pelikoneiden määrän Veikkauksen arvioitavaksi.
 Vasemmistoliitto vetää tiukkaa linjaa. Puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Paavo Arhinmäki  perustelee kantaansa sillä, että tutkimusten mukaan pienituloiset pelaavat eniten ja häviävät eniten rahaa.
 Marja Väänänen / Yle
 – On syytä harkita vakavasti peliautomaattien vähentämistä ja niiden sijoittelua uudelleen, Arhinmäki sanoo.
 Samoilla linjoilla on Liike Nytin  Harry Harkimo .
 Harkimon mielestä oikea määrä automaatteja on se, mikä voidaan hallita Veikkauksen omissa tiloissa.
 3. Peliautomaatteihin tulee vuonna 2022 pelaajan tunnistaminen, jonka arvioidaan vähentävän pelihaittoja. Pitäisikö tunnistamisen käyttöönottoa aikaistaa ?
 Käytännössä kaikki eduskuntapuolueeet kannattavat tunnistamisen kiirehtimistä. Poikkeuksena on perussuomalaiset.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  kommentoi asiaa lyhyesti.
 – Ei ole merkityksellistä, tapahtuuko se vuonna 2022 vai vuotta tai kahta aiemmin, Halla-aho sanoo.
 Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.)aikooedistää tunnistautumista jo tänä syksynä. Hän aikaistaa tapaamista Veikkauksen johdon kanssa.
 – Pitää pohtia sitä, miten tunnistautuminen voitaisiin teknisesti toteuttaa, Paatero sanoo.
 Veikkaus arvioi, että tunnistamisen käyttöönotto vuonna 2022 vähentäisi Veikkauksen tuloja 17–170 miljoonaa euroa.
 Samalla vähenisivät myös pelaamisen haitoista kertyvät kulut.
 Lisää asiasta:
 Raha-automaattien pelaajien määrä vähenee, mutta Veikkaus tekee niillä enemmän rahaa kuin 2000-luvun alussa – tuotto tulee pieneltä joukolta
 Veikkaus perustaa eettisen neuvoston – palkitsemisjärjestelmään lisätään vastuullisuusmittari
 Veikkaus on poistanut peliautomaatteja sairaaloiden kahvioista – lisää rahapeliautomaattien poistoja ei ole suunnitteilla

Poliitikot haluavat kiirehtiä rahapeliasiakkaiden tunnistamista: Paniikkinappulaa painamalla voi vähentää pelaamiseen kuluvaa aikaa ja rahaa


Summary: Pääministeri Giuseppe Conte ilmoitti erostaan parlamentin ylähuoneelle senaatille.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Italian pääministeri  Giuseppe Conte  kertoo eroavansa. Conte kertoi erostaan parlamentin ylähuonelle Senaatille.
 Hän aikoo jättää eroilmoituksensa presidentti  Sergio Mattarellalle  vielä tänään.
 Mattarella päättää sen jälkeen, yritetäänkö maahan muodostaa uutta hallitusta nykyisellä parlamenttikokoonpanolla vai pidetäänkö maassa ennen aikaiset parlamenttivaalit.
 Italian mediassa on spekuloitu sillä, voidaanko maahan muodostaa uusi hallitus Viiden tähden liikkeen ja keskustavasemmiston Demokraattipuolueen varaan.
 On myös esitetty mahdollisuutta, että Mattarella määrää maalle virkamieshallituksen, jonka tehtävänä on päättää tämän vuoden budjetista.
 Conte arvosteli kovasanaisesti Le Lega -puolueen johtajaa sisäministeri  Matteo Salvinia , joka ilmoitti aiemmin tässä kuussa vetävänsä tukensa maan hallitukselta.
 Uutista päivitetään

Italian pääministeri eroaa – Presidentti Mattarella päättää, pidetäänkö uudet vaalit


Summary: Naudat ovat olleet vapaalla jalalla keväästä saakka. Nyt ne ovat alkaneet tunkeutua teille ja pihoille.

Laukaan Venhniällä on keväästä asti liikkunut noin 40 naudan lauma. Naudat pääsivät karkuun paikalliselta tilalta, tiettävästi rikkoutuneen aidan läpi.
 Lauma on tähän asti pysytellyt tilan lähiympäristössä ja käyttäytynyt suht siivosti, mutta nyt eläimet ovat alkaneet työntyä pihoille ja teille.
 – Kun ne tulevat tielle, meidän on pakko toimia, sanoo Laukaan ympäristötoimenjohtaja  Jukka Lappalainen .
 Laumaa on yritetty ohjailla takaisin tilalle, mutta se ei ole onnistunut. Nyt aika tehdä viranomaispäätöksiä ja hankkia virka-apua.
 Aiemmin eläimillä ei katsottu olevan erityistä vaaraa, mutta nyt niiden arvioidaan olevan heitteillä. Päätöksiä tehdään eläinsuojelulain perusteella.
 – Pykälät ovat selkeät ja karut. Harkitsemme määräystä eläinten lopettamista, Lappalainen sanoo.
 40 villiintyneen nautaeläimen lopettaminen on helpommin sanottu kuin tehty. Lauma on oppinut jossain määrin villieläinten tavoille, ja liikuskelee alueella, jossa on laajoja metsiä ja asumatonta saloa.
 Lauma voi olla vaarallinen
 Eläinsuojelun lisäksi kyse on myös siitä, että nautalauma voi olla vaarallinen. Suurimmat eläimet voivat painaa tuhat kiloa, mutta ne ovat silti luonteeltaan saaliseläimiä, siis helposti vauhkoontuvia.
 – Niiden käytös voi olla hyvin arvaamatonta, sanoo Lappalainen.
 Jos eläimiä ryhdytään lopettamaan, vauhkoontuminen on todennäköistä. Silloin ne voivat liikkua pidempiäkin matkoja, ja saattavat ilmaantua teille liikenteen sekaan täysin yllättäen. Ei ole mahdotonta, että ne liikkuisivat aina Nelostielle saakka. Valkola sijaitsee Nelostien itäpuolella.
 – Selvittelemme mahdollisuuksia, mutta saatamme edetä asiassa jo tänään. Ei nyt vielä millään kivääripartioilla, mutta selvitämme esimerkiksi missä näitä lopettamisia käytännössä voi tehdä.
 Selvittämistä onkin, sillä vastaavaa nautalauman metsästystä ei ole Suomessa kuunaan nähty.
 Laukaa tiedottanee vaara-alueesta ja asioiden etenemisestä vielä tänään.
 Irrallaan olevasta nautalaumasta kertoo myös  Keskisuomalainen  (tilaajille).

Laukaassa liikkuu villiintynyt ja mahdollisesti vaarallinen 40 naudan lauma: "Harkitsemme eläinten lopettamista"


Summary: Musikaalien arvostus Suomessa on kovassa nousussa, mutta alan koulutuksesta on ollut pulaa. Tilannetta on ryhdytty paikkaamaan esimerkiksi Taideyliopiston musiikkiteatterikoulutuksella.

Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu

Teatterikorkeakoulun Helsingin Sörnäisissa sijaitsevassa esiintymistilassa on tekemisen meininkiä. Viulun ja pianon yhdistelmä takoo kiivastempoista musiikkia ja vähitellen mukaan tulee myös polveilevia laulumelodioita:
 "Vaikutuksen teen, tämän kerran hienostellaan, satsaan käytökseen, salaisuudet piiloon vaan!"
 Taideyliopiston opiskelijoiden kaksi vuotta sitten alkanut, musiikkiteatteriin keskittyvä opintokonaisuus on lopuillaan, ja nyt olisi sitten näytön paikka eli tanssimista, laulamista ja näyttelemistä  I Love You, You're Perfect, Now Change  -musikaalissa.
 Joona Vallenius jonglööraa treenien välissä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Heidi Kiviharju irrottelee hieman ennen lauluharjoituksia.   Jussi Mankkinen / Yle
 Anna Stenbergillä ja Elisabet Petsalolla on hauskaa harjoitusten lomassa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Komediallisessa off-Broadway-showssa pilaillaan muun muassa parisuhdekommervenkkien kustannuksella ja sukupuolten ajatusmaailmojen erilaisuudella. Jokaisella esiintyjällä on useita eri roolihahmoja, parhaimmillaan jopa kymmenkunta. Lavalla tämä tarkoittaa nopeaa vaatteidenvaihtoa ja pikaista muuntumista henkilöstä toiseksi – välillä vaihtuu myös sukupuoli.
 – Minulla on tässä näyteltävänä muutama mieshahmokin. Tämä on mahdollistanut sen, että esitettäviä biisejä voi tutkia monitasoisemmin, mikä on ollut todella mielenkiintoista,  Katariina Lantto  kertoo.
 Lantto on Teatterikorkeakoulun viimeisen vuoden näyttelijäopiskelija, joka on käynyt myös Lahden ammattikorkeakoulun musiikkiteatterilinjaa.
 – Aikoinaan pohdin, että tulenko tänne ollenkaan. Sitten minua rupesi kiinnostamaan se, millä tavalla asioita täällä lähestytään ja opetetaan. Nyt tuntuu siltä, että on ollut upeaa seurata, mihin suuntaan tämän alan opiskelut kehittyvät.
 Katariina Lantto ja keski-ikäisen miehen rooli.  Jussi Mankkinen / Yle
 Heidi Kiviharjun epätoivoa treffeillä, joilla keskusteluyhteyttä kumppaniin ei tunnu löytyvän.  Jussi Mankkinen / Yle
 Anna Stenberg. I Love You, You're Perfect, Now Change -musikaalissa roolit ja vaatteet vaihtuvat tiuhaan tahtiin.  Jussi Mankkinen / Yle
 Musikaaleilla viihdebisneksen leima
 Suomessa musikaalit kiinnostavat yleisöä, mutta sekä tekijöistä että koulutuksesta on ollut pulaa. Kun Lahden nousukiidossa ollut musiikkiteatterikoulutus monien yllätykseksi kolme vuotta sitten lopetettiin, päätti Taideyliopisto ryhtyä korjaamaan tilannetta. Taideyliopiston tarjoaman koulutus koostuu muun muassa tanssin, laulun, äänenkäytön, ensemble-laulun ja näyttelijäntaiteen kursseista.
 Toissa vuonna ensimmäistä kertaan järjestetty koulutus oli suunnattu vain Taideyliopiston tutkinto-opiskelijoille, tänä vuonna sinne saivat hakea myös avoimen yliopiston opiskelijat.
 – Ensimmäisellä kerralla hakijoita oli sopivasti, tänä keväänä meillä oli suorastaan tungosta, vastuuopettaja  Markku Luuppala  kertoo.
 Markku Luuppala Jussi Mankkinen / Yle
 Luuppalan mukaan musiikkiteatterikoulutuksen puute Suomessa juontaa juurensa siihen, ettei musikaaleja ole täällä oikein arvostettu.
 – Musikaalit on liitetty Suomessa musiikki- ja viihdebisnekseen, myös taiteellisessa mielessä. Tosiasia kuitenkin on, että musikaalien taiteellinen taso nousee koko ajan ja joissakin tapauksissa sisältö saattaa olla hyvinkin merkityksekästä. Yhdysvalloissa musikaalikulttuuri on toki huomattavasti vanhempaa kuin Suomessa, mutta siellä se on arvostettu taidelaji. Ruotsissa tilanne on samanlainen. Musikaalien vähättely on suomalainen ominaispiirre.
 I Love You, You're Perfect, Now Change -musikaalin vieraileva ohjaaja Minna Harjuniemi. Alun perin musikaali on tehty vuonna 1997.  Jussi Mankkinen / Yle
 Näyttelijät kuuntelevat ohjaaja Minna Harjuniemen palautetta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Myös Sibelius-Akatemiassa musiikkikasvatusta opiskeleva  Joona Vallenius  on ihmetellyt, miksi musiikkiteatterikoulutus etenkin yliopistotasolla on ollut niin vähäistä.
 – Tuntuu siltä, että monessa teatterissa laskut maksetaan juuri musikaalien avulla. Siksi on outoa, ettei alaan ole sen kummemmin panostettu. Kun aloitin opiskelut tässä pilotissa, aika monelta alan töitä tekevältä kaverilta tuli viestiä, että kuinka tällaiseen pääsee mukaan.
 Anna Stenberg ja Joona Vallenius.  Jussi Mankkinen / Yle
 Heidi Kiviharju, Elisabet Petsalo, Anna Stenberg, Katariina Lantto Jussi Mankkinen / Yle
 Musikaalia säestävät ammattimuusikko Anu Silvasti ja viulisti  Lotta Pitkänen.  Jussi Mankkinen / Yle
 Haasteellinen laji
 Etenkin teatteripiireissä on alkanut tapahtua isoakin muutosta suhtautumisessa musikaaleihin: on ymmärretty, että musikaali on yksi tyylilaji teatterikentällä ja että sen sisältäkin löytyy erilaisia genrejä.
 – Itse kuuluin kymmenen vuotta sitten laumaan, joka oli sitä mieltä, että musikaalit ovat alhaisinta sakkaa. Nyt on ollut ihana huomata, että samassa rintamassa kanssani olleet ihmiset alkaneet saapua koe-esiintymisiin ja koelauluihin ja huomanneet että tämä on itse asiassa yllättävän hankalaa, ja että tämä on kokonainen ammatinlaji. Arvostus musikaaleja alkaa pikkuhiljaa nousemaan, kun ihmiset ymmärtävät, että jos tällä alalla haluaa kehittyä, se vaatii töitä, Katariina Lantto toteaa.
 Elisabet Petsalo ja upeakuosinen asu.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hänen mukaansa negatiivinen asenne musikaaleja kohtaan oli teatteripiireissä yleinen, opittu asia.
 – Kun kaikki muut arvostamani ihmiset ympärillä olivat sitä mieltä, että musikaalit ovat yksiselitteisesti huonoja eikä niitä kannata mennä katsomaan, niin totta kai se tarttui. Tosin musikaaleja oli tuohon aikaan Suomessa ehkä kolme kappaletta, joten niihin liittyvä taitotaso ja tieto olivat vähäisiä.
 Lanttoa musikaaleissa kiehtoo nimenomaan lajin haasteellisuus.
 – Tässä pitää pystyä handlaamaan monipuolisesti hyvin erilaisia taitoja eli näyttelemään, tanssimaan ja laulamaan samaan aikaan. Lisäksi tähän tulee vielä genrekirjo kaupan päälle.
 Joona Vallenius pitää musikaaleista samoista syistä.
 – Olen moneen suuntaan sinkoileva ihminen, ja jos minulla on vain yksi asia tehtävänä, voi olla, että tylsistyn. Tykkään siitä, että tässä on monta asiaa, jotka pitää hallita ja että pääsee haastamaan itsensä.
 Heidi Kiviharju ja täynnä merkintöjä oleva käsikirjoitus.  Jussi Mankkinen / Yle
 Musikaalin rekvisiittaa eli kultainen puhelin. Jussi Mankkinen / Yle
 Jutun keskusteluosio on auki klo 22.00 saakka.

Musikaalit kiinnostavat nyt nuoria kotimaisia teatterintekijöitä: "Musikaalien vähättely on suomalainen ominaispiirre"


Summary: Nainen tuomittiin vankeuteen ja mittaviin korvauksiin tuhotyöstä.

Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus on tuominnut 30-vuotiaan naisen 1 vuodeksi ja 6 kuukaudeksi vankeuteen tuhotyöstä. Nainen sytytti Seinäjoen Omenahotellin huoneessa vuodetekstiileitä palamaan. Tekstiileistä tuli on levinnyt vuoteen rakenteisiin. Kuumuus ja savu vahingoittivat huoneen lisäksi hotellin muita tiloja.
 Tahallaan sytytetyn tulipalon katsotaan aiheuttaneen yleistä hengen ja terveyden vaaraa. Hotellissa oli tekohetkellä tekijän lisäksi 33 henkilöä, joista 21 palovahingoista kärsineessä kolmannessa kerroksessa.
 Tekijä joutuu korvaamaan myös kiinteistölle ja irtaismistolle sattuneista vahingoista sekä hotellin toiminnan keskeytymisestä noin 108 000 euroa viivästyskorkoineen.
 Omenahotelli paloi Kauppakadulla  Seinäjoen keskustassa elokuun lopussa 2018. Rakennuksen kolmannesta kerroksesta pelastettiin yksi tajuton henkilö, joka löydettiin pahoin palaneen huoneen ulkopuolelta käytävältä. Kaksi päivää tulipalon jälkeen Pohjanmaan poliisi ilmoitti ottaneensa  yhden henkilön kiinni tulipaloon liittyen . Rikoksesta epäilty oli sama henkilö, joka löydettiin tajuttomana hotellin käytävältä.
 Syyttäjä vaati epäillylle ehdotonta vankeutta tuhotyöstä tai toissijaisesti törkeästä vahingonteosta. Lisäksi tältä vaaditaan yli 100 000 euron korvauksia kiinteistölle ja irtaismistolle sattuneista vahingoista sekä hotellin toiminnan keskeytymisestä.

Seinäjoen Omenahotellin tulipalosta puolitoista vuotta vankeutta 30-vuotiaalle naiselle


Summary: Tutkinnan mukaan molempien osapuolten velvollisuudet olivat yhtäläiset.

Lounais-Suomen poliisi käsittelee Airiston veneonnettomuuden tutkinnassa molempia osapuolia moottoriveneinä, koska moottoripurjehtija kulki tapahtumahetkellä konevoimalla. Poliisin mukaan molempien osapuolten velvollisuudet ovat siis olleet yhtäläiset.
 Tutkinnassa selvitetään edelleen sekä kuulustelujen että erilaisen teknisen näytön avulla turmaveneiden nopeuksia ja kulkusuuntia.
 Tapahtumien kulku alkaa poliisin mukaan olla pääpiirteittäin selvä, mutta tutkinnallisista syistä kaikkia tietoja ei anneta julkisuuteen. Poliisi tiedottaa asiasta seuraavan kerran sitten, kun tapahtumien kulku on kokonaisuudessaan saatu selville.
 Purjevene ja moottorivene törmäsivät Saaristomerellä, Paraisten Seilin saaren pohjoispuolella reilut kaksi viikkoa sitten. Turmassa kuoli kaksi purjeveneen kyydissä ollut miestä.
 Lue lisää:
 Molemmat Airiston veneturmassa kuolleet olivat purjeveneen matkustajia – Onnettomuustutkintakeskus kuulee kummankin veneen kuljettajia
 Iso vene tuli takaa päälle Airistolla – moottoriveneen kuljettajaa epäillään kahdesta törkeästä kuolemantuottamuksesta
 Poliisi Airiston veneturmasta: Alkoholilla ei näyttäisi olevan osuutta asiaan, Onnettomuustutkintakeskus aloittaa tutkinnan
 Airiston veneturma vaati toisen uhrin – kaksi kuoli ja useita loukkaantui veneiden törmäyksessä

Poliisi tutkii Airiston turmaa moottoriveneiden välisenä onnettomuutena


Summary: Liettualaislehtien mukaan perheen auto olisi törmännyt moottoritiellä kahteen puoliperävaunulliseen rekkaan.

Suomalaisperheen vanhemmat ovat kuolleet Liettuan pohjoisosassa sattuneessa rajussa liikenneonnettomuudessa.
 Irytas.lt. -lehden  mukaan perheen vanhemmat olivat syntyneet vuonna 1980 ja 1986. Perheen lapset ovat syntyneet vuosina 2008, 2010 ja 2018.
 Paikallisen  poliisin mukaan  onnettomuus sattui juuri ennen keskiyötä Panevezy-Pasvalys-Riika -moottoritiellä.

Suomalaisperhe rajussa kolarissa Liettuassa – kaksi kuoli, lapset loukkaantuivat


Summary: Kokoomus aikoo esittää työllisyyspaketin, joka toisi puolueen mukaan Suomeen 60 000 uutta työpaikkaa.

Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  suomii  Antti Rinteen  (sd.) hallitusta hidastelusta.
 Orpon mukaan talouden heikentyneeseen tilanteeseen ja työllisyyskasvun pysähtymiseen pitäisi reagoida nopeasti, mutta hallitus on ottamassa "neljän vuoden aikalisää".
 – Antti Rinteen hallituksen ohjelmaa ei voi sanoa hyvinvointiyhteiskuntaa uudistavaksi ohjelmaksi. Se on kuin ottaisi neljän vuoden köllöttelytauon ennen kuin todelliset ratkaisut on pakko tehdä. Työllisyystavoitteen saavuttamiseksi tarvittavat keinot loistavat poissaolollaan, Orpo sanoi kokoomuksen puolue- ja ryhmäjohdon kesäkokouksessa Turussa tiistaina.
 Orpo lupasi kokouksessa, että kokoomus esittelee keskiviikkona työllisyyspaketin, joka puolueen mukaan toisi Suomeen 60 000 uutta työpaikkaa.¨
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilän  (kesk.)  budjettiesitystä  Orpo kuvaa esimauksi tulevasta.
 – Velkaantuminen kasvaa, julkiset menot paisuvat, mutta strategisia muutoksia ei saada aikaan. Pääministerinkin jutut pyörivät toista kuukautta aktiivimallin ympärillä, vaikka maailma ympärillä puhuu aivan muusta ja maailma ympärillä muuttuu. Puhutaan kauppasodasta, brexitistä ja Saksan yskivästä taloudesta. Talouskasvu hyytyy maailmalla ja Euroopassa.
 Orpon näkemyksen mukaan hallituksen suunta on kohti "tunkkaista Korpilampea".
 – Rinteen hallitus on tämän vuosituhannen vasemmistolaisin hallitus. Seurattuani tätä kesän ajan minun on tullut ikävä vanhoja sosialidemokraattisia vastuunkantajia. Hallitus puhuu hyvinvointiyhteiskunnan kehittämisestä, mutta uskottavia keinoja sen rahoituksen turvaamiseksi ei näy eikä kuulu, Orpo sanoi.
 "Valtion omaisuuden myynnillä pitäisi tehdä oikeita investointeja"
 Orpo kritisoi erityisesti sitä, että juoksevia menoja rahoitetaan omaisuuden myynnillä.
 Orpon mukaan omaisuuden myynnistä saatavat tulot pitäisi kohdistaa todellisiin tulevaisuusinvestointeihin.
 – Valtion omaisuudella pitäisi tehdä oikeita investointeja, jotka tuottavat pitkällä aikavälillä hyvää suomalaisille. Me olisimme investoineet kolmen miljardin myyntituloista kaksi raiteisiin ja kolmannen korkeakoulujen pääomittamiseen, hän kuvasi kokoomuksen linjaa.
 Viime hallituskaudella koulutusleikkauksia tehnyt kokoomus on kääntänyt nyt kelkkaansa.
 Orpo painotti kokoomuksen olevan sivistys- ja koulutuspuolue ja kuittaili nykyiselle hallitukselle koulutuslupauksista.
 – Kuten jo hallitusneuvotteluissa näimme, punavihreät puolueet eivät pystyneet toteuttamaan lupauksiaan siitä, että koulutuksen rahoitusta nostettaisiin jopa miljardilla. Pysyvät menolisäykset jäivät noin 200 miljoonaan, mikä on varmasti pettymys monelle lupauksiin uskoneelle äänestäjälle.
 Orpon puhe kokoomuksesta koulutus- ja sivistyspuolueena sai kokoomusväen paikan päällä taputtamaan.
 Perussuomalaisille kritiikkiä
 Kokoomuksen Petteri Orpo otti puheessaan kantaa myös oppositiokumppani perussuomalaisiin. Kannatuskyselyissä perussuomalaiset on paistatellut toistuvasti kärkipaikalla.
 – Se tuo mukanaan suuren vastuun. Tuossa asemassa ei voi enää tyytyä vain osoittelemaan ongelmia. On meidän, muiden puolueiden sekä median tehtävä vaatia perussuomalaisilta ratkaisuja. Mitä te tekisitte, jos saisitte päättää? Luulen, että tämä on monelle epäselvää.
 Orpo lisäsi, että perussuomalaisten puheenjohtajalla  Jussi Halla-aholla  on vastuu myös siitä, ettei hän anna puolueessa tilaa ajattelulle, jossa väkivallan lietsominen olisi sulka hattuun.
 Orpo  toisti , että ei ole olemassa yhtä oppositiota, vaan kokoomus tekee omaa poliitiikkaansa.
 Kokoomus on harvinainen näky oppositiossa. Reilun kolmenkymmenen vuoden aikana  kokoomus on ollut oppositiossa vain kerran , vuosina 2003–2007.
 Orpon mukaan kokoomus aikoo nyt oppositiosssa kirkastaa ajatuksiaan ja tehdä ohjelmatyötä.
 Lisää aiheesta:
 Työllisyyden kasvu käytännössä pysähtynyt
 Kiista korkeakoulujen miljoonien aikataulusta kuumensi keskustaa – Lintilän esitys yllätti Kososen: "En usko että Suomella on aikaa tuhlattavana"
 Valtio käyttää eniten rahaa kuntien valtionosuuksiin – Katso valtion suuret ja pienet menot Ylen budjettipuusta

Orpo moittii hallitusta hidastelusta: "Kuin ottaisi neljän vuoden köllöttelytauon – on tullut ikävä vanhoja sosialidemokraattisia vastuunkantajia"


Summary: Junavuorojen kuihtuminen tuli yllätyksenä Kouvolan valtuutetuille, kertoo Kouvolan Sanomat.

Kouvolasta on lähtenyt tänä vuonna odotettua vähemmän junia Kiinaan. Kun  ensimmäinen tavarajuna lähti Kouvolasta Kiinaan  liki kaksi vuotta sitten, Kouvolan ja Xi'anin välille kaavailtiin jopa viikottaisia junavuoroja.
 Junaliikenteen kuihtumisesta kertoi ensin  Kouvolan Sanomat .
 Kouvolan elinkeinoyhtiön Kinnon toimitusjohtaja  Martti Husu  vahvistaa, että tänä vuonna Kouvolasta Kiinan Xi´aniin on kulkenut vain viisi tavarajunaa. Syynä on operaattorikumppanin vaihtuminen.
 – Tänä vuonna oli operaattorin vaihdos, joka aiheutti sen, että junia ei muutamaan kuukauteen mennyt ollenkaan. Junia saatiin liikkeelle heinäkuussa, Husu kertoo.
 Kazakstanilainen KTZ Express lopetti kuljetukset keväällä, minkä jälkeen operaattori vaihtui venäläis-kazakstanilaiseen Logboxiin. Husun mukaan taustalla oli henkilöstövaihdoksia.
 – Siihen syntyi ihan uusi firma, joka ei saanut toimintaansa kuntoon muutamaan kuukauteen, kertoo Martti Husu.
 Vientireitti Kouvolasta rautateitse Xi'aniin. Yle Uutisgrafiikka
 Säännöllinen liikenne alkamassa lokakuussa
 Junayhteys Suomesta Kiinaan on merikuljetuksia nopeampi. Kouvola on yhteyden myötä pyrkimässä Aasian ja Euroopan välisen tavaraliikenteen keskukseksi.
 Säännöllinen junaliikenne on tarkoitus saada uudelleen käyntiin Kouvolan ja Xi'anin välillä lokakuussa. Husun mukaan junat kulkisivat alkuun kerran kuukaudessa.
 Lisäksi tähtäimessä on järjestää yksittäisille asiakkaille kokonaisia junia sellu- ja sahatavarakuljetuksia varten.
 Myöhemmin toiveissa on saada lisättyä vakiovuorojen määrää.
 – Uskon, että saamme kuljetukset vähintään viikottaiseen tiheyteen vuoden–kahden kuluessa, sanoo Martti Husu.
 Säännöllisen junaliikenteen lisäksi suunnitelmaan liittyy myös maan ainoan  maantie- ja rautatieliikenneterminaalin  rakentaminen.
 Tiedotuksessa puutteita
 Kouvolan Sanomat kertoo, että osa kaupunginvaltuutetuista kritisoi maanantai-iltana heille järjestetyssä tilannekatsauksessa sitä, etteivät he olleet saaneet ajantasaista tietoa Kiina-yhteydestä.
 – Tunsin pienen piston sydämessäni. Olemme keväästä saakka omassa hallituksessamme puhuneet, että järjestetään valtuustoryhmille vapaamuotoisia tiedotustilaisuuksia. Ne olisi vain pitänyt järjestää aikaisemmin, toteaa Kinnon toimitusjohtaja Martti Husu.
 Jatkossa elinkeinoyhtiö aikoo parantaa tiedostustaan valtuutetuille.
 – Järjestämme valtuustoryhmien tapaamisia sekä esimerkiksi säännöllisen kuukausittaisen lyhyen muistion siitä, mitä on kuukauden aikana tapahtunut, Husu sanoo.

Kouvolasta on lähtenyt Kiinaan tänä vuonna vasta viisi tavarajunaa – syynä operaattorin vaihtuminen


Summary: Keskikesän kuivuus kutisti kevätviljojen satonäkymät keskinkertaisiksi.

Viime päivien epävakaiset säät ja paikoittaiset sateet ovat hidastaneet puintien etenemistä sekä paikoitellen lakoonnuttaneet viljasatoja, kertoo maaseutuyrityksille asiantuntijapalveluita tarjoava Pro Agria tiedotteessaan. Eniten on satanut etelärannikolla ja maan länsiosissa.
 Pisimmällä ovat syysviljojen puinnit. Maan eteläosissa rukiin puinnit ovat jo loppusuoralla, mutta Keski-Suomessa puinteja vasta aloitetaan tällä viikolla.
 Syysvehnän puinnit ovat pisimmällä Varsinais-Suomessa ja Etelä-Suomen rannikkoalueella, missä syysvehnästä on puitu yli kolme neljäsosaa.
 Ruis- ja syysvehnäsato arvioidaan hyväksi tai vähintään tyydyttäväksi lähes koko maassa.
 Kuivuus kuritti härkäpapusatoa, tuholaiset rypsiä
 Pro Agrian tiedotteen mukaan kevätviljojen puinti on vasta aluillaan. Keskikesän kuivuus kutisti satonäkymät keskinkertaisiksi tai jopa huonommiksi. Sadon laatu on arvioiden mukaan useimmilla alueilla tyydyttävä.
 Ohran puinti on edennyt pisimmälle, esimerkiksi Pirkanmaalla ohrasta on puitu jo kolmannes. Puintikosteus on ollut vaihtelevaa sekä ohralla että kauralla.
 Varsinais-Suomessa, Etelä-Suomen rannikkoalueella ja Etelä-Pohjanmaalla on jo puitu kauraa. Pro Agria arvioi, että maan keskiosissa kauran puinti alkaa tämän tai ensi viikon aikana.
 Myös ensimmäiset härkäpavut on puitu Varsinais-Suomessa ja Pirkanmaalla. Sato jää välttäväksi koko maassa. Kuivuuden aiheuttamat satomenetykset ovat merkittäviä.
 Kevätrypsin ja -rapsin puinti aloitetaan kahden tai kolmen viikon kuluttua. Sato jää monilla alueilla puoleen tai parhaimmillaankin 80 prosenttiin. Tuholaiset ja kuivuus ovat heikentäneet satoa. Laatu on arvioiden mukaan huono tai tyydyttävä.
 Halla tuhosi perunakasvustoja Pohjanmaalla
 Pahimmat hallatuhot ovat Suupohjan alueella, jossa paikoin kaikki perunan varret ovat kuolleet. Myös kuivuus on alentanut mukuloiden määrää ja aiheuttanut epätasaisuutta muodostukseen.
 Pro Agrian mukaan varasto-, siemen- ja tärkkelysperunan sadot jäävät Etelä-Pohjanmaalla 20–30 prosenttia ja muualla Pohjanmaalla 10–15 prosenttia keskimääräistä pienemmäksi.
 Myös Satakunnassa kuivuus on verottanut perunasatoa, ja sato on jäämässä välttäväksi.

Sateet hidastaneet puintia – ruis- ja vehnäsadosta tulossa tyydyttävä


Summary: Äiti muutti lapsen kanssa Italiaan, eikä ilmoittanut osoitetietojaan Suomeen. Palautus vei kaksi vuotta.

Keski-Suomen käräjäoikeudessa on luettu syyte äidille, joka syytteen mukaan kaappasi poikansa Italiaan.
 Epäilty kaappaus tapahtui pian sen jälkeen, kun Vaasan hovioikeus määräsi lapsen isän ja äidin yhteishuoltajuuteen.
 Teonkuvauksessa todetaan, että nainen on heinäkuun alussa 2017 muuttanut isältä kysymättä lapsen kanssa pysyvästi ulkomaille. Hovioikeus määräsi yhteishuoltajuuden kolme viikkoa aikaisemmin.
 Vuotta myöhemmin Keski-Suomen käräjäoikeus määräsi pojan asumaan isänsä luona. Äiti ei kuitenkaan toimittanut Suomeen osoitettaan, ja pyrki näin estämään lapsen palauttamisen Suomeen.
 Lapsi saatiin palautettua Suomeen ja isälleen vasta viime kuun lopulla.
 Syyttäjä vaatii äidille 6–10 kuukauden vankeusrangaistusta.

Äiti kaappasi kaksivuotiaan Italiaan – syyttäjä vaatii vankeusrangaistusta


irtisanoutuminen (henkilön aseman muuttaminen)

Ex-oikeusministeri Antti Häkkäsen (kok.) ex-erityisavustajaa Tapani Mäkistä (kok.) vastaan on nostettu syytteet törkeästä lahjuksen ottamisesta ja törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä.
 Syytteet liittyvät Mäkisen toimintaan Vantaan kaupunginhallituksen puheenjohtajana.
 Lisäksi syytteet törkeästä lahjuksen antamisesta sai kaksi tuusulalaista yrittäjää. Syyttäjän mukaan kaikki syytetyt ovat kiistäneet rikosepäilyt.
 Itä-Uudenmaan syyttäjäviraston mukaan epäillyt teot ovat tapahtuneet alkuvuodesta 2015 ja ne liittyvät Vantaan kaupunginhallituksessa käsiteltyihin etuosto-oikeusasioihin. Pitkän linjan kokoomuspoliitikko Mäkinen toimi kaupunginhallituksen puheenjohtajana vuosina 2009-2017.
 Häkkäsen erityisavustajaksi hänet nimitettiin kesällä 2017, mutta hän irtisanoutui tehtävästä viime vuoden keväällä rikostutkinnan vuoksi. Mäkinen on myös entinen kansanedustaja. Hän istui eduskunnassa kaksi kautta vuosina 2007-2015.
 Syytteet käsitellään aikanaan Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa.
 Aiheesta aiemmin:
 Poliisi: Vantaan kunnallispolitiikkaan liittyvät korruptioepäilyt syyttäjälle
 Tapani Mäkinen hakee eroa Vantaan yleiskaavatoimikunnan puheenjohtajan tehtävästä – "On henkilökohtainen ratkaisu, että passaan, kunnes tämä asia on selvä"
 Oikeusministerin erityisavustajan tehtävästä irtisanoutunut Tapani Mäkinen Ylelle: "Olen tehnyt elämäni aikana monia virheitä"
 Oikeusministerin erityisavustaja Tapani Mäkinen irtisanoutui tehtävästään: kertoo syyksi häneen kohdistuvan rikosepäilyn

Ex-oikeusministeri Häkkäsen entiselle erityisavustajalle Tapani Mäkiselle korruptiosyytteet


Summary: Helsinki maksaa vuodessa 2,5 miljoonaa positiivisen diskriminaation määrärahaa kouluille, joiden alueella on paljon työttömiä ja pienituloisia.

Laakavuoren ala-asteella Mellunmäessä on käynnissä matematiikan oppitunti. Opettaja  Kaitsu Rantanen  jakaa oppilaille värisauvoja, joilla harjoitellaan laskutehtäviä. Noin puolet 3 A -luokan oppilaista siirtyi hetki sitten englannin tunnille viereiseen luokkaan.
 – Ilman pd-rahaa tällaiset pienemmät ryhmät tuskin olisivat mahdollisia, Rantanen sanoo.
 Pd-rahalla Rantanen viittaa Helsingin kaupungin omaan positiivisen diskriminaation eli myönteisen erityiskohtelun määrärahaan. Laakavuoren ala-aste on yksi 46:sta suomenkielisestä koulusta, jotka saavat tukea tänä vuonna.
 Rehtori  Janne-Pekka Nurmi  kertoo, että toisinaan pd-rahoituksesta ja sen jakautumisesta käydään keskustelua myös koulujen kesken. Laakavuoren resursseja saatetaan ihmetellä niissä kouluissa, jotka eivät saa tukea.
 – En kiistä sitä, etteikö vaikka kantakaupungissa olisi omanlaisiaan haasteita. Mutta meille pd-rahoitus on elintärkeä lisätuki, jotta voimme järjestää opetusta tasavertaisesti kantakaupungin kouluihin verrattuna, Nurmi sanoo.
 Pd-mallissa kullekin peruskoululle lasketaan kerroin, johon vaikuttavat alueen aikuisten koulutustaso, alueen tulotaso sekä S2-oppilaiden eli suomea toisena kielenä opiskelevien oppilaiden määrä koulussa. Suuren kertoimen saaneet koulut saavat eniten pd-rahaa, toki oppilasmäärään suhteutettuna.
 Kohdennetulla tuella tasataan koulujen alueellisia eroja, jotka heijastuvat esimerkiksi oppimistuloksiin. Lapset voivat olla paikallisesti vuoden tai jopa kaksi jäljessä erilaisissa opetettavissa taidoissa, kuten lukemisessa.
 Janne-Pekka Nurmen mielestä oppimistulokset kertovat ennen kaikkea siitä, millaisissa arkitodellisuuksissa naapurustoissa eletään.
 – Lasten ja nuorten haasteiden ja vaikeuksien aiheuttaja ei useinkaan ole koulu, mutta ongelmat näyttäytyvät kouluissa, koska niissä käy lähes koko ikäluokka.
 Keskiluokkaiset vanhemmat voivat kouluvalinnoilla tuottaa juuri sitä kehitystä, jota he pelkäävät.  Venla Bernelius
 Eriytyminen tuottaa eriytymistä
 Nykyisessä pd-mallissa huomioidaan myös koulun asema oppilaiden kouluvalinnoissa. Helsingissä kouluvalinnat vapautettiin 1990-luvun alussa, mikä tarkoitti sitä, että vapaiden oppilaspaikkojen puitteissa saattoi hakea muuallekin kuin omaan lähikouluun. Kansainväliset tutkimukset ovat osoittaneet, että kouluvalinnat vahvistavat lähes poikkeuksetta alueellista eriytymistä.
 Kaupunkimaantieteen apulaisprofessori  Venla Bernelius  Helsingin yliopistosta on ollut mukana kehittämässä Helsingin nykyistä pd-mallia, joka otettiin käyttöön vuonna 2008. Bernelius arvioi, että niin kutsuttu koulushoppailu ei ole Suomessa vielä merkittävä ongelma, mutta voi toki sellaiseksi nousta.
 – Kun puhutaan koulujen eriytymisestä, niin oikeastaan puhutaan yhteiskunnan eriytymisestä ja siitä, kuinka huono-osaisuus tiivistyy, Bernelius sanoo.
 Mikään ei muutu ilman keskustelua ongelmakohdista. Samalla alueellinen eriytyminen on ongelma, joka alkaa helposti ruokkia itse itseään. Myös mielikuvilla on vaikutusta. Erityisen vahingollisena Bernelius näkee uhkakuvilla maalailevan puheen kaupunginosien slummiutumisesta tai vältettävistä ongelmakouluista.
 Esimerkiksi Isossa-Britanniassa, jossa alueelliset erot ovat vahvoja, on tutkimusnäyttöä siitä, kuinka koulujen leimaantuminen vaikuttaa oppilaiden itsetuntoon ja sitä kautta oppimistuloksiin. Kierre on valmis ja kouluvalinnat ovat asetelmassa vain eriytymisen polttoainetta.
 – Keskiluokkaiset vanhemmat voivat siis kouluvalinnoilla tuottaa juuri sitä kehitystä, jota he pelkäävät, Bernelius tiivistää.
 Opettaja Kaitsu Rantasen mukaan pd-rahoituksella on suuri vaikutus koulun arkeen, sillä se mahdollistaa muun muassa pienemmät luokkakoot. Matti Myller / Yle
 Termi “positiivinen diskriminaatio” voi vääristää mielikuvia
 Berneliuksen mielestä termi positiivinen diskriminaatio on pulmallinen, sillä se ohjaa helposti ajatukseen syrjinnästä ja siitä, että toiselle suunnattu lisätuki on pois joltakin toiselta.
 – Itse puhun mieluummin tarvepohjaisesta resurssoinnista. Sairaalan päivystyksessä priorisoidaan eri tavalla jalkansa katkaissut ja flunssapotilas. Tarpeet ovat erilaiset, joten myös resurssien tulee erota. Pd-rahoituksessa on tämä sama periaate.
 Bernelius nostaa esimerkiksi myös Hollannin, jossa koulujen perusrahoitus lähtee liikkeelle toimintaympäristön arvioimisesta. Rahoitus on automaattisesti suurempi niillä kouluilla, joiden alueella on paljon työttömiä ja köyhyyttä. Tätä ei siis nähdä lisätukena, vaan koulun normaalina resurssitarpeena.
 Bernelius toivoo, että julkinen keskustelu eriytymisestä keskittyisi laajempaan kansalliseen kehityskulkuun. Koulut eivät voi yksin kaventaa asuinalueiden sosiaalisia eroja.
 – Koulu ei voi yksin korjata ongelmia, jotka ovat peräisin sen ulkopuolelta. Ei voi jäädä yksittäisten kaupunkien tai koulujen harteille pohtia, miten kaupunkien sosiaalinen muutos vaikuttaa koko maan koulutusjärjestelmään.
 Mikä pd-raha? Helsinki on jakanut positiivisen diskriminaation määrärahaa kouluille jo vuodesta 1999, mutta mallin laskutapaa on päivitetty useita kertoja. Pd-rahan määrä on vaihdellut jonkin verran vuosien aikana. Tänä vuonna perusopetukselle maksettiin lisätukea yhteensä 2,5 miljoonaa. Koulut päättävät itse, mihin rahat käytetään. Eniten kuluu suoraan opetukseen tai avustajien palkkaamiseen, loput palveluiden ostoon muilta ammattilaisilta tai oppimateriaaleihin. Helsingin oman järjestelmän lisäksi on olemassa myös osin samaan pyrkivä valtakunnallinen järjestelmä, virallisemmin avustus perusopetuksen tasa-arvoa edistäviin toimenpiteisiin.
 Ongelmana tutkimusdatan puute
 Viime vuonna Helsingin kaupunki teetti rehtoreille kyselyn pd-rahoituksen vaikuttavuudesta. Yli puolet rehtoreista arvioi pd-rahan parantavan oppimistuloksia. Samalla kuitenkin todettiin, että vaikutusta oppimistuloksiin on vaikea täysin arvioida, koska mittareita ei ole.
 Helsingin mallin tuloksellisuutta tutkittiin vuonna 2017 Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen eli VATT:n toimesta.  Tutkimuksessa havaittiin , että positiivisen diskriminaation määräraha lisää ennen kaikkea maahanmuuttajataustaisten oppilaiden sekä poikien todennäköisyyttä hakeutua toisen asteen koulutukseen.
 Tutkimuksen valossa voi siis sanoa, että Helsingin pd-mallissa on saatu suhteellisen pienellä panoksella aikaan suuria vaikutuksia. VATT:n tutkimuksessa ei kuitenkaan pystytä näkemään, miten pd-rahat kohdennettiin koulujen sisällä. Eli tutkimusdataa ei ole siitä, miten pd-rahat  kuuluisi  käyttää.
 Venla Bernelius myöntää, että lisää tutkimusta tarvitaan, sillä syy-seuraussuhteiden todentaminen on keskeistä mallin jatkuvuuden ja myös kehityksen osalta. Samalla kyseessä on ilmiö, jonka määrällinen tutkiminen on hankalaa.
 – Meillä ei ehkä koskaan ole täyttä ymmärrystä siitä, mitä yksi käytetty euro täsmällisesti ottaen saa aikaan. Siksi on tärkeää kuunnella opettajia, jotka osaavat tulkita sitä, mitä kouluyhteisö tarvitsee.
 Muutos vaatii rakenteiden ravistelua
 Laakavuoren ala-asteen rehtori Janne-Pekka Nurmi tunnistaa kouluun liittyvien hankkeiden tutkimusdatan tarpeen ja ennen kaikkea kipuilun sen puutteen kanssa. Pd-rahoituksen malli on vakiintunut, mutta monet muut tasa-arvoon liittyvät hankerahoitukset tuottavat harmaita hiuksia.
 – Hyviä juttuja laitetaan pystyyn hankkeiden aikana, mutta sitten kun hankekausi päättyy, niin ongelmaksi nousee se, miten niiden tärkeys todistetaan. Ja miten koulu ylläpitää uusia toimivia käytäntöjä, kun rahoitus loppuu?
 Nurmi painottaa, että hankkeissa tulisi resursoida varhaisemmassa vaiheessa tutkimukseen ja datan keräämiseen, jotta kouluissa voitaisiin suunnitella toimintaa pidemmälle.
 Muuttuva oppimisympäristö vaatii myös rohkeutta kokeilla asioita. Pd-rahoituksen ansiosta Laakavuoren ala-asteella on tänä vuonna nostettu kaikkien oppilaiden tuntimäärää yhdellä. Ylimääräinen tunti käytetään jokaisella luokkatasolla tunne- ja vuorovaikutustaitojen vahvistamiseen.
 – Idea on siinä, että tuetaan lapsen itsetunnon kehitystä, käsitystä omasta itsestä, sosiaalisia taitoja ja toimintaa ryhmässä. Kun näitä saadaan vahvistettua, niin silloin myös oppiminen mahdollistuu.
 Lue myös:
 Tutkija yllättyi: Oppilaat hyötyvät rahan erityisjaosta – Pienellä panoksella suuria vaikutuksia
 Kouluvalmentajat yleistyvät kouluissa: "Tarvitsemme kouluihin eri rooleissa olevia henkilöitä" – OAJ vieroksuu uusien ammattinimikkeiden keksimistä

Eri alueilla asuvien lasten oppimistulokset saattavat erota toisistaan rajusti: "Huono-osaisuus tiiviistyy", sanoo tutkija ja penää valtiolta toimia alueiden eriarvoistumiseen


Summary: Laivasillan ravintola Cafe Saltbodan tuhoutui tulipalossa. Poliisi tutkii palon syttymissyytä.

Itä-Uudellamaalla Loviisan Laivasillalla ravintola on tuhoutunut tulipalossa. Cafe Saltbodanin kattorakenteisiin levinneen palon sammutustyöt saatiin kuitenkin aamun aikana päätökseen.
 Palo tuhosi suuren osan vanhan puutalon kattoa. Ylen toimittajan  Vesa Marttisen  saapuessa paikalle sammutustyöt olivat käynnissä.
 – Näky oli lohduton, koska vettä lainehti kaikkialla ja mustuneet hirret oli jouduttu siirtämään katolta sammutustöiden vuoksi sivuun, Marttinen kuvailee.
 Cafe Saltbodanin Ravintoloitsija  Marja Kuhn  sai tiedon palosta pojaltaan maanantain ja tiistain välisenä yönä. Yöllä tullut tieto oli ravintoloitsijalle järkytys.
 Kuhnin saapuessa paikalle liekit löivät jo valtoimenaan.
 – On surullista, että tällaista tapahtuu. Tämä on minulle kuin toinen koti kesäisin ja tärkeä idyllinen paikka loviisalaisille, Kuhn sanoo.
 Palo uhkasi levitä viereisiin historiallisiin aittoihin
 Ohikulkija huomasi palon myöhään maanantai iltana. Palossa tuhoutunut vanha puurakennus sijaitsi lähellä Loviisan vierasvenesatamaa.
 Turistienkin suosimalla Laivasillan alueella on aikoinaan sijainnut noin 50 suola-aittaa, joissa on historian varrella varastoitu ulkomailta tuotuja tavaroita, mm. suolaa, tupakkaa ja mausteita.
 Päivystävän palomestari  Mika Siitonen  sanoo, että pelastuslaitoksen oli ensitöikseen estettävä palon leviäminen, sillä viereiset puiset aitat ovat vain noin puolentoista metrin päässä palavasta rakennuksesta.
 Itse ravintola oli palon syttyessä suljettuna. Siitonen kertoo sammutustöiden aiheuttaneet mittavia vesivahinkoja.
 Palo näyttäisi saaneen alkunsa lastaussillalta eli talon ulkopuolelta. Palon syttymissyystä ei toistaiseksi ole tietoa, mutta poliisi tutkii asiaa.
 .
 Sammutustyöt aiheuttivat mittavat vesivahingot Vesa Marttinen / Yle
 Kaupunginjohtaja: Rakennus korjataan tai paikalle rakennetaan uusi talo
 Loviisan kaupunginjohtajan  Jan D. Åker-Blomin  mukaan tuhoutunut rakennus korjataan tai paikalle rakennetaan uusi talo.
 – Sururullista, että kaunis rakennus tuhoutui. Tämä on monille kaupunkilaisille erittäin tuttu ja tärkeä paikka, Åker-Blom sanoo.
 Kaupunginjohtaja sanoo, että meneillään olevaa Loviisan viikkoa voidaan palosta huolimatta juhlia suunitelmien mukaan.
 Lue myös:
 Ravintola tuhoutui tulipalossa Loviisassa

Öinen ravintolapalo runteli turistien suosimaa Laivasillan kesäkeidasta Loviisassa: "Näky oli lohduton"


Summary: KHO:n mukaan Matkahuolto, Linja-autoliitto ja tuomitut bussiyhtiöt ylläpitivät kartellia vuosina 2010-2015.

Korkein hallinto-oikeus (KHO) korotti tiistaina merkittävästi niin kutsutussa bussikartellijutussa määrättyjä seuraamusmaksuja.
 KHO:n mukaan Matkahuolto, seitsemän linja-autoyhtiötä ja Linja-autoliitto päättivät vuonna 2010 sulkea uudet reittiliikennelupavuorot Matkahuollon aikataulu- ja lipunmyyntipalvelujen sekä pakettipalvelujen ulkopuolelle. Tarkoituksena oli estää tai ainakin vaikeuttaa uusien reittiliikenteen vuorojen pääsyä markkinoille ja säilyttää markkinat jo alalla toimivilla linja-autoyhtiöillä, KHO katsoi.
 KHO:n mukaan kilpailurikkomus esti ja viivästytti markkinoiden avautumista ja haittasi kilpailun avaamista. Kilpailulain ja unionin kilpailusääntöjen vastainen toiminta jatkui vuodet 2010–2015.
 Aiemmin markkinaoikeus oli määrännyt osapuolille kullekin 100 000 euron suuruisen seuraamusmaksun. KHO:n mukaan päätös oli lainvastainen, koska siinä ei huomioitu sitä, että tuomitut olivat esimerkiksi liikevaihtonsa valossa hyvin erikokoisia taloudellisia kokonaisuuksia.
 KKV oli vaatinut miljoonien maksuja
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto (KKV) oli vaatinut jutussa alun perin miljoonien eurojen seuraamusmaksuja. Suurinta maksua, liki kahdeksaa miljoonaa euroa, KKV vaati Matkahuollolta. KHO katsoi, että ottaen huomioon kilpailunrajoituksen laatu ja laajuus, kesto, moitittavuus sekä Matkahuollon osuus siinä, markkinaoikeuden määräämää seuraamusmaksua on korotettava 4,3 miljoonaan euroon.
 Koiviston Auto -konsernille KHO määräsi 2,3 miljoonan euron seuraamusmaksun, Väinö Paunulle 600 000 euron maksun ja Vainion liikenteelle 500 000 euron maksun. Savonlinja-konsernin maksu nousi 400 000 euroon. Pohjolan Matkalle ja Pohjolan Liikenteelle kullekin määrättyä seuraamusmaksua KHO korotti 300 000 euroon.
 Länsilinjat-yhtiölle ja Linja-autoliitolle määrätyt 100 000 euron seuraamusmaksut KHO piti ennallaan.
 Lue lisää :
 Markkinaoikeudelta tuomio linja-autoalan kartelliepäilystä – yritysten ja liiton maksettavaksi 1,1 miljoonaa
 "Olemme pettyneitä" – Ainakin kaksi yritystä ja virasto saattavat valittaa bussialan kartellituomiosta

KHO korotti bussikartellijutun seuraamusmaksuja roimasti – Matkahuollolle 4,3 miljoonan lasku


Summary: Asumiseen kuluva tulojen osuus ei vaikuta kasvavan. Kaukolämmön hintojen nousu saa kritiikkiä Kiinteistöliitolta.

Suomalaisten asumismenojen kasvu jatkuu, joskin aiempaa hitaampana vuosina 2019-2021, kertoo Pellervon taloustutkimus PTT:n vuotuinen asumismenoselvitys.
 Menojen vuosittainen nousu on asuinpaikasta, asumismuodosta ja kotitalouden tyypistä riippuen noin 1,5–2,5 prosenttia.
 – Asumismenojen kasvu on hitaampaa kuin edellisvuosina. Syynä ovat heikentyvä talouskehitys ja maailmantalouden epävarmuus, joiden seurauksena korkotaso pysyy matalana myös tulevina vuosina, kertoo PTT:n asumiseen erikoistunut ekonomisti  Peetu Keskinen   tiedotteessa .
 Katso taulukosta, kuinka PTT ennustaa asumiskulujen nousevan eri esimerkkitalouksissa
 Asumiseen kuluvien tulojen osuus laskusuunnassa
 PTT ennakoi, että ansiotulojen kasvun myötä asumismeno-osuus säilyy monella suhteellisen vakaana. Vuokralla asuvilla asumismenojen osuus tuloista laskee.
 Omakotitalojen asukkaille kustannusten muuttumiseen vaikuttaa se, että sähkön hinnan nousun ennakoidaan olevan nopeampaa suhteessa öljyn hintamuutokseen.
 Katso taulukosta, kuinka PTT ennakoi asumismenojen ja niiden osuuden tuloista kehittyvän vuosina 2019–2021 eri ryhmissä
 Menojen kasvun hidastuessa asumiseen kuluva osuus kotitalouksien tuloista joko laskee hieman tai pysyy jotakuinkin ennallaan. Osuus kuitenkin vaihtelee merkittävästi kotitalouden tyypin ja asuintavan mukaan.
 Ansiotulojen ja eläkkeiden korotukset hillitsevät asumismeno-osuuden kasvua lähivuosina.
 PTT:n laskelmissa asumismenoihin on otettu mukaan kaikki sellaiset menot, jotka ovat pois muusta kuukausittaisesta kulutuksesta ja säästämisestä. Tämän vuoksi mukana ovat myös lainojen lyhennykset, jotka kerryttävät velallisen varallisuutta. Tarkemmat kuvaukset esimerkkikulujen laskennasta voi katsoa  PTT:n selvityksestä .
 Kiinteistöalalla kritisoidaan kaukolämmön hintojen nousua monissa kaupungeissa. Esimerkiksi Helsingissä kaukolämmön hinta nousi viime vuonna 12 prosenttia.
 – Taloyhtiöitä ajetaan nyt käytännössä kovalla kädellä lämpöpumppujen käyttäjiksi. Samaan aikaan sähkömarkkinoilla ostajien asema on muuttunut aiempaa haasteellisemmaksi, ja maassamme on pitkällä aikavälillä kysymysmerkkejä sähkön tarjonnan riittävyydestä, sanoo Kiinteistöliiton pääekonomisti  Jukka Kero .
 Lue myös
 Lämpiääkö asuntosi kivihiilellä, maakaasulla tai sähköllä? Asumiskulusi ovat nousussa

Katso, kuinka asumismenojen ennustetaan nousevan – monella lapsiperheellä asumiseen menee yli 1000 euroa kuukaudessa


Summary: Grönlanti on ollut viime päivinä esillä kansainvälisessä mediassa Yhdysvaltain presidentin ostopuheiden takia.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sai etenkin tanskalaiset poliitikot reagoimaan voimakkaasti, kun  julkisuuteen tuli tietoja  hänen ideastaan ostaa Grönlanti Tanskalta.
 Nyt Trump näyttää lyöneen ajatuksensa leikiksi kuvamuokkauksella, jonka hän on jakanut Twitterissä.
 Kuvassa Las Vegasissa sijaitsevan Trump International Hotelin näköinen rakennus törröttää keskellä grönlantilaista asutuskeskusta.
 – Lupaan olla tekemättä näin Grönlannille, presidentti kirjoittaa.
 Esimerkiksi Tanskan entinen pääministeri  Lars Løkke Rasmussen  on aiemmin sanonut Grönlannin ostoajatusta Trumpin väärin ajoitetuksi aprillipilaksi. Myös nykyinen pääministeri  Mette Frederiksen  on todennut, ettei saari ole kaupan.
 Lisää aiheesta:
 Grönlannin ostaminen voisi tuoda Yhdysvalloille valtavasti hyötyä – saaren strateginen merkitys on vain kasvanut
 Grönlannin ostaminen olisi Trumpille kiinteistösijoitus – ei kuitenkaan hallinnon ykkösprioriteetti
 Uutinen Grönlannin ostamisesta herättää ihmetystä Tanskassa – "Lopullinen todiste siitä, että Trump on seonnut", "Aprillipäivä"

Trump tyynnyttelee grönlantilaisia kuvamuokkauksella: Arktisen asutuksen keskelle ei nouse kultaista Trump-hotellia


Summary: Saamelaiskäräjävaalien yleisötentit järjestetään Inarissa 22.8. ja 29.8. sekä Helsingissä 26.8.

Saamelaiskäräjät Saamelaisten parlamentti eli Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Utsjoki ja Sodankylän kunnan pohjoisosa) valitaan vähintään kolme edustajaa. Vaaleissa äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon. Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaaksi. Lähde: Saamelaiskäräjät
 Syksyn saamelaiskäräjävaalit lähestyvät. Vaalit toimitetaan 2.9.–30.9.2019 välisenä aikana.
 Ylen saamenkielinen toimitus Yle Sápmi tarjoaa syksyn vaaleissa monenlaista sisältöä, joka tarjoaa sekä äänestäjille kattavasti tietoja ehdokkaista että myös ehdokkaille monipuolisia mahdollisuuksia avata itseään äänestäjille. Yle Sápmi tuottaa vaaleihin vaalikoneen, kolme yleisötenttiä sekä somevideosarjan.
 Vaalikone tuotetaan neljällä kielellä
 Vaalikoneen Yle Sápmi tarjoaa nyt toista kertaa neljällä kielellä – konetta on mahdollista käyttää inarinsaamen-, koltansaamen-, pohjoissaamen- ja suomenkielillä. Vaalikoneen kautta käyttäjä voi etsiä ne ehdokkaat, jotka ovat hänen kanssaan eniten samaa mieltä asioista.
 Vaalikoneessa on kysymyksiä sekä saamelaisyhteisön sisäisistä aiheista, kuten kielen, kulttuurin ja oikeuksien tilasta, että myös saamelaisen ja suomalaisen yhteiskunnan suhteista, ympäristö- ja ilmastoteemoista sekä maailman polttavista aiheista.
 Äänestäjillä on mahdollisuus tutustua vaalikoneessa myös tarkemmin ehdokkaisiin, sillä Yle Sápmi on kerännyt ehdokaskortteihin tietoja laajemmin kuin ennen, ja pyytänyt heitä nimeämään muun muassa esikuviaan ja vaalilupauksiaan.
 Vaalikone aukeaa yleisölle maanantaina 2.9.
 Yleisötenttejä järjestetään Inarissa ja Helsingissä
 Yle Sápmi järjestää vaaleissa myös kolme yleisötenttiä, joista kaksi Inarissa ja yhden Helsingissä. Tenteissä tarkoituksena on antaa ääni nimenomaan äänestäjille, joilla on mahdollisuus tentata tilaisuuksissa ehdokkaita itse.
 Tentit juontavat ja puheenvuoroja jakavat Yle Sápmin toimittajat  Aslak Paltto  ja  Martta Alajärvi .
 Tilaisuudet videoidaan ja julkaistaan tunnin mittaisina ohjelmina Yle Areenassa 9.9. Ensimmäinen yleisötentti järjestetään Inarissa saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen aulassa tämän viikon torstaina 22.8. kello 13–14, toinen Helsingissä keskustakirjasto Oodissa maanantaina 26.8. kello 13–14 ja kolmas Inarissa saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa torstaina 29.8. kello 13–14.
 Yle Sápmin toimitus toivottaa kaikki lämpimästi tervetulleiksi sekä seuraamaan tenttejä että tekemään kysymyksiä ehdokkaille. Yleisötentit ovat suomenkielisiä ja ohjelmat tekstitetään Yle Areenaan pohjoissaameksi.
 Somevideosarjan toivotaan tavoittavan erityisesti saamelaisnuoret
 Somevideosarja puolestaan tuo vaaleihin perinteisten vaalisisältöjen ohelle kevyempää ja viihdyttävää sisältöä. Sarja koostuu lyhyistä videoista, joissa saamelaiskäräjävaaliehdokkaat kilpailevat pareittain siitä, kumpi tuntee paremmin saamelaisnuorten ajatuksia ja mielipiteitä.
 Yle Sápmin nuorten toimitus Sohkaršohkka on kerännyt sarjaa varten saamelaisnuorilta tietoja yhteistyössä Saamelaiskäräjien Nuorisoneuvoston ja Suomen saamelaisnuoret -yhdistyksen kanssa.
 Myös somevideot ovat nelikielisiä ehdokkaiden valitseman käyttökielen mukaan ja tekstitetään puhutulle kielelle. Somevideosarja julkaistaan Yle Sápmin somekanavissa torstaina 5.9.
 "Toivomme saamen kansan hyötyvän vaalisisällöistämme"
 Yle Sápmin vaalien tuottaja  Aletta Lakkala  toivoo näiden kolmen hyvin erilaisen vaalipalvelun tavoittavan saamen kansan ja tarjoavan äänestäjille eväitä vaaleihin.
 Vaalien tuottaja Aletta Lakkala toivoo kolmen erilaisen vaalisisällön tavoittavan saamen kansan. Vesa Toppari / Yle
 – Olemme pyrkineet suunnittelemaan vaalisisältömme niin, että äänestäjät saisivat niistä tarpeeksi tietoja päätöksensä tueksi. Esimerkiksi vaalikoneeseen olemme keränneet ehdokaskortteihin tietoja enemmän kuin ennen. Kaikille avoimet yleisötentit taas tarjoavat äänestäjille mahdollisuuden tentata ehdokkaita juuri heille tärkeistä teemoista. Somevideosarjan avulla toivomme tavoittavamme erityisesti saamelaisnuoret, jotta myös he tulisivat tietoisiksi vaaleista ja pääsisivät tutustumaan ehdokkaisiin juuri heille suunnattujen sisältöjen kautta. Somevideot tarjoavat myös ehdokkaille tilaisuuden näyttäytyä äänestäjille erilaisessa tilanteessa ja ympäristössä.
 – Toivomme, että saamen kansa hyötyy vaalisisällöistämme ja käyttää niitä ahkerasti. Toivotamme kaikki lämpimästi tervetulleiksi myös kolmeen yleisötenttiimme!
 Äänioikeutetut saamelaiset voivat äänestää saamelaiskäräjävaaleissa sekä postitse että palauttamalla vaaliasiakirjat henkilökohtaisesti vaalilautakunnan toimistoon tai muihin toimipisteisiin. Vaalilautakunta postittaa äänioikeutetuille äänestysasiakirjat 2.9. alkaen. Äänestysaika päättyy 30.9. ja vaalien tulos vahvistetaan 2.10.
 Vaaleissa on tällä kertaa mukana 36 ehdokasta .

Yle Sápmi tuottaa saamelaiskäräjävaaleihin nelikielisen vaalikoneen, kolme yleisötenttiä sekä somevideosarjan – toimitus toivottaa kaikki tervetulleiksi tällä viikolla alkaviin yleisötentteihin


Summary: Pikaruokaravintolat pyrkivät vähentämään muovijätteen määrää. Silti esimerkiksi Hesburgereissa käytetään 1,5 miljoonaa pilliä kuukaudessa.

Pikaruokaketjut vastaavat Ylen kysymykseen kuin yhdestä suusta: "Toimimme vastuullisesti ja pyrimme vähentämään muovin käyttöä."
 McDonald´s tarjoaa jäätelökippoaan esimerkiksi. Pahvista astiaa kehiteltiin niin, ettei muovikantta enää tarvita.
 – Näin on säästetty 3 500 kiloa muovia vuodessa, kertoo Porissa ja Raumalla McDonald´s-yrittäjänä toimiva  Johanna Junkkari .
 Yle kysyi neljältä pikaruokaketjulta, kuinka ne ovat onnistuneet muovijätteen vähentämisessä. Burger King, McDonald´s, Hesburger ja Subway kertovat kaikki asettaneensa selvät tavoitteet muovin kulutuksen karsimiseen.
 Pillit ja mukien kannet ovat pikaruokaloissa olleet viime aikoina niin sanotuilla maustehyllyillä. Burger King on siirtänyt ne jo kokonaan pois näkyvistä. Nyt niitä saa tiskiltä erikseen pyytämällä.
 Ensimmäisen kuukauden aikana pilli- ja kansijätteen määrä Burger Kingissä puolittui.
 Asiakkaat ovat ottaneet käytännön hyvin vastaan, sanoo Burger Kingin ketjujohtaja  Siru Kalpio .
 – Seurauksena tuotamme vuositasolla tuhansia kiloja vähemmän muovijätettä.
 Muovia käytetään vanhasta tottumuksesta
 McDonald´s siirsi pillit ja kannet tiskin taakse viime perjantaina. Taktiikkaa on testattu jo muutamissa ravintoloissa, ja palaute on ollut hyvää.
 – Moni asiakas ottaa pillin puhtaasti vanhasta tottumuksesta, Johanna Junkkari sanoo.
 Burger King neuvoo asiakkaitaan pillien löytämisessä. Mari Kahila / Yle
 Tämän myöntävät myös monet asiakkaat.
 – Kyllä muovia voi hyvin karsia pois. Mutta jos minulle pilliä kassalla tarjotaan, kyllä se tulee otettua, sanoo  Niko Modig  Eurajoelta.
 – En minä pilliä ainakaan pyydä, raumalainen  Veeti Juva  toteaa.
 Niko Modig juo hampurilaisaterian juoman pillillä ja Veeti Juva suoraan mukista.  Tapio Termonen / Yle
 Toisille hampurilaisateria ei maistu ilman pilliä.
 – Pillistä on kivempi juoda kuin mukin reunasta, raumalainen  Verner Raittinen  sanoo.
 Hesburgerissa muovipillit vietiin toissa keväänä tiskin taakse ja niiden käyttö putosi viidenneksellä.
 – Silti niitä kuluu edelleen 1,5 miljoonaa kuukaudessa, kertoo Hesburgerin viestintäpäällikkö  Heini Santos .
 Paperipilleistä myös kierrätyskelpoisia
 Myös Subway sanoo edistävänsä muovin vähentämistä. Tulossa on pahvisia toimituspakkauksia ja paperista tehtyjä pillejä. Muovin käytön haitoista koulutetaan jatkuvasti sekä ravintoloita että asiakkaita.
 – Pyrimme vähentämään kertakäyttömuovien käyttöä pakkauksissamme sekä ravintoloissamme että laajemmin koko yrityksen toiminnassa, sanoo Subwayn Regional PR & CSR Director Europe  Marc van der Lee .
 Myös Hesburgerissa on testattu paperista tehtyjä pillejä.
 – Olemme saaneet pääosin positiivista palautetta, sanoo Hesburgerin viestintäpäällikkö Heini Santos.
 Porin keskustan Hesburgerissa käytetään vielä muovisia pillejä. Tapio Termonen / Yle
 Aiemmin esimerkiksi Helsingin Sanomat uutisoi, että Britanniassa McDonald´sin testaamat  paperipillit olivat kierrätykseen liian paksuja . Ainakin Hesburgerin paperipilleistä on onnistuttu saamaan kierrätyskelpoisia, joten samanlaisia on lupa odottaa myös muihin ketjuihin.
 Pillikeskustelu kuitenkin murunen meressä
 Kiertotalouden asiantuntija  Riitta Silvennoinen  Suomen itsenäisyyden juhlarahastosta Sitrasta pitää pikaruokaketjujen pyrkimyksiä hyvinä. Ratkaisuja ei kuitenkaan kannata tehdä hinnalla millä hyvänsä.
 – Huolenani on aina, ettei se korvaava materiaali aiheuta enemmän päästöjä ja ole tavallaan huonompi vaihtoehto kuin muovi. Mutta toki kertakäyttökulttuurin vähentäminen on aina hyvä asia. Jos pystytään luopumaan pilleistä, sehän on askel oikeaan suuntaan, sanoo Silvennoinen.
 Muutos on Silvennoisen mielestä hyvästä, ja toimillaan ketjut osaltaan vievät viestiä muutoksen tärkeydestä. Keskittyminen kansiin ja kuppeihin on kuitenkin vain pintaraapaisu.
 – Ehkä Suomen mittakaavassa pillikeskustelu on aika murunen meressä. Enemmän kannattaisi ehkä katsoa tarjottavaa ruokaa. Sen hiilijalanjälki on paljon isompi kuin muovipillin. Lisäksi Suomessa muovipillit eivät onneksi päädy niin helposti luontoon kuin muualla maailmassa.
 Silvennoinen kannustaa pikaruokaloita pohtimaan, voisiko ainakin osa astioista sittenkin olla pestäviä.
 Muovin kierrätystäkin ravintoloissa voisi tehostaa. Yleisesti jätteet kipataan yhteen roskasäiliön kitaan, jolloin ne päätyvät poltettavaksi.
 – Ravintoloiden kannattaisi polttamisen sijaan kierrättää muovi, jolloin se pystytään käyttämään monta kertaa. Polttamista pitäisi välttää, materiaali kannattaa pitää mahdollisimman pitkään kierrossa, sanoo Riitta Silvennoinen.
 Syyllisyyttä ei syömisestä kannata kantaa
 Muovin vähentäminen ja kierrätystalouden parantaminen ovat voimakkaasti kaikkien pikaruokaravintoloiden tavoitteena.
 Hesburgerissa ajatusta on viety pitkälle. Siellä työntekijöille tehdään työvaatteet kierrätysmateriaalista, muun muassa muovipulloista. Kun vaatteet käyvät vanhoiksi, niistä tehdään terassipöytiä.
 Pikaruokapaikoissa voi Sitran kiertotalouden asiantuntija Riitta Silvennoisen mielestä asioida kevyin mielin.
 – Pikaruokapaikatkin ovat tehneet hienoja kasvisvaihtoehtoja, ja ihmisen pitää kuitenkin syödä. En lähtisi tuomitsemaan yhtä ravintolatyyppiä. Pikaruokaloillahan on iso mahdollisuus näyttää mallia tulevaisuuden ravintoloista, olla suunnannäyttäjiä trendikkääseen kasvisruokaan, kannustaa Silvennoinen.
 Mietitkö ravintolassa syödessäsi muovi- tai muun jätteen määrää? Juotko limusi nykyään pillillä vai ilman? Keskustele aiheesta. Kommentointi sulkeutuu kello 18.

Pillit ja muovikannet siirtyvät hampurilaisravintoloissa tiskin taakse: "Moni asiakas ottaa pillin puhtaasti vanhasta tottumuksesta"


Summary: Pääskyvuoren linkkitorni ei vaihda omistajaa 10 000 eurolla. Telia Towers haluaisi saada ainakin antennilaitteiston siirtokulut katettua.

Kyläkauppias  Vesa Keskinen  haluaa ostaa Turun korkeimman rakennuksen, Pääskyvuoren linkkitornin, kymmenellä tuhannella eurolla, kertoo  Ilta-Sanomat.
 Telia Towers Finlandin kiinteistöpäällikkö  Kimmo Suomi  kuitenkin toppuuttelee ostokandidaattia hieman.
 – Se on vielä aika tyhjä tarjous. Hän ei ole tainnut aivan tutustua kohteeseen. Ei se vielä ihan tuolla hinnalla lähde, Suomi toteaa.
 Suomi toteaa että Telia Towersin on saatava kaupasta katettua ainakin siellä olevien antennien siirtokustannukset. Suomi haluaa edetä myyntiasiassa hieman Keskistä rauhallisemmin.
 – Emme ole innostuneita tällaisesta pikaratkaisusta, kun alun perin torni ei ollut edes myynnissä, hän sanoo.
 Taustalla on kaupunkilehti  Turkulaisen  viikonloppuna julkaisema juttu, jossa kerrottiin Telia Towersin kauppaavan tornia taholle, joka voisi hyödyntää koko tornia.
 Telialla on lehden mukaan tornille käyttöä vain noin 40 metrin korkeuteen saakka.
 Telia Towers Finland on Suomen mukaan halukas myymään tornin, mutta virallista myynti-ilmoitusta ei ole tehty.
 Kimmo Suomen mukaan lehtijutut Pääskyvuoren tornista ehtivät viikonlopun aikana lähteä turhan kovaan nousukiitoon. Tarjouksia otetaan joka tapauksessa vastaan, sillä koko tornille ei Telia Towersilla ole tarvetta.
 Onko torni siis kaupan vai ei?
 – Jos joku on kiinnostunut, meihin voi ottaa yhteyttä, niin keskustellaan asiasta ihan faktapohjalta. Emme me kieltäydy myynnistä, Suomi naurahtaa.

Telia Towers Finland ei myy Turun korkeinta rakennusta Vesa Keskiselle kymppitonnilla – "Jos joku on kiinnostunut, meihin voi ottaa yhteyttä"