Talvimyräkän mukana tulleet raskaat lumisateet ovat jo aiheuttaneet sähkökatkoja.
 Energiateollisuuden  sähkökatkokartan  mukaan tällä hetkellä Hämeessä on runsaat 5 000 sähkötöntä asiakasta.
 Talvimyräkkä saapui aamun aikana lounaasta Suomeen. Voimakas matalapaine tuulineen kulkee päivän aikana maan etelä- ja keskiosan yli itään.
 Sähköttömien asiakkaiden määrän odotetaan kasvavan iltaa myöten. Matalapaineen mukana kulkevat tuulet voimistuvat maa-alueella myrskyisäksi alkuillasta.
 Ylen meteorologi  Henri Nyman  arvioi, että sähkökatkojen määrä saattaa kasvaa illan kuluessa jopa 20 000:een.
 Lue myös:
 Kova tuuli iskee Kanta-Hämeeseen myöhään iltapäivällä
 Myrskyisät tuulet riepottelevat Suomea tänään iltapäivällä

Talvimyräkkä katkonut sähköt jo tuhansilta – Yle seuraa


Summary: Kongressin edustajainhuoneen istunto alkaa kello 16.  Käsittely kestää useita tunteja.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  virkarikostutkinta lähestyy kohti huipennustaan. Kongressin edustajainhuone käsittelee asiaa tänään. Äänestys on luvassa kuuden tunnin käsittelyn päätteeksi.
 Virkasyyte on hallinnut Yhdysvaltain poliittista elämää kuukausien ajan. Tulevan prosessin vaiheet voit lukea  tästä linkistä .
 Edustajainhuone on demokraattienemmistöinen, joten on oletettavaa, että virkasyyte asetetaan.
 Virkasyyte käsitellään senaatissa, joka on puolestaan republikaanien hallussa. Viraltapano vaatisi kahden kolmasosan enemmistön.
 Ennalta näyttää todennäköiseltä, etteivät Trumpin oman republikaanipuolueen senaattorit pane presidenttiä viralta.
 Lue lisää:
 Syytteet Trumpia vastaan hyväksyttäneen edustajainhuoneessa – listasimme neljä seikkaa virkarikostutkinnasta
 Trump syyttää demokraattien Pelosia vallankaappauksesta ja "demokratian horjuttamisesta"

Trumpin virkarikostutkinta huipentuu tänään, kun edustajainhuone äänestää syytteen nostamisesta – katso kongressin käsittelyä suorana


Summary: Finanssivalvonta on asettanut neljän miljoonan euron uhkasakon yhtiölle.

Finanssivalvonta velvoittaa ICON Corporation Oy:n lopettamaan rahasto-osuuksien tarjoamisen ja kieltää yhtiöltä myös vaihtoehtorahastojen hoitamisen. Finanssivalvonta katsoo, että yhtiö on tarjonnut sijoituspalveluja ilman asianmukaista toimilupaa ja kieltää ICON Corporation Oy:tä jatkamasta sijoituspalvelujen tarjoamista.
 Päätöksen taustalla on Finanssivalvonnan havaitsemat vakavat puutteet, laiminlyönnit ja rikkomukset ICON Corporation Oy:n toiminnassa. Kieltojen tehosteeksi Finanssivalvonta asettaa neljän miljoonan euron uhkasakon.
 ICON on rekisteröitynyt vaihtoehtorahaston hoitaja, jolla on ollut oikeus hoitaa neljää kiinteistöihin sijoittavaa vaihtoehtorahastoa. Kolmelle rahastoista on myönnetty poikkeuslupa markkinoida rahastoa rajatulle joukolle ei-ammattimaisia asiakkaita. Lähtökohtaisesti rekisteröitynyt vaihtoehtorahastojen hoitaja saa markkinoida rahastoja ainoastaan ammattimaisille asiakkaille.
 Rahastoja markkinoitu väärin
 Finanssivalvonta kertoo tiedotteessaan, että ICON on toiminnassaan rikkonut useita vaihtoehtorahastosääntelyn velvoitteita. ICON on ICON Real Estate Fund V - Ilves Ky -rahastoa markkinoidessaan antanut totuudenvastaisia ja harhaanjohtavia tietoja, toiminut hyvän arvopaperimarkkinatavan vastaisesti, ei ole pitänyt sijoittajan saatavilla riittäviä tietoja rahastosta eikä ole ilmoittanut niissä tapahtuneista olennaisista muutoksista.
 ICON on lisäksi markkinoinut ICON-Real Estate Fund II Ky -rahastoa väärälle asiakaskohderyhmälle ja näin ollen toiminut vastoin rahastolle myönnetyn poikkeusluvan ehtoja.
 Finanssivalvonta katsoo, ettei ICON enää täytä vaihtoehtorahastojen hoitajan rekisteröinnin edellytyksiä, koska sen johdolla tai henkilökunnalla ei ole tarvittavaa osaamista tai kokemusta, sillä ei ole toimitusjohtajaa eikä sillä ole riittäviä resursseja vaihtoehtorahastojen hoitamiseen.
 Sijoituspalveluja tarjottu ilman toimilupaa
 ICONilla on ollut lisäksi tytäryhtiöitä, jotka ovat keränneet varoja laskemalla liikkeelle joukkovelkakirjalainoja ja sijoittaneet varat edelleen rakennuskohteisiin. Joukkovelkakirjalainoja on laskettu liikkeeseen ainakin kymmenen kappaletta. Esimerkiksi Riihimäelle yhtiön oli tarkoitus toteuttaa yhdeksän puukerrostalon alue.
 ICON on tarjonnut tytäryhtiöidensä liikkeeseen laskemia velkakirjoja sijoittaja-asiakkaille ja näin ollen tarjonnut sijoituspalveluja ilman niiden tarjoamiseen vaadittavaa toimilupaa.
 Finanssivalvonnan päätös tulee voimaan välittömästi. Päätös ei ole kuitenkaan lainvoimainen. ICONilla on oikeus valittaa Helsingin hallinto-oikeuteen 17. joulukuuta annetusta päätöksestä 30 päivän kuluessa siitä, kun se on saanut päätöksestä tiedon.

Finanssivalvonnalta uhkasakko kiinteistösijoittaja ICONille – vakavia puutteita ja laiminlyöntejä toiminnassa


Summary: Valtion lääkärikopterihankkeessa on ollut salamyhkäisyyttä, selvittäjä Jyri Lilja sanoo.

Valtion ei tulisi hankkia lääkärihelikoptereita ja alkaa lentää lääkärilentoja itse, esittää sosiaali- ja terveysministeriön selvittäjä.
 Selvittäjä  Jyri Lilja  kannattaa nykyistä järjestelyä, jossa lentoja hoitavat kilpailutuksen kautta valitut operaattorit. Hän perustelee kantaansa lääkärilentojen laadulla, kustannuksilla ja toimintavarmuudella.
 Selvittäjä kuitenkin puoltaa sitä, että kopterilentoja hallinnoivan Finnhemsin toiminta siirtyy valtiolle.
 Antti Rinteen  hallituksen talouspoliittinen ministerivaliokunta linjasi syyskuussa, että Finnhems-yhtiön omistus ja toiminta siirretään valtiolle. Finnhemsin omistavat nyt sairaanhoitopiirit.
 Samalla on suunniteltu, että Finnhems ostaisi lääkärikopterit ja alkaisi lentää lääkärilentoja itse. Kymmenkunta kopteria maksaisi noin 100 miljoonaa euroa.
 Peruspalveluministeri Krista Kiurun (sd.) asettaman selvittäjän tehtävä oli selvittää, muutetaanko lääkärilentojen nykyistä tehtävänjakoa.
 Sosiaali- ja terveysministeriö julkaisi selvitysraportin tiistaina 17. joulukuuta.
 Suomessa on kuusi lääkärikopterien tukikohtaa. Toni Pitkänen / Yle
 Selvittäjä: Lääkärilentojen kilpailutus aloitettava välittömästi
 Ylen A-studio teki  jutun valtion kopterihankkeesta  lokakuussa 2019.
 Jutussa lääkärilentoja lentävän yhtiön edustaja ja alan asiantuntija arvostelivat valtion suunnitelmaa hankkia kopterit ja ryhtyä lentämään lääkärilentoja itse.
 Finnhemsin teettämiä hankkeen kustannuslaskelmia pidettiin epäuskottavina ja kopterihankintojen aikataulua liian kireänä. Aloittelevan lentoyhtiön kykyä hoitaa vaativaa lentotoimintaa epäiltiin.
 Ministeriön selvittäjä on tullut samankaltaisiin johtopäätöksiin.
 Selvittäjä Jyri Lilja suosittaa, että lääkärilentoja ei tule antaa hoidettavaksi aloittavalle lentoyhtiölle.
 Lilja kannattaa nykyistä mallia, jossa lentoja hoitavat kilpailutuksen kautta valitut alan toimijat.
 Selvittäjä perustelee kantaansa toiminnan laadulla, kustannuksilla ja toimintavarmuudella.
 Selvitysraportti toteaa, että sosiaali- ja terveysministeriö on ilmoittanut olevansa hyvin tyytyväinen nykyiseen lentotoimintaan.
 – Esitän aikataulujen sekä toiminnan keskeytymisriskin vuoksi, että helikopterilentotoiminnan kilpailuttaminen tulee aloittaa välittömästi, selvittäjä Lilja sanoo.
 Kilpailutus on ollut jäissä valtion kopterihankkeen vuoksi. Nykyiset operaattorisopimukset päättyvät vuoden 2021 lopussa.
 Ensihoidon henkilökuntaa Kuopion uuden tukikohdan avajaisissa lokakuussa 2019. Toni Pitkänen / Yle
 “Kopterihankkeen ympärillä salamyhkäisyyttä”
 Selvittäjän mukaan valtion kopterihankkeen ympärillä on ollut salamyhkäisyyttä muun muassa kustannuslaskelmien osalta.
 – Pidän harmillisena sitä, että julkisin varoin ollaan hankkimassa valtiolle kalustoa ilman, että sen valmistelu olisi riittävän läpinäkyvää.
 Finnhems on teettänyt kustannuksista laskelmat kahdella konsultilla. Ministeriön selvittäjä Jyri Lilja ei saanut laskelmia kaikilta osin nähtäväkseen.
 Kustannuslaskelmien mukaan valtion omana toimintana lääkärilennot tulisivat selvästi edullisemmaksi kuin ulkoistettuna. Sosiaali- ja terveysministeriö pitää laskelmia luotettavina.
 Nykyisin lääkärilentoja operoivat yksityiset kopteriyhtiöt, ahvenanmaalainen Skärgårdshavets Helikoptertjänst (SHT) ja brittiläinen Babcock Scandinavian Air Ambulance (BSAA).
 Lentotoiminta rahoitetaan sosiaali- ja terveysministeriön valtionavulla. Se on ollut viime vuosina noin 25 miljoonaa euroa.
 Ministeriön selvittäjä pitää tärkeänä, että lääkärikopteritoiminnasta teetetään riippumaton kustannus-, hyöty- ja vaikuttavuusarviointi.
 Ensihoidon kopterit pelastavat arviolta 150–170 henkeä vuodessa. Toni Pitkänen / Yle
 Selvittäjä: Finnhemsin johdon toiminta ja edut syyniin
 Selvittäjä kannattaa sitä, että Finnhemsista tehdään valtionyhtiö.
 – Se selkeyttää ja vahvistaa lääkärihelikopteritoimintaa Suomessa, selvittäjä Jyri Lilja toteaa.
 Selvitysraportti kuitenkin korostaa, että Finnhemsissä tulee panostaa hallinnon johtamiskykyyn ja hallitustyöskentelyn ammattitaitoon.
 Lentoja nykyisin operoivat kopteriyhtiot ovat olleet tyytymättömiä Finnhemsin johdon toimintaan.
 Finnhemsin ja operaattoreiden välejä ovat kiristäneet erityisesti sopimusriidat. Finnhems on syyttänyt operaattoreita sopimusrikkeistä toiminnan turvallisuudessa ja laadussa.
 Finnhems hävisi jutut välimiesoikeudessa. Toisen yhtiön osalta Finnhems valitti prosessivirheestä, ja asia on nyt korkeimman oikeuden ratkaistavana.
 Myös Finnhemsin entiset työntekijät ovat arvostelleet julkisuudessa Finnhemsin toimitusjohtajan  Jyri Örrin  johtamistapaa.
 Selvitysraportti esittää myös, että Finnhemsin hallituksen ja sosiaali- ja terveysministeriön tulee arvioida Finnhemsin henkilöstön etuuksien kohtuullisuutta ja ohjata valtionapu lääkärikopteritoiminnan todellisiin kustannuksiin.
 Julkisuudessa on kerrottu muun muassa, että Finnhems on maksanut toimitusjohtajansa Jyri Örrin lentolupakirjan ylläpidon. Örri kertoi A-studiolle lokakuussa, että se on maksanut reilut 100 000 euroa.
 Finnhemsin toimitusjohtaja Jyri Örri. Toni Pitkänen / Yle
 Selvittäjä: Uusi tukikohta Kouvolan sijasta Lappeenrantaan
 Selvittäjä Jyri Lilja esittää, että hallitus ottaisi Kaakkois-Suomen kopteritukikohdan sijoittamisen uudestaan käsittelyyn.
 Lilja suosittaa tukikohdan perustamista Kouvolan Utin sijasta Lappeenrantaan.
 Sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä ehdotti Lappeenrantaa ja Seinäjokea uusien tukikohtien paikoiksi vuonna 2018. Hallitus kuitenkin päätyi Lappeenrannan sijasta Kouvolaan.
 Nykyiset kuusi lääkärikopterikenttää ovat Vantaalla, Turussa, Tampereella, Kuopiossa, Oulussa ja Rovaniemellä.
 Selvittäjän mukaan Finnhemsin tulisi hankkia maayksiköikseen lääkäriambulansseja. Yhteistyötä puolustusvoimien ja rajavartiolaitoksen helikoptereiden kanssa tulisi lisätä.
 Rovaniemelle tarvittaisiin tehokkaampi helikopteri, joka vastaisi Lapin erityisvaatimuksia. Rovaniemen tukikohtaan selvittäjä esittää myös ensihoitolääkäriä.
 Koko maan lääkärikopterien hälyttäminen tulisi selvittäjän mukaan keskittää yhdelle toimijalle.

Ministeriön selvittäjä: Valtion ei pitäisi hankkia lääkärikoptereita ja alkaa lentää lääkärilentoja


Summary: Uudistus on osa Metsähallituksen tavoitetta luopua vähitellen muovin käytöstä.

Metsähallitus luopuu klassisista verkonmerkeistä vuoden vaihteessa. Merkeillä on tähän mennessä kerrottu lunastetusta pyydysluvasta.
 Pienten muovimerkkien poistaminen on osa Metsähallituksen tavoitetta luopua vähitellen muovin käytöstä kokonaan. Metsähallitus on jakanut vuosittain tuhansia verkonmerkkejä.
 Jatkossa pyydyksiin on merkittävä kalastajan nimi ja puhelinnumero. Tämä koskee myös muita kuin Metsähallituksen kalavesiä, koska kalastuslain mukaan pyydyksistä on aina oltava kalastajan nimi ja yhteystiedot esimerkiksi verkon merkkilipussa tai katiskassa. Metsähallitus tarkastaa pyydyslupien voimassaolon järjestelmästään yhteystietojen avulla.
 Keskiviikosta alkaen pyydyslupia voi ostaa ensimmäistä kertaa Eräluvat-verkkokaupasta.
 Osa Ylä-Lapin pyydysluvista myydään ainoastaan Ylä-Lapin luontokeskuksesta, ja osaan esimerkiksi Saimaan vesistöalueita lupamyynti alkaa 7. tammikuuta.

Metsähallitus luopuu muovisista verkonmerkeistä


Summary: Osa kunnista supistaa varhaiskasvatuspalveluita joulunpyhinä, osa sulkee vuoropäiväkodit kokonaan.

Joulu ei enää tarkoita sitä, että koko Suomi hiljenee.
 Moni kauppa on auki joulunpyhätkin ja perinteisesti myös hoiva-alalla työvuorot pyörivät.
 Työssäoleville perheellisille tarvitaan työssäkäyntiä tukevia palveluita läpi joulun.
 Yle kysyi kunnista eri puolilta Suomea, miten jouluna töissä olevien lapsille on tarjolla päivä- ja yöhoitoa.
 Kyselyyn vastasi 20 kuntaa, joista osa kertoi sulkevansa vuoropäiväkodit jouluna ja osa keskittää hoitoa tavallista harvempiin yksiköihin. Yhteistä on, että hoidontarve on jouluna kuitenkin arkea vähäisempää.
 "Vaihdeltiin vuoroja ja sumplittiin niitä"
 Vaasa sulkee tänä vuonna vuoropäiväkodin jouluaattoiltana ja avaa sen vasta tapaninpäiväiltana. Kiinniolo toteutetaan nyt ensimmäisen kerran. Tähän ratkaisuun päädyttiin, koska joulunpyhien hoidontarve on ollut hyvin vähäistä viime vuodet.
 – Viime vuonna hoidossa oli yksi lapsi osan joulua, kertoo vt. varhaiskasvatusjohtaja  Merja Martin .
 Lasten koteihin asiasta tiedotettiin lokakuussa. Silloin tiedon sai myös  Flutura Doqaj . Dogaj ja miehensä tekevät molemmat vuorotyötä. He onnistuivat järjestelemään joulunajan työvuoronsa niin, että jompikumpi vanhemmista on kotona jouluna joka hetki.
 – Tieto olisi saanut tulla vähän aikaisemmin, että olisi pystytty suunnittelemaan työvuorolistoja. Nyt vaihdeltiin vuoroja ja sumplittiin niitä. Työpaikalla oltiin kuitenkin ymmärtäväisiä, Dogaj sanoo.
 Martinin mukaan joulun ajan hoidontarvetta tarkastellaan ensi vuonna uudelleen. Samoin, jos tänä vuonna joku perhe ei onnistu järjestämään lastenhoitoa, asiasta ollaan valmiita neuvottelemaan.
 Vaasalainen Flutura Dogaj sai miehensä kanssa järjesteltyä työvuoronsa niin, että vuorohoitopaikan ollessa kiinni joulun, toinen vanhemmista pystyy olemaan kotona.  Anna Wikman / Yle
 Hoitoa tarpeiden mukaan
 Kunnissa selvitetään päivähoidossa olevien lasten hoidontarve ennakkoon.
 Suurin osa Ylen kyselyyn vastanneista kunnista ilmoitti, että yksikköjen aukiolo suunnitellaan näin selvitetyn todellisen tarpeen perusteella.
 – Perheiltä on kysytty päivähoidon todelliset tarpeet ja sen mukaan päätetty, mitä yksikköjä pidetään auki, vastaa palvelualuepäällikkö  Tarja Kuoksa  Rovaniemeltä. Rovaniemellä yksi vuoropäiväkoti on avoinna suurimman osan joulunajasta, mutta suljettuna jouluaatosta kello 16 tapaninpäivään kello 5.30 asti.
 Jyväskylässä vuorohoidon tarve joulunpyhinä on vähäistä. Palvelujohtaja  Päivi Koiviston  mukaan koko jouluviikon aikana puhutaan noin 20 lapsesta. Joulun hoitopaikat varataan etukäteen.
 – Aukiolo on tarvelähtöistä. Jos jollain lapsella on tarve jouluaattona, joulupäivänä tai tapaninpäivänä, niin se pidetään silloin auki – oli sitten yksi tai viisi lasta, Koivisto vastaa.
 On tärkeää, että he, jotka tekevät pyhien aikoihin töitä, saavat lapsensa hoitoon, jos läheisten tai sukulaisten ei ole mahdollista ottaa lapsia hoitoon.  Pirjo Vartiainen
 Mikkelissä vuoropäiväkoti Vilttihattu päivystää ympärivuorokautisesti myös jouluna. Varhaiskasvatusjohtaja  Pirjo Vartiaisen  mukaan hoidolle on ollut tarvetta, vaikka lapsia ei ole ollutkaan päiväkodissa pyhinä “ruuhkaksi asti”.
 – On tärkeää, että he, jotka tekevät pyhien aikoihin töitä, saavat lapsensa hoitoon, jos läheisten tai sukulaisten ei ole mahdollista ottaa lapsia hoitoon, Vartiainen kommentoi.
 Myös muun muassa Vantaa, Helsinki ja Espoo kartoittavat huoltajilta joulunajan hoidontarpeen ja mitoittavat vuorohoitopalvelut sen mukaan.
 – Varhaiskasvatukseen osallistuminen vähenee huomattavasti loma- ja juhlapyhien aikoihin, jolloin kaikkia yksiköitä ei ole tarkoituksenmukaista pitää auki, sanoo varhaiskasvatuksen johtaja  Virpi Mattila  Espoosta.
 Kunnan on järjestettävä hoito
 Kehittämispäällikkö  Jarkko Lahtinen  Kuntaliitosta toteaa, että joulunajan varhaiskasvatuspalveluiden järjestäminen kunnissa vaihtelee kuntakohtaisesti, koska tarpeet vaihtelevat.
 – On kuntia, joissa vuorohoidon tarvetta ei ylipäätään ole ja sitten on kuntia, joissa tarve on 24/7.
 Tavallista on, että hoidontarve on kuitenkin jouluna arkea vähäisempää, joten tarjontaa supistetaan. Lahtinen muistuttaa kuitenkin, että vaikka subjektiivista oikeutta vuorohoitoon ei ole, kunnan on se järjestettävä, jos tarve johtuu vanhempien töistä tai opiskeluista.
 – Kunnan on pakko järjestää palvelu. Toki pyritään keskustelemaan perheiden kanssa, onko loman pitäminen mahdollista, Lahtinen sanoo.
 Joulun ajan aukiolot varhaiskasvatuksessa määritellään kuntakohtaisesti. Vuorohoitoa on kuitenkin lain mukaan tarjottava, jos tarvetta on. Minna Heikura / Yle
 Työnantaja joustaa
 Moni kunta luottaa päiväkoti-ikäisten lasten vanhempien työpaikkojen joustamiseen joulun ajan työvuoroja suunniteltaessa.
 Esimerkiksi Tampereen varhaiskasvatuksessa hoitoa ei tarjota ollenkaan jouluaaton kello 16 ja tapaninpäivän kello 6 välillä. Palvelupäällikkö  Eija Rasimuksen  mukaan järjestely mahdollistaa ilta- ja vuorotyötä tekeville vanhemmille työskentelyn jouluaattona aamuvuorossa ja tapaninpäivänä aamu- ja iltavuorossa.
 – Järjestely on ollut toimiva, koska vanhemmat ovat pystyneet erittäin hyvin sen puitteissa sopimaan työnantajan kanssa työvuoroja, Rasimus kirjoittaa.
 Seinäjoella vuorohoitopäiväkoti Taika on kiinni jouluaatosta kello 18:sta joulupäivään kello 18:aan. Joulupäivän ja tapaninpäivän väliseksi yöksi hoitoon tulee pari lasta. Tapaninpäiväiltana päiväkodissa yöpyy jo 25 lasta, kertoo päiväkodinjohtaja  Tarja Louhiranta .
 Seinäjoella joulunajan kiinnioloa perustellaan sekä vähäisellä hoidontarpeella että lapsen oikeudella joulun viettämiseen kotona perheen parissa.
 – Olemme miettineet lapsen etua ja oikeutta joulunviettoon. Aika hyvin vanhemmat ovat saaneet sen järjestymään. Kiitokset työnantajille, jotka ovat yleensä ymmärtäneet pienten lasten vanhempia, Louhiranta sanoo.
 Kuntaliiton kehittämisjohtaja Jarkko Lahtisen mukaan lapsen kannalta voisi olla mukava viettää joulua kotona eikä varhaiskasvatuksessa. Varhaiskasvatuslaki ei kuitenkaan tunne kotijoulun viettämiseen perustuvaa rajoittamisen mahdollisuutta.
 – Ei ole lain tuomaa mahdollisuutta siihen, että lapsen on pidettävä lomaa. Ymmärrän kyllä, miksi siitä puhutaan, Lahtinen sanoo.
 Toivoisin, että työelämä voisi joustaa, kun kyse on pienten lasten elämästä. Ei vuorohoito niin kevyttä lapsillekaan kuitenkaan ole.  Jarkko Lahtinen
 Kuntien, työelämän ja perheiden yhteinen haaste
 Jarkko Lahtinen toteaa, että kaupan aukiolojen vapautuminen ei lisännyt vuorohoidon tarvetta räjähdysmäisesti. Kun vuorohoidon kehittymistä tarkastellaan valtakunnallisesti, on kuitenkin nähtävissä lasten määrän kasvua.
 Kunnan on hoito lapsille järjestettävä, mutta työelämältä toivotaan vastaantuloa.
 – Toivoisin, että työelämä voisi joustaa, kun kyse on pienten lasten elämästä. Ei vuorohoito niin kevyttä lapsillekaan ole, Lahtinen sanoo.
 Lahtinen uskoo, että yhteiskunnassa joudutaan jatkossa keskustelemaan laajemmin siitä, miten työelämän, varhaiskasvatuksen ja pienten lasten vanhempien yhteinen haaste ratkotaan.
 – Toivon, että löydettäisiin kultainen keskitie, joka olisi nimenomaan lastenkin kannalta järkevä.
 Lapsi hoitajan kotiin tai hoitaja lapsen kotiin
 Kuntien vastauksista käy ilmi, että palveluiden keskittämisen tai supistamisen ja vuorohoidon kiinniolon lisäksi on vielä muitakin vaihtoehtoja.
 Esimerkiksi Raumalta kerrotaan, että vuoropäiväkodin ollessa kiinni 24.-26.12. hoitoa tarvitseville järjestetään hoito lapsen kotiin. Hoitoa olisi tarvinnut muutama lapsi, joiden perheistä osa tarttui Hoitaja kotiin -palveluun.
 Porin vastauksessa todetaan, että vuoropäiväkodin ollessa suljettuna jouluaaton ja joulupäivän, hoidon tarvitsijoille järjestetään hoito perhepäivähoitona vuoropäiväkodin työntekijän kotona. Perusteluina mainitaan, että näin lapsella on mahdollisuus saada perhejoulu eikä olla yksin tyhjässä päiväkodissa.
 Kuntien mukaan pienten lasten vanhemmat suhtautuvat joulunajan palvelumuutoksiin pääasiassa ymmärtäväisesti. Kunnan kannalta joulunajan vähäisempi hoidontarve mahdollistaa esimerkiksi varhaiskasvatuksen työntekijöiden lomien järjestämisen jouluaikaan ja pienempien remonttien toteuttamisen kiinni olevissa päiväkodeissa.
 Joulunaikaan, kuten muinakin loma-aikoina, kaikkia varattuja loma-aikoja ei käytetä.  Kaisa Rauvala
 Parissa vastauksessa käy ilmi, että vaikka palvelut mitoitetaan vanhemmilta kartoitettujen tarpeiden mukaan, yllätyksiä saattaa silti tulla. Osa varatuista hoitoajoista jää käyttämättä.
 Torniosta kerrotaan, että peruutuksia ennakkoon ilmoitettuihin hoitoaikoihin tulee koko aja. Samoin vastataan Kemistä.
 – Aikaisempien vuosien perusteella voidaan todeta, että joulunaikaan, kuten muinakin loma-aikoina, kaikkia varattuja loma-aikoja ei käytetä, sanoo varhaiskasvatusjohtaja  Kaisa Rauvala  Kemistä.
 Millaisia kokemuksia sinulla on joulunajan hoidon järjestämisestä? Aiheesta voi keskustella 18.12. klo 22 saakka.

Lasten joulunajan hoidossa luotetaan työpaikkojen joustoon ja perheiden järjestelykykyyn: "Kunnan on pakko järjestää palvelu"


Summary: Kajaaniin rakennettiin moderni vertikaalipuutarha, mutta myös perinteiset kasvihuoneet ovat pienentäneet hiilijalanjälkeään.

Lunta riittää silmänkantamattomiin. Päivä on lyhimmillään. Keskelle tätä talvimaisemaa  Kajaaniin on rakennettu kasvihuone , josta on tavoitteena tehdä tulevaisuudessa hiilineutraali.
 Kuulostaa hullulta projektilta. Miten pimeään pohjoiseen, missä talvet ovat paljon kylmempiä kuin kasvihuoneistaan tunnetulla länsirannikolla, kannattaa suunnitella ympärivuotista kasvien kasvatusta?
 Tekniikka kehittyy niin huimaa tahtia, että hanke ei ole utopistista haihattelua, sanoo Luonnonvarakeskus Luken tutkija  Kalle Hoppula . Vertikaaliviljelyllä voidaan saada satoa pohjoisessakin, kun kasvit kasvavat eri kerroksissa ja led-lamput huolehtivat valaistuksesta.
 Kajaanin kasvihuone ei ole perinteinen kasvihuone, vaan teollisuushallia muistuttava niin sanottu kasvuhuone, johon ei pääse ollenkaan auringonvaloa. Valaisimista syntyvän lämmön pitäisi riittää myös kasvuhuoneen lämmitykseen talvella. Timo Sihvonen / Yle
 Kasvihuoneet polttavat öljyä aiempaa vähemmän
 Kasvihuoneet toimivat nykyisin merkittävästi aiempaa ympäristöystävällisemmin, kertoo Luken tutkija  Frans Silvenius . Hän on ollut mukana tekemässä vertailua kasvihuonetuotteiden ilmastovaikutuksista vuosilta 2004 ja 2017.
 Raportin mukaan kaikkien vertailussa mukana olleiden tuotteiden hiilijalanjälki oli pienentynyt selvästi.
 Kasvihuonetuotteiden hiilijalanjälkiä Suomessa (v. 2017, vertailu vuoteen 2004) Perinteinen tomaatti 2,6 kgCO2ekv (-61%) Kurkku 2,0 kgCO2ekv (-45%) Ruukkusalaatti 2,7 kgCO2ekv (-35%) Tomaatin hiilijalanjälki muualla Euroopassa Pohjois- ja Keski-Eurooppa 1,6—9 kgCO2ekv Etelä-Eurooppa (kasvatus tapahtuu ulkona) 0,15—0,5 kgCO2ekv Vertailussa käytetty yksikkö on hiilidioksidiekvivalentti (CO2ekv), jota käytetään usein hiilijalanjäljen vertailuun. Mittayksikön avulla voidaan laskea yhteen eri kasvihuonekaasujen päästöjen vaikutusta kasvihuoneilmiön voimistumiseen. Lähteet:  Luonnonvarakeskus: Kasvihuonetuotteiden ilmastovaikutuslaskenta 2004 ja 2017 todellisten energiankulutustilastojen perusteella sekä vesijalanjälki sekä Kauppapuutarhaliitto: Kasvihuonealan vastuullisuus 2019
 Aikaisemmin kasvihuoneita lämmitettiin yleisesti fossiilisilla polttoaineilla, mutta nyt yhä useampi kasvihuone lämpiää esimerkiksi hakkeella, pelleteillä tai peltoenergialla. Sähköä tuotetaan yhä enemmän hiilidioksidivapaasti joko uusiutuvilla energianlähteillä tai ydinvoimalla. Se näkyy tilastoissa.
 – Kasvihuonetuotteiden ilmastovaikutus suhteessa tuotantomäärään oli vähentynyt merkittävästi, jopa noin puoleen, Silvenius sanoo.
 Öljyn käyttö lämmitykseen oli kasvihuoneissa vähentynyt peräti 85 prosenttia. Tilastoja kuitenkin huonontaa turpeen käytön lisääntyminen kasvihuoneissa.
 Ilmastoasioiden lisäksi muutosta on ollut edistämässä raha. Kauppapuutarhaliiton toiminnanjohtaja  Jyrki Jalkanen  toteaa, että päätökset luopua fossiilisista polttoaineista ovat olleet yleensä puutarhoille myös taloudellisesti kannattavia. Vaikka investoinnit ovat suuria, käyttökustannukset puutarhoille laskevat.
 Kotimainen tomaatti pärjää vertailussa eteläeurooppalaisten kanssa
 Moni kuluttaja on pohtinut tomaatteja ja kurkkuja ostaessaan niiden ilmastovaikutuksia. Pitäisikö talvella valita kotimaisen sijasta ulkomainen tuote, vaikka se kuljetetaan hevi-osastolle Euroopan toiselta laidalta?
 Vaikka  vanhat mielikuvat öljyä polttavista kasvihuoneista  ovat vuosikausia heijastuneet talvisin myös kotimaisiin vihanneksiin ja hedelmiin, keskimäärin suomalainen kasvihuonetuotanto on ilmastovaikutuksillaan nykyisin samalla tasolla Pohjois- ja Keski-Euroopan kanssa.
 Parhaimmillaan lähennellään jo Espanjan lukuja, tutkija Frans Silvenius sanoo. Jos lämmitys ja sähkö ovat uusiutuvista lähteistä tai hiilineutraaleja, on hedelmien ja vihannesten ilmastovaikutus jopa samalla tasolla Välimeren alueen kanssa, kun huomioidaan tuotteiden kuljetukset Suomeen.
 Asia ei ole kuitenkaan ihan yksinkertainen. Esimerkiksi nykyisin suosiossa olevien kirsikka- ja erikoistomaattien hiilijalanjälki on merkittävästi perinteistä isoa tomaattia suurempi. Tätä selittää se, että pikkutomaattien satomäärä on pienempi, ne pakataan muovipakkauksiin ja ne vaativat enemmän työtä.
 Suomen keskisato moninkertainen Espanjaan verrattuna
 Kauppapuutarhaliiton toiminnanjohtaja Jyrki Jalkanen muistuttaa suomalaisen viljelytekniikan olevan huippuluokkaa, ja satomäärät neliötä kohden ovat korkealla tasolla. Se parantaa osaltaan suomalaistuotteiden hiilijalanjälkeä.
 Jalkanen nostaa esimerkiksi kurkun, jonka suomalainen keskisato on yli kymmenkertainen Välimeren maihin verrattuna.
 Espanjassa, missä viljelyyn ei tarvita lämmitystä tai lisävaloa, on kurkun keskisato kahdeksan kilogrammaa neliömetriltä. Hollannissa, missä käytetään sähköä ja maakaasua, keskisato on 67 kilogrammaa neliömetriltä. Suomessa keskisato on 90 kilogrammaa, ja monessa puutarhassa päästään tätäkin suurempiin lukemiin.
 Ilmastovaikutusten lisäksi huomio myös veteen
 Ympäristövaikutuksia vertailtaessa ei pitäisi tuijottaa vain hiilijalanjälkeä, Frans Silvenius muistuttaa. Hän nostaa esiin myös veden käytön.
 Suomessa vesijalanjälki on hänen mukaansa kymmeniä kertoja pienempi kuin Välimeren maissa.
 –Tämä ei johdu siitä, että siellä käytettäisiin lukumääräisesti vettä valtavasti enemmän, vaan vesijalanjälkeä laskettaessa otetaan huomioon se, millaiset ovat kansalliset vesivarat ja niiden riittävyys. Suomessa vesivarantoja on hyvin verrattuna moneen muuhun maahan.
 Kajaanissa istutetaan mansikoita
 Kajaanissa aloitetaan sydäntalvella mansikan taimiviljelyn kokeilu. Sen jälkeen on tarkoitus alkaa kasvattaa ruukkusalaatteja ja yrttejä. Tutkija Kalle Hoppula pohtii jatkossa myös marjojen tutkimista.
 Kainuun ammattiopiston yhteyteen rakennettu kasvuhuone mahdollistaa mansikan taimituottajalle tuotantokauden merkittävän pidentämisen. Timo Sihvonen / Yle
 Pohjoisessa kasvaneiden marjojen terveysvaikutuksia on  tutkittu paljon , mutta Hoppulan mukaan Kajaanin kasvuhuoneessa voisi jatkossa tutkia myös sitä voidaanko valon ja lämmön säätelyllä vaikuttaa esimerkiksi mustikan terveysvaikutuksiin.
 Jos pohjoisessa löydetään keinoja vaikuttaa marjojen terveysvaikutuksiin keinovalossa ja sisätiloissa, riittänee huomiota pohjoisen kasvuhuoneeseen jatkossakin.
 Mietitkö ilmastovaikutuksia, kun ostat kasviksia satokauden ulkopuolella? Keskustelu on auki kello 22:een saakka.

Podetko syyllisyyttä kotimaisten kasvisten ostamisesta talvella? Ei välttämättä kannata, sillä kasvihuoneiden hiilijalanjälki on pienentynyt


Summary: Kongressin edustajainhuone äänestää virkarikossyytteen nostamisesta presidentti Donald Trumpia vastaan.  Demokraattien enemmistön äänin syyte nostetaan.

Syyskuun puolivälistä lähtien amerikkalaisia tiedotusvälineitä hallinnut Ukraina-skandaali sekä siitä käynnistynyt presidentti  Donald Trumpin  virkarikosprosessi lähenee huipennustaan. Kongressin edustajainhuone äänestää tänään tai viimeistään huomenna virkasyytteistä. Mikäli keskustelu venyy, äänestys voidaan siirtää torstaihin eli Suomen aikaa perjantai-aamuun.
 1) Mistä on kyse?
 Viikko sitten tiistaina Yhdysvaltain edustajainhuoneen demokraatit julkaisivat presidentti Donald Trumpin virkarikossyytteen syytekohdat. Ne ovat  vallan väärinkäyttö ja kongressin tutkinnan vaikeuttaminen.
 Epäillyssä vallan väärinkäytössä on kyse siitä, että Trump painosti Ukrainaa saadakseen itselleen hyötyä ensi vuoden presidentinvaalikampanjaan. Trump halusi Ukrainan aloittavan tutkinnan demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän  Joe Bidenin  ja tämän pojan toimista Ukrainassa.
 Tutkinnan vaikeuttamisessa on kyse siitä, ettei Trump suostunut tutkinnan kuultavaksi ja Valkoinen talo kielsi useiden kuultaviksi kutsuttujen todistamisen.
 2) Mitä nyt tapahtuu?
 Tänään keskiviikkona koko edustajainhuone ottaa virkarikossyyteasian käsittelyynsä ja äänestää.
 Edustajainhuone voi äänestää kustakin oikeuskomitean esittämästä syytekohdasta erikseen tai kaikista yhdessä. Jos enemmistö äänestää yhdenkin syytekohdan puolesta, presidentti saa virkarikossyytteen.
 Tämän jälkeen edustajainhuone nimeää joukostaan ns. syyttäjät, jotka esittelevät virkarikossyytteen senaatille.
 Puolueen mukaan tehtäviin valittaneen oikeus- ja tiedustevaliokunnan jäseniä, jotka johtivat todistajien kuulemisia.
 Oikeusistuimena toimii senaatti. Siellä rikoskäsittelyä valvoo Yhdysvaltain korkeimman oikeuden puheenjohtaja.
 Yle, The New York Times, Harri Vähäkangas / Yle
 3) Mitä oikeudenkäynnissä tapahtuu?
 Viimeinen sana ja päätösvalta presidentin kohtalosta on kongressin ylähuoneella eli senaatilla. Se voi päättää pannaanko presidentti viralta vai ei.
 Ennen kuin virkarikossyytekäsittely alkaa senaatissa, puolueet sopivat istunnon kulusta, kuten puheenvuorojen kestosta ja todistajien määrästä.
 Varsinaisessa käsittelyssä myös syytetyllä eli presidentillä on mahdollisuus asianajajineen vastata syytekohtiin.
 Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump kommentoi marraskuussa virkarikostutkintaa Valkoisen talon edustalla. Jim Lo Scalzo / EPA
 Loppupuheenvuorojen jälkeen senaatti voi vetäytyä miettimään päätöstään. Sen jälkeen senaatti äänestää virkarikossyytekohdista. Presidentin syylliseksi toteaminen ja viraltapano edellyttää senaatissa kahden kolmasosan enemmistön.
 Republikaaneilla on senaatissa enemmistö äänin 53 – 47, joten jo nyt pidetään lähes varmana, että Trump selviää virkarikossyytteestä. On äärimmäisen epätodennäköistä, että senaatissa demokraatit saisivat tuekseen 20 lisä-ääntä, jotta viraltapanoon vaadittava kahden - kolmasosan enemmistö täyttyisi.
 Oikeuskäsittely senaatissa alkanee tammikuun alkupuolella.
 4) Mitä vaikutuksia prosessilla on?
 Molemmissa puolueissa yksittäiset edustajat käyvät henkilökohtaista painia, äänestääkö puolueen linjan vai oman poliittisen tulevaisuuden puolesta. Tämä koskee niin äänestystä edustajainhuoneessa kuin varsinaista oikeudenkäyntiä senaatissa ensi vuoden tammikuussa.
 New York Times  kirjoitti tiistaina, että kuusi epävarmaa demokraattiedustajaa on luvannut edustajainhuoneessa tänään äänestää puolueen linjan mukaisesti virkarikoksen puolesta. Nämä kuusi ensimmäisen kauden edustajaa tulevat osavaltioista, joissa on vahva republikaanikannatus. Jos nämä edustajat vastustaisivat virkarikosyytettä, he melko varmasti menettävät osavaltionsa demokraattien tuen ja oman paikkansa seuraavissa vaaleissa.
 Vain yksi demokraatti on avoimesti siirtynyt republikaanien riveihin ja ilmoittanut vastustavansa virkarikossyytettä.
 Satajäsenisen senaatin puolella sen sijaan jo muutamalla, tarkkaan laskien neljän republikaanisenaattorin mielenmuutoksella olisi demokraattien haluama vaikutus.
 Senaatin republikaanijohto kannattaa lyhyttä oikeudenkäyntiä, ilman lisäkuulemisia. Demokraatit sen sijaan haluavat paikalle uusia todistajia, mm. Valkoisen talon entisen turvallisuusneuvonantajan  John Boltonin.
 Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs Gordon Sondland vannoi valan edustajainhuoneessa ennen todistajanlausuntoaan 20. marraskuuta 2019.  EPA
 Voimasuhteet ovat nyt siis 53 – 47 republikaanien hyväksi. Jos vain neljä republikaania lähtee demokraattien rinnalla vaatimaan lisäkuulemisia, niin demokraattien äänivalta nousee 51 senaattoriin ja se vaikuttaa oikeuden kulkuun. Tuomio vaatisi silti 67 ääntä.
 Uutiskanava CNN on listannut  seitsemän republikaanisenaattoria, jotka suhtautuvat nihkeästi Trumpiin tai katsovat hänen tuhoavan presidentti-instituutiota. Heistä voi tulla republikaaneille nöyryyttävä loikkariryhmä.
 Senaatin vähemmistöjohtaja, demokraattien  Chuck Schumer  ja republikaaninen enemmistöjohtaja  Mitch McConnell  käyvät nyt prosessista poliittista kauppaa.
 Presidentti Trumpin henkilökohtaiseen suosioon virkarikostutkinta ei ole juuri vaikuttanut. Hänen kannatuksensa on pysynyt melko tasaisesti 43 prosentin pinnassa, kuten mielipidemittauksia kokoava sivusto  FiveThirtyEight  näyttää.

Syytteet Trumpia vastaan hyväksyttäneen edustajainhuoneessa – listasimme neljä seikkaa virkarikostutkinnasta


Summary: Rajanylityspaikoilla matkustajat ovat suhtautuneet EU:n ulkopuolelta hankittujen hedelmien, vihannesten ja marjojen tuontikieltoon ymmärtäväisesti.

Kaakkois-Suomen rajanylityspaikoilla on jouduttu poistamaan matkustajilta ensimmäiset hedelmät.
 Tuore laki määrää , että matkustajat eivät voi enää tuoda Suomeen EU:n ulkopuolelta hedelmiä, marjoja tai vihanneksia ilman kasvinterveystodistusta. Koska yksityishenkilön on vaikea saada tällainen todistus haltuunsa, EU:n ulkopuolelta hankitut kielletyt tuotteet tulee käytännössä joko syödä tai luovuttaa pois ennen Suomeen astumista.
 Vaalimaan tullissa on lauantaista lähtien ollut muutamia yksittäistapauksia, joissa matkustajalta on poistettu hedelmä. Vaikutukset ovat olleet pieniä myös rajanylityspaikoissa Imatralla, Vainikkalassa ja Nuijamaalla.
 Vaalimaan tullin läpi kulkeneet asiakkaat ovat olleet suhteellisen hyvin tietoisia uudesta lainsäädännöstä. Antro Valo / Yle
 Tapauksia todennäköisesti enemmän vuodenvaihteen aikaan
 Liha- ja maitotuotteita ei ole saanut tuoda Suomeen EU:n ulkopuolelta yli kymmeneen vuoteen, mikä on monelle rajanylittäjälle jo tuttua. Nyt kiellettyjä  marjoja, hedelmiä ja vihanneksia kulki ennen rajan yli jonkin verran .
 – Marjoja kuljetettiin etenkin syksyisin ja hedelmiä kesäisin matkaeväänä. Määrät eivät kuitenkaan ole olleet suuria, muutamia ämpärillisiä kerrallaan, Vaalimaan tullipäällikkö  Antti Sassali  kertoo.
 Kasvinterveysvaatimusten ulkopuolelle jäävät hedelmistä banaani, taateli, durio, ananas ja kookos, sillä ne eivät aiheuta riskiä Suomen kasveille. Antti Sassalin käsityksen mukaan etenkin suomalaiset matkustajat ovat olleet suhteellisen perillä lauantaina tapahtuneesta muutoksesta.
 – Muutamia kysymyksiä on tullut käytännön asioista. Jos matkustajalla on ollut hallussaan esimerkiksi omena ja se on pitänyt poistaa, he ovat olleet ymmärtäväisiä.
 Vaalimaan tullipäällikön Antti Sassalin mukaan kiellettyjä tuotteita on tähän mennessä poistettu rajanylittäjiltä muutamia. Antro Valo / Yle
 Sakko uhkaa, jos jää usein kiinni
 Jos kielletty tuote havaitaan tullitarkastuksessa, matkustaja voi luovuttaa sen pois ilman seuraamuksia. Jos hän kieltäytyy tai rikkoo lakia toistuvasti, rangaistukseksi voi saada sakot.
 Nuijamaan tullipäällikkö  Petri Kukkonen  arvelee, että joulun ja vuodenvaihteen vilkastuva liikenne rajanylityspaikoilla lisää todennäköisesti matkustajilta poistettavien hedelmien, kasvisten ja marjojen määrää.
 – Takavarikoidut tuotteet menevät polttohävitykseen. Siten pyritään estämään taudinaiheuttajien leviäminen ympäristöön ja kasveihin, Kokkonen sanoo.

Älä tuo omenaa Venäjältä Suomeen, jos haluat syödä sen – vaihda banaaniin


Summary: Naantalin Sydänyhdistys kehittää nuorten sydänterveyspäivästä valtakunnallista opetustapaa.

Kahdeksasluokkalainen  Daniela Simola  astuu reippaasti esiin, kun etsitään vapaaehtoista kokeilemaan sydäniskuria. Luokkahuoneen lattialla makaa nukke, jota pitäisi elvyttää. Terveydenhoitaja  Leena Haaristo  Varsinais-Suomen sydänpiiristä antaa ohjeita vieressä.
 – En ole aiemmin käyttänyt tuollaista laitetta, mutta nyt kun kokeilin, tositilanteessa voi olla helpompaa, sanoo Simola.
 Hän on jo käynyt luokkansa kanssa katsomassa Tyksin Sydänkeskuksen videota, jossa näytettiin sydänleikkausta.
 – Sydänsairaudet ovat pelottavia, mutta niihin on paljon hoitoa ja lääkitystä. On hyvä, että saamme tietää näistä sairauksista ja voimme auttaa vanhempia ihmisiä, pohtii Simola.
 Anneli Koski esittelee Jere Aaltoselle herkkupöytää. Nuorten suosimissa tuotteissa on yllättävän paljon sokeria ja rasvaa. Minna Rosvall / Yle
 Terveet elintavat pitää aloittaa nuorena
 Yhdeksäsluokkalainen  Jere Aaltonen  tutustuu Naantalin sydänyhdistyksen puheenjohtajan  Anneli Kosken  opastuksella herkkunäyttelyyn. Pöydällä on muun muassa jäätelöä, karkkia ja sipsejä. Niiden sisältämät rasva- ja sokerimäärät yllättävät. Koski kertoo, että tällä kertaa mukaan on otettu erityisesti nuorten herkkuja.
 Sydänyhdistys keräsi nuorten suosimien herkkujen sokeri- ja rasvapitoisuudet näyttävästi esille. Sokerimäärän ymmärtää, kun sen näkee sokeripaloina. Minna Rosvall / Yle
 – Kolajuomia ja jääkahveja tulee juotua vähän turhankin paljon, ja niissä on paljon sokeria. Tämä ruokarasti on ollut päivän parasta antia, sanoo Aaltonen.
 Myös elvytysharjoittelu oli hänen mielestään hyödyllistä.
 – On hyvä, että saamme hiljaiset oppilaat myös mukaan toimintaan. Elvytystilanne voi tulla milloin vain, joten hyvä, että saadaan kaikki hereille.
 Kahdeksasluokkalaisella  Emmi Laineella  puolestaan on kokemusta sydänsairauksista perhepiirissä.
 – Tästä, mitä opin täällä, saattaa olla hyötyä. On yllättävää, miten sairauksia hoidetaan ja miten paljon niitä varten on lääkkeitä, kertoo Laine.
 Sydänyhdistys haluaa kohdata nuoria
 Naantalin sydänyhdistyksen vapaaehtoinen  Leena Huhtamäki  näyttää nuorille, mitä liiallinen kolesteroli saa aikaan verisuonistossa. Hänellä on mukanaan pienoismalli verisuonesta, joka on lähes tukossa. Nuoret pyörittelevät verisuonta hämmentyneinä.
 Jere Aaltonen tutkii pienoismallia tukkeutuneesta verisuonesta. Minna Rosvall / Yle
 Kolesterolin vaikutus verisuonessa näkyy hyvin pienoismallin avulla. Minna Rosvall / Yle
 – Nuoret kertovat useimmiten omista isovanhemmistaan. Moni tietää, mikä on nitro ja mitä heidän isovanhemmilleen on tehty. Tämä ei ole pelkästään sydänprojekti, vaan tämä on nuorten kohtaamista, kertoo Huhtamäki.
 Kohta luokassa innostutaan etsimään lisätietoa netistä sormustinkukasta. Huhtamäki on juuri kertonut, että siitä saadaan ainetta sydänlääkkeisiin. Nuoret katsovat, millainen kukka on kyseessä.
 Naantalin Sydänyhdistyksen vapaaehtoinen, Leena Huhtamäki, haluaa kohdata nuoria. Hän antaa heille tietoja, joiden avulla elintapoja voi pohtia. Minna Rosvall / Yle
 ”Naantalin malli” kehitteillä
 Äidinkielen ja kirjallisuuden lehtori  Mari Viertola  kertoo, että Suopellon koulu kehittää joka vuosi opetusta jonkun ilmiön ympärille. Terveys on hyvä aihe ilmiöksi.
 – Nuoret saivat ennakkotehtävän, jossa he selvittivät oman sukunsa sydänsairauksia. Tämä tavallaan sitouttaa koko perheen mukaan, kertoo Viertola.
 Sydänterveyspäivää on jo vietetty aiemmin syksyllä Naantalin lukiossa. Sydänyhdistys kerää palautteet ja yrittää kehittää sydänterveyspäivästään ”Naantalin mallin”, jota koulut eri puolilla Suomea voivat käyttää hyväkseen.
 –Toimintamallimme perustuu siihen, että meillä on paljon vapaaehtoisia toteuttamaan tätä päivää. Tällä kertaa mukana on yli kymmenen vapaaehtoista ja osa heistä on terveydenhuollon ammattilaisia, kiittelee Huhtamäki.
 Sydänyhdistys etsii myös nuorta sykettä toimintaansa. Yhdistyksen jäsenten keski-ikä on korkea, ja toiminta on keskittynyt sydänsairauksiin.
 – Nuoriso on siinä iässä, että he alkavat itsenäistyä. Tässä vaiheessa tehtävillä elintapavalinnoilla on suuri merkitys heidän tulevaisuudelleen, pohtii Huhtamäki.
 Lue lisää:
 ”Yhdysvalloissa tunti, Turussa puoli tuntia” – sydänkohtauksen hoidossa nopeus on valttia
 Sydänterveyden 7 oikein - täysosuma vain prosentilla nuorista aikuisista

Nuoret testasivat sydäniskuria ja näkivät pienoismallin tukkeutuneesta verisuonesta – oppi sydänterveydestä yllätti, vaikka ”moni tietää, mikä on nitro"


Summary: Maailmanlaajuinen pikaruokaketju on jälleen myrskyn silmässä työolojensa vuoksi.

Kahden työntekijän kuolemaan johtanut tapaturma McDonald's-ravintolassa on herättänyt Perussa laajaa keskustelua suuryrityksen toimista.
 Nuoret mielenosoittajat kokoontuivat tiistaina osoittamaan mieltään pikaruokaketjun edustalle pääkaupungissa Limassa. Protestoijat vaativat maailmanlaajuista ketjua parantamaan työolosuhteita ja työturvallisuutta.
 Limassa sijaitsevassa pikaruokaravintolassa yövuorossa työskennelleet  Alexandra Porras , 19, ja  Gabriel Campos , 18, kuolivat viikonloppuna sähköiskuun, jonka kerrotaan johtuneen ravintolan keittiössä olleista rikkinäisistä sähköjohdoista.
 Tapahtumien seurauksena kaikki maan McDonald's-ravintolat suljetaan kahdeksi päiväksi. Asiasta kertovat esimerkiksi  The New York Times  ja  brittilehti The Guardian.
 Yhtiö on houkutellut nuoria työntekijöitä
 Onnettomuudessa kuolleet nuoret työskentelivät ravintolassa säästääkseen rahaa yliopisto-opintoihin.
 Perun McDonald'seja luotsaava  Arcos Dorados tiedotti  kaksi vuotta sitten panostavansa nimenomaan nuorten työntekijöiden työllistämiseen Latinalaisessa Amerikassa. Yhtiöllä on The New York Timesin mukaan Latinalaisessa Amerikassa ja Karibialla jopa 2 000 ravintolaa ja 90 000 työntekijää.
 Yhtiötä johtaa maailman rikkaimpien  ihmisten joukkoon listattu   Woods Staton , joka on ristitty mediassa McDonald'sin tunnetun aterian mukaan "El Hombre Big Maciksi" eli Big Mac -mieheksi
 Arcos Dorados on tiedottanut kahden päivän suruajasta  Twitterissä . Yhtiön mukaan suruaika ei vaikuta työntekijöiden palkkaan. Tiedotteessaan yhtiö esittää surunvalittelunsa tapahtumista ja toteaa auttavansa viranomaisia tapauksen tutkinnassa.
 The Guardianin mukaan paikalliset mediat ovat tosin kertoneet, että pelastushenkilökunnan ja viranomaisten pääsyä ravintolan tiloihin olisi rajoitettu tapahtumahetkellä.
 Alexandra Porrasin äiti  Jhoana Inga  on kertonut paikalliselle tv-kanavalle, että hänen tyttärensä olisi ennen onnettomuutta valittanut riittämättömistä työvarusteista ja 12 tunnin työvuoroista.
 – Jos näiden nuorten oikeuksia on rikottu, siitä tulee seuraamuksia, Perun työministeri  Silvia Cáceres  on mediatietojen mukaan sanonut.
 McDonald's on ollut loppuvuonna otsikoissa työolojensa takia muuallakin maailmassa. Michiganissa Yhdysvalloissa  puitiin vastikään  ketjun ravintoloissa epäiltyä seksuaalista häirintää. Britanniassa työntekijät puolestaan osoittivat laajasti mieltään  liian pienistä palkoista.
 Laiminlyönnistä voi napsahtaa sakko
 Perun yleinen syyttäjä on ryhtynyt tutkimaan tapausta.
 Myös Perun työturvallisuudesta vastaava virasto on kertonut aloittavansa tapauksesta 30 päivän tutkinnan, jonka seurauksena ravintolalle saattaa napsahtaa jopa 189 000 solin (50 565 euron) sakko.
 Työturvallisuuteen liittyvät ongelmat ovat yleisiä Perussa, sillä arvioiden mukaan jopa 70 prosenttia työvoimasta on työturvallisuutta koskevan lainsäädännön ulkopuolella.
 Esimerkiksi vuonna 2017 nuoria  työntekijöitä kuoli palossa , kun työnantaja oli lukinnut työntekijät säiliöön munalukolla.

Kaksi työntekijää kuoli sähköiskuun kesken vuoron – McDonald'sin työolot saivat nuoret protestoimaan ravintolan edustalle Perussa


Summary: Tapus liittyy saksalaisaluksen syksyiseen vierailuun hylyn alueella.

Ruotsissa kahta miestä epäillään Estonian hautarauhan rikkomisesta,  SVT  ja  Dagens Nyheter  -sanomalehti uutisoivat.
 Tapaus liittyy saksalaisen sukellustukialuksen syksyiseen vierailuun Estonian uppoamispaikalle. Hylyn hautarauhaa valvova Länsi-Suomen merivartiosto tarkkaili tuolloin saksalaisaluksen liikkeitä. Rajavartiosto epäili, että aluksesta laskettiin mereen kuvausrobotti.
 Ruotsissa tapauksesta on aloitettu esitutkinta, jossa selvitetään, onko laivalla olleita ruotsalaisia vastaan mahdollista nostaa syytettä Estonian hautarauhan rikkomisesta.
 Saksalaisaluksessa oli 11 henkilöä sen saapuessa Estonian uppoamispaikalle. Suomen Keskusrikospoliisin mukaan matkustajina oli kolme saksalaista, kaksi ruotsalaista ja kaksi norjalaista. Neljän hengen miehistö koostui saksalaisista ja puolalaisista. Kyseessä oli filmiryhmä, joka oli keräämässä aineistoa dokumenttiohjelmaa varten.
 Syyttäjä  Helene Gestrin  arvioi SVT:lle, että ruotsalaismiesten tapausta on hankala arvioida, sillä vastaavanlaisia rikoksia ei ole aiemmin ollut oikeuslaitoksen käsittelyssä.
 Tapausta vaikeuttaa osaltaan myös sen kansainvälinen luonne. Estonian hylkyä suojaa hautarauhan lisäksi erillinen sopimus. Syksyllä mahdollisesti rikottu sukelluskielto koskee kuitenkin vain sopimuksen hyväksyneitä Itämeren maita, eivätkä esimerkiksi Norja tai Saksa ole liittynyt sopimukseen.
 Matkustaja-alus M/S Estonia upposi vuonna 1994 vaatien 852 ihmisen hengen. Suurin osa kuolleista menehtyi aluksen sisälle.
 Lue lisää:
 Estonian uppoamispaikalla käyneessä filmiryhmässä oli ruotsalaisia, norjalaisia ja saksalaisia – hautarauhan rikkomisepäilyn esitutkinta keskitetty Ruotsiin
 KRP ja saksalaisviranomaiset alkavat selvittää epäiltyä Estonian hautarauhan rikkomista – saksalaisalus poistui paikalta
 Rajavartiolaitos epäilee: Saksan lipun alla kulkeva alus rikkoi Estonian hautarauhaa – kyseessä mahdollisesti dokumentin kuvausryhmä

Kahta ruotsalaismiestä epäillään Estonian hautarauhan rikkomisesta


Summary: Taloudellisessa katsauksessa käsitellään talousnäkymiä sekä talouspolitiikkaa että julkista taloutta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtiovarainministeriö on alentanut arviotaan Suomen talouskasvusta. Ministeriön taloudellisen katsauksen mukaan Suomen talous kasvaa 1,0 prosenttia vuonna 2020, 1,1 prosenttia vuonna 2021 ja 1,2 prosenttia vuonna 2022.
 Talouskasvua ylläpitää kotimainen kysyntä. Keskipitkällä aikavälillä vuosina 2023–2024 talouskasvu hidastuu alle yhteen prosenttiin talouden rakenteellisten tekijöiden vuoksi.
 Julkisen talouden alijäämä kasvaa vuonna 2020, kun hallitusohjelman mukaiset menolisäykset astuvat voimaan. Ilman työllisyyttä sekä talouden ja julkisen hallinnon tuottavuutta kohentavia toimia julkinen talous pysyy myös tulevina vuosina alijäämäisenä.
 Juttu täydennetään.
 Lue myös:  Suomen Pankki: Merkit talouskasvun hidastumisesta ovat Suomessa varsin selvät – huono uutinen hallituksen työllisyystavoitteelle

Valtiovarainministeriö: Talous on kulkemassa kohti vaisumpia aikoja


Summary: Kotimaisten kielten keskus Kotus on päivittänyt listan ehdotuksista uusiksi sukunimiksi.

Hankajärvi, Hankasuo, Hankavesi, Hankolampi vai sittenkin Hankoniemi?
 Uutta sukunimeä miettiville on tullut helpottava työkalu. Kotimaisten kielten keskus Kotus on vasta päivittänyt listan ehdotuksista uusiksi sukunimiksi. Aiemmin julkaistussa listassa ei ollut yhtä monta nimiehdotusta kuin nyt.
 Lista on valtava. Suomenkielisiä sukunimiä löytyy peräti noin 6 500. Ruotsinkielisessä luettelossa on lisäksi noin 700 nimeä.
 Nimet ovat aakkosjärjestyksessä. Niistä voi etsiä tietyn sanan sisältäviä nimiä selaimen hakutoiminnolla. Esimerkiksi haulla ”puro” voi tarkastella kaikkia puro-aiheisia nimiä.
 Pääset katsomaan suomenkielisiä nimiä täältä Ruotsinkieliset nimet näet täältä
 Uudissukunimet kiinnostavat suomalaisia
 Julkaisu on Kotuksen mukaan tarkoitettu avuksi ja inspiraation lähteeksi niille, jotka harkitsevat sukunimensä muuttamista uudeksi.
 Tämän vuoden alussa tuli voimaan etu- ja sukunimilaki, jossa puhutaan uudissukunimestä. Uudissukunimellä tarkoitetaan sukunimeä, joka ei ole nykyisin käytössä elossa olevalla henkilöllä.
 Lain mukaan jokaisella suomalaisella tulee olla sukunimi. Sukunimen saa muuttaa sukunimeksi, joka ei ole käytössä tai avioituessa sukunimen voi muuttaa toiseksi käytössä olevaksi sukunimeksi tai yhdistää toiseen sukunimeen. Sukunimen saa pitää myös entisellään avioituessa.
 Uudissukunimeksi voidaan hyväksyä vain nimi, joka ei ole omiaan aiheuttamaan pahennusta tai haittaa tai ole sukunimeksi soveltumaton. Nimi ei saa olla vakiintunut tietylle yleisesti tunnetulle ja historiallisesti merkittävälle kotimaiselle tai ulkomaiselle suvulle. Uudissukunimi ei saa sekoittua myöskään säätiön, yhdistyksen tai tavaramerkin nimeen.
 Lisää sääntöjä  löytää laista.
 Sukunimet perustuvat usein paikanimiin
 Suomalaiset sukunimet perustuvat yleensä luontoon tai maantieteelliseen paikkaan. Kotuksen ehdotuksia uusiksi sukunimiksi -julkaisun aineiston pohjana ovat Maanmittauslaitoksen paikannimirekisteristä poimitut paikannimet.
 Kun luettelossa oleva sukunimi on kerran rekisteröity käyttöön, muut eivät enää voi ottaa sitä itselleen ilman laissa mainittua erityistä syytä. Koska luetteloita päivitetään muutaman kerran vuodessa, kannattaa tarkistaa Väestörekisterikeskuksen nimipalvelusta, onko nimi ehditty jo ottaa käyttöön.
 Etu- ja sukunimeä koskevat asiat ratkaisee se maistraatti, jonka toimialueella on hakijan kotikunta tai väestökirjanpitokunta.
 Tällaisia sukunimiä on varattu
 Maistraatti  kertoo nettisivuillaan , millaisia uudissukunimiä on haettu viime aikoina eli ne on tavallaan jo varattu. Pelkästään marraskuun lopusta tähän päivään saakka oli maistraateilta haettu vajaat 70 uudissukunimeä.
 Maistraatin pitää tiedottaa haetuista uudissukunimistä ennen kuin ne hyväksytään. Haetusta uudissukunimestä voi tehdä muistutuksen.
 Esimerkiksi tällaisia sukunimiä on jo haettu viime aikoina Suomessa: Alaska, Kaamos, Kaunismieli, Pidätys, Sydänpolku, Valolempi, Korteikko, Halkoluoto, Ukkosvaara. Lisää haettuja nimiä  löydät maistraatin sivuilta .
 Lue lisää:
 Uudistettu nimilaki sallii neljä etunimeä ja tuo myös sukunimiin kansainvälisiä kaikuja
 Reetta Rädyn kolumni: ”Sehän on vain nimi” – höpöhöpö, sukunimiin liittyy draamaa, romantiikkaa ja valtaa
 Vain pieni osa miehistä ottaa vaimonsa nimen: "Pappikin hämmentyi päätöksestä"
 Virtanen on pakkoraossa keksitty kopionimi – sukunimi kertoo paljon suvun historiasta

Tällaisia ovat uudet suomalaiset sukunimet: Valolempi, Suvituuli, Alaska – katso yli 7 000 uudissukunimen listasta, mitä nimiä voit ottaa


Summary: Kannabiksen verotuottoja on usein vaikea arvioida etukäteen, sanoo Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

Järjestäytyneen rikollisuuden ansaintamahdollisuudet heikkenevät, ja valtion kassaan tulee lisää verorahoja. Näin kannabiksen laillistamista on puolustettu Pohjois-Amerikassa.
 Kannabiksen viihdekäyttö on nyt laillista Kanadassa ja kymmenessä Yhdysvaltain osavaltiossa. Julkinen talous saa satoja miljoonia lisää verotuloja, mutta pimeät markkinat ovat pienentyneet melko hitaasti.
 – Laittomia markkinoita ruokkii se, että laillisesti tuotettu kannabis on Kanadassa noin tuplasti kalliimpaa kuin pimeiltä markkinoilta ostettu, kertoo Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.
 Jos eivät suurimmat toiveet kannabiksen laillistamiseen liittyen ole vielä toteutuneet, eivät myöskään pahimmat pelot. Nuorten kannabiksen käyttö ei ole esimerkiksi lisääntynyt. Toisaalta täysi-ikäisten keskuudessa käyttö vaikuttaa lisääntyvän, kun siitä tulee laillista.
 On merkkejä siitä, että kannabiksen laillistaminen on lisännyt terveyshaittoja esimerkiksi Coloradossa. Mutta vaarat ovat joka tapauksessa suhteellisen pieniä verrattuna esimerkiksi opioidien tappavaan voimaan.
 Yhdysvalloissa opioidien yliannostuksiin kuolee lähes 50 000 ihmistä vuodessa. Näistä yli 15 000 tapauksessa tappavana aineena ovat lääkärien määräämät kovat kipulääkkeet.
 Samaan aikaan asiantuntijat kiistelevät siitä, tapahtuiko viime helmikuussa Yhdysvaltain ensimmäinen kannabiksen yliannostuksesta aiheutunut kuolema.
 Kuuntele  Pekka Vahvasen  toimittama Mistä maailma puhuu -podcast täältä:

Mistä maailma puhuu -podcast: Miksi kannabista laillistetaan Pohjois-Amerikassa ja kannattaako se?


Summary: Bolla kantaesitetään teatterilavalla syksyllä 2021.

Pajtin Statovcin  Finlandia-palkittu romaani  Bolla  herättää kiinnostusta Suomessa ja kansainvälisesti.
 Elokuussa ilmestyneen teoksen käännösoikeuksia on myyty johtaville kustantamoille. Esimerkiksi Saksassa teoksen julkaisee arvostettu Luchterhand, todetaan  Bollan  Suomessa kustantaneen Otavan tiedotteessa.
 Suomessa Statovcin teosta viedään pian teatterilavalla. Dramatisointioikeudet menivät Helsingin Kaupunginteatterille.
 – Olemme erittäin onnellisia ja ylpeitä, että meillä on mahdollisuus esittää tämä palkittu merkkiteos ensimmäisenä teatterina Suomessa, iloitsee teatterinjohtaja  Kari Arffman  tiedotteessa.
 Statovci: "Kirjailijan unelma"
 Kustantajat kävivät romaanin oikeuksista kilpailua esimerkiksi Alankomaissa ja Isossa-Britanniassa, jossa oikeudet osti Faber & Faber. Sen kirjailijoihin kuuluvat muun muassa  Sally Rooney ,  Hanif Kureishi ,  Rachel Cusk  ja  Kazuo Ishiguro .
 Yhdysvalloissa  Bolla  ilmestyy vuonna 2021. Siellä teoksen julkaisee Pantheon.
 Käännösoikeuksista neuvotellaan parhaillaan lukuisissa maissa.
 – Saada nähdä kirjansa elävän toisten mielissä, eri maissa ja lavoilla on kirjailijan unelma. Olen todella onnellinen siitä, kirjailija Statovci sanoo tiedotteessa.
 Suomessa  Bollaa  on myyty kovakantisena yli 30 000 kappaletta. Statovci (s. 1990) on Suomen kansainvälisesti menestyneimpiä kirjailijoita. Hänet palkittiin esikoisromaanistaan  Kissani Jugoslavia  Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnolla, ja  Tiranan sydän  oli arvostetun National Book Award -palkinnon finalisti.
 Lue lisää:   Kaikkien aikojen nuorin kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon voittaja Pajtim Statovci Ylen haastattelussa: "Kirjoittamalla yritän tehdä selkoa, millaisesta paikasta olen kotoisin"

Helsingin Kaupunginteatteri nappasi Pajtim Statovcin Finlandia-palkitun romaanin Bollan dramatisointioikeudet – teos herättänyt poikkeuksellista kiinnostusta


Summary: Keskiviikkona ensi-iltansa saava Star Wars: The Rise of Skywalker päättää yhdeksän elokuvan mittaisen eepoksen. Episodi IX on sarjan massiivisin osa, jossa on myös ripaus alkuperäisen trilogian taikaa, kirjoittaa elokuvatoimittaja Janne Sundqvist.

Voima on meidän kanssamme.
 En kirjoita vain 1980-luvulla lapsuutensa eläneestä omasta sukupolvestani, vaan myös minua edeltäneistä ja jälkeeni tulleista.
 Tähtien sota  on ylisukupolvinen kokemus.  George Lucasin  ideoima tieteisfantasia on koskettanut miljoonia ihmisiä kautta maailman jo neljän vuosikymmenen ajan.
 Saagan nimistä on tullut käsitteitä. Nimet ja sanat, kuten  Millennium Falcon ,  Red Five  ja jedi mind trick ovat isolle ryhmälle ihmisiä tuttua ja tärkeää populaarikulttuurin mytologiaa.
 Tämä juttu kertoo, miksi  Tähtien sodasta  tuli maailmanlaajuinen menestys, miten sarjan myöhemmät osat ovat yrittäneet kloonata menestyksen ja millä ansioilla sen upouusi päätösosa nousee tukevasti omille jaloilleen.
 Keskiviikkona ensi-iltansa saavan  Star Wars: The Rise of Skywalker  -elokuvan on mainostettu päättävän Skywalkerin suvun saagan.
 Elokuvassa ratkeaa moni asia: Miten voiman pimeälle puolelle eksyneen Kylo Renin käy? Miten imperiumin iskujoukoista löytyy Finnin kaltaisia kapinallisia? Entä keitä Reyn vanhemmat ovat? Kuka tällä kertaa on kenenkin isä?
 Sosiaalinen media alkoi laulaa heti elokuvan lehdistönäytöksen jälkeen. Twitterissä teoksen kehuttiin olevan kaikkea, mitä toivoa saattaa:
 Toiset haukkuivat sen olevan sydäntäsärkevä pettymys:
 Totuus on tältä väliltä.
 Huom! Jutun lopussa on jonkin verran spoilereita. Niistä varoitetaan vielä erikseen eli lue rauhassa siihen asti.
 Elokuva, joka muutti maailman
 Vuonna 1977 ilmestynyt ensimmäinen  Tähtien sota  -elokuva oli kokeilu. Lucas toki suunnitteli sarjasta alun perinkin yhdeksänosaista saagaa pahan imperiumin ja hyvän mutta piskuisen kapinallisarmeijan välisestä sodasta.
 Ensimmäisenä filmattiin kuitenkin neljäs osa, joka toimisi parhaiten myös ilman jatko- tai esiosia.
 Jos suuruudenhullu unelma ei olisi menestynyt, olisi elokuvateollisuus hyvin erilainen kuin se tänä päivänä on.
 Star Wars: A New Hope  -niminen avaruusseikkailu otti markkinoinnissa ja julkaisussaan mallia kahden kesän takaisesta hitistä  Tappajahaista  (1975). Yhdessä nämä kaksi elokuvaa työnsivät Hollywoodin uuteen suuntaan, jossa jättimäiset blockbuster-elokuvat ja niiden jatko-osat jylläsivät.
 Sama trendi hallitsee edelleen vaikka tietenkin se on ajan mukana myös muuttunut. Viime vuosien suurin muutos on se, että  Tähtien sodankin  oikeudet omistavasta Disneystä on tullut suurelokuvien saralla todellinen imperiumi.
 Miksi Tähtien sota menestyi?
 George Lucasin seikkailueepos lainaili huoletta elokuvahistoriasta. Pelkästään ensimmäisessä  Tähtien sodassa  on  Akira Kurosawan   Kätkettyä linnaketta , 1930-luvun kolonialistista Intia-seikkailu  Gunga Dinia  ja muistumia lännenelokuvista sekä hävittäjälentäjistä kertoneista Hollywood-klassikoista.
 Lainailu oli hienovaraista ja sitä tehtiin Hollywoodissa paljon. Esimerkiksi Lucasin ja  Steven Spielbergin  myöhemmin tehtailemat  Indiana Jones  -elokuvat toimivat samalla periaatteella. Leffanörtit nuoret ohjaajat ottivat näkemistään elokuvista asioita, joista pitivät ja rakensivat niiden päälle uutta ja omaperäistä maailmaansa.
 Alkuperäisen  Tähtien sota  -trilogian suola oli juuri sen omaperäisyys. Mitään vastaavaa ei oltu nähty valkokankaalla. Vaikka tarina ja sen hahmot olivat nykynäkökulmasta melko lapsellisia luomuksia, se tuntui kuuluvan asiaan.
 Sitä paitsi siinä missä 2010-luvun uusia  Tähtien sota  -elokuvia on syytetty pinnallisista hahmoista, on hyvä muistaa, etteivät Han Solo, Luke Skywalker ja Prinsessa Leia hekään olleet mitään moniulotteisen psykologian perikuvia. Näissä elokuvissa ihmisten tunne-elämän seuraaminen on aina ollut enemmän droidien kommentoivien piippausten ja vislausten kuin näyttelijäntyön varassa.
 Kaukaisen galaksin seikkailuissa oli kuitenkin jotain seikkailukirjoista tuttua, jonka imuun oli helppo lähteä.
 Niin kauan kuin sitä kesti.
 Luke Skywalker (Mark Hamill), Prinsessa Leia (Carrie Fisher) ja Han Solo (Harrison Ford) olivat ensimmäisen Tähtien sota -trilogian sankarit.
 Pahoja aavistuksia
 Ensimmäisen  Tähtien sota  -elokuvan aloittava teksti "Episodi IV: Uusi toivo" tuntui pitkään pelkältä kikkailulta. Ensimmäisen trilogian päätyttyä vuonna 1983 kesti 16 vuotta ennen kuin tarina sai uusia osia.
 Noina hiljaisina vuosina julkisuuteen tihkui toki tietoja osien I – III ja VIII – IX sisällöstä, mutta niistä yhdenkään ei uskottu näkevän päivänvaloa.
 1990-luvulla Lucas ilmoitti, että tietokoneella tehtävä animaatio oli vihdoin kehittynyt siihen pisteeseen, että tarinan esiosat voitaisiin kuvata.
 Episodien I – III muodostaman kehnon trilogian voi onneksi ohittaa yhdellä lauseella. Ne olivat pettymys.
 Niiden jälkeen moguli keskittyi runtelemaan alkuperäistä trilogiaa lisäilemällä sen osiin CGI-animaatiolla toteutettuja kohtauksia. Episodit VII – IX vaikuttivat hukatuilta mahdollisuuksilta.
 Siitä syystä odotukset olivat paljon suuremmat, kun viimeisen trilogian vihdoin kerrottiin olevan työn alla.
 2010-luvun kloonit
 Finn (David Boyega), Chewbacca (Joonas Suotamo) ja Han Solo (Harrison Ford) ensimmäisessä uudessa Tähtien sota -elokuvassa The Force Awakens (2015). Lucasfilms
 ”I have a bad feeling about this.”
 Tähtien sodan joka osassa mainitut pahat aavistukset kiersivät vuoden 2013 lokakuussa monen fanin päässä, kun elokuvajätti Disneyn kerrottiin ostaneen  Tähtien sota  -elokuvien oikeudet Lucasfilmsiltä yli 3,5 miljardilla eurolla.
 Alkuperäisen trilogian tarinaa jatkavat elokuvat nytkähtivät kuitenkin eteenpäin. Uuden trilogian taustapiruksi Disney palkkasi elokuvaohjaaja  J.J. Abramsin , joka tunnettiin tuolloin parhaiten tv-sarja  Lostin  luojana ja uusien  Star Trek  -elokuvien ohjaajana.
 Abrams on Hollywoodin fanipoika numero 1. Hänen tapansa tehdä elokuvia on ollut kuin pikkupojalla, joka päästetään karkkikauppaan ilman valvontaa. Oli kyseessä sitten uusi versio  Star Trekistä  tai  Star Warsista , Abramsin toistaa alkuperäisten elokuvien tärkeinä pitämiään piirteitä lähes piinallisen pinnallisesti.
 Siinä missä alkuperäinen  Star Wars  -trilogia lainaa elokuvahistoriasta, kloonattiin uudessa episodissa alkuperäistä trilogiaa. Aivan erityisen kopioinnin kohteeksi joutui trilogian ensimmäinen osa.
 Mahtipontista nimeä  The Force Awakens  kantavan ensimmäisen uuden  Tähtien sota  -elokuvan lainailu ei ollut kovin hienovaraista. Elokuva saa muun muassa alkusysäyksensä, kun aavikkoplaneetalla pahan joukkoja paennut droidi antaa kohtalostaan tietämättömälle orpotyttö Reylle ( Daisy Ridley ) tehtävän.
 Elokuvan loppupuolella nähdään vihollisen Tähtihävittäjän uumenissa käytävä kaksintaistelu, jonka kliimaksissa sarjan pääpahis Kylo Ren ( Adam Driver ) tappaa tärkeän hyviksen. Ja nämä ovat vain kaksi isointa varkautta.
 Monessa suhteessa  The Force Awakens  oli paljon parempi kuin siltä odotettiin. Elokuva oli täynnä toimintaa ja eteenpäin rientävää seikkailua. Avaruuslaiva Millennium Falcon näytti rähjäiseltä, loisteliaalta itseltään.
 Eniten sydämiä tuntui lämmittävän se, että vanhat tutut hahmot palasivat valkokankaalle 32 vuotta edellisen esiintymisensä jälkeen. He olivat harmaantuneita, mutta ensimmäisen trilogian maine antoi heille legendan auran. He olisivat voineet vaikka tanssia ripaskaa ja sille olisi hurrattu.
 Erikoisinta elokuvassa oli, että mikään siinä ei ollut omaperäistä, mutta silti sitä ylistettiin. Disney oli laskelmoinut oikein: tuttu ja turvallinen eines maistui nälkiintyneille faneille kuin juhla-ateria.
 Keski-ikäinen nainen sankarin viitassa
 Kun seuraava episodi  The Last Jedi  sai ensi-iltansa vuonna 2017, etenkin moni naiskatsoja kertoi liikuttuneensa sitä katsoessaan. Syy riemun kyyneliin oli kohtaus, jossa vara-amiraali Amilyn Holdo ( Laura Dern ) uhraa itsensä Q'Darin yllä käydyssä taistelussa ostaakseen kapinaliikkeelle aikaa paeta. Keski-ikäinen nainen sankarin viitassa oli jotain, mitä valtavirran blockbustereissa ei oltu nähty.
 Itkua olisi voinut aiheuttaa myös tuttu aiempien elokuvien ryöväys. Vaikka ohjaajana oli tällä kertaa  Rian Johnson , oli kloonaaminen yksi tämänkin elokuvan juonta hallitsevista ominaisuuksista. Tällä kertaa jedikokelas matkaa kaukaiselle planeetalle, jossa Yodan tilalla jediopettajana on (yhtä lailla höppänän oloinen) Luke Skywalker.
 Mutta jokin oli muuttunut. Tähtien sota tuntui taas tuoreelta.
 Holdon uhrilahja oli vain yksi solmukohta elokuvan halki kulkevassa punaisessa langassa. Myös näyttelijävalinnat näyttivät, että galaksin kapinaliikkeeseen mahtui entistä moninaisempi joukko henkilöitä. Yhdeksi elokuvan suosikeista nousi aasianamerikkalaisen näyttelijän  Kelly Marie Tranin  näyttelemä teknikko Rose Tico.
 Eri ihmisryhmien kuvaaminen valtavirtaelokuvissa on asia, jonka Disney on ottanut tosissaan. Se on näkynyt erityisesti viime vuosien supersankarielokuvissa. Logiikka representaation lisääntymisen taustalla on elokuvabisneksen kannalta kiistämätön: mitä laajempi ryhmä ihmisiä samastuu elokuvan hahmoihin, sitä parempaa se lupaa lipunmyynnille.
 Kulttuurinen rikkaus tulee taloudellisen vanavedessä, kun yhä useampi voi löytää valkokankaalta itsensä näköisen tai kaltaisen sankarin.
 Maailma ilman Skywalkeria
 Episodi IX: The Rise of Skywalker  päättää George Lucasin suunnitteleman tarinan. Uuden elokuvan tehoa vaimentaakin hieman se, että tulevista Tähtien sota -projekteista on jo kerrottu julkisuuteen.
 Tulevaisuuden elokuvasarjasta on vastuussa  The Last Jedin  ohjaaja Rian Johnson, jolla alkaa olla Hollywoodissa kannukset tehdä itsenäisiä ratkaisuja elokuvien hyväksi. Luvassa lienee enemmän uudistamista kuin kierrättämistä, vaikka siitäkään tuskin täysin päästään eroon.
 Myös Disneyn suoratoistopalvelu Disney+ on jo ottanut  Tähtien sodan  ohjelmistoonsa. Tuttuun galaksiin sijoittuva uusi tv-sarja  Mandalorian  kerännyt jo kehuja. Suomessa se nähdään alkuvuodesta 2020.
 On ilo päästä jo pian kaukaisiin galakseihin, kauas Skywalkerin suvusta, jossa elokuvantekijöidenkin on ehkä pakko keksiä kokonaan uusia tarinoita kerrottavakseen.
 Nyt alkavat spoilerit. Juttu ei sisällä mitään isoja paljastuksia, mutta älä lue pidemmälle jos et halua tietää mitään.
 Chewbacca (Joonas Suotamo), Poe Dameran (Oscar Isaac) ja Rey (Daisy Ridley) elokuvassa Star Wars: The Rise of Skywalker © 2019 Lucasfilm Ltd. & TM, All Rights Reserved.
 Jdein paluusta fanin paluuseen
 The Rise of Skywalker  tapahtuu enimmäkseen ensimmäisen trilogian raunioilla, niin vertauskuvallisesti kuin konkreettisestikin. Uudessa elokuvassa etsitään karttaa Kuolontähden raunioista ja soditaan samalla Endor-planeetalla, johon ensimmäisen trilogian sota päättyi.
 Kaikki on tuttuun tapaan sekä turboahdettua että hyperkiihdytettyä. Koomisinta tässä mielessä on se, että voiman pimeällä puolella taistelevan Kylo Renin johtama Ensimmäinen ritarikunta saa tukijakseen vielä isomman pahan, joka ei tarjoa lisäjoukoiksi Toista eikä kolmatta, vaan peräti saman tien Viimeistä ritarikunnan. Myös englanniksi siirtymä ”first orderista” suoraan "final orderiin" sopii herkullisesti elokuvasarjan pikaruokaluonteeseen.
 Mutta pikaruoaksi tämä viimeinen ateria on iso. Tai oikeammin: se on valtava. Kaikki on niin massiivista, että isompaa tuntuisi mahdottomalta mahduttaa yhdelle valkokankaalle.
 Siinä missä  Tähtien sodalla  ei 1970-luvulla ollut kilpailijaa, on uuden elokuvan nyt voitettava näyttävyydessä iso liuta pelejä ja elokuvia, joita se on auttanut syntymään. Tässä elokuva onnistuu hienosti.
 Jatko-osien perinteinen sääntö on tehdä sama mutta kaksi kertaa isommin. Yhdeksännessä osassa se tarkoittaa näköjään vähintään yhdeksän kertaa tuplattua kokoluokkaa.
 Vähemmän kopiointia, enemmän suudelmia
 Yhdeksännen  Tähtien sodan  ohjaajaksi palannut J.J. Abrams ei tunnu olevan enää itsensä, ja se on toinen hyvä asia uudessa  Star Wars  -elokuvassa. Aiempia osia vaivannut plagiointi on kadonnut taka-alalle.
 Takataskussaan Abramsilla on yhä alkuperäisestä trilogiasta pöllitty pakollisten asioiden kauppalista. Siitä löytyvät niin taistelu Endorista kuin päähenkilön kamppailu omien demoniensa kanssa pimeässä tilassa. Mutta tällä kertaa ohjaaja uskaltaa viedä tarinaa omaan suuntaansa.
 Koska elokuvalla on kiire viedä tarina loppuun, on myös eri ihmisryhmien edustaminen vähemmän esillä.  The Last Jedi  on kuitenkin opettanut elokuvantekijöitä, sillä taustalla tapahtuu paljon.
 Ensinnäkin kapinallisliikkeessä vaikuttaa tapahtuneen merkittävä rekrytointimuutos. Pilotteina ja teknikkoina näyttää häärivän paljon enemmän naisia kuin aiemmissa elokuvissa.
 Lähes vaivihkaa muun humun taustalla tapahtuva naisparin suudelma on isolle osalle katsojia vain sekunnin kestävä tapahtuma muiden joukossa. Pienelle osalle yleisöä se merkitsee kuitenkin hirveän paljon. Se näyttää, että heidän olemassaolonsa on otettu huomioon.
 Se sopii myös tarinaan, sillä kapinallisjoukot taistelevat vapauden puolesta totalitaristista Ensimmäistä ritarikuntaa vastaan. Miehet eivät toki  Star Wars  -universumissa vieläkään suutele keskenään.
 Näyttelijät varastavat shown
 Adam Driver tekee Kylo Renin hahmosta uskottavan Tähtien sota -sarjan yhdeksännessä elokuvassa The Rise of Skywalker. © 2019 Lucasfilm Ltd. & TM, All Rights Reserved.
 Koko uusi  Tähtien sota  -trilogia on Kylo Renin ja Reyn tarina. Uusimmassa elokuvissa heihin myös keskitytään vihdoin elokuvan pääosille sopivalla tavalla. Olisi saanut keskittyä ennenkin, mutta vanhemmat kavereineen veivät kaiken huomion.
 Eikä siinä ole mitään ihmeellistä.  Harrison Ford ,  Mark Hamill  ja  Carrie Fisher  varastivat shown jo pelkällä Tähtien sota -aurallaan. Vanhojen tähtien paluukiertue oli myös yksi houkutin, jolla yleisö saatiin vielä uskomaan uuteen trilogiaan.
 The Rise of Skywalkerissa  parasta onkin se, että vanhojen elokuvien tähdet on enimmäkseen häivytetty taka-alalle shakespearelaisiksi kuiskiviksi haamuiksi.
 Silti vasta nyt kun  Vain elämää  -sarjan mieleen tuova vanhojen legendojen fiilistely on taka-alalla, tajuaa, miten paljon he veivät tilaa nuorempien näyttelijöiden esittämiltä hahmoilta.
 Mutta nyt nuorisolla on vihdoin tilaa mellastaa. Ridley ja Driver tekevät parhaansa ottaakseen siitä kaiken irti.
 Tässä elokuvasarjassa juuri nuo hahmot ovat jotain muuta kuin kierrätystä. Väkivallan traumatisoima Kylo Ren on vähemmän kirkasotsainen antisankari, jonka pikkupoikamaisen känkkäränkkäpsykologian Driver saa tuntumaan uskottavalta.
 Valon puolella taisteleva Rey puolestaan on aktiivinen ja toimiva naissankari, jollaista  Star Wars  -elokuvissa ei ole nähty. Ridley kannattelee koko eeppistä trilogiaa ja etenkin sen viimeistä osaa harteillaan tavalla, johon vain harva toimintasankari pystyy. Hän on tämän elokuvan todellinen sankari paitsi hahmona, myös näyttelijänä.
 The Rise of Skywalker  voisi olla rohkeampikin, etenkin kun sille ei tarvitse pohjustaa jatko-osia. Mutta nykyisessä elokuvateollisuudessa on selvää, että näin isoa rahasampoa lypsetään niin kauan kuin siitä tippuu ropoja.
 Vaikka valomiekat on haudattu, tiedämme jo, että muutaman vuoden päästä kaukaisessa galaksissa taistellaan taas.
 © 2019 Lucasfilm Ltd. & TM, All Rights Reserved.

Analyysi: The Rise of Skywalker tuo Tähtien sodan tarinan arvoiseensa päätöksen – hyvässä ja pahassa


Summary: Hallituspuolueiden rintama kesti oppositiopuolueiden hyökkäyksen.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) on saanut eduskunnan enemmistön tuen Syyriassa sijaitsevan al-Holin lerin suomalaisten kotiuttamista koskeneessa välikysymysäänestyksessä.
 Perussuomalaisten, kokoomuksen, kristillisdemokraattien ja nyt-liikkeen tekemässä välikysymyksessä moitittiin ulkoministeri Haaviston salanneen eduskunnalta tietoa al-Holin leirin suomalaisten naisten ja lasten kotiuttamissuunnitelmista.
 Viime viikolla nimitetty  Sanna Marinin  (sd.) viiden puolueen hallitus pääsi maanantaina sopuun al-Holin leirin suomalaisten tilannetta koskevasta poliittisesta linjauksesta. Hallituksen mukaan suomalaiset lapset pyritään kotiuttamaan mahdollisimman nopeasti.
 Hallituspuolueiden välinen kiista lasten äitien kohtelusta ratkaistiin linjauksella, että velvoitetta aikuisten kotiuttamiseen ei ole. Päätös jättää kuitenkin viranomaisille mahdollisuuden tulkita lasten etua ja turvallisuuskysymyksiä niin, että myös lasten äitejä voidaan auttaa Suomeen, jos turvallisuus Suomessa ei vaarannu.
 Eduskunnan äänestyksestä lisää myöhemmin.
 Lue myös:
 Eduskunta kävi tiukkasanaisen välikysymyskeskustelun – Pääministeri Sanna Marin kokoomukselle: "Eikö teitä hävetä?"
 Suomi päätti kotiuttaa al-Holin lapset, mutta milloin ja tulevatko äidit mukaan? Tämän tiedämme hallituksen linjauksesta

Ulkoministeri Pekka Haavisto sai eduskunnan luottamuksen al-Holin tapahtumista äänin 110–79


Summary: Samassa yhteydessä Fiva antoi julkisen varoituksen FIM Varainhoidolle.

Finanssivalvonta (Fiva) on määrännyt 980 000 euron seuraamusmaksun S-Pankille. Fivan mukaan pankki ei riittävän kattavasti noudattanut lakia, jolla estetään rahanpesua.
 S-Pankki ei Fivan mukaan ollut myöskään hankkinut asiakkailta riittäviä tuntemistietoja. Tuntemistietoihin kuuluvat muun muassa arvio asiakkaan säännöllisen maksuliikenteen määrästä ja tieto asiakkaan varojen alkuperästä.
 Lisäksi S-Pankki Oy:n tietojärjestelmissä ja prosesseissa on ollut puutteita, kertoo Fiva  tiedotteessaan .
 Samassa yhteydessä Finanssivalvonta antoi FIM Varainhoito Oy:lle julkisen varoituksen, koska se ei ollut hankkinut kaikilta asiakkailta riittäviä tuntemistietoja.

Finanssivalvonta määräsi S-Pankille melkein miljoonan euron maksun – katsoi pankin laiminlyöneen rahanpesuun liittyviä velvoitteita


Summary: Liikenne joudutaan pysäyttämään ajoittain etelään menevillä kaistoilla.

Tieltä suistuneen rekan nosto haittaa keskiviikkoaamuna liikennettä nelostiellä. Onnettomuus sattui Orimattilan ja Mäntsälän välillä puolisen kilometriä Tuuliharjasta etelään varhain aamulla.
 Poliisin mukaan toinen etelään menevistä kaistoista on suljettu ja koko etelään menevä liikenne joudutaan ajoittain pysäyttämään rekan noston vuoksi. Kello yhdeksän aikaan aamulla poliisista arvioitiin tilanteen jatkuvan jopa tuntien ajan.
 Poliisi ohjaa liikennettä.
 Auton kuljettajaa ei ole poliisin tilannekeskuksen tietojen mukaan tavoitettu. Poliisi oli paikalle saapuessaan löytänyt rekan moottoritien keskialueelta.

Rekka suistui tieltä Orimattilan ja Mäntsälän välillä – raivaus haittaa liikennettä nelostiellä


Summary: Miia Salmen kahden hengen taloudessa on alle 1000 tavaraa. Näin hän taklaa paperisälän kertymisen esimerkiksi jääkaapin oveen.

Kodin jääkaapin ovessa leuhottaa pizzataksin ruokalista, lapsen koulukuva, lehdestä leikattu ruokaohje - ja kokonaisuuden naulitsee muutama matkamuistomagneetti.
 Näky on tuttu, mutta sisustuslehdissä tai -blogeissa ei useinkaan esiinny ilmoitustaulun virkaa tekeviä jääkaapin ovia.
 Kodin todellisuus ja sisustusihanteet eivät kohtaa. Onko asiasta syytä ottaa stressiä?
 En ole ikinä laittanut jääkaapin oveen mitään  Sisustusbloggari Miia Salmi
 Sisustusbloggari  Miia Salmen  keittiössä kiinnittää ensimmäisenä huomiota sen valkoisuus. Kaikki pinnat ovat tahrattoman puhtaita ja yrttiruukkuja lukuunottamatta lähes tyhjiä.
 Ei tule yllätyksenä, ettei tämän jääkaapin ovessa roiku magneetein kiinnitettyjä lippuja ja lappuja. Tässä on koti, jossa "vähemmän on enemmän" -ajatus toteutuu.
 – En ole ikinä laittanut jääkaapin oveen mitään. Arvostan kotona tilaa ja avaruutta. Minun on silloin helpompi rentoutua, sanoo minimalistiksi tunnustautuva Salmi.
 Miia Salmi pitää ajatuksesta, että hänellä on vain sen verran tavaraa, että hän voisi muuttaa viikon varoitusajalla Thomas Hagström/ Yle
 Siisteyttä on helppo pitää yllä, kun tavaraa on vähän ja sille on oma paikkansa. Mihin Salmi sitten laittaa ne asiat, jotka muilla päätyvät jääkaapin oveen?
 Jääkaappimagneetit
 – En harrasta. Ystäväni myös tietävät, etten tarvitse tuliaisia. Jos joku toisi minulle magneetin, kiittäisin tietysti kauniisti ja tallettaisin sen muistolaatikkoon.
 Lukujärjestys
 – Otan valokuvat tärkeistä papereista. Näin ne kulkevat mukana ja ovat nähtävilläni kaikkialla. Tyttärellä on lukujärjestys ilmoitustaululla omassa huoneessaan.
 Pizzataksin ruokalista
 – Tilaan välillä pizzaa, mutta lista löytyy netistä. Miksi sen pitäisi roikkua jääkaapin ovessa koko ajan?
 Ruokaohjeet
 – Nämäkin löytyvät nykyään todennäköisemmin netistä. Lehdessä olevista voin ottaa valokuvan.
 Lapsen koulukuva
 – Säilytän paperivalokuvia laatikossa. Äidilläni on neljä lapsenlasta ja hän kerää heidän päiväkoti- ja koulukuviaan valokuvamagneetteina. Hänellä on niitä jääkaapin ovessa yhteensä 21 kappaletta.
 7 päivän harkinta-aika
 Uusien tavaroiden hankinnassa Salmen periaatteena on odottaa seitsemän päivää, ja sen jälkeen tehdä ostopäätös, mikäli ostosidea vieläkin tuntuu hyvältä.
 Tietoisen tavaroiden karsimisen Salmi on aloittanut kymmenen vuotta sitten.
 Viitisen vuotta sitten Salmi laski kaksihenkisen taloutensa kaikki tavarat. Silloin luku oli 1013 kappaletta ja tämän vuoden aikana määrä on tästä tiivistynyt vieläkin pienemmäksi.
 Olla valmis muuttamaan viikon varoitusajalla
 Salmen lapsuudenperhe vaihtoi asuinpaikkaa vanhempien työn vuoksi jopa puolen vuoden välein ja muutokseen oli totuttava.
 Nykyään häntä miellyttää kevein kantamuksin eläminen ja ajatus, että olisi valmis muuttamaan viikon varoitusajalla tai asumaan kuukauden vaikka teltassa.
 Visuaalinen niukkuus sisustuksessa miellyttää hänen esteettistä silmäänsä, mutta samaan aikaan sillä on myös hyvinvointia edistävä merkitys.
 Esimerkiksi se, että työpaperit eivät roiku esillä jääkaapin ovessa, auttaa häntä rentoutumaan kotona.
 Vähäeleinen sisustus tuo Miia Salmelle mielenrauhaa. Thomas Hagström/ Yle
 Yhä useampi ajattelee sisustamista
 Sisustaminen on tyylin ilmaisua. Siinä kiinnitetään huomio kodin visuaaliseen ilmeeseen ja tehdään oman tyylin tai kulloisenkin muodin mukaisia valintoja.
 Kiinnostus sisustamiseen on vuosikymmenten kuluessa kasvanut ja nykyään yhä useampi ajattelee sisustamista, sanoo Helsingin yliopiston kotitaloustieteen professori  Minna Autio .
 Ennenkin koteihin toki ostettiin huonekaluja, mutta Ikean tulo Suomeen parikymmentä vuotta sitten pani muutoksen käyntiin edullisilla ja trendikkäillä tuotteillaan. Sen ja kirpputorien ansiosta sisustaminen ja kodin estetiikan ajatteleminen tuli mahdolliseksi lähes kaikille opiskelijoista lähtien.
 Myös sisustussuunnittelijan käyttäminen apuna on tullut tavallisemmaksi.
 Pelkkään käytännölliseen kalustamiseen verrattuna sisustaminen merkitsee myös statuksen rakentamista. Sillä halutaan osoittaa hyvää makua ja erottautua.
 "Siivoan vähemmän kuin äitini tai siskoni"
 Arkielämän kodissa näkyvät elämisen jäljet, se on käytännön muovaama, muuttuva ja osin sattumanvarainen kokonaisuus.
 – Sisustuslehdet esittävät kodit illuusiona. Kenelläkään ei ole arkielämässä niin siistejä koteja. Lehden kuvauksia varten jääkaappimagneetit luultavasti riisuttaisiin pois, sanoo Autio.
 Mutta sisustusbloggari Miia Salmi vakuuttaa, että hänen kotonaan on oikeastikin hyvin siistiä.
 – Moni ei usko tätä, mutta siivoan varmasti vähemmän kuin äitini tai siskoni omia kotejaan, Salmi sanoo.
 Hän myös valitsee kodin materiaalit sen perusteella, että ne on helppo puhdistaa.
 Miia Salmen jääkaapin oveen eivät magneetit tartu Thomas Hagström/ Yle
 Onko pakko sisustaa?
 Salmen kotona jokainen esine on harkittu, mutta mitä sisustusbloggari ajattelee ihmisistä, jotka eivät jaksa miettiä sisustamista ollenkaan?
 Ihmisistä, jotka kalustavat millä kalustavat ja joiden jääkaapin oveen magneettien ja lippulappujen liitto syntyy orgaanisesti ja tulee jäädäkseen.
 – Sisustajina ihmiset ovat erilaisia ja heillä on erilaisia tarkkuuksia. Joku miettii kaiken yksityiskohtaisesti ja toinen valitsee vaikkapa muutamia yhteensopivia värejä. Kaikkia ei sisustaminen taas kiinnosta yhtään ja sekin on täysin ok, Salmi sanoo.
 Video: jääkaappimagneetti on matkamuistojen kestosuosikki
 Jääkaappimagneetit ovat suosittu matkamuisto. Maabongari  Pirkko Schildt  kertoo 140 käydyn maan kokemuksella, mitä maat haluavat itsestään matkamuistoissa kertoa. Jutusta selviää myös, mitä magneetteja turistit etsivät matkamuistoksi Suomesta.

Näyttääkö jääkaappisi ovi tältä? Ei todellakaan, sanoo minimalistibloggari


Summary: Viranomaiset uskovat vanginvartijoiden auttaneen aseiden salakuljetuksessa.

Ainakin 12 ihmistä on saanut surmansa ja 13 haavoittunut vankien välisessä ammuskelussa Panamassa, uutistoimistot raportoivat.
 Viranomaisten mukaan kaikki uhrit ovat vankeja.
 Ammuskelu tapahtui tiistaina La Joyitan vankilassa, joka sijaitsee noin 25 kilometria pääkaupunki Panama Citysta itään.
 Ammuskelun syytä selvitetään parhaillaan. Kyse ei ilmeisesti ole vankilajengien välienselvittelystä, sillä jengit on La Joyitassa eroteltu omille osastoilleen väkivaltaisuuksien estämiseksi.
 Nyt yhteenotto tapahtui selliosastolla, joka kuului yhden jengin haltuun, Panaman poliisin apulaisjohtaja  Alexis Munoz  kertoi uutistoimisto Reutersille.
 Viranomaiset ovat löytäneet ammuskelun jäljeltä viisi käsiasetta ja kolme pitkäpiippuista asetta. Toistaiseksi ei ole tiedossa, miten aseet ovat päätyneen vankilan sisäpuolelle.
 Panaman presidentin  Laurentino Cortizon  mukaan tapahtumat viittaavat siihen, että vanginvartijat ovat auttaneet aseiden salakuljetuksessa.
 – Nämä aseet eivät pudonneet alas taivaasta. On ilmeistä, että tässä on tapahtunut jonkinlaista yhteistyötä aseiden viemisessä sisään, Cortizo kommentoi tapausta tiedotteessa.

Panamassa ainakin 12 kuollut vankila-ammuskelussa


Summary: Kuolonkolari tapahtui valtatiellä 9 hieman Jyväskylästä Kuopioon päin.

Yksi henkilö on kuollut keskiviikkoaamuna henkilöauton ja kuorma-auton nokkakolarissa Jyväskylässä.
 Kolarissa menehtynyt oli päivystävän palomestarin mukaan henkilöauton kuljettaja.
 Onnettomuus tapahtui aamulla puoli kahdeksan aikaan valtatiellä 9, hieman Jyväskylästä Kuopioon päin.
 Liikenne ysitiellä on ruuhkautunut onnettomuuden vuoksi. Poliisi ohjaa liikennettä ja liikenne kierrätetään Lievestuoreelta Toivakan kautta Jyväskylään.

Henkilöauton kuljettaja menehtyi nokkakolarissa Jyväskylässä


Summary: Muovisten kertakäyttöastioiden myynti loppuu pian. Pohjoismaiden suurin kartonkimukien valmistaja uskoo tuotannon kasvuun.

Kun Suomessa ostaa kahvin tienvarren liikenneasemalta, leirikoululaisten myyjäisistä tai torikahvilasta, kartonkinen kahvipikari on erittäin todennäköisesti valmistettu Hämeenlinnassa. Huhtamäki Foodservice Nordic on Pohjoismaiden suurin kertakäyttöpikareiden valmistaja.
 Muovituotteiden kieltäminen EU:n alueella vuodesta 2021 on pakottanut yritykset kehittämään kiireesti uusia ratkaisuja, miten valmistaa kertakäyttötuotteita ilman muovia.
 Huhtamäellä uskotaan, että take away -kulttuurin lisääntyminen kasvattaa kuitenkin edelleen kertakäyttöastioiden kulutusta maailmalla.
 – Ihmiset liikkuvat enemmän ja he haluavat siirtyessään syödä tai ottaa ruokaa mukaan. Se vaikuttaa tähän kysyntään, sanoo tulosyksikön johtaja  Panu Ala-Nikkola  Huhtamäki Foodservice Nordic Oy:stä.
 – Uskomme, että uusiutuvista raaka-aineista, kuten kuitupohjaisesta paperista ja metsään perustuvista raaka-aineista tehdyille tuotteille on jatkossa enemmän kysyntää, sanoo tulosyksikön johtaja Panu Ala-Nikkola. VIlle Välimäki / Yle
 Kartonkimuki vuotaa ilman pinnoitetta
 Muovia saattaa olla mukana tuotteessa, vaikka se suurimmaksi osaksi olisikin valmistettu esimerkiksi kartongista.
 Muun muassa kartonkisessa kahvimukissa on oltava ominaisuus, joka pitää nesteen sisällä mukissa. Perinteisesti kartonkimuki on pinnoitettu ohuella muovikerroksella, jonka raaka-aine on fossiilista ainetta eli öljyä.
 Suomessa on tehty  työtä ympäristöystävällisen kerta-astiakartongin kehittämiseksi  viime vuosina ahkerasti, kertoo toiminnanjohtaja  Eveliina Pokela  metsäalan innovaatioita esiin tuovasta  Uusipuu.fi-hankkeesta .
 Markkinoilla on jo useita kerta-astioita, joissa esimerkiksi kartonkia suojaavat barrier -kalvot on valmistettu uusiutuvasta biomuovista tai täysin biohajoavista pinnoitteista.
 – Uskomme, että uusiutuvista raaka-aineista, kuten kuitupohjaisesta paperista ja metsään perustuvista raaka-aineista tehdyille tuotteille on jatkossa enemmän kysyntää. Se on myös yksi syy, miksi investoimme uuteen tehtaaseen Hämeenlinnassa, sanoo tulosyksikön johtaja Ala-Nikkola.
 Niinikään Huhtamäen Hämeenlinnan yksikössä tehdään jatkuvasti materiaalien testausta ja koeajoja.
 – Tuotekehityksellä on merkittävä rooli meillä tulevaisuudessa, sanoo Ala-Nikkola.
 Kertakäyttötuotteita ei kannata kuljettaa kauas
 Suurin osa Hämeenlinnassa toimivan Huhtamäki Foodservice Oy:n tuotannosta menee tällä hetkellä Suomeen, Baltiaan ja Pohjoismaihin.
 Kertakäyttöastioita ei Ala-Nikkolan mukaan ole kannattavaa kuljettaa kauas, sillä niiden kuljetuskustannukset saattavat olla kovat suhteessa tuotteiden hintaan.
 Hämeenlinnan tehtaalla logistiikkaketjuun ollaan tyytyväisiä, sillä pääraaka-aine eli pinnoitettu kartonki saadaan läheltä ja tuotteet myydään pääosin lähistöllä eli turha kuljettaminen jää pois.
 – Tämän tyyppiset tuotteet niin sanotusti matkustavat huonosti. Tuotannon pitää olla mahdollisimman lähellä asiakkaita, sanoo Ala-Nikkola.
 Tehtaalla ryhdytään valmistamaan myös täysin uusia tuotteita. Pillit tehdään muovin sijaan paperista. Myös jäätelöpakkaukset tulevat tehtaan valikoimiin.
 Muutto uusiin tiloihin
 Huhtamäki Foodservice Nordic Oy:n tehtaan tuotanto on syksyn mittaan siirretty  uusiin tuotantotiloihin . Huhtamäeltä kerrotaan, että muutto oli tarpeellinen, koska entiset tilat ja osin myös konekanta olivat vanhentuneita. Uusiin tuotantovälineisiin Huhtamäki investoi noin 11 miljoonaa euroa.
 Tilaa uudessa tehtaassa on reilut 16 000 neliötä.  Huhtamäki Foordservice Nordic Oy vuokraa tehtaan tiloja. Kati Turtola / Yle
 Hämeenlinnan yksikön liikevaihto oli vuonna 2018 reilut 66 miljoonaa euroa. Laskua edellisvuodesta oli vajaa kolme prosenttia. Niinikään tehtaan tulos laski edellisvuodesta. Yksittäisen tulosyksikön lukuja ei Huhtamäeltä kommentoida.
 Huhtamäen Hämeenlinnan yksikössä on 230 työntekijää ja se on kaupungissa merkittävä työnantaja.
 Kädensijallisia kuppeja ei viedä muualle
 Uusi kerta-astioita valmistava tehdas on pitkälle automatisoitu. Koneet suoltavat eri värisiä kartonkipikareita. Kupit pakkautuvat pahvilaatikoihin, joita robotisoitu trukki siirtelee.
 Osassa kahvipikareita on mukana myös perinteinen, valkoinen korva. Kyseessä on kotimaisille markkinoille menevä tuote. Vain suomalaiset kuluttajat kaipaavat kartonkiseen kahvikuppiinsa kädensijan.
 – Näitä ei viedä minnekään muualle, sanoo Huhtamäen ulkoisesta viestinnästä vastaaja johtaja  Katariina Hietaranta .
 Lue lisää :  Biomuovi voi olla kompostoitavaa tai perinteisen muovin tavoin kierrätettävää

Vain suomalainen haluaa pahvikahviinsa korvat – muovikielto kiritti yrityksiä kehittämään kartonkikuppeja


Kunta-alalla on valmistauduttu jo kiivaasti tuleviin palkkaneuvotteluihin, vaikka sopimukset umpeutuvat vasta kevättalvella. Voimakkaimmin korotusten puolesta ovat puhuneet hoitajia edustavat Tehy ja Super.
 Politiikantoimittajien yhdistys ennakoi kuumaa työmarkkinakevättä järjestämällä keskustelutilaisuuden, johon osallistuvat Kuntatyönantajien työmarkkinajohtaja  Markku Jalonen , Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen  ja Opettajien ammattiliiton (OAJ) puheenjohtaja  Olli Luukkainen .
 Yle näyttää keskustelutilaisuuden suorana alkaen klo 9.55. Voi seurata tilaisuutta jutun kuvaa klikkaamalla. Seuraamme tähän juttuun keskustelun keskeisen annin.
 Tilaisuuden aluksi yhdistyksen puheenjohtaja  Maria Stenroos  Ylestä sekä politiikan ja talouden toimittaja  Johanna Tuuri  MTV:stä tenttaavat keskustelijoita.
 Millariikka Rytkönen  on vaatinut hoitajille useamman vuoden tasa-arvo-ohjelmaa . Toiveena on 1,8 prosenttiyksikköä muita aloja korkeammat korotukset kymmenen vuoden ajan, jotta naisvaltainen ala saisi kurottua umpeen eroa miesvaltaisten alojen palkkoihin.
 Koska monien kuntien talous on tiukoilla, valtion toivotaan varaavan korotuksiin 100–150 miljoonaa euroa vuodessa.
 Lisäksi valtion olisi varauduttava hoitajamitoituksen kiristyksestä aiheutuviin lisäkustannuksiin. Siitä laki on edelleen valmistelussa.
 Oman lisänsä keskusteluun tuo se, ettei  teknologiateollisuuteen ole vielä saatu palkkaratkaisua . Teknologiateollisuudesta odotetaan suuntaa palkankorotusten suuruuteen.
 Neuvottelut kunta-alan palkoista aloitetaan tammikuussa.
 Lisää aiheesta:
 Kätilö käy taistoon äijävaltaisten ammattiliittojen valta-asemaa vastaan – "Kun hoidin synnytyksiä kolmivuorotyössä, kukaan ei kysynyt, kuka lastasi hoitaa"
 Analyysi: Työmarkkinaneuvotteluihin voi olla jatkossa vaikeaa löytää päänavaajaa – ”Mitä jos Tehy menisi ja avaisi kierroksen?”
 Edessä hurja työmarkkinakierros: Julkisen sektorin naisvaltaiset alat vaativat vientialoja selvästi suuremmat palkankorotukset

Politiikan toimittajat lämmittelevät keskustelua kunta-alan palkkaneuvotteluista – hoitajat hakevat palkkatasa-arvoa, katso suorana alkaen klo 9.55


Summary: Merkittävä osa kansasta ei harrasta vapaa-ajalla ollenkaan liikuntaa.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n tuore tutkimus kertoo, miten suomalaiset liikkuvat. FINTerveys 2017 -tutkimukseen osallistui peräti yli 10 000 henkilöä.
 Tutkimus kertoo sekä hyvää että huonoa suomalaisten liikkumisesta. Terveysliikuntasuositukset saavuttivat 39 prosenttia miehistä ja 34 prosenttia naisista. Noin puolet sekä miehistä että naisista liikkui kuitenkin kestävyysliikuntasuositusten mukaisesti.
 Suomessa Käypä Hoito -terveysliikuntasuositukset kannustavat viikossa vähintään 2,5 tuntiin kohtuukuormittavaa kestävyysliikuntaa tai tuntiin ja 15 minuuttiin raskaampaa kestävyysliikuntaa. Lisäksi viikon aikana tulisi tehdä vähintään kaksi kertaa lihaskuntoa ylläpitävää tai kehittävää liikuntaa.
 Joka viides suomalainen mies käy salilla tai voimaharjoittelee useita kertoja viikossa.  Matti Myller / Yle
 Merkittävä osa kansasta ei kuitenkaan harrasta vapaa-ajalla ollenkaan liikuntaa. Näin kertoi lähes joka kolmas naisista ja miehistä.
 Tämän hinta on kova. Aikuisten liikkumattomuus maksaa noin 310 miljoonaa euroa vuodessa pelkästään Tampereen kaupunkiseudulla. Näin arvioi UKK-instituutti.
 Valtaosa kuluista tulee työikäisten sairauspoissaoloista ja työkyvyttömyyseläkkeistä.
 Istutaan joka paikassa
 Suomalaisten helmasynti näyttää olevan istuminen. Määrät hätkähdyttävät. Miehet istuivat arkipäivisin 7 tuntia ja 41 tuntia ja naiset 30 minuuttia vähemmän.
 Suomalaiset istuvat töissä, kulkuneuvossa ja kotona television tai älylaitteiden ääressä.
 THL:n erikoistutkija  Heini Wennman  sanoo, että suomalaiset saattavat istua jopa enemmän kuin tämän.
 – Liikuntaanko sitten loppuaika? Siitä riippuu, miten huolestuttavaa tämä on.
 Aiempien tutkimusten mukaan suomalaiset liikkuvat yhä enemmän vapaa-ajalla, mutta vieläkin määrät ovat monilla vähäisiä. Samalla työ pitää yhä useamman saman työpisteen ääressä.
 Vajaa kolmasosa miehistä teki fyysisesti kuormittavaa työtä, johon liittyi paljon kävelyä ja esimerkiksi nostamista. Naisista fyysisesti kuormittava työ oli joka neljännellä.
 Hyötyliikunta on yleistä
 Hyvä uutinen on myös se, että hyötyliikunta oli hyvin yleistä Suomessa. Etenkin naiset raportoivat piha- ja puutarhatöistä. Myös kodin siivous ja kunnostaminen tuovat liikettä niveliin.
 Eniten suomalaiset harrastivat kävelyä ja kotiaskareita, joiden oheen liittyi esimerkiksi portaiden nousua.
 Suomalaiset pyöräilevät etenkin kesäisin.  Juha Kivioja / Yle
 Suomalaiset suosivat kuntoliikuntamuodoista kuntosali- ja voimaharjoittelua, juoksua ja hölkkää, tanssia ja ryhmäliikuntalajeja. Pyöräily oli etenkin kesäisin suosittua. Muuten vuodenajat vaikuttivat vain vähän liikkumiseen.
 Nuoret ilahduttavat
 Mitä nuorempi ikäluokka, sitä enemmän suomalaiset harrastavat liikuntaa. 18–29-vuotiaista miehistä lähes 60 prosenttia harrasti urheilua, mutta sen jälkeen osuus putoaa nopeasti.
 THL:n erikoistutkija Heini Wennman on ilahtunut nuorten aikuisten liikunnasta.
 – Monesti maalaillaan kovin synkkiä kuvia aikuisten liikunnasta, vaikka paljon hyvääkin on havaittavissa. On tietenkin muistettava, että nämä tulokset on kerätty kyselylomakkeilla, ja ne perustuvat ihmisten omiin arvioihin, jotka saattavat olla yliarvioituja. Toisaalta, liikunnasta kysyttiin usealla eri kysymyksellä, ja tulos oli samankaltainen kaikilla mittareilla.
 Etenkin alle 30-vuotiaat suosivat kuntosalia useita kertoja viikossa . Myös työmatkaliikunta oli yleisempää alle 40-vuotiailla miehillä kuin sitä vanhemmilla.
 Naisilla taas vähintään puolen tunnin työmatkaliikunta päivässä oli yleisintä 40–59-vuotiailla.
 Nuoret miehet ja keski-ikäiset naiset liikkuvat yleisimmin työmatkat. Tiina Jutila/Yle
 Myös naisilla ikä näkyy liikkumisessa. 18–29-vuotiaista naisista lähes puolet harrasti kunto- tai kilpaurheilua.
 30 ikävuoden jälkeen liikunta muuttui monella kuntoilusta hyötyliikunnaksi.
 – Syyt ovat ehkä perhe- ja työelämässä ja niiden yhteensovittamisessa. Varsinaiselle kuntoliikunnalle ei koeta olevan aikaa, Wennman arvioi.
 Vanhukset liikkuvat todella vähän
 Yli 80-vuotiaista suomalaisista enää harva harrastaa vapaa-ajan liikuntaa. Miehistä alle puolet ja naisista peräti 73 prosenttia ei tässä iässä harrasta lainkaan vapaa-ajan liikuntaa.
 Tämä on erikoistutkijan mukaan huolestuttavaa. Liikunta auttaisi siihen, että vanhukset olisivat toimintakykyisiä. Tämä mahdollistaisi itsenäisen asumisen kotona mahdollisimman pitkään.
 – Vanhusten liikuntapalveluiden pitäisi olla lähellä, niihin pitäisi päästä helposti ja turvallisesti. Vanhuksille voisi tuoda liikuntaa myös kotiin. Jos kerrostalon edessä on lumivallit, se ei kannusta menemään kävellen kauppaan, Wennman sanoo.
 Vain harva aikuinen oli saanut kehotuksia lisätä liikuntaa terveyssyistä. Jos näin oli, tyypillisimmin kehotuksia saatiin perheenjäseniltä tai terveydenhoitajalta.
 Liikuntatilastot kerättiin vuonna 2017 FinTerveys-tutkimuksessa. Tutkimusotos oli 10 305 henkilöä. Mukana oli 50 tutkimuspaikkakuntaa eri puolilla manner-Suomea.
 Voit keskustella aiheesta 18.12. klo 20. asti.
 Lue lisää:
 Uudet liikuntasuositukset yli 65-vuotiaille korostavat kestävyyttä, lihasvoimaa ja tasapainoa
 Opiskelijoiden rapakunto ei kestä työelämää – personal trainerit avuksi lukioihin ja ammatillisiin oppilaitoksiin
 Tutkimus: Kielteisesti ajattelevat miehet liikkuvat vähemmän, mutta katsovat enemmän urheilua

Jättiaineisto paljastaa suomalaisten hyvät ja huonot tavat: Istumista hätkähdyttävä määrä, mutta alle 30-vuotiaat saavat kiitosta liikunnasta


Summary: Ne jotka haluavat uudistua, palkkaavat myös nuoria, kirjoittaa toimittaja Heikki Valkama.

Odottavatko nuoret liikaa työelämältä?
 Eivät, jos työnantajilta kysyy.
 Mutta joillakin työnantajilla on  liian suuret odotukset nuorista . Osa pomoista uskoo, että työnsä aloittavan nuoren pitäisi olla heti kokenut konkari, täysi ammattilainen.
 Näin voi päätellä  Nuorten ammattilaisten valmiudet työelämässä  -kyselystä. Siihen vastasi yli 100 yritysten johdossa tai esimiestehtävissä työskentelevää henkilöä. Vain 18,5 prosenttia pomoista on sitä mieltä, että nuorten korkeakoulutettujen odotukset työelämästä eivät vastaa realiteetteja.
 Mutta.
 Sen sijaan useat vastaajat nostivat esiin, että nuorilta puuttuu työelämätaitoja ja kokemusta. Niiden opettaminen lankeaa nuoren palkanneen yrityksen harteille.
 Tässä suora sitaatti Atalentin tutkimuksesta:
 Teoriaosaamisen kääntöpuolena on usein heikko käytännön tekeminen, jonka opettaminen jää yritysten vastuulle. Osa vastaajista kertoi lisäksi, että uransa alkuvaiheessa olevat korkeakoulutetut vaativat esimiehiltä paljon valmennusta ja tukea työelämään totutteluun aina rutiineista oman vastuun kantamiseen.
 No voi yhden kerran!
 Kyselyn perusteella vaikuttaa siltä, että osalla pomoista on melkoiset odotukset korkeakoulutettuja nuoria kohtaan.
 Lienee selvää, että uransa alussa olevat työntekijät tarvitsevat paljon valmennusta ja tukea työelämässä totutteluun.
 Mutta jos esimiehet valittavat sitä, että uransa alkuvaiheessa olevat tarvitsevat neuvoja, kenen he olettavat niitä työelämätaitoja nuorille opettavan?
 Noin 17 prosenttia vastaajista puolestaan mainitsi, että uransa alussa olevat korkeakoulutetut eivät osaa johtaa omaa työtään riittävällä tasolla. Vastaajat olivat havainneet puutteita etenkin oman työkuormituksen ja ajanhallinnan osalta. Monen työnantajan mielestä uransa alkuvaiheessa olevat korkeakoulutetut eivät aina osaa käyttää aikaansa tehokkaasti.
 Vai että uransa alussa olevat eivät osaa johtaa työtään riittävällä tasolla! Vaihtoehtoinen tulkinta on, että 17 prosenttia pomoista odottaa vastavalmistuneilta liikoja.
 Miksi ihmeessä työelämään tulevien nuorten pitäisi olla jo valmiita työelämän taitojen osaajia? Eivätkö nämä ole juuri asioita, joita esimiehet voisivat opettaa?
 Kyselyssä selvitettiin lisäksi työnantajien kokemuksia yliopisto- ja ammattikorkeakoulututkintojen suorittaneiden henkilöiden välisistä eroista.
 Korkeakoulutetun nuoren koulutustausta vaikuttaa vastaajien kokemuksen mukaan kahteen työn kannalta relevanttiin ominaisuuteen: analyyttisyyteen ja käytännön osaamiseen.  Kyselyyn vastanneiden työnantajien näkemys on, että yliopisto-opinnot valmistavat työntekijän paremmin analyyttiseen työhön, kun taas ammattikorkeakoulusta valmistuvat ovat valmiimpia suoraan käytännön työhön.
 Hohhoijaa. Korkeakoulun ja ammattikorkeakoulun ero kun on juuri sanassa  ammatti . Ammattikorkeakouluissa on tarkoituskin olla käytännöllisempiä kuin yliopistoissa.
 Onneksi suurin osa esimiehistä kuitenkin tietää – ainakin kyselyn perusteella – miksi nuoria työntekijöitä kannattaa palkata.
 Kyselyn mukaan  tärkein työnantajien arvostama ominaisuus nuorissa korkeakoulutetuissa on heidän halukkuutensa ja kykynsä oppia uusia taitoja ja omaksua tietoa.
 “Asenne, kyky oppia nopeasti ja haastaa itseään. Yhteistyö- ja vuorovaikutustaidot ovat hyviä”, tiivistää eräs esimies tutkimuksessa.
 Toisin sanoen: jos haluat uudistua, palkkaa nuori.

Analyysi: Kyselyn piti selvittää nuorten valmiuksia työelämässä – selvisikin pomojen luutuneet käsitykset nuorista