Summary: Tutkinnanjohtaja kertoo Ylelle, että poliisilla on tietoa miesten liikkeistä sunnuntaina aikana.

Useista murhan yrityksistä epäillyt ruotsalaismiehet pakenivat poliisia sunnuntain vastaisena yönä Porvoon teollisuusalueelta.
 Miehet jäivät kiinni sunnuntai-iltana puoli yhdeksän jälkeen Ikaalisissa.
 Kiinnijäämistä edelsi puoli tuntia kestänyt takaa-ajo. Sen aikana miesten epäilleen ampuneen kymmeniä laukauksia kohti heitä takaa-ajaneita poliiseja.
 Mutta missä murhan yrityksistä epäillyt miehet liikkuivat sunnuntaiyönä ja sunnuntaina päivällä ennen kiinnijäämistään?
 Yle esitti kolme kiinnostavaa kysymystä tutkinnanjohtaja Kimmo Huhta-ahlle.
 Mitä poliisi tietää tällä hetkellä ruotsalaismiesten pakoreististä ja siitä, missä he olivat sunnuntaiyön ampumistapauksen jälkeen ja sunnuntaipäivän?
 On meillä käsityksiä aiheesta.
 Tämä on sitä aineistoa, joka tässä täydentyy tutkinnan myötä. Se ei ole ihan keskiössä tässä tutkinnassa. Porvoo on se merkittävin tapahtumapaikka. Tutkinta keskittyy sinne.
 Pakoreitti ja ne tapahtumat siinä kiinnioton yhteydessä juuri ennen sitä, ne ovat päällisin puolin poliisin tiedossa. Kyllä tässä limittäin tutkitaan Porvoon tapahtumia ja Ikaalisten tapahtumia.
 Julkisuudessa on kerrottu, että poliisi pääsi teletunnistetietojen avulla miesten perään ja sai lopulta heidät kiinni Ikaalisissa. Pitääkö tämä paikkansa?
 Poliisi käyttää teknisiä tutkintamenetelmiä laajasti, ja niistä teletunnistetiedoista on aina apua.
 Edelleen tämä kysymys kiinnostaa: oliko kyseessä ansa?
 Edelleen on auki asioita. Ei me tuohon yksittäiseen kantaan oteta kantaa. Voi olla, että meillä on jo ollut joku käsitys alusta lähtien, ja voi olla, että se on muuttunutkin.
 Me nyt selvitämme sitä, kuinka paljon tässä on taustalla mahdollista suunnitelmaa. Näihin kysymyksiin saamme vastauksia lähipäivien ja lähiviikkojen aikana.
 Lue lisää:
 Porvoon ampujiksi epäiltyjä esitetään vangittaviksi – rikosnimikkeet tarkentuvat torstaina
 Pikkurikollinen, entinen vapaaottelija ja treenattu tyyppi – Nämä 5 asiaa tiedämme Porvoon epäillyistä ampujista
 Poliisi on kuullut ampumisista epäiltyjä miehiä, "Hyvin on pärjätty puolin ja toisin" – Ylen tieto: Poliisipartio ei ehtinyt käyttää asetta

Missä Porvoon epäillyt liikkuivat sunnuntaina? Näin poliisi kommentoi pakomatkaa – Tässä 3 kiinnostavaa kysymystä ampumistapauksesta


Sijoitusyhtiö Solidium maksaa valtiolle osinkoja 338 miljoonaa euroa tilikaudelta 1.7.2018–30.6.2019. Solidiumin voitto ennen satunnaiseriä oli 334 miljoonaa euroa, kun vuotta aiemmin sijoitukset tuottivat 359 miljoonaa euroa.
 Tilikauden lopussa osakeomistusten markkina-arvo oli 7,7 miljardia euroa ja rahamarkkinasijoitusten 452 miljoonaa euroa. Sijoitusten tuotto jäi 2,9 prosenttia miinukselle.
 Osakemarkkinoita leimasi viime syksynä jyrkkä pudotus. Tänä vuonna osakemarkkinat ovat kuitenkin ottaneet kiinni viime vuoden laskun.
 Solidium omisti osakkeita tilikauden lopussa kolmessatoista yrityksessä. Yhtiöt ovat Elisa, Kemira, Konecranes, Metso, Nokia, Nokian Renkaat, Outokumpu, Outotec, Sampo, SSAB, Stora Enso, Tieto ja Valmet.
 Tilikauden aikana Solidium osti Nokian Renkaita, Konecranesia ja Nokiaa.


Summary: Haavoittuneita poliiseja ei oltu vielä eiliseen mennessä kuultu.

Poliisi esittää kahta Porvoon ampumisesta epäiltyä miestä vangittavaksi epäiltynä ainakin kahdesta murhan yrityksestä.
 Vangitsemiskäsittelyt järjestetään huomenna Vantaalla Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa iltapäivällä. Ensin käsitellään nuoremman ja sen jälkeen vanhemman veljeksen vangitsemista.
 Poliisi aikoo tarkentaa rikosnimikkeitä vielä huomenna Pirkanmaalla tapahtuneen takaa-ajon osalta.
 Teosta epäiltyä kaksikkoa  on kuultu eilen . Kuulustelut jatkuvat lähiviikkoina.
 Kaksi poliisia loukkaantui, kun heitä ammuttiin virkatehtävällä Porvoossa sunnuntain välisenä yönä. Ylen saaman tiedon mukaan Ölstensin teollisuusalueelle mennyt poliisipartio ei ehtinyt käyttää asetta ennen kuin he joutuivat ampumisen kohteeksi.
 Teosta epäillyt veljekset saatiin kiinni takaa-ajon jälkeen Ikaalisissa sunnuntaina. Toinen miehistä on ruotsalainen, toisella on Ruotsin ja Suomen kansalaisuus.
 Eilen tutkinnanjohtaja  Kimmo Huhta-aho  sanoi, että haavoittuneita poliiseja ei oltu vielä kuultu.
 Lue lisää:
 Poliisi on kuullut ampumisista epäiltyjä miehiä, "Hyvin on pärjätty puolin ja toisin" – Ylen tieto: Poliisipartio ei ehtinyt käyttää asetta
 Pikkurikollinen, entinen vapaaottelija ja treenattu tyyppi – Nämä 5 asiaa tiedämme Porvoon epäillyistä ampujista
 Porvoon ampumisista epäilty kaksikko saunoi ahkerasti, jutteli paljon muiden motellin asukkaiden kanssa ja pukeutui usein samanlaisiin vaatteisiin

Porvoon ampujiksi epäiltyjä esitetään vangittaviksi – rikosnimikkeet tarkentuvat torstaina


Summary: Alkuviikolla Johnson & Johnson -lääkeyhtiö määrättiin maksamaan osallisuudestaan opioidikriisiin Yhdysvalloissa noin puolen miljardin euron korvaukset.

Laajalti Yhdysvalloissa käytettyn OxyContin-kipulääkkeen valmistaja Purdue neuvottelee jättikorvauksista sopiakseeen yli 2 000 sitä vastaan nostettua kannetta ennen oikeudenkäyntiä. Purdue on yksi niistä lääkeyhtiöistä, joita on haastettu oikeuteen vastuullisena opioidikriisin lietsomisesta Yhdysvalloissa.
 Uutistoimistot perustavat tietonsa korvausneuvotteluista perillä oleviin nimettömiin läheisiin. Niiden mukaan kyse on 10–12 miljardin dollarin eli noin 10 miljardin euron korvauksista kanteennostajien kanssa.
 Lue tästä Ylen aiemmasta jutusta, miksi lääkefirmat joutuvat maksamaan miljardikorvauksia
 Kanteissa lääkeyhtiötä syytetään kipulääkkeiden aggressiivisesta ja harhaanjohtavasta markkinoinnista, mitä tulee lääkkeen pitkäaikaisen käytön riskeihin. Yhtiö kiistää vastuullisuutensa.
 Purdue on perheyritys. Purduen ja Sacklerin perheen edustajat käyvät korvausneuvotteluja osavaltioiden syyttäjäviranomaisten ja kantajia edustavien lakimiesten kanssa. Sopimus voi vielä kaatua.
 Yhtiö myös varautuu siihen, että se hakeutuu velkajärjestelyyn pystyäkseen suoriutumaan korvausten maksamisesta.
 Yhdysvalloissa lääkeopioidien käyttö karkasi käsistä 1990-luvun jälkeen. Yhdysvaltain terveysviranomaisten mukaan kipulääkkeiden väärinkäyttö on vaatinut 400 000 kuolonuhria vuosina 1999–2017. Nyt opioidit tappavat joka päivä 130 ihmistä.
 Maanantaina Yhdysvalloissa päättyneessä oikeudenkäynnissä  tuomari määräsi lääkejätti Johnson & Johnsonin  maksamaan yli puoli miljardia dollaria korvauksia opioidikriisin edistämisestä.

Lääkejätti Purdue haluaa sopia opioidikorvauksista ennen oikeudenkäyntiä – pöydällä jopa 10 miljardin euron sopimus


Summary: Yle Uutiset selvitti Helsingin kaupungin pormestariston matkat ja kulukorvaukset. Kuittien mukaan pormestarit ovat tehneet kahden vuoden aikana ulkomaanmatkoja yli 200 000 eurolla. Pormestari Jan Vapaavuori on ulkomailla noin kerran kuukaudessa.

Keväällä 2019 Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.) kertoi Yle Uutisille haastattelussa miettineensä eroja ministerin ja pormestarin töissään.
 Silloin Vapaavuori kertoi näin: "Ministerillä on aina pulaa rahasta, pormestarina sitä on aina."
 Pormestariston matkalaskuja läpikäydessä näyttää, että näin todella on. Helsingin pormestarin matkustuskulut ovat Suomen kaupunkien johdon mittapuussa aivan omaa luokkaansa.
 Vapaavuori ulkomailla kuukausittain
 Yle Uutiset pyysi Helsingin kaupungilta kaikkien viiden pormestarin matka- ja kululaskut sekä luottokorttiostot viimeisten kahden vuoden ajalta. Eli uuden pormestarimallin alusta alkaen tähän kesäkuuhun.
 Laskimme tätä juttua varten yhteen kaikki toteutuneet ulkomaanmatkat.
 Laskujen mukaan ehdoton reissukuningas on pormestari Jan Vapaavuori (kok.). Hän on käynyt kahden vuoden pormestarina oloaikanaan lähes joka kuukausi vähintään yhden kerran ulkomailla.
 Vain parina kuukautena kahden vuoden aikana Vapaavuori ei ole käynyt missään Suomen ulkopuolella. Toisinaan ulkomaanmatkoja on useitakin kuussa.
 Kaiken kaikkiaan Vapaavuoren matkakulut ovat kahden vuoden ajalta yli 109 000 euroa.
 Matkoja on yhteensä 34. Yhden matkan aikana on saatettu käydä muun muassa New Yorkissa, San Franciscossa ja Seattlessa. Sen takia matkoja on 34, mutta grafiikassa näkyy 40 eri kaupunkia.
 Helsingin pormestarin Jan Vapaavuoren (kok.) työmatkat kahden vuoden ajalta.  Antti Hämäläinen / Yle
 Summa muistuttaa enemmän Suomen pääministerin matkakuluja kuin esimerkiksi Suomen kolmanneksi suurimman kaupungin Tampereen pormestarin  Lauri Lylyn  (kok.) matkakuluja.
 Edellinen pääministerimme  Juha Sipilä  (kesk.) matkusti kahden viimeisen vuoden aikana 502 000 eurolla. Summassa on mukana osin myös koko pääministerin mukana matkustaneen delegaation matkakuluja, sillä niitä ei saa laskettua kirjanpidollisista syistä pois.
 Suomen kolmanneksi suurimman kaupungin Tampereen pormestari Lauri Lyly (kok.) sitä vastoin on parin viimeisen vuoden aikana tehnyt vain pari ulkomaanmatkaa. Niiden kustannukset ovat olleet Tampereelle vain alle 1 600 euroa.
 Vapaavuori on käyttänyt matkoihinsa siis 68 kertaa enemmän euroja kuin Tampereen pormestari, mutta vain viisi kertaa vähemmän kuin Suomen pääministeri koko delegaationsa kanssa.
 Miksi Vapaavuori on matkustanut näin paljon?
 Pormestari Vapaavuoren mukaan jo lähtökohtaisesti hänen toimenkuvaansa kuuluu Helsingin kansainvälinen edunvalvonta.
 Toisaalta matkustaminen liittyy Vapaavuoren lempiteemaan: kaupunkien merkitykseen nykymaailmassa.
 Vapaavuoren mukaan kaupunkien merkitys kasvaa maailmanlaajuisina toimijoina koko ajan.
 Hänen mukaansa kaupungeilla on jo samanlaista tarvetta kansainväliselle kanssakäymiselle kuin valtioilla.
 – Voidaan jopa sanoa, että olemme siinä historian vaiheessa, että kaupunkien merkitys korostuu. Kaupungit ratkaisevat isot kysymykset globaalisti, Vapaavuori sanoo.
 Tällä argumentaatiolla Vapaavuori sitten onkin matkustellut. Vapaavuori on matkustanut jopa niin paljon, että välillä  Helsingin valtuutetut ovat huomauttaneet, että Vapaavuorta ei kiinnosta istua valtuustossa.  Mutta Vapaavuoren mukaan kaikkien muidenkin hänen organisaatiossaan tulisi olla mahdollisimman kansanvälisiä.
 – Olen täysin vakuuttunut, että kun Helsinki on laajasti mukana, se on äärimmäisen hyödyllistä Helsingille. Olen pelkästään ylpeä, että kaupunki on aktivoitunut kansainvälisessä toiminnassaan.
 Apulaispormestari Anni Sinnemäen (vihr.) työmatkat kahden vuoden ajalta.   Antti Hämäläinen / Yle
  Myös apulaispormestareilla paljon matkoja
 Vapaavuoren apulaispormestarit ovat ainakin kuunnelleet pormestariaan. Kaikilla Helsingin pormestareilla matkoja on kertynyt paljon.
 Helsingin kaupungin kanslian hallintojohtajan  Juha Summasen  mukaan pormestareiden matkabudjettia onkin nostettu tällä valtuustokaudella.  Tästä kertoi myös Yle uutiset.
 Nyt matkat menevät 1,1 miljoonan euron budjettierästä edustuskulujen mukana. Ennen matkoille oli oma erillinen määräraha.
 – Mielestäni tämä suuntaus on parempi, koska se on linjassa kaupungin strategian kanssa. Nyt liikkumavaraa on enemmän, hallintojohtaja Juha Summanen sanoo.
 Matkoja ympäri maailman
 Pormestareiden matkat ovat kuljettaneet heitä ympäri maailman.
 Suurimmaksi osaksi matkat ovat linjassa pormestareiden omien erikoisalojen tai henkilökohtaisten kiinnostusten kanssa.
 Nasima Razmyar  (SDP) on muun muassa käynyt puhumassa suomalaisten naisten poliittisesta asemasta Marrakechissa Marokossa.  Anni Sinnemäki  (vihr.) taas on osallistunut arkkitehtuuri- ja kaupunkiympäristöön liittyviin tapahtumiin, mutta myös käynyt avaamassa kansalaisaktiivisuusseminaarin Roomassa Italiassa.  Pia Pakarinen  (kok.) on käynyt koulutusmessuilla mutta myös turismitapahtumissa.  Sanna Vesikansa  (vihr.) taas on tehnyt matkoja sosiaali- ja terveysasioihin liittyen.
 Helsingin apulaispormestarin Nasima Razmyarin (SDP) ulkomaille suuntautuneet työmatkat kahdelta viime vuodelta.  Antti Hämäläinen / Yle
 Mutta sitten on niitä matkoja ja kuluja, jotka herättävät kysymyksiä. Miksi esimerkiksi apulaispormestari Piia Pakarinen kävi Brysselissä europarlamentaarikko  Henna Virkkusen  (kok.) kustantamana?
 Pia Pakarinen kertoo, että hän oli osana kymmenen hengen porukkaa, jonka Virkkunen oli kutsunut. Euroopan parlamentin jäsenet saavat kutsua vuodessa 110 vierasta Brysseliin, kymmenen hengen ryhmissä.
 – Olin mukana tämmöisessä ryhmässä. Matkoihin liittyy pakollinen Euroopan parlamentin esittely. Toin matkalla esille Helsingin asioita ja kerroin kaupunkien tärkeydestä.
 Mutta miksi apulaispormestari Sanna Vesikansa on neljä kertaa ajanut lentokentältä kotiinsa tai toisinpäin tavallista kalliimmalla taksilla? Matkoja on tehty limusiinipalveluja ja ekslusiivista taksikokemusta markkinoivan Limousine Services -firman takseilla.
 Pari kertaa kyydissä on ollut myös muita pormestareita: Sinnemäki, Razmyar ja Pakarinen.
 Kun Vesikansa on mennyt lentokentältä kotiinsa tavallisella taksilla, se on maksanut alle 30 euroa. Kun hän on ajanut tällä kalliimmalla Limousine Service -taksilla: kotimatka lentokentältä on maksanut samalta matkalta melkein 118 euroa.
 Apulaispormestari Sanna Vesikansan (vihr.) ulkomaan työmatkat kahden vuoden ajalta.  Antti Hämäläinen / Yle
 Miksi käytettiin kalliimpaa taksia?
 – Se on joku vuosia sitten tehty sopimus. Jos oikein muistan, sitä käytetään vain silloin, kun tullaan myöhään ja kun omat kuljettajamme eivät ole käytettävissä, Vesikansa muistelee.
 – Usein olen kulkenut myös tavallisella taksilla ja käyttänyt tuota erinomaista junaakin, Vesikansa puolustautuu.
 Mutta koska Vesikansakaan ei tarkasti tiedä, miksi hän on kulkenut Limousine Servicen -takseilla, hän pyytää soittamaan kaupungin hallintopäälliköille paremman selvityksen saamiseksi.
 Hallintojohtaja Juha Summanen tunteekin asian.
 Summanen kertoo, että Vesikansa on käyttänyt Limousine Servicea, koska kaupungilla on sopimus yrityksen kanssa.
 Helsingin kaupungin pormestarit käyttävät Limousine Servicea öisin 22-06 välisenä aikana sekä viikonloppuisin lentokenttäkuljetuksissa.
 Muuna aikana pormestareita kuskaavat kaupungin omat autonkuljettajat. Heitä on tällä hetkellä kolme ja puoli, yksi on osa-aikainen.
 – Olemme joutuneet siihen tilanteeseen vuosien mittaan, että meillä on enää suhteellisen vähän omia kuljettajia. He ajavat päivisin ja viikonloppuisin, jos (pormestareilla) on menoa jossain kauempana ja sinne pitää viedä ja odottaa.
 Summasen mukaan kaupunki on ollut tyytyväinen Limousine Service –palveluun. Palvelu on Summasen mukaan kaupungille edullinen.
 – Ja lisäksi kun pormestarit kuitenkin ovat julkisuuden henkilöitä. Jos he joutuisivat seisomaan taksijonossa, niin ei se välttämättä olisi niin mukavaa. Lisäksi he kuitenkin tekevät töitä autossa, niin odotamme ehdotonta vaitiolovelvollisuutta kuljettajilta.
 Apulaispormestari Pia Pakarisen (kok.) ulkomaan työmatkat kahden vuoden ajalta. Antti Hämäläinen / Yle
  New York on suosittu matkakohde
 Mutta erityisen kiinnostavaa pormestariston matkoissa on viehtymys New Yorkiin.
 Yksin Vapaavuori on käynyt New Yorkissa kahden viimeisen vuoden aikana työn puolesta viisi kertaa.
 New Yorkissa Vapaavuori on tavannut New Yorkin kaupungin ihmisiä ja tutustunut New Yorkin kaupungin toimintoihin. Lisäksi hän on osallistunut newyorkilaismiljardöörin  Michael Bloombergin  hyväntekeväisyyssäätiön kustantamaan pormestari-kouluun. Koulutuksen järjesti Harvardin yliopisto.
 Vapaavuori kertoo, että hänet on kutsuttu koulutukseen 40 muun pormestarin kanssa ympäri maailman.
 – Silloin kun Harvardin yliopiston parhaat professorit järjestävät johtajuuskoulutusta, joka on suunniteltu vain muutamalle pormestarille – se on asia, josta kukaan ei kieltäydy ja siitä on äärimmäisen paljon hyötyä, Vapaavuori sanoo.
 Vapaavuori tavannut Guggenheimin johtajan
 Mutta ennen kaikkea New Yorkin matkoissa on kiinnostavaa se, että yhtä kertaa lukuun ottamatta Vapaavuori on tavannut ihmisiä, jotka liittyvät Guggenheim-museoon ja säätiöön.
 Helsingin edellinen valtuusto hylkäsi vuonna 2016 suunnitelmat Guggenheim-museon perustamisesta Helsinkiin. Vapaavuoren tapaamiset Guggenheim-vaikuttajien kanssa sijoittuvat päätöksen jälkeiseen aikaan.
 New Yorkin matkoilla Vapaavuori on tavannut Guggenheim-säätiön johtajan  Richard Armstrongin , Suomessa Guggenheimia lobanneen  Janne Gallen-Kallela-Sirenin  ja liikemiehenä ja taiteenkerääjänä paremmin tunnettun  Chaim Poju Zabludowiczin.
 Nyt on pakko kysyä Vapaavuorelta, onko hänellä oma yksityinen Guggenheim-lobbaus edelleen meneillään.
 – Ei. Mitään Guggenheim-hanketta ei ole vireillä, Vapaavuori sanoo.
 Vapaavuori on keskustellut "globaalista museokentästä"
 Pormestarin mukaan kaikilla hänen tapaamillaan ihmisillä on elämässään myös muuta, kuin pelkkä Guggenheim.
 Richard Armstrong ja Janne Gallen-Kallela-Siren ovat Vapaavuoren mukaan kiinnostavia persoonia, joiden kanssa keskustellessa pystyy muokkaamaan kuvaa siitä, missä globaali museokenttä menee.
 Ennen kaikkea tapaamiset ovat liittyneet Vapaavuoren mukaan parhaillaan vireillä olevaan Design- ja arkkitehtuurimuseoon.
 – Se on kansainvälisen tason harjoitus, jonka eteenpäin viemisen takia minun on hyvä syvällisemmin ymmärtää, miten maailmalla tämän tason projekteja hoidetaan.
 Poju Zabludowiczin kanssa Vapaavuori puhui taiteesta
 Suomen yhden rikkaimman miehen  Chaim “Poju” Zabludowiczin  tapaaminen New Yorkissa tuntuu sekin olevan Vapaavuorelle arkista.
 Paljon Vapaavuori ei tapaamisesta kerro.
 Suomalais-israelilainen Zabludowicz tunnetaan taiteen tukijana ja keräilijänä.
 Iltapäivälehtien sivuilla Zabludowiczin vaimo on poseerannut muun muassa Englannin kuninkaallisten kanssa. Heillä on myös kesäkoti Suomessa Loviisan lähellä Pernajassa. Kesäkodissa on taiteilijaresidenssi. Zabludowichin isä teki aikoinaan rahaa Suomessa asekaupalla.
 Mutta hirveästi Vapaavuori ei halua hänestä puhua. Vapaavuori kertoo puhuneensa New Yorkissa Zabludowiczin kanssa kansainvälisestä taloudesta ja kansainvälisestä taidealasta.
  Vapaavuori illallisti Zabludowiczin tyttären kanssa Trumputin-iltana
 Vapaavuori tuntuu kuitenkin pitävän Zabludowskeista erityisen paljon. Ainakin Vapaavuori on halunnut pitää yhteyttä heihin myös Suomessa.
 Kun heinäkuussa 2018 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja Venäjän presidentti  Vladimir Putin  tapasivat Helsingissä, Jan Vapaavuori illallisti Poju Zabludowiczin tyttären  Tiffany Zabludowiczin  kanssa Krog Robassa Pienellä Robertinkadulla.
 Illallinen kesti tunnin. Toinen söi lohta, toinen vuohenjuustosalaatin.
 Tiffany Zabludowicz on 25-vuotias taidekeräilijä, joka asuu Mannhattanilla New Yorkissa. Hän kuuluu Guggenheimin säätiön nuorten taidekeräilijöiden neuvoston puheenjohtajistoon.
 Miksi Vapaavuori tapasi 25-vuotiaan miljardöörin tyttären etelä-helsinkiläisessä ravintolassa samaan aikaan kun Trump ja Putin neuvottelivat presidentinlinnassa mediasirkuksen ja äärimmäisten turvatoimien alla?
 Vapaavuoren mukaan kaupunginjohtajan tehtävään kuuluu pitää huolta omasta osaamisestaan ja ylläpitää laaja-alaisia verkostoja. Tiffany Zabludowiczin tapaaminen oli Vapaavuoren mukaan osa sitä.
 Illallinen oli kuitenkin suhteellisen lyhyt, he söivät vain noin tunnin. Heidän illallisensa maksettiin osapuilleen minuutilleen samaan aikaan, kun Putin poistui presidentinlinnasta. Mistä juttelitte Tiffany Zabludowiczn kanssa?
 – Juttelimme molempia osapuolia kiinnostavista kysymyksistä.
 Voitko valottaa vähän enemmän?
 – En, Vapaavuori sanoo.
 Mutta mikä teidän suhteenne Zabludowiczin perheeseen on?
 Vapaavuori on pitkään hiljaa.
 – He ovat ihmisiä, joita jossakin määrin tunnen. Mielenkiintoisia sidosryhmiä, monien satojen muiden ihmisten joukossa.
 Mutta mitä hyötyä näistä sidosryhmistä on helsinkiläisille?
 Vapaavuori jopa vähän kiihtyy.
 – Se on ihan varma, että jos kaupunginjohtajat sulkeutuvat työhuoneisiinsa ja ovat tapaamatta ketään, niin siitä ei ole hyötyä kaupungille.

Miksi Jan Vapaavuori tapasi miljardöörin tyttären Etelä-Helsingissä ja käy ulkomailla vähintään kerran kuukaudessa? Yle selvitti Helsingin johdon matkakulut ja luottokorttilaskut


Summary: Aiemmin tällä viikolla lastaan kantanut nainen ammuttiin kadulle Malmössä.

Tukholman lähellä Vällingbyn lähiössä on sattunut ampumavälikohtaus, jonka seurauksena alueella asunut nainen on kuollut. Ruotsalaisten  tiedotusvälineiden mukaan  poliisi sai hälytyksen ammuskelusta puoli kahdelta yöllä.  Aftonbladet-lehden mukaan  kaksi naamioitunutta miestä ampui ainakin kaksi laukausta asuntoon, jossa nainen oleskeli.
 Naisten kuolemaa tutkitaan murhana. Tekijöistä ja motiivista ei ole tarkempia tietoja tässä vaiheessa.
 Maanantaina  Malmössä saattui  suurta huomiota saanut ampumatapaus, jossa pientä lasta kantanut nainen ammuttiin. Tapauksen tutkinta on edelleen kesken.
 Lue lisää:   Räjähdeiskuja tehdään Ruotsissa yhä enemmän – Sisäministeri: Ammuskelut ja räjäytykset suurimpia ongelmiamme

Ruotsissa uusi ampumistapaus – Tukholman lähistöllä ammuttu nainen kuoli vammoihinsa


Summary: Hakukoneyhtiö ilmoitti 600 miljoonan euron jätti-investoinnista toukokuussa.

Hakukonejätti Google on aloittanut uuden palvelinkeskuksen rakennustyöt Haminassa.
 Yhtiö on valinnut tai juuri valitsemassa pääurakoitsijoita töitä varten. Joukossa on sekä suomalaisia että ulkomaisia yhtiöitä.
 Google on tehnyt urakkasopimuksen muun muassa yhdysvaltalaisen rakennus- ja insinööritoimisto Fluorin kanssa.  Rakennuslehden  mukaan Fluor rekrytoi työntekijöitä parhaillaan väkeä Haminaan hollantilaisen tytäryhtiönsä kautta.
 – Alihankkijoilla on mahdollisuus sopia pienemmistä töistä paikallisten urakoitsijoiden kanssa, kunhan rakennustyöt edistyvät, kertoo Googlen Suomen ja Ruotsin viestintäjohtaja  Joakim Larsson  Ylelle.
 Uuden palvelinkeskuksen rakennustyöt ovat kiivaimmillaan loppuvuoden ja ensi vuoden alun tienoilla. Silloin ne tuovat työtä enimmillään 1500-1700 henkilölle.
 Rakennustyöt kestävät noin kaksi vuotta. Valmistumisen jälkeen yhtiö palkkaa uuteen palvelinkeskukseen noin 30 uutta työntekijää.
 Google ilmoitti uudesta, noin 600 miljoonan euron  investoinnista  toukokuussa.
 Yhtiö avasi ensimmäisen palvelinkeskuksen vanhaan Summan paperitehtaaseen vuonna 2011.

Googlen uuden palvelinkeskuksen rakentaminen on alkanut Haminassa – työllistää pian jopa 1700 henkilöä


Summary: Japanissa 670 000 ihmistä on kehotettu siirtymään suojaan rankkasateiden aiheuttamien tulvien alta.

Japanissa viranomaiset varoittavat ihmisiä rankkasateiden aiheuttamista tulvista ja maanvyöryistä. Maan lounaisosassa 670 000 ihmistä on kehotettu poistumaan kodeistaan ja siirtymään turvallisemmille alueille. Ainakin kaksi autoilijaa on kuollut, kun he ovat joutuneet tulvavesien keskelle.
 Hallituksen tiedottajan Yoshihide Sugan mukaan tulvat ovat aiheuttaneeet runsaasti aineellisia tuhoja. Suga varoitti, että tuhot voivat pahentua. Vahingot keskittyvät Sagan ja Nagasakin alueille. Japanin ilmatieteen laitoksen mukaan sademäärät ovat poikkeuksellisen suuria.
 Kesällä 2018 Japanissa kuoli noin 200 ihmistä rankkasateita seuranneissa tulvissa ja maanvyöryissä. Viranomaisia syytettiin silloin viivyttelystä varoitusten ja evakuointikehotusten antamisessa.

Japanissa suurevakuointi tulvien varalta – kaksi ihmistä kuollut


Summary: Yritysvalmentajien avulla on pyritty Etelä-Pohjanmaalla kirkastamaan maitotilojen tavoitteita.

Terho Korpela  on yksi 18 maitotilallisesta, jotka ovat pohtineet oman tilan tulevaisuuden tavoitteita yhdessä yritysvalmentajan kanssa.
 Kyseessä on Suomen Yrittäjäopiston ja Maitoyrittäjät ry:n MaitoCoach- hanke, jonka päämääränä on tuoda eteläpohjalaisten tilojen arkeen uutta johtamisen kulttuuria.
 Korpelan tilalla Soinissa on 90 lypsylehmää, ja se työllistää osa-aikaisesti kolme henkilöä. Kuusitoista vuotta maatilayrittäjänä toiminut Korpela on kokenut yritysvalmentajan neuvot tarpeellisiksi.
 – Omalla kohdallani tämä on ollut todella hyödyllinen, ja varmasti monelle muullekin. Monesti toiminnasta puuttuu sellainen strategia, ja silloin tekee helposti virheliikkeitä, Korpela avaa.
 Yrittäminen etusijalle
 Jokaisella tilalla on ollut henkilökohtainen yritysvalmentaja, jonka kanssa oman toiminnan suuntaa ja tavoitteita on selkeytetty. Valmentajina ovat toimineet useiden eri alojen osaajat. Tilan toimintaa tarkastellaan nimenomaan maatilayrittämisen näkökulmasta.
 – Yleensä tilojen neuvonnassa keskitytään tuotannollisiin asioihin eikä niinkään itse yrittämiseen. Tämän kautta pohdimme enemmän sitä puolta, kertoo hankkeen projektipäällikkö  Jenni Koski  Suomen Yrittäjäopistosta.
 Valmentajaverkosto käsittää eri alojen asiantuntijoita. Hankkeen alussa maatilalliset haastateltiin ja tila-valmentajaparit valittiin esiin nousseiden tarpeiden mukaan. Tilalliset ja valmentajat toimivat myös yhteisissä työpajoissa, joissa ideoita ja ajatuksia on voitu pallotella.
 Yhdeksänkymmenen lypsylehmän tilalla yritysvalmentajan neuvot on koettu hyödyllisiksi.  Pasi Takkunen/Yle
 Tavoitteet kirkkaiksi
 Hankkeen pilottivaiheessa maitotilalliset ovat tavanneet omaa valmentajaansa yhdestä kolmeen kertaa.
 – Käynneillä on käyty läpi strategia- ja talousasioita sekä tuotantoon liittyviä juttuja. Monella tilalla tavoitteista on lähdetty keskustelemaan aivan uudella tavalla, Koski kertoo.
 Mirjami Kirjonen  on yksi neljästätoista yritysvalmentajasta. Hän kokee, että maitotilan ylläpitäminen on samanlaista toimintaa kuin minkä tahansa yrityksen pyörittäminen. Tapaamisissa on lähdetty tarkastelemaan yrityksen tämänhetkistä tilannetta.
 – Pohdimme tilallisen kanssa, mitä halutaan saada aikaiseksi, ja mitä ne tulevaisuuden tavoitteet ovat. Sen jälkeen mietitään, kuinka nykytila palvelee noita ajatuksia, ja mitä kehitettävää toisaalta löytyisi.
 Monilla maatiloilla juuri oman yrityksen tavoitteiden kirkastaminen on se, mitä halutaan yritysvalmentajan avulla selkeyttää.
 – Uskon, että suurin rikkaus tässä on päästä jakamaan niitä tilalliselle itselleen tärkeitä asioita, joiden äärelle ei yleensä ehditä pysähtymään. Valmentajat voivat olla selkeyttämässä työtä ja tekemässä siitä hallittavampaa.
 Kasvun keskellä
 Mutta miksi juuri maitotilallliset valikoituivat hankkeen kohteeksi? Jenni Kosken mukaan arvioitiin, että siellä ulkopuoliselle tuelle voisi olla tarvetta.
 – Maitotilalliset ovat porukka, jossa on tällä hetkellä kova rakennekehitys menossa. Paljon muutoksia ja isoja asioita on tapahtumassa toimintaympäristössä.
 Yritysvalmentaja Mirjami Kirjosen mukaan tärkeää on, että tilallinen ymmärtää millaisia mahdollisuuksia omalla tilalla on.  Pasi Takkunen/Yle
 Kustannusten pitäminen aisoissa pakottaa tilalliset automatisoimaan ja tehostamaan toimintaansa. Tilat kasvavat, ja samalla pitää asennoitua toisenlaiseen rooliin myös yrittäjänä.
 – Tiloilla työskentelee usein perheen ulkopuolisia työntekijöitä, jolloin esiin nousee aivan uudenlaisia kysymyksiä. Esimerkiksi kuinka johdetaan, ja mikä on minun johtamistyylini, Kirjonen kertoo.
 – On tärkeää saada puoleetonta, ulkopuolista näkökulmaa omaan osaamiseen. Sitä ei itse usein huomaa omia vahvuuksiaan ja heikkouksiaan, Korpela toteaa.

Nyt maanviljelijöitäkin jo "coachataan" – pitkän linjan maitotilallinen kehuu bisnesajattelun tuomista maatiloille


Summary: Asuntolainan kilpailuttamalla voi säästää jopa satasia vuodessa, mutta jonkin verran vaivannäköä se vaatii.

Maksanko liikaa lainastani? Tätä moni meistä miettii.
 Ja aika moni saa myös aikaiseksi toimia, sillä tänä vuonna on neuvoteltu uudelleen jo ainakin kahdeksan miljardin edestä asuntolainoja.
 Tarkkaa tietoa kilpailutusten määrästä ei ole, sillä pankkia vaihtaneiden lainat tilastoidaan uusiksi lainoiksi. Kaikkiaan asuntolainaa suomalaisilla on noin 99 miljardilla eurolla.
 Erityisesti asuntolainoja kilpailutetaan kasvukeskuksissa, sillä niissä lainasummat ovat niin suuria, että kilpailutus kannattaa, sanoo Nordean asuntolainoista vastaava johtaja  Tom Miller .
 Suomessa on Euroopan, ellei maailman edullisimmat asuntolainat, hän kehaisee.
 Osin se johtuu siitä, että kuluttajat osaavat vaatia halvempia hintoja ja toisaalta uskaltavat vaihtaa pankkia, jos parempi tarjous tulee vastaan, hän sanoo.
 Viime vuoden alussa Danske Bank alkoi houkutella asiakkaita tarjoamalla Akavan jäsenille halvempaa lainaa. Tästä alkanut kilpailutusinnostus on jatkunut tänäkin vuonna, joskin hieman vaimeampana.
 Maailmantalouden näkymien muuttuminen synkemmiksi on painanut korko-odotuksetkin tasaisiksi. Markkinakorkojen arvioidaan pysyvän vielä pitkään matalina.
 Uusien asuntolainojen vuosikorko onkin alkuvuodesta laskenut ja marginaali kaventunut.
 Kesäkuussa marginaalin keskiarvo oli noin 0,6 prosenttia, kun se viime vuoden lopussa oli noin 0,7 prosenttia, sanoo Suomen Pankin ekonomisti  Markus Aaltonen .
 Näin pyydät lainatarjouksia: kerää kaikki tarvittavat tiedot valmiiksi
 Asuntolainan kilpailuttamalla voi säästää useita satasia vuodessa, mutta jonkin verran vaivannäköä se vaatii.
 Kilpailuttamisen voi aloittaa pankkien verkkosivuilta täyttämällä asuntolainahakemuksen.
 Hakemusta varten tarvitaan samat tiedot kuin alkuperäistä lainaa hakiessa eli tiedot hakijan tuloista, menoista, varallisuudesta ja työpaikasta:
 palkka- tai eläketulot kuukaudessa (brutto- ja nettosummat eli sekä ennen veroja että käteen jäävät tulot) pääomatulot, kuten vuokratulot ja osingot lapsilisät ja tuet, kuten elatusmaksut ja asumistuki
 arvion kuukausittaisista menoista nykyisen lainan määrä ja hoitokulut kuukaudessa
 lainan vakuutena olevan asunnon tiedot: osoite, pinta-ala ja hinta-arvio mahdolliset muut lainat ja luotot mahdollinen muu omaisuus
 työnantajan nimi, työtehtävä, työsuhteen alkamispäivä ja työsopimuksen luonne (vakituinen/määräaikainen).
 Näiden tietojen perusteella pankki laskee, miten todennäköisesti pystyt maksamaan lainanlyhennyksiä koko laina-ajan, vaikka korko nousisi kuuteen prosenttiin.
 Tarjouksia kannattaa pyytää useammasta pankista. Myös omaan pankkiin kannattaa laittaa esimerkiksi verkkopankissa viestiä, että on kilpailuttamassa asuntolainaa.
 Kertaluonteisia ja kuukausittaisia kuluja – kiinnitä näihin huomiota
 Ensimmäiseen tarjoukseen ei kannata tarttua, vaan niitä kannattaa vertailla huolellisesti ja valita itselle sopivin.
 Kiinnitä huomiota ainakin alla lueteltuihin kysymyksiin ja laske eri tarjousten kustannukset.
 Mikä on lainan  viitekorko , entä  marginaali ? Yleisin viitekorko on 12 kuukauden euribor. Jos valitset sen, lainan korko muuttuu 12 kuukauden välien. Tällä hetkellä euriborkorot ovat miinuksella. Jos ja kun ne jossain vaiheessa nousevat plussalle, lainan kulut nousevat.
 Marginaali kertoo, kuinka paljon maksat lainasta pankille. Marginaaliin vaikuttaa pankin arvio riskistä eli siitä,  millä todennäköisyydellä asiakas ei pystykään maksamaan lainaansa takaisin .
 Mitä alhaisempi riski, sitä alhaisempi marginaali ja mitä alhaisempi marginaali, sitä halvempi laina. Lainan kokonaiskorko on viitekorko+marginaali.
 Kuinka suuri on lainan kuukausittainen  hoitokulu  ja kuinka pitkä  laina-aika  on? Voiko lainaan tehdä ylimääräisiä lyhennyksiä tai maksaa sen etuajassa pois, meneekö siitä maksu? Saako lyhennysvapaata ja millaisia kuluja siitä tulee?
 Entä mikä on  lainan tyyppi : annuiteetti, tasaerä vai tasalyhennys? Ne käyttäytyvät korkojen muuttuessa  eri tavalla : Annuiteettilainassa kuukausittainen maksuerä nousee, kun korko nousee, mutta laina-aika pysyy samana.
 Tasalyhennyslainassa laina koron osuus maksuerässä kasvaa, kun viitekorko nousee. Laina-aika pysyy samana.
 Tasaerälainassa taas maksuerä on aina saman suuruinen. Kun viitekorko nousee, maksuerä pysyy samana, mutta laina-aika pitenee. Vastaavasti laina-aika lyhenee, jos viitekorko laskee. Lainan viimeinen maksuerä voi olla suurempi.
 Pankin pitää kertoa, mitä lainalle tapahtuu, kun korot nousevat tai laskevat.
 Kaikkiaan suomalaisilla on asuntolainaa noin 99 miljardilla eurolla. Erityisesti kasvukeskuksissa lainoja kilpailutetaan, koska lainat ovat niin suuria, että marginaalin muutoksella on merkitystä. Henrietta Hassinen / Yle
 Millaisia  kuluja  lainan nostamiseen ja sen lyhentämiseen liittyy? Pankki voi veloittaa lainan perustamisesta esimerkiksi muutamia satoja euroja nosto- tai perustamiskuluina.
 Lisäksi pankki voi periä lainanhoidosta eli lyhennyksen ja koron maksamisesta esimerkiksi joitakin euroja kuukaudessa. Pankin täytyy lainatarjouksessa kertoa, mikä on lainan todellinen vuosikorko. Se on kokonaiskorko + lainan hoitamiseen liittyvät pakolliset kulut.
 Kuinka suurta  palvelumaksua  pankki perii? Kuinka paljon tarvitsemasi pankkipalvelut, kuten verkkopankki, käteisnostot, maksukortit ja vaikkapa arvo-osuustili maksavat kuukaudessa?
 Mitä  kuluja pankin vaihdosta  koituu? Vanha pankkisi saattaa laskuttaa asuntolainan kerralla maksamisesta jotakin.
 Uusi pankki taas tarvitsee tuoreen isännöitsijäntodistuksen, josta ilmenevät asuntosi tarkat tiedot. Isännöitsijäntodistuksen hinta vaihtelee muutamista kympeistä satasiin.
 "Kysy pankista, mitä marginaalin muutos tarkoittaa euroissa"
 Vaikka pankki tarjoaisi matalimman marginaalin, vaihtaminen ei välttämättä kannata, jos pankkipalvelut kallistuvat tai lainasta peritään isot nostokulut.
 Marginaaleja vertaillessa kannattaa kysyä pankilta, mitä marginaalin muutos tarkoittaa euroissa, Nordean Miller sanoo.
 – Jos lainasumma ei ole suuri, prosentin sadasosilla ei ole välttämättä kauheasti merkitystä.
 Erilaisten marginaalien ja korkojen vaikutusta lainan lyhennyksen suuruuteen voi  vertailla Ylen asuntolainalaskurilla.
 Laske myös omalle ajalle arvo
 Pankkia valitessa kannattaa pohtia muutakin kuin kuluja, esimerkiksi sitä, millaista taloudellista neuvonantoa kaipaa ja sitä, onko pankki vastuullinen ja luotettava, sanoo aluejohtaja  Oscar Taimitarha  Aktiasta.
 – Asuntolainaa hakiessa en näe vastuullisena sitä, että pankit kilpailevat siitä, kuinka suuren lainan ne ovat valmiita myöntämään.
 Pankin vaihtaminen ei välttämättä kannata, jos pankkipalvelut kallistuvat tai lainasta peritään isot nostokulut.  Sami Takkinen / Yle
 Myös omalle ajalle kannattaa antaa arvoa. Onko vaikkapa uuden verkkopankin käytön opettelu sen arvoista, että kuluja on pari euroa vähemmän kuukaudessa, Nordean Miller kehottaa pohtimaan.
 Jos päätyy vaihtamaan pankkia, vaihtoon kannattaa varata ainakin pari viikkoa aikaa. Uusi pankki hoitaa vanhan lainan poismaksun, tilien perustamisen ja uuden kortin tilaamisen asiakkaan puolesta.
 Asiakkaan tehtäväksi jää ilmoittaa uusi tilinumero työnantajalle, verottajalle ja tarvittaessa Kelalle ja päivittää maksukortin tiedot erilaisiin verkkopalveluihin.
 Oletko kilpailuttanut lainasi? Kerro kommenteissa, millaisen tarjouksen sait. Keskustelu on avoinna kello 22:een saakka.

Näin kilpailutat asuntolainan – älä tuijota pelkkää marginaalia


Summary: Suomi voisi olla edelläkävijä tuottamaan hiilidioksidista polttoaineita tai ruokaa. Nyt hiilidioksidin uusiokäyttöön pitäisi nopeasti investoida.

Teknologian tutkimuskeskus VTT uskoo päästöttömän sähkön ja talteenotetun hiilidioksidin hyödyntämisen olevan tärkeä keino ilmastonmuutoksen hillinnässä.
 VTT:n mukaan yksi keino ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi on hiilidioksidin uusiokäyttö. Aurinko- ja tuulivoiman avulla voidaan hiilidioksidista tuottaa lähes kaikkia orgaanisia kemikaaleja ja polymeerejä, joita nykyään tehdään fossiilisista hiilivedyistä.
 – Tähän mennessä olemme tehneet polttoainekomponenttien sekä kemian raaka-aineiden ja välituotteiden lisäksi esimerkinomaisesti kynttilöitä ja väriainetta mustekyniin. Ensimmäisiä kaupallisesti järkeviä sovelluksia ovat varmasti tunnettujen brändien kuluttajatuotteissa käytettävät korkea-arvoiset raaka-aineet, sanoo VTT:n tutkimuspäällikkö  Antti Arasto .
 Hyvä esimerkki hiilidioksidin uusiokäytöstä on tiistaina julkistettu hanke jossa uusiutuvan energian start-up Q Power ja energiayhtiö St1 ilmoittivat alkavansa  valmistaa synteettistä biometaania . Suomalaisosaamisella syntyvä polttoaine voidaan tankata joko suoraan kaasuautoon tai varastoida kaasupulloihin.
 Antti Arasto sanoo, että Suomessa on pitkät perinteet prosessiteollisuuden ja laitetoimittajien yhteistyöstä. Lisäksi korkeakoulut ja VTT:n kaltaiset tutkimuslaitokset muodostavat maailmanluokan innovaatioekosysteemin.
 – Suomen ratkaisujen lisäksi tässä on huimat mahdollisuudet vientituotteiksi globaaleilla markkinoilla. Näytetään Suomessa, että homma toimii. Ja kun muualla herätään tarpeeseen, meillä ovatkin jo ratkaisut valmiina.
 Hiili otetaan ilmasta mutta jätetään maahan
 VTT:n tuoreessa julkaisuussa ”The carbon reuse economy – Transforming CO2 from a pollutant into a resource” kerrotaan esimerkkejä, kuinka hiili voidaan muuntaa saasteesta resurssiksi, jolla on ilmastonmuutoksen kannalta suotuisat vaikutukset.
 Hiilen uudelleenkäytössä fossiilinen hiili jätetään maahan ja maanpäällinen hiilidioksidi kiertää sitoutuneena erilaisiin tuotteisiin. Hiiltä voidaan esimerkiksi ottaa talteen teollisuuspäästöistä ja teknologian kehittyessä myös suoraan ilmasta.
 Antti Arasto muistuttaa, että uusiutuvaa energiaa ja ilmakehän hiilidioksidia voidaan ajatella olevan tulevaisuudessa saatavissa lähes rajattomasti. Nyt tarvittaisiin vain nopeasti investointeja uusiutuvaan energiaan.
 – Hallitus on linjannut että suomi on hiilineutraali vuonna 2035. Tähän päästäksemme, meidän on investoitava koko energiajärjestelmän uusiutumiseen, erityisesti vähähiiliseen primäärienergiantuotantoon. Monia ratkaisuja on olemassa, mutta myös uusia tarvitaan. Soveltavasta tutkimuksesta menee helposti kymmenen vuotta ennen kuin ratkaisu on laajalti sovellettavissa kaupallisesti.
 Toistaiseksi hiilidioksidin hyödyntämisen suurimpana esteenä on VTT:n mukaan lähinnä vähähiilisen sähkön tarpeeseen liittyvät korkeat tuotantokustannukset. Maailma on tottunut halpaan öljyyn.
 Ruokaa suoraan bioreaktorista
 Osa maailman ruoasta tuotetaan tulevaisuudessa bioreaktoreissa. Se vapauttaa ruoantuotantoon käytettävää peltopinta-alaa esimerkiksi metsitykseen.
 VTT:ssä uskotaan, että päästöttömän sähkön ja talteen otetun hiilidioksidin hyödyntäminen on tärkeä keino ilmastonmuutoksen hillinnässä myös maankäyttöön liittyvien positiivisten vaikutusten takia.
 Tutkimuspäällikkö Antti Araston mukaan hiilidioksidia voidaan muuntaa erilaisiksi yhdisteiksi bioteknisin ja kemiallisin menetelmin. Biotekniset menetelmät soveltuvat esimerkiksi elintarvikkeiden ainesosien tuotantoon.
 – Esimerkiksi oluen valmistuksesta tuttu fermentointi on hyvin tunnettu esimerkki bioteknisestä prosessista. Yleisesti bioteknisissä menetelmissä on kysymys elävien mikro-organismien, hiivojen, homeiden tai bakteerien kasvattamisesta ja niillä jonkun hyödyllisen tuotteen tuottamisesta. Hiilidioksidista sähkön energian avulla voidaan tuottaa mikrobimassaa, jota voidaan hyödyntää ravintoproteiinina. Esimerkiksi tätä teknologiaa pilotoi parhaillaan Solar Foods.
 Kemialliset reitit taas ovat tehokkaita esimerkiksi polttoaineiden ja peruskemikaalien suurtuotantoon.
 VTT:n Arasto ei kuitenkaan vielä osaa arvioida, mikä osuus maailman polttoaineen tarpeesta katetaan sähköpolttoaineilla ja mikä osa esimerkiksi kestävästi tuotetuilla liikenteen biopolttoaineilla on vuonna 2030.
 – Raakaöljystä valtaosa käytetään nykyään polttoaineiden tuotantoon. Koko tätä määrää tuskin onnistumme tuolla aikavälillä korvaamaan, koska tämä vaatisi aivan mielettömät määrät päästötöntä sähköntuotantoa.
 Lue myös:
 Uusi suomalaisyhtiö valmistaa synteettisiä polttoaineita tehtaiden päästämästä hiilidioksidista ja uskoo kasvavansa maailmanlaajuiseksi 10 vuodessa
 Professori: Bensiini- ja dieselautoihin voisi tankata synteettistä polttoainetta 2030 – Neste: Varmasti tämä on polttomoottoreille yksi ratkaisu
 Mullistava teknologia saattaa tehdä pian läpimurron: Sellutehtaiden savukaasuista voisi valmistaa polttoainetta koko Suomen autoille
 Suomessa onnistuttiin valmistamaan proteiinia ilmasta – mullistava keksintö voi olla yksi ratkaisu maailman ruokapulaan

VTT: Hiili ei olekaan pelkkää saastetta – hiilidioksidin uusiokäytöllä valmistetuilla tuotteilla ilmastonmuutoksen kannalta suotuisia vaikutuksia


Summary: Suomalaisten elämä on niin hyvää, että se täyttää ihmeen tunnusmerkit , kirjoittaa Jani Halme.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kiitos kysymästä, minulla oli erinomaisen kelpo kesä. Suhasin pitkin ja poikin armasta kotimaatamme perin reippaaseen tahtiin. Nuohosin niin Kaustisen kansanmusiikkijuhlat, kesäteattereita kuin Flow Festivalinkin. Väliin on mahtunut jaloviinan huuruista karaokea, pikkuhotelleja Lohjalta Joensuuhun ja pyöräretkiä Turun saaristoon ja Vetelin lakeuksille.
 Innostuin kotimaan matkailusta  vuosi sitten tehdessäni Yle Puheelle maamme nykymenoa käsitellyttä radio-ohjelmaa  Mailla ja Halmeilla . Se kuljetti minua läpi Suomen.
 Keskeisin havaintoni  tältä pohjalta onkin selvä: Suomella ja suomalaisilla menee oikein hyvin. On mennyt jo pitkään. Ainakin jos tarkastellaan tilastojen syvää päätä, elämää ja kuolemaa.
 Vähän uutisoitu tosiasia on myös se, että itsemurhien määrä on puolittunut vuodesta 1990.
 Me elämme nykyään  huomattavasti pidemmän elämän kuin koskaan aiemmin tällä niemellä on eletty.  Elinajanodote  on kasvanut peräti kymmenellä vuodella 1970-lukuun verrattuna. Onhan se nyt melkoista. Meillä on ystävä, puoliso, mummo tai ukki keskuudessamme vuosikymmenen verran pidempään kuin ihan vähän aikaa sitten suomalaisilla oli.
 Syitä elämän pidentymiseen voidaan hakea vaikkapa alkoholista ja autoista, tapoista sekä tupakasta. Märkä ei enää maistu entiseen malliin, joten miesten  alkoholikuolemat  ovat vähentyneet peräti neljänneksellä vain yhdessä vuosikymmenessä. Sekä  liikenteessä  että  henkirikosten  johdosta suomalaisia kuolee peräti 80 prosenttia vähemmän kuin silloin 1970-luvulla. Parissa kymmenessä vuodessa  tupakointi  on vähentynyt alle puoleen. Vähän uutisoitu tosiasia on myös se, että  itsemurhien määrä  on puolittunut vuodesta 1990.
 Moinen kehitys täyttää ainakin keskisuuren ihmeen tunnusmerkit.
 Etenkin eläkeläiset ovat kunnostautuneet soittamisessa, laulamisessa, näyttelemisessä ja maalaamisessa.
 Miten nuo lisävuodet  sitten käytetään? Verrattomasti. Vieraisiin kulttuureihin halutaan tutustua yhä aktiivisemmin. Suomalaisten  matkat  ulkomaille ovat kasvaneet yli 50 prosenttia vuosituhannen vaihteen jälkeen. Myös kaikenlainen kulttuuri kiinnostaa yhä useampaa.  Kulttuuritilaisuuksissa käyminen  on lisääntynyt kaikissa ikäryhmissä jo yli kolmen vuosikymmenen ajan. Eikä teoksia pelkästään katsella, vaan niitä myös tekee yhä useampi. Etenkin eläkeläiset ovat kunnostautuneet soittamisessa, laulamisessa, näyttelemisessä ja maalaamisessa.  Luovien taiteiden harrastaminen  on eläkeikäisten keskuudessa kasvanut huimat 60 prosenttia verrattuna 1990-lukuun.
 Hyvin on siis mennyt. Tai oikeastaan erinomaisesti.
 Valtaosa noista suomalaisten fyysistä ja henkistä hyvinvointia parantavista asioista on tapahtunut ihan viime aikoina. Olemme siis ihan itse onnistuneet jatkamaan sitä kerrassaan ällistyttävää tapahtumasarjaa, jossa köyhä ja syrjäinen kehitysmaa on vastuksista huolimatta noussut sivistyneeksi ja vauraaksi kansakunnaksi vertaistensa joukkoon.
 Mutta miten sitten jatkossa?  Reissuillani näkemäni perusteella ei ole huolta huomisestakaan.
 Ympäriinsä on käynnissä hienoja ja huimia hankkeita.
 Teollisuudessa  heiluvat niin kädet kuin lapiokin. Suomessa sijoitetaan juuri nyt tuhansia miljoonia euroja uusiin sellu- ja biomassatehtaisiin. Ympäri maailmaa käynnissä oleva sähköautobuumi tuo vaurautta Suomeen. Vaasaan on syntymässä maailmanluokan akkuteollisuuden keskittymä. Outokumpuun ja Kainuuseen avataan suuria kobolttikaivoksia. Koboltti on sähkökiesien pattereiden välttämätön alkuaine. Tällä hetkellä valtaosa maailman koboltista kaivetaan Afrikan Kongossa, jossa lapsityövoiman käyttö on yleistä. Suomalainen reilun kaupan koboltti kiinnostaa maailmalla niin paljon, että nälkämaana tunnetussa Kainuussa kärsitään nykyään jopa työvoimapulasta.
 Matkailuideoistakaan  ei ole pulaa. Saimaan alueen yrittäjät suunnittelevat tuovansa Etelä- ja Järvi-Suomen raiteille maailman hienoimman matkailujunan. Luksusjunassa olisi lasinen katto, josta voisi ihailla niin jylhää metsää kuin kirkasta tähtitaivastakin. Vieläkin isommin ajatellaan Rovaniemellä. Siellä kehitellään Joulupukille omaa satumaista valtiota. Lapin jouluhuvipuisto haluaa levittäytyä 10 000 hehtaarin alueelle, joka olisi kokonaan katettu kupolilla. Sen alta löytyisi kaksi kaupunkia, toisen arkkitehtuuri ammentaa piparkakkutaloista ja toisen lumilinnoista. Niissä vastaavasti olisi kauppojen lisäksi tonttukouluja ja ainakin yksi tonttuyliopisto.
 Ennen oli kunnollista. Tätä menoa myös tulevaisuudessa on kunnollista.
 Jani Halme
 Kirjoittaja on parikkalais-punavuorelainen luova johtaja, joka kokee kahdessa paikassa asumisen tuovan elämään runsaita henkisiä etuisuuksia.
 Kolumnissa on käytetty lähteenä Tilastokeskusta ja Jan Erolan kirjaa Uusien ideoiden Suomi.
 Aiheesta voi keskustella ke 28.0.8. klo 16.00 asti.

Jani Halmeen kolumni: Suomella menee hienosti – ja tätä menoa menee tulevaisuudessa vielä paremmin


Summary: Puerto Rico ei ole vielä toipunut edellisen myrskyn tuhoista.

Trooppinen myrsky Dorian etenee kohti Karibialla sijaitsevaa Puerto Ricoa. Yhdysvaltain meteorologian laitoksen mukaan myrsky saattaa vahvistua hurrikaaniksi ennen rantautumistaan Puerto Ricoon.
 Yhdysvalloille kuuluvalla alueella asuu runsaat kolme miljoonaa ihmistä. Asukkaat ovat valmistautuneet myrskyn tuloon hamstraamalla vettä ja elintarvikkeita. Paikalliset viranomaiset sanovat varautuneensa myrskyn tuloon, mutta joidenkin paikkakuntien pormestarit ovat varoittaneet, että heillä ei ole riittävästi generaattoreita sähkökatkosten varalta eivätkä evakuointitilat ole kunnossa.
 Poncen kaupungissa Puerto Ricon etelärannikolla asukkaat ovat valmistautuneet myrskyn saapumiseen ostamalla vettä ja elintarvikkeita varastoon. Thais Llorca / AOP
 Edellisen hurrikaanin jälkien korjaus vielä kesken
 Yhdysvalloille kuuluva Puerto Rico itsehallintoalue ei vieläkään ole täysin toipunut kaksi vuotta sitten riehuneen Maria-hurrikaanin jäljiltä. Noin 30 000 kotia on edelleen korjaamatta. Yhdysvaltain presidentti Donald Trump on syyttänyt paikallispoliitikkoja avustusrahojen hukkaamisesta. Trumpin hallintoa on puolestaan arvosteltu hidastelusta tuhoista kärsineiden auttamisessa.
 Yhdysvalloissa hurrikaanikausi on alkamassa ja samaan aikaan on käynnistynyt kiistely avustustöihin varatuista rahoista. Demokraatit ovat arvostelleet presidentti Trumpin hallintoa muun muassa pelastustoimivirasto FEMA:lle varattujen rahojen ohjaamisesta siirtolaisten pidätyskeskusten rahoittamiseen. Kotimaan turvallisuudesta vastaavan ministeriön on kerrottu ohjanneen noin 270 miljoonaa dollaria, eli vajaat 250 miljoonaa euroa muun muassa pidätyskeskusten toimintaan.
 Edustajainhuoneen demokraattinen puheenjohtaja Nancy Pelosi luonnehti rahansiirtoja vastuuttomiksi Puerto Ricon tilanteen ja alkavan hurrikaansesongin takia.

Trooppinen myrsky Dorian uhkaa Puerto Ricoa – Yhdysvalloissa kiistaa avustusrahoista


Summary: MS-tautia sairastava Evgeni Fomin haluaisi tehdä suullisen loppuraportin, mutta tämä ei onnistu.

Tamperelainen  Evgeni Fomin , 31, alkoi ihmetellä yläkoulussa, miksi hänen kämmenensä puutuvat. Koululääkäri lähetti hänet Tampereen yliopistolliseen sairaalaan Taysiin.
 Diagnoosi pysäytti: Fominilla on multippeliskleroosi eli MS-tauti.
 – Minulle sanottiin, että olin Suomen nuorin miespuolinen MS-potilas.
 MS-tauti on yleisin nuorten aikuisten liikunta- ja toimintakykyyn vaikuttava keskushermoston sairaus, jota sairastaa noin 9 500 henkilöä. Yleisin sairastumisikä on noin 20–40 vuotta.
 Pahin oire Fominilla on uupumus. Usein hän on poikki jo sen jälkeen, kun hän saa 4-vuotiaan lapsensa vietyä päiväkotiin.
 Myös hänen liikkumisensa on vaikeaa. Ulkona Fomin liikkuu eräänlaisella sähkömopolla. Siihen mahtuvat sekä nelivuotias että 1,5-vuotias lapsi syliin. Myös tasapainon pitäminen on haastavaa.
 – Kotioloissa ei haittaa, jos horjun tai kaadun. Minua ei luulla humalaiseksi.
 MS-tautiin kuuluvat näköoireet ovat haitanneet viime aikoina entistä enemmän. Opiskelujen ohella Evgeni Fomin kuljetti pitkään postia. Nyt hän on menettänyt näkövamman takia ajokortin.
 – Minun pitää zoomata tekstiä näin paljon, Fomin näyttää.
 Evgeni Fomin joutuu suurentamaan tekstin tietokoneella näin suureksi.  Matias Väänänen / Yle
 Vaimo  Sini Fomin  sanoo, että hän näkee makuuhuoneesta tekstin, jota mies lukee olohuoneessa. Sini Fomin on sekä miehensä että pariskunnan autistisen lapsen omaishoitaja.
 MS-taudin takia Evgeni Fominin ajatukset poukkoilevat. Siksi opinnot ovat jääneet kesken. Näin on monella muullakin sairastuneella. Toisinkin voisi olla, ja siksi Evgeni Fomin haluaa puhua asiasta.
 Opinnot vanhenevat
 Ammattikorkeakoulututkinto kestää yleensä 3,5 vuotta. Fomin on tehnyt sitä syyskuussa jo kymmenen vuotta, koska on saanut lykkäyksiä.
 – Opinnot nollautuvat syyskuussa. Tutkinnossa on aikarajoitus kymmenen vuotta ja se on likimmiten juuri paraikaa menossa. Kaikki työ mitä on tehty, on turhaa. Harmittaahan se todella paljon.
 Kaikki opinnot ovat kyllä kasassa, ja lopputyökin tehty, mutta kirjallinen raportti ja kypsyysnäyte puuttuvat. Fominin tietokoneella on loppuraporttia kirjoitettuna, mutta hän ei saa kirjallisuusosiota valmiiksi.
 Fominin opinnäytetyö  löytyy verkosta . My Dream is Alive -Youtube-videossa ihmiset kertovat MS-taudista. Mukana on kaksi MS-potilasta jokaisesta Pohjoismaasta. Fomin esiintyy videolla ja oli mukana työryhmässä.
 Sähkömopo on auttanut liikkumista. Myös rumpujen soitto bändissä on auttanut Evgeni Fominia. Matias Väänänen / Yle
 Fomin haluaisi tehdä loppuraportin ja kypsyysnäytteen suullisesti, mutta tämä ei ole käynyt koululle.
 – Kuulin vertaisryhmässä, että joku rakennusinsinööri oli saanut tehdä loppuraportin suullisesti. Mietin, että hän on rakennusinsinööri ja sai paperit pihalle koulusta. Minä olen valmistumassa liiketalouden tradenomiksi. Jos insinööri tekee virheen, rakennukset romahtavat ja ihmisiä kuolee. Jos minä teen virheen, joku ostaa Edamia Oltermannin sijaan kaupassa.
 Erikoislääkäri suosittelee opinnäytetyön räätälöintiä
 Yle on nähnyt Fominille kirjoitetun neurologian erikoislääkärin lausunnon. Siinä sanotaan, että miehellä on merkittävä uupumisoireisto ja pysyvä näköhaitta, eikä suurien kokonaisuuksien lukeminen onnistu.
 – Opinnäytetyöhön vaadittavaa laajaa kirjallisuuskatsausta potilas ei näkövammansa vuoksi pysty tekemään. Näin ollen suositankin, että potilaalle voitaisiin räätälöidä sellainen opinnäytetyö, minkä potilas voisi viedä loppuun sairaudesta aiheutuvista haitoista huolimatta, erikoislääkäri sanoo lausunnossa.
 MS-tauti MS-taudin nimi tulee sanasta multippeliskleroosi. Siitä on käytetty myös nimeä pesäkekovettumatauti. MS-taudissa vasta-aineet kohdistuvat aivojen valkean aineen hermohaarakkeita ja niitä ympäröivää myeliinivaippaa vastaan. Yleisimmät alkuoireet ovat näön hämärtyminen toisessa silmässä ja tavallisesti raajojen tuntoaistin häiriintyminen, joka ilmenee puutuiluna tai outoina tuntemuksina. Lähde:  Terveyskirjasto
 Rehtori: Kirjallinen dokumentti tarvitaan
 Tampereen ammattikorkeakoulu ei kommentoi yksittäisen opiskelijan opintojen suorittamiseen liittyviä yksityiskohtia.
 Rehtori  Markku Lahtinen  vastaa kysymyksiin yleisellä tasolla. Lahtisen mukaan ammattikorkeakoulun opinnäytetyö on useimmiten kirjallinen pdf-muotoinen dokumentti.
 – Käytännössä opinnäytetyöstä on aina oltava julkinen osuus, joka ammattikorkeakoulun tulee julkaista ja se tulee arkistoida, Lahtinen sanoo.
 Jos opinnäytetyö muodostuu esimerkiksi taideteoksesta, videomateriaalista tai laitepiirustuksista, siitä tehdään kirjallinen yhteenveto.
 – Tämä kirjallinen dokumentti on siinä tapauksessa arkistoitava dokumentti opinnäytetyön suorituksesta.
 Opinnäytetyön loppuvaiheessa opiskelijan tulee tehdä asetuksen mukainen kirjallinen kypsyysnäyte.
 Raporttia ei siis voi tehdä suullisesti vaan tarvitaan jokin kirjallinen raportti?
 – Tarvitaan aina pdf-muodossa tai kirjaston hyllyyn A4-koossa sidottu arkistoitava opinnäytetyö. Käytännössä siis kirjallinen dokumentti, vaikka itse työ olisikin sitten taideteos tai video.
 Evgeni Fominilla on tietokoneella osa lopputyöstä, mutta kirjallisuusosiot puuttuvat. Opinnoissa Fomin pärjäsi parhaiten kuuntelemalla, koska lukeminen tuottaa vaikeuksia. Matias Väänänen / Yle
 Vaatimukset tulevat rehtorin mukaan siitä, että opinnäytetyön tekeminen tulee dokumentoida ja arkistoida ja korkeakoulun tehtävänä on julkaista uutta tietoa.
 Opiskelijat, joilla on rajoitteita, voivat rehtorin mukaan käyttää esimerkiksi henkilökohtaista avustajaa tai joitain erityisiä apuvälineitä.
 Laki ei kerro suoraan
 Opetusministeriön lainsäädäntöneuvos  Laura Hansen  sanoo, että korkeakoulujen lopputöitä ei säädellä lainsäädännössä muutoin kuin niiden laajuuden osalta. Korkeakoulut saavat päättää opinnäytetöistä.
 – Kun kyse on opiskelijan sairauden tai vamman huomioimisesta opinnäytetyön tekemisessä, korkeakouluja velvoittaa yhdenvertaisuuslain säännökset kohtuullisista mukautuksista, Hansen kuitenkin muistuttaa.
 Laki ei kuitenkaan ota suoraan kantaa, miten nämä kohtuulliset mukautukset tehdään. Puhutaan, että koulutuksen järjestyksen on tehtävä "asianmukaiset ja kulloisessakin tilanteessa tarvittavat kohtuulliset mukautukset".
 Yhdenvertaisuuslain noudattamista valvoo  yhdenvertaisuusvaltuutettu  eli viime kädessä voi olla yhteydessä häneen.
 Vaihtoehtoja pitäisi olla
 Neuroliiton työelämän asiantuntija  Marju Teinikivi  perää keskustelua vaihtoehtoisista tavoista tehdä opinnäytetyö ja näyttää osaaminen.
 – Mielestäni olisi enemmän vaadittu oppilaalta, jos hän osaa suullisesti hallita aineiston.
 Hän ei ole kuullut kenestäkään, joka olisi voinut tehdä suullisen loppukokeen. Sen sijaan hän on kuullut monesta, joka on joutunut lopettamaan opinnot sairauden aiheuttaman uupumuksen tai muiden haasteiden takia.
 Teinikiven mukaan vaihtoehtoisesta lopputyöstä voisi olla apua myös mielenterveyspotilaille.
 Yhdenvertaisuuslaki puhuu kohtuullisista mukautuksista sairauden tai vamman takia. Työelämässä mukautuksia pohditaan kustannusten kautta ja tähän voi saada tuhansien eurojen järjestelytuet.
 Evgeni Fomin joutuu ehkä jäämään eläkkeelle, mutta hän toivoo muiden hyötyvän hänen julki nostamastaan mahdollisuudesta tehdä suullinen lopputyö. Matias Väänänen / Yle
 Teinikiven mukaan tällainen mekanismi puuttuu kouluista. Kouluissa on ehkä pohdittu vammaisten asemaa lähinnä esteettömien tilojen kannalta.
 Koulun keskeyttämiset ovat haaste monella alalla, joten on kysymys myös yhteiskunnan taloudesta.
 "Jos saisin tutkinnon, olisi vain taivas rajana"
 Evgeni Fominin tauti etenee aaltomaisesti. On parempia päiviä ja huonompia päiviä. Autoimmuunitaudin syytä ei tarkalleen tiedetä, mutta elimistö hyökkää omia kudoksia vastaan muodostamalla vasta-aineita.
 Evgeni Fominille on ehdotettu, että hänen vaimonsa tai avustajansa voisi tehdä loppuraportin. Fominin mukaan kysymys on periaatteesta. Lopputöitä voisi hänen mukaansa ostaa vaikka rahalla, mutta hän ei aio turvautua tähän.
 – Jos avustaja kirjoittaisi lopputyön, silloinhan se olisi avustajan lopputyö, eikä minun.
 Sairauden takia ei saisi Neuroliiton Marju Teinikiven mukaan vaatia menemään sieltä, mistä aita on matalin.
 – Arvosanat ovat entistä tärkeämpiä, koska vamman tai sairauden takia on vaikeampi päästä työelämään.
 Fomin muutti vuonna 1992 Neuvostoliitosta Suomeen vain pari kuukautta ennen kuin itänaapuri romahti. Hän kirjoitti lukiossa suomen toisen kielenä. Siksikin opinnäytetyöstä on tullut iso mörkö.
 – Jos saisin tutkinnon, olisi vain taivas rajana. Se olisi to do -listasta raksi siihen, että koulu on käyty ja elämä saa jatkua. Se koulu painaa takaraivossa joka päivä.
 Evgeni Fomin on osa-aikaeläkkeellä. Hän sanoo, että pystyisi kuvaamaan ja editoimaan, sillä laitteilla saa suurennettua kuvan isommaksi. Siitä työstä hän nauttisi, mutta ilman tutkintoa sekin on vaikeaa.
 – Todennäköisesti haen kokoaikaista eläkettä.

Tamperelainen mies on lähes valmis tradenomi, mutta nyt opinnot vanhenevat – moni sairastunut kompastuu lopputyöhön, toisinkin voisi olla


Summary: Moni ei kuitenkaan ole vielä päättänyt, ketä äänestää.

Antti Kaikkosella  on keskustan piirijohtajien keskuudessa lievästi enemmän kannatusta puolueen puheenjohtajaksi kuin  Katri Kulmunilla , kertoo Uutissuomalaisen kysely. Moni miettii kuitenkin vielä kantaansa.
 Piirijohtajista kahdeksan tukee puolustusministeri Kaikkosta ja viisi elinkeinoministeri Kulmunia. Seitsemän ei vielä ole tehnyt valintaansa ja yksi ei äänestä kumpaakaan.
 Uutissuomalainen tavoitti 19 piirin puheenjohtajaa tiistai-iltaan mennessä. Yhdestä piiristä tavoitettiin toiminnanjohtaja. Lisäksi yksi piirijohtaja, jota ei tavoitettu, on ilmaissut julkisesti tukensa Kulmunille.
 Kannatuksessa vaikuttaa olevan maantieteellinen jako, sillä eteläisen Suomen piirijohtajat ovat enemmän Kaikkosen takana ja pohjoisessa tuetaan lappilaista Kulmunia.
 Piirijohtajat ovat lähes yksimielisiä siitä, että puolueen puheenjohtajavalinnan jälkeen ministerinsalkkuja ei tarvitse kierrättää. Vain yksi piirijohtaja oli sitä mieltä, että keskustan puheenjohtajan on otettava valtiovarainministerin salkku Suomen EU-puheenjohtajuuskauden jälkeen.
 Tällä hetkellä valtiovarainministerin salkku on  Mika Lintilällä .
 Juha Sipilän  seuraaja keskustan johtoon valitaan 7. syyskuuta. Valinnan tekevät puoluekokousedustajat.

Uutissuomalainen: Kaikkonen on piirijohtajien lievä suosikki keskustan puheenjohtajaksi


Summary: Venäjän vaikutusvallan kasvattamisoperaatio nousi esiin Putinin luottomiehen salaisten suunnitelmien vuodettua julkisuuteen.

Kiinan toiminta Afrikan mantereella on puhuttanut maailmalla jo yli kymmenen vuotta. Viime vuosina mantereelle on kuitenkin ilmestynyt toinen peluri:  Vladimir Putinin  Venäjä.
 Venäjän läheisimmät yhteistyökumppanit ovat olleet Keski-Afrikan tasavalta, Madagaskar ja Sudan. Kokosimme yhteen tietoja Kremlin vaikutusvallan kasvusta sotilaallisella, poliittisella ja taloudellisella osa-alueella.
 1. Asekauppaa ja palkkasotilaita
 Venäjän toimet Afrikassa nousivat kansainväliseksi uutiseksi viime vuoden heinäkuussa, kun kolme venäläistä journalistia  kuoli väijytyksessä  entisessä Ranskan siirtomaassa Keski-Afrikan tasavallassa. Toimittajat olivat olleet tekemässä dokumenttia venäläisistä palkkasotilaista Keski-Afrikassa.
 Venäjän selitys oli, että kyseessä oli paikallisten kapinallisten tekemä aseellinen ryöstö. Kreml-kriitikko  Mihail Hodorkovskin  rahoittama tutkivan journalismin sivusto Dossier Center teki oman selvityksensä murhista ja päätyi lopputulokseen, että venäläiset palkkasotilaat olivat sotkeutuneet toimittajien murhaan.
 Aseistettujen venäläisten ilmestyminen syrjäiseen valtioon Afrikan sydämessä herätti turvallisuusalan asiantuntijat. Ilmiössä oli jotain jo Krimin valtauksesta tuttua.
 Venäläisliikemies Jevgeni Prigožinilla on selvitysten perusteella keskeinen rooli Venäjän Afrikka-strategiassa. Mikhail Metzel / AOP
 Keski-Afrikkaan on tutkivien toimittajien selvitysten mukaan lähettänyt palkkasotilaita  yksityinen puolustusalan yhtiö Wagner , jolla on yhteyksiä Venäjän ulko- ja puolustusministeriöön. Wagnerin perustaja on "Putinin kokkina" tunnettu liikemies  Jevgeni Prigožin .
 Valtiotieteiden professori  Kimberly Marten  Columbian yliopiston Barnard Collegesta toteaa, että Prigožin on ollut läheisissä väleissä Vladimir Putiniin jo 1990-luvulta alkaen.
 Prigožin  nousi 2000-luvun alussa  pietarilaisten nakkikioskien pyörittäjästä Venäjän julkisten koulujen ja armeijan ravintolapalveluiden pääjärjestäjäksi. Lisäksi Prigožin on Venäjän vuoden 2016 presidentinvaaleihin vaikuttaneen  Pietarin trollitehtaan  omistaja.
 Kapinallisryhmien valtataistelusta kärsivässä Keski-Afrikan tasavallassa kaivetaan alkeellisin menetelmin kultaa ja timantteja, jotka kiinnostavat Venäjää.  CNN:n mukaan  Prigožinin omistama yhtiö on saanut laajat oikeudet arvomineraalien kaivamiseen.
 Keski-Afrikan tasavalta on syrjäinen sisämaavaltio. Kuvassa kalastajia Ubangi-joella maan etelärajalla. Jenny Matthews / AOP
 Samalla  Venäjä toimittaa  Keski-Afrikan tasavallan hallitukselle aseita. Afrikkalaisvaltion presidentin turvallisuusneuvonantaja on entinen venäläinen tiedustelu-upseeri.
 Kaikki paikalliset eivät ole ottaneet venäläisiä ilolla vastaan. Keski-Afrikan tasavallassa on  uutisoitu tämän vuoden aikana tapauksista , joissa venäläisten palkkasotilaiden epäillään tappaneen tai  kiduttaneen paikallisia siviilejä . Tapaukset ovat sattuneet venäläissotilaiden tukikohdassa maan keskiosassa.
 Osaa Keski-Afrikan tasavallasta hallitsevat erilaiset aseryhmät. Ranskalaisjoukkojen takavarikoimia aseita Mpokon tukikohdassa.
Rey T. Byhre / AOP
 Timanttien kaivaminen on todennäköisesti vain yksi asioista, jotka kiinnostavat Venäjää Keski-Afrikassa. Venäjän toiminnalle syrjäisessä valtiossa, johon sillä ei ole perinteisesti yhteyksiä, on vaikea löytää yhtä järkevää selitystä.
 – Yksi mahdollisuus on, että Putin haluaa luoda sotilaallisen asemapaikan keskelle Afrikkaa, puntaroi tutkija Kimberly Marten Ylen puhelinhaastattelussa.
 Keski-Afrikan tasavallan naapurimaa  Sudan on ollut nyt jo vallasta syöstyn diktaattorinsa  Omar al-Bashirin  johdolla Venäjän pitkäaikainen yhteistyökumppani.
 Time-lehden selvityksen mukaan  Venäjä tuki al-Bashirin hallintoa pitkään ja lähetti maahan venäläisiä sotilasajoneuvoja ja aseita. Sudanin armeija syöksi al-Bashirin vallasta huhtikuussa.
 Venäjä on tukenut sotilaallisesti myös Libyan kapinakenraali  Khalifa Haftaria , jonka joukot ovat yrittäneet useiden kuukausien ajan vallata maan pääkaupunkia kansainvälisen yhteisön tukemalta hallitukselta.
 Ilkka Kemppinen / Yle. Tiedonhankinta: Juho Takkunen / Yle, Saana Uosukainen / Yle
 Venäjä on hieronut sotilasyhteistyötä yhteensä ainakin 19 Afrikan valtion kanssa. Sopimuksia on esimerkiksi Keski-Afrikan tasavallan, Kongon demokraattisen tasavallan, Guinean, Mosambikin ja Etiopian kanssa, kertoo  Financial Times .
 Venäjä vie Afrikkaan paljon aseita. Venäjän aseviennistä Afrikan osuus  on ollut vuosina 2014–18  hieman suurempi kuin Lähi-idän osuus. Tästä osan selittää pitkään jatkunut asekauppa Algerian kanssa.
 Ehkä salaperäisimpiä yhteistyömuotoja on nähty länsiafrikkalaisessa Guineassa, jossa sijaitseva maailman suurin bauksiittikaivos on venäläisissä käsissä.
 Sama venäläisyhtiö, joka louhii alumiinin valmistuksessa käytettävää bauksiittia, perusti vuosien 2014–16 laajan ebolaepidemian aikana Guineaan kaksi mikrobiologista laboratoriota. Niissä työskentelee  ranskalaislehti Le Monden mukaan  Venäjän armeijan tutkijoita testaamassa uutta ebolarokotetta kaikessa hiljaisuudessa, eivätkä paikalliset viranomaisetkaan pääse tarkastuskäynnille laboratorioihin.
 2. Presidenttiehdokkaiden lahjontaa ja valeuutisia
 Kylmän sodan aikana Neuvostoliitto tuki useita Afrikan maiden vasemmistohallintoja niin poliittisesti kuin taloudellisestikin. Esimerkiksi Angolan sisällissodassa Moskova toimitti sotilaallista apua kommunistiselle MPLA-liikkelle. Guinean sosialistijohtaja  Sekou Tourén  hallinto puolestaan sai alkuvaiheessa avokätistä taloudellista tukea Neuvostoliitolta.
 Kun Neuvostoliitto hajosi, Afrikka-yhteistyö menetti merkitystään.
 Vuoden 2014 Krimin valtauksen jälkeen Venäjä on aktivoitunut uudelleen Afrikassa myös poliittisessa vaikuttamisessa. Venäläiset ministerit ja diplomaatit ovat viime vuosina kiertäneet ahkerasti Afrikan maissa solmimassa sopimuksia poliittisesta yhteistyöstä.
 Venäjän strategiset tavoitteet Afrikassa ilmenevät vuodetusta Prigožinin yrityksen asiakirjasta, joka  Dossier Centerin  mukaan on esitelty Venäjän puolustusministerille  Sergei Šoigulle  lokakuussa 2018.
 Venäjän strategia Afrikassa ja sen tavoitteet 1. Venäjän läsnäolo Afrikan mantereella 2. Vuorovaikutus Afrikan maiden valtaapitävien kanssa ja kiinteä yhteydenpito korkean tason virkamiehiin ja valtionjohtajiin 3. Yritysten mahdollisuuksien parantaminen luonnonvarojen hallinnoimiseksi 4. Yhdysvaltojen ja EU:n asteittainen syrjäyttäminen Afrikassa 5. Erityisen huomion kohteena on Keski-Afrikan tasavalta, sillä se on suunnitellut irtautuvansa Ranskan vaikutusvallasta
 Venäläiseltä vaalivaikuttamiselta ei ole vältytty Afrikan mantereellakaan. Venäjä sekaantui  BBC:n selvityksen mukaan  entisessä Ranskan siirtomaassa Madagaskarissa viime vuonna käytyihin presidentinvaaleihin yrittämällä lahjoa useita ehdokkaita.
 Professori Martenin mukaan presidentiksi valittu  Andry Rajoelina  olisi voittanut ilman Venäjän apuakin.
 – Venäjä käytti Madagaskarissa valtavia summia rahaa, mutta ei vaikuta siltä, että he olisivat saavuttaneet sillä mitään, Marten sanoo.
 Yksi Venäjän tavoitteista on Ranskan vaikutusvallan heikentäminen Afrikassa. Ranskalla on yhä paljon taloudellista ja poliittista valtaa entisissä siirtomaissaan.
 Madagaskarin presidentiksi valittu Andry Rajoelina itsenäisyyspäivän juhlallisuuksissa Antananarivossa kesäkuussa. Henitsoa Rafalia / EPA
 Keski-Afrikan tasavallassa Venäjä on vuodettujen asiakirjojen perusteella tukenut Ranska-mielisten poliitikkojen syrjäyttämistä. Myös Madagaskarissa  venäläiset maksoivat  Ranska-vastaisille mielenosoittajille protestoinnista.
 Brittilehti  The Guardianin mukaan  Venäjä on käyttänyt poliittisessa vaikuttamisessaan valeuutisia. Esimerkiksi Sudanissa, jossa Venäjä tuki myöhemmin vallasta syöstyä Omar al-Bashiria, Venäjä suunnitteli leimaavansa hallituksen vastaiset mielenosoittajat islamin vastaisiksi ja seksuaalivähemmistöjen puolustajiksi.
 Venäjän Afrikka-strategiasta vuodetuissa asiakirjoissa mainitaan tavoitteena myös perinteisen median ottaminen haltuun.
 Seuraava askel Venäjä-Afrikka -yhteistyössä  otetaan syksyllä. Venäjä järjestää 24. lokakuuta Sotšissa huippukokouksen, johon matkustaa edustajia yli 50:stä Afrikan maasta keskustelemaan Venäjän ja Afrikan tulevista suhteista.
 – Syyt sille, miksi Venäjä on alkanut olla ylipäätään aktiivisempi monen Afrikan maan suhteen, eivät ole taloudellisia. Eli kyllä syyt ovat pääosin poliittisia, arvioi Suomen Pankin Venäjän talouden asiantuntija  Laura Solanko .
 Venäjän presidentti Vladimir Putin tapasi sambialaisen virkaveljensä Edgar Lungun BRICS-kokouksen yhteydessä heinäkuussa 2018. Aleksei Nikolski / Sputnik / Kremlin Pool / EPA
 Venäjän toiminta Afrikan eri osissa kasvaa kaiken aikaa. Se on kuitenkin vielä pientä verrattuna esimerkiksi Yhdysvaltoihin, Britanniaan ja Ranskaan, joilla on pitkät poliittiset ja taloudelliset suhteet Afrikan valtioihin.
 Vaikka Yhdysvallat on vähentänyt lähetystöjensä määrää Afrikassa, sillä on yhä mantereelle paljon kauppaa ja taloussiteitä.
 – Täytyy muistaa, että Venäjä on taloutena pienempi kuin esimerkiksi Yhdysvallat, eli sillä ei ole resursseja samalla tavalla, sanoo Solanko.
 Columbian yliopiston Kimberly Marten arvioi, että Venäjä haluaa toimillaan Afrikassa näyttää omaa kansainvälistä valta-asemaansa.
 Marten muistuttaa myös, että epäloogiselta vaikuttavassa Afrikan valloituksessa voi olla osittain kyse Venäjälle tyypillisestä disinformaatiokampanjasta.
 – Olen pohtinut pitkään, onko se syy siihen, että strategia ei vaikuta selkeältä, Marten pohtii Ylelle.
 3. Timanttikaivoksia ja ydinvoimahankkeita
 Venäjän taloudellinen toiminta Afrikassa sisältää muun muassa ydinvoimahankkeita, mineraalien ja timanttien kaivantahankkeita sekä öljy- ja kaasubisnestä.
 Suomen Pankin asiantuntijan mukaan Venäjän toiminta eroaa esimerkiksi Ranskan ja Yhdysvaltojen toiminnasta valtiojohtoisuuden takia. Kauppa on valtioiden tai valtionyhtiöiden välistä.
 – Esimerkiksi yksittäisen virvoitusjuomia myyvän amerikkalaisyhtiön toiminta ei näytä samalla lailla Afrikan maan ja Yhdysvaltain väliseltä talousyhteistyöltä kuin jokin Venäjältä ostettu palkka-armeijayksikkö, sanoo Solanko.
 Venäjän ulkoministerin  Sergei Lavrovin  mukaan  Venäjä teki kauppaa Saharan eteläpuolisiin maihin vuosina 2016–2017 yli kolmella miljardilla dollarilla vuosittain.
 Ilkka Kemppinen / Yle. Tiedonhankinta: Juho Takkunen / Yle, Saana Uosukainen / Yle
 Venäjä on sijoittanut merkittäviä summia öljyn ja kaasun tuotantoon  esimerkiksi Algeriassa  ja Länsi-Afrikan maissa.  Vesivoimahankkeita  Venäjällä on käynnissä Angolassa, Etelä-Afrikassa ja Tansaniassa. Metalleista puolestaan nikkeliä louhitaan venäläisvoimin Etelä-Afrikassa ja alumiinia tuotetaan Nigeriassa.
 Ydinvoiman saralla venäläisyhtiö  Rosatom on sopinut  viime vuosina yhteistyöstä ja hankkeista useiden valtioiden, esimerkiksi Sambian, Sudanin ja Ruandan kanssa. Merkittävän uraanintuottajan Namibian uraanivaroihin  Venäjä on osoittanut kiinnostusta  jo yli kymmenen vuoden ajan.
 Solanko näkee, että aseteollisuuden vienti on Venäjälle kaikista tärkein asia Afrikan maissa.
 – Venäjällä ei ole samanlaista intressiä kuin Kiinalla haalia luonnonvaroja Afrikasta. Kiinan kohdalla tämä on ihan merkittävä juttu. Venäjä voi joissain maissa tarjota osaamistaan tällä alueella, hän toteaa Ylelle.
 Solangon mukaan Venäjä voi olla autoritaarisille maille helppo kauppakumppani, sillä se ei vaadi samalla tavalla demokratian ja ihmisoikeuksien kehittämistä kuin länsimaat usein kauppasopimuksien yhteydessä.
 – Siinä mielessä Venäjä ja Kiina voivat olla autoritaarisille maille varmasti helpompia kumppaneita, että kumpikin on kiinnostunut yksinomaan rahasta eikä siitä, miten kumppanimaata hallitaan, Solanko sanoo.
 Kariba-järven pato Sambian ja Zimbabwen rajalla. Rakentaja oli italialainen yritys. AOP
 Niin Neuvostoliitto kuin Venäjäkin  on aina antanut rahaa myös kehityshankkeisiin.
 Neuvostoliitolle oli tärkeää  koulutuksen tukeminen  Afrikassa eri tasoilla.
 1990-luvulla  Boris Jeltsinin  aikana kehitysapusummat vähenivät Venäjän oman taloudellisen tilanteen heikennyttyä Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen.
 2000-luvulla Putinin kausilla kaikki muuttui, kun Venäjä alkoi rakentaa uudestaan vahvaa asemaa kansainvälisissä järjestöissä.
 Venäjän Afrikkaan antaman kehitysavun summa vaihtelee kymmenistä miljoonista useisiin satoihin miljooniin dollareihin.
 Venäjä on antanut ison osan kehitysavustaan kansainvälisten organisaatioiden, kuten YK:n ruoka-avun ja YK:n pakolaisjärjestön kautta,  BRICS-maiden tai G8-maiden ryhmän  kautta.
 Venäjä suljettiin pois G8-maiden yhteistyöstä vuonna 2014, mutta aiemmin se oli niiden joukossa yksi suurista kehitysmaiden velkojen anteeksiantajista.
 OECD:n mukaan  vuonna 2018 Venäjän antama kehitysapu kokonaisuudessaan väheni 14,3 prosentilla. Syyksi oli kerrottu Venäjän päättäneen suunnata vähemmän rahaa kehitysapuun.
 Solanko pitää epätodennäköisenä, että Venäjä olisi tulevaisuudessa kovin sitoutunut pieniin kaukaisiin Afrikan maihin. Hänen mukaansa pidemmän aikavälin kumppanuudet vaativat yleensä maiden välisiä kulttuurillisia siteitä tai yhteistä historiaa esimerkiksi siirtomaakaudella.
 – Venäjällä ei ole mitään tämänkaltaista linkkiä, mutta ei ole Kiinalla eikä Yhdysvalloillakaan. Siinä mielessä pienet maat ovat näille suurille valtioille vain välineitä, joilla ne voivat tukea vientiään ja pönkittää omaa suurvalta-asemaansa olemalla näkyvästi mukana vähän eri puolilla maailmaa.
 Lisää aiheesta:
 Palkkasoturit isänmaan asialla – Yksityinen venäläinen sotilasfirma Syyrian taisteluissa
 Ykkösaamu: Miksi Venäjä käyttää Syyriassa Wagner-palkkasotilaita?

Ebola-laboratorio Guinean savannilla, palkkasotureita timanttikaivoksilla ja ydinvoimayhteistyötä Sambiassa – Venäjä ottaa uusia askelia Afrikkaan


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Porvoon epäiltyjä ampujia vaaditaan vangittaviksi
 Keskusrikospoliisi vaatii tänään  Porvoon ampumistapauksesta epäiltyjä miehiä vangittaviksi . Oikeudenkäynti pidetään tänään keskiviikkona tai huomenna torstaina. Kaksi poliisia loukkaantui ampumavälikohtauksesa Porvoossa sunnuntain vastaisena yönä. Toinen poliiseista on edelleen sairaalassa ja hänen vammansa ovat vakavat. Poliisi epäilee ruotsalaisveljeksiä useista murhan yrityksistä.  Toinen miehistä on ruotsalainen, toisella on Ruotsin ja Suomen kansalaisuus .
  Opettajat joutuivat tukkanuottasille järjestönsä kanssa: "Palkka putosi yli tuhat euroa vuodessa ja se tuntuu työn aliarviomiselta"
 Suomen opettaja Pauli Valo on saanut outoja puheluita. Valo on vuosityöaikaa käsittelevän Facebook-sivun ylläpitäjä. Sasha Silvala / Yle
 Ammatilliset opettajat ovat siirtyneet tai siirtymässä 1 500 tunnin vuosityöaikaan. Facebookin kapinaryhmään on liittynyt jo 10 000 jäsentä, jotka arvostelevat vuosityöaikaa. Opettajien ammattijärjestöä  OAJ:ta syytetään  palkkojen alentamisesta ja etätyön vaikeutumisesta. OAJ:n puheenjohtaja  Olli Luukkaisen  mukaan kapinassa on mukana vain pieni joukko. OAJ myöntää, että muutoksesta viestiminen epäonnistui.
 Nelikymppinen Kim Koivisto vältti tekonivelleikkauksen, apu löytyi fysioterapiasta
 Kim Koivisto on saanut apua fysioterapiasta polvivaivoihinsa. Hän on pystynyt siirtämään tekonivelleikkausta tuonnemmaksi ja haaveilee jo juoksemisesta. Minna Rosvall / Yle
 Yhä useampi tekonivelleikkausta pohtiva potilas ohjataan aluksi fysioterapiaan. Tyksissä työskentelevä ortopedi  Matti Seppänen  muistuttaa leikkauksen riskeistä ja neuvoo kuluttamaan omat nivelet loppuun. Nelikymppinen  Kim Koivisto  on tyytyväinen  fysioterapiasta saamaansa apuun .
 Erkki Liikanen ministerivuosistaan: En ole katkera eikä minun tarvitse selvittää välejä kenenkään kanssa
 Erkki Liikanen Töölöntorin kahvilan edustalla Helsingissä muistelmiensa julkaisemisen aikoihin. Sini Järnström / Yle
 Erkki Liikanen  oli Suomen valtiovarainministeri aikana, jolloin valuuttasäännöstely päättyi ja Suomessa vietettiin kulutusjuhlia. 80-luvun hullut vuodet päättyivät 90-luvun alkupuolen suureen lamaan, mutta silloin Liikanen oli jo EU:n porstuassa valmistelemassa Suomen jäsenyyttä. Nyt Liikanen avaa uransa käänteitä  tuoreessa kirjassaan .
 Bolsonaro on sittenkin valmis ottamaan ulkomaista avustusrahaa vastaan
 Nasan havainnekuvasta näkyy Amazonin alueen palojen laajuus. Nasa Earth Observatory Handout / Epa
 Brasilia hyväksyy sittenkin ulkomaisen avun Amazonin alueen  metsäpalojen sammuttamiseksi  sillä ehdolla, että maa saa itse hallita sille tarjottuja rahoja. Asiasta kertoo presidentin tiedottaja. Vielä tiistaina presidentti  Jair Bolsonaro  torjui G7-maiden tarjoaman avun.
 Aurinkoisia hellepäiviä
 Yle
 Aamu on paikoin sumuinen. Aamupäivän aikana sumu hälvenee ja lämpötila nousee suuressa osassa maata yli 20 asteen, lännessä monin paikoin yli 25 asteen hellerajan. Pohjois-Lapissa voi tulla yksittäisiä sadekuuroja. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Porvoon epäiltyjä ampujia vaaditaan vangittaviksi, joukko opettajia kritisoi OAJ:ta, hellettä luvassa


Summary: Yhä useampia tekonivelleikkauksia pyritään välttämään ja siirtämään fysioterapialla.

It-alalla työskentelevä  Kim Koivisto  esittelee polviaan fysioterapeutti  Pekka Karpille . Koivisto on käynyt noin viisi kertaa fysioterapiassa ja saanut keväällä kotihoito-ohjeet, jotka ovat toimineet. Koivisto on harjoittanut lihaksia kuntosalilla ja venytellyt paljon.
 – Heti ensimmäisen kuukauden jälkeen tunsin jo, että harjoittelu auttaa. Rehellisesti sanottuna on aika haastavaa motivoida itseään, koska harjoituksia pitäisi tehdä lähes joka päivä ja minulla on perhekin, kertoo Koivisto.
 Hän saapui lääkärille toistuvien polvivaivojen vuoksi. Polvia on leikattu yhteensä kuusi kertaa, ja viime aikoina polvien lähes viikoittainen turpoaminen alkoi huolestuttaa. Koivisto oli jo vakavissaan harkitsemassa tekonivelen hankkimista ainakin toiseen polveen. Magneettikuvauksen jälkeen lääkäri suositteli kuitenkin fysioterapiaa.
 Ortopedi Matti Seppänen tunnustelee Kim Koiviston polvia. Minna Rosvall / Yle
 Omat nivelet kannattaa käyttää loppuun
 Turun yliopistollisessa keskussairaalassa tehdään vuosittain 2 000 polven ja lonkan tekonivelleikkausta. Koko maassa tehtiin  vuonna 2016 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan yli 9 500 lonkan tekonivelen ja yli 12 000 polven tekonivelen ensileikkausta.
 Ortopedi  Matti Seppäsen  mukaan väestön ikääntymisen vuoksi leikkausten määrä on lisääntynyt ja sen ennustetaan lisääntyvän tulevaisuudessa.
 Potilas ei välttämättä välty leikkaukselta, mutta leikkausta pyritään siirtämään mahdollisimman myöhäiseen vaiheeseen hoitoa.
 – Varsinkin nuorten potilaiden olisi tärkeää käyttää oma nivel loppuun saakka. Toisaalta elämänlaatu ei saa kärsiä. Fysioterapia pyritään aloittamaan, kun potilaalle tulevat ensimmäiset oireet, kertoo Seppänen.
 Ortopedin vastaanotolla katsotaan yleensä, millainen jalkaterien asento on ja miten polvet menevät kyykistyessä. Myös seisomaryhti, lantion asento ja sen paikallaan pysyminen yhden jalan seisonnassa selvitetään.
 Jalkapalloilija toivoo juoksevansa vielä
 Fysioterapeutti Pekka Karppi katselee, miten Kim Koiviston askeltaminen sujuu potilashuoneessa. Fysioterapeutti kertoo, että lääkärit lähettävät hänen luokseen potilaita, jotka eivät pysty liikkumaan tai urheilemaan normaalisti tai aamulla liikkeelle lähteminen on jäykkää.
 – Monet ajattelevat aluksi, että vaiva saadaan leikkauksella nopeasti kuntoon. He ovat kuitenkin tyytyväisiä, kun huomaavat, että omatoimisella hoidolla ja fysioterapialla saadaan tuloksia aikaan, kertoo Karppi.
 Fysioterapeutin mukaan potilaita täytyy motivoida ja ohjata harjoittelemaan aika paljon.
 – Kun he löytävät tavan liikkua ilman kipua, he saavat motivaatiota ja pian onnistumisen elämyksiä. Lopulta pitää toppuutella, ettei edetä liian nopeasti, kertoo Karppi.
 Kim Koivisto on pelannut noin 20 vuotta jalkapalloa Suomen lisäksi myös Norjan kakkossarjassa ja Ruotsissa. Pelaamisen hän on joutunut lopettamaan, mutta liikkumista ei.
 – Jos pääsisin vielä juoksemaan joskus, ehkä vuoden, parin päästä. En ole juossut kymmeneen vuoteen, kertoo Koivisto.
 Fysioterapeutti Pekka Karppi kannustaa potilaita pohtimaan vaihtoehtoja tekonivelleikkaukselle.   Minna Rosvall / Yle
 Sairaalasta ei löydy kaikille oman vuosimallin varaosia
 Jo noin kymmenen vuoden ajan lääkärit ovat aktiivisesti suositelleet fysioterapiaa hoitomuodoksi tekonivelleikkausten sijaan. Käytännössä nivelrikkopohjaisiin tauteihin ei ole parantavaa hoitoa, mutta fysioterapialla ne voidaan saada oireettomiksi. Pitkälle edenneen nivelrikon ainoa tehokas hoito saattaa olla tekonivel.
 Tyks on mukana monissa kansallisissa ja kansainvälisissä alan tutkimuksissa, mutta erityisesti tämän sairaalan erityisosaamista on hyödynnetty tekonivelrekisterin ylläpidossa.
 Ortopedi Matti Seppänen kertoo, että Suomessa on maailman toiseksi vanhin tekonivelrekisteri. Se on uudistettu ja liitetty pohjoismaiseen rekisteriin. Potilas vastaa leikkauksensa jälkeen 12 kysymykseen, jotka laitetaan nimettöminä järjestelmään.
 – Näemme rekisterin avulla, miten erilaisilla tekonivelillä menee eri ikäryhmissä ja erilaisilla potilailla. Tällä tavalla voimme valita oikean tekonivelen kyseiselle potilaalle, kertoo Seppänen.
 Potilaat ovat nykyään valistuneita ja tietävät, että leikkauksiin liittyy aina riskejä. Myös uusintaleikkauksen riski on olemassa.
 – Yleensä oma nivel pyritään säilyttämään niin kauan kuin mahdollista. Valitettavasti meillä ei ole ihmisille heidän oman vuosimallinsa merkkiosia tarjolla. Ne ovat nimensä mukaisesti tekoniveliä, pohtii Seppänen.
 Ortopedin mukaan keskimäärin 10 prosenttia lonkan tekonivelpotilaista ja vajaat 20 prosenttia polven tekonivelpotilaista kohtaa jonkinnäköisiä ongelmia tekonivelen kanssa.
 Suositus, kaksi tuntia ulkoilua ja kaksi tunti ruutua, sopii kaikenikäisille
 Moni toivoo liikunnasta apua, jotta voisi välttyä nivelvaivoilta. Mikä sitten olisi sopiva määrä? Ortopedi Matti Seppänen korostaa myös painonhallinnan merkitystä ja sitä, mitä teemme ne loput 15 tuntia päivässä liikuntaharrastuksen lisäksi eli miten istumme, seisomme ja kävelemme.
 – Ylipaino altistaa kaikkien nivelten nivelrikkoon. Monipuolinen liikunta ja itselle miellyttävä liikunta on tärkeää. Lapsille annettu hyvä ohje sopii myös meille aikuisille: kaksi tuntia ulkoilua ja kaksi tuntia ruutua maksimissaan päivässä, pohtii Seppänen.
 Fysioterapeutti Pekka Karppi muistuttaa, että elämänvaihe ja kyky liikkua pitää ottaa huomioon suosituksia annettaessa.
 – Liikunnan pitäisi sisältää sekä kestävyysliikuntaa että voimaharjoittelua. Sen pitäisi olla kivutonta eikä se saisi olla vastenmielistä, vinkkaa Karppi.
 Lue lisää:  Pienet sairaalat on pakotettu kilpailemaan tekonivelpotilaista – samalla leikkausten määrä on alkanut kasvaa huomiota herättävästi

Nelikymppinen Kim Koivisto sai polvivaivat jalkapalloilusta – tekonivelleikkaus häämötti, mutta apua löytyi fysioterapiasta


Summary: "Prinssi Andrew tietää mitä on tehnyt ja toivottavasti hän tunnustaa sen."

Prinssi Andrew’tä  koskevat syytökset jatkuivat tiistaina liikemies  Jeffrey Epsteinin  oikeudenkäynnissä.
 Virginia Roberts Giuffre  kertoi oikeudelle, että Epstein käytti häntä seksuaalisesti hyväkseen useita vuosia.
 Giuffren mukaan hänet pakotettiin näiden vuosien aikana seksiin myös prinssi Andrew’n kanssa kolme kertaa. Prinssi Andrew on toistuvasti kieltänyt väitteiden paikkansa pitävyyden.
 – Hän (prinssi Andrew) tietää täsmälleen mitä hän on tehnyt ja toivottavasti hän tunnustaa sen, Giuffre kertoi lausuntonsa jälkeen tiedotusvälineille.
 Jeffrey Epstein teki itsemurhan 10. elokuuta, minkä takia syytteistä häntä kohtaan joudutaan luopumaan. Useat tutkinnat miehen kuolemasta ja epäillyistä rikoksista kuitenkin jatkuvat.
 Aiheesta lisää:
 Jeffrey Epsteinia hyväksikäytöstä syyttävä nainen: "Hän on pelkuri" – miljonäärin oikeusjutun viimeiset kuulemiset käydään tänään

Prinssi Andrew'ta syytettiin jälleen seksuaalisesta hyväksikäytöstä Epsteinin oikeudenkäynnissä


Summary: Vuosityöaikaa vastustavilla Facebook-sivuilla on 10 000 jäsentä.

Kotkassa asuva kauneudenhoitoalan opettaja  Heli Mäkisalo  käy töissä Helsingissä. Bussimatkaan kuluu kaksi tuntia suuntaansa. Aiemmin hän teki bussimatkat etätöitä.
 Uudessa työehtosopimuksessa Mäkisalon oikeutta etätyöhön on vähennetty. Työmatkoista on tullut yhtä piinaa. Viime keväänä Mäkisalo uupui.
 Hän kertoo rakastavansa työtään. Nyt rakkaus on koetuksella.
 – Istun työmatkoilla jouten ja sitten kiirehdin työpaikan koneelle tekemään asiat, jotka olisin voinut tehdä jo matkalla, Mäkisalo sanoo.
 Mäkisalon palkka laski 90–100 euroa kuukaudessa ja työtunteja tuli lisää. Hän tutkii palkkalistojaan.
 – Palkka putosi yli tonnilla vuodessa ja se tuntuu oman työn aliarvioinnilta. Olen jo ryhtynyt miettimään, mitä sitä ryhtyisi tekemään isona.
 Tämä on yhden opettajan tarina, mutta se kertoo siitä, että opetusalalla kuohuu.
 Tavoitteena on, että kaikesta työstä maksetaan
 Muutoksen taustalla on opettajien vuosityöaika. Kunnallisella puolella ammatillisen koulutuksen opettajat ovat siirtyneet tai siirtyvät vuosityöaikaan viimeistään elokuussa 2020. Mukana on yhteensä 12 000 opettajaa.
 Vuosityöaika on vähintään 1 500 tuntia.
 Muutos tehtiin, kun ammatillinen koulutus uudistettiin. Aiemmin opettajan työtä mitattiin oppituntien määrällä. Uudistuksen yhteydessä oppitunnin käsite poistui laista. Palkanmaksu ei siis voinut enää perustua opetustunteihin.
 Tilalle tuli vuosityöaika.
 Perusopetuksessa vuosityöaikaa vasta kokeillaan. Mukana on 200 opettajaa.
 Tavoitteena on, että kaikesta työstä maksetaan. Opettajien työ on muutakin kun oppituntien pitämistä: tuntien valmistelua, kokouksia ja koulutusta.
 Uudistus on saanut osan opettajista takajaloilleen. He kokevat, että kävi päinvastoin kuin luvattiin. Töitä tuli lisää, työn itsenäisyys katosi ja osalla laski palkka.  Vuosityöaikaa vastustavalle Facebook-sivulle on liittynyt jo 10 000 jäsentä.
 Suomen opettaja Pauli Valo on saanut outoja puheluita. Valo on vuosityöaikaa käsittelevän Facebook-sivun ylläpitäjä.  Sasha Silvala / Yle
 Facebook-sivujen ylläpitäjiä on haukuttu nilviäisiksi
 Facebook-sivuston ylläpitäjä, suomen kielen opettaja  Pauli Valo  sanoo, että opettajat ovat olleet tähän mennessä kilttejä.
 Nyt he kokevat, ettei oma ammattijärjestö OAJ kuuntele.
 OAJ:n kuulemistilaisuuksia on järjestetty ympäri maata, mutta onko kuunneltu? Valo kysyy.
 – Eräässä kuulemistilaisuudessa meidän ryhmämme jäsenelle ei annettu puheenvuoroa, vaan OAJ:n edustaja puhui omasta koirastaan. Sen jälkeen hän pakeni paikalta.
 Äänenpainot ovat Valon mukaan muuttuneet viime aikoina entistä kovemmiksi.
 – Sivun ylläpitäjille on tullut puhelimitse huutouhkauksia ja meitä on haukuttu nilviäisiksi, Valo sanoo.
 Yksi syy kuohuntaan on se, että opettajat ovat tottuneet itsenäisyyteen. He kokevat, että se voi pian olla menneisyyttä.
 Arvostelu näyttää kohdistuvan OAJ:n puheenjohtajaan  Olli Luukkaiseen . Hän johtaa opettajien etujärjestöä, jossa on yli 100 000 jäsentä.
 OAJ:n puheenjohtaja Olli Luukkainen myöntää, että vuosityöajasta viestiminen olisi voinut onnistua paremminkin.  Sasha Silvala / YLE
 OAJ: Palkat nousseet reilut kolme prosenttia
 Opetusalan ammattijärjestön puheenjohtaja Olli Luukkainen myöntää, että keskustelu lainehtii rajusti. Pahoja puheita ja kovia sanoja heitellään puolin ja toisin.
 Luukkaisella ei ole tietoa siitä, että ketään olisi nimitetty nilviäiseksi.
 Hän ei kuitenkaan allekirjoita väitteitä palkkojen pienenemisestä. Luukkainen esittelee laskelmiaan: ammatillisten opettajien palkat ovat nousseet reilut kolme prosenttia vuodessa.
 Luukkainen pitää vuosityöaikaa edistysaskeleena.
 – Kaikki työ saadaan nyt maksetun työajan piiriin. Työaikaa voidaan tulpata niin, ettei sitä voi määrättömästi lisätä ja palkkataso säilyy.
 Toki joukossa on niitäkin, joilla palkka laski. OAJ:n puheenjohtaja ei kuitenkaan halua ottaa kantaa yksittäistapauksiin. Palkkaeroja on vanhassa tuntipohjaisessa järjestelmässäkin.
 – Me otamme palautteen hyvin tarkalla korvalla huomioon ja kuuntelemme heidän ääniään. Haluamme kuitenkin käydä keskustelua julkisessa verkossa, johon kaikki opettajat pääsevät – emme suljetussa ryhmässä.
 Tyytymättömyys kumpuaa säästöistä
 Opettajien kuulemisten perusteella Luukkaiselle on jäänyt kuva, että suurin osa opettajista on tyytyväisiä.
 – Me olemme järjestäneet yli 40 tilaisuutta kentällä ja kierrämme nytkin koko ajan kenttää. Sieltä viesti on yksiselitteisesti, että kenttä on rauhallinen.
 Paineita on viime vuosina riittänyt. Kaksi edellistä hallitusta leikkasi ammatillisesta opetuksesta yhteensä 300 miljoonaa euroa. 1 600 opettajaa sai lähtöpassit.
 – Tässä menee nyt kaikki samaan kattilaan. Murhetta on paljon, tyytymättömyyttä on paljon, mutta ne ovat jossain määrin sekoittuneet keskenään. Siitä tässä on kyse, Luukkainen sanoo.
 Pelkoja lomien lyhenemisestä
 Opettajien kahvipöytäkeskusteluissa maalaillaan jo uhkakuvia kesälomien lyhenemisestä ja vuosityöajan laajentamisesta peruskouluihin ja lukioihin.
 OAJ:n Olli Luukkainen haluaa häivyttää uhkakuvat.
 – Lomat eivät ole lyhenemässä, ja perusasteella tehdään vasta vuosityöaikakokeiluja. Ne voidaan lopettaa koska vaan.
 Opettajien etujärjestössä myönnetään, että tiedottaminen vuosityöajasta ei onnistunut.
 – Sen olisi voinut tehdä paremminkin, Luukkainen sanoo.

Opettajat tukkanuottasilla oman järjestönsä  kanssa: “Palkka putosi yli tonnilla vuodessa ja se tuntuu oman työn aliarvioinnilta"


Summary: Keskustaministereillä on ollut eriäviä näkemyksiä korkeakoulujen lisärahoista.

Valtiovarainministeriön (VM) ja muiden ministeriöiden väliset neuvottelut valtion ensi vuoden budjetista alkavat tänään. Neuvottelukierroksen avaavat aamupäivällä VM:n neuvottelut työ- ja elinkeinoministeriön kanssa.
 Ennakkoon eniten mielenkiintoa kohdistuu huomenna pidettäviin budjettineuvotteluihin VM:n sekä opetus- ja kulttuuriministeriön välillä.
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilän  (kesk.) esittelemässä VM:n budjettiehdotuksessa yliopistoille olisi luvassa vain kymmenen miljoonaa euroa ja ammattikorkeakouluille viisi miljoonaa euroa uutta rahaa.
 Lintilän puoluetoveri, tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kosonen  haluaa, että korkeakouluille annettaisiin hallitusneuvotteluissa kaavailtu lisärahoitus täysimääräisenä jo ensi vuodelle.
 Lintilä on korostanut, että kyse on jaksotuksesta. Hallitusohjelmaan on kirjattu, että vuoden 2023 tasossa yliopistojen perusrahoitus on 40 miljoonaa ja ammattikorkeakoulujen 20 miljoonaa euroa lähtötasoa korkeampi.
 Lopulliset linjaukset ensi vuoden talousarvioesityksestä tehdään hallituksen kaksipäiväisessä budjettiriihessä syyskuun puolivälissä.
 Lue myös:
 Antti Rinteeltä uudet nuotit budjetin tekijöille: Tulevaisuusinvestointeihin varaa ensi vuonna vain miljardi euroa
 Analyysi: Valtiovarainministeriön budjettiehdotus vie Suomea askeleen vasemmalle
 Valtiovarainministeri Mika Lintilä ennakoi odotettua heikompaa talouskasvua – työllisyys isoin haaste

Ministeriöt aloittavat neuvottelut ensi vuoden budjetista – koulutusrahoista väännetään torstaina


Summary: Presidentti vierailee myös Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskuksessa.

Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskus

Latvian presidentti  Egils Levits  tekee tänään työvierailun Suomeen. Hän keskustelee vierailua isännöivän presidentti  Sauli Niinistön  kanssa maiden kahdenvälisten suhteiden lisäksi muun muassa Euroopan turvallisuuskysymyksistä ja ilmastonmuutoksesta.
 Kyseessä on Levitsin ja Niinistön ensitapaaminen. Latvian parlamentti valitsi Levitsin presidentiksi toukokuussa. Hän toimi aiemmin pitkään tuomarina EU-tuomioistuimessa.
 Levits tapaa Helsingissä myös eduskunnan varapuhemiehen  Tuula Haataisen  sekä vierailee Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskuksessa.
 Aiheesta lisää:
 Egils Levits nousee Latvian presidentiksi
 Baltian presidenttejä yhdistää politiikan ulkopuolisuus – valtaa vähän, mutta sana hallussa

Latvian presidentti työvierailulle Suomeen


Summary: "Oleellista on, että raha, joka Brasiliaan tulee, on Brasilian kansan hallinnassa."

Brasilia hyväksyy sittenkin ulkomaisen avun Amazonin metsäpalojen sammuttamiseksi sillä ehdolla, että maa saa itse hallita sille tarjottuja rahoja. Asiasta kertoo presidentin tiedottaja.
 – Brasilian hallitus on presidentti Bolsonaron kautta avoin vastaanottamaan taloudellista apua organisaatioilta ja jopa mailta, tiedottaja  Otavio Rego Barros  sanoi toimittajille.
 – Oleellista tässä kohtaa on, että raha, joka Brasiliaan tulee, on Brasilian kansan hallinnassa.
 Tiistaina Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  torjui G7-maiden tarjoaman avun. Myöhemmin Bolsonaro sanoi, että voi ottaa avun vastaan, jos Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  peruu loukkauksensa.
 Macron on ankarasti painostanut Bolsonaroa tekemään enemmän sademetsien suojelemiseksi. Hän on muun muassa uhannut torjua Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan maiden välisen kauppasopimuksen, jos Bolsonaro ei ota ilmastonmuutoksen vastaista taistelua tosissaan.
 Bolsonaro on kutsunut Macronia kolonialistiksi, joka haluaa puuttua Brasilian sisäisiin asioihin.

Bolsonaro on sittenkin valmis ottamaan ulkomaista avustusrahaa Amazonin metsäpalojen sammuttamiseen


Summary: Iskuja oli yhteensä kaksi - niiden tekijästä ei vielä ole tietoa.

Gazassa kaksi palestiinalaispoliisia on kuollut ja kaksi ohikulkijaa loukkaantunut räjähdyksessä tiistai-iltana, kertovat palestiinalaisviranomaiset.
 Noin tuntia räjähdyksen jälkeen räjähti toisellakin poliisien valvontapisteellä, mutta siellä ei tiettävästi ollut kuolonuhreja tai loukkaantuneita. Molemmat iskut tapahtuivat Gazan kaupungissa.
 Vielä ei ole tietoa, kuka on vastuussa räjähdyksistä. Alueen terveysministeriön tiedottaja syytti aluksi räjähdyksistä Israelia, mutta poisti myöhemmin syytöksen Twitter-viestistään.
 Israelin armeija puolestaan tiedotti, ettei ole tietoinen sotilastoimista Gazan alueella.
 Sen sijaan aiemmin tiistaina Israel teki ilmaiskuja Gazaan Hamas-järjestön johtajia vastaan. Israelin mukaan iskut tehtiin sen jälkeen, kun Hamasin taistelijat olivat ampuneet kranaatteja rajan yli.

Gazan alueella kaksi poliisia kuoli räjähdyksessä


Summary: Liikanen kertoo muistelmissaan vuosistaan lupaavana tähtipoliitikkona ja valtiovarainministerinä suuren laman alla.

Erkki Liikanen  oli Suomen valtiovarainministeri aikana, jolloin valuuttasäännöstely päättyi ja Suomessa vietettiin kulutusjuhlia. 80-luvun hullut vuodet päättyivät 90-luvun alkupuolen suureen lamaan, mutta silloin Liikanen oli jo EU:n porstuassa valmistelemassa Suomen jäsenyyttä.
 Laman syistä ja seurauksista on tehty tutkimuksia ja julkaistu kirjoja pinokaupalla. Silloisia vallanpitäjiä, Erkki Liikanen mukaan luettuna, on syytetty virheistä tai ainakin viivyttelystä toimissa yrittää estää lamaan joutumista.
 Virheitä tapahtui, mutta katkera ei tarvitse olla
 Erkki Liikanen on nimennyt muistelmansa kuvaavasti: Olin joukon nuorin. Syntymästä ensimmäiseen komissaarinimitykseen ulottuva teos kertoo paitsi Liikasen omasta urasta, myös politiikan tekemisestä  Urho Kekkosen  ja  Mauno Koiviston  Suomessa.
 Kerran minut kutsuttiin puhumaan Maataloustuottajien keskusliiton strategiaseminaariin. Ensimmäinen kysymys kertoi paljon: ”Mistä nuori kansanedustaja luulee hankkineensa osaamisensa maatalouteen?” Vastasin, että minulla on seitsemän vennamolaista setää.  Poiminta kirjasta
 Kirjassa ei vatvota lamaan joutumista sivukaupalla, mutta todetaan kyllä toimien talouden ylikuumenemisen hillitsemiseksi jääneen puutteellisiksi tai ainakin vähän hitaiksi.
 – Idänkaupan romahduksen vaikutus oli tunnetuimpien kansainvälisten tutkimusten mukaan hyvin suuri. Myös rahoitusmarkkinoiden vapautumisen vaikutukset olivat tärkeä tekijä. Tutkimuksiin nojaten pyrin kirjoittamaan tuosta ajasta mahdollisimman tasapainoisesti ja välttämään politikointia. Uskon, että myös onnistuin siinä, Erkki Liikanen sanoo Ylen haastattelussa.
 Kirjassaan Liikanen kirjoittaa, kuinka myös hänen isänsä joutui kokemaan laman ikävät seuraukset, kun eläkeasunnoksi ostettu kaksio oli rahoitettu valuuttalainalla.
 Ylipäätään Liikasen tapa käydä läpi 70- ja 80-luvun poliittista ilmapiiriä ja päätöksentekoa on hyvin neutraali. Ketään ei haukuta eikä Liikanen liiaksi kehu omia tekemisiäänkään, kuten muistelmateoksissa tavataan toisinaan tehdä.
 – Minä en ole katkera eikä minun tarvitse selvittää välejä kenenkään kanssa. Olenhan minä pärjännyt, Liikanen sanoo.
 Suomi ilmastoverojen edelläkävijänä
 Yhden uuden lain luomisesta valtiovarainministeriössä hän on kuitenkin erityisen ylpeä. Vuoden 1989 budjettiin saatiin mukaan fossiilisten polttoaineiden lisävero. Nykyisin sitä kutsuttaisiin hiilidioksidiveroksi.
 Liikanen kertoo, kuinka Ruotsi laati samantapaisen ympäristöveron vuotta myöhemmin, ja sai sille myös laajan kansainvälisen julkisuuden sen jälkeen kun Nobel-palkittu taloustieteilijä  Jean Tirole  mainitsi sen eräässä kirjassaan.
 – Olen päässyt huomauttamaan Tirolille, että Suomi oli kyllä tässä asiassa Ruotsia aiemmin liikkeellä. Vero tehtiin juuri sen takia, että haluttiin suunnata kulutusta ympäristömyönteisempään suuntaan. Silloin vero ei ollut suosittu, mutta tämän päivän valossa se oli uskomattoman kaukonäköinen, Liikanen kertoo.
 Ensimmäinen julkinen esiintymiseni oli 9-vuotiaana koulun äitienpäiväjuhlassa, jossa lausuin runon. Jännitin aivan valtavasti, en muista mitään vastaavaa sen jälkeen.  Poiminta kirjasta
 Valtiovarainministerivuosilta kirjassa riittää kerrottavaa ja lukijalle raotetaan jonkin verran muutamien tärkeiden päätösten ja ministerivalintojen taustoja. Liikanen pääsi vaalimenestystensä ansiosta pian politiikan sisäpiiriin.
 Kirjasta käy selvästi ilmi, että yhteistyö oli erittäin tiivistä etenkin SDP:n puheenjohtajan  Kalevi Sorsan  ja presidentti Mauno Koiviston kanssa.
 – Kalevi Sorsa otti huomioon sen, että minulla oli vahva tuki vaalipiirissä. Minähän en kuulunut helsinkiläiseen sisäpiiriin. Mauno Koiviston kanssa käydyistä keskusteluista jäi sellainen käsitys, että hän usein testasi ajatuksiaan nuorten kanssa ja kuunteli heidän kysymyksiään. Koivistohan oli vanhempi kuin isäni, Liikanen sanoo.
 Mieli paloi ulkomaille
 Liikanen ei kuitenkaan koskaan ryhtynyt SDP:n puheenjohtajaksi, vaikka siihen olisi varmasti ollut hyvä mahdollisuus. Viisi kautta kansanedustajan elämää ja pitkä rupeama puoluesihteerinä olivat tehneet tehtävänsä.
 – Minua alkoi syödä se, että työ oli Helsingissä ja perhe Mikkelissä. Olin myös päättänyt jo aiemmin, että alle nelikymppisenä hakeudun töihin ulkomaille, Liikanen sanoo nyt.
 Menomatkalla pelattiin sököä, ja jokaisesta potista siirrettiin 10 prosenttia Rafael Paasion rahastoon. Muutaman tunnin jälkeen havaittiin, että käteinen alkoi loppua pelaajilta. Paasion rahasto oli saanut rahat.   Poiminta kirjasta. (Junamatka Neuvostoliiton 60-vuotisjuhliin 1982.)
 Erkki Liikasella oli jo katsottuna työ ulkomailla. Kirjassaan eikä haastattelussa hän ei kerro, mikä tuo työ oli, mutta ”rapakon taakse” olisi pitänyt muuttaa.
 Kirjassa Liikanen kuitenkin sanoo, että moni piti työtä liian vaatimattomana suhteessa hänen ansioihinsa. Kesällä 1990 Erkki Liikanen nimitettiin Brysseliin Suomen edustuston päälliköksi. Alkoi työ kohti Suomen EU-jäsenyyttä.
 Komissaarimuistelmat muhivat jo mielessä
 Muistelukirja päättyykin luontevasti tammikuuhun 1995, kun Liikanen nimitetään Suomen ensimmäiseksi komissaariksi. Hän oli komission toiseksi nuorin jäsen. Nuorin oli kolme vuotta aiemmin syntynyt kreikkalainen  Christos Papoutsis .
 Haastattelun jälkeen hän [Antti Tuuri] asettui signeeraamaan kirjojaan niin kuin tapana on, mutta hän oli sitä mieltä, että koska hänen tekijänpalkkionsa ja arvonlisävero olivat suunnilleen saman suuruisia, myös ministerin pitäisi antaa kirjan ostajalle nimikirjoitus, ei vain kirjailijan. Otin kopin ja istuin viereen. Pari Tuurin kirjojen ystävää kyllä ilmoitti, ettei Liikasen nimi kelpaa.  Poiminta kirjasta, (Antti Tuurin kirjailijahaastattelu vuonna 1988.)
 Kirja vuosista komissaarina, Suomen Pankin pääjohtajana ja Euroopan keskuspankin neuvoston jäsenenä lienee luvassa seuraavaksi. Liikanen ei paljasta jo aloittaneensa sen kirjoittamista, mutta vaikea sitä on jättää tekemättäkin.
 – Komissiovuosilta minulla on tallessa päiväkirjat. Myös EKP:n vuosilta asiat ovat hyvin tallessa, mutta ei minulla ole mitään kiirettä. On parempi kirjoittaa vasta sitten, kun asioihin on tullut vähän etäisyyttä, Liikanen sanoo.
 Erkki Liikasen Olin joukon nuorin -kirjan on kustantanut Otava.

Erkki Liikanen ministerivuosistaan: En ole katkera eikä minun tarvitse selvittää välejä kenenkään kanssa


Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

SAK uudistaisi työttömyyspalvelujen ja karenssijärjestelmän siten, että työtön voisi keskittyä työnhakuun ilman pelkoa toimeentulon menettämisestä. Työttömien oikeudet ja velvollisuudet olisi saatava järjestön mukaan nykyistä paremmin tasapainoon.
 – Työllistymistä voidaan nopeuttaa kartoittamalla heti työttömyyden alussa huolellisesti työnhakijan tilanne ja esimerkiksi koulutuksen tarve. Työnhakutavoitteiden on oltava realistisia, ja on luotettava siihen, että ihmiset osaavat itse päättää, mikä heille sopii parhaiten, sanoo johtaja  Saana Siekkinen  tiedotteessa.
 Hänen mukaansa koko karenssijärjestelmä tulisi uudistaa. Esimerkiksi työnhaun laiminlyönnistä ei jatkossa tulisi 60 tai 30 päivän karenssia, vaan Ruotsin malliin huomattavasti lievemmät karenssit ja ensin vain huomautus.

SAK: Työttömän voitava keskittyä työnhakuun ilman pelkoa tulojen menetyksestä