Summary: Sairauspoissaolojen ja tapaturmien määrää pitää seurata entistä tarkemmin, tutkija sanoo.

Työvuorot saat tietää muutamiksi viikoiksi kerrallaan ja aina ne ovat erilaiset. Aamutöitä, iltatöitä, yötöitä.
 Tällainen epäsäännöllisyys on arkea puolelle miljoonalle suomalaiselle, esimerkiksi rekkakuskeille, vartijoille ja ravintolatyöntekijöille.
 Eniten vuorotyöläisiä on sosiaali- ja terveysalalla. Ja juuri heidän yötyöstään kertoo uusi tutkimus.
 Yövuorot ovat yleistyneet hoitoalan naisilla selvästi. Esimerkiksi 35–44-vuotiaista työntekijöistä noin 25 prosenttia teki vähintään 30 yövuoroa vuonna 2016.
 – Terveysriskejä ilmenee, jos tekee vähintään kolme yövuoroa kuussa. Paljon yötyötä tekevien osuus on kasvanut sosiaali- ja terveydenhuollossa, tutkimusprofessori  Mikko Härmä  Työterveyslaitoksesta sanoo.
 Yle Uutisgrafiikka
 Runsaasti yövuoroja tekeviä oli sairaaloiden ja terveyskeskusten väestä vuonna 2008 vasta noin 20 prosenttia.
 Lue juttumme: Yhä useampi hoitaja on vihainen, kun kolmivuorotyö nielee elämän
 Terveysriskit kasvavat
 Liian lyhyet lepoajat työvuorojen välissä ja pitkät työvuorot ovat pysyneet hoitoalalla kovin yleisinä, vaikka alle 11 tunnin vuorovälien runsaan käytön tiedetään aiheuttavan väsymystä ja lyhyitä sairauspoissaoloja. Työterveyslaitos näkee työaikojen eri piirteiden kehityksen kymmenen vuoden seuranta-aineistostaan.
 Lue juttumme: Epäsäännölliseen työhön liittyy monia terveysriskejä
 – On normaalia, että ihmiset kuormittuvat työajoista. Stressiä tarvitaan, ja joskus pitää tehdä pitkäänkin töitä. Mutta työvuoroväli määrittää sen, paljonko ihminen ehtii palautua ja nukkua. Palautuminen on terveyden kannalta keskeinen tekijä, tutkimusprofessori Mikko Härmä muistuttaa.
 Vuorotyön tiedetään yleisesti lisäävän esimerkiksi riskiä sairastua sydän- ja verisuonitauteihin. Yötyö todennäköisesti liittyy myös kohonneeseen rintasyöpäriskiin.
 Lue juttumme: "Neljän ja viiden yövuoron jälkeen ei ole enää ihan järjissään"
 Omiin vuoroihin vaikuttaminen on arvokasta
 Epäsäännölliset työajat koskettavat kohta yhä useampaa suomalaista. Vuoden 2020 alusta tulee voimaan uusi työaikalaki, joka tekee yötyön teettämisestä aiempaa helpompaa ja tekee pitkät työrupeamat mahdollisiksi.
 Lue juttumme: Tässä uuden työaikalain viisi merkittävintä muutosta
 Ainakin tapaturmien ja sairauspoissaolojen määrää täytyy seurata heti, tutkimusprofessori Mikko Härmä arvioi. Moni terveydelle aiheutuva haitta, kuten mahdollisesti kasvava syöpäriski, tulee näkyväksi vasta myöhemmin.
 Lue juttumme: 24/7-yhteiskunta teettää yhä enemmän töitä poikkeuksellisina aikoina
 Myönteisiäkin tuloksia on Työterveyslaitos saanut sirpaleisten vuorolistojen tekemisestä.
 – Jos työntekijät voivat itse osallistua vuorojensa suunnitteluun, työelämän ja muun elämän yhdistäminen tuntuu mahdolliselta. Ja tuo tunne vähentää sairauspoissaoloja. Tätä tutkimustulosta pidän tosi positiivisena, Mikko Härmä sanoo.
 Lue lisää:
 Vuorotyöläinen! Jos työvuorolistasi laadittaisiin näin, jaksaisit paremmin
 Hallitukselta täyskäännös: Työntekijän suojelusta yrittäjää helpottaviin lakeihin
 Apuun saapuva palomies voi olla valvonut 39 tuntia

Työterveyslaitos: Yövuorot hoitoalalla yhä yleisempiä, ja sama kuormitus uhkaa muitakin, kun laki muuttuu


Summary: Hallitusneuvottelija Antti Rinne pitää julkisia infrahankkeita tärkeinä, mutta ei halua vielä paljastaa mikä on ykkösasia.

Säätytalolla aletaan päästä torstaina tositoimiin. Puolueiden puheenjohtajat saattavat löytää yhteistä liimaa neuvotteluihin ratahankkeista.
 Keskusteteluissa on pohdittu Turun ja Tampereen ratojen nopeuttamista. Tunnin juna on kuitenkin vielä kaukainen haave.
 – Voi olla, että ratahankkeista löytyy neuvotteluissa yhteistä liimaa, sanoi vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson.
 Hallitusneuvottelija  Antti Rinne  ei halunnut kertoa mitään yhtä täsmällistä.
 – Infrahankkeet on tärkeitä, kun suhdanteita halutaan tasoittaa. Uskon, että aika montakin hanketta ollaan panemassa käyntiin, Rinne sanoo.
 - Se viesti, mikä eri pöydistä nyt tulee on, että yhteisymmärrys on löydettävissä. En alka tällä hetkellä paljastamaan, mistä asioista on sovittu.
 Vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto  totesi, että vihreät eivät halua olla mukana hallituksessa, jossa ryhdytään “himoverottamaan” kansalaisia.
 - Veroaste ei voi kovin paljon nousta. Tavoitteemme on, että tuloverotusta muutetaan ympäristöverotuksen suuntaan, Haavisto sanoi.
 Tunnin juna Turkuun, parempi rata Tamperelle ja itärata ovat kaikki vihreille tärkeitä hankkeita. Vihreiden puheenjohtaja Pekka Haavisto uskoo, että hankkeille on saatavissa EU-rahaa. Niistä on mahdollisuus löytää myös yhteistä tahtoa.
 Haavisto ei halunnut kuitenkaan ottaa kantaa siihen, missä lapio ensimmäisenä isketään maahan.

Yle seuraa: Junahankkeista haetaan yhteistä liimaa hallitusneuvotteluissa


Helsingin hovioikeus piti Porvoossa lapsensa murhanneen ranskalaisisän elinkautistuomion voimassa. Hovioikeus katsoi, että henkirikos tehtiin vakaasti harkiten raa'alla ja julmalla tavalla.
 Uutista päivitetään.
 Aiheesta aiemmin:
 Porvoon lapsenmurhasta tuomittu vetoaa hovioikeudessa psyykkiseen tilaansa ja eroon – tappoi tyttärensä "voimakkaan pelon vallitsemassa tunnetilassa"
 Porvoossa lapsensa puukottanut tuomittiin murhasta elinkautiseen
 Tyttärensä Porvoossa puukottanut isä ei kyennyt selittämään tekoaan
 Lapsensa Porvoossa tappanutta isää kuullaan tänään oikeudessa – Mies selitti kuulusteluissa, että veitsi vain sattui olemaan mukana
 Syyttäjä vaatii elinkautista vankeusrangaistusta Porvoon lapsisurmasta – Mielentilatutkimus: Mies toimi täydessä ymmärryksessä
 Isänsä puukottama kolmevuotias lapsi kuoli Porvoossa


Autoalan heikon markkinatilanteen ja autokonserninsa rakennemuutoksen vuoksi Laakkonen aloittaa yhteistoimintaneuvottelut toimintojen uudelleen organisoimiseksi tarvittavilta osin, kertoo yhtiö tidotteessaan.
 Tavoitteena on kilpailukyvyn vahvistaminen ja kannattavuuden parantaminen.
 Yhtiö perustelee autotoimialan käyvän parhaillaan läpi digitalisoitumisen myötä tarvittavasta palvelukehityksestä sekä jakelutiepaineista johtuvaa rakennemuutosta, jonka seurauksena ala keskittyy voimakkaasti.
 Laakkonen tavoittelee muutoksen avulla synergiaetuja ja palvelukokonaisuutta, jotka edellyttävät toimenpiteitä autokonsernin kaikilla organisaatiotasoilla.
 Laakkonen kertoo arvioidun säästötarpeen olevan noin viisi miljoonaa euroa vuositasolla.
 Suunniteltujen toimenpiteiden odotetaan kohdistuvan enintään 90 työtehtävään.

Autokauppaketju Laakkonen aloittaa yt-neuvottelut – säästötoimien odotetaan kohdistuvan enintään 90 työtehtävään


Summary: Pyörien käyttö on maksullista ja toimii mobiilisovelluksen avulla.

Joensuu ottaa käyttöön kaupunkipyörät tänä kesänä. Kaupunkilaisten ja matkailijoiden käyttöön tulee 85–90 kolmivaihteista pyörää. Niille pystytetään 15 asemapaikkaa ympäri kaupunkia. Kaupunkipyörät tulevat kesä–heinäkuun vaihteessa, ja niiden käyttö on maksullista. Toistaiseksi päätös pyöristä on tehty vain tälle vuodelle.
 Joensuun kaupunkipyörät toimittaa  Easybike -yritys. Pyörät toimivat mobiilisovelluksella, ja ne saa käyttöön esimerkiksi älypuhelimella. Käyttäjän täytyy ensin rekisteröityä järjestelmään ja ladata rahaa sovelluksen tilille.
 Pyörien idea on, että niillä poljetaan kerrallaan maksimissaan 30 minuutin matkoja. Kertamaksu puolelta tunnilta on yhden euron ja päivämaksu on viisi euroa. Lisäksi tarjolla on esimerkiksi 30 päivän ja 90 päivän lippuja. Opiskelijoille hinnat ovat halvemmat.
 Joensuun kaupunkipyöräkokeilun rahoittavat Pohjois-Karjalan Osuukauppa, Joensuun Popmuuskot, Punamusta Media, Riveria, Itä-Suomen yliopisto ja Joensuun kaupunki.
 – On mielenkiintoista nähdä, miten tällainen markkinaehtoinen järjestelmä toimii Joensuun kokoisessa kaupungissa, toteaa Joensuun kaupungin kaavoituspäällikkö  Juha-Pekka Vartiainen .
 Kaupunkipyörät ovat nyt buumi
 Monet kaupungit ottavat nyt käyttöön kaupunkipyöriä. Kuopio hankki tänä keväänä ensimmäisenä Suomessa  150 sähköpyörää  kaupunkilaisten ajettavaksi. Helsingissä  kaupunkipyörät  ovat ahkerrammassa käytössä kuin missään muualla maailmassa. Turussa  Föli-fillareilla  ajetaan nykyisin ympäri vuoden, ja niitä on käytössä yli 300. Tulevalle kesälle kaupunkipyöriä tulee myös muun muassa  Lappeenrantaan ,  Ouluun ,  Lahteen  ja  Iisalmeen .
 Joensuussa arvellaan, että esimerkiksi opiskelijat ja matkailijat ovat kiinnostuneita kaupunkipyörien käytöstä. Ilosaarirockin aikaan heinäkuun puolivälissä pyöräjärjestelmä on kokonaisuudessaan käytössä.
 – Pyöräily on parasta. Se on sekä ympäristöystävällistä että hauskaa. Hienoa, että tännekin saadaan yhteiskäyttöisiä pyöriä, sanoo Joensuun Popmuusikoiden vastaava tuottaja  Petri Varis .
 Kuopio hankki sähköavusteisia kaupunkipyöriä täksi kesäksi. Opiskelijat Ville Simola ja Aku Kukkola testasivat pyöriä tuoreeltaan. Antti Karhunen / Yle
 Joensuu on jo aiemmin julkistautunut pyöräilykaupungiksi.  Joensuun kaupungin mukaan  noin kolmannes kaikista arjen matkoista kaupungissa tehdään pyöräillen. Pyöräilyn osuus on yli kolminkertainen maan keskiarvoon verrattuna. Joensuun keskustan uudistamisessa pyöräilijät on huomioitu muun muassa rakentamalla katettuja pyöräparkkeja.
 Millaisia kokemuksia sinulla on kaupunkipyöristä? Osallistu keskusteluun. Keskustelu suljetaan 16.5. klo 19.

Myös Joensuu saa omat kaupunkipyörät tänä kesänä – sama järjestelmä on käytössä esimerkiksi Tampereella


Summary: Tietoon tulleiden rikosten määristä laskussa olivat omaisuusrikokset ja nousussa puolestaan väkivalta- ja seksuaalirikokset

Ulkomaalaisia epäillään Suomessa rikoksista 20 prosenttia suhteellisesti useammin kuin suomalaisia, kertoo  Tilastokeskus .
 Viime ja toissa vuonna rikoksista oli epäiltynä 35,7 suomalaista jokaista tuhatta suomalaista kohden ja 41,8 ulkomaalaista jokaista tuhatta ulkomaalaista kohden. Määrällisesti suomalaiset ovat epäiltynä pääosassa eli lähes 90 prosentissa selvitetyistä rikoksista.
 Erot epäiltyjen kesken vaihtelevat sukupuolen, eri maiden kansallisuuksien ja rikostyyppien mukaan. Ruotsalaisia epäiltiin 2,3 kertaa suomalaisia enemmän ja irakilaisia 2 kertaa enemmän.
 Joidenkin rikosten kohdalla erot ovat vielä suurempia. Seksuaalirikoksissa irakilaiset miehet ovat epäiltynä 12,8 kertaa useammin kuin suomalaiset miehet.
 Naisten kohdalla ero kansallisuuksien välillä ei ole yhtä selkeä kuin miehillä.
 Luvuissa kyse on epäilyistä, jotka eivät välttämättä johda syytteeseen tai tuomioon. Turvapaikanhakijat eivät kuulu tilastoihin, joissa huomioidaan vain Suomen väestöön kuuluvat ihmiset.
 Tietoon tulleiden rikosten ja rikkomusten määrä kasvussa
 Yhteensä viime vuonna poliisin, Tullin ja Rajavartiolaitoksen tietoon tuli 443 500 rikosta. Luku kasvoi reilulla prosentilla edellisvuodesta.
 Poliisin tietoon tulleiden rikosten määristä laskussa olivat omaisuusrikokset ja nousussa puolestaan väkivalta- ja seksuaalirikokset.
 Myös rikoslain ulkopuolisten rikkomusten määrä kasvoi edellisvuodesta. Rikkomuksia kirjattiin 487 000 kappaletta, missä on kolmen prosentin kasvu vuoteen 2017 verrattuna. Suurin osa rikkomuksista liittyy liikenteeseen.
 Rikoksista hieman aiempaa useampi jäi selvittämättä. Rikkomusten selvittämisprosentti sen sijaan nousi lähes viidellä prosenttiyksiköllä.

Ulkomaalaisia epäillään rikoksista useammin kuin suomalaisia


Summary: Pääskysten, kottaraisten ja monien muiden maaseudun lintujen kannat ovat romahtaneet. Tuoreessa tutkimuksessa selvitettiin, onko maatilojen ympäristötuista hyötyä linnuille.

EU:n ympäristötuki luomueläintiloille on hyvää tukea myös linnuille, kertoo Helsingin yliopiston tuore tutkimus. Muista maatalouden ympäristötukimuodoista ei juurikaan havaittu olevan apua maatalousympäristöjen huvenneille lintukannoille.
 Ympäristötukien mahdollisia vaikutuksia luonnon monimuotoisuudelle on selvitetty harvoin. Tehokkuuden selvittäminen on tärkeää, jotta verovaroin maksetuilla toimilla voidaan parantaa monimuotoisuutta mahdollisimman kustannustehokkaasti, sanoo Helsingin yliopiston ekologi ja evoluutiobiologi  Iryna Herzon .
 Ympäristötukimuotoja on paljon. Tutkimukseen valittiin yhdeksän, joista asiantuntija-arvioiden perusteella pääteltiin ehkä olevan hyötyä linnuille.
 Tutkittujen alueiden joukossa olivat muun muassa luonnonhoitopellot, suojavyöhykkeet sekä pellot, jotka saavat tukea talviaikaisen kasvipeitteisyyden perusteella tai maisemanhoidollisista syistä. Luomutiloista tutkittiin erikseen eläin- ja viljatilat.
 Ainoastaan luomueläintiloilla ympäristötuen merkitys linnuille oli tilastollisesti merkittävä. Niillä vaikutus oli toisaalta niin selvä, että se yllätti Herzonin.
 Tuloksissa ei ollut kyse vain koealueista, vaan koko maan kattava laaja tutkimus perustui Helsingin yliopiston luonnontieteellisen keskusmuseon koordinoimiin linnustolaskentoihin.
 Kottarainen on löytänyt syötävää.  Aune Viik
 Luomueläintilojen lisäksi lintukannaltaan vahvoiksi osoittautuivat vain peltojen ulkopuoliset nurmialueet, muun muassa rantaniityt. Ne ovat kuin entisiä perinnebiotooppeja, mutta vain murto-osa on tuen piirissä, Herzon kertoo.
 Tuetuilla perinnebiotooppialueilla vaikutusta sen sijaan ei havaittu. Ehkä ne ovat liian pieniä, Herzon arvelee. Kaikista elinympäristötyypeistä nimenomaan perinnepellot ovat uhanalaisimpia, vielä huonommassa jamassa kuin metsät ja suot.
 Peltosirkku -99 %, räystäspääsky -85 %, haarapääsky -65 %, kiuru -50 %, kottarainen -50 %. Synkkiä lukuja Suomen lintukantojen muutoksista sitten 1980-luvun alun.
 Maalaistalojen pihoilla perinteisesti suihkineet haara- ja räystäspääskyt kuuluvat Suomessa nykyisin uhanalaisiin lajeihin. Hyönteissyöjinä ne ovat toisaalta lajeja, jotka hyötyvät eniten luomueläintiloista, tutkimus osoittaa.
 Valtaosalla luomueläintiloista karja pääsee laiduntamaan. Monirakenteinen kasvillisuus, karja ja lanta tekevät laidunmaista mieluisia monille hyönteisille. Pääskyille, kottaraisille ja muille hyönteissyöjille se tietää ruokaa.
 Luomutuotannossa ei myöskään käytetä tuholaisaineita.
 – Ne ovat nykyisin niin tehokkaita, että ne aidosti tuhoavat hyönteisiä. Ympäri maailmaa hyönteiskannat ovat romahtaneet. Englannista ja Saksasta on siitä hyviä tutkimuksia, vaikka Suomesta ei lainkaan, Herzon kertoo.
 Viljelijät surevat lintujen katoamista
 Iryna Herzon on tutkinut aiemmin sitä, miten kiinnostuneita suomalaiset ja virolaiset viljelijät ovat ympäröivän luonnon monimuotoisuudesta. Moni viljelijä on halukas ylläpitämään sitä ja suhtautuu myönteisesti juuri lintuihin, hän kertoo.
 – Niistä on heille vähän haittaa. Vain jotkin lajit eivät ole tervetulleita.
 Kun viljelijöiltä kysyttiin, millaisten lajien katoaminen maatilalta olisi henkilökohtainen menetys, erityisesti suomalaisviljelijät luettelivat juuri lintuja.
 – Kottarainen, pääskyt, töyhtöhyyppä – lajeja, jotka ovat selvästi taantuneet yhden sukupolven aikana. Heidän lapsuudessaan niitä oli, enää ei. Se on koettu henkilökohtaisena menetyksenä, Herzon kertoo tuosta tutkimuksestaan.
 Kevät tuo Suomeen yhä vähemmän töyhtöhyyppiä. Raine Martikainen
 Herzon ymmärtää viljelijöiden ongelmia. Suomessa maatalous on vaikeaa ja viljelijät ovat tiukoilla, hän sanoo. Lihan kuluttajille hänellä on toive: syökää luomulihaa.
 – Nyt puhutaan paljon siitä, ettei lihan kulutus ole ympäristön kannalta kestävää. Olen samaa mieltä. Kulutusta pitää leikata todella paljon. Mutta toisaalta on lihaa ja lihaa. Meidän aineistomme osoittaa, että linnuista huolestuneiden kannattaa valita luomulihaa.
 Tutkimus on julkaistu kaikille avoimessa  PLOS ONE  -tiedesarjassa. Herzonin mukaan mahdollinen tuleva tutkimusaihe voisi olla, onnistuuko lintujen pesiminen maatiloilla.
 Lue myös: Kevään pörriäiset ovat elämän merkki – pölyttäjähyönteisten kato on iso uhka

Suomalainen tutkimus: Linnut viihtyvät luomueläintiloilla


Summary: The New York Timesin mukaan veistoksen osti Yhdysvaltain valtiovarainministerin isä.

Taitelija  Jeff Koonsin  ruostumattomasta teräksestä tekemä veistos nimeltä Rabbit myytiin Christie'sin huutokaupassa 91,1 miljoonalla dollarilla eli vajaalla 81,3 miljoonalla eurolla New Yorkissa Yhdysvalloissa.
 Kyseessä on maailman suurin summa, jolla elävän taiteilijan teos on huutokaupattu. Yhdysvaltalainen 64-vuotias Jeff Koons teki Rabbitin vuonna 1986.
 Rabbitia pidetään yhtenä 1900-luvun merkittävimmistä taideteoksista. Christie's -taidehuutokauppakamarin edustaja  Alexander Rotter  arvioi uutistoimisto AFP:lle, että Rabbit on Koonsin tärkein teos.
 The New York Times -lehden  mukaan huutokaupan Rabbit-teoksesta voitti paikalla fyysisesti ollut taidekauppias  Robert E. Mnuchin . Hän on Yhdysvaltain valtiovarainministeri  Steven Mnuchinin  isä.
 Aiemmin kallein elävän taiteilijan teos oli brittiläisen  David Hockneyn  maalaus nimeltä Portrait of an Artists (Pool with Two Figures). Se huutokaupattiin viime vuonna 90,3 miljoonalla dollarilla.
 Maailman kallein taideteos on  Leonardo da Vincin  öljyvärimaalaus Salvador Mundi, joka esittää Jeesusta. Se huutokaupattiin 450 miljoonalla dollarilla eli noin 401,4 miljoonalla eurolla vuonna 2017.
 Lue myös:
 Monet'n maalaus myytiin huutokaupassa ennätyshintaan – Mäntässä on samaan sarjaan kuuluva teos, jota "ei myydä koskaan"

Jeff Koonsin Rabbit-veistos huutokaupattiin runsaalla 91 miljoonalla dollarilla – maailman kallein elävän taiteilijan teos


Summary: Jatkuva uuden oppiminen on entistä tärkeämpää. Tutkintoon tähtäävä yli kuusikymmentävuotias on kuitenkin harvinaisuus.

Hattulalainen  Matti Suvilampi  lapioi ruusupenkkiä etupihallaan. Talvi on taas tehnyt tuhojaan ruusuille, ja muutama eloton kasvi on korvattava uusilla. Suvilampi aikoo pitää pihajuhlat juhannuksena, kun hän täyttää 70 vuotta.
 Sen sijaan valmistujaisjuhlista ei ole vielä ollut puhetta. Suvilampi opiskelee parhaillaan puutarhuriksi  Hämeen ammatti-instituutissa  ja aikoo valmistua parin vuoden päästä.
 – Nyt on työssäoppimisjakso meneillään. Sen voin tehdä tässä omassa pihassa, koska olen yrittäjä, sanoo Suvilampi.
 Mies kehuu opiskelua mielenkiintoiseksi ja monipuoliseksi ja opiskelukavereita mukaviksi. Suurin osa heistä on Suvilampea reilusti nuorempia naisia.
 Iäkäs opiskelija on yhä harvinainen
 Matti Suvilampi on harvinaisuus opiskelukaveriensa keskuudessa. Suunnittelupäällikkö  Kirsi Heinivirta  opetus- ja kulttuuriministeriöstä kertoo, että vuodessa vain noin viisisataa yli kuusikymmentävuotiasta aloittaa opintonsa ammatillisessa koulutuksessa.
 Tästä on kyse Eläkeikäisenä tutkinnon opiskeleminen on harvinaista. Ammattikoulussa aloittaa vuosittain 100 000 opiskelijaa, joista 500 on yli kuusikymmenvuotiasta. Jatkuva oppiminen on yhteiskunnassa entistä tärkeämpää.
 Viime vuosina iäkkäiden opiskelijoiden määrä on noussut hienoisesti. Vuonna 2004 yli kuusikymmenvuotiaita opintojen aloittajia oli ammattikouluissa 77.
 – Tämä on noususuhteista, mutta oletettavasti se liittyy siihenkin, että myös ikäluokkaan kuuluvien määrä on kasvanut. Yli 60-vuotiaina aloittaneet näyttäisi olevan hyvin marginaalinen ryhmä, sanoo Heinivirta.
 Kaikkiaan yli satatuhatta opiskelijaa aloittaa ammatillisissa oppilaitoksissa vuosittain opintonsa.
 Halu oppia uutta ajoi opintoihin
 Vakuutusalalla uransa tehnyt Suvilampi perusti heti eläkkeelle jäätyään yrityksen, jonka nimissä hän on tarjonnut nurmikonleikkuuapua ja tehnyt pieniä rakennus- sekä korjaushommia asiakkailleen.
 Jo pitkään uudesta ammatista haaveillut Suvilampi päätti oppia puutarha-alan ammattilaiseksi.
 – Haluan tietää, miten saan kasvit pysymään hengissä. Haluan tehdä nämä hommat oikein ja ekologisesti.
 Matti Suvilampi työskenteli pitkän uransa vakuutusalalla. Kati Turtola / Yle
 Vanhempi asiantuntija  Tapio Huttula  on mukana Sitran  Osaamisen aika  -hankekokonaisuudessa, joka pohtii elinikäistä oppimista yhteiskunnassa muun muassa hyvinvoinnin ja työllisyyden kannalta. Huttulan mukaan on hienoa, että ihmiset oppivat läpi elämänsä.
 – Opiskelun merkitystä ihmisten elämisen laatuun, mielekkyyteen ja osallisuuteen yhteiskunnassa ei voi kiistää. On se sitten harrastusta tai mitä tahansa itsensä kehittämistä ja aktiivisuutta, sillä on merkitys ihmisen kokonaisvaltaiselle hyvinvoinnille, sanoo vanhempi asiantuntija Huttula.
 Arvostaako työelämä kokemusta?
 Suunnittelupäällikkö Kirsi Heinivirta opetus- ja kulttuuriministeriöstä nostaa esiin erityisesti 50–55-vuotiaiden kouluttautumisen tarpeen. Tähän ryhmään kuuluvilla on useimmiten yli kymmenen vuotta työikää jäljellä.
 Sekä Heinivirta että Sitran vanhempi asiantuntija Tapio Huttula korostavat oppimisen merkitystä.
 – Ei sen aina tarvitse tarkoittaa sitä, että suoritetaan kokonaisia tutkintoja, jos siitä tulee uutta virtaa esimerkiksi työelämään ja muutenkin elämään, sanoo Heinivirta.
 Sitran Huttula pohtii, että yli 55-vuotiaiden passiivisuus oman osaamisensa kehittämiseen kertoo yhteiskunnan ja työelämän asenteista. Ikäryhmässä olevilla on usein pitkä kokemus ja he ovat sitoutuneita, mutta työelämä ei välttämättä viesti arvostavansa tätä osaamista.
 – Jos ihmisille tulee fiilis, että ei minua oikeastaan tässä kaivata tai kouluteta samalla tavalla kuin nuorempia, niin kyllähän se vaikuttaa ihmisen omaankin suhtautumiseen itsensä kouluttamiseen, sanoo Huttula.
 80-luvun perustaidot eivät enää riitä
 Huttulan mukaan ajatus siitä, että jokaisen olisi kehitettävä omaa osaamistaan läpi elämän vaatii asenteiden muuttamista. Perustaidot, jotka ihminen on oppinut esimerkiksi 80-luvulla peruskoulussa eivät enää nyky-yhteiskunnassa riitä.
 Puutarhuriksi opiskeleva Matti Suvilampi aikoo valmistuttuaan markkinoida pienyritystään aikaisempaa pontevammin.
 – Sitten voin tarjota palveluitani ja sanoa ulkopuolisillekin, että osaan jotakin. Tarkoitus on kuitenkin pitää toiminta aika pienimuotoisena, suunnittelee Suvilampi ja kärrää multaa ruusupenkkiin.

Puutarhuriksi opiskeleva Matti Suvilampi, 69, on harvinainen ammattikoululainen – yhteiskunta ei aina arvosta yli 50-vuotiaiden osaamista


Summary: Porin suuresta kerrostalopalosta evakuotiin kaikkien noin 160 asunnon asukkaat.  Palomiehille palon sammuttaminen oli raskas ja vaativa tehtävä.

Maaru Kuisma  seisoo torstaiaamuna hämmentyneenä kerrostalon edustalla Porin Keskusaukiolla. Hän muutti Keskuskartanoksi kutsutun talon kymmenenteen kerrokseen vain kuukausi sitten ja ajatteli, nyt elämä rauhoittuu. Toisin kävi.
 Nyt  rakennuksen tulipalossa  mustuneet kattopellit aaltoilevat aamuauringossa. Pellinosia ja muuta irtaimistoa on pudonnut talon pihaan. Porraskäytävien edusta on täynnä roskaa ja tuhkaa. Rakennuksen molemmista päädyistä nousee vesihöyryä ja kevyttä savua.
 Näky on Kuisman silmiin pahempi, mitä hän odotti.
 – Liekit nähdessäni, ajattelin, että kyse on vain pienestä palosta, jonka palomiehet nopeasti sammuttavat..
 Saunassa palon syttyessä
 Palon syttyessä Maaru Kuisma oli kaikessa rauhassa kello 17:n saunavuorollaan talon ullakkorakennuksessa. Saunasta tultuaan hän ihmetteli vahvaa savunhajua. Sitten tuli kiire.
 – Huusin pojalle, että nyt lähdetään. Kotoa nappasin mukaan vain pojan hammasraudan, lääkkeitä ja laturin.
 Kuisman mukaan moni asukkaista ihmetteli savua parvekkeilla ennen kuin ymmärsi, että on tosi kyseessä.
 – Toiset huusivat heille, että tulkaa pois sieltä. Talo palaa.
 Auttajasta autettavaksi
 Maaru Kuisma ja hänen 10-vuotias poikansa pääsivät yöksi sukulaisten luokse. Uni ei kuitenkaan tullut silmään.
 – Koko ajan päässä pyörii, miten tästä pääsee eteenpäin. Pojalle jäi tästä pahat pelot.
 Kuisma on Facebookissa aktiivinen satakuntalaisessa auttamisryhmässä. Nyt hän tarvitsee itse apua.
 – Vaikka kaikki oli tänään hyvin, huomenna voi olla toisin. Se tässä kirkastui. Myönteistä on se, että Facebook-ryhmään on eilen liittynyt 200 uutta jäsentä, jotka haluavat auttaa kodeistaan evakuoituja.
 Palomiehille uran isoimpia paloja
 Myös palomiehillä on takanaan pitkä raskas työrupeama. Porin kerrostalopalo on monelle uran isoin tulipalo. Ja myös yksi vaativimmista.
 – Kun saavuimme paikalle, ullakko paloi täysillä 25 metrin leveydeltä. Siitä liekkimeri lähti leviämään, kertoo päivystävä palomestari  Aki Uimonen.
 Sammutustehtävä oli kova ponnistus ja henkilöstö venyi äärimmilleen.
 – Palomiehet lähtivät nousemaan kerroksiin 30 kiloa painavat varusteet päällä. Savusukeltajat hengittelivät useita paineilmapullollisia.
 Palomiehet  Petri Naukkarinen  ja  Tuomas Peltola  vahvistavat, että palo oli yksi isoimmista heidän urallaan.
 – Tuuli ei onneksi haitannut sammutusta, mutta savua tuli silmille todella paljon.

Porin suuresta kerrostalopalosta evakuoitu: "Ehdin ottaa mukaan vain pojan hammasraudat"


Summary: Tutkimuksen mukaan ihmisten mielestä Suomessa on lisäksi erityisen kallista autoilla ja syödä ulkona.

Sijoittaminen on vaikeaa. Säästämisen aloittaminen on yhtä vaikeaa. Näin ajattelee joka kolmas suomalainen.
 S–Pankin Kantarilla teettämästä tutkimuksesta käy ilmi, että monen ihmisen mielestä sijoittamisen ja säästämisen aloittaminen on jopa vaikeampaa (vastaajista 32 prosenttia) kuin vaihtaa renkaat autoon (vastaajista 29 prosenttia).
 Tutkimuksessa ihmisiltä kysyttiin yksinkertaisesti muun muassa, mikä on vaikeaa. Sijoittamisen aloittamista pidettiin myös vaikeampana (vastaajista 22 prosenttia) puolison miellyttämistä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Entäpä mitä pidettiin kaikkein vaikeampana. Voittaa lotossa, vastasi 92 prosenttia vastaajista.
 Poliitikkoihin luottaminen on myös melko työlästä. Näin ajatteli 74 prosenttia vastaajista.
 Siis kertauksen vuoksi: kansalaisten mielestä poliitikkoihin on vaikeampaa luottaa kuin aloittaa sijoittaminen ja säästäminen.
 Mutta mikä on kansalaisten mielestä erityisen kallista Suomessa?
 Ykköseksi nousi autoilu. Vastaajista 85 prosenttia sanoi, että Suomessa on kallista autoilla.
 Suomalaiset pitävät ravintolassa syömistä kalliina. AOP
 Yhtä moni eli 85 prosenttia vastasi, että Suomessa on myös kallista syödä ja juoda ravintoloissa.
 Puhelimen käyttö arvioitiin kohtuullisen edulliseksi. Vastaajista 23 prosenttia sanoi, että puhelimen käyttö on kallista.
 Noin miljoona suomalaista säästää jo rahastoihin. Tästä huolimatta rahastosäästäminen on jäänyt vieraaksi monelle suomalaiselle. Peräti joka viides suomalainen ei osaa arvioida, onko rahastosäästäminen kallista vai ei.
 Tyypillinen suomalainen arvioi säästävänsä rahastoon joka kuukausi noin 0–20 euroa. Joka viides kertoo säästävänsä rahastoihin 21–100 euroa kuukaudessa, kun esimerkiksi ulkonäöstä huolehtimiseen sama summa uppoaa yli kolmanneksella ja puhelimen käyttöön yli puolella.
 Tutkimuksessa tiedusteltiin ylipäänsä suomalaisten suhtautumista raha-asioihin internet-paneelissa. Tutkimukseen vastasi 1 180 täysi-ikäistä suomalaista. Kyselyn vastaajana toimi Suomen 18–74-vuotiasta väestöä. Virhemarginaali on korkeintaan 3,1 prosenttiyksikköä suuntaansa koko vastaajajoukossa.

Tutkimus: Suomalaiset kokevat sijoittamisen aloittamisen vaikeampana kuin auton renkaiden vaihtamisen – Kinkkisintä on lotossa voittaminen


Summary: Helsingissä vaativaa laitoshoitoa tarvitsevista lapsista noin 40 prosentilla ainakin toinen vanhemmista oli maahanmuuttajataustainen.

Espoon perhesosiaalityön Moniku-ohjaaja  Michelle Kaila  ottaa aamun asiakkaita vastaan Leppävaaran neuvolassa.
 Suurella pöydällä on värikkäitä leluja ja muutama tuoli on käännetty puoliympyrään, jotta istuvilla olisi suora kontakti toisiinsa.
 Neuvolan ja perhetyön monikulttuurisuutta tukevissa moniku-palveluissa keskitytään kielenkehityksen varhaiseen tukemiseen. Tarkoituksena on tukea perheitä, joissa puhutaan suomen tai ruotsin kielen lisäksi jotain vierasta kieltä.
 Perheessä ei tarvitse olla erityisiä ongelmia, jotta se pääsee monika-palvelujen piiriin. Tarkoituksena on rohkaista vanhempia puhumaan omaa äidinkieltä lapselleen ja näin tukea sekä lapsen kielellistä kehitystä että vahvistaa vanhemman ja lapsen välistä suhdetta.
 – Monet perheet haluavat Suomeen tultuaan, että lapsi integroituu nopeasti ja oppii suomen kielen. Joskus he alkavat puhua lapselleen suomea, mutta me muistutamme tapaamisessa, että äidinkielen oppiminen on perusta muun kielen oppimiselle, Kaila sanoo.
 Kaila kertoo, että äidinkielen oppiminen on tärkeää tunteiden ilmaisua varten. Vahva äidinkieli on usein yhteydessä myös lapsen koulumenestykseen. Nämä ovat asioita, joilla on Espoossa todettu olevan selkeitä yhteyksiä siihen, että lapsi välttää myöhemmin lastensuojelun asiakkuuden.
 Emmi ja Gauthier Tardy moniku-tapaamisessa 10 kuukauden ikäisen Erinin kanssa. Esa Syväkuru / Yle
 Michelle Kailan aamun toinen asiakas saapuu. 10 kuukauden ikäiselle  Erinille  äiti  Emmi Tardy  puhuu suomea ja isä  Gauthier Tardy  ranskaa. Keskenään vanhemmat puhuvat englantia.
 Kaila aloittaa kertomalla mistä moniku-palvelusta on kyse. Kuinka tärkeää lapsen on oppia äidinkieli hyvin, sillä se on avain myös muiden kielten oppimiseen.
 Kaila kyselee kuinka paljon vanhemmat puhuvat lapsensa kanssa, kuinka paljon lapsella on ruutuaikaa, laulavatko vanhemmat kenties lapselleen, ja millä kielellä.
 Tardyn perhe on yksi niistä monista perheistä, joilla ei ole ongelmia, vaan he saavat Espoon palvelua juuri monikielisyytensä vuoksi.
 Erityispalvelu vieraskielisille
 Espoon lastensuojelussa havahduttiin vuonna 2015 tilanteeseen, jossa vieraskielisten osuus kiireellisten sijoitusten kohdalla oli hälyttävällä tavalla esillä. Samaan aikaan vieraskieliset perheet eivät juuri olleet mukana varhaisen tuen palveluissa, joiden avulla perheet saavat tukea jo ennen kuin ongelmia on syntynyt.
 Viime vuonna Espoossa kiireellisesti sijoitetuista lapsista lähes 18 prosenttia oli vieraskielisistä perheistä. Luku on ollut hienoisessa nousussa viime vuodet, kertoo Espoon kaupungin sosiaalipalvelujen päällikkö  Kati Villgren .
 Espoo päätti aloittaa erityisen vieraskielisten perheiden moniku-palvelun. Palvelulle on jatkossakin tarvetta, sillä väestöennusteen mukaan muun kielisten lasten osuus lisääntyy Espoossa koko ajan. Ensi syksynä koulunsa aloittavista lapsista joka neljäs on vieraskielinen.
 Lue lisää:  "Voi hyvänen aika", huudahtaa virkamies – Tekoäly löysi 280 tekijää, jotka ennakoivat lastensuojelun asiakkuutta
 Michelle Kaila kertoo, että taustalla on myös tutkimustieto, jonka mukaan Suomessa syntyneiden maahanmuuttajien lasten osaaminen koulussa oli lähes kaksi vuotta jäljessä niistä lapsista, joiden vanhemmat ovat joko suomen- tai ruotsinkielisiä. Huolimatta siitä, että suuri osa maahanmuuttajien lapsista on saanut suomalaisen varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen alusta asti.
 Lisää hankaluuksia vieraskielisille perheille aiheuttaa usein se, että lähisuku ei asu Suomessa.
 – Usein maahanmuuttajaperheiden sukulaiset, äidit, isät, siskot ja isoäidit asuvat muualla ja perheillä ei ole valmiina sosiaalista verkostoa Suomeen tullessa, Kaila sanoo.
 Juuri nämä ihmiset voivat lähellä ollessaan tarjota tukea lastenkasvatuksessa.
 – Kun perhe saa Suomessa lapsen, tilanne voi olla todella haastava ilman sosiaalista verkostoa, Kaila huomauttaa.
 Moniku-ohjaaja Michelle Kaila tekee perhetyötä espoolaisissa neuvoloissa. Esa Syväkuru / YLE
 Erityispalvelu ohjaa myös muihin perhepalveluihin
 Michelle Kaila tuli itse puolisonsa perässä Suomeen 15 vuotta sitten. Kailan mukaan omasta maahanmuuttajataustasta on hyötyä moniku-ohjaajan työssä.
 – Se auttaa ymmärtämään perheitä ja heidän palvelutarpeitaan, kun itse ymmärtää integraation prosessin. Sen mitä tarvitsee käydä läpi, kun vastassa on uusi maa, jossa on vieras kieli ja kulttuuri, Kaila kuvailee.
 Moniku-palveluilla Espoo haluaa madaltaa perheiden kynnystä muihin perhepalveluihin.
 Kailan mukaan vieraskielisissä perheissä on myös muita riskitekijöitä, jotka voivat aiheuttaa ongelmia jossain vaiheessa. Yksi riski on se, että on moniku-palvelujen tilastojen mukaan Espoossa lähes joka neljäs vieraskielisen perheen isä on työtön ja lähes puolet heistä opiskelee äidin ollessa vanhempainvapaalla. Kailan mukaan tällaiset taloudelliset asiat lisäävät köyhyyden riskiä perheessä.
 Vieraskielisillä vaikeuksia myös muissa kaupungeissa
 Vieraskielisten osuus lastensuojelun palveluissa näkyy myös naapurikaupungissa. Helsingin lastensuojelun sosiaalityön päällikkö  Riitta Vartio  kertoo, että vuonna 2017 vieraskielisten osuus kaikista lastensuojelun asiakkaista oli hieman yli 22 prosenttia.
 Vartio arvioi, että huostaanottojen kohdalla vieraskielisten osuus on tätä hitusen suurempi. Myös tuore selvitys osoittaa, että vuosina 2016–2018 erityis- ja vaativan tason laitoshoitoon sijoitetuista lapsista lähes 40 prosentilla ainakin toinen vanhemmista oli maahanmuuttajataustainen.
 Erityis- ja vaativan tason laitoksista lapsi saa erityistukea esimerkiksi päihde- tai psykiatrian ammattilaisilta.
 Espoon moniku-palveluja tarjotaan vieraskielisille perheille, joissa on pieni lapsi. Esa Syväkuru / Yle
 Vantaalla lastensuojelun asiakkaista noin joka viides on vieraskielinen. Osuudessa on ollut pientä nousua viime vuosina, mutta myös vieraskielisten määrä on kasvanut Vantaalla.
 – Joskus on puhuttu, että monikulttuuriset perheet olisivat yliedustettuina lastensuojelussa, mutta eivät he ole, Vantaan lastensuojelun palvelupäällikkö  Hanna Pösö  iloitsee.
 Hän kertoo, että tilastoja kiireellisistä sijoituksista ei tällä hetkellä ole saatavissa, sillä kaupunki on siirtymässä uuteen tietojärjestelmään ja datanhaku ei onnistu. Hän kuitenkin sanoo, että Vantaalla tulisi kehittää enemmän peruspalveluja vieraskielisille.
 Oulun ja Turun kaupunkien lastensuojelusta sen sijaan kerrotaan, että vieraskielisten osuus ei näy kaupunkien lastensuojelussa mitenkään korostuneesti.
 Espoon tuloksia moniku-palvelusta Jo kahden moniku-käynnin jälkeen asiakkaista: Lähes 30 % arvostaa enemmän oman äidinkielensä opetusta Yli puolet pelkää vähemmän oman äidinkielensä negatiivisia vaikutuksia lapsen suomen kielen oppimiseen Lähes 30 % puhui omalla äidinkielellään enemmän vauvalle Vauvoista 30 % vietti vähemmän aikaa ruudun äärellä kuin palveluun tultaessa
 Espoo laajentaa palvelua hyvien kokemusten takia
 Moniku-ohjaaja Michelle Kaila on ollut toiminnassa mukana koko sen olemassaoloajan, noin puolitoista vuotta. Hän on tyytyväinen tuloksiin, joita erityispalvelu on tuottanut. Hän näkee nopeasti hyviä tuloksia työssään, sillä jo parin tapaamisen jälkeen asiakkaiden oma käsitys on muuttunut.
 Perheissä ymmärretään paremmin ruutuajan haitallisuus vauvan kehitykselle ja vanhemmat puhuvat vauvalle enemmän hoitaessa. Vanhemmat myös lukevat lapselleen enemmän ääneen.
 Kokemukset perheiden tukemisesta ovat olleet niin hyviä, että ensi syksynä moniku-ohjaajia työskentelee kaikkialla Espoossa.

Hurja osuus vieraskielisiä on lastensuojelun asiakkaina Espoossa – Kaupunki otti härkää sarvista ja alkoi ennaltaehkäistä perheiden kriisejä


Alkoholinkulutus on kasvanut globaalisti edeltävien vuosikymmenten aikana ja todennäköisesti kehitys myös jatkuu saman suuntaisena, 149 maata kattava selvitys osoittaa. Alkoholinkäyttö on yleistynyt varsinkin keskituloisissa maissa.
 Selvityksen  perusteella vuosina 1990–2017 globaali alkoholinkulutus nousi 5,9 litrasta 6,5 litraan per aikuinen, ja vuoteen 2030 mennessä luvun arvioidaan nousevan 7,6 litraan. Kulutusta mitataan litroina 15 vuotta täyttänyttä asukasta kohti sataprosenttiseksi alkoholiksi muunnettuna.
 Kokonaiskulutuksen lisäksi myös alkoholia käyttävien lukumäärä on kasvanut ja todennäköisesti kasvaa jatkossakin. Vuonna 2017 noin 47 prosenttia aikuisväestöstä käytti alkoholia, mikä on 2 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna 1990. Vuoteen 2030 mennessä alkoholia käyttää jo 50 prosenttia aikuisista, tutkijat arvioivat. Samaan aikaan täysin raittiiden lukumäärä tulee todennäköisesti pienentymään.
 Suomalaiset joivat vuonna 2018 keskimäärin 10,4 litraa alkoholia. Alkoholin kokonaiskulutus Suomessa kasvoi vuoteen 2007 asti, mutta on sen jälkeen vähentynyt lähes viidenneksellä. Uusimmissa tilastoissa näkyy kuitenkin viitteitä kulutuksen lisääntymisestä.
 Alkoholin riskikäyttö ja humalajuominen ovat edelleen merkittäviä terveysongelmia Suomessa.

Alkoholia juodaan entistä enemmän ympäri maailmaa


Summary: Saapuvien turistien määrä on romahtanut Sri Lankassa. Hotellit ovat joutuneet laskemaan hintojaan.

Tästä vuodesta piti tulla Sri Lankan turismille lihava vuosi, kun suosittuja matkaoppaita julkaiseva Lonely Planet valitsi saarivaltion vuoden 2019 huippukohteeksi.
 Toisin kuitenkin kävi. Pääsiäissunnuntaina itsemurhapommittajat iskivät saarivaltion kirkkoihin ja luksushotelleihin. Yli 250 ihmistä kuoli iskuissa. Heistä ainakin 45 oli ulkomaalaisia.
 Hyökkäysten tekijäksi ilmoittautui islamistinen terroristijärjestö Isis.
 Iskut tuhosivat ihmishenkien lisäksi myös monien turismin parissa työskentelevien srilankalaisten elannon, koska monet ulkomaalaiset peruivat lomansa Sri Lankassa.
 Turistien suosimat ravintolat kärsivät asiakaspulasta Sri Lankassa. Galle Face Hotel pääkaupunki Colombon lähellä, kuvituskuva. M. A. Pushpa Kumara / EPA
 Nyt hotellivarausten määrä on pudonnut 85–90 prosenttia ja trooppiset rannat, ravintolat sekä kaupat ovat tyhjentyneet matkailijoista.
 Sri Lankan hallituksen virallisten tilastojen mukaan saapuvien turistien määrä on laskenut 80 prosenttia iskujen jälkeen. Esimerkiksi venäläiset, norjalaiset ja brittiläiset matkanjärjestäjät ovat peruneet varauksia huhtikuuhun 2020 saakka.
 Osa turismiviranomaisista arvioi, että pommi-iskut aiheuttivat pahempaa vahinkoa Sri Lankan matkailusektorille kuin 26 vuotta kestänyt sisällissota.
 Sri Lankan hotelliyhdistyksen puheenjohtajan  Sanath Ukwattan  mukaan hotellit tarjoavat nyt 30–50 prosentin alennuksia houkutellakseen kotimaisia asiakkaita.
 Viime vuonna Sri Lankassa vieraili 2,3 miljoonaa ulkomaalaista matkailijaa. Noin puoli miljoonaa srilankalaista saa elantonsa suoraan turismista. Lisäksi ala tuottaa epäsuoria tuloja noin kahdelle miljoonalle srilankalaiselle.

Terrori-iskut karkottivat turistit Sri Lankasta – saarivaltion piti olla tämän vuoden hittikohde


Summary: Hallitusneuvotteluissa on hyvä muistaa, että annetaan henkiselle insinöörille mikä hänelle kuuluu, muttei enempää, pohtii professori Kari Enqvist.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kun hallitusta nyt ollaan muodostamassa , on aika puhua insinööreistä. Heistä ei puhuta riittävästi, vaikka insinöörin käsite olisi avain suomalaisen sielunelämään. Eetoksemme on näet insinöörin eetos.
 Tämä on seurausta ankarista luonnonoloistamme.
 Suomessa selviytyminen on  historiallisina aikoina vaatinut jatkuvaa suunnittelua. Elämä maassamme ei ole ollut taidelaji eikä performanssi. Se on vaatinut harkintaa ja laskelmia. Montako kappaa siemenperunaa pitää säilöä? Mikä metsälämpäre kasketaan seuraavaksi? Millä kurin ruisleipää riittää joka kuukaudeksi? Jos naapuri hukkuu syysjäihin, kannattaako naarata heti vai odottaa kevättä?
 Niinpä kun nyt puhun insinööreistä, en puhu vain niistä, joilla on insinöörin titteli, vaan kaikista suomalaisista.
 Suomalainen ei joutanut lörpöttelemään piazzoilla kuten eteläeurooppalaiset. Hän ei voinut luottaa sattumaan eikä Jumalan johdatukseen, sillä lyhyttä kesää seurasi aina ankara talvi. Humanistiselle haaveilulle ei ollut aikaa eikä sijaa.
 Suomalaiset ovat vaistomaisesti hahmottaneet maailmaansa vuokaavioiden ja kakkaroiden avulla jo kauan ennen  Juha Sipilää . Niinpä kun nyt puhun insinööreistä, en puhu vain niistä, joilla on insinöörin titteli, vaan kaikista suomalaisista. Meissä kaikissa asuvasta pienestä henkisestä insinööristä.
 Kaikkien insinöörien äiti   Alexander Graham Bell  varasti italialaisen  Antonio Meuccin  idean, telefoonin, ja patentoi sen vuonna 1876. Jo seuraavana vuonna helsinkiläinen metallitehtailija  Johan Nissinen  pystytti Suomen ensimmäisen puhelinlinjan tontilleen Annankadun ja Eerikinkadun kulmaan. Suuresta nälänhädästä oli kulunut vain kahdeksan vuotta, mutta puhelin piti saada.
 Tämä rakkaus laitteisiin  ja kapineisiin kuuluu insinööriluontoon. Se selittää osittain myös Nokian nousun ja innon, jolla kännykät omaksuttiin osaksi suomalaisuutta.
 Rautaruukit, sellukattilat ja myöhemmin elektroniikka tekivät Suomesta vauraan. Insinööri-Suomi on ollut kiistaton menestystarina. Oikeiden insinöörien lisäksi meidän on kiittäminen siitä sisäistä insinööriämme. Se hyväksyi silmää räpäyttämättä sellun keiton olemuksellisesti tärkeämmäksi kuin kahvilan tai suutarinverstaan pitämisen.
 Insinöörit ovat käytännöllisiä ja siksi kärsimättömiä.
 Oma kokemukseni insinööreistä  on lähes pelkästään positiivinen. He ovat osaavia ja sitkeitä. He eivät jää tuleen makaamaan ja pohtimaan, miksi jokin ei toimi. Jos ei toimi, yritetään jotakin muuta.
 Insinöörit ovat käytännöllisiä ja siksi kärsimättömiä. He ovat mutkattomia. Silloinkin kun mutkia olisi, he vetävät ne suoriksi. Tässäkin suhteessa me suomalaiset ollaan insinöörejä kaikki, kun oikein silmiin katsotaan.
 Menestyksen sokaisemaan insinööriin  voi iskeä kaikkivoipaisuuden tauti.  Einsteinin  suhteellisuusteoria on liian monimutkainen, hän sanoo ja korvaa sen omalla virityksellään, jossa ei ole mitään neliöjuurta vaikeampaa muttei myöskään järkeä. Hän nostaa konkurssin partaalla hoipertelevan yrityksen globaaliksi kännykkäjätiksi mutta syöksee sen takaisin konkurssin partaalle. Hän pelastaa polvilleen lyödyn keskustapuolueen, ryhtyy pääministeriksi mutta syöksee puolueensa kannatuksen pohjamutiin.
 Tällaisen draaman kaari on kuin kreikkalaisesta tarustosta. Protoinsinööri Daidalos rakensi Kreetan kuninkaalle nerokkaan labyrintin, jonne hirviö Minotauros suljettiin. Kiero kuningas heitti sinne myös Daidaloksen ja tämän pojan Ikaroksen. Silloin neuvokas Daidalos näpräsi vahasiivet, joiden avulla he pakenivat.
 Ikaros lensi kuitenkin liian lähelle Aurinkoa. Siivet sulivat, ja Ikaros syöksyi mereen ja hukkui. On kuin sattuma tai kohtalo olisivat aina valmiina murskaamaan insinöörin huolella laatimat suunnitelmat.
 Kun hallitusta nyt ollaan muodostamassa , pidetään nämä opetukset mielessä. Annetaan henkiselle insinöörille mikä hänelle kuuluu, muttei enempää. Muistetaan, ettei valtiota voi johtaa kuin teollisuusprojektia. Ja kun koulutukseen kerrankin ollaan satsaamassa, muistetaan ettei yliopistoja voi johtaa kuin sellutehtaita.
 Muistetaan myös, että kaikkea ei voi suunnitella etukäteen.
 Se, minkä insinööri vannoo kestävän  ikuisesti tai ainakin vaalikauden, voi jo huomenna olla tuhkaa ja pölyä. Siksi on aina viisasta varautua yllätyksiin. Siihen, että hurskaista toiveista ja pitävän oloisista argumenteista huolimatta kaikki menee päin Korjaata ja Kymijoen rantaa, kuten me insinöörit tapaamme sanoa.
 Kari Enqvist
 Kirjoittaja on kosmologian professori Helsingin yliopistossa ja tietokirjailija. Hän on kiinnostunut ihmisen paikasta maailmankaikkeudesta ja kaikesta siitä, mikä on liikuttavaa tai ihmeellistä.
 Kolumnista voi keskustella 16.5. klo 16.00 asti.

Kari Enqvistin kolumni: Me suomalaiset olemme kaikki insinöörejä


WWF:n teettämän kyselytutkimuksen mukaan peräti 77 prosenttia suomalaisista rajoittaisi avohakkuita alueilla, joilla niistä on suurin haitta ympäristölle. Avohakkuisiin perustuva metsätalous on ajanut sadat lajit sukupuuton partaalle.
 Suomessa avohakataan vuosittain yli 140 000 hehtaaria metsiä.
 Avohakkuisiin perustuva metsätalous on suurin syy metsissä elävien lajien ahdinkoon. Keväällä julkaistun virallisen selvityksen mukaan Suomen metsissä elää 833 uhanalaista lajia.
 WWF:n teettämässä tutkimuksessa suomalaisilta kysyttiin, pitäisikö avohakkuita rajoittaa lakisääteisesti alueilla, joilla niistä on suurin haitta ympäristölle. Avohakkuut ovat erityisen haitallisia esimerkiksi turvemailla, lehdoissa ja vesistöjen rannoilla.
 Peräti 77 prosenttia vastanneista haluaa rajoittaa avohakkuita. Sen sijaan 12 prosentin mielestä rajoituksiin ei ole tarvetta.
 Avohakkuita voidaan rajoittaa muuttamalla metsälakia.
 – Avohakkuut köyhdyttävät suomalaista luontoa, aiheuttavat vesistöjen rehevöitymistä ja haittaavat ilmastonmuutoksen hillintää. Teettämämme tutkimus osoittaa, että suomalaiset haluavat muutosta metsätalouden käytäntöihin, WWF:n johtava metsäasiantuntija  Panu Kunttu  sanoo.
 Parhaillaan meneillään olevissa hallitusneuvotteluissa päättäjät ratkaisevat Suomen metsien tulevaisuuden.
 – Kansan tahdon soisi näkyvän hallitusneuvotteluissa. Puolueiden pitäisi lisätä hallitusohjelmaan kirjaus avohakkuiden rajoittamisesta metsälakia muuttamalla.
 Avohakkuiden rajoittamisen lisäksi seuraavan hallituksen pitää vähentää metsien hakkuita.
 – Hakkuumääriä ei tulisi määrittää pelkän puuntuotannollisen kestävyyden kautta, vaan samalla pitää huomioida myös ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvät reunaehdot. Hakkuita vähentämällä voidaan kasvattaa hiilinieluja ja auttaa uhanalaisia lajeja ja niiden elinympäristöjä.
 Suomalaiset haluavat lisätä luonnonsuojelun rahoitusta
 WWF kysyi myös, pitäisikö luonnonsuojelun rahoitusta kasvattaa merkittävästi luonnon köyhtymisen pysäyttämiseksi. 57 prosenttia vastanneista kannatti luonnonsuojelun rahoituksen lisäämistä. Ainoastaan 20 prosenttia vastusti lisärahoitusta.
 – Edellinen hallitus leikkasi merkittävästi luonnonsuojelualueiden perustamiseen varattua rahoitusta. Siihen käytetään tällä hetkellä alle 30 miljoonaa euroa vuodessa, kun ympäristölle haitallisiin tukiin käytetään yli kolme miljardia euroa. Luonnonsuojelun rahoitusta on moninkertaistettava, jotta luonnon köyhtyminen voidaan pysäyttää Suomessa.
 Valtio on sitoutunut pysäyttämään Suomen luonnon köyhtymisen vuoteen 2020 mennessä. Tavoitteeseen ei olla pääsemässä, sillä ympäristöministeriön ja Suomen ympäristökeskuksen hiljattain julkaisemien selvitysten mukaan Suomen luonto on köyhtynyt entisestään viimeisen 10 vuoden aikana.
 – Metsäluonnon turvaamisen kannalta on tärkeää, että Suomeen saadaan kiireellisesti lisää luonnonsuojelualueita. Seuraavan hallituksen on korjattava edellisen virheet ja käytettävä vuosittain vähintään 100 miljoonaa euroa suojelualueiden perustamiseen.
 WWF teetti kyselytutkimuksen alkuvuodesta Kantar TNS Oy:llä. Kyselyyn vastasi yli 1 000 ihmistä.

Tutkimus: Lähes neljä viidestä suomalaisesta rajoittaisi avohakkuita lailla


Summary: Pohjoisia merialueita uhkaavat saasteet, ilmastonmuutos, muovijäte sekä lisääntyneet kemikaalikuljetukset.

Norjan ympäristöministeriön alaisessa Polaari-instituutissa (Norwegian Polar Institute) ekotoksikologian osaston johtajana työskentelevällä tutkija  Geir Wing Gabrielsenillä  on 38 vuoden kokemus arktisen merialueen tutkimuksesta. Hän tutkii työssään, millaisia vaikutuksia ilmastonmuutoksella, saasteilla sekä muoviroskalla on arktisiin merialueisiin.
 Pitkän työuransa aikana hän on nähnyt suuren muutoksen tapahtuvan pohjoisen herkillä merialueilla. Esitimme hänelle kahdeksan kysymystä merialueiden tilasta ja tulevaisuudesta.
 Mikä on tällä hetkellä pohjoisten merialueiden suurin ongelma?
 – Kokonaistilanne. Ilmastonmuutos on iso haaste, mutta meidän on oltava tietoisia myös saasteiden lisääntymisestä, kasvaneista kemikaalien kuljetuksista arktisella alueella sekä muovisaasteesta. Kun aloitin urani, pohjoisilla merialueilla ei näkynyt paljoa muovia. Nyt myös arktisella alueella seilaa paljon muovia ja se vaikuttaa alueella asuviin eläimiin ja on suuri uhka ekosysteemeille.
 Mistä muovisaaste päätyy arktisille alueille?
 – Euroopassa ja Itämeressä oleva muoviroska on kytköksissä alueen ihmisten elämäntyyliin. Arktisilla alueilla sen sijaan 70–80 prosenttia muovijätteestä on peräisin kalastuksesta. Kalastajat saattavat menettää välineitään vahingossa tai heittää muovia sisältäviä jätteitä mereen. Osa muovista päätyy pohjoiseen virtausten mukana, mutta isommat muoviroskat painuvat pohjaan, joten ne eivät kulkeudu niin helposti arktiselle alueelle.
 Geir Wing Gabrielsen on tehnyt pitkän työuran arktisten vesien saastumisen tutkimuksen parissa. Jenni Mehtonen / Yle
 Ajan kuluessa mereen päätynyt muovi hajoaa pieniksi mikromuovihiukkasiksi. Syömmekö tulevaisuudessa muovia, kun syömme mereneläviä?
 – Tiedämme, että monet eliölajit syövät muovia. Tällä hetkellä ongelma on suurempi eteläisillä alueilla, mutta se kasvaa. Teollisuus tuottaa jatkuvasti yhä enemmän muovia. Kun tiedostamme olemassa olevan ongelman, meidän on vähennettävä muovin käyttöä. Ongelma on, että meillä ei ole vielä tutkittua tietoa siitä, kuinka kalojen syömä muovi vaikuttaa kaloja syöviin ihmisiin. Tiedämme, että muoviteollisuudessa käytettyjä kemikaaleja päätyy myös niitä syövien eläinten kudoksiin. Tarvitsemme lisää tutkimustietoa, koska olemme vasta heräämässä tähän ongelmaan.
 Onko kalan syöminen terveellistä vielä 10 tai 20 vuoden kuluttua?
 – Toivon niin. Uskon ihmisiin ja siihen, että olemme kykeneviä muuttamaan asioita ja uskon, että muutoksia tullaan tekemään.
 Muovi numeroina Vuonna 2017 muovia tuotettiin 350 miljoonaa tonnia Vuoteen 2050 mennessä muovia ennustetaan tuotettavan 3–4 kertaa nykyistä enemmän Muovikilon tuottamiseen tarvitaan kaksi kiloa raakaöljyä Nykyisin noin 8–10 prosenttia öljyntuotannosta käytetään muovin tuottamiseen –> vuonna 2050 määrän arvioidaan olevan jo 20 prosenttia Vuonna 1976 ihmiset käyttivät keskimäärin kaksi kiloa muovia vuodessa –> vuonna 2017 määrä oli 43 kiloa Joka minuutti maailman väestö kuluttaa miljoona muovipulloa ja kaksi miljoonaa muovikassia
 Minkä luulet olevan syynä siihen, että ihmiset ovat tiedostaneet merten muoviongelman vasta nyt?
 – Se on kummallista, että asia ei ole saanut huomiota aiemmin. Olemme nähneet muovisaasteen vaikutukset Aasiassa ja nyt ongelma on saavuttanut myös Euroopan. Nyt asian on nostanut esille myös YK. Ensimmäinen YK:n raportti tästä ilmestyi vuonna 2009 ja sittemmin myös 2014 ja 2016. Ongelma on, että näemme muoviongelman rannoilla, mutta meillä ei ole tarpeeksi tietoa siitä, kuinka merien saastuminen vaikuttaa niiden ekosysteemeihin.
 Kuinka huolestunut olet nykytilanteesta?
 – Työskentelen arktisella alueella ja olen huolestunut muovijätteen määrän lisääntymisestä alueella, koska emme tiedä, kuinka laajoja vaikutuksia sillä on. Välimerellä on jo nähtävissä, kuinka mikromuovin määrä lisääntyy. Myös muovin käytön lisääntyminen kalastuksessa on huolestuttavaa. Emme tiedä vielä, mikä vaikutus tällä kaikella on kalakantoihin.
 Arktisella alueella asutus on harvaa, mikä suojelee meriä muoviongelmalta. Jenni Mehtonen/Yle
 Kuka voi ratkaista tämän ongelman? Poliitikot, valtiot vai yksilöt?
 – On tärkeää, että poliitikot pyrkivät vähentämään muovin käyttöä ja etsimään sille vaihtoehtoja. Myös valtioiden välinen yhteistyö on tärkeää, jotta voidaan saada aikaan kansainvälisiä sopimuksia. Maat huolehtivat omista rannoistaan, mutta kukaan ei huolehdi yhteisistä merialueista, joten kansainväliset sopimukset merten saastumisen ehkäisemiseksi ovat ensiarvoisen tärkeitä.
 Tuleeko merten muoviongelma helpottumaan vai pahenemaan tulevaisuudessa?
 – Nykyisin tuotamme vuodessa 350 miljoonaa tonnia muovia. Ennusteen mukaan tuotanto tulee vielä kolmin–nelinkertaistumaan tästä. Jos meillä ei ole toimivaa menetelmää muovin käsittelemiseen, muovin määrä merissä tulee lisääntymään ja se tulee vaikuttamaan merten eliölajeihin yhä enemmän. Paljon riippuu poliittisista päätöksistä; kierrätämmekö jatkossa enemmän, jos aiomme jatkaa muovin käyttöä nykyiseen tapaan.
 Lue myös:
 Muovipillit ja muut merta kuormittavat kertakäyttömuovit kielletään 2021 alkaen
 Kuolleen valaan vatsasta löytyi 40 kiloa muovia Filippiineillä
 Ilmapallot ovat merilinnuille vaarallisinta muoviroskaa – pallonriekale on nieltynä kuolemaksi joka viidennelle

Syömmekö kalojen mukana muovia ja miksi arktiset vesistötkään eivät säästy muoviongelmalta – 8 kysymystä huippututkijalle


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Sitra: Suomalaisten pärjättävä ilman punaista lihaa ja vältettävä omaa autoa vapaa-ajalla vuonna 2030
 Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Suomalaisten ilmastopäästöjä pitää vähentää jopa neljännekseen vuoteen 2030 mennessä. Tätä esittää Suomen itsenäisyyden juhlarahasto  Sitra , jonka raportin mukaan suomalaisilla on jo nyt mahdollisuuksia melko nopeasti vähentää omia päästöjä selvästi pienemmiksi. Sitra kehottaa muun muassa luopumaan punaisesta lihasta ja lähes unohtamaan oman auton käyttö vapaa-ajalla.
 Syömmekö kalojen mukana muovia ja miksi arktiset vesistötkään eivät säästy muoviongelmalta – 8 kysymystä huippututkijalle
  Geir Wing Gabrielsen on tutkinut kymmeniä vuosia arktisten vesien saastumista. Jenni Mehtonen / Yle
 Arktisten alueiden vesillä seilaa paljon muovia ja se vaikuttaa alueella asuviin eläimiin ja on suuri uhka ekosysteemeille. Nykyisin tuotamme vuodessa 350 miljoonaa tonnia muovia. Tiedämme myös, että monet eliölajit syövät muovia. Kysyimme vuosikymmeniä arktisten vesien saastumista tutkineelta  Geir Wing Gabrielsenilta ,  mitä saastumiselle on tehtävissä .
 Kristillisille ryhmille lisää sanavaltaa EU:ssa?
 Lobbauksella on huono maine, vaikka kyse on eri intressiryhmien oikeudesta osallistua yhteiskunnalliseen päätöksentekoon. Myös uskonnolliset järjestöt lobbaavat Brysselissä. Stephanie Lecocq / EPA
 EU-parlamentissa harkitaan, että uskonnollisten ryhmien sanavaltaa parlamentin päätöksiin lisättäisiin, väittää sosiaalisia ja poliittisia kysymyksiä käsittelevä verkkosivusto Open Democracy. Sivusto on saanut halttunsa EU-parlamentin luottamuksellisen raportin, jossa asiaa käsitellään.
 Raportin mukaan lakiehdotusten esittelijät tapaisivat uskonnollisten ryhmien edustajia valmistelutyön aikana. Tällä tavalla ryhmät  pääsisivät vaikuttamaan  moniin EU-lakeihin.
 Aurinkoisia poutapäiviä suureen osaan maata
 Yle
 Kylmän yön jälkeen lämpötila kohoaa auringon noustua nopeasti. Päivällä sää on melko aurinkoinen, mutta kumpupilviä nousee taivaalle päivän kuluessa. Etelässä lämpötila kohoaa lähelle 20 astetta. Pohjois-Lapissa päivä on pilvinen ja viileä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Suomalaisten täytyy karsia hurjasti päästöjään, myös arktisilla vesillä muoviongelma, aurinkoista suuressa osassa Suomea


Summary: Hintakilpailua, käräjiä, ilmiantoja. Kuopion tori on paikka, jossa jäätelöä ei pääse myymään kuka tahansa.

Viime vuonna kuopiolainen lukiolainen  Eliel Pohjolainen  ajatteli saaneensa hyvän liikeidean. Hän oli maistanut ulkomailla suosittuja jäätelörullia, jotka tehdään jäätelömassasta -35-asteisen jääpannun avulla. Nuori mies halusi pyöritellä jäätelörullia Kuopion torilla.
 – Ajattelin, että se on markkinapaikka ja sieltä minullekin järjestyy myyntipaikka, hän kertoo.
 Ei järjestynyt. Pohjolaiselle kerrottiin, että torilla ei saa myydä jäätelöä. Piste. Hänen mukaansa minkään muun elintarvikkeen myyntiä ei rajoiteta, mutta jäätelön myyntiä kylläkin.
 – Vastaus oli, että näin on vain ennenkin toimittu. Sitä ei lue edes torin kauppasäännöissä.
 Nuoren miehen liikeidean tyssääminen  ylitti valtakunnallisen uutiskynnyksen ja se pantiin savolaisen byrokratian piikkiin .
 Mistään paikallisesta erikoisuudesta ei kuitenkaan ollut kyse: samankaltaisia järjestelyitä on useimmissa Suomen kaupungeissa. Jäätelöhullussa Suomessa yrittäjät joutuvat maksamaan myyntipaikoista paljonkin, eikä silloin apajille haluta satunnaisia jäätelökauppiaita. Yksi kovimmin kilpailuista paikoista on Kuopion tori.
 "Taidetaan syödä aivan h**vetin paljon jäätelöä!"
 Aurinko paistaa loppukevään taivaalta Kuopiossa. Ei se vielä kovin lämmitä, mutta näky on hyvä Hovikallan yrittäjälle  Jari Koskiselle . Ehkä jo torstaina hän uskaltaa avata kaikki kolme keskusta-alueen jäätelökioskiaan.
 Kaupungissa järjestettiin syksyllä kilpailutus siitä, ketkä yrittäjät saavat haltuunsa viisi kaupunkikeskustan kehittämisyhdistyksen kioskipaikkaa kauppatorilla ja satamatorilla. Koskinen voitti oikeudet kolmeen paikkaan, joista kalleimmasta hän maksaa yli 20 000 euroa vuodessa viiden vuoden ajan.
 Sillä vuokralla auringon pitääkin paistaa. Koskisen mukaan edellisestä viiden vuoden jaksosta kolme vuotta mentiin pakkasella, yksi nollassa ja vasta viides, lämmin kesä pelasti tuotot. Silti hän piti bisnestä sen verran hyvänä, että lähti mukaan vielä yhdelle viisivuotiskaudelle.
 – Eihän se tyhmä ole, joka pyytää, vaan minä, joka maksan, hän sanoo.
 Jäätelötötteröiden hinnat ovat suunnilleen samat kaikkialla Suomessa. Silti vain harvassa paikassa jäätelön myyminen on yhtä kallista huvia kuin Kuopiossa.
 Jari Koskisen mukaan kilpajuoksu jäätelönmyynnistä on aiheuttanut torikauppiaiden välille myös riitoja. Toni Pitkänen / Yle
 Esimerkiksi Helsingissä vain muutaman paikan kuukausivuokra ylittää tuhat euroa. Turussa Läntisen Rantakadun kalleimmalla paikalla kilpailutus voitettiin 7 590 eurolla vuodessa. Joensuussa pohjahinta on 633 euroa kuussa.
 – Kuopiossa taidetaan syödä aivan h**vetin paljon jäätelöä! eräs kauppias muualta Suomesta puuskahtaa.
 Soittokierroksen perusteella vain Tampereella jäätelökioskien vuokrat ovat yhtä kovat kuin Kuopiossa. Keskustorilla paikka maksaa 23 955 euroa vuodessa ja Laukontorilla pari tuhatta vähemmän.
 Kalleimpia paikkoja yhdistää kilpailutus. Esimerkiksi Oulun keskustassa kauppiaiden yhdistys vuokraa myyntipaikat ilman kilpailutusta. Sopimushintoja ei kerrota, mutta Liikeoulun toiminnanjohtaja  Jarmo Hagelbergin  korvaan Kuopion ja Tampereen hinnat "kuulostavat kovilta".
 "Lapsi ei olisi saanut ostaa eskimotikkua kahvilasta"
 Kalliit vuokrat näkyvät Kuopiossa ilmapiirissä. Jäätelönmyynnistä on käyty rajasotia muutenkin kuin jäätelörullilla julkisuuteen tulleen Eliel Pohjolaisen tapauksessa. Ylen tietojen mukaan torikauppiaiden ja kaupungin välillä on tehty oikaisuvaatimuksia, riidelty käräjillä ja tehty ilmiantoja luvattomasta irtojäätelön myynnistä.
 Loppuvuodesta  kaupunkirakennelautakunnalle esitettiin , että käytännössä kaikki jäätelönmyynti muissa kuin kilpailutuksen voittaneissa kioskeissa olisi kielletty Kuopion Kaupunkikeskustayhdistyksen alueilla eli kauppa- ja satamatorilla.
 – Se olisi tarkoittanut, että jos perhe menee kahvilaan, lapsi ei olisi saanut ostaa eskimotikkujäätelöä kahvilasta, vaan hänen olisi pitänyt mennä hakemaan jäätelö jäätelönmyyntipisteestä ja tulla takaisin kahvilaan, sanoo esitystä vastustanut kaupunginvaltuutettu  Eero Wetzell  (kok.).
 Tämän kioskin vuokra on yksi Kuopion korkeimmista. Tötteröt ovat silti samanhintaisia kuin muualla. Toni Pitkänen / Yle
 Esitys kaatui , mutta myöhemmin kielto kirjattiin kaikessa hiljaisuudessa "torisäännön lisäohjeistukseen". Paperikääreessä olevan jäätelön myyntiä ei kuitenkaan enää kielletty, vaan ainoastaan irtojäätelön, kuten tötteröiden ja pehmiksen. Kielto ei koske esimerkiksi vohvelin päälle laitettavaa jäätelöä. Lopputulos on sekä Wetzellin että kilpailutukseen osallistuneiden mielestä hyvä.
 – Jos kaupungin hallinnoimat jäätelönmyyntipaikat on yleisessä ja avoimessa kilpailutuksessa, ei ole reilua voittanutta yrittäjää kohtaan, jos joku tulee aivan viereen myymään jäätelöä vaikka päivämaksulla, sanoo kävelykadulla torin lähellä jäätelökioskia pitävä  Allu Koskinen .
 "He saavat mielettömän hyvät tulot"
 Esimerkiksi Oulussa kioskivuokrat kartuttavat kaupungin lupatuloja. Kuopio on poikkeus: siellä jäätelönmyynnistä virtaa rahaa yleishyödylliselle Kuopion kaupunkikeskustan kehittämisyhdistykselle. Sen budjetti on  lehtitiedon mukaan 400 000 euroa , josta Ylen tietojen mukaan ainakin viidennes tulee jäätelökioskien vuokrista. Sillä rahalla yhdistys muun muassa järjestää tapahtumia torilla.
 – He saavat tästä mielettömän hyvät tulot. Sitä rahaa yrittäjä voisi käyttää toimintansa kehittämiseen, mutta se menee yhdistykselle, Eliel Pohjolainen sanoo.
 Toki yhdistyksen tarkoitus on nimenomaan lisätä keskustan saavutettavuutta, vetovoimaa ja elinvoimaa, mistä hyötyvät myös jäätelönmyyjät. Pohjolainen hoitaisi asian kuitenkin toisin, ja samaa olisi valmis harkitsemaan Jari Koskinen. Jälkimmäinen uskoo, että luonnollinen kilpailu – hinnat, tuotteet, palvelu – ratkaisisivat, mikä kioski saa jatkaa ja mikä ei. Samalla tötteröiden hinnat laskisivat.
 Yle ei tavoittanut Kuopion kaupunkikeskustan kehittämisyhdistyksen toiminnanjohtajaa kommentoimaan aihetta useista puheluista ja sähköpostista huolimatta.
 Eliel Pohjolainen (oik.) ja yhtiökumppani Joona Välipakka myyvät ensi kesänä jäätelöä Kuopion torin tuntumassa – mutta eivät Kuopion torilla. Varpu Mäntymäki / Yle
 Pohjolainen ei ole luovuttanut. Pian viimevuotisen jäätelökohun jälkeen häneen otti yhteyttä kiinteistönvälittäjä, joka auttoi nuorukaista järjestämään myyntipaikan torin laidalta ihan luvan kanssa.
 Tulevana kesänä Pohjolainen myy jäätelörullia kauppakeskuksen edustalla parinkymmenen metrin päässä torin kioskeista. Alue on kauppakeskuksen omistuksessa, eikä siis kilpailutetun alueen piirissä ollenkaan.
 – Siihen ei ole kaupungilla mitään napottamista.

Lukiolainen halusi myydä jäätelöä Kuopion torilla, mutta törmäsi Suomen ehkä kovimmin kilpailtuun tötteröbisnekseen – "Vastaus oli, että näin on vain toimittu"


Summary: Open Democracyn mukaan EU-parlamentin luottamuksellisessa raportissa ehdotetaan, että kirkkoa pitäisi kuulla enemmän lainvalmistelussa. Idean taustalla on muun muassa kristillisiä lobbausjärjestöjä, sivusto väittää.

EU-parlamentissa viriää idea, jonka mukaan uskonnollisten ryhmien sanavaltaa parlamentin päätöksiin lisättäisiin, väittää sosiaalisia ja poliittisia kysymyksiä käsittelevä verkkosivusto Open Democracy.
 Sivusto julkaisi  viime yönä artikkelin käsiinsä saamastaan parlamentin luottamuksellisesta raportista. Raporttia on käsitelty Open Democracyn mukaan huhtikuussa parlamentin puhemiesneuvostossa. Neuvosto on korkein päätöksentekoelin parlamentin hallinnollisissa asioissa.
 Raportin on laatinut Open Democracyn mukaan irlantilainen meppi ja parlamentin varapuheenjohtaja  Mairead McGuinness .
 Hän on oikeistoryhmä EPP:n meppi. McGuinness vastaa puhemiesneuvostossa yhteydenpidosta uskonnollisiin ja maailmankatsomuksellisiin ryhmiin.
 Heidi Hautala vahvistaa
 Raportissa suositellaan Open Democracyn mukaan muun muassa, että lakiehdotusten esittelijät eli EU-kielellä raportöörit tapaisivat säännöllisesti uskonnollisten ryhmien edustajia valmistelutyön aikana. Näin ryhmät pääsisivät vaikuttamaan lähes kaikkiin EU-lakeihin jo varhaisessa vaiheessa.
 Puhemiesneuvosto ei suostunut ottamaan asiaa jatkokäsittelyyn huhtikuussa, Open Democracy kertoo. Suomalaismepeistä  puhemiesneuvoston jäsen  on  Heidi Hautala  (vihr).
 – Pitää paikkansa, minä ja pari muuta emme halunneet edistää asiaa. Ei ole järkeä luoda etuoikeutettua tai institutionalisoitua yhteydenpitokanavaa kirkolle, koska haluamme pitää EU:n sekulaarisena (uskonnoista erillisenä), Hautala sanoo.
 Hänen mukaansa puhemiehistö on kuitenkin yksimielinen dialogin tarpeesta.
 Open Democracyn mukaan raportin käsittely aiotaan nyt siirtää uuden, ensi viikon lopulla vaaleissa valittavan EU-parlamentin istuntokaudelle.
 Äärioikeiston ja kristillisten arvojen vahvistamista tukevien puolueiden ennakoidaan saavan lisää edustajia parlamenttiin, jolloin aika voisi olla kypsempi uskontojen vaikutusvallan lisäämiseen.
 Myös filosofisia järjestöjä kuultaisiin
 Esimerkiksi Unkarin ja Italian hallituksissa olevat äärioikeistopoliitikot ajavat "kristillistä Eurooppaa" ja vanhoillisia perhearvoja. Kuten konservatiiviset kristillisryhmät, hekin vastustavat esimerkiksi aborttioikeutta ja samaa sukupuolta olevien avioliittoja.
 Raportin mukaan uskontojen ohessa myös tunnustuksettomien filosofisten järjestöjen kuuleminen parlamentissa lisääntyisi.
 Niiden edustus oli kuitenkin raporttia valmisteltaessa Open Democracyn mukaan selvästi pienempi kuin uskonnollisten piirien. Raportti laadittiin alkuvuodesta, ja sitä varten kuultiin 16 eri järjestöä: näistä puolet oli kristillisiä.
 Mukana oli myös yksi muslimi- ja kaksi juutalaisjärjestöä sekä Euroopan vapaamuurarien liitto.
 "Kristilliset tahot saivat näkemyksensä raporttiin"
 Raporttia varten kuullut ei-uskonnolliset yhteisöt suhtautuvat Open Democracyn mukaan kuitenkin erittäin kriittisesti hankkeeseen.
 Esimerkiksi Euroopan humanistijärjestö EHF:n edustaja  Julie Pernet  sanoo Open Democracylle, että esityksen piti olla järjestöjen "laajan yhteisnäkemyksen tulos, mutta sitä se ei ole".
 Pernetin mielestä raportti heijastelee lähinnä vahvojen kristillisten järjestöjen näkemyksiä. Yksi suurimmista niistä on COMECE, katolisen kirkon  lobbausorganisaatio  Brysselissä.
 – Ne haluavat varmistaa, että katolilaiset arvot otetaan huomioon EU-lainsäädännössä, Pernet sanoo.
 "Vain EU:n toimivallassa olevia asioita"
 Vastauksessaan Open Democracylle katolisen kirkon COMECE korostaa, että se haluaa keskittyä EU-vaikuttamisessa vain aloihin, joissa unionilla on toimivaltaa.
 – Mitään EU-toimivallan ulkopuolisia asioita kuten aborttioikeutta tai samaa sukupuolta olevien avioliittoa emme aio pitää esillä keskusteluissa EU:n kanssa, COMECE vastaa.
 Sivuston haastattelema ranskalainen radikaalivasemmistolainen meppi  Virginie Rozière  taas kuvailee uskonnon vahvistamissuunnitelmia "täysin hulluiksi". Hänen mukaansa ne johtaisivat kirkon etuoikeutettuun lobbausasemaan.
 Julie Pernetin mukaan tulevaisuudessa voisi olla mahdollista, että parlamentti säätää esimerkiksi lisääntymisterveyteen ja -oikeuteen liittyvistä asioista. Silloin pitäisi raportissa esitettyjen suunnitelmien mukaan kuulla myös COMECE:a, Open Democracy siteeraa Pernetiä.
 Vanhoilliset voimat ovat lisääntyneet
 Paitsi joidenkin jäsenmaiden johdossa, vanhoilliset, "kristillisyyteen perustuvat" arvot ovat nostaneet päätään myös Euroopan kulisseissa jo usean vuoden ajan.
 Esimerkiksi salamyhkäinen Agenda Europe -ajatushautomo haluaa  palauttaa "luonnollisen järjestyksen"  ja kieltää esimerkiksi ehkäisyn ja abortit.
 Agenda Europe alkoi vain pienen ryhmän kokoontumisesta 2013. Sittemmin se on arvioiden mukaan kasvanut selvästi suuremmaksi toimijoiden piiriksi, joka edellyttää jäseniltään salassapitoa. Verkostoon kuuluu  toimintaa selvittäneen  Neil Dattan  raportin mukaan  jo yli sata organisaatiota eri puolilta Eurooppaa.
 Open Democracy väitti vastikään toisessa artikkelissaan, että myös  yhdysvaltalaiset oikean laidan kristityt  lobbaavat EU:ssa miljoonilla euroilla ja pyrkivät vahvistamaan äärioikeiston vaikutusvaltaa Euroopassa.

Kristillisille ryhmille lisää painoarvoa EU:ssa? Open Democracy -sivuston mukaan parlamentin luottamuksellinen raportti esittää kirkolle vahvempaa asemaa


Summary: Sitran mukaan EU:n kaavailemat tiukemmat tavoitteet eivät riitä Suomen kaltaisille maille.

Hiilidioksidin talteenotto ja varastonti (CCS)

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ajatushautomo Sitra on julkistanut hurjat ilmastolaskelmat.
 Sitran tilaamien laskelmien mukaan edes EU:n kaavailemat  tiukemmat  tavoitteet eivät riitä Suomen kaltaisille maille. Sitran laskelmat koskevat tarkemmin vain Suomea ja Japania.
 Laskelmien tulokset avaavat näkymän siihen, miten suomalaisten pitää nopeasti muuttaa sitä miten syömme, liikumme ja asumme.
 Sitran listaamilla isoilla ja lukuisilla pienemmillä ilmastoteoilla Suomessa päästään ilmaston kannalta kestävälle pohjalle ja kansainvälisen ilmastopaneeli IPCC:n  arvioiman  melko turvallisen 1.5 asteen lämpötilan nousun vaatimalle tasolle.
 Laskelmien mukaan suomalaisten päästöjä pitäisi vähentää jo vuoteen 2030 mennessä 75 prosenttia. Tavoitteen haasteellisuudesta kertoo se, että maiden tähän asti tekemät sitoumukset eivät  riitä  edes Pariisin sopimuksen mukaisen kahden asteen tavoitteen saavuttamiseen. Sitran laskelmissa Pariisin vielä voimassa olevan tavoitteen saavuttamiseen vaaditaan Suomessa vajaan 60 prosentin vähennys.
 – Auton vaihtaminen tai maalämpöjärjestelmän asentaminen ovat isoja muutoksia, jotka eivät tapahdu käden käänteessä. Meillä on kuitenkin paljon pientä hyvää arkista tekemistä, joilla saadaan, mitä useampi niitä tekee, sitä isommat purot. Kokonaisvaikutuksella saamme ison muutoksen liikkeelle, ennakoi johtava asiantuntija  Anu Mänty  Sitrasta.
 Yksikään taho ei ole aikaisemmin vaatinut suomalaisilta vastaavan suuruisia ja nopeita tekoja ilmaston eteen. EU:n tämän hetkinen tavoitetaso vuodelle 2030 on 40 prosentin tuntumassa. EU:n uudesta tiukemmasta tavoitteesta tehdään linjaukset tämän vuoden aikana. Suomen ilmastopaneeli on ennakoinut sitä, että Suomen tavoitetaso voisi liikkua lähellä 60 prosenttia.
 Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitran laskelmissa suomalaisten hiilijälki pitäisi laskea nykyisestä yli 10 tonnista 2,5 tonniin vuodessa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Raportin tekijöihin kuuluva Aalto yliopiston tutkija  Michael Lettenmeierin  mukaan viime syksynä julkistetun IPCC-raportin tavoite tarkoittaa, että suomalaisen pitää pyrkiä vähentämään joka vuosi 12 prosentin ilmastopäästöjään.
 Nopeasti syntyvistä leikkauksista on Lettenmeierin mukaan näyttöä muun muassa Porvoosta, jossa  yhteishankkeessa  tutkittiin kuukauden aikana keinoja vähentää kotien arjessa syntyviä päästöjä. Hankkeessa mukana olevissa perheissä löydettiin nopeasti noin 30 prosentin leikkaukset muun muassa muuttamalla syömä- ja liikkumistapoja.
 Sitran esittämissä elämäntapavaihtoehdoissa esimerkiksi muut kuin työmatkat tehdään jatkossa pääsääntöisesti junalla, bussilla tai sitten jalan tai satulassa. Lähes yhtä suuri vaikutus on täysin vegaaniksi siirtymisellä. Maitoa ja kananmunia sisältävällä kasvisruokavaliolla ei päästä ihan niin hyvään tulokseen.
 Sitran tarkoituksena on ollut osoittaa kuluttajilla olemassa olevia keinoja siirtyä ilmastoviisaaseen elämäntapaan. Esimerkiksi suomalaisten on joko vähennettävä liikkumistaan etenkin omilla autoilla ja lentokoneilla tai korvattava liikkumista julkisilla tai polkupyörillä.
 Yle Uutisgrafiikka
 – Pidän sitä (julkisiin siirtymistä) mahdollisena, vaikka ei sitä nyt kuitenkaan joka kolkassa ole mahdollista täydellisessä mitassa toteuttaa. Kysymys on myös siitä, että voidaanko harrastaa lähempänä, tutkija Michael Lettenmeier
 Se, millä ja miten suomalaiset liikkuvat vaikuttaa tutkija Lettenmeierin mukaan tällä hetkellä kaikkein eniten suomalaisten hiilijälkeen. Suomalaisten  auto - ja  lentoliikenteen  päästöt ovat kasvaneet vuosi vuodelta.
 Sitran laskelmien toteutuminen perustuu siihen, että kunnianhimoiset keinot on saatava laajalti käyttöön. Jotta keinoilla on vaikutusta jo vuonna 2030, keinovalikoiman pitäisi läpäistä kattavasti koko maan. Sitrassa lasketaan, että keinot pitäisi olla 75 prosenttisesti käytössä, jotta tavoitteeseen päästään Suomen osalta.
 Yksittäinen kansalainen vain yksi osa isoa muutosta
 Sitrassa on laskettu myös sitä, miten tiukennuksia jatketaan aina vuoteen 2050 asti. Silloin suomalaisen hiilijäljestä olisi jäljellä enää alle kymmenesosa nykyisestä eli edessä olisi yli 90 prosentin vähennys nykyisestä.
 Vuoden 2050 tavoitteen saavuttamiseen tarvitaan Sitran mukaan vielä enemmän vaihtoehtoja ja isoja muutoksia siinä, mitä ja miten tuotteita valmistetaan ja otetaan käyttöön.
 – Meidän täytyy nähdä valtionhallinnossa ja yrityksissä tekoja, konkreettisia kädenojennuksia, jotta koemme, että siirtymä on suomalaisille turvallinen ja mieluisaa, Mänty kertoo isojen muutosten vaatimuksista.
 Näin Sitran esitykset pitäisi toteutua 2030 liikkumisen hiilijalanjälki pienenee 84 prosenttia asumisen hiilijalanjälki pienenee enimmillään 69 prosenttia elintarvikkeiden hiilijalanjälki pienenee enimmillään 58 prosenttia
 2050-tavoitteen saavuttaminen edellyttää Sitran laskelmien mukaan sitä, että jokainen suomalainen ottaisi kaikki selvityksessä mukana olevat yksittäiset keinot käyttöön. Vaikka kaikki suomalaiset käyttäisivät hurjasti enemmän julkista liikennettä, eivät söisi punaista lihaa ja asuisivat nykyistä paljon ilmastoystävällisemmin, tämän lisäksi tarvitaan avuksi vielä tekniikkaa tai tapoja ottaa hiiltä talteen keinotekoisesti tai luontoon.
 Laskelmissa ei lasketa nielujen varaan
 Laskelmissa on käytetty sellaisia ilmastomalleja, joissa niin sanottujen hiilinielujen varaan ei ole laskettu kovin paljon tavoitteiden saavuttamiseksi. Sitran Anu Männyn mukaan näin ei ole tehty, koska esimerkiksi hiilentalteenottotekniikoiden eli CCS-tekniikan kehittyminen on vielä epävarmaa.
 – Meidän täytyy olla realisteja ja ajatella niin, että arkiset muutokset on otettava täysimittaisesti käyttöön, vaikka saisimme hiilen talteenotossa merkittäviä edistysaskelia tulevina vuosina, Mänty kertoo muutoksen laajuudesta.
 Sitran laskelmien eroja EU:ssa käytettyihin laskentatapoihin tutkija Michael Lettenmeier selittää sillä, että heidän laskelmissa huomioidaan myös sitä, mitä Suomeen tuodaan maailmalta ja muun muassa sitä, miten suomalaisesta sellusta tehdään Kiinassa vessapaperia. EU:n laskentatavoissa hiilipäästöjen kansainvälisiä liikkeitä unionin alueen ulkopuolelle ja takaisin ei huomioida.
 Elämäntapamalleja ei ole kovin paljon huomioitu ilmastomalleissa
 Tiedot siitä, miten kansainvälinen kauppa ja kansainvälinen liikenne vaikuttaa kunkin maan ja sitä kautta kansalaisen hiilijalanjälkeen, ovat vielä melko karkeita. Tutkija Lettenmeier puolustaa elämäntapoihin perustuvia laskelmia sillä, että niistä saa melko hyvän kuvan siitä, miten suomalaiset kuluttavat ja päästävät sekä Suomessa että maailmalla. Tulokset ovat Lettenmeierin mukaan samansuuntaisia kuin Suomen ympäristökeskus on  saanut  suomalaisten kulutuksen hiilijäljeksi.
 – Elämäntapamalleja ei ole kovin paljon huomioitu ilmastomalleissa.
 Lettenmeier pitää myös riskinä, että päästökeinoissa lasketaan liian paljon nielujen varaan. Niihin sisältyy hänen mukaansa kuitenkin riski, että ne eivät kasva tarvittavalla tavalla. Puiden kaataminen on aina päästö.
 Lettenmeier kuitenkin näkee, että ruoan kulutuksessa on mahdollisuuksia päästä jopa lähelle nollapäästöjä vuonna 2050..
 – Näkyvissä on hyvin lupaavia keinoja, joilla voidaan sitoa maahan hiiltä.
 Nielukysymys on ajankohtainen myös Suomen osalta. Suomi joutuu  tarkentamaan  EU:lle antamiaan metsänielujen määrää koskevia arvioita ja muutos voi johtaa siihen, että metsiä ei voi hakata nielujen pienenemisen takia niin paljon kuin on suunniteltu.
 Suomen kannalta kysymys on keskeinen, koska Suomen metsänielu vastaa tällä hetkellä laskennallisesti vajaata puolta kaikista Suomessa syntyvistä kasvihuonepäästöistä. Tämä voi osaltaan helpottaa sitä, minkälaisia haasteita Suomella on sopeutua ilmastotavoitteiden tiukennuksiin.
 AOP
 Lue myös:
 5 asiaa, jotka maailman merkittävimmästä ilmastoraportista pitää tietää – ilmastoprofessori: "Olen paatunut ja kokenut, mutta silti järkyttynyt"
 Yllättävä tieto: Suomi voisi puolittaa päästönsä ja säästää silti rahaa – Merituulivoima ja sähköautot halpenevat rajusti, arvioi raportti

Sitra: Punainen liha pannaan ja omat autot vapaa-ajalla kotiin – ilman ennennäkemättömän kovia tekoja ilmastotavoite karkaa Suomessa


Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on julistanut kansallisen hätätilan suojellakseen maan tietoverkkoja, kertoo Britannian yleisradioyhtiö  BBC.
 Trump allekirjoitti keskiviikkona presidentin asetuksen, joka kieltää yhdysvaltalaisia yrityksiä käyttämästä ulkomaalaisvalmisteisia tietoliikennelaitteita, joiden uskotaan olevan turvallisuusuhka maan turvallisuudelle. Trump ei nimennyt erikseen mitään yhtiötä, mutta asiantuntioiden mukaan asetus on suunnattu ennen kaikkea kiinalaista Huaweita vastaan.
 Pian presidentin julistuksen jälkeen Yhdysvaltain kauppaministeriö ilmoitti lisänneensä Huawein ja sen 70 yhteistyökumppania "mustalle listalle", jonka myötä yritykset eivät saa ostaa osia eivätkä komponentteja yhdysvaltalaisilta yrityksiltä ilman Yhdysvaltain hallituksen suostumusta.
 Uutistoimisto Reutersin viranomaislähteiden mukaan tämä tekee Huawein joidenkin tuotteiden myynnin lähes mahdottomaksi, koska se on niin riippuvainen yhdysvaltalaisista tavarantuottajistaan. Päätös tulee voimaan lähipäivinä.
 Trumpin päätös on uusin mutka matkaan Yhdysvaltain ja Kiinan kauppaneuvotteluissa. Valtiovarainministeri  Steven Mnuchinin  on määrä matkustaa pian Kiinaan jatkamaan maiden välisiä neuvotteluita.
 Yhdysvaltain lisäksi monet muut maat ovat jo aiemmin esittäneet huolensa siitää, että Huawein tuotteita saatetaan käyttää Kiinan tiedustelutarpeisiin. Huawei on jatkuvasti kiistänyt vakoilusyytökset.
 – Huawein kieltäminen Yhdysvaltain markkinoilta ei tee Yhdysvalloista turvallisempaa tai vahvempaa. Sen sijaan Yhdysvallat joutuu tyytymään huonompiin ja kalliimpiin vaihtoehtoihin ja tulee jäämään jälkeen 5g-teknologian kehityksessä. Lisäksi kohtuuttomat rajoitukset rikkovat Huawein oikeuksia ja nostavat muita vakavia oikeudellisia kysymyksiä, Huawei vastasi Trumpin päätökseen tiedotteessaan.
 Kiellon pelätään vaikuttavan merkittävästi Huawein yhdysvaltalaisten tavarantoimittajien Qualcommin ja Broadcomin osakekursseihin.
 Lue myös:
 Huawei haluaa ei-vakoilua-sopimuksen Britannian kanssa  (14.5.)
 Britannian puolustusministeri erotettu tehtävistään Huawei-tietovuodon vuoksi  (1.5.)

Presidentti Trump julisti kansallisen hätätilan tietoverkkojen uhkan vuoksi – Huawei päätyi kauppaministeriön mustalle listalle


Summary: Hallitusohjelmaa neuvottelevat puolueet aikovat lisäksi HS:n mukaan rakentaa ja korjata väyliä sadoilla miljoonilla euroilla.

Suomen seuraava hallitus on käynnistämässä nopeiden junaratojen suunnittelua Helsingistä Turkuun, Tampereelle sekä itäiseen Suomeen mahdollisesti Porvoon ja Kouvolan kautta, kirjoittaa  Helsingin Sanomat .
 Neuvottelut ovat lehden tietojen mukaan kuitenkin vielä kesken.
 Hallitusohjelmaa neuvottelevat puolueet aikovat lisäksi rakentaa ja korjata väyliä sadoilla miljoonilla euroilla. Hankkeet rahoitettaisiin ottamalla lisää lainaa.
 Väylistä neuvottelee europarlamentaarikko  Merja Kyllösen  (vas.) johtama ryhmä. Nopeat ratahankkeet ovat kalliita ja valmistuisivat vasta yli kymmenen vuoden kuluttua. Liikenne- ja viestintäministeriön mukaan tunnin juna Turkuun maksaisi arviolta 1,6 miljardia euroa, Tampereelle kulkeva Suomirata 5,5 miljardia ja Itärata 1,7 miljardia.
 Kaikkiaan ratahankkeet maksaisivat arviolta 11,4 miljardia euroa eli enemmän kuin hävittäjien uusiminen. Valtio ei välttämättä maksaisi koko summaa, vaan kustannukset jakautuisivat valtion, kuntien, EU:n ja myöhemmin mahdollisten muiden omistajien kesken.

HS: Seuraava hallitus suunnittelee nopeita junaratoja Helsingistä Turkuun ja Tampereelle sekä Itä-Suomeen


Summary: Suomalaiset puoluejohtajat ovat EU-kysymyksistä liikuttavan yksimielisiä, kirjoittaa politiikan toimittaja Jyrki Hara.

Kaikki Säätytalon hallitusneuvotteluissa istuvat viisi puoluetta näkisivät mielellään naisen Suomen seuraavana EU-komissaarina. Asia selviää  Ylen EU-kyselystä  puolueiden puheenjohtajille.
 Kaikki toki korostavat pätevyyden ensisijaisuutta, mutta komissaariehdokkaan sukupuoli halutaan selvästi ottaa tällä kertaa painavasti huomioon.
 Suomella kun ei ole koskaan ollut naiskomissaaria ja tehtävään päteviä ehdokkaitakin riittää.
 Se, kuka lopulta nousee  Jyrki Kataisen  (kok.) jälkeen komission suomalaisjäseneksi, on käytännössä kuitenkin vain yhden puolueen käsissä. Paikka kuuluu suurimmalle puolueelle, tällä kertaa siis demareille.
 Missään ei määrätä, että suurin puolue saa komissaarin salkun, mutta näköpiirissä ei ole, että perinne murtuisi.  Antti Rinteellä  ei liene tarvetta saati halua käydä tästä asiasta kauppaa, vaikka hallitusneuvottelut vaikeiksi äityisivätkin.
 Heinäluoma vahva ehdokas, mutta mies
 Komissaariksi näyttää nousevan joko SDP:n entinen puheenjohtaja ja entinen valtiovarainministeri  Jutta Urpilainen  tai SDP:n nykyinen meppi ja pitkäaikainen kansanedustaja  Miapetra Kumpula-Natri .
 Kumpula-Natri on jo julkisesti kertonut olevansa tehtävään valmis. Jutta Urpilainen on ollut pidättyväisempi, mutta vastasi tänään Ylelle olevansa "valmis vastuullisiin tehtäviin".
 SDP:ltä tosin löytyy myös vahva miesehdokas: puolueen entinen puheenjohtaja ja pitkäaikainen vaikuttaja  Eero Heinäluoma , joka on ehdolla eurovaaleissa. Urpilaisen tavoin myös Heinäluomalla on kokemusta EU:n valtiovarainministerien kokouspöydistä.
 Heinäluoman komissaaritiellä sukupuoli on tällä kertaa kuitenkin rasite. Kaikki viittaa siihen, että komissaarivalinnassa on naisen vuoro.
 Puolueiden EU-kantoja luotaavassa Ylen kyselyssä vain perussuomalaiset oli täysin eri mieltä naiskomissaarin tarpeesta. Kokoomus ja kristillisdemokraatitkin olivat jokseenkin eri mieltä.
 Nämä kolme puoluetta halusivat vielä muita enemmän painottaa ehdokkaan pätevyyden ja tehtävään sopivuuden merkitystä, mutta nainen sopii toki hyvin komissaariksi niillekin.
 Puolueiden EU-linjaukset varovaisella keskitiellä
 Kysymys komissaarin sukupuolesta ei ole Suomen EU-politiikan kovaa ydintä.
 Ylen kysely osoittaa, että myös laajemmissa EU-asioissa vallitsee puolueiden välillä usein – painotuseroista huolimatta – liikuttava yksimielisyys.
 Vastauksista ei heti arvaisi, että maailmanpolitiikan mannerlaatat ovat liikkeessä: Trumpin Yhdysvallat tekee pesäeroa Eurooppaan, Britannia on irtautumassa EU:sta, Venäjä miehittää Krimiä ja Kiinan mahti kasvaa kasvamistaan.
 Myllerrysten keskellä suomalaiset poliitikot visioivat varovasti ja pääosin sopuisasti EU:n tulevaisuutta.
 Puoluejohtajat eivät pidä EU:n hajoamista brexitin vanavedessä todennäköisenä. Eurooppalaista armeijaa ei kaivata, eikä Venäjäkään ole valtavirran mielestä suora turvallisuusuhka.
 EU:n yhteisiä arvoja ollaan valmiita puolustamaan tarvittaessa taloudellisin sanktioin. Kunnianhimoinen ilmastopolitiikka EU-tasolla on valtaosalle sydämen asia.
 Perussuomalaiset omalla ladullaan, kristilliset kannoilla
 Perussuomalaiset kuitenkin irtautuu johdonmukaisesti muista puolueista EU-kriittisyydellään.
 Ainoastaan perussuomalaiset vastaavat, että EU-yhteistyö on mennyt liian pitkälle ja että jäsenyys unionissa maksaa suomalaisille liikaa.
 Sisärajatarkastusten palauttaminen ei olisi perussuomalaisille mikään ongelma, kun muut puolueet vannovat vapaan liikkuvuuden nimiin EU:n perustavana periaatteena.
 Kristillisdemokraatit on kyselyn toinen EU-kriittisyydestä ammentava puolue. Perussuomalaisten ja keskustan rinnalla se painottaa Suomen omaa etua ilmastokysymyksissä.
 Viime eurovaaleissa ilman omaa meppiä jäänyt kristillisdemokraatit veisi eurouurnilla mielellään ääniä toisilta konservatiivipuolueilta.
 Vasemmistoliitto ja vihreät puolestaan irtoavat ilmastoasioissa aivan toiseen, muita tiukempaan suuntaan.

Analyysi: Suomen EU-komissaariksi noussee Jutta Urpilainen tai Miapetra Kumpula-Natri


Summary: Emilia Veikkola kirjoitti kaikki itseään kiinnostavat aineet. Opiskelupaikan tähtitieteestä kiinnostunut Veikkola sai matematiikan laudaturin perusteella.

Emilia Veikkola  on Seinäjoen lukion uusi ylioppilas.
 Veikkola kirjoitti kahden vuoden aikana 13 ainetta ja sai niistä arvosanoikseen kuusi (6) laudaturia, kolme (3) eximia cum laude approbaturia ja neljä (4) magna cum laude approbaturia.
 Veikkolan tutkinto on Suomen paras arvosanapisteillä mitattuna.
 – Osasin odottaa, että menee hyvin, sillä olen tehnyt kovasti töitä. Muutamia siellä kyllä oli, jotka jäivät parin pisteen päähän, Veikkola sanoo.
 13 aineen kirjoittaminen on harvinaista.
 Emilia Veikkola kertoo, että ei aluksi tiennyt, mille alalle suuntautuisi lukion jälkeen. Siksi kursseja tuli valittua paljon.
 Ja kun aineet kiinnostivat, hän otti kursseja niin paljon kuin sai lukujärjestykseen mahtumaan. Ja sitten kirjoitti ne.
 – Tämä on palkka tehdystä työstä, Veikkola sanoo.
 Matematiikan laudatur varmisti opiskelupaikan
 Emilia Veikkola kirjoitti ensimmäiset neljä ainetta kevään 2018 ylioppilaskirjoituksissa, seuraavat neljä syksyllä 2018 ja viisi ainetta vielä tämän kevään kirjoituksissa.
 Ensimmäisten aineiden joukossa hän kirjoitti matematiikan, mistä tuli laudatur.
 – Siinä vaiheessa motivaatio piti hakea uudelleen, kun tiesin, että sillä tuloksella pääsen jo haluamaani paikkaan opiskelemaan, Veikkola sanoo.
 Veikkolan mukaan juuri ensimmäisten aineiden kirjoittaminen oli jännittävintä. Kun niiden tulokset olivat selvillä, loput aineet hän kirjoitti ihan itselleen, omaksi ilokseen.
 Odotan kouluntäyteistä tulevaisuutta. Paljon laskemista ja fysiikkaa.  Emilia Veikkola
 Koululla epäiltiin aluksi Veikkolan suunnitelmia näin monen aineen kirjoittamisesta.
 – Aluksi ei ehkä noteerattu. Ajateltiin, että “se puhuu vaan”, Veikkola kertoo.
 Epäilykset myös sisuunnuttivat, ja aikaa myöten, kun tuloksia alkoi tulla, alkoi tulla laajempaa kannustustakin.
 – Lähimmät ihmiset kannustivat koko ajan.
 "Erityisesti tähtitiede kiinnostaa"
 Kesän jälkeen Emilia Veikkola suuntaa Turkuun opiskelemaan matematiikkaa ja fysiikkaa. Opiskelupaikan hän sai papereiden perusteella.
 – Erityisesti tähtitiede kiinnostaa. Tähdet ja se, miten niihin saa yhdistettyä matematiikan. Numerot vaan on mulle helppoja, enkä tykkää helpoista tehtävistä. Pitää olla haastetta, Veikkola sanoo.
 Nyt on ylioppilasjuhliin valmistautumisen aika. Samaan aikaan Veikkola pakkaa kuitenkin jo muuttolaatikoita, sillä hän haluaa tutustua uuteen opiskelukaupunkiinsa kesän ajan. Ja levätä.
 – Odotan kouluntäyteistä tulevaisuutta. Paljon laskemista ja fysiikkaa.
 Onnea uusille ylioppilaille! Katso Ylen ylioppilaskoneesta, kuka saa valkolakin

Seinäjokelainen Emilia Veikkola kirjoitti 13 ainetta ja sai Suomen parhaat arvosanapisteet: "Odotan kouluntäyteistä tulevaisuutta"


Summary: Alusta epäillään salakalastamisesta Venäjän talousvyöhykkeellä.

Venäjän viranomaiset ovat ottaneet kiinni Suomen lipun alla purjehtineen kalastusaluksen, kertoo uutistoimisto Tass.
 Venäjän mukaan alus otettiin kiinni, koska se oli kalastamassa Venäjän talousvyöhykkeellä.
 Alus otettiin kiinni perjantaina ja ohjattiin Kaliningradin satamaan. Aluksen lastina oli 7,5 tonnia kalaa.
 Asiasta kertoi Helsingin Sanomat.  Lehden Pietarin-pääkonsulaatista saamien tietojen mukaan aluksen miehistö on virolaista eikä mukana ole suomalaisia.
 Pääkonsulaatin mukaan tavoitteena on, että oikeuskäsittely sujuisi nopeasti ja alus lasteineen vapautuisi mahdollisimman pian.

Tass: Venäjä otti kiinni suomalaisen kalastusaluksen Itämerellä


Summary: Vaalitentti nähdään kaikissa EU-maissa. Yksi juontajista on Ylen Pariisin-toimittaja Annastiina Heikkilä.

EU-vaalien eurooppalaiset kärkiehdokkaat ovat tänään keskiviikkona yhteisessä vaalitentissä Brysselissä.
 Vaalitentti televisioidaan ympäri EU:ta. Suomessa sitä voi seurata suorana Yle TV1:ssä sekä  Areenassa  alkaen kello 21.30. Illan vaaliväittelyä pohjustaa Ylen EU-erikoistoimittaja  Susanna Turunen .
 Vaalitenttiä ja liveanalyysia siitä voi seurata  tässä jutussa  kello 21.30 alkaen.
 Tentittävät edustavat kuutta EU-parlamentin ryhmää. He ovat vasemmiston  Nico Cué , vihreiden  Ska Keller , konservatiivien ja reformistien  Jan Zahradil , liberaalidemokraattien  Margrethe Vestager , Euroopan kansanpuolueen  Manfred Weber  ja sosiaalidemokraattien  Frans Timmermans .
 Yksi tentin juontajista on Ylen Pariisin-toimittaja  Annastiina Heikkilä . Muut juontajat ovat Saksan yleisradioyhtiön ARD:n  Markus Preiss  ja Ranskan yleisradioyhtiön France Télévisionsin  Emilie Tran-Nguyen.
 Vaalitentissä ehdokkaat kertovat, miten he johtaisivat komissiota. Muita teemoja lienevät muun muassa maahanmuutto, ilmastonmuutos ja tasa-arvo.
 He ovat kuusi kärkiehdokasta:
 1. Nico Cué, Euroopan vasemmistopuolue
 Nico Cué. Jose Camo / European Left
 62-vuotias Cué on espanjalainen eläkkeelle jäänyt metallityöntekijä ja ammattiyhdistysaktivisti.
 Hänen perheensä muutti Belgiaan Francon diktatuurin aikana. Nico Cué työskenteli belgialaisen FGTB-ammattiliiton pääsihteerinä vuodesta 2006 vuoteen 2019.
 2. Ska Keller, Euroopan vihreä puolue
 Ska Keller vaalitilaisuudessa Berliinissä huhtikuussa 2019. Filip Singer / EPA
 37-vuotias Keller on saksalainen poliitikko, joka on ollut EU-parlamentin jäsen kymmenen vuotta. Hän on toinen europarlamentin Vihreät/EVA-ryhmän puheenjohtajista. Keller on koulutukseltaan islamintutkimuksen, turkologian ja juutalaistutkimuksen maisteri.
 3. Jan Zahradil, Euroopan konservatiivien ja reformistien allianssi
 Jan Zahradil taidenäyttelyn avajaisissa Strasbourgissa tammikuussa 2019. EPA
 56-vuotias Zahradil on tšekkiläinen poliitikko. Hän on ollut EU-parlamentissa vuodesta 2004 ja johtanut Euroopan konservatiivien ja reformistien allianssia vuodesta 2009. Ennen EU-uraansa Zahradil oli kuusi vuotta Tšekin parlamentissa. Koulutukseltaan hän on insinööri ja hän on työskennellyt myös tutkijana sekä pääministerin neuvonantajana.
 4. Margrethe Vestager, Euroopan liberaalidemokraattinen puolue (ALDE)
 Margrethe Vestager Euroopan komission tiedotustilaisuudessa Brysselissä maaliskuussa 2019. Stephanie LeCocq / EPA
 51-vuotias Vestager on tanskalainen EU:n nykyisen komission kilpailukomissaari. Ennen nousuaan nykyiseen tehtäväänsä Vestager istui Tanskan parlamentissa 13 vuotta. Hän on toiminut myös talous- ja sisäministerinä sekä opetusministerinä. Koulutukseltaan Vestager on kauppatieteiden maisteri.
 5. Manfred Weber, Euroopan kansanpuolue (EPP)
 Manfred Weber.  Sven Simon / EPA
 46-vuotias Weber on saksalainen EPP-ryhmän johtaja. Hän nousi EU-parlamenttiin vuonna 2004 ja EPP-ryhmän johtoon vuonna 2014. Koulutukseltaan Weber on insinööri ja ennen EU-parlamenttiin valintaansa hän johti perustamaansa konsulttiyritystä.
 6. Frans Timmermans, Euroopan sosialidemokraattinen puolue (PES)
 Frans Timmermans SPD:n tapaamisessa Tuebingenissä toukokuussa 2019. Ronald Wittek / EPA
 58-vuotias Timmermans on hollantilainen EU-komission ensimmäinen varapuheenjohtaja. Hänet valittiin tehtävään vuonna 2014. Sitä ennen Timmermans oli Hollannin parlamentissa ja kaksi vuotta myös ulkoministerinä. Koulutukseltaan hän on ranskan kielen ja kirjallisuuden maisteri.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Millainen meppi on hyvä meppi? EU-parlamentaarikot vastaavat Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön
 Tenttiin osallistuvat poliitikot ovat puolueiden asettamia kärkiehdokkaita EU-komission tulevaksi puheenjohtajaksi. Puheenjohtaja valitaan vaalituloksen perusteella. Nykyinen puheenjohtaja on luxemburgilainen  Jean-Claude Juncker.

EU-vaalien kärkiehdokkaat esittäytyvät suuressa vaalitentissä – Yksi heistä voi nousta komission johtoon


Summary: Tulipaloa tutkitaan törkeänä tuhotyönä ja törkeänä vammantuottamuksena.

Sisä-Suomen poliisi Tampereella tutkii viime yönä sattuneen kerrostalon tulipaloa. Noin puolikolmen aikaan Hippoksenkatu 14:ssä havaittua tulipaloa tutkitaan epäiltynä törkeänä tuhotyönä ja törkeänä vammantuottamuksena.
 Hätäkeskukseen tulleen soiton perusteella poliisin useat partiot menivät palopaikalle ja aloittivat asukkaiden evakuoinnin. Poliisit löysivät pian yhdestä asunnosta tajuttoman mieshenkilön sekä heikossa kunnossa olleen koiran.
 Henkilö toimitettiin Acutaan. Hänellä ei ole enää hengenvaaraa. Koiralle annettiin lisähappea, ja se toimitettiin eläinhoitolaan. Silläkään ei ole hengenvaaraa.
 Koko kerrostalo jouduttiin evakuoimaan ja se kärsi poliisin mukaan tuntuvia palo-, savu- ja vesivahinkoja ja on tällä hetkellä asumiskelvottomassa kunnossa. Vahinkojen arvioidaan nousevan satoihintuhansiin euroihin.
 Poliisi otti heti palopaikalta kiinni miehen epäiltynä palon aiheuttamisesta. Hänetkin toimitettiin sairaalaan, mistä hän on jo päässyt pois.
 Pelastuslaitos arvioi päivällä, että palo sai alkunsa tupakoinnista. Rikosylikomisario  Jari Kinnunen  ei ota kantaa palon syttymissyyhyn, koska epäillyn kuulustelut ovat kesken.
 Kinnusen mukaan tulipalosta olisi voinut aiheutua isommat henkilövahingot, koska yksi henkilö oli jo tajuttomana.
 Epäillyn kuulustelut alkoivat iltapäivällä.
 Lue lisää:
 Tampereen Hippoksenkadulla evakuoitiin 14 asukasta palavasta kerrostalosta

Tampereen yöllisestä kerrostalopalosta alkaa rikostutkinta


Summary: Syyttäjä ilmoitti tänään keskiviikkona nostaneensa kolmea seurakunnassa vaikuttanutta henkilöä vastaan syytteet muun muassa pahoinpitelyistä.

Kolmea Ruotsin Knutbyn Filadelfia-seurakunnassa johtavassa asemassa ollutta henkilöä vastaan on nostettu rikossyytteitä. Syyttäjä  Liselott Herschendin  mukaan kolmikkoa epäillään muun muassa pahoinpitelyistä.
 Yksi syytteisiin asetetuista on "Kristuksen morsiamena" tunnettu pastorina toiminut nainen. Häntä syytetään muun muassa kuuden ihmisen pahoinpitelemisestä. Uhreista neljä oli toiminut pastorin palvelijoina.
 Syyttäjän mukaan "Kristuksen morsian" on esimerkiksi pahoinpidellyt yhtä naista puremalla kasvoista ja lyömällä haarukalla käteen,  kertoo Ruotsin televisio SVT .
 Myös kaksi muuta syytteitä saanutta toimi pastorina Knutbyn Filadelfia-seurakunnassa.  Dagens Nyheterin mukaan  toista heistä syytetään muun muassa pahoinpitelystä ja toista alaikäisen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Syyttäjä Liselott Herschendin mukaan pastorit ovat käyttäneet väkivaltaa rangaistakseen seurakuntalaisia, jotka eivät ole osoittaneet riittävän vahvaa uskoa. Rikokset tapahtuivat kesän 2014 ja syksyn 2016 välillä.
 Murha johti jäsenkatoon
 Uppsalan lähellä sijaitseva Knutby nousi kohuotsikoihin vuonna 2004, kun pastori  Helge Fossmon  vaimo löytyi murhattuna. Fossmon vaimo oli "Kristuksen morsiamen" sisko.
 Lisäksi yksi yhteisön jäsen loukkaantui murhayrityksessä. Teot tunnusti Fossmon lapsenvahtina työskennellyt  Sara Svensson .
 Myöhemmin kävi ilmi, että veritöiden taustavaikuttajana oli pastori Fossmo itse. Hänet tuomittiin murhasta ja murhayrityksestä elinkautiseen vankeuteen. Svensson tuomittiin psykiatriseen pakkohoitoon.
 Murhatapauksen jälkeen yhteisön jäsenmäärä romahti. Lahkomaisesti toiminut vapaakirkollinen seurakunta lakkautettiin vuonna 2018.
 Lisää aiheesta:
 Kolmea kohuotsikoissa olleen uskonnollisen yhteisön pastoria epäillään hyväksikäytöistä ja pahoinpitelyistä Ruotsissa

Ruotsalaisen kohuseurakunnan epäillyistä rikoksista lisätietoa: "Kristuksen morsian" puukotti haarukalla ja puri kasvoista


Summary: Vilkkainta äänestys on ollut Helsingin vaalipiirissä, vaisuinta Vaasan vaalipiirissä. Ehdokkaat ovat samat koko maassa.

Eurovaalien ennakkoäänestys alkoi Suomessa vilkkaammin kuin edellisissä eurovaaleissa vuonna 2014.
 Jo keskiviikkona iltapäivällä oli äänestänyt suurempi osuus äänioikeutetuista kuin viisi vuotta sitten koko ensimmäisenä ennakkoäänestyspäivänä. Illalla kello 20 äänestysprosentti oli 3,6 prosenttia.
 Vuonna 2014 koko ensimmäisenä ennakkoäänestyspäivänä äänestysprosentti oli 2,5 prosenttia. Tietoihin on laskettu Suomessa asuvien suomalaisten ja EU-maiden kansalaisten äänet.
 Vilkkainta äänestys on ollut Helsingin vaalipiirissä. Vaisuimmin on äänestetty Vaasan vaalipiirissä. Tiedot perustuvat oikeusministeriön alustaviin tilastoihin.
 Yle/Oikeusministeriö
 Eurovaalien ennakkoäänestys jatkuu ensi viikon tiistaihin, 21. toukokuuta asti. Varsinainen vaalipäivä on sunnuntaina 26. toukokuuta. Silloin voi äänestää vain etukäteen ilmoitetussa äänestyspaikassa kello 9–20.
 Voit selata ehdokkaita esimerkiksi  Ylen eurovaalikoneessa . Ennakkoon voi äänestää kunnan- ja kaupungintaloissa, kauppakeskuksissa ja posteissa. Ennakkoäänestyspaikkojen aukioloajat vaihtelevat. Varhaisimmillaan äänestyspaikat aukeavat kello 8.00 ja sulkevat ovensa viimeistään kello 20.00.
 Ennakkoäänestyksessä tarvitaan selvitys henkilöllisyydestä. Henkilöllisyytensä voi todistaa kuvallisella asiakirjalla, esimerkiksi ajokortilla tai poliisin myöntämällä henkilökortilla tai passilla.
 Vain alle puolet äänioikeutetuista äänesti edellisissä eurovaaleissa
 Ennakkoäänestyspaikat ovat lisääntyneet hieman verrattuna edellisiin eurovaaleihin. Nyt käytössä on 910 ennakkoäänestyspaikkaa, vuonna 2014 ennakkoäänestyspaikkoja oli 850 kappaletta.
 Viisi vuotta sitten ennakkoon äänesti viimeisen ennakkoäänestyspäivän loppuun mennessä 17,1 prosenttia äänioikeutetuista. Oikeusministeriö täsmensi ennakkotiedon myöhemmin 17,4 prosenttiin.
 Edellisissä eurovaaleissa vuonna 2014 Suomessa asuvien suomalaisten ja EU-maiden kansalaisten äänestysprosentti oli 41,0, joten alle puolet Suomessa äänestäneistä äänesti ennakkoon.
 Ja kokonaisuudessaan siis vain alle puolet äänioikeutetuista kävi äänestämässä.
 Voit seurata eurovaalien ennakkoäänestyksen kehittymistä tunti tunnilta  oikeusministeriön sivuilta .
 Vilkkaimmat eurovaalit vuonna 1996 yhdessä kuntavaalien kanssa
 EU-vaaleissa äänestysinto on ollut vaisua vuotta 1996 lukuunottamatta. Silloin eurovaalit järjestettiin yhtä aikaa kuntavaalien kanssa. Vuonna 1996 äänestysprosentti oli Suomessa asuneiden äänioikeutettujen osalta 60,3 prosenttia.
 Vuonna 1999 äänestysprosentti oli tähänastisista eurovaaleista alhaisin, 31,4 prosenttia. Vuonna 2004 äänestysprosentti oli 41,1 ja vuonna 2009 äänestysprosentti oli 40,3.
 Löydät lähimmän ennakkoäänestyspaikkasi Suomesta  täältä oikeusministeriön palvelusta . Jos äänestät ennakkoon ulkomailla, voit tarkistaa  sijaintimaasi ennakkoäänestyspaikan täältä  oikeusministeriön palvelusta.
 Eurovaalien ehdokkaat ovat samat koko maassa. Eurovaaleissa koko Suomi on siis yhtä vaalipiiriä.
 EU-vaaleissa äänestetään Suomen edustajat Euroopan parlamenttiin.
 Europarlamentaarikkoja valitaan Suomesta 13. Jos Iso-Britannia eroaa Euroopan unionista, saa Suomi neljännentoista europarlamentaarikon.
 Ennakkoäänestyksen tietoja päivitetty tuoreemmiksi keskiviikkona 15.5.2019 jutun ensimmäisen julkaisemisen jälkeen.
 Lisää aiheesta:
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneen avulla
 Suurin osa puolueista nostaisi Suomen seuraavaksi EU-komissaariksi mieluiten naisen – Yle kysyi puoluejohtajilta EU-politiikasta
 Analyysi: Suomen EU-komissaariksi noussee Jutta Urpilainen tai Miapetra Kumpula-Natri
 Eurovaalien ennakkoäänestys alkaa: Valtaosa ehdokkaista ei halua yhteistä eurooppalaista armeijaa, kertoo Ylen eurovaalikone
 Eurooppa-kirje: Opiskelijoille ehdotetaan 15 000 euron lainaa,  futisseuran tiukka linja yllätti ja uudelleensyntymä Ranskassa

Eurovaalien ennakkoäänestys alkoi vilkkaammin kuin viisi vuotta sitten