Summary: Suomen merimuseon laiturissa Kotkassa kelluvan majakkalaiva Kemin kunnostaminen kestäisi noin kolme vuotta.

Suomen merimuseon kokoelmaan kuuluvan Majakkalaiva Kemin kunnostaminen on pääsemässä alkuun.
 Merimuseon laiturissa Kotkassa jo vuosia huputettuna kellunut laiva on saamassa kunnostusta varten rahaa  hallituksen lisätalousarvioesityksessä . Korjaustyöhön esitetään lähes 900 000 euroa.
 Museoalus on haluttu avata yleisölle jo pitkään. Kunnostuksen myötä se olisi tulossa mahdolliseksi.
 Alus on valmistunut yli sata vuotta sitten, vuonna 1901. Sen tehtävänä oli toimia varamajakkana ja luotsivartiopaikkana. Majakkalaivana se toimi viimeisen kerran vuonna 1974.
 Isompi työ kuin Tarmon kanssa
 Suunnittelutyö aluksen kunnostamiseksi voisi alkaa heti. Suomen merimuseon vene- ja laivamestari  Juha Puustinen  arvioi, että rungon metallitöitä varten alus kuljetettaisiin telakalle ensi keväänä, jos kaikki sujuu hyvin. Kaikkiaan kunnostushanke on noin kolmevuotinen.
 – Tämä on ylipäätään aika laaja projekti. Jäänmurtaja Tarmoon verrattuna alus on puolet pienempi, mutta tutkimustyötä on enemmän. Alukselta esimerkiksi puuttuu irtaimistoa, joten sitä ei pääse yhtä suoraviivaisesti laittamaan kasaan kuin Tarmoa, Puustinen sanoo.
 Niin ikään Kotkassa museovieraiden nähtävillä oleva jäänmurtaja  Tarmo kunnostettiin kolmisen vuotta sitten . Se on pituudeltaan yli 65-metrinen. Majakkalaiva Kemi puolestaan on hieman yli 30 metriä pitkä ja noin 7 metriä leveä.
 Jäänmurtaja Tarmo hinattiin kunnostettavaksi Suomenlinnan telakalle loppuvuodesta 2016.  Juha Puustinen / Suomen merimuseo
 Kemiä ei aiota korjata aivan alkuperäiseen asuunsa.
 – Jo oman elinkaarensa aikana aluksen on tehty muutoksia. Tutkimuksen myötä päätämme, miten näitä eri kerrostumia tuodaan esiin. Jo vuonna 1925 laiva muutettiin isoksi metallimajakaksi, kun alunperin puumastossa oli vain lyhty, Puustinen sanoo.
 Vuodesta 1960 lähtien Kemi oli Suomen ainoa  toimiva majakkalaiva . Pitkän historiansa aikana alus ehti toimia välillä myös merenmittaustukialuksena.
 Museoalukseksi se kunnostettiin 80-luvun lopulla. Aluksen pohjaa on kunnostettu Suomenlinnassa myös vuosina 2004-2007.
 Suomessa valmistettu alus edustaa vuosisadan vaihteessa kehitettyä majakka-alustyyppiä, joka kesti myös jäiden puristusta.
 Uuden mallin mukaan rakennettua alusta ei Suomen vesillä oltu koskaan aikaisemmin nähty. Aluksen italianpunaisella maalatut ulkosivut ulottuivat aina venekanteen asti. Aluksen arvoa lisää se, että höyrykoneisto ja ankkurointivarustus ovat säilyneet lähes alkuperäisessä kunnossa.

Yli 100-vuotias majakkalaiva saamassa jättipotin – jäänmurtaja Tarmon varjoon jäänyt kirkkaanpunainen kaunotar korjataan lähes miljoonalla eurolla


Summary: Tulvat pahenevat vielä huomattavasti, sillä Afrikan sarveen on tulossa hirmumyrsky.

Itäistä Afrikkaa on piiskannut lokakuun alusta lähtien sääilmiö, joka tunnetaan nimellä Intian valtameren dipoli. Siinä meren pintaveden lämpötila poikkeaa meren itäreunalla huomattavasti länsireunan lämpötilasta. Ilmiö liittyy Tyynellä valtamerellä tavattavaan el Niño -ilmiöön.
 Intian valtameren länsiosan vesi on nyt noin kaksi astetta lämpimämpi kuin itäosassa, Indonesian ja Australian rannikoilla.
 Tästä seuraa, että Afrikan itäosassa sademäärä on valtavan paljon keskimääräistä suurempi. Kun tähän vuodenaikaan sateet ovat useimmiten lyhytkestoisia, on alueella nyt saatu pitkiä rankkasateita.
 Sateet ovat saaneet aikaan laajoja tulvia. Ne ovat pilanneet satonäkymät alueella, joka on vasta ollut toipumassa ankarasta kuivuudesta. Tulvavedet ovat vieneet mukanaan karjaa ja jopa kokonaisia kyliä.
 Dipoli-ilmiö tuntuu koko lähes Intian valtameren rannikolla Somaliasta Mosambikiin. Säätieteilijöiden mukaan ilmiö on voimissaan vielä marraskuun ajan, joskin sen vaikutus leviää enemmän etelään.
 Esimerkiksi Beledweynen kaupunki Somaliassa on joutunut tuhoisan tulvan kohteeksi. Asukkaat ovat joutuneet kiipeämään talojen katoille ja puihin vettä paetessaan. Yksin Somaliassa ainakin 200 000 ihmistä on joutunut pakenemaan tulvia.
 Etelä-Sudanissa Lääkärit ilman rajoja -järjestön työntekijät ovat päässeet Piborin kaupungin sairaalaan vain soutuveneellä.
 Säätieteilijöiden mukaan dipoli-ilmiö toistuu säännönmukaisesti, mutta nyt se on poikkeuksellisen voimakas. Ilmiötä on mitattu vuodesta 2001 lähtien, ja nyt havaitut lukemat ovat mittauskauden suurimmat.
 Edellisen kerran dipoli-ilmiö oli voimakas vuonna 2006, jolloin yli 300 ihmistä sai surmansa tulvissa.
 Tulvat ovat Afrikan sarvessa vain pahenemassa, koska aluetta uhkaa  trooppinen hirmumyrsky Kyarr . Sen arvioidaan saapuvan mantereelle ensi viikon alussa.
 Vastarannalla Australia kärsii kuivuudesta.

Voimakas sääilmiö levittää rankkasateita Itä-Afrikkaan


Verotietonsa pois medialle lähetettävistä listoista saaneita suurituloisia on yli kaksisataa.
 – Niitä on nyt 231 kappaletta. Tässä on ensin annettuun määräaikaan eli maanantaihin mennessä tulleet ja osa tiistaina tulleista, sanoo tietopalvelupäällikkö  Ulla-Maija Heikkilä  STT:lle.
 Kaikki 231 hakemusta hyväksyttiin.
 Verotiedot julkaistaan ensi maanantaina. Yli 100 000 euroa tienanneet suomalaiset ovat pystyneet tänä vuonna ensi kertaa estämään tietojensa luovuttamisen "henkilökohtaisen erityisen tilanteen" nojalla.
 Verohallinto sai määräaikaan mennessä reilut sata pyyntöä tietojen luovuttamisen estämiseksi suoraan medialle. Sen jälkeen kun aiheesta  uutisoitiin tiistaina , Verohallinto päätti käsitellä osan myöhässäkin tulleista hakemuksista. Kaikkia tiistaina tulleita hakemuksia ei kuitenkaan ehditty käsitellä, Heikkilä pahoittelee.

Verolistoista piilotetaan 231 suurituloista


Summary: Helsingin Sanomat luonnehti Hetemäkeä taikuriksi, joka loi ministereille illuusion vallasta, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Robert Sundman.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtiovarainministeriön talouspolitiikan koordinaattori  Markus Sovala   pohdiskeli eilen Twitterissä , mikä mediaa kiehtoo ministeriön seuraavan kansliapäällikön valinnassa.
 – Asian sa(a)ma suuri julkisuus on toisaalta ymmärrettävää, mutta toisaalta häkellyttävää. Pienempikin olisi riittänyt? Sovala kirjoitti.
 Sovala itse on yksi kuudesta tehtävää hakeneista.
 Mediatalosta katsottuna julkisuuden määrä ei lainkaan häkellytä. Valtiovarainministeriön kansliapäällikköä – tai virallisesti  valtiosihteeriä kansliapäällikkönä  – pidetään yhtenä Suomen vaikutusvaltaisimmista virkamiehistä.
 Vuodesta 2013 ministeriötä johtanutta  Martti Hetemäkeä  ja hänen edeltäjäänsä  Raimo Sailasta  (virassa 1995–2013) on luonnehdittu merkittäviksi vallankäyttäjiksi, jotka ovat muovanneet Suomessa kulloinkin vallinnutta talouspoliittista linjaa.
 Hetemäen maineesta kertoo  Helsingin Sanomissa julkaistu kuvaus hänestä taikurina, joka on luonut vaihtuville ministereille illuusion siitä, että heillä olisi jonkinlaista valtaa .
 Eduskuntakeskusteluissa valtiovarainministeriön korkeita virkamiehiä  on käytetty jopa poliittisina lyömäaseina  tänä syksynä. Hallitus ja oppositio ovat kisailleet siitä, kenen kanssa Hetemäki oikein onkaan samaa mieltä.
 Ei siis ihme, että kansliapäällikön valinta herättää kiinnostusta.
 Sovala haki kansliapäällikön tehtävään myös viime kerralla. Valtiovarainministeriötä ei kuitenkaan johda demari, vaan keskustalainen Mika Lintilä.
 Sovala itse on  toiminut ennen nykyistä pestiään muun muassa ministeriön kansantalousosaston päällikkönä ja on puoluetaustaltaan sosialidemokraatti. Voikin olla, että SDP:n johtaman hallituksen tekemässä valinnassa hän on vahvoilla. Sovala haki tehtävään myös viime kerralla.
 Valtiovarainministeriötä ei kuitenkaan johda demari, vaan keskustalainen  Mika Lintilä . Keskustalla ei ole omaa ehdokasta kisassa. Kiinnostaisiko Lintilää enemmän EK-pomona ja Perheyritysten liiton johdossa vaikuttanut ministeriön rahoitusmarkkinaosaston pomo  Leena Mörttinen ? Tai kokoomuksen kansanedustaja  Juhana Vartiainen?
 Myös valtiovarainministeriön alivaltiosihteeri  Päivi Nerg  on mukana kisassa. Valtiovarainministeriötä kuullaan usein taloudenpitoon liittyvissä asioissa, mutta ministeriö vastaa myös esimerkiksi valtion henkilöstöpolitiikasta ja koko valtionhallinnon kehittämisestä – esimerkiksi kunta- ja aluehallinnosta. Nerg on nimenomaan hallintopolitiikasta vastaava alivaltiosihteeri, ja hänestä ministeriö saisi johtajakseen hallinnontuntijan. Mutta kaipaako Rinteen hallitus sitä?
 Vai nousisiko johtoon sittenkin Suomen Pankin johtokunnan neuvonantaja  Lauri Kajanoja ?
 Ei siis ole hallituksen kannalta yhdentekevää, ketkä paikoilla istuvat.
 Kun   Antti Rinteen  (sd.) hallitus pääsee valitsemaan valtiovarainministeriön kansliapäällikön, se käyttää merkittävää valtaa.
 Korkeat virkamiehet ovat toki virkamiehiä, mutta heillä on usein poliittista taustaa – ja toisaalta he osallistuvat nimenomaan kovan politiikan tekemiseen. Ei siis ole hallituksen kannalta yhdentekevää, ketkä paikoilla istuvat.
 Kansliapäälliköiden nimityksissä valta on usein ollut yksittäisillä ministereillä. Aikanaan nimityksistä on saatettu sopia erilaisina paketteina, mutta viime vuosina tällainen on kiistetty. Jos paketteja sorvataan, niihin voitaisiin lisätä myös  muita nimityksiä, kuten Kauppalehti arvelee . SDP:lle Kela ja kokoomukselle Sitra?
 Rinteen hallitus on jo päässyt nimittämään aiemmin yhden kansliapäällikön. Sosiaali- ja terveysministeriön johtoon valittiin demaritaustainen  Kirsi Varhila . Aiemmin ministeriötä johtanut kokoomuslainen  Päivi Sillanaukee  sai lähteä.
 Eilen sisäministeriön kansliapäällikkö  Ilkka Salmi  ilmoitti lähtevänsä. Ensi vuonna päättyvät ympäristöministeriön kansliapäällikön  Hannele Pokan , työ- ja elinkeinoministeriön kokoomuslaisen  Jari Gustafssonin  kausi sekä opetus- ja kulttuuriministeriön sosialidemokraattisen  Anita Lehikoisen  kaudet.
 Myöhemmin hallituskaudella päättyvät vielä ainakin ulkoministeriön  Matti Anttosen , liikenne- ja viestintäministeriön  Harri Pursiaisen  sekä puolustusministeriön  Jukka Juustin  kaudet.
 Olisi outoa, jos media ei seuraisi tarkkaan, keitä näihin tehtäviin valitaan.
 Lue lisää:
 Tässä ovat kaikki valtiovarainministeriön kansliapäälliköksi hakeneet – mukana muun muassa Juhana Vartiainen ja Päivi Nerg

Analyysi: Media tarkkailee Hetemäen seuraajan valintaa silmä kovana – ja syystä


Summary: Kiky-tunneista ei ole päästy yksimielisyyteen. Teollisuusliitto kertoo perjantaina jatkotoimista.

Teollisuusliitto ja työnantajien Teknologiateollisuus eivät päässeet torstaina neuvotteluratkaisuun. Alan työehtosopimukset päättyvät torstaina. Saman tien loppuu työrauhavelvoite.
 Neuvottelut ovat tärkeät, koska ne avaavat neuvottelukierroksen. Teollisuuden palkankorotukset määrittävät muiden alojen palkankorotusten tason.
 Osapuolten näkemysero niin kutsuttujen  kiky-tuntien jatkosta  on ratkaisematta, eikä esimerkiksi palkankorotuksista ole siksi voitu kunnolla edes neuvotella.
 Teollisuusliitto harkitsee painostustoimia huomenna perjantaina.
 On myös mahdollista, että osapuolet jatkavat neuvotteluja ilman työtaisteluvaroituksia. Tämä on työantajaa edustavan Teknologiateollisuuden toive.
 Neuvottelujen vaikein lukko on kolme vuotta sitten solmittuun kilpailukykysopimukseen sisältynyt 24 tunnin palkaton lisätyöaika. Työnantaja vaatii, että työajan pidennys jää tavalla tai toisella pysyväksi. Palkansaajien Teollisuusliitto ei tähän suostu.
 Lue lisäksi:
 Syksyn palkkaneuvottelujen avainkysymys: Kuka avaa kiky-tuntien umpisolmun?

Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden neuvotteluissa ei syntynyt sopua määräaikaan mennessä


Postin työriidan sovittelu ei edennyt torstaina.
 Valtakunnansovittelijan toimisto kertoo Twitterissä, että näkemyserot ovat niin suuret, ettei sovittelussa päästy eteenpäin.
 Seuraavaa tapaamisaikaa riidan osapuolten välille ei ole sovittu.
 Posti- ja logistiikka-alan unioni PAUn ja työnantajaliitto Paltan välistä työriitaa on ratkottu valtakunnansovittelijan johdolla viime viikon tiistaista lähtien.
 Neuvotteluja ovat vaikeuttaneet erimielisyydet pakettilajittelijoiden tilanteesta. PAU ei hyväksy Postin päätöstä siirtää noin 700 pakettilajittelijaa Teollisuusliiton työehtosopimuksen piiriin marraskuun alusta alkaen. Posti pitää kuitenkin yhä kiinni työehtosopimuksen vaihdoksesta.
 Jos työriita ei ratkea 11. marraskuuta mennessä, PAU aikoo aloittaa kahden viikon lakon. Lakko koskisi noin 9 000:ta työntekijää.
 Lue myös:
 Postin työriita siirtyy valtakunnansovittelijalle, työtaistelutoimista kerrotaan ensi viikolla: "Eläisitkö sinä 8,90 euron tuntipalkalla?"
 Posti kohensi tulostaan – kärjistyvä kiista palkoista ja työehdoista voi vaikuttaa merkittävästi loppuvuoden tulokseen

Postin työriidan sovittelussa ei päästy eteenpäin


Summary: Aktiivimalli jää hallituksessa sanalliseksi nahisteluksi, mutta ensi syksynä on tosi kyseessä, Ari Hakahuhta arvioi.

Työttömien aktiivimallista ei synny hallituskriisiä. Se mahdollisuus on varattu suuremmille kiistoille työllisyyskeinoista tai valtion taloustilanteen heikkenemisestä.
 Sen sijaan aktiivimallista saa sanallisen nahistelun hallituksessa. Pitääkö nyt tehdä korvaavia toimenpiteitä, jos tutkijat eivät anna varmaa vastausta työllisyysvaikutuksista?
 Etenkin keskustassa vaadittiin kesällä  odottamaan tutkimusta  aktiivimallin työllisyysvaikutuksista ennen kuin mallin leikkuri puretaan.
 Toiseksi suurin hallituspuolue muistutti, mitä hallitusohjelmassa sovittiin: työttömien aktiivimallin leikkurit ja velvoitteet puretaan, kun työllisyysvaikutuksiltaan vastaavista toimenpiteistä on päätetty.
 Laki työttömyyskorvausleikkurin purkamisesta lähti hallituksesta lausunnoille ennen vaikutusarviota. Eduskuntaan lakiesitys viedään vasta tutkija-arvion julkistamisen jälkeen.
 Raporttiluonnos: Ansioturvan saajien työllisyys on voinut lisääntyä
 Aktiivimallin työllisyysvaikutuksia selvittänyt tutkijaryhmä arvioi loppuraporttinsa luonnoksessa, että Kelan peruspäivärahaa tai työmarkkinatukea saavien työttömien työllisyys ei lisääntynyt.
 Johtopäätös ansiosidonnaista työttömyyskorvausta saavien osalta oli, että aktiivimalli on voinut lisätä työllisyyttä. Vaikutusta on kuitenkin vaikea eristää parantuneen taloustilanteen vaikutuksista.
 Lue tutkijaryhmän tuloksista loppuraportin  luonnoksen perusteella tehdystä Ylen jutusta .
 Tutkijaryhmä julkistaa raporttinsa huomenna perjantaina. Jos lopullinen johtopäätös on sama kuin luonnoksessa, tulos jättää eri puolueille tulkinnan varaa.
 Työllisyysvaikutusten osalta nopeasti muuttunut suhdannetilanne ja sopivien verrokkiryhmien puute tekee arviointitehtävästä vaikean ja tuloksista epävarmoja.  Aktiivimallin tutkimusraportin esipuheen luonnos
 Tutkijaryhmä ei anna lukumääräistä arviota, kuinka paljon ansiosidonnaista työttömyysturvaa saavien työllisyys parani aktiivimallin seurauksena.
 Vaatimuskin tuhatluvusta olisi ehkä kohtuuton. Tutkimusmielessä aktiivimallin käyttöönoton tapa oli tutkijoille pettymys.
 Tutkijaryhmään kuulunut tutkimusprofessori  Tomi Kyyrä  Valtion taloudellisesta tutkimuskeskuksesta arvioi vuoden 2017 lopussa  Talouselämän haastattelussa  seuraavasti:
 – Tämä olisi pitänyt toteuttaa niin, että osa porukasta siirtyisi malliin nyt ja loput vaikka parin vuoden päästä. Sitten olisi voitu jälkikäteen arvioida oliko se hyvä idea vai ei, Kyyrä totesi.
 Poliitikkojen vuoro: Syntyykö korvattavia menetyksiä työllisyyteen?
 SDP:ssä ja vasemmistoliitossa on nyt todennäköisesti halu tulkita tutkijoiden johtopäätöksiä niin, että aktiivimallin korvaavia toimia ei erikseen tarvitse alkaa listata.
 Puolueiden ajatuskulku voisi olla: on vaikea vaatia työllisyysvaikutuksiltaan vastaavien toimenpiteiden listaamista, koska on vaikea arvioida lukumääräisesti aktiivimallin vaikutuksia.
 Mitä me sanoimme -ajatus voi olla monen demarin huulilla.
 Keskustassa taas voi olla houkutusta kääntyä vaihteeksi valtiovarainministeriön tai työ- ja elinkeinoministeriön suuntaan.
 Ajatuskulku voisi olla: Kelpo virkamies kyllä pystyy arvioimaan tuhatluvun tutkijaryhmän sanallisille kuvailuille. Siis kuinka paljon ansiosidonnaisen turvan saajien työllisyys olisi aktiivimallin ansiosta parantunut.
 Toistaiseksi yhtään hallituksen työllisyystoimea ei ole nimetty suoraan aktiivimallin korvaajaksi.
 Jos aktiivimallin korvaajia pitää nimetä, etenkin vasemmistopuolueissa todennäköisesti tulkittaisiin palkkatuen käytön lisääminen, työllisyyden kuntakokeilut ja eläkeputken ikärajan korotus riittäviksi toimiksi. Toinen asia on, sopiiko tulkinta keskustalle.
 Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen tavoitteena aktiivimalliesityksessä oli työllisyyden lisääntyminen 8 000 ihmisen verran.
 Aktiivimallikiistelyn jälkeenkin hallitukselta tarvitaan työllisyystoimia
 Ei kiistely aktiivimallin hyödyistä vielä mitään. Odottakaapa ensi vuoteen.
 Hallituksen yhteistyökyky mitataan ensi syksynä. Hallituksesta pitäisi kuulua päätöksiä, jotka auttavat 30 000 lisätyöpaikan syntymiseen.
 Jos luku ei täyty, hallitus joutuu käymään luvattujen menolisäysten kimppuun, pahimmillaan leikkausmielessä.
 Ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastus – vanha vaihtoehto aktiivimallille – nousee varmasti keskusteluihin. Siitä pitävät työnantajajärjestöt huolen.
 Lue lisää:
 Ylen tieto: Aktiivimallin vaikutuksista osa jäämässä arvoitukseksi – Loppuraportin mukaan ansioturvan saajien työllisyys on voinut lisääntyä
 EK: Aktiivimallin vaikutus hyvä, vaikka se kohdistuisikin vain ansioturvan saajiin – ministerit eivät kommentoi keskeneräistä raporttia
 Aktiivimallin leikkuri jo matkalla romukoppaan - Ministerin mukaan uutta "ruoskaa" työttömälle ei suunnitella
 Enemmistö TE-toimistojen asiantuntijoista lakkauttaisi aktiivimallin
 Video: Aktiivimallin vastainen mielenilmaus, Antti Rinteen lupaus aktiivimallin leikkurin purkamisesta

Analyysi: Aktiivimallin loppuraportissa työllisyysvaikutukset jäämässä hämäriksi – Hallitus saa kinastella, tarvitaanko korvaavia keinoja


Summary: Eniten sairauspoissaoloja aiheuttavat tuki- ja liikuntaelinten vaivat ja mielenterveysongelmat.

Rahojen riittävyyttä laskevien kuntapäättäjien päänsärkyä lisäävät kuntien työntekijöiden kasvavat sairauspoissaolot. Viime vuonna poissaolopäiviä oli keskimäärin 17.
 Rovaniemellä sairastettiin keskimäärin kuusitoista työpäivää. Tästä koitui kaupungille 6–8 miljoonan euron kustannukset. Erot ammattien välillä ovat suuria. Sairauspäiviä kertyy paljon muun muassa hoitoalan raskaissa ammateissa.
 Joskus hyvin painavienkin potilaiden nostelusta ja kääntelystä koituu paljon tuki- ja liikuntaelinten kremppoja: selkävaivoja, jalan tai käden venähdyksiä, luettelee sairaanhoitaja  Siiri Lapinniemi .
 – Vaikka nostaisikin oikein, potilas voi horjahtaa ja käsi jäädä väärään asentoon. Ja tietysti meillä on kaikkia eritteitä lattialla ja kompastuessa voi jalkoihin tulla nyrjähdyksiä ja niksahduksia, Lapinniemi valaisee kuntoutussairaalan työntekijöiden arkea.
 Sairauspäiviä olisi ollut vielä enemmän ilman kaupungin pontevaa satsausta ikäihmisiä hoitavien työtapoihin. Lyhytaikaisia sijaisia lukuunottamatta kaikki hoitajat käyvät ergonomiakoulutuksen.
 Hoitajat oppivat liikuttamaan potilasta niin etteivät itse päädy potilaaksi.
 – Pitää muistaa nostaa jaloilla ja myös nostaa potilaan sänky tarpeeksi ylös, ettei lähde kumarassa nostamaan. Ja aina pitää miettiä, millä apuvälineillä voi helpottaa työtään, Lapinniemi kertaa.
 Sairauspäivät vähentyneet selvästi
 Rovaniemen kuntoutussairaalan osastoilla on erilaisia nostureita ja siirtovöitä avuksi niiden potilaiden liikuttamiseen, joiden omat jalat eivät kanna. Suureksi avuksi ovat myös osaston kolme fysioterapeuttia. Joillekin työntekijöille on räätälöity sellainen toimenkuva, jossa nostamista ei tule.
 Alkuvuoden sairauslomatilastot näyttävät Rovaniemen sote-puolen osalta paremmalta kuin vuoden 2018 vastaavan ajan tilastot. Ikäihmisten hoidossa poissaoloja on ollut 8 prosenttia viimevuotista vähemmän.
 Rovaniemen henkilöstöjohtaja  Antti Määttä  ajattelee, että ergonomiaopit voisivat vähentää sairauspoissaoloja tuntuvasti myös muilla toimialoilla.
 Rovaniemellä onkin tänä vuonna koulutettu ergonomiakouluttajia levittämään oppia koko henkilöstölle. Ensi vuonna on vuorossa esimiesten koulutus. Kaupunki on räätälöinyt oman ergonomiakoulutuksen, joka on kevyempi kuin hoitopuolella käytetty Työterveyslaitoksen koulutus.
 Määttä laskee, että jos sairauspoissaolot onnistuttaisiin vaikkapa puolittamaan, kaupungilla olisi neljä miljoonaa euroa käytettäväksi esimerkiksi lisäkäsiin.
 – Nopeasti laskettuna se tarkoittaisi 80 henkilötyövuotta eli 80 sairaanhoitajaa, lähihoitajaa tai opettajaa.
 Myös pään pitää kestää
 Ergonomiakouluttajana kaupungilla työskentelevän  Marika Veijasen  työsarkaa ei ole vain työasentojen tai työtilojen pohdinta. On tärkeää, että selkä kestää, mutta yhtä tärkeää on että pää kestää.
 – Kiireeseen, ajan hallintaan ja meluisuuteen vastaaminen on kognitiivista ergonomian hallintaa. Sitä että voi hallita omaa mieltään niin ettei tule niitä fyysisiä oireita, kuten unettomuutta tai stressiä, Veijanen sanoo.
 Hänen mukaansa liikkeelle voi lähteä vaikka siitä että antaa puhelimen olla välillä äänettömällä, tai sanoo työkaverille ettei voi auttaa häntä juuri nyt.
 Rovaniemen ergonomiakouluttaja Marika Veijasen tavoitteena on, että kaupungin työntekijät voisivat kokea työnteon mahdollisimman sujuvaksi ja häiriöttömäksi. Annu Passoja / Yle
 Veijanen kertoo, että mielenterveysongelmista juontuvat sairauslomadiagnoosit ovat lisääntyneet joillain toimialoilla myös Rovaniemellä.
 – Työyhteisössä voi olla esimerkiksi huono ilmapiiri ja se näkyy pitkittyessään myös fyysisinä oireina, Veijanen sanoo.
 Työyhteisöjen konflikteja Rovaniemi ratkoo palkitulla Ensitiimi-mallilla.
 Isot erot ammattien välillä
 Kuntien työntekijät sairastivat viime vuonna seitsemän päivää enemmän kuin yksityisen puolen työntekijät. Erot kunnan ammattiryhmien välillä ovat kuitenkin suuret. Eniten poissaoloja oli kodinhoitajilla (31,9 päivää) ja koulunkäyntiavustajilla, vähiten rehtoreilla (6,5 päivää).
 Epidemioille työkseen altistuvat hoitoalan työntekijät sairastavat paljon. Myös Rovaniemellä sairauslomatilastojen kärjessä ovat ikäihmisten hoitajat sekä myös keittiötyöntekijät.
 – On varmasti kaikkien kuntien kannalta on kriittinen asia, että miten saadaan työntekijät olemaan mahdollisimman terveenä mahdollisimman paljon töissä, henkilöstöjohtaja Antti Määttä toteaa.
 Rovaniemellä vuosia jatkunut poissaolojen kasvu näyttää alkuvuoden tilastojen perusteella pysähtyneen, kun katsotaan koko kolmen tuhannen työntekijän henkilöstöä.
 Esimerkiksi hallintopuolen sairastelu on vähentynyt sen jälkeen, kun sisäilmaongelmaisesta kaupungintalosta siirryttiin evakkotiloihin.
 Lue myös:
 Keva: Työkyvyttömyyskulut ovat julkisella sektorilla suuremmat kuin yrityksissä
 Hälyttävä signaali työelämästä: mielenterveyshäiriöt ovat jo suurin peruste jäädä työkyvyttömyyseläkkeelle
 Suomalaisen selkä on kansainvälisesti vertailtuna usein kipeä – katso, missäpäin Suomea jäädään pois töistä selkäkipujen takia

Sairauspoissaolot maksavat kunnille miljoonia ja lasku kasvaa – Rovaniemellä lääkkeeksi kokeillaan parempaa ergonomiaa ja tulokset näkyvät jo


Summary: Perussuomalaiset pitää Twitterin päätöstä erikoisena, eivätkä SDP ja vihreätkään toivo mainoskieltoa.

Viestipalvelu  Twitterin päätös kieltää poliittinen mainonta  on herättänyt paljon huomiota, mutta Suomessa eleen merkitys on vähintäänkin pieni.
 SDP:stä, vihreistä ja perussuomalaisista vahvistetaan Ylelle havainto, etteivät puolueet mainosta Twitterissä juuri lainkaan. Vihreiden puoluesihteeri  Veli Liikanen  sanoo, että vihreiden kannalta päätös on täysin merkityksetön.
 – Emme itse mainosta Twitterissä. Tämä ei vaikuta meidän toimintaamme millään tavalla, enkä usko, että Suomessa muutenkaan poliittista mainontaa Twitterissä paljon näkyy, Liikanen sanoo.
 Twitterin on tulkittu lähteneen tyystin eri suuntaan kuin Facebookin, jonka perustaja ja toimitusjohtaja  Mark Zuckerberg   on toistanut , että yksityisten yritysten tehtävänä ei ole poliitikkojen sensurointi. Hänen mukaansa poliittiset mainokset ovat tärkeä osa ääneen pääsemistä.
 Myöskään SDP ja vihreät eivät toivo, että poliittista mainontaa kokonaan kiellettäisiin. Vihreiden Liikasen mukaan somejättien toiminnasta ei jää hyvä kuva, jos mainonnan kieltäminen on ainoa keino muuttaa toimintatapaa vastuullisemmaksi.
 – On suhtauduttava vakavasti ongelmiin, joita somemainonnan puolella on maailmalla nähty, mutta totaalikiellon sijaan tarvittaisiin toimivia pelisääntöjä eli säätelyä ja valvontaa, että internetjätit puuttuvat ilmiannettuihin valemainoksiin, Liikanen sanoo.
 Myös SDP:n puoluesihteeri  Antton Rönnholm  suitsisi ensin vihan lietsontaa ja valeuutisten levittämistä.
 – Ennen kuin mainonta kielletään, olisi sosiaalisen median kanavissa tärkeää edistää keskustelukulttuuria, että ylipäätään voisi puhua keskustelusta.
 Perussuomalaiset: Erikoiselta kuulostaa
 Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kampanjaorganisaatio haukkui tuoreeltaan Twitterin päätöksen "vasemmiston yritykseksi hiljentää Trump ja konservatiivit."
 Myös perussuomalaisten puoluesihteeri  Simo Grönroos  moittii Twitterin päätöstä, vaikka puolue ei SDP:n ja vihreiden tapaan palvelussa mainostakaan.
 – Erikoiselta kuulostaa. Päätöksellä ei ole perussuomalaisten kannalta suurta merkitystä, mutta huolta herättää halutaanko tiettyjen poliittisen suuntien toimintaa rajoittaa. Kansallismieliset toimivat enemmän sosiaalisessa mediassa.
 Twitter myöntää itsekin, että poliittinen mainonta ei ole yhtiölle merkittävä tulonlähde. Talousjohtaja  Ned Segalin  mukaan yhdysvaltalaispoliitikot käyttivät kongressin välivaaleissa Twitter-mainontaan viime vuonna alle kolme miljoonaa dollaria.
 Facebook on tienannut Yhdysvaltain ensi vuoden presidentinvaalien alla  vaalimainoksilla yli 44 miljoona dollaria , mutta se on silti vain pikkusumma yhtiön kymmenien miljardien dollarien jättiliikevaihdosta.
 Tutkija: Somejätit päässeet vähällä
 Sometutkija, dosentti  Janne Matikainen  sanoo Twitterin päätöstä hyväksi uutiseksi, koska viime aikoina on perätty someyritysten vastuuta.
 – Vihapuheeseen ja kärjistyneeseen keskusteluun on haettu kansallisella tasolla keinoja mediakasvatuksesta ja lainsäädännöstä, mutta somejätit ovat päässeet vastuusta. Siinä mielessä on hyvä, että ne tarttuvat asiaan, Matikainen sanoo.
 Matikainen muistuttaa, että Twitter ilmoitti jo aiemmin aloittavansa suursiivouksen palvelussa, mutta konkreettisia toimia ei ole liiemmin ollut.
 – Somejätit ovat pääseet vähällä. Ei pidä olla liian skeptinen, kun ne haluavat ottaa jotain vastuuta.
 Matikaisen mukaan poliittista mainontaa suurempi ongelma voi olla muu somekeskustelu ja mielipiteet, kun puolueiden ja ehdokkaiden varsinainen mainonta saattaa olla ainakin Suomessa aivan asiallista niihin verrattuna.
 Hän tarjoaa tuoreeksi esimerkiksi, että keskustan kansanedustaja  Mikko Kärnä  nimitti tiistaina ilmasto-aktivisti  Greta Thunbergiä  keskenkasvuiseksi kakaraksi Twitterissä.
 – Se ei edusta millään tavalla hyvää keskustelua. Kysymys on, onnistutaanko tällaisia kommentteja siivomaan pois vai ei. Huomiotahan sillä tietysti saa, ja sitähän poliitikot tavoittelevat, Matikainen sanoo.
 Kärnä  pahoitteli sanojaan torstaina .
 Twitterin toimintaperiaatteen muutos ei vaikuta siihen, mitä yksityiset ihmiset voivat kirjoittaa tai jakaa Twitterissä, vaan kyse on nimenomaan ostetusta mainonnasta.

Twitterin päätös kieltää poliittinen mainonta on lähes merkityksetön asia Suomessa – "Somekeskustelu suurempi ongelma"


Summary: Äärijärjestö kertoo ääninauhalla uuden johtajansa olevan Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi.

Äärijärjestö Isis on valinnut uudeksi johtajakseen  Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashin . Isis kertoi uudesta johtajastaan torstaina julkaisemallaan ääninauhalla ja vahvisti samalla edellisen johtajansa  Abu Bakr al-Baghdadin  kuoleman.
 Järjestö vannoo kostavansa al-Baghdadin kuoleman.
 Abu Bakr al-Baghdadi kuoli viime viikonloppuna Yhdysvaltain erikoisjoukkojen operaatiossa Syyriassa.
 Yhdysvaltain mukaan al-Baghdadi laukaisi räjähdevyönsä jouduttuaan umpikujaan tunnelissa sotilaita paetessaan. Yhdysvaltain mukaan räjähdyksessä kuoli myös kaksi al-Baghdadin lasta.
 Yhdysvallat on julkaissut Isis-johtajan kuolemaan johtaneesta operaatiosta videon .
 Lisää aiheesta:
 Isis-johtaja al-Baghdadi päästi lähipiiriinsä vain kourallisen ihmisiä – Yksi heistä petti hänet
 Surmatun Isis-johtajan seuraaja on eliminoitu, ilmoittaa Trump Twitterissä
 Analyysi: Trump sai ison erävoiton taistelussa terrorismia vastaan, mutta Isisin toiminta saattaa tästä vain laajeta
 Suomalaisasiantuntija: "Isis-johtajan surma tulee aiheuttamaan kostoiskuja"

Isis nimitti uuden johtajan – Vannoo kostavansa Abu Bakr al-Baghdadin kuoleman


Summary: Jyväskylä päättää Nykäsen muistomerkistä näillä näkymin alkuvuodesta. Yleisöäänestys on jo käynnissä.

Jyväskylän kaupunki pyysi kesällä kuudelta taiteilijalta luonnoksen mestarimäkihyppääjä  Matti Nykäsen  muistomerkiksi. Budjetti muistomerkille on sata tuhatta euroa.
 Tilauksen mukaan muistomerkin tulee ilmentää ja kunnioittaa Nykäsen uraa ja saavutuksia urheilijana.
 Luonnoksen jättivät  Jussi Heikkilä, Kaarina Kaikkonen, Pekka Kauhanen, Stefan Lindfors, Kimmo Schroderus  ja  Maaria Wirkkala .
 Tältä esitykset näyttävät.
 1. "Höyhen"
 Jyväskylän kaupunki
 Hippoksen alueelle Köyhänlammen rantaan sijoittuva höyhen rakentuu vierekkäisistä suksenkaltaisista muodoista. Suksimuotoihin on lasermerkattu Nykäsen urheilu-uran saavutukset. Teoksen päämateriaali on ruostumaton teräs.
 Jyväskyläläisiltä kerätään luonnehdintoja Nykäsen urheilu-uran merkityksestä. Niitä lasermerkataan metallilaattoihin, jotka kiinnitetään teoksen jalustaosaan. Jalusta on graniitilla päällystettyä betonia.
 Teos on korkeimmalta kohdalta nelimetrinen, ja sen pituus jalustoineen on 13 metriä.
 2. "Kuningaskotka"
 Jyväskylän kaupunki
 Kuningaskotkan sijoituspaikka on Matti Nykäsen mäen juurella Laajavuoressa. Teoskuvauksen mukaan "Matti Nykäsen näköinen nuori mies näkee sielunsa silmin hyppynsä kulun hyppytorniin kiinnitetyistä valokuvista".
 Teos kiinnitetään suoraan kallioon, ja kallioon hakataan teksti "Matti Nykänen 1963–2019".
 Kuningaskotkan materiaalit ovat pronssivalu ja digiprintatut valokuvat. Figuuri on korkeudeltaan 177 cm.
 3. "Lennä MN"
 Jyväskylän Kaupunki
 Lennä MN:n sijoituspaikaksi on alustavasti kaavailtu Hipposta, mutta se voi olla muukin.
 Teos on haponkestävästä teräksestä rakennettu laatikko, johon on vesileikattu toiselle puolelle mäkihyppääjä ja toiselle hyppyrimäki. Laatikko on valaistu sisäpuolelta, ja valo näkyy molempien puolten kuvioista. Tekstinä on "Matti Nykänen 1963–2019".
 Teoksen leveys on 3,2 metriä, ja korkeus kaksi metriä.
 4. "Matti Nykäsen varusteet"
 Jyväskylän kaupunki
 Matti Nykäsen varusteet sijoittuu Laajavuoren juurelle kevyen liikenteen väylän viereen. Teos kuvaa Nykäsen varusteet keväältä 1988, jolloin Nykänen voitti kolme kultaa Calgaryn olympialaisissa.
 Taiteilijan mukaan teos kuvaa Nykäsen järjestelmällisyyttä, kovaa treenaamista ja työmoraalia. Suorakulmaisen alueen mittasuhteet ovat samat kuin kuvaputkitelevisiossa.
 Materiaali on haponkestävä teräs, ja teokseen liittyy myös suunnitelma muuttuvasta valaistuksesta. Teoksen korkeus on noin kuusi metriä.
 5. "Suksess"
 Jyväskylän kaupunki
 Kymmenmetriset happoterässukset on suunniteltu Hippokselle Köyhänlammen rantaan, mutta taiteilijan mukaan hän on suunnitellut teoksen siten, että se voidaan sijoittaa vapaasti.
 Teoskuvauksen mukaan "suksiin on syvätty Matin kuolemattomia lausahduksia". Esimerkkeinä esiin on nostettu "Elämä on ihmisen parasta aikaa" ja "Jokainen tsäänssi on mahdollisuus".
 Taiteilijan mukaan hänen ehdotuksensa kuvastaa myös sitä, että "Matin elämä oli välillä vinksin vonksin".
 6. "Yölentäjä"
 Jyväskylän kaupunki
 Yölentäjässä on kaksi osaa: arki ja juhla.
 Arki sijoittuu Laajavuoren hyppyrimäen läheisyyteen. Myös se koostuu kahdesta osasta. Ensimmäinen on tikkaat, jotka muistuttavat tuhansista kerroista, jotka Nykänen kiipesi hyppytorniin. Toisena osana on betoninen pöytä, johon on merkitty Nykäsen merkittävimmät saavutukset.
 Juhlaosa on Jyväskylän Harjun päällä. Valaistut, kullatut sukset näyttävät siltä kuin hyppääjä olisi ilmalennolla Harjun päältä kaupunkiin. Suksien kohdalla Harjun rinteessä on myös pieni muistotaulu.
 Ehdotuksista yleisöäänestys, mutta valtuusto päättää
 Jyväskylä on järjestänyt ehdotuksista  yleisöäänestyksen  (Jyväskylän kaupunki).
 – Äänestyksessä haetaan sitä, mikä itseä koskettaa. Se on se paras teos, sanoo taidekoordinaattori ja -konsultti  Kirsi Pitkänen .
 Toteutettavasta muistomerkistä päättää Jyväskylän valtuusto helmikuussa asiantuntijatyöryhmän ehdotuksen pohjalta.
 – Valtuusto arvioi itse, mikä yleisöäänestyksen painoarvo on. Matti Nykänen on koko Suomen kansaa koskettava ihminen, ja voisin kuvitella, että yleisöäänestys ohjaa päätöksentekoa, sanoo Pitkänen.

Taiteilijoiden ehdotukset Matti Nykäsen muistomerkiksi vaihtelevat vakavasta leikittelevään – katso kuvat kuudesta kandidaatista ja äänestä


Summary: Tänään jaettiin myös Otavan kirjasäätiön ja Kanava-lehden tietokirjapalkinto. Sen sai Juha Kauppinen.

Toimittaja  Olli Seuri  on saanut Suomen suurimman journalistipalkinnon. Palkintoraadin puheenjohtaja, Suomen Kuvalehden päätoimittaja,  Ville Pernaan  mielestä Seuri on rakentanut Suomen oloissa harvinaisen monipuolisen toimittajaprofiilin.
 Seuri on työskennellyt Ylen radion Ykkösaamun ja television asiaohjelmien juontajana. Tällä hetkellä hän toimii vuoden pestillä Tampereen yliopiston journalistiikan työelämäprofessorina.
 – Seuri on nostanut klassisen juontajan työn mallin ja haastattelun tekemisen vaatimukset uudelle tasolle, Pernaa toteaa.
 Suomen Kuvalehden journalistipalkinto on suuruudeltaan 10 000 euroa. Perinteikästä palkintoa on jaettu vuodesta 1975 lähtien.
 Olli Seuri tulkitsi palkinnon laajemmin tueksi perehtyvälle laatujournalismille
 – Koen, että palkinto tällaisena mielipiteellistyvänä ja jyrkkiä vastakkainasetteluja korostavana aikana minun kaltaiselleni tekijälle on kannanotto joskus ehkä vanhanaikaiseltakin näyttävien journalististen hyveiden puolesta., hän sanoi kuultuaan palkinnosta.
 – Olen kiitollinen, että olen saanut tehdä oman näköistäni ja kunnianhimoista journalismia. Tiedän, että se ei ole tällä alalla aina itsestäänselvää.
 Sama raati valitsi myös Otavan Kirjasäätiön Nuori aikakauslehtitoimittaja -palkinnon. Sen sai vapaa toimittaja  Oskari Onninen .
 Palkintoperustelujen mukaan Onninen on erikoistunut harvoin palkintogaaloissa huomioituihin aiheisiin kuten kulttuurikritiikkiin, henkilöjuttuihin ja tiedemaailman käsittelyyn.
 Viimeksi Onninen on käsitellyt muun muassa  yliopistomaailman ongelmia Aalto-yliopistossa  ja Tampereen yliopistossa.
 Nuori aikaukauslehtitoimittaja -palkinto on 5 000 euroa.
 Suuri tiedekirjapalkinto Juha Kauppisen Monimuotoisuudelle
 Kauppinen vastaanotti tänään Otavan Kirjasäätiön ja Kanava -aikakauslehden 10 000 euron palkinnon kirjastaan  Monimuotoisuus.   Kertomuksia katoamisista . Kirjan on julkaissut Siltala -kustannus.
 Toimittaja, tietokirjailija Juha Kauppinen on kirjoittanut lajien häviämisestä ja sen merkityksestä koko ekosysteemille, yhteikunnalle ja kulttuurille. Nella Nuora / Yle
 Voittaja valittiin 158 kirjan joukosta. Palkintoraadin mukaan kirja on  tärkeä puheenvuoro keskustelussa luonnonsuojelun merkityksestä .
 –  Juha Kauppinen  kuvaa lajien katoamista paitsi biologisena tapahtumana, myös ihmisen ja luonnon suhteen kautta. Näin syntyy kokonaiskuva ilmiöstä, jonka vaikutus koko maapallon tulevaisuuteen on valtava, Kanavan vastaava tuottaja, palkintoraadin puheenjohtaja  Tuomo Lappalainen  sanoo.
 Ympäristöaiheista kirjoittava Kauppinen on saanut aiemmin muun muassa Bonnierin Suuren journalistipalkinnon ja tutkivan journalismin Lumilapio-palkinnon Talvivaaran kaivosta koskevasta uutisoinnista.

Olli Seuri sai Suomen Kuvalehden journalistipalkinnon – Oskari Onniselle nuoren toimittajan palkinto


Summary: Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiristä vakuutetaan, että MTV Uutisten esiin nostama raportti on jo johtanut muutoksiin.

MTV Uutisten haltuunsa saaman raportin  mukaan Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin johtamisessa on erikoistuvien lääkäreiden mukaan vakavia epäkohtia.
 Raportissa Husin toimintaa kuvaillaan MTV Uutisten mukaan muun muassa näin:
 "Esimiesvastuut on epäselvät, kukaan ei oikeasti vastaa mistään. Mikään ei kuulu kenellekään"
 "HUSin silmissä hyvä erikoistuva on sinkku, joka asuu yksiössä sairaalan vieressä, ja pystyy käyttämään kaiken vapaa-aikansa siihen työn tekemiseen ja palkatta töissä olemiseen"
 "Jos on yritetty saada jotain muutosta tai kertoa kehitysehdotuksia, niin vastauksena on, että tulijoita riittää, että goodbye."
 "Yritin kannustaa tuttujani osallistumaan tähän haastatteluun, mutta he pelkäävät niin paljon. Niillä on siellä sellainen kulttuuri, että jos he yhtään paljastavat mitään, virkaa ei tule tai määräyskirjoja ei jatketa. He eivät uskalla sanoa mitään kenellekään."
 Ylen tavoittama Husin tutkimusjohtaja  Anne Pitkäranta  myöntää, että erikoistuvien lääkäreiden ajatuksia summaava raportti oli karua luettavaa.
 – Pääviesti oli, että heitä ei kuunnella ja he eivät saa vaikuttaa omiin asioihinsa. Koetaan, että ylhäältä sanellaan jotain, mitä pitää tehdä, Pitkäranta kertoo raportin sisällöstä.
 Vain murto-osa osallistui haastatteluun nimettömyydestä huolimatta
 Tarve erikoistuvien lääkäreiden haastattelemiselle kävi ilmeiseksi, kun Hus sai vuodenvaihteessa huonot tulokset Nuorten lääkäreiden yhdistyksen koulutuspaikkakyselyssä.
 Pitkärannan mukaan tulos herätti johdossa ihmetystä ja syntyi päätös siitä, että arvioiden on parannuttava seuraavana vuonna. Tavoitteen saavuttamiseksi tehtiin suunnitelma ja haastattelu oli yksi osa sitä.
 – Halusimme antaa erikoistuville lääkäreillemme mahdollisuuden itse omin sanoin turvallisesti ja tunnistamattomasti kertoa, mitä he haluavat kertoa.
 Yli tuhannesta HUSin erikoistuvasta lääkäristä 36 halusi osallistua haastatteluun.
 – Nyt saimme vähän kättä pidempää siihen, mihin meidän pitää puuttua ja miten. Me oikeasti ja aidosti haluamme kuulla heitä, koska he ovat niin arvokas voimavara, Pitkäranta vakuuttaa.
 – Haluamme kulttuurin, jossa asioista voi sanoa avoimesti. Olemme tässä nöyrinä, meidän kulttuurissamme on parantamista, hän jatkaa.
 Erikoistuvien lääkäreiden palautetta kerätään nyt systemaattisesti
 Pitkärannan mukaan käynnissä on jo tukku muitakin toimenpiteitä. Niihin lukeutuu sähköinen palautejärjestelmä, jonka kautta erikoistuvat lääkärit voivat antaa palautetta koulutuksestaan. Myös perehdytykseen on kiinnitetty huomiota. Hyviä esimerkkejä on kerätty talon sisältä ja niitä on jaettu toimialalta toiselle.
 Nuorten lääkäreiden kysely ja työolobarometrit on käyty kaikilla toimialoilla läpi.
 – Toimialoilla on tehty suunnitelmat siitä, miten tätä aletaan parantaa ja vuodenvaihteessa käydään toimialoilla toinen kierros, että mihin he ovat jo pystyneet vaikuttamaan, Pitkäranta kertoo.
 Jokaisella erikoistumisalalla on lisäksi niin sanottu erikoistuvien vanhin, jonka tarkoituksena on toimia viestinviejänä hallinnon ja erikoistuvien lääkäreiden välillä.
 – On myös palkattu yksi kehittämispäällikkö lokakuun alusta, ja hän on pääasiallisena työnään lähtenyt viemään tätä eteenpäin, Pitkäranta sanoo.
 "Onko tämä joku ikäpolvijuttu?"
 Tutkimusjohtaja ei itse tunnista raportista välittyvää viestiä pelolla johtamisesta tai ajatusta siitä, että nuoren lääkärin ura vaarantuisi, jos tämä esittää kritiikkiä.
 Toisaalta opiskelijoidenkin kanssa työssään paljon tekemisissä ollut Pitkäranta pohtii, eikö asiaa vain ole osattu kysyä.
 – En tunnista tätä täällä vuosikausia töissä olleena enkä omassa lähipiirissäni. Onko tämä joku ikäpolvijuttu, että nuoret ajattelevat maailmasta eri tavalla kuin vanhat? Kyllä me sitä olemme täällä pohtineet, hän toteaa.
 Sitä Pitkäranta ei osaa arvioida, onko pelko voinut vaikuttaa lääkäreiden halukkuuteen osallistua haastatteluun. Hänen mukaansa suurin osa työolobarometrien vastauksista on kuitenkin Husin laajuisesti keskitasolla.
 – En tiedä, onko se harhani, kun tykkään Husista niin hirveästi, että kuvittelen, että ne joilla on eniten valittamista tai huonoja kokemuksia, antavat äänensä tälle, hän sanoo.
 MTV Uutisten haastattelussa Husin pääluottamusmies  Risto Arvela  kuitenkin toteaa, että hän saa samansuuntaista viestiä myös omien kanaviensa kautta.
 – Valitettavasti silloin saan sen pääluottamusmiehenä. Silloin useat sanovat, että älä vaan vie eteenpäin, koska he eivät halua leimautua, Arvela sanoo.
 Myös Pitkäranta myöntää, että haastattelu toi ilmiön esille, vaikka siihen vastasi vain murto-osa erikoistuvista lääkäreistä.
 – Oli otos kuinka edustava tahansa, niin eihän meillä pitäisi olla yhtään joka saanoo noin huonosti, hän toteaa.
 Juttua korjattu 31.10 klo 19.43: Muutettu väliotsikko "Opiskelijoiden palautetta kerätään nyt systemaattisesti" muotoon "Erikoistuvien lääkäreiden palautetta kerätään nyt systemaattisesti".
 Lue lisää:
 “Tässä meillä on peiliinkatsomisen paikka” – HUS:n toimitusjohtaja Juha Tuominen harmittelee Uuden lastensairaalan hoitajien pelkoa puhua epäkohdista

Erikoistuvat lääkärit kertovat pelolla johtamisesta Suomen suurimmassa sairaanhoitopiirissä – Tutkimusjohtaja:  "Raportti karua luettavaa"


Summary: Teimme Työterveyslaitoksen asiantuntija Irmeli Pehkosen opastuksella kuvat kuudesta tyypillisimmästä etätyöntekijän ergonomiavirheestä.

1 Selkää ei tueta selkänojaan, jolloin se kumartuu. Samalla leuka työntyy eteenpäin. Selkä väsyy ja kipeytyy. Pään eteenpäin työntyminen kuormittaa niskaa voimakkaasti. Asmo Raimoaho / Yle 2 Työskennellään koko päivä  samassa asennossa istuen. Asentoa tulisi vaihdella ja työskennellä välillä seisten. Seisomatyöpisteen voi järjestellä itselleen joko hankkimalla työskentelyyn tarkoitetun korokkeen tai korottamalla tasoa esimerkiksi kirjojen avulla.  Asmo Raimoaho / Yle 3 Työskennellään liian korkealla pöydällä. Esimerkiksi keittiön pöytä on liian korkea useimmille. Hartialihakset kuormittuvat, kun käsiä joudutaan nostamaan ylöspäin. Keittiön pöydän ääreen voi hankkia säädettävän tuolin. Asmo Raimoaho / Yle 4 Työskennellään liian matalalla pöydällä. Selkä kumartuu ja leuka työntyy eteenpäin.  Asmo Raimoaho / Yle 5 Käsille ei ole tukea työskenneltäessä. Työtaso säädetään siten, että kyynärvarret ovat noin 90 asteen kulmassa ja hartiat ovat rentoina. Asmo Raimoaho / Yle 6 Istutaan huonossa asennossa sohvalla. Sohvalla työskentelykin on välillä ok, mikäli asennon saa tuettua esimerkiksi tyynyjen avulla hyväksi. Kotona kannattaa hyödyntää työskentelypaikan vaihtamista.  Asmo Raimoaho / Yle

Ajattelitko pitää etätyöpäivän? Vietä se vaikka kalsarit jalassa, mutta muista nämä 6 asiaa


Summary: Espoon kaupunginjohtaja Jukka Mäkelän talousarvioehdotus julkaistiin torstaina.

Espoossa kuluva vuosi on ollut talouden osalta yllätyksellinen.
 Kaupungin tulosennuste näytti syksyllä yli 30 miljoonan euron alijäämää. Syynä tähän oli pääosin sosiaali- ja terveydenhuollon tietojärjestelmän Apotin yllättävät lisäkulut. Lisäksi erikoissairaanhoidon palveluja oli käytetty budjetoitua enemmän.
 Kaupunginvaltuusto keskusteli jo vakavasti kunnallisveron korottamisesta, mutta korotusaloite ei saanut tarvittavaa kannatusta.
 Torstaina julkistetussa kaupunginjohtaja  Jukka Mäkelän  talousarvioehdotuksessa haasteellinen taloustilanne näkyy muun muassa siinä, että kaupungin velkamäärä nousee uusiin ennätyslukemiin. Velka ylittää ensi vuonna miljardi euroa.
 Espoon väestö jatkaa kasvuaan 4600 - 4800 vuosivauhtia. Ensi vuoden budjettissa väestön kasvuun pyritään vastaamaan reippailla investoinneilla siitä huolimatta, että velkaa joudutaan ottamaan lisää.
 Espoon velkamäärä ylittää ensi vuonna miljardi euroa. Tämä tarkoittaa, että asukasta kohden velkaa on  3640 euroa.  Petteri Juuti / Yle
 Koulut kuntoon isolla rahalla
 Espoon ensi vuoden investointiohjelmassa jatkorahoitusta saavat odotetusti merkittävät liikennehankkeet  Raide-Jokeri  ja  Länsi-Metron toinen vaihe . Näiden lisäksi kaupunki satsaa merkittävästi koulurakennuksiin.
 Koulurakennusten kosteusongelmat ovat olleet Espoossa ongelma jo vuosia.
 Espoo haluaa pitää investointitasonsa ylhäällä, vaikka joutuu ottamaan lisälainaa. Petteri Juuti / Yle
 Ongelman korjaamiseksi on nyt päätetty satsata kunnolla. Ensi vuonna Espoossa on valmisteilla tai rakenteilla yhteenä 18 koulua ja päiväkotia sekä kuusi muuta hanketta. Ensi vuonna Espoo investoi Koulut kuntoon -ohjelmaan 153 miljoonaa euroa.
 Seuraavan 11 vuoden aikana kaupunki ja sen omistamat kiinteistöyhtiöt toteuttavat koulu- ja päiväkotitiloja ja niiden korjauksia yhteensä yli 940 miljoonalla eurolla.
 Kustannustehokkuutta ja tehokkaampaa tilankäyttöä tavoitellaan uudella  Public Private Partnership -malilla , jossa ulkopuolinen palveluntuottaja vastaa usean koulu- ja päiväkotihankkeen rahoituksesta, suunnittelusta, rakentamisesta ja ylläpidosta 20 vuoden ajan.
 Sopimus palveluntuottajan kanssa on tarkoitus allekirjoittaa kesäkuun alussa.
 Parempia palveluja lapsiperheille ja vanhuksille
 Sen lisäksi, että ensi vuoden budjetti turvaa nykyiset sosiaali.- ja terveyspalvelut, antaa se mahdollisuuden myös toiminnan kehittämiseen.
 Esimerkkinä tästä on lapsiperheille Espoon keskuksessa ensi syksynä avattava perhekeskuskampus. Se kokoaa kaikki lapsiperheiden palvelut lähietäisyydelle.
 Lisäksi sähköisten palvelujen valikoima laajenee, kun etävastaanotto ja chat-palvelut vakiintuvat.
 Vanhusten hoiva-asumiseen, kotihoitoon ja omaishoitajien vapaapäiviin budjetti lupaa lisää valinnanvapautta.
 Valinnanvapautta on tulossa lisää myös suun terveydenhoitoon Matinkylän alueelle ja terveysasemapalveluihin Espoon keskuksen alueelle.
 Vanhusten ja vammaisten kuljetuspalveluista vastaava Länsi-Uudenmaan kulkukeskus aloittaa toimintansa alueen kuntien yhteistyönä.
 Selvityksessä on myös yhteistyön laajentaminen perheoikeudellisiin ja lasten sijaishuollon palveluihin.
 Huoli verotuloista
 Espoo on erinomaisessa tilanteessa verrattuna moneen muuhun Suomen kuntaan.
 Kaikki taloudellisen kasvun merkit ovat myönteisiä. Espoossa uusia asuntoja rakennetaan runsaasti, yritysten liikevaihdon ja henkilöstömäärän kasvu jatkuu. Työttömyys vähenee edelleen.
 Espoossa useimmat talouden tunnusmerkit ovat positiivisia. Kaupungin verotulojen kehitys on siitä huolimatta ollut viime vuosina heikohkoa.  Petteri Juuti / Yle
 Siitä huolimatta verotulojen kasvu on ollut vaisua.
 Tänä vuonna veroennuste jopa alittuu 70 miljoonalla eurolla.
 – Jos tämä Espoossa koettu kasvu ei kasvata verotuloja, jatkorahoittaminen voi olla vaikeaa tulevina vuosina, sanoo tilanteesta huolestunut kaupunginjohtaja Mäkelä.
 Monien kuntien veroennusteet ovat menneet pieleen tänä vuonna käyttöön otetun  tulorekisterin ongelmien  vuoksi.
 Lue myös:
 Espoossa harkitaan opetukseen ja terveyspalveluihin miljoonien leikkauksia

Espoo investoi innolla ennätysvelkataakka niskassaan – kaupunginjohtaja ihmettelee alhaisia verotuloja


Summary: Narsistikaan ei ole aina paha, muistuttaa psykiatrisen vankisairaalan ylilääkäri ja dosentti Hannu Lauerma.

Narsismi on nähdään lähes yksinomaan negativisena persoonallisuuspiirteenä, mutta narsismilla voi olla myös positiivisia seurauksia: se voi suojata ihmistä  masennukselta  ja  stressiltä , todetaan tuoreissa Belfastin yliopiston tutkimuksissa.
 Tutkimusten mukaan erityisesti suureellinen narsismi, eli erinomaisuudestaan asemastaan ja vaikutusvallastaan vakuuttuneen ihmisen persoonallisuuden piirteet, näyttävät suojaavan kantajaansa masennukselta ja jopa stessiltä.
 Tutkimukseen osallistui 700 aikuista henkilöä.
 Narsismi voi olla haitallista tai hyödyllistä
 Narsisteja kuvaillaan ylemmyydentuntoisiksi, yli-itsevarmoiksi ja empatiakyvyttömiksi ihmisiksi, jotka ovat valmiita ottamaan suuriakin riskejä. Narsisti ei myöskään tunne juurikaan häpeää tai syyllisyyttä.
 Tutkimukset osoittavat, että narsistin henkinen sietokyky, eli eräänlainen piittaamattomuus, torjuu masennusoireita. Samat ominaisuudet auttavat myös suojautumaan stressiltä. Narsistilla näyttää olevan ylikorostuneen itseluottamuksen ja itsearvostuksen tuomaa henkistä vastustuskykyä, jonka seurauksena stressaavat tilanteet ja ajatukset eivät vaikuta heihin yhtä voimakkaasti kuin muihin ihmisiin.
 Tutkimus auttaa osaltaan ymmärtämään masennusoireiden moninaisuutta. Tutkijaprofessori  Kostas Papageorgiou  mukaan henkinen lujuus tai kovuus auttaa näkemään vaikeudet haasteena, sen sijaan että ne koetaan ylitsepääsemättömänä taakkana.
 Tutkimus tuo esiin myös sen, että narsismia ei pitäisi tarkastella yksinomaan pahana tai huonona piirteenä, vaan se voi olla haitallista tai hyödyllistä riippuen tilanteesta.
 Kaikki narsistit eivät suinkaan ole yhtä vastustuskykyisiä masennukselle ja stressille. Esimerkiksi haavoittuvilla narsistilla, eli kanssaihmisiin ja ympäristöönsä epäluuloisesti suhtautuvilla ja vetäytyvillä narsisteilla ei ole samaa vastoinkäymisiltä suojaavaa henkistä kovuutta kuin suureellisilta narsisteilla.
 Narsisti ei aina ole paha
 Psykiatrisen vankisairaalan ylilääkäri ja dosentti  Hannu Lauerman  mukaan tutkimus muistuttaa siitä, että monilla ihmisen piirteillä on sekä myönteinen että kielteinen ulottuvuutensa. Jopa psykopatia voi olla eduksi taistelutilanteessa, liike-elämässä tai politiikassa.
 Myös narsisteilta voi oppia.
 – Ylitunnolliset voivat muistaa, että ylitunnollisuuskin voi olla ongelma eikä pelkkä hyve, muistuttaa Lauerma.
 Narsismi sairautena on harvinainen ja sitä on hyvin vaikea myös määrittää. Lauerma muistuttaakin, että sairaalloinen narsismi on yleensä osa jotain muuta persoonallisuushäiriötä. Narsistikaan ei aina ole paha.
 – Osa heistä on pohjimmiltaan ennen muuta itsetunnoltaan haavoittuneita ihmisiä, jotka koettavat kompensoida ongelmallista luonteenrakennettaan, sanoo Lauerma.
 Lue lisää:
 Pitääkö lapsesta kasvattaa narsisti, jotta hän menestyy työelämässä? Tutkija: “Jonkinlainen kylmyys edesauttaa pärjäämistä”
 Vesalta kului vuosia tajuta, että hän eli narsistin kanssa – ”Joskus ajattelin, että ainoa ratkaisu olisi ottaa itseltään henki pois”
 Onko läheisesi narsisti? – Narsistin käytös kumpuaa olemattomasta itsetunnosta

Narsisti ei masennu eikä stressaa – negatiivisella persoonallisuuspiirteellä on myös positiivisia puolia


Summary: Toistaiseksi tuntematon ilmiantaja oli pettynyt siihen, miten Isis kohteli hänen sukulaisiaan.

Yhdysvallat  surmasi viime viikonloppuna  yhden etsityimmistä miehistä maailmassa, Isis-terroristijärjestön johtajan  Abu Bakr al-Baghdadin .
 Yhdysvaltain Delta Force -erikoisjoukot hyökkäsivät muurien ympäröimään taloon, jossa al-Baghdadi piileskeli. He saartoivat talon ja rynnäköivät sen sisälle, mikä sai al-Baghdadin pakenemaan ja  räjäyttämään itsensä räjähdeliivin avulla .
 Mutta mistä amerikkalaissotilaat tiesivät al-Baghdadin olinpaikan? Olihan häntä jahdattu vuosikausien ajan ilman menestystä.
 Al-Baghdadin turmioksi koitui hänen oma lähipiiriinsä.
 Luottomies kääntyi kurdien agentiksi
 Al-Baghdadi päästi lähipiiriinsä lastensa ja vaimojensa lisäksi vain harvoja ja valittuja Isis-taistelijoita. Kurdijohtoisten SDF-joukkojen onnistui käännyttää yksi heistä agentikseen.
 Asiasta kertoi SDF:n komentaja  Mazloum Abdi  amerikkalaisen  NBC-televisiokanavan haastattelussa .
 Asian ovat lisäksi vahvistaneet lukuisat amerikkalaismediat, kuten New York Times ja Washington Post virkamieslähteisiin vedoten.
 Yhdysvaltain ilmaiskujen tuhoja alueella, jossa Abu Bakr al-Baghdadi piileskeli. Omar Haj Kadour / AFP
 Ilmiantaja tapasi al-Baghdadia säännöllisesti tämän piilopaikassa Barishan kaupungin lähellä Idlibin maakunnassa Pohjois-Syyriassa. Hänen kerrotaan olleen al-Baghdadin turvallisuusneuvonantaja.
 Hänen suhteensa Isis-johtajaan oli niin läheinen, että hänen onnistui jopa toimittaa kurdeille, ja sitä kautta heidän liittolaisilleen Yhdysvalloille, al-Baghdadin vaatteita ja verinäyte dna-testausta varten.
 Tiedot tarvittiin, jotta Yhdysvallat pystyi varmistamaan, että mies oli varmasti al-Baghdadi, eikä kyseessä ollut ansa.
 Ilmiantajalta saatiin myös tieto siitä, että al-Baghdadi oli vaihtamassa piilopaikkaansa lähiviikkoina. Tämä johti siihen, että Yhdysvallat päätti iskeä juuri nyt.
 Lue myös Ylen Washingtonin kirjeenvaihtajan Mika Hentusen analyysi:   Trump sai ison erävoiton taistelussa terrorismia vastaan, mutta Isisin toiminta saattaa tästä vain laajeta
 Mikä sai Isis-taistelijan kavaltamaan oppi-isänsä?
 Al-Baghdadia vastaan kääntynyt arabimies oli menettänyt uskonsa Isisiin sen jälkeen, kun terroristijärjestö oli kohdellut hänen sukulaisiaan huonosti.
 Washington Post kertoo, että Isis oli surmannut yhden hänen sukulaisistaan ja siksi hän janosi kostoa.
 Kuvakaappaus videolta, jolla sanotaan esiintyvän Isisin johtajan Abu Bakr al-Baghdadin.  AL FURQAN ISIS MEDIA WING HANDOUT / EPA
 Miestä myös mahdollisesti houkutteli amerikkalaisten lupaama 25 miljoonan dollarin palkkio al-Baghdadin löytämisestä. Yhdysvaltalaisten mukaan hän on nyt saamassa osan miljoonista tai mahdollisesti jopa koko potin.
 Yhdysvaltalaismedian mukaan ilmiantaja oli erittäin innoissaan operaatiosta al-Baghdadin kiinnisaamiseksi.
 Mies vaaransi oman ja perheensä hengen pettäessään al-Baghdadin. Hänen kerrotaan olleen terroristijohtajan piilopaikassa myös hyökkäyshetkellä, mutta päässeen myöhemmin turvaan perheensä kanssa amerikkalaisjoukkojen avustuksella.
 Ilmiantajan tiedot olivat ratkaisevan tärkeitä
 Vaikka ilmiantaja kuului al-Baghdadin lähipiiriin, ei hän päässyt tapaamaan johtajaa aina halutessaan, vaan tapaaminen oli mahdollista ainoastaan al-Baghdadin kutsusta.
 Pitkään maan alla elänyt terroristijohtaja oli tarkka siitä, ettei hän käyttänyt koskaan mitään jäljitettävissä olevaa viestintävälinettä, kuten kännykkää tai tietokonetta.
 Ilmiantaja kuljetettiin al-Baghdadin piilopaikkaan usein autolla ja häntä kiellettiin katsomasta ulos ikkunoista matkan aikana. Hänen silmiään ei kuitenkaan sidottu.
 USA:n armeijan droonista kuvattua ilmakuvaa savupatsaasta, joka nousee Abu Bakr al-Baghdadin kuolemaan johtaneesta operaatiosta Syyriassa. EPA/ DVIDS HANDOUT
 Kun auto lähestyi piilopaikkana toiminutta rakennusta, vaadittiin agenttia laskemaan istuimensa makuuasentoon, jottei tämä näkisi minne oltiin menossa.
 Ilmiantaja onnistui kuitenkin opettelemaan reitin ulkoa ja kertoi kurdeille automatkan aikana huomaamistaan korkeuseroista.
 Ollessaan al-Baghdadin asuinrakennuksessa mies painoi mieleensä merkittäviä yksityiskohtia kuten katolla olevien vesisäiliöiden värin, joka auttoi amerikkalaisia paikallistamaan rakennuksen.
 Agentti myös selvitti rakennuksen pohjapiirrustukset hyvin yksityiskohtaisesti, ja hänen tietonsa auttoivat amerikkalaisjoukkoja suunnittelemaan tulevaa hyökkäystään.
 Yhdysvallat oli jo aiemmin saanut vihiä al-Baghdadin piileskelystä Idlibin alueella sen jälkeen, kun yksi hänen vaimoistaan ja viestinviejistään oli onnistuttu pidättämään.
 SDF-johtaja Abdin mukaan tieto piilopaikan tarkasta sijainnista sekä rakennuksen yksityiskohdista tuli kuitenkin kurdien agentilta.
 – Hän kertoi, että talossa oli tunneli. Hän sanoi, miten monta ihmistä talossa oli ja miten moni sotilas vartioi taloa, Abdi kertoi NBC-televisiokanavan haastattelussa.
 Tämä tieto oli ratkaisevan tärkeää amerikkalaishyökkäyksen toteuttamisessa.
 Lähteet:
 Washington Post: "Islamic State defector inside Baghdadi’s hideout critical to success of raid, officials say"
 NBC News: "The Islamic State spy who betrayed al-Baghdadi was an insider motivated by revenge"
 The National Interest: "ISIS Leader al-Baghdadi Betrayed By Turncoat"
 New York Times: "ISIS Leader Paid Rival for Protection but Was Betrayed by His Own"

Isis-johtaja al-Baghdadi päästi lähipiiriinsä vain kourallisen ihmisiä – Yksi heistä petti hänet


Summary: Suomalaisia kelloseppiä kaivataan myös maailmalla. Jopa Sveitsin kelloliitto on vedonnut Suomen kulttuuriministeriöön koulutuksen säilyttämiseksi.

Henkilökohtaisten esineiden ja kotitalousesineiden korjaus

Kellojen ja kultasepäntuotteiden korjaus

Takahuone kellosepänliikkeen perällä on kapea. Hyllyillä on riveittäin pieniä rasioita, joiden sisältöä voi vain arvailla. Vihreää työpöytää valaisee lamppu, jonka loisteessa kiiltelee pikkuruisia ruuvimeisseleitä, pinsettejä ja mittareita.
 Petri Aaltonen / Yle
 Petri Aaltonen / Yle
 Ella Tuovinen  istuu kumartuneena pöydän ääreen. Tuoli on säädetty niin alas, että pöydän reuna on rinnan korkeudella. Tuovinen nojaa kyynärvarsillaan niille tarkoitettuihin tukiin ja poimii käteensä yhden ruuvimeisseleistä. Hän ryhtyy irrottamaan ruuveja taskukellon koneistosta.
 Tuovinen opiskelee Pohjoismaiden ainoassa kelloseppäkoulussa Espoossa.
 Petri Aaltonen / Yle
 Yhden tasku- tai rannekellon perushuoltoon kuluva aika mitataan tunneissa. Koneisto puretaan kokonaan, sen osat pestään, öljytään, laitetaan takaisin paikoilleen ja säädetään. Jos kello vaatii muutakin korjausta, tunteja voi kulua paljon.
 Kaikki tehdään käsityönä, paitsi osien pesu. Sitä varten hyllyllä nököttää oma pieni pesukone.
 Työ on äänetöntä ja sadasosamillin tarkkaa. Petri Aaltonen / Yle
 – Tämä vaatii pitkäjänteisyyttä, vakaata kättä ja hienomotoriikkaa. Ei minullakaan aina ole ollut näin paljon kärsivällisyyttä kuin nyt, mutta opintojen aikana se on kehittynyt, Tuovinen kertoo.
 Viisarikellot elävät uutta tulemistaan
 Perinteiset kellot ovat jälleen yleistyneet suomalaisten ranteissa, eikä parhaillaan yltyvä  äly- ja urheilukellojen suosio  näytä ainakaan syövän viisarikellojen nousua.
 Rannekellojen  keräily ja "rannettaminen" , eli omaan ranteeseen sovittaminen, on esimerkiksi nuorten miesten harrastus. Alan harrastajien Facebook-ryhmään on liittynyt muutamassa vuodessa yli 22 000 jäsentä.
 Nupista manuaalisesti viritettävät mekaaniset kellotkin ovat taas haluttuja, ja mummojen ja vaarien perintöä huollatetaan ahkerasti.
 Laite mittaa pienen paristorannekellon toimintaa. Petri Aaltonen / Yle
 Myös Tuovisen pöydälle kiikutetaan jos jonkinlaista tikittäjää.
 – Tänne tuodaan niin mekaanisia, automaattikelloja kuin paristokellojakin. Nuorilla on tosi paljon erilaisia kelloja, vaikka sitä ei välttämättä heti uskoisi.
 Tuovinen korjaa yhtä mielellään rannekelloja kuin suuria kaappikellojakin. Eniten haastetta on kuitenkin pienten kellokoneistojen spiraaleissa.
 Spiraali on mekaanisen kellon käyntilaitteessa oleva kierteytetty jousi, joka mahdollistaa käyntilaitteen heilahtelun. Jotta kello toimii oikein, spiraali on taivutettava juuri oikeaan muotoon.
 – Spiraalien tekeminen on itsensä voittamista. Spiraali ryhdytään taivuttamaan valmiista aihiosta, siihen tehdään kaikki taitokset itse, ja ne on saatava oikein ja suoraan. Se on kaikkea muuta kuin helppoa, kun kello täytyy saada myös käymään sen kanssa. Opiskeluvaiheessa siihen kuluu tuntikausia, Tuovinen kertoo.
 Tuovisen kaulassa roikkuu silmään laitettava luuppi, joka avulla kelloseppä näkee koneiston pienimmätkin osat tarkkaan. Petri Aaltonen / Yle
 Kaikille kellosepille ei opeteta spiraalin tekemistä, mutta Tuovisen koulutukseen se kuuluu. Se on yksi syy, miksi suomalaisia kelloseppiä arvostetaan myös maailmalla.
 Taskukellon viimiestely ja sen spiraalin valmistus tulevat olemaan Tuovisen opinnäytetyö. Petri Aaltonen / Yle
 Suomalaisille kellosepille riittäisi töitä
 Espoon kelloseppäkoulusta valmistuu vuosittain vajaat 30 kelloseppää ja mikromekaanikkoa, ja lähes 80 prosenttia heistä työllistyy heti.
 Mikromekaanikkoja tarvitaan teknologia-alalla, kuten sydämentahdistimien tai kvanttitietokoneiden jäähdytin- ja mittauslaitteiden tuotannossa.
 Kellosepistä taas on pulaa niin Suomessa kuin ulkomaillakin.
 Vaikka töitä riittää ja ammattilaisia arvostetaan, uhkaa Espoon kelloseppäkoulua lakkauttaminen.
 Osana ammatillisen koulutuksen leikkauksia kelloseppäkoulun rahoituksesta on hävinnyt seitsemässä vuodessa kolmannes.
 Vajetta on tähän asti paikannut Kellosepäntaidon edistämissäätiö, mutta tämän hallituskauden loppuun mennessä säätiön rahat on käytetty. Ellei lisärahoitusta järjesty, vuodesta 1944 saakka toiminut koulu joutuu sulkemaan ovensa.
 Ella Tuovinen saattaa olla viimeisten kelloseppäkoulusta valmistuvien joukossa. Petri Aaltonen / Yle
 Tuovinen on huolissaan alan tulevaisuudesta.
 – Kellosepäksi ei voi valmistua miltään kirjekurssilta, eikä se taito tule viidessä minuutissa. Siihen vaaditaan lähiopetusta ja valtava määrä harjoittelua. Tarve kellosepille on olemassa, ja tarve on myös koulutukselle.
 Kelloseppäkoulu lähetti lokakuussa opetus- ja kulttuuriministeriölle vetoomuksen, jossa se pyytää 300 000 euron lisärahoitusta koulutuksen järjestämiseen. Vetoomuksen on allekirjoittanut yli 500 kello- ja mikromekaanikkoalan ammattilaista, yrittäjää ja yksityishenkilöä.
 Petri Aaltonen / Yle
 Jopa Sveitsin kelloliitto on vedonnut Suomen opetus- ja kulttuuriministeriötä säilyttämään kansainvälisesti tunnustetun alan huippuyksikön.
 Kelloseppiä kaivataan paitsi maailmalla, myös Suomen maakunnissa. Siihen Tuovinen on päättänyt omalta osaltaan vastata.
 108-vuotias kelloliike odottaa jatkajaansa
 Valmistuttuaan toukokuussa Tuovinen muuttaa Äänekoskelle. Häntä odottavat työt 108 vuotta suvussa pysyneessä Tammelinin kelloliikeessä.
 Tällä hetkellä liikkeen omistaa Tuovisen kummisetä  Kauko Tammelin , joka on sukunsa neljäs kelloseppä. Hänen eläköityessään yrittäjyys siirtyy Tuovisen nimiin.
 – Totta kai haluan jatkaa perinteistä kellosepänliikettä. Keski-Suomi on kaunis paikka ja täällä ihmiset ovat ystävällisiä. Olen kotoisin Sonkajärveltä, eikä sekään mikään metropoli ole, Tuovinen nauraa.
 Kellosepän työpiste löytyy takahuoneesta verhon takaa, mutta suuri osa työstä on myös myyntiä ja asiakaspalvelua. Petri Aaltonen / Yle
 Tuovinen on työskennellyt kummitätinsä ja -setänsä kelloliikkeessä viikonloppuisin ja loma-aikoina jo 12 vuotta, mutta pääosin myymälän puolella. Oman ammattitaidon karttuessa hän on siirtynyt myös takahuoneen työpisteelle.
 Haaveammattiinsa pääsyä nainen on odottanut suunnilleen siitä saakka, kun hän ennen koulun alkua sai ensimmäisen oman rannekellonsa.
 – Se oli Leijona-paristokello, jossa oli kynäosoittimet.
 Kelloliike Tammelin on toiminut Äänekoskella vuodesta 1911. Petri Aaltonen / Yle

Ella Tuovinen, 27, kouluttautuu alalle, joka on hiljalleen katoamassa – Pohjoismaiden viimeistä kelloseppäkoulua uhkaa sulkeminen, vaikka töitä riittäisi


Summary: Suuri osa lentokieltoon pannuista koneista on ollut käytössä Brasiliassa, Traficomin ilmailujohtaja Pekka Henttu kertoo.

Boeing  kertoi torstaina  kieltäneensä lentämisen yli 50:llä 737 NG -mallisella matkustajakoneellaan. Mallin siiven ja rungon yhtymäkohdista on löytynyt rakenteellisia murtumia.
 Aiheesta lisää:   Yhdysvaltain viranomaiset määräsivät kaikki runsaasti käytetyt 737NG-koneet välittömästi tarkastettavaksi, murtumia löytyi kymmenistä koneista.
 Ylen haastatteleman liikenne- ja viestintävirasto Traficomin ilmailujohtajan  Pekka Hentun  mielestä mielenkiintoista on se, että kolmasosa vaurioituneista koneista on ollut käytössä Brasiliassa.
 – Olennaista on operointitapa eli se, miten koneella lennetään ja minkälaisissa olosuhteissa. Rajut sääolosuhteet saattavat tuoda mukanaan kovempia kuormituksia laskuvaiheessa, Henttu selittää.
 Boeingin ympärillä on kuohunut yli vuoden ajan lentokoneiden turvallisuushuolien vuoksi. Alkuvuodesta Boeing kielsi lennot  uudemman mallin Boeing 737 Max -koneillaan,  kun kaksi samanlaista konetta putosi lyhen ajan sisällä.
 Indonesiassa  ja  Etiopiassa  tapahtuneissa lentoturmissa kuoli yhteensä liki 400 ihmistä
 Aiheesta lisää:   Boeingin toimitusjohtaja myönsi keskiviikkona, että hän tiesi 737 Max -koneiden herättämistä huolista.
 Trafin ilmailujohtaja Pekka Henttu. Yle
 Pitääkö suomalaisten matkustajien olla huolissaan Boeing 737 -mallisilla koneilla lentäessään?
 – Rakennevaurioiden löytyminen kertoo siitä, että järjestelmä toimii. Tästä syystä kaikki koneet, joilla on yli 30 000 lentoa takanaan, on tarkastettava.
 – Prosessi on edennyt vauhdilla, ja ne koneet on pantu lentokieltoon, joista vaurioita on löydetty. Huolto-ohjelmaa, jolla koneita tarkastetaan, täytyy edelleen tarkentaa. Järjestelmä toimii. En olisi henkilökohtaisesti kauhean huolissani ja olen kyllä valmis matkustamaan 737:lla huomennakin.
 Juuri tänään australialainen Qantas-lentoyhtiö kertoi kuitenkin, että sen vähemmän käytetystä koneesta oli löytynyt murtuma. Kertooko tämä, että Boeingin ongelmat ovat luultua laajemmat?
 – Ongelmia heillä on aika paljon ja aika näyttää, mitä se yhtiölle merkitsee. Kun ongelmia on havaittu alle 30 000 lennon koneissa, niin järjestelmää on muutettu. Nyt kaikki ne, joilla on yli 22 600 lentoa takanaan, täytyy tarkastaa tuhannen lennon välein – eli järjestelmä tarkentuu koko ajan.
 Mitä näiden murtumien löytyminen tarkoittaa muiden lentokonevalmistajien mallien huolloille?
 – Täytyy mennä juurisyihin eli mitkä ovat näiden vaurioiden syynä: ovatko ne suunnittelu-, valmistus- vai materiaaliongelmia? Sillä osa-alueella täytyy sitten tarkastella laajemmin prosesseja.
 Vaikuttaako tämä esimerkiksi Finnairin koneiden huoltoon?
 – Ilmailussa on periaate, että opitaan kaiken aikaa ja parannetaan kaiken aikaa. Riippumatta siitä, kuka on koneen valmistaja, niin taatusti näitä asioita tarkastellaan kaikissa koneissa
 Tämä on nyt lyhyessä ajassa toinen Boeingin konemalli, josta löytyy ongelmia. Miksi juuri Boeing?
 – Boeing on suuri lentokonevalmistaja, mutta en ole todellakaan halukas arvioimaan Boeingia yhtiönä. Yhtiö on kovan tarkastelun kohteena kulttuurista lähtien. On tietysti avainasemassa se, minkälainen yhtiön kulttuuri ja johtamiskulttuuri on. Sitähän on myös USA:n kongressissa käsitelty.
 Lennetäänkö Boeing 737 NG -mallilla Suomeen, aiheuttaako tämä toimenpiteitä Suomessa?
 – Kyllä niitä on Suomenkin taivaalla, sekä Suomeen tulevia että täältä lähteviä. Näissä toimenpiteissä pääviranomainen on ollut Yhdysvaltain viranomainen. Koneille on julkaistu lentokelpoisuusmääräys, ja siinä määritetään mitä tehdään ja millekin koneelle.
 – Suomalaisilla lentoyhtiöillä ei ole näitä koneita. Eurooppa seuraa hyvin tarkkaan tilanteen kehittymistä, toden totta Euroopan lentoturvallisuusvirasto seuraa tätä kovinkin tarkasti.

Boeingin lentokoneiden uusimmat turvaongelmat on saattanut aiheuttaa lentotapa – Täytyykö olla huolissaan Boeing 737:llä lentäessään, Traficom?


Summary: Lappi ja Ferm olivat vieraina Puoli seitsemän -ohjelman tiiviitä työpareja esittelevässä Tuplatorstaissa.

Citroen-tallin kuljettaja  Esapekka Lappi  ja kartanlukija  Janne Ferm  ovat kilpailleet tiiminä ensi vuonna jo 10 vuoden ajan. Yhteistyön alkaminen oli aikalailla sattumaa.
 – Se oli oikeastaan vahinko, että me päädyttiin ajamaan yhdessä, muistelee Lappi. Aiempi kartanlukijani ei pystynyt sitoutumaan tähän niin paljon, kuin olisi vaadittu, ja hän oli soittanut Jannelle valmiiksi, ennenkuin kertoi minulle päätöksestään.
 Ensimmäinen yhteinen kilpailu oli Tunturiralli vuonna 2010, ja tuleva kilpakaksikko näki ensimmäistä kertaa silloin, kun kilpailun ajonuotitus alkoi.
 – Olihan ne niin sanotut ensitreffit, nauraa Ferm ensikohtaamisesta. Kaikki oli uutta ja ihmeellistä, itsellekin. Olihan se aikamoinen seikkailu. Esapekan isä oli auton huollossa, ja kaveri. Siinä oli neljä ihmistä hukassa tunturissa.
 Kuljettaja luottaa täysin kartturiin
 Lappi ja Ferm kiertävät maailmaa kaksisataa matkapäivää vuodessa. Ajaja luottaa täysin kartanlukijaan.
 – Keskimäärihän se olen minä, joka sen virheen tekee, sanoo Lappi. Kuski tekee paljon enemmän virheitä kuin kartanlukija. Se on minulle tosi hyvä asia, että Janne ei lue väärin. Koska minä luotan täysin siihen mitä Janne sanoo.
 Välillä tapahtuu esimerkiksi ulosajoja, mutta henkilökemioihin nekään eivät kaksikolla vaikuta.
 – Ei me kyllä ole kinasteltu. Vaikka me enemmän toistemme kanssa ollaan, kuin puolisoittemme kanssa.
 Katso Fermin ja Lapin koko haastattelu Yle Areenassa:

Ralliautoilija Esapekka Lappi ja kartturi Janne Ferm 10 vuoden yhteistyöstä: "Luotan täysin siihen, mitä Janne sanoo"


Summary: Maailmankartan rantaviivat muuttuvat tunnistamattomiksi, ellei hiilidioksidipäästöihin puututa toden teolla, varoittavat tutkijat.

Ilmastonmuutoksen aiheuttama merenpintojen nousu on rannikkojen asukkaille selvästi suurempi uhka kuin on luultu, varoittaa tuore yhdysvaltalaistutkimus. Vaarantuneilla alueilla on yli kolme kertaa niin paljon asutusta kuin aiemmin on arvioitu, laskee  Nature Communications  -lehdessä julkaistu tutkimus.
 Alueilla, jotka vuoteen 2050 mennessä joutuvat tulvan valtaan vähintään kerran vuodessa, on arveltu asuvan 80 miljoonaa ihmistä. Uusi laskelma on 300 miljoonaa.
 Tätä lukua ei enää saa kauniimmaksi, vaikka hiilidioksidipäästöihin tartuttaisiin heti toden teolla, mutta nopeat päätökset ratkaisevat, ovatko maailmankartan nykyiset rantaviivat tunnistettavissa enää 2000-luvun loppupuoliskolla, tutkijat sanovat.
 Heidän mukaansa 200 miljoonalta ihmiseltä koti voi jäädä lähivuosikymmeninä jopa pysyvästi veden alle.
 Nouseva merenpinta ja voimistuvat myrskyt iskevät ankarimmin Aasiaan. Kaksi kolmasosaa vaaraan joutuvasta väestöstä asuu Kiinassa, Bagladeshissä, Intiassa, Vietnamissa, Indonesiassa ja Thaimaassa, tutkimuksessa luetellaan.
 – Ilmastomuutoksella on voimaa muuttaa kaupunkien, rannikkojen ja kokonaisten alueiden ulkonäköä jo meidän elinaikanamme. Valtiot joutuvat yhä useammin pohtimaan, kuinka kauan rantojen suojarakennelmista on hyötyä, sanoo tutkimusta johtanut  Scott Kulp   Climate Central  -järjestöstä.
 Tutkimuksessa käytettiin tekoälyä, ihmisaivojen hermoverkkojen toimintaa jäljitteleviä algoritmejä.
 Merenpinnan nousua ennustavia lukuja ei ryhdytty muuttamaan, vaan korjaukset tehtiin tietoihin maanpinnan korkeudesta. Mitä alavampi ranta, sitä kauemmaksi maalle tulvehtiva vesi yltää.
 Uusi data osoitti, että rannikkoja on pidetty todellisuutta korkeampina, ja odotettavissa olevat tulvatuhot on siksi arvioitu aivan liian pieniksi, kertoo Climate Centralin tutkija  Ben Strauss .
 Maanpinnan luultiin olevan kattojen korkeudella
 Strauss ja Kulp eivät olleet ensimmäisiä asiantuntijoita, jotka havaitsivat tulvavaaran arvioinnissa käytetyt topografiatiedot huomattavan epävarmoiksi. He panivat ne tositestiin.
 Luvut ovat Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan SRTM-ohjelmalta. Sen mittaukset teki avaruussukkulan mukana vuonna 2000 lentänyt tutkajärjestelmä.
 Kulp ja Strauss vertasivat SRTM:n antamia tietoja lentokoneista tehtyihin lasermittauksiin ja totesivat, että SRTM:n data näytti järjestelmällisesti virheellisiä lukuja. Ongelma johtui pitkälti siitä, että SRTM piti talojen kattoja ja puiden latvoja maanpintana.
 – Meille kävi selväksi, että kukaan ei tiennyt, kuinka korkeita valtaosa maapallon rannikoista on, Strauss muistelee viiden vuoden takaista yllätystä.
 Uuden datan perusteella syntyi  CoastalDEM-malli , joka tekijöidensä mukaan parantaa tuntuvasti merenpinnan nousun ja rannikkojen tulvien analysoinnin tarkkuutta.
 Tuhotulvat jopa tuhatkertaistumassa
 Merien vesimäärä kasvaa, koska Grönlannin ja Etelämantereen suurista jäätiköistä on kymmenen viime vuoden aikana lohjennut sulamaan valtavia määriä jäätä. Vesi valtaa uutta tilaa myös siksi, että lämmetessään se laajenee.
 Ilmastonmuutos tietää myös entistä hurjempia trooppisia myrskyjä, jotka syytävät rankkasateitaan etenkin rannikoille ja saavat aallot nousemaan maalle.
 Kansainvälinen ilmastopaneeli  IPCC arvoi tuoreimmassa raportissaan , että rajuimpia myrskyjä, joita on ollut kerran vuosisadassa, alkaa lähivuosikymmeninä olla monin paikoin kerran vuodessa.
 Taifuunin tuhoja Japanissa Ichiharassa lokakuun puolivälissä.
JIJI PRESS / EPA
 Jos ilmaston lämpeneminen saadaan pysäytettyä alle kahteen asteeseen, kuten Pariisin ilmastosopimus edellyttää, merenpinnan lasketaan nousevan noin puoli metriä vuoteen 2100 mennessä. Nykyisillä hiilidioksidipäästöillä todellinen luku voi olla lähes kaksinkertainen.
 Niinpä rannikkojen tulvatuhojen ennustetaan sata- tai jopa tuhatkertaistuvan ennen kuin vuosisata vaihtuu.
 Indonesiassa ilmastonmuutoksen vaikutukset tuntuvat jo niin, että hallitus ilmoitti äskettäin aikovansa siirtää pääkaupungin pois Javan saarelta. Se on maailman nopeimmin uppoavia alueita.
 Climat Centralin luvut ovat entistäkin karumpia myös Indonesialle: tulvavaarassa onkin 23 miljoonaa ihmistä, kun aiempi arvio oli viisi miljoonaa.
 Straussin mukaan moni maa voi joutua seuraamaan Indonesian esimerkkiä. Suhteettoman suuri osuus ihmiskunnasta on asettunut alaville maille merten tuntumaan, ja ilmastonmuutoksen edetessä se tietää varmaa kärsimystä, Strauss sanoo.
 Lue myös: IPCC:n jättiraportti varoittaa: Alppien ja Skandinavian jäätiköt vaarassa, merenpinta voi nousta jopa metrin

Avaruudesta tehty mittaus antoi liian toiveikkaan kuvan – rannikkojen tulvat uhkaavatkin satoja miljoonia ihmisiä


Summary: Osa puolueista esittää tiukkoja otteita Katalonian asemasta syntyneen kriisin ratkaisemiseksi.

Puolueet käynnistelevät kampanjoitaan parlamenttivaaleihin valmistautuvassa Espanjassa. Kyseessä on jo neljäs parlamenttivaalikampanjoiden avaus neljässä vuodessa.
 Uusiin vaaleihin ajauduttiin , kun edellisten vaalien jälkeen ei saatu muodostettua hallitusta. 10. marraskuuta pidettävien vaalien toivotaan viimein tuovan ratkaisun pattitilanteeseen, johon puolueet ovat ajautuneet.
 Mielipidetiedustelut povaavat sosialisteille noin 27 prosentin ja konservatiiviselle kansanpuolueelle noin 22 prosentin kannatusta.
 Vaaliuurnat ovat jo valmiina 10. marraskuuta järjestettäviä parlamenttivaaleja varten. Kuva on otettu Madridissa 31.10.  Chema Moya / EPA
 Espanjan puolueet toivovat houkuttelevansa äänestäjät puolelleen liudalla lupauksia.
 Sosialistipuolueen houkutuksiin kuuluu muun muassa minimipalkan nostaminen 60 prosenttiin keskivertopalkasta, tasa-arvon parantaminen ja koulutuksen rahoituksen nostaminen.
 Kansanpuolueen tarjouksiin kuuluvat esimerkiksi verojen alentaminen, perintö- ja varallisuusveroista luopuminen sekä elinkautisten vankeustuomioiden jakaminen yhä useammasta rikoksesta.
 Äärioikeistolainen Vox ajaa  Francisco   Francon  aikaisten symbolien sallimista, Britanniaan kuuluvan Gibraltarin alueen aseman uudelleenarviointia ja abortin poistamista julkisen terveydenhuollon palveluista.
 Vasemmistolainen Podemos lupailee korvauksia Francon diktatuurin uhreille ja näiden omaisille, varakkaiden kovempaa verotusta ja satsauksia julkisiin palveluihin.
 Keskustaoikeistolainen Ciudadanos puolestaan listaa vaalilupauksikseen muun muassa eutanasian sallimisen, veroleikkaukset ja nykyisen parlamentin ylähuoneen lakkauttamisen.
 Yhteistä kaikille puolueille on ratkaisun hakeminen  kriisiin, joka Katalonian asemasta osana Espanjaa on syntynyt . Keinot vaihtelevat sosialistien ehdottamasta vuoropuhelusta kansanpuolueen ja Voxin esittämään Katalonian itsehallinon perumiseen ja Podemosin ajamaan kansanäänestykseen.
 Lisää aiheesta:
 "Ilmapiiri on nyt masentunut ja vihainen." Ylen toimittaja Barcelonassa Maija Salmi vastasi kysymyksiin Katalonian tapahtumista
 Espanjaa odottavat jälleen uudet vaalit – nekään eivät välttämättä helpota hallituspohjan löytämistä

Espanjassa aloitellaan vaalikampanjoita jo neljättä kertaa neljän vuoden aikana – Vaalilupauksissa Francon symboleita, eutanasia ja abortti


Summary: Vielä toissapäivänä allekirjoituksia oli noin 25 000.

Lentoveroa Suomeen vaativa kansalaisaloite etenee eduskunnan käsittelyyn.  Aloite ylitti vaaditut 50 000 allekirjoitusta tänään  noin kello 23. Ehdotettu lakimuutos tarvitsee vähintään 50 000 allekirjoitusta, jotta se otetaan eduskuntaan puntaroitavaksi.
 Samoin kuin  tunteita kuohuttaneessa kannabisaloitteessa , myös lentoveroaloitteessa allekirjoitusten määrä lähti kovaan kasvuun vasta parina viimeisenä päivänä, kun takaraja alkaa häämöttää.
 Keskiviikon vaihtuessa torstaiksi, oli ääniä 33 298. Torstain aikana allekirjoituksia siis tuli hieman yli 17 000 kello 23:30 mennessä, jolloin saldo oli 50 360. Kello 21:25 allekirjoituksia oli 47 758 . Saldo alkoi kasvaa kunnolla lokakuun 11. päivä. Tuolloin kannattajia oli reilut 7 300, vaikka aloite pantiin vierille jo toukokuun alussa.
 Tilanne 31.10. noin kahdeksan aikaan illalla. kansalaisaloite.fi
 Aloitteessa lentovero kohdistuisi matkustajaan. Matkalippuihin tulisi siis lisää hintaa. Verotuloja ehdotetaan käytettäväksi ympäristölle parempien matkustuskeinojen kehittämiseen. Taustalla on ajatus vähentää lentämisestä syntyviä päästöjä.
 Ruotsissa lentovero otettiin käyttöön viime vuonna, mikä näkyi matkustajamäärien laskuna. Tämän jälkeen Ruotsi on ehtinyt jo kerran poistaa veron ja palauttaa sen takaisin.
 Toistaiseksi lentämistä on verotettu kevyesti Suomessa, niin kuin miltei kaikkialla muuallakin maailmassa. Kuudessa EU-maassa jonkinlainen lentovero on otettu käyttöön.
 Suomen eduskunnassa lentoveroa ovat kannattaneet esimerkiksi vasemmistoliitto ja vihreät. Esimerkiksi keskusta ja perussuomalaiset ovat vastustaneet veroa.
 Vauhdittavatko myönteiset uutiset allekirjoitusten määrän kasvua?
 Kansalaisaloitteissa on toisinaan huima loppukiri eräpäivän lähestyessä. Näin kävi esimerkiksi juurikin kannabisaloitteessa, joka eteni eduskuntaan. Tosin siinä päiviä oli vielä jäljellä enemmän kuin lentoveroaloitteessa.
 Kansalaisaloitepalvelua ylläpitävän  Avoin ministeriö  -järjestön toiminnanjohtaja  Joonas Pekkanen  on sanonut Ylelle, että mediahuomio ja uutismediat siivittävät otsikoillaan ja jutuillaan allekirjoitusten määrää.
 Tällöin siis allekirjoitusten kasvusta kertovien otsikoiden – ja ylipäätään koko aloitteen olemassaolon huomaaminen leviää sosiaalisessa mediassa, mikä saa taas uusia silmiä bongaamaan aloitteen ja kannattamaan sitä. Aiheesta kertovan  jutun voit lukea tästä .
 Toisaalta uusia allekirjoituksia vauhdittava loppukiri johtunee myös takarajan lähestymisestä.
 Lue lisää:
 Ruotsin hallitus haluaa pitää kiinni lentoverosta, mutta ruotsalaisten ulkomaanmatkailun vähentyminen ei selity yksin verolla
 Suomalaisten lentämisen päästöistä näkyy vain murto-osa – lentokoneet saastuttavat jo saman verran kuin autot
 Lentoliikenteen kova kasvu hidastui Ruotsissa – Suomessa lentomatkustus lisääntyy yhä vauhdilla
 Helsinki-Vantaalla paukkuvat taas ennätykset: tänään tuli täyteen 20 miljoonaa matkustajaa tänä vuonna

Huima loppukiri: Kansalaisaloite lentoverosta ylitti vaaditut 50 000 allekirjoitusta – etenee eduskunnan käsittelyyn


Summary: Turkin sisäministeri arvosteli Eurooppaa toimettomuudesta kiinniotettujen Isisin jäsenten suhteen.

Turkin sisäministeri  Süleyman Soylu  sanoi lauantaina, että Turkki lähettää kiinniottamansa terroristijärjestö Isisin jäsenet kotimaihinsa.
 Samalla Soylu arvosteli eurooppalaisia toimettomuudesta. Hänen mielestään on vastuutonta, että Eurooppa jättää Isis-vangit yksin Turkin vastuulle.
 – Tämä ei ole hyväksyttävää meille. Se on myös vastuutonta. Lähetämme kiinniotetut Daeshin jäsenet heidän kotimaihinsa, Soylu sanoi toimittajille.
 Daesh on toinen nimi, jota käytetään Isis-järjestöstä.
 Turkin joukot ovat vanginneet joitakin Isisin jäseniä Syyriassa. Turkki hyökkäsi Koillis-Syyrian kurdialueelle viime kuussa.

Turkki aikoo lähettää Isis-vangit kotimaihinsa


Summary: Nefertiti-veistos lumoaa Berliinissä, mutta egyptiläisten mielestä se on kaunottarelle väärä paikka. Kuka omistaa maailman museoaarteet?

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Mitä ihmettä!
 Museossa Firenzessä  yllättää mallinukke, joka on puettu muhkeisiin turkiksiin. Miehen kotipaikaksi on karttaan merkitty Pohjois-Suomi.
 Lasin takana on esillä  saamelaisnaisen sarvilakki.
 Miten on mahdollista, että Suomesta liki kadonnut, erittäin harvinainen päähine löytyy täältä, Italian helteestä?
 Se on kaukana kotoa.
 Saamelaisten muinaiseen sarvilakkiin liittyy mysteeri. Niitä ei ole säilynyt kuin vähän. Yksi epäily on, että päähine aikoinaan kiellettiin syntisenä.  Antti Haanpää / Yle
 Maailman museot notkuvat aarteita, jotka eivät ole siellä, mistä ne ovat aikojen saatossa löytyneet.
 Minne ja kenelle esineet oikeasti kuuluvat, on tällä hetkellä polttava ja mielipiteitä jakava aihe ympäri maailmaa.
 Kiinnostus ja vaatimukset esinepalautuksista ovat lisääntyneet.
 – Asia on hyvin ajankohtainen, sanoo Suomen kansallismuseon ylijohtaja  Elina Anttila .
 – Keskustelu on tällä hetkellä vilkasta, sanoo intendentti  Eero Ehanti .
 Entisten siirtomaavaltojen maailmankuuluissa museoissa palautuspyynnöt eivät ole aiheuttaneet riemunkiljahduksia.
 Kansallismuseon intendentti Eero Ehanti muistuttaa, että maailma on täynnä hienoja eri kulttuureista kertovia museoita, "eikä ole kenenkään etu, jos kokoelmat hajautetaan". Antti Haanpää / Yle
 Kreikkalaiset haluaisivat Parthenonin marmoriset koristeveistokset alkuperäiselle paikalleen Akropolis-kukkulalle Ateenaan. Kreikan hallitus on vaatinut niiden palauttamista  British Museumista Lontoosta . Tuloksetta.
 Parthenon-temppelin marmoriveistokset irrotettiin ja vietiin Ateenasta Englantiin 1800-luvun vaihteessa. British Museum osti veistokset lordi Elginiltä vuonna 1816. Rex Features / AOP
 Jokainen British Museumissa vieraillut tietää, että sen egyptiläinen osasto on mykistävä.
 Yksi museon suurimmista vetonauloista on yli 2 000 vuotta vanha  Rosettan kivi,  jonka Napoleonin sotajoukot raahasivat mukanaan Egyptistä.  Siihen hakattujen merkkien avulla on selvinnyt hieroglyfien arvoitus .
 Rosettan kivi  on vain yksi niistä esineistä, joita Egyptin valtio on vaatinut palautettavaksi, mutta laihoin tuloksin.
 Illustrated London News -lehdessä julkaistiin vuonna 1874 piirroskuvitus, jossa tutkijat tarkastelevat Rosettan kiveä. Historia / Shutterstock / AOP
 Egyptiläiskuningatar  Nefertitin  kauneus lumoaa Saksassa. Hänestä tehtyä rintakuvaa voi ihailla  Neues Museumissa Berliinissä . Sen palauttamista egyptiläiset ovat toivoneet jo 1920-luvulta lähtien.
 – Esineet ovat arvokkaita ja niillä on suurta kansallista symboliarvoa. Siksi ne haluttaisiin takaisin, Eero Ehanti toteaa.
 Nefertitin rintakuvan kipsikopiota esiteltiin Berliinissa lokakuussa 2015. Bernd von Jutrczenka / EPA
 Jopa  90 prosenttia afrikkalaisesta kulttuuriesineistöstä  uskotaan olevan eurooppalaisissa museoissa ja kokoelmissa.
 Vauhtia palautuksille antoi Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  viime vuoden lopulla. Niin sanotussa  Macronin raportissa päädyttiin  suosittelemaan siirtomaakaudella Afrikasta anastettujen esineiden palauttamista niiden alkuperäisille omistajille.
 Pariisissa Musée du quai Branlyssa on 70 000 esinettä Afrikasta.  Christophe Petit Tesson / EPA
 Nigerian puolella oleva Benin City on kuuluisa arvokkaista pronssiveistoksistaan. Niitä löytyy museoista eri puolilta Eurooppaa. Nigerian valtio on elättänyt toiveita esineiden palauttamisesta itsenäistymisestään, vuodesta 1960 lähtien.
 Nyt British Museum on myöntynyt lainaamaan kokoelmansa pronssiesineitä Nigeriaan.  CNN:n artikkeli aiheesta.
 Beninin pronssiesineitä löytyy museoista eri puolilta Eurooppaa. Kuvan teos on British Museumissa. VPC Travel Photo / Alamy / AOP
 Myös alkuperäiskansat Australiassa ja Yhdysvalloissa ovat kiinnostuneet pyhistä esineistään, jotka ovat kulkeutuneet museoihin eri puolille maailmaa.
 Lokakuun lopussa  yhdysvaltalainen Illinois State Museum palautti  aboriginaaleille Australiaan sille 1940-luvulla päätyneet 42 esinettä.
 Ostetut, lahjoitetut ja anastetut aarteet
 Kun Kokoelma- ja konservointikeskus Vantaalla sai vieraita Australiasta, heille esiteltiin Kansallismuseon kokoelmiin aikoinaan ostettuja bumerangeja ja pyhiä esineitä. Ne tekivät ryhmässä olleisiin alkuperäiskansan edustajiin suuren vaikutuksen.
 – Esineet eivät olleet heille vain esineitä, vaan paljon enemmän, Eero Ehanti sanoo.
 Hän ei kiellä, etteikö Suomelle joskus vielä voisi tulla pyyntö saada esineet takaisin Australiaan.
 Kansallismuseon kokoelmiin ostettu bumerangi on kuulunut australialaisiin aboriginaaleihin kuuluvalle Arrernte-heimolle.   Antti Haanpää / Yle
 Jokaisella aarteella on oma tarinansa. Niitä on päätynyt museoiden kokoelmiin ostamalla, vaihtamalla, tutkimusmatkailijoiden ja lähetyssaarnaajien tuomisina.
 Osa on hankittu hyvinkin kyseenalaisin keinoin kuten ryöstämällä.
 – Esineet, mitkä on epäoikeudenmukaisesti viety tai varastettu, täytyisi tottakai ensitilassa palauttaa, Kansallismuseon ylijohtaja Elina Anttila sanoo.
 Hän painottaa, että yleensä esineet ovat kuitenkin päätyneet museoihin täysin laillisesti.
 Kansallismuseon ylijohtaja Elina Anttilan mielestä tärkeintä on se, miten esineitä pääsee katsomaan, ei se, kuka ne mahdollisesti omistaa. Antti Haanpää / Yle
 Kansainvälinen museoneuvosto ICOM  on antanut museoille ohjeet esineiden palautuksista. Eero Ehanti on neuvoston Suomen komitean puheenjohtaja.
 – Palautukset ovat monimutkaisia asioita. Museoetiikka kuitenkin velvoittaa suhtautumaan niihin positiivisesti. Ainakaan niistä ei pidä suoraan kieltäytyä.
 Elina Anttilan mukaan Kansallismuseossa pyyntöjä pohditaan tapauskohtaisesti.
 Parhaillaan museo valmistelee saamelaisesineiden palauttamista Inarissa sijaitsevaan saamelaismuseo  Siidaan . Kokoelmassa on 2600 esinettä.
 – Siellä ne ovat lähempänä saamelaisia, Anttila sanoo.
 Ainutlaatuisen  Mesa Verde -esineistön luovuttamisesta takaisin  alkuperäiskansalle Yhdysvaltoihin uutisoitiin lokakuun alussa presidentti  Sauli Niinistön  vierailun yhteydessä.
 Ensi vuonna lähetyssaarnaajan tänne tuoma pala pyhää kiveä lähtee kotimatkalle Namibiaan.
 Coloradon Mesa Verdestä löytyneet hautaesineet ja ihmisten jäännökset löysi ruotsalainen geologi Gustaf Nordenskiöld vuonna 1891. Suomeen ne päätyivät testamenttilahjoituksen kautta. /All Over Press
 Mitä olisi tapahtunut, jos Australian alkuperäiskansan bumerangi ei olisi päätynyt eurooppalaismuseoon?
 Olisivatko monet aarteet lainkaan säilyneet, jos niitä ei olisi kuljetettu sodan melskeistä talteen?
 Eero Ehanti haastaa myös pohtimaan, olisiko mosaiikki säilynyt ilmansaasteisessa Kreikassa samoin kuin British Museumin valvotuissa olosuhteissa.
 – Suurin osa esineistä ei olisi säilynyt, elleivät keräilijät ja museot olisi niitä säilyttäneet ammattimaisesti, Elina Anttila vastaa.
 Kun Kansallismuseon lisärakennus valmistuu, entistä useampi esine pääsee varastosta ihmisten nähtäväksi. Kiisa eli arkku kuuluu museon saamelaisesineiden kokoelmaan. Antti Haanpää / Yle
 Lopuksi ratkeaa lakin arvoitus
 Firenzen matkan jälkeen tutkin museossa ottamiani valokuvia.
 Samassa nurkkauksessa, jossa sarvilakkikin oli, on ahkio. Olen kuvannut siihen kiinnitetyn pienen kyltin, jossa lukee, että kyseessä on "pulka". Tekstin mukaan se on  S. Sommierin  kokoelmasta vuodelta 1885.
 Internettiä selaamalla selviää, että italialainen kasvitieteilijä ja antropologi nimeltään Stephen Sommier (1848-1922) teki matkan Lappiin vuonna 1885.
 Hän kirjoitti  kokemuksistaan teoksen Talvimatka Lappiin . Siinä Sommier kertoo poroajeluistaan tuntureilla, saamelaisista ja heidän tavoistaan.
 Niin selviää, miten sarvilakki päätyi Italian helteeseen.

Egyptiläiskuningattaren pää ja muut museoaarteet halutaan takaisin kotiin – "Varastetut esineet pitäisi ensitilassa palauttaa"


Summary: Tehyn puheenjohtaja Millariikka Rytkönen yrittää keväällä mahdottomaksi arvioitua temppua. Hän aikoo nostaa naiset kymmenien vuosien palkkakuopasta.

Sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestön Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen  käy läpi papereitaan. Alkamassa on taas yksi ammattiyhdistysliikkeen kokouksista. Mies koputtaa olkapäähän ja kysyy Rytköseltä:
 – Minkäs ikäinen se sinun pienin lapsi olikaan? Kuka sitä nyt hoitaa kun sinä olet täällä?
 43-vuotias Millariikka Rytkönen johtaa 160 000 hoitoalan ammattilaisen Tehyä, joka on toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n suurin jäsenliitto. Tehyläisistä noin 90 prosenttia on naisia.
 Kun hoidin kätilönä kolmivuorotyössä synnytyksiä kukaan ei lässyttänyt siitä, kuka hoitaa sinun pientä lasta.  Millariikka Rytkönen
 Rytköselle on karttunut vuosien mittaan kokemusta tehyläisistä käytännön töistä. Hän on koulutukseltaan kätilö, mutta työskennellyt myös lähihoitajana, lastenhoitajana, sairaanhoitajana ja osastonhoitajana.
 – Silloin kun olin yksinhuoltajana ja kätilönä kolmivuorotyössä, niin kukaan ei kysynyt minulta tai lässyttänyt siitä, että kuka nyt hoitaa sinun pientä lasta, kun sinä hoidat täällä näitä synnytyksiä yöllä ja illalla ja viikonloppuna ja jouluna. Sitäkin tapahtui, että lapsi oli avaamassa joululahjoja ja minä hoidin synnytyksiä, Rytkönen muistelee.
 Rytkönen kertoo tulevansa tasa-arvokuplasta, lapsuudenkodista, jossa hän oppi, että naisten tasa-arvo on itsestään selvä asia. Siksi häntä hämmentää ja ottaa aivoon, että järjestötyössä edelleen törmää tytöttelyyn.
 Hän sanoo olevansa häkeltynyt siitä sovinismin määrästä jota kohtaa. Naiset eivät siitä uskalla puhua.
 – Tuon tämän julki, koska minua niin risoo se, että sitä tehdään tarkoituksenmukaisesti. Siinähän yritetään pistää sillä tavalla ruotuun, että minun pitäisi äitinä olla jotain iltasatua lukemassa.
 Kysyykö kukaan Riku Aallolta, kuka teillä siivoaa?  Millariikka Rytkönen
 Hän korostaa, että kyse ei ole kaikista miehistä. Ympärillä on myös paljon uutta asennetta ja hyvää yhdessä tekemistä.
 – Väitän, että yksi syy miksi naiset ei hakeudu johtotehtäviin on se, että meitä ruvetaan vetämään alta kölin tietyssä vaiheessa, kun me edetään. Se tulee just tämmöisenä kuka sun lapsia hoitaa heittoina.
 Kuinka monelta mieheltä tälläistä kysytään, Rytkönen ihmettelee.
 – Kysyykö kukaan  Riku Aallolta , että kuka teillä siivoaa? Kysyykö kukaan  Jorma Maliselta , että kuka sun lapsia hoitaa? Ei – mutta minulta kysytään.
 Tosi outoa, hän sanoo.
 Riku Aalto on Teollisuusliiton puheenjohtaja, Malinen johtaa toimihenkilöitä edustavaa ammattiliitto Prota.
 Rikon jotain kirjoittamatonta koodia ay-liikkeen sisältä kun puhun siitä, että meillä on edelleen ne hyvä veli-verkostot.  Millariikka Rytkönen
 Millariikka Rytköstä on kutsuttu ay-liikkeen Peppi Pitkätossuksi tai Pikku Myyksi. Osin sen takia, että hänen punainen nutturansa erottuu kokousväen seasta kuin poiju merellä. Mutta myös siksi, että hän on tunnetusti rohkean suorapuheinen.
 Yhtäläisyyden Myyhyn huomasi presidentti  Tarja Halonenkin , jonka johtamassa 100 tasa-arvotekoa -toimikunnassa Rytkönen istui.
 Sosiaalidemokraatti Rytköstä ei tunnu pelottavan sekään, että niille, jotka haastavat ay-liikkeen napamiehet, voi käydä huonosti. Kuten kävi SDP:n puheenjohtajan paikalta pudotetulle  Jutta Urpilaiselle , joka ei kuunnellut heitä riittävästi.
 Nuoret sanovat, että ay-liike näyttää sellaiselta eläkeikää lähestyvien vanhojen äijien eläkeläiskerholta.  Millariikka Rytkönen
 – Näistä asioistahan ei saisi puhua ääneen. Rikon jotain kirjoittamatonta koodia ay-liikkeen sisältä, kun puhun siitä, että meillä on edelleen ne hyvä veli -verkostot tai että meillä edelleen tapahtuu sitä, että asioita sovitaan pienen piirin kesken tässä meidän työmarkkinaskenessä.
 Rytkösen mielestä on täysin käsittämätöntä, että Suomessa 2010-luvun kynnyksellä on olemassa naisvaltaisen alan liittoja, joissa ei ole koskaan ollut naispuheenjohtajaa.
 – Ay-liikkeen on pakko muuttua – joko se muuttuu ajassa tai sitten se ei enää säily hengissä.
 Meidän nuoret jäsenet sanovat, että ay-liike näyttää sellaiselta eläkeikää lähestyvien vanhojen äijien eläkeläiskerholta.
 Tehyn puheenjohtaja puhuu kirjoittamattomien koodien murtamisesta. Keväällä hän aikoo yrittää sitä Lähihoitajaliiton Superin  Silja Paavolan  kanssa. He aikovat.ylittää miesvaltaisten liittojen palkankorotukset. Se on temppu, jota on etukäteen pidetty mahdottomana.
 Ay-toverien solidaarisuus on koetuksella
 Hoitoalan järjestöt Tehy ja Super vaativat yhdessä hoitoalalle sopimusta, joka nostaisi palkkoja 1,8 prosenttia vuodessa yli miesvaltaisten alojen. Sillä kurottaisiin kiinni kymmenessä vuodessa hoitoalan naisten palkkakuoppa.
 Järjestöt laskevat, että tyytymällä aiempien tasa-arvoerien tahtiin erot miesvaltaisiin aloihin saataisiin kiinni aikaisintaan vähän ennen ensi vuosituhatta, vuoteen 2090 mennessä.
 Rytkösen mielestä nyt esitettyä ohjelmaa voi sitäkin pitää aika hitaana, koska tilanteen korjaantumista odotetaan siinäkin mallissa kymmenen vuotta.
 Tehyn puheenjohtajaa huolestuttaa hoitajien uupuminen kikytuntien ja sotesotkujen jäljiltä. Jouni Immonen / Yle
 Suomessa sairaanhoitajan keskipalkka on noin 2 500 euroa. Eroa miesvaltaisten teollisuusalojen keskipalkkoihin on viitisensataa euroa.
 – Me olemme hyvin realisteja Superin kanssa siitä, mikä on Suomen taloudellinen tilanne. Tiedän, että meillä on rivissä taatusti jäseniä, jotka sanovat, että se 500 euroa ja heti. Ei sellainen ole mahdollista.
 Hoitajien vaatimukset ja aikainen liikkeellelähtö ovat ärsyttäneet paitsi työnantajapuolella myös omien joukossa, muissa palkansaajajärjestöissä.
 Jos teknologianeuvottelujen tulos sovitaan katoksi, se on tupo uusissa vaatteissa.  Millariikka Rytkönen
 Vientialoja edustavat Teollisuusliitto ja Teknologiateollisuus neuvottelevat parhaillaan sopimuksista, joista pitäisi muodostua niin sanottu yleinen linja, katto myös muiden alojen palkankorotuksille.
 Teollisuusliiton puheenjohtaja Riku Aalto on selvästi näreissään siitä, että yksityisen tai vientisektorin korotuksista tulisi jonkinlainen astinlauta julkisen sektorin hoitajapalkoille.
 Hän kuittaili Rytköselle loppukesästä twitterissä, että mitä jos Tehy menisi ja avaisi kierroksen, niin ei ole tuota ongelmaa.
 Rytkönen sanoo, että suhteet Riku Aaltoon ovat kunnossa twitter-kuittailusta huolimatta eikä teollisuusalojen julkinen palaute ei ole myöskään pelästyttänyt hoitajien johtoa.
 – Jos teknologianeuvottelujen tulos sovitaan katoksi, se on tupo uusissa vaatteissa. Liittokierroksella pitää ottaa huomioon kunkin alan erityispiirteet. En ymmärrä, miten teknologiateollisuus pystyisi määrittelemään sotealan erityispiirteet. Ei, se ei todellakaan meille käy.
 Palautetta on tullut myös kuntapöydässä omilta, muilta palkansaajajärjestöiltä. Tehy ja Super rikkovat niiden mielestä kirjoittamatonta koodia siinä, että sanovat näin aikaisin ääneen konkreettisen tavoitteen, prosentit ja paljonko se maksaa.
 Epäilyistä huolimatta Rytkönen toivoo muilta liitoilta solidaarisuutta matalapalkkaisille naisaloille.
 Hallitus joutuu vastaamaan tasa-arvohuutoonsa
 Samaan aikaan kun Tehy ja Super sparraavat jäsenistöään kevään asetelmiin, monet kunnat painiskelevat talousvaikeuksien ja säästökuurien kanssa.
 Uusi hallituksen hoitajamitoitus tarkoittaa, että hoitajia on palkattava lisää. Hoivayksiköissä on oltava kymmentä vanhusta kohti seitsemän hoitajaa. Laskut lankeavat tulevina vuosina kunnille.
 Hallituksen kannattaisi korvamerkitä rahat budjettiin, koska Kuntatyönantajien Markku Jalosella ei sitä rahaa ole.  Millariikka Rytkönen
 Kuntatyönantajat on ilmoittanut, että Tehyn ja Superin vaatimasta 1,8 prosentin vuosittaisesta korotuksesta yleisen linjan päälle lankeaisi kunnille kymmenessä vuodessa kahdeksan miljardin lisälasku.
 Tehy ja Super puhuvat itse vuosittaisesta kustannuksesta, joka olisi 100–150 miljoonaa.
 Rytkösen mielestä se pitäisi hoitaa valtionosuuksina.
 – Hallituksen kannattaisi korvamerkitä rahat budjettiin, koska Kuntatyönantajien  Markku Jalosella  ei sitä rahaa ole. Kuntatyönantajat tarvitsevat avun valtiolta, hän sanoo.
 Mistä hallitus sitten rahat ottaisi? Rytkönen kysyy vastakysymyksen, miksi Tehyn puheenjohtajan täytyy miettiä, mistä raha on pois. Mutta on hän silti sitäkin miettinyt.
 – Kyllä minä ihmettelen, miksi nämä yritystuet on edelleen jotenkin sellainen pyhä könttä, mihin ei voi koskea.
 Yritystukiin käytetään vuosittain noin neljä miljardia euroa. Tukia on usean hallituksen, viimeksi pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) aikana yritetty karsia tuloksetta. Siitä huolimatta, että isoa osaa niistä pidetään markkinoita vääristävinä ja tehottomina.
 – Sieltäkö ei löydy sitä sataa miljoonaa, mitä tähän tarvittaisiin.
 Millariikka Rytköstä moititaan kulisseissa ay-liikkeen kirjoittamattomien koodien rikkomisesta. Jouni Immonen / Yle
 Rytkösen mielestä poliittiset päättäjät tekevät keväällä arvovalinnan, joka vaikuttaa kaikkiin suomalaisiin. Hän on toiveikas pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen suhteen.
 Hallituksen ministerit ovat ilmoittaneet, että Suomi haluaa olla tasa-arvon kärkimaa. Hallituksen ohjelmassa mainitaan yli seitsemänkymmentä kertaa sana tasa-arvo. Hallituksen ohjelmassa pyritään palkkatasa-arvoon.
 Hallituksessa on ennätysmäärä puolueita, joilla on naispuheenjohtaja.  Li Andersson  (vas.),  Katri Kulmuni  (kesk.) ja  Maria Ohisalo  (vihr.) edustavat uutta poliitikkosukupolvea.  Anna-Maja Henrikssonin  (r.) puolue on profiloitunut naisten aseman parantamisella.
 Rinne itse kiitteli runsaasti viime talvena suomalaista hoitohenkilökuntaa ja saamaansa hoitoa vakavan sairastumisen yhteydessä. Lisäksi hän sanoo ymmärtävänsä hoitajien palkkauksestaan kokemaa epäoikeudenmukaisuutta.
 Ei ihme jos hoitajat ajattelevat, että nyt jos koskaan poliittinen tähtikartta tuntuu olevan oikeassa asennossa matalapalkkaisten naisten kannalta.
 Halutaan maailman paras terveydenhoito, mutta siitä ei olla valmiita maksamaan.  Millariikka Rytkönen
 Rytkönen tuntuu luottavan, että hallitus toteuttaa asettamansa tavoitteet ja hallitusohjelman kirjaukset.
 – Kyllähän he itse ovat tätä peliä avanneet, ei pelkästään me. Minua hämmentää se, että sotealan työtä kehutaan ja meitä muistetaan juhlapuheissa, mutta kun tulee tosi paikka, kaikki hienot korulauseet unohtuu.
 Työtaistelusta hän ei halua puhua vaan sanoo järjestöjen pyrkivän sopimukseen. Hoitajat ovat olleet lakossa neljä kertaa aiemmin, 1968, 1983, 1995 ja 2007. Vain 2007 työtaistelun tuloksia on pidetty osin onnistuneina.
 Tehyn puheenjohtaja toivoo muilta liitoilta tukea matalapalkkaisille naisille. Jouni Immonen / Yle
 Tehyn puheenjohtajan mielestä hoitoalan palkkojen ja työolojen korjauksissa samoin kun soteuudistuksessakin on kysymys lopulta isommista asioista kuten siitä, millaista hoitoa on tarjolla ja ketä hoidetaan.
 – Halutaan maailman paras terveydenhoito, mutta siitä ei olla valmiita maksamaan, Rytkönen sanoo.
 Tehy ja Super teettävät jäsenkyselyitä ja ovat niiden avulla perillä siitä, mitä kenttä ajattelee. Palkkatasa-arvon ajamiselle löytyy tukea. Kyselyissä myös näkyy, että hoitajien mitta on täysi sotesotkuja ja kikytunteja.
 Sotealan ongelmat näkyvät Rytkösen mukaan tilastoissa hoitajien työuupumuksena.
 Twitterissä on moitittu, että hoitajien vaatimukset ovat epärealistisia ja vievät Suomen ja kunnat konkurssiin. Nämä näkemykset todennäköisesti vahvistuvat kun edetään kohti kevättä.
 Kaupassa ja kadulla Rytkösen olkapäähän koputetaan ja toivotetaan tsemppiä.

Kätilö käy taistoon äijävaltaisten ammattiliittojen valta-asemaa vastaan – "Kun hoidin synnytyksiä kolmivuorotyössä, kukaan ei kysynyt, kuka lastasi hoitaa"