Summary: CHP-puolue yrittää saada parlamentti- ja presidentinvaalit kumotuksi vastavetona Istanbulin vaalien uusimiselle.

Turkin pääoppositiopuolue CHP vaatii, että maan viimevuotiset parlamentti- ja presidentinvaalit täytyy mitätöidä Istanbulin paikallisvaalien lisäksi. Vaatimus on vastaisku maan presidentille  Recep Tayyip Erdoganille.
 Erdoganin AKP-puolue ei hyväksynyt oppositiopuolue CHP:n pormestariehdokkaan  Ekrem Imamoglun  vaalivoittoa Istanbulissa, vaan kutsui Istanbulin vaaleja vilpillisiksi ja korruptoituneiksi. Turkin vaaliviranomaiset päätyivät määräämään, että  Istanbulin paikallisvaalit on uusittava.
 CHP sanoi keskiviikkona, että Istanbulin paikallisvaalien ja viimevuotisten vaalien vaalivirkailijat oli valittu samalla tavalla. Siksi puolue on pyytänyt viranomaisia kumoamaan myös viimevuotisten parlamentti- ja presidentinvaalien tulokset.
 Maaliskuun lopussa käytyjen Istanbulin paikallisvaalien tulos oli äärimmäinen nöyryytys presidentti Erdoganille, joka on itse Istanbulin entinen pormestari.
 Istanbulin uusintavaalit on määrä järjestää kesäkuun 23. päivä. CHP on kutsunut uusia vaaleja epädemokraattisiksi ja laittomiksi.
 Myös Saksan ulkoministeri  Heiko Maas   on hämmästellyt uusintavaaleja . Maasin mukaan vaalien läpinäkyvyys ja tuloksen toimeenpano ovat demokratian peruspilareita.
 Lue myös:
 Ankaran ja Istanbulin pormestaripaikoista käydään kiivasta taistelua – presidentti Erdoğanin puolue väittää omien tietojensa perusteella voittaneensa Istanbulissa
 Oppositio vei pormestarin paikan Ankarassa Turkin paikallisvaaleissa – Istanbulissa kaksi puoluetta julistautunut voittajaksi
 Turkissa Erdoğanin AKP uhkaa hävitä ensimmäiset vaalit vuosiin

Turkin oppositio kävi vastaiskuun – vaatii kumoamaan viimevuotiset vaalitulokset


Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

ympäristövaikutusten arviointi (vaikutusten arviointi)

Metsä Fibre on käynnistänyt  Kemiin suunnitellun biotuotetehtaan  ympäristövaikutusten arviointimenettelyn. Se on toimittanut YVA-ohjelman Lapin Ely-keskukselle keskiviikkona.
 Menettelyssä käsitellään suunnitellun biotuotetehtaan ympäristövaikutuksia. Sen tulokset otetaan huomioon hankkeen suunnittelussa sekä päätöksenteossa.
 YVA-prosessin tarkoituksena on tuottaa tietoa päätöksenteon tueksi. Sen tavoitteena on myös lisätä kansalaisten tiedonsaantia sekä vaikutusmahdollisuuksia.
 Ely-keskus asettaa YVA-ohjelman yleisön nähtäville 30 päiväksi. Arviointiohjelmaan voi tutustua Lapin Ely-keskuksessa Kemissä, Kemin kaupungintalolla ja kaupunginkirjastolla sekä Keminmaan kunnantalolla ja pääkirjastolla. Se tulee myös nähtäville nettiin.
 Yleisölle avoin tiedotus- ja keskustelutilaisuus hankkeesta järjestetään toukokuun 22. päivä Kemin Digipoliksella.
 Lue lisää:
 Analyysi: Metsä Group pani muille sellunkeittäjille luun kurkkuun – Kemiin nouseva uusi jättitehdas vie puut toisten käsistä
 Kemin biotuotetehtaan suunnittelu pääsee vauhtiin

Kemiin suunnitellun jättimäisen biotuotetehtaan ympäristövaikutusten arviointi alkoi


Summary: Tuore kansanedustaja solvasi kirjoituksissaan sunnimuslimeja, homoja, somaleja ja juutalaisia.

Keskusrikospoliisi päätti jo huhtikuussa, ettei SDP:n kansanedustajaa  Hussein al-Taeeta  ole syytä epäillä rikoksesta hänen vanhojen kirjoitustensa takia. Rikosilmoituksen oli tehnyt KRP:lle yksityishenkilö. KRP teki asiasta selvityksen ja päätyi siihen, ettei esitutkintaa aloiteta.
 Selvitys on tehty ennen kuin Valtakunnansyyttäjänvirasto (VKSV) pyysi toukokuussa poliisia selvittämään, onko al-Taeen Facebook-kirjoituksista syytä aloittaa esitutkinta. Kyse oli tuoreen kansanedustajan vuosien takaisista Facebook-kirjoituksista, joissa tämä solvasi muun muassa sunnimuslimeja, homoja, somaleja ja juutalaisia.
 VKSV:n pyynnössä ei ole kyse samasta tutkintapyynnöstä, jota KRP käsitteli.
 Lue lisää
 Kansanedustaja Hussein al-Taee joutunut sairaalaan – SDP:n Lindtman: Ryhmä käsittelee kirjoituksia sairausloman jälkeen
 Poliisi selvittää rikostutkinnan aloittamista kansanedustaja Hussein al-Taeen herjaavista somekirjoituksista

KRP: Hussein al-Taeeta ei ole syytä epäillä rikoksesta kirjoitustensa vuoksi – esitutkintaa ei aloiteta


Summary: Siisti Siti -kampanjalla Kouvola koettaa aktivoida asukkaita pitämään huolta ympäristöstä.

Tästä on kyse Kouvolan kaupunki on haastoi kaupunkilaiset siivoustalkoisiin Siisti Siti -kampanjan merkeissä. Viime toukokuussa tempaukseen osallistui 9 000 nyt mukaan tavoitellaan 10 000 asukasta. Tupakantumppi mielletään yleisimmäksi luonnosta löytyväksi roskaksi. WHO:n vuoden 2017 raportin mukaan kaksi kolmannesta maailman tupakantumpeista päätyy luontoo.
 Kouvolan pesäpallostadionilla tartuttiin tiistaiaamuna mailan sijasta luutaan.
 Kouvolan kaupungin organisoima Siisti Siti -kampanja on haastanut kaupungin työntekijät, päiväkodit ja koulut siivoustalkoisiin puhtaamman Kouvolan puolesta. Tempauksen tarkoituksena on havahduttaa kaikkia kouvolalaisia siistimpään käytökseen julkisilla paikoilla.
 – Jo yhden roskan poimimisella päivässä roskikseen on iso vaikutus, kun sen tekee suuri joukko ihmisiä, kannustaa Kouvolan kaupunginjohtaja  Marita Toikka .
 Antti-Jussi Korhonen
 Pesäpallostadionilla huhki tiistaina noin parinkymmenen hengen joukko, joka koostui kaupungin puhtaanapitotyöntekijöistä, Kouvolan Pallonlyöjien seura-aktiiveista ja yhdestä koululaisporukasta. Siivousryhmän tavoitteena oli puhdistaa pesäpallostadionin katsomo tällä viikolla käytävää miesten Superpesiksen sarja-avausta silmällä pitäen.
 – Katsomossa on paljon pölyä ja hiekkaa talven jäljiltä. Sitä riittää eniten siivottavaksi, kertoo Kouvolan kaupungin siivooja  Mona Pohjola .
 – Kyllä tämä ainakin meidän osaltamme saadaan kuntoon ja penkit puhtaaksi. Laitetaan vain hihat heilumaan, huikkaa Pohjolan kollega  Katri Piira  vierestä.
 Vastaavanlainen siivouspartio kokoontuu Siisti Siti -kampanjan merkeissä tänä keväänä siistimään myös Myllykosken jalkapallostadionin katsomoa.
 Kouvolan pesäpallostadionilla parikymmentä siistijää puhdisti katsomoa tiistaina.  Juha Korhonen/Yle
 Tumppi päätyy maahan usein
 Kouvolan kaupungin liikuntapaikkamestari  Arto Porkan  mukaan kaupungin liikunta- ja ulkoilupaikoilta löytyy talven jälkeen eniten tupakantumppeja ja pikaruokapakkauksia.
 – Kertakäyttölimsamukeja, hampurilaispapereita, pizzalaatikoita ja oluttölkkejä siivotaan maasta paljon.
 Kouvolan kaupungin ympäristöasiantuntija  Timo Martikainen  arvelee, että kaupungissa roskaava joukko on verrattain pieni muuhun yhteisöön.
 – Se joukko on vähemmistöä, joka roskaa. Roskisten lisääminen ei automaattisesti pure kaikkiin. Roskaamisongelman nostaminen esille ja sen vaikutusten kertominen ihmisille on varmasti hyvä keino, Martikainen sanoo.
 Roskaamisvalistuksesta on puhuttu jo vuosia. Ympäristöasiantuntija Timo Martikainen toteaa, että roskaavien ihmisten suhtautumisessa roskien heittelyyn olisi korjattavaa.
 – Ehkäpä osa pitää roskaamista ainoastaan esteettisenä haittana ja asiaa ei ajatella niin vakavana. Roskaamisen ympäristövaikutuksia ei ajatella. Nyt uutisointi merissä ja luonnossa olevan muovin määrästä toivottavasti havahduttaa ihmisiä, Martikainen pohtii.
 Tupakantumppeja siivoillaan edelleen paljon kaduilta ja ulkoilupaikoilta.  YLE / Petra Ristola
 Suomen ympäristökeskuksen SYKE:n erityisiasiantuntija  Helena Dahlbo  alleviivaa myös ympäristövaikutuksista puhumista.
 – Tietoisuuden lisääminen roskaamisen ympäristövaikutuksista on varmasti yksi parhaista keinoista saada ympäristöä puhtaammaksi, Dahlbo pohtii.
 Suomen ympäristökeskus on tutkinut meriroskan määriä. SYKE:n RoskatPois-tutkimus kertoo, että muoviroskan osuus kaikesta Itämeren rannoilta kerätystä roskasta vaihtelee 30–80 prosentin välillä. Muoviroska on luonnossa erityisen ongelmallista, sillä muovit ovat pitkäikäisiä, hajoavat pienemmiksi hiukkasiksi ja voivat sisältä haitallisia kemikaaleja.
 Tupakantumppia on tituleerattu maailman yleisimmäksi roskaksi. WHO:n vuonna 2017 ilmestyneen raportin mukaan kaksi kolmasosaa maailmassa poltetuista tupakoista päätyy luontoon.
 Tällä hetkellä valtaosa markkinoilla myytävien savukkeiden filttereistä on tehty huokoisesta selluloosa-asetaatista. Selluloosa-asetaatti on muovia, joka ei maadu ja sen hajoaminenkin kestää vuosia.
 Puhtaaksi syntymäpäiville
 Kouvolan kaupunki tavoittelee 10 000 osallistujaa Siisti Siti -talkoisiin. Viime vuonna niihin osallistui noin 9000 asukasta.
 – Tietysti kaupungin henkilöstö tekee tätä ja ihan yksityiset henkilötkin osallistuvat. Tiedän sen, että tämän Siisti Siti -tempauksen tiimoilta on tehty yhdistystenkin siivouskampanjoita, joissa kerätään roskia lähiympäristöstä, sanoo Kouvolan kaupungin puhtauspalvelusuunnittelija  Johanna Ikonen.
 Siivoustalkoot ovat jo perinne, mutta tänä keväänä harjoja on heilutettu erityisen tomerasti, sillä Kouvolan kaupungin 10-vuotisjuhlia vietetään tällä viikolla. Uusi Kouvolan kaupunki syntyi vuonna 2009, kun vanha Kouvola yhdistyi Anjalankosken, Kuusankosken, Elimäen, Jaalan ja Valkealan kanssa.
 Kaupungin puhtaanapidosta kerrotaan, että julkisilla paikoilla roskisten käyttöön on opittu vuosi vuodelta paremmin, mutta silti ympäristöstä kerätään roskia jätesäkeittäin.
 – Jos jompaankumpaan suuntaan sanotaan kehitystä tapahtuneen, niin roskamäärä on vähentynyt. Ehkäpä ihmiset ovat ruvenneet käyttäytymään ympäristöystävällisemmin, sanoo Kouvolan kaupungin liikuntapaikkamestari Arto Porkka.
 Kouvolan kaupungin syntymäpäiviä vietettiin keskiviikkona. Katri Mannonen / Yle

Roskaajat eivät opi, vaikka kuinka jankataan – 10 000 asukasta siivoaa kotikaupunkinsa tutusta rojusta joka vuosi


Summary: Auschwitzin keskitysleirimuseo paheksuu australialaisen sivuston toimintaa.

Auschwitzin keskitysleirin kuvien painaminen minihameisiin, tyynyihin ja kasseihin herättää paheksuntaa. Auschwitz-Birkenaun keskitysleirimuseon edustajat puuttuivat asiaan havaittuaan australialaisen verkkokaupan myyvän tuotteita.
 – Järkyttävää ja epäkunnioittavaa, museo paheksui Twitter-viestissä.
 Redbubble-verkkokauppa lupasi protestoinnin jälkeen vetää tuotteet välittömästi pois myynnistä.
 Natsit murhasivat miehittämänsä Puolan maaperälle perustamassaan Auschwitz-Birkenaun keskitysleirissä toisen maailmansodan aikana noin 1,1 miljoonaa ihmistä. Suurin osa uhreista oli juutalaisia.

Keskitysleirin kuva minihameessa oli liikaa – verkkokauppa poistaa tuotteita valikoimistaan


Summary: Iran ilmoittaa lisäävänsä uraanin rikastusta, jos sen talouspakotteita ei helpoteta. Vastaiskuksi Yhdysvallat määräsi uusia pakotteita.

Iran lakkaa osittain noudattamasta kansainvälistä ydinsopimusta, jonka tarkoituksena on estää maata kehittämästä ydinaseita.
 Yhdysvallat jättäytyi pois sopimuksesta vuosi sitten ja palautti talouspakotteet, jotka ovat kurittaneet rajusti Iranin taloutta. Nyt Iran vaatii sopimuksessa vielä mukana olevilta mailta sen öljy- ja pankkisektoria helpottavia päätöksiä 60 päivän aikana.
 Yhdysvallat vastasi keskiviikkona määräämällä Iranille uusia pakotteita, jotka kohdistuvat maan metalliteollisuuteen.
 Tähän asti Iran on Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n tarkkailijoiden mukaan ilmeisesti pitänyt kiinni sopimuksen ehdoista. Iran sanoo ydinohjelmansa olevan rauhanomainen, mutta kansainvälinen yhteisö ei ole tätä uskonut.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 1) Mistä ydinsopimuksessa on kysymys?
 Iran ja kuusi suurvaltaa eli Yhdysvallat, Britannia, Kiina, Ranska, Saksa ja Venäjä pääsivät sopimukseen Iranin ydinohjelman rajoittamisesta vuonna 2015.
 Iran sitoutui rajoittamaan uraanin rikastamista vastineeksi talouspakotteiden purkamisesta. Pakotteet olivat vaikeuttaneet Iranin taloustilannetta vuosikausia.
 Presidentti  Donald Trump  veti Yhdysvallat pois sopimuksesta vuosi sitten ja palautti asteittain Iranin-vastaiset pakotteet. Sopimuksesta vetäytyminen oli yksi Trumpin vaalilupauksista.
 Sopimuksen muut osapuolet vastustivat Yhdysvaltojen vetäytymistä.
 2) Mitä Iran uhkaa tehdä?
 Presidentti  Hassan Ruhani  kertoi televisioidussa puheessaan mihin Iran ryhtyy, jos maahan kohdistuvia talouspakotteita ei kevennetä kahden kuukauden kuluessa.
 Ruhanin mukaan Iran uhkaa lisätä uraanin rikastusastetta ja raskasvesivarastojaan. Raskasta vettä eli raskaan vedyn ja hapen yhdistettä käytetään ydinreaktoreissa. Sitä ei Iran ei kertonut, kuinka vahvaksi se aikoisi uraania rikastaa.
 Iran ilmoitti mahdollisesti lopettavansa Kiinan kanssa yhteistyössä toteutettavan hankkeen muuntaa Arakin raskasvesireaktoria. Hankkeen tarkoituksena on, ettei reaktorilla voisi enää tuottaa niin korkeaksi rikastettua uraania, että sitä voitaisiin käyttää ydinaseissa.
 Ruhani sanoi, että Iran keskeyttää aikaisemmin rikastetun uraanin ja raskaan veden varastojen myynnin ulkomaille. Iran on vienyt tonneittain uraania Venäjälle sopimuksen mukaisesti ja saanut vastineeksi ydinpolttoainetta.
 Iran ilmoitti toimistaan Yhdysvaltain sopimuksesta vetäytymisen vuosipäivänä.
 3) Miten Yhdysvaltojen pakotteet ovat vaikuttaneet Iraniin?
 Talouspakotteet ovat heikentäneet rajusti Iranin taloustilannetta. Iranin valuutan rialin arvo on pudonnut ennätyksellisen alas, inflaatio on moninkertaistunut ja ulkomaiset yritykset ja investoinnit ovat kadonneet.
 Ydinsopimuksen ja pakotteiden purkamisen jälkeen Iranin talous pomppasi 12,3 prosentin kasvuun vuonna 2016. Kasvu tuli enimmäkseen öljy- ja kaasusektorin palautumisesta. Muut talouden osa-alueet eivät seuranneet perässä ja kasvu tippui 3,7 prosenttiin seuraavana vuonna.
 Yhdysvaltojen vetäydyttyä ydinsopimuksesta ja palautettua pakotteet Iranin talous sukelsi viime vuonna. Kansainvälinen valuuttarahasto IMF arvioi talouden kutistuneen 3,9 prosenttia.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Tavallisten iranilaisten elämää pakotteet ovat kurjistaneet  rajusti muun muassa hintojen nousun kautta.
 Yhdysvallat on kieltänyt amerikkalaisia yrityksiä käymästä kauppaa Iranin kanssa. Pakotteet vaikuttavat myös ulkomaisiin yrityksiin, jotka toimivat Iranissa.
 Huhtikuussa Yhdysvallat ei enää jatkanut poikkeuslupia, joiden turvin Iranista on voitu tuoda öljyä. Valkoisen talon mukaan tarkoituksena on lopettaa kokonaan öljyn vienti Iranista.
 Britannialla, Ranskalla ja Saksalla on oma mekanisminsa, joka sallii kuluttajatarvikkeiden kaupan pakotteista huolimatta. Mekanismi ei kuitenkaan koske öljyä.
 Pakotteet ovat ajaneet myös suomalaisyrityksiä pois Iranista .
 4) Miten Iranin uhkaukseen on reagoitu?
 Iranin ilmoitukseen osittaisesta ydinsopimuksesta vetäytymisestä on reagoitu huolestuneesti.
 Ranska ilmoitti eurooppalaisten osapuolten haluavan pitää sopimuksen elossa, mutta varoitti Irania mahdollisista lisäpakotteista, jos maa ei pidä kiinni sitoumuksistaan.
 Saksa pahoitteli Iranin ilmoitusta ja vaati Irania välttämään rajuja toimia. Hallituksen edustaja ilmoitti Saksan pysyvän sopimuksen sitoumuksissa, kunhan Iran toimii samoin.
 Venäjä on syyttänyt Yhdysvaltoja Iranin provosoimisesta. Presidentti  Vladimir Putinin  tiedottaja  Dmitri Peshkovin  mukaan Putin osasi odottaa tämänkaltaisia seurauksia.
 Kiina on vaatinut sopimuksen jatkamista ja osapuolia pysymään rauhallisina.
 Yhdysvallat ei ollut alkuiltaan mennessä kommentoinut asiaa.
 Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  sanoi, ettei Israel aio sallia Iranin kehittää ydinaseita.
 Iranin presidentti Hassan Ruhani on uhannut sopimuksessa mukana olevia maita ”vahvalla reagoinnilla”, jos sille asetetaan lisää pakotteita. Ruhani ei tarkentanut mitä vahva reagointi tarkoittaisi.
 Ennen Iranin ilmoitusta osittaisesta vetäytymisestä Yhdysvallat siirsi lentotukialuksensa Persianlahdelle.
 Iranin vallankumouskaarti on aiemmin uhannut sulkea Persianlahdelle johtavan Hormuzin salmen, jota pitkin kulkee valtaosa Lähi-idän öljystä.
 Lisää aiheesta:
 Iran vetäytyy osittain ydinsopimuksestaan – USA irtautui jo aiemmin
 Trumpin pakotteet sekoittivat iranilaisperheen raha-asiat – "Nyt meillä ei ole varaa edes korjauttaa jääkaappia"
 Yhdysvallat aikoo estää täysin öljyn viennin Iranista – ei jatka poikkeuslupia öljyntuojamaille
 Trumpin pakotteet ajoivat suomalaisyritykset Iranista – Paikallisiin raaka-aineisiin luottava kolmioleipätehdas sinnittelee sijoillaan

Talouskurimuksessa oleva Iran vetäytyy osittain ydinsopimuksesta – Neljä kysymystä Iranin uhkauksesta


Summary: 25 prosenttiin korotettu tullimaksu koskee 200 miljardin arvoista tuontia.

Yhdysvallat nostaa perjantaina Kiinalle asetettuja tullimaksuja kuten presidentti  Donald Trump   tviittasi sunnuntaina . Asiasta ilmoitti keskiviikkona Liittovaltion virallinen säädösjulkaisu.
 Trump kertoi tviitissään, että kymmenen kuukauden ajan Kiina on maksanut 50 miljardin dollarin arvoisesta korkean teknologian tuonnistaan 25 prosentin tullia ja 200 miljardin dollarin arvoisesta muusta tuonnista 10 prosentin tullia. Nyt tuo 10 prosentin tulli nousee 25 prosenttiin.
 Kiinan  kokonaistuonnin arvo Yhdysvaltoihin  oli viime vuonna 540 miljardia dollaria.
 Trump on perustellut nostoa sillä, että hän haluaa maiden välisten kauppaneuvotteluiden etenevän nykyistä ripeämmin. Trump kertoi uudessa tviitissään keskiviikkona, että kiinalaiset ovat tulossa Yhdysvaltoihin tekemään sopimusta.
 Samalla hän totesi, että kiinalaisten on turha kuvitella saavansa parempaa sopimusta "heikoilta demokraateilta".
 Trumpin sunnuntainen ilmoitus tullimaksujen korotuksesta  sai pörssikurssit laskemaan  eri puolilla maailmaa maanantaina.

Yhdysvaltain Kiinalle asettamat uudet tullimaksut voimaan perjantaina


Summary: Väkeä pyydettiin poistumaan rauhallisesti.

Testikuulutus aiheutti hämmennystä Eduskuntatalossa tiistaina iltapäivällä.
 Ylen toimittajan mukaan talossa tuli kuulutus, jossa kerrottiin tilanne ja pyydettiin poistumaan rauhallisesti ulos.
 Kuulutus meni näin:  Huomio huomio, tulipalon vuoksi rakennuksessa E olevia pyydetään poistumaan rauhallisesti ulos lähintä porraskäytävä. Hissien käyttö kielletty
 – Nämä ovat normaaleita kuulutusjärjestelmän testauksia, joista informoidaan etukäteen eduskunnan intrasivuilla talossa työskenteleviä, kertoo eduskunnan turvallisuusesimies  Lasse Jartti.
 Edellisen kerran Eduskuntatalo tyhjennettiin viime lokakuussa, kun jonkun ruoka oli jäänyt mikroaaltouuniin ja laukaissut palohälytyksen.
 Lue lisää
 Eduskunta tyhjennettiin käryävän mikroaaltouunin takia – katso videolta ministereiden reaktio palohälytykseen

Ajoittain toistuva testikuulutus sai ihmetystä aikaan Eduskuntatalossa


Summary: Varusmiesjohtajaa epäillään palvelusrikoksesta, esimiesaseman väärinkäyttämisestä sekä lievästä pahoinpitelystä.

Uudenmaan prikaatissa on ilmennyt vakava varusmiesjohtajan alaiseensa kohdistama väärinkäytöstapaus, Merivoimat kertoi keskiviikkona.
 Alikersantin epäillään haukkuneen ja nimitelleen jääkäriä törkeästi tämän ulkomaalaistaustaan liittyen. Lisäksi alikersantin epäillään kohdelleen samaista jääkäriä myös muutoin nöyryyttävällä tavalla, tehneen tälle haittaa sekä pahoinpidelleen jääkäriä lievästi.
 Varusmiesjohtajaa epäillään palvelusrikoksesta, esimiesaseman väärinkäyttämisestä sekä lievästä pahoinpitelystä, tiedotteessa kerrotaan.
 Tapauksesta on käynnissä esitutkinta yhteistyössä syyttäjän kanssa, ja sen valmistuttua Uudenmaan prikaatin komentaja tekee tarvittaessa päätöksen asian viemisestä syyttäjän käsittelyyn.
 Tiedotteessa sanotaan, että puolustusvoimissa ei hyväksytä minkäänlaista henkilöön kohdistuvaa halveksuntaa, syrjintää tai kiusaamista.
 – Tällaiset tapaukset ovat poikkeuksellisia ja puolustusvoimat suhtautuu kaikkeen epäasialliseen kohteluun erittäin vakavasti.
 Uudenmaan prikaati kouluttaa rannikkojääkärijoukkoja meripuolustuksen tarpeisiin. Prikaati on Suomen ainoa ruotsinkielinen joukko-osasto. Opetuskieli on prikaatissa ruotsi ja komentokieli suomi.

Uudenmaan prikaatissa alikersantin epäillään nimitelleen jääkäriä törkeästi tämän ulkomaalaistaustan takia


Summary: Järvikala voi olla vaihtoehto ulkomaiselle kalalle jo lähitulevaisuudessa. Etenkin särkikalaa riittäisi lautaselle.

Mikkelin Kalevankankaan koululla syödään perjantaina kalaa. Tällä kertaa tarjolla on uunissa paistettua alaskanseitä, pyydetty Beringinmereltä. Kaukainen kala näyttäisi kelpaavan silmämääräisesti hyvin.
 – Maistuu ja monet tykkää syödä kalaa. Kuten lautasilta näkyy, aika monella on kalaa lautasella aika paljon, 5A-luokan oppilas  Kaneli Kutvonen  sanoo ja lusikoi seitä sitruunakastikkeen, keitetyn perunan ja salaatin kera.
 – On tämä ihan hyvää. Uppoaa kylllä, vahvistaa  Otto Vähätiitto  6A-luokalta.
 Molemmat ovat tottuneita kalansyöjiä myös vapaa-ajalla. Perheissä mökkeillään ja kalastetaan sekä valmistetaan itsepyydetyistä kaloista myös aterioita. Kanelin suosikki on paistettu muikku ja Oton herkku on itsepyydetty hauki.
 – Sanoisin, että olisihan hyvä hyvä, että olisi järvikalaakin tarjolla, Vähätiitto tuumi.
 Kaneli Kutvonen ja Otto Vähätiitto syövät kalaa mielellään. Kalle Purhonen / Yle
 Mikkelin kouluissa tarjottaisiin järvikalaa, jos se olisi kiinni Mikkelin ruoka- ja puhtauspalveluiden tuotannonsuunnittelija  Marja Jussi-Pekasta  kiinni. Mutta ruokalistalla on hauen, ahvenen, särjen tai muikun sijasta ulkomaista seitä ja lohta pääasiassa.
 Kalastuspotentiaali - särki ja ahven Särjen saalispotentiaali on 12-26 miljoonaa kiloa vuodessa, todenäköisesti 19 milj.kg. Nykyinen kalastusmäärä arviolta 3-4 milj. kg. Ahvenen sa5alispotentiaali 6-12 milj. kg, todennäköisesti 9 milj.kg. Nykyinen kalastusmäärä arviolta 5-10 milj.kg. Lähde: Jyväskylän yliopiston, Luonnonvarakeskuksen ja Pyhäjärvi-instituutin "Sisävesien talouslajien saalispotentiaali Suomessa" -tutkimus
 – Hinta ja saatavuus ovat ne ongelmakohdat. Tarvitsemme suuria eriä kerrallaan, jopa 600–700 kiloa. Ja meille kalan pitää tulla käyttövalmiina eli massana, viipaleina, kuutioina ja ruodottomana. Siinä on ne suurimmat haasteet, Marja Jussi-Pekka sanoo
 Mikkelissä oppilaalle tarjottavan annoksen raaka-aineet saavat maksaa yhteensä euron.
 – Käyttäisimme mielellämme järvikalaa enemmänkin, mutta kalan tulee maksaa mahdollisimman vähän, Jussi-Pekka vahvistaa.
 Mikkelin Ison Padan tuotantosuunnittelija Marja Jussi-Pekka. Petri Vironen / Yle
 Mikkelin kuuden viikon listalla on tänä keväänä pääosin norjalaista seitiä ja lohta sekä kotimaista kirjolohipyörykkää, hauesta valmistettu järvikalaperunalaatikkoa sekä järvikalaa murekkeina ja pihveinä.
 Mikkelin kaupungin keskuskeittiössä Isossa Padassa valmistetaan kuutisen tuhatta lounasta päivässä. Järvikalaa tarvitaan 600-700 kiloa päivässä. Vielä tänä keväänä Mikkelissä kokeillaan uuden tavarantoimittajan kanssa järvikalasta tehtyä massaa.
 – Reseptiikka on valmiina. Hauesta on tehty kalapastavuokaa ja perunajärvikalalaatikkoa. Ne ovat olleet oikein tykättyjä oppilaiden ja opettajien keskuudessa, palveluesimies  Manne Peltonen  sanoo.
 Tavoitteena järvikalaa kerran kuukaudessa jo syksyllä
 Kalamassakokeilu on osa Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun Xamkin Nostetta särkikalasta -hanketta. Tavoite on luoda toimintamalli, jolla järvikalaa saataisiin pyydettyä ja jalostettua nykyistä tasaisemmin suurkeittiöiden tarpeisiin.
 – Tavoite on, että syksyllä jo ainakin kerran kuukaudessa olisi tarjolla järvikalaa Etelä-Savon kouluille, projektipäällikkö  Esko Helansuo  määrittelee.
 Hankkeen lähtökohta on, että särkikalan hyödyntämiseen rakennettua konseptia voitaisiin tulevaisuudessa käyttää eri puolella Suomea.
 – On täysin mahdollista, että kotimaista järvikalaa voitaisiin syödä kouluissa kerran viikossa, Helansuo sanoo.
 Esko Helansuo uskoo, että Etelä-Savossa järvikalaa saadaan kouluruokaan kerran kuukaudessa jo ensi syksynä. Petri Vironen / Yle
 Särkeä, lahnaa ja muikkua olisi riittävästi
 Suomen tuhansissa järvissä riittää kalaa, mutta kuinka paljon sitä riittäisi. Jyväskylän yliopiston, Luonnonvarakeskus ja Pyhäjärvi-instituutin hiljattain julkaiseman tutkimuksen perusteella erityisesti särkeä, lahnaa ja muikkua voitaisiin pyytää moninkertaisia määriä nykyiseen verrattuna ilman, että kalakannat vaarantuisivat.
 Jos Mikkelin tarve oli 600 kiloa viikossa, koko Suomen kouluruokailussa kalaa menisi arviolta 60 000 kiloa, sillä Mikkelin asukasluku on prosentin verran Suomen asukasluvusta.
 – Tuon laskelman mukainen kulutuksen kasvu oli kolme miljoona kiloa vuodessa. Yksin särkeä voisi pyytää useita miljoonia kiloja nykyistä enemmän, samoin muikkua ja lahnaakin kantojen ilmeisesti kärsimättä, tutkijatohtori  Timo Ruokonen  Jyväskylän yliopiston Bio- ja ympäristötieteiden laitokselta sanoo.
 – Eli karkeasti laskien sisävesillä on potentiaalia kalankulutuksen nostamiselle ainakin noiden edellä mainittujen lajien osalta. Jos vielä lisättäisiin silakan käyttöä elintarvikkeeksi, niin kalaa riittänee hyvinkin, Ruokonen arvioi.
 Sen sijaan vaikeuksia voisi tulla kuhan, siian ja jopa ahvenen kohdalla. Niiden kalastuksen voimakas lisäys voisi horjuttaa järvien kalakantoja.
 Järvikalan pyytäminen loisi työpaikkoja kalastajille ja kalan jalostukseen. Lähiruoaksi luokiteltava järvikala pienentäisi myös ihmisen hiilijalanjälkeä.
 – Näkisin että kotimaisen kestävästi kalastetun kalan käytön lisääminen toisi melkeinpä vain positiivisia vaikutuksia esimerkiksi ilmastoasioiden ja terveyden näkökulmasta, jos aterioilla lihaa korvataan pienen hiilijalanjäljen omaavalla terveellisellä lähikalalla. Lähellä kasvaneen järvikalan käyttö olisi järkevää sekä ilmaston että kansanterveyden näkökulmasta, Timo Ruokonen arvioi.
 Jyväskylän yliopiston vetämässä tutkimuksessa arvioitiin ensimmäistä kertaa erilaisten järvien saalispotentiaali. Särkien osalta parhaita kalavesiä ovat Etelä- ja Keski-Suomen rehevät järvet. Kannattava kalastus vaatii tuhansien kilojen päiväsaaliita.
 – Kalastajien kokemuksen perusteella tuhannen hehtaarin järvi tai useampi muutaman sadan hehtaarin järveä tarjoaa riittävän tehokkaan alueen, sillä yllättävän pienessäkin järvessä voi olla paljon kalaa, Timo Ruokonen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta jutusta löytyvässä keskusteluosiossa 8.5.2019 klo 22 saakka.
 Esa Huuhko / Yle

Entä jos alaskanseiti ja norjanlohi korvattaisiin koululaisen lautasella kotimaisella särkikalalla? Kalaa riittäisi ja makukin kelpaisi


Summary: Tässä jutussa voit asettua hallitustunnustelijan asemaan. Vertaa eri hallitusvaihtoehtoja ja puolueiden mielipiteitä.

Hallitustunnustelija  Antti Rinteen  (sd.) mukaan nyt ollaan synnyttämässä "uutta punamultaa". Hallitusneuvotteluissa ovat mukana SDP:n lisäksi keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP. Tällä kokoonpanolla hallituksessa olisi 117 kansanedustajaa.
 Oppositioon ovat jäämässä tällä haavaa kokoomus ja perussuomalaiset suurista puolueista sekä kristillisdemokraatit ja liike nyt.
 Vielä on kuitenkin matkaa valmiiseen hallitukseen, eikä tie  analyysin perusteella  ole suora ja kuopaton.
 Kuinka sovitetaan yhteen keskustan maatalous- ja metsäpolitiikka ja vihreiden ympäristötavoitteet? Miten leivotaan samaan kakkuun keskustan havittelemat 18 maakuntaa ja demareiden sotemalli? Pysyykö työttömien aktiivimalli voimassa ja passaako sellainen lainkaan vasemmistoliitolle? Saako RKP vielä palautetuksi Vaasan keskussairaalaan laajan päivystyksen?
 Jos jokin menee pieleen eivätkä kaikki neuvotteluissa mukana olevat puolueet nielekään "uutta punamultaa" kakomatta, niin mikä neuvoksi?
 Alla voit kokeilla hallituksen muodostamista muillakin kokoonpanoilla. Vaikka SDP:n Antti Rinne on nimitetty hallitustunnustelijaksi, tässä jutussa voit muodostaa hallituksen myös ilman SDP:tä, jotta kaikki erilaiset vaihtoehdot ovat nähtävillä. Tässä jutussa puolueiden näkemyksiä arvioidaan Ylen vaalikoneen vastausten perusteella.
 Näin hallitusneuvottelut etenevät
 Neuvottelut alkoivat  8. toukokuuta  keskiviikkona tilannekuvan läpikäynnillä. Keskiössä olivat talous, sosiaalinen tilanne ja ekologia.
 Torstaina  9. toukokuuta  vuorossa ovat varsinaiset neuvottelut.
 Antti Rinteen tavoitteena on, että hallitus syntyisi toukokuun viimeisellä viikolla. Ajankohta voi siirtyä eteenpäin, jos neuvotteluista tulee kovin takkuiset.
 Hallitusohjelman pitäisi olla valmis  24. toukokuuta  perjantaina tai jo ennen sitä.
 Kun hallitusneuvottelijat ovat päässeet sopuun hallituksen ohjelmasta ja ministeripaikkojen jaosta, pitävät tulevat hallituspuolueet kokouksensa, joissa neuvottelutulos hyväksytään tai hylätään.
 Rinteen tarkoitus on käydä neuvottelujen jälkeen erikseen keskustelut tulevien hallituspuolueiden eduskuntaryhmien kanssa. Tarkoitus on sitouttaa hallituspuolueiden kansanedustajat hallituksen ohjelmaan ja välttää epäselvyydet siitä, mistä on oikein sovittu.
 Kun presidentille on kerrottu hallitusneuvottelujen tulos, eduskunta äänestää pääministeristä. Pääministeriehdokas tarvitsee yli puolet annetuista äänistä tullakseen valituksi.
 Jos kaikki sujuu aikataulun mukaan, hallitus voitaisiin nimittää  kesäkuun ensimmäisellä viikolla .
 Lue lisää:
 Analyysi: ”Uusi punamulta” vääntää veroista, työllisyydestä ja hakkuista – sopu hallitusohjelmasta ei synny sormia napsauttamalla
 Näin syntyi hallitusohjelmasta neuvotteleva uusi punamulta – Yle seurasi politiikan superpäivää aamusta iltaan

Entä jos Antti Rinteen "uusi punamulta" ei toteudukaan? Kokeile, millaisella kokoonpanolla voisi jatkaa


Summary: Kunnianhimoisen työllisyystavoitteen saavuttaminen voi jäädä haaveeksi.

Hallitusneuvottelut aloitetaan talouden puolesta kohtuullisen suotuisassa tilanteessa. Työllisyysaste on selvästi parempi kuin muutama vuosi sitten, ja talouden yleisnäkymäkin on varovaisen positiivinen.
 Ekonomisteja silti epäilyttää, miten monesta asiasta erimieliset päähallituspuolueet SDP ja keskusta pystyvät sopimaan työmarkkinoiden uudistamistoimista, joita tarvittaneen korkealle asetetun 75 prosentin työllisyystavoitteen saavuttamiseksi.
 Juuso Kuusisto / Yle
 – Luulisin, että tavoite on saavutettavissa. Se tietysti se vaatii nyt vähän enemmän erilaisia toimia kuin edellisellä hallituskaudella. Työllisyyttä pitää nostaa erityisesti 20–74-vuotiaiden ikäryhmässä sekä lisätä nuorten mahdollisuuksia kouluttautua ja opiskella. 20–64-vuotiaiden työllisyysaste on jo 76,5 prosenttia, Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja  Elina Pylkkänen  sanoo.
 Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja  Aki Kangasharju  on epäilevämpi työllisyyden kohentumisen osalta.
 – Näyttää siltä, että tulevan talouskehityksen avulla Suomi pääsee korkeintaan 73,5 prosentin työllisyysasteeseen. Pitäisi tehdä kipeitä työmarkkinauudistuksia, joilla saataisiin kestävyysvaje kuriin ja ihmiset töihin. Vähän pelkään, että löytyykö päähallituspuolueilta valmiutta näihin uudistuksiin.
 Sekä Kangasharju että Pylkkänen varoittavat rakenteilla olevaa hallitusta siitä, että lähivuosilta on turha odottaa jatkuvaa tukea talouspolitiikan toteuttamiseen.
 Aki Kangasharju Mesut Turan / Lehtikuva
 – Ilman muuta hallituskaudelle mahtuu sekä talouden alamäkeä että ylämäkeä. Seuraavan hallituksen on valmistauduttava suhdannevaihteluihin ja niitä varten tarvitaan erilaisia talouden puskureita. Niitä hallituksen pitäisi pystyä rakentamaan, Kangasharju sanoo.
 – Näyttää siltä, että talous kasvaa edelleen, mutta hitaammin kuin menneinä neljänä vuotena. Siinä mielessä hallituksen talouspolitiikasta on tulossa hyvin tasapainottelevaa. Finanssipolitiikan täytyy olla hyvin kurinalaista, Pylkkänen sanoo.

Hallitusneuvotteluiden talouskysymysten ratkomisesta on tulossa hankala rasti


Summary: Näkövammaisten työllisyys laahaa samalla tasolla jo toistakymmentä vuotta. Työnantajat arkailevat sokean tai heikkonäköisen palkkaamista usein turhaan.

Taksikuski saattaa  Markku Yli-Pentilän  hämeenlinnalaisen Innopark-yritystalon aulaan aamuisin. Siitä eteenpäin sokeana syntynyt mies jatkaa omin neuvoin. Hän tunnustelee hissin nappien pistekirjoitusta ja valitsee oikean kerroksen.
 Sieltä löytyy digitalisaatioyritys Ambientia, jossa 47-vuotias Yli-Pentilä on ollut puolisen vuotta työharjoittelussa. Valkoinen keppi kolahtelee pöydänjalkoihin. Kolahdukset ohjaavat miehen työpisteelleen.
 Yli-Pentilä nostaa kuulokkeet päähänsä ja tunnustelee pistenäyttöään. Ruudulla vilisee koodia.
 – Tutkin erään sivuston saavutettavuutta eli sitä, kuinka helppoa sokon on sitä käyttää.
 Sokeutensa takia Yli-Pentilä on saavutettavuuden asiantuntija. Hän on koko ikänsä pähkäillyt eri laitteiden käyttämisen helppoutta.
 – Saavutettavuus voi joskus koskea ketä tahansa, jos näkö alkaa heiketä vanhempana. On kaikille hyödyllistä, että palvelut ovat helposti saavutettavissa, Yli-Pentilä selittää.
 Lue myös:   Sokea Rafael, 12, on perheensä digivelho – Näin teknologian kehitys on mullistanut näkövammaisten elämän
  “Työnantajan ei tarvitse puuttua mihinkään tai maksaa mitään”
 Heikkonäköisten ja sokeiden koulutustaso nousee hiljalleen mutta koko väestöä hitaammin. Työllisyys taas on pysynyt samalla tasolla 2000-luvulta alkaen.
 Noin 40 prosenttia työkäisistä näkövammaisista käy koko- tai osa-aikatöissä. Koko väestön työllisyysaste  on yli 70 prosenttia .
 Näkövammaisten työllisyys Noin 40 prosenttia 15–64-vuotiaista näkövammaisista on koko- tai osa-aikatöissä. Näkövammaisten työllisyysaste on pysynyt tasaisena 2000-luvulta alkaen. Hieman yli puolet työikäisistä on eläkkeellä, mutta osa heistä hankkii lisätienestiä esimerkiksi yrittäjänä. Yleisimpiä näkövammaisten ammatteja ovat tietotekniikan sekä sosiaali- ja terveydenhuollon asiantuntijat. Myös hieroja on hyvin yleinen ammatti. Näkövammaisten työllisyyttä kartoitetaan viiden vuoden välein, seuraavaksi vuonna 2020. Näkövammaiseksi luokitellaan molemmista silmistä heikkonäköinen tai sokea ihminen, jonka näkökykyä lasit eivät korjaa. Lähde: Näkövammaisten liitto
 Isoin työnsaantia vaikeuttava tekijä on työnantajien tietämättömyys näkövammaisten osaamisesta, koulutuksesta ja ammattitaidosta, sanoo Näkövammaisten liiton työllisyyspäällikkö  Taru Tammi . Esimerkiksi näkövammaisen tarvitsemat apuvälineet arveluttavat usein.
 Vuosien saatossa työnantajien suhtatuminen ja ymmärrys on muuttunut myönteisemmäksi. Nuorilla, ensimmäistä työpaikkaansa etsivillä näkövammaisilla on kuitenkin vaikeaa.
 – Työnantaja ajattelee kahta asiaa: maksaako tämä meille jotain ja miten paljon muutoksia joudumme tekemään. Ei tiedetä, että näkövammainen voi käyttää tietokonetta ja osaa toimia työpaikalla samalla tavalla kuin näkeväkin.
 Yli-Pentilän pistenäytössä on 40 merkkiä. Sormenpäissä tuntuvat pisteet kertovat, mikä merkki on kyseessä. Lauri Rautavuori / Yle
 Tätä tiedon puutetta Näkövammaisten liittoo pyrkii paikkaamaan. Apuvälineet korvaa Kela ja näkövammainen hankkii ne itse.
 – Työnantajan ei tarvitse puuttua mihinkään tai maksaa mitään, Tammi sanoo.
  Sokea “näkee” sen, mitä me emme
 Digitalisaatioyritys Ambientiassa huomattiin Yli-Pentilän syvä asiantuntijuus saavutettavuusasioissa nopeasti.
 Ensitöikseen Yli-Pentilä lyöttäytyi harjoittelijatiimiin, joka teki yrityksen sisäiseen käyttöön mobiilisovelluksen matkojen merkitsemistä varten.
 – Se oli ensimmäinen harjottelijatiimi, joka rakensi omin voimin tuotantokäyttöön edenneen sovelluksen. Olin todella tyytyväinen lopputulokseen, Ambientian toimitusjohtaja  Ville Availa  hehkuttaa.
 Emme me voi ymmärtää, kuinka hämmentäviä nykyaikaiset visuaalisesti rakennetut sähköiset palvelut voivat olla, jos niitä ei näe.  Ville Availa
 Yli-Pentilän rooli tässä ja muissa projekteissa keskittyy etenkin juuri saavutettavuuden hahmottamiseen. Sokea käsittää asioita, joita me näkevät emme tule edes ajatelleeksi.
 – Emme me voi ymmärtää, kuinka hämmentäviä nykyaikaiset visuaalisesti rakennetut sähköiset palvelut voivat olla, jos niitä ei näe. Hän on meidän ehdoton asiantuntija näissä asioissa.
 Katso Yle Areenasta:   Sokea näkee toisin (kuvailutulkattu) – millaisista palasista elämä ja onnellisuus rakentuvat ilman näköaistia?
 Digitaalisten palveluiden saavutettavuus on kirjattu lakiin. EU:n saavutettavuusdirektiivi astui voimaan 2016. Suomen laki muuttui sen mukaiseksi huhtikuussa 2019.
 Saavutettavuusvaatimukset velvoittavat muun muassa julkisen hallinnon organisaatioita sekä osaa järjestöistä ja yrityksistä. Myös Yle huomioi palveluissaan  saavutettavuuden .
  Toimitusjohtaja: sokean palkkaamisen kynnystä pitäisi madaltaa
 Markku Yli-Pentilä kouluttautui 90-luvulla tietotekniikan alalle. Saatuaan tutkinnon mies työskenteli Kauhajoella internetpalvelimien parissa.
 Tällä hetkellä hän on virallisesti eläkkeellä sokeuden perusteella. Mies kuitenkin saa tienata työkyvyttömyyseläkkeensä päälle niin paljon kuin haluaa ja jaksaa tehdä töitä.
 Näkövammaisten liitto on koonnnut  oppaan eläketurvasta sivuilleen .
 Harjoittelupaikkaa hakiessaan Yli-Pentilä epäili, etteivät hänen tietotekniset taitonsa ole aivan ajan tasalla. Aluksi mies etsi esimerkiksi puhelinmyyjän töitä tuloksetta.
 – Kyllähän minä yli kymmenestä fimasta kyselin töitä. Kaikilta en saanut edes vastausta.
 Lue myös:   Iranissa sokeus on häpeä, mutta Suomessa Azrasta tuli tietotekniikan asiantuntija – “Toteutin täällä unelmani”
 Lopulta harjoittelupaikka avautuikin omalta alalta. Samalla Yli-Pentilä huomasi, että oma taitotaso onkin korkeammalla kuin hän kuvitteli. Olivathan tietokoneet ja internet tulleet tutuiksi jo 90-luvun alussa.
 Ambientian toimitusjohtaja Ville Availa kertoo, että Markku Yli-Pentilästä on tullut yrityksessä saavutettavuuden asiantuntija. Lauri Rautavuori / Yle
 – Tietokoneet kiinnostivat pienenä jo ennen kuin minulla edes oli sellaista. Atk-ala oli oikeastaan ainoa järkevä vaihtotehto. Teen mieluummin henkistä kuin fyysistä työtä, Yli-Pentilä kertoo.
 Ambientian toimitusjohtaja Ville Availa on sokon harjoittelijan työpanokseen tyytyväinen. Hän haluaakin rohkaista muita työnantajia antamaan näkövammaiselle mahdollisuuden.
 – Ihmiset, kuten Markku ovat tottuneet toimimaan tällaisissa tilanteissa itse. Ihmisten mielissä on turhaan kynnys, että pitäisi tehdä paljon erityisjärjestelyitä. Sitä kynnystä pitäisi ehdottomasti madaltaa.
 Lue myös:   "Kun ihminen hymyilee, sen kuulee" – näyttelijä Alina Tomnikov palasi sokeuden maailmaan pimeäkahvilassa

Sokea Markku Yli-Pentilä havaitsee sen, mitä näkevä ei voi – näkövammainen on digi-yrityksessä tärkeä asiantuntija


Summary: Kala vastaa Keskon mukaan tämän hetken megatrendeihin.

Ruokakauppojen kalakilpailu kiristyy, ja se lupailee kuluttajille parempaa kalatarjontaa.
 S-ryhmä kertoi keskiviikkona alentavansa kaikkien kotimaisten kalatuotteiden hintaa. Halvemmat hinnat näkyvät myymälöissä saman tien. Eniten hinta laskee suosituimmissa pakatuissa kalatuotteissa, joita ovat esimerkiksi tietyt kirjolohituotteet ja luonnonkalapihvit.
 – Näihin pakattuihin tuotteisiin tuli isoimpia, jopa kymmenien prosenttien hinnanlaskuja, S-ryhmän vähittäiskaupan valikoimajohtaja  Antti Oksa  sanoo.
 S-ryhmä lupaa kauppojen valikoimiin myös uusia kalatuotteita. Ketju pyrkii tarjoamaan entistä paremmin myös sesongin mukaista kalaa. Palvelutiskeille ei niinkään tule uutuustuotteita, mutta niidenkin tarjontaan satsataan entistä enemmän.
 – Panostetaan siihen, että kala on mahdollisimman tuoretta ja houkuttelevaa, Antti Oksa sanoo.
 S-ryhmän uuden satsauksen taustalla on ruokakauppojen keskinäinen kalakilpailu.
 – Kalakauppa ei perinteisesti ole ollut S-ryhmän ruokakauppojen isoimpia vahvuuksia, mutta tässä kohdassa haluamme ottaa ison spurtin, S-ryhmän Antti Oksa sanoo.
 Kesko panostaa palveluun
 Myös K-ryhmän ruokakaupat kilpailevat yhä enemmän kalalla.
 – Kalan tärkeydestä K-ryhmälle kertoo se, että olemme tehneet yrityskauppojakin tällä rintamalla, jotta saisimme entistä kattavampaa ja laadukkaampaa valikoimaa, Keskon päivittäistavarakaupan toimialajohtaja  Ari Akseli  sanoo.
 Ari Akselin mukaan kalatarjontaa on osaltaan vahvistanut esimerkiksi Kalatukku E. Erikssonin ostaminen viime vuonna.  Tiistaina kerrottiin myös, että Kesko ostaa Heinon Tukun  ja kaupan myötä kalanjalostukseen erikoistunut Kalavapriikki siirtyy Keskolle.
 K-ryhmän ruokakaupoissa ykkösasioita ovat Akselin mukaan valikoiman laajuus ja se, että kalan ostajat saavat palvelutiskeillä asiantuntevaa palvelua.
 – Moni kuluttaja haluaa apua kalan valinnassa ja siinä, miten erilaisista kaloista saa hyvää, hän sanoo.
 Norjan lohi on suosituinta, mutta kotimaista alkuperää olevaa kalaa pyritään tarjoamaan mahdollisimman laajasti.
 Suomalaisten kalansyönti painottuu tuontikalaan
 Antti Oksan mukaan asiakkaat haluavat lautasilleen entistä enemmän kalaa, varsinkin kotimaista ja usein mahdollisimman helpolla tavalla. Oksan mukaan kuluttajissa on eri tyylisiä kalankuluttajia: osa haluaa kalapuikkoja, osa filettä, kun taas jotkut suosivat kokonaista kalaa.
 S-ryhmän muutosten perusteena on muun muassa Kantar TNS:n Ruoka 2018 -raportti, jonka mukaan yli puolet suomalaisista kertoi pyrkivänsä lisäämään kalan osuutta ruokavaliossaan.
 Keskon Ari Akseli uskoo kalan suosion yhdeksi syyksi sen, että se sopii hyvin tämän hetken megatrendeihin.
 – Ihmiset hakevat terveellisempää ruokaa, parempia proteiininlähteitä ja toisaalta kevyempää vaihtoehtoa, hän sanoo.
 Suomalaiset syövät eniten lohta ja kirjolohta.  Luonnonvarakeskuksen mukaan  suomalaiset kuluttivat vuonna 2017 tuontikalaa lähes kymmenen kiloa henkeä kohti. Kotimaista kalaa suomalaiset puolestaan käyttivät hieman yli neljä kiloa.

Ruokakaupat lupaavat kuluttajille entistä parempia kalasaaliita – S-ryhmä laskee kotimaisen kalan hintaa, Kesko satsaa valikoimaan


Summary: Kyseessä on vastatoimi sille, että Ruotsi karkotti venäläisdiplomaatin maaliskuussa.

Venäjä on karkottanut kaksi ruotsalaista diplomaattia, Ruotsin ulkoministeriö kertoi keskiviikkona.
 Expressen-lehden  mukaan kyseessä on vastatoimi sille, että Ruotsi karkotti maaliskuussa vakoojaksi epäilemänsä venäläisdiplomaatin. Ennen karkotusta Ruotsin suojeluspoliisi Säpo oli helmikuussa pidättänyt ruotsalaismiehen epäiltynä vakoilusta Venäjän hyväksi.
 Maaliskuisen karkotuksen jälkeen Venäjä pyysi Ruotsilta lupaa lähettää maahan kaksi uutta diplomaattia, mutta Ruotsi epäsi pyynnön.
 Ruotsin ulkoministeriö ei kertonut, aikooko se vastata tuoreimpiin karkotuksiin jotenkin.

Venäjä karkotti kaksi ruotsalaisdiplomaattia


Summary: Ministerisalkkujen jako voisi mennä niin, että SDP saa seitsemän, keskusta viisi, vihreät kolme, vasemmistoliitto kaksi ja RKP yhden salkun.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Politiikan jymyuutinen on, että Suomen seuraavaa hallitusta ryhtyvät muodostamaan SDP, keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP.
 Poliitikot väistelivät keskiviikkona kysymyksiä uuden hallituksen ministereistä, mutta osa nimistä on melko varmoja, jos suurimman puolueen SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  saa hallituksen kasaan aikomallaan pohjalla.
 Yksi vaihtoehto on, että hallitukseen tulisi 18 ministeriä. Mahdollinen jako voi mennä niin, että SDP saa seitsemän, keskusta viisi, vihreät kolme, vasemmistoliitto kaksi ja RKP yhden salkun.
 Ketkä saattavat istua seuraavan hallituskauden ajan eduskunnan ministeriaitiossa? On aivan mahdollista, että hallitukseen nousisi myös yllätysnimiä. Yle kävi mahdollisia ministereitä läpi.

 Antti Rinne  Suurimman puolueen SDP:n puheenjohtaja ja seuraava pääministeri, jos onnistuu kasaamaan ”uudeksi punamullaksi” nimeämänsä hallituksen. Rinteen käsissä on pitkälti myös se, ketkä nousevat puolueen ministereiksi.
 Antti Lindtman  Kolmannen kauden kansanedustaja Lindtman, 36, johti SDP:n eduskuntaryhmää oppositiokauden. Sai eduskuntavaaleissa Uudeltamaalta enemmän ääniä kuin Rinne.
 Vantaalaisesta Lindtmanista povattiin Rinteen haastajaa. Aikeet saattoivat karahtaa kohuun listoista, joilla ryhmäjohtaja yritti ohjastaa ketkä puolueesta saavat puheenvuoroja eduskunnan kyselytunnilla.  Eero Heinäluoman  suojattina pidetty Lindtman edustaa Rinteen tavoin demarien ay-siipeä.
 Sanna Marin  SDP:n varapuheenjohtaja, nousi näkyvään rooliin Rinteen sairausloman aikaisena tuuraajana alkuvuonna. Marinia on uumoiltu mahdolliseksi Rinteen haastajaksi. Sai ylistystä johtaessaan jämäkällä otteella Tampereen valtuuston riitaisaa kokousta, josta kuvatut videot nousivat nettihitiksi. Eduskuntavaalien ääniharavia.
 Ville Skinnari  Myös lahtelainen Skinnari, 45, on Marinin tavoin SDP:n varapuheenjohtaja. Skinnari on ex-kansanedustaja  Jouko Skinnarin  poika. Voi kilpailla hallitukseen noususta toisen lahtelaisdemarin,  Mika Karin  kanssa.
 Sirpa Paatero  SDP:n eduskuntaryhmästä läheisin Rinteelle lienee puoluevaltuuston puheenjohtaja Sirpa Paatero, 54. Hän edustaisi ministeriryhmässä myös SDP:n vahvaa Kaakkois-Suomen piiriä. Rinteen puheenjohtajakaudella Paaterosta tuli kehitysministeri jo syksyllä 2014, kun vihreät jättivät hallituksen.
 Kaakkois-Suomesta tulee myös eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja  Suna Kymäläinen , jonka Rinne nosti SDP:n hallitustunnusteluja tehneeseen ryhmään, mutta valittaisiinko kahta ministeriä samasta vaalipiiristä?
 Timo Harakka  SDP:n talousajattelija Harakka, 56, johti SDP:n vero-ohjelman valmistelua. Toimittajana ja kirjailijana työskennellyt Harakka haastoi Rinteen helmikuussa 2017 Lahdessa järjestetyssä puoluekokouksessa.
 Tytti Tuppurainen  Äänimääräänsä kasvattanut Tuppurainen, 43, voisi tuoda pohjoista edustusta SDP:n ministeriryhmään. Tuppurainen haastoi Harakan tavoin Rinteen puheenjohtajakisassa runsaat kaksi vuotta sitten.
 Aiempaa vankkaa kokemusta on myös  Jutta Urpilaisella  ja  Tuula Haataisella . Urpilainen saattaa kuitenkin tähdätä komissaariksi. Jatkaisiko jo sosiaali- ja terveysministerinä aiemmin toiminut Haatainen eduskunnan puhemiehistössä?

 Antti Kaikkonen  Ministereiksi on noustu perinteisesti puolueen johtopaikoilta, ja 45-vuotias Kaikkonen johtaa puolueen eduskuntaryhmää. Uudenmaan vaalipiiristä paikkansa uusinut Kaikkonen keräsi keskustassa toiseksi eniten ääniä puheenjohtaja  Juha Sipilän  jälkeen.
 Kysymys kuuluu, valitseeko keskusta jo uutta puheenjohtajaa, jos hallitusneuvottelut etenevät ja keskusta pääsee muodostamaan uutta ministeriryhmää. Kaikkonen on kertonut harkitsevansa, pyrkiikö hän paikastaan luopuvan Sipilän seuraajaksi. Kaikkonen oli jo vuosia sitten esillä puheenjohtajaspekulaatioissa, mutta ryvettyi vaalirahakohussa.
 Katri Kulmuni  Lapin vaalipiiristä paikkansa uusinut 31-vuotias Katri Kulmuni kuuluu keskustan nuorisokaartiin. Kulmuni on puolueen varapuheenjohtaja, ja sikäli mahdollinen ministeripörssissä nousija.
 Kulmuni on profiloitunut Lapin puolustajaksi ja olikin vaalipiirinsä ylivoimainen äänikuningatar. Keskusta on yrittänyt jakaa ministerinsalkut jopa muita puolueita tasaisemmin ympäri maata, joten Kulmuni voisi nousta hallitukseen Pohjois-Suomen edustajana.
 Hanna-Kaisa Heikkinen  Myös 45-vuotias Heikkinen kuuluu keskustan varapuheenjohtajiin, mistä ei olisi ainakaan haittaa mahdolliselle ministerinpaikalle nousemisessa. Oli julkisuudessa, kun eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta riiteli loppumetreillä hallituksen sote-uudistuksesta.
 Annika Saarikko  Peruspalveluministeri Saarikko, 35, on suosittu keskustapoliitikko, joka olisi ollut monien arvioitsijoiden mukaan vahvoilla keskustan uudeksi puheenjohtajaksi. Hän kuitenkin vetäytyi kisasta perhesyihin vedoten. Perheeseen odotetaan toista lasta, jonka laskettu aika on syksyllä.
 Varsinaissuomalainen Saarikko osoitti olevansa kovatahtoinen poliitikko runnoessaan läpi Sipilän hallituksen sosiaali- ja terveysuudistusta, joka kuitenkin epäonnistui. Sote-kokemukselle on tarvetta myös seuraavassa hallituksessa.
 Jari Leppä  Kaikki keskustan nykyiset ministerit tuskin voisivat jatkaa, koska myös uusille nimille pitää tehdä tilaa. Esimerkiksi maa- ja metsätalousministerinä toimiva pitkäaikainen kansanedustaja Jari Leppä, 59, voisi olla yksi jatkajista. Keskusta tavoitellee myös tulevassa hallituksessa maatalousministerin salkkua. Leppä tulee Kaakkois-Suomen vaalipiiristä.
 Juha Sipilää ei ehkä nähdä keskustan ministerien joukossa, sillä hän luopuu puheenjohtajuudesta syksyllä. Olisiko Sipilä käytettävissä eduskunnan puhemieheksi?

 Pekka Haavisto  Vihreiden pitkän linjan konkaripoliitikko on kokenut ministeri jo edellisiltä kausilta. Haavisto on puolueen pätkäpuheenjohtaja, joka on luopumassa tehtävistä ensi kuun puoluekokouksessa. Haavisto oli yksi huhtikuun eduskuntavaalien ääniharavista, ja hän keräsi presidentivaaleissa yli miljoona ääntä vuonna 2012.
 Rauhanmies Haavisto on vahvimmillaan kansainvälisissä kysymyksissä, joten ulkoministerin salkun luulisi kiinnostavan. Se on kuitenkin mennyt yleensä toiseksi suurimmalle puoluelle.
 Maria Ohisalo  Vihreiden nosteessa oleva nimi, toistaiseksi ainoa, joka on kertonut pyrkivänsä puheenjohtaja Haaviston seuraajaksi. Ohisalo, 34, ehti kokeilla puoluejohtajana oloa jo tuuratessaan Touko Aaltoa viime syksynä. Vasta ensimmäisen kauden kansanedustaja. Ohisalo on köyhyystutkija, joten esimerkiksi peruspalveluministerin tehtävät tai asuntoasiat voisivat kiinnostaa.
 Krista Mikkonen  Sekä Haavisto että Ohisalo ovat Helsingistä, joten maakuntien ääntä voisi tuoda vihreiden ministeriryhmään esimerkiksi joensuulainen Krista Mikkonen, 46. Mikkonen johti vihreiden eduskuntaryhmää suurimman osan viime vaalikautta. Sopisi biologina vaikka ympäristöministeriksi, jonka salkkua vihreät yleensä tavoittelevat.

 Li Andersson  Eduskuntavaalien äänikuningattaren Li Anderssonin, 31, ministerinsalkku on vasemmistoliiton puheenjohtajana varma, jos puolue on hallituksessa. Andersson valittiin johtamaan vasemmistoliittoa puolueen pitkän tappioputken jälkeen vuonna 2016, ja sekä kuntavaaleissa 2017 että huhtikuun eduskuntavaaleissa vasemmistoliitto kasvatti kannatustaan. Andersson arvioi tänään, että kaksi ministeriä olisi vasemmistoliitolle hyvä määrä.
 Merja Kyllönen  Andersson tulee Turusta, joten maantieteellistä jakaumaa vasemmistoliiton mahdolliseen kahden ministerin ryhmään toisi esimerkiksi europarlamentaarikko, kainuulainen Merja Kyllönen, 42. Kyllösellä on aiempaa kokemusta, sillähän on toiminut liikenneministerinä.
 Kyllösen osakkeita on voinut laskea, että hän sai kohun aikaan ilmoittamalla, ettei ottaisi mepin paikkaa vastaan, vaikka tulisi tämän kuun eurovaaleissa valituksi. Kyllönen aikoo palata kotimaan politiikkaan, kun nykyinen toimikausi Euroopan parlamentissa on päättynyt.

 Anna-Maja Henriksson  Puolueen puheenjohtajana ilmeinen valinta ministeriksi. Toimi oikeusministerinä  Jyrki Kataisen  ja  Alexander Stubbin  hallituksissa. Varatuomari, oikeustieteen kandidaatti Henriksson, 55, on neljännen kauden kansanedustaja. Kokemusta tarvittaisiin, sillä puolueen ainoana ministerinä toimiminen ei olisi helppoa.

Nouseeko uuteen hallitukseen yllätysnimiä? Tässä vahvoja vaihtoehtoja ministereiksi


Summary: Yle selvitti Aleksis Kiven sukujuuret DNA-testillä yhdessä sukututkijoiden kanssa.

Kivi-tuntijat ovat  vääntäneet kättä  kansalliskirjailijamme  Aleksis Kiven  (1834-1872) sukujuurista yli sadan vuoden ajan, aina  kansallisbiografiaa  myöten.
 Kysymys on tiivistynyt siihen, kuka oli Kiven biologinen isoisä.
 Kirkonkirjoissa Kiven  Eerikki -isän isäksi on merkitty merimies  Antti Stenvall , mutta sitkeät huhut ovat vihjanneet, että Eerikin oikea isä olisi ollut paikallinen aatelinen,  Carl Henrik Adlercreutz .
 Huhut saivat alkunsa Nurmijärven Palojoella heti, kun Eerikki Stenvall syntyi. Paikalliset laskeskelivat tarkkaan, oliko merimies Antti Stenvall ollut maissa vai merillä pojan saadessa alkunsa toukokuussa 1797.
 Raalan ja Siuntion kartanoiden isäntä Carl Henrik Adlercreutz oli sopivasti samoihin aikoihin ollut metsästysreissulla Nurmijärvellä. Ei kestänyt kauankaan, kun paikalliset yhdistivät hänet  Maria Juhontyttären  kasvavaan vatsaan.
 Seurasi pika-avioliitto. Antti Stenvall nai Maria Juhontyttären. Epäilyksiä lisäsi se, että Adlercreutzit avustivat nuorta avioparia, joka muutti Helsinkiin.
 Osa arveli jopa papin korjailleen kirkonkirjojen päivämääriä säätyyn sopivan isäehdokkaan varmistamiseksi.
 Myös Aleksis Kivi syntyi perheen mansardikattoisessa talossa Nurmijärven Palojoella. YLE / Pekka Elomaa
 Stenvallien perhe asui kymmenen vuotta Helsingissä ja palasi sitten Nurmijärvelle. Eerikki Stenvall osasi ruotsia ja kävi räätälin töissä Adlercreutzien Raalan kartanossa. Hän oli kylän ainoa luku- ja kirjoitustaitoinen henkilö.
 Mansardikattoinen talokin oli kyläläisten mielestä liian hieno pitäjänräätäjille. Kuiskittiin Adlercreutzien maksaneen sen.
 Vähemmästäkin syntyy juoruja.
 Mutta pitävätkö ne paikkansa?
 DNA-testi mahdollistaa huhujen selvittämisen
 Asiaa ei ole voinut aiemmin selvittää varmasti, mutta DNA-testien kehittyminen on muuttanut tilanteen. Päätimme Ylen  Puoli seitsemän  -ohjelmassa selvittää asian yhdessä kahden sukututkijan,  Jere Markkasen  ja  Antti Kivivallin , kanssa.
 Kivivalli on entiseltä nimeltään Stenvall ja kaukaista sukua Aleksis Kivelle. Aleksis Kivi eli Aleksis Stenvall oli Kivivallin isoisän isoisän isän pikkuserkku.
 Hyödynsimme Kivivallia testissä: hän toimi hyvänä vertailuaineistona.
 Varsinaisiksi testattaviksi tarvitsimme Aleksis Kiven veljen ja Carl Henrik Adlercreutzin jälkeläiset.
 Jälkeläiset lähtivät testiin mukaan
 Aleksis Kivellä ei tiettävästi ollut lapsia, joten testiin piti löytää joku Kiven veljen suora jälkeläinen. Mutkien kautta testiin löytyi  Tom Stenvall.  Kirjailijan veli  Emanuel  oli Tomin isoisän isoisä.
 Stenvall oli valmis lähtemään testiin mukaan, vaikka asia ei hänelle erityisen tärkeä olekaan.
 –Kyllä minä oikeastaan odotan, että sieltä Stenvallien sukujuuret löytyvät. Asialla ei sinänsä ole minulle hirvittävän suurta merkitystä. Olemme yksilöitä kaikki.
 Tom Stenvall otti DNA-näytteen posken sisäpinnalta. Yle
 Carl Henrik Adlercreutzin suora jälkeläinen,  Anders Adlercreutz  löytyi eduskunnasta. Ajatus siitä, että Aleksis Kiven isoisä olisi ollut Adlercreutz ei ollut hänelle uusi.
 –Se on asia, jota olemme pohtineet meidän perheessä ja suvussa. Tarinaa on kerrottu lapsille ja pidetty kohtalaisen todennäköisenä. On monia historiallisia viitteitä, jotka viittaavat siihen, mutta pitääkö se sitten paikkansa, kohta nähdään.
 Kansanedustaja Anders Adlercreutz tunsi tarinan sukunsa yhteydestä Aleksis Kiveen. Yle
 Isälinjan voi testata historian hämäriin saakka
 DNA sisältää ihmisen perimän,geenit, jotka lapsi saa biologisilta vanhemmiltaan. DNA-näytteen perusteella voi jäljittää niin henkilön isä- kuin äitilinjankin. Suoraa isälinjaa voi seurata tutkimalla Y-kromosomin DNA:ta.
 Y-kromosomi on vain miehillä. Poika saa Y-kromosominsa aina isältään, joka saa sen isältään ja tämä isältään.
 Siksi teimme suoraa isälinjaa testaavan Y-DNA 67 -testin. Sen avulla saisi selvitettyä Aleksis Kivenkin isälinjan niin pitkälle historiaan kuin haluaisi.
 Tässä tapauksessa kiinnosti vain 1700-luvun loppu ja Aleksis Kiven isoisä.
 Jos Antti Kivivallin ja Aleksis Kiven veljen jälkeläisen DNA-perimä olisi riittävän samanlainen, osoittaisi se sen, että Kiven isoisä oli Stenvall, ei Adlercreutz.
 Jos taas Anders Adlercreutzin ja Tom Stenvallin testit osuivat riittävän vahvasti toisiinsa, osoittaisi se sen, että vanha huhu pitää paikkansa ja Carl Henrik Adlercreutz oli Aleksis Kiven isoisä.
 Suljimme Stenvallin, Adlercreuzin ja Kivivallin näytteet steriiliin putkiloon ja lähetimme ne Yhdysvaltoihin  FamilytreeDNA :n laboratorioon.
 Sitten vain odottelimme.
 Albert Edelfeltin tekemä piirustus Aleksis Kivestä.
 Tulos oli yksiselitteinen
 Muutaman kuukauden kuluttua tulokset tulivat. Ne olivat harvinaisen yksiselitteiset: Antti Kivivallin ja Tom Stenvallin testit osuivat toisiinsa.
 –Tämän perusteella kaikki Stenvallit ovat samaa sukua ja Aleksis Kiven isän isä oli merimies Antti Stenvall, vahvistaa sukututkija Jere Markkanen.
 Anders Adlercreutz taas oli täysin eri haploryhmääkin kuin Stenvall ja Kivivalli.
 – Adlercreutz ei liity Stenvalleihin mitenkään, sanoo Kivivalli.
 Haploryhmä on ihmisen perimän tyyppi, joka on eri alkuperää olevilla väestöryhmillä erilainen.
 Stenvalleilla haploryhmä oli Skandinavialle tyypillinen I1. Adlercreutzien haploryhmä taas oli suomalais-ugrilaisille tyypillinen N1, syntynyt jossain päin Etelä-Siperiaa.
 Ei siis ole mitään mahdollisuutta, että kukaan Adlercreutz voisi olla Aleksis Kiven isoisä.
 Seitsemän veljestä vuodelta 1870. Yle/Jessica Edén
 Sata vuotta kestänyt arvuuttelu voidaan lopettaa
 Testatut saivat tietää DNA-testin tulokset aivan vastikään. Anders Adlercreuz kuulosti puhelimessa hieman pettyneeltä.
 – No jopas. Tämä on tarina, joka on elänyt niin pitkään. Sukumme ja Stenvallien tiiviit yhteydet selittyvät sitten muilla asioilla kuin sukulaisuudella. Ilmeisesti esi-isäni arvostivat Stenvalleja ja näkivät Aleksis Kiven lahjakkuuden. Hyvä niin.
 Tom Stenvallille tulos ei ollut kovin suuri yllätys.
 – Nythän se on todistettu. Paljonhan tästä on puhuttu ja pohdittu esimerkiksi, miten ihmeessä Stenvallin veljekset pääsivät kouluun. Nyt tiedämme, ettei ainakaan sen takia, että perheellä olisi ollut sukulaisuussuhde Adlercreutzeihin.
 Arvuuttelu Aleksis Kiven sukujuurista on kestänyt vuosikymmeniä ja siitä on etsitty yhteyksiä myös hänen kirjallisuuteensa.
 Jokainen kantaa tietoa esivanhemmistaan geeneissään. Niin teki myös kansalliskirjailijamme Kivi.
 Nyt arvuuttelun voi lopettaa ja huhut kumota. Aleksis Kivi oli pesunkestävä Stenvall.
 Lue lisää aiheesta:
 10 kysymystä Aleksis Kivestä – tiesitkö tämän kansalliskirjailijastamme?
 Aleksis Kivi alle 3 minuutissa
 DNA-testi osoitti ettei Jere Markkasen isoisä ollutkaan hänelle mitään sukua – sitkeä salapoliisityö vei lahtelaisen tanssiravintolan kautta Ruotsin Taalainmaalle

Aleksis Kiven sukujuuret on nyt selvitetty varmuudella – sitkeät huhut Kiven aatelisjuurista eivät pidä paikkansa


Summary: Oikeusvaliokunta äänestää paraikaa siitä, onko oikeusministeri syyllistynyt kongressin halventamiseen.

Presidentti  Donald Trump  ilmoitti keskiviikkona, että hän ottaa käyttöön toimeenpanovallan etuoikeuden  Muellerin  raportin ja siihen liittyvien tutkintamateriaalien suhteen.
 Kyse on harvoin käytetystä oikeudesta, "executive privilege", joka mahdollistaa presidentille suojautumisen kongressin tai oikeuslaitoksen syytteitä ja tietopyyntöjä vastaan. Esimerkiksi presidentti  Barack Obama  käytti oikeutta kahdesti.
 Jos kongressi äänestää sen puolesta, että toimeenpanosta vastaavat viranomaiset – esimerkiksi presidentti tai ministeri – ovat halventaneet kongressia kieltäytymällä tietopyynnöstä, asia etenee tuomioistuimeen. Tuomioistuin ratkaisee, onko presidentillä perusteet vedota toimeenpanovallan etuoikeuteen ja kieltäytyä tietojen luovuttamisesta.
 Ilmoitus oikeuden käyttöön ottamisesta tuli vain hetkeä ennen edustajainhuoneen oikeusvaliokunnan kokoontumista. Parhaillaan menossa olevassa kokouksessa äänestetään siitä, onko oikeusministeri  William Barr  syyllistynyt kongressin halventamiseen kieltäytyessään antamasta koko raporttia sen käyttöön. Kongressi on saanut raportista vain typistetyn version.
 Uutiskanava CNN:n mukaan  oikeusmininisteriön virkamies sanoo, ettei Trumpin uusin liike Venäjä-tutkinnassa estä erikoistutkija Robert Muellerin kuulemista oikeusvaliokunnassa.

Trump yrittää pysäyttää Venäjä-tutkinnan julkaisun harvinaisella keinolla


Summary: Ranskaan muuttanut vegaani ja eläinsuojelija vastustaa populismia ja vaatii EU:n demokratisoimista sen pelastamiseksi.

Näyttelijä ja poliittinen aktivisti  Pamela Anderson  on käynyt tapaamassa vuotosivusto Wikileaksin perustajaa  Julian Assangea  lontoolaisessa vankilassa.
 Baywatch-sarjasta tutuksi tullut tähti kävi Belmarshin vankilassa yhdessä Wikileaksin päätoimittajan  Kristinn Hrafnssonin  kanssa. Heidän mukaansa tämä oli ensimmäinen sosiaalinen vierailu Assangen luona sen jälkeen, kun tämä karkotettiin Ecuadorin suurlähetystöstä huhtikuussa ja Britannian poliisi pidätti hänet.
 Vierailun jälkeen  pitämässään tiedotustilaisuudessa  Anderson valitti sitä, että Assange on eristetty kaikista, myös lapsistaan. Tämä ei saa myöskään käyttää tietokonetta, kirjastoa tai muita tietolähteitä.
 Andersonin mielestä Assangea ei pitäisi pitää korkean turvaluokituksen vankilassa, koska tämä ei ole syyllistynyt väkivaltaisuuksiin. Andersonin mielestä Assange on syytön.
 – Hän on uhrannut paljon, jotta saisimme tietää totuuden, Anderson sanoi.
 Yhdysvallat syyttää Assangea  osallisuudesta maan hallinnon salaisten tietojen vuotamiseen ja vaatii Britanniaa luovuttamaan hänet oikeudenkäyntiä varten.
 Julian Assangen vapauttamista on vaatinut myös muun muassa kiinalainen taiteilija Ai Weiwei (keskellä vasemmalla). Hän osallistui Assangen vankilatuomion vastaiseen mielenosoitukseen Berliinissä 2. toukokuuta. Alexander Becher / EPA-EFE
 Assangea on epäilty myös seksuaalirikoksista Ruotsissa. Syytteet on myöhemmin vedetty takaisin, mutta ruotsalaismedian mukaan  esitutkinta voidaan aloittaa uudestaan .
 Brittiläinen tuomioistuin  tuomitsi kuun alussa  Assangen 50 viikoksi vankeuteen takuuehtojen rikkomisesta. Syynä oli se, että australialainen Assange haki turvapaikkaa Ecuadorin Lontoon-suurlähetystöstä vuonna 2012.
 Anderson usein nähty vieras Ecuadorin lähetystössä
 Pamela Anderson vieraili useita kertoja Assangen luona myös Ecuadorin suurlähetystössä. Kanadalaisnäyttelijä on kampanjoinut Wikileaksin perustajan luovutusta vastaan sekä tukenut varainkeruukampanjaa tämän puolustusta varten.
 – Pamela ja Vivienne aikovat pelastaa Julianin, tviittasi muotisuunnittelija Vivienne Westwood tiistaina.
 Kampanjointi on osa Andersonin poliittista aktivismia, jota varten hän on perustanut Pamela Anderson -säätiön.  Säätiö kertoo tukevansa  järjestöjä ja ihmisiä, jotka ovat eturintamassa edistämässä eläinten, ihmisten ja ympäristön oikeuksia.
 Populismin vastustaja suomii eliittiä
 1990-luvun Baywatch-sarjan seksisymboli ei välttämättä tuo heti mieleen vasemmistosuuntautunutta ympäristö- ja poliittista aktivistia.
 Anderson on kuitenkin ollut eläin- ja ympäristöaktivisti nuoresta asti ja viime aikoina yhä näkyvämmin myös poliittinen aktivisti.
 Anderson on sanonut ihailevansa Britannian työväenpuolueen johtajaa  Jeremy Corbyniä  ja on tutustunut myös Venäjän presidenttiin  Vladimir Putiniin , kertoo  kanadalaislehti National Post .
 Anderson pitää inspiraation lähteenään antropologi  Philippe Bourgoisia , joka on kehittänyt teorioita rakenteellisesta ja symbolisesta väkivallasta sekä tavoista, joilla ihmiset voivat sokeutua epäoikeudenmukaisuudelle.
 Pamela Anderson ja mertensuojelujärjestö Sea Sepherdin perustaja Paul Watson. Ian Langsdon / EPA
 Yksi hankkeista, joissa Anderson on mukana, on DiEM25, joka sanoo kokoavansa yhteen demokratian puolustajia Euroopan eri maista. Järjestön jäsenenä on muun muassa Assange.
 Järjestö kertoo taistelevansa  muukalaisvihaa ja myrkyllistä nationalismia vastaan sekä EU:n korjaamiseksi nykyistä demokraattisemmaksi ennen kuin se hajoaa.
 Andersonin mukaan Euroopassa meneillään olevaa poliittista muutosta lietsoo viha ja taloudellinen epätasa-arvo sekä eliitin instituutiot, jotka eivät ole onnistuneet suojelemaan kansaa. Riistetyt ovat kääntyneet populistien puoleen. Esimerkiksi brexitiä hän pitää protestina poliittista luokkaa, ei Eurooppaa vastaan.
 Andersonin mukaan EU pitäisi pelastaa  huono-osaisten yhteisvoimin.
 – Näinä nousevan populismin, talouskurin ja ilmastonmuutoksen synkkinä aikoina Euroopan pitäisi pysyä yhdistyneenä, Anderson tviittasi viime kuussa.
 Anderson  on tuntenut sympatiaa  elinkustannusten nousua vastaan protestoineita Ranskan keltaliivejä kohtaan.
 – Halveksin väkivaltaa, mutta mitä on näiden ihmisten väkivalta ja poltetut loistoautot verrattuna ranskalaisen ja maailman eliitin rakenteelliseen väkivaltaan, Anderson tviittasi joulukuussa.
 Eurooppaan yhdysvaltalais-kanadalaista tähteä lähentää se, että hän muutti pari vuotta sitten Marseillen lähelle Ranskaan jalkapalloilija-miesystävänsä  Adil Ramin  luo. Andersonilla  on myös suomalaisia sukujuuria  ja hän on  vieraillut Suomessa .
 Ilmastoaktivisti ja vegaani
 Anderson tukee myös lukuisia ympäristönsuojeluhankkeita ja on itse vegaani.  Hän istuu muun muassa  mertensuojelujärjestö Sea Sepherdin hallituksessa.
 Hän vastustaa turkistarhausta ja  on kirjoittanut aikoinaan  Suomenkin presidentille  Tarja Haloselle  kirjeen sen lopettamiseksi.
 Viime lokakuussa Pamela Anderson ja ranskalainen tanssija Maxime Dereymez poseerasivat valokuvaajille häkissä mielenosoituksessa, jossa vastustettiin tuotanoeläinten pitämistä häkeissä. Christophe Petit Tesson / EPA-EFE
 Myös Playboy-lehdessä nuorena esiintyneeseen Andersoniin liittyy 51-vuotiaanakin seksisymbolin maine. Andersonin mukaan se voi olla myös hyödyksi: Maine on sekä tehnyt aktivismista seksikkäämpää että auttanut herättämään ihmisten huomion.
 – Se on tavallaan salainen ase. Kun joku ei pidä sinua älykkäänä ja sanot kokonaisen lauseen, olet nero, Anderson  totesi Calgaryssa huhtikuussa.

Pamela Anderson tapasi Julian Assangen vankilassa – Baywatch-tähdestä on tullut Euroopan poliittisen aktivismin uusi vihainen ääni


Summary: Suomen tunnetuimman lastenkirjailijan teoksia on myyty lähes 10 miljoonaa kappaletta eri puolilla maailmaa.

Kirjailija, kuvataiteilija  Mauri Kunnaksen   Koiramäki -kirjat ovat kuluneet lasten, ja vähän aikuistenkin käsissä jo useamman sukupolven ajan. Hänen teoksiaan on käännetty kustantajan mukaan 37 kielelle ja julkaistu 36:ssa maassa.
 Pila- ja sarjakuvapiirtäjänä aloittanut Kunnas kiittää lastenkirjailijaurastaan yhtä miestä – sata vuotta sitten syntynyttä yhdysvaltalaista lastenkirjailijaa ja kuvittajaa  Richard Scarrya .
 – Minä en olisi aloittanut koko hommaa ilman Scarrya. Törmäsin opiskeluaikoina Scarryn kirjoihin sisarenpoikani kautta. Hänen pankkiiri-isänsä luki Scarryn kirjoja, ja hekotteli. Ajattelin, että tuohan on hieno juttu, sillä ne ovat tavattoman hauskoja juttuja.
 Koiramäellä vahva sidos Scarryn tyyliin
 Scarryn yhtälailla lapsiin kuin aikuisiin iskevä kuvakerronta sai Kunnaksen ensimmäisen kerran ajattelemaan lastenkirjailijaksi ryhtymistä.
 – Minä ajattelin, että koitan matkia Scarryn tyyliä. Vieläkin, saadakseni inspiraation, minä otan jonkun Scarryn kirjan. Katselen sen kantta, tai avaan sen jostakin kohtaa ja katselen jotain mieluista kuvaa. Se antaa minulle innostusta, tässä välillä nimittäin rupeaa into lopahtamaan.
 – Kyllä Scarry on aivan totaalinen huippu tällä alalla.
 Värittäessä kuluu äänikirjoja
 Mauri Kunnas julkaisi ensimmäisen Koiramäki-kirjansa 1980-luvun alussa. Sen jälkeen niitä, ja niiden erilaisia versioita on tullut sellainen määrä, ettei kirjailija itsekään ole kartalla tarkasta luvusta.
 Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa kuvataiteilija Kunnas myöntää, että hitainta ja puuduttavinta hommaa kuvien tekemisessä on niiden värittäminen.
 – Se kestää hiton kauan – ja enimmäkseen se työ on sitä. Mutta minä kuuntelen samalla äänikirjoja, ja hyvää kirjaa kuunnellessa se on oikeasti aika hauskaa. Silloin kun on hyvä kirja, niin on kiire pöydän ääreen.
 Tietokone tekee huonompaa jälkeä
 Tietokoneet ovat tulleet avuksi myös kuvittamiseen ja värittämiseen.
 – Olen kokeillut viime aikoina tietokoneväritystä, ja kumma kyllä se vie aikaa paljon enemmän kuin käsin värittäminen. Se on ehkä helpompaa tehdä ja hauskempaa, vähän niinkuin leikkiä, mutta jälki ei ole kyllä yhtä hyvä.
 Katso Mauri Kunnaksen koko haastattelu Yle Areenasta.

Koiramäki-kirjojen Mauri Kunnaksesta tuli lastenkirjailija Richard Scarryn ansiosta – "Haen vieläkin inspiraatiota hänen teoksistaan"


Summary: Nuoret ja keski-ikäiset näkevät työmoraalin varsin eri tavalla, kertoo tuore kyselytutkimus.

Varsin moni nuorista tai keski-ikäisistä olisi valmis tekemään nykyistä lyhyempää työaikaa. Tämä käy ilmi Smile Henkilöstöpalveluiden teettämästä kyselytutkimuksesta, jossa selvitettiin 16–25-vuotiaiden nuorten ja 40–65-vuotiaiden eroja ja yhtäläisyyksiä asennoitumisessa työhön ja työn tekemiseen.
 Kyselyn mukaan lähes joka toinen on halukas tekemään kuusituntista päivää pienemmällä palkalla. 47 prosenttia kaikista tutkimukseen vastanneista, sekä nuorista että keski-ikäisistä, on väitteen kanssa täysin samaa tai samaa mieltä. Vähiten kiinnostusta kuusituntiseen työpäivään oli yli 50-vuotiailla.
 Kyselyn tuloksia Smilen järjestämässä julkistustilaisuudessa kommentoinut Työterveyslaitoksen tutkimusprofessori  Jari Hakanen  totesi, että nuoret ovat aina arvostaneet enemmän vapaa-aikaa kuin vanhemmat ihmiset.
 Nykyisin kuitenkin myös vanhemmat sukupolvet arvostavat vapaa-aikaa enemmän kuin ennen.
 Vaikka lähes puolet vastaajista voisi olla valmis lyhentämään työaikaansa, oli raha tai bonuspalkka silti selkeästi suosituin vaihtoehto kun kysyttiin, mikä on mieluisin palkitsemistapa hyvin tehdystä työstä.
 Työmoraali tarkoitti nuorille ja keski-ikäisille hyvin erilaisia asioita
 Kyselyssä selvitettiin myös ikäryhmiä työelämässä jakavia asioita. Merkittävimpiä eroja oli viestintätavoissa. Nuoret haluavat kommunikoida sosiaalisen median kanavissa, kun keski-ikäiset viestittelevät sähköpostitse.
 Nuorista 49 prosenttia pitää somea erittäin mieluisana viestintäkanavana työpaikan sisäisessä kommunikaatiossa, kun keski-ikäisillä sama luku oli 23 prosenttia. Nuoret ovat myös tottuneet saamaan nopeasti vastauksen, jos kysyvät jotakin esimieheltä tai kollegalta.
 Työmoraalin nähtiin kahdessa eri ikäryhmässä tarkoittavan hyvin erilaisia asioita. Tuloksia esitellyt ForceForGrowthin tutkija  Isa Merikallio  totesi nuorten ajattelevan, että korkea työmoraali on sillä, joka on iloinen ja innostunut työssään. Tästä kertovat lisäksi esimerkiksi aloitteellisuus ja vapaa-ajan käyttö työhön.
 Keski-ikäisten joukossa nämä asiat taas eivät olleet esillä, vaan he näkevät korkeaan työmoraaliin liittyvän moitteettoman työsuoritteen, vastuunoton, tunnollisuuden ja sen, että ei valita.
 Toiveissa vaihtelevuutta ja palautetta
 Kyselyn mukaan nuorista 58 prosenttia ja keski-ikäisistä 57 prosenttia kokee työelämän innostavana. Työtehtävien vaihtelevuutta piti tärkeänä 86 prosenttia nuorista ja 88 prosenttia keski-ikäisistä.
 Kun kysyttiin toiveita työelämän kehittymiseen, oli niin nuorilla kuin keski-ikäisillä varsin samansuuntaisia ajatuksia. Toiveiden kärjessä oli työnhaku ilman kaavakkeita, toverillisemmat suhteet esimiehiin ja mahdollisuus kokeilla ja tehdä virheitä.
 Moni vastaaja kaipasi myös enemmän mahdollisuuksia vaikuttaa työaikoihin. Nykyistä enemmän palautetta kaipasi 63 prosenttia kaikista vastanneista.
 Smile selvitti myös viime kesänä nuorten näkemyksiä työelämästä. Tuolloin selvitys paljasti, että nuoret, jotka harrastivat mitä tahansa liikuntaa vähintään neljä kertaa viikossa, olivat passiivisesti liikkuviin nuoriin verrattuna huomattavasti positiivisempia, itsevarmempia ja vähemmän stressaantuneita työelämän suhteen.
 Aiemmassa kyselyssä moni nuori kertoi olevansa yllättynyt, kuinka lähtökohtaisesti asiallisina pidetyt aikuiset olivat käyttäytyneet työolosuhteissa kateellisesti, vallanhimoisesti sekä turhantärkeästi.
 Kaksivaiheisen  tutkimuksen  toteutti ValueScout – ForceForGrowth Oy helmi–maaliskuussa. Verkkokyselyyn vastasi valtakunnallisesti edustavalla otannalla 500 ihmistä, jotka olivat 16–25-vuotiaita ja 40–65-vuotiaita suomalaisia.
 Aiempia uutisia työelämästä
 Akavan katsaus: Työttömyyden lasku on pysähtynyt äskettäin – 75 prosentin työllisyystavoitteesta voi tulla entistä vaikeampi saavutettava
 Järvenpää tarjoaa kesätyötä kaikille ysiluokkalaisille – Ensimmäisellä työpaikalla voi olla yllättävän kauaskantoinen vaikutus
 Harkitsetko muuttoa ulkomaille paremman palkan perässä? Laskurimme kertoo, missä Pohjoismaassa sinulle jäisi palkasta eniten käteen
 "Verkkovetelehtiminen" voi heikentää tuottavuutta työpaikoilla – Suomessa somen käyttöön lähinnä kannustetaan

Kyselyn yllättävä tulos: Lähes puolet voisi lyhentää työpäivänsä kuusituntiseksi, vaikka palkka sen takia alenisi


Summary: Moni nokkelikko kuvasti mietteitään hallituspohjaan meemeillä ja gifeillä.

Tiistai oli politiikan suurkuluttajien kliimaksipäivä, kun hallituskosiskelija  Antti Rinne  (sd.) julkaisi unelmajoukkueensa pohjan.
 Aamupäivällä esitelty viisikko sai viimeistään iltapäivään mennessä monen hupailijan siirtämään aivoitustensa tuotoksen sosiaaliseen mediaan kaikkien nähtäville.
 Huumorin terävin kärki kohdistui viime hetkiin vastaustaan pantanneeseen keskustaan, mikä oli tietenkin helppo kohde vaaleissa koetun rökäletappion jälkeen. Varsinkin entisen ihannehallituskumppanin, kokoomuksen riveistä tykitettiin katkeransuloista seittiä keskustan hallitushaaveiden päälle.
 Keräsimme joitakin esimerkkejä, millaisia tuntemuksia punamultahallituspohja herätti kansalaisten keskuudessa.
 Lue lisää
 Näin syntyi hallitusohjelmasta neuvotteleva uusi punamulta – Yle seurasi politiikan superpäivää aamusta iltaan
 Analyysi: ”Uusi punamulta” vääntää veroista, työllisyydestä ja hakkuista – sopu hallitusohjelmasta ei synny sormia napsauttamalla
 Nouseeko uuteen hallitukseen yllätysnimiä? Tässä vahvoja vaihtoehtoja ministereiksi

Kokoonparsittu hallituspohja näki päivänvalon aamupäivällä – humoristit olivat lähes välittömästi liikkeellä somessa


Summary: Tulevalla hallituskaudella salin oikea laita saa vuoron iskeä hallituksen kimppuun, kirjoittaa politiikan toimittaja Matti Koivisto.

Viime hallituskaudella punavihreä oppositio antoi perusporvarihallitukselle täyslaidallisen köyhien kyykyttämisestä ja rikkaiden suosimisesta. Tulevalla hallituskaudella salin oikea laita saa vuoron iskeä.
 Eduskunnassa erikoisen  draaman jälkeen uusittu istumajärjestys  jakaa työ alla olevan hallituksen ja opposition selkeästi omille puolilleen salia.
 Hallituspuolue RKP:n oikealla puolella istuisivat mahdollisesta tulevasta oppositiosta ensin kristillisdemokraatit, sitten kokoomus ja perussuomalaiset. Kun mukaan lasketaan Liike Nytin yksinäinen soturi  Harry Harkimo , on oikeisto-oppositiossa 83 kansanedustajaa.
 Hallitusneuvotteluista rannalle jääneiden kommentit tänään antoivat jo osviittaa siitä, mitä on luvassa, jos SDP:n  Antti Rinne  saa vihertävän punamultahallituksen pystyyn: syytökset vastuuttomasta talouspolitiikasta ja yrittäjien aseman heikentämisestä tulevat raikumaan kyselytunneilla.
 Lisäksi keskustan lähtö hallitukseen historiallisen vaalitappion jälkeen on tulevalle oppositiolle herkkupala, josta keskustalaiset saavat vielä kuulla yhtä paljon kuin siniset ministerit hillotolpistaan viime kaudella.
 Kokoomus orpona oppositiossa
 Kokoomuksella on puolueista eniten totuteltavaa uuteen rooliinsa oppositiossa. Puolue on ollut oppositiossa viimeksi vuonna 2007.
 Hallitustien nouseminen pystyyn on kova isku kokoomuksen  Petteri Orpolle , jonka riemumarssia seuraavaksi pääministeriksi pidettiin puolueessa lähes varmana vuoden 2017 kuntavaalivoiton jälkeen ja usko siihen pysyi kovana vaaleihin saakka.
 Pääministeripuolueen sijaan Orpolla näyttääkin olevan nyt johdettavanaan oppositiopuolue, joka sekin on vasta opposition toiseksi suurin.
 Kokoomus joutuu käymään kahden rintaman sotaa. Toisella puolella on hallitus ja toisella puolella suurimman oppositiopuolueen muskeleilla pullisteleva perussuomalaiset. Vaarana on, että räiskyvän oppositiopolitiikan taitavat perussuomalaiset dominoivat keskustelua ja kokoomus jää varjoon.
 Kokoomuslaiset toistelivat tänään innokkaasti sitä, että Orpolla on täysi tuki puolueen puheenjohtajana, mutta samaan hengenvetoon todettiin, että puolueen on nyt aika uudistua. Se on helpompaa oppositiossa kuin hallituksessa, mutta se on usein myös helpompaa uudella puheenjohtajalla kuin vanhalla.
 Orpon mahdollisiksi haastajiksi on veikkailtu sekä oikeusministeriksi viime kaudella noussutta  Antti Häkkästä  että jo viimeksi puheenjohtajakilpailussa mukana ollutta  Elina Lepomäkeä . Molemmat saivat eduskuntavaaleissa hyvän äänisaaliin ja molemmat veisivät kokoomuksen linjaa oikealle.
 Kokoomus painii samojen ongelmien kanssa kuin kumppanit Euroopassa. Keskustaoikeistolaiset puolueet ympäri Euroopan ovat joutuneet luomaan nahkansa uudestaan sen jälkeen, kun oikealle laidalle on ilmestynyt uusia kilpailijoita. Muun muassa Ruotsissa ja Espanjassa keskustaoikeistolaisten puolueiden vastauksena on ollut  askel oikealle ja konservatiivisempaan suuntaan .
 Tämä ei ole ollut vaaleissa menestysresepti, minkä sai viimeksi huomata Espanjan Partido Popular, joka  kärsi murskatappion  samalla kun populistipuolue Vox nousi ensimmäistä kertaa parlamenttiin.
 Oikeisto-oppositio löytää toisensa talouspolitiikassa
 Kokoomuslaisten identiteettikriisi pelkistyy kysymykseen yhteistyöstä perussuomalaisten kanssa. Hallitusyhteistyö  Jussi Halla-ahon  puheenjohtajaksi valinnan jälkeen ei maistunut puolueiden erilaisen arvopohjan takia, mutta eduskuntavaalien jälkeen äänenpainot ovat muuttuneet.
 Samalla kun kokoomus linjasi julkisuudessa vasemmistoliiton pois mahdollisten hallituskumppaneiden joukossa, pidettiin ovea auki neuvotteluille perussuomalaisten kanssa.
 Nyt kokoomus ja perussuomalaiset saavat totutella yhteistyöhön oppositiossa.
 Talouspolitiikassa oikean laidan oppositio löytää helposti yhteisen sävelen. Puolueet ovat yhtä mieltä esimerkiksi siitä, että valtiontalouden tasapainottaminen on hoidettava ennemmin menoja karsimalla kuin veroja kiristämällä.
 Kokoomuksesta ja kristillisdemokraateista kuitenkin arvellaan taustakeskusteluissa, että perussuomalaisten eduskuntaryhmä kallistuu puheenjohtajaansa enemmän vasemmalle työtä, sosiaalipolitiikkaa ja verotusta koskevissa kysymyksissä.
 Mahdollinen oppositioyhteistyö alkoi huonosti, kun kokoomus ja kristillisdemokraatit olivat muiden puolueiden mukana päättämässä perussuomalaisten istumapaikoista eduskunnan suuressa salissa.
 Perussuomalaiset  siirrettiin vasten tahtoaan äärimmäiseen oikeaan laitaan  ja aiemmin laidassa istunut RKP pääsi toivomaansa paikkaan keskelle salia. Perussuomalaiset ovat katkeria saamastaan kohtelusta, johon yhtenä syyllisenä pidetään kokoomusta.
 Halla-aho viittasi tänään kokoomuksen toimintaan toteamalla, että se ei ainakaan paranna ilmapiiriä kahden puolueen välillä.
 Lue lisää aiheesta:
 Analyysi: ”Uusi punamulta” vääntää veroista, työllisyydestä ja hakkuista – sopu hallitusohjelmasta ei synny sormia napsauttamalla
 Näin syntyi hallitusohjelmasta neuvotteleva uusi punamulta – Yle seurasi politiikan superpäivää aamusta iltaan

Analyysi: Tällainen olisi oikeisto-oppositio – tuolileikki pilasi tunnelmaa kokoomuksen ja perussuomalaisten välillä


Summary: Toimittaja Regina Rask kertoo, millaista salapoliisityötä kansalliskirjailijan sukulaisuuden dna-testaaminen vaati.

Olenko kertonut, että olen innokas sukututkimuksen harrastaja? Myös geneettistä sukututkimusta olen harrastanut vuosien ajan.
 Ei siis ollut mitenkään kummallista, että jälleen kerran selailin somessa sukututkimuksesta kiinnostuneiden  sivustoa .
 Elettiin pimeää joulukuun alun iltaa viime vuonna.
 Sivustolla  Antti Kivivalli  aloitti keskustelun:
 ”Aleksis Kivi on kiinnostanut myös monia sukututkijoita ja hänen taustassaan on se yksi epäselvyys, josta on esitetty väitteitä jo vuosikymmenien ajan. Joidenkin mielestä Aleksis Kiven isän  Erik Johan Stenvallin  biologinen isä ei ollut kirkonkirjoihin merkitty  Anders Johan Stenvall , vaan paikallisen kartanon isäntä  Carl Henrik Adlercreutz . No nykyään meillä olisi mahdollisuus selvittää tuota DNA:n avulla!”
 Keskusteluun yhtyi myös sukututkimuksesta innostunut  Jere Markkanen . Hän oli tägännyt minut mukaan viestiketjuun:
 ”Kun huhu on niin sitkeässä ollut ja nykykeinoin sen selvittäminen on mahdollista, olisi tämä kyllä mielestäni ihan kansallisteko saada asiaan selkoa! Miten on esim.  Regina Rask , voisikohan tästä jokin media kiinnostua?”
 Uni karisi silmistäni.
 Voisi kiinnostua. Ja kiinnostuikin.
 Siitä alkoi useiden kuukausien mittainen projekti  Antti Kivivallin ja Jere Markkasen kanssa.
 Välissä vietettiin joulua. Sukuloinnin ja suklaansyönnin välissä ajatukseni karkasivat tuon tuosta Aleksis Kiveen.
 Olisi huimaa selvittää kansallinen arvoitus, joka on puhuttanut paitsi kulttuuripiirejä myös Nurmijärven kyläläisiä yli sadan vuoden ajan.
 Heti pyhien jälkeen Messenger alkoi entistä tiuhemmin kilkuttaa iltaöisin Hattulan, Tampereen ja Turun välillä. Teimme sotasuunnitelmia siitä miten edetä asiassa.
 Tarvitsisimme isälinjan DNA-näytteet Aleksis Kiven veljen jälkeläiseltä sekä Raalan kartanon  Adlercreutzin  jälkeläiseltä.
 Antti Kivivallilta saataisiin hyvä vertailunäyte. Aleksis Kivi kun oli Kivivallin isoisän isoisän isän pikkuserkku.
 Kivivalli otti testin Tampereella tammikuun lopulla ja lähetti sen saman tien  FamilytreeDNA :n laboratorioon Houstoniin. Valitsimme kyseisen tietokannan, koska se on alan uranuurtaja ja Suomessa suosituin palveluntarjoaja, joten sieltä löytyisi eniten vertailutietoja.
 FamilytreeDNA tarjoaa myös pisimmälle meneviä DNA-testejä.
 Sitten piti löytää muut testattavat.
 Aleksis Kivellä ei tiettävästi ollut lapsia. Piti siis löytää veljen jälkeläisiä.
 Se ei ollut aivan yksinkertaista, varsinkaan siinä vaiheessa, kun piti löytää nuorempia, edelleen elossa olevia ihmisiä.
 Arkistovelho Jere Markkanen kaivautui kirkonkirjoihin, muistokirjoituksiin, sukututkimussivustoille, etsi osoite-ja puhelintietoja.
 Antti Kivivalli kaukaisena sukulaisena soitteli umpimähkään Suomen Stenvalleille löytämättä oikeaa.
 Aika usein tuli vesiperä.
 Lopulta pääsimme oikeille jäljille  Suomen sukututkimusseuran tieteellisen aikakauskirjan  Genoksen  avulla.
 Sieltä löytyi maininta Kiven veljen  Emanuel Stenvallin  lapsenlapsen miespuolisesta jälkeläisestä ja hänen pojastaan. Kyseinen poika oli nyt jo eläkkeellä oleva  Tom Stenvall .
 Kaivoimme Tom Stenvallin pojan, Tanskassa asuvan  Dan Stenvallin  yhteystiedot Facebookista. Häneltä saimme Tom Stenvallin meiliosoitteen ja lähetimme miehelle sähköpostia.
 Saimme vastauksen:
 ”Henkilökohtaisesti minua ei suurestikaan kiinnosta olisiko perimässäni Adlercreutzien geenejä, mutta jos joku haluaa asiaa tutkia, niin ei minulla ole mitään sitä vastaan, että osallistuisin DNA-testiin. Jos ja kun asia etenee jotenkin, niin ota minuun yhteyttä. ”
 Aleksis Kiven isoisäksi uumoillun  Carl Henrik Adlercreutzin jälkeläinen oli helpompi löytää. Tammikuun loppupuolella lähetin sähköpostia kansanedustaja  Anders Adlercreutzille:
 ”Jotta Aleksis Kiven juurista saataisiin tolkku, tarvitsisimme myös sinun tai jonkun muun Carl Henrik Adlercreutzin suoran miepuolisen jälkeläisen DNA-testin. Miltä ajatus kuulostaa? Toivon, ettet säikähdä ehdotustani. Olisi hienoa ja tärkeää, että lähtisit tähän mukaan.”
 Adlercreuzin vastaus tuli muutaman päivän päästä:
 ”Kuulostaa hauskalta, osallistun mielelläni! Näitä asioitahan olemme pohtineet suvun sisälläkin jonkun verran. Senkin takia olisi kiva saada asiasta selvyys.”
 Soitin vielä Tom Stenvallille ja varmistin, että hän antaa oman testinäytteensä.
 Alkoi vaikuttaa mahdolliselta, että me toden totta pystyisimme selvittämään Aleksis Kiven juuret.
 Jos Messengerissä voisi panna tanssiksi, olisi tanner tömissyt!
 28. helmikuuta alkoi tapahtua.
 Pakkasin kaksi testipakkausta laukkuuni. Ensin menin eduskuntaan, jossa Anders Adlercreutz antoi DNA-näytteensä. Illalla vierailin Tom Stenvallin kotona ja sama toistui: Stenvall hieroi kahdella pumpulipuikolla poskien sisäpinnasta poskisolunäytteen, suljimme puikot steriileihin putkiloihin ja lähetimme ne kirjepostissa Houstoniin.
 Sitten vain odotimme.
 Antti Kivivallin tulos tuli ensimmäisenä. Se ei yksin vielä kertonut mitään.
 Odotus jatkui.
 Jossain välissä tein tv-jutun Jere Markkasesta, joka  löysi tuntemattoman isoisänsä geneettisen sukututkimuksen avulla .
 Tom Stenvallin ja Anders Adlercreutzin tulokset tulivat samaan aikaan, 10. huhtikuuta.
 Tulos oli täysin yksiselitteinen.
 Stenvallin ja Adlercreutzin perimä oli täysin erilainen, heillä oli jopa eri haploryhmä. Ei ollut mitään mahdollisuutta, että heillä olisi ollut suorassa isälinjassa yhteistä esi-isää.
 Sen sijaan Antti Kivivallin ja Tom Stenvallin näytteet osuivat toisiinsa.
 Yli sata vuotta kestänyt arvuuttelu voidaan nyt lopettaa. Aleksis Kiven isoisä oli mies kirkonkirjoista, merimies  Antti Stenvall . Pesunkestävä Stenvall. Ei läheisen kartanon Adlercreutz.
 Koko talven ja kevään kestäneen projektin jälkeen minä, Antti ja Jere olemme hieman typertyneitä. Tuliko tässä tehtyä pientä kulttuurihistoriaa?
 Voidaan tietysti kysyä, mikä merkitys asialla on.
 Olipa Aleksis Kiven isoisä kuka tahansa, se ei muuta hänen merkitystään Suomen kansalliskirjailijana. Ei olisi muuttanut sukuyhteys Adlercreutzeihinkaan. Mutta nyt ainakin tiedämme totuuden Kiven juurista.
 Kiven omin sanoin:  ”Nyt on asia päätetty, nyt istuu se kiinni kuin piki ja terva, kuin kissa tuoreessa terressä.”
 Aleksis Kivi oli ruotusotilaiden, torppareiden, merimiesten, seppien ja räätälien jälkeläinen. Se riitti pohjaksi kirjallisuudelle, jolla on ollut mittaamattoman suuri vaikutus suomen kieleen ja suomalaisuuteen.
 Regina Rask on omissa sukututkimuksissaan päässyt aina 1300-luvulle asti. Tällä hetkellä hän etsii tuntematonta isoisäänsä.

Regina Raskin blogi: Näin selvitimme Aleksis Kiven oikeat juuret


Summary: Lapin poliisilaitoksen työilmapiiri on osin erittäin huono. Taustalla on eriarvoista kohtelua ja tutkintapyyntöjä esimiehistä.

Lapin poliisilaitoksella tehty henkilöstökyselyn tulos on huolestuttava. Kyselyn mukaan peräti 40 prosenttia Meri-Lapin rikostorjuntayksikön henkilöstöstä kokee, että työyhteisössä esiintyy selvästi eriarvoista kohtelua erittäin paljon tai melko paljon. Myös Ylen haastattelemat poliisit vahvistavat tilanteen tulehtuneen.
 Työpaikan selvä vähemmistö pitää kohtelua tasa-arvoisena. Vain 24 prosenttia Meri-Lapin rikostorjuntayksikössä työskentelevistä on kertonut kokevansa selvästi eriarvoista kohtelua erittäin vähän tai ei lainkaan.
 Lapin poliisipäällikkö  Esa Heikkinen  myöntää, että väki on ollut tyytymätön tilanteeseen. Hänen mukaansa Meri-Lapissa on ollut tiukka henkilöstötilanne.
 – Työvoimapula on ollut poliisien huonon saatavuuden vuoksi todella vaikea. En tiedä, onko sillä ollut vaikutusta tyytymättömyyteen ja ristiriitoihin, sanoo Heikkinen.
 Hänen mukaansa Meri-Lapin tilanne ei kuitenkaan ole täysin poikkeuksellinen.
 – Sinällään tuo 40 prosenttia vaikuttaa todella suurelta, mutta se ei poikkea valtakunnallisista keskiarvoista hirveästi. Huolestuttava se kuitenkin on. Meidän on reagoitava ja käynnistettävä toimenpiteitä, että tilanne saadaan paranemaan, jatkaa Heikkinen.
 Huolestuttavan kyselytuloksen lisäksi on muitakin ongelmia. Lapin Aluehallintovirasto on selvittänyt Meri-Lapissa ilmi tullutta epäilyä työpaikkakiusaamisesta vuodesta 2016 lähtien. AVI on antanut Lapin poliisilaitokselle useita kehotuksia ja toimintaohjeita kahden eri työsuojelutarkastuskäynnin jälkeen.
 Yksi lähes ilman tehtäviä, osa työuupumuksen partaalla
 Yli 20 vuotta poliisina työskennellyt, muun muassa ryhmänjohtajana ja tutkinnanjohtajana toiminut, henkilö on kärsinyt töissä ollessaan epäasiallisesta kohtelusta. Hänelle on annettu liian vähän töitä. Esimerkiksi neljän kuukauden aikana hän sai tutkittavakseen vain kaksi rikosilmoitusta.
 – Samaan aikaan kun toiselle ei annettu töitä, toiset tutkijat väsyttivät itsensä jopa burnoutin partaalle, kommentoi yksi Ylen haastattelemista poliiseista.
 Lisäksi saman poliisin työhuone siirrettiin poliisilaitoksen tiloihin, joista muita tutkijoita oli siirretty aiemmin pois muun muassa työturvallisuussyistä. Poliisi työskenteli tiloissa noin puoli vuotta. Työolojen takia hän sairastui keskivaikeaan masennukseen ja jäi sairauslomalle.
 AVI aloitti asian tutkimisen vuonna 2016 ja antoi ensimmäisen kehotuksen työolojen parantamisesta kesäkuussa 2017. Poliisi oli sairauslomalla yli vuoden. Hänen palatessaan sairauslomalta työoloja ei velvoitteista huolimatta ollut parannettu. Poliisi joutui jäämään uudelleen sairauslomalle.
 Aluehallintovirasto vaati parannuksia myös vuoden 2019 helmikuussa. Asian käsittely on edelleen kesken.
 – Kyseessä on pitkäkestoinen asia ja sitä hoidetaan parasta aikaa. En halua käsitellä asiaa julkisuudessa sen enempää, Lapin poliisipäällikkö Esa Heikkinen sanoo.
 Valtakunnansyyttäjä tutkii
 Tapahtumat ovat johtaneet myös tutkintapyyntöihin.
 Lapin poliisin päällystöön kuuluvasta virkamiehestä on jätetty kaksi tutkintapyyntöä valtakunnansyyttäjänvirastoon. Tutkittavana on epäily työsyrjinnästä, virkavelvollisuuden rikkomisesta, työturvallisuusrikoksesta ja henkisestä pahoinpitelystä.
 Lisäksi hänen ja kahden muun poliisin toimista on tehty tutkintapyyntö viraston yhteistoimintavelvoitteen rikkomisesta.
 Lapin poliisilaitos toimii 21 kunnan alueella. Koko Lapin poliisilaitoksella työskentelee noin 390 henkilöä, Meri-Lapin rikostorjuntayksikössä on töissä 30–40 henkilöä.
 Ongelmia myös muualla Suomessa
 Poliisissa esiintyviä ongelmia on tutkittu viimeksi kuluneen vuoden aikana muuallakin Suomessa. Esimerkiksi Lounais-Suomen poliisilaitoksen päällikköä ja apulaispoliisipäällikköä epäiltiintyöturvallisuusrikoksista ja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Päälliköiden  työsyrjintä- ja työturvallisuusrikosepäilyt  eivät kuitenkaan edenneet syyteharkintaan.
 Sisä-Suomen syyttäjänviraston mukaan rikoksen tunnusmerkistö ei täyttynyt esitutkinnassa kahden rikosilmoituksen osalta. Esitutkinta on vielä kesken yhden rikosilmoituksen osalta.
 Lisäksi poliisiammattikorkeakouluun on kohdistunut vakavia epäilyjä. Koulun miesopettajaa epäiltiin  seksuaalisesta ahdistelusta . Asiasta on aloitettu esitutkinta. Rikosnimikkeinä ovat seksuaalinen ahdistelu ja virkavelvollisuuden rikkominen.
 Myös Ylen MOT on kertonut aiemmin poliisissa ilmenneistä ongelmista. MOT:n julkaiseman jutun aiheesta löydät  täältä.
 Lue myös :  Lounais-Suomen poliisilaitoksen päälliköiden kiusaamisepäilyt eivät etene syyttäjälle

Poliisipäällystöstä tutkintapyyntöjä Lapissa – epäilyjä henkisestä pahoinpitelystä ja työsyrjinnästä


Summary: Otavamediassa työskentelee runsaat 400 ihmistä.

Aikakaus- ja asiakaslehtiä kustantava Otavamedia irtisanoo 47 ihmistä yt-neuvottelujen seurauksena, kertoo  Helsingin Sanomat .
 Otavamedian toimitusjohtaja  Timo Kopra  vahvisti HS:lle, että ratkaisut irtisanomisista on tehty. STT ei ole tavoittanut Kopraa kommentoimaan asiaa.
 HS:n mukaan Otavamedia ulkoistaa asiakaspalvelunsa yt-neuvottelujen seurauksena.
 Otavamedian aikakauslehtiin kuuluvat muun muassa Seura, Anna, Kotiliesi, Tekniikan Maailma ja Suomen Kuvalehti.

HS: Otavamedia irtisanoo 47 ja ulkoistaa asiakaspalvelunsa


Summary: Kapellimestari haluaa tavata orkesterin tuoreimman fanin, jonka vau-huudahdus kuultiin myös radiolähetyksessä.

Bostonilaisorkesteri Händel & Haydn Societyn konsertissa koettiin vavahduttava hetki, kun yleisössä ollut lapsi vaikuttui kuulemastaan.
 Tämä kävi kaikille selväksi, kun noin kuusivuotiaaksi arvioitu lapsi huudahti hämmästystään  W.A. Mozartin  säveltämän  Maurerische Trauermusikin  eli  Vapaamuurareiden hautajaismusiikin  jälkeen.
 Kuuntele tilanne tästä twiitistä:
 Nyt orkesteri vetoaa kuulijoihinsa ja etsii ihastusta herättänyttä lasta. Toimitusjohtaja  David Snead  kirjoittaa tiedotteessa, ettei hän ole todistanut vastaavaa neljään vuosikymmeneen.
 – Se oli hurmaavinta, mitä olen konsertissa kokenut.
 Mikäli lapsi löytyy, hänelle on luvassa fanitapaaminen konsertin kapellimestarin  Harry Christophersin  kanssa. Lisäksi orkesterin tuorein fani saa tallenteen konsertista ja erityisesti vaikutuksen tehneestä hetkestä.
 Tapahtuneesta ja toimitusjohtajan kirjeestä on uutisoinut muun muassa  Classical Radio Boston .

Twitterissä etsitään nyt Mozartista lumoutunutta lasta – Bostonilaisorkesterin johtaja: "Se oli hurmaavinta, mitä olen konsertissa kokenut"


Summary: Presidentti Trump ilmoitti myös haluavansa tavata Iranin johtoa kasvokkain.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  reagoi nopeasti  Iranin ilmoitukseen  lakata noudattamasta osaa vuonna 2015 solmitun ydinsopimuksen rajoitteista. Trump ilmoitti heti keskiviikkoiltana Suomen aikaa uusista Iranin vastaisista pakotteista.
 Pakotteet kohdistuvat Iranin teräs- ja kaivosteollisuuteen. Tätä perusteltiin sillä, että ne ovat Iranin suurimmat tulolähteet öljyteollisuuden jälkeen. Öljyteollisuus oli jo valmiiksi Yhdysvaltojen sanktiolistalla.
 Valkoisen talon mukaan lisää sanktioita on luvassa, jos Iranin käytös ei muutu perusteellisesti.
 Trump ilmoitti myös haluavansa tavata Iranin johtoa kasvokkain, jotta voisi sopia asioista heidän kanssaan.
 Aiheesta lisää:
 Talouskurimuksessa oleva Iran vetäytyy osittain ydinsopimuksesta – Neljä kysymystä Iranin uhkauksesta

Trump määräsi pakotteita Iranin teräs- ja kaivosteollisuudelle


Summary: Moision riippumattomuutta on epäilty, sillä hän on viestintätoimisto Milttonin osakas ja johtava asiantuntija.

Vihreiden  Elina Moisio  ilmoittaa jättäytyvänsä pois hallitusneuvotteluryhmästä. Taustalla on tänään vellonut kohu neuvottelupöydässä olevista puolueiden edustajista, joita  on väitetty etujärjestöjen lobbareiksi .
 Moision riippumattomuutta hallitusneuvotteluissa on epäilty, sillä hän on viestintätoimisto Milttonin osakas ja johtava asiantuntija.
 – Koen, että rooliini hallitusneuvotteluissa ja ammatilliseen asemaani ei liity intressiristiriitaa. Asiasta nousseen keskustelun myötä olen kuitenkin tullut siihen johtopäätökseen, että selvyyden vuoksi on parempi etten jatka Vihreiden neuvotteluryhmässä. Hallitusneuvottelut ovat yhteiskunnallisesti herkkä tilanne ja on tärkeää varmistaa että Vihreällä neuvotteluryhmällä on täysi työrauha, Moisio sanoo tiedotteessaan.
 Moisio toimi Vihreiden asiantuntijajäsenenä  Luottamuksen ja tasa-arvoisten työmarkkinoiden Suomi  -ryhmässä.
 Moisio ei tällä haavaa suostunut kommentoimaan asiaa enempää.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.
 Lue lisää:
 Hallitusneuvotteluiden ensimmäinen viikko on takana – Rinne: "Ensi viikolla alkaa vaikein vaihe, kun hintalappuja aletaan laskea yhteen"

Vihreiden Elina Moisio jättäytyy pois hallitusneuvotteluista lobbarikohun takia


Summary: Nelostien liikenne ohjataan maanantaista alkaen kiertotielle.

Jyväskylän pohjoispuolella on kevään aikana kaadettu paljon puuta. Metsää on parturoitu tieliikenteen tarpeisiin: Nelostie Jyväskylän Kirristä Laukaan Vehniälle muuttuu uuden väylän myötä moottoritieksi.
 Parinkymmenen kilometrin mittaista moottoritieosuutta on valmisteltu vuosikymmeniä ja rakennustyöt kestävät kolme ja puoli vuotta. Liikenteen pitäisi päästä uudelle moottoritielle vuoden 2022 taittuessa vuoteen 2023.
 Moottoritien rinnalle rakennetaan rinnakkaistie
 Ennen kuin varsinaista moottoritietä päästään rakentamaan, täytyy tehdä toinen tie: se, jota pitkin liikenne kulkee, kun moottoritietä rakennetaan. Rinnakkaistielle vanhan nelostien liikenne siirtyy puolentoista vuoden päästä syksyllä 2020.
 Moottoritien valmistuttua rinnakkaistie jää paikallisen liikenteen käyttöön.
 Tulevana kesänä rinnakkaistietä rakennetaan Puuppolasta pohjoiseen sekä Tikkakoskelta pohjoiseen ja etelään. Kesän aikana tehdään myös vesijohto-, viemäri- ja kaapelisiirtoja.
 Rinnakkaistien linjaus närästää osaa Tikka-Mannilan kylän asukkaista. Kyläläiset olisivat halunneet rinnakkaistien pari sataa metriä suunniteltua pohjoisemmaksi mutta esitys ei toteutunut. Rinnakkaistien alle jää peltomaata ja tielinjaus pilkkoo joidenkin tontteja.
 Rakennustöistä aiheutuu haittaa liikenteelle ja asukkaille
 Autoilijat huomaavat moottoritietyömaan ensimmäiset vaikutukset liikenteeseen tulevana maanantaina, jolloin Nelostien liikenne ohjataan Puuppolassa kiertotielle. Syynä tähän on Matinmäen risteyssillan rakentamisen valmistelu. Uudelle moottoritielle tulee kaikkiaan kuusi eritasoliittymää.
 Kevyen liikenteen tarpeisiin rakennetaan 25 kilometriä uusia väyliä. Suurin osa uusista kevyen liikenteen väylistä tulee rinnakkaistien yhteyteen ja ne valmistuvat ennen moottoritietä.
 Rakennustöiden hinnaksi on arvioitu 139 miljoonaa euroa ja se on saanut valtion rahoituksen. Jyväskylän kaupungin rahoitusosuus on noin 770 000 euroa. Urakoitsijana on Destia.
 Uusi tie parantaa liikenneturvallisuutta  (tiehankkeen kuvaus Väylän sivuilla). Liikennemäärä Nelostiellä Kirrin kohdalla on noin 20 000 ajoneuvoa vuorokaudessa ja määrä on kasvussa. Raskaan liikenteen osuus on suuri jo nyt ja se kasvaa muun muassa Metsä Groupin Äänekoskella sijaitsevan biotuotetehtaan tarpeiden vuoksi.
 Rakennustöistä aiheutuu väistämättä haittaa sekä liikenteelle että asukkaille. Projektipäällikkö  Jarmo Niskanen  valtion tieverkosta vastaavasta Väylästä toivoo pitkämielisyyttä.
 –Rakennustyöt alkavat nyt näkyä tiellä liikkujille. Toivomme kaikilta liikkujilta kärsivällisyyttä ja malttia työmaan kohdalla.
 Lue lisää:
 Vuosikymmenten odotus päättyy vuonna 2022:  Nelostien ruuhkasumppu pannaan kuntoon 139 miljoonalla
 Päättyykö 30 vuoden odotus? LVM haluaa Kirrin ja Tikkakosken välisen nelostien moottoritieksi

Kapea ja kulunut 20 kilometriä historiaan – raskaan liikenteen ruuhkauttama nelostie Jyväskylän pohjoispuolella remontoidaan moottoritieksi


Summary: Mönkkönen on tutkinut sitä, miten pohjoisia havumetsiä on hoidettava jotta niiden monimuotoisuus säilyy.

Suomen Metsätieteellinen Seura on myöntänyt ansiomitalin metsien monimuotoisuutta edistävästä tutkimuksesta Jyväskylän yliopiston professori  Mikko Mönkköselle .
 Mönkkönen on soveltavan ekologian professori, ja hän on tutkinut pohjoisten havumetsien hoitoa ja hoidon suhdetta metsien monimuotoisuuden säilymiseen.
 Mönkkösen tutkimus on paljastanut ristiriitoja metsien eri käyttömuotojen välillä. Tutkimus on osoittanut myös sen, että suojeltavien metsien merkittävä lisääminen olisi kokonaisuutena ajatelleen hyödyllistä.
 Suojelu on hyödyllistä
 Tutkimus on myös osoittanut, että yhteiskunnan kokonaisedun kannalta on kannattavaa lisätä merkittävästi suojeltujen metsien määrää. Hyvän suunnittelun avulla suojelusta saadaan suurin mahdollinen vaikuttavuus mahdollisimman vähäisin kustannuksin.
 – Suunnittelu mahdollistaa sekä suuren puuntuotannon että monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen turvaamisen. Hyvällä ja monitavoitteisella, alueellisen tason metsien käytön suunnittelulla voidaan metsien hakkuiden kielteisiä vaikutuksia vähentää, Mönkkönen sanoo Jyväskylän yliopiston tiedotteessa.
 Jos metsiä käsitellään suoraan puuntuotannon tarpeisiin, heikentää mahdollisuuksia metsäluonnon koko elonkirjon ylläpitämiseen. Samalla vähenevät metsien muut kuin puuntuotannolliset hyödyt ihmiselle.
 Muutoksia metsätalouteen
 Mönkkösen mukaan metsien kestävä käyttö edellyttää muutoksia metsien kiertoaikoihin, säästöpuiden lisäämistä ja sitä, että myös puuntuotantoon tarkoitetut metsät koostuvat eri-ikäisistä puista.
 Mönkkösen mukaan hakkuut ovat jo nykyisellä tasolla suurin yksittäinen uhkatekijä luonnon monimuotoisuudelle.
 – Hakkuiden lisääminen ekologisesti kestävästi on mahdotonta, jos metsien suojelua ja metsäsuunnittelua ei samalla lisätä merkittävästi. Hakkuiden lisääminen vähentäisi edelleen uhanalaisten lajien elinympäristöjä, Mönkkönen toteaa.
 Hakkuiden kasvattaminen pienentäisi myös metsien hiilinielua.
 Aiheesta voi keskustella kello 21 saakka.

Metsätieteilijät palkitsivat professori Mikko Mönkkösen: ”Hakkuiden lisääminen edellyttää merkittävää lisäystä suojelualueisiin”


Summary: Ääri-islamilaista Boko Haramia vastaan taisteleva puolisotilaallinen joukko oli pakottanut lapset jäsenikseen.

Lähes 900 puolisotilaallisen joukon jäseneksi pakotettua lasta on vapautettu Koillis-Nigeriassa,  kertoo YK:n lastenjärjestö Unicef . Nigerian turvallisuusjoukkoja taistelussa ääri-islamilaista Boko Haramia vastaan avustava puolisotilaallinen joukko CJTF vapautti lapset neuvottelujen jälkeen.
 894 nyt vapautetun lapsisotilaan joukossa on Unicefin mukaan 106 tyttöä.
 CJTF allekirjoitti syyskuussa 2017 sopimuksen, jossa se lupasi lopettaa lasten pakkovärväämisen. Sen jälkeen yli 1 700 lasta on päässyt vapaaksi, eikä CJTF ole Unicefin mukaan enää pakkovärvännyt lapsia.
 Vapaiksi päässeet lapset sopeutetaan takaisin siviiliyhteiskuntaan psykologisen avun, koulutuksen ja työharjoittelun avulla.

Unicef: Lähes 900 lapsisotilasta vapautettu Nigeriassa