Summary: Neljä oppostiopuoluetta vaatii pääministeriltä kantaa, seisooko hallitus Jussi Niinistön esittämien ajatusten takana.

Neljä oppositiopuolueen eduskuntaryhmän puheenjohtajaa moittii ankarasti puolustusministeri  Jussi Niinistön  (sin.) kannanottoja.
 Pääministeri  Juha Sipilälle  (kesk.) lähetetyssä avoimessa kirjeessä puheenjohtajat vaativat Sipilältä selkeää kantaa siihen "onko puolustusministeri Niinistön toiminnalla ja kannanotoilla pääministerin ja hallituksen hyväksyntä".
 Jussi Niinistö on  nimittänyt perustuslakivaliokunnan kuulemia asiantuntijoita muun muassa "perustuslakitalebaneiksi ", jotka "verhoavat omat ideologiset tavoitteensa asiantuntijuuden valekaapuun".
 Puolustusministeri on myös  arvostellut valtioneuvoston tilaamaa tutkimusta , jossa on selvitetty 1940-luvulla suomalaisten toimintaa Saksan SS-miesten Wiking-divisioonassa.
 Oppostion kirjeen mukaan Niinistö kyseenalaistaa eduskunnan toimintaa perustuslain valvonnassa ja hyökkää historian tutkimusta vastaan.
 – Puolustusministeri Niinistö astuu vakavasti ministerinasemansa ulkopuolelle ja asiattomalla käytöksellään myös halventaa arvokasta ministeri-instituutiota, kirjeessä moititaan.
 Kirjeessä muistutetaan, että puolustusministerin ja hallituksen kuuluu hyväksyä se, että ministeriöissä valmistellun lainsäädännön perustuslainmukaisuus arvioidaan eduskunnassa.
 Avoimen kirjeen ensimmäinen allekirjoittaja on SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman . Hänen lisäkseen kirjeen ovat allekirjoittaneet vihreiden  Krista Mikkonen , vasemmistoliiton  Aino-Kaisa Pekonen  ja RKP:n  Thomas Blomqvist .
 Sipilä on jo aikaisemmin moittinut Jussi Niinistön kommentteja. Hän sanoi eilen, että keskustelun sävyssä "aletaan olla rajoilla".

Perustuslakitalebanit ja SS-miehet – opposito vaati selvää linjausta Sipilältä puolustusministerin kommentteihin


Summary: Vatikaanissa alkaa tänään katolisten johtajien huippukokous, jonka teemana on lasten suojeleminen hyväksikäytöltä.

Kaikki alkoi kutitteluna, satunnaisena koskettamisena ja härnäämisenä ravintolaillallisilla. Ateriat muuttuivat kosteiksi, kun pappi tarjosi alaikäiselle alkoholia.
 Ja yhtäkkiä papin käsi oli 16-vuotiaan  Jim VanSicklen  jalalla. Vuosi oli 1979. Pennsylvenialainen VanSickle ei tiennyt mitä ajatella.
 Hän tiesi, että hänen katolisen koulunsa pappi  David Poulson  käyttäytyi välillä erikoisesti. VanSickle ei voinut uskoa, että pappi tahtoisi pahaa. Siispä hän vaiensi hälytyskellot.
 – Se oli aikaa, jolloin isäni oli juuri sairastunut vakavasti ja läheinen isoäitini oli kuollut. Luotin Poulsoniin. Hänestä oli tullut minulle henkinen mentori, opettaja ja myös hyvä ystävä, jolle soitin, kun minulla oli ongelmia, VanSickle kertoo.
 Sitten tuli käänteentekevä ilta.
 Poulson oli vienyt VanSicklen opintomatkalle läheiselle paikkakunnalle. Heidän oli määrä yöpyä matkalla hotellissa. Kun he kaarsivat hotellin pihaan, VanSicklestä tuntui, ettei kaikki ollut hyvin.
 – Hotelli oli epämääräinen paikka, sellainen tunti tunnilta maksettava. Menimme huoneeseen, ja Poulson halusi painia kanssani, kuten aina. Hän laittoi kolikoita sängyn vieressä olleeseen automaattiin, joka laittoi sängyn tärisemään.
 Seurasi välikohtaus, jonka aikana Poulson taklasi VanSicklen sängylle, hieroi itseään tätä vasten ja antoi ymmärtää, että halusi viedä tilanteen eteenpäin.
 – Ainoa ajatukseni oli, että minun on päästävä pois. Pääsin nousemaan pois sängyltä vain huitaisemalla häntä naamaan kädellä. Jos en olisi lähtenyt, hän olisi varmasti raiskannut, VanSickle sanoo.
 VanSickle pyysi Poulsonia viemään tämän kotiin. Automatkalla ei puhuttu sanaakaan.
 37 vuoden hiljaisuus
 Tapauksen myötä kaksikon välit katkesivat vuosiksi. Poulson siirrettiin töihin toiselle paikkakunnalle. Kunnes sitten muutaman vuoden jälkeen hän otti jälleen yhteyttä, sanoo VanSickle.
 – Silloin hän seurasi minua, tuli lukioni eteen autolla. Hän alkoi tarjota minulle rahaa, eri kokoisia summia. Tajusin vasta myöhemmin, että hän halusi ostaa minut hiljaiseksi.
 Ja hiljainen VanSickle olikin – kokonaista 37 vuotta. Sen aikana hänen elämänsä ja käytöksensä oli hyväksikäytön sumentamaa.
 – Koin kokemuksistani häpeää, hallitsematonta vihaa, pelkoa ja syytin itseäni. Minun oli mahdoton luottaa keneenkään. Tämän kaiken keskellä minulla todettiin persoonallisuushäiriö, ja melkein pilasin avioliittoni, hän sanoo.
 Noin vuosi sitten VanSickle todisti Pennsylvaniassa suuren valamiehistön edessä hyväksikäyttäjäänsä Poulsonia vastaan.
 – Sain kuulla, että kaksi Poulsonin muuta uhria oli tuonut asian ilmi. Tunsin, että jos en puhuisi, pettäisin heidät. Olin aina luullut, että olin ainoa, VanSickle muistelee.
 Kahden muun uhrin kohdalla rikokset eivät olleet vielä vanhentuneet, toisin kuin VanSicklellä. Poulsonia kohtaan nostettiin syyte. Tammikuussa  hänet tuomittiin  vähintään 2,5 vuodeksi vankeuteen. Hän saattaa joutua istumaan jopa 14 vuotta.
 Tapaus tuli esiin osana viime vuonna paljastunutta valtavaa hyväksikäyttövyyhtiä. Suuri valamiehistö laati todistajien lausuntojen perusteella raportin, jonka mukaan yli 300 pappia on viime vuosikymmeninä hyväksikäyttänyt  yli tuhatta lasta Pennsylvaniassa .
 Paavi  Franciscus   tuomitsi teot  julkisuudessa muutamaa päivää myöhemmin.
 Paavi Franciscus osallistui viikottaiseen yleisötapaamiseen Paolo VI -hallissa 20. helmikuuta.  Giuseppe Lami / EPA
 Selviytyjä, ei enää uhri
 VanSicklen mukaan hänen henkilökohtainen sovintoprosessinsa jatkuu. Se on syy myös siihen, miksi hän istuu kahvilassa keskellä Vatikaania ja kertoo avoimesti tarinaansa.
 Hän on tullut paikalle juuri nyt, koska tänään torstaina alkaa Vatikaanissa katolisen kirkon johtajille suunnattu huippukokous, jonka teemana on lasten  suojeleminen seksuaaliselta hyväksikäytöltä  kirkon sisällä.
 – Tapahtunut jätti minuun syviä arpia ja traumoja tunnetasolla. Kun kerroin asiasta, elämäni muuttui ja paranemisprosessi alkoi. Nyt olen selviytyjä, en enää uhri. Haluan tulla kuulluksi ja tehdä töitä, jotta uhrit saavat oikeutta.
 Siksi VanSickle keskiviikkoaamuna, Vatikaanissa viikottain järjestettävän rukoushetken aikana ojensi Paavi Franciscukselle kirjeen, jossa ilmaisi, että kirkon puuttuminen seksuaaliseen hyväksikäyttöön on riittämätöntä.
 “Kun sinut valittiin kirkon johtoon, moni odotti sinusta uudistajaa kirkolle, joka oli epätoivoisesti muutoksen tarpeessa. Itse näen sinut sellaisena edelleen ja saat kunnioitukseni. Mutta viime aikoina kirkon toimettomuus seksuaalisen hyväksikäytön suhteen on huolestuttanut minua, enkä ole ainoa”,  VanSickle kirjoitti.
 “Kirkon on tunnustettava syntinsä”
 Mitä VanSickle sitten käytännössä odottaa tämän viikonlopun katolisten johtajien huippukokoukselta?
 – Toivottavasti tänä viikonloppuna kirkko vihdoin tunnustaa omat syntinsä ja ottaa askeleen vastuullisuutta kohti.
 VanSicklen mukaan uhreja pitäisi tukea enemmän ja heille pitäisi tarjota mahdollisuutta terapiaan. Lisäksi täytyisi luoda koko katoliselle kirkolle toimintasuunnitelma koskien sitä, miten puuttua ja ehkäistä hyväksikäyttöä.
 Hän odottaa siis paljon, mutta ymmärtää, että muutos on hidasta.
 – Vaikka tekijöitä on alettu tuomita oikeudessa, yhä tänä päivänä vain pieni osa hyväksikäyttöön syyllistyneistä joutuu lain eteen vastaamaan teoistaan. Tämän on muututtava.
 Tekoja on peitelty katolisen kirkon sisällä pitkään, ja uhreille kokemuksistaan kertominen on luonnollisesti vaikeaa. Nyt yhä useampi kuitenkin rohkaistuu ja puhuu, kertoo VanSickle.
 – Minuun ottaa jatkuvasti yhteyttä katolisten pappien uhreja ympäri maailmaa. Tarjoan heille jutteluapua. Kun yksi kertoo, ehkä sitten toinenkin kertoo. Olen tyytyväinen pieneenkin muutokseen, VanSickle sanoo.
 Lue myös:
 Katolisen kirkon johtajat keskustelevat Vatikaanissa lasten hyväksikäytöstä – “Se, mitä olemme tehneet tähän mennessä, ei ole riittänyt”
 Vatikaani tuomitsee Pennsylvanian pedofiilipapit – paavi puolustaa uhreja ”pedoilta”
 Raportti: Sadat katolilaispapit saattaneet hyväksikäyttää yli tuhatta lasta Pennsylvaniassa

"Hän laittoi tuntihotellin sängyn tärisemään ja halusi painia kanssani, kuten aina" – Yle tapasi katolisen papin hyväksikäytön uhrin Vatikaanissa


Valtion omistaman kaivosyhtiö Terrafamen liiketulos putosi loka-joulukuussa 7,5 miljoonaa euroa tappiolle.
 Vuosi sitten yhtiö teki 11,1 miljoonaa euroa voittoa. Sen sijaan liikevaihto nousi 77 miljoonaan euroon 68 miljoonasta eurosta.
 Toimitusjohtaja  Joni Lukkaroisen  mukaan kaivoksen päätuotteen nikkelin keskihinta putosi vuoden viimeisellä vuosineljänneksellä yli 13 prosenttia heinä-syyskuusta. Syy oli maailmantalouden epävarmuus.

Terrafamen tulos putosi loppuvuonna tappiolle – nikkelin hinnan lasku painoi


Summary: Savukkeita tuotiin 30 prosenttia vähemmän kuin aiemmin.

Suomalaiset näyttävät vaihtavan vauhdilla tupakan polttamisen nuuskaamiseen. Nuuskan matkustajatuonti lisääntyi 23 prosenttia viime vuonna, ilmenee viranomaisten ja alan toimijoiden teettämästä  haastattelututkimuksesta . Se on noin 17,5 miljoonaa rasiaa.
 Nuuskan matkustajatuontia tiedusteltiin kyselyssä ensimmäisen kerran vuonna 2009. Seurantajakson aikana nuuskan matkustajatuonti on lisääntynyt 5,7 miljoonasta rasiasta 17,5 miljoonaan.
 Savukkeiden tuonti puolestaan väheni 30 prosenttia viime vuonna. Yhteensä suomalaiset matkustajat toivat reissuiltaan noin 351 miljoonaa savuketta. Eniten tupakkaa ostettiin laivalta.
 Savukkeiden tuontia on seurattu kyselyssä vuodesta 2006 alkaen. Seurantajakson aikana matkustajatuonti on vähentynyt. Korkeimmillaan matkustajatuonti oli runsaat 800 miljoonaa savuketta vuonna 2008.
 Matkustajatuontitutkimuksen tulokset eivät mittaa ammattimaista laitonta maahantuontia.
 Matkustajatuontiseurantatutkimuksen teettivät sosiaali- ja terveysministeriö, valtiovarainministeriö, Philip Morris Finland Oy sekä Tupakkateollisuusliitto ry. Kantar TNS kerää tiedot haastattelemalla puhelimitse viikoittain 500:aa henkilöä. Tarkasteluajanjakson tiedot perustuvat näin ollen yli 26 000 haastatteluun.
 Lue myös:
 Nuuskan salakuljetus Ruotsista työllistää tullia yhä enemmän länsirajalla – "Hullunkuriselta tuntuu, että naapurimaissa on näin erilaiset lainsäädännöt"

Suomalaisten nuuskantuonti kasvoi reippaasti


Summary: Ympäristönsuojelua ohjaavat lait ovat monissa arktisen alueen maissa epätäsmällisiä, ja niitä valvotaan puutteellisesti.

Arktisten alueiden kaivostoimintaa pitää säännellä nykyistä laajemmin ja tarkemmin, sanotaan tuoreessa tutkimuksessa. Tutkimuksen tekijöiden mukaan tähän asti on tutkittu yllättävän vähän esimerkiksi kaivostoiminnan ympäristöriskejä ja haittojen ennaltaehkäisyä.
 – Esimerkiksi ikirouta-alueiden sulaminen saattaa lisätä hapanta kaivosvalumaa, joka voi lisätä kaivoksista maaperään kulkeutuvien raskasmetallien määrää, sanoo julkaisun vastuukirjoittaja professori  Anne Tolvanen  Luonnonvarakeskuksen tiedotteessa.
 Tutkimusraportissa nostetaan esille muun muassa se, että ympäristönsuojelua ohjaavat lait ovat monissa maissa epätäsmällisiä, ja niitä myös valvotaan puutteellisesti. Lisäksi paikalliset asukkaat eivät välttämättä hyödy kaivoksista taloudellisesti.
 Myös Suomessa kaivostoiminnan ympäristö- ja maisemavaikutusten pelätään joissakin tapauksissa heikentävän esimerkiksi matkailun toimintaedellytyksiä.
 Professori: Arvioinnista tulisi tehdä kokonaisvaltaista
 Professori Anne Tolvanen sanoo, että kaivostoiminnan taloudellisia vaikutuksia tulisi jatkossa arvioida laajasti ja kokonaisvaltaisesti. Sen tulisi valottaa aiempaa kattavammin, missä määrin taloudelliset hyödyt ja haitat jäävät alueelle.
 Lisäksi tarvitaan käytännön keinoja, joilla taataan kaivoksia ympäröivien alueiden elinkelpoisuus myös kaivostoiminnan jälkeen.
 – Lainsäädäntöä kritisoidaan usein myös siitä, että se ei turvaa tehokkaasti perinteisten elinkeinojen toimintaedellytyksiä eikä osallista paikallista tai alkuperäisväestöä kaivoksia koskevaan päätöksentekoon, sanoo GovAda-tutkimusprojektin vetäjä, professori  Jukka Similä  Lapin Yliopistosta.
 Tutkimuksen ovat tehneet Luonnonvarakeskus, Lapin yliopisto ja Geologian tutkimuskeskus. Siinä koottiin yhteen arktisen alueen metalli-, hiili-, jalokivi- ja teollisuusmineraaleja koskevat vertaisarvioidut tiedejulkaisut
 GovAda-tutkimusprojektin rahoitti Suomen Akatemia. Tutkimusraportti on julkaistu Journal of Environmental Management -lehdessä.
 Lue lisää
  Luken tiedote tutkimuksesta (suomeksi)
 Tutkimusraportti (englanniksi)

Tutkimus: Arktisilla alueilla tulee säännellä tarkemmin kaivostoimintaa


Summary: Poliisi vahvistaa kuoleman.

Jäihin Tampereen Pyhäjärvellä pudonnut mies on kuollut. Mies putosi uveavantoon  Tampereella tiistaina päivällä . Hän vajosi pinnan alle.
 Pelastuslaitoksen vesisukeltaja löysi uhrin noin kymmenen metrin syvyydestä. Miestä elvytettiin ja hänet vietiin Tampereen yliopistolliseen sairaalaan.
 Sisä-Suomen poliisin rikoskomisario  Markku Laakso  vahvistaa, että mies on menehtynyt. Omaisten pyynnöstä hän ei kerro enempää onnettomuudesta.
 Kuolemasta kertoi ensin  Aamulehti .
 Uveavanto syntyy , kun lumi painaa jäätä alaspäin ja jää murtuu, mikä nostaa veden ylöspäin. Myös pilkkireiästä voi laajentua uveavanto. Jää ikään kuin syö itseään.
 Kovilla pakkasilla pilkkireikä jäätyy umpeen, mutta sään lauhtuessa tumma kohta imee valoa itseensä ja sulattaa jäätä.
 Onnettomuus oli Pyynikin rannassa Pyhäjärvellä.
 Lue lisää:
 Mies vajosi Tampereella avantoon, löytyi kymmenen metrin syvyydestä ja vietiin ensiapuun

Uveavantoon pudonnut mies on kuollut Tampereella


Summary: Muun muassa kaulaan purrulle uhrille tuli yli kymmenen haavaa.

Thaimaassa viisivuotias suomalaispoika on saanut vammoja kulkukoirien hyökättyä hänen kimppuunsa, uutisoi usea tiedotusväline Thaimaassa.
 Uutistoimisto  TNA:n mukaan  lapsi joutui koirien uhriksi Ao Nangin rannalla Krabissa keskiviikkona. Poika sai yli kymmenen puremavammaa, muun muassa kaulaan.
 Uutistoimiston mukaan pojan tila oli torstaina kohentunut, mutta lääkärit odottavat hänen toipumisensa kestävän 3–5 päivää.
 Thaimedian mukaan hyökkäys tapahtui, kun poika oli mennyt rantaveteen pesemään pois hiekkaa lähteäkseen rannalta isänsä ja veljensä kanssa.
 Paikallishallinnon edustajan mukaan Ao Nangin kulkukoirat ovat tehneet jo tätä ennen useita hyökkäyksiä. Tämän vuoksi ne siirretään pois ranta-alueelta.
 Ulkoministeriöstä kerrottiin torstaiaamuna, että Suomen Thaimaan-edustuston tietoon on tullut tällainen tapaus. Ulkoministeriö ei kuitenkaan voi vahvistaa tietoa virallisesti, kertoi ministeriön viestintäpäivystäjä  Reetta Purontakanen  STT:lle.
 Kulkukoirien hyökkäyksestä kertoi tänään aamulla Suomessa  Ilta-Sanomat .

Viisivuotiaalle suomalaispojalle vammoja kulkukoirien hyökättyä Krabissa Thaimaassa


Summary: Perustuslakivaliokunta jatkaa sote- ja maakuntauudistusta koskevan lausunnon valmistelua.

Perustuslakivaliokunta kokoontui torstaina aamulla jatkamaan sote-uudistuksen kannalta ratkaisevan lausunnon valmistelua. Valiokunta käsitteli lausuntoa viimeksi eilen illalla ylimääräisessä kokouksessaan.
 Lausunnon piti valmistua jo viime viikon maanantaina, mutta valmistumisaikataulu on edelleen epäselvä.
 – Toivottavasti valmistuu tänään, en tiedä, puheenjohtaja  Annika Lapintie  (vas.) kommentoi mennessään kokoukseen.
 – Parhaamme yritetään, sanoo  Antti Kurvinen  (kesk.).
 Sinisiä valiokunnassa edustava  Matti Torvinen  on heittänyt toivonsa sote-uudistuksen valmistumisen suhteen.
 – Eilen jäätiin huonoon vaiheeseen, noin puolet on käsitelty. Kolmentoista vuoden työ on valumassa hukkaan, we lost the game, Torvinen sanoi mennessään kokoukseen.
 Hänen mukaansa syynä on se, että valiokuntaan on viime metreillä tuotu runsaasti muita asioita käsiteltäväksi sote-lausunnon lisäksi. Esimerkiksi eilen perustuslakivaliokunnan päivä kului tiedustelulakia käsiteltäessä.
 Tiedustelulait palasivat perustuslakivaliokuntaan lausuntoa varten sen jälkeen, kun perustuslakiasiantuntijat esittivät kritiikkiä sitä kohtaan ja puhemies  Paula Risikko  (kok.) päätti vetää ne pois asialistalta.
 – Me ollaan häviämässä tämä peli, Suomen kansa häviää tämän pelin. Me ei saada sitä valmiiksi, Torvinen arvioi sote-lausunnon valmistumisaikataulua.
 Perustuslakivaliokunnassa ilmapiiri on kiristynyt ja välillä huuto on kaikunut käytävälle asti. Valiokunnan jäsen  Kaj Turunen  (kok.) on päivitellyt valiokunnan menoa Twitterissä.
 Perustuslakivaliokunnan lausunnon jälkeen sote-paketin on tarkoitus palata takaisin sosiaali- ja terveysvaliokuntaan, joka viimeistelee mietintönsä.
 Vasta tämän jälkeen paketti voi mennä suureen saliin äänestettäväksi.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Sote-matkan 11 käännettä ja tulos – vai ulos? Onko perustuslakivaliokuntakin vaarassa tahraantua politikoinnista?

Sote-mylly jatkaa jauhamistaan perustuslakivaliokunnassa – hallitusjäsen tuskastui: "Me ollaan häviämässä tämä peli"


Summary: Tampere aikoo päättää ratikan liikennöitsijän huhtikuussa.

Tampere on karsinut ratikan liikennöinnistä kilpailevien yritysten joukon kolmeen. Keskiviikkona tehdyllä päätöksellä kisasta putosivat ruotsalainen AB Stockholms Spårvägar ja tamperelainen bussiyhtiö Väinö Paunu Oy.
 Alustavien tarjousten perusteella kilpailussa jatkavat tamperelainen Länsilinjat Oy, kajaanilaisen Transtech Oy:n ja ranskalaisen Keolis Conseil et Project SARL:n yhteinen ryhmittymä sekä VR-Yhtymä Oy.
 Liikennöitsijä on tarkoitus valita huhtikuussa 2019. Ratikan koeajot alkavat vuonna 2020. Matkustajat pääsevät kyytiin vuonna 2021.
 Tampereen raitiotien liikennöitsijän tehtävät toteutetaan palveluallianssina. Palvelun tilaajana on Tampereen kaupunki ja tilaajan edustajana palveluntuottajan suuntaan toimii Tampereen Raitiotie Oy.
 Tampere rakentaa parhaillaan ratikalle kiskoja Hervannasta keskustan kautta Pyynikintorille ja keskustasta Tampereen yliopistolliselle sairaalalle.
 Lisäksi on käynnissä ratikan toisen vaihen suunnittelu Pyynikintorilta tulevan Hiedanrannan asuinalueen kautta Lentävänniemeen.
 Ratikan vaunun täysikokoinen malli eli  maketti saapui Tampereella keskiviikkona . Yleisö pääsee tutustumaan siihen torstaista klo 14 alkaen Tampere-talon Sorsapuistosalissa.

Tampere pudotti ruotsalaiset pois ratikkakisasta – mukana vielä kolme ehdokasta


Summary: Alkoholin kokonaiskulutus kasvoi vain hivenen.

Alkoholin kulutus kasvoi viime vuonna litroissa mitattuna prosentin ja absoluuttisena alkoholina mitattuna puoli prosenttia, ilmenee Taloustutkimuksen ennakkoselvityksestä. Lukuun sisältyvät Alkon ja päivittäistavarakaupan myynti sekä matkustajatuonti.
 Selvitys tarkastelee alkoholin kulutusta koko vuoden ajalta sen jälkeen, kun uusi alkoholilaki toi enintään 5,5-prosenttiset alkoholijuomat kauppoihin viime vuoden alussa ja valmistustaparajoitteista luovuttiin.
 Eniten uudistus vaikutti viinapohjaisten vahvojen lonkeroiden myyntiin. Niiden vähittäismyynti lähes viisinkertaistui yli 26 miljoonaan litraan viime vuonna. Myös nelosoluiden suhteellinen osuus olutmarkkinoilla kasvoi, niitä ostettiin yli 23 miljoonaa litraa enemmän kuin vuotta aiemmin.
 Verotus suosi lonkeroa
 Alkoholivero suosi lonkeroa viime vuonna. Sen vero nousi viisi prosenttia, kun oluiden alkoholivero nousi yli kymmenen prosenttia.
 Keskiolut säilytti edelleen asemansa selvästi myydyimpänä mietona alkoholina. Sitä ostettiin yli 315 miljoonaa litraa viime vuonna. Huomattavaa on, että laskua edellisvuoteen kertyi suunnilleen saman verran kuin nelosoluissa oli kasvua. Myös siiderien myynti laski seitsemän prosenttia edellisvuoteen verrattuna.
 Valtionvarainministeriö arvioi, että alkoholiverotuotot kasvoivat viime vuodelta noin 150 miljoonaa euroa vuoteen 2017 verrattuna.
 Helle kiritti myös limujen myyntiä
 Taloustutkimuksen selvityksen mukaan alkoholijuomien myynti kasvoi poikkeuksellisen paljon eli 15 prosenttia touko-, heinä- ja elokuussa edellisvuoteen verrattuna. Helteet toivat myyntipiikin alkoholijuomien lisäksi myös veden ja virvoitusjuomien myyntiin. Viileämmän kesäkuun aikana alkoholimyynti laski neljä prosenttia vuotta aiemmasta.
 Taloustutkimus teki selvityksen tammi–helmikuussa Päivittäistavarakauppa ry:n toimeksiannosta.

Lonkeroiden ja nelosoluiden myynti moninkertaistui


Summary: Luutnantti halusi tappaa liki kaikki maailman ihmiset. Aseeksi hän pohti muun muassa pernaruttoa.

Yhdysvaltain rannikkovartioston luutnantin epäillään havitelleen biologisia aseita ja suunnitelleen joukkomurhaa.
 Luutnantti  Christopher Paul Hasson  on pidätetty epäiltynä ase- ja huumerikoksista, mutta syyttäjien mukaan ne ovat vain jäävuoren huippu. Oikeasti mies näyttää vähintään haaveilleen joukkomurhasta.
 Syyttäjien mukaan hän luonnosteli kesäkuussa 2017 sähköpostin, jossa hän kertoi "haaveilevansa tavasta tappaa liki kaikki maailman ihmiset." Hasson ajatteli, että tehokkain keino olisi rutto ja pohti, mistä voisi saada pernaruttoa ja myrkkyä esimerkiksi tappavan influenssan luomiseen.
 Hasson jatkoi kuvailemaan "kiinnostavaa ideaa", johon kuului biologisia iskuja, isku ruoan toimitusketjuihin sekä pommituksia ja tarkka-ampujien käyttöä.
 Syyskuussa 2017 Hasson lähetti itsellensä luonnoksen kirjeestä, jonka hän oli kirjoittanut uusnatsijohtajalle. Luonnoksessa hän kertoi olleensa valkoinen nationalisti yli 30 vuoden ajan ja kannattavansa "kohdennettua väkivaltaa" valkoisen kotimaan luomiseksi.
 Suunnitelmien tähtäin tarkentui myöhemmin johtaviin demokraattipuolueen jäseniin ja median edustajiin.
 Syyttäjien mukaan Hasson etsi helmikuussa 2018 internetistä tietoja liberaaleista senaattoreista ja senaattoreista, joita salainen palvelu suojaa.
 Hassanin excel-listalle päätyivät muun muassa edustajainhuoneen puheenjohtaja  Nancy Pelosi , senaatin demokraattien johtaja  Chuck Schumer  ja presidenttiehdokkuutta tavoittelevat  Kirsten Gillibrand ,  Elizabeth Warren ,  Cory Booker  ja  Kamala Harris . Lisäksi mukana oli muita poliittisia vaikuttajia ja toimittajia.
 Innoitusta Hasson haki norjalaiselta joukkomurhaajalta  Anders Behring Breivikiltä . Venäjään hän suhtautui ihaillen.
 Kotona kasvuhormoneja, virtsaa ja särkylääkkeitä
 Hasson työskenteli Yhdysvaltain rannikkovartioston päämajassa Washingtonissa.
 Miehen kotoa Marylandista on löydetty 15 asetta, joista useat kivääreitä. Hänellä oli myös useita purkkeja ainetta, jonka etiketissä luki kasvuhormoni. Lisäksi Hasson oli tilannut internetistä synteettiseksi kuvailtua virtsaa ilmeisesti siltä varalta, että hän joutuu työpaikallaan satunnaiseen huumetestiin.
 Hasson vaikuttaa olleen opioidipohjaisen särkylääkkeen säännöllinen käyttäjä. Opioidit aiheuttavat riippuvuutta.
 Hassonin on määrä esiintyä tänään torstaina vangitsemisoikeudenkäynnissä Marylandin osavaltiossa. Rannikkovartiosto on vahvistanut pidättäneensä hänet mutta ei ole toistaiseksi kommentoinut asiaa enempää.

Rannikkovartioston luutnantti haaveili joukkomurhasta Yhdysvalloissa – kohteina demokraatteja ja toimittajia


Summary: Whitesnake pysähtyy Pohjanmaalla Ruotsin- ja Venäjän-keikkojensa välissä.

Maailmanluokan rockyhtyeiden esiintymiset Pietarsaaressa saavat jatkoa ensi kesänä.
 Pietarsaari Open Air -tapahtuman pääesiintyjänä 12. heinäkuuta keskuskentällä esiintyy  David Coverdalen  luotsaama Whitesnake. Yhtye julkaisee uuden albumin toukokuussa.
 Aiemmin Deep Purplessa laulanut Coverdale perusti Whitesnaken vuona 1978. Yhtyeen tunnetuin kappale Here I Go Again levytettiin 1982.
 Ennen Pietarsaarta Whitesnake konsertoi Ruotsin Gävlessa, ja Pohjanmaalta bändi matkaa Pietariin.
 Lisäksi tapahtumassa esiintyvät ruotsalainen Final Countdown -hitistään tunnettu Europe, walesilaisyhtye Skindred, Nightwish-kitaristi  Emppu Vuorisen  Brother Firetribe -bändi ja kasarivaikutteista hardrockia soittava One Desire.
 Lipunmyynti alkaa maanantaina.
 Edellisinä kesinä Pietarsaaressa ovat esiintyneet muun muassa Scorpions ja Toto. Tälläkin kertaa konsertin yhteistyökumppanina on jalkapalloseura FF Jaro.
 Tapahtuman järjestää RH-Entertainment Oy, joka on myös Raskasta Joulua -kiertueen ja Rock In The City -kaupunkifestivaalin takana.

Whitesnake ja Europe Pietarsaareen kesällä


Summary: Tampereen kaupungin mukaan opettaja ei voi perusteettomasti rajoittaa oppilaiden ilmaisu- ja sananvapautta.

Tampere on laatinut oikeuskanslerille selvityksen kohun keskelle joutuneen oppilastyön taustoista.
 Selvityksen mukaan oppilailla on oikeus taiteelliseen vapauteen ja oppilas saa ottaa kantaa taiteen keinoin yhteiskunnassa vallitseviin ilmiöihin.
 Tamperelaisesta koulusta kanneltiin oikeuskanslerille sen jälkeen, kun kansanedustaja  Laura Huhtasaari  (ps.) sanoi  koulun kannustavan oppilaita vihaamaan poliitikkoja . Huhtasaari julkaisi kuvan oppilaiden työstä Twitterissä syyskuussa 2018.
 Oppilaiden julisteessa oli teksti ”Suomeen vai kuoleen”. Suomeen-tekstin alla oli kuvat  Sauli Niinistöstä  ja  Pekka Haavistosta  ja kuoleen-tekstin alla Laura Huhtasaaren ja  Jussi Halla-ahon  kuvat.
 "Opettajat eivät anna ohjeistuksia"
 Tampereen kaupungin selvitys koostuu kolmesta eri tekstistä. Niiden allekirjoittajina ovat apulaispormestari, rehtori ja ohjaava museolehtori. Selvitysten mukaan taidekasvatusohjelman sisällön tuottamisessa opettajat ovat olleet mukana vain valvojina.
 – Opettajat eivät anna ohjeistuksia eivätkä opetusta taidekasvatusohjelmassa, kohun keskelle joutuneen koulun rehtori kirjoittaa.
 Yle ei julkaise koulun nimeä oppilaiden alaikäisyyden takia.
 – Ilmaisu- ja sananvapaus ovat myös lapselle ja oppilaalle kuuluvia oikeuksia, joita opettaja ei voi perusteettomasti rajoittaa, sanotaan puolestaan apulaispormestari  Johanna Loukaskorven  (sd.) allekirjoittamassa tekstissä.
 Selvitysten mukaan oppilaille tai koululle ei aiheutunut konkreettisia seurauksia julisteesta otettujen kuvien julkaisemisen synnyttämästä mediamyllytyksestä.
 Kohun aikana rehtori kuitenkin sai vihamielisiä viestejä. Tämän vuoksi koululla oli yhtenä päivänä  vartija .
 Ohjaaja antoi luvan kuvien tulostamiseen
 Museolehtorin selvityksessä käydään seikkaperäisesti läpi sitä, missä yhteydessä oppilaat työnsä tekivät. Juliste oli osa Tampereen kaupungin Taidekaari-kulttuurikasvatusohjelmaa.
 Julisteen oli tarkoitus kommentoida perussuomalaisten maahanmuuttopolitiikkaa.
 Oppilastöitä pohjustetaan luennolla, jonka ohjaavat kulttuurikasvatusyksikön museolehtorit ja pitkäaikainen freelancer-taidekasvattaja. Luennon lopuksi oppilaat valmistavat melko nopealla aikataululla, noin puolessa tunnissa, kantaaottavan julisteen itselle tärkeästä aiheesta.
 Oppilaat saavat itse päättää julisteen sisällön, kunhan se ei solvaa tai syrji muita oppilaita tai ihmisryhmiä.
 – Tuolloin elettiin presidentinvaalien aikaa ja julisteessa esiintyneet Sauli Niinistö, Pekka Haavisto ja Laura Huhtasaari olivat runsaasti esillä mediassa. Työn valmistaneet oppilaat halusivat ottaa ajankohtaiseen aiheeseen kantaa ja pyysivät ohjaajalta luvan tulostaa edellä mainittujen henkilöiden (sekä perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-ahon) kuvat julistettaan varten, selvityksessä kerrotaan.
 Kohu nousi uutiseksi myös ulkomailla
 9.-luokkalaisten oppilaiden tekemä juliste laitettiin esille koulun aulaan ja julkaistiin oppilaiden luvalla Taidekaaren Instagram-tilillä.
 Instagramissa työ julkaistiin jo helmikuussa 2018, mutta kohu syntyi vasta Laura Huhtasaaren twiitiin jälkeen.
 Jotkut vaativat sosiaalisessa mediassa opettajalle potkuja ja ihmettelivät koulujen toimintaa. Osa arvosteli opettajan koulutuksen saanutta Huhtasaarta siitä, että hän julkaisi oppilaiden etunimet ja koulun nimen.
 Kohusta kertoivat myös ulkomaiset tiedotusvälineet, esimerkiksi  BBC  ja  Independent .
 Tammikuussa 2019 oikeuskanslerinvirasto kertoi  Ylelle , että Huhtasaaren haukkumasta rehtorista ja koulusta oli tehty kolme eri kantelua. Yksi niistä oli päätetty jättää tutkimatta. Kahteen muuhun kanteluun pyydettiin selvitystä Tampereelta.
 Toisessa kantelussa pyydetään oikeuskansleria tutkimaan muun muassa se, toteutuuko koulussa sananvapaus. Toisessa kantelussa pyydetään myös selvitystä esimerkiksi siihen, onko opetustyö puolueetonta.
 Lue lisää:
 Kansanedustaja Laura Huhtasaari hermostui koululaisten työstä: Julkaisi koulun ja oppilaiden etunimet – koulu sai vihapostia jihadismista
 Tamperelainen koulu otti vartijan Huhtasaari-kohun jälkeen tulleen vihapostin takia – opetusministeri ja Huhtasaari tukkanuottasilla
 Laura Huhtasaaren haukkumasta tamperelaiskoulusta ja rehtorista on tehty kantelu oikeuskanslerille – rehtori: "Raskas viikko"
 Laura Huhtasaaren haukkumasta koulusta kolme kantelua – oikeuskanslerinvirasto pyytää Tampereen kaupungilta selvitystä

Laura Huhtasaari ärsyyntyi koululaisten julisteesta – nyt Tampere antoi selvityksen: Opettajat vain valvojina


Summary: Vuokratyöfirmalle töihin menevä ei aina saa tietää, missä työn tekee. Siihen on työvoimaviranomaisen mukaan totuttava.

Työskenteleminen vaihtuville, ennakkoon anonyymeille toimeksiantajille on arkipäivää esimerkiksi siivous- ja rakennusalalla. Henkilöstöpalvelufirmat ovat aikanaan tuoneet työmarkkinoille käytännön, jossa työntekijä ei tiedä, kuka työpanoksen lopullisesti saa.
 Näin sanoo Pohjanmaan työ- ja elinkeinotoimiston vs. palvelujohtaja  Perttu Kellomäki . Hän pitää työmarkkinoiden toimivuuden kannalta välttämättömänä sitä, että ottaa vastaan oman osaamisensa mukaista työtä sovitulta maantieteelliseltä alueelta.
 – Yhteiskunta lähtee siitä, että ihminen hakee työtä, jos ei ole painavaa syytä olla sitä hakematta, tiivistää Kellomäki.
 Yle kertoi tammikuussa  kokkolalaisnaisesta, joka sai kahden kuukauden karenssin , koska ei hakenut hänelle osoitettua työpaikkaa. Hän jätti hakematta, koska työtä välittänyt rekrytointifirma ei kysyttäessäkään suostunut kertomaan yrityksen nimeä.
 – Yhteiskunta tarvitsee toimiakseen tietynlaista suoraviivaisuutta: työtä pitää tehdä. Kuinka kestävää on, että alettaisiin arvioida kovin kevyin perustein, haluaako työskennellä juuri tuossa tai tuossa yrityksessä? pohtii Kellomäki.
 Hän myöntää silti, että kysymys on vaikea, sillä ihmiset ajattelevat aiempaa enemmän esimerkiksi työnantajan mainetta ja yrityksen taustalla vaikuttavia tekijöitä.
 Työnhakukursseilla ehkä syytä avata muutosta
 Silloin kuin työsuhde syntyy vuokrafirman kanssa, juridinen työpaikka on vuokrafirma.
 – On siis varsin ohuet perusteet kieltäytyä työstä sillä perusteella, ettei tiedä, missä työtä tehdään, sanoo Perttu Kellomäki.
 Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Työnhakukurssilla korostetaan, että hyvä hakemus edellyttää työnantajaan ja tämän arvoihin perehtymistä. Kellomäki pitää neuvoa hyvänä, mutta sanoo, että kursseilla kannattaisi ehkä avata sitä, miten työmarkkinat ovat muuttuneet henkilöstöpalveluyritysten tultua mukaan.
 – Tilanne on muuttunut niin, että "perille asti" ei voi aina nähdä. Palkkaavaan yritykseen voi tutustua, mutta varsinainen työkohde ei aukene.
 Entä jos työnhakija ei haluaisi hakea esimerkiksi viime aikoina julkisuudessa ryvettyneiden terveysalan yhtiöiden palvelukseen, ainakaan tietämättään?
 Kellomäki muistuttaa, että oikeusvaltion periaatteen mukaisesti kaikilla on mahdollisuus muuttaa toimintatapojaan ja olla mahdollisen rangaistuksen kärsittyään vapaa lain ja yhteiskunnan edessä.
 TE-palvelut ei voi pakottaa nimeä näkyviin
 Vain osa vuokravälitysfirmojen työpaikoista tulee näkyviin TE-palvelujen kautta. Jos paikasta on ilmoitus te-palvelut.fi-sivustolla ja järjestelmässä, suositus on, että toimeksiantajayrityksen nimi näkyisi.
 – Haluaisimme toki, että se näkyy, mutta meillä ei ole valtaa pakottaa, sanoo Perttu Kellomäki.
 Vuokrafirma voi silti rastia kohdan "vain TE-toimiston tietoon". Silloinkin tieto on siis TE-palveluilla, ja se on kerrottava työnhakijalle, jos tämä hoksaa sitä kysyä. Asiaa ei erityisesti mainosteta.
 – Ymmärrän, että tämä saattaa herättää tietynlaisia ajatuksia ja tuntemuksia, mutta näin se on.
 Kellomäen mukaan yritys haluaa pitää nimen salassa lähinnä välttääkseen yhteydenottojen tulvan. Samaa sanovat henkilöstöpalvelualan yritykset.
 – Asiakkaat maksavat siitä, että saavat palvelun. Jos ostaisin siivouksen, en itsekään haluaisi joutua käymään ostamassa pesuainetta itse, Adecco Suomen toimitusjohtaja  Jukka-Pekka Annala  havainnollistaa.
 Vaikuttaako alan kilpailu ilmoituksiin?
 Adeccon toimitusjohtaja kiistää ajatuksen siitä, että toimeksiantaja kätkettäisiin rekryfirman toiveesta. Syyksi on väläytelty sitä, että avoinna olevat paikat voivat saada kilpailevan yrityksen tarjoamaan omaa välityspalveluaan, tietysti vähän edullisemmin.
 Toimiala on Suomessa kohtuullisen uusi, mutta Annala vetoaa siihen, että asiakkaan ja sille työväkeä hakevan yrityksen välillä on luottamus. Asiakkaiden nappaaminen nenän edestä ei ole ainakaan ilmiö, sanoo Annala.
 – Ilmiötä ei ole, mutta yksittäistapauksena se on mahdollista.
 Adeccon paikoista 85–90 prosenttia avataan myös TE-palvelujen sivuilla. Erilaiset spesialistit etsitään muita reittejä, sillä näiden hakujen kohderyhmien ei uskota liikkuvan työvoimapalveluissa.
 Annala sanoo myös, että varsinainen toimeksiantaja jää piiloon ilmoittelussa todella harvoin.
 – Ne ovat poikkeuksia. On ihan mahdotonta olla kertomatta: ei ketään voi taluttaa huppu päässä töihin.

Yhä useampi ei tiedä, kenelle menee töihin ja sen kanssa pitää oppia elämään – "Yhteiskunta tarvitsee suoraviivaisuutta: työtä pitää tehdä"


Summary: Riuttamosaiikkirottaa ei ole tavattu sitten vuoden 2009. Sen raportoitiin kuolleen sukupuuttoon jo vuonna 2016. Nyt asian vahvisti Australian hallitus.

Australian hallitus on vahvistanut ilmastonmuutoksen vaikutusten kannalta merkittävän sukupuuton.
 Australialaistutkijoiden mukaan maan edustalla sijaitsevalla korallisaarella elänyt jyrsijä on tiettävästi maailman ensimmäinen nisäkäslaji, joka on kuollut sukupuuttoon ihmisen aiheuttaman ilmastonmuutoksen takia.
 Queenslandin yliopiston raportti kertoi  Melomys rubicolan  eli riuttamosaiikkirotan sukupuutosta jo vuonna 2016.
 Raportin mukaan sukupuuton syynä oli miltei varmasti viimeisen vuosikymmenen aikana tapahtunut merenpinnan nousu, joka johti lajin elintilan dramaattiseen vähenemiseen. Lajia ei ole tavattu vuoden 2009 jälkeen. Sen ainoa asuinalue oli pieni hiekkainen saari pohjoisessa Australiassa.
 Lajin löysivät eurooppalaiset vuonna 1845. Heillä oli tapana ammuskella rottia urheilumielessä.
 Australian hallitus vahvisti sukupuuton tällä viikolla. Australiaa, Uutta-Seelantia ja Etelä-Amerikkaa on pidetty alueina, joissa on korkein riski ilmaston lämpenemisestä johtuvaan lajien sukupuuttoon.

Australian hallitus vahvisti: Ilmastonmuutos on tuhonnut tiettävästi ensimmäisen nisäkäslajin


Summary: Jos Attendon tai Esperi Caren hoito huonoimmillaan olisi tekoälyn ehdotus siitä, miten vanhusten hoivaa kannattaisi toteuttaa, tuomittaisiin tämä tekoäly vaaralliseksi, kirjoittaa Katri Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Viime viikkoina on käynyt ilmi, että joissakin  Attendon  ja  Esperi Caren  hoivakodeissa vanhuksia on kohdeltu käsittämättömän epäeettisellä tavalla. Toiminta on ollut ihmisten arvojen vastaista, sillä se on herättänyt laajaa kritiikkiä.
 Jos tällainen toimintatapa olisi algoritmin tuottama ehdotus siitä, miten vanhusten hoivaa kannattaisi toteuttaa, tuomittaisiin tämä tekoäly vaaralliseksi.
 Miten on mahdollista, että näiden työorganisaatioiden johdolle toiminta on ollut älykkään oloista? Tulisiko näille työorganisaatioille opettaa paremmin etiikkaa? Voisiko sitä opettaa samaan tapaan kuin koneille?
 Maailma on aina ollut täynnä ongelmia, joita on vaikea vajavaisena ihmisenä ratkaista. Onneksi ihminen on oppinut rakentamaan työkaluja, jotka paikkaavat puutteitamme. Teknologinen kehitys on osa tarinaa siitä, miten ihminen pyrkii olemaan parempi. Tekoäly on tuorein edistysaskel tässä kehityskulussa, tavoitteena rakentaa ihmisaivoja älykkäämpi ongelmanratkaisukone.
 Ratkaisun toimivuus riippuu siitä, millä tavalla se vastaa ihmisten arvoja.
 Ongelmanratkaisu ihmisten maailmassa  edellyttää kuitenkin muutakin kuin perinteisesti älykkyyteen liitettyä nopeaa ja laajaa tiedonkäsittelyä. Ratkaisun toimivuus riippuu nimittäin siitä, millä tavalla se vastaa ihmisten arvoja.
 Miten opettaa etiikkaa koneelle? Yksi vaihtoehto on kysyä ihmisiltä mikä on oikein, ja muodostaa tiedon perusteella peruskoodisto koneelle.
 Koodiston ongelma on se, että ihmisten eettiset päätökset eivät ole yksiselitteisiä. Klassisia moraalikokeita mukaillen: jos voisit nappia painamalla ohjata junanvaunun toisille raiteille, ettei se tappaisi radalla olevaa viittä ihmistä, tekisitkö sen? Entä jos tämä johtaisi vaunussa olevan yhden ihmisen kuolemaan? Mitä jos voisit pelastaa nuo radalla olevat viisi, mutta napin painamisen sijaan joutuisit omin käsin tönäisemään yhden ihmisen raiteille? Tai mitä jos voisit itsesi uhraamalla pelastaa kaikki kuusi? Mitä jos he olisivat aikuisten sijaan lapsia? Mitä jos he olisivat tuntemattomien lasten sijaan omiasi?
 Toinen vaihtoehto on miettiä sitä, miten ihmiset elämässään oppivat etiikkaa, ja yrittää samaan tapaan opettaa tätä koneille.
 Toisten ihmisten tunteet kertovat siitä, mikä on suotavaa.
 Lapsi oppii vuorovaikutuksessa  sen, mikä on oikein. Toisten ihmisten tunteet kertovat siitä, mikä on suotavaa. Lapsen kyky havaita näitä reaktioita on eettiseksi ihmiseksi kasvamisen ytimessä. Tunteet tarttuvat, ja muuttuvat omiksi. Lapsi oppii nauttimaan siitä, mikä omassa kulttuurissa koetaan oikeaksi ja oppii tuntemaan pahaa oloa siitä, mikä koetaan vääräksi.
 Voisi siis ajatella, että jos halutaan koneiden oppivan etiikkaa samaan tapaan kuin ihmisen, pitäisi koneille kehittää empatiakykyä.
 Työorganisaatio on  yksi ihmisten luoma työkalu, tai kone. Sen tarkoitus mahdollistaa tehokkaampaa ongelmanratkaisua kuin mihin ihmiset ilman organisaatiota yltäisivät. Tämäkin kone on älykäs, tehokas ja turvallinen, jos sen tuottama toiminta palvelee ihmistä ja heijastaa ihmisille tärkeitä arvoja.
 Voi olla niin, että monessa hoivakoneessa johtaja on lähempänä osakkeenomistajaa kuin hoivattavaa.
 Mitä jos eettisyydessään hairahtuneille organisaatioille  yrittäisi opettaa etiikkaa samoin kuin koneille?
 Vaikka yleispätevää eettistä koodistoa ei ole tarjolla, ovat ihmiset ajan saatossa yhdessä laatineet melko hyviä  yleisohjeita . Johto voi miettiä, millä tavalla niiden toteutuminen on mukana tavoitteiden asettamisessa.
 Toinen mahdollisuus on tehdä organisaatiossa enemmän tilaa empatialle.
 Voi olla niin, että monessa hoivakoneessa johtaja on lähempänä osakkeenomistajaa kuin hoivattavaa. Johtajalla ei välttämättä ole pääsyä tietoon, joka lisäisi oppimista siitä, miten organisaatio onnistuu hoivattavan kannalta.
 Mitä jos kuunneltaisiin enemmän niitä ihmisiä, joilla on parasta tietoa organisaation toiminnan seurauksista?
 Jos johto tekee päätöksiä  ilman tajua siitä, mitä niistä hoivattavalle seuraa, ei päätöksenteko voi olla kovin älykästä. Sama kuin itseohjautuva auto saisi ajaa liikenteessä, pelkästään huippunopeutta maksimoiden, piittaamatta jalankulkijoiden tai autossa olevien turvallisuudesta. Se johtaisi ehkä hetkelliseen tavoitteiden saavuttamiseen, mutta hintana on ihmisen kärsimys. Ja lopulta, kun tämä kärsimys huomataan, joku viheltää pelin poikki. Silloin ei huippunopeuden tai  huippuvoittojen tavoittelukaan enää onnistu .
 Miten sitten saada enemmän empatiaa organisaation johdolle? Yhtenä ratkaisuna tähän on parempi vuorovaikutus.
 Mitä jos kuunneltaisiin  enemmän niitä ihmisiä, joilla on parasta tietoa organisaation toiminnan seurauksista? Sitä, joka peittelee vanhuksen lattialle, kun ei muutakaan voi. Sitä, joka peitellään.
 Miltä heistä tuntuu?
 On organisaation johdon vastuulla pitää huolta siitä, että sen ohjaama kone on ajokunnossa.
 Katri Saarikivi
 Kirjoittaja on tutkija, joka johtaa empatian ja laadukkaan vuorovaikutuksen mekanismeja selvittävää projektia Helsingin yliopiston Kognitiivisen aivotutkimuksen yksikössä. Hän haluaa ymmärtää paremmin todellisuutta, ei olla oikeassa. Hän ei ole ”vihervassari”, ”äärioikeistolainen” tai ”tolkun ihminen”.

Katri Saarikiven kolumni: Kuka opettaisi hoivaorganisaatioille etiikkaa?


Summary: Sisäilmaongelmien korjaaminen tulee kalliiksi.

Rajavartiolaitos hakee noin 30 miljoonan euron lisärahoitusta tuleville vuosille selvitäkseen kustannusten noususta, kirjoittaa Kainuun Sanomat.
 Rajavartiolaitos vuokraa toimitiloja Senaatti-kiinteistöiltä, ja useissa laitoksen yksiköissä kärsitään sisäilmaongelmista. Vuokralaisen ja vuokranantajan yhteinen näkemys on, että ilman lisärahoitusta toimitilojen vuokria on korotettava vuodessa yli 11 miljoonaa euroa vuoteen 2025 saakka, jotta ongelmat saataisiin korjattua.
 Vuonna 2017 Rajavartiolaitos maksoi tiloistaan vuokraa vajaat 14 miljoonaa euroa. Rajavartiolaitoksen mukaan lisärahoitusta tarvitaan myös kaluston uusimiseen. Kainuun Sanomat kirjoittaa, että Rajavartiolaitos on velvoitettu vuokraamaan tilat Senaatilta jo muutaman vuoden ajan.

Kainuun Sanomat: Rajavartiolaitoksella vaikeuksia vuokranmaksussa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Työsuojelun laiminlyönti voi tulla kalliiksi
 Piittaamattomuus henkisestä työsuojelusta  saattaa käydä kalliiksi  työnantajalle. Jos työpaikalla epäillään epäasiallista kohtelua, on esimiesten ryhdyttävä heti korjaustoimiin. Jatkuva kiusaaminen, vähättely tai perusteettomat varoitukset saattavat jopa johtaa työntekijän itsemurhaan. Jos esimiehet tahallaan laiminlyövät valvontavelvollisuutensa, he voivat joutua jopa satojentuhansien eurojen henkilökohtaseen korvausvastuuseen.
 Trumpin julistama hätätila vastatuulessa
 Ihmiset protestoivat Trumpin julistamaa hätätilaa vastaan Los Angelesissa 18. helmikuuta. Robyn Beck / AFP
 Yhdysvalloissa demokraatit aikovat torpata presidentti  Donald Trumpin  kansallisen hätätilan. Puolue julkistaa perjantaina  päätöslauselman hätätilan kumoamiseksi . Päätöslauselman arvioidaan menevän läpi Yhdysvaltain edustajainhuoneessa, joka on demokraattien vallassa.
 Moni atoopikko jättää lääkkeet ostamatta
 Antti Eintola / Yle
 Atooppista ihottumaa  sairastavan Ville Turusen lääkemaksukatto pamahtaa täyteen heti alkuvuonna, mikä on työttömälle hankalaa. Allergia-, Iho- ja Astmaliiton mukaan suomalaisista 25–30 prosentilla on jossakin elämän vaiheessa atooppisen ihottuman oireita. Sairaus vaikeuttaa pahimmillaan arkea paljon, mutta silti osa jättää lääkkeet ostamatta.
 Sote-saaga jatkuu tänäänkin
  Paperipinoja eduskunnan perustuslakivaliokunnan kokouksessa Helsingissä 20. helmikuuta. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Saaga suomalaisen sosiaali- ja terveysjärjestelemän uudistamiseksi ei osoita päättymisen merkkejä. Perustuslakivaliokunta jatkoi keskiviikkona lausuntonsa pohtimista myöhään iltaan saakka. Valmista ei tullut vieläkään, ja valiokunta jatkaa töitä jälleen torstaina kello 8.30. Sosiaali- ja terveysvaliokunta saa puolestaan tänään asiantuntijakatsauksen vanhustenhuollon ajankohtaiseen tilanteeseen.
 Hiihdon MM-kisat alkavat sprinteillä
 Ristomatti Hakola. Lehtikuva / Vesa Moilanen
 Suomalaiset olivat esillä Seefeldin MM-kisojen avajaisissa keskiviikkoiltana, kun kansainvälisen hiihtoliiton FIS:n lippu annettiin eteenpäin Seefeldin kisajärjestäjille. Lahti järjesti kaksi vuotta sitten edelliset MM-kisat.  Seefeldin ensimmäinen virallinen kisapäivä on tänään torstaina , kun luvassa on maastohiihdossa sprintit.
 Aurinkoista koko maassa
 Yle
 Torstaiksi Suomen ylle vahvistuu korkeapaine, ja aamulla pakkanen voi olla melko kireää, kertoo Ylen meteorologi Matti Huutonen. Torstaipäivä on koko maassa aurinkoinen, ja pakkanen heikkenee selvästi aamun lukemista. Lämpötila pysyttelee kuitenkin pakkasella koko maassa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Työsuojelu kannattaa ottaa vakavasti, hiihdon MM-kisat alkavat, aurinko hellii koko maata


Summary: Yleislakon on julistanut itsenäisyyttä kannattavien ammattiliitto.

BARCELONA  Katalonian itsenäisyysmieliset ovat julistaneet yleislakon.
 Intersindical-CSC -nimisen, itsenäisyysmielisen ammattiliiton mukaan lakko on vastalause Katalonian itsenäisyysliikkeen johtajien oikeudenkäynnille.
 Madridissa käydään parhaillaan historiallista oikeudenkäyntiä, jossa Katalonian separatistijohtajat  vastaavat syytteisiin  muun muassa kapinasta vuoden 2017 itsenäisyysäänestykseen liittyen.
 Lakko huipentuu puolen päivän aikaan Barcelonan keskustassa mielenilmaukseen ja iltakuudelta pidettävään mielenosoitukseen.
 Itsenäisyyttä ajavien komiteoiden odotetaan sulkevan useita teitä Kataloniassa.
 Lakko vaikuttaa myös joukkoliikenteeseen ja lakkoa tukevan aluehallinnon toimintaan.
 Yleislakon vaikutukset jäävät kaikesta huolimatta todennäköisesti melko pieniksi, sillä kaikki ammattiliitot eivät ole siinä mukana.
 Oikeudenkäynti jatkuu
 Viime viikolla alkaneen oikeudenkäynnin on määrä kestää pitkälle kevääseen, ainakin toukokuuhun asti. Tuomiot julistetaan todennäköisesti vasta loppukesällä.
 Syytettyjen penkillä istuu 12 separatistijohtajaa.
 Keskiviikkona oikeudenkäynnissä kuultiin muun muassa aluehallinnon entistä oikeusministeriä  Carles Mundóa , joka vastasi syytteisiin julkisten varojen väärinkäytöstä Katalonian itsenäisyysäänestyksessä. Mundó kielsi odotetusti syytteet.
 Oikeudenkäynnissä kuultiin myös aluehallinnon entistä työ- ja sosiaaliministeriä  Dolors Bassania , jonka mukaan itsenäisyysäänestyksen ei ollut milloinkaan tarkoitus johtaa automaattisesti itsenäisyyteen.
 Bassa korosti, että äänestys oli kompromissi, jolla haettiin mahdollisuutta neuvotella itsenäisyydestä Espanjan keskushallinnon kanssa.
 Kuningas otti kantaa
 Keskiviikkona oikeudenkäyntiin otti epäsuorasti kantaa myös Espanjan kuningas  Felipe VI.  Hän kommentoi asiaa Madridissa järjestetyn kansainvälisen juristikongressin päätöspäivänä.
 Tapahtumassa puhunut kuningas ei maininnut suoraan oikeudenkäyntiä, mutta totesi puheessaan muun muassa, että demokratiaan ei voi vedota lakien kustannuksella eikä ilman lakeja ole demokratiaa.
 Lausunnolla hänen katsottiin viittaavan itsenäisyysäänestykseen, jonka Espanjan keskushallinto tuomitsi perustuslain vastaisena.
 Oikeudenkäynnillä uskotaan olevan vaikutusta Espanjan huhtikuun lopussa pidettäviin ennenaikaisiin parlamenttivaaleihin.
 Pääministeri  Pedro Sánchez  ilmoitti vaaleista viime viikolla, kun hallituksen budjettiesitys kaatui tuen puutteeseen parlamentissa. Sánchez olisi tarvinnut esitykselle tukea Katalonian separatistipuolueilta.
 Itsenäisyyttä ajavat puolueet vetivät tuen pois, koska Sánchez ei ole suostunut neuvottelemaan niiden kanssa sitovasta kansanäänestyksestä.
 Katalonian kriisistä on tulossa Espanjassa vaaliteema.
 Uusimmissa mielipidemittauksissa äärioikeistolainen Vox-puolue on lisännyt kannatustaan. Puolue kampanjoi voimakkaasti Espanjan yhtenäisyyden puolesta ja Katalonian itsenäistymispyrkimyksiä vastaan.

Kataloniassa lakkoillaan tänään itsenäisyysjohtajien oikeudenkäynnin vuoksi


Summary: Atooppista ihottumaa sairastavan Ville Turusen pitää rasvata itseään jatkuvasti, että kutina pysyy kurissa.

Siinä se on. Tuubi, joka helpottaa  Ville Turusen , 39, lapsuudesta saakka kärsimää atooppista ihottumaa. Ja tulee kalliiksi.
 60 gramman putkilo Protopic-lääkettä maksaa yli 80 euroa. Eikä lääke kestä kauan.
 – Minulla voi mennä kaksi tuubia viikossa. Kesällä lääke voi kestää kaksi viikkoa, Ville Turunen sanoo.
 Protopicin vaikuttava aine takrolimuusi hillitsee ihon tulehdusreaktiota ja atopian iho-oireet lievittyvät. Ville Turunen ei ole löytänyt toista yhtä tehokasta hoitoa. Ennen tätä lääkettä Ville Turunen joutui käyttämään jatkuvasti kortisonia ihon hoitamiseen, vaikka sitä ei saisi käyttää koko ajan.
 Suomalaisista 25–30 prosentilla on jossakin elämänvaiheessa atooppisen ihottuman oireita. Tämä tarkoittaa Suomessa reilusti yli miljoonaa ihmistä, Allergia-, Iho- ja Astmaliitosta kerrotaan.
 Sairaus on silti kohtuullisen huonosti tunnettu. Harva esimerkiksi tietää, miten paljon se voi pahimmillaan vaikuttaa arkeen.
 Atooppisen ihottuman keskeinen oire on ihon voimakas, usein yöunta ja päivittäistä elämää haittaava kutina. Tyypillisiä ovat myös ihon kuivuus ja hilseily, punoitus ja ihon rikkoutuminen.
 – Lisäksi iholla näkyvät melkein aina kutinan aikaansaamat raapimisen jäljet, Allergia-, Iho- ja Astmaliiton varatoimitusjohtaja  Sirpa Pajunen  sanoo.
 Lääkekatto umpeen heti alkuvuonna
 Nokialainen Ville Turunen on tällä hetkellä työttömänä. Lääkkeiden ostaminen on niin kallista, että hänen lääkemaksukattonsa pamahtaa täyteen jo alkuvuonna.
 Lääkekorvausten katto on tänä vuonna 572 euroa.
 – Se on monelle kohtuuttoman iso summa kertarysäyksellä. Töissä ollessa säästin veronpalautuksista. Nuorempana olisin joutunut ottamaan opintolainaa ilman vanhempien apua.
 Alkuvuonna Turusella ja muilla atoopikoilla on ollut vaikeuksia saada Protopicia apteekista. Syyksi apteekissa kerrottiin Brexit, Suomen pieni markkina ja tulossa oleva kilpaileva tuote.
 Nyt Ville Turunen joutuu tyytymään miedompaan voiteeseen. Hän toivoo, että se riittää, että hän pysyy toimintakykyisenä.
 Viime yönä nukuin ehkä nelisen tuntia. Unen määrä vaihtelee paljon.   Ville Turunen
 Lisäksi tulevat lääkärikulut, joille on oma maksukattonsa. Osa rasvoista on käsikauppalääkkeitä, jotka eivät kerrytä lääkekattoa ja joista ei saa Kelan korvausta.
 – Tällä hetkellä sosiaali- ja terveydenhuollon maksukattojärjestelmässä on erilliset maksukatot lääkkeille, asiakasmaksuille ja matkakuluille. Niiden yhteenlaskettu summa vuonna 2019 on 1 555 euroa. Kaikki maksukatot alkavat kertyä yhtä aikaa vuoden alusta. Siksi monen pitkäaikaissairaan maksettavaksi lankeaa suuri summa lyhyen ajan sisällä, mikä rasittaa taloutta, Allergia-, Iho- ja Astmaliiton varatoimitusjohtaja Pajunen sanoo.

Ville Turusen pitää käyttää useaa eri lääkevoidetta. Antti Eintola / Yle
 Neljän potilasjärjestön viime keväänä tekemän selvityksen mukaan yli kolmasosa pitkäaikaissairaista kokee sairastamisen kustannukset melko tai erittäin suureksi taloudelliseksi rasitteeksi.
 – Tämä ei koske vain kaikkein pienituloisimpia, vaan myös suhteellisen suuri osa keskituloisista kokee sairauden aiheuttamat kulut huomattavaksi rasitteeksi, Pajunen sanoo.
 Moni tinkii lääkäreiden määräämistä lääkkeistä
 Maksukatolla on myös konkreettisia vaikutuksia. Yli neljäsosa siirsi lääkkeiden hankkimista ja joka kymmenes jätti ne kokonaan hankkimatta hinnan vuoksi.
 – Erityisen kalliita lääkkeitä käyttävien pitäisi voida maksaa lääkekatto useammassa kuin yhdessä osassa. Myös eri maksukattojen yhdistäminen ja kohtuullistaminen keventäisi pitkäaikaissairaiden maksutaakkaa.
 Allergia-, Iho- ja Astmaliitto, Crohn ja Colitis ry, Psoriasisliitto sekä Reumaliitto kysyivät vuodenvaihteessa yhdeksältä puolueelta ratkaisuehdotuksista.
 – Puolueet suhtautuvat järjestöjen ehdotuksiin pääosin myönteisesti. Kaikki puolueet ilmoittivat olevansa joko yksiselitteisesti lääkekaton jaksottamisen ja maksukattojen yhdistämisen kannalla tai pitävänsä niitä harkitsemisen arvoisina vaihtoehtoina, Pajunen sanoo.
 "Muistan kutinan jo lapsuudesta"
 Ville Turunen on kärsinyt vauvaiästä saakka atooppisesta ihottumasta.
 – Muistan kutinan jo lapsuudesta. Lapsena se ei häirinnyt niin paljon menoa, vauhtia oli niin paljon.
 Ihottumalla on yhteys allergioihin. Erityisen paha allergeeni Turuselle on kananmuna, varsinkin raakana. Silloin hän voi saada anafylaktisen reaktion eli henkeä uhkaavan reaktion. Alle kouluikäisenä hän ei voi voinut edes olla tilassa, jossa käsiteltiin kananmunaa.
 – Kun äiti vatkasi kakkutaikinaa, jossa oli kananmunaa, jouduin sairaalaan, Turunen kertoo.
 Ihottuma pahenee myös siitepölyn aikaan tai eri tuoksuista.
 – Välillä ei tiedä, mikä aiheuttaa atopiaa, mikä tulee muuna ihottumana. Nämä ovat haastavia selvittää, mikä milloinkin vaikuttaa.
 Perinteisesti isolle osalle atoopikoista kuiva talvi-ilma ja vähäinen auringonvalo lokakuusta huhtikuuhun on hankalinta. Niin myös Turuselle.
 Antti Eintola / Yle
 Nyt hän on saanut usean lääkevoiteen, perusvoiteen ja tablettien avulla kohtuullisen hyvän hoitotasapainon.
 – Pitää koputella puuta kuitenkin. On parempia jaksoja ja huonompia jaksoja. Rasvaus on kaiken a ja o.
 Atooppinen ihottuma on muuttanut Turusella muotoaan. Lapsena hän kärsi taiveihottumista, nyt ihottuma on siirtynyt enemmän kasvoihin ja jalkoihin.
 Ikävä noidankehä
 Atooppinen ihottuma johtuu ihon pintakerroksen rakenteesta ja elimistön oman puolustusjärjestelmän erityispiirteistä. Sairaus on yleinen Pohjoismaissa.
 – Iho toimii normaalisti tärkeänä rajapintana ja suojamuurina ärsykkeitä vastaan ja toisaalta myös estää veden haihtumista pois elimistöstä. Atooppista ihottumaa sairastavien ihon läpäisyeste ei toimi normaalisti. Tämän vuoksi erilaiset ärsykkeet pääsevät helpommin vaikuttamaan ihon läpi, Sirpa Pajunen sanoo.
 Läpäisyesteen läpi päästyään nämä ärsykkeet kohtaavat elimistön puolustusjärjestelmän soluja, jotka aktivoituvat puolustamaan kehoa. Tämä johtaa tulehdusreaktion käynnistymiseen. Käynnistynyt tulehdusreaktio toimii osin haitallisesti elimistöä vastaan ja johtaa ihottumaoireiden syntymiseen.
 – Tulehdusreaktio heikentää entisestään jo valmiiksi puutteellista ihon läpäisyestettä, ja noidankehä ihottuman pahenemiselle on valmis.
 Pari kuukautta meni sairaalassa. Sen jälkeen piti haudata totaalisesti armeijahaaveet.  Ville Turunen
 Ihon läpäisyesteen kannalta tärkein rakenneproteiini ihossa on filaggriini. Yleisin atooppiselle ihottumalle altistavin geenivirhe on juuri filaggriinigeenissä.
 – Lisäksi atooppisessa ihottumassa myös ympäristötekijöillä, kuten esimerkiksi ilmastolla, on merkitystä taudin puhkeamisessa, Pajunen sanoo.
 Ammattihaaveet piti haudata
 Kroonisen sairauden hoitoon kuluu paljon aikaa. Jatkuva kutina haittaa yöunta.
 – Viime yönä nukuin ehkä nelisen tuntia. Unen määrä vaihtelee paljon. Rasvat ovat aina sängyn vieressä. Voi joutua käymään suihkussa keskellä yötä ja sitten pitää laittaa uudet rasvat, Turunen kertoo.
 Stressi on aivan äärettömän paha. Itseni kohdalla se on ihottuman ykköspahentaja.  Ville Turunen
 Lakanat pitää vaihtaa vähintään neljän yön välein. Myös hikoilu on vaikeaa, koska se lisää kutinaa.
 – Käyn kuntosalilla vähintään kolme kertaa viikossa. Pitää mennä heti suihkuun ja on rasvattava sen jälkeen.
 Atooppinen ihottuma vaikuttaa myös ammatinvalintaan. Turunen sai kokea nuorena karvaasti, että suositeltujen ammattien lista oli suppea.
 – Armeija oli yksi haaveeni tai että olisin ryhtynyt kokiksi. Lääkäri ei kuitenkaan suositellut kumpaakaan.
 Ville Turunen sanoo, että vertaistuesta on apua.  Antti Eintola / Yle
 Ville Turunen meni kuitenkin armeijaan, sinnitteli siellä vuoden ja sai erityiskoulutuksen. Hänen ihonsa oli kuitenkin siinä kunnossa, että hänen oli pakko mennä sotilassairaala Tilkkaan hoitoihin.
 – Pari kuukautta meni sairaalassa. Sen jälkeen piti haudata totaalisesti armeijahaaveet.
 Ville Turunen sai kaupan alan koulutuksen ja hän on tehnyt asiantuntijatehtäviä eri projekteissa. Hän on yrittänyt sinnitellä väkisin mukana.
 – Olin Tampereen kaupungilla autonkuljettajana pari kesää. Muuten tykkäsin hommasta, mutta ihottuma ja astma menivät tosi pahaksi. Palkka ei ollut riittää siihen, että piti itsensä toimintakykyisenä.
 Stressi pahentaa
 Sinkkuna oleva Ville Turunen sanoo, että ihottuma vaikuttaa myös treffeille lähtemiseen.
 – Kyllähän se vaikuttaa, jos kasvot ovat huonossa kunnossa. Fyysisesti on silloin niin huono olo, että tekee haastavaksi.
 Välillä sairaus ärsyttää, mutta Turunen yrittää ottaa asiat huumorilla. Hermoilu ei auta, vaan kirjaimellisesti pahentaa sairautta.
 – Stressi on aivan äärettömän paha. Itseni kohdalla se on ihottuman ykköspahentaja.
 Valo ja aurinko taas auttavat. Ville Turunen on käynyt valohoidoissa Suomessa ja pari kertaa kuntoutuksessa Kanarian saarilla. Kuntoutuksessa on useiden satojen eurojen omavastuu ja sinne pitää hakea lääkärin lausunnolla.
 Valohoidoista on ollut iso apu. Apua on myös vertaistuesta, jota Ville Turunen itsekin antaa.
 – Kokemus vertaistuesta on ollut itselleni räjäyttävä.
 Lue lisää:
 Kesän loppu, oireiden alku – syksy laukaisee monen atoopikon ihottuman
 Perusvoide ja kortisoni hallitsevat yhä atoopikon lääkekaappia
 Atooppisen ihottuman hoito kehittyy

Pieni putkilo maksaa yli 80 euroa, eikä se riitä edes viikoksi kutinaan: Yli miljoonan suomalaisen sairaus tulee pahimmillaan kalliiksi


Summary: Palon syttymissyyksi epäillään kaasupulloa. Loukkaantuneita on kymmeniä.

Bangladeshin pääkaupungissa Dhakassa levinneessä kerrostalopalossa on viranomaisten mukaan kuollut ainakin 69 ihmistä.
 Uhriluku saattaa vielä nousta.
 Palon arvellaan roihahtaneen kaasupullosta, minkä jälkeen se levisi nopeasti myös viereisiin taloihin.
 Tiiviisti rakennetulla alueella on sekaisin varastoja, koteja ja kauppoja. Niitä erottavat kapeat kujat.
 Pelastusviranomaisten mukaan rakennuksiin on varastoitu herkästi syttyviä kemikaaleja ja muovia.
 Kymmeniä ihmisiä jäi rakennuksiin jumiin. Viranomaisten mukaan palossa loukkaantui noin 50 ihmistä. Osa heistä on kriittisessä tilassa.
 Silminnäkijät kertoivat paikalliselle tv-kanavalle, että rakennuksessa räjähti useita kaasupulloja. Silminnäkijöiden mukaan palossa räjähti myös muutamien kadulle jumiin jääneiden kulkuneuvojen polttoainetankit.
 Palon kerrottiin varhain aamulla Suomen aikaa olevan pääosin hallinnassa, yhdeksän tunnin sammutustöiden jälkeen.

Raju palo vaati noin 70 uhria Bangladeshin Dhakassa – Tuli levisi nopeasti myös naapuritaloihin


Summary: Epäasiallinen kohtelu työpaikalla johtaa pahimmillaan itsemurhaan.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Liian moni askeltaa työpaikalleen allapäin: edessä kiusaamista, vähättelyä, maineen kyseenalaistamista, epäasiallisia työtehtäviä, perusteettomia varoituksia, alistamista.
 Eniten kiusaamista ja häirintää esiintyy julkisella sektorilla: erityisesti terveydenhoito- ja opetusalalla ja valtionhallinnossa. Siis työpaikoilla, jotka usein ovat rakenteiltaan hierarkisia ja joita johdetaan autoritäärisesti.
 Viime aikoina epäasiallista kohtelua ja myös seksuaalisesta häirintää on epäilty olevan muun muassa elokuva-alalla, kansallisoopperassa ja vaikkapa puolustusvoimissa. Lisäksi esimerkiksi  Helsingin korkea johtaja on juuri saanut syytteen alaistensa kiusaamisesta.
 Useimmiten töissä  epäasiallisesti käyttäytyvä on esimies , kertoo työsuojeluviranomaisten selvitys.
 Voi johtaa itsetuhoon
 Jos epäasialliselta kohtelulta ja häirinnältä ummistetaan silmät, voi piittamattomuus koitua kohtalokkaaksi. Työntekijä menettää terveytensä ja masentuu.
 Mitä kauemmin epäasiallinen kohtelu jatkuu, sitä tuhoisammat ovat seuraukset, kuvaa asian vakavuutta väitöskirjatutkija  Susanna Lundell  Turun yliopistosta.
 – Epäasiallinen kohtelu ja kiusaaminen altistavat itsetuhoisuudelle. Tiedetään, että jotkut kiusatut ja huonosti kohdellut ovat päätyneet itsemurhaan.
 Toiset pakenevat ongelmatyöpaikoilta irtisanoutumalla. Osa uhreista saa kiusaamisen ja häirinnän päätteeksi potkut.
 Moni ei tiedä, että työpaikan koko johdolla on korostettu vastuu työsuojelusta ja ongelmien ratkaisusta.
 Toimittava heti eikä viidestoista päivä
 Lounais-Suomen aluehallintoviraston työsuojeluvastuualueen päällikkö, lakimies  Anna Pärtty  sanoo, että työntajan on oltava valppaana työntekijän terveyttä uhkaavien vaarojen varalta. On tartuttava härkää sarvista jo ennen kuin edes rikosta epäillään.
 – Työnantajalla on aktiivinen velvollisuus tarkkailla työyhteisön tilaa. Heti kun havaitaan merkkejä epäasiallisesta kohtelusta tai työtekijä ottaa esille työsuojeluongelman, työnantajalle syntyy velvollisuus ryhtyä toimenpiteisiin.
 Lounais-Suomen aluehallintoviraston työsuojeluvastuualueen päällikkö, lakimies Anna Pärtty  Merja Niilola / Yle
 Häirintää ja epäasiallista kohtelua ei ole laissa määritelty tarkasti.
 – Työpäivän aikana voi joutua kestämään huutamista, työyhteisöstä pois sulkemista, maineen kyseenalaistamista tai työtehtävien aliarvioimista perusteettomasti. Kun kyse on työsuojelurikoksesta, se on yleensä järjestelmällistä, pitkää ja toistuvaa.
 Kehnoon johtamiseen voi liittyä myös vaikkapa työnjohto-oikeuden väärinkäyttö. Tuskaa voi aiheuttaa työtehtävien laadun tai määrän perusteeton muuttaminen tai nöyryyttävä käskyjen antaminen. Monasti uhrista jopa koetetaan leipoa syyllistä.
 Työpaikan lähi- ja keskijohto sekä ylin porras voivat kaikki olla vastuussa samasta teosta. Silmien sulkeminen tekee teosta tahallisen.
 Työnantaja ei voi kuitata epäiltyä työsuojelurikosta "tunnepuheella". Jos pomo vain kysyy: “ * taako sua?” ja jättää ongelmien korjaamisen sillensä, voi se tehdä teosta oikeudessa tahallisen.
 Kun työnantaja havaitsee, että häirintää tai epäasiallista kohtelua on ollut, pitää ryhtyä toimiin, jolla häirintä loppuu.
 Silmien ummistaminen voi olla väkivaltaa ja kallis pieti
 Työsuojelurikos tulee aina kalliiksi: työntekijä menettää terveytensä. Yhteiskunnan kannalta taas on kallista, jos ja kun menetetään ihmisen työpanos esimerkiksi sairauslomina ja eläkkeinä.
 Työnantajan edustajille itselleenkin – eli koko esimiesketjulle – piittaamattomuus saattaa käydä tyyriiksi. Maksettavat korvaukset työkyvyn mentyksestä voivat olla huomattavia.
 Jos kyse on esimerkiksi työntekijän useamman vuoden ansionmenetyksistä, pomolta voi mennä korvauksiin talot ja tavarat, laskeskelee väitöskirjatutkija Susanna Lundell.
 – Kustannukset vaihtelevat kymmenistätuhansista jopa satoihintuhansiin euroihin.
 Voidaan katsoa pahoinpitelyksi
 työntekijän epäasiallisessa kohtelussa voi olla kyse myös työturvallisuusrikoksesta, jopa pahoinpitelystä, vammantuottamuksesta ja virkavelvollisuuden laiminlyönnistä.
 Ehkä tunnetuin esimerkki työturvallisuusrikoksista ja  pahoinpitelytuomiosta  on  Hilkka Ahteen ,  Timo Rädyn  ja AKT:n oikeustapaus. Oikeus katsoi, että kyse oli henkisestä väkivallasta: nöyryyttämisestä, jossa karjuttiin ja lopulta kieltäydyttiin kokonaan puhumasta uhrille.
 AKT:n entinen puheenjohtaja Timo Räty tuomittiin Hilkka Ahteen henkisestä pahoinpitelystä sekä kahdesta työturvallisuusrikoksesta.  Yle
 Miten sitten menetellä, kun ihminen kokee, että häntä kohdellaan työpaikalla epäasiallisesti?
 Valvova viranoaminen on Aluehallintovirasto. AVIin voi ottaa yhteyttä, jos asioiden korjaaminen ei työpaikalla etene. Myös  työsuojeluviranomaisten valtakunnalliseen puhelinneuvontaan  voi soittaa arkipäivisin virka-aikaan.
 Toteennäyttäminen on usein hankalaa, jos kyseessä ovat vaikkapa vain kahden ihmisen keskustelut, sanoo Lounais-Suomen AVIn lakimies Anna Pärtty. Tutkinta helpottuu, jos kirjallisista näyttöä löytyy.
 – Kannattaa aina myös muistaa, että epäasiallista kohtelua kokeneen on syytä mahdollisimman varhain ilmoittaa kirjallisesti tukalasta tilanteestaan työnantajalle.
 Näyttöä kertyy myös työntekijän yhteydenotoista työsuojeluun ja työterveyshuoltoon.
 – Jos epäilemme, että työnantaja on mahdollisesti syyllistynyt työturvallisuusrikokseen, meillä on velvollisuus tehdä siitä esitutkintapyyntö poliisille.
 Jutusta voi keskustella klo 22:een.
 Lue lisää ja katso video:
 Työsuojeluviranomaiset penkoivat sata kiusaamistapausta: kiusaaja oli useimmiten esimies, ei työkaveri – näin tunnistat ongelmapomon

Piittaamattomuus henkisestä työsuojelusta saattaa käydä kalliiksi koko pomoportaikolle


Summary: Jäätävää sadetta on luvassa monin paikoin perjantain ja lauantain välisenä yönä.

Ajokeli saattaa muuttua huonoksi viikonloppuna, sillä eri puolilla maata on jäätävän sateen mahdollisuus, kertoo Ilmatieteen laitos.
 Maan pohjoisosassa ajokeli voi olla huono perjantaina jäätävän sateen ja lumisateen takia – Pohjois-Savossa, Pohjois-Karjalassa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa puolestaan tiet voivat olla liukkaita lauantaina.
 Ylen meteorologi  Joonas Koskelan  mukaan jäätävää sadetta tulee erityisesti perjantain ja lauantain välisenä yönä. Sade alkaa perjantai-iltana Länsi-Lapissa, jossa tulee aluksi lunta ja sitten jäätävää sadetta. Rintama kulkee Suomen yli itään yön aikana. Lauantaiaamuna lämpötilat lauhtuvat.

Viikonloppuna kannattaa olla varuillaan ratissa: luvassa on jäätävää sadetta


Summary: Everstin tuki oppositiojohtajalle lisää painetta presidentti Nicolas Maduron suuntaan, sillä hän ei ole halunnut luopua vallasta painostuksesta huolimatta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Venezuelan YK-edustaja, eversti  Pedro Chirinos , on tunnustanut oppositiojohtaja  Juan Guaidon  maan väliaikaiseksi presidentiksi somevideossa. Chirinos on Venezuelan apulaissotilasedustaja YK:ssa.
 Everstin tuki oppositiojohtajalle lisää painetta presidentti  Nicolas Maduron  suuntaan, sillä hän ei ole halunnut luopua vallasta kansainvälisestä painostuksesta huolimatta. Kymmenet valtiot Euroopassa ja maailmalla, Suomi mukaan lukien, ovat tunnustaneet Guaidon väliaikaiseksi presidentiksi.
 Twitterissä julkaistussa videossa Chirinos kutsui Maduron hallitusta "laittomasti perustetuksi". Chirinosin taustalla videossa on Venezuealan ja Yhdysvaltojen liput.
 – Tunnustan Juan Guaidon johtaman väliaikaishallinnon ja tarjoan tukeni sekä kuuliaisuuteni sille, sanoi Chirinos videossa.

Venezuelan oppositiojohtaja Juan Guaido saa lisätukea: maan YK-edustaja tunnusti Guaidon presidenttiyden


Perussuomalaisten kannatus on ylittänyt 10 prosentin rajan ensi kertaa puoluehajaannuksen jälkeen, käy ilmi  HS-gallupista . Puolueen kannatus kasvoi 11,4 prosenttiin, nousua edellisestä mittauksesta on 1,7 prosenttiyksikköä.
 SDP on edelleen suosituin puolue 20,8 prosentin kannatuksella. Kokoomus on toinen 18,6 prosentin ja keskusta kolmas 14,7 prosentin kannatuksella.
 Kokoomuksen ja keskustan kannatus on laskenut vajaan prosenttiyksikön edellisestä mittauksesta. Muutos mahtuu virhemarginaaliin, joka on tutkimuksessa noin kaksi prosenttiyksikköä molempiin suuntiin suurten puolueiden kohdalla.
 Kantar TNS haastatteli puhelimitse Helsingin Sanomien toimeksiannosta yli 2 600 ihmistä. Haastattelut tehtiin 14. tammikuuta - 14. helmikuuta.

HS-gallup: Perussuomalaisten kannatus nousi 1,7 prosenttiyksikköä edellisestä mittauksesta


Summary: Galaxy Fold -puhelimen uskotaan kuitenkin jäävän pienen porukan statussymboliksi, sillä sen hintalappu on korkea.

Matkapuhelinvalmistaja Samsung on julkistanut uuden Galaxy-mallin, jonka erikoisuutena on taitettava näyttö. Galaxy Fold -puhelinta pidetään älypuhelinmarkkinoiden piristäjänä, sillä matkapuhelinjätit eivät ole hetkeen pystyneet tarjoamaan uusia jänniä ominaisuuksia innovaationnälkäisille kuluttajille.
 Galaxy Fold -puhelimen uskotaan kuitenkin jäävän pienen porukan statussymboliksi, sillä sen hintalappu on korkea: lähes 1 800 euroa.
 Galaxy Fold -puhelinta voi käyttää perinteiseen tapaan 4,6 tuuman näytöllä tai minitabletin tavoin taittamalla puhelin auki, jolloin näytöstä tulee 7,3 tuuman kokoinen. Kun puhelin on avattu minitabletin kokoiseksi, voi näytöllä käyttää kolmea sovellusta samaan aikaan.
 Puhelinuutuudessa on kuusi kameraa: kolme takana, kaksi sivulla ja yksi edessä.
 Älypuhelinten myynti laski 4 prosenttia maailmanlaajuisesti vuonna 2018, kertoo tutkimusyhtiö International Data Corp.
 Lue lisää:
 Matkapuhelinjätti Samsung antoi tulosvaroituksen

Samsung yllätti innovaationälkäiset uudella Galaxy-puhelinmallilla: Uutuutena taitettava näyttö


Yhdysvalloissa demokraatit aikoo perjantaina julkistaa päätöslauselman presidentti Donald Trumpin julistaman kansallisen hätätilan kumoamiseksi. Päätöslauselman arvioidaan menevän läpi Yhdysvaltain edustajainhuoneessa, joka on demokraattien vallassa.
 Trumpin julistamaa kansallista hätätilaa Meksikon rajan tilanteesta on arvosteltu laajalti Yhdysvalloissa. Trump julisti kansallisen hätätilan saadakseen rahaa rajamuuriin, jonka hän on luvannut kannattajilleen.
 Kerromme pian lisää

Demokraatit suunnittelee vastatoimia Trumpin julistaman hätätilan kumoamiseksi


Summary: Siilinjärven kunta on pyytänyt Attendolta lisäselvitystä hoivakodin asukasturvallisuudesta, henkilöstöstä ja sairaanhoidosta.

Siilinjärven kunta oikoo  mediassa olleita tietoja Attendon Vänrikin hoivakotiin  liittyen.
 Julkisuudessa tänään olleet kuolemantapaukset on selvitetty tänään ja niissä ei tullut esille mitään sellaista, joka vaatisi lisäselvittelyä.
 – Emme ole aikaisemmin pyytäneet lisäselvityksiä kuolemantapauksiin, vaan ainoastaan tarkastuspöytäkirjassa esille nousseisiin asioihin, tarkentaa Siilinjärven kunnan sosiaali- ja terveysjohtaja  Kati Kantanen .
 Siilinjärven kunnan sosiaali- ja terveysjohtaja Kati Kantasen mukaan tammikuussa tehdyillä valvontakäynneillä ilmitulleet lisäselvityspyynnöt koskivat hoivakodin asukasturvallisuutta, henkilöstöä ja sairaanhoitoa.
 – Nämä liittyvät esimerkiksi sairaanhoidolliseen osaamiseen sekä henkilöstömitoitukseen, kertoo Kantanen.
 Kantanen haluaa myös tarkentaa, että tarkastusajanjaksolla hoivakodissa on menehtynyt viisi Siilinjärven kunnan sijoittamaa vanhusta.
 – Kuolemantapaukset todennut lääkäri ei ole pyytänyt ruumiinavausta, joten niihin ei liity lisäselvityksen tarvetta.
 Yksi toisen kunnan sijoittama vanhus ei menehtynyt, vaan hän on muuttanut muualle.
 Aiemmin tänään uutisoitiin, että Siilinjärven kunta selvittää kuuden vanhuksen kuolemaa hoivakodissa.
 Hoivakodissa on päivittäinen tehostettu valvonta
 Siilinjärven kunta valvoo tehostetusti Attendon Vänrikin hoivakodin toimintaa niin pitkään kunnes tilanne on saatu selvitettyä.
 Savon Sanomat kertoi tänään  myös, että yhdeksää hoivakodin asukasta on pidetty lukittujen ovien takana ilman, että asiasta on sovittu kirjallisesti.
 Siilinjärven kunnan sosiaali- ja terveysjohtaja Kati Kantanen tarkentaa, että tarkastuskäyntien aikana ei ole päästy tarkastamaan kirjauksia sovituista käytännöistä.
 – Olemme käyneet siellä eilen illalla ja silloin kaikki ovet ovat olleet auki. Asukkaita ei ole ollut lukittujen ovien takana.
 Kantanen sanoo, että hoitokodin asioita on pyritty parantamaan yhteistyössä Attendon kanssa.
 – Haluamme, että kaikilla on siellä hyvä olla ja asiakashoito saadaan turvattua, hän korostaa.
 Kunta odottaa myös Attendolta lisäselvityksiä, jotka tulisi toimittaa 4.maaliskuuta mennessä.

Siilinjärvi oikoo uutisointia Attendon hoivakodin kuolemantapauksista: "Tapauksissa ei ole mitään lisäselvitettävää"


Summary: Venäjän presidentti Vladimir Putin keskittyi linjapuheessaan kerrankin maan suurimpaan uhkaan – sen väestön pienuuteen, kirjoittaa Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja Marjo Näkki.

Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  keskiviikkoista linjapuhetta odotettiin hieman kauhunsekaisin tuntein.
 Tuoreessa muistissa oli presidentin  vuoden takainen esiintyminen , jossa hän uhosi voittamattomilla ydinaseilla. Putin kertoi science fictionia muistuttavista avaruusajan asejärjestelmistä, jotka tuhoaisivat kaiken eteensä sattuvan.
 Jälkiviisaana voisi todeta, että kyse taisi olla presidentinvaalikampanjan avauksesta.
 Keskiviikkona liittoneuvoston edessä esiintyi jo mukavasti virassaan oleva presidentti, joka tosin kipuilee alhaisten kannatuslukujensa kanssa.
 Arki koitti kansalliskiiman jälkeen
 Putin ymmärtää kyllä, mistä kenkä Venäjällä puristaa. Kansaa ei enää kiihoteta kansallismielisellä hurmoksella, joka seurasi Krimin niemimaan valtausta vuonna 2014. Kun kansalliskiima taittui, taittui myös suuren johtajan suosio.
 Arki on palannut venäläisten elämään ja se ei näytä kovinkaan hohdokkaalta.
 Jättimäinen valtio kärsii epätasa-arvosta, oli aihealue oikeastaan mikä tahansa, tulot, koulutus, terveydenhuolto. Se heikentää kansalaisten luottamusta johtajaansa ja tämän hallintoon sekä näkyy suoraan hänen kannatuksessaan.
 Hinnatkin nousevat, mutta ainakin polttoaineen kulut pyritään pitämään alhaalla. Ranskan mielenosoitusten esimerkki tuntuu turhan uhkaavalta Putinin silmissä.
 Putin tietää tarkkaan maansa suurimman heikkouden. Se ei ole länsi, eikä edes Yhdysvallat, jota  Putin keskiviikkona varoitteli  laiskahkosti risteilyohjusten tuonnista Eurooppaan.
 Presidentti lupasi etuja perheille
 Venäjän suurin uhka on surkastuva väestö, jota nakertavat koulutettujen massiivinen maastamuutto, lyhyt elinikä sekä alhainen syntyvyys.
 Siksi Putin keskittyi keskiviikkona linjapuheessaan uhon sijaan perheisiin. ”Enemmän lapsia, vähemmän veroja” oli hänen lausahduksensa.
 Sitä seurasi pitkä litania lupauksia parantaa lasten asemaa ja samalla syntyvyyttä. Lapsia olisi saatava lisää, ettei Venäjä enää heikkenisi.
 Siksi Putin on kääntänyt katseensa heidän puoleensa ja aikoo olla heille armollinen.
 Lue myös:
 Yle seurasi Venäjän presidentti Putinin puhetta: Lupasi enemmän rahaa perheille, syytti Yhdysvaltoja INF-sopimuksen rikkomisesta

Analyysi: Putin ymmärtää vihdoinkin, mikä on Venäjän todellinen uhka


Eilen  Espoon Matinkylässä ilmi tullut lapsen tuhkarokkoepäily  on osoittautunut aiheettomaksi. Epäilystä kerrottiin kauppakeskus Iso Omenan palvelutorilta, jossa on neuvolatoimintaa ja terveydenhoitajan vastaanotto.
 Espoon kaupungin  tiedotteen mukaan epäily oli kuitenkin aiheeton .
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen eli THL:n rokotuksin estettävien tartuntatautien erityisasiantuntija  Mia Kontio  kertoo keskiviikkona tehtyjen laboratoriokokeiden todistavan, ettei kyse ole ainakaan tuhkarokosta.
 – Tuhkarokkoa se nyt ei ainakaan ollut, mutta mitä se oli, niin siitä ei ole toistaiseksi tietoa, Kontio sanoo.
 Lue lisää:
 Espoossa epäillyn tuhkarokkotartunnan saanut on rokottamaton lapsi – Tapauksia on yhä useammin, näin selvität oman suojasi tautia vastaan

Espoon tuhkarokkoepäily oli aiheeton – asia varmistui laboratoriokokeissa


Summary: Kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa.

Valokoriste putosi keskiviikkona linja-auton päälle keskellä Tampereen Kauppakatua. Onnettomuus tapahtui noin klo 14.30.
 Koristeen kiinnike petti ja valo putosi metrin verran alas bussin katolle. Syytä tapahtuneeseen ei ole tiedossa.
 Pelastuslaitos poisti kristallikruunun muotoisen valon bussin päältä. Linja-autoon ei tullut vaurioita, eikä matkustajille käynyt kuinkaan.
 Onnettomuuden vuoksi Tampere otti alas kaikki muutkin Kauppakadun valot.
 Tampereen Veran ulkovalaistuksen kunnossapidosta vastaava  Tomi Keskinen  sanoo, että kaupunki tekee koristeesta reklamaation valmistajalle.
 – Kolahdus on varmaan kuulunut sisälle. Linja-auton kuljettaja on havahtunut siihen ja pysähtynyt. Pelastuslaitos otti ansiokkaasti kuvion pois bussin katolta, Keskinen sanoo.
 Lisäksi torstaina poistetaan loput saman valmistajan valot Vanhan kirjaston puistosta ja Pakkahuoneen aukiolta. Sielläkin valot on jo tarkastettu keskiviikkona.
 Kyseiset valot tulivat Tampereelle täksi talveksi.
 Valoviikkojen pylvääseen kiinnitetty koriste tippui kokonaan alas loppuvuodesta 2015 . Silloin kaikki pylväskoristeet otettiin alas ja tarkistettiin.

Valokoriste putosi linja-auton katolle Tampereen keskustassa – Onnettomuuden vuoksi poistetaan valoja kolmesta paikasta


Summary: Tapaus liittyy laajempaan psykiatrisen sairaalan G1-osaston potilaiden kaltoinkohteluun.

Turun hovioikeus on hylännyt Turun Kupittaan psykiatrisessa sairaalassa työskennellyttä mieshoitajaa vastaan nostetun syytteen. Käräjäoikeus tuomitsi miehen törkeästä pahoinpitelystä vuoden ja kahden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen.
 Hovioikeus katsoi näytön riittämättömäksi. Todistajanlausunnon perusteella rikosta ei kyetty varmuudella osoittamaan. Lisäksi hovioikeus vapautti miehen kaikista korvausvaatimuksista.
 Kyse oli vuonna 2009 tapahtuneesta potilaan pahoinpitelyepäilystä. Tapaus liittyy laajempaan G1-osaston potilaiden kaltoinkohteluun. Kaikkiaan syytteessä oli neljä hoitajaa, joista kolmen syytteet hylättiin jo aiemmin.
 Turun kaupungin sisäinen tarkastus toi kirjallsen varoituksen kolmelle virkamiehelle. Lisäksi yksi virkamies sai suullisen huomautuksen.

Hovioikeus piti näyttöä riittämättömänä – viimeinen Turun G1-pahoinpitelyepäily kaatui hovissa


Summary: Los Angelesista San Franciscoon kulkeva pikajunayhteys on Yhdysvaltain suurin rakenteilla oleva liikennehanke.

Presidentti  Donald Trumpin  hallinto on ilmoittanut vetävänsä tukensa Kaliforniaan rakenteilla olevalta pikajunaverkolta.
 Valkoisen talon ilmoitus tuli päivä sen jälkeen kun  Kalifornia yhdessä 15 muun Yhdysvaltain osavaltion kanssa haastoi  presidentti Trumpin oikeuteen kansallisen hätätilan julistamisesta.
 New York Times -sanomalehden mukaan liittovaltio haluaa periä Kalifornialta takaisin hankkeeseen käyttämänsä 2,5 miljardin dollarin (2,2 miljardia euroa) tuen.
 Lisäksi Trumpin hallinto on perunut hankkeelle myönnetyn 929 miljoonan dollarin (820 miljoonaa euroa) tuen.
 Trumpin mukaan hankkeen kustannukset ovat liian suuret. Trump myös muistutti Twitter-kirjoituksessaan, että hänen kaavailemansa rajamuuri Meksikon ja Yhdysvaltain rajalle olisi huomattavasti edullisempi hanke.
 Kalifornian kuvernööri  Gavin Newsom  syytti Trumpia kostotoimista.
 – Tämä on selvä poliittinen kostotoimi presidentti Trumpilta, emmekä aio istua toimettomina sen suhteen. Tämä on Kalifornian rahaa, ja aiomme taistella sen puolesta, Newsom sanoi.
 Kalifornian ja Trumpin välinen kiista on jatkunut pitkään
 Kalifornia on haastanut Trumpin hallinnon oikeuteen myös ennen hätätilan julistamista; jopa 46 kertaa.
 Yhdysvalloissa osavaltiot voivat haastaa liittovaltion hallinnon oikeuteen, mikäli se epäilee tämän toimia perustuslain vastaisiksi.
 Kalifornia on haastanut Trumpin oikeuteen muun muassa maankäytöstä, siirtolaisten suojelusta, sekä paperittomien maahanmuuttajien karkottamisesta maasta.
 Los Angelesissa oli 27. lokakuuta lähellä kaupungintaloa mielenosoitus, jossa nähtiin joukko vauva-Trumpin näköisiä jätti-ilmapalloja. Mark Ralston / AFP
 Myöskään kiista pikajunayhteydestä Los Angelesin ja San Franciscon välillä ei ole uusi. Trump on syyttänyt Kaliforniaa aikaisemminkin hankkeen tähtitieteellisistä kustannuksista.
 Kalifornian viranomaisten mukaan ratahankkeen kustannukset saattavat nousta yli 100 miljardiin dollariin (yli 88 miljardia euroa). Se on kallein rakenteilla oleva liikennehanke Yhdysvalloissa.
 Mike Nelson / EPA
 Pikajunayhteys lyhentäisi matkan Los Angelesista San Franciscoon 2 tuntiin ja 40 minuuttiin
 Pikajunayhteyttä Los Angelesin ja San Franciscon välillä alettiin rakentaa vuonna 2015. Rakennushanke hyväksyttiin jo vuonna 2008.
 Nopeamman rataverkon myötä junamatka Los Angelesin ja San Franciscon välillä lyhenisi nykyisestä reilusta 10 tunnista 2 tuntiin ja 40 minuuttiin.
 Sen on arvioitu luovan satojatuhansia uusia työpaikkoja ja vähentävän yksityisautoilua tuntuvasti.
 Junat kulkisivat rataosuudella paikka paikoin jopa 350 km/h nopeudella.
 Pikajunahankkeen hallituksen puheenjohtaja  Dan Richard  erosi tehtävästään eilen tiistaina. Myös hän arvosteli Trumpin päätöstä vetää hankkeelta rahoitus.
 – Tämä päätös uhkaa tuhansien hankkeen parissa jo työskentelevien ihmisten työpaikkoja, hän sanoi New York Times sanomalehdelle.
 Lue myös:
 Trumpin julistamasta hätätilasta kimurantti oikeuskiista – Yhdysvalloissa on jo voimassa 31 kansallista hätätilaa
 Kaliforniaan vain päästöttömiä linja-autoja vuodesta 2029 alkaen
 Kalifornialaistuomari kapinoi Trumpin siirtolaispolitiikkaa vastaan – määräsi aikarajan lasten ja vanhempien erossaololle

Trumpin hallinto aikoo periä takaisin Kalifornian rataverkon tukirahoja – Kuvernööri: "Kyse on kostosta"


Summary: Oulu on vahvasti esillä hallituksen julkaisemissa suunnitelmissa torjua seksuaalirikollisuutta ja auttaa uhreja.

Tästä on kyse Hallitus esitti keskiviikkona keinoja seksuaalirikollisuuden ja maahanmuuttajataustaisten rikollisuuden ennaltaehkäisyyn. Yksi keinoista on lastenasiaintalo, jollaista suunniteltiin jo Helsinkiin.  Nyt hallitus haluaa sellaisen myös Ouluun, koska kaupunki on ollut esillä seksuaalirikosepäilyjen takia viime aikoina. Myöhemmin lastenasiaintaloja tulisi myös muiden yliopistollisten sairaaloiden yhteyteen.
 Ouluun aiotaan perustaa yliopistollisen sairaalan yhteyteen lastenasiaintalo, joka auttaisi seksuaalirikosten uhreiksi joutuneita lapsia. Hallitus esittää lastenasiantaloa Ouluun  osana keinoja torjua seksuaalirikollisuutta ja maahanmuuttajataustaisten rikollisuutta .
 Alun perin ensimmäistä lastentaloa suunniteltiin vain Helsinkiin, mutta Oulu otettiin mukaan  tämän talven tapahtumien  takia, kertoo asiantuntija  Katriina Bildjuschkin  hanketta valmistelevasta Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta.
 – Meidän piti aloittaa Helsingin lastensairaalassa, mutta viimeaikaisten seksuaalirikostapahtumien seurauksena päätimme aloittaa hankkeen kahdella kärjellä eli Helsingissä ja Oulussa.
 Vastaavia keskuksia tulisi myöhemmin muidenkin yliopistollisten sairaaloiden yhteyteen.
 Bildjuschkinin mukaan alle 16-vuotias lapsi saa tukikeskuksessa moniammatillista apua ja tilanne selvitetään lapsiystävällisessä ympäristössä.
 – Tärkeintä on kuulla ja auttaa lasta nopeasti ja hänelle hyvässä ympäristössä, asiantuntija Katriina Bildjushckin tiivistää.
 Hänen mukaansa Oulussa toiminta voi alkaa vuoden kuluessa ja ehkä nopeamminkin, sillä pohjatyötä on tehty jo Turun seudulla ja Itä-Suomessa.
 Seri-tukikeskus auttaa yli 16-vuotiaita uhreja
 Ouluun oli jo aiemmin suunniteltu tukikeskusta yli 16-vuotiaille seksuaaliväkivallan uhreille. Nyt myös sen perustamista pyritään nopeuttamaan.
 Tavoitteena on että Seri-tukikeskus voisi aloittaa Oulussa viimeistään ensi vuoden alussa. Nopeampikin aikataulu voi olla mahdollista, arvioi hanketta valmisteleva asiantuntija Katriina Bildjuschkin Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 – Valmistelut ovat edenneet hyvin, ja meillä oli alun perinkin tavoitteena avata ensi vuoden alussa. Mutta jos meille tulisi isoa rahoitusta, niin totta kai kaikki menisi jouhevammin.
 Suomen ensimmäinen Seri-tukikeskus toimii Helsingissä, ja seuraava on tarkoitus avata kevään kuluessa Turkuun. Myös Tampereella ja Kuopiossa valmistellaan keskusten avaamista.
 Hallitus esitteli keskiviikkona toimintaohjelman seksuaalirikollisuuden ja maahanmuuttajataustaisten rikollisuuden ennaltaehkäisyn ja torjunnan lisätoimiksi.
 Osan hankkeista rahoitusta käsitellään tämän vuoden lisätalousarvion yhteydessä.

Tästä on kyse lastenasiaintalossa, jollaisen hallitus haluaa Ouluun ja Helsinkiin


Summary: Kouluilla on pulaa lainasuksista ja -luistimista. Jos tulevaisuudessa yhä harvempi perhe ostaa koululaiselleen sukset, välineitä tarvitaan kouluille yhä enemmän.

Perheet ovat joka talvi saman pohdinnan edessä. Ostaako uudet luistimet tai sukset perheen koululaisille, jos kotiväki ei vapaa-ajalla viihdy ladulla tai pääse luistelemaan? Entä hävettääkö lasta, jos suksia tai luistimia ei ole vara hankkia?
 Mikkelin Haukivuoren yhtenäiskoulun lähimaastossa kulkevilla laduilla viilettävät lapset eivät joudu tätä murehtimaan – omasta tai kaverin puolesta. Neuvottelukunta päätti oppilasedustajansa ehdotuksesta lahjoittaa kokouspalkkionsa uusien suksien hankkimiseen.
 – Se on hyvä juttu, koska silloin on paremmat mahdollisuudet hiihtää. Uudet sukset ovat myös parempia kuin ne entiset, sanoo neljäsluokkalainen  Senni Häkkinen .
 – On hyvä juttu kyllä. Jos moneltakin oppilaalta on vaikka hävinnyt sukset, niin saa koululta, kertoo neljäsluokkalainen  Joona Ylönen .
 Sekä Joona Ylösen että Senni Häkkisen mielestä hiihtäminen on kivaa yhdessä tekemistä.
 Esa Huuhko / Yle
 Lahjoitusrahalla ostettiin suksia, pulkkia ja liukureita
 Lahjoitusrahojen avulla myös Haukivuoren yhtenäiskoulun välinevaraston kaikki luistimet käytiin läpi, ja ne ovat nyt hohtavassa terässä.
 – Olen mukana neuvottelukunnassa, ja siellä mietittiin, mitä koulusta puuttuu. Mietin, että meillä on jo aika paljon kesävarusteita, mutta talvivarusteita voisi kunnostaa, kertoo kahdeksasluokkalainen  Noora Numento  Haukivuoren yhtenäiskoulusta.
 Numento kertoo, että syitä siihen, miksi kaikilla lapsilla ei ole omia talviliikuntavälineitä, on monia.
 – Jos talvessa muutaman kerran vain hiihdetään tai luistellaan, kaikki eivät halua tai voi ostaa kalliita suksia tai luistimia. Siksi on hyvä, että koululla niitä on.
 Kahdeksasluokkalaiset Noora Numento ja Jarmo Eromäki uskovat, että hyvät lainavarusteet kannustavat oppimaan luistelua ja hiihtoa.  Esa Huuhko / Yle
 Toisaalta teini-ikäisten kasvupyrähdykset saattavat yllättää kotiväen kesken talvikauden tai koululaisen omat välineet saattavat rikkoutua, jolloin perhe ei ehdi tai pysty hankkimaan uusia jo seuraavan viikon liikuntatunnille. Kun koulun välinevarastossa on riittävästi varusteita, yllättäviinkin tilanteisiin löytyy apu.
 Laki turvaa maksuttoman perusopetuksen
 Lain mukaan perusopetus on maksutonta, joten vanhempia ei voi pakottaa ostamaan liikuntavälineitä. Välineiden puuttuminen ei saa Opetushallituksen mukaan vaikuttaa myöskään oppilaan liikunnan arvosanaan.
 Haukivuoren yhtenäiskoulun rehtori  Sanna Eromäki  uskoo, että perheet päätyvät yhä useammin jättämään välineitä hankkimatta.
 – Ehkä se suuntaus on se, että yhä harvemmalla on omat välineet. Me aina toivomme, että jokaisella olisi ne omat välineet ja voisi käydä myös vapaa-ajalla hiihtämässä. Mutta sitten yritämme tarjota koululla mahdollisuuden kokeilla hiihtoa myös niille, joilla ei omia välineitä ole, sanoo Eromäki.
 Rehtori Sanna Eromäki laittaa hiihtäjiä matkaan.
 Eromäki kertoo, että koulun välineet ovat niin ahkerassa käytössä, että aika ajoin niitä on joka tapauksessa uusittava kulumisen takia.
 Myös  liikunnan opetussuunnitelma  on muuttunut niin, että siinä ei mainita urheilulajeja, vaan esimerkiksi niitä motorisia taitoja, joihin opetus tähtää. Opettajat voivat itse päättää, miten oppimistavoitteet saavutetaan.  Hiihto voidaan korvata  vaikka hankilentopallolla, kunhan se kehittää lasten motorisia perustaitoja.
 Opetushallituksen opetusneuvos  Matti Pietilä  muistuttaa, että suuressa osassa Suomea on edelleen hyvät mahdollisuudet hiihtää liikuntatunneilla.
 – Jos taas paikkakunnalla on vähälumisia talvia, järkeä saa käyttää, tiivistää Pietilä.
 Neljäsluokkalaiset Rasmus Hartikainen ja Onni Kohvakka laittavat suksiin vauhtia.  Esa Huuhko / Yle
 Pietilän mielestä Haukivuoren yhtenäiskoulun saama lahjoitus välinehankintoihin on hyvä esimerkki siitä, että keinoja löytyy, jos niitä halutaan keksiä.
 – On kiva kuulla paikallinen hyvän mielen ja hyvän tahdon ratkaisu. Kouluillahan voidaan järjestää esimerkiksi välinekirppiksiä vanhempainyhdistyksen kanssa yhteistyössä. Huolehditaan yhdessä välinevarastosta, otetaan vastaan pieneksi jääneitä välineitä.
 Tällä hetkellä ei kuitenkaan ole itsestäänselvyys, että kouluilla on tarjota ajanmukaiset välineet käyttöön niille, joilla ei omia ole. Opettajat kyselevät aika ajoin esimerkiksi Facebookissa lahjoituksia.
 Haukivuoren yhtenäiskoulun välinevarastosta riittää monenkokoisia liikuntavälineitä lainaan.  Esa Huuhko / Yle
 Aiheesta lisää:
 Hiihto ei ole ollut pakollista enää vuosiin, silti melkein joka koulussa sivakoidaan – kysyimme, miksi
 Liikunnanopettaja halusi pois "väkisin hiihtämisestä" – nyt tunneilla suksitaan, mutta pelataan myös tietokilpailuja ja kuplafutista

Yhä useampi perhe jättää luistimet tai sukset ostamatta – Haukivuoren yhtenäiskoulu sai lahjoituksena rahaa talviliikuntavälineisiin


Summary: Euroports toimii Suomessa Rauman ja Pietarsaaren satamissa. Neuvotteluja laajentumisesta käydään muun muassa Porin sataman kanssa.

Tästä on kyse Satamaoperaattorina Raumalla ja Pietarsaaressa toimiva Euroports saa uuden omistajan. Konserni on siirtymässä kolmen sijoitusyhtiön omistuksesta yhden, Monacossa sijaitsevan sijoitusyhtiön omistukseen. Europortsin Suomen-toiminnoista vastaava toimitusjohtaja suhtautuu kauppaan luottavaisesti.
 Rauman ja Pietarsaaren satamissa toimiva satamaoperaattoriyhtiö Euroports on saamassa uuden omistajan.
 Euroopassa, Turkissa ja Kiinassa toimivan konsernin nykyiset omistajat eli ranskalainen, kanadalainen ja englantilainen sijoitusyhtiö ovat tehneet viime viikolla esikauppasopimuksen konsernin myymisestä monacolaiselle R-Logitechille. Tämän yhtiön takana puolestaan on iso monacolainen pääomasijoitusyhtiö.
 Kauppahintaa ei kerrota, mutta arvion mukaan kyse on satojen miljoonien eurojen kaupasta.
 Neuvotteluja yhteistyöstä
 Europortsin Suomen-toimintojen toimitusjohtaja  Timo Lehtinen  sanoo, että lopullisesti kauppa lyödään lukkoon juhannukseen mennessä. Toimitusjohtaja arvioi, että kaupalla ei ole välitöntä vaikutusta Europortsin toimintaan Suomessa.
 – Emme tiedä vielä, mitä uusi omistaja aikoo, mutta suhtaudun tulevaan luottavaisesti, Lehtinen kuvaa tunnemia Ylelle.
 Lehtisen mukaan Europortsilla on tavoitteena laajentaa toimintaansa Suomessa. Yhtiöllä on nykyisinkin Rauman ja Pietarsaaren satamien lisäksi muutakin toimintaa logistiikkapuolella.
 Neuvotteluja vientiin ja tuontiin liittyvästä yhteistyöstä käydään muun muassa Rauman sataman perinteisen kilpailijan eli Porin sataman kanssa.
 Suomen ykkössatama Raumalla
 Europortsin konsernissa Suomen-toimintojen osuus kaikesta liiketoiminnasta on noin kymmenen prosenttia.
 Yhtiön liikevaihto Suomessa on noin 80 miljoonaa euroa vuodessa. Työntekijöitä sillä on noin 600. Näistä valtaosa työskentelee Rauman satamassa, joka on Suomen merkittävin paperin vientisatama ja myös merkittävä konttisatama.
 Rauman satama on viime vuosina laajentunut. Satama suunnittelee  tälläkin hetkellä  laajennusta siltä varalta, että satamaliikenne kasvaa lähivuosina.

Satamaoperaattori Europortsille uusi omistaja – yhtiö aikoo laajentua Suomessa


Summary: Vaasassa tehtiin energia-alan täyskäännös vuosikymmenen alkupuolella. Kivihiilen käytön vähentämisessä on onnistuttu niin, että sen osuus on enää muutamia prosentteja.

Vaskiluodon voimalaitos Vaasassa on yksi harvoista jäljellä olevista kivihiilen polttolaitoksista Suomessa. Vielä viime vuosikymmenellä se tuprutti pelkästään kivihiiltä ja öljyä.
 Tänä päivänä tilanne on toinen. Vuonna 2012 vaasalaiset rakensivat Vaskiluodon voimalaitokseen maailman suurimman kaasuttimen, jolla voi polttaa metsäperäisiä polttoaineita; käytännössä puuta ja haketta, joskus mukana on turvettakin. Laitos tuottaa nyt sähköä ja lämpöä polttamalla kivihiiltä ja biopolttoaineita yhdessä.
 Vaasassa on onnistuttu tekemään täyskäännös kivihiiliriippuvuudesta kohti puhtaampia energianlähteitä. Kivihiilen osuus kaukolämmön tuotannosta on enää 5%.
 Mutta on siihen tarvittu paljon muutakin kuin yksi iso biokaasutin.
 Miten tämä tehtiin?
 Toimeen tartuttiin hyvissä ajoin heti 2000-luvun alussa. Sen jälkeen on tapahtunut paljon.
 – Täällä haisteltiin aikaisia varoitusmerkkejä ja lähdettiin liikkeelle. Siinä on ydinvoimaprojektia, vesivoimaa, on rakennettu neljä teollisen mittakaavan tuulipuistoa, luettelee energiantuottaja EPV Energiantoimitusjohtaja  Rami Vuola .
 Yksi ratkaiseva teko on ollut Westenergyn jätteenpolttolaitoksen rakentaminen Mustasaareen. Se on pohjalaisten kunnallisten jäteyhtiöiden projekti. Vaasan sähkö käyttää laitoksen höyryt kaukolämmön ja sähkön tuotantoon.
 Tällä hetkellä vaasalaisten talot lämpiävät suurimmilta osin juuri jätteillä ja biopolttoaineilla. Niiden lisäksi mukana on vielä hiukan kivihiiltä, turvetta ja öljyäkin.
 Vaskiluodon voimalaitoksen valvomo.  Jarkko Heikkinen / Yle
 EPV kehuu tuottavansa sähkön jo pääosin (76%) päästöttömillä tavoilla. Vuolan mukaan edessä on kuitenkin vielä "24 prosentin haaste", mikä tarkoittaa sekä Seinäjoen että Vaskiluodon voimalaitoksia. Toinen  polttaa turvetta  ja toinen kivihiiltä.
 Tekemistä siis vielä riittää, sillä EPV:n tavoite on olla hiilineutraali vuonna 2035.
 Viimeiset prosentit
 Seinäjoen ja Vaskiluodon voimalaitoksilla on vielä elinikää jäljellä. Se tekee päätösten tekemisen hankalaksi. Jos niitä ajetaan alas etuajassa, se tulee kalliiksi. Jos halutaan muuttaa ne polttamaan jotain muuta, se vaatii investointeja, eivätkä parhaat tekniikat ole välttämättä vielä valmiina.
 Jos ennenaikaisesti luovuttaisiin, se myös maksaa  Stefan Damlin, Vaasan Sähkö
 Vaskiluodossa palaa tälläkin hetkellä kivihiilen lisäksi biopolttoaineet. Miksei sitä siis voi muuttaa biokaasulaitokseksi?
 – Tällä hetkellä tekniikka on sellainen, että kivihiiltä ja biopolttoaineita pitää polttaa yhdessä eli jos luovutaan kivihiilestä, pitää luopua myös biokaasusta. Lisäksi kattila on niin suuri, että raaka-aine ei mitenkään riittäisi siihen, sanoo Vaasan Sähkön toimitusjohtaja  Stefan Damlin .
 Nyt mietitään ratkaisuja, miten voimalaitos muutetaan tulevaisuuden tarpeisiin.
 – Ollaan luomassa valmiuksia siihen, että voidaan nopeastikin reagoida. Mutta nyt katsotaan vaihtoehtoja ja tukimahdollisuuksia. Jos ennenaikaisesti luovuttaisiin, se myös maksaa.
 Raha(kin) ratkaisee
 Suomella on kunnianhimoiset ilmastotavoitteet ja syksyllä hallitus esitti, että kivihiilen  käytöstä luovutaan  vappuna 2029. Luvattu on myös tukea nopeille luopujille. Viime viikolla Työ- ja elinkeinoministeriö avasi energiateknologian demohankkeisiin investointitukien haun tälle vuodelle. Jaossa on rahaa 40 miljoonaa euroa.
 Tukea on tarkoitus hakea Vaasassakin.
 – Se on raha ja ympäristö, jotka ratkaisee, sanoo Damlin.
 Laitoksen tulevaisuudesta on neuvoteltu viime aikoina. Vielä ei ole ihan selvää, mille tielle lähdetään. Tarkoitus on kuitenkin jatkaa kaukolämmön ja sähkön tuotantoa edelleen lähivuosina.
 – Yksi vaihtoehto on, että Vaskiluodon voimalaitos voisi toimia varavoimalaitoksena, sanoo Damlin.
 Viime aikoina käytöstä poistetuille voimalaitoksille  ei ole aina löydetty jatkokäyttöä .
 Vaskiluodon voimalaitoksen vanhalta puolelta löytyy jännittäviä laitteita.  Elina Niemistö / Yle
 Tulevaisuuden tuotanto?
 Vaikka puhutaan vihreästä sähköstä tai päästöttömästä tuotannosta, ihan ongelmatonta tapaa ei tunnu olevan. Lisäksi on haisteltava, mitkä teknologiat ovat niitä, joihin kannattaa satsata.
 – Tuulivoima me onnistuttiin näkemään ja lähdettiin sille tielle aikaisin. Se, että valitaan oikeita teknologioita, on suurin yksittäinen asia, sanoo Vuola.
 Varastoinnin merkitys kasvaa  Rami Vuola, EPV Energia Oy
 Hyvänä pohjana Vuola näkee alueet, joilla EPV jo nyt toimii eli ydin-, vesi- ja tuulivoima. Mutta muutakin tarvitaan.
 – Tarvitaan päälle uutta, kuten aurinkovoimaa, akkuja, varastointia. Tehokysymys pitää ratkaista eli pitää olla varavoimaa. Kaikessa tässä yhteistä on, että varastoinnin merkitys kasvaa. Se tulee nousemaan keskiöön energiajärjestelmien muuttamisessa kokonaan uusiutuvilla toimiviksi, listaa Vuola.
 Mennäänkö metsään?
 Kotimaisella biomassalla on onnistuttu korvaamaan osin hiilivoimaloiden jättämä vaje. Metsien – kuten myös soiden – käytöstä kuitenkin kiistellään. Pitäisikö ne jättää hiilinieluiksi vai tehostaa korjuuta?
 Pelkästään metsistä saataviin polttoaineisiin ei voi nojata. Ensimmäinen kysymys on polttamisen päästöt ylipäänsä ja toinen on raaka-aineen saatavuus.
 – Jos kaikki siirtyvät samaan, niin kyllä meillä on edessä iso taistelu, minne raaka-aineet ohjautuvat ja paljonko niitä saa ylipäänsä käyttää, murehtii Vuola.
 Turvetta saattaa lähivuosina odottaa sama kohtalo kuin kivihiiltäkin. Vuola pitäisi turpeen mukana sen huoltovarmuuden takia.
 – Turpeen käyttö sähkön tekemiseen varmasti loppuu. Mutta voiko se olla varapolttoaine kaukolämpöjärjestelmissä, jolloin turvataan kaukolämmön saanti ääriolosuhteissa. Sitä yhteiskunnan kannattaa pohtia, painottaa Vuola.
 Kaikkia kortteja ei kuitenkaan Vuolan mielestä ole vielä pöydässä. Uudet tekniikat kehittyvät kovaa vauhtia ja uusia kilpailukykyisiä ratkaisuja odotetaan markkinoille.
 YLE/Keski-Pohjanmaa

Vaasa onnistui korvaamaan fossiiliset polttoaineet uusiutuvilla – murheenkryyninä yhä yksi kivihiililaitos


Summary: Suomen- ja meänkielisten ikäihmisten tarinoista tehdään lauluja Haaparannalla.

Tästä on kyse Terveysalan yritys Kotokero toteuttaa "Ulkosuomalaisten tarinoita" projektin Haaparannalla ja Australian Brisbanessa. Tavoitteena on tehdä lauluja, joissa ikäihmisten muistot jäävät elämään musiikkina. Tempaukset eivät maksa palvelukodeille mitään, vaan rahoitus haetaan esimerkiksi kuntien, yhdistysten tai erilaisten hankerahoitusten kautta. Yritys keskittyy luonto- ja kulttuuriavusteiseen hyvinvointiin muun muassa ikäihmisten parissa.
 Sairaanhoitaja  Jarkko Somero  ottaa kitaransa ja laulaa.
 "Käy tutuks linjurin penkki kun istuu Kuhmosta Göteborgiin, ei ollut Suomessa töitä, Ruotsiin töihin tarvittiin, omaisuus matkalaukkuun mahtui, kieltä taidettu ei kumpikaan."
 Tarina on monelle suomalaiselle ikäihmiselle tuttu. Moni muutti Ruotsiin ja myös jäi sille tielleen. Oululainen terveysyritys Kotokero kerää ikäihmisten tarinoita Haaparannan Klippan-palvelukodin asukkailta ja tekee niistä lauluja.
 Haaparannan ulkosuomalaisten keskuudesta tarinoiden keruumatka jatkuu aina Australiaan asti, jossa elää aktiivinen suomalaisyhteisö.
 Idea ikäihmisten tarinoiden keräämisestä alkoi vuonna 2017 Suomi100-hankkeen myötä, jolloin Kotokero vieraili oululaisissa palvelukodeissa. Yritys halusi tänä vuonna keskittyä ulkosuomalaisten kertomuksiin ja muistoihin.
 – Tarinat ovat kiinnostavia ja nämä ovat aitoja juttuja. Aitoutta minun mielestäni maailma tällä hetkellä tarvitsee, sanoo muusikko ja sairaanhoitaja Jarkko Somero.
 Tarinoita Lapin sodasta, joen toiselta puolelta
 Somero vieraili Haaparannalla kuuntelemassa Klippan-palvelukodin asukkaiden tarinoita. Joistakin tarinoista syntyy lauluja, joiden teemat ovat hyvin koskettavia.
 Oululaisten ja haaparantalaisten ikäihmisten muisteloissa esiin ovat nousseet niin pienet kuin suuretkin teemat: muun muassa muutto Suomesta Ruotsiin 1960-luvulla sekä Lapin sota ovat painuneet vahvasti mieleen.
 – Meillä on ollut ilo haastatella hyvinkin iäkkäitä ihmisiä, jotka ovat eläneet täällä sota-aikana ja nähneet Lapin sodan joen toiselta puolelta. Kaikissa tarinoissa on hyvä vire, ja toivo ja ilo kuultavissa. Sota-ajan tarinassa kumpuaa yhteisöllisyys ja auttamisenhalu, Somero kertoo.
 Kappaleet tallennetaan digitaaliseen muotoon ja ne sovitetaan soitto-orkesterille. Viime vuonna tehtyjä lauluja esitettiin Kaustisen kansanmusiikkijuhlilla.
 – Tulemme aivan varmasti esiintymään Haaparannalle, todennäköisesti orkesterin kanssa. Kevään aikan tehdään useampi reissu ja koitamme järjestää tapahtuman, kun biisit ovat valmiita, Somero sanoo.

"Ei ollut Suomessa töitä, Ruotsiin töihin tarvittiin" – Muusikko ja sairaanhoitaja Jarkko Somero laulaa ikäihmisten tarinat