Summary: Kesän keskellä kuvataan jälleen useita elokuvia, joista helsinkiläiset voivat tunnistaa lähiseutunsa esittämässä aivan muita paikkoja Suomessa.

Tuotantoyhtiöt pysyvät pääkaupungissa erityisesti taloudellisista syistä, mutta myös siksi, että se on suomalaisen arkkitehtuurin myötä mahdollista.
 Kaikista otollisin kuvausalue elokuville ja sarjoille on Helsingin kantakaupungista itään. Tämä johtuu siitä, että kuvauskalustoa vuokraavat isot yritykset sijaisevat molemmat Roihupellon teollisuusalueella, ja kaluston kuljettaminen on pois kuvausajasta tai maksaa lisää.
 Itäinen Helsinki on suosiossa budjettien takia
 Tiukat budjetit vaikuttavat myös laajemmin siihen, että Suomessa kuvataan draamatuotannot pääosin oikeissa asunnoissa ja paikoissa.
 Ohjaaja Taneli Mustosen uuteen Se Mieletön Remppa -elokuvaan löydettiin kuvauspaikaksi Vihtiläinen omakotitalo. Matti Myller / Yle
 Studiokuvaaminen on lavastamisen takia kallista. Käytännössä täytyisi olla sarja, jota tehdään monta kautta, jotta olisi järkevää rakentaa pysyvät lavasteet studioon.
 Otollisia paikkoja asunnoille ovat tämän myötä juuri Herttoniemen lähialueet ja muu Itä-Helsinki. Vastaavasti esimerkiksi Espoossa kuvataan juuri tämän takia aika vähän, sillä logistiikan siirtäminen sinne vaatii huomattavasti enemmän työtä.
 – Herttoniemestä voisi vetää ympyrän viiden kilometrin säteellä, jossa on kuvattu hyvin paljon. Yksikin omakotitalo sieltä löytyy, jossa on järjestetty ainakin 300 kuvauspäivää, kuvauspaikkajärjestelijänä työskennellyt  Timo Lahtinen  muistaa.
 Etuna on, että Herttoniemen alue on asuntokannaltaan hyvin monipuolinen. Läheltä löytyy pientaloja, kerrostaloja eri aikakausilta ja maalaismaisemaa jo ennen Kehä 3:a.
 Se Mieletön Remppa -elokuvan kuvauksiin haluttiin paikka, joka voisi löytyä lähes mistä vain esikaupunkialueelta. Matti Myller / Yle
 Luontokuvatkin täytyy saada Helsingin läheltä
 Yksi selkeä hyvin usein Helsingissä käytetty ja elokuvantekijöiden puheissa liian tunnistettavaksi mielletty alue on Puu-Käpylä. Alueella on kuvattu todella paljon, mutta nykyään useat tuotantoyhtiöt välttävät paikan käyttöä.
 Helsingin ja sen lähiseutujen käyttö kuvauspaikkana ei rajoitu ainoastaan urbaaneihin alueisiin, vaan myös luontokohteiden halutaan löytyvän pääkaupunkiseudulta.
 Pelkkä kuvakulman vaihto voi olla elokuvan kuvauksissa iso työ. Matti Myller / Yle
 Esimerkiksi Sipoonkorven metsä toimii kainuulaisena hirvimetsänä elokuvassa Jättiläinen tai Heinähatun ja Vilttitossun retkipaikkana ensi vuonna ilmestyvässä lastenelokuvassa. Paikka Heinähatun ja Vilttitossun kalaretkelle taas löytyi Laajasalosta.
 – Luontokohteita valittaessa täytyy olla tarkkana siitä, ettei sijoita esimerkiksi vääränlaista puustoa väärään paikkaan. Merenrantaa ei tämän takia voi käyttää kuvaamaan järven rantaa, Lahtinen kertoo.
 Jos joudutaan lähtemään Helsingin ulkopuolelle, on rajana etäisyys, jonka jälkeen tuotannon työntekijöille täytyisi maksaa palkan päälle päivärahaa matkojen vuoksi.
 Se Mieletön Remppa -elokuvassa käytetyn pientalon vastaparina tulee olemaan kartano, johon elokuvan henkilöt muuttavat. Kartanoon sijoittuva osa kuvataan Virossa. Matti Myller / Yle
 Nämä realiteetit näkyvät esimerkiksi kuvauspaikkajärjestelijänä pitkään toimineen  Pauli Kairismaan  juuri työstämässä elokuvassa.
 Kuvausvaiheessa oleva ja vielä nimeämätön road movie -tyyppinen elokuva, joka sijoittuu Kolin ja Helsingin välille, on kuvattu Uudellamaalla. Kolille sijoittuva lapsuudenkoti löytyy Helsingistä ja ulkokohtauksissa on menty pisimmillään Lohjalle kuvaamaan.
 Kuvauspaikan täytyy sopia yksityiskohdiltaan käsikirjoitukseen
 Isoimmat tuotannot ovat erityisesti tarkkoja kuvauspaikoista. Asunnosta tai paikasta täytyy löytyä tietyt tarkkaan määritellyt yksityiskohdat, jotta käsikirjoituksen visio on mahdollista toteuttaa.
 Heinähatussa ja Vilttitossussa kuvataan pihalle sijoittuvat kohtaukset ja sisäkohtaukset eri paikoissa. Ulkokohtauksia kuvattiin Tapanilassa kesäkuussa.

Tapanilalaisen puutalon pihan idylli sopi esittämään Heinähatun ja Vilttitossun kotitalon ulkopuolta. Matti Myller / Yle
 Ohjaajan visio on tärkein ohjenuora
 Tapanila on muutenkin vahvasti läsnä elokuvassa, sillä ohjaajan  Lenka Hellstedin  mielestä kylämäinen miljöö sopi elokuvaan hyvin.
 Hyvää kuvauspaikkaa ei voi ennakkoon määrittää, sillä vaatimukset tulevat aina tuotannolta käsikirjoitukseen ja ohjaajan näkemyksiin perustuen.
 Ohjaaja Lenka Hellstedt ja tuottaja Anni Pänkäälä pitävät huolen, että käsikirjoituksen visio toteutuu myös kuvauksissa. Matti Myller / Yle
 Asunnon täytyy toimia ulkonäön ja käytännöllisyyden puolesta
 Asunnoista katsotaan yleensä ulkopuolta, sisustusta ja huoneiden kokoa. Sisällä kuvauskaluston täytyy mahtua haluttuihin paikkoihin. Joskus toiveet voivat olla hyvinkin yksityiskohtaisia, liittyen esimerkiksi ikkunoiden ilmansuuntiin.
 Kuvauspaikkajärjestäjät luottavat etsinnöissä paljon omiin valmiisiin tietoihin. Kokeneella kuvauspaikkajärjestäjällä Timo Lahtisella on esimerkiksi oma vuosien saatossa karttunut kuva-arkisto, johon hän turvautuu ensimmäisenä.
 Kuvien rajaus on tarkkaa varsinkin Heinähatun ja Vilttitossun kaltaisessa elokuvassa. Kuvauspaikan ympäristö ei saa näkyä liikaa. Matti Myller / Yle
 – Luotan mieluiten omaan arkistooni. Kiinteistövälittäjien kautta kuvauspaikkoja hankkiessa ongelmana on omistajan vaihtuminen, jos asunnon käyttöä kartoitetaan pidemmän ajan päähän, Lahtinen pohtii.
 Muita tapoja on suora yhteydenotto asukkaisiin postin tai taloyhtiöiden Facebook-ryhmien kautta. Myös kiinteistövälityspalvelut ovat kuvauspaikkajärjestäjille suuri apu, etenkin jos tarvitaan kuvauspaikka nopeasti.
 Kiihtynyt asuntorakentaminen vie kuvauspaikkoja pois
 Ihmiset ovat järjestäjien mukaan usein kiinnostuneita vuokraamaan asuntonsa elokuvien tai sarjojen kuvauksiin. Haasteena voivat kuitenkin olla varakkaammat omakotitalojen omistajat, joille myöskään vuokraamisesta saatu raha ei ole merkittävä houkutin.
 Paljon kulutettuja kuvauspaikkoja Helsingissä ovat esimerkiksi Pohjolan entinen Munkkivuoressa sijainnut pääkonttori ja VR:n vanhat hallit Pasilassa.
 Kuvauspaikkajärjestäjä Pauli Kairismaa harmitteleekin sitä, että nyt useita kuvauskäyttöön otollisia rakennuksia puretaan asuntojen rakentamisen tieltä. Näin käy VR:n halleille Pasilan rakentumisen myötä ja GWS:n teollisuushallille Herttoniemessä
 Se Mieletön Remppa -elokuvan kuvauksissa oli työkielenä englanti, koska tuotannossa oli väkeä useasta maasta. Matti Myller / Yle
 Kuvauskaupunkeina Helsinkiä haastavat tällä hetkellä eri tavoin Turku ja Tallinna. Turussa kuvaamista helpottaa paikallinen elokuvakomissio ja heidän tarjoamansa tuki ja apu tuotannolle.
 Tallinnassa taas on saatavilla edullisempaa työvoimaa ja mahdollisuus saada tuotantotukea myös Virosta.
 Oletko löytänyt elokuvista tuttuja helsinkiläisiä paikkoja esittämässä aivan muuta? Osallistu keskusteluun keskiviikkona kello 22 saakka.

Näin elokuvia kuvataan: Helsinki toimii näyttämönä useammin kuin ehkä tiesit – "Täytyy olla tarkkana, ettei sijoita vääränlaista puustoa väärään paikkaan"


Summary: Työnsä juuri aloittanut Euroopan parlamentti äänestää tänään uudesta puheenjohtajastaan.

Suomen uudet euroedustajat haluavat keskittyä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja talouskysymyksiin, kertoo Ylen tekemä kysely.
 Parlamentti päättää tällä viikolla, mihin valiokuntiin mepit sijoittuvat.
 Valiokuntapaikat määräävät Euroopan parlamentissa pitkälti sen, mihin asioihin yksittäinen euroedustaja pystyy käytännössä vaikuttamaan.
 Yle kysyi kaikilta Euroopan parlamenttiin valituilta suomalaisilta tavoitteista ja vaikuttamishaluista. Vain perussuomalaisten  Teuvo Hakkarainen  jätti vastaamatta kyselyyn.

 Kyselyssä suomalaismeppien suosikkivaliokuntia olivat ympäristövaliokunta ja teollisuusvaliokunta, jotka molemmat saivat viisi mainintaa.
 Ympäristöasioista monia kiinnostaa nimenomaan ilmastonsuojelu.
 – Toiveeni on valiokunta, jossa pääsen työskentelemään ilmaston kanssa. Myös ihmisoikeudet koen tärkeäksi ja kiinnostavaksi, sanoi esimerkiksi vasemmistoliiton uusi meppi  Silvia Modig .

 Modigin ohella ympäristövaliokuntaan haluavat  Ville Niinistö  (vihr.),  Sirpa Pietikäinen  (kok.),  Nils Torvalds  (r.) ja  Mauri Pekkarinen  (kesk.).
 Keskustan uusi euroedustaja, entinen kauppa- ja teollisuusministeri Pekkarinen aikoo toisaalta keskittyä elinkeinoelämän kysymyksiin.
 – Teollisuus, pk-yrittäjyys, uusiutuva energia ja aluepolitiikka sekä integraation syventämisen vastustaminen, listaa Pekkarinen asioita, joihin hän haluaa parlamentissa vaikuttaa.
 Leena Luotio / Yle
 Pekkarisen ykkösvaihtoehto on kuitenkin teollisuusvaliokunta, johon pyrkivät myös  Miapetra Kumpula-Natri  (sd.),  Henna Virkkunen  (kok.), Torvalds ja Niinistö. Jokainen euroedustaja kuuluu yleensä yhteen valiokuntaan varsinaisena jäsenenä, ja noin kahteen varajäsenenä.
 Suomen 13 mepistä seitsemän oli mukana jo viime kaudella ja kuusi on uusia. Keski-ikä on hieman laskenut viime kauden alun 57 vuodesta 55:een.
 Koko parlamentti muuttui vaaleissa hieman naisvaltaisempaan suuntaan. Uuden parlamentin edustajista 40 prosenttia on naisia, kun viime kauden alussa osuus oli 37 prosenttia. Parlamentissa on kaikkiaan 751-jäsentä.
 Vaaleissa parlamenttia pyyhki luuta: aivan uusia kasvoja mepeistä on 61 prosenttia.

 Demarimeppi  Eero Heinäluoma  aikoo pyrkiä talousvaliokuntaan ja budjettivaliokuntaan. Valiokuntajäsenyydet selviävät loppuviikosta.
 Heinäluoma on valittu myös parlamentin S&D-puolueen 11-jäseniseen johtoryhmään. Hän on puolueen rahastonhoitaja.
 – Jäsenyys antaa mahdollisuuden vaikuttaa koko parlamentin agendaan ja demarien kannanmuodostukseen. Olen hyvin iloinen, että uutena meppinä pääsin heti ryhmän johdon työhön mukaan, Heinäluoma sanoo.
 Parlamentin johtotehtäviin tai koordinaattoreiksi kertovat pyrkivänsä suomalaismepeistä alle puolet eli Heidi Hautala, Petri Sarvamaa, Elsi Katainen, Miapetra Kumpula-Natri ja Nils Torvalds.

Mitä suomalaiset mepit haluavat uudessa parlamentissa tehdä? Ilmasto ja talous tärkeimpinä asialistalla Ylen kyselyssä


Summary: Erilaisten vuokrauspalveluiden kysyntä ja tarjonta on kasvanut suurissa kaupungeissa.

Auton vuokraaminen kesäkäyttöön on aiempaa suositumpaa, kertovat alalla toimivat yritykset. Mahdollisuuksia vuokrata auto eri pituisiksi ajoiksi on tarjolla aiempaa enemmän.
 Kokonaan uudenlaista ratkaisua varsinkin kesäauton tarpeeseen on kehittänyt liikkumispalvelupaketteja tarjoava Maas Global, jonka uusin tuote on Whim Weekend.
 Siinä auton saa viikonloppuisin käyttöönsä 249 euron kuukausihinnalla, johon kuuluu myös HSL:n kausilippu ja kaupunkipyörien käyttöoikeus.
 – Helsingissä on paljon ihmisiä, jotka käyttävät autoa vain viikonloppuisin. He eivät halua maksaa turhasta, mutta haluavat varmuuden siitä, että auto on viikonloppuna saatavilla tarpeen mukaan. Siihen tarpeeseen tämä paketti räätälöitiin, kertoo Maas Globalin toimitusjohtaja  Sampo Hietanen .
 Ensi vaiheessa palveluun myydään korkeintaan sata tilausta. Whim tarjoaa myös palvelupakettia, jossa auto on jatkuvasti saatavilla käyttöön vajaan 500 euron kuukausimaksulla. Hintaan kuuluu myös taksimatkoja ja julkista liikennettä.
 – Kesämökki tai mummola ovat monilla paikoissa, joihin ei oikein mikään muu kyyti vie ainakaan perille asti. Me voimme kuitenkin sanoa asiakkaillemme, että meillä on sinulle auto silloin kun sitä tarvitset, Hietanen sanoo.
 Maas Globalin johtaja Sampo Hietanen uskoo viikonloppuautoille olevan kysyntää.  Sini Järnström/ Yle
 Pieni auto voi irrota 500 eurolla kuukaudeksi
 Hietasen mukaan Whim kehitti uuden palvelunsa asiakkailta tulleiden toiveiden perusteella. Myös moni muu yritys on huomannut, että erilaisille autonvuokrauspalveluille on aiempaa enemmän kysyntää.
 Suurista autovuokraamoketjuista Hertzistä, Europcarista ja Sixtistä kerrotaan kaikista minileasingin suosion kasvaneen, ja kuluttaja-asiakkaiden kohdalla kasvun olleen jopa nopeaa ja merkittävää.
 – Minileasingin suosio on lisääntynyt jo useamman vuoden ajan. Aiemmin suosittujen, lyhyeksi ajaksi ostettujen niin sanottujen kesäautojen tilalle hankitaan yhä useammin uudehko vuokra-auto minileasingilla, kertoo Hertzin Suomen toimitusjohtaja  Hannu Mikkonen .
 Tyypillisesti minileasing-sopimuksessa auton vähimmäisvuokra-aika on kuukausi, ja kaikki kulut polttoainetta ja pysäköintiä lukuun ottamatta sisältyvät sopimukseen. Pienen auton voi saada vuokralle 500 euron kuukausihinnalla.
 Autovuokraamoketjujen ohella minileasingia tarjoavat muun muassa K-ryhmän CaaraGo ja OP Kausiauto-palvelullaan.
 Auton voi useimmiten palauttaa kuukauden jälkeen silloin kun itselle sopii, tai antaa vuokra-ajan jatkua.
 – Yksityisasiakkaiden osalta minileasingin kysyntä on kasvanut merkittävästi. Erityisesti kesäkaudella yksityisasiakkaat vuokraavat autoja pidemmäksi ajaksi käyttöönsä, kertoo  Tomi Lang  Europcarilta.
 Kakkosauto voi korvautua vuokraamalla
 Minileasingia käyttävät esimerkiksi asiakkaat, joiden oma pieni auto ei sovellukaan pitkille kesämatkoille, joilla matkatavaraa voi tarvita paljonkin, kertoo Europcarin Lang. Minileasingia käytetään Langin mukaan yhä enemmän myös loma-aikojen ulkopuolella, esimerkiksi kakkosauton korvaajana.
 Vehon uusien liiketoimintojen johtaja  Patrick Holm  kertoo, että heidän eripituista vuokrausta tarjoava Veho Go -tuoteperheensä on kasvanut nopeasti, vaikka on vielä liiketoiminnallisesti suhteellisen pientä.
 Holmin mukaan alalla nähdään, kuinka myös kuluttajapuolella mennään vuokrausten ja autojen liisaamisen suuntaan, ja siksi tarjonnan määrä kasvaa jatkuvasti.
 – Leasingpalveluissa ei ehkä ole vielä löydetty ihan parasta mallia ja markkinoinnissa alalla haetaan oikeaa tapaa esitellä asioita. Kuluttajille leasingmarkkina voi olla aika sekavaa tällä hetkellä, kun on lukuisia tuotteita, jotka vain vähän eroavat toisistaan, Holm miettii.
 Autojen käyttöön etsitään lisää tehokkuutta
 Veho edustaa Suomessa Sixtiä, joka on yksi suurista kansainvälisistä autovuokraamoketjuista. Sixtin autokanta Suomessa on kasvanut, ja tulossa on nykyistä laajempi tuotevalikoima.
 – Perinteisillä vuokra-automarkkinoilla on talvella paljon autoja Lapissa, kun taas kesällä enemmän eteläisessä Suomessa ja suomalaisilla matkailijoilla. Meillä, kuten varmaan kilpailijoillakin, mietitään jatkuvasti, miten koko autokantaa voitaisiin hyödyntää yhä tehokkaammin, Holm sanoo.
 Yksi tehostamisen mahdollisuus nähdään juuri erilaisissa kausiautopalveluissa. Holm toteaa, että monessa paikassa on käytössä erilaisia työsuhde- ja kausiautoja, joita käytetään aika vähän.
 – Mutta niiden käyttöä ei ole välttämättä ole helppoa tehostaa verotuksen ja vakuutusten mutkikkuuden takia, Holm pohtii.
 Kasvu on havaittu myös 24 Rental Networkissa. Toimitusjohtaja  Matti Hännisen  mukaan on selkeästi nähtävissä, että auto otetaan yhä useammin muutamaksi kuukaudeksi.
 – Yrityksillä on erilaisia projektiluontoisia tarpeita, ja yhä enemmän myös kuluttajapuolella voidaan tarvita autoa vaikka pariksi kuukaudeksi, 24 Rental Networkin toimitusjohtaja Matti Hänninen sanoo.
 24 Rental Network on hankkinut tänä vuonna pitkälti toistasataa uutta autoa.
 – Jos muuhun maailmaan vertaa on Suomi vahvasti omistusautomaa ja varsinkin vanhojen omistusautojen maa. Moni voisi yllättyä, jos laskisi kaikki autoon menevät kulut ja vertaisi summaa lyhytaikaisen vuokraamisen kustannuksiin, Hänninen toteaa.
 Miksi erilaisten vuokrausten suosio kasvaa ja vuokraaminen voi tuntua halpaa, käytettyä kesäautoa paremmalta vaihtoehdolta?
 Hänninen arvioi yhdeksi syyksi sen, ettei monella nykyisin ole tarvittavia tiloja tai osaamista tehdä autoon pieniäkään korjauksia, jos sellaisille tulee tarvetta. Kulut nousevat ja aikaa kuluu, jos auto pitää pienissäkin ongelmissa viedä huoltoliikkeeseen.
 – Ympäristönäkökulmat, uusien autojen ajoturvallisuus, helppous ja vaivattomuus kasvattavat tämän palvelun kysyntää, arvioi Europcarin Lang.
 – Meidän palvelusta tullut uusi ja huollettu auto ei ainakaan hajoa sinne mökkitielle. Vaikka onhan kesäautossa tiettyä romantiikkaa ja hienoa ajatus sekin, ei siinä mitään, miettii Maas Globalin Hietanen.
 Juhannuksen liikennettä nelostiellä.  Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Yritykset: Alalla riittää kasvunvaraa
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin asiantuntija  Anni Hytti  kertoo, että heilläkin on huomattu erilaisten vuokrauspalveluiden tarjonnan kasvaneen. Virallisia tilastoja ei vielä ole.
 – Osa kokee oman auton hankkimisen raskaana, ja mieluummin ottaa vaivattoman hetkellisen ratkaisun. Toisaalta osa kokee, että on kauhea vaiva joka vuosi miettiä, millaisen auton vuokraa ja mistä, ja heille oman auton hankinta tuntuu helpommalta, Traficomin Hytti pohtii.
 Entä jos kaikki haluavat vuokrata auton kesäviikonlopuksi?  Helsingin Sanomien  kolumnissa  mietittiin juhannuksen jälkeen, ettei mikään jaettujen autojen määrä riitä tällaiseen kysyntään.
 Alan yritykset uskovat, että kasvunvaraa riittää ja autoja löydetään kysyntäpiikkeihin.
 – Suomessa on paljon yritysten ja virastojen autoja, jotka eivät ole viikonloppuina käytössä. Me tuomme autoa tarvitsevia yhteen siten, että auto on eri aikaan sitä tarvitsevien tahojen käytössä, Hänninen toteaa.
 Hänninen viittaa Imatralla alkaneeseen kokeiluun, jossa Imatran kaupungin virka-autot ovat kaupungin käytössä arkisin kello 8-16, mutta iltaisin ja viikonloppuina ne ovat kuluttajien vuokrattavissa tarpeidensa mukaan.
 – Tämä tehostaa niin meidän kuin kaupunginkin toimintaa ja kulut autoista pienenevät, Hänninen sanoo.
 Traficomin Hytti ei usko, että kaikki vuokra-autot ja yhteiskäyttöautot olisivat olleet tänä juhannuksenakaan liikenteessä.
 – Kuukausitilaamisen ilo on, että tiedämme, ketkä ovat asiakkaamme ja voimme varmistaa, että heille on auto käytössä. Yleensä kysyntä ja tarjonta kohtaavat, ja jos kysyntä hirveästi nousee, pitää hankkia lisää autoja. Tietääkseni niitä saa edelleen kaupoista, toteaa puolestaan Maas Globalin Hietanen.
 Lue myös
 Vuokraamassa autoa lomalla? Netistä saatu tarjous ei ole sopimus, lopullinen hinta voi muuttua – Lue 9 tärkeää vinkkiä autonvuokraukseen
 "Onko tätä pakko käyttää" – Sonja Heikkilä kehittää uusia ja ihmeellisiä liikenteen palveluita, mutta ei pakota autoilijoita niihin
 Väitös: Yhteiskäyttöautoilu on Suomessa ainakin 10 vuotta Saksaa jäljessä – osuuskuntamalli voisi tuoda autojen jakamisen pienille paikkakunnille
 Saksalaisdokumentti: Yhteiskäyttöautot eivät vähennäkään päästöjä ja ruuhkia – moni on vaihtanut julkisen liikenteen yhteiskäyttöautoon

"Ei hajoa mökkitielle" – Kesäauton vuokraus yhä suositumpaa, halvan käytetyn auton tuoma jännitys ei vetoa kaikkiin


Summary: Vanhusten hoivakodeissa työskenteleviltä hoitajilta tulee yhä runsaasti huolestuneita yhteydenottoja alan liittoihin.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Alkuvuodesta puhjennut  kohu vanhustenhoidon huonosta laadusta  on vaikuttanut hitaasti hoivakotien arkeen. Hoitajilta tulee edelleen runsaasti yhteydenottoja epäkohdista alan ammattijärjestöihin.
 Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin kehittämisyksikön asiantuntija  Elina Kiurun  mukaan vaikuttaa siltä, että julkisuudessa luvattuja korjaustoimia ei ole juuri tehty.
 Päivittäin tulevissa yhteydenotoissa esiin nousevat samat asiat kuin ennen kriisin nousua valtakunnan ykköspuheenaiheeksi.
 – Aika hitaasti on tapahtunut esimerkiksi henkilöstömitoituksen nostaminen, tukitöiden poistaminen hoitohenkilöstöltä ja työolojen korjaaminen. Meille viesti kyllä näyttäytyy niin, että ei ole tehty tarvittavia muutoksia, sanoo Kiuru.
 Samansuuntaista viestiä kaikuu myös Tehyn kentältä.
 Hoivakohu sinällään näyttää luoneen Tehyn jäsenistöön toivoa epäkohtien korjaantumisesta, luonnehtii johtava lakimies  Vappu Okkeri . Yksittäisiä valonpilkahduksia yhteydenotoista löytyy, mutta valtaosin joudutaan vielä odottamaan.
 – Pitkälti viesti on vielä se, että kaikkia asioita ei ole ehditty korjata ja korjaamiseen näyttää menevän aikaa. Ja varmasti juuri näin onkin, koska yksityisillä yrityksillä on takamatkaa, siellä on valtavasti korjattavaa, toteaa Okkeri.
 Pelkona paluu vanhaan keskustelun vaimennuttua
 Puoli vuotta on lyhyt aika parantaa asioita, jotka ovat painaneet hoitokodeissa jo vuosia. Työntekijäpuolella usko alkaa kuitenkin olla jo koetuksella.
 Tehyssä toivotaan tilanteen selkiytyvän loppuvuoteen mennessä. Jäsenistöä kannustetaan jaksamaan ja odottelemaan vielä.
 – Olemme ajatelleet että annamme yrityksille mahdollisuuden korjata epäkohtia. Mutta kun epäkohdat ovat olleet niin järkyttävän vakavia, niin onhan se totta, että niitä ei voi ihan hetkessä korjata, sanoo Vappu Okkeri.
 SuPerin jäsenistön keskuudessa on virinnyt jopa huoli, ettei todellisia parannuksia tulekaan julkisen keskustelun hieman laannuttua.
 – Olen niin pettynyt kuin olla ja voi! Kohun tultua ja kevään aikana ajattelin, että nyt ehkä tapahtuu jotakin suurta, jotain sellaista mitä Suomessa ei ole koskaan tapahtunut. Mutta mitä työntekijät ovat meille päin ilmoittaneet, niin ei ole juurikaan tapahtunut sellaisia muutoksia kuin toivottiin, huokaa Elina Kiuru.
 – Varmasti meillä liitoissa on halua uskoa, että asiat korjataan. Onhan se vaarana, että hoivakohun laannuttua yritykset palaavat takaisin siihen samaan. Eli säästöt ja voitot tehdään nipistämällä henkilöstökuluista, joka vaikuttaa henkilöstön jaksamiseen ja hoidon laatuun, sanoo puolestaan Tehyn Vappu Okkeri.
 Henkilöstö on kovilla eikä luvatun tasoista hoitoa kyetä tarjoamaan asiakkaille.
 – Työntekijät joutuvat päivittäin tekemään eettisesti huonoja ratkaisuja siitä syystä, että henkilöstöä on liian vähän. Se aiheuttaa valtavaa eettistä kuormaa työntekijöille, sanoo Elina Kiuru.
 Ongelmista ilmoittamalla ongelmiin?
 Hoitajilla on velvollisuus ilmoittaa havaitsemistaan epäkohdista, mutta liitoista arvellaan, että seuraamusten pelko nostaa kynnystä.
 SuPerin Elina Kiurun mukaan tuloksena voi olla suullisia huomautuksia, kirjallisia varoituksia tai vähintään epäedullisia työvuoroja.
 Lue Yle Uutisten artikkeleja vanhustenhoidosta
 Hoivakoteja Keski-Suomen alueella kiertävä ylitarkastaja  Jaana Aarnio  Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta kertoo muistuttavansa esimiehiä hoitajien lakisääteisestä velvollisuudesta toistuvasti.
 – Jos hoitajat ovat epäkohdista kertoneet johdolle ja esimiehille eikä muutoksia ole tapahtunut, heillä on velvollisuus ottaa ylemmille tahoille yhteyttä. Lakiin on myös kirjattu että heille ei saa tulla siitä mitään seurauksia, sanoo Aarnio.
 Vilkas julkinen keskustelu on Jaana Aarnion mukaan saanut aikaan ainakin sen, että valvovan viranomaisen sana kuuluu ja tehoaa aiempaa paremmin.
 – Itsellänikin on jo viime vuonna ollut paljon epäkohtia tiedossa, muttatällä hetkellä pystyn enemmän viemään asioita eteenpäin neuvottelemalla. Uskotaan hieman paremmin, jos sanon, että tänne täytyy nyt lisätä kaksi hoitajaa tai tämä asia ei toimi.
 Hoivayhtiöt ryhtyneet moniin korjausliikkeisiin
 Hoivakohun keskiössä olleet yhtiöt Attendo ja Esperi vakuuttavat, että kevään aikana on aloitettu lukuisia hoivapalveluiden laatua parantavia toimenpiteitä.
 Esperillä muutokset koskevat liki 250 yksikköä ja noin 6 300 työntekijää. Näin iso työ vie aikaa, toteaa henkilöstöjohtaja  Maria Pajamo .
 – Tähän mennessä olemme muun muassa vakinaistaneet ja kokoaikaistaneet henkilöstöä, rekrytoineet satoja uusia hoitajia, lisänneet hoitotyössä avustavan henkilöstön määrää sekä ulkoisen tukityön osuutta yksiköissä, kertoo Pajamo.
 Pajamo kertoo yhtiön lisänneen myös henkilöstön perehdyttämistä ja koulutustarjontaa. Esperin uusi työhyvinvointisuunnitelma kattaa muun muassa työturvallisuuden, toimivan arjen sekä hyvän johtamisen.
 Samoin Attendo kertoo panostaneensa rekrytointiin merkittävästi. Se ei kuitenkaan onnistu sormia napsauttamalla, huomauttaa Attendon Lounais-Suomen vanhuspalveluista vastaava aluejohtaja  Sari Laakso .
 Eri puolille maata on valittu rekrytointikoordinaattoreita, jotka keskittyvät uusien työntekijöiden etsimiseen Attendolle. Näin muut esimiehet voivat keskittyä entistä paremmin varsinaiseen työhönsä.
 Ylimääräiset työt pois hoitotyötä häiritsemästä
 Hoitohenkilöstön pitäisi pystyä keskittymään yhä enemmän hoivatyöhön, sillä kummatkin yhtiöt kertovat parantaneensa tukipalveluja. Hoitajien ajan ei siis pitäisi enää kulua pyykkituvassa tai keittiössä, eikä tukitöitä tekeviä lasketa hoitajamitoitukseen.
 – Suurimmassa osassa hoivakoteja on lisätty tukihenkilöstöä, hoitoapulaisia, siistijöitä, keittiötyöntekijöitä. Lähihoitajien ja sairaanhoitajien työpanos on yhä enemmän ja enemmän hoidollisissa tehtävissä, sanoo Attendon aluejohtaja Sari Laakso.
 Attendon hoivakoteihin on palkattu myös uusia tiiminvetäjiä, mikä lisää sairaanhoitajaresursseja.
 Esperi aloitti toukokuussa oppisopimuspohjaisen hoiva-avustajakoulutuksen, jonka myötä hoitajien ylimääräinen työtaakka kevenee.
 – Hoiva-avustajat voivat auttaa muun muassa asukkaiden peseytymisessä, ruokailussa ja ulos viemisessä ja näin vapauttaa hoitajien aikaa tehdä sitä työtä, johon heidät on koulutettu, kertoo Maria Pajamo Esperiltä.
 Esperillä on yhtenäistetty johtamisen kriteereitä, tarkennettu yksiköiden esimiesten toimenkuvia sekä kohdistettu esimiesten työaikaa enemmän henkilöstön ja laadun johtamiseen. Tammikuussa aloitti myös uusi laatu- ja kehitysjohtaja.
 Molemmissa yhtiöissä on avattu palautekanava, jossa hoitajat voivat kertoa mieltään painavista asioista johdolle tarvittaessa anonyymisti. Sari Laakson mukaan Attendon hoitajilta on tullut vain vähän hoitajamitoitukseen liittyvää palautetta, enemmänkin rakentavia toimenpide-ehdotuksia.
 Niin ikään kummatkin yhtiöt ovat käynnistäneet hoidon parempaan laatuun tähtääviä ohjelmia ja kehittäneet työkaluja sen seurantaan.
 Attendon vastuullisuusohjelmassa seurataan palvelujen laadun ohella henkilökunnan työhyvinvointia, kuntayhteistyötä sekä viestintää muun muassa omaisten suuntaan.
 Esperi on perustanut hoivatyön asiantuntijoista ulkoisen laaturyhmän, jota johtaa geriatrian professori  Jaakko Valvanne . Laatuforumin kautta puolestaan Esperin työntekijät ja asukkaiden omaiset pääsevät vaikuttamaan palveluiden laatuun.
 Avi: parempaan suuntaan ollaan menossa
 Myös sosiaali- ja terveysyksikön päällikkö  Niina Siirilä  Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta vahvistaa, että hoiva-alan suuret yhtiöt ovat ryhtyneet korjaaviin toimenpiteisiin.
 Parannusta on Siirilän mukaan tapahtunut tarkimmin suurennuslasin alla olleessa henkilöstömitoituksessa sekä tukitoiminnoissa, kuten yksiköiden lääkehuollossa. Etenkin lääkevastuullisten hoitajien vähyys on aiheuttanut monessa yksikössä ongelmia.
 – Tilanne on menossa parempaan suuntaan. Myös kunnat ovat ottaneet lisää vastuuta ja heitä on ohjeistettu. Kunnat valvovat yhtä lailla ja heidän kanssaan tehdään vahvasti yhteistyötä, toteaa Siirilä.
 Alkuvuonna kasaantunutta epäkohtailmoitusten sumaa on purettu aluehallintovirastoissa koko kevät lisäresurssien voimin. Tarvittaessa havaittuihin ongelmiin puuttuu sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira.
 Sijaispula saattaa synkentää lomakautta
 Kesän lomakausi ja henkilöstön venyminen sen yli on oma huolenaiheensa.
 Kohun kääntöpuolena koko ala ja etenkin myrskyn silmässä olleet yritykset ovat voineet saada maineeseensa kolhun, joka saattaa hankaloittaa sijaisten saantia entuudestaan.
 – Me olemme ihan kauhuissamme! Kesä ilman tällaisia kriisejäkin on ollut tosi haasteellinen, ja nyt työntekijöiden ja ammattihenkilöiden saatavuus on ollut aika heikkoa joillakin paikkakunnilla. Pelkään, että tehdään vajaalla henkilöstömitoituksella koko kesä, sanoo Elina Kiuru SuPerista.
 Aluejohtaja Sari Laakso Attendolta kertoo, että ainakin Lounais-Suomessa sijaisia on saatu riittävästi. Hoitajien vuosilomat pyörivät normaalisti, eikä lomasiirtoja ole tarvinnut miettiä.
 – Töitä on jouduttu tekemään, mutta kesätyöntekijöitä on saatu. Meillä on pitkin vuotta loppuvaiheen lähihoitajaopiskelijoita, ja heitä on saatu sitoutettua, sanoo Laakso.
 Vaikeuksia sijaisten löytämisessä on kuitenkin kummallakin yhtiöllä tietyillä alueilla.
 – Hoiva-alan työvoimapula on jatkuvasti kasvava haaste ja näkyy myös meillä. Erityisesti sijaisia on vaikea saada. Vaikeimpia alueita ovat Pohjanmaa, Itä-Suomi, Keski-Suomi ja Lappi. Toki myös pääkaupunkiseudulla sijaispula näkyy, sillä täällä kilpailu hakijoista on kovaa, kertoo Esperin henkilöstöjohtaja Maria Pajamo.
 Keski-Suomen kenttää kiertävä ylitarkastaja Jaana Aarnio Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta kertoo sijaistilanteen vaihtelevan alueittain.
 – Ilahduttavan monessa paikassa kuulee, että hoitajia on kesälomien sijaisiksi saatu. Aika paljon kuulee jo eläkkeelle jääneiden ja loppuvaiheen opiskelijoiden tulevan. Mutta osassa alueita on todella vaikea saada hoitohenkilöstöä, asiakaspaikkoja on jopa väliaikaisesti vähennetty.
 Aarnio huomauttaa kesäsulkemisten kertovan osaltaan myös palveluntuottajien lisääntyneestä vastuuntunnosta. Jos hoitohenkilökuntaa ei saada riittävästi, etsitään yhteistyössä kuntien kanssa muita ratkaisuja kesäajoista selviämiseen.
 Hankala yhtälö toteuttaa
 Myös Tehyn Vappu Okkeri arvioi, että alkuvuoden hoivakohu on vaikuttanut ainakin lyhyellä aikavälillä alan houkuttelevuuteen.
 Suurempana rekrytointia hankaloittavana ongelmana hän kuitenkin pitää etenkin yksityisen puolen alhaista palkkatasoa. Voiton tekeminen henkilöstövaltaisella alalla ilman henkilöstön uupumista ja asiakkaan saaman hoidon kärsimistä on vaikea yhtälö toteuttaa.
 Tätä olisi Vappu Okkerin mukaan syytä pohtia laajemminkin yhteiskunnassa. Hän huomauttaa Tehyn vaatineen selvitettäväksi tulisiko vanhuspalvelulakiin lisätä voitontavoittelukielto tai -rajoitus.
 – Ratkaisematta on kysymys, soveltuuko peruspalveluiden tuottaminen voittoa tavoitteleville yrityksille. Tämä yritysten pitää selvittää kun he lupaavat ryhtyä tuottamaan laadukkaampaa palvelua ja ottaa samalla henkilöstö huomioon.
 Lue lisää:
 Yle Uutisten artikkelit vanhustenhuollosta
 Palkittu lähihoitaja Tarja Parkatti paljasti kristiinankaupunkilaisen hoivakodin ongelmat ja käynnisti koko hoivakotikohun: “En osannut odottaa, että asia saisi näin isot mittasuhteet”
 Kohuotsikot vanhusten huonosta hoidosta herättivät päättäjät: vanhuspalveluiden uudistaminen nytkähti nyt eteenpäin
 Näin vanhusten hoivayhtiöt pyörittivät haamuhoitajajärjestelmää – Luottamusmies: "Kun työntekijä ei tule töihin, siinä säästetään sen palkka"

”Olen niin pettynyt kuin olla ja voi” – vanhustenhoitajat pelkäävät parannusten jäävän vähäisiksi hoivakohun laannuttua


Summary: Hallivalmistaja on solminut miljoonien eurojen kaupan Lähi-itään. Ensimmäiset toimitukset lähtevät matkaan jo tällä viikolla.

Kälviäläinen hallivalmistaja Best-Hall on saanut historiansa suurimman tilauksen.
 Yritys toimittaa Omaniin kaksi isoa hallia uuden öljynjalostamon käyttöön.
 Tilauksen arvo on useita miljoonia, ja sen ensimmäiset toimitukset alkavat tällä viikolla. Lähi-itä on yhtiölle uusi markkina-alue, jonka toivotaan vetävän myös jatkossa.
 – Vuosikymmeniä sitten meillä oli pieni hallitoimitus Omaniin, mutta tämä on kyllä uusi alku. Loppuasiakas on Omanin valtio, mutta tilauksen tehnyt yritys on Aasiasta, joten kansainvälinen kauppa on kyseessä, kertoo toimitusjohtaja  Leif Fagernäs .
 Tilaus on suurin, mitä yritys on koskaan solminut. Sillä on myös merkittävä työllistävä.
 – Best-Hall tarvitsee kymmeniä uusia työntekijöitä, joista osa on jo rekrytoitu. Osittain joudutaan käyttämään myös vuokratyöntekijöitä, kertoo Fagernäs.
 Best-Hall valmistaa muun muassa metallisiin ristikkorakenteisiin perustuvia kangas- ja PVC-vuorattuja varasto-, urheilu- ja teollisuushalleja.
 Yritys liikevaihto oli viime vuonna noin 46 miljoonaa euroa. Sen palkkalistoilla on tällä hetkellä noin 130 työntekijää.

Best-Hall sai historiansa suurimman tilauksen – valmistaa suuria varastohalleja öljynjalostamolle Omaniin


Summary: Poliisi on edelleen vaitonainen tutkinnasta, vaikka epäilty vuotaja on ollut tiedossa jo pitkään.

STT:n tietojen mukaan viranomaisilla on epäilty Helsingin Sanomien sotilastiedustelu-uutisoinnin tietovuototutkinnassa. Helsingin Sanomat julkaisi joulukuussa 2017 Puolustusvoimien Viestikoekeskusta koskevan artikkelin, jossa oli käytetty lehden saamia salassapidettäviksi leimattuja asiakirjoja.
 Viranomaisilla on ollut käsitys mahdollisesta tietovuotajasta jo pitkään. Tapausta on tutkittu virkasalaisuuden rikkomisena. Jäljille päästiin muun muassa jutussa esitettyjen asiakirjojen ja tietojen perusteella. Jutussa esitettiin tietoja, joita vain harvoilla on ollut mahdollista käsitellä.
 Keskusrikospoliisin tutkinnanjohtaja  Janne Järvinen  ei tiistaina ottanut mitään kantaa tutkintaan tai vahvistanut STT:n tietoja. Viime lokakuussa Järvinen kertoi, että poliisilla on juttukokonaisuudessa muutamia epäiltyjä, mutta ei tuolloinkaan ottanut kantaa siihen, kumpaan haaraan epäillyt liittyvät tai montako heitä on.
 Poliisi tutkii asiassa kahta eri haaraa: yhtäältä epäiltyä tietovuotoa ja toisaalta tietojen julkaisemista Helsingin Sanomissa.
 Juttu liittyi tiedustelulainsäädäntöön
 Helsingin Sanomien artikkelin tarkoitus oli lehden päätoimittajan  Kaius Niemen  mukaan kertoa sotilastiedustelusta ja sen suhteesta tuolloin valmisteilla olleeseen tiedustelulainsäädäntöön. Viranomaisille lisää valtuuksia antavat sotilas- ja siviilitiedustelulait tulivat voimaan kesäkuun alussa tänä vuonna.
 Heti artikkelin julkaisun jälkeen Pääesikunta teki tutkintapyynnön keskusrikospoliisille artikkelista. Jutussa on kahden toimittajan nimet, ja KRP tutkii uutisointia epäiltynä turvallisuussalaisuuden paljastamisena, joka on maanpetosrikos.
 Puolustusvoimien nykyinen tiedustelupäällikkö  Pekka Toveri  luonnehti viime kuussa Lännen Medialle, että HS:n julkaisemat tiedot olivat vahingollisia Suomen turvallisuudelle. Haastattelussa hän totesi, että uutisointi muun muassa paljasti, mitä Puolustusvoimat pystyy seuraamaan ja millä taajuusalueilla.
 Toimittajan mukaan viranomaiset yrittivät murtaa lähdesuojan
 Viestikoekeskus-jutun julkaisun jälkeen poliisi teki kotietsinnän toisen toimittajan kotiin tämän soitettua hätäkeskukseen. Toimittaja soitti apua, koska oli vasaroinut tietokonettaan ja se oli alkanut savuta. Sekä Helsingin käräjäoikeus että Helsingin hovioikeus ovat katsoneet, että poliisin tutkinnanjohtajalla oli oikeus määrätä kotietsintä toimittajan kotiin ja takavarikoida tämän työvälineitä. Perusteena oli, että vasaroinnin myötä tutkinnanjohtajalla oli syytä olettaa, että toimittaja olisi tuhoamassa epäiltyyn rikosasiaan liittyviä todisteita.
 Toimittajan mukaan tietokoneella ei ollut kyseiseen uutisointiin liittyvää materiaalia, vaan hän tuhosi tietokonettaan turvatakseen muihin projekteihinsa liittyvän lähdesuojan.
 HS:n toimittaja vei kotietsinnän korkeimman oikeuden (KKO) arvioitavaksi. KKO järjestää asiassa käsittelyn 20. elokuuta.
 Helsingin Sanomien toimittajan asianajaja  Kai Kotiranta  on koko tutkinnan ajan arvostellut kovasanaisesti poliisin toimia ja tuonut esille huolen toimittajan lähdesuojan murtamisyrityksestä.
 Lue lisää aiheesta:
 Poliisi haki lupaa tutkia HS:n toimittajan kotoa takavarikoidut tavarat – käräjäoikeus suostui, vaikka kotietsinnän laillisuus on vielä epäselvä   Käräjäoikeus antoi ratkaisunsa: Helsingin Sanomien toimittajan asuntoon tehty kotietsintä oli laillinen
 "Liekkiä ja savua tuli niin kunnolla" – Lue, miten HS:n Viestikoekeskus-uutisointi johti toimittajan asuntoon tehtyyn kotietsintään
 Salaisia asiakirjoja, vasaroitu kiintolevy ja kotietsintä – Lue tästä Viestikoekeskus-kohun käänteet

Helsingin Sanomien sotilastiedustelu-uutisoinnin tietovuototutkinnasta uutta tietoa – mahdollinen vuotaja tiedossa


Summary: Trumpin hallinto antoi periksi väestönlaskennan kiistellyssä kansalaisuuskysymyksessä.

Yhdysvalloissa ensi vuonna järjestettävässä väestönlaskennassa ei kysytä vastaajien kansalaisuutta. Presidentti  Donald Trumpin  hallinto on luopunut kiistaa aiheuttaneen kysymyksen lisäämisestä väestölaskentaan.
 Yhdysvaltain korkein oikeus linjasi viime viikolla, että perusteet kysymyksen lisäämiselle eivät ole riittäviä.
 Demokraattipuolue, ihmisoikeusjärjestöt ja useat väestönlaskennan asiantuntijat ovat vastustaneet kysymystä.
 Vastustajat pelkäsivät, että kysymys saa monet siirtolaiset jättämään väestönlaskentalomakkeen täyttämättä, mikä tekisi tuloksista vähemmän luotettavia. Siirtolaistaustaiset vähemmistöt ovat demokraattien vahvaa kannattajakuntaa.
 Demokraatit ehtivät iloitsemaan Trumpin hallinnon päätöksestä. Esimerkiksi edustajainhuoneen puhemies, demokraattipuolueen  Nancy Pelosi  kutsui päätöstä "tervetulleeksi kehitysaskeleeksi demokratialle", uutistoimisto AP kertoo.
 Väestönlaskennan tulos vaikuttaa esimerkiksi kongressin edustajainhuoneen paikkajakoon ja valtion rahojen jakamiseen osavaltioille ja paikallisyhteisöille.
 Lue lisää:
 Korkein oikeus torppasi Trumpin hallinnon kansalaisuuskysymyksen väestönlaskennasta – laskennalla merkittävä poliittinen vaikutus

Ilouutinen demokraattipuolueelle: Trumpin hallinto luopui väestönlaskennan kansallisuuskysymyksestä


Summary: Tripolin alueella on tehty ilmaisku siirtolaisten pidätyskeskukseen.

Ainakin 40 siirtolaista on kuollut ja lähemmäs 80 on loukkaantunut pidätyskeskukseen tehdyssä ilmaiskussa lähellä Libyan pääkaupunkia Tripolia, kertoo uutistoimisto Reuters. Libyan terveysviranomaisten mukaan uhriluku voi vielä nousta.
 Libya on yksi pääasiallisista lähtöpisteistä Italiaan pyrkivien Afrikan ja Lähi-idän maiden siirtolaisille.
 Uutistoimisto AP:n mukaan YK:n tukema Libyan hallitus syyttää iskusta niinsanottua Libyan kansallisarmeijaa, joka on kieltänyt olevansa iskun takana.
 Kansallisarmeija oli maanantaina ilmoittanut aloittavansa ilmaiskut Tripolin alueelle, kertoo Reuters.

Libyassa tehty ilmaisku pidätyskeskukseen – ainakin 40 kuollut ja lähes 80 loukkaantunut


Summary: Gallagher olisi voinut saada elinkautisen tuomion, jos hänet olisi todettu syylliseksi harkittuun murhaan.

Yhdysvaltain laivaston erikoisjoukko (Navy Seals)

Navy Seal -erikoisjoukkojen päällikkö  Edward Gallagher  vapautettiin tiistaina sotarikossyytteistä Yhdysvaltain sotaoikeudessa. Gallagheria syytettiin aseettomien siviilien ampumisesta sekä vangitun vihollistaistelijan surmaamisesta puukolla Irakissa.
 Oikeus päätti luopua kaikista syytteistä Gallagheria vastaan, paitsi laittomasta esiintymisestä kuolleen Isis-vangin kanssa valokuvassa. Gallagher olisi voinut saada kyseisestä rikoksesta enimmillään neljä kuukautta vankeutta, mutta hän ehti istua tutkintavankeudessa ennen oikeudenkäyntiä jo seitsemän kuukauden ajan.
 Gallagher olisi voinut saada sotarikoksistaan elinkautisen tuomion, jos hänet olisi todettu syylliseksi vakavimpaan syytekohtaan, harkittuun murhaan. Useat hänen joukkuetoverinsa todistivat hänen surmanneen vangitun vihollistaistelijan puukolla.
 Gallagherin tapaus on jakanut mielipiteitä Yhdysvalloissa, jossa osa on pitänyt häntä sotasankarina ja osa sotarikollisena.
 Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  arveltiin toukokuussa harkinneen Gallagherin armahtamista sotarikossyytteistä kokonaan.
 Lue lisää:
 NYT: Trump aikeissa armahtaa sotarikoksista syytettyjä ja tuomittuja amerikkalaissotilaita

Navy Seal -joukkojen päällikkö vapautettiin vakavista sotarikossyytteistä – vain syyte ruumiin kanssa poseeraamisesta jäi hylkäämättä


Summary: Kapteenia vastaan saatetaan silti vielä nostaa syyte laittoman maahantulon järjestämisestä.

Italialainen tuomioistuinen linjasi tiistaina, että Sea-Watch 3 -pelastusaluksen kapteeni ei rikkonut lakia, kun hän rantautui Lampedusan satamaan vastoin viranomaisten kieltoa. Tuomioistuimen tuomari totesi päätöksessään, että turvallisuusmääräystä, johon tapauksessa oli vedottu, ei ole soveltuva pelastusoperaatioihin, kertoo uutistoimisto AFP.
 Saksalainen kapteeni  Carola Rackete  pidätettiin viime viikonloppuna heti, kun Racketen kipparoima avustusalus rantautui Lampedusaan. Rantautuessaan alus oli osunut poliisiveneeseen, joka oli Racketen mukaan vahinko.
 Racketea olisi voinut odottaa jopa kymmenen vuoden vankilatuomio neljän poliisin hengen vaarantamisesta.
 Italian sisäministeri  Matteo Salvini  kiirehti paheksumaan tuomioistuimen päätöstä vapauttaa Rackete.
 – Olen närkästynyt ja kuvottunut, mutta en anna periksi, Salvini kommentoi.
 Salvini on kampanjoinut pakolaisia Italiaan kuljettavia hyväntekeväisyysjärjestöjä vastaan. Hän sanoi lausunnossaan odottaneensa jämäkämpiä toimia Italian oikeuslaitokselta, sekä lupasi myös karkottaa Racketen maasta mahdollisimman pian.
 Racketea vastaan on silti vielä mahdollista nostaa syyte laittoman maahantulon järjestämisestä, uutistoimisto Reuters kertoo.
 Lue lisää:
 Rinne: Ei säröä hallituksessa Lampedusan turvapaikanhakijoiden vastaanottamisesta
 Siirtolaisia kuljettaneen avustuslaivan kapteeni pidätettiin Italiassa
 Uuden hallituksen linjaus: Suomi ottaa vastaan turvapaikanhakijoita Italian torjumalta pelastusalukselta

Siirtolaisia pelastaneen aluksen kapteeni vapautettiin – Italian sisäministeri paheksui päätöstä


Summary: Royal Caribbean tilaa kolmannen Icon-aluksen.

Royal Caribbean Cruises ja Meyer Turun telakka ovat allekirjoittaneet laivasopimuksen kolmannen Icon-luokan risteilylaivan toimittamisesta keväällä 2025.
 Sopimuksen rahoitusjärjestelyt ovat yhä avoinna. Kaksi ensimmäistä Icon-alusta luovutetaan Meyer Turun telakalta vuosina 2022 ja 2024. Icon-alukset ovat noin 200 000 bruttovetoisuustonnin risteilylaivoja ja ne käyttävät LNG:tä polttoaineena.
 Royal Caribbean Cruisesin Executive Vice president Maritime & Newbuilding  Harri Kulovaaran  mukaan Icon-alusten suunnittelu etenee hyvin Meyer Turun telakalla.
 – Määrittelemme näillä laivoilla uudelleen sen, millainen moderni risteilyalus on. Ympäristöystävällisyys, kestävyys ja päästöjen vähentäminen ovat olleet keskiössä Iconin suunnittelussa. Olemme yhdessä Meyer Turun kanssa ottaneet käyttöön uusimmat mahdolliset teknologiat ja kehitämme yhdessä myös täysin uutta teknologiaa.
 Royal Caribbean Cruises -varustamon toimitusjohtaja Richard Fain (vas.) ja Meyer Turku -yhtiön toimitusjohtaja Jan Meyer. Meyer Turku Oy
 Kulovaara hehkuttaa Meyerin tiedotteessa luottamusta Meyer Turun telakkaan, suomalaisen meriklusterin kehittymiskykyyn ja joustavuuteen sekä sopivaan suomalaiseen liiketoimintaympäristöön.
 – Olemme hyvin kiitollisia, että Royal Caribbean on osoittanut luottavansa Iconin suunnitteluun ja kykyymme rakentaa tällaisia erityislaatuisia aluksia. Icon III laajentaa tilauskirjamme ulottumaan vuoteen 2025, mikä antaa telakalle ja suomalaiselle laivanrakennusklusterille pitkän kasvun näkymän, toteaa tiedotteessa Meyer Turun toimitusjohtaja  Jan Meyer.
 – Tarvitsemme tätä pitkää tilauskirjaa, jotta voimme valmistautua tulevaisuuden usein valtio-omisteiseen kilpailuun. Icon III:n tilaus on tehty luottaen siihen, että pystymme säilyttämään joustavuuden ja kilpailukyvyn myös tulevaisuuden liiketoimintaympäristössä.
 Ensimmäisen Icon-aluksen tuotanto alkaa Meyer Turun telakalla keväällä 2020.
 Lue lisää:
 Lännen media: Jättiristeilijöiden tilaus varmistui Turkuun

Meyer Turun telakalle uusi risteilylaivatilaus


Summary: Huomion salissa veivät brexitiä kannattavien selänkääntö EU:n tunnuskappaleelle sekä brexitiä vastustavien keltaiset paidat.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan parlamentti kokoontui istuntoon Strasbourgissa tiistaina ensimmäisen kerran sitten kevään europarlamenttivaalien.
 Parlamentin puheenjohtaja  Antonio Tajani  avasi istuntokauden.
 – Hyvää huomenta. Tervetuloa kaikki Euroopan parlamenttiin, demokratian taloon, ainoaan EU:n instituutioon, johon kansa on valinnut edustajat.
 Brexitiä kannattavat brittimepit käänsivät selkänsä EU-hymnille.  Patrick Seeger / EPA
 Tilaisuudessa soitettiin myös EU:n tunnuslaulu Beethovenin  Oodi ilolle  -hymni, jonka aikana brexitiä kannattavat britannian edustajat käänsivät selkänsä salille.
 Brexit-puolueen Richard James Tice, Nigel Farage ja Ann Widdecombe naureskelivat istunnossa.  Patrick Seeger / EPA
 Britannian  Nigel Farage  oli varoittanut etukäteen, että Britannian Brexit-puolueelta on tulossa pian "hilpeää uhmaa", kertoi BBC.
 Myös brexitiä vastustavat brittimepit olivat mielenosoitustuulella. Heillä on päällä räikyvän keltaiset paidat, joissa luki "hittoon brexit!" ja "pysäyttäkää brexit".
 Liberaalidemokraattisen Alde-ryhmän, uudelta nimeltään Renew Europe -ryhmän, brittimepit pukeutuivat keltaiseen vedotakseen brexitin pysäyttämiseksi.  Patrick Seeger / EPA
 Brexit-puolueen ja EU-eroa vastustavat mepit eivät olleet ainoita mielenosoittajia.
 Perussuomalaisten EU-edustajat  Laura Huhtasaari  ja  Teuvo Hakkarainen  eivät nousseet seisomaan orkesterin soittaessa EU-hymniä vaan jäivät istumaan paikoilleen.
 Huhtasaaren mukaan hänellä ei ole mitään Beethovenia vastaan vaan hän protestoi EU:n liittovaltiokehitystä.
 Huhtasaari ei ottanut kantaa siihen, aikovatko perussuomalaiset mepit istua aina kun EU:n tunnuslaulua soitetaan.
 Myös katalaanit protestoivat
 Parlamentin ulkopuolella sadat Katalonian itsehallintoa kannattavat osoittivat puolestaan mieltään, kertoi  BBC .
 Kataanipoliitikoista johtaja  Carles Puigdemont, Oriol Junqueras  ja  Toni Comin  eivät voineet ottaa vastaan paikkojaan parlamentissa.
 Protestoijia europarlamentin edessä Strasbourgissa 2. heinäkuuta.  Patrick Seeger / EPA
 He elävät Brysselissä eivätkä voi matkustaa hakemaan meppivaltakirjaansa Madridista, sillä heidät pidätettäisiin.
 Katalonian entinen aluejohtaja Puigdemont  pääsi läpi separatistien vaaliliiton Junts pel Sín riveistä.
 Italian Silvio Berlusconi asteli meppipaikalleen Euroopan parlamentissa 2. heinäkuuta.  Patrick Seeger / EPA
 Istunnossa nähtiin myös Italian uusi meppi, entinen pääministeri  Silvio Berlusconi .  82-vuotias on  uuden parlamentin vanhin jäsen.
 Euroopan parlamentin nuorin jäsen tällä kaudella on 21-vuotias  Kira Marie Peter-Hansen  Tanskasta.
 Meppejä on 190 kansallisesta poliittisesta puolueesta ja 28 maasta. 61 prosenttia mepeistä on uusia. Mepeistä miehiä on 60 prosenttia ja naisia 40 prosenttia.
 Uudessa parlamentissa on seitsemän poliittista ryhmää eli yksi ryhmä vähemmän kuin viime kaudella.
 Mepit, jotka eivät kuulu poliittiseen ryhmään, ovat sitoutumattomia jäseniä. Sitoutumattomat jäsenet voivat kuitenkin milloin vain liittyä poliittiseen ryhmään.
 Parlamentin sääntöjen mukaan poliittisessa ryhmässä tulee olla vähintään 25 meppiä vähintään seitsemästä jäsenmaasta.
 Vääntö korkeista  EU-nimityksistä on jatkunut tiistaina EU-johtajien huippukokouksessa Brysselissä.
 Lue lisää:
 Huippunimitykset umpisolmussa, tiistaina uusia nimiä esiin – Vastakkain poliittiset EU-puolueet sekä itä ja länsi
 Mitä yhteistä on paavilla ja Euroopan komission puheenjohtajalla? Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio kertoo
 Brexit-puolueen Farage kieltäytyy selittämästä saamiaan lahjoituksia – EU-parlamentti kaipaa tietoa satojen tuhansien pimittämisestä
 Oikeistopopulistien uudessa europarlamenttiryhmässä on 73 meppiä – puolueet täysin eri linjoilla Venäjä-politiikassa

EU-parlamentti kokoontui ensimmäistä kertaa vaalien jälkeen: britit pistivät show'n pystyyn ja perussuomalaiset jäivät istumaan EU-hymnin ajaksi


Summary: Ylen kyselyssä puolustusministeri Antti Kaikkonen kerää hienoisesti enemmän kannatusta kuin elinkeinoministeri Katri Kulmuni.

Kaikki ennusmerkit viittaavat siihen, että keskustan puheenjohtajakamppailusta tulee äärimmäisen tiukka, kun puolue järjestää ylimääräisen puoluekokouksen Kouvolassa syyskuussa.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  ja elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  ovat lähes tasoissa, kun Yle kysyi keskustalaisilta kansanedustajilta ja puoluevaltuuston jäseniltä suosikkia seuraavaksi puolueen puheenjohtajaksi.
 Vastanneista 29 prosenttia kannattaa Kaikkosta, ja Kulmunin kannalla on 27 prosenttia keskustalaisista vaikuttajista. Tilanteesta tekee erityisen jännittävän se, että 17 prosenttia vastaajista ei ole vielä päättänyt kantaansa.
 Sekä Kaikkosen että Kulmunin tukijoilla on omat perustelut kannalleen. Kaikkosen kannattajat vetoavat kokemukseen, kun taas Kulmunia kannatetaan hänen puhetaitojensa vuoksi.
 – Antti on puolueen kasvatti, jolla on jo kokemusta, mutta myös uutta annettavaa. Hän tulee Uudeltamaalta, missä kannatus on saatava nousuun, yksi Kaikkosen kannattajista vastaa.
 – Pätevä, sanavalmis ja kuunteleva. Hänessä yhdistyvät asiaosaaminen ja ihmisten kohtaaminen. Katri ei puhu kapulakieltä eikä poliittista jargonia, eräs Kulmunin tukija sanoo.
 Osa Kulmunin kannattajista nostaa esille myös Kaikkosen sotkeutumisen vaalirahoitussotkuun entisenä Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtajana.
 – Keskusta tarvitsee nyt puheenjohtajakseen henkilön, jolla ei ole mitään ”luurankoja kaapissa”, yksi Kulmunin kannattajista toteaa.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Kysely lähetettiin keskustavaikuttajille tilanteessa, jossa vasta Kaikkonen oli ilmoittautunut kisaan mukaan. Osa keskustalaisista antoikin tukensa  Antti Kurviselle  ja  Mikko Kärnälle  ennen kuin  kumpikin kieltäytyi puheenjohtajakisasta .
 Kannatusta keräsivät myös valtiovarainministeri  Mika Lintilä , maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä , kansanedustaja  Jouni Ovaska  sekä kansanedustaja  Markus Lohi .
 Yksittäisiä mainintoja saivat myös puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen  ja eduskunnasta pudonnut  Tuomo Puumala . Kysely lähetettiin 149 keskustalaiselle, joista 89 vastasi kyselyyn.
 Selvä kanta ministerisalkusta
 Keskustan sisällä on ollut keskustelua siitä, pitäisikö tuoreen puheenjohtajan nousta myös valtiovarainministeriksi. Perinteisesti puheenjohtaja on saanut eri puolueissa myös raskaimman ministerisalkun.
 Puheenjohtajaehdokas  Kulmuni kannattaa valtiovarainministerin salkun kierrättämistä , sillä ”vallan ja vastuun pitää kulkea samassa paikassa".
 Nykyinen valtiovarainministeri  Lintilä ihmetteli Ilta-Sanomissa puolueen sisäistä keskustelua tulevan puheenjohtajan ministerisalkusta .  Kaikkonen ei puolestaan ole ottanut asiaan kantaa .
 Kyselyyn vastanneiden keskustavaikuttajien kanta on selvä. Lähes puolet (45 %) vastaajista sanoo, ettei uuden puheenjohtajan pidä nousta valtiovarainministeriksi.
 Alle kolmannes (29 %) sanoo, että puheenjohtajan pitää olla myös valtiovarainministeri ja noin neljännes (26 %) ei osaa muodostaa vielä kantaansa.
 Harri Vähäkangas / Yle
 – Puheenjohtajalta pitää ennen kaikkea löytyä aikaa puolueen johtamiseen ja uudistamiseen. Valtiovarainministeri on erityisesti tässä hallituksessa paljon vartijana, ja siihen tehtävään Mika Lintilä soveltuu erinomaisesti, yksi vastaajista sanoo.
 –  Juha Sipilän  ongelma oli se, että hän oli enemmän ministeri kuin puheenjohtaja ja puolueen johtaja. Tässä tilanteessa keskusta tarvitseekin johtajaa puheenjohtajaksi, toinen vastaajista sanoo.
 Osa vastaajista toteaa myös, että valta asiassa on tulevalla puheenjohtajalla.
 Hallitukseen lähteminen oikea ratkaisu
 Keskusta kipuili kovasti hallitukseen lähtemisen kanssa eduskuntavaalien jälkeen. Puolue kärsi vaaleissa tappion ja sen kannatus jäi 13,8 prosenttiin. Samalla puolue menetti 18 paikkaa eduskunnassa.
 Näin suuren vaalitappion jälkeen puolueet ovat perinteisesti marssineet oppositioon nuolemaan haavojaan ja kirkastamaan viestiä äänestäjille.
 Tällä kertaa keskusta jätti Kaikkosen sanoin hallitusovea viisi senttiä raolleen ja lähetti hallitustunnustelija  Antti Rinteelle  (sd.) kymmenkohtaisen kynnyskysymyslistan.
 Lopulta keskusta päätyi mukaan demarivetoiseen hallitukseen. Tämä oli kyselyyn vastanneiden mukaan oikea ratkaisu.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Kahdeksan kymmenestä (81 %) vastaajasta pitää ratkaisua oikeana, seitsemän prosenttia vastustaa sitä ja noin joka kymmenes (12 %) ei osaa sanoa kantaansa asiaan.
 – Keskustan kynnyskysymykset ja monta muutakin keskustalle tärkeää asiaa saatiin hallitusohjelmaan. Hölmöähän se olisi ollut, jos emme olisi lähteneet hallitukseen tuollaisen neuvottelutuloksen jälkeen, yksi keskustavaikuttajista sanoo.
 – Lähdimme pitkin hampain turvaamaan maakuntien ja maaseudun elinvoimaa. Onnistuimme paremmin kuin uskalsin toivoa. Jos keskusta ei olisi ollut Säätytalolla, maaseudun museointi olisi alkanut, toinen vastaajista kertoo.
 Kysely lähetettiin keskustavaikuttajille maanantaina 24. kesäkuuta ja viimeinen vastauspäivä oli perjantai 28. kesäkuuta.
 Lue lisää:
 Analyysi: Keskustan puheenjohtajakisasta saattaa sukeutua kolmiodraama, jossa voittajan ratkaisee ehdokkaan sukupuoli
 Kaikkonen sai haastajan: Kulmuni pyrkii keskustan puheenjohtajaksi
 Kansanedustaja Mikko Kärnä ei tavoittele keskustan puheenjohtajuutta – "En palvelisi puoluetta parhaalla tavalla tässä tehtävässä"
 Antti Kaikkonen pyrkii keskustan puheenjohtajaksi: "Olen vahvalla motivaatiolla mukana"

Ylen kysely: Keskustan puheenjohtajakisasta tulossa todella tiukka – Kaikkonen ja Kulmuni lähes tasoissa


Kelaan on tullut ilmoituksia sen nimissä lähetetyistä tietojenkalasteluviesteistä. Sekä sähköpostitse että tekstiviestinä lähetetyissä huijausviesteissä tarjotaan pikavippiä.
 Kelan mukaan kyseessä on tietojenkalastelu (phishing), jolla pyritään urkkimaan henkilö- ja pankkitunnustietoja.
 Kela painottaa tiedotteessaan, että henkilötunnusta tai muita arkaluonteisia tietoja ei pidä koskaan lähettää sähköpostitse eikä Kela koskaan kysy niitä sähköpostitse tai tekstiviestillä.

Kela varoittaa nimissään lähetetyistä huijausviesteistä


Summary: Imatran golfkentän mahdollinen myyminen huolettaa golffareita, jotka pelkäävät golftoiminnan loppuvan Imatralla.

Tästä on kyse Stora Enso omistaa Imatran golfkentän maat ja kiinteistöt. Metsäyhtiö haluaa myydä maat, koska ne eivät liity olennaisesti yhtiön liiketoimintaan. Golffaajat ovat huolissaan golfkentän tulevaisuudesta, jos kenttä myydään.
 Metsäyhtiö Stora Enso haluaa myydä omistamansa Imatran golfkentän maat ja kiinteistöt. Yli 50 hehtaarin suuruisella maa-alueella on klubirakennus ja huoltorakennuksia. Stora Ensolla on useiden kymmenien vuosien päähän kestävä vuokrasopimus maista Imatran Golfi Oy:n kanssa.
 Imatran Golfin toimitusjohtajan sijaisen  Juuso Huhtirannan  mukaan Stora Enson suunnitelmat ovat hämmästyttäneet golfin pelaajia.
 – Olen saanut monia tuohtuneita puheluja lajin harrastajilta. Harmittaa monenkin ihmisen puolesta ja paljon on herännyt kysymysmerkkejä, että mitä tapahtuu.
 Imatran golfseura teki kesäkuussa golfkentästä ostotarjouksen yhdessä muiden tahojen kanssa.
 Imatran Golfin toimitusjohtajan sijainen Juuso Huhtiranta pelaa itsekin Imatran golfkentällä. Mikko Savolainen / Yle
 – Perimmäisenä ajatuksena oli, että haluamme säilyttää harrastusmahdollisuuden täällä Imatralla. Kenttä on ollut täällä pitkään ja meillä on paljon jäseniä seurassa, jtka kaikki haluaisivat innokkaasti harrastaa lajia. Nyt odotellaan vastausta, että mihin tilanne johtaa.
 Imatran kentällä pelataan joka kesä noin 20 000 kierrosta, joista 3 000- 4000 on vieraspelaajien pelaamia.
 Seuraavana askeleena selvitystila
 Stora Enson projektijohtaja  Erkki Autio  ei halua spekuloida golfkentän tulevaisuutta.
 – Sehän riippuu täysin ostajan suunnitelmista. Ostajia etsitään edelleen ja uusia ostotarjouksia otetaan mielellään vastaan.
 Stora Enso hankki itselleen alkuvuodesta osake-enemmistön Imatran golfin osakkeista, helpottaakseen kauppojen tekemistä. Ennen osakkeiden lunastustarjouksen tekemistä Stora Enso omisti lähes 300 Imatran Golfin osaketta. Suurin osa, 1008 osaketta, oli golfyhtiön omistuksessa.
 Neuvotteluista huolimatta kauppoja ei ole vielä tehty. Nyt Stora Enso haluaa asettaa golfyhtiön selvitystilaan.
 – Heinäkuun alkupuolella järjestetään ylimääräinen yhtiökokous, jossa asiasta päätetään. Se on kuitenkin loppujen lopuksi osakkeenomistajien päätös.
 Mikko Savolainen / Yle
 Selvitystila ei ole sama asia kuin konkurssi. Mahdollisessa selvitystilassa Imatran golfyhtiön varallisuus selvitetään ja velat maksetaan pois. Imatran Golf Oy:n asettamat selvitysmiehet tekevät lopullisen päätöksen, voiko yhtiö jatkaa liiketoimintaansa. Selvitystila voi päättyä joko liiketoiminnan jatkamiseen tai osakeyhtiön purkamiseen.
 Epävarmuus kentän tulevaisuudesta on Juuso Huhtirannan mukaan näkynyt pelaajamäärissä, jotka ovat olleet olleet kuluvalla kaudella laskussa.
 – Toivottavasti golf on lähellä mahdollisen ostajan sydäntä, että harrastustoiminta voisi jatkua täällä.
 “Vielä on pieni toivonkipinä”
 Imatralainen  Lassi Pasanen  pelaa Imatran kentällä 80–100 kierrosta kesässä.
 – Kenttä on mahtavassa kunnossa, kenttähenkilökunta tekee hienoa duunia. Ja sijainti on minulle hyvä. Minulle on aivan sama kuka tämän kentän omistaa, mutta jos se suljetaan niin kyllä se vihastuttaa.
 Marika Taitokaria  kiinnostaa golfissa se, että siinä ei voi koskaan olla paras, aina pystyy parantamaan. Imatralla asuvan Taitokarin koko perhe pelaa golfia.
 Marika Taitokarin mielestä Imatran golfkentän alue on niin kaunista, että hermo lepää siellä. Mikko Savolainen / Yle
 – Sydämeni sykkii tälle Imatran kentälle. Olen ollut jäsenenä täällä aina ja ollut aktiivisesti mukana toiminnassa, joten olisi todella surullista, jos kenttä ajettaisiin alas. Vielä on sellainen pieni toivonkipinä, että pelastava enkeli tulee ja saadaan jatkaa toimintaa.
 Kosti Kurosen  suunnittelema Imatran golfkenttä avattiin vuonna 1987. Immalanjärven rannalla sijaitsevalla puistokentällä on 18 reikää. Stora Enso, aiemmin Enso-Gutzeit, on omistanut Immalanhovin maineen yli sadan vuoden ajan. Maita käytettiin aiemmin koeviljelmäalueena, jolla testattiin eri puulajeja. Enso-Gutzeit oli yksi golfkentän perustajista, yhdessä muutaman muun yrityksen kanssa.

Golffarit tuohtuivat – Stora Enso aikoo myydä golfkentän alta


Summary: Ihmiset keräsivät öljyä kolaroineesta säiliöautosta, kun se räjähti.

Ainakin 50 ihmistä kuoli ja lukuisia loukkaantui öljyauton räjähdyksessä Nigeriassa maanantaina.
 Turma sai alkunsa, kun säiliöauto joutui kolariin Benuen osavaltiossa ja paikalliset asukkaat menivät keräämään siitä vuotanutta öljyä. Auto syttyi palamaan ja räjähti.
 Vastaavanlaiset onnettomuudet maanteillä eivät ole harvinaisia Nigeriassa, jossa moni elää äärimmäisessä köyhyydessä ja jossa tuotetaan paljon öljyä. Poikkeuksellista tällä kertaa oli onnettomuuden suuruus.
 Samankaltaisia onnettomuuksia tapahtuu myös öljyputkien luona. Viime lokakuussa 60 ihmistä kuoli Kaakkois-Nigeriassa, kun vuotanut öljyputki syttyi tuleen.
 50 ihmistä kateissa öljyputken räjähdettyä Nigeriassa
 Tuhoisa räjähdys Nigeriassa – ainakin 35 on kuollut ja yli 100 loukkaantunut
 Yhdeksän kuoli öljyrekan palossa Nigeriassa

Öljyauto räjähti Nigeriassa – ainakin 50 sai surmansa


Summary: Suorat lennot Saksasta ja Italiasta Lappeenrantaan ovat olleet viime päivinä poikkeuksellisen täysiä. Berliinistä Helsinki-Vantaalle lentävät yhtiöt ovat nostaneet lippujensa hintoja samasta syystä.

Maltalainen  Madlen Muscat  hakee tuntumaa kanootissa melomiseen Taipalsaarella sijaitsevan lomakylän rannassa Kaakkois-Suomessa. Neljän päivän mökkilomasta viileässä Suomessa on tulossa unohtumaton kokemus.
 – Tuntuu kuin olisimme taivaassa. Tätä on mahdoton kuvailla sanoin, kertoo Madlen Muscat.
 Taipalsaarella lämpömittari nousee juuri ja juuri 20 asteen kuumemmalle puolelle. Samaan aikaan Maltalla kärsitään lähes 40 asteen helteestä.
 – On uskomatonta, että täällä voit olla omassa rauhassa, uida ja saunoa vapaasti. Tämä on todellinen premium-luokan matka, pohtii Madlen Muscat.
 Kalle Purhonen / Yle
 Moni muukin Keski- ja Etelä-Euroopassa asuva on havahtunut sääkarttojen välittämään viestiin: Pohjoismaissa on nyt viileää.
 – Kun helleaalto vuosi sitten rantautui Eurooppaan, majoitusvuorokaudet ja meidän verkkosivujen katselumäärät kohosivat. Nyt on käymässä samoin, sanoo matkailun markkinointiyhtiön GoSaimaan johtaja  Juha Sorjonen .
 Viime vuonna yrityksen verkkosivujen kävijämäärät nousivat helteiden alettua viidenneksellä. Kun kävijämäärien lisäystä verrattiin myöhemmin matkailutilastoon, huomattiin selvä kasvu matkailijamäärissä jo muutaman viikon kuluessa.
 – Matkapäätös tehdään nykyisin hyvinkin nopeasti, ja netistä etsitään sopivia matkailukohteita.
 Yhtenä syynä Saimaan matkailijamäärien nousuun Sorjonen pitää eteläisen Saimaan matkailuyritysten ja Lappeenrannan lentoaseman talvella tekemää markkinointiyhteistyötä Saksassa ja Italiassa.
 – Markkinointislogan on "Saimaa is cool", ja se puree nyt hyvin.
 goSaimaan johtajan Juha Sorjosen mukaan viime päivinä markkinointislogan sosiaalisen median kanavissa Keski-Euroopassa on ollut, että "Saimaa is cool", ja se puree nyt. Kalle Purhonen / Yle
 Halpalentoyhtiö Ryanairin Milanosta ja Berliinistä Lappeenrantaan tulevat lennot ovat olleet viime päivinä käytännössä loppuunmyytyjä.
 Samalla lentolippujen hinnat ovat nousseet korkeiksi. Esimerkiksi yhdensuuntaisesta lipusta Berliinistä Lappeenrantaan ilman matkalaukkua joutuu maksamaan lähipäivinä yli 100 euroa, kun tarjouksessa lentoja on myyty muutamalla kymmenellä eurolla. Mutta moni on valmis hinnan maksamaan.
 – Berliinissä oli alkuviikosta 37 astetta. Se oli kerrassaan kauheaa, pohtii Lappeenrantaan lennolla saapunut Ksenia.
 Myös Berliinistä Helsinki-Vantaalle lentävät EasyJet ja Finnair ovat nostaneet lähipäivien lippujen hintoja, koska koneet on myyty lähes täyteen.
 Mökkivuokraajille vuosikymmenen tili
 Matkailijamäärien kasvun seurauksena eteläisellä Saimaalla vuokramökkiä on tänä kesänä vaikea enää löytää.
 – Ne ovat käyneet huomattavasti paremmin kaupaksi kuin viime kesänä. Yksittäisiä mökkejä toki löytyy, sanoo toimistopäällikkö  Pirjo Miettinen  mökkejä välittävästä Matka-Miettisestä.
 Mökinvuokraajan toivekohde on hyviä palveluita tarjoava kohde, jossa on omaa rauhaa ja oma ranta. Kalle Purhonen / Yle
 Savitaipaleella toimivan Kiviniemen Mökkilomien matkailuyrittäjä  Vesa Kilpi  kuvailee kesää mökkivuokraajalle vuosikymmenen parhaimmaksi.
 – Nyt on täyttä. Elokuun lopussa on yksittäisiä päiviä jäljellä, mutta muuten myymme jo syyskuun lomia, sanoo Kilpi.
 Edellisen kerran mökit loppuivat kesken vuonna 2014 juuri ennen ruplan romahdusta. Tuolloin ruplan kurssi putosi lähes puoleen ja vei venäläiset turistit vuosiksi.
 Nyt suurin osa yrityksen asiakkaista on kotimaassa lomailevia suomalaisia. Tosin tänä vuonna ensimmäiset saksalaisturistit tulivat mökkeilemään jo kesäkuun alussa, kun normaalisti palvelukieli vaihtuu saksaksi vasta elokuussa.
 Kiviniemen Mökkilomien matkailuyrittäjä Vesa Kilpi on lähtenyt veneellä mökkien huoltokierrokselle. Yrityksen mökit sijaitsevat Virmajärven rannalla Savitaipaleella.  Kalle Purhonen / Yle
 Ensimmäisen kerran Kiviniemessä nähtiin hellettä pakoon lähteneitä turisteja pari vuotta sitten.
 – Meillä asui silloin kuukauden ajan australialainen pariskunta. He kertoivat syyksi Suomeen tuloon mantereen kuumuuden, kun lämpötila pysytteli kotiseudulla Australiassa pitkään 35 asteen yläpuolella, kertoo Kilpi.
 Halpalennot tuovat mökkiläisiä Saimaalle
 Taipalsaaren Vehkataipaleella avautui keväällä Virranniemen lomakylä, joka toimii entisessä Lappeenrannan kaupungin henkilöstön virkistyspaikassa.
 Virranniemen lomakylän matkailuyrittäjä Jorma Miettinen sanoo, että kesä on ylittänyt kaikki ennakko-odotukset. Suomalaisten turistien lisäksi varauksia tulee Keski-Euroopasta. Kalle Purhonen / Yle
 Uusien yrittäjien oli tarkoitus aloittaa toimintaa ensimmäisenä kesänä pienimuotoisesti lähinnä paikkoja kunnostaen, mutta mökkien kysyntä muutti suunnitelmat täysin. Lomakylän löytäneet keskieurooppalaiset asiakkaat ovat tulleet enimmäkseen Lappeenrantaan halpalennoilla Milanosta tai Berliinistä.
 – Lentojen aikataulut näkyvät selvästi varauksissa. Lentopäivien välisille päiville tulee eniten varauksia Saksasta ja Italiasta, sanoo matkailuyrittäjä  Jorma Miettinen .
 Monet halpalennoilla Saimaalle tulevista ovat 1980- ja 1990- luvuilla syntyneitä omatoimimatkailijoita, jotka etsivät alueelta edullisempia majoituskohteita.
 – Sosiaalinen media ja Airbnb ovat meille hyviä markkinointikanavia. Kalliimmat mökit menevät paremmin kaupaksi booking.comin kautta, jatkaa Miettinen.

Helteisiin pakahtuvat turistit maksavat nyt kovaa hintaa päästäkseen kylmään Suomeen: "Berliinissä oli kauheaa"


Summary: Perussuomalaisten työmies Matti Putkonen lietsoi puolueväkeä "paskalakikapinaan" viikonloppuna.

Kansliapäällikkö  Hannele Pokan  mukaan ympäristöministeriössä ei valmistella muutoksia nyt voimassa olevaan  haja-asutusalueiden jätevesilakiin.
 Asia nousi esille sunnuntaina perussuomalaisten puoluekokouksessa Tampereella, kun puolueen työmies  Matti Putkonen  lietsoi puoluetovereitaan "paskalakikapinaan". Putkonen lupasi puoluetoimiston toimittavan asiaa liittyvää materiaalia niille, jotka sellaista tarvitsevat.
 Ulkohuussi vapauttaa Uudet hajajätevesisäännökset tulivat voimaan 2017. Tiukemmat määräykset koskevat vain kiinteistöjä alle 100 metrin päässä vesistöstä tai pohjavesialueesta. Näiden pitää täyttää puhdistusvaatimus 31.10.2019 mennessä ja niitä on ympäristöministeriön mukaan 98 000. Lain myötä kolme neljäsosaa kiinteistöistä vapautui määräaikaan sidotusta kunnostusvelvoitteesta. Ulkohuussi eli kuivakäymälä ja kantovesi vapauttavat yleensä velvotteista. Samoin pääosin rauhassa voidaan jatkaa eloa kiinteistöillä, jotka on rakennettu vuoden 2004 jälkeen, koska niissä perustason vaatimukset on toteutettu jo rakentamisvaiheessa. Yli 100 metrin päässä rannasta seisovien kiinteistöjen pitää kunnostaa jätevesijärjestelmänsä vain isojen remonttien yhteydessä. Määräpäivää ei ole asetettu.
 Pokan mielestä mitään syytä ruveta muuttamaa samaa lakia jo neljättä kertaa ei ole. Jo aiemmilla muutoksilla on lievennetty ja osin vapautettu esimerkiksi omakotitalossa asuvia vanhuksia jätevesiremonteilta.
 Sen sijaan Pokka kannustaa kaikkia, jotka eivät vielä ole omaa remonttiaan aloittaneet, ottamaan yhteyttä kotikuntaan ja hakemaan jatkoaikaa. Nykylain mukaan remontti pitää tehdä lokakuun loppuun mennessä, mutta kunta voi myöntää lisäaikaa.
 Ei esillä hallitusneuvotteluissa
 Pokan mukaan jätevesilaki ei hänen tietojensa mukaan ollut esillä hallitusneuvotteluissa ja samaa sanovat myös SDP:n ja vihreiden ministerien avustajat. Hallitusohjelmassa laista ei sanota sanaakaan.
 Laki on alunperin vuodelta 2003 ja sitä on hartaasti vastustettu alusta asti. Lakia on jo lievennetty ja tuoreimmat muutokset tulivat voimaan 2017. Siihen versioon liittyvä kahden vuoden siirtymäaika umpeutuu lokakuun lopussa.
 Laki on synnyttänyt paljon väärinkäsityksiä ja johtanut usein myös ylimitoitettuihin remontteihin. Esimerkiksi muutoksia ei tarvita kesämökkiin, jossa on kantovesi ja ulkohuussi.
 Lisää aiheesta:
 Kello tikittää: jätevesiremontti tekemättä 114 000:lta – katso kartasta  tilanne seudullasi
 Ministeriö: Jätevesiremonteille ei heru jatkoaikaa – Lähes 100 000 rantamökkiä tai muuta kiinteistöä jätevesiremontin tarpeessa

Uusi hallitus ei aio muuttaa kiisteltyä jätevesilakia – remontti tehtävä lokakuun loppuun mennessä, kunta voi myöntää lisäaikaa


Summary: Maanantain rae- ja vesikuuro aiheutti lyhyessä ajassa suuria vahinkoja ympäri Lappeenrantaa.

Rankkasade ja ukkosmyrsky iski Lappeenrantaan maanantai-iltana nopeasti ja hirvittävällä voimalla. Akuuttitilanne kesti alle tunnin, mutta vahingot olivat suuria. Ukkonen jatkui myös yön aikana.
 Mansikkatiloihin myräkkä osui haastavalla hetkellä, sillä lämmin kevät antoi hyvän alkusysäyksen kasvukaudelle ja avomaan sadot ovat juuri kypsymässä. Heimalan mansikkatilalla viljelijä  Ari Heimalan  aamu alkoi synkästi Lappeenrannassa sijaitsevan mansikkatilan vahingot ovat katastrofaaliset. Ainakin tämän päivän mansikkatilauksia on jouduttu perumaan.
 – Aika vaikea sitä on arvioida, mutta kyllä se tämänhetkisestä sadosta vei puolet, niistä mitä on kypsiä, Heimala kertoo.
 Sade ja ukkonen iskivät mansikkatilalle kahdessa osassa. Vaikutukset heijastuvat todennäköisesti koko kesälle.
 – Kyllä se vaikuttaa koko kesään. Jos kosteus jatkuu, tulee harmaahometta. Se on se pahin sadekesän riesa. Ei sille mitään mahda, mutta kyllä se vähän, tai ei niin vähääkään, vetää mielen apeaksi, Heimala huokaa.
 Rakeiden koko vaihteli, mutta suurimmat olivat joka peukalon pään kokoisia.  Yle/ Ulla Ylönen
 Lappeenrannan Joutsenossa Kuorttisen mansikkatilaa pitävä  Ari Kuorttinen  kertoo olleensa juuri pakkaamassa toria Joutsenossa, kun sade iski.
 – Viimeisen laatikon myin enkä ehtinyt edes rahoja ottaa, kun sanoin, että tule maksamaan huomenna, nyt tulee vettä.
 Aamulla yhdeksän maissa Kuorttisen mansikkasatojen tarkastus oli vielä kesken.
 – Sen verran tiedän, että tänä vuonna istutettujen mansikoiden rivien välissä sade on heittänyt hiekkaa päälle. Meillä tuli ihan vähän rakeita, mutta vettä tuli ihan älyttömästi. Vanhempia maita lähdettiin vasta katsomaan, Kuorttinen kertoo.
 Raekuuro moukaroi maanantaina, mutta lunta oli jäljellä satamassa myös tiistaina.  Silva Laakso / Yle
 Katujen siivous kestää päiviä
 Lappeenrannan keskustan kadut sade sai tulvimaan ja liikutti hiekkaa ja soraa kaduille. Tiemestari  Ulla Kiiveri  Lappeenrannan kaupungilta kertoo, että jälkien siivoaminen vie useita päiviä.
 – Hiekkaa on mennyt kaivoihin. Nyt puhdistetaan noita pahimpia, joihin on valunut hiekkaa, maata ja puunoksia. Puhdistustöitä tehdään kevyen liikenteen väylillä ja kaduilla. Kaikki alikulkutunnelit käydään myös läpi, joihin on mennyt vettä. Sorapintaisille teille lisätään myös mursketta.
 Kiiveri ei muista vastaavaa lähivuosilta, vaikka vähintään kerran kesässä tuleekin yleensä kunnon ukkoskuuro.
 Jos teillä havaitsee myrskyvahinkoja, voi niistä ilmoittaa kaupungin rakennusmestareille. Myös oman tontin sadevesikaivot kannattaa tarkistaa ja tarvittaessa puhdistaa. Kaivojen puhdistus on tärkeää erityisesti jatkosateiden kannalta, sillä jos kaivot ovat likaisia, ne eivät vedä vettä kunnolla ja se lisää uusien tulvien riskiä.
 Vettä kertyi erityisesti alikulkuihin ja niihin jäi myös autoja jumiin. Ainakin osa autovakuutuksista korvaa luonnonilmiöiden aiheuttamia vaurioita, esimerkiksi rakeiden aiheuttamia peltivaurioita.  Etelä-Karjalan pelastuslaitos
 Pelastuslaitoksella 54 tehtävää
 Etelä-Karjalan pelastuslaitokselle ukkosmyrsky aiheutti maanantaina 54 tehtävää. Tieliikennettä haittasivat alikulkutunneleiden tulvimiset, ja niihin jäi myöshenkilöautoja jumiin. Keskustassa liikehuoneistoissa tulvi ainakin Valtakadulla, jossa vettä tuli sisään muun muassa Kekäleeseen. Myös kauppakeskus Iso-Kristiinassa tulva aiheutti vahinkoja parkkihallissa.
 Yksi isommista tyhjennysoperaatioista tapahtui Etelä-Karjalan keskussairaalan D-siivessä, jossa sijaitsee sairaalan pukuhuonetiloja ja leikkaukseen saapuvien potilaiden vastaanottotila.
 – Tilanne oli äkillinen ja aiheutti hässäkän, mutta hyvin siitä selvittiin ja aika nopeasti saatiin tilat kuivaksi, kertoi sairaalan tekninen johtaja  Tanja Kaarna  tiistaiaamuna.
 Hiekkaa on valunut teille esimerkiksi linnoituksen valleilta. Siivoamiseen voi kestää päiviä. Silva Laakso / Yle
 Vedet poistettiin pelastuslaitoksen imuautolla. Rankkasateen loppuessa myös viemärit alkoivat vetää normaalisti.
 – Tässä kohtaa ei ole ilmennyt suurempia vahinkoja. Pikaisella silmäyksellä vaikuttaa siltä, että on säästytty materiaalivahingoilta Mutta työtä jatketaan ja pitää selvittää, onko vettä joutunut rakenteisiin, Kaarna kertoo.
 Viime vuonna vesivahinko yllätti K-sairaalan kellarikerroksessa, jolloin lattiakaivosta nousi vettä. Silloin viemärin kansia hitsattiin kiinni, mikä ainakin nyt näyttää toimineen ennaltaehkäisynä vesien tulvimiselle.
 – Ei tätä varmaan olisi voinut välttää, sillä se tuli yllättäen ensimmäistä kertaa, eikä aikaisemmin ole vastaavaa ollut. Mutta pitää selvittää, mistä tulviminen johtuu ja mitä sille voi tehdä, Kaarna sanoo.
 Myös Lappeenrannan hiekkalinnan veistokset ovat ottaneet osumaa.  Silva Laakso / Yle
 Kaupungin puutarhaosastolla riittää puuhaa myräkän jälkimainingeissa. Silva Laakso / Yle

Rakeet moukaroivat mansikkasadon pilalle ja vesi tukki kaupungin tunnelit – rajun ukkosmyrskyn jälkien siivoaminen vie päiviä


Summary: EU-johtajien huippukokouksen alkua siirrettiin tiistaina neljä kertaa, kun sopua nimityspaketista etsittiin pienissä ryhmissä.

European Commissioner for Economic and Monetary Affairs and the Euro

Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ehdotti tiistaina, että Brysselin EU-huippukokouksessa päätettäisiin myös Euroopan keskuspankin pääjohtajan nimityksestä, kertovat nimettömät diplomaattilähteet kansainväliselle medialle.
 Marcon esitti tehtävään ranskalaista  Christine Lagardea , joka on Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n pääjohtaja.
 Reutersin mukaan myös Saksan liittokansleri  Angela Merkel  suhtautuu myönteisesti Lagardeen. Komission puheenjohtajaksi Macron esitti Saksan puolustusministeriä  Ursula von der Leyeniä .
 Macron on pitänyt kautta linjan olennaisena, että EU-huippuvirkoihin tulee myös naisia. Jo kolmatta päivää jatkuvassa huippukokouksessa oli tiistaiaamuun asti esillä vain vähän naisnimiä. Luultavasti siksi Macron nosti listalle myös keskuspankkinimityksen.
 Suomesta EKP:n johtoon ovat olleet ehdolla Suomen pankin pääjohtaja  Olli Rehn  ja entinen pääjohtaja  Erkki Liikanen .
 Pääministeri  Antti Rinne  piti kokouksen alla suomalaisten kannalta parempana, että EKP:n pääjohtajaa ei päätetä vielä tässä huippukokouksessa. Hänen mielestään olisi parempi, että EKP:n johtajasta ei päätettäisi huippukokouksen "jännitteisissä oloissa".
 Kokouslähteen mukaan kompromissiesitystä ei ollut vielä iltapäivällä esitelty kaikille jäsenmaille. EU-johtajien oli määrä istua ensi kerran yhteisen pöydän ääreen kello 16 jälkeen Suomen aikaa.

Onko suomalaisten nimitys EKP:hen vastatuulessa? Ranskan ja Saksan kompromissiesitys tuhoaisi Rehnin ja Liikasen toiveet päästä keskuspankkiin


Summary: Armeijan mukaan hyökkääjät olivat islamisteja.

Ainakin 18 sotilasta kuoli, kun aseilla varustettu joukko hyökkäsi sotilastukikohtaan Inatesin kaupungin lähellä Nigerissä maanantaina. Lisäksi neljä sotilasta on kateissa.
 Maan armeijan mukaan hyökkääjät olivat todennäköisesti islamisteja.
 Välikohtaus sattui Malin rajan lähellä, jossa islamistit ovat aktiivisia. ISIS:n Länsi-Afrikan-siipi surmasi alueella 28 sotilasta väijytyksessä toukokuussa.
 Maanantainen hyökkäys alkoi kahden auton räjähdyksellä, mitä seurasi tulitus moottoripyörien päältä. Armeijan mukaan sen "partnerit" tekivät ilmaiskun pakottaakseen hyökkääjät Malin puolelle.
 Partnereilla armeija tarkoittaa todennäköisesti Ranskan tai Yhdysvaltain joukkoja. Molemmat maat ovat alueella tukemassa Länsi-Afrikan maita taistelussa islamisteja vastaan.

Asemiehet ampuivat 18 sotilasta Nigerissä


Summary: Sukellusveneessä syttyi tulipalo, jonka palokaasuihin miehistö kuoli.

14 ihmistä sai surmansa Venäjällä, kun sukellusveneessä syttyi tulipalo maanantaina, kertoi maan puolustusministeriö. Miehistö onnistui sammuttamaan palon, mutta kuoli palokaasuihin.
 Ministeriö ei sanonut, selviytyikö joku hengissä tai mistä tulipalo sai alkunsa.
 Uutistoimisto Reuters siteerasi venäläistä mediaa ja kertoi, että kyseessä oli ydinvoimalla käyvä AS-12-alus. Venäjän viranomaiset eivät ole vahvistaneet tietoa.
 Merenalainen alus oli puolustusministeriön mukaan tutkimuskäytössä.  Ria Novostin  mukaan alus tutki meren pohjaa Venäjän laivastolle, kun onnettomuus tapahtui.
 Onnettomuus sattui Venäjän aluevesillä Murmanskin alueella, ja alus on viety Severomorskin laivastotukikohtaan. Palon syytä tutkitaan.
 Norjan viranomaiset sanoivat tiistaina, etteivät he ole havainneet radioaktiivisuutta omilla vesillään Barentsinmerellä. Venäjä oli ilmoittanut Norjan ydinturvallisuuskeskukselle, että sukellusveneessä oli sattunut kaasuräjähdys.
 Putin ei halua toistaa Kursk-virhettä
 Presidentti Vladimir Putin on perui tiistai-illan ohjelmansa ja tapasi Venäjän puolustusministerin  Sergei Shoigun.
 Putin määräsi perinpohjaisen tutkimuksen onnettomuuden syistä. Lisäksi hän esitti surunvalittelut uhrien omaisille ja lupasi, että kaikki voitava tehdään heidän auttamisekseen.
 Putinia arvosteltiin aikoinaan siitä, että hän hoiti välinpitämättömästi ydinsukellusvene Kurskin onnettomuuden. Kursk upposi aluksella sattuneiden räjähdysten jälkeen elokuussa 2000. Koko 118 hengen miehistö sai surmansa.

14 kuoli sukellusveneonnettomuudessa Venäjällä – aluksessa oli ydinreaktori


Summary: Tiibetin hengellinen johtaja sanoi aiemmin, että jos hänen seuraajansa on nainen, tämän tulee olla viehättävä.

Tiibetin hengellinen johtaja  Dalai-lama  kertoi tiistaina olevansa syvästi pahoillaan kommentista, jonka hän  esitti brittiläisellä BBC-kanavalla  perjantaina. Pahoittelut välitti hänen toimistonsa.
 Ohjelmassa Dalai-lama sanoi, että jos hänen seuraajansa on nainen, tämän tulee olla viehättävä.
 – Hänen pyhyytensä ei aidosti halunnut olla loukkaava. Hän on syvästi pahoillaan siitä, että on loukannut ihmisiä puheillaan, ja esittää vilpittömän anteeksipyyntönsä, lausunnossa sanottiin.
 Lausunnossa myös todettiin, että samat vitsit eivät välttämättä toimi kaikissa kulttuureissa.
 – Joskus hatusta vedetyt kommentit voivat olla hauskoja yhdessä kulttuurisessa kontekstissa, mutta menettävät hauskuutensa toiseen kulttuuriin käännettäessä.
 Lisäksi lausunnossa vakuuteltiin, että Dalai-lama on aina puolustanut naisten oikeuksia ja iloinnut tasa-arvon etenemisestä maailmassa.

Dalai-lama pahoittelee naiskommenttiaan – sanoo yrittäneensä vitsailla


Summary: Hernesaareen kiinnittävällä aluksella ei järjestetä yleisöesittelyjä vierailun aikana.

Yhdysvaltojen kuudennen laivaston johtoalus USS Mount Whitney vierailee Helsingissä 3.–6.7.2019.
 USS Mount Whitney on ensimmäinen kahdesta Blue Ridge-luokan johtoaluksesta. Alus otettiin käyttöön vuonna 1971. Se on 189 metriä pitkä ja 33 metriä leveä. Aluksen vanhimpana toimii kommodori  Cassidy Norman .
 Laivastovierailun isäntänä toimii Rannikkolaivaston esikuntapäällikkö, komentaja  Ilja Hakanpää .
 Hernesaareen kiinnittyvällä aluksella ei järjestetä yleisöesittelyjä vierailun aikana.
 Alus on toiminut muun muassa Naton komentokeskuksena Libyan sisällissodassa vuonna 2011, kun länsimaat estivät presidentti  Muammar Gaddafin  joukkoja hyökkäämästä kapinallisten tukikohtaan Benghazissa.

Naton valtava komentoalus vierailee Helsingissä – tositoimissa viimeksi Libyan sisällissodassa


Summary: Ympärivuotisesti jäässä olevan linnan suojana olevan rakennuksen katolle tulee Meri-Lapin suurin aurinkovoimala.

Kemi tunnetaan talvisesta lumilinnastaan, mutta tänä kesänä matkailijoita houkutellaan myös ympärivuotiseen linnaan Lumilinnarakennuksessa on 400 neliömetriä kylmätilaa ja 100 000 kiloa jäätä, joka pidetään kesähelteilläkin noin -5 asteessa.
 Tämä saa ilmastotietoisen kohottamaan kulmakarvojaan. Kemin matkailun kokemusjohtaja  Noora Barria  kertoo, että energiankäytölliset seikat on kuitenkin otettu huomioon jo rakennusvaiheessa.
 Lumilinnarakennusta lämmitetään maalämmöllä ja viilennetään maajäähdytyksellä. Lisäksi tänä kesänä katolle asennetaan yli 400 aurinkopaneelia.
 – Lumilinnarakennuksesta tulee Kemin alueen suurin aurinkovoimala. Meille tulee näkyville seuranta siitä, miten paljon energiaa aurinkopaneelit tuottavat, Barria kertoo.
 Paneelien odotetaan tuottavan ihanteellisissa olosuhteissa noin 100 000 kilowattituntia vuodessa. Tämä on noin viiden omakotitalon vuotuinen energiankulutusmäärä. Toistaiseksi tämä on koko maankin mittakaavassa varsin suuri.
 Fiksuja ratkaisuja, joista voi ottaa mallia
 Motivan johtavan asiantuntijan  Tomi Kiurun  mielestä Lumilinnan energiaratkaisut ovat esimerkillinen ulostulo, josta muidenkin yritysten kannattaisi ottaa mallia.
 – Ratkaisut on tehty tosi fiksusti. Esimerkiksi tämä, että lauhdelämpöä otetaan talteen ja hyödynnetään, Kiuru sanoo.
 Myös muita esimerkkejä vihreästä energiankulutuksesta on. Rakennuksesta ei päästetä hukkalämpöä karkuun vaan se käytetään esimerkiksi käyttöveden lämmittämiseen. Talvella hyödynnetään ulkoa tulevaa pakkasilmaa pitämällä linnatilaan johtavia luukkuja auki.
 – Mansikkanokan alueella kulkee noin kymmenen kilometriä maalämpöputkia. Olimme varautuneet ympärivuotisen lumilinnan rakentamiseen jo hyvissä ajoin, Barria toteaa.
 Kemi on strategiassaan julistanut pyrkimyksensä vihreäksi ja kestäväksi, ja tätä tavoitetta myös Lumilinnan on noudatettava. Liki kymmenen miljoonaa euroa maksanut lumilinnarakennus on pyritty rakentamaan vihreiden tavoitteiden mukaisesti.
 Lumilinnarakennus sijaitsee Kemin Mansikkanokalla. Rakennus valmistui kevättalvella 2019. Piha-alueita kunnostetaan kesän aikana. Emma Sarsila / Yle
 Ilmastonmuutos lisää jäähdytyksen tarvetta
 Sitä Kemin matkailu ei vielä halua arvioida, kuinka paljon energiaa ympärivuotisen Lumilinnan jäähdyttäminen lopulta vie vuositasolla.
 Asuinkiinteistöissä jäähdytyksen tarve on Suomen pohjoisilla alueilla vielä verrattain pientä, sillä vain noin 2–4 prosenttia asuintalojen energiankulutuksesta menee jäähdytykseen.
 Energiateollisuus ry arvioi kuitenkin jo vuonna 2015, että koko maassa jäähdytyksen energiankulutus tulee kasvamaan 1700 gigawattituntiin vuoteen 2030 mennessä.
 Ilmastonmuutoksen myötä jäähdytyksen tarve Suomessa kasvaa Ilmatieteenlaitosten mallinnusten mukaan jopa 30 prosenttia tulevina vuosikymmeninä. Samalla paine tehdä kestäviä energiaratkaisuja kovenee.
 Jäähdytyksen tarve korostuu erityisesti riskiryhmien parissa, kuten sairaaloissa ja hoivalaitoksissa, missä jäähdytys voi jopa säästää henkiä. Kiuru pohtiikin, missä menee terveyden kannalta tärkeän jäähdytyksen ja mukavuudenhalun raja.
 – Ympäristötietoisuus kyllä luultavasti auttaa meitä siinä, että turhaa jäähdytystä ei tehdä, Motivan johtava asiantuntija Tomi Kiuru toivoo.
 Ympärivuotisen Lumilinnan vastaanotto- ja kahvilarakennuksen katolle tulee satoja aurinkopaneeleita. Jutta Huovinen / Yle
 Jäänmurtaja Sampon kaltainen menestys?
 Viilennystä ja elämyksiä kesällä tarjoava tila on erikoinen mutta vetoaako se matkailijoihin? Viime joulukuu oli huippukuukausi majoitusten puolesta Kemin matkailulle, mutta alussa oleva kesäsesonki ei vielä ole myynyt itseään.
 – Kesä näyttää kansainvälisten matkailijoiden suhteen suhteellisen hiljaiselta vielä ja niin me ollaan kyllä sen oletettukin olevan. Varmasti tästä pikkuhiljaa tulevien vuosien varrella kansainvälisten matkailijoiden määrä kasvaa, Barria kertoo.
 Vain aika ja aluillaan oleva kesäturistisesonki näyttää, onko ympärivuotisesta Lumilinnasta esimerkiksi jäänmurtaja Sampon kaltaiseen menestykseen.
 Lue myös:
 Kemin perinteinen Lumilinna sai rinnalleen kesänkin kestävän lumilinnan – aluetta kehitetään ympärivuotiseksi
 Hiihtokeskukset kilpailevat nyt ympäristöarvoilla – Ruka tähtää hiilineutraaliksi
 Jääkaappi ja pakastin urakoivat uupumukseen asti, mutta ilmalämpöpumppu on helteellä kodin suurin sähkösyöppö

Kemin Lumilinna pidetään kesähelteilläkin pakkasella, mutta onko siinä mitään järkeä? Ympäristöystävällisyyteen pyritään aurinkosähköllä ja maalämmöllä


Summary: Toistasataa ihmistä on menettänyt opiskeluoikeutensa huijausvyyhdin paljastuttua.

Ruotsissa pohditaan äärimmäisiä keinoja korkeakoulujen kelpoisuuskokeessa huijaamisen estämiseksi. Syynä on paljastunut laaja ja ammattimainen koehuijaus.
 Paljastuksessa kävi ilmi, että järjestäytynyt rikollisuus on myynyt kepulikonsteihin valmiille hakijoille huijauspaketteja. Ne ovat sisältäneet pikkuruisen korvakuulokkeen, jonka avulla oikeat vastaukset on saneltu  korkeakouluvalmiutta mittaavan kokeen  aikana.
 Ruotsissa ehdotetaan nyt ruumiintarkastusten käyttöönottoa korkeakoulujen kelpoisuuskokeissa huijausyritysten paljastamiseksi.
 Selvitysmiehen hallitukselle maanantaina luovuttamassa  esityksessä  suositellaan myös muun muassa peilauksen käyttöä salaisten langattomien yhteyksien paljastamiseksi.
 Lääke- ja oikeustiede kiinnostivat kepulikonsteihin turvautuneita
 Huijaamalla sisään päässeitä opiskelijoita on paljastunut muun muassa Tukholman, Göteborgin, Uppsalan ja Lundin yliopistoissa,  kertoo Ruotsin televisio SVT .
 Varsinkin lääketieteen ja oikeustieteen opinnoista kiinnostuneet ovat olleet valmiita turvautumaan huijaamiseen unelmiensa opiskelupaikan saavuttaakseen.
 Yliopisto- ja korkeakouluneuvosto UHR  on neljän vuoden aikana kieltäytynyt antamasta huijaamisen vuoksi koetulosta 105 hakijalle. 144 ihmisen osallistuminen kokeeseen on estetty.
 Koetulos on peruttu jälkikäteen 143:lta kokeeseen osallistuneelta.
 Osa huijareista on tunnustanut suoraan, ettei ole jaksanut opiskella riittävästi lukiossa tai edes käydä paikalla koulussa. Kuva ei liity Ruotsin tapaukseen. Yle
 Ostetulla huijauspaketilla huippupisteet
 Ensimmäiset merkit järjestäytyneestä huijaamisesta Ruotsin korkeakoulukokeessa havaittiin jo syksyllä 2015, mutta varsinainen matopurkki avautui HP-hjälpen -nimistä huijausyritystä pyörittäneiden rikollisten paljastuttua viime vuonna.
 HP-hjälpen lupasi tarjota kokeeseen eri puolilla Ruotsia osallistuville maksua vastaan huippupisteet. Siten he pääsisivät opiskelemaan lääketieteen ja oikeustieteen kaltaisia aloja.
 Pakettiin kuului pieni korvanappi, jonka kautta kokeeseen osallistuville luettiin kohta kohdalta oikeat koevastaukset langatonta verkkoa hyväksikäyttäen. Huijariyritys oli jotenkin onnistunut saamaan käsiinsä koekysymykset etukäteen.
 Huijarit mainostivat palveluitaan muun muassa sosiaalisessa mediassa.
 Epäilykset laajasta huijaamisesta heräsivät, kun Ruotsin televisio SVT teki paljastusjutun koehuijauksesta.
 Viranomaisten päästyä huijauksen jäljille alkoi vyyhti kiertyä vauhdilla auki. Poliisi iski huijareiden kimppuun kesken meneillään olleen kokeen viime vuoden huhtikuussa.
 Muistitikulla huijauksesta maksaneiden yhteystiedot
 Kotietsinnässä löytyi maahan kaivettu muistitikku, jolle oli tallennettu kaikkien HP-hjälpeniltä huijauspaketin ostaneiden ihmisten tiedot.
 Rikolliset olivat tunnollisesti kirjanneet taulukoille huijaamisesta maksaneiden nimet, osoitteet, henkilötunnukset sekä tiedon näiden haluamista koetuloksista.
 Lisäksi maahan oli kaivettu 1,6 miljoonaa kruunua eli yli 150 000 euroa käteistä rahaa.
 Huijausyrittäjien jäljiltä löytyi maahan kaivettuna 1,6 miljoonaa kruunua käteistä rahaa. Kuvan rahat eivät liity tapaukseen. Fredrik Sandberg / EPA
 Kiinnijääneet koehuijarit ovat tarjonneet kuulusteluissa toinen toistaan värikkäämpiä selityksiä. Huijaamista on selitelty esimerkiksi sillä, että joissakin maissa korkeakoulukelpoisuuden voi hankkia maksamalla.
 Toiset vetosivat siihen, että huijaaminen on niin yleistä yhteiskunnassa, ettei kokeessa huijaaminen ole mikään iso asia. Osa on tunnustanut suoraan, ettei ole jaksanut opiskella riittävästi lukiossa tai edes käydä paikalla koulussa.
 Osa on puolestaan selittänyt jättäneensä ostamansa huijauspalvelun käyttämättä. 25-vuotias mies väitti  Aftonbladet-lehden mukaan  kuulustelussa, että korvanappi putosi pois korvasta kesken kokeen ja hän saavutti hyvät pisteet pänttäämisen ansiosta.
 Lääketieteelliseen halunnut 30-vuotias mies selitti puolestaan, ettei voinut käyttää ostamaansa huijauspalvelua. Hän kertoi äitinsä löytäneen korvakuulokkeen ja huijauspaketin.
 Äiti oli heittänyt paketin jokeen luultuaan poikansa radikalisoituneen ja hankkineen pommin.
 – Sääntöjä ei halua noudattaa, jos järjestelmää ei pidä hyvänä, totesi puolestaan oikeustiedettä opiskeleva 25-vuotias mies Aftonbladetin mukaan.
 Selitykset eivät vakuuttaneet viranomaisia.
 Yliopistot antavat lähtöpasseja huijareille
 Tammikuussa Norrköpingin käräjäoikeus tuomitsi kolme HP-hjälpeniä pyörittänyttä 21–26-vuotiasta päätekijää 3,5–6 vuodeksi vankilaan.
 Lisäksi oikeus tuomitsi neljä ihmistä muun muassa avunannosta ja rahanpesusta. 23:lle huijauspalvelun ostaneelle oikeus jakoi ehdollisia vankeustuomioita ja sakkoja.
 Kesäkuussa jutussa tapahtui yllätyskäänne, kun Götan hovioikeus määräsi käräjäoikeuden käsittelemään jutun uudelleen tuomarin jääviyden vuoksi. Tuomari oli esitellyt näkemyksiään tapauksesta jo ennen tuomion antamista,  kertoo muun muassa Dagens Nyheter -lehti .
 Huijaamisesta kiinni jääneitä opiskelijoita oikeusjutun uusi käsittely ei auta. Korkeakoulut voivat nimittäin päättää opinto-oikeuden perumisesta itsenäisesti.
 Useat yliopistot eri puolilla Ruotsia ovat jo ilmoittaneet lukuisten opiskelijoiden menettäneen opinto-oikeutensa, koska nämä olivat ostaneet HP-hjälpenin huijauspaketin. Lisäksi monet opinahjot käsittelevät vielä tietoonsa tulleita tapauksia.
 Osa yliopistoista on kertonut joidenkin huijareiden myös päättäneen itse keskeyttää opintonsa huomattuaan, etteivät pärjääkään.
 Huijauspaljastus on myös luonut juopaa ja synnyttänyt epäluuloja opiskelijoiden välillä.
 Korkeakoulujen kelpoisuuskoe järjestetään Ruotsissa kaksi kertaa vuodessa. Viime vuonna kokeeseen osallistui noin sata tuhatta ihmistä.

Järjestäytynyt rikollisuus auttoi pääsykoehuijareita korvanapeilla Ruotsissa – nyt kokeisiin ehdotetaan ruumiintarkastuksia


Summary: Huolellinen niitto ennen kukan siementämistä ehkäisee leviämistä.

Lupiini on monelle tuttu näky etenkin teiden varsilla. Violetteja kukkameriä näyttäisi olevan vuosi vuodelta enemmän. Vielä kymmenen vuotta sitten kukinto saatettiin säästää tienvarsien kesäniitoissa, mutta näin ei enää toimita.
 Tilanne monin paikoin toivoton
 Lupiini on ehtinyt leviämään paikoittain jo laajasti, mikä tekee sen hävittämisestä entistäkin hankalampaa, ellei jopa mahdotonta. Tällä hetkellä näyttää siltä, että laji on päässyt leviämään laajemmilla alueilla jo melko peruuttamattomasti.
 – Lupiinia on maanteiden varsilla aivan mielettömästi ja se näyttää leviävän myös metsän puolelle. Osittain näyttää siltä, että peli on menetetty. Vaadittaisiin melko raskaita toimia, mikäli laji halutaan kitkeä täysin, kertoo luonnonsuojelun johtava asiantuntija  Sirkka Hakalisto  Pohjois-Karjalan ELY:stä.
 Lupiini leviää siementen välityksellä. Hakaliston mukaan lupiinin siementuotanto on todella voimakasta ja sillä on hyvin vahva siemenpankki. Tämä tarkoittaa sitä, että siemen säilyy pitkään maassa, ja voi itää mikäli maata kaivetaan uudelleen.
 Lupiinia voidaan hävittää niittämällä tai kaivamalla kukinnot maasta juurineen. Niitot tulisi tehdä kuitenkin tarpeeksi ajoissa kukintavaiheessa, jolloin siemenet eivät ole vielä kypsyneet. Hävittäminen vaatii useita niittoja monen vuoden ajan. Lisäksi niittojäte tulisi hävittää huolellisesti leviämisen estämiseksi.
 Vieraslajit.fi  -sivustolta löytyvien ohjeiden mukaan niitetyt lupiinit tai kukinnot voi laittaa kompostiin tai haravoida kasvupaikalla kasaan maatumaan. Kasvien kehittymisen estämistä voi varmistaa vielä peittämällä kasan tukevalla muovilla tai pressulla.
 Uusien siementen leviämistä voidaan estää niittämällä kukinnot ennen kuin siemenet ehtivät kypsyä. Kypsymättömät siemenet tunnistaa vihreistä paloista. Heikki Haapalainen /  Yle
 Pienten teiden varret niitetään vain kerran kesässä
 Lupiiniesiintymien lisääntyminen teiden varsilla ei ole vaikuttanut tienhoitourakoiden työnkuvaan. Destia Oy:n työmaapäällikkö  Mauno Vartiainen  Kiteeltä kertoo, ettei lupiinien torjuntaan ole vielä tähän mennessä tullut lisäohjeita.
 – Urakkasopimuksessa ei tällä hetkellä ole uusia ohjeita. Toivottavasti seuraavissa urakoissa ne huomioitaisiin, Vartiainen sanoo.
 Tähän asti lupiinia on niitetty teiden varsilta muiden kasvien mukana kesän tavallisten tienvarsiniittojen aikana.
 Tienhoitourakoissa niittoalueisiin kuuluvat ainoastaan tiealueet. Vartiaisen mukaan niittotyöt on aikataulutettu niin, että joka kesä tehdään niittoja 2–4 metrin etäisyydeltä tien reunasta. Suurempia raivaustöitä 6–12 metrin etäisyydeltä tehdään vaihtelevasti muutaman vuoden kierrossa.
 Valtatiet niitetään Vartiaisen mukaan kaksi kertaa kesässä, kesäkuun puolella ja heinä–elokuun vaihteessa. Alemman tieverkoston tiet niitetään kerran kesässä.
 Myös Mauno Vartiainen on sitä mieltä, että lupiinien hävittäminen vaikuttaa mahdottomalta.
 – Kyllä se on aika toivotonta. En usko, että niitä on mahdollista saada enää häviämään Suomen luonnosta. Tarvittaisiin melkoinen kansanliike, että se tapahtuisi.
 Torjuntataistelua villiintynyttä kukintoa vastaan
 Koska lajin hävittäminen täysin on tässä vaiheessa hankalaa, olisi keskityttävä ennemmin leviämisen estämiseen. Tulevaisuudessa tähän tarvittaisiin kuitenkin Sirkka Hakaliston mukaan vielä tarkempi valtakunnallinen torjuntasuunnitelma.
 – Tällä hetkellä käydään niin sanottua torjuntataistelua, jottei laji leviäisi luonnonsuojelualueille ja pääsisi vahingoittamaan muita monimuotoisuudelle arvokkaita lajeja, Hakalisto toteaa.
 Väyläviraston ympäristöasiantuntija  Marketta Hyvärisen  mukaan maa- ja metsätalousministeriö on laatimassa uudistettua haitallisten vieraslajien hallintasuunnitelmaa, jonka on tarkoitus valmistua ensi kesäksi.
 – Meillä on ollut jo kauan viherhoidon ohjeissa, että lupiinia ei säästellä, vaan se niitetään. Ongelmana on tietysti se, että lupiinia esiintyy myös niittoalueen ulkopuolella.
 Uusimmassa hallintasuunnitelmassa otetaan Hyvärisen mukaan huomioon myös uusimmat listatut vieraslajit ja siinä tullaan määrittelemään alueita, joilla suojelua ja torjuntaa tulisi priorisoida.
 – Jatkossa meillä on parempi käsitys siitä, missä torjuntaa tehdään. Todennäköisesti niitot aloitetaan aikaisemmin ja niitä saatetaan tehdä leveämmin. Päätöksiä ei olla kuitenkaan vielä tehty, Hyvärinen kertoo.
 Lue lisää:
 Vieraslajiasiantuntijan neuvo: Nyt keräämään lupiinikimppuja ja näivettämään kurtturuusuja
 Lupiinikimppu maljakossa on palvelus luonnolle, kunhan sen hävittää oikein – paras aika torjua vieraslajeja on nyt

Vieraslaji lupiini leviää tienvarsilta myös metsiin – "Osittain näyttää siltä, että peli on menetetty"


Summary: Tämänvuotisen festivaalin teeman tavoitteena on tuoda esille saamen kieliä ja alkuperäiskansojen moninaisuutta.

Elokuun 16.-17 päivä järjestettävän Ijahis idja –alkuperäiskansojen musiikkitapahtuman ohjelma on julkaistu.
 Inarissa kuudettatoista kertaa järjestettävän festivaalin ohjelmassa on konserttien lisäksi luvassa keskusteluareena, käsityömarkkinat, saamelaiset urheilukilpailut sekä lasten ja nuorten omaa ohjelmaa.
 Tänä vuonna festivaalin teemana on Yhdistyneiden Kansakuntien alkuperäiskansojen kielten vuoden innoittamana saamen kielet.
 Ijahis Idja -festivaalin taiteellinen johtaja  Anna Näkkäläjärvi-Länsman  iloitsee, kun tämänvuotinen teema tuo esille saamelaiskielien ja alkuperäiskansakielien moninaisuutta.
 – Tietysti saamen kieli on meillä keskeisenä festivaalissa aina ja me luonnollisesti käytämme sitä, mutta tänä vuonna olemme halunneet ottaa mukaan myös saamelaista runoutta ja kirjallisuutta, kertoo Näkkäläjärvi-Länsman.
 Ensin lasten- ja nuortenpäivä, sitten paneelikeskustelu kirjallisuuden merkityksestä
 Ijahis Idja -festivaali alkaa perinteisesti perjantaina 16.8. lasten- ja nuortenpäivällä. Násttážat -konsertissa lavalle astuvat lasten ja nuorten lisäksi  Wimme Saari ,  Mihkku Laiti  ja alkuperäiskansavieras  Aydar Churupov , joka tulee Siperiasta, Altailta. Hän edustaa Telengit-kansanryhmää.
 Festivaalin avajaiset alkavat perjantai-iltana 16.8. kello 18.00. Avajaisissa lavalle astuvat joikutaiteilija  Nils-Heikki Paltto  ja runoilija  Inger-Mari Aikio . Avaisten yhteydessä avataan käsityömarkkinat, jotka kestävät lauantaihin asti.
 Avajaisten jälkeen ohjelma jatkuu Ijahis Idja -areenalla,  Kultainen kielemme  -paneelikeskustelulla. Paneelikeskustelua johtaa kirjailijoiden sananvapausyhdistyksen Suomen PEN:in johtokunnan jäsen sekä kieli- ja käännöskomitean puheenjohtaja  Pirita Näkkäläjärvi . Paneelikeskustelussa keskustellaan saamenkielisen kirjallisuuden merkityksestä saamelaiskulttuurille, saamelaisyhteisölle sekä uhanalaisille saamen kielille.
 Lauantaina 17.8. järjestetään Saamelaismuseo Siidan ulkomuseoalueella uudenlainen konsertti.
 – Tänä vuonna ei ole seminaaria, mutta Siidassa on muuta ohjelmaa silloin lauantaina päivällä. Ulkomuseoalueella on konsertti, jonka päätähtenä on Wimme Saari. Se on varmasti melko hienoa siellä ulkomuseossa päästä kokemaan tällaista, sanoo Näkkäläjärvi-Länsman.
 Saamelainen runokirjallisuus teemakonsertin keskiössä
 Lauantaina ohjelmassa on festivaalin teemakonsertti  Haluaisin.  Konsertti sitoo yhteen runouden, laulut, joiut ja musiikin. Teemakonserttia on ollut mukana suunnittelemassa saamelainen runokirjailija Inger-Mari Aikio ja hän on luonut konsertista hienon kokonaisuuden.
 – Tämä konsertti tulee sisältämään runoja ja musiikkia, ja tietysti myös perinteisiä runoja ja joikuja. On todella mielenkiintoista päästä katsomaan, millainen kokonaisuus se on. Inger-Mari on siellä tietenkin mukana lukemassa omia runojaan, kertoo Näkkäläjärvi-Länsman.
 – Sitten Ruotsin puolelta tulee  Ánná Káisá Partapuoli , ja hän on sellainen slam-poet. Se on vähän erilainen tyyli, siinä kuulemme todella erilaisia runoja.
 – Konsertissa on mukana myös  Niko Valkeapään  musiikkia. Nikohan kirjoittaa omia tekstejään ja ne ovat kuin runoja. Hän laulaa omia runojaan ja varmaankin myös lukee joitain niistä. Siellä on myös joikua Varanginvuonosta, kertoo Näkkäläjärvi-Länsman.
 – Se on varmasti ollut monta vuotta sellainen kysymys meille, että miksi emme ota niitä runoilijoita mukaan. Nyt halusimme ottaa, kun on tämä erikoinen vuosi. Meidän mielestä se sopi todella hyvin.
 Iltakonserteissa Saamenmaan suurimmat tähdet
 Perjantain iltakonsertissa päälavalle astuvat inarinsaamelainen laulu- ja livđetaitaja  Anna Morottaja , uuden levyn julkaissut Niko Valkeapää, päätähti  Mari Boine  ja illan lopettaa DJ-yhtye  Article 3 .
 Lauantain iltakonsertissa päälavalle astuvat Máttut-konsertin joikutaiteilijat, varanginvuonolainen joikutaiteilija  Øystein Nilsen , alkuperäiskansavieras ja kurkkulaulaja Aydar Churupov, uumajansaamenkielinen laulaja  Katarina Barruk , pop-yhtye  Isák  ja saamelainen folkrock-yhtye  Sančuari .
 Ijahis Idja -festivaalin lippujen ennakkomyynti alkaa perjantaina 5.7.
 Ijahis Idja -festivaalin ohjelman löydät  täältä.

Ijahis Idja -festivaalin ohjelma on julkaistu – festivaalin lavalle nousee ikoninen Mari Boine