Summary: Etelä-Karjala on yrittänyt turvata keskussairaalansa aseman ulkomaalaisten terveysturistien avulla. Hiljaista on ollut.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan keskussairaalassa Lappeenrannassa törmättiin vuoden 2017 lopussa karuun tosiasiaan. Synnytysten määrä painui alle tuhannen  ensimmäistä kertaa keskussairaalan historiassa .
 Luku oli karu siksi, että synnytyksiä hoitavassa ympärivuorokautisesti päivystävässä sairaalassa olisi hoidettava noin 1 000 synnytystä vuodessa.
 Synnytysten määrä jatkui laskuaan vuonna 2018.
 Synnyttäjiä hamutaan ulkomailta
 Keskussairaalaa ylläpitävä Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote ei ole kuitenkaan seurannut synnytysten määrän vähenemistä tumput suorina, vaan ryhtyi toimeen.
 Katseet suunnattiin itärajan taakse Venäjälle, josta päätettiin alkaa houkutella synnyttäjiä Lappeenrantaan.
 Ulkomaisten synnyttäjien saamiseksi Eksote aloitti yhteistyön pääkaupunkiseudulla toimivan Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUSin omistaman Hyksin Oy:n kanssa. Ensimmäisiä, itsemaksavia ulkomaalaisia synnyttäjiä odotettiin Etelä-Karjalan keskussairaalaan  jo vuosi sitten syksyllä .
 Näin ei tapahtunut. Myös vuosi 2019 ehti melkein kulua loppuun, kunnes marraskuussa Eksotesta kerrottiin, että ensimmäinen ulkomainen synnyttäjä  olisi tulossa vielä tämän vuoden aikana .
 Synnyttäjiä on tulossa lisää, sillä muutamia naisia on käynyt tutustumassa Etelä-Karjalan keskussairaalan synnytysosastoon. Odotukset keskussairaalassa ovat maltilliset.
 – Tiedämme, että kyse on maksimissaan muutamasta kymmenestä ulkomaalaisesta synnyttäjästä, naistentautien poliklinikan ylilääkäri  Antti Valpas  kertoi Ylelle marraskuussa.
 Synnytys Lappeenrannassa maksaa ulkomaalaiselle 10 000 euroa eli saman verran kuin Hyksin Oy:n Hyvinkään sairaalassa.
 Arkistokuva Etelä-Karjalan keskussairaalan sädehoitolaitteesta. Kare Lehtonen / Yle
 Suunnitelmia ollut vuosia
 Ennen ulkomaisten synnyttäjien tuloa Etelä-Karjalassa oli tehty vuosikausia töitä ja suunnitelmia terveysturismin kehittämiseksi. Mainittavia tuloksia ei saatu aikaiseksi.
 Runsaasti julkisuutta sai vuonna 2013 Lappeenrannan Rauhaan kylpylä-hotelli Holiday Clubin läheisyyteen suunniteltu yksityissairaala, joka olisi tarjonnut päiväkirurgisia palveluja kotimaisille ja ulkomaisille asiakkaille. Sairaalaan perustamista suunnittelivat Holiday Club sekä helsinkiläinen Nordic Clinic -yhtiö.
 Myös Eksotea houkuteltiin mukaan. Asia herätti  Eksoten sisällä kiistelyä . Lopulta yksityissairaalan perustaminen kariutui.
 Terveysmatkailun kehittämistä on vuosien varrella hidastanut myös sote-uudistuksen valmistelu ja venyminen sekä Venäjän talouden alavireinen kehitys.
 Hyksin Oy ilmaisi ensimmäistä kertaa yhteistyökiinnostuksensa Eksoten suuntaan  jo vuonna 2014 . Meni kuitenkin vuosia, ennen kuin sopimukset synnytyksistä saatiin aikaiseksi.
 Kilpailu terveysmatkailijoista on kovaa
 Etelä-Karjalan keskussairaalalla on valmiudet tarjota ulkomaalaisille synnytyspalvelujen lisäksi myös syöpähoitoja sekä tekonivelleikkauksia. Tavoitteena on, että laajan päivystyksen sairaalassa tehtäisiin riittävästi toimenpiteitä. Eksoten mukaan neuvottelut Hyksin Oy:n kanssa näistä palveluista ovat meneillään.
 Terveysturismiin ei kuitenkaan ladata enää suuria odotuksia. Puoli vuotta Eksoten toimitusjohtajana toimineen  Timo Sakselan  mukaan ulkomailta eli pääsääntöisesti Venäjältä tulevat maksavat asiakkaat otetaan kyllä vastaan ja hoidetaan.
 – Aiemmat odotukset eivät ehkä toteudu siinä mittakaavassa, mitä odotettiin, kertoo Saksela.
 Sakselan mukaan asiakkaita ei itärajan takaa yksinkertaisesti löydy.
 – En tiedä tarkemmin, miksi rajan yli ei tänne tulla. Käsittääkseni sielläkin on palveluja, jotka toimivat. Ehkä ne riittävät.
 Aiemmat odotukset eivät ehkä toteudu siinä mittakaavassa, mitä odotettiin.  Timo Saksela
 Eksote ei pane rahaa ulkomaalaisille suunnattavaan markkinointiin, vaan markkinoinnin hoitaa Hyksin Oy. Venäjällä palveluja on markkinoitu lähinnä internetin Yandex- ja Google -hakukoneissa.
 Markkinointiin menee muutamia kymmeniä tuhansia euroja vuodessa.
 Hyksin Oy:n toimitusjohtajan  Markus Oravan  mukaan terveyspalveluja käyttävistä venäläisistä asiakkaista kilpailevat monet muutkin maat, kuten Saksa, Latvia ja Turkki.
 – Latvian valtti on se, että siellä puhutaan venäjää, Orava sanoo.
 Oravan mukaan terveysturismi on joka tapauksessa toiminnan kannalta marginaalista. Esimerkiksi Hyksin Oy:n Hyvinkään sairaalassa käy vuosittain muutamia kymmeniä ulkomaisia synnyttäjiä.
 – Tämä tuo lisäarvoa normaaleille palveluille. Siihen ei kannata ladata liikaa odotuksia.

Keskussairaalaan on vuosikausia yritetty saada ulkomaalaisia asiakkaita – toistaiseksi tuloksena vain yksi synnyttäjä


Summary: Pommi räjähti kesken vilkkaan aamuruuhkan. Iskun tekijä ei ole tiedossa.

Useita ihmisiä on kuollut tuhoisassa autopommi-iskussa Somalian pääkaupungissa Mogadishussa, kertoo paikallinen poliisi.
 Tiedot kuolleiden määrästä ovat vielä epäselviä. Uutistoimistotiedot kuolleiden määrästä vaihtelevat 13:n ja 20:n välillä.
 – Kyseessä oli tuhoisa räjähdys ja voin vahvistaa, että yli 20 siviiliä on kuollut ja useita muita on loukkaantunut, sanoo poliisi  Ibrahim Mohamed  uutistoimisto AFP:lle.
 Mogadishun pormestarin  Omar Muhamoudin  mukaan ainakin 90 siviiliä on haavoittunut räjähdyksessä.
 Pommi räjähti kesken vilkkaimman aamuruuhkan lähellä verotoimistoa. Iskun tekijä ei ole tiedossa.
 Lue myös :
 Italialainen sotilassaattue ja Yhdysvaltojen tukikohta joutuivat hyökkäysten kohteeksi Somaliassa
 Kymmeniä kuollut hotelli-iskussa Somaliassa – Isku kesti 12 tuntia

Ainakin 13 kuollut ja kymmeniä haavoittunut pommi-iskussa Somalian Mogadishussa


Summary: Viranomaiset jatkavat vielä yhden kyydissä olleen ruumiin etsimistä.

Yhdysvaltoihin kuuluvalla Havaijilla kadonnut helikopteri löydettiin perjantaina, paikalliset viranomaiset kertovat. Radioyhteys turistilentoja tehneeseen helikopteriin katkesi torstaina kesken lennon.
 Koneen hylky löydettiin vuoren huipulta Kauai-saarelta. Helikopterin lentäjä ja kuusi matkustajaa olivat tämän jälkeen pitkään kateissa, ja aluksi pelastushenkilöstö etsi mahdollisia eloonjääneitä. Etsintää vaikeuttivat jyrkkä maasto, huono näkyvyys ja sateet.
 Tuntien etsimisen jälkeen kuusi ihmistä löytyi kuolleena. Viranomaiset jatkavat viimeisen kateissa olevan etsimistä aamulla. He eivät usko hänen olevan enää elossa.
 Matkustajat olivat kahdesta eri perheestä, ja heistä kaksi oli lapsia.
 Turman syy ei ole vielä tiedossa. Viranomaisten mukaan kone syöksyi maahan kesken lennon suunnitellulta lentoreitiltään. Alueella, josta kone löytyi, oli ollut erittäin huono sää.
 Onnettomuus tapahtui Na Palin rannikolla, mikä on yksi turistien suosimista kohteista Havaijilla. Alue on tullut tunnetuksi Jurassic Park -elokuvasta, jossa rannikon jylhiä vuoristomaisemia kuvattiin.

Havaijilla kateissa olleen helikopterin hylky löydettiin vuoren huipulta – kaikki kyydissä olleet seitsemän ihmistä kuoli turmassa


Summary: Myrsky on tuonut mukanaan rankkasateita ja kovia tuulia, mutta kenenkään ei tiedetä loukkaantuneen.

Voimakas trooppinen hirmumyrsky murjoo Tyynellä valtamerellä sijaitsevaa Fidzhiä. Sykloni Sarai on tuonut mukanaan rankkasateita ja kovia tuulia ja pakottanut lähes 2 000 ihmistä pakenemaan kodeistaan. Tuhannet turistit ovat jääneet saarroksiin, kun lentoja Fidzhille ja sieltä pois on peruttu tai siirretty.
 Maan hätätilaviraston mukaan toistaiseksi ei ole tiedossa, että kukaan olisi loukkaantunut.
 Uusiseelantilainen  Melonie Sheppard  kuvaili uutistoimisto AFP:lle tilannetta pelottavaksi Manan saarella pääkaupungin länsipuolella. Hän kertoo, että heidän lomakylänsä alue on suljettu.
 – Meitä riepottelee kova tuuli, ja vettä tulee vaakasuoraan. Hotelli tarjoilee pakattuja aterioita ja vettä huoneisiin, kun se on mahdollista, Sheppard sanoi.
 Hän jatkoi, että ujeltava tuuli lennättää ympäriinsä rojua, ovet ja ikkunat tärisevät ja valtavat aallot lyövät rantaan.
 Myrskytuuli on kohonnut puuskissa lähes 40 metriin sekunnissa. Sykloni on muun muassa kaatanut puita ja katkonut sähköjä. Maan hallitus on varoittanut tuhoisista tuulista ja mahdollisista tulvista rannikkoalueilla.
 Syklonin odotetaan ohittavan Fidzhin pääsaaren Viti Levun ja suuntaavan maan eteläsaarten kautta Tongalle, minne sen on määrä saapua myöhään sunnuntaina.

Tuhannet turistit ovat saarroksissa ja asukkaat pakosalla, kun Sarai-sykloni riehuu Fidzhillä


Summary: Perjantaiaamuna ilmennyt häiriö vaikuttaa myös pankin tiedottamiseen verkkosivuillaan.

Danske Bankin pankkipalveluissa jo perjantaiaamuna ilmenneet häiriöt jatkuvat yhä. Pankki tiedotti häiriöiden jatkumisesta lauantaina kello yhdeltä aamuyöllä Twitter-tilillään.
 Häiriö vaikuttaa myös pankin mahdollisuuksiin päivittää tilannetietoja verkkosivuillaan.
 Häiriö on vaikuttanut muun muassa verkko- ja mobiilipankin toimintaan. Lauantaiyön päivityksessä pankki kertoo, että osa palveluista toimii normaalia hitaammin ja osassa taas esiintyy käyttökatkoja.
 Lisäksi esimerkiksi Omakantaan tai OmaVeroon kirjautumisessa on ilmennyt ongelmia.
 Häiriö on vaikuttanut myös konttoreihin. Konttorit olivat perjantaina auki, mutta osa asiakastapaamisista siirrettiin, Danske Bankin viestinnästä kerrottiin perjantaina STT:lle. Pankki kertoo hoitavansa peruuntuneet tai siirtyneet asiakastapaamiset lähipäivinä.
 Perjantaina iltapäivällä pankki ehti jo kertoa, että tilanne olisi palautumassa normaaliksi. Sittemmin ilmeni, ettei vika ollutkaan korjaantunut lopullisesti.
 Pankki ei ole osannut arvioida häiriön kestoa.
 Lue myös:
 Häiriöt ovat jatkuneet illalla Danske Bankin palveluissa – Iltapäivällä vika näytti hetkellisesti jo korjaantuneen

Danske Bankin palveluissa yhä häiriöitä – vian kestosta ei vieläkään tietoa


Summary: Iskelmämusiikkiin erikoistunut kanava siirtyi elokuussa Sanomalle, joka päätti lopettaa kanavan toiminnan.

Iskelmämusiikkia soittava televisiokanava Harju & Pöntinen lopettaa.
 Viimeisen lähetyspäivän piti olla tulevana sunnuntaina, mutta kanava kertoo  Facebook-sivuillaan  lähetyksen päättyneen jo perjantaina teknisten ongelmien vuoksi.
 Uusi omistaja Sanoma Media Finland oli päättänyt lopettaa kanavan toiminnan. Sanoma  osti elokuussa  Aito Radiot ja Business FM:n, johon Harju & Pöntinen kuului.
 Sanoma myös käynnisti Aito Radioiden uudelleenjärjestelyä koskevat  yt-neuvottelut lokakuussa kaikessa hiljaisuudessa , minkä lopuksi kahdeksan ihmistä irtisanottiin.
 Harju & Pöntinen kertoo Facebookissa, että neuvottelut kanavan uudesta omistuksesta ja jatkumisesta ovat parhaillaan käynnissä. Jos uusi omistaja päättää jatkaa kanavan toimintaa, se voi palata ruutuihin tammi–helmikuun vaihteessa, Facebookissa kerrotaan.
 Katsojien toiveita soittanut kanava pyöri suomalaisten televisioruuduissa vuosien ajan. Finnpanelin katsojatutkimuksen mukaan kanavaa katsoi ja kuunteli keskimäärin 310 000 ihmistä viikoittain.
 Helsingin Sanomien mukaan Harju & Pöntinen on saanut nimensä yhtiön entisten omistajien  Hannu Harjun  ja  Kai Pöntisen  mukaan. Harju omisti Kevyt Kanava oy:n, jonka alle kuului kanavaa pyörittävä Aito Radio. Pöntinen oli Kevyt Kanavien osaomistaja, mutta jätti yhtiön vuonna 2007.
 Harju & Pöntisen lopettamisesta kertoi aiemmin  Iltalehti  ja  Helsingin Sanomat .

Televisiokanava Harju & Pöntinen lopettaa – lähetys loppui etuajassa teknisten ongelmien vuoksi


Summary: Aamulla ilmennyt häiriö on vaikuttanut muun muassa verkkopankin ja konttoreiden toimintaan.

Danske Bankin pankkipalveluissa ilmeni aikaisin perjantaina häiriöitä, jotka jatkuivat yhä ainakin osittain illalla kello 22 aikaan.
 Iltapäivällä pankki ehti jo kertoa, että tilanne olisi palautumassa normaaliksi ja katkoksia tulisi enää satunnaisesti. Pankki ilmoitti Twitterissä, että suurin osa sen palveluista, esimerkiksi mobiilipankki, toimii jälleen.
 Sittemmin ilmeni, ettei vika ollutkaan lopullisesti korjaantunut.
 Häiriö on vaikuttanut muun muassa verkko- ja mobiilipankin toimintaan. Lisäksi esimerkiksi Omakantaan tai OmaVeroon kirjautumisessa on ilmennyt ongelmia. Osa Dansken verkkopalveluista on toiminut normaalia hitaammin.
 Häiriö on vaikuttanut myös konttoreihin. Konttorit olivat perjantaina auki, mutta osa asiakastapaamisista siirrettiin, Danske Bankin viestinnästä kerrottiin STT:lle. Pankki kertoo hoitavansa häiriön vuoksi peruuntuneet tai siirtyneet asiakastapaamiset lähipäivinä.
 Korttimaksamisessa oli ongelmia vain muutaman minuutin ajan, mutta tilanne korjautui iltapäivällä.
 Pankki ei osannut illalla arvioida häiriön kestoa.

Häiriöt ovat jatkuneet illalla Danske Bankin palveluissa – Iltapäivällä vika näytti hetkellisesti jo korjaantuneen


Summary: Jäteyhtiön asiakaspalvelupäällikkö kuvailee muovinkierrätysintoa räjähdysmäiseksi.

Suomalaiset vaikuttavat todella heränneen muovinkierrätykseen. Tänä vuonna muovia on kerätty kotitalouksissa kierrätykseen paikoitellen jopa kaksinkertainen määrä viime vuoteen verrattuna.
 Suurimmat kasvuprosentit talteen otetun muovin määrässä on tänä vuonna saavutettu pääkaupunkiseudulla. Helsingissä ja Espoossa kerätyn muovin määrä on lähes kaksinkertaistunut ja Vantaalla lähes kolminkertaistunut edellisvuoteen verrattuna.
 Kierrätykseen päätyvät esimerkiksi elintarvikkeiden muovipakkaukset, joita kerätään tyypillisesti muun muassa markettien parkkipaikoilla sijaitsevissa  Rinki-ekopisteissä .
 Operatiivinen johtaja  Pertti Tammivuori  Suomen Pakkauskierrätys Rinki oy:stä arvioi, että kasvun syynä on tietoisuuden lisääntyminen muovin kierrätyksen hyödyllisyydestä.
 – Perussyy on kansalaisten herääminen. Siinä puolestaan iso tekijä oli Ylen viime keväinen  I Love Muovi -kampanja  , Tammivuori sanoo.
 Muovinkeräyksessä huimat kasvuprosentit Eniten muovinkeräys lisääntyi tammi-lokakuun välisenä aikana Vantaalla. Vuonna 2018 muovia kerättiin 103 tonnia, tänä vuonna 294,1 tonnia. Kasvua oli 185,5 %. Espoossa kasvuprosentti oli 90,3 ja Helsingissä 90,2. Espoon ja Helsingin muovinkeräysmäärät ovat noin 400 tonnia. Pääkaupunkiseudun ulkopuolisista suurimmista kaupungeista muovin keräys lisääntyi eniten Kouvolassa, jossa kasvua oli 44,2 %. Kerätyn pakkausmuovin määrä kasvoi runsaasta 150 tonnista vajaaseen 230 tonniin. Myös muissa suurissa kaupungeissa pakkausmuovin keräys Rinki-ekopisteillä kasvoi vähintään yli 20 prosenttia. Lähde: Suomen Pakkauskierrätys Rinki Oy:n tilasto tammi-lokakuulta 2018 ja 2019.
 Kampanjan perusajatus oli nostaa esiin huonomaineisena roskana tunnetun muovin lajittelu. “On naiivia ajatella elämää kokonaan ilman muovia – muovi itsessään ei ole pahis”, kampanjassa muun muassa todettiin.
 Suurimpien kaupunkien Rinki-ekopisteissä kerätään vuodessa satoja tonneja pakkausmuovia per kaupunki. Lähinnä pientaloille tarkoitettuja ekopisteitä on Suomessa runsaat 600.
 Muovipakkausten keräysverkostosta sekä muun muassa pakkausten kierrätettävyyden edistämisesta vastaa  Suomen Uusiomuovi oy .
 Keräykselle lentävä lähtö taloyhtiöissä
 Halukkuus pakkausmuovien keräämiseen näkyy myös taloyhtiöissä. Esimerkiksi Kouvolassa jätehuollosta vastaava Kymenlaakson Jäte oy aloitti muovipakkausten keräämisen rivi- ja kerrostalojen pihoilla viime huhtikuussa, jolloin muovinkeräykseen liittyminen oli kiinteistöille vapaaehtoista. Saman yhtiön toimtialueella Kotkassa muoveja on kerätty jo pari vuotta.
 Jouluun mennessä keräykseen liittyneiden kiinteistöjen määrä rikkoi 2 000 rajan.
 – Kiinteistöjä muovinkeräykseen tulee mukaan koko ajan. Alun kasvu on ollut lähes räjähdysmäinen, kuvailee tilannetta asiakaspalvelupäällikkö  Virpi Leppälä  Kymenlaakson Jäte oy:stä.
 Kymenlaakson Jäte Oy:n asiakaspalvelupääällikkö Virpi Leppälä kertoo, että pakkausmuovin keräysastian tunnusväri on keltainen.  Pyry Sarkiola / Yle
 Myös Leppälä arvelee, että muoviroskan maine on lisännyt kiinnostusta lajitteluun ja kierrätykseen.
 – Esimerkiksi merien saastuminen muovilla on ollut paljon julkisuudessa. Muovin keräämistä on selvästi odotettu.
 Pakkausmuovin  keräys laajenee  Kymenlaaksossa ensi vuonna, kun keräysastiat on oltava heinäkuun alkuun mennessä kaikissa sellaisissa taloyhtiöissä, joissa on vähintään kymmenen huoneistoa.
 Vuoden 2021 alusta keräys  etenee  vieläkin pienempiin eli vähintään viiden huoneiston taloyhtiöihin.
 Muovinkeräyksen onnistumisen ja suosion kannalta Leppälä pitää tärkeänä myös lajittelun helppoutta.
 – Mitä lähempänä jäteastia on omaa kotia, sitä helpompaa on lajittelu, hän tiivistää.
 Kymenlaakson Jätteen toimialueella näkyy myös pientaloasukkaiden innostuminen muovinkeräykseen. Rinki-ekopisteillä talteen otetun muovin määrä kasvoi tänä vuonna pääkaupunkiseudun ulkopuolella eniten juuri Kouvolassa.
 Muoviämpäristä teollisuusputkea
 Kotitalouksissa syntyvä muovijäte päätyy käytännössä teollisuuden raaka-aineeksi.
 – Esimerkiksi pakkausmuoveihin kuuluva leipäpussi voi päätyä vaikka uusiomuovikassin raaka-aineeksi. Kovat muovit, kuten ämpärit voivat puolestaan olla vaikkapa tienrakennuksessa käytettävien rumpuputkien tai meluntorjunta-aitojen raaka-ainetta, kertoo  Muoviteollisuus ry:n   toimitusjohtaja  Vesa Kärhä .
 Pakkausmuovien lisäksi myös niin sanottua muovia voidaan kierrättää. Kovaa muovia kuten ämpäreitä ja puutarhatuoleja otetaan vastaan jäteasemilla, mutta pakkausmuovit eivät kuuluu kovien muovien sekaan. Pyry Sarkiola / Yle
 Hänen mukaansa muovinkeräyksessä eletään nyt ison muutoksen aikaa. Kärhä jopa arvelee, että muovinkeräys on vasta nyt oikeasti pääsemässä vauhtiin.
 – Veikkaan, että muovin keräämien vain kiihtyy ensi vuonna ja kiinteistöissä tapahtuva keräys ohittaa ensi vuonna markettien pihoilla tapahtuvan muovin keräyksen.
 Kuluttajan kannalta kovan muovin ja pakkausmuovin kierrätys ovat eri asioita. Kovat muovit eivät kuulu pakkausmuovin keräysastioihin eivätkä pakkausmuovit kovien muovien astioihin esimerkiksi jäteasemilla.
 Muoviteollisuudessa toimii noin 580 yritystä. Alalla työskentelee 12 000 ihmistä.
 Taloyhtiöt kaipaavat neuvontaa
 Muun muassa taloyhtiöitä edustavassa  Suomen Kiinteistöliitossa  lisääntyvää muovinkeräystä ja uusiutuvia jätehuoltomääräyksiä katsotaan pienin kysymysmerkein.
 Liitosta korostetaan, että kierrätys on hyvä ja kannatettava asia, mutta ylimääräisiä kuluja siitä ei saisi taloyhtiöille tulla.
 Riski voi liittyä taloyhtiöihin, joiden rakennukset sijaitsevat pienillä tonteilla, ja esiin nousee ajatus esimerkiksi jätekatoksen laajentamisesta.
 – Mihin pöntöt sijoitetaan, jos taloyhtiön tontilla rakennusoikeus ei riitä, mietiskelee Kiinteistöliiton Kaakkois-Suomen toiminnanjohtaja  Sami Tammisto .
 – Mitä pienempi yhtiö, sitä haastavampaa on saada keräysastiat mahtumaan kiinteistön tontille siisteys- ja turvallisuusnäkökohdat huomioiden, lisää pääekonomisti  Jukka Kero  Kiinteistöliitosta.
 Tällaiset muovinkeräysastiat ovat yhä yleisempi näky taloyhtiöiden jätekatoksissa. Pyry Sarkiola / Yle
 Sami Tammistolla on ehdotus miten taloyhtiöiden jätekatosten tilahaasteet voitaisiin ratkaista.
 – Riittävän monipuolinen jäteastiavalikoima ja konkreettista suunnitteluapua siihen, miten ja minkälaisilla astiaratkaisuilla tilat saadaan toimiviksi.
 Asiakaspalvelupäällikkö Virpi Leppälä Kymenlaakso Jäte Oy:stä sanoo, että juuri tällaiselle palvelulle on ollut viime kuukausina kysyntää.
 – Palveluneuvojamme kalenteri on täyttynyt taloyhtiövierailuista hyvin. Monet toimialueemme jätekatoksista ovat tulleet hänelle jo tutuiksi, sanoo Leppälä.
 I Love Muovi -kampanjan verkkosivuilla on helppoja muovinkeräykseen liittyviä  lajitteluohjeita , jotka voi myös tulostaa vaikka jääkaapin oveen.

Suomalaiset villiintyivät kierrättämään muovia – asiantuntija uskoo nykymenon olevan vasta alkusoittoa


Summary: Punaisen jättiläistähden räjähtämistä saatetaan joutua odottamaan vielä hyvä tovi.

Tähtitaivaan kirkkaimpiin kohteisiin kuuluva Betelgeuze on himmentynyt selvästi viime kuukausien aikana. Orionin tähdistössä sijaitsevan punaisen jättiläisen loppu vähintäänkin häämöttää.
 Lopun aikojen lähenemisestä kertoo sekin, että Betelgeuze on paisunut halkaisijaltaan melkein tuhat kertaa omaa Aurinkoamme suuremmaksi. Tosin räjähtämistä supernovaksi voidaan joutua odottamaan vielä 100 000 vuotta. Betelgeuze on kaikesta huolimatta vahva ehdokas seuraavaksi paljain silmin näkyväksi supernovaksi.
 Betelgeuzen himmentyminen ei ole aivan ennenkuulumatonta, vaan esimerkiksi vuosien 1926-1927 vaihteessa sen kirkkaus kävi lähes yhtä alhaalla kuin nyt, kirjoittaa  Tähdet ja avaruus.
 Tuore himmeneminen on noteerattu useissa muissakin tähtitiedettä seuraavissa medioissa ympäri maailmaa.
 Sosiaaliseen mediaan levinnyt pohdiskelu Betelgeuzen tulevaisuudesta sai tällä kertaa alkunsa Yhdysvalloissa  Villanovan yliopistossa tehdystä tutkimuksesta, joka julkaistiin 8. joulukuuta.  Keskustelu vain kiihtyi tähden kirkkauden laskettua ennen joulua alle puoleen normaalista.
 Supernovan jäänteet näkyvät pitkään
 Historian ensimmäinen supernovahavainto lienee  kiinalainen luukaiverrus noin vuodelta 1300 eaa.  Se kertoo tähdestä, joka on ilmestynyt Skorpinonin tähdistöön. Nykyisillä teleskoopeilla niitä nähdään yhtenään, mutta enimmäkseen kotigalaksimme Linnunradan ulkopuolella.
 Yksi historian tunnetuimmista supernovaräjähdyksistä oli tanskalaisen Tyko Brahen vuonna 1572 havaitsema. Vuonna 1604 eli alle 30 vuotta myöhemmin räjähtänyt supernova havaittiin sekä Euroopassa että Aasiassa.
 Suomessa huomiota herätti Veli-Pekka Hentusen ja Markku Nissisen vuonna 2007 ensimmäisenä havaitsema supernova SN2007ae. Varkautelaisten tähtiharrastajien Härkämäen observatoriossa tekemä havainto oli ensimmäinen Suomessa tehty supernovalöytö. Sittemmin niitä on tehty useita lisää.
 Räjähtäessään supernova saavuttaa suurimman kirkkautensa muutamassa päivässä, minkä jälkeen se alkaa vähitellen muuttua himmeämmäksi. Supernovien jäänteet voivat näkyä jopa tuhansia vuosia. Yksi tunnetuimmista jäänteistä on Härän tähdistössä sijaitseva Rapusumu, joka syntyi heinäkuussa 1054 havaitusta supernovasta.
  Uudenvuoden ilotulitus voi lykkääntyä 100 000 vuotta
 Olisi kovin onnekasta, jos Betelgeuze räjähtäisi esimerkiksi uudenvuoden kunniaksi. Näin voi käydäkin, mutta yhtä hyvin supernovaa voidaan joutua odottamaan kymmeniä tuhansia, jollei satatuhatta vuotta.
 Meidän suomalaisten kannattaa toivoa, että räjähdys ajoittuisi syys- ja maaliskuun välille, jolloin tiimalaisin muotoinen Orionin tähdistö näkyy meillä iltataivaalla. Betelgeuze löytyy kuvion vasemmasta yläkulmasta.
 Hyvä uutinen on, että Betelgeuzen räjähdys ei uhkaisi kotiplaneettaamme. Välimatkaa on kuitenkin noin 640 valovuotta, mikä riittää mukavasti turvaetäisyydeksi.
 Viimeaikainen himmeneminen ei välttämättä edes liity punaisen jättiläisen kuolinkouristuksiin, tähdestä on ehkä vain purkautunut kaasupilvi, joka himmentää sitä nyt havaitulla tavalla.
 Jos Betelgeuze kuitenkin räjähtää, saattaa supernova näkyä yhtä kirkkaana kuin täysikuu. Ja myös päivällä. Ehkäpä sitä kannattaa pitää silmällä.
 Supernova havaittiin Suomesta
 Tutkijat havaitsivat, että tähtikartoista on kadonnut satakunta tähteä

Punainen jättiläistähti Betelgeuze himmenee – jokohan tähtitaivaalla räjähtäisi?


Kazakstanissa  perjantaiaamuna sattuneen lentoturman  tapahtumista on saatu lisätietoa.
 12 matkustajaa kuoli ja yli 50 loukkaantui Bek Air -yhtiön lentokoneen syöksyttyä maahan Almatyn kaupungin lähellä.
 Syytä onnettomuuteen ei edelleenkään tiedetä, mutta viranomaisten mukaan onnettomuus johtui todennäköisimmin lentäjän virheestä tai teknisistä syistä.
 Viranomaisten mukaan koneen perä oli koskettanut kiitorataa kahdesti lentoonlähdön aikana.
 Lennettyään vain kahden minuutin ajan kone alkoi täristä voimakkaasti.
 – Ensin vasen siipi alkoi täristä voimakkaasti, sitten oikea. Kone jatkoi nousuaan, mutta se tärisi todella kovaa, kunnes syöksyi lopulta maahan,  Aslan Nazaraliyev , yksi turmasta selvinneistä matkustajista sanoi.
 Hänen mukaansa kone ei pudonnut suoraan alaspäin vaan syöksyi alaspäin viistossa. Konetta ei Nazaraliyevin mukaan ohjannut kukaan.
 Hänen mukaansa koneen siivet olivat jään peitossa ja monet koneesta evakuoidut matkustajat liukastelivat liikkuessaan niiden päällä.
 Sää oli onnettomuushetkellä selkeä ja pakkasta oli muutama aste. Maa oli lumen peitossa.
 Onnettomuuspaikalta otetuissa kuvissa näkyy, että kone on repeytynyt kahteen osaan. Viranomaisten mukaan suurin osa kuolonuhreista oli koneen etuosassa.
 – Kone lensi vinossa. Sisällä koneessa tuntui kuin olisin ollut elokuvassa; ihmiset kirkuivat, huusivat ja itkivät, nimettömänä pysyttelevä matkustaja sanoi.
 Pelastushenkilökunta työskenteli onnettomuuspaikalla Almatyssa perjantaina. AFP
 Onnettomuuskone oli matkalla Kazakstanin pääkaupunkiin Nur-Sultaniin eli entiseen Astanaan.
 Kone oli Fokker 100 -tyyppiä ja valmistettu vuonna 1996. Viranomaisten mukaan se oli todettu lentokelpoiseksi viimeksi tämän vuoden toukokuussa.
 Kazakstanin viranomaiset ovat määränneet Fokker 100 -koneet lentokieltoon siihen saakka, että onnettomuuden syy saadaan selville.

Matkustajat kertovat Kazakstanin lentoturman kauhunhetkistä – "kone alkoi täristä ja sitten se syöksyi maahan", "matkustajat itkivät ja kirkuivat"


Summary: Tuomittu ja uhri olivat viettäneet aikaa Jolene-ravintolassa ennen ammuskelua.

27-vuotias mies on tuomittu neljän vuoden vankeusrangaistukseen Porissa baarin edustalla sattuneesta ammuskelusta.
 Tuomittu ampui toista miestä lokakuussa ravintola Jolenen edustalla Porin keskustassa kolme kertaa. Luodit osuivat jalkoihin. Yksi luodeista meni vain kahden senttimetrin päästä reisivaltimosta.
 Tuomion mukaan mies ja uhri olivat viettäneet iltaa ravintolassa. Ammuskelu sattui ravintolan ovien ulkopuolella. Uhri oli ampumisen aikaan 2,8 promillen humalassa.
 Tuomitun mukaan hän toimi itsepuolustukseksi, mutta käräjäoikeuden mielestä kyse ei ollut hätävarjelusta tai sen liioittelusta.
 Käräjäoikeuden mukaan uhrin kuolema oli lähellä. Pieni muutos laukauskulmassa olisi voinut johtaa kuolemaan.
 Tuomittu joutuu lisäksi maksamaan uhrille korvauksia yli 12 000 euroa. Tapon yrityksen lisäksi hänet tuomittiin ampuma-aserikoksesta ja vaaran aiheuttamisesta.
 Tuomio ei ole lainvoimainen ja siitä voi valittaa.

Porin baariampujalle neljä vuotta vankeutta – uhrin kuolema lähellä


Summary:
Helsingin kaupunkiympäristön toimialajohtaja Mikko Aho hämmästelee Traficomin päätöstä muuttaa linjaustaan
lentotoiminnan lopettamisesta.

Helsingin kaupunkiympäristön toimialajohtaja  Mikko Aho  kiistää väitteet, joiden mukaan lentäminen Malmin kentällä saisi jatkua, koska kaupungin päätös vuokrasopimuksen irtisanomisesta on riitautettu. Vireillä oleva oikeusprosessi estää kaupungin irtisanomispäätöstä astumasta voimaan.
 – Aluetta ei voi käyttää ilman maanomistajan lupaa, Aho sanoo.
 Malmin lentokenttä on muodostunut vuosien saatossa isoksi kiistakapulaksi. Kaupunki irtisanoi lentopaikan toistaiseksi voimassa olleen vuokrasopimuksen päättymään 31.12.2019. Kaupunki myös  tiedotti aatonaattona , että lentäminen päättyy vuoden loppuun.
 Päätös on nyt kuitenkin riitautettu ja sen oikeuskäsittely kesken.
 Malmin lentokenttäyhdistys huomauttaa , että tällöin lentäminen voi jatkua tavalliseen tapaan, koska irtisanomispäätös ei ole lainvoimainen. Yhdistyksen mukaan lentokenttää ei suljeta vuodenvaihteessa, vaan yhdistys jatkaa kentän operointia normaalisti.
 Riitauttamisen vuoksi liikenne- ja viestintävirasto Traficom päätti joulukuun lopussa jatkaa Malmin lentokentän pitolupaa, vaikka oli aiemmin ilmoittanut kaupungille, että lentopaikan pitolupa raukeaa vuoden vaihteessa. Asiasta kertoi ensin  Suomen Kuvalehti.
 Helsingin kaupunkiympäristön toimialajohtaja Mikko Aho hämmästelee Ylelle Traficomin linjausta lentotoiminnan lopettamisesta.
 – Olemme yhteydessä Traficomiin välittömästi vuoden vaihteen jälkeen, jotta saamme selvyyden päätöksen perusteluista, Helsingin kaupunkiympäristön toimialajohtaja Mikko Aho sanoo.
 Ahon mukaan kaupunki jatkaa alueelle suunnitellun asuntorakentamisen valmistelutöitä. Kaupunki on kaavaillut lentokentän seudulle asuinaluetta. Rakennustöiden on tarkoitus alkaa 2020-luvulla. Sillä välin alueelle on tarkoitus tehdä muun muassa hiihtolatuja jo täksi talveksi.
 Alueelle on suunnitteilla myös kävely- ja pyöräilyreittejä sekä virkistys- ja tapahtuma-alueita. Lisäksi suunnitelmissa on uusi lumenvastaanottopaikka ja mahdollisesti ammattiopetuksen väistötiloja sekä veneiden talvisäilytystä.
 Kaupunki kertoo  tiedotteessaan,  että se aikoo vastata kanteeseen ja ryhtyy toimenpiteisiin, jotta saa alueen hallintaansa.
 Lue myös:
 Kansanäänestys Malmin lentokentän säilyttämisestä menossa Helsingin valtuustolle: “Käsittelyä ei pidä jarrutella”
 Lentäminen Malmin kentällä saa jatkua, koska kaupungin päätös vuokrasopimuksen irtisanomisesta on riitautettu

Jälleen yllätyskäänne Malmilla: Helsinki kiistää väitteet lentotoiminnan jatkumisesta – "Aluetta ei voi käyttää ilman maanomistajan lupaa"


Summary: Vuonna 2018 lupansa menettänyt perintäyhtiö Alektum myi perintäliiketoimintansa Annomenille.

Etelä-Suomen aluehallintovirasto (avi) on määrännyt perintäyhtiö Annomenin lopettamaan perintätoimintansa. Avi hylkäsi Annomenin oikaisuvaatimuksen päätöksestä, jonka mukaan yhtiötä ei merkitä perintätoiminnan harjoittajien rekisteriin.
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto on aiemmin varoittanut kuluttajia velkomuskanteista, joiden taustalla ovat olleet Annomen ja toinen perintäyhtiö Alektum. Viraston mukaan perintätoiminnassa on ollut runsaasti epäselvyyksiä.
 Alektumin perintälupa peruttiin vuoden 2018 lopussa. Yhtiö myi perintäliiketoimintansa Annomenille, jota avi ei hyväksynyt perintätoiminnan harjoittajien rekisteriin. Kuluttaja-asiamiehen tietojen mukaan yhtiöt ovat laittaneet vireille yhteensä tuhansia velkomuskanteita eri puolilla Suomea.
 Lue myös:
 Perintäyhtiön toimiluvan peruminen on Suomessa poikkeuksellista – tämä mies käräytti lakia rikkoneen perintäfirman
 Puhelimitse kaupiteltuja alushousuja ja sukkia perittiin laittomasti – markkinaoikeus lätkäisi Alektum Oy:lle kiellon ja uhkasakon

Oikaisuvaatimus hylättiin, perintäyhtiö Annomen määrättiin lopettamaan perintätoimintansa


Summary: 48-vuotias mies oli käyttänyt hyväksi alaikäistä tyttöä usean vuoden ajan.

Porilainen mies on saanut käräjäoikeudessa tuomion törkeästä raiskauksesta ja törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Hän sai oikeudessa kuuden ja puoluen vuoden vankeustuomion.
 48-vuotias mies oli käyttänyt hyväksi alaikäistä tyttöä noin viiden vuoden ajan. Hyväksikäyttö on alkanut viestittelynä ja edennyt yhdyntöihin asti.
 Käräjäoikeuden julkisen selosteen mukaan sille esitettiin poikkeuksellisen vahvaa näyttöä tuomion tueksi. Tuomio on selostetta lukuunottamatta salainen uhrin yksityisyyden suojaamiseksi.
 Tuomitulla ei ollut aiempaa rikostaustaa. Hän joutuu maksamaan uhrille 25 000 euron korvaukset.

6,5 vuoden vankeustuomio lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja raiskauksesta


Summary: Ensimmäinen jakso kirjailija Jari Tervon toimittamasta presidentti Mauno Koivistosta kertovasta sarjasta sai yli puoli miljoonaa katsojaa.

Jari Tervon  toimittaman ja  Marjo Vilkon  käsikirjoittaman Koivisto-sarjan ensimmäinen jakso nähtiin TV1:llä 26. joulukuuta.
 Sarja kuvaa  Mauno Koiviston  tietä vaatimattomista oloista yhteyskunnan huipulle. Tietä, jollaista on tänä päivänä melkeinpä mahdotonta enää kuvitella.
 Sarja paljastaa muun muassa, että sosialidemokraatti Koivisto oli kotoisin syvästi uskonnollisesta kodista. Hänen isänsä, laivapuuseppä  Juho Koivisto , oli saanut uskonnollinen herätyksen ollessaan merillä.
 Koivisto nousi satamasta politiikan huipulle. Kalle Kultala
 Mauno Koivisto on monella tapaa omalaatuinen hahmo Suomen poliittisessa historiassa. Hänen kansansuosionsa ytimenä on pidetty sanailua 1960-luvulla suositussa  Jatkoaika -tv-ohjelmassa. Ohjelmalla oli yhtenäiskulttuurin aikaisessa Suomessa parhaimmillaan kaksi miljoonaa katsojaa.
 – Koivisto oli omaperäinen ja karismaattinen mies ja kaiken lisäksi sotaveteraani. Nämä ominaisuudet ja taustat olivat hyvä alusta kansansuosiolle, mutta siihen tarvittiin myös televisiota, jota Koivisto taitavasti käytti, Tervo kuvailee Koivistoa Ylen haastattelussa.
 Koivisto -sarja kiinnosti katsojia. Ensimmäisellä jaksolla oli televisiossa runsaat 540 000 katsojaa.
 Koivisto – arvoituksellisen presidentin tarina
 Jari Tervo teki dokumenttisarjan Mauno Koivistosta: “Hän oli presidenteistämme hauskimpia, ja varmasti luonteeltaan erikoisin”
 Paavo Väyrysen mielestä Koivisto-sarja toistaa vanhaa valeuutista
 Poliitikko  Paavo Väyrynen  kertoo pettyneensä Koivistosta kertovaan sarjaan. Hän sanoo blogissaan toivoneensa Jari Tervon oikaisevan mielestään virheellisen käsityksen vuoden 1981 valtataistelusta. Sarjassa kerrotaan kuinka presidentti  Urho Kekkonen  yritti kaataa hallituksen, mutta pääministerinä tuolloin tuominut Mauno Koivisto ei suostunut siihen.
 Paavo Väyrysen mukaan kiista Koiviston ja Kekkosen välillä olikin Koiviston ja Kalevi Sorsan välistä valtataistelua. Kalle Kultala / Yle
 Väyrysen mukaan hallituskriisissä oli kyse ensi sijassa sosialidemokraattien sisäisestä valtataistelusta  Kalevi Sorsan  ja Mauno Koiviston välillä.
 Tulkinta Koiviston ja Kekkosen välisestä hankauksesta on Väyrysen mukaan toimittaja  Hannu Lehtilän  luoma.  Väyrysen mielestä tarina sopi aikanaan ja jäi elämään.
 – Jari Tervo menetti mahdollisuutensa korjata jo lähes neljä vuosikymmentä elänyt valeuutinen, Väyrynen jyrähtää.
 Koivisto -dokumenttisarja nähdään Ykkösellä arkisin 26.12.2019–6.1.2020 klo 20.00 ja uusintana seuraavana päivänä klo 16.00. Samalla kuullaan radiosarja  Erittäin salainen, Mauno Koivisto  Yle Radio 1:llä. Televisio- ja radiosarja ovat pysyvästi katsottavana ja kuunneltavana Areenassa 26.12. alkaen.

Jari Tervon Koivisto-sarjan avausjakso keräsi kansaa ruudun ääreen – Paavo Väyrynen älähti sarjan toistavan vanhaa valeuutista


Summary: Isoissa kaupungeissa Alkoon suunnataan illasta, pienillä paikkakunnilla iltaisin on hiljaisempaa.

Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Yli 30:n Alkon myymälän aukioloaika lyhenee vuodenvaihteessa.
 Myymälät joko avataan tuntia nykyistä myöhemmin tai suljetaan tuntia aikaisemmin,  yhtiö tiedottaa . Hiljaiset tunnit vaihtelevat paikkakunnittain, ja näin ollen myös Alkojen aukioloajoissa on paikkakuntaista vaihtelua.
 – Asiakaskäyttäytyminen on erilaista eri puolilla Suomea. Pienten paikkakuntien viimeiset aukiolotunnit ovat hiljaisia, kun taas kaupungeissa asiointi painottuu enemmän iltaan ja aamut käynnistyvät verkkaisemmin, sanoo Alkon myymäläketjusta vastaava liiketoimintajohtaja  Kari Pennanen  tiedotteessa.
 Alkon kaikkien myymälöiden aukioloajat pidentyivät keväällä 2018, kun alkoholilaki muuttui. Supistuvien aukioloaikojen Alkoja on eri puolilla maata, kuten esimerkiksi Helsingissä ja Espoossa, Alavudella, Heinolassa, Ilomantsissa, Joensuussa, Kuopiossa, Lahdessa ja Kouvolassa sekä Muoniossa.
 Alko kertoo, että se on seurannut erityisesti ensimmäisen ja viimeisen tunnin asiakasmääriä myymälöissään. Kaikkiaan Alkon asiakasmäärästä neljä prosenttia asioi arkisin iltakahdeksan jälkeen. Pääkaupunkiseudulla tosin kysyntää on iltaisinkin, ja liki 70 prosenttia asiakkaista käy alkoholiostoksilla kello 14:n jälkeen.
 Alkolla on yhteensä 361 myymälää. Yhtiön palveluksessa työskenteli vuonna 2018 noin 2 500 ihmistä. Alkon liikevaihto viime vuonna oli lähes 1,2 miljardia ja liikevoitto oli 46 miljoonaa euroa. Valtio omistaa yhtiön kokonaan.
 Kooste eri paikkakuntien myymälöiden  aukioloajoista näkyy Alkon sivuilla .

Alko supistaa kymmenien myymälöiden aukioloaikoja, hiljaisista tunneista napsitaan


Summary: Leevi and the Leavings esitti kappaleen Sinisilmä mansikkasuu Suomen Euroviisu-alkukarsinnassa 1981. Se oli yhtyeen ainoa live-esiintyminen omalla nimellä.

Leevi and the Leavings muistetaan kymmenistä rakastetuista hiteistä sekä live-esiintymisistä, joita ei ollut.
 Gösta Sundqvistin  (1957–2003) johtama yhtye esiintyi omalla nimellään livenä vain yhden kerran, Suomen Euroviisu-alkukarsinnassa 1981. Viisuihin bändi pyrki kappaleella  Sinisilmä mansikkasuu , jota ei koskaan levytetty.
 Ylen  Elävästä arkistosta löytyvän videon  voi katsoa klikkaamalla tämän jutun pääkuvaa.
 Viisukarsinnasta tehtyä kuvanauhaa ei sittemmin ole löytynyt Ylen arkistoista. Nauha on ilmeisesti käytetty uudelleen, sillä nauhojen säilytys oli harkinnanvaraista ennen vuonna 1984 voimaan tullutta arkistolakia.
 Kaikkien yllätykseksi yhtyeen alkuperäisjäsen  Risto Paananen  ilmoitti tänä vuonna löytäneensä esityksestä VHS-tallenteen omista arkistoistaan. Tallenne on esillä Lahden radio- ja tv-museo Mastolassa, jonne Paananen kasettinsa alun perin toimitti.
 Kuvanauha saatiin samalla osaksi Ylen arkistoa, ja se on nyt julkaistu Elävään arkistoon pysyvästi katsottavaksi. Videon ääniraita saattaa olla Leavings-faneille tuttu, sillä tv-ohjelman ääniraita ladattiin Youtubeen vuonna 2010.
 Aarne Tenkanen  on levyttänyt  Sinisilmä mansikkasuun  vuonna 1996.
 Tie tyssäsi alkueriin
 Euroviisu-taival päättyi Leevi and the Leavingsin osalta pettymykseen, sillä yhtye karsiutui yleisöäänestyksen perusteella jatkosta jo alkukarsinnan jälkeen.
 Asiantuntijaraati valitsi lopulta Suomen edustajaksi  Riki Sorsan  esittämän kappaleen  Reggae OK . Se sijoittui Euroviisuissa sijalle 16.

Tallenne Leevi and the Leavingsin ainoasta live-esiintymisestä löytynyt – katso ainutlaatuinen video 38 vuoden takaa


Summary: Brittiläinen hyväntekeväisyysjärjestö pohjaa raportin virallisiin tietoihin, avustus- ja kansalaisjärjestöjen arvioihin ja tieteellisten tutkimuksiin sekä median artikkeleihin.

Brittiläisen hyväntekeväisyysjärjestö Christian Aidin  arvion  mukaan ainakin 15 tänä vuonna sattuneista luonnonkatastrofeista liittyy tavalla tai toisella ilmastonmuutokseen.
 Järjestön mukaan jokainen näistä luonnonkatastrofeista sai aikaan yli miljardin dollarin vahingot. Seitsemän luonnonkatastrofia oli niin vakavia, että niiden aiheuttamat vahingot nousivat yli 10 miljardiin dollariin, eli yli 9 miljardiin euroon.
 Ilmastonmuutos liitettiin muun muassa Bahamasaaria ja Yhdysvaltain itärannikkoa loppukesästä piiskanneeseen hurrikaani Dorianiin, Kalifornian loppuvuoden maastopaloihin, Kiinan taifuuni Lekimaan sekä Pohjois-Intian tulviin.
 "Lämpeneminen kiihdyttää hirmumyrskyjä  – järjestöt varautuvat katastrofeihin." Asiantuntijat vastasivat kysymyksiin Dorianin opetuksista
 Hyväntekeväisyysjärjestö teki raporttinsa erilaisten virallisten lukujen, avustus- ja kansalaisjärjestöjen arvioiden ja tieteellisten tutkimusten sekä median artikkelien perusteella. Raportin mukaan katastrofien vuoksi miljoonat joutuivat jättämään asuinpaikkansa ja kuolemat lisääntyivät.
 Video: Lekima-taifuuni sai patovallin murtumaan itäisessä Kiinassa
 – Ilmastonmuutos antoi voimaa sään ääri-ilmiöille, joita esiintyi vuonna 2019 joka puolella maapalloa. Eteläisestä Afrikasta Pohjois-Amerikkaan sekä Australiasta ja Aasiasta Eurooppaan tulvat, myrskyt ja tulipalot aiheuttivat kaaosta ja tuhoa, lukee raportissa.
 Raportin mukaan eniten ihmisiä kuoli kahdessa luonnonkatastrofissa, Afrikassa ja Intiassa, mikä kertoo siitä, että köyhimmät ihmiset joutuvat maksamaan suurimman inhimillisen hinnan ilmastonmuutoksesta.
 Rikkaat maat sen sijaan pulittavat eniten rahaa ilmastonmuutoksen aiheuttamista vaurioista. Näiden maiden joukossa on esimerkiksi Japani ja Yhdysvallat, jotka kärsivät kolme neljästä kalleimmasta luonnonkatastrofista.
 Raportin mukaan vuoden kalleimmaksi luonnonkatastrofiksi nousivat Kalifornian maastopalot, joiden arvellaan aiheuttaneen 25 miljardin dollarin eli yli 22 miljardin euron vahingot.
 Miksi maastopalot koettelevat nyt Kaliforniaa? Jopa rekka-auton aiheuttama kipinäsuihku ja kaatuvat puut voivat aiheuttaa vakavat tuhot
 – Maapallolla sään ääri-ilmiöt lisääntyvät ja ihmiset maksavat hinnan tästä. Haasteena on jatkossa yrittää minimoida vaikutukset nopeilla ja merkittävillä päästöjen vähennyksillä, kirjoittaa järjestö.
 Esimerkiksi  Indonesia teki päätöksen  tänä vuonna pääkaupunkinsa Jakartan siirtämisestä korkeammalle paikalle ruuhkien, saasteiden ja luonnonkatastrofien vuoksi. 10 miljoonan asukkaan kaupunki on maailman nopeimmin uppoavia.
 Lue myös:
 Yle Bahamalla: Tulvavesi vyörytti Adrianin taloon antiikkipöydän, nyt mereltä tulee ryönän sijaan apua ahdinkoon
 Kaliforniassa syttyi uusi maastopalo lähellä tunnettua museota Los Angelesissa – koripalloilija LeBron James perheineen evakuoitu
 Kiinassa riehuvan Lekima-taifuunin uhriluku nousee – ainakin 30 ihmistä kuollut

Järjestö: Ainakin 15 tämän vuoden luonnonkatastrofeista linkittyy ilmastonmuutokseen


Summary: Miestä epäillään tapon yrityksestä Porin Uudellakoivistolla.

Satakunnan käräjäoikeus on vanginnut miehen, jota epäillään tapon yrityksestä Porissa.
 Isän epäillään ampuneen täysi-ikäistä poikaansa haulikolla kylkeen joulupäivänä aamuyöllä Porin Uudellakoivistolla.  Lounais-Suomen poliisin mukaan  perheen jäsenten välille oli tullut riitaa.
 Ampumisessa haavoittuneen miehen tila ei ole poliisin mukaan hengenvaarallinen.
 Vangitsemisoikeudenkäynti pidettiin perjantaina iltapäivällä. Oikeus vangitsi miehen todennäköisin syin epäiltynä.

Porissa joulupäivänä poikaansa ampunut mies on vangittu


Kiina on laukaissut onnistuneesti viestintäsatelliittia kantaneen raskaan Pitkä marssi 5 -avaruusrakettinsa (Changzheng 5). Samanlaisen raketin on määrä kantaa Kiinan luotain ja mönkijä Marsiin vuonna 2020 alkavassa tehtävässä.
 Kantoraketti laukaistiin Hainanin saarelta Wenchangin avaruuskeskuksesta hieman ennen kolmea iltapäivällä Suomen aikaa.
 Kiinan avaruusohjelma on viime aikoina paininut vastoinkäymisten kanssa, ja onnistuneen laukaisun toivotaan palauttavan ohjelman raiteilleen, kertoo hongkongilainen sanomalehti  South China Morning Post.

Kiina laukaisi raskaan avaruusrakettinsa onnistuneesti – raketin määrä lähteä viemään luotainta Marsiin ensi vuonna


Summary: Omakantaan tulee ensimmäiseksi kooste asiakkaan saamista sosiaalihuollon palveluista ja niitä koskevista päätöksistä. Sen on tarkoitus auttaa hahmottamaan kokonaisuutta.

98-vuotias  Sylvi Soittila  lämmittää puuhellaa kotinsa keittiössä Hämeenlinnassa. Omaishoitaja  Jouko Soittila  käy päivittäin auttamassa äitiään.
 – Jouko auttaa kauppa-asioissa, siivoamisessa, kylpemisessä, petaamisessa – ihan kaikessa, Soittila luettelee hymyillen.
 Sylvi Soittila pärjää poikansa avustamana hyvin, eikä tarvitse paljonkaan muita hoivapalveluita arjessaan. Monilla ikäihmisillä tilanne on toinen.
 Vanhukset saattavat käyttää samanaikaisesti hyvin monia ja monen tasoisia palveluita sekä terveydenhuollossa että sosiaalihuollossa. Sosiaalihuollossa tilanne voi olla vieläkin pirstaleisempi kuin terveyspuolella: yksi yritys toimittaa ateriat, toinen siivoaa kodin, kolmannesta käy kodinhoitaja, ja neljäs kuljettaa taksilla terveysasemalle.
 Kokonaisuuden hahmottaminen voi olla hankalaa, eikä asiakas itsekään aina välttämättä ole perillä kaikista saamistaan palveluista tai päätöksistä. Koottua tietoa ei tällä hetkellä näe mistään. Jatkossa tilanne muuttuu.
 Omakanta kertoo missä mennään
 Omakantaan on ensi vuonna tarkoitus lisätä sosiaalihuollon asiakastiedot ihmisten katsottavaksi. Tiedot näkyisivät käyttäjille samaan tapaan kuin terveyden potilastiedot nykyisin näkyvät.
 Parhaimmillaan tästä asiakastietojen näkymisestä Omakannassa olisi apua siinä, että palvelujen kokonaisuus hahmottuu ihmiselle tai omaisille nykyistä paremmin.
 – Omakannassa näkee sekä sosiaali- että terveydenhuollon tiedot. Tällä tavalla selviää aiempaa paremmin, missä eri palveluissa asiakkaan asioita on hoidettu. Kokonaisuus tulee paremmin näkyviin tätä kautta, kuvailee THL:n kehittämispäällikkö  Maarit Rötsä .
 Jouko Soittila hoitaa käytännössä kaikki äitinsä asiat: maksaa laskut, varaa lääkäriajat, huolehtii ateriatilaukset, kuljettaa terveysasemalle, käy apteekissa, hoitaa ruokaostokset. Auton ratissa, asioinnissa ja puhelimessa kuluu paljon aikaa. Sylvi Soittila itse ei sähköisiä palveluita käytä, mutta Jouko Soittilan arkea pääsy äidin asiakas- ja terveystietoihin helpottaisi.
 – Hoitojen, ruokahuollon ja kuljetusten suunnittelu on kyllä tällaisessa Omakanta-järjestelmässä helpompaa, jos ei aina tarvitse lähteä kaikkea erikseen hoitelemaan, arvioi Soittila.
 Sosiaalihuollon sähköisen Omakannan kaikkine palvelutietoineen pitäisi olla koko maan kattava vuonna 2024. Jari Kärkkäinen / Yle
 Tietoja voi aluksi vain katsella
 Omakantaan on tarkoitus jatkossa kirjata noin viidenkymmenen eri palvelun asiakastietoja.
 Näitä palveluja ovat esimerkiksi ikääntyneen vanhemman saama kotipalvelu tai asumispalvelu, vammaispalvelu, lastensuojelupalvelut, päihdetyö, kuljetuspalvelu ja moni muu.
 Ensimmäisessä vaiheessa asiakkaalla on mahdollisuus ainoastaan katsoa asiakastietojaan Omakannasta. Käyttäjälle näkyy eri palveluista tehty kooste. Omakannasta voi lisäksi nähdä päätöksenteon vaiheen ja seurata palveluiden toteutumista, kunhan palveluntuottajat ensin kirjaavat ne yhteiseen järjestelmään.
 Esimerkiksi ajan varaaminen tai peruminen palvelun kautta ei tule olemaan vielä mahdollista, mutta näiden toimintojen toteuttamisvaihtoehtojen selvittäminen on aluillaan.
 Jo tieto itsessään avaa kuitenkin Rötsän mukaan mahdollisuuksia yhdenvertaisuuden toteutumiseen.
 – Asiakkaat hyötyvät riippumatta siitä, missä päin Suomea he asioivat. Yhteinen järjestelmä yhdenmukaistaa prosesseja, menettelyjä ja toimenpiteitä. Koko palvelujärjestelmää pystytään ohjaamaan aikaisempaa enemmän, sanoo Rötsä.
 Kuka voi nähdä tietoni?
 Asiakastietojen selaaminen verkkopalvelussa vaatii käyttäjältä samanlaisen vahvan tunnistautumisen kuin verkkopankkiasiointikin. Omia tietojaan voivat selata kaikki, joilta löytyy verkkopankkitunnukset, mobiilivarmenne tai sähköinen henkilökortti.
 Huoltajilla on omien tietojensa lisäksi pääsy myös alaikäisten lastensa tietoihin. Erityistapauksissa, kuten herkissä tai vaikeissa tapauksissa, tätä oikeutta voi tapauskohtaisesti myös rajoittaa.
 Omaisen tai toisen aikuisen puolesta asioiminen etenee sosiaalipalveluiden puolella samalla aikataululla kuin terveystietojen puolella. Tiedot voidaan välittää puolesta asioivalle henkilölle vasta kun parhaillaan lausunnolla olevan asiakastietolain muutokset on hyväksytty eduskunnassa. Lakimuutoksen on tarkoitus tulla voimaan ensi kesänä.
 Ammattilaisilla ei ole ihmisten tietoihin vapaata pääsyä. Kanta-palveluissa tietojen joutuminen vääriin käsiin on estetty sillä, että jokaisen työntekijän on myös tunnistauduttava työkoneellaan ennen kuin hän pääsee selaamaan tietoja. Ammattilaisilla on oikeus käsitellä vain niitä tietoja, jotka kuuluvat hänen asiakkailleen.
 Kaikkea ei voi nähdä
 Koska sosiaalihuollon asiakkuudet voivat olla monimutkaisia ja ne voivat koskea myös muita ihmisiä, on asiakastiedosta osa sellaista, mitä ei tulla jatkossakaan näyttämään asiakkaalle.
 THL:n Maarit Rötsän mukaan verkkopalvelusta rajataan pois muun muassa tietoja, joihin liittyy hengenvaara tai erityisiä herkkyyksiä.
 Tiedot, joihin liittyy esimerkiksi väkivallan uhkaa, tullaan salaamaan tai niiden käyttöä tullaan rajaamaan. Tällaista tietoa on esimerkiksi turvakodeissa kirjattava tieto.
 – Missään tapauksessa ei tulla antamaan sellaisia tietoja, jotka ovat jollain tavalla haitallisia asiakkaalle. Myös sellainen tieto, jota asiakas ei arvion mukaan pysty käsittelemään, jää pois.
 Myös muissa erityisen arkaluontoisissa asioissa, kuten adoptioasioissa tai isyyden selvittämisessä, tietojen näyttämistä rajoitetaan.
 Kokonaisuuden kasaaminen vie aikaa
 Aivan heti ja yhtäjalkaa Omakannan tietoja ei kuitenkaan ole mahdollista katsoa koko maassa.
 Aikaisintaan sosiaalihuollon asiakastieto alkaa kertyä Omakantaan asiakkaiden katsottavaksi lain voimaantulon jälkeen ensi kesänä.
 Täyttä kattavuutta ei vielä lähivuosina ole odotettavissa, sillä tiedot järjestelmän sisään tulevat julkisilta ja yksityisiltä palveluyksiköiltä, kuten esimerkiksi kotipalveluista, asumispalveluista ja hoitolaitoksilta.
 Palvelunantajilla on siirtymisaikaa vuoden 2024 syyskuuhun saakka, jolloin sosiaalihuollon sähköisen Omakannan kaikkine palvelutietoineen pitäisi olla koko maan kattava.
 Lue myös:
 Soten kaatuminen hidastaa myös perusterveydenhuollon digipalvelujen kehitystä – suomalaisten kännykkään yhteinen älysovellus vasta vuosien kuluttua

Sosiaalipalvelujen asiakastiedot saadaan pian nettiin – käyttäjille tiedot näkyvät Omakannasta vaiheittain kesän jälkeen


Summary: Lentoyhtiöitä houkutellaan avaamaan kaukoreittejä Aasiasta ja Pohjois-Amerikasta suoraan Pietariin. Samalla eurooppalaisten halpalentoyhtiöiden toivotaan aloittavan lennot Keski-Euroopasta Pietariin.

Pietari haluaa kasvaa yhdeksi Euroopan suosituimmista matkakohteista, jossa vierailisi vuosittain miljoonia turisteja.
 Suunnitelman toteutuminen vaatii suorien lentoreittien avaamista niin kaukokohteista, kuin lähempää Euroopasta. Samalla Pietarin lentoasema laajenee yhdeksi Venäjän suurimmista lentoliikenteen solmukentistä.
 Ensimmäisiä reittiavauksia Pietarin Pulkovon kenttä toivoo jo kesälle 2020. Ensi vuoden alussa astuu voimaan määräys, joka sallii lentoyhtiöiden avata uusia suoria reittejä useimmilta Euroopan kentiltä Pietariin. Tämän toivotaan kiinnostavan erityisesti halpalentoyhtiöitä.
 Esimerkiksi irlantilaiselle Ryanairille Pietarista voi tulla houkutteleva kohde. Vanhan lentoliikennesopimuksen mukaan yhtiö on voinut lentää Pietariin vain kotikentältään Irlannin Dublinista, mutta jatkossa lentoja voisi olla lähes mistä tahansa. Yhtiö on sijoittanut lentokoneita ja henkilökuntaa kymmenille kentille eri puolilla Eurooppaa.
 Yhä useammat kansainväliset lentoyhtiöt käyttävät Pietarin Pulkovon kenttää. Sen kautta kulkee vuonna 2019 yhteensä 19,6 miljoonaa matkustajaa.  Pulkovo lentoasema
 Ryanair valmisteli jo muutamia vuosia sitten lentojen aloittamista Pietariin, mutta luopui suunnitelmista vanhan sopimuksen rajoitusten sekä kalliiden laskeutumis- ja kenttämaksujen takia. Pietarin lentokentän hinnoittelua on nyt muutettu halpalentoyhtiöitä enemmän houkuttelevaksi.
 – Halpalentoyhtiöt eivät välttämättä halua esimerkiksi käyttää suoraa kävelysiltaa terminaalista koneeseen, vaan kuljettavat matkustajia bussilla. Se on toki edullisempaa, sanoo viestintäasiantuntija  Daria Sorgeeva  Pietarin Pulkovon lentoasemalta.
 Myös WizzAir ja Easytjet ovat kiinnostuneita lentoyhteyksistä Pietariin. WizzAir lentää jo tällä hetkellä Pietariin Budapestistä, ja yhtiö avasi lokakuussa uuden reitin Lontoon Lutonin kentältä.
 Pietarin Pulkovon kenttä on laatinut listan Aasiassa, Lähi-Idässä ja Pohjois-Amerikassa sijaitsevista kentistä, joista uuden reitin avaava lentoyhtiö saa tuntuvia alennuksia lentokenttämaksuihin.  Hilppa Hyrkäs / Yle
 Pietari haluaa suoria lentoja Aasiaan ja Pohjois-Amerikkaan
 Pietarin kunnianhimoinen suunnitelma lentomatkustajien määrän lisäämisestä iskee myös suoraan Finnairin laajenevaan reittiverkostoon.
 Pulkovon kenttä näet houkuttelee kansainvälisiä lentoyhtiöitä avaamaan Pietariin kaukoreittejä Aasiasta, Lähi-Idästä ja Pohjois-Amerikasta. Lentoasemayhtiö on laatinut listan kohteista, joihin Pietarista ei ole vielä suoria lentoja. Lista muistuttaa Finnairin kaukoliikenteen reittikarttaa.
 Näiltä kentiltä uuden reitin avaava yhtiö saa peräti 80 prosentin alennuksen lentokenttämaksuista. Pietari voi toimia myös välilaskupaikkana.
 – Esimerkiksi Singaporesta tuleva lento voi jatkaa täältä Ruotsiin, sanoo Sorgeeva.
 Kiinalaisturisteja saapuu Pietariin suorilla lennoilla sekä junalla Moskovasta ja Helsingistä. Kari Kosonen / Yle
 Tämä merkitsee toteutuessaan sitä, että yhä useampi Keski-Euroopasta tuleva matkailija käyttäisi Pietaria kauttakulkukenttänä, samaan tapaan kuin Helsinki-Vantaa toimii nykyisin. Kesällä 2019 Pietariin oli jo suoria lentoja yhdestätoista kiinalaiskaupungista, ja ensi vuodelle reittien määrä on kasvamassa.
 – Kiina on meille erittäin tärkeä kohde, ja toivomme matkustajamäärän kasvavan, sanoo Daria Sorgeeva.
 Houkuttimena välilaskuille on myös tuleva päästökauppa. Tuolloin Eurooppaan saapuva kone maksaisi päästöistä vain Pietarin ja Euroopan kohteen väliseltä matkalta, eikä koko reitiltä. Hyöty tosin jää lyhytaikaiseksi, sillä myös Venäjä on sitoutunut kansainvälisen lentoliikenteen päästöjärjestelmään Corsiaan, tosin vasta vuodesta 2027 alkaen.
 Ilmainen e-viisumi lisännyt lentomatkustusta
 Pietarin Pulkovon kentälle on voinut matkustaa lokakuusta alkaen ilmaisella sähköisellä e-viisumilla. Lentoaseman mukaan se on selvästi lisännyt lentomatkustusta. Tänä vuonna Pietarin Pulkovon kautta kulkee jo lähes 20 miljoonaa lentomatkustajaa. Matkustajamäärällä mitattuna Pulkovo on jo lähellä Helsinki-Vantaata, ja kasvu on selvästi Helsinki-Vantaata ripeämpää.
 – Eniten on lisääntynyt Venäjän sisäinen matkustus, mutta myös kansainvälisillä reiteillä on erityisesti loppuvuodesta kulkenut enemmän matkustajia, sanoo Sorgeeva.
 Meripihkakorut ovat suosittu tuliainen Pietarista, näitä ostavat erityisesti aasialaiset matkailijat.  Kari Kosonen / Yle
 Pulkovon kenttä odottaa sähköisen e-viisumin laajenevan lentoliikenteessä koko Venäjän alueelle kahden vuoden kuluttua.
 – Silloin tulemme olemaan tärkeä kauttakulkukenttä, ja tällä hetkellä monet venäläiset yhtiöt valmistelevat reittitarjonnan lisäämistä Pietarista.
 Lappeenrannan lentokentällä ollaan varmoja venäläismatkustajien tuloon
 Ryanairille Pietaria lähin lentokenttä on tällä hetkellä Lappeenranta, josta yhtiö lentää viiteen kaupunkiin Keski-Euroopassa. Tänä vuonna Lappeenrannan kentän kautta kulkee noin 80 000 matkustajaa. Heistä vajaat puolet on venäläisiä.
 – Uskomme, että jatkossakin pietarilaisia kulkee Lappeenrannan kautta, kun monet tekevät samalla tax free-ostoksia. Tänne pääsee myös helposti busseilla, sillä Pietarin kenttä alkaa olla ruuhkainen, sanoo Lappeenrannan Lentoasema Oy:n hallituksen puheenjohtaja  Eelis Eskelinen.
 Ryanairin Lappeenrannan lentojen matkustajista noin puolet on kotoisin Pietarista ja Viipurista.  YLE
 Eskelisen mukaan venäläisten osuus kuitenkin vähenee luonnollisesti sitä mukaa, kun Kuopiosta ja Joensuusta Suomenlahdelle ulottuva matkailuklusteri, matkailualan yrittäjien verkosto, saa keskieurooppalaisia turisteja liikkeelle. Tuolloin yhä useampi saapuva matkustaja jää lomalle Saimaan alueelle.
 Lentoliikenteen rajoituksista vapaaseen kilpailuun
 Venäjä on tähän asti rajoittanut lentoliikenteen avaamista kilpailulle, ja se on pitänyt voimassa rajoittamisen mahdollistavat lentoliikennesopimukset esimerkiksi EU-maiden kanssa. Tällä hetkellä ulkomaiset lentoyhtiöt voivat lentää vapaammin ainoastaan Sotšiin, Kalingradiin ja Vladivostokiin, mutta yhtiöiden kiinnostus uusien reittien avaamiseen on ollut vähäistä.
 Venäjän liikenneministeriön uusi päätös koskee lentoliikenteen vapauttamista Pietarista 30:een Euroopan maahan. Poikkeuksena on yksittäisiä kaupunkeja Itävallassa, Bulgariassa, Isossa-Britanniassa, Saksassa, Espanjassa ja Italiassa, joihin reittejä ei voi avata vapaasti. Niihin lentää venäläinen lentoyhtiö.
 Siten esimerkiksi Suomesta voitaisiin avata suorat lennot Pietariin vaikkapa Oulusta tai Rovaniemeltä, jos lentoyhtiö laskee reitin olevan kannattava. Mutta myös Suomen viranomaisilta vaaditaan lupa uuteen reittiin Venäjälle.
 – Voimassa on edelleen Suomen ja Venäjän välinen lentoliikennesopimus, jossa yhtiöt nimetään reiteille. Me emme ole tästä keskustelleet vielä Venäjän kanssa, sanoo johtava erityisasiantuntija  Päivi Jämsä  Liikenne- ja viestintäministeriöstä.

Pietarin Pulkovon lentokenttä alkaa kilpailla Finnairin Aasian matkustajista – avaa kentän lukuisille uusille lentoyhtiöille


Summary: Suomessa asuvat iranilaismiehet hommasivat kolmannelle iranilaismiehelle väärennetyn passin.

Etelä-Karjalan käräjäoikeus on tuominnut kaksi Suomessa asuvaa iranilaismiestä laittoman maahantulon järjestämisestä. Kumpikin mies sai viiden kuukauden ehdollisen tuomion.
 Suomessa asuvat iranilaismiehet olivat hankkineet kolmannelle iranilaismiehelle väärennetyn Ranskan passin maksua vastaan.
 Miehen  väärennetty passi kuitenkin  paljastui jo Venäjän rajalla, ja Venäjän rajaviranomaiset estivät hänen matkansa Pietarista Helsinkiin. Mies oli tulossa Suomeen Allegro-junalla tämän vuoden toukokuussa.
 Venäjän rajaviranomaisille selvisi myös, että mies oli saapunut Moskovaan päivää aikaisemmin Iranin passilla, jossa oli aito Venäjän viisumi.

Iranilaismiehen matka Suomeen katkesi Venäjän rajalla – laittoman maahantulon järjestäjille ehdolliset tuomiot


Summary: Kymmenet tuhannet suomalaiset viettivät tämänkin joulun yksin. Yksinelävä Tiina Puputti tahtoisi yhteisöllisyyttä myös juhlapyhiin.

Tiedossa oli vuosien jälkeen ensimmäinen joulu yksin.  Tiina Puputti  kuuli uutisen jo elokuussa. Hänen siskonsa perheineen oli lähdössä työmatkan takia ulkomaille jouluksi.
 Ajatus ahdisti ja lamautti, toi vedet silmiin.
 Myös Puputille joulu on aina tarkoittanut yhteistä aikaa rakkaimpien kanssa. Pitkiä päiviä urheilemassa ulkona, iltoja hyvän ruuan ja Trivial Pursuitin kanssa yhdessä.
 44-vuotias Puputti alkoi punnita vaihtoehtojaan jo syksyllä. Jouluaatto sohvan pohjalla suklaarasian kanssa ei kuulunut suunnitelmiin.
 – Jos olisin lähtenyt vaikka ulkomaille, olisin ollut hotellissa ihan yhtä yksin kuin kotonakin. Siksi piti keksiä jotakin muuta, Puputti sanoo.
 Hän oli halunnut nähdä pohjolan kaamoksen jo vuosia. Mieleen nousi ajatus Lapin retkeilymajasta.
 – Muita ennakko-oletuksia minulla ei ollut, kuin ajatus turistien yhteisestä isosta keittiöstä. Se ei kuitenkaan toteutunut, helsinkiläinen Puputti sanoo ja hymyilee.
 Yli puolimetrisillä hangilla ja lumen peittämien kuusten keskellä hiljaisuus oli rikkumaton. Tiina Puputti
 Kymmenet tuhannet suomalaiset viettivät tämänkin joulun yksin.
 Vuonna 2018 Suomessa oli jo 1,2 miljoonaa yhden hengen taloutta. Se tarkoittaa 44 prosenttia kotitalouksista. Silti lehdet, elokuvat ja mainokset toitottavat yhä joulun perhekeskeisyyden sanomaa.
 Puputti tahtoi paeta Helsingin harmautta ja ajatusta yksin olemisesta. Pahimmissa mielikuvissa hän palaisi aattoiltana kaupungilta vesisateessa pimeään kotiin.
 – Oli kova kolaus kuulla, että siskoni lähtee jouluksi pois. Kun omaa perhettä ei ole, isä, sisko ja hänen miehensä ovat minulle ne tärkeimmät.
 Kaikilla ei ole varaa tai mahdollisuutta valita joulunviettopaikkaansa. Puputti tietää olevansa onnekas.
 – Pystyin valitsemaan, mitä minä haluan ja toimimaan sen mukaan. Oli pakko keksiä jotakin, mutta pakosta syntyikin seikkailu.
 Puputti toivoisi, että kaupungistuneessa Suomessa myös perheettömille keksittäisiin yhteisöllisiä paikkoja ja tekemistä.  Yle otti marraskuussa yhteyttä tasa-arvoministeri   Thomas Blomqvistiin  (r.) ja kysyi, miten yksinelävät on hallitusohjelmassa huomioitu.
 Ministerin avustaja ilmoitti, että mitään yksinasuviin liittyviä hankkeita ei ole menossa.
 – Luin jutun ja mietin, että tämä on aikamme kuva, Puputti toteaa.
 Voi kuvitella, miten helposti yksinäisyys pistää käpertymään kasaan.  Tiina Puputti
 Esimerkiksi  Espoon Sellossa kokeiltiin tänä jouluna ensimmäistä kertaa , vetääkö kirjasto väkeä laajennettuina aukioloina niin aattona kuin joulupäivinäkin. Kirjoja ei aattona juuri lainattu, mutta väkeä riitti. Suurin osa lähti siis jouluna kirjastoon ihan vain olemaan. Kirjastossa muun muassa katsottiin elokuvia ja laulettiin joululauluja.
 – Liityin Suomen Latuun. Sen mainoksissa oli tapahtumia vain lapsiperheille ja senioreille. Silti meitä yksinasuvia aikuisia on satoja tuhansia. Onhan tämä käsittämätön yhtälö.
 Puputti on yksinyrittäjänä toimiva valokuvakouluttaja ja tekee töitä ilman vakituista työyhteisöä. Sinkkuna elävä ihminen on oppinut, miten eri asioita yksin oleminen ja yksinäisyys ovat.
 Pahimmillaan yksin olo muuttuu yksinäisyydeksi. Kun arjessa ei olekaan jotakuta, joka näkisi ihmisen ihmisenä, kysyisi kuulumiset ja kuuntelisi välittävästi, yksinäisyys hiipii kuvaan tahtomatta mukaan.
 – Olen itsekin välillä melankoliaan taipuvainen. Voi kuvitella, miten helposti yksinäisyys pimeydellä kuorrutettuna pistää käpertymään kasaan. Moni meistä elää kroonisessa halipulassa, minäkin. Vaikka juuri toistemme kosketuksesta saisimme voimaa.
 Yksinäisyyden torjuminen kuuluu Puputin arkeen tietoisena osana. Nykyisin hän ei enää tee toimistotöitä kotonaan, vaan yhteisessä toimistotilassa.
 – Kun vaihtaa kepeitä kuulumisia puolitutun kanssa kahvikoneella, saa tuntea kuuluvansa yhteisöön.
 Tiina Puputti sai kokeilla Lapissa muun muassa läskipyöräilyä lumihangessa. Yhteisöllisiin retkiin osallistui lukuisia matkaajia joulunpyhinä. Tiina Puputti
 Samaan juhlapöytään
 Aatonaattona Puputti saapui bussilla Saariselän Kiilopäälle. Lumen keskellä odotti hostelli. Suurta yhteiskeittiötä ei näkynyt missään. Turistitkin olivat kaikonneet omille reiteilleen. Hetken ajan Puputti mietti, mihin hän oli joutunut.
 – Tutustuinkin turistien sijaan retkeilymajan vapaaehtoisiin työntekijöihin ja henkilökuntaan. Oli ihmeellistä huomata, miten erilaisista lähtökohdista me kaikki olimme päätyneet jouluksi Lappiin, Puputti kertoo.
 Hän oli haaveillut, että jouluillallinen syötäisiin yhdessä turistien kesken. Koska muut matkailijat olivat enimmäkseen omissa porukoissaan, haave vaikutti mahdottomalta toteuttaa.
 Lopulta Puputti kutsuttiinkin henkilökunnan ja vapaaehtoisten ja näiden perheiden joulupöytään. Joku keksi yhdistää pienet pöydät yhteen yhdeksi pitkäksi pöydäksi.
 – En tiedä, oliko se joulun vai Lapin taikaa, mutta me istuimme kaikki pöydässä vieraat vieretysten, lapset meidän kaikkien aikuisten seassa.
 Joulupukki ihastutti matkailijoita saapumalla retkeilymajalle Vili-poron vetämässä reessä. Tiina Puputti
 Aattoiltana Puputti lähti hiihtämään Kiilopään metsiin. Lunta oli yli puoli metriä, pakkasta alle kymmenen astetta.
 Tähtitaivas avautui viimein kirkkaana ja loputtomana lumisten kuusten yllä.
 Tiina Puputti pysähteli vähän väliä vain katsomaan luontoa.
 – Ei kuulunut edes tuulen virettä, oli täysi hiljaisuus ja rauha. Iättömässä maisemassa saatoin kuvitella olevani vuosituhansien takaisessa maisemassa.
 Puputti odotti innokkaasti myös kaamoksen näkemistä.Yllätyksenä tuli se, että aamun sinisen hetken jälkeen taivas alkoi hohtaa valoa pilvien takaa.
 – Siinä valossa oli jotakin maagista, ylimaallista.
 Tiina Puputti oppi nopeasti, että talvisessa Lapissa perusvarustuksiin kuuluu otsalamppu. Tiina Puputti
 Joulun aikana Puputti saunoi savusaunassa, leipoi pipareita, lumikenkäili, hiihti, läskipyöräili ja ui avannossa.
 Savusaunassa suomalaiset neuvoivat aasialaisille, miten saunotaan ja kuinka avantoon astutaan.
 Kahvilassa floridalaisrouvat tarinoivat matkoistaan pullan ja kahvin kera. Hiihtokoulussa kiinalaisäiti koetti neuvoa lapselleen suksien saloja.
 Osa kruunasi tapaninpäivänsä karaokella, mutta Puputti katsoi jääkiekkoa vapaaehtoistyönään siivousta tekevän rouvan kanssa. Yksi oli Kärppä-fani, toinen kannatti Kalpaa, mutta siinä silti rinta rinnan.
 – Pitää tehdä tietoinen päätös, että on aktiivinen ja avoin. Silloin myös porukka siinä ympärillä lähtee mukaan juttuun.
 Puputti narskutteli metsässä lunta lumikenkiensä alla. Ääni toi muistoja lapsuuden talvista ja jouluista perheen kanssa.
 – Pitkä loma kaukana töistä ja arjesta auttaa nollaamaan. Tämä on upea loma, mutta edes Lapin lumet eivät tee joulua. Oma perhe sen tekee, Puputti myöntää.
 Matka Lappiin oli Puputille keino etsiä lomaa, jossa yhdistyisivät ulkoilu ja yhteisöllisyys, vaikka matkaisikin yksin. Molemmat puolet löytyivät joulusta Pohjolassa.
 – Joulu jossain hotellissa Pariisissa olisi voinut olla ihan yksin olemista. Lapissa vieraiden kanssa tekeminen on ollut yhteisöllistä, mutta itsellistä oloa. Tämän tasapainon haluan säilyttää arjessakin.

Tiina Puputti pakeni yksinäistä joulua Lappiin ja odotti revontulia –
löytyikin yhteisöllisyyttä ja yksin olemisen rauha


Summary: Moni on kaivanut jo sukset esiin vaikka ladut ovat Etelä-Suomessa vielä vähissä vesisateiden jälkeen.

Kaunis pakkassää on saanut hiihtäjät liikkeelle Pirkanmaalla. Ladut tosin ovat monin paikoin vähissä vesisateiden jälkeen.
 Esimerkiksi Orivedellä hiihdetään jo luonnonlumella, mutta Tampereen seudulla sivakoidaan vain muutamalla tykkilumiladulla.
 Lempäälän Hakkarin tykkilumilatu houkutteli hiihtäjiä naapurimaakunnasta asti perjantaina.
 – Meillä Hämeenlinnassa ei oo tällä hetkellä latuja, täällä on hyvät ladut ja tämä aika lähellä kuitenkin, kertoo  Sonja Hakala  Hattulasta.
 Lempääläläinen  Erkki Kämärä  on jaksanut kiertää Hakkarin latua jo 160 kilometriä tänä talvena.
 – Mää oon niin innokas. Ei oikein muualla voi kiertää, ei oo lunta, Kämärä perustelee.
 Nokialainen  Veikko Kolehmainen  on vannoutunut perinteisen hiihtotyylin ystävä.
 – Tämä on niin mahtavaa ja varsinkin, kun pääsee pertsaa hiihtämään tämmösellä pikkupakkasella. Kun saa suksen pitämään, se on aivan mahtava nautinto.
 Myös Tampereen Kaupissa ja Valkeakosken Korkeakankaalla sivakoidaan tykkilumella. Pieni latu löytyy myös Ylöjärven Räikältä.
 Tampereen Kaupissa järjestetään sunnuntaina kansainväliset FIS-hiihdot, jolloin tykkilumilatu on vain kilpailijoiden käytössä.

Hiihtäjät ottivat ilon irti talvisesta pakkassäästä ja Pirkanmaan tykkilumiladuista: "Se on aivan mahtava nautinto"


Summary: Hoitajien ammattiliiton mukaan päätös kuitenkin osoittaa, että palkankorotusvaraa on myös muille ammattiryhmille.

Helsingissä terveysasemien lääkärit saavat ensi vuoden alusta lähtien yhteensä 1 250 euroa enemmän palkkaa kuukaudessa.
 Helsinki tiedotti perjantaina , että pysyvän 250 euron palkankorotuksen lisäksi kaupunki ryhtyy maksamaan lääkäreille 1 000 euron tehtävälisää kesäkuun loppuun asti.
 Mutta mitä saa terveysasemien hoitohenkilökunta?
 Terveysasemien johtajalääkäri  Timo Lukkarisen  mukaan hoitajille ei ole luvassa vastaavaa tehtävälisää. Pysyvä palkankorotus kylläkin – se on 70 euroa kuussa.
 – Hoitohenkilökunnasta ei tällä hetkellä ole pulaa: vakanssimme ovat pitkältä täynnä, Lukkarinen sanoo.
 Lääkäreistä puolestaan on 20 prosentin vaje, mikä tarkoittaa Lukkarisen mukaan noin 75:tä lääkärin vakanssia.
 Hän sanoo, että Helsinki joutuu nyt keskittämään kaikki voimavaransa lääkäreiden palkkaamiseen.
 – Ymmärrän hyvin, että [lääkäreiden palkankorotuksen takia] koetaan epäoikeudenmukaisuutta ja varmasti ihan oikeutetusti kateuttakin. Kuitenkin myös muiden ammattikuntien työhyvinvoinnin näkökulmasta on tärkeää, että lääkärivaje saadaan korjattua.
 Kun lääkäripulaan saadaan helpotusta, kevenee Luukkarisen mukaan myös hoitajien työtaakka ja he saavat työhönsä enemmän tukea. Hän myös haluaa korostaa, että tuhannen euron tehtävälisä on määräaikainen, ei pysyvä.
 Toinen syy lääkäreiden palkankorotukseen on Helsingin palkkataso. Lukkarisen mukaan Helsingissä lääkäreiden palkat ovat olleet naapurikuntia matalammat ja tätä pyritään nyt tasoittamaan.
 "Tämä tarkoittaa sitä, että rahaa löytyy"
 Sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen  näkee, että lääkäreiden palkkojen korottaminen voi ennakoida hyvää myös muille ammattiryhmille.
 – Tämä tarkoittaa sitä, että rahaa löytyy. Näin ollen Tehyn ja Superin yhteinen palkkatasa-arvo-ohjelma ei ole lainkaan kohtuuton, Rytkönen sanoo.
 Ohjelman tavoitteena on , että ammattijärjestöjen jäsenten, kuten hoitajien, palkkojen korotukset olisivat 1,8 prosenttiyksikköä muita aloja korkeammat kymmenen vuoden ajan. Näin naisvaltainen ala saisi kurottua umpeen eron miesvaltaisten alojen palkkoihin.
 KT Kuntatyönantajien neuvottelupäällikkö  Henrika Nybondas-Kangas  puolestaan on tyytyväinen, että Helsinki korottaa hoitohenkilökunnan palkkaa edes jossain määrin.
 – Työtä tehdään paljon työpareina ja tiiminä, joten on tärkeää, että kaikkien ammattitaito sekä osaaminen tunnustetaan ja palkitaan, Nybondas-Kangas sanoo.
 Hän ei kuitenkaan ole yhtä toiveikas sen suhteen, että lääkäreiden palkankorotukset kertoisivat kuntatyönantajien parantuneesta palkanmaksukyvystä.
 – Yleisesti ottaen kunta-alalla on erittäin vaikea taloustilanne, joka ei ole kohenemaan päin, vaan päinvastoin, Nybondas-Kangas sanoo.

Helsingissä lääkäreille yli tonni lisää kuussa, hoitajille 70 euron korotus – "Ymmärrän hyvin, että koetaan epäoikeudenmukaisuutta"


Summary: Salibandyseura Seinäjoen Peliveljet pisti pystyyn tärkeän kampanjan ja haastaa ihmisiä luovuttamaan verta seuraavan kahden kuukauden aikana.

Seinäjoen peliveljet (miesten salibandy)

Seinäjoen Peliveljien edustusjoukkueen hyökkääjä  Mikko Kohonen  sai MM-kisavuonna 2006 vaikean reisivaltimovamman ja menetti runsaasti verta. Maajoukkuepelaaja oli vähällä myös menettää jalkansa.
 Jalkaan tuli paha tälli pelissä maalintekotilanteessa. Tilanteen vakavuutta ei pelaaja itsekään osannut ymmärtää.
 – En tajunnut aluksi, miten pahasta oli kyse, vaan pelasin pelin loppuun asti. Pelin jälkeen oli huono olo. Seuraavana päivänä kun en enää pysynyt pystyssä ja alkoi mennä taju, läheiset pakottivat lääkäriin.
 Lääkäristä mentiinkin kovaa vauhtia ambulanssilla keskussairaalaan. Verenhukka oli suuri ja aika monta pussia verta tarvittiin. Leikkaus pelasti miehen ja jalan.
 – Jalan reisivaltimo oli vaurioitunut. Jalka oli vuotanut sisäisesti verta koko ajan. Siinä oli iso riski, että jalka menee kuolioon, kertoo Kohonen.
 Neljä kuukautta myöhemmin hän pelasi MM-hopeaa voittaneessa Suomen maajoukkueessa.
 Tapahtumat havahduttivat Kohosen verenluovutuksen tärkeydestä.
 Valkoisesta punaiseksi
 Salibandyseura Seinäjoen Peliveljet haluaa nyt kannustaa verenluovuttajaksi. Joukkue haastaa kaikki mukaan tänään lanseerattuun #Elämänvirtaa-kampanjaan.
 Kampanja näkyy SPV:n kotiotteluissa. Punaiset pelipaidat ovat kalvenneet valkoisiksi. Valkoisissa paidoissa pelataan niin kauan kunnes verenluovutusmäärä on riittävä.
 Yritetään itse olla esimerkkejä myös hyvässä  Mikko Kohonen, SPV
 – Paita on jälleen punainen, kun kampanjan tavoite, 3000 verenluovuttajaa, on saavutettu, sanoo SPV:n päävalmentaja  Tommy Koponen .
 Seuran ideologiaan kuuluu tehdä myös hyväntekeväisyyttä. On autettu lapsia Romaniassa, ulkoilutettu vanhuksia ja käyty myös haravoimassa sekä auttamassa joulusiivouksessa ihmisten kotona.
 – Ollaan seurassa yritetty koko ajan pohtia arvojamme. Yritetään kannustaa ihmisiä tekemään hyviä tekoja ja yritetään itse olla esimerkkejä myös hyvässä, tiivistää Mikko Kohonen.
 SPV:n hyökkääjä Mikko Kohonen, Carunan avainasiakaspäällikkö Petri Parviainen, SPV:n päävalmentaja Tommy Koponen ja Seinäjoen veripalvelutoimiston alue-esimies Anu Keisala valmiina #Elämänvirtaa-kampanjaan. Päivi Rautanen/Yle
 Luovuttajia tarvitaan
 Veripalvelu järjestää poikkeuksellisia luovutuspäiviä näin joulun aikaan, sillä useat peräkkäiset pyhäpäivät hankaloittavat tasaista veren saantia.
 Seinäjoella veripalvelussa kävi tapaninpäivänä viitisenkymmentä luovuttajaa. Melko hiljaista on siis ollut.
 – Tärkeää on myös pyhien jälkeen saada luovuttajia tulemaan, sanoo Seinäjoen veripalvelutoimiston alue-esimies  Anu Keisala .
 Keisala kiittelee SPV:n kampanjaa.
 – Kovasti odotetaan uusia luovuttajia ja sellaisiakin, joilla on ollut taukoa luovuttamisessa, vihjaa Keisala.
 Verenluovuttajien toivotaan mainitsevan kampanjatunnuksen #Elämänvirtaa luovutuksen yhteydessä. Kaikki luovutuspaikat löytyvät  Veripalvelun sivuilta . Helmikuun loppuun kestävässä kampanjassa ovat mukana myös Veripalvelu ja Caruna.

Jalkatällistä seurannut sisäinen verenvuoto pysäytti Mikko Kohosen – nyt hän kannustaa luovuttamaan verta


Summary: Teknologiateollisuuden Minna Helle ja Teollisuusliiton Riku Aalto eivät osaa sanoa, milloin teollisuuden palkoista sovitaan.

Työnantaja- ja palkansaajaliittojen pitäisi sopia tänä talvena parin miljoonan suomalaisen palkankorotuksista, mutta kierroksen avaussopimusta ei ole saatu tehtyä.
 Niin sanottua päänavausta on odotettu työnantajien Teknologiateollisuuden ja palkansaajien Teollisuusliiton neuvotteluista, jotka näyttänevät suuntaa muidenkin alojen palkankorotuksille.
 Yle kysyi Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja  Minna Helteeltä  ja Teollisuusliiton puheenjohtajalta  Riku Aallolta  syitä jumiutumiselle.
 Vientiteollisuuden työntekijöiden työehtosopimus päättyi jo lokakuun lopussa. Molemmat osapuolet  hylkäsivät viikko sitten jo valtakunnansovittelijan toisen esityksen  kiistan ratkaisemiseksi. Osapuolet ovat olleet yhteydessä, mutta varsinaisten neuvottelujen jatkosta ei ole sovittu.
 Neuvotteluja vaikeuttaa sitkeä riita siitä, minkä hintainen on  Juha Sipilän  (kesk.) hallituskaudella läpi runnottu  työajan pidennys 24 tunnilla  ilman lisäpalkkaa.
 Vientiteollisuus on ollut kohta jo kaksi kuukautta ilman sopimusta. Kuinka poikkeuksellista se on?
 Riku Aalto:
 – Kyllä se on erittäin poikkeuksellista, erittäin harvoin on näin pitkiä sopimuksettomia aikoja. Vuonna 1971, kun oli Metallin seitsemänviikkoinen lakko, oli pitkä sopimukseton aika. Paperiteollisuudessa oli työnantajan työsulku muistaakseni viisi viikkoa viime vuosikymmenellä.
 Minna Helle:
 – Kyllä tämä poikkeuksellista on ja erittäin ikävä tilanne. Pelkästään se, että epävarmuus jatkuu aiheuttaa hankaluutta paitsi vientiteollisuudessa myös koko työmarkkinoilla.
 Kuka hyötyy ja kuka kärsii tilanteesta?
 Minna Helle:
 – Ei tästä tilanteesta hyödy kukaan. Kaikkien etu olisi, että päänavaus (palkkakierroksen ensimmäinen työehtosopimus) saataisiin mahdollisimman nopeasti aikaiseksi. Tällä hetkellä talousnäkymien utuisuus aiheuttaa lisähaasteita. Ratkaisuja ei voida toki tehdä kuin niin, että niiden kanssa voidaan elää seuraavat vuodet.
 Riku Aalto:
 – En ole varma hyötyykö tästä kukaan. Kun sopimuksia ei ole saatu aikaiseksi, palkankorotuksiakaan ei ole tietenkään tullut. Ei voi sanoa, että siitä olisi välittömästi hyötyä kenellekään. Yleensä on hinnoiteltu aika, joka on oltu sopimuksettomassa tilassa.
 – Haitta on se, että työmarkkinatilanne on kriisissä. Se johtaa epävarmuuteen ja levottomuuteen. Ennen joulua on ollut  lakkoja  ja  työsulkuja . Jos sopimuksiin ei päästä, niin todennäköisesti uhkia asetellaan jossain vaiheessa joka tapauksessa puolin tai toisin. Kärsijöitä on enemmän kuin voittajia.
 Mistä näkemysero on suurin?
 Minna Helle:
 – Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton sopimuksissa kiistaa on enää pelkästään palkankorotuksista. Sopimusta ei ole syntynyt, koska emme ole päässeet yhteisymmärrykseen palkankorotusten suuruudesta ja siitä, kuinka paljon teollisuuden työvoimakustannuksia voidaan nostaa. Teknologiateollisuuden toimihenkilösopimuksissa auki ovat palkankorotusten lisäksi työaikaa koskevat kysymykset.
 Riku Aalto:
 – Teollisuusliitolla on parhaillaan neuvoteltavana 20 työehtosopimusta. Teknologiateollisuuden sopimuksessa on eniten työntekijöitä, ja siellä riitaa on palkankorotuksen suuruudesta.
 Kemian- ja metsäteollisuuden osalta riidan kohteena on kysymys 24 tunnin työajan lisäyksestä ja työnantajan esittämistä heikennyksistä, kuten ay-jäsenmaksujen perinnän päättämisestä.
 – Työnantajat ovat itse halunneet saada tällaisen sopimusmallin aikaiseksi luopumalla keskitettyjen työmarkkinaratkaisujen maailmasta ja siirtymällä työehtosopimusten tekemiseen liittojen välillä. Se johtaa pahimmillaan tähän, että joka pöydässä tapellaan samat asiat. Yhteisymmärrystä ei saada samalla tavalla aikaiseksi ja tilanne saattaa muuttua epävarmaksi, kuten nyt on käynyt.
 Miksi työajasta on syntynyt niin suuri riita?
 Minna Helle:
 – Jos työaika lyhenee nykyisestä, palkankorotukset eivät voi olla yhtä suuria kuin jos työaika pysyisi ennallaan. Mielestäni tilanne on se, että palkansaajien täytyisi valita kumpi on tärkeämpää: työajan lyhentäminen vai palkankorotukset. Ei voi ajatella, että työaika lyhenee ja lisäksi korotukset olisivat yhtä suuret kuin tilanteessa, jossa työaika pysyy ennallaan.
 – Lisäksi täytyy ottaa huomioon, että teollisuudessa kaksi kolmasosaa toimialan yrityksistä kertoo, että tilaukset ovat vähentyneet verrattuna aiempaan neljännekseen. On syytä suhtautua erittäin vakavasti lähitulevaisuuteen. Ylilyönteihin kustannuksissa ei ole varaa.
 Riku Aalto:
 – Teimme Teknologiateollisuuden kanssa työajan 24 tunnin pidentämisestä määräaikaisen kolmen vuoden sopimuksen, joka päättyy muutaman päivän kuluttua. Siinä yhteydessä, kun 24 tunnin lisätyöaika tuli, ei palkkoja vastaavasti korotettu vaan jäädytettiin. Kun se lähtee, miksi siitä nyt pitäisi maksaa kun se lähtee, kun ei siitä maksettu silloinkaan?
 – Tämä logiikka ei avaudu. Olemme hakeneet sellaista neuvotteluratkaisua, jossa palkankorotukset takaisivat ostovoiman kehityksen, mutta valtakunnansovittelijan esitykset eivät olisi säilyttäneet ostovoimaa vaan se olisi pikemminkin heikentynyt.
 Koska sopu voi syntyä?
 Riku Aalto:
 – Toivottavasti mahdollisimman nopeasti, mutta tällä hetkellä näyttää siltä, että riittävää painetta sopimuksen syntymiseen ei ole, ainakaan kovin nopeasti.
 Minna Helle:
 – Teknisesti kyse ei ole kovin vaikeista asioista ja sopimukset pystytään neuvottelemaan hyvinkin nopeasti valmiiksi, mutta toki näkemysero on vielä aika suuri. En pysty sanomaan, milloin sopimukset on mahdollista saada aikaiseksi, mutta tavoite on, että mahdollisimman pian.
 Lue lisää:
 Hylätty esitys teollisuuden palkoista ihmetyttää palkansaajia: "Supistaisi ostovoimaa tässä taloustilanteessa" – Työnantajat täysin eri linjoilla
 Analyysi: Vääntö suomalaisten palkankorotuksista lykkääntynee ensi vuoteen – Uudet, laajemmat työtaistelut voivat uhata

Palkkasovun viivästyminen erittäin poikkeuksellista: "Joka pöydässä tapellaan samat asiat" – Mikä suomalaisten palkankorotuksissa kiikastaa?


Summary: Lumen alle jäänyt 26-vuotias oli löydetty alpeilla hätäsignaalia lähettävän paikantimen avulla.

Itävallassa Steiermarkin osavaltion alueella alpeilla tapahtui pieni ihme joulupäivänä, kun viisi tuntia lumen alla ollut mies saatiin pelastettua. Pelastustyöntekijät nimesivät pelastumisen "joulunihmeeksi", kertoo  BBC .
 Avustustyöntekijät auttoivat lumen alle jäänyttä laskettelijaa joulupäivänä Itävallassa.  Bergrettung Groebming / EBU
 26-vuotias mies oli lähtenyt ulkoilemaan reitilleen Pruggernissä keskiviikkona eikä palannut sovittuun aikaan. Perhe ja ystävät olivat ottaneet yhteyttä pelastajiin, jotka saivat miehen paikannettua hätäsignaalia lähettävän paikantimen avulla. Myös miehen puhelin oli vastannut ilmeisesti lumen alla.
 Miehen päällä olleessa metrin lumikerroksessa oli ilmatasku, jonka avulla mies pystyi hengittämään.
 Miestä etsi parikymmentä pelastajaa ja poliisia. Pelastajien lisäksi etsinnöissä oli mukana pelastuskoiria.
 26-vuotias hiihtäjä selvisi vammoitta, mutta oli pahasti kylmettynyt.  Bergrettung Groebming / EBU
 Gröbming-vuoren pelastajat kaivoivat miehen ulos lumesta ja hänet vietiin sairaalaan pahasti kylmettyneenä. Muita vammoja miehellä ei ollut.
 – Kun lunta on noin paksu peitto, alla ei voi liikkua. Miehen onni oli, että lumen alla oli niin iso ilmatasku, sanoi yksi pelastajista  Stefan Schröck  Itävallan yleisradioyhtiö  ORF:lle .
 Schröckin mukaan pelastuminen näin pitkään lumen alla olemisesta on hyvin harvinaista. Tapauksia on ehkä kerran 20 vuodessa.
 Lumivyöryn alle jäänyt mies paikannettiin lähettimen avulla. Bergrettung Groebming / EBU
 Hänen mukaansa ihmisen selviytymismahdollisuudet lumen alla hupenevat jo 15 minuutissa.
 Itävallan ja Sveitsin eri lomakohteissa on ollut useita lumivyöryjä viime päivinä.
 Andermattissa lomakeskuksessa Sveitsissä kuusi ihmistä jäi lumivyöryn alle. Neljä ihmistä pääsi omin avuin pois lumesta ja kaksi pelastettiin. Rinne oli luokiteltu turvalliseksi, joten paikallinen  poliisi on aloittanut tutkinnan  asiasta.
 Tapauksesta kirjoitti esimerkiksi  CNN.

Kaksikymppinen hiihtäjä selvisi lumivyörystä, sinnitteli viisi tuntia lumen alla – tapausta kutsutaan nyt Itävallan jouluihmeeksi


Summary: Joka viides pelastuslento jää Lapissa maahan sääesteen vuoksi.

Pitkien etäisyyksien Lapissa moni sairaskohtaus olisi kuolemaksi ilman helikopterikyytiä, sillä sairaalaan on matkaa pisimmillään yli 500 kilometriä. Kopteri joutuu jäämään maahan huonon sään vuoksi peräti joka viidennellä kerralla. Pohjoisessa kaivataan kipeästi lentokalustoa, joka pärjäisi myös arktisissa olosuhteissa.
 Inarilaiselle  Aslak Uula Länsmanillle  porotöissä sattunut onnettomuus oli vähällä käydä kohtalokkaaksi, kun Lapin lentosää piti lääkintäkopterin maassa Rovaniemellä ja apu saapui paikalle maata pitkin halki vaikeakulkuisen tunturierämaan.
 Länsman joutui onnettomuuteen Lemmenjoen erämaa-alueella, kun hänen moottorikelkkansa reki tarttui puuhun ja hän itse sinkoutui vasten ohjaustankoa.
 Kipu vei jalat alta
 Parin minuutin hengähdystauon jälkeen matka jatkui. Illan tullen Länsmanista alkoi tuntua, että onnettomuus ei ollutkaan niin vaaraton kuin aluksi vaikutti.
 – Illalla kämpälle päästyämme kipu oli niin kova, että jalat eivät enää kantaneet. Tuntui kuin olisi isketty veitsellä selkänikamien väliin. Pystyin vain makaamaan kämpän lattialla ja itkemään kivusta, Länsman muistelee marraskuista iltaa.
 Kaverit soittivat hätäpuhelun, josta alkoi piinaava odotus. Kolmen tunnin kuluttua Inarin vapaapalokunnan pelastusyksikkö kurvasi kelkalla Maraston porokämpän pihaan. Länsman sai kipulääkettä, ja hänet aseteltiin rekeen.
 Alkoi neljän tunnin matka erämaan keskeltä tien varteen. Ambulanssi ensihoitajineen odotti Lemmenjoen kylällä.
 – Ensihoitajatkin sanoivat, että potilas on siinä kunnossa että kyllä tämä kopterilla täältä pitäisi saada. Kun ei kopteria ollut niin ei siinä ollut vaihtoehtoja.
 Ambulanssimatka Rovaniemelle kesti vielä neljä tuntia lisää, eli hätäpuhelusta sairaalaan pääsyyn meni yhteensä yksitoista tuntia.
 Lapissa eniten potilaskuljetuksia
 Lapin sairaanhoitopiirissä ensihoidosta vastaavan lääkärin  Antti Saaren  mukaan paremmasta kopterista olisi apua nimenomaan Lapissa.
 – Lapissa on kopterikuljetuksia ylivoimaisesti eniten, joten kopterin laatu korostuu. Jos meillä olisi täydellisessä maailmassa varaa kyvykkäämpään kopteriin, niin kyllä me sellainen otettaisiin, Saari sanoo.
 Lappilaisten lisäksi huolehdittavana on kelkkasafareilla itsensä telovia turisteja,  tunturiin eksyneitä hiihtäjiä  ja sydänoireisiin havahtuneita ruskaretkeläisiä.
 Vuonna 2017 sää esti Finnhemsin Lapin kopterilennoista joka viidennen. Kaikkiaan hälytyksiä tuli 1940. Tutkimuksen mukaan 142 tapauksessa oli kyse jäätämisestä, joka on haittana etenkin alkutalvesta.
 Tarvitaan toimintasädettä ja säävarmuutta
 Aslak Uula Länsmanin mukaan jäätävä tihku oli lentämisen esteenä myös sinä päivänä, kun hän pelkäsi kuolevansa eräkämpälle.
 Tuolloin myöskään Rajavartiolaitoksen kopteri, Lapin yksityinen lääkärikopteri Aslak tai Pohjois-Norjan pelastuskopteri eivät voineet tulla apuun, joko sään tai toisen tehtävän vuoksi.
 Finnhemsin lääkärihelikopteri Kuva: Finnhems
 Lääkärikopterien  tulevaisuutta selvittäneen   Jyri Liljan  mukaan Lappiin tarvitaan säänkestävämpää kalustoa. Halvin vaihtoehto olisi se, että Rajavartiolaitos siirtäisi jonkun jäänpoistolaitteilla varustetuista koptereistaan Rovaniemelle.
 Saaren mielestä kopterin pitäisi myös pystyä hakemaan potilas Utsjoelta ilman välitankkausta matkalla takaisin sairaalaan. Kopterin kyydissä on usein aivoinfarkti- tai sydänkohtauspotilaita, joilla ei ole aikaa odottaa polttoainetankilla.
 Lääkärikopterien hallinnointi on myllerryksessä
 Lääkärikopterien hallinnointia ollaan parhaillaan mylläämässä uuteen uskoon. Lentotoiminnasta on tähän saakka vastannut sairaanhoitopiirien omistama Finnhems-yhtiö, jonka hallitus  haluaa nyt valtiollistaa  kustannustehokkuuteen vedoten.
 Monet sairaanhoitopiirit ovat jo päättäneet osakkeidensa myynnistä valtiolle.
 Finnhems on kahden yksityisen kopteriyhtiön kanssa järjestänyt lentoja kuudesta tukikohdasta, joista pohjoisin on Rovaniemellä. Vuonna 2022 on tarkoitus avata tukikohdat myös Kouvolassa ja Seinäjoella.
 Tarvitaanko pitkien etäisyyksien Lappiin säävarmempi kopteri kuin etelään? Sen pohdinta kuuluu uuden yhtiön hallitukselle, sanoo sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila .
 – Kaikkialla Suomessa ei tarvitse olla yhtä ja samaa kopteria. Jos päätetään hankkia omat kopterit, silloin kilpailutusta kannattaa tehdä eri malleilla, Varhila sanoo.
 Lue myös:   Lääkärilennoista kova taistelu kulisseissa – Miksi valtio haluaa ostaa 100 miljoonan kopterit ja siirtää lennot yksityisiltä yhtiöiltä itselleen?
 "Tajutaanko, miten eriarvoisessa asemassa pohjoisessa ollaan"
 Lääkärikopterien tulevaisuutta selvittänyt Lilja ei pidä valtiollistamista ensinkään kannattavana. Varhila taas käyttää valtiollistamisesta sanaa kun, eikä jos.
 Hän vakuuttaa, että Lapin tilanne tunnetaan myös ministeriössä. Länsman ehti epäillä sitä moneen kertaan maatessaan ambulanssissa matkalla sairaalaan Rovaniemelle.
 – Huonommalla tuurilla siinä olisi voinut henkikin mennä. Kyllä sitä mietti, että tajutaanko miten eriarvoisessa asemassa täällä pohjoisessa ollaan tällaisten asioiden suhteen, Länsman sanoo.
 Länsman ei puhu vain itsestään vaan myös useista sellaisista tilanteista, joissa hän on ollut vapaapalokuntalaisena hakemassa hätään joutunutta maastosta. Kopteria olisi tarvittu, mutta sitä ei tunnetuista syistä saatu.
 – Pohjoisessa kyllä tiedetään, että missä kelissä ei kannata joutua onnettomuuteen, Länsman toteaa.
 Lapin sairaanhoitopiirin ensihoitajat Mari Huczkowski ja Jyri Ulkuniemi lähtevät ambulanssilla kun seuraava hälytys tulee Rovaniemen alueella. Ylä-Lapista potilas lennätetään kopterilla, jos mahdollista. Annu Passoja / Yle
 Erimielisyys lääkärin tarpeesta
 Selvitysmies Jyri Lilja kiinnitti kriittistä huomiota myös siihen, että Lapin lääkärikopterissa ei ole lääkäriä vaan hoitoa antavat ensihoitajat. Lapissa puhutaankin virallisesti lääkintäkopterista.
 Liljan mielestä sairaanhoitopiirin pitää järjestää kopteriin lääkäri, mutta ensihoidon vastuulääkäri Antti Saari on asiasta eri mieltä. Hänen mukaansa ensihoitajilla on pärjätty hyvin, eikä puolen miljoonan euron käyttäminen lääkäripäivystyksen järjestämiseen ole järkevää.
 – Ratkaisujen pitää olla kustannusvastuullisia eikä tämä ehdotettu ratkaisu sitä ole tilanteessa, jossa säästöjä pitää miettiä koko ajan.
 Ensihoitajat konsultoivat puhelimitse lääkäriä, ja tämä järjestelmä on Saaren mukaan toiminut hyvin.
 "Täytyy olla kiitollinen"
 Aslak Uula Länsman on toipumassa ja on tyytyväinen, että neljän viikon pakollinen vuodelepo on ohi. Lääkäri on antanut luvan rauhalliseen kävelyyn ja kevyisiin kotitöihin.
 Hän sanoo nyt, että kopteriin liittyvän epäonnen lisäksi kelkkakolarissa matkassa oli myös onnea: kelkan kahva ei osunut pernan kohdalle, vaikka lähellä oli.
 Lisäksi Inarin vapaapalokunnan päivystysvuorossa oli kokenut kelkkailija, joka ajoi erämaan halki turvallisesti ja niin nopeasti kuin vain voi. Kaikki auttajat olivat tuttuja ja valoivat Länsmaniin uskoa, että tästä selvitään.
 – Nyt osaa antaa arvoa sille, että Inarissa pelastustoimintaa ylipäätään on, koska kymmenen vuotta sitten VPK oli vaarassa loppua kokonaan. Täytyy olla kiitollinen, että se voi nyt hyvin ja tutut ihmiset olivat valmiita minua auttamaan.
 Voit keskustella aiheesta kello 22 asti.
 Lue vielä:
 Hurjat lukemat julki: Savukoskella Suomen surkein tilanne, poliisi tulee apuun 71 minuutissa – "Maaseuduille paremmat palvelut 53 miljoonalla"
 Lennokki auttaa poliisia löytämään maastoon eksyneitä, pian ihmissilmän avuksi voidaan saada myös konenäkö – "Ollaan kehityksen kärjessä"

"Pystyin vain makaamaan lattialla ja itkemään kivusta" – Aslak Länsmanin sairaalamatka kesti 11 tuntia, koska lääkintäkopteri jäi maahan Lapin jäätävissä oloissa


Summary: Kansallismuseo laittaa esille harvinaisia alkuperäiskansan haudoista löytyneitä esineitä. Sen jälkeen ne lähtevät kotimatkalle Yhdysvaltoihin.

Suomen kansallismuseossa avautuu tammikuussa pueblo-intiaanien haudoista löytyneiden esineiden näyttely. Tämän jälkeen niitä on tuskin enää koskaan mahdollisuus nähdä.
 Näytteille tulee 28 alkuperäiskansan haudoista löytynyttä esinettä. Kokoelmaan kuuluu ruukkuja, kulhoja, kaivukeppi, kirveen terä ja maissintähkä arviolta 1200-luvulta.
 Ruokaa ja juomaa sekä henkilökohtaisia työkaluja ja tarve-esineitä asetettiin ruukuissa tai muissa astioissa vainajien mukaan matkalle tuonpuoleiseen. Elämän ajateltiin jatkuvan kuoleman jälkeen.
 Mårten Lampén / Yle
 Hautaesineet ovat osa Kansallismuseon Mesa Verde -kokoelmaa.
 Yle uutisoi lokakuussa , että Suomen kansallismuseo palauttaa arkeologisesta Mesa Verde -kokoelmastaan ihmisjäänteet ja hautaesineitä Yhdysvaltain alkuperäiskansojen edustajille.
 Asia tuli ilmi presidentti  Sauli Niinistön  Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  tapaamisen yhteydessä.
 Esineiden palautusta Yhdysvaltoihin on valmisteltu jo vuosia.
 Palautukset alkuperämaihin ovat tällä hetkellä ajankohtainen asia maailmanlaajuisesti. Niin sanottu repatriaatio koskettaa museoita, joilla on etnografista tai arkeologista aineistoa muista kulttuureista.
 Lue Ylen kirjoitus aiheesta  tästä .
 Mesa Verde on nykyisin kansallispuisto ja se on kuulunut vuodesta 1978 Unescon maailmanperintöluetteloon. /All Over Press
 Museolla arvokas kokoelma
 Kansallismuseon arvokkaaseen Mesa Verde -kokoelmaan kuuluu kaiken kaikkiaan noin 600 muinaisten pueblo-intiaanien esinettä 500–1300-luvuilta. Niiden löytöpaikka Mesa Verde sijaitsee Yhdysvalloissa Coloradon osavaltiossa.
 Alue on kiinnostanut tutkijoita ja siellä on käynyt arkeologeja 1800-luvun lopulta lähtien.
 Suomeen ihmisjäänteet ja esinelöydöt päätyivät värikkäiden vaiheiden jälkeen.
 Etnografisen kokoelman keräsi ruotsalainen geologi ja kasvitieteilijä  Gustaf Nordenskiöld  (1868–1895), joka tutki Mesa Verden aluetta. Suomalainen lääkäri ja keräilijä  Herman Antell  osti Nordenskjöldiltä kokoelman ja testamenttasi sen Suomen valtiolle.
 Tämä astia on yksi Yhdysvaltoihin luovutettavista esineistä Mårten Lampén / Yle
 Tarkkaa ajankohtaa, milloin ihmisjäänteet ja hautaesineet lähtevät kotimatkalle, ei ole vielä päätetty.
 – Niiden palautusprosessi on vielä kesken, sitä valmistellaan parhaillaan, Kansallismuseon ylijohtaja  Elina Anttila  sanoo.
 Mesa Verde -näyttely on avoinna Kansallismuseossa Helsingissä 14.1.–1.3.2020.

Ainutlaatuinen tilaisuus nähdä pueblo-intiaanien hautaesineet ennen palautusta Yhdysvaltoihin


Summary: Turvallisuus- ja kemikaaliviraston mukaan tölkeissä ei tarvitse olla merkintää räjähtämisvaarasta pakkasessa, sillä asia on yleisessä tiedossa.

Takana oli alkutalven kylmin pakkasyö. Lämpötilamittari Iissä Pohjois-Pohjanmaalla näytti 14 pakkasastetta, kun  Ismo Piri  oli lähdössä poikansa kanssa autolla töihin. Heidän hämmästyksekseen kotipihalla seisseen auton tuulilasiin oli ilmestynyt yön aikana iso, pyöreä särö.
 Tuulilasin rikkoutumisen syyksi epäillään energiajuomatölkkiä, jonka Pirin poika oli unohtanut yöksi autoon. Sen sisältö oli jäätynyt ja räjähtänyt niin kovalla voimalla, että auton tuulilasi ja keskikonsolissa oleva muovinen juomapidike olivat menneet rikki. Tölkki oli ikään kuin ampunut itsensä tuulilasiin.
 – Se on lähtenyt kuin kranaatti tuosta keskikonsolista eli aikamoisella voimalla, Piri sanoo.
 Tölkin pohja oli paisunut pyöreäksi ja kansi oli irronnut. Juoma oli muuttunut pitkulaisen muotoiseksi jääpalaksi. Ne löytyivät auton lattialta, Piri kertoo.
 Jäätyvien tölkkien riskeistä ei tarvitse varoittaa
 Nocco-niminen energiajuoma on peräisin Ismo Pirin omasta liikkeestä. Hän toimii kioskin kauppiaana Oulun Haukiputaalla. Pirin mielestä tölkissä olisi pitänyt olla varoitusteksti, että se voi olla vaaraksi jäätyessään.
 Piri on ollut asiasta yhteydessä Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesiin.
 Energiajuomatölkki räjähti Seppo Pirin autossa.  Paulus Markkula / Yle
 Sen lausunnon mukaan vastuu tavaroiden ja palvelujen turvallisuudesta kuuluu toiminnanharjoittajalle eli tässä tapauksessa juoman maahantuojalle. Sen on annettava tuotteen turvallisen käytön kannalta tarpeelliset tiedot.
 Tukes ei kuitenkaan vaadi tölkkeihin varoitustekstejä räjähtämisvaarasta. Tukesin ylitarkastaja  Jyri Pekkanen  sanoo, että on yleisessä tiedossa, että tölkki voi räjähtää, mikäli se jäätyy tai lämpenee liikaa.
 Hän ei ole kuitenkaan törmännyt vastaavaan tapaukseen niiden kolmen vuoden aikana, kun on toiminut tehtävässään.
 Yleensä pakkaseen unohtunut juoma aiheuttaa vain sotkua
 Nocco-energiajuoman maahantuoja on perheyritys Lejos. Yrityksen laatupäällikkö  Meeri Koponen  kertoo, että myöskään he eivät ole kuulleet vastaavasta tapauksesta aiemmin.
 Kyseinen energiajuoma on ollut Suomen markkinoilla viitisen vuotta ja se on ruotsalaisen yrityksen valmistuttama.
 Noccon markkinoinnista Suomessa vastaava  Johanna Hermans  on pahoillaan tapahtuneesta. Hänkään ei ole kuullut vastaavaa. Hermans arvelee, että syynä rikkoutumiseen paineen seurauksena on se, että juoma on jäätynyt nopeasti ja kokonaan.
 Neste laajenee jäätyessään ja hiilihapon vuoksi paine kasvaa, mikä voi aiheuttaa tölkin rikkoutumisen. Yleensä tölkin hajoaminen aiheuttaa lähinnä sotkua, Hermans kertoo.
 Hermansin mukaan yritys suosittelee, ettei juomaa säilytetä alle kahden asteen lämpötilassa.
 – Pyrimme löytämään tapoja tiedottaa kuluttajille entistä paremmin siitä, kuinka tuotteitamme tulisi säilyttää.
 Ismo Piri on säilyttänyt räjähtäneen tölkin. Hän pohtii sen kannen materiaalin kestävyyttä.
 Meeri Koposen mukaan elintarvikkeisiin käytettävistä materiaaleista on tarkat säädökset, millaisia niiden tulee olla. Hän kertoo, että Nocco-juomien valmistaja noudattaa näitä säädöksiä ja testaa materiaaleja säännöllisesti.
 Seuraavaksi Ismo Pirillä on edessä auton tuulilasin vaihto. Hän toivoo, ettei joudu maksamaan sitä omasta kukkarostaan.
 Onko sinun jäätynyt tölkkisi koskaan räjähtänyt? Mitä siitä seurasi? Keskustele kello 22:een asti!

Energiajuomatölkki jäi autoon, jäätyi ja räjähti niin kovalla voimalla, että tuulilasi rikkoutui: "Se on lähtenyt kuin kranaatti"


Kaamos eli polaariyö on vallannut pohjoisimman Suomen. Kaamoksen aikana aurinko ei nouse pohjoisessa ollenkaan horisontin yläpuolelle.
 Suomen pohjoisimmalla rajalla Utsjoen Nuorgamissa kaamos alkoi  marraskuun lopulla.  Nyt päivä on jo pitenemään päin.
 Kerromme kahden ulkomailta Lappiin muuttaneen ihmisen ajatuksia kaamoksesta.
 Kaamoksen aikaan paiskitaan töitä
 – Kaamos on paras aika vuodesta, silloin saa parhaat unet.
 Näin kaamosta kuvailee Unkarista kotoisin oleva  David Kelemeny . Hän on asunut vakituisesti Ivalon kylässä Inarin kunnassa noin vuoden.
 Suomeen hän saapui ensimmäisen kerran vuonna 2015, jolloin hän tuli talvisesongiksi töihin. Vaikka kaamoksesta puhutaan paljon, ei hänellä ollut odotuksia sen suhteen.
 Vapaa aikanaan David Kelemeny kuvaa revontulia. David Kelemeny
 Kelemeny viihtyy Suomen luonnossa etenkin talvisin, jonka vuoksi hän kuvaileekin Lappia itselleen täydellisenä paikkana elää.
 Hän tuli pohjoiseen aluksi työn vuoksi, mutta löysi myöhemmin Ivalosta myös kumppanin. Työ ja rakkaus yhdessä saivat hänet asettumaan vakituisesti pohjoiseen.
 Ivalossa kaamos  alkoi joulukuun alussa  ja kestää noin 36 päivää. Kaamoksen kynnyksellä mediassa jaetaan tiheään neuvoja pimeästä ajasta selviytymiseen. Kelemeny ei kuitenkaan ole huomannut kaamoksen vaikuttavan itseensä.
 – Aluksi se oli vähän erikoista, mutta totuin nopeasti.
 Vaikka kaamoksella ei tunnu olevan Kelemenyyn vaikutusta, on myös hän oppinut syömään vitamiininsa päivittäin. Sen lisäksi on tärkeää pysyä lämpimänä ja terveenä, mies luettelee.
 Unkarista kotoisin oleva David Kelemeny viihtyy Lapin luonnossa. David Kelemeny
 Kaamoksen aikaan David Kelemeny paiskii töitä matkailualalla. Jos vapaa-aikaa ja virtaa löytyy, suuntaa hän ulos.
 – Menen kelkkailemaan, lumilautailemaan tai kuvaamaan revontulia. Kaamoksen aikaan olen kiireinen, koska työskentelen turistibisneksessä.
 Myös rauhoittuminen on vapaa-aikana keskiössä. Kelemeny kertoo haluavansa olla pimeän aikaan paljon myös kotona, rentoutua ja saunoa.
 Kaamoksen aikaan tehdään enemmän luovia asioita
 – Äänet ovat niin pehmeitä.
 Näin kuvailee englantilaislähtöinen  Matthew King  kaamosta pohjoisessa Lapissa.
 King nauttii kaamoksesta. Se antaa luvan hiljentää tahtia ja unelmoida. Pohjoisen yöttömän kesän jälkeen elämä siirtyy sisälle. Ulkona tehdään vain pakolliset asiat – kolataan piha ja haetaan polttopuita.
 Matthew King muutti Inariin kolmisen vuotta sitten rakkauden perässä. Muutto sattui juuri kaamoksen kynnykselle.
 Hän sai tutuiltaan runsaasti neuvoja kaamokseen varautumiseen. Ihmisten muistutukset esimerkiksi vitamiinien syömisestä eivät kuitenkaan kauhistuttaneet juuri pohjoiseen muuttanutta Kingiä – hän oli uudesta kokemuksesta vain ja ainoastaan innoissaan. Nyt, muutaman vuoden kokemuksella hän toteaa, että kaamokseen ei voi varautua, se pitää vain kokea.
 Kaamoksen aikaan King kuvailee elämän olevan tavallista unisempaa. Se ei kuitenkaan tarkoita, että hän nukkuisi enemmän. Unisuus on hänelle sitä, että kaamoksen aikaan ei tee mieli reissata, vaan kotiin rauhoittuminen tai ystävien luona kyläily riittää.
 Kaamoksen aikaan Matthew King tekee ulkona vain pakolliset työt, kuten hakee polttopuut. Inger-Elle Suoninen
 Pilvisinä päivinä pohjoisen pimeys on kuitenkin todella pimeää. Ilman valoa ei pärjää missään.
 King onkin oppinut kantamaan mukanaan aina jonkinlaista valonlähdettä, otsa- tai taskulamppua. Puhelimeen tai muuhun elektroniikkaan hän ei luota, koska on oppinut, että laitteiden akut hyytyvät Lapin kovissa pakkasissa. Myös heijastin on tullut tutuksi, sillä King asuu kauempana Inarin kyläkeskuksesta alueella, missä katulamppuja ei juuri ole.
 Kaamoksen saapuessa auringosta ei ole tietoakaan, mutta kuu yhdessä lumen kanssa valaisee yllättävän paljon. Matthew Kingille kuun ja lumen tuoma valo on taianomaista ja inspiroivaa. Kaamoksen laskeutuessa hän onkin huomannut siirtyvänsä luovempiin asioihin. Hän lukee paljon ja tutkii itseään kiinnostavia asioita.
 Tänä kaamoksena Matthew King aikoo opetella soittamaan viulua. Inger-Elle Suoninen
 Tänä talvena hän aikoo toteuttaa pitkäaikaisen haaveensa ja opetella viulunsoiton.
 – Minun täytyy varmaan mennä pihamökkiin harjoittelemaan, etten häiritse muita, King sanoo nauraen.
 Lue myös:
 Kaamos alkoi pohjoisimmassa Suomessa – ”Se joka puhuu pimeydestä, ei tiedä mistä puhuu”
 Silmiesi väri saattaa vaikuttaa kaamosmasennukseen

Yksi rauhoittuu kaamoksen aikaan, toinen ulkoilee – lue, kuinka ulkomailta pohjoisimpaan Suomeen muuttaneet kokevat pimeän ajan