Summary: Kokoomuksessa on nyrpistetty nenää vasemmistoliitolle. Hallitustunnustelija Antti Rinne (sd.) on puolestaan laskenut Hesarille, että ”kansanrintama” ilman kokoomusta tuntuisi tukevalta hallituspohjalta, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Robert Sundman.

Tänään ne alkavat : hallitustunnustelija  Antti Rinteen  (sd.) kahdenväliset tapaamiset eduskuntaryhmien kanssa.
 Iltapäiväkahdelta puhemiesneuvoston huoneeseen saapuvat  kristillisdemokraatit, tunnin päästä vuorossa on perussuomalaiset ja lopuksi keskusta.
 Maanantai-iltapäivällä jatketaan niin, että viimeisen vuoron iltakuudelta saa kokoomus.
 Vappuaattona saapuneet kynnyskymykset eivät Rinteen mukaan estäneet jatkokeskusteluja ”kenenkään kanssa”.
 Sinipunaa eli demareiden  ja kokoomuksen ympärille muodostuvaa hallitusta on veikkailtu moneen kertaan hyvin mahdolliseksi hallituskokoonpanoksi, vaikka puolueiden näkemykset esimerkiksi verotuksesta ovat kaukana toisistaan.
 Keskusta oli vaalien suurin häviäjä ja puolue on kääntänyt katseensa oppositioon.  Ylen puheenjohtajatentissä  Rinne taas nosti kätensä pystyyn, kun kysyttiin, kenelle ei kelpaa perussuomalaisten hallituskumppanuus.
 Lue täältä, miten Juha Sipilä selitti puolueen vaalitappiota keskustan puoluevaltuuston kokouksessa
 Kokoomus on kuitenkin ollut tiukkana.
 Vappuaattona saapuneet kynnyskymykset eivät Rinteen mukaan estäneet jatkokeskusteluja ”kenenkään kanssa”. Ja tässä vaiheessa kuuluukin sanoa, ettei hallitukseen tulla hinnalla millä hyvänsä.
 Kokoomuksen antamat vastaukset saivat silti varmasti demarit pohtimaan, mitäköhän toiveita ja lupauksia näillä eväillä voisi täyttää – ja mitä ei.
 Voit lukea puolueiden kynnyskysymyksistä lisää täältä .
 Analyysi: Näin luet hallitustunnustelija Antti Rinteen kysymyslistaa – SDP lupasi muutosta ja eriarvoisuuden vähentämistä
 Viime päivinä kokoomuksen  suunnalta on otettu myös ahkerasti kantaa erilaisiin hallituskokoonpanoihin.
 Yhteistyö vasemmistoliiton kanssa ei näytä maistuvan.  Sen on todennut esimerkiksi ryhmäjohtaja  Kalle Jokinen  ja  Ben Zyskowicz .
 – Jos Antti Rinne meinaa kutsua vasemmistoliiton Säätytalolle neuvottelemaan hallitukseen menosta, saa hän varautua siihen, että kokoomus ei tule vaikka kutsuttaisiin,  Zyskowicz sanoi BenTV:ssä .
 Samoilla linjoilla on  Terhi Koulumies , tuore kansanedustaja Helsingistä. Hän myös muistuttaa siitä, että perussuomalaisten kanssa on syytä ”ylläpitää keskusteluyhteyttä”.
 Perussuomalaisia on toivonut hallitukseen myös kokoomuksen eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja   Jukka Kopra .
 Näitä kannanottoja katsellessa voisi ajatella, että Rinne on varmasti ollut helpottunut, kun näkyvin politiikan riita kuluvalla viikolla  koski kuitenkin eduskunnan istumajärjestystä .
 Punamultaa pukkaa, twiittasi kokoomuksen kansanedustaja Timo Heinonen Rinteen haastattelun luettuaan.
 Helsingin Sanomat  kysyi lauantaina  hallitustunnustelija Rinteen kantaa sinipunahallitukseen, johon kuuluisivat siis SDP:n lisäksi kokoomus, vihreät ja RKP.
 – Mainitsemallasi koalitiolla olisi 108 paikkaa, Rinne totesi toimittajalle.
 – Kansanrintamalla RKP:lla vahvistettuna olisi 117 paikkaa.
 Kansanrintamahallituksiksi on kutsuttu Suomessa viime vuosisadalla sellaisia hallituksia, joihin osallistuivat vasemmistopuolueet sekä keskusta.
 Rinne määrittelee tämän vuosisadan kansanrintaman tarkoittavan SDP:n, keskustan, vihreiden ja vasemmistoliiton hallitusta, jota RKP täydentäisi.
 Punamultaa pukkaa,  twiittasi kokoomuksen kansanedustaja  Timo Heinonen  haastattelun luettuaan.
 Rinteen visioimassa ”kansanrintamahallituksessa” RKP tai vasemmistoliitto eivät olisi vaa’ankieliasemassa kumpikaan.
 Rinne ei halua  synnyttää tilannetta, jossa yksi puolue voisi vaarantaa hallituksen enemmistön.
 SDP:n, kokoomuksen, vihreiden ja RKP:n hallituksessa esimerkiksi RKP voisi niin tehdä. Valtiotieteen professori  Kimmo Grönlund  muistuttaa,  että historian valossa RKP tuskin heittäytyy vaikeaksi .
 Yhtä kaikki, Rinteen visioimassa ”kansanrintamahallituksessa” RKP tai vasemmistoliitto eivät olisi vaa’ankieliasemassa kumpikaan.
 Tämäniltaiset neuvottelut keskustan kanssa nousevat kiinnostavaan asemaan Rinteen halussa saada sekä vihreät että vasemmistoliitto hallitukseen.
 Voikin olla, että  Rinteellä on kova hinku saada kokoomuksen vieroksuma vasemmistoliitto hallitukseen.
 Rinne totesi Helsingin Sanomille, että ”SDP:llä ja vasemmistoliitolla on selkeimmät näkemykset siitä, miten hyvinvointivaltion kehittämistä rahoitetaan”.
 Niin, tai sitten Rinteestä tuntuisi turvalliselta, että suositun  Li Anderssonin  johtama, vaalien voittajiin lukeutuva vasemmistoliitto ei oppositiossa pystyisi kaappaamaan SDP:n vasemman laidan kannatusta. Näin Rinne voisi turvata myös oman puolueensa selustaa.
 Poliittisen talouden tutkija  Antti Ronkainen  arvioikin , että tämäniltaiset neuvottelut keskustan kanssa nousevat kiinnostavaan asemaan Rinteen halussa saada sekä vihreät että vasemmistoliitto hallitukseen.
 Iltalehti ennakoi eilen lauantaina, että  keskustan eduskuntaryhmän enemmistö olisi jo kallistunut hallitukseen lähtemisen kannalle .
 Lue lisää:
 Rinne jatkaa hallitustunnusteluja – tänään kahdenkeskiset tapaamiset perussuomalaisten, kristillisten ja keskustan kanssa
 Vasemmistoliiton Andersson kokoomuksen ryhmäjohtajan hallituslinjauksista: Näyttää pullistelulta
 Analyysi: Rinne ajaa puolueita ulos poteroistaan – puolueet eivät tingi vielä mistään
 Kokoomus vastasi Antti Rinteelle: "Yrittämisen verotusta ei tule kiristää"  – Kaikki puolueet antoivat vastauksensa hallitustunnustelijan kysymyksiin
 HS-gallup: Sinipuna suosituin hallitusvaihtoehto
 Rinne kaipaa täsmennyksiä puolueiden Eurooppa-, ilmasto- ja talouspolitiikasta: "Heiveröisiä vastauksia"
 Keskusta antoi vastauksensa Rinteelle – hallitukseen menolle kymmenen kynnyskysymystä
 Vihreät: Valmiina hallitukseen – kynnyskysymyksiä ovat ilmastopolitiikka sekä ihmisoikeudet
 Tässä ovat hallitustunnustelija Antti Rinteen 11 kysymysteemaa  puolueille – Alustavat talouskeskustelut lykkäävät  neuvottelujen aloitusta

Analyysi: "Punamultaa pukkaa", twiittasi kansanedustaja – miten käy tänään Rinteen keskusteluissa keskustan kanssa?


Summary: Brittitabloidit pohtivat jo, pitääkö synnytys käynnistää. Independent kertoo, että vauvan laillinen huoltajuus kuuluu itse asiassa kuningattarelle.

Tilannetta kuvaa hyvin, että uutistoimisto Reuters on lähettänyt jo päiväkausia kuvaa Windsorin linnan seinästä.
 Linnan mailla sijaitsee Frogmore Cottage, prinssi  Harryn  ja herttuatar  Meghanin  koti. Pariskunnan lapsen odotetaan syntyvän hetkenä minä hyvänsä – on itse asiassa odotettu jo hyvä tovi.
 Brittitabloidit  The Sun  ja  Daily Mail  kirjoittivat jo sunnuntaina, että synnytys pitänee käynnistää, jos vauvaa ei kuulu seuraavan kahden vuorokauden aikana.
 Kuninkaallinen pariskunta kertoi lokakuussa saavansa perheenlisäystä. Muut julkiset tiedot tulokkaasta ovat jääneet vähäisiksi, sillä pariskunta on suojellut yksityisyyttään tarkoin.
 Brittilehtien mukaan Meghan Markle on pohtinut  kotisynnytystä , eikä ainakaan aio synnyttää samassa sairaalassa, jossa Harryn isoveli  William  ja tämän vaimo, herttuatar  Catherine  ovat saaneet kolme lastansa.
 Jos synnytys pitää käynnistää, kotisynnytys jää brittilehtien mukaan vain haaveeksi komplikaatioriskien vuoksi.
 Vajaa vuosi sitten uunituore Sussexin herttuapari lähti avoautolla Windsorin linnasta. Nyt katseet kohdistuvat taas Windsoriin, tosin tällä kertaa syynä on odotettu vauva. Prinssi Harryn ja Meghan Marklen häitä vietettiin 19.5.2018. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Missä vauva kasvaa ja miten?
 Tiedossa on, että pariskunta toivoo hetken rauhaa ennen vauvan esittelyä maailmalle. Se ei tietenkään vähennä julkisen kiinnostuksen tai spekulaatioiden määrää.
 Innokkaimmat kuninkaalliset fanit ovat jopa pohtineet, että vauva olisi jo syntynyt. Kiinnostusta on herättänyt myös Harryn Hollantiin suunnitellun matkan lyhentäminen. Hänen on silti määrä matkustaa Hollantiin alkavan viikon torstaina.
 Kuninkaallinen vauva ja sen tulevaisuus kiinnostavat myös rapakon takana, sillä herttuatar Meghan on kotoisin Yhdysvalloista.
 Voi olla, että Yhdysvallat saa osansa kuninkaallisesta vauvasta, sillä brittilehdistössä on  huhuttu , että kaksikko suunnittelisi talon ostamista Los Angelesista.
 Herttuapari vieraili Marokossa helmikuussa. Yui Mok / EPA
 Mediassa on pohdittu myös muun muassa sitä, kasvatetaanko lapsi kunnioittamaan sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja kuinka "tavallisen" kasvatuksen kuninkaallinen lapsi voi saada.
 Kovin tavallinen kasvatus tuskin voi olla, jos lapsen täydestä laillisesta huoltajuudesta määrää yli 300 vuotta vanha laki.
 Brittilehti  Independentin mukaan  vuodelta 1717 peräisin oleva laki määrää, että itse asiassa tulevan vauvan huoltajuus kuuluu viime kädessä kuningatar  Elisabet II:lle . Lehden haastattelema asiantuntija kuitenkin huomauttaa, että kyseessä on vain muodollisuus.
 Odotusta sosiaalisessa mediassa ja paikalla
 Sosiaalisessa mediassa on seurattu vauvan saapumista jo jonkin aikaa.
 Sosiaalisen median lisäksi jotkut ovat hankkiutuneet fyysisesti paikan päälle. Vappupäivänä Windsorissa odotti kuninkaallisten superfani  Margaret Tyler .
 – Harryn ja Meghanin vauva on syntymässä ja tahdon olla paikalla, kun se tapahtuu. Tapasin heidän viime vuonna Brightonissa, he molemmat kättelivät minua. Harry kehui takkiani, ja he ovat upeita yhdessä, kaikki palvovat heitä, Tyler kommentoi uutistoimisto Reutersille.

Missä viipyy vauva? Kuninkaalliset fanit odottavat jo innolla Harryn ja Meghanin (ja kuningattaren) lasta


Summary: Lähi-idässä liikkuu vahvistamattomia tietoja siitä, että Gazaa hallitsevan Hamas-liikkeen aseellinen siipi haluaisi häiritä euroviisuja.

Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  sanoo määränneensä Israelin joukot jatkamaan iskuja Gazan kaistan palestiinalaistaistelijoita vastaan.
 – Määräsin tänä aamuna Israelin puolustusvoimat jatkamaan massiivisia iskuja Gazan kaistan terroristeja vastaan. Lisäksi ohjeistin vahvistamaan joukkoja Gazan kaistan ympärillä panssarivaunuilla, tykistöllä ja jalkaväellä, Netanjahu sanoi lausunnossaan uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Kabinettipäällikkö Tzahi Braverman ja pääministeri Benjamin Netanjahu saapuivat viikottaiseen hallituksen kokoukseen sunnuntaina Jerusalemissa. Abir Sultan / EPA
 Gazan kaistalta on kahden päivän aikana ammuttu jo noin 600 rakettia Israelin puolelle. Maan ilmatorjunta on pysäyttänyt raketeista suuren osan.
 Israelin asevoimat on pommittanut Gazassa tähän mennessä 260 kohdetta. Iskuihin ovat osallistuneet Israelin ilmavoimat, panssarivaunut sekä Gazan edustalla olevat sotalaivat.
 Viikonlopun väkivaltaisuuksia on kuvattu väkivaltaisimmiksi viikkoihin.
 Viikonlopun väkivaltaisuuksissa on kuollut ainakin yhdeksän palestiinalaista ja kolme israelilaista. Yksi Gazassa kuolleista oli 1-vuotias vauva.
 Israel sanoo kohdistaneensa iskun myös yhteen Gazaa hallitsevan Hamas-järjestön aseellisen siiven Islamilaisen Jihadin johtajaan.  Hamad al-Khodorin  kerrotaan saaneen surmansa. Hänen sanotaan hallinnoineen Iranista Hamasille siirrettyjä avustusrahoja.
 Israelissa raketteja on osunut muun muassa Ashkelonin ja Beersheban kaupunkeihin. Maan sairaaloissa on hoidettu noin kahtasataa uhria, joista osa on saanut fyysisisiä vammoja, osa on shokissa rakettien aiheuttaman pelon takia.
 Israelin eteläosassa koulut on pidetty kiinni turvallisuussyistä.
 Väkivallasta huolimatta Israel on sallinut 650 000 litran öljykuljetuksen Gazan alueelle, kertoo  Haaretz-lehti .
 Palestiinalaispoika perheensä vahingoittuneessa asunnossa Israelin ilmaiskun jälkeen Rafahissa sunnuntaina. Said Khatib / AFP
 Suomen Euroviisu-ryhmä: "Paikalliset eivät ole huolissaan"
 Gazan levottomuudet ovat vain 70 kilometriä Tel Avivin kaupungista, joka valmistautuu parhaillaan Euroviisuihin. Ylen tuottaja  Anssi Autio  saapui Tel Aviviin perjantaina yhdessä noin 15 henkilön tuotantotiimin kanssa. Paikalla ovat myös Suomen edustajat  Ville Virtanen  eli Darude sekä  Sebastian Rejman .
 Aution mukaan viikonlopun rakettisade ei ole juurikaan vaikuttanut elämään tai Euroviisujen valmisteluun Tel Avivissa.
 – Gazan tapahtumat eivät näy muuten kuin uutiskuvina hotellin telkkarissa. Paikallinen media näyttää somekuvaa rakettien viiruista taivaalla. Muuten se ei ole vaikuttanut työhömme millään tavalla, sanoo Autio.
 Paikalliset ihmiset eivät ole Aution mukaan kovinkaan huolissaan levottomuuksista, koska Gazan raketit harvoin yltävät Tel Aviviin asti. Siksi arki lomakaupungissa jatkui entisellään tänäkin viikonloppuna: eilen lauantaina rannat täyttyivät auringonpalvojista, vaikka alle 100 kilometrin päässä ammuttiin kymmeniä raketteja.
 Autio on ollut aikaisemminkin rakentamassa viisuspektaakkelia keskellä konfliktia. Ukrainassa vuonna 2017 sota oli vain parin sadan kilometrin päässä.
 – Onhan se vähän outo fiilis olla vetämässä tällaista paraatia, kun lähellä soditaan, Autio pohtii.
 Viisuvieraita alkaa virrata Tel Aviviin ensi viikonloppuna, sillä virallisia avajaisia juhlitaan ensi viikon sunnuntaina.
 Yrittääkö Hamas pilata Euroviisut?
 Vaikka rakettitulitus ei olekaan juuri vaikuttanut euroviisukaupunki Tel Aviviin, moni pohtii, yrittääkö Israelin verivihollinen, ääri-islamilainen Hamas-liike ja sen aseellinen osa Islamilainen Jihad häiritä maailmanlaajuista huomiota saavaa laulukilpailua.
 Talousuutistoimisto Bloombergin mukaan  tämä on järjestön tavoite, mutta toukokuun alussa Israelissa on muitakin juhlapäiviä, joiden häiritseminen saattaisi palvella hamasin tavoitteita.
 – He [palestiinalaiset] luulivat, että koska on Holokaustin muistopäivä ja Israelin itsenäisyyspäivä, ja lisäksi vielä viikon kuluttua Euroviisu-kilpailu, Israel ei iskisi vastaan, mutta he tekivät valtavan virheen, sanoi entinen Israelin hallituksen turvallisuusneuvonantaja Yaakov Amidror lehistötilausuudessa.
 Itsenäisyyspäivä on samalla palestiinalaisille Nakba-päivä, eli he muistelevat tuhansien maanmiestensä lähtöä maanpakoon. Maanantaina alkaa lisäksi muslimien pyhä kuukausi Ramadan.
 Lähi-itää seuraava  al-Monitor-lehti kertoo , että Israelin armeijan mukaan väkivaltaisuuksien alkamisessa avainasemassa olisi Islamilainen Jihad -järjestöä Gazan pohjoisosassa johtava  Baha Abu al-Ata . Armeijan kerrotaan lähettäneen hänelle huhtikuussa henkilökohtaisen varoituksen, ettei rakettitulitusta aloitettaisi.
 Al-Ata saa ohjeensa Islamilaisen Jihadin johdolta, joka taas kuuntelee tarkasti tukijoitaan Libanonissa, Syyriassa ja Iranissa. Al-Monitor-lehden mukaan on viitteitä siitä, että näillä tahoilla olisi halua häiritä Euroviisujen kulkua.
 Lehden mukaan Hamas-järjestöllä olisi toisaalta myös halua hillitä aseellisen siipensä toimintaa.
 Sekä al-Monitor että israelilainen konservatiivinen  Times of Israel -lehti  kertovat, että Israel ja Hamas ovat tehneet joitakin epävirallisia sopimuksia, joilla pyritään turvaamaan Euroviisujen rauhallisuus. Paljon riippuu siitä, pitävätkö osapuolet antamansa lupaukset.
 Uutiskanava al-Jazeeran  toimittaja ennakoi, että kaksi päivää sitten leimahtanut konflikti jatkuu vielä ehkä kauankin.
 Lue lisää  Hamasin rakettiarsenaalista  Haaretz-lehdestä .
 Uutista täydennetty ja päivitetty 5.5. klo 17.55

Gazan iskut eivät näy Euroviisuihin valmistautuvassa Tel Avivissa – Pommituksissa yhä enemmän uhreja


Summary: Palvelu suljettiin viime vuoden puolella, kun Trafi julkaisi paljon enemmän tietoja kuin laki edellyttää.

Liikenne- ja viestintävirasto  Traficom  aikoo avata kaksi ensimmäistä viime vuoden lopulla sulkemistaan kyselypalveluista. Autokauppaa tukevat ajoneuvot ja veronmaksu -palvelu sekä liikennelupakyselypalvelu avataan toukokuun loppuun mennessä.
 Viime vuoden lopulla kävi ilmi, että uuden kuljettajatiedot -palvelun avulla saatavat tiedot voisivat johtaa väärinkäytöksiin. Kuusi kyselypalvelua suljettiin tämän seurauksena, ja virasto aloitti selvityksen kaikkien sähköisten palvelujensa tietosuojasta.
 Kuljettajatiedot-palvelu on tarkoitus avata kesäkuussa ja loput palvelut vaiheittain tämän jälkeen.
 Lue lisää:
 Tietosuojavaltuutettu kritisoi kovin sanoin Trafin ajokorttitietopalvelua
 Trafin pääjohtaja väistyy – Berner: En vaikuttanut johtajan lähtöön
 Bernerillä ja kansliapäälliköllä täysin eri kertomus Trafi-sotkusta – Kansliapäällikkö: Kuulimme ongelmista jo lokakuussa
 Trafin ongelmat ovat vaikeuttaneet autokauppaa – kaikkia autoja ei ole voitu luovuttaa asiakkaille
 Analyysi: Trafi-kohun suurin syy on se, että koko Suomi on toivottoman löperö

Kohun aiheuttanut ajokorttikyselypalvelu pyritään avaamaan uudelleen ensi kuussa


Summary: Yhteisellä talkoopäivällä Tallinna, Helsinki ja Turku halusivat kiinnittää ihmisten huomion Itämeren tilaan.

Stroomin uimaranta on suosittu kesänviettopaikka Pohjois-Tallinnassa.
 Lauantaina se täyttyi haravoilla ja juuttisäkeillä varustetuista tallinnalaisista, jotka olivat päättäneet viettää päivänsä keräämällä rannalta roskia koleasta säästä huolimatta.
 – Haluan näyttää lapsilleni esimerkkiä, että jokainen voi pitää omasta lähiympäristöstään huolta,  Kerli Vallmann  kertoo.
 Talkoisiin osallistumiseen vaikutti myös huoli Itämeren nykytilasta. Itämeri on yksi maailman herkimmistä ja saastuneimmista meristä.
 – Olen ammatiltani biologian opettaja ja luonto on lähellä sydäntäni. On surullista nähdä, kuinka ihmiset jättävät kesäisin muoviroskia lojumaan pitkin rantaa. Siitä roskat lentävät tuulen mukana helposti mereen.
 Vallmannin pojat  Jonathan Ahte  ja  Taaniel Ahte  käyvät kesäisin usein Stroomin rannalla uimassa.
 – Haluamme uida puhtaassa meressä. Siksi tulimme tänään tänne siivoamaan, sanoo 11-vuotias Jonathan.
 Itämeren siivoustalkoot toteutettiin kokonaan vapaaehtoisten voimin. Silja Massa
 Myös Helsinki ja Turku mukana talkoissa
 Rantoja siivottiin lauantaina Tallinnan lisäksi myös Helsingin Lapinlahdessa ja Turun Aurajoella.
 Kolmen kaupungin yhteistapahtuman tarkoitus oli kiinnittää ihmisten huomio Itämeren tilaan, ennen kaikkea rannoilta mereen päätyvän muoviroskan määrään.
 – Itämeri on kovilla. Se on matala meri, jonka rannoilla on monta isoa saastuttavaa kaupunkia. Yksi ihminen ei voi tehdä paljon, mutta muuttamalla asenteita yhdessä voimme saada isonkin muutoksen aikaan, sanoo Tallinnan apulaiskaupunginjohtaja  Vadim Belobrovtsev .
 Itämerta rasittavat pahiten mereen pääsevät ravinnekuormat, haitalliset aineet ja roskaantuminen sekä lisääntynyt laivaliikenne.
 Itämerta rasittavat pahiten mereen pääsevät ravinnekuormat, haitalliset aineet ja roskaantuminen sekä runsastunut laivaliikenne. Silja Massa
 Yhden talkoopäivän avulla näin suuria ongelmia ei tietenkään ratkaista. Stroomin rantaa siivoamaan tulleet ihmiset uskovat silti, että vastaavien tapahtumien avulla yhä useampi herää miettimään omaa roskaamistaan ja meren hyvinvointia.
 Rannalta roskia keräävä  Kulno Tamman  luottaa esimerkin voimaan.
 – Ihminen on laumaeläin. Kun yksi heittää roskan mereen, muut alkavat tehdä samoin. Sama pätee toisinpäin. Jos yksi näyttää esimerkkiä keräämällä roskat maasta ja pitämällä paikat puhtaana, muut seuraavat perässä.
 Kulno Tammanin mielestä virolaisista on viime vuosina tullut entistä ympäristötietoisempia. Silja Massa
 Monelle osallistuminen talkoisiin oli myös keino tuntea tekevänsä edes jotakin ympäristön hyväksi.
 Stroomin rantapuistikkoa haravoiva  Merilin Ülem  kertoo olevansa todella huolissaan sekä merten että ilmaston tilasta.
 – Välillä tunnen epätoivoa luonnon saastumisen ja ilmastonmuutoksen edessä. Rantojen siivoaminen on yksi pieni keino auttaa.
 Viro elää ympäristöherätyksen aikaa
 Virossa ilmastonmuutokseen liittyvä aktivismi  ei ole vielä kasvanut samoihin mittasuhteisiin kuin Suomessa.
 Maaliskuisissa parlamenttivaaleissa ilmasto- ja ympäristöteemat jäivät verotus- ja maahanmuuttoasioiden jalkoihin. Vihreän puolueen kannatus jäi vaaleissa niin pieneksi, ettei puolue saanut 101-paikkaiseen parlamenttiin läpi yhtäkään edustajaa.
 – Luonto on monille virolaisille tärkeä, mutta ikävä kyllä se ei näy äänestyskäyttäytymisessä, Merilin Ülem sanoo.
 Hänestä vaikuttaa kuitenkin siltä, että ilmasto- ja ympäristötietoisuus on kasvamassa. Esimerkkinä hän mainitsee keväällä järjestetyn ensimmäinen koululaisten ilmastolakon Tallinnassa.
 Merilin Ülem on huolissaan ilmastonmuutoksesta ja muovin määrästä maailman merissä. Silja Massa
 Samaa mieltä on Kulno Tamman.
 – Neuvostoaikana ihmiset olivat välinpitämättömämpiä. Nykyään moni virolainen on käynyt ulkomailla ja nähnyt, miten muualla pidetään ympäristöstä huolta. Se on vaikuttanut meihinkin, Tamman sanoo.
 Apulaiskaupunginjohtaja Belobrovtsev kertoo Tallinnan pyrkivän puhtaammaksi ja ympäristöystävällisemmäksi kaupungiksi.
 – Tavoite on saada Euroopan vihreän pääkaupungin titteli. Sen saaminen on ollut pari kertaa jo lähellä.
 Virolaiset siivostalkoot levisivät maailmalle
 Itämeren rantojen siivoustalkoot olivat osa koko Viron laajuisia Teeme ära! (Tehdään pois!) -kevättalkoita.
 Teeme ära! -talkoot ovat Virossa jokavuotinen tapahtuma, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2008.
 Aluksi tapahtuma keskittyi nimenomaan roskien keräämiseen rannoilta, puistoista, metsistä ja kadunvarsilta, mutta sittemmin se on laajentunut monipuolisemmaksi talkoopäiväksi.
 – Kuka tahansa voi järjestää talkoot omassa kylässään tai kaupunginosassaan. Jos vaikka paikallisen leikkipuiston kiipeilytelineet kaipaavat maalaamista, voi järjestää maalaustalkoot, kertoo talkoopäivän johtaja  Tarmo Tüür.
 Tapahtuma on levinnyt ympäristön siivoamiseen keskittyvänä versiona myös Viron ulkopuolelle. Maailmalla se tunnetaan nimellä  World Cleanup Day  eli Maailman siivouspäivä.
 Viime vuonna Maailman siivouspäivä järjestettiin 157 maassa yhteensä 18 miljoonan vapaaehtoisen voimin. Tänä vuonna Maailman siivouspäivä järjestetään 21. syyskuuta.
 Lue lisää:
 Itämeri on sairas, mutta tältä se voisi terveenä näyttää
 Aikakone ja pienoismalli – Itämeri ennakoi myös valtamerten tilaa hyvässä ja pahassa

Vapaaehtoiset kokoontuivat siivoamaan rantoja Suomenlahden molemmin puolin – "Haluamme uida puhtaassa meressä"


Summary: Ihmiselle vaarattoman afrikkalaisen sikaruton arvioidaan tappavan jopa puolet Kiinan sikakannasta.

Sianlihan kysyntä ja hinta ovat kasvaneet Kiinassa merkittävästi, mikä on piristänyt suomalaisten lihatalojen liiketoimintaa Kiinassa.
 Muutos johtuu sikoja tappavasta afrikkalaisesta sikarutosta, kertovat suomalaiset lihatalot STT:lle.
 – Sikakannan väheneminen Kiinassa on ollut niin voimakasta, että kysyntää on kohdistunut Eurooppaan ja muualle maailmaan. Maailmanlaajuisessa markkinassa kun eletään, niin kysyntä kasvaa myös Atrialla, yhtiön toimitusjohtaja  Juha Gröhn  sanoo.
 Joidenkin arvioiden mukaan sianlihan hinta on noussut Kiinassa jopa 40 prosenttia.
 Atrian lisäksi lihaa Kiinaan vie Suomesta HKScan. Myös se kertoo vientinsä Kiinaan piristyneen.
 – Tavoitteenamme on toimittaa Kiinaan yhdeksän miljoonaa kiloa sianlihaa kolmen vuoden kuluessa. Sillä radalla nyt ollaan ja tavoite tullee helpottumaan, kun kysyntä ja hinta ovat hyviä, sanoo HKScanin viennistä vastaava johtaja  Jukka Nikkinen .
 Vaikuttaa myös muualla maailmanmarkkinoilla
 Sikarutto ei lisää ainoastaan Kiinaan viedyn sianlihan kysyntää, vaan myös muiden liha- ja kalatuotteiden vienti voi hyötyä valitettavasta epidemiasta.
 – Tässä maailmassa ei ole niin paljon tuontilihaa, että sillä voitaisiin tyydyttää Kiinan kysyntä. Samalla tämä vaikuttaa myös muihin proteiinin lähteisiin, kuten siipikarjan, kalan ja naudan kysyntään, arvioi eläinlääkintöneuvos  Anna-Stiina Antola  Suomen Kiinan-suurlähetystöstä.
 Antola uskoo, että sianlihan kovin hintaryntäys on vielä edessäpäin.
 Ihmiselle vaaraton afrikkalainen sikarutto on levinnyt ympäri Kiinaa. Kiinan maatalous- ja maaseutuministeriön mukaan ympäri Kiinaa on tapettu yli miljoona sairastunutta sikaa. Kansainväliset arviot edessä häämöttävistä sikakuolemista ovat huomattavasti synkempiä. Sikaruton epäillään tappavan 150-200 miljoonaa sikaa, kun Kiinan koko sikamäärä on arviolta noin 400 miljoonaa.
 Afrikkalainen sikarutto  on siasta toiseen helposti tarttuva verenvuotokuumetauti, ja tautikuolleisuus on 80–100 prosentin luokkaa. Tautia voisi verrata ihmiselle hengenvaaralliseen ebola-virukseen.
 Suomessa tautia ei ole koskaan tavattu, mutta venäläisissä ja virolaisissa villisioissa sitä on todettu.
 Lue lisää:
 Afrikkalainen sikarutto lähestyy Suomea – herkästi tarttuvaa tautia löytyi jo 250 kilometrin päässä itärajasta

Kiinassa riehuva afrikkalainen sikarutto hyödyttää suomalaisia lihataloja


Summary: Ylen tietojen mukaan keskustan eduskuntaryhmässä on kannatusta myös hallitukseen menolle.

Hallitustunnustelija  Antti Rinteen  (sd.) keskustelut muiden puolueiden edustajien kanssa ovat tältä päivältä päättyneet. Klo 14 alkaneet keskustelut loppuivat noin iltakuuden aikaan.
 Rinteen mukaan seuraavaksi keskusteluja jatketaan SDP:n omassa porukassa.
 Rinne tapasi tänään keskustan, perussuomalaisten ja kristillisdemokraattien edustajat.
 Huomenna kahdenvälisissä keskusteluissa vuoron saavat loput eduskuntapuolueet eli vihreät, vasemmistoliitto, RKP ja kokoomus.
 – Keskusteluja on käyty hyvässä hengessä. Puolueet ovat perehtyneet kysymyksiin hyvin, ja tähän prosessiin voi olla tyytyväinen.
 Rinne ei tarkemmin kommentoinut keskustelujen sisältöjä. Hänen mukaansa puolueet ovat sopineet näin yhdessä.
 – Tällä hetkellä näyttää siltä, että yksikään näistä tämän päivän puolueista ei ole ulkona millään tavalla, Rinne sanoi Ylelle.
 Rinne kertoi edelleen uskovansa, että tiistai-iltaan mennessä on selvää, mitkä puolueet etenevät varsinaisiin hallitusneuvotteluihin. Suurimmat näkemyserot keskusteluissa liittyivät hänen mukaansa esimerkiksi talous- ja EU-politiikkaan.
 Taipuisiko keskusta sittenkin hallitusvastuuseen?
 SDP:n keskustelut keskustan kanssa alkoivat hieman myöhemmin kuin oli suunniteltua, ja keskustelut myös kestivät hiukan pidempään.
 Kun Rinteeltä kysyttiin, onko tällä jotain tekemistä keskustan mahdollisten hallitushalujen kanssa, hän ei halunnut ottaa asiaan kantaa.
 – Minun mielestäni tämän päivän keskustelujen pohjalta kaikki kolme puoluetta ovat vielä mukana keskusteluissa, Rinne sanoi.
 Ylen tänään saamien tietojen mukaan myös vaalit hävinnyt keskusta on ollut entistä taipuvaisempi hallitukseen menolle.
 Eduskuntaryhmä on jakautunut kysymyksessä kahtia niihin, jotka mielivät hallitukseen ja niihin, jotka olisivat mieluummin menossa oppositioon.
 Eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkonen   twiittasi kuitenkin keskustelujen jälkeen , että keskusta pitää kiinni aiemmasta linjastaan.
 – Kävimme asiallisen keskustelun hallitustunnustelijan kanssa. Perusasento meillä kuitenkin pysyy: hallitusvaihtoehdot tunnusteltava ensisijaisesti vaalivoittajien kesken, hän kirjoitti.
 Juttua on päivitetty klo 18.25 kauttaaltaan ja seuranta on lopetettu. Kaikkosen kommentti lisätty klo 20.50.
 Lue lisää:
 Analyysi: Hallituskysymys jakaa keskustaa ennennäkemättömällä tavalla
 Analyysi: "Punamultaa pukkaa", twiittasi kansanedustaja – miten käy tänään Rinteen keskusteluissa keskustan kanssa?
 Rinne jatkaa hallitustunnusteluja – tänään kahdenkeskiset tapaamiset perussuomalaisten, kristillisten ja keskustan kanssa

Yle seurasi hallitustunnusteluja – Antti Rinne Ylelle: Yksikään puolue ei ole vielä ulkona hallitusneuvotteluista


Summary: HPK:n mestaruusjuhla keräsi tuhatpäin yleisöä Hämeenlinnan torille.

Tuoreet jääkiekon Suomen mestarit huudattivat hämeenlinnalaisia. Tuhannet seurasivat, kun joukkue asteli yksi pelaaja kerrallaan lavalle.
 Lopulta myös Kanada-malja kohotettiin kohti taivasta hämäläisten silmien edessä.
 Tältä torilla näytti.
 Oranssi kevät saapui Hämeenlinnaan, ja Kanada-malja kohosi kohti taivaita. Otto Paajanen nostaa poikaa. Lauri Rautavuori / Yle
 Tuhannet ihmiset seurasivat HPK:n kultajuhlaa Hämeenlinnan torilla. Lauri Rautavuori / Yle
 Arto "Lada" Laatikainen nostaa pystiä. Lauri Rautavuori / Yle
 Lauri Rautavuori / Yle
 Lauri Rautavuori / Yle
 HPK:n cheerleaderit viihdyttivät kultajuhlakansaa ennen joukkueen ja pojan saapumista. Lauri Rautavuori / Yle
 Hämeenlinnan tori on ääriän myöten täynnä. Pääväri on oranssi. Lauri Rautavuori / Yle
 Kultajoukkuetta odotetaan malttamattomasti. Lauri Rautavuori / Yle
 Otto Paajanen huudatti hämeenlinnalaisia jo myöhään viime yönä. Viralliset torijuhlat alkavat kello 18. Tiina Kokko / Yle
 Lue ja katso myös:   Parhaat palat HPK:n kultajuhlasta täpötäydellä Hämeenlinnan torilla – uskomattoman mestaruuden juhlintaa takana jo liki vuorokausi: "Olen unelmoinut tällaisesta"
 HPK voitti jääkiekon SM-kultaa! Mieletön seitsemäs finaali ratkesi jatkoerässä dramaattisesti

Poika saapui torille – katso, kuinka tuoreet Suomen mestarit villitsivät Hämeenlinnan


Summary: Aapiskukko ilmestyi suomalaisiin aapisiin Pälkäneellä 300 vuotta sitten.

Aapiskukko-huoltoasema on tuttu pysähdyspaikka monelle Lahden ja Tampereen välistä valtatietä 12 autoilleelle ihmiselle. Harva kuitenkaan tietää, miten taukopaikka on saanut nimensä.
 Syy löytyy huoltoaseman naapurissa Pälkäneen rauniokirkon mullissa lepäävän kirjanpainaja  Daniel Medelplanin  tekosista.
 Medelplan pakeni Viipurissa saamaansa sukurutsatuomion aiheuttamaa häpeää Pälkäneelle 1700-luvun alussa. Siellä hän painoi puuaapisen, jolla paikkakuntalaiset opetettiin lukemaan.
 Tuossa puuaapisessa esiintyi tiettävästi ensimmäistä kertaa Suomessa aapiskukko-hahmo.
 Paitsi että kukosta tuli vuosisadoiksi osa aapisten peruskuvastoa, kukko päätyi 1960-luvulla myös Pälkäneen vaakunaan ja siitä vuonna 1990 huoltoaseman nimeksi.
 Mutta kelataanpa vähän tarkemmin takaisin 300 vuoden takaisiin tapahtumiin.
 Pälkäneellä sijaitseva Aapiskukko-huoltoasema on monelle tuttu taukopaikka. YLE
 Pakomatka Viipurista Pälkäneelle
 Pälkäneellä käytiin lokakuussa 1713 Kostianvirran taistelu, joka oli osa suurta Pohjan sotaa.
 Venäjä löi ruotsalaiset ja suomalaiset verisessä taistelussa ylivoimaisesti. Taistelun jälkeen alkoi isovihana tunnettu, kahdeksan vuotta kestänyt venäläisten miehityskausi, joka oli suomalaisille hyvin raskas.
 Yksi isovihan seuraus oli, että ruotsalaiset veivät kaikki painokoneet turvaan Tukholmaan. Suomessa ei voitu siis painaa lainkaan kirjoja.
 Pälkäneen Rauniokirkko ja Aapiskukko-huoltoasema sijaitsevat valtatie kahdentoista vastakkaisilla puolilla lähellä toisiaan. YLE
 Daniel Medelplan oli toiminut ennen isovihaa Viipurin kirjapainon johtajana. Arvostettuun tehtävään hänet oli puupiirtäjän työstä kutsunut itse Viipurin piispa Bång.
 Medelplanin kohtaloksi koitui kuitenkin se, että hän rakastui vaimonsa veljentyttäreen. Tällainen siveysrikos oli tuohon aikaan niin vakava, että oikeus tuomitsi Medelplanin sukurutsauksesta kuolemaan.
 Myöhemmin tuomio muuttui linnatuomioksi ja edelleen kujanjuoksuksi. Medelplan lähti tuomion kärsittyään pakoon julkista häpeää ja päätyi, ilmeisesti täysin sattumalta, Pälkäneelle.
 Aapiskukko ilmestyy puuaapiseen
 Paikkakunnalle tupsahtanut kirjanpainoammattilainen oli kyseenalaisesta taustastaan huolimatta Pälkäneen papistolle kuin taivaan lahja.
 Papisto mietti miehityksen kurimuksessa kuumeisesti, miten saada kansa taas jaloilleen. Jälleenrakennuksen ohella papisto osasi arvostaa myös sivistystä, mutta lukemisen opetteluun tarvittavia kirjoja ei ollut eikä uusia voitu painaa.
 Daniel Medelplan -museossa esillä oleva Allan Frilanderin tekemä rekonstruktio painolaatasta, jollaisilla Medelplan tiettävästi painoi Pälkäneen puuaapiset. 28 puulaatan tekstit piti kaivertaa peilikuvina.  Yle
 Papit pyysivät Medelplania kaivertamaan aapisen puulaatoille. Mallina oli  Johannes Gezelius  vanhemman vuonna 1666 painattama aapinen, jonka virallinen nimi oli  Yxi paras lasten tawara .
 Tämän puuaapisen viimeisen sivun koristeeksi Medelplan painoi aapiskukon. Varmaa syytä kuvavalintaan ei tiedetä, mutta Medelplan oli sivistynyt mies, joka oli todennäköisesti nähnyt ainakin saksalaisia ja ruotsalaisia aapisia.
 Niistä hän lienee huomannut, että kukko oli käytetty symboli aapisten kuvastossa. Kristillisessä symboliikassa kukko on valppauden ja valvomisen vertauskuva.
 Daniel Medelplan valmisti Pälkäneelle kaikkiaan vajaat pari sataa puuaapista. Nykypäivään niistä ei ole kuitenkaan säilynyt yhtään kappaletta. Myös kaikki painolaatat ja -välineet ovat vuosisatojen kuluessa tuhoutuneet.
 Mutta aikalaistensa elämässä Medelplanin työ kantoi hyvää hedelmää. Esimerkiksi aapisen painamisen jälkeisissä piispantarkastuksissa pälkäneläiset saivat kiitosta hyvästä sisälukutaidosta ja kristinopin ymmärtämisestä.
 Daniel Medelplan -museon Arja Liutta esittelee Pälkäneen puuaapisen rekonstruktiota. Yksityinen museo sijaitsee Taurialan kylässä, missä Medelplan aikoinaan asui.
 300-vuotias sivistystahdon symboli
 Daniel Medelplanin ja aapiskukon perintö elää pälkäneläisten arjessa edelleen.
 Puuaapisen juhlavuoden innoittamana Pälkäneellä vietetään tänä vuonna Lukutaidon vuotta. Kunta järjestää kesän ja syksyn aikana useita erilaisia kirjoitus- ja lukutaitoon sekä kirjallisuuteen liittyviä tapahtumia ja teemapäiviä.
 Pälkäneen keskustassa sijaitsevan Kostian koulun oppilaat kunnioittavat Medelplanin perintoä kuukausittaisella koko koulun lukutunnilla. Oppilaat ja opettajat pysähtyvät koko tunnin ajaksi lukemaan.
 Rehtori  Sari Halonen  kertoo yllättyneensä siitä, kuinka rauhallista koulussa on lukutuntien aikana ja kuinka paljon lapset tykkäävät tunneista. Käytäntöä aiotaan jatkaa myös juhlavuoden jälkeen.
 – Lukutaito on edelleen yksi paras keino ehkäistä syrjäytymistä.
 Koko Kostian koulu lukee.  Yle
 Pälkäneen kunnan kulttuurisuunnittelija  Marketta Vaismaalle  Medelplanin aapinen on sivistystahdon symboli.
 – Se luo uskoa sellaiseen tulevaisuuteen, jossa tasa-arvo ja toisen ymmärtämiseen pyrkiminen ei ole idealismia. Medelplanin elämä taas muistuttaa meitä siitä, että se mikä näyttää joskus karmealta lopulta, saattaakin olla jonkun erityisen ja hienon alku.
 Katso Puoli seitsemän -ohjelman juttu aiheesta:

Tunnetko tarinan legendaarisen Aapiskukko-huoltamon taustalla? Siinä yhdistyvät isoviha ja sukurutsauksesta tuomittu tuntematon suomalainen suuruus


Summary: Sami ja Kirsi Lahti ovat tietämättään tavanneet ensimmäistä kertaa vuonna 1969. Reilut kaksikymmentä vuotta myöhemmin he menivät naimisiin.

1990-luvun puolivälissä porilaiset nuoret Sami ja Kirsi suunnittelivat häitään.
 He kävivät Samin luona läpi vanhoja valokuvia, joita voisi laittaa esille esimerkiksi vieraskirjaan. Kirsin käteen osui valokuva Samin ristiäisistä ja jokin näytti aivan liian tutulta.
 – Katsoin valokuvaa ja ihmettelin, miksi kuvassa on minun kummisetäni, Kirsi kertoo.
 Sami muistaa nähneensä samanlaisen valokuvan jo aikaisemmin, Kirsin luona. Sama hämmennys pysäytti myös hänet.
 – Kirsin valokuvassa oli minun kummini, naurahtaa Sami.
 Vaihtoehtoja oli lopulta vain yksi – Sami ja Kirsi on kastettu yhteisessä kastetilaisuudessa. Asia varmistui myöhemmin molempien vanhemmilta.
 Yhteiskasteet ovat monelle vieraita, "ennen vanhaan" järjestettyjä perinteitä. Yhteiskasteita järjestetään kuitenkin yhä esimerkiksi Turussa ja Tampereella.
 Vaikeina aikoina ajatus yhteisestä kasteesta auttaa. Silloin vahvistuu ajatus siitä, että kuulumme yhteen, kertovat Sami ja Kirsi Lahti. Jenni Joensuu / Yle
 Johdatusta korkeammalta
 Sami  ja  Kirsi Lahti  ovat olleet naimisissa 23 vuotta. He ovat tunteneet toisensa melkein 30 vuotta. Ensitapaaminen sijoittuu joko 80-luvun loppuun tai 90-luvun alkuun.
 Paitsi ettei sijoitu. He ovat tietämättään tavanneet toisensa vuonna 1969, vain muutaman kuukauden ikäisinä. Yhteisistä ristiäisistä otetusta kuvasta näkee, että vauvat ovat olleet tilaisuudessa vieläpä ihan vierekkäin.
 – Ei sitä tule mietittyä enää niin paljon. Mutta kun ikää on tullut, sitä ajattelee että ehkä tässä on ollut jotain Jumalan johdatusta, Sami Lahti sanoo.
 Lapsuuden kaste ei ole pariskunnan ainoa kaste.
 – Muutamia vuosia sitten vaihdoimme seurakuntaa ja kävimme aikuiskasteella yhdessä, kertoo Sami Lahti.
 Voi ajatella niin, että joku tiesi jo etukäteen, mitä tulee tapahtumaan.  Sami Lahti
 Vaikeina aikoina ajatus auttaa
 Sami ja Kirsi Lahti eivät tiedä tarkalleen, miksi heidät on kastettu nimenomaan yhteiskasteessa. Ehkä se oli ajan tapa, pariskunta arvelee.
 Mikä merkitys yhteisellä kasteella on ollut 30 vuotta yhdessä olleille Samille ja Kirsille?
 – Jos on ollut vaikeita aikoja, ajatus on saattanut tulla mieleen, että ehkä me sitten kuulumme yhteen, Kirsi Lahti pohtii.
 Kirsi Lahti kertoo, että ainutlaatuinen tarina tulee usein puheeksi ihmisten kanssa.
 – En minä sitä nyt heti tapaamisen yhteydessä kerro, mutta kyllä siitä tulee sanottua, Kirsi Lahti naurahtaa.
 Onko pariskunnan avioliitto tähtiin kirjoitettu? Sami Lahti nyökyttelee ja naurahtaa.
 – Ikää kun tulee, alkaa ymmärtää vuosien toistavan toisiaan ja ajan kuluvan nopeasti. Siinä alkaa näkeä omaa polkuaan. Voi ajatella niin, että joku tiesi jo etukäteen, mitä tulee tapahtumaan.
 Lue lisää:
 Kasteperinteet eivät enää kiinnosta kaikkia vanhempia – kirkkoon voidaan silti liittyä vaikka vain suvussa kiertävän kastemekon takia

Identtinen ristiäiskuva paljasti häitään suunnittelevalle parille, että heidät on kastettu yhtä aikaa – "Kai meidät on yhteen luotu"


Summary: Poliisi etsii edelleen Oulun Valkea-kauppakeskusta uhkaillutta henkilöä. Ison Omenan tapauksessa tehtiin kiinniotto perjantaina.

Länsi-Porin kouluun torstaina kohdistetun uhkauksen tutkinta on edistynyt viikonloppuna merkittävästi, Lounais-Suomen poliisilaitoksesta kerrotaan. Poliisin aiemmin kertomien tietojen mukaan konkreettista uhkaa ei kuitenkaan ole.
 Joka tapauksessa poliisi turvaa maanantaina koulupäivän häiriöttömän kulun Länsi-Porin koululla sekä Ulvilan yhteiskoululla, jota kohtaan esitettiin uhkaus perjantaina.
 Kuluneen viikon aikana esitettiin uhkaus myös Espoon kauppakeskus Isoa Omenaa kohtaan perjantaille ja Oulun Valkea-kauppakeskusta kohtaan sunnuntaille. Uhkauksia on julkaistu anonyymissa Tor-verkossa, jossa viestien lähettäjän selvittäminen ei ole helppoa.
 Ison Omenan tapauksessa epäilty uhkausviestin kirjoittaja otettiin kiinni ennen perjantaita, ja poliisi selvittää Valkeaan kohdistuneen uhkauksen tekijää keskusrikospoliisin kanssa.
 – Varmistamme uhkauksen todenperäisyyttä. Onko tämä vain niin sanottu kopiointi, jonka on kirjoittanut joku aiemmista uhkauksista innostunut, vai onko tämä vakavasti otettava. Oulussa poliisi on varautunut omilla toimenpiteillään, ja poliisipartioita on läsnä, rikoskomisario  Jan Sormunen  Oulun poliisista sanoi STT:lle lauantaina.
 Poliisi kertoi aiemmin toivovansa uhkausviestejä näkevien ottavan ensisijaisesti yhteyttä viranomaisiin. Länsi-Uudenmaan poliisin viestintäjohtaja  Petri Launiainen  kannusti aiemmin STT:n haastattelussa kaikkia miettimään, voiko julkaisu sosiaalisessa mediassa levittää perusteetonta pelkoa.
 – Se on tietysti päivän henki, että näitä jaetaan. Poliisin puolesta tietysti toivoisin, että ennen jakamista mietittäisiin, onko se hyvä vai huono asian selvittämisen kannalta.
 Lue lisää:
 Poliisi: Porilaista koulua uhattu internetissä

Poliisi turvaa koulupäivän kulun maanantaina Länsi-Porin koulussa – uhkauksen tutkinta on "edistynyt merkittävästi"


Summary: 1930-luvulla Pohjois-Amerikan rautateillä liikkui yli miljoona tilapäistöitä etsivää junapummia eli hoboa. Osa näistä hoopoilijoista oli suomalaisia siirtolaisia, joille ei laman aikaan löytynytkään töitä.

Amerikansiirtolaisuuden piti olla sitä tutkineelle  Jenni Stammeierille  tuttu juttu.
 Sitten hän sai käsiinsä kortesjärveläisen Hannes Sankelon 1970-luvulla nauhoittamat elämäkerralliset c-kasetit – ja tutustui junapummeihin eli suomalaisiin siirtolaisiin, jotka elivät kulkureina kiertäen Pohjois-Amerikkaa.
 – Se oli minulle uusi maailma ja olin ällikällä lyöty, Stammeier sanoo.
 Unelmien tulevaisuus Pohjois-Amerikassa
 Hannes Sankelo eli Hanski oli 17-vuotias lähtiessään Etelä-Pohjanmaalta Kanadaan vuonna 1929. Uudesta maailmasta piti löytyä menestystä, ja se tulevaisuus, jota kotipitäjä ei tarjonnut.
 Hanski oli jäänyt orvoksi ja kotikylällä hänelle oli tarjolla vain rengin paikka lankomiehen talossa.
 Etelä-Pohjanmaalta Amerikkaan ja Kanadaan oli lähtenyt miehiä lähes joka kylältä ja ainakin osa ilmeisen menestyksekkäästi. Niinpä suunta oli Hanskillekin selvä.
 Hanskin epäonneksi vuosi 1929 aloitti kuitenkin maailmanlaajuisen talouslaman. Kielitaidottomalle, nuorelle pojanklopille ei löytynytkään töitä.
 – Hänellä sattui olemaan huono tuuri, Stammeier sanoo.
 Hanski ajautui kiertolaiseksi lähes heti Kanadaan saapumisensa jälkeen ja vietti seuraavat pari vuotta ojankaivuuhommissa, metsätöissä tai vaikkapa rautateillä ratapölkkyjä hakaten. Työsuhteet olivat lyhyitä, rahaa vähän ja ruoka oli kerjättävä tai varastettava. Yöt vietettiin kulkureiden hökkelikylissä.
 – Se oli rankkaa selviytymistä, vaikka kulkuriromantiikka kulkikin siinä rinnalla. Todellisuus on ollut aika ankeata, toteaa Hanskin muistelmat kuunnellut Stammeier.
 Ei varaa edes postimerkkiin
 Toimittaja Jenni Stammeier on kirjoittanut Hanskin ja muiden suomalaisten junapummien tarinoista  Suomalaiset junapummit  -kirjan ( Docendo Oy, Jyväskylä. 2019 ).
 Vaikka junapummius oli ilmiönä Stammeierille ennalta tuntematon, alkoi Hanskin tarinan löytymisen jälkeen vastaan tulla muitakin saman kohtalon kokeneiden kertomuksia. Eikä ihme, sillä arvioiden mukaan Pohjois-Amerikan rautateillä kulki 1930-luvulla noin miljoona junapummia etsimässä tilapäistöitä.
 Todennäköisesti suuri osa junapummien tarinoista on kuitenkin jäänyt jälkipolville kirjoittamatta ja kertomatta.
 Kuvitusta Suomalaiset junapummit -kirjassa. Tämä kuva junan jarrumiehestä on Library of Congress -kokoelmasta vuodelta 1942.
 Stammeier toteaa, että työttömäksi kiertolaiseksi ajautuminen on koettu epäonnistumisena, kun kotoa oli lähdetty menestys ja rikkaudet mielessä. Kulkuri- ja kerjäläiskokemuksista vaiettiin, koska hävetti.
 – Ne, jotka menestyivät, kirjoittivat Suomeen ja syntyi mielikuva, että kaikki menestyvät. Mutta mitäs sitten, jos oli luvattu lähettää rahaa kotiin, eikä ollutkaan varaa edes postimerkkiin, Stammeier pohtii.
 Hannes Sankelolle, joka eläkeläisenä tallensi oman tarinansa, Stammeier antaa kiitoksen. Hanski ymmärsi, että elämä Kanadassa oli, mitä oli; joskus voi joutua kerjäämään tai vaikka nukkumaan taivasalla, jos tilanne on sellainen.
 – Hanski tajusi kertomuksensa arvon ja ylitti häpeän. Kertoi tarinansa sellaisena kuin se tuli koettua.
 Kuuntele täältä Hanskin tarinaa.
 Talorahat jäi tienaamatta
 Hanski kyllästyi kiertolaisuuteen parin vuoden jälkeen ja siirtyi sukulaistensa luokse Amerikkaan. Siellä hän joutui laittomana ja paperittomana siirtolaisena käyttämään peitenimeä ja piilottelemaan viranomaisilta.
 Parin Amerikan vuoden jälkeen Hanski sai töitä rahtilaivasta, jonka kyydissä pääsi palaamaan takaisin Suomeen.
 Talorahat jäivät tienaamatta.
 – Ainoana tuliaisenaan hänellä oli iso simpukka. Lapset ja lastenlapset muistelevat, että siitä sitten kuunneltiin kohinoita, Stammeier kertoo.
 Kuvitusta Suomalaiset junapummit -kirjassa. Kulkuri L. Kovalaisen Suomen kuvalehteen lähettämä kuva suomalaisista junapummeista (Sk 32/1933).
 Kahdenlaisia kiertolaisia
 Osalle siirtolaisia kiertolaisuus oli pakon sanelemaa, kun töitä ei ollut. Osalle siitä muodostui Stammeierin mukaan kuitenkin elämäntapa. Osa ajautui ammattikerjäläisiksi.
 Elämäntapakulkureita kutsuttiin hoboiksi eli fingelskalla hoopoiksi. Stammeier mainitsee esimerkiksi Y.W.W. -nimimerkin, joka kirjoitti kokemuksistaan  Eteläpohjalainen  -sanomalehdessä.
 Y.W.W. otti lopputilin kaivostöistä ja lähti tieten tahtoen seikkailemaan junapummiksi. Hänellä oli oikein romantilliset tarinat Kaliforniasta, Stammeier kertoo.
 – Olisi hieno saada tietää, kuka tämä Y.W.W. oli.
 Kulkuriuteen liittyi myös tietynlaista vapautta, kun kukaan ei kysellyt perään eikä ollut tilivelvollinen kenellekään. Elämä oli silti, ainakin välillä, selviytymistaistelua.
 – Jotkut nauttivat näistä selviytymispeleistä. Voi kuvitella, millainen adrenaliiiniin täyttämä vapauden huuma on, jos on saanut kiivettyä tavarajunan katolle ja kiitää siellä, Stammeier miettii.
 Naisten tarinat kiinnostavat
 Koska Pohjanmaalta lähdettiin paljon siirtolaiseksi Pohjois-Amerikkaan, on myös suuri osa tiedossa olevista junapummien muistelmista alueelta.
 Hanski ja "Lännen-Arvi" ovat pohjalaisia, mutta onpa mukana myös myöhemmin senaattorina ja työväenliikkeessa vaikuttaneen Oskari Tokoin tarina.
 Pohjois-Amerikassa on tehty Stammeierin mukaan jonkun verran tutkimusta junapummeista, mutta ongelma on se, että tilastoja heistä ei ole.
 – Minäkin olen muistelmatietojen ja sanomalehtiartikkelien varassa, Stammeier sanoo.
 Sosialiviranomaisten arkistoista tai vaikka oikeudenkäyntipöytäkirjoista voisi löytyä jotain dataa ja faktoja.
 – Mutta se on ihan valtava tehtävä.
 Jenni Stammeieria kiinnostavat vielä erityisesti naiset, jotka kiersivät Pohjois-Amerikkaa kulkureina. Valtaosa kulkureista on ollut miehiä, mutta Stammeierin mukaan esimerkiksi pohjoisamerikkalaisessa työväenliikkeessä on ollut naisia mukana.
 Yksi mielenkiintoisista nimistä on kanadansuomalaisessa työväenliikkeessä vaikuttanut, ylihärmäläissyntyinen Sanna Kannasto.
 – Kannasto oli palkattu kiertämään metsäkämppiä ja kaivoksia, joihin suomalaisia oli palkattu, ja levittämään vasemmisto-ilosanomaa. Hänellä oli vähintään samanlaisia kokemuksia kuin miespuoleisilla kulkureilla, vaikka hän saikin pientä palkkaa.
 "Tulipahan tehtyä"
 Hanski eli Hannes Sankelo palasi kotiin vuonna 1934. Eläkeikäisenä hän jutteli tarinansa kaseteille ja niiden myötä junapummien elämästä on saatu tärkeää tietoa. Hanskin muistelut ovat tärkeä osa Stammeierin kirjaa.
 – Hanski itse sanoi, että "en tiedä, oliko näissä reissuissa mitään järkeä, mutta tulipahan tehtyä", Stammeier kertoo.
 Katso ja kuuntele lisää: Yle Junapummit

Junapummien elämä oli rötöksiä ja ruoan kerjäämistä – osa amerikansiirtolaisista päätyi kulkureiksi vain haaveilemaan rikkauksista


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Moni pelkää kontrollin katoavan, kun tekoäly yleistyy – siksi suomalainen tekoälyä selittävä kurssi on huippusuosittu ulkomailla asti
 Yksi näkee tekoälyn uhkana ja toinen mahdollisuutena. Moni meistä tietää siitä loppujen lopuksi aika vähän. Siksi suomalaisesta, tekoälyä selittävästä kurssista on tullut huippusuosittu. Nyt ainakin 15 maata haluaa saman kansantajuisen verkkokurssin omalla kielellään, ja YK:n opetusjärjestö Unesco toivoo kouluttavansa sillä huimaa vauhtia kehittyvää Afrikkaa.
 Jouni Immonen / Yle
 Anton Vanha-Majamaan kolumni: Kolmetoistavuotiaana minua epäiltiin tytöksi, ja siitä asti olen halunnut olla miehinen mies
 Kauneusihanteet eivät ole vain naisten vitsaus, vaan ne koskevat kaikkia sukupuolia, kirjoittaa toimittaja Anton Vanha-Majamaa.
 Taloudesta kiinnostunut Nanci Hernandez haaveilee työpaikasta Yhdysvaltain kongressissa.  Nina Svahn / Yle
 "Jotkut ovat joutuneet vaihtamaan opiskelupaikkaa mielipiteidensä takia" – Keskustelu yliopistojen sananvapaudesta käy kiivaana Yhdysvalloissa
 Konservatiiviopiskelija kiittelee presidentin määräystä, joka uhkaa puhetilaisuuksia rajoittavia yliopistoja valtionavun menettämisellä.
 Joona Räsänen ja Susanna Koski joonarasanen.fi, Yle
 "Tietenkään en varautunut putoamiseen!" sanoo Susanna Koski – entäs muut eduskunnasta pudonneet? Yle selvitti, mitä heidän elämäänsä kuuluu
 Yle selvitti, mitä tulevaisuuden suunnitelmia pudonneilla kansanedustajilla on. Osalle lopputulos oli onnellinen sattumus, osalle vieläkin kipeä paikka.
 Merim Al-Kharsani Maria Nykänen / Yle
 Suomen kielen opetus oli 20-vuotiaasta Merim Al-Kharsanista liian vaikeaa, siksi hän kirjoitti arabiankielisen oppikirjan kahdella äidinkielellään
 Kaksikielisyys on kielten opettamisessa valttia, uskoo tamperelainen Merim Al-Kharsani.

Viisi huippujuttua sunnuntai-iltaan: Suomalainen tekoälykurssi on huippusuosittu ja mitä kuuluu eduskunnasta pudonneille


Summary: Myrsky on jo laantunut.

Itä-Intiaan perjantaina iskeneen ja myöhemmin tietänsä Bangladeshiin jatkaneen trooppisen hirmumyrsky Fanin uhrimäärä kasvoi sunnuntaina.
 Viranomaisten arvioiden mukaan myrsky on tappanut yli 40 ihmistä, joista noin 30 Itä-Intian Odishan osavaltiossa ja yli kymmenen Bangladeshissa.
 Pelastustyöntekijät ahkeroivat viikonloppuna myrskyn runteleman alueen vesihuollon korjaamiseksi ja teiden raivaamiseksi. Puita juuriltaan repineen ja voimalinjoja katkoneen syklonin tuulennopeudet ylsivät 55 metriin sekunnissa.
 Uhrimäärä on jäänyt vähäiseksi verrattuna pahimpiin alueella nähtyihin luonnonkatastrofeihin. Vuonna 1999 Odishaan osuneen hirmumyrskyn seurauksena kuoli noin 10 000 ihmistä.
 YK on kiittänyt Intian viranomaisia tehokkaasta varautumisesta myrskyyn, jonka alta evakuoitiin yli miljoona ihmistä.
 Fani on nyt laantunut trooppiseksi matalapaineeksi.
 Lisää aiheesta :
 Jättioperaatio pelasti Intian pahimmilta myrskytuhoilta

Sykloni Fani tappanut yli 40 ihmistä Intiassa ja Bangladeshissa


Summary: Keskustassa kipuillaan eniten hallitusneuvotteluiden aloittamisesta heti ensimmäisellä kierroksella, kirjoittaa politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Hallitusneuvottelut ovat edenneet vaiheeseen, joka on keskustalle uusi. Puolueen eduskuntaryhmä on jakaantunut kahteen ryhmään, josta toinen kannattaa hallitukseen menemistä ja toinen vastustaa.
 Vastaus kysymykseen, kumpi ryhmä on niskan päällä, vaihtelee hieman, ketä keskustalaista jututtaa taustaksi.
 Nyt kuitenkin näyttää selvältä, että keskustan lähteminen hallitukseen on mahdollista, vaikka se on monen mutkan takana. Tähän asiaan sunnuntaiset keskustelut hallitustunnustelija  Antti Rinteen  (sd.) kanssa eivät tuoneet muutosta.
 Rinne sanoi Ylen haastattelussa, ettei yksikään puolue ole vielä hallitusneuvotteluiden ulkopuolella.
 Keskustalaisten pitää kuitenkin vastata useaan kysymykseen, ennen kuin vastaus valmiudesta hallitukseen on valmis. Mitä nämä kysymykset ovat?
 Hallitukseen meneminen on keskustalle  aidosti hankala asia. Suurin syy tähän on tietysti sataan vuoteen heikoin eduskuntavaalitulos, jota yksi keskustalaisista kuvaa ”järkyttäväksi”.
 Aiemmin keskustan eduskuntaryhmä on vastaavissa tilanteissa huutanut puolueen oppositioon, mutta nyt tilanne on toinen. Keskustasta kerrotaan Ylelle, että varsinkin eduskuntaryhmän nuorimmat jäsenet kannattavat hallitukseen menoa.
 Ihan helppoa se ei kuitenkaan ole. Heikko vaalitulos johtaa siihen, että keskustan meneminen hallitusneuvotteluihin heti ensimmäisellä neuvottelukierroksella näyttäisi puolueen oman analyysin mukaan "valtaan takertumiselta".
 Hallitukseen mieliviä keskustalaisia helpottaisikin, jos SDP:n ja kokoomuksen mahdolliset ensimmäiset neuvottelut ajautuisivat karille ja tämän jälkeen keskustaa pyydettäisiin mukaan.
 Demareista tosin kerrottaan, että neuvotteluissa ei tehdä U-käännöksiä. Valitulla hallituspohjalla pyritään tosissaan sorvaamaan hallitusohjelma ja hallitus kasaan.
 Vaikka tilanne  on keskustalle vaikea, puolueen sisällä äänenpainot ovat maltillistuneet hallituskysymyksestä. Vaalien jälkeen keskustalaiset eivät suostuneet taustakeskusteluissa pohtimaan hallitukseen osallistumista heti ensimmäisellä neuvottelukierroksella, mutta nyt asiaa ei pidetä mahdottomana.
 Asia voisi tulla kysymykseen, jos demarit suostuisivat keskustan esittämiin kynnyskysymyksiin. Eri tahojen arvioiden mukaan keskustan vaatimukset eivät ole demareille ylivoimaisia.
 Toinen kysymys taas on, voivatko muut hallituskumppanit hyväksyä keskustan vaatimuksia. Esimerkiksi vihreiden ja vasemmistoliiton on varmasti vaikeaa niellä keskustan vaatimusta maatalouden kannattavuuden parantamisesta.
 Oman lisämausteensa yhtälöön tuo Metsä Groupin mahdollinen jätti-investointi Kemin biotuotetehtaaseen, joka lisännee alueen hakkuita. SDP ja keskusta kannattavat valtion investointeja tehtaan vaatimaan infrastruktuuriin, kun taas vihreät ja vasemmistoliitto ovat suhtautuneet asiaan varauksellisesti.
 Keskustalle  olisi myös etuja hallituksen lähtemisestä. Puolueen sisältä kuuluu äänenpainoja, joiden mukaan vain hallituksesta voidaan vaikuttaa asioihin.
 Tämä näkyy myös puolueen vaatimuksissa, joiden mukaan seuraavan hallituksen pitäisi toteuttaa sote-uudistus 18 maakunnan pohjalta. Maakunnille pitäisi antaa sosiaali- ja terveyspalveluiden lisäksi myös muita tehtäviä.
 Puolueen oppositiotaival ei myöskään näyttäisi helpolta. Puolue olisi toiseksi suurin oppositiopuolue, jos hallitusovet eivät avaudu myöskään perussuomalaisille.
 Hallituksessa keskusta pääsisi puolestaan nauttimaan toiseksi suurimman puolueen eduista. Kaikki hallituksen vastoinkäymiset eivät kohdistuisi siihen, vaan pääministeripuolueeseen.
 Vaikka keskustan  eduskuntaryhmässä ajatukset hallituksen menemisestä ovat vaihtuneet, sekään ei yksin päätä asiasta.
 Hallitukseen menemisestä päättävät keskustassa eduskuntaryhmä ja puoluevaltuusto, jossa jokaisella valtuutetulla on yksi ääni.
 Ennen kuin keskustan eduskuntaryhmä voi tehdä päätöksen hallitusneuvotteluihin menemisestä, kansanedustajien pitäisi saada tuntuma lopputulemasta: voidaanko neuvotteluissa saada aikaan hallitusohjelma, jonka valtuutetut voisivat hyväksyä.
 Yksi keskustalaisista sanoo, ettei heillä voi olla asiasta lopullista tietoa. Arvio tehdään ”näppituntumalla”.
 Lue lisää:
 Yle seurasi hallitustunnusteluja – Antti Rinne Ylelle: Yksikään puolue ei ole vielä ulkona hallitusneuvotteluista
 Analyysi: "Punamultaa pukkaa", twiittasi kansanedustaja – miten käy tänään Rinteen keskusteluissa keskustan kanssa?
 Rinne jatkaa hallitustunnusteluja – tänään kahdenkeskiset tapaamiset perussuomalaisten, kristillisten ja keskustan kanssa

Analyysi: Hallituskysymys jakaa keskustaa ennennäkemättömällä tavalla


Summary: Loppuviikosta on luvassa lämmintä kevätsadetta.

Ensin hyvät uutiset: ensi viikolla lämpenee ja mittari saattaa loppuviikosta näyttää jopa 15 lämpöastetta!
 Sitten huonommat uutiset: ennen lämpöpyrähdystä on luvassa sadetta, tuulta ja jopa lumimyräkkä.
 Ylen meteorologi  Joonas Koskela  kuvaileekin ensi viikon säätä vaihtelevaksi.
 – On poutaisia hetkiä, mutta myös sateita. Alkuviikosta lämpenee vähän, loppuviikosta enemmän.
 Kuluva viikko on ollut  ennätyksellisen kylmä .  Aamulla tapahtui  useita ojaanajoja Uudellamaalla jäisten teiden sekä Itä-Suomessa lumisateen takia. Huhtikuu oli puolestaan monin paikoin  tavanomaista lämpimämpi .
 Lappiin on luvassa 10 senttimetriä lunta
 Maanantaista  on tulossa viikon poutaisin päivä, mutta lämpötila jää 10 asteen tienoille.
 Tiistaina  tulee sateita varsinkin idässä ja lännessä. Poutaisilla alueilla lämpötila voi kivuta hieman yli 10 asteen.
 Keskiviikkona  saderintama liikkuu Lappiin, jossa voi tulla jopa 10 senttimetriä lunta! Luvassa on tuulinen päivä koko maassa.
 Torstaina  on poutaista ja lämpömittari voi näyttää jopa 15 astetta.
 Perjantaina  kaakosta tulee lämmintä ja kosteaa ilmaa. Lämpötila keikkuu 15 asteen tietämillä.
 Viikonloppu  pysyy lämpimänä, mutta kevätsadetta on luvassa.
 Lue lisää:
 Ei ihme, että paleltaa! Toukokuun kylmyysennätys meni rikki monessa paikassa – kesän kynnyksellä pakkanen puri ja lunta tuprusi
 Koko maan ylin lämpötila mitattiin Turussa – huhtikuu ennätyksellisen lämmin ja vähäsateinen

Ensi viikolla säässä voi tapahtua melkein mitä tahansa: Auringonpaistetta, 10 cm lunta ja lopulta lämpöä


Summary: Useita ihmisiä on myös loukkantunut turmassa.

Venäläisen Aeroflot-yhtiön lentokone on syttynyt tuleen laskeutuessaan Sheremetjevon lentokentälle Moskovassa.
 Kone oli noussut lennolle kohti Murmanskia, kun se joutui palaamaan takaisin ja tekemään hätälaskun.
 Twitterissä on nähtävissä videoita, joissa nähjdään koneen olevan ilmiliekeissä jo laskeutessaan.
 Terveysviranomaisten mukaan ainakin 13 ihmistä on saanut surmansa. Useita ihmisiä on myös loukkaantunut.
 Lentäjien ilmoituksen mukaan onnettomuus johtui salamaniskusta.
 Kone oli tyypiltään Suhoi Superjet.
 Indonesialaisen Sky Aviationin Suhoi Superjet -tyyppinen kone kuvattuna Jakartan lentoasemalla. Bagus Indahono / EPA

Aeroflotin kone laskeutui ilmiliekeissä Moskovassa – 13 kuollut


Summary: Kalastajien määrä on parissa vuosikymmenessä laskenut neljänneksellä, mutta samalla lajin luonne on muuttumassa.

Perhovapa halkoo ilmaa ja samalla siima piirtää erilaisia kaarikuvioita, kun  Veera Viitanen  ja  Antti Takaniemi  saalistavat taimenta. Vaikka huhtikuinen kosken alavirta onkin todella kylmä, pitävät kahluuvaatteet pariskunnan lämpimänä.
 Viitasella on normaalista poikkeava varustus, mikä mahdollistaa molempien kalastuksen, nimittäin kantorepussa kulkee perheen 2,5 kuukauden ikäinen kuopus.
 – Kun kummatkin haluaa yhtä paljon kalastaa, niin ei siitä tulisi kun sotaa, jos toinen vaan menisi ja toinen olisi lapsen kanssa kotona. Se on ollut sitten itsestäänselvyys alusta asti, että lapset tuodaan mukaan siihen ja heidän ehdoillaan mennään. Mahdollistetaan heille sitten se, että pääsee kasvamaan luonnossa ja perhokalastuksen mukana, valaisee Viitanen perheen järjestelyjä.
 Viitaselle ja Takaniemelle oli itsestäänselvyys, että lapset tulevat mukaan harrastuksen pariin. Kalle Purhonen / Yle
 Intohimoiset kalastajat eivät ole antaneet perheenlisäyksen estää harrastustaan vaan Viitaselle ja Takaniemelle on ollut selvää, että jälkikasvu tutustutetaan harrastukseen heti pienestä pitäen. Perheen kaksivuotias esikoinen jäi tällä kertaa mummolaan hoitoon, mutta on ollut mukana repussa aina Slovenian koskien kuohuissa asti.
 – Tulevaisuudessa toivotaan, että niistä saisi kalakavereita, kun vähän kasvavat vielä, Takaniemi haaveilee.
 Perhojen sitominen on osa harrastusta. Tässä Antti Takaniemen taidonnäyte. Esa Huuhko / Yle
 Pariskunnan kalastuskohteeksi on tällä kertaa valikoitunut Mikkelin ja Kangasniemen rajalla sijaitseva Läsäkoski. Seitsemän vuotta sitten perhokalastukseen hurahtaneet Viitanen ja Takaniemi ovat tuttu näky ympäri Suomen koskia ja ulkomailla asti.
 Viitanen myöntää saaliin olevan tärkeää, mutta harrastus tuo paljon muutakin elämään.
 – Joskus on tosi kiva lähteä ihan porukalla, tämä harrastus on tuonut oman sosiaalisen verkostonsa. Mutta sitten tämä antaa myös sellaista omaa aikaa. Silloin kuin perhokalastaa niin se on niin intensiivistä ja keskittymistä vaativaa, että silloin ei tule mietittyä mitään muuta. Siinä saa kyllä aivot narikkaan, kertoo Viitanen.
 – Silloin, kun tulee tänne joen rantaan, niin unohtuu kaikki muu. Silloin unohtuu työt ja meinaa perheasiatkin unohtua, vaikka perhe onkin mukana, naurahtaa Takaniemi.
 Kalle Purhonen / Yle
 Luontoarvot nostavat päätään
 Pariskunnalle on tärkeää taata jälkikasvulle ja tulevalle sukupolvelle myös mahdollisuus harrastaa puhtaassa luonnossa. Heille se ei ole vain sanojen helinää. He ovat esimerkiksi osallistuneet syksyisin Läsäkoskella taimenen kutupaikkojen kunnostukseen.
 – On aivan itsestäänselvyys, että haluaa tehdä jotain sen eteen, mistä välittää ja haluaa taata ne mahdollisuudet sitten jälkipolville. Toivoisi, että hekin saisivat nauttia virtavesistä ja muutenkin vesistöistä ja luonnosta. Kyllä se on tosi iso osa molempien arvomaailmaa, toteaa Viitanen.
 Myös laajemmin kalastuspiireissä on ollut merkkejä nousevasta huolesta kalakantoja ja luonnontilaa kohtaan. Vapaa-ajankalastajien keskusjärjestössä on huomattu tämä ja sieltä annetaan tietoa, kuinka voi itse tehdä oman osansa kalakantojen ylläpidossa. Järjestön toiminnanjohtaja  Markku Marttisen  mukaan erityisen tärkeää on osata kalan oikeaoppinen käsittely.
 – Kun kaloja joudutaan vapauttamaan, oli ne sitten alamittaisia tai rauhoitettuja, niitä tulee käsitellä hellävaraisesti, näin ne ei kuole tai vaurioidu pahasti. Eettisyys on selvästi nouseva ilmiö, toteaa Marttinen.
 Kalastus entistä enemmän välineurheilua
 Vuosien mittaa myös kalastustavat ja -välineet ovat kehittyneet ja muuttuneet. Vapakalastus on kaikkein suosituinta, kun taas verkoilla ja katiskoilla tapahtuva pyydyskalastus on suurimmalta osalta vanhemman väen kalastusmuoto. Se on vähentynyt kalastajamäärien hupenemisen myötä. Pyydyskalastukselle ominaista on ollut saaliin puhtaasti ravinnoksi käyttö.
 – Vapakalastuksessa alkaa olla entistä voimakkaammin tämmöistä elämyksellisyyttä mitä haetaan, ei enää pelkästään jättisaaliita, kertoo Marttinen.
 Viitaselle ja Takaniemelle on harrastuksen myötä kertynyt kymmenittäin vapoja. Tässä osa varustuksesta joka valikoitui mukaan Läsäkoskelle. Esa Huuhko / Yle
 Valtioneuvoston kanslian teettämän tutkimuksen mukaan suomalaiset vapaa-ajan kalastajat käyttivät rahaa harrastukseen vuonna 2017 yhteensä 250 miljoonaa euroa.
 Vapakalastuksen uusien muotojen myötä markkinoille on tullut paljon uutta tavaraa ja koko ajan tulee lisää mitä erilaisempia uistimia. Kalastus voi tehdä isonkin loven lompakkoon. Harrastus alkaakin monilla muistuttamaan välineurheilua. Jo pelkästään yksi kalastusmuoto voi vaatia useita vapoja ja keloja ja se näkyy myös kauppojen hyllyillä.
 – Nykyään uusitaan tiheämmin välineitä ja uudet kalastusmuodot vaativat uusia välineitä. Jigikalastuksen sisälläkin on eri muotoja. On kevyempiä välineitä ahvenen kalastukseen ja vähän järeämpiä kuhan jigaamiseen ja vielä muita erikoisvapoja, kertoo mikkeliläisen Kala-Kallen kauppias Jari Väisänen.
 Kalastutarvikkeiden arsenaali kasvaa. Nykyisin panostetaan enemmän myös vaatetukseen. Kala-Kallen kauppias Jari Väisänen pakkaa asiakkaalle kenkiä matkaan. Kalle Purhonen / Yle
 Pienestä pitäen kalastusta harrastanut Takaniemi ei osaisi kuvitellakaan elämää ilman kalastusta. Hänelle perhokalastus ei ole enää pelkkä harrastus vaan elämäntapa ja sitä myötä välineistöäkin on kertynyt varastoon.
 – Aina mielenkiinto herää, kun markkinoille tulee jotain uutta ja ihmeellistä. Sitten se pitää saada, vaikka sille ei välttämättä olisikaan tarvetta. Mutta eikös se ole harrastus kuin harrastus niin se on huono harrastus, jos siihen ei kaikki rahat ja vapaa-aika mene, virnistää Takaniemi.
 Kalle Purhonen / Yle

Vauva kantoreppuun ja Euroopan koskia valloittamaan – tässä perheessä perhovapaan tarttuu sekä isä että äiti


Summary: Muslimeiden pyhä kuukausi alkaa maanantaina. Useat Suomessa asuvat muslimit eivät vietä ramadania mitenkään, mutta osalle kuukausi on edelleen paastoamisen aikaa.

Suomen etnisissä ruokakaupoissa on alkamassa yksi vuoden kiireisimmistä ajoista, kun Suomen muslimiväestö valmistautuu pyhään kuukauteensa ramadaniin.
 Espoolainen  Mujeeb Rehman  lähti näyttämään, mitä kaupasta muun muassa voi ostaa paastoruoaksi.
 – Ostettavaa on paljon. Lihaa, jotta nälkä pysyy pois. Pääasiassa lammasta ja kanaa. Sekä pakistanilaisia herkkuja ja mehua, Rehman sanoo.
 Paasto kestää Helsingissä 19 tuntia päivässä
 Ramadanin aikana hartaat muslimit paastoavat auringon noususta auringon laskuun. Tänä vuonna se tarkoittaa Suomessa noin 19 tuntia ilman ruokaa ja juomaa, joka päivä kuukauden ajan.
 Kaupoista etsitään sen takia tuhtia, ravinteikasta ruokaa kuten lihaa, joka veisi nälän koko päiväksi parin tunnin yösyömisellä. Ja monessa paastoa viettävässä muslimiperheessä valmistetaan nyt paraikaa ruokaa varastoon paastopäivien iltoihin.
 Ramadan alkaa virallisesti nyt maanantaina.
 – Suomessa paastoaminen on vaikeaa. Syömättä pitää olla 19 tuntia, aamukolmesta iltakymmeneen, Rehman kertaa Helsingin muslimeiden tilannetta tänä vuonna.
 Ramadan vaihtaa paikkaa joka vuosi. Se siirtyy noin 10-11 päivää aina aiemmaksi.
 Silti paasto on Rehmanin mukaan mahdollinen tänäkin vuonna.
 Ramadanin aikana muistetaan myös köyhiä
 Paaston lisäksi ramadanin aikana muslimien on tarkoitus myös auttaa köyhiä ja nälkää näkeviä.
 Rehman kertoo, että monet moskeijat antavat ilmaiseksi ruokaa niille, joilla sitä ei ole.
 – Ramadan on ennen kaikkea yhdessäoloa ja toisten auttamista, Rehman summaa.
 Kuukauden kestävä ramadan päättyy isoon id al-fitr -juhlaan, jota erityisesti muslimilapset odottavat.
 Myös Suomessa järjestetään isoja juhlia, joihin muslimiperheet osallistuvat.
 Mujeeb Rehman kertoo, että silloin ostetaan uudet vaatteet ja lapsille lahjoja.
 – Id al-fitr -juhla on ilon juhla, sillä paaston aikana kukaan ei jaksa eikä ehdi kyläillä. Kun paasto päättyy, silloin ostetaan lapsille uudet vaatteet ja lahjoja ja juhlitaan.
 Kaikki muslimit eivät vietä ramadania
 Suomessa arvioidaan olevan noin 40 000 muslimia. Vain osa heistä viettää paastokuukautta kirjaimellisesti.
 Iso osa ei paastoa ollenkaan, eikä elämä muutu mitenkään. Yle yritti saada monta muslimia tähänkin juttuun, mutta moni kieltäytyi, koska he kertoivat, etteivät vietä ramadan-paastoa mitenkään.
 Mutta osa haluaa noudattaa yhtä uskonsa peruspilaria.
 Rehmanille paasto on aina ollut tärkeä osa muslimina olemista.
 – Se on jumalallinen komento, että täytyy pidättäytyä pahoista asioista. Ei saa huijata eikä kiusata. Jumala testaa näin ihmisiä uskossaan, Rehman kertoo.

Video: Espoolainen Mujeeb Rehman lähti ramadan-ostoksille ja näytti, miten 19 tunnin paastoon valmistaudutaan


Summary: Trumpin päätöksen mukaan eräät Kiinalle jo asetetut tullimääräykset kiristyvät perjantaina.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on ilmoittanut Twitter-viesteissään, että Kiinan tuotteille asetetut tullimääräykset kiristyvät. Trump uhkaa myös, että jatkossa kaikki Kiinan tuonti saattaa joutua ankaran tullin alaiseksi, elleivät maiden väliset kauppaneuvottelut etene ripeämmin.
 Trumpin ilmoitus tulee yllätyksenä, sillä tähän saakka hän ja hänen hallintonsa ovat kertoneet, että neuvottelut etenevät hyvin ja että sopimus syntyy lähiaikoina.
 – Kymmenen kuukauden ajan Kiina on maksanut 50 miljardin dollarin arvoisesta korkean teknologian tuonnistaan 25 prosentin tullia, ja 200 miljardin dollarin arvoisesta muusta tuonnista 10 prosentin tullia. Nämä tullit ovat osaltaan auttaneet taloutemme erinomaista tilaa, hän kirjoittaa.
 – Kymmenen prosentin tulli nousee 25 prosentiin perjantaina. 325 miljardin dollarin arvosta Kiinan tuontia on ollut tullivapaata, mutta tulli asetetaan pian 25 prosentin suuruisena, Trump jatkoi.
 Hänen mukaansa tullien korotus on seurausta Kiinan edustajien viivyttelystä maiden välisissä kauppaneuvotteluissa.
 25 prosentin tullin oli määrä astua voimaan jo tammikuussa, mutta presidentti lykkäsi päätöstä, koska neuvottelut olivat käynnissä.
 Trumpin mukaan tullit eivät juuri haittaa Yhdysvaltain taloutta, koska Kiina maksaa niistä suuren osan. Talousasiantuntijoiden mukaan tullimaksuja joutuvat maksamaan yhdysvaltalaiset yritykset, jotka tuovat tuotteita Kiinasta. Ne joko nostavat omien tuotteidensa hintoja, leikkaavat katteitaan tai yrittävät alentaa kiinalaisten myyjien kanssa tuotteiden hintaa alas.
 Lue lisää:
 Guardian:  Trump escalates trade war with China with plan to raise tariffs

Trumpilta raju tulliuhkaus Kiinalle: Kaikelle tuonnille 25 prosentin tulli, jos neuvottelut eivät etene


Summary: Tutkijan mukaan perinteisten yhteisöjen rapautuessa tilalle nousee uudenlaisia yhteisöjä, joita muovaavat teknologia ja globaalit vaikutteet.

Sokkopiknikille osallistuvat ovat koolla Helsingin Vallillassa. Piknik on muuttanut talveksi Työhakuveturin tarjoamiin sisätiloihin, mutta sen idea on sama kuin syntyvaiheessa kesänurmella.
 – Halusin laajentaa omaa verkostoani ja ehkä myös hypätä pois omasta kuplastani, kertoo  Lauri Eskelinen , toinen sokkopiknikin perustajista.
 Sokkopiknikin ajatuksena on tuoda yhteen sosiaalisen median kautta verkostoituneita ihmisiä tapaamaan toisiaan kasvotusten. Osallistujat kokevat tapaamisista olevan hyötyä muun muassa työn etsimisessä tai omien ideoiden sparraamisessa.
 Eskelinen kertoo, että hän alkoi kaivata somen ja digitaalisen maailman vastapainoksi aitoja kohtaamisia.
 – Samalla toivoin voivani oppia lisää eri alueilta, laajentaa maailmankuvaani ja tutustua uusiin ihmisiin, palvelutuotantosuunnittelua ammattikorkeakoulu Laureassa opiskeleva Eskelinen sanoo.
 Lauri Eskelinen ja Riikka Ilves. Jouni Immonen / Yle
 Sokkopiknikit saivat alkunsa, kun Ekonomiliiton mentorointitapahtumaan osallistuneet Eskelinen ja  Riikka Ilves  lähtivät toisiaan entuudestaan tuntematta lounaalle viime kesänä.
 – Siinä meille syntyi idea, että miksei laiteta Linkediniin ilmoitusta ja pyydetä muitakin mukaan.
 – Oli yllätys, kun heti ensimmäisellä kerralla mukaan tuli 15 entuudestaan toisilleen tuntematonta ihmistä, Eskelinen muistelee.
 Riikka Ilves, toinen sokkopiknikin käynnistäjistä kertoo, ettei tapaamisiin tulevilta vaadita mitään tiettyä taustaa.
 – Ainoa yhdistävä tekijä meillä on se, että olemme kaikki Linkedinin jäseniä. Mielestäni tapaamisiin on helppoa tulla, koska olemme tutustuneet Linkedinissä ja seuranneet keskusteluja siellä, digitaalisen median asiantuntijana mediatoimisto Voitossa työskentelevä Ilves sanoo.
 Eskelinen kertoo, että muuallakin Suomessa, ainakin Oulussa, Tampereella, Turussa ja Lahdessa on innostuttu samankaltaisesta toiminnasta.
 Rohkenisitko lähteä bilettämään ventovieraiden kanssa?
 Sosiaalisen median avulla voidaan päästä tapaamaan kasvotusten myös pelkästään hauskanpidosta ja uusien tuttavien löytämisestä kiinnostuneita.
 Viitisen vuotta pääkaupunkiseudulla toimineella Social Networking Clubilla on noin 3 500 jäsentä. Tapahtumia, jotka kokoavat yhteen jo opiskeluajat ohittaneita aikuisia, järjestetään helsinkiläisravintoloissa suurin piirtein kerran kuussa.
 Aki Partanen ja Johanna Lammi Katriina Laine / Yle
 Vastaavankaltaisia sinkkukerhoja on Suomessa ollut pitkään, mutta SNC:n perustajajäsenet  Johanna Lammi  ja  Aki Partanen  ovat aviopari ja heidän järjestämiinsä tapahtumiin ovat tervetulleita niin pariskunnat kuin sinkutkin.
 Idean isäAki Partanen kertoo asuneensa Yhdysvalloissa viitisentoista vuotta ja perustaneensa Washington D.C:hin samantyyppisen klubin, josta tuli siellä hyvin suosittu.
 – Halusin tuoda amerikkalaista tapaa tutustua ihmisiin tänne Suomeenkin, eli luoda matalan kynnyksen tapahtuman, Partanen perustelee.
 Lammi ja Partanen kertovat olleensa aiemmin innokkaita kotibileiden järjestäjiä, mutta jossakin vaiheessa kodin seinät alkoivat tulla vastaan. Tapahtumien organisoiminen on heille puhdas harrastus, työt ovat toisaalla.
 – Kyse on siis ikään kuin ulkoistetuista kotibileistä. Saan itse energiaa siitä, että laitan hyvän kiertämään, Lammi kuvailee.
 – Rakastan uusien ihmisten kohtaamisia ja tuntuu tosi hyvältä aina kuin näen, että myös muut ovat saaneet hyviä kohtaamisia ja ehkä jopa ystäviä, hän sanoo helsinkiläisessä karaokeravintolassa, jossa SNC:n tapahtuma on taustalla käynnissä.
 Katriina Laine / Yle
 Mikä ajaa ihmisiä netin keskusteluryhmiin?
 Näissä sosiaalisen median avulla luoduissa yhteisöissä, joissa ihmiset eivät tunne entuudestaan toisiaan, mutta päätyvät tapaamaan toisensa todellisessa elämässä, on kyse uusyhteisöllisyydestä, kertoo dosentti  Janne Matikainen .
 – Perinteiset, esimerkiksi asuinpaikkaan liittyvät yhteisöt ovat rapautuneet ja tilalle tulee tulee uudenlaisia yhteisöjä, joissa yhteinen tekijä voi olla ammattiin tai harrastukseen liittyvä, tai mikä hyvänsä yhdistävä asia, hän sanoo.
 Ilmiö kertoo Matikaisen mielestä myös siitä, että maailma on netin myötä pienentynyt ja uusi teknologia mahdollistaa yhteisöjen luomisen helposti erilaisten asioiden ympärille. Ilmiössä on kyse myös yhteisen jakamisen tarpeesta.
 – Samanhenkiset ihmiset, joilla on yhteinen kiinnostuksen kohde, vaikkapa koiraharrastus, päätyvät verkkokeskustelujen kautta yhteen.
 – On myös astetta vakavampia nettiyhteisöjä, jotka liittyvät esimerkiksi sairauksiin tai muihin rankkoihin elämänkokemuksiin ja sitä kautta nämä, usein suljetut ryhmät, ovat ihmisille hyvinkin merkityksellisiä.
 Ryhmiä erottaa toisistaan Matikaisen mukaan se, kuinka henkilökohtaisia asioita niissä ollaan valmiita paljastamaan ja millä tavoin ihmiset niissä uskaltavat heittäytyä.
 Globaalit vaikutteet muovaavat nuorempia sukupolvia
 Matikainen uskoo, että ilmiössä on kyse myös yhteiskunnallisesta muutoksesta.
 Nuorempi sukupolvi on käyttäymis- ja toimintatavoiltaan erilainen kuin vanhemmat ja sitä muovaavat globaalit vaikutteet. Nuoremmat ovat netin ja teknologian avulla tottuneet luomaan kontakteja ja toimimaan somessa.
 Yliopistolehtori Janne Matikainen, Helsingin yliopisto Tanja Heino / Yle
 Ryhmissä voi esiintyy puhtaasti välineellisiä tarpeita, kuten verkostoitumista työn vuoksi.
 – Nuorten osalta työ on muuttunut sellaiseksi, ettei enää useinkaan ole vakaata asemaa ja organisaatiota, vaan ollaan koko ajan muutoksessa. Tämän vuoksi on hyödyllistä tavata jatkuvasti uusia ihmisiä, Helsingin yliopiston viestinnän laitoksen yliopistolehtorina toimiva Matikainen perustelee.
 Yksinäisyyden vähentämisessä netillä on Matikaisen mielestä paljon mahdollisuuksia.
 – Todetaan jotenkin paheksuen, että yksinäiset roikkuvat netissä. Mielestäni se on parempi kuin se, että heillä ei olisi lainkaan mahdollisuuksia sosiaalisiin suhteisiin. Tavallaan netti siis voi korvata kasvotusten tapaamisia, mutta toisaalta se voi parhaimmillaan madaltaa kynnystä kasvotusten tapaamiseen.
 Social Networking Clubin kaltaisen juhlimisen ja toisten ihmisten tapaamisen ympärille rakentuneen yhteisön kohdalla, on Matikaisen mukaan kyse myös turvallisuuden tunteesta.
 – Tietää, että nuo ihmiset ainakin ovat lähteneet juhlimaan ilman mitään suurempia tarkoitusperiä. Suomessa kuitenkin lähdetään juomaan alkoholia paljon ihan muistakin syistä, kuin ilonpidon vuoksi. Tässä ryhmässä on sikälikin turvallista, että ihmiset ovat omilla nimillään ryhmän jäseniä facebookin kautta.
 Ryhmä voi Matikaisen mukaan olla myös osa omaa identiteettiä, jolloin on luontevaa hakeutua sellaisten ihmisten seuraan, jotka jakavat samankaltaisen identiteetin, vaikkapa “me iloiset, sosiaaliset juhlijat”.

"Halusin hypätä pois omasta kuplastani ja tutustua uusiin ihmisiin" – Some voi auttaa verkostoitumisessa tai uusien ystävien löytämisessä


Summary: Viisushow voi joutua palestiinalaisten kohtelua vastustavien mielenosoittajien kohteeksi.

Tel Avivissa konferenssikeskukseen rakennettu euroviisulava alkaa olla valmiina ensi viikon laulukilpailuja varten.
 Israelissa kuitenkin pelätään, että miljoonia katsojia houkuttelevasta suorasta televisiolähetyksestä tulee maan palestiinalaispolitiikkaa vastustavien mielenilmaisujen näyttämö.
 Euroviisuista on tullut kansainvälisen palestiinalaisia puolustavan boikottikampanjan kohde. Palestiinalaisjohtoisen  Boycott, Divestment, Sanctions  eli BDS-kampanjan mukaan Israel käyttää laulukilpailuja miehityspolitiikkansa valkopesuun.
 BDS on kehottanut esiintyjiä ja televisioyhtiöitä vetäytymään kilpailusta. Näin kuitenkaan ei ole tehnyt yksikään viisuihin osallistuvista 42 maasta.
 Israelilaismediassa on kuitenkin oltu huolissaan siitä, että aktivistit yrittäisivät häiritä showta viisuyleisön joukosta tai että joku artisteista esittäisi protestin näyttämöllä.
 Brittilehti  The Guardianin  mukaan Israel on valmis estämään mahdollisten häiriköijien maahanpääsyn.
 – Emme halua kieltää ihmisten tuloa Israeliin, sanoo ulkoministeriön tiedottaja  Emmanuel Nahshon  The Guardianille.
 – Mutta jos tiedämme varmasti, että maahan on tulossa Israelin-vastaisia aktivisteja, joiden ainoa tarkoitus on häiritä tapahtumaa, niin käytämme lainmukaisia keinoja maahantulon estämiseksi.
 Myös Tel Avivin viisujen turvallisuusjärjestelyt ovat poikkeuksellisen järeät. Israelin yleisradioyhtiön Kanin mukaan turvallisuusjärjestelyihin menee 10 prosenttia tapahtuman budjetista.
 Lisää aiheesta:
 Gazan iskut eivät näy Euroviisuihin valmistautuvassa Tel Avivissa – Pommituksissa yhä enemmän uhreja

Israel pelkää euroviisuprotesteja ja estää häiriköijiltä maahanpääsyn


Summary: Ilmajoen Musiikkijuhlien uuden oopperan ohjaaja, libretisti Tuomas Parkkinen löytää lapuanliikkeen ajasta yhtymäkohtia nyky-Suomeen.

Ilmajoen Musiikkijuhlien uuden  Hiljaiset perivät maan  -oopperan librettoa kirjoittava  Tuomas Parkkinen  kutsuu työn alla olevaa teosta ehkä uransa tärkeimmäksi. Lapuanliikkeen (1929-1932) aikaan sijoittuvalla tarinalla on yhtymäkohtia tähän päivään ja elämään Suomessa, Euroopassa ja maailmalla.
 – Valitettavasti meillä on ääriliikkeitä, populismia, katupartiointia, vastakkainasettelua, vihapuhetta ja tappouhkauksia, Tuomas Parkkinen listaa.
 – Se tekee juuri tästä tärkeästä aiheesta vielä tärkeämmän kuin se olisi ollut 10 tai 20 vuotta sitten.
 Keskellä valkoisinta Etelä-Pohjanmaata
 Ilmajoelle valmistuva ooppera kertoo lapuanliikkeestä.
 Parkkinen on tunnettu historiallisten librettojen tekijänä, viimeisimpänä vuonna 2018 kantaesityksensä saanut  Veljeni vartija  -ooppera, jonka hän teki säveltäjä  Olli Kortekankaan  kanssa. Hän näkee uuden oopperan jatkumona tälle teokselle.
 – Lapualaisliikehdintää voidaan pitää vuoden 1918 tapahtumien jälkinäytöksenä, Parkkinen toteaa.
 Oman jännitteensä lapuanliikkeestä kertovaan teokseen tuo se, että ooppera esitetään Ilmajoella, Kyrönjoen varressa – keskellä valkoisinta Etelä-Pohjanmaata. Parkkisen mukaan miljöö ja sen tiedostaminen tekee oopperasta erityisen sekä katsojille että tekijöille.
 Ilmajoen Musiikkijuhlia Parkkinen kiittää rohkeudesta tarttua aiheeseen.
 – Iso kunnianosoitus Ilmajoen Musiikkijuhlien suunnittelutoimikunnalle tästä rohkeudesta. Siitä, että lapuanliikkeen käsittelyä ei ole luovutettu Suomen kansallisoopperalle tai Savonlinnan Oopperajuhlille. Kun pyykki on pantu Etelä-Pohjanmaalla, se myös pestään Etelä-Pohjanmaalla.
 Rakkautta, historiaa ja mustia autoja
 Tuomas Parkkinen kuvaa  Hiljaiset perivät maan  -oopperaa juonivetoiseksi draamaksi, jossa on kolme tärkeää juonilinjaa. Ensimmäisenä tietysti rakkaustarina, jossa punavankileirillä ollut Olavi ja oikeistolainen, lapualainen nimismiehen tytär Regina rakastuvat toisiinsa. Parin avioitumisen myötä myös Reginasta tulee punikki, vainottu ja kyyditettävä.
 – Hän havahtuu siihen, että jos olen joskus toivonut väkivaltaa jollekin, jonain päivänä joku voi toivoa väkivaltaa minulle. Se on aika draamallinen tilanne.
 Toisesta juonilinjasta Parkkinen paljastaa, että siinä kommunistin poika päätyy tilanteeseen, jossa joutuu kyydittämään isänsä.
 Ja kolmas on tietysti lapuanliikkeen historia marraskuusta 1929 vuoteen 1931. Lavalla nähdään muun muassa Vihtori Kosola, jonka puheroolissa on näyttelijä  Taneli Mäkelä .
 – Väliin mahtuu talonpoikaismarssi, kun 12 000 talonpoikaa marssii Ilmajoen Ooppera-areenalle, sanoo Parkkinen, joka myös ohjaa oopperan.
 Aivan 12 000 talonpoikaa tuskin Kyrönjoen varressa nähdään, mutta marssijoita, mustia autoja ja työväentalojen iltamatunnelmaa kuitenkin.
 Suurmiehistä maan hiljaisiin
 Ilmajoen Musiikkijuhlat juhlistaa  Hiljaiset perivät maan  -kantaesityksellä 45. toimintavuottaan. Säveltäjä  Jukka Linkolan  ja Tuomas Parkkisen teos on musiikkijuhlien 13. tilausteos.
 Viime vuosina Ilmajoella on nähty suomalaisista suurmiehistä kertovia oopperoita. Kekkonen, Merikanto ja Mannerheim tarkastelivat kaikki tiettyä Suomen historian ajanjaksoa yhden miehen näkökulmasta.
 Parkkisen mukaan nyt haluttiin katkaista ketju ja löytää uutta.
 – Mietittiin, että entäs jos olisimme niin rohkeita, että tekisimme oopperan lapuanliikkeestä. Jos olisimme niin kiinni ajassa, että tekisimme teoksen ennemmin ajanjaksosta kuin päättäisimme, onko tarina mies- tai naisvetoinen.
 Suurmiesten jälkeen esille nostetaan nyt tavalliset ihmiset, "maan hiljaiset".
 – Monet pitävät meteliä itsestään. Silti maata pyörittävät hiljaiset, nöyrät miehet ja naiset. Enemmistö. Ooppera puoltaa väkivallatonta vastarintaa, Parkkinen sanoo.
 Ilmajoen Musiikkijuhlien seuraava ooppera kertoo lapuanliikkeestä – kantaesityksen säveltää Jukka Linkola

Talonpoikaismarssi, punavangin ja nimismiehen tyttären rakkaustarina ja poika kyydittämässä isäänsä – Lapuanliike on oopperantekijöiden mukaan nyt ajankohtaisempi kuin koskaan


Summary: Koripallomaajoukkueen kokenein pelaaja on jo viiden vuoden ajan parantanut suoritustaan mielikuvaharjoittelun avulla.

Suomen koripallomaajoukkueen fanikulttuurin nousu alkoi 2010-luvun alkuvuosina. Maajoukkueen pitkäaikaisin pelaaja, jo vuodesta 2000 Susijengissä pelannut  Tuukka Kotti  on ollut aitiopaikalla seuraamassa kehitystä. Kotin mukaan eräänlainen käännepiste oli EM-kisat Sloveniassa vuonna 2013.
 Suomi pelasi Koperin rannikkokaupungissa, ja paikan päälle tuli Suomesta kolmisen tuhatta fania kannustamaan joukkuetta. Jälkeenpäin on puhuttu "Koperin ihmeestä".
 – Silloin minä itse huomasin, että nyt on jotain tapahtunut. Me asuimme sinä kesänä vaimon kanssa Pasilassa. Seuraavana päivänä, kun olin tullut kisoista kävelin kadulla. Sellainen vanhempi nainen käveli vastaan ja kysyi minulta, että pelasinko Susijengissä. Minä myönsin ja hän kysyi, että saako halata. Minä sanoin, että tottakai! Sellainen hetki, ettei aikaisemmin koskaan. Että tunnistetaan ja noteerataan.
 Vielä huomioimista ja fanien kannustustakin suurempi ilo Tuukka Kotille on ollut se, mitä Susijengin menestyminen on saanut aikaan lajin suosiolle, ja miten se on näkynyt pelin harrastajien määrässä.
 – Juuri tämä palaute, jota EM-kisojen jälkeen tuli, että uusia harrastajia koriksen pariin on tullut tosi paljon. Se on se palkitsevin juttu.
 Mielikuvaharjoittelulla parempaa pelaamista
 Tuukka Kotti kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa löytäneensä viitisen vuotta sitten mielikuvaharjoittelun osaksi peleihin valmistautumista. Kotin mukaan se kehittänyt paljon häntä pelaajana.
 – Yritän varsinkin ennen pelejä käydä läpi mielessä eri tilanteita. Silloin olen valmiimpi kaikkiin skenaarioihin, mitä tapahtuu. Se on auttanut minua paljon myös heittämisessä. Kun näet mielessäsi paljon onnistumisia, niin onnistut myös paremmin, koska et mieti epäonnistumista niin paljon.
 Mielikuvaharjoittelulla voi myös päästä helpommin yli epäonnistuneista peleistä.
 – Huonot jutut pyrin käymään läpi niin, että mietin mielessäni miten sen olisi pitänyt mennä. Sen jälkeen sen pystyy laittamaan sivuun.
 Lapsiperhearki apuna mielenhallinnassa
 Kolmevuotiaan ja viisikuukautisen lapsen isä Tuukka Kotti on havainnut, että myös perhe-elämä antaa hyvän harjoittelumahdollisuuden mielen hallintaan ja varsinkin keskittymiseen.
 – Paras harjoittelutapa on olla lasten kanssa. Se on aika helppoa vanhemmille, että kokeilee pystyykö olemaan läsnä lasten kanssa. Että ei ajattele mitään muuta sillä hetkellä kun on lasten kanssa. Sillon oppii myös tarkkailemaan mieltään – ja saa itsensä kiinni, jos ajattelee jotain muuta asiaa, tai on jossain ihan muualla koko ajan.
 Katso Tuukka Kotin koko haastattelu Yle Areenasta:

Susijengin Tuukka Kotti tajusi fani-ilmiön nousun, kun tuntematon tuli halaamaan kadulla: "Sellainen hetki, ettei aikaisemmin koskaan"


Summary: Aktiivimallin tarkoituksenmukaisuus työllistämiskeinona sai ala-arvoisen arvosanan.

Viime vuoden alussa voimaan tullut työttömyysturvan aktiivimalli saa kovaa kritiikkiä työ- ja elinkeinotoimistojen työntekijöiltä, käy ilmi aktiivimallin vaikutuksia selvittäneestä väliraportista.
 TE-toimistojen asiantuntijoille ja esimiehille tehdyssä kyselyssä enemmistö eli 62 prosenttia vastaajista kannatti aktiivimallin lakkauttamista.
 Vastauksissa oli kuitenkin eroa asiantuntijoiden ja esimiesten välillä, sillä esimiehistä reilusti alle puolet oli lakkauttamisen kannalla, raportissa todetaan.
 Kyselyn perusteella aktiivimallia ei pidetä kovin tarkoituksenmukaisena tapana edistää työllisyyttä. Kyselyssä pyydettiin arvioimaan aktiivimallin tarkoituksenmukaisuutta työllistämisen edistämisen keinona asteikolla 0-10. Vastausten keskiarvoksi tuli 3,5.
 Vastaajien mielestä aktiivimalli turhauttaa työtöntä
 Vastaajista vain joka kymmenes arvioi aktiivimallin helpottavan työttömien ja avoimien työpaikkojen kohtaamista. Vaivaiset neljä prosenttia vastaajista uskoi, että aktiivimalli auttaa työnantajia löytämään tarpeisiinsa sopivaa työvoimaa.
 Sen sijaan valtaosa eli 84 prosenttia vastaajista katsoi, että aktiivimalli turhauttaa työtöntä, koska sopivaa työtä, koulutusta tai palvelua ei ole tarjolla. Lisäksi 56 prosenttia oli sitä mieltä, ettei aktiivimallin ehtojen täyttäminen kohenna työttömän mahdollisuuksia työllistymiseen.
 Helmi-maaliskuussa toteutettuun kyselyyn vastasi 755 asiantuntijaa ja esimiestä alueellisista TE-toimistoista.
 Aktiivimallin vaikutuksia arvioivat Valtion taloudellinen tutkimuskeskus ja Turun yliopisto. Työ- ja elinkeinoministeriön tilaaman selvityksen loppuraportti ilmestyy lokakuussa.
 Koko väliraportti on luettavissa  täältä .

Enemmistö TE-toimistojen asiantuntijoista lakkauttaisi aktiivimallin


Summary: Tutkija ehdottaa, että Suomi lähettää satelliitin tutkimaan asteroidia

Maailmanlopun ennustajat saavat mietittävää taas kymmenen vuoden kuluttua, kun kookas Apophis-asteroidi lähestyy Maata. Tieteilijät puolestaan näkevät ohilennossa suuria mahdollisuuksia.
 13. huhtikuuta vuonna 2029 Australiassa voi paljain silmin kummastella valoa, joka etenee vauhdilla öisen taivaan poikki. Australiasta valo siirtyy Intian valtameren yli Afrikan ylle ja sieltä Atlantin poikki Yhdysvaltain länsirannikolle, jossa aamu jo valkenee. Yhdysvaltain yltä se katoaa illalla.
 Suomalaisten kannalta on onnetonta, että asteroidi liikkuu pääosin eteläisellä tähtitaivaalla. Se ei sen vuoksi näy meillä asti.
 Koko nimeltään 99942 Apophis on läpimitaltaan 340 metriä – niin suuri, että Maahan osuessaaan se tekisi hirvittävää jälkeä. Asteroidin on kuitenkin laskettu ohittavan kotiplaneettamme 31 000 kilometrin päästä. Etäisyys ei ole kuitenkaan aivan tavaton, sillä yhtä kaukana liikkuu Maata kiertäviä satelliitteja.
 Apophis on enemmän kuin miesmuistiin suurin asteroidi, joka käy näin lähellä Maata. Asteroiditutkija  Mikael Granvikin  luoman mallin mukaan näin suuri kappale ohittaa Maan vain kerran 500 vuodessa.
 Uhkaako Apophis Maata?
 Apophis luokitellaan "Maata mahdollisesti uhkaavaksi asteroidiksi", jollaisia tunnetaan noin 2 000. Muiden asteroidien lailla sekin kiertää Aurinkoa ja palaa tasaisin väliajoin Maan lähelle. Se löydettiin vuonna 2004, mutta tuolloin tähtitietelijät eivät teknisten ja säähän liittyvien syiden takia ehtineet tarkkailla sitä kuin kahden päivän ajan.
 Useimmat Maan maisemiin sattuvat asteroidit ovat kooltaan 5-10 metriä. Siksikin kymmenen vuoden kuluttua tapahtuvaan ohitukseen suhtaudutaan suurella mielenkiinnolla.
 Todella suuria, kilometrin suuruisia tai vielä suurempia asteroideja täällä käy hyvin harvoin. 66 miljoonaa vuotta sitten halkaisijaltaan ainakin 11 kilometrin suuruinen asteroidi iskeytyi Jucatanin niemimaalle Maksikoon. Seurauksena oli muun muassa dinosaurusten sukupuutto.
 Taiteilijan näkemys hetkestä juuri ennen Chicxulubin asteroidin aiheuttamaa joukkotuhoa. Lentoliskot kuuluivat joukkoon, joille asteroidi tiesi sukupuuttoa. Donald E. Davis / Nasa
 Kaikeksi onneksi tämän kokoluokan avaruuskivet tunnetaan käytännössä kaikki.
 Enemmän yllätyksiä tuottavat 40-50 metrin kokoluokkaa olevat asteroidit. Sellainen iskeytyi esimerkiksi Tunguskaan Siperiaan vuonna 1908. Se aiheutti suurta tuhoa ympäristölle. Granvikin mukaan tämän kokoluokan asteroideja tunnetaan noin 20 000, mutta niitä lienee ainakin 800 000.
 Apophisin törmääminen Maahan aiheuttaisi Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan laskelmien mukaan räjähdyksen, joka vastaisi 15-25 maailman voimakkainta vetypommia Tsar-Bombaa.
 Toivatko asteroidit elämän Maahan?
 Tutkijoilla on suuri joukko Apophista koskevia kysymyksiä, joihin halutaan vastauksia.
 Kantaako se mukanaan esimerkiksi suuria määriä vettä? Aivan tuore tutkimustieto kertoo, että suuri osa Maan vedestä saattaa olla asteroidien tänne tuomaa. Tähän asti on tiedetty, että hiilipitoisissa asteroideissa on vettä, mutta yllätys oli, että myös kuiviksi luulluissa kiviasteroideissa voi olla paljon vettä.
 Jos asteroidit toivat tyänne pääosan vedestä, niillä saattoi olla tärkeä rooli elämän synnyssä.
 Granvik muistuttaa kuitenkin, että enin vesi saattaa olla peräisin Maan vaipasta, ei välttämättä asteroideista. Toisaalta sekin tiedetään, että asteroidien vesi on isotooppisuhteeltaan samanlaista kuin Maassa esiintyvä, hän lisää.
 Tutkimukset ovat osoittaneet senkin, että asteroidit kuljettavat mukanaan elämän rakennuspalikoita, orgaanisia yhdisteitä. Saatamme siis olla paljosta velkaa asteroideille.
 Tiedemiehet kysyvät myös, miten Maan painovoima vaikuttaa Apophisiin ja sen rataan. Selvää on, että rata muuttuu, mutta aiheuttaako lähiohitus asteroidilla esimerkiksi maanvyöryjä?
 Komeetta vai asteroidi – kumpi on vaarallisempi?
 Asteroidien lisäksi Aurinkokunnassamme liikkuu komeettoja. Osa niistäkin on jonkinasteinen uhka maapallolle. Mikael Granvikin mukaan törmäysnopeus on ratkaisevaa.
 Komeetat ovat nopeita ja arvaamattomia ja niitä on vaikea havaita ennen pyrstön kehittymistä. Toisaalta komeettatörmäys on paljon epätodennäköisempi.
 Granvik muistelee, että vuosisadan alussa syntyi paljon hälyä ja isoja otsikoita, kun Maan ohi kiiti komeetta, jonka syanidia sisältänyt pyrstö pyyhki kotiplaneettaamme.
 Kookas SD0RF2J-asteroidi lähestymässä Maata. Zoonar GmbH  / AOP
 Kuinka torjua asteroidien tai komeettojen törmäyksiä?
 Ihmiskunta on jo jonkin aikaa ehtinyt pohtia keinoja, joilla torjua komeettojen, mutta erityisesti asteroidien muodostamaa uhkaa. Komeetta saatettaisiin yrittää räjäyttää, mutta asteroidin kohdalla keinoja on useita.
 Yksi niistä on törmääjän ohjaaminen asteroidin kylkeen. Kevytkin tömäytys antaisi asteroidille uuden suunnan, jos se tehdään tarpeeksi ajoissa. Toinen vaihtoehto olisi räjäytys, mutta siinäkin ajatuksena olisi asteroidin suunnan muuttaminen.
 Tai "gravitaatiotraktori". Tällä nimellä tunnetaan ajatus massiivisesta avaruusaluksesta, joka ohjattaisiin asteroidin eteen. Se painovoimallaan ohjaisi asteroidia uuteen suuntaan.
 Gravitaatiotraktorin vastakohta on asteroidin taakse sijoittuva avaruusalus, joka kääntää kohdettaan uuteen suuntaan ionisiuhkun avulla.
 Voisiko suomalainen satelliitti lähteä tutkimaan Apophista?
 Avaruudenvalloituksen suurista toimijoista yhdysvaltalaisella Nasalla tai eurooppalaisella Esalle ei ilmeisesti ole aikomusta lähteä tutkimaan Apophista. Tämä saattaisi jättää tilaa pienemmille toimijoille – esimerkiksi Suomelle, uskoo Granvik.
 Granvik perustelee kantaansa sillä, että Apophis tulee niin lähelle Maata, että sinne voitaisiin lähettää pieniä  cubesat- satelliitteja, joista Suomella on jo kokemusta.
 Tällainen projekti voisi tulla niin halvaksi, että jopa yliopistojen kaltaisilla toimijoilla voisi olla varaa siihen, Granvik uskoo.
 Kuulostaisi hurjalta, että Suomen kaltainen pieni maa ryhtyisi asteroiditutkijaksi. Asiaa täytyy kysyä useita satelliittiprojekteja Suomessa vetäneeltä Aalto-yliopiston professorilta  Jaan Praksilta.
 Havainnekuva. Aalto University / YouTube
 – Apophiksen suhteen ei ainakaan vielä ole suunnitelmia, mutta ajatukseen suhtaudutaan myönteisesti. Suomessa on kyllä osaamista, mutta rahoitus on haaste, Praks sanoo.
 Suomesta ollaan jo mukana muutamassa asteroiditutkimushankkeessa.
 – Apophisin tekee kiinnostavaksi se, että se on lähellä. Katseet on meillä jo suunnattu asteroideihin ja teknologiaakin on kehitetty. Jos konsortio ja rahoittajia löytyy olemme ehdottomasti kiinnostuneita suurista kansallisista projekteista.
 – Tehdään tästä Suomelle oma missio, sanoo Praks.
 Nasan sivulta löytyy kaksi videota Apophisin lentoradasta.
 Herättikö artikkeli jatkokysymyksiä? Laita niitä jutun kommenttiosioon niin lähetämme osan niistä tutkijan vastattavaksi.

Suuri asteroidi "hipoo" Maata – Käväisee lähempänä kuin kaukaisimmat satelliitit


Summary: Aluehallinto on ollut lakkautettuna yli kaksi vuotta.

Britannia ja Pohjois-Irlanti sopivat tiistaina alustavista suuntaviivoista, joiden perusteella Pohjois-Irlannin yli kaksi vuotta lakkautettuna ollutta aluehallintoa olisi tarkoitus ryhtyä palauttamaan, kertoi  BBC .
 Suunnitelman mukaan osapuolet perustavat koko joukon työryhmiä käsittelemään tärkeimpiä kiistakohtia. Viiden suurimman Pohjois-Irlannin puolueen johtajat tapaavat sen jälkeen joka viikko Pohjois-Irlannin varapääministerin kertoakseen työn edistymisestä.
 Britannian ja Pohjois-Irlannin pääministerien on määrä tavata kuluvan kuun lopussa asian tiimoilta.
 Tiistain alustavat suunnitelmat olivat ensimmäinen yritys sitten helmikuun karille karahtaneiden keskustelujen saada aikaan sopu hallinnosta. Pohjois-Irlannin väkivallan on pelätty kiihtyvän sen jälkeen kun Uusi IRA -tasavaltalaisryhmä tappoi pohjoisirlantilaisen toimittajan  Lyra McKeenin  viime kuussa.

Pohjois-Irlannin aluehallintoa yritetään taas palauttaa


Summary: Yleensä laji viihtyy etelämpänä.

Kaisaniemen kasvitieteellisessä puutarhassa Helsingissä koettiin kummia maanantaina, kun puiston pihamaalla havaittiin Suomen oloissa hyvin harvinainen etelänlepakko. Asiasta kertoi ensimmäisenä  Suomen Luonto -lehti .
 Lehden mukaan etelänlepakkoa on havaittu Suomessa vain kolme kertaa aiemmin: Hangossa vuonna 2008, Paraisilla 2012 ja Raaseporissa huhtikuussa 2019. Lepakkolajin lähimmät vakiintuneet esiintymisalueet ovat hieman etelämmässä, Liettuassa ja Ruotsissa.
 Suomessa tavataan yleisesti viittä lepakkolajia: pohjanlepakkoa, vesisiippaa, viiksisiippaa, isoviiksisiippaa, korvayökköä ja pikkulepakkoa. Muut lajit ovat harvalukuisempia tai satunnaisia vierailijoita, Suomen lepakkotieteellinen yhdistys  kertoo  nettisivuillaan.
 Lepakko nähtiin puutarhassa keskellä päivää
 Havainnon etelänlepakosta teki maanantaina puutarhuri  Timo Janhonen , työskennellessään Luonnontieteellisen keskusmuseon, Luomuksen kasvitieteellisessä puutarhassa Kaisaniemessä.
 Janhonen onnistui taltioimaan harvinaisen hetken kännykkäkameralle. Samalla syntyi todistusaineisto etelänlepakon käynnistä Suomessa luonto- ja eläinharrastajien ihmeteltäväksi.
 Hauskaa tilanteessa on se, että Janhonen ei lepakkokuvausta suorittaessaan vielä tiennyt, mikä laji siipiään museon pihalla levitteli. Se selvisi vasta myöhemmin. Lepakon havaitseminen keskellä päivää tuntui ylipäänsä sen verran erikoiselta, että rec-nappi painui pohjaan.
 – Vaimo, joka on biologian tutkija ja Suomen luonnon toimittaja  Riikka Kaartinen , ihmetteli kotiin päästyäni, että siinä voisi olla jotain erikoista, kun on niin iso otus, Janhonen kertaa tapahtumia.
 Luonto-lehden käyttämien lepakkoasiantuntijoiden mukaan kyseinen yksilö on suurella todennäköisyydellä etelänlepakko.
 "Se kävi useamman kerran juomassa vettä lammen pinnalta"
 Lepakon tunnistaminen on ylipäänsä hyvin hankalaa. Eläin on nähtävä melko läheltä. Video helpottaa luonnollisesti tunnistamista, koska sitä voi kelata edestakaisin niin moneen kertaan kuin tahtoo.
 Janhonen muistelee, että lepakko lensi useita kierroksia lammen ympärillä janoisen oloisena, ehkä viiden tai kymmenen minuutin ajan – vain muutaman metrin päässä hänestä. Hän arvioi lepakon kooksi kaksi levitettyä kämmentä, eli noin 40 senttimetriä.
 – Se kävi useamman kerran juomassa vettä lammen pinnalta. Kyllähän se yllätti ja ihmetytti, että tuossa lentää lepakko keskellä päivää.

Suurikokoinen etelänlepakko lenteli janoisena ympäri kasvitieteellistä puistoa Helsingissä – puutarhuri onnistui taltioimaan lajiharvinaisuuden