Summary: Ruotsin ja Suomen Tornionlaaksossa puhuttavaa meänkieltä elvytetään monin keinoin. Kieliaktivistia se ilahduttaa ja ärsyttää.

Kieliaktivisti ja muusikko  Adam Huuva  keittelee kahvia lapsuudenkotinsa keittiössä Pohjois-Ruotsin Haaparannalla Marielundissa – tai Mattilassa, kuten hän itse asuinaluetta kutsuu.
 Pääpiirtein 1980-luvulla rakennettua pientaloaluetta voisi ajatella ruotsalaisen omakotilähiön perikuvana: siistit pihat, Ruotsin pienoisliput kuistinpylväissä, punavalkoraitaiset markiisit ikkunoiden suojana. Ja on se sitäkin.
 Mutta Marielundissa tiivistyy paljon siitä, mitä Huuva on kokenut identiteettinsä ja kotikielensä suhteen. Ruotsalaiseen pikkukaupunkiin nousseelle uudelle omakotialueelle asettui aikanaan paljon ruotsinsuomalaisia, oli levottomuutta ja se sai rauhattoman alueen maineen.
 Vielä 1980-luvun alussa, kun Huuva perheineen muutti taloon, aluetta kutsuttiin Mattilaksi.
 – Mattilan kylässä asuneet eivät halunneet tulla kytketyksi nimen puolesta tähän suomalaisten asuttamaan alueeseen, joten Mattilan omakotialueen nimi muutettiin Marielundiksi, Huuva kertoo.
 Virallisesti nimenmuutoksen syynä oli sekaannuksen välttäminen.
 Huuvan mielestä sama ylenkatse suomalaisuutta ja suomen kieltä kohtaan näkyy tänäkin päivänä muun muassa Ruotsin Tornionlaakson kielipolitiikassa. Tornionlaakson kieliaktiivit kutsuvat puhumaansa kieltä meänkieleksi.
 Huuva kertoo mieluummin puhuvansa suomea. Tai tarkemmin suomen murretta.
 – Murre on tärkeä. Mutta se on minulle murre, ei kieli.
 Meänkielen taustalla 200 vuoden traumat
 Väite on monille muille Pohjois-Ruotsin kieliaktivisteille tulenarka, sillä meänkielen aseman parantamisessa keskeistä on ollut sen saaminen tunnustetuksi vähemmistökieleksi Ruotsissa muun muassa Haaparannalla, Jällivaarassa, Kiirunassa, Pajalassa ja Ruotsin Ylitorniolla.
 Tampereen yliopiston suomen kielen apulaisprofessori  Johanna Vaattovaara  muistuttaa, että tärkeintä on se, miten puhujat itse asian mieltävät.
 – Suomessa Tornionlaakson murteen nimittämiselle kieleksi ei ole mitään perusteita, mutta Ruotsissa tilanne on toinen. Siellä taustalla on Tornionlaakson kielivähemmistön 200 vuoden trauma kielen kieltämisestä ja väheksymisestä. Tämä poliittinen näkökulma ei välttämättä ole kielen puhujille itselleen aivan ongelmaton, Vaattovaara sanoo.
 Arviot meänkielen puhujien määrästä vaihtelevat. Ruotsin virallisen laskelman mukaan heitä on maassa noin 50–60 000, kieliasiaa ajava Ruotsin tornionlaaksolaisten yhdistys STR-T puolestaan arvioi määräksi noin 75 000 ihmistä.
 The Meänland -bändin laulaja Adam Huuva tekee rahaa meänkielellä, mutta samaan aikaan meänkieliaktivismi ottaa häntä päähän. Tilanne on kahtiajakoinen, niinkuin on Huuvan kotikaupunki Haaparanta-Torniokin. Emma Sarsila / Yle
 Suomeen parantumaan kielitraumoista
 Adam Huuvalle taistelu oman identiteetin ja kielen puolesta kävi kolmikymppisenä liian raskaaksi. Vuonna 2010 edessä oli muutto Suomeen. Uusi koti löytyi läheltä, Torniosta.
 Matkaa on vähän eikä muutos maisemassa ole suuri. Henkisesti muutto oli kuitenkin tuulahdus raikasta ilmaa.
 – Muutin Suomeen paranemaan kielisorron traumoista. Tykkäsin asua Suomessa ja koin, että pystyin päästämään irti näistä asioista. Elämä ei ollut jatkuvaa taistelua vaan pystyi keskittymään muihinkin asioihin, Huuva kuvailee.
 Se on niin hienoa ja eksoottista ja omaa. Ja samalla se on kuitenkin suomea.  Adam Huuva
 Perhesyistä Huuva palasi Ruotsiin toukokuussa, saatuaan sitä ennen Suomen ja Ruotsin kaksoiskansalaisuuden. Mutta kuka meänkielisen reggaebändin solisti, kieliaktivisti Adam Huuva sitten on? Meänkielinen, suomalainen, ruotsalainen vai jotain muuta?
 – Ruotsinsuomalainen. Ruotsissa syntynyt ruotsinsuomalainen, koska määrittelen sen ruotsinsuomalaisuudenkin kielen kautta. Eikä sekään sovi muottiin, Huuva sanoo.
 Ovatko tornionlaaksolaiset Ruotsin alkuperäiskansa?
 Tornionlaaksolaisten yhdistys STR-T:n on ajanut meänkielisten asemaa vuodesta 1981. Yhdistyksen tavoitteena on muun muassa, että Ruotsin valtio asettaisi totuus- ja sovintokomission selvittämään meänkielisen vähemmistön asemaa ja kohtelua.
 – Olemme jättäneet siitä eduskunnalle ehdotuksen, joka sisältää organisaation ja budjetin ja toiveissa olisi, että jo pian lomien jälkeen voitaisiin päästä asiassa eteenpäin, sanoo STR-T:n toiminnanjohtaja  Maja Mella .
 STR-T:n mielestä Ruotsin valtion pitäisi myös tutkia, ovatko tornionlaaksolaiset Pohjois-Ruotsin toinen alkuperäiskansa saamelaisten rinnalla.
 – Tästä on liian vähän tutkimusta olemassa. Me toivoisimme, että asiasta saataisiin lisää tietoa, Mella sanoo.
 Kysymys on melko arka poliittisesti, mutta samalla toki varsin ajankohtainen. Se liittyy myös Suomessa juuri nyt käytävään keskusteluun saamelaismääritelmästä ja metsäsaamelaisten tai -lappalaisten asemasta.
 Meänkieli on yksi Ruotsin vähemmistökielistä Meänkieltä puhutaan pääasiassa Ruotsin Tornionjokilaaksossa ja Norrbottenissa. Puhujia on muutamia kymmeniä tuhansia. Meänkielellä on Ruotsissa virallisen vähemmistökielen asema. Muut vähemmistökielet ovat suomi, saame, romanikieli ja jiddish. Meänkielen puhuminen oli esimerkiksi kouluissa pitkään jopa kiellettyä. Sittemmin kieltä on alettu elvyttää ja sitä opetetaan kouluissa. Viime vuosina keskusteluun on nostettu myös se, pitäisikö tornionlaaksolaisilla olla myös alkuperäiskansan asema.
 Sole mikhään – tornionlaaksolaista machoilua
 Huuvaa meänkielen aseman ja erityisyyden korostaminen huvittaa, mutta myös ärsyttää. Hänen mielestään koko meänkieli-tohina Meänmaan lippuineen on tietoista erontekoa Suomesta ja suomen kielestä ja myös muista etnisistä ryhmistä Ruotsissa.
 – Se on niin hienoa ja eksoottista ja omaa. Ja samalla se on kuitenkin suomea, ja suomi ei koskaan ole saanut nauttia samanlaista hehkutusta, Huuva sanoo.
 Tilanne on jakomielinen, sillä samaan aikaan Huuva hyödyntää avoimesti meänkieltä ja tornionlaakson ruotsinsuomalaista identiteettiään The Meänland -nimisen yhtyeensä kautta.
 The Meänlandia on kuvailtu maailman ainoaksi meänkieliseksi reggaebändiksi. Yhtyeen alkukipinä oli ahdistuksessa, jota Huuva koki suomenkielisenä Ruotsissa.
 Yksi The Meänlandin suosituista kappaleista on tornionlaaksolaista asennetta uhkuva  Sole mikhään (Youtube).
 Eukkoki lähti matkhaan naapurin, joten tiesin mihin taloon suuntaisin. Tahoin naapuria nöyryttää, kovvaa jätkää vaimon eessä esittää. Sole mikhään. Eikka turphaan mua veti, sole mikhään. Sole mikhään, lähti taju multa heti, sole mikhään. Sole mikhään, vaikka ittesä munas, sole mikhään. Sole mikhään, Eikka lissää vielä lupas, sole mikhään.
 – Täällä on varmaan sellaista machoilua. Hoetaan, että "sole mikhään", vaikka olisi kuinka paha paikka. Pitää vain karaistua, mennä eteenpäin, vaikka menisi kuinka huonosti, Huuva kuvailee.
 Adam Huuvan mielestä meänkielen tulevaisuus ei näytä ruusuiselta. Pelkkä meänkielen opiskelu ei tee kieltä eläväksi – sitä pitäisi myös käyttää arjessa ja virallisessa asioinnissa. Emma Sarsila / Yle
 Tekohengitys ei kieltä pelasta
 Meänkieltä on voinut opiskella kouluissa ilman lähtötaitoja vuodesta 2015. Lisäksi Pohjois-Ruotsissa järjestetään esimerkiksi meänkieli-leirejä.
 Huuvan mielestä tämä on kuitenkin tekohengitystä: meänkieltä tai suomea taitavien lasten määrä on liian pieni, eikä pelkkä meänkielen opiskelu riitä pelastamaan sitä eläväksi.
 – Ei se riitä, että opiskellaan meänkieltä tai suomea. Pitäisi saada opiskella kouluaineita omalla äidinkielellään tai kotikielellään, Huuva sanoo.
 STR-T:n toiminnanjohtaja Maja Mella on kielen tulevaisuudesta toista mieltä. Hänen mukaansa kieliopinnot ovat nostaneet suosiotaan.
 – Vaikka välissä on kaksikin polvea, joilta kieli on kadonnut, haluavat nuoret silti siirtää meänkieltä omille lapsilleen, Mella perustelee.
 Siinä Mella on samaa mieltä Huuvan kanssa, että yhteiskunnan tuen pitäisi olla kouriintuntuvampaa: opettajia ja oppimateriaaleja tarvitaan lisää, ja saamen kielikeskuksen tapainen instituutio pitäisi luoda myös meänkielelle.
 – Yleinen trendi maailmassa näyttää myös olevan se, että ilmapiiri erilaisia vähemmistöjä kohtaan on muuttunut tiukemmaksi. Mutta juuri nyt tuntuu positiiviselta, Mella sanoo.
 Tampereen yliopiston Suomen kielen apulaisprofessorin Johanna Vaattovaaran mukaan vapaus käyttää kieltä sen puhujien haluamilla tavoilla on tärkeää kielen säilymisen kannalta. Tampereen yliopisto
 Suomen Tornionlaakson meänkielestä väitellyt apulaisprofessori Johanna Vaattovaara muistuttaa, että salliva asenne vähemmistökielien eri käyttötapoja kohtaan on tärkeä.
 – Ihannetilanteessa kieltä käytetään laajasti: sitä käytetään asiakirjakielenä, tutkimuksen kielenä, mutta sillä pitää myös saada kiroilla ja räpätä niin kuin kielen käyttäjät kulloinkin haluavat, Vaattovaara kannustaa.
 Hänen mukaansa meänkieli-innostus on osa maailmanlaajuistakin vähemmistökielten elvyttämisen aaltoa. Sama on näkynyt esimerkiksi saamen kielten kohdalla Suomessa, kveeni Norjassa ja vaikkapa viimeaikainen kiinnostus karjalan kieleen.
 Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Alle neljäsosa ruotsalaisista tuntee ruotsinsuomalaiset
 Isoisän tarina teki Tuomo Kondiesta aktivistin, joka hylkäsi suomalaisen sukunimensä: "Kalevala on karjalaisilta varastettu"
 Jani Koskinen ei arvannut, mikä kohu nousisi Pohjois-Karjalassa puhutulla murteella kirjoitetusta gradusta: "Syytökset kuulostavat hyvin kummallisilta"

Maailman ainoa meänkielinen reggaebändi syntyi kieliahdistuksesta  – Laulaja Adam Huuva: "Muutin Suomeen paranemaan kielisorron traumoista"


Summary: Lahjoittaja maksaa kassista 90 euroa. Ruokakassia välittää koteihin hyväntekeväisyysyhdistys Hope.

Kasvisruokaa sisältävä, apua tarvitsevalle perheelle ostettava ruokakassi on saavuttanut hyvän suosion Helsingissä, ja toiminta on laajenemassa Turussa.
 Auttamishaluiset voivat lahjoittaa 90 euroa maksavan kassin  Venner-nimisen yhteiskunnallisen yrityksen kautta . Auttaja voi myös ostaa osan kassista tai auttaa pienemmällä summalla.
 Turussa arkiruokakasseja on toimitettu noin 40 ja Helsingissä noin 800. Lisäksi Helsingissä joulukassin sai 1 000 ruoka-apua tarvitsevaa perhettä.
 Vennerin perustajajäsen  Tuulia Järvinen  kertoo, että lisäksi Helsingissä kasseja on jaettu noin 800. Suunnitteilla on laajentaa toimintaa myös uuteen kaupunkiin Helsingin ja Turun lisäksi.
 – Kassissa on noin 10 kiloa tuoreita raaka-aineita. Palkokasvit ovat edullinen kasvisproteiinin lähde. Kasvisruokaa kassi sisältää siitä syystä, että suomalaiset syövät liian vähän kasviksia, kertoo Järvinen.
 Vennerin ruokakassin tarkoitus on tarjota paljon tuoreita kasviksia ja juureksia vähävaraisille perheille. Kassin aineksista saa jopa 42 ruoka-annosta.  Minna Rosvall / Yle
 Tuore persilja ilahdutti
 Ensimmäiset kassit ovat kaikki koostumukseltaan samanlaisia, mutta jatkossa tavoite on tarjota perheille kolme erilaista kassia vuodessa.
 Ruoka-avun lisäksi yhdistys kannustaa perheitä kokkailemaan yhdessä kassin mukana tulevan reseptivihkon avulla.
 Yhdistys on tehnyt kyselyn perheille. Sen mukaan yli 30 prosenttia perheistä on lisännyt yhdessä kokkailua. 75 prosentissa perheistä vähintään yksi uusi kasvisresepti jäi perheen vakituiseen käyttöön. Lähes 80 prosenttia perheistä kiinnittää enemmän huomiota arkiruoan laatuun.
 Turussa kassien välittämisestä huolehtinut Hope on saanut kiitollista palautetta perheiltä.
 – Yksi perheenäiti kertoo, että hän oli katsonut tuoretta persiljaa kaupassa. Hän oli laittanut sen takaisin hyllyyn, koska se oli niin kallis. Kun se löytyi ruokakassista, se tuntui kuin ystävän halaukselta, kertoo vapaaehtoinen  Maarit Helin .

Kasviksia sisältävistä ruoka-apukasseista tuli suosittuja – Helsingin lisäksi hyväntekeväisyyskassi jaossa Turussa


Summary: Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho sanoi TV 1:n Ykkösaamussa, että työvoimaa olisi saatavilla EU- ja ETA-alueelta.

Perussuomalaisten puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  mielestä työvoiman saatavuusharkinnan purkaminen ja ulkomaisen työvoiman tuominen kolmansista maista ei ratkaise Suomen ongelmia
 Halla-aho arvioi  TV 1:n Ykkösaamussa , että se johtaisi halpatyövoiman käyttöön. Osaajien tuloon saatavuusharkinnan poistaminen ei Halla-ahon mukaan vaikuta millään tavalla, vaan se koskettaa heikosti koulutettua tai kouluttamatonta halpatyövoimaa.
 – Täällä työttömänä sosiaaliturvan varassa elävät maahanmuuttajat eivät meitä ainakaan hoida. Ratkaisu ei ole se, että pahennetaan ongelmaa tuomalla maahan lisää ihmisiä, jotka kuormittavat julkista taloutta.
 Halla-aho korosti, että puolen miljardin ihmisen EU- ja ETA alueelta saa tuoda työvoimaa ilman saatavuusharkintaa. Hän ihmetteli sitä, että puolueet ja elinkeinoelämä huutavat työvoiman tuomista tämän alueen ulkopuolelta
 – Minun mielestäni on ihmeellistä, että tämä taso sivuutetaan kokonaan.
 Jos työntekijää ei löydy 500 miljoonan ihmisen alueelta, se kertoo Halla-ahon mukaan haluttomuudesta maksaa työstä palkkaa.
 Halla-ahon mukaan perussuomalaiset eivät ole mukana kokoomuksen perjantaina jättämässä välikysymyksessä hallituksen talous- ja työllisyyspolitiikasta, koska puolueilla on suuria näkemyseroja "ratkaisujen osalta".
 – Kokoomuksella on, jos mahdollista, vielä suurempi kiima lisätä halpatyövoiman maahantuontia kuin vasemmistohallituksella.
 Saatavuusharkinnassa selvitetään ennen työntekijän oleskeluluvan myöntämistä, onko Suomessa jo saatavilla tehtävään sopivaa työvoimaa.
 Halla-aho: Turvapaikkashoppailu ei ole loppumassa
 Maahanmuuttoviraston mukaan turvapaikanhakijoiden tulo Suomeen on vähentynyt selvästi.
 Tänä vuonna turvapaikanhakijoiden määrän arvioidaan olevan noin 1 700. Maahanmuuttoviraston arvion mukaan  hakemusten määrä voi jäädä vuosikymmenen pienimmäksi
 Halla-ahon mukaan tämä johtuu siitä, että EU-maat pystyvät estämään laitonta maahantuloa – reitti Välimereltä on ollut tukossa ja monet maat ovat ottaneet rajatarkastukset käyttöön.
 – Tervehtisin ilolla, että turvapaikkashoppailu Suomeen loppuisi kokonaan. Mutta näin ei ole valitettavasti käymässä.
 – Jos joka vuosi meille tulee 1 700 turvapaikanhakijaa, joista käytännössä kaikki jäävät Suomeen joko siksi, että heille annetaan myönteinen kansainvälisen suojelun päätös tai siksi, että heitä ei pystytä palauttamaan, niin se on pienen kunnan verran ihmisiä joka vuosi.
 Halla-aho: Seksuaalisesta suuntauksesta tai kristityksi kääntymisestä "vapaalippuja"
 Halla-ahon mielestä on selvää, että suuri osa Suomeen tulijoista jää tänne, sillä lainvoimaisen kielteisen päätöksen saaneet hakevat turvapaikkaa uudestaan.
 Uusien lupahakemusten perusteiden aitoutta on Halla-ahon mukaan mahdotonta todentaa silloin, kun vedotaan kristityksi kääntymiseen tai homoseksuaalisuuteen.
 – Minun mielestäni on aika yllättävää, jos suurin osa kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneista muuttuu homoseksuaaleiksi sen jälkeen, kun on saanut kielteisen turvapäätöksen tai kääntyy kristityksi.
 – Näistä helposti tulee vapaalippuja, kun ihminen vetoaa tällaisiin tekijöihin, koska hän tietää, että niiitä on mahdotonta osoittaa sen enempää oikeaksi kuin vääräksikään.
 Maahanmuuttoviraston mukaan  turvapaikanhakuperusteita ei tilastoida. Vuodesta 2016 alkaen on kuitenkin jätetty reilusti yli tuhat hakemusta, joissa hakija kertoo pelkäävänsä vainoa kotimaassaan, koska on kääntynyt kristityksi Suomessa.
 Maahanmuuttoviraston mukaan moni turvapaikanhakija on kertonut kristityksi kääntymisestä valitusvaiheessa tai uusintahakemuksessa.
 "Rikoslain pykälät kiihottamisesta kansanryhmää vastaan heikentävät sananvapautta"
 Halla-aho toisti Ykkösaamussa perussuomalaisten esittämän näkemyksen siitä, että rikoslain pykälät kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja uskonrauhan rikkomisesta menevät liian pitkälle, ja rajoittavat maahanmuuttokriittistä keskustelua.
 – Ne ovat soveltamisalaltaan liian laajoja, epämääräisiä ja tulkinnanvaraisia. Tämä heikentää paitsi sananvapautta, myös oikeusvarmuutta.
 Poliisi tutkii parhaillaan neljän kansanedustajan, perussuomalaisten  Juha Mäenpään  ja  Sebastian Tynkkysen,  sekä kristillisten  Päivi Räsäsen  ja sdp:n  Hussein al-Taeen  puheita ja kirjoituksia epäiltynä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Perussuomalaisten Mäenpään tapauksessa kyse on hänen eduskunnassa pitämästään puheesta, jossa hän rinnasti maahanmuuttajat ja vieraslajit.
 Halla-ahon mukaan Mäenpää halusi lähinnä humoristisesti viitata siihen, että perussuomalaiset haluavat torjua haitallista maahanmuuttoa.
 – En usko että kukaan kovin paljon vahingoittui tästä puheenvuorosta. Voidaan olla eri mieltä siitä oliko se kovin ansiokkaasti tai hauskasti sanottu, mutta ei tämän minun mielestäsi pitäisi olla laitonta.
 Rikosoikeuden professori: Vaatimuksilla oikeutetaan koeponnistuksia lain rajoille
 Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori  Kimmo Nuotio  arvioi Ykkösaamussa perussuomalaisten vaatimusten lakipykälien avaamisesta olevan poliittisesti motivoituja. Nuotio muistuttaa, että lait perustuvat pitkälti Suomen kansainvälisiin sitoutuksiin, ja että Suomi on ollut mukana säätämässä asiaan liittyvää puitelainsäädäntöä.
 Sananvapauden rajoja koskeva lainsäädäntö perustuu eurooppalaiseen arvomaailmaan ja historiaan, sanoo Nuotio.
 – Itse pidän jonkin verran vahingollisena tälläistä keskustelua, jossa pyritään osoittamaan että nämä (lait) ovat jotenkin perusteettomia, tai että meillä olisi kavennettu sanavapautta liikaa. Siinä ehkä sitten samalla myös oikeutetaan näitä koeponnistuksia sinne rajoille.
 Nuotion mukaan muualla Euroopassa on jo parinkymmenen vuoden ajan käyty keskustelua poliittisten puheiden ja maahanmuuttokritiikin rajoista ja suhteesta sananvapauteen. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on tehnyt asiassa useita linjauksia, joissa se puolustaa poliittikkojen oikeutta kriittiiseen puheeseen. Samalla tuomioistuin kuitenkin toteaa, että lainsäädännöllä asetetut rajat nousevat tarpeesta torjua rasismia ja muukalaisvihaa, muistuttaa professori Nuotio.
 Lue myös:
 Turvapaikanhakijoita tulee Suomeen yhä vähemmän – hakemusten määrä voi jäädä tänä vuonna vuosikymmenen pienimmäksi
 Työperäistä maahanmuuttoa halutaan lisää, nykyään se on hidasta ja kallista – työnantajat ja viranomaiset ovat pullonkauloista eri mieltä
 Koodari oli vähällä nostaa kytkintä tuskastuttuaan ulkomaalaisena työnsaannin vaikeuteen: "Ajattelin, että se on Suomen tappio eikä minun" – Nyt esteitä poistetaan useilla aloilla
 Ulkomaalaislaki muuttuu: Suomessa vuoden työskennelleille ammatinvaihtajille lievennyksiä saatavuusharkintaan
 Halla-aho: Maahanmuutosta pitää voida keskustella ilman, että saa syytteen kiihottamisesta kansanryhmää vastaan

Halla-aho: Saatavuusharkinnan poistaminen johtaisi halpatyövoiman käyttöön


Summary: Suomen tv- ja radioverkkoja operoivan Digitan tekniset ongelmat ovat haitanneet televisiokanavien seuraamista lauantaina.

Suomen televisio- ja radioverkkoja operoivalla Digitalla on ollut lauantaina teknisiä ongelmia. Niiden takia antennitalouksissa ei Yle TV1 -kanavalta kuulunut ääntä noin tuntiin. Vika alkoi Digitan mukaan kello 10.45 ja se saatiin korjattua hieman ennen puoltapäivää.
 Aiemmin aamupäivällä TV2-kanavalla puolestaan ei näkynyt tekstitys eikä kuulunut äänitekstitys. Tämä kello kymmenen aikaan alkanut ongelma koski vain kaapelitalouksia, yhtiöstä kerrotaan. Tekstitys saatiin korjattua puoli yhdentoista aikaan ja äänitekstitys parikymmentä minuuttia myöhemmin.
 Kyse oli Digitan mukaan molemmissa tapauksissa lähetysjärjestelmän vioista, jotka on nyt korjattu.

Digitalla teknisiä ongelmia – Yle TV1:n lähetyksestä puuttui ääni, TV2:sta tekstitys


Summary: Koko maailman päästöt nousevat, kun Kiina elvyttää talouttaan sementin ja teräksen tuotannolla.

Tietokoneen näytölle piirtyy vaatimaton viiva.
 Sen ulkonäkö hämää: ihmiskunnan kohtalo riippuu isolta osin käppyrän suunnasta.
 Kuva kertoo Kiinan hiilidioksidipäästöjen tasosta.
 Tietokone taas kuuluu kansainvälisesti arvostetulle Kiinan päästöjen raportoijalle, ympäristöjärjestö Greenpeacen energia-analyytikolle  Lauri Myllyvirralle .
 Juuri nyt ei näytä hyvältä.
 – Vuoden ensimmäisellä puoliskolla Kiinan päästöt kasvoivat neljä prosenttia, mikä tarkoittaa melkein prosenttiyksikön lisäystä globaalien päästöjen kasvuvauhtiin, hän sanoo.
 Kiinan päästöjen taittuminen loivaan laskuun vuoden 2014 jälkeen oli merkittävä uutinen ilmaston kannalta. Toistaiseksi on vielä epäselvää, onko päästöjen uusi nousu väliaikainen ilmiö vai pysyvä muutos. Seppo Suvela / Yle
 Kiinan merkitys ilmastonmuutoksen kannalta on valtava, sillä maa tuottaa yksin yli neljänneksen maailman päästöistä.
 Kiinan päästöt saattavat kasvaa kuukaudessa Suomen vuosipäästöjen verran.
 Myllyvirran työnä on seurata Aasian supervallan ilmansaasteiden ja kasvihuonekaasupäästöjen kehitystä. Sitä varten hän asui vuosia pääkallopaikalla Pekingissä.
 Myllyvirralla ja Greenpeacen Kiinan-tiimillä on pääsy esimerkiksi finanssilaitosten dataan maan teollisuudesta sekä Kiinan tullin kauppatilastoihin.
 Niiden perusteella saa piirrettyä virallisia tilastoja tarkemman kuvan Kiinan kehityksestä.
 Datasta selviää, että sementti- ja terästehtaiden piiput syytävät nyt savua taivaalle entistä tiuhempaan tahtiin.
 Syynä on visainen pulma, jota maata johtava itsevaltainen kommunistinen puolue yrittää ratkoa.
 Lauri Myllyvirta on kansainvälisesti arvostettu Kiinan päästöjen analysoija.  Markku Pitkänen / Yle
 Paluu vanhaan edessä?
 Kiinalla on edessä liuta tärkeitä kansallisia merkkipäiviä, kuten kansantasavallan 70-vuotisjuhla lokakuussa ja kommunistisen puolueen 100-vuotisjuhla vuonna 2021.
 Talouskasvu sakkaa ikävästi juhlallisuuksien aattona. Huhti-kesäkuussa Kiinan talous kasvoi 6,2 prosenttia, mikä on heikoin luku 27 vuoteen.
 Uutiskanava CNN:n mukaan valmiiksi heikkoa talouskasvua kurjistaa kauppasota Yhdysvaltain kanssa.
 Keskushallinto on päättänyt turvautua perinteisiin elvytyskeinoihin: kiinteistöjen rakentamiseen ja infrastruktuurihankkeisiin.
 Myllyvirran mukaan tämä näkyy jo selvästi sementin ja teräksen kysynnässä – ja teollisuuden päästöjen kasvuna.
 Hän huomauttaa, että Kiina on pyrkinyt viime vuosina modernisoimaan talouttaan. Savupiipputeollisuuden tilalle on haluttu kasvua palveluista, yksityisestä kulutuksesta ja korkeasta teknologiasta.
 Iso kysymys onkin nyt se, onko Kiinan talouspolitiikan linja muuttunut pysyvämmin suosimaan taas savupiipputeollisuutta.
 – Vai onko kyse siitä, että keskusjohto haluaa pehmentää talouden rakennemuutoksen vaikutusta kotimaassa ja saada näyttävät bkt:n kasvuluvut kansallisten merkkipäivien sekä 5-vuotissuunnitelmakauden päättymisen vuoksi, Myllyvirta pohtii.
 Joka tapauksessa Kiinan päästöjen kasvu luo lisää painetta kansainvälisiin ilmastoneuvotteluihin.
 Kuka kirittäisi Kiinaa?
 Pariisin sopimusta ei saataisi aikaan, mikäli sitä yritettäisiin nyt.
 Tähän sävyyn ovat ilmastoneuvottelijat kuvanneet kansainvälisen ilmastopolitiikan tilaa.
 Tilanne on vaikeutunut erityisesti Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  myötä.
 Yhdysvaltain edellinen presidentti  Barack Obama  sitoutti Kiinan presidentin  Xi Jinpingin  mukaan Pariisin ilmastosopimukseen ja päästörajoituksiin.
 Trump on julistanut Kiinalle kauppasodan, purkanut Yhdysvaltain päästörajoituksia ja luvannut irrottaa maan kokonaan Pariisin sopimuksesta.
 Myllyvirta arvioi, että Yhdysvaltain johtajuuden katoaminen on jo vähentänyt Kiinan intressiä kansainvälisiin sitoumuksiin.
 Katseet ovat kääntyneet Euroopan unioniin.
 – EU:lla on tosi vahva rooli siinä, että asetetaan rima ilmastojohtajuudelle. Kansainvälisissä ilmastoneuvotteluissa tarvittaisiin nyt ehdottomasti positiivisia voimia, kun Yhdysvallat on poissa pelistä, Myllyvirta sanoo.
 Maiden halukkuutta uusiin päästövähennyslupauksiin testataan maanantaina New Yorkissa.
 EU haparoi omissa tavoitteissaan
 Maailman johtajat kokoontuvat New Yorkiin YK:n pääsihteerin  António Guterresin  kutsusta. Guterres on vaatinut maita esittämään selkeitä lupauksia päästövähennyksistä, ei kauniita puheita.
 EU:n kannalta tilanne on tukala.
 Yrityksestä huolimatta EU ei ole saanut sovittua omaa pitkän aikavälin ilmastotavoitettaan, joka oli alun perin määrä julkistaa New Yorkissa.
 Tavoitteena on päästöjen ja hiilinielujen tasapaino, eli ilmastoneutraalius vuonna 2050. Sopua ovat jarruttaneet Puola, Unkari, Tsekki ja Viro.
 Paineet ovat nyt EU:n puheenjohtajana toimivan Suomen harteilla. Kuinka kiusallista on, että EU joutuu menemään kokoukseen tyhjin käsin, ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  (vihr.)?
 – Muita maita tietysti kiinnostaa, miten EU:n ilmastotavoitteet etenevät. Me voimme kertoa, että meillä on vuoden 2050 tavoite hyvin lähellä, Mikkonen vastaa.
 Vastaan pullikoivat maat yritetään taivutella tavoitteen taakse loppuvuoden aikana sopeutumisrahaston avulla. Mikkonen huomauttaa, että Suomi on kokouksessa hyvässä asemassa.
 Yhtenä harvoista maista Suomi on saanut kokoukseen oman puheenvuoron. Syynä on kansainvälisesti kunnianhimoinen tavoite hiilineutraaliudesta vuoteen 2035 mennessä.
 Suomen puheen pitää tasavallan presidentti  Sauli Niinistö . New Yorkin kokous pohjustaa samalla YK:n virallisia ilmastoneuvotteluita, jotka jatkuvat Chilessä loppuvuodesta.
 Aurinkovoima etenee Kiinassa
 Vaikka kansainväliset ilmastoneuvottelut etenevät tahmeasti, talouden ja teknologian saralla tapahtuu paljon myös edistystä.
 Esimerkiksi Kiinassa aurinkovoima on halventunut niin paljon, että uudet hankkeet kilpailevat hintatasossa hiilivoiman kanssa, kertoo Myllyvirta.
 Tämä on johtanut siihen, että Kiinaan on rakennettu kahden viime vuoden aikana selvästi enemmän aurinkoenergiakapasiteettia kuin hiili- ja kaasuvoimaloita.
 Ja vaikka Kiinan päästöt ovat kääntyneet uuteen nousuun, kehitys on kuitenkin ollut selvästi parempaa kuin miltä vuosikymmen sitten näytti.
 Myllyvirran mukaan Kiina on edellä Pariisin sopimuksen kansallisia tavoitteitaan.
 – Uusiutuvan energian investoinnit ovat tavoitteiden edellä. Myös hiilidioksidi-intensiteetin vähentäminen ja co2-päästöjen kasvun taittaminen ovat edellä aikataulustaan, hän sanoo.
 Kiina voisi siis ilmoittaa New Yorkissa uusista päästörajoituksista, jos haluaisi.
 Tekemistä piisaa, sillä hiilen ylivoima maan energiantuotannossa on edelleen murskaava.
 Uutistoimisto  Reutersin  mukaan hiilellä tuotettiin Kiinassa viime vuonna vajaat 60 prosenttia kaikesta energiasta, kun uusiutuvan energian, maakaasun ja ydinvoiman yhteenlaskettu osuus oli 22 prosenttia.
 Muiden suurvaltojen tavoin Kiina rakentaa energia- ja ilmastopolitiikkansa lopulta kansallisten tarpeiden näkökulmasta.
 Tässä piilee myös maailman toivo.
 Kiinan keskusjohdon on pakko vähentää saastuttavimpien kivihiilivoimaloiden käyttöä, jotta kaupunkien ilmanlaatu paranisi.
 Kansa kun on altis kapinoimaan, jos hengitysilma on pilalla.
 Lue myös:
 Ilmastonmuutos on ihmiskunnan kohtalonkysymys – tutki, kuka päästöistä oikeastaan on vastuussa
 Näkökulma: Miksi pienentäisin päästöjäni, kun kiinalaiset ja intialaiset saastuttavat kuitenkin?

Kiinan päästöt kääntyivät taas uuteen nousuun, syynä savupiippuelvytys – Paineet kasvavat New Yorkin ilmastokokouksen alla


Summary: Varkaat etsivät katalysaattoreista arvometalleja.

Britannian  yleisradioyhtiön BBC:n  mukaan Lontoossa on tämän vuoden ensimmäisen kuuden kuukauden aikana varastettu katalysaattori lähes 3 000 ajoneuvosta.
 Lontoon poliisi kertoo varkauksien olevan voimakkaassa kasvussa. Varkaat irrottavat katalysaattorin auton pakoputkistosta muutamassa minuutissa.
 Poliisi neuvoo autoilijoita muun muassa pysäköimään siten, että auton katalysaattoriin on mahdollisimman vaikea päästä käsiksi.
 Arvometallit kiinnostavat
 Varkaat tavoittelevat katalysaattoreissa olevia arvometalleja.
 Palladiumista maksetaan noin 1 300 puntaa eli vajaat 1 500 euroa unssilta. Katalysaattoreista löytyvästä rhodiumista on maksettu noin 4 000 puntaa eli noin 4 500 euroa unssi. Unssi on vajaat 30 grammaa.
 Britannian metallinkierrätysyritysten liiton mukaan on epätodennäköistä, että katalysaattorikauppaa käytäisiin liiton jäsenyritysten kautta.
 Britanniassa romumetallin käteiskauppa on kielletty, millä on yritetty estää metallivarkauksia. Käytännössä lain noudattamista ei kuitenkaan valvota kunnolla, sanoo metallikauppiaiden edustaja BBC:n mukaan.

BBC: Katalysaattorivarkaat vaanivat autoilijoita Lontoossa


Summary: Maailman siivouspäivä kannustaa pitämään ympäristön puhtaana.

Tuhannet aktivistit levittäytyivät lauantaina pitkin rantoja ja joenvarsia ympäri Aasiaa keräämään roskia maailman siivouspäivänä.
 Päivän tarkoitus on kiinnittää ihmisten huomio maailman valtaviin roskamääriin. Siivouspäivä houkutteli noin 1 400 vapaaehtoista Vietnamin pääkaupungissa Hanoissa talkoisiin porottavan auringon alla.
 – Vaikka tekomme ovat hyvin pieniä, kuten roskien siivoamista kävelytieltä, ne voivat levittää merkityksellistä viestiä, 18-vuotias  Hoang Thi Hoan  sanoi.
 Kiinan pääkaupungissa Pekingissä vain 30 hengen joukko kokoontui Xiaotaihou-joen reunamille keräilemään roskaa vesistöstä.
 Järjestäjä  Zhang Hongfu  kertoi, ettei Pekingissä saa tällä hetkellä järjestää suuria tapahtumia, koska kaupungissa on tiukat turvatoimet kommunistisen puolueen tulevien 70-vuotisjuhlallisuuksien takia.
 Valtaosa muovista päätyy kaatopaikoille
 Muoviroskat ovat valtaisa ongelma Kaakkois-Aasiassa, mutta erityisesti Filippiineillä, Kiinassa, Vietnamissa ja Indonesiassa.
 Filippiineillä noin 10 000 ihmistä kulki läpi pahasti saastuneen Manila Bayn saaden saaliikseen pursuavia roskasäkkejä.
 – On meidän vastuullamme auttaa luontoa erityisesti täällä Manilassa, missä on paljon roskaa, 20-vuotias opiskelija  Mae Angela Areglado  kertoi.
 – Muovi vaikuttaa mereneläviin, koska ne luulevat sitä ruuaksi, hän sanoi.
 Tämän vuoden siivouspäivä osui sopivasti maailman ilmastolakkojen yhteyteen, jotka huipentuvat alkuviikosta järjestettävään YK:n ilmastohuippukokoukseen.
 YK:n vuoden 2018 raportin mukaan 79 prosenttia kaikesta koskaan valmistetusta muovista on heitetty kaatopaikoille. Vain yhdeksän prosenttia koko maailman muoveista on kierrätetty.
 Lisää aiheesta:
 Maailman merissä pyörii miljoonia tonneja muovijätettä – keksijät taistelevat jättiläisongelmaa vastaan
 Tyynenmeren jätepyörre jopa 16 kertaa isompi kuin on luultu – Suursiivous alkaa ensi kesänä

Tuhannet putsaavat ympäristöä maailman siivouspäivänä – On meidän vastuullamme auttaa luontoa, sanoo vapaaehtoinen


Summary: Keskustelun tähti oli ruotsalainen ilmastoaktivisti Greta Thunberg.

YK:n päämajassa New Yorkissa järjestetään tänään  nuorten ilmastohuippukokous .
 Tilaisuuteen on saapunut noin 500 nuorta poliittista aktiivia, yrittäjää ja muuta vaikuttajaa eri puolilta maailmaa.
 He yrittävät vaikuttaa maailman johtajiin, jotta todelliset toimet ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi aloitettaisiin välittömästi.
 Kokous alkoi paneelikeskustelulla, johon osallistui myös ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg .
 Suomesta kokoukseen osallistuu ilmastodelegaatti  Sara Nyman . Hänen mukaansa kokouksen tarkoitus on kirittää maanantain huippukokoukseen osallistujia.
 – Kun siellä tehdään päätöksiä ja otetaan askelmerkkejä, niin mielessä olisi se viesti, mikä täältä tulee, eli että toimia tarvitaan nyt, eikä aikaa odotteluun ole, Nyman sanoi Ylen haastattelussa.
 Nyman kertoi, että osanottajat jakautuvat lauantai-iltana työryhmiin valmistelemaan konkreettisia esityksiä. Sen sijaan mitään yhteistä julkislausumaa nuorten kokoukselta ei ole odotettavissa.
 Perjantaina liikehdintää ympäri maailmaa
 Ylihuomenna maanantaina YK:ssa järjestetään maailman poliittisille johtajille tarkoitettu ilmastohuippukokous, jota isännöi järjestön pääsihteeri Antonio Gutierrez.
 Huippukokoukseen on ilmoittautunut noin 60 valtiojohtajaa. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ei sen sijaan aio osallistua, kertoo brittiläinen  Independent-lehti . Trump osallistuu samaan aikaan uskonnonvapautta käsittelevään kokoukseen.
 Eilen perjantaina nuoret eri puolilla maailmaa osoittivat mieltä ilmaston suojelemiseksi.
 Suurin tapahtuma oli New Yorkissa, missä arviolta 250 000 nuorta marssi ilmaston puolesta. Tapahtuma huipentui Battery Parkissa, johon oli kokoontunut kymmeniä tuhansia nuoria kuuntelemaan Greta Thunbergin puhetta. Thunberg sai rock-tähden vastaanoton.
 Ilmastoaktivisti Greta Thunberg ilmoitti New Yorkissa
marssijoiden tekevän muutosta – osallistujia arviolta 250 000
 – Miksi meidän pitäisi opiskella tulevaisuutta varten, jos se otetaan meiltä pois, hän kysyi.
 – Me vaadimme turvallista tulevaisuutta. Onko se todella liikaa vaadittu, hän jatkoi.

Nuoret vaativat Greta Thunbergin johdolla YK:n huippukokouksessa, että maailma pelastetaan ilmastonmuutokselta


Summary: Neljä lammasta raadeltiin yöllä hengiltä Kouvolassa. On vielä epäselvää, ovatko syylliset susia vai koirasusia. Poliisi on päättänyt, että eläimet lopetetaan.

Maatalousyrittäjä  Pirjo Vanhala  heräsi karmivaan näkyyn lauantaiaamuna Kouvolan Sippolassa. Vanhalan mennessä ulos miehensä kanssa, hän huomasi susiaidan sisällä neljä tapettua lammasta.
 Syylliset seisovat kauempana pellolla.
 – Kaksi sutta lähestyi minua noin 60 metrin päähän ja katseli siinä useamman minuutin. Siinä ne seiskoskelivat jonkun aikaa ennen kuin pakenivat takaisin metsään, kertoo Vanhala.
 Vanhala oli herännyt jo yöllä laumanvartijakoiriensa valtaisaan haukuntaan ja noussut ylös katsomaan siihen syytä. Pimeässä hän ei kuitenkaan ollut nähnyt mitään poikkeavaa ja palasi takaisin nukkumaan.
 Pirjo Vanhala arvioi, että kyseessä oli kaksi sutta. Eläimet tappoivat neljä tilan viidestä lampaasta. Yksi lammas löytyi syötynä ja kolme raadeltuna.
 – Sudet olivat kaivaneet sähköistetyn petoeläinaidan alta kuopan, jonka kautta ne olivat päässeet lammasaitaukseen, kertoo Vanhala.
 Tappaneet ennenkin
 Tilalla on myös nautoja, mutta ne olivat eri aitauksessa. Nautojen kunto on tarkastettu, ja ne selvisivät tilanteesta säikähdyksellä. Yksi lammas oli aluksi kadoksissa, mutta löytyi sitten läheisestä rakennuksesta.
 – Elinkeinon harjoittaminen käy aika toivottomaksi, kun pitäisi laiduntaa eläimiä mutta ei haluaisi susillekaan syöttää, toteaa järkyttynyt Vanhala.
 Suomen riistakeskuksen Kaakkois-Suomen yksiköstä kerrotaan, että sudet – tai koirasudet – ovat pyörineet Kouvolan alueella jo pidempään. Muutamia viikkoja sitten ne tappoivat yhden lampaan Metsäkylässä, joka sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Sippolasta.
 – Ne ovat kytänneet ja tarkkailleet lampaita pidempään. Niistä on tehty havaintoja jo kesällä eri puolilla Kouvolaa. Ne pyörivät reviirillään ympyrää, kertoo Sippolan riistanhoitoyhdistyksen petoyhdyshenkilö  Mika Majander .
 Majander uskoo, että kyseessä on kaksi koirasutta, koska ne tulevat niin lähelle asutusta. Hänen mielestään myös se, että eläimet ovat keksineet kaivaa kuopan sähköaidan alta, kertoo koiramaisista piirteistä.
 – Ne ovat viisaita. Joko ne ovat saaneet aidasta ensin pienen tällin tai haistaneet sähköaidan. Ainakin jotkut koirat haistavat sähkön.
 Lopetuspäätös on poikkeuksellinen
 Poliisi on käynyt Pirjo Vanhalan pihapiirissä arvioimassa tilannetta ja tavannut riistanhoitoyhdistyksen asiantuntijoita. Kaakkois-Suomen poliisilaitoksen rikoskomisario  Tuomas Pöyhösen  mukaan eläimet lopetetaan.
 Päätös oli selvä perusteellisen tutkinnan ja riistanhoitoyhdistyksen kanssa käydyn keskustelun jälkeen. Aamun kohtaaminen eläinten ja Vanhalan välillä oli ratkaiseva tekijä.
 – Karkoitus on hankalaa tehdä ilman välineistöä ja kunnon keinoja. Niitä ei ole, koska susien metsästäminen ei ole muutenkaan sallittua.
 Pöyhönen arvioi, että tapaus on melko poikkeuksellinen.
 – Tila on asianmukaisesti suojattu ja aidattu, pihalla olivat omat koirat vahtina ja muutenkin liikettä, mutta siitä huolimatta eläimet uskaltautuivat pihapiiriin, sanoo Pöyhönen.
 Suomen riistakeskuksen Kaakkois-Suomen yksiköstä kerrotaan, että susien lopettamispäätöksiä tehdään erittäin harvoin.
 – Virolahdella oli joitakin vuosia sitten vastaava tapaus, jossa susi nähtiin liikkumassa ihmisten pihoilla. Silloin paljastui, että kyseessä oli koirasusi, sanoo petoyhdyshenkilö Mika Majander.
 Majanderin mielestä poliisin nyt tekemä päätös oli oikea.
 – Kun ne lopetetaan, tutkimuksissa saadaan selville ovatko ne koirasusia vai eivät.
 Susia vai ei?
 Poliisi uskoo, että kyseessä on kaksi sutta.
 – Otimme yhteyttä Suomen Koirasusien ry:hyn ja tiedustelimme, olisiko alueella koirasusia karussa. Syyllisiä pidetään nyt susina, mutta tilanne varmistuu täysin vasta kun ne on saatu kiinni.
 Eläimistä ei Tuomas Pöyhösen mukaan ole tässä kohtaa ole vaaraa lähiympäristössä asuville.
 – Ne jolkuttelevat tällä hetkellä vatsat täynnä, mutta kannattaa metsässä silti kulkea silmät avoinna. Susille on tyypillistä raadella muitakin, vaikka vatsat ovat jo täynnä.

Pariskunta heräsi karmeaan näkyyn – lampaat oli raadeltu pihaan, ja syylliset seisoivat vieressä


Summary: Yliopiston provostin mukaan yliopistolla on "tarve tarkastella kriittisesti toimintakulttuuria"

Aalto-yliopiston ympärillä oleva kuplinta sai lisäkierroksia viikonloppuna, kun korkeakoulun professori nimitteli opiskelijoita sosiaalisessa mediassa.
 Aalto-yliopiston markkinoinnin laitoksen professori  Henrikki Tikkanen  kertoo, että hänen esittämänsä kommentit yliopiston opetusta kritisoineista opiskelijoista olivat "ironisia". Tikkanen puolustaa sanavalintojaan STT:lle sähköpostitse.
 Verkkojulkaisu  Long Play  julkaisi tiistaina jutun, jossa joukko Aalto-yliopiston muodin koulutusohjelman opiskelijoita syytti vanhempaa lehtoria  Tuomas Laitista  epäasiallisesta käytöksestä. Opiskelijoiden mukaan Laitinen olisi haukkunut heitä ja suosinut systemaattisesti valikoituja opiskelijoita. Aalto-yliopisto on aloittanut selvityksen Laitisen toiminnasta esitetyistä syytöksistä.
 Tikkanen kommentoi asiaa kollegansa Facebook-päivityksessä. Tilapäivitys oli vielä myöhään perjantaina julkinen, mutta lauantaina se ei ollut enää julkisesti nähtävissä.
 Professori kutsui jutussa esiintyneitä opiskelijoita muun muassa "kaheleiksi" ja "dissidenteiksi". Laitiseen hän viittasi toteamalla, että "taide tarvitsee hullut neronsa".
 – Käsittääkseni ARTS (Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu) on muodin alalla maailman huippua. Nämä opettajat kai sen huipun ovat luoneet, ja nyt muutama dissidentti yrittää tuhota sen, Tikkanen kirjoitti.
 Ei tietoja tapahtuneesta
 Tikkasen mukaan kommentit olivat ironisia ja irrotettu kontekstistaan.
 – Ajojahdit ja some-lynkkaukset ainakin ovat maailmalla lisääntyneet ilmiönä, hän kommentoi STT:lle.
 Lisäksi Tikkanen kertoo, ettei tiedä muodin oppiaineen tapauksesta mitään. Hän kuvailee olevansa "riviprofessorina pelkkä akateeminen työläinen".
 – Nämä kommentit olivat yleisiä havaintoja liittymättä suoraan tähän keissiin, josta minulla ei ole tietoja.
 "Eivät edusta yliopiston linjaa"
 Aalto-yliopiston opetusta ja tutkimusta johtava provosti  Kristiina Mäkelä  kommentoi  Twitterissä  myöhään perjantaina, etteivät Tikkasen kommentit edusta Aalto-yliopiston linjaa.
 – Aalto edellyttää henkilöstöltään ja opiskelijoiltaan toisia kunnioittavaa käyttäytymistä kaikissa tilanteissa, hän kirjoitti.
 Mäkelä korosti STT:lle lauantaina, että Aalto-yliopiston jäseniä sitoo yliopiston code of conduct, eettisten ohjeiden sääntö. Hän sanoo, että sen mukaisesti selvitetään Laitisen toiminnasta esitetyt syytökset ja myös muiden henkilöiden asiaan liittyvät kommentit.
 – Nämä tapahtumat osoittavat, että meillä on tarve tarkastella kriittisesti toimintakulttuuriamme.
 Mäkelä ei osaa toistaiseksi arvioida, kuinka kauan selvitysten tekemisessä kestää. Hän ei myöskään ota kantaa siihen, valmistuvatko selvitykset toisistaan erillään vai yhtä aikaa ja kerrotaanko niiden tuloksista julkisuudessa.
 – On hirvittävän tärkeää, että asiat täytyy ensin selvittää. Asiaan liittyviä henkilöitä pitää ensin kuulla, ja toimenpiteet voidaan määrittää vasta sitten. En halua enkä voi mennä asioiden edelle.
 Lue lisää
 Long Play: Aalto-yliopiston muodin koulutuksessa nöyryyttämistä ja haukkumista – Dekaani pyytää nimettöminä esiintyneitä opiskelijoita ottamaan yhteyttä

Aalto-yliopiston professori nimitti yliopistoa kritisoineita opiskelijoita "kaheleiksi" ja "dissidenteiksi" – kutsuu kommentteja ironiaksi


Summary: Vasemmistolainen ryhmittymä yritti vaientaa puolueen varapuheenjohtajan, joka kannattaa EU:ssa pysymistä.

Britannian Työväenpuolueessa leimahti eilen perjantaina äkillinen kriisi. Se sai alkunsa, kun puolueen vasemmistosiipeä edustavan Momentum-liikkeen johtaja  Jon Lansman  ehdotti, että puolueen varapuheenjohtajan tehtävä lakkautetaan.
 Lansman on usein tukenut puolueen puheenjohtajaa  Jeremy Corbyniä , joka myös kuuluu Työväenpuolueen vasemmistoon.
 Puolueen jäsenille oli heti selvää, mihin Lansman pyrki. Varapuheenjohtajan tehtäviä on vuodesta 2015 saakka hoitanut kansanedustaja  Tom Watson .
 Hän on vannoutunut EU-jäsenyyden puolustaja. Hän on muun muassa vaatinut, että uusi kansanäänestys EU-erosta olisi järjestettävä jo ennen kuin maassa järjestetään uudet vaalit. Watsonin kannanotot ovat usein suututtaneet puolueen vasenta laitaa.
 Puheenjohtaja Corbyn on ollut brexitin kannalla, mutta joutunut muokkaamaan kantaansa lähemmäs puolueen jäsenten enemmistöä. Kyselyjen mukaan enemmistö kannattaa EU:ssa pysymistä. Corbynin mielestä vaalit pitää kuitenkin järjestää ensin ja sitten vasta kansanäänestys.
 Watson kiihdytti tunnelmia haukkumalla BBC:n haastattelussa Momentum-ryhmän.
 Lansmanin aloitteesta leimahtanut kiista tuli hankalaan aikaan, koska puolue on juuri valmistautumassa Brightonissa pidettävään puoluekokoukseen. Siellä puolueen oli määrä esiintyä yhtenäisenä ja osoittaa valmiuttaan maan hallitsemiseen. On mahdollista, että seuraavien vaalien jälkeen Työväenpuolue on maan suurin puolue.
 Työväenpuolueen ja erityisesti puheenjohtaja Corbynin linja brexitin suhteen on ollut sekava, eikä puolueen sisäinen kiistely paranna tilannetta.
 Lansmanin aloite haudattiin joka tapauksessa nopeasti sen jälkeen, kun Corbyn puuttui asiaan. Lansman veti aloitteen takaisin. Vastineeksi Corbyn lupasi, että varapuheenjohtajan tehtävän tarpeellisuutta tutkitaan.

Äkkiä noussut kriisi Britannian Työväenpuolueessa nosti esiin puolueen brexit-hajaannuksen


Summary: Metsähallituksen aluejohtaja väläyttää lisää valvontaa kansallispuistoihin, jotta roskaaminen saadaan kuriin.

Sampsa Sulonen  ja  Heidi Karnaattu  käyvät mielellään retkeilemässä Suomen kansallispuistoissa, ja syyskuun alussa oli vuorossa Urho Kekkosen kansallispuisto Itä-Lapissa.
 Pariskunta päätti ottaa hieman tuntemattomamman suunnan ja kulkea harvemmin vieraillun Nuortin retkeilyreitin. He ajattelivat, että alue voisi olla tavallista rauhallisempi, ovathan kansallispuistojen kävijämäärät kasvaneet viime vuosina valtaisasti.
 Kuitenkin heti reissun alussa tuli vastaan ikävä, suuttumusta herättänyt yllätys, joka toistui useammalla pysähdyspaikalla vaelluksen aikana.
 Ihmiset olivat jättäneet valtavasti jätteitään luontoon. Löytyi muun muassa tyhjiä oluttölkkejä ja viinapulloja, foliota ja väärin täytettyjä biojäteastioita.
 – Heti kahlaamon ja ensimmäisen vastaantulleen laavun kohdalla oli kaikennäköistä roskaa. Risat sukat, röökiaskin kuoret ja kaljatölkkejä maassa. Se oli hieman yllättävä ensivaikutelma, Sampsa Sulonen kertoo puhelimitse.
 Roskat ovat levinneet ympäristöön täydestä jäteastiasta Mettotuvalla. Sampsa Sulonen
 Kamalin näky tuli eteen Saihon autiotuvalla, jossa edelliset matkailijat olivat kasanneet täyden sekajäteastian viereen roskavuoren. Eläimet olivat tämän jälkeen levittäneet niitä luontoon.
 Mä en ymmärrä mitä jengi ajattelee, kun kaljatölkit heitetään notskiin.  Sampsa Sulonen
 – Oli lopulta enemmän sääntö kuin poikkeus, että jokaisella nuotiopaikalla oli kaikenlaista roinaa joko poltettu nuotiossa tai jätetty odottamaan seuraavaa retkeilijää. Nuotio oli ilmeisesti tulkittu roskikseksi. Mä en ymmärrä mitä jengi ajattelee, kun kaljatölkit heitetään notskiin, Sulonen jatkaa.
 Sulonen retkeilee kansallispuistoissa useita kertoja vuodessa. Hänen mukaansa näyt Urho Kekkosen kansallispuistossa olivat tavallista pahempia.
 – Foliota näkee jonkin verran, ja suosituissa, lähellä parkkipaikkaa sijaitsevissa paikoissa kuten Nuuksiossa ja Sipoonkorvessa saattaa joskus löytyä paljonkin roskia. Mutta syrjäisemmillä alueilla näkee harvemmin ihan näin pahaa jälkeä, Sulonen kertoo.
 Hän ei osaa sanoa, onko roskaaminen viime vuonna yleistynyt, mutta epäilee tilanteen johtuvan siitä, että Metsähallituksen rajalliset resurssit eivät riitä ylläpitämään puistoja kasvaneiden kävijämäärien takia.
 Ei mitään ryypiskelyä vastaan, mutta käyttäytyä pitää
 Sampsa Sulonen ei ole varma siitä, miksi ihmiset eivät viitsi siivota luonnossa jälkiään.
 – Eihän kukaan nyt omalla kotipihallaan tuollaista tekisi. Ihmetyttää, miten joku voi noin tehdä.
 Hänellä on kuitenkin omat epäilyksensä.
 – Onko sitten vikaa vaan ihan kotikasvatuksessa tai jossain muussa. Joissain tapauksissa on varmasti kyse siitä, että alkoholin nauttimisen jälkeen ollaan välinpitämättömiä. Esimerkiksi yhdessä vieraskirjassa luki, että "on kiva, kun tuohon kanoottiin mahtuu niin paljon kaljaa mukaan, niin tultiin ryyppäämään tänne viikoksi", Sulonen kertoo.
 Sampsa Sulonen keräsi monta muovipussillista taukopaikan ympäristöstä. Heidi Karnaattu
 – Ei mulla ole mitään sitä vastaan, että kansallispuistoihin mennään ryypiskelemään, kunhan ei häiritse käyttäytymisellään muita ja tuo roskansa pois. Olen itsekin kantanut joskus olutpullon mukana retkelle, mutta sitten se on tuotu kotiin ja kierrätetty.
 Sulonen pohti kumppaninsa Karnaatun kanssa sitä, kuinka roskaaminen puistoissa saataisiin loppumaan. Tulisiko esimerkiksi jätehuollon olla järjestetty autiotupien sijaan lähtöparkkipaikoilla. Isot astiat olisivat helpompia huoltaa. Tällöin ohjeistettaisiin, että kaikki roskat tulisi tuoda retkeltä mukanaan.
 – Ilmeisesti nykytilanteeseen on kuitenkin menty siksi, että jos tuvilla ei voisi huoltaa jätteitä, ne jemmattaisiin tupien nurkkiin ihan miten sattuu, Sulonen sanoo.
 – Ei siihen varmaan nyt auta muu, kuin tietoisuuden lisääminen ja riittävän hyvä ohjeistus ja informointi. Kaikki eivät välttämättä lue majoituspaikkojen ohjeistuskansioita, niin ihmiset eivät tiedä, että tuvista löytyy esimerkiksi uusia roskapusseja. Tästä voisi kertoa vaikkapa jäteastian vieressä.
 Tyhjiä viinapulloja ja muuta roskaa jätetty itsekyhätylle ja laittomalle nuotiopaikalle. Sampsa Sulonen
 Sulonen ja Karnaattu heittivät myös osittain huumorilla, että puiston parkkipaikalla voisi olla joku, joka katsoisi, kuinka monta hernekeittopurkkia ja oluttölkkiä retkeilijä oli viemässä mukanaan metsään.
 Kun tämä lopulta palaisi parkkipaikalle, tarkistettaisiin, onko määrä edelleen sama. Jos ei, niin kipin kapin hakemaan.
 – Olisi kyttääminen ehkä jonkunlainen ratkaisu, mutta hirveän ikävä sellainen.
 Sulosen asiasta tekemässä alkuperäisessä  Facebook-päivityksessä  joku sanoi veikeästi, että kaljatölkeistä vaan sormenjäljet ja sitten rikosrekisteri. Samassa päivityksessä useat ihmiset epäilivät syyllisiksi kalastajia.
 Sulonen pohti, että myös kalastajille kanootteja vuokraaville yhteistyötahoille voisi painottaa asiakkaiden ohjeistuksen tärkeyttä.
 Metsähallitus: Roskaratsioita voitaisiin lisätä
 Metsähallituksen aluejohtaja  Jouni Aarnion  mukaan luontokohteiden sotkemista ja roskaamista havaitaan eri määriä, riippuen paikkojen sijainnista ja kävijämääristä.
 – Kun kävijämäärät kasvavat merkittävästi, lisääntyy myös roskaaminen, Aarnio sanoo.
 STT kertoi elokuussa , että vierailut kansallispuistoissa ovat tuplaantuneet kymmenessä vuodessa. Vuonna 2018 kävijöitä Suomen 40 puistossa oli peräti 3,2 miljoonaa.
 Kansallispuistoturistien sotkujen siivoaminen ei ole tietenkään ilmaista. Aarniolla ei ole antaa tarkkoja rahasummia, mutta kansallispuistoja kiertävältä henkilöstöltä kuluu siihen paljon aikaa, joka on sitten muusta pois.
 Sotkut keskittyvät Aarnion mukaan selvästi taukopaikoille. Muovipussien heittäminen metsäpoluille on harvinaisempaa.
 – Lähdemme siitä, että jos retkeilijä jaksaa kuljettaa jotain maastoon, hän jaksaa kuljettaa sen sieltä myös pois. Näin olemme opastaneet. Varsinkin reittien lähtö- ja päätepisteille on viety jäteastioita, joille voi roskansa jättää. Niitä on myös reittien taukopisteillä, mutta ei läheskään joka paikassa.
 Lähdemme siitä, että jos retkeilijä jaksaa kuljettaa jotain maastoon, hän jaksaa kuljettaa sen sieltä myös pois.  Jouni Aarnio, Metsähallitus
 Aarnio uskoo, että Metsähallituksen tulee lisätä viestintänsä määrää, jotta sotkeminen saadaan laskuun. Kertoa, millä tavalla maastossa retkeillään luontoa säästämällä.
 – Voi myös olla, että Nuuksion tyyppisiä roskaratsioita lisätään, Aarnio kertoo viitaten erätarkastajien tänä syksynä tekemään  retkeen , jolla tarkastettiin kansallispuistossa tehtyjä rikkeitä.
 Erätarkastajilla on metsissä poliisin valtuudet, eli muun muassa sakotusoikeus.
 Myös kansallispuistojen kävijämäärien rajoittamista on mietitty, mutta lähtökohta on se, ettei niihin lähdetä puuttumaan. Käytöstä ohjataan mieluummin muin tavoin.
 Joku on jaksanut tuoda kaljatölkit erämaahan, mutta poisvienti ei enää kiinnostanut. Sampsa Sulonen
 Urho Kekkosen kansallispuistossa törkeää roskaamista todistaneella Sampsa Sulosella on sotkijoille vain yksi pyyntö.
 – Ottaisitte muut paremmin huomioon. Ei se varmasti teillekään ole mukavaa tulla tuvalle vapaa-aikaa viettämään, jos piha on kaatopaikan näköinen, Sulonen penää.
 Tänään on maailman siivouspäivä. Ihmiset ympäri maailmaa pyrkivät omilla teoillaan pitämään ympäristön puhtaana. Voit lukea päivästä lisää  täältä .
 Keskustele aiheesta klo 22 saakka.
 Lue lisää :
 Tuhannet putsaavat ympäristöä maailman siivouspäivänä – On meidän vastuullamme auttaa luontoa, sanoo vapaaehtoinen
 Laittomia nuotioita, vapaana juoksevia koiria, metelöintiä... Saako sikailusta sakkoja? Yle lähti erätarkastajien matkassa kansallispuistoon
 Retkeilijät shoppailevat kansallispuistoja ja mukavuuksia: "Kävijät lähtevät lakanoiden välistä ja tulevat lakanoiden väliin"
 Pessi-kissa on vaeltanut useammassa kansallispuistossa kuin moni ihminen – tavoitteena kiertää kaikki 40

Järkyttävä näky kohtasi vaeltajia keskellä Lapin erämaata: Jätteitä pitkin luontoa, ylipursuavia roskiksia ja tyhjiä kalja- ja viinapulloja


Summary: Osa protestoijista ei noudattanut poliisin antamia kieltoja välttää kaupungin ydinaluetta.

Poliisi on pidättänyt yli sata mielenosoittajaa keltaliivien uusissa protesteissa Pariisissa Ranskassa.
 Kaupungissa oli tänään liikkeellä sekä presidentti  Emmanuel Macronia  vastustavan keltaliiviliikkeen väkeä että ilmastomielenosoittajia, jotka vaativat tehokkaampaa ilmastopolitiikkaa.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan ensin liikkeellä olivat keltaliivit. Myöhemmin kaduilla marssivat ilmastomielenosoittajat, joiden joukkoon sekoittui radikaaleja keltaliivejä, jotka provosoivat kahakoita poliisin kanssa.
 Kaupungissa syntyi väkivaltaisuuksia ja katujen varrella ollutta omaisuutta tuhottiin. Poliisi oli alun perin kieltänyt mielenosoitukset Pariisin pääkadulla Champs-Elysees'llä ja muilla kaupungin ydinalueilla. Osa protestoijista ei kuitenkaan noudattanut kieltoa. Ainakin kaksi pankkiliikettä vandalisoitiin.
 Ilmastomarssin järjestäjä kehottivat osanottajia menemään kotiin, jotta väkivallalta vältyttäisiin.
 Pariisin kaduilla oli noin 7 500 poliisia varautuneena tukahduttamaan keltaliiviliikkeen ja sen radikaalin, anarkistisen "mustan blokin" väkivallan yritykset.
 Poliisin mukaan osa mielenosoittajista oli kanniskellut vasaroita ja bensiinikanistereita.
 Macron tyynnytteli perjantaina, että ihmisten on hyvä ilmaista itseään, mutta kenenkään ei pitäisi häiritä ilmastoprotestia ja kulttuuritapahtumia, joiden on myös määrä tapahtua lauantaina.
 Poliisien määrä on nyt vastaava kuin keltaliivien mielenosoitusten pahimpien piikkien aikaan viime joulu- ja maaliskuussa.
 .
 Ilmastoprotestiin osallistunut mielenosoittaja kahinoi mellakkapoliisin kanssa Pariisissa. Zakaria Abdelkafi / AFP
 Macron: Liiviliike on ollut minulle hyväksi
 Keltaliivien mielenosoitukset alkoivat kymmenen kuukautta sitten. Ne kritisoivat presidentti Macronia siitä, ettei hänellä ole kosketuspintaa tavallisten ranskalaisten tarpeisiin.
 Talvella ja alkukeväästä protestit äityivät väkivaltaisiksi erityisesti Pariisissa, ja ne johtivat useisiin yhteenottoihin mielenosoittajien ja turvallisuusviranomaisten välillä. Tammikuussa mielenosoittajat jopa käyttivät trukkeja hyökätäkseen ranskalaiseen ministeriöön. Myös poliisia on syytetty liian kovista otteista mielenosoittajien taltuttamiseksi.
 Mielenosoitusten alussa niihin osallistui yli 280 000 ihmistä, mutta kesän myötä protestit ovat jääneet satunnaisiksi.
 Keltaliivien viikoittaiset mielenosoitukset saivat jo kerran presidentin hivuttamaan valtion kukkarosta 17 miljardin euron palkankorotukset ja veronkevennykset matalapalkkaisille, mutta ne ovat supistuneet kesän kuluessa.
 Macron sanoi torstaina julkaistussa Time-lehden haastattelussa, että liiviliike on ollut hänelle hyväksi, sillä se on saanut hänet kuuntelemaan ja kommunikoimaan paremmin.
 - Haasteeni on kuunnella ihmisiä paremmin kuin kuuntelin aivan alussa, presidentti sanoi haastattelussa.

Pariisissa radikaalit keltaliivit sekoittivat ilmastoväen mielenosoituksen


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Peritkö rakkaan mutta arvottoman mummolan? Suomen pienimmät perinnöt olivat Hyrynsalmella, suurimmat Loviisassa  – katso kuntasi tilanne
 Alueelliset varallisuuserot kasvavat, kun perintöjä jaetaan. A-studion kyselyyn vastanneet kertoivat kokemuksensa.
 Lucas Holm / Yle
 Kiusaaminen alkoi, kun kaikki olivat jo melkein aikuisia – Jesse Heikkisen elämä oli hyvää, kunnes hän meni amikseen
 Tuoreesta kouluterveyskyselystä käy ilmi, että ammatillisten oppilaitosten opiskelijat kokevat enemmän kiusaamista kuin lukiolaiset.
 Juulia Kekki-Keväänranta
 Perheenäidin kotivakuutus irtisanottiin liian monen vahingon vuoksi – vakuutusyhtiöiden käytäntö ei näy sopimusehdoissa
 Vakuutusyhtiöillä on oikeus irtisanoa vahinkovakuutus. Perusteluksi riittää sattuneiden vahinkojen lisääntynyt määrä.
 Celerina León käy joka päivä letittämässä äitinsä Librada Leónin hiukset. Tepejillon kylässä moni vanhus elää yksin, eivätkä Yhdysvalloissa asuvat lapset uskalla aina tulla edes vanhempiensa hautajaisiin.  Anna-Reetta Korhonen / Yle
 Meksikolainen Celerina León kaipaa lapsenlapsiaan mutta ei voi enää matkustaa Yhdysvaltoihin – "Isoäiti, etsitään matkalaukku ja laitetaan sinut sinne"
 Yhdysvaltain kiristynyt rajavalvonta näkyy meksikolaisessa kylässä tyhjinä katuina ja hajonneina perheinä.
 Valokuitua markkinoivia operaattoreiden tauluja on ilmestynyt omakotialueille. Marcus Ziemann / Yle
 Valokuitu vai 5G? Kysyimme DNA:lta, Elisalta ja Telialta, miksi kuluttajille myydään nyt kallista kuitua nettiyhteydeksi, jos kohta kaikilla on 5G
 Tulevaisuuden nettiyhteydet tarvitsevat valokuitua, mutta Suomen suurimpien operaattoreidenkin välillä on linjaero siitä, tarvitsevatko myös kuluttajat.

Viisi kiinnostavaa juttua lauantai-iltaan: Arvoton perintömummola odottaa monia, laajakaistan valinnanvaikeus ja vahingot voivat viedä vakuutuksen


Summary: Kivijalkakaupan asiakas arvostaa palvelua ja tunnelmaa. Sekin vaikuttaa, että laajan valikoiman tuotteita voi tunnustella käsin.

Lankojen ja käsityötarvikkeiden vähittäiskauppa

Kun lahtelainen  Kari Suomalainen  tarvitsi syystuuliin isänsä vanhan nahkatakin ja siihen uudet napit, hän asteli tuttuun paikalliseen käsityöliikkeeseen, NeppiNappiin.
 Suomalainen pitää nappikauppaa aarreaittana, josta löytyy helposti perintötakkiin sopivat napit tai muu vaatteiden tuunauksessa tarvittava.
 – Tällaisia kauppoja ei todellakaan ole joka nurkassa. Minulla on päällä isäukon vuosikymmeniä vanha nahkarotsi. Takki on vielä ihan toimiva, tuntuu mukavalta ja tarvitsi vain uuden päivityksen, Suomalainen kertoo.
 Lue myös:   Tapion lankakaupasta tuli pienen maalaiskylän turistirysä – 100 000 lankakerän valikoimaa tullaan hypistelemään bussilasteittain
 Kaupan liitto antoi elokuussa rajun ennusteen:  pahimmassa tapauksessa jopa 40 prosenttia vähittäiskaupoista häviää vuoteen 2030 mennessä.  Suurin osa yrityskadosta tapahtuu nimenomaan erikoiskaupassa.
 Erikoiskaupan tulevaisuutta tutkinut sosiologian professori  Terhi-Anna Wilska  Jyväskylän yliopistosta ei usko, että kivijalkakaupat tulevat häviämään tyystin. Ne tulevat kuitenkin vähenemään selvästi, kun enenevä määrä erikoistavaroista ostetaan verkosta.
 – Jos myydään puhtaasti harrastus- tai muita erikoisvälineitä, niistä on kansainvälisissä verkkokaupoissa todella hyvät valikoimat, Wilska toteaa.
 Auto rysäytti ikkunasta sisään
 Lahtelainen nappikauppa on kaupan alan kehityksestä huolimatta pitänyt pintansa moninaisten muutosten keskellä.
 Käsityöliike täytti äskettäin 80 vuotta. Nykyisellä paikallaan kaupungin ydinkeskustan tuntumassa se on ollut 1970-luvun alusta lähtien.
 Helena Kaitila (vas) ja Tanja Pietilä pohtivat Kari Suomalaisen kanssa, mihin solkisomisteet kannattaisi paidassa kiinnittää.  Tuija Veirto / Yle
 Neljä vuotta sitten NeppiNappi joutui täysremonttiin, kun  auto rysäytti kaupan näyteikkunasta  sisään.
 – Siitä selvittiin ”nappeja laskemalla”, veistelee eläkkeelle vastikään jäänyt kauppias  Helena Kaitila . Hän pyöritti kauppaa parikymmentä vuotta.
 Kaitila toimii vielä tämän syksyn mentorina ja taustatukena uudelle yrittäjälle  Tanja Pietilälle.  Pietilä aikoo olla edeltäjäänsä aktiivisempi sosiaalisessa mediassa. Myös verkkokauppa on harkinnassa.
 – Kauppa on palanen Lahden historiaa ja sitä pidän arvokkaana asiana.
 Sosiologian professori Terhi-Anna Wilska näkee erikoiskaupan tulevaisuudeessa valoa, jos oikeisiin asioihin panostetaan.
 – Ne pärjäävät, jotka tarjoavat elämyksiä, joita verkkokaupoista puuttuu. Se voi olla esimerkiksi palvelun ja tavaran yhdistämistä. Uskon, että tulevaisuudessa henkilökohtaisen palvelun määrä tulee kasvamaan.
 Kaupassa nappeja voi kosketella
 Nappeja käsityökaupassa on noin 5 000 erilaista, noin miljoona kappaletta. Varastosta niitä löytyy toinen miljoona.
 Hyllyt notkuvat tavaraa, käsityötuotteita on kolmessa eri tilassa.
 – Meillä käy asiakkaita laidasta laitaan, joten valikoiman pitää olla laaja.
 Napit tulevat pääosin Italiasta ja Saksasta, sillä Suomessa ei valmisteta enää nappeja.
 Nappikauppa on käsityönystävän aarreaitta Tuija Veirto / Yle
 Kari Suomalainen osaa käyttää ompelukonetta ja ommella käsin. Seuraavaksi työn alla on omasta vaatekaapista löytynyt vanha, hyväkuntoinen paita, johon hän aikoo kiinnittää pieniä solkia somisteeksi.
 – Pukeutuminen on minulle intuitiojuttu. On tärkeää, että vaate tuntuu omalta. Eteen tulevia vaatteita fiksailen ja tuunaan oman maun mukaiseksi.
 NeppiNapin myymälätiloissa on miljoona nappia. Saman verran löytyy varastosta.  Tuija Veirto / Yle
 Myös se, että tuotteisiin saa nappikaupassa näppituntuman, niitä voi käsin koskettaa ja vertailla keskenään, on Kari Suomalaiselle tärkeää.
 Professori Wilska puhuu käsityöstä nousevana harrastustrendinä.
 – Voin hyvin kuvitella, että elämyksellisesti suunnitellut ja hyvän palvelun tarjoavat käsityöliikkeet voivat hyvinkin menestyä.

Miljoonan napin erikoisliike pitää pintansa verkkokauppojen puristuksessa – "Ne pärjäävät, jotka tarjoavat elämyksiä"


Summary: Kaverin kanssa voi asua yhdessä, mutta miten se onnistuu entisen puolison kanssa?

Anna Vihervalli  tapasi miehensä parikymppisenä. Se oli kuin leimahdus.
 – Melkoinen salamaromanssi. Kolmannen tapaamisen jälkeen Pekka muutti Oulusta luokseni Helsinkiin yhden kassin kanssa.
 Avioliitto kesti kolmetoista vuotta, mutta viimeiset ajat olivat vaikeita. Noin vuosi sitten pariskunta päätti pitkän harkinnan jälkeen erota. Samaa asiaa pohditaan monessa kodissa.
 Avioerojen määrä on pysynyt Suomessa suunnilleen samalla tasolla parikymmentä vuotta.  Vuosittain eroon päättyy 13 000–14 000 avioliittoa .
 Tilastokeskuksen keräämien tietojen mukaan ensimmäinen avioliitto päättyy eroon lähes 40 prosentin todennäköisyydellä.
 Anna Vihervalli ei halua eritellä avioeron syitä tarkemmin.
 – Ero on monen asian summa. Siihen liittyy kipeitä juttuja.
 On vaikea päästää irti toisesta, kun on rakastanut häntä valtavasti ja kasvanut tämän rinnalla vanhemmuuteen.
 – Mielessä käy joskus, oliko ero oikea ratkaisu.
 Päätös mietityttää Anna Vihervallia myös siksi, että hän on kasvanut uskonnollisessa perheessä. Nurmijärvellä asuvat vanhemmat ovat helluntailaisia.
 Tytärtä ei painostettu liittymään helluntaikirkkoon, mutta lapsuuden hengellinen ilmapiiri vaikuttaa edelleen.
 – Pohdin paljon, mikä on oikein tai väärin. Mietin tätä jopa tatuointeja ottaessani.
 Perheeseen kuuluu lasten lisäksi kaksi kissamaista koiraa.  Johanna Talasterä / Yle
 Anna Vihervallilla ja hänen entisellä puolisollaan on kaksi lasta. Esikoistytär Inkeri syntyi kun Anna oli 23-vuotias. Hän oli ensimmäinen äidiksi tullut omasta kaveripiiristään.
 Nyt Inkeri, 12, on kuudennella luokalla ja kuopus Oiva, 6, aloitti syksyllä esikoulun.
 – Hassua, että he ovat jo näin isoja! Monet ystävistäni tekevät ensimmäistä lastaan.
 Appiukko lähinaapurina
 Nuorenparin haaveena oli asua maaseudulla isossa talossa. Vuonna 2015 he ostivat Hausjärveltä Karan kyläkoulun, johon kuuluu vanha puukoulu ja opettajien asuntola.
 Valtava koulukiinteistö tuntui heti kodilta. Se toi myös huolia, jotka rasittivat parisuhdetta.
 – Meillä ei ollut hajuakaan tällaisen paikan ylläpidosta tai lämmityskustannuksista. Jos olisimme tienneet, emme olisi ryhtyneet tähän.
 Kaksi huoneistoa asuntolasta on vuokrattu ystäville ja yhdessä asuu Pekka Vihervallin eläkkeellä oleva isä.
 Eron jälkeen Anna Vihervalli remontoi itselleen suurimman asunnon. Lapset ovat hänen luonaan joka toinen viikko.
 Luulisi, että asuminen appiukon kanssa samassa rappukäytävässä pienkerrostalossa on kiusallista eron jälkeen. Ei se kuulemma ole.
 – Pekan isä on yhä hyvä ystäväni.
 Pekka Vihervalli jäi perheen entiseen asuntoon puukoulun toiseen päätyyn. Uusi asuinjärjestely tuntui luontevalta.
 – Päätimme jatkaa tiiviinä perheyksikkönä erosta huolimatta. Kun asumme lähekkäin, lapset voivat juosta pihan yli asunnosta toiseen.
 Molemmista tuntui raskaalta ajatus, että ei näkisi lapsia kokonaiseen viikkoon.
 Vanhemmat hoitavat suurimman osan lasten asioista edelleen yhdessä. He käyvät kahdestaan vanhempainilloissa ja lomia vietetään perheenä.
 Ikonien lisäksi uskonnollinen kitsch viehättää. Seinällä on klassikko, jossa suojelusenkeli vartioi jokea ylittäviä lapsia. Johanna Talasterä / Yle
 Eksän naapurina on joskus piinallista
 Varsinkin eron alkuhetkillä toisen kohtaaminen jopa useamman kerran päivässä teki kipeää.
 – Vanhat tunteet ja eroon johtaneet fiilikset istuivat tiukassa.
 Eron jälkeen ihminen joutuu rakentamaan oman identiteettinsä uudelleen. Se ei ole helppoa, kun entinen kumppani on koko ajan vieressä.
 – En ole koskaan ennen asunut yksin, joten tämä on ollut minulle kasvun paikka.
 Anna muutti pois kotoa 19–vuotiaana. Silloin hänellä oli kämppäkaveri. Heti perään hän muutti Pekan kanssa yhteen. Nyt hän on saanut tilaa itselleen.
 – Nautin siitä, että on omat säännöt ja omat sotkut siivottavaksi.
 Ei satunnaisia deittikumppaneita kotiin
 Nyt vuoden kuluttua erilleen muuttamisesta Anna Vihervalli on kiitollinen siitä, että on pystynyt juttelemaan vaikeistakin asioista entisen puolison kanssa.
 Jossain vaiheessa molemmat alkoivat tapailla uusia ihmisiä. Mustasukkaisuus nosti päätään. Deittailussa tarvitaan hienovaraisuutta, kun ex–kumppani asuu naapurissa.
 – Kotiin ei voi tuoda hetken tuttavuuksia. Eikä voi riehaantua vastuuttomaksi sinkuksi.
 Kummallakaan ei ole uutta rakastettua asuinkumppanina. Todennäköisesti se on jossain vaiheessa edessä.
 Anna Vihervalli on joutunut miettimään rooliaan toisen ihmisen elämässä. Hän pohtii millaiseksi rooli muuttuu, jos ex–puolison luokse muuttaa uusi rakastettu.
 Kengät voi jättää porraskäytävään, koska talon asukkaat ovat ystäviä.  Johanna Talasterä / Yle
 Yhteinen haave vanhasta talosta maalla romuttui osittain eron myötä. Unelmasta on rippeet jäljellä, koska molemmat jäivät eron jälkeen asumaan koululle.
 – Joutuu kasaamaan kaiken uudelta pohjalta, jos jompi kumpi tai molemmat löytävät kumppanin.
 Vihervalli pohtii miltä tuntuu nähdä entinen puoliso ensimmäisen kerran uuden rakkaan kanssa yhteisellä pihalla.
 – Kyllä siinä tilanteessa joutuu vähän itseään keräilemään.
 Uudella kumppanillakaan ei tule olemaan helppoa. Kaikki eivät uskalla hypätä mukaan näin tiiviiseen perhekuvioon.
 – Täytyy olla aika vahva tyyppi. Ei tähän sovi kovin tiukkapipoinen ihminen.
 Jääkaappia ei tarvitse jakaa
 Joskus parisuhteessa toinen ihminen ärsyttää tosi paljon. Kun päälle lastataan eroon liittyvät ristiriidat, toisen läsnäolo arjessa ei ole aina mukavaa. Onneksi on omat asunnot. Samalla jääkaapillä käyminen olisi vaikeampaa.
 – Välimatkaa on muutama kymmenen metriä. Jos toinen ottaa kovasti päähän, voin lähteä kotiin ja laittaa oven kiinni.
 Perheen lapset näyttävät sopeutuneen uuteen tilanteeseen. Inkeriltä kysyttiin vastikään kouluterveydenhoitajan vastaanotolla vanhempien erosta. Tyttö kertoi voivansa hyvin.
 Karan entisellä kyläkoululla kaikilla on oma asunto, mutta pihaa ja kasvimaata hoidetaan yhdessä.   Johanna Talasterä / Yle
 – Lapsista on ihanaa käydä perheenä retkellä, lähteä Lintsille ja grillata pihalla.
 Eivätkä aikuiset riitele. Perhettä hajalle repinyt kireys on helpottanut.
 – Kaikki on sujunut loppujen lopuksi ihmeen hyvin. Ei ole jouduttu kiristelemään hampaita.
 Anna Vihervalli työskenteli aiemmin Hyvinkäällä käsityöopettajana. Hänen puolisonsa on erityisopettaja.
 Tällä haavaa molemmat ovat töissä läheisessä pienryhmäkodissa, Anna ohjaajana ja Pekka opettajana. Eli nyt eron jälkeen he myös työskentelevät yhdessä.
 – Kumpikaan ei vielä ole suunnitellut vaihtavansa työpaikkaa, jotta ei tarvitsisi viettää työpäiviä yhdessä.
 Rakastavaisista kavereiksi
 Elämänfilosofia ja musiikkimaku yhdistävät Anna Vihervallia ja hänen entistä miestään.
 Molemmilla on kasvoissa lävistyksiä ja tatuointeja eri puolilla kehoa. He käyvät rokkikeikoilla ja muutama vuosi sitten koulun tiluksilla järjestettiin punkfestivaali.
 Käsityöt ovat rakkain harrastus. Päällä on itse neulottu islantilainen villapaita.   Johanna Talasterä / Yle
 Yhdistävät tekijät auttavat tulemaan toimeen.
 Törmäyksiäkin tulee. Olivathan ristiriidat alun perin syynä siihen, että roihuavan rakkauden raunioille rakennetaan nyt kaverisuhdetta.
 – Ilman konflikteja rakkaus olisi luultavasti kestänyt.
 Romanttinen suhde päättyi, mutta molemmilla on vahva tahto pitää kiinni perheestä – ja ystävyydestä.
 Menneisyys nostaa välillä pintaan ikäviä muistoja. Silti tuntuu hyvältä, että entistä elämää ei ole täytynyt jättää taakseen kokonaan.
 Jonkinlainen luottamus on eron jälkeen edelleen tallella.
 – Tuntuu turvalliselta, kun toinen on kaikesta huolimatta yhä vierellä.

Anna Vihervalli, 35, jäi avioeron jälkeen samaan pihapiiriin eksän kanssa – entisen rakkaan näkeminen toisen kanssa tulee olemaan vaikeaa


Summary: Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho syytti kokoomusta TV1:n Ykkösaamussa "kiimasta lisätä halpatyövoiman maahantuontia".

Ulkomaalaisen työvoiman palkkaamisen helpottamisesta on tullut suurin näkemysero oppositiopuolueiden välillä. Perussuomalaiset ei liittynyt kokoomuksen perjantaina jättämään  välikysymykseen hallituksen talous- ja työllisyyspolitiikasta .
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho   sanoi TV1:n Ykkösaamussa , ettei kokoomus kutsunut heitä mukaan välikysymyksen laadintaan. Halla-ahon mukaan puolueilla on erittäin suuria näkemyseroja valtion talouden ongelmien ratkaisuista.
 Hän sanoi kokoomuksella olevan "jos mahdollista, vielä suurempi kiima lisätä halpatyövoiman maahantuontia kuin vasemmistohallituksella". Yhtenä esimerkkinä Halla-aho nosti ulkomaalaisten työntekijöiden saatavuusharkinnan.
 Saatavuusharkinnassa selvitetään ennen oleskeluluvan myöntämistä  EU- ja ETA-alueen ulkopuolelta tulevalle työntekijälle, onko Suomessa jo saatavilla tehtävään sopivaa työvoimaa.
 Meillä on aika iso byrokratia, joka nielee sekä virkamiesten aikaa että rahaa.  Kai Mykkänen
 Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  ihmettelee Halla-ahon lausuntoa. Vaikka kokoomus  on kannattanut saatavuusharkinnan poistamista , se ei esittänyt sitä välikysymyksessään.
 – Tässä välikysymyksessä me emme esitä saatavuusharkinnasta luopumista vaan nimenomaan työperäisten oleskelulupien käsittelyn nopeuttamista. Ymmärsin, että Halla-ahokin oli sitä mieltä, että soisi nopeammin saada päätökset aikaiseksi.
 Mykkäsen mukaan kokoomuksella ei ole tällä hetkellä "mitään erityisiä suunnitelmia" saatavuusharkinnan purkamiseksi.
 – Mutta kokoomus sinänsä on lähtenyt pitkään siitä, että meidän olisi järkevämpää panostaa työehtojen toteutumisen valvontaan ja työnantajan nuhteettomuuden valvontaan kuin siihen, että meillä on aika iso byrokratia, joka nielee sekä virkamiesten aikaa että rahaa.
 Mykkänen: Ei johtaisi halpatyövoiman käyttöön
 Saatavuusharkinta ei koske tehtäviä, joihin palkataan yli 3 000 euroa kuussa ansaitseva korkeakoulutettu erityisosaaja. Ykkösaamussa Halla-aho sanoikin, ettei saatavuusharkinnan poistamisella olisi vaikutusta osaajien palkkaamiseen.
 – Koska se ei tälläkään hetkellä koske osaajia, vaan nimenomaan heikosti koulutettua tai kouluttamatonta halpatyövoimaa, hän sanoi.
 Saatavuusharkinnasta on myönnetty vapautuksia viime vuosina muun muassa rakennus-, sosiaali- ja terveys-, ravintola- ja siivousalalla.
 Mykkänen on eri mieltä Halla-ahon kanssa siitä, että saatavuusharkinnasta luopuminen johtaisi halpatyövoiman käyttöön.
 – Ei se ihan näin mene. Muistan tuoreen tapauksen Pohjanmaalta leipomoalan yrittäjältä, joka hakkasi päätään seinään, kun olisi halunnut palkata löytämänsä ulkomaalaisen työntekijän.
 Mykkänen sanoo, että saatavuusharkinta esti yrittäjää palkkaamasta työntekijää ja toiminnan laajentamisen.
 Tämä johtui Mykkäsen mukaan siitä, että elintarviketeollisuus lasketaan yhdeksi saatavuusharkintaluokaksi. Pohjanmaalla löytyy elintarvikealalle työntekijöitä, mutta yrittäjä ei löytänyt heistä tehtävään soveltuvaa, kertoo Mykkänen.
 – Tämän tyyppisiä tapauksia kuulee vähän väliä. Viranomaisen toimiluokituksiin perustuva byrokratia istuu huonosti arkeen, jossa yrittäjät yrittävät nopeasti saada oikeanlaista työvoimaa silloin, kun ovat laajentamassa toimintaansa.
 "Me luotamme rehellisiin työnantajiin"
 Mykkäsen mukaan luvan saaminen venyy, kun alueellisesti pyritään arvaamaan, että missä työnimikkeessä on tarvetta ja missä ei.
 – Siinä asiassa me luotamme rehellisiin työnantajiin ja yrittäjiin, että he itse mieluummin rekrytoivat aina läheltä, jos sellaista on saatavilla.
 – Jos joku haluaa fuulata ja laskea palkkoja halpatyövoimalla, sellainen pitää estää huolehtimalla, että toimitaan työehtosopimuksen mukaan.
 Mykkäsen mukaan saatavuusharkinta ei ole tähänkään asti pystynyt tehokkaasti estämään "vilunkipeliä".
 – Siihen tarvitaan toisenlaisia jälkivalvonnan keinoja.
 Lue lisää
 Halla-aho: Saatavuusharkinnan poistaminen johtaisi halpatyövoiman käyttöön

"Ei se ihan näin mene" – kokoomus älähti Halla-ahon halpatyöväitteistä


Summary: Reetta-Sofia Maunumaa valmistuu kuvataiteilijaksi oppilaitoksesta, jonka opetus nojautuu vanhojen mestareiden tekniikoihin. Töitä tehdään kuusi päivää viikossa aamukymmenestä iltakahdeksaan.

Kuvataideopiskelija  Reetta-Sofia Maunumaan  ilmeet, eleet ja liikkeet kielivät ilosta ja keveydestä, kun hän liihottaa silkkisessä asussaan Lapuan Patruunagalleriassa. Näyttelyseinät ovat täynnä hänen Venäjällä, Kiinassa ja Mongoliassa maalaamiaan öljyväritöitä.
 Taiteilija halusi tuoda ensimmäisen isomman yksityisnäyttelynsä kotiseudulleen. Teoksensa hän on signeerannut taiteilijanimellään Sofia Saikåin.
 Nurmolainen Maunumaa, 27, opiskelee klassista maalaustaidetta ja piirustusta maineikkaassa Pietarin valtiollisessa taideakatemiassa. Oppilaitoksella on ikää 250 vuotta ja opetustyössään se kunnioittaa edelleen vanhojen mestareiden oppeja.
 Monet suomalaiset aina Järnefeltistä lähtien ovat hakeneet Pietarista taideoppia ja -vaikutteita, mutta Maunumaa saattaa olla ensimmäinen sieltä valmistunut. Takana on nyt viisi opiskeluvuotta Pietarissa ja kaksi edessä.
 – Tällä hetkellä Pietarin taideakatemiassa opiskelee pari minua nuorempaa, suomalaista miestä alemmilla vuosikursseilla. Taidan olla historian kulussa ainakin ensimmäinen suomalainen nainen, joka sieltä valmistuu kuvataiteilijaksi, Reetta-Sofia Maunumaa arvelee. Hän lupaa vielä penkoa oppilaitoksen arkistoja ja selvittää asiaa.
 Koulutuksen tahti on Pietarin taideakatemiassa kova, samoin kuin kritiikkikin.
 – Meillä on kuusipäiväisiä viikkoja aamusta iltaan, noin kymmenestä iltakahdeksaan. Illoiksi riittää myös tehtäviä ja sunnuntaitkin menevät niissä hommissa. Se on venäläisittäin tehty koulutus. Se on elämäntapa.
 Kaikki lähtee anatomiasta
 Pietarin taideakatemia tunnetaan muun muassa siitä, miten se opettaa kuvataiteilijat tuntemaan ihmisen anatomian. Tuttava ehdotti kuvataideopiskelijalle lääketieteen opintoihin hakeutumista kuvataiteen anatomiaopintojen jälkeen.
 – Luojan kiitos, ne kurssit ovat jo takana. Meillä oli ensin anatomian luentoja ja sitten piirsimme luita ja lihaksia. Meidän piti opetella kaikki luut ja lihakset sekä niiden toiminta.
 Maunumaa on tyytyväinen saamaansa tiukkaan anatomiaoppiin. Sillä on hänen mukaansa tärkeä merkitys taiteilijan työssä.
 – Työn jäljestä näkee, kuka tuntee anatomian ja kuka ei.
 Anatomian tuntemus ei välity vain alastonkuvista, vaan se näkyy myös vaatteiden alta.
 – Oikea anatomia antaa muotoa ja syvyyttä ihmiseen ja teokseen.
 Reetta-Sofia Maunumaan teos "Vanhus". Päivi Rautanen/Yle
 ”Ulkomaalaisille äärettömän tiukka oppilaitos”
 Reetta-Sofia Maunumaa myöntää, että opiskelu Pietarin taideakatemiassa on ollut hänelle rankkaa.
 – Se on ulkomaalaisille äärettömän tiukka oppilaitos. Me suomalaiset olemme oppineet tiettyyn viikkorytmiin ja lomiin. Kun sitten yhtäkkiä pamahtaa paikkaan, jossa on aivan erilainen työtahti ja -rytmi sekä työmoraali, se on äärettömän kovaa. Se on paikoin liian kovaa myös venäläisille opiskelijoille.
 Maunumaa kertoo puhuneensa paljon äitinsä, ystäviensä ja kollegoidensa kanssa kaikkien opiskelijoiden jaksamisesta.
 – Siellä onneksi saa vertaistukea.
 Onko nuoren kuvataiteilijan palo oppia niin suuri, ettei joku päivä vain luovuta?
 – Oi, mietin sitä lähestulkoon joka päivä, että miksihän tulin tänne ja miksi tätä teen. Se on niin kova koulu, että kyllä on monet itkut itketty ja pohjat käyty läpi. Sitten toisaalta ne hyvät ja palkitsevat hetket ovat niin suuria ja ihania, että se pitää motivaation yllä.
 Pietarin opinnot kestävät kaikkiaan seitsemän vuotta. Niistä ensimmäinen oli valmistava vuosikurssi. Sen jälkeen oli haku varsinaisiin taideopintoihin.
 – Yksitoista päivää maalasimme ja piirsimme aamusta iltaan pääsykokeissa. Ulkomaalaisilla oli vähän helpompaa, kun emme hakeneet venäläisten kanssa samassa kategoriassa. Lähes kaikki venäläiset ovat opiskelleet ennen pääsykoetta taidelukiossa, joten heillä on jo suuri tekninen osaaminen pohjana tuleville opiskeluille.
 Pikkuretkiä ja ystäviä vähälle vapaa-ajalle
 Kun vuosia kestävään opiskeluun ei juuri mahdu vapaahetkiä, miten rentoutua? Maunumaa on löytänyt siihen keinot venäläisen kuvanveistäjämiehensä kanssa.
 – Yritämme yhdessä tunkea pikkuretkiä ja ystäviä sille vähälle vapaa-ajalle, mitä on jäänyt. Kun on yhteinen taidemaailma, se helpottaa vapaa-ajan suunnittelua ja toisen ymmärtämistä.
 Avopuoliso on kotoisin Volgan rannalta Samaran alueelta. Nurmolainenkin sanoo jo venäläistyneensä.
 – Smetanan käyttö on lisääntynyt, Maunumaa tuumaa.
 Nuori nainen on myös huomannut, ettei hän enää kanna kauppakasseja kotiin ja että hänelle avataan ovet.
 – Nuo kohteliaisuudet olivat ensiksi suomalaiselle naiselle outoja, kritisoinkin niitä, mutta kaikkeen tottuu ja kaikesta löytää ne hyvät puolet.
 Reetta-Sofia Maunumaan teos "Uni" on omakuva. Päivi Rautanen/Yle
 Suomalaisuus saa bonusta
 Reetta-Sofia Maunumaa miettii jo viimeisen diplomityövuotensa aihioita. Ne kumpuavat suomalaisuudesta.
 – Niistä pitää vielä puhua pääopettajan kanssa. Sitten komissio hyväksyy tai hylkää aiheen. Suomesta ja suomalaisuudesta tykätään akatemiassa paljon. Se on täällä bonus.
 Hän uskoo jäävänsä valmistumisensa jälkeenkin Pietariin. Avopuoliso opettaa assistenttiopettajana kuvanveistoa akatemiassa.
 – Taideakatemian opettajapaikat ovat iso juttu Venäjällä, jos sellaisen saa. Assistentin paikasta luultavasti jatketaan jossain vaiheessa professoriksi. Professuureista ei puolestaan jäädä eläkkeelle, vaan se on sellainen työpaikka, josta sitten kuollaan pois.
 Etelä-Pohjanmaa merkitsee venäläistyneelle opiskelijalle paljon. Pohjalaiset ovat hänen sielunsiskojaan ja -veljiään. Kotimaakunnassaan hän sanoo lepäävänsä ja rentoutuvansa.
 – Kahden maan välillä tässä sitten varmasti juostaan ja asutaan.
 Reetta-Sofia Maunumaa kertoo aina harrastaneensa tanssia, musiikkia ja kuvataiteita. Taiteellinen ja musikaalinen suku loi otolliset olosuhteet varttua taiteen parissa. Lapsuus- ja nuoruusvuosinaan hän piirsi. Maalaamiseen hän tutustui opiskellessaan Kotkassa Repin-instituutissa. Siellä hän tapasi myös venäläisiä kuvataideopettajia ja kiinnostus Pietarin taideopintoihin syttyi.
 Maunumaan Matkalla-näyttely on avoinna Lapuan Patruunagalleriassa 28. syyskuuta saakka.
 Pietarin taideakatemia on lähettänyt jo kuusi kertaa Reetta-Sofia Maunumaan ulkomaille maalaamaan. "Kolme taloa" -teoksen hän teki Kiinassa.  Päivi Rautanen/Yle

Pietarin taideakatemiassa opiskelu vaatii sinnikkyyttä – "Monet itkut on itketty ja pohjalla käyty, mutta palkitsevat hetket pitävät motivaation yllä"


Taloja sortui ja sähköjä katkeili lauantaina voimakkaan maanjäristyksen vuoksi Albaniassa. Lisäksi useissa kaupungeissa ihmiset joutuivat pakenemaan kaduille.
 Albanian puolustusministeriön mukaan kukaan ei ole kuollut, mutta maan terveysministerin mukaan noin 80 ihmistä tarkastutti itsensä sairaalassa ja heistä runsaat 20 tarvitsi sairaalahoitoa. Tiranassa monet ihmiset päättivät pysytellä ulkosalla jälkijäristysten pelossa.
 Iltapäivällä alkanut järistys oli voimakkuudeltaan 5,6. Kyseessä oli maan voimakkain maanjäristys muutamaan vuosikymmeneen. Järistys tuntui paikoin myös naapurimaissa Italiassa ja Montenegrossa sekä Kreikalle kuuluvalla Korfun saarella.
 Järistyksen keskus oli kymmenen kilometrin syvyydessä lähellä Durresia vajaat 40 kilometriä pääkaupunki Tiranan länsipuolella. Paikallisen median mukaan Durresissa järistys rikkoi ikkunoita ja aiheutti halkeamia rakennuksiin.

Maa järisi Albaniassa – taloja sortui, ihmisiä loukkaantui


Summary: Lennot lähtevät normaalisti tiistaina.

Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Matkatoimisto Tjäreborgin ja sen pohjoismaisten sisaryhtiöiden toiminta jatkuu, kertoo yhtiö tiedotteessaan.
 Lentoliikenne ja Tjäreborgin toiminta jatkuvat normaalisti huomenna tiistaina.
 Niiden matkustajien, joiden lähtöpäivä on tiistaina, lento lähtee normaalisti. Jos lennon aikatauluun tulee jostain syystä muutos, Tjäreborg ilmoittaa siitä asiakkaille tekstiviestillä. Myös lomakohteissa olevat asiakkaat saavat tietoa paluulennoista tekstiviestillä.

Tjäreborgin toiminta jatkuu


Summary: Sumeya, 13, kertoo olleensa jo naimisissa, mutta tarkka-ampuja tappoi aviomiehen kahden kuukauden jälkeen.

AL-HOL, SYYRIA  Sumeya haluaa selvästi kertoa minulle tarinansa. Sumeyan mukaan julkisuudessa on ollut vääränlaista tietoa hänestä.
 Istumme kurdisotilaiden työmaakopissa al-Holin leirin ulkopuolella Syyriassa.
 Suomalainen Sumeya on elänyt yli viisi vuotta Isisin terrorijärjestön alueella.
 Edelliset puoli vuotta hän on viettänyt al-Holin leirin tiukasti vartioidussa osassa. Sinne on koottu 20 000 Isisissä elänyttä naista ja lasta, jotka ovat kotoisin eri puolilta maailmaa.
 Leiriin on muodostunut joukkioita, jotka pitävät yllä tiukkaa kuria. Ryhmät ovat pahoinpidelleet ja jopa surmanneet leirin ulkopuolisten kanssa tekemisissä olleita naisia.
 Siksi jututan Sumeyaa aitojen ulkopuolella.
 Al-Holin leirissä on elokuussa äärimmäisen kuumaa. Antti Kuronen / Yle
 Sumeya ja hänen äitinsä Sanna  tulivat tunnetuiksi Suomessa maaliskuun alussa, kun uutiskanava  CNN haastatteli  heitä lyhyesti Syyriassa. Käytämme tässä jutussa heistä nimiä Sanna ja Sumeya, koska he ovat itse tulleet julkisuuteen näillä nimillä.
 Sanna oli lapsineen juuri tullut Baghouzin pikkukaupungista, terrorijärjestö Isisin viimeisestä linnakkeesta. He olivat selvinneet hengissä kuukausien kovista taisteluista.
 Paikallinen kurdi- ja arabiarmeija oli länsiliittouman tuella kukistanut Isis-terroristit.
 Tapasin Sumeyan äidin Sannan ensimmäisellä matkallani al-Holin leiriin toukokuun lopussa. Sanna toivoi silloin voivansa palata Suomeen lastensa kanssa.
 Tein toisen matkan al-Holiin elokuun lopussa. Silloin en saanut yhteyttä Sannaan, mutta tapasin hänen tyttärensä Sumeyan.
 Koulunkäynti jäänyt vähiin
 Sumeyan omat muistot Suomesta ovat viiden Syyriassa vietetyn vuoden aikana haalistuneet.
 “ Mä olin kahdeksan, kun me lähdimme Suomesta. Muistan sieltä vain vähäsen. Mä tykkäsin enemmän olla mun perheen kaa sharia-lain alla (nk. islamilaisessa valtiossa) kuin Suomessa. Koska Suomessa aina joku sylkäs mun päälle koulussa tai jotain tällasta, vaikka mulla oli vain tavallinen huivi, ei peittävää niqabia.”
 “Mulla oli t-paita, hame ja huivi ja silti ihmiset sylkivät päälleni. Miksi mä haluan mennä johonkin, jossa ihmiset sylkevät mun päälle? Pyh. Mieluummin menen jonnekin, missä ihmiset antavat mulle respect (kunnioitusta), ei sellaseen paikkaan, missä syljetään päälle.”
 “Suomessa mä kävin ekan luokan. Mä aloitin tokan luokan, mutta sitten me lähdettiin. Täällä leirillä mä opiskelen itse, mä kertailen ja kavereiden kanssa opiskelen, mitä mä en tiedä vielä.”
 Osaatko sinä lukea ja kirjoittaa ja laskea?
 “Joo.”
 Mutta teillä ei ole mahdollisuutta käydä koulua täällä?
 “Ei, ei.”
 Syyrian Al-Holin leirille on eristetty noin 11 000 ulkomaalaista, jotka on tuotu Isisin hallitsemilta alueilta. Yle ei ole haastatellut kuvan henkilöitä.  Antti Kuronen / Yle
 “Kun äiti kertoi, että menemme Syyriaan, mä sanoin että okei. Meillä oli ok. Siellä oli Adi, mun isä… ja niin… mun isä… kurdit tappoi sen Faroukissa.”
 Kun Isisin vastainen sota alkoi vuonna 2015, niin kutsutussa islamilaisessa valtiossa eläneet joutuivat pakenemaan paikoista, jotka Isis menetti kansainväliselle liittoumalle.
 Isisissä olleet suomalaiset asuivat monissa paikoissa ennen kuin päätyivät Baghouziin lähelle Irakin rajaa.
 “Muutimme paikasta paikkaan, kunnes päädyimme Baghouziin. Siellä taas sniperit (tarkka-ampujat) ampui. Kerran mä lähdin teltasta joidenkin ihmisten kanssa hakemaan ruokaa. Me ei pystytty palaamaan, koska kanaasit, sniperit, ampuivat tosi paljon. Meidän teltta paloi silloin. Kaikki ihmiset oli loukkaantunut vieressä. Pommitettiin joka päivä. Ja sä vaan istut ja mietit osuuko se suhun vai ei osu. Sen jälkeen lähdettiin Baghouzista al-Holiin."
 Sumeya: "Mä päätin itse mennä naimisiin"
 Sumeyan äiti Sanna kertoi toukokuussa, että hänen aviomiehensä puhui hänet ympäri puhelimessa viisi vuotta sitten. Hänkin päätti lähteä Syyriaan.
 – Aviomieheni lähdettyä meni noin vuosi, että mä en halunnut lähteä. Mutta sitten ajattelin, että kai mä tuon lapset isänsä luo, Sanna kertoi toukokuussa al-Holissa.
 CNN:n haastattelussa maaliskuun alussa Sumeya sanoi olevansa naimisissa. Sanna väitti minulle toukokuussa, että oli tapahtunut väärinkäsitys – Sumeya ei ikinä ollut naimisissa.
 Sumeya pitää kiinni tarinastaan.
 “Mun äiti sanoi sinulle, ettei se (avioliitto) ole totta. Mun äiti pelkää, että te syytätte häntä, mutta mun äiti ei liity tähän ollenkaan. Mä päätin mennä naimisiin, eikä se ole mitenkään mun äidin päätös.”
 “Mä olin kolmetoista kun mä menin naimisiin ja mä olen vieläkin kolmetoista.”
 Eli sä olet ihan vastikään mennyt naimisiin?
 “Menin naimisiin Baghouzissa. Olin kaksi kuukautta naimisissa, sen jälkeen mun mies ammuttiin. Se oli siinä."
 Sä ehdit olla kaksi kuukautta naimisissa ennen kun hän kuoli, ja nyt hän on kuollut?
 “Joo.”
 Sumeya halusi aiemmin Suomeen, nyt ei ole varma
 Sumeya saapui haastatteluun naisen kanssa, jota  kutsun Minnaksi .
 Al-Holissa olen tavannut kuusi Isisissä ollutta suomalaisnaista. Minna poikkeaa muista. Hän on ainoa, joka jatkuvasti viittaa Koraaniin ja sharia-lakiin.
 Minna on ainoa tapaamistani naisista, joka ei välttämättä halua palata Suomeen. Minna sanoo sopeutuvansa Suomeen, jos päätyy sinne, mutta menisi mieluummin johonkin islamilaista sharia-lakia noudattavaan valtioon. Maaliskuussa Sumeya sanoi CNN:n haastattelussa, että hän haluaa palata Suomeen.
 Sumeya ja Minna saapuivat yhdessä haastatteluun al-Holin leirillä. Antti Kuronen / Yle
 Nyt Sumeya myötäilee Minnaa ja toivoo pääseväänsä jonnekin muualle.
 Jos te ette halua palata Suomeen, niin mitä toivotte, että tapahtuisi?
 “Well, toivomme, että Allah auttaa meidät täältä jotenkin ulos, inshallah. Koraanissa lukee, että se joka pelkää Allahia, Allah päästää sille tien ulos. Joten meidän on vain pelättävä, ja uskottava siihen, että se tulee, päästää meidät ulos… Ei ole mitään muuta.”
 Sumeyaa haastatellessa käy selvästi ilmi, että hänen muistikuvansa Suomesta ovat hajanaisia. Traumaattisten kokemusten keskellä lapsen on vaikea arvioida, mitä paluu Suomeen tarkoittaisi. Vielä keväällä Sumeya sanoi haluavansa palata Suomeen.
 Sumeyan äiti, Sanna, sen sijaan haluaa palata takaisin Suomeen. Toukokuussa hän sanoi katuvansa islamilaiseen valtioon tuloa lasten kannalta.
 “Joo, todella haluan palata. Toivon, että me päästään takaisin normielämään: koulut, työt ja normaali arjen pyöritys Suomessa.”
 Suomella hyvät valmiudet traumojen käsittelyyn
 Jos Sumeya palaisi jonain päivänä Suomeen, hän tarvitsisi sopeutuakseen uudenlaisia kokemuksia syrjivän sylkemiskokemuksen tilalle, sanoo THL:n psykologi  Ferdinand Garoff . Hän on työskennellyt traumatisoituneiden pakolaisten kanssa, myös leireillä.
 Garoff kommentoi yleisellä tasolla, koska hänellä on liian vähän taustatietoja Sumeyan tilanteesta.
 – Identiteetti on tärkeä asia teini-ikäisille. Olisi tärkeää löytää Suomesta riittävän luotettavia ihmisiä, joiden kanssa hän voi muovata identiteettiään ja kehittyä, Garoff sanoo.
 Hän tarkoittaa esimerkiksi opettajia, sosiaalityöntekijöitä ja sukulaisia.
 – Muuten vaarana on syrjäytyminen.
 Ferdinand Garoff Julia Holmvik / Yle
 Garoffin mukaan Suomessa on hyvät valmiudet tukea ihmisiä, jotka ovat läpikäyneet vaikeita traumoja tai jotka ovat radikalisoituneet.
 13-vuotiaalle koulu on Garoffin mukaan tärkeä myös sosiaalisen kasvun kannalta. Ilman sitä sosiaaliset taidot voivat jäädä puutteellisiksi.
 Sopeutumista kouluun voi vaikeuttaa aluksi sekin, ettei Sumeya ole käynyt pitkään aikaan koulua. Taidot eivät siksi ehkä ole samalla tasolla kuin ikätovereilla.
 – Se ei ole ratkaisevan vaikea asia, mutta voi olla vaikeaa integroitua tavalliseen kouluun.
 Garoffin mukaan traumaattisessa tilanteessa asuva lapsi ei ole kykenevä päättämään paluustaan.
 – 13-vuotiaalla voi olla vähän enemmän sanomista asioistaan. Toisaalta konteksti jossa hän on, voi olla sellainen, että hänellä ei ole valinnanvaraa siitä, mitä hän sanoo. Hänen mielikuvansa Suomesta voivat myös olla hyvin vääristyneet, koska hänet vietiin täältä niin pienenä, Garoff pohtii.
 Lue lisää:
 Suomalainen Minna al-Holin leirillä: "Menen mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen" – Muut naiset toivovat paluuta kotimaahan
 Ilta-Sanomat: Sanna eli tavallista elämää, kunnes perheeseen tuli mustaan kaapuun pukeutunut toinen vaimo – IS paljastaa kantasuomalaisten naisten avainroolin radikaalissa muslimiverkostossa
 Al-Holin leirillä on kaksi kuolleen suomalaisnaisen lasta – orpojen omaiset ovat vedonneet viranomaisiin, jotta heidät noudettaisiin Suomeen
 Suojelupoliisi: Al-Holin leirillä olevien suomalaisten tapaukset tutkitaan yksitellen – palaajat viranomaistoimien piiriin "tavalla tai toisella"
 Suomalaiset Isis-naiset kertovat poikkeuksellisessa haastattelussa elämästään Syyriassa: "Lapset ovat kaikki, mitä minulla on"
 "Sanna" ja hänen naitettu 13-vuotias tyttärensä haluavat Syyriasta Suomeen – "Nyt kaikki on kauheaa", nuori tyttö sanoo
 Suomalaisesta Mikaelista tuli kalifaatin lapsi: "En tiennyt, että mulle tulee käymään elämässä näin"
 Isoäiti odottaa perhettään kotiin Vantaalle, mutta tytär ja lapsenlapset ovat Syyrian aavikolla – Suomi vatvoo yhä, mitä al-Holin leirin naisille ja lapsille pitäisi tehdä
 Millaiset ovat olot Isis-leirillä Syyriassa? Mikä on Suomen kansalaisten tilanne? Paikalla käynyt Ylen toimittaja Antti Kuronen vastasi yleisön kysymyksiin
 Saavatko al-Holin leirin suomalaisorvot apua? Mikä jarruttaa toimia?  Ylen toimittaja, tutkija ja Pelastakaa Lapset -järjestön  edustaja vastasivat yleisön kysymyksiin

Sannan tytär, 13, vietiin Suomesta Isisin alueelle tokaluokkalaisena, nyt hän kertoo tarinansa Ylelle – katso videoreportaasi


Summary: Euroopan unionin maat keskustelevat jakosopimuksesta lokakuun alussa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ranskan, Saksan, Italian, Suomen ja Maltan sisäministerit ovat sopineet alustavasta järjestelystä Välimeren yli tulevien siirtolaisten jakamiseksi väliaikaisella tavalla Euroopan maiden kesken, kertoi Malta maanantaina.
 Väliaikaisjärjestely olisi voimassa 8. lokakuuta asti ja se koskee turvapaikanhakijoita, joita pelastetaan Välimerellä hukkumiskuolemilta.
 – Nyt sopuun on päästy järjestelystä, joka esitellään muille EU-maiden sisäministereille lokakuun alussa, sanoi ministeri  Michael Farrugia .
 Silloin sisäministerit kokoontuvat käsittelemään järjestelyn mahdollista laajenemista.
 Myös Suomen sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr) tviittasi asiasta. Suomi on tällä hetkellä EU-puheenjohtajamaa ja tukee Ohisalon mukaan sitä, että järjestelyn taakse saadaan mahdollisimman monta jäsenmaata.
 Esimerkiksi  heinäkuussa Helsingissä  koolla olleet EU:n sisäministerit yrittivät päästä sopuun väliaikaisesta taakanjaosta Välimeren siirtolaisongelman ratkaisemiseksi.
 Tuolloin Ranskan ja Saksan sisäministerien aloite ei saanut tarvittavaa 15 jäsenmaan tukea. Italian silloinen sisäministeri  Matteo Salvini  heitti kokouksessa kapuloita rattaisiin.
 Open Arms-laivalla tuli 107 turvapaikanhakijaa, joista osa odotti maihinpääsyä Lampedusan saaren satamassa kolme viikkoa. Italiaan on tänä vuonna tullut liki seitsemän tuhatta turvapaikanhakijaa. Kaikkiaan Välimeren on ylittänyt tänä vuonna liki 71 tuhatta turvapaikanhakijaa. Francisco Gentico / EPA
 Italian ohella muun muassa Malta esitti Ranskan ja Saksan aloitteeseen muutoksia. Kumpikin karsasti Ranskan ja Saksan esityksen ehdottamia turvallisten vastaanottosatamien perustamista maaperälleen, vaikka taakanjakosopimuksen mukaan niistä siirtolaiset olisi tarkoitus siirtää muihin EU-maihin.

Viisi EU-maata alustavaan sopuun ehdotuksesta Välimeren yli tulevien väliaikaiseksi jakoperiaatteeksi – Suomi mukana hyväksymässä järjestelyä