Summary: – Suomi ei ollut viikinkiajan takapajula, sanoo arkeologi Mikko Moilanen.

– Kulttuurien välinen liikkuvuus oli suurta viikinkiajalla myös Suomessa, sanoo arkeologi ja seppä  Mikko Moilanen.  –Meiltä löytyneet yli 400 miekkaa kertovat, että Suomessa on jo tuolloin ollut poikkeuksellisen vaurasta väestöä.
 Moilanen teki tohtorinväitöskirjansa Suomesta löytyneiden viikinkiaikaisten miekkojen säilämerkinnöistä. Väitöskirjan pohjalta häneltä on ilmestynyt myös kirja  Viikinkimiekat Suomessa,  ensimmäinen suomenkielinen aihetta kattavasti käsittelevä teos.
 Moilanen on myös tehnyt vanhojen miekkojen ennallistuksia niin museoille kuin yksityisillekin.
 Uudet miekkalöydöt haastavat käsityksen Suomesta viikinkiajan takapajulana. Meiltä on löytynyt enemmän viikinkiajan (800 jaa. - 1050 jaa.) miekkoja kuin esimerkiksi Tanskasta tai Islannista.
 Ahvenanmaalta löytynyt viikinkiaikainen miekka   Yle/Jari Pussinen
 Suomessa on miekkalöytöjä niin Skandinaviasta, idästä kuin myös Manner-Euroopasta, silloisilta frankkilaisalueilta.
 – Kauppaa on käyty puolin ja toisin, kommentoi Moilanen.
 Mitä meiltä löydettyihin miekkoihin tulee, joukossa on laatutavaraa, mutta myös kopioita hyväksi tunnetuista tuotemerkeistä.
 Piraattituotteet liikkuivat vilkkaasti jo yli tuhat vuotta sitten.
 ULFBERHT, haluttu ja kadehdittu statustuote
 Jos viikinkiaikaisen miekan säilässä luki ULFBERHT, oli se yleensä merkki hyvästä laadusta. Materiaalit ja valmistustekniikat olivat parempia, miekka sulavampi käsitellä kuin aikansa muut miekat.
 Miekka ei ollut vain ase, se oli merkki vauraudesta ja arvovallasta. Ei siis ihme, että yhdelle jos toiselle tuli kiusaus pyytää omaa kyläseppäänsä valmistamaan säiläkirjoitusmiekan, johon upotettiin ja ahjohitsattiin hieman ylimääräistä hohtoa.
 Moilasen ennallistus ULFBERTH-miekasta  Yle/Jari Pussinen
 ULFBERHT-merkityt miekat ovatkin niitä yleisimpiä Suomen ja koko Euroopan mittakaavassa.
 Kaikki eivät mitenkään voineet olla aitoja.
 – Ongelmana on se, että kirjoitusmuoto näyttää vaihdelleen, Moilanen sanoo. – Joten mistä voimme varmuudella tietää, mikä on ihan se alkuperäinen?
 Onko mitään arviota siitä, kuinka moni Suomesta löydetyistä miekoista on kopioita?
 – Löydöt ovat usein sen verran huonossa kunnossa eivätkä kaikki säilämerkit ovat säilyneet, joten sitä on hyvin vaikea sanoa, pahoittelee Mikko Moilanen. –Mutta voidaan arvioida, että Suomesta on löytynyt ainakin kolme miekkaa, joiden teksti on jäljitelmä ULFBERHT-tekstistä.
 Miekat löytyivät Vesilahdelta (+VLEHRAHLDH+) Yläneeltä (+VLEHRAHLDH+) ja Hämeenlinnasta. Hämeenlinnan miekansäilässä oli Amen-sanan lisäksi sekalaisia kirjaimia.
 Asialla ovat luultavimmin olleet lukutaidottomat sepät.
 Frankkien laatutuote
 Uusimman tutkimuksen mukaan ULFBERHT-miekat ilmaantuivat markkinoille heti viikinkiajan alussa, 800 jaa. Tutkimuksissa on päädytty siihen, että niitä valmistettiin alun perin jossain frankkien valtakunnan alueella.
 Kielitieteilijät ovat pyöritelleet nimeä ja tulleet siihen tulokseen, että miekat valmistettiin frankkien valtakunnan länsiosissa eli jossain nykyisten Ranskan, Espanjan ja Saksan alueilla.
 Keskiaikaiset miekanvalmistuskeskukset sijaitsivat Reininjoen varrella Solingenissa ja Tonavan lähellä Passaussa.
 Ehkä jossain niillä main valmistettiin myös viikinkiajan ykkösmiekat.
 On myös arveltu, että alkuperäiset ULFBERHT-miekat olisi valmistettu idäntietä pitkin Eurooppaan kulkeutuneesta ns. upokasteräksestä, joka oli verratonta materiaalia miekkoihin.
 – Teoria on saanut paljon julkisuutta, vaikka on mielestäni ainakin osin kiistanalainen, sanoo Moilanen.
 Kuka oli Ulfberht?
 Aluksi arveltiin, että Ulfberht olisi ollut yksittäinen, erityisen taitava aseseppä.
 – Mutta kun nimellä merkittyjä miekkoja löytyi yli 200 vuoden ajalta, niin päädyttiin siihen että kyseessä on pakko olla jonkinlainen paja, sanoo Moilanen. – Se on jatkanut toimintaansa perustajansa nimellä.
 Yle/Jari Pussinen
 Kuuluisan miekkasepän tai miekkapajan voisi olettaa eksyneen myös kirjallisiin lähteisiin. Näin ei kuitenkaan ole. Yhdessäkään tuon ajan lähteessä ei esiinny nimeä sellaisenaan.
 – On myös ehdotettu, että nimeen liittyneiden ristikuvioiden vuoksi ULFBERHT olisi jollain tapaa liittynyt kirkolliseen organisaatioon.
 Näin seppä tai paja olisi saanut kilpailuetua muihin aseseppiin verrattuna.
 – Kyseessä ei ehkä ole ollut henkilön nimi vaan jotain muuta, Moilanen sanoo.
 Kirjoitusmuodon ja variaatioiden hän epäilee kielivän, että ULFBERHT-sanalla tarkoitettiinkin tietynlaatuista miekanterää.
 Suomesta löytynyt yllättävän monta ULFBERHT-miekkaa
 Euroopasta tunnetaan noin 170 ULFBERHT-miekkaa, niistä 44 Norjasta. Toiseksi eniten näitä miekkoja tunnetaan Suomesta, 31.
 Eli tulemme kakkosena heti viikinkimaa Norjan jälkeen? Mitä ihmettä?
 – Ehkä muiden maiden tutkimustilanne on miekkojen suhteen vielä toistaiseksi puutteellinen, sanoo Moilanen. Ja Suomella on ollut vilkkaita kontakteja joka suuntaan.
 Suomalaiset, karjalaiset ja ahvenanmaalaiset osallistuivat viikinkien idänkauppaan myymällä turkiksia. Kotimaahan tuotiin muun muassa aseita ja hopeaa.
 Ja ellei aina aitoja merkkimiekkoja, niin ainakin tietoa niistä. Kyläseppä valjastettiin töihin ja kohta kädessä komeili ULFBERHT-miekka. Tai +VLFBERTHT+. Tai +VLFBER+T.
 Tai jotain sinne päin.
 Joku saattoi tehdä kopion vielä kopiostakin. Usein säilätekstin upotti täysin lukutaidoton seppä. Miekoissa saattoi lukea pelkkää siansaksaa.
 Yksikään Suomesta toistaiseksi löydetyistä ULFBERHT-säilistä ei ole identtinen toisen kanssa. Eniten niitä on löydetty Pirkanmaalta, enemmän kuin vaikka Varsinais-Suomesta tai Satakunnasta.
 Ajallisesti suurin osa Suomen ULFBERHT-miekoista on 900-luvulta.
 Samaan aikaan syntyi ykkösmiekoille nuorempi kilpailija.
 INGELRII ilmestyy miekkamarkkinoille
 ULFBERHTin tavoin INGELRII on tulkittu sepän tai pajan nimeksi. Tätäkin nimeä on pidetty frankkilaisena, mutta lähimmät vastaavuudet löytyvät itse asiassa Englannista, kuningas  Ethelredin  (978 jaa. -1016 jaa.) ajoilta.
 – Hänen aikanaan rahojen valmistukseen liittyi nimi Ingelri, sanoo Moilanen. Myöhemmästä ajankohdasta kertoo myös se, että joskus miekansäilään kirjoitettiin nimen yhteyteen ME FECIT eli ”teki minut.”
 Myös INGELRII-miekat olivat niin hyviä, että niitä kopioitiin.
 Mikko Moilasen tekemä ennallistus INGELRII-miekasta  Yle/ Jari Pussinen
 Suomen löydöt ajoittuvat 900-luvun puolivälistä 1000-luvun puoliväliin. Meiltä on löydetty viisi INGELRII-säilää. Pudasjärven löytöä lukuun ottamatta kaikki ovat Varsinais-Suomen ja Satakunnan alueilta.
 – Pudasjärven löytö on poikkeuksellinen pohjoisuutensa takia.
 ULFBERHTin ja INGELRIIn lisäksi miekkojen teriin kirjailtiin symbolisia kuvioita. Viikinkiajan jälkeen ristiretkiajalla miekkoihin ilmaantui kristinuskoon liittyviä lausahduksia ja uusien miekantekijöiden nimiä.
 Suomesta niitä on – tulkinnoista riippuen – löydetty muutamia kymmeniä. In nomine domini -lausahdus on yleisin ja siitä on lukuisia versioita varmaankin tekijän lukutaidosta riippuen.
 Ristiretkiajan jälkeen säiläkirjoitukset alkoivat menettää merkitystään.
 – Suomesta on löydetty runsaasti miekanteriä, joiden merkit eivät merkitse mitään, sanoo Moilanen. Eivät kirjaimia eivätkä mitään tunnettuja symboleja tai geometrisia ornamentteja. Nämä miekat on saatettu valmistaa frankkilaisalueiden ulkopuolella, esimerkiksi Skandinaviassa. Ja kuka tietää, ehkä myös Suomessa.
 Viikinkiajan miekka Kansallismuseosta Yle/Jari Pussinen
 Kansallismuseossa järjestetään Miekkojen päivä lauantaina 16.2. klo 12-17.
 Päivän aikana kuullaan asiantuntijoiden puheenvuoroja niin miekkojen valmistamisesta kuin niiden käytöstä viikinkiajan Suomessa. Tapahtuma tarjoaa myös harvinaisen tilaisuuden tutustua Suomen maaperästä löytyneisiin miekkoihin Kansallismuseon kokoelmien kätköistä.

Miekka oli viikinkiajan piraattituote ja kopiot levisivät myös Suomeen


Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtioneuvosto vaatii Metsähallitukselta lisää tuloja. Valtioneuvosto on korottanut Metsähallituksen alkaneen vuoden tulostavoitetta lähes 40 miljoonalla eurolla yhteensä 148,9:ään miljoonaan euroon. Valtioneuvosto päätti asiasta viime torstaina.
 Viime vuoden lopulla asetettu alustava tulostavoite oli 110,1 miljoonaa euroa.
 Valtioneuvoston mukaan tulostavoite ei kuitenkaan tarkoita hakkuumäärien lisäämistä. Valtioneuvosto perustelee tulostavoitteen korottamista hyvällä puumarkkinatilanteella, mikä on parantanut Metsähallituksen Metsätalous Oy:n tulosta. Metsähallitus Kiinteistökehityksen osuus tulostavoitteen noususta on noin kaksi miljoonaa euroa.
 Lopullisesti Metsähallituksen tuloutuksesta päätetään runsaan vuoden kuluttua, kun Metsähallituksen vuoden 2019 tilinpäätös vahvistetaan. Metsähallituksen tulot menevät valtion kassaan.
 Valtioneuvosto muistuttaa, että vuotta 2019 koskevat tulos- ja tuloutustavoitteet ovat poikkeuksellisen korkeita ja seuraavina vuosina tavoitteet tulevat olemaan jälleen pienempiä.

Valtio vaatii Metsähallitukselta kovempaa tulosta


Summary: Miksi sellainen ihminen, johon ei luoteta ja joka ei saa apua, luottaisi ja antaisi apua itsekään, pohtii tietokirjailija Asta Leppä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 ”Wer bunker baut, wirft Bomben”. Siinä se luki, betonikolossiin spreijattuna jaetussa Berliinissä.  Se ,  joka   rakentaa   bunkkereita ,  heittelee pommeja . Kun parikymppisenä luin tekstin, sanat tekivät minuun suuren vaikutuksen. En ollut aiemmin tajunnut, että pelko ja epäluottamus lietsoivat vihaa.
 Itse olen ollut äärimmäisen kehno  luottamaan ihmisiin. Perisuomalaiseen tapaan olen halunnut pärjätä mahdollisimman pitkään omin voimin. Kerran jopa juutuin porraskäytävään, kun yritin raahata sohvaani yksin ylös.
 Luottamukseni julkisen avun saamiseen on vajonnut miltei pohjalukemiin.
 Kun joku on sitten hyvää hyvyyttään auttanut , olen halunnut maksaa avusta välittömästi – vaikka lahjoittamalla kahvipaketin tai viinipullon. Tämä ei tietenkään ole auttajasta mukavaa, mutten voi muuta, kiitollisuudenvelka ahdistaa minua aivan liikaa. Kiitollisuudenvelka muistuttaa rahavelkaa – jollei sitä maksa säällisessä ajassa pois, kaveruus kärsii.
 Tällä vuosituhannella olen muuttunut jos mahdollista vieläkin kyynisemmäksi kaikkia muita paitsi lähimpiä ihmisiä kohtaan. Luottamukseni julkisen avun saamiseen on vajonnut miltei pohjalukemiin.
 Enkä ole tunteissani edes yksin :  luottamusindeksien  mukaan joka neljäs suomalainen ei luota sosiaalihuoltoon, vajaa viidennes julkiseen terveydenhoitoon ja aivan erityisen vähän luotettiin päättäjiin.
 Miksi?
 Kun   neljätoista vuotta sitten  jäin pienten lasten yksinhuoltajaksi, jouduin ensi kertaa tekemisiin useiden julkisten instanssien kanssa. Olen aina ollut pankkia ja poliisia pelkäävä kansalainen, ja syntilistaani kuuluu yksi ainut pysäköintisakko. Kun unohtuneesta laskusta on mätkähtänyt muistutus kynnysmatolleni, olen saanut liki sydänkohtauksen.
 Tuolloin, ahdistavassa elämäntilanteessa , jouduin kuitenkin todistelemaan nuhteettomuuttani uudelleen ja uudelleen ja tappelemaan muun muassa vakuutusyhtiöiden ja maistraatin kanssa – lasteni isän kuoleman jälkeen olen täyttänyt noin 800 paperia. Ja koska tukiverkkojen lähelle muuton tähden jouduin sanoutumaan irti työpaikastani, siirryin samalla pois työterveyshuollosta, jossa minua oli kuunneltu täyspäisenä veronmaksajana. Pienituloisen yksinhuoltajan sen sijaan piti esiintyä vastaanotolla erityisen fiksuna ja reippaana. Esimerkiksi väsymystä ei oireena kannattanut mainita, silloin lääkäri vaihtoi siirappiseen äänensävyyn ja ehdotti Cipramil-kuuria.
 Siksi en juuri ihmettele, miksi  Antti Heikkilän  kaltaiset lääkärit vetävät kansaa kuin magneettiranneke. Harva haluaa tulla lääkityksi kymmenessä minuutissa valmiin kaavan mukaan.
 Nyt moni julkinen taho  tuntuu luottavan asiakkaisiinsa vieläkin vähemmän. Työttömiin kohdistuvat toimenpiteet ovat tästä hyvä esimerkki. Kerta toisensa jälkeen lähtöoletus on, että työtön on työtä vieroksuva pummi – ns. vastikkeellisessa sosiaaliturvassa ihminen on lähtökohtaisesti huijari. Todellisuudessa huijareita liikkuu kuitenkin paljon enemmän kulutusmaailmassa - edes laatumerkki ei enää takaa, onko tavara ehjä puolen vuoden kuluttua. Moni on sitä mieltä, että pöljiä saakin huijata, kun ”ei se ole tyhmä, joka myy.”
 Onkin aikamoinen paradoksi, että juuri silloin kun ihminen on heikoilla, hänen pitää olla poikkeuksellisen vahva apua saadakseen – inhimillisyys ja toisen nahkoihin asettuminen tuntuvat olevan hyvin kaukana. Ja niin ne usein ovatkin. Vastaan voi saada vain töykeän tokaisun: ”nämä ovat valitettavasti määräykset” tai ”en voi asialle mitään”. Vaihtoehtoisesti joutuu kuuntelemaan tuntikausia palvelunumeroiden raivostuttavaa jonotusrallatusta.
 Miksi sellainen ihminen, johon ei luoteta ja joka ei saa apua, luottaisi ja antaisi apua itsekään?
 Itä-Suomen yliopiston dosentti  Antti Kouvon  mukaan suomalaiset ovat yhä kansainvälisesti vertailtuna hyvin luottavaista kansaa. Vierellä kulkee hyvinvointivaltio, jossa kaikista on haluttu pitää huolta. Huono-osaisena ja päähän potkittuna luottamus sen sijaan rapautuu – säälin sijasta omasta heikkoudestaan kertovaa pidetään ”uhriutujana”. Siitäkin huolimatta tai ehkä juuri siksi, että kaikki peittelevät omaa heikkouttaan.
 Kun epäluottamus kiehuu  tarpeeksi pitkään, se sakenee vihaksi.
 Ilmapiirin katkeroitumisen voi havaita ainakin sosiaalisen median keskusteluissa, joissa ymmärryksen ja myötätunnon asemesta uskotaan toisesta uskomattoman usein jo valmiiksi pahaa. Leimakirveet heiluvat. Toisinaan sananvaihto on vainoharhaista: ”Mitä sä tolla tarkoitit?” Pippurisumutteiden ja valvontakameroiden myyjät hierovat toki tyytyväisinä käsiään.
 Voisiko joskus käydä kuten Berliinin seinäkirjoituksessa?
 Pelon ja epäluottamuksen kautta on mahdollista luoda maailma, jollaiseksi se kuviteltiin jo ennalta – ilkeyden, pahansuopuuden ja petoksen maailma.
 Ja silloin saadaan juuri sitä mitä tilataan.
 Asta Leppä
 Kirjoittaja on vapaa toimittaja, tietokirjailija ja kestävyysurheilun harrastaja. Hän kirjoittaa paraikaa kolmatta kirjaansa, jonka aiheena on vastakkainasettelun ilmapiiri.

Asta Lepän kolumni: Kun ihminen on heikoilla, hänen pitäisi olla erityisen vahva apua saadakseen


Summary: Syytettyjen penkillä on 12 katalaanijohtajaa. Syytteet liittyvät viime vuonna järjestettyyn itsenäisyysäänestykseen, joka oli Espanjan keskushallinnon mukaan laiton. Tuomiot voivat olla kovia.

Barcelonan katuja kulkeva ei voi olla huomaamatta keltaisia nauhoja. Niitä on ripustettu parvekkeille ja maalattu katuihin sekä rakennusten seiniin.
 Nauhat symboloivat solidaarisuutta niille katalaanipoliitikoille ja aktivisteille, jotka vastaavat syytteisiin tänään Madridissa alkavassa oikeudenkäynnissä. Heitä syytetään laittoman kansanäänestyksen järjestämisestä vuoden 2017 lokakuussa ja sen jälkeen annetusta yksipuolisesta itsenäisyysjulistuksesta.
 Aluksi oikeudessa kuullaan 12 katalaanijohtajaa ja myöhemmin muita syytettyjä.
 Katalaanijohtaja Carles Puigdemont pakeni syytteitä Belgiaan. Kuva on elokuulta 2018. Stephanie Lecoqo / EPA
 Osa syytetyistä on ollut tutkintavankeudessa odottamassa oikeudenkäyntiä nyt jo yli vuoden.Itsenäisyyttä vaativien katalaanien mukaan kyse on poliittisista vangeista.
 Lisäksi jotkut pakenivat ulkomaille. Heihin lukeutuu muun muassa Katalonian entinen aluejohtaja  Carles Puigdemont , joka pakeni syytteitä Belgiaan.
 Espanjan keskushallinto on turhaan yrittänyt saada Belgiaa luovuttamaan Puigdemontia Espanjaan tuomittavaksi.
 Pitkä oikeudenkäynti, pitkät tuomiot
 Oikeudenkäynti alkaa tiistaiaamuna syytettyjen kuulemisella ja sen päättymispäivästä ei toistaiseksi ole tietoa. Selvää on kuitenkin, että oikeudenkäynnistä tulee pitkä: pelkästään esitutkintamateriaalia on tuhansia sivuja.
 Syytettyjen kuulemiseen on varattu ainakin kolme kuukautta. Syytteet vaihtelevat kapinasta julkisten varojen väärinkäyttöön.
 Eniten kuohuntaa ovat aiheuttaneet kapinasyytteet. Esimerkiksi katalonialaisen kulttuurijärjestö Omníumin perustajaa  Jordi Cuixartia  syytetään muun muassa kapinasta lokakuussa 2017 järjestettyyn itsenäisyysäänestykseen liittyen. Tuolloin katalaaniaktivistit estivät todisteita äänestyksestä etsineen poliisin  ulospääsyn talousministeriön rakennuksesta .
 Jordi Cuixart vois saada jopa 17 vuoden tuomion. Kuva on vuodelta 2017. Paco Campos / EPA
 Cuixartia voi odottaa jopa 17 vuoden tuomio. Myös muille vaadittavat tuomiot ovat kovia. Katalonian entiselle varapresidentille  Oriol Junquerasille  laittoman itsenäisyysäänestyksen järjestäminen voi tuoda 25 vuoden tuomion.
 Kapinasyytteitä ovat kritisoineet niin ihmisoikeusjärjestö Amnesty International kuin eurooppalaiset ja espanjalaiset lainoppineet.
 Kriitikkojen joukossa on myös kapinapykälän Espanjan lakiin laatinut, nyt jo eläkkeellä oleva oikeustieteen professori  Diego Lopez Garrido.
 Oikeustieteen professori Diego López Garrido on kritisoinut syytteitä. Cugnot mathieu / EPA
 Tuomareita väitetään puolueellisiksi
 Kataloniassa kritiikkiä on herättänyt erityisesti se, että syytetyt tuomitaan Madridissa eikä Kataloniassa. Espanjan keskushallinnon mukaan näin taataan puolueeton oikeudenkäynti.
 Itsenäisyysmieliset katalaanit ovat täysin päinvastaista mieltä. Heidän mukaansa tapauksen tuomarit toimivat Espanjan keskushallinnon alaisuudessa. He eivät usko sen voivan olla puolueeton.
 Oikeudenkäynnin vuoksi Kataloniassa järjestetään lukuisia mielenilmauksia, ja 21. helmikuuta luvassa on yleislakko. Oikeudenkäyntiä seuraavat paikan päältä sadat toimittajat ympäri maailmaa.
 Katalonia alueparlamentti on osittain tauolla oikeudenkäynnin alkamisen vuoksi.
 Oikeudenkäynti osuu poliittisesti arkaan aikaan
 Oikeudenkäynnin merkitys Espanjan politiikalle on suuri. Maan pääministeri, sosialistipuolue PSOE:n  Pedro Sánchez  on yrittänyt luoda vuoropuhelua Katalonian aluehallinnon kanssa. Toistaiseksi keskustelu on jäissä.
 Sánchez ei ole suostumassa Katalonian aluehallinnon vaatimuksiin laillisen itsenäisyysäänestyksen järjestämisestä. Katalonian aluejohtajan  Quim Torran  mukaan äänestys on kuitenkin ainoa tapa päättää umpisolmuksi kiristynyt tilanne Katalonian ja Espanjan keskushallinnon välillä.
 Aluejohtaja Quim Torra havittelee sinnikkäästi uutta äänestystä. Quique Garcia / EPA
 Pyrkimykset dialogiin ovat suututtaneet Espanjan oikeisto-opposition, joka vaatii Sánchezin eroa ja uusia vaaleja.
 Sánchez luotsaa vähemmistöhallitusta ja tarvitsee siksi myös Katalonian separatistipuoleiden tukea keskiviikkona järjestettävässä budjettiäänestyksessä. Niiden mukaan tuki riippuu Sánchezin linjauksista Katalonian itsenäisyyden suhteen.
 Sánchez on vastannut vaatimuksiin uhkaamalla järjestää ennenaikaiset vaalit jo huhtikuussa. Mikäli näin kävisi ja Espanjan oikeistopuolueet nousivat valtaan, vangitut katalaanijohtajat joutuisivat mitä todennäköisemmin kärsimään tuomionsa Madridissa Katalonian sijaan.
 Pääministeri Pedro Sánchez tarvitsee kaikesta huolimatta Katalonian apua. Pierre-Philippe Marcou / AFP
 Sánchezin taakkaa lisää myös viime vuoden lopulla tapahtunut murskatappio Andalusian aluevaaleissa. Tuloksen uskotaan heijastuvan myöhemmin tänä vuonna pidettäviin paikallis-, alue- ja eurovaaleihin.
 Andalusiassa äärioikeistolainen Vox-puolue sai historiallisen vaalivoiton, ja sen uskotaan menestyvän myös tulevissa vaaleissa.

Espanjan historian kenties seuratuin oikeudenkäynti alkaa – katalaanijohtajat vastaavat syytteisiin muun muassa kapinasta


Summary: Alukseen oli lastattu arki- ja luksustavaroita ennen muuta Kiinasta mutta myös muualta.

Runsaat 800 vuotta sitten erään kauppalaivan matka Jaavanmerellä katkesi Sumatran ja Jaavan saarten välisille vesille. Tutkijat arvelevat, että aluksen kohtaloksi koitui myrsky.
 Nyt he ovat päässeet aluksen lastin monipuolisuuden jäljille uudella tutkimusmenetelmällä. Tulokset todistavat globaalin kaupan merkityksestä, jossa Euroopalla ei ollut osaa, he sanovat.
 Laiva oli noin 28 metrin pituinen ja kahdeksan metriä leveä. Se oli puututkimusten perusteella rakennettu Indonesiassa. Kesken jäänyt matka alkoi Kiinasta ja määränpääksi on arveltu Jaavan saarta. Kiinalaiset eivät tuohon aikaan juuri kuljettaneet kauppatavaroitaan itse.
 Kalastajat löysivät 27 metrin syvyyteen uponneen aluksen ja sen lastin vahingossa 1980-luvulla.
 Varkaat ehtivät apajille
 Hylystä oli jäljellä vain satunnaisia puunkappaleita, sillä alus oli jäänyt makaamaan paljaana merenpohjaan. Sedimentteihin uponneena se olisi ollut suojassa meren eliöiltä.
 Lasti sen sijaan osoittautui hyväkuntoiseksi. Keramiikka-astioita oli alkujaan ollut arviolta sata tuhatta ja paistinpannuja ja muuta rautaa miltei 200 tonnia.
 Lisäksi aluksessa oli lasiesineitä, pieniä pronssipatsaita, norsunluuta ja suitsukkeeksi tarkoitettua pihkaa.
 Valtaosa rahdista oli Kiinasta, mutta joukosta on tunnistettu myös Thaimaan ja Sumatran tuotteita. Osa tavaroista ehti kadota ryöstösukeltelijoiden mukaan ennen kuin tutkimusyritys ennätti nostamaan lastin.
 Hylystä pelastettiin noin 12 000 ehjää tai lähes ehjää keramiikkaesinettä. Niistä yli puolet on Fieldin luonnonhistoriallisessa museossa Chicagossa ja loput Indonesiassa.
 Pacific Sea Resources -yrityksen tuolloinen  tutkimusraportti  on luettavissa verkossa pdf-muodossa.
 Lasti paljastaa salaisuuksiaan vähä vähältä
 Tutkijat ovat ratkoneet hylyn ja sen lastin palapeliä nostamisesta asti. Viime keväänä alus sai satakunta vuotta lisää ikää Fieldin museon tutkimuksessa.
 Aluksen oli oletettu uponneen 1300-luvun loppupuoliskolla, mutta kahdesta esineestä löytyneet kirjainmerkit kertoivat, että esineet oli valmistettu Kiinan Song-dynastian aikana eli viimeistään 1270-luvulla. Norsunluun ja pihkan radiohiiliajoitus tuki tulosta.
 Fieldin museon ja Chicagon yliopiston  uudessa tutkimuksessa  otettiin avuksi röntgensäteet.
 Niiden pommituksessa keramiikka paljasti alkuperänsä kemiallisia salaisuuksia, joita voitiin verrata todennäköisten tuotantoalueiden arkeologisiin löytöihin.
 Savi kertoo valmistuspaikan
 Journal of Archaeological Science  -julkaisussa ilmestyneessä tutkimuksessa laboratoriopöydälle nostettiin 60 keraamista kulhoa ja kannellista rasiaa.
 Niitä peittää qingbaiksi kutsuttu lasite. Hienoimmissa esineissä se on sinertävän läpikuultavaa, arkisimmissa kulhoissa harmaata tai vihreää.
 Esineiden tyylistä oli pääteltävissä, että esineet olivat peräisin Kaakkois-Kiinasta. Tyylistä ei kuitenkaan ollut yksinään kertomaan, missä ison alueen sadoista tuolloisista keramiikkauuneista ne tarkalleen olivat lasitteensa saaneet.
 Niiden jäljille päästiin esineiden kemiallisten ominaisuuksien perusteella, sillä savi ja sen sekoitukset olivat kullekin valmistuspaikalle ominaisia.
 Säteet saivat atomeihin vipinää
 Selvittääkseen alkuperän tutkijat tarttuivat avaruusaseeseen – tai ainakin sen näköiseen röntgensäteitä ampuvaan laitteeseen. Sillä astioiden materiaali oli tutkittavissa ilman, että niitä tarvitsi rikkoa.
 Esineeseen osuvat röntgensäteet saavat sen materiaalin atomit liikkeelle. Niistä takaisin sinkoutuvasta energiasta mitatut elementit ovat materiaalien ainutlaatuisia sormenjälkiä.
 Niitä verrattiin keramiikkaesineisiin, joita on löytynyt Kaakkois-Kiinan arkeologisissa kaivauksissa. Samanlainen sormenjälki on vahva näyttö valmistuspaikasta, sanoo tutkimusta johtanut Chicagon yliopiston väitöskirjatutkija  Wengpeng Xu .
 Röntgenlaite selvittää alkuperän esinettä rikkomatta. Laite on arkeologiassa oivallinen myös edullisuutensa ja helpon kuljeteltavuutensa vuoksi.  Kate Golembiewski / Field Museum
 Muinaisen maailman verkostot saattavat yllättää
 Tulosten perusteella lastin hienoimmat esineet tulivat laatuposliinistaan tunnetusta Jingdezhenin prefektuurista ja niitä oli vain muutama prosentti.
 Valtaosa oli Fujianin maakunnasta, jossa tehtiin suuria määriä vientitavaraa Itä- ja Kaakkois-Aasiaan ja muualle Intianmeren alueelle.
 Ennen painumistaan merenpohjaan esineet olivat taittaneet matkaa jo yli 3 200 kilometriä. Se kertoo, miten valtava 1200- ja 1300-lukujen kauppaverkosto oli, sanoo Fieldin yliopiston kuraattori  Gary Feinman .
 – Yleensähän opetetaan, että Eurooppa on ollut maailman laajojen kauppaverkkojen ytimessä. Tässä Aasian ja Afrikan välisessä verkossa heillä ei ollut mitään osaa, Feinman sanoo.
 Globalisaatio ei ole vain tämän päivän kapitalismiin liittyvä ilmiö, eikä se ole yksin eurooppalaisten keksintö, vaan muinainen maailma oli paljon verkostuneempi kuin moni luuleekaan, Feinman summaa.
 Hylyn lähistöltä on löytynyt muitakin havereissa tuhoutuneita vuosisatojen takaisia aluksia. Niiden perusteella laivaväylää on seilattu jo silloin, kuin kaukokauppa käynnistyi. Väylä on yhä vilkas.
 Lähtösatama muuttui
 Vanhoja hylkyjä kutsutaan usein aikakapseleiksi, mutta Jaavanmeren löytö on enemmän, sanoo Fieldin yliopiston antropologi  Lisa Niziolek .
 – Aikakapseliin tallentuu yksi hetki menneisyydestä. Nämä tulokset paljastavat laajan ja muuttuvan sosioekonomisen verkoston, Niziolek sanoo.
 Tulokset myös kumosivat yhden tutkijaryhmän aiemmista käsityksistä. Aluksen luultiin lähteneen Kaakkois-Fujianista Quanzhousta, joka oli maailman suurimpia vientisatamia 1000-1300-luvuilla.
 Koska valtaosa keramiikasta olikin Pohjois-Fujianista, lähtösatama olikin luultavasti sikäläinen Fuzhou. Quanzhoussa vain poikettiin täydentämään lastia, tutkijat päättelevät. Välisatamia näyttää lastin perusteella olleen muitakin.
 Hylyn anti tieteelle ei pääty tähän. Röntgenasetta aiotaan käyttää myös muuhun lastiin, ja keramiikan tutkimusta jatketaan muilla menetelmillä. DNA-analyyseillä puolestaan aiotaan selvittää, miltä mantereelta hylystä löytynyt norsunluu on peräisin.

1200-luvun kauppalaivan hylky kertoo globaalista kaupasta ennen kuin Euroopasta tuli sen napa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Jos britit lähtevät EU:sta äkkirysäyksellä, maitomarkkinoilla koittaa uusjako – kuluttajalle voi koittaa juustojuhlat
 Jos Britannia lähtee EU:sta äkkierolla, tarkoittaa se melkoista se melkoista myllerrystä maito- ja naudanlihamarkkinoilla. Irlanti vie paljon tuotteita Britanniaan ja  niiden suuntautuminen muualle Eurooppaan vaikeuttaisi myös suomalaistuottajien kilpailuasemaa . Valio hillitsee huolta, sillä esimerkiksi maitojauheelle on löytynyt uusia markkinoita Kiinasta ja Venäjältä.
 Lihakarjaa laitumella lähellä Kinvaraa, Länsi-Irlannissa.  AOP
 Lumi tukkii nyt pelastustiet – taloyhtiöt jättävät pihoja härskisti auraamatta
 Lunta on tullut eteläistä Suomea myöten ennätystahtia ja kinokset ovat kasvaneet. Se on huomattu myös pelastuslaitoksella. Satunnaisilla valvontakäynneillä on löytynyt kerrostalopihoja,  joiden pelastustie voi olla lumikinoksen takana . Tulipalotilanteessa lumikinos voi estää ihmisten pelastamisen kerrostalojen yläkerroksista.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Politiikan toimittajat tenttaavat pääministeri Sipilää – katso suorana
 Politiikan toimittajien yhdistys järjestää tentin, jonka vieraaksi saapuu pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.). Sipilä joutuu vastaamaan kysymykseen hallituksen onnistumisesta. Pääministeri on useaan otteeseen sanonut, että hallituksen on joko saavutettava tavoitteensa tai sen on erottava.
 Suora verkkolähetys alkaa Ylen nettisivuilla kello 11:30 .
 Juha Sipilä Yle Radio Suomen pääministerin haastattelutunnilla Oulussa 27. tammikuuta. Eeva Riihelä / Lehtikuva
 Alustava sopu rajarahoituksesta löytyi, Yhdysvallat saattaa välttää hallinnon sulun
 Yhdysvalloissa republikaanit ja demokraatit ovat onnistuneet löytämään  alustavan sovun rajaturvallisuuden rahoittamisesta .
 Toistaiseksi on epäselvää, siunaako presidentti  Donald Trump  hankkeen. Washington Post -lehden lähteen mukaan sopu toisi raja-esteille ja aidoille noin 1,4 miljardin dollarin rahoituksen. Trump on havitellut rajalle muuria, jonka rakentamiseen hän tahtoisi 5,7 miljardia dollaria.
 Mikäli osapuolet todella pääsevät yhteisymmärrykseen asiasta, vältetään liittovaltion hallinnon ajaminen jälleen osittain alas. Kiista rajasta johti joulun tienoilla hallinnon sulkuun 35 päivän ajaksi.
 Rajavartija keskusteli Yhdysvaltoihin pyrkivien maahanmuuttajien kanssa Teksasin El Pasossa perjantaina. John Moore / AFP
 Sää pakastuu koko maassa
 Sateet väistyvät tiistaiyön aikana itään ja sää poutaantuu. Tiistai onkin suurimmassa osassa maata aurinkoinen, itärajalla satelee vielä lunta ja Pohjois-Lapissa lumikuurot ovat mahdollisia. Lämpötila laskee koko maassa pakkaselle.
 Jalkakäytävät ovat osassa maata vaarallisen liukkaita.
 Yle
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: USA:n muurikiistassa alustava sopu, lumi tukkii pelastustiet, aurinko näyttäytyy


Summary: Suomalaiset maidon- ja lihantuottajat joutuvat entistä kovempaan kilpailutilanteeseen, jos britit eroavat EU:sta äkkilähdöllä eli ilman erosopimusta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Jos Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta, eli toteutuu niin sanottu  kova brexit , niin suomalainenkin maidon- ja lihantuotanto tuntee sen nahoissaan.
 Vaikutus tulee epäsuorasti EU:n sisämarkkinoiden raaka-aine- ja tavaravirtojen sekoittumisen takia. Sisämarkkinoille tulee lisää kilpailua ja Suomenkin elintarvikevienti joutuu entistä tiukempaan kilpailutilanteeseen. Suomen elintarvikeviennistä noin 60 prosenttia menee EU:n alueelle.
 Maataloustuottajien etujärjestön MTK:n kansainvälisten asioiden johtaja  Juha Ruippo  puhuu brittipoliitikkojen julmasta päättämättömyydestä ja ihmettelee sitä.
 Juha Ruippo, kansainvälisten asioiden johtaja, MTK  Terhi Liimu / Yle
 – Jos britit eivät osaa itse päättää, niin nykyisten päätösten mukaan he ajautuvat kovaan brexitiin, ja se tulee ainakin hetkellisesti sekoittamaan markkinatilannetta hyvin paljon, Ruippo aprikoi.
 Suomelle maitotaloustuotteet ja juustot ovat tärkein elintarvikkeiden vientierä, ja niiden markkinat menevät ainakin joksikin aikaa sekaisin. Sama koskee naudanlihan tuotantoa. Irlannin jääminen EU:n sisämarkkinoille, kun Pohjois-Irlanti ja Britannia jäisivät ulkopuolelle, saisi aikaan uusia raaka-aine- ja elintarvikevirtoja.
 – Jos irlantilaisten nykyisestä nauhanlihan viennistä puolet on mennyt britteihin ja maitojauheen viennistä neljäsosa, niin onhan se selvää, että jotakin muita markkinoita etsitään joko EU:n sisältä tai EU:n ulkopuolelta.
 Juustolle kovat tullit
 Jos esimerkiksi Irlannin cheddarjuustolle tulisi sopimuksettoman lähdön myötä 1,40–2,20 euron tuontitulli kilolta Pohjois-Irlantiin ja Britanniaan, tarkoittaisi se käytännössä sitä, että irlantilaiset etsisivät näille juustoilleen ostajia muualta EU-alueelta tai kolmansista maista.
 Kovassa brexitissä tullit määräytyisivät eri elintarvikkeille Maailman kauppajärjestön WTO:n sopimusten mukaan, ja ne vaihtelevat paljon elintarvikkeiden välillä. Maitotuotteiden tulli on Valion edunvalvontajohtajan  Riitta Brandtin  mukaan 40–80 prosenttia.
 Riitta Brandt, edunvalvontajohtaja, Valio  Valio
 Jos britit eivät jatka sisämarkkinoilla ja tulliliitossa, on tärkeä päättää EU:n tuonti- ja vientikiintiöiden kohtalosta.
 Maatalousmaat hakevat uusia markkina-alueita myös Euroopan ulkopuolelta. Aasian markkinat ovat olleet ratkaisevassa asemassa. Suomellakin on jo hyviä kokemuksia esimerkiksi Valion saatua  maitojauheelleen myyntiluvan  Kiinaan.
 Lihatalot Atria ja HKScan ovat jo saaneet sianlihan vientiluvat Kiinan markkinoille, mikä on yritysten ja viranomaisten vuosikausien yhteistyön tulos.
 Uusista sopimuksista äskettäin on  tullut voimaan  EU:n ja Japanin välinen vapaakauppasopimus, ja vuosi sitten alettiin soveltaa EU:n ja Kanadan välistä laaja-alaista kauppasopimusta Cetaa. Näiden avulla yritetään löytää tasapaino markkinoilla tarjonnan ja kysynnän välisissä heilahteluissa.
 Suomen elintarvikevienti oli suurissa vaikeuksissa, kun Venäjä kielsi eläinperäisten tuotteiden tuonnin EU:sta vuonna 2014. Tässä MTK:n Ruippo näkee esimerkin siitä, kuinka virkamieskunnan ja yritysten yhteisten ponnistusten seurauksena viimein löydettiin uusia markkinoita.
 Ilman Etelä-Korean kanssa tehtyä kauppasopimusta Venäjän tuontikiellosta toipuminen olisi ollut huomattavasti hitaampaa. Kuluttajat  saivat puolestaan edullisesti  Venäjälle tarkoitettua Valion oltermannijuustoa kauppojen hyllyiltä.
 Brittihyllyt tyhjenevät, kuljetusreittejä uusiksi
 Sopimuksettomassa EU-erossa markkinahäiriö olisi tietysti suurin brittimarkkinoilla, kun hyllyt tyhjenisivät tuontituotteiden jumiutuessa rajoille. Monet yritykset ovat jo lisänneet varastojaan saarelle tai suunnitelleet kuljetusreittejä vähemmän käytetyille tuontireiteille.
 Brittivienti taas olisi ongelmissa rajoilla, koska vientiin tarvitaan lisää dokumentteja, jos Britannia on kolmannen maan asemassa. Esimerkiksi tanskalaiset ovat isoina sianlihanviejinä palkkaamassa satoja eläinlääkäreitä kirjoittamaan vientitodistuksia.
 Kuljetusliikkeet varautuvat jo rekkajonoihin ja laskevat tuhansien henkilötyövuosien lisäkustannuksia erosta. Myös  Suomen tullille aiheutuu  lisäkustannuksia ja tarvetta lisähenkilöstöstä.
 Brittien kautta läpikulkuliikenne yritetään minimoida uusilla reittiyhteyksillä Manner-Eurooppaan. Irlanti on jo nyt vähentämässä usein brittisatamien kautta meneviä kuljetuksiaan mantereelle.
 Irlanti puskee maitoa markkinoille
 Maitotilallisten omistamalle Valiolle kova brexit olisi haastava. Edunvalvontajohtaja Riitta Brandt kertoo, että Irlanti on koko ajan lisännyt omaa maidontuotantoaan varautuen Britannian lähtöön EU:sta.
 – Koko tämän ajan, kun on ollut tiedossa, että Britannia eroaa, heillä on maidontuotanto lisääntynyt aika voimakkaasti.
 Juustoja EU vie Britanniaan 490 miljoonaa kiloa juustoa ja Britannia Eurooppaan 140 miljoonaa kiloa. Tämä aiheuttaa brittimarkkinoilla 350 miljoonan kilon juustoaukon. Brandt odottaa, että jollain tavoin tuontitulleihin.
 – Eihän Britannian hallitus voi estää ihmisiä ostamasta juustoa tai aiheuttaa tilannetta, että juuston hinta nousee 50 prosenttia.
 Irlannin maitojauhe ja juustot, erityisesti cheddarjuusto, hakevat muita markkinoita ja haastavat muita maitotalousviejiä, vaikka ihan samoilla juustoilla suomalaisten kanssa ei kilpaillakaan.
 – Emme vie ihan samoja juustolajeja, mutta kyllä muutoksia tapahtuu, että valmistetaanko juustoa ja mitä juustoa valmistetaan, Brandt sanoo.
 Valio:"Maitojauheen kysyntä kohtuullisella tasolla"
 Brandt kertoo, että Ranskan leipomoteollisuuden mielestä suomalainen teollisuusvoi sopii paremmin taikinoihin kuin irlantilainen pehmeämpi voi. Irlantilaisilla on puolestaan kuluttajapuolella tunnettuja voimerkkejä vähittäiskaupassa. Voin viennissä kuluttajien mieltymyksillä on iso merkitys.
 Valio toimittaa maitojauhetta noin 30 maahan ympäri maailmaa. Lastenruokavienti Venäjälle alkoi vuonna 2016 ja  Kiinassa  lastenruokabisnes on yksi painopisteistä.
 Yhtiössä maitojauheen kilpailutilannetta ei nähdä kovin huolestuttavana, vaikka EU ei enää jatka tukiostojaan.
 – Nyt näyttäisi, että kysyntä maailmalla on kohtuullisella tasolla. Kiinan vienti on lisääntynyt ihan terveesti, Brandt sanoo.
 Valion vienti Suomesta oli vuonna 2017 yhteensä 378 miljoonaa euroa. Tuotteita myydään yli 50 maahan maailmalla: tuoretuotteita kuten jogurttia Ruotsiin, voita Ranskaan, maitojauhetta Kiinaan ja juustoja Yhdysvaltoihin.
 Mikko Airikka | Yle
 Jossain vaiheessa muutokset tuntuvat kuluttajan kukkarossa
 Elintarviketeollisuudessa arvioidaan, että kovan brexitin tapahtuessa markkinoilla tapahtuisi reagointia raaka-aineiden hinnoissa. Se puolestaan vaikuttaisi esimerkiksi voin, lihan ja maitojauheen kansainvälisiin hintoihin. Nousisivatko siis myös kuluttajahinnat?
 – Ennen pitkää vaikutukset näkyvät kuluttajahinnoissa, mutta sitä on vaikea ennakoida, koska se on kysynnän ja tarjonnan mukaan määräytyvä tekijä, sanoo johtaja  Heli Tammivuori  Elintarviketeollisuusliitosta.
 Joissakin tuotteissa sisämarkkinoille voi tulla enemmän tarjontaa, jolloin ne halpenisivat. Ne tuotteet puolestaan kallistuisivat, joissa tarjontaa olisi vähemmän.
 – Sama tapahtui Venäjän pakotteiden aikaan. Silloin tiettyjen eläinperäisten tuotteiden markkinat reagoivat siihen, että tarjontaa markkinoille tuli paljon enemmän, ja se vaikutti kuluttajahintoihin laskevasti.
 Tammivuoren mukaan esimerkiksi Suomelle tärkeän maitojauheen maailmanmarkkinahinta voi laskea ja sitä myötä myös viennin arvo laskisi.
 Heli Tammivuori Terhi Liimu / Yle
 Myös hän painottaa vapaakauppasopimusten merkitystä ja kolmansien maiden markkinoiden avautumista Suomelle. Tästä on esimerkki juuri voimaan tullut EU:n ja Japanin vapaakauppasopimus.
 – Se laajentaa asiakaskuntaa ja kysyntäpohjaa suomalaisille puhtaille elintarvikkeille, Tammivuori sanoo.
 Hän pitää myös tärkeänä suomalaisen elintarvikeviennin kilpailukyvyn parantamista mahdollisessa markkinamyllerryksessä.
 – Se tulee hyvin pitkälle siitä, että kotimarkkinakysyntä toimii moitteettomasti ja siellä kilpailu toimii. Ja että sääntely-ympäristö on sellainen, ettei se lisää kustannuksia. Osaaminen ja koulutus ovat tärkeitä. Ja myös se, että meillä on riittävästi työvoimaa alalla ja esimerkiksi vientiosaajia.
 Elintarvikeviennin ongelma on elintarvikkeiden alhainen jalostusaste, mikä osaltaan johtui Tammivuoren mukaan Venäjän pakotteista. Hän painottaakin sitä, että pystytaan kehittämään kilpailukykyisesti kuluttajabrändättyjä ja kysyntää lisääviä tuotteita, jolloin myös hinta pystytään määrittelemään itse. Siten ei olla riippuvaisia maailmanmarkkinahinnoista.
 Suomi tuo elintarvikkeita huomattavasti enemmän kuin vie.  Mikko Airikka | Yle
 Elintarvikkeita vietiin Suomesta toissa vuonna 1,6 miljardin euron arvosta. Viennissä on 12 kuukauden aikana tapahtunut muutaman prosenttiyksikön lasku, kertoo Elintarviketeollisuusliitto. Pääosin se johtuu maailmanmarkkinahintojen laskusta. Suomen elintarvikevienti on vahvasti alijäämäinen, eli Suomi tuo elintarvikkeita huomattavasti enemmän kuin vie.
 Tärkeimmät elintarvikkeiden tuontimaat.  Mikko Airikka | Yle
 MTK luottaa järjen voittoon
 MTK:n Ruippo luottaa, että järki voittaa viimein sumujen saarilla.
 – Eiväthän poliitikot yleensäkään ennen viimeistä päivämäärää suostu tekemään mitään päätöksiä. Tässä on hyvin sama tunnelma, että odotetaan ja odotetaan ja katsotaan, että lähdetäänkö lykkäämään takarajaa vai millä tavalla löydetään se ratkaisu. Pakkohan tuossa on jossakin vaiheessa järjen voittaa.
 Järjen voittaminen tarkoittaa MTK:n mielestä riittävää neuvotteluaikaa tulevaan Britannian ja EU:n kauppasopimukseen, joka mahdollistaisi nykyisen laajuisen kaupankäynnin.
 Käytännössä briteillä on kolme vaihtoehtoa: sopimukseton ero 29. maaliskuuta, EU-tuomioistuimen linjauksen mukainen eroilmoituksen peruminen tai lisäajan hakeminen neuvotteluille 27 muun jäsenmaan kanssa. Tähän mennessä omasta asemastaan kamppaileva pääministeri Theresa May ei ole saanut lisämyönnytyksiä EU:lta. EU on ilmoittanut tiukkasanaisesti, ettei pitkään neuvoteltua erosopimusta avata uudelleen.
 MTK: Tarvitaan maatalouden kriisirahasto
 Brittien kovalla brexitillä olisi merkittävä vaikutus EU-budjettiin, jossa myös päätetään maatalouden rahoittamisesta muulta kuin kansalliselta osalta.
 Kovan brexitin vaihtoehdossa britit jättäisivät ehkä laskunsa muiden EU-maiden maksettavaksi. Suomen laskelmien mukaan se tarkoittaisi noin 10–12 miljardin eli 7,6 prosentin keskimääräistä leikkaustarvetta EU-budjettiin. Muut EU-maat eivät ole saamassa korvausta brittien sitoumuksista.
 EU-budjetista on tietoisesti syöty kaikki liikkumavarat pois, arvioi MTK. Venäjän tuontikiellon jälkeen tehtiin kaksi 500 miljoonan euron kriisipakettia. Näihin ei nyt käytännössä ole mahdollisuuksia, mutta tällainen markkinoista riippumaton maatalouden kriisirahasto olisi MTK:n mukaan tarpeellinen.
 MTK:n mielestä Suomen heinäkuussa alkava EU-puheenjohtajuus osuu kreivin aikaan. Suomen puheenjohtajuuden aikaan budjettikeskustelut ovat Ruipon mukaan kuumimmillaan ja sen jälkeen, vuodenvaihteen tienoilla, pitäisi jo alkaa olla valmista tulevasta budjettiraamista vuosille 2021–2027.
 – Jos joskus voi sanoa, että puheenjohtajuuskausi osuu erinomaisen hyvään käännekohtaan, niin nyt on ainakin Suomella hyvä vaikuttamisen mahdollisuus, Ruippo sanoo.
 Tapana kuitenkin on, ettei EU-puheenjohtaja aja näkyvästi itselleen tärkeitä asioita, joten se kaventaa Suomen liikkumavaraa.
 Suomen linja EU:n budjetin kasvattamiseen on ollut tiukka, sillä se pienentäisi Suomen saamaa vastinetta jäsenmaksuille ja saattaisi vaarantaa yhteisen maatalouspolitiikan jatkoa EU:ssa.

Jos britit lähtevät EU:sta äkkirysäyksellä, maitomarkkinoilla koittaa uusjako – kuluttajalle voi koittaa juustojuhlat


Summary: Pahimmillaan piittamattomuus voi johtaa hengenvaaraan, jos pelastajat eivät pääse apuun.

Runsas lumentulo on johtanut piittaamattomuuteen pelastusteistä. Joensuussa on tarkastuksissa löytynyt useita kerrostaloja, joissa pelastustiet on jätetty avaamatta. Pahimmillaan pelastustien tukkiminen voi vaarantaa ihmishenkiä.
 Tänä talvena Joensuussa on tehty kerrostalokohteisiin satunnaisia tarkastuksia. Niissä on huomattu, että pelastusteitä jätetään auraamatta, aurataan vain kapea kulkuväylä tai pelastustien eteen kasataan lunta. Puutteellisia pelastusteitä löytyy niin uusista kuin vanhoistakin taloyhtiöistä.
 Pelastustietä ei saa tukkia missään olosuhteissa tai käyttöön pitää ottaa vaihtoehtoinen pelastustie.
 Tulipalo voi syttyä milloin vain tai kerrostalon yläkerroksissa olla muu vaaratilanne, jossa tarvitaan isoa ja ulottuvaa pelastusautoa.
 Ihmisillä on taipumus kuvitella, ettei juuri nyt satu mitään.
 – Joskus sammuttaminen tai pelastaminen voi olla minuuteista kiinni, muistuttaa palotarkastaja  Timo Karjalainen  Pohjois-Karjalan pelastuslaitokselta.
 Ongelma jatkuu talvesta toiseen
 Kaupungista löytyy kohteita, joissa asiasta on huomautettu jo edellisenä talvena. Mikäli puutteet ovat pieniä, asiasta vain huomautetaan. Ellei tilanne parane, kyseessä on lain rikkominen. Tarvittaessa pelastustoimi poistaa esteet tieltään voimatoimin, mikäli hälytys kohteessa sitä vaatii.
 Kuvan pelastustie on tarkoitettu nostolava-autolle, jolla ylettyy takana olevan kerrostalon ylimpiin kerroksiin. Heikki Haapalainen / Yle
 Pelastustiemääräykset ovat selkeitä. Mikäli kyseessä on yli kolmikerroksisen kerrostalon pelastustie, sen pitäisi olla nostolava-auton kuljettava eli vähintään 3,5 metriä leveä. Painava auto vaatii maapohjalta kantavuutta, joka pitää varmistaa suunnitteluvaiheessa.
 Myös risteyksien pitäisi olla sellaisia, että auto mahtuu niistä. Jos talossa on yläkerrosten huoneistoja, jotka eivät ulotu läpi talon, pelastustie pitää olla molemmilla puolilla taloa. Pelastusteiden pitää myös olla merkittyjä.
 Taloyhtiö vastaa turvallisuudesta
 Tiivis rakentaminen aiheuttaa omat haasteensa pelastustoiminnalle. Tarvittaessa väärin pysäköity auto tai lumikasa lähtee paloauton tieltä voimalla, mutta kaikki esteet hidastavat pelastamista ja sammuttamista. Taloyhtiöiden velvollisuus on huolehtia asukkaidensa turvallisuudesta.
 Isännöitsijä  Pekka Uuranne  saa palotarkastajalta kiitosta hoitamansa kerrostalon pelastustiestä. Se on pätkä talon autokatoksen takana, tie jolta pelastustilanteessa ulottuu nostolava-autolla viereisen kerrostalon ylimpään kerrokseen ja perimmäiselle parvekkeelle.
 Uuranne kertoo, että uudehkon talon ensimmäisenä talvena sivuavan kadun kunnossapitäjät tukkivat pelastustien lumikasoilla. Nyt pelastustie pidetään asianmukaisesti kunnossa.
 – Tämä hoidetaan yhteistyössä ja siten, että ihmisillä on turvallista. Sitä varten täällä ollaan.

Lumi tukkii nyt pelastustiet – taloyhtiöt jättävät pihoja härskisti auraamatta


Summary: Ei ole tiedossa, sisältyykö puolueiden alustavaan sopimukseen rahoitusta presidentti Trumpin havittelemalle muurille Yhdysvaltain etelärajalle.

Yhdysvalloissa republikaanit ja demokraatit ovat onnistuneet löytämään neuvotteluissaan alustavan sovun rajaturvallisuuden rahoittamisesta.
 Mikäli osapuolet pääsevät yhteisymmäryykseen rajaturvallisuudesta, vältetään liittovaltion hallinnon ajaminen jälleen osittain alas.
 Toimittajille puhunut republikaanien senaattori  Richard Shelby  ei kertonut yksityiskohtia sopimuksesta. Hän ei myöskään avannut sitä, saisiko presidentti  Donald Trump  sopimuksen myötä rahoitusta havittelemalleen muurille Yhdysvaltain Meksikon-vastaiselle rajalle. Sopu edellyttää presidentin hyväksyntää.
 Shelby kertoi toivovansa, että Trump antaisi tukensa sopimukselle.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Yhdysvaltain hallinnon sulku vältetään? Republikaanit ja demokraatit alustavaan sopuun rajaturvallisuudesta


Summary: Pentagonin mukaan Kiina ja Venäjä kehittävät useita tapoja haastaa Yhdysvaltojen asemaa avaruudessa.

Yhdysvaltojen puolustusministeriön mukaan Venäjä ja Kiina pyrkivät haastamaan Yhdysvaltojen asemaa avaruudessa kehittämällä aseita, joilla voi häiritä ja tuhota Yhdysvaltojen satelliitteja. Maanantaina julkaistusta Pentagonin  raportista  uutisoi muun muassa  CNN .
 Yhdysvaltojen satelliiteilla on keskeinen rooli muun muassa navigoinnissa, aseiden ohjaamisessa ja tiedustelutiedon keräämisessä. Satelliitit keräävät myös tietoa vieraiden valtioiden ohjusten laukaisemisesta.
 Presidentti  Donald Trumpin  hallinto on korostanut satelliittien turvaamista ja niiden kehittämistä maan puolustuspolitiikassa.
 Pentagonin raportti selvittää Venäjän, Kiinan, Iranin ja Pohjois-Korean toimintaa avaruudessa.
 – Etenkin Kiina ja Venäjä kehittävät useita tapoja hyödyntää Yhdysvaltojen oletettua riippuvuutta avaruuspohjaisista järjestelmistä ja haastavat Yhdysvaltojen asemaa avaruudessa, raportti kertoo.
 Raportin mukaan Kiina ja Venäjä kehittävät todennäköisesti laseraseita, joilla voidaan häiritä tai vahingoittaa satelliitteja ja niiden sensoreita.

Pentagon varoittaa: Venäjä ja Kiina kehittävät Yhdysvaltojen satelliitteja vahingoittavia aseita


Summary: Tehyn mukaan Attendo yrittää hallita nyt mediamylläkkää sillä, että hoivakodin johtajien päät lyödään pölkylle asioista, joihin he eivät ole yrityksistään huolimatta saaneet vaikuttaa.

Terveys- ja sosiaalialan ammattijärjestön Tehyn mukaan Attendo on ryhtynyt kyseenalaisiin keinoihin puhdistaakseen mainettaan hoivakoteihin kohdistuneen kohun keskellä.
 Tehy arvostelee Attendoa hoivakodin johtajan työsopimuksen purkamisesta, johon terveysjätti päätyi sen jälkeen, kun Aluehallintovirasto oli tehnyt tarkastuksen hoivakotiin 5. helmikuuta. Tarkastuksessa ilmeni puutteita, joista Attendo syyttää hoivakodin johtajaa.
 Tehyn mukaan terveysjätti syyttää johtajaa muun muassa potilasturvallisuuden vaarantamisesta ja Attendon maineen mustamaalaamisesta.
 "Johtaja ei ole saanut lupaa palkata henkilökuntaa"
 Tehyn mukaan hoivakodin johtaja oli esittänyt koulutetun hoitajan hankkimista rekrytointifirmasta. Tämä olisi ollut kuitenkin ylemmän tason ohjeistuksen mukaan kiellettyä, koska se on kallista.
 – Johtaja ei ole saanut lupaa palkata henkilökuntaa, vaikka on tätä nimenomaisesti pyytänyt, kertoo Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen  järjestön julkaisemassa  tiedotteessa.
 – Mediamylläkkää yritetään nyt hallita sillä, että hoivakodin johtajien päät lyödään pölkylle asioista, joihin he eivät ole yrityksestä huolimatta saaneet vaikuttaa, Rytkönen jatkaa.
 Rytkönen ilmoitti maanantaina Twitterissä, että Tehy aikoo riitauttaa johtajan työsopimuksen purun.
 Aiheesta lisää:
 Valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen: Poliisi ja syyttäjät ovat valmiina, jos vanhusskandaali paisuu
 Attendolta kuntayhtymälle siirretyn hoivakodin toiminta on turvattu Alavudella – henkilökuntaa rekrytoitu pikavauhtia
 Vastaava johtaja: Teemme jatkossa tarkastuksia aiempaa enemmän Helsingissä – "Esperi Yhteiselon kohdalla vuoropuhelu ei toiminut riittävän hyvin"

Tehy riitauttaa Attendon hoivakodin johtajan työsopimuksen purun – terveysjätti syyttää johtajaa ”Attendon maineen mustamaalamisesta"


Summary: Palvelu kertoo jään paksuuden Itämeren eri osissa.

Ilmatieteen laitos on avannut sivuillaan uuden  jäätietopalvelun , jonka kautta voi seurata Itämeren kiintojään paksuutta ja levinneisyyttä. Palvelua voivat hyödyntää sekä viranomaiset että jäillä liikkuvat tavalliset ihmiset.
 Uusi palvelu kertoo jäiden paksuuden Itämeren eri osissa Perämereltä Saaristomereen ja Suomenlahdelle. Verkkopalvelun yksinkertaistettu kartta päivittyy viikoittain viimeistään tiistaiaamuna. Siinä ilmoitetaan jäällinen alue, tasaisen jään mitattuja paksuuksia ja meriveden pintalämpötila portaittain muuttuvalla asteikolla.
 Balfi-palvelu tarjoaa tietoa Itämeren kiintojäästä muun muassa hiihtoa, luistelua, lumikelkkailua ja pilkkijöitä varten. Palvelua voidaan käyttää myös jääteiden suunnittelun apuna.
 Itämeri on osittain jään peitossa joka talvi. Kiintojäätä esiintyy talvisin Suomen, Ruotsin, Venäjän ja Viron rannikoilla sekä ankarina jäätalvina myös eteläisellä Itämerellä aina Tanskassa asti.

Merijään paksuutta ja levinneisyyttä voi nyt seurata verkossa – Ilmatieteen laitos avasi uuden palvelun


Summary: Etelä-Ukrainassa laittomia hakkuita vastustanut 33-vuotias Kateryna Handzyuk joutui happoiskun kohteeksi viime marraskuussa. Hän kuoli kolme kuukautta myöhemmin.

Ukrainalaissyyttäjät kertovat nostaneensa syytteet korkea-arvoista paikallisviranomaista vastaan tunnetun korruptionvastaisen aktivistin murhan järjestämisestä.
 Asiasta kirjoittavat  Britannian yleisradioyhtiö BBC  ja  Euronews .
 33-vuotias  Kateryna Handzyuk  menehtyi vammoihinsa viime marraskuussa kolme kuukautta sen jälkeen, kun hän joutui happoiskun kohteeksi Khersonissa, eteläisessä Ukrainassa.
 Handzyukin murhan järjestämisestä syytetään Khersonin alueparlamentin puheenjohtajaa. Miehen asianajaja kertoo BBC:n mukaan, että syyttäjä ei ole esittänyt todisteita hänen asiakastaan vastaan.
 Syytekirjelmän mukaan syytetty järjesti Handzyukin murhan, koska koki ”henkilökohtaista vihamielisyyttä” aktivistia vastaan. Tämä johtui Handzyukin julkisesta vastustuksesta Khersonin alueen laittomia hakkuita vastaan.
 Handzyuk sairaalavuoteelta: Jatkakaa taistelua
 Poliisi teki kotietsinnän syytetyn asuntoon maanantaina. Miehen vangitsemisoikeudenkäynti on määrä järjestää tiistaina pääkaupungissa Kiovassa. Mikäli mies todetaan syylliseksi murhan järjestämiseen, häntä saattaa odottaa elinkautinen vankeustuomio.
 Syytetyn lisäksi kaikkiaan viisi henkilöä on vangittu epäiltynä osallisuudesta happo-iskuun. Heistä kolme on asetettu kotiarestiin.
 Ihmisoikeusaktivistien mukaan viisi korruptionvastaista aktivistia murhattiin Ukrainassa viime vuonna. Kaikkiaan viitisenkymmentä aktivistia joutui hyökkäyksen kohteeksi. Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin mukaan poliisi on ollut haluton tutkimaan aktivisteja vastaan tehtyjä iskuja.
 Ennen kuolemaansa Handzyuk kehotti sairaalavuoteelta julkaisemallaan videolla ukrainalaisia jatkamaan taistelua maassa rehottavaa korruptiota vastaan.
 – Tiedän, että näytän pahalta. Mutta ainakin olen saanut hoitoa. Ja tiedän ehdottomasti, että näytän paremmalta kuin miltä oikeudenmukaisuus näyttää Ukrainassa. Sitä ei hoida kukaan, Handzyuk totesi videolla
 Aiheesta lisää:
 Ukraine official charged over acid killing
 Kateryna Handzyuk acid attack murder: political chief charged with organising killing
 Ukrainalainen korruptionvastainen aktivisti kuoli rikkihappoiskussa saamiinsa vammoihin

Korkea-arvoiselle ukrainalaisviranomaiselle syytteet korruptionvastaisen aktivistin kuolemaan johtaneesta rikkihappoiskusta


Summary: Toisessa tutkintapyynnössä pyydetään selvittämään, onko hoivayhtiö syyllistynyt esimerkiksi heitteillejättöihin, pahoinpitelyihin tai kuolemantuottamuksiin.

Hoivayhtiö Esperi Caren toiminnasta on jätetty ainakin kaksi tutkintapyyntöä poliisille. Niissä pyydetään selvittämään, ovatko Esperi Caren edustajat syyllistyneet rikoksiin.
 Poliisi ei ole vielä päättänyt, aloittaako se asiassa varsinaista esitutkintaa.
 Toisen tutkintapyynnön on tammikuun loppupuolella jättänyt eläkkeellä oleva poliisi  Kari Pajarinen . Siinä pyydetään tutkimaan Esperi Caren Kristiinankaupungin yksikköä sekä yhtiön toimintaa laajemmin.
 – Olen seurannut mediassa esiintuotuja, vanhustenhoitoon liittyviä karmaisevia asioita. Niissä on tullut esiin tekoja, jotka käsitykseni mukaan täyttävät rikosten tunnusmerkit.
 – Julkisuudessa olleiden tietojen perusteella näytti siltä, että asiassa ollaan unohtamassa puolustuskyvyttömät vanhukset ja vammaiset. Poliisi voi käynnistää esitutkinnan pelkän huhunkin perusteella. Nyt näytti kuitenkin siltä, ettei poliisi ollut aikeissa selvittää asiaa oma-aloitteisesti, Pajarinen sanoo Ylelle.
 Oikeusministeri Antti Häkkäsen mukaan vanhusten laiminlyönnit ja epäasiallinen kohtelu voivat täyttää jo nykyisin useiden rikosten tunnusmerkistöä.  Markku Pitkänen / Yle
 Ministeri: Rikosten tunnusmerkistö voi täyttyä
 Kari Pajarinen pyytää tutkintapyynnössään poliisia selvittämään, ovatko Esperi Caren edustajat syyllistyneet muun muassa heitteillejättöihin, pahoinpitelyihin tai kuolemantuottamuksiin.
 Mahdollisina rikoksina tutkintapyynnössä listataan myös petos. Rikosnimikettä Pajarinen perustelee sillä, että Esperi Caren työvuorolistoihin on merkitty henkilöitä, jotka eivät todellisuudessa ole suorittaneet työtä.
 Ylellä ei ole tiedossa toisen tutkintapyynnön tekijän henkilöllisyyttä tai tutkintapyynnön sisältöä. Poliisille toimitettu tutkintapyyntö on toistaiseksi salassa pidettävä asiakirja.
 Myös oikeusministeri  Antti Häkkänen  (kok.) nosti esiin samoja rikosnimikkeitä kuten heitteillepanon ja petoksen sunnuntaina lähetetyssä tiedotteessa.  Häkkäsen mielestä  hoivapalveluiden laiminlyöntien mahdolliset rikosoikeudelliset vastuut on selvitetettävä.
 – Valvontaviranomaisten on tehtävä yhteistyötä poliisin kanssa. Rikosvastuun on toteuduttava, oikeusministeri sanoi tiedotteessa.
 Myös kansanedustaja  Paavo Arhinmäki  (Vas.)  on vaatinut keskusrikospoliisia selvittämään  yksityisten hoiva-alan yritysten toimintaa.
 Ylen  selvityksen mukaan  epäillyt laiminlyönnit hoivayksiköissä ovat johtaneet jopa 15 vanhuksen kuolemaan. Osa omaisista on kannellut tapauksista sosiaali- ja terveysalaa valvovaan Valviraan.
 Kuolintapaukset ovat sattuneet sekä yksityisissä että julkisissa hoivakodeissa eri puolilla Suomea. Niitä on tähän asti selvittänyt Valvira.
 Poliisi: Esiselvittely käynnissä
 Tutkintapyynnöt on lähetetty myös koko maan poliisitoimintaa valvovalle poliisihallitukselle. Sieltä ne ovat päätyneet Pohjanmaan poliisilaitokselle Vaasaan, jonka toimialueella sijaitsee Esperi Caren Kristiinankaupungin yksikkö.
 Kohu vanhustenhoidon tasosta alkoi, kun Valvira peruutti Esperi Caren Kristiinankaupungin hoivayksikön toimiluvan 23. tammikuuta.
 Rikoskomisario  Joanna Österblad  Pohjanmaan poliisista kertoo, että tutkintapyyntö on toistaiseksi “esiselvittelyvaiheessa”. Siinä arvioidaan, onko syytä aloittaa varsinainen esitutkinta.
 – Tutkintapyynnöissä pyydetään selvittämään laajasti Esperi Caren toimintaa eli kyse on isosta kokonaisuudesta. On myös syytä arvioida, onko tapaus sellainen, jota Pohjanmaan poliisi tutkii vai tuleeko kyseeseen jokin muu poliisin yksiköistä, Österblad sanoo.
 “Muu yksikkö” voi tarkoittaa esimerkiksi Keskusrikospoliisia. Esperi Care toimii valtakunnallisesti, mikä vaatii myös resursseja mahdolliseen tutkintaan. Paikallisella poliisilaitoksella niitä ei välttämättä ole.
 Österbladin mukaan poliisi odottaa myös sosiaali- ja terveysalaa valvovan Valviran selvitysten valmistumista.
 Valvira  on kertonut julkisuudessa , että virasto harkitsee myös tutkintapyynnön jättämistä Esperi Caresta. Ylelle virastosta kerrottiin, ettei päätöksen tekemiselle ole asetettu aikarajaa.
 Sosiaali- ja terveysalaa valvova Valvira on kertonut harkitsevansa tutkintapyynnön Esperi Caren toiminnasta.  YLE
 Poliisihallitus: “Omavalvonta ja ennalta estävyys keskiöön”
 Poliisihallituksesta ei kommentoitu Ylelle sitä, onko se ohjeistamassa Esperi Caren tutkintaa tai siirtämässä sitä Pohjanmaan poliisilaitokselta muulle yksikölle.
 Poliisihallitus vastasi Ylelle sähköpostitse.
 – Valvonnan rakenne on sinänsä kunnossa: Omavalvonta, valvontaviranomaiset (Valvira, Avi) ja viime kädessä rikosprosessi. Jos toimijat eivät noudata säännöksiä tai sopimusehtoja, eivät rikosoikeudelliset keinot ole ensisijaisia.
 – Vastuuketjut ja mahdolliset laiminlyönnit voidaan selvittää sitten myöhemminkin rikosprosessissa, jos siihen edellytyksiä ilmenee. Ennalta estävyys tässäkin keskiöön, Poliisihallituksen viestintäosasto kirjoittaa Ylelle sähköpostissaan.
 Lain mukaan poliisin on suoritettava esitutkinta, mikäli sen tietoon tulee epäiltyjä rikoksia. Poliisihallitus muistuttaa, että “valvontaviranomainen” eli Valvira on puuttunut tapauksiin, joita on käsitelty julkisuudessa.
 – Tämän jälkeen tulee viranomaisen (Valvira / Avi) valvontakeinot ja mahdollisuudet antaa määräyksiä epäkohtien korjaamiseen ja viime kädessä keskeyttää potilasturvallisuutta vaarantava toiminta. Eli valvovalla viranomaisella on mahdollisuus puuttua vaaralliseen toimintaan. Joka tapauksessa Valviran kannanotoilla ja näkemyksellä on merkitystä myös mahdollisessa esitutkinnassa, Poliisihallituksen viestinnästä kirjoitetaan Ylelle.
 "Korjaavia toimia ei ole tehty"
 Vanhusten hoivapalveluiden ongelmat ovat nousseet esille viime viikkoina paitsi Esperi Caren myös toisen alan ison toimijan eli Attendon ylläpitämissä hoivakodeissa.
 Esperi Caresta tutkintapyynnön tehnyt eläkeläispoliisi toivoo, että viranomaiset selvittäisivät erityisesti yhtiön johdon toimintaa. Hän pitää Suomen vanhustenhoidon tilaa häpeällisenä.
 – Muistan, että vanhustenhoidosta on ollut eduskunnassa useita välikysymyksiä, jotka eivät ole johtaneet korjaaviin toimiin. Vuosien varrella on tehty myös tutkimusraportteja, jotka osaltaan ovat paljastaneet vanhustenhoidon huonoa tilaa.
 Myös eduskunnan oikeusasiamies on huomauttanut vanhustenhoidon puutteista. Esimerkiksi  vuoden 2016 raportissaan  oikeuasiamies toteaa näin: "Laitoshoidossa ja palveluasumisen yksiköissä asuu kymmeniä tuhansia vanhusasiakkaita. Jatkuvasti tulee ilmi ravinnon, hygienian, vaippojenvaihdon, kuntoutuksen ja ulkoilun puutteita."

Hoivayhtiö Esperi Caresta jätetty kaksi tutkintapyyntöä poliisille


Summary: Peruna on suomalaisille vaatimaton rinnallakulkija, mutta siinä piilee myös tulevaisuuden toivo.

Tällä viikolla vietetään valtakunnallista perunaviikkoa. Suo siis hetki ajatuksistasi perunalle. Voisiko tämä vaatimaton mukula tehdä paluun lautasellesi?
 Makumaailmoissa on mistä valita, raaka-aine on edullista ja helposti jäljitettävää. Peruna on myös todellista ilmastoruokaa.
 On monta syytä arvostaa perunaa, vakuuttaa Suomen siemenperunakeskuksen toimitusjohtaja  Paula Ilola .
 – Peruna sopii melkein kaikille. Se on gluteeniton, aniharva on sille allerginen ja siitä voi tehdä niin suolaista kuin makeaa syötävää. Perunaa viedään myös maailmalle ratkaisemaan ruokahuolto-ongelmaa.
 Listasimme neljä syytä, miksi peruna on nyt pop!
 1. Peruna on vähäkalorinen
 Perunan ravintoarvot vaihtelevat hieman lajikkeesta riippuen, mutta joitakin yleistyksiä voi tehdä.
 Peruna sisältää paljon vettä, joten se on vähäkalorisempaa kuin vastaava määrä vaikkapa riisiä tai pastaa. Sata grammaa perunaa sisältää noin 63 kcal, pasta 95 kcal ja riisi 135 kcal.
 Suuren vesipitoisuutensa ansiosta peruna sisältää myös vähemmän hiilihydraattia kuin pasta tai riisi.
 – Peruna pitää nälkää paremmin kuin sama määrä pastaa, tietää Ilola.
 Perunalajikkeita on kymmeniä erilaisia, mutta kaikki perunat sisältävät paljon vettä.  Jari Pussinen / YLE
 2. Peruna on lähes rasvaton
 Peruna on kolesteroliton ja lähes  rasvaton . Lisäksi potuista löytyy erilaisia vitamiineja ja antioksidantteja, kuten c-vitamiinia ja kaliumia. Perunoiden proteiini on ravitsemuksellisesti hyvälaatuista.
 Värillisissä perunoissa on paljon flavonoideja, niitä samoja joita esimerkiksi mustikoista löytyy.
 – Maltoltaan värilliset perunat sisältävät huomattavasti flavonoideja, Ilola kertoo.
 Iso osa ravintoaineista on perunan kuorissa, joten niiden syömistä kannattaa harkita.
 Pinkit perunat sisältävät paljon flavonoideja. Jari Pussinen / YLE
 3. Perunalla on pieni hiili- ja vesijalanjälki
 Perunan  hiilijalanjälki  on alhainen, jos vertaa esimerkiksi riisiin tai vehnään. Hiilijalanjälki mittaa sitä, kuinka paljon tuote aiheuttaa kasvihuonekaasupäästöjä elinkaarensa aikana.
 Hiilijalanjälkeen vaikuttaa myös tuotteen valmistustapa. Keitetyn kuoriperunan hiilijalanjälki on noin 40g/100g. Kerttu Kamula / YLE
 Myös perunan  vesijalanjälki  on pieni. Vesijalanjälki mittaa sitä, kuinka monta litraa vettä tarvitaan yhden perunakilon tuottamiseen. Esimerkiksi omenat ja riisi häviävät tässä kisassa perunoille selvästi.
 Kerttu Kamula / YLE
 Eikä tässä kaikki: myös perunan  fosfaattijalanjälki  on alhainen. Tämä jalanjälki mittaa tuotteen rehevöittävää vaikutusta. Peruna pääsee tässäkin pieniin lukemiin. Tuorepainokiloa kohden perunan arvo on 0,1 - 0,4 g ekvivalenttista fosfaattia. Kotimaisesta vehnästä valmistetun pastan vastaava arvo on 1,8 g.
 4. Perunaa voi viljellä missä vaan – jopa ilmassa!
 Perunan viljely onnistuu kotioloissa helposti, esimerkiksi multapussissa tai ämpärissä.
 Mutta aina perunan viljelyyn ei tarvita edes multaa. Perunaa voi  kasvattaa pelkässä ilmassa  eli aeroponisesti.
 Alunperin Nasan kehittämä suljetun tilan kasvatus on otettu käyttöön Tyrnävällä, jossa siemenperunoita kasvatetaan kesällä kasvihuoneessa.
 Viime kesänä Ylistarolla kasvatettiin ilmassa ensimmäistä kertaa myös ruokaperunaa.
 Parhaillaan aeroponisen perunan talvikasvatusta tutkitaan  Urban Farming -projektissa  Metropoliassa.
 Voiko tällä tekniikalla kasvattaa tulevaisuudessa ruokaa kaikille?
 – Ilman muuta. Ilmaperuna sopisi kasvatettavaksi esimerkiksi kerrostalojen lämpöhuoneissa ympäri vuoden. Ajatella, jos kerrostalo voisi kasvattaa omat perunansa, se olisi todellista ilmasto -ja lähiruokaa.
 Kiinalaiset taas koettavat parhaillaan  kasvattaa perunaa kuussa.
 Jos viljelyyn sopiva maa joskus loppuu, perunaa löytynee lautaseltamme siitä huolimatta.
 – Perunasta saa vähällä vaivalla ison sadon ja sitä viedään jo nyt kolmansiin maihin ratkaisemaan ruokahuolto-ongelmaa.
 Sen lisäksi, että peruna on superfoodia, se taitaa olla myös supersankari!
 Puoli seitsemän kertoo perunasta tässä:

 11.2. kello 19:08 korjattu haastateltavan ammatti.

Peruna on todellista ilmastoruokaa  – palauta peruna lautaselle!


Summary: Täystuho uhkaa maailman hyönteisiä – mikä on tilanne Suomessa? Asiantuntija Pasi Sihvosen vastasi yleisön kysymyksiin.

Hyönteiskato askarruttaa. Yle uutisten aiheesta kertova juttu  löytyy tästä . Artikkeli johti vilkkaaseen keskusteluun ja moniin kysymyksiin.
 Niistä tiivistimme tärkeimmät: tässä yksitoista kysymystä ja vastausta, mukana myös arvio Suomen tilanteesta. Vastaajana Luonnontieteellisen keskusmuseon eläintieteen yksikön hyönteistiimin vetäjä, yli-intendentti  Pasi Sihvonen .
 Mesibaareja vai tehotaloutta?
 1. kysymys: – Mitä voimme tehdä hyönteisten pelastamiseksi? Auttavatko ns. kesäkukkaniityt, mesibaarit ja hyönteishotellit, vai onko ratkaisu niittyjen perustaminen ja metsien jättäminen monimuotoisiksi?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Elinympäristöjen väheneminen, yksipuolistuminen ja pirstaloituminen ovat keskeisiä hyönteiskadon syitä. Toimet, mitkä edesauttavat hyönteisille tärkeiden elinympäristöjen säilymistä, ovat tärkeitä. Esimerkiksi kukkaniityt, kukkivat tienpientareet ja mesibaarit ovat tärkeitä ja yksittäisen ihmisen vaikutuspiirissä.
 2. kysymys: – Pitääkö tehomaataloutta ja tehometsätaloutta rajoittaa, kun esimerkiksi mustikan väheneminen aiheuttaa hyönteisten lajikatoa?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Tutkimustuloksien mukaan tehomaatalouden alueilla hyönteiskato on ollut massiivista. Tämä viittaa siihen, että nykyiset maatalouskäytännöt eivät ole kestävällä pohjalla.
 Ruoantuotanto riippuu pölyttäjistä
 3. kysymys: – Ovatko hyönteismyrkyt vai ilmastonmuutos pahempi uhka hyönteispopulaatioille?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Ilmastonmuutoksen vaikutukset hyönteiskantoihin ovat vielä huonosti tunnettuja. Ilmastonmuutoksen merkitys saattaa olla suurempi kuin on aiemmin oletettu.
 4. kysymys: – Ovatko pölyttäjät niin uhattuina että se vaikuttaa myös ihmiskunnan selviytymiseen? Mikä on mehiläisen tilanne?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Ruoantuotanto on riippuvainen hyönteispölytyksestä, samoin ekosysteemien toiminta. Konkreettisina esimerkkeinä voi mainita hedelmäpuut, luonnonmarjat kuten mustikka, sekä kurkku ja tomaatti.
 Keski-Euroopan hyönteissyöjät taantuvat
 5. kysymys: – Perhosia tosiaan maallikon havainnoin on viime vuosina ollut aiempaa vähemmän ainakin Kainuussa ja Pohjois-Hämeessä. Onko tähän ja pölyttävien mehiläisten määrän vähentymiseen syynä säätila vai laajempi megatrendi?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Hyönteiset ovat niin monimuotoinen ryhmä, että niistä on hankala tehdä yleistyksiä. Yksittäisten lajien kannat vaihtelevat paljon vuodesta toiseen, ja osa perhoslajeista on taantunut merkittävästi, esimerkiksi Etelä-Suomen suoperhoset.
 – Samaan aikaan on myös runsastuneita ja laajemmalle levinneitä lajeja kuten karttaperhonen (Araschina levana). Sen sijaan yöperhosseurannan yli 20-vuotisessa havaintosarjassa ei ole havaittavissa selvää muutosta kokonaisyksilömäärissä, vain lievä laskeva trendi.
 6. kysymys: – Katoaako meiltä myös hyönteisiä syövät tintit ja tiitiäiset?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Monet eliöt ovat suoraan riippuvaisia hyönteisistä, kuten hyönteissyöjälinnut. Keski-Euroopassa on raportoitu lintukantojen taantumia.
 Suomessa maisema suojaa vielä
 7. kysymys: – Jos esimerkiksi Euroopan tain Skandinaavian alueella hyönteismyrkkyjen käyttöä vähennettäisiin rajusti, ja viljelijöitä velvoitettaisiin monipuolistamaan kasvikantaa, auttaisiko tämä hyönteispopulaatioita?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Kyllä, mutta on epävarmaa miten eri hyönteislajit reagoisivat muuttuneeseen tilanteeseen
 8. kysymys: – Kuinka paljon hyönteiskatoa on havaittu Suomesssa?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Suomessa hyönteisseurantoja on tehty vähän, lähinnä rahoituksen puutteen vuoksi. Suomessa hyönteiskantojen ei ole toistaiseksi todettu vähentyneen yhtä rajusti kuin esim. Keski-Euroopassa.
 – Suomessa maisemarakenne on monipuolisempi kuin Etelä-Euroopassa ja tehomaanviljelyn pinta-ala on pienempi. Nämä todennäköisesti ovat edesauttaneet hyönteisiämme suhteessa vertailualueisiin.
 Liioitellaanko sukupuuton vaaraa?
 9. kysymys: – Onko uutisen taustalla olevan tutkimuskooste luotettava, vai liioitellaanko massasukupuuton vaaraa?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Tutkimuskooste on luotettava yhteenveto ilmiöstä, mutta on tärkeää ymmärtää, että tieto saattaa muuttua kun hyönteiskatoa koskevien tutkimuksien maantieteellinen ja ajallinen kattavuus paranee.
 10. kysymys: – Onko hyönteisten kokonaismassan supistumisessa kyse arvioidun yhteismassan supistumisesta? Kun lajit katoavat onko uusia tulossa tilalle?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Hyönteisten biomassaa koskevat tutkimukset ovat pääasiassa määrällisiä, eivät laadullisia. Se tarkoittaa, että jotkin hyönteislajit ovat saattaneet taantua merkittävästi ja samalla joku toinen on runsastunut, mutta tällaiset laji- tai ryhmäkohtaiset muutokset eivät näy tuloksissa.
 Suojavyöhykkeistä verkosto?
 11. kysymys: – Olisiko apua siitä että kaupungin puutarha-alueille ja peltojen reunoille suojavyöhykkeille istutettaisiin pölyttäjille sopivia kasveja?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Kyllä. Mesikasvit ovat monille hyönteisille tärkeitä ja pienistäkin niityistä, peltojen reunoista ja vastaavista tulee kattava verkosto kun riittävän moni huomioi tällaisia asioita.

Mikä uhkaa hyönteisiä? Luonnontieteellisen museon hyönteistiimin vetäjä Pasi Sihvonen vastasi yleisön kysymyksiin


Summary: Erityisesti asunnottomien suosima poste restante -palvelu muuttuu maksulliseksi. Traficom selvittää, rikkooko maksu postilakia.

Yle Uutiset kertoi perjantaina, että Posti muuttaa poste restante- ja Noutoposti-palvelut maksulliseksi. Muutos koskettaa tuhansia asunnottomia ja vähäosaisia ja  uutinen herätti  paljon keskustelua.
 Keräsimme yhdeksän keskeistä kysymystä ja vastausta asiaan liittyen.
 Rikkooko Postin suunnittelema uudistus lakia?
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficom on käynnistänyt selvityksen, jolla tutkitaan, onko uudistus postilain mukainen.
 – Posti informoi asiasta meitä eli Traficomia jonkin verran etukäteen. Analysoimme asiaa sen keskustelun pohjalta ja päätimme, että erityisesti tämä poste restante -palvelun maksullisuus vaatii lisäselvittelyä, sanoo viraston apulaisjohtaja  Merja Saari .
 Saaren mukaan asiassa on kaksi olennaista puolta.
 – Tilanne on osin ongelmallinen erityisesti sellaisten postin saajien osalta, joilla ei ole vakituista osoitetta. Tilanne on myös oikeudellisesti vähän epäselvä: postilaissa ei ole poste restante -palvelusta erillisiä säädöksiä, mutta vaatii vähän tarkempaa selvittelyä, miten postilaki tähän suhtautuu.
 Postin kuluttajakirjepalveluista vastaava Noora Laaksonen, rikkooko uudistus postilakia?
 –  Uudistettu postilaki  mahdollisti sen, että Noutoposti-palvelusta on mahdollista periä maksu. Mitä tulee poste restanteen, siinä maksu on ollut mahdollinen jo aiemminkin. Meille ne ovat samantyyppisiä palvelukokonaisuuksia, joille molemmille nyt tuodaan lisäpalvelumaksu.
 Posti on perustellut uudistusta palvelun kustannuksilla. Millaisia kustannuksia poste restante -palvelun ylläpito Postille aiheuttaa?
 – Poste restante on erityispalvelu, joka toimii pitkälle käsityönä. Muut prosessit on meillä pitkälle pystytty automatisoimaan. Tämän käsityön myötä kustannukset ovat suuremmat.
 Millaisia rahallisia kustannuksia siitä tulee?
 Postin Noora Laaksonen ei kerro tarkkoja rahasummia, hän haluaa selittää asiaa esimerkin avulla.
 – Päiväpostissa kun tuodaan asiakkaan omaan postilaatikkoon kirjeet, kortit ja lehdet, työtä on pystytty automatisoimaan niin pitkälle, että kun postinjakaja lähtee reitille, hänellä on valmis nippu, jota hän lähtee jakamaan. Poste restantessa joudumme edelleen tekemään käsin lajittelua, kun postit viedään myymälään noudettaviksi. Lajittelun lisäksi kuluja aiheutuu säilytyksestä ja henkilöstöstä.
 Eikö postin kulku lähtökohtaisesti lähde siitä, että lähettäjä maksaa?
 – Pitkälti se todella on niin, että lähettäjä maksaa postimaksun, jolla se peruspalvelu tuotetaan. Poste restante ja Noutoposti, jotka nyt muuttuvat maksullisiksi, ovat lisäpalveluita. Eli erityispalveluita siihen, että vastaanottamisen tapa on erilainen. Tälle sitten tulee kustannuksia kattava hinta, Laaksonen sanoo.
 Tiina Jutila / Yle
 Valtaosa Suomen asunnottomista elää Helsingissä. Miten Helsingin sosiaali- ja terveyspalvelujen ylin johto reagoi uutiseen?
 – Laitoin Postin johtajalle viestiä heti, kun tästä kuulin. Tapaaminen Postin edustajien kanssa on järjestymässä keskiviikolle. Noin puolet Suomen asunnottomista on Helsingissä, ja tämä on iso kysymys, vaikka kyseessä on pieni ryhmä. Tässä puhutaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevista ihmisistä meidän yhteiskunnassamme, sanoo Helsingin sosiaali- ja terveyspalveluista vastaava apulaispormestari  Sanna Vesikansa  (vihr.).
 – Olin tyrmistynyt siitä, millaisen mainehaitan läpi Posti on valmis käymään läpi, kun se ei huolehtinut tästä kysymyksestä, joka on luultavasti hyvin yksinkertainen hoitaa niin, etteivät kaikkein heikoimmassa asemassa olevat ihmiset tässä häviä.
 Jos kysymys on kerran yksinkertainen, miten se pitäisi hoitaa?
 – Ymmärrän että Posti toimii yrityksen tapaan ja tavoitteena on saada myös tuloja. Kuitenkin Postin arvoihin vedoten tällaiset asiat pitäisi hoitaa loppuun saakka. Monet pörssiomisteisetkin firmat huolehtivat tämänkaltaiset asiat ihan yritysvastuun nimissä. Jos posti ei sitä itse hoida, sen pitäisi ainakin huolehtia, miten asia hoidetaan jatkossa.
 – Kyllähän esimerkiksi hallitus tämän voisi korjata, tai Posti voisi järjestää erilaisten viranomaisten kanssa keskustelun siitä, miten asia tulee hoidetuksi ilman että heikossa elämäntilanteessa olevat joutuvat sijaiskärsijöiksi.
 Onko Helsingin kaupunki valmis tekemään jotain, jos Posti ei muuta kantaansa?
 – Niitä keinoja pitää miettiä siinä vaiheessa, jos tällainen tilanne tulee eteen. Nyt kuitenkin peräänkuuluttaisin Postin yhteiskuntavastuuta. On niitä vaikeampiakin ongelmia pystytty tässä yhteiskunnassa ratkaisemaan.
 Useat järjestöt ja poliittiset päättäjät ovat ottaneet postiin yhteyttä ja ilmaisseet halukkuutensa keskustella muutoksesta. Millaisista asioista posti on valmis neuvottelemaan mahdollisten kolmansien osapuolien kanssa, Noora Laaksonen?
 – Olemme seuranneet vilkasta julkista keskustelua, ja moni taho on ilmaissut kiinnostuksensa aihetta kohtaan. Asunnottomien lisäksi palautetta on tullut esimerkiksi yksityisyrittäjiltä ja loma-aikana palvelua käyttäviltä yksityishenkilöiltä. Suurin keskustelu on käyty asunnottomien problematiikan ympärillä. Me olemme valmiita keskustelemaan ratkaisuvaihtoehdoista eri toimijoiden kesken. Siihen tarvitaan todennäköisesti eri julkishallinnon tahoja sekä erilaisia asunnottomien asiaa ajavia tahoja mukaan.

Rikkooko poste restante -uudistus lakia? Yle keräsi yhdeksän kysymystä ja vastausta Postin suunnittelemasta maksusta


Summary: Kaksi henkilöautoa kolaroi valtatiellä 28 Yliviirteellä.

Kaksi ihmistä on kuollut kahden henkilöauton kolarissa valtatiellä 28 Kannuksen Yliviirteellä maanantaina.
 Kokkolan suunnasta tullut henkilöauto oli lähtenyt toistaiseksi tuntemattomasta syystä heittelehtimään ja törmännyt Kannuksen suunnasta tulleeseen henkilöautoon.
 Kannuksen suunnasta tulleen henkilöauton kuljettaja ja etupenkillä turvaistuimessa istunut lapsi saivat surmansa. Muut osallisina olleet kärsivät eriasteisista vammoista.
 Tien pinta oli tapahtumahetkellä jäinen. Alueella on 80 kilometrin rajoitus.
 Onnettomuus sattui maanantaina puolenpäivän jälkeen.
 Onnettomuuspaikalla oli pelastustöiden aikana käytössä vain yksi ajokaista. Jälkiraivaus saatiin tehtyä ennen kello 16:ta.

Henkilöauton kuljettaja ja turvaistuimessa istunut lapsi kuolivat kolarissa Kannuksessa


Summary: Sää kylmenee ensi yön aikana. Kadut, pienemmät tiet ja jalkakäytävät muuttuvat yöllä erittäin liukkaiksi.

Etelä- ja Itä-Suomeen on annettu huonon ajokelin kelivaroitus lumi-, räntä- ja vesisateiden vuoksi. Ja ensi yönä palaavat pakkaset.
 – Pakastuminen tekee ajokelin huonoksi lännessä ja myös Etelä-Suomessa. Kadut, alempi tieverkosto ja jalkakäytävät ovat viimeistään aamulla erittäin liukkaita, sanoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen .
 Väyläviraston ylitarkastaja  Otto Kärki  sanoo, että pääteitä suolataan tarpeen mukaan jo ennakkoon. Ihannetilanne suolaamiselle olisi, että tiet olisivat mahdollisimman kuivia. Nyt on kuitenkin kosteaa. Sateen lisäksi teillä on sulamisvesiä.
 – Ennusteet näyttäisivät siltä, että monin paikoin on tulossa jäätäviä sateita. Sade on ongelmallinen varsinkin, jos lämpötila on nollan alapuolella. Sade laimentaa suolaa.
 Tienhoidon kannalta tämän hetken olosuhteet ovat hankalat myös, koska lämpötilan ennustetaan laskevan pakkasen puolelle samaan aikaan, kun liikennemäärät vähenevät. Pakastuminen vasta aamuyöstä juuri ennen työmatkaliikenteen alkamista olisi helpottanut kunnossapitoa.
 – Suola edellyttää jonkun verran liikennettä, että se toimii. Aamulla liikenne levittää sitä suolaa ja lämmittää vähän, Väyläviraston Otto Kärki sanoo.
 Meteorologi Matti Huutosen mukaan hankala suojasää teki alemman tieverkoston teistä Keski-Suomessa iljanteisia eli liukkaan jäisiä. Lumisade ja pakkanen tekevätkin pienemmille teille ihan hyvää.
 – Jos sade on kiinteämpää ja sitten pakastuu, niin se voi karheuttaa sitä pintaa, jolloin pito vähän paranee.
 Ilo on kuitenkin lyhytaikainen, sillä lämpötilat sahaavat alkaneella viikolla ennusteiden mukaan edestakaisin.
 – Nyt pakastuu, sitten lauhtuu ja sitten taas pakastuu, Huutonen sanoo.

Pakkaset palaavat yöllä ja tiet jäätyvät etelässäkin – Märkien teiden liukkaudentorjunta vaikeutuu, koska sade laimentaa suolaa


Summary: Jäätä putosi jalankulkijan päälle tänään myös Joensuussa.

Helsingin Kalliossa Helsinginkadulla on pudonnut jäätä naisen päälle, kertoo poliisi.
 Nainen on viety sairaalaan tarkistettavaksi. Poliisi ei kommentoi naisen vammoja, mutta kertoo naisen olleen tajuissaan, kun hänet vietiin sairaalaan.
 Poliisin mukaan talon edusta on eristetty. Talon edessä oli alun perinkin eristyksiä, mutta ne eivät ilmeisesti olleet riittävät, sillä ihmiset kulkivat alueella.
 Poliisi selvittää tapahtunutta.
 Sörnäisten metroaseman sisäänkäynti Helsinginkadulla on tilapäisesti suljettu, kertoo HKL Facebook-sivullaan. Sisäänkäynti aiotaan avata, kun lumet on saatu viereisen kerrostalon katolta alas.

 Kiinteistön turvallisuus on omistajan vastuulla
 Kiinteistöliitto varoitti jo  viime viikolla , että katolta putoava lumi ja jää uhkaavat jalankulkijoiden ja muiden kadulla liikkuvien turvallisuutta. Liiton mukaan lumenpudotusta ei ole hoidettu kaikissa kiinteistöissä riittävällä ripeydellä.
 Kiinteistöliiton apulaispäälakimies  Kristel Pynnönen  kertoo, että kiinteistön turvallisuus on kiinteistön omistajan vastuulla.
 – Vastuu siitä, että lumet tulevat turvallisesti pudotetuksi, on viime kädessä taloyhtiön hallituksella, sanoo Pynnönen.
 Kiinteistön omistajan tulee järjestää lumenpudotus, jotta vaaratilanteita ei pääsisi syntymään. Lisäksi taloyhtiöiden tulee seurata tilannetta ja eristää talojen edustat puomeilla, jos on vaara, että esimerkiksi rakennuksen katolta tai parvekkeilta voi tippua lunta tai jäätä.
 Myös poliisi muistuttaa, että ensisijainen vastuu lumen pudottamisesta on kiinteistöllä.
 Lumenpudottajia on nyt poikkeuksellisen vaikea löytää
 Kiinteistönomistajan tai -haltijan voidaan katsoa toimineen huolimattomasti, jos se ei ole ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin vaaratilanteiden estämiseksi.
 Pynnönen toteaa, että kuluneena talvena on ollut poikkeuksellisen vaikea löytää lumenpudottajia.
 – Vaikka taloyhtiö on yrittänyt kaikkensa, niin niitä lumenpudottajia ei ole vain saatu.
 Hän myös muistuttaa, ettei jalankulkijoiden pidä siirtää jalkakäytäville ja talojen edustoille laitettuja puomeja.
 – Se on tietysti kaikista pahinta, jos alue on eristetty, mutta puomia siirretty ja tästä syystä tapahtuu onnettomuus, Pynnönen toteaa.
 Jäätä tippui jalankulkijan päälle myös Joensuussa
 Myös muualla Suomessa suojasää on saanut katoilla olevat lumet liikkeelle.
 Joensuussa jalankulkija loukkaantui iltapäivällä, kun jäätä putosi katolta hänen päällensä. Pelastuslaitos eristi alueen, ja lievästi loukkaantunut henkilö vietiin Pohjois-Karjalan keskussairaalaan.
 Pohjois-Karjalan pelastuslaitos kertoo, että rakennuksen katolta on aloitettu lumen ja jään poisto.

Helsingissä hurja tilanne: Jäätä putosi naisen päälle – Kiinteistöliitto muistuttaa ripeästä lumenpudottamisesta


Britannian eroaminen Euroopan unionista ilman sopimusta uhkaa saksalaistutkimuksen mukaan viedä 600 000 työpaikkaa maailmanlaajuisesti Britannian ulkopuolella.
 IWH-instituutin tutkijat arvioivat vaikutuksia, jos Britannian tuonti EU:sta supistuu 25 prosentilla kovan brexitin vuoksi.
 EU-maista Saksa kärsisi eniten runsaan 100 000 työpaikan menetyksellä. Suurin vaikutus Saksassa kohdistuisi autoteollisuuteen, erityisesti Volkswageniin ja BMW:hen.
 Ranskassa puolestaan uhan alla olisi 50 000 työpaikkaa enimmäkseen palvelusektorilla.
 Vaikutukset tuntuisivat EU:n ulkopuolella muun muassa Kiinassa, jossa uhan alla olisi 60 000 työpaikkaa.
 Britanniassa kova brexit vaikuttaisi muun muassa yrityksiin, jotka valmistavat komponentteja muissa EU-maissa sijaitseville yrityksille. Nämä yritykset vievät puolestaan brittikomponentteja sisältäviä tavaroita takaisin Britanniaan.
 IWH-insituutin tutkimus käsittelee ainoastaan tavarakauppaa ja palveluja. Siihen ei sisälly vaikutuksia investointeihin.
 Viime vuonna julkaistun Cambridge Econometricsin tutkimuksen mukaan Britanniassa kova brexit uhkaa 500 000 työpaikkaa.

Tutkimus: Kova brexit uhkaa 600 000 työpaikkaa maailmanlaajuisesti – Saksassa kärsijänä autoteollisuus


Summary: Kahden alaikäisen tytön epäillään joutuneen raiskatuksi yksityisasunnossa Oulussa.

Oulussa epäillään tapahtuneen viikonloppuna jälleen uusi alaikäisiin kohdistunut epäilty seksuaalirikos. Asiasta  kertoi ensin Kaleva .
 Tapauksen tutkinnanjohtajan ja rikoskomisario  Eveliina Karjalainen  vahvistaa Ylelle, että tapaus on tutkinnassa.
 Poliisin tiedotteen mukaan se tutkii tapausta, jossa kahden alaikäisen tytön epäillään joutuneen raiskatuksi yksityisasunnossa. Toinen uhreista on alle 16-vuotias ja toinen alle 18-vuotias. Tekoja tutkitaan törkeänä raiskauksena ja nuoremman uhrin osalta myös törkeänä lapsen seksuaalisena hyväksikäyttönä. Muita nimikkeitä ovat lisäksi pahoinpitely ja pakottaminen.
 Poliisi on ottanut teosta epäiltynä kiinni yhden henkilön. Epäilty on ulkomaalaistaustainen henkilö, jolla on oleskelulupa Suomeen. Hän on ollut Suomessa jo useita vuosia. Poliisi ei kommentoi sitä, onko epäiltyjä tässä vaiheessa useampia.
 Poliisi ei kommentoi myöskään sitä, liittyykö sosiaalinen media tapaukseen.
 Useita epäiltyjä lapsiin kohdistuneita seksuaalirikoksia
 Oulun poliisi on kertonut julkisuuteen useista alaikäiseen kohdistuneista seksuaalirikosepäilyistä. Poliisi on jo aiemmin kertonut, että sillä on tutkinnassa kaikkiaan yhdeksän eri juttua, joissa on yhdeksän uhria ja 17 epäiltyä. Näitä epäilyjä yhdistää se, että poliisi on tiedottanut niistä, uhrit on pääosin tavoitettu sosiaalisessa mediassa ja epäillyt ovat ulkomaalaistaustaisia.
 Ensimmäinen tapaus  tuli julki viime vuoden joulukuussa , kun Oulun poliisi tiedotti ensimmäisistä vangitsemisista. Tässä epäillyssä seksuaalirikoksessa on kahdeksan epäiltyä ja yksi alaikäinen uhri. Hyväksikäyttöä oli epäilyn mukaan kestänyt vuonna 2018 miltei viisi kuukautta yksityisasunnossa.
 Lisäksi joulukuussa tuli julki kaksi muuta erillistä epäiltyä lapseen kohdistunutta seksuaalirikosta. Molemmat epäillyt rikokset ovat tapahtuneet 17. marraskuuta ulkona Tuiran kaupunginosassa.
 Pitkään kestäneen epäillyn seksuaalirikostapauksen ja Tuiran epäiltyjen seksuaalirikosten lisäksi joulukuussa tuli julki, että tutkii kahta erillistä epäiltyä lapseen kohdistunutta rikosta, jotka eivät poliisin mukaan liity aikaisempiin epäiltyihin tapauksiin. Molemmat epäillyt rikokset tapahtuivat marras-lokakuussa.
 Tammikuussa seksuaalirikosepäilyjä tuli jälleen lisää. Perjantaina 11. tammikuuta Oulun poliisi kertoi, että se on käynnistänyt esitutkinnan  neljästä uudesta  seksuaalirikosepäilystä, jotka ovat kohdistuneet alle 15-vuotiaisiin tyttöihin. Epäiltyjä on yhteensä neljä. Epäillyt teot olivat tapahtuneet kesän 2018 aikana.
 Rikosnimikkeitä on useita tapauksista riippuen. Viime viikolla kerrottiin, että laajimman tapauksen osalta yhtä vangittua epäillään myös  seksuaalipalvelujen ostamisesta nuorelta henkilöltä .
 Yksi tapaus  on myös osoittautunut vääräksi ilmiannoksi . Kyse oli Raahessa ilmi tulleesta epäilystä.
 Ylen  tammikuussa keräämien tietojen mukaan  yhteensä Oulun poliisilaitoksen alueella on tutkinnassa yli 130 lapsiin kohdistunutta hyväksikäyttöepäilyä.
 Lue myös:
 Oulun seksuaalirikostutkinnoista puolet syyttäjälle helmikuussa – Näin Suomea järkyttäneet tutkinnat ovat edenneet

Oulussa epäillään kahta uutta alaikäiseen kohdistunutta seksuaalirikosta – yksi otettu kiinni


Summary: Valtakunnallisesti tunnettujen hiekkadyynien lähistölle suunnitellaan suurta matkailualuetta.

Tästä on kyse Porin Yyteriin suunnitellaan uutta asemakaavaa UPM-Kymmenen omistamalle alueelle. Asemakaavamuutos mahdollistaa toteutuessaan suuren hotellin rakentamisen. Kaavassa lisättäisiin Yyteriin myös uusia suojelualueita.
 Porin Yyterin kuuluisien hiekkadyynien ja uimarannan lähettyville saattaa nousta uusi hotelli ja runsaasti uusia mökkejä, jos UPM-Kymmenen omistaman alueen asemakaavamuutos menee läpi.
 Yyterin santojen eteläosaan metsäalueelle ja lähelle rantaa voisi ehdotuksen pohjalta nousta kuusikerroksinen kylpylähotelli, vesiallas ja jopa 175 loma- ja matkailupalvelurakennusta.
 Kylpylähotelli voisi laajuudeltaan olla suurempi kuin esimerkiksi Naantalin kylpylä. Hotellirakennusten rakennusoikeus olisi 32 000 kerrosneliömetriä.
 Hotellin lähelle kaivettava vesiallas täytettäisiin luonnonvedellä. Allas olisi pituudeltaan 520 metriä ja leveydeltään keskimäärin 120 metriä. Sen suurin syvyys olisi kolme metriä ja se sijaitsisi puolen kilometrin päässä meren rannasta. Altaan keskellä sijaitsisi saari.
 Altaalle on tarkoitus keskittää matkailu- ja virkistyspalveluita.
 Merkittävä koko Satakunnalle
 Kaavasuunnitelma on ollut maanantaina Porin kaupunginhallituksen käsittelyssä. Suunnitelmassa todetaan, että hanke on erittäin merkittävä Yyterin ja koko Satakunnan kannalta.
 Porin Yyterissä sijaitsee jo tällä hetkellä yksi  kylpylähotelli , joka on rakennettu 1970-luvun puolivälissä.
 Kaavamuutoksessa halutaan ottaa huomioon myös Yyterin merkittävät luontoarvot. Siinä muun muassa muutettaisiin Yyterin rantavyöhykettä luonnonsuojelualueeksi. Luonnonsuojelualueen koko olisi 33 hehtaaria.
 Kaupunginjohtaja hotellista: Tervetuloa!
 Kaavamuutos ei vielä toteuduttuaan itsessään tarkoita, että Porissa alettaisiin rakentaa uutta hotellia. Kaupunginjohtaja  Aino-Maija Luukkonen  toteaa Ylelle, että hän ei ota kantaa siihen, nouseeko Yyteriin uusi hotelli vai ei. Hän kuitenkin toivottaa uuden hotellin tervetulleeksi.
 Kaavaehdotuksessa arvioidaan, että kaikki alueen yrittäjät hyötyvät siitä, että Yyteriin tulee lisää toimintaa. Uusien palvelujen toivotaan tuovan uusia matkailijoita alueelle myös talviaikaan.
 Uusien palvelujen toivotaan luovan Poriin myös runsaasti uusia työpaikkoja.

Porin Yyteriin uusi suurhotelli ja tekojärvi?


Summary: Tulli sulki Tor-verkossa toimineen Sipulikanavan yhteistyössä keskusrikospoliisin kanssa viime syksynä.

Tor-verkossa toimineen Sipulikanava-sivuston perustaja ja ylläpitäjä tuomittiin kolmen vuoden ja neljän kuukauden vankeuteen. Itä-Uudenmaan käräjäoikeus katsoi miehen syyllistyneen avunantoon huumausainerikoksissa ja törkeissä huumausainerikoksissa.
 Syyttäjä vaati miehelle vähintään seitsemän vuoden vankeutta. Käräjäoikeus kuitenkin katsoi, että yhteys varsinaisiin päätekoihin oli etäinen.
 Oikeuden mukaan syytetty ei pyrkinyt merkittävästi hyötymään huumekaupasta taloudellisesti. Tunnusmerkistö ei sitä edellytä, mutta oikeuden mukaan tämä silti jossain määrin vaikuttaa syyllisyyden arviointiin.
 Mies perusti huumeiden välittämiseen keskittyneen kauppapaikan vuonna 2014 ja toimi sen ylläpitäjänä. Oikeus katsoi, että Sipulikanava on mahdollistanut laajan ja helposti käytettävissä olevan keinon myydä ja hankkia huumausaineita täysin anonyymisti.
 Tor-verkkoon ei pääse tavallisella selaimella.
 Lue lisää:
 Tulli sulki Tor-verkon Sipulikanavan – merkittävää vaikutusta suomalaiseen huumekauppaan

Nettihuumekaupan perustaja vuosiksi vankilaan – Tor-verkon palvelu antoi mahdollisuuden anonyymiin huumekauppaan


Summary: Ari Koponen oli tehnyt tutkintapyynnön Helsingin Sanomien kirjoituksesta, jossa kerrottiin hyväntekeväisyystoiminnan epäselvyyksistä.

Brother Christmas -hyväntekeväisyyshahmona tunnetun Ari Koposen tutkintapyyntö Helsingin Sanomien uutisoinnista ei etene poliisin esiselvityksestä rikosepäilyksi. Asiasta kertoi ensimmäisenä HS ja Helsingin poliisi lähetti STT:lle pyynnöstä päätöksen tutkinnan lopettamisesta.
 Koposen hyväntekeväisyyshahmo on alkujaan tunnettu parrasta, piposta ja ruutupaidasta sekä tavastaan hyödyntää sosiaalista mediaa. Yhdistyksen viimeisimmän vuosikertomuksen mukaan apu kohdentuu suurimmaksi osaksi sairaille lapsille, apua tarvitseville lapsiperheille, vanhuksille ja veteraaneille.
 Brother Christmas -yhdistystä epäillään törkeästä kirjanpitorikoksesta ja kolmesta rahankeräysrikoksesta. Negatiivinen mediakierre Koposen ja yhdistyksen ympärillä alkoi viime helmikuun lopulla HS:n jutusta, jonka mukaan hänen ja yhdistyksen toiminnassa oli epäselvyyksiä.
 Koponen pyysi poliisia puolestaan tutkimaan, onko HS syyllistynyt törkeään kunnianloukkaukseen. Poliisi ei löytänyt esitutkinnalle perusteita.
 – Artikkeleissa ei väitetä, että Koponen tai joku muu yhdistyksen toiminnassa olleista olisi syyllistynyt rikokseen. Myöhemmin rikosepäilyjä on kuitenkin ilmennyt, ja poliisi on suorittanut esitutkinnan asioissa loppuun. Esitutkinnassa rikosepäilyt eivät ole osoittautuneet aiheettomiksi, rikostarkastaja Harri Saaristola toteaa päätöksessä.
 Päätöksessä sanotaan myös, että HS:n toimittajan selvityksen perusteella lehdellä on hallussa väitteitään tukevaa aineistoa.
 Itä-Uudenmaan poliisilaitos aloitti kirjoituksen julkaisun jälkeen esitutkinnan Brother Christmasin toiminnasta. Tammikuussa poliisi  ilmoitti epäilevänsä  yhdistystä törkeästä kirjanpitorikoksesta ja kolmesta rahankeräysrikoksesta.
 Yhdistykseen on aiemmin viime huhtikuussa tehty hallinnon erityistarkastus, jossa  ei löydetty taloudenpidosta väärinkäytöksiä .
 Koponen on tehnyt poliisille myös tutkintapyynnön myös Seura-lehden uutisoinnista. Seura kirjoitti, että järjestön vuonna 2016 järjestettyyn joulukampanjaan kerätyistä rahoista vain osa meni perille. Koponen on kiistänyt väärinkäytökset.
 Lue lisää:
 Poliisi epäilee Brother Christmasia kolmesta rahankeräysrikoksesta ja törkeästä kirjanpitorikoksesta
 Erityistarkastuksessa ei löydetty Brother Christmasin taloudenpidosta väärinkäytöksiä – Ari Koponen: "Hallitus menee uusiksi, itse eroan"
 Poliisi aloittaa esitutkinnan Brother Christmasin mahdollisista taloudellisista väärinkäytöksistä
 Hyväntekijä Brother Christmas kiistää rahankäytön epäselvyydet: "Tämä ei pidä paikkaansa"
 HS: Lähes miljoona euroa hyväntekeväisyyteen keränneen Brother Christmasin rahankäytössä epäselvyyksiä

Poliisi ei aloita esitutkintaa HS:n Brother Christmas -kirjoituksesta


Summary: Venäjä on vuosien ajan pyrkinyt luomaan oman verkkoinfrastrukstuurin globaalin internetin rinnalle.

Venäjä aikoo katkaista verkkoliikenteensä globaalista internetistä hetkeksi tämän kevään aikana. Kokeen tarkoituksena on selvittää, miten tehokkaasti venäläiset teleoperaattorit kykenevät eristämään Venäjän internetistä pitäen samalla maan sisäisen verkkoliikenteen pystyssä.
 Venäjän kaavailemasta kokeilusta kertoo  teknologiasivusto ZDNet  viitaten venäläisen mediayhtiö RBK:n tietoihin.
 Kokeen taustalla on joulukuussa esitelty lakiehdotus, joka velvoittaisi venäläiset teleoperaattorit eristämään Venäjän verkon globaalista tietoverkosta, jos se joutuu ulkopuolelta tulevan hyökkäyksen kohteeksi. Saman lakiesityksen mukaan venäläisten teleoperaattoreiden tulee kyetä ohjaamaan kaikki Venäjältä lähtevä verkkoliikenne viranomaisten hyväksymiin tai hallitsemiin solmupisteisiin.
 Verkkoliikenteen valvonnan hoitaisi joukkotiedotusvälineitä valvova Roskomnadzor, joka suodattaisi kielletyt sisällöt liikenteestä. Samalla Roskomnadzor varmistaisi, että venäläisten välinen tietoliikenne pysyy maan rajojen sisäpuolella.
 Internetistä irtautumisen simuloinnin tarkkaa ajankohtaa ei ole kerrottu, mutta sen uskotaan tapahtuvan ennen huhtikuun ensimmäistä päivää. Tuolloin kansalliseksi digitaloushankkeeksi nimetty lakiehdotus on tarkoitus jättää Venäjän parlamentin käsiteltäväksi.
 Teleoperaattorit ovat hyväksyneet lakiehdotuksen tavoitteet, mutta niiden saavuttamiseen vaadittavista teknisistä keinoista vallitsee erimielisyys. Teleoperaattorit arvioivat, että koe aiheuttaa merkittäviä häiriöitä maan internet-liikenteeseen.
 Erillinen punaverkko on ollut suunnitteilla jo pitkään
 Venäjä on vuosien ajan kaavaillut oman Runet-verkkonsa irrottamista maailmanlaajuisesta internetistä. Mallia on haettu niin Kiinan palomuurista kuin Iranin eristetystä halal-internetistä.
 Venäjä on jo tehnyt kopion internetin nimipalvelujärjestelmästä. Nimipalvelujärjestelmän eli dns-järjestelmän tehtävänä on ohjata verkkoliikenne oikeisiin IP-osoitteisiin. Sen ansiosta osoiteriville kirjoitettu google.com yhdistyy IP-osoitteeseen 216.58.193.78.
 Hallitsemalla nimipalvelujärjestelmää Venäjä kykenisi määrittämään, mihin osoitteisiin sen alueelta on pääsy. Samalla se pystyisi hankaloittamaan anonyymina toimimista verkossa. Venäjä voisi estää myös ulkopuolelta tulevan liikenteen venäläisille sivustoille.
 Globaali nimipalvelujärjestelmä oli pitkään Yhdysvaltojen hallinnassa. Tämä ärsytti useita maita, etenkin Venäjää ja Kiinaa.
 Reilut kaksi vuotta sitten nimipalvelujärjestelmä siirrettiin verkkotunnuksia hallinnoivan kansainvälisen ICANN-järjestön alaisuuteen. Venäjä ja Kiina pitivät muutosta oikean suuntaisena, mutta täysin tyytyväisiä ne eivät olleet. Maat toivoivat, että kansalaisjärjestön sijaan nimipalvelujärjestelmän siirrettäisiin YK:n alaisuuteen, jolloin niillä olisi siihen enemmän vaikutusmahdollisuuksia.
 Nyt kansainväliseen nimipalvelujärjestelmään vaikuttamisen sijaan Venäjä näyttää keskittyvän oman internetin rakentamiseen. Venäjän hallinto on ilmoittanut tavoitteekseen reitittää 95 prosenttia internet-liikenteestä paikallisesti ensi vuoteen mennessä.
 Lue myös:
 Kiina estää tehokkaasti tiedonkulun, Venäjä uhoaa perustavansa oman internetin: Hajoaako internet osiin?

Venäjä aikoo testata internetistä irtautumista tänä keväänä


Summary: Etelä-Karjalaan ja Uudellemaalle tuotiin alkuvuoden aikana kaksi koiraa, joiden epäiltiin sairastavan rabiesta.

Rabies eli raivotauti Rabies on viruksen aiheuttama keskushermostosairaus, jota esiintyy kaikkialla maailmassa ja Euroopassa pääasiassa itäisen Euroopan alueella. Yleensä rabies tarttuu pureman seurauksena, mutta tartunta on mahdollinen myös limakalvojen kautta syljen välityksellä. Ihmisellä oireinen rabies johtaa kuolemaan. Raivotaudin itämisaika tartunnasta ensioireisiin on yleensä 20–90 vuorokautta, mutta se voi vaihdella viidestä vuorokaudesta jopa vuosiin.
 Venäjältä on tuotu Suomeen alkuvuoden aikana kaksi koiraa, joilla on epäilty rabiesta eli raivotautia.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston mukaan molemmat koirat oli tuotu Suomeen laittomasti. Toinen koira tuotiin Etelä-Karjalaan ja toinen Uudellemaalle.
 Toisessa tapauksessa koiralla oli rabiekselle tyypilliset oireet. Viranomaiset lopettivat koiran. Sen jälkeen koiran aivoista otettiin näyte. Tutkimustulosten perusteella koiralla ei ollut tautia.
 Toisessa tapauksessa Venäjältä tuotu koira oli purrut omistajaansa. Omistaja hakeutui lääkäriin, jossa hänelle annettiin estohoito.
 Läänineläinlääkäri  Sari Haikan  mukaan koira oli määrätty virkaeläinlääkärin tarkastukseen. Omistaja ei määräyksestä huolimatta vienyt koiraa tarkastukseen ajoissa.
 – Aikaa oli kulunut jo niin paljon siinä vaiheessa, kun koira vihdoin saatiin tarkastukseen. Tautiepäily ei ollut enää niin vahva, että koira olisi jouduttu lopettamaan, Haikka kertoo.
 Koira kutsutaan virkaeläinlääkärin tarkastukseen, jos sillä epäillään rabiesta tai sen mahdollisuus halutaan sulkea pois. Pyyntöä on noudatettava mahdollisimman nopeasti.
 Estohoidoista kustannuksia
 Viemällä koiran nopeasti eläinlääkärin tarkastukseen vältytään myös turhilta estohoidoilta. Eläimen rabiesepäilyssä altistuneille henkilöille annetaan neljän tai viiden rokotuksen sarja ja usein vasta-ainehoito.
 – Tämä estohoito maksaa 2100 euroa aikuiselta. Yksi koira, jolla epäillään rabiesta, voi altistaa puremalla tai syljellä useita ihmisiä. Tällöin hoitokuluja tulee paljon altistuneiden kotikuntien maksettavaksi, Haikka sanoo.
 Alkuvuodesta Suomeen tuotujen koirien kanssa olleille ihmisille on annettu estohoito. Estohoitoa on annettu kaikkiaan kolmelle ihmiselle.
 Suomessa annetaan vuosittain rabieksen estolääkitys  kymmenille ihmisille . Hoito pitää aloittaa vuorokauden sisällä mahdollisesta tartunnasta.
 Laittomasti tuotu koira lopetettava tai palautettava Venäjälle
 Omistajaansa alkuvuodesta purrut koira pitää käytännössä joko palauttaa Venäjälle tai lopettaa, sillä se oli tuotu Suomeen laittomasti.
 – Lain mukaan koira olisi mahdollista asettaa myös karanteeniin, mutta meillä ei ole Suomessa virallista karanteenitilaa, Haikka sanoo.
 Haikan mukaan Suomeen tarvittaisiin ammattitaitoisia karanteenin pitäjiä.
 – Ideaalisinta olisi, että karanteeni olisi lähellä vilkkaimpia rajanylityspaikkoja, joista eläimiä tuodaan. Tarvitaan kunnon eristystilat, jotka täyttävät sekä eläintautilain ja eläinsuojelulain asettamat vaatimukset. Mutta tämä karanteeniasia on tietenkin kustannuskysymys, Haikka sanoo.
 Rokotusmerkintöihin ei kannata aina luottaa
 Molemmilla Venäjältä alkuvuodesta tuoduilla koirilla oli rabiesrokotusmerkinnät. Koirista ei kuitenkaan löytynyt suojaavia vasta-aineita, jotka olisivat viitanneet rokotukseen. Rokotusmerkinnät olivat siis todennäköisesti väärennettyjä.
 Läänineläinlääkäri Sari Haikan mukaan Venäjältä ja muualta Itä-Euroopasta Suomeen tuotaviin koiriin liittyy tautiriskejä. Hän suosittelee mieluummin koiran hankkimista Suomesta.
 Mikäli koiran kuitenkin haluaa tuoda riskialueelta, on ostajan syytä huolehtia ennen maahan tuontia, että koiralla on vasta-ainetodistus hyväksytystä laboratoriosta.
 – Esimerkiksi Venäjällä ei vaadita koirilta vasta-ainetestausta. Koirasta on kuitenkin syytä testata vasta-aineet ennen Suomeen tuontia.
 Listan hyväksytyistä laboratorioista löytää  EU:n komission nettisivuilta .

Koiria on tuotu laittomasti Venäjältä Suomeen – ihmisille annettu kalliita lääkityksiä raivotautia vastaan