Summary: On ehkä vähän outoa, että entinen alkoholisti haluaa tulla aina vain uudestaan baarien ysäribileisiin. Enni Granströmillä on siihen hyvä syy.

– Muistan, millaista oli tanssia selvin päin ensimmäistä kertaa. Se oli hirveää. Pelotti. Ahdisti. Tuntui, että kaikki katsovat.
 Enni Granström  nauraa. Hän on juuri muistanut, miten muiden kuuntelema musiikki ällötti häntä teininä. Bäkkärit. Spaissarit.  I’m your Tamagotchi . Bon Jovin  Always  kouludiskon viimeisenä hitaana.
 Mikään sellainen ei liikuttanut häntä tuolloin. 11-vuotiaana Granström oli alkanut ryypätä ja yläasteella siitä oli tullut hänelle pääasia.
 Kun juo, ei ehdi tanssia, hän tokaisee.
 – Aina olen juonut niin paljon kuin pystyn ja on saatavilla.
 Granström katsoo pitkään käsiinsä. Tai lattiaan. 34-vuotiaalla kuopiolaisella naisella on ollut paljon aikaa miettiä, mikä sai hänet juomaan melkein lapsena – ja mitä sen jälkeen tapahtui.
 Sakari Partanen / Yle
 Sing hallelujah!
 Dr. Albanin pomppiva eurodance-biitti alkaa jyskyttää kuopiolaisessa baarissa. Kello on äsken tullut kymmenen. Pienellä tanssialueella ei ole juuri ketään. Näin on aina, kun ilta on vasta alussa, huikkaa dj.
 Mutta ensimmäisistä tahdeista asti lattialla on ollut kaksi hahmoa. Toinen on nainen, jolla on mustat saparoletit ja jalassa lappuhaalarit. Toinen on Wayne’s World -t-paitaan ja hikipantaan pukeutunut mies. Kummallakin on yllään ylisuuret flanellipaidat.
 Tämä kaksikko on tullut ysäribileitä Kuopiossa järjestäville tutuiksi. Silloinkin kun useimmissa pöydissä vasta kokoonnutaan ja tilataan ensimmäisiä juomia, tanssilattialla bileet ovat täydessä vauhdissa. Siellä ovat Enni Granström ja hänen kihlattunsa  Ville Luttinen  90-luvun rooliasuissaan.
 – Enhän minä nytkään osaa tanssia. Mutta minua ei pätkääkään kiinnosta, mitä muut ajattelevat. Minä vain menen ja teen, Granström sanoo.
 Jokaisella on jokin biisi, joka saa bileet takuuvarmasti käyntiin. Enni Granströmillä se on Captain Jack. Sakari Partanen / Yle
 Ysäribileissä häntä tuskin tunnistaa samaksi ihmiseksi, joka kertoi hiljaisella äänellä alkoholismista muutamaa päivää aiemmin. Nyt puuttuvat silmälasit, siistit suorat hiukset ja neuletakki. Pukeutuminen onkin Granströmille tärkeä siirtymäriitti.
 – Mitä törkeämmät rytkyt, sitä parempi. Etsin jatkuvasti vaatteita kirppareilta. Tosin nykyään ihan samanlaisia vaatteita saa vaatekaupoista, hän nauraa.
 Rohkeutta on pitänyt opetella. Aluksi lähikaupassa käyminen selvin päin oli kovaksi jännittäjäksi tunnustautuvalle naiselle vaikeaa, tanssimisesta puhumattakaan. Ensimmäisinä vuosina hän odotti aina, että joku muu ehti lattialle ensin.
 Sitten tapahtui kaksi asiaa. YleX:n juontaja  Matti Airaksinen  kaivoi E-typen, Haddawayn, Sash!in ja Pandoran kaltaiset menneiden talvien hittiartistit takaisin päivänvaloon. Parasta ennen -ohjelman nopeista ysäribiiteistä tuli monelle käyttövoima, josta perjantai-illan bileet pääsivät lentoon.
 Granström huomasi jotain yllättävää: hän pystyi edelleen muistamaan sanat tai rytmin useimmista niistä biiseistä, joita hän oli teini-ikäisenä inhonnut.
 Sakari Partanen / Yle
 Samaan aikaan vuosien elämä kotiäitinä oli päättynyt. Granströmin ensimmäinen avioliitto oli päättynyt eroon ja hän oli saanut töitä. Tanssilattialla hänestä tuntui kuin olisi häkkilintu, joka lasketaan vapaaksi.
 – Kun tuli jokin tietty biisi, lensin siellä kädet levällään. Vein varmaan puolet tanssilattiasta.
 Jo ensimmäisen biisin aikana ylisuuret flanellipaidat lentävät tanssilattiaa reunustavalle kaiteelle. Joskus Granström tankkaa etukäteen magnesiumia, että jalat eivät krappaisi seuraavana päivänä. Vettä menee litratolkulla.
 Mutta toisin kuin useimmat muut ysäribilettäjät ympärillä, hän ei tilaa ensimmäistäkään olutta, siideriä eikä drinkkiä.
 – On ihana mennä sinne, nähdä tuttuja, halata niitä ja tanssia viimeisiin hitaisiin asti, Granström sanoo. Ville Luttinen (vasemmalla) on hänen kihlattunsa, Tatu Lankinen ja Anna Vainio-Lankinen (oikealla) ystäviään. Sakari Partanen / Yle
 Juomme koko ajan vähemmän. Tavallisella suomalaisella kuluu nykyään noin kuudennes vähemmän alkoholia kuin kymmenen vuotta sitten.
 Varsinkin nuoret ovat raitistuneet. Alkoholia on vaikeampi hankkia, entistä harvempi aikuinen hyväksyy nuorten juopottelua, eikä viina ole enää yhtä tärkeä osa nuorten yhteistä ajanviettoa kuin ennen.
 Kun Enni Granström oli teini-ikäinen, mikään näistä ei ollut este. Päinvastoin.
 – Raittiina oleminen oli silloin mahdoton vaihtoehto, hän sanoo.
 Toni Pitkänen / Yle
 Lapsuudessa oli rakkautta, mutta siellä oli myös kohtia, joista puhuminen teki kipeää. Vanhempien avioliitto kaatui. Kouluaika oli traumaattinen. Hän sairastui vakavaan masennukseen. Isä oli alkoholisti. Veli oli alkoholisti. 14-vuotiaana hän ymmärsi itsekin olevansa.
 Aluksi tuntui sitä, että oli vaikea pitää hauskaa ilman viinaa. Sitten oli viinaa, vaikkei ollut hauskaakaan.
 – Kun sain vatsahaavan ryyppäämisestä, en pystynyt juomaan kirkasta. Se koski liikaa. Join ensin pikkuhiljaa kaljaa niin, että kipu unohtui ja pystyi ryyppäämään kunnolla.
 Lähikaupan pihalta löytyi joku, joka kävi hakemassa kaljakassin teineille. Myöhemmin poikaystävä kuljetti Granströmin viikonlopunviettoihin, joissa pontikkaa oli tarjolla niin paljon kuin saattoi juoda.
 Monista lapsuuden kipeistä asioista Granström uskalsi puhua vasta, kun oli raitistunut. Toni Pitkänen / Yle
 Täysi-ikäisenä avautuivat loputkin ovet. Nuori nainen sai kyllä juotavaa ilman rahaakin, eikä yleensä tarvinnut edes pyytää.
 – Baarissa oli bisnesmiehiä, jotka mielellään tarjosivat niin paljon viinaa kuin jaksoi juoda. Mutta järjetön häpeän tunne siitä tuli.
 Yksi miehistä antoi hänelle lempinimen: Lokki. Se tuli siitä, että loppuillasta Granström saattoi kierrellä pöytiä ja tyhjentää muiden jättämiä laseja kurkkuunsa.
 Baari näytti, kuulosti ja tuoksui silloin erilaiselta. Tuntui, että kaikki muutkin ovat kännissä. Vasta raitistumisen jälkeen hän huomasi olleensa väärässä.
 Alkaa itkettää. Minusta ei olisi tullut koskaan äitiä, jos minusta ei olisi tullut raitista.  Enni Granström
 Nyt tanssilattialla on muitakin. Sieltä täältä on pöytäseurueista irtautunut yksittäisiä ihmisiä, jotka bailaavat Granströmin ja hänen ystäviensä seassa. Joku viittilöi kaveriaan liittymään mukaan.
 Joku nuori nainen käy esittämässä levylautasten takana heiluvalle Dj Mende5:lle biisitoiveen, mutta se taitaa olla uudempaa musiikkia. Sellaista, jonka tahtiin vihkiytyneimpien ysäristien on vaikea tanssia.
 – Ysärimusiikin nopea tempo on se, joka saa bileet aikaiseksi. Kunnon ysärijyystössä on vähintään 138 iskua minuutissa, selittää Dj Mende5, oikealta nimeltään  Mikko Lipponen .
 Lipponen ja kaksi muuta dj:tä juurruttivat ysärimusiikin Kuopioon 2010-luvun puolivälissä. Buumin ansiosta Granström on löytänyt itselleen bileyhteisön, jossa hänet hyväksytään sellaisena kuin hän on.
 Aina se ei ole ollut näin.
 Sakari Partanen / Yle
 Kun Granström raitistui, se ärsytti joitakin. Hänestä tuntui, että häntä välteltiin ja pelättiin. Ne jotka eivät tienneet hänen tarinaansa, yrittivät käännyttää.
 – Ota nyt vähän, ota nyt vähän, hän kuvaa.
 Tästä raittiit suomalaiset ovat kertoneet uudestaan ja uudestaan. Absolutisti selittelee tai jopa valehtelee, kun häneltä tivataan syytä juomattomuuteen.
 – Yksi kaveri kysyi, miksi lopetin kokonaan. Miksi en vähentänyt? Se oli alkoholistille naurettava kysymys. Totta kai olisin vähentänyt, jos olisin pystynyt.
 Vaikka suomalaiset raitistuvat, tietyissä ympäristöissä tyrkyttämisen kulttuuri on elänyt pitkään. Jos nainen on juhlinut juomatta alkoholia, hänen on täytynyt olla raskaana.
 Nyt Granströmistä tuntuu, että maailma narikan lämpimämmällä puolella on muuttunut. Siitä on paljon pieniä merkkejä.
 Ympärillä on enemmän selviä bilettäjiä. Nekin, jotka ottavat, ottavat useammin kohtuudella kuin ennen. Totta kai on niitäkin, jotka päätyvät pöydän alle. Mutta Granströmillä on tunne, että raittiit hyväksytään sekaan vuosi vuodelta paremmin.
 – Sitten tajusin, että juomisesta en kärsi vain minä, vaan myös läheiset. Toni Pitkänen / Yle
 Ennen raitistumistaan Granström oli monta kertaa luvannut itselleen aamuisin, että lopettaa juomisen. Saman päivän iltana hän oli yleensä jo kännissä. Mutta sitten hän joutui soittamaan puhelun, joka muutti elämän.
 Sillä kertaa hän oli lähtenyt kaverinsa kanssa “yhdelle” – niin he sanoivat, vaikka kumpikin tiesi tarkoittavansa muuta. Paria päivää myöhemmin hän oli herännyt kaverin luota vaatteet yltä päältä mudassa ja lähtenyt tasoittelemaan lähipubiin.
 Oli keskiviikkoiltapäivä. Kapakan pöydässä Granströmin puhelin hälytti: hänen olisi pitänyt olla tunnin päästä hoitamassa pikkuveljeään.
 – Soitin isälle, että en pääsekään hoitamaan pikkuveljeä, koska olen kännissä.
 Se oli käänteen tekevä puhelu, sillä lopuksi hän sanoi voivansa sittenkin lähteä vertaistukiryhmään.
 Toni Pitkänen / Yle
 Granströmin isä oli raitistunut muutamaa vuotta aikaisemmin vertaistuen avulla. Hän oli yrittänyt suostutella tytärtäänkin hakemaan apua, mutta tämä oli aina ajatellut pystyvänsä lopettamaan juomisen yksin.
 – Sitten tajusin, että juomisesta en kärsi vain minä, vaan myös läheiset.
 Seuraavana päivänä isä vei hänet alkoholistinaisten vertaistukiryhmään. Tuntui kuin siellä olisi voinut istua läpi yön puhumassa. Hän näki ihmisiä, jotka olivat eläneet samanlaista elämää kuin hän ja silti selvinneet.
 – Pari viikkoa ensimmäisen palaverin jälkeen huomasin, että hetkinen – minun ei teekään enää mieli viinaa. Sitä ennen viikko oli ollut pisin aika, jonka pystyin sinnittelemään hampaat irvessä raittiina. Se vain hävisi.
 Sakari Partanen / Yle
 – Onko kuuma jollakulla? kuuluttaa dj mikrofoniin.
 Enää kenenkään ei tarvitse tanssia silmät kiinni ja kuvitella, että tanssilattialla on muitakin. Nyt siellä on ruuhkaa. Joku on kaatanut tuoppinsa lattialle, sokerinen tahma tarttuu kenkiin. Dj kuuluttaa luokseen hikinauhallisen miehen ja ojentaa hänelle drinkkilipun.
 – Sulla on niin kuuma, että tarvitset juotavaa.
 Hikinauhamies on Enni Granströmin kihlattu Ville Luttinen. Myös hän on luopunut kokonaan alkoholista sen jälkeen, kun aloitti seurustelun.
 – Minulla ei ole ollut alkoholiongelmaa, mutta kun aloin seurustella Ennin kanssa, ajattelin, että minäkään en tarvitse alkoholia elämääni, hän sanoo.
 Kerran Granström pyysi dj:tä soittamaan heille ysäribileiden viimeisenä hitaana Bon Jovin  Always -biisin. Juuri sen imelän rockballadin, joka etoi häntä teini-ikäisenä.
 – Me tanssittiin se just siihen noloon ala-astetyyliin, kädet olkapäillä, ennen kuin uskallettiin muka kunnolla halata. Se oli tosi romanttista.
 Nyt Granström on 34. Hän ei ole koskenut viinaan sen jälkeen, kun puhelimen hälytys havahdutti kapakan pöydässä 15 vuotta sitten.
 Toni Pitkänen / Yle
 Hänellä on uusioperhe, johon kuuluu kolme lasta ja mies. Hänellä on työ. Hänellä on 90-luku – uusintana, mutta hyvin toisenlaisena kuin viimeksi. Tällä kertaa se on auttanut häntä selviämään vaikeista ajoista, kuten avioerosta.
 – Alkaa itkettää. Minusta ei olisi tullut koskaan äitiä, jos minusta ei olisi tullut raitista. Nyt minulla on oma poika, joka halaa joka päivä ja sanoo, että rakastaa.
 Joskus hän haluaisi kertoa tämän jollekin “Lokille”, jonka näkee valomerkin aikaan kumoamassa muiden drinkkien jämiä. Mutta kaikki houkuttelut viinan juomisen vähentämiseksi ovat turhia niin kauan kun ihminen ei itse halua muuttua, hän sanoo.
 Sitten tapahtuu jotakin, jota hän on odottanut.  Hey yo Captain Jack , huutavat kaiuttimet.
 Jokaisella ysärifanilla on jokin biisi, joka saa bileet käyntiin. Enni Granströmillä se on Captain Jack. Hän kiljaisee ja alkaa tanssia kuin lähtisi lentoon.
 Lappuhaalareihin kiinnitetty pieni pyöreä esine hyppii liikkeiden mukana. Se ei ole koru, se on Tamagotchi. Tuo 1990-luvun lopun japanilainen virtuaalilemmikki piti yhteen väliin löytyä melkein kaikkien koululaisten repuista. Jokaisessa Tamagotchissa on olento, jota omistajan pitää ruokkia ja hoitaa.
 Sakari Partanen / Yle
 Granströmin lemmikki on erityinen. Se on alkuperäinen vuoden 1997 Tamagotchi, joka on tilattu Japanista. Tämän Tamagotchin sisällä on pieni enkeli. Jos sitä ei hoida, enkeli kuolee ja siitä tulee paholainen.
 Se on oikeastaan aika hyvä vertauskuva.

"En pääsekään hoitamaan pikkuveljeä, koska olen kännissä", Enni Granström sanoi isälle puhelimessa – mutta lopulta siitä tuli puhelu, joka pelasti hänet


Summary: Uhri oli edelleen illalla sairaalahoidossa. Poliisilla on tekijän tuntomerkit.

Helsingin Kurvissa tapahtui lauantai-iltana puukotus R-kioskin edustalla. Puukotus tapahtui Sörnäisten metroaseman sisäänkäynnin tuntumassa noin kello 18.
 Jalkakäytävällä ja kadunvarressa oli paikalla olleen Ylen toimittajan mukaan useita poliisiajoneuvoja ja ambulansseja. Poliisi oli eristänyt tapahtumapaikan.
 Poliisi tviittasi iltayhdeksän maissa, että epäiltyä ei oltu edelleenkään tavoitettu, mutta sanoi tviitissään ettei epäillystä ei ole sivullisille vaaraa. Poliisilla on tiedossa tekijän tuntomerkit ja poliisi jatkaa hänen etsintäänsä.
 Uhri on poliisin mukaan edelleen sairaalassa.

Poliisi: Puukotus Helsingin Sörnäisissä – tekijän etsintä jatkuu


Summary: Christian Tiensuu valmistautuu parhaillaan EU Masters -huipputurnaukseen. Tulevaisuuden haaveena on pelata LEC:issä (League of Legends European Championship).

League of Legends Julkaisija: Riot Games (2009) Yksi maailman suosituimmista peleistä (helmikuu 2019) Parhaimmillaan yli sata miljoonaa pelaajaa kuukaudessa (syyskuu 2016) 90 prosenttia pelaajista kiinalaisia. Vaatii taktista älyä ja tiimityöskentelytaitoja
 Christian Tiensuu  istuu keskittyneesti tietokoneen äärellä. Sormet naputtavat aktiivisesti näppäimistöllä ja hiirikäsi ohjaa tietokoneen näytöllä liikkuvaa hahmoa. Konekiväärimäinen näppäimistön naputus täyttää huoneen.
 Monella äidillä olisi varmasti vastalauseita tuntikausia tietokoneen äärellä pelaamisesta.
 – Kyllä hän aikoinaan sanoikin, kun olin nuorempi, mutta ei enää viime vuosina, 22-vuotias Tiensuu vastaa hymyillen kotonaan Vaasassa.
 Tällä hetkellä Tiensuu saa palkkaa  League of Legends -pelin pelaamisesta ja valmistautuu Euroopan mestaruuskilpailuihin.
 Jarkko Heikkinen / Yle
 Haaveet todeksi
 Kuten moni muukin poika, innostui Tiensuu pelaamisesta kavereiden kautta ala-asteella.
 – Paras kaveri tuli luokseni veljensä kanssa ja toi mukanaan  Counter-Strike  1.6 cd-levyllä. Siitä se sitten lähti.
 Vuonna 2011 ilmestyi yläasteikäisen Tiensuun tietokoneen näytölle  League of Legends.
 – Kavereiden kanssa sitä pelattiin huvin vuoksi. Ensivaikutelma pelistä oli hyvä, vaikka alkuun olin huono siinä, Tiensuu naurahtaa.
 Taidot kuitenkin kasvoivat vuosien saatossa. Lukiosta valmistumisen jälkeen Tiensuu osallistui ensimmäiseen ammattilaisotteluun Venäjällä. Taidot ilmeisesti huomattiin, sillä pari kuukautta sen jälkeen hän sai kutsun ranskalaiseen joukkueeseen.
 Neljän kuukauden sopimuksen ansiosta Sleeping -nimellä pelaava Tiensuu sai pelaamisesta ensimmäisen kerran palkkaa. Lisäksi joukkueen matkat ja ylläpito maksettiin.
 Jarkko Heikkinen / Yle
 Pelaamista Australian mantereella
 Tiensuulle on kertynyt kokemusta Ranskan lisäksi myös pallon toisella puolella pelaamisesta. Australiassa hän pelasi vuonna 2018 tammikuusta syyskuulle Bombers-joukkueen riveissä. Vaikka pelaaminen on Tiensuun mukaan samanlaista maasta riippumatta, on joukkueiden harjoittelutavoissa eroja.
 – Jotkut joukkueet ovat todella tiukkoja esimerkiksi aikataulujen suhteen. Tällaista oli Australiassa. Meillä oli todella pitkät päivät ja yhtään ei saanut vitsailla. Kello 10-20 oli oltava tikissä.
 Pitkien peliharjoitusten lisäksi joukkueessa kiinnitettiin todella paljon huomiota fyysiseen jaksamiseen. Joukkueen ruokavalio koostui terveellisestä ruuasta ja sokeripitoiset juomat ja ruuat karsittiin ruokavaliosta.
 – Lisäksi menimme joka päivä salille. Se oli todella mukavaa vaihtelua, koska itselläni urheilu oli jäänyt yläasteen jälkeen. On todella tärkeää, että on fyysisesti itsevarma ja hyvä olo, Tiensuu toteaa.
 Myös henkiseen puoleen panostettiin. Joukkue esimerkiksi järjesti muun muassa hengitysharjoituksia, joiden avulla muun muassa pelinaikaista stressiä on helpompi hallita..
 Riot Games
 Pelaaminen ammattimaistunut
 League of Legendsin pelaaminen on ammattimaistunut viimeisen vuoden aikana Suomessa. Viime vuonna perustettiin suomalainen liiga. Maassa toimii myös puolen tusinaa organisaatiota ja yhdistystä. Yksi elektroniseen urheiluun ja sen tukemiseen keskittyvistä yhdistyksistä on heinäkuussa 2018 perustettu MJ-Esports, joka panostaa erityisesti nuorten pelaajien ammattimaiseen kehittymiseen.
 MJ-Esports ry:n puheenjohtaja  Miika Pulkkinen  arvioi, että Suomessa on alle kymmenen LoL-ammattilaista. Määrää on hankala arvioida.
 – Palkkatiedot eivät ole julkisia ja menee aika lailla arvaten, mutta realistinen arvio on kolme tai neljä. Monet näistä pelaajista saavat elantonsa pelaamalla ulkomaalaisissa organisaatioissa, Pulkkinen kertoo.
 Myös Tiensuu arvelee Suomessa ammattilaisia olevan puolen tusinaa. Itsensä hän laskee siihen joukkoon.
 Ammattilaisten määrä Suomessa on League of Legendsin pelaajamääriin suhteutettuna siis hyvin pieni. Kun lasketaan mukaan esimerkiksi Dotan, Counter-Striken, Starcraftin, Hearthstonen ja Battlegroundsin pelaajat, nousee ammattilaisten Pulkkisen mukaan arviolta viiteenkymmeneen.
 Pulkkinen uskoo, että League of Legendsin ammattilaisten määrä tulee kuitenkin kasvamaan.
 – Suomalainen liiga on saatu vasta tänä talvena pyörimään kunnolla ja etenemismahdollisuudet Suomessa ovat olleet todella hankalat.
 Jarkko Heikkinen / Yle
 Paljon kilpakumppaneita, joilla sama tavoite – ammattilaisuus
 Kilpailu joukkueista on todella kova ja vaihtuvuus suurta. Esimerkiksi Tiensuu on itsekin pelannut viiden vuoden aikana kymmenessä eri joukkueessa. Yli vuoden kestävät sopimukset ovat harvinaisia.
 Erityisen kovaa kilpailu on puoliammattilaisuuden ja ammattilaisuuden välimaastossa.
 – Työn ohessakin pystyy tulemaan ammattilaiseksi, mutta suurimmalla osalla se vaatii heittäytymistä täyspäiväiseen pelaamiseen jo ennen kuin on ammattilainen, Pulkkinen kertoo.
 Tiensuun haaveena on tulevaisuudessa pelata LEC:issä (League of Legends European Championship). LEC on johtava League of Legends esports-liiga Euroopassa, joka koostuu kymmenestä Euroopan parhaasta joukkueesta.
 Tällä hetkellä Tiensuu kokee ammattilaisena olevansa keskitason pelaaja, eli harjoiteltavaa vielä riittää.
 – Pitää vain muistaa, että ei huonot päivät tai viikot tee sinusta huonompaa pelaajaa. Pitää vain jaksaa harjoitella ja uskoa omiin kykyihin.
 Tilastoja tarkasteltaessa maailman parhaimmat pelaajat ovat kautta historian tulleet Etelä-Koreasta. Kahdeksasta viimeisestä maailmanmestaruudesta maan joukkueet ovat voittaneet viisi. Yksi mestaruuksista on mennyt Kiinaan, yksi Eurooppaan ja yksi Taiwaniin.
 – Hyvin harva pelaaja maailmalla pystyy sanomaan, että on voittanut eteläkorealaisen pelaajan kilpailussa, Pulkkinen kertoo.
 Vaikka Aasian maat menestyvät kilpailuissa, on Pulkkisen mukaan taso myös Euroopassa erittäin kova.
 – Eurooppalaiset joukkueet eivät lähde maailman mestaruuskilpailuihin ennakkosuosikkeina, mutta joukkueet pystyvät haastamaan kiinalaiset ja eteläkorealaiset joukkueet.
 League of Legendsin pelitapahtumat ovat erittäin suosittuja maailmalla.  ESL / eslgaming.com / H.Kristiansson
 Valmistautumista Euroopan mestaruuskilpailuihin
 Tiensuu pelaa tällä hetkellä tanskalaisessa Ventus Esports -joukkueessa. Suomalaisen lisäksi joukkueessa on kuusi muuta pelaajaa, joista yksi on Norjasta ja loput Tanskasta.
 Joukkue on onnistunut hiljalleen raivaamaan tietä isommille kilpa-areenoille Tanskan liigasta. Kukin harjoittelee omissa kodeissaan. Harjoittelutahti ei ole kuitenkaan niin kova kuten Australiassa.
 – Harjoituksia järjestetään aina sen mukaan, miten kukin kykenee harjoittelemaan. Osa pelaajista opiskelee vielä.
 Pari viikkoa sitten Tiensuu voitti Ventus Esports -joukkueensa kanssa Nordic Championship -turnauksen. Vastassa joukkueella oli suomalainen kilpapeliorganisaatio  Nyyrikki.  Tiensuu on iloinen suomalaisten menestymisestä.
 – League of Legends on ollut pitkään Suomessa vähän kuollut peli. Uskon, että Nyyrikin menestyminen Pohjoismaiden liigassa herättää pelin uudelleen henkiin Suomessa. Suomessa paljon suositumpi on tällä hetkellä esimerkiksi Counter Strike, Tiensuu kertoo.
 Voittajajoukkue kuittasi voitosta noin 9400 euroa ja sai paikan EU Masters -huipputurnaukseen. Kyseessä on Euroopan suurin amatööriturnaus.
 Edessä on aktiivista harjoittelua, sillä vastaan tanskalainen joukkue saa 15 Euroopan parasta joukkuetta. Tiensuun mukaan joukkue osallistuu kilpailuihin altavastaajana.
 – Jos me oikein kunnolla satsataan harjoituksiin, niin kyllä me parhaan kahdeksan joukkoon voidaan päästä. Tietenkin olisi mahtavaa parhaan neljään joukkoon päästä, mutta se vaatii aivan armotonta duunia, Tiensuu kertoo.
 Miltä näyttää ammattipelaajan tulevaisuus? Plan-B:tä ei Tiensuu ole miettinyt.
 – Tuntuu, että kiinnostus tähän hommaan on loputonta. Jos pelaajana en onnistu, todennäköisimmin siirryn valmennushommiin, Tiensuu toteaa.
 Millainen peli League of Legends oikein on? Lue Yle Urheilun Otto Rönkän  artikkeli  pelistä.

Ura LoL-ammattilaisena vaatii henkistä ja fyysistä kestävyyttä – Christian Tiensuu pelaa jopa kymmenen tuntia päivässä


Summary: Voittajapuolueen haastajat yrittävät ratkoa talouden kynnyskysymyksiä ensi viikolla.

Viron parlamenttivaaleista on kuukausi, eikä virallisia hallitusneuvotteluja ole vielä aloitettu. Todellisuudessa hallitusohjelmasta ovat jo viikkoja neuvotelleet keskustavasemmistolainen keskustapuolue eli nykyinen pääministeripuolue sekä kansalliskonservatiiviset EKRE ja Isänmaa.
 Muun muassa sosiaali- ja terveyspalveluista ja maaseudun erityiskysymyksistä on syntynyt vaivatta yksimielisyys, mutta ratkaisematta on tärkein eli se, miten hallituksen päätökset rahoitetaan, kertoi keskustapuolueen hallituksen jäsen  Jaak Aab  Viron yleisradioyhtiön  ERR:n uutisille .
 Näitä neuvotteluja on määrä käydä ensi viikon aikana.
 Kiistaa aborttioikeudesta
 Pöydälle ovat nyt jääneet rahallisesti suurimmat ja kalliimmat lupaukset sekä useat aatteelliset asiat, myöntää myös EKRE:n eli Viron konservatiivisen kansanpuolueen hallituksen jäsen  Henn Põlluaas .
 Yksi vaikeista periaatekysymyksistä on samaa sukupuolta olevien pariskuntien avioliitto-oikeus, jota EKRE vastustaa voimakkaasti.
 Kiperää on ollut ratkaista sekin, miten EKRE:n kanta abortteihin istuu mahdollisen hallituksen linjaan. EKRE sallisi abortit vain terveydellisillä perusteilla. Puolue on soimannut aborttien tekemisestä etenkin naislääkäreitä.
 Anteeksipyyntövaatimuksista on syntynyt erimielisyyttä hallitustunnusteluja käyvien puoluejohtajien kesken.
 Isänmaa-puolueen johtoryhmän jäsenen  Urmas Reinsalun  mukaan maailmankatsomuksellisten arvojen ja painotusten erot ovat niin suuret, että ne voivat vielä viedä neuvottelut umpikujaan. Toisaalta mikään muu hallituspohja ei enää tässä vaiheessa vaikuta realistiselta, Reinsalu arvioi.
 Riigikogun 101 paikkaa:
 reformi 34 keskusta 26 EKRE 19 Isänmaa 12 sos. dem. 10
 Parlamentti järjestäytynee torstaina
 Vaalit voittanut oikeistoliberaalinen reformipuolue tarjosi heti vaalien jälkeen keskustalle neuvotteluja hallituskumppanuudesta, mutta keskusta kieltäytyi veropoliittisten linjaerojen vuoksi.
 Ennen vaaleja keskustan johtaja, pääministeri  Jüri Ratas  arvioi aatteellisten erojen voimakkaasti oikeistopopulistisen EKRE:n kanssa estävän yhteistyön siinä suunnassa. Virossa ajatellaan yleisesti, että mielenmuutos johtuu Ratasin halusta pitää kiinni pääministerinsalkusta.
 Presidentti  Kersti Kaljulaid  on sanonut antavansa varsinaiset hallitusneuvottelut reformin johdettaviksi, kunhan uusi parlamentti eli riigikogu kokoontuu ensi kertaa. Se tapahtunee ensi torstaina.
 Kunnianhimon hinta?
 Vaalien voittajan päätyminen oppositioon ei olisi Virossa ensimmäinen kerta. ERR:n  Esimene stuudio  -tv-ohjelmassa kysyttiin tällä viikolla, mitä puoluejohtaja  Kaja Kallas  on valmis tekemään, jotta niin ei kävisi ensi kertaa myös reformipuolueelle.
 Kallas on aiemmin torjunut ajatuksen, että Ratas johtaisi reformin ja keskustan kokoomushallitusta. Tämän viikon tv-haastattelussaan hän sanoi pohtineensa, onko yksittäisen ihmisen kunnianhimo tällaisessa tilanteessa liian suuri hinta.
 – Mutta jos nyt tarjoan pääministerin tuolia Ratasille, luuletteko hänen suostuvan? Toiseksi minulla ei ole luopumiseen valtuuksia omalta puolueeltani ja äänestäjiltäni, ainakaan ennen kuin mistään on edes neuvoteltu.
 Kallaksen mukaan Ratasin henkilökohtainen kunnianhimo vaikuttaa selvästi suuremmalta kuin hänen omansa. Hän sanoo olevansa valmis harkitsemaan väistymistä hallituspohjan hyväksi mutta ei ilman puolueensa kantaa.

Kovaa peliä Tallinnassa: Vaalien voittaja saattaisi luopua pääministerin salkusta luodakseen hallitukselle pohjan


Summary: Sinkut tuntuvat heräävän talviuniltaan. Kysyimme kolmelta sinkulta nettideittailun ihanuudesta ja kamaluudesta.

– Kävin kahvilla, ja treffikumppani lupasi kyydin kotiin. Meillä oli yhteisiä tuttuja, joten uskalsin lähteä kyytiin. Hän ajoi pienelle harhapolulle ja pysäytti auton, kertoo turkulainen  Leena Hakala  epämiellyttävästä deittikokemuksestaan.
 – Siinä kohdassa sydän hakkasi tosi lujaa. Mies kysyi, mitä tehdään ja minne mennään. En ole niin helppo, että lähtisin touhuamaan autossa. Se oli vähän pelottavaa.
 39-vuotias Hakala on ollut sinkkuna puolisen vuotta.
 Hoitoalalla työskentelevä turkulainen  Julia Närvänen , 30, on hakenut kokemuksia sinkkumarkkinoilla muutaman vuoden. Närvänen ei ole joutunut kohtaamaan pelottavia treffitilanteita. Hän pelkää enemmän jatkoa – sitä vaihetta, kun ollaan jo parisuhteessa.
 – Netistä haetaan seksiseuraa, jota kotona ei saa. Se on pelottavaa. Mitä jos oma kumppanikin hakee jo pian seuraa?
 Nettideittailun riskejä on käsitelty paljon julkisuudessa. Samalla massahurmurilla saattaa olla jopa parikymmentä naista kierroksessa, kuten  ruotsalainen Nahid Persson  sai kokea.
 Suomessa on yli miljoona yksinasuvaa. Luku on suurempi kuin koskaan aiemmin, selviää  Tilastokeskuksen  taulukosta. Näiden miljoonan joukossa on myös monta rakkautta janoavaa sinkkua.
 Sinkkuelämän suosio on yleistyvä ilmiö muuallakin. Amerikkaistutkimuksen mukaan  yli puolet nuorista aikuisista on sinkkuja, ja seksin määrä on vähäisempää kuin 30 vuoteen .
 Ensitreffit arveluttavat miehiäkin
 Myös mies voi pelätä, että treffikumppani on vähän hullu.  Tuomas , 41, on raisiolainen yrittäjä. Tuomas halusi esiintyä jutussa pelkällä etunimellään. Hän etsii seuraa enimmäkseen netin deittisovellusten kautta, vaikka viimeisin pitkä parisuhde alkoikin koirapuistosta.
 Tuomas kertoo mielellään tapaavansa ensimmäistä kertaa paikassa, jossa ei olla kahdestaan. Kahvittelu on turvallinen ja helppo tapa ottaa ensituntumaa uuteen ihmiseen.
 Kesäisin paljon veneilevä Tuomas veisi deittinsä mieluusti veneilemään, mutta varsinkin ensitreffeillä se voi olla liian erikoinen ratkaisu.
 – Kuinka moni nainen lähtee miehen matkaan veneilemään, jos ei ole tavattu koskaan aiemmin? Jos käy huono tuuri, hukumme molemmat. Aika harva lähtee tähän ensitreffeillä.
 Julia Närvänen on avoimen utelias treffailija.  Johanna Manu / Yle
 Deittailu vaatii riskinottoja ja taustatöitä
 Parinetsintä on siirtynyt ajat sitten lehtien palstoilta  internetiin ja erityisesti sosiaaliseen mediaan . Pitkään parisuhteessa olleelle nykyajan parinhakutavat voivat olla vieraita ja samalla houkuttelevia.
 Miten minulle kävisi, jos tekisin itsestäni profiilin deittisovellukseen? Minkälaiset ihmiset kiinnostuisivat minusta?
 Kymmenillä treffeillä käyneet Julia Närvänen, Leena Hakala ja Tuomas tietävät, että eteen voi tulla mitä vain, kun lähdetään tapaamaan täysin vierasta henkilöä.
 – Aika riskillä nykyään mennään. Olen lähtenyt vieraalle paikkakunnalle paikkaan, jossa en ole aiemmin ollut. Olen mennyt oven taakse, että täällä ollaan. Moni on ihmetellyt, miten uskallan, mutta teen taustatyön ystävien kanssa, Närvänen kertoo.
 Taustatyöllä Närvänen tarkoittaa sitä, että hän antaa ystävälleen tiedot siitä, kenet tapaa ja missä. Ystävä tietää treffikumppanin osoitteen ja puhelinnumeron. Jos ei naisesta ala kuulua mitään, ystävät tietävät, mistä etsiä ensimmäisenä.
 Tuomas uskoo naisten olevan ahkerampia taustatyön tekijöitä kuin miehet. Hän itse saattaa korkeintaan tarkistaa, onko yhteisiä tuttuja Facebookissa.
 Neiti Etsivä voi myös selvittää, onko treffikumppani mahdollisesti etsintäkuulutettu tai muuten sekaantunut johonkin laittomaan.
 – Kävimme jopa kolmilla treffeillä. Hän oli niin ihana, kaikkea mistä tykkäsin. Olin ovela ja sain selville, että hän käyttää huumeita. Se oli sitten siinä, Leena Hakala kertoo kokemastaan.
 Jotkut ovat niin syötäviä, ettei sillä ole väliä mitä he sanovat. Ne vaan täytyy saada sänkyyn ja sitten vasta katsotaan, että olisiko heistä enempään.  Leena Hakala
 Luonnollisesti kaikki toivovat kumppanilta rehellisyyttä. Vastaan voi tulla yllättäviäkin tunnustuksia.
 – On ollut yksi sellainen, joka kertoi lyöneensä exäänsä. Oli kuulemma ollut naisen vika, koska nainen halusi ärsyttää, Hakala muistelee.
 Närvänen on tehnyt tuttavuutta treffien päätteeksi poliisien kanssa, Tuomas vartijoiden. Julia ajoi ylinopeutta ja Tuomas hälytti vahingossa itse vartijat paikalle.
 – Yhdet treffit päätyivät yhteiseen yöhön naisen luo. Hän asui entisessä vanhustentalossa, jossa oli jostain syystä vielä wc-tiloissa hätäkytkin jäljellä ja toiminnassa. Yöllä pimeässä haparoin vessaan ja valokytkintä etsiessäni painoin hälytysnappia. Hetken päästä vartijat tulivat ryminällä omilla avaimilla sisään kysymään, mikä hätänä.
 Tämän yökyläilyn hinnaksi tuli 90 euroa.
 Rakkautta vuorokauden ympäri.  Johanna Manu / Yle
 Varatut miehet etsivät seksiseuraa, nuoret naiset sokerideittejä
 Seksiseuraa haetaan paljon. Leena Hakala ja Julia Närvänen ovat huomanneet, että sitä hakevat myös vakituisessa parisuhteessa olevat.
 Naiset ovat jo harjaantuneet huomaamaan miehen käytöksestä, koska ollaan liikkeellä pelkät petipuuhat mielessä.
 – Monesti mennään suoraan asiaan. Kysellään paljon, pyydetään kuvia ja miehet lähettävät kuvia elimistään, Närvänen listaa.
 Myös Tuomas on kuullut naispuolisilta sinkkukavereiltaan, että on paljon suoraan ehdottelevia miehiä, jotka lähettävät myös kuvia vehkeestään.
 – Itse en ikinä, siis ikinä, kehtaisi lähettää vieraalle ihmiselle kuvaa kalustani, Tuomas naurahtaa.
  Netistä haetaan seksiseuraa, jota kotona ei saa.  Julia Närvänen
 Suoraan asiaan ilman lepertelyjä
 Leena Hakala arvioi, että seitsemän miestä kymmenestä ehdottaa seksiä nopeasti. Joka viides kertoo olevansa ujoja. Joka kymmenes mies on sellainen, jonka kanssa voisi harkita parisuhdetta.
 – Normilause on "voisin ottaa sinut viekkuun". En tiedä, onko se joskus johonkin naiseen toiminut, mutta itse en lämpene, Hakala naurahtaa.
 Hakalan kokemuksen mukaan miehet haluavat heti alkuun tietää, suostuuko nainen seksiin, ja sitten vasta tarjoillaan liirumlaarumia. Naiset puolestaan pitävät esileikistä myös puheen tasolla. Ensin tunnustellaan ja sitten vasta mennään itse asiaan.
 "Moi, en nyt jaksais alkaa sepustaa mitään elämäkertaa, annatko vai et?"  Näinkin suoraan asiaa on ehdotettu, kun mies lähestyy naista viestillä deittisovelluksen kautta.
 Närvänen panee treffeillä merkille, flirttaileeko mies muille ja tuntuuko hän viihtyvän paljon yöelämässä. Se kertoo jotain sitoutumisesta. Niin sanotut häntäheikit hän erottaa muun muassa siitä, että huomaa miestä ahdistavan, jos tätä katsoo silmiin. Pälyilevä katse ja käsien piilottelu on epäilyttävää käytöstä.
 – Yhdenkin miehen kanssa olin jo pari tuntia jutellut. Sitten jossain kohdassa huomasin sormuksen rusketusraidat. Se oli siinä.
 Kyllä naisetkin haluavat treffeiltään seksiä.
 – Jotkut ovat niin syötäviä, ettei sillä ole väliä, mitä he sanovat. Heidät vain täytyy saada sänkyyn, ja sitten vasta katsotaan olisiko heistä enempään. Useimmiten ei ole, Hakala lisää.
 Tuomas kohtaa harvoin seksiä janoavia, varattuja naisia. Sen sijaan hän on havainnut tämän päivän muoti-ilmiön olevan niin kutsuttujen  sokeri-isien  etsimistä. Nuoret, vain 17–20-vuotiaat naiset ovat lähestyneet Tuomasta usein.
 – Harvoin tarjotaan seksiä vastineeksi, mutta muuten seuraa ja arveluttavia palveluita rahaa tai kalliita lahjoja vastaan. Kerran on tarjottu suoraan seksiä rahaa vastaan.
 Leena Hakala käy aktiivisesti kotikaupunkinsa sinkkuryhmän tapahtumissa.  Johanna Manu / Yle
 Seksikkyys ei ole kiinni hyvästä takapuolesta
 Deittikonkarit eivät odota treffeiltä sirkustemppuja, elokuvamaisia tempauksia tai muutenkaan mitään ihmeellistä.
 – Tylsästä kahvittelusta voi tulla unelmatreffit, jos kaikki menee maaliin. Jos kemiat eivät kohtaa, on ihan sama, mitä tehdään, Tuomas kertoo.
 Kiinnostavan ensivaikutelman voi tehdä vaikka kyselemällä jotain, mitä ei ole jo lukenut treffikumppanin nettiprofiilista. Julia Närväselle riittää vaikka se, että kysytään, mistä jäätelöstä hän pitää. Leena Hakala nauttii, kun toinen on kiinnostunut hänen arkisista puuhistaan.
 Tuomas on monesti huomannut treffeillä, että nettiprofiilissa on vedetty mutkat suoriksi. Varsinkin kuvat voivat olla muutaman vuoden takaa, kaukana todellisuudesta.
 – Voi olla, ettei treffeillä tunnista, ellei ole neilikka taskussa.
 Naiset myöntävät kiinnittävänsä huomiota ulkoiseen olemukseen. Varsinkin se sytyttää, että näyttää huolehtivan itsestään.
 – Se miten mies on, sillä on merkitystä. Hyvä perse tulee vain isona plussana, Leena Hakala toteaa.
 Hakala tosin tunnustaa katsovansa miehissä enemmän hartioita. Hän nauttii, kun mies näyttää terveeltä, mutta myös luonne luo vetovoimaa.
 – On ihanaa, jos näkee sen puolen miehestä, että hän hoitaa lapsia ja rakastaa yli kaiken, hulluttelee. Se on todella seksikästä.
 Tuomas arvostaa rohkeita naisia ja suoria aloitteita. Hän ei odota pääsevänsä petipuuhiin heti ensimmäisillä treffeillä, mutta suora ehdotus on seksikästä.
 – Hei äijä, sammuta se telkkari ja mennään muhinoimaan. Tällainen toimii, Tuomas kertoo.
 Julia Närvänen odottaa innolla mitä tuleva sinkkukevät ja -kesä tuovat tullessaan.  Johanna Manu / Yle
 Yksin ei haluta olla loputtomiin
 "En ole hakemassa hampaat irvessä parisuhdetta, mutta jos sellainen löytyy, en pane pahakseni."  Tämä lause tulee usein vastaan nettiprofiileissa.
 Kaikki yksinasuvat eivät janoa parisuhdetta. Jopa rakkauden metsästäjät arvostavat myös yksinasumisen iloja.
 Muutaman vuoden sinkkuna ollut Julia Närvänen kertoo nauttivansa siitä, mitä elämä ilman parisuhdetta on opettanut.
 – Kahden vuoden aikana olen oppinut paljon itsestäni: oppinut rakastamaan itseäni, omaa olemista ja omaa arkea. Olen oppinut pitämään siitä, millaista elämä on, kun on yksin.
 Närvänen myöntää kuitenkin kaipaavansa välillä sitä, että olisi joku, jonka kanssa voisi tehdä asioita yhdessä. Ruoka valmiina kotiintullessa. Leena Hakala kaipaa sitä, että joku kyselisi missä mennään, vaikka muuten hän nauttii siitä, miten vapaasti voi liikkua.
 – Elämä on vähän sellaista, että menen ja tulen. Voi lähteä ex tempore reissuun. Täytyy suunnitella enemmän, kun on mies.
 – Haluan kumppanin, mutta yksinolokin on helppoa. Jos saisin nyt valita, olisin mieluummin parisuhteessa kuin sinkku, Tuomas tuumailee.
 Lue lisää:
 Kolmikymppiset sinkkumiehet kyllästyivät Tinderiin ja päättivät hakea rakkautta lyhtypylväsilmoituksilla – "Kokeiltiin tätä ja se ainakin toimi"   Heli Vaarasen kolumni: Liian moni luo ihannekuvan tulevasta kumppanistaan – ennakko-odotukset kannattaa hylätä ja maksimoida sattuma

Aikuisten deittielämässä ei haaskata aikaa – "Aika riskillä nykyään mennään"


Summary: Paikallisen median mukaan  epäillyt olivat pääosin Tadzikistanin kansalaisia.

Saksan poliisi on pidättänyt 11 ihmistä epäiltynä suuren terrori-iskun suunnittelusta.
 Poliisi teki samanaikaisesti kotietsintöjä useisiin kohteisiin Nordrhein-Westfalenin ja Baden-Württembergin osavaltioissa.
 Poliisin erikoisjoukot tekivät pidätyksiä sanomalehti  Rheinische Post in mukaan Düsseldorfissa.
 Asiasta kertovat saksalaiset mediat ja uutistoimisto Reuters.
 Saksalaisten medioiden mukaan epäillyt olivat pääosin Tadzikistanin kansalaisia ja heillä oli Isis-sympatioita.
 Lauantaina päivällä syyttäjä määräsi pidätetyt kuitenkin vapautettaviksi. Välitöntä rikoksen vaaraa ei syyttäjän mukaan ollut.
 Epäillyiltä takavarikoitiin aseita ja räjähteitä.

Saksan poliisi pidätti 11 ihmistä epäiltyinä terrori-iskujen suunnittelusta


Summary: Ilmaston puolesta toteutettava vuosittainen tempaus alkoi jokaisessa maassa kello 20.30 paikallista aikaa.

Valoja on jälleen sammutettu julkisista rakennusta eri puolilla maailmaa Earth Hour -tapahtumassa.
 Ympäristöjärjestö WWF:n 13:tta kertaa järjestettävässä tapahtumassa valot sammuvat tunnin ajaksi kaikkialla maailmassa kello 20.30 paikallista aikaa.
 Tempauksen tarkoituksena on ilmaista maailmanlaajuisesti samaan aikaan huomiota ilmastonmuutoksesta ja muistuttaa päättäjiä asiasta.
 Myös useat yritykset osallistuvat tempaukseen sammuttamalla valonsa.
 Kuvassa Sydneyn oopperatalo. Paul Braven / EPA
 Kuvapari hallintorakennuksesta Vladivostokissa. Yuri Smityuk / AOP
 Hongkongin satamasta sammuivat valot tunniksi. Dale de la Rey / AFP
 Kuvapari Marina Bay Sands -hotellista Singaporessa.  Roslan Rahman / AFP
 Petronas-kaksoistornit Kuala Lumpurissa Malesiassa ennen ja jälkeen kello 20.30. AOP
 Kynttilät loistivat Moskovan Punaiselta torilla. Sergei Bobylev / AOP
 Tuomiokirkko Helsingissä. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Kuva Brandenburgin portista Berliinissä. Omer Messinger / EPA
 Näkymä Pariisista. Geoffroy Van Der Hasselt / AFP

Kuvakooste: Earth Hour on sammuttanut valoja Sydneyssä, Hongkongissa, Intiassa ja Venäjällä


Summary: 2 000 Egyptin punnan korotus nosti vähimmäispalkkaa kahdella kolmasosalla.

Egyptiä itsevaltaisin ottein johtava  Abdel Fattah al-Sisi  on päättänyt korottaa egyptiläisten vähimmäispalkkaa kahdella kolmasosalla.
 Korotus on 2 000 Egyptin puntaa eli reilut sata euroa. Aiemmin vähimmäispalkka oli reilut 60 euroa kuussa.
 Al-Sisi teki päätöksen ennen mahdollista kansanäänestystä perustuslain muutoksista, joiden seurauksena hän voisi pysyä vallassa vuoteen 2034 asti.
 Kansanäänestys on todennäköisesti tulevina viikkoina.
 Al-Sisi on entinen kenraali. Hän on ajanut Egyptin parlamentissa läpi useita armeijan roolia vahvistavia lakimuutoksia.
 Al-Sisi ilmoitti minimipalkan korotuksen koskevan kaikkia egyptiläisiä työläisiä. Se on osa toimia, jotka on tarkoitettu helpottamaan julkisen talouden leikkauksista kärsineiden egyptiläisten elämää.
 Lisää aiheesta:
 Egyptin poliitikot tahtovat, että al-Sisi voi pysyä vallassa vuoteen 2034

Egyptin presidentti al-Sisi nosti minimipalkkaa reilusti – yritys nostaa suosiota ennen kansanäänestystä valtakausista?


Summary: Joka kymmenes suomalainen kärsii kroonisesta unettomuudesta, ja uniapnea on uusi kansansairaus. Helpottaako tilannetta pysyvä talviaika, johon siirryttäneen 2021?

Kuvittele pieni pora, joka on asetettu silmien väliin. Mene siitä kohdasta pieni matka pään sisään. Siellä se on: keskus joka hermostuu heti, jos kelloja siirretään tai matkustetaan aikavyöhykkeiden yli. Sieltä löytyy sisäinen kello, joka tarkkailee silmien näköhermojen kautta tulevaa valon määrää.
 – Sisäinen kello on herkkä häiriötiloille joka tapauksessa. Ihmisten välillä on toki eroja siinä, kuinka herkästi valon muutoksiin reagoidaan, kertoo hämeenlinnalainen yleislääketieteeen erikoislääkäri  Janne Kanervisto .
 Jo tunnin muutos voi vaikuttaa dramaattisesti hyvinvointiin. Sokeritasapaino heittelee, aineenvaihdunta hidastuu, päätä särkee tai vatsa voi mennä sekaisin.
 – Maailmanlaajuisessa tutkimuksessa kävi ilmi, että kellojen siirtämistä seuraavana päivänä sydäninfarktien määrä kohosi noin 25 prosenttia, kertoo Kanervisto.
 Hänen mukaansa ihmisen terveyden kannalta olisi parasta pysyvä talviaika. Todennäköisesti  Suomi siirtyykin pysyvään talviaikaan  vuonna 2021.
 Joskus matka höyhensaarille voi olla uuvuttava. Tutkimusten mukaan noin 10 % suomalaisista kärsii kroonisesta unettomuudesta. Janne Kanervisto
 Uneen liittyviä myyttejä
 Hyvään uneen liittyy paljon myyttejä. Kuorsaaja ei nuku sikeästi, vaan kärsii ylähengitysteiden eräänlaisesta löysyydestä ja ahtaudesta.
 Vieno kuorsaus tai moottorisahan murina saattaa olla merkki uniapneasta, jonka seuraukset voivat pahimmillaan olla tappavia.
 – Diagnosoimattomia uniapneapotilaita on valtavasti. Kuorsaajista kolmasosa on normaalipainoisia, mutta ylipainolla ja kuorsaamisella on yhteys. Mutta vastaavasti sopivalla painonpudotuksella kuorsaamisen ja uniapnean seurauksia voi helpottaa, toteaa lääkäri Janne Kanervisto.
 Ihminen, joka nukahtaa heti pään painuttua tyynyyn, kärsii Kanerviston mukaan myös uniongelmista.
 – Välitön nukahtaminen kertoo valtavasta univajeesta. Aivot ovat niin kuormittuneet, etteivät ne kestä enää hetkeäkään hereillä, vaan vaativat välitöntä lepoa. Se on kehon hälytysmerkki.
 Kolmas myytti liittyy toiveeseen nukkua koko yö ilman keskeytyksiä. Kanerviston mukaan on normaalia, että ihminen heräilee yössä muutaman kerran.
 – Ne ovat nopeita, lyhyitä keskeytyksiä, joiden jälkeen ihminen vaipuu uudelleen uneen. Niistä ei pidä olla huolissaan tai ottaa ylimääräistä stressiä. On myös tavallista, että nukahtamiseen menee 10 - 20 minuuttia. Yli puolen tunnin nukahtamisviive alkaa jo olla poikkeava, kertoo Janne Kanervisto.
 Oikea nukahtamishetki on tärkeä
 Yleislääketieteen erikoislääkäri Janne Kanervisto kertoo, että ihmisen vireystila vaihtelee noin puolentoista tunnin välein. Usein illallakaan aivot eivät saa levätä, vaan joutuvat antamaan tilaa somen, television tai sähköpostin selailulle. Keho voi olla väsynyt, mutta aivot käyvät kierroksilla.
 Jos aivoja stimuloidaan jatkuvasti, ne eivät osaa rauhoittua tarpeeksi valmistaakseen ihmistä lepoon.
 – Kun itsetuntemusta oppii, huomaa illallakin hetken, jolloin väsymys on suurin. Se aallonpohja kannattaa hyödyntää, ja mennä sänkyyn vasta silloin.
 Janne Kanervisto harrastaa valokuvausta. Oikean hetken hakeminen on hyvää mindfullness-harjoittelua, hän sanoo. Janne Kanervisto
 Lomalla tai vapaapäivänä runsas ulkoilu valoisaan aikaan tuo makeat yöunet. Kanervisto muistuttaa, että se on ihmisen luonnollinen olotila. Arjen ja vuodenaikojen vaihtelun tuomia eroja voi tasoittaa omilla toimilla.
 – Talvisin valon saamisesta pitää huolehtia itse: keinovalot kehiin ja sälekaihtimet auki. Kesällä taas makuuhuoneeseen kannattaa hankkia pimennysverhot. Valaistuksen himmentämisestä iltaa kohti voi olla myös apua, sanoo Janne Kanervisto.
 Univaje nostaa riskit suuriksi
 Ihmisellä on siis luolamiehen tavat, joilla ympäröivässä yhteiskunnassa pitäisi pärjätä.
 Lääkäri Janne Kanervisto kertoo amerikkalaistutkimuksesta, jossa ihmisten nukkumista on seurattu vuosikymmenten ajan. Tilastojen valossa keskimääräinen uniaika on vähentynyt kahdeksasta tunnista kuuteen tuntiin viimeisen viidenkymmenen vuoden aikana.
 – Se on valtavasti. Kahden tunnin univaje lisää riskiä esimerkiksi diabetekseen ja ylipainoon. Parin tunnin univaje kaksinkertaistaa urheiluvammojen riskin ja kolmen tunnin univaje kolminkertaistaa liikenneonnettomuusriskin.
 Välitön nukahtaminen kertoo valtavasta univajeesta  Janne Kanervisto
 Unettomuuteen liittyy myös valtava bisnes sängyistä ja petivaatteista reseptivapaisiin valmisteisiin. Kanervisto sanoo tämän kertovan myös siitä, että hyvä uni on kiinnostuksen kohde.
 – Mutta paras lääke on aina luonnollinen uni. Ei ole toista lääkettä, joka parantaa aineenvaihduntaa, korjaa sokeritasapainoa ja auttaa suoriutumaan vaativista tehtävistä yhtä hyvin. Siksi tämän luonnollisen tarpeen löytäminen ja kuuleminen on ensiarvoisen tärkeää.

Välitön nukahtaminen voi kertoa rajusta univajeesta – "Hyvään uneen tarvitaan sopivasti valoa, happea ja rauhaa"


Summary: Kahdella Oscarilla palkittu elokuvaohjaaja Asghar Farhadi kertoo Yle Uutisten haastattelussa työstään kahdella mantereella.

Railakkaasti juhliva hääväki tungeksii kakun ympärillä. Sähköt ovat menneet poikki ja morsian leikkaa kakkua kännyköiden valossa. Kun valot tulevat päälle, sitä pidetään merkkinä. Juhla yltyy.
 Sitten huomataan, että yksi suvun lapsista on kadonnut.
 Iranilaisen  Asghar Farhadin  uudessa trillerissä  Kaikki tietävät  ( Todos lo saben , 2018) perhetragedia pakottaa pienen kyläyhteisön salaisuudet pintaan. Samalla pintaan ui myös syvempiä kysymyksiä perhesuhteista ja elämän varrella tehdyistä valinnoista.
 – Minulle tässä elokuvassa on kyse siitä, miten tärkeä asia menneisyys on meidän elämissämme. Miten voimme tulla toimeen menneisyytemme kanssa, ohjaaja kertoi elokuvan maailmanensi-illan jälkeen Cannesin elokuvajuhlilla viime keväänä. Elokuva sai perjantaina ensi-iltansa Suomessa.
 Tätä elokuvaa varten Iranin menestynein elokuvaohjaaja on matkannut kauas kotoa.  Kaikki tietävät  on kuvattu Espanjassa ja espanjaksi, Espanjan suurimpien elokuvatähtien kanssa ja kokonaan espanjalaisella työryhmällä.
 ”Espanja ei ole flamencoa ja härkätaisteluita”
 Torrelaguna on pieni kylä tunnin matkan päässä Madridista.  Kaikki tietävät  -elokuvan kuvauksissa kylään matkasi espanjalaisten elokuvantekijöiden eliitti  Pedro Almodóvarin  vakiokuvaaja  José Luis Alcainesta  maan valovoimaisimpiin näyttelijöihin.
 Silmäätekevin työryhmästä oli elokuvan pääpari, Espanjan menestyneimmät näyttelijät  Penelope Cruz  ja  Javier Bardem . Tosielämän aviopari esittää Farhadin elokuvassa nuorina yhdessä olleita Lauraa ja Pacoa, jotka elämä on ajanut erilleen.
 Argentiinaan muuttanut Laura saapuu kahden lapsensa kanssa Espanjaan siskonsa häihin. Kotikylään taannoin jäänyt rengin poika Paco on kerryttänyt omaisuuden Lauran isältä ostamallaan viinitilalla. Vaikka kaikki ovat pinnalta onnellisia, on monta asiaa vielä selvittämättä.
 Farhadi on tähän asti onnistunut kiertämään kotimaansa tiukan sensuurin toisin kuin moni hänen kollegansa. Esimerkiksi Farhadin ystävä Jafar Panahi on asetettu kotimaassaan 20 vuoden mittaiseen työskentelykieltoon.
 Cruz ja Bardem ovat tärkeä syy siihen, miksi Asghar Farhadi lähti Espanjaan kuvaamaan. Ohjaaja on kertonut keskustelleensa yhteistyöstä ensin Bardemin kanssa tavattuaan hänet kuusi vuotta sitten Los Angelesissa.
 – Kaksi vuotta sitten Farhadi muutti Espanjaan, opetteli kielen ja eli kulttuuriamme, Cruz kertoi Cannesin elokuvajuhlien lehdistötilaisuudessa.
 – Kuvausten aikana hän pänttäsi öisin dialogia osatakseen sen seuraavana päivänä ulkomuistista, että voisi havaita jos joku poikkeaa käsikirjoituksesta. Häntä on mahdoton huijata.
 Tavatessani ohjaajan lehdistötilaisuuden jälkeen, hän kertoo ajatelleensa, että Espanjassa ohjaaminen oli riski. Hän halusi viimeiseen asti välttää ulkopuolisen turistin näkökulman.
 – Heti aluksi päätin, että minun pitäisi varoa kaikkia kliseitä. Sellaisia kuin flamenco tai härkätaistelu. Espanjassa ei ole kyse niistä. Elin ihmisten kanssa ja pyysin työryhmääni olemaan erittäin varovaisia tämän asian kanssa. Haluan, että tämä elokuva tuntuu espanjalaiselta.
 Sensuuria, Oscareita ja kannanottoja
 Lempeästi artikuloiva ja herrasmiesmäisesti pukeutuva Asghar Farhadi on kosmopoliitin humanistin perikuva. Hän vaikuttaa ennemmin kuuntelevalta kuin kärkkäältä. Kuitenkin hänen roolinsa Iranin menestyneimpänä elokuvaohjaajana on vienyt hänet tilanteisiin, joissa hänellä on ollut tilaisuus ottaa kantaa.
 Vuonna 2012 Farhadi voitti ensimmäisen Oscar-palkintonsa, joka oli myös ensimmäinen iranilaisen elokuvantekijän saama Oscar. Trillerimäisen jännittävä avioerodraama  Nader ja Simin: Ero  ( Jodaeiye Nader az Simin , 2011) palkittiin parhaana vieraskielisenä elokuvana. Palkintopuheessaan ohjaaja otti kantaa Yhdysvaltain ja Iranin välisiin jännitteisiin.
 – Uskon tätä katsovien iranilaisten olevan iloisia, koska aikana, jona poliitikot puhuvat sodasta, pelottelevat ja ovat aggressiivisia, heidän maansa on esillä sen rikkaan kulttuurin kautta, joka on ollut piilossa politiikan raskaan pölyn alla. Tämä palkinto on minun maanmiehilleni, jotka kunnioittavat kaikkia kulttuureja ja sivilisaatioita ja halveksuvat vihamielisyyttä.
 Toisen Oscarinsa hakemisen Farhadi jätti väliin kokonaan. Hän ei suostunut matkustamaan Yhdysvaltoihin, koska maan presidentiksi valittu  Donald Trump   oli julistanut maahantulokiellon  suurimpien muslimimaiden kansalaisille.Trumpin virkaanastumisen jälkeen Farhadi ei ole matkustanut Yhdysvaltoihin.
 "Palaan menneisyyteen elokuvissani yhä uudestaan. Jotkut ihmiset näkevät menneen ajan heille kertyneenä omaisuutena. Toiset taas kokevat sen lähtölaskentana kohti nollaa."
 Ohjaajan puolesta  The Salesman  ( Forushande , 2016) -elokuvan palkinnon haki maailman ensimmäinen naispuolinen avaruusturisti, amerikaniranilainen liikenainen  Anousheh Ansari . Se oli näpäytys Trumpin julistuksen sisältämälle oletukselle ihmisten kansalaisuuteen perustuvasta erilaisuudesta.
 Farhadi ei kuitenkaan suomi vain Yhdysvaltoja. Hänen elokuviensa tapa käsitellä rohkeasti yhteiskunnallisia aiheita on herättänyt kiivasta keskustelua myös Iranissa. Silti hänen elokuvansa ovat myös siellä valtavan suosittuja.  Nader ja Simin: Ero  herätti kotimaassaan niin paljon kiinnostusta, että se on edelleen Iranin kaikkien aikojen eniten lipputuloja saanut elokuva.
 Huolimatta elokuviensa käsittelemistä vaikeista aiheista, Farhadi on tähän asti onnistunut kiertämään kotimaansa tiukan sensuurin toisin kuin moni hänen kollegansa. Esimeriksi Farhadin ystävä  Jafar Panahi  on asetettu kotimaassaan 20 vuoden mittaiseen  työskentelykieltoon .
 – Elokuvan tekeminen Iranissa on kaikista vaikeuksistaan huolimatta minulle helpompaa kuin muualla. Siihen liittyy vaikeuksia, mutta ne ovat osa työtäni, Farhadi muotoilee diplomaattisen ympäripyöreästi.
 Paremmin hänen elokuviensa koskemattomuutta voi selittää se, että hän esittää asiat aina monelta kantilta. Hänen elokuviensa henkilöt edustavat eri kantoja ja heistä jokaisen toiminnalle annetaan ymmärrettävä syy. Tuomio siitä, kuka on oikeassa, jätetään katsojalle.
 Valkokankaan näytelmäkirjailija
 Valo osuu parisänkyyn. Sitten sohvaryhmään. Teatterin valomies kääntää keilan valaisemaan näyttämön eri osia, yksi osa kerrallaan. Lopuksi hän valaisee kerralla koko näyttämön.
 Kohtaus on Asghar Farhadin  The Salesman  -elokuvan alusta. Ohjaajan mukaan se on pienoisversio kaikista hänen elokuvistaan. Niissä katsojille näytetään yksi näkökulma toisen jälkeen, kunnes heillä elokuvan lopussa on kokonaiskuva tapahtuneesta.
 The Salesman  -elokuvassa Teheranissa toimiva teatteriryhmä esittää  Arthur Millerin  klassikkonäytelmää  Kauppamatkustajan kuolema . Amerikkalaisen unelman joutsenlaulun kirjoittanut Miller on yksi Farhadin esikuvista, koska hän ”ei kuvaa henkilöitään mustavalkoisina”.
 Alun perin teatteriohjaajaksi opiskellut Farhadi innostui opiskeluaikoinaan myös  Anton Tsehovin  ja  Henrik Ibsenin  näytelmistä, joissa tunteet kuohuvat näennäisen tyynen pinnan alla. Farhadin opinnäytetyö käsitteli niin ikään yhtä sanomatta jätetyn mestaria, Nobel-kirjailija  Harold Pinteria .
 Farhadi yllättyi siitä, miten avoimesti espanjalaiset puhuivat asioistaan. Havainto muutti koko käsikirjoituksen. Farhadi vaihtoi elokuvalle suunnittelemansa nimen ”Kukaan ei tiedä” muotoon ”Kaikki tietävät”.
 Näytelmäkirjallisuuden suurnimien perintöä ovat sekä Farhadin elokuvien moniulotteiset henkilöt että niiden toistuva teema: se, miten vaietut asiat pyrkivät pintaan. Farhadin edellisessä eurooppalaisessa elokuvassa  Menneisyys  ( Le passé , 2013) teema on nimessä asti.
 Cannesissa ohjaaja kertoo, että menneisyys vaivaa häntä.
 – Palaan siihen elokuvissani yhä uudestaan. Jotkut ihmiset näkevät menneen ajan heille kertyneenä omaisuutena. Toiset taas kokevat sen lähtölaskentana kohti nollaa, Farhadi sanoo.
 Ohjaaja sanoo viehättyneensä kuubalaisesta sananlaskusta, jonka mukaan emme voi tietää millainen menneisyys meitä huomenna odottaa.
 – Elokuvieni loput ovat hyvin avoimia. Haluan, että elokuvan loputtua katsojan mielessä alkaa uusi elokuva. Näin elokuvassani on yksi alku alussa ja toinen sen lopussa.
 Takaisin kotiin
 Kaikki tietävät  on saanut maailmalla ristiriitaisen vastaanoton. Näyttelijöitä ja henkilöiden psykologiaa on kehuttu, mutta toisaalta trillerimäistä juonta ei ole pidetty kovinkaan yllättävänä. Kritiikit voi summata yhteen sanomalla, että kyseessä ei ole ohjaajan terävin elokuva, mutta että se on silti terävämpi kuin moni muu trilleri.
 Yhden asian suhteen Farhadi voi huokaista helpotuksesta. Espanjalaismediassa elokuvaa on kehuttu nimenomaan autenttisen espanjalaiseksi.
 Ironisesti juuri elokuvan eurooppalaisuus on tehnyt sen esittämisestä hankalaa ohjaajan kotimaassa. Iranissa esimerkiksi naishenkilöiden vähäpukeisuus voi johtaa leikkauksiin, jotka tuntuisivat käsittämättömiltä Espanjassa.
 Kulttuurieroihin ohjaaja törmäsi jo elokuvaa tehdessään. Hän on kertonut yllättyneensä siitä, miten avoimesti espanjalaiset puhuivat asioistaan. Havainto muutti koko käsikirjoituksen. Farhadi vaihtoi elokuvalle suunnittelemansa nimen ”Kukaan ei tiedä” muotoon ”Kaikki tietävät”.
 Ohjaajan uutta elokuvaa on syytetty terävyyden puutteesta, joka on läsnä hänen iranilaisissa elokuvissaan. Farhadi myöntää, että hän on Euroopassa ohjatessaan varovaisempi yhteiskuntakritiikissä.
 – Se johtuu siitä, etten ole elänyt elämääni Espanjassa, ohjaaja puolustautuu.
 – Kirjoittaessani elokuvaa sain apua paikallisilta kirjoittajilta ja työryhmältäni. Niinpä siinä on myös yhteiskunnallisia elementtejä, kuten luokkaerot, vaikka ne eivät ole erityisemmin pinnalla.
 Cannesissa Farhadi puhui haastattelussa toisen jälkeen elokuvasta universaalina kielenä. Se, että hän kykenee ohjaamaan tarinoita eri puolilla maailmaa, osoittaa hänen mukaansa, että ihmiset ovat kulttuurieroistaan huolimatta pohjimmiltaan samanlaisia.
 Seuraavaksi hän haluaa kuitenkin ohjata kotimaassaan. Siitäkin huolimatta, että työtilaisuuksia tarjotaan Yhdysvaltoja myöten. Sinnekin Farhadi sanoo voivansa matkustaa töihin, jos hänellä on tarpeeksi hyvä tarina kerrottavanaan.
 – Ehkä teen elokuvia vielä silloin tällöin ulkomailla ihan sen kokemuksen vuoksi. Mutta en halua hyppiä maasta toiseen ohjaamaan. Teen mieluummin elokuvia kotimaassani. Iran on kuitenkin kotini ja se kulttuuri, jonka tunnen 46 vuoden ajalta.

Iranin menestynein ohjaaja muutti Espanjaan ja opetteli kielen ohjatakseen Penelope Cruzia ja Javier Bardemia – ”En halunnut tehdä postikorttielokuvaa”


Summary: Kuluttajaneuvontaan tulee paljon yhteydenottoja huonekaluista. Eniten valitetaan sohvista, sängyistä ja patjoista.

Kuluttajaneuvonnassa ratkotaan huonekaluihin liittyviä riitoja päivittäin. Viime vuonna sinne tuli noin 2 700 yhteydenottoa huonekaluista. Lähes puolet niistä koski sohvia, sänkyjä ja patjoja.
 Suuri osa yhteydenotoista liittyy sohvan päällisiin tai pehmusteisiin.
 – Kangas rypistyy, nyppyyntyy tai pehmusteisiin tulee painaumia. Lisäksi on teknisiä puutteita, kuten vääränlaiset jalat tai huonosti toimiva vuodemekanismi, kertoo erityisasiantuntija  Raija Marttala  Kilpailu- ja kuluttajaviraston kuluttajaneuvonnasta.
 Minullakin on ollut asiakas, jonka sohva täytti lähes koko asunnon.  Raija Marttala
 Yhteydenottoja tulee myös toimituksen viivästymisestä. Viime vuonna kuluttajaneuvontaan valitettiin usein Suomen Sänkytukun tuotteista. Sen taustalla oleva Eurolla Oy meni konkurssiin pari viikkoa sitten.
 – Asiakas oli jo maksanut Sänkytukun tuotteen joko kokonaan tai osittain, mutta tuotteen saaminen kesti pitkään tai tuotetta ei saanut lainkaan. Jälkikäteen voi päätellä, että se johtui ehkä talousongelmista, Marttala sanoo.
 80-vuotias tuoli kestää yhä
 Yle Uutiset kertoi viime viikolla yrittäjästä, jonka  sohva hajosi  alle vuoden käytön jälkeen. Juttu nosti jonkin verran keskustelua huonekalujen kestävyydestä.
 Uudet sohvat ovat usein lähinnä koriste, ei istumista varten. Puu- tai metallirunko on heiveröinen, kankaat ja toppaukset surkealaatuisia. Hinta ja laatukaan eivät kulje enää käsi kädessä. Itse isona miehenä on vaikeaa löytää oikeanlaista sohvaa, joka kestäisi ja jossa olisi hyvä istua.
 Meille ostettiin Askosta kymmenkunta vuotta sitten hintava sohva, jossa on sänkymekanismi. Tarkoitus oli käyttää sitä varavuoteena vieraille. Muutaman kerran jälkeen yksi sängyn putkista katkesi, koska putken seinämäpaksuus oli ehkä 0,5 mm tai jopa vähemmän.
 Minulla on olohuoneessa 1920-luvulla valmistettu, sittemmin kunnostettu tuoli. Toinen tuoli on Askon valikoimasta 1930-luvulta. Molemmat ovat päivittäisessä käytössä. Ruokailuryhmän tammituolit ovat noin 10 vuoden ikäiset. Toissa viikolla huomasin, että ruuvaukset ovat porautuneet osittain tai kokonaan läpi, on halkeamia ja lohkeamaa. Nykyiset tuolit ja etenkin sohvat kasataan liimapuusta ja lastulevystä. Ei niitä ole tarkoitettukaan kestämään.
 Huonekaluun tyytymätön asiakas ottaa yleensä ensin yhteyttä myyjään. Jos asiasta ei päästä yksimielisyyteen, seuraava osoite on kuluttajaneuvonta. Viime kädessä ongelmat ratkoo kuluttajariitalautakunta.
 Kuluttajaneuvontaan tuli viime vuonna noin 2700 yhteydenottoa huonekaluista. Taulukon huonekalut-osio tarkoittaa yhteydenottoja, joissa ei oltu eritelty tarkempaa tuoteryhmää. Kilpailu- ja kuluttajavirasto
 Omiakin mokia
 Asiakkaat valittavat kuluttajariitalautakuntaan jonkin verran siitä, ettei tuote vastaa tilausta. Eräässä tapauksessa asiakas osti sohvakaluston, joka ei mahtunutkaan kotiovesta sisään. Se ei myöskään ollut kotimainen, kuten hän oli luullut.
 Kuluttajariitalautakunta päätti tapauksen asiakkaan eduksi, koska sohvakalusto ei ollut sopimuksen mukainen.
 Sohvakalusto ei mahtunut asunnon ovesta sisään ja kuluttaja perui kaupan. Kuluttajan on varmistettava ennakkoon, että ostettavat huonekalut mahtuvat asuntoon. Myyjä ei kuitenkaan kiistänyt, että olisi luvannut kuluttajalle kaluston olevan kotimainen ja mahtuvan kuluttajan ovesta sisään. Sohvakalusto ei ollut sopimusehtojen mukainen. Kuluttajalla oli oikeus saada kauppa puretuksi ilman kuluja.
 Valituksissa tulee esiin myös asiakkaiden omia mokia, jolloin myyjällä ei ole velvollisuutta korvata tuotetta. Asiakas on esimerkiksi ostanut sohvan selvittämättä, mahtuuko se omaan olohuoneeseen. Marttala neuvoo ottamaan huoneesta tarkat mitat ennen sohvan ostamista.
 – Sohvat ovat esillä isoissa huonekaluhalleissa, joissa ne eivät näytä kovin suurilta. Kotona se onkin yllättävän kookas. Minullakin on ollut asiakas, jonka sohva täytti lähes koko asunnon.
 Nella Nuora / Yle
 Älä katso vain ulkonäköä
 Jotkut taas ovat ihastuneet huonekalun ulkonäköön, mutta hoitaneet sitä väärin. Näin kävi esimerkiksi asiakkaalle, joka osti tammisen ruokapöydän ja öljysi sen heti väärin.
 Osa öljystä imeytyi pöytään, mutta osa muodosti rasvaisia laikkuja pöydän pintaan. Pöytä oli juuri ennen kaupantekoa öljytty. Kuluttaja ilmoitti käyttäneensä pintakäsittelyyn bioöljyä. Myyjä ei ollut suositellut käytettäväksi kyseistä bioöljyä. Tällainen öljy saattaa sisältää kovettimia, jotka kovimpien lustojen kohdalla estävät syvän imeytymisen, mikä jättää laikullisen pinnan. Kyse oli puumateriaalin luontaisista ominaisuuksista sekä mahdollisesti siitä, ettei käytetty öljy sopinut käyttötarkoitukseen.
 Jos siinä on vielä joku ruusukangasverhoilu, myyjä voi vaatia maksamaan koko sohvan hinnan.  Raija Marttala
 Jos omistaja on saanut huonekalun mukana käyttö- ja hoito-ohjeet, myyjän ei tarvitse korvata tuotetta.
 – Kannattaa selvittää, miten materiaalia hoidetaan. Se voi vaatia sitoutumista kestääkseen hyvänä pitkään. On tosi harmillista, jos kallis tuote pilataan väärällä tai puutteellisella hoidolla, sanoo erityisasiantuntija Raija Marttala.
 Katuminen voi käydä kalliiksi
 Osa asiakkaista alkaa katua ostosta pian sen jälkeen, kun huonekalu on tilattu – vaikka huonekalussa ei olisikaan mitään vikaa. Verkkokaupassa on kahden viikon palautusoikeus sen jälkeen, kun tavara on toimitettu. Myymälässä tehtyjen tilausten kohdalla myyjällä on kuitenkin oikeus vahingonkorvauksiin, jos asiakas tulee katumapäälle.
 Asiakas voi kuitenkin päästä pienillä kustannuksilla, jos hän ehtii perua tilauksen ennen kuin huonekalua aletaan valmistaa. Myöhäistä se on silloin, kun sohva seisoo rappukäytävässä.
 – Jos siinä on vielä joku ruusukangasverhoilu jota muut eivät ehkä ostaisi, myyjä voi vaatia maksamaan koko sohvan hinnan.
 Niko Mannonen / Yle
 Katuminen voi tulla asiakkaalle kalliiksi, jos huonekalu on jo kotona. Kuluttajariitalautakunta on päättänyt myyjän eduksi esimerkiksi tapauksen, jossa mittojen mukaan tehty sänky ei kelvannutkaan asiakkaalle.
 Mittojen mukaan räätälöity moottoroitu sänky oli kuluttajan mielestä nukkumiskelvoton. Myyjä muutti sängyn patjaa kuluttajan toiveiden mukaan useasti, mutta sänky oli edelleen kuluttajan mukaan epämukava. Myyjä vetosi siihen, että sänky oli tehty kuluttajan mittojen mukaan. Lautakunta piti mahdollisena, että sängyn kokeminen epämukavaksi johtui kuluttajan terveydentilasta.
 Hajonnutta ei kannata hävittää heti
 Erityisasiantuntija Raija Marttalan mukaan huonekaluihin ei kovin usein anneta takuuta, joten kuluttajaneuvonta tarkastelee tapauksia kuluttajasuojalain mukaisen virhevastuun näkökulmasta.
 Uuden tuotteen kohdalla takuu ja virhevastuu ovat kuluttajan oikeuksien kannalta lähes tasaveroiset. Kun tuotteelle tulee ikää, tilanne muuttuu. Takuun piirissä olevasta huonekalusta on yleensä helpompi saada hyvitystä.
 – Jos vaikkapa sohvakankaalle on annettu viiden vuoden takuu, kiistan selvittäminen on helpompaa. Virhevastuuta soveltaessa puolestaan myyjä voi olla vahvoilla, koska kangasta on vuosien mittaan käytetty. Mahdollinen materiaalin heikkous on silloin vaikeampi todistaa, Marttala sanoo.
 Vielä vaikeampaa todistaminen on silloin, kun asiakas ehtii hävittää huonekalun ennen kuin siitä tehty reklamaatio on käsitelty.
 Runkosänky huojui. Sängyn mahdollista vikaa ei voitu selvittää, koska kuluttaja oli tuhonnut sängyn. Sänky oli tuhottu eikä kuluttajan toimittamien valokuvien perusteella virhettä voitu todeta, joten kuluttaja ei kyennyt osoittamaan runkosängyn olleen virheellinen.
 Kursivoidut kohdat ovat tiivistelmiä  kuluttajariitalautakunnan ratkaisuista  ja huonekaluvikojen aiheuttamasta keskustelusta Yle Uutisten verkkosivuilla.

Sohva ei mahtunut kotiovesta sisään, myyjä joutui korvaamaan – näin selvität ongelmasi huonekalujen kanssa


Summary: Alahuone yrittää taas muodostaa yhteistä kantaa eroon. Epäselvää on, kuuntelisiko hallitus sitä.

Britannian EU-erossa viime viikolla:  Alahuone otti ohjat käsiinsä ja yritti löytää suuntaa-antavilla äänestyksillä tietä ulos brexit-umpikujasta.  Ei onnistunut , sillä mikään vaihtoehto ei kelvannut alahuoneen enemmistölle.
 Pääministeri  Theresa May  puolestaan  lupasi jättää paikkansa suunniteltua aiemmin , jos hänen EU-erosopimuksensa hyväksytään.  Ei hyväksytty , vaikka May toi perjantaina äänestettäväksi  vain puolet sopimuspaketista .
 Lisäksi muun muassa laskettiin, että  Game of Throneskin taisi kestää lyhyemmän aikaa  kuin koko brexit-taistelu alusta asti.
 Britannian EU-erossa tänään:  parlamentti yrittää jälleen illalla löytää suuntaa-antavilla äänestyksillä tietä ulos brexit-umpikujasta.
 Tässä pikaopas illan parlamenttiuutisiin.
 Mistä illan äänestyksissä on kyse?
 Alahuone järjestää jälleen niin sanottuja suuntaa-antavia äänestyksiä. Päätettäväksi on tarjolla  kahdeksan vaihtoehtoa . Niistä  osasta äänestettiin myös viime viikolla.  Vaihtoehtona on edelleen esimerkiksi koko eron peruminen, jos sopua erosopimuksesta tai sopimuksettomasta erosta ei löydy.
 Äänestettäväksi on tarjolla  myös uusia ajatuksia , esimerkiksi esitys, jonka mukaan Britannia saisi yksipuolisesti irtautua Irlannin rajajärjestelyä koskevasta sopimuksesta. EU on kieltäynyt neuvottelemasta tätä sopimuskohtaa uudelleen.
 Tarjolla on myös esitys, jossa sopimuksettoman eron uhatessa kansalta kysyttäisiin sen mielipidettä uudelleen.
 Äänestettävät kysymykset valitsee myöhemmin tänään alahuoneen  puhemies John Bercow .
 Mikä on suosituin ajatus?
 Ilta näyttää, mutta viime viikolla suosituin oli ajatus tulliliitosta. Se jäi alle kymmenen äänen päähän enemmistöstä, äänin 265 puolesta–271 vastaan. Esitys vaatii, että eropaketissa on mukana lupaus neuvotella EU:n kanssa pysyvä ja laaja, koko Britannian kattava tulliliitto.
 Viime viikolla paljon ääniä keräsi myös esitys, jonka mukaan mikä tahansa EU-erosopimus pitäisi vielä hyväksytyttää kansanäänestyksessä. Ajatusta tuki viime viikolla 268 lainsäätäjää ja vastusti 295.
 Etukäteen uskottiin, että nämä olisivat suosittuja esityksiä myös tänään.
 Viime viikolla sai äänestää niin montaa esitystä kuin halusi. Saman odotetaan toistuvan tänään.
 Moneltako tapahtuu?
 Keskustelun on määrä päättyä noin kello 22 Suomen aikaa. Äänestykseen on varattu puoli tuntia ja tulokset julkistetaan laskennan jälkeen. Viime viikolla tähän meni pari tuntia. Jos sama toistuu nyt, tulosten tullessa Suomessa saatetaan olla jo tiistain puolella tai lähellä sitä.
 Pääministeri Theresa May ehti viikonloppuna brexit-väännön lisäksi kirkkoon. Tässä May ja puoliso Philip May tervehtivät Blitz-koiraa kirkon edessä Maidenheadissa. EPA
 Mitä hallitus ajattelee tästä?
 Äänestykset eivät sido hallituksen käsiä, mutta jos parlamentti löytää yhteisen tahdon, se varmasti vaikuttaa myös hallituksen ajatuksiin. Parlamentista on tosin myös uhkailtu, että hallitus voidaan pakottaa noudattamaan sen tahtoa.
 Viikonloppuna uutisoitiin, että pääministeri May saattaa yrittää tuoda kiistellyn eropakettinsa parlamentin eteen  vielä neljännen kerran .
 Spekuloitu on myös, aikooko May vaatia ennenaikaiset vaalit. Epäselvää tosin on, mikä olisi eripuraisten konservatiivien brexit-kanta vaaleissa.
 Jos Britannia ei keksi muuta suunnitelmaa, sitä uhkaa sopimukseton EU-ero 12. huhtikuuta.

Brexitissä tänään: parlamentti etsii jälleen vaihtoehtoista erotietä – mistä tällä kertaa on kyse? Katso parlamentin tapahtumat suorana


Summary: Hallituksen asettama aikaraja kivihiilen käytölle, vuosi 2029, tekee tiukkaa osalle isoista kaupungeista.

Lahden asema ympäristökaupunkina vahvistui tänään, kun kaupungin energiayhtiö sulki yli 30 vuotta kivihiiltä käyttäneen voimalaitoksensa Kymijärvellä.
 – Tämä on erityisen suuri päivä. Lahti luopuu kokonaan kivihiilestä ensimmäisenä suurista kaupungeista. Toteutamme energiakäännöksen ja siirrymme kestävälle pohjalle lämmöntuotannossa, hehkuttaa Lahden kaupunginjohtaja  Pekka Timonen .
 Lahti hakee parhaillaan kolmatta kertaa EU:n vihreäksi pääkaupungiksi.  Green city -tittelin tavoittelemisessa  kivihiilestä luopumisella on iso painoarvo.
 – Se päästövähennys, mikä tässä nyt toteutetaan, vastaa noin 60 000 suomalaisen vuotuisia päästöjä. Positiivisesti haastan nyt kaikki kaupungit tähän mukaan. Lahti on nyt näyttänyt, että tämä on mahdollista, Timonen sanoo.
 Kivihiilestä luopumisen mahdollistaa Lahti Energian uusi voimalaitos, joka käyttää polttoaineenaan muun muassa metsätähdehaketta ja muuta biopolttoainetta. Energiayhtiön toinen käytössä oleva voimalaitos polttaa kierrätyspolttoainetta. Polttoaineen riittävyys näyttää ainakin nyt turvatulta.
 – Uudessa laitoksessa poltetaan sertifioitua puuta ja metsätähdehaketta. Lisäksi saamme sahoilta kuorta ja muuta, mikä ei kelpaa muualle, niitä poltetaan jatkossa. Energiansaannin vuoksi hakkuita ei kuitenkaan lisätä, kertoo Lahti Energian toimitusjohtaja  Eero Seesvaara .
 Kivihiilen käyttö vähentynyt koko maassa
 Energiateollisuuden mukaan kivihiilen käyttö on pienentynyt Suomessa viime vuosina. Ennakkotiedot kertovat, että teollisuus käytti Suomessa viime vuonna 16 prosenttia vähemmän kivihiiltä kuin vuonna 2017.
 Lahti Energian voimalaitoksessa ehdittiin polttaa kivihiiltä vuodesta 1982 tähän päivään arviolta noin 7 miljoonaa tonnia, mikä tarkoittaa noin 15 miljoonan tonnin hiilidioksidikuormaa. Petri Niemi/Yle
 Hallituksen  asettama takaraja kivihiilen käytölle  on vuonna 2029. Esimerkiksi  Helsingille aikaraja on liian tiukka . Turulta kivihiilestä luopuminen vie vielä useita vuosia.  Vaasa käyttää kivihiiltä  kaukolämmön tuottamiseen enää viisi prosenttia – Oulussa taas kivihiiltä ei ole poltettu koskaan, vaan sitä on pidetty  pienimuotoisesti varastossa  huoltovarmuussyistä.
 Kivihiilen vaihtaminen biopolttoaineisiin lisää työllisyyttä Päijät-Hämeessä – energiayhtiö arvioi puun korjuussa ja kuljetuksessa syntyvän noin 80 uutta, pysyvää työpaikkaa.
 – Vuositalolla maksamme biopolttoaineesta eri toimijoille 10 miljoonaa euroa, joukossa on metsänomistajia ja logistiikkatoimijaa. Kaikella tällä on iso merkitys aluetaloudelle, Lahti Energian toimitusjohtaja Eero Seesvaara muistuttaa.
 Uusi lämpölaitos käyttää polttoaineenaan kestävän kehityksen mukaista puuta: metsätähdehaketta sekä metsäteollisuuden sivutuotteita.  Petri Niemi/Yle
 Muutos energiantuotannossa mahdollistaa jopa kaukolämmön hinnan laskun Lahdessa.
 – Edellisen kerran, kun hintoihin koskettiin, se oli alaspäin ja se on edelleen tavoitteemme kaukolämmössä, lupaa Seesvaara.
 Lahti Energia jättää pienen määrän kivihiiltä varastoon. Sitä voidaan käyttää poikkeusolosuhteissa, jos esimerkiksi biopolttoaineen saanti vaikeutuu vaikkapa lakkojen vuoksi. Yhtiöllä on myös pieni varmuusvarasto poikkeusoloja varten Haminan satamassa.
 Kuuntele Lahti Energian toimitusjohtajan Eero Seesvaaran ja Lahden kaupunginjohtajan Pekka Timosen haastattelu  Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 Miten tässä näin kävi? Vihatun hiilen kysyntä ja hinta nousevat, vaikka sitä vastustavat "kaikki" – Myös Suomen sähkön hinta on sidottu hiileen

Lahti luopui jo kivihiilestä, kun muut vasta meinaa – "Vähennys vastaa 60 000 suomalaisen vuotuisia päästöjä"


Summary: Presidentti Niinistö pitää puheenvuoron kansainvälisen arktisen foorumiin pääistunnossa.

Presidentti  Sauli Niinistöllä  on ensi viikon tiistaina kahdenvälinen tapaaminen Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  kanssa Pietarissa.
 Asiasta kertoo Twitterissä tasavallan presidentin kanslia.
 Tapaaminen järjestetään kansainvälisen arktisen foorumiin yhteydessä. Presidentti Niinistö pitää puheenvuoron foorumin pääistunnossa.
 Viidettä kertaa järjestettävän Arctic: Territory of Dialogue -foorumin tavoitteena on edistää yhteistyötä ja kestävää kehitystä arktisella alueella. Tämän vuoden teema on arktinen alue mahdollisuuksien valtamerenä.
 Presidentti Niinistö on osallistunut foorumiin aiemmin vuosina 2017 Arkangelissa ja 2013 Salehardissa.
 Suomella on toukokuuhun asti Arktisen neuvoston puheenjohtajuus, jonka jälkeen se siirtyy Islannille.

Niinistö tapaa ensi viikolla Putinin Pietarissa


Summary: Valtavan Suomen lipun nostamista tankoon testataan maanantaina Haminassa.

Haminassa eletään juuri nyt jännittäviä hetkiä. Suuri, koripallokentän kokoinen Suomen lippu nostetaan tänään maanantaina ensimmäistä kertaa satametriseen salkoon.
 Haminan rakennusvalvonta tarkasti tangon aiemmin päivällä ja myönsi sille käyttöönottoluvan. Kyseessä on koenosto, eikä lippua ole aiemmin kokeiltu nostaa salkoon.
 Lippu ei kuitenkaan jää pysyvästi liehumaan. Haminan kaupunki järjestää myöhemmin lipunnostoa varten erillisen juhlatilaisuuden. Sen ajankohtaa ei ole vielä kerrottu.
 Tiina Karppi / Yle
 Tangon turvallisuudesta saatiin varmuus maaliskuussa. Haminan kaupunki  tiedotti  tuolloin, että lippu voidaan nostaa turvallisesti jo marraskuussa pystytettyyn salkoon.
 Lippua ei voitu nostaa heti pystyttämisen jälkeen, koska  tangon turvallisuudesta  ei ollut täyttä varmuutta. Hamina teetti lisäselvityksiä, jotta se saattoi olla varma, että venäläisvalmisteinen tanko vastaa suomalaisia turvallisuusmääräyksiä.
 Lippu nousee nappia painamalla
 Ennen käyttöönottoluvan myöntämistä lipputangon toimittanut ADS Finland Oy huolehti nostotekniikan testaamisesta. Yritys testasi tangon automatiikkaa ja muun muassa vinssiradan toiminnan perjantaina yhdessä tangon valmistaneen Amira Groupin kanssa.
 Hyrkäksen mukaan nostotekniikka toimi hyvin.
 Tangossa on sähkökäyttöinen nosturivinssi. Lippu kiinnitetään koukuistaan noin 200 metriä pitkään teräsvaijeriin ja hilataan ylös.
 – Ei kukaan jaksaisi sitä käsin vetää. Se nostetaan sähkövinssillä nappia painamalla, Hyrkäs sanoo.
 Sähkökatkon varalta tankoon kuuluu akkujärjestelmä. Myös tangon sähköistys on tarkistettu maanantaina.
 Tuulimittari
 Suomen lipun epäkunnioittava käyttö on kielletty lailla. Lippu ei saa esimerkiksi koskettaa maata. 100-vuotislahjaksi Suomelle lahjoitetun suuren Suomen lipun kannattelu nostotilanteessa vaatii useamman ihmisen joukon.
 Tarvittaessa lippu laskeutuu automaattisesti.
 Tangon huipulla on tuulimittari, joka mittaa tuulen nopeutta. Lippu ohjelmoidaan laskeutumaan automaattisesti, jos tuuli yltyy liian kovaksi.
 Hyrkäksen mukaan kaupungin on vielä päätettävä, mikä asetetaan tuulennopeuden rajaksi. Lisäksi se on määritettävä, mille korkeudelle lippu laskeutuu, jotta se ei koske maata, mutta ei myöskään jäisi puolitankoon.
 – Meidän mielestämme tanko itsessään kestää kovaakin tuulta. Lippua tässä enemmän suojataan, koska iso lippu voi tuulessa revetä, Hyrkäs sanoo.
 Miina Sillanpää / Yle

Tankokohussa ryvettynyt jättilippu saa vihdoin liehua Haminassa – nousee nyt 100-metriseen salkoon nappia painamalla


Miten käy Sinisen tulevaisuuden? Perussuomalaisista eronnut puolue on ensimmäisten vaaliensa äärellä.
 Timo Soini  nosti perussuomalaiset yhden kansanedustajan puolueesta liki neljänkymmenen edustajan suureksi puolueeksi. Nyt  Sampo Terho  yrittää säilyttää Soinin perinnöksi jääneet siniset eduskunnassa edes jokusen edustajan voimin.
 Terhon suoriutumista Ylen vaalitentissä analysoivat verkossa politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  Tampereen yliopistosta, retoriikan asiantuntija  Antti Mustakallio  ja Ylen  Heikki Valkama . Voit katsoa suoraa lähetystä Areenasta.
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue sai oman päivänsä, Terhon tentti viimeinen
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Sinisten puheenjohtaja  Sampo Terho  oli viimeinen.
 Li Anderssonin  (vas.),  Petteri Orpon  (kok.),  Antti Rinteen  (sd.),  Pekka Haaviston (vihr.),  Juha Sipilän  (kesk.),  Anna-Maja Henrikssonin  (rkp) ja  Sari Essayahin  (kd.) tentit on nähtävissä  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Tavoitteena halvemmat autot, lisää poliiseja ja sata hävittäjää – Tällainen puolue on Sampo Terhon siniset, joka taistelee olemassaolostaan
 Erilainen pääministeritentti: Sampo Terho nauroi mutta järkyttyi, kun hänen lapsensa väitti isänsä muuttuneen punaiseksi – video
 Ylen vaalikone(siirryt toiseen palveluun)(siirryt toiseen palveluun)
 Yle Areenan vaalisivu

Katso suorana: Sampo Terho on Ylen puheenjohtajatentissä TV1:ssä ja Areenassa tänään maanantaina kello 21 – lue myös liveanalyysi


Summary: Budjettipäällikkö Hannu Mäkisen mielestä olisi syytä varautua siihen, että tulevaisuus ei ole ruusuinen.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtiovarainministeriön budjettipäällikkö  Hannu Mäkinen  muistaa, mistä viime eduskuntavaalien alla puhuttiin: leikkauksista.
 Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) kertoi tämän vaalikampanjan avauksessa, kuinka hän pääministeriksi päätyessään sulkeutui valtiovarainministeriön virkamiesten kanssa ikkunattomaan huoneeseen suunnittelemaan miljardien leikkauksia. Pohjapaperina oli virkamiesten laatima kuuden miljardin euron sopeutuslista.
 Nyt tilausta leikkauslistojen laatimiseen ei ole. Sellaista ei ole pyydetty, eikä sitä haluta.
 Valtiovarainministeriön virkamiesten työhön kuuluu tulevan ennakointi, ja he julkaisivat  varoittelevan puheenvuoronsa  helmikuussa. Poliitikot ohittivat sen – muun muassa nykyinen  valtiovarainministeri  Petteri Orpo  (kok.) ja edellinen valtiovarainministeri Antti Rinne (sd.) sanoivat, ettei nyt leikata.
 – Monet sopeutuskierrokset tuo sellaisen paineen yhteiskuntaan, että nyt ei enää uusia sopeutuksia. Ilmapiiri heijastuu sitten poliitikkojenkin puheisiin, Hannu Mäkinen kuvailee.
 Pekka Tynell / Yle
 Puoleet eivät kerro, mitä todella olisi tehtävä
 Mäkinen kuuntelee poliitikkojen vaalipuhetta kokeneen virkamiehen korvin: hän tuli valtiovarainministeriöön vuonna 1983 ja on ehtinyt istua noin 150 budjetti-, kehys- ja lisäbudjettiriihtä. Työ valtiovarainministeriössä vaihtuu pian Tulliin, minne Mäkinen siirtyy johtajaksi toukokuun alussa.
 Näissä vaaleissa teemat ovat uudistamisessa ja menojen lisäyksissä, jotka rahoitettaisiin nostamalla työllisyys 75 prosenttiin. Toistaiseksi ei ole kuitenkaan kuultu, miten se tehdään, Mäkinen ihmettelee.
 – Nyt kun seuraa vaalikeskustelua niin siellähän ei konkretiaan mennä.
 Nyt suomalaisista työikäisistä 72,5 prosenttia on töissä. Jotta työllisyys nousisi vielä tavoitellut reilut kaksi yksikköä, pitää todennäköisesti tehdä isoja ratkaisuja. Mäkinen haluaisi, että puolueet kertoisivat niistä jo ennen vaaleja – jos niillä ylipäätään on valmiuksia tehdä muutoksia.
 – Ne ovat usein kipeitä johonkin suuntaan ja siksi niitä vältellään ennen vaaleja, Mäkinen sanoo.
 Toiveajattelu elää vaikka alijäämä kasvaa
 Valtiovarainministeriö julkaisi viime viikolla niin sanotun teknisen budjettikehyksen. Se perustuu pitkän ajan trendeihin, näkyvissä oleviin maksuihin ja tuloihin sekä ennusteisiin.
 Lukujen perusteella aihetta huoleen olisi. Talouden alijäämä kasvaa miljardeihin. Talous olisi joka tapauksessa heikkenevä, mutta hävittäjähankinnat kasvattavat alijäämää.
 Yle Uutisgrafiikka
 Taustalla painavat myös suomalaisten ikääntyminen ja alhainen syntyvyys.
 Näkymä on synkkä, mutta kuinka luotettava se on? Valtiovarainministeriössä ei uskottu, että Sipilän kaudella päästäisiin 72 prosentin työllisyysasteeseen.
 – Oli vahva kasvukausi, yli kolmen prosentin kasvu. Kansainvälinen talous veti hyvin ja kysyntä oli hyvää. On selvää että hallituksen toimet auttoivat tätä, vähän ehkä viiveelläkin. Nämä yhdistäen syntyi yllättäen vahva kehitys.
 Mäkisen mielestä on realiteetti, että alijäämä kasvaa. Se, etteivät poliitikot nyt puhu leikkauksista, on osin toiveajattelua.
 Millaista toiveajattelua? Että asiat menevät hyvin ja ratkeaa itsestään, eikä esimerkiksi kansainvälistä taantumaa tule. Että kykenemme helposti nostamaan työllisyysastetta.
 – Jos tämä kaikki on totta, ei todellakaan tarvita sopeutuksia. Mutta helposti elävä elämä ei kuitenkaan ole näin ruusuista vaan kannattaisi varautua myös huonoon vaihtoehtoon.
 Vastuuseen joutuminen voi muuttaa näkökulmaa
 Leikkaamisen sijaan puolueet ovat vaalitenteissä ja -ohjelmissa kertoneet haluavansa uudistaa rakenteita, alentaa työn verotusta, parantaa yritysten edellytyksiä työllistää. Tämän ne luottavat kasvattavan työllisyyttä.
 Talouskasvu on kuitenkin aleneva, eri ennusteiden mukaan se alenee noin prosenttiin. Se ei kasvata työllisyyttä vaan lisää työttömyyttä. Siksi työllisyyden kasvulla on ensin paikattava tämä kasvun alenema.
 Mäkinen ennakoi myös tällä viikolla julkaistavan valtiovarainministeriön ennusteen kertovan syvenevästä budjettialijäämästä.
 Puolueet ovat Mäkisen mielestä lukinneet, mistä ne ainakaan eivät voi säästää. Esimerkiksi koulutuksesta ei halua leikata kukaan, kansainvälinen turvallisuustilanne vaatii Suomeltakin satsauksia, indeksijäädytykset puretaan, kaikki haluavat jotain lisää eläkeläisille.
 On mahdollista, että jo alkavalla hallituskaudella on leikattava. Toinen vaihtoehto on velan kasvattaminen.
 Mäkinen toivoo – myös kansalaisena, että poliitikot puhuisivat samoin ennen vaaleja ja niiden jälkeen.
 – Voi olla, että kun eri tahot joutuvat vastuuseen ja ratkomaan mitä lopulta tehdään, joudutaan joitakin realiteetteja katsomaan eri silmin kuin miltä ne nyt näyttävät, Mäkinen ennakoi.

Näissä vaaleisssa väistellään puhetta työllistämiskeinoista, koska ne "ovat kipeitä johonkin suuntaan", sanoo 150 budjettiriihen virkamies


Helsingin Haagan viimekuisista puukotuksista epäillyn sukulaismies on päästetty vapaaksi tutkintavankeudesta, poliisi vahvisti maanantaina. Poliisin mukaan miestä epäillään edelleen osallisuudesta rikoksiin.
 - Koska pääepäillyn uskotaan olevan ulkomailla, syyttäjän näkemyksen mukaan oli kohtuutonta pitää (sukulaismiestä) pitkitetysti vangittuna. Hänet vapautettiin, mutta asetettiin matkustuskieltoon, kertoi tutkinnanjohtaja Pekka Hätönen.
 Pääepäillystä,  Hayder Abduljabbar al-Hmedavista , annettiin maaliskuussa eurooppalainen pidätysmääräys. Häntä epäillään kahdesta murhan yrityksestä ja kolmesta törkeästä pahoinpitelystä. Rikokset tapahtuivat suunnitellun tapaamisen päätteeksi lastensuojeluyksikön edessä 3. maaliskuuta.
 Hätösen mukaan poliisi on tehnyt paljon yhteistyötä ulkomaisten viranomaisten kanssa.
 - Meillä on tarkkoja havaintoja siitä, missä päin hän on liikkunut, mutta ei mitään, mitä julkisuuteen voisi kertoa, Hätönen sanoi.
 Sukulaismiehen vapauttamisesta kertoi ensin Iltalehti.

Helsingin Haagan puukotuksista epäillystä on "tarkkoja havaintoja" Euroopasta, sukulaismies päästettiin vapaaksi


Summary: Rajajoelle valmistellaan viiden lohen kalastajakohtaista kiintiötä, mutta ainakaan ensi kesäksi se ei ehdi voimaan.

Maa- ja metsätalousministeriö ja Ruotsin meri- ja vesiviranomainen ovat sopineet Tornionjoen kalastussääntöön liittyvistä poikkeuksista. Uusia kalastusmääräyksiä aletaan soveltaa kesäkuusta alkaen.
 Ensi kesänä rajajoella kalastetaan samoilla säännöillä kuin kahtena edellisenä kesänä. Ainoa uusi määräys koskee harjuksen pyyntikieltoa, joka alkaa keväällä 2020. Huhti-toukokuulle asetettavan kalastuskiellon tarkoituksena on vahvistaa harjuskantaa suojelemalla sitä kutuaikaiselta pyynniltä.
 Lohikiintiö voisi tulla voimaan jo kesälle 2020
 Maa- ja metsätalousministeriö ehdotti myös Ruotsille, että jokikalastuksessa otettaisiin käyttöön lohisaalista koskeva ilmoitusvelvollisuus sekä siihen liittyvänä toimenpiteenä  viiden lohen kausikohtainen saaliskiintiö kalastajaa kohden.
 – Me on käynnistetty keskustelu ruotsalaisten kanssa, miten asiassa voitaisiin edetä. Ilmoitusvelvollisuus ja kausikohtainen saaliskiintiö edellyttävät muutosta kalastussääntöön molemmissa maissa, kertoo neuvotteleva virkamies  Orian Bondestam  maa- ja metsätalousministeriöstä.
 Käytännössä uudistuksen voimaantulo vaatii lisävalmisteluja ja keskustelun jatkamista niin kotimaassa kuin maiden välillä. Bondestamin mukaan Ruotsin kanssa keskustelua on tarkoitus jatkaa mahdollisimman pian.
 – Mielestäni ei ole mitenkään poissuljettua, että käytäntö saataisiin voimaan jo vuonna 2020, sanoo Bondestam.
 Maa- ja metsätalousministeriön mukaan ehdotus ilmoitusvelvollisuudesta ja saaliskiintiöstä perustuu lohi- ja meritaimenstrategiaan. Bondestamin mukaan Ruotsin meri- ja vesiviranomainen on ehdottanut samaa asiaa ministeriölle.
 Jos Tornion-Muonionjoella otetaan käyttöön kausikohtainen saaliskiintiö, se edellyttäisi saalislohien merkintää. Pohdittavaksi tulee myös, millainen sanktio seuraa ilmoitusvelvollisuuden rikkomisesta.
 Suomi ja Ruotsi neuvottelevat kalastusmääräyksistä vuosittain, jotta ne pysyisivät ajan tasalla suhteessa kalakantojen tilaan. Ei Määräykset viedään kansalliseen lainsäädäntöön valtioneuvoston asetuksella.

Tornion-Muonionjoella kalastetaan ensi kesänä edellisvuosien tapaan – viiden lohen kiintiötä valmistellaan yhä


Summary: Ranskassa vesivahinkoihin ja homeeseen suhtaudutaan Suomea kepeämmin, kirjoittaa Annastiina Heikkilä Pariisista.

Asuntoa imuroidessa huomasin epämiellyttävän näyn: pariisilaisasuntoni seinän maalipinta oli selvästi alkanut kupruilemaan. Paikalle saapunut putkimies hymähti huolestuneesti, vahvisti epäilyni vesivahingosta ja ryhtyi repimään seinää suurieleisesti auki.
 Mistään ihan pikkuvuodosta ei ollut kyse, vaan vettä oli ehtinyt vuotaa asunnon rakenteisiin viikkojen ajan. Syylliseksi paljastui se perinteinen eli vanhuuttaan hapertunut keittiön putki. Vuoto korjattiin, mutta mihinkään monimutkaiseen kuivatusoperaatioon ei ryhdytty.
 Olen asunut Ranskassa useissa eri asunnoissa, ja niissä jokaisessa on tapahtunut jossain vaiheessa vesivahinko. Rakennukset ja niiden putket ovat vanhoja, ja niitä korjaillaan sitä mukaa, kun ongelmia ilmenee.
 Yhteistä tapauksille on ollut, että niitä ei ole selvitelty kovinkaan perusteellisesti. Veden annetaan imeytyä talon rakenteisiin ja toivotaan, ettei alakerran naapuri tule soittamaan ovikelloa. Hometta voi sitten rapsutella irti seinästä.
 Olen joskus huvikseni pohtinut, kuinka monta tuhatta litraa iäkkäiden pariisilaistalojen sisuksiin on vuosien varrella imeytynyt vettä. Kaksituhatta litraa? Kymmenentuhatta litraa? Enemmän? Olen myös ihmetellyt, miten ranskalaiset rakennukset eivät lopulta lahoa pystyyn tai homehdu kauttaaltaan.
 Harva talo onneksi romahtaa tai lahoaa,  sillä vanhat kivitalot ovat pääosin erittäin järeää tekoa. Kosteuden ja homeen hajua niissä usein kyllä leijailee.
 Meidänkin rappukäytävässämme tuoksahtaa voimakkaasti, ja kantakahvilassani osaan valita sen pöydän, joka ei ole kaikkein homehtuneimman seinän vieressä. Pistävästä hajusta tulee joskus päänsärky. Sen enempää en ole asiaa Pariisissa kuitenkaan ajatellut, koska homeesta tai homeen aiheuttamista sairauksista ei juuri puhuta.
 Homeeseen ei suhtauduta lainkaan samanlaisella vakavuudella kuin Suomessa. Homeläikkä on Ranskassa lähinnä esteettinen haitta, joka peitetään maalilla tai siirtämällä sohvan paikkaa.
 Tiedän Ranskassa joitain homeongelmien kanssa painiskelevia ihmisiä, mutta he ovat kaikki suomalaisia. Se ei tietenkään tarkoita, etteikö ranskalaisillakin olisi homeeseen liittyviä oireita.
 Oirehdinta tuntuu kuitenkin olevan selvästi Suomea harvinaisempaa: siitä ei puhuta eikä aiheesta kirjoiteta lehdissä.
 Homekeskustelun laimeutta selittää  osaltaan erilainen rakentaminen. Ranskalaiset talot eivät ole liian tiiviiksi eristettyjä, ja vanhat materiaalit ovat hengittävämpiä kuin muovilevyt ja kipsilevyseinät. Lisäksi huoneita tuuletetaan tyypillisesti ympäri vuoden, mikä sekin edistää ilmanvaihtoa. Sisätiloissa myös vietetään Suomea vähemmän aikaa.
 Ranskalaisilla tuttavillani on ylipäätään varsin vähän allergioita. Kenties home ei siis aiheuta Ranskassa niin herkästi oirehdintaa – ja homeitakin on tunnetusti monenlaisia.
 Toisekseen home ei huoleta täkäläisiä, sillä Ranskassa riittää suurempiakin ongelmia. Asunnonostajia pelottavat esimerkiksi termiitit, lyijy, asbesti ja lämmityskustannukset.
 Mahdolliset kosteusongelmat ja putkien kunto ovat toissijaisia huolenaiheita. ”Hometalon” käsitettä ei tunneta, ja kosteustutkimuksia teettävät vain kaikkein valveutuneimmat ostajat.
 On kuitenkin mielenkiintoista seurata, muuttuuko asia tulevaisuudessa, kun ranskalaisiakin taloja ryhdytään eristämään energiatehokkuuden parantamiseksi.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella  kello 20 saakka.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Belgia:  Suomalaiset ovat nykyään muutakin kuin kalpeita tuohivirsumannekiineja – silti heidät jotenkin vain tunnistaa Espanja:  Uusi asuntokriisi hiertää Espanjassa – Barcelonassa yksin asumisesta on tullut luksusta, johon harvalla on varaa Viro:  Eivätkö virolaiset pode lainkaan ilmastoahdistusta? Virossa ilmastonmuutoksesta puhutaan hämmentävän vähän Afrikka:  Annamme aina terroristien voittaa – vaikka liikenteessä on syytä pelätä enemmän Saksa:  Kiellettyä tai ei, Berliinissä tupakansavua on vaikea välttää Ranska:  Ranskalaisnaiset eivät romahda kirjailijamiehen kommenteista – heillä ei ole aikaa, sillä heidän on kamppailtava asemastaan työelämässä Argentiina:  Talouskriisi on päällä, mutta jokaisen argentiinalaisen on päästävä rantalomalle – paahteiseen kaupunkiin jäävät katsovat muiden lomailua televisiosta Venäjä:  Moskovassa meikinpoistoaine ja juusto voivat aiheuttaa raskaan pettymyksen, mutta yhteen voi luottaa – nimittäin mustikkakeittoon Yhdysvallat:  Terveisiä täisalongista! Yhdysvalloissa munankuumennin on täitaiston tappava mutta kallis ase

Home ei hetkauta ranskalaisia – Tummunut kohta seinässä peitetään maalilla tai sohvaa siirtämällä


Summary: Pakistanissa suljettiin maan armeijaan liitettyjä sivuja.

Sosiaalisen median palvelu Facebook on kertonut poistavansa lähes 700 sivua ja tiliä, jotka liittyvät Intian suurimpaan oppositiopuolueeseen, kongressipuolueeseen. Syyksi kerrottiin "koordinoitu epäaito käyttäytyminen", raportoi uutistoimisto Reuters.
 Facebookin mukaan yksittäiset ihmiset käyttivät valetilejä ja liittyivät erilaisiin ryhmiin saadakseen sisällöilleen enemmän huomiota. Jaetuissa julkaisuissa käsiteltiin paikallisia uutisia ja kritisoitiin poliittisia vastustajia, kuten pääministeri  Narendra Modin  BJ-puoluetta.
 Facebookin mukaan poisto liittyy tekijöiden käyttäytymiseen, ei heidän jakamaansa sisältöön.
 Facebook sanoo, että tekojen taustalla oli kongressipuolueen it-osastoon liittyviä ihmisiä. Poistettavia tilejä ja profiileja on 687.
 Intian  jättivaalien äänestys alkaa  ensi viikolla.
 Facebookin puuttuminen merkittävän puolueen tekemisiin on harvinaista. Palvelulla on Intiassa yli 300 miljoonaa käyttäjää.
 Samaan aikaan Facebook on myös päättänyt poistaa Pakistanissa 103 sivua, ryhmää ja tiliä. Syy on sama kuin Intiassa, "koordinoitu epäaito käyttäytyminen". Tässä kyseessä on verkosto, joka on liitetty Pakistanin armeijan viestintäosastoon.
 Viime vuosina on keskusteltu paljon poliittisesta vaikuttamisesta ja äärimielipiteistä sosiaalisen median alustoilla.
 Facebook kertoi tammikuussa eurovaaleja silmällä pitäen  kiristävänsä vaalimainontaa koskevia säännöksiä .
 Viime viikolla Facebook  ilmoitti kieltävänsä  valkoista nationalismia ja separatismia kannattavat sisällöt palvelussaan.
 Lue myös:
 Jättimäinen vaaliponnistus: Intia alkaa äänestää kolme päivää ennen Suomea, tulos selviää viikkoja myöhemmin
 Mark Zuckerberg Washington Postissa: Internet tarvitsee uudet säännöt – aloitetaan näistä neljästä

Facebook sulki liki 700 oppositiopuolueeseen liitettyä sivua ja tiliä Intian jättivaalien alla


Summary: Talletusten korkotuotot ovat vuosien saatossa kauttaaltaan pienentyneet.

Kotitaloudet nostivat helmikuussa uusia asuntolainoja 1,4 miljardin euron edestä, mikä on hieman vähemmän kuin vuosi sitten, kertoo  Suomen Pankki . Asuntolainakanta kasvoi kuitenkin lähes 2 prosenttia 98 miljardiin euroon.
 Uusien asuntolainojen keskikorko laski tammikuusta 0,81 prosenttiin.
 Suomen Pankin mukaan kotitaloudet pitävät varojaan yhä enemmän perinteisillä käyttelytileillä, ja kasvuvauhti on kiihtynyt. Sen sijaan määräaikaistalletusten suosio on vähäistä.
 Helmikuussa käyttelytileillä oli rahaa yhteensä 77 miljardia euroa. Kasvuvauhti oli yli 9 prosenttia, mikä on lähes 2,3 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuosi sitten.
 Talletusten keskikorko oli 0,12 prosenttia, mikä on hieman vuotta aiempaa vähemmän.

Suomalaiset pitävät yhä enemmän varojaan käyttelytileillä –  kasvuvauhti kiihtynyt


Summary: Myös hyötyajoneuvojen rekisteröinnit vähenivät alkuvuonna.

Henkilautojen ensirekisteröinnit vähentyivät alkuvuoden aikana yli 15 prosenttia vuoden takaisesta, kertoo  Autoalan Tiedotuskeskus . Maaliskuussa pudotusta tuli 21 prosenttia.
 Autoalan mukaan notkahdus johtuu siitä, että henkilöautojen myynti supistui syksyn ja alkutalven aikana päästöjen ja kulutuksen mittaustavan muututtua. Vuosi sitten vertailukaudella rekisteröintejä kohottivat lisäksi romutuspalkkiot.
 Myös paketti-, kuorma- ja linja-autojen ensirekisteröinnit ovat vähentyneet. Pakettiautojen ensirekisteröinnit vähenivät vajaat seitsemän prosenttia.
 Kuorma-autoissa takapakkia tuli tammi-maaliskuussa yli viisi prosenttia, eniten raskaissa kuorma-autoissa. Sen sijaan jakeluliikenteeseen tarkoitettujen alle kuuden tonnin kuorma-autojen rekisteröinnit nousivat yli neljänneksellä.
 Tilastokeskuksen mukaan kuorma-autoilla kuljetettu tavaramäärä supistui loka-joulukuussa 16 prosenttia vuoden takaisesta.

Henkilöautojen ensirekisteröinnit hyytyivät alkuvuonna


Summary: Kenraalimajuri Pasi Jokinen on ottanut ilmavoimien komentajan tehtävät vastaan tänään vaihtokatselmuksessa Jyväskylän varuskunnassa.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  ylensi prikaatikenraali Pasi Jokisen tästä päivästä alkaen kenraalimajuriksi.
 Pasi Jokinen on 21. ilmavoimien komentaja. Hän siirtyy ilmavoimien komentajaksi Pääesikunnan valmiuspäällikön tehtävästä.
 Aiemmin Jokinen on työskennellyt muun muassa Ilmavoimien esikunnassa ilmaoperaatiokeskuksen päällikkönä ja operaatiopäällikkönä sekä Ilmavoimien teknillisen koulun johtajana.
 Jokinen ylennettiin everstiksi vuonna 2012 ja prikaatikenraaliksi vuonna 2017.
 Jokisen alkavan komentajakauden näkyvimpiä tehtäviä on  Ilmavoimien hävittäjähankinta  Hornet-hävittäjien seuraajaksi.
 Ilmavoimien edellinen komentaja kenraalimajuri  Sampo Eskelinen , 55, siirtyi suunnitellusti reserviin maaliskuun lopussa. Hän työskenteli ilmavoimien komentajana kesäkuusta 2017 alkaen.

Pasi Jokinen aloittaa llmavoimien komentajana – ylennettiin tänään kenraalimajuriksi


Summary: Själlannin saarella junaliikenne on pysähtynyt.

Tanskassa on päivän aikana ollut merkittäviä liikenneongelmia.
 Junankuljettajien lakko on pysäyttänyt sekä paikallis- että kaukojunat Själlandin ja Falsterin saarilla. kertoo  Tanskan radio DR . Junia ei myöskään kulje Kööpenhaminan ja Odensan välillä.
 Tanskan junaliikennettä hoitava yhtiö DSB kertoo, ettei sillä ole tarkkaa tietoa, kuinka kauan lakko kestää.
 Erikoisen lakosta tekee se, ettei Tanskan radiolla ole tarkkaa tietoa, mistä lakkoilu johtuu. DR:n uutisen mukaan syynä saattavat olla palkkoja ja työntekijöiden erottamisia koskevat erimielisyydet.
 Junat eivät kulje myöskään Ruotsiin Juutinrauman sillan yli. Ruotsiin pääsee kyllä esimerkiksi Kastrupin lentokentältä linja-autolla.
 Aamupäivän aikana on ollut työnseisaus myös Kastrupin lentoasemalla. Kentän F-osassa toimiva henkilöstö poistui aamupäivällä työpaikoiltaan, kertoo  Extrabladet-lehti .
 Kyseistä kentän osaa käyttävät muiden muassa lentoyhtiöt Transavia, Easyjet ja Ryanair. Lentojen kerrotaan jatkuvan nyt, mutta häiriöitä saattaa edelleen esiintyä.

Tanskassa junaliikenne sekaisin, häiriöitä myös lentokentällä