Summary: Alihankkijat ja työntekijäjärjestö kinastelevat, onko Lounais-Suomessa pulaa työstä vai työntekijöistä.

Turussa sijaitsevan Laivasähkötyön toimitusjohtaja  Juha Hietarinta  ihmettelee viime aikojen uutisointia Lounais-Suomen työttömistä laivanrakentajista. Alueella pitäisi olla jopa tuhat työtöntä metallimiestä, joita kiinnostaisi telakkateollisuus. Asiasta kertoi ensimmäisenä  Yle .
 – Ihmettelen hiukan tätä, koska omakohtainen kokemus on ihan toinen, Juha Hietarinta sanoo.
 Laivasähkö on toiminut telakkateollisuudessa jo vuosikymmeniä sekä kokonaistoimittajana että alihankkijana. Hietarinta sanoo, että yritys etsii parhaillaankin hitsaajia.
 – Avoimeen hitsarin paikkaan ei ole tullut yhtään ainoaa hakemusta, Hietarinta ihmettelee.
 Laivasähkötyön toimitusjohtaja Juha Hietarinta työllistää suoraan 160 ihmistä. Kaikki työntekijät ovat suomalaisia. Yrjö Hjelt / Yle
 Soittokierros varsinaissuomalaisiin metallialan yrityksiin vahvistaa Hietarinnan ihmetyksen. Alueen työttömät metallimiehet eivät jostain syystä hae avoinna olevia työpaikkoja.
 Apuna kissat ja koirat
 Laivojen sisustukseen ja ulkokansiin erikoistuneen NITin toimitusjohtaja  Jari Suominen  sanoo, että yritys on yrittänyt löytää metallimiehiä suorahakuna, TE-toimiston kautta ja henkilöstövuokrayhtiön kautta – turhaan.
 – Sanotaan, että on satoja tai jopa tuhat metallimiestä työttömänä. Se on outoa, koska haettu on kissojen ja koirien kanssa eikä ole löydetty, Suominen sanoo.
 Me palkataan kaikki, jotka ovat osaavia ja päteviä. Se ei ole kiinni siitä, mistä he ovat kotoisin.  Jari Suominen
 Lounais-Suomessa on meneillään ennen näkemätön positiivinen rakennemuutos. Turun ja Rauman telakat sekä Uudenkaupungin autotehdas ovat toimineet vetureina ja luoneet työpaikkoja etenkin Turun seudulle. Vuodesta 2015 lähtien Varsinais-Suomessa on työllistynyt 20 000 ihmistä.
 – Kyllä minä väittäisin, että jos on aktiivinen ja haluaa töitä, niin kyllä metallimiehelle tältä seudulta töitä löytyy, Jari Suominen sanoo.
 NITin toimitusjohtaja Jari Suominen haluaisi palkata pajalleen ohutlevy- ja sisustusmetallimiehiä. Yrjö Hjelt / YLE
 Samaa mieltä on Juha Hietarinta.
 – Jos tilastoissa on satoja työttömiä ja he eivät hae avoimia työpaikkoja, jossakin on vikaa.
 Hietarinnan mielestä kortistossa on eläkeputkessa olevia, työkyvyttömiä ja niitä, joita ei työnteko edes kiinnosta. Kaikki nämä vääristävät kuvaa todellisista työnhakijoista.
 – Viime viikollakin oli tapaus, jossa mies sanoi olevansa kiinnostunut töistä vasta kesän jälkeen eli kun ansiosidonnaiset päivärahat päättyvät.
 – Kun tekee urakkaa vuoden verran, sen jälkeen voi olla kaksi vuotta keskipalkalla ansiosidonnaisella. Miksi silloin tekisi töitä, Hietarinta selittää.
 Onko pulaa työstä vai tekijöistä?
 Telakkateollisuuden ja alihankkijoiden mielestä Lounais-Suomessa on siis pulaa osaavista ammattimiehistä, jotka kykenisivät erilaisiin laivanrakennusalan töihin. Samaa mieltä ollaan myös TE-toimistoissa ja  ELY-keskuksissa .
 Miten sitten on mahdollista, että työnantajat valittavat työvoimapulaa ja työntekijät sitä, että eivät pääse töihin?
 – Työllistymisen esteet ovat moninaiset eli työvoiman kohtaanto ei ole mitenkään yksinkertainen juttu, sanoo Varsinais-Suomen TE-toimiston palveluesimies  Jukka Vatanen.
 Hänen mukaansa Lounais-Suomen alueella on noin tuhat työtöntä, jotka hakevat sellaisia töitä, joissa voisivat ehkä työskennellä laivanrakennusteollisuudessa. Esimerkiksi Varsinais-Suomessa on tällä hetkellä työttömänä yli sata hitsaajaa.
 Alexandr Fiscev työskentelee NITin konepajalla Turussa. Yrjö Hjelt / Yle
 Kuinka monella metallimiehellä sitten oikeasti on tarvittava ammattitaito ja kunto, jolla pärjää raskaassa teollisuustyössä, se onkin sitten toinen juttu.
 – Sellainen karkea arvio on, että ehkä muutama sata vain, Vatanen sanoo.
 Ulkomaalaiset vie työt
 Työntekijöitä edustavan Teollisuusliiton Satakunnan aluepäällikkö Jouni Nurmela piti  Ylen haastattelussa  metallimiesten työllistymisvaikeuksien syynä ulkomaista työvoimaa.
 Myös Teollisuusliiton suurimman ammattiosaston eli turkulaisen Teollisuus 49:n puheenjohtaja  Antero Palomäki  sanoo, että varsinaista työvoimapulaa ei ole.
 – En usko. Mieluummin otetaan ulkomailta, mistä saadaan mahdollisimman halvalla joku tekijä.
 NITin toimitusjohtaja Jari Suominen kiistää ehdottomasti sen, että työnantaja valitsisi työntekijänsä kansallisuuden mukaan.
 – Ei pidä paikkaansa. Me palkataan kaikki, jotka ovat osaavia ja päteviä. Se ei ole kiinni siitä, mistä he ovat kotoisin. Helpompihan meidän on kommunikoida suomalaisten kanssa.
 Antero Palomäki puolestaan sanoo, että puheet metallimiesten töitten välttelystä ovat puppua.
 – Tuota en allekirjoita. Kun heille tarjotaan kunnolliset työnteon edellytykset, he varmasti hakeutuvat töihin.
 Teollisuus 49:n puheenjohtaja Antero Palomäki uskoo, että metallimiehiä kiinnostavat työt, jos palkka on kunnollinen. Yrjö Hjelt / Yle
 Palomäen ammattiosaston jäsenistä on työttöminä yli 400 ihmistä. Kuinka moni heistä sitten voisi työllistyä telakkateollisuuden palvelukseen?
 – Puolet todennäköisesti ainakin pienellä lisäkoulutuksella, Palomäki sanoo.
 Miksi he eivät sitten työllisty?
 – Ei siihen ole mitään syytä löytynyt. Ilmeisesti he haluavat kunnon palkan eivätkä tyydy ihan kymmenen euron tuntipalkkaan, Palomäki pohtii.
 Tämä tuntuu aika merkilliseltä, että miksi työntekijät ja työpaikat eivät kohtaa.  Antero Palomäki
 Juha Hietarinta kiistää palkkojen polkemisen. Ammattitaito ratkaisee, kun työntekijä palkataan.
 – Omalta kohdaltani sanon, että meillä noudatetaan työehtosopimuksia ja maksetaan vähintään sen suuruinen palkka, mitä TES edellyttää.
 Ikä ei ole rasite
 Sekä työnantaja- että työntekijäpuoli ihmettelevät, miten on mahdollista, että Lounais-Suomen työttömät metallimiehet ja muut laivanrakennusalalle haluavat eivät löydä töitä.
 Toisen puolen mielestä töitä ei ole tarjolla. Toinen puoli taas on sitä mieltä, että työ ei kiinnosta.
 – Tämä tuntuu aika merkilliseltä, että miksi työntekijät ja työpaikat eivät kohtaa, Antero Palomäki sanoo.
 Palomäki pitää yhtenä syynä sitä, että työttömistä 40 prosenttia on yli 50-vuotiaita, joita työnantajat eivät halua.
 Laivasähkötyön toimitusjohtaja Juha Hietarinta on toista mieltä – tässäkin asiassa.
 – Ikä ei ole kriteeri. Jos on valmiiksi ammattilainen, niin totta kai semmoinen on tervetullut.
 Lue lisää:
 Työvoimapulaa valittelevat telakat haalivat tekijöitä ulkomailta – Työtön laivanrakentaja kysyy: "Miksi minä en kelpaa?"
 Turun teollisuusväki huolissaan työttömistä laivanrakentajista – "Herää epäily, että telakoiden työnantajat haluavatkin tehdä laivat vain halpatyövoimalla"
 Telakoiden työvoimaongelmat eivät yllättäneet työministeriä: "Telakoilla viedään sivummalle ja kuiskutellaan asiasta"
 Lounais-Suomeen kaivataan lääkäreitä ja rakennusmiehiä – "Tilanne on pahin pitkään aikaan"

Turun telakan alihankkijat ihmettelevät, missä ovat sadat työttömät metallimiehet – "Haettu on kissojen ja koirien kanssa eikä ole löydetty"


Summary: Aalto-1-satelliitti jatkaa edelleen kiertokulkuaan avaruudessa.

Ensimmäinen avaruuteen laukaistu suomalaissatelliitti  Aalto-2  tuhoutui puoliltaöin viime yönä tähdenlentona. Kahden kilon painoinen satelliitti paloi kokonaan poroksi ilmakehään saavuttuaan.
 Aalto-2 laukaistiin avaruuteen huhtikuussa 2017. Se vapautettiin kiertoradalleen Kansainväliseltä avaruusasemalta saman vuoden toukokuussa. Yhteys satelliittiin katosi pian vapautuksen jälkeen.
 Satelliitin oli tarkoitus yhdessä muiden piensatelliittien kanssa mitata ilmakehän termosfääriä eli kerrosta, jossa esiintyy muun muassa revontulia.
 Satelliittiprojektia vetänyt Aalto-yliopiston  apulaisprofessori  Jaan Praks  kertoo, että joltinenkin varmuus satelliitin tuhoutumisesta saatiin seuraamalla Pohjois-Amerikan ilmapuolustuskeskuksen Noradin rataennusteita.
 – Viimeinen ennuste annettiin 15 minuutin tarkkuudella, ja se osui noin keskiyöhön. Se on ainoa varmistus, joka meillä tällä hetkellä on, Praks sanoo.
 – On mahdollista, että avaruusromusta vastaavat tahot voivat jossain vaiheessa antaa tarkempia tietoja niistä kappaleista, jotka ovat saapuneet ilmakehään. Koska kyse on hyvin pienestä kappaleesta, joka tuhoutuu täysin tullessaan ilmakehään, sen kummempaa seurantaa ei ole
 Norad seuraa kaikkia avaruuskappaleita ja niiden ratoja jatkuvasti lasereilla ja tutkilla.
 Hieman myöhemmin avaruusmatkansa aloittanut Aalto-1 on toiminut suunnitellusti ja tehnyt paljon havaintoja muun muassa Auringosta vuonna 2017 tulleesta säteilymyrskystä. Aalto-1 jatkaa edelleen taivaltaan noin 515 kilometrin korkeudessa.
 Lue lisää:
 Suomalaissatelliitti lähetti ensimmäisen signaalin
 Suomalaisen opiskelijasatelliitin ensimmäinen kuva: Tältä näyttää rannikko 500 kilometrin korkeudesta

Aalto-2 paloi poroksi ilmakehässä


Tulli löysi laboratoriotutkimuksissaan viime vuonna yhdeksästä elintarvikkeesta kohonneita akryyliamidipitoisuuksia. Akryyliamidi tunnetaan syöpäriskiä lisäävänä yhdisteenä.
 Tulli kertoo, että kohonneita pitoisuuksia löytyi kuudesta Isosta-Britanniasta ja Saksasta peräisin olevasta keksistä sekä kolmesta Isosta-Britanniasta peräisin olevasta perunalastutuotteesta.
 Tulli on antanut kaikista todetuista kohonneista pitoisuuksista maahantuojalle huomautuksen. Huomautuksen mukaan valmistajan on kiinnitettävä akryyliamidipitoisuuksiin huomiota ja ryhdyttävä korjaaviin toimenpiteisiin, jotta EU:n asettamat raja-arvosuositukset täyttyvät.
 EU asetti vuonna 2017  akryyliamidipitoisuudelle suositusarvot. Korkeasta akryyliamidipitoisuudesta voi seurata tuotteen hylkääminen mahdollisesti terveyshaittaa aiheuttavana elintarvikkeena.
 Akryyliamidi tunnistettiin paistetuista elintarvikkeista 2000-luvun alussa. Yhdistettä muodostuu lähinnä uunissa tai rasvassa paistetuissa, runsaasti hiilihydraattia sisältävissä elintarvikkeissa.
 Tulli kertoo analysoineensa viime vuonna akryyliamidia yhteensä 54 valvontanäytteestä. Näistä 33 näytettä oli perunalastuja tai vastaavia napostelutuotteita. Keksejä tutkittiin 19 tuotetta ja näytteenä oli myös yksi aamiaisviljavalmiste ja yksi välipalapatukka. Kaikki tuotteet oli valmistettu Euroopan alueella.
 Lue myös:
 Uusi EU:n asetus: Ranskanperunat eivät saa enää olla liian tummia – syynä huoli terveysvaikutuksista

Tulli löysi syöpäriskiä lisäävää akryyliamidia kekseistä ja perunalastuista – tuotu Isosta-Britanniasta ja Saksasta


Summary: Suomessa itsemurhien määrä oli alimmillaan vuonna 2015.

Laajan tutkimuksen mukaan itsemurhien yleisyys maailmassa on laskenut noin kolmanneksella vuodesta 1990.
 Tilastojen tarkkuus vaihtelee maittain, mutta käänne on selvä.
 Kuolinsyitä seuraavan  Global Burden of Disease -hankkeen  tutkijat arvioivat, että maailmanlaajuisesti 817 000 ihmistä päätyi itsemurhaan vuonna 2016.
 Itsemurhien kokonaismäärä on hiukan suurempi kuin vuonna 1990, mutta kolmen viime vuosikymmenen aikana maapallon väestö on kasvanut niin voimakkaasti, että itsemurhien määrä sataa tuhatta ihmistä kohden on pudonnut huomattavasti.
 Vuonna 1990 itsemurhia tehtiin 16,6 sataa tuhatta ihmistä kohden ja vuonna 2016 enää 11,2, eli 32,7 prosenttia vähemmän. Tutkimus on julkaistu  tiedelehti BMJ:ssä .
 – Tutkimus osoittaa, että meidän pitäisi jatkaa pyrkimyksiämme itsemurhien ehkäisemiseksi, tutkimuksessa avustanut Kanadan kansanterveyslaitoksen tutkija  Heather Orpana  sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 – Lisäponnisteluilla voimme saada itsemurhakuolleisuuden laskemaan entisestään, Orpana sanoi.
 Tilastokeskuksen mukaan  vuonna 2017 Suomen itsemurhakuolleisuus eli itsemurhien määrä vuodessa 100 000 asukasta kohden oli 15. Miesten itsemurhakuolleisuus oli 22 ja naisilla 8. Yhteensä 824 ihmistä kuoli itsemurhaan vuonna 2017.
 Suomessakin itsemurhien määrä on laskenut melko tasaisesti vuodesta 1990. Vuosina 2016 ja 2017 itsemurhaan kuolleiden määrä kuitenkin kasvoi jälleen.
 Lue myös:
 Luulitko, että Suomi on edelleen maailman synkimpiä itsemurhamaita? – Ei ole, vaan eurooppalaisen keskitason tuntumassa

Kansainvälinen tutkimus: Entistä harvempi päätyy itsemurhaan – Itsemurhakuolleisuus laskenut kolmanneksella vuodesta 1990


Summary: Ostoskärryjä löytyy hylättyinä puistoista ja vesistöistä. Suomessa kärryn vienti on tyypillisimmillään humalaisen päähänpisto kauniina kesäyönä.

Yhdysvalloissa elintarvikeliikkeitä edustava Food Marketing Institute on arvioinut, että pelkästään maan elintarvikkeita myyvistä liikkeistä katoaa lähes kaksi miljoonaa ostoskärryä vuodessa.
 Saksan 20 miljoonasta ostoskärrystä katoaa vuodessa noin 100 000 ja alle yhdeksän miljoonan asukkaan Itävallassakin puhutaan kymmenistä tuhansista vuosittain katoavasta ostoskärrystä.
 Kärryjä viedään myös Suomessa, mutta kokonaislukua ei tiedä kukaan. Kaupan keskusliikkeiden mukaan hävikki riippuu kaupan sijainnista ja siitä, säilytetäänkö vaunuja ulkona vai sisätiloissa.
 – Ostoskärryjen hävikki on kokonaisuutena pientä, toki jonkun verran myymäläkohtaisia eroja tässä on, toteaa SOK Vähittäiskaupan ketjuohjauksen johtaja  Sanna Timola .
 Kesko Foodin ostopäällikkö  Vesa Kortesniemen  mukaan ostoskärryjen hävikki ei heilläkään ole kovin suuri ongelma.
 – Ketjutasolla kärryjen rikkoontumiset ja häviämiset lukumääräisesti ovat useiden kymmenien ja satojen välillä. Mikäli kärryjä viedään ilkivallan seurauksena, ne myös hyvin usein löytyvät ja palautuvat myymälään.
 Lidlillä on Suomessa kaikkiaan noin 18 500 ostoskärryä. Katoamiset ovat operatiivisen johtajan  Nicholas Pennasen  mukaan Suomen mittakaavassa yksittäistapauksia.
 – Yleensä ostoskärryllä viedään ostoksia lähemmäksi kotia tai esimerkiksi läheiselle bussipysäkille, johon ne sitten hylätään. Saamme asiakkailta usein ilmoituksia hylätyistä kärryistä, minkä perusteella kärryjä noudetaan takaisin myymälään. Varsinaista ilkivaltaa kärryille tehdään harvoin.
 Jokeen päätyvä juoppokuljetin
 Aurajokea on Turussa siivottu sukeltamalla vuodesta 1992. Aikaisempina vuosina vapaaehtoiset sukeltajat ovat löytäneet Auransillan kohdalta ostokärryjä, mutta viime syksynä ei kärryjä joen pohjassa enää näkynyt.
 Mutta monissa maissa jokeen heitetyt ostoskärryt ovat varsinainen vitsaus. Aurajoen siivoustempauksen järjestelyistä vastaava  Jouko Moisala  on kuullut Australiassa siivoussukellusta tekeviltä, että siellä ostoskärry on yleisin joen pohjalta nostettu esine.
 Ostoskärryjä ei aluksi haluttu käyttää Ostokärryjen historia alkaa Humpty-Dumpty-Supermarketista Yhdysvaltain Oklaholma Citystä syyskuussa 1937. Kauppias Sylvan Goldman ajatteli, että asiakkaat eivät halua kantaa ostoksiaan kaupassa. Goldman kiinnitti pyörät taitettavan tuolin pohjaan ja asensi tuolin päälle metallikorin. Goldmanin ostoskärryt eivät kuitenkaan aluksi kelvanneet asiakkaille. Naiset eivät halunneet työntää ostoksia lastenvaunuja muistuttavalla laitteella ja miehille taas ostoskärry oli liian naisellinen. Kolme vuotta myöhemmin Goldman patentoi ensimmäisen ”shopping cart” -ostoskärrynsä. Ostokärryjen maailmanmaineeseen tarvittiin kuitenkin saksalaista Rudolf Wanzlia, joka tapasi Goldmanin Yhdysvalloissa. Pienestä perheyrityksestä kasvoi ostoskärryjen markkinajohtaja. Mutta vasta kun amerikkalainen Orla Watson keksi ostoskärryjen taittuvan takaseinän, kärryistä tuli kaupoissa suosittuja. Taittuvuus mahdollisti, että kärryt pystyi laittamaan sisäkkäin jonoon. Se säästi valtavasti säilytystilaa. Rudolf Wanzl kehitti 1957 Watsonin keksinnön pohjalta Concentra-mallin metallisen perusostoskärryn, joka on lähes muuttumattomana säilynyt näihin päiviin saakka. Tänä päivänä samassa liikkeessä saatta toisin olla useita erilaisia kärryjä. Tavallisen metalliostosvaunun lisäksi kaupoissa käytetään usein pienempää ja kevyempää muovista ostosvaunua. Tyypillisiä ovat myös matalareunaiset light-ostovaunut, pick up-ostosvaunut koreille, lastenvaunut, sisarusvaunut, kaksostenvaunut, kaksostenvaunut vauvakaukaloilla, seniorivaunut ikäihmisille, liikuntarajoitteisen vaunut, lasten ostosautot sekä pyörälliset ostoskorit.
 Yhdysvalloissa kadonneet ostoskärryt päätyvät usein asunnottomien tavarankuljetukseen. Suomessa taas ostoskärryillä kuskataan tyypillisesti ostoksia tai humalaisia kavereita kotiin, jonka jälkeen ne hylätään kadun varteen. Suomen talvi hillitsee hetken mielijohteita, sillä lumessa ja hiekoitussepelissä kärryn pyörät eivät pyöri.
 Mutta kesällä ostoskärryjä löytyy meilläkin pitkin puistoja ja pusikoita. Esimerkiksi Helsingissä kaupungin katujen ja puistojen hoitamisesta vastaava rakentamispalvelu pyrkii mahdollisuuksien mukaan nappaamaan kärryjä kyytiin ja palauttamaan niitä kauppoihin.
 Kaupoille kärryn löytyminen on tärkeää, sillä ostoskärryt ovat kalliita. Jo aivan tavallinen kaupan peruskärry maksaa materiaalista ja koosta riippuen sadan euron molemmin puolin, joten hävikistä voi tulla kauppiaalle huomattava menoerä.
 Ammattivarkaille satoja kärryjä kerralla
 Keski-Euroopan korkeita katoamislukuja selittää osaltaan, että ostoskärryjen varastaminen käy joillakin myös työstä.
 Viime kesäkuussa varastettiin esimerkiksi Saksan Salzgitterissä ostokeskus Thiedestä 300 kärryä samana yönä. Myös Regensburgin EDEKA-ruokakaupasta varkaat veivät viime pääsiäisenä 150 kärryä kerralla.
 Isot kauppaketjut ovat alkaneet suojata kärryjään lähettimillä ja magneeteilla. Järjestelmillä pyörät lukkiutuvat siinä vaiheessa, kun ostoskärry poistuu vaikkapa marketalueen parkkipaikalta.
 Suomessa on luotettu kärryjen panttilukkoihin, mutta nyt varkaudelta suojaamiseen on kiinnitettävä uudenlaista huomiota, sillä kärryihin on tulossa kallista älytekniikkaa. Kesko Foodin ostopäällikkö Vesa Kortesniemi sanoo, että käytössä on jo suomalainen Smartcart-älykärry.
 – Vastaavan tyyppisiä ratkaisuja tavoitellaan muuallakin, jolloin kärryyn asennettuun näyttöön luodaan tuotteiden sijaintitieto myymälän layoutia (tuotteiden sijoittelua) apuna käyttäen. Samalla annetaan tuotetietoa sekä tehdään markkinointia ja mainontaa.
 Suomen isommissa myymälöissä saattaa olla kymmenenkin erilaista ostoskärryä. Pienoinen trendi on tällä hetkellä kuitenkin ostoskoreissa ja vetokoreissa. Nekin on suojattava, sillä niitä varkaat vasta vievätkin.

Missä ovat kaikki varastetut ostoskärryt? Kärryjen vieminen on monissa maissa kansanhuvia, Suomessakin katoaa vuosittain satoja vaunuja


Summary: Kotihoidon ongelmia on yritetty ratkoa muun muassa lisäämällä etähoitoa. Ammattiliiton mielestä väkeä pitäisi palkata vielä lisää.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Kotihoidon asiakas  Jouko Kattelus  mittaa itse insuliininsa. Mittaus ei onnistu ensiyrittämällä, mutta lähihoitaja  Lasse Holm  neuvoo miestä rauhallisesti videoyhteyden kautta.
 Videoyhteyden kautta tehtävä etäkotihoito on lisääntynyt. Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote tekee päivittäin noin 320 kotihoitokäyntiä videoyhteyden kautta.
 – Kun menemme paikan päälle, siellä on aamupalaa, pedin petausta, roskien viemistä ja kymmentä muuta asiaa. Etäyhteydessä sinulla on pelkästään se asiakas. Ei ole mitään tekosyytä olla huomioimatta asiakasta. Asiakas on se päätähti, kuvailee lähihoitaja Lasse Holm etähoidon hyviä puolia.
 Etäpalvelu on Eksoten yksi keino helpottaa kotihoitajien isoa työmäärää, josta se sai sapiskaa viime kesänä. Tuolloin Eksoten kotihoidossa  nousi esiin ongelmia : hoitajilla jatkuva kiire, lääkkeitä annetaan asiakkaalle liian aikaisin tai myöhään ja hoitajat eivät ehdi pitämään taukojaan.
 Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer  teki kesällä 2018 kantelun  eduskunnan oikeusasiamiehelle ja valvontapyynnön aluehallintoviranomaiselle eli aville Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri  kotihoidon tilasta .
 Vartin aikaisemmin töihin
 Ongelmat ovat Eksoten mukaan helpottaneet.
 – Toivottavasti ollaan saatu muutosta parempaan. Aika monellakin tavalla ollaan puututtu meidän ongelmakohtiin eli kuormittavuuteen ja palvelujen oikea-aikaisuuteen, sanoo kotihoidon vs. palvelupäällikkö  Helena Heikkilä  Eksotesta.
 Heikkilän mukaan kotihoitoa on yritetty parantaa lisäämällä etäkäyntejä, aamun työvuorojen aikaistamisella ja ostopalveluita lisäämällä.
 Lähihoitaja Lasse Holm katsoo kotihoidon asiakkaan insuliiniarvot videoyhteyden välityksellä. Mikko Savolainen / Yle
 Vuoden 2018 lopussa Eksote alkoi ostaa kotihoitopalveluita yksityisiltä yrityksiltä. Ostojen tarkoitus on vähentää kotihoitajien kiirettä ja saada lisää väkeä töihin.
 Päivän kiireisimmät tunnit kotihoidossa ovat aamuisin. Työtaakan helpottamiseksi aamuvuoroja on aikaistettu vartilla, mikä on mahdollistanut 85 hoitokäyntiä lisää.
 – Työvuoron aikaistuminen auttaa palvelun oikeanaikaistamiseen eli siihen, ettei asiakkaan tarvitsisi odottaa aamupalaa liian pitkään, kertoo kotihoidon vs. palvelupäällikkö Helena Heikkilä Eksotesta.
 Ammattiliitto Super on kuullut työntekijöiltä, että vartin aikaistus työaikaan on helpottanut kiirettä.
 – Aamukiire helpottaa, kun työvuorot aloitetaan 15 minuuttia aikaisemmin, kertoo SuPerin pääluottamusmies  Katja Laitinen .
 Vaikka Eksoten on uudistuksia tehnyt, ei ammattiliitto SuPer ole tyytyväinen.
 Työtä edelleen liian paljon
 Eksoten kotihoidon vs. palvelupäällikkö Helena Heikkilä laskee, että hoitaja käy 7,5 tunnin työvuoronsa aikana keskimäärin 13 asiakkaan luona. Keskimääräinen viipymä yhden asiakkaan luona on 18 minuuttia.
 Mutta on myös päiviä, jolloin hoitaja käy 25 asiakkaan luona. SuPerin pääluottamusmies Katja Laitinen on kuullut kotihoidon työntekijöiltä, että Eksote ei huomioi työvuoroissa siirtymäaikoja asiakkaalta toiselle. Ammattiliitto onkin huolissaan tästä niin sanotun välittömän työajan määrästä.
 – Tilanne ei ole valitettavasti muuttunut eli välittömät työajat on todella korkeita. Välittömässä työajassa ei huomioida siirtymäaikoja asiakkaalta toisen asiakkaan luo ollenkaan, pääluottamusmies Katja Laitinen sanoo.
 – Me pyrimme, että välittömän työajan osuus on noin 60 prosenttia työajasta, mutta yksittäisissä työvuoroissa tämä ei välttämättä aina toteudu, sanoo Eksoten kotihoidon vs. palvelupäällikkö Helena Heikkilä.
 – Välittömät työajat ovat neljästä ja puolesta tunnista jopa seitsemään tuntiin. Ne on liian paljon, jatkaa Laitinen.
 Eksoten kotihoidon vs. palvelupäällikkö Helena Heikkilän mukaan vuoden alun sairaslomasuma on myös rokottanut kotihoitoa.
 – Nyt eletään talven tautisinta aikaa ja meidänkin henkilöstö sairastaa. Äkillisiin poissaoloihin ei ole aina saatu sijaisia, ja sellaisina päivinä voi välitön työaika voi nousta yli kuuteen tuntiin.
 Kotihoidon asiakkaat ovat hyvin erikuntoisia. Toiset tarvitsevat apua kerran päivässä, toiset taas usean kerran vuorokaudessa. Henrietta Hassinen / Yle
 600 töissä kotihoidossa – Ammattiliitto: "Tällä määrällä ei pärjätä"
 Ammattiliitto SuPerin pääluottamusmiehen mukaan paras keino helpottaa kotihoidon arkea, olisi palkata lisää työntekijöitä.
 Eksoten kotihoidon vs. palvelupäällikkö Heikkilä toteaa, että henkilöstöä on lisätty.
 – Kahden viime vuoden aikana Eksoten kotihoitoon on lisätty runsaasti henkilöstöä. Tälle vuodellekin on varaus saada ihan reilusti lisää työntekijöitä.
 Eksoten kotihoidossa työskentelee 600 ihmistä. He tekevät päivittäin 4 000 hoitokäyntiä.
 – Tällä määrällä ei pärjätä, sanoo ykskantaan pääluottamusmies Laitinen.
 – Ottaisimme tällä hetkellä enemmänkin työntekijöitä. Kaikkia paikkoja, joita olemme laittaneet auki, ei ole saatu ihan heti täytettyä, kertoo Heikkilä.
 Heikkilän mukaan rekrytoinnin ongelmissa on kyse yleisestä hoitajapulasta. SuPerin Katja Laitinen sanoo syyn olevan hoitajapula ja Eksoten kotihoidon maine.
 – Jos jollain keikkalaisella on huonot kokemukset kotihoidosta, ei hän sinne enää välttämättä uudelleen tule. Kyllä pitäisi saada imagoa nostettua ja kotihoidon laatu parannettua, kyllä sitten työntekijöitäkin löytyisi, sanoo Laitinen SuPerista.
 Ammattiliitto: ei vastaa vaatimuksia
 SuPerin mielestä Eksoten kotihoito ei täytä lakien ja asetusten vaatimuksia. Työntekijöillä on jatkuvaa kiireettä, eivätkä työntekijät ehdi sijaisten puuttuessa tekemään työtään riittävän hyvin.
 – Aluehallintovirasto avi on vaatinut työnantajalta eli Eksotelta toimenpiteitä asian korjaamiseksi. Nyt odotellaan, mitä toimenpiteet tuovat tullessaan, sanoo pääluottamusmies Katja Laitinen SuPerista.
 Eksoten Heikkilä vakuuttaa, että parannustoimia on tehty.
 – Kaiken edellä mainitun lisäksi toiminnanohjausjärjestelmäämme on kehitetty. Se tarkoittaa sitä, että panostamme siihen, miten 4 000 vuorokautista hoitokäyntiä on jaettu hoitajille. Siinä kuuntelemme työntekijöitä. Sitten meillä on Eksoten varahenkilöstön lisäksi kotihoidon oma resurssipooli, jossa on 55 työntekijää äkillisten poissaolojen sijaistamiseen, listaa kotihoidon parannusta Heikkilä.
 Heikkilän mukaan kotihoitoa yritetään parantaa nyt monipuolisesti. Hän nostaa etäkäynnit lähes ratkaisevaan asemaan kotihoidon tehokkuuden nostamisessa.
 – Digitaalisuuden kehittyessä meillä on tulevaisuudessa reaaliaikainen tieto asiakkaan voinnista ja mittauksista. Tulevaisuudessa meillä voi olla yhä lisää etälaitteita asiakkaan tilan seurantaan, jotta voidaan kohdentaa meidän käyntejä ja oikea-aikaistaa niitä, toivoo vs. kotihoidon palvelupäällikkö Helena Heikkilä Eksotesta.
 Kotihoidon asiakas Jouko Kattelus mittaa insuliininsa kotihoitajan seuratessa toimia etänä. Mikko Savolainen / Yle
 Etäpalvelulla kohti parempaa?
 Etäpalvelu on yksi tapa helpottaa hoitajien työn kuormittavuutta.
 – Jos tavallista kenttätyötä tekevä hoitaja tekee maksimissaan 25 käyntiä työvuoronsa aikana, etäsoittaja kerkeää tehdä 35, jopa 40 käyntiä vuorossaan, kertoo Heikkilä.
 Etähoidon mahdollistavia laitteita on 230:lla Eksoten kotihoidon asiakkaalla. Kotihoidon palvelupäällikkö Heikkilän mukaan laitekantaa tullaan tulevaisuudessa lisäämään ja asiakkaita saamaan lisää etähoidon piiriin.
 Tekniikka ei tuota ikäihmisille suuria ongelmia.
 – Asiakkaan ei tarvitse tehdä mitään muuta kuin olla laitteen ääressä. Me otamme yhteyden ja yhteys aukeaa automaattisesti, kertoo lähihoitaja Lasse Holm.
 Etäyhteyden kautta hoitaja voi muistuttaa lääkkeiden otosta, auttaa veriarvojen mittaamisessa tai esimerkiksi jumpata asiakkaansa kanssa.
 Eksotella on neljä hoitajaa aamuisin ja iltaisin hoitamassa etäkäyntejä. Mikko Savolainen / Yle
 Lähi- ja perushoitajaliitto SuPer pitää etäkäyntejä hyvänä hoitajien kuormituksen vähentämiseksi.
 – Etäpalvelut ovat tulevaisuutta, ja ne tulevat varmasti lisääntymään, sanoo pääluottamusmies Katja Laitinen SuPerista.
 Tulevaisuudessa etäkäyntejä suunnitellaan hyödynnettävän myös yksinäisyyden ehkäisyssä.
 – Nyt vielä etäkäynnit korvaavat tavallisia hoitokäyntejä, mutta tulevaisuudessa etäyhteyden kautta voisi olla virtuaalisia ruokailu- tai jumpparyhmiä. Sen kautta voisi osallistua konsertteihin ja muihin kulttuuritapahtumiin, kertoo Eksoten kotihoidon vs. palvelupäällikkö Helena Heikkilä etäyhteyden mahdollisuuksista.

"Tilanne ei ole valitettavasti muuttunut" – valituksetkaan eivät auta, kun kotihoidossa työskentelevät yrittävät ehtiä kodista toiseen


Summary: Kakolanmäen rinnehissin alkuperäinen havainnekuva poikkeaa monen mielestä varsin paljon todellisuudesta.

Turun Kakolanmäen rinnehissi, eli funikulaari nostettiin raiteilleen eilen. Hankkeen  rakennusaikataulu on venynyt ja kustannukset nousseet.  Turun Sanomien mukaan maisemahissin kyytiin päästään näillä näkymin maaliskuussa.
 Turun sanomat julkaisi  videon hissikopin nostosta , mutta internetin vääräleuoilta ei jäänyt tietty yksityiskohta huomaamatta. Kakolan rinnehissi näyttää varsin erilaiselta, kuin aiemmin nähdyissä havainnekuvissa.
 Myönnettäköön, että maisemahissi näyttäytyy erilaisena kuvattuna havainnekuvan auringonpaisteessa kesäaikaan kuin helmikuun harmaassa.
 Funikulaarin puolustukseksi voi myös todeta, että sen avarampi maisemaikkuna ei näy yllä olevassa kuvassa, sillä ikkuna osoittaa Aurajoen suuntaan.
 Silti voi varmasti todeta, että havainnekuva ei aivan vastaa todellisuutta.
 Funikulaarin somehupailun kaltaisissa tapauksissa on usein yksi yhtymäkohta. Lopulta tulevat kuvanmuokkaukset.
 Teemu Artukka huomasi yhdennäköisyyttä funikulaarin ja Star Wars -elokuvista tutun Javojen kulkuneuvon, sandcrawlerin välillä.
 Vielä torstaiaamuna keskustelu funikulaarin ulkonäöstä kävi kuumana. Rinnehissiä verrattiin Twitterissä ainakin Lounais-Suomen poliisin uusiin  panssariautoihin , savustus- ja telkänpönttöön sekä hiilivaunuun.
 Lue lisää:
 Turun funikulaari valmistuu tammikuussa – projektijohtaja kertoo, miksi aikataulu venyi ja hinta tuplaantui alkuperäisestä .
 Turun Sanomat: Video: Funikulaarin koeajot ovat meneillään – kyytiin pääsee maaliskuussa

Turun Funikulaari herättää hilpeyttä sosiaalisessa mediassa – "Mitä tilattiin ja mitä saatiin"


Summary: Kannatusmittauksen trendit ja aiempien vaalien data todistavat vain yhden asian: ei pidä nuolaista ennen kuin ääni tipahtaa vaaliuurnaan, kirjoittaa politiikan toimittaja Robert Sundman.

Ihminen ei ole desimaali,  sanoi valtiovarainministeri, kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo viime viikolla .
 Vaan kyllä kokoomuksen kannatuksesta huvenneet kaksi prosenttiyksikköä ja kolme desimaalia ovat Taloustutkimuksen mukaan juurikin ihmisiä: erityisesti naisia ja eläkeläisiä, jotka ovat viimeisen kahden viikon aikana kyllästyneet puolueen linjaan.
 Ylen edellinen kannatusmittaus  kavensi eroa kokoomuksen ja SDP:n välillä. Se maalaili vaalikeväälle lähtöasetelmaa, jossa erityisesti  Antti Rinteen  johtama SDP ja Orpon johtama kokoomus kilpailisivat vaalien lähestyessä yhä tiiviimmin pääministeripaikasta.
 Tuore, tänään julkistettu mittaus  näyttää useita kiinnostavia liikahduksia.
 Se, joka uskaltaa niiden pohjalta heittää enää kovin montaa varmaa faktaa kevään vaaleista, taitaa viisastella ennenaikaisesti.
 Yle Uutisgrafiikka
 Keskusta ei edelleenkään  ole saanut kannatustaan nousuun, ja puolueen suosio on viimeksi ollut näin matalalla loppukesästä 2012.
 Tuolloin monille vielä tuntematon, ensimmäisen kauden kansanedustaja  Juha Sipilä  oli juuri valittu  Mari Kiviniemen  seuraajaksi puolueen puheenjohtajan paikalle.
 Ilman puheenjohtajaa vaalikampanjansa startannut SDP on menettänyt reilun prosenttiyksikön kannatuksestaan, mutta sen ja kokoomuksen välinen ero on kasvanut 1,6 prosenttiyksiköstä 2,8 prosenttiyksikköön.
 Kokoomuksen kannatus kävi viimeksi tällaisissa lukemissa elokuussa 2017, kun Orpo oli vasta aloittanut puolueen johdossa  Alexander Stubbin  jälkeen. Kokoomuksen ja keskustan välinen ero on pienentynyt kuukaudessa 3,5 prosenttiyksiköstä 1,7:ään.
 Yle kertoi viime kesänä , että erityisesti perussuomalaisten kannatuslukemat ovat kärsineet viime eduskuntavaalien jälkeen katsomoon siirtyneistä äänestäjistä. Nyt katsomosta siirrytään takaisin perussuomalaisiin.
 On kiinnostavaa, ettei puolue vedä niinkään äänestäjiä muista puolueista kuin omia vanhoja äänestäjiään takaisin. 12 prosentin kannatusta perussuomalaisilla ei ole ollut sitten kesän 2015.
 Vihreät jatkaa nousuaan nyhtämällä äänestäjiä sekä kokoomuksen että SDP:n riveistä. Nyt puolueen kannatus on prosenttiyksikön päässä keskustasta.
 Mistä kaikesta vielä ehditään keskustella? Ja kuinka paljon nuo keskustelut ehtivät heiluttaa puolueiden kannatuslukuja?
 Kirjoitin viime viikolla , että keskustelu eduskuntavaalien teemasta on ollut melkeinpä yksi näkyvimmistä vaalikeskusteluista. Jossain vaiheessa povattiin  koulutusvaaleja , sitten  ilmastovaaleja . Pian tulivat  maahanmuuttovaalit , sitten  hoivavaalit .
 Politiikan puheenaiheet näkyvät Taloustutkimuksen arvioiden mukaan myös kannatusmittauksissa.
 Perussuomalaiset ovat saaneet uutta nostetta  Oulun seksuaalirikosepäilyihin liittyvän uutisoinnin jälkeen , SDP:n viikot ovat olleet vahvempia kun  puheenaiheena on ollut vanhustenhoidon puutteet ja Esperi Care .
 Kokoomus taas on menettänyt kannatustaan erityisesti tutkimusjakson jälkimmäisinä viikkoina.
 Nämä kaikki keskustelut on ehditty käydä vajaan kahden kuukauden aikana. Vaaleihin on nyt aikaa vielä toiset mokomat. Mistä kaikesta vielä ehditään keskustella? Ja kuinka paljon nuo keskustelut ehtivät heiluttaa puolueiden kannatuslukuja?
 Keskusta pelottelee äänestäjiään polttomoottoriautojen katoamisella, jos SDP pääsisi valtaan.
 Puoluetoimistoilla hiotaan kiivaasti  strategioita.
 Keskusta pohtii, mihin suuntaan lähteä.  Puolueen kenttäväki mielii ensi kaudelle punamultahallitusta . Vaikka viime vuosikymmeninä keskusta on nähty hallituksessa vain pääministeripaikalla,  myös valtiovarainministerin salkku ja kakkospaikka  kelpaisivat.
 Mutta onko keskustalla asiaa hallitukseen, jos kannatus jää näin heikoksi?
 Jostain on haettava myös päävihollinen.  Keskusta pelottelee äänestäjiään  polttomoottoriautojen katoamisella, jos SDP pääsisi valtaan. Lempikumppani taipuukin opposition ykköspuolueena myös hyväksi kisavastukseksi.
 SDP:n sisälläkin saatetaan toivoa parempaa menestystä keskustalle. Olisihan puolue varmemmin kiinni pääministerin paikassa, jos keskusta vaikka nyt vähän piristyisi kokoomuksen kustannuksella. Ja punamulta  kelpaa myös demareiden kentällä.
 Samaan aikaan SDP pohtii puheenjohtajatilannettaan.  Antti Rinne on edelleen sairauslomalla.
 Entinen keskustaa lähellä oleva ajatuspaja, nykyinen tutkimusorganisaatio  e2 muistuttaa , että SDP:n äänestäjät ovat korostaneet puheenjohtajan merkitystä puoluevalinnassaan keskimääräistä vähemmän. Liikkuvia äänestäjiä sen sijaan voi houkutella myös näkyvä puheenjohtaja.
 Kokoomuksen puoluetoimistolla yritetään eittämättä seuraavaksi pehmentää imagoa, jotta remmistä lähteneet saadaan takaisin mukaan.
 Vihreät ovat pelote  paitsi  SDP:lle myös kokoomukselle. Kysymys kuuluu, kuinka paljon vihreille edulliset teemat ilmastosta koulutukseen ehtivät nousta esille vielä ennen vaaleja – ja kuinka taitavasti  pääministerisuosikki Pekka Haavisto  niitä osaa pitää esillä.
 Kokoomuksen puoluetoimistolla yritetään eittämättä seuraavaksi pehmentää imagoa, jotta remmistä lähteneet saadaan takaisin mukaan. "Ihminen ei ole desimaali" -heitot haudataan.
 Perussuomalaiset taas pitävät maahanmuuttoa esillä loppuun asti ja odottavat, että hyväksi havaittu strategia toimii edelleen. Niin loputkin katsomoon aikanaan siirtyneet haluaisivat palata takaisin puolueen kannattajakuntaan.
 Loppukiri alkaa.
 e2:n mukaan 20 prosenttia  äänestäjistä päättää puolueensa vaalipäivänä tai joitakin päiviä ennen äänestämistä.
 2000-luvun vaaleissa kärkikolmikon järjestys on ollut joka kerta eri kuin alkuvuoden kannatusmittauksissa.
 Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa keskusta oli kevätalvella kiinni kakkospaikassa, mutta vaalipäivänä puolue putosi neljänneksi, kun perussuomalaiset ja SDP kiilasivat ohitse. Vuoden 2015 vaaleissa SDP oli vielä maaliskuussa kakkosena, mutta vaalipäivänä puolue putosi neljänneksi.
 Samalla vain neljäsosa äänestäjistä on uskollisia yhdelle puolueelle. Mitä vain voi vielä tapahtua.
 Voit keskustella aiheesta  tämän uutisen  alla.
 Lisää aiheesta:
 Ylen kannatusmittaus: Kokoomus putoaa, perussuomalaiset selvässä nousussa
 Kysy puoluekannatuskyselystä, mitä tahansa! – Katso Ylen suora verkkolähetys kello 10.00
 Ylen puoluekannatusmittaus: Miten suomalaiset äänestäisivät, jos vaalit pidettäisiin nyt?

Analyysi: Petteri Orpolla on tukalat paikat, mutta kaikki voi vielä muuttua ennen vaali-iltaa


Aamupalaa mainostetaan päivän tärkeimmäksi ateriaksi, mutta painonhallinnassa se ei näyttäisi auttavan. On jopa viitteitä siitä, että aamiaisella voi olla päinvastaisia vaikutuksia, tuore katsaustutkimus osoittaa. Tutkimuksessa yhdistettiin ja analysoitiin 13 satunnaistetun tutkimuksen aineistot.
 Analyysin perusteella aamiaisen lisääminen laihduttajan päivärytmiin on todennäköisesti huono idea, sillä se saattaa vain suurentaa päivittäistä energian saantia ja lisätä painon kertymistä. Vaikutukset ovat varsin pieniä, mutta vuosien varrella ne saattavat kasaantua.
 Tutkijat huomauttavat analysoitujen tutkimusten olleen laadultaan varsin kehnoja, joten niiden perusteella ei kannata vetää kovin voimakkaita johtopäätöksiä. Vaikka näyttö onkin heikkoa, tulokset viittaavat siihen, ettei laihduttajien todennäköisesti kannata alkaa nauttia aamiaista, jos he eivät niin ole aikaisemmin tehneet.
 Vaikka aamiainen ei auttaisi painonhallinnassa, sillä voi olla vaikutuksia terveyteen muilla tavoin. On muun muassa viitteitä siitä, että aamupalan nauttivat sairastuvat tyypin 2 diabetekseen muita harvemmin. Tutkimuksista on kuitenkin vaikea erotella muiden elintapojen ja muuttujien vaikutukset.
 Tutkimus julkaistiin  BMJ-lehdessä .

Aamiainen ei auta laihduttamaan – saattaa jopa lihottaa


Summary: EU-komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin mukaan May tietää ja hyväksyy, ettei EU aio avata sopimusneuvotteluja.

Britannian pääministeri  Theresa May  matkustaa tänään torstaina Brysseliin vetoamaan EU:n johtajiin, jotta nämä suostuisivat vielä muuttamaan Britannian EU-erosopimusta.
 EU on tähän saakka pysynyt kannassaan, että kertaalleen valmiiksi neuvoteltuun sopimukseen ei enää kosketa.
 May on vaikeuksissa, koska Britannian parlamentti ei ole hyväksynyt erosopimusta, jonka May ja EU-maiden johtajat saivat aikaan.
 Kiistakapulana on koko ajan ollut Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisen rajan avoimuuden varmistava varajärjestelmä. Parlamentille ei kelvannut sopimus, jonka mukaan Britannia voi jäädä määrittelemättömän pituiseksi ajaksi tulliliittoon EU:n kanssa.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan May aikoo kertoa EU-johtajille tänään, että sopimus neuvoteltiin vilpittömin mielin, mutta parlamentti on nyt lähettänyt selvän viestin, että muutokset ovat tarpeen. May on myöntänyt, että hänen tehtävänsä ei ole helppo.
 EU-komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  sanoi keskiviikkona, että May jo tietää ja hyväksyy, ettei EU aio avata neuvotteluja sopimuksesta uudestaan.
 Brittilehti  Telegraphin mukaan  May valmistautuu lykkäämään parlamentin uutta äänestystä brexit-sopimuksesta helmikuun lopulle saakka.
 Britannian on määrä erota EU:sta 50 päivän kuluttua, 29. maaliskuuta.

50 päivää brexitiin, eikä vieläkään ratkaisua näköpiirissä – Theresa May tapaa EU-johtajia Brysselissä


Summary: Puhuminen, läheisyys ja tiiminä toimiminen auttavat pysymään yhdessä, kirjoittaa psykoterapeutti Heli Vaaranen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Oletteko koskaan koettaneet saada selvää vanhojen parien keskusteluista? Ihan oikeasti, kuka normaali ihminen pystyy seuraamaan tällaista keskustelua:
 – Onkohan se…
 – Ai se?
 – Niin.
 – On se. Kävin laittamassa.
 – No hyvä.
 Mistä he puhuivat?
 Entä käsitättekö te tällaista keskustelua:
 – Missähän...
 – Tuossa tuolilla. Laitahan päällesi.
 – No kiitos.
 Mistä kumpikin tiesi, mistä toinen puhuu?
 Hmm. Entä saatteko te tolkkua tästä:
 – Mitä minun piti sanoa?
 – No varmaan siitä huomisesta.
 – Niin! Sitähän minä juuri olinkin sanomassa.
 – No niin!
 Mistä on kyse?  Ovatko he kaikki ajatustenlukijoita? Varmaan ovat. Mutta miten tulla sellaiseksi? No tietenkin elämällä yhden ja saman ihmisen kanssa vuosikymmeniä, sanoisivat tutkijat. Mutta riittääkö pelkkä yhdessä eläminen, ja sitten olet valmis ajatustenlukija? Ei riitä, ja nyt siitä on olemassa myös tutkittua tietoa.
 Vanhuustutkija  Karl Pillemer  Cornellin yliopistosta haastatteli tutkijaryhmänsä kanssa laajaa joukkoa hyvin pitkissä liitoissa eläneitä. Vähimmäisvaatimus oli, että haastateltavat ovat olleet onnellisesti aviossa vaatimattomat 30 vuotta, mutta useat olivat olleet 40 tai 50 vuotta ja siitä ylikin. Kysymys kuului, miten ihmeessä sinne asti päästään. Tutkijat halusivat käyttää laajaa otosta ja joukkoälyä. He halusivat luotettavan, paikkansa pitävän lopputuloksen.
 Voiko sellainen onnistua? Kyllä, ja hienosti onnistuikin. Tämä on minusta sitä akateemisen tutkimuksen upeinta ja herkullisinta mannaa: yhteensä seitsemänsadan kyselykaavakkeen ja syvähaastattelun tulokset puristettiin viiteen kohtaan.
 1. Tiedä, kenen kanssa astut avioon
 Kun tunnet seurustelukumppanisi hyvin, perustat suhteesi tosiasioille. Se merkitsee joskus luopumista ja sitä, että jatkat etsimistä. Vanhusten mielestä pitäisi käsittää jo etukäteen, ettei puoliso tule muuttumaan. Kun tunnet ja hyväksyt puolisosi hyveineen ja virheineen, et ainakaan toivo mahdottomia. Luoviminen on viisaampaa kuin muutoksen odottelu, vanhukset kertovat. Unohda, että hän alkaisi tehdä mitä haluat tai alkaisi pitää sukulaisistasi tai alkaisi osoittaa enemmän kiinnostusta sinuun. Hän on oma persoonansa niin kuin sinäkin. Tunne siis kunnolla seurustelukumppanisi, ja jos näet varoitusmerkkejä, ole valmis luopumaan suhteesta. Rakastunutkin näkee varoitusmerkit. Hän vain selittää ne itselleen parhain päin.
  2. Puhukaa, puhukaa!
 Vanhukset sanoivat, että puhu ystävällisesti, vaikka olisit eri mieltä, ja kerro miltä sinusta tuntuu. Älä yritä aina miellyttää, sillä se saa olosi tukalaksi. Ole sen sijaan oma itsesi ja kerro, missä mennään. Mitä tahdot, mitä haluat ja missä kohdin tulet puoleen väliin vastaan omaa puolisoasi ja hänen tahtoaan. Älä ota asioita liian vakavasti, vanhukset sanoivat. Ota rennosti! Huomenna jo nauratte ongelmalle. Onko loukkaantuminen ja murjottaminen sen arvoista? Luultavasti ei. Ole valmis pyytämään anteeksi. Istukaa rauhassa alas ja selvittäkää pulmanne. Kuuntele puolisoasi. Asetu toisen asemaan ja näe asia hänen näkökulmastaan.
 3. Sitoudu liittoosi ja sen elämänmittaiseen murtumattomuuteen
 Älä perusta rakkauden tunnettasi siihen, mitä kumppanisi tuo elämääsi tai mitä hänellä on. Kun rakastat ihmistä itseään, ei ole väliä, että hän vanhenee ja tulee ryppyiseksi tai että elämä koettelee. Rakkaus vain on. Rakkautta vahvistaa se, että olette myös ystäviä. Lojaaleja ja uskollisia. Tutkimuksen vanhukset käyttivät paljon raamatullisia tai kansanviisauksia päivittäisistä pulmista selviämiseen: ”Älä anna auringon laskea vihasi yli”, ”Auta kaveria mäessä”, ”Helpota toisen elämää. Se on kuin laittaisit rahaa pankkiin”. ”Aloita jokainen päivä puhtaalta pöydältä” ja ”Älä luovu rakkaudesta!”
 4. Oppikaa toimimaan tiiminä
 Valitse puoliso, joka on samanlainen kuin sinä. Samanlaiset arvot auttavat kummasti, kun kasvatatte lapsia, mietitte rahan käyttöä tai koetatte selviytyä normaaleista elämän ongelmista. Elämään mahtuu vaikeita vuosia ja helpompia. Kyse on siitä, miten autatte toinen toisianne pahan paikan yli. ”Rakkaus kasvaa”, vanhukset kertovat ja lupaavat onnellisuuden vain lisääntyvän, kun puhalletaan yhteen hiileen. Kun tiedät, mitä itse haluat elämältä, et joudu poukkoilemaan epävarmuudessa. Jokainen hyvä päivä lisää varmuutta ja turvallisuutta siitä, että kumpikin voi nojata toiseen. Onnellisuus on lopputulos yhteisestä ponnistelusta ja vaikeuksien selättämisestä yhdessä. Vanhukset neuvovat, että kodista on hyvä tehdä rauhallinen ja turvallinen pesä maailman myrskyissä. Siellä on hyvä olla, ja huolet jäävät seinien ulkopuolelle. ”Me ei vastata puhelimeen iltaisin”, paljastaa vanha herra. ”Niin sitten ne lopettavat soittamisen!”
 5. Läheisyyttä täytyy pitää yllä joka päivä
 ”Me nukutaan aina käsi kädessä. Sanotaan ’anna käsi’ ja nukahdetaan yhdessä”, vanha pariskunta kertoo. He puhelevat mukavista yllätyksistä, pikku huomionosoituksista ja siitä, että jaksaa tehdä asioita toisen eteen. ”Hain hänen siskonsa juna-asemalta ja meinasin tuoda kotiin väärän ihmisen”, pari nauraa sydämellisesti. ”Lakritsipatukka pöydällä kertoo hänelle, että tykkään vieläkin. Hän tietää, että jätin sen siksi”, kertoo vanha vaimo. Toinen kuvaa hiljaisia aamuja, jolloin heräillään yhdessä uuteen päivään: ”Kukahan ihana laittaisi kahvin”, he kysyvät silloin toisiltaan. Läheisyys pysyy yllä, kun molemmat tuottavat turvallisuuden tunnetta ja mielihyvää toisilleen: ”Aina kiitetään. Kiitetään ruoasta ja saunasta, kiitetään puhtaasta kodista.”
 Olen pohtinut ja katsellut onnellisia vanhoja pareja  viime aikoina paljon. Hymyssä suin. Onnen takana on viisas valinta ja sitäkin oivaltavampi läheisyyden ylläpito. Silti aina vain jaksan ihmetellä vanhojen parien ajatuksenlukua. Kun joku sana tai asia on kielen päällä muttei tule ulos, niin sitä kysytään puolisolta. Nämä kysymykset menevät suoraan asiaan:
 – Mitä minä olin ajatellut tehdä?
 Ja puoliso vastaa, rakkaudella. Ja vastaus osuu kuin naulan kantaan.
 Heli Vaaranen
 Kirjoittaja on valtiotieteen tohtori, sosiaalitieteilijä ja psykoterapeutti. Hän johtaa Väestöliitossa parisuhdepalveluita. Vaarasen intohimona on saada eronneet parit rauhanneuvotteluun ja rakentaa uusia alkuja pareille parisuhdekriisien jälkeen.

Heli Vaarasen kolumni: Vanhat parit tietävät, miten suhde pysyy ja paranee – viisi ohjetta onnelliseen liittoon


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kun unelmien hoitokodista tuli painajainen
 Yhdeksän  perhettä on ottanut lapsensa pois  Rovaniemellä sijaitsevasta vaikeasti vammaisten nuorten hoitokodista. Vanhempien mukaan Esperin hoitokodissa on liian vähän hoitajia ja he vaihtuvat liian usein. Lisäksi hoitokodissa on tapahtunut lääkevirheitä. Esperin ja Rovaniemen kaupungin mukaan ongelmia on ollut, mutta ne on korjattu.
 Kokoomuksen kannatus putoaa, perussuomalaisten nousee
 Petteri Orpo ja Jussi Halla-aho Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Puolueiden kannatus on myllerryksessä vain kaksi kuukautta ennen vaaleja.  Ylen puoluekannatuskyselyn  perusteella kokoomuksen ja keskustan kannatus on heikoin vuosiin. Perussuomalaisten suosio taas kasvaa suurimmaksi sitten hallituskauden alun.
 Virossa kohu puolueiden jäsenten rikostaustoista
 Tallinnalainen Ants Morel seuraa tiiviisti uutisia Viron politiikasta. Silja Massa
 Virossa kansaa mietityttävät paljastukset, joiden mukaan  puolueiden rivijäsenissä on paljon rikoksista tuomittuja.  Virolaismedioiden tutkimusten perusteella esimerkiksi jäsenmäärältään suurimman puolueen eli Viron keskustapuolueen noin 14 500 jäsenestä kuudellasadalla on rikostausta. Aiheesta on noussut poliittinen kohu ennen maaliskuun 3. päivän parlamenttivaaleja.
 Lumisadealue liikkuu maan yli itään päivän aikana
 Yle
 Lumisadealue liikkuu maan länsiosassa itään päin.  Iltaan mennessä sää poutaantuu  suuressa osassa maata, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela . Lunta kertyy päivän aikana paikoin viitisen senttiä. Sää lauhtuu sateiden jälkipuolella lämpötilan kohotessa lähelle nollaa etelässä. Illalla lämpötila laskee etelässäkin pakkasen puolelle. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kehitysvammaistenkin hoitokodeissa pahoja ongelmia, perussuomalaisten kannatus nousussa, Viron politiikassa kuohuu vaalien alla


Summary: Pääministeripuolue keskustan kannatus laski alhaisimmaksi yli kuuteen vuoteen.

Ylen mittaus kertoo, että puolueiden kannatus on eduskuntavaalien alla myllerryksessä.
 Suurin pudottaja on hallituspuolue kokoomus, jonka kannatus putosi tammikuussa 17,3 prosenttiin. Laskua on 2,3 prosenttiyksikköä edellisestä kuusta.
 Näin kannatusmittaus tehtiin Taloustutkimus haastatteli 2928 ihmistä. Haastattelut tehtiin 14.1.-5.2.2019. Puoluekantansa kertoi 1794 vastaajaa. Tulosten virhemarginaali on suurimpien puolueiden osalta +/- 2,0 prosenttiyksikköä. Lataa kannatusmittauksen vastausaineisto  tästä
 Kokoomuksen kannatus on ollut yhtä alhaalla viimeksi elokuussa 2016, jolloin puoluejohtaja  Petteri Orpo  oli vasta aloittanut  Alexander Stubbin  seuraajana.
 Kannatuslaskua selittää se, että kokoomus on kompuroinut viime viikkoina vanhustenhoidon kriisin kanssa. Puolueella on ollut vakavia vaikeuksia muodostaa selkeää kantaa sitovasta hoitajamitoituksesta, jonka takana muut puolueet ovat.
 – Uskaltaisin sanoa, että vanhustenhoidon tilasta käyty keskustelu on ollut kokoomukselle vahingollinen. Se näkyy siinä, että varsinkin kaksi viime viikkoa, jolloin keskustelu on ollut päällä, ovat olleet kokoomukselle selvästi huonoimmat, sanoo Taloustutkimuksen tutkimusjohtaja  Tuomo Turja.
 Turjan mukaan tulkintaa vahvistaa, että kokoomuksen kannatus on laskenut selvästi varsinkin naisten ja eläkeikäisten parissa.
 SDP kärsi puoluejohtajan poissaolosta
 Kokoomuksen lasku on hyvä uutinen suosituimman puolueen paikkaa pitävälle SDP:lle, joka kyselyiden perusteella kilpailee kokoomuksen kanssa seuraavan pääministerin paikasta.
 Tosin myös SDP:n kannatus laski, mutta ei yhtä paljoa kuin kokoomuksen. Pudotusta tuli 1,1 prosenttiyksikköä 20,1 prosenttiin.
 Demarit voivat hengittää nyt hieman vapaammin, sillä tammikuussa SDP:n etumatka toisena olevaan kokoomukseen ei enää kaventunut, kuten loppuvuoden kävi.
 Taloustutkimuksen Turjan mukaan pääoppositiopuolue SDP on hyötynyt vanhustenhoidosta ja hoitajamitoituksesta käydystä väittelystä. Hänen mukaansa SDP:lle olivat hyviä mittauksen kaksi viimeistä viikkoa, jolloin keskustelu on ollut kiivaimmillaan.
 Suosiota näyttää alentaneen se, että SDP on seilannut  Antti Rinteen  sairausloman takia alkuvuoden ajan ilman pääministeriehdokastaan. Puoluetta on Rinteen sijaisena luotsannut varapuheenjohtaja  Sanna Marin .
 – Mittausjakson alussa heillä oli heikkoja viikkoja, mikä johtuu ehkä keskustelusta kuka puoluetta johtaa. Kampanja jouduttiin avamaan tuuraajavoimin, Turja sanoo.
 Perussuomalaisten kannatus tuli katsomosta
 Kyselyn suurin nousija on perussuomalaiset, jonka kannatus kohosi 12 prosenttiin. Edellisestä kuusta nousua tulee 1,8 prosenttiyksikköä ja marraskuusta 3,9.
 Perussuomalaisten suosio oli viimeksi yhtä korkealla kesällä 2015, jonka jälkeen puolueen kannatus romahti kerralla, kun turvapaikanhakijoiden määrä pomppasi, hallitus leikkasi ja ajoi työehtojen heikennyksiä. Toissakesänä puolue hajosi kahteen osaan, kun johdon otti  Jussi Halla-aho .
 – Perussuomalaisten kannatusnousu on aika mielenkiintoinen. Näyttää siltä, että se ei tule lainkaan muista puolueista, tutkimusjohtaja Turja sanoo.
 – Kyse on siitä, että ihmiset, jotka ovat aiemmissa vaaleissa äänestäneet perussuomalaisia ja olleet epäilevällä kannalla, ovat nyt ryhmittyneet enenevissä määrin perussuomalaisten taakse.
 Samaan aikaan perussuomalaisten joulu-tammikuun kannatusnousun kanssa on osunut laaja uutisointi Oulun seksuaalirikosepäilyistä.
 Vihreät rokotti SDP:tä ja kokoomusta
 Suosiotaan nosti myös perussuomalaisten vastinpari vihreät. Puoluetta kannatti kyselyn perusteella tammikuussa 14,6 prosenttia suomalaisista. Nousua on prosenttiyksikkö edelliskuusta.
 Vihreiden suosio on noussut selvästi syksyn kuopasta, jonka jälkeen puolue vaihtoi puheenjohtajaksi konkari  Pekka Haaviston .
 – Vihreiden osalta näkyy selkeästi, että he saavat kannatusta muista puolueista, erityisesti SDP:stä ja kokoomuksesta, Turja valottaa.
 Keskustan kannatus alhaisin vuosikausiin
 Vihreiden suosio lähestyy kolmospaikkaa pitävää pääministeripuolue keskustaa, jonka kannatus jatkoi hienoisessa, 0,5 prosenttiyksikön alamäessä. Keskustalle mitattiin tammikuussa 15,6 prosentin lukema.
 Viime vaalien suurin puolue on menettänyt roimasti kannatustaan. Keskustan suosio oli viimeksi yhtä alhaalla kesällä 2012, jolloin  Juha Sipilä  aloitti kautensa puoluejohtajana.
 Keskustan 15,6 prosentin kannatuslukema on alhaisempi kuin puoleeen tulos vuoden 2011 eduskuntavaaleissa, joissa raskaan vaalitappion kärsinyttä keskustaa äänesti 15,8 prosenttia suomalaisista.
 Alaspäin osoittaa myös vasemmistoliiton kannatus. Puoluetta äänestäisi kyselyn perusteella nyt 8,6 prosenttia suomalaisista, eli 0,9 prosenttiyksikköä vähemmän kuin joulukuussa.
 Turjan mukaan kannatuslaskua selittää se, että myös vasemmistoliitto vuotaa osittain vihreisiin.
 Pienimmistä puolueista RKP keräsi neljän, kristillisdemokraatit 3,6:n ja siniset 1,4 prosentin kannatuksen.
 Haluatko kysyä jotakin puoluekannatuskyselystä? Lähetä kysymyksesi  tästä.  Taloustutkimuksen toimitusjohtaja Jari Pajunen vastaa kysymyksiin kello 10 alkavassa  suorassa verkkolähetyksessä .
 Lue lisää:
 Miten eduskunnan paikat jakautuisivat? Katso Ylen uudistuneesta puoluekannatusmittauksesta

Ylen kannatusmittaus: Kokoomus putoaa, perussuomalaiset selvässä nousussa


Summary: Lähetä kysymyksesi tämän jutun keskustelualueen kautta. Vastaamassa on Taloustutkimuksen toimitusjohtaja Jari Pajunen.

Mikä on otos tai virhemarginaali? Miksi puoluekantansa kertoo vain reilu puolet vastaajista? Miksi puoluekannatuskyselyn tulos poikkesikin vaalituloksesta?
 Näihin ja moniin muihin kysymyksiin saat vastauksen Ylen suorassa verkkolähetyksessä torstaina 7. helmikuuta kello 10 alkaen. Näet lähetyksen  Yle Areenassa  tai tämän jutun pääkuvan videolinkistä.
 Kysymyksiin on vastaamassa puoluekannatuskyselyn Ylelle tekevän Taloustutkimuksen toimitusjohtaja  Jari Pajunen  ja politiikan erikoistoimittaja  Ari Hakahuhta .
 Kiinnostus puoluekannatuskyselyihin lisääntyy, kun eduskuntavaalit lähestyvät.  Ylen puoluekannatussivustolta  löytyy tietoa niin puolueiden nykyisestä kannatuksesta kuin kannatuskehityksestä 1990-luvulta asti.
 Voit lukea tuoreimman kannatuskyselyn  tulokset täältä .
 Ylen sivustolla lisää tietoa mies- ja naiskannattajista
 Yle uudisti puoluekannatuskyselyiden raportoinnin  vuoden vaihteessa. Sivustosta löytyy nyt tarkemmat tiedot puolueiden kannattajista: miesten ja naisten osuudet sekä alle 35-vuotiaiden kannattajien osuus.
 Voit kysyä Ylen puoluekannatuskyselystä mitä tahansa. Lähetä oma kysymyksesi verkkolähetykseen tämän jutun keskustelualueen kautta. Voit kirjoittaa kysymyksesi vaikka heti.
 Klikkaa jutun lopussa sinistä Keskustele-painiketta.
 Keskusteluun ja kysymyksen jättämiseen tarvitset Yle-tunnuksen.  Luo Yle-tunnus täällä .
 Suora videolähetys kestää puolisen tuntia. Lähetyksen jälkeen Pajunen ja Hakahuhta keskustelevat ja vastaavat kysymyksiin vielä tämän jutun keskustelualueella noin puolen tunnin ajan. Tervetuloa mukaan!
 Lue lisää:
 Ylen kannatusmittaus: Kokoomus putoaa, perussuomalaiset selvässä nousussa
 Toimittajalta: Miksi uudistimme puoluekannatusuutisoinnin vaalivuoden alkuun?

Kysy puoluekannatuskyselystä, mitä tahansa! – Katso Ylen suora verkkolähetys kello 10.00


Summary: Median paljastukset ovat saaneet monet virolaispuolueet irtisanomaan jäseniään.

Viron poliittisten puolueiden jäsenissä on silmiinpistävän paljon rikoksista tuomittuja.
 Asia tuli ilmi, kun virolaiset sanomalehdet Eesti Päevaleht ja Õhtuleht alkoivat tutkia puoluejäsenten taustoja. Virolaispuolueiden jäsenlistoilta löytyy sanomalehtien julkaisemien tietojen mukaan useita rikostaustaisia henkilöitä, suurimpien puolueiden listoilta jopa satoja.
 Esimerkiksi maan jäsenmäärältään suurimman puolueen eli Viron keskustapuolueen noin 14 500 jäsenestä kuudellasadalla on rikostausta. Jäsenmäärässä toiseksi suurimman puolueen, reformipuolueen, noin 12 000 jäsenestä taas lähes viisisataa on tuomittu jostakin rikoksesta.
 Osa julki tulleista rikoksista on vanhentuneita, mutta esimerkiksi reformipuolueen noin viidestäsadasta tuomitusta rikoksentekijästä 233:lla on voimassa oleva rikosrekisteri ja 66 suorittaa edelleen rangaistustaan.
 Julki tulleiden rikosten vakavuus vaihtelee. Suurin osa on rattijuopumuksia, mutta puoluejäsenet ovat syyllistyneet myös muun muassa huumeiden salakuljetukseen, pahoinpitelyihin, varkauksiin, seksuaalirikoksiin ja talousrikoksiin.
 Viro valmistautuu parhaillaan maaliskuun eduskuntavaaleihin, ja julki tulleet tiedot ovat kova kolaus monen puolueen imagolle.
 Median paljastukset ovatkin jo johtaneet rankkoihin toimiin Viron puoluekentällä. Esimerkiksi Viron konservatiivinen kansanpuolue EKRE irtisanoi hiljattain yli 200 rikoksista tuomittua jäsentään. Puolueella on jäseniä noin 8 800.
 Viron keskustapuolue rajoitti irtisanomiset seksuaalirikollisiin. Puolueen johto irtisanoi viime viikolla kymmenen seksuaalirikoksista tuomittua jäsentään.
 "Rehellinen puolue saa ääneni"
 Median tekemät paljastukset ovat herättäneet paljon keskustelua Virossa.
 Vaikka virolaislehtien tekemissä tutkimuksissa ei ole tullut esiin kansanedustajien tekemiä rikoksia, moni virolainen miettii poliittisten puolueiden luotettavuutta maaliskuun vaalien näkökulmasta.
 Tallinnalaisen Solaris-kauppakeskuksen edessä vastaan kävelevää  Ants Morelia  kiinnostaa erityisesti se, miten puolueet reagoivat lehtien julkaisemiin tietoihin.
 – Sellainen puolue, joka myöntää avoimesti jäsentensä rikokset, on luotettavampi kuin puolue, joka yrittää peitellä niitä. Avoin ja rehellinen puolue saa todennäköisemmin ääneni vaaleissa, Morel sanoo.
 Tallinnalainen Ants Morel seuraa tiiviisti uutisia Viron politiikasta. Silja Massa
 Ants Morelin mielestä puolueen jäsenkirjan omistaminen ei tarkoita sitä, että ihmisen pitäisi olla puhdas kuin pulmunen.
 – Kaikki saavat joskus pysäköintisakon, myös poliitikot ja puolueiden jäsenet. Se on inhimillistä. Mutta en haluaisi, että esimerkiksi talous- tai väkivaltarikollinen pääsisi päättämään valtion tai edes puolueen asioista, Morel sanoo.
 6-vuotiaan  Viktoria -tyttärensä kanssa tallinnalaisessa kahvilassa istuskelevan  Kheit Oolin  mielestä on hyvä, että puolueiden jäsenten rikostaustat ovat tulleet ilmi.
 – Viron keskustapuolue teki oikein, kun irtisanoi seksuaalirikoksista tuomitut jäsenensä. Seksuaalirikolliset eivät minusta kuulu politiikkaan, Ool sanoo.
 Kheit Ool ja 6-vuotias Viktoria-tytär ovat asuneet myös Suomessa. Silja Massa
 "Rikoksentekijöitä löytyy lääkäreistäkin"
 Kaikkia Viron tämänhetkinen poliittinen kohu ei hetkauta suuntaan tai toiseen.
 Tallinnan keskustassa kävelyllä olevat ystävykset  Liis Tamming  ja  Triin Elmi  eivät pidä puolueiden rivijäsenten taustojen julkista syynäämistä mielekkäänä.
 – Jos aletaan penkoa minkä tahansa ison ihmisryhmän taustoja, joukosta paljastuu varmasti rikostaustaisia, Tamming sanoo.
 Liis Tamming (vas.) ja Triin Elmi eivät vielä tiedä, ketä äänestävät maaliskuun vaaleissa. Silja Massa
 – Tuntuu, että tämän tapaisia uutisia julkaistaan Virossa aina kaikkien vaalien alla. En ole kovinkaan yllättynyt niistä eivätkä ne saa minua huolestumaan maan tilasta, sanoo Elmi.
 Ystävysten suhtautuminen tuleviin eduskuntavaaleihin on melko lakoninen.
 – En tiedä vielä, ketä äänestän. Tuntuu, että tarjolla on vain huonoja vaihtoehtoja. Yritän valita niistä vähiten huonon, Elmi sanoo.
 Viron eduskuntavaalit ovat 3. maaliskuuta.

Varkauksia, pahoinpitelyitä ja huumeiden salakuljetusta – Virolaisista puolueista löytyi yllättävän paljon rikollisia jäseniä


Summary: Vammaisjärjestöjen mukaan kehitysvammaisten asumisyksiköissä on yhtä pahoja ongelmia kuin vanhusten hoivakodeissa.

Tästä on kyse Kehitysvammaisten hoitokodeissa on samanlaisia ongelmia kuin vanhusten hoivakodeissa Yhdeksän perhettä on ottanut lapsensa pois Rovaniemellä sijaitsevasta vaikeasti vammaisten nuorten hoitokodista Vanhempien mukaan Esperin hoitokodissa on liian vähän hoitajia ja siellä on tapahtunut liikaa lääkevirheitä Esperin ja Rovaniemen kaupungin mukaan ongelmia on ollut, mutta ne on korjattu
 Osaava hoiva ympäri vuorokauden. Turvallinen, lämminhenkinen ja viihtyisä koti.
 Näin Esperi mainostaa Rovaniemellä sijaitsevaa vaikeasti vammaisten nuorten hoitokotia Kevätporttia. Vanhempien mielestä Kevätportti ei ole enää pitkään aikaan ollut koti.
 – Se oli idyllinen paikka, kunnes se myytiin Esperille kesällä 2016. Laatu laski välittömästi. Alkoi tulla hoidon laiminlyöntejä ja sekaannuksia lääkkeissä, kertoo 24-vuotiaan autistisen  Petterin  äiti  Tuija Laine .
 Kevätportti rakennettiin Rovaniemelle vanhempien toiveesta nelisen vuotta sitten. Vanhemmat ideoivat ja suunnittelivat hoitokodin yhdessä kaupungin edustajien ja asiantuntijoiden kanssa.
 Toive oli, että talosta tulisi kodinomainen, esteetön paikka rauhalliselle omakotialueelle. Siitä oli määrä tulla unelmien koti, johon suunnilleen samanikäiset, tarpeidensa puolesta yhteensopivat nuoret voisivat muuttaa aikuistuttuaan. Ryhmäkokojen piti olla pienet.
 Unelma toteutuikin, hetkeksi. Sitten Kevätporttia pyörittänyt perheyritys myi hoitokodin Esperille, jolta Rovaniemen kaupunki ostaa vammaisten asumispalveluita.
 Ylen haastattelemien äitien mukaan yhdeksän perhettä on ottanut lapsensa takaisin kotiin tai siirtänyt hänet toiseen asumisyksikköön. Viimeksi lauantaina yksi asukkaista muutti pois.
 Romahduksia
 Kevätportissa on 15 asukaspaikkaa. Kolme äitiä kertoo nuorten taantumisesta ja suoranaisista romahduksista, jotka vaativat sairaalahoitoa. Äitien kirjanpidon mukaan Kevätportista on irtisanoutunut Esperin aikana kymmeniä hoitajia.
 Äitien mielestä hoitajia on aivan liian vähän ja he vaihtuvat usein. Tuija Laine kertoo, että autistiselle Petterille tuli siitä pahoja stressihäiriöitä. Siksi Petteri viettää Kevätportissa enää kaksi vuorokautta viikosta.
 – Hän alkoi pelätä kävelemistä ryhmäkodin käytävillä ja yleisissä tiloissa. Petteriä pitää nykyään taluttaa siellä, Laine sanoo.
 Petteri Laine muutti Kevätporttiin ennen kuin se myytiin Esperille. Hän oli hoitokodin ensimmäinen asukas. Tuija Laine
 Terhi Vanha  otti autistisen ja epilepsiaa sairastavan 22-vuotiaan poikansa  Jussi Ilmolan  takaisin kotiin asumaan viime kesänä.
 – Jussin epilepsiakohtaukset tihentyivät ja turvallisuudentunne heikkeni, kun hoitajia oli liian vähän ja he vaihtuivat jatkuvasti. Ambulanssi soitettiin viiden kuukauden aikana 43 kertaa apuun.
 Kysyimme Esperiltä, pitävätkö vanhempien paikkansa. Esperi Caren vt. toimitusjohtaja  Heini Pirttijärvi  kertoo sähköpostin välityksellä, että Kevätportista on lähtenyt viime syyskuun jälkeen kaksi asukasta ja yksi hoitaja. Hän ei kommentoinut sitä, kuinka paljon asukkaita ja hoitajia on lähtenyt ennen sitä.
 Hoitajamitoitus ja muutkin asiat olivat kunnossa.   Heini Pirttijärvi
 Pyysimme haastattelua myös Kevätportin yksikönpäälliköltä. Hän kertoi, ettei voi kommentoida asiaa. Pirttijärvi ei osaa vastata siihen, miksi asukkaat ovat muuttaneet pois. Hänen mukaansa mukaan Valvira on tehnyt Kevätporttiin yllätystarkastuksen kesällä 2018.
 – Hoitajamitoitus ja muutkin asiat olivat kunnossa. Myös nyt tammikuussa tehdyssä auditoinnissa kaikki oli kohdallaan. Ambulanssien käyntikertoja emme laske, mutta se tilataan aina tarvittaessa, Pirttijärvi toteaa.
 Lääkevirheitä
 Vanhempien mielestä suuri ongelma ovat nuorten lääkityksessä tapahtuneet vakavat virheet ja puutteet hoitajien perehdytyksessä. Terhi Vanhan mukaan lääkevirheitä sattui hänen poikansa kohdalla luvattoman usein.
 – Pari kertaa olen löytänyt Jussin kohtauslääkkeet hänen huoneensa pöydältä. Lääke on tosi vahva. Seuraukset olisivat voineet olla kohtalokkaat, jos Jussi tai joku muu asukas olisi ottanut lääkkeen ominpäin.
 Vanha kertoo, että kerran Jussi sai kotilomalle mukaansa toisen asukkaan lääkkeet.
 – En uskaltanut enää pitää häntä siellä. On ihan tuurista kiinni, ettei siellä ole sattunut mitään vakavampaa.
 Kun menen katsomaan Eetua, löydän lääkkeitä hänen sängystään ja lattialta.  Pia Ylisuvanto
 Myös  Pia Ylisuvannolla  on suuri huoli lääkkeiden käsittelystä Kevätportissa. Hänen vaikeasti vammaiselle, 20-vuotiaalle pojalleen  Eetulle  on annettava lääkkeet kuusi kertaa päivässä, ja säännöllisyys on tärkeää. Jos lääkkeen ottaa kaksi tuntia myöhässä, koko Eetun keho voi mennä niin jäykäksi ettei hän pysty syömään eikä juomaan.
 – Kun menen katsomaan Eetua, löydän lääkkeitä hänen sängystään ja lattialta. Niitä siis unohdetaan antaa tai ei huolehdita, että ne niellään. Lääkkeitä ovat myös jakaneet henkilöt, joilla ei ole siihen lupia, Ylisuvanto sanoo.
 Pia Ylisuvanto ja Tuija Laine toivovat, ettei heidän tarvitsisi kantaa jatkuvasti huolta lastensa turvallisuudesta. Aatu Ylisuvanto
 Dosetit vaihtuivat
 Esperi Caren vt. toimitusjohtaja Heini Pirttijärvi sanoo, että lääkevirheitä on voinut tapahtua.
 – Inhimillinen virhe on mahdollinen, mutta luonnollisesti potilaiden turvallisuus on meille todella tärkeää ja teemme kaikkemme estääksemme virheet, Pirttijärvi sanoo.
 Hän toteaa, että virheet kirjataan aina ylös ja käsitellään esimiehen johdolla.
 – Samalla sovitaan korjaavista ja ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä, joilla vastaavat tilanteet vältetään jatkossa.
 Vakavia virheitä ei ole tapahtunut.  Marjut Eskelinen
 Kevätportin kaksi entistä hoitajaa kertoo Ylelle, että lääkevirheitä tapahtuu liikaa.
 Toinen heistä vahvistaa, että myös lääkedosetit ovat vaihtuneet. He eivät halua esiintyä jutussa nimillään, koska pelkäävät leimautuvansa alalla “hankaliksi” työntekijöiksi.
 – Päivittäisiä lääkkeitä on jäänyt antamatta kiireen ja henkilökunnan vajauksen vuoksi, sanoo toinen hoitajista.
 Hoitajat kertovat Ylelle, että talossa on ollut paljon sijaisia eikä heitä ole perehdytetty kunnolla. Hoitajien mukaan ongelmista on ilmoitettu Valviraan ja Rovaniemen kaupungille, joka valvoo Kevätportin toimintaa. Kaupunki pitää lääkevirheitä lievinä.
 – Niitä ei tietenkään pidä vähätellä, mutta vakavia virheitä ei ole tapahtunut eikä niitä ole voitu dokumenteistakaan todeta. Lääkedosetin vaihtumisesta olen kuullut, mutta virhe huomattiin ennen kuin siitä aiheutui asiakkaalle mitään varsinaista vaaraa, sanoo palvelualueen päällikkö  Marjut Eskelinen  Rovaniemen kaupungilta.
 "Sillisalaatti"
 Toisen entisen hoitajan mukaan mukaan ongelmat alkoivat, kun Kevätportti myytiin Esperille ja talo tuli täyteen asukkaita. Hoitaja kuvailee paikan muuttuneen “sillisalaatiksi”, koska aivan vastakkaisia tarpeita omaavia nuoria sijoitettiin samoihin tiloihin.
 – Siellä oli alusta alkaen vaativan hoidon asukkaita, jotka tarvitsivat rauhallista ilmapiiriä. Sitten sinne muutti äänekkäitä nuoria, joilla oli myös mielenterveysongelmia. Vanhat asukkaat alkoivat saada enemmän epileptisiä kohtauksia ja käyttäytyä aggressiivisesti, hoitaja kertoo.
 Myös Esperi Caren vt. toimitusjohtaja Heini Pirttijärvi myöntää, että Kevätportissa on aiemmin ollut ongelmia.
 – Olemme pahoillamme siitä, ettei aiemmin olleisiin haasteisiin kyetty vastaamaan tarpeeksi ripeästi ja että hoito ja tuki on koettu riittämättömänä, Pirttijärvi toteaa.
 Eetu Ylisuvannon keho jäykistyy, ellei hän saa lääkkeitään oikeaan aikaan. Pia Ylisuvanto
 Vanhempien mukaan tilanne on viime aikoina hiukan rauhoittunut, koska Kevätportissa on nyt vähemmän asukkaita eikä sijaisille ja keikkatyöläisille ole niin suurta tarvetta. Heidän mielestään hoitajia on edelleen liian vähän. Pia Ylisuvanto sanoo, että pelkästään Eetu tarvitsee monissa hoitotilanteissa ainakin kahden hoitajan läsnäolon päivittäin.
 – On ollut tilanteita, joissa koko hoitokodissa paikalla on ollut päivällä vain neljä hoitajaa. Se ei millään riitä. Joskus olen löytänyt Eetun sähkökäyttöisen sängyn alta, kun hänet on jätetty yksin lattialle ilman valvontaa. Kun joku nuorista saa epilepsiakohtauksen, muut jäävät oman onnensa nojaan.
 Vanhemmat korostavat, etteivät syytä ongelmista hoitajia. He kuitenkin pelkäävät ongelmien pahenevan uudestaan, kun Kevätporttiin muuttaa uusia asukkaita.
 Yhtä paha tilanne kuin hoivakodeissa
 Vammaisjärjestöjen mukaan Suomessa on lukuisia kuntia, joissa on samanlaisia ongelmia kuin Rovaniemellä.  Yle Uutiset kertoi  kehitysvammaisten lasten ja nuorten tilanteesta jo tammikuussa.
 Kehitysvammaisten Palvelusäätiön toimitusjohtaja  Markku Virkamäki  sanoo, että tilanne on avoimen kilpailutuksen ja sitä seuranneiden yrityskauppojen seurauksena äitynyt yhtä pahaksi kuin hoivakodeissa. Virkamäki oli kilpailuttamisen poistamista ajavan Ei myytävänä -kansalaisaloitteen ensimmäinen allekirjoittaja.
 Tilanne on kammottava ja täysin vastoin sivistysvaltion periaatteita.   Markku Virkamäki
 Virkamäki muistuttaa, että kyseessä ovat elämänmittaiset palvelut. Kehitysvammaisella nuorella voi kotoa muuttaessaan olla 60 vuotta elinaikaa jäljellä.
 – Kun yrittäjä myy palvelut, hän myy samalla asukkaat ja läheiset kysymättä heiltä mitään. Kuntakin katsoo vierestä. Tilanne on kammottava ja täysin vastoin sivistysvaltion periaatteita. Missään muualla ei ole tällaista kilpailutusmenettelyä kuin Suomessa.
 Tuija Laine Petteri-poikansa kanssa. Tuija Laine
 Virkamäen mukaan hankintalaki ja siihen pohjautuva kilpailutus antaa asianosaisuuden ja oikeussuojakeinot vain tilaajille ja palveluntuottajille eli kunnille, maakunnille ja Kelalle. Hankintapäätöksestä voivat valittaa vain nämä tahot. Vammaisilla tai heidän läheisillään ei tätä oikeutta ole.
 Esimerkiksi Kainuussa viisi asukasta ja heidän läheisensä valittivat korkeinta hallinto-oikeutta myöten, ettei asukkaiden avuntarvetta ollut selvitetty ennen kuin maakuntayhtymä kilpailutti palvelut.
 – Kaikki oikeusasteet hylkäsivät valituksen sillä perusteella, että nämä henkilöt eivät olleet osallisia hankintapäätöksessä. On syvästi oikeusjärjestelmän vastainen tilanne, ettei ihminen omassa asiassaan omaa valituskeinoja.
 Olemme kuulemma vain ylihuolehtivia äitejä, jotka eivät osaa irrottaa napanuoraa.  Tuija Laine
 Perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko (kesk.) lupasi tammikuussa puuttua kilpailutukseen järjestämällä kuntiin koulutuskiertueen. Sen aikana on tarkoitus kouluttaa päättäjät hankintalain käyttöön. Virkamäen mielestä se ei riitä.
 – Väki kunnissa vaihtuu. Ei kiertue takaa sitä, että tieto siirtyy uusille työntekijöille tai ettei kilpailutettaisi uudelleen. Meidän esityksemme on, että kilpailutus poistuisi laista niiden palveluiden osalta, jotka ovat vammaisen hyvinvoinnin kannalta kaikkein merkityksellisimpiä.
 Virkamäen mielestä avoin kilpailutus ei ole edes kunnille kannattavaa. Hän muistuttaa, että laskut sairaalahoitoon johtavista ongelmista menevät kunnille. Hän kertoo tamperelaisesta kehitysvammaisesta nuorukaisesta, joka joutui kuudeksi viikoksi laitoshoitoon kilpailutusta seuranneen palveluntuottajan vaihdoksen myötä.
 – Kilpailutuksella haettu hinnanalennus menetettiin varmaan jo ensimmäisen viikon aikana.
 Kriisikokouksia
 Rovaniemellä vanhemmat ovat valittaneet Kevätportista useita kertoja sekä Esperille, kaupungille että Valviraan. Eduskunnan oikeusasiamiehen pöydällä on parhaillaan kolme kantelua. Ratkaisuja niihin on odotettu lähes vuosi.
 Vanhemmat ovat olleet myös yhteydessä Lapin aluehallintovirastoon ja tehneet sinne huoli-ilmoituksia.
 – Sieltä sanottiin, että ne ovat vain meidän vanhempien näkemyksiä eikä kantelua kannata tehdä. Niin vakavia virheitä ei kuulemma ole tapahtunut.
 Kevätportin ongelmia on käsitelty useissa kriisipalavereissa, joissa on ollut mukana Esperin edustajia, kaupungin väkeä, päättäjiä ja omaisia.
 – Meitä vanhempia on syyllistetty koko tämän 2,5 vuoden ajan. Olemme kuulemma vain ylihuolehtivia äitejä, jotka eivät osaa irroittaa napanuoraa. Mielestämme Kevätportin valvonta on laiminlyöty, sanoo Tuija Laine.
 Jussi Ilmola on asunut kotona viime kesästä lähtien. Terhi Vanha
 Aluehallintovirastosta kerrotaan, että se on antanut vanhemmille neuvontaa vuonna 2017. Ensisijainen valvontavastuu on kuitenkin Rovaniemen kaupungilla. Se pitää vanhempien väitettä valvonnan laiminlyönnistä erikoisena.
 – Missään yksikössä ei ole käyty niin paljon kuin Kevätportissa. Siellä on käyty sekä asiakaskohtaisesti että valvontakäynneillä. Ei voi sanoa, että valvonta olisi laiminlyöty, sanoo Rovaniemen palvelualuepäällikkö Marjut Eskelinen.
 Vanhemmalla voi olla tietysti ajatus, että hänen lapsensa pitäisi saada jotenkin enemmän.  Marjut Eskelinen
 Kevätportin hoitajien määrässä on myös todettu puutteita. Eskelisen mukaan Esperi on kuitenkin  korjannut ne yli vuosi sitten . Jokaista asukasta kohden on nyt 0,8-1,5 hoitajaa, kun aiemmin hoitajia oli yksi kahta asukasta kohden.
 – Kaupunki seurannut todella tarkkaan tilannetta, ettei käy mitään heiluria. Seurannan aikana ei ole todettu puutteita.
 Vanhempien mielestä tämä ei riitä, sillä osa nuorista tarvitsisi yli kahden hoitajan työpanoksen. Pia Ylisuvannon mukaan Eetu on tällainen nuori. Terhi Vanhan pojalle Jussille oli kotikunnan päätöksellä määrätty omahoitaja, jonka olisi pitänyt olla Jussin vierellä koko ajan. Näin ei Vanhan mukaan tapahtunut vaan Jussin hoitaja hoiti muitakin asukkaita.
 Marjut Eskelinen muistuttaa, että kyseessä on asumisyksikkö eikä laitos.
 – Vanhemmalla voi olla tietysti ajatus, että hänen lapsensa pitäisi saada jotenkin enemmän. En ole koskaan kuullut, että edes kehitysvammaisten laitoksissa olisi yli kaksi hoitajaa asukasta kohden.
 Maksaako kaupunki liikaa?
 Vanhempien mielestä Rovaniemen kaupunki myös maksaa Esperille toteutumattomasta hoidosta. Esimerkiksi Tuija Laineen Petteri-pojan hoidosta Esperi saa täyden hinnan, vaikka Petteri on Kevätportissa vain kaksi vuorokautta viikossa. Eskelinen muistuttaa, ettei sopimusta voi laatia vain kaupungin intressien mukaan.
 – Ei palveluntuottaja voi tuottaa palvelua siten, että saa maksun vain joiltakin päiviltä. Se joutuu ylläpitämään toimintaa kuitenkin koko kuukauden. Nämä ovat ihan yleisiä sopimusehtoja.
 Eskelinen kehottaa myös vanhempia miettimään lapselleen jotakin muuta paikkaa, jos he ovat tyytymättömiä Kevätportin tarjoamaan hoitoon.
 Petteri Laine katsoo kotonaan hiihtokilpailuja televisiosta.  Tuija Laine
 – Jos hoidontarve on vain kaksi vuorokautta viikossa, voi pohtia, onko se oikea paikka asua. Meillä on vaihtoehtoja ja me tarjoamme niitä.
 Pia Ylisuvannon vaikeasti vammainen Eetu-poika asuu Kevätportissa arkipäivät, koska muuta vaihtoehtoa ei ole.
 – Eetu on yksi Lapin vaikeavammaisimmista nuorista. Ei täällä ole sopivaa yksikköä nuorelle, joka tarvitsee niin paljon apua. Koko perheen pitäisi muuttaa etelämmäs.
 Ylisuvanto kertoo, että on joutunut tekemään paljon hoitajille kuuluvia töitä. Pelko oman lapsen hyvinvoinnista kuormittaa vanhempia valtavasti, kun välimatkat Lapissa ovat pitkät.
 – Osa perheistä asuu satojen kilometrien päässä Kevätportista. Ei heillä ole mahdollisuutta parkkeerata asuntovaunua sen kupeeseen ja valvoa lapsensa hoidon toteutumista.

Äidit suunnittelivat vammaisille lapsilleen unelmien hoitokodin, mutta sen jälkeen kaikki meni pieleen – jo 9 perhettä ottanut lapsensa pois


Summary: Venezuelalaisen oppositiopoliitiikon mukaan on ironista, että avustuskuljetuksia estämään kutsutut sotilaat kärsivät itsekin elintarvike- ja lääkepulasta hyperinflaation kurittamassa maassa.

Keskiviikkona kansainvälisessä mediassa levisi uutiskuvia, joissa Venezuelan armeija oli sulkenut rekoilla ja konteilla Kolumbian vastaisen Tienditas-rajasillan.
 Venezuelan opposition mukaan armeijan estää näin humanitäärisen avun pääsyn maahan. Muun muassa Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  hyökkäsi Venezuelan presidenttiä  Nicolás Maduroa  vastaan avustuskuljetusten estämisestä rutiköyhään maahan.
 – Venezuelalaiset tarvitsevat kipeästi humanitääristä apua. Yhdysvallat ja muut maat yrittävät auttaa, mutta Maduron alainen armeija estää avun rekoilla ja tankeilla, Pompeo tviittasi.
 Maduro on toistuvasti kiistänyt, että talouskriisin runtelema Venezuela kärsisi humanitäärisestä kriisistä. Hänen arvellaan pelkäävän sitä, että avustukset olisivat ensiaskel Yhdysvaltojen johtamassa vallankaappauksessa.
 Oppositiojohtaja ja Venezuelan virkaa tekevä presidentti  Juan Guaidó  puolestaan pyrkii saamaan kipeästi tarvittavilla avustuskuljetuksilla maan armeijan kääntämään selkänsä Madurolle, sanoo Venezuelan politiikkaan erikoistunut  Maryhen Jiménez Morales  Oxfordin yliopistosta.
 – Pääasiallinen tavoite on saada armeija murtumaan ja humanitäärinen apu on periaatteessa Troijan hevonen, jolla tämä pyritään toteuttamaan, Morales sanoo  Guardian-lehdessä .
 Venezuelalainen oppositiokansanedustaja  Franklyn Duarte  hämmästelee armeijan asettamia esteitä avustuskuljetuksille Venezuelan ja Kolumbian yhdistävällä sillalla.
 Washington Postille  puhuneen Duarten mukaan on ironista, että esteitä sillalle rakentamaan kutsutut sotilaat kärsivät itsekin elintarvike- ja lääkepulasta hyperinflaation kurittamassa maassa.
 Avustusten pelätään muuttuvan poliittisiksi pelinappuloiksi
 Vaikka venezuelalaiset tarvitsevat kipeästi humanitääristä apua, ovat lukuisat avustusjärjestöt varoittaneet politisoimasta avustuksia. Järjestöissä pelätään, että tämä saattaa johtaa siihen, että humanitääristä apua käytetään tulevaisuudessa pelinappulana poliittisissa kiistoissa.
 – Humanitäärisen toiminnan pitää olla riippumatonta politiikasta, armeijasta tai muista päämääristä, totesi niin ikään YK:n tiedottaja  Stéphane Dujarric  toimittajille New Yorkissa.
 Guiadón puolueessa vaikuttava kansanedustaja  Juan Andrés Mejía  uskoo vakaasti, että humanitäärinen apu asettaa Maduron hallinnon vaikean dilemman eteen.
 – Joko he päästävät avustukset maahan ja näyttävät heikoilta tai he kieltäytyvät, mitä en usko heidän tekevän, koska se olisi tyhmää ja näin he häviävät joka tapauksessa. Joten tämän on win-win-tilanne meille ja venezuelalaisille, Mejía pohtii Guardianissa.
 Maduron liittolainen, kansallista edustajistoa johtava  Diosdado Cabello  totesi tiistaina, että avustusten turvin vihamieliset ulkovallat yrittävät sekaantua sotilaallisesti Venezuelan asioihin.

YK varoittaa politisoimasta Venezuelan avustuskuljetuksia – Saako Guaidó käännettyä armeijan Maduroa vastaan humanitaarisella avulla?


Summary: Riippumattoman selvityksen teki konsulttiyhtiö psykologien johdolla sen jälkeen, kun järjestön kaksi työntekijää teki itsemurhan viime vuonna.

Ihmisoikeusjärjestö Amnestyn työilmapiiri on myrkyllinen ja järjestössä on laajaa kiusaamista, ilmenee tuoreesta raportista.
 Raportin mukaan järjestössä on lisäksi syrjintää, julkista nöyryytystä ja muuta vallan väärinkäyttöä. Asiasta uutisoi muun muassa  Guardian.
 Raportin teki KonTerra Group -konsulttiyhtiö psykologien johdolla sen jälkeen, kun järjestön kaksi työntekijää teki itsemurhan viime vuonna.
 Raportin mukaan johdon harjoittama kiusaaminen ja julkinen nöyryyttäminen olivat rutiinia. Kertomusten mukaan esimiehet saattoivat kokouksissa muun muassa haukkua työntekijöitä voimasanoilla tai kehottaa työntekijöitä irtisanoutumaan.

Tuore selvitys: Amnestyssä laajaa kiusaamista, syrjintää ja julkista nöyryyttämistä


Summary: Turmakoneessa oli jalkapalloilija Emiliano Salan lisäksi englantilainen lentäjä David Ibbotson.

Argentiinalaista jalkapalloilijaa  Emiliano Salaa  kuljettaneen turmakoneen hylystä on saatu ulos ruumis, kertoo pelastusoperaatiota johtava Air Accident Investigation Branch (AAIB). Asiasta kertoo brittiläinen  Sky News -uutiskanava .
 AAIB kertoo lausunnossaan, että ruumis on saatu siirrettyä pois hylystä ja se on kuljetettu Portlandiin Dorsetin kreivikunnan kuolemansyytutkijoille.
 AAIB kertoo informoineensa omaisia pelastusoperaation etenemisestä. Turmakoneessa oli Salan lisäksi englantilainen lentäjä  David Ibbotson . Kone löytyi viime viikonloppuna Englannin kanaalista.
 Nantesista Cardiffiin matkalla ollut Piper Malibu -merkkinen kone katosi tutkasta tammikuun 21. päivänä Kanaalisaarten edustalla.
 Argentiinalainen Sala oli juuri allekirjoittanut sopimuksen Englannin Valioliigassa pelaavan Cardiffin kanssa.
 BBC: Nantes vaatii Cardiffilta Emiliano Salan siirtokorvausta – uhkaa oikeustoimilla

Sky News: Ruumis saatu ulos jalkapalloilijaa kuljettaneen turmakoneen hylystä Englannin kanaalissa


Summary: Alkuviikolla VR kertoi peruvansa junia maanantaista torstaihin.

Useimmat perutut kaukojunavuorot korvataan busseilla, osassa matkustajat ohjataan seuraaviin juniin.
 VR kertoo, että eri puolilla Suomea jatkuva kova pakkanen ja runsaat lumikertymät hankaloittavat junien kulkua.
 Sääolosuhteet vaikuttavat VR:n mukaan muun muassa vaihteiden kääntymiseen ja junien sähkö- ja paineilmajärjestelmiin. Lumi ja jää ovat aiheuttaneet myös junakaluston jäätymistä sekä erilaisia pieniä vaurioita junakalustolle.
 VR toivoo saavansa kaluston sulattamisella ja huolloilla hyvin toimivaksi hiihtolmaliikenteen sujumiseksi ongelmitta.
 VR tiedottaa muutoksista tarkemmin verkkosivuillaan.
 Aiheesta aiemmin:
 VR peruu kaukojunia aina torstaihin asti – poikkeuksellinen lumentulo rikkonut kalustoa
 Useita kaukojunia on peruttu tältä päivältä

VR peruu kaukojunia vielä perjantainakin pakkasen ja lumikertymän vuoksi


Summary: Oulun kaupunki ja YIT ovat sopineet vuosikausia auki olleen korvauskiistan palvelukodin kosteusvaurioista keskiviikkona.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen sekä maa- ja vesirakentaminen

Tästä on kyse Rajakylän Hoivan uusista tiloista paljastui vakava kosteusvaurio vain muutama vuosi valmistumisen jälkeen. Virheelliset asennukset tehnyt alihankkija teki varsin pian konkurssin, ja vaurioiden korjausvastuista on kiistelty vuosien ajan. Kaupunki ja pääurakoitsijan roolin perinyt YIT Oyj ovat sopineet molemminpuolisesta vastaantulosta ja kiista ei etene oikeuden ratkaistavaksi. Ennakkopäätöstä siitä, kenelle vastaavissa kiistoissa korvausvastuu kuuluu, ei siis saatu Oulusta.
 Rajakylän Hoivan odotettiin  helpottavan vaikeaa hoivapaikkapulaa  Oulun kaupungissa. Aliurakoitsijan jäljiltä paljastui kuitenkin asennusvirheitä, jotka johtivat piileviin  kosteusvaurioihin . Vauriokorjausten ajaksi useita  vanhuksia jouduttiin siirtämään  pois uusista tiloista.
 Noin 14 miljoonaa euroa maksaneen Oulun Rajakylän Hoivan kosteusvauriot havaittiin vain muutama vuosi valmistumisen jälkeen palvelukodin märkätiloissa vuonna 2014. Tilat remontoitiin kuntoon 2016.
 Myöhässä tavoiteaikataulustaan vuonna 2011 valmistuneen, 90 laitospaikan hoivakodin urakat kilpailutettiin osissa vuonna 2009.
 Korjaustöiden vastuukysymykset osoittautuivat mutkikkaiksi, sillä aliurakoitsija ajautui konkurssiin. Oulun kaupunki haki kuitenkin korvausta pääurakoitsijana toimineelta Palmberg Rakennus Oy:ltä, joka myöhemmin siirtyi Lemminkäinen Talo Oyj:n kautta lopulta YIT Oyj:n omistukseen.
 YIT:n kanta on ollut, että pääurakoitsijalla ei kuitenkaan ollut vastuuta kyseisten märkätilojen laadun valvonnasta, sillä kyseisen osaurakan oli kilpailuttanut Oulun kaupunki.
 Vuosien kiista maksajasta sai päätöksensä keskiviikkona, kun YIT ja kaupunki sopivat, että YIT maksaa osan kuluista mutta ei kaikkia.
 YIT:n Talonrakentamisen Pohjois-Suomen johtaja  Marko Palonen  on tyytyväinen pitkään hierottuun sopuratkaisuun kaupungin kanssa.
 – Molemmat osapuolet hakivat aktiivisesti ratkaisua. Mitään ei jäänyt hampaankoloon, Palonen vakuuttaa.
 Ennakkotapaus jäi syntymättä
 Oulun kaupungin virkamiesjohtoa korjausten jääminen veronmaksajien kontolle harmitti siinä määrin, että kiista oltiin tarvittaessa valmiita  viemään oikeuteen . Kosteusvaurioiden korjauksista koitui lähes 300 000 euron kustannukset.
 Sovittelun tuloksena osapuolet luopuvat ratkaisun hakemisesta oikeusteitse, ja YIT korvaa osan korjauskustannuksista Oulun kaupungille. Samalla tapauksesta ei muodostu ennakkotapausta pääurakoitsijan vastuista vastaavissa tilanteissa.
 YIT:n Marko Palonen kertoo, että hänellä ei ole omakohtaisia havaintoja ongelmien synnystä, sillä hän ei ollut tuolloin yhtiössä töissä. Myös Oulun kaupungin organisaatiossa ovat vastuuhenkilöt vaihtuneet pitkän korvauskiistan aikana. Palosen mukaan kiista on ainutlaatuinen.
 – Korvauskiista on ollut hankala juuri alihankkijan konkurssin ja silloisten sopimusjärjestelyjen vuoksi. Nyt pöytä on puhdas ja kuluttava tilanne ratkennut. Katseet suunnataan eteenpäin, Palonen sanoo.
 Oulun kaupungin Tilapalvelut-liikelaitoksen johtaja  Johan Alatalo  uskoo, että pitkistä neuvotteluista on ollut hyötyä kaikille osapuolille. Alatalo korostaa Palosen tapaan, että oikeuskäsittelyn lopputulosta ei olisi voinut ennustaa.
 – Sovittelu ei sinällään ota kantaa siihen, kuka on ollut oikeassa ja kuka väärässä. On hyvä, että asia on perinpohjaisesti käyty läpi ja ollaan päästy tähän tilanteeseen, Alatalo summaa.
 Kuntaliitto: harvinainen tapaus
 Myös Kuntaliitossa tapausta pidetään harvinaisena. Tilapalvelupäällikkö  Jussi Niemen  mukaan kosteusvaurio-ongelma, johon kytkeytyy alihankintayrityksen konkurssi ja vastaavia sopimuskuvioita, vaikuttaa valtakunnallisestikin poikkeukselliselta.
 Korvauskiista on kulminoitunut siihen, kuuluiko konkurssin tehneen alihankkijan valvonta kilpailuttaja-tilaaja Oulun kaupungille vai pääurakoitsijana toimineelle Palmberg Rakennus Oy:lle.
 Nykyisin vastaava tapa pilkkoa urakat on harvinaisempi, ja alalla yleistyy niin kutsuttu elinkaarimalli, jossa pääurakoitsija ottaa kokonaisvastuulleen myös uuden kiinteistön käytön aikaisen ylläpidon.
 – Yhtä autuaaksi tekevää toimintamallia ei ole. Sekä osiin pilkotuissa että elinkaarimallilla toteutetuissa hankkeissa on onnistuneita toteutuksia, Jussi Niemi pohtii.
 Kuntaliitto suosittelee  Kuivaketju10-toimintamallin  käyttämistä laadun varmistamisessa. Kuivaketju10 on uusi rakennusprosessin kosteudenhallinnan toimintamalli, jolla vähennetään kosteusvaurioiden riskiä.
 – Joskus virheitä tapahtuu. Silloin virheeseen johtaneet prosessit vain kannattaa käydä huolellisesti läpi vastaisen varalle, Niemi sanoo.

Vuosia jatkunut kiista uuden hoitokodin kosteusvaurioiden maksajasta päättyi sopimalla – ennakkotapaus korvausvelvollisesta jäi saamatta


Summary: Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaltiokunta on antanut talousvaliokunnalle lausuntonsa Ei myytävänä! -kansalaisaloitteesta.

Tästä on kyse Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta esittää perustettavaksi asiantuntijaryhmää muuttamaan hankintalakia vammaisten palveluiden osalta Asiantuntijaryhmään tulisi mukaan mm. vammaisjärjestöt Esitys liittyy Ei myytävänä! -kansalaisaloitteseen, joka vaatii vammaisten palveluiden kilpailuttamisen lopettamista
 Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta toteaa  esityksessään , että se "[...] pitää aloitteessa ja valiokunnan saamissa asiantuntijalausunnoissa esille tuotuja ongelmia vammaisten henkilöjen palvelujen hankinnoissa vakavina".
 Valiokunta esittää perustettavaksi asiantuntijaryhmää, jossa olisivat mukana mm. vammaisjärjestöjen edustajat.
 Työryhmä valmistelisi ne säädösmuutokset, joiden avulla turvataan vammaisten henkilöiden osallisuuden ja oikeuksien toteutuminen silloin, kun heitä koskevista asioista päätetään.
 Vammaispalveluiden kilpailuttamisen poistamista vaativa  Ei myytävänä  -kansalaisaloite jätettiin eduskunnalle viime maaliskuussa. Eduskunnassa sitä käsittelee seuraavaksi talousvaliokunta.

Sosiaali- ja terveysvaliokunta muuttaisi vammaisten palveluiden hankintaa


Summary: Viime kuussa uutistoimisto kertoi, että Qatarissa oli saatu aikaan sopimusluonnos Afganistanin sodan lopettamiseksi.

Yhdysvallat ei ole sopinut aikarajasta, jolloin sen joukot jättäisivät Afganistanin, kertoi maan ulkoministeriö.
 Ministeriön tiedottajan mukaan nyt etsitään ratkaisua sotilaallisen läsnäolon muutokselle "jos olosuhteet sen sallivat".
 Tiedottaja ei myöskään kommentoinut maiden diplomaattien keskusteluja aiheesta.
 Viime kuun lopussa Reuters kertoi,  että talibanien edustajat ja Yhdysvaltain erikoislähettiläs valmistelivat sopimusluonnoksen. Sen mukaan ulkomaiset joukot vedetään Afganistanista 18 kuukauden kuluessa sopimuksen hyväksymisestä.
 Joulukuussa  CNN kertoi,  että Yhdysvallat aikoo vetää puolet joukoistaan pois Afganistanista. Asiasta medialle tuolloin kertoneen viranomaisen mukaan suunnitelmissa on vetää pois lähes 7 000 sotilasta alueelta.
 Tuhansien sotilaiden poistuminen Afganistanista voi kestää kuukausia. Suuri osa yhdysvaltalaisista joukoista on Afganistanissa mukana Naton komennuksissa, joissa koulutetaan ja avustetaan maan turvallisuusjoukkoja.
 Lue myös:
 Afganistanin rauhanneuvotteluissa edistystä – Taliban-liike kertoo luonnostelleensa Yhdysvaltain lähettilään kanssa rauhansopimuksen
 Yhdysvallat aikeissa vetää tuhansia sotilaita Afganistanista

Yhdysvaltain ulkoministeriö: Afganistanista vetäytymiselle ei sovittua aika-rajaa


Summary: Tänään vietettävän saamelaisten kansallispäivän alla Suomen saamelaiset saivat merkittävää oikeudellista tukea YK:n ihmisoikeuskomitealta.

Viime viikolla YK:n ihmisoikeuskomitea julkisti päätöksen, jonka mukaan  Suomen valtio loukkaa saamelaisten itsemääräämisoikeutta . Komitean mukaan loukkauksen teki korkein hallinto-oikeus KHO vuonna 2015, kun se antoi saamelaiskäräjävaalien ääni- ja vaalioikeuden kymmenille henkilöille, jotka eivät saamelaiskäräjien itsensä mukaan ole saamelaisia.
 Saamelaiskäräjien puheenjohtajan Tiina Sanila-Aikion mukaan YK:n päätös on tärkeä.
 – Se, mitä saamelaiset ovat jo kymmeniä vuosia sanoneet omista asioistaan ja itsemääräämisoikeudestaan niin on nyt YK:n yhden ylimmän elimen suulla vahvistettu, sanoo Sanila-Aikio.
 Saamelaiset tulevat vaatimaan, että KHO purkaa YK:n arvostelemat päätökset. Saamelaiskäräjien hallitus on päättänyt aloittaa purkuhakemusten valmistelun.
 Saamelaiskäräjillä on 21 jäsentä ja vain muutama heistä pitää YK:n päätöstä vääränä.
 YK:n päätös vahva viesti
 Asiantuntijan mukaan YK:n päätös on selkeä viesti korkeimmalle hallinto-oikeudelle ja Suomen valtiolle.
 – Korkeimman hallinto-oikeuden harha-askel tässä suhteessa on, että se on aivan liikaa käynyt mestaroimaan asiaa, joka kuuluisi nimenomaan saamelaisille alkuperäiskansana itsensä päätettäväksi. Ketkä ovat saamelaismääritelmän piirissä, on saamelaisten itsensä päätös, sanoo valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojanen Helsingin yliopistosta.
 Ojasen mukaan komitean ratkaisu antaa hyvän perustan hakea KHO:lta päätösten purkua. Suomessa tuomioistuimen lainvoimaisen päätöksen purkukynnys on korkea eikä Ojanen halua arvioida lopputulosta.
 Ojasen mukaan YK:n päätös vaatii Suomea muuttamaan saamelaiskäräjälakia niin, että alkuperäiskansan itsemääräämisoikeus ääni- ja vaalioikeusasiassa toteutuu tulevaisuudessa.
 Ulkoministeriön ihmisoikeusasiain yksikönpäällikkö Krista Oinonen on lainuudistuksen osalta samoilla linjoilla.
 – Ihmisoikeuskomitea hyvin suoraan viittaa siihen, että Suomen tulee tarkastella saamelaiskäräjistä annetun lain kolmatta pykälää, jossa on edellytykset, joilla pääsee saamelaiskäräjien vaaliluetteloon, sanoo ulkoministeriön ihmisoikeuspäällikkö Krista Oinonen.
 Oinosen mukaan nykyinen hallitus teki ”valtavan suuren työn” saamelaiskäräjälain uudistamiseksi, mutta valitettavasti vielä ei löytynyt yhteisymmärrystä, jolla esitys olisi voitu antaa eduskunnalle. Oinonen arvioi asian tulevan esille myös tulevassa hallituksessa.
 Suomen valtion pitää ilmoittaa YK:n ihmisoikeuskomitealle puolen vuoden kuluessa mihin toimiin se komitean moitteiden vuoksi ryhtyy.

Saamelaisten itsemääräämisoikeutta loukkaava KHO:n päätös halutaan purkaa – Asiantuntija: "Korkeimman hallinto-oikeuden harha-askel"


Summary: Espanjassa on vielä yli 1 100 diktaattorin ajan nimiä kantavaa katua ja toria.

Espanja poistaa diktaattori  Francisco Francon  ajan muistomerkkejä kaupungeistaan ja kylistään. Maan oikeusministeriö kertoi keskiviikkona määränneensä yli 600 kuntaa poistamaan julkisilla paikoilla yhä olevat symbolit, jotka kunnioittavat Francoa.
 Vuonna 1975 kuollut diktaattori hallitsi Espanjaa neljä vuosikymmentä. Hän nousi valtaan vuosina 1936–1939 käydyn sisällissodan päätteeksi.
 Espanjassa hyväksyttiin vuonna 2007 "historiallisen muistin" nimellä tunnettu laki, joka vaatii, että esimerkiksi Francon ja hänen kenraaliensa patsaat ja heidän mukaansa nimetyt kadut poistetaan. Poikkeuksia on sallittu uskonnollisesti tai taiteellisesti merkittäville teoksille.
 Espanjan tilastokeskuksen mukaan maassa on yhä 1 171 katua tai toria, jotka kantavat Francon ajan merkkihenkilöiden nimiä.
 Nyt oikeusministeriö on lähettänyt 656 kunnalle kirjeen, jossa vaaditaan poistamaan muun muassa vaakunat, jotka kunnioittavat Francon aikaa. Eniten  kirjeitä eli 258 kappaletta  on lähtenyt Kastilian ja Leónin alueelle, toiseksi eniten Kastilia-La Manchaan. Kataloniaan on mennyt kuusi kirjettä, Baskimaahan ei yhtään.
 Viime kesäkuussa virkaan astunut sosialistipääministeri  Pedro Sánchez  on pyrkinyt palauttamaan sisällissodan ja Francon ajan uhrien mainetta. Suunnitelmissa  on myös siirtää Francon jäänteet  Madridin lähellä sijaitsevasta, vuoreen rakennetusta mausoleumista syrjäisempään paikkaan.

Espanja pyyhkii Francon aikaa pois silmistään  – määräsi yli 600 kuntaa poistamaan Francon muistomerkkejä julkisilta paikoilta


Summary: Tuohesta voi tehdä muun muassa vateja, koreja, hattuja, lompakoita, hattuja ja pannunalusia.

kansallisromantiikka (tyylikaudet ja taidesuuntaukset)

Tuohi on joustava, kestävä, kevyt ja monikäyttöinen materiaali, jota kutsutaan myös entisajan muoviksi. Se, mitä nykyään tehdään muovista, tehtiin ennen tuohesta.
 Pohjois-Pohjanmaalla Nivalassa kokoontuu viikoittain tuohipiiri, jossa pidetään yllä vanhaa käsityöperinnettä.
 Kurssin ohjaaja  Esko Uusitalo  pyöräyttää siron tuohisormuksen valmiiksi muutamassa sekunnissa ja ojentaa vielä tuohesta taittelemansa ruusun kaupan päälle.
 Esko Uusitalo on Nivalan tuohipiirin vetäjä. Puoli seitsemän -ohjelma vieraili Nivalassa tutustumassa tuohitöiden tekoon. Yle/Minna Perovuo
 Tuohi irrotetaan pystypuun yläosasta
 Tuohitöiden teko aloitetaan kesällä keräämällä työstettävä materiaali. Paras aika on juhannuksen tienoilla, jolloin tuohi irrotetaan koivun rungon yläosasta isoina levyinä.
 Tuohen kerääminen ei ole jokamiehenoikeus, vaan siihen on oltava metsänomistajan lupa.
 – Keräämisen jälkeen tuohen annetaan jonkin aikaa kuivahtaa, muuten se rupiaa homehtumaan, kertoo Uusitalo ja näyttää kuinka prässätystä tuohilevystä saa irrotettua neljäkin kerrosta työstettävää tuohta.
 Esko Uusitalo on vetänyt Nivalan tuohipiiriä jo lähemmäs kaksikymmentä vuotta ja sinä aikana ryhmäläisten käsissä on syntynyt tuohesta muun muassa vateja, koreja, hattuja, virsuja, lompakoita, kontteja, hattuja ja pannunalusia Yle/Minna Perovuo
 Käsistä suoraan sydämeen
 Käsillä tekeminen on tutkitusti hyväksi aivoille. Hyvää mieltä tuo myös yhteisöllisyys ja nauru, joka on herkässä. Nivalan tuohipiirissä käsitöitä tehdään suurella sydämellä ja läheiset mielessä.
 Tuomo Vähäsöyringin  käsissä syntyy puukahvoin varustettu kaunis kori valmistujaislahjaksi lapsenlapselle.
 – Tämä säilyy pitkään. Ainakin hänelle jää muisto tämmöisestä papasta, Vähäsöyrinki nauraa ja hymy leviää silmiin asti.
 Viereisessä pöydässä vatia työstävä  Esko Kivioja  on tehnyt vuosien mittaan suuritöiset tuohikontit jokaiselle lapselleen, eli peräti yksitoista kappaletta.
 Tuohella voi päällystää esineitä tai luoda kokonaan uusia. Yle/Minna Perovuo
 Kansallisromanttinen tuohisormus lyhyeen lempeen
 Elina Hyvärinen  ja  Pekka Peräaho  näpertävät sormusten parissa.
 Hyvärinen on tuohitöiden kanssa vielä aloittelija mutta Peräahon opastuksella tuohisuikaleen päät kääntyvät pienten pihtien avulla sormuksen muotoon.
 Minä tuohesta kultaisen sormuksen tein, sillä kihlaan heilan itsellein. Tämä tuohinen sormus ja lempeni vaan, kestää yhden illan kerrallaan.  Laulusta Tuohinen sormus. Sanat Tatu Pekkarinen
 – Hertsileijaa, Hyvärinen huudahtaa, kun tuohisormuksen keskelle muodostuu risti. Peräaho kehuu vuolaasti sormuksen ulkomuotoa.
 – Minä olen aina arvostanut käsillä tekemistä. Se on elämän rikkaus, että osaa tehdä käsillään jotain. Käsityöt ovat ainutkertaisia taideteoksia. Mikään ei ole samanlainen kuin toinen, Peräaho toteaa.
 Kansanperinne jatkuu niin kauan kuin tekijöitä riittää
 Uusitalo leikkaa tuohilevyistä lisää suikaleita ja katselee hymyillen ryhmäänsä. Iloinen puheensorina täyttää luokkahuoneen, samalla kun kädet käyvät ja uusia tuohitöitä valmistuu.
 – Tuohitöissä on vain taivas rajana. Malleja voi aina kehitellä eteenpäin ja keksiä uusia. Toisina päivinä hoksii jotain ja toisina on vähän hiljasempaa.
 Tuohipiirin tuotosten perusteella hiljaisempia päiviä ei juurikaan ole ollut.
 Katso juttu Nivalan tuohipiiristä:

Voisiko tuohi korvata muovin? Tuohipiiri pitää yllä vanhaa käsityöperinnettä


Summary: Korkein oikeus piti muilta osin voimassa Rovaniemen hovioikeuden tuomion.

Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA)

Korkein oikeus on antanut tuomion Riihi-säätiön hallituksen ex-puheenjohtajan  Toivo J. Kannisen  ja Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA:n välisessä kiistassa.  Asiasta kertoo Kaleva.
 Korkein oikeus alensi Kanniselle määrättyjen vahingonkorvauksien määrän ja velvoittaa hänet korvaamaan ARA:lle reilut 3,1 miljoonaa euroa. Rovaniemen hovioikeus määräsi vuonna 2015 Kannisen maksamaan ARA:lle vahingonkorvauksia yli 3,6 miljoonaa euroa. Käräjäoikeus oli aiemmin langettanut maksettavaksi 300 000 euroa.
 Molemmat osapuolet valittivat asiasta ylimpään oikeusasteeseen.
 KKO:n mukaan asiassa ei enää myönnetä valituslupaa kummallekaan osapuolelle.
 Riihi-säätiöön liittyviä talousrikoksia on käsitelty pitkään eri oikeusasteissa. Säätiö rakennutti Ouluun 11 vuokrataloa vuosien 1995-2001 aikana valtion myöntämien aravalainojen ja korkotukilainojen avulla.
 Lue lisää:  Käräjäoikeus: Riihi-säätiö lakkautettava heti
 Riihisäätiön vahingonkorvausjuttu pikaisesti käsittelyyn
 Riihi-säätiön ex-puheenjohtaja tuomittiin mittaviin korvauksiin – hovioikeus nosti tuntuvasti vahingonkorvaussummaa
 Riihisäätiön vahingonkorvaustuomio jäi miljoonavaateita pienemmäksi

Korkein oikeus alensi Riihi-säätiön ex-puheenjohtajalle maksettavaksi määrättyjä miljoonakorvauksia