Summary: Kiinalaismedian mukaan paikallisessa sosiaalisessa mediassa vaaditaan jo pandojen palauttamista Saksasta Kiinaan.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Berliinin eläintarhaan syntyi kuunvaiheessa harvinaiset pandakaksoset. Kun paikallinen sanomalehti Tagesspiegel kysyi lukijoiltaan ehdotuksia pandanpoikasten nimiksi, alkoi nimitysehdotusten kärkisijoille kiriä poliittisesti värittyneitä ehdotuksia.
 Suosituimmaksi nousivat nimet Hong ja Kong, ilmeisesti tukena poliittiselle liikehdinnälle ja koko kesän jatkuneille protesteille itsehallintoalueella.
 Lukijat ehdottivat myös demokratia-aktivisteihin  Joshua Wongiin  ja  Anges Chow’hun  viittaavia nimiä ja esimerkiksi nimiä Tien Tien ja Anmen Anmen, mitkä viittaavat Tiananmenin verilöylyyn vuonna 1989.
 – Ehkä näiden nimien kanssa saamme pitää pandat,  lehti kirjoittaa .
 Pandanpennut ovat kiinasta lähetettyjen yksilöiden jälkeläisiä. Meng Meng ja Jiao Qing saapuivat Kiinasta heinäkuussa 2017. Koska ne ovat lainapandoja, niiden jälkeläiset on palautettava Kiinaan neljän vuoden kuluessa vieroituksesta.
 Kiinalaismedia: nimistä päättää Kiina
 Kiinalaismedian mukaan nimispekulaatio on turhaa, sillä lopullisen sanan nimistä sanoo pandojen tutkimuskeskus Chengdussa. Yleensä nimet valitaan yhteistyössä niiden eläintarhojen kanssa, joihin pandoja on lainattu.
 Kiinan johtavaa kommunistista puoluetta lähellä oleva sanomalehti  Global Times kertoo saaneensa Berliinin eläintarhalta sähköpostia , jossa se sanoutuu irti poliittisesti tulenaroista nimistä.
 – Haluamme perustavanlaatuisesti irtautua pandojen nimiä koskevista raporteista, eläintarha kirjoittaa Global Timesin mukaan sähköpostissa.
 Lehden mukaan asia on suututtanut myös verkkokansaa Kiinassa. Paikallisessa sosiaalisen median kanavassa Sina Weibossa on vaadittu pandojen jättämistä politiikan ulkopuolelle ja jopa niiden tuomista takaisin Kiinaan, lehti kertoo.
 Pandojen nimistä ei vielä ole tehty lopullista päätöstä.

Berliinin eläintarhan pandanpentujen nimiehdotuksista nousi kiista – Kiina ei niele saksalaismedian ehdottamia nimiä Hong ja Kong


Summary: Komissaarien nimet julkistetaan huomenna. Sen jälkeen Euroopan parlamentin on vahvistettava komission kokoonpano.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  on kertonut komissionsa kokoonpanosta.
 Von der Leyenin mukaan komissio on historian tasa-arvoisin ja siihen kuuluu 13 naista ja 14 miestä.
 Komissaarien nimet julkistetaan huomenna tiistaina.
 Tämän jälkeen Euroopan parlamentin tulee antaa hyväksyntänsä komissiolle.
 Heinäkuussa parlamentti hyväksyi von der Leyenin komission johtoon.
 Lue myös:
 Kovaa peliä EU:n kulisseissa – Jutta Urpilaisen komissaarinsalkku selviää tiistaina

Ursula von der Leyen kertoi uuden komission kokoonpanosta: 13 naista, 14 miestä


Summary: Muuttolinnut ottavat vielä välipysäkkejä eri puolilla Suomea syyskuussa ja lokakuun alussa.

Sinirintoja, pohjansirkkuja, lapinkirvisiä – Lapissa kesät asustavia pikkulintuja on havaittu eteläisintä Suomea myöten syyskuun alussa,  kertoo  Birdlife Suomi. Vaikka suurin osa hyönteisiä syövistä pikkulinnuista onkin jo jättänyt hyvästit, kiikareita ei kannata vielä laskea, sillä järjestön mukaan havaintoja voi tulla syyskuun loppuun ja vielä lokakuun puolelle.
 Viime perjantaina julkaisemaassaan lintutilanteessa järjestö kertoo, että pohjansirkkuja on nähty runsaasti matkalla itäisen Suomen läpi kaakkoa kohti. Elokuun viimeisen viikon "ennätysmuuton" jälkeen on puolestaan Hangossa laskettu parhaimpina päivinä vielä tuhansia muuttajia.
 Lapin harvinaisesta asukista, lapinuunilinnusta, tehtiin Porissa havainto vielä elokuun viimeisenä päivänä, vaikka Ylen  aiemman artikkelin  sanoin  vaatimattoman näköisen, lintumaailman "harmaahiiren"  piti olla jo heinä-elokuussa matkalla Pohjois-Lapista tai Pohjois-Karjalasta aivan toiseen suuntaan, kohti Aasian kaakkoisosia. Kyseinen harvinaisuus tekee paluun pohjolaan vasta kesäkuussa.
 Lapinkirvinen AOP
 Myös meille harvinaisempia vieraita on nähty viime viikolla: Vantaalla kierteli arokotka, Espoossa nähtiin kaksi mustahaikaraa, Porissa palsasirrejä, Närpiössä ja Naantalissa harjalintuja. Hiljattain on nähty myös poikkeuksellinen määrä punajalkahaukkoja, jotka eivät pesi suomessa lainkaan. Lajia tavataan Suomessa yleensä muutama yksilö vuosittain, mutta elokuun ja syyskuun taitteessa punajalkahaukkoja lennähti Suomeen ennätysmäärä.
 – Laji ei pesi meillä lainkaan, mutta joinakin vuosina nuoret linnut lähtevät loppukesällä kiertelemään. Nyt on ollut hyvin voimakas invaasio lämpimien etelä- ja kaakkoistuulien vuoksi. Latviassa on keskiviikkona muuttanut noin tuhat punajalkahaukkaa, ja niitä on päätynyt Suomeenkin, kertoi Birdlifen tiedottaja  Jan Södersved   Ylelle aiemmin .
 Punajalkahaukkojen "invaasiosta" saatiin nauttia syyskuun ensimmäisellä viikolla ja lajia voi nähdä Etelä-Suomessa vieläkin. Pohjoisimmat on havaittu Oulun seutuvilla Hailuodossa saakka. AOP

Nyt kannattaa tiirailla lintuja – Lapin pieniä siivekkäitä voi vielä nähdä Etelä-Suomea myöten


Satojen rikosasioiden tiedot on jäänyt lähettämättä käräjäoikeuksista eteenpäin tietojärjestelmään liittyvän vakavan ongelman vuoksi.
 Käräjäoikeuksien pitäisi lähettää tiedot tuomioista eteenpäin Rikosseuraamuslaitokselle ja Oikeusrekisterikeskukselle, jotka vastaavat vankeus- ja sakkorangaistuksen täytäntöönpanosta. Nyt on kuitenkin havaittu, että vuosina 2013–2019 ainakin 579 tuomion tiedot on jäänyt lähettämättä eteenpäin.
 Oikeusministeriön mukaan  osa tuomioista on saattanut ehtiä vanhentua. Virhe on siis saattanut johtaa tilanteisiin, joissa vankeus- tai sakkorangaistukseen tuomittu jää ilman rangaistusta.
 – Me kaikki pidämme tätä erittäin vakavana. Oikeusrekisterikeskus ja käräjäoikeudet käyvät nyt mahdollisimman nopeasti läpi, mitkä tuomiot ovat täytäntöönpanokelpoisia. Ne jotka ovat, siirtyvät täytäntöönpanoon, sanoo kansliapäällikkö  Pekka Timonen  oikeusministeriöstä.
 Tuomio vanhenee 3–20 vuodessa riippuen sen ankaruudesta. Sakonmuunto- ja nuorisorangaistukset vanhenevat yleensä kolmessa vuodessa, sakkotuomiot ja lievimmät vankeustuomiot viidessä vuodessa. On siis mahdollista, että joku vuosina 2013–2014 vankeuteen tuomittu selviää ilman rangaistusta virheen vuoksi.
 Tällä hetkellä ei vielä tiedetä, mistä ongelma on johtunut. Käräjäoikeudet lähettävät tiedot eteenpäin Rikostuomiosovelluksen avulla. On mahdollista, että sovelluksessa on ollut vikaa, mutta inhimillisiä virheitäkään ei ole suljettu pois.
 – Koetamme nyt ensin varmistaa, ettei lisävahinkoa aiheudu eikä sama uusiudu. Sitten selvitetään, mistä tässä oli kyse ja mitkä ovat vastuukysymykset, Timonen sanoo.
 Vastaavaa ei ole Timosen mukaan tapahtunut koskaan aiemmin.
 Käräjäoikeuksissa annetaan vuosittain noin 50 000 rikostuomiota.

Satojen rikosjuttujen tiedot jäivät lähtemättä eteenpäin käräjäoikeuksista – virhe on voinut johtaa jopa vankeustuomioiden vanhenemiseen


Summary: Seuraa suoraa lähetystä Britannian parlamentista.

Britannian brexit-vääntö jatkuu kovilla kierroksilla. Maan parlamentti äänestää vielä tänään, järjestetäänkö maassa ennenaikaiset vaalit lokakuussa.
 Parlamentti on hyväksynyt lain, jonka mukaan pääministeri  Boris Johnsonin  on anottava EU:lta eropäivän lykkäystä, ellei erosopimusta saada aikaan 19. lokakuuta mennessä. Lykkäystä pitäisi pyytää ensi vuoden tammikuun loppuun saakka. Kuningatar Elisabet on jo antanut laille lopullisen hyväksyntänsä.
 Pääministeri Johnson on ilmoittanut, ettei tule noudattamaan päätöstä.
 Johnsonin tiedottaja on todennut, että Britannian parlamentin toiminta keskeytetään tämän päivän istunnon jälkeen.
 Hallitukselta vaaditaan vastauksia
 Työväenpuolueen puheenjohtaja Jeremy Corbyn esitti, että parlamentin sulkeminen viiden viikon ajaksi otetaan puheenaiheeksi.
 Puhemies  John Bercow  hyväksyi ehdotuksen. Tässä kohtaa nähtiin välikohtaus, kun hallituksessa olevan konservatiivipuolueen edustaja ei halunnut hyväksyä puhemiehen päätöstä. Bercow ojensi edustajaa kovaäänisesti todeten, että kyseessä on erittäin merkittävä kansallinen päätös ja hän aikoo todellakin hyväksyä, että siitä keskustellaan.  Sky news Bercow
 Keskustelun alusti entinen konservatiivinen oikeusministeri ja sittemmin puolueesta erotettu  Dominic Grieve . Hän perusteli keskustelua kahdella argumentilla.
 Grieven mukaan parlamentilla ei ole tähän saakka ollut mahdollisuutta kysellä hallitukselta, miten se aikoo hoitaa sopimuksettoman eron EU:sta. Hallitus ei myöskään ole kertonut syytä, miksi parlamentin toiminta keskeytetään.
 Edustajat ovat myös laatineet nimilistan, jonka allekirjoittajat haluavat saada hallitukselta tiedot, millaisia vaikutuksia sopimuksettomalla erolla arvioidaan maalle olevan (Yellowhammer-raportti).
 Grieve syytti pääministeri Johnsonia siitä, ettei hän ole edes aloittanut uusia neuvotteluja EU:n kanssa.
 Ensimmäisessä äänestyksessä parlamentti hyväksyi Grieven esityksen julkaista hallituksen tietoja ja sisäisiä viestejä, jotka koskivat sopimuksettoman EU-eron ja parlamentin työn keskeyttämisen valmistelua. Esitys hyväksyttiin äänin 311 – 302.
 Keskustelussa on voimakkasti otettu kantaa pääministerin ilmoitukseen, ettei hän välttämättä noudata parlamentin antamia määräyksiä. Edustajat ovat pitäneet tätä ennenkuulumattomana. He ovat myös ihmetelleet, miksei pääministeri itse tai hallituksen oikeusministeri ole paikalla kommentoimassa asiaa.
 Puhemies ilmoitti eroavansa
 Brexit-käsittelyn aluksi parlamentin puhemies Bercow käytti henkilökohtaisen puheenvuoron. Hän ilmoitti eroavansa tehtävästään.
 Puhemies John Bercow  Niklas Halle'n / AFP
 Eropäivä on joko brexit-päivä, 31.10. tai mikäli parlamentti päättää tänään ennenaikaisista vaaleista, kyseinen vaalipäivä, riippuen siitä, kumpi on aikaisemmin. Hän ei myöskään asetu ehdolle seuraavissa vaaleissa.
 Hän perusteli päätöstään sillä, että tämä olisi demokraattisin ja "vähiten häiriötä tuottava" menettelytapa. Samalla Bercow toivoi, että uusi puhemies olisi mahdollisimman kokenut, koska seuraava viikko brexit-päivän jälkeen lienee "melko vilkas".
 Kymmenen vuotta puhemiehenä toiminut Bercow on parlamentissa erittäin suosittu ja hänen ilmoituksensa sai aikaan aplodit. Keskustelu jatkui monien parlamentin jäsenen Bercowille pitämillä kiitospuheilla.
 Brexitin kannattajat ovat arvostelleet Bercowia puolueellisuudesta. Itse hän sanoo puolustaneensa parlamentin päätösvaltaa asiassa.
 Lue Ylen Lontoon-avustajan Pasi Myöhäsen analyysi parlamentin toiminnan keskeyttämisestä  täältä .
 Yle lähettää suoraa lähetystä parlamentista. Keskustelu aiheesta alkaneen noin kello 17.30 lähtien. Voit seurata lähetystä  täältä .

Brexit-panokset kovenevat: Puhemies Bercow eroaa, parlamentti äänestää ennenaikaisista vaaleista vielä tänään, istunnon jälkeen toiminta keskeytetään


Summary: Laulaja kekkaloi kalsareissaan ja tyhjentää viinapulloja hotellihuoneen baarikaapista. Ohjaaja Aleksi Mäkelä halusi tehdä rehellisen elokuvan iskelmälegenda Kari Tapani Jalkasesta.

Taas.
 Eikö näitä artisti juo ja laulaa -elokuvia ole jo tarpeeksi? Niitäkin, jossa petetään vaimoa ja anotaan anteeksi.
 Ajatus saattaa vilahtaa mielessä nähtyään elokuvan  Olen suomalainen.
 Elokuvan ohjaaja  Aleksi Mäkelä  on osannut varautua, että sanomista saattaa tulla.
 – Varsinkin näitä miestaiteilijoita on kuvattu paljon viime aikoina. Mutta tämä ei ole mikään patsaselokuva, vaan halusimme mennä iholle, niin lähelle kuin pystyimme, Mäkelä sanoo.
 Viina vei Klabbia
 Jos toiveena on kuulla potpuri iskelmäkuninkaan suosikkikappaleista, niin luultavasti pettyy.
 Perjantaina ensi-iltaan tuleva  Olen suomalainen  on rehellinen tarina  Kari Tapani Jalkasesta , lempinimeltään Klabbi.
 Ohjaaja uskoo, että artisti Kari Tapion suosion takana oli aitous ja rehellisyys. Siksi hänestä ei elokuvassakaan haluttu antaa liian siloteltua kuvaa.
 – Lähdettiin siitä, ettei kaunistella asioita, koska alkoholi oli Kari Tapion elämässä aika läsnä koko ajan kuten monen muunkin taiteilijan elämässä, Aleksi Mäkelä muistuttaa.
 Elokuvan Olen suomalainen ensi-ilta on 13.9. Se on kuvaus Kari Tapion (Matti Ristinen) ja Pia-vaimon (Tiina Lymi) elämästä. Solar Films / Jaana Rannikko
 Kun Pia-vaimon on aika lähteä synnyttämään pariskunnan ensimmäistä lasta, makaa tuleva isä sammuneena kylpyammeessa eikä hänestä ole kuskiksi sairaalaan.
 Lue myös:   Toimittajalta: Haluatko elämäkertaelokuvan tähdeksi? Perusta bändi, juo viinaa ja petä puolisoasi
 Kari Tapio ryyppää, pyytää vaimoltaan toilailujaan anteeksi, anteeksi ja vielä kerran anteeksi.
 Ja saa anteeksi.
 – Elokuvaa tehdessä minusta oli kiinnostavaa pohtia rakkautta ja läheisyyttä ja sitä, miten paljon annetaan anteeksi, Kari Tapiota näyttelevä  Matti Ristinen  sanoo.
 Mäkelä: "On omakohtaista kokemusta"
 Kaiken se rakkaus kestääkin.
 Hotellihuoneessa tyhjenee baarikaappi, laulaja mongertaa lavalla kunnes jalat pettävät alta ja kolmen pojan isä "unohtaa" lapsensa yksin hotelliin.
 Aleksi Mäkelä ei ole koskaan tavannut Kari Tapiota, mutta elokuvaa tehdessä hän kertoo kuunnelleensa laulajan musiikkia yötä päivää. Jani Saikko / Yle
 Aleksi Mäkelä sanoo suoraan, että hän tietää, mistä elokuvassa kertoo.
 – Koen olevani taiteilija itsekin ja alkoholi on tullut tutuksi. Oli helppoa kertoa sitä tarinaa, koska on omakohtaistakin kokemusta.
 Näyttelijä Matti Ristinen toivoo, että elokuva olisi keskustelunavaus alkoholismista.
 "Alkoholismi on edelleen iso häpeä ja tabu."  Matti Ristinen
 – Alkoholismi on edelleen meille suomalaisille iso häpeä ja tabu, josta ei ole pystytty keskustelemaan. Edellisen kerran varmaan silloin kun virtahepo tuli olohuoneeseen, Ristinen sanoo.
 Hän viittaa  Tommy Hellstenin  suosittuun  Virtahepo olohuoneessa  -kirjaan, joka ilmestyi vuonna 1991.
 Ristinen muistuttaa, että tänä päivänä artistit elävät huomattavasti kurinalaisempaa elämää kuin 1970-luvulla.
 – Elokuvassa tulee esille myös artistin yksinäisyys. Olet viikkotolkulla pois kotoa. Kierrät hotellihuoneesta toiseen. Siinä pitää olla kova palo tehdä sitä hommaa.
 Jos meinaa menestyä, on pysyttävä kunnossa.
 – Väittäisin, että tänä päivänä ajat ovat toiset. Luojan kiitos.
 Näyttelijä Matti Ristisen mielestä koska Kari Tapio oli rehellinen mies, olisi ollut vääryys tehdä hänestä toisenlainen elokuva.  Jani Saikko / Yle
 Avioliiton pituinen elokuva
 Tiina Lymi  näyttelee elokuvassa Kari Tapion vaimoa, joka uran alkutaipaleesta lähtien jaksaa uskoa miehensä menestykseen ja kannustaa tätä uskomaan siihen itsekin.
 Aleksi Mäkelän mukaan elokuvan nimeksi ei voinut tulla Kari Tapio, koska vaimon rooli oli artistin elämässä niin suuri.
 – Elokuva on avioliiton pituinen. Se on Karin ja Pian avioliitto-rakkaustarina. Vaikka taiteilija edellä mennään, elokuvassa on kaksi päähenkilöä.
 Matti Ristinen joutui lihottamaan itseään artistin roolia varten. Hän halusi tehdä katsojille tunnistettavan Kari Tapion. Solar Films / Jaana Rannikko
 Laululle loppu suosion huipulla
 Todisteena Kari Tapion suosiosta ovat hänen saamansa 21 kultalevyä, kahdeksan platinalevyä ja yksi tuplaplatina.
 Laulaja myös palkittiin Iskelmä-Finlandialla sekä valittiin Emma-gaalassa kahdesti vuoden parhaaksi miesartistiksi.
 – Hänellä oli ääni, jota ei muut pysty jäljittelemään ja sitten myös heikkouksia. Kari oli rakastettu artisti juuri vahvuuksiensa, ei heikkouksiensa takia, Matti Ristinen toteaa.
 Kari Tapio Oikea nimi Kari Jalkanen, lempinimi Klabbi. Syntynyt Suonenjoella v. 1945. Menehtyi sairauskohtaukseen 2010. Sai uransa aikana 21 kultalevyä, 8 platinalevyä ja yhden tuplaplatinan. Iskelmä-Finlandia ja kahdesti paras miesartisti-palkinto. Tunnetaan mm. kappaleista Olen suomalainen, Myrskyn jälkeen, Juna kulkee
 Kari Tapio kuoli sairauskohtaukseen vuonna 2010.
 Aleksi Mäkelästä artistissa on mielenkiintoista se, että suosio tuli vasta myöhemmällä iällä.
 – Megasuosio tuli viisikymppisenä. Lähtö tuli oikeastaan uran huipulla, mikä on tietyllä tavalla aika kaunista. Mutta tietysti se tuli liian aikaisin.
 – Aina.

Viinan kanssa läträämistä ja kaiken anteeksi antavaa rakkautta – Elokuva Kari Tapiosta on kaunistelematon tarina sinivalkoisesta äänestä


Summary: Mieli ry:n kyselyn mukaan itsetuhoisiin ajatuksiin haetaan apua vaihtelevasti.

Valtakunnallisen mielenterveysjärjestö Mieli ry:n kyselyn mukaan  joka kolmas nuori aikuinen on harkinnut vakavasti itsemurhaa  jossain elämänsä vaiheessa. Mitä tehdä, jos epäilee läheisensä hautovan synkkiä ajatuksia?
 Suomalaisten itsemurhien määrä on ollut laskussa 1990-luvulta lähtien. Kriisityöntekijä  Harri Sihvola  Itsemurhien ehkäisykeskuksesta  kertoo Radio Suomen päivän haastattelussa , että kaksi viime vuotta kokonaismäärä on jälleen noussut.
 Myöskään itsemurhien väheneminen ei ole koskettanut kaikkia ryhmiä tasaisesti; esimerkiksi nuorten naisten itsemurhien määrä on kasvanut.
 – Puhelumäärät kaiken kaikkiaan nousevat, ja itsemurhia koskevien puhelujen osuus on kasvussa. Noin 20 prosenttia soittaa meille puhuakseen itsetuhoisuudesta, Sihvola kertoo.
 Kyselyn luvut itsemurhaa harkinneiden 18 - 34 -vuotiaden määristä ovat suuria. Mistä se kertoo?
 – Se kertoo siitä tilanteesta, jossa monet nuoret tällä hetkellä elävät. Tämä ei ole mitenkään erityisesti suomalainen trendi, vaan hyvin vastaavanlaisia lukuja saadaan länsimaissa yleisemmin, Sihvola kertoo.
 14 vuotta kriisityötä tehnyt Sihvola kuitenkin muistuttaa, että matka ajatuksesta tekoon on yleensä pitkä.
 Selkeää syytä kasvulle ei ole, hän sanoo. Nyt tehty tutkimus on linjassa aikaisempien kansainvälisten tutkimusten kanssa.
 – Joko nuoret miettivät enemmän tai vanhemmat joilta kysytään, ovat unohtaneet joskus miettineensä itsemurhaa. Toki paineet, joissa nuoret elävät esimerkiksi koulumaailmassa ja ulkonäköön, sosiaaliseen mediaan liittyvät paineet ovat voimakkaampia kuin aikaisemmin, hän pohtii.
 – Toisaalta tässä voi nähdä sen positiivisen puolen, että ihmiset uskaltavat puhua omista itsetuhoisista ajatuksistaan. Mehän yritimme perustaa Itsemurhien ehkäisykeskuksen jo vuonna 1970, ja silloin Helsingin puhelinyhdistys ei suostunut painamaan nimeä puhelinluetteloon. Itsemurha oli sanana niin vaikea, Sihvola muistelee.
 Koskettaa suurta joukkoa suomalaisista
 Kyselyn perusteella yli puolet vastaajista tuntee henkilökohtaisesti jonkun, joka on tehnyt tai yrittänyt tehdä itsemurhan. Se siis koskettaa valtavaa määrää suomalaisia.
 Kun huoli omaisesta nousee, omat tiedot ja taidot saattavat loppua varsin pian. Harri Sihvola neuvoo kysymään suoraan ja kuuntelemaan. Jos tilanne ei vaadi ulkopuolista apua, rauhallinen kuunteleminen on Sihvolan mukaan paras apu.
 – Jos ihminen puhuu siitä, että hänellä on itsetuhoisia ajatuksia, tärkeintä on että jää siihen paikalle ja löytää aikaa keskustella tilanteesta sillä hetkellä. Rauhallisuus, kiireettömyys, ei paniikkimieliala, on parasta siinä hetkessä.
 – Jos tilanne on akuutisti kriittinen, on syytä soittaa valtakunnalliseen kriisipuhelimeen tai 112:een. Joissakin tilanteissa akuutti itsetuhoisuus mielestäni vertautuu vaikka reisivaltimon aukioloon, ja silloin pitää soittaa hätänumeroon, Sihvola neuvoo tilanteen kohtaajaa.
 Esimerkiksi kriisipuhelimeen voi soittaa nimettömästi.
 Keskusteleminen on turvallista
 Ajattelusta keskusteleminen ei lisää itsemurhan riskiä, päinvastoin.
 – Se että auttaa puhumaan, kysyy suoraan, "oletko miettinyt itsesi tappamista", tämän tyyppiset kysymykset vievät asiaa eteenpäin. Ne eivät koskaan aiheuta itsetuhoisuuden lisääntymistä, hän muistuttaa.
 – Tämän jälkeen voi yhdessä puhujan kanssa miettiä, mitä jatkotoimet voisivat olla.
 Mitään helppoa, yksiselitteistä vastausta ei ole siihen, miksi joku päätyy itsemurhaan. Tilanteet ovat hyvin yksilöllisiä - pitkään kriisityötä tehneen Sihvolan mukaan laukaisevat tekijät voivat olla melko satunnaisiakin.
 Mieli ry:n kyselyssä monet nuoret sanovat, etteivät ole saaneet apua itsetuhoisiin ajatuksiinsa.
 – Psykiatrisen erikoissairaanhoidon hoitoon pääsy saattaa kestää 3 - 6 kuukautta. Jopa itsemurhan yrityksen jälkeen voi mennä kolmesta neljään kuukautta, mikä on dramaattisen tuntuista.
 Kynnyksettömiä, helppoja tapoja päästä puhumaan ajatuksista on Sihvolan mukaan tarjolla liian vähän.
 – Koulukuraattoreita, koulupsykologeja, kriisipalveluja nuorille on huomattavasti vähemmän kuin ehkä tarvetta olisi.
 Kuuntele koko haastattelu:  https://areena.yle.fi/1-50253814
 Radio Suomen Päivän kontaktilähetys aiheesta:  https://areena.yle.fi/1-50253816
 Lue myös:
 Kysely: Joka kolmas nuori aikuinen on harkinnut itsemurhaa – uskalla kysyä suoraan, jos epäilet läheiselläsi itsetuhoisia ajatuksia
 Aivot menivät jumiin ja muu maailma katosi – se oli lyhyt hetki, kun 3 naista kirjoitti jäähyväiskirjeet ja päätti tappaa itsensä
 57 viestiä ennen psykoterapeutin myöntävää vastausta,  huumetesteihin kuudeksi kuukaudeksi ilman hoitoa – kolme tarinaa, miksi kansalaisaloite keräsi niin nopeasti nimiä
 -

Kuinka tukea lähimmäistä, jolla on itsetuhoisia ajatuksia - kriisityöntekijä kehottaa rauhalliseen kuunteluun


Summary: Julkisten varojen väitettyä väärinkäyttöä symboloivat autot tuovat epätoivottua julkisuutta presidentti Erdoğanin AK-puolueelle.

Yli seitsemänsataa erimerkkistä kiiltäväkylkistä autoa on kuljetettu aukiolle, joka tunnetaan parhaiten Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  joukkotapahtumista kannattajilleen.
 Tällä Yenikapin kaupunginosassa sijaitsevalla "autonäyttelyllä" on ilmeinen missio.
 Istanbulin tuore oppositiota edustava pormestari  Ekrem Imamoğlu  haluaa havainnollistaa kaupunkilaisille väitteensä Erdoğanin AK-puolueeseen kuuluvien edeltäjiensä harjoittamasta verorahojen tuhlailusta ja väärinkäytöksistä.
 Näytteillä ovat kaupungin hallinnon käyttöön vuokratut, ylimääräisinä pidetyt ajoneuvot. Kysymys kuuluu, kuka niistä on hyötynyt ja mihin autoja on käytetty.
 Kaupunginsihteeri  Yavuz Erkutin  mukaan ajoneuvot ovat maksaneet Istanbulille 50 miljoonaa liiraa eli lähes kahdeksan miljoonaa euroa vuodessa.
 Istanbulissa valta siirtyi kesäkuussa oppositiolle ensimmäistä kertaa 25 vuoteen. Autotempaus on Imamoğlun ensimmäinen näkyvä askel vaalilupaustensa lunastamiseksi äänestäjilleen. Hän on luvannut paljastaa edeltäjiensä väitetyn tuhlailun ja mahdolliset väärinkäytökset.
 Viime päivien aikana istanbulilaisia on käynyt Yenikapissa katsomassa autoja, ottamassa selfieitä ja ihmettelemässä.
 Rivi rivissä seisoneiden vuokra-ajoneuvojen joukossa suuri osa oli Renault Clio-autoja, mutta mukana oli myös joitakin Mercedes-Benz -farmareita.
 Opposition "poliittinen show"
 Oppositiolla on uudesta pormestarista korkeat toiveet. Hallinnon vastustajat toivovat Imamoğlusta tulevaisuuden haastajaa itsevaltaistuneelle Erdoğanille.
 Erdoğanin AK-puolue on syyttänyt oppositiopuolue CHP:stä poliittisesta show'sta ja sanonut, että autot on tarkoitettu kaupunkilaisten palveluihin kuten esimerkiksi kotisairaanhoitoon.
 Julkisuuteen ei ole kuitenkaan tullut merkkejä ongelmista kaupungin palveluissa sen jälkeen, kun autot on vedetty Yenikapiin seisomaan.
 – Jos minua palvellaan tuolla mersulla kulkien, kun minä saan hädin tuskin perhettäni elätetyksi, niin älä palvele minua, napautti istanbulilainen bussikuski  Hüseyin  Yenikapissa perjantaina.
 Tyytymättömyys AK-puolueeseen kasvanut
 Turkin talous on kutistunut, inflaatio noussut ja työttömyys kasvanut viime kuukausina. Taloudelliset näkymät vaikuttivat Imamoğlun nousuun pormestariksi ja kasvattavat koko ajan yleistä tyytymättömyyttä.
 Vuodessa Erdoğanin puolueeseen tyytyväisten osuus on pudonnut jopa 10 prosenttiyksikköä.
 Vielä viime vuonna yli 53 prosenttia turkkilaisista kertoi olevansa tyytyväisiä puolueen toimintaan. MetroPOLL-tutkimuslaitoksen tuoreen mielipidemittauksen mukaan nyt tyytyväisiä on enää alle puolet.
 – Bensaan on tullut korotus, eikä ihmisillä ole varaa ajaa autoillaan eikä maksaa laskuja ja veroja. Kun me kuljemme ratikoilla, niin he ovat ilmaiseksi ajelleet näillä autoilla, sanoi turvallisuusfirman työntekijä  Mehmet  Yenikapissa perjantaina.
 Kaupunginsihteeri Yavuz Erkut kertoi sunnuntaina aukiolla tarkemmin autojen esittelystä. Oppositiomedia on ristinyt tapahtuman "tuhlausnäyttelyksi". Autot odottavat vuokraajilleen palauttamistaan.
 Erkut väitti, että siitä ei ole tietoa, missä ja mihin tarkoitukseen autoja on aiemmin käytetty. Hänen mukaansa merkinnät satelliittien keräämistä reittitiedoista ovat kadonneet kaupungin tiedostoista.
 Kaupunginsihteeri epäili, että reittitiedot on mahdollisesti pyyhitty pois.
 – Ajoneuvoista luopumalla säästämme viidessä vuodessa yli 250 miljoonaa liiraa, Erkut sanoi.
 Summa vastaa lähes neljääkymmentä miljoonaa euroa.
 Kaupunginsihteeri Yavuz Erkut kuvattuna lehdistötilaisuudessa Yenikapissa Istanbulissa sunnuntaina 8. syyskuuta 2019. Kemal Aslan
 Kurdipormestarien syrjäyttäminen loi jännitteitä
 Turkissa viime viikot ovat olleet todella jännitteiset. Autojen esittely on vain kiristänyt tunnelmaa.
 Elokuussa kolme vaaleilla valittua kurdimielisen  HDP-puolueen pormestaria syrjäytettiin viroistaan  Kaakkois-Turkin Diyarbakirissa, Mardinissa ja Vanissa terrorismisyytösten nojalla.
 Heidän tilalleen tuotiin Erdoğanin hallinnon valitsemat virkamiehet.
 Imamoğlukin joutui tulilinjalle osoittaessaan kurdipormestareille avoimesti tukensa Diyarbakirin-vierailullaan.
 Tämän jälkeen sisäministeri  Süleyman Soylu  uhkasi, että  Imamoğlunkin voi käydä huonosti .
 Sunnuntaina Soylu kuitenkin muutti puheensa sävyä ja vakuutti, ettei pormestariin olla koskemassa Istanbulissa tai läntisessä Turkissa. Soylu sanoi, että hän oli ainoastaan halunnut ministerinä varoittaa Imamoğlua valtuuksiensa ylittämisestä.
 – Se oli sisäministerinä tehtäväni, Soylu sanoi CNN Türk-kanavalla.

Istanbulin uusi pormestari kokosi edellisen hallinnon autoista verorahojen "tuhlausnäyttelyn" – satojen ajoneuvojen käyttötarkoitus epäselvä


Summary: Oulussa kehitetty sormus mittaa unta tarkemmin kuin muut puettavat laitteet

– Huomenta, kuinka nukuit?
 Aamudialogin - sellaistakin kuulemma käydään - voi kuitata nykyään täsmällisesti yhdellä luvulla. Jos lukema sattuu likemmäs sataa, olet nukkunut erinomaisesti, viidenkympin pinnassa on syytä jo huolestua.
 Jos siis luottaa suomalaisen älysormuksen, Ouran, arvostelukykyyn.
 Piirilevy ja akku (vas.)  taivutetaan sormuksen rungon (keskellä) sisään. Ouran laturi on myös sangen kompaktin kokoinen. YLE / Oulu
 Kilpailu päälle puettavien (wearables) yksilön suorituskykyä mittaavien laitteiden sarjassa on kova. Oura on vastannut perustamalla kokonaan uuden palautumisen sarjan. Nerokas markkinointitapa syntyi liikunnallisen perustajajoukon omasta tarpeesta.
 – Halusimme ymmärtää, miten arjen puitteissa voisimme palautua paremmin ja kohentaa unemme laatua. Kun pääsimme asiaan syvemmälle, päätimme tarjota ratkaisua myös muille ihmisille, muistelee innovaatiojohtaja  Petteri Lahtela , yksi Ouran perustajista.
 Tällä valmiuslukemalla kannattaa ottaa vähän rennommin. Oura on mitannut pienen kuumeenpoikasen. YLE / Thomas Hagström
 Oulussa kehitetty sormus mittaa sormivaltimoista kantajansa sydämen jokaisen sykkeen, sen voimakkuuden ja sykkeen vaihtelun. Rannemittareiden akku ei kestä jatkuvaa mittausta, vaan ne ottavat näytteitä sieltä täältä. Oura seuraa myös nukkujan liikkeitä ja ruumiinlämpöä.
 Tieto siirtyy bluetooth-yhteydellä älypuhelimessa pyörivään sovellukseen, joka tulkitsee tiheästi otetun raakatiedon (satoja signaaleja sekunnissa) muutamaksi ydinviestiksi.
 Nämä paketoidaan vielä kerran yhdeksi numeroksi. Sen perusteella sovellus joko kannustaa menemään täysillä alkavaan päivään taikka sitten ottamaan vähän rauhallisemmin.
 Ranne, korva vai sormi
 Lahtela oli ehtinyt jo testata kaikenlaisia ihmistä mittaavia laitteita aiemmassa työpaikassaan, joka joka kehitti terveydenhuollon tietojärjestelmiä. Rinnanympärysvyöt olivat epämukavia, rannekkeet epätarkkoja. Korvanappiakin harkittiin, mutta voiton vei sormi, josta sairaalassa mitataan veren happipitoisuus.
 Kumpi nukkui paremmin? Oululaisen Oura Healthin sormus ja sen keräämää raakatietoa jalostava puhelinsovellus ratkaisevat tämänkin kysymyksen kerralla. Nyt voiton vei innovaatiojohtaja Petteri Lahtela (oik.). Tiedejohtaja Hannu Kinnunen oli valvonut myöhään tyttärensä syntymäpäivien takia. YLE / Thomas Hagström
 Sormenpäähän tuleva klipsi ei kuitenkaan toimi läpi vuorokauden. Sormusta täytyy valmistaa eri kokoisina, mutta käyttömukavuus vei voiton valmistuskustannuksista.
 Teknisenä suorituksena Oura on suomalaisen insinööritaidon helmi. Vain hieman röyhkeämmän kokoiseen kantasormukseen on paketoitu tuplaydinprosessori, sykettä seuraavat ledit, liikeanturi, lämpömittari ja akku, joka kestää päiväkaupalla.
 Ohjelmisto-osaamista ja onnenpotkuja
 Raikkaan poikkeuksen rautaan keskittyneestä suomalaisesta suunnittelukulttuurista tekee Ouran ohjelmisto-osaaminen. Monta tärkeää vaikuttajaa pysähtyi kuuntelemaan, kun oululaiset kiersivät maailmaa esittelemässä keksintöään, joka tulkitsee raakadatan ja esittää sen älypuhelimen näytöllä näppärästi ja kiinnostavasti.
 Kuninkaallista medianäkyvyyttä ei voi ostaa rahalla. Siksi Ouralle olikin onnenpotku, kun prinssi Harryn henkilökohtainen lääkäri määräsi maailmankiertäjän seuraamaan untaan ja palautumistaan Oulussa kehitetyllä sormuksella. Michael Bradley / EPA
 Menestykseen tarvitaan toimivan tuotteen lisäksi myös kysyntää. Piilaakson piinkova johtajakulttuuri suosii kaiken mittaamista. Kun tietokoneimperiumin luonut  Michael Dell  kehui Ouraansa, innostuivat yritysjohtajat.
 Huippu-urheilijat ja heidän valmentajansa kaipaavat kaiken mahdollisen tiedon suorituskyvystä, siis myös palautumisesta.  (Arvoisa kännykkälukija, juttu jatkuu kommentin jälkeen!)
 Toimittajan kommentti:
Motivaatio ei tule kaupan päälle, valitettavasti Pujotin vasempaan keskisormeeni Ouran kokoa 13 juuri ennen juhannusta. Keskikesän juhlajuomien vaikutus näkyi heti yön aikaisen leposykkeen piikkinä. Reilun viikon nollalinja lasten liikuntaleirin vapaaehtoisena puolestaan pudotti leposykkeen alas. Sormus siis toimii. Se kertoo numeroin ja kuvaajin, miten tietyt, mitattavissa olevat suureet kehossani ovat vaihdelleet. Läheskään kaikkia ominaisuuksia en edes opiskellut. Tarjolla olisi mm. tavallinen aktiivisuuden seuranta tavoitteineen ja univaiheiden jaottelu. Näyttäviä käyriä ja kuvia nekin tuottivat. Sormukselle ei voi valehdella, mutta erehtymätön se ei ole. Kun lauantaisen mökkisaunan ja normaalien saunajuomien jälkeen nukkuu pyhäaamuna pitkään, on lukema yhä kohtuullisen hyvä, vaikka päätä särkee. Yli 300 euroa maksava sormus tallentaa ihmisestä paljon hyödyllistä tietoa. Mutta kauppahintaan ei sisälly motivaatiota elämäntapojen parantamiseen.
 Lääkärit ja tutkijat saivat kaipaamansa pienen ja pitkiä aikoja mittaavan laitteen.
 Varsinainen onnenpotku osui kohdalle, kun yksi Ouraan ihastuneista lääkäreistä sattui määräämään sormuksen valmennettavalleen, brittiprinssi  Harrylle .
 Syksyllä 2018 prinssin Etelämeren-kiertueella kuvattiin hänen tummaa näyttelijävaimoaan,  Meghan Marklea , mutta Ouralle prinssin kädestä bongattu tumma sormus sai aikaan myyntipiikin.
 Tuotanto laajeni Viroon, jakelu Hollantiin
 Tuotantomallin sormuksia on toimitettu yli 100 000 sataan eri maahan.
 Aiemmin tilaajat joutuivat odottelemaan pitkään, koska Ourat syntyivät käsityönä Haukiputaalla.
 Kesän aikana tuotanto on aloitettu myös Virossa sopimusvalmistajan linjalla. Valmiit sormukset kuljettaa perille yksi maailman logistiikkajäteistä Hollannin kautta.
 Paine tuotantokustannusten alentamiseen on sama kuin kaikilla aloittelevilla yrityksillä. Toistaiseksi Oura on pystynyt vakuuttamaan mukaan tulleet pääomasijoittajat.
 – Niin kauan kuin se on meistä kiinni, Oura pysyy suomalaisena, vakuuttaa Lahtela.
 Mikä tarkkuudessa menetetään, se ajassa voitetaan
 Asiantuntijat arvostelevat Ouraa ankarasti. Tutkijat toteavat, että unesta saadaan varmaa tietoa vain aivoja mittaamalla.
 Ouralaiset myöntävät laitteensa puutteet; sormus ei ole unilaboratorio. Mutta yhden johdoissa nukutun yön sijaan sormus tuottaa pitkän aikavälin mittaustuloksia, jotka antavat samansuuntaisia tuloksia kuin laboratorio-olosuhteet. Monelle se riittää.
 Pitkien aikasarjojen mittaaminen onnistuu Ouralla vaivattomasti. Ajallinen seuranta on monelle käyttäjälle tärkeämpi ominaisuus kuin unilaboratorion tarkkuus. Yle / Jari Kovalainen
 Tiedejohtaja  Hannu Kinnunen , jolla on kokemusta myös Polar Electron aktiivisuusmittareista, näkee sormuksen osana suurempaa kokonaisuutta. Ihmisessä kun kaikki vaikuttaa kaikkeen.
 – Ouran avulla selviää, miten päivän aktiivisuus vaikuttaa unen laatuun, syvän unen määrään. Ravinnon laatu ja nukkumaanmenoaikakin vaikuttavat toinen toisiinsa. Vasta kun eri tietoja yhdistetään, ne alkavat saada merkitystä. Ne alkavat jopa ohjata elämää.
 Aamun lisäksi Oura on aktiivinen myös illalla. Hetken kantajansa rytmiä opeteltuaan sovellus alkaa lähettää kännykkän näytölle hyvissä ajoin kohteliaan ilmoituksen, että nukkumaanmenoaika lähestyy. Yllättävän aikaisin.
 Katso Puoli seiskan juttu Oura-sormuksen kehittäjistä tästä:

Oululaisinsinöörien jackpot: Tekniikan näpertely sormuksen sisään kannatti – Oura-sormus kiinnostaa ympäri maailma


Summary: Poliisi valmisteli rikollisjärjestöön kohdistunutta iskua yli vuoden. Sen seurauksena vain harva United Brotherhoodin jäsenistä on enää vapaalla jalalla.

Poliisin viime viikon operaatioiden kohteena oli rikollisjärjestö United Brotherhood. Keskusrikospoliisi kertoi huomiota herättäneiden iskujen taustasta tiedotustilaisuudessa maanantaina.
 Poliisi on iskenyt United Brotherhood -rikollisjärjestön harjoittamaan huumekauppaan. Vuoden 2018 keväällä alkanut operaatio huipentui useisiin kiinniottoihin ja kotietsintöihin eri puolilla maata viime viikolla. Esitutkinnoissa United Brotherhoodin jäseniä ja siihen linkittyviä henkilöitä epäillään muun muassa törkeistä huumausainerikoksista, väkivaltarikoksista ja erilaisista talousrikoksista. Operaation seurauksena esimerkiksi paikoin kaikki järjestön jäsenet on vangittuna. Syyttäjä ja Poliisihallitus hakevat kanteella United Brotherhood -järjestön lakkauttamista.
 Näyttävät poliisioperaatiot ovat herättäneet huomiota myös sivullisissa, mutta poliisi on aiemmin  kertonut niiden taustoista vain vähän .
 Nyt KRP kertoo, että etsinnät liittyvät esitutkintoihin, joissa United Brotherhood -rikollisjärjestön jäseniä ja siihen linkittyviä henkilöitä epäillään muun muassa törkeistä huumausainerikoksista, väkivaltarikoksista ja talousrikoksista.
 Kotietsinnöissä on löydetty runsaasti ampuma-aseita ja huumausaineita. Yhteensä poliisi on ottanut kiinni 21 ihmistä eri paikkakunnilta. Osa heistä kuuluu järjestön johtoon.
 Lisää tietoa epätavallisen mittavasta poliisioperaatiosta alla olevasta hetki hetkeltä -seurannasta tai tiedotustilaisuudesta kuvatusta videotallenteesta, jonka voit katsoa klikkaamalla jutun pääkuvaa.

Poliisin viimeviikkoiset operaatiot olivat harvinaisen iso isku United Brotherhoodia vastaan – katso video poliisin tiedotustilaisuudesta


Summary: Äänestäjää odottaa vaalipaikalla suomalaisesta näkökulmasta monimutkainen puoluelistojen ja ehdokasnimien valinta.

Norjassa äänestetään tänään kunta- ja aluevaaleissa, joissa ennätysmäärän äänestäjistä ennakoidaan vaihtavan puoluetta.
 Aftenposten-sanomalehden analyysin  mukaan näissä vaaleissa on kyse protestista, ja tämä lupaa huonoa sekä keskustaoikeistolaiselle pääministeripuolueelle Høyrelle että Työväenpuolueelle.
 Tämän päivän vaaleista on  Norjan yleisradioyhtiön NRK:n julkaiseman viimeisimmän mielipidemittauksen  perusteella tulossa historiallisen kehno Työväenpuolueelle. Myös Høyrelle mielipidetiedustelu povaa surkeaa tulosta.
 Ympäristöpuolue Vihreille sama mittaus ennustaa kaikkien aikojen parasta tulosta. Myös Keskustapuolue on saamassa erittäin hyvän kannatuksen.
 Kuntavaalit 2015 ja (aluevaalit 2015) Työväenpuolue 33 % (33,6 %) Høyren 23,2 % (23,4 %) Edistyspuolue 9,5 % (10,3 %) Keskustapuolue 8,5 % (8 %) Venstre 5,5 % (5 %) Kristillisen kansanpuolue 5,4 % (5,6 %) Ympäristöpuolue Vihreät 4,2 % (5 %) Sosialistinen vasemmistopuolue 4,1 % (4 %) Punaiset 2,0 % (2,2 %)
 Mielipidemittauksen perusteella Työväenpuolueen kuntavaalikannatus olisi 22,3 prosenttia, eli yli kymmenen prosenttiyksikköä vähemmän kuin edellisissä vaaleissa. Høyren kannatus olisi nyt 18,4, eli laskua olisi noin viisi prosenttiyksikköä.
 Keskustapuolueen kannatus on mittauksessa 15,2 prosenttia, eli lähes seitsemän prosenttiyksikköä edellisvaaleja enemmän.
 Ympäristöpuolueen kannatuksen mielipidetiedustelu ennustaa yli kaksinkertaistuvan 10 prosenttiin.
 Oikeistopopulistisen Edistyspuolueen kannatus olisi 7,3, Sosialistisen vasemmistopuolueen 6,4, liberaalipuolue Venstren 5,4, Kristillisen kansanpuolueen 4,6 ja laitavasemmiston Punaisten 4,3 prosenttia.
 Suosiotaan kasvattaneet Ympäristöpuolue Vihreät, Sosialistinen vasemmistopuolue ja Punaiset voivat siis syödä Työväenpuolueen kannatusta pahasti.
 Näiden kolmen puolueen mielipidetiedusteluissa saama hyvä kannatus saattaa kuitenkin jäädä toteutumatta, sillä niiden tukijoiden joukossa on paljon nuoria, jotka helposti jättävät käyttämättä äänioikeutensa.
 Edellisissä vaaleissa vuonna 2015 Työväenpuolue nappasi täpärästi vallan Oslon kaupungintalossa keskustaoikeistolaiselta Høyreltä. Rex Features / AOP
 Tienkäyttömaksut vaalien kuuma peruna
 Hallituksessa istuvassa oikeistopopulistisessa Edistyspuolueessa jännitetään, rankaisevatko tietulleista raivostuneet äänestäjät puoluetta hallituksen tienkäyttömaksuista vastikään tekemästä sopimuksesta.
 Tietullisopimus on nostattanut monissa äänestäjissä kapinahenkeä,  muistuttaa Aftenposten vaalianalyysissään .
 Vaikka tiemaksuja vastustava Kansalaiskampanja tiemaksuja vastaan -puolue saa NRK:n valtakunnallisessa kannatusmittauksessa vain 1,3 prosentin tuen, on se joillakin paikkakunnilla, kuten Bergenissä, erittäin suosittu.
 Kansalaiskampanja tiemaksuja vastaan -puolue, joka haluaa poistaa maksut kokonaan, syönee etenkin Edistyspuolueen kannatusta.
 Tienkäyttömaksut ovat olleet Norjassa viime kuukausina kuuma puheenaihe ja kiistely on jatkunut hallituspuolueiden  elokuussa solmimasta sopimuksesta  huolimatta.
 Saavutettu sopu merkitsee muun muassa panostusta joukkoliikenteeseen ja tiemaksujen poistoa monilla kaupunkien ulkopuolisilla alueilla.
 Sopimuksen voittajina on pidetty kaupunkien ulkopuolisia seutuja. Varsinkin kaupunkien ulkopuolella menestystä kerää hallituksessa istuva Keskustapuolue.
 Norjan pääministeri, Høyre-puolueen Erna Solberg vieraili elokuun alussa Länsi-Norjan Rundessa osana vaalikampanjaa. Heiko Junge / EPA
 Kunta- ja aluevaaleissa  äänioikeus on 4,2 miljoonalla ihmisellä . Äänestäjiä on noin 180 000 enemmän kuin edellisisssä vaaleissa vuonna 2015. Niissä vaaleissa äänioikeuttaan käytti 60,2 prosenttia.  Suomessa kuntavaalien äänestysprosentti oli vuoden 2017 vaaleissa 58,8.
 Ennakkoäänestyksen on raportoitu olleen tänä vuonna edellisvaaleja vilkkaampaa, mikä voi ennakoida äänestysprosentin kasvua.
 Äänestäjää odottaa vaalipaikalla tarkkuutta vaativa urakka
 Norjassa äänestäminen on Suomen kuntavaaleja hieman monimutkaisempaa , sillä yhden ehdokkaan äänestämisen sijaan äänestetään puoluelistoja ja henkilöitä.
 Vaalijärjestelyt Äänestää voi yli 2 000 äänestyspaikassa 154 kunnassa äänestys alkoi jo 8.9. Ennakkoäänestys 12.8.–6.9. Äänestyspaikat sulkeutuvat klo 21 (klo 22 Suomen aikaa)
 Äänioikeutetulla on mahdollisuus äänestää tiettyä puoluetta valitsemalla lista, jolle puolue on asettanut ehdokkaat valmiiseen järjestykseen.
 Halutessaan äänestäjä voi kuitenkin muuttaa tätä järjestystä valitsemalla puoluelistalla olevista nimistä itselleen mieluisimmat. Nimiä voi valita ehdokkaiden joukosta haluamansa määrän.
 Oman lisänsä tuo vielä se, että äänestäjä voi myös itse kirjoittaa äänestyslipukkeelle puolueen, ryhmittymän tai ehdokkaan nimet.
 Kuntavaaleja ja aluevaaleja varten jokaisella ehdokkaita asettaneella puolueella on omat listansa.
 Suomen Oslon-suurlähetystön viestintävastaava  Reetta Erlien  on kuvaillut Norjan äänestyksen erikoisuuksia tarkemmin  blogikirjoituksessa .

Saavatko vihreät historiallisen vaalivoiton ja kostavatko äänestäjät tietullit oikeistopopulisteille? – Norja äänestää aluevaaleissa


Summary: Aigle Azur kuljetti viime vuonna 1,9 miljoonaa matkustajaa.

Ranskalaisen Aigle Azur -lentoyhtiön viime viikkoinen konkurssi on jättänyt 13 000 matkustajaa odottamaan paluulentoaan, kertoo Ranskan liikenneministeri  Jean-Baptiste Djebbari .
 Heistä suurin osa on lentänyt menolentonsa joko Algeriaan tai Algeriasta.
 Djebbari arvioi, että puolet matkustajista saadaan kuljetettua kotiin vielä tämän viikon kuluessa.
 Aigle Azur on Ranskan toiseksi suurin lentoyhtiö. Se kuljetti viime vuonna 1,9 miljoonaa matkustajaa. Puolet yhtiön liikevaihdosta muodostui Algerian lennoista.
 1 200 ihmistä työllistävä lentoyhtiö ajautui konkurssiin ilmoitettuaan tuntuvista tappioista.
 Djebbarin mukaan useat ostajat ovat kuitenkin kiinnostuneita ostamaan Aigle Azurin liiketoiminnan.

Ranskan toiseksi suurin lentoyhtiö ajautui konkurssiin – 13 000 matkustajaa ei pääse paluulennolle


Summary: Myös ulkomaanlentojen suosiossa laskua, joskin vain yhden prosentin verran.

Elokuussa runsaat  3,7 miljoonaa matkustajaa joko lähti tai saapui Ruotsin tärkeimmän lentoasemayhtiön Swedavian kentille.  Laskua vuoden takaiseen matkustajamäärään on neljä prosenttia. Kotimaan lentomatkustajien määrä on notkahtanut vuoden takaisesta peräti kymmenen prosenttia, eikä pudotukselle näy loppua.
 Myös ulkomaanmatkojen suosio on hiipunut, mutta selvästi hitaammin kuin kotimaanmatkojen määrä. Elokuussa ulkomaanmatkoille joko lähti tai niiltä palasi ruotsalaisille lentoasemille 2,7 miljoonaa matkustajaa. Pudotusta vuoden takaisesta on yksi prosentti.
 Käytännössä katsoen luvut kertovat koko Ruotsin matkustajaliikenteen kehityksen, koska Swedavia omistaa kaikki tärkeimmät lentoasemat Ruotsissa.
 Kotimaan pääreiteillä juna yhtä nopea kuin lentokone
 Lentoliikenteen matkustajamäärien laskevaa trendiä on jatkunut viime vuoden loppupuolelta saakka. Yhtenä tärkeimmistä syistä laskevalle kehitykselle pidetään  matkustajien siirtymistä junamatkailuun ilmastosyistä .
 Ruotsissa on jo pitkään puhuttu ilmastonmuutokseen liittyvästä lentohäpeästä. Sen vaikutukset tuntuvat erityisesti kotimaanlentojen määrässä, koska ne on helpompi korvata junamatkoilla.
 Junayhteydet Tukholmasta kahteen muuhun suurimpaan kaupunkiin, Göteborgiin ja Malmöhön, sujuvat Tukholman keskustasta kohdekaupungin keskustaan ajallisesti lähes yhtä nopeasti kuin lentämällä. Göteborgissa kotimaanlentojen määrä on laskenut viime vuoden elokuusta peräti 15 prosenttia.
 Lue myös:
 "Lentohäpeää" pidetään tärkeänä syynä Ruotsin lentomatkailun matkustajamäärien laskuun – Suomessa lentomatkailun käyrät osoittavat ylöspäin
 Junalla ja laivalla Ruotsista Australiaan – tv-meteorologi tempaisee tekemällä "ilmastomatkan", joka kouraisee tuntuvasti kukkaroa
 Ruotsin hallitus haluaa pitää kiinni lentoverosta, mutta ruotsalaisten ulkomaanmatkailun vähentyminen ei selity yksin verolla
 Ruotsin lentomatkustajamäärät jatkavat vapaata pudotusta – vilkas lomakausikaan ei tuonut muutosta
 Miksi on niin vaikeaa saada suoria junayhteyksiä eri Euroopan maiden välille? Yle listasi viisi syytä

Ruotsin kotimaisen lentomatkustuksen suosio jatkaa syöksyään – Nousujen ja laskujen määrä ruotsalaiskentillä notkahti vuodessa 10 prosenttia


Summary: Takaisinveto koskee litran Valio Tuuti -pakkauksia, joiden parasta ennen -päivämäärä on 3.1.2020.

Valio tiedottaa poistavansa myynnistä erän Valio Tuuti -äidinmaidonkorvikkeita, syynä epäily laadun poikkeavuudesta. Kohteena ovat yhden litran kokoiset pakkaukset. Erän tuotteiden parasta ennen -päiväys on 3. tammikuuta 2020. Muita pakkauseriä ja tuotekokoja voi käyttää normaalisti.
 Valion mukaan äidinmaidonkorvikkeita ei pidä käyttää. Yhtiön mukaan virheellinen tuotepakkaus voi olla pullistunut. Pakkausten sisältämä äidinmaidonkorvike voi olla kokkareista tai haista ja maistua pahalle. Korvike voi pakkausvirheen vuoksi pilaantua tai olla jo pilaantunutta. Sitä nauttivalle lapselle voi syntyä esimerkiksi vatsavaivoja.
 Jos lapsi on jo syönyt kyseisen erän tuotetta, ei hätää ole, mikäli pakkaus ja korvike ovat vaikuttaneet normaaleilta.

Valio poistaa myynnistä erän äidinmaitokorviketta – osaa epäillään pilaantuneeksi, voi aiheuttaa vatsavaivoja


Summary: Ihmisiä Yle Uutisten takana -sarja kurkistaa uutis- ja ajankohtaistekijöiden työhön ja ajatuksiin ammatistaan.

60-vuotias Yle Uutiset esittelee tekijöitä uutisten takana. Katso videot, joissa ulkomaantoimittaja Antti Kuronen, oikeustoimittaja Päivi Happonen, uutiskuvaaja Esa Syväkuru, sometoimittaja Julia Sieppi ja tutkiva toimittaja Jaakko Mäntymaa kertovat työstään.
 "Suomalaisiakin on joka paikassa – esimerkiksi Al-Holin pakolaisleirillä"

 Terroristijärjestö Isis on ollut iso osa Ylen ulkomaantoimittaja  Antti Kurosen  työtä viiden viime vuoden ajan. Työ on vienyt hänet muun muassa Koillis-Syyriaan Al-Holin leiriin haastattelemaan leirin suomalaisia naisia.
 – Kun maailmalla tapahtuu isoja tai pieniä asioita, on tärkeää, että joku näkee ja raportoi niitä suomalaisin silmin, sanoo Kuronen.
 "Rikosjuttujen kertominen on muuta kuin uteliaisuutta"

 Oikeustoimittaja  Päivi Happonen  seuraa työkseen rikos- ja oikeusasioita. Uutista edeltää usein pitkä prosessi, johon kuuluu yhteydenpitoa poliisin ja syyttäjien kanssa sekä oikeudenkäyntien seurantaa.
 Työn ytimessä on luotettavuus. Se on tärkeämpää kuin uutisoinnin nopeus tai kiinnostavuus.
 – Rikosjuttujen kertominen on paljon muuta kuin uteliaisuutta. On mielestäni tärkeää, että me voimme antaa oikean ja tasapuolisen kuvan siitä, millaisia rikoksia täällä tapahtuu, miten niitä selvitetään ja mitä niistä seuraa, täsmentää Happonen.
 "Uutiskuvaamisessa on parasta, että se on hetkessä kiinni"

 Uutiskuvaaja  Esa Syväkuru  on työskennellyt uutisissa 23 vuotta. Hänelle yksi merkittävä osa ammattitaitoa on olla huomaamaton kuvaustilanteissa.
 – Uutiskuvaaja on koko ajan taustalla niin kuin tapetti. Kuvattava ei saisi reagoida kuvaajaan millään tavalla, hän naurahtaa.
 "Minua motivoi erityisesti se, että uutisten ääreen saataisiin myös sellaisia nuoria, joita ei edes hirveästi kiinnosta uutiset"

 Sometoimittaja  Julia Siepin  työnä on Yle Uutisten sometileistä huolehtiminen Facebookissa ja Instagramissa. Käytännössä hän seuraa uutisia, näkökulmittaa tekstejä, editoi videota ja kuvia sekä on vuorovaikutuksessa ihmisten kanssa Yle Uutisten sometileillä.
 Some tavoittaa arjessa ne, joita esimerkiksi kello 20.30 tv-uutiset, radio tai uutisten verkkosivut eivät tavoita.
 – Pyrin työssäni yksinkertaistamaan asioita. Aika usein uutisartikkelit on aika monimutkaisia. Jos et lue paljon uutisia, voi kynnys niiden seuraamiseen olla tosi korkea. Siksi esimerkiksi Instagramissa on tosi tärkeää, että uutiset "suomennetaan" ja tuodaan helposti sulatettavaan muotoon, tiivistää Sieppi.
 Toimittajat eivät tee juttujaan tyhjiössä

 Esperi Caren hoivakotien väärinkäytökset nousivat vuoden 2019 alussa laajasti julkisuuteen. Aihetta selvitellyt tutkiva toimittaja  Jaakko Mäntymaa  kertoo, että tämänkaltaiset jutut lähtevät usein liikkeelle yleisövihjeestä.
 – Tuli vinkki yhdeltä henkilöltä, joka oli työskennellyt Esperi Caren hoivakodissa, ja hänellä oli paljon kerrottavaa. Joskus on vaan semmonen kyttäelokuvista tuttu fiilis, hunch, Mäntymaa muistelee.
 Yksittäistapaukset osoittautuivat jutun edetessä osaksi isompaa kokonaisuutta. Esperi Caren hoivakotien epäkohtien paljastukset nostivat suomalaisen vanhustenhoidon laajaan yhteiskunnalliseen keskusteluun.
 – Oikeastaan ainoa keino, miten päästään asioihin syvemmälle pureutumaan, on se, että ihmiset tulee ja kertoo meille niistä. Ja me kuunnellaan.
 Artikkeli on osa juhlaviikkoa Ylen tv-uutiset täyttää 60 vuotta. Julkaisemme juhlaviikon kunniaksi useita erikoissisältöjä.
 Lue lisää:
 Tämän jutun jälkeen katsot liikkuvaa kuvaa uusin silmin: Yle teki deepfake-videon, jolla Sauli Niinistö haaveilee kolmannesta kaudesta
 Mistä uutisoitiin, kun synnyit? Entä kun aloitit koulun? Syötä syntymävuotesi ja katso video elämäsi uutisista
 Yle Uutisten juhlaviikko näkyy netin, radion ja television tarjonnassa – poimi parhaat palat täältä
 Tiedätkö, miten uutiset syntyvät? Katso video Ylen uutispäivästä
 Tällaista on toimittajan arki Filippiineillä ja Venäjällä – tekaistuja syytteitä ja lavastettuja huumerikoksia
 Ylen uutiset 60 vuotta: Historia palasi Arvi Lindin kanssa studioon   Hannu Reimen kolumni: Kylmästä sodasta Amazonin metsäpaloihin – Yle Uutisia 60 vuotta

Yle Uutisten takana: Ainoa keino pureutua syvemmälle asioihin on kuunnella ihmisiä


Summary: 2,5 senttimetrin levyisellä liinalla kävely korkeuksissa vaatii rohketta ja kovaa kuntoa.

Lappeenrannan keskustaan on kasaantunut valtava määrä ihmisiä, joiden kaikkien katse on ylös. 20 metrin korkeudessa kulkee 60 metriä pitkä ja 2,5 senttimetriä leveä liina, jonka toinen pää on kuusikerroksisen talon katolla ja toinen yhtä korkealla Lappeen Marian kirkon tornissa.
 Ruokolahtelainen  Kalle Leskelä  on lähtenyt tasaisin askelin kävelemään liinaa pitkin kellotornista kohti kerrostaloa. Äkkiä hän horjahtaa ja tipahtaa turvaköyden varaan. Kansa kohahtaa.
 – Ei tässä ole tarkoitus säikytellä ihmisiä. On sillä horjahtamisella katsojiin kuitenkin sellainen vaikutus, että katsojia jännittää enemmän kuin liinan päällä kävelijää, naurahtaa lappeenrantalainen lajin harrastaja  Markus Kiuru .
 Taivas on pilvetön. Sää on tuulinen, mutta se ei tunnu näitä huimapäitä haittaavan.
 Lappeen Marian kirkon tornista alkaa 60 metrin matka ilmojen halki. Mikko Savolainen / Yle
 Kalle Leskelä kipuaa takaisin liinalle ja jatkaa matkaansa korkeuksissa. Leskelä on alansa huippuja, sillä kuukausi sitten hän teki lajin Suomen ennätyksen. Hän käveli liinalla 100 metriä tipahtamatta kertaakaan turvavaljaan varaan.
 Tasapainokeppiäkään Leskelä ei käytä, sillä tasapaino etsitään omien käsien avulla. Putoamisen tai horjahtamisen vaara on monta kertaa.
 – Helpottaa kun katsoo vain liinaa. Katse kannattaa tällaisilla pitemmillä matkoilla pitää sellaiset viitisen metriä eteenpäin, kertoo Markus Kiuru.

 Vaikka tuuli heiluttaa kävelijää, suhtautuu Markus Kiuru tuuleen tyynesti. Hän kertoo, että jatkuva tuuli ei tasapainoilua niinkään haittaa. Enemmän on harmia, jos tuulee ja sitten äkkiä tyyntyy. Tällöin liina heilahtaa äkkiä ja saattaa aiheuttaa hankaluuksia.
 – Kaikkeen pitää vaan yrittää reagoida mahdollisimman nopeasti, sanoo Marku Kiuru.
 Jos liinalla kävelijä horjahtaa, tipahtaa hän turvavaljaan varaan puolitoista metriä alas. Turvavaljaat ovat niin jämerät, että loukkaantumisen vaaraa ei ole. Tosin kävelijä jää silloin roikkumaan 18,5 metrin korkeuteen.
 Markus Kiuru on tässä lajissa täysin itseoppinut. Mikko Savolainen / Yle
 Laji on nimeltään highlining. Siinä liinan päällä kävellään mahdollisimman korkealla ja mahdollisimman pitkä matka. Perinteisestä nuorallakävelystä laji eroaa muun muassa siinä, että nuora ei jousta, mutta tässä lajissa käytettävä nailonliina joustaa.
 Liinan joustamattomuus tekee lajista raskaan. Useita kymmeniä, jopa satoja metrejä pitkä liina painaa niin paljon, että jo sen päälle astuminen vaatii voimia.
 Kaikki horjahtamiset eivät johdu vain tuulesta. Mikko Savolainen / Yle
 Käveleminen korkeuksissa ei ole vain hauskanpitoa ja itsensä haastamista, vaan Markus Kiurun mukaan kovaa urheilua.
 – Siinä pitää hallita mieltä ja kehoa, vaikka liina kuinka heiluisi. Markus Kiuru taiteilee 20 metrin korkeudessa
 Maasta kuuluu kirkunaa ja valtava kohahdus, kun korkeuksissa oleva Kalle Leskelä tipahtaa nuoralta alas ja jää turvavaljaisiin roikkumaan.
 Tuuli ei tällä kertaa olekaan syy horjahtamiseen, vaan nyt alkaa paljastua jutun idea. Laji on ennen kaikkea yleisön viihdyttämistä, kuten perinteisen sirkustaiteenkin tarkoitus on.
 – Kalle horjahtaa sieltä tarkoituksella. Tämä on freestyleä, jossa tehdään temppuja.
 Välillä Kalle Leskelä istahtaa liinalle ja heiluu siinä kuin kiikussa konsanaan. Kohta hän hyppää ikään kuin hyppytornista alas ja jää roikkumaan valjaisiin.
 Markus Kiurun naamalta ei pelko näy. Mikko Savolainen / Yle
 Markus Kiuru innostui liinalla kävelystä viitisen vuotta sitten. Ensin hän viritti liinan puiden väliin matalalle ja alkoi vain treenata. Parin vuoden jälkeen taitoa alkoi olla jo niin paljon, että oli aika kohota korkeuksiin.
 Kiuru ei koskaan ole ollut sirkuskoulussa, josta into tähän lajiin olisi tullut. Sen sijaan hän on harrastanut muun muassa telinevoimistelua, kalliokiipeilyä ja kilpauintia.
 – Niissä tasapaino ja kehonhallinta ovat kehittyneet.
 Perustaidot oppii treenaamalla.
 – Kokeilee vaan pitempiä liinoja, niin siitä se taito kehittyy.
 Turvavaljaat laitetaan ylle ennen lähtöä. Mikko Savolainen / Yle
 Markus Kiuru on itsekin tuttu näky julkisilla paikoilla Lappeenrannassa. Usein hän virittää treeniliinat Lappeenrannan Linnoituksen isoihin puihin tai sataman tuntumaan metrin tai kahden korkeuteen.
 Kotona hänellä on 100 metriä pitkä liina.
 – Se kulkee yhdeksän metrin korkeudessa Saimaan yllä. Siinä pääsee harjoittelemaan jopa neljä kertaa viikossa.
 Yhdessä ystävänsä Kalle Leskelän kanssa miehet kävivät viime talvena Norjan vuonoilla. Siellä kansainvälisessä tapahtumassa liinan pituus oli 500 metriä ja pudotusta alas useita satoja metrejä.
 – Siinä oli kunnon vuoristomaisemat. Oli kyllä huikea kokemus, sanoo Kiuru.
 Kiurun mukaan on lopulta ihan sama, onko pudotus 20 metriä vai 200 metriä. Korkeuteen tottuu, kun liinalla kävelyä tekee tarpeeksi kauan.
 – Alkuun vei kyllä aikaa, ennen kuin pelko katosi. Rupesi pelottamaan heti, kun meni liinan päälle, sanoo Markus Kiuru.
 20 metrin korkeuteen kuulemma tottuu.  Sirkka Haverinen/Yle

Mies käveli liinaa pitkin kellotornista kohti kerrostaloa, ja katsojat kirkuivat kun hän putosi – kyseessä olikin näytös


Summary: Oppositiojohtaja Aleksei Navalnyi sekoitti vaaleja kehottamalla kannattajiaan äänestämään “järkevästi”.

MOSKOVA  Venäjällä kansalaiset ottivat eilen sunnuntaina ympäri maata osaa niin kutsuttuihin vaaleihin.
 Kun Venäjällä puhutaan vaaleista, oppositiosta tai itsenäisistä ehdokkaista, on syytä olla varuillaan. Venäläiset käyttävät näitä termejä usein omalla tapaa – ja monesti tarkoituksena on hämätä kuulijaa.
 Otetaan esimerkiksi sunnuntaiset Moskovan paikallisvaalit.
 Yleensä kaupunginvaltuuston vaalit eivät herätä intohimoja, mutta viime kesänä ne toimivat kimmokkeena suurimmalle opposition liikehdinnälle seitsemään vuoteen.
 Nyt tarkkana!
 Kun Venäjällä puhutaan oppositiosta, täytyy tehdä ero sen kanssa, onko kyse todellisesta, presidentti  Vladimir Putinia  kritisoivasta, niin sanotusta  järjestelmän ulkopuolisesta oppositiosta  vai duumassa istuvasta Putinia myötäilevästä, niin sanotusta  järjestelmän sisäisestä oppositiosta .
 Putinia tukevaan oppositioon kuuluu muun muassa “Suomen-syöjäksi” kutsuttu  Vladimir Žirinovski . Hänen Venäjän liberaalidemokraattinen puolue LDPR on todellisuudessa äärinationalistinen ja se pitää yhtenä päävastustajanaan oikeaa liberaalipuolue Jablokoa.
 Moskovassa Jabloko-puolueen tukemat kaikki neljä vaaleihin päästettyä ehdokasta valittiin valtuustoon. Samalla he olivat vaalien ainoat ehdokkaat, joita voi luonnehtia todellisiksi oppositioehdokkaiksi.
 Vaaliviranomaiset sulkivat vaaleista  ulos kaikki muut Putinin hallintoa avoimesti vastustavat poliitikot.
 Kuka sitten sai eniten paikkoja  Moskovan kaupunginvaltuustoon?
 Virallisia tuloksia ei ole vielä vahvistettu, mutta Moskovan vaalilautakunnan mukaan vaalit voittivat itsenäisesti rekisteröityneet ehdokkaat. Yhteensä heitä oli 26.
 Todellisuudessa lähes kaikkia itsenäisiksi kutsuttuja ehdokkaita pidetään nykyisen pormestarin, presidentti Putinin liittolaisen  Sergei Sobjaninin   kannattajina . Yhdeksän heistä istui viime kaudella kaupunginvaltuustossa Yhtenäisen Venäjän edustajina.
 Moskovan paikallisvaaleihin ei tällä kertaa osallistunut muodollisesti yhtään ehdokasta Putinin tukipuolueena tunnetun Yhtenäisen Venäjän listalta. Valtapuolueen kannatus on Moskovassa niin heikko, että ehdokkaat katsoivat parhaaksi ottaa siihen etäisyyttä.
 Entä kuinka oppositio pärjäsi  vaaleissa?
 Venäjän median mukaan oppositio sai 20 paikkaa 45:stä. Silloin tarkoitetaan niitä ehdokkaita, joita oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyi  kehotti kannattajiaan äänestämään Moskovassa.
 Navalnyi ei ole onnistunut rekisteröimään omaa puoluettaan, eikä häntä lähellä olevia ehdokkaita päästetty vaaleihin. Siksi oppositiojohtaja pyysi seuraajiaan äänestämään ”järkevästi”.
 Toisin sanoen hän pyrki keskittämään Putinia vastustavan opposition äänet sellaisille vaaleihin hyväksytyille ehdokkaille, joilla oli parhaat mahdollisuudet voittaa vaalipiirissään vallanpitäjien ykkösehdokas. Moskovassa kaupungin jokaisesta 45:stä vaalipiiristä valitaan valtuustoon eniten ääniä saanut ehdokas.
 Suurin osa Navalnyin suosittelemista ehdokkaista oli kommunisteja. Erityisen nöyryyttävää hallinnolle on se, että Navalnyin tukema kommunisti voitti Yhtenäisen Venäjän Moskovan osaston johtajan  Andrei Metelskin .
 Navalnyin äänetyskampanjaa voidaan pitää menestyksenä, sillä voitto 20:stä halinnon tukemasta ehdokkaasta ei ole pikku juttu nyky-Venäjällä. Todellisuudessa juuri kukaan läpimenneistä ei ole osa aitoa oppositiota, vaan heidän odotetaan myötäilevän pormestari Sobjaninin hallintoa.
 Kuulostaako monimutkaiselta?
 Tällaisia ovat vaalit maassa, jossa ne ovat tiukasti Kremlin ohjailussa ja toimivat lähinnä  kulissina itsevaltaisen järjestelmän  pönkittämiseksi.
 Maan johdolle otollinen vaalitulos pyritään varmistamaan ennen kaikkea ehdokasasettelulla.
 Yleensä Venäjän vaaleihin päästetään vain sellaisia opposition ehdokkaita, joita pidetään harmittomina, eikä heistä odoteta todellista vastusta vallanpitäjille.
 Lopullinen vaalitulos junaillaan vaalipäivän aikana suoritetun vilpin avulla.
 Vaalitarkkailujärjestö Golos , riippumaton media ja oppositio ovat raportoineet vaalivilpistä, painostuksesta ja lukuisista muista vaaliin liittyvistä epäselvyyksistä. Valtion kontrolloima media on julistanut tiedot vaalirikkomuksista valeuutisiksi ja pitää vaaleja vapaina ja rehellisinä.
 Tällä kertaa Navalnyi pystyi äänetyskampanjallaan sekoittamaan Moskovan paikallisvaaleja. Todellisuudessa kaupunginvaltuusto ei ole merkittävä poliittinen toimija ja Navalnyin onnistumisella on lähinnä vain symbolista arvoa.
 Oppositioehdokkaiden epäämisestä noussut protestiaalto ja Navalnyin masinoima äänestyskampanja pakottavat kuitenkin vallanpitäjiä miettimään uusia keinoja vaaleista selviytymiseen tulevaisuudessa. Seuraavan kerran päänvaivana on vuonna 2021 pidettävät duumanvaalit.
 Lue lisää:
 Erkka Mikkonen: Tavallisilta venäläisiltä vaaditaan nyt ennennäkemätöntä rohkeutta

Analyysi: Venäjän vaaleista puhuttaessa täytyy unohtaa se, mitä Suomessa tarkoitetaan vaaleilla


Summary: Arkkitehtiopiskelijoiden mielestä kaupunkiarkkitehtuurista pitäisi keskustella avoimemmin, jotta rakennuksia ei tarvitsisi haukkua silloin, kun ne ovat jo pystyssä.

Se näkyy Oodin terassilta. Se näkyy Vuosaarenhuipulta, kuten myös mereltä Tallinnan-laivan kannelta.
 Helsingin Pasilaan kovaa vauhtia valmistuva Tripla on muuttanut Helsingin kaupunkikuvaa monesta eri suunnasta.
 Monia vuosia samana pysynyt, klassinen helsinkiläismaisema on päivittynyt.
 Triplan massiivinen olemus onkin puhuttanut. Kokonsa, mutta myös ulkomuotonsa takia.
 Osa on nähnyt jyhkeässä suorakulmaisuudessa ja laatikkomaisuudessa jotain tuttua.
 Sosiaalisen median  keskusteluissa  Triplan laatikoita on verrattu enemmän tai vähemmän vitsikkäästi betoniarkkitehtuuriin, jota 1970-luvulla suosittiin esimerkiksi Itä-Berliinissä, nyt jo kuopatussa Neuvostoliitossa ja Kouvolassa.
 Toki on todettava, että Triplalle  on löytynyt  myös ymmärtäjiä. Sen suurkaupunkimaisuutta on kehuttu.
 Keskustelu on arkkitehti  Kalle Soinin  mieleen. Soini on Triplan suunnittelujohtaja.
 Hänen mukaansa on hyvä, että kokonaisuus herättää ajatuksia – olivatpa ne puolesta tai vastaan. Huonompi juttu olisi, jos kenelläkään ei olisi Triplasta mitään sanottavaa, Soini toteaa.
 Esimerkiksi Oodin terassilta avautuu näkymä Triplaan. Antti Kolppo / Yle
 Itä-Pasila on betonirakentamisen mallialue
 Triplasta voisi sanoa, että ainakin se sointuu ympäristöönsä.
 1970-luvulla rakennettua Itä-Pasilaa tultiin kertoman mukaan aikoinaan ihastelemaan entisestä DDR:stä asti. Itä-Pasilan elementtitalot kun olivat itäsaksalaisten mielestä niin hyvin tehty esimerkki harmaasta betonirakentamisesta.
 Soinin mukaan mallia idästä ei kuitenkaan ole otettu. Hän on ollut mukana Triplan suunnittelussa alusta lähtien.
 – Tässä on niin suuresta hankkeesta kyse, että ratkaisut vaativat selkeää otetta ja linjaa. Aikoinaan suunnittelu- ja toteutuskilpailun vaatimuksissakin oli, että Triplan on otettava sijaintinsa haltuun omalla tyylillään, Soini sanoo.
 Hän muistuttaa, että Pasilalle on kaavailtu roolia kaupungin toisena keskustana.
 – Jotta se olisi hahmotettavissa myös kauempaa, korkeampi rakentaminen on luonnollista.
 Triplan vaiheet Arkkitehdit Soini & Horto muodostivat yhdessä hollantilaisen Office for Metropolitan Architecture (OMA) -toimiston ja rakennusyhtiö YIT:n kanssa kilpailutiimin, jolla he osallistuivat Pasilan keskustakorttelin suunnittelu- ja toteutuskilpailuun. Kolmikon ehdotus oli loppusuoralla ainoa, ja tuli valituksi vuonna 2013. Maailmallakin mainetta niittänyt OMA-arkkitehtitoimisto jäi pois Triplan toteutusvaiheesta. Kalle Soini on hankkeen suunnittelujohtaja, joka vastaa kokonaisuudesta, mutta koska Tripla nousee osissa, on projektissa ollut mukana useita muitakin suunnittelijoita. Triplan rakennustyöt alkoivat vuonna 2015 ja vanha asemarakennus purettiin 2017. Kauppakeskus ja Pasilan uusi asema avautuvat käyttöön tänä syksynä, lokakuun 17. päivänä. Triplan vaiheittainen valmistuminen jatkuu vielä vuoden 2020 puolelle.
 Eikä Tripla muutenkaan ole mikä tahansa rakennusprojekti: valmistuessaan se vastaa kooltaan kymmentä eduskuntataloa.
 On kauppakeskusta, asuntoja, toimistoja, hotelli ja juna-asema. Näiden yhdistäminen saman kokonaisuuden alle on vaatinut Soinin mukaan paljon tutkimustyötä ja asiantuntijoiden kuulemista.
 Triplassa koiratkin on kuulemma otettu suunnittelussa huomioon.
 Arkkitehti Kalle Soini on Triplan suunnittelujohtaja, joka vastaa kokonaisuudesta. Hanke kuitenkin työllistää lukuisia muitakin suunnittelijoita. Antti Kolppo / Yle
 Ovatko laatikot myös tulevaisuutta?
 Aalto-yliopiston arkkitehtiopiskelijat  Ella Müller ,  Stella Vahteristo  ja  Mikael Tómasson  katselevat Triplaa keskustakirjasto Oodin terassilta.
 Tripla on ollut puheenaihe myös opiskelijoiden keskuudessa.
 – Onhan se vaikuttava ja täyttää valtavan kokonaisen tyhjän kohdan kaupunkia, Vahteristo sanoo.
 – Tripla hallitsee kaupunkikuvaa, mitä suunnittelukilpailussakin sen luvattiin tekevän. En kuitenkaan tiedä, onko se positiivinen asia, että tuolla on tuollainen betoninen digiboksi, toteaa puolestaan Tómasson.
 Hänelle Tripla edustaa eteenpäin pyrkivää, kansainvälistä modernismia.
 – Sellaista, jota näkyy oikeastaan kaikkialla, kun puhutaan ison rahan rakentamisesta, Tómasson lisää.
 Müller muistuttaa, että he arvioivat nyt keskeneräistä kohdetta ja vieläpä ulkopuolelta.
 – Voi olla, että Tripla on oikein toimiva ja todennäköisesti kaikki osapuolet ovat tehneet parhaansa nykyisten käytäntöjen puitteissa, hän sanoo.
 Stella Vahteristo, Mikael Tómasson ja Ella Müller opiskelevat arkkitehdeiksi Aalto-yliopistossa. Koska Helsingissä rakennetaan parhaillaan ahkerasti, on kolmikolle riittänyt alan töitä koulun ohelle. Antti Kolppo / Yle
 Tripla ei ole ainoa, jota on moitittu laatikkomaisuudesta. Esimerkiksi Facebookin Arkkitehtuurikapina - ei enää rumia laatikoita -nimisessä ryhmässä aiheesta keskustellaan aktiivisesti.
 Opiskelijat ovat alan tulevaisuus. Mitä he ajattelevat laatikoista?
 Müller arvelee, että laatikoita nähdään jatkossakin, sillä niitä on kaikista halvinta tehdä. Se ei kuitenkaan ole sitä, mitä Müller itse haluaisi tehdä.
 Hän sanoo, ettei olisi voinut suunnitella Triplaa.
 – Kaavoitus ja mittakaava sanelevat niin paljon lopputulosta, että en olisi voinut niiden puitteissa suunnitella sellaista, mitä olisin halunnut.
 Tómassonia harmittaa, että usein "huonosta" suunnittelusta syytetään arkkitehtiä. Arkkitehdin kädet voivat olla kovin sidotut sen suhteen, mitä on mahdollista tehdä tai sitten alkuperäissuunnitelmasta karsitaan kaikki ylimääräinen.
 – Arkkitehdit joutuvat olemaan syntipukkeja, vaikka halpuutuskierrokset tulevat yleensä rakennuttajan toimesta tai sitten kaupunki kaavoittaa tietyt reunaehdot, Tómasson sanoo.
 Myös Soini tunnistaa ilmiön. Tosin Triplassa karsintaa ei ole jouduttu juuri tekemään, hän sanoo ja lisää, että oikeastaan asia on ollut päinvastoin.
 Soinin mukaan hanke on mahdollistanut jopa tuotekehittelyä, mikä näkyy esimerkiksi boksi-ikkunoissa ja julkisivussa, alareunan kolmiulotteisissa elementeissä.
 Triplan julkisivua koristavat kolmiulotteiset elementit. Antti Lähteenmäki / Yle
 Kalle Soini kertoo, että Triplan ikkunat ovat itse asiassa kaksi kertaa suuremmat kuin ruutuikkunat yleensä. Tämä ei kuitenkaan paljastu kauempaa katsottuna. Antti Kolppo / Yle
 "Se, mitä rakennetaan, kuvastaa yhteiskunnan arvoja"
 Yksi kestopuheenaiheista on, miksi kaupunkeihin ei voida rakentaa vanhannäköisiä, mutta uusia rakennuksia. Vantaan idyllisenä pidetty Kartanonkoski on harvoja esimerkkejä tällaisesta.
 Kriitikko ja Arkkitehti-lehden entinen päätoimittaja  Jorma Mukala  vertaa tilannetta siihen, että säveltäjältä kysyttäisiin, miksei hän sävellä kuin Mozart.
 – Disneylandiin on rakennettu Venetsia ja Kiinassa on kopioitu kokonaisia kaupunkeja suoraan Euroopasta. Eurooppalaisessa kulttuurissa alkuperäistä kuitenkin arvostetaan – sen ajatellaan olevan aitoa ja arvokkaampaa kuin kopio, Mukala sanoo.
 Opiskelijakolmikko ei suhtaudu asiaan yhtä jyrkästi. Heidän mukaansa paljon on kiinni siitä, mitä tilataan tai mihin riittävät rahat ja tahto.
 Esimerkiksi Katajanokalle Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto ei antanut lupaa rakentaa uutta, mutta jugend-henkeä huokuvaa taloa ( HS 14.02.2018 ).
 Müller sanoo, että hän olisi todella innoissaan, jos joku tilaisi häneltä jugend-talon ja antaisi käyttöön samat käsityötaidot ja materiaalit, joita on Helsingin säilyneissä jugend-rakennuksissa käytetty. Toki tehtävä vaatisi melkoista perehtymistä alkuun.
 Toisaalta voi ajatella, että arkkitehtuurin tehtävä on ilmentää kulloistakin aikaa ja elämäntapaa.
 – Se, mitä rakennetaan, kuvastaa yhteiskunnan arvoja. Ja arvomme ovat nyt tällaiset, toteaa Müller.
 Vahteristo ei suunnittelisi kertaustyylistä, eli vanhaa tyyliä jäljittelevää, rakennusta ollenkaan. Se ei ole hänen mielestään enää rakennustaidetta.
 – Pyrkisin ottamaan ne piirteet ja ominaisuudet, jotka ovat rakastettuja ja tuovat tunteen viihtyisästä ja kodikkuudesta. Haluaisin kuitenkin löytää uuden kielen ja muodon, en palauttaa samanlaista tyyliä, Vahteristo kuvaa.
 Ihmisten arkkitehtuuritietous on heikkoa
 Se, mitä Tómasson, Vahteristo ja Müller todella kaipaavat, on nykyistä avoimempi keskustelu kaupunkiin syntyvästä arkkitehtuurista – ja toiveena on etenkin, että keskustelua käytäisiin ajoissa.
 – On surkuhupaisaa, että rakennus on jo pystyssä, kun vasta huudellaan sen näyttävän rumalta. Päätökset näin isoissa hankkeissa tehdään kuitenkin vuosia aiemmin, Müller sanoo.
 Hän nostaa esimerkiksi Helsingin Taka-Töölöön kaavaillun  Helsinki Garden -areenahankkeen . Nyt siihen voisi vielä mahdollisesti puuttua.
 Tosin kolmikon mukaan moni iso hanke ikään kuin "hiljaisesti livautetaan kaupunkikuvaan".
 – Tärkeää olisi sekin, jos suunnittelukilpailuissa ei aina vaadittaisi sitä, että voittajan pitäisi pystyä myös rakentamaan suunnitelmansa. Silloin osaa voisivat ottaa opiskelijat, luovat arkkitehtitoimistot ja muut, joilla ei ole tarpeeksi hyviä kytköksiä isoihin rakennusyhtiöihin, Tómasson sanoo.
 Tómassonin mukaan ongelma on myös se, että suomalaiset eivät välttämättä edes ymmärrä arkkitehtuuria, koska peruskoulussa sitä ei liiemmin opeteta.
 Lisäksi arkkitehdit itse saattavat olla huonoja puhumaan arkkitehtuurista kansankielisesti tai sitten he eivät edes halua tehdä sitä.
 Ekologisuutta kestävyyden kautta
 Vuonna 1990 rakennettu Pasilan vanha asema ei ehtinyt nähdä 30-vuotispäiväänsäkään, kun se sai jo lähteä Triplan tieltä. Lännestä oli purettu vuosikymmeniä aiemmin työväestön puutaloalue.
 Suunnittelujohtaja Kalle Soini sanoo, että Triplan on kestettävä 100 vuotta. Se on velvoite. Tiettyjen osien ikäarvio on 200 vuotta.

 Kestääkö nykyarkkitehtuuri aikaa?
 Jorma Mukala uskoo, että kunkin aikakauden kiinnostavimmat rakennukset pitävät kyllä pintansa, vaikka maku ajan saatossa muuttuisikin. Hän nostaa esimerkeiksi Oodin, Kiasman ja Finlandia-talon.
 Tosin vau-arkkitehtuuri, jota juuri Oodi edustaa, on suomalaisittain harvinaista herkkua ja Mukalan mukaan jäämässä taakse. Nyt nousussa on ekologisuus.
 Alan opetuksessa ekologisuuden huomioiminen näkyy kuitenkin vielä vaihtelevasti, Vahteristo, Tómasson ja Müller sanovat.
 Tómassonin mukaan aiheeseen suhtaudutaan yliopistolla "skitsofreenisesti".
 – Välillä ekologisuudesta ollaan todella tarkkoja, mutta seuraavassa hetkessä saatetaan antaa tehtäväksi suunnitella iso työ kokonaan betonista, jonka hiilidioksidipäästöt ovat valtavia, hän kertoo.
 Vaikka aihe on tärkeä, Vahteriston ja Müllerin mukaan siihen perehtyminen jää jokaisen omalle vastuulle.
 Esimerkiksi Müller näkee, että tulevaisuus on korjausrakentamisessa – eli että uutta ei tarvitsisi rakentaa ollenkaan.
 Kun ylipäätään puhutaan arkkitehtuurin kestävyydestä, Tómasson pitää estetiikkaa olennaisena. Rumien rakennusten kohdalla purkuvimma iskee todennäköisemmin.
 – Olisikin tärkeää, että me arkkitehteinä suunnittelisimme rakennuksia, jotka säilyisivät tyylikkäinä ja hyvännäköisinä monta kymmentä vuotta, Tómasson sanoo.
 – Sekä hyväkuntoisina, huollettavina ja uudistettavina, lisää Vahteristo.
 Suunnittelujohtaja Kalle Soinin mukaan Triplan idea on, että se näyttää hieman erilaiselta eri etäisyyksistä katsottuna. Mitä lähemmäs tullaan, sitä enemmän paljastuu, Soini sanoo. Antti Kolppo / Yle
 Ja Pasilasta vielä.
 Triplahan on vasta alkua. Se eteen Pasilansillan eteläpuolelle on nimittäin suunniteltu  tornitaloalue . Yhdeksästä tornista korkeimman on tarkoitus huidella 180 metrissä.
 Tämä, jos mikä, tulee muuttamaan kaupunkikuvaa.
 Voit keskustella aiheesta tämän jutun alla maanantaina 9.9.2019 kello 22 saakka.
 Lue lisää:
 Miljardin euron haaste – arkkitehti Kalle Soinin vastuulla on Pasilan Tripla

Pasilan Triplasta tuli järkälemäinen laatikko, jota verrataan Itä-Berliinin ja Kouvolan arkkitehtuuriin – "Se, mitä rakennetaan, kuvastaa yhteiskunnan arvoja"


Summary: Yhtiön hallituksen jäsenen mukaan kiinalaisyrittäjiltä loppui rahat ja osakkaat riitautuivat. Suojeltu kiinteistö on ulosmitattu.

Kiinalaistaustaisen Fin-China Business Centerin piti jo liki kolme vuotta sitten aloittaa Heinolan vanhassa seminaarin kiinteistössä kiinalaisten terveydenhuollon ammattilaisten kouluttaminen. Yrityksen piti tehdä yhteistyötä Lahden ammattikorkeakoulun ja Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun kanssa.
 Suunnitelmissa oli muun muassa vanhustenhoidon ammattilaisten koulutus. Koulutusta varten kiinalaisten omistama yritys osti vanhan koulukiinteistön Senaatti-kiinteistöiltä. Kauppasumma oli 860 000 euroa.
 Taustalla riitelyä
 Nyt kiinteistö on ollut tyhjilllään kolmisen vuotta, koska yritys ei ole saanut toimintaansa käyntiin. Yhtiön hallituksen jäsen  Jaakko Riekkola  kertoo, että yksi keskeinen syy yhtiön ongelmiin on sen kiinalaisten osakkaiden keskinäinen riitely.
 Yhtiön perustamishetkellä Fin-China Business Centerin suurin omistaja oli Heinolaan rekisteröity Novanet Oy, joka omisti yhtiön tuhannesta osakkeesta noin 600. Loput osakkeet jakautuvat tasan viiden kiinalaisen omistajan kesken.
 Riekkola on Novanetin hallituksen puheenjohtaja ja kertoo omistavansa siitä noin kuudesosan.
 Heinolan seminaari Heinola vanha seminaari on usean kiinteistön kokonaisuus Heinolan keskustassa. Vanhimmat rakennukset ovat 1900-luvun alusta, jolloin seminaarissa koulutettiin naisopettajia. Opettajien koulutus lakkasi Heinolassa vuonna 1972. Sen jälkeen kiinteistössa on toiminut muun muassa opettajien kurssikeskus sekä Opetusalan koulutuskeskus Opeko. Maahanmuuttovirasto vuokrasi paikan vastaanottokeskukseksi vuonna 2015. Vastaanottokeskus suljettiin loppuvuonna 2016. Kiinalaissijoittajat ostivat kiinteistön Senaatti-kiinteistöiltä kesällä 2016. Rakennukset sekä niitä ympäröivä puisto on suojeltu.
 Hänen mukaansa Fin-China Business Centerin osakkaat ovat yrittäneet ostaa toisiaan ulos yhtiöstä, siinä kuitenkaan onnistumatta.
 Yritys ei ole saanut suunniteltua liiketoimintaa käyntiin lainkaan. Yhtään opiskelijaryhmää ei ole saatu Kiinasta Suomeen. Riekkolan mukaan yksi syy on se, että suomalaiseen koulutusjärjestelmään kuuluvia työharjoittelujaksoja oli vaikea järjestää muun muassa siksi, että opiskelijoiden olisi pitänyt osata suomea.
 Rahat loppuivat kaksi vuotta sitten
 Koska Fin-China Business Center ei ole saanut liiketoimintaansa käyntiin, ei yhtiöllä ole ollut myöskään tuloja. Kuluja sen sijaan on. Suurin kuluerä on vanha ja iso kiinteistö. Yhtiöltä on jäänyt maksamatta kiinteistöveroja, joita on ulosotossa yli 18 000 euroa. Lisäksi yhtiöltä peritään ulosottoteitse maksamatta jääneitä vakuutusmaksuja ja ajoneuvoveroja.
 Yhtiöltä on jäänyt maksamatta myös talon lämmitys ja sähkölaskuja. Hallituksen jäsenen, Jaakko Riekkolan mukaan yhtiön varat loppuivat yli kaksi vuotta sitten. Siihen saakka hän hoiti yrityksen laskuja Suomessa.
 Riekkolan mukaan yrityksen johto ei pidä häneen enää juurikaan yhteyttä. Riekkola pitää mahdollisena, että hän joutuu vastaamaan ainakin osasta yrityksen velkoja.
 Itä-Häme -lehden  mukaan kiinalaisyritys aikoo hakeutua konkurssiin. Päijät-Hämeen käräjäoikeuteen ei kuitenkaan ole vielä tullut konkurssihakemusta vireille.
 Yle ei useista yrityksistä huolimatta onnistunut tavoittamaan yrityksen toimitusjohtajaa  Hao Nania.
 Heinolan vanhan Seminaarin kiinteissö toimi vastaanottokeskus vuosina 2015–2016. Vihtori Koskinen / Yle
 Kiinteistö myyntiin?
 Itä-Hämeelle antamassaan haastattelussa Hao Nan kertoo, että yhtiö koettaa saada kiinteistön myytyä. Heinolan kaupunginjohtaja  Jari Parkkosen  mukaan kaupunki ei ole tällä hetkellä kiinnostunut ostamaan suojeltua ja remontin tarpeessa olevaa rakennusta.
 Vanha seminaari on siis ulosmitattu, eli se voidaan kaupata vain ulosottomiehen suostumuksella. Päijät-Hämeen ulosottovirastossa yhtiön velkoja hoitava  Seppo Ylitalo  kertoo, että toistaiseksi kiinteistön kaupasta ei ole tullut yhteydenottoja ulosottovirastoon. Hänen mukaansa kiinteistön myyminen ulosottoviraston toimesta ei myöskään ole suunnitteilla. Ulosottomyynnillä tarkoitetaan esimerkiksi netissä järjestettävää huutokauppaa.
 Tyhjillään oleva rakennus on joutunut ilkivallan kohteeksi. Kiinteistöä hoitaneen Riekkolan mukaan asialla on ollut alaikäisiä, jotka ovat hajoittaneet rakennuksessa muun muassa ikkunoita.

Arvokiinteistö Heinolassa seisoo yhä tyhjillään – koulutusbisnestä viritellyt kiinalaisyritys horjuu konkurssin partaalla


Summary: Villakuoretta on kalastettu Islannissa vuodesta 1963 lähtien. Tänä vuonna pyynti jäi ensimmäistä kertaa toteuttamatta.

Kun Islannin taloudesta puhutaan, ajatellaan yleensä turismia ja pankkeja.
 Tänä vuonna matkailua on koeteltu Islannissa, sillä alkuvuodesta maan toinen lentoyhtiö, WOW air, meni konkurssiin. Lisäksi Icelandairin tulosta ovat syöneet Boeingin 737 Max -koneiden lentokielto.
 Harvempi on kiinnittänyt huomiota yllättävään taloudelliseen shokkiin, joka tuli samoihin aikoihin mereltä. Maan kalastuselinkeinon toiseksi tärkeintä vientilajiketta – villakuoretta – ei pystytty pyytämään yhtään.
 Tutkijat ja kalastajat päätyivät yhdistämään voimansa ja kalaa etsittiin perusteellisemmin ja laajemmin kuin koskaan ennen.
 – Vietimme merillä lopulta yli 110 päivää. Sen lisäksi, että halusimme tietysti löytää villakuoretta, halusimme ymmärtää, mitä on tapahtunut, minne se on siirtynyt Islannin vesiltä ja miksi, kertoo  Þorsteinn Sigurðsson .
 Hän toimii osastopäällikkönä Islannin meri- ja makeanveden tutkimuslaitoksessa.
 Lopputulos oli masentava. Löydetty kanta ei ollut riittävän vahva, jotta kalastus olisi voitu sallia. Villakuore on yksivuotinen kala, joka kuolee kutemisen jälkeen. Siksi sen pyyntirajojen kanssa täytyy olla erityisen tarkkana.
 Kova isku kalastajille
 Villakuoreen katoaminen antoi merkittävän iskun Islannin taloudelle.  Keskuspankki laski toukokuussa maan talousennustetta, ja yhtenä syynä oli villakuoreen puuttuminen viennistä.
 Villakuoreen viennin rahallinen arvo on ollut viime vuosina keskimäärin 23,3 miljardia Islannin kruunua eli noin 170 miljoonaa euroa, mikä on 9,4 prosenttia kalastuksen kokonaisviennistä. Villakuoretta käytetään raaka-aineena muun muassa kalajauhossa.
 Kalastus on merkittävä tulonlähde erityisesti Itä- ja Pohjois-Islannissa.
 – Meillä on 6–7 kuntaa, jotka ovat erittäin riippuvaisia kalastuksesta. Tämä isku osui kovasti kalastajiin, yrityksiin ja koko yhteisöön. Villakuore oli tärkeä tulonlähde, josta he jäivät paitsi, kertoo osastopäällikkö Þorsteinn Sigurðsson.
 Osastopäällikkö Þorsteinn Sigurðsson oli mukana vetämässä villakuoreen etsintöjä. Mike Toivonen
 Kun pyynti on päällä, kalastajat tekevät kellon ympäri töitä. Nyt he istuvat toimettomina ja odottavat seuraavan lajin pyyntiaikaa.
 – Kalastajat ovat tietysti tottuneita tähän vaihteluun, mutta tänä vuonna isku oli raju.
 Villakuoretta kaipasivat myös monet eläimet. Se on turskan tärkeintä ravintoa ja sitä syövät myös muun muassa valaat, hylkeet ja lunnit. Tutkijat pitävät selvänä, että jos tilanne jatkuu tällaisena, vaikutukset tuntuvat myös varsinkin turskakannassa.
 Kalat lähteneet pohjoisemmaksi
 Islannissa on haluttu saada selville kaikki mahdollinen tieto villakuorekannan romahtamisesta. Tutkimuksissa huomattiin, että laji on siirtynyt Itä-Islannista pohjoisemmaksi, lähelle Grönlantia. Syytä tähän ei tiedetä.
 – Ilmastonmuutoksella on varmasti merkitystä. Mutta ympäristö Islannin ympärillä on muuttunut paljon enemmän kuin pelkästään ilmastonmuutos voi selittää. Luontainen vaihtelu on suurin syy, mutta siihen tuo lisänsä ilmaston lämpeneminen, Sigurðsson pohtii.
 Entä palaako villakuore koskaan Islannin kalastusalueille? Sitä kukaan ei vielä tiedä.

Tärkeä pyyntikala katosi islantilaisilta –  kannan romahdus teki loven maan talouteen


Summary: Heinolalaisessa päiväkodissa kasvisten syöntiin rohkaistaan pelien, leikkien ja retkien avulla. Kokemukset ovat hyviä ja tukevat uusia ruokasuosituksia.

Mustarastaan majatalossa Kailaan päiväkodissa Heinolassa pelataan Makupeliä. Pöydällä on lasikippoja, joihin on pilkottu luumua, paprikaa, kurkkua, kesäkurpitsaa, lanttua ja porkkanapaloja. Lapset syövät enemmän kasviksia, kun ensin tottuvat niihin.
 Viisivuotias  Fanni  heittää noppaa, jonka silmäluku siirtää pelinappulana toimivan apinan kurkkukipon äärelle. Siitä Fanni poimii palan. Hän pistää kurkunpalan suuhunsa ja kääntää kortin, jossa on korvan kuva. Se tarkoittaa sitä, että makupalaa arvioidaan korvakuulolta.
 Lasten mielestä paprika ei ole riittävän makeaa, mutta kurkun ääni on rapea. Juha-Petri Koponen / Yle
 – Kuulostaa rapealta ja tällaiselta, Fanni esittelee suuntuntumaa vielä kädenliikkeillä.
 Lapset ottavat itse ruokansa
 Makupeli purkaa lapsen ruokaan liittyviä ennakkoluuloja ja rohkaisee tutustumaan ruokiin kaikkien aistien avulla. Kailaan päiväkodissa lapsia kannustetaan omaehtoisuuteen myös muilla keinoin. Kaikki lapset esimerkiksi syövät lounaan ruokalassa.
 Sen sijaan, että aikuinen annostelisi aterian lautaselle, lapset kokoavat ja ottavat ruuan linjastolta itse – oman ikänsä ja kykyjensä mukaan. Aikuinen auttaa tarvittaessa.
 – Lapset ottavat ruokansa itse niin pienestä pitäen kuin mahdollista. Meillä jo kolmevuotias osaa aikuisen avustuksella aika hyvin harkita, minkä verran jaksaa syödä ja ruoka maistuu, sanoo päiväkodin johtaja  Jaana Vesikko .
 Retki päiväkodin johtajan puutarhaan
 Ruokakasvatusta on kaikissa päiväkodeissa, mutta toteutustavat vaihtelevat.
 Kailaan päiväkodissa tukeudutaan Sapere-menetelmään. Menetelmä on peräisin Ranskasta, missä se kehitettiin alun perin 9–12 -vuotiaille koululaisille. Varhaiskasvatuksen sovellus on suomalainen.
 Kailaan päiväkodissa menetelmää on toteutettu vuodesta 2013 lähtien. Ympäristökasvatuksen osana lapset leipovat, käyvät marjassa, tekevät retkiä ja pelaavat mm. Makupeliä.
 Makupelissä maistellaan aistein makuja, miltä kasvis kuulostaa, miltä näyttää, miltä maistuu.  Juha-Petri Koponen / Yle
 Ruuan alkuperä pyritään tekemään tutuksi. Esimerkiksi Makupelin luumut kerättiin päiväkodin johtajan pihasta.
 – Niin tahmeaa ja hyvää,  Silja  summaa kaikkien pelaajien tunnot.
 Päämääränä lisätä kasvisruokien suosiota
 Saperen toimintatapoja toteuttaa Heinolassa vaihtelevasti seitsemän päiväkotia kymmenestä, aktiivisia on kaksi. Niissä on huomattu, että kasvisten ja hedelmien syönti lisääntyy, kun lapset saavat tutustua niihin rauhassa.
 Heinolassa toivottaisiin, että menetelmästä innostuttaisiin kaikissa päiväkodeissa.
 – Kannustamme siihen ja toimitamme mielellämme tarvikkeita päiväkoteihin, heti kun niitä halutaan käyttää. Se ei ole millään muotoa kustannuskysymys, sanoo palvelupäällikkö  Elsi Lääveri  Heinolan Hoidon ja hoivan ateriapalveluista.
 Esimerkiksi yläkouluissa nuoret äänestävät kasvisruokapäivänä jaloillaan ja jättävät aterian usein syömättä.   Elsi Lääveri
 Sapere-toiminta tukee Lääverin mukaan myös valtioneuvoston pyrkimyksiä lisätä kasvisten syöntiä.
 Esimerkiksi yläkouluissa nuoret äänestävät kasvisruokapäivänä jaloillaan ja jättävät aterian usein syömättä.
 – Jos erilaisia ruokia ja makuja opitaan syömään pienestä pitäen, kasvisten syönti lisääntyy, Elsi Lääveri sanoo.
 Fanni ja Silja ovat jutussa vain etunimillään päiväkodin pyynnostä.

Aistilähtöinen ruokakasvatus sai lapset rouskuttamaan lanttua  – ”Jo kolmivuotias osaa arvioida, minkä verran jaksaa syödä”


Summary: Tutkimuksen kohteena on myös presidentti Trumpin lakimies Rudy Giuliani.

Kolme Yhdysvaltain edustajainhuoneen komiteaa on aloittanut laajan tutkimuksen, joka kohdistuu presidentti  Donald Trumpiin , hänen henkilökohtaiseen lakimieheensä  Rudy Giulianiin  ja eräisiin muihin henkilöihin.
 Heidän epäillään painostaneen Ukrainan hallitusta toimiin, jotka edesauttaisivat Trumpin uudelleenvalintaa presidentiksi.
 Komiteat ovat lähettäneet Valkoiseen taloon ja USA:n ulkoministeriöön kirjelmän, jossa vaaditaan eräitä asiakirjoja. Niiden uskotaan paljastavan Trumpin ja Giulianin pyrkimyksen "manipuloida Ukrainan oikeusjärjestelmää".
 Muutama viikko sitten Giulianin kerrotaan painostaneen Ukrainan uuden presidentin edustajia aloittamaan tutkimuksen, yrittivätkö Ukrainan viranomaiset haitata Trumpin vuoden 2016 vaalikampanjaa.
 Samalla Giulianin sanotaan vaatineen tutkimusta, onko tällä hetkellä demokraattipuolueen vahvin presidenttiehdokas  Joe Biden  yrittänyt vaikuttaa poikansa  Hunter Bidenin  liiketoimiin Ukrainassa.
 Demokraattijohtoisen edustajainhuoneen komiteat epäilevät, että Trump ja Giuliani ovat laittomalla tavalla painostaneet Ukrainaa aloittamaan tutkimuksia. Komiteat toteavat myös, että Trumpin hallinto on uhannut perua 250 miljoonan dollarin avustuksen, jonka kongressi on luvannut Ukrainalle.
 Asiasta kertoo muiden muassa  uutiskanava CNBC . Valkoinen talo, Giuliani ja Bidenin kampanja eivät ole toistaiseksi kommentoineet asiaa.

Edustajainhuoneen komiteat tutkivat: Yrittikö Trump painostaa Ukrainan tukemaan uudelleenvalintaansa?


Summary: Juontaja Sami Kuronen valittiin kesällä 2018 Eeva-lehden Suomen seksikkäimmäksi mieheksi.  Saman tittelin on vuosien varrella saanut muiden muassa Petteri Orpo, Cheek ja Riku Rantala.  Tänä vuonna Eeva-lehti päätti laittaa äänestyksen jäihin.

Radio- ja tv-juontaja Sami Kuronen on juhlistanut tänä syksynä 30-vuotista radiouraansa. Kuronen aloitti paikallisradiossa Uudessakaupungissa juontajan pestissä jo 15-vuotiaana.
 – Onhan se aika hurjaa ajatella, että selkeästi yli puolet elämästä on mennyt radiostudiossa.
 Radiohommat vei nuoren Kurosen mukanaan niin, että koulu sai jäädä lukion toisella luokalla.
 – Kyllä me siitä isän kanssa vähän väännettiin, mutta jälkeenpäin isäkin on myöntänyt, että oikea oli pojan valinta.
 Tällä hetkellä miestä on pitänyt kiireisenä tv-ohjelmien kuvaukset. Toisenlaiset teiniäidit palaavat ruutuun taas keväällä. Nuorimmat ohjelman äideistä ovat vasta 15-16 -vuotiaita.
 – Se on iso elämänmuutos kenelle tahansa, mutta varsinkin noin nuorelle. Sitä on kyllä ollut hieno seurata vierestä.
 Eeva: Seksikkäin mies -niminen äänestys ei ole tätä päivää
 Sami Kuronen on myös vallitseva Suomen seksikkäin mies. Eeva-lehti on järjestänyt äänestyksen joka vuosi kesästä 1995 lähtien. Tänä kesänä äänestystä ei ole järjestetty.
 Eeva-lehdestä kerrottiin Puoli seitsemän -ohjelman toimitukselle, että jo lähes instituutioksi muodustunut kilpailu on nyt tuumaustauolla.
 – Pohdimme asiaa tarkoin ja tulimme siihen tulokseen, että metoo-kampanjan ajassa Seksikkäin mies -niminen kilpailu särähtää. Pohdimme myös sitä vaihtoehtoa, että olisimme lanseeranneet kilpailun toisella nimellä, koska kysymys on lopulta sympaattisimmasta ja jollain tavoin ajassa mukana olevasta ja keskustelua herättävästä miehestä, Eeva-lehden päätoimittaja  Riitta Nykänen  kommentoi.
 – Katsomme mitä tulevaisuudessa tapahtuu. Kilpailu on ollut aina todella suosittu ja lukijat ovat siitä pitäneet. Äänestys on saanut huomiota jopa kansainvälisessä mediassa vuosien varrella, Nykänen jatkaa.
 Kuronen sanoo ymmärtävänsä päätöksen, mutta ei itse kokenut saamaansa titteliä kiusalliseksi.
 – Kyllä minä ymmärrän, mitä he poisvedolla ajavat takaa ja näiden asioiden kanssa kannattaa ollakin varovainen. Ja kyllähän tuollainen otsikko helposti lähtee ulkonäköasioista vaikka seksikkyys ainakin minun mielestä on paljon muuta kuin ulkonäkö ja toivon, että tässä minunkin tapauksessa se (titteli) kumpuaa jostain muusta, Kuronen sanoo..
 – En minä tuosta nyt ole mieltäni pahoittanut, Kuronen nauraa.

Sami Kuronen Eeva-lehden päätöksestä pistää Suomen seksikkäin mies -äänestys tauolle: Ymmärrän - itse en kokenut kiusalliseksi


Summary: Jari Niemisen ja valokuvaaja Vesa Tynin Mielimaissa-projekti murtaa tabuja mielenterveydestä.

Kipu nakersi mieltä. Se oli jatkunut jo kuukausia, vaikka lääkäreiden mukaan ikävän tunteen olisi pitänyt lähteä pois parissa viikossa. Diagnoosi: krooninen eturauhastulehdus.
 Tuskan tunne ja sen seuraukset yllättivät, sillä rajuja juttuja oli koettu ennenkin.
 19-vuotiaana  Jari Nieminen  sahasi puolet peukalostaan poikki työtapaturmassa. Kokonaan ehjäksi vasemmasta kädestä jäi ainoastaan etusormi. Henkistä puolta koettelivat talousasiat. Matti oli tuttu vieras nuoren ammattigraafikon kukkarossa. Ei tuntunut missään.
 Nyt kaikki oli näennäisesti hyvin. Perhe, kaksi lasta, vakituinen työ, mutta masennuksen ensioireet hiipivät salaa ja kyselemättä.
 Masennus tai muut mielenterveysongelmat eivät näy päälle päin. – Olen luonteeltani avoin, aikaansaava ja iloinen ihminen, Jari Nieminen toteaa. Mikael Rydenfelt
 Tunne on poissa pelistä, vaikka järki puhuu toista
 Äiti löydettiin viime hetkillä. Hän oli maannut kotonaan kolme päivää paikoillaan. Aivoinfarkti.
 – Äiti oli järkyttävän huonossa kunnossa. Se oli viimeinen pisara. Kuppi heilahti nurin, Nieminen nielaisee.
 Masennus otti miehestä niskalenkin. Työt jäivät pitkäksi aikaa, samoin harrastukset. Se oli kova paikka, sillä käytännössä Nieminen oli elänyt unelmaansa: piirtänyt päivisin ja soittanut iltaisin.
 – Tuntui siltä, että toivo oli menetetty.
 Ajatuksenani oli pitää juhlat, jotka päättävät kaikki juhlat.  Jari Nieminen
 Nieminen kokee masennuksen mustana tilana, jota ei pääse pakoon. Rakkaat asiat ja ihmiset ovat lähellä, mutta tunne on pois pelistä. Itsetunto on koetuksella, kun masennus maalaa mielikuvat totuuden vääristyneeksi irvikuvaksi.
 – Kun se on päällä, ajattelen olevani paska graafikko ja huono muusikko. Rumakin. Rationaalinen osa itsestäni yrittää sanoa, että tiedän olevani väärässä, mutta masennus huutaa kovempaa. Tunteesta tulee totta.
 Osa oireista on fyysisiä.
 – Välillä painaa rinnasta niin kovaa, että on vaikea hengittää.
 "Aloin käydä salilla, koska ajattelin, että siihen ei tarvita lahjakkuutta"
 Pelkkä diagnoosin saaminen helpotti hetkeksi. Nieminen oli virallisesti masentunut. Lääkkeet toivat hyvänolontunteen osittain takaisin.
 – Se on aaltoliikettä. Kun olet pohjalla, kaikki hyvä pyyhkiytyy pois. Hyvissä fiiliksissä taas on helppoa vähätellä pahaa oloa. Tein saman virheen kuin moni muukin ja vähättelin hyvinä hetkinä pahaa oloani.
 Pari vuotta kului uutta elämänvaihetta ihmetellessä. Kesällä 2016 Nieminen repäistiin syvemmälle kuin koskaan.
 – Aloin miettiä, että haluan kuolla pois. Lomalla siinä tunteessa oli mahdollista rypeä kaiken aikaa.
 Nieminen vei ajatuksen niin pitkälle, että hän päätti elämälleen takarajan. Se oli hänen 35-vuotissyntymäpäivänsä, 30. syyskuuta 2017.
 – Ajatuksenani oli pitää juhlat, jotka päättävät kaikki juhlat.
 Samalla Nieminen päätti, että ennen sitä hän yrittää vielä kerran ja tosissaan. Jos hän kaatuisi, hän kaatuisi saappaat jalassa.
 – Saatan milloin tahansa sukeltaa taas. Sairautta ei voi sanoa voitetuksi, Nieminen toteaa. Mikael Rydenfelt
 Yksi oivalluksista liittyi harrastuksiin. Nieminen oli lopettanut hetkeksi rumpujen soittamisen ja bänditouhut. Siitä oli muka tullut vain paha olla, vaikka oikeasti kysymys oli rakkaasta lajista. Itseinho oli ottanut vallan.
 – Aloin kuntoilla ja käydä salilla, koska ajattelin, että siihen ei tarvita lahjakkuutta vaan itsekuria.
 Hänen silmänsä avasi stressistä ja masennuksesta kertova kirja.
 – Siinä sanottiin, että masentunut tiputtaa pois tärkeitä asioita elämästään, ja se, että alkaa elämään arvojensa vastaista elämää vain pahentaa asiaa. Tunnistin siitä itseni. Olin luopumassa siitä kaikesta.
 Samalla Nieminen oppi ymmärtämään mielentilan aaltoliikettä ja huomasi, että pahasta olosta on pakko alkaa puhua. Enää ei ollut sijaa asian kaunistelulle.
 – Loman jälkeen työkaverini kysyivät, miten menee. Vastasin, että olen kuukauden verran miettinyt, että mä tapan itseni. Jos silloin olisin kaunistellut asiaa, en varmasti olisi tässä.
 Ratkaiseva rooli oli työterveyslääkärillä, joka otti Niemisen tilanteen tosissaan. Hän pääsi psykiatrin pakeille, ja tammikuussa 2017 alkoi terapia. Siellä Nieminen käy vieläkin aina perjantaiaamuisin.
 Koko huone maalattiin mustaksi
 Vasta perheille tarkoitetussa terapiatapaamisessa Nieminen ymmärsi ensimmäistä kertaa, että masennus on sairaus.
 – Siihen saakka olin mieltänyt sen heikkoudeksi tai ominaisuudeksi.
 Suomalainen sisu on paskin brändi ikinä: "Isoisä kynti peltoa eikä valittanut." Mentaliteetti on, että pitää pärjätä, mutta emme aina pärjää yksin, Jari Nieminen toteaa. Mikael Rydenfelt
 Ajatus itsensä tappamisesta tuntui yhä etäisemmältä. Syntymäpäivä lähestyi. Nieminen päätti, että tästä kaikesta oli jäätävä jälki. Syntyi ajatus muotokuvasta.
 Nieminen otti yhteyttä palkittuun valokuvaajaan  Vesa Tyniin . Kaksikko huomasi, että heillä oli yhteys.
 – Olemme samalla aaltopituudella. Meitä yhdistää luova intohimo.
 Valokuvassa piti olla samaa mustaa, jonka Nieminen kokee masennuksessaan. Kuvassa on asioita, jotka hän oli menettää sairautensa takia. Työpiste ja rummut – koko huone – maalattiin mustaksi.
 Keskelle asettui Nieminen itse. Hän on kuvassa alasti, koska hänen treenatulla kropallaan on tärkeä osansa kokonaisuudessa.
 Kyseinen kuva on katsottavissa tämän jutun pääkuvan paikalla.
 Mielimaissa-projekti rikkoo tabuja
 Nyt muotokuvasta on kehittynyt kokonainen projekti: Mielimaissa. Siihen mukaan lähtevät kertovat omat tarinansa mielenterveydestä, ja heistä otetaan muotokuva. Tarkoitus on levittää tietoisuutta ja murtaa tabuja – kuvata sairauden akuuttia vaihetta, jota kukaan muu ei pysty kokemaan.
 Ensimmäinen näyttely avautuu Niemisen työpaikan Aboa Vetus & Ars Nova -museon Omatila-galleriassa Turussa 27. syyskuuta. Siellä esillä on neljä tarinaa. Tekijöille on tärkeää, että muotokuvanäyttelyihin on vapaa pääsy.
 – Puhuminen auttaa kipeiden juttujen kanssa. Niiden kanssa ei kuulu märehtiä, sillä jaettu salaisuus on kevyempi kantaa.
 Jotkut eivät uskalla puhua mielenterveysongelmista julkisesti, koska he pelkäävät ammatillisen uskottavuutensa puolesta. Mulle se on ihan sama, jos joku ei sen takia halua palkata minua, Nieminen toteaa. Mikael Rydenfelt
 – Jo pelkästään pienessä somepiirissäni huomaa sen, että oma avoimuuteni madaltaa muiden kynnystä nähdä omat ongelmansa.
 Nieminen huomauttaa, että mielenterveysongelmat voivat koskea ketä tahansa.
 – Haluamme näyttää, että asia voi koskettaa sukupuolesta, iästä tai asemasta riippumatta.
 Mielimaissa on herättänyt huomiota sosiaalisessa mediassa. Kaikki muotokuvat ja tarinat  julkaistaan myös internetissä . Palaute on ollut kannustavaa.
 – Tulee olo, että teemme jotain, jolla on oikeasti merkitystä.
 30.9.2017
 Syyskuun viimeisenä päivänä 2017 Jari Nieminen järjesti syntymäpäiväjuhlat ystävilleen. Viimeisen päivän sijaan niissä juhlittiin sitä, että päivänsankari oli selvinnyt pahimman yli.

"Välillä painaa rinnasta niin kovaa, että on vaikea hengittää" – Jari aikoi kuolla syntymäpäivänään mutta valitsi toisin, muistoksi jäi valokuva


Summary: Pelastuslaitoksilla on riittänyt vahingontorjunnoissa työtä Uudellamaalla.

Illalla vettä on tullut paikoin kuin saavista eri puolilla Uuttamaata. Saderyppäitä on ollut etenkin Espoossa, Vantaalla ja Keravalla, mikä on saanut alikulkutunnelit tulvimaan eivätkä katuviemärit ole pysyneet sademäärän perässä.
 Vesivahinkojen torjuminen onkin työllistänyt pelastuslaitoksia pitkin Uuttamaata illan mittaa.
 Salamat ovat vaurioittaneet joidenkin isojen rakennusten kattoja ja vettä on päässyt vuotamaan sisään. Näin on käynyt esimerkiksi Keravan keskustassa sijaitsevassa kauppakeskus Karusellissa, Postin logistiikkavarastossa Tuusulassa sekä muutamissa halleissa, kertoo päivystävä palomestari  Juha Virolainen  Keski-Uudenmaan pelastuslaitokselta.
 – Ukkonen on lyönyt kattorakenteita, tai lähinnä niiden kattojen vedenkuljetusjärjestelmät ovat ottaneet kipeää pienestä paineiskusta, jos salama lyö lähelle. Ne (salamat) ovat pikkaisen vioittaneet kattoja ja vesi on päässyt vuotamaan sisään. Tarkkaa mekanismia siihen on vaikea arvioida, mutta kyseessä on ukonilmasta aiheutuva vaurio, Virolainen täsmentää.
 – Niitä olemme käyneet muutamassa kohteessa korjailemassa ja sen jälkeen olemme avustaneet vedenpoiston harjoittamisessa rakennusten sisällä.
 Virolaisen mukaan omakotitalojen asujat ovat oppineet varautumaan rankkasateisiin ostamalla uppopumppuja ja omakotitaloihin tulee hälytyksiä harvemmin.
 – Usein on niin, että jos omakotitalon kellariin tulee vettä kerran, niin tietää, että sitä tulee vielä toistekin, Virolainen sanoo.

Raju sää piinasi Keravaa, Vantaata ja Espoota illalla  –  kadut tulvivat, salamat vioittivat kauppakeskuksen ja postin hallin kattoa


Summary: Pelastuslaitoksen mukaan tulipalosta ei ollut ympäristölle tai ihmisille haittaa.

Helsingin Pasilassa syttynyt suuri tulipalo on saatu sammutettua, kerrotaan Helsingin pelastuslaitoksesta.
 Palo syttyi pelastuslaitoksen mukaan maan alla Pasilan aseman kohdalle rakennettavan kauppakeskus Triplan alla.
 Pelastuslaitoksen mukaan palo on sammutettu ja käynnissä on tuuletus. Ihmisille tai ympäristölle ei ole haittaa.

Pasilan tulipalo sammutettu – syttyi aseman kohdalle rakennettavan Triplan alla


Summary: Koko maailmaa hätkähdyttäneistä terroriteoista on kulunut tasan 18 vuotta.

Yhdysvallat muistaa vuoden 2001 terrori-iskuja. Hyökkäyksestä World Trade Centerin kaksoistorneihin New Yorkissa ja puolustusministeriön rakennukseen Pentagoniin Washingtonin lähellä on keskiviikkona kulunut tasan 18 vuotta.
 Muistoseremonia New Yorkissa alkaa kello 15.40 Suomen aikaa.
 Seremoniaan sisältyy kaikkiaan kuusi hiljaista hetkeä. Hiljentymällä muistetaan niitä hetkiä, kun lentokoneet iskeytyivät World Trade Centerin kahteen torniin (kello 15.46 ja kello 16.03), molempien tornien luhistumista (kello 16.59 ja kello 17.28) , hyökkäystä Pentagoniin (kello 16.37) ja United Airlinesin lennon 93 maahansyöksyä (kello 17.03).
 Hiljaisten hetkien välissä omaiset lukevat hyökkäyksissä kuolleiden nimiä.
 Tilaisuuteen osallistuu esimerkiksi New Yorkin pormestari  Bill de Blasio .
 Presidentti  Donald Trumpin  odotetaan osallistuvan seremoniaan Pentagonissa.

Yhdysvallat muistaa vuoden 2001 terrorihyökkäysten uhreja – Suora lähetys New Yorkista kello 15.40 alkaen