Summary: Kun irtautuu tutusta ja turvallisesta ympäristöstä, joutuu pohtimaan omaa identiteettiään täysin uudessa valossa.

Kotikylässään Karigasniemellä  Pinja Pieski , 20, oli usein luokkansa ainoa oppilas, tunteja saatettiin käydä opettajan kanssa aivan kahden.
 Tanssista ja näyttelemisestä kiinnostunut Pieski päätti jo alakoulussa, että haluaa Helsinkiin Kallion ilmaisutaidon lukioon. Karigasniemeltä kouluun kertyisi matkaa autolla 1 250 kilometriä.
 Peruskoulun päätyttyä Pieskin unelma toteutui. Hän pääsi Kallion lukioon opiskelemaan. Edessä oli suuri elämänmuutos vain 15-vuotiaana.
 Jo pelkästään luokkakoon muutos oli valtava. Kotikylässä yksin vietetyt oppitunnit vaihtuivat kolmeenkymmeneen luokkatoveriin.
 Alun innostuksen ja opiskelumotivaation sekaan hukkuivat jännityksen ja koti-ikävän tunteet, eikä Pieski murehtinut sitä kuka on, millainen hän on.
 Pian Pieski kuitenkin huomasi arjen olevan Helsingissä aivan erilaista kuin mihin hän oli tottunut.
 Normaali onkin jotain erilaista
 Identiteetti, eli käsitys omasta itsestä, mullistuu nuoruusvuosina valtavasti. Eli juuri sen ikäisenä, kun Pinja Pieski muutti toiseen päähän Suomea kauas perheestään ja tutuista pikkukylän ympyröistä. Vaihtuipa tuossa tuhannen kilometrin matkalla myös kieli, kun kotona puhuttua pohjoissaamea ei joka kadunkulmassa Helsingissä kuulunutkaan.
 Tutusta ja turvallisesta irtautuminen on aina suuri elämänmuutos, sen tietää Helsingin yliopiston tutkijatohtori  Saija Benjamin . Hän on tutkinut identiteetin rakentumista.
 – Kun nuori muuttaa uuteen ympäristöön yksin, kaikki tuttu ja turvallinen jää taakse, niin nuoren pitää tavallaan määritellä itsensä uudelleen. Mikä minulle on merkityksellistä, mikä tärkeää, mitä osaan, millainen ihminen olen, kuinka muut näkevät minut siinä uudessa ympäristössä, Benjamin kertoo.
 Benjamin jatkaa, että todella monia asioita on luotava aivan alusta alkaen uudessa arkielämässä.
 Tutkijatohtori Saija Benjamin Helsingin yliopistosta on tutkinut identiteetin rakentumista esimerkiksi kasvatuksen kannalta.  Anwar Alansari
 Kun hyppää uuteen ja tuntemattomaan, kaikki arkinen, johon on tottunut, onkin yhtäkkiä jotain täysin erilaista.
 – Uuteen ympäristöön muuttaessa huomaakin, etteivät asiat tapahdukaan täällä samalla tavalla ja ne nousevat uudella tavalla merkitykselliseksi, sanoo tutkijatohtori Saija Benjamin.
 Tästä kertoo myös Pinja Pieski. Koskaan aiemmin omaa identiteettiään tai tapojaan ei ollut tarvinnut sen kummemmin pohdiskella. Nyt kuitenkin ympärillä kyseltiin; saamelaisuus olikin jotain eksoottista. Pieskille oma kulttuuri taas oli aina ollut se normaali.
 – Sitä alkoi aivan erillä tavalla miettimään, että mitä se tarkoittaa. Kun oli ollut koulussa vain pohjoisessa, niin ei tarvinnut miettiä kulttuuria ollenkaan, se oli niin selvä asia, Pieski muistelee.
 Pohjoisessa, Karigasniemen koululla saamenkielisessä luokassa oli ollut niin arkipäiväinen asia puhua saamen kieltä ja vaikkapa pukea saamelaisten kansallispäivänä saamenpuku päälle.
 Valtavirran mukana tai taustojaan opettaen
 Voi olla, että on ensimmäinen henkilö tietyltä paikkakunnalta, johon uudet opiskelutoverit tutustuvat tai ensimmäinen saamelainen, jonka koskaan tapaa. Uudessa ympäristössä omaa taustaansa voi joutua selittämään muille.
 Pinja Pieski kertoo, että hänet otettiin valtavan hyvin vastaan uudessa asuinpaikassaan, eikä taustaansa joutunut häpeämään. Mutta saamelaisuus oli kuitenkin jotain aivan uutta monelle.
 – Asutteko kodassa tai laavussa? Hän muistaa jonkun kysyneen.
 Saija Benjamin tunnistaa asian ja toteaa, että kaikista vähemmistöpositiota ei välttämättä näe ulospäin. Silloin on henkilön oma päätös, kuinka paljon haluaa omista taustoistaan kertoa. Joillekin on luonnollisempaa mennä valtavirran mukana, joillekin taas avata taustojaan laajemmin.
 – Kuten usein käy, että jos tuot esille vaikkapa saamelaiset juuresi tai sen, että olet kasvanut Pohjois-Lapissa, niin usein ihmiset näkevät sinut vain sen kategorian kautta.
 Benjamin muistuttaakin, että identiteetissä on valtavan monta osaa, joista etnisyys on vain yksi.
 – Sinussa on paljon kaikkea muutakin, kuten muissakin ihmisissä, mitkä vaikuttavat käsitykseen omasta itsestäsi, Saija Benjamin kertoo.
 Identiteetti on sisälläsi
 Pinja Pieski asuu nykyään Lahdessa ja opiskelee tällä hetkellä teatterialaa Lahden kansanopistossa. Kotiin on ikävä ja siellä on ihanaa käydä, mutta toistaiseksi halu opiskella pitää Pieskin etelässä.
 Pienenä haasteena on äidinkielen ylläpito, mutta siihen Pieski on keksinyt omat niksinsä. Kotiin soitellessa omaa, rakasta pohjoissaamen kieltä pääsee puhumaan perheen ja ystävien kanssa. Lisäksi Pieski nautiskelee muun muassa siitä, että pystyy tekemään esimerkiksi musiikkia pohjoissaameksi.
 Nuorella iällä käyty pohdiskelu omasta kulttuurista ja itsestä on tehnyt hyvää.
 Pieski kertoo olevansa kiitollinen siitä, että on päässyt viettämään lapsuuden ja nuoruuden pohjoisessa, mutta myös siitä, että uskalsi lähteä kokeilemaan siipiään.
 – Sanoisin, että se on vahvistanut itsetuntoani ja saamelaisuuttani. Ei identiteetti ole siitä paikasta kiinni, missä asut, vaan se on sisälläsi.

Pinja Pieski päätti jo lapsena, että haluaa käydä lukion 1250 kilometrin päässä kotoaan – muuton jälkeen hän ymmärsi kuinka erilaiseen arkeen oli tottunut


Summary: Huippunopeisiin 5g-verkkoihin nojaavat tulevaisuudessa monet yhteiskunnan elintärkeät palvelut, ja siksi niiden turvallisuus on noussut keskusteluun.

Ruotsissa halutaan jättää kiinalaisen Huawein valmistamat komponentit ulos uuden sukupolven 5g-mobiiliverkoista.
 Ruotsin yleisradioyhtiön SVT:n mukaan  maan parlamentti käsittelee aiheeseen liittyvää lainsäädäntöä vielä tänä syksynä.
 Pöydällä oleva lakiesitys antaisi Ruotsin puolustusvoimille ja turvallisuuspoliisi Säpolle oikeudet heittää tiettyjä laitetoimittajia pihalle teleoperaattoreiden hankkeista turvallisuussyistä.
 SVT:n lähteiden mukaan lain todellisena tarkoituksena on nimenomaan estää kiinalaisen Huawein osallistuminen maan ensimmäisten 5g-verkkojen rakentamiseen. Huawei on toistaiseksi osallistunut suurimpaan osaan verkkoprojekteista Kiinan ulkopuolella, myös Suomessa.
 Suomi torjuu uhkia nykylainsäädännöllä
 Liikenne- ja viestintäministeriön alaisen kyberturvallisuuskeskuksen johtajan  Jaakko Saarimäen  mukaan Ruotsin lainsäädäntöhanke ei tullut yllätyksenä suomalaisille viranomaisille.
 – Ruotsin hanke on ollut tiedossa jo jonkin aikaa, hän sanoo.
 Vastaavanlaista lainsäädäntöä on lisäksi voimassa tai suunnitteilla ainakin Norjassa, Britanniassa ja Uudessa-Seelannissa.
 Saarimäen mukaan Suomi voi torjua mahdollisia uhkia nykyisen lainsäädännön puitteissa – tosin niin pitkälle laki ei ulotu, että yksittäinen toimija voitaisiin torpata etukäteen.
 Mikä on 5g? 5g tarkoittaa seuraavan sukupolven mobiiliverkkoa. Verkkovalmistajien mukaan se tulee olemaan kymmenen tai jopa kaksikymmentä kertaa nopeampi kuin nykyinen 4g-verkko on. 5g poistaa parhaimmillaan viiveen mobiileista nettiyhteyksistä kokonaan ja mahdollistaa esimerkiksi teräväpiirtokuvan lähettämisen älypuhelimiin. Teknologiaa voi hyödyntää myös mm. liikenteessä ja terveydenhuollossa. Suomessa 5g-verkkoja on jo käytössä isoimmissa kaupungeissa.
 – Lähtökohtana on se, että teleyrityksellä on verkkoa toteutettaessaan velvollisuus huomioida keskeiset turvallisuusvaatimukset. Jos tietoturvapuutteita havaitaan, ne pitää raportoida viranomaiselle. Viranomainen voi ryhtyä rajoitustoimenpiteisiin, jos on tarve, hän sanoo.
 – Mutta nämä ovat vaikeita kysymyksiä, ja tässä täytyy tietysti tehdä laajaa kokonaisharkintaa.
 Saarimäki toivoisi, että asiassa saataisiin aikaan jonkinlainen yleiseurooppalainen ratkaisu.
 Professori: Ruotsin hanke on "paniikkireaktio"
 Miksi 5g-verkkojen turvallisuudesta sitten keskustellaan?
 Saarimäen mukaan 5g-teknologiaan perustuviin verkkoihin nojaa monet uudentyyppiset ja kriittisetkin yhteiskunnan palvelut, kuten vaikkapa älykäs liikenne.
 – Tämän vuoksi on äärimmäisen tärkeää, että verkkojen turvallisuus varmistetaan kaikin tavoin.
 Aalto-yliopiston tietoverkkotekniikan professori  Raimo Kantola  pitää kysymystä myös suurvaltapoliittisena.
 – Laitevalmistajien kilpailu on johtanut siihen, että meillä on kolme yhtiötä maailmalla, jotka osaavat tehdä näitä 5g-verkkoja. Ne ovat Huawei, Ericsson ja Nokia. Muita ei enää ole. Kun on vain kolme toimittajaa, tästä on tullut poliittista. 5g-verkoilla rakennetaan rajapintaa fyysisen ja digitaalisen maailman väliin. Tulevaisuudessa ei kannata lähettää enää tankkeja, vaan aiheuttaa kaaosta viruksilla. Siksi verkkojen turvallisuus on tärkeää, hän sanoo.
 – Huawei on erittäin kilpailukykyinen toimittaja, heillä on vahva ja erittäin suuri kotimarkkina.
 Ruotsin reaktiota hän kuvaa myös "paniikkireaktioksi".
 – Ei välttämättä kannata hötkyillä. Kiinalaisten kanssa voi tehdä edelleen yhteistyötä. Kyse ei ole pelkästään siitä, kuka laitteet tekee vaan myös siitä, kuka niitä päivittää, hallitsee ja käyttää.
 Suomi ei halua nimetä yksittäistä yritystä
 Euroopan unionin jäsenmaat ovat tehneet omia arvioitaan 5g-verkkoihin liittyvistä riskeistä, joista  EU-komissio julkaisi tällä viikolla yhteenvedon .
 Amerikkalaiset epäilevät Huawein vuotavan tietoa Kiinalle, mutta komissio ei nosta Huaweita esille erityisenä riskiyhtiönä.
 STT:n aiemmin viikolla julkaiseman artikkelin  mukaan Suomi arvioi omassa raportissaan, että riski valtion tai valtiollisen toimijan tunkeutumisesta viestintäverkkoihin on kuitenkin erittäin suuri.
 Suomi ei halua nimetä yksittäistä yhtiötä tai maata.
 – Yksittäisen valtion tai yrityksen nimeäminen ei kuulu meidän oikeusvaltioperinteeseemme. Tietoturvarikkomuksia on löydetty ihan luotettaviltakin toimijoilta, sanoo ylijohtaja  Laura Vilkkonen  liikenne- ja viestintäministeriöstä STT:lle.
 – Riski 5g:ssä on vähintään samanlainen kuin muissakin viestintäverkoissa. Samalla tavalla olemme suhtautuneet varauksellisesti kaikkiin laitetoimittajiin ja ilmansuuntiin koko historian ajan.

Ruotsi aikoo sulkea kiinalaisen Huawein 5g-verkkojensa ulkopuolelle, kertoo SVT – "Paniikkireaktio", sanoo suomalaisprofessori


Summary: Laissa ei suoraan määritellä yksin jäävän lapsen ikää. Lapsen suojana on kuitenkin lastensuojelulaki.

Pitäisi lenkittää koira. Viedä roskat. Piipahtaa kaupassa tai käydä juoksulenkillä. Aikaa menisi noin tunti, ehkä allekin, mutta vanhempi on lapsen kanssa kahdestaan kotona.
 Lastensuojelun Keskusliitolla ei ole tarkkoja suosituksia sille, minkä ikäisen lapsen voi jättää tällaisissa tilanteissa yksin.
 Liiton ohjelmajohtaja  Miia Pitkänen  pohtii asiaa äitinä ja asiantuntijana. Hänen mukaansa alle kouluikäistä lasta ei voi jättää yksin.
 – Lapsi ei osaa toimia hätätilanteessa oikein. Vaikka erilaisia tilanteita olisi käyty lapsen kanssa yhdessä läpi, voi lapsen toimintakyky jäädä odottamattomassa tilanteessa hätääntymisen alle, Pitkänen kertoo.
 Pitkänen muistuttaa, että lapsissa on paljon yksilöllisiä eroja. Toinen 7-vuotias voi pärjätä illalla tunnin helposti yksin, toinen saattaa pelätä yksinoloa vielä 11-vuotiaanakin. Juuri lapsen pelko on asia, johon tulee kiinnittää huomiota.
 – Pelko on lapsen kehityksen kannalta haitallista ja vanhemman vastuulla on huolehtia, että lapsen ei tarvitse pelätä, Pitkänen sanoo.
 Lapsi tarvitsee yksinolemiseen taitoja
 Psykologi ja lastenpsykoterapeutti  Saara Saulio  ei mielellään anna yksinololle ikärajoituksia, sillä lapsissa on paljon yksilöllisiä eroja. Hän pitää Lastensuojelun Keskusliiton ohjelmajohtaja Miia Pitkäsen suositusta sopivana.
 Iän lisäksi merkitystä on myös yksin olemisen ajalla. On eri asia olla poissa muutama minuutti ja viedä roskat, kuin käydä tunnin lenkillä.
 – Pitää olla aika hyvä syy, jos jättää alle kouluikäisen pidemmäksi aikaa yksin kotiin, Saulio sanoo.
 Saulio lähestyy yksinoloa lapsen taitojen kautta. Lapsen pitää kestää erillään oloa vanhemmastaan, esimerkiksi jäädä luontevasti leikkimään ystävän luo tai toiseen huoneeseen. Lapsen pitää pystyä säätelemään omaa toimintaansa, eli pitää yhdessä sovitut säännöt mielessä ja toimia ohjeiden mukaan.
 Vanhemman pitää tuntea oma lapsi niin hyvin, että hän näkee myös lapsen omien toiveiden läpi.
 – 5-vuotias saattaa kertoa, että haluaa asua yksin tai lähteä pitkälle matkalle kahdestaan ystävänsä kanssa. On vanhemman realiteettia ymmärtää, että se on haave ja mahdollista vasta paljon myöhemmin, Saulio sanoo.
 Alle kouluikäinenkin osaa sanoa miltä yksinoleminen tuntuu, mutta ei välttämättä osaa arvioida, voiko hän olla yksin. Sen arviointi on aikuisen tehtävä.
 – Kaikki lapset eivät tunnista tai osaa kertoa, että pelottaa. Lapsi saattaa yrittää olla pärjäävämpi kuin oikeasti on, Saulio sanoo.
 Jos lapsi tuntuu pelkäävän yksinoloa, täytyy vanhemman koettaa saada kiinni pelon mittakaavasta. Asia selviää juttelemalla ja kyselemällä. Mitä lapsi pelkää? Löytyisikö siihen ratkaisua? Lapsen tunteista tulisi olla kiinnostunut, eikä niitä saa vähätellä.
 Tietoista ja ennakoivaa harjoittelua
 Koulun aloittavien lasten kanssa harjoitellaan usein koulumatkan kulkemista, mutta ihan samaan tapaan tulisi opetella myös yksinolemisen taitoa, jos koululainen sitä esimerkiksi iltapäivisin tarvitsee.
 – Suosittelen ennakoivaa harjoittelua, sellaista että se on tarkkaan yhdessä sovittua, Saara Saulio kertoo.
 Lasta suojaa lastensuojelulaki Suomen laissa ei ole kohtaa, jossa määriteltäisiin yksin jäävän lapsen ikää. Lasta suojaavat kuitenkin lastensuojelulaki ja laki heitteillejätöstä. Jos lapsen yksinolosta herää epäily, että se saattaa vahingoittaa lasta, voi poliisi aloittaa asiassa esitutkinnan. Tämän jälkeen syyttäjä tekee syyteharkinnan. Keski-Suomen käräjäoikeus tuomitsi syyskuussa äidin ja isäpuolen, jotka jättivät  6-vuotiaan lapsen yön ajaksi yksin kotiin . Lapsi oli jäänyt illalla nukkumaan. Kyseessä oli kokonainen yö ja poliisit löysivät lapsen aamulla kotoaan ilmoituksen perusteella. Heitteillejättö voi tapahtua myös silloin, jos jättää lapsen sellaisen henkilön vastuulle, joka  ei pysty tästä huolehtimaan .
 Hänen mukaansa yksin olemista voi harjoitella ensin lyhyitä pätkiä, vaikka puoli tuntia kerrallaan. Lapsi valmistellaan tilanteeseen hyvin, siten että lapsi tietää, missä vanhempi poissaollessaan käy. On tärkeää, että lapsi tietää, milloin vanhempi palaa.
 Ja kun vanhempi tulee kotiin, tulisi lapsen yksinolosta kysyä ja keskustella.
 – Ollaan kiinnostuneita, että miltä lapsesta tuntui ja että millaisia ajatuksia yksinollessa heräsi.
 Lue myös:
 Minkä ikäisen lapsen voi jättää yksin? Näin vastaavat vanhemmat ja lastenpsykiatri – video

Kuinka pienen lapsen voi jättää tunniksi yksin? Asiantuntija: "Vanhemman vastuulla on huolehtia, että lapsen ei tarvitse pelätä"


Summary: Yle tapasi Puolan valtapuolueen johtajan Jarosław Kaczyńskin Varsovassa vaalipäivänä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Mies on pienikokoinen, mutta hänellä on suuri valta.  Jarosław Kaczyński  johtaa Puolan Laki ja oikeus -valtapuoluetta (PiS) ja on periaatteessa vain rivikansanedustaja.
 Todellisuudessa hän on Puolan johtaja. Kaczyński on vetänyt naruja sekä pääministerin että presidentin taustalla.
 Kaczyński päättää siten myös Puolan EU-politiikasta. Hän vaikuttaa pääosin kulisseissa, mutta sunnuntaina vaalipäivänä Kaczyński näyttäytyi medialle äänestyspaikalla kotikaupunginosassaan Varsovan Żoliborzissa.
 Yle kysyi äänestämässä käyneeltä Kaczyńskiltä, tukeeko Puola Suomen tavoitetta tehdä EU-rahoista ehdollisia oikeusvaltioperiaatteen noudattamiselle?
 Hän ei vastannut suoraan kyllä tai ei, mutta pitää ehdotusta haitallisena koko Euroopan unionille.
 – Tämä on jonkinlainen idea, jonka tavoitteena on syyllistää valittuja jäsenmaita ja käynnistää toimia, joiden eivät liity mitenkään oikeusvaltioon. Sen sijaan se ylläpitää joidenkin maiden valta-asemaa ja on haitaksi koko Euroopan unionille, Kaczyński sanoi Ylelle äänestyspaikalla.
 Suomi on EU:n puheenjohtajamaana nostanut kärkitavoitteeksi EU-rahojen sitomisen oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen osana monivuotista rahoituskehystä.
 Puola on vastustanut ideaa Unkarin tavoin. EU on aloittanut Puolaa vastaan menettelyn oikeusvaltioperiaatteen rikkomisesta ja Puola on yksi suuri EU-tukien saajista.
 Pääministeri Antti Rinne  sanoi  kaksi viikkoa sitten , ettei mikään jäsenmaa enää vastusta Suomen tavoitetta sitoa EU-budjettia oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen.
 – Nyt ensimmäistä kertaa näyttää valoisalta, että se on toteutumassa. Unkari, Puola ja muut jotka ovat haranneet vastaan tässä kysymyksessä ovat valmiit hyväksymään tämän asian, Rinne sanoi lokakuun alussa eduskunnan kyselytunnilla.
 Rinteen lausunto herätti hämmennystä siitä, mitä maat ovat valmiita hyväksymään ja mitä eivät.
 Samalla viikolla Unkarin pääministeri  Viktor Orbán   oli kutsunut  Suomen ajamaa mallia turhaksi ja sanonut yhä odottavansa konkreettista esitystä, vaikka Unkari ei suoraan sitä enää vastustakaan.
 Kaczyńskin vastauksen perusteella myös Puolan johto vaikuttaa suhtautuvan erittäin nihkeästi Suomen ehdotukseen.
 EU-johtajat tapaavat ensi viikolla huippukokouksessa. Pääaiheena on brexit, mutta asialistalla on myös monivuotinen rahoituskehys, jonka osa Suomen ajama malli on.
 Kaczyńskin kanta saattaa pysyä Puolan kantana Suomen ehdottomaan malliin, jos Laki ja oikeus  tämänpäiväisissä vaaleissa  pystyy uusimaan valtakautensa. Mielipidetiedustelut ennustavat sille suurta voittoa.

Puolaa kulisseista johtava Kaczyński sättii Suomen tavoitetta sitoa EU-rahoitus oikeusvaltioperiaatteeseen –  "Haitaksi koko Euroopan unionille"


Summary: Eritoten nuoret naiset innostuvat 160 vuotta sitten syntyneen Conan Doylen luomasta hahmosta – kiitos BBC:n tv-sarjan ja Benedict Cumberbatchin.

Ihmisiä eri puolilta maailmaa jonottaa lontoolaisella Baker Streetillä, erityisen paljon Aasiasta. He odottavat pääsyä taloon numero 221 B, maailman kuuluisimman neuvoa-antavan yksityisetsivän Sherlock Holmesin ja hänen ystävänsä tohtori Watsonin kotiin.
 Museoasunnossa ovat vierailleet myös turkulaiset  Elina Karvo  ja  Suvi Laine , useampaankin kertaan. He ovat sherlockiaaneja eli intohimoisia Holmes-harrastajia.
 Narisevat portaat neljään eri kerrokseen ovat aivan liian kapeat ihmismassojen kulkea. Mutta onhan yksityiskohdat nähtävä: Holmesin ja tohtori Watsonin yhteisestä olohuoneesta löytyvät takan reunukseen puukolla isketyt kirjeet, persialaisessa tohvelissa säilytettävät piipputupakat, Holmesin pitkästyksissään seinään ampumat kirjaimet… aivan kuten  Arthur Conan Doyle  on kirjoittanut.
 Sherlock Finland -yhdistyksen varapuheenjohtaja Suvi Laine muistelee, miten ensimmäisellä kerralla hänen vieraillessaan Sherlock Holmes -museossa vuonna 2011 väenpaljous häiritsi tunnelmaan pääsyä. Asunnossa oli paljon tekstitauluja ja kirjeitä, joita ei juuri mahtunut lukemaan.
 – Toisella kerralla onnistui jo paremmin. Kirjeet, joita oli lähetetty Holmesille, olivat mahtavia. Erityisesti jäi mieleen aasialaisen koululaisen liikuttava kirje. Koulussa oli annettu tehtäväksi kirjoittaa julkisuuden henkilölle, Laine kertoo.
 Sherlock Holmes -museoon Lontoon Baker Streetillä joutuu usein jonottamaan. Minna Rosvall / Yle
 Miksi juuri aasialaisia turisteja vierailee museossa niin paljon? Sherlock Finland -yhdistyksen perustajajäsen Elina Karvo kertoo, että Holmesia on tehty Japanissa sekä mangana että live actionina. Japanin erikoisuus on vuodelta 2018  Miss Sherlock -sarja , jossa pääosassa on kaksi naista.
 Myös Kiinassa on tehty Holmes-elokuva ja Intiassa Holmes-tv-sarjaa.
 Museon ylimmässä kerroksessa pitävät majaa tarinoista tuttujen hahmojen vahanuket, muun muassa Holmesin arkkivihollinen, professori Moriarty. Totta kai myös Baskervillen koira on mukana valtavana päänä.
 Elina Karvo on ostanut itselleen museosta Holmes-piipun ja deerstalker-hatun, josta on tullut varsinainen yksityisetsivän tunnusmerkki. Se on tweed-kangasta, lippa sekä eteen että taakse, korvaläpät solmittuna ylös.
 Fanien ydinjoukko keskusteli aluksi WC:n seinällä
 Yle näytti tv:n arkiaamuissa vuonna 2006 uusintana 1980-luvulla tehtyä Sherlock Holmes -sarjaa, jonka pääosassa oli  Jeremy Brett . Abiturienttina Elina Karvo sai sen katsomisesta hyvän syyn pitää paussia yliopiston pääsykokeisiin lukemisesta.
 – Rakastuin Brettiin Holmesina täysin. Muutenkin sarja oli hienosti tehty.
 Syksyllä 2006 Karvo aloitti kulttuurihistorian opinnot Turun yliopistossa. Pian hän keksi laittaa munat samaan koriin: Holmes on laaja kulttuurihistoriallinen ilmiö, jota pystyisi tutkimaan monelta näkökulmalta.
 Elina Karvo päätyi tekemään pro gradu -tutkielmansa Sherlock Holmesista ( Mitä salaperäisin veikko – Sherlock Holmesin mieskuvan rakentuminen Granadan tuottamissa TV-sarjoissa ).
 Hän sai vinkin, että yliopiston naisten WC:n seinällä lukee “Moriarty was real.” Professori Moriartya on sanottu rikolliseksi neroksi, ja lause liittyi BBC:n  Uusi Sherlock  -sarjaan.
 – Siitä syntyi pitkä vessanseinäkeskustelu, ja päätin koota naiset yhteen.
 Niin syntyi  Sherlock Finland -yhdistys  vuonna 2013. Samana vuonna se järjesti ensimmäisen puoliakateemisen seminaarin Holmesista.
  Tästä kirjoituksesta käynnistyi Turun yliopiston naisten WC:n seinällä pitkä keskustelu, joka johti Sherlock Holmes -faniyhdistyksen perustamiseen.  Elina Karvo
 Nimenomaan  Benedict Cumberbatchin  tähdittämä BBC:n sarja innosti monia mukaan seuraan – etenkin nuoria naisia. Edelleen naiset ovat enemmistönä, sillä BBC:n Sherlock-hypetystä on hyödynnetty myös seuran markkinoinnissa.
 – Emme ole vielä saaneet niin sanottuja vanhan koulun Holmes-faneja liikkeelle, mutta pikkuhiljaa, Elina Karvo sanoo.
 Sherlock Finlandin tavoite on, että kun tänä vuonna vietetään kirjailija Arthur Conan Doylen syntymän 160-vuotisjuhlaa, yhdistys on tasapuolisesti sekä Sherlock Holmesin että Conan Doylen faneille.
 Nuorten naisten osuus Holmes-seurassa herättää hämmennystä. Eihän mestarietsivä juurikaan tuntunut arvostavan naisia. Mikä naisvihaajaksikin tulkitussa hahmossa vetoaa naisiin?
 – Hän on niin moniulotteinen. Ei hän vihaa pelkästään naisia, kyllä se kohdistuu ihmisiin ylipäänsä. Paitsi että hän tulee hyvin toimeen tohtori Watsonin ja taloudenhoitaja Mrs. Hudsonin kanssa, Karvo toteaa.
 Maailman eniten näytelty hahmo?
 Syy ihastua Sherlock Holmesiin liittynee siihen, että hän onnistui selvittämään kaiken pahan. Elina Karvo nostaa rinnalle 1800-luvun lopulla lontoolaisia puistattaneen Viiltäjä-Jackin, jonka henkilöllisyyttä poliisi ei koskaan saanut selville.
 – Holmes oli kaivattu vastavoima sarjamurhaajalle. Hänen ansiostaan Lontoo ei ehkä tuntunut enää niin pelottavalta.
 Sherlock Holmes tuotti ympäri maailmaa mukaelmia jo Arthur Conan Doylen aikana, ja edelleen tehdään uusia elokuva- ja tv-sarjatulkintoja sekä romaanimukaelmia. Niiden kautta Holmes ja Watson ovat nousseet yhä uusien sukupolvien suosioon.
 Elokuva- ja tv-sarjatulkintoja on  vuodesta 1900 lähtien ilmestynyt yli 250  – siis keskimäärin kaksi vuodessa! Holmesin sanotaan olevan eniten näytelty hahmo maailmassa.
 – Conan Doyle onnistui tuomaan esiin universaalin hyvän ja pahan ristiriidan, joka on helposti siirrettävissä eri aikoihin, Elina Karvo sanoo.
 Kirjallisuudentutkija  Sanna Nyqvist , joka on tehnyt  väitöskirjan tyylin jäljittelystä kirjallisuudessa , arvelee, että mikään muu kirjallinen teos tai teossarja ei ole saanut aikaan yhtä suurta jäljittelyjen ja mukaelmien vuota kuin Conan Doylen Holmes. Ei edes  Agatha Christien  dekkarit, vaikka ne kilpailevatkin painosmäärissä Raamatun kanssa.
 – Sherlock Holmes on kiehtova, kuten myös hänen parivaljakkuutensa tohtori Watsonin kanssa. Sen voi loputtomasti siirtää uusiin ympäristöihin, jopa avaruuteen, sanoo Nyqvist.
 Tarinat ovat todellakin muuntuneet ajan ja tarpeen mukaan. Esimerkiksi brittinäyttelijä  Basil Rathbonen  tähdittämissä elokuvissa (1939-1946) Holmesin vihollisiksi tuotiin natsit. BBC:n tv-sarjassa (2010–2012) Benedict Cumberbatchin esittämä etsivä on puolestaan siirretty 2000-luvun Lontooseen kaikkine nykyteknologioineen ja sähköisine tietokantoineen.
 Sherlock Holmesin vetovoimasta osa selittyy myös hahmon poikkeavuudella. Hänessä on paljon yliluonnollista, ja Sanna Nyqvist onkin kutsunut häntä modernin ajan myytiksi.
 – Holmes on järjenkäytön ruumiillistuma. Silti hänessä on myös pimeä puoli, joka näkyy muun muassa huumeiden käytössä ja taipumuksena masennukseen.
 Sherlock Finland -yhdistyksen jäsenlehdessä Holmesiinissa on myös holmeskooppi. Sherlock Finland -yhdistys
 Miesten ystävyyttä – vai enemmän?
 Sherlock Holmes ja John Watson päätyivät asuintovereiksi, koska Holmes oli rahapulassa ja kaipasi jotakuta jakamaan kanssaan vuokrakulut. Siitä käynnistyi ystävyys. Mahdollisesta homosuhteesta on eri Holmes-muunnelmissa revitty loputtomasti jutun juurta.
 Elina Karvo vakuuttaa, ettei alkuperäisissä Conan Doylen teoksissa ole viitteitä mistään muusta kuin puhtaasta herrasmiesystävyydestä. Olihan kirjailija itsekin konservatiivinen henkilö.
 – Watson tarjoaa Holmesille tukea ja uskollisuutta. Vastalahjaksi entinen sotilas Watson saa Holmesin matkassa jännittäviä tilanteita.
 Elina Karvo valmistelee Turun yliopiston tohtorikoulutettavana kulttuurihistorian väitöskirjaa miestenvälisestä ystävyydestä menneisyyteen sidotuissa brittiläisissä tv-sarjoissa. Holmes on hänellä yhtenä kolmesta,  Mennyt maailma  ja  Kyllä Jeeves hoitaa  -sarjojen lisäksi.
 Tv-sarjoissa kyllä vihjaillaan Holmesin ja Watsonin suhteesta. Jo  Billy Wilderin  ohjaamassa elokuvassa  Sherlock Holmesin salaisuus  (1970) vitsailtiin siitä, että kaksi poikamiestä asuu yhdessä.
 – Alkuperäisissä Conan Doylen tarinoissa Holmes ja Watson eivät suinkaan aina asuneet saman katon alla. Watson muutti pois, kun hän avioitui, Elina Karvo tarkentaa.
 Yliluonnollinen päättelykyky
 Lukijat ja katsojat eri puolilla maailmaa ovat innostuneet eritoten Sherlock Holmesin tavasta käyttää päätään. Osa on alkanut itsekin harjoittaa päättelytaitoa. Holmesin erityisestä kyvystä on kirjoitettu myös kirjoja.
 – Moneen kertaan on todettu, että ihminen ei toimi niin. Se vaatisi aivoihin valtavat tiedostot. Lontoon eri maalajit, eri tupakkamerkkien tuhkat, polkupyörän renkaiden erilaiset kuvioinnit... Elina Karvo luettelee.
 – Tai juna-aikataulut. Holmes tiesi, mistä joku oli tulossa, koska saapui tiettyyn aikaan, Suvi Laine jatkaa listaa.
 Kun Holmes tapaa ensimmäisen kerran tohtori Watsonin, hän osaa päätellä lääkärin olleen Afganistanin sodassa, koska kampaus ja ryhti viittaavat armeijaan, kasvot ovat ruskettuneet mutta ranteet eivät, hän ontuu ja niin edelleen.
 Ihminen toki pystyy harjoittamaan aivojaan, mutta Holmesin kaltainen lahjakkuus on yli-inhimillistä. Supersankariksikin häntä on kutsuttu.
 – Ei Holmesin päättelyn tarvitsekaan olla uskottavaa. Taikurilla on keinonsa, Suvi Laine toteaa.
 Hautakammion salaisuus Sherlock Holmes -museossa vahanukketoteutuksena. Minna Rosvall / Yle
 Maanisdepressiivinen, Asperger, narkomaani...
 Tohtori Watsonilla riitti pureskeltavaa, kun hän yritti ratkaista etsivätoverinsa mysteeriä. Holmes on erikoinen – tai kuten tutkijat sanovat: eksentrinen.
 Sherlock Holmesille on  vuosien saatossa tarjottu diagnoosiksi  maanis-depressiivisyyttä, tarkkaavaisuushäiriötä (ADD), Aspergerin syndroomaa ja narkomaniaa.
 – Kaikelle pitää nykyään olla joku diagnoosi, joka selittää asioita. Nykypäivän diagnooseja ei voi missään nimessä soveltaa 1800-lukuun, sanoo tohtorikoulutettava Elina Karvo.
 Mikä merkitys psyyken ongelmilla on mestarietsivän kiinnostavuuteen?
 – Kun luen Holmes-tarinoita, en mieti sellaista. Johtuukohan se siitä, että olen pienestä pitäen katsonut Poirotit ja Marplet. 1800-luvun loppuun sijoittuvissa brittisarjoissa hahmot ovat aina kummajaisia.
 BBC:n sarjassa Sherlock Holmes tekee itsestään arvion: En ole psykopaatti, olen erittäin älykäs sosiopaatti. ("I’m not a psychopath, I'm a high-functioning sociopath.“)
 – Holmesin erilaisuus tekee hänestä kiinnostavan, mutta minun ajatuksissani se ei pohjaa mihinkään diagnoosiin, Suvi Laine toteaa.
 Arthur Conan Doylen Holmes-tarinoista otetaan aina vain uusia painoksia. BBC:n tv-sarja Benedict Cumberbatcheineen puhalsi taas uutta vauhtia painokoneisiin. Kimmo Gustafsson / Yle
 Holmesin huumeidenkäytöstä puhuttaessa Elina Karvo muistuttaa, että 1800-luvun lopulla huumeet olivat yleisempiä kuin nykyään. Oopiumia tai kokaiinia pidettiin vain virkistävänä aineena.
 – 1980-luvun tv-sarjan alussa Holmes käytti huumeita, mutta koska lapset katsoivat sarjaa ja pitivät Holmesia sankarina, huumeet oli pakko jättää pois.
 Huumeet toisaalta korostivat hänen boheemiuttaan, se sopi 1800-luvun muottiin.
 Dekkariperinteen pohja
 Sherlock Holmes -fanit eli sherlockiaanit välillä itsekin hymyilevät vinosti kirjailija Arthur Conan Doylen kirjallisille ansioille. Monet Holmes-kertomukset ovat Elina Karvon ja Suvi Laineen mielestä rakenteellisesti heikkoja tylsine taustatarinoineen.
 Oli Conan Doylen kirjailijanurasta mitä mieltä tahansa, Holmes-tarinat kuitenkin loivat kirjallisuudenlajin nimeltä dekkari. Ongelma on tohtorikoulutettava Elina Karvon mukaan siinä, että Conan Doylen oma kiinnostus Holmesiin lopahti, ja samalla kirjallinen taso laski.
 – Monelle ainut Holmes-tarina on  Baskervillen koira . Jännä juttu, että juuri sitä luetetaan koulussa, vaikka osa novelleista tarjoaisi paljon paremman näkökulman Conan Doylen tuotantoon, Suvi Laine sanoo.
 Holmes-tarinoita on aina pidetty massakulttuurina, niitä julkaistiinkin alun perin halvoissa lehdissä. Mutta vaikka ne määriteltiin viihteeksi, ne voivat silti olla vakavasti otettavaa aineistoa akateemiselle tutkimukselle.
 Sherlock Holmes -yhdistys sekä Sherlock Holmesin että Arthur Conan Doylen faneille lukupiirejä Conan Doylen alkuperäisteoksista luentoja ja paneelikeskusteluja mm. elokuva- ja tv-tulkinnoista sekä Conan Doylen spiritualismista Turku-vetoinen, mutta jäseniä eri puolilta Suomea jäsenlehti Holmesiini, jossa mm. holmeskooppi (vrt. horoskooppi)
 – Ihmiset välillä kohottavat kulmiaan, kun kuulevat, että teen väitöskirjaa aiheesta. Populaarikulttuuri on kuitenkin aina aikansa tuote, ja Holmes-elokuvatkin paljastavat aikansa asenteita, Elina Karvo sanoo.
 Esimerkiksi 1980-luvun Holmes-sarja haluttiin sijoittaa viktoriaaniseen menneisyyteen, koska silloin oli vallalla niin sanottu  heritage cinema,  perinne-elokuva. Sarja kuitenkin reagoi Karvon mukaan Thatcherin ajan konservatismiin. Osin kyse oli myötäilystä, osin vastustuksesta.
 – Tästä näkökulmasta Holmes-sarjaa ei ole aikaisemmin tutkittu. Syy lienee juuri se, että Conan Doylen teokset eivät koskaan päässeet kirjallisuuden arvostettuun kaanoniin.
 Koukuttaako Sherlock Holmes? Miksi? Onko joku tietty Holmes-elokuva tai -sarja se ainut oikea? Onko olemassa joku muu fiktiivinen hahmo, jonka fanikerhoon haluaisit kuulua? Keskustelu-osion löydät, kun vierität hiukan alaspäin.
 Lue lisää:
 Etsivänero piikittää suoraan suoneen
 Uuden Sherlockin käsikirjoittaja Ylelle: Benedict Cumberbatch oli ainoa vaihtoehto rooliin
 Uusi Sherlock palasi ruutuihin synkempänä kuin koskaan – eikö Holmes ole enää entisensä?

Ehkä omituisin alku faniyhdistykselle: kuningaspäättelijä Sherlock Holmesin harrastajat löysivät toisensa yliopiston vessanseinältä


Summary: Pitkäaikainen vuorotyö kasvattaa riskiä monille terveysongelmille ja ylipainolle.

Epätavalliset työajat ovat yhä yleisempiä, ja ne voivat vaikuttaa terveyteen monella tapaa. Toisaalta esimerkiksi vuorotyön aiheuttamaa väsymystä ja unihäiriöitä voidaan vähentää hyvällä vuorosuunnittelulla, osoittavat Työterveyslaitoksen tutkimukset.
 Tyypillisestä kahdeksasta neljään -työajasta poikkeavia työaikoja tehdään enemmän, vaikka perinteisen kellon ympäri tehtävän teollisuustyön osuus on vähentynyt.
 Samalla vaikkapa yötyön yleisyys on pysynyt ennallaan tai lisääntynyt esimerkiksi terveydenhuollossa, liikenteessä ja palvelualalla.
 Miten yleistyvät työaikojen joustot vaikuttavat terveyteemme? Tätä on selvittänyt Työterveyslaitoksen tutkimusprofessori  Mikko Härmä .
 Härmän Palkansaajien tutkimuslaitoksen  Talous & Yhteiskunta -lehteen kirjoittaman artikkelin  mukaan Suomessa pitkät työpäivät, vuorotyö ja työvuorojen alkamis- ja loppumisaikojen vaihtelu ovat yleisempiä kuin keskimäärin Euroopassa.
 Toisaalta lähes 20 prosenttia palkansaajista voi päättää työaikansa täysin itse.
 Unen puute lisää hiilihydraattien houkutusta
 Säännöllistä vuorotyötä teki Suomessa naisista 27 prosenttia ja miehistä 19 prosenttia vuonna 2015. Tutkimusten mukaan pitkäaikainen altistuminen vuorotyölle lisää nautitun energian kokonaismäärää ja ylipainoa.
 – Kasautuva univaje esimerkiksi pitkiin työaikoihin liittyen ja yöllä tai aikaisin aamulla työskentely vaikuttavat ruoansulatuskanavan nälkää säätelevien hormonien eritykseen kasvattaen erityisesti hiilihydraattinälkää, artikkelissa todetaan.
 Jo muutaman päivän mittaisella osittaisella univajeella on epäedullisia vaikutuksia elimistön stressireaktioihin, sokeriaineenvaihduntaan ja tulehduksellisten reaktioihin.
 Erityisesti yötyötä sisältävä vuorotyö ja pitkät työajat taas lisäävät uni-valvetilan häiriöitä, työtapaturmia ja riskiä sairastua rintasyöpään sekä sydän- ja verisuonisairauksiin.
 Lakimuutos lyhentää yötyöputkia
 Tarve epäsäännöllisille työajoille on todennäköisesti edelleen kasvussa. Mitä keinoja on tehdä vaihtelevista työajoista vähemmän haitallisia työntekijöille?
 Työvuoroista palautuminen onnistuu parhaiten, jos lyhyitä vuorovälejä on mahdollisimman vähän. Erityisen kuormittavia ovat työvuorot, joissa iltavuoroa seuraa aamuvuoro.
 Työterveyslaitoksen tutkijat  ovat suositelleet , että yksi työvuoro olisi maksimissaan kymmenen tuntia. Silti 12 tuntia kestävät työvuorot ovat lisänneet suosiotaan.
 Työterveyslaitos ylläpitää myös  kansallisia suosituksia  vuorotyön ja poikkeavien työaikojen terveysriskien vähentämiseksi.
 Uusi työaikalaki  vaikuttaa sekin monella tapaa työaikoihin. Pitkiä yötyöputkia se vähentää, sillä perättäisten yövuorojen määrää rajoitetaan seitsemästä viiteen.
 Työterveyslaitoksen suositus on, että yövuoroja olisi peräkkäin huomattavasti vähemmän, vain kaksi.
 Lue myös
 Johtajaylilääkäri suomii kovin sanoin lääkäreiden vuorokauden mittaisia päivystysvuoroja: "Minä en menisi edes kampaajalle, joka on valvonut 24 tuntia"
 Työterveyslaitos: Yövuorot hoitoalalla yhä yleisempiä, ja sama kuormitus uhkaa muitakin, kun laki muuttuu
 Selätä unettomuus asiantuntijoiden vinkeillä, mutta muista: "Minkään yksittäisen kikan kokeileminen ei todennäköisesti auta"

Tutkimusprofessori muistuttaa vuorotyön monista terveyshaitoista – epäsäännölliset työajat yhä yleisempiä


Summary: Usea kiusattu tuntee vihaa ja ajattelee kostoa.

Krista Viitalaa  kiusattiin päiväkodista lukion loppuun, reilusti toistakymmentä vuotta. Kiusaaminen oli tavaroiden rikkomista, seurailua, ulkopuolelle jättämistä ja haukkumista.
 Viitala kuvailee itseään reippaaksi ja sanavalmiiksi lapseksi. Hän oli "tänttärä", joka johti leikkejä.
 – Sitten ruvettiin haukkumaan läskiksi ja hiljaiseksi hissukaksi, vaikken ollut mitenkään erityisen pyöreä tai hiljainen. Mua aivopestiin. Lihoin 10 kiloa vuodessa ja muutuin varautuneeksi.
 – Toiset ihmiset muodostivat identiteettini puolestani. Se ei saanut kehittyä normaalisti, kun muut muokkasivat sitä, Viitala kuvailee.
 Ilmiö on kiusattujen joukossa varsin yleinen, kertoo Lahdessa kiusaamisasioiden tuki- ja neuvontakeskus Valopilkussa työskentelevä  Katri Salmi . Kiusattu voi kasvaa kohti kiusaajien luomaa identiteettiä.
 – Esimerkiksi lahjakas urheilija voi ajatella, ettei hänellä ole liikunnallisia kykyjä ollenkaan, jos sosiaalinen status koulussa on alistettu ja liikuntatunneilla jätetään aina viimeiseksi, Salmi selittää.
 Terapeutin kysymys muutti vihan suunnan
 Nyt 23-vuotiasta Krista Viitalaa ei enää kiusata. Lapsuus- ja nuoruusajan kokemukset ovat kuitenkin olleet raskas taakka. Viitala kertoo kärsineensä kolmesta masennusjaksosta sekä paniikki- ja ahdistusoireista.
 Myös itsetuhoinen käytös on hänelle tuttua.
 – Hakeuduin henkisesti ja fyysisesti väkivaltaisiin ihmissuhteisiin, koska koin, etten ole minkään arvoinen enkä ansaitse mitään hyvää.
 Viitala kohdisti vihan itseensä, kunnes terapeutti kysyi: ”Miksi satutat itseäsi, vaikka olet muille vihainen?”
 Krista Viitala prosessoi kysymystä, ja hänen ajatusmallinsa muuttui. Enää hän ei satuttanut itseään, vaan oli vihainen muille.
 – Olin todella pitkään vihainen kaikesta. Vihaa oli kertynyt paljon.
 Kiusattuja auttava Katri Salmi kertoo, että jokaisen Valopilkkuun tulevan asiakkaan viha kartoitetaan. Kiusatuilta kysytään, kuinka he kokevat vihaa ja minne se kohdistuu.
 – Annamme mahdollisuuden käsitellä niitä tunteita ja sanomme, että vihaa on oikeus tuntea. Se on pakko purkaa ja käsitellä jotenkin, ettei viha ala patoutumaan.
 Krista Viitala (vas.) on kiusaamisen kokemusasiantuntija. Katri Salmi auttaa työkseen kiusaamisesta kärsineitä. Meeri Niinistö / Yle
 Usea kiusattu ajattelee kostoa
 Katri Salmi arvioi, että 90 prosenttia Valopilkkuun tulevista kiusatuista kokee vihaa ja heillä on koston ajatuksia.
 – Joudumme arvioimaan sitä, onko kiusattu vaaraksi itselleen tai muille. On ihan joukkosurmista unelmoimista. Tätä on olemassa, tätä on meidän yhteiskunnassa, Katri Salmi kertoo.
 Lahden Valopilkussa on kymmenen vuoden aikana ollut yksi asiakas, jonka takia otettiin yhteyttä viranomaisiin.
 Salmen mukaan kostofantasiat kohdistuvat yleensä siihen yhteisöön, jossa on tullut kiusatuksi. Oman kiusaamistaustansa vuoksi Katri Salmella oli yläkouluikäisenä tällaisia ajatuksia. Saamiensa tappo- ja hakkausuhkausten takia häntä pelotti mennä kouluun.
 – Mietin, miten voin satuttaa kiusaajia, että voisin itse mennä turvallisemmin kouluun. En koskaan mennyt niin pitkälle, että tekisin jotain.
 Salmi kertoo ymmärtäneensä, että vihan patoutumisen täytyy loppua. Pahimmassa tapauksessa kiusatun patoumasta voi tulla niin suuri, että se räjähtää aikuisiällä.
 – Eteen voi tulla konfliktitilanne, joka nostaa lapsuuden ajan traumat pintaan. Se voi olla viimeinen niitti.
 Kiusaaja kiusasi, jotta hänet huomattaisiin
 13 vuotta kiusattu Krista Viitala ei enää ole vihainen. Hän kertoo jopa antaneensa kiusaajilleen anteeksi.
 Hän oli pitkään katkera ja ajatteli, että kiusaajien elämä on helppoa ja ruusuista. Katkeruus alkoi hälvetä, kun terapeutti kysyi Viitalalta, mistä hän voi tietää miten kiusaajilla menee.
 – Siitä lähti vihan purkautuminen ja anteeksiantaminen, Viitala kertoo.
 Syitä kiusaamisen taustalla on monia, sanoo Katri Salmi. Yksi niistä on ryhmässä, esimerkiksi koululuokassa ilmenevät valtasuhteet.
 – Teemme tyhmiäkin päätöksiä, ettei meitä hylättäisi ryhmästä. Ryhmässä alkukantaiset tavat ja keinot selviytyä aktivoituvat. Valtasuhteet vaikuttavat niin, että esimerkiksi sanavalmista lasta lähdetään helposti peesaamaan kiusaamisessa.
 Toinen yleinen syy on Salmen mukaan kiusaajan kotiolot. Lapsi tai nuori ei vielä osaa sanoittaa, että hänellä on tänään paha päivä. Sen sijaan pahoinvointi voi kohdentua koulukavereihin.
 – Yksi entinen kiusaaja kertoi kiusanneensa, että aikuiset olisivat huomanneet hänen pahan olonsa.
 Kiusaamisasioiden tuki- ja neuvontakeskus Valopilkussa työskentelevällä Katri Salmella on kiusatun tausta. Hän toivoo yhteiskuntaamme lisää yhteisöllisyyttä. Meeri Niinistö / Yle
 Kiusaaminen on monisyinen sosiaalipsykologinen ilmiö, jonka poistamiseksi tuskin löytyy yhtä varmasti tepsivää konstia. Helsinkiläinen Aseman Lapset ry on kehittänyt sovittelevan toimintamallin, jonka avulla yhdistys on  hoitanut yli sata pitkittynyttä koulukiusaamistapausta .
 Kiusaamisen kitkeminen juurineen päivineen on silti valtava haaste. Katri Salmi uskoo, että muutoksen tulisi lähteä aikuisten asenteista.
 – Meidän pitäisi ymmärtää, että nämä ovat meidän lapsia, ei noiden muiden. Tärkeää on se, miten me puhumme muista ja muille lasten kuulleen.
 Hän toivoo kasvatukseen lisää yhteisöllisyyttä – että naapurikin uskaltaisi komentaa toisen lasta.
 – Muidenkin lapsille voidaan luoda rajoja, koska se opettaa kunnioittamaan toisten, tuntemattomienkin ihmisten rajoja. Empatiakyky on äärettömän tärkeä.
 Lue myös:   Kiusaaminen alkoi, kun kaikki olivat jo melkein aikuisia – Jesse Heikkisen elämä oli hyvää, kunnes hän meni amikseen
 Koulu alkaa kiusaajien kohtaamisella: 14-vuotias kirjoitti blogitekstin, jotta saisi olla rauhassa – "Jos tälle nauretaan, aivan sama"

Kiusaaminen muutti Krista Viitalan siksi, miksi kiusaajat häntä haukkuivat – "Lihoin 10 kiloa vuodessa ja muutuin varautuneeksi"


Summary: Tullin mukaan jopa kolmeltasadalta yritykseltä puuttuu Suomessa vielä tullitunnus, jolla he voivat jatkaa kaupankäyntiä brexitin jälkeen Britannian kanssa.

Vantaalaisen Konaflex-tukkukaupan varastossa lasketaan tätä nykyä tarkkaan, montako skotlantilaista kytkintä tai jarrua heillä on hyllyillään. Jos Britannian EU-ero toteutuu, muutokset Konaflexille ovat selvät. Konaflexin toimitusjohtaja  Tuija Lindblad  on laskenut, että tavaran tulo saattaa hidastua jopa parilla päivällä.
 – Brexit tarkoittaa pahimmillaan, että jokainen Englannista tuleva lähetys tullataan ensin siellä lähtöpäässä ja sitten täällä meillä, Lindblad sanoo.
 Konaflexin kaltaiselle yritykselle Brexit tarkoittaa lisää työtä, byrokratiaa ja kustannuksia. Käytännössä tämä johtaa siihen, että tavara ei liiku asiakkaalle niin nopeasti kuin nyt.
 Tuija Lindblad esittelee skotlantilaista kytkintä. Iso-Britannia on kolmanneksi tärkein tuontimaa Konaflexille.  Reeta Salminen / Yle
 Tulli: "Hankkikaa tullitunnukset"
 Konaflexilla on kuitenkin kokemusta EU:n ulkopuolisesta kaupasta. Monelle yritykselle se on sitä vastoin outoa.
 Tulli on laskenut, että tällä hetkellä kolmeltasadalta suomalaiselta yritykseltä puuttuu vielä tullitunnukset brexitin jälkeiseen kauppaan Brittien kanssa.
 Britannian parlamentin on määrä äänestää brexitistä viimeistään tulevan viikon lauantaina.
 Suomen Tulli kehottaakin kaikkia brittien kanssa kauppaa käyviä yrityksiä välittömästi varmistamaan, että tullitunnukset EU:n ulkopuoliseen kauppaan ovat kunnossa.
 – Kehotan tämmöisiä yrityksiä, joilta tunnukset vielä puuttuvat, ottamaan tulliin yhteyttä ensi tilassa, sanoo Tullin asiakkuus - ja veronkantojohtaja  Tom Ferm .
 Kaiken kaikkiaan monta tuhatta suomalaista yritystä käy kauppaa brittien kanssa.
 Yritysten lisäksi tullien sumppuja tulevat lisäämään myös yksittäisten ihmisten tekemät netti-tilaukset Englannista. Jatkossa yli 22 euroa maksavista nettitilauksista pitää tehdä tulli-ilmoitus ja maksaa verot, jos brexit toteutuu.
 Tulli on laskenut, että jos Britannian EU-ero astuu voimaan, tullattavat tavarat tulevat lisääntymään 25 prosenttia. Tulli on palkkaamassa nyt 60 uutta työntekijää ruuhkien välttämiseksi.
 Konaflex Oy:n toimitusjohtaja Tuija Lindblad. Reeta Salminen / Yle
 Vantaalla Konaflexin toimitiloissa tullaus on hanskassa, mutta brexit aiheuttaa silti päänvaivaa.
 Voi olla, että brexitin tapahtuessa, joku suomalainen paperikone saattaa tulevaisuudessa seisoa rikkinäisenä pidempään kuin nyt, kun uutta osaa ei saada Englannista pikaisesti toimitettua.
 – Kyllä, näin se juuri vaikuttaa vääjäämättä. Asiat eivät onnistu sitten niin nopeasti kuin tänään, Lindblad sanoo.

Brexit voi yllättää sadat suomalaisyritykset tullimaksuillaan – vantaalaisyritys laskee tarkasti, miten skotlantilaiset kytkimet riittävät


Summary: Maan eteläosissa maanantai on viikon sateisin päivä, mutta keskiosissa ei sateenvarjoa vielä maanantaina tarvita.

"Jes! Nyt alkaa syysloma eikä täydy herätä aikaisin kouluun." Näin voivat monet koululaiset iloita eri puolilla Suomea, sillä huomenna maanantaina alkaa syysloma usealla paikkakunnalla etenkin Etelä-Suomessa.
 Opetushallituksen mukaan koulujen syyslomat sijoittuvat viikoille 42 ja 43. Huomenna alkaa viikko 42 ja se päästään aloittamaan melko tavanomaisessa lokakuisessa säässä.
 Etelä-Suomessa voi maanantaina tulla vettä paikoin jopa 15 millimetriä ja maanantai onkin viikon sateisin päivä etelässä. Tiistai on välipäivä sateista, mutta lännestä lähestyy illalla uusia sateita. Lämpötila on noin kymmenen asteen tienoilla päivisin.
 Kaunista on maanantaina Ylen meteorologi  Anne Borgströmin  mukaan maan keskiosissa, sillä etelän sateet eivät yllä sinne saakka. Sekä huomenna maanantaina että tiistaina Lapissa tulee vähäisiä lumikuuroja.
 Kaikkiaan tuleva viikko näyttäisi sään osalta melko tavanomaisen lokakuisena. Sääkartalla näkyy pilvisiä päiviä ja sateita, mutta joukosta löytyy myös jotain piristävää.
 – Kauniitakin poutapäiviä on, jolloin aurinko näyttäytyy, Borgström huomauttaa.
 Tällaisia ovat tiistai ja torstai.
 Anne Borgström / Yle
 Lämpötila on koko viikolla melko tavanomaisen lokakuinen maan etelä- ja keskiosissa, yöt ovat viikon alussa kuitenkin kylmiä. Pohjoisessa on koko viikon ajan hitusen tavanomaista viileämpää.
 Keskiviikkona maan keskiosissa sataa ja osa sateista voi tulla lumena. Jos lunta tulee, sitä voi tulla runsaastikin. Lapissa on keskiviikkona poutaa.
 Viikonloppua kohti mennään hieman epävakaisempaan suuntaan.

"Kauniita poutapäiviäkin on" – koululaisten syysloma alkaa lokakuisessa säässä, mutta aurinkokin näyttäytyy muutaman kerran


Syyrian armeijan joukkoja on komennettu siirtymään kohti pohjoisen kurdialueita, jonne Turkki on hyökännyt, kertovat uutistoimistot.
 Tiedot ovat peräisin Syyrian valtionmedialta. Tarkoituksena on vastata Turkin hyökkäykseen kurdeja vastaan.
 Kurdit ilmoittavat sunnuntaina sopineensa Syyrian hallituksen kanssa, että Syyria lähettää joukkojaan Turkin vastaisen rajan tuntumaan, kertoo AFP.
 Syyrian hallinto ja kurdijohtoiset SDF-joukot ovat käyneet neuvotteluja Venäjän tukikohdassa Syyriassa, sanoo kurdiedustaja uutistoimisto Reutersin tietojen mukaan.
 Turkin tukemien syyrialaisjoukkojen taistelija Ras al-Ain rajakaupungissa sunnuntaina 13. lokakuuta. Nazeer Al-Khatib / AFP
 Aiemmin sunnuntaina Yhdysvallat ilmoitti suunnitelmista siirtää tuhat sotilasta pois Pohjois-Syyriasta.
 Asiasta kertoi Yhdysvaltain puolustusministeri  Mark Esper  uutiskanava CBS:n haastattelussa. Tuolloin Esper kertoi, että vetäytymisen syynä on Turkin suunnitelmat hyökätä pidemmälle Syyriaan, mitä aiemmin luultiin.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on ilmoittanut pitävänsä hätäkokouksen liittyen Pohjois-Syyrian tilanteeseen.
 Macron vaatii Turkkia lopettamaan hyökkäyksensä kurdeja vastaan Pohjois-Syyriassa. Macronin mukaan Turkin operaatio uhkaa luoda kestämättömän humanitaarisen tilanteen ja auttaa äärijärjestö Isisiä voimistumaan uudelleen.
 Macronin mukaan hän ja Saksan liittokansleri  Angela Merkel  ovat yhtä mieltä siitä, että hyökkäyksen on loputtava. Macron ja Merkel keskustelivat tilanteesta tänään illalla Pariisissa.
 Merkel kertoi keskustelleensa tilanteesta Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  kanssa sunnuntaina.
 Puhelu oli kestänyt tunnin, mutta ei näyttänyt tuottaneen tulosta. Erdoğanin mukaan mikään länsimaiden pakoteuhkaus tai asevientikielto ei saa Turkkia pysäyttämään hyökkäystään.
 Italian pääministeri  Giuseppe Conte  ilmoitti sunnuntaina ajavansa koko EU:n kattavaa asevientikieltoa Turkkiin. Italia on yksi suurimmista aseviejistä Turkkiin. Tähän mennessä Suomi, Ranska, Saksa, Hollanti ja Norja ovat jäädyttäneet aseviennin Turkkiin.
 EU:n ulkoministerit tapaavat maanantaina Luxemburgissa ulkoasiainneuvoston kokouksessa.
 Lue myös :
 Kurdit: Lähes 800 Isis-taistelijoiden perheenjäsentä on paennut Ain Issan leiriltä – Erdoğan: tiedot "perättömiä"
 Sadattuhannet Syyrian kurdit joutuvat pakenemaan Turkin hyökkäystä – "meillä ei ole paikkaa, minne mennä", "lapsillamme ei ole ruokaa"
 Amerikkalaislähteet WP:lle: Turkin tykistötulitus kohti USA:n tukikohtaa oli tahallista

Syyria siirtää joukkojaan pohjoiseen vastatakseen Turkin hyökkäykseen – USA ilmoitti aiemmin vetävänsä joukkoja maasta


Summary: Uusi kirja kertoo, kuinka klassikoteos taltutetaan ja otetaan haltuun.

Klassikko? Sehän on joku väsyttävä vanhojen homekorvien juttu, jossa kelataan unettavasti joskus miljoona vuotta sitten tapahtuneita yhdentekeviä juttuja, ja jota lukiessa on vaara kuolla kupsahtaa tylsyyteen. Siis niin BOORING!
 – Kyllähän klassikoita kohtaan löytyy ennakkoluuloja ja niitä saatetaan pitää kuivakoina ja pitkästyttävinä. Etenkin kapinoiville nuorille voi tulla vastareaktio, jos joku ilmoittaa, että tämä tässä on hyvä kirja ja sinun pitää se lukea. Tällainen sanelu voi ärsyttää, kirjallisuudentutkija  Maria Laakso  pohtii.
 Laaksolta on julkaistu äskettäin  Taltuta klassikko!  -opas, jossa kotimaisille klassikoille annetaan kovaa kyytiä ja jossa lukijoille tarjotaan tuoreita ja ennakkoluulottomia näkökulmia kirjallisuutemme virstanpylväisiin. Pölyjä pyyhitään muun muassa  Kalevalan  ja  Sinuhe egyptiläisen  sivuilta. Vaikka klassikoita vierastaisikin ja vaikka kaikki klassikot eivät hyviä olisikaan, niitä kannattaa Laakson mielestä ehdottomasti lukea.
 – Klassikoiden kautta voi ymmärtää paremmin meitä itseämme ja meidän omaa nykykulttuuriamme. Kulttuuri rakentuu kerroksittain ja se pohjaa aina olemassaolevaan. Klassikot ovat eräänlaisia kivijalkoja, joiden varaan nykykulttuuriamme edelleen rakennetaan. Jos ei tunne niitä klassikoita, joiden varassa omat käsityksemme ovat, jää nykyisyydestämme monia asioita ymmärtämättä, Laakso kertoo.
 Klassikko pitäisi siis taltuttaa, mutta miten? Laakson mukaan  Taltuta klassikko!  - kirjan nimi viittaa siihen, että klassikot voivat olla hieman pelottaviakin – kuin villipetoja, jotka pitää kesyttää, jotta niitä ymmärtäisi.
 – Klassikoiden hankaluutena on se, että ne ovat usein meistä ajallisesti varsin etäällä. Niistä tarvitaan tietoa, eikä kaikkia klassikoita kannata ryhtyä lukemaan kylmiltään. Esimerkiksi  Kalevalan  kohdalla olisi hyvä tuntea juoni ja henkilöhahmot, ennen kuin lähtee lukemaan itse tekstiä. Tällä tavalla teoksen maailmaan on helpompi päästä sisälle.
 Modernille yhteiskunnalle annetaan piu paut
 Niin,  Kalevala . Laakso on valinnut  Taltuta klassikko!  -kirjaan kahdeksan kanonisoitua teosta, ja liikkeelle lähdetään Suomen kansalliseepoksesta.  Kalevalassa  kieli on kylläkin hienoa, mutta sitä voi olla myös vaikeaa lukea: trokee-runomitan takia yksinkertaisetkin asiat kerrotaan monimutkaisesti.
 –  Kalevalaa  kannattaisi lukea ääneen tai sitä voi vaikka lauleskella kun on yksin kotona, jolloin kieli alkaa oikeasti elää. Tai  Kalevalaa  voi kuunnella äänikirjana.  Kalevalan  kohdalla on myös tärkeää ymmärtää, että se on on ollut osa kansallista projektiamme: olemme tarvinneet myyttisen menneisyyden, jonka  Elias Lönnrot  on suureepokseensa puristanut kokoon. Toisaalta  Kalevala  toimii myös fantasiateoksena: siellä on tietäjiä, velhomaisia hahmoja, taikuutta ja magiaa – ja fantasiahan kiinnostaa nuoria.
 Kalevalasta  on tyylillisesti ja sisällöllisesti pitkä harppaus seuraavaan klassikkoon,  Aleksis Kiven   Seitsemään veljekseen , joka on hyvä esimerkki siitä, kuinka aikoinaan säädyttömänä ja kamalana pidetystä romaanista tulee palvottu ja useilla eri alustoilla versioitu kansallisaarre.
 Kirjallisuudentutkija Maria Laakso. Taustalla herra Kivi.  Jussi Mankkinen / Yle
 Maria Laaksoa  Seitsemässä veljeksessä  kiinnostaa etenkin haave Impivaarasta ja se, kuinka veljekset kärsivät modernin maailman vaatimuksista: aapista ja katekismusta on pakko oppia lukemaan, muuten ei pääse edes naimisiin.
 – He ovat ihastuttava poppoo, koska haistattavat pitkät tällaisille asioille ja muuttavat metsän keskelle asumaan. Luulisin että tällainen impivaaralainen haave herää meissä kaikissa ainakin silloin tällöin – jos koulunkäynti tai työelämän oravanpyörä käyvät kovin rankaksi, tekee mieli vetäytyä metsään ja elää yksinkertaista ja onnellista elämää. Impivaara esitetään  Seitsemässä veljeksessä  jonkinlaisena palaamisena äidin kohtuun, pois kaikista aikuisuuden ja modernin yhteiskunnan haasteista.
 Seitsemässä veljeksessä  Laaksoa kuitenkin häiritsee yksi asia: sen loppu on turhan sovinnainen.
 – Veljekset kesytetään ja heistä tulee yhteiskunnan osasia sen sijaan, että he olisivat jääneet onnellisina asumaan metsään. Tavallaan kirjan loppu kuvaa Suomen kansan kehitystä: olemme olleet aiemmiin pakanallisia ja lukutaidottomia, mutta kehittyneet sittemmin ihmisiksi, joilla on laajempaa perspektiiviä meitä ympäröivään maailmaan. Ennen lukutaitoa veljesten maailmankuva oli taikauskoinen ja sekasortoinen ja siinä menivät iloisesti sekaisin  Raamatun  hahmot peikkojen ja menninkäisten kanssa.
 Aukeama Taltuta klassikko! -kirjasta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Deittailua dekadenssin lomassa
 Maria Laakso on valinnut kirjaansa taltutettavaksi myös  Työmiehen vaimon ,  Minna Canthin  näytelmän vuodelta 1885.  Työmiehen vaimo  on hyvä esimerkki tendenssinäytelmästä ja riipivästä realismista. Siinä otetaan rajusti kantaa yhteiskunnallisesti ja käsitellään naisen asemaa avioliitossa.
 – Näytelmän kirjoittamisajankohtana nainen oli aviomiehelleen taloudellisesti alisteinen, mikä saattoi johtaa kamaliin seurauksiin.  Työmiehen vaimossa  meillä on juoppo ja hulttio mies, joka dokaa kaikki perheen rahat. Nainen ei voi tehdä mitään, koska yhteiskunta ei takaa hänelle minkäänlaista taloudellista itsenäisyyttä.
 Nykylukijalle  Työmiehen vaimon  henkilöhahmot saattavat vaikuttaa hyvinkin stereotyyppisiltä, mutta siihenkin on syynsä.
 – Kun ajattelee henkilöhahmoja suhteessa tyylisuuntaan, olivat realistit kiinnostuneita tarkastelemaan, miten tietynlaiset yhteiskunnalliset olosuhteet tuottavat ihmistyyppejä sekä tietyllä tavalla toimivia ihmisiä. Tätä taustaa vasten näytelmän hahmojen karikatyyrisyys tulee ymmärrettäväksi.
 Perinteisten klassikoiden ohella Maria Laakso on ottanut tutkittavakseen  L. Onervan  eli Hilja Onerva Lehtisen esikoisromaanin Mirdjan , joka ilmestymisaikanaan vuonna 1908 herätti valtaisasti pahennusta.  Mirdja  rikkoi silloisia sovinnaisuuskäsityksiä sekä tabuja ja lisäksi sen kontekstina oli uusi kuuma filosofis-esteettinen eurooppalainen taideilmiö, dekadenssi.
 – Dekadenssissa suhtauduttiin varauksellisesti positiivisiin tulevaisuudenkuviin, ihannoitiin rappiota, filosofoitiin taiteesta ja juotiin paljon absinttia.  Mirdja  ei ole mikään kuivakka klassikko, vaan se edustaa dekadenttia ajatusmaailmaa ja on  ultimate  deittailuromaani. Aika villiähän meno kirjassa on, mitä se on monessa muussakin klassikossa. Tylsiä hetkiä ei tarvitse pelätä – tarjolla on seksiä, väkivaltaa ja kaikkea muuta raflaavaa.
 Johanna Rojolan kuvitusta Taltuta klassikko! -kirjaan. Tässä kuvassa dekadenssia deittailukulttuuria L. Onervan Mirdjasta.  Johanna Rojola / Tammi
 Kun nainen muuttuu ihmissudeksi
 Klassikoihin mahtuu myös runoteoksia. Yksi niistä on  Edith Södergranin   Runoja  (1916-1925). Södergran oli myyttinen hahmo, joka menehtyi aikakautensa "taiteilijasairauteen" eli tuberkuloosiin vain 31-vuotiaana. Vaikka Edith Södergranin elämä oli traaginen ja hän käsittelee runoissaan myös sairauttaan ja kuolemaa, alistumista niistä ei löydy. Päinvastoin, hänen runoissaan ollaan todella uhmakkaita ja elämänjanoisia.
 – Södergran on nuoreksi naisrunoilijaksi kiehtova hahmo. Hän kieltäytyy olemasta mikään vaatimaton pikku kynäilijä, vaan julistaa sen sijaan kovaäänisesti olevansa poikkeusyksilö ja uuden ajan airut. Södergran ihaili filosofi  Friedrich Nietscheä,  joka on lanseerannut yli-ihmisopin.
 Södergranin lyriikan tematiikkaan kuuluu myös vahvasti naissukupuolen rajoitusten ylittäminen, mikä tulee hyvin esille  Vierge Moderne  - runossa.
 – Siinä julistetaan, että minä en ole nainen, olen neutri.  Vierge Modernessa  tutkaillaan sukupuolta – oikeastaan irrottaudutaan siitä – ja ollaan vähän queer, koska ihminen voi olla kaikkea muutakin kuin oma sukupuolensa.
 Sitten siirrymme Viron Hiidenmaan saarelle, jossa syntyi vuonna 1928  Aino Kallaksen  kauhunväristyksiäkin aiheuttava  Sudenmorsian . Kallaksen romaani on muodoltaan lyhyt, muttei mikään helppolukuinen – sen kielellinen tyyli on arkaainen ja siinä on paljon virolaisia lainasanoja. Päähenkilö, metsänvartijan vaimo Aalo muuttuu tarinassa  Diabolus Sylvarumin  vaikutuksesta ihmissudeksi – tämä kaikki siis jo vuosikymmeniä ennen viime aikojen populaarikulttuurissa jylläävää vampyyri- ja ihmissusibuumia.
 – Ihmissudeksi muuttuessaan ja muiden susien laumassa juostesaan Aalo kokee ylimaallista riemua ja onnea. Tämä voidaan tulkita myös naisen seksuaalisuuden vapautumisena ja siten, että Aalo on uuden ajan nainen, Maria Laakso kertoo.
 Hurjien juonenkäänteiden Sinuhe
 Mutta entäpä sitten klassikoiden klassikko, eli  Mika Waltarin   Sinuhe egyptiläinen , joka on valittu vuosisadan kirjaksi ja joka on käännetty yli 40:lle kielelle?
 –  Sinuhe egyptiläinen  on romaani, josta kannattaa nimenomaan nauttia: siinä on jännittävä ja hurja juoni ja sitä voi lukea kiinnostavana seikkailukertomuksena. Lisäksi henkilögalleriaan kuuluu aivan ihana vamppihahmo, eli Nefernefernefer. Hänet on kuvattu lämmöllä ja huumorilla, ja ainakin minä sympatiseeraan häntä kovasti. Vaikka Sinuhe etenkin vanhemmiten on pettynyt elämäänsä ja viljelee pessimistisiä ajatuksia, pohjimmiltaan kyseessä on hauska romaani. Kirjaa voi suositella pitkän juonellisen kertomuksen ystävälle. Sen fiktiiviseen maailmaan voi immersoitua ja imeytyä ja nauttia kaikista sen hurjista juonenkäänteistä, Maria Laakso toteaa.
 Kahdeksantena klassikkona taltutetaan vielä  Väinö Linnan   Tuntematon sotilas,  josta on muodostunut oleellinen ja pysyvä osa isänmaallista kaanonia.
 –  Tuntemattomasta sotilaasta  on tullut sinivalkoinen riitti ja kun itsenäisyyspäivä koittaa, se kaivetaan naftaliinista, sitä lehteillään kynttilänvalossa ja katsotaan kirjasta tehtyjä elokuvaversioita. Kyseessä on elävä klassikko, jota kierrätetään kulttuurissamme koko ajan, mutta toisaalta se on jämähtänyt isänmaalliseen tulkintaan – tai ainakin nuoremmille lukijoille se voi näyttäytyä pelkästään jatkosotaa ihailevana teoksena. Tällainen ei kuitenkaan tee oikeutta Linnan romaanille, joka on hyvin pasifistinen ja sodanvastainen teos. Kirjassa esimerkiksi Vanhalan hahmo kierrättää sotapropagandan puhetapoja ja sijoittaa niitä uusiin konteksteihin, jolloin ne muuttuvat naurettaviksi.  Tuntemattomasta sotilaasta  on tullut meille isänmaallinen rituaali, mutta toisaalta kirja on myös jotenkin purkava suhteessa kaikkeen aiempaan isänmaallisuuteen.
 Tähän loppuun Maria Laakso kertoo vielä yhden syyn, miksi klassikoita kannattaa lukea, vaikka tulevalla syyslomalla.
 – Meistä jokainen voi elämänsä aikana lukea melko pienen siivun maailmankirjallisuuden kakusta. Jos haluaa lukea jotakin, kannattaa lukea hyviä kirjoja. Klassikot ovat usein – eivät ihan aina – hyviä kirjoja. Yksi syy siihen, miksi jostakin teoksesta tulee klassikko on se, että se sanoo jotakin sellaista, jonka arvo kestää vuosikymmenestä toiseen.

Ihmissudeksi muuttuva nainen, dekadenttia deittailua, taikuutta ja magiaa – kotimaiset klassikotko muka tylsiä?


Summary: Kurdien voimavarat vartioida leirejä eivät tahdo riittää Turkin hyökättyä.

Vielä on vaikea arvioida, millaisia seurauksia – todella suuria, pieniä vai kenties olemattomia – on  Isis-taistelijoiden perheenjäsenten joukkopaolla kurdien vartioimalta Ain Issan leiriltä , sanoo Maavoimien tutkijaesiupseeri, kapteeni  Antti Paronen .
 Kyse on yksittäisestä isosta, lähes 800 hengen paosta. Kurdiviranomaisilta tulleiden tietojen mukaan pakenijat ovat ulkomailta tulleiden Isis-taistelijoiden perheenjäseniä.
 Jos näin on, eivät seuraukset ole Parosen mukaan käänteentekeviä esimerkiksi Isisin vahvistumisen kannalta. Seurauksena on lähinnä kaaosta ja pakolaisten määrän kasvua.
 – He eivät välttämättä pääse etsiytymään Isis-solujen pariin ja liittyvät pakolaisvirtoihin, jotka alueella jo on.
 Moni uutismedia käyttää leiripaosta kurdiviranomaisilta tulleita tietoja. Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan pitää näitä tietoja perättöminä. Sebastian Backhaus / AOP
 Yksi asia tosin on varma: jostain syystä leirin vartiointi petti eikä se enteile hyvää.
 Kurdit ovat vastanneet Ain Issan leirin vartioinnista ja he vastaavat myös useiden Isisin vankileirien vartioinnista. Vankileireillä vartiointi toki on monin verroin tiukempaa.
 Paronen pitää mahdollisena, että myös vankileireiltä voi olla luvassa joukkopakoja.
 – Tämä tuskin on viimenen leiripako, joka tullaan näkemään. Eli pelot siitä, että Isis pääsisi yht'äkkiä vahvistumaan vankileirien vartioinnin romahtamisen myötä, ovat ihan todellisia.
 Jos paenneet vangit pääsisivät takaisin alueella sijaitseviin Isisin soluihin, olisi seurauksena Parosen mukaan todennäköisesti terrori-iskuja kyseisellä alueella, esimerkiksi Raqqassa. Tämä voi ehkä onnistua silloin, jos pakenijoita on Parosen mukaan vähän.
 Ongelmana vaan on se, että itse Isis ei ole enää sama järjestö, kuin mitä se on ollut. Verkostot ja organisaatio ovat heikkoja. Ja jos koko vankilallinen taistelijoita pakenisi kerralla, olisi se iso haaste myös Isisille.
 – Pitää muistaa, että valtansa huipulla vuoden 2014 loppukesästä Isis oli rakennettu systemaattisesti useamman vuoden ajan. Tällä hetkellä järjestön toiminta, sissisota, ei ole verrattavissa vuosien 2011–2013 valta-asemaan ja siihen organisaatioon, joka Isis silloin oli.
 Isis toki pyrkii Parosen mukaan saamaan vankileireiltä pakenevia riveihinsä. Sitä hankaloittaa pakenemisten ennakoimattomuus ja pakenijoiden mahdollinen määrä.
 – Jos yht'äkkiä pienen solun oveen tulee kolkuttamaan 300 ihmistä, niin on heitä aika mahdotonta siinä aseistaa ja piilottaa.
 Mutta ennen kaikkea kurdien kannalta tilanne näyttää pahalta.
 – Se, että riittääkö kurdeilla väki sisäisen turvallisuuden ylläpitoon, näyttää tällä hetkeltä aika mahdottomalta miettien Turkin voimakkaiden sotatoimien vuoksi.
 Mikäli taistelijoita tulee pääsemään vapaaksi, on heidän suuntanansa todennäköisesti Syyrian ja Irakin alueella sijaitsevat järjestön tukikohdat.
 Kurdien vartioimia Isis-omaisten ja vankien leirejä on lukuisia. Niillä on tuhansia tai jopa kymmeniä tuhansia ihmisiä Parosen mukaan.
 Lue lisää:
 Kurdit: Lähes 800 Isis-taistelijoiden perheenjäsentä on paennut Ain Issan leiriltä – Erdoğan: tiedot "perättömiä"
 Syyria siirtää joukkojaan pohjoiseen vastatakseen Turkin hyökkäykseen – USA ilmoitti aiemmin vetävänsä joukkoja maasta
 Pohjois-Syyrian kurdit: Emme ole vapauttamassa Isis-vankeja

Pahempaa on, jos Isis-taistelijat pääsevät pakoon vankileireiltä  – Terrorismiin erikoistunut tutkija arvioi Ain Issan leiripaon seurauksia


Summary: Valtio on luvannut rahaa kauppakeskus Hermanissa tapahtuneen koulusurman kriisityön jälkihoitoon.

Kuopion kaupunki on ryhtynyt valmistelemaan valtion lupaamaa tukipakettia kauppakeskus Hermanissa tapahtuneen koulusurman jälkihoitoon.
 Kaupunki tekee parhaillaan eri toimijoiden kanssa yhteistyössä suunnitelmia siitä, millaisia palveluita akuuttivaiheen jälkeen tarvitaan.
 Apulaiskaupunginjohtaja  Jari Saarisen  mukaan suunnitelmat ovat jo pitkällä.
 – Palvelut kohdistuvat pitkälti henkilöstöresursseihin ja pääpaino on koulu- ja oppilasterveydenhuollossa sekä pitkäaikaistraumojen hoidossa, kuvailee Saarinen kaupungin suunnitelmia.
 Käytännössä tämä tarkoittaa esimerkiksi koulukuraattoreja, psykologeja, sosiaalityöntekijöitä ja psykiatrisia sairaanhoitajia.
 Jatkohoidossa panostetaan trauman purkamiseen ja ylläpitävään hoitoon.
 – Siihen tarvitaan resursseja, että ihmiset saadaan kannateltua arkipäivässä.
 Kaupunki tarvitsee satoja tuhansia euroja
 Pääministeri Antti Rinne lupasi Kuopiolle tukipaketin toissa perjantaina tehdyn koulusurman jälkeisen  Kuopion vierailun yhteydessä.
 Rinne sanoi, että Kuopion on aluksi valmisteltava esitys siihen, mitä kaupunki tarvitsee kriisiapuun ja jälkihoitoon.
 Jari Saarisen arvion mukaan nyt on jo tehty arvioita akuuttivaiheen kustannuksiin. Jatkohoidon tarkoista summista ei ole vielä arviota. Kaupunki odottaa kuitenkin merkittävää tukea.
 – Kyllä nyt sadoissa tuhansissa liikutaan, Saarinen toteaa.
 Hänen mukaansa valtion tuki on merkittävä kriisityön jälkihoidossa ja asioiden korjaamisessa.
 – Lisäresurssit ovat meille todella tarpeen. Arvioimme tietysti nyt myös oman tuotannon tarvetta ja sitä, millaisia resursseja kaupunki itse pystyy laittamaan pidemmällä tähtäimellä.
 Kuopion kouluiskun jälkeinen kriisityö jatkuu – Kuopion kaupunki järjestää yksilöllistä keskusteluapua kaikille tarvitseville
 Nämä asiat Kuopion koulusurmasta tiedetään: Vasta opintonsa aloittanutta tekijää voidaan kuulla, kun hän pääsee tehohoidosta, KRP pyytää kaikkia mahdollisia vihjeitä

Kaupungin valmistelema tukipaketti on lähes valmis: "Tarvitsemme satoja tuhansia euroja"


Tampereella yliopistojen ja esimerkiksi aikuiskoulutuskeskuksen opiskelijaruokaloita pyörittävä Juvenes ei ole luopumassa naudanlihasta. Juveneksella on kampusravintoloita Tampereen lisäksi esimerkiksi Turussa, Oulussa, Vaasassa, Porissa ja Raumalla.
 Naudan osuus Juveneksen kaikista lihatuotteista on toimitusjohtajan  Päivi Jousmäen  mukaan tällä hetkellä noin kolme prosenttia. Siitä 90 prosenttia tulee Suomesta.
 – Palautteen mukaan asiakkaat eivät ole valmiita kokonaan luopumaan naudasta, esimerkiksi perinteisistä makaronilaatikosta ja lihapullista. Asiakkaina on myös paljon kansainvälistä väkeä, jotka eivät voi syödä sianlihaa, Jousmäki sanoo.
 Kanan osuus kasvaa lihatuotteissa koko ajan. Kehitys kulkee Juveneksella asiakkaiden mukaan.
 Helsingin yliopiston ravintolat kertoivat tiistaina, että  lopettavat naudanlihan tarjoilemisen kokonaan . Ne korvataan sialla ja kanalla. Kasviksiakin painotetaan.
 Kasvisten määrä on jo kasvanut ruokailijoilla
 Juveneksen pisteissä on huomattu niin opiskelijoiden kuin muidenkin lisänneen kasvisten määrää lautasella. Tampereen ylioppilaskunnan omistamalla yhtiöllä on lounasravintoloita myös kampusalueiden ulkopuolella.
 – Kasvisruokailijoiden ja flexaajien määrä kasvaa koko ajan kaikissa asiakasryhmissä, kertoo Jousmäki.
 Flexaajat painottavat ruokavaliossaan kasviksia, mutteivät kokonaan luovu lihasta.
 Kasvisvaihtoehto on tarjolla aina ja Jousmäen mukaan esimerkiksi kotimaisia juureksia käytetään niin kauan kuin niitä on tarjolla. Tälläkin ohjataan asiakasta kasvisten suuntaan.
 Ilmastovaikutuksista on keskusteltu yhtiössä. Niiden lisäksi yhtiön ruokavalintoihin vaikuttavat asiakkaiden palautteen lisäksi raha. Kasvisten painottaminen laskee kustannuksia.

Opiskelijaravintoloita pyörittävä Juvenes ei ole luopumassa naudanlihasta – osuus lihatuotteista 3 prosenttia


Summary: Niinistö olisi mielellään puhunut enemmän Etiopian etnisistä konflikteista, mutta totesi sen araksi aiheeksi.

ADDIS ABABA  Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  tapasi tiistaina aamupäivällä sekä Etiopian presidentin  Zahle-Work Zewden  että tuoreen rauhannobelistin, pääministeri  Abiy Ahmedin .
 Median oli alunperin tarkoitus saada nähdä Abiyn ja Niinistön yhdessä, mutta lopulta vain Ylen ja presidentin virallinen kuvaaja pääsivät paikalle, eikä medialle annettu tilaisuutta kysyä kysymyksiä pääministeriltä.
 Keskustelut koskivat kahdenvälisiä suhteita. Etiopialaiset ovat erityisen kiinnostuneita talouselämästä ja suomalaisten yritysten annista. Niinistö mainitsi muun muassa suomalaisen osaamisen IT-alalla, koulutuksessa ja puhtaan veden teknologiassa.
 Niinistö kertoi suomalaiselle medialle että hänen mielestään Nobelin rauhanpalkinto meni oikeaan osoitteeseen.
 – Keskustelimme alueen turvallisuustilanteesta ja Eritrean rauhasta ja sanoin, että meillä usein on ajatus että sotiminen on loputonta. Nyt he ovat tehneet lopun loputtomasta, mikä on erinomainen malli, hän .
 EU:n rooli Afrikassa esillä
 Keskusteluissa Abiy Ahmedin kanssa nousi Niinistön mukaan myös esille Euroopan ja Afrikan yhteydestä, ja EU:n pitäisi paremmin pystyä tekemään vahvempaa ulkoista politiikkaa.
 Presidentit Sauli Niinistö ja Sahle-Work Zewde tapasivatn Addis Abebassa Etiopiassa tiistaina. Jussi Nukari / Lehtikuva
 – Euroopan unionin rooli ei ole täällä, mitä sen soisi olevan. Kaikki näemme missäpäin nuijaa heilutetaan, ei niinkään enää Brysselissä, presidentti totesi.
 Suomi on tällä hetkellä EU:n puheenjohtajamaa. Siirtolaisuus Afrikasta Eurooppaan on suurta, mutta nyt muut maat märäävät mantereella, Niinistö totesi.
 – Kiina ja Turkki ovat täällä aktiivisia, mutta Afrikka on lähellä Eurooppaa, ja meillä on paljon yhteisiä kiinnostuksen aiheita. Euroopalla pitää olla täällä jonkinlainen asema, Niinistö sanoi.
 Puunistutuksen maailmanennätys
 Yhteinen sävel pääministeri Abiy Ahmedin ja presidentti Niinistön välillä löytyi puunistutuksesta, Niinistö kertoo.
 Etiopia teki kesällä uuden maailmanennätyksen, kun maa istutti yhdessä päivässä jopa 300 miljoonaa puuta.
 – Tykkäsin siitäkin kovasti, julkilausumien sijaan on hyvä että tullaan konkretiaan. Olen yrittänyt Suomessa puhua siitä, että ihmisten ei tarvitse julistuksia kuulla mutta ei ahdistuakaan, vaan katsella ympäri mitä voisi tehdä.
 Niinistö mainitsi ruoantähteiden vähentämisen ja kiertotalouden lisäämisen konkreettisina asioina, joita Suomessa voisi tehdä.
 Presidentti myös kertoi, että olisi mielellään puhunut enemmän Etiopian haasteista ja etnisestä väkivallasta, mutta totesi sen vaikuttavan olleen herkkä aihe.
 – Se olisi kiinnostanut, mutta ehkä parempi jättää muihin pöytiin, presidentti sanoi.

Niinistö tapasi tuoreen rauhannobelistin ensimmäisellä virallisella vierailullaan Afrikkaan – “Euroopan unionin rooli ei ole täällä, mitä sen soisi olevan”


Summary: Työntekijät vastustavat työvuorojen muutoksia, jotka tähtäävät siihen, että näkkileipää ja hapankorppuja ei enää tehtäisi sunnuntaisin.

150 työntekijää on marssinut ulos näkkileipä- ja hapankorpputehtaalta Kotkassa.
 Elintarvikeyritys Lantmännen Cerealian työntekijät aloittivat työnseisauksen maanantaina iltakymmeneltä, kun yövuoron työntekijät eivät enää saapuneet töihin. Työntekijät palaavat töihin perjantaiaamuna. Tehdas on kiinni 3,5 vuorokautta.
 Ulosmarssillaan tehtaan työntekijät protestoivat työaikamallin muutosta vastaan.
 – Kun työntekijät osoittavat mieltä näin kovalla tavalla, se kertoo karua kieltä siitä, miten huonosti ihmiset täällä voivat ja kuinka kyllästyneitä he ovat työnantajan sanelupolitiikkaan, Lantmännenin Kotkan tehtaan työntekijöiden pääluottamusmies  Kim Palola  sanoo.
 Kotkassa sijaitseva tehdas on maailman suurin hapankorppujen valmistaja. Noin puolet tehtaan näkkileipä- ja hapankorpputuotannosta jää Suomeen ja puolet viedään ulkomaille.
 – Näkkileipä ei kaupoista tämän vuoksi lopu, koska se on tuote, jota pystyy hyvin varastoimaan. Menetämme kuitenkin käytännössä neljän vuorokauden tuotannon, mikä totta kai on merkittävä tappio, tehtaanjohtaja  Mikko Savinko  sanoo.
 Lantmännenin näkkileipien ja hapankorppujen tuotanto Kotkassa seisoo yli kolmen vuorokauden ajan työntekijöiden työnseisauksen takia. Pyry Sarkiola / Yle
 Sunnuntaisin linjastot seisovat
 Ulosmarssillaan tehtaan työntekijät protestoivat työaikamallin muutosta vastaan.
 Työnantaja on ilmoittanut työntekijöille muuttavansa työaikamallia siten, että esimerkiksi sunnuntaisin tehtävä työ vähenee. Suunnitelmana on, että tehtaalla siirryttäisiin keskeytymättömästä kolmivuorotyöstä keskeytyvään kolmivuorotyöhön.
 – Käytännössä sunnuntaisin ei enää olisi tuotantoa, Savinko sanoo.
 Hänen mukaansa tehtaan tuotannon painopiste on muuttumassa siten, ettei tuotantolinjojen tarvitse enää pyöriä seitsemänä päivänä viikossa. Sen sijaan aikaisempaa useampaa linjaa ajettaisiin samanaikaisesti.
 – Nykyiset resurssit eivät riitä viiteen vuoroon, joten nyt olisimme purkamassa yhden vuoron ja siirtämässä työntekijöitä vahvistamaan muita vuoroja. Olemme lisäksi rekrytoineet lisää työntekijöitä mutta koulutus osaamistason nostamiseksi on kesken niin uusien, kuin entisten työtekijöiden osalta, Savinko sanoo.
 Suurin osa työntekijöistä tekisi jatkossa keskeytyvää kolmivuorotyötä kuutena päivänä viikossa. Lisäksi vain pieni osa työntekijöistä tekisi kaksivuorotyötä viikon jokaisena päivänä.
 Yrityksessä on käynnissä yt-neuvottelut. Neuvotteluissa ei ole tarkoitus vähentää tai lomauttaa työntekijöitä. Neuvottelut ovat keskittyneet työtapojen uudistamiseen. Savingon mukaan kaikille on annettu mahdollisuus tulla neuvotteluissa kuulluksi ja niin tehdään myös jatkossa.
 Näkkileipä- ja hapankorpputehdas Kotkassa siirtyi Lantmännenin omistukseen nelisen vuotta sitten. Entinen omistaja Vaasan Oy valmistaa edelleen tehtaan naapurissa tuoreleipiään. Pyry Sarkiola / Yle
 Palkat pienenevät
 Työnantaja kertoi työntekijöille työaikamallin muutoksista maanantaina. Työnseisauksesta päätettiin työntekijöiden kesken heti iltapäivällä.
 – Katkeava kolmivuorotyö muuttaa työaikoja huonommaksi ja epäinhimillisemmäksi työntekijälle sekä laskee merkittävästi palkkaa. Emme voi hyväksyä sellaista, työntekijöitä edustava pääluottamusmies Kim Palola sanoo.
 Palkkoja pienentää muun muassa se, ettei isolle osalle työntekijöistä tulisi enää sunnuntailisiä.
 – Olemme tarjoutuneet maksamaan tähän loppuvuodelle niin sanottua sopeutumisbonusta. Lisäksi tulemme tarvitsemaan lisää osaamista tehtaan eri osissa, tällaisia moniosaajia, ja olemme hyvin halukkaita maksamaan siitä osaamisesta, Savinko sanoo.
 Työnantaja lupaa, että keskustelua tilanteesta jatketaan työntekijöiden kanssa perjantaina, kun työnseisaus päättyy.
 – Olen toki pettynyt. Minulla on kuitenkin ollut tunne, että molemmat osapuolet ymmärtävät sen hyvin, että meidän on muututtava, jotta me pärjäämme, Savinko sanoo.
 Savinko painottaa, että nyt tehty ilmoitus työaikamallin muuttamisesta on työehtosopimuksen mukainen, josta työnantaja ei voi poiketa.
 Kotkan tehdas siirtyi Lantmännenin omistukseen vuonna 2015. Tehtaalla valmistetaan muun muassa Koulunäkki- ja Pieni pyöreä näkkileipää sekä hapankorppuja, joita viedään myös ulkomaille Finn Crisp -nimisenä tuotteena.

Maailman suurimman hapankorpputehtaan työntekijät protestoivat uutta työaikamallia Kotkassa – tekemättä jäävät neljän vuorokauden näkkileivät ja hapankorput


Summary: Maakuntalehti Keskipohjanmaata ja yhdeksää paikallislehteä julkaiseva KPK Yhtiöt aloittaa yt-neuvottelut.

KPK Yhtiöt aloittaa yt-neuvottelut. Yhtiö hakee 1,7 miljoonan euron vuosittaisia säästöjä. Mahdolliset toimenpiteet voivat johtaa enintään 15 henkilötyövuoden vähentämiseen. Suurin paine kohdistuu KPK Mediaan eli käytännössä lehtien julkaisuun, kertoo konsernin toimitusjohtaja Vesa Pihlajamaa.
 Vähennykset toteutetaan irtisanomisilla, osa-aikaistamisilla, eläköitymisillä ja muilla ratkaisuilla. Yt-neuvottelujen piirissä on 200 työntekijää.
 Tarkasteltavana ovat myös konserniin kuuluvien lehtien ilmestymispäivät.
 Lisäksi KPK Yhtiöt aikoo muuttaa työn organisointia. Yt-neuvottelut eivät koske KP Jakelua ja KPK Digi-liiketoimintayksikköä.
 KPK Yhtiössä työskentelee noin 250 henkilöä ja konsernin liikevaihto on noin 30 miljoonaa euroa.
 Liiketoimintaan kuuluvat julkaisut ovat Keskipohjanmaa, Haapavesi-lehti, Kalajokilaakso, Kalajokiseutu, Kokkola-lehti, Lestijoki, Nivala-lehti, Perhonjokilaakso, Pietarsaaren Sanomat ja Selänne.
 KPK Yhtiöiden liiketoiminta-alueet ovat KPK Media, KPK Crea, KPK Digi, KPK Events, KPK Print.
 Päivitämme artikkelia.

KPK Yhtiöt aloittaa yt-neuvottelut – vähennystarve 15 henkilötyövuotta


Summary: Kirjastokino- ja Viddla-videopalveluista elokuvia voi katsella ilmaiseksi kirjastokortin tunnuksilla.

Yhdeksäsluokkalainen  Niilo Mämmelä  selailee Kouvolan pääkirjaston DVD-hyllykköä. Monipuolisessa elokuvahyllyssä seisovat rinnakkain niin ulkomaiset palkitut teokset kuin kotimaisetkin klassikot.
 Jatkossa Mämmelän ei enää tarvitse mennä kirjaston hyllyille, sillä nyt elokuvavalikoimaa pääsee selailemaan ja elokuvia katsomaan muutamassa sekunnissa Kirjastokino-videopalvelun kautta.
 Maksuttomaan Kirjastokinoon kirjaudutaan kirjastokortilla, minkä jälkeen elokuvia pystyy katselemaan oman internet-verkkoyhteyden kautta. Elokuvat toimivat niin tietokoneella, tabletilla kuin matkapuhelimellakin.
 Tuore uudistus yllättää Niilo Mämmelän.
 – En ollut aikaisemmin kuullutkaan Kirjastokinosta. Edellisen kerran olen lainannut kirjastosta lastenelokuvia joskus nuorempana. Nyt katson elokuvia Netflixistä.
 Kouvolalainen Niilo Mämmelä pitää kirjastojen sähköistyviä elokuvapalveluita hyvänä uudistuksena. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Mämmelä uskoo ainakin kokeilevansa kirjaston ilmaispalvelua.
 – Kuulostaa ihan hyvältä. Tätä voisi jopa käyttääkin. Ehkä vielä aluksi katson, mitä Netflixistä löytyy, mutta jos sama elokuva olisi Kirjastokinossa, niin miksi elokuvaa ei voisi katsoa sieltä.

 Monen kirjaston palvelu
 Aloitusvaiheessa Kirjastokinosta löytyy yli 500 elokuvaa ja kokeilun aikana sisältöä laajennetaan ja päivitetään. Valikoimasta voi selailla halutessaan komediaa, kauhua, lasten elokuvia tai dokumentteja. Aivan uusimpia elokuvia palvelussa ei ole.
 – Haluamme laajentaa verkossa olevaa valikoimaa muun muassa suomalaisten elokuvien osalta, sanoo Kouvolan kaupungin johtava informaatikko  Tuomas Kunttu .
 Ensimmäiset Kirjastokino-videopalvelut otettiin käyttöön lokakuun alussa. Palvelu on saatavissa jo yli 50 eri kirjastossa eri puolilla Suomea, muun muassa Turussa, Porissa ja Raumalla. Kirjastokinon kunnalta veloitettava kuukausimaksu perustuu asukaslukuun, eli palvelun kokonaishinta vaihtelee kunnittain.
 Kirjastokinon lisäksi osassa Suomen kirjastoissa on käytössä vastaavanlainen elokuvapalvelu nimeltään Viddla. Se on Kirjastokinoa hieman iäkkäämpi palvelu.
 Viddla otettiin käyttöön ensimmäisen kerran Rautalammin kirjastossa vuonna 2017. Tällä hetkellä palvelu on käytössä kaikkiaan 86 kirjastossa, esimerkiksi Oulussa, Kuopiossa, Mikkelissä ja Lappeenrannassa.
 Lappeenrannan kirjaston e-aineistoista vastaava  Paula Mäkelän  mukaan Viddlasta saadut palautteet ovat olleet positiivisia. Palautteen pohjalta Mäkelä arvioi, että Viddla on tavoittanut kaikenikäiset käyttäjät.
 – Kehuja on tullut helppokäyttöisyydestä, kuvanlaadusta ja elokuvavalikoimasta, Mäkelä sanoo.
 "Monet eivät osaa ajatellakaan"
 Lappeenrannassa Viddla otettiin käyttöön vuoden alussa. Elokuvien kuukausittaiset katselukerrat ovat vaihdelleet 250–450:n välillä.
 – Negatiivista palautetta Viddlasta on tullut hyvin vähän. Joissain tapauksessa palvelu ei ole lähtenyt toimimaan tabletilla, koska laitteen käyttöjärjestelmä on ollut liian vanha.
 Viddlan elokuvatarjontaa pääsee selailemaan Kirjastokinon tavoin ilmaiseksi alueen kirjastokortin tunnuksilla.
 Viddlalta kerrotaan, että elokuvien katselumäärät ovat kasvaneet tasaisesti. Esimerkiksi Kuopiossa Viddla otettiin käyttöön helmikuussa 2018. Viime vuoden aikana Kuopion alueen kirjastoissa Viddlan kautta elokuvia katsottiin yhteensä yli 3 400 kertaa.
 Kirjastokino on käytössä yli 50 kirjastossa. Antti-Jussi Korhonen
 Yksi katselukerta Viddlan kautta maksaa kirjastolle kolme euroa.
 Suomen kirjastoseuran toiminnanjohtaja  Rauha Maarno  uskoo, että kirjastojen kehittyvät e-aineistot, mukaan lukien elokuvat, kasvattavat jatkossa entisestään suosiotaan.
 – Monet eivät osaa ajatellakaan, että kirjastot tarjoavat tällaista elokuvien striimauspalvelua. Käyttäjämäärä nousee varmasti, Maarno sanoo.
 Kokeilukäytössä puoli vuotta
 Kymenlaaksossa Kirjastokinoon siirtyminen on osa Kyyti-kirjastojen e-aineistojen päivittämistä. Kirjastokino on Kymenlaaksossa aluksi kokeilu, jota pystyy käyttämään ensi vuoden maaliskuulle saakka.
 Nykyään internet on täynnä monenlaisia elokuvien suoratoistopalveluita, joissa elokuvia on tarjolla valtava määrä. Miksi kirjaston tulee tarjota elokuvia?
 – Kirjastolaissa sanotaan, että kirjaston tulee tarjota yleisön käyttöön erilaisia kulttuurituotteita. Elokuvat ovat kulttuurituotteita siinä missä kirjallisuuskin, Kouvolan kirjaston johtava informaatikko Tuomas Kunttu sanoo.
 Hän lisää, että kirjaston tehtävä on tuoda kulttuurituotteet kaikkien saataville varallisuudesta riippumatta.
 – Elokuvien katselu osaltaan kehittää myös ihmisen kuvanluku- ja medianlukutaitoa. Ne ovat nykypäivänä erittäin tärkeitä asioita, Kunttu jatkaa.
 Kirjasto edelleen kirjojen koti
 Elokuvapalveluiden ei uskota jatkossakaan syövän kirjaston kirjapalveluita. Esimerkiksi Kouvolan kirjastojen vuosilainauksista noin 75 prosenttia on kirjoja, 10 prosenttia elokuvia ja viisi prosenttia muuta.
 Kunttu uskoo, että vaikka elokuvat ovat nyt paremmin saatavilla, kirjojen lainausmääriin tämä ei vaikuta.
 Kirjastojen elokuvapalvelut tarjoavat ilmaiseksi monenlaisia elokuvia, myös lastenelokuvia.  Petri Kivimäki/Yle
 Elokuvien lainausmäärät ovat edelleen Kouvolassa korkealla tasolla. Viime vuonna elokuvia lainattiin kirjastosta noin 140 000 kertaa. DVD-elokuvien lainausmäärät ovat olleet 10 prosentin vuosittaisessa laskussa. Sen sijaan Blu-ray-levyjen lainaaminen on noussut. Kuntun mukaan sähköisellä palvelulla on tarkoitus palvella laajempaa yleisöä.
 – Hyllyyn elokuvat tuskin jatkossakaan jäävät, Kunttu ennustaa.
 Kiinnostus herää
 Yhdeksäsluokkalaiset  Erika Liiri  ja  Emilia Kielenniva  ovat molemmat lainanneet aikaisemmin elokuvia kirjastosta, jossa heidän mielestään on monipuolinen elokuvavalikoima.
 Kirjastokinon palvelu kuulostaa heistä mielenkiintoiselta uudistukselta.
 – Se kuulostaa kiinnostavalta. Viimeksi olen lainannut kirjastosta Harry Potter -elokuvia, Kielenniva sanoo.
 Kouvolalaiset Emilia Kielenniva ja Erika Liiri uskovat, että voisivat käyttää uutta Kirjastokino-videopalvelua. He eivät olleet aiemmin kuulleet kirjastojen sähköisistä elokuvapalveluista. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Liiri pitää Kirjastokinoa kätevänä.
 – Jos jatkossa kirjaston elokuvat saa netistä, niin ei tarvitse tulla kirjastoon lainaamaan.
 Kouvolan kirjastossa uusi palvelu on jo saanut hyvän vastaanoton.
 – Senioritapahtumassamme tämä oli oikea hitti, Kouvolan kirjaston johtava informaatikko Tuomas Kunttu sanoo.
 Kouvolalainen eläkeläinen  Tarja Ala-Krekola  on hyvillään uudesta elokuvapalvelusta. Hän lainaa paljon elokuvia kirjastosta ja on elokuvakerhon jäsen.
 – Aikaisemmin olen katsonut hyvin vähän elokuvia tietokoneelta, mutta nyt alan katsoa enemmän, Ala-Krekola hymyilee.

Netflix sai ilmaisen haastajan – kirjastojen striimauspalvelu tarjoaa satoja elokuvia: "Tätä voisi jopa käyttää"


Summary: Katoamisesta tulee keskiviikkona 20 vuotta.

Keskusrikospoliisi etsii kahta autoa  Raisa Räisäsen  katoamiseen liittyen. Tamperelainen 16-vuotias koripalloilija katosi lauantaina 16. lokakuuta vuonna 1999. Katoamisesta tulee huomenna keskiviikkona 20 vuotta.
 Poliisi etsii nyt kahta katoamisiltana Tampereella liikkunutta autoa. Keskusrikospoliisin rikoskomisario  Paavo Tuominen  sanoo, että autot on nähty lähellä katoamispaikkaa katoamisiltana lähellä puoliyötä.
 Autot tallentuivat Postipankin valvontakameraan. Autot olivat katoamisvuonna noin kymmenvuotiaita eli peräisin 1980-luvulta.
 Keskusrikospoliisi
 Krp etsii kuvan autoja.  Keskusrikospoliisi
 Toinen on autoharrastajien mukaan Buick Electra ja toinen Dogde Aspen.
 Autoista kertoi  ensin Aamulehti .
 Silminnäkijä kertoi poliisille autoista jo vuonna 2007. Silminnäkijän mukaan Raisa Räisäsen näköinen nainen voi olla noussut tähän Sokoksen edestä Hämeenkadulta. Valvontakamerakuvia ei ole Sokoksen edestä vaan eri paikasta Hämeenkadulta.
 Kuvia ei ole ennen julkaistu.
 Vastaavia vinkkejä amerikkalaisista autoista on tullut tuolta yöltä poliisille. Myös Ylelle tulleen vinkin mukaan Tampereen keskustassa ajeli tuolloin musta pitkä auto, jossa oli tummennetut ikkunat. Tuomisen mukaan tällaisia vinkkejä on tullut aiemminkin.
 Poliisi tavoittelee nyt autoista tietäviä, että nämä autot voidaan poissulkea tutkinnasta.
 Sähköpostia voi laittaa rikosvihje.krp@poliisi.fi.
 20 vuotta katoamisesta
 Yle julkaisi sunnuntaina laajan jutun Raisa Räisäsen katoamisesta. Sen mukaan poliisilla on ollut kolme tutkintalinjaa.
 Nämä autot ovat tutkintalinjojen ulkopuolelta.
 Nuori koripalloilija Raisa Räisänen katosi 20 vuotta sitten – Poliisilla on kolme eri teoriaa, mitä tapahtui: "Uskon, että syyllinen löytyy"
 Poliisin mukaan viikonlopun jälkeen on tullut tavallista enemmän vinkkejä, noin kymmenkunta.
 Yhteensä vinkkejä on tullut keskusrikospoliisille noin 3 000.
 Lue lisää:
 Nuori koripalloilija Raisa Räisänen katosi 20 vuotta sitten – Poliisilla on kolme eri teoriaa, mitä tapahtui: "Uskon, että syyllinen löytyy"
 Elävä arkisto: Kun Raisa Räisänen katosi, äiti tasapainoili toivon ja pelon välillä

Poliisi etsii kuvien autoja Raisa Räisäsen katoamiseen liittyen – tallentuivat valvontakameraan


Summary: Syyrian armeija kertoo sijoittaneensa joukkoja Manbijin kaupunkiin.

Pohjois-Syyriassa kurdijoukot tekevät vastarintaa Turkin etenemiselle.
 Tilanteen herkkyyttä lisää se, että Syyrian hallituksen joukkoja saapuu nyt aiemmin kurdijoukkojen kontrolloimalle alueelle.
 Kurdit kääntyivät Syyrian presidentin  Bashar al-Assadin  puoleen, kun Yhdysvallat veti tukensa kurdeilta ja Turkki aloitti operaationsa puskurivyöhykkeen luomiseksi Koillis-Syyriaan.
 Syyrian sotaa seuraava Syrian Observatory for Human Rights -järjestö kertoo, että kurdijoukot ovat aloittaneet suuren vastahyökkäyksen Turkin joukkoja ja niiden syyrialaisia liittolaisia vastaan lähellä Ras al-Ainin kaupunkia.
 Järjestön mukaan Ras al-Ain olisi jälleen kurdien hallussa. Luotettavan tiedon saaminen alueelta on hankalaa.
 Britanniassa päämajaansa pitävä järjestö sanoo, että linnoitteet, tunneliverkostot ja jatkuvat vahvistukset ovat mahdollistaneet kaupungin pitämisen kurdien hallussa.
 Alueella oleva uutistoimisto AFP:n kirjeenvaihtaja kertoo, että taistelut kaupungin ympäristössä jatkuivat tiistaina, vaikka Turkki on toistuvasti ilmoittanut ottaneensa alueen hallintaansa.
 Myös uutistoimisto AP:n toimittaja on raportoinut raskaasta tykistötulituksesta Ras al-Ainin lähistöllä. Turkin hävittäjät ovat tehneet ainakin yhden ilmaiskun.
 Lännempänä kurdijoukot ovat taistelleet Turkin syyrialaisia liittolaisia vastaan Manbijin kaupungin ympäristössä.
 Turkin ja Syyrian raja-alue, Turkin haluama turvallisuusvyöhyke Leena Luotio / Yle
 Assadin joukot saapuvat
 Syyrian keskusvalta on palaamassa Pohjois-Syyrian kurdialueille. Syyrian armeija kertoo sijoittaneensa joukkojaan muun muassa Manbijiin.
 Tämä kasvattaa riskiä, että Turkin sota Syyrian kurdijoukkoja vastaan laajenee myös taisteluksi presidentti  Bashar al-Assadille  uskollisia joukkoja vastaan.
 Samaan aikaan siviilien hätä kasvaa. Alueen kurdijohto sanoo, että 275 000 ihmistä on joutunut pakenemaan kodeistaan Turkin hyökkäyksen takia.
 Trump vaatii Turkilta tulitaukoa
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on ilmoittanut lähettävänsä Turkkiin varapresidentti  Mike Pencen  ja kansallisen turvallisuuden neuvonantajan  Robert O'Brienin  taivuttelemaan Turkkia neuvotteluihin.
 Yhdysvallat on asettanut pakotteita kolmea Turkin ministeriä ja kahta ministeriötä vastaan. Trump ilmoitti jäädyttävänsä kauppaneuvottelut Turkin kanssa.
 Trumpin politiikka on ollut ailahtelevaa, sillä hänen katsotaan näyttäneen vihreää valoa Turkin operaatiolle ilmoittaessaan Yhdysvaltain joukkojen vetämisestä Pohjois-Syyriasta.
 Yhdysvaltain joukot tekivät alueella yhteistyötä kurdijoukkojen kanssa Isis-ääriliikettä vastaan.
 Aiheesta aiemmin:
 Ulkoministeri Haavisto: Syyrian tilanne vahvistaa Venäjän asemaa 15.10.2019
 Trump käski Turkin presidenttiä lopettamaan hyökkäyksen Syyriaan – Yhdysvallat asetti Turkille pakotteita 15.10.2019
 Assadin armeijan mukaantulo monimutkaistaa kuviota Syyriassa – Yle seuraa rajalla Turkin hyökkäyksen etenemistä 14.10.2019

Turkin Syyria-operaatio: Taistelu rajakaupungeista jatkuu, Assadin joukot saapuvat


Summary: Tiistaiaamuna mielenosoittajat ovat häirinneet työmatkaliikennettä.

Espanjan Kataloniassa odotetaan levottomuuksien jälleen puhkeavan, kun katalaaniasukkaat protestoivat separatistijohtajiensa saamia vankeustuomioita.
 Aamulla tulleiden tietojen mukaan mielenosoittajat ovat haitanneet junaliikennettä, kun ihmisiä on asettautunut raiteille, kertoo  Katalonian TV3 .
 Eilen maanantaina mielenosoittajat valtasivat Barcelonan lentokentän, minkä seurauksena yli sata lentoa piti jättää lentämättä. Eilinen hämminki vaikuttaa myös tämän päivän lentoliikenteeseen, vaikka mielenosoitus lentokentällä onkin ohi.
 Finnairin ja Norwegianin lennot Helsingin ja Barcelonan välillä lennetään tällä tietoa tänään normaalisti. Lentoyhtiöt kehottavat asiakkaitaan kuitenkin tarkkailemaan tilannetta.
 Finnairin Barcelonan-lennot lennetään tänään normaalisti – Lentokenttäkaaos perui toistasataa lentoa Barcelonan kentällä eilen
 Eilen valtavat kansanjoukot osoittivat mieltään ja tukkivat kaupungin keskustan.
 Katalonia heräsi mielenosoitusten jälkeiseen aamuun – Mitä nyt tapahtuu? Kolme kysymystä Katalonian itsenäisyysjohtajien tuomioista

Barcelonassa odotetaan uusia levottomuuksia


Summary: Kielentutkijan mukaan lemmikeille juttelulla jäsennetään omaa arkea ja ajatuksia.

– Kuka se on se iskän maitokahvityttö, Nellahan se on!
 Samuli Lahtinen  silittää pupujaan vantaalaisen olohuoneen lattialla ja lepertelee.
 Hemmon ja Nellan tuhinan voi kuulla, jos kuuntelee oikein tarkasti. Snif ja puuh - sellaista söpöä tuhinaa, mitä nukkuvista pupuista lähtee.
 Lahtisen taloudessa asuu puolison ja kahden lapsen lisäksi neljä pupua. Pupuhulluus alkoi, kun kaksi pitkäkorvaa oli vailla kotia sosiaalisen median kani-ryhmässä.
 Nyt ryhmästä Vantaalle kotiutuneet puput ovat tiivis osa perhettä.
 – Siitä on kyllä tullut palautetta, että saattaa ääni nousta jopa oktaavilla ja lapset kommentoivat, että ethän sä edes meille tolla tavalla puhu, Lahtinen nauraa.
 Nella ja Hemmo Samuli Lahtisen rapsuteltavana.  Jari Pussinen/YLE
 Bilsbaabi, fussarilari, musmuumis, affalintaara! Minusta tuntuu, että kissa ymmärtää paremmin "valon kieltä" kuin ihmisten sanoja. Valonkieli on kristallinhinkkaajien mukaan tapa välittää informaatiota äänteillä, jotka eivät ole tunnettua puhuttua kieltä.
  Mies 31, kaksi kissaa
 Mutta miksi aikuinen ihminen haluaa jutella eläimelle?
 Lahtisen mukaan pupuille juttelu purkaa stressiä ja niiden avuttomuus saa sydämen heltymään. Kotitoimistossa työskentelevälle graafikolle pupuista on myös juttuseuraa, joskin yksipuolista sellaista.
 Kielentutkija  Ulla Tuomarla  on tutkinut ihmisen puhetta elottomille kappaleille ja eläimille - tahoille, jotka eivät vastaa keskusteluun.
 – Kyse on kognitiivisen jäsentämisen keinosta. Esimerkiksi eläimelle juttelemalla voimme jäsentää omaa arkeamme ja ajatuksiamme.
 Kilpikonnani on ikuinen teini-ikäinen lapsi, hirveä uhmaikä ja luulee olevansa (tai siis on) asunnossa se, joka määrää. Jos hän kerran haluaa olla kämpän isäntä, kyselen välillä, että "missäs autonavaimet on sun jäljiltä" kun en itse löydä tai tivaan, että "millos sitä vuokrarahaa alkais niinku kuulua".   Nainen 22, yksi kilpikonna ja kaksi sammakkoa
 Pupujen korville kuuluvat lähinnä iloiset asiat.
 – Se ei ole päivänpolitiikkaa mistä me puhutaan. Puhumme lähinnä siitä, että miksi istut siinä, tai kuka se on iskän pikku söpöliini – ne ovat hyvin yksinkertaisia tämän hetken asioita.
 Miksi eläimelle puhuminen on usein lässytystä eikä normaalia dialogia?
 Nella nauttii silityksistä.
 Kielentutkija selittää asiaa affektio-suhteella.
 – Ihan niinkuin vauvoillekin lässytetään, niin me puhumme lemmikeille lässyttäen, koska ne ovat tunnepitosia suhteita. Varmasti ajatellaan myös, että koiran käsityskyky ei ole samalla tasolla ihmisen käsityskyvyn kanssa ja me yksinkertaistetaan sitä kieltä.
 Olen säveltänyt monta laulua ja rallatusta kissoilleni, edesmenneelle Asta-kissalle sävelsin laulun, jonka sanat meni: "Minun oma nuppunenä, Minun oma kulta - ihana ja pikkuinen, ihana ja pikkuineeeeeeen!"
  Nainen, 32, kaksi kissaa
 Lahtisen perheen pupuihin juttelulla ei ole suurta vaikutusta. Jos pitkäkorvalle suunnattu puheenparsi äityy pitkäksi, saattavat kanin korvat nousta ilmaan, mutta muuten ne suhtatuvat jutteluun neutraalisti. Eikä juttelija vastausta kaipaakkaan.
 – Itseasiassa on aika helpottavaa, että ne eivät vastaa! Tämä on ihan hyvä näin, että on ikään kuin yksipuoleinen katu, pupulässyttäjäksi ilolla tunnistatuva Lahtinen nauraa.

Vantaalainen perheenisä juttelee pupuilleen päivittäin, koska se auttaa purkamaan stressiä –  "Lasten mukaan ääneni nousee oktaavilla"


Summary: Rakentaminen sinnittelee vielä tänä vuonna, mutta ensi vuodesta tulee vaikea, arvioi Rakennusteollisuus ennusteessaan.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Asuntorakentaminen hidastuu ensi vuonna selvästi viime vuosien tasolta. Asia käy ilmi Rakennusteollisuus RT ry:n tuoreesta ennusteesta.
 Sen mukaan Suomessa aloitetaan tänä vuonna 38 000 asunnon rakentaminen. Ensi vuonna määrä painuu 32 000:een. Pudotusta kertyy siis 16 prosenttia.
 Syynä on erityisesti uusien kerrostaloasuntojen aloitusten tuntuva pudotus, arvioi rakennusalan yritysten etujärjestö.
 Romahdusta ei ole kuitenkaan näköpiirissä. Ennusteen perusteella edessä on paluu arkeen tulikuuman rakennusbuumin jälkeen.
 – Me olemme viime vuosina rakentaneet hyvin voimakkaasti kerrostaloja kaupunkiseuduille. On ihan loogista, että nyt tullaan reippaasti alaspäin, kommentoi Rakennusteollisuuden pääekonomisti  Jouni Vihmo .
 Kehitys on ollut nähtävissä jo talvesta 2018 lähtien, jolloin  rakennusluvat  lähtivät jyrkkään laskuun. Ensi vuonna uusien asuntojen aloitukset jäävät jo pitkän aikavälin keskiarvon alapuolelle koko maan tasolla.
 Helsingissä paahto jatkuu
 Pääkaupunkiseutu on jälleen kerran poikkeus. Siellä rakennuslupia uusille kerrostaloille on haettu edelleen vilkkaasti.
 Helsingissä vapaarahoitteisten asuntojen aloitukset kasvavat huippulukemiin tänä ja ensi vuonna.
 Vihmon mukaan pääkaupunkiseudulla rakentamista kannattelevat väkiluvun kasvu ja institutionaalisten sijoittajien into ostaa vuokra-asuntoja.
 Alamäkeä on luvassa esimerkiksi Jyväskylässä ja Kuopiossa.
 Vihmon mukaan rakentaminen on pysynyt vilkkaana vielä alkuvuoden ajan, mutta loppuvuosi vetää alan miinukselle. Ensi vuodesta on tulossa selvästi tätä vaikeampi.
 Uudet asunnot ovat kalliita erityisesti Helsingissä. Hinnoista huolimatta kodit  käyvät kaupaksi hyvin. Markku Pitkänen / Yle
 Työpaikkojen määrä kääntyy laskuun
 Asuntorakentamisessa on painettu pari vuotta hurjaa tahtia. Vuosina 2017–2018 aloitettiin molempina noin 44 000 uuden asunnon rakentaminen. Rakennusala onkin toiminut Suomen talouden ja työllisyyden kasvun veturina.
 Nyt kun uusien asuntojen aloitukset vähenevät, myös työvoiman tarve työmailla vähenee. Ennusteen mukaan ensi vuonna työpaikkojen määrä putoaa neljä prosenttia.
 – Se tarkoittaa ehkä on noin 7 000–10 000:tä työntekijää, Vihmo sanoo.
 Kuluvan vuoden alkupuolella työmaat työllistivät parhaimmillaan yli 200 000 ihmistä.
 Tuhansien työpaikkojen vähentyminen on huono uutinen myös pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen työllisyystavoitteen näkökulmasta. Hallitus tavoittelee 75 prosentin työllisyysastetta, mikä tarkoittaisi 60 000 uuden työpaikan syntymistä hallituskauden aikana.
 Talouden epävarmuus säikäytti kotitaloudet
 Asuntotuotanto on kääntynyt laskuun myös muissa Pohjoismaissa Norjaa lukuun ottamatta. Taustalla vaikuttaa talouden näkymien synkentyminen aiemmasta.
 Globaalin taantuman riski on kasvanut Yhdyvaltain ja Kiinan kauppasodan vuoksi, Euroopan talousveturin Saksan kasvu sakkaa ja Britannian lähestyvän EU-eron seuraukset ovat arvaamattomat.
 Suomessa epävarmuus näkyy erityisesti siinä, että kotitalouksien into ostaa uusi asunto on vähentynyt selvästi aiemmasta.
 Rakennusteollisuus muistuttaa ennusteessaan, että talouskasvun hidastumisesta huolimatta tarve uusille asunnoille säilyy jatkossakin. Kaupungistumisen seurauksena kasvuseuduille tarvitaan kuluvalla vaalikaudella 150 000 uutta asuntoa, arvioi etujärjestö.
 Suomen kasvavissa kaupungeissa näkee edelleen nostokurkia tiuhaan. Uusia koteja valmistuu vielä tänä ja ensi vuonna runsaasti.
 – Huoli kohdistuu vuosiin 2021–2022. Silloin meidän pitäisi pystyä pitämään yllä tasaista asuntotuotannon tasoa, Vihmo sanoo.
 Asuntoja tarvitaan edelleen kasvukeskuksiin, jotta työntekijät pääsevät muuttamaan työpaikkojen perässä.
 Markkinaa kannattalevat nyt yhä vahvemmin eläkeyhtiöiden kaltaiset isot sijoittajat, jotka saattavat ostaa kerralla kokonaisia kerrostaloja vuokra-asunnoiksi.
 Ennustettavat vuokratuotot houkuttavat suurten sijoitussalkkujen hoitajia, sillä korkosijoituksista ei saa tuottoa ja osakemarkkinoilla on suurta epävarmuutta.
 Lue myös:
 Suomeen on rakennettu ennätystahtiin uusia koteja – pian vauhti hiipuu, sillä rakennusluvat sukeltavat jo jyrkästi

Suomeen on rakennettu koteja poranterät sauhuten, mutta nyt edessä on paluu arkeen – Ennuste: Alalta katoaa tuhansia työpaikkoja ensi vuonna