Summary: Suuria uutisia ei välttämättä ole luvassa, mutta poliittista viihdettä kylläkin, kun Yhdysvaltain presidentin virkarikostutkinnan julkiset kuulemisen alkavat Suomen aikaa kello 17.

Presidentti  Donald Trumpin  virkarikostutkinta jatkuu tänään televisioitavana julkisena kuulemisena. Odotettavissa on ainakin poliittista draamaa.
 Kolmea todistajaa kuullaan keskiviikkona ja perjantaina. Kuulemisten ei etukäteen odoteta tuovan suuria uutisia. Yleiseen mielipiteeseen kuulemisilla voi olla merkittävä vaikutus. Televisioitavien kuulemisten odotetaan jatkuvan ensi viikolla. Edustajainhuoneen on määrä äänestää virkarikossyytteestä ennen vuoden vaihdetta.
 Mistä tutkinnassa on kysymys?
 Virkarikostutkinnassa selvitetään sitä, käyttikö Donald Trump presidentin valtaoikeuksia oman etunsa ajamiseen.
 Trumpin epäillään vaatineen Ukrainan presidenttiä  Volodymyr Zelenskyita  aloittamaan tutkinnan demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän  Joe Bidenin  pojan  Hunter Bidenin  toiminnasta Ukrainassa. Ennen heinäkuista puhelinkeskustelua Zelenskyin kanssa Trump jäädytti sotilasavun Ukrainalle.
 Epäilyksenä on, että saattamalla Biden huonoon valoon Trump pyrki parantamaan mahdollisuuksiaan tulla valituksi jatkokaudelle ensi vuoden presidentinvaaleissa.
 Ennen kuin julkisiin kuulemiseen on päästy, on tutkinta kestänyt 50 päivää ja todisajia on kuultu suljettujen ovien takana sadan tunnin ajan. Trump on kiistänyt syytteet.
 Yhdysvaltain Ukrainan-lähettiläs William Taylor saapui suljettujen ovien takana tapahtuvaan kuulemiseensa lokakuun 22. päivä. Rex Features / AOP
 Kongressin tiedusteluvaliokunnassa kuullaan tänään Yhdysvaltojen tilapäistä Ukrainan-lähettilästä  William Tayloria  ja ulkoministeriön virkamiestä  George Kentiä . Perjantaina kuullaan entistä Yhdysvaltojen Ukrainan-suurlähettilästä  Marie Yovanovichia .
 Mitä kuulemisilta odotetaan?
 Kaikkia kolmea todistajaa on jo kuultu suljettujen ovien takana, joten televisioitavilta kuulemisilta ei odoteta suuria yllätyksiä.
 Aiemmin annetut lausunnot ovat jo olleet julkisuudessa.  Taylor kertoi, että Ukrainaa painostettiin  aloittamaan tutkinta Hunter Bidenin toiminnasta energiayhtiö Burismassa. Myös Kentin kuulemisesta tehty kirjallinen dokumentti on julkistettu.
 Televisioitavissa kuulemisissa todistajien odotetaan kertovan uudelleen samat asiat, jotka he ovat kertoneet ei-julkisissa kuulemisissa.
 Huomio kiinnittyykin paitsi siihen, mitä todistajat sanovat, mutta myös heidän tapaansa esiintyä. Amerikkalaiset seuraavat sitä, kuinka vakuuttavasti todistajat esiintyvät ja miten he pärjäävät vastatessaan republikaaniedustajien kysymyksiin.
 Julkisten kuulemisten vaikutus yleiseen mielipiteeseen voi olla huomattava. Demokraatit toivovat, että republikaanien tuki Trumpille hupenisi. Mielipidemittauksissa lievä enemmistö amerikkalaisista on kannattanut syytteen nostamista.
 Virkarikostutkinta alkoi, kun ilmiantaja väitti Trumpin painostaneen Zelenskyita puhelinkeskustelussa 25. heinäkuuta. Edustajainhuoneen demokraatteja edustava puheenjohtaja  Nancy Pelosi  päätti tutkinnan aloittamisesta syyskuussa. Ilmiantajan henkilöllisyyttä ei ole julkistettu.
 Trumpin mielestä Hunter Bidenin toimintaa Ukrainassa pitäisi tutkia. Joe Bidenia Trump syyttää painostuksesta erottaa syyttäjä  Viktor Shokinin . Hunter Bidenin olemisesta tutkinnan kohteena ei ole tiedossa todisteita.
 Mitä tutkinta etenee?
 CNN:n tietojen mukaan  julkiset kuulemiset jatkuvat vielä ensi viikolla. Toistaiseksi ei tiedetä, keitä silloin kuullaan.
 Tämän jälkeen tiedusteluvaliokunta viimeistelee virkarikostutkintaa koskevan raporttinsa.
 Raportin valmistuttua oikeusvaliokunta käsittelee ja äänestää asiasta joulukuun ensimmäisellä tai toisella viikolla. Tällä aikataululla edetessä koko edustajainhuone äänestäisi virkarikossyytteestä joulukuun 16. alkavalla viikolla.
 Jos edustajainhuone äänestää syytteen puolesta, alkaa oikeudenkäynti Trumpia vastaan senaatissa todennäköisesti ensi vuoden alussa.
 Edustajainhuoneessa virkarikossyytteeseen riittää yksinkertainen enemmistö, mutta senaatissa Trumpin tuomitseminen vaatisi kahden kolmasosan enemmistöä. Tätä demokraateilla ei ole ja ne tarvitsisivat 20 republikaaniedustajan tuen.
 Trumpia koskevia tutkintoja on meneillään useita. Kongressin alaisia tutkintoja on kymmenkunta.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltain edustajainhuone äänestää Donald Trumpin virkarikostutkinnasta, mistä onkaan kyse? Tässä 100:n ja 500:n sanan vastaukset
 Kiinan-matka yhdessä isän kanssa, korruptioepäilyjä ja kokaiinia – pojan tekemisissä on ruodittavaa, eikä se ole Joe Bidenin eduksi

Trumpin virkarikostutkinta muuttuu julkiseksi – Seuraa todistajien kuulemista suorana Ylen sivuilta


Summary: Seinäjoen kaupunginteatterin uusi taiteellinen johtaja on Pauliina Salonius. Hän tulee Seinäjoelle Salon teatterista.

Seinäjoen kaupunginteatterin uusi taiteellinen johtaja on teatteri-ilmaisun ohjaaja  Pauliina Salonius  (s.1974). Hän on teatterin historian toinen naispuolinen taiteellinen johtaja.
 Salonius on viimeksi toiminut Salon teatterin taiteellisena johtajana. Lisäksi hänellä on kokemusta Turun kaupunginteatterista ja Uudenkaupungin teatterista.
 Uusi johtaja aloittaa tehtävässään vuoden 2020 syyskuussa ja sopimus on viisivuotinen. Johtajalla on mahdollisuus kahteen optiovuoteen.
 Kaupunginteatterin hallitus teki valintansa yksimielisesti. Perustelujen mukaan hallitus näki Saloniuksessa uuden ajan teatterinjohtajan aineksia.
 Pauliina Salonius aikoo jatkaa Seinäjoen monipuolista teatterintekemisen linjaa.
 – Ohjelmistovalintoihin vaikuttavat paitsi keskustelut taiteellisen henkilöstön kanssa sekä alueellisuus myös rohkeus ajatella isosti ja raikkaasti. Sellaistakin on luvassa, mitä yleisö ei vielä tiedä haluavansa ja saa yllättyä. Teatterin tulee lunastaa paikkansa joka kerta, Salonius sanoo.
 Seinäjoen kaupunginteatterin nykyisen taiteellisen johtajan  Christian Lindroosin  sopimus päättyy tämän vuoden lopussa. Väliaikaisena taiteellisena johtajana toimii toimitusjohtaja  Markko Heinonen.

Seinäjoen kaupunginteatteri saa uuden taiteellisen johtajan


Summary: Tutkimuksen mukaan asumis- ja arkimenot nielevät yli tonnin kuussa. Katso lista matalapalkkaisimmista ammateista.

Kunnan pajatyöntekijä ja kierrätystyöntekijä saavat tottua siihen, että pakollisten vuokra- ja arkimenojen jälkeen käteen jää keskimäärin noin 300 euroa kuussa, jos on yksinasuva alle 45-vuotias. Eikä paljoa enempää jää hyppysiin välttämättömyysmenojen jälkeen muissakaan maan matalimmin palkatuissa ammateissa.
 Jatkossa kutakuinkin samaan tulotilanteeseen saattavat joutua myös Postin pakettilajittelijat, jos ammattiliitto Posti- ja logistiikka-alan unionin PAU:n laskelmat "työehtoshoppailun" palkkamuutoksista toteutuvat.  PAU:n laskelman  mukaan bruttopalkka voi pudota 1 717 euroon kuukaudessa.
 Tilastokeskuksen mukaan esimerkiksi kuntasektorilla työskentelevän pajatyöntekijän kokonaisansion keskiarvo oli viime vuonna 1 727 euroa ennen veroja.
 Toisaalta työnantajajärjestö Palta ja Posti ovat ilmoittaneet, etteivät nykyiset henkilökohtaiset palkat laske tulevalla sopimuskaudella. Myös ilta- ja yötyölisät säilyvät nykyisellä tasolla seuraavan sopimuskauden ajan.
 Neuvottelut ovat parhaillaan kesken ja  jatkuvat tänään valtakunnansovittelijan johdolla .
 Yli tonni kuussa
 Oheiseeen listaan on koottu Tilastokeskuksen tiedoista Suomen pienipalkkaisimmat ammatit kunnissa, valtiolla ja yksityisissä yrityksissä. Tilastokeskuksen kokoamien ammatittaisten kokonaisansioiden pohjalta on laskettu nettokuukausiansiot verojen ja maksujen jälkeen.
 Laskelman verotuskunnaksi on valittu Tampere, koska sen kuntavero (19,75%) on lähellä maan keskiarvoa (19,88 %).
 Laskelman apuna on käytetty verottajan  veroprosenttilaskuria , joka huomioi pitkän listan vähennyksiä ja muita seikkoja, esimerkiksi ay-jäsenmaksun ja seurakunnan jäsenyyden.
 Lasse Isokangas / Yle
 Nettopalkasta on sitten vähennetty kuukausittaiset asumis- ja arkimenot, jotka Helsingin yliopiston Kuluttajatutkimuskeskus on laskenut vuosi sitten.  Elämän viitebudjetti  on Kuluttajatutkimuskeskuksen tutkimuksen mukaan noin 1 150 euroa kuussa yksinasuvalla, alle 45-vuotiaalla.
 Laskelma koostuu muun muassa asunnonvuokrasta, ruoasta, tietoliikennemenoista, vaatteista, terveysmenoista, sähköstä ja vakuutuksista. Se ei sisällä liikkumista.
 Matkakulujen omavastuu nipistää
 Pienipalkkaisimman näppiin jää siis välttämättömien verojen ja maksujen sekä asumis- ja arkimenojen jälkeen noin 300 euroa kuussa, jos asuu keskimääräisesti verotetussa kunnassa. Mutta jos asuinkunta lukeutuu maan kärkiverottajiin (esim. Haapajärvi), pienenee käteenjäävä osuus vielä useilla kympeillä, noin 270 euroon kuussa.
 Käteen jäävästä summasta täytyy vielä vähentää se osuus työmatkakuluista, joita verottaja ei hyväksy eli niin sanottu omavastuuosuus. Sen suuruus on 750 euroa vuodessa eli 62,50 euroa kuukaudessa. Kun matkakulujen omavastuukin otetaan huomioon, pienipalkkaisimman yksinasujan käteen jää keskimäärin 230–240 euroa kuussa, korkean kuntaveron pitäjässä vielä muutama kymppi vähemmän.
 Lue lisää:
 Tutkimus: Tämän verran maksaa eläminen Suomessa – vertaa taulukoissa omia kulujasi

Minimipalkoista jää käteen vain muutama satanen pakkomenojen jälkeen – uhkaavatko postilaiset tippua samaan kuoppaan?


Summary: Tänään ja huomenna vettä tulee taivaan täydeltä muualla paitsi Lapissa.

Etelä-Suomi joutuu jatkamamaan hämärässä kulkemista lähiaikoina. Lumipeitettä on turha odotella valon tuojaksi, sillä neljä seuraavaa viikkoa ovat tavanomaista lämpimämpiä.
 – Täytyy tosin muistaa, että puhutaan aina koko viikon keskiarvoista. Viikon sisälle voi tietenkin sijoittua joku viileämpikin päivä. Mutta yleiskuva on se, että luvassa on tavanomaista lämpimämpää tästä neljä viikkoa eteenpäin, kertoo Ylen meteorologi  Anne Borgström .
 Kuluvalla viikolla on tavanomaista lämpimämpää maan eteläosissa, mutta Lapissa on vielä tavanomaista kylmempää. Ensi viikko on Lapissakin tavanomaista lämpimämpi. Siellä palataan tavanomaisiin lukemiin vasta joulukuun ensimmäisellä viikolla.
 – Jos maan eteläosiin tulee lunta, se ei jää. Lumi voi käväistä, mutta sitten se sulaa pois, Borgström sanoo.
 Tällä viikolla on etelässä 2–4 astetta tavanomaista lämpimämpää. Marraskuun loput viikot ovat lähes koko maassa on 1–3 astetta tavanomaista lämpimämpää. Yle
 Tänään ja huomenna koko maassa sataa rankasti vettä Lappia lukuun ottamatta. Silloin on vaara, että lumi sulaa niillä alueilla, joilla lumipeite on alle 20 senttiä, Pohjois-Lappi pois lukien. Vaaravyöhykkeellä ovat esimerkiksi Oulu ja Tornio.
 Lumipeite on vaarassa niillä alueilla, joilla lunta on alle 20 senttimetriä. Pohjois-Lapissa lumi kuitenkin pysyy. Yle
 Tulossa lauha talvi?
 Anne Borgström sanoo, että koko vuodenajan ennustaminen on Suomessa yleensä hankalaa matala- ja korkeapaineen voimakkaan vaihtelun vuoksi. Nyt kuitenkin näyttää siltä, että talvesta on tulossa lämmin.
 – Kaikki käytettävissäni olevat mallit sanovat, että tuleva talvi on tavanomaista lämpimämpi Suomessa. Sille ei kuitenkaan kannata antaa suurta arvoa, koska yleensä vuodenajan ennusteet ovat meillä huonoja. Mutta osviittaa lämpimästä talvesta on, Borgström muotoilee.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Lähiviikot tavanomaista lämpimämpiä – lumi jää vain haaveeksi Etelä-Suomessa


Summary: Iissä on onnistuttu vähentämään hiilidioksidipäästöjä tehokkaasti. Kuntalaiset ovat olleet hämillään, mutta ilahtuneita kansainvälisestä huomiosta.

Pieni Iin kunta Oulun pohjoispuolella herättää kansainvälistä kiinnostusta ilmastoteoillaan.
 Iin ilmastotoimista kuvataan jälleen dokumenttia Britannian yleisradioyhtiö BBC:lle. Mediayhtiö päätti tulla Iihin uudelleen, sillä  keväällä tehty juttu  kiinnosti peräti 3,2 miljoonaa katsojaa eri puolilla maailmaa, kertoo toimittaja  Erika Benke .
 – Katsojat kaipaavat tällaisia iloisia, myönteisiä juttuja. Nykyisin niin monet uutiset kertovat sodista, kuolemista ja tuhoista. Sekä Brexitistä, hän naurahtaa lopuksi.
 Kymmenentuhannen asukkaan Ii on onnistunut vähentämään hiilidioksidipäästöjä  nopeasti  (Suomen ympäristökeskus). Kunnan hiilidioksidipäästöt puolittuivat  vuodesta 2012 vuoteen 2016  (HS), ja ilmastotyötä on jatkettu edelleen.
 Kunta liikkuu sähköautoilla, käyttää tuuli-, vesi- ja aurinkoenergiaa ja siellä on paljon hiiltä sitovia metsiä. Kunnanjohtaja  Ari Alatossavan  mukaan Ii saattaa olla jo hiilineutraali, riippuen metsiin sitoutuneen CO2:n laskentatavasta.
 "Ii on noussut nyt Euroopan kartalle"
 Nyt tekeillä olevaan BBC:n dokumenttiin on haastateltu lukuisia kunnan asukkaita lapsista vanhuksiin. Iiläiset hämmästelevät kansainvälistä kiinnostusta.
 BBC:n kameraryhmälle haastattelun antanut  Markku Vitikka  tunnustaa, että englanniksi vastaileminen jännitti, mutta kansainvälinen huomio herättää ylpeyttä.
 – Ii on noussut nyt Euroopan kartalle. Onhan se näin pieneltä kunnalta aikamoinen saavutus, Vitikka kehaisee.
 Aini Autio  on samoilla linjoilla. Hän katsoo, että Iissä tehty ilmastotyö kelpaa esimerkiksi briteillekin. Itse hän arvioi elävänsä varsin ilmastotietoisesti.
 – Minulla ei ole kesämökkiä eikä venettä. Enkä osta ylellisyystarvikkeita, hän selostaa.
 Pieni kunta kiinnostaa myös muualla Euroopassa
 BBC:n lisäksi Iissä on vieraillut myös esimerkiksi  Ranskan  ja Saksan valtiolliset mediayhtiöt, kertoo Iin kunnan kehitysyhtiö Micropoliksen toimitusjohtaja  Leena Vuotovesi .
 – Jos pieni toimija voi tehdä vaikuttavaa ja taloudellisesti kannattavaa ilmastotyötä, niin pystyväthän siihen kaikki, Vuotovesi arvioi.
 Leena Vuotovesi opastaa usein mediaa Iin Micropoliksessa. Timo Nykyri / Yle
 Iin edustajia kutsutaan toistuvasti ulkomaille kertomaan, kuinka pienestä kunnasta on tullut Euroopan johtavia hiilidioksidipäästöjen leikkaajia.
 – Olemme käyneet Itävallassa, Färsaarilla, Islannissa ja Ruotsissa. Ii kiinnostaa myös Brysselissä, jossa kävimme kertomassa komissiolle kunnan ilmastotyöstä.
 Sähköautoja kuntalaisten käyttöön
 Iissä kehitellään myös koko ajan uutta.
 Kunnanjohtaja Ari Alatossava puhdistelee lunta kunnan uusimman hankinnan päältä. Kunta on hankkinut uuden sähköauton, jota kuntalaisilla on mahdollisuus vuokrata omaan käyttöön.
 Uusi sähköauto ladataan paikallisella tuulisähköllä.
 Kunnan työntekijät ovat jo useamman vuoden ajan käyttäneet työtehtävissään yhteiskäyttöisiä sähköautoja.
 – Ajateltiin laajentaa tätä. Mitäpä nämä turhaan seisoo pihassa illat ja viikonloput, Alatossava perustelee.
 Kunnan sähköautojen vuokraamista asukkaille aloitellaan muuallakin Suomessa. Esimerkiksi Loviisan kaupunginjohtaja  Jan D. Oker-Blom  kertoo, että kunnan kuuden sähköauton vuokraamisesta kaupunkilaisille on saatu positiivisia kokemuksia.
 Tällä hetkellä yhteiskäyttöisiä sähköautoja vuokraa iltaisin ja viikonloppuisin asukkaille kymmenisen kuntaa lähinnä Etelä-Suomessa.
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!
 Lue seuraavaksi:
 Yritys ja jopa kunta voi väittää olevansa hiilineutraali – Yle kävi läpi yhden kunnan ja hiihtokeskuksen väitteet ja kysyi asiantuntijalta, onko hiilineutraalius viherpesua vai ei

BBC tuli Suomeen ihmettelemään pienen Iin kunnan ilmastotekoja  – päästöjä vähennetty rutkasti ja asukkaat saivat yhteisen sähköauton


Summary: Luonnonkannasta syntynyt suomenpystykorva kulki muinaisten suomalaisten rinnalla jo ennen vaellusta nykyisen Suomen alueelle.

Suomalaiset koira-asiantuntijat ovat selvittäneet suomenpystykorvien sukutaulut 1800-luvulle asti, kertoo  Suomen Kennelliitto .
 Kennelliitto sanoo tiedotteessaan, että monivuotinen projekti on tuottanut kansainvälisesti merkittäviä tuloksia.
 Liiton ylläpitämässä  Jalostustietojärjestelmässä  on yhteensä yli 78 000 suomenpystykorvan varmistetut sukutaulut, jotka yltävät parhaimmillaan 1800-luvulle saakka. Projektissa sukutauluihin lisätyt, virallisesti rekisteröimättömät koirat, on merkitty sukupuukoiriksi.
 Kennelliiton mukaan missään muualla maailmassa ei ole koottu näin kattavasti tietoja yksittäisestä koirarodusta.
 Suomenpystykorva on maamme kansalliskoira. Alkuperäinen rotu on syntynyt luonnonkannasta ilman risteytyksiä. Kennelliiton mukaan suomenpystykorva on kuulunut kantasuomalaisten elämään jo ennen vaellusta nykyisen Suomen alueelle.
 Haukkuvasta lintukoirasta pystykorvaksi
 Historiallisesti suomenpystykorva on auttanut suomalaisia ravinnon ja turkisten hankinnassa sekä toiminut vahtikoirana. Rotu on esiintynyt luolamaalauksissa, Kalevalassa, saduissa sekä käsityöesineissä.
 Suomen Kennelklubin rotukirjaan merkittiin "suomalainen haukkuva lintukoira" vuonna 1892. Uusittu rotumääritelmä hyväksyttiin vuonna 1897. Tuolloin koirarodun nimeksi muutettiin suomalainen pystykorva.
 Jo 1930-luvulla suomenpystykorvaa voitiin pitää vakiintuneena rotuna. Siitä tehtiin Suomen kansalliskoira vuonna 1979.
 Suomen Kennelliitto, Suomen Metsästäjäliitto ja Suomen Pystykorvajärjestö pyrkivät saamaan pystykorvalla metsästyksen Unescon aineettomien kulttuuriperintöjen luetteloon.

Suomenpystykorvien sukutaulut selvitettiin 1800-luvulle saakka – tietokannasta löytyy yli 78 000 kansalliskoiran tiedot


Summary: Apulaisoikeusasiamiehen koulujuhlaratkaisu nousemassa keskusteluun eduskunnassa.

Eduskunnan apulaisoikeusasiamies  Pasi Pölönen   linjasi viime viikolla , että koulun yhteisiä juhlia, kuten joulujuhlia tai kevätjuhlia, ei saisi järjestää kirkoissa.
 Apulaisoikeusasiamiehen ratkaisu on saanut eduskunnassa kiitosta ja moitteita. Aihe noussee esille tänään kello 14 alkavassa täysistunnossa, kun eduskunta myöhemmin illalla käsittelee oikeusasiamiehen vuosikertomusta viime vuodelta.
 Apulaisoikeusasiamies Pölösen mukaan koulujen lukukauden päätösjuhlissa on kyse kaikille oppilaille yhteisestä opetukseen kuuluvasta juhlasta, joka on järjestettävä siten, että kaikki oppilaat voivat osallistua siihen vakaumuksestaan riippumatta.
 Pölönen pitää ongelmallisena myös koulun lukukauden päätösjuhlan järjestämistä kirkkosalissa, koska kirkko on tarkoitettu jumalanpalvelusten toimittamiseen ja kirkkorakennukseen liittyy uskonnollisia merkityksiä.
 Vasemmisto kiittää – oikeisto moittii
 Apulaisoikeusasiamiehen ratkaisu on jakanut poliittista kenttää.
 Vasemmisto ja vihreät ovat kiitelleet Pölösen linjausta, mutta keskustan, kokoomuksen ja perussuomalaisten edustajat ovat arvostelleet apulaisoikeusasiamiehen ratkaisua.
 Perustuslakivaliokunta linjasi vuonna 2014 suvivirsikeskustelun yhteydessä, että olennaista on oppilaan tai hänen huoltajansa todellinen ja aito vapaus valita, osallistuuko oppilas uskonnollista ainesta sisältäviin koulun tilaisuuksiin.  Markku Pitkänen / Yle
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  ja keskustan puheenjohtaja  Katri Kulmuni   ottivat nopeasti kantaa  koulujen juhlien järjestämiseen. He puolustivat kirkkojen säilyttämistä yhtenä vaihtoehtona juhlapaikaksi.
 Keskustalainen perustuslakivaliokunnan jäsen  Markus Lohi  katsoi, että apulaisoikeusasiamiehen ratkaisu on ristiriidassa perustuslakivaliokunnan vuonna 2014 tekemän yksimielisen linjauksen kanssa.
 Lohi huomautti myös, että koulun juhlien järjestäminen kirkon tiloissa ei tee tilaisuudesta automaattisesti uskonnollista.
 Kokoomusedustajat: Linjaa pitää selkiyttää
 Kokoomusta perustuslakivaliokunnassa edustavat  Wille Rydman  ja  Heikki Vestman  arvioivat yhteisessä kannanotossaan, että apulaisoikeusasiamiehen ratkaisu on vähintään jännitteinen perustuslakivaliokunnan aiemman tulkintalinjan kanssa.
 Kokoomusedustajat toivoivat, että perustuslakivaliokunta selkiyttäisi tilannetta.
 Blogissaan  Rydman pohtii laajemmin, onko Pölönen oikeassa vai väärässä. Rydmanin mielestä apulaisoikeusasiamiehen ratkaisu näyttäisi tukeutuvan pikemminkin perusopetusasetuksen sanamuotoihin kuin siihen, mitä perustuslakivaliokunta on aiheesta lausunut.
 – Tämä on varsin ongelmallista etenkin, kun perustuslakivaliokunta on linjannut aiheesta varsin painokkain sanakääntein. Edellisenkin aihetta koskevan linjanvetonsa perustuslakivaliokunta teki pitkälti juuri siksi, että laillisuusvalvojan kanta oli etääntynyt valiokunnan omasta näkemyksestä. Nyt on käsillä varsin samankaltainen tilanne, Rydman vertaa.
 Apulaisoikeusasiamiehen ratkaisu on aiheuttanut hämmennystä myös perustuslakivaliokunnan perussuomalaisissa edustajissa.
 Tulkintalinja oikeuskanslerin kertomuksen yhteydessä
 Perustuslakivaliokunta joutuukin todennäköisesti lähiaikoina ottamaan kantaa apulaisoikeusasiamiehen linjaukseen.
 Perustuslakivaliokunnan voimassa oleva tulkintalinja esitettiin huhtikuussa 2014 oikeuskanslerin kertomusta koskevan  mietinnön  yhteydessä.
 Perustuslakivaliokunnan pöydällä on tälläkin hetkellä oikeuskanslerin vuosikertomus vuodelta 2018, jonka käsittely on jäänyt budjettilakikiireiden jalkoihin, eikä siinä ole vielä ehditty kuulla edes asiantuntijoita.
 Perustuslakivaliokunnassa ei ole vielä keskusteltu apulaisoikeusasiamiehen koulujuhlaratkaisusta. Yksi asian käsittelyn mahdollinen ajankohta voisi olla oikeuskanslerin kertomuksen yhteydessä.
 Oikeusasiamiehen vuosikertomusta koskeva perustuslakivaliokunnan  mietintö  ehti valmistua lokakuussa ennen koulujuhlakohua.
 Oikeusasiamiehen viime vuoden kertomuksesta keskustellaan tänään myöhemmin illalla täysistunnossa ja myös koulujuhlaratkaisun odotetaan nousevan keskustelussa esille.
 Lue myös:
 Apulaisoikeusasiamies linjasi: Koulun yhteisen joulujuhlan järjestäminen kirkossa on lainvastaista – "Kirkko on nimenomaan jumalanpalvelusten toimittamiseen tarkoitettu paikka"
 Ensin luultiin, että Orpo ja Kulmuni käsittivät joulujuhlalinjauksen väärin, mutta he tarkoittivatkin mitä twiittasivat – myös yo-lakit pitää voida jakaa kirkossa

Kirkot halutaan säilyttää koulujuhlien yhtenä vaihtoehtona – keskusta, kokoomus ja perussuomalaiset toivovat linjan kirkastusta


Summary: Huvipuiston olisi pitänyt huoltaa laite, mikä olisi tullut kalliiksi.

Särkänniemi luopuu Half Pipe -radasta, joka on yksi huvipuiston hurjimmista laitteista.
 Laite oli käytössä vuodesta 2003 vuoteen 2019, mutta nyt sitä aletaan purkaa.
 – Half Pipen tulevaisuus on ollut pitkään avoinna. Se on iso ja melko kovaääninen laite, ja Särkänniemen alueen kehittämissuunnitelmia tehtäessä on käynyt ilmi, ettei sille olisi enää tilaa ainakaan vanhalla paikallaan Superpark-rakennuksen ja Koiramäen välissä, kertoo Särkänniemen kehitysjohtaja  Ville Aarresuo .
 Laite on ollut erillään muista laitteista ja lähellä asutusta.
 Laitteen siirtoa toiseen paikkaan Särkänniemen sisällä harkittiin pitkään, mutta lopulta Särkänniemi päätti luopua laitteesta.
 – Laitteen käyttöaste on turhan pieni suhteessa koviin huoltokustannuksiin, Aarresuo sanoo.
 Laite olisi pitänyt huoltaa, joten siksi siitä päätettiin luopua nyt.
 Viime vuosina Särkänniemeen on tullut useita uusia hurjia laitteita. Näitä ovat esimerkiksi vuonna 2019 avattu BOOM, 2017 avattu Hype ja 2016 avattu X. Ensi kesänä Särkänniemeen ei ole tulossa suuria laiteuudistuksia.
 Half Pipe myytäneen ulkomaille.
 – Laadukas ja hurja rata on tietenkin ollut monen Särkänniemi-kävijän suosikki. Siinä mielessä laitteesta luopuminen on kurjaa.
 Half Pipe puretaan marras-joulukuun aikana ja siirretään Särkänniemestä varastoon myyntiä varten. Myynnistä vastaa ulkopuolinen yhteistyötaho.
 Half Pipe ehti olla käytössä Särkänniemessä 17 kesän ajan. Laitteen valmistaja on Intamin, joka on valmistanut myös Tornado-vuoristoradan. Half Pipen pituusraja oli 140 senttiä.

Särkänniemi luopuu hurjasta ja kovaäänisestä laitteestaan: Myytäneen ulkomaille


Summary: Yliopiston tulevan vuoden rahoitustilanne vakaampi kuin tämän vuoden budjettia laadittaessa arvioitiin.

Tampereen yliopiston hallitus kokoontuu perjantaina käsittelemään yliopiston ensi vuoden talousarviota ja toimintasuunnitelmaa. Uuden yliopiston rakentamistyö jatkuu ja yliopistofuusio näkyy edelleen kulurakenteessa.
 Yliopiston talous- ja rahoitusjohtaja Heli Huhtalan mukaan Tampereen yliopiston rahoitustilanne on tällä hetkellä hyvin vakaa. Talouden kuva vuodesta 2020 eteenpäin on valoisampi kuin vuoden 2019 budjettia laadittaessa arvioitiin.
 – Vakauteen pyritään kaikin tavoin. Perusrahoitus hiukan kasvaa, täydentävä rahoitus samoin. Tiedekunnat ovat ovat pystyneet toimimaan hyvin, haluamme pitää toiminnan mahdollisimman vakaana myös ensi vuoteen.
 Yliopiston strategisena tavoitteena lisää ulkopuolisen rahoituksen määrää. Huhtala sanoo, että budjetissa pyritään säilyttämään yliopiston luonteen moninaisuus. Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto fuusioituivat vuoden 2019 alussa.
 – Se tarkoittaa, että tunnustetaan yliopistomme moninaisuus ja kunnioitetaan sitä. Tunnustetaan esimerkiksi se, että eri aloilla on eri mahdollisuudet saada ulkopuolista rahoitusta. Meillä on kolme kärkeä, tekniikka, terveys ja yhteiskunta ja ne ovat kaikki meille yhtä tärkeitä.
 Henkilöstökulut budjetoitiin yläkanttiin
 Aiemmin on uutisoitu uuden yliopiston henkilöstökulujen kasvusta, jonka arvioitiin olevan 3,7 prosenttia. Tuloslaskelman mukaan kasvu on jäämässä 1,2 prosenttiin.
 – Näyttää siltä, että tämän vuoden henkilöstökulut oli budjetoitu yläkanttiin, ja nyt ollaan prosentin, puolentoista kasvussa. Henkilöstökuluissa ei ole supistustarpeita sinällään, Huhtala sanoo.
 – Toki edelleen ollaan fuusion jälkeisessä ajassa, mutta tilanteessa ei ole mitään dramatiikkaa ja pystymme suunnittelemaan toimintaamme vakaasti eteenpäin.
 Yliopistofuusio tuo kuitenkin edelleen kuluja. On uudistuksia, jotka on tehtävä.
 – Suurin on opintojärjestelmän uusiminen. Muun muassa opintotiedot ja rekisterit sisältävä Sisu-järjestelmä otetaan käyttöön parin vuoden sisällä.
 Huhtala muistuttaa, että Tampereen yliopistot saivat fuusioonsa valtion tukea alle 30 miljoonaa euroa, mikä on merkittävästi vähemmän kuin esimerkiksi Aalto-yliopisto.
 – Jotkut vastaan tulleista ongelmista olisi varmasti selätetty nopeammin isolla rahalla.
 Lue myös:
 Tampereen yliopiston budjetti on miljoonia euroja miinuksella – yliopisto aikoo saada talouden kuntoon kolmessa vuodessa
 Henkilöstö ja opiskelijat vaativat: Tampereen yliopiston hallintojärjestelmää on muutettava
 Tampereen yliopiston henkilöstö haluaa päästä päättämään  asioista – uudessa hallituksessa ei ole yhtään henkilöstön edustajaa

Tampereen yliopiston henkilöstökulut jäämässä paljon odotettua pienemmiksi – fuusio näkyy edelleen ensi vuoden budjetissa


Summary: Hollannin typpipäästöt ovat EU:n sääntöjen vastaiset.

Alankomaat on päättänyt laskea korkeimman nopeusrajoituksen 100 kilometriin tunnissa. Asiasta kertoi pääministeri  Mark Rutte .
 Syynä on maan tavoite vähentää typpipäästöjä. Alankomaat on joutunut lykkäämään tuhansia rakennushankkeita, koska sen typpipäästöt ovat rikkoneet EU:n sääntöjä jo vuosien ajan.
 Uudet nopeusrajoitukset tulevat voimaan ensi vuoden alussa.
 BBC raportoi aiemmin , että aiempi 130km/h maksiminopeus olisi edelleen voimassa iltaisin ja öisin.

Alankomaat laskee korkeimman nopeusrajoituksen 100km/h:iin – Taustalla halu vähentää typpipäästöjä


Summary: Tapausta tutkitaan laittoman yhdistystoiminnan harjoittamisena.

Keskusrikospoliisi tutkii uusnatsien lauantaista mielenosoitusta epäiltynä rikoksena. Kohti vapautta! -niminen liike järjesti  mielenosoituksen lauantaina Narinkkatorilla .
 Mahdollinen rikos liittyy siihen, että Pohjoismainen vastarintaliike on määrätty väliaikaiseen toimintakieltoon. Vaikka lauantain mielenosoitus järjestettiin toisella nimellä, se oli poliisin epäilyn mukaan saman toiminnan jatkamista.
 – Epäilty rikosnimike tässä on laittoman yhdistystoiminnan harjoittaminen, tutkinnanjohtaja Erkki Rossi sanoo keskusrikospoliisin tiedotteen mukaan.
 Rikosepäily ei sinänsä ole uusi. Poliisi on tutkinut jo huhtikuusta lähtien sitä, jatkaako Pohjoismainen vastarintaliike toimintaansa kiellosta huolimatta. Lauantain mielenosoitus on vain liitetty osaksi samaa tutkintaa.
 Aiemmin tällä viikolla keskusrikospoliisista kerrottiin Ylelle, että tutkinta jatkuu todennäköisesti ainakin vuodenvaihteeseen.

Poliisi epäilee: uusnatsien lauantainen mielenosoitus oli kielletyn Suomen vastarintaliikkeen toimintaa


Summary: Postilakkoa yritettiin sovitella edellisen kerran viime torstaina. Suoraa lähetystä pääset seuraamaan klikkaamalla jutun kuvaa.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Postilakon osapuolet tapaavat tänään keskiviikkona valtakunnansovittelijan luona kello 13 alkaen. Yle välittää  verkossa  suorana tapahtumat valtakunnansovittelijan toimistolta.
 Posti- ja logistiikka-alan unionin PAUn ja Palvelualojen työnantajien Paltan välistä työriitaa yritettiin sovitella edellisen kerran viime torstaina.
 Tuolloin valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala   arvioi tilannetta vaikeaksi . Hänen mukaansa osapuolten näkemykset olivat niin kaukana toisistaan, ettei sopua ollut näkyvissä.
 PAU aloitti laajan lakon maanantaina. Tällä hetkellä lakossa on noin 9 000 työntekijää postin jakelua, käsittelyä ja kuljetusta koskevista tehtävistä. Jos sopua työehdoista ei synny, lakko laajenee kahden viikon päästä myös toimihenkilö- ja myymälätehtäviin.
 Lakko on saanut myös tukijoita muista ammattiliitoista. Tukilakoista ovat ilmoittaneet tähän mennessä Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ja Ilmailualan Unioni IAU. Rautatiealan Unioni RAU päättää omista tukitoimistaan sen jälkeen, kun osapuolet ovat tavanneet.
 Myös muut kuljetusalan ammattiliitot ovat ilmoittaneet valmiudesta ryhtyä tukilakkoihin.
 Lakon taustalla PAUn halu vauhdittaa Postin työehtosopimusneuvotteluja, joita on käyty syyskuun alusta alkaen. Neuvotteluja ovat vaikeuttaneet Postin ilmoitus siirtää pakettijakelijat Medialiiton ja Teollisuusliiton jakelua koskevan halvemman työehtosopimuksen piiriin. Paketti- verkkokauppaliiketoiminnassa noin 700 ihmisen työehdot ja palkat heikkenisivät PAU:n mukaan.
 Lakon vaikutuksista voit lukea  tästä jutusta .
 Lue myös:
 Pääministeri Postin lajittelukeskuksen aidan aukosta: Työtaistelussa pitää toimia sillä tavalla, että riita ratkeaa – ei niin, että riita lisääntyy
 Yle seurasi postilakon toisen päivän mielenosoitusta – "Me olemme katkeria ja vihaisia"

Yle seuraa: Jatkuuko postilakko? Riitapukarit valtakunnansovittelijan pakeilla, katso suorana klo 12.45 alkaen


Summary: Merkittävän ennakkotapauksen uskotaan kitkevän tehokkaasti salakalastusta.

Oikeus on määrännyt ensimmäistä kertaa salakalastajan maksamaan tuntuvan korvauksen valtiolle rauhoitetun Saimaan järvilohen pyydystämisestä. Pohjois-Karjalan käräjäoikeus tuomitsi vuonna 1980 syntyneen miehen kalastusrikkomuksesta sakkoihin ja korvaamaan pyydystämänsä Saimaan järvilohen. Lohen hinnaksi tuli 7 510 euroa.
 Mies pyydysti Lieksankoskesta 84-senttisen rasvaevällisen järvilohen. Tapaus paljastui kalastajan kerrottua järvilohisaaliistaan sosiaalisessa mediassa. Mies tunnusti tekonsa oikeudessa.
 Tuomio perustuu toukokuun alussa voimaan tulleeseen uuteen kalastuslakiin. Siinä salakalastetuille kaloille määriteltiin korvausarvot. Aiemmin esimerkiksi Saimaan järvilohen salakalastuksesta on selvinnyt lähes rangaistuksetta, sillä ennen lakimuutosta kaloille ei ollut korvausarvoa luonnonsuojelu- ja metsästysrikoksissa.
 Saimaan järvilohen pelastaminen on kalaistutusten varassa. Luonnonvarakeskus
 Rasvaevällinen Saimaan järvilohi on korvausarvoltaan kaikkein kallein. Sen listahinta on nyt oikeudessa määrätty 7 510 euron korvaus.
 – Oikeuden päätös on valtakunnan ensimmäinen ja erittäin merkittävä ennakkotapaus. Se avaa varmasti monen kalastajan silmiä, sanoo johtava kalatalousasiantuntija  Timo Turunen  Pohjois-Savon Ely-keskuksesta,
 Hän uskoo, että tapaus ennaltaehkäisee tehokkaasti salakalastusta.
 Koskikalastuksessa kiinnijäämisen riski on suuri
 Turusen mukaan riski jäädä kiinni salakalastuksesta vaihtelee alueittain. Esimerkiksi Pohjois-Karjalassa Lieksanjoella tai Pielisjoella voimalaitosten alapuolisilla alueilla valvontaa on paljon, ja kiinnijäämisen riski on suuri. Suurten järvien selkäalueilla valvonta on vaikeampaa.
 – Kalastajat eivät ole tähän asti ymmärtäneet, kuinka paljon työtä ja rahaa esimerkiksi vaelluskalojen suojelu vaatii. Korvaussummat tuovat nyt kalojen arvon näkyväksi, Turunen sanoo.
 Saimaan järvilohi on äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Rasvaevätön järvilohi on rauhoitettu joissa ja puroissa elokuun alusta marraskuun loppuun, rasvaevällinen järvilohi on rauhoitettu ympäri vuoden.
 Saimaan järvilohen suojelemiseksi on tehty viime vuosina paljon. Esimerkiksi vuonna 2018  maa- ja metsätalousministeriö päätti rahoittaa  Saimaan järvilohen suojelua Pielisjoella yli miljoonalla eurolla.
 Kaksi muuta tapausta tutkinnassa
 Salakalastus on ollut Itä-Suomessa suuri ongelma. Erityisesti uhanalaisia vaelluskaloja on kalastettu kielloista ja rajoituksista huolimatta. Pielisjoella ja Ala-Koitajoella työskentelevä kalastuksenvalvoja  Pauli Sorsa   kertoi elokuussa Ylelle , että laittomia salakalastajia jää kiinni lähes viikoittain.
 Ely-keskuksen Timo Turusen mukaan valtakunnassa on tällä hetkellä poliisitutkinnassa kaksi tapausta, joissa korvausmenettely voi tulla kyseeseen. Toinen niistä koskee Höytiäiseltä Pohjois-Karjalasta pyydystettyä rasvaeväleikattua järvilohta. Sen listahinta on selkeästi halvempi kuin rasvaevällisen kalan.
 Mitä mieltä olet uuden kalastuslain määräämistä korvauksista? Osallistu keskusteluun klo 22:een saakka.
 Lue myös:
 Äärimmäisen uhanalaisen järvilohen pelastamiseksi käytetään myös äärimmäisiä keinoja: risteytetään merilohen kanssa, poikasille virikkeitä
 Uhanalaisia vaelluskaloja kalastetaan kielloista huolimatta – julkisuustempauksista haetaan apua salakalastuksen kitkemiseen
 Monien tuttujen kalojen salakalastuksesta voi joutua pulittamaan kohta sievoiset korvaukset – katso tästä lista

Salaa kalastetulla äärimmäisen uhanalaisella Saimaan järvilohella on nyt hinta – mies tuomittiin maksamaan yhdestä kalasta 7510 euroa


Summary: Syy pikkulohien vähäisyyteen ei ole tiedossa.

Tenoon nousi kaudella 2019 heikosti lohia, kertoo Luonnonvarakeskus (Luke).
 Luken kaikuluotausseurantojen mukaan Tenojoen pääuoman nousulohien määrä jäi 21 000:een, kun niitä edellisvuonna laskettiin yli 32 500. Vastaavasti Inarijoen pääuoman nousulohien määrä laski vuodesta 2018 lähes puoleen ollen vajaat 1600 kalaa.
 Luken mukaan erityisesti pienten, yhden vuoden meressä viettäneitä lohia oli vähän. Pienet lohet muodostavat tavallisesti selvästi suurimman osan Tenojokeen nousevista lohista, mutta kuluvana vuonna niiden määrä jäi poikkeuksellisen pieneksi.
 Pienten lohien vähäisyys havaittiin myös Tenon muissa lohilaskennoissa eli pintasukelluksilla ja videoseurannalla vesistön eri osissa. Syy pikkulohikantojen heikkouteen ei ole Luken tiedossa, mutta sen arvioidaan liittyvän mereen vaeltaneiden poikasten eloonjääntiin merivaelluksen aikana.

Luke: Tenolla kehno lohivuosi – pikkulohia oli vähän


Summary: Vanha ja uusi tutkinto valmensivat poliisien mukaan eri asioihin.

Vastavalmistuneet poliisit työllistyvät nyt todella hyvin. Lähes kaikki ovat saaneet koulutusta vastaavaa työtä. Noin 97 prosenttia tutkimukseen vastanneista poliiseista työskenteli poliisin palveluksessa.
 Tämä selviää Poliisiammattikorkeakoulun tuoreesta tutkimuksesta.
 Kyselylomakkeet lähetettiin vuosina 2016 ja 2017 valmistuneille poliiseille. Kysely tehtiin vuosi sitten keväällä. Otoksessa oli yhteensä 313 valmistunutta poliisia.
 Poliisikouluun on hakenut ennätysmäärä opiskelijoita. Yhtä paikkaa tavoitteli lähes 13 hakijaa.
 Vanha ja uusi tutkinto painottivat eri asioita
 Ensi kertaa selvityksessä verrattiin poliisin perustutkinnon ja poliisin ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneita.
 Vuosina 2016–2017 valmistuneissa poliiseissa oli sekä vanhan että uuden tutkinnon suorittaneita henkilöitä. Selvisi, että tutkinnoilla on omat, toisistaan selvästi eroavat profiilinsa.
 Vanhan tutkinnon käyneet olivat sitä mieltä, että koulutus tarjosi vahvan teknisen koulutuksen valvonta- ja hälytystoiminnassa, liikennevalvonnassa ja tutkinnassa. Koulutuksessa korostui ammatin kutsumusluonne. Koulutus sai poliisit kiinnostumaan etenkin teknisestä rikostutkinnasta.
 Uusi AMK-tutkinto puolestaan valmensi poliiseja hyvissä tiimityötaidoissa. Poliisit kokivat koulutuksen vahvistavan rikosanalyysia. Koulutuksen jälkeen poliisit kiinnostuivat jatkokoulutuksesta ja kansainvälisistä tehtävistä.
 – Fyysiset ja psyykkiset perusvalmiudet poliisin ammattiin koetaan lähes poikkeuksetta erinomaisiksi ja poliisin perustiedoista ja -taidoista ajatellaan, että ne opitaan poliisikoulutuksessa kattavasti. Tätä mieltä olivat sekä valmistuneet poliisit itse että heidän lähiesimiehensä, joille lähetettiin tutkimuksessa oma erillinen arviointilomakkeensa, kertoo erikoissuunnittelija  Matti Vuorensyrjä  Poliisiammattikorkeakoulusta.

Vastavalmistuneet poliisit työllistyvät todella hyvin


Summary: Helsingistä saa Tallinnaa edullisemmin yllättäviäkin tuotteita. Palvelut ovat puolestaan kauttaaltaan halvempia Virossa.

Kertakäyttövaippojen, D-vitamiinin, kahvin, teen ja suklaan perään ei kannata lähteä ostosreissulle Suomenlahden yli. Varsinkin vaipat ovat Helsingissä huomattavasti Tallinnaa halvempia. Myös tavallinen särkylääke maksaa täällä puolen lahtea himpun verran vähemmän.
 Asia käy ilmi Viron taloustutkimuslaitoksen  hintavertailusta . Mukana on viitisenkymmentä tuotetta ja palvelua.
 Esimerkiksi vaipat ovat Helsingissä jopa 30 prosenttia halvempia kuin Tallinnassa.
 Pampers-paketti, jossa on 68 kertakäyttövaippaa, maksoi vertailuviikolla (viikko 38) Tallinnassa keskimäärin 13,32 euroa, Helsingissä puolestaan 9,28 euroa.
 Grafiikaan on valittu tuotteet, joiden hintaero Helsingin eduksi on suurin. Lähde: Viron taloustutkimuslaitos Petteri Juuti / Yle
 Kuten arvata saattaa, suurin osa siitä, mitä Tallinnassa kaupataan, on suomalaisesta näkökulmasta kuitenkin halpaa. Tähän on vaikuttanut myös Viron uusi hallitus.
 – Hallitus laski alkoholiveroa heinäkuussa. Se näkyi saman tien hinnoissa, varsinkin oluen hinnassa, tutkimuslaitoksen johtaja  Marje Josing  kertoo.
 Alkoholi on perinteisesti ollut suomalaisten "sisäänheittotuote" Viroon, jonka hintaa on  seurattu tiiviisti  myös lahden pohjoispuolella. Muun muassa  suomalaiset panimot ovat vaatineet eri hallituksia laskemaan alkoholin valmisteveroa  Viron alkoholiveron muutoksien tahtiin.
 Alkoholi ei silti ole suurimman hintaeron tuoteryhmä.
 Esimerkiksi porkkanan, puolen litran Coca-Colan, kanafileen ja kuljettajalta ostetun joukkoliikenteen kertalipun hintaero oli vertailussa vielä alkoholiakin suurempi. Porkkanakilo maksoi  hintavertailun  mukaan Helsingissä 1,38 euroa, kun Tallinnassa sen sai 0,54 eurolla.
 Grafiikaan on valittu tuotteet, joiden hintaero Tallinnan eduksi on suurin. Lähde: Viron taloustutkimuslaitos Petteri Juuti / Yle
 Paikallinen työ painaa hintoja alas
 Viron hintataso on viimeisen kolmen vuoden aikana hivuttautunut lähemmäksi suomalaista, mutta välimatka on vielä pitkä. Maan hintataso muodostaa Eurostatin mukaan 80 prosenttia EU:n keskiarvosta. Suomen vastaava luku on 122.
 Ero näkyy yksittäisten tuotteiden lisäksi varsinkin palveluissa. Viron pienempi tulotaso laskee luonnollisesti myös paikallista työtä sisältävien palvelujen ja tuotteiden hintaa.
 Moni suomalainen  onkin tottunut matkustamaan palveluiden perässä lahden yli.  Tuoreen vertailun mukaan hintaero on suurimmillaan hammaslääkäripalveluissa, mutta myös hiustenleikkuu, taksikyyti, ulkona syöminen ja yöpyminen hotellissa ovat Virossa selkeästi halvempia.
 Viron taloustutkimuslaitos vertailee Helsingin ja Tallinnan hintatasoa neljännesvuosittain. Vertailuun otetaan Josingin mukaan yleisimpiä tuotteita ja palveluja, jotka ovat saatavilla jokseenkin samanlaisina Suomenlahden kummankin puolen.
 Vertailtava hinta on usean eri liikkeen tai palveluntarjoajan hintojen keskiarvo. Alennuskampanjatkin otetaan huomioon, jos niitä sattuu vertailuviikolla olemaan.
 Suomalaiselle halpaa, virolaiselle raastavan kallista
 Täysin eri asia on sitten se, miltä suomalaisittain matalilta vaikuttavat hinnat tuntuvat virolaisten kukkarossa. Jos hintatason suhteuttaa tuloihin, moni ostos riipaisee etelänaapureita tavalla, jota täällä on vaikea hahmottaa.
 Jos esimerkiksi bensa maksaisi Suomessa suhteessa täkäläiseen 3400 euron keskipalkkaan yhtä paljon kuin Virossa suhteessa sikäläiseen keskipalkkaan, sen litrahinta olisi 3,40 euroa.
 500 gramman kahvipaketti maksaisi 12 euroa, 200 gramman suklaalevy seitsemän euroa ja perushotelliyö 330 euroa.
 Hintavertailun tulokset vironkielisinä Viron taloustutkimuslaitoksen sivulla.

Kannattaako Tallinnasta hamstrata teetä vai porkkanoita? Tuore hintavertailu kertoo, mitä lahden takaa saa Helsinkiä halvemmalla ja mitä ei


Summary: Siirtolapuutarhan mökki syttyi tuleen tiistai-iltana.

Kotkassa Metsolan siirtolapuutarhassa tiistai-iltana palaneesta mökistä on löytynyt ruumis.
 Rikosylikonstaapeli  Jarmo Rahkola  Kaakkois-Suomen poliisista kertoo, että kuolleena löydetty henkilö oli vuonna 1994 syntynyt kotkalainen mies.
 Poliisi on paikan päällä tutkimassa tapausta ja tiedottaa siitä lisää keskiviikon aikana.
 Metsolan siirtolapuutarhassa paloi mökki tiistai-iltana. Pelastuslaitoksen mukaan palo rajoittui mökin sisätiloihin.
 Siirtolapuutarhassa on kaikkiaan yli 50 mökkiä.
 – Mökit ovat lähekkäin, joten jos tuli olisi päässyt täyden palon vaiheeseen, se olisi voinut levitä, kertoo päivystävä palomestari  Toni Kuoppamäki .
 Hätäkeskus sai tiedon mökin syttymisestä puoli seitsemän aikaan illalla.

Siirtolapuutarhan mökistä löytyi ruumis Kotkassa – poliisi vahvistaa: Kyseessä on nuori mies


Summary: Monen eläkeläisen työura jatkuu vielä eläkkeelle pääsyn jälkeenkin. Eläköitynyt sairaanhoitaja Tellervo Koskela tekee sairaalassa kymmenen työpäivää kuukaudessa.

Pohjois-Satakunnan Kankaanpäässä asuva  Tellervo Koskela  pääsi eläkkeelle pari vuotta sitten. Takana oli sairaanhoitajan töitä 44 vuotta: ensin kunnallisella, sitten yksityisellä puolella.
 Koskela ei ollut suunnitellut töihin palaamista, mutta pian Kankaanpään PoSan sairaalalta soitettiin.
 – Kolmen kuukauden jälkeen sairaalasta kyseltiin, että oletko ollut jo tarpeeksi kauan eläkkeellä. Vaikka en ollut suunnitellut palaavani töihin, tuntui se heti hyvältä ajatukselta.
 Koska Koskela oli ennen yksityiselle puolelle vaihtamista ollut samassa sairaalassa töissä, olivat monet työkaverit ennestään tuttuja. Sairaanhoitaja kehuu työkavereitaan ja sairaalan ilmapiiriä vuolaasti.
 – Jo pelkästään sosiaaliselta kannalta on todella kivaa käydä töissä. Mukavat työkaverit pitävät tällaisen eläkeläisen virkeänä ja ajan hengessä mukana.
 Joka kymmenes eläkeläinen jatkaa työelämässä
 Tellervo Koskela ei ole ainoa eläkeläinen, joka jatkaa työuraansa eläkkeelle pääsyn jälkeen. Eläketurvakeskuksen tilastojen mukaan kaksi vuotta sitten  lähes joka kymmenes eläkeläinen oli työelämässä .
 Karkeana yleistyksenä voitaisiin sanoa, että miehet ajavat autoja ja huoltavat kiinteistöjä, naiset ovat kaupassa, siivoavat ja hoitavat lapsia.
 Satakunnan maakunnan keskussairaalassa, Porin Satasairaalassa on töissä vajaat 3 700 henkilöä. Heistä eläköityy vuosittain noin 70 henkilöä. Sairaalassa on töissä noin 40 jo eläköitynyttä henkilöä. Näiden lukujen perusteella on kuitenkin vaikeaa päätellä sitä, miten suuri prosentti eläköityneistä palaa töihin, sillä monet tekevät töitä useita vuosia.
 Tellervo Koskelan sairaalassa, pohjoissatakuntalaisessa PoSan sairaalassa työvuoroja paikkailee viidestä kuuteen eläkeläistä. Sairaalan oman henkilökunnan määrä on noin 60 työntekijää. Hoitotyön vastaava  Päivi Leponiemi  kertoo, että ilman eläkeläisiä vuorojen paikkaaminen olisi nykyistä vaikeampaa.
 – Eläkeläiset ovat hyvin tärkeä osa henkilöstöämme. Tarvitsemme apua erityisesti äkillisten sairaslomien ja muiden yllättävien poissaolojen paikkaamisessa.
 Leponiemen mukaan ilman eläkeläisiä oma henkilökunta joutuisi tekemään ylitöitä tai jouduttaisiin turvautumaan muihin erikoisjärjestelyihin. Sairaalalle on asetettu tiukat henkilöstön minimirajat.
 – Joka vuorossa täytyy ylläpitää tietty mitoitus ihan lakisääteisesti. Haasteitakin on, sillä eläkeläisilläkin on oma elämä. Joskus heitä on helppo saada töihin, joskus ei.
 Työtä omaan tahtiin
 Tellervo Koskela kertoo työskentelevänsä kuukausittain noin kymmenenä päivänä. Sairaalasta soitetaan ja joskus pyydetään töihin useamminkin. Eläkkeellä oleva sairaanhoitaja lupautuu, jos suunnitelmissa ei ole muuta tähdellistä.
 – Osaan kyllä pitää puoleni. Jos suunnitelmissa on jotain muuta, vaikka matkustamista tai sukulaisia tulossa kylään, kieltäydyn.
 Koskela kertoo, että haastavin puoli työssä on pitää itsensä kiinni jatkuvissa muutoksissa. Tietotekniikka kehittyy huimaa vauhtia. Sairaala kouluttaa työntekijöitään uusien järjestelmien käyttöön.
 – Atk ja tekniikka muutenkin ovat menneet vauhdilla eteenpäin sinä aikana kun olen ollut poissa. Sairaalassa on hurjan hyvä perehdytys uusiin juttuihin. En ole tuskaillut uuden oppimisen edessä, päinvastoin, on ollut kiva oppia uutta.
 Eläketurvakeskuksen mukaan  eläkeläiset tekevät talvella enemmän töitä kuin kesällä. Tämä on mahdollista kun työntekijä voi itse päättää, milloin on työnantajan käytettävissä.
 Posan sairaalan hoitotyön vastaava sanoo, että on hyvin yksilöllistä, minkä ikäinen voi vielä palata töihin.
 – Tänä päivänä asiat muuttuvat niin nopeasti, että jo vuoden poissaolo on pitkä aika. Monet joutuvat paikkailemaan osaamistaan ja tietojaan paljon. Tosin nykyajan eläkeläiset ovat ilahduttavan nuorekkaita ja pitävät itseään ajan tasalla.
 Tellervo Koskela ei osaa sanoa, kauanko hän vielä jatkaa työntekoa. Kaikki on kiinni omasta terveydestä ja siitä, miten pitkään töissäkäynti tuntuu mielekkäälle.
 – Jos pysyn terveenä, niin varmaankin vielä kolmisen vuotta teen töitä. Tarkasti en osaa sanoa.

Sairaanhoitaja Tellervo Koskela ehti olla vain kolme kuukautta eläkkeellä, kunnes sairaalasta soitettiin ja tarjottiin töitä


Summary: Vaikka palotilanne on uutisissa ja ihmiset ovat huolestuneita, paloja syttyy lisää huolimattoman tulenkäsittelyn seurauksena.

SYDNEY.  Sydneyn taivas piirtyi tiistaina oopperatalon yllä kelmeän keltaisella savulla. Uuden Etelä-Walesin osavaltiota kurittavat maastopalot näkyivät jo Australian suurimman kaupungin merkittävimpien nähtävyyksien läheisyydessä.
 Ydinkeskustassakin ihmisiä on varoitettu savusta ja hiukkasista, jotka voivat rasittaa keuhkoja.
 – Maastopaloja on joka vuosi, mutta tämä on poikkeuksellista. Tämä on pelottavaa, taksia Sydneyn ruutukaavassa ajava  Manjunath  kertoo.
 Manjunathin perhe asuu Sydneyssä eikä huolta läheisistä ole, mutta yleinen ilmapiiri on jännittynyt. Televisiosta tulee tauotta päivityksiä palon etenemisestä ja muun muassa  The Sydney Morning Herald  on avannut paloja koskevat uutisensa maksumuurin takaa.
 – Tiistain oli pahin päivä. Tuulet olivat kovia ja suunta vaihteli. Se vaikeutti sammutustöitä ja levitti savua, Manjunath sanoo.
 Osa paloista syttynyt grillaamisen ja ilkivallan seurauksena
 Keskiviikkona taivas on jälleen sininen. Tilanne on rauhoittunut Sydneyn ympärillä, mutta kriittisiä hetkiä eletään silti edelleen. Uutisvälineet päivittävät lukuja osavaltion tuhoista; palojen määrästä, tuhonsa saaneista taloista ja loukkaantuneista pelastustyöntekijöistä.
 – Ei täällä keskustassa tilanne näy enää millään tavalla, Sydneyn vanhassa kaupungissa hotellin vastaanotossa työskentelevä  Marlana  sanoo.
 – Mutta itse asun 1,5 tunnin päässä pohjoisessa ja siellä on edelleen savua joka puolella.
 Valokuvaaja  Trevor  päivystää puistossa Sydneyn ikonisen sillan lähettyvillä. Elokuvatähti  John Travolta  pitää majaansa läheisessä hotellissa. Häntä Trevor on kyttäämässä.
 Paparazzi vilkuilee aikansa kuluksi Fires near me -aplikaatiota, josta pystyy seuraamaan maastopalojen tilannetta reaaliajassa.
 – Kun jossain palaa, sinne lähetetään heti kymmeniä paloautoja, Trevor kertoo ja näyttää kännykältään, kuinka 50 000 hehtaaria on tulessa Wollemin kansallispuistossa.
 Trevor tietää myös, että näyttelijä  Russell Crowen  omistama tila lähellä Coffs Harbouria on maastopalojen saartama.
 Hälyttävä tilanne ja jatkuva uutisseuranta eivät ole poistaneet ihmisten ajattelemattomuutta. Vaikka koko maassa on jyrkkä avotulentekokielto, osa paloista on syttynyt grillaamisen ja ilkivallan seurauksena.
 – Täytyy elää aivan toisessa ulottuvuudessa, jos ei ymmärrä tilanteen vakavuutta, Trevor päivittelee.
 Lue lisää:  Jari-Matti Latvala ja muut kuljettajat keskittyvät rallin ajamisen sijaan hyväntekeväisyystyöhön – "Jos voimme tehdä jotain hyvää tälle alueelle, on hyvä olla mukana auttamassa" Australian paloalueilla valmistaudutaan vaikeaan yöhön – lämpötila laski kymmenen astetta kymmenessä minuutissa ja nostatti tuulia
 MM-rallin perumispäätös venyi, vaikka Australian palojen vakavuus selvisi nopeasti – suomalaiskuljettaja kummissaan: "Mietimme, kuka täällä haluaa ajaa"

Australian maastopalot näkyivät jopa Sydneyn kuuluisien nähtävyyksien läheisyydessä – taksikuski Ylelle: "Tämä on pelottavaa"


Summary: Lempäälän kunnan mukaan valtuutettu ei edusta kunnan arvomaailmaa. Valtuutettu vetoaa sananvapauteen.

Lempäälän kunta irtisanoutuu julkisesti valtuutettu  Olavi Saarelaisen  (ps.) puheista. Kunnan antamat julkiset huomautukset ovat harvinaisia.
 Kunnanjohtaja  Heidi Rämö  kertoo, että kunta on saanut lukuisia yhteydenottoja valtuutettu Saarelaisen sosiaalisen median viestinnästä.
 Saarelaisen viestit on Rämön mukaan tulkittu jopa vihapuheeksi. Tästä Lempäälän kunta lähetti keskiviikkona aamulla virallisen tiedotteen.
 – Lempäälän kunnan periaatteisiin kuuluu ehdoton ihmisoikeuksien kunnioitus. Eettisen koodistomme mukaan emme syrji käytöksellämme tai päätöksellämme ketään ihonvärin, iän, sukupuolen, elämänkatsomuksen, seksuaalisen suuntautumisen tai sosiaalisen aseman perusteella. Näin ollen kunta irtisanoutuu valtuutettu Saarelaisen epäasiallisista kannanotoista ja viestinnästä, kannanotossa todetaan.
 Kansikuvassa keskitysleirikuva
 Saarelainen jakaa itse Twitterissä saamansa muistutuksen.
 – Lempäälän kunta sanoo kyllä kaikelle paitsi luottamushenkilöiden sananvapaudelle. Te halusitte minun vaihtavan taustakuvani teitä miellyttäväksi mutta vaihdoin sen teitä kuvaavaksi, hän kirjoittaa Twitterissä.
 Saarelaisen taustakuvassa on Auschwitzin keskitysleirin kuva ja teksti: Tervetuloa Lempäälään. Aiemmin hänen taustakuvanaan oli kuva Hitler Jugendin joukoista.
 Saarelainen kertoo, että on aina halunnut kansikuvansa olevan kantaa ottava.
 – Edelliseen kuvaan halusin isänmaallisia nuoria vertauskuvaksi nykyajan nuorisoon. Parhaimmat kuvat löytyivät Hitler Jugendista ja se tuli valituksi. Toki rajaten kaikki tunnistettavuudet pois, Saarelainen kertoo Ylelle.
 Hän kiistää kannattavansa natsiaatetta tai "muita syrjiviä aatteita".
 – Kunnan ei kuitenkaan tulisi rajoittaa valtuutetun sananvapautta, oli hän sitten kansallissosialisti tai kommunisti.
 Kunta pyytää anteeksi valtuutetun puolesta
 Rämön mukaan valtuutettua on pyydetty toimimaan luottamushenkilöiden yhteisesti sovitun ja päätetyn eettisen toimintaohjeen mukaisesti.
 Rämö kertoo Ylelle, että kunta haluaa pahoitella ja pyytää anteeksi ihmisiltä, joita Saarelainen on loukannut.
 – Valtuutettu Saarelainen ei toimi valtuutettuna näiden sovittujen pelisääntöjen mukaan. Valtuutetun sosiaalisessa mediassa käyttämä materiaali ja kommunikointi ei ole Lempäälän kunnan kanta eikä arvomaailman mukaista, Lempäälän kunta toteaa tiedotteessa.
 Tiistaina kunnanvaltuuston puheenjohtaja  Juha Kuisma , kunnanhallituksen puheenjohtaja  Heikki Hakala  ja kunnanjohtaja  Heidi Rämö  lähettivät Saarelaiselle kirjallisen muistutuksen. Häntä oli Kuisman mukaan aiemmin huomautettu suullisesti.
 Saarelainen on erotettu perussuomalaisten valtuustoryhmästä. Kuisman mukaan Saarelaisen mielipiteet loukkaavat ihmisarvoa.
 – Hän on kirjoittanut häpäisevästi ihmisistä, Kuisma sanoo.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Lempäälä irtisanoutuu julkisesti valtuutetun puheista – valtuutettu vastasi arvosteluun keskitysleirikuvalla


Summary: Tehostetun palveluasumisen asiakkaita oli lähes yhdeksänkertainen määrä vanhainkotihoitoon verrattuna.

Yhä useampi ympärivuorokautista hoitoa tarvitseva ikääntynyt hoidetaan tehostetun palveluasumisen yksiköissä, kertoo  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL . Laitoshoito on ollut vähenemään päin jo useita vuosia.
 Siinä missä laitoshoito vanhainkodeissa ja terveyskeskusten vuodeosastoilla on vähentynyt, on taas tehostetun palveluasumisen käyttö lisääntynyt. Viime vuoden lopussa vanhainkotihoidossa oli reilut 5 300 ihmistä ja tehostetussa palveluasumisessa lähes 45 000 ihmistä.
 Vanhainkodeissa asukasmäärät laskivat toissavuoteen verrattuna 13 prosenttia. Tehostetussa palveluasumisessa asukasmäärät sen sijaan kasvoivat kolme prosentin verran vuoteen 2017 verrattuna.
 Palveluasumista järjestetään henkilöille, jotka tarvitsevat soveltuvan asunnon sekä hoitoa. Tehostettua palveluasumista järjestetään henkilöille, joilla hoidon ja huolenpidon tarve on ympärivuorokautista.
 Ikääntyneiden palveluita sai viime vuoden lopussa joka kymmenes 65 vuotta täyttäneistä ja joka viides 75 vuotta täyttäneistä. 85 vuotta täyttäneistä ikääntyneiden palveluja sai 42 prosenttia.
 Lähihoitaja pitelee potilaan käsistä.  Anni Reenpää / Lehtikuva
 Kehitysvammaisten autettu asuminen lisääntynyt
 Asukasmäärät ovat vähentyneet myös kehitysvammalaitoksissa. Viime vuoden lopussa näissä laitoksissa asui yhteensä noin 630 ihmistä. Määrä laski 15 prosenttia tätä edeltävästä vuodesta. Pitkäaikaisasukkaita kehitysvammalaitoksissa oli noin 520.
 Myös kehitysvammaisten hoidossa on tapahtunut samanlaista kehitystä kuin ikääntyneiden palveluissa, ja autettu asuminen on lisääntynyt. Autetun asumisen asiakkaita oli kaksi prosenttia enemmän verrattuna aiempaan vuoteen, kun asiakasmäärä oli vuoden 2018 lopussa hieman alle 8 700.

Ikääntyneiden laitoshoito on vähentynyt – yhä useampi saa tukea asumiseen


Summary: Suomalaiset luottavat tieteeseen, vaikka somekeskusteluista voisi muuta luulla.

Suomen tieteen ja tutkimuksen taso nähdään hyväksi ja tieteen kykyyn tuottaa luotettavia ja paikkansa pitäviä tuloksia uskotaan laajasti.
 Tiedot ilmenevät vastajulkaistusta Tiedebarometri 2019 -tutkimuksesta, jossa selvitetään kolmen vuoden välein suomalaisten suhtautumista tieteeseen ja tieteellis-tekniseen kehitykseen.
 Tiedebarometrin esipuheessa todetaan, ettei se tälläkään kertaa tue tulkintaa tiedevastaisuuden kasvusta kansan parissa. Seitsemän vastaajaa kymmenestä ilmoittaa seuraavansa kiinnostuksella tiedettä, tutkimusta ja teknologiaa koskevia asioita.
 Varsinkin luontoa, yhteiskuntaa ja taloutta seurataan paljon. Tiedebarometri myös osaltaan vahvistaa politiikan tutkimuksessa tehtyä havaintoa poliittisten aiheiden kiinnostuksen kasvusta.
 Aihealueista kiinnostavimpia ovat ympäristö ja luonto sekä yhteiskunnalliset asiat, joita seuraa kolme neljästä. Tieteeseen ja tutkimukseen yleisesti liittyvä kiinnostus on kasvanut edellisestä tutkimuksesta ja politiikka kiinnostaa myös aiempaa enemmän.
 Tiede kiinnostaa, mutta millä tavalla?
 Tieteen kiinnostavuuden kasvu sopii huonosti julkisuudessa esitettyihin huoliin ja käsityksiin, joiden mukaan kansa olisi alkanut väheksyä tieteellistä tietoa. Toisaalta kiinnostus ei välttämättä ole positiivista.
 Poliittisista puolueista tiede-, tutkimus- ja teknologia-aiheisiin myönteisimmin suhtautuvat vihreiden kannattajat sekä vasemmistoliiton ja perussuomalaisten kannattajat.
 Perussuomalaisten kannattajista moni on silti barometrin mukaan sitä mieltä, että Suomessa tehdään liikaa nollatutkimusta hyödyttömistä aiheista ja luottamus tutkimustietoon on vähäisintä muiden poliittisten puolueiden kannattajiin verrattuna. (Tiedebarometri s. 49)
 Äänestämättömät ja perussuomalaisten kannattajat luottavat vähiten tieteeseen.   Seppo Suvela / Yle
 Aihepiirien seuraaminen on sukupuolisidonnaista. Naiset seuraavat miehiä enemmän kulttuuria ja viihdettä, miehet puolestaan naisia enemmän urheilua ja talousasioita. Ympäristö ja yhteiskunnalliset asiat kiinnostavat laajasti molempia sukupuolia.
 Tiedettä, tutkimusta ja teknologiaa käsittelevät aiheet kiinnostavat erityisesti miehiä.
 Tieteestä kiinnostuneimmat ovat nuorehkoja aikuisia eli 26–35-vuotiaita. Kiinnostus on selvästi sidoksissa koulutustasoon.
 Akateemiset ovat kaikkein kiinnostuneimpia tieteestä, sillä yli neljä viidestä ilmoittaa seuraavansa tiedeasioita. Koulutusaloittain korkeinta kiinnostus on teknisluonnontieteellisen sekä humanistisen koulutuksen saaneilla.
 Kansa luottaa poliisiin, puolustusvoimiin ja yliopistoihin
 Tiedebarometrissa mitattiin myös kansalaisten käsityksiä eri organisaatioista.
 Suomalaiset luottavat erityisesti tutkimuksen mukaan yhteiskunnan sisäisestä ja ulkoisesta turvallisuudesta vastaavin organisaatioihin eli poliisiin (83 % tuntee hyvin tai melko suurta luottamusta, 2016: 85 %) ja puolustusvoimiin (79 %, 2016: 77 %).
 Luottamus poliisiin on säilynyt Suomessa. Emilia Malin / Yle
 Vähiten luotetaan poliittisiin puolueisiin.
 Myös yliopistoihin ja korkeakouluihin luotetaan, ja näitä laitoksia kohtaan tunnettu luottamus on myös noussut edellisestä mittauksesta (77 %, 2016: 75 %).
 Tiede‐ ja tutkimusorganisaatioista ylimmäksi nousee VTT , sitten listalla tulevat Suomen Akatemia ja Business Finland.
 Lääketiede kiinnostavin tieteenala
 Suuri enemmistö suomalaisista (74 %) ilmoittaa kiinnostuneensa kaikesta tiedettä koskevasta uudesta tiedosta. Yksittäisistä tieteen aloista kiinnostavimmaksi koetaan lääketiede, jota kaksi kolmasosaa ilmoittaa seuraavansa esimerkiksi uusien lääkkeiden ja hoitomuotojen kehityksen osalta.
 Ympäristön tilaa koskeva tutkimustieto kiinnostaa miltei yhtä paljon kuin lääketiede. Kyselyyn vastanneista noin puolet oli kiinnostuneita historian- ja kulttuurintutkimuksesta, tietotekniikasta sekä geenitutkimuksesta ja bioteknologiasta.
 Avaruustutkimus kiinnostaa joka kolmatta, miesten kiinnostus tätä kohtaan on huomattavasti naisia suurempaa. Myös vähemmän kiinnostava tiedepolitiikka kiinnostaa kansalaisia aiempaa tutkimusta enemmän (35 %, 2016: 30 %)
 Kansanparantajien kykyihin uskotaan, mutta ei luontaislääkkeiden tehoon. Seppo Suvela / Yle
 Televisio ja radio tärkeimpinä tiedonlähteinä
 Tiedettä koskevan tiedon lähteistä televisio ja radio ovat tärkeimmät , mutta internetin merkitys on käytännössä yhtä tärkeä.
 Internetin merkityksen nousua on myös seurannut sanomalehtien merkityksen pieneneminen.
 Tieteen tiedotus ry:n tilaamassa tutkimuksessa selvitettiin myös, miten suomalaiset tuntevat tieteemme saavutuksia ja suomalaisia tieteenharjoittajia.
 Laajimmin tunnistettu saavutus on AIV-rehu, toisena on ksylitoli ja kolmantena ovat matkapuhelimiin, mobiiliteknologiaan ja Nokiaan kytkeytyvät ilmaukset.
 Paljon mainintoja saavat myös Linux sekä syöpätutkimus, -hoidot ja -lääkkeet sekä uutena tulokkaana nyhtökaura.
 Kaikki listalla olevat asiat eivät ole tutkimuksen tulosta. Numerot palkkien perässä kertovat vastausten määrän. Seppo Suvela / Yle
 Tutut tieteentekijänimet listan kärjessä
 Merkittäväksi tieteenharjoittajaksi nimetään useimmin  Esko Valtaoja  ja toisena  Bengt Holmström . Useita viittauksia saavat myös muun muassa  Linus Torvalds ,  Jaakko Hämeen-Anttila  ja  Kari Enqvist .
 Edesmenneistä tutkijoista merkittäväksi nimetään useimmin ainoa Nobel-palkittu tutkijamme  A. I. Virtanen . Hänen kannoillaan ovat  Arvo Ylppö  ja  Leena Palotie .
 Tiedebarometri 2019 on vuonna 2001 käynnistetyn tutkimussarjan seitsemäs osa. Keskiviikkona julkistetun tutkimuksen on teettänyt Tieteen tiedotus ry.
 Tutkimusaineistoa on kerätty laajemmin kuin aiemmissa tutkimuksissa. Tutkimuksen perinteisempi osa on toteutettu postikyselyllä, johon vastasi yli tuhat suomalaista. Toisen ja uudemman osan muodostaa Kantar TNS Oy:n Gallup Kanava -paneelilla keräämä laaja verkkokysely.
 Tiedebarometri on luettavissa Suomen Akatemian sivuilta:
 Suomen Akatemia
 Lue myös
 Sivistystyönantajat: Koulutus- ja tutkimusalan toimialakatsaus ja barometri 2019

Tiedebarometri: Suomalaiset luottavat tutkimukseen – kansanparantajien taitoihin uskoo silti joka kolmas


Summary: Thunberg suntaa Madridiin, missä hän osallistuu YK:n ilmastokokoukseen.

Ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  lähtee tänään purjehtimaan Yhdysvalloista takaisin kohti Eurooppaa.
 Thunberg haluaa välttää lentämistä sen aiheuttamien päästöjen johdosta.
 Hän saa kyydin australialaisten YouTube-tähtien  Riley Whitlumin  ja  Elayna Carausun , pariskunnan 11-kuukautta vanhan Lennon-pojan sekä brittiläisen ammattipurjehtijan  Nikki Hendersonin  kanssa.
 Matkalla on lisäksi mukana Thunbergin isä.
 Guardian-sanomalehden mukaan purjeveneen hiilijalanjälki on olematon, sillä se tuottaa sähköä aurinko- ja vesivoimalla.
 Seurue purjehtii Espanjaan, missä Thunbergin on määrä osallistua YK:n ilmastokokoukseen Madridissa.
 Matka 48-jalkaisella La Vagabonde-purjeveneellä kestää arvioiden mukaan kolme viikkoa.

Greta Thunberg purjehtii takaisin Eurooppaan australialaisten YouTube-tähtien kanssa


Summary: Selkomukautuksen ammattilainen Hanna Männikkölahti valitsi parhaat ehdotukset lukijoiden teksteistä.

Yle pyysi lukijoita mukauttamaan   Aleksis Kiven  Seitsemää veljestä selkokielelle. Aapon alkuperäinen lausahdus kuuluu näin:
 “Mutta jo on aika viisastua, aika on panna kaikki halut ja himot järjen ikeen alle ja etunenässä tehdä se, joka tuo hyötyä, vaan ei sitä joka makealle maistuu. “
 Selkomukauttaja  Hannan Männikkölahti  valitsi voittajaksi nimimerkki  Aa Koon  tekstin:
 “Mutta nyt on aika viisastua ja hillitä halut ja himot. Tehdään se mistä on hyötyä, ei sitä mikä on hauskinta.”
 Männikkölahti kehuu mukautuksen yksinkertaista sanastoa ja lauserakennetta. Asia myös kerrotaan napakasti.
 Hän piti myös toisesta mukautuksesta, sillä sana  sekoilu  kuvaa hänen mielestään hyvin seitsemää veljestä. Männikkölahti arvelee, että nimimerkki  Letkun  mukautus koskettaisi myös nuorempaa lukijakuntaa:
 “On aika lopettaa sekoilu ja ottaa järki käteen.”
 Lukijoita pyydettiin kokeilemaan kaunokirjallisuuden mukauttamista  tämän artikkelin kommenttiosiossa . Juttu käsitteli selkosuomea myös yleis- ja virastokielen näkökulmasta. Ehdotuksia tuli kolmisenkymmentä.
 Lukijat eivät olleet ensimmäisiä, jotka Kiven tekstiin tarttuivat. Seitsemän veljestä on mukautettu selkosuomeksi jo vuonna 1995.
 Saako merkkiteoksia muunnella?
 Nimimerkki  Kavanaugh  kommentoi klassikoiden mukauttamista kriittiseen sävyyn selkokieliartikkelin kommenttiosiossa. Seitsemään veljekseen ei hänen mielestään saisi kajota lainkaan. Hän kutsuu selkomukautuksia väärennöksiksi.
 Valtaosa artikkelin kommentoijista on täysin eri mieltä.
 Parhaaksi valitun mukautuksen kirjoittaja, nimimerkki  Aa Koo  toteaa:
 – Jos Seitsemän veljeksen selkokielinen muunnos saa jonkun kiinnostumaan Kiven alkuperäisestä tekstistä, se on tehnyt tehtävänsä. Eikö ole parempi avata Kiven tekstiä tällä tavalla, kuin jättää se kokonaan esittelemättä niille, jotka eivät sitä täysin ymmärrä?
 Vertailuksi sopii hänen mukaansa  Mauri Kunnaksen  Seitsemän koiraveljestä.
 – Tiedän kaksi kouluikäistä, jotka sen luettuaan innostuivat lukemaan alkuperäisteosta ja ihastuivat Kiven kieleen kukaties loppuiäkseen. Eikö Seitsemän selkoveljestä ole aivan yhtä lailla tarpeellinen "käännös”?
 Nimimerkki  Salmiakkisaluki  oli samaa mieltä.
 – "Seitsemän selkoveljestä" ei ole väärennös, se on eräänlainen käännös. On parempi tuoda Aleksis Kiven hersyvä kieli esiin yksinkertaistaen kuin jättää kokonaan pimentoon.
 Hän on itse löytänyt yhden lempikirjailijoistaan Valituista Paloista.
 – Olin alakouluiässä, kun Valitut Palat julkaisi erittäin vahvasti lyhennettynä kuukauden kirjana  John Steinbeckin  teoksen  "Matka Charleyn kanssa" . Tämä "väärennös" ihastutti niin, että halusin ja sainkin täysimittaisen suomennoksen ja Steinbeck on siitä pitäen kuulunut suosikkeihini. Toisin sanoen lyhennelmä tai selkokielilaitos voi avata oven uuteen maailmaan sellaiselle, joka ei ehkä muuten koskaan koko teoksesta kuulisikaan!
 Nimimerkki  768225  kommentoi:
 – En lainkaan ymmärrä, miksei Kiveä tai Shakespearea tai Homerosta muka saisi kääntää selkokielelle. Melkein samaa olisi vaatia, ettei kirjallisuutta saa sen enempää kääntää vieraille kielille kuin selittääkään.
 Kielen merkityksestä keskusteltiin laajemminkin.
 – "Kieli on vallankäytön väline" sanoi  Alpo Ruuth  joskus äidinkielen opettajapäivillä, ja näinhän se on. Siksi on tärkeää, että kieltä käytetään mahdollisimman ymmärrettävästi, ja että koulussa panostetaan luetun/puhutun ymmärtämiseen, kirjoittaa nimimerkki  Kenokaula .
 Aapon ajatuksia lukijoiden sanoin
 Tässä vielä muutamia lukijoiden mukautuksia:
 "Ala viisastua ja käytä järkeäsi. Älä huvittele vaan tee jotain hyödyllistä."
 Nimimerkki  Muudan muijan  ehdotus on hyvää selkokieltä, koska Aapo puhuu suoraan kohteelleen – ei passiivimuodossa tai muuten vaikeasti.
 Usein on tyylikysymys, miten asian sanoo.
 Nimimerkki  Treehouse:
 "Nyt meidän on aika elää järkevämmin. Meidän on pidettävä kurissa halut ja himot. Ensin on tehtävä hyödylliset asiat ja sitten vasta kivat."
 Ferrarius92  :
 "Nyt meidän pitää kuunnella järkeämme eikä himojamme."
 kdm:
 "Järki on tärkeämpää kuin tunteet. Ensin on tehtävä työt, ja vasta sen jälkeen voimme pitää hauskaa."
 Andrei Klausevits:
 "Nyt pitäisi pysähtyä miettimään. Miten tulisi toimia? Olisi parempi tehdä sitä, mistä on hyötyä, kuin sitä, mikä vaan tuntuu kivalta."
 Lennonska :
 "On aika unohtaa himot sekä halut ja keskittyä olennaiseen ja hyödylliseen."
 pg :
 "Kyllä ori saa olla muttei tyhmä."
 Miten selkokieltä kirjoitetaan?
 Selkokeskus on julkaissut verkkosivuillaan  selkokielen pikaoppaan.  Tässä muutama vinkki selkokieliseen kirjoittamiseen:
 Älä kirjoita mitään turhaa. Selitä vaikeat sanat. Kirjoita lyhyitä lauseita ja virkkeitä. Älä käytä lauseenvastikkeita tai muita vaikeita rakenteita. Suosi arkikieltä. Tee tekstistä visuaalisesti helppolukuista.
 Kaunokirjallisuuden mukauttaminen on luovempaa kuin asiatekstin. Mukauttaja tulkitsee itse, mitkä asiat ovat tärkeitä ja mitkä voi poistaa.
 – On kuitenkin mietittävä tarkkaan, mitä asioita voi muuttaa ja poistaa menettämättä kirjailijan ääntä ja tyyliä, selkomukauttaja Hanna Männikkölahti pohtii.
 Männikkölahti on mukauttanut selkokielelle muun muassa  Kari Hotakaisen ,  Eve Hietamiehen ,  Miika Nousiaisen  ja  Salla Simukan  teoksia. Nyt hänellä on työn alla 150 sivua selkokielistä Aku Ankkaa.
 Selkokielen käyttöä pyritään lisäämään, koska  650 000–750 000 Suomessa asuvaa ihmistä ei pärjää arjessa tavallisella yleiskielellä.  Selkokirjallisuuden toivotaan houkuttelevan heitä myös lukemisen pariin.
 Katso myös   A-studion reportaasi selkosuomen käytöstä työpaikalla. Esimerkkitapauksena monikulttuurinen bussifirma Nobina Oy .

“On aika lopettaa sekoilu ja ottaa järki käteen” – Katso, miten Ylen lukijat mukauttivat Seitsemää veljestä selkokielelle


Summary: Viimeiset lennot lennetään tammikuun alussa.

Lentoyhtiö Norwegianin Vaasa-Helsinki -reitti loppuu tammikuussa. Yhtiö on ilmoittanut lentojen loppumisesta Finavialle. Vaasan seudun kehitys oy sai tiedon reitin lopettamisesta eilen.
 Projektipäällikkö  Peter Källberg  Vasekilta vahvistaa lopettamistiedot, ja sen, että viimeinen lento Vaasan ja Helsingin välillä lennetään 10. päivä tammikuuta.
 Norwegian aloitti reitillä vasta marraskuun alussa, joten norjalaisyhtiön visiitti Vaasa- Helsinki välillä jää vain kahden kuukauden mittaiseksi.
 Källberg kertoo, että päätöksestä ollaan pettyneitä.
 – Mutta nykyään lentoyhtiöt tekevät nopeita päätöksiä ja se nähtiin nyt tässä tapauksessa.
 Norwegiania ei ole vielä tavoitettu kommentoimaan asiaa, mutta arviot reitin nopeasta lopettamisesta ovat, ettei matkustajia saatu sille tarpeeksi.

Norwegian lopettaa Vaasan reitin


Summary: Eniten, peräti 60 prosenttia, vähenivät pikkulapsille määrätyt antibioottikuurit.

Suomessa kirjoitetaan lähes kolmannes vähemmän antibioottireseptejä kuin kymmenen vuotta sitten, selviää lääkeyhtiö Pfizerin teettämästä selvityksestä.
 Kelan tilastojen mukaan antibioottireseptien määrä vuosina väheni vuosina 2008–2018 yhteensä 29 prosenttia. Reseptien määrässä mitattuna se tarkoittaa lähes miljoonaa reseptiä vähemmän kuin vuonna 2008.
 Vuonna 2008 sairausvakuutuksesta korvattuja antibioottireseptejä kirjoitettiin Suomessa noin 3,2 miljoonaa, mutta vuonna 2018 enää 2,3 miljoonaa.
 Eniten, peräti 60 prosenttia, vähenivät 0–4-vuotiaille lapsille määrätyt antibioottikuurit. 5–17-vuotiaiden lasten antibioottikuurit taas vähenivät 43 prosenttia ja yli 65-vuotiaiden 17 prosenttia.
 Yle Uutsgrafiikka
 Antibiootteja käytetään usein liikaa tai turhaan
 Julkisuudessa on puhuttu viime vuosina paljon  turhasta tai liiallisesta antibioottien käytöstä  ja  antibioottiresistenssistä , joka tarkoittaa bakteerien lisääntynyttä vastustuskykyä antibiooteille.
 Antibiootit tehoavat bakteeri-infektioihin, mutta virustauteihin niillä ei ole vaikutusta. Antibiootteja saatetaan silti määrätä virusperäisiin tauteihin, joihin ne eivät vaikuta.
 Antibioottien tehon vähenemisen yhtenä syynä pidetäänkin niiden turhaa tai liiallista käyttöä.
 – Kun antibioottien käyttöä halutaan edelleen vähentää, on tärkeä varmistaa, että kaikki lääkärit hoitavat infektiotauteja hoitosuositusten mukaisesti. Myös diagnostiikan tarkentamista tarvitaan, jotta harvemmin määrätty hoito kohdistuu juuri sitä tarvitsevaan, sanoo yleislääketieteen emeritusprofessori  Pekka Honkanen  Pfizerin tiedotteessa.
 Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan antibioottiresistenssi on yksi  suurimmista maailmanlaajuisista terveysuhkista . Vuosittain yli 700 000 ihmistä kuolee tulehdussairauksiin, joihin antibiootit ovat lakanneet tehoamasta.
 Määrän on ennustettu vielä nousevan, mikäli antibiooteille vastustuskykyisiä  superbakteereja  ei saada kuriin.
 Muuhun Eurooppaan verrattuna Suomessa määrättiin vuonna 2017 yhdeksänneksi vähiten päivittäisiä antibioottiannoksia tuhatta asukasta kohden, selviää Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus ECDC:n  raportista . Kaikkein vähiten antibiootteja määrättiin Alankomaissa, Virossa ja Ruotsissa.
 Lue myös:
 Tappavia superbakteereja vastaan taistellaan pitkälti Suomessa kehitetyllä laitteella – tavoitteena vähentää turhia antibioottikuureja
 Tutkimus: Bakteerit osaavat "stripata" ja se tekee niistä immuuneja antibiooteille
 Bakteerien ase käännettiin niitä itseään vastaan: suomalaistutkijat onnistuivat tuhoamaan bakteerien vastustuskyvyn antibiooteille
 Älä ota turhaa lääkettä matkaripuliin – Kolme vinkkiä, joilla suojaudut antibiooteille vastustuskykyisiltä superbakteereilta

Antibioottien käyttö vähentynyt lähes kolmanneksella Suomessa – viime vuonna kirjoitettiin miljoona reseptiä vähemmän kuin 10 vuotta aikaisemmin


Summary: Värit sisälsivät muun muassa raskasmetalleja.

Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes löysi vaarallisia aineita lähes puolesta testauttamistaan tatuointi- ja kestopigmenttiväreistä.
 Tukes kertoo selvittäneensä yhteensä 20 värin turvallisuutta. Näistä kahdeksassa oli kemikaaleja, jotka saattavat aiheuttaa syöpää tai haitata lisääntymistä.
 Värit sisälsivät viraston mukaan muun muassa erilaisia aromaattisia amiineja tai raskasmetalleja. Virasto on ollut yhteydessä värejä kaupanneisiin yrityksiin ja velvoittanut vetämään testeissä vaarallisiksi havaitut tuotteet myynnistä.
 Testatut värit hankittiin kotimaisilta yrityksiltä, yhdestä EU-alueelle sijoittuneesta verkkokaupasta sekä yhdestä EU:n ulkopuolisesta verkkokaupasta.
 Väriaineet kulkeutuvat elimistöön
 Tukesin mukaan vain osa aineista jää tatuointikohtaan. Suuri osa sen sijaan kulkeutuu eri puolille elimistöä, ja aineille altistuminen voi kestää koko eliniän.
 – Tatuointiväreissä käytettyjä aineita ei ole alun perin suunniteltu pistettäväksi ihon sisään, eikä niiden turvallisuutta ole juurikaan tutkittu tässä käyttötarkoituksessa, kertoo Tukesin ylitarkastaja  Petteri Talasniemi   tiedotteessa .
 – Riittämättömien tutkimustietojen vuoksi turvallisen pitoisuusrajan asettaminen ei usein ole mahdollista, hän jatkaa.
 Värien sisältämät herkistävät ja ärsyttävät aineet voivat aiheuttaa allergista kosketusihottumaa ja muita paikallisia ihoreaktioita.
 Ennen tatuoinnin ottamista asiakkaan tulisi varmistaa tatuoijalta, että hänen käyttämänsä värit ovat testattuja ja turvallisia. AOP
 Sen sijaan tatuointivärien ja syövän yhteyden kohdalla tutkimustieto on riittämätöntä. Tämän vuoksi varmaa tietoa tästä yhteydestä ei ole. Talasniemen mukaan syöpä- ja lisääntymisvaarallisista aineista aiheutuvia terveysriskejä ei voi kuitenkaan sulkea pois.
 Virasto ohjeistaa muun muassa, että ennen tatuoinnin ottamista asiakkaan tulisi varmistaa tatuoijalta, että hänen käyttämänsä värit ovat testattuja ja turvallisia.
 EU:ssa on valmisteilla tatuointi- ja kestopigmentointivärejä koskeva uusi lainsäädäntö. Näille väreille ei ole aiempaa unionin laajuista lainsäädäntöä.
 Lue myös:
 Kulmakarvojen microblading-värjäyksestä löytyi turvallisuuspuutteita – Tukes vaatii asiakkaiden parempaa informoimista
 Tatuointivärejä säätelee sama laki kuin liimoja ja automaaleja – turvallisuuden valvominen jää paljolti ammattilaisten käsiin
 Peräti 4 000 tatuointiväreissä käytettävää kemikaalia on menossa ensi vuonna pannaan, koska niissä piilee terveysriskejä

Tukes löysi vaarallisia aineita tatuointi- ja kestopigmenttiväreistä


Summary: Uusi nimi kunnioittaa Marylandin osavaltion alkuperäiskansan kulttuuria.

Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa on vaihtanut kaikkien aikojen  kaukaisimman ihmisen tutkiman kohteen nimeä.
 Kuiperin vyöhykkeellä 6,6 miljardin kilometrin päässä Maasta sijaitseva asteroidi sai uudeksi nimekseen Arrokoth. Se on Marylandin osavaltion alkuperäiskansan Pamunkeyn termi, joka tarkoittaa taivasta.
 Asteroidia tutkineen New Horizons -luotaimen komentokeskus sijaitsee Marylandissä.
 Asteroidin alkuperäinen nimi MU69 muutettiin Ultima Thuleksi New Horizonsin työntekijöiden toimesta.
 Ultima Thule symboloi antiikin ja keskiajan mytologiassa kaukaista pohjoista maata. Se valittiin asteroidin nimeksi, koska se viittaa paikkaan,  joka sijaitsee tunnetun maailman tuolla puolen.
 Nasa sai kuitenkin osakseen runsaasti arvostelua, koska natsit käyttivät Ultima Thule -termiä viittaamaan väittämänsä puhtaan arjalaisen rodun synnyinpaikkaan.
 Nasan julkaistessa Arrokoth-nimen, se ei viitannut Ultima Thule-nimen osakseen saamaan arvosteluun eikä kertonut syytä nimen vaihtamiselle.
 Kun AFP uutistoimisto tiedusteli Nasalta syitä nimen vaihtamiselle, vastasi Nasa, ettei Ultima Thule koskaan ollut asteroidin virallinen nimi vaan lempinimi.
 Lue myös:
 New Scientist: Distant space rock known as Ultima Thule renamed to avoid Nazi links
 Nasa julkaisi kuvia 6,6 miljardin kilometrin päässä Maasta sijaitsevasta Ultima Thule -asteroidista – Päätutkija: "Ohilento on historiallinen saavutus"

Nasa vaihtoi kaukaisen asteroidin nimen Ultima Thulesta Arrokothiksi – Vanhaa nimeä arvosteltiin natsiyhteyksien takia


Summary: Sanan liittäminen sanaan voi olla tietokoneen tehtävä kun tekoälyn luetunymmärtäminen ja tekstin tuotanto kehittyy. Mutta sanan liittäminen ideaan säilyy edelleen ihmisellä, kirjoittaa Linda Liukas..

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 _._Kesän lopulla  Facebookin tutkijat julkaisivat tekoälymalli RoBERTa n, joka harppasi luetun ymmärtämisessä pitkälle ohi kilpailevien teknologioiden. Yhtäkkiä kone selvisi sarjasta tämänkaltaisia kysymyksiä:
 “. . . Monet ihmiset uskoivat optimistisesti, että alan sisäiset palkinnot paremmille työkaluille loisivat edellytyksiä hiljaisempien laitteiden kehittämiselle. Ehdotettiin jopa, että rakennustyömaiden melua voisi helpottaa..”
 Kysymys: Mikä on kirjoittajan asenne alan sisäisiä palkintoja kohtaan?
 Epäileväinen B. Positiivinen C. Innokas D. Puolueeton
 Ihmiselle tehtävä olisi ollut helppo, mutta tietokoneelle arkijärki, asiayhteyksien ymmärtäminen ja luonnollisen kielen kanssa toimiminen on tähän asti ollut hankalaa. RoBERTan lisäksi myös muiden isojen teknologiayhtiöiden tekstiä lukevat, tuottavat ja ymmärtävät tekoälymallit ovat kehittyneet harppauksin.
 Viime vuodet tekoälyn kehitys  on ollut kuvantunnistuksen juhlaa. Me kuluttajat olemme kokeilleet vuoroin nuorentaa ja vanhentaa kuviamme,  kauhistelleet aidon näköisiä tekojulkkiksia  ja  totutelleet ajatukseen videosta, jota voi muokata yhtä helposti kuin kuvaa . Nyt tapahtuu kuitenkin tekstin puolella.
 On kuin touhukas leikki-ikäinen tekoäly olisi siirtynyt yläasteelle ja aloittanut vakavammat äidinkielen opinnot. Teoriatunneilla harjoitellaan  tunnistamaan tekstin sävyä, analysoimaan Amazonin sademetsiä, ja tulkitaan väittämiä hapen ominaisuuksista.
 Kielenkäyttäjänä tekoäly taas tuntuu luokan priimukselta. Opittuaan perustaidot, se osaa nykyisin  korjata kielioppia  ja  karaoken sävelkorkeutta ,  tunnistaa yhden äänen yleisössä ,  matkia Bill Gatesia ,  lukea huulilta  ja  tunnistaa flirttailun tekstistä.   Eikä teknologiaa käytetä pelkkään viattomaan puuhasteluun. Aikaisemmin tänä vuonna yhdysvaltalainen OpenAI järjestö rakensi tekstin tuottamiseen niin tehokkaan tekoälymallin, että se päätettiin  julkaista vain rajattuna version a. Järjestö pelkäsi väärinkäytöksiä: valeuutisten massasuoltamista, roskapostien ja ystäviä imitoivien bottien määrän räjähdysmäistä kasvua.
 Samaan aikaan  Suomessa on jo nyt puoli miljoonaa aikuista , joiden lukutaito ja luetun ymmärtäminen eivät riitä nyky-yhteiskunnassa toimimiseen. Silti toivon, että lukutaitoa ja teknologiaa ei laitettaisi vastakkain. Sanan liittäminen sanaan voi olla tietokoneen tehtävä, mutta sanan liittäminen ideaan säilyy edelleen ihmisellä. Yksinkertaisetkin sanat piilottavat joukon tunteita, kuvia, muistoja ja kokemuksia joista tietokoneella ei ole aavistustakaan.
 Me ihmiset tiedämme kurkkupurkeista, paikallispolitiikasta, pienistä iloista, sellerinjuurista ja siitä, miltä maailma näyttää toisen ihmisen silmin. Sanavarasto syntyy sanoilla leikkimisestä, niiden hieromisesta sormenpäissä ja kielellä, ei tilastollisista työkaluista.
 Luku- ja kirjoitustaito on tulevaisuudessa ihmisen ja tekoälyn tiimityötä.
 Muutama vuosi sitten päätin  itse kokeilla tekoälyä tekstintuottamisen työkaverina . Keräsin tuhansia esimerkkejä Marimekon vaatteiden nimistä, ja syötin ne neuroverkolle eli tekoälymallille. Neuroverkolle syötettiin esimerkkejä, kuten Jokapoika, Tasaraita ja Unikko. Sen tehtävä oli etsiä säännönmukaisuuksia joita ihminen ei pysty näkemään ja luoda uusia Marimekko-nimiä.
 Ensimmäiset tulokset olivat karmeita. Valos, Inislö, Lahilitanti, ikEkunit, runoili tietokone. Mutta pian ymmärsin, että minulta vei peruskoulun verran hallita suomen kieli, tietokone oli saanut työskennellä vain muutaman tunnin. Annoin koneen raksuttaa lisää.
 Yön jälkeen herättyäni olo oli kuin jouluaattoaamuna. Ja tulokset - ne olivat itäsuomalaisen iloisia ja tomeria. Pyininpakka, Tanohalti, Ruitintullo, Pukukka kulki koneen keksimien nimien poljento. Esimerkkejä syntyi tuhansia ja sain näkökulmia, joita en muuten olisi tullut ajatelleeksi.
 Luku- ja kirjoitustaito on tulevaisuudessa ihmisen ja tekoälyn tiimityötä. Yhdessä olemme enemmän.
 Linda Liukas
 Kirjoittaja on lastenkirjailija, kuvittaja ja keskinkertainen koodari, joka uskoo, että maailmasta tulee parempi paikka kun tietojenkäsittelyn ammattilaisten lisäksi tarinankertojat, tutkijat ja taivaanrannanmaalarit innostuvat teknologiasta.
 Aiheesta voi keskustella 13.11. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Linda Liukkaan kolumni: Ruutuaika on osa pidempää leikin jatkumoa
 Linda Liukkaan kolumni: Digitaalinen aikakausi pakottaa meidät pohtimaan, mitä haluamme muistaa ja mitä unohtaa

Linda Liukkaan kolumni: Mitä tapahtuu lukutaidolle, kun tietokone ymmärtää tekstiä paremmin kuin puoli miljoonaa suomalaista?


Summary: Varmista, että kotivakuutus on voimassa jo muuton aikana, että voit hakea korvausta muutossa rikkoutuneista tavaroista tai vaurioituneista pinnoista.

Kun muutat pois kotoa, eteen tulee myös ensimmäistä kertaa kotivakuutuksen hankkiminen. Apua valinnassa voit pyytää vanhempien ja ystävien lisäksi myös asiantuntijoilta. Vakuutus- ja rahoitusneuvonta FINEstä voit kysyä neuvoa vaikka chatissä tai tutustua FINEn oppaaseen  Perustietoa kotivakuutuksesta .
 – Tärkeintä on ylipäätään ottaa kotivakuutus, vaikka vuokranantaja ei sitä vaatisikaan. Taloyhtiön vakuutukset eivät korvaa asukkaan irtaimistolle tapahtuvia vahinkoja. Vain oma kotivakuutus korvaa niitä, FINEn vakuutusasiantuntija  Hanna Salo  muistuttaa.
 Vaikka valtaosalla eli yli 90 prosentilla suomalaistalouksista on kotivakuutus, niin aivan kaikilla sitä ei ole. Esimerkiksi kaikilla nuorilla kotivakuutusta ei ole.
 – Nuorelle se saattaa olla outo uusi asia, jota ei vain ole tullut ajatelleeksi, tai hän ei tiedä siitä riittävästi. Tietysti jotkut tekevät sen ihan tietoisesti, ovat sitä mieltä, etteivät tarvitse kotivakuutusta, Hanna Salo arvelee.
 – Joillakin se saattaa liittyä useisiin maksuhäiriömerkintöihin, jotka estävät kotivakuutuksen saamisen, vaikka sen haluaisikin.
 Asiantuntijan vinkit, mitä sinun kannattaa muistaa ensimmäistä kotivakuutusta hankkiessasi
 1. Tutustu kotivakuutuksiin vakuutusyhtiöiden nettisivuilla ja vertaile eri yhtiöiden tarjontaa.  Voit käyttää apuna nettisivujen chattejä ja hintalaskureita. Pyydä tarjous ainakin kahdelta tai kolmelta vakuutusyhtiöltä.
 Vertailua vaikeuttaa se, että vakuutusten sisällöt vaihtelevat eri yhtiöillä. Sisältö yleensä selittää hintaerot.
 2. Tarkista vakuutusten sisältö. Lue huolella vakuutusesite, vakuutusohjeet ja vakuutussopimus. Vakuutusesitteessä  kerrotaan pääpiirteissään vakuutuksen sisältö. Siinä on myös esimerkkejä, miten korvaus lasketaan vahinkotilanteessa.  Vakuutusehdoista  löytyy vakuutussopimuksen koko sisältö sekä täydelliset tiedot, mitä vahinkoja ei korvata.
 – Kun ensimmäisen kerran alkaa kotivakuutukseen perehtyä, minä neuvoisin, että siellä vakuutusehdoissa kiinnittäisi huomiota niihin rajoitusehtoihin eli mitä ei korvata, ja toisaalta esimerkiksi siihen, mikä omaisuus on ylipäätään vakuutettuna, ja onko niissä rajoituksia, vakuutusasiantuntija Salo vinkkaa.
 Lue huolellisesti myös  vakuutussopimus , koska siinä mainitaan esimerkiksi omavastuun suuruus tai vakuutusmäärä, jos se on tietty sovittu euromäärä.
 3. Otatko yksittäisen kotivakuutuksen vai niin sanotun pakettivakuutuksen?  Monet vakuutusyhtiöt myyvät nuorille  pakettivakuutuksia , joista saa myös alennusta. Nuorelle tulee edullisemmaksi ottaa tällainen pakettivakuutus, kuin ottaa koti- matka- tai tapaturmavakuutus erikseen. Toisissa pakettivakuutuksissa voi myös olla tavallista pienempi omavastuu.
 Toisaalta nuorille suunnatuissa pakettivakuutuksissa saattaa olla aika pienet, kiinteät vakuutusmäärät. Ne voivat hyvin riittää opiskelemaan lähtevälle nuorelle, jolla ei ole paljon omaisuutta. Sitten, jos on jo perhettä, vakuutusmäärä ei enää riitä.
 4. On tärkeää, kenen nimi on vakuutussopimuksessa.  Aiotko asua asunnossa yksin vai pariskuntana, tai onko kyse opiskelijoiden soluasunnosta? Jos asutaan pariskuntana eli ollaan samaa taloutta, silloin yleensä riittää, että vain toinen ottaa kotivakuutuksen, jolloin se turvaa myös toisen omaisuuden.
 Jos taas opiskelijat asuvat soluasunnossa, silloin jokainen ottaa itselleen ja omille tavaroilleen kotivakuutuksen.
 5. Perehdy, mitä kotivakuutuksesta korvataan, ja mitä ei.  Esimerkiksi kännykän tai lompakon hukkaamista ei kotivakuutuksesta tyypillisesti korvata, mutta sen sijaan puhelimen, tietokoneen, television ja pesukoneen rikkoutuminen korvataan.
 6. Arvioi koti-irtaimistosi arvo, ja valitse kotivakuutuksesi vakuutusmäärä omaisuutesi mukaisesti.  Irtaimistoa ovat esimerkiksi huonekalut, elektroniikka, kodinkoneet, vaatteet ja harrastusvälineet. Näin voit laskea paljonko kotivakuutuksesta korvataan koti-irtaimistoa tai matkalla mukana olevaa tavaraa, jos jotain tapahtuisi.
 Muista päivittää kotivakuutuksesi, jos elämäntilanteesi muuttuu.  Jos esimerkiksi muutat yhteen tyttö- tai poikaystävän kanssa tai saat perheenlisäystä, tarkista kotivakuutuksesi. Lisäksi varmista aina muutaman vuoden välein, että vakuutusturvasi on edelleen riittävä.
 7. Varmista, että kotivakuutus sisältää vastuuvakuutuksen.  Se korvaa omasta huolimattomuudesta tai varomattomuudesta muille aiheuttamiasi vahinkoja.
 8. Muista, että oma kotivakuutus korvaa irtaimiston, ja taloyhtiön vakuutus korvaa talon rakenteet.
 Omaan kotivakuutukseen saa liitettyä niin sanotun  kiinteän sisustuksen vakuutuksen  eli lattiat, sisäpinnat ja kiinteät kaapistot.
 Taloyhtiöt eivät korvaa asukkaiden muuttamiskuluja, jos asukas joutuu asumaan muualle väliaikaisesti, esimerkiksi tulipalon takia. Korvausta on tällaisissa tilanteissa mahdollisuus saada ainoastaan omasta kotivakuutuksesta.
 Asumiskeskeytysvakuutus  yleensä sisältyy kotivakuutukseen.
 9. Mieti, tarvitsetko tuotevakuutuksia, jos sinulla on kotivakuutus.  Kodinkoneliikkeissä on tarjolla yksittäisille tuotteille tuotevakuutuksia, jotka kattavat vain yhden tietyn tuotteen.
 – Kannattaa miettiä, että mikä hyöty tuotevakuutuksessa on verrattuna kotivakuutukseen, koska hinta ei ole kovin paljon vähempää kuin koko irtaimiston kotivakuutuksen hinta, vakuutusasiantuntija Hanna Salo FINEstä kehottaa.
 Tuotevakuutusten etu on siinä, että niissä on pienempi omavastuu kuin kotivakuutuksessa tai ei omavastuuta ollenkaan. Vahingoittuneen tilalle voi myös saada uuden vastaavan laitteen tilalle, mitä ei enää välttämättä kotivakuutuksessa vaikkapa vuoden päästä saa.

Kun muutat pois kotoa, muista ottaa kotivakuutus – asiantuntijan vinkit, mihin kiinnität huomiota ensimmäistä kotivakuutusta valitessasi


Summary: Yle tapasi myös kolmikymppisen Lauri Niemisen, joka saa museossa yhdeksän euroa päivässä, vaikka haluaisi oikeisiin töihin.

Lauri Nieminen , 30, käy kuntouttavassa työtoiminnassa sastamalalaisessa museossa. Niemisen mukaan työtehtävät ovat erittäin mukavia, mutta niistä saatava korvaus ei.
 – Kyllä työstä pitäisi saada palkka, teki mitä vaan, Nieminen sanoo.
 Nieminen käy työtoiminnassa kolme kertaa viikossa. Hän on muun muassa kerännyt sisältöä ja tuottanut äänimaailmaa näyttelyä varten.
 Kuntouttavasta työtoiminnasta maksetaan työmarkkinatuen lisäksi yhdeksän euron kulukorvaus päivässä. Työtoiminnan tavoitteena on parantaa työttömän elämänhallintaa ja toimintakykyä.
 Syyskuussa uutisoitiin, että Sastamalassa osa työttömistä tekee  töitä ilman palkkaa yritysten hyväksi . Aluehallintovirasto selvittää, onko kuntouttava työtoiminta järjestetty Sastamalassa lain mukaisesti.
 Jo keväällä viranomaiset kiinnittivät huomiota siihen, että Sastamalassa ja Punkalaitumella työttömiä ohjattiin kuntouttavaan työtoimintaan ilman lain vaatimia perusteita.
 Lauri Niemisen mielestä yhdeksän euroa päivässä ei ole riittävä korvaus kuntouttavan työtoiminnan työtehtävistä. Jussi Mansikka / Yle
 Niemisen mielestä hänen ei kuuluisi olla sosiaalihuoltolain mukaisessa palvelussa. Hän sanoo, että on ollut kahdeksan vuotta riidattomassa parisuhteessa, ei käytä alkoholia eikä polta tupakkaa ja vastustaa huumeita.
 – Saan vuokrat maksettua, herään joka aamu ja teen kaikennäköistä joka puolelle koko ajan. Ei minulla ainakaan elämänhallinnassa ongelmia ole.
 Enkö minä kelpaa enkä tee töitäni riittävän hyvin, vai mistä se johtuu, että en saa työstäni asiaan kuuluvaa korvausta?  Lauri Nieminen
 Palkkatyö vahvisti itseluottamusta
 Nieminen syntyi keskosena. Elämä oli hiuskarvan varassa. Hän säilyi hengissä, mutta koettelemus jätti jälkensä.
 Niemisellä on ongelmia asioiden oppimisessa ja muistamisessa, mikä vaikeuttaa työllistymistä. Nieminen ei esimerkiksi voi koskaan saada ajokorttia. Lisäksi hahmotusongelmat voivat ensi alkuun vaikeuttaa suunnistamista uudessa rakennuksessa.
 Nieminen sanoo kuitenkin pärjäävänsä töissä työpaikasta riippumatta, jos saa sopivaa ohjausta. Esimerkiksi selvä lista työtehtävistä ja kärsivälliset vastaukset tarkentaviin kysymyksiin ovat olleet tärkeitä aiemmissa työpaikoissa.
 Halu työllistyä Niemisellä on kova. Hyvin sujunut työ koulun it-tukihenkilönä valoi uskoa omiin kykyihin.
 Palkkatuetussa työssä Niemisestä tuntui, että vihdoin hänen työnsä arvo nähdään. Toistuva putoaminen pois palkkatyöstä on saanut hänet taas epäilemään omia kykyjään.
 – Enkö minä kelpaa enkä tee töitäni riittävän hyvin, vai mistä se johtuu, että en saa työstäni asiaan kuuluvaa korvausta?
 Niemisen työsuhteet koulussa ovat loppuneet joko palkkatukikuukausien päättymiseen tai siihen, että muuta rahaa palkkaamiseen ei ole enää löytynyt. Töitä koulussa olisi Niemisen mukaan edelleen riittänyt.
 Tulevaisuus on hämärän peitossa
 Ihannetilanne olisi Niemisen mukaan se, että hänet palkattaisiin nykyiseen työtoimintapaikkaan pysyvästi, joko palkkatuen turvin tai muuten. Tulevaisuutta on kuitenkin vaikea suunnitella.
 – Kun on ollut tässä pyörityksessä mukana, niin sitä elää päivä kerrallaan.
 Niemisen mukaan pienten tulojen vuoksi on turha haaveilla esimerkiksi lomamatkalle lähdöstä.
 – Joskus voi käydä juomassa kahvit jossain tai muuta vastaavaa, mutta kyllä aika heikkoa on tällä hetkellä, Nieminen sanoo.
 Minulle ei ole tänä päivänä sanottu, mitä tekisin siellä. Miksi minä sinne menisin?  Jari Matikainen
 Kamppailua sairaus- ja työttömyyskierteessä
 Myös  Jari Matikainen , 56, ohjattiin kuntouttavaan työtoimintaan vasten tahtoaan. Matikainen ei osallistunut työtoimintaan kertaakaan, vaan ilmoittautui aina sairaaksi.
 – Jos olen kuntouttavassa työtoiminnassa, saan siitä yhdeksän euroa päivässä. Minulle ei ole vielä tänä päivänä sanottu, mitä tekisin siellä. Miksi minä sinne menisin?
 Jari Matikaisen asuntolainan maksusta on sovittu velkajärjestelyssä. Jussi Mansikka / Yle
 Ennen työttömyyttä Matikainen työskenteli yksityisyrittäjänä rakennuksilla. Pahat jalka- ja käsivaivat pakottivat lopettamaan kirvesmiehen työt.
 Työeläkevakuutusyhtiö ja Kela eivät ole myöntäneet työkyvyttömyyseläkettä. Niiden mukaan Matikainen pystyy ansaitsemaan kohtuullisen toimeentulon, jos vain löytää itselleen sopivaa työtä.
 Matikainen on ollut välillä sairauspäivärahalla, välillä työmarkkinatuella.
 – Kaikki minua fiksummat ihmiset ovat sanoneet, että olen niin sanottu väliinputoaja, Matikainen sanoo.
 Kuntouttavaan työtoimintaan kesken sairausloman
 Matikainen jäi Kelan työttömyyspäivärahalle vuonna 2014. Työttömyys pitkittyi, ja lopulta Matikainen sopi TE-toimiston ja Sastamalan työllisyyspalvelujen kanssa kuntouttavan työtoiminnan aloittamisesta syksyllä 2016.
 Lain mukaan työttömän aktivointisuunnitelmaan pitää kirjata muun muassa kuntouttavan työtoiminnan kuvaus ja toiminnan järjestämispaikka. Matikaiselle elokuussa 2016 tehdyssä aktivointisuunnitelmassa kuntouttavan työtoiminnan kuvaus on hatara.
 Minulle ei ole tänä päivänä sanottu, mitä tekisin siellä. Miksi minä sinne menisin?  Jari Matikainen
 Suunnitelmassa lukee, että Matikaisen kanssa aloitetaan työkyvyn selvitys. Siinä mainitaan myös, että Matikainen on sairauslomalla ja todennäköisesti sairausloma jatkuu.
 Suunnitelman mukaan Matikainen käy kuntouttavassa työtoiminnassa päivän viikossa, neljä tuntia päivässä. Erilliseen kuntouttavasta työtoiminnasta tehtyyn sopimukseen tavoitteiksi ja työtehtäviksi on merkitty sairausloma ja sairauspäiväraha sekä työllisyyspalvelujen eri tehtävät.
 Kieltäytyminen katkaisi työttömyysetuuden
 Aluksi poissaolot kuntouttavasta työtoiminnasta eivät vaikuttaneet Matikaisen saamaan työttömyysetuuteen, koska lääkärin kirjoittama lausunto riitti.
 Myöhemmin Matikaiselta alettiin kuitenkin vaatia erillisiä lääkärintodistuksia työtoimintapäiviltä. Tämän jälkeen Matikaiselta jäi noilta päiviltä työmarkkinatuki saamatta.
 Välillä Matikainen siirtyi taas sairauspäivärahalle, jonka loppumisen jälleen hänet ohjattiin uudestaan kuntouttavaan työtoimintaan. Lopulta Matikainen kieltäytyi työtoiminnasta kokonaan, mikä katkaisi työmarkkinatuen.
 – Nyt viimeksi, kun piti kirjoittaa kuntouttavan työtoiminnan sopimusta, kieltäydyin siitä. No siitähän seurasi sitten, että Sastamalassa pistettiin minut karenssiin, Matikainen sanoo.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan  kuntouttavasta työtoiminnasta voi kieltäytyä  esimerkiksi, jos ei pysty työtoiminnan tehtäviin heikon terveydentilan tai työ- ja toimintakyvyn vuoksi tai jos työtoiminnan järjestäjä ei noudata työtoimintaa koskevia lakeja tai sopimuksen ehtoja.
 Työtön voi kieltäytyä työtoiminnasta myös, jos hän pystyy osoittamaan, että kuntouttava työtoiminta ei edistä hänen työmarkkina-asemaansa tai työtoiminnan sisältö poikkeaa olennaisesti siitä, mitä aktivointisuunnitelmassa on sovittu.
 Kantelu oikeusasiamiehelle
 Matikaisen mielestä Sastamalan työllisyyspalvelut on kohdellut häntä lain vastaisesti. Keväällä 2019 Matikainen kanteli kuntouttavasta työtoiminnasta eduskunnan oikeusasiamiehelle.
 Matikainen katsoo, että työllisyyspalvelut ei ole pystynyt osoittamaan hänelle työtehtäviä, joista olisi hänelle hyötyä ja joita hän olisi voinut sairaudestaan huolimatta tehdä. Matikaisen mukaan työllisyyspalvelut on sivuuttanut hänen toimittamansa lääkärinlausunnot.
 Matikainen pelkää, että sopimus kuntouttavasta työtoiminnasta vaikeuttaa hänen mahdollisuuksiaan päästä työkyvyttömyyseläkkeelle.
 Apulaisoikeusasiamies katsoi, että Matikaisella on työ- ja toimintakyvyn rajoituksia, jotka vaikeuttavat hänen työllistymistään. Apulaisoikeusasiamiehen mukaan ristiriitaisten kirjausten vuoksi Matikaiselle on voinut jäädä epäselväksi, miksi hänet on ohjattu kuntouttavaan työtoimintaan.
 Matikaisen aktivointisuunnitelmiin on kirjattu kuntouttavan työtoiminnan lisäksi, että hän hakee työpaikkoja. Lain mukaan kuntouttavaa työtoimintaa voidaan tarjota vain niille, joiden työ- ja toimintakyky eivät riitä TE-toimiston palveluihin.
 Ratkaisua varten apulaisoikeusasiamies pyysi Sastamalan työllisyyspalveluilta selvityksen Matikaisen tapauksesta. Selvityksen mukaan Matikainen ohjattiin kuntouttavaan työtoimintaan, koska hänelle ei työkykynsä ja elämäntilanteensa vuoksi voitu tarjota työtä eikä julkisia työvoimapalveluja.
 Työllisyyspalvelujen mukaan kuntouttavan työtoiminnan aikana oli tarkoitus selvittää Matikaisen toiminta- ja työkykyä ja kokeilla soveltuvia työtehtäviä.
 Työllisyyspalvelut katsoo, että Matikainen ei ole esittänyt mitään sellaista asiantuntijalausuntoa, jonka mukaan hän ei voisi terveydentilansa vuoksi ollenkaan osallistua kuntouttavaan työtoimintaan.
 Yritykset teettävät töitä ilman palkkaa
 Sastamalan kuntouttava työtoiminta  nousi julkisuuteen  syksyllä, kun kävi ilmi, että työttömät tekevät ilman palkkaa töitä yritysten hyväksi. Työttömät ovat tehneet muun muassa WC-peilejä kylpyhuonekalusteita valmistavalle yritykselle.
 Aluehallintovirasto selvittää parhaillaan, onko yritysten teettämä työ ollut lain mukaista. Asian saaman julkisuuden vuoksi  kaksi yritystä perääntyi  yhteistyöstä Sastamalan työllisyyspalvelujen kanssa.
 Jo keväällä aluehallintovirasto oli kiinnittänyt huomiota siihen, että Sastamalassa ja Punkalaitumella työttömiä oli ohjattu kuntouttavaan työtoimintaan lain vastaisesti.
 Avi kävi läpi 54 työttömän aktivointisuunnitelmat. Avi arvioi, että näistä noin 15–20 henkilöllä ei ollut työ- ja toimintakykyyn tai elämänhallintaan liittyviä ongelmia, joten he olisivat pystyneet ottamaan vastaan kokoaikatyötä.
 Sastamala ei ollut myöskään ennen loppuvuotta 2018 tehnyt sosiaalihuoltolain mukaisia päätöksiä kuntouttavan työtoiminnan järjestämisestä. Laissa sanotaan, että jos työttömän aktivointisuunnitelmaan kuuluu kuntouttava työtoiminta, vastuu aktivointisuunnitelman tekemisestä on kunnan sosiaalitoimella.
 Sastamalan työllisyyspalvelujen mukaan puutteet on korjattu.
 Matikainen vaatii päättäjiltä toimia
 Jari Matikainen on jälleen sairauspäivärahalla vuoden 2019 loppuun saakka.
 – Ensi vuodesta en vielä tiedä. Tuskin menen työttömäksi työnhakijaksi, vaan olen toimeentulotuella, Matikainen sanoo.
 Matikainen aikoo nyt kääntää kaikki kivet, jotta kuntouttavan työtoiminnan järjestämisen epäkohdat selvitetään. Oikeusasiamiehelle kantelun lisäksi hän on tehnyt asiasta  kuntalaisaloitteen . Sen allekirjoitti runsaat 30 henkilöä.
 Matikainen vaatii toimia Sastamalan kaupunginhallitukselta ja -valtuustolta sekä johtavilta viranhaltijoilta epäkohtien korjaamiseksi.
 Voit keskustella aiheesta kello 20.00 asti.

Jari Matikainen, 56, kieltäytyi menemästä kuntouttavaan työtoimintaan 9 eurolla päivässä: "Miksi minä sinne menisin?"


Poikkeuksellisen kovat pakkaset koettelevat useita Yhdysvaltain osavaltiota.
 Lämpötilat ovat laskeneet –18 asteeseen Kansasin osavaltiossa ja –14 asteeseen Chicagon miljoonakaupungissa Illinois'n osavaltiossa. Myös Indianapolisin kaupungissa Indianan osavaltiossa lämpötila laski alle 13 pakkasasteen.
 Teksasin osavaltiossa Yhdysvaltain ja Meksikon rajalla on satanut lunta. McAllenin kaupungissa Teksasissa lämpötila laski yhdessä päivässä 33 lämpöasteesta pakkasen puolelle, jos tuulen vaikutus lasketaan mukaan.
 Liikenne seisoi liukkaan kelin johdosta Omahan kaupungissa Nebraskassa. Reuters-TV
 Lämpötilat ovat poikkeuksellisen matalia tähän vuodenaikaan. Pakkaset johtuvat Siberiasta saapunesta arktisesta ilmavirtauksesta.
 – Yleensä tällainen kylmä ilmamassa saapuu alueelle tammikuussa, ei marraskuun puolivälissä, Yhdysvaltain ilmatieteenlaitoksen NWS:n meteorologi  Kevin Birk  sanoi.
 Kovat pakkaset ovat johtaneet yli tuhannen lennon peruuntumiseen. Myös lukuisia kouluja on suljettu.  BBC:n mukaan  ainakin neljä ihmistä on kuollut huonon sään aiheuttamissa liikenneturmissa.
 New York Times -sanomalehden mukaan  päivän pakkasennätykset saattavat rikkoutua jopa 150 amerikkalaiskaupungissa.
 Buffalon kaupungissa New Yorkin osavaltiossa satoi tiistaina ennätysmäärä lunta yhdelle päivälle, 22 senttimetriä.

"Arctic blast" – Yhdysvalloissa poikkeuksellisen kovat pakkaset koettelevat monia osavaltioita