Summary: Päätöksiä pitää tehdä nyt, sanoivat mielenosoitukseen kokoontuneet lukiolaiset

"Ryhtykää toimeen!", "Save our planet!" Vihreä Suomi!", lukee kylteissä.
 Joukko nuoria lähinnä pääkaupunkiseudun ruotsinkielisistä lukioista kerääntyi perjantaina eduskuntatalon eteen vaatimaan päättäjiltä ilmastotoimia.
 Lukiolaiset kehottavat Ilmastolakko-tempauksellaan poliitiikkoja ja yritysjohtajia tekemään ympäristöystävällisiä valintoja.
 Axel Broman  Gymnasiet Grankulla samskolanista Kauniaisista on sitä mieltä, että päätöksiä ilmaston eteen pitää tehdä enemmän.
 – Päättäjät tekevät kyllä asioita sen puolesta, mutta pitää tehdä enemmän. Niitä päätöksiä pitää tehdä nyt, emme voi odottaa kauempaa. Pitää olla rohkeampia. Tämäkin mielenosoitus osoittaa, että meillä on halu tehdä vaikeatkin päätökset, hän sanoo.
 Nuoret ovat Bromanin mielestä suunnannäyttäjiä.
 – Tämä on meidän tulevaisuutemme, niin joskus välitämme enemmän kuin itse aikuiset, hän sanoo.
 Veronika Winqvist  Gymnasiet Lärkanista Helsingistä on samaa mieltä: tarpeeksi ei ole tehty.
 – Olen sitä mieltä, että meidän pitäisi investoida enemmän uusiutuvaan energiaan ja sopia uusista laeista. Meidän pitäisi lisätä esimerkiksi ilmastoveroja asioihin, jotka tuottavat paljon hiilidioksidipäästöjä.
 Nuoret esittivät myös yhteisen vaatimuslistan. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 "Aika on loppumaisillaan"
 "Ilmastotekoja! Ilmastotekoja! Ilmastotekoja!" Nyt, nyt, nyt!". Näin raikasivat nuorten huudot eduskunnan edessä.
 – Mun mielestä päättäjät eivät ole tehneet tarpeeksi tälle asialle. On paljon, mitä voi vielä tehdä ja siksi me ollaankin täällä, sanoo  Marcus Schramko  Gymnasiet Lärkanista.
 Alvar Winqvist  samasta lukiosta sanoo olevansa huolissaan ilmastonmuutoksesta.
 – Onhan ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi tehty työtä, mutta ei olla tehty tarpeeksi. Se pitäisi saada pysäytetyksi siihen 1,5:een asteeseen, hän sanoo.
 Mitä meidän pitäisi tehdä?
 – Yksi tehokkaimmista tavoista olisi saada jonkinlainen päästövero, että saataisiin oikeasti verotettua asioita jotka saastuttaa. Tällä tavalla saataisiin luontaisesti koko yhteiskunta tulemaan enemmän ilmastoystävällisemmäksi.
 Nuoret esittivät myös yhteisen vaatimuslistan ja kansanedustajilla oli mahdollisuus vastata nuorten kysymyksiin.
 Tapahtuma jatkuu neljään saakka.
 Nuoria oli mukana erityisesti pääkaupunkiseudun ruotsinkielisistä lukioista. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Lisää aiheesta:
 Näin nuorisopoliitikot taistelevat ilmastonmuutosta vastaan ensi vaalikaudella: Lihavero, työsuhdeautot sähköisiksi, fossiiliset heti pois, päästöille hiilivero
 Puolueet linjasivat: EU:n ja Suomen kiristettävä selvästi ilmastotavoitteita – päästöjä leikattava 55 prosenttia jo 2030 mennessä

Nuoret vaativat eduskunnan portailla parempaa ilmastopolitiikkaa päättäjiltä – "Joskus välitämme enemmän kuin aikuiset"


Summary: Presidentti Sauli Niinistö nimittää uuden Ilmavoimien komentajan todennäköisesti ensi viikolla.

llmavoimien komentaja vaihtuu. Presidentti  Sauli Niinistö  nimittää Ilmavoimien uuden komentajan todennäköisesti ensi viikolla.
 Nykyisen komentajan  Sampo Eskelisen  määräaikainen virkakausi kenraalina päättyy 1. huhtikuuta. Eskelinen on oma-aloitteisesti ilmoittanut loppuvuodesta, ettei hae jatkoa määräaikaiseen virkaan. Sotilasarvoltaan Eskelinen on kenraalimajuri.
 Ikänsä puolesta Eskelinen olisi voinut hakea kenraalin virkaan jatkokautta vuoteen 2022 asti. Ylen tiedon mukaan Sampo Eskelisellä on jo täysi sotilaseläkeoikeus.
 Puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) vahvistaa Ylelle tiedon Ilmavoimien komentajan vaihtumisesta. Uusi komentaja aloittaa 1. huhtikuuta.
 Eskelisen ilmoitus siitä, ettei hän hae jatkokautta tarkoittaa, että Eskelinen siirtyy reserviin ja eroaa Puolustusvoimien palveluksesta huhtikuun alussa. Eskelinen aloitti Ilmavoimien komentajana kesäkuussa 2017.
 Puolustusvoimien kenraalien virat ovat nykyisin määräaikaisia. Kausi kestää yleensä viisi vuotta.
 Rasitteena epäily palvelusrikoksesta ja Ilmasotakoulun jupakka
 Ilmavoimien komentaja Sampo Eskelinen on  epäiltynä palvelusrikoksesta  Karjalan lennoston Lemmenjoella järjestämän vapaaehtoisen kertausharjoituksen jälkiselvittelystä.
 Käytännössä kysymys on siitä, venyikö Eskelisen harkinta-aika esitutkinnan käynnistämisestä liian pitkäksi sen jälkeen kun tapaus oli tullut hänen tietoonsa.
 Karjalan lennoston entisen komentajan  Markus Päiviön  epäillään käyttäytyneen sopimattomasti lennoston sidosryhmien vapaaehtoisessa kertausharjoituksessa Lapissa Lemmenjoella. Päiviötä epäillään esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelusrikoksesta ja kunnianloukkauksesta.
 Tänä vuonna Ilmavoimien  Ilmasotakoulun oppilasvalinnat  ovat olleet julkisuudessa. Ilmasotakoulun oppilaiden lisävalinnassa on epäilty sukulaisten suosimista.
 Pääesikunnan mukaan lentoreserviupseerikurssin lisähaun valintaprosessissa on ollut tavanomaisesta poikkeavia vaiheita.
 Korjaus 12.56: Ilmavoimien komentaja vaihtuu huhtikuun alussa eikä kuun lopussa.
 Kerromme kohta lisää.
 LUE LISÄÄ:
 Mitä tapahtui Lemmenjoella ja miten Puolustusvoimat toimi syytteisiin johtaneen harjoituksen jälkeen – Jussi Niinistö haluaa selvityksen
 Syyttäjä: Karjalan lennoston entistä komentajaa ja Ilmavoimien komentajaa epäillään sotilasrikoksista – Ilmavoimien komentaja saa jatkaa toistaiseksi tehtävässään

Ilmavoimien komentaja vaihtuu – Rikossyytteen saanut Sampo Eskelinen ei hakenut jatkoa määräaikaiseen kenraalin virkaansa


Summary: Pohjoismaat kiinnostavat nyt Venäjällä erityisen paljon, kertoo kirjeenvaihtaja Marjo Näkki Mistä maailma puhuu -podcastissa.

Kun kirjeenvaihtaja  Marjo Näkki  kertoo Venäjällä olevansa Suomesta, hän saa yleensä innostuneen reaktion. Monet venäläiset pitävät Suomea puhtaana ja luotettavana maana.
 Samat mielikuvat toistuvat, kun Näkin venäläiset ystävät kertovat matkoistaan Suomessa.
 – He ovat kiinnittäneet huomiota siihen, että pihat ovat puhtaita ja ilma raikasta, Näkki kertoo Mistä maailma puhuu -podcastissa.
 Suomalaiset yritykset käyttävät mielikuvia taitavasti hyväkseen. Jogurttipurkin kyljessä saattaa lukea, että se on valmistettu venäläisestä maidosta mutta suomalaisella laadulla. Suomalaisia brändejä näkyykin paljon kauppojen hyllyillä pakotteista huolimatta.
 Pohjoismaat kiinnostavat venäläisiä ylipäätään nyt paljon. Venäjän Ykköskanavalla on alkanut 12-osainen matkailusarja, jossa tunnettu toimittaja  Vladimir Pozner  seikkailee Suomessa ja muissa pohjoismaissa.
 Näkki kertoo podcastissa myös siitä, mitä länsimaiden ihailu kertoo luottamuksesta Venäjän omaan tuotantoon ja siitä, miten valtion johto yrittää kehittää taloutta – toisinaan myös suomalaisyritysten avulla.
 Ylen kirjeenvaihtajat ja toimittajat kertovat joka toinen viikko Mistä maailma puhuu -podcastissa maankolkkansa kuumimmista puheenaiheista ja arjen pienistä ilmiöistä, jotka jäävät usein uutisissa kertomatta. Sarjaa toimittaa  Simo Ortamo .
 Kuuntele Mistä maailma puhuu -podcast:
 Haluatko tietää lisää siitä, miltä Suomi ja Pohjoismaat näyttävät venäläisten silmissä? Kysy artikkelin kommenttiosuudessa aiheesta Venäjän-kirjeenvaihtaja Marjo Näkiltä. Hän vastaa kysymyksiin tässä artikkelissa perjantaina 11.1. klo 14 alkaen.
 Kommentointiin osallistuminen vaatii  Yle Tunnuksen, jonka voit luoda täällä.

Venäläisten mielestä suomalainen jogurtti on turvallisempaa kuin kotimainen – kirjeenvaihtaja Marjo Näkki vastaa kysymyksiin venäläisten Suomi-kuvasta klo 14 alkaen


Summary: Eduskunnan pääsihteerin Maija-Leena Paavolan mukaan eduskunnan virkamiesjohdon tilanne on ihan rauhallinen.

Helsingin Sanomien  mukaan eduskunnan henkilöstöpäällikön tehtävästä irtisanoutunut  Hannu Laitinen  syyttää eduskunnan pääsihteeriä ja eduskunnan kansliaa epäasiallisesta kohtelusta.
 Laitinen on tehnyt poliisille tutkintapyynnön siitä, onko eduskunnan pääsihteeri  Maija-Leena Paavola  syyllistynyt Laitisen kiusaamiseen ja virkavelvollisuuden laiminlyömiseen.
 Maija-Leena Paavola AOP
 Pääsihteeri Paavola kertoo Ylelle, että Laitisen syytösten taustalla on vanha riita eduskunnan kansliatoimikunnan nimitysratkaisusta.
 – Laitinen ei ole hyväksynyt kansliatoimikunnan keväällä 2016 tekemää nimityspäätöstä, jonka kansliatoimikunnalle esittelin. Sen seurauksena hän on kohdistanut minuun vuoden 2016 keväästä lähtien erilaisia syytöksiä, joita on tutkittu ja joita on edelleen vireillä. Nämä kaikki syytökset kulminoituvat nähdäkseni juuri tuohon nimityspäätökseen, Paavola vastaa.
 Nimityskiista koski eduskunnan nykyisen palvelukeskuksen päällikön tehtävää.
 Pääsihteeri Paavola luonnehtii eduskunnan virkamiesjohdon työilmapiiriä tällä hetkellä ihan rauhalliseksi.
 Hannu Laitinen vastasi Ylelle, että hän ei halua kommentoida asiaa tänään.
 Kansliatoimikunta nimitti Laitisen eduskunnan henkilöstöpäälliköksi syyskuussa 2009. Kevään 2017 jälkeen hän on ollut virkakierrossa ja virkavapaalla eduskunnasta.

Eduskunnan pääsihteeri: Henkilöstöpäällikön syytösten taustalla vanha riita nimityspäätöksestä


Summary: Puhumattomilla moai-patsailla on tietoa.

Pääsiäissaaren jättimäiset moai-patsaat eivät ole pelkkä silmän ilo. Amerikkalaisen antropologiryhmän tuore tutkimus osoittaa, että patsaat on pystytetty ohjaamaan saaren asukkaat sinne, mistä juomavesi löytyy.
 Pääsiäissaari sijaitsee Polynesian saaristossa eteläisellä Tyynellämerellä. Chilelle kuuluvalla saarella on satoja patsaita, joista suurimmat ovat kooltaan jopa 12-metrisiä ja painavat 75 tonnia.
 Patsaat ovat olleet pystyssä aina 1200-luvulta saakka. Tutkijoita on askarruttanut vuosisatoja se, mikä selittää patsaiden sijainnin. Monumentaalisia rakennelmia on eri puolilla saarta – etupäässä rannikon läheisyydessä.
 New Yorkissa sijaitsevan Binghamtonin yliopiston tutkijaryhmä on tullut siihen tulokseen, että patsaat on pystytetty sinne, mistä juomavesi löytyy. Ryhmän tutkimusraportti on julkaistu vastikään  Plos One -tiedelehdessä.
 Ahaa-elämys hevosista
 Aiemmissa tulkinnoissa patsaat on liitetty yksioikoisesti saaren asukkaiden rituaalimenoihin. Antropologiryhmän näkemyksen mukaan juuri patsaiden ympäristö kertoo myös muusta.
 Saarella ei ole jokia. Ei ole myöskään tutkimusnäyttöä siitä, että asukkaat olisivat käyttäneet saaren järviä juomavesilähteinä.
 Siksi amerikkalaistutkijat käänsivät katseensa siihen, mitä saaren muut varannot voisivat kertoa tuimakatseisten kivipaasien sijainnista. Missä on viljavaa maata? Miten sadevesi käyttäytyy?
 Tutkijat selvittivät, missä pohjavesi vuotaa luoliin, joista se valuu mereen. Tässä yhteydessä he havaitsivat hevoset, jotka joivat merestä. Hevoset hörppivät janoonsa näistä mereen muodostuneista murtovesialtaista.
 Siitäkin on tutkimustietoa, että saaren asukkaat ovat juoneet murtovettä ja rakentaneet sitä varten kaivoja.
 Patsaiden sijainti selittyy tutkijoiden mukaan sillä, että niiden osoittamista paikoista saaren asukkaat ovat osanneet etsiä vettä janoonsa.

Mysteeri selvisi – Pääsiäissaaren tiukkailmeiset patsaat ohjaavat juomaveden äärelle


Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja Vesa Vihriälä jättää tehtävänsä. Etlan tiedotteen mukaan Vihriälä ja Etlan hallitus ovat yhteisesti sopineet vaihdoksesta.
 Vihriälä hoitaa tehtäviään maaliskuun loppuun asti, tarpeen vaatiessa pitempäänkin. Vihriälä saavutti eläkeiän vuoden alussa. Uutta toimitusjohtajaa haetaan kevään aikana.
 Etlalle on määritelty uusi strategia, jonka toimeenpano tiedotteen mukaan edellyttää pitkäjänteistä työtä. Niinpä Vihriälä ja Etlan hallitus katsovat "olevan luontevaa, että strategian toimeenpanosta vastaa henkilö, joka pystyy sitoutumaan työhön vuosiksi".

Etlan toimitusjohtaja vaihtuu – Vesa Vihriälä lopettaa maaliskuussa


Summary: Aftonbladetin lähteiden mukaan keskiryhmät olisivat valmiita tukemaan Stefan Löfvenin hallitusta.

Ruotsalaisen Aftonbladet-lehden mukaan sosiaalidemokraatit, ympäristöpuolue, keskusta ja liberaalit ovat päässeet sopimukseen  Stefan Löfvenin  johtamasta hallituksesta.
 Neuvotteluissa olisi lehden mukaan sovittu puolueille vaikeista kysymyksistä kuten työmarkkinoiden joustosta, vuokrasääntelystä ja perheiden yhdistämisestä.–
 Sopimus pitää vielä hyväksyttää puoluehallinnoissa. Sosiaalidemokraatit ovat kutsuneet puoluejohdon koolle tänään. Myös keskustan eduskuntaryhmä on koolla.
 Hallituspohjalle on saatava myös vasemmistopuoleen tuki, mutta sitä pidetään etukäteen varmana. Stefan Löfven on ollut vasemmistopuolueen pääministeriehdokas jo vaalikampanjan aikana.
 Keskiryhmien puoluehallinnot oli jo aikaisemmin kutsuttu koolle viikonlopuksi. Liberaalit ovat koolla sunnuntaina, keskusta lauantaina.
 Jos syntynyt neuvottelutulos hyväksytään puoluehallinnoissa, Ruotsi saa Stefan Löfvenistä uuden pääministerin ensi keskiviikkona.
 Sosiaalidemokraattien puheenjohtaja, edellisen kauden pääministeri Stefan Löfven johtaa nyt toimitusministeriötä.

Aftonbladet-lehti: Löfvenin hallituksesta yhteisymmärrys – vaatii vielä puoluehallintojen hyväksynnän


Summary: Puolan turvallisuuspalvelu teki ratsian Huawein toimistoon.

Puolan turvallisuuspalvelu on pidättänyt yhden Puolan kansalaisen ja yhden Kiinan kansalaisen epäiltynä vakoilusta.
 Puolan turvallisuuspalvelu teki perjantaina ratsian kiinalaisen teknologiayhtiön Huawein Puolan toimistoon.
 – Kiinan kansalainen on liikemies, joka työskentelee suuressa elektroniikkayrityksessä. Puolalainen on henkilö, joka tunnetaan kyberliiketoimintaan liittyvissä piireissä, Puolan turvallisuuspalvelun varajohtaja  Maciej Wasik  kertoi Puolan valtion uutistoimisto PAP:lle.
 Puolan yleisradioyhtiö TVP:n tietojen mukaan pidätetty Kiinan kansalainen on Huawein työntekijä.
 Huawein talousjohtaja  Meng Wanzhou  pidätettiin Kanadassa joulukuun alkupuolella. Wanzhoun pidätys liittyi Yhdysvaltojen Iranille määräämien talouspakotteiden rikkomiseen.
 Uutistoimisto Reuters kertoi joulukuun lopussa, että Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  harkitsee kansallisen hätätilan julistamista, jolla estettäisiin maan yrityksiä ostamasta telelaitteita, jotka ovat kiinalaisten Huawein ja ZTE:n valmistamia.
 Yhdysvaltain hallituksen mukaan Kiina voi käyttää Huawein ja ZTE:n laitteita vakoiluun.
 Lue myös:
 Reuters: Trump pohtii kansallisen hätätilan julistamista – sulkisi markkinat Huaweilta ja ZTE:ltä
 Huawein talousjohtajaa uhkaa Yhdysvalloissa jopa 30 vuoden vankeustuomio

Puola pidätti kaksi henkilöä epäiltynä vakoilusta – Media: Kiinalainen on Huawein työntekijä


Summary: Rikoskomisario Jukka Nurmenniemi Keskusrikospoliisista kertoo, että epäiltyjä tekijöitä on useita ja kyseessä on iso rikosvyyhti.

Poliisi on löytänyt Kia Ceed -henkilöauton, josta poliisi pyysi eilen havaintoja Pohjois-Pohjanmaan Pudasjärvellä torstaina 10. tammikuuta tapahtuneeseen tulipaloon ja epäiltyyn henkirikokseen liittyen.
 Poliisi on lisäksi saanut tavoittelemansa henkilön kiinni. Hänen lisäkseen kiinni on otettu kaksi muuta henkilöä eilen aamulla. Kokonaisuutta tutkitaan tässä vaiheessa törkeänä ryöstönä ja törkeänä vapaudenriistona.
 – Voi olla, että tapausta tutkintaan myös murhana, rikoskomisario  Jukka Nurmenniemi  Keskusrikospoliisista.
 Kaksi henkilöistä otettiin kiinni Kiimingistä ja Kian kuljettajaksi epäilty henkilö Luulajasta Ruotsista. Samalla poliisi löysi naisen, jonka poliisi epäilee epäillyn ottaneen mukaansa palopaikalta vasten naisen tahtoa.
 – Ensitietojen mukaan siepattu nainen löytyi fyysisesti vahingoittumattomana. Epäillyn otti kiinni Ruotsin poliisi, ja kiinniotto sujui rauhallisesti, tutkinnanjohtaja Nurmenniemi kertoo.
 Vastuu esitutkinnasta on siirtynyt tänään aamulla Keskusrikospoliisille. KRP tekee tutkintaa edelleen tiiviisti Oulun poliisilaitoksen kanssa.
 Henkirikos paljastui, kun Pudasjärven Petäjäkankaantiellä syttyi eilen aamulla tulipalo, jonka seurauksena omakotitalo paloi pahoin. Talon lähistöltä löydettiin ulkoa tien vierestä  kuollut mies . Hän oli syntynyt vuonna 1960.
 Poliisi kaipaa edelleen tietoja punaisen Kia Ceed -henkilöauton liikkeistä. Auton rekisterinumero on GIM-639.
 Vihjeet autosta ja muista mahdollisista vihjeistä rikoksiin liittyen pyydetään osoitteeseen  rikosvihje.krp@poliisi.fi .
 Kerromme kohta lisää.

Poliisi on löytänyt Pudasjärven henkirikoksesta epäillyt – tapaukseen liittyy epäilty murha ja siepattu nainen


Summary: Jätevuoren löytyminen Oriveden kultakaivoksesta on lisännyt Suomessa keskustelua, kohdellaanko ulkomaisia yhtiöitä liian lepsusti.

Poliisitutkinta on käynnissä Oriveden kaivoksella. Pirkanmaalla Orivedellä sijaitsevasta kaivoksesta löytyi syksyllä 66 metrin syvyydestä salainen kaatopaikka.
 Kaivosten isot ongelmat ovat käynnistäneet Suomessa keskustelun, pitäisikö ulkomaisten kaivosyhtiöiden ehtoja kiristää.
 Dragon Mining  kertoi listautumisannissa , että rikastamon lupa- ja mahdollinen valitusprosessi kestää niin kauan, että yhtiö ehtii joka tapauksessa tyhjentää Suomen kaivoksensa. Tämä on herättänyt keskustelua.
 Suurin osa eduskuntapuolueista haluaa Suomeen uuden kaivosveron, selvisi  eilen Ylen kyselystä . Yhdeksästä eduskuntapuolueesta kuusi kannattaa kaivosveroa tai jotain vastaavaa lisähyvitystä. Sillä kaivosyhtiöt laitettaisiin maksamaan Suomesta louhimistaan tuotteista nykyistä isompi korvaus.
 Poliisi aikoo käydä tarkastamassa Oriveden kaivoksen tammikuun aikana nähdäkseen, mitä jätteitä sen sisälle on varastoitu luvatta. Kaivosyhtiö Dragon Mining on aloittanut siivoamisen, ja se aikoo nostaa kaivoksesta jätteet maanpinnalle ja jatkokäsitellä ne ympäristövaatimusten mukaan.
 Tutkinnanjohtaja, rikosylikomisario  Jari Kinnunen  sanoo, että esitutkinta kestää vielä. Esimerkiksi kuulustelut kaivoksessa ovat vielä kesken.
 Tutkitaan ympäristörikoksena
 Pirkanmaan Ely-keskus on kehottanut kaivosyhtiö Dragon Miningin tyhjentämään kaivoksen. Poliisi on tutkinut kaivoksen likaamista ympäristörikoksena.
 Kaivosyhtiötä epäillään törkeästä turmelemisesta.  Asiaa tutkitaan rikosnimikkeellä  törkeä ympäristön turmeleminen
 Oriveden kaivoksen tulevaisuus mietityttää monia. Antti Eintola / Yle
 Jätteiden laiton varastointi kaivostunneliin on  poliisin arvion mukaan  alkanut jo kaivoksen edellisen omistajan, Outokumpu Oy:n aikana.
 Outokumpu Oy toimi Orivedellä vuoteen 2003 saakka. Australialaisomistuksessa oleva Dragon Mining aloitti kullan louhinnan Oriveden kaivoksella vuonna 2007.
 Poliisin mukaan kaivoksen nykyinen johto on lopettanut väärän käytännön vuonna 2016.
 Kaivostunnelissa on ollut kuvausten mukaan öljytynnyreitä, räjähdelaatikoita, muovia ja metallia. Jätteitä voi olla myös syvemmällä.
 Hankalasti puhdistettava
 Tammikuussa selvisi, että Oriveden kultakaivoksessa olevaa luvatonta kaatopaikkaa ei ehkä koskaan saada kokonaan puhtaaksi.
 66 metriä syvemmällä oleva jäte on Dragon Miningin mukaan hankalasti poistettavissa. 85 metrin taso on osin täyttynyt liejusta ja vedestä, eikä sinne ole pääsyä. Puhdistaminen on yhtiön mukaan vaarallista.
 Yhtiön mukaan kokemuksia näin vanhojen louhosten tyhjentämisestä ei ole.
 Pirkanmaan Ely-keskuksen ympäristönsuojeluyksikön päällikkö  Tuija Sievi-Korte   sanoi Ylelle aiemmin , että jää nähtäväksi, miten siivous onnistuu..
 – Vielä ei ole lopullisesti voitu ratkaista, miten paljon muuta siivotaan kuin tasoa 66. Työn edetessä siivouksen toteuttamisen edellytykset ja aikataulu tarkentuvat. Siivoukseen liittyvistä asioista päätetään yhteistyössä kaivoksen turvallisuutta valvovan viranomaisen Tukesin kanssa, jolle kaivoslain mukaiset valvontatehtävät kuuluvat, Sievi-Korte kertoi..
 Antti Eintola / Yle
 Pirkanmaan Ely-keskus kehotti Dragon Miningin tekemään siivoussuunnitelman lokakuun lopussa. Louhos pitää tyhjentää 66 ja 85 metrin tasoista. Koska jätteiden laittaminen on aloitettu Ely-keskuksen mukaan jo 1990-luvulla, ei tiedetä tarkkaan, mitä kaivoksesta vielä löytyy.
 Kymmeniä kuutioita jätettä
 Yhtiön vastauksesta Ely-keskukselle selvisi, että 66 metrin syvyydessä on arviolta 30–50 kuutiota jätettä. Tämän siivoamisessa kuluu yhtiön mukaan muutama viikko, jos sortumariskiä saadaan vähennettyä.
 – Toiminnanharjoittaja esittää ensisijaisena vaihtoehtona, että louhoksesta lastataan pois vain tasolla -66 m oleva näkyvä jäte, sillä töiden onnistuminen kokonaisuudessaan on hyvin epävarmaa ja riskialtista, Dragon Mining kertoi siivoussuunnitelmassa.
 Dragon Mining vetosi myös siihen, että 85 metrin syvyydessä olevia jätteitä on sijoitettu jo ennen Dragon Miningia. Sen mukaan jätteiden käsittelylle on löydettävissä turvallisuuden ja ympäristön kannalta parempi vaihtoehto kuin tuoda niitä maanpinnalle.
 Kaivosyhtiö Dragon Mining  jatkaa kullan kaivamista ja malminetsintää Orivedellä, vaikka sen uusi lupahakemus hylättiin. Kaivos toimii vanhalla luvalla.
 Oriveden kultakaivoksen omistaja Dragon Mining on ollut otsikoissa viime aikoina myös Valkeakoskella.  Siellä mielenosoittajat  vastustivat kultakaivoksen aloittamista. Valkeakosken kohutusta kultakaivoksesta on tehty myös kirjallinen kysymys.
 Lue lisää:
 Syvältä kaivoksesta paljastunut salainen kaatopaikka ei ehkä koskaan puhdistu täysin, selviää Dragon Miningin papereista – "Se jää nähtäväksi"
 Asiantuntijat A-studiossa: Ympäristövalvonnan resurssit ja kaivosten maksamat vakuusrahat liian pieniä
 Puolueilta laaja kannatus kaivosverolle Ylen kyselyssä – kaivosyhtiöt halutaan panna maksamaan lisää Suomesta kaivetuista mineraaleista   Elinkeinoministeri Lintilä: Kaivoksien vakuutusmaksun ja kaivosveron käyttöönottoa voi pohtia
 Analyysi: Oriveden kaivosta pyöritetään ikivanhalla ympäristöluvalla – valitusrumba on venynyt niin pitkään, että Dragon Mining kertoo jo saaneensa kaivoksesta lähes kaiken haluamansa

Poliisi aikoo pian tarkastaa, mitä kultakaivoksen salaiseen kaatopaikkaan oikein on kätketty: Uutta tietoa tutkinnasta


Summary: Jouni S. Laitin näyttely, Kädessäni maan äänet, heijastaa tapahtumia maailmassa saamelaisten ympärillä.

Jouni S. Laitin  puu-, luu- ja sarvityöt ovat katsaus duodjin eli saamenkäsityön nykyhetkeen. Töillään käsityötaitaja kertoo saamelaisesta kauneuskäsityksestä, materiaalin käytöstä, duodjin elinvoimasta ja saamelaisten elämästä nyky-yhteiskunnassa.
 – Perinteinen saamenkäsityö on tehty käyttöön, mutta nykypäivänä tarve on vähän muuttunut, ja duodji voi olla näyttävämpää, Laiti kuvailee.
 Saamenkäsityöläinen Jouni S. Laiti taitaa perinteiset puu-, luu- ja sarvityöt. Vesa Toppari / Yle
 Jouni S. Laitin näyttely, Kädessäni maan äänet, on nähtävillä Saamelaismuseo ja luontokeskus Siidassa Inarissa 17.3.2019 saakka. Laitin työt heijastavat tapahtumia Saamenmaalla ja maailmassa saamelaisten ympärillä. Joillain töillään Laiti ottaa tietoisesti kantaa tämänhetkiseen yhteiskunnalliseen keskusteluun.
 – Pyrin käsitöideni kautta tehdä tunteita näkyviksi. Jos näyttelyni herättää katsojassa tunteita, koen onnistuneeni.
 Saamenpuvut, puukot, kuksat, ahkiot ja muut tarve-esineet on aikoinaan tehty itse tai yhteisön sisällä käyttöesineiksi, ja valmistusmenetelmät on opetettu sukupolvelta toiselle. Saamelainen muotokieli ja estetiikka perustuu pitkälti luonnon materiaaleihin ja käytännöllisyyteen.
 Tämä Jouni S. Laitin teos kantaa nimeä "Maamme on vielä meidän". Linnea Rasmus / Yle
 Käyttötarpeen muuttuessa saamelainen käsityö on nykyään yhä enemmän myös taidetta, jota myydään saamelaisyhteisön ulkopuolelle. Taidehistorian professori  Tuija Hautala-Hirvioja  toteaa  artikkelissaan , että saamelainen nykytaide pohjautuu osin duodji-perinteeseen, sen materiaaleihin ja kauneusarvoihin. Utsjokelaisen kulttuuritutkija  Vuokko Hirvosen
 artikkelin,  Luonnonkäytöstä käsitöiden raaka-aineena , mukaan saamenkäsityöosaamisella on merkitystä saamelaisten yhteenkuuluvuuden tunteelle.
 Duodji voi olla yhteisölle myös keino sisäiseen vuorovaikutukseen. Tätä kieltä ymmärtävät ne, jotka tuntevat perinteen. Näyttelynsä esineillä Laiti pyrkiikin sanattomaan vuorovaikutukseen katsojan kanssa.
 "Äitini käsiin". Tiuhtaa ja käpyä käytetään vöiden ja paulojen kudontaan. Nämä sarvesta tehdyt työkalut ovat hyvä esimerkki taiteellisesti toteutetuista käyttöesineistä.  Linnea Rasmus / Yle
 – Näyttelyssä on joitakin perinteisiä käsitöitä, joita ei ole tehty käyttöesineiksi. Kokonaisuus on jollain tapaa rikottu. Tarkoitus on, että se vähän häiritsee ihmisiä ja samalla herättää tunteita. Sitä kautta pyrin ottamaan kantaa, kertoo Laiti.
 Esimerkiksi teos, jossa pahkakuksan läpi on isketty ruosteinen naula, on saanut nimen "Maa niin kipuilee". Tästä katsoja voi päätellä, että kuksa edustaa maata.
 – Tämä pahkakuksa ei kuitenkaan ole oikea kuksa. Siinä on jotain, mikä riitelee perimmäisen käyttötarkoituksen kanssa. On kuitenkin parempi, että katsoja itse näkee ja sitten tulkitsee, että toimiiko se niin kuin minä olen ajatellut.
 Jouni S. Laitin ruosteinen puukko ja sarvesta tehty tuppi, "Särjetty uni". Linnea Rasmus / Yle
 Laiti opiskelee Saamelaisessa korkeakoulussa Norjan Kautokeinossa saamenkäsityötä, ja näyttely on osa hänen maisterityötään. Laiti on kotoisin Utsjoelta. Hän on pitkään toiminut Saamelaisalueen koulutuskeskuksen saamenkäsityöalan lehtorina Inarissa.

Rautanaula kuksassa kertoo maan kivusta – Saamelaisen käsityön taitaja osallistuu töillään yhteiskunnalliseen keskusteluun


Summary: Itä-Suomen yliopiston kulttuurintutkimuksen professori on huolissaan luovuuden katoamisesta tutkimuksessa.

Kulttuurintutkimuksen professori  Helmi Järviluoma-Mäkelä  Itä-Suomen yliopistosta on nimitetty vuoden professoriksi. Professoriliitto julkisti valintansa Tieteen päivillä Helsingissä.
 Taustaltaan Järviluoma-Mäkelä on musiikkitieteilijä. Hän on äänimaisematutkimuksen uranuurtajia Suomessa. Professoriliiton mukaan Järviluoma-Mäkelä on urallaan yhdistellyt rohkeasti eri tieteenaloja sekä taidetta.
 Palkittu professori on huolissaan luovuuden katoamisesta tutkimustyössä.
 – Rajoja ylittävä ajatteleminen ja uuden kokeileminen on vähentynyt. Tieteellinen kirjoittaminen on kaavamaisempaa kuin ennen, eivätkä tärkeät tiederahoittajat tue totuttuja rajoja rikkovia hankkeita, Järviluoma-Mäkelä sanoo.
 Yliopisto kärsii uupumuksesta
 Järviluoma-Mäkelä on pistänyt merkille uupumuksen koko yliopistomaailmassa.
 – Opiskelijat tulevat lukion opintoputkesta usein jo valmiiksi uupuneina. Opetushenkilöstö ja professorit väsähtävät arkirumban pyörittämiseen. Jääkö siinä aikaa ajatella?
 Palkitsemispuheessaan Järviluoma-Mäkelä kuvaili ironisoiden fiktiivisen nuoren tutkijan työpäivää:
 “Avokonttorista saa paikan, kun on liikkeellä seitsemän jälkeen aamulla. Tutkija tietää, että monografiaa pitäisi kirjoittaa, mutta se on idealistinen ajatus. Läppärin yläkulmassa välkkyy muistutus, että hän on tällä viikolla some-vastaava. Huokaisten hän kaivaa kuvia viime viikon seminaarista, sommittelee Twitter-päivitystä.”
 Järviluoma-Mäkelän mielestä myös professorin työmäärä nyky-yliopistossa on mahdoton. Hän ehdottaa professoreille ja yliopiston lehtoreille tutkimusvapaata tai sapattivapaata seitsemän vuoden välein.
 – Sen vuoksi, että rohkeat ideat vaativat aikaa. Melkein kaikissa maailman maissa yliopistoissa on käytössä tutkimusvapaat, Järviluoma-Mäkelä huomauttaa.
 Maakuntayliopistojen puolustaja
 Järviluoma-Mäkelä on toiminut professorina Itä-Suomen yliopiston Joensuun kampuksella vuodesta 2005. Hänen mielestään yliopistoja ja tiedeyhteisöjä tarvitaan eri puolilla Suomea, ei pelkästään pääkaupunkiseudulla.
 – Vastustan sitä, että yksi tieteenala keskitetään yhteen yliopistoon ja muut ajetaan alas. Koko tiedemaailma hyötyy siitä, että tutkimukselle on useampia paikkoja ja yhteisöjä.

Vuoden professoriksi valittu Helmi Järviluoma-Mäkelä: “Tutkijan pitää sommitella Twitter-tiivistys sen sijaan, että hän ajattelisi ja kirjoittaisi”


Summary: Jyrki Katainen toimii EU:n komission varapuheenjohtajana, mutta sanoo jättävänsä politiikan ensi kesänä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan unioni on historiansa vakavimman paikan edessä, kun Britannian eropäivämäärä lähenee. Varmuutta lopputuloksesta ole vieläkään.
 Talouden muutaman vuoden jatkunut hyvä vire on ennusteiden mukaan laantumassa. Unioni on joutunut haastamaan Puolan oikeuteen oikeusvaltioperiaatteen suojelemiseksi. EU-parlamenttivaalit lähestyvät, mutta unioni on monen mielestä kasvoton ja vähän kiinnostava. Mitä tästä kaikesta ajattelee komission varapuheenjohtaja Jyrki Katainen?
 TV1:n Ykkösaamussa lauantaina 12.1. klo 10.05 vieraana on komissaari Jyrki Katainen. Seija Vaaherkumpu haastattelee. Kataiselle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi (siirryt toiseen palveluun) tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamu: Mitä haluat kysyä Jyrki Kataiselta?


Summary: Journalistit olivat tutkineet Myanmarin rohingya-muslimeihin kohdistuneita julmuuksia.

Kaakkoisaasialaisessa Myanmarissa tuomioistuin on hylännyt kahden uutistoimisto Reutersin toimittajan vetoomuksen vankeustuomioiden kumoamisesta.
 Reportterit  Wa Lone  ja  Kyaw Soe Oo  tuomittiin viime vuoden syyskuussa seitsemän vuoden vankeusrangaistukseen valtionsalaisuuksia koskevan lain nojalla.
 Toimittajat tutkivat Myanmarin rohingya-vähemmistöön kohdistettua väkivaltaa.
 Toimittajat vangittiin loppuvuonna 2017. Syytteen mukaan heillä oli hallussaan salaiseksi julistettuja asiakirjoja.
 Vuonna 2017 väkivaltainen sotilasoperaatio ajoi yli 730 000 rohingya-muslimia naapurimaahan Bangladeshiin. Buddhalaisenemmistöinen Myanmar ei tunnusta rohingya-vähemmistön edustajia kansalaisikseen.
 Vangitsemishetkellä Reutersin toimittajat selvittivät kymmenen rohingya-muslimin joukkomurhaa Rakhinen osavaltiossa. Miehet sanovat, että poliisi viritti heille ansan.
 He kertoivat kahden poliisimiehen antaneen heille sanomalehteen käärittyjä papereita tapaamisessa ravintolassa Yangonissa 12. joulukuuta 2017. Pian sen jälkeen siviiliasuiset poliisit pidättivät toimittajat.
 Huhtikuussa poliisikapteeni  Moe Yan Naing  todisti, että korkea-arvoinen poliisiupseeri oli antanut alaisilleen määräyksen järjestää salaisia asiakirjoja Wa Lonen haltuun. Hän sai sittemmin vuoden tuomion poliisin sääntöjen rikkomisesta.
 Tuomioistuimen mukaan puolustus ei ollut kyennyt esittämään riittäviä todisteita journalistien syyttömyydestä. Toimittajilla on vielä mahdollisuus valittaa tuomiosta maan korkeimpaan oikeuteen.
 – He ovat kaltereiden takana yhdestä syystä: vallanpitäjät pyrkivät vaientamaan totuuden, Reutersin päätoimittaja  Stephen J. Adler  sanoi.
 – Journalismi ei ole rikos, ja kunnes Myanmar korjaa tämän kauhean vääryyden, Myanmarin lehdistö ei ole vapaa ja Myanmarin sitoutuminen oikeusvaltioon ja demokratiaan on epäilyksen alla.
 Rohingya-muslimeihin kohdistunut vaino ja Reutersin toimittajien tuomiot ovat mustanneet Myanmarin siviilijohtajan  Aung San Suu Kyin   mainetta .
 Myanmarissa eli entisessä Burmassa heräsi toiveita demokratisoitumisesta, kun maata pitkään hallinnut sotilasjuntta vapautti Nobel-palkitun demokratia-aktivistin Suu Kyin ja tämän puolue voitti vuoden 2015 vaalit.
 Suu Kyi on myös puolustanut Reutersin toimittajien vangitsemista. Hänen mukaansa tuomiolla ei ole mitään tekemistä sananvapauden kanssa.
 – Heidät tuomittiin, koska he rikkoivat lakia,  Suu Kyi sanoi .
 Aiheesta aiemmin:
 Rohingyojen paluu Myanmariin tyssäsi alkuunsa – halukkaita lähtijöitä ei löytynyt  15.11.2018
 Aung San Suu Kyi menettää Amnestyn ihmisoikeuspalkinnon  12.11.2018
 Aung San Suu Kyi asettui puolustamaan Reutersin toimittajien vangitsemista – "Tuomiolla ei tekemistä sananvapauden kanssa"  13.9.2018
 Yhdysvallat vaatii Myanmaria vapauttamaan välittömästi Reutersin toimittajat  5.9.2018
 Myanmar tuomitsi vankeuteen kaksi Reutersin toimittajaa valtiosalaisuuksien paljastamisesta  3.9.2018
 Myanmarin johtaja Aung San Suu Kyi saa pitää Nobel-palkintonsa rohingya-muslimien kohtalosta huolimatta  30.8.2018
 YK:n tutkijat: Myanmarin sotilasjohtajia pitäisi syyttää kansanmurhasta  27.8.2018
 Kaksi Reutersin toimittajaa vangittiin Myanmarissa  13.12.2017

Tuomioistuin hylkäsi Reutersin journalistien vetoomuksen Myanmarissa – 7 vuoden vankeustuomiot pysyvät voimassa


Summary: Monitilatoimistossa vuorovaikutus työntekijöiden kesken lisääntyy, yhteistyö sujuu paremmin ja tieto kulkee liukkaammin.  Tapahtuuko näin?

Oma työhuone alkaa olla historiaa eikä avokonttoreistakaan enää puhuta - nyt suunnitellaan ja tehdään monitilatoimistoja. Monitilatoimistot ovat vallanneet lattiapinta-alaa muutaman vuoden ajan.
 Monitilatoimistoissa on erilaisia tiloja eri tehtäviä varten ja työntekijä voi valita vapaan paikan kulloistenkin tehtäviensä mukaan.
 Nimeämättömien työpisteiden lisäksi monitilatoimistosta löytyy yleensä hiljaisia tiloja, kokoustiloja, kohtaamispaikkoja, puhelinkoppeja. Kun omaa nimettyä työpistettä ei ole, henkilökohtaiset tavarat kulkevat mukana repussa tai salkussa.
 Ihmistä varten?
 Työ- ja organisaatiopsykologi  Virpi Ruohomäki  ja arkkitehti  Leena Aalto  ovat tutkineet Työterveyslaitoksessa monitilaratkaisuja työhyvinvoinnin, käytettävyyden ja tuottavuuden näkökulmasta.
 He pitävät tärkeänä sitä, että työntekijät itse pääsevät mukaan suunnittelemaan tiloja ja ovat  listanneet  muitakin asioita, jotka monitilatoimiston suunnittelussa pitää ottaa huomioon.
 Yksi sudenkuoppa on se, että tilaa ei suunnitellakaan ihmisiä ja heidän toimintojaan varten vaan määräävänä ajatuksena on tilankäytön tehostaminen.
 Luopumisen tuska
 Vaasassa on piakkoin käynnistymässä  vanhan hallintotalon remontti , jossa taloon tuodaan monitilatoimistoratkaisu. Kaupungin toimitilajohtaja  Tapio Ollikainen  sanoo, että ykköstavoite on uudenlainen työn tekemisen tapa.
 – Tehokkuus tulee toiminnan muuttumisen myötä niin tilankäyttöön kuin myös ajankäyttöön. Monitilatoimistoissa nähdään ihmisiä, tieto liikkuu paremmin ja sitä kautta saadaan tehostettua ajankäyttöä.
 Aikaisemman kokemuksensa perusteella Ollikainen tietää, että omasta työhuoneesta luopuminen voi olla ajatuksena vaikea. Se herättää huolta ja kysymyksiä.
 – Alussa tietysti mietityttää, miten yksityisyys säilyy, kun omaa työhuonetta ei enää ole. Mielipide yleensä muuttuu, kun havaitaan, että loppujen lopuksi omassa työpisteessä vietetään aikaa hyvin vähän.
 Alvar Aallon suunnittelema Seinäjoen kaupungintalo on suojeltu rakennussuojelulain korkeimmalla tasolla. Esimerkiksi tälle käytävälle voi tehdä remonteissa vain ennallistavia toimenpiteitä.  Mirva Ekman / Yle
 Suojelu pelasti työhuoneet
 Toisenlaisiinkin ratkaisuihin voidaan päätyä. Alvar Aallon suunnitteleman Seinäjoen kaupungintalon remontissa ei suojelumääräysten takia voitu eikä myöskään haluttu luopua työhuoneista.
 Työntekijät ovat kiittäneet. Ennakkoluuloja monitilatoimistoja ja varsinkin avokonttoreita kohtaan on paljon.
 – Kun etukäteen käytiin keskusteluja työntekijöiden kanssa, niin perinteinen koppikonttorimalli oli selkeä suosikki, toteaa kaupunginarkkitehti  Jussi Aittoniemi .
 Aittoniemen mukaan suojelun tuomat reunaehdot kaupungintalolla ovat sen verran tiukat, että monitilaratkaisu olisi jäänyt joka tapauksessa torsoksi eikä olisi vastannut tarkoitustaan.
 – Vetäytymis-, hiljentymis- ja kohtaamistilat olisivat jääneet puuttumaan.
 Seinäjoella tilojen käyttöön on kuitenkin haettu muunneltavuutta. Ilmastointiratkaisut on tehty niin, että työpisteiden määrää työhuoneissa voidaan lisätä ja sitä kautta vapauttaa tiloja yhteiseen käyttöön.
 Osallistu keskusteluun
 Minkälaisia kokemuksia sinulla on monitilatoimistoista? Miten työ sujuu, kun henkilökohtaista työpistettä ei ole? Kaipaatko omaa työhuonetta? Minkälaisia ongelmia monitilatoimistossa tai avokonttorissa tulee vastaan? Mitä hyvää työhuoneista luopuminen on tuonut tullessaan? Miten työn luonne on muuttunut?
 Osallistu keskusteluun artikkelin alla. Voit myös lähettää sähköpostia aiheesta osoitteeseen elina.kaakinen@yle.fi.
 Jatkamme aiheen käsittelyä tässä keskustelussa esille tulevien kertomusten ja mielipiteiden pohjalta.

Koppikonttorista tuli monitilatoimisto – kerro kokemuksesi: Miten työ sujuu, kun omaa työhuonetta ei enää ole?


Summary: Kaksi päivää jatkuneet tietoliikennehäiriöt rampauttivat Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin marraskuussa 2017.

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä  marraskuussa 2017  ilmenneet tietoliikenneongelmat liittyivät potilatietojärjestelmän kannalta tärkeään runkokytkimeen.
 Onnettomuustutkintakeskuksen selvityksen mukaan runkokytkintä on käytetty yhtäjaksoisesti kahdeksan vuotta ja sen käyttöikä oli päättymässä. Myös ohjelmisto- ja laitteistopäivityksiä oli tekemättä.
 Häiriön ensimerkit olivat ilmenneet jo kaksi viikkoa ennen tutkittua häiriötä. Laitteiston uusiminen oli vireillä, mutta sen hankinta viipyi.
 Yli 20 sairaanhoitopiirin järjestelmää pimeni verkkoyhteyshäiriön vuoksi ja häiritsi sairaanhoitopiirin toimintaa kahtena peräkkäisenä päivänä. Ongelmat haittasivat erityisesti potilastietojärjestelmiä, laboratorio- ja kuvantamisjärjestelmiä sekä automatisoitua lääkkeen jakamista.
 Käytännössä Suomen suurin sairaanhoitopiiri joutui siis kirjaamaan kaikki tiedot käsin ja siirtämään ne paperilla tai puhelimessa eteenpäin, mistä aiheutui viivettä. Kaikki kuvantamislaitteet eivät myöskään toimineet eikä kuvia pystytty siirtämään verkon välityksellä esimerkiksi hoitavalle lääkärille päivystykseen.
 Tietojärjestelmähäiriötä luonnehdittiin tuolloin  suurimmaksi kymmeneen vuoteen . Sosiaali- ja terveysministeriö esitti tapauksista tutkintapyynnön Onnettomuustutkintakeskukselle viime maaliskuussa. Onnettomuustutkintakeskuksen raportin  tilanteesta voi katsoa täältä .
 Kerromme kohta lisää..
 Lue myös:
 Laaja tietoliikennekatkos häiritsee Husin tietokoneita – Sairaaloiden toiminta pyritään pitämään normaalina
 Suomen suurimman sairaanhoitopiirin tietoliikenteessä taas ongelmia – varajärjestelmä ei pelastanut tänäänkään
 HUSin tietoliikennevika saatu korjattua – Turvallisuus ei tiettävästi vaarantunut
 Sairaaloiden arki meni sekaisin, kun tietokoneet pimenivät ja potilaiden tiedot katosivat – 5 kysymystä ja vastausta HUS:in kaoottisesta viikosta
 Potilastietoja vääriin osoitteisiin, sairaaloiden järjestelmiä pimeiksi – Suomen suurin sairaanhoitopiiri usein ongelmissa, HUS: "Häiriöt ovat hyvin harvinaisia"

Otkes: Husin tietoliikenneongelmat liittyivät vanhentuneeseen laitteeseen – Oli ollut yhtäjakoisesti päällä kahdeksan vuotta


Summary: Älylaitteet ovat hyvä apuväline, jos niiden käytölle on selkeät säännöt ja aikaa jää muuhunkin.

Älylaitteiden liiallinen käyttö voi olla haitallista varsinkin lasten ja nuorten keskittymiskyvylle, sanovat Silja Kosola ja Mona Moisala Ylen aamu-tv:n haastattelussa. Kosola on nuorisolääketieteen dosentti ja Moisala psykologian tohtori ja aivotutkija.
 Älylaitteilla tyypillisesti tehdään monia asioita yhtä aikaa: puhelimella surffataan netissä, seurataan somea ja mahdollisesti katsotaan samanaikaisesti tv-ohjelmaa tietokoneelta.
 Tämä niin sanottu multitaskaaminen rasittaa aivojen otsalohkoja, jotka on nuorilla vasta kehittyvä aivoalue.
 – Tällaista kuormitusta tulisi pyrkiä välttämään ja antaa nuoren keskittyä rauhassa varsinkin, jos kyse on oppimistilanteesta, Mona Moisala sanoo.
 Vaikka varmaa faktatietoa ei vielä olekaan älylaitteiden vaikutuksista nimenomaan nuoriin ja nuorten keskittymiskykyyn, jotain viitteitä kuitenkin jo löytyy.
 Silja Kosola sanoo toimineensa kymmenen vuotta kouluterveydenhuollossa ja huomanneensa, että älylaitteet ovat lähes aina jollakin tavalla mukana, kun nuorella on esimerkiksi uniongelmia tai perheessä on riitoja.
 – Ovatko ne syy vai seuraus, sitä ei ihan varmaan tiedetä. Tiedetään, että ADHD eli keskittymisvaikeus itsessään, masennus tai ahdistus voi altistaa liialliselle älylaitteiden käytölle, Kosola sanoo.
 Toisaalta älylaitteet voi johtaa juuri tällaisiin keskittymisvaikeuksiin eli yhteyksiä näyttäisi olevan molempiin suuntiin.
 Aivotutkija Mona Moisalan mukaan älylaitteen vaikutus ihmisen aivoihin näkyy selvästi. Kun kännykkä piippaa, otsalohkossa alkaa tapahtua.
 – Juuri silloin aivojen etuotsalohkot syttyvät. Me tiedetään, että jos kännykkä on näkökentässä ja vaikka se ei piippaisi, sekin kuluttaa keskittymiskykyä. Jatkuvat keskeytykset voivat olla tosi haitallisia keskittymiskyvyn kehityksen kannalta.
 Yksi älylaitteiden aiheuttaman stressin muoto on niin sanottu teknostressi. Teknostressi tarkoittaa sitä, että ei enää pysy perässä teknologian jatkuvassa kehittymisessä, informaatiotulvassa ja siinä, että täytyy olla jatkuvasti tavoitettavissa.
 Aivot tarvitsevat lepoa, ravintoa ja aikaa
 Kosola ja Moisala pitävät ensiarvoisen tärkeänä, että lapset saavat vanhemmiltaan aikaa. Se voi olla perheen yhteinen pulkkamäki tai lautapelien pelaamista.
 – On surullista, kun kysyy 14-vuotiaalta, mitä hän eniten haluaisi niin hän toivoo aikaa vanhempiensa kanssa, Kosola sanoo.
 Kosola ja Moisala suosittelevat myös selkeitä pelisääntöjä koko perheen älylaitteille. Kun laitteet laitetaan illalla kello kahdeksalta pois käytöstä, se parantaa myös yöunta. Uni puolestaan parantaa keskittymiskykyä ja muistia.
 Ylipäätään kehittyvät aivot tarvitsevat kasvokkaista vuorovaikutusta, lepoa, terveellistä ruokaa ja liikuntaa.
 Älylaitteilla on myös paljon hyviä puolia. Ne tarjoavat muun muassa mahdollisuuksia verkostoitumiseen ja vertaistukeen. Esimerkiksi liikuntarajoitteisille ja aistivammaisille älylaitteet voivat olla erittäin hyviä apuvälineitä.
 Kaikille muillekin älylaitteet oikein käytettynä ovat luovuuden kanava, tiedonhakukone ja oppimisen väline, Mona Moisala sanoo.

Aivotutkija: Jo pelkkä kännykän näkeminen voi rasittaa keskittymiskykyä


Summary: Rajamuurin rakentamisesta syntynyt  budjettikiista rokottaa pienyrittäjiä ympäri Yhdysvaltoja. Menetykset viikossa ovat jo 1,5 miljardia dollaria.

Pienyrittäjien lainat, maataloustuet, yritysten ympäristöluvat, alkoholin myyntilisenssit ja osa vientiluvista on jäänyt myöntämättä Yhdysvalloissa pian kolmen viikon ajan – nämä ovat vain joitain esimerkkejä siitä, millainen ketjureaktio ympäri Yhdysvaltoja on syntynyt liittovaltion hallinnon osittaisen sulkemisen takia.
 Epätoivo kasvaa ympäri maata siis muuallakin kuin niiden satojen tuhansien virkamiesten perheissä, joissa palkanmaksu on viivästynyt  presidentti Trumpin  ja demokraattien kiistellessä rakennusrahoista Meksikon vastaiseen rajamuuriin.
 Lähes valmiit kaupat uhkaavat kaatua
 Washington Post -sanomalehti haastatteli  pienyrittäjää Pohjois-Carolinasta, joka on epätoivon partaalla kesken jääneen tonttikaupan takia.
 Tietokoneiden korjaukseen erikoistunut yrittäjä oli löytänyt firmalleen unelmiensa tontin hyvällä liikepaikalla. Jutun mukaan hän tarvitsee tontin ostoon 550 000 dollarin eli noin puolen miljoonan euron lainan.
 Edullinen yrityslaina oli tarkoitus hakea pienyrittäjien rahoitukseen keskittyneeltä valtionhallinnon yksiköltä, mutta liittovaltion sulun takia virasto ei toimi.
 Yrittäjä on hädissään, sillä tonttikauppa uhkaa valua kilpailevan suuryrityksen käsiin, joka lupaa hoitaa maksun käteisellä.
 Pienyritysten rahoittamiseen keskittynyt virasti myöntää kuukausittain noin 5 000 lainaa. Vuosibudjetti on peräti 25 miljardia dollaria.
 Presidentti Trump on uhannut, että liittovaltion osittainen sulku voisi jatkua "kuukausia tai jopa vuosia".
 Tällä hetkellä töissä ovat valtion turvallisuudelle tärkeät laitokset, kuten mm. tulli ja poliisi.
 Maatalousyrittäjät ja olutpanimot kärsivät
 Washington Post on koonnut lukuisia esimerkkejä siitä, kuinka pienyrittäjät ovat joutuneet suuriin vaikeuksiin, kun yritystoiminnalle elintärkeät luvat ovat jääneet saamatta. Monet tilanteista ovat ristiriitaisia Trumpin aiempien päätösten kanssa.
 Esimerkiksi osa maatalousyrittäjistä on oikeutettuja saamaan avustusta rahastosta, jolla tuetaan Kiinan vastaisten kauppapakotteiden synnyttämää talousahdinkoa.
 Nämäkin varat pysyvät nyt valtion kassassa, koska maatalousministeriö ei toimi. Kauppasota Kiinan kanssa on sekin ratkaisua vailla.
 Vaikeuksissa ovat myös olutpanimot, jotka eivät saa uusia tuotteitaan rekisteröidyiksi, koska alkoholin ja tupakan myyntiluvista vastaava virasto on sekin suljettu. Ja niin edelleen.
 Pörssiin listautuminen hidastuu
 Myös yhdysvaltalaiset suuryritykset ovat tilanteessa, johon eivät ole vuosikymmeniin joutuneet.
 Tästä Washington Post on ottanut esimerkiksi teleyhtiöt T-Mobilen ja Sprintin, joiden pitäisi yhdistyä viime vuonna tehdyn jättisopimuksen perusteella.
 Kolme viikkoa jatkunut hallinnon osittainen sulku puree yritysten pörssiin listautumista. Näitä lupia odottavat arvopaperimarkkinoita valvovalta elimeltä mm. taksipalveluja tarjoava yritys Uber ja majoituspalveluja tarjoava Airbnb.
 Suurpankki JPMorgan laskee, että hallinnon osittaisen sulun takia Yhdysvaltain talous menettää viikossa 1,5 miljardia dollaria.
 Tämä on tietysti vain minimaalinen siivu koko taloudesta, mutta heijastusvaikutukset yltävät koko yhteiskuntaan.
 Ja kun sulku joskus päättyy, kestää luparuuhkan purkaminen arvaamattoman pitkän ajan.
 Lue lisää:
 Washington Post - sanomalehti :  ‘This is ridiculous’: Small-business owners can’t get loans as shutdown enters Day 20.

USA:ssa liittovaltion sulku aiheutti ketjureaktion – yrityslainat ja lupapaperit ovat nyt jumissa


Summary: Lämpeneminen nostaa merenpintaa, uhkaa merten eliöstöä ja tuottaa lisää äärimmäisiä sääilmiöitä kuten hurrikaaneja.

Valtameret lämpenevät aiemmin arvioitua nopeammin, ilmenee yhdysvaltalaisessa  Science-lehdessä julkaistusta raportista .
 Kiinalaisen ja yhdysvaltalaisen tutkijaryhmän raportin mukaan meret lämpenevät keskimäärin 40 prosenttia nopeammin kuin YK:n ilmastopaneeli arvioi viisi vuotta sitten.
 Tutkijat analysoivat neljää vuosina 2014–2017 tehtyä tutkimusta, jotka korjasivat aiempien mittaustulosten ristiriitaisuuksia ja aukkoja.
 Aiempaa tarkempia mittaustuloksia on vuosikymmenen ajan saatu Argo-järjestelmän lähes 4 000 kelluvalla mittausrobotilla, jotka ajelehtivat maailman merillä ja sukeltavat päivittäin kahden kilometrin syvyyteen.
 Ne mittaavat muun muassa meren lämpötilaa, happamuutta ja suolapitoisuutta.
 Meret ovat toimineet eräänlaisena puskurina ilmaston lämpenemiselle. Noin 93 prosenttia ilmastonmuutoksen tuottamasta ylimääräisestä kuumuudesta kertyy maailman meriin.
 Lämpötilan nousu kuitenkin nostaa vedenpintaa, haittaa merten ekosysteemejä ja voimistaa äärimmäisiä sääilmiöitä kuten hirmumyrskyjä.
 Ellei kasvihuonekaasujen päästöjä vähennetä, tutkijoiden käyttämät mallit ennustavat, että maailman valtamerten 2 000 ylimmän metrin lämpötila nousee 0,78 celsiusastetta vuosisadan loppuun mennessä.
 Kun vesi lämmetessään laajenee, ennustettu lämpötilan nousu nostaisi merenpintaa 30 senttimetriä vuosisadan loppuun mennessä. Tämä tulisi siis jäätiköiden sulamisesta johtuvan vedenpinnan nousun lisäksi.
 Tutkijoiden mukaan vuosina 1971–2010 maailman valtamerten lämpötila 2 000 metrin syvyyteen asti nousi noin 0,1 celsiusastetta.
 Valtameret varastoivat lämpöä niin tehokkaasti, että niiden jäähtyminen kestäisi vuosikymmeniä, vaikka päästöt saataisiinkin kuriin.
 Jos ilmaston lämpeneminen saataisiin pidettyä alle kahdessa celsiusasteessa tai mieluummin alle puolessatoista asteessa, merten lämpenemisen aiheuttamat vauriot voitaisiin puolittaa, tutkimusryhmän johtaja  Lijing Cheng  Kiinan tiedeakatemiasta arvioi.
 Aiheesta aiemmin:
 Viime vuosi oli ilmastohistorian neljänneksi lämpimin  7.1.2019
 Tutkijat toppuuttelevat tutkimustuloksia valtamerien lämpenemisestä  15.11.2019
 Uusi tutkimus paljastaa: Valtameriin on kertynyt paljon enemmän lämpöä kuin aiemmin on tiedetty – Maapallon lämpeneminen on selvästi luultua pidemmällä  1.11.2018
 5 asiaa, jotka maailman merkittävimmästä ilmastoraportista pitää tietää – ilmastoprofessori: "Olen paatunut ja kokenut, mutta silti järkyttynyt  8.10.2018
 Yle Areena, Tiedeykkönen extra:  Valtameriin on uponnut valtavasti lämpöä ja hiilidioksidia  5.10.2018
 Aiheesta muualla:
 The Guardian:  Warming oceans likely to raise sea levels 30cm by end of century – study  10.1.2019
 CNN:  The oceans are warming faster than scientists thought  10.1.2019
 The New York Times:  Ocean Warming Is Accelerating Faster Than Thought, New Research Finds  10.1.2019

Tutkimusraportti: Valtamerten lämpötila nousee odotettua nopeammin


Summary: Tulevaisuuden päivystysyhteydenotossa tekoälysovellus kertoo potilaan taustan perusteella, pitääkö hoitoon hakeutua heti.

Ensin lapsen vanhempi syöttää kysytyt tiedot lapsipotilaan tilasta. Sen jälkeen tekoäly analysoi saadun tiedon ja yhdistää siihen aiemman, tietovarastossa olevan taustatiedon. Tällä perusteella tekoäly osoittaa, onko hoidon tarve välitön, vai voidaanko odottaa seuraavaan päivään.
 Tämä voi olla tulevaisuuden toimintatapa, kun sairaalan päässä arvioidaan sairastuneen lapsen tarvitsemaa hoitoa. Sovellus on jo kehitteillä, asialla ovat Lapin ja Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirit.
 Sairaanhoitopiirit tekevät lasten palvelutarvearvioinnin sovellusta yhdessä, mutta hyödyntävät sitä omalla tavallaan. Lapin sairaanhoitopiiri suunnittelee ottavansa palvelun käyttöön jo vuonna 2021, kun sairaalan päivystys on saanut uudet tilat.
 Lapin sairaanhoitopiirissä tietovarastoa potilaista ja sairaalan henkilöstötä ja taloudesta on kerätty vuodesta 2014 lähtien. Huippuunsa kehitetty tietovarasto sai laatumaininnan, ensimmäisenä Euroopassa kertoo Lapin sairaanhoitopiirin projektipäällikkö  Janne Okkonen .
 Hän vastaa sekä sairaanhoitopiirin että tulevan Lapin sote-maakunnan tietojohtamisen kehittämisestä. Tekoälystä on tässä moneksi, Okkonen sanoo.
 – Myöhemmässä vaiheessa tähän voidaan tuoda ennakoivaa ulottuvuutta, miten potilaan tila terveydentila ja sairastavuus käytössä olevan tiedon varassa tulisi kehittymään.
 Eettinen pohdinta jatkuvasti mukana
 Palveluntarpeita voidaan ennakoida paitsi yksilö- myös väestötasolla. Käytännössä tämä tarkoittaa, että tekoälyä voidaan käyttää sen miettimisessä, miten paljon rahaa ja henkilökuntaa mihinkin palveluun laitetaan.
 Kristallipalloajatteluun voi liittyä riski, että sairauksia ennakoidaan väärin. Tämän myöntää myös Janne Okkonen. Hän muistuttaa, että sovelluksen ja potilaan välissä on aina ihminen.
 – Päätöksen taudin puhkeamiseen liittyvästä informaatiosta tekee aina lääkäri, ei laite. Laite antaa vain informaation.
 Eettistä pohdintaa käsitellyn tiedon luotettavuudesta ja varmuudesta käydään jatkuvasti, kun sovellusta kehitetään. Ihmisen tietojen yhdistäminen eri lähteistä erityiseksi profiiliksi ei ole edelleenkään lainsäädännön mukaan mahdollista.
 – Viime toukokuussa tietosuojavaltuutettu antoi kannanottonsa siitä, ettei yksilötason profilointia pidä tehdä eikä voikaan tehdä, Janne Okkonen sanoo.
 Lapin sairaanhoitopiirissä jatketaan tietovaraston keräämistä muun muassa kunnilta. Tällä hetkellä sairaanhoitopiirin tietovarastossa on potilastietoja muutamasta perusterveydenhuollon yksiköstä, Okkonen kertoo.

Tekoäly voi tulla sairaanhoitoon jo muutaman vuoden sisällä – sovellus voi jopa ennustaa potilaan sairauksia


Summary: Radan raivaus- ja korjaustöiden arvioidaan kestävän perjantaina iltapäivään saakka.

Radalle kaatuneet puut ovat keskeyttäneet junaliikenteen Oulun ja Kemin välillä. Ratahallintokeskuksen mukaan syynä ovat radalle kaatuneet puut.
 Puita on kaatunut radalle Iin ja Myllykankaan välillä Pohjois-Pohjanmaan puolella ja ne ovat vaurioittaneet sähköradan rakenteita. Toistaiseksi junaliikenne Oulun ja Kemin välillä korvataan linja-autoilla. Radan raivaus- ja korjaustöiden arvioidaan kestävän iltapäivään saakka.
 VR:n nettisivujen mukaan esimerkiksi Helsingistä Kemijärvelle matkalla oleva juna myöhästyy aikataulustaan 2-3 tuntia.

Junaliikenne on poikki Oulun ja Kemin välillä – radalle on kaatunut puita


Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 “Viisikerroksinen asuintalo lipuu pitkin Jangtsejokea”, kertoi otsikko eräänä päivänä.
 Luin lauseen netin tekstitulvasta ohimennen. Muistan hämärästi ajatelleeni, että ehkä kerrostalo on sortunut rannalta veteen ja kelluu nyt jokea pitkin jossain päin Kiinaa.
 Se, mitä en ajatellut, olivat kellumiseen liittyvät fysiikan lait ja asukkaiden kohtalo. Mietin ainoastaan: “Jaahas, perus-Kiina.”
 Jos tätä työtä tekisi vain klikkien toivossa, Kiina olisi kultakaivos.
 Kun seuraa Kiinaa  työkseen, joutuu ohittamaan viikoittain otsikoita, jotka hämmentävät, huvittavat tai ahdistavat. Ne ovat kuin geenimanipuloituja lööppejä, jotka Suomen mittakaavassa tuntuisivat vähäteltyinäkin yliampuvilta.
 Samalla viikolla, kun törmäsin kerrostalo-otsikkoon, luin paljon muutakin outoa ja kamalaa. Kuinka isä heitti vastasyntyneen tyttärensä kalliolta, koska tahtoi poikalapsen. Kuinka kanssamatkustaja kuvasi junassa, kun mies ahdisteli seksuaalisesti omaa viisivuotiasta tytärtään. Että opettaja näytti vahingossa oppilaille pornoa luokassa.
 Jos tätä työtä tekisi vain klikkien toivossa, Kiina olisi kultakaivos. Maasta voisi helposti maalata kuvan jättimäisenä friikkisirkuksena. Mutta onko se kenellekään tarkoituksenmukaista?
 Ja jos ei, mikä sitten on? Mitä Kiinasta kannattaa kertoa?
 Historia on täynnä esimerkkejä siitä, kuinka hankala on nähdä, mitä tapahtuu sillä hetkellä, kun se on tapahtumassa.
 Kiinassa itsekin työskentelevä  toimittajakollegani on istuttanut päähäni ajatusleikin: Jos katson kirjeenvaihtajakauttani kymmenen vuoden päästä, mitä tulen katumaan? Mitä en tajunnut kertoa?
 Kysymys on vaikea. Historia on täynnä esimerkkejä siitä, kuinka hankala on nähdä, mitä tapahtuu sillä hetkellä, kun se on tapahtumassa. Vasta myöhemmin näkee selvästi.
 Olen katsonut viime aikoina silmät sikkaralla saksalaista Babylon Berlin -sarjaa, jossa natsien valtaannousun syitä kerrataan rikosdraaman keinoin. Kaikki vaikuttaa niin selkeältä. Tietenkin kävi kuten kävi!
 Mutta jos olisin ollut 1920-luvun Saksassa kirjeenvaihtajana, olisinko kymmenen vuoden päästä joutunut katumaan? Luultavasti.
 Jotta historian paineet eivät löisi korville, kollegani kysymystä ei saa päästää niskan päälle. Sen sijaan se kannattaa valjastaa hyötykäyttöön: pysähtyä tehtävälistojen täyttämän arjen keskellä ja katsoa hetki taaksepäin. Nyt uuden vuoden alussa on siihen oiva tilaisuus.
 Saan aina silloin tällöin yleisöpalautetta  siitä, että kerron Kiinasta liian pehmeästi. Miksi  kirjoitat keskiluokkaisista perheistä ? Missä ovat uutiset toisinajattelijoiden vangitsemisesta ja vähemmistöjen kamalista oloista?
 Kysymykset ovat tärkeitä ja ne saavat ajatukset hyrräämään.
 Kiinan ihmisoikeusrikkomuksista ja ympäristöongelmista pitää kertoa, ja toki  olemme niistä kertoneetkin . Mutta itse katuisin, jos tekisin juttuja vain Kiinan synkkyydestä. Mikään maa ei ole pelkästään huonoja uutisia ja suuria murheita – ei ainakaan Kiina, missä keskiluokka voi joka päivä paksummin.
 Minua ajaa myös kylmä logiikka: uskon, että kukaan ei kiinnostu jonkun toisen ongelmista, ellei se toinen ole hänelle tuttu. Kun havahdumme ymmärtämään, että monet kiinalaiset ovat arjessa kuten mekin, kiinnostumme myös siitä, mitä heille kuuluu.
 Jos sekään ei riitä, voimme kääntää järkeilyn lähemmäksi omaa napaamme: Kymmenen vuoden päästä kiinalainen keskiluokka vaikuttaa myös meidän elämäämme yhä enemmän. Silloin ainakin minä toivoisin ymmärtäväni heitä paremmin.
 Jos juttua ei kukaan lue, näe tai kuule, mitä merkitystä sillä on?
 Toinen asia, jonka kanssa painin , onkin juuri se omanapaisuus. Ulkomaanjournalismi tulee helposti rakentaneeksi me ja ne -asetelmaa. Miten ne, kiinalaiset, toimivat suhteessa meihin, suomalaisiin.
 Tätä asettelua lähes jokainen ulkomaantoimittaja haluaisi pyrkiä pakoon. Haasteita tuottaa se, että lähes jokainen ulkomaan juttua myyvä otsikon tekijä haluaa juosta syleillen sitä päin.
 Sillä tilastoista näkee, että Suomi-kulma kiinnostaa. Ja se mikä kiinnostaa, on nykyisin kenties jo tärkein uutiskriteeri. Sillä uutisia ei enää tarvitse hankkia valmiissa pussissa vaan jokainen pääsee karkkikauppaan itse valitsemaan, kuinka monta merkkaria haluaa. Jos ei tykkää punaisista, voi poimia vain keltaiset.
 Kiinaa ei voi enää heittää pussin pohjalle ja toivoa, että se syödään vahingossa. Se pitää saada maistumaan.
 Sillä jos juttua ei kukaan lue, näe tai kuule, mitä merkitystä sillä on?
 Uutinen voi kiinnostaa ja olla tärkeä yhtä aikaa.
 Pitäisikö siis kääntää kelkkaa  ja tarttua kuohuttavampiin aiheisiin? Ei, sanon tänäkin vuonna.
 Tai kyllä, jos lapsensa kalliolta heittäneestä miehestä kertoessa puhuu samalla siitä, miten monelle poikalapsi on yhä tyttöä toivotumpi etenkin maaseudulla. Ja kertoisi siitäkin, että kasvavalle osalle kiinalaisista lapsen sukupuolella ei ole nykyisin väliä. Uutinen voi kiinnostaa ja olla tärkeä yhtä aikaa.
 (Samalla konstilla minut saatiin lapsena syömään puuroa. Katso, täältä tulee lentokone!)
 Ehkä siis katuisin eniten sitä, jos en yrittäisi saada yleisöä kiinnostumaan Kiinasta pintaa syvemmältä. Kaikesta ei voi kirjottaa, mutta tiedonjanoa voi ruokkia. Ja internet on onneksi täynnä muitakin Kiina-juttuja kuin kelluvia taloja.
 Siitä kerrostalosta  muuten vielä: Törmäsin juttuun uudestaan ja luin otsikon tarkemmin. Kyseessä ei ollut asuintalo, vaan kerrostalon näköinen ja kokoinen ravintolalaiva, jota siirrettiin uuteen paikkaan.
 Mutta onneksi nyt ei ole vielä aika katua vaan jatkaa töitä – sitä paitsi vastaus on joka tapauksessa valmis vasta kymmenen vuoden päästä.
 Jenny Matikainen
 Kirjoittaja on Ylen Aasian-kirjeenvaihtajana. Hän katsoo tässä blogissa Kiinaa eri kanteilta ja uskoo, että asian ymmärtäminen ei tarkoita, että olisi siitä samaa mieltä.

Jenny Matikainen: Kiinassa on normipäivä, kun kerrostalo lipuu pitkin jokea ja mies heittää lapsensa kalliolta, mutta pitääkö niistä kirjoittaa juttuja?


Summary: Kasvihuoneiden lisäksi valopäästöjä ovat Suomessa viime vuosikymmeninä lisänneet esimerkiksi uudet valaistut tiet ja asutuksen leviäminen.

Täydellinen, luonnollinen pimeys on Suomessa äärimmäisen harvinaista. Keinovalo yltää jo lähes jokaiseen Suomen kolkkaan.
 – Täysin luonnollista taivasta, missä valoa tai valosaastetta ei ole ollenkaan, on Suomessa vain parin prosentin alueella ja niillä ei asu väestöä, sanoo Itä-Suomen yliopiston nuorempi tutkija Antti Petteri Hiltunen.
 Hiltunen on kollegoineen  tutkinut  yövalaistuksen ja valopäästöjen alueelllista jakautumista Suomessa. Vertailuvuodet ovat 1993 ja 2012.
 Tutkimusajanjakson aikana valaistuksen määrä ja intensiteetti ovat kasvaneet.
 Suurin lisäys valaistuksen määrässä löytyy Pohjanmaalta, erityisesti Närpiöstä. Kun radianssin arvo Helsingin keskustassa on 150, Närpiössä suurin arvo on lähempänä 9000 nanowattia\steradiaani\neliösentti.
 – Kirkkaimmiksi keinovalon lähteiksi paljastuivat tutkimusaineiston perusteella Närpiön kasvihuoneviljelmät, jotka loistavat selkeästi kirkkaammin kuin Suomen kaupungit, Hiltunen sanoo.
 Närpiössä on  yli 400 kasvihuoneviljelijää ja yli 77 hehtaaria kasvihuoneita. Kaupungissa tuotetaan suuri osa Suomen tomaateista ja kurkuista. Kasvihuoneviljely on tärkeä elinkeino ja se näkyy myös keinovalon määrää selvittäneessa tutkimuksessa.
 – Ei sille muuta selitystä keksi. Siellä on kirkas alue, vaikka ei ole väestöä juurikaan – ja lähellä on väestöltään suurempia kaupunkeja, jotka eivät säteile niin kirkkaasti, Hiltunen sanoo.
 Hiltusen mukaan kasvihuoneviljely näkyy jo vuoden 1993 tilastossa Kasvihuoneiden säteilyä on maailmalla tutkittu ja esimerkiksi Alankomaissa sitä Hiltusen mukaan säädelläänkin.
 Kaivoksia, hiihtokeskuksia ja asutusta
 Kasvihuoneiden lisäksi uudet valaistut tiet ja asutuksen leviäminen ovat muita valopäästöjä lisänneitä asioita. Öisten valolähteiden määrä on lisääntynyt esimerkiksi kaupunkien ympärillä, niiden ympäryskuntien kasvaessa.
 Tutkimuksen mukaan satelliittiaineistossa erottuvat selvästi myös Lapun ja Kainuun uudet kaivokset Kevitsa, Suurikuusikko ja Talvivaara. Myös Lapin ja itäisen Suomen hiihtokeskusten laajeneminen on kasvattanut valopäästöjen määrää.

Suomen säteilevin kaupunki on pikkuinen Närpiö – kasvihuoneiden öinen valo loistaa Helsinkiäkin kirkkaammin


Summary: Kotkan seudun metalli- ja konepajayritykset jalkautuvat kauppakeskukseen houkutellakseen nuoria alalle.

Kotkalainen  Neea Pöllänen  ei ehdi valmistua levyseppähitsaajaksi, ennen kuin hänet jo revitään koulunpenkiltä töihin. Työ valimon valunpuhdistajana Kotkassa alkaa tammikuun lopulla.
 Se ei ole ihme, sillä metallialan yritykset eri puolilla Suomea kamppailevat jo useita vuosia jatkunutta työvoimapulaa vastaan.
 Työnantajajärjestön mukaan teknologiateollisuuteen tarvitaan 53 000 uutta ammattitaitoista osaajaa vuoteen 2021 mennessä.
 – Suuri osa firmoista on kasvuvaiheessa. Rekrytointitarpeita on seitsemällä tai kahdeksalla yrityksellä kymmenestä. Se on kasvun este, ettei työntekijöitä ole. Silloin tilauksia ei voi ottaa vastaan, Teknologiateollisuus ry:n aluejohtaja  Jari Kinnunen  sanoo.
 "Naama pysyy puhtaana"
 Pöllänen työskenteli ennen alan vaihtoaan ravintola-alalla muun muassa tarjoilijana. Käsien ihottuman vuoksi työt saivat kuitenkin jäädä.
 – Muistelin mennyttä aikaa ja isääni, joka vei minua omien töidensä perässä eri konepajoille. Siellä näin hitsaushommia, ja sieltä on se mielenkiinto lähtenyt, Pöllänen sanoo.
 Alan yritykset ja etujärjestöt ovat kuitenkin sitä mieltä, että liian harva nuori tietää, minkälaista työtä metallialalla tehdään. Alan koulutukseen ei hakeuduta, koska mahdollisuuksia tutustua työhön ei ole ollut tarpeeksi.
 – Olemme epäonnistuneet myyntityössä. Mielikuvat alasta ovat vanhentuneet. Nykyään työt ovat aikaisempaa monipuolisempia, siistimpiä ja monesti töitä tehdään kansainvälisessä ympäristössä, Kinnunen sanoo.
 Levyseppähitsaaja hitsaa edelleen, mutta olosuhteet ovat toiset.
 – Missään pajassa ei ole enää hämyistä ja sumuista. Naama pysyy puhtaana, sanoo työvalmentaja  Mikko Katainen  Etelä-Kymenlaakson ammattiopistosta.
 Hänen kokemuksensa mukaansa koneistajan työ on muuttunut ehkä kaikkein radikaaleimmin.
 – Koneistuslaitteet ovat pääsääntöisesti numeerisesti ohjattuja. Koneistaja syöttää arvot koneeseen ja pistää palikan paikalleen. Sen jälkeen robotti hoitaa työn alusta loppuun, Katainen sanoo.
 Paikalliset yritykset aktiivisia
 Kotkalainen konepajayritys Haavisto Oy palkkasi viime vuonna kymmenen uutta työntekijää. Yritys työllistää Hovinsaarella ja Mussalossa yhteensä noin 70 ihmistä.
 Toimitusjohtaja  Jarkko Haaviston  mukaan tänä vuonna tarvetta uusille työntekijöille on vähintään saman verran.
 Metallissa on töitä -kampanjan avajaisia vietettiin keskiviikkona. Jarkko Haavisto esitteli kotkalaisen tilauskonepaja Haavisto Oy:n toimintaa. Miina Sillanpää / Yle
 Niin ikään Kotkassa toimivan tilauskonepajan Power Tech Groupin toimitusjohtajan  Kimmo Lappalaisen  arvio on, että työntekijöitä tarvittaisiin kymmenkunta.
 Juuri Kotkan seudun metalli- ja konepajayritysten omasta aloitteesta paikalliseen kauppakeskus Pasaatiin avattiin keskiviikkona näyttelytila, jossa yritykset ja Ekami järjestävät tammikuun ajan tempauksia saadakseen alan vaihtoa tai opiskelupaikan valintaa miettivien huomion.
 Yrityksistä mukana ovat Haaviston ja Power Tech Groupin lisäksi HNR Konepaja ja Sulzer. Näyttelytilaa koordinoi kehittämisyhtiö Cursor.
 Yritykset pyrkivät tavoittamaan paitsi metallialaa jo opiskelevat, myös ne peruskoululaiset, jotka lähitulevaisuudessa vasta pohtivat opinpolkuaan.
 – Tämä on mielenkiintoinen kokeilu. Kovin tavallista se ei ole, että näin pitkäksi aikaa perustetaan tällainen piste. Uusia avauksia pitää tehdä, aluejohtaja Kinnunen sanoo.

Valtava työvoimapula vaivaa metallialaa – muutamassa vuodessa tarvitaan 53 000 uutta työntekijää


Summary: Perjantaina sovitaan oikeudenkäynnin yksityiskohdista, muun muassa siitä missä pääkäsittely pidetään. Yle seuraa päivän kulkua tässä artikkelissa.

Tästä on kyse Turun terrori-isku tapahtui 18.8.2017. Puukotuksissa kuoli kaksi ja kahdeksan loukkaantui. Marokkolainen turvapaikanhakija Abderrahman Bouanane sai teoista elinkautisen vankeustuomion Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa. Käräjäoikeuden mukaan Bouanane syyllistyi terroristisessa tarkoituksessa tehtyihin murhiin ja murhan yrityksiin.
 Turun hovioikeus alkaa käsitellä  Turun terrori-iskua  perjantaina kello 9.30. Kyseessä on valmisteluistunto, jossa sovitaan erinäisistä asioista liittyen oikeudenkäynnin varsinaiseen pääkäsittelyyn.
 Kiistanalaisin asia on se, järjestetäänkö yksi vai kaksi erillistä oikeudenkäyntiä. Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa elinkautistuomion saaneen  Abderrahman Bouananen  asianajaja  Kaarle Gummerus  aikoo esittää kahden oikeudenkäynnin järjestämistä.
 Miksi erilliset oikeudenkäynnit?
 Kaarle Gummerus haluaa, että puukotusiskussa vakavasti loukkaantuneen  Hassan Zubierin  vaatimukset ansionmenetyksistä käsiteltäisiin erillisessä oikeudenkäynnissä.
 Bouanane tuomittiin käräjäoikeudessa maksamaan Zubierille ansionmenetyskorvauksia vajaa tuhat euroa kuukaudessa siihen asti kunnes hän täyttää 65 vuotta.
 Myöhemmin  Zubier tunnusti hakeneensa korvauksia  väärennettyjen asiakirjojen perusteella. Hovioikeudessa Zubier esittää alempia korvauksia, mutta Bounane on valittanut niistä.
 – Zubierin vaatimuksiin täytyy suhtautua äärimmäisen kriittisesti. Se selvitys, mikä meille on annettu, ei ole luotettava, Kaarle Gummerus sanoo.
 Gummeruksen mielestä ansionmenetyskorvauksista pitäisi järjestää erillinen oikeudenkäynti, koska  poliisi on käynnistänyt tutkinnan  liittyen Zubierin avuksi perustettuun rahankeräykseen.
 Gummerus haluaisi odotaa poliisitutkinnan valmistumista.
 – Kyllä minä ainakin haluaisin nähdä, tuleeko siellä esiin jotain muitakin asiota esille ennen kuin tätä ansionmenetyskorvausta käsitellään, Gummerus sanoo.
 En nyt oikein usko, että Isis hyökkäisi tänne ja yrittäisi vapauttaa vastaajan.  Asko Nurmi
 Yhteiskunnalle vain kuluja
 Zubierin asiamies, oikeustieteen tohtori  Ari Huhtamäki  vastustaa kahden oikeudenkäynnin järjestämistä. Hänen mukaansa poliisin tutkinta ei mitenkään liity ansionmenestyskorvauksiin, joten sen valmistusmista ei tarvitse odottaa.
 Hän ihmetteleekin mihin toista oikeudenkäyntiä oikein tarvitaan.
 – Ihmettelen tätä suuresti, koska tästä olisi vain ylimääräisiä kuluja yhteiskunnalle.
 Kaarle Gummeruksen mielestä ansionmenetyskorvausten käsittely veisi myös liian paljon aikaa varsinaisen terrori-iskun käsittelyltä. Siksikin erillinen oikeudenkäynti olisi paikallaan.
 Huhtamäki ihmettelee myös tätä perustetta.
 – Ei tämän ansionmenetysasian käsittelyyn voi mennä oikeudessa kuin tunti tai puolitoista, Huhtamäki sanoo.
 Ihmettelen tätä suuresti, koska tästä olisi vain ylimääräisiä kuluja yhteiskunnalle.  Ari Huhtamäki
 Keitä paikalla?
 Valmisteluistuntoon Turun hovioikeuteen eli Akatemiatalolle tulevat paikalle syyttäjät  Hannu Koistinen  ja  Sampsa Hakala , sekä Ari Huhtamäki ja Kaarle Gummerus.
 Sen sijaan Abderrahman Bouanane ja Hassan Zubier eivät ole paikalle. Paikalle eivät saavu ennakkotietojen mukaan myöskään muut uhrit tai heidän avustajansa.
 Bouananelle on järjestetty mahdollisuus seurata istuntoa videon välityksellä Turun vankilasta.
 Vuonna 1623 perustettu Turun hovioikeus sijaitsee Turun tuomiokirkon vieressä. Jouni Koutonen / Yle
 Hovioikeuskäsittely istutaan kolmen tuomarin kokoonpanossa. Lisäksi mukana on hovioikeuden esittelijä. Turun hovioikeudenlaamanni  Asko Nurmi  toimii puheenjohtajana.
 Vankilassa vai Akatemiatalolla?
 Valmisteluistunnossa on tarkoitus käydä läpi asiat, joista osapuolet ovat samaa mieltä ja joista on erimielisyyttä.
 Istunnossa myös ratkaistaan missä ja koska pääkäsittely pidetään. Alustavasti pääkäsittelyn oli sovittu alkavan viikolla seitsemän Turun vankilassa.
 Hovioikeudenlaamanni Asko Nurmi sanoo kuitenkin, että Turun vankila esitti keskiviikkona toiveen, voisiko pääkäsittelyn pitää muualla. Käytännössä tämä tarkoittaa Akatemiataloa eli Turun hovioikeutta.
 Nurmen mukaan asia ratkaistaan valmisteluistunnossa perjantaina. Mikäli pääkäsittely päätetään järjestää Akatemiatalolla, Nurmi ei näe siinä mitään turvallisuusuhkaa.
 – En nyt oikein usko, että Isis hyökkäisi tänne ja yrittäisi vapauttaa vastaajan, Nurmi sanoo.
 Tämä on pitkälle oikeudellista pohdintaa, miksi tämä hänen toimintansa katsotaan.  Kaarle Gummerus.
 Yleisöllä on mahdollisuus seurata valmisteluistuntoa perjantaina Turun hovioikeudessa.
 Mikäli pääkäsittely järjestetään Turun vankilassa, yleisö pääsee sisään aamupäivän ajaksi. Iltapäivästä alkaen oikeudenkäyntiä on mahdollista seurata videoyhteyden välityksellä Turun hovioikeudesta.
 Varsinainen oikeudenkäynti
 Turun terrori-iskun pääkäsittelyyn varattaneen aikaa kolme–neljä päivää. Kaarle Gummerus sanoo, että hovissa ei ole enää kyse näyttökysymyksistä, sillä Abderrahman Bouanane myönsi käräjäoikeudessa puukotukset ja piti itseään terroristina.
 Puolustusasianajaja Kaarle Gummeruksen mukaan terroristisen teon määritelmä ei täyttynyt. Tätä hovioikeus johtuu nyt pohtimaan.
 – Hovissa arvioidaan tämän terroristisen tarkoituksen määritelmää. Tämä on pitkälle oikeudellista pohdintaa, miksi tämä hänen toimintansa katsotaan.
 Kaarle Gummerus sanoo, että puolustuksella ei ole esittää varsinaisesti mitään uusia todisteita. Todistelut ja asiakirjat ovat samat kuin käräjäoikeudessakin.
 – Lainsäädäntö on muuttunut tässä välissä, että hiukan sitä joudutaan sivuamaan, mutta ei mitään ihmeellisen olennaista ole tulossa.
 Lue lisää:
 Käräjäoikeus antoi tuomionsa: Turun puukottajalle elinkautinen – Iskusta selvinnyt kertoo tuntevansa iloa, mutta myös surua
 Analyysi: Turun puukotuksista tuli Suomen ensimmäinen terrori-isku – kansalle ja uhreille tuomiolla on suuri henkinen merkitys
 Liian hidas turvapaikkaprosessi ja radikalisoitumisen ennaltaehkäisy retuperällä – Onnettomuustutkintakeskus julkaisi Turun puukotuksia koskevan selostuksensa

Turun terrori-iskun hovioikeuskäsittely pidetään ehkä oikeustalolla – Tuomari: En usko, että Isis hyökkäisi tänne ja yrittäisi vapauttaa vastaajan


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Turun hovioikeus alkaa käsitellä Turun terrori-iskua
 Tänään alkavassa Turun terrori-iskun valmisteluistunnossa on tarkoitus sopia oikeudenkäynnin yksityiskohdista ja muun muassa siitä, missä hovioikeuden pääkäsittely helmikuussa pidetään. Turun hovioikeuteen eli Akatemiatalolle saapuvat Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa elinkautistuomion saaneen  Abderrahman Bouananen  asianajaja  Kaarle Gummerus  ja  Hassan Zubierin  asiamies, oikeustieteen tohtori  Ari Huhtamäki , sekä syyttäjät  Hannu Koistinen  ja  Sampsa Hakala . Yle seuraa päivän kulkua.
 Helsingissä 80 bussia korvaa metron viikonloppuna
 Marja Väänänen / Yle
 Ainakin 100 000 ihmistä joutuu miettimään matkasuunnitelmansa uusiksi Helsingissä, kun  metron kulku keskeytetään  uuden asetinlaitteen asennustöiden vuoksi. Viikonloppuna poikki on koko vanhan metron osuus Lauttasaaresta itään ja tilalla suhaa 80 bussia.
 Valkoinen talo tutkii katastrofirahaston käyttöä muurin rahoitukseksi
 Jim Watson / AFP / Lehtikuva
 Yhdysvaltain hallinto on aloittanut presidentti  Donald Trumpin  johdolla valmistelut  kansallisen hätätilan julistamiseksi . Hätätilan turvin Trump voisi ohittaa kongressin, joka ei ole myöntänyt rahaa muurin rakentamiseen Meksikon rajalle. Nyt armeijan rakennusosasto selvittää, miten katastrofirahaston varoja voitaisiin käyttää muurin pystyttämiseen. Rahasto on alun perin tarkoitettu esimerkiksi tulvien, maastopalojen ja muiden luonnonkatastrofien aiheuttamien vahinkojen korjauksiin.
 Romanialle siirretään EU:n puheenjohtajan nuija
 Kuoro esiintyi Romanian EU-puheenjohtajakauden avajaisjuhlissa Bukarestissa torstaina. Robert Ghement / EPA
 Poliittisen kiistelyn repimästä ja korruption piinaamasta Romaniasta tuli vuodenvaihteessa EU:n puheenjohtajamaa. EU:n ylin johtajisto komission ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajineen vieraili puheenjohtajakauden avajaisissa Bukarestissa. Romanian puolivuotiskaudella  unionilla on edessään isoja haasteita  brexitistä parlamenttivaaleihin.
 Kun kuntosalitreenit ja muut tavoitteet tyssäävät heti alkuunsa
 Niko Mannonen / Yle
 Vielä tähän aikaan vuodesta kuntosalilla on niin täyttä, että laitteille täytyy jonottaa eikä ryhmäliikuntatunneille meinaa mahtua. Mutta usein into lopahtaa jo parin kuukauden päästä.  Asiantuntija sanoo , että motivaatio ei tule itsestään, motivaatio tehdään.
 Sää on tuulista ja melko lauhaa
 Yle
 Maan etelä- ja keskiosiin virtaa tänään lauhempaa ilmaa. Monin paikoin on aurinkoista mutta hyvin tuulista, sanoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen . Sen sijaan pohjoisessa satelee lunta. Lämpötila on iltapäivällä lähes koko maassa nollan tienoilla. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Turun iskua käsitellään hovissa, Helsingin metro pysähtyy viikonlopuksi, Trump hamuaa muurirahoja katastrofikassasta


Summary: Vanhan metrolinjan asetinlaite vaihdetaan uuteen, minkä vuoksi metrojunat eivät aja viikonlopun aikana lainkaan Lauttasaaresta itään.

Viikonlopun katkos metroliikenteessä mietitytti Kampissa liikkuneita matkustajia jo torstaina.
 – Saaren Facebook-ryhmässä on jonkin verran spekuloitu, että miten katkos vaikuttaa ja miten pääsee vaikkapa lastenvaunujen tai pyörätuolin kanssa ryysiksessä liikkumaan, Lauttasaaressa asuva  Annina  pohti.
 – Mistä liput ostetaan ja missä ne dösäpysäkit on, liikkuminen ei saisi olla ainakaan kovin paljon vaikeampaa kuin normaalisti, huolehti puolestaan helsinkiläinen  Janne .
 Metro lakkaa jo perjantaina kello 18 liikennöimästä Itäkeskuksesta Mellunmäkeen ja Vuosaareen. Lauantaina ja sunnuntaina poikki on koko vanhan metron osuus Lauttasaaresta itään. Poikkeustilanne johtuu asetinlaitteen vaihtotöistä.
 Metron tilalla suhaa 80 bussia
 Metroliikenne pyritään viikonlopun aikana korvaamaan ylimääräisillä busseilla ja raitioliikenteellä.
 – Kapasiteetti ei tietenkään ole sama kuin metrolla, mutta katko ajoittuu viikonloppuun, jolloin ihmisillä on ehkä arkipäiviä enemmän valinnanvaraa liikennevälineiden ja reittien suhteen, HSL:n joukkoliikennesuunnittelija  Petri Nissinen  toteaa.
 Korvaavat bussit liikennöivät ajankohdasta riippuen 5-10 minuutin vuorovälein. Lippu sekä bussiin että raitiovaunuun kannattaa ostaa etukäteen. Metroa korvaaviin busseihin saa nousta voimassa olevan lipun kanssa myös keskiovista.
 Busseissa saattaa ajoittain olla matkustajia ruuhkaksi asti ja HSL kehottaakin ihmisiä varamaan matkoihin ylimääräistä aikaa ja kärsivällisyyttä.
 Lastenvaunujen, rollaattorin tai pyörätuolin kanssa ei välttämättä mahdu heti kyytiin ja polkupyörää ei korvaaviin busseihin tai raitiovaunuihin saa viedä ollenkaan. Metro alkaa liikennöidä normaalisti jälleen maanantaina 14.1.
 Idän bussiralli näkyy keskustan liikenteessä
 Metron seisahtuminen tuo siis Helsingin keskustaan tavallista enemmän bussiliikennettä.
 Perjantai-iltana matkan Itäkeskuksesta Mellunmäkeen korvaa bussilinja 99MX ja Vuosaareen linja 99VX. Linjojen liikennöinti alkaa noin klo 17:30 ja ne kulkevat lähelle puolta yötä.
 Lauantaina ja sunnuntaina metroa korvaa kolme erilaista bussivuoroa 99B, 99M ja 99V. Bussit pysähtyvät erikseen merkityillä korvaavan liikenteen pysäkeillä. Myös Lauttasaaren bussilinjat 20, 21 ja 21B korvataan viikonloppuna linjoilla 20X ja 21X.
 Kimmo Hiltunen / Yle
 Kantakaupungissa metroa korvaa puolestaan raitiovaunu 11, joka kulkee Salmisaaresta Paavalinkirkolle. Linja käyttää kaikkia reitin varrella olevia pysäkkejä.
 Kaikkien korvaavien vuorojen aikataulut voi tarkistaa  HSL:n reittioppaasta .
 Uusi asetinlaite vähentää liikennehäiriöitä
 Asetinlaite on metroradalla oleva turvalaite, jonka tehtävä on varmistaa junalle turvallinen kulkutie.
 Uuden laitteen avulla pystytään entistä paremmin tunnistamaan, missä juna milloinkin on ja välittämään tieto aiempaa nopeammin eteenpäin. Laitteen päivittäminen uuteen voikin helpottaa myös matkustajien arkea.
 – Käytännössä matkustajat voivat saada entistä reaaliaikaisempaa tietoa junien aikatauluista ja siitä, missä mikäkin juna liikkuu, sanoo HKL:n infra- ja kalustoyksikön johtaja  Artturi Lähdetie .
 Asetinlaitteen toimittaa suomalainen yritys Mipro Oy, jonka laite löytyy jo metron läntiseltä osuudelta. Vanhan kantametron puolella on tähän asti ollut Siemensin toimittama laite.
 – Näiden kahden välille toteutetun rajapinnan luotettavuus ei ole aina ollut paras mahdollinen. Tästä aiheutuneet häiriöt tulevat jatkossa poistumaan, kun koko metron varrella on yhteneväiset laitteet, sanoo Lähdetie.

Ainakin 100 000 ihmistä joutuu muuttamaan matkasuunnitelmiaan, kun metro seisahtuu viikonlopuksi – tilalla suhaa 80 bussia


Summary: Syytökset korruptiosta, valtakamppailusta ja kotiinpäin vetämisestä varjostavat Romanian ensimmäistä EU-puheenjohtajakautta. Puheenjohtajuus siirtyy Romanialta Suomelle kesällä.

Romanian hallitus korostaa pystyvänsä hoitamaan EU:n puheenjohtajamaan tehtävää maan sisäisestä poliittisesta riitelystä huolimatta.
 Hallitus pyrki hälventämään epäilyjä esitellessään tavoitteitaan ulkomaisille toimittajille Bukarestissa torstaina.
 – Me olemme valmiit, sanoi puheenjohtajuudesta vastaava ministeri  George Ciamba .
 Romania aloitti EU:n puolivuotisen kiertävän puheenjohtajakauden vuoden alussa. Virallisia avajaisia vietettiin illalla Bukarestissa. Kyseessä on ensimmäinen puheenjohtajakausi Romanialle, joka liittyi unioniin 2007.
 Käytännössä puheenjohtajamaa johtaa puhetta jäsenmaiden muodostaman ministerineuvoston kokouksissa ja pystyy määrittelemään neuvoston kokousten asialistan.
 Riitely herätti epäilyksiä valmiudesta
 EU-komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  arvioi vuoden vaihteessa lehtihaastattelussa, että vaikka maa on tekniseltä kannalta valmis tehtävään, Romanian hallitus ei ole täysin ymmärtänyt, mitä puheenjohtajan tehtävä vaatii.
 Marraskuussa Romanian presidentti  Klaus Iohannis  oli sanonut, että Romania ei ole valmis ottamaan vastaan puheenjohtajan tehtävää. Samaan aikaan puheenjohtajakauden valmisteluista vastannut eurooppaministeri erosi tehtävästään.
 Hallituksen ja presidentin välillä on ollut eripuraa siitä, kumpi edustaa Romaniaa EU-huippukokouksissa. Presidentti Iohannis on myös torpannut useita hallituksen ehdottamia nimityksiä. Iohannis edustaa konservatiivipuoletta, pääministeri  Viorica Dăncilă taas sosiaalidemokraatteja.
 – Meillä on syksyllä presidentinvaalit. Totta kai meillä on maan sisäistä poliittista kilpailua, mikä on normaalia demokraattisessa maassa, sanoi ulkoministeri  Teodor Meleșcanu .
 Puheenjohtajakauden avajaisseremoniassa presidentin ja hallituksen kissanhännänveto ei noussut pinnalle. Presidentti Iohannis piti ympäripyöreän puheen, jossa hän arvioi että puheenjohtajakaudesta tulee menestyksekäs.
 Pääministeri Dăncilă taas puolusti verhotusti hallitusta EU:n syytöksiltä, joiden mukaan hallitus on ottanut takapakkia korruption vastaisessa kamppailussa ja vaarantaa toimillaan oikeusvaltioperiaatteen toteutumista.
 – Kaikki, mikä on perustuslain mukaista, on myös eurooppalaisten arvojen ja periaatteiden mukaista, Dăncilă sanoi.
 Komission puheenjohtaja Juncker kritisoi nimeltä mainitsematta Romanian toimia puheessaan sanoen, että EU:ssa tärkeä kompromissien hakeminen ei ulotu kysymyksiin oikeusvaltiosta tai ihmisoikeuksista.
 – Vain teistä itsestänne riippuu, onko Romanian politiikka hyvä esimerkki vai vakava varoitus Euroopalle, sanoi puolestaan Eurooppa-neuvosto puheenjohtaja  Donald Tusk .
 Puheiden jälkeen kutsuvierasyleisölle esiintyi kaikkien EU-maiden soittajista koottu sinfoniaorkesteri, joka esitti romanialaisen säveltäjän  George Enescun  teoksen sekä Beethovenin Oodin ilolle, jota ehdotettiin aikanaan EU:n viralliseksi hymniksi.
 Samaan aikaan konserttisalin ulkopuolella sadat ihmiset osoittivat mieltään hallitusta vastaan. Kylteissä he syyttivät hallitusta korruptoituneeksi.
 Taka-askeleet korruptiossa huolettavat
 Romanian puheenjohtajakausi on herättänyt epäilyksiä myös korruption torjumisen näkökulmasta. Komission marraskuussa julkaisema raportti huomautti, että Romania on ottanut takapakkia korruption vastaisessa kamppailussa.
 Hallitus on esimerkiksi erottanut korruptiotapauksia tutkivan syyttäjäviraston DNA:n pääsyyttäjän ja kaventanut oikeuslaitoksen riippumattomuutta.
 Hallituksen todellinen johtaja on sosiaalidemokraattien puheenjohtaja  Liviu Dragnea , joka ei voi itse toimia pääministerinä koska hänet on tuomittu vaalitulosten peukaloinnista.
 Samoihin aikoihin kun Romania aloitti puheenjohtajakautensa, Dragnea kertoi haastavansa komission EU-tuomioistuimeen väärinkäytössyytösten takia. EU:n petostentorjuntavirasto OLAF epäilee, että Dragnea on kavaltanut 21 miljoonaa euroa EU-rahaa.
 – Jokaisella kansalaisella ja poliitikolla on oikeus käyttää kaikki mahdollisuudet syyttömyytensä todistamiseen, ulkoministeri Meleșcanu sanoi Dragnean oikeusjutusta.
 Romanian ulkoministeri Teodor Melescanu vastaili toimittajien kysymyksiin Bukarestissa torstaina. Petri Raivio / YLE
 Romania lupaa edistää kompromisseja
 Meleșcanu ja useat muut hallituksen ministerit korostivat toistuvasti, että Romania aikoo toimia neutraalina puheenjohtajamaana, joka ei runno läpi omia kantojaan jäsenmaiden muodostamassa neuvostossa.
 Epäilys nousi esiin muun muassa siksi, että Romania korostaa puheenjohtajakauden ohjelmassaan köyhemmille jäsenmaille maksettavan koheesiorahoituksen merkitystä. Rahoitus on yksi puheenjohtajakauden isoista kysymyksistä, sillä yksi käsittelyssä olevista asioista on EU:n tulevien vuosien rahoituskehys.
 – Emme ole EU:n pomo. Yritämme vain helpottaa yhteisymmärryksen löytämistä jäsenmaiden kesken, Meleșcanu sanoi.
 Kompromissialttiutta Romania halusi osoittaa ensimmäisessä johtamassaan ministerikokouksessa tiistaina. Romania sitoutui ottamaan vastaan muutamia Välimerestä pelastettuja siirtolaisia, vaikka maa on tähän asti suhtautunut torjuvasti turvapaikanhakijoiden siirtoihin EU:n sisällä.
 Romanian puheenjohtajakausi päättyy kesäkuun lopussa. Suomi ottaa vastaan puheenjohtajuuden 1. heinäkuuta.

Korruption riivaama Romania tarttui EU:n ruoriin epäilysten alla – Hallituksen ja presidentin tukkanuotta on ministerin mukaan "normaalia"


Summary: Tänä vuonna voi ampua poikkeusmenetelmin tuhat villisikaa.

Suomen Riistakeskus on antanut Itä-Suomeen poikkeusluvan ampua villisikoja metsästyslaissa normaalisti kielletyillä tavoilla, sillä afrikkalaisen sikaruton (ASF) pelätään leviävän Venäjältä Suomeen. Asiasta uutisoi Lännen Media.
 Metsästämisen tehostamiseksi aseisiin saa kiinnittää valovahvistimet ja pimeänäkölaitteet. Myös supikoiria saa metsästää samoilla keinoin.
 Maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) sanoo, että ministeriö haluaa tehostettuja toimia villisian metsästykseen, koska sikaruton uhkataso on korkea. Hänen mukaansa tavoitteena on, että villisikakanta ei kasva tai jopa pienenee.
 Villisikoja voi ampua poikkeusmenetelmin tänä vuonna tuhat kappaletta ja supikoiria 5 000 kappaletta. Poikkeuslupaa voi käyttää enintään sata henkilöä.

Lännen Media: Sikaruton pelossa Suomessa otetaan käyttöön poikkeuskeinot – villisikoja saa ampua aseilla, joissa on valovahvistimet


Summary: Kuntosalilla on nyt niin täyttä, että laitteille täytyy jonottaa, eikä ryhmätunneilla ole tilaa. Kaksi kuukautta eteenpäin ja taas mahtuu, koska ihmisten motivaatio on ehtinyt hiipua.

Alkuvuodesta elämäntaparemontti tuntuu alkavan hienosti. Kuntosalilla rehkii innokas porukka.
 Sitten into lopahtaa ja vähitellen salikerrat harvenevat. Miksi siinä käy niin?
 Lasse Seppäsen  mukaan monestakin syystä. Ensinäkin jo tavoite voi olla väärä. Ihminen on ostanut kalliin kuntosalikortin, koska hänestä tuntuu, että niin kuuluu vuodenvaihteen jälkeen tehdä.
 Täytyy lähteä liikkeelle.
 – Moni huomaa muutaman viikon jälkeen, että sehän vaatiikin yllättävän paljon työtä. Minun täytyy sitoutua liikuntaan ja oikeaan ruokavalioon. Pian mielihaluyllyke ylittää tavoitteen eteen tehtävän pienen ponnistelun.
 Mikael Crawford/Yle
 Seppäselle tilanne on tuttu. Hän tietää, miltä tuntuu, kun motivaatio on nollassa.
 Hänellä on kuusi ampumahiihdon suomenmestaruutta ja hän on kahdesti selvittänyt triathlonin täyden eli Ironman-matkan. Kiipeilykokemusta on karttunut Afrikan Kilimanjarolta.
 Hän on valmentanut kuntoilijoita ja urheilijoita sekä kouluttanut liikunta- ja hyvinvointialan ammattilaisia. Nykyisin Seppänen toimii psyykkisenä valmentajana.
 Samat tavoitteita ja motivaatiota koskevat lainalaisuudet kuin kuntoilussakin, pätevät Lasse Seppäsen mukaan myös työelämässä, opiskelussa tai perhe-elämässä.
 Hyvin laaditut tavoitteet johtavat varmemmin onnistumisiin. Jos ylipäätään haluamme saada jotain aikaiseksi, siihen tarvitaan motivaatiota.
 Valmentajan mielestä motivaatio ei tule, motivaatio tehdään.
 Neniya Lanti / AOP
 Mutku- ja sitkutyypeillä into lopahtaa alkuunsa
 Aloittaminen on aina vaikeinta.
 Päässä alkaa jo parin hikiviikon jälkeen takoa ajatus, että on surkimus, ei kannata edes yrittää, miksi ponnistella, kun elämästä voi nauttia ja päästä helpommalla.
 Selityksiä omalle vetelyydelle löytyy aina. Yksi yleisimmistä on kiire.
 Lasse Seppänen vertaa alkua uusien juoksukenkien, luistinten tai hiihtomonojen sisäänajoon. Hiertää ja tuntuu epämukavalta, mutta pian jalka tottuu.
 Ensiksi on selvitettävä itselle, miksi haluan tätä tehdä, esimerkiksi käydä kuntosalilla.
 – Ei kannata tuhlata energiaa sellaisiin asioihin, mitä ei oikeasti edes halua. On turha mutkutella ja sitkutella sellaista, mikä ei ole itselle edes kovin tärkeää.
 Niko Mannonen / Yle
 Lasse Seppäsen mukaan selittelyt ovat suojakeinoja, jotka kertovat, ettei vain pystynyt sitoutumaan tavoitteisiin, eikä motivaatio riittänyt päämäärän toteuttamiseksi.
 Hän käyttää termiä ”opittu avuttomuus".
 "Alkaa uskotella itselleen, että enhän ole tässä aiemminkaan onnistunut, niin en voi nytkään."  Lasse Seppänen
 – Ikään kuin innostuu samasta asiasta usempaan otteeseen, mutta jossain vaiheessa alkaa uskotella itselleen, että enhän ole tässä aiemminkaan onnistunut, niin en voi nytkään. Minulla ei riitä kurinalaisuutta, eikä ole riittänyt ennenkään.
 – Jos odotukset omasta onnistumisesta ovat hiipuneet ja rypee pohjamudissa, motivaatio lässähtää.
 Älä tukahduta motivaatiota hikeen
 Lasse Seppänen neuvoo lähtemään liikkeelle pienin askelin, kohti isoja, pitkän aikavälin tavoitteita.
 "Alkuvuodesta ihmiset alkavat liikkua liikaa ja liian tehokkaasti suhteessa heidän kuntoonsa."  Lasse Seppänen
 – Usein alkuvuodesta ihmiset alkavat liikkua liikaa ja liian tehokkaasti suhteessa heidän kuntoonsa. Sitten iskee väsymys, elimistö pysäyttää ja se vaikuttaa motivaatioon.
 Myös väärä lajivalinta voi viedä innostuksen rippeetkin. Lajin pitäisi tuoda iloa ja mielihyvää.
 – On luonnollista, että joku asia, jota tekee paljon, alkaa maistua puulta. Silloin on hyvä tehdä välillä muuta kiinnostavaa, niin motivaatio säilyy paremmin.
 Marko Siekkinen / Yle
 Tavoitteiden saavuttamisessa sosiaalinen tuki on tärkeää: kuka voisi minua sparrata tai jakaa kokemuksia kanssani?
 Useimmille meistä päämäärän saavuttaminen on vaivattomampaa ja motivoivampaa, kun kuntoilee ryhmässä tai ystävän kanssa.
 – Kun harjoittelin triathlonin täysmatkalle, minun oli todella vaikea saada itseäni kahdesti viikossa aamulla kuuden aikaan uimahallille. Se oli helpompaa, kun tiesi että samaan aikaan harjoitteleva serkkuni odotti uimahallilla. En voinut keksiä tekosyitä.
 Innostuminen antaa energiaa ja motivoi jatkamaa
 Kokeneinkaan kuntosalin Personal Trainer ei pysty ihmeisiin, jos asiakkaan oma motivaatio on kadoksissa.
 Tavoitteiden saavuttaminen vaatii itsekuria.
 Lasse Seppänen muistuttaa, että jos syömme huonosti, emme liiku tai nuku tarpeeksi, hyvistä tavoitteista ei silloin viitsi pitää kiinni, vaikka juuri ne voisivat johtaa parempaan oloon ja virkeämpään mieleen.
 Seppäsen mielestä meidän täytyy motivoitua motivoitumiseen.
 Uula Kuvaja / Yle
 Jos omiin päämääriinsä uskoo, niihin suhtautuu myönteisesti ja tavoitehakuisesti. Kun ryhtyy tekemään jotakin itselleen merkityksellistä, siihen uppoutuu ja siitä nauttii.
 – Alat innostua ja tunne vie mennessään. Saat palkitsevia elämyksiä, jotka antavat energiaa sekä auttavat vaikeina hetkinä.
 Lasse Seppänen on kirjoittanut useita liikunta- ja hyvinvointiaiheista kirjoja. Uusin, Motivaatio – Perseelle potkimisen käsikirja julkaistiin joulukuussa.

Sitku ja mutku – Kun kuntosalitreenit ja muut tavoitteet tyssäävät alkuunsa


Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  vakuuttaa, että Yhdysvallat ajaa kaikki Iranin joukot pois Syyriasta.
 Pompeo puhui asiasta Kairossa pitämässään linjapuheessaan.Pompeo sanoi Yhdysvaltojen rakentavan Lähi-itään Iranin-vastaista rintamaa, johon kuuluisivat Persianlahden maiden lisäksi ainakin Egypti ja Jordania.
 Ulkoministeri lupasi ponnistella tuodakseen rauhaa ja vakautta Syyriaan.
 Pompeo on parhaillaan Lähi-idän kiertueella rauhoittelemassa Yhdysvaltojen liittolaisia presidentti  Donald Trumpin  päätettyä yllättäen vetää yhdysvaltalaisjoukot Syyriasta.

Pompeo: Yhdysvallat ajaa Iranin joukot pois Syyriasta


Summary: Isäntä heräsi koiran haukuntaan ja ehti alkusammuttamaan kotitalonsa terassin paloa.

Lapsiperhe pelastui tulipalolta Ilmajoella Etelä-Pohjanmaalla, kun talon isäntä heräsi koiran haukuntaan.
 Omakotitalon terassilla ollut tuhka-astia oli syttynyt palamaan ja tuli oli ehtinyt leviämään terassirakenteisiin, kun koiran haukuntaan herännyt isäntä onnistui alkusammuttamaan paloa. Paikalle ehtineet pelastuslaitoksen yksiköt sammuttivat palon lopullisesti.
 – Tuhka-astiasta alkaneessa palossa oli kyllä vakava leviämisvaara. Terassia hiiltyi muutaman neliömetrin verran ja sitä joudutaan jonkun verran purkamaan, kertoo Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitoksen päivystävä palomestari Matti Hietalahti.
 Valppaan koiran ja isännän ansiosta henkilövahingoilta vältyttiin ja hiiltynyt terassi jäi ainoaksi aineelliseksi vahingoksi.

Koiran valppaus pelasti nukkuvan lapsiperheen tulipalolta Ilmajoella


Asuntorahoitukseen erikoistunut luottolaitos Suomen hypoteekkiyhdistys (Hypo) toteaa tiedotteessaan nousukauden olevan ohi.
 Hypon mukaan taantuman vaara on kasvanut viime kuukausina.
 – Pörssipaniikki ja laskevat luottamusmittarit kertovat kasvavista riskeistä ja hiipuvasta talouskasvusta meillä ja maailmalla, Hypon pääekonomisti  Juhana Brotherus  toteaa tiedotteessa.
 Hypon mukaan seuraavalla hallituksella on haasteita edessään globaalin kasvun hiipuessa. Kauppasodan siirtyminen twiiteistä tekoihin, Brexit-päivämäärän lähestyminen, USA:n liittovaltion hallinnon sulku rajamuurin takia ja EU:n budjettisäätöjen vesittäminen synkentävät tunnelmia rahoitusmarkkinoilla.
 – Rakentamisessa aloitukset ja luvat ovat kääntyneet jo laskuun. Samalla asuntosijoittajien suurin rynnistys on rauhoittunut, kun uusia asuntoja valmistuu ennätysmäisesti ja pankit ovat hinnoitelleet sijoittajien tuomat riskit oikeaoppisemmin. Pörssin rakennusyhtiöltä on kuultu jo ensimmäiset yt-ilmoitukset parin vuoden vilkkaan rekrytointiaallon jälkeen ja pian luottamusluvut ropisevat alas, Hypon Brotherus arvioi.
 Hänen mukaansa hiipuvan kasvun myötä euroalueella koronnostot siirtyvät 2020-luvulle ja nousu on niukkaa senkin jälkeen.
 Euroopan keskuspankki (EKP) lopetti joulukuussa arvopaperien osto-ohjelman, minkä myötä myös asuntolainojen yleisin viitekorko 12 kuukauden euribor on noussut aavistuksen. Samalla USA:ssa markkinat odottavat keskuspankki Fediltä ennemminkin koronlaskua tänä vuonna kuin enää uusia nostoja talousnäkymien tummennettua.

Hypoteekkiyhdistys: Nousukausi on ohi


Summary: Opetushallitus ja THL laativat tänä keväänä kouluille ohjeen, johon koulut voivat nojata kiusaamistilanteiden ratkaisemisessa.

Opetushallitus aikoo laatia oppilaitoksille uudet ohjeet kiusaamistilanteiden varalta. Opetushallitus kertoo valmistelevansa ennen kesää Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kanssa ohjeistuksen kouluille kiusaamistilanteiden ehkäisyyn, puuttumiseen ja seurantaan.
 Kouluilla pitää jo nykyisin olla lain mukaan suunnitelma oppilaiden suojaamiseksi väkivallalta, kiusaamiselta ja häirinnältä. Vuonna 2017 tehdyn tiedonkeruun perusteella suunnitelma on lähes kaikilla Suomen kouluilla, lukioilla ja ammattioppilaitoksilla.
 Opetussuunnitelman perusteet ohjaavat suunnitelman tarkempaa sisältöä. Opetusneuvos  Kristiina Laitisen  mukaan yksityiskohtaisempi ohje on silti tarpeen.
 – Julkisuudessa käyty keskustelu osoittaa, että koulun oma ohjeistus ehkä ei ole ollut riittävä, hän toteaa.
 Ohjeen valmistelusta on sovittu viime keväänä työnsä päättäneessä työryhmässä, joka pohti keinoja kiusaamisen vastaiseen työhön ja työrauhan edistämiseen.
 Ohjeilla yhdenmukaisuutta ja pitkäjännitteisyyttä
 Ohjeessa käsitellään sitä, miten kiusaamista ennaltaehkäistään, miten havaittuja tapauksia selvitetään ja miten niihin puututaan. Tavoitteena on myös ohjeistaa kouluja tilanteissa, joissa kiusaamista ei saada loppumaan ja oppilas tarvitsee yksilökohtaista tukea.
 Joskus apua tarvitaan koulun ulkopuolisista palveluista, ja ohje selkiyttää ohjausta niiden piiriin.
 Yhtenäisen ohjeistuksen etu on, että koulujen henkilöstö voi tukeutua siihen, ja linja pysyy, vaikka henkilöstö vaihtuisi.
 – Haluamme vahvistaa, että kaikilla olisi yhdenmukaiset, hyvät ohjeet. Niiden avulla pystyttäisiin lopettamaan kiusaaminen varhaisessa vaihessa, eikä siitä pääsisi tulemaan pitkän aikavälin vahingollisia seurauksia lasten ja nuorten kehitykselle, Laitinen sanoo.
 Kiusaaminen kouluissa nousi aiemmin tällä viikolla jälleen voimakkaasti esille, kun Ylen  MOT kertoi  kouluista, joissa on tavallista vaikeampi kiusaamisongelma. Esimerkkinä oli Sysmän yhtenäiskoulu.
 Opetushallituksen ja THL:n tavoitteena on saada ohje valmiiksi ennen kesää.
 Juttua on muokattu 10.1.2019 klo 18:03: Tarkennettu ohjeistuksen tavoitetta oppilaiden yksilökohtaisen tuen osalta. Lisätty tieto työryhmästä, jonka työn tuloksena ajatus ohjeistuksen laatimisesta syntyi.

Kouluilla pitäisi olla suunnitelma kiusaamisen katkaisemiseksi, mutta sekään ei tunnu riittävän – Opetushallitus laatii uuden ohjeen


Summary: Poliisi tutkii ampumavälikohtausta, joka tapahtui eilen illalla Turun Pernon kaupunginosassa keskellä asuinaluetta.

Poliisi on jatkanut tutkintaa Turussa  Pernon asuinalueella tapahtuneesta ampumavälikohtauksesta . Ampumavälikohtauksen takia poliisi otti keskiviikon ja torstain välisenä yönä kiinni viisi miestä. Poliisi on ottanut kiinni kuudennen epäillyn torstaina. Kaikki kiinniotetut ovat poliisin mukaan ulkomaalaistaustaisia.
 Ampumistilanne tapahtui poliisin mukaan puoli yhdeksän aikaan keskiviikkoillalla Pernon koululle johtavalla tiellä. Kukaan ei loukkaantunut ampumavälikohtauksessa.
 Poliisi on tänään tehnyt taktisia ja teknisiä tutkintatoimia alueella. Tapausta tutkitaan vaaran aiheuttamisena, ampuma-aserikoksena sekä laittomana uhkauksena.
 Poliisi kertoo, että esitutkinta on vasta alussa eikä tiedota asiasta enempää.
 Poliisi pyytää mahdollisia tietoja näkö- ja kuulohavainnosta tapaukseen liittyen. Havainnoista pyydetään ilmoittamaan poliisin vihjesähköpostiin:  vihjeet.lounais-suomi@poliisi.fi .

Turun ampumavälikohtauksesta kuudes mies kiinni – poliisi pyytää havaintoja Pernossa tapahtuneesta ammuskelusta


Summary: Perussuomalaisten kannatus nousi puolueista eniten Ylen tänään julkaisemassa mielipidemittauksessa.

Perussuomalaisten myötätuuli mielipidemittauksissa jatkuu. Ylen tänään julkaisemassa puoluekannatusmittauksessa puolueen suosio kasvoi 2,1 prosenttiyksikköä.
 Sama ilmiö oli nähtävissä  Alma Median  joulukuun lopun kyselyssä, jossa puolueen kannatus oli noussut 1,3 prosenttiyksikköä.
 Puolueen puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  uskoo, että puolue voi saada vaaleissa paremman tuloksen kuin mittauksessa.
 – Suosion kasvu on hyvä merkki perussuomalaisille ja se antaa virtaa puolueen toimijoille sekä ehdokkaille. Uskon, että ne ihmiset, jotka eivät ole ilmaisseet kantaansa lainkaan, ilmoittavat puoluekantansa vaalien lähestyessä, Halla-aho sanoo.
 Halla-ahon mukaan perussuomalaiset kärsivät aina alhaisesta äänestysaktiivisuudesta. Mikäli ihmiset ilmoittavat jatkossa kantansa, tällä on Halla-ahon mukaan vaikutusta puolueen suosiolukuihin.
 – Meillä on paljon kannatusta ihmisissä, joilla ei ole lukkoon lyötyä puoluekantaa, Halla-aho sanoo.
 Yle Uutisgrafiikka
 Perussuomalaisten mukaan puolue erottautuu monessa kysymyksessä muista puolueista.
 – Meidän ei tarvitse tehdä tikusta asiaa, vaan meillä on selkeä linja. Linjamme eroaa monessa kysymyksessä kuten ilmasto-, energia-, maahanmuutto- ja Eurooppa-politiikassa muista puolueista.
 Tilastokeskuksen tutkimusjohtaja  Tuomo Turja  sanoi eilen Ylelle, että perussuomalaisten kannatuspiikit ajoittuvat Oulun seksuaalirikosepäilyn ja Arabiarannan tragedian uutisointien yhteyteen.
 Halla-ahon mukaan tapaukset konkretisoivat ihmisille uhkia, joista puolue on puhunut pitkään.
 SDP: Ihmiset kaipaavat muutosta
 Puoluemittauksen kärkisijaa pitää edelleen SDP, jonka ero kokoomukseen tosin kapenee 0,8 prosenttiyksikköä.
 Kamppailu pääministeripuolueen paikasta näyttää keskittyvän kaksikolle, kun keskusta saa yli vuoteen heikoimman kannatuksen.
 – Tilanne on tiukka ja ennen vaaleja ehtii tapahtua paljon. Sen tässä huomaa, että ihmiset haluavat erilaista politiikkaa, sanoo SDP:n puoluesihteeri  Antton Rönnholm .
 Demarit pitänevät vaaleissa yllä ainakin työelämän ja toimeentulon teemoja. Puoluetoimiston analyysin mukaan pääministeripuolueen pitää vaihtua, ennen kuin muutos voidaan nähdä.
 – Varmasti kun kotona pöydän ääressä istutaan ja mietitään, niin huomataan se, että jos todellista muutosta halutaan, niin pääministeripuolueen pitää tulla tämän hallituksen ulkopuolelta. Uskon, että valinta osuu SDP:hen.
 SDP on johtanut Ylen mittauksia kesäkuusta 2018 lähtien.
 "Olimme toivoneet parempia lukemia"
 Keskustan kannatusluvut jättävät puolueen jäsenille toivomisen varaa. Puolueen kannatus on tuoreimman mittauksen mukaan 16,1 prosenttia.
 – Olimme varovaisesti toivoneet parempia lukemia, joten siinä mielessä tämä gallup oli ikävä herätys, sanoo keskustan puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen .
 Puolue ei ole kuitenkaan heittänyt toivoa menemään. Pirkkalaisen mukaan vaalikeskustelut voivat vielä kääntää puolueen kannatuksen suunnan.
 Samalla keskustalaiset uskovat, että äänestäjät ymmärtävät vielä ennen vaaleja, mihin SDP:n ja kokoomuksen kärkisijat johtaisivat.
 – Jos sinipunahallitus syntyisi, se olisi koko Suomen asialle ja heikompiosaisten huolehtimiselle kylmää kyytiä, Pirkkalainen toteaa.
 Useat keskustalaiset edustajakonkarit ovat ilmoittaneet, että he jäävät pois seuraavisti eduskuntavaaleista.
 – Konkareitten poisjäänti on ilman muuta iso asia, sillä he ovat pystyneet tuomaan meille yli puoluerajojen ääniä. Toisaalta poisjäämiset ovat nyt aiheuttaneet tunkua vaalilistoille.
 Keskusta toivoo, että uudet ehdokkaat voisivat paikata konkareiden jättämää aukkoa. Eduskuntavaalit pidetään huhtikuussa 2019.
 Lue lisää:
 Taloustutkimus RKP:n kannatuslaskusta: Tilastollinen virhe, joka korjataan
 Ylen puoluekannatusmittaus: Miten suomalaiset äänestäisivät, jos vaalit pidettäisiin nyt?
 Ylen puoluekannatusmittaus: Perussuomalaisille iso nousu, kokoomus kirii SDP:tä
 Analyysi: Jännittävä kisa vaalipiirien viimeisistä paikoista ratkaisee eduskuntavaalien voittajat ja häviäjät

Perussuomalaiset uskovat puoluemittauksia parempaan vaalimenestykseen – "Meidän ei tarvitse keksiä tikusta asiaa"