Summary: Riihimäellä maalattua Trump-graffitia on dokumentoitu Vantaan taidemuseo Artsissa syyskuusta lähtien.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Elokussa 2019 Riihimäellä Taiteiden yö -tapahtuman yhteydessä graffititaiteilijat maalasivat Hämeenaukiolla seisovan purkutalon ulkoseinään graffitikokonaisuuden.  Kaupungissa kuohahti , kun yksi teoksen kuvista esitti presidentti  Donald Trumpia  ampumassa itseään aseella päähän.
 Graffitista heränneen keskustelun myötä se poistettiin seinästä ja siirrettiin tutkittavaksi Vantaalle taidemuseo Artsiin. Nyt Trump-graffiti asetetaan esille Artsin ilmaisun vapautta käsittelevään näyttelyyn. Näyttely aukeaa helmikuun 14. päivä.
 Näyttelyn kuraattori  Jean Ramsay  kertoo, että museoiden yksi ydintehtävä on keskustelua herättävien teosten tutkinta ja taustoittaminen. Viime vuosina Artsi on erikoistunut katutaiteen tutkimiseen. Siksi myös Trump-graffiti on osa näyttelyä.
 Onko kuvalla sama vapaus kuin sanalla?
 Tutkimustyötä teoksen ympärillä on tehty ja se jatkuu yhä. Ramsay kertoo, että Trump-graffitissa mielenkiintoista ei ole ainoastaan teoksen herättämä keskustelu, vaan myös se, mitä siitä aiheutuneet reaktiot kertovat nykymaailmasta laajemminkin.
 – Kyseinen maalaus osoittaa yhden yhteiskuntamme kipupisteistä. Yhteiskunnallinen keskustelu ylipäätään hakee tällä hetkellä linjaa. Nykyisin sanotaan paljon rujommin ja reagoidaan paljon voimakkaammin kuin vielä viisi vuotta sitten.
 – Sananvapauden vuoksi voi sanoa mitä vain, mutta mitä taiteilija saa esittää kuvien kautta? Sitä keskustelua yritämme näyttelyn avulla käydä.
 Artsin näyttelyssä Trump-graffitin yhteyteen liitetään keskustelu, jota työ maalaamisen jälkeen herätti. Lisäksi taiteilijan motiiveja on selvitetty ja ne kerrotaan yleisölle.
 Ramsayn mukaan esitystapa on graffititaiteen yhteydessä poikkeava, sillä usein graffiti on esillä ulkotilassa, eikä sen sisältöä esimerkiksi pehmennetä tai selitetä tarkemmin.
 Näytteillä laajasti kuvanvapautta käsittelevää taidetta
 Vantaan taidemuseo Artsin näyttely tutkii sitä, miten kuvien kautta voi käsitellä vaikeitakin yhteiskunnallisia asioita. Esillä on teoksia nuoren polven kuvittajilta ja sarjakuvataiteilijoilta, joiden työssä yhteiskunnalliset ilmiöt ovat viime vuosina olleet polttopisteessä.
 Trump-graffitin lisäksi näyttelyssä on esillä graffititaiteilijoiden  Henden  ja  Deoksen  Hävetkää!-maalaus. Teos kritisoi vantaalaisia urheilupäättäjiä ja se herätti vuonna 2016 samansuuntaista keskustelua kuin Riihimäelle tehty maalaus.
 Näytteille asetetaan myös sarjakuvataiteilija  Ville Rannan  piirtämä pilakuva  Junes Lokan  ja toimittaja  Johanna Vehkoon  oikeudenkäynnistä.
 Muita yhteiskunnallisia sarjakuvataiteilijoita näyttelyssä ovat  Emmi Nieminen  ja  Hannele Richert . Sarjakuvan ja perinteisemmän taiteen rajapinnalle sijoittuu norjalainen  Karstein Volle , joka tekee kuvituksia Le Monde Diplomatiqué -lehdelle ja Into-kustannukselle.
 Vantaan taidemuseon kokoelmataiteilija  Tuomas Tiainen  toteuttaa näyttelyyn sarjan ennenäkemättömiä teoksia.

Graffiti itsemurhan tekevästä Trumpista liitetään osaksi kuvanvapausnäyttelyä – "Maalaus osoittaa yhden yhteiskuntamme kipupisteistä"


Summary: Ilmavoimien ex-komentaja katsoo, että hän ei viivytellyt Lemmenjoen harjoitusta johtaneen everstin toimien selvittelyssä.

Korkein oikeus alkaa tänään selvittää Ilmavoimien entisen komentajan  Sampo Eskelisen  menettelyä kohua herättäneen Lemmenjoen vapaaehtoisen harjoituksen jälkipyykissä.
 Helsingin hovioikeus tuomitsi  Eskelisen kesäkuussa palvelusrikoksesta sakkoihin. Hovioikeus katsoi, että Eskelinen ei käynnistänyt esitutkintaa alaisensa toimista harjoituksessa riittävän nopeasti. Hovioikeuden mukaan Eskelinen toimi tahallisesti.
 Eskelinen  valitti tuomiosta  korkeimpaan oikeuteen. Hän vaatii palvelusrikossyytteen hylkäämistä tai ainakin rangaistuksen alentamista. Eskelinen tuomittiin maksamaan 30 päiväsakkoa, yhteensä vajaat 1 800 euroa.
 Eskelinen katsoo valituksessaan, että hän ei viivytellyt tahallaan vaan yritti selvittää oikeita jatkotoimia harkitusti.
 Harkinta kesti liki kolme kuukautta
 Eskelinen sai tiedon Ilmavoimien Lemmenjoen Lapimajalla järjestetyn harjoituksen tapahtumista pian sen päättymisen jälkeen syyskuun 2017 lopulla. Hän päätti joulukuussa 2017, että esitutkinta harjoitusta johtaneen silloisen Karjalan lennoston komentajan  Markus Päiviön  toimista aloitetaan.
 Päiviö oli harjoituksen aikana humalassa, poistutti osallistujia jokeen ja  nöyryytti alaisiaan ja vieraita  muun muassa nimittelemällä heitä homopojiksi.
 Hovioikeus katsoi, että Eskelinen ei todennäköisesti olisi käynnistänyt esitutkintaa, ellei Puolustusvoimien asessori olisi puuttunut asiaan. Eskelisen mukaan hovioikeuden päätelmä on virheellinen. Oikeudessa kuullaan uusia Eskelisen nimeämiä todistajia.
 Päiviö ei valittanut hovioikeuden tuomiosta.  Hovioikeus tuomitsi hänet  60 päiväsakkoon esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelusrikoksesta ja kunnianloukkauksesta.
 Syyttäjä ei valittanut päätöksestä vaan piti hovioikeuden ratkaisua tärkeänä ennakkopäätöksenä kurinpitovelvollisuuksista sotilasoikeudenhoidossa.
 Puolustusvoimain ex-komentajan menettely syyteharkinnassa
 Lemmenjoki-vyyhtiin liittyy vielä Puolustusvoimain entiseen komentajaan  Jarmo Lindbergiin  kohdistuva rikosepäily.
 Keskusrikospoliisi sai esitutkinnan valmiiksi joulukuun alussa ja epäily palvelusrikoksesta siirtyi syyteharkintaan.
 Lindbergin osalta on kyse siitä, toimiko hän riittävän aktiivisesti tapauksen selvittämiseksi. Eskelinen on kertonut, että hän lähetti Lindbergille sähköpostin ja kertoi asiasta myös suullisesti.
 Lindberg on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen.
 Lue myös:
 Puolustusministeri Antti Kaikkonen: Lemmenjoesta on jo otettu opiksi – ryyppäämiselle ja rellestämiselle nollatoleranssi
 Lemmenjoen kohuharjoituksesta 3 000 euron sakot Karjalan lennoston ex-komentajalle – oli humalassa, nöyryytti alaisiaan ja vieraita
 Lemmenjoen kohuharjoituksen jälkipyykki päättyi oikeudessa – ex-komentaja Ylelle: "Ei ole kyse epäterveestä kulttuurista eikä hyvä veli -verkostosta"
 Lemmenjoen kohuharjoituksen sekava jälkipyykki: Ilmavoimien ex-komentaja odotti ohjeita – pääesikunnassa ei tietoa rikosepäilyistä
 Rivosta nimittelystä Lemmenjoen harjoituksissa syytetty ex-komentaja katuu puheitaan: "Myönnän, että näin on päässyt käymään"
 Lemmenjoen kertausharjoituksia käsitellään nyt hovioikeudessa – Ex-komentajan ryöpytyksen kohteeksi joutuneet: Haukkui munattomaksi mieheksi ja tyhmäksi nahkapääksi

Lemmenjoen kohuharjoituksen jälkiselvittely alkaa korkeimmassa oikeudessa – viivyttikö Ilmavoimien ex-komentaja tutkintaa tahallaan vai ei?


Summary: Suomalaiset haluavat ostaa kotimaisen joulukuusen. Monella paikkakunnalla ei ulkomaisia kuusia ole lainkaan myynnissä.

Jouluun on aikaa vajaa viikko. Joulukuusten myynti käy tällä hetkellä kiivaimmillaan.
 Yle kävi toreilla ja markettien pihoilla ympäri Suomen kysymässä, mitä joulukuuset maksavat. Hinnat heittelivät paikkakunnista riippuen muutamille kympeillä.
 Vertailussa kysyttiin parimetrisen huonekuusen hintaa.
 Kaikkein halvin kuusi löytyi Mikkelistä, mistä joulupuun saa kymmenellä eurolla. Kalleimmasta kuusesta puolestaan saa Oulussa pulittaa sata euroa.
 Suurin osa myydyistä kuusista on kotimaisia. Joillain paikkakunnilla ei ole ulkomaisia kuusia myynnissä ollenkaan.
 Kuusen koko pienentynyt
 Porin Liisantorilla on perinteinen kuusimyynti joka vuosi.
 Kokemäen Kauvatsalla kuusia kasvattava  Tapani Kopio  on myynyt kuusipuita jo 40 vuotta. Hän on huomannut, että nykyisin haetaan entistä pienempiä kuusia.
 – Pienempiä puita on helpompi käsitellä. Ennen taloihin myös mahtui isompia kuusia.
 Kuuset saavat kasvaa rauhassa ja niitä leikataan kasvuvaiheessa vuosittain.
 – Parimetrinen joulukuusi on ehtinyt kasvaa noin 10 vuotta ennen kuin se tuodaan myyntiin. Isommat, kolmemetriset saattavat olla jopa 20 vuotta vanhoja.
 Nea Sipola myy joulukuusia Tampereella. Kai Pohjanen / Yle
 Leo Suutari  kävi hakemassa Kopiolta kuusen tiistaina. Hyvälle joulupuulle on tarkat määritelmät.
 – Kuusen täytyy olla tarpeeksi pieni, ei liian leveä ja kunnon vihreä. Ja suomalainen, ikinä en ole ulkolaista kuusta hakenut.
 Joulukuusi on kuulunut Suutarin jouluun jo yli 60 vuotta. Ilman sitä ei joulu tule.
 – Kuusen tuoksu tekee joulun.
 Lue myös:
 Mia Röngän kolumni: Kumpi on ympäristölle parempi, muovikuusi vai joulupuu?
 Muovikuusi on ekologisempi vasta 20 vuoden jälkeen – viisi vinkkiä kuusen hankintaan ja hävittämiseen
 Joulukuuset tulivat jo – joko sinun kotisi on joulukunnossa?

Millä hinnalla Suomesta saa joulukuusen? Yle kysyi hintoja maan eri puolilta


Summary: Miten pahasti virkarikossyyte lopulta poliittisesti vahingoittaa Trumpia, selviää ensi syksyn presidentinvaaleissa, kirjoittaa Paula Vilén.

Yhdysvalloissa kirjoitettiin viime yönä poliittista historiaa, kun kongressin edustajainhuone asetti presidentti  Donald Trumpin  virkarikossyytteeseen. Trump sai syytteet vallan väärinkäyttämisestä ja kongressin tutkinnan vaikeuttamisesta.
 Virkarikossyyte tarkoittaa käytännössä sitä, että edustajainhuoneen enemmistö haluaa panna Yhdysvaltain 45:nnen presidentin viralta.
 Se on raskas ja harvinainen perintö kantaa. Tätä ennen vain kaksi muuta Yhdysvaltain presidenttiä on saanut virkarikossyytteen:  Andrew Johnson  151 vuotta sitten ja  Bill Clinton  21 vuotta sitten.
 Johnson ja Clinton selvisivät senaatin virkarikosoikeudenkäynnistä ilman viraltapanoa. Näin käy myös Trumpille, kiitos senaatin republikaanienemmistön. Senaatissa virkarikosoikeudenkäynti alkaa heti vuodenvaihteen jälkeen.
 Mutta mitä ikinä senaatissa tapahtuukaan, Trumpin perintö on iäti olla kolmas Yhdysvaltain virkarikossyytteen saanut ja valtakunnanoikeuteen joutunut presidentti. Se jää tahraamaan presidentin kautta ja on vuosien päästä todennäköisesti ensimmäisiä, ellei ensimmäinen, Trumpin presidenttiydestä muistettava asia.
 Vai kuinka moni muistaa Clintonin kauden talousansioista ja budjetin tasapainottamisesta? Ensimmäiseksi mieleen muistuva asia lienee enemmistöllä Clintonin saama virkarikossyyte.
 Laihahko lohtu Trumpille voi olla se, että virkarikossyytteen saamisen jälkeen Clintonin kannatus vahvistui. Tosin Clintonilla ei ollut edessään vaaleja, kuten Trumpilla on vajaan vuoden päästä.
 Ensi marraskuun vaalit ovatkin Trumpille todellinen totuuden hetki. Silloin yhdysvaltalaiset pääsevät arvioimaan, onko virkarikossyytteen saanut presidentti sopiva toiselle kaudelle.
 Kauaskantoisempi ja Yhdysvaltain yhteiskunnallisen tilanteen kannalta kohtalokkaampi kysymys on se, miten kansakunta jatkaa eteenpäin tilanteessa, jossa sekä kongressi että tavallinen kansa on jyrkästi kahtiajakautunut.
 Mielipidekyselyissä lähes yhtä suuri osa kansasta on kannattanut kuin vastustanut virkarikossyytteitä. Kahden Amerikan maassa sillanrakentajille olisi tilausta.
 Lue myös:
 Presidentti Donald Trumpia vastaan nostetaan historiallinen virkarikossyyte – Trump: "Nämä ihmiset ovat hulluja"

Kirjeenvaihtajan analyysi: Historiallinen virkarikossyyte jää tahraamaan Trumpin perintöä iäksi, vaikka senaatti ei häntä viralta panekaan


Summary: Hiilineutraali Suomi on tärkeämpi tavoite naisille kuin miehille.

Hallituksen asettamien kunnianhimoisten ilmastotavoitteiden saavuttaminen ei näytä olevan kansalaisten ykköshuolenaihe, selviää uusimmasta puoluebarometristä.
 Sitä tärkeimmiksi tavoitteiksi nousevat julkisen talouden tasapaino, työllisyysasteen nostaminen ja eriarvoisuuden vähentäminen.
 Syksyn puoluebarometrissä runsaalta 1 300 suomalaiselta kysyttiin, mistä hallituksen tavoitteesta he luopuisivat tai laskisivat rimaa, jos olisi pakko. Viidestä vaihtoehdosta eniten eli 40 prosentin kannatuksen sai hiilineutraalista Suomesta tinkiminen.
 Seuraavaksi suurimman kannatuksen sai eriarvoisuuden vähentäminen ja tuloerojen kaventaminen. Siitä tinkisi 20 prosenttia haastatelluista.
 Ohessa kaikkien vastausten jakautuminen.
 Seppo Suvela / Yle
 Sanna Marinin  (sd.)  hallituksen tavoite on muuttaa Suomi hiilineutraaliksi vuoteen 2035 mennessä . Kasvihuonekaasujen ilmaan pääsyä on siis tarkoitus rajoittaa niin, ettei niitä synny enempää kuin hiilinielut sitovat. Kasvihuonekaasuja syntyy etenkin fossiilisten polttoaineiden käytöstä.
 Sama ilmastotavoite oli  Antti Rinteen  (sd.) hallituksella.
 SDP:n mielestä kyselystä selkänojaa hallitukselle
 SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  silmäilee kyselyn tuloksia. Hän uskoo, että ne antavat lisää selkänojaa hallituksen linjalle.
 – Haluamme kääntää Suomen suuntaa. Hoidetaan taloutta vastuullisesti ja tehdään se niin, ettei eriarvoisuus lisäänny. Mitä pitemmälle ilmastotoimia lykätään, sitä kallimmaksi lasku kasvaa, Lindtman sanoo.
 Kun tuloksia tarkastellaan puolueittain, erot ovat huomattavia, mutta eivät yllättäviä. Tiukimmin ilmastotavoitteista pitävät kiinni vihreät, kun taas perussuomalaiset olisivat hanakampia niiden höllentämiseen.
 Seppo Suvela / Yle
 Perussuomalaisten ja keskustan näkemykset ovat melko lähellä toisiaan tavoitteiden tinkimisestä pakon edessä. Perussuomalaisten kannattajista hiillineutraaliudesta luopuisi 64 prosenttia. Keskustan kannattajista samalla linjalla on 59 prosenttia.
 Tilanteen tekee mielenkiintoiseksi se, että keskusta on hallituksessa yhdessä SDP:n, vasemmistoliiton, vihreiden ja RKP:n kanssa. Muiden hallituspuolueiden kannattajat eivät olisi valmiita höllentämään ilmastotavoitteita pakonkaan edessä yhtä selvästi kuin keskusta.
 Perussuomalaiset vähentäisi päästöjä ensin saastuttajamaissa
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Ville Tavio  ei pidä hiilineutraalia Suomea merkittävänä tavoitteena.
 – Me olemme puolue, joka puolustaa suomalaista teollisuutta. Hiilidioksidipäästöjä pitää ensimmäisenä vähentää siellä, missä ne aiheutetaankin: Kiinassa, Yhdysvalloissa ja Intiassa, Tavio sanoo.
 Perussuomalaiset vähentäisi päästöjä ensin siellä, missä niitä eniten tuotetaan.  Ismo Pekkarinen / AOP
 Työpaikat ja ympäristö eivät ole vastakkaisia asioita
 Hallituspuolue vihreät edustaa ilmastoasioissa toista äärilaitaa. Eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Emma Kari  ymmärtää, että ilmastonmuutos voi näyttäytyä kansalaisille etäisenä asiana.
 – Asiat eivät ole toisilleen vastakkaisia. Taloudella voi mennä hyvin ja uusia työpaikkoja syntyy ilman, että tuhoamme tämän planeetan, Kari sanoo.
 Vihreiden kannattajista hiilineutraalista Suomesta olisi valmis tinkimään vain 14 prosenttia haastatelluista. Ero seuraavina tuleviin vasemmistoliittoon ja SDP:hen on selvä. Vasemmistoliiton kannattajista 27 prosenttia ja SDP:n kannattajista 31 prosenttia olisi pakon edessä valmis tinkimään ilmastotavoitteista.
 Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  harmittelee sitä, että ilmastokeskustelusta on syntynyt kansalaisille repivä kuva. Kokoomuksen kannattajista hiilineutraalista Suomesta tinkisi 41 prosenttia vastaajista.
 – Meidän pitää olla maltillisia ja järkeviä, eikä pelotella ihmisiä sillä, että meidän pitää lopettaa liikkuminen kokonaan, Mykkänen sanoo.
 Mykkänen iloitsee kuitenkin siitä, että kokoomuksen kannattajille ympäristökysymykset näyttävät olevan tärkeämpiä kuin keskustalle.
 Puoluebarometrin mukaan hiilineutraali Suomi on tärkeä etenkin 50–59 -vuotiaille.  Esko Jämsä / AOP
 Naiset liputtavat ilmastoarvojen puolesta miehiä enemmän
 Naisille hiilineutraali Suomi on tärkeämpi tavoite kuin miehille. Naisista 34 prosenttia laskisi rimaa matkalla kohti hiilineutraalia Suomea. Miehistä tavoitteesta olisi valmis luopumaan 46 prosenttia.
 Ilmastonmuutoksen vastaisen taistelun kärjessä on nähty etenkin nuoria. Ruotsalaisesta  Greta Thunbergistä   on tullut kasvot taistelulle .
 Tämä näkyy myös puoluebarometrissä. Ei ikäryhmistä nihkeimmin ilmastotavoitteiden löyhentämiseen suhtautuvat alle 31-vuotiaat. Heistä alle 30 prosenttia tinkisi pakon edestä tästä tavoitteesta.
 Syksyn puoluebarometrin haastattelut tehtiin 4.– 12. marraskuuta 2019. Virhemarginaali on 2,7 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Lue lisää:
 SDP:n imago sukelsi jo ennen pahinta Posti-sotkua, luottamus perussuomalaisiin vahvistunut selvästi – uusin puoluebarometri karu hallitukselle

Suomi asetti itselleen huippukovan ilmastotavoitteen – miten hallitus onnistuu lunastamaan lupauksensa? 5 kysymystä ja vastausta

Hallitus haluaa hiilineutraalin Suomen: kansalaisille tärkeintä ovat työpaikat ja talous


Summary: Iskusta tuomitulla Rahkmat Akilovilla on ollut yhteyksiä molempiin miehiin.

Tukholman parin vuoden takaisen terrori-iskun suunnittelusta epäiltyjen kahden miehen kerrotaan olevan kiinniotettuina Syyriassa. Iskussa tekijä ajoi kuorma-autolla väkijoukkoon kaupungin keskustassa huhtikuussa 2017.
 Kaksikon mahdollisesta kiinniotosta uutisoivat Radio Free Europe/Radio Liberty sekä Ruotsissa TV4:n uutiset ja ETC-aikakausilehti.
 Yhden kiinniotetuista uskotaan olevan terroristijärjestö Isisin rekrytoija ja toisen Isisin saarnaaja. Iskusta tuomittu  Rahkmat Akilov  kertoi kuulusteluissa keskustelleensa rekrytoijan kanssa kuorma-autossa.
 – Se oli hän, joka kontrolloi toimintaani, Akilov sanoi kuulusteluissa.
 Tuomitun on myös kerrottu kuunnelleen usein saarnaajan vihamielisiä puheita verkossa. Akilovin puhelimessa oli myös viitteitä yhteyksistä saarnaajaan.
 Venäjän federaation turvallisuuspalvelun (FSB) mukaan mahdollisesti kiinni otettu rekrytoija olisi ollut myös vuoden 2017 Moskovaan suunnitellun iskun taustalla.
 Tukholman iskussa kuoli viisi ihmistä. Akilov tuomittiin viime vuonna elinkautiseen vankeuteen.
 Kuolleiden lisäksi 149 ihmistä oli Tukholman käräjäoikeuden mukaan joutunut murhayrityksen kohteeksi tai vakavaan vaaraan.
 Mahdollisesta kiinniotosta kertoi Suomessa aiemmin  Ilta-Sanomat .
 Lue lisää:
 Tukholman terrori-iskusta elinkautinen vankeusrangaistus – Puolustusasianajaja: "Akilov pettynyt tuomioon"

Kaksi Tukholman terrori-iskun taustalla ollutta on mahdollisesti otettu kiinni Syyriassa


Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpia  kohtaan nostetaan virkarikossyyte. Kongressin alahuoneen eli edustajainhuoneen enemmistö on äänestänyt virkarikossyytteen molempien syytekohtien puolesta. Syytekohdat ovat vallan väärinkäyttö ja kongressin tutkinnan vaikeuttaminen.
 Vallan väärinkäytössä on kyse siitä, että Trump painosti Ukrainaa saadakseen itselleen hyötyä ensi vuoden presidentinvaalikampanjaan. Trump halusi Ukrainan aloittavan tutkinnan demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän  Joe Bidenin  ja tämän pojan toimista Ukrainassa.
 Tutkinnan vaikeuttamisessa on kyse siitä, ettei Trump suostunut tutkinnan kuultavaksi ja Valkoinen talo kielsi useiden kuultaviksi kutsuttujen todistamisen.
 Edustajainhuone on demokraattienemmistöinen, joten syytteiden hyväksymistä osattiin odottaa ennalta.
 Virkarikossyyte käsitellään kongressin ylähuoneessa senaatissa, joka on puolestaan republikaanien hallussa. Viraltapano vaatisi kahden kolmasosan enemmistön. Ennalta näyttää todennäköiseltä, etteivät Trumpin oman republikaanipuolueen senaattorit pane presidenttiä viralta.
 Trump on kolmas Yhdysvaltain presidentti, joka joutuu virkarikosoikeudenkäyntiin. Aiemmin syytteet on nostettu  Andrew Johnsonille  vuonna 1868 sekä  Bill Clintonille  1998. Molempien syytteet kaatuivat senaatissa.
 Lue myös:
 Pelosi: On tosiasia, että presidentti Trump on rikkonut perustuslakia
 Syytteet Trumpia vastaan hyväksyttäneen edustajainhuoneessa – listasimme neljä seikkaa virkarikostutkinnasta

Presidentti Donald Trumpia vastaan nostetaan virkarikossyyte


Summary: Armeijassa luodaan verkostoja ja tartutetaan opiskeluintoa. Vaikutus riippuu kuitenkin perheen sosiaalisesta asemasta.

Vanhan hokeman mukaan armeija tekee pojasta miehen. Torstaina julkaistu tutkimus kertoo, että se myös nostaa palkkatasoa ja innostaa opintoihin.
 Tämä ei johdu reippaista sulkeisista eikä taistelukoulutuksesta – vaan armeijakavereista.
 Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen erikoistutkija  Elias Einiö  selvitti, miten tupakaverit vaikuttavat armeijan käyneiden myöhempään menestykseen.
 – Hyvätuloisten perheiden lasten tupakaverit ansaitsevat työurallaan enemmän – mutta ainoastaan silloin, kun he ovat itsekin hyvätuloisista perheistä, Einiö kertoo.
 Hyvätuloisten perheiden nuoret verkostoituvat
 Armeija on sulatusuuni, jossa erilaisista taustoista lähtöisin olevat nuoret asuvat keskenään puolen vuoden tai vuoden ajan. Elias Einiötä kiinnosti, mikä vaikutus on sillä, jos varusmiehellä on tupakaverinaan pienituloisista tai hyvätuloisista perheistä olevia henkilöitä.
 Paljastui, että vaikutus riippuu kunkin omasta taustasta. Hyvätuloisesta perheestä oleva hyötyi hyvätuloisen tupakaverista ansiotason nousuna, pienituloisemman perheen varusmies ei.
 Puolustusvoimien ja Tilastokeskuksen rekisterit eivät kerro, mistä ilmiö käytännössä johtuu, mutta Einiö epäilee, että kyse on esimerkiksi verkostoitumisesta.
 – Havaitsimme, että korkeatuloisista perheistä tulevat varusmiehet ovat usein samoissa yrityksissä töissä, usein vielä monta vuotta varusmiespalveluksen jälkeenkin. Se viittaa siihen, että he muodostavat verkostoja, joiden avulla saa työpaikkoja ja tietoa siitä, millaisia palkkavaatimuksia voi esittää, Einiö sanoo.
 Kun hyvätuloisten perheiden lapset ovat tupakavereita, vaikutus voitiin laskea jopa euroissa. Jos tupakaverin vanhemmat tienaavat 10 000 euroa enemmän, se kasvatti tuloja 2,6 prosentilla.
 Näin laskien tupakaverin tausta nostaa ansioita 21 000 eurolla eläkeikään mennessä – mutta, kuten todettua, vain siinä tapauksessa, että tupakavereilla on samankaltainen tausta.
 Tuomas Hauvala teki uravalintansa jo ennen armeijaa. Juha Heikianen / Yle
 Inttimuistoja: "RUK:ssa syntyi suhdeverkostoja" – Alokastuvassani olin kolme tai neljä vuotta muita vanhempi – mutta kyllä se ryhmäyttää, kun on samanlaiset vaatteet, tehtävät ja tavoitteet, Tuomas Hauvala muistelee. – Huoltokomppaniassa oli paljon ammattikoulun käyneitä. Meidän 12-henkisessä alokastuvassa oli vain kolme ylioppilasta. Hauvala oli uravalintansa tehnyt, mutta moni vielä mietti. – Yksi kaveri keskusteli lukiotyyppien kanssa ja ilmoitti hakevansa armeijan jälkeen jatko-opintoihin. Lakimieheksi opiskellut Hauvala toimii aktiivisesti reserviupseerilitossa. – RUK:ssa todennäköisesti yli puolet oli yliopistossa tai pyrki sinne. Siellä syntyy verkostoja, jotka tukevat urakehitystä.
 Köyhemmän perheen varusmieheen tarttuu opiskeluinto
 Pienituloisemmista perheistä tulevat varusmiehet eivät tutkimuksen mukaan tienaa myöhemmässä elämässään enemmän, vaikka tupakavereina olisikin hyvätuloisten perheiden jälkikasvua.
 Hekin kuitenkin hyötyvät. Tutkimukseen mukaan he kouluttautuvat enemmän kuin muutoin tekisivät.
 – Köyhemmistä perheistä tulevien varusmiesten tulojen ei havaittu muuttuvan, vaikka tupakaveri oli korkeatuloisesta perheestä, Einiö sanoo.
 – He hakeutuvat kuitenkin todennäköisemmin korkeakouluihin. Voidaan spekuloida, että korkeampituloisista perheistä tulevat varusmiehet tuovat tietoa kouluttautumisen hyödyistä ja siitä, mitä opiskelupaikan saaminen edellyttää.
 Varakkaiden perheiden lapsien kohdalla tällaista vaikutusta ei havaittu, sillä he kouluttautuvat tupakavereista riippumatta.
 Matias Pajulan armeijakavereilla on yhteinen Whatsup-ryhmä.
 Inttimuistoja: "Tiiviissä porukassa tahtotilat vaihtuvat" Tupakaverit vaikuttavat opiskelupaikan valintaan. Se ei yllätä Varusmiesliiton puheenjohtaja  Matias Pajulaa . Hän pääsi armeijasta puolitoista vuotta sitten ja oli viimeksi eilen yhteydessä Santahaminan kavereihinsa. – Kun asut, syöt ja käyt suihkussa saman porukan kanssa puoli vuotta tai vuoden, siitä muodostuu tiivis porukka, jossa ajatukset ja tahtotilat vaihtuvat, Pajula sanoo. – Jos joku lukee korkeakouluun, toinen saattaa ajatella, että perhana minä teen samoin. Pajula lukee ympäristöekonomiaa Helsingin yliopistossa. Samalla hän toimii varusmiesten edunvalvontaa suorittavan Varusmiesliiton puheenjohtajana. Pajulan mukaan moni lähtee armeijasta täynnä uutta opiskeluintoa. Kotiutumispäivä on kuitenkin usein vasta pääsykokeiden jälkeen. Näin kävi Pajulallekin, mistä seurasi välivuosi.
 Mitä hyötyä tästä tiedosta on?
 Tutkijat ovat huolissaan suomalaisten eriytymisestä sosiaalisen aseman mukaan. VATT:in Elias Einiön mukaan tänään julkaistu tutkimus tukee havaintoa.
 Pienituloisemman perheen varusmies hakee ehkä opiskelemaan, mutta hänen tulotasoonsa armeijavuoden aikana syntyneillä verkostoilla ei ole vaikutusta.
 Tämä herättää yhteiskunnallisia kysymyksiä. Tutkimuksen havainnoista voi Einiön mukaan olla kuitenkin aivan käytännöllistäkin hyötyä.
 – Esimerkiksi Yhdysvaltain ilmailuakatemian piirissä on tehty kenttätutkimuksia siitä, miten opiskelijat kannattaisi jakaa ryhmiin, jotta oppimistulokset voitaisiin maksimoida, Einiö sanoo.
 Tällä hetkellä varusmiehet jaetaan komppanioissa tupiin aakkosjärjestyksen mukaan. Lopputulos on suunnilleen sama kuin mihin arpomalla päästäisiin.
 Kenties älykkäällä tupajaolla voitaisiin tuottaa myös yhteiskunnallista hyötyä.
 Noin 70 prosenttia suomalaisista miehistä käy armeijan. Tutkimuksessa käytettiin Puolustusvoimien rekisteritietoja varusmiehistä, jotka aloittivat palveluksen 1996–2006 sekä Tilastokeskuksen aineistoja.

Yllättävä tutkimustulos armeijasta: Näin hyvätuloinen tupakaveri vaikuttaa menestykseesi elämässä


Summary: Vain puolet osavaltion paloista on hallinnassa. Samalla lämpöennätykset rikkoutuvat päivä toisensa jälkeen.

Australiassa viranomaiset ovat julistaneet seitsemän päivän hätätilan Uuden Etelä-Walesin osavaltioon, jossa suurkaupunki Sydneykin sijaitsee.
 Ennätyksiä rikkonut helleaalto on vain voimistanut jo viikkoja riehuneita maastopaloja. Osavaltiossa roihuaa lähes sata paloa, joista puolia ei ole saatu hallintaan. Megaroihu-nimellä kutsuttu palo ympäröi Sydneytä, ja tuulet ovat useaan otteeseen tuoneet sen myrkylliset savut kaupunkiin.
 Kyseessä on jo toinen julistettu hätätila sen jälkeen, kun maastopalokausi alkoi syyskuussa.
 Australiassa rikottiin helle-ennätyksiä tiistaina, kun valtakunnallinen keskilämpötila oli 40,9 astetta. Paikallinen ilmatieteen laitos ennustaa, että uusi lämpöennätys mitataan lähipäivinä uudelleen. Aikaisemmin Australian lämpimin päivä oli tammikuussa 2013, jolloin keskilämpötila kipusi 40 asteeseen.
 Muun muassa viiden miljoonan asukkaan Sydneyssä luvassa on tukalat oltavat savujen ja ennustetun 41 asteen lämpötilan takia.
 Australian maastopaloissa on kuollut kuusi ihmistä. Palot ovat tuhonneet yli 700 kotia sekä polttaneet 1,2 miljoona hehtaaria maastoa.
 "Sääennuste lauantaille on vielä pahempi"
 Kuumuuden keskellä lähes 2 000 palomiestä yrittää saada paloja hallintaan ympäri osavaltiota. Mukana on myös kanadalaisia ja yhdysvaltalaisia joukkoja sekä Australian puolustusvoimien henkilöstöä.
 – Tästä päivästä on tulossa paha, vaarallinen päivä Uudessa Etelä-Walesissa, sääennuste lauantaille on vielä pahempi, pelastuslaitoksen edustaja  Shane Fitzsimmons  sanoi Australian yleisradioyhtiö ABC:n mukaan.
 Osavaltion terveysviranomaiset julkaisivat  Twitterissä  torstaina ohjeita siitä, miten suojautua savuilta. Ihmisiä on kehotettu muun muassa välttämään rankkaa ulkoliikunta ja viettämään aikaa ilmastoiduissa tiloissa kuten ostoskeskuksissa ja elokuvateattereissa. Erityisesti sydän- ja keuhkosairauksista kärsivät, lapset, raskaana olevat ja vanhukset ovat vaarassa savujen takia.
 Lue myös:
 Australiassa rikottu lämpöennätyksiä – Kaikkia maastopaloja ei ole vieläkään saatu kuriin
 "Megapalo" riehuu Australiassa useiden maastopalojen yhdistyttyä – Palomiehet varoittavat: Emme saa tilannetta hallintaan

Australiassa Sydneyn lähialueille on julistettu hätätila maastopalojen ja helteiden takia


Summary: Kovat lumisateet väistyivät puoleenyöhön mennessä. Puuskainen tuuli jatkuu vielä huomiseen keskipäivään asti.

Voimakas matalapaine tuulineen ja lumisateineen on pyyhkäissyt Suomen yli. Lunta sataa enää kevyesti itärajan tuntumassa, kertoo Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi  Jari Tuovinen . Myräkkä rauhoittui puolenyön tietämillä, ja loputkin sateet väistyvät yön aikana.
 Keskiviikon talvimyräkän mukana tuli raskaita lumisateita, jotka aiheuttivat  runsaasti sähkökatkoja koko päivän ajan . Tykkylumi taivutti ja katkoi puita sähkölinjoille, ja pahimmillaan sähköt olivat keskiviikkona poikki yli 60 000 taloudessa. Katkot painottuivat enimmäkseen Hämeestä itään, Etelä-Savoon ja Etelä-Karjalaan.
 Puolenyön jälkeen ilman sähköjä on ollut energiateollisuuden  sähkökatkokartan  mukaan hieman yli 50 000 taloutta. Eniten sähköttömiä koteja on vielä Etelä-Savossa sekä Kanta- ja Päijät-Hämeessä.
 Hämeen alueen sähköyhtiö  Elenia arvioi , että sähkökatkot kestävät läpi yön. Korjaustöitä ovat vaikeuttaneet vaikean sään lisäksi huonot liikenneolosuhteet. Etelä-Savoon sähköä jakeleva  Järvi-Suomen energia kertoo verkkosivuillaan , että vikoja korjataan maastossa 65 henkilön voimin. Molemmat yhtiöt kertovat, että korjaustöitä jatketaan torstaiaamuna lisähenkilökunnan kanssa sekä sään salliessa vika-alueita kartoittavien helikopterilentojen avulla.
 Navakka tuuli jatkuu vielä aamulla
 Kovat tuulet puhaltavat yöllä vielä jonkin verran Saimaalla ja Suomenlahdella, mutta nekin heikkenevät aamuyön aikana. Ilmatieteen laitoksen päivystävän meteorologin Jari Tuovisen mukaan maa-alueilla voi olla puuskaista tuulta torstain keskipäivään asti, mutta tuuli ei kuitenkaan ole yhtä kovaa kuin keskiviikkona.
 Ajokeli on vielä ainakin aamuun asti erittäin huono maan itä- ja keskivaiheilla.
 Torstaista on tulossa poutainen ja paikoin jopa aurinkoinen päivä. Luoteesta virtaa Suomeen kuivempaa ja kylmempää ilmaa, ja lämpötila käväisee pakkasen puolella koko maassa. Lapissa voidaan mennä lähemmäs 20 pakkasastetta, kun etelässä liikutaan nollan molemmin puolin.
 Lue lisää säästä   Ylen Sää-sivuilta .
 Lue myös:
 Sähköt olivat pahimmillaan poikki yli 60 000 taloudessa myräkän jäljiltä

Talvimyräkkä pyyhkäisi Suomen yli – kymmenet tuhannet ovat vielä ilman sähköä, vikoja korjataan aamuun asti


Summary: Uutta sukunimeä miettiville on tullut helpottava työkalu. Kotimaisten kielten keskuksen listalla on yli 7 000 sukunimiehdotusta.

Kun nokialainen  Jaana Kalliolaakso  avioitui nykyisen miehensä kanssa, pariskunta alkoi etsiä uutta, yhteistä nimeä.
 Jaana Kalliolaakso oli alun perin Laaksonen, kunnes hän avioitui Pyöriän kanssa. Nykyinen mies oli Kallio, joten uudeksi sukunimeksi muotoutui Kalliolaakso.
 – Nimi tuli helposti, koska hoksasimme, ettei tällaista nimeä ole kellään käytössä.
 Kalliolaaksot avioituivat syksyllä 2012. Heidän uusi sukunimensä tuli voimaan 12.12.2012.
 Pariskunnalla ei ole yhteisiä lapsia, eikä lasten sukunimiä muutettu.
 – Nyt meitä on vain kaksi Kalliolaaksoa Suomessa. Kukaan ei ole tällä tietoa jatkamassa nimeä.
 Väestörekisterikeskuksen haku vahvistaa, että Kalliolaaksoja on vain alle viisi Suomessa. Yksityisyydensuojan turvaamiseksi palvelussa ei näytetä harvinaisten sukunimien tarkkaa lukumäärää eriteltynä.
 Suuri lista nimiehdotuksista
 Yle kertoi keskiviikkona , että uutta sukunimeä miettiville on tullut helpottava työkalu. Kotimaisten kielten keskus Kotus on vasta päivittänyt listan ehdotuksista uusiksi sukunimiksi.
 Lista on valtava. Suomenkielisiä sukunimiä löytyy peräti noin 6 500. Ruotsinkielisessä luettelossa on lisäksi noin 700 nimeä.
 Pääset katsomaan suomenkielisiä nimiä täältä Ruotsinkieliset nimet näet täältä
 Jaana Kalliolaakson mukaan listasta on varmasti apua.
 – Listalta voi löytyä uusia ideoita, minkälainen sukunimi menee läpi rattaissa. Voi keksiä omalaatuisia uusia nimiä.
 Kalliolaaksoilla oli esittää vain yksi vaihtoehto. Jos joku muu olisi varannut Kalliolaakson, he olisivat luultavasti Laaksonen ja Kallio. Jaana Kalliolaakson onneksi näin ei käynyt.
 – Uusi yhteinen sukunimi yhdistää meitä entisestään.
 Uudissukunimet kiinnostavat
 Tämän vuoden alussa tuli voimaan etu- ja sukunimilaki, jossa puhutaan uudissukunimestä. Uudissukunimellä tarkoitetaan sukunimeä, joka ei ole nykyisin käytössä elossa olevalla henkilöllä.
 Lisää sääntöjä  uudissukunimille löytää laista.
 Uudissukunimet kiinnostavat suomalaisia. Maistraatti  kertoo nettisivuillaan , millaisia uudissukunimiä on haettu viime aikoina eli ne on tavallaan jo varattu. Marraskuun lopusta saakka oli maistraateilta haettu vajaat 70 uudissukunimeä.
 Uuden nimikirjoituksen oppiminen vaikeaa
 Jaana Kalliolaakso kertoo, että ihmiset ottivat nimenmuutoksen positiivisesti.
 – Itselläni oli ollut aikaisemminkin harvinainen nimi. Se oli yksi syy, minkä takia lähdimme hakemaan kokonaan uutta nimeä.
 Nimenvaihdon suurin työ oli korttien uusimisessa. Postia tulee yhä vanhoilla tiedoilla.
 – Miehellä jonkin pankkikortin nimi vaihtui ihan hetki sitten ja muutos oli jopa maksullinen.
 Kalliolaakson nimi sekoittuu välillä Kalliokoskeen, hän sähköpostejaan on välillä mennyt Jaana Kalliokoskelle.
 – Nimikirjoituksen opettelu on ollut suurin haaste. Nimmari on söherö, kun entinen lyhyt nimi Pyöriä vaihtui pitkäksi.
 Lue lisää:
 Tällaisia ovat uudet suomalaiset sukunimet: Valolempi, Suvituuli, Alaska – katso yli 7 000 uudissukunimen listasta, mitä nimiä voit ottaa
 Yagmur Özberkan: En aio luopua omasta sukunimestäni, vaikka menen naimisiin
 Uudistettu nimilaki sallii neljä etunimeä ja tuo myös sukunimiin kansainvälisiä kaikuja
 Reetta Rädyn kolumni: ”Sehän on vain nimi” – höpöhöpö, sukunimiin liittyy draamaa, romantiikkaa ja valtaa
 Vain pieni osa miehistä ottaa vaimonsa nimen: "Pappikin hämmentyi päätöksestä"
 Virtanen on pakkoraossa keksitty kopionimi – sukunimi kertoo paljon suvun historiasta

Jaana Kalliolaakso otti nimen, joka on nyt vain hänellä ja hänen miehellään: "Nimikirjoituksen opettelu on ollut suurin haaste"


Summary: Päivitämme tähän juttuun tuoreimmat tiedot myrskyn vaikutuksista.

Talvimyräkän mukana tulleet raskaat lumisateet ovat aiheuttaneet runsaasti sähkökatkoja koko päivän ajan.
 Vielä yön lähestyessä sähkökatkoja on energiateollisuuden  sähkökatkokartan  mukaan yli 60 000 taloudessa. Katkot painottuvat tällä hetkellä enimmäkseen Hämeestä itään, Etelä-Savoon ja Etelä-Karjalaan.
 Talvimyräkkä saapui aamulla matalapaineen mukana lounaasta Suomeen ja on kulkenut lännestä itää kohden. Matalapaine toi mukanaan runsaita lumisateita ja tuulta.
 Ylen meteorologi  Henri Nyman  kertoi aiemmin päivällä, että lumisateiden suhteen tilanteen pitäisi helpottaa puolen yön suunnilla, kun matalapaineen keskus on jo siirtynyt Suomesta itään.
 Vaikka lunta on tullut mittareihin suhteellisen vähän, se on raskasta. Esimerkiksi Hämeenlinnan alueella lunta on satanut mittareihin vajaa 10 senttiä. Se vastaisi kuitenkin huomattavasti suurempia lukemia, mikäli sade olisi tullut kevyenä pakkaslumena.
 – Pakkaslumena senttejä olisi kertynyt noin kolmekymmentä, Nyman vertaa.
 Laivalähtöjä peruttu, teillä ja raiteilla vaikeaa
 Suomenlahdella on ollut keskiviikon mittaan kovia tuulia ja myrskyvaroituksia.
 Sää on vaikuttanut siten osittain myös laivaliikenteeseen. Eckerö Line perui aiemmin päivällä kaksi lähtöä turvallisuuden ja matkustusmukavuuden vuoksi. Viking Linen ja Tallink Siljan laivat liikennöivät normaalisti, mutta myöhästymisiä pidettiin mahdollisina.
 Lisäksi erittäin huono ajokeli on piinannut liikennettä Satakunnasta aina Pohjois- ja Etelä-Karjalaan saakka. Tieltä suistumisia ja onnettomuuksia sattui päivän mittaan etenkin Forssan ja Tampereen seudulla.
 Myöhemmin illansuussa useita rekkoja jäi jumiin monin paikoin Etelä-Savossa. Ongelmia oli muun muassa valtatiellä 23 ja Mikkelin alueella valtatiellä 5.
 Vakavia loukkaantumisia ei viranomaisten tietoon ole tullut.

 Lue myös:
 Kova tuuli iskee Kanta-Hämeeseen myöhään iltapäivällä
 Myrskyisät tuulet riepottelevat Suomea tänään iltapäivällä

Sähköt ovat vieläkin poikki yli 60 000 taloudessa, puolilta öin pitäisi myräkän helpottaa – Yle seuraa


Summary: Edustajainhuoneen puheenvuorot jakautuvat jyrkästi puoluekannan mukaan. Republikaanien mielestä Trump ei ole tehnyt mitään laitonta.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  virkarikostutkinta lähestyy huipennustaan. Kongressin edustajainhuone on aloittanut keskustelun syytteistä. Äänestys on luvassa arviolta kuuden tunnin käsittelyn päätteeksi.
 Edustajainhuone keskusteli aluksi syytteiden käsittelyn säännöistä. Tämän jälkeen käydään kahden syytekohdan käsittely, joka kestänee Suomen aikaa iltayöhön. Lopuksi edustajainhuone äänestää, hyväksytäänkö virkasyyte.
 Edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  vetosi puheenvuorossaan vahvasti Yhdysvaltain perustuslakiin ja maan "perustajaisien" haluun turvata demokratia ja suojata maata ulkomaisilta vaikutusyrityksiltä.
 Pelosin mukaan on selkeä fakta, että presidentti on rikkonut perustuslakia ja yrittänyt saada henkilökohtaista poliittista hyötyä Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuden kustannuksella.
 Kun Trumpin tekemät vääryydet tulivat julkisuuteen, hän aloitti ennennäkemättömän uhma- ja häirintäkampanjan, Pelosi jatkoi syyttelyään.
 – On traagista, että presidentin holtiton toiminta on tehnyt virkarikossyytteen välttämättömäksi. Hän ei ole antanut meille vaihtoehtoa.
 – On tosiasia, että presidentti on uhka kansalliselle turvallisuudelle ja vaalien rehellisyydelle, Pelosi jatkoi.
 Keskustelun jatkuessa republikaaniedustajat ovat vakuuttaneet, ettei presidentin syyttämiseen ole käytännössä aihetta.
 Syytteen lopputulos näyttää selvältä
 Edustajainhuone on demokraattienemmistöinen, joten on oletettavaa, että virkasyyte asetetaan.
 Virkasyyte käsitellään senaatissa, joka on puolestaan republikaanien hallussa. Viraltapano vaatisi kahden kolmasosan enemmistön.
 Ennalta näyttää todennäköiseltä, etteivät Trumpin oman republikaanipuolueen senaattorit pane presidenttiä viralta.
 Trump on kommentoinut virkarikostutkintaa taas tänään lähettämällä useiden tviittien sarjan. Hän ei omasta mielestään ole tehnyt mitään väärää.
 Virkasyyte on hallinnut Yhdysvaltain poliittista elämää kuukausien ajan. Tulevan prosessin vaiheet voit lukea  tästä linkistä .
 Lue lisää:
 Syytteet Trumpia vastaan hyväksyttäneen edustajainhuoneessa – listasimme neljä seikkaa virkarikostutkinnasta
 Trump syyttää demokraattien Pelosia vallankaappauksesta ja "demokratian horjuttamisesta"

Pelosi: On tosiasia, että presidentti Trump on rikkonut perustuslakia – Katso kongressin virkarikoskäsittelyä suorana


Summary: Molemmilla joilla viime kesä oli nousulohimäärien kannalta yksi seurantahistorian parhaista, mutta ennätyksistä jäätiin.

Tornion- ja Simojokeen nousi viime kesänä enemmän lohta kuin kahtena edellisenä vuonna. Nousulohimäärät olivat Tornionjoella seurantahistorian kolmanneksi ja Simojoella toiseksi suurimmat.
 Luonnonvarakeskuksen kaikuluotainseurannan  (Luke) mukaan Tornionjokeen nousi yli 65 000 ja Simojokeen runsaat 4000 lohta.
 Lohenpoikasia myös syntyi viime kesänä edellisvuotista enemmän. Poikastiheys sekä Tornion- että Simojoella nousi kolmanneksen. Simojoella se oli jopa seurantahistorian suurin.
 Tornionjoesta lähti merivaellukselle noin kaksi miljoonaa lohenpoikasta. Vaellus oli yksi seurantahistorian runsaimmista.
 Simojoella puolestaan vaelluspoikasia on alustavan arvion mukaan noin 20 000, mikä on huomattavasti vähemmän kuin poikastiheyksien perusteella voisi odottaa.
 Ylävirtaan menijöitä oli vielä alkusyksystä
 Normaalisti Tornionjoella isot lohet nousevat kutemaan kesä-heinäkuussa ja pienemmät lohet heinä-elokuussa.
 Luonnonvarakeskuksen mukaan lohennousu ajoittui suhteelliseen myöhäiseen ajankohtaan ja vielä alkusyksyllä havaittiin tavanomaista enemmän nousulohia pyrkimässä ylävirtaan.
 Erikoistutkija  Atso Romakkaniemen  mukaan tämä saattaa liittyä varsinkin Tornionjoella lohilla viime vuosina havaittuihin terveysongelmiin, mikä on  ilmennyt lohikuolemina  sekä lohien heikentyneenä kykynä tai haluna nousta joen ylävirtaan.
 – Olemme havainneet, että näinä kahtena vuonna lohet eivät ole nousseet odotusten mukaisesti normaalisti joissa, vaan ne ovat usein jääneet joen alajuoksulle, nousu on ollut hidasta tai jopa estynyt täysin.
 Lohien nousukäyttäytymistä on voitu seurata lohiin asennettujen radiolähettimien avulla.
 – Pyrkiminen ylävirtaan syksyllä on poikkeuksellista ja näyttäisi liittyvän terveysongelmiin. Lähellä kutua kalalle tulee kova tarve päästä kutemaan ja ehkä osa kaloista kuitenkin vielä viimeisillä voimillaan pyrkii ylöspäin, Atso Romakkaniemi sanoo.
 Suomessa Ruokavirasto ja Ruotsissa valtion eläinlääketieteellinen instituutti (SVA) tutkivat lohien terveysongelmien syytä.
 Lue myös:
 Tuore selvitys tuo eväitä lakimuutosharkintaan: Valtion luopuminen lohenkalastuksen yksinoikeudesta hyödyttäisi vain vesialueiden omistajia – esimerkiksi Tornionjoen tilanne on hyvin mutkikas
 Ympäristöjärjestöt arvostelevat kiintiöitä: Kaikki Itämeren kalakannat eivät kestä nykyistä kalastuspainetta

Lohennousu seurantahistorian parhaita Tornionjoella ja Simojoella


Summary: Yhdysvaltalaisvirasto vaatii valmistajia todistamaan sähkösavukkeiden hyödyt toukokuuhun mennessä. Uhkana on myyntikielto.

Yhdysvaltain kongressi on viemässä läpi lakia, jonka myötä tupakkatuotteiden ikäraja nousisi 18 vuodesta 21 vuoteen. Ikärajan nostaminen koskisi toteutuessaan myös viime aikoina paljon huolta herättäneitä sähkötupakoita.
 Kongressin lakihankkeella on yllättäviä tukijoita, sillä sen takana seisovat myös johtava  sähkötupakkavalmistaja Juul  ja Marlboron  savukkeita valmistava Altria.
 Tuen taustalla on pelko isommista sanktioista, kirjoittaa  uutistoimisto AP . Kriitikoiden mukaan tupakkajätit sitoutuvat ikärajojen kiristykseen vain siksi, että voisivat jatkossa välttää makutupakoiden kieltämisen.
 Sähkötupakan maut ovat ruokkineet epidemiaa
 Terveysviranomaiset ja tupakkateollisuutta vastustavat järjestöt ovat arvioineet, että hedelmiltä ja jälkiruoilta maistuvat tupakkatuotteet houkuttelevat nimenomaan nuoria tupakoitsijoita.
 Tänä syksynä julkaistu yhdysvaltalaisten  nuorten tupakkatutkimu s kertoi, että viisi miljoona amerikkalaisteiniä on käyttänyt sähkötupakkaa viimeisen kuukauden aikana ja heistä miljoona päivittäin.
 Yhdysvaltojen terveysviranomaiset ovat kutsuneet sauhutteluaaltoa epidemiaksi.
 – Jos epidemiaa ruokkineita makuja ei poisteta markkinoilta, nuorten sähkötupakkakriisiä ei saada ratkaistua, arvioi  Matthew Myers  lasten tupakointia vastustavasta Campaign for Tobacco-Free Kids -hankkeesta uutistoimisto AP:n mukaan.
 Markkinoilla on esimerkiksi tuotteita, jotka maistuvat "mansikkahattaralle" ja "merisuola–mustikalle".
 Virasto panee sähkötupakkavalmistajat koville
 Sähkösavukejätti Juul markkinoi uusia makujaan vielä kesällä keinoksi, jonka avulla aikuiset tupakoitsijat voivat siirtyä perinteisestä tupakasta sähkösavukkeeseen.
 AP:n mukaan yritys luopui markkinoinnistaan ja pysäytti uutuusmakujensa myynnin, kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti suunnittelevansa kaikkien makusähkötupakoiden poistamista markkinoilta. Trump vetosi nimenomaan siihen, että maut houkuttelevat lapsia.
 Pienemmät sähkösavukeyritykset ovat kuitenkin jatkaneet makusavukkeiden myyntiä. Markkinoilla on esimerkiksi tuotteita, jotka maistuvat "mansikkahattaralle" ja "merisuola–mustikalle".
 Nyt sähkösavukkeiden valmistajat ovat kuitenkin pakkoraon edessä, kertoo  uutistoimisto Reuters.
 Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto on vaatinut sähkösavukevalmistajia todistamaan tuotteidensa terveysvaikutukset virastolle. Virasto arvioi yrityksiä kahdesta näkökulmasta: auttavatko sähkösavukkeet todella lopettamaan tupakoinnin ja onko hyöty niin suuri, että se voittaa sähkötupakoinnista syntyvät terveyriskit?
 Sähkötupakkayritysten pitää toimittaa tiedot virastolle toukokuuhun mennessä. Jos ne epäonnistuvat todistamaan sähkötupakoinnin terveyshyödyt, virasto voi kieltää tuotteiden myymisen.
 Lakihankkeen tavoitteena vähemmän kuolemia
 Yhdysvaltain kongressin ikärajoja nostavan lakihankkeen tarkoitus on vaikeuttaa tupakkatuotteiden saatavuutta.
 Joidenkin arvioiden mukaan ikärajan nostamisella olisi mittava kansanterveydellinen vaikutus.
 AP:n tietojen mukaan uudistus voisi estää jopa 250 000 kuolemaa tulevina vuosikymmeninä. Lopputulos riippuu kuitenkin lopulta siitä, miten tehokkaasti ikärajoja valvotaan.
 Yhdysvaltain tautien valvonta- ja ehkäisykeskus  kertoo, että tähän mennessä yli 2 400 henkilöä on hoidettu sairaaloissa sähkötupakoinnin seurauksena.
 Lisäksi on raportoitu 52 sähkötupakkaan liittyvää kuolemaa. Terveysviranomaiset kertoivat aiemmin syksyllä kuolemien syyn olevan  todennäköisesti E-vitamiiniasetaatti,  jota voidaan käyttää sähkösavukkeessa yhdessä kannabiksen kanssa.
 Tupakointi ylipäätään aiheuttaa Yhdysvalloissa noin 480 000 kuolemaa vuosittain. Yhdysvaltain tautien valvonta- ja ehkäisykeskuksen mukaan tupakka liittyy joka viidenteen  kuolemaan Yhdysvalloissa.
 Lisää aiheesta:
 Nuoret saavat vakavia nikotiinimyrkytyksiä sähkötupakasta – Oireet voivat olla kuin tuholaismyrkylle altistuisi, sanoo amerikkalaislääkäri
 Sähkötupakointi tappaa Yhdysvalloissa – onko Suomessa varautuminen parempaa? Terveydenhuollon asiantuntijat vastasivat yleisön kysymyksiin

Yhdysvallat suunnittelee nostavansa tupakkatuotteiden ikärajan 21 vuoteen – savukejätit tukevat hanketta vielä isompien rajoitusten pelossa


Summary: Luottamus on vahvaa myös poliisiin, oikeuslaitokseen sekä koulu- ja terveydenhuoltojärjestelmään.

Tuoreen tutkimuksen mukaan ulkomaalaistaustaiset luottavat kantasuomalaisiin enemmän kuin lähtömaansa ihmisiin.
 Luottamus on korkeaa myös poliisiin, oikeuslaitokseen sekä koulu- ja terveydenhuoltojärjestelmään.
 Tyytyväisyys suomalaiseen politiikkaan vaihtelee kieliryhmittäin. Englanninkieliset kiittelevät eniten politiikan aikaansaannoksia, kun taas somalinkieliset suhtautuvat niihin kriittisimmin.
 Tulokset käyvät ilmi  Samaa vai eri maata? Tutkimus viiden kieliryhmän arvoista ja asenteista Suomessa -julkaisusta . Siinä tarkastellaan venäjän-, viron-, somalin-, arabian- ja länsimaisten englanninkielisten arvoja, asenteita ja luottamusta sekä identiteettejä.
 Kyselyyn osallistui noin 1 500 ihmistä Helsingistä, Espoosta ja Vantaalta, kustakin kieliryhmästä noin 300 vastaajaa.
 Tutkimushankkeen suunnittelusta ja rahoituksesta ovat vastanneet Suomen Kulttuurirahasto, e2 Tutkimus, Helsingin, Espoon ja Vantaan kaupungit sekä oikeusministeriö.
 Somalialaiset ovat kriittisimpiä
 Arabian-, venäjän-, viron- ja englanninkieliset luottavat kantasuomalaisiin enemmän kuin omasta tai suvun lähtömaasta kotoisin oleviin, Suomessa asuviin ihmisiin.
 Poikkeuksena ovat somalialaiset, jotka luottavat enemmän lähtömaansa ihmisiin kuin kuin kantasuomalaisiin.
 Suomen somalialaisten liiton puheenjohtaja  Mohamed Ali Jama  ei pidä tulosta yllättävänä.
 – Somalialaisten kokema syrjintä vaikuttaa muun muassa siihen, että he luottavat enemmän somalialaisiin kuin kantaväestöön.
 Espoon kaupungin maahanmuuttoasioiden päällikkö  Teemu Haapalehto  pitää vakavana viestinä sitä, että Suomessa syntyneet somalinkieliset nuoret tai nuorehkot ihmiset pitävät ihon väriä enemmän suomalaisuutta rajaavana tekijänä kuin vanhemmat somalinkieliset ihmiset.
 – Pitäisi käydä enemmän keskustelua siitä, mitä suomalaisuus itse asiassa on, ja kuinka paljon suomalaisuuden sisään mahtuu erilaisuutta, Haapalehto sanoo.
 Luottamus suomalaisiin instituutioihin on korkea
 Ulkomaalaisten luottamus koulujärjestelmään, yliopistoihin ja terveydenhuoltojärjestelmään on vahvaa.
 Arabiankieliset luottavat muita enemmän poliisiin, virkamiehiin ja oikeusjärjestelmään.
 Yksi raportin kirjoittaneista, tutkija  Ville Pitkänen  e2 Tutkimuksesta pitää tätä myönteisenä viestinä.
 – Vaikka monet maahanmuuttajista tulevat maista, joissa luottamus instituutioihin ei ole kovin korkealla tasolla, niin näyttäisi siltä, että täällä suomalaisessa yhteiskunnassa luottamus sekä instituutioihin että kanssaihmisiin vahvistuu, Pitkänen sanoo.
 Myös somalinkielisten luottamus instituutioihin on korkeaa, mutta poliisiin he luottavat muita kieliryhmiä vähemmän.
 Tasavallan presidenttiin luotetaan kaikissa kieliryhmissä enemmän kuin eduskuntaan tai hallitukseen. Poliitikkoihin ja puolueisiin luotetaan selvästi vähemmän.
 – Vaikka monet maahanmuuttajista tulevat maista, joissa luottamus instituutioihin ei ole kovin korkealla tasolla, niin näyttäisi siltä, että täällä suomalaisessa yhteiskunnassa luottamus sekä instituutioihin että kanssaihmisiin vahvistuu, sanoo tutkija Ville Pitkänen e2 Tutkimuksesta. Ronnie Holmberg / Yle
 Englanninkielisistä peräti kolme neljäsosaa ja somalinkielisistä kaksi kolmasosaa seuraa Suomen yhteiskunnallisia asioita aktiivisesti. Vironkieliset ovat passiivisimpia.
 Somalinkieliset ovat muita pettyneempiä politiikan aikaansaannoksiin. Heistä 71 prosenttia arvioi, että suomalaisessa politiikassa saadaan harvoin mitään hyvää aikaan. Englanninkielisistä vain 12 prosenttia on tätä mieltä.
 Somalialaisten liiton puheenjohtaja Ali Jama löytää somalinkielisten kriittiseen suhtautumiseen selvän syyn.
 – Monet somalialaiset katsovat, että tietyt puolueet ja poliitikot ratsastavat somalialaisvähemmistön nimellä. He ajavat lähinnä vain omia etujaan, Ali Jama sanoo.
 Vaikka somalinkieliset ovat pettyneimpiä politiikkaa, heidän äänestysprosenttinsa viime kuntavaaleissa oli vieraskielisistä ryhmistä korkein. Tyytymättömyys ei siis merkitse passiivisuutta.
 – Haluamme korjata vääränlaista kuvaa somalialaisista olemalla poliittisesti aktiivisia ja keskustelemalla avoimesti, Ali Jama sanoo.
 Samaa vai eri maata? Tutkimus viiden kieliryhmän arvoista ja asenteista Suomessa -julkaisussa tarkasteltiin viiden eri kieliryhmän ihmisten arvoja, asenteita ja luottamusta sekä identiteettejä. Ronnie Holmberg / Yle
 Vironkieliset suhtautuminen muuttoliikkeeseen yllättää
 Tutkija Pitkänen pitää tutkimuksen yhtenä mielenkiintoisena yksityiskohtana vironkielisten kantaa muuttoliikkeeseen.
 Lähes kaikki englannin- ja somalinkieliset pitävät kansainvälistä muuttoliikettä hyvänä asiana.
 Sen sijaan vironkielisistä peräti kolme neljäsosaa on päinvastaista mieltä.
 Vironkielisistä kolmasosa näkee myös EU:n vapaassa liikkuvuudessa enemmän kielteisiä kuin myönteisiä puolia.
 Pitkäsen mukaan virolaisilta tuli lähinnä kansallistunnetta vahvistavia vastauksia.
 – Tämä on siinä mielessä mielenkiintoista, että virolaiset kuitenkin nauttivat EU:n sisäisestä liikkuvuudesta ja ovat maahanmuuttajia. Mutta ehkä Suomessa työskentelevät virolaiset eivät koe olevansa maahanmuuttajia, koska tulevat niin läheltä.

Moni ulkomaalaistaustainen luottaa kantasuomalaisiin, kertoo tuore tutkimus – viidestä kieliryhmästä poikkeuksen muodostavat somalialaiset


Summary: Neuvottelut koskivat koko henkilöstöä Hämeenlinnassa ja Tampereella.

Yhteistoimintaneuvottelut Patrian Land-liiketoiminnassa ovat päättyneet. Neuvottelut koskivat koko henkilöstöä Hämeenlinnan ja Tampereen toimipisteissä.
 27 henkilöltä loppuu työt ja 12 henkilön tehtävänkuva muuttuu. Lisäksi 9 henkilöä lomautetaan toistaiseksi.
 Irtisanomisten taustalla on isojen myyntihankkeiden siirtymisiä.
 Land-liiketoiminnan tuotteita ja palveluita ovat panssaroidut pyöräajoneuvot, kranaatinheittimet sekä tukipalvelut. Liiketoiminta työllistää noin 230 henkilöä Hämeenlinnassa ja Tampereella.
 – Kansainvälisistä vientihankkeista saatava tilauskanta AMV-ajoneuvolle on ollut huomattavasti normaalia alhaisemmalla tasolla, ja sen vuoksi olemme joutuneet sopeuttamaan toimintaamme, liiketoimintajohtaja  Jussi Järvinen  sanoo.
 Lue lisää:
 Patria aloittaa yt-neuvottelut Land-liiketoiminnassa Hämeenlinnassa ja Tampereella

Patria vähentää 27 työpaikkaa ja lomauttaa


Summary: Viranomaismääräys annettiin, koska henkilö oli raiteilla.

Kaikki junaliikenne Tampereen asemalla oli keskeytynyt keskiviikkona iltapäivällä viranomaismääräyksestä. VR sanoo, että poliisi määräsi liikenteen pysäytettäväksi.
 Poliisin tilannekeskuksen mukaan henkilö oli raiteilla ja poliisin piti poistaa hänet sieltä. Turvallisuuden takia kaikki liikenne keskeytettiin.
 Liikenne pääsi VR:n tiedotteen mukaan jatkumaan, mutta VR pyytää Tampereelta lähtevien ja sinne saapuvien junien matkustajia vielä varautumaan viivästyksiin.
 Lähijunat M-junat Tampereelta kello 15.35 Nokialle sekä Nokialta kello 16.25 Tampereelle on peruttu.
 Tiedote liikenteen jatkumisesta tuli keskiviikkona kello 15.24.

Tampereen asemalla kaikki junaliikenne keskeytyi hetkeksi – VR: Syynä poliisin päätös


Summary: Poika säästyi vammoitta, mutta iskua estänyt pojan isä sai lieviä vammoja. Motiivia ei ole tiedossa

Sisä-Suomen poliisi tutkii Tampereella Turtolan Citymarketissa iltapäivällä tapahtunutta puukotusta tapon yrityksenä.
 Kolmekymppinen mies yritti iskeä puukolla alle 10-vuotiasta poikaa ylävartaloon kaksi kertaa. Pojan isä esti toisen puukoniskun.
 Poika säästyi vammoitta, isä sai lieviä vammoja teräaseesta. Lisäksi pojan yllä ollut takki vaurioitui käyttökelvottomaksi.
 Epäilty henkilö on poliisin mukaan vuonna 1990 syntynyt mies, jolla ei ole ulkomaalaistaustaa. Hänet otettiin kiinni paikan päältä ja saatiin poliisin mukaan luopumaan teräaseesta pojan isän ja paikalle tulleen miehen avustuksella. He pitivät hyökkääjää kiinni poliisin tuloon asti.
 – Isä sai estettyä toisen lyönnin ja taltutettua miestä sen verran, että siihen pääsi toinen vielä apuun, sanoo rikosylikomisario  Jari Kinnunen  STT:lle.
 Ei motiivia tiedossa
 Kinnunen kertoi STT:lle myös, että tämän hetken tietojen mukaan epäilty ja pikkupoika eivät tunteneet toisiaan ennestään. Mitään motiivia tapahtuneelle ei ole poliisin tiedossa, ja epäiltyä kuullaan vasta torstaina. Poliisi on jo kuullut poikaa ja isää.
 Kinnunen ei vielä ottanut kantaa siihen, millaisesta teräaseesta teossa on ollut kyse. Epäillyn mahdollista aiempaa rikostaustaa ei myöskään ole vielä selvitetty. Kinnusen mukaan vastaavia yllätyshyökkäyksiä tapahtuu "hyvin harvakseltaan".
 Sivulliset eivät Kinnusen mukaan olleet vaarassa eikä kauppaa tarvinnut evakuoida.
 Paikalla olleet sivulliset voivat halutessaan olla yhteydessä sosiaalipäivystykseen (p. 0500 625 990) kriisiavun saamiseksi.
 Asiasta kertoi ensimmäiseksi  Iltalehti .

Poliisi: Tampereen tapon yrityksen uhri ja epäilty eivät tunteneet toisiaan – Mies yritti puukottaa pikkupoikaa Citymarketissa


Summary: Jyri Lilja sanoo, että hän on tehnyt selvityksensä tosiasioihin pohjaten: ei tunteella, eikä poliittisesti.

Hallituksen on otettava päätös Kaakkois-Suomeen tulevan uuden lääkärihelikopterin paikasta uudelleen käsittelyyn, jos sijoituspaikkaa haluttaisiin vielä vaihtaa Kouvolan Utista Lappeenrantaan.
 Selvitysmies  Jyri Lilja  jätti selvityksensä lääkärihelikopteritoiminnan järjestämisestä tiistaina. Hän ehdottaa, että  hallitus muuttaisi aikaisempaa päätöstä  ja sijoittaisi lääkärihelikopterin sittenkin Lappeenrantaan.
 Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila  ei kuitenkaan pidä tätä kovin todennäköisenä.
 – Voimassaoleva päätös on, että sijoituspaikka on Utti. Aina voidaan päätöksiä perua ja tehdä uudelleen, mutta se on poikkeuksellista. Päätöksenteko tässä asiassa on ollut vaikeaa. Nykyisten viiden hallituspuolueen osalta pitäisi olla selkeä näkemys siitä, että päätös pitäisi purkaa ja harkita uudelleen, Varhila sanoo.
 Edellisen hallituksen reformiministerien ryhmä  linjasi vuosi sitten , että lääkärihelikopteri tulee Uttiin, vaikka aiemmin asiantuntijaryhmä oli ehdottanut helikopterin paikaksi Lappeenrantaa. Lisäksi asiasta on talouspoliittisen ministeriryhmän päätös.
 – Tiedän, että  Juha Sipilän  hallitus kävi viime keväänä aika laajan keskustelun. Siinä päädyttiin Uttiin, joka oli selvityksissä ollut hyvin tasavahva Lappeenrannan kanssa, Varhila sanoo.
 Varhila toivoo, että ministeriössä ehditään vielä ennen joulua keskustella perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  kanssa niistä suuntaviivoista, joita lähdetään uuden selvityksen pohjalta viemään eteenpäin.
 Selvitys käsitteli pääasiassa lääkärihelikopteritoiminnan järjestämistä koko maassa.
 Lue lisää:   Ministeriön selvittäjä: Valtion ei pitäisi hankkia lääkärikoptereita ja alkaa lentää lääkärilentoja
 Kaakkois-Suomessa hermostuttiin ja iloittiin
 Kaakkois-Suomessa Jyri Liljan tuore selvitys kirvoitti sekä kritiikkiä että kehuja.
 Kymenlaakson sote-kuntayhtymän Kymsoten ensihoidon ylilääkärin  Petri Loikkaan  mukaan lääkärihelikoptereiden sijoituspaikkojen arviointi ei edes kuulunut nyt tehdyn selvityksen toimeksiantoon.
 Lisäksi Loikkaan mielestä selvitysmiehen esiin nostamat perustelut Lappeenrannan paremmuudesta ontuvat etenkin siltä osin, että Puolustusvoimien Utissa olevia koptereita voitaisiin käyttää hätätilanteessa apuna.
 – Puolustusvoimien NH90-helikoptereiden lähtövalmiusajat ovat sellaiset, että niistä ei ole apua ensihoitoon minkään vertaa. Meillä on ollut yksi isompi onnettomuustilanne, jota varten olemme yhden kerran kysyneet virka-apua. Siinä vaiheessa kun helikopteri oli toimintavalmiudessa, me totesimme ettei siitä ole enää hyötyä, Loikas sanoi.
 Sen sijaan Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksotessa selvitysmiehen näkemykset otettiin vastaan hyvillä mielin.
 Ensihoidon ja päivystyksen ylilääkärin  Pekka Korvenojan  mukaan Lappeenrannan etuna on laajan päivystyksen sairaala ja hyvät sairaanhoidon perusvalmiudet. Kaupungin keskustassa sijaitsevalta lentokentältä on lisäksi lyhyt matka Etelä-Karjalan keskussairaalaan.
 – Lisäksi olemme lääkärihelikopteriasiasta riippumatta koko ajan kehittäneet omaa ensihoitotoimintaamme, Korvenoja sanoi.
 Toimeksianto oli lavea
 Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikön Kirsi Varhila kommentoi, että selvitysmiehelle annettu toimeksianto oli "suhteellisen lavea".
 – Selvityshenkilöt ovat itsenäisiä, ja he saavat tuoda raportissaan esille kaikkia itse katsomiaan relevantteja asioita. Sinällään jo tehtyjen päätösten arviointi ei kuulunut tomeksiantoon, Varhila sanoo.
 Sijoituspaikkapäätöksen nouseminen esiin Liljan selvityksessä ei kuitenkaan yllättänyt kansliapäällikköä.
 – Voisin kuvitella, että kun selvityshenkilö on haastatellut eri tahoja, niin tämä on varmasti tullut esille. Tämä tuntuu olevan tunteita kuohuttanut asia, joten oli selvää, että se tulee häntä vastaan selvitystä tehdessä, Varhila sanoo.
 Kukaan ei ollut vielä erikseen pyytänyt selvittämään lääkärihelikopterin sijaintipaikkaa Kaakkois-Suomessa, mutta sen voi tulkita sisältyvän tehtävänantoon?
 – Juuri näin.
 "Miksi en olisi selvittänyt?"
 Selvitysmies Jyri Liljan mielestä sijaintipaikkojen arviointi oli olennainen osa kokonaisuutta.
 – Parempi kysymys on, miksi en olisi selvittänyt sijaintipaikkoja. Jos pyydetään arvioimaan kokonaisuutta siten, että se voidaan toteuttaa taloudellisesti ja toiminnallisesti kustannustehokkaasti parhaalla mahdollisella tavalla, niin olisi eriskummallista, että selvitysmies ei ottaisi kantaa sijaintipaikkakuntiin, jos siellä on selkeä päätöksentekoon liittyvä asiavirhe.
 Lilja painottaa, että hän on tehnyt selvityksensä tosiasioihin pohjaten, ei tunteella, eikä poliittisesti.
 – Silloin kun toimintaa järjestetään julkisilla varoilla, pitää mennä potilas edellä. Kaakkois-Suomi ei voi olla kokonaisuudesta irrallaan. Kaikki vaikuttaa kaikkeen, ja siksi sijoituspaikka oli otettava esiin, Lilja sanoo.
 Lilja toteaa selvityksessä, että hänelle on syntynyt vaikutelma, että Utin sijoituspäätöksessä pääkaupunkiseudun intressit painoivat vaakakupissa enemmän kuin Kaakkois-Suomen hätätilapotilaiden tarpeet.
 Liljan mukaan Lappeenranta on kokonaisuus arvioiden lääkärihelikopterin sijoittamispaikkakunnaksi Uttia parempi vaihtoehto.
 Lappeenrannasta käsin toteutettu lääkärihelikopteripäivystys turvaisi Liljan mukaan Etelä-Karjalan maakunnan pohjoisemmat alueet, osan Etelä-Savon alueesta sekä Etelä-Karjalan ja Venäjän välisen raja-alueen, jossa liikennöinti on vilkasta.
 Kouvolassa tänä syksynä aloittanut lääkäriauto voisi Liljan mukaan erityistilanteissa pyytää tehtäviensä hoitoon helikopteria virka-apuna jo alueella päivystävältä Puolustusvoimien helikopteripataljoonalta Utista.

Selvitysmies ehdotti omin päin lääkärikopterin kotipaikaksi Lappeenrantaa Utin sijaan – ministeriö: Tuskin tapahtuu


Summary: Tavallisesti Korkeasaaret karhut vetäytyvät talviunille marraskuun puoliväliin mennessä ja heräävät helmi-maaliskuun vaihteessa.

Korkeasaaren karhut ovat käyneet talviunille kuukauden myöhässä, kerrotaan eläintarhasta.
 Korkeasaaren mukaan  18- ja 13-vuotiaat naaraskarhut olivat tähän mennessä vain nuokkuneet istualtaan talvipesiensä edustalla, mutta talviunille ne eivät olleet malttaneet käydä ennen kuin nyt.
 Tavallisesti Korkeasaaren karhut ovat vetäytyneet talviunille jo marraskuun puoliväliin mennessä.
 Korkeasaaren nisäkkäiden kuraattori  Hanna-Maija Lahtinen  pitää hyvin todennäköisenä, että karhujen unille meno viivästyi lämpimän sään takia.
 Lahtisen mukaan toinen karhuista kävi jo kertaalleen nukkumassa, mutta heräsi vielä syömään. Karhujen täytyi siis hoitaa tankkaus kuntoon ennen varsinaisia talviunia.
 Eläintenhoitajat olivat kannustaneet karhuja unille sulkemalla ulkotarhan ovet. Lopulta karhut olivat kömpineet talvipesiinsä, joiden sisustuksen karhut olivat Korkeasaaren mukaan valinneet itse.
 Eikö muka yhtään väsytä? Korkeasaaren karhut nuokkuivat pesänsä edessä, mutta talviunille niitä piti kannustaa. Mari Lehmonen / Korkeasaari
 Karhujen suosikkimateriaaliksi pesässä mainitaan puukuivike. Esimerkiksi viime vuonna tarjotut havunoksat ja sammal eivät olleet kelvanneet: karhut olivat heittäneet ne pesän ulkopuolelle.
 Korkeasaaressa karhut ovat usein uinuneet helmi-maaliskuun vaihteeseen asti. Viime keväänä ne heräsivät kuitenkin jo helmikuun alussa.
 Korkeasaaren mukaan eläintenhoitajat olivat huolehtineet siitä, että karhut kerryttivät syksyn aikana hyvän rasvakerroksen. Annika Sorjonen / Korkeasaari
 Talven aikana kontiot saattavat havahtua vaihtamaan asentoa tai juomaan vettä. Korkeasaaressa karhujen unesta huolehditaan pitämällä pesän lämpötila tasaisen viileänä. Ikkunoihin on puolestaan asennettu pimennysverhot.

Korkeasaaren karhut eivät malttaneet käydä talviunille, vaan nuokkuivat istualtaan – lopulta kontiot kömpivät pesiinsä kuukauden myöhässä


Summary: Instagram kertoo väärän tiedon leviämisen olevan haaste. Nyt palvelussa yritetään kitkeä disinformaatiota uusilla merkinnöillä.

Instagram  on ottanut käyttöönsä  riippumattoman faktantarkistuksen. Instagramin mukaan faktantarkistajat auttavat palvelua tunnistamaan, arvioimaan ja merkitsemään väärää tietoa. Kuvien jakopalvelu aloitti työskentelyn kolmansien osapuolien kanssa Yhdysvalloissa jo toukokuussa, ja nyt tarkistus on otettu käyttöön myös muualla.
 Myös suomalaiset käyttäjät ovat saattaneet törmätä "Väärää tietoa" -merkintään Instagramin kuvavirrassa. Julkaisun pääsee kuitenkin näkemään yhdellä näpäytyksellä varoitustekstin jälkeen.
 Instagramissa voi nähdä nyt tämänkaltaisia sisältöilmoituksia. Instagram / Yle
 Vääräksi merkitty sisältö vaikeampi löytää
 Aiheesta on kertonut englanniksi muun muassa  The Washington Post , teknologiasivusto  Tech Crunch , talousaiheisiin keskittyvä  QZ  ja teknologiasivusto  Mashable . Instagramin  tiedotteen mukaan  valokuviin ja videoihin liittyvä valheellinen tieto on kasvava haaste.
 Faktantarkistus etenee siten, että kun jokin sisältö merkitään valheelliseksi, Instagram voi esimerkiksi poistaa sen  Tutki-osiosta ja avainsanoista . Siten sisällöstä tulee vaikeammin löydettävä. Aiemmin vastaavaa on kokeiltu jo Facebookin puolella.  Facebook omistaa myös Instagramin .
 Tech Crunchin  mukaan uudistus jättää kuitenkin poliitikoille mahdollisuuden levittää disinformaatiota. Tech Crunchin kritiikki kohdistuu siihen, että poliitikot jäävät Instagramissa faktantarkistajien katvealueeseen. Sivuston mukaan heidän sisältöönsä ei kajota, vaikka se olisi epätarkkaa.
 Ilmoitukseen törmätessä käyttäjä voi näpäyttää lisätietoja asiasta. Instagram / Yle
 Tech Crunchin mukaan Instagramin toimitusjohtaja  Adam Mosseri  on todennut, että on vaikea vetää jakolinjaa poliittisen ja esimerkiksi yhteiskunnallisen mainonnan välillä.
 QZ-sivusto puolestaan ottaa esiin, miten  Venäjä käytti Instagramia  manipuloidakseen Yhdysvaltojen vuoden 2016 vaaleja. Sivuston mukaan Instagram saattaakin näytellä suurta roolia tulevissa vuoden 2020 presidentinvaaleissa.
 Kolmannet osapuolet?
 Instagram kertoo  tekevänsä yhteistyötä Yhdysvalloissa puolueettoman International Fact-Checking Networkin valtuuttamien kolmansien osapuolien faktantarkistajien kanssa. Lista kolmansista osapuolista maittain löytyy  tästä linkistä . Suomea tai Ruotsia ei ole listassa mainittu, mutta esimerkiksi Norjassa faktantarkistusta hoitelee Faktisk-niminen taho.
 Instagramin mukaan julkaisun merkitseminen faktantarkistajien kautta auttaa ihmisiä päättämään itse, mitä lukea, mihin sisältöön luottaa ja mitä jakaa. Julkaisun saamat mahdolliset merkinnät näkyvät sekä kuvavirrassa ja tarinoissa että yksityisviestejä jakaessa.
 Koska Instagram ja Facebook ovat naimisissa, merkinnät kulkevat myös näiden kahden palvelun välissä. Jos julkaisu saa osittain tai kokonaan valhetta -merkinnän Facebookissa, kyseinen merkintä lätkäistään julkaisuun myös Instagramissa, ja päinvastoin. Instagram kertoo myös antavansa linkin faktantarkistajan tekemään arvosteluun ja uskottavina pitämiinsä perusteluihin.
 Mitkä kuvat sitten päätyvät faktantarkistajien hampaisiin?
 Instagramin mukaan  palvelu käyttää apukeinona teknologiaa ja käyttäjäpalautetta. Sen tarkemmin ei Instagramin tiedote asiaa selitä. Vuoden alussa palveluun lisättiin kuitenkin "false information" eli "valheellista tietoa" -palautevaihtoehto. Instagram kertoo voivansa tunnistaa mahdollisesti väärää tietoa muun muassa sieltä tulevien palautteiden sekä "muiden signaalien" kautta.
 Väärää tietoa voi Instagramin mukaan ilmiantaa  julkaisun yläpuolella olevan valikon kautta .

Tuliko Instagramin kuvavirrassa vastaan "väärää tietoa" -merkintä? Palvelu otti käyttöönsä faktantarkistajat, varoitukset näkyvät nyt Suomessakin


Summary: Pääministeri Boris Johnsonin aikeen arvostelijat pelkäävät työläisten oikeuksien ja ympäristön puolesta.

Britannian pääministeri  Boris Johnson  tahtoo myös alempien oikeusasteiden hyväksyvän brexit-lakeja. Johnson on sisällyttänyt EU-erosopimuksen toimeenpaneviin lakeihin mahdollisuuden, että brexit-lakeja ei tarvitse hyväksyä ainoastaan Korkeimmassa oikeudessa.
 Pääministeri Johnson haluaa hankkeellaan varmistaa sen, että Britannia pystyy ripeästi korvaamaan EU:n lainsäädäntöä omilla laeillaan ja pääsee siten irti EU-laeista.
 Parlamentti käsittelee erosopimuksen toimeenpanevia lakeja perjantaina.
 Sanomalehti Guardianin mukaan Johnsonin edeltäjän  Theresa Mayn  suunnitelmissa brexit-lakeja oli määrä käsitellä pelkästään Korkeimmassa oikeudessa.
 Pääministeri Johnsonin aikeen vastustajat pelkäävät, että alemmissa oikeusasteissa on helpompi livetä eurooppalaisista normeista esimerkiksi työntekijöiden oikeuksiin ja ympäristöön liittyvissä laeissa ja säännöksissä.
 Johnson perustelee hanketta sillä, että lakien käsittely nopeutuu, eikä lakiprosessiin ennätä tulla pullonkauloja.
 Konservatiivijohtaja Boris Johnson voitti Britannian parlamenttivaalit viime viikolla selvästi. Johnson voi puolueensa enemmistön turvin viedä brexitin läpi lähes mutkitta.

Boris Johnson tahtoo oikoa mutkia – brexit-lakeja myös alempien oikeusasteiden käsiteltäväksi


Summary: Hallituksen työllisyystavoitteen osalta linjauksia on odotettavissa kevään kehysriihessä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtiovarainministeri  Katri Kulmunin  (kesk.) mukaan ministeriön  taloudellinen katsaus  ei pitänyt sisällään mitään erityisen yllättävää. Se kuitenkin korostaa kansallisten toimien merkitystä.
 – Oikeastaan mitään suuria yllätyksiä tai uutta tietoa, jota ei oltaisi osattu jo käsitellä etukäteen tästä ei paljastunut. Kertoo siitä, että maailmantaloudesta ei juurikaan ole vetoapua meille nyt luvassa, analysoi Kulmuni.
 Kauppasotien uhka edelleenkin on, mutta ehkä lyhyellä tähtäimellä se on hieman vähentynyt.
 – Minusta se kertoo ennen kaikkea siitä että kansallisia toimia tarvitaan, jotta Suomessa päästään talouskasvun uralle. Silloin puhutaan ennen kaikkea työllisyystoimista, joissa täytyy päästä eteenpäin, mutta sitten myös näissä rakenteellisissa kysymyksissä. Ja sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistushan on niistä tietenkin yksi suurimpia, Kulmuni sanoo.
 Noin yhden prosentin talouskavu ei riitä varmistamaan halituksen tavoitetta 75 prosentin työllisyysasteesta. Mitä toimia hallitukselta tarvitaan, jotta tuo tavoite täyttyisi?
 – Kevään kehysriihi on tietenkin aivan keskeinen. Siellä hallituksen täytyy pystyä sitten kertoamaan selkeästi, minkälaisia linjauksia on tulossa, että meillä syksyllä pystyy todennäköisesti olemaan ne 30 000 työllistä, näyttää että mistä se syntyy, Kulmuni muotoilee.
 Entä onko teillä jo jotain konkreettista jo valmiina?
 – Tätä valmistellaan kolmikantaisissa työryhmissä ja kevään kehysriihi on merkittävä tässä mielessä.
 Tiedotustilaisuudessa todettiin myös, että julkisen hallinnon tuottavuutta pitäisi vahvistaa. Miten se tehdään?
 – On aivan selvää, että tietenkin uusi teknologia, digitalisaatio auttaa meitä paljon ja toivon että julkishallinto pystyisi olemaan siinä esimerkkinä myös etukenossa. Kyllä meidän täytyy pystyä tekemään myös asiota fiksummin.

Valtiovarainministeri Kulmuni: "Meidän täytyy pystyä myös tekemään asioita fiksummin"


Summary: Keskustelu vankileirin suomalaisista kertoo, että hallitus ja oppositio ovat valmiit raatelemaan toistensa arvoja, kirjoittaa politiikantoimittaja Maria Stenroos.

“Eikö teitä hävetä?” Tähän tiivisti tuore pääministeri  Sanna Marin  (sd.) välikysymyskeskustelussa tiistaina vastauksensa oppositiolle ja kohdisti sanansa kokoomukselle.
 Al-Holin Isis-omaisten leirin suomalaisista ja heidän kohtalostaan käyty keskustelurutistus alkoi joulukuun alussa  Ilta-Sanomien uutisesta . Ulkoministerin johdolla oli valmisteltu ja suunniteltu leiriläisten tuomista Suomeen.
 Keskustelu on ollut syvenevä pyörre, johon on tempautunut mukaan kaikki mahdollinen ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) teoista ministeriön työilmapiirikeskusteluun ja ylimmän poliisijohdon puheisiin.
 Keskiviikkona ulkoministeri Haavisto sai eduskunnan luottamuksen. Välikysymykseen huipentui tällä erää tämä tapahtumaketju. Poliitikkojen keskustelu paljasti, että sekä oppositio että uusi hallitus ovat valmiita raatelemaan toistensa arvot.
 Al-Hol nostaa poliitikkojen sykettä
 Tiistain välikysymyskeskustelu toimi desibelimittarina: kuinka tärkeä keskustelunaihe puolueille on. Puheenvuorojen määrä ja sävy, välihuudot ja hetkittäinen yleinen mylvintä kertovat, että asia osuu suoraan politiikan ytimeen.
 Kyse on muutaman kymmenen suomalaisen kohtalosta, mutta sillä on kosketuspintaa jokaisen elämään: turvallisuuteen, ihmisoikeuksiin, lasten oikeuksiin, politiikkojen luotettavuuteen ja yhteiskunnan pelisääntöihin. Siksi keskustelu nostaa myös poliitikkojen sykkeen.
 Keskusteluun tiivistyy jotain tämän hetken politiikalle tunnusomaista: visainen, arvopohjaan liittyvä kysymys, joka jakaa vahvasti mielipiteitä. Poliitikot yrittävät tavoittaa, missä kuviteltu yleinen mielipide on, ja mikä on suomalaisten mielestä oikein, mikä väärin. Siksi puolueet puhuvat al-Holin kysymyksestä eduskunnassa mieluummin yksinkertaistaen kuin eri ulottuvuuksia punniten.
 Liian yksinkertaiset vastaukset kelpaavat
 Pääpiirteissään hallituksen linja on pyrkiä auttamaan lapsia takaisin Suomeen. Auttamisvelvoite ei kuitenkaan ulotu heidän äiteihinsä. Se, tuleeko Suomeen vain lapsia vai osan mukana myös äiti, riippuu siitä, mikä on lapsen etu ja millaisen turvallisuusriskin äidin tuominen Suomeen aiheuttaisi.
 Al-Holista käytävässä keskustelussa oppositio on jahdannut ulkoministeri Haavistoa väärän tiedon antamisesta. Perussuomalaiset välttää kertomasta, olisiko al-Holista heidän mielestään tuotava Suomeen edes lapsia, vaan he kääntävät keskustelun Haaviston tekoihin.
 Kokoomus taas sanoo haluavansa suojella lapsia, mutta aikuiset ovat kokoomuksen mielestä turvallisuusriski. Kokoomus ei kuitenkaan sano ääneen, miten asia sen mielestä pitäisi ratkaista. Välikysymyskeskustelussa kokoomuksen kritiikiin kärki osoitti keskustaan, joka kokoomuksen mielestä käänsi takkinsa.
 Myös hallituksen arvoliberaalit vasemmistoliitossa, vihreissä ja RKP:ssä mieluummin yksinkertaistavat kysymyksen lasten suojelemiseksi. He esittävät, ettei koko al-Holin lasten kysymys ole lainkaan politiikkaa vaan pelkästään oikeudellinen kysymys.
 Hallituksen ratkaisu itsessään antaa suuntaa mutta jättää vastuun viranomaisille.
 Lapuan liikkeestä inspiraatiota kielenkäyttöön?
 Hallitus on puolustautunut myös vastasyytöksin. Välikysymyskeskustelussa sisäministeri, vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo  esitti epäilyjä luottamuksellisen tiedon vuotamisesta valiokunnasta. RKP:n  Eva Biaudet  moitti vuotajia ja mediaa luottamuksen heikentämisestä yhteiskuntaan.
 Sosiaalidemokraattien  Erkki Tuomioja  kytki al-Hol-keskustelun historialliseen kontekstiin: näin väkivaltaista keskustelua oli Tuomiojan mukaan käyty viimeksi sisällissodan ja Lapuan liikkeen aikoina.
 Ja Sanna Marin kehotti kokoomusta häpeämään.
 Hallitus ei tiedä, tuleeko äitejä tai ylipäätään ketään
 Tärkeimmäksi kysymykseksi koko poliittisessa al-Hol-keskustelussa on noussut, tuleeko lasten mukana heidän äitejään.
 Hallitukselta ei saatu tähän aukotonta vastausta. Tosiasiassa hallitus ei poliittisen linjauksensa jälkeen tiedä, tuleeko Suomeen paitsi lapsia myös heidän äitejään, jotka ovat Isis-taistelijoiden puolisoita.
 Hallituksen maanantaina tekemä poliittinen linjaus antaa operaatiolle selkänojan, joka tähän asti on puuttunut. Vaikka hallitus kantaa nyt poliittista vastuuta vankileiriläisten tuomisesta Suomeen, se jättää kuitenkin vaikeimman tehtävän viranomaisille. Heidän on tehtävä ratkaisunsa virkavastuulla.
 Päätökset äitien ja lasten kohtaloista tehdään käytännössä niin, että Irakissa oleva Suomen ulkoministeriön erityisedustaja johtaa virkamiesten ryhmää, joka punnitsee kunkin lapsen etua, turvallisuuskysymyksiä ja tekee ratkaisun, lähteekö Suomeen lapsi vai myös äiti.
 Pitääkö jonkun hävetä?
 Pääministeri Sanna Marinin häpeämiskysymys kokoomuslaisille kohahdutti salia.
 Kokoomuslaiset pitivät piikkiä ja pääministerin vastausta suorastaan ala-arvoisena. Kokoomus ei muistanut, että vasta syyskuussa kokoomuksen Petteri Orpo kysyi Rinteen hallituksen ministereiltä, eikö näitä hävetä hoitajamitoituksen liian helpot lupaukset.
 Mitä kokoomuslaisten sietäisi pääministerin mielestä hävetä? Sosiaalidemokraattien mielestä he syyllistyvät populismiin ja asioiden yksinkertaistamiseen eivätkä kunnioita oikeusvaltiota. Puheenvuorossaan Marin muistutti, että oikeusvaltiossa jokaisella on tehtävänsä. Suomessa poliitikot tekevät poliittisen ratkaisun, mutta viranomaiset tekevät yksilöitä koskevat päätökset.
 Kokoomus harkitsi tarkkaan, lähteekö se ensi kertaa perussuomalaisten kanssa yhteiseen kysymykseen – ja puolue päätti tällä kertaa tehdä niin. Kokoomus on varonut liittoutumista kansallismielisen ja populistisen konservatiivipuolueen kanssa. Siksi uusi pääministeri halusi pistää kokoomusta juuri tähän kohtaan.
 Lue myös :
 Eduskunta kävi tiukkasanaisen välikysymyskeskustelun – Pääministeri Sanna Marin kokoomukselle: "Eikö teitä hävetä?"

Analyysi: Miksi pääministeri Sanna Marin pisti kokoomusta al-Holilla ja oppositio mylvii?


Summary: Kansainvälistä kuljetusterminaalia on rakennettu kohta vuoden päivät tarpeeseen, jossa nyt korostuvat Kiinan junien sijaan Suomen ja Venäjän välinen liikenne.

Kalliota on louhittu ja terminaalialue on tasattu Karjalan radan varteen muutaman kilometrin päähän Kouvolan keskustasta itään. Alue alkaa jo näyttää siltä, että sinne voisi mahtua yli kilometrin mittainen tavarajuna.
 Todellisuudessa junien saapumiseen alueelle on aikaa vielä kolme vuotta. Silloin kotimaisen tavaraliikenteen solmukohtaan rakennettavan suurterminaalin pitäisi olla valmis.
 Nyt jättimäisen liikenneterminaalin tarpeesta on alkanut herätä epäilyksiä.
 Kriitikot epäilevät vajaan 40 miljoonan euron kuljetusterminaalin ja sen läheisyyteen tulevien yritysalueiden rakentamista ylimitoitetuksi Suomen oloihin.
 Hankkeessa on kyse useita vuosia valmistellusta logistiikkayritysten muodostamasta teollisuusalueen laajentamisesta. Laajennuksen sisältävä suurterminaali toisi mahdollisuuden purkaa ja lastata Kouvolassa jopa yli kilometrin mittaisia tavarajunia.
 Kyseessä on Suomen ainoa rautateiden ja maanteiden tavaraliikennettä koskeva terminaali, joka on osa liikenteen niin kutsuttua kansainvälistä  ydinverkkoa  Euroopassa.
 Suomesta samaan liikenneverkkoon kuuluvat muun muassa Turun ja Vaalimaan välinen E 18 -moottoritie, Helsingin satama sekä Helsinki-Vantaan lentoasema.
 Kouvolan terminaalihankkeesta valtion ja EU:n osuus on yhteensä noin 13 miljoonaa. Kaupungin eli veronmaksajien osuus on noin 28 miljoonaa.
 Hankkeen alkuperäisenä tavoitteena on ollut parantaa rautatiekuljetusten toimintaedellytyksiä Kouvolassa EU:n ja Aasian välillä.
 Myöhemmin terminaalia on markkinoitu osana Kouvolan ja Kiinan välistä tavaraliikenneyhteyttä. Äskettäin selvisi, että Kiinan junia on kulkenut tänä vuonna enää vain kolme.
 Terminaalisuunnitelmat pienemmäksi?
 Kouvolan rautatie- ja maantieterminaalia, eli Kouvola RRT -hanketta, on parin viime vuoden ajan markkinoitu syksyllä 2017 Kouvolan ja Kiinan Xi’anin välillä avatun tavarajunayhteyden kanssa.
 “Rautatie- ja maantieterminaalihanke Kouvola RRT on osa  Railgate Finlandin , Kouvolan ja Kiinan välisen Kiinan välisen konttijunayhteyden kehittämistä ja markkinointia”, todetaan esimerkiksi loppuvuodesta 2018 julkaistussa terminaalista kertovassa esitteessä.
 Kiina-junia kulki parhaimmillaan kahden viikon välein. Tämän vuoden kesällä julkisuuteen tuli tieto, että junien määrä tippuu tänä vuonna korkeintaan kymmeneen.
 Ylen  MOT-ohjelma  kertoi joulukuun alussa, että junayhteys Kiinaan on hiipunut tämän vuoden kuluessa vain kolmeen konttijunaan.
 Ohjelmassa terminaalikritiikille antoi kasvot entinen kouvolalainen, nykyisin Mäntsälässä asuva diplomi-insinööri  Janne Sutela . Logistiikka-alalla itsekin työskennelleen Sutelan mielestä Kouvolassa pärjättäisiin pienemmillä suunnitelmilla.
 Tavarajunan kontteja Helsingissä. Uuden kansainvälisen kuljetusterminaalin uskotaan Kouvolassa lisäävän mahdollisuuksia lisätä Venäjän ja Aasian suunnan tavaraliikennettä. Yle
 – Keski-Euroopan vilkkaissa terminaaleissa esimerkiksi Hollannin Venlossa ja Tilburgissa pystytään tehokkaasti käsittelemään lyhyempiä kuin kilometrin mittaisia junia, Sutela väittää.
 Hänen tuorein ehdotuksensa on Kouvolan terminaalisuunnitelmien pienentäminen. Ehdotuksensa hän esitti Kouvolan Sanomien  yleisönosastokirjoituksessa  17. joulukuuta.
 Myös  osa kouvolalaisista poliitikoista  on kysellyt hankkeen kannattavuuden perään ja ihmetellyt, mihin tarvitaan jättikokoista uutta terminaalia, jos tavara ei Kouvolan ja Kiinan välillä kuljekaan.
 Kouvolan kaupunki  ja Kiinan junien keulakuvana toimivan kaupungin elinkeinoyhtiö Kinno korostavat nyt, että terminaalia tarvitaan myös Venäjän liikennettä varten.
 Yksiselitteistä vastausta sille, miten tavaraliikenne lähivuosina kehittyy, ei tunnu löytyvän. Ei myöskään siihen, mihin perustuvat visiot tulevista liikennemääristä.
 “Hankala ala ennustaa”
 Rautatielogistiikan professori  Olli-Pekka Hilmola  Lut-yliopiston Kouvolan tutkimusyksiköstä on tutkinut rautateiden tavarankuljetusliikennettä pitkään. Suomen lisäksi hän on työskennellyt alan tutkijana muun muassa Virossa ja Kiinassa.
 –Tämä on hankala ala ennustaa. Vielä ei ole löytynyt sellaista ihmistä, joka pystyisi ennustamaan liikenteen määriä tarkasti esimerkiksi tuoteryhmätasolla, sanoo Hilmola.
 Tavarajunayhteys Kiinaan avattiin Kouvolassa marraskuussa 2017. Pyry Sarkiola / Yle
 Vertailukohdan voi Hilmolan mukaan kuitenkin ottaa ja odotuksia voi perustaa menneeseenkin. Esimerkkinä hän käyttää Suomen kautta kulkevaa Venäjän vientiliikennettä.
 – Se on kasvanut 1970-luvulta alkaen joka vuosi. Huonojakin vuosia tietysti mahtuu mukaan, mutta kokonaisuutena liikenteellä menee hyvin.
 Pitkät tavarajunat ovat kustannustehokkaita
 Entäpä sitten ne yli kilometrin mittaiset junat ? Miksi niitä pitää päästä purkamaan ja lastaamaan kokonaisina Kouvolassa, ja siirtämään tavaraa jatkokuljetuksiin esimerkiksi kumipyörille ?** _
 Lyhyt vastaus: lisääntyvät tavarankuljetukset Suomen ja Venäjän välillä sekä niiden tehokkus.
 Siis enemmän tavaraa ja halvemmalla. Näin sanovat rautatiekuljetuksen asiantuntijat.
 – Venäjällä otetaan käyttöön koko ajan entistä pitempiä ja isompia junia. On meidän etumme, että pystymme ottamaan Suomeen isompia yksiköitä vastaan. Kehitys vain on tällaista, että on menty näihin yli kilometrin mittaisiin juniin, sanoo Olli-Pekka Hilmola.
 Myös VR Transpointin idän liikenteen myyntijohtaja  Antti Pursiainen  on nähnyt saman.
 – Rautatieliikenne on tehokkaimmillaan silloin, kun kuljetetaan suuria massoja pitkinä kokojunina. Venäjän puolella se toteutuu, koska siellä on pitkät etäisyydet.
 Visiona moninkertaiset vaunumäärät Kiinan juniin verrattuna
 Kouvolan terminaalin hurjimmissa visioissa on suunnittelupöydällä ja konsulttiselvityksissä puhuttu jopa viiden konttijunan käsittelystä päivittäin.
 Siis joka päivä.
 Se on valtava määrä tavaraa ja niiden kuljettamiseen tarkoitettuja kontteja verrattuna esimerkiksi Kiinan juniin, joita vilkkaimpana aikana oli liikkeellä keskimäärin kerran kahdessa viikossa.
 Yhden junan vaunumäärä voi toki vaihdella mutta esimerkiksi Kiinan Xi’anin ja Kouvolan välisellä reitillä yksi juna tarkoitti 41 konttivaunua.
 Hurjimpiin visioiden toteutuminen tarkoittaisi siis moninkertaista määrää liikennettä verrattuna siihen, mitä Kiinaan enimmillään kulki.
 Rautatielogistiikan professori ei pidä visiota mahdottomana.
 – Mutta siinä tapauksessa tavaravirtojen pitää kulkea Suomesta sekä Venäjän että Kiinan välillä.Molemmissa yhteyksien on onnistuttava, sanoo Olli-Pekka Hilmola.

Onko tässä mitään järkeä? Suomeen rakennetaan kilometrin pituista jättiterminaalia, jota markkinoitiin Kiinan-junilla – junia kulki tänä vuonna 3


Summary: Teleskooppi mittaa, miten eksoplaneetan emotähden valo muuttuu, kun planeetta on sen edessä.

Euroopan avaruusjärjestön ESA:n uusin tutkimusteleskooppi on lähetetty avaruuteen. Cheops-teleskooppi ammuttiin kiertoradalleen Ranskan Guayanasta.
 Cheops alkaa tutkia aurinkokuntamme ulkopuolelta löytyneitä planeettoja eli eksoplaneettoja.
 Eksoplaneettoja on löydetty tähän mennessä noin 4 500. Cheopsille on valikoitu noin 500 kohdetta, jotka sen on määrä tutkia seuraavien 3,5 vuoden aikana.
 Satelliitin sisällä oleva 32 sentin kokoinen teleskooppilaite kerää havaintoja tähden valon muuttumisesta, kun planeetta kulkee sen editse. Vaikka kohteiksi on valittu vain kaikkein kirkkaimpia tähtiä, on laitteiston oltava äärimmäisen tarkka.
 – Vaikeutena oli rakentaa optinen järjestelmä, joka kykenisi mittaamaan nämä minimaalliset muutokset, kertoo tutkijaryhmän johtaja  Willy Benz   Britannian yleisradiolle BBC:lle .
 – Me halusimme testata sen laboratoriossa, mutta mistään päin maailmaa ei löytynyt valonlähdettä, joka olisi ollut riittävän vakaa, että se olisi sopinut teleskooppimme mittaustarkkuuteen. Siispä jouduimme rakentamaan sen itse, Benz jatkaa.
 Tähden valon muutoksesta voidaan päätellä esimerkiksi planeetan pinnan laatu. Kun mukaan liitetään muilla keinoin selvitetty tieto planeetan massasta, saadaan selville planeetan tiheys.
 Cheopsin (CHaracterising ExOPlanet Satellite) vei avaruuteen venäläinen Soyuz-raketti. Nousu kesti kaksi tuntia ja 25 minuuttia. Soyuzin mukana oli myös italialainen tutkasatelliitti.
 Cheops-teleskooppi kiertää nyt maapalloa 710 kilometrin korkeudessa 7,5 kilometrin sekuntinopeudella.
 Lue myös :
 Suomen eksoplaneetan nimeksi äänestettiin Hiisi ja emotähdeksi Horna

Huipputarkka avaruusteleskooppi lähetettiin keräämään tietoja eksoplaneetoista


Summary: Uudessa kokeilussa mukana olleet upseerikokelaat suorittivat osan lähiesimiehen ammattitutkinnosta.

Ensimmäiset upseerikokelaat ovat suorittaneet osan lähiesimiehen ammattitutkinnon opinnoista Reserviupseerikoulussa.
 Upseerikokelaat suorittivat tutkinnon ensimmäisen osan, joka käsittelee lähiesimiehenä toimimista. Etelä-Kymenlaakson ammattiopisto järjesti koulutuksen tämän syksyn aikana. Keskiviikkona 12 upseerikokelasta sai todistuksen opinnoistaan.
 Ammattiopisto ja Reserviupseerikoulu sopivat uudesta kokeilusta viime elokuussa.
 Etelä-Kymenlaakson ammattiopiston rehtori  Sami Tikkasen  mukaan upseerikoulutuksessa ja lähiesimiehen ammattitutkinnon ensimmäisessa osassa, eli lähiesimiehenä toimimisessa, on paljon yhtäläisyyksiä.
 – Reserviupseerikoulutuksessa syntyy esimiesosaamista. Kokeilun tarkoituksena on hyödyntää varusmiespalveluksessa syntyvää osaamista, Tikkanen sanoo.
 Hyötyä tulevaisuudessa
 Kokeiluun osallistunut upseerikokelas  Roope Ruohonen  on ollut koulutukseen tyytyväinen.
 – Meille kerrottiin tästä mahdollisuudesta, ja kiinnostuin. Ajattelin, että tämä voisi olla hyvä juttu tulevaisuuden kannalta. Pääsin mukaan, enkä ole kyllä missään vaiheessa katunut. Teoriaa ja käytäntöä on ollut hyvässä suhteessa.
 Käytännössä kokeilussa tunnistettiin varusmieskoulutuksen aikana syntyvää osaamista, joka hyväksiluettiin opintoihin. Esimerkiksi työlainsäädäntöön liittyvät oppitunnit järjestettiin koululla, kun upseerikokelaat olivat vapaalla palveluksesta.
 Upseerikokelaiden syksyn aikana suorittama opintokokonaisuus on suuruudeltaan noin 70 osaamispistettä. Opintojen vaatima työmäärä yllätti upseerikokelas Ruohosen.
 – Tämä oli ensimmäinen kerta, kun tein tällaista, joten kyllä se vähän yllätti. Opinnot on kuitenkin sulautettu tosi hyvin armeijaan ja yhteys normaaliin tiiminjohtamiseen on löydetty kyllä.
 Roope Ruohonen uskoo, että opinnoista on etua tulevaisuudessa.
 – Tämä näkyy CV:ssä bonuksena, josta on varmasti hyötyä oppilaitoksiin hakiessa ja työmarkkinoilla.
 Upseerikokelas Siiri Finnilä koki armeijakielen kääntämisen hankalaksi opinnoissa.  Kirsi Lönnblad / Yle
 Armeijakieli tuotti vaikeuksia
 Myös  Siiri Finnilä  on ollut opintoihin tyytyväinen. Hänen mukaansa suurimmat haasteet opinnoissa liittyivät armeijan termistöön.
 – Haastavinta on ollut ehkä se, että saa armeijakielen kirjoitettua suomeksi paperille, että sen ymmärtää sellainenkin henkilö, joka ei tiedä paljoa Puolustusvoimien toiminnasta. Siitä tuli aika paljon hankaluuksia.
 Opiskelijat voivat sopia varusmiespalveluksen jälkeen tutkinnon täydentämisestä lähiesimiehen ammattitutkinnon muilla opinnoilla koulutusta tarjoavan oppilaitoksen kanssa.
 Sekä Finnilä että Ruohonen pitävät lähiesimiehen ammattiopintojen jatkamista mahdollisena.
 – Minulla ei ole ollut lähiesimieskokemusta tähän mennessä. Sen näkee tulevaisuudessa, mitä on edessä, Finnilä sanoo.
 Ekami ja Reserviupseerikoulu aikovat tarjota lähiesimiehen koulutusta jatkossakin upseerikokelaille.
 Siiri Finnilä ja Roope Ruohonen suosittelevat koulutusta muillekin.
 – Olen sanonut omille joukoilleni, että hakeutukaa ihmeessä mukaan. Tästä on pelkkää hyötyä, Ruohonen toteaa.

12 nuorta päätti yhdistää armeijan ja ammattikoulun – vapaat kuluivatkin koulun penkillä: "Työmäärä yllätti"


Summary: Kiinan sikakantaa kaatava afrikkalainen sikarutto on aiheuttanut sen, ettei eurooppalaista tuontisikaa ole tällä hetkellä juuri Suomeen saatavilla.

Suomen sikamarkkinat ovat kriisissä,  tiedotti Lihakeskusliitto  viime viikolla.
 Kiinassa riehuva afrikkalainen sikarutto on aiheuttanut sen, että tuontilihaa ei ole saatu tavalliseen tapaan. Tuontilihan hinta on noussut jopa 40 prosenttia.
 Huittislaisen sikayrittäjä  Juho Riuttamäen  tilalla on noin 5 000 sikaa. Alan hankala tilanne vaikuttaa erityisesti pienyrittäjiin, jotka ovat riippuvaisia tuontilihasta. Kotimaista lihaa tuottava Riuttamäki näkee asiassa positiivisenkin puolen.
 – Suomalaisen tuottajan näkökulmasta tilanne alkaa näyttää nyt tasapainoisemmalta.
 Sikayrittäjä Juho Riuttamäki Huittisista ei ole omasta tilanteestaan huolissaan.  Katja Halinen / Yle
 Tuontilihan hinta nousee suomalaisen lihan hintaa nopeammin, mikä on johtanut kilpailutilanteen tasaantumiseen. Koska ulkomailta tuotu liha ei ole enää huomattavasti suomalaista halvempaa, moni valitsee nyt suomalaisen lihatuotteen halvemman ulkomaisen sijaan.
 – Keski-Euroopasta kannattaa viedä lihaa tällä hetkellä mieluummin Kiinaan kuin tuoda tänne. Se nostaa suomalaisen lihan kysyntää.
 Tuontilihaa ei ole riittävästi
 Juho Riuttamäki uskoo, että Kiinan tilanne vaikuttaa erityisesti pienempiin lihanjalostamoihin, jotka ovat tottuneet ostamaan sianlihaa halvalla Euroopasta.
 – Nyt halpaa lihaa ei ole saatavilla, koska suurin osa eurooppalaisesta sianlihasta viedään Kiinaan, missä markkinat ovat suuremmat.
 Myös Lihateollisuusliiton tiedotteessa pienet ja keskisuuret alan yritykset olivat erityisenä huolen kohteena. Liiton mukaan tilanne on jo niin vakava, että yhtiöiden säilyminen hengissä on kriittisellä tasolla.
 Vaikka  suomalaisilla lihataloilla ei ole lisätty tuotannon määriä Kiinan tilanteen takia , vaikutukset on huomattu. Kotimaisen sianlihan kysyntä kasvaa, näin uskovat kaikki suurimmat lihatalot.
 – Nykytilanteeseen ehkä suurin vaikuttava tekijä on se, että Kiinan markkina imee kansainvälisiltä markkinoilta nyt runsaasti sianlihaa ja siksi sitä ei ole niin runsaasti enää tarjolla kuin aiemmin. Tämä nostaa hintatasoja kansainvälisillä markkinoilla, sanoo Atria Suomen toimitusjohtaja  Mika Ala-Fossi .
 HKScanin Suomen markkinoista vastaavalla  Jari Leijalla  riittää ymmärrystä pienemmille toimijoille, jotka ovat riippuvaisia tuontilihasta.
 – Totta kai tilanne näkyy negatiivisena niille yrittäjille, jotka käyttävät ulkomaista raaka-ainetta.
 Lihakeskusliiton mukaan Kiinan vienti on kasvanut tämän vuoden tammi-syyskuussa jopa 50 prosenttia. Katja Halinen / Yle
 Kolme suurta määräävät?
 Lihateollisuusliitto on kritisoinut suurimpia toimijoita tuottajahintojen polkemisesta. Liiton mukaan Suomen raaka-ainehinnat ovat korkeita.
 – Jos Lihakeskusliiton yritysjäsenet aidosti välittävät ja haluavat olla mukana ottamassa vastuuta suomalaisesta alkutuotannosta, on sitouduttava pitkällä tähtäimellä käyttämään kotimaista lihaa myös silloin, kun tuottajahinta Suomessa on Euroopan korkein, sanoo Snellmanin toimitusjohtaja  Roland Snellman .
 Lihanhankinnan ja teurastuksen lisäksi myös kauppa on Suomessa erittäin keskittynyttä. Kaksi tai kolme isoa toimijaa käytännössä määrittää sen, mitä ostetaan ja kuinka paljon. Sikayrittäjä Juho Riuttamäki sanoo, että isojen toimijoiden kanssa asioinnilla on puolensa.
 – Se tuo toki varmuutta, mutta kaupan toimijat myös kilpailuttavat erittäin rajusti.
 Lue lisää:
 Kiinan sikakatastrofi ei kasvata Suomen lihantuotantoa – uusia suursikaloita rakennetaan korvaamaan vain vanhentuneita tiloja
 PTT: Lihan hinta nousee tänä vuonna jopa neljä prosenttia, lihatuotteiden kulutus kääntyy laskuun
 Analyysi: Liha ei maistu entiseen malliin – mutta johtuuko se sateista, sikarutosta, suolistosyövästä vai etiikasta?

Kiinan sikakriisi voi heijastua suomalaisen sikatilallisen elämään hyvälläkin tavalla – kotimaisen lihan kysyntä kasvussa


Summary: Aikuisen leikki voi olla yhtä aikaa hyödytöntä ja hyvinvointia tuottavaa.

Leikkimisen tarve ei jää vain lapsuuteen. Myös aikuinen leikkii, etenkin jouluisin.
 Monitieteellisen Pori Laboratory of Playn tutkimuspäällikkö  Katriina Heljakka  on tutkinut leikin ilmenemismuotoja. Hänen mukaansa joulu on leikin aikaa.
 – Leikki on mielihyvän sävyistä toimintaa, jolla ei pidä olla hyötytarkoitusta tai hyödyn tavoittelua, sanoo Heljakka.
 Aikuisten leikit muodostuvat usein trendeiksi. Kynnys kokeilla laskee, kun huomaa, että muutkin tekevät samoin. Pakohuoneet ja lautapelit ovat suosittuja.
 Mutta kädet kaipaavat myös hypisteltävää.
 – Ilman muuta aikuiset leikkijät haluavat toimia materiaalien kanssa, Heljakka sanoo.
 Viime vuosina on askarreltu tonttuovia ja leivottu yhä näyttävämpiä piparkakkutaloja. Jouluisia miniatyyriasetelmia rakennetaan kenkälaatikoihin, nukkekoteihin ja lasipurkkeihin.
 Tutkimuspäällikkö Katriina Heljakka tutkii leikkiä. Petra Laurila
 Yksi tapa leikkiä on ostaa itselleen joululahja, paketoida se kauniisti ja laittaa kuusen alle odottamaan.
 Monelle lahjapaketti on kodin sisustamista juhlaan. Estetiikka tuo mielihyvää.
 – Koristelu liittyy vahvasti aikuisten leikkitoimintaan. Se on periaatteessa hyödytöntä, mutta se on hyvinvointia tuottavaa, koska se saa meidät iloiselle mielelle.
 Paketti kuusen alla tuo muistoja lapsuudesta ja on osa joulun tarinaa. Sen avaaminen tuottaa iloa, vaikka tietäisi mitä se sisältää.
 – Viime vuosien aikana on ollut valloillaan unboxing-trendi. Ihmiset dokumentoivat pakettien avaamisen ja jakavat sen sosiaalisessa mediassa, Heljakka sanoo.
 Oma lahja voi olla myös aineeton. Yle kokosi vinkkejä omaan pakettiin.
 1. Uusi harrastus, ainakin kokeeksi
 Mitä harrastusta olet aina halunnut kokeilla? Yhden kerran kokeilutunnin voi ostaa esimerkiksi ratsastustunnille, soitto- tai laulutunnille, tanssitunnille ja ryhmäliikuntaan. Jos et saanut lapsena ponia joululahjaksi, niin ainakin pääset rapsutusetäisyydelle.
 Vuodenvaihteen jälkeen voi miettiä, haluaako jatkaa harrastuksen parissa tai palata siihen uudelleen vuoden kuluttua. Voi myös olla, että kokeilu olikin huti. Ensi vuonna sitten jotain ihan muuta!
 2. Taulu tai kehystetty juliste
 Mitä kuvaa sinä haluat katsoa kotonasi ensi vuonna? Tauluja löytää esimerkiksi kirpputoreilta, nettikaupoista ja gallerioista. Kehykset tekevät julisteesta ja valokuvasta sisustuselementin. Olisiko joululomalla aikaa piirtää tai maalata itse? Arvottoman taulun voi myös  tuunata  mieleisekseen.
 3. Villasukat
 Villasukat lämmittävät ja itselleen neuloessa löytää varmasti mieleisen värin. Mallin voi valita  inspiraatiokuvien  avulla. Jos tavallinen raita ja ruusu eivät kiinnosta, voi neuleella  ottaa kantaa . Kantapäästä ei kannata tehdä kynnyskysymystä, sillä  putkisukan  voi kutoa ilman sitäkin. Helpommallakin pääsee; Valmiita villasukkia myydään usein joulua edeltävissä myyjäisissä.
 4. Aikaa parhaan ystävän kanssa
 Jouluyllätys, kuten yhteinen koti-ilta, glögin ja naposteltavien tarjoaminen, ilahduttaa myös itseä. Vieraita tulee kutsuttua kotiin nykyään niin harvoin. Ystävyys on kaksisuuntaista ja yhteisestä illasta tulee hyvä mieli molemmille.
 5. Pääsylippu
 Tämä hankitaan tapahtumaan, messuille, teatteriesitykseen, elokuviin tai konserttiin. On tärkeää, että se on sellainen juttu, jonne itse haluaa mennä. Samalla saa jotain odotettavaa joulun jälkeen. Mukaan voi ottaa kaverin tai kokeilla, miltä tapahtumaan osallistuminen tuntuu ihan yksin, kun ympärillä on muita samanhenkisiä ihmisiä.
 6. Hyvä, huolella valittu kirja
 Kirjan voi ostaa, tai lainata kirjastosta. Löytyisikö sopiva kirja tämän vuoden  Finlandia-ehdokkaista  tai  Tieto-Finlandia-ehdokkaista ? Kalle Päätalon syntymästä on tänä vuonna kulunut  100 vuotta . Kirjaa käperrytään lukemaan jouluna, kun halutaan hetki omaa aikaa. Kirjat ruokkivat mielikuvitusta.
 7. Herkkukori
 Kori tai laatikko, johon kokoaa maistiaisia kaikesta siitä pikkumakeasta, jota haluaa joulun aikaan herkutella. Mukaan kannattaa valita pikkupussi terveellisiä pähkinöitä, jos ne maistuvat. Sopii hyvin kirjalahjan pariksi. Voi nostaa sohvapöydälle ja laittaa sivuun, kun siltä tuntuu.
 8. Kävely luonnossa tai kaupungilla
 Joululomalla on mahdollista ulkoilla päivällä ja nauttia auringonvalosta. Oma joululahja voi olla retki lähimetsään, sillä jo 20 minuutin oleskelu metsässä  laskee verenpainetta . Hermostuttavatko joulukiireet? Luonnossa liikkuminen vähentää myös  stressiä, päänsärkyä, vihaa ja ahdistusta . Retkikohteita voi etsiä esimerkiksi  Metsähallituksen sivuilta .
 Onko jokin nähtävyys, jonka haluaisit käydä katsomassa naapurikaupungissa? Iltakävelyllä voi ihastella naapureiden jouluvaloja.
 9. Joulusaunan hemmotteluhetki
 Joulusauna on kiireetön, puhdas ja hämärä. Omassa saunassa voi laittaa tuoksuvan naamion ja pestä varpaat kanelintuoksuisella saippualla.  Itse tehty saippua  tuo tunteen hemmottelusta.
 Talonyhtiöissä joulusauna lämpiää usein ilmaiseksi ja vuoronsa saavat miehet ja naiset. Ulkosauna lämpiää puilla ja sinne hiivitään lumista polkua pitkin.
 Lue myös:
 Laura Hallamaan kolumni: Miksi aikuinen vierastaa leikkimistä?
 Ostatko sinä itsellesi joululahjan? Millainen on hyvä joululahja itselle? Aiotko laittaa sen pakettiin? Aiheesta voi keskustella klo 22.00 saakka.

Joululahjan ostaminen itselle on aikuisen leikkiä – 9 vinkkiä omaan pakettiin