Summary: Viikonloppuna mielenosoittajat mellakoivat lentokentällä ja metroasemilla, tänään on vuorossa opiskelijoiden koululakko.

Hongkongissa on osoitettu mieltä jo viisi kuukautta. Mistä on kyse ja miten kauan Kiina katsoo erityishallintoalueen levottomuuksia sivusta? Keräsimme neljä kysymystä ja vastausta kiivaana vellovasta kriisistä.
 1. Mitä juuri nyt on tapahtumassa?
 Tänään toisen asteen oppilaitoksissa ja yliopistoissa alkoi syyslukukausi, mutta jopa kymmenen tuhannen opiskelijan uskotaan boikotoivan opetusta demokratiaa ajavan kansalaisjärjestön Demosiston organisoimassa koululakossa.
 Monilla kouluilla opiskelijat muodostivat ihmisketjuja. Tuhannet osallistuivat myös mielenosoitukseen Hongkongin keskustassa, Edinburgh-aukiolla. Tuhannet korkeakoulujen opiskelijat kerääntyivät puolestaan osoittamaan mieltään Hongkongin kiinalaisen yliopiston edustalle.
 Hongkongilaisia on kehotettu myös yleislakkoon, mutta merkkejä laajemmasta lakosta ei ole nähtävissä.
 Aamun ruuhka-aikaan mustiin pukeutuneet mielenosoittajat viivästyttivät metrossa junien liikkellelähtöä estämällä vaunujen ovien sulkeutumisen.
 Taktiikkana on viime viikkoina yhä enenevässä määrin ollut järjestää pieniä tempauksia eri puolilla kaupunkia niin, että poliisin saapuessa paikalle mielenosoittajat hajaantuvat. Kesän aikana on amerikkalaisen  CNN-yhtiön laskujen mukaan  pidätetty yli 1 100 mielenosoittajaa, ja heistä 15 prosenttia viikonloppuna.
 Lakkoilevia oppilaita maanantaina Hongkongin Edinburgh-aukion mielenosoituksessa. Jeon Heon-Kyun / EPA
 2. Mitä on aiemmin tapahtunut?
 Viikonloppua on luonnehdittu yhdeksi kiivaimmista viisi kuukautta kestäneiden mielenosoitusten aikana.
 Lauantaina eri puolilla kaupunkia oli useita yhteenottoja: protestoijat sytyttivät paloja ja heittelivät palopommeja, poliisi vastasi vesitykein ja kyynelkaasulla. Mellakkavarusteiset poliisit jahtasivat mielenosoittajia myös metroon ja hakkasivat ihmisiä pampuin.
 Sunnuntaina mielenosoittajat tukkivat sisäänmenoväyliä lentokentällä ja tuhosivat läheisen Tung Chung -metroaseman opasteita, kameroita ja lippuautomaatteja. Poliisi ei päästänyt lentoasematerminaaliin kuin lipun ostaneita matkustajia. Matkustajat pujottelivat poliisivartion ja mielenosoittajien barrikadien välissä matkalaukkuja raahaten. Lentokenttäviranomaisten mukaan sunnuntaina peruttiin 25 lentoa, mutta nyt kenttä toimii jälleen.
 Kaikkiaan mielenosoitukset ovat jatkuneet huhtikuusta lähtien. Suurin mielenosoitus järjestettiin 9. kesäkuuta, jolloin kaduilla marssi satoja tuhansia hongkongilaisia. Siitä lähtien protestointi on ollut säännöllistä.
 Matkustaja kiipesi sunnuntaina Hongkongin lentokentällä aitojen yli, taustalla on mielenosoittajia sateenvarjoineen. Jerome Favre / EPA
 3. Mistä levottomuudet johtuvat?
 Hongkongin aluehallinto esitti helmikuussa luovutuslakia, joka olisi mahdollistanut rikoksista epäiltyjen luovuttamisen Taiwaniin, Macaon erityishallintoalueelle ja Manner-Kiinaan oikeudenkäyntiä varten. Laki luotiin, koska hongkongilaista miestä epäiltiin tyttöystävänsä murhasta lomamatkalla Taiwanissa, eikä häntä voitu luovuttaa Taiwaniin murhaoikeudenkäyntiä varten. Laki olisi mahdollistanut luovutuksen sellaisissa rikoksissa, joista Hongkongissa olisi mahdollista saada yli kolmen vuoden vankeustuomio.
 Hongkongilaisten  mielenosoittajien mielestä  laki olisi kuitenkin rapauttanut erityishallintoalueen itsehallintoa siirtämällä tuomiovaltaa Pekingiin. Protestoijien mukaan laki mahdollistaisi oppositiopoliitikkojen vainoamisen ja tuomitsemisen Manner-Kiinassa.
 Lakiehdotus on hyllytetty, mutta sitä ei ole vedetty pois. Mielenosoituksissa on vastustettu myös laajemmin Kiinan vaikutusvaltaa sekä poliisin kovia otteita. Niissä on myös muun muassa vaadittu aluehallintojohtajan,  Carrie Lamin  eroa ja Hongkongin johdon valitsemista vapailla vaaleilla. Nykyisin Kiinan keskushallinto nimittää aluehallinnon ja alueparlamentin jäsenistäkin vain puolet valitaan suorilla vaaleilla.
 Armeijan alaisen poliisin yksiköitä on tuotu Hongkongin tuntumaan Shenzeniin. Kuva on otettu 17. elokuuta. Alex Plavevski / EPA
 4. Mitä Kiina tekee?
 Tuhannen Hongkongin taalan kysymys on, hermostuuko Kiina erityishallintoalueensa levottomuuksiin ja tukahduttaa ne voimatoimin. Tai pikemminkin: koska niin käy?
 Viiden kuukauden aikana Kiinan vastatoimia on povattu monta kertaa, eikä niitä ole vielä nähty.  South China Morning Post  kirjoittaa, että kommentointi on kiinalaisissa tiedotusvälineissä koventunut. Kiinan virallinen uutistoimisto Xinhua varoitti sunnuntaina, että "loppu häämöttää niille, jotka yrittävät häiritä Hongkongia ja suututtaa Kiinaa".
 Uutistoimisto ei täsmennä mahdollisia vastatoimia. Se kuitenkin luettelee kolme reunaehtoa, joita mielenosoittajat eivät saa ylittää: Kiinan kansallista itsemäärämisoikeutta ja turvallisuutta ei saa vahingoittaa, keskushallinnon ja Hongkongin hallinnon toimivaltaa ei saa haastaa eikä Hongkongia saa käyttää soluttautumiseen Manner-Kiinaan.
 Xinhuan mukaan Hongkongin levottomuuksien taustalla on huolellinen suunnitelma, jolla mellakoijat pyrkivät kyseenalaistamaan "yksi valtio, kaksi järjestelmää" -periaatteen ennen kuin levittävät "värivallankumouksen" Manner-Kiinaan.
 Xinhua otti termin värivallankumous käyttöön viikko sitten. Termillä viitataan Itä-Euroopassa 2000-luvun alussa alkaneisiin vallankumouksiin, muun muassa Ukrainan oranssivallankumoukseen 2004–2005.
 Peking haluaisi saada tilanteen rauhoittumaan hyvissä ajoin ennen Kiinan kansantasavallan perustamisen 70-vuotisjuhlia 1. lokakuuta. Väkivaltaista operaatiota Hongkongissa tuskin ajoitetaan ainakaan juuri juhlien alle.
 Lue lisää:
 Sekasortoa Hongkongin keskustassa – Mielenosoittajat rakensivat palavia barrikadeja
 Kiina iskee sosiaalisessa mediassa Hongkongin mielenosoittajia vastaan – Twitter sulkenut 200 000 epäilyttävää tiliä manner-Kiinassa
 Yle Hongkongissa: Nuori opiskelija on valmis puolustautumaan poliisia vastaan vaikka voimakeinoin – Suurmielenosoitus sateessa sujui silti rauhallisesti
 Yle Hongkongissa: Opettajat osoittavat mieltään – "Älkää ampuko oppilaitamme"
 Kiinan johto tekee tietä tylylle väliintulolle Hongkongissa – puolisotilaalliset joukot liikkeellä rajalla, valtionmedia puhuu terrorismista

Lentokenttä saarroksissa, metroasemia kiinni, koululakko – miten kauan mielenosoitusten annetaan jatkua? Neljä kysymystä Hongkongin kriisistä


Summary: Pennut painoivat syntyessään vain 136 ja 186 grammaa.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Berliniin eläintarhan Meng Meng -panda on saanut kaksoset, eläintarha kertoi maanantaina  Twitterissä .
 –Meng Mengistä tuli tuplamamma. Olemme onnesta sanattomia, eläintarha tviittasi.
 Panda synnytti pennut lauantaina.
 Pandojen pennut ja varsinkin kaksoset ovat aina jännittäviä tapauksia, sillä pandakaksosten syntymä on hyvin harvinaista. Pandanpentujen sukupuolia ei ole vielä kerrottu, mutta ne painoivat 136 ja 186 grammaa.
 Meng Meng ja Jiao Qing saapuivat Kiinasta heinäkuussa 2017. Koska ne ovat lainapandoja, niiden jälkeläiset on palautettava Kiinaan neljän vuoden kuluessa vieroituksesta.
 Eläintarha maksaa pandoista yli 13 miljoonaa euroa Kiinalle.
 Pandoja elää Kiinassa vapaana vajaat 1 900. Eri eläintarhoissa ympäri maailmaa pandoja on nelisensataa.

Berliinin eläintarhassa syntyi viikonloppuna harvinaiset pandakaksoset


Summary: Henkilöstövähennyksillä tavoitellaan 12 miljoonan euron lisäsäästöjä.

Kuopion yliopistollinen sairaala on päättänyt ryhtyä etsimään miljoonasäästöjä myös työntekijöiden irtisanomisilla.
 Sairaalassa on käyty yt-neuvotteluja vuoden alusta lähtien.  Tänään maanantaina neuvotteluissa keskusteltiin pitkävaikutteisista rakenteellisista ja toiminnallisista muutoksista. Muutoksista aiheutuisi 250 henkilön vähennystarve, mikä vastaisi 12 miljoonan euron säästöjä.
 Vähentämissuunnitelmat koskevat koko KYSiä sekä Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin hallintokeskusta. Päätökset vähennyksistä on tarkoitus tehdä vuoden loppuun mennessä.
 – Potilasturvallisuutta ja henkilöstön jaksamista emme vaaranna, vaan haemme tarkoituksenmukaista työnjakoa, jossa huomioidaan maakunnan ja KYSin erityisvastuualueen näkökulma, sairaanhoitopiirin johtaja  Risto Miettunen  sanoo tiedotteessa.
 KYSissä on jo sovittu tänä vuonna runsaan viiden miljoonan euron säästöistä henkilökuluissa. Lisäksi on säästetty miljoonia muun muassa palveluiden ja tarvikkeiden ostoista.
 Talousvaikeuksien taustalla on sairaanhoitopiirin niukentunut rahoitus. Sairaanhoitopiirin jäsenkuntien rahoitusosuus kokonaismenoista on pudonnut 70 prosentista 65 prosenttiin. Se vastaa noin 20 miljoonaa euroa.
 Ulkokuntamyynti on vähentynyt
 Tilannetta on pystytty aiemmin kompensoimaan niin sanotulla ulkokuntamyynnillä eli palveluilla, joita myydään muille kuin sairaanhoitopiirin jäsenkunnille. Keskittämisasetuksen tulkinnat sairaaloiden työnjaosta ovat Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin mukaan johtaneet ulkokuntamyynnistä saatujen tulojen vähenemiseen KYSissä.
 Sairaanhoitopiirin tulos oli viime vuonna noin 10 miljoonaa euroa alijäämäinen. Viime vuonna ja sitä ennen syntyneet alijäämät, noin 14 miljoonaa euroa, aiotaan periä omistajakunnilta ensi vuoden loppuun mennessä.
 – Pohjois-Savon kuntien talous ei pysty kantamaan enempää. Kertaluontoisten sopeuttamistoimien sijasta pyrimme kestävään kehitykseen pysyvällä toiminnan muutoksella, Miettunen sanoo.
 Kunnat ja sairaanhoitopiiri ovat käynnistäneet Yhessä-hankkeen, joka etsii keinoja sujuvoittaa ja kehittää perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon välistä toimintaa. Tavoitteena on pitää terveydenhuollon kokonaiskulut aisoissa Pohjois-Savossa.
 Yhessä-hankkessa pyritään muun muassa kehittämään hoitopolkuja. Tavoitteena on muun muassa tuoda erikoissairaanhoidon vastaanottoja terveyskeskuksiin, kehittää lähetekäytäntöjä, parantaa lääkehoidon arviointia ja luoda yhteinen kotisairaalamalli.
 Lisäksi Kuopion yliopistollisessa sairaalassa on tarkoitus kehittää sairaanhoitajien työnkiertoa, leikkaustoiminnan ja erikoisalojen yhteistyötä sekä varastonhallintaa.
 KYSissä työskentelee noin 4 500 ihmistä, joista noin 2 800 hoitotyössä.

Kuopion yliopistollisen sairaalan yt-neuvotteluissa uusi käänne – saattaa vähentää 250 työntekijää


Summary: Peukalointiepäilyjä on jopa 17 prosentissa tuontiautoista.

Ulkomailta käytettynä tuotujen autojen matkamittarilukemat kannattaa selvittää huolellisesti, kehottaa liikenne- ja viestintävirasto Traficom. Viraston viime syksynä tekemässä selvityksessä ilmeni, että 5–17 prosentissa käytettyinä tuoduista autoista oli saatettu manipuloida mittaria.
 Traficomin mukaan Suomessa myytyjen käytettyjen autojen matkamittarilukemia peukaloidaan vain harvoin. Suomessa matkamittarilukemat kirjataan katsastusten yhteydessä ja ne ovat julkisesti nähtävissä Traficomin sähköisestä palvelusta.
 Traficom selvittää mahdollisuutta hakea jatkossa myös auton lähtömaassa kirjatut matkamittarilukemat liikenneasioiden rekisteriin silloin, kun auto rekisteröidään Suomeen. Tällöin auton ostajalla olisi entistä paremmat mahdollisuudet selvittää auton taustatiedot luotettavasti ja mittariväärennösten tekijöiden kiinnijäämisriski kasvaisi.
 Selvitys matkamittariväärennöksistä tehtiin viime syksynä, jolloin Traficom tutki käytettynä tuotujen henkilö- ja pakettiautojen mittarilukemia yhteistyössä Hollannin, Belgian ja Viron kanssa. Tietoja vertailtiin Suomessa ensirekisteröityjen autojen tietoihin. Suomessa epäilyttäviä mittarilukemia löytyi 0,6 prosentissa autoista, mutta ulkomaisissa autoissa manipulointiepäilyjä todettiin selvästi enemmän.
 Suomalaiset ovat viime vuosina tuoneet käytettyjä autoja ennätystahtiin. Autotuojat ja -teollisuus ennustaa, että käytettyjä henkilöautoja tuodaan Suomeen tänä vuonna noin 50 000.
 Eniten tuontiautoja tulee Saksasta ja Ruotsista. Tuojien joukossa on sekä yksityishenkilöitä että käytettyjä autoja välittäviä yrityksiä.

Käytettynä tuotujen autojen matkamittareista löytyy enemmän vilunkia kuin kotimaassa myydyistä


Summary: Yhä useampi lintujenystävä saa kiikariinsa suuren valkean linnun. Haikarat suosivat runsasravinteisia vesialueita.

Lintutornit pullistelevat nyt porukkaa, niin myös Tampereen Iidesjärven torni. Onko tämä syyskesä ollut erilainen kuin tavallisesti?
 - Haikaroita on ollut tavallista enemmän, vastaavat  Eira  ja  Mia Korhonen  epäröimättä. Harmaahaikara vasta on nähty, mutta tiedetään, että täällä on ollut jalohaikara. Sen takia me ollaan täällä, kuittaa  Birgit Nieminen .
 Eira Korhonen, Mia Korhonen ja Birgit Nieminen haikarajahdissa Iidesjärven lintutornilla Tampereella. Marko Melto / Yle
 - Pirkanmaalla on liikkunut jopa kolmekymmentä jalohaikarayksilöä, sanoo puheenjohtaja  Jukka T. Helin  Pirkanmaan lintutieteellisestä yhdistyksestä.
 Tosin haikarat liikkuvat paljon, joten tarkkaa yksilömäärää on vaikea sanoa.
 Vielä muutama vuosikymmen sitten haikarat olivat Suomessa harvinainen näky. Harmaahaikarat levisivät tänne ensin, noin viimeisen 40 vuoden aikana.
 - Nyt jalohaikarat näyttävät tulevan perässä, sanoo  Jan Södersved  Birdlife Suomesta. Ilmastonmuutos on varmasti yksi syy.
 Haikarat suosivat runsasravinteisia vesialueita, joiden rannoilla on ruokaa. Harmaahaikaroiden pesivä kanta on Suomessa tuhatkunta paria. Jalohaikaroita lienee kesän aikana liikkunut Suomessa satoja. Ensimmäinen pesintä Suomessa varmistui viime vuonna.
 Harmaahaikaroita elää Suomessa jo tuhansia. Jukka T. Helin
 Sekä liskolintua muistuttava harmaahaikara että siron kaunis jalohaikara ovat kuvaajalle unelmakohteita.  Ilkka Porttikivi  katselee kameransa läpi ja odottelee jalohaikaraa Iidesjärven lintutornilla Tampereella.
 - Kyllähän se riittää, jos havainnon saa, mutta kuvaa tässä tietysti kaikki hakee, sanoo Porttikivi. Täydellistä kuvaa ittelleen.
 Ilkka Porttikivi on yksi monista, jotka kyttäävät täydellistä haikarakuvaa. Marko Melto / Yle
 Haikarat muuttavat etelämmäs Eurooppaan myöhään, joten niitä voi ihailla vielä lokakuussakin.

Kaikkien aikojen haikarakesä voi jatkua jopa lokakuuhun asti


Summary: Lehtola tuli monelle suomalaiselle tutuksi vuonna 1994 Estonian uppoamisen jälkeen.

Onnettomuustutkija  Kari Lehtola  on kuollut. Lehtola kuoli eilen sunnuntaina, kertovat hänen omaisensa.
 Vuonna 1938 syntynyt Lehtola muistetaan etenkin työstään Onnettomuustutkintakeskuksen johtajana. Lehtola muun muassa johti vuonna 1994 uponneen autolautta Estonian onnettomuuden tutkimuslautakuntaa.
 Lehtola jäi eläkkeelle vuonna 2001. Viime vuodet hän asui hoivakodissa Siuntiossa.


Summary: Somerolainen 21-vuotias nainen katosi kesäkuun alussa. Poliisi epäilee nyt, että katoamisen taustalla on henkirikos.

Keskusrikospoliisi on aloittanut henkirikostutkinnan Somerolla kesäkuussa kadonneen nuoren naisen tapauksessa.
 21-vuotias nainen ilmoitettiin kadonneeksi 11. kesäkuuta. Katoamista ovat tutkineet sen jälkeen KRP ja Lounais-Suomen poliisilaitos. Tutkinnan perusteella  Milla Aronen  ei ole kadonnut omasta tahdostaan, kerrotaan  KRP:n tiedotteessa .
 Viimeinen havainto Arosesta on 8. kesäkuuta kotipihallaan Someron keskustassa. Poliisin mukaan on syytä epäillä, että nainen on joutunut henkirikoksen uhriksi heti viimeisen havainnon jälkeen.
 Keskusrikospoliisi pyytää havaintoja naisesta. Lisäksi KRP pyytää havaintoja hänen käyttämästään autosta. Auto on vuosimallin 2001 Volkswagen Golf, rekisterinumero on KPJ-506.
 KRP on kiinnostunut myös toisesta autosta. Katoamisviikonloppuna Somerolla liikkui hopeinen vuosimallin 2003 Volvo V70 -farmariauto. Poliisin mukaan nainen on mahdollisesti ollut auton kyydissä.
 Havaintoja voi toimittaa poliisille numeroon 050 456 4903 tai sähköpostitse  rikosvihje.krp@poliisi.fi .
 Nainen oli suorittamassa asepalvelusta Porin prikaatissa katoamisen aikaan.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue lisää:
 Poliisi kaipaa edelleen vihjeitä: Porin prikaatissa varusmiespalvelusta suorittanut nainen ollut kateissa jo yli kuukauden

KRP tutkii epäiltyä henkirikosta Somerolla – nuori varusmiesnainen nähtiin viimeksi kotipihallaan kesäkuussa


Summary: Lisävauhtia kehitykselle antaa Suomen hallituksen tiukka linjaus päästöjen vähentämisestä. Sen mukaan päästöjen pitäisi vähintään puolittua vuoteen 2030 mennessä vuoden 2005 tasosta.

Sähkömoottorit ovat tulevaisuutta henkilöautojen lisäksi myös joukkoliikenteessä ja raskaan liikenteen ajoneuvoissa.
 Verrattuna perinteiseen polttomoottoriin sähkön puolesta puhuu päästöttömyys ja tehokkuus.
 Mutta joko polttomoottoriautojen voi sanoa olevan historiaa, ja onko sähköautojen aika vallata kaupunkien kadut?
 Yle Uutiset kysyi asiantuntijoilta milloin ja miksi sähköautojen vallankumous tapahtuu.
 Miksi sähköautot valtaavat alaa perinteisiltä polttomoottoriautoilta?
 – Suurimpana syynä sähköautojen kehittämiselle ovat ympäristösyyt, sanoo yksikön johtaja  Päivi Antikainen  liikenne- ja viestintäministeriöstä.
 Sähköautot ovat käytännössä päästöttömiä. Ne edistävät siten tehokkaasti EU:n liikenteelle asettamia päästövaatimuksia.
 Antikaisen mukaan lisävauhtia ympäristötalkoisiin antaa myös Suomen hallituksen tiukka linjaus, jonka mukaan liikenteen päästöjen tulee vähintään puolittua vuoteen 2030 mennessä vuoden 2005 tasosta.
 Esimerkiksi Helsingin seudun liikenteessä HSL:ssä sähköbusseihin siirtymistä on mietitty jo vuodesta 2012. Tällä hetkellä sähköbusseja on pääkaupunkiseudun liikenteessä kolmekymmentä.
 – Tällä hetkellä sähköautoja on viitisen prosenttia kalustosta, mutta kyllä tulevaisuus menee vahvasti sähköön, sanoo HSL:n hankejohtaja  Reijo Mäkinen .
 Kuorma-autoissa sähkömoottorit ovat vielä harvinaisuus.
 Mitkä ovat sähkömoottorin hyödyt verrattuna polttomoottoriin?
 Liikenne on yksi suurista saastuttajista.
 – Jos esimerkiksi bussiliikenteessä pyritään saastettomuuteen, tarkoittaa se tällä hetkellä käytännössä sähköbusseja. Tulevaisuudessa voi tulla myös vetybusseja, sanoo HSL:n hankejohtaja Mäkinen.
 Sähkömoottorin puolesta puhuu myös energiatehokkuus.
 – Sähköbussin energiankulutus on vain noin neljäsosa dieselbussin energiankulutuksesta, Mäkinen sanoo.
 Kuljetusliike Niinivirta-Transport on ensimmäisenä Suomessa käyttänyt jo viitisen vuotta jakeluliikenteessä sähkökuorma-autoa.
 – Hyötysuhde on sähkökuorma-autossa paljon parempi kuin perinteisessä dieselkäyttöisessä kuorma-autossa. Käyttökustannukset jäävät sähkömoottorilla varustetussa autossa kolmasosaan polttomoottoriautoon verrattuna, sanoo toimitusjohtaja  Airi Kuokkanen .
 Mitkä ovat sähköautojen huonot puolet?
 Yleensä sähköautojen huonot puolet liittyvät niiden kalleuteen ja  akkujen kestävyyteen.
 – Jakeluun käyttämämme kuorma-auton hinta on noin 250-tuhatta euroa, josta akun osuus on puolet, sanoo toimitusjohtaja Kuokkanen.
 Jakelutehtävissä pääkaupunkiseudulla kuorma-auton akku kestää ajoa 150-250 kilometriä.
 – Uskon, että koko ajan parempaan päin ollaan menossa, sillä akkuteknologia kehittyy ja hinnat tulevat alaspäin, sanoo Kuokkanen.
 Sähköbusseissa akut ovat pienempi ongelma, sillä latauksien välillä ajettavat matkat on mahdollista pitää suhteellisen lyhyinä.
 Milloin joukkoliikenne ja kuorma-autot siirtyvät sähkömoottoreihin?
 Asiantuntijat ovat suhteellisen yksimielisiä siitä, että sähköistyminen on tulevaisuutta niin henkilö- ja kuorma-autoissa kuin bussiliikenteessäkin.
 Pisimmällä kehitys on henkilöautoissa. Raskas liikenne tulee selkeästi perässä.
 Moni asia vaikuttaa siihen, milloin sähkö yleistyy joukko- ja kuorma-autoliikenteen käyttövoimana.
 – Tähän vaikuttaa tietysti ennen kaikkea se, miten paljon sähköisiä kuorma-autoja on tarjolla, ja miten paljon ajoneuvovalmistajat pystyvät niitä markkinoille tuottamaan, sanoo Antikainen.
 Kuljetusliikkeen toimitusjohtaja on asian suhteen hyvin toiveikas.
 – Itse uskon, että jo ensi vuonna sähköisiä kuorma-autoja aletaan valmistaa sarjatuotantona, Kuokkanen sanoo.
 Toinen vaikuttava tekijä on hintakehitys.
 – Missä määrin ja miten nopesti sähköisten kuorma-autojen ja bussien hinnat laskevat. Ja kuorma-autojen osalta on tietysti pidettävä huolta siitä, että jakeluinfrastruktuuri tukee näitä uusia teknologioita, Antikainen sanoo.
 Toimitusjohtaja Kuokkanen arvelee hintojen laskevan vähitellen, kun sähköisten kuorma-autojen sarjatuotanto saadaan käyntiin. Tällä hetkellä autoja valmistetaan käsityönä kappalettain.
 Voit keskustella aiheesta tämän jutun alla maanantaina 2.9.2019 kello 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Biokaasulla käyvä kuorma-auto on yhä harvinaisuus Suomen teillä – reilusta neljästäkymmenestä autosta puolet löytyy yhden yrityksen varikolta
 Sähköbussit mullistavat paikallisliikennettä nopeasti Ruotsissa ja monissa muissa maissa – Suomessa jumituttiin testausvaiheeseen
 Suomen ensimmäiset pikaladattavat sähköbussit Espooseen

Sähkömoottorit tekevät tuloaan maantieliikenteeseen – joko kuorma-autojen diesel-katkut ja melu ovat historiaa kaupunkikeskustoissa?


Summary: Suomella on velvollisuus tehdä kaikkensa, jotta lasten oikeudet toteutuvat, muistuttaa lapsiasiainvaltuutettu Elina Pekkarinen.

Al-Holin leirillä elää kaksi Syyriassa kuolleen suomalaisnaisen lasta. Lapset ovat alle kouluikäisiä ja syntyneet Syyriassa. He elävät kurjissa oloissa leirillä, jonne on suljettu terroristijärjestö Isisin alueelta kiinni otettuja naisia ja lapsia.
 Leirillä käynyt toimittaja  Antti Kuronen  on saanut tietää orvoista al-Holin leirin suomalaisnaisilta. Lapset ovat tällä hetkellä kahden suomalaisnaisen hoidossa.
 Yle on vahvistanut tiedon myös lasten Suomessa asuvilta omaisilta. He ovat pitäneet yhteyttä lapsiin suomalaisnaisten välityksellä ja vedonneet viranomaisiin, jotta lapset noudettaisiin Suomeen.
 Syyrian kurdijoukot ovat sulkeneet al-Holin leirille noin 11 000 ulkomaalaista Isis-terroristin perheenjäsentä. Joukossa on kymmenkunta suomalaista naista ja heidän noin 30 lastaan. Suomi ei ole toistaiseksi noutanut leiriltä ketään.
 Sisäministeriö kertoi jo kesäkuussa (HS),  että leirillä on suomalaisten vanhempien orpoja.
 Tuolloin Pääministeri  Antti Rinne  (sd.)  totesi Ilta-Sanomille,  että päätös leirin mahdollisten orpojen palauttamisesta tehdään mahdollisimman nopeasti. Muun muassa Ruotsi, Norja, Hollanti ja Ranska ovat noutaneet Syyriasta orvoiksi jääneitä lapsia.
 Lasten äiti kuoli pari vuotta sitten
 Ylen tietojen mukaan alle kouluikäisten lasten äiti on saanut surmansa Isisin hallitsemalla alueella pari vuotta sitten.
 Vanhempi lapsi on tiettävästi kokonaan orpo, hänen molemmat suomalaiset vanhempansa ovat kuolleet.
 Nuoremmalla lapsella on eri isä, jonka kohtalosta on ristiriitaista tietoa. Toisten tietojen mukaan hän olisi kuollut, toisten mukaan hän olisi kurdihallinnon vankina Syyriassa.
 – On täällä pari orpoa, kuten varmasti tiedättekin. Mutta toisella on vielä isä, sanoo suomalainen  Minna  Ylen haastattelussa. Minna ei ole naisen oikea nimi.
 Yle ei tiedä isän henkilöllisyyttä eikä ole voinut varmistaa väitettä. Kurdit ovat vanginneet kaikki kiinni saamansa Isis-terroristeiksi epäilemänsä miehet, mutta heistä on hyvin vähän varmaa tietoa al-Holin leirillä.
 Yle ei julkaise lapsista tai omaisista tunnistettavia tietoja näiden turvallisuuden takia.
 Lapsiasiainvaltuutettu: Lapsella oikeus jäädä henkiin
 Al-Holin leirillä asutaan teltoissa kurjissa ja alkeellisissa oloissa. Lämpötilat ovat pysyneet kesällä 40 asteen tuntumassa. Leirin asukkaita on kuollut ripuliin ja kuumetauteihin. Leirin ulkomaalaisilla lapsilla ei ole turvallisia leikkipaikkoja tai kouluja.
 Lapsiasiainvaltuutettu  Elina Pekkarinen  toteaa Ylelle puhelimitse, että julkisuudesta saatujen tietojen perusteella lapsen etu ei toteudu millään tasolla Al-Holin leirillä.
 Hän muistuttaa, että Suomella on lakiin ja kansainvälisiin sopimuksiin perustuva velvollisuus tehdä kaikkensa, että lasten oikeudet toteutuvat.
 – Tärkein on oikeus henkiinjäämiseen, Pekkarinen toteaa.
 Suomella on velvollisuus toimia myös niissä tilanteissa, kun hädässä oleva suomalaislapsi on ulkomailla. Käytännössä lastensuojelu pyytää näissä tapauksissa virka-apua ulkoministeriöltä, joka selvittää, kuinka lapsi saadaan turvaan.
 Suomen hallituksen mukaan al-Holin leirillä tilanteen selvittämistä ja lasten mahdollista noutamista Suomeen vaikeuttaa se, ettei Syyrian kurdihallinto ole kansainvälisesti tunnustettu osapuoli. Pekkarinen uskoo, että Suomi voi saada apua muilta mailta.
 – Jotkut maat ovat onnistuneet noutamaan lapsia leiriltä. Tässä tulee tehdä kansainvälistä yhteistyötä.
 Leirin orpoja ei ole todennäköisesti rekisteröity, eikä heillä ole virallisia huoltajia. Suomalaisen lapsella on silti oikeus Suomen kansalaisuuteen. YK:n lapsien oikeuksien komitea on todennut, että lapsilla on oikeus rekisteröintiin ja huoltajaan myös konfliktialueilla.
 Esimerkiksi Suojelupoliisi pitää leirin naisia turvallisuusriskinä. Heidän uskotaan olevan Isis-taistelijoiden perheenjäseniä.
 Pekkarinen muistuttaa, ettei lapsia saa silti syrjiä vanhempien toiminnan, ideologian tai muiden syiden takia. Leirin lapsille kuuluvat samat oikeudet kuin muillekin.
 – Lapset eivät ole valinnut kohtaloaan. Heillä ei ole osaa eikä arpaa vanhempiensa päätöksiin.
 Pekkarisen mukaan lastensuojelussa on jatkuvasti tapauksia, joissa todetaan yksilöllisen harkinnan perusteella, että lapsen etu vaatii hänen väliaikaista erottamista vanhemmistaan tai huoltajistaan.
 Lue myös:
 Suomalainen Minna al-Holin leirillä: "Menen mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen" – Muut naiset toivovat paluuta kotimaahan
 Suomalaisesta Mikaelista tuli kalifaatin lapsi: "En tiennyt, että mulle tulee käymään elämässä näin"
 Isoäiti odottaa perhettään kotiin Vantaalle, mutta tytär ja lapsenlapset ovat Syyrian aavikolla – Suomi vatvoo yhä, mitä al-Holin leirin naisille ja lapsille pitäisi tehdä

Al-Holin leirillä on kaksi kuolleen suomalaisnaisen lasta – orpojen omaiset ovat vedonneet viranomaisiin, jotta heidät noudettaisiin Suomeen


Summary: Yritysjohtajien tuomio ei muuttunut hovioikeudessa. Käräjäoikeus hylkäsi heidän syytteensä jo keväällä 2018.

Vaasan hovioikeus on antanut päätöksensä niin sanotussa Vaasan lahjusjupakassa. Vaasan kaupungilla johtavassa asemassa ollut virkamies määrättiin sakkorangaistukseen. Sakkotuomio on 35 päiväsakkoa.
 Syyttäjä valitti  käräjäoikeuden antamasta tuomiosta. Valitus koski yhtä virkamiestä ja kahta rakennusyrityksen edustajaa.
 Hovioikeus piti ennallaan yritysjohtajia koskevat käräjäoikeuden tuomiot.
 Käräjäoikeus hylkäsi  keväällä 2018 kaikki syytteet. Sen mukaan oikeudessa ei pystytty osoittamaan, että vastaajat olisivat syyllistyneet lahjuksen antamiseen tai ottamiseen.
 Aiheesta aiemmin:
 Syyttäjä valittaa hovioikeuteen Vaasan lahjusjupakasta
 Kaikki syytteet hylättiin Vaasan kaupungin lahjusjupakassa
 Vaasan kaupungin lahjusjupakassa ryvettynyt tuhkatyöryhmä on tehnyt muutakin kuin matkustellut – Vaskiluodon Voiman tuhka päätyy jo 100-prosenttisesti hyötykäyttöön

Hovioikeuden päätös Vaasan lahjusjupakassa: Kaupungin entiselle virkamiehelle sakkoja


Summary: Pirkanmaan PAU:n pääluottamusmies Leo Harra pelkää, että tulevaisuudessa postilaisten palkan maksaa Kela.

Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU on laajentanut sunnuntaina illalla alkanutta lakkoa.
 Nyt lakko koskee myös trukinkuljettajia. Syynä on PAU:n mukaan Postin voimakas vuokratyövoiman käyttö lakon aikana ja vuokratyöntekijöiden törkeä painostus, liitto  kertoo nettisivuillaan .
 Pirkanmaan PAU:n pääluottamusmies  Leo Harra  on maanantaina aamulla lakkovahtina lajittelukeskuksessa Multisillassa Tampereella.
 Harra seisoo porttien ulkopuolella.
 – Meiltä on kielletty koko alueelle tulo. Lakkoaika pitäisi olla porttien ulkopuolella.
 Posti: Lakko on laiton
 Postin mukaan lakko on laiton. Postin Ohjauskeskuksen johtaja  Jarmo Ainasoja  sanoo, että tämän hetkisen arvion mukaan valtaosa lähetyksistä saadaan asiakkaille luvatussa ajassa.
 – Tällä hetkellä näyttää siltä, että pieniä eriä mainoksia saattaa viivästyä noin vuorokaudella. Olemme pahoillamme kaikista asiakkaillemme mahdollisesti aiheutuvista haitoista, Ainasoja sanoo.
 Sanomalehtien varhaisjakeluun lakot eivät vaikuta.
 Ainasojan mukaan häiriöiden laajuus on riippuvainen siitä, kuinka suuri osa työntekijöistä osallistuu lakkoon.
 "Esimiehille on luvattu jopa 200 euroa bonuksia"
 Leo Harran mukaan lajittelukeskuksessa töissä ovat vuokratyöntekijät ja esimiehet. Hän syyttää PAU:n tapaan Postia.
 – Posti on lähtenyt sikamaisesti murtamaan lakkoa. Posti on luvannut bonuksia ja uhkaillut vuokratyövoimaa tuntien vähentämisellä. Esimiehille on luvattu jopa 200 euroa bonuksia.
 Yle kysyi tähän väitteeseen kommenttia Postilta. Posti ei kiistä asiaa.
 – Postilla on käytössään Kiitos-palkkiot, joilla palkitaan postilaisia hyvästä työstä. Nämä palkkiot ovat käytössä myös poikkeustilanteissa, Posti kommentoi viestinnän kautta bonuksia.
 Pääluottamusmies ihmettelee myös, miten Postin pääjohtaja saa jatkuvasti bonuksia, jos yhtiöllä menee huonosti.
 Harran mukaan ylimääräisten bonusten lupaaminen esimiehille on törkeää.
 – Tämä on ennennäkemätöntä. Jos Postilla on nyt varaa tällaiseen palkanmaksuun, miksi ei ole varaa maksaa muillekin.
 "Meidän palkan maksaa Kela"
 PAU:n lakko johtuu siitä, että Posti siirtää pakettilajittelunsa halvemman työehtosopimuksen piiriin.
 PAU:n laskelman mukaan palkka putoaa lajittelussa 30–50 prosenttia. Keskiansio on 2 200 euroa, ja siitä palkanalennus on liiton mukaan 660 euroa.
 – Jos nyt palkkaa pudotetaan 30–50 prosenttia, meidän palkan maksaa Kela. Jokainen voi miettiä, jos omasta palkasta ottaa tämän verran, onko se oikein, Harra lataa.
 Posti tavoittelee "samantasoisia työehtoja"
 Posti kertoo muutoksella tavoittelevansa 150–200 miljoonan euron säästöjä.  Posti kertoo tavoittelevansa  samantasoisia työehtoja kuin kilpailijoilla.
 Tämä väite ei pääluottamusmiehen mukaan pidä paikkaansa. Leo Harran mukaan esimerkiksi  Matkahuolto  ja DHL eivät käytä "halpuutustessiä", vaan AKT:n ja kaupan alan työehtosopimusta.
 – Jos työnantaja pääsee tavoitteeseen, Postin saama kilpailuetu on aivan mahtava. Onko Posti valtionyhtiönä voittoa tuova yritys? Mielestäni ei. Ihmisillä pitää olla säädyllinen palkka.
 Pääluottamusmies: "Työmarkkinasikailu alkaa myös muilla aloilla"
 Postin mukaan 700 työntekijää siirtyy Teollisuusliiton jakelua koskevan työehtosopimuksen piiriin.
 Pirkanmaan pääluottamusmies Harra pelkää, että työehtoshoppailu laajenee myös muihin.
 – Jos Posti saa tahtonsa läpi, siitä alkaa työmarkkinasikailu myös muilla aloilla.
 AKT, Merimies-Unioni ja Rautatiealan Unioni ovat tuominneet Postin toimet. Pääluottamusmies on varma, että heiltä tulee tukea, jos neuvottelupöytään ei päästä.
 – Uskon, että asiakkaat ovat meidän takanamme. Ihmisiä kävelee ohi ja sanoo, että tsemppiä ja jaksamista teille, Leo Harra kuvaa.
 Keskustelu on auki 2.9. kello 19.00 asti.
 Lue lisää:
 Posti: PAU:n lakot viivästyttävät osaa lähetyksistä tänään Tampereen, Vantaan ja Jyväskylän alueilla – Kela neuvoo käyttämään verkkopalvelua
 Postilakko alkoi ja laajeni, trukinkuljettajat mukaan

Pääluottamusmies tyrmistyi: Posti maksaa lakon aikana bonuksia esimiehille – Posti: "Postilla on käytössään Kiitos-palkkiot"


Summary: Konservatiivihallituksen enemmistö on vain yhden äänen varassa.

Britannian konservatiivipuolue estää kansanedustajia äänestämästä oman halunsa mukaan maan EU-eroasiassa.
 Yleisradioyhtiö BBC:n  puoluetoimistosta saaman tiedon mukaan puolue määrää, että jos joku kansanedustaja äänestää pääministeri  Boris Johnsonin  brexit-ehdotusta vastaan, hänet erotetaan puolueesta. Sama pätee, jos pidättyy äänestämästä tai on poissa äänestyksestä.
 Tiedon vahvistaa ITV-televisiokanavan haastattelema opetusministeri  Gavin Williamson .
 – Jokainen, joka äänestää vastoin hallitusta, on asemassa, jossa voi vaarantaa pääministerin neuvotteluaseman. Heidän tulee hyvin vakavasti harkita tätä ja sen seurauksia, Willamson sanoi.
 Puoluetoimistosta tulleiden tietojen mukaan "väärin" äänestävät erotetaan puolueesta, eivätkä he enää voisi asettua ehdolle konservatiivipuolueen ehdokkaina. He eivät tosin menetä paikkaansa parlamentissa, mutta olisivat jatkossa itsenäisiä kansanedustajia.
 Puoluetoimiston mukaan ehdokkaat, jotka "eivät äänestä hallituksen mukaan tuhoavat pääministerin neuvotteluaseman ja antavat vallan parlamentissa [työväenpuolueen johtajan]  Jeremy Corbynin  käsiin".
 Konservatiivipuolueen ja Irlannin unionistipuolueen muodostaman hallituksen parlamenttienemmistö on vain yhden äänen varassa, kertoo BBC.
 Britannian opposition kerrotaan puuhaavan lakimuutosta, joka estäisi Britannian EU-eron ilman erosopimusta. Eilen sunnuntaina Britanniassa herätti huomiota brexitin suunnittelusta vastaavan ministerin  Michael Goven  lausunto. Hän kertoi, ettei voinut luvata hallituksen noudattavan lakia.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Britannian parlamentin istuntokauden keskeyttäminen oli brexit-fanaatikkojen päiväuni – pääministeri Boris Johnson teki siitä totta   Yli miljoona brittiä allekirjoitti vetoomuksen Johnsonin viimeisintä brexit-päätöstä vastaan

Britannian konservatiivit ottavat kovat keinot käyttöön: kansanedustaja erotetaan, jos äänestää brexit-ehdotusta vastaan


Summary: Jos Suomen keskilämpötila jatkaa nousua, talven lumiraja saattaa jatkossa kulkea Jyväskylän korkeudella.

Kumparelaskija  Topi Kanninen  kiinnittää monoista lähtevät narut suksien siteisiin. Sitten hän kääntää sukset alamäkeen ja lähtee liukuun. Näyttävä voltti ja alastulo suksille – tyyneen Vuorilampeen.
 Jyväskyläläiset kumparelaskijat Kanninen ja  Olli Penttala  ovat kesän aikana nousseet hyppyrin puuportaat kesän aikana useita satoja kertoja vettä litisevät monot jalassa. He ovat harjoitelleet vesihyppyrissä keskimäärin kolmesti viikossa.
 – Kun meillä on tämmöinen hieno vesihyppyri, niin ei tarvitse ajaa satoja kilometrejä tai lentää etsimään lunta. Tässä pääsee harjoittelemaan pitkälle syksyyn, laskijat kertovat.
 Topi Kanninen Isto Janhunen / Yle
 Ensimmäinen vesihyppyri Vuorilammen rannalle rakennettiin jo 1970-luvulla. Sittemmin sen merkitys harjoittelussa on vain kasvanut, koska Jyväskylässä sijaitsee myös  lajin maajoukkuelaskijoiden valmennuskeskus.  Kun ilmaston lämpeneminen uhkaa talvia, talvilajien urheilijat ovat alkaneet miettiä, miten he omassa harjoittelussaan voisivat kuormittaa mahdollisimman vähän ilmastoa.
 – Vesihyppyrin ansiosta riittää yksi tai kaksi lumileiriä ennen kilpailukautta. Sellainen, mikä säästää rahaa, säästää usein myös ilmastoa. Se on myös tärkeää, että urheilijan voimia säästetään, koska kilpailukausi on rankka, lajiaktiivi  Timo Kanninen  Jyväskylän Freestyleseurasta sanoo.
 "Suomen lämpötila noussut tuplasti"
 Kumparelaskijoiden huoli ei ole aiheeton. Ilmaston muuttuminen muuttaa myös talviurheilumahdollisuuksia eri puolilla maailmaa.
 Kanninen ja Penttala ovat koko kesän käyneet harjoittelemassa vesihyppyrissä keskimäärin kolme kertaa viikossa. Isto Janhunen / Yle
 Maapallon keskilämpötila on  hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneeli IPCC:n mukaan  (Ilmasto-opas.fi) lämmennyt asteen 1850-luvun puolivälin paikkeilla alkaneesta esiteollisesta ajasta. Mikäli kuormitus säilyy ennallaan,  kriittisenä pidetyn 1,5 asteen lämpeneminen saavutetaan vuosisadan puoliväliin mennessä  (Ilmatieteen laitos).
 Ympäristöekonomian professori  Markku Ollikainen  Helsingin yliopistosta sanoo, että Suomessa tilanne on jo sellainen, että talvien suojelu on aiheellista, koska lumiraja nousee yhä pohjoisemmaksi.
 – Suomen lämpötila nousee tuplasti sen, mitä keskilämpötila maailmassa eli Suomen lämpötila on jo nyt noussut kaksi astetta verrattuna esiteolliseen aikaan. Me olemme kohta siinä tilanteessa, että likimain Keski-Suomeen saakka lumipäivien määrä on niin pieni, että vakavaa talviurheilua luonnonolosuhteissa on todella vaikea harjoittaa.
 Topi Kanninen kiipeää hyppyriin. Isto Janhunen / Yle
 Lumipäivien väheneminen siirtää talvilajien kisa-aikatauluja ja voi lyhentää huippu-urheilijoiden harjoittelukautta. Tykkilumen tekeminen on kallista ja kuluttaa paljon energiaa. Puhumattakaan siitä, että lämpötilojen noustessa yöllä tehty lumi saattaa päivän aikana sulaa pois.
 Waterloon yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan  21 talviolympiakaupungista enää 12:ssa voitaisiin vuonna 2050 järjestää kisat.
 Joukosta olisivat pois esimerkiksi Vancouver, Sotshi, Sarajevo, Oslo, Insbruck ja Garmisch-Partenkirchen.
 Urheilun yleisölläkin vastuuta
 Urheilu tuottaa päästöjä siinä, missä muukin ihmisen toiminta. Talvilajeissa suurimmat hiilidioksidipäästöt eivät kuitenkaan synny varsinaisesta urheilusta – vaan yleisön liikkumisesta.
 – Jääkiekon SM-liigasta tehdyn tutkimuksen mukaan reilusti yli puolet päästöistä tulee katsojien saapumisesta otteluihin. Seuraavaksi eniten jäähallien energiankulutuksesta sekä joukkueiden liikkumisesta ottelupaikkakuntien välillä, kestävyystutkimuksen apulaisprofessori  Ville Uusitalo  Lappeenrannan–Lahden teknillisestä yliopistosta sanoo.
 Olli Penttala hyppää. Isto Janhunen / Yle
 Uusitalo vierittäisikin vastuuta päästöjen vähentämisestä myös urheilutapahtumien järjestäjille. Ensimmäisenä hän kehottaa tarkastelemaan tapahtuman energiatehokkuutta ja kulutettavan energian laatua.
 – Myös yleisön liikkumiseen kannattaa kiinnittää huomiota: pääseekö tapahtumaan esimerkiksi julkisilla ja onko pyöräparkkeja riittävästi.
 Uusitalon mielestä urheilun päästöissä riittäisi paljonkin tutkittavaa, esimerkiksi varusteiden valmistuksessa.
 – Tietoa on loppujen lopuksi aika vähän vielä saatavilla. Mikä on esimerkiksi jääkiekkomailan hiilijalanjälki.
 Uusien temppujen harjoittelua
 Vesihyppyri on kumparelaskijoille tärkeä väline säilyttää tuntuma suksiin kesälläkin. Se on myös turvallinen paikka harjoitella uusia temppuja. Rinne on kova, mutta vesi antaa periksi.
 – Kun ekat hypyt tekee lumelle, niin se aina jännittää pikkuisen enemmän kun veteen. Vedessä lähtee korkeintaan ilmat pihalle, jos tulee selälleen tai mahalleen, mutta lumella voi luita murtua, Penttala kuvailee.
 Kokonaan lajissa on Timo Kannisen mukaan kuitenkin mahdotonta lopettaa lentämistä. Tälläkin hetkellä kolme maajoukkuelaskijaa on leirillä Australiassa.
 Lajin parissa toimivilla on silti halu ainakin vähentää matkustamista. Edes jäätiköillä ei ole taattua, että urheilijat pääsevät laskemaan. Kun jäätikkö sulaa, hissien perustukset eivät pysy paikoillaan.
 – Viime kaudella, kun meillä oli joukkueita harjoittelemassa jäätiköllä, joitakin paikkoja suljettiin, koska siellä ei ollut turvallista laskea.
 Timo Kannisen mukaan kesän harjoittelukaudella hyppyjä veteen kertyy laskijalle helposti yli 500.  Isto Janhunen / Yle
 Yksi keino aikaistaa laskukauden käynnistymistä kotirinteessä on lumen varastointi. Kannisen mukaan monissa kilpailijamaissa sitä jo tehdään. Jyväskylässä viime talven lunta säilöttiin ensimmäistä kertaa myös freestylen tarpeisiin.
 – Jos lumen varastoinnin avulla päästään täälläkin harjoittelemaan, niin se on tehokkaampaa urheilun kannalta, mutta myös säästää ilmastoa.
 Urheilijoiden vastuu
 Urheilun parissa toimii jo yhteisöjä, jotka pitävät  talven suojelua  (POW) esillä. Professori Ollikainen toivoisi, että  Enni Rukajärven  ja  Martti Jylhän  ohella yhä useampi urheilija ottaisi aktiivisen roolin talviurheilun olosuhteiden säilyttämiseksi.
 – Huippu-urheilijat ovat monien kansalaisten idoleita ja heidän sanallaan on vaikutusvaltaa myös julkisuudessa. Odotan, että erityisesti talvilajien urheilijat sanoisivat nykyistä voimakkaammin sitä tarvetta, mikä meillä on päästöjen vähentämiseen ja talven suojeluun.
 Topi Kanninen haluaa urheilijana kantaa oman vastuunsa. Hänestä olisi kauhea ajatus, ettei luonnonlumille pääsisi laskemaan, puhumattakaan, ettei Suomessa olisi neljää vuodenaikaa.
 Olli Penttala Isto Janhunen / Yle
 Hän ymmärtää hyvin, että urheilija voi saada sanottavansa paremmin perille kuin ympäristöväki, päättäjät tai tutkijat. Siksi hän haluaa ainakin omalta osaltaan viedä tärkeää viestiä eteenpäin.
 – Kyllä urheilu antaa väylän ja mahdollisuuden kertoa isoista ja vaikeistakin asioista, kuten ilmastonmuutoksesta. Ei vain siitä, mitä laitoin aamupuuroon tai millaisen treenin tein tänään.

Kumparelaskijat harjoittelevat hyppäämällä veteen lumen luokse matkustamisen sijaan – "Sellainen, mikä säästää rahaa, säästää usein myös ilmastoa"


Summary: Epäilty henkirikos tapahtui heinäkuussa 2018.

Laihialla heinäkuussa 2018 tapahtuneen henkirikoksen käsittely alkoi tänään maanantaina Pohjanmaan käräjäoikeudessa. Syyttäjä vaatii taposta syytettynä olevalle naiselle vankeutta.
 Haastehakemuksen mukaan uhri on menehtynyt tukehtumiseen.
 Vuonna 1971 syntynyt nainen on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen. Hän on tällä hetkellä vangittuna.
 Asiassa on ollut epäiltyinä myös kaksi miestä. Heidän osaltaan syyttäjä on tehnyt syyttämättäjättämispäätökset.
 Kerromme kohta lisää.
 Aiheesta aiemmin:
 Nainen sai syytteen taposta Laihialla – 60-vuotias nainen surmattiin vuosi sitten
 Mustasukkaisuus ja kolmiodraama Laihian epäillyn henkirikoksen taustalla – naista epäillään toisen naisen tappamisesta viime kesänä, poliisi vaitonainen tekotavasta

Laihian surman käsittely alkoi Pohjanmaan käräjäoikeudessa – syyttäjä vaatii 1971 syntyneelle naiselle vankeutta


Summary: Vaalikonetta voi käyttää neljällä kielellä.

Saamelaiskäräjävaalit ovat nyt virallisesti alkaneet. Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, jonka 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan vaaleilla joka neljäs vuosi.
 Ehdokkaisiin voi nyt tutustua Yle Saamen vaalikoneessa. Vaalikoneen kautta käyttäjä voi etsiä ne ehdokkaat, jotka ovat hänen kanssaan eniten samaa mieltä asioista.
 Vaalikoneen löydät täältä.
 Vaalikoneessa on kysymyksiä sekä saamelaisyhteisön sisäisistä aiheista, kuten kielen, kulttuurin ja oikeuksien tilasta, että myös saamelaisen ja suomalaisen yhteiskunnan suhteista, ympäristö- ja ilmastoteemoista sekä maailman polttavista aiheista. Vaalikoneessa kysytään esimerkiksi, tulisi saamelaisalueelle perustaa itsenäinen saamelaisvaltio ja tulisiko Suomen pyytää anteeksi historiassa saamelaisiin kohdistamiaan suomalaistamispyrkimyksiä.
 Vaalikonetta on mahdollista käyttää inarinsaamen, koltansaamen, pohjoissaamen ja suomenkielillä. Kielivalinta löytyy vaalikoneen yläpalkista kolmen pisteen takaa.
 Äänestäjillä on mahdollisuus tutustua vaalikoneessa myös tarkemmin ehdokkaisiin, sillä Yle Saame on pyytänyt heitä nimeämään muun muassa esikuviaan ja vaalilupauksiaan.
 Saamelaiskäräjävaaleissa on yhteensä 36 ehdokasta, joista 34 on vastannut vaalikoneeseen.  Täältä löydät lisää tietoa saamelaiskäräjävaalien ehdokkaista.
 Saamelaiskäräjävaalit toimitetaan 2.9.–30.9.2019.

Itsenäinen saamelaisvaltio? Tulisiko Suomen pyytää anteeksi? Saamelaiskäräjävaalit alkoivat – tutustu ehdokkaisiin Yle Saamen vaalikoneessa


Summary: Viranomaiset kiristivät hoitolaitosten määräyksiä hurrikaani Irman jälkeen, kun Floridassa kuoli vanhuksia sähköttä olleessa hoitolaitoksessa.

Keittäjä  Irma Väisänen  käy läpi ruokavarastoja vanhusten hoitokodissa Lake Worthissä Floridassa. Pelkästään kuivatavaraa on kolmessa varastossa hyllyt kuormillaan. Muun muassa hilloja, säilykepersikoita ja paputölkkejä siisteissä pinoissa.
 Suomalais-amerikkalaisen vanhustenhoitokodin keittäjä Irma Väisänen pitää huolta, että ruokavarastot ovat kunnossa ennen hurrikaanin mahdollista rantautumista. Nina Svahn
 Viranomaiset ovat määränneet, että ruoan pitää riittää vähintään seitsemäksi päiväksi hurrikaanin aiheuttamissa poikkeusoloissa. Tosin Väisäsen johtamassa keittiössä hirmumyrskyolosuhteet eivät edes heti näy, vaan suomalais-amerikkalaisen hoitokodin asukkaat saavat nauttia hurrikaanista huolimatta suomalaishenkisestä kotiruoasta lihapullineen ja mustikkapiirakoineen.
 – Meillä mennään ihan normaalin ruokalistan mukaan ensimmäiset neljä päivää. Jos jatkuu pidempään, sitten meillä on tölkkiruokia, Väisänen kertoo.
 Suomalais-amerikkalaisen vanhustenhoitokodin ruokalistalla on myös suomalaisia herkkuja, kuten pullaa ja mustikkapiirakkaa. Nina Svahn
 Ruokahuollon toimivuuden takaa hoitolaitoksen kaksi isoa generaattoria. Jos Dorian hurrikaani vie sähköt, generaattorit käynnistyvät silmänräpäyksessä. Hoitokodin johtaja  Katja Pukkila  kertoo, että generaattorivoimaan siirtymisen tuskin huomaa, katkoa ei tule.
 Bahama valmistautuu hirmumyrskyn saapumiseen – Dorian väkevöityi jo rajuimpaan hurrikaaniluokkaan
 – Toivottavasti generaattorit kestävät, sillä en pidä pimeässä olemisesta, päiväkahville hoitokodin yhteisruokalaan tullut  Janet Sarkki  sanoo.
 Generaattoreista toinen on valoja ja sähkölaitteita varten. Toinen huolehtii siitä, että ilmastointilaitteet pysyvät päällä. Se on läkähdyttävän kuumassa Floridan kesässä elintärkeätä.
 Suomalais-amerikkalaisen vanhustenhoitokodin asukkaat ovat varautuneet hurrikaanin lähestymiseen hyvin. Janet Sarkki on huolestunut generaattoreiden toimivuudesta, hän ei haluaisi olla pimeässä. Nina Svahn
 Kaikki vanhustenhoitolaitokset eivät ole olleet yhtä hyvin varautuneita. Sähköjen katkeaminen hurrikaani Irman jälkeen pari vuotta sitten johti 12 vanhuksen kuolemaan Hollywood Hillsissä Floridassa sijainneessa hoitokodissa.
 Tragedian jälkeen viranomaiset kiristivät hoitolaitosten turvavaatimuksia. Suomalais-amerikkalaisen hoitokodin toimitusjohtaja  Dan Benson  on hyvin selvillä muutoksista.
 – Hollywood Hillsin jälkeen jokaisessa hoitolaitoksessa pitää olla ilmastoituja tiloja, joissa lämpötila pysyy koko ajan alle 27 asteessa, Benson kertoo.
 Suomalais-amerikkalaisen vanhustenhoitokodin toimitusjohtaja Dan Benson varmistaa, että generaattorit ovat toimintavalmiita sähkökatkojen varalta. Nina Svahn
 Bensonin johtamassa Finnish-American Village -hoitokodissa turvallisuusasioista on pidetty niin hyvää huolta, että hurrikaanilta turvaan sen suojiin on evakuoitu myös ulkopuolisia. Bensonin mukaan se on heille kunnia.
 – Suomalaiset rakensivat 1970-luvulla kestävän rakennuksen. Tämä on jykevine betoniseinineen kuin bunkkeri, me olemme täällä turvassa, Benson naurahtaa.
 Asukkaiden huoneet hämärtyivät hurrikaanisuojista
 Hoitokodissa asuu noin sata vanhusta. Heidän arjessaan lähestyvä hurrikaani on näkynyt jo pari päivää hämärtyneinä huoneina. Jokaisen asukkaan huoneen ikkuna on peitetty hurrikaanisuojilla.
 – Siinä on sellainen alumiinista ja muovista tehty haitariverho. Huoneeni on kokonaan suojassa, eivätkä tuuli ja vesi pääse sisälle,  Robert Liimatainen  kertoo.
 Hän on muutenkin vakuuttunut, että Dorianista selvitään hyvin. Tosin yöunet voivat jäädä huonoiksi muusta syystä kuin huolesta.
 Suomalais-amerikkalaisen vanhustenhoitokodin asukkaat ovat varautuneet hurrikaanin lähestymiseen hyvin. Hoitokodin ikkunat on suojattu, kertoo Robert Liimatainen. Nina Svahn
 – Muistan edellisestä hurrikaanista, että ne hurrikaanisuojat liikkuivat äänekkäästi siinä myrskytuulessa, Liimatainen muistelee.
 Kova ääni on jäänyt päällimmäiseksi mieleen myös  Gunnel Vitikaiselle .
 – Se oli kamala tuuli, niin kuin juna olisi mennyt. Kyllä sitä pelkää, että kuinka sitä käy, ja mitä sen jälkeen tulee olemaan, Vitikainen pohtii.
 Suomalais-amerikkalaisen vanhustenhoitokodin asukkaiden arki sujuu hämärässä, sillä huoneiden ikkunat on peitetty myrskysuojilla hurrikaani Doriania varten. 90-vuotias Gunnel Vitikainen on rauhallisin mielin ja tietää olevansa turvassa vankan rakennuksen sisällä. Nina Svahn
 Hän katsoo huoneensa hämärässä paikallistelevision erikoislähetystä hurrikaanin etenemisestä. Vitikaista ei kuitenkaan huoleta.
 – En minä worry (huolehdi). Minä tunnen täällä oloni turvalliseksi. Tietenkin on ajatuksissa kuinka se menee, mutta uskon, että he pitävät meistä hyvän huolen.
 Vitikaisella ja muilla noin sadalla asukkaalla on hurrikaanin ajan normaaliakin enemmän hoitajia. Työvuoroja on muutettu hurrikaanin vuoksi niin, että vuorossa olevat hoitajat viettävät useamman vuorokauden putkeen hoitokodissa ja normaalista poiketen myös yöpyvät työpaikallaan.

Hurrikaani Dorian testaa Floridan hoitolaitosten katastrofivalmiutta: Suomalais-amerikkalainen hoitokoti ei jää hurrikaanissakaan ilman sähköä – eikä pullaa


Summary: Kansliapäällikön virka tulee pian julkiseen hakuun pian, koska Hetemäen virka on katkolla maaliskuussa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtiovarainministeriön kansliapäällikkö  Martti Hetemäki  ei aio hakea jatkopestiä kansliapäällikön tehtävässä.
 Asiasta kertoo ministeriön viestintäjohtaja  Liinu Lehto   Twitterissä . Lehdon mukaan Hetemäki kertoi ratkaisustaan ministeriön henkilöstöinfossa. Hetemäki oli luvannut kertoa ratkaisustaan ensiksi ministeriön väelle.
 Kansliapäällikön virka tulee julkiseen hakuun pian, koska Hetemäen seitsemän vuoden määräaikainen virka on katkolla maaliskuussa. Hetemäki täyttää pian 63 vuotta.
 Hetemäki on tehnyt pitkän uran valtiovarainministeriön palveluksessa. Hän toimi ennen nimitystä kansliapäälliköksi alivaltiosihteerinä ja sitä ennen muun muassa kansantalousosaston päällikkönä. Hän toimii myös Sitran hallituksen puheenjohtajana.

Valtiovarainministeriön viestintäjohtaja: Hetemäki ei hae jatkoa kansliapäällikön tehtävässä


Vaaratilanne ohi. Tulipalon aiheuttama savu ei enää aiheuta vaaraa.
 Jakobstad, Jakobstads ringväg, 2.9.2019 kl. 1:00.
 Faran över. Röken från branden orsakar inte längre fara.

Vaaratilanne ohi: Pietarsaari


Summary: Risto Uimosen mukaan kolmen puolueen porvarihallitus oli Sipilältä rohkea ratkaisu, mutta sen voi nähdä myös Sipilän ensimmäisenä ja kohtalokkaana virheenä, kirjan lukenut politiikan toimittaja Pekka Kinnunen arvioi.

Juha Sipilä  (kesk.) olisi halunnut jatkaa pääministerinä toisen kauden, mutta viime kevään eduskuntavaaleissa äänestäjät tyrmäsivät Sipilän ja keskustan.
 Sipilä veti vaalitappiosta nopeat johtopäätökset ja ilmoitti, että hän  jättää keskustan puheenjohtajan tehtävän  kesken kauden.
 – Puolueiden puheenjohtajat ja varsinkin pääministeri kuluvat nopeasti puolueensa keulakuvina. Näin on käynyt minullekin, Sipilä kirjoitti blogissaan kaksi päivää vaalien jälkeen.
 Uimonen vertaa Sipilää Ahtisaareen
 Sipilän poliittista uraa tiiviisti seurannut tietokirjailija  Risto Uimonen  katsoo tänään julkaistussa  Tulos tai ulos. Juha Sipilän myrskyisä pääministerikausi  -kirjassaan Sipilän vaikeuksien johtuneen enemmän ympäristön vastarinnasta kuin Sipilän omista virheistä.
 Uimonen vertaa Sipilän kohtaloa presidentti  Martti Ahtisaaren  kohteluun. Molemmat tulivat politiikan huipulle ulkopuolisina ja saivat Uimosen mukaan kokea poliittisen järjestelmän vastaiskun.
 Uimonen ihannoi Sipilän tulos tai ulos -asennetta.
 – Kukaan muu poliittinen johtaja Suomessa ei ole ennen asettanut itse omaa kohtaloaan peliin Sipilän tavoin. Tuskin sellaista nähdään tämän jälkeenkään.
 – Tuollaista ankaruutta itseä kohtaan on vaikea pitää kohtuullisena politiikassa, jossa onnistuminen riippuu enemmän muista ja muusta kuin pääministeristä itsestään, Uimonen kirjoittaa.
 Sipilän vaikeudet alkoivat syksyllä 2015
 Uimosen mukaan Sipilän vaikeudet alkoivat syyskuussa 2015.
 Ylen Ykkösaamun tv-haastattelussa lauantaina 5. syyskuuta 2015 Sipilä  lupasi Kempeleen-talonsa  turvapaikanhakijoiden käyttöön. Tämä lupaus tuli Sipilää vastaan sosiaalisessa mediassa ja vaalikentillä.
 Tiistaina 8. syyskuuta 2015 Sipilän hallitus löi pöytään myöhemmin  pakkolakeina tunnetun lakipaketin , jolla leikattiin palkansaajien etuja.
 Uimonen kirjoittaa, että opposition ja ammattiyhdistysliikkeen vastainformaatio hautasi alleen Sipilän perustelut. Hallitus leimautui kylmäksi, kovaksi, epäoikeudenmukaiseksi, eriarvoistavaksi ja oikeistolaiseksi.
 Hallituspohjaratkaisu loi vastakkainasettelua
 Uimonen käy kirjassaan läpi Sipilän keväällä 2015 tekemää hallituspohjavalintaa. Sipilä halusi toisen vaalivoittajan, perussuomalaiset, mukaan hallitukseen ja kolmanneksi pyöräksi oli tarjolla joko kokoomus tai SDP.
 Keskustan hallitusneuvottelijat äänestivät kokoomuksen ja SDP:n välillä. Kokoomus voitti Sipilän äänellä niukasti 5–4.
 Uimosen mielestä kolmen puolueen porvarihallitus oli Sipilältä rohkea ratkaisu.
 Tästä voi olla myös toista mieltä: hallituspohjapäätöstä voi pitää Sipilän ensimmäisenä ja kohtalokkaana virheenä.
 Suomalaisen työn kilpailukyvyn parantamiseksi Sipilän hallitus halusi sopia työmarkkinajärjestöjen kanssa palkkojen alentamisesta ja sosiaalikulujen siirtämisestä työnantajilta palkansaajille. Tavoitteena oli myös tasapainottaa julkista taloutta.
 Sipilältä oli uhkarohkeaa jättää koko vasemmisto oppositioon. Keskustalainen pääministeri olisi tarvinnut talousohjelmansa tueksi vähintään sosiaalidemokraattien selkänojaa. Demarijohtaja  Antti Rinne  oli myös valmis hallitusyhteistyöhön.
 Keskusta maksaa laskun kokoomusyhteistyöstä
 Uimosen kirjan mukaan näyttää siltä, että keväällä 2015 omasta poliittisesta tulevaisuudestaan taistelleen kokoomusjohtaja  Alexander Stubbin  hallitusinto hurmasi Sipilän.
 Sipilä laskelmoi, että kokoomuksen kanssa on hallituksessa helpompi sopia asioista kuin SDP:n kanssa. Kokoomus aiheutti kuitenkin Sipilälle monia ikäviä yllätyksiä muun muassa maakunta-soten käsittelyssä.
 Pääministerin tuulensuoja kelpasi kokoomuslaisille, mutta Sipilä koki, että hän ei saanut yhtä vahvaa tukea esimerkiksi Stubbin jälkeen kokoomuksen johtoon nousseelta  Petteri Orpolta .
 Keskustan eduskuntaryhmässä monet punamultayhteistyön kannattajat näkivät, että SDP:n kanssa voi tulla vääntöä hallituksessa, mutta hallituksen esitykset on sen jälkeen helpompi viedä läpi sekä eduskunnassa että laajemmin yhteiskunnassa, myös keskustan äänestäjien piirissä.
 Monet keskustan edustajat muistivat vielä  Esko Ahon  (kesk.) porvarihallituksen vaikeudet 1990-luvun alussa. Ahon hallituksen jälkeen keskusta kärsi vaalitappion ja joutui oppositioon.  Matti Vanhasen  (kesk.) ja  Mari Kiviniemen  (kesk.) porvarihallituskausi vuosina 2007–2011 päättyi myös keskustan murskatappioon.
 Punamultayhteistyö SDP:n kanssa Vanhasen ensimmäisessä hallituksessa oli tuonut keskustalle kärkipaikan vuoden 2007 vaaleissa, vaikka hallituskausi oli alkanut  Anneli Jäätteenmäen  (kesk.)  Irak-gaten  myrskyisissä tunnelmissa.
 Politiikassa tarvitaan poliittista johtajaa
 Yritysmaailmasta politiikkaan kevään 2011 eduskuntavaaleissa hypännyt Juha Sipilä nousi nopeasti puoluejohtajaksi ja pääministeriksi.
 Selkeä vaalivoitto kevään 2015 eduskuntavaaleissa antoi Sipilälle laajan valtakirjan, jota hän käytti määrätietoisesti ja itsepäisesti oman näkemyksensä toteuttamiseksi.
 Pääministerinä Sipilä käytti yritysjohtajan oppeja. Hän valitsi keskustan ministeriryhmään samanmielisiä luotettujaan ja pääministerinä hänen yhteytensä keskustan eduskuntaryhmään jäi etäiseksi.
 Yritysjohtajana kunnostautuneen  Anne Bernerin  nostaminen ministeriksi oli monille pitkän linjan keskustaedustajille kauhistus. Berner oli noussut kevään 2015 vaaleissa eduskuntaan keskustan listalta sitoutumattomana.
 Sipilän lyhyt poliittinen ura näkyi myös hänen suhtautumisessaan tiedotusvälineisiin. Oppositiossa politiikan tuore kasvo keräsi paljon myönteistä julkisuutta, mutta pääministeriin kohdistuva kriittinen valvonta pääsi ajoittain Sipilän ihon alle.
 Ammattipoliitikot ovat tottuneet siihen, että toimittajat penkovat kaikkia asioita ja poliittiset vastustajat tarttuvat pieniinkin epäilyn lankoihin. Sipilälle yliherkkyyttä aiheuttivat muun muassa hänen  taloudellisiin sidoksiinsa  kohdistuneet ja pääministerin asemaan ihan luonnollisesti liittyneet kysymykset.
 Sipilä ei näyttänyt luottavan siihen, että Suomessa pääministeri saa aina tilaisuuden esittää oman näkemyksensä. Viestin läpimeno äänestäjille taas riippuu poliittisen johtajan uskottavuudesta.
 Mielipidekyselyt kertoivat, että kansalaisten  luottamus pääministeri Sipilään mureni  jo ensimmäisen hallitusvuoden aikana. Uimosen hehkuttamalla rohkeudella oli hintansa.
 Uimosen kirjan kustantaja on WSOY .

Analyysi: Uutuuskirjassa Juha Sipilää suitsutetaan poikkeuksellisesta rohkeudesta, mutta rohkeudella on hintansa


Noin joka kolmannella suomalaisella työpaikalla on esiintynyt henkistä tai fyysistä väkivaltaa viimeksi kuluneen kolmen vuoden aikana. Asia käy ilmi STTK:n teettämästä kyselystä.
 Kyselyyn vastanneista noin joka viides kertoo joutuneensa fyysisen väkivallan tai sen uhan kohteeksi. Enemmistö on kokenut väkivaltaa tai sen uhkaa asiakkaiden taholta, ja naiset ovat kokeneet sitä tuplasti enemmän kuin miehet.
 Erityisen yleistä väkivalta on sosiaali-, terveys- ja koulutusalalla. Sosiaali- ja terveysalalla työskentelevistä vastaajista lähes joka neljäs kertoi kokeneensa fyysistä väkivaltaa, kun esimerkiksi teollisuudessa työskentelevillä vastaava osuus oli kolme prosenttia kyselyyn vastanneista.
 Henkistä väkivaltaa kertoo kohdanneensa noin kaksi viidestä vastaajasta. Henkistä väkivaltaa ovat käyttäneet paitsi asiakkaat myös esimiehet, johto ja muut työntekijät. Naiset ovat joutuneet lähes kaksi kertaa miehiä enemmän asiakkaiden käyttämän henkisen väkivallan kohteeksi.
 Väkivalta on ollut esimerkiksi huutamista tai haukkumista, fyysisellä väkivallalla uhkailua tai väkivallantekoja, tiedon pimittämistä ja väärien tietojen levittämistä sekä osaamisen vähättelyä.
 Analytiikkayritys Aula Research toteutti kyselyn STTK:n toimeksiannosta. Siihen vastasi 2 032 työntekijää ympäri Suomen 12.6. ja 5.7 välisenä aikana.

Kysely: Joka viides kokenut työpaikalla väkivaltaa tai sen uhkaa


Summary: Hurrikaanin ennustetaan runnovan Bahaman saaria koko päivän.

Hurrikaani Dorian on iskenyt täydellä voimallaan Bahama-saarten pohjoisosassa sijaitseville Great Abacon ja Grand Bahaman saarille.
 Dorian on korkeimman, eli 5. luokan trooppinen hirmumyrsky ja se voi olla voimakkain Bahama-saarille iskenyt myrsky koko sinä aikana, kun tarkkoja mittauksia myrskyjen voimasta on tehty.
 Puuskissa jopa 97 metriä sekunnissa puhaltava tuuli on tehnyt valtavaa tuhoa Great Abacon pohjoiskulmassa sijaitsevassa Marsh Harbourin kaupungissa.
 Bahaman valtiollinen TV-yhtiö  ZNS kertoo saarella olevien työntekijöidensä nähneen ruumiiden kelluvan tulvavedessä. Pelkona on, ettei kukaan voi tietää kuolonuhrien määrää ja että ruumiit ajelehtivat avomerelle, kun vesi aikanaan laskee.
 Virallisesti Bahamalla ei ole vielä ilmoitettu kuolonuhreista.
 Abacon saarella tuho vaikuttaa oloevan täydellistä. Tuuli on repinyt talojen kattoja ja heitellyt autoja ja veneitä kasoihin. Viranomaiset olivat kehottaneet ihmisiä hakeutumaan suojiin, mutta monellakaan ei ole muuta suojaa kuin talonsa.
 Myrsky liikkuu eteenpäin hyvin hitaasti. Tämä merkitsee, että se ehtii pudottaa saarille valtavan vesimäärän. Myrsky on myös nostanut merenpinnan 5,5 – 7 metriä tavanomaista korkeammalle, mikä merkitsee, että monet talot ovat jääneet veden alle.
 Kohti Floridaa
 Dorianin keskus on nyt merialueella Great Abacon ja Grand Bahaman välillä. Se pyyhkii lähitunteina Grand Bahaman yli, minkä jälkeen se etenee kohti Floridan niemimaata.
 Bahamasaaret.  Yle Uutisgrafiikka
 Myrskyn reitin ennustetaan muuttuvan siten, että mantereelle saapumisen sijaan se alkaakin rannikon tuntumassa nousta kohti pohjoista. Tämä merkitsee, että Yhdysvaltain itärannikko saa kokea valtavan tuulen ja rankkasateen satojen kilometrien matkalla.
 Ihmisiä on kehotettu siirtymään turvaan Floridan pohjoisosassa. Georgiassa evakuointimääräys on annettu 540 000 ja Etelä-Carolinassa 830 000 rannikolla asuvalle ihmiselle.
 Lue lisää :
 Hurrikaani Dorian rantautui Bahamalle – Myrsky on rajuimmassa hurrikaaniluokituksessa

Bahaman TV Dorian-hurrikaanista: Täydellinen tuho, ruumiita kelluu vedessä


Summary: Amazonin metsäpalot puhuttivat viime viikolla koko maailmaa, 15-vuotias ilmastoaktivisti Greta Thunberg saapui New Yorkiin purjehdittuaan yli Atlantin valtameren ja Britanniassa osoitettiin mieltä brexitiä vastaan. Katso viikon vaikuttavimmat uutiskuvat.

Pormestari Bunyamin Simsek asensi uuden viikinaiheisen liikennevalon paikalleen 26. elokuuta Aarhusissa, Tanskassa. Jalankulkijoita ohjaavat valot juhlistavat kaupungin pitkää soturikansaan liittyvää historiaa. Henning Bagger / AFP
 Hylätty vene seisoi meriveteen hukkuneessa sypressimetsässä 26. elokuuta Yhdysvaltain etelärannikolla. Merenpinnan nousu ja maan vajoaminen aiheuttavat Louisianan rantaviivalla jalkapallokentän kokoisen alueen menetyksen joka tunti. Drew Angerer / AFP
 Rokotuskampanjaa toteuttava terveydenhoitaja annosteli poliorokotetta lapsen suuhun rautatieasemalla Lahoressa, Pakistanissa 27. elokuuta. Arif Ali / AFP
 Lapset leikkivät Alexandra-trampoliiniklubilla yhdessä Johannesburgin köyhimmistä slummeista 27. elokuuta. Kim Ludbrook / EPA
 Aikuinen ja lapsi leikkivät vedessä aurinkoisessa ja lämpimässä säässä Helsingin Lauttasaaressa 27. elokuuta. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Omaiset odottivat tietoja uhreista Caballo Blanco -baarin ulkopuolella Cotzacoalcosissa, Meksikossa 27. elokuuta. Polttopullohyökkäyksessä syttyneessä palossa kuoli 25 ja haavoittui noin 12 ihmistä. EPA
 Ruotsalainen 15-vuotias ilmastoaktivisti Greta Thunberg saapui New Yorkiin 28. elokuuta purjehdittuaan yli Atlantin valtameren. Hän ei periaatteen vuoksi halua matkustaa lentokoneella. Johannes Eisele / AFP
 Kim Il-sungin ja Kim Jong-ilin hymyilevät patsaat tarkkailivat Pohjois-Korean Korkeimman kansanneuvoston eli parlamentin istuntoa Pjongjangissa 29. elokuuta. KCNA via KNS / AFP
 Amazonin metsäpaloista leviävä savu hallitsi maisemaa Porto Velhossa, Itä-Brasiliassa 29. elokuuta.  Joedson Alves / EPA
 Kuollut käärme lojui metsäpalon korventamassa maastossa Otuquisin kansallipuistossa Boliviassa 27. elokuuta. Maan laajoissa paloissa on tuhoutunut noin 10 000 neliökilometriä metsää ja ruohomaasto viimeisen kuukauden aikana. Aizar Raldes / AFP
 Mielenosoittajat peittivät toisen silmänsä osoittaakseen tukea naiselle, jota poliisi ampui silmään tainnutuspussilla Hongkongissa 30. elokuuta. Protestit hallitusta vastaan ovat jatkuneet jo yli kaksi kuukautta. Jerome Favre / EPA
 Nepalilaismies vesiputouksen alla Muhanpokharissa. Narendra Shrestha / EPA
 Palestiinalainen Ahmed Skafi valmistaa perinteisen mallisia koreja kierrätetyistä autonrenkaista Hebronissa Länsirannalla. Abel Al Hashlamoun / EPA
 Brexitiä ja pääministeri Boris Johnsonia vastustavien mielenosoittajien kylttejä Downing Streetilla Lontoossa. Vickie Flores / EPA
 Burnley-joukkueen fani nautti tunnelmasta ennen ottelua Liverpoolia vastaan Luoteis-Englannissa 31. elokuuta. Paul Ellis / AFP
 Greg Schoenwolf valmistautui vuotuiseen 'Parta ja viikset' -hyväntekeväisyyskisaan Resident Barissa Los Angelesissa 31. elokuuta. Mark Ralston / AFP

227 lapsen luurangot löytyivät kaivauksissa Perussa ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Huvipuiston mukaan kuluneen kesän uutuulaite pyritään saamaan käyttöön jälleen ensi lauantaihin mennessä, jolloin Linnanmäki on jälleen avoinna.

Linnanmäen tämän kesän uusin laite Taiga-vuoristorata on otettu pois käytöstä laitevian vuoksi. Laite pysähtyi lauantaina ja siinä olleet huvittelijat tyhjennettiin.
 Linnanmäen toimitusjohtaja  Pia Adlivankinin  mukaan tilanteesta ei aiheutunut vaaraa. Teknisen vian syytä on selvitetty koko sunnuntain ajan, mutta vielä lopullinen syy ei ole selvillä tai paikannettu.
 – Vika voi olla jokin pienikin sähköjohto, joka ei saa oikealla lailla kosketusta. Menee aikaa ennen kuin kaikki sähköjohdot on käyty läpi. Kaikkemme kuitenkin teemme, että vika saadaan korjattua mahdollisimman pian, toimitusjohtaja kommentoi.
 Huvipuisto on ollut yhteydessä laitevalmistajaan, ja vika pyritään saamaan korjattua ensi lauantaihin mennessä, jolloin huvipuisto on jälleen avoinna.

Linnanmäen Taiga-vuoristorata poissa käytöstä laitevian vuoksi


Summary: A-studio kerää kokemuksia it-palveluista valtion töissä.

Tuhraantuuko valtion työntekijöiden aikaa tietotekniikan ongelmiin? Näin voi päätellä valtion eri yksiköistä julkisuuteen tulleiden viestien perusteella.
 Pahimmillaan tietotekniikan ongelmat valtiolla vaarantavat virkamiesten terveyden. Liikenne- ja viestintäministeriö LVM teki kesällä 2019 tiukkasanaisen reklamaation it-palveluista Valtioneuvoston kansliaan.
 Ministeriön mukaan huonosti toimivat it-järjestelmät kuormittavat ministeriön väkeä psyykkisesti. Työ keskeytyy tietoteknisten ongelmien takia yhtenään ja aikataulupaineet kasvavat entisestään. Ministeriön johto laati reklamaation sen jälkeen, kun ongelmien kurmittavuus paljastui ministeriön työterveystarkastuksessa.
 Valtion työntekijä, kuulostaako tutulta? Toimivatko it-järjestelmät ja tietotekniikka todella niin huonosti, että ne vaarantavat terveytesi, työteho kärsii ja työn mielekkyys vähenee?
 Myös valtiontalouden tarkastustusvirasto VTV on raportoinut valtion it-palveluiden ongelmista. Vuoden 2019 alkupuolella valmistunut tarkastus luettelee lukuisia ongelmia. It-palvelut katkeilevat, tunnusten saaminen kestää tolkuttoman pitkään, ilmoitettuja ongelmia ei koskaan korjata.
 Teemme juttua aiheesta. Jos kuulostaa tutulta, kerro kokemuksesi alla olevalla lomakkeella tai sähköpostilla virpi.hukkanen@yle.fi.

Terveys vaarassa ja työteho huono - Valtion työntekijät valittavat it-palveluistaan. Kerro kokemuksesi!


Summary: Annika Eilmann treenasi kolmessa vuodessa Suomen vahvimmaksi naiseksi. Ihmedieeteistä ja fitnessbuumeista hän ei perusta.

Painot kolisevat, kun rauta iskeytyy maahan.  Annika Eilmann , 38, tuulettaa innoissaan. Merimieskävelyyn tarkoitettuun telineeseen on ladattu kahdeksan valtavaa levypainoa, yhteensä yli 200 kiloa.
 Valmentaja taputtaa Annikaa selkään merkiksi siitä, että on tauon aika.
 – Kun menen vetämään maksimirautaa, pystyn poistamaan kaiken mielestä. Kuulen ainoastaan valmentajan äänen. Siinä olemme vain minä ja rauta, Annika kuvailee.
 Annika on käynyt kuntosalilla vuodesta 2004 lähtien, mutta voimanaisurheiluun hän tutustui vasta muutama vuosi sitten. Kesällä 2016 hän meni naisryhmän kanssa tutustumaan  Tatu Karhun  salille. Salin nimi oli Bear’s Strongman Training Center.
 Valmentajan ja valmennettavan välillä vallitsee molemminpuoleinen arvostus. Tatu Karhu (oik.) näkee Annikan nenän asennosta, millä tuulella tämä on. Matias Väänänen
 Karhu esitteli liikkeitä ja kertoi lajin historiasta. Hän asetti maahan 300-kiloisen autonrenkaan ja sanoi, ettei yksikään nainen ole onnistunut kääntämään sitä treenaamatta.
 – Ajattelin mielessäni, että siinäpä elvistelet. Käänsin renkaan ensin kerran, sitten toisen ja kolmannenkin. Kysyin, riittääkö. Tatu ei vastannut mitään, Annika muistelee.
 Vasta-alkaja korjasi voittopotin
 Kun Annika ajoi kotiin päin ensimmäisistä treeneistä, tuli Tatu Karhulta viesti. Hän tiedusteli, voisiko ryhtyä valmentamaan Annikaa, jossa oli selvästi potentiaalia.
 – Vastasin, että mikä ettei, jos minä kerran kelpaan!
 Treenit alkoivat sujua, ja Annika osoittautui luonnonlahjakkuudeksi. Hän osallistui ensimmäiseen kilpailuunsa vain parin viikon treenitaustalla – ja voitti koko kisan.
 – Kaikki oli uutta, joten en meinannut muistaa edes kisalajeja. Kyselin valmentajalta lajien nimiä aina uudestaan ja uudestaan.
 Autonvedossa Annika sijoittui toiseksi, mutta kaikissa muissa lajeissa hän teki parhaan suorituksen. Aloittelijan menestys herätti hämmennystä muissa kilpailijoissa.
 – Muut kysyivät, että jumaliste, mitä sä olet tehnyt kun sulla on tuollainen grippi eli ote. Vastasin, että en mitään erityistä, mitä nyt maataloustöitä.
 Annika muutti Virosta Suomeen 16-vuotiaana. Hän opiskeli maatalouskoulussa maanviljelysteknikoksi ja jäi maatalouslomittajaksi Loimaalle. Matias Väänänen
 Ruista ranteeseen raa’alla työllä
 Annika arvelee, että hänen voimansa ovat peräisin lapsuudesta Viron maaseudulla. Nuoruus yhdeksänhenkisen perheen esikoisena ei ollut helppo. Vanhempia piti auttaa tilan töissä, ja suurperheen elämä oli askeettista.
 – Yksi- ja kaksilapsisilla perheillä oli autot ja puhelimet. Me käytimme käytettyjä vaatteita ja tulimme toimeen vähällä. Emme kadehtineet muita, vaan iloitsimme pienistä asioista.
 Perheellä oli kotona lehmiä, sikoja, kanoja ja lampaita. Traktoria tai lypsykonetta ei ollut, vaan kaikki tehtiin käsin. Lehmille piti kantaa vettä, ja talvisin niille lykättiin pulkalla vesitonkkia.
 – Olen rakentanut tämän kropan tekemällä töitä pienestä pitäen.
 Maatalouslomittajana työskentelevä Annika on kotoisin Virosta. Suurperheen esikoisena hän joutui auttamaan vanhempiaan maatilan töissä. Matias Väänänen
 Annika muutti Suomeen 16-vuotiaana, elokuussa 1997. Hän opiskeli maanviljelysteknikoksi Loimaan maatalouskoulussa, ja työskentelee edelleen Loimaalla maatalouslomittajana sekä lomitustyön ohjaajana.
 – Arvostan maatalouslomittajia. Onhan tämä aikamoista, astella aina vieraalle tilalle ja opetella tilan tavoille.
 Suurperheen takia silmätikkuna
 Annika häärää edestakaisin navetassa, kantaa heinää lehmille ja luo lantaa lattialta. Aitauksessa seisoo muutaman viikon ikäisiä vasikoita, jotka odottavat päivän maitoannosta nälästä kiljuen.
 Annika lepertelee niille ja rapsuttaa välillä pehmeää turpaa.
 – Olen onnellisessa asemassa, sillä minulla on paljon sisaruksia. Joskus nuorena mietin, että mitä pahaa olen tehnyt ansaitakseni sellaisen perheen. Mutta enää ei harmita.
 Suurperhe joutui lapsiluvun takia kyläläisten silmätikuksi. Myös Annikalle ilveiltiin, että eivätkö hänen vanhempansa tiedä ehkäisystä.
 Juuri ennen Suomen vahvin -kilpailua vuonna 2018 Annika sai tyttäreltään kortin, jossa toivotettiin hyvää äitienpäivää Suomen toisiksi vahvimmalle naiselle. Tyttären vinoilu antoi lisää puhtia kilpailuun. Matias Väänänen
 – Eräs rouva sanoi, että minusta ei tule ikinä mitään. Että jään lypsäjäksi, synnytän suurperhettä eikä kukaan mies halua minua. Olin silloin 14-vuotias.
 Nyt kun Annika on menestynyt urheilussa, vanhat tutut ovat yrittäneet lämmittää välejä. Se tuntuu tekopyhältä.
 – He haluaisivat esimerkiksi tehdä kuntakirjan, johon minä kirjoittaisin lapsuusmuistojani. En ole lämmennyt ajatukselle. Aikoinaan haukuttiin, ja nyt kehutaan.
 Sonni rimpuilee, auto ei
 Valmentaja Tatu Karhu on vierittänyt Atlas-kivet Annikalle valmiiksi suoritusta varten. Rivissä on neljä kiveä, joista kevyin painaa 80 ja raskain 130 kiloa.
 Pyöreät Atlas-kivet ovat yksi voimamiesurheilun tunnetuimpia lajeja. Kaikkein painavimpien kivien nostamiseen tarvitaan pihkaa antamaan pitoa.
 Annika hieroo käsiinsä sitkeää pihkaa, sukeltaa alas ja punnertaa kiven syliinsä. Hän hakee hetken otetta ja nostaa 80-kiloisen kiven vaivattomasti yli metrin korkuiselle tasolle.
 Atlas-kivet on yksi Annikan suosikkilajeista. Inhokikseen hän kertoo säkkien lastauksen.
 Atlas-kivien nostamisessa käytetään tahmeaa pihkaa, joka antaa pitoa käsivarsiin. Matias Väänänen
 – Se vaatii hapenottokykyä ja maitohaponsietokykyä. Säkkien lastaus on hapottava laji, sellainen kaiken kattava perkele, Annika puhisee.
 Urheilussa ja maalaiselämässä on Annikan mielestä paljon samaa. Kisalajit muistuttavat maatilan töitä – esimerkiksi autonveto tuo mieleen sen, kuinka hän lapsena kiskoi mullikoita narulla pellolle.
 – Ainut ero on, että auto ei rimpuile vastaan. Sonni saattaa lähteä mihin tahansa suuntaan.
 Fitness arveluttaa voimanaista
 Urheileminen on Annikalle nautinto. Hän syö tavallista kotiruokaa ja treenaa, koska se tuntuu hyvältä.
 – Mä syön sokeria, voita ja kermaa. Joku voi ihmetellä, että miten en liho, mutta harrastus kuluttaa paljon.
 Annika ei punnitse ruokiaan, sillä hän osaa arvioida määrän silmämääräisesti. Hän on opetellut säännöllisen ruokarytmin yhdessä personal trainerin kanssa.
 – En vedä ruokaa minuutissa, vaan nautiskelen siitä.
 Kun nostelee isoja painoja, pitää myös syödä kunnolla.  Annika ja hänen tyttärensä Emilia maistelevat kotitekoista pizzaa. Ajatuksella tehty kotiruoka on Annikan mielestä parasta. Matias Väänänen
 Fitnessbuumi herättää Annikassa ristiriitaisia ajatuksia. Hän ei haluaisi oman tyttärensä harrastavan fitnessurheilua, mutta myöntää, että lajin harrastajat tekevät kovaa työtä.
 – Se on tavallaan ulkonäkökysymys. Tuomarit päättävät, kuka on voittaja. Minun lajissani jokainen tekee itse työn, ja paras voittaa.
 Tällä hetkellä Annika valmistautuu kilpailemaan maailman vahvimman naisen tittelistä. Kisa järjestetään Floridassa marraskuussa 2019.
 – Kilpailen kyllä kovaa, mutta samalla pidän hauskaa. Sitten kun tämä alkaa maistua puulta, on hyvä lopettaa.
 Annika käy hemmoteltavana kynsihuollossa, sillä hänen mielestään huolitellut kädet kertovat paljon ihmisestä. Lyhyet geelikynnet eivät haittaa painojen nostelua. Matias Väänänen
 Kiusaaminen loppui seinään
 Menneisyys on kasvattanut Annikaa monellakin tavalla.
 – Olen oppinut sitkeyttä ja periksiantamattomuutta. Koskaan ei saa luovuttaa, vaan aina pitää taistella.
 Venäjän vallan aikana Virossa oli koulupukupakko. Se päättyi, kun Viro itsenäistyi vuonna 1991. Yhtäkkiä vaatteista näki, kenellä on rahaa ja kenellä ei. Silloin alkoi koulukiusaaminen.
 Viidennellä luokalla Annika päätti, että kiusaamisen on loputtava. Hän mottasi koulun yhdeksäsluokkalaista kiusaajapoikaa naamaan.
 – Olin kestänyt kauan, mutta sillä kertaa se poika tuli iholle. Löin niin, että hän lensi istumaan käytävälle.
 Välikohtauksen jälkeen kiusaaminen loppui. Annikan sisaruksiakaan ei enää kiusattu, vaan sekä oppilaat että opettajat kunnioittivat heitä.
 – En joutunut rehtorin puhutteluun tai häpeäkellon alle seisomaan. Kaikki olivat tyytyväisiä siihen, että joku antoi kiusaajalle takaisin.
 Annika myöntää, että yleensä väkivalta ei ratkaise mitään.
 – Mutta joskus on pakko puolustautua. Aina ei voi ottaa turpaan.
 Sanna Ihalainen
 Yle Perjantai
 Perjantai-dokkari: Suomen vahvin nainen nyt katsottavissa Yle Areenassa:

 Lue myös:
 Tutkimus: Lihasharjoittelu kerran viikossa parantaa ikäihmisen kuntoa
 Miten lihas kasvaa ja rasva palaa? Lihastohtori kumoaa humpuukiväitteet treenistä ja ravinnosta

Maatalouslomittaja Annika Eilmann on voimailun luonnonlahjakkuus – voimat peräisin maatilan töistä: "Syön sokeria, voita ja kermaa"


Summary: Lestijärven esimerkkiä isosta vauvarahasta on seurannut pari muutakin kuntaa.

Kerttu Nevala  syntyi vuonna 2012 keskipohjalaiseen Lestijärven kuntaan. Muita vauvoja kunnassa ei sinä vuonna syntynytkään, ja siksi päättäjät havahtuivat siihen, että jotain pitää tehdä.
 Syntyi maan hulppeimmaksikin kutsuttu vauvaraha: 10 000 euroa, joka annetaan tonni vuodessa kymmenen vuoden aikana, kunhan kotikunta pysyy.
 Samaan ovat sittemmin päätyneet vuoden 2018 alusta  Kymenlaakson Miehikkälä  ja Manner-Suomen pienin kunta,  Keski-Suomen Luhanka.
 Pienempiä vauvarahoja tai lapsilahjoja jakaa ainakin pari–kolmekymmentä kuntaa. Valtaosa niistä on 300–500 euron kertalahjoituksia, mutta esimerkiksi Juupajoki Pirkanmaalla, Savitaipale Etelä-Karjalassa ja Hartola Päijät-Hämeessä tukevat lasta tuhannella eurolla.
 Osa vauvarahoista on pitkäikäisiä, osa kunnista jakaa tai on jakanut tukea esimerkiksi juhlavuotensa kunniaksi.
 Eskareita on jo 12, syntyperäisiä ekaluokkalaisia vain yksi
 Lestijärvellä syntyi ensimmäisenä vauvarahan vuonna 14 lasta. Vaikka tahti on tasaantunut, nousee näiden vuosien aikana syntyneiden määrä yli 60:een. Tukea maksetaan nykyään noin 50:lle, sillä osa perheistä on muuttanut muualle.
 Nyt vauvaraha näyttää tulleen Lestijärvellä tiensä päähän. Se on voimassa tämän vuoden loppuun, ja Lestijärvellä aletaan pohtia muita keinoja pitää kunta elinvoimaisena. Esillä on ollut esimerkiksi maksuton päivähoito.
 – Tämä tie on varmaan käyty loppuun. Nyt tarvittaisiin täsmäiskuja koko perheelle, sanoo kunnanjohtaja  Esko Ahonen .
 Kerttu Nevala aloitti syksyllä koulun. Hän olisi siis kunnan ainoa ekaluokkalainen, jollei Lestijärvelle olisi muuttanut kaksi samanikäistä. Kolmen hengen luokka on Kertun mielestä oikein sopiva – enempää ei tarvitse olla. Ykkös–kakkosluokalla lapsia on yhteensä kahdeksan.
 – Koulun alku on tuntunut kivalta. Kaikki on mukavaa, sanoo Kerttu.
 Innokkaita eskareita yhtenäiskoulun tiloissa temmeltää tusinan verran. Pari lasta ikäluokasta on muuttanut muualle.
 – Siellä se tulevaisuus näkyy! Ihan mahtavalta tuntuu, että sellainen ikäluokka on tulossa, sanoo luokanopettaja  Paula Jokela.
 Paula Jokela on opettanut koko uransa ajan yhdysluokkia. Lestin koulussa ekaluokkalaisia on nyt kolme, heistä Kerttu Nevala (vas.) on ainoa syntyperäinen lestijärvinen. Hilla Haaponiemi ja Viljami Hirvonen ovat muuttaneet kuntaan. Kalle Niskala / Yle
 Hän on opettanut Lestijärvellä yli 30 vuotta – koko tuon ajan yhdysluokkia. Se on haastava tuplatyö: opetettavana on jatkuvasti kaksi luokkatasoa, joista molemmille pitää olla oikeanlaista tekemistä.
 – Toisaalta olen niin tottunut siihen, etten tiedä, miltä tuntuisi pitää vain yhtä vuosiluokkaa. Voisi olla outoa sekin!
 Lasten näkökulmasta yhdysluokassa on hyötynsä: pienemmät voivat jo ikään kuin käydä osittain ennakkoon tulevaa luokkaa. Jos taas jotain kertaamisen tarvetta on, se hoituu nuorempien vanavedessä.
 – Molemmat oppivat toisiltaan.
 Muutenkaan luokkarajat eivät ole pienessä koulussa tiukat, vaan oppilasaines ratkaisee. Yhtenäiskoulussa lapset myös hitsautuvat yhteen.
 – Isot koululaiset osaavat ottaa pienemmät huomioon: välillä kannetaan pienempiä reppuselässä. Kyllä se on mahtava yhteisö, sanoo Paula Jokela.
 Harakka Kasse ja orava Kurre auttavat kirjan sivuilla Kerttua oppimaan matematiikkaa. Kalle Niskala / Yle
 Vauvarahan vaikutuksia syntyvyyteen ei seuraa mikään taho. Kunnat arvioivat Ylelle antamissaan vastauksissa, että vaikutukset ovat pieniä eikä ylimääräisen tuen tietenkään voi sanoa ratkaisseen lapsen hankkimista.
 – Yhdenkään rinnassa ei lue lappua: minut tehtiin tenavatonnin takia, kommentoi yksi kunnanjohtaja.
 Lestijärvellä suuren tuen katsotaan pysäyttäneen väestökadon.
 – Kyllä noista oppilasmääristä voi päätellä suoraan, että sillä on ollut merkitystä. Että jos ensin oli vain yksi Kerttu ja sitten on 12 eskaria. Tokikaan sitä ei voi sanoa, kuinka paljon suoranaisesti vauvaraha on siihen vaikuttanut, mutta oppilasmäärällisesti katsottuna sillä on ollut vaikutusta, sanoo luokanopettaja Paula Jokela.
 Lapsia muistetaan myös pienemmillä lahjoilla
 Vauvarahasta ollaan monta mieltä. Joukko kuntia virittelee sellaista parhaillaan, mutta moni on luopunutkin siitä. Lapsiperheitä muistetaan kirjavasti villasukilla, lampaantaljoilla ja rotinalahjoilla, mutta myös maksuttomalla kotipalvelulla ja perhekerhoilla.
 Osa Ylen kyselyyn vastanneista kuntien edustajista suhtautuu ajatukseen vauvarahan kaltaisesta "palkitsemista" kielteisesti. Lestijärvinen opettaja näkee asian toisin.
 – Jotakinhan pitää tehdä, ja jos tällainen vauvaraha saa tämmöisen kehityksen aikaiseksi niin mikä ettei. Ei se haitaksi ainakaan ole, sanoo Paula Jokela.
 Työpaikat ja hyvät palvelut ovat monen kuntapäättäjän mukaan olennaisimmat asiat, joilla elinvoimaisuus pidetään yllä. Samaa sanoo opettaja.
 – Kyllähän työpaikat aina ratkaisevat, kuinka paljon väkeä muuttaa. Kun tuulimyllyjä ruvetaan rakentamaan Lestijärvelle, toiveissa on, että tänne muuttaisi työntekijöitä, jotka tulevat niitä tekemään. Sitä kautta ainakin voisi väkeä tulla lisää.
 Mutta mitä sanoo vauvarahan aikaan saanut Kerttu Nevala: onko Lestijärvi hyvä paikka elää?
 – On!
 Aiheesta voi keskustella 2.9. klo 22 saakka.

Nyt ekaluokkaa käyvä Kerttu Nevala oli syntymävuonnaan kuntansa  ainoa vauva, ja sen vuoksi syntyi maan hulppein vauvaraha


Summary: Syksy on aikaa, jona päätäitartuntoja esiintyy eniten. Tilanne voi saada perheen hämilleen, jos täistä ei tunnu pääsevän eroon millään.

Uuden lukuvuoden käynnistyttyä monissa kouluissa ja kodeissa on päällä jokavuotinen täiralli. Sosiaalisen median ryhmissä etenkin äidit jakavat tunteitaan laidasta laitaan, kun perheeseen pesiytynyt täitartunta ei ota lähteäkseen.
 Kouvolalainen kouluterveydenhoitaja  Henna Koponen  koputtaa puuta.
 – Vielä ei ole täitartuntoja näkynyt, ja samaa olen kuullut Kouvolan muistakin kouluista, kolmessa koulussa työskentelevä Koponen kertoo.
 Tämänhetkinen tilanne on kuitenkin todennäköisesti vain tyyntä myrskyn edellä. Helpoiten päätäi leviää kahden pään tai hiusten koskiessa toisiinsa, ja yleisimpiä ne ovat päiväkoti-ikäisillä sekä alakoululaisilla.
 – He leikkivät yhdessä pienissä tiloissa, jolloin tartunnat tapahtuvat helposti. Kodeissa on hyvä kiinnittää huomiota siihen, jos lapsi raapii päätään, Koponen neuvoo.
 Täitartunta voi kuitenkin saada vanhemmat hämilleen ja aiheuttaa epätoivoa, jos tilanne ei ota rauhoittuakseen. Mistä johtuu, että täistä tuntuu välillä olevan mahdotonta päästä eroon?
 Päätäit leviävät helpoiten kun kaksi päätä koskevat toisiinsa, esimerkiksi lasten leikkiessä keskenään. Kuvituskuva. Tiina Karppi / Yle
 Pesiytyykö "supertäi" suomalaisten päihin?
 Tilastoa päätäitartuntojen yleisyydestä Suomessa ei pidetä. Päätäitartuntojen määrä kasvoi kuitenkin selvästi 2000-luvun vaihteessa.
 – Ongelmaksi tuli, etteivät hyönteismyrkkypohjaiset valmisteet enää tehonneet päätäihin yhtä hyvin kuin ennen. Syyksi paljastui täin kasvanut vastustuskyky näille aineille. Se selittää osaltaan tartuntojen yleistymisen sekä sen, miksei hoito tepsi aina nykyäänkään, dosentti ja SYNLAB:n johtava ylilääkäri  Sakari Jokiranta  sanoo.
 Jo 2000-luvun alusta alkaen on ajoittain uutisoitu niin sanotun “supertäin” mahdollisesta kehittymisestä ja leviämisestä. Tällainen täi olisi vastustuskykyinen tämänhetkisille hoitomenetelmille.
 Tämän hetken parhaat hoitomenetelmät perustuvat täiden nesteenhaihdutusaukkoja tukkiville aineille. Ylilääkäri Sakari Jokiranta pitää “supertäin” syntyä epätodennäköisenä.
 – Näitä aineita vastaan on hyvin epätodennäköistä kehittyä vastustuskykyä. Pelkkä geenimutaatio ei riittäisi, vaan itse täin tulisi muuttua merkittävästi. Hoidon onnistuminen riippuu kuitenkin pitkälti siitä, että hoitotuotetta on käytetty oikeaoppisesti.
 Nykypäivänä suositellaan päätäit tukahduttavia hoitomenetelmiä. Tiina Karppi / Yle
 Päätäiden häätöön voidaan käyttää esimerkiksi malationi- tai permetriinisampoota, jotka ovat hyönteismyrkkypohjaisia. Koska Suomessa on kuitenkin myrkyille vastustuskykyisiä täitä, nimenomaan täiden tukahduttamiseen perustuvia tuotteita myydään nykyään apteekeissa eniten.
 Viimeisin kysyntäpiikki oli Kouvolan Hansa-Apteekin farmaseutti  Elina Halttusen  mukaan kesällä.
 – Tukahduttavat tuotteet ovat helppokäyttöisiä ja turvallisia, sillä riski yliherkkyysreaktiolle on pieni. Niitä on lisäksi montaa erilaista, jolloin jokaiselle löytyy sopiva tuote. Teho on hyvä kunhan hoidon tekee huolellisesti, Halttunen kertoo.
 Halpoja tuotteet eivät ole. Hoidon hinnat kieppuvat jopa useissa kympeissä, etenkin jos päätäitartunnan on saanut useampi perheenjäsen tai jos hoito pitää toistaa.
 Ylilääkäri Sakari Jokirannan mukaan sinnikkäältä tuntuva täitartunta johtuu useimmiten juuri tuotteiden virheellisestä käytöstä tai lähiympäristöstä saadusta uusintatartunnasta.
 – On muistettava, että lapsi voi saada tartunnan niin kavereiltaan kuin myös muilta perheenjäseniltä. Tartunnasta ilmoittaminen myös kavereille ja kouluun on todella tärkeää, jotta sen lähde saadaan myös hoidon piiriin.
 Farmaseutti Elina Halttunen arvelee, että täiden karkoittamiseen tarkoitettujen tuotteiden kysyntä kasvaa tulevien kuukausien aikana. Tiina Karppi / Yle
 Saunasta ja pipojen piilottamisesta ei ole apua – kookosöljystä ehkä on
 Suurimmat piikit päätäitartunnoissa keskittyvät elokuulle sekä tammikuulle. Syytä tälle ei tiedetä.
 – Spekulaationa on että lomilla ei tule istuttua alas kuten koulussa, jolloin päänahan kutinaa ei huomaa ennen kuin koulujen alettua. Toinen teoria on, että lomilla lapset leikkivät lähekkäämmin, jolloin täit tarttuvat helpommin, ylilääkäri Sakari Jokiranta sanoo.
 Netissä ja vanhempien kesken leviää paljon uskomuksia siitä miten täit leviävät, miten tartuntoja voisi ennaltaehkäistä ja miten täistä pääsisi eroon.
 Myös ylilääkäri Sakari Jokiranta on törmännyt moniin uskomuksiin. Täitartuntojen ennaltaehkäisyksi on ehdotettu esimerkiksi kookos- tai oliiviöljyä.
 – Markkinoilla on silikaattituotteita, jotka tekevät hiuksista liukkaampia. Lupauksena on, että ne vaikeuttaisivat täin tarttumista hiuksiin. On pientä näyttöä, että tästä voisi olla hyötyä. Öljyjen käyttö perustuu samaan ideaan.
 Muutaman millimetrin kokoiset päätäit viihtyvät enimmäkseen korvien takana ja niskassa, mutta myös muualla hiuksissa. AOP
 Monille suomalaisille tutusta varatoimenpiteestä eli pipojen piilottamisesta hihaan Jokiranta ei kuitenkaan näe suurta apua olevan.
 – Teholle ei ole tieteellistä näyttöä. Päätäit voivat elää pipossa vain hyvin lyhyen ajan. Lisäksi suurin epidemiakausi on heti kesäloman jälkeen, mikä myös todistaa etteivät täit pipojen kautta ainakaan merkittävästi leviä.
 Myöskään saunomisesta ei ole apua. Täitartunnan sattuessa Jokiranta kehottaa myös jättämään pitkät saunasessiot vähemmälle täiden tappamisen toivossa.
 – Päätäit elävät hiuspohjan tuntumassa. Saunan lämpö ei tapa täitä, ellei päänahka käytännössä kärsi palovammoja, hän sanoo.
 Paras apu Jokirannan mukaan löytyy apteekista. Helppokäyttöisten täisampoidenkin käytössä on kuitenkin vaaranpaikkansa. Hoito voi nimittäin epäonnistua huolimattomuuden vuoksi.
 – Sampoota on totuttu käyttämään siten, että hiuksissa on paljon vettä. Korkea nesteen määrä voi kuitenkin laimentaa hoitavan aineen pitoisuutta. Itse pidän parempana hoitokeinona useaksi tunniksi hiuksiin jätettäviä valmisteita.
 Täikampa on oiva apuväline täiden havaitsemiseen. Tiina Karppi / Yle
 Tietoa tartunnoista sosiaalisesta mediasta
 Epäily päätäitartunnasta herää tavallisimmin kun päänahka kutisee tavallisesta poikkeavalla tavalla, tai kun lähipiirissä on havaittu täitä.
 – Voimme auttaa niin itseämme kuin toisiamme tuomalla havainnot ilmi, jotta muutkin ymmärtävät seuloa lastensa hiuksia. Siten voidaan estää tartuntojen nopea leviäminen, sillä ihmisten ulkopuolella täit ja niiden munat eivät selviä kauaa hengissä, sanoo ylilääkäri Sakari Jokiranta.
 Tartunta on helppo todeta täikamman avulla, jonka piikkien väliin täit ja niiden munat eli saivareet tarttuvat.
 – Kampaaminen kannattaa tehdä märkiin hiuksiin hoitoaineen kanssa, jolloin pitkätkin hiukset on helppo käydä läpi, ohjeistaa Jokiranta.
 Kouluterveydenhoitaja Henna Koposen mukaan päätäitä esiintyy eniten alakoulujen nuorimmilla oppilailla.  Tiina Karppi / Yle
 Kouluterveydenhoitaja Henna Koponen on tyytyväinen vanhempien aktiivisuuteen päätäiden vastaisessa taistelussa.
 – Vanhemmat ilmoittavat kouluille hyvin täitartunnoista, jolloin voimme välittää viestin eteenpäin. Viestin saatuaan vanhemmat myös tarkastavat ahkerasti lastensa päitä, Koponen kertoo.
 Vielä 1970- ja 80 -lukujen Suomessa päätäistä vaiettiin huolella. Sama meno jatkui, kun tartuntojen määrä alkoi 90-luvun lopulla lisääntyä.
 Uudelle vuosituhannelle tultaessa Sakari Jokiranta huomasi muutoksen tuulia, ja positiivinen kehitys on jatkunut edelleen tähän päivään.
 – Nykyään vanhemmat jakavat sosiaalisen median avulla luottamuksellistakin tietoa toisilleen, jolloin myös täitartunnoista puhutaan avoimemmin. Tartuntaa ei tarvitse hävetä – päinvastoin, tartunnan löytäminen viestii siitä että lapseen on kiinnitetty huomiota ja vanhemmat toimivat hänen parhaakseen.
 Tavallisesta poikkeava päänahan kutina on merkki siitä, että täitarkastus on syytä tehdä. Kuvituskuva. Tiina Karppi / Yle
 Täitartunta lähipiirissä voi silti herättää vanhemmissa huolen ja inhonkin tunteita. Vaikka aiheesta puhuminen on vapaampaa, oma tai lapsen tartunta voi silti aiheuttaa häpeää eikä tartunnasta haluta kertoa muille.
 Ylilääkäri Sakari Jokiranta muistuttaa, että päätäit eivät kerro huonosta hygieniasta tai huolettomasta hoidosta.
 – On pyrittävä välttämään negatiivisten asenteiden välittämistä lapsille. Esimerkiksi Norjassa oppilailta on kouluissa etsitty järjestelmällisesti luokittain täitä. Siinä kaikki ovat samalla viivalla, ja lapset saavat mahdollisuuden kokea ja oppia uutta.

Selvitimme, miksi täit ovat nyt niin sitkeitä – supertäitä ei ole, vain huono hoito ja nämä väärät uskomukset


Summary: Myös vanhempien olisi hyvä istua välillä koulunpenkille lastensa kanssa, neuvovat asiantuntijat.

Kouluvuoden käynnistyttyä alkaa kalenteri täyttyä vanhempainilloista ja -varteista, koulujen teemapäivistä. Monessa koulussa käytössä oleva sähköinen reissuvihko  Wilmakin  alkaa jo täyttyä viesteistä ja tuntimerkinnöistä.
 Mutta miten toimia, jos viestejä koulusta tulee liikaa? Tai päin vastoin: jos tietoa koulun arjesta tihkuu hyvin vähän? Jos opettaja ei vastaa viestiin, onko tulkittavissa, että hän ei ole kiinnostunut lapseni asioista?
 Keräsimme asiantuntijoilta neuvoja siihen, miten lasten kouluarkea voi helpottaa kotoa käsin ja miten kodin ja koulun välisiä viestintäkatkoksia voi ehkäistä.
 1. Puhu koulusta myönteisesti
 Tärkeä pohja kouluarjen sujuvuudelle on, että sekä koti että koulu ovat lapsen kasvatustehtävässä samalla puolella.
 – Lasta pitää rohkaista ja kannustaa myönteisellä tavalla käymään koulua. Olisi tärkeää, että kotoa ei annettaisi sellaista viestiä, että opettaja on väärässä ja opettaja on huono, sanoo Opetusalan ammattijärjestö OAJ:n erityisasiantuntija  Pauliina Viitamies .
 Mikäli kotona puhutaan koulusta ja opettajasta kielteiseen sävyyn, joutuu lapsi ikävään ristiriitatilanteeseen.
 – Jos vanhempi suhtautuu myönteisesti kouluun, on todennäköisempää, että myös lapsi suhtautuu myönteisesti koulunkäyntiin. Myönteisellä puhumisella vanhempi antaa lapselle sen kuvan, että vanhempi luottaa koulun toimintaan, sanoo Vanhempainliiton toiminnanjohtaja  Ulla Siimes .
 2. Lapseni saa vain kielteistä palautetta, mikä neuvoksi?
 "Ei liikuntavaatteita."
 "Läksyt tekemättä."
 "Häiriköi tuntia kommentoimalla opettajan sanomisia jatkuvasti."
 Ulla Siimeksen mukaan ilmiö on tuttu etenkin erityistä tukea tarvitsevien lasten kanssa: koulusta kotiin tuleva palaute saattaa olla lähes poikkeuksetta negatiivista.
 – Ymmärrän hyvin, että koulun puolelta Wilmaa käytetään niin, että sinne kirjataan merkinnät vaikka unohtuneista läksyistä tai häiriökäyttäytymisestä tunnilla. Samalla sillä seurataan, kuinka paljon on ollut unohtelua ja häiriökäyttäytymistä.
 Siimeksen mukaan vanhempien on hyvä kertoa suoraan opettajalle, jos miinusmerkinnät tuntuvat kurjalta.
 – Vaikka vanhempana ymmärtääkin, että niiden kirjaaminen on tärkeää, se näyttäytyy helposti niin, että oma lapsi ei pärjää eikä osaa oikein mitään. Meidän kuitenkin pitäisi nähdä lapsissa positiivisia asioita ja heidän vahvuuksiaan ja viestiä niistä myös koteihin, Siimes muistuttaa.
 Teknologian avulla viestiminen koulusta kotiin on helpompaa kuin koskaan. Koulusta tuleva tieto unohtuneista läksyistä tai häiriökäyttäytymisestä on tärkeää, mutta se voi myös ahdistaa vanhempia. Tiina Jutila / Yle
 3. Huoltaja: istu koulunpenkille, edes pariksi tunniksi
 Kriittisiä puheenvuoroja  nykykoulun tilasta on tänä syksynä esitetty runsaasti. Pauliina Viitamiehen mukaan se kertoo siitä, että nykykoulua ei tunneta.
 – Koulu ei ole enää samanlainen kuin se oli vielä silloin kun nykykoululaisten vanhemmat ovat käyneet koulua. Se on muuttunut paljon, ja monessa asiassa ihan hyvään suuntaan, vaikka välillä mediakeskustelussa näyttää, että niin ei olisi käynyt, Viitamies sanoo.
 Siimeksen mukaan yleistymässä on käytäntö, jossa vanhempia kutsutaan tutustumaan koulun arkeen käytännön tasolla – siis tekemällä pistokäyntejä ihan tavallisille oppitunneille tavallisina koulupäivinä. Tämän käytännön Siimes ja Viitamies soisivat yleistyvän.
 – Se avaa silmiä siihen, että meidän opettajat tekevät aika hienoa työtä ja siihen, että lapsi voi olla aivan erilainen koulussa omassa vertaisryhmässään kuin kotona. Vanhemman vaatimukset voivat asettua kohtuulliselle tasolle, kun hän näkee, miten hektistä opettajan arki on, Siimes sanoo.
 4. Opettaja ei ole tavoitettavissa kellon ympäri, eikä tarvitsekaan
 Teknologian ansiosta tieto kodin ja koulun välillä kulkee saumattomasti ja reaaliajassa. Viitamiehen mukaan on kuitenkin tärkeää muistaa, että pikaviestimistä huolimatta opettaja ei ole tavoitettavissa kellon ympäri. Tai vaikka olisikin, on hyvä miettiä hetki, ennen kun lähettää opettajalle ikävän viestin Wilmaan kymmeneltä lauantai-iltana.
 – Jos vanhempi on käärmeissään jostakin, kannattaa miettiä, millä tavalla, mihin tyyliin ja mihin kellonaikaan lähtee naputtelemaan, Viitamies sanoo.
 Toisaalta ongelmia voi aiheutua myös silloin, jos opettajalle ei kerrota seikoista, jotka vaikuttavat lapsen koulunkäyntiin.
 – Varmasti moni opettaja toivoo, että kodeista ollaan yhteydessä mieluummin liian matalalla kynnyksellä kuin että ei oltaisi ollenkaan. Erityisesti silloin, kun on asiaa, joka on merkityksellistä koulunkäynnin kannalta: esimerkiksi sairastuminen tai lapsen perheessä tapahtunut muutos, josta opettajan on hyvä tietää, Viitamies sanoo.
 5. Tapaa opettajaa ja muita vanhempia – myös kasvokkain
 Vaikka teknologian ansiosta yhteydenpito kodin ja koulun kesken on helpompaa kuin koskaan, on vanhempainiltoihin edelleen tärkeää osallistua.
 Tapaamisissa opettaja jakaa tietoa alkavasta kouluvuodesta ja valottaa myös omia toimintatapojaan, mikä voi auttaa vanhempia ymmärtämään paremmin sitä, miksi opettaja toimii, kuten toimii. Vanhempainilloissa vanhemmat voivat myös kysyä opettajalta, mikäli tämän toimintatavat askarruttavat.
 Tapaamisilla on muitakin hyötyjä, lisää Vanhempainliiton Ulla Siimes.
 – Vanhemmatkin pääsevät vanhempainillassa tutustumaan toisiinsa. Kun tunnemme toisemme, on kaikki sähköinen viestintä paljon helpompaa. Tämä pätee mielestäni vanhempien vapaamuotoisiin ryhmiin mutta myös Wilman käyttöön opettajan kanssa.
 Vaikka vanhempien keskinäinen yhteydenpito esimerkiksi Whatsapp- tai Facebook-ryhmissä käy kätevästi, olisi vanhempien hyvä tavata toisiaan myös kasvotusten. Tiina Jutila / Yle
 6. Sopikaa viestinnän pelisäännöistä
 Toisen mielestä tietoa koulusta tihkuu niukasti, osa vanhemmista taas toivoo, että viestejä tulisi harvemmin.  Tuoreen tutkimuksen  mukaan suomalaisvanhempien välillä on huimia eroja siinä, kuinka paljon tietoa koulusta halutaan saada.
 Sekä Siimes että Viitamies toivovat, että kouluissa sovittaisiin pelisäännöt siitä, miten koulun arjesta viestitään.
 – Opettajat ja vanhemmat ovat erilaisia persoonia. Jonkun mielestä on ihan perusteltua ja aiheellista kertoa joka ripsauksesta Wilmaan, mutta joku vanhempi voi miettiä, että ihan kaikesta koulussa tapahtuvasta ei tarvitsisi puhelimen piipata, Viitamies sanoo.
 Koulu- tai kuntakohtaiset linjaukset Wilman käytöstä auttavat vanhempia hahmottamaan, missä koulussa oikeasti ollaan menossa.
 – Jos vanhemmalla on useampi lapsi samassa koulussa, voi herättää paljon ihmetystä, jos toinen opettaja laittaa hirveästi positiivista palautetta ja viestiä, ja toiselta opettajalta ei kuulu juuri mitään. Tämä on omiaan hämmentämään vanhempaa siitä, miten lapsi oikeasti koulussa pärjää, Siimes lisää.
 Lue myös:
 Kiukutteleva varhaisteini, huoltajan vihainen Wilma-viesti ja kiusallinen video – Kokeile Ylen testillä, miten pärjäisit luokanopettajana

Mitä tehdä, jos lapsi saa koulusta vain negatiivista palautetta? Tässä 6 neuvoa, jotka helpottavat kodin ja koulun yhteistyötä