Summary: Jos maailmaa haluaa muuttaa tosissaan, voi opintoja tai työvalintojaan suunnata tutkimukseen, kasvuyrityksiin tai molempiin, kirjoittaa Inka Mero.

yrityksen perustaminen (perustaminen (tiedollinen luonti), tiedollinen luonti)

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Elämme synkkiä aikoja. World Economic Forumin  riskiraportti listaa  vuosittain suurimmat globaalit uhkamme ja listan kärki on monelle tuttu: ilmastonmuutos, sen aiheuttamat luonnonkatastrofit, hiilidioksidipäästöjen kasvun jatkuminen, ruoka- ja vesivarantojen pieneneminen.
 Kauppakasseja kotiin raahatessani huomaan miettiväni, teinkö jälleen riittävän vastuullisia valintoja, vai onko ostoksillani sittenkään mitään väliä isossa kuvassa. Kansainvälisen ilmastopaneelin  IPCC:n ilmastoraportin kovat luvut , ihmisten huoli ja  ilmastotalkoot näkyvät onneksi hallitusohjelmassa  ja myös monet yritykset panostavat kestävään kehitykseen ja kiertotalouteen.
 Kesälomalla mökkirantaan hiipivä sinilevä nostaa synkät pilvet jälleen taivaanrantaan. Teenkö itse tarpeeksi maailman ja lasteni eteen?
 Faktojen valossa maailmalla meneekin paremmin kuin koskaan.
 Synkkyyden kaskellä hyviä uutisia  tihkuu uutistulvasta, mutta vain pala kerrallaan. Siksi edesmennyt tietokirjailija  Hans Rosling  pyrki sitkeästi muuttamaan käsityksiämme maailmasta lukujen kautta. Hänen  kuuluisa testinsä  osoitti, että simpanssit ‘tiesivät’ (eli arvasivat) paremmin kuin moni päättäjä asioiden todellisen tilan nykymaailmassa.
 Faktojen valossa maailmalla meneekin paremmin kuin koskaan. Keskimääräinen elintaso on noussut kaikkialla, moni sairaus kuten polio, tuhkarokko ja jopa HIV on selätetty ja suurin osa tytöistä maailmassa käy koulua poikien rinnalla. Samasta syystä esimerkiksi  Bill Gates  on todennut, että ei halua enää puhua “kehitysmaista”, koska todellisuudessa, faktojen valossa, maailma on muuttunut ja ilmaisu on vanhanaikainen.
 Ilmastonmuutoksen osalta, Gates on muiden miljardöörien tavoin lähtenyt  aktiivisesti rahoittamaan  tiedelähtöisiä ratkaisuja ja kasvuyrityksiä, jotka pyrkivät osaltaan ratkomaan päästöttömän ja uudistuvan energian, biotalouden ja kiertotalouden sekä puhtaan veden tai ruoantuotannon ongelmia.
 Sukellus tieteen ja kasvuyritysten maailmaan  tällä saralla on hämmentävän ilahduttava. Sinilevää keräävä startup -yritys puhdistaa Itämerta ja jalostaa siitä lääketeollisuuden raaka-aineita. Ainutlaatuista bakteerikantaa tutkimuslaboratorissa kehittänyt kasvufirma mahdollistaa nykyisin asiakkailleen biokaasujen ja energiantuotannon maatalousjätteistä. Kolmas tiiimi tuottaa puhdasta proteiinia syöttämällä aurinkoenergian sähköä ja vettä bakteereille. Neljännellä on työn alla ympäristöystävällinen ja kierrätettävä akkuteknologia.
 Pohjoismaat ovat tutkimusten mukaan  ympäristöteknologioiden kehityksen kärjessä , ja jos meillä täällä Pohjolan perukoilla on jo satoja maailman ympäristöongelmia ratkovia kasvuyhtiöitä, on niitä maailmassa tuhansia.
 Yhteinen tekijä näillä yrityksillä on, että ne yhdistelevät innovatiivisesti ja ketterästi tiedettä, tuotekehitystä ja erilaisia liiketoimintamalleja. Useimpien juuret ovat yliopistojen tai tutkimusorganisaatioiden laboratorioissa ja tieteellisessä perustutkimuksessa. Parhaimmissa yrityksissä yhdistyvät globaali ambitiotaso, vahva uskallus, aito halu muuttaa maailmaa ja kovan tason yrittäjyys ja tutkimus.
 Teknologian ja tieteen huikean nopea kehitys nano- ja biomateriaalien, energiantuotannon, prosessiteknologioiden, tekoälyn ja digitalisaation aloilla on mahtava mahdollistaja.
 Suomi tarvitseekin akateemista yrittämistä  muun kasvuyrityspöhinän rinnalle. Ympäristönmuutos on uuden kasvun, ratkaisujen ja bisneksen mahdollisuus, johon ensin ovat tarttuneet tutkijat ja sitten startup -yrittäjät. Teknologian ja tieteen huikean nopea kehitys nano- ja biomateriaalien, energiantuotannon, prosessiteknologioiden, tekoälyn ja digitalisaation aloilla on mahtava mahdollistaja. Lisäksi tarvitaan myös meitä, kestäviä valintoja tekeviä kuluttajia ja työntekijöitä, jotka imevät päättäjät ja suuryritykset investoimaan uusiin ratkaisuihin.
 Ja jos maailmaa haluaa muuttaa tosissaan, voi opintoja tai työvalintojaan suunnata tutkimukseen, kasvuyrityksiin tai molempiin. Mahdollisuuksia on monia. Meillä on Suomessa ainutlaatuisen vahva akateemisen perustutkimuksen sekä soveltavan tutkimuksen perusta sekä maailman kovimpia kasvuyritysekosysteemejä. Tarvitaan tekijöitä, jotka uskaltavat rakentaa siltaa näiden välille.
 Ilmastonmuutoksen osalta meillä on vielä mahdollisuus. Ja maailma voi olla parempi paikka, kiitos tieteen ja yrittäjien.
 Inka Mero
 Kirjoittaja on teknologiaan erikoistunut kasvuyrityssijoittaja ja -yrittäjä, joka uskoo tulevaisuuteen nuorten, yrittämisen ja teknologian mahdollisuuksia nostamalla ja hyödyntämällä. Inka kirjoittaa omista henkilökohtaisista näkemyksistään liittyen teknologian ja talouden murroskohtiin.
 Kolumnista voi keskustella 12.6. klo 16.00 asti.

Inka Meron kolumni: Perusta yritys, ryhdy tutkijaksi tai tee molemmat ja pelasta maailma


Summary: Ylen laaja selvitys: Suomessa kaivettiin viime vuonna 406 maitopurkillista kultaa. Onko se sen arvoista?

Tie on poliisille enemmän kuin tuttu. Tänä keväänä virkavalta on kutsuttu tänne usein.
 Australialainen kaivosyhtiö Dragon Mining on alkanut louhia kultamalmia Valkeakoskella Kaapelinkulman kaivoksessa. Aktivisteja ja alueen asukkaita tämä ei miellytä.
 He pelkäävät pohjavesien pilaantumista ja jätevesien kulkeutumista ojia pitkin lähistön vesistöihin. Tästä syystä aktivisti  Sanni Laine  on kiivennyt työkoneen päälle ja lukinnut itsensä kaivosalueen porttiin.
 Laineen mielestä kaivosyhtiön toiminta on rikollista, rikkoipa se nykyisiä lakeja tai ei.
 – Mielestäni suurimmat rikokset ovat luontoa kohtaan, eli se, miten paljon sitä tuhotaan tuossa matkalla, mutta myös paikallista yhteisöä ja ihmisiä kohtaan.
 Aktivistit pelkäävät, että Valkeakoskella käy samoin kuin 70 kilometrin päässä Orivedellä, jossa kultakaivos on pilannut lähivesistöjä.
 – Toki me protestoimme kaivostoimintaa ylipäätään, emme pelkästään tätä kaivosta, toinen aktivisti  Markku Heritty  sanoo.
 Markku Heritty ja Sanni Laine vastustavat Valkeakosken kultakaivosta.  Antti Eintola / Yle
 Oriveden kaivoksessa tuotanto loppuu, mutta yritys joutuu vielä siivoamaan paikalta löytynyttä kaatopaikkaa. Kukaan ei tiedä, saadaanko kaivoksen uumenista ikinä kaikkea sinne dumpattua jätettä pois.
 Samaan aikaan ulkomaiset sijoittajat etsivät Suomesta uusia kultaesiintymiä. Onko se sen arvoista?
 Kulta mahtuu 400 maitopurkkiin
 Vielä muutama vuosikymmen sitten uskottiin, että ne ovat muut maat, jotka kullalla koreilevat.
 – Vielä 1980-luvulle asti uskottiin, että Suomessa on niin vähän kultaa, ettei sitä kannata etsiä, erikoistutkija  Pasi Eilu  Geologian tutkimuskeskuksesta sanoo.
 Ihmiset olivat väärässä. Vuosittain Suomen kaivokset tuottavat Geologian tutkimuskeskuksen mukaan noin 10 000 kiloa kultaa.  Viime vuonna  tarkka määrä oli 8 732 kiloa.
 Suurin osa kullasta tulee kaivoksista, kun mineraaleja irrotetaan kallioperästä räjäyttämällä, louhimalla, murskaamalla ja sitten rikastamalla prosessilaitoksissa. Kullankaivussa eli huuhdonnassa maaperää taas pestään vedellä, että kultahiput saadaan irtoamaan.
 Kulta on hyvin painavaa. Maitopurkillinen kultaa painaa lähes 20 kiloa, Eilu sanoo. Näin laskettuna Suomen kaivokset tuottivat viime vuonna 406 maitopurkillista kultaa.
 Meidän pitää katsoa Hongkongin pörssiin asti tietääksemme, kuinka kannattavaa sen louhinta on.
 Oriveden kaivos loppuu
 Oriveden kaivoksella tuotettiin viime vuonna 150 kiloa kultaa. Se tarkoittaa 7,5 maitopurkillista.
 Oriveden kaivoksen omistaja Dragon Mining ilmoitti keväällä Hongkongin pörssissä, että tuotanto on kaavailtu keskeytettäväksi. Kaivosyhtiö kertoi huhtikuussa, että Oriveden kaivoksen tiedossa olevat malmivarat on lähes tyhjennetty.
 Kaivos toimi vanhalla luvalla. Viime torstaina  korkein hallinto-oikeus  hylkäsi lopullisesti kaivosyhtiön valituksen. Se tarkoittaa käytännössä sitä, että kaivoksen toiminta loppuu.
 Kuva Oriveden kaivoksesta viime kesältä.  Antti Eintola / Yle
 Oriveden kaivos  on Suomen vanhin toiminnassa oleva kultakaivos. Se perustettiin jo vuonna 1990. Geologian tutkimuskeskuksen mukaan kaivos on tuottanut yhteensä noin 17 000 kiloa kultaa.
 Maitopurkeissa se on yhä suhteellisen vähän, 881 kappaletta. Rahassa se on paljon tätä enemmän.
 Ihmiset ovat iän kaiken sijoittaneet kultaan, koska sen arvo ei heittele niin rajusti kuin esimerkiksi valuuttojen.
 – Kullasta puhutaan maailmalla safe havenina eli turvasatamana. Kulta on rahan korvike ja sitä käytetään elektroniikassa ja koruissa, Pasi Eilu sanoo.
 Suomen kulta tallessa eri maissa
 Myös Suomi on varautunut kullalla pahan päivän varalle. Suomen Pankilla on varannossaan 49 tonnia kultaa, jonka arvo on vajaat 1,7 miljardia euroa.
 Keskuspankit luottavat kultaan.  Frank Rumpenhorst / EPA
 Tätä kultaa säilytetään maantieteellisesti hajautettuna kaikkein turvallisimmiksi katsotuissa keskuspankeissa.
 Suomen Pankin kullan sijoituspaikat 51 prosenttia on säilytyksessä Isossa-Britanniassa Bank of Englandissa 20 prosenttia on Ruotsissa Sveriges Riksbankissa 18 prosenttia Yhdysvalloissa Federal Reserve Bank of New Yorkissa 7 prosenttia Sveitsissä Schweizerische Nationalbankissa ja 4 prosenttia Suomessa (Suomen Pankissa).
 Miljoonabisnes Suomessakin
 Kullan arvo on helpompi määrittää kuin se, kuinka kalliiksi yhtiölle, suomalaisille ja ympäristölle sen louhinta tulee.
 Toukokuun lopussa kultaunssi maksoi pörssissä 1 275 Yhdysvaltain dollaria eli 1 130 euroa. Tarkasti ottaen tuolla summalla saa vain 31,10 grammaa kultaa. Kultamyyjät puhuvat troy-unssista. Troy-unssi oli alun perin ranskalaisen  Troyesin  kaupungin naulan prototyypin kahdestoistaosa.
 Kultakaivoksilla voi olla sopimushintoja eri myyjien kanssa. Siksi on vaikea laskea ihan tarkalleen, kuinka paljon Suomen kultakaivokset tuottavat. Pörssihinnalla laskettuna saadaan kelpo summia.
 Elektrumia (kulta-hopea-lejeerinki) kallionäytteessä Pälkäneen Luikalassa. Erkki Halme, Geologian tutkimuskeskus
 Oriveden kaivoksen viime vuonna tuottama 7,5 maitopurkillista kultaa olisi maksanut pörssissä 6 miljoonaa dollaria (5,3 miljoonaa euroa). Suomen koko vuoden kultatuotannon arvo on puolestaan päivän pörssikurssilla 410 miljoonaa dollaria (360 miljoonaa euroa).
 Seuraavaksi kiinnostaa tietää, paljonko tästä menee ulkomaisen kaivosyhtiön pussiin.
 Kultaryntäyksiä nähty
 Ihmiset ovat aina himoinneet kultaa. Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Australiassa nähtiin kultaryntäyksiä 1800-luvulla.
 Kun uutinen Kalifornian kultalöydöstä levisi, noin 300 000 ihmistä Yhdysvalloista ja ulkomailta tuli etsimään kultaa joista ja kukkuloista. Meksiko oli vain vähän ennen kullan löytymistä luovuttanut Kalifornian Yhdysvalloille.
 Maailman suurimmat kultahiput  1. 71 kiloa, Welcome Stranger, Australia, vuonna 1869 2. 69 kiloa, Welcome, Australia, vuonna 1858 3. 61 kiloa, Pelada, Brasilia, 1990-luvulla 4. 54 kiloa, Blanche Barkly, Australia, 1857 5. 53 kiloa, Precious, Australia, 1871 6. 50 kiloa, Canadian, Australia, 1853 7. 37 kiloa, Lady Hotman, Australia, 1854 8. 36 kiloa, Bolshoi Treugolnik, Venäjä, 1842 9. 35 kiloa, Sarah Sands, Australia, 1853 10. 34 kiloa, Viscount Canterbury, Australia, 1870 Lähde: Geologian tutkimuskeskus
 Kultaryntäys oli kohtalokas alueen intiaaniväestölle, josta suuri osa kuoli kullankaivajien tuomiin tauteihin ja osa surmattiin.
 Harva tavallinen ihminen rikastui. Sen sijaan esimerkiksi farkkuja tehnyt Levi Strauss oli yksi hyötyjistä.
 Suomessa ensimmäiset kultalöydöt  tehtiin jo 1500-luvun alkupuolella Utsjoelta. 1800-luvulla löydettiin kultapitoinen lohkare Kemijoen varresta ja merkkejä kullasta Ivalojoelta. Suomen ensimmäinen kultaryntäys Lapissa alkoi.
 Suomen suurimman kultahipun kopio 392,9 grammaa.  Helena Halme, Geologian tutkimuskeskus
 Seppo J. Partanen  on kerännyt tarinoita kultakuumeesta  Kultahippu.fi-sivustolle . Yksi riipaisivimmista kohtaloista oli Kuopiosta lähtöisin olevalla  Frans Björklundilla .
 Tarinan mukaan Björklund oli juonut rahansa kapakassa ja sammunut puron rannalle. Unessa hänelle ilmestyi lappalaiseukko, joka kehotti häntä nousemaan ylös kullan päältä. Björklund teki valtauksen ja löysi yhden Ivalojoen parhaimmista kultapaikoista.
 Valtaukseen liittyy myös kamala onnettomuus. Björklundin valtaukselle menossa ollut vene kaatui ja kuusi ihmistä hukkui koskeen. Björklund kuoli itse viinaan valmistellessaan lähtöä Ivalojoelle keväällä 1873.
 Kullalla on ollut myös kirouksensa.
 Parikymmentä yhtiötä etsii kultaa
 Tukes on Suomessa se viranomainen, joka valvoo kaivoksia. Viime vuonna 44 yhtiötä raportoi Tukesille malminetsinnästä.
 Tukesin kaivosasioiden ryhmäpäällikkö  Terho Liikamaa  sanoo, että puolet malminetsinnästä kohdistui kultaan ja puolet perusmetalleihin, kuten nikkeliin ja kupariin.
 – Malmia etsivät yhtiöt mainitsevat etsittävänä metallina pääsääntöisesti aina myös kullan, vaikka ensisijaisesti etsitään muita metalleja, Liikamaa sanoo.
 Jotain yhtiöt uskovat löytävänsä, koska malminetsintäkairausta tehtiin viime vuonna 219 kilometrin verran. Yhtiöt investoivat viime vuonna Suomessa malminetsintään 70 miljoonaa euroa. Tämä on 15 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuotena.
 Yhtiöt investoivat lisäksi kaivoksiin 390 miljoonaa euroa, mikä on lähes kolmanneksen enemmän kuin edellisenä vuonna.
 – Kultaa etsitään, koska sen kysyntä on maailmalla vakaata ja kullan hinta on nyt melko korkealla. Hintaa pitävät korkealla muun muassa maailmantalouden epävarmat näkymät, Liikamaa sanoo.
 Miksi Suomi kiinnostaa?
 – Suomesta kultaa etsitään, koska on olemassa näyttöä siitä, että Suomen kallioperässä on kultaa löydettävissä. Suomessa on muun muassa Euroopan suurin kultakaivos Kittilässä.
 Se on aika hyvin maalta, jossa ei pitänyt olla kultaa ollenkaan.
 Euroopan suurin kultakaivos
 Kannattaako kullan kaivaminen tai kaivostoiminta ylipäänsä?
 Erikoistutkija Pasi Eilu sanoo, että tämä riippuu näkökulmasta.
 Ihmiset käyttävät jatkuvasti tuotteita, joiden raaka-aineet on tuotettu kaivoksista. Ilman kaivostoimintaa ei olisi olemassa autoja, kännyköitä eikä nykyaikaisia rakennuksia, koska niissä kaikissa käytetään metalleja.
 – Maanviljelyksessä EU:n ainoa fosfaattikaivos on Siilinjärvellä. Ilman fosfaattia ei voi tehdä apulantaa ja ilman apulantaa ei ole modernia maanviljelystä.
 Kittilässä oleva Agnico Eagle Finland on Euroopan suurin kultakaivos. Se työllistää noin 900 työntekijää, joista puolet on yhtiön omia työntekijöitä ja puolet urakoitsijoiden työntekijöitä.
 Arkistokuva Kittilän kultakaivokselta.  Uula Kuvaja / Yle
 Vuonna 2016 kaivoksen työntekijät maksoivat tuloveroja yhteensä 8,6 miljoonaa euroa, josta kunnallisveron osuus oli arviolta 6,1 miljoonaa euroa. Kittilän kunnan osuus tästä on arviolta 3 miljoonaa euroa vuodessa.
 Kittilän kultakaivoksen tulot Yhtiö ilmoitti  vuonna 2016 lisäksi seuraavista tuloista: Kaivoksen työntekijät maksavat tuloveroja valtiolle noin 2,5 miljoonaa euroa vuodessa. Kaivosyhtiö maksaa kiinteistöveroa noin 340 000 euroa vuodessa. Kaivosyhtiö maksaa rojalteja valtiolle 3,2–3,6 miljoonaa euroa vuodessa. Vuonna 2016 yhteisöveron määrä oli noin 1,5 miljoonaa euroa. Vuonna 2016 kaivoksen myyntitulot olivat 229 miljoonaa euroa.
 Ongelmilta ei ole vältytty Lapissakaan.  MOT-ohjelma on kertonut , miten kaivos on päästänyt enemmän jätevesiä kuin lupa sallisi ja sille on annettu poikkeuslupia.
 Kalliit tuotantokustannukset
 Kullan kaivaminen ei ole halpaa puuhaa. Se selviää, kun taas sukellamme Hongkongin pörssiin ja luemme Dragon Miningin pörssitiedotteen.
 Pitää mennä sivulle 57 asti. Dragon Mining kertoo, että jokaista kultaunssia kohti sillä on mennyt yli 800 euroa Orivedellä ja Huittisissa, missä yhtiöllä on myös kultakaivos.
 Suurimmat Suomesta löytyneet kultahiput  1. 393 grammaa, hipun nimi Evert, löytöpaikka Luttojoen Latva, Laanilan alue, vuonna 1935 2. 385 grammaa, Aleksi, Hangasoja, Laanilan alue, 1910 3. 282 grammaa, Tähtihippu, Miessijoki, Lemmenjoen alue, 2004 4. 251 grammaa, Pikku-Mammutti, Miessijoki, Lemmenjoen alue, 1998 5. 193 grammaa, Unna sekahippu, Sotajoki, 2008 6. 187 grammaa, Virtasen sekahippu, Ruosteoja, Tankavaaran alue, 1950 7. 166 grammaa, Ruska, Miessijoki, Lemmenjoen alue, 2004 8. 162 grammaa, Kullervo, Morgamoja, Lemmenjoen alue, 1949 9. 145 grammaa, Veini, Nenosenoja, Palsinoja, 1992 10. 133 grammaa, Linnea, Hepo-oja, Lemmenjoen alue, 2010 Lähde: Geologian tutkimuskeskus
 Australialaisyhtiö kertoo myyneensä kultaunssin viime vuonna keskimäärin 1 120 eurolla. Voittoa on siis tullut pari sataa euroa unssilta.
 Tämän laskelman mukaan Oriveden kaivoksen kulta olisi tuottanut viime vuonna noin miljoona euroa, jos pörssitiedotteen kuluissa on kerrottu kaikki kulut.
 Yhtäkkiä ala ei enää kuulosta kultakaivokselta.
 Dragon Mining tuotti tappiota
 Dragon Mining kertoo tehneensä tappiota viime vuonna useita miljoonia euroja. Syy ei ole kuitenkaan Suomessa.
 Yhtiön mukaan  Suomen toiminnot tuottivat vielä voittoa ja pitivät kassan positiivisena, mutta Hongkongin pörssin kustannukset ja Ruotsin toimintojen jatkaminen veivät tuloksen tappiolle.
 Samaan aikaan yhtiö käynnistää uutta kultakaivostoimintaa Valkeakoskella.
 Arkistokuva Valkeakosken Kaapelinkulmalta. Kaivosyhtiö ei päästänyt kuvaamaan paikalle tätä juttua varten.  Marjut Suomi / Yle
 Valkeakosken kultakaivos on pieni avolouhos. Mitä yhtiö uskoo sieltä saavansa?
 – Tämänhetkisen arvion mukaan louhinta kestää noin kaksi vuotta. Investoimme kairaukseen ja malminetsintään resurssien ja reservien kasvattamiseksi, sanoo Dragon Miningin kaivospäällikkö  Olli Pajula .
 Valkeakosken Kaapelinkulman tiedossa olevat kultamalmivarat ovat noin 280 kiloa. Se tarkoittaa 14 maitopurkillista kultaa. Kannattaako tämä?
 – Kaapelinkulman malmin louhintaa ei olisi aloitettu, jos se olisi kannattamatonta, Pajula sanoo.
 Kaivoksesta tuli kaatopaikka
 Viime syksynä Oriveden kaivoksen sisältä löytyi luvaton kaatopaikka. Kaivostunnelissa oli ensimmäisten kuvausten mukaan öljytynnyreitä, räjähdelaatikoita, muovia ja metallia.
 Dragon Miningia epäillään törkeästä ympäristön turmelemisesta, ja se joutuu kärsimään myös edeltäjänsä toimista ja puhdistamaan kaatopaikkaa. Rikosprosessi asiassa on kesken.
 Kuva Oriveden kaivoksesta viime kesältä.  Antti Eintola / Yle
 Jätteiden sijoittaminen tunneliin on aloitettu ELY-keskuksen mukaan jo 1990-luvulla. Jätteiden laiton varastointi kaivostunneliin on  poliisin arvion mukaan  alkanut jo kaivoksen edellisen omistajan, Outokumpu Oy:n aikana.
 Outokumpu toimi Orivedellä vuoteen 2003 saakka. Dragon Mining tuli kuvioon neljä vuotta myöhemmin.
 Poliisin mukaan kaivoksen nykyinen johto on lopettanut väärän käytännön vuonna 2016. Kaatopaikan ensimmäinen siivous  valmistui huhtikuussa  ja jätettä saatiin pois lähes 30 000 kiloa.
 Luvatonta kaatopaikkaa ei ehkä koskaan saada kokonaan puhtaaksi. 85 metrin syvyydessä kaivos on osin täyttynyt liejusta ja vedestä. Puhdistaminen on yhtiön mukaan vaarallista.
 Ala-Jalkajärven kalakanta tuhoutui.  Elina Nieminen / Yle
 Aluehallintovirasto halusi sulkea kaivoksen, koska toiminta on tehnyt vahinkoa kaivoksen lähivesistöissä, kuten Ala-Jalkajärvessä, Peräjärvessä ja Horhanpurossa.
 Veden alumiini- ja sinkkipitoisuus yhdessä happamoitumisen kanssa on tuhonnut muun muassa kaloja ja rapuja. Dragon Miningin mukaan järvessä ei ole ollut rapuja 2000-luvulla.
 Aktivisteille matkustuskieltoja
 Kaivosyhtiön lisäksi myös aktivistit ovat lain kanssa tekemisissä. Keväällä aktivisti vastaa puhelimeen pylvään päältä. Poliisi on hälytetty taas paikalle, kun aktivistit ovat estäneet louhintatöiden aloittamisen Valkeakoskella.
 Kultakaivoksen vastustajat pelkäävät vesistöjen pilaantumista. Valkeakosken kaivoksen vieressä on Pitkäkorven Natura-alue, ja luonnonsuojelijat sanovat, että melu häiritsee lintujen pesintää ja muutenkin eläimiä. Lisäksi kaivoksen ympäristö on uhanalaisen perhosen, kirjopapurikon, elinaluetta.
 Poliisi on soitettu paikalle  aktivistien roikuttua milloin nosturissa, milloin koneiden päällä. Huhtikuun alkupuoliskon jälkeen mielenosoituksia ei ole ollut.
 Mielenosoittaminen on laillista, mutta alueella on tapahtunut muutakin. Poliisi on kirjannut rikosilmoituksen kevään aikana 14 eri kertaa.
 – Epäiltyjä rikoksia ovat muiden muassa julkisrauhan rikkominen, niskoittelu poliisia vastaan, pakottaminen ja haitanteko virkamiehelle, rikoskomisario  Antti Uusipaikka  Sisä-Suomen poliisilaitokselta luettelee.
 Poliisi turvautui harvinaiseen pakkokeinoon. Neljälle henkilölle määrättiin matkustuskiellot, jotka eivät ole enää voimassa. Tapaukset ovat siirtyneet syyttäjälle syyteharkintaan.
 Aktivistit Markku Heritty ja Sanni Laine haluavat nykyistä tiukemman kaivoslain Suomeen. Antti Eintola / Yle
 Sanni Laine on yksi matkustuskieltoa saaneista. Vielä pari kuukautta sitten hän ei saanut mennä Kaapelinkulmalle. Liikkuminen Valkeakoskella tai Sastamalassa olisi voinut johtaa vangitsemiseen.
 – Tuntui aika hirmuiselta, että en saanut tulla kotikaupunkiin, jossa käyn paljon ja jossa on ystäviä, Laine sanoo.
 Ainoa poikkeus matkustuskiellossa oli Laineen vanhempien koti Valkeakoskella. Sinne Laine sai kulkea suorinta reittiä.
 Laineen lapsuudenkoti on muutaman kilometrin päässä kaivoksesta. Nykyään Laine asuu Tampereella.
 Kotiseudun sienimetsien häviäminen koskettaa Lainetta kovasti. Hän ei kuitenkaan sure vain sienien takia.
 – Ennemmin valvon, mietin ja itken asian järjettömyyttä ja luonnon tuhoa sekä moraalikysymyksiä, joita aihe herättää, Laine sanoo.
 Kaivoslakiin vaaditaan muutoksia
 Aktivistit vaativat muutosta kaivoslakiin.
 – Kaivosvero on tietysti yksi juttu, mutta kyllä laki pitäisi perin pohjin uudistaa niin, että kaivosten olisi pakko toimia vastuullisesti, Markku Heritty sanoo.
 Mutta miksi ei voi osoittaa mieltä niin, ettei rikota lakia?
 – Sitäkin on tehty, mutta kyllä minulla on sellainen kokemus, että tällainen kansalaistottelemattomuus on herättänyt enemmän huomiota ja keskustelua, Heritty sanoo.
 Arkistokuva viime talven mielenosoituksista. Mielenosoittajia Dragon Miningin Sastamalan rikastamolla. Yle
 Rikoskomisario Antti Uusipaikan mukaan tapaukset työllistävät poliisia.
 – Yksittäisen rikostehtävän hoitaminen sitoo hälytystoiminnasta useita eri partioita, rikostutkinnasta monta eri rikostutkijaa, tutkinnanjohtajan sekä syyttäjän. Täytyy myös muistaa, että nämä vähäiset resurssimme ovat jo ennestään olleet äärimmilleen kuormitettuja nykyisellä huolestuttavan alhaisella poliisimäärällä, Uusipaikka sanoo.
 Kaivosyhtiön mielestä mieltä saa osoittaa, kunhan lakia eri rikota eikä kenenkään turvallisuutta vaaranneta. Yhtiön mukaan Kaapelinkulman kaivoksen ympäristöluvassa on otettu huomioon naapureiden ja luonnonsuojelijoiden huolenaiheet.
 – Olemme tehneet laajoja melututkimuksia ja ylläpidämme aktiivista pohja- ja pintavesien seurantaa ja kommunikointia lähiasukkaiden kanssa, kaivospäällikkö Olli Pajula sanoo.
 Hallitusohjelma puhuu kiristyksistä
 Kamppailua kullasta ei käydä enää vain Valkeakoskella, Orivedellä tai Kittilässä. Äänenpainot ovat tiukentuneet koko maassa.
 Hallitusohjelmaan kirjatut  kaivosten verouudistukset  voivat vaikuttaa siihen, miten houkuttava kaivosmaa Suomi on jatkossa. Tämän lisäksi hallitusohjelmassa on mainittu kansainvälisten kaivosten myyntitulojen verottaminen Suomessa sekä mahdollinen kaivosvero.
 Kultaan luottavat niin valtiot kuin sijoittajatkin.  Agnico Eagle Finland Oy
 Agnico Eagle Finlandin toimitusjohtaja  Jani Lösönen   kertoi Ylelle , että jo kaivoksille hallitusohjelmassa suunniteltu sähköveron muutos tarkoittaisi kahdesta kolmeen miljoonan euron vuotuisia lisäkustannuksia.
 Kullan hinta määritetään pörssissä, mutta mikä arvo on lähijärvellä tai työpaikalla? Tätä poliitikot joutuvat punnitsemaan lähivuosina.
 Kiistat kultakaivosten ympärillä eivät ole nimittäin laantumassa. Jalometallia löytyy todennäköisesti Suomesta vielä lisää.
 – Emme vielä tiedä kaikki paikkoja, mistä kultaa löytyy, erikoistutkija Pasi Eilu sanoo.
 Lue myös:
 Dragon Mining on alkanut sulkea Suomen vanhinta kultakaivosta – kaivos ehti ehtyä ennen kuin kielto oikeudesta tuli
 Kittilän kultakaivoksen johtaja: Hallituksen verouudistukset vaikeuttaisivat kaivoksen toimintaa ja työllistämistä
 Sääksen pesä keskeytti räjäytykset vastustusta herättäneellä kultakaivoksella – lintu on havaittu viimeksi vuonna 2015
 Salaisesta kaatopaikasta kaivoksen sisältä saatu jätettä pois jo lähes 30 000 kiloa – kukaan ei tiedä, paljonko sitä on vielä jäljellä

Poliisi kielsi Sanni Lainetta menemästä synnyinkuntaansa – kullasta käydään nyt kovaa taistelua, vaikka sitä ei edes pitänyt löytyä Suomesta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Yrittäjät valmiita leikkaamaan yritystukia reippaasti enemmän kuin hallitus
 Suurista varustamoista muun muassa Viking Line on yksi eniten yritystukea saavista yrityksistä. Henrietta Hassinen / Yle
 Yritystukia voitaisiin leikata moninkertaisesti hallituksen nykyiseen suunnitelmaan verrattuna. Suomen yrittäjien mukaan yhteensä viiden miljardin tuista  voisi leikata jopa puoli miljardia . Kyselyssä enemmistö yrittäjistä sanoo, että tuet vääristävät yritysten keskinäistä kilpailua.
 Kullasta käydään nyt kovaa taistelua Suomessa
 Poliisi määräsi aktivisti Sanni Laineelle matkustuskiellon kotikuntaansa Valkeakoskelle. Antti Eintola / Yle
 Suomessa kaivettiin viime vuonna 406 maitopurkillista kultaa. Samaan aikaan aktivistit ja ympäristörikokset  työllistävät poliisia . Selvitimme, kuinka tuottoisaa kultabisnes on ja onko se sen arvoista.
 Lisää rahaa kehitysyhteistyölle – silti Suomi lipsuu YK-tavoitteesta
 Suomen tukemien vesiohjelmien ansiosta miljoonat ovat päässeet kunnollisen sanitaation ja vedenjakelun piiriin Etiopiassa, Keniassa ja Nepalissa Tobias Hase / EPA
 Uusi hallitusohjelma lupailee varovaisesti parempia aikoja viime vuosina kovia kokeneelle kehitysyhteistyölle. Hallituksen tavoitteet eivät kuitenkaan ole  riittävän kunnianhimoisia , arvioi suomalaisten kehitysjärjestöjen yhteistyöjärjestö Fingo.
 Lumi väistyy Lapista
 Lumi- ja räntäsateet väistyvät tänään Lapista itään, mutta sää jatkuu koleana. Etelän aurinkoisilla alueilla lämpötila kohoaa vielä 20 asteen yläpuolelle, mutta tuuli on kova.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Yrittäjät leikkaisivat yritystukia, kullankaivu työllistää poliisia, lumi väistyy Lapista


Summary: Elinkautiseen viime vuonna tuomittu Penttilä myönsi kuristaneensa uhrinsa, mutta valitti tuomiosta hovioikeuteen.

Käräjäoikeudessa elinkautiseen vankeusrangaistukseen tuomittu  Michael Penttilä  saapuu tänään Helsingin hovioikeuden eteen. Hän on valittanut käräjäoikeuden tuomiosta.
 Vuoden 2018 huhtikuussa rikoksensa tehnyt Penttilä on myöntänyt tappaneensa naisen, mutta  kieltänyt syyllistyneensä  murhaan. Omien sanojensa mukaan hän oli mennyt tapaamaan naista tämän kotiin saadakseen intiimihierontaa.
 Tapaamisessa Penttilä kuristi 52-vuotiasta uhriaan käsin, nahkavyöllä ja sukkahousuilla. Käräjäoikeuden syyttäjän mukaan rikoksen tekotapa oli erityisen raaka ja julma, sillä naisen kuolema kesti vähintään 6–8 minuuttia.
 Hitaan ja tuskallisen kuoleman jälkeen Penttilä piilotti uhrinsa ruumiin sängyn alle, mistä se löydettiin vasta useita viikkoja myöhemmin.
 Asian pääkäsittely hovioikeudessa alkaa tänään ja jatkuu huomenna.
 Rankka rikoshistoria
 Penttilää ei käräjäoikeudenkäynnin osana lähetetty mielentilatutkimukseen, vaikka hänen puolustuksensa niin toivoi.
 Käräjäoikeuden perustelu tutkimuksen tekemättä jättämiselle oli, että Penttilää ei ole toistuvista tutkimuksista huolimatta todettu syyntakeettomaksi tai edes alentuneesti syyntakeiseksi vuoden 1986 jälkeen.
 Penttilä on tuomittu väkivaltarikoksista aiemmin yhteensä kymmenisen kertaa, joista lähes jokaisessa on ollut kyse kuristamisesta.
 1980-luvulla Penttilä sai tuomion äitinsä kuristamisesta. Rikosnimikkeet olivat tuolloin törkeä pahoinpitely ja kuolemantuottamus. 1980-luvulta on myös tappotuomio 12-vuotiaan tytön kuristamisesta.
 1990-luvulla Penttilä houkutteli naisen tyhjillään olleeseen isoäitinsä asuntoon ja tappoi tämän kuristamalla.
 Viime vuoden toukokuussa Penttilä sai hovioikeudesta kahden vuoden ja kuuden kuukauden vankilatuomion törkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta. Hän oli suunnitellut tarkasti, miten kuristaisi 17-vuotiaan naisen.
 Aiemmat vankeusrangaistuksensa kärsittyään Penttilä on ollut jonkin aikaa vapaalla jalalla, kunnes hän on syyllistynyt aina uuteen rikokseen.
 Lue myös:
 Sarjakuristaja Michael Penttilä käräjillä: ”Tiesin, että jään kiinni. Tällaisesta asiasta pitääkin jäädä kiinni”
 Rikosoikeuden professori: Aiemmin vaaralliset rikoksenuusijat voitiin eristää pakkolaitokseen määrittelemättömäksi ajaksi

Sarjakuristaja Michael Penttilän tapauksen käsittely hovioikeudessa alkaa


Summary: Suomen Yrittäjien mukaan yritystukia voitaisiin karsia 300–500 miljoonaa euroa.

Suomen Yrittäjien mukaan yritystukia voitaisiin karsia moninkertaisesti verrattuna hallituksen suunnitelmiin.
 Uusi hallitus tyytyy leikkaamaan yritystuista sata miljoonaa euroa.
 – Kunnianhimo olisi voinut olla vähän korkeammalla tasolla, Suomen Yrittäjien pääekonomisti  Mika Kuismanen  sanoo.
 Yritykset saavat noin viisi miljardia euroa tukia, joista noin miljardi euroa on suoria yritystukia ja loput verotukia.
 – Suomen Yrittäjien arvion mukaan leikkaustavoite voisi olla 300–500 miljoonassa eurossa.
 Tukia ei kuitenkaan saisi leikata kertarysäyksellä, vaan vähitellen, jotta yritykset ehtivät sopeutua tilanteeseen.
 Ei juustohöylälle
 Yritystukia on yritetty karsia huonolla menestyksellä. Viime vaalikaudella  Mauri Pekkarisen  (kesk.) vetämä parlamentaarinen yritystukityöryhmä yritti karsia tehottomia tukia, mutta yritys epäonnistui.
 Uusi hallitus ei tavoittele taivaita. Jos sadan miljoonan tukileikkauksista ei päästä sopuun, hallitus varautuu leikkaamaan juustohöylällä kaikista tuista niiden kustannusten suhteessa.
 Juustohöylää Kuismanen pitää huonona vaihtoehtona.
 – Olisi punnittava, mistä tuista on hyötyä ja mistä haittaa. Joitakin tukia voitaisiin jopa lisätä.
 Yrittäjien pääekonomisti Mika Kuismanen arvioi, että yritystukia voidaan leikata jopa 500 miljoonaa euroa.  Mårten Lampén / Yle
 Yrittäjien enemmistö: tuet vääristävät kilpailua
 Suomen Yrittäjien yrittäjägallupissa 44 prosenttia vastaajista on valmis luopumaan tuista osittain ja 16 prosenttia kokonaan.
 Johtuuko kriittisyys siitä, että Suomen Yrittäjien jäsenistö on pieniä ja keskisuuria yrityksiä, joille suuria tukia ei heru?
 Kuismasen mukaan pk-yrittäjienkin joukossa on paljon tukien saajia. Esimerkiksi Pohjois- ja Itä-Suomessa monet yritykset saavat kuljetustukea.
 – Vaikka yritykset saavat tukia, he toivovat niiden reilua kohdennusta.
 Seppo Suvela / Yle
 Selvä enemmistö, 63 prosenttia yrittäjistä, pitää yritystukia kilpailua vääristävinä.
 Vielä useamman mielestä yritystuet tukevat tehottoman tuotantorakenteen säilymistä. Tätä mieltä on kaksi kolmasosaa vastaajista.
 Yrittäjät karsastavat varsinkin energiaveron palautusta, joka suosii paljon energiaa käyttäviä suuria yrityksiä.
 Kuismasen mukaan järjestely on hyvä esimerkki epäreilusta yritystuesta.
 – Palautusta saa vain, jos on maksanut paljon energiaveroa. Samalla alalla toimiva pienempi yritys ei pääse tuen piiriin, vaikka tekee samaa hommaa ja käyttää paljon energiaa.
 Hallitusohjelman mukaan teollisuuden energiaveron palautuksesta luovutaan. Palautuksen sijaan yhtiöt pääsevät alennetun sähköveron piiriin.
 Suomen Yrittäjien hampaisiin on päätynyt myös markustajalaivojen tukeminen. Viking Line ja Tallink Silja ovat  suurimpien tuensaajien  joukossa.
 Kauppa-alustuki korvaa sekä risteilyaluksilla että lastialuksilla työskentelevien suomalaisten palkkakuluja varustamoille. Matkustajalaivojen tukemista on perusteltu huoltovarmuudella.
 Kuosmasen mukaan laivojen palvelut saavat tuista kilpailuetua maissa oleviin ravintoloihin ja konferenssipalveluihin nähden.
 Tukea kaikkien hyödyksi
 Mieluiten yrittäjät jakaisivat tukia kaikkia hyödyttäviin tarkoituksiin.
 Kaksi kolmasosaa kannattaa yritystukien kohdentamista tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin.
 Suurimpia tuensaajia  ovatkin tutkimuslaitokset kuten teknologian tutkimuskekus VTT, Aalto korkeakoulusäätiö ja Oulun yliopisto.
 Listan kärjessä on S-ryhmän ja  Mika Anttosen  omistama ST1:n yhteisyritys Tuuliwatti, joka rakentaa tuulivoimapuistoja.
 Kuismanen muistuttaa, että esimerkiksi teletekniikkaa ja verkkoja on tuettu julkisin varoin ja ala on poikinut paljon lisää yhteiskuntaan.
 Seppo Suvela / Yle
 Kysymys siitä, voisiko hiilijalanjäljen pienentäminen olla tuen ehtona, jakaa yrittäjät kahtia puolesta ja vastaan. Moni saattaa pelätä, että päästöjen määrä veisi kilpailukyvyn.
 Suomen Yrittäjien yrittäjägallupiin vastasi 1012 pienten ja keskisuurten yritysten edustajaa. Vastaukset on kerätty toukokuun toisella ja kolmannella viikkolla.

Yrittäjät olisivat valmiit leikkaamaan yritystukia moninkertaisesti enemmän kuin hallitus – pelkäävät juustohöylää


Summary: Uusi hallitusohjelma lupailee varovaisesti parempia aikoja viime vuosina traumoja kärsineelle kehitysyhteistyölle.

Kapeita kakkusiivuja ja alasajettuja hankkeita. Sellaisena on näyttäytynyt suomalaisen kehitysavun rahoitus vuodesta 2016 lähtien.
 Parempia aikoja voi kuitenkin olla luvassa, sillä uuden hallituksen  ohjelma  lupaa kehitysyhteistyölle aiempaa enemmän rahaa.
 Lisärahat kohdistetaan esimerkiksi ilmastonmuutokseen sopeutumiseen sekä Suomen perinteisille painotuksille, kuten naisten ja tyttöjen aseman parantamiseen ja koulutukseen.
 Kunnianhimo puuttuu yhä
 Hallituksen tavoitteet eivät kuitenkaan ole riittävän kunnianhimoisia, arvioi suomalaisten kehitysjärjestöjen yhteistyöjärjestö Fingo.
 Uusi hallitusohjelma asettaa tavoitteekseen, että Suomen kehitysyhteistyön rahoitus on 0,41 prosenttia bruttokansantulosta vuonna 2023. Jo tämänvuotiset kehitysyhteistyön määrärahat (989 miljoonaa euroa)  vastaavat tavoitetta (Ulkoministeriö).
 Viime vuonna osuus oli  alustavien tietojen  mukaan 0,36 prosenttia bruttokansantulosta (833 miljonaa euroa).
 – Korotus on aika vaatimaton. Me esitimme, että meidän pitäisi päästä kahdessa hallituskaudessa 0,7 prosenttiin bruttokansantulosta. Jos tämä hallitus ei onnistu tavoitettaan reilummin, seuraavalle hallitukselle tulee haastava taival, luonnehtii Fingon vaikuttamistyön johtaja  Rilli Lappalainen.
 Positiivista järjestön mukaan on kuitenkin se, että hallitusohjelma sitoutuu edeltäjäänsä paremmin kestävään kehitykseen ja järjestöjen tukemiseen.
 Lainat ja sijoitukset ovat jatkossakin osa kehitysapua
 Suomen lähihistorian huippuvuosi kehitysavun rahoituksen suhteen oli 2014, jolloin rahoitus oli miltei 0,6 prosenttia bruttokansantulosta.
 Hyvä vire johtui korkeammista kehitysyhteistyön määrärahoista ja siirtomäärärahoista, jotka jäivät edellisvuosilta käyttämättä.
 Juha Sipilän  (kesk.) hallitus leikkureineen romahdutti vireen.
 Sipilän hallituksen aikana järjestöjen rahoitusta leikattiin ronskisti, ja  iso pala kakkua tarjoiltiin valtion kehitysrahasto  Finnfundille. Moni kehitysyhteistyötä tekevä järjestö joutui ajamaan hankkeensa alas nopealla aikataululla.
 Tämä johti osaltaan esimerkiksi Kirkon Ulkomaanavun kohteiden alasajoon  Sierra Leonessa ja Liberiassa .
 Ulkoministeriön kehityspolitiikasta vastaava alivaltiosihteeri  Elina Kalkku  kertoo, että finanssimuotoinen kehitysapu on tullut jäädäkseen.
 – Kansainvälisessä kehityspolitiikassa lainat ja sijoitukset ovat kehityksen rahoittamisen muoto. Ne ovat tärkeitä juuri sellaisilta luotettavilta lainanantajilta kuin Suomi. Laina- ja sijoitusmuotoisella kehitysavulla pystytään keräämään rahoitusta suuriin hankkeisiin myös muilta rahoittajilta, kuten yksityiseltä sektorilta, Kalkku kertoo.
 Linjoja on, muttei aikatauluja
 Fingon vaatima 0,7 prosenttia bruttokansantulosta on myös YK:n teollistuneille maille asettama, kehitysyhteistyön rahoitusta koskeva tavoite.
 Viime vuonna  siihen pääsivät  esimerkiksi Ruotsi, Norja ja Tanska (OECD).
 Suomella YK-tavoitteeseen on vielä matkaa, vaikka siinä käväistiin jo 90-luvulla. Tuolloin lukemaan päästiin, kun  bruttokansantulo romahti laman vuoksi (Fingo).
 Järjestöillä on valmius pystyttää alasajettuja hankkeita uudelleen.  Rilli Lappalainen, Fingo
 Myös pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) tuoreessa hallitusohjelmassa on maininta 0,7-tavoitteesta, johon koko hallitusviisikko sitoutui jo vaaliohjelmissaan.
 Itse pääministeripuolue linjasi eduskuntavaalien alla, että Suomen on laadittava "uskottava suunnitelma" määrärahojen nostamiseksi YK:n tavoitteeseen vuoteen 2030 mennessä.
 Hallitusohjelmassa aikataulut ovat kuitenkin jääneet kirjaamatta.
 – Virkamiesten pitää puntaroida aktiivisesti, miten hallitusohjelmaan kirjoitettuihin asioihin itse asiassa päästään tämän hallituskauden aikana, Fingon Rilli Lappalainen muistuttaa.
 Järjestöille luvataan muhkeampaa kakkusiivua
 Uusi hallitusohjelma maalailee parempia aikoja nimenomaan kehitysyhteistyötä tekeville järjestöille, vaikka kirjauksissa keinot ja aikataulut jäävätkin epämääräisiksi.
 – Olemme tyytyväisiä, että ohjelmassa on kirjaus määrärahojen nostamisesta. Järjestöillä on valmius pystyttää alasajettuja hankkeita uudelleen, sillä niiden tarve maailmalla ei ole vähentynyt, Rilli Lappalainen Fingosta sanoo.
 Fingossa pidetään hyvänä myös sitä, että hallitusohjelmassa on kirjaus kehitysyhteistyön pitkäjänteisyydestä ja johdonmukaisuudesta.
 – Yksi menneiden vuosien ongelma on ollut se, että kehityspolitiikka on ollut poukkoilevaa. Teemat ja rahoituslähteet ovat vaihtuneet. Kirjauksen avulla voidaan varmistaa, että jatkossa saadaan entistä parempia tuloksia aikaiseksi, Lappalainen arvioi.
 Lue lisää:
 Suomen tukemien vesiohjelmien ansiosta miljoonat ovat päässeet kunnollisen sanitaation ja vedenjakelun piiriin Etiopiassa, Keniassa ja Nepalissa. Tobias Hase / EPA
 Suomen kehitysapu on saanut lapsia kouluun ja tuonut vessoja kyliin – Ilmastonmuutoksen torjunta kärsi eniten budjettileikkauksista
 Ebolahautajaisten kokki sai ammatin suomalaisten rahoilla – sitten rahat ehtyivät, ja nyt Sierra Leonessa sammutellaan valoja

Kehitysyhteistyö saa Rinteen hallitukselta lisää rahaa – silti Suomi jää yhä jälkeen Pohjoismaiden vertailussa ja lipsuu YK-tavoitteesta


Summary: Suomalaisten luotto uutisiin laskee, mutta on yhä korkealla.

Yli puolet suomalaisista ilmoittaa verkon olevan heidän pääasiallinen uutislähteensä. Myös pelkästään nettiä uutislähteenään käyttävien suomalaisten osuus on kasvussa. Tämä ilmenee Oxfordin yliopiston Reuters-instituutin Digital News Report 2019 -kyselytutkimuksesta.
 Lisäksi pelkästään sosiaalisen median ja blogien suosio pääasiallisena uutislähteenä on kasvanut tasaisesti. Sosiaalisella medialla on nyt yhtä suuri osuus pääasiallisena uutislähteenä kuin painetuilla lehdillä, joiden rooli on jatkuvasti heikentynyt. Kummankin osuus on yhdeksän prosenttia.
 – Suomalaisilla uutisbrändeillä on edelleen vahva tunnettuus. Tämä näkyy hyvin siinä, että Suomessa mennään edelleen pääasiallisesti suoraan brändien verkkosivuille tai sovelluksiin toisin kuin vertailtavissa maissa, joissa ensisijaisena uutisväylänä on sosiaalinen media, uutisportaalit tai hakukoneet, Media-alan tutkimussäätiön ja Medialiiton uuden kasvun johtaja  Noora Alanne  sanoo tiedotteessa.
 Suomalaiset luottavat uutisiin muita enemmän
 Erityisesti alle 55-vuotiaille verkko on pääasiallinen uutislähde. Sosiaalisella medialla ja blogeilla on jalansijaa erityisesti nuorimmassa ikäluokassa. Vanhimmassa ikäluokassa painetut lehdet ovat television ohella pääasiallinen uutislähde.
 Suurin osa suomalaisista seuraa sekä painettua mediaa että verkkomediaa. Vaikka pelkkää verkkomediaa uutislähteenä hyödyntävien määrä on kasvanut, sekä painetusta mediasta että verkkomediasta uutisia seuraavien määrä on laskenut.
 Suomalaisista 59 prosenttia kertoi voivansa luottaa useimpiin uutisiin ja 70 prosenttia useimpiin seuraamiinsa uutisiin tämän vuoden kyselytutkimuksessa. Luvut ovat suurempia kuin missään muussa tutkimukseen osallistuneessa maassa. Digital News Report vertaa uutisten käyttöä 38 maassa.
 Suomessakin luottamus on kuitenkin ollut laskussa. Vuodesta 2015 suomalaisten luottamus useimpiin uutisiin on pudonnut yhdeksän prosenttiyksikköä ja itse seurattuihin uutisiin kaksi prosenttiyksikköä.

Yli puolet suomalaisista käyttää nettiä pääasiallisena uutislähteenään


Malmin aseman pohjoispuolella on havaittu sähköratavaurio muun radan korjauksen yhteydessä, kerrotaan Rataliikennekeskus Finrailin tiedotteessa.
 Vaurion korjaaminen alkaa kello neljän jälkeen ja korjauksen arvioidaan kestävän 2–3 tuntia.
 Aamun junaliikenteessä on muutoksia seuraavasti: K-junista ajetaan joka toinen Helsingin ja Keravan välillä. K-junien lähtöajat Helsingistä ja Keravalta ovat -01, -21 ja -41. Lisäksi D-junat Helsingin ja Riihimäen välillä perutaan kokonaan.

Häiriö rautatieliikenteessä, Oulunkylä - Tikkurila välillä sähköratavaurio


Summary: Puolan ja Yhdysvaltain presidenttien uskotaan allekirjoittavan sopimuksen tänään.

Yhdysvaltain viranomaiset sanovat uutistoimisto AP:n mukaan, että Pentagon olisi lähettämässä Puolaan 1 000 sotilasta lisää. Joukoilla parannetaan Puolan kykyä puolustaa itseään.
 Joukkojen lisäyksen syynä on Venäjän sotilaallisen aktiviteetin lisääntyminen. Päätöksen odotetaan lisäävän jännitettä Venäjän ja Yhdysvaltain välillä.
 Lopullinen päätös joukkojen lisäämisestä oli vielä tiistaina kesken.
 Puolan presidentti  Andrzej Duda  tapaa tänään Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  Washingtonissa. Presidenttien odotetaan julkistavan joukkojen lisäyksen tapaamisessaan.
 Tarkoitus on, että uudet joukot olisivat Puolassa pysyvästi. Tällä hetkellä Puolassa on 4 500 Yhdysvaltain sotilasta. Ne eivät ole kuitenkaan maassa pysyvästi, vaan ne ovat osana NATO-operaatioita.
 Lue myös:
 Reuters: USA painostaa Nato-liittolaisia lisäämään taisteluvalmiita joukkoja Euroopassa

Yhdysvallat lisää sotilaitaan Puolassa


Summary: Suomalaisten luottamus uutisiin on ollut hienoisessa laskussa 2010-luvulla mutta on silti yhä kansainvälisesti verrattuna korkea.

Sosiaalinen media on kasvattanut jalansijaa suomalaisten pääasiallisena uutislähteenä. Tämä selviää tuoreesta  Uutismedia verkossa 2019 -maaraportista , joka keskittyy ruotimaan suomalaisten mediankäyttöä ja erityisesti uutisten kulutusta.
 Sosiaalista mediaa käytetään pääasiallisena uutislähteenä nyt yhtä usein kuin paperista sanomalehteä.
 Uutisten lukemista ja hankkimista kuvaa kuitenkin vahva polarisaatio: 18–24-vuotiaat erottuvat selvästi muista ikäryhmistä lukemalla uutisia sosiaalista mediasta ja verkosta. Yli 55-vuotiaat sen sijaan hankkivat uutisensa muita ikäryhmiä useammin painetusta lehdestä ja televisiosta.
 Suurimmat muutokset uutisten lukemisessa ovat tapahtuneet nimenomaan sosiaalisessa mediassa. Raportin mukaan jo yli neljäsosa 18–24-vuotiaiden sosiaalisen median kautta saamista uutisista on peräisin YouTubesta. Raportti ei ota kantaa siihen, onko vastaajan lukema, näkemä tai kokema uutinen määritelmällisesti uutinen.
 Sosiaalisen median alustoista erityisesti WhatsApp ja Instagram tarjoavat yhä useammin uutisia nuorten lisäksi myös yli 35-vuotiaille.
 Suosituin uutislähde sosiaalisen median eri alustoista on kaikissa ikäryhmissä edelleen Facebook. Sen käyttö on kuitenkin ollut parin viime vuoden aikana laskussa kaiken käytön osalta. Erityisesti nuoret ovat vähentäneet Facebookin käyttöä.
 Lisäksi raportti vahvistaa jo  aiemmin todetun trendin , jonka mukaan yhä useampi suomalainen lukee uutisensa älypuhelimelta.
 Vastamedioiden kulutus erittäin vähäistä
 Viime vuosina järjestelmällinen valeuutisointi ja  disinformaation levittäminen  ovat olleet näkyviä puheenaiheita. Myös Suomeen on tämän kehityksen myötä syntynyt niin kutsuttaja vale- tai vastamedioita, joiden sisältöjä jaetaan erityisesti sosiaalisessa mediassa.
 Raportin mukaan vastamedioiden käyttö uutislähteinä on suomalaisten parissa erittäin harvinaista. Kaikissa ikäryhmissä vastamedioita uutisten seuraamiseen käytti enintään viisi prosenttia vastaajista.
 Vaikka suomalaisten luottamus uutisiin on 2010-luvulla ollut hienoisessa laskussa, ei se kuitenkaan tämän tutkimuksen valossa näy vastamedioiden tavoittavuudessa.
 "Suomalaiset luottavat pääosin samoihin viestimiin riippumatta siitä,
ilmoittavatko he olevansa vasemmistolaisia vai oikeistolaisia tai pitävätkö he maahanmuuttoa uhkana kansalliselle kulttuurille vai eivät."  Uutismedia verkossa 2019 -raportti
 Suomalaisten luottamus uutisiin on myös korkein muihin raportin tutkimiin maihin verrattuna. Suomalaisista vastaajista 59 prosenttia uskoo, että useimpiin uutisiin voi luottaa ja 70 prosenttia uskoo voivansa luottaa useimpiin seuraamiinsa uutisiin.
 Seuraavaksi eniten uutisiin luotetaan Portugalissa, Tanskassa ja Hollannissa. Ruotsi on vertailussa vasta sijalla 28 ja Yhdysvallat sijalla 32.
 Suomea koskevan maaraportin lopussa todetaankin, että "tutkimuksen tulokset kertovat enemmän suomalaisväestön yhtenäisyydestä kuin polarisoituneisuudesta."
 Suomen uutiskenttää käsittelevä maaraportti on osa Oxfordin yliopiston Reuters-instituutin  Digital News Report -tutkimusta , joka keskittyi selvittämään uutisten käyttöä verkkomedioissa. Tutkimukseen osallistui 2009 suomalaista. Tutkimuksessa tarkasteltiin mediankäyttöä yhteensä 38 maassa.
 Lue lisää:
 Yle selvitti: Näin valeuutiset leviävät Twitterissä ennen EU-vaaleja – myös Suomessa jaetaan Venäjä-mielisten epäilyttävien tilien sisältöä
 Ensimmäinen päiväsi trollitehtaalla – Ylen peli näyttää, miten isoja tunteita levitetään valeuutisilla

Raportti: WhatsApp, Instagram ja YouTube ovat yhä suositumpia uutislähteitä – Vastamediat tarjoavat uutisia vain harvoille suomalaisille


Summary: Omakotiliiton selvityksessä vertailtiin mökkeilyn kustannuksia 20 kunnassa.

Mökkeily on kalleinta Savonlinnassa ja huokeinta Oulussa. Tämä käy ilmi Omakotiliiton teettämästä selvityksestä, jossa vertailtiin mökkeilyn kustannuksia 20 mökkivaltaisimmassa kunnassa.
 Eroa kalleimman ja huokeimman kaupungin välillä on yli 620 euroa vuodessa. Savonlinnan jälkeen kalleimpia mökkikuntia ovat Kuopio, Mikkeli, Parainen ja Kangasala.
 Oulun lisäksi muita huokeita mökkikuntia ovat Rovaniemi, Pori, Kouvola ja Ylöjärvi.Mökkeily Savonlinnassa maksaa vuodessa yli 1 100 euroa, kun Oulussa kustannus on noin 480 euroa. Vertailussa mukana olleissa kunnissa mökkeily kustantaa keskimäärin reilut 770 euroa vuodessa.Selvityksessä otettiin huomioon kunnan vapaa-ajan asunnon kiinteistövero, sähkömaksut ja jätemaksu.
 Vertailussa käytettiin tyyppimökkiä: 35 vuotta vanhaa puurakenteista, 50 neliömetrin suuruista mökkiä, jolla on 4 500 neliömetrin oma tontti. Sähkönkulutukseksi laskettiin 1 000 kilowattituntia sähköä vuodessa, ja 240 litran sekajäteastian tyhjennyksen arvioitiin tapahtuvan kolme kertaa vuodessa.
 Tutkimus tehtiin ensimmäistä kertaa, ja se kattaa neljänneksen koko Suomen mökeistä.
 Sähkö on kalleinta Etelä-Savossa, kallein jätemaksu löytyy Varsinais-Suomesta. Mökkeilyn kalleimmat kuluerät ovat sähkö ja kiinteistövero. Sen lisäksi kustannuksia tuo jätemaksu.
 Kiinteistöveron osalta kunnat voivat päättää vapaa-ajan asunnolle suuremman kiinteistöveroprosentin kuin vakituiselle asuinrakennukselle, kuten omakotitalolle. Tontin kiinteistövero on sama sekä vapaa-ajan asunnoille että vakituisille kodeille.
 Kalleinta sähkö on Etelä-Savon mökkikunnissa Savonlinnassa, Mikkelissä ja Mäntyharjulla − yhteensä 600 euroa vuodessa.
 Tontin kiinteistövero on kallein Kangasalla, yli 380 euroa, ja rakennuksen osalta Raaseporissa, yli 210 euroa.
 Jätekustannuksia mökkiläinen maksaa keskimäärin 34 euroa. Kalleinta maksua peritään Paraisilla, 58 euroa vuodessa.

Mökkivaltaisissa kunnissa huimat hintaerot - mökkeily on kalleinta Savonlinnassa, huokeinta Oulussa


Summary: Kansainvälisestikin poikkeuksellista Levänluhtaa epäillään uhrilehdoksi. Viimeisimmät tutkimukset viittaavat saamelaisiin, mutta moni kysymys on vielä vastausta vailla.

Uusi tutkimus osoittaa, että Isonkyrön Levänluhtaan haudattujen ihmisten DNA on lähellä nykysaamelaisten DNA:ta.
 Rautakaudella Levänluhdan alueella haudattiin ihmisiä veteen ja tapaa jatkettiin ainakin 400 vuoden ajan. Arkeologit, historioitsijat ja paikallinen väestö ovat ihmetelleet löytöä jo yli 150 vuoden ajan.
 Helsingin yliopiston monitieteellinen tutkimusryhmä on vuodesta 2010 yrittänyt selvittää Levänluhdan arvoitusta. Se  kertoo tuloksista nyt Nature-lehdessä . Projekti on osa laajaa kansainvälistä tutkimusta, jossa selvitettiin Siperian asuttamista ja väestöhistoriaa.
 – Omassa osuudessamme halusimme erityisesti selvittää Levänluhdan rautakautisesta lähteestä löytyneiden ihmisten alkuperää, sanoo tutkimusta johtanut dosentti  Anna Wessman  yliopiston tiedotteessa.
 Muinais-DNA viittaa saamelaisiin
 Levänluhtaan haudattujen ihmisten alkuperää selvitettiin uusimman muinais-DNA-teknologian avulla. Kolmen Levänluhdan vesikalmistoon haudatun vainajan perimässä oli selkeitä samankaltaisuuksia nykysaamelaisten kanssa.
 Tutkimuksen jatkuessa todettiin, että nämä ihmiset olivat kasvaneet Levänluhdan alueella. Tutkijoiden mukaan tämä on ensimmäinen fyysinen osoitus saamelaisasutuksesta näin eteläisessä Suomessa.
 Sen sijaan kysymys siitä, miksi heidät on haudattu veteen, jää edelleen arvoitukseksi.
 – Levänluhta-projekti vaatii ehdottomasti jatkotutkimusta. Ei ainoastaan DNA-tulosten laajentamiseksi, vaan koko vesihautaustavan ymmärtämiseksi. Kysymys miksi, on edelleen auki, ihmettelee luututkija, dosentti  Kristiina Mannermaa .
 Lue myös:
 DNA-testi yllätti Ahervuon perheen: Mystiseen lampeen 1600 vuotta sitten upotettu nainen on heille sukua
 Rautakauden kalmistosta löydettiin 75 kiloa luita, mutta kenelle ne kuuluivat? – Leväluhdan tutkija: "Mitä enemmän tuloksia tulee, sen vaikeammaksi menee"
 Katso dokumentti:   Levänluhdan kadonnut kansa
 Leväluhdan kalmisto Isossakyrössä.  Anna Wikman / Yle

Levänluhdan arvoitus raottuu hieman: Haudattujen DNA lähellä nykysaamelaisia


Summary: EU-parlamentti haluaisi jäsenmaiden kieltävän ns. eheytyshoidot, mutta toistaiseksi vain Malta on tehnyt niin.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksan kristillisdemokraattinen terveysministeri Jens Spahn haluaa pikaisesti kieltää terapiat, joiden tavoitteena on muuttaa homoseksuaalit heteroseksuaaleiksi.
 Spahn toteaa, että homoseksuaalisuus ei ole sairaus, joten siihen ei tarvitse hoitoa.
 – Eheytysterapia tekee sairaaksi, ei paranna, ministeri huomautta saksalaisen uutsisivuston  Deutsche Wellen mukaan.
 Spahn toivoo, että lakiesitys saadaan aikaan jo tänä vuonna.
 Lääketieteen asiantuntijat pitävät psykologisia tai henkisiä hoitoja ihmisen seksuaalisen suuntautumisen muuttamiseksi näennäistieteellisinä, tehottomina ja usein haitallisina. Pahimmillaan hoitoihin sisältyy sähköshokkeja ja testosteroniruiskeita.
 Spahnin asettama asiantuntijatyöryhmä on arvioinut, että kielto on sekä lääketieteellisesti välttämätön että juridisesti mahdollinen, Spahn sanoo. Useat eheyttämisterapian kohteeksi joutuneet ovat kertoneet työryhmälle, että terapia on aiheuttanut heille kärsimystä.
 Syrjinnän vastaisen  Magnus Hirschfeld -säätiön  edustaja  Jörg Litwinschuch-Barthel  arvioi, että ns. eheyttämisyritysten kohteeksi joutuu vuosittain noin tuhat saksalaista.
 EU:n parlamentti on kehottanut EU-maita kieltämään eheyttämishoidot. Kehotus ei ole sitova, ja toistaiseksi  kiellon on säätänyt vain Malta  sekä jotkut Espanjan alueet.
 Myös Suomessa asiasta on keskusteltu ja  asiantuntijat ovat varoittaneet  hoitojen voivan aiheuttaa psyykkisiä vaurioita.  Sosiaali- ja terveysministeriö on valmistellut lakia,  jolla vaihtoehtohoitoja rajoitettaisiin.

Saksa saattaa kieltää pikaisesti homojen "eheytysterapian" – Ministerin mukaan terapia sairastuttaa, ei paranna


Summary: Monet vanhemmat kokevat, että alkoholikokeilut kuuluvat nuoruuteen. Ehkä heidän nuoruuteensa, mutta ei välttämättä enää nykynuorten.

Suomessa elää vahvana myytti siitä, miten nuorista onnistutaan tekemään alkoholin kohtuukäyttäjiä. Osa vanhemmista uskoo, että tämä onnistuu parhaiten opettamalla nuoret juomaan vähän tai maistattamalla heille pieniä määriä alkoholia.
 Kasvatustieteen maisteri  Jenni Helenius  analysoi Tampereen yliopiston väitöstutkimuksessa puhetavoissa esiintyviä vastakkainasetteluja.
 Tutkimukseen haastateltiin 13–19-vuotiaiden lasten vanhempia ja lisäksi siinä analysoitiin Facebook-keskustelua.
 Alkoholin kohtuukäytöstä puhutaan usein kuin normina.
 – Kaikki tutkimukseen osallistuneet vanhemmat toivoivat, että heidän lapsensa olisivat aikuisena alkoholin kohtuukäyttäjiä. Puolet heistä pyrki siihen, että nuoret eivät kokeilisi alkoholia lainkaan ennen 18 vuoden ikää.
 Keinot ristiriitaisia
 Vanhemmat kertoivat pyrkivänsä opettamaan nuorille alkoholin kohtuukäyttöä, mutta näkemykset hyvistä keinoista vaihtelivat. Moni vanhemmista on siinä käsityksessä, että jos nuori juo kotona, hän ei juo itseään muualla känniin.
 Tutkijan mukaan Suomessa elää vahvana myytti, että nuorelle kannattaa maistattaa alkoholia.
 Tämä voi olla kuitenkin alku. Jos ostaa pari siideriä nuorelle, tämä saattaa hankkia lisää. Tutkijan mukaan on mahdollista, että vanhemmat ovat sinisilmäisiä.
 Osa vanhemmista esimerkiksi perehdyttää nuoriaan viineihin. Osa puolestaan ei tarjoa alkoholia alaikäisille ikärajojen vuoksi tai koska on huolissaan perimän vaikutuksista riippuvuuden syntymiseen.
 – Aiempien tutkimusten perusteella tiedetään jo, että hyvin nuorena aloitettu alkoholinkäyttö johtaa helposti alkoholiongelmiin.
 Riski juoda enemmän kasvaa kokeilukertojen myötä.
 – Alkoholin maistattamisen hyödyistä ei ole näyttöä, mutta aika moni kuitenkin tarjoaa alaikäisille. Haastatellut kertovat, että esimerkiksi sukujuhlissa joku muukin aikuinen on tarjonnut nuorille, ja nuori on saattanut olla siitä vähän ihmeissään.
 Luottamus on tärkeää vanhemmille
 Alkoholikasvatukseen liittyy tutkijan mukaan puhe hyvästä vanhemmuudesta. Jos yhden verkkokeskustelijan mielestä lapset eivät saisi lainkaan nähdä aikuisten alkoholinkäyttöä, toisen mielestä heitä nimenomaan pitäisi totuttaa siihen. Asiantuntijat puolestaan korostavat lapsen näkökulman huomioimista.
 Vanhemmat itse pitivät tärkeänä, että nuoren ja heidän välillään vallitsee luottamus ja hyvä keskusteluyhteys.
 – Alkoholista keskustelemista nuoren kanssa pidettiin tärkeänä. Hyvään vanhemmuuteen liitettiin usein eräänlaisen keskitien etsiminen ehdottomien sääntöjen ja sallivuuden välillä. Vanhemmat puhuivat myös vastuullisuudesta ja rakkaudesta lapseen, Helenius sanoo.
 Eräs haastateltu äiti esimerkiksi kertoi pohtivansa tarkkaan, miten juominen vaikuttaa nuoren aivojen kehittymiseen ja sosiaalisten taitojen harjoitteluun. Hän pohtii myös, että vanhemmilla on nyt enemmän tietoa alkoholin vaikutuksista kuin omassa nuoruudessaan.
 Hyvään vanhemmuuteen liitetään väitöskirjan mukaan viinan vaaroista varoittelu. Henrietta Hassinen / Yle
 Suuri osa vanhemmista myös koki, että lasta pitää varoittaa alkoholin riskeistä ja riippuvuusmahdollisuuksista sekä mitä tapahtuu, jos sammuu tai joutuu väkivallan uhriksi.
 Hankalampaa on, jos esimerkiksi nuoren vanhemmat ovat keskenään eri mieltä nuorten alkoholikokeiluista. Silloin vanhempien on syytä keskustella.
 – Miettisin, mitä haittaa ja hyötyä nuorelle on maistamisesta.
 Kenen nuoruuteen alkoholi kuuluu?
 Tutkija kehottaa myös pohtimaan, tuleeko tarve maistamiseen vanhemmalta vai lapselta. Osa vanhemmista kokee, että nuori jää jotain ilman, jos ei kokeile alkoholia.
 – Suomessa elää vahvana myytti, että alkoholikokeilut kuuluvat nuoruuteen. Tämä tarve saattaa joskus olla kyllä enemmän vanhempien mielessä, koska nuorten alkoholinkäyttö on vähentynyt Suomessa huimasti.
 Joskus kaverusten vanhemmilla saattaa olla keskenään erilaiset pelisäännöt. Vanhemmat korostivat omaa harkintaa, vaikka esimerkiksi lapsen kavereiden vanhemmat toimisivat toisin.
 – Tutkimukseni osoittaa, että kulttuurissamme esiintyvät käsitykset hyvästä vanhemmuudesta alkoholikasvatuksessa ovat moninaisia ja usein ristiriitaisiakin. Joskus vanhemmat kamppailevat asiantuntijaohjeiden ja ympäristön tuottamien paineiden välillä. Ehkäisevää päihdetyötä tarvitaan herättämään vuoropuhelua tutkimustiedon ja ihmisten arkikokemusten välillä, Helenius kertoo.
 Tutkimukseen osallistui 81 vanhempaa, joilla oli 13–19-vuotiaita lapsia. Lisäksi haastateltiin 7 alkoholiaiheisten vanhempainiltojen kouluttajaa sekä analysoitiin 67 Alkon Lasten seurassa -ohjelman asiantuntijablogia ja 555 kommenttia kyseisessä Facebook-ryhmässä.
 Jenni Heleniuksen kasvatustieteen alaan kuuluva väitöskirja  Alkoholikasvatus ja hyvä vanhemmuus. Vanhempien, verkkokeskustelijoiden ja asiantuntijoiden näkökulmia  tarkastetaan Tampereen yliopiston kasvatustieteiden ja kulttuurin tiedekunnassa ensi viikon keskiviikkona.
 Keskustelu on auki 11.6. kello 22. asti.

Myytti elää vahvana Suomessa, miten lapsista tehdään alkoholin kohtuukäyttäjiä – tutkijan mukaan vanhempien ei kannattaisi olla sinisilmäisiä


Summary: Pienikin poikkeus tai häiriötilanne turvatarkastuksessa voi vaikuttaa lentoliikenteeseen ja lentoaseman toimintaan.

Alkuvuoden aikana Helsinki-Vantaan lentoaseman turvatarkastuksessa on esitetty perättömiä pommiuhkauksia, jotka ovat työllistäneet poliisia ja lentoaseman turvallisuushenkilöstöä.
 Kuluneen viikon aikana poliisin tietoon on tullut kolme tapausta, joissa on selvinnyt, että uhkauksen esittänyt henkilö on toiminut hetken mielijohteesta ja esittänyt asian vitsinä.
 Itä-Uudenmaan poliisin ylikomisarion  Jussi Huhtelan  mukaan uhkausten esittäjät ovat kaikenikäisiä, mutta hän ei halua profiloida tekijöitä tarkemmin. Huhtela muistuttaa, että turvatarkastuksen jono on väärä paikka huonolle huumorille.
 – Jos turvatarkastuksessa heitetään uhkaus vitsinä tai puhutaan muuten harkitsemattomasti, se voi äkkiä johtaa ikäviin tilanteisiin. Lennot myöhästyvät, huutelija ei pääse koneeseen ja pahimmassa tapauksessa koko terminaali joudutaan sulkemaan, Huhtela sanoo.
 Itä-Uudenmaan poliisin  tiedotteessa  sanotaan, että jokainen lentoliikenteeseen tai -asemaan liittyvä uhka otetaan aina tosissaan. Hälytys käynnistää heti aseman viranomaiskoneiston.
 Pienikin poikkeus- tai häiriötilanne voi vaikuttaa lentoliikenteeseen ja lentoaseman toimintaan.
 – Turvatarkastuksia ei tehdä turhaan. Lentoasemalla niin sanottu likainen puoli ja puhdas puoli eivät saa sekoittua keskenään, Huhtela sanoo.

Perättömät pommiuhkaukset työllistävät poliisia Helsinki-Vantaan lentoasemalla – "Turvatarkastus on väärä paikka huonoille vitseille"


Summary: Rikosseuraamuslaitos haluaa supistaa vankiloiden määrää Suomessa ja tehdä vankeinhoidosta modernimpaa. Vankilat halutaan tulevaisuudessa keskittää suuriin kaupunkeihin.

Riihimäen vankilan tulevaisuus on epävarma Rikosseuraamuslaitoksen (Rise) suunnitelmassa. Risen mukaan Riihimäen vankilan ongelmana ovat rakenteet ja rakennukset, jotka ovat aikaansa jäljessä.
 – Tässä suhteessa ajatellaan, että rakennus on teknisesti käyttöikänsä päässä, Risen kehitysjohtaja  Pauli Nieminen  toteaa.
 Lännen Media uutisoi, että Rise haluaa keskittää vankilat suuriin kaupunkeihin ja tulevaisuuden kasvukeskuksiin. Sijaintipaikkoja olisivat pääkaupunkiseutu, Turku, Tampere, Jyväskylä, Kuopio, Oulu, Vaasa ja Hämeenlinna.
 Asiasta kertoi  muun muassa Länsi-Suomi .
 Tulevaisuuden suunnitelmassa nykyinen 26 vankilan verkosto supistuisi 23 vankilaan vuoteen 2035 mennessä. Suljettujen vankiloiden määrä vähenisi kuudella ja avovankiloiden määrä kasvaisi kolmella.
 Lue myös:   Rikosseuraamuslaitos haluaa vankilat vain isoihin kaupunkeihin – juuri remontoitu Mikkelin vankila puuttuu listalta
 Rise: Uudisrakentaminen olisi parempi vaihtoehto
 Risen mukaan Riihimäen vankilalla on edessään peruskorjaus 2020-luvun loppupuolella. Kehitysjohtaja Pauli Nieminen sanoo korjausurakan olevan niin iso, että on järkevämpää ajatella muitakin vaihtoehtoja. Niemisen mukaan uusi vankilarakennus olisi parempi ratkaisu.
 – Näyttää siltä, että vaikuttavat, kustannustehokkaat ja toimivat tilat tukisivat paremmin Risen toimintaa, jos valitsemme uudisrakentamisen.
 Niemisen mukaan nyt arvioidaan sitä, missä uuden vankilan sijoituspaikka olisi vuoden 2030 tienoilla. Vaihtoehdoiksi hän rajaa Kanta-Hämeen, Varsinais-Suomen ja Pirkanmaan maakunnat.
 – Ei välttämättä siellä, missä se tällä hetkellä on. Arvioimme järkevimmän sijoituspaikan henkilökunnan saatavuuden ja sidosryhmien sijoittumisen perusteella.
 Riihimäen vankilan johtajan  Pasi Oksan  mukaan rakennusteknisesti vankilakiinteistö tulee tiensä päähän vuonna 2035. Hän ei halunnut kommentoida suunnitelmia tarkemmin vedoten Risen tiedottamisvastuuseen asiassa.
 Riihimäen vankila on 223-paikkainen suljettu laitos, jonne sijoitetaan yli kahden vuoden rangaistuksen saaneita miesvankeja.
 Oikeusministeri: Yhtäkään vankilaa ei tällä hallituskaudella suljeta
 Hämeenlinnassa rakennetaan parhaillaan uutta satapaikkaista naisvankilaa vanhan viereen. Risen mukaan Hämeenlinnan vankilan tulevaisuus on turvattu.
 – Sen laitoksen elinkaari on todella pitkä. Se on mukana niiden laitosten joukossa, jotka ovat vielä vuonna 2035 toiminnasssa, kehitysjohtaja Pauli Nieminen Risestä kertoo.
 Niemisen mukaan halut vankilaverkoston ja vankeinhoidon muovaamiseen liittyvät yhteiskunnan muutokseen. Vankiloiden tulee muuttua samaa vauhtia kuin ympäröivän yhteiskunnankin.
 – Se vaatii toiminnalle erilaisia lähtökohtia kuin esimerkiksi Riihimäen vankilan suunnittelun aikana on mietitty. Tässä suhteessa vankila elää tässä ajassa, ja toiminnan täytyy muuttua ajan vaatimusten mukaan.
 Tuore oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (r.) kommentoi Risen aloitetta Lännen Medialle. Muun muassa  Turun Sanomat kertoo , että ministeri ottaa vankiloiden keskittämissuunnitelmat käsittelyyn vielä kesän aikana.
 Henriksson myös muistuttaa, että yhtäkään toimipistettä ei voida sulkea tällä hallituskaudella.

Mikä on Riihimäen vankilan kohtalo? Rikosseuraamuslaitos: "Rakennus on teknisesti käyttöikänsä päässä"


Summary: Uusi, aiempaa monipuolisempi älypuhelinsovellus tulee ladattavaksi lähipäivinä.

Rautatieyhtiö VR kehittää mahdollisuuksia junalippujen ostamiseen uudistamalla lippuautomaatit, mobiilisovelluksen, verkkosivustonsa VR.fi ja myyntikanavien taustalla olevan myyntijärjestelmän.
 Uudistettujen lippuautomaattien asennus on jo käynnistynyt. Uuden mobiilisovelluksen ensimmäinen versio tulee asiakkaiden ladattavaksi lähipäivinä. Verkkosivuston uudistetun version yhtiö julkaisee syksyllä.
 VR:n aiemmat lippu-uudistukset ovat näkyneet lipunoston hankaluuksina järjestelmän uudistushetkellä. Nyt nämä ongelmat aiotaan välttää, sillä uusi järjestelmä ja palvelut tulevat käyttöön vanhan rinnalle vaiheittain.
 Vanhasta lipunmyyntijärjestelmästä aletaan luopua vasta, kun merkittävä osa asiakkaista on siirtynyt käyttämään uutta vaihtoehtoa, kertoo myynti- ja asiakaskokemusjohtaja  Salla Ketola  VR:ltä.
 Mitä uusi VR:n älypuhelinsovellus tuo junamatkustajille?
 Uudella sovelluksella voi ostaa samasta paikasta niin lähi- kuin kaukoliikenteen liput ja meno-paluulipun samalla kerralla. Liput ovat sovelluksella saatavilla ja tallessa, vaikka nettiyhteys ei toimisi.
 Uusi sovellus tuo palveluita, joita moni junamatkustaja on kaivannut jo hyvän aikaa. Tällainen on esimerkiksi paikanvaraus vaunukartalta myös mobiilisovelluksessa.
 – Häiriöviestintä kehittyy merkittävästi – sovellus lähettää asiakkaalle viestin, jos juna on myöhässä tai matkaan tulee muutoksia. Nämä ominaisuudet lisätään palveluun vielä kesän aikana, kertoo  Marika Lindström  VR:n tiedotteessa.
 Miten vanhan ja uuden järjestelmän rinnakkainen käyttö näkyy matkustajille?
 Ketola arvelee, että ajoittain voi olla hämmennystä, kun uudessa sovelluksessa on jokin mahdollisuus, jota vanhassa ei ole. Matkustajat voivat itse valita, koska haluavat kokeilla VR:n lähipäivinä julkaistavaa uutta sovellusta.
 – Uusissa kanavissa saattaa olla enemmän edullisia lippuja tarjolla, tälläkin yritetään sinne ohjata.
 Ketola ennakoi, että kotimaan junalippujen myynti siirtyy kokonaan uusiin kanaviin vuodenvaihteeseen mennessä. Venäjän liikenteessä rinnakkaiskäyttö jatkuu kauemmin.
 Miten muutos helpottaa sarja- ja kausilipuilla matkustamista?
 Sarja- ja kausiliput tulevat mobiilisovellukseen syksyllä. Silloin asiakas pystyy itse varaamaan ja peruuttamaan sarjalippujen paikkoja, myös kausilipulla on mahdollista varata paikka.
 Miten lipunmyyntiautomaatit muuttuvat?
 Niissä on aiempaa isompi näyttö, joka helpottaa automaatin käyttöä eri pituisille ihmisille. Käyttöliittymä uudistuu selkeämmäksi. Yhtiö kertoo testanneensa automaattien pakkaskestävyyttä.
 VR:n uudenmallisia lipunmyyntiautomaatteja alkaa näkyä asemilla tällä viikolla. VR
 Uusissa automaateissa on automaattinen toiminto, joka lähettää yhtiölle ilmoituksen laitteen rikkoutumisesta. Automaateissa voi maksaa edelleen vain korteilla.
 Miten lipunmyynti muuttuu junissa?
 Konduktööreille tulee uudet laitteet, joista keskeinen on älypuhelimessa oleva lipunmyyntisovellus. Konduktöörikin voi myydä tietyn istumapaikan sisältäviä lippuja.
 VR  aikoo lopettaa  lippujen myynnin käteisellä rahalla kaukojunissaan syyskuussa.
 Kuka uuden myyntijärjestelmän toimittaa?
 Aiemmista uudistuksista poiketen VR ei ole tilannut järjestelmää ulkopuoliselta toimittajalta, vaan tekee kehityksen itse ja ulkoa ostetaan vain tarpeelliseksi katsottavaa työtä, kuten koodaamista. Uudistusta on työstetty vuodesta 2017.
 Junalippujen ulkoasu muuttuu uudistuksen myötä.  Timo-Pekka Heima / Yle
 Yhtiössä nähdään lipunmyynti niin olennaiseksi toiminnoksi, että se on toteutettava ja sitä on voitava kehittää kokonaan omissa käsissä, eikä siten, että jostain tilataan asian hoitava järjestelmä. Ketolan mukaan VR on viime vuosina rakentanut kykyään ohjata digitaalista kehitystä.
 – Emme kuvittele, että voimme kerralla tehdä uudet palvelut sataprosenttisen valmiiksi ja kerralla laittaa ne julki, vaan julkaisemme niitä vähitellen ja kehitystyö jatkuu koko ajan, Ketola kuvailee.
 Lue myös:
 Ilmastohuoli sai interrailin hurjaan kiitoon – Äiti ja tytär Toivanen valitsivat junan Nizzan-reissulle: “Hintaa lentämiseen ei edes verrattu“

Automaatit uusiksi, haluamansa istumapaikan voi valita sovelluksesta – 6 kysymystä ja vastausta VR:n lipunmyyntiuudistuksesta


Summary: Yritys kertoi viime kuussa monia huonoja uutisia.

Rakennusyhtiö Lehto Group on saattanut päätökseen toukokuussa aloittamansa yt-neuvottelut. Niiden tuloksena irtisanotaan 51 työntekijää ja 53 lomautetaan toistaiseksi.
 Lisäksi yhtiö arvioi lomauttavansa 30 työntekijää lisää syksyllä. Yhteensä noin 20 työntekijää koulutetaan uusiin tehtäviin.
 Lehto kertoi julkisuuteen useita huonoja uutisia toukokuun alussa. Yhtiö julkisti tulosvaroituksen vain tuntia ennen tappiollisen osavuosituloksen julkistusta ja ilmoitti sen jälkeen aloittavansa yt-neuvottelut.
 Lehto työllistää yhteensä noin 1 500 ihmistä. Yhtiön viime vuoden liikevaihto oli 721,5 miljoonaa euroa.

Lehto irtisanoo ja lomauttaa sata työntekijää


Summary: Tuulen suunnan kääntyminen on tiistai-illan suussa lisännyt savunmuodostusta.

Tulipalo Taipalsaaren Suursuon turvetuotantoalueella jatkuu toista vuorokautta. Sammutustyöt jatkuvat ainakin keskiviikkoon asti.
 Neljännes noin 400 hehtaarin laajuisesta Suursuosta on palanut ja osittain tulessa. Jo sammutettuja palopesäkkeitä syttyy jatkuvasti uudelleen palaamaan.
 Savunmuodostus on illan suussa lisääntynyt, koska tuulen suunta on kääntynyt.
 Sammutustyöhön ja tukitoimintoihin on reilun vuorokauden aikana osallistunut lähes 300 ihmistä Etelä-Karjalan pelastuslaitokselta, Kymenlaakson pelastuslaitokselta, Puolustusvoimista, Rajavartiolaitokselta ja Lappeenrannan Ilmailukerhosta.
 – Parhaimmillaan porukat ovat olleet täällä 17–18 tuntia. Se on rankkaa työtä ja miehistö on ollut aika äärirajoilla, sanoo päivystävä palomestari  Arto Suomalainen  Etelä-Karjalan pelastuslaitokselta.
 Vaikeakulkuisia, metsäisiä palopaikkoja on sammutettu ilmasta käsin lentosammutuskalustolla. Paikalle on kutsuttu myös sammutusyksiköitä Etelä-Savon pelastuslaitokselta.
 Noin 2/3 sammutustöihin osallistuvista on sopimuspalokuntalaisia.
 Sammutetut pesäkkeet syttyvät herkästi uudelleen
 Kertaalleen sammutetut palopesäkkeet syttyvät herkästi uudelleen, joten niitä sammutetaan edelleen.
 Voimakas tuuli häiritsee sammutustöitä levittämällä savua ja nopeuttamalla tulen etenemistä.
 – Jälkivartioinnin kanssa tämä tulee kestämään useita päiviä. Veikkaan, että iltapäivän aikana saadaan palo niin hyvin haltuun, ettei leviämisvaaraa enää ole, sanoo Suomalainen.
 Vapon kustannukset nousevat kymmeniin tuhansiin
 Noin sadan hehtaarin laajuinen tulipalo aiheuttaa Suursuolla operoivalle Vapolle arviolta kymmenien tuhansien eurojen kustannukset.
 Vapon toimitusketjupäällikkö  Ilkka Laitisen  mukaan Suursuon palon kerrannaisvaikutukset ovat turpeen tuhoutumista suuremmat.
 – Tuotanto on poikki ja sammutustöistä kertyy omat kustannukset. Siellä on aika paljon meidän urakoitsijoiden kalustoa pelastuslaitoksen apuna ja ulkopuolisia urakoitsijoita vesiautojen kanssa, kertoo Laitinen.
 Vettä tulipalon sammutukseen on saatu turvesuon omista altaista sekä parin kilometrin päästä Saimaasta, missä sammutusautot ja helikopterit ovat käyneet tankkaamassa. Kuva maanantailta 10.6.2019. Etelä-Karjalan pelastuslaitos
 Vapo on varautunut useiden päivien tuotantokatkoon Suursuolla. Turvallisuussyistä Vapo on lopettanut turpeennoston kaikilla Kaakkois-Suomen soilla.
 Kaakkois-Suomen tuotantokatkos ei vaikuta asiakkaiden tilaamiin toimituksiin, sillä toimitukset siirrettiin välittömästi palon alettua muualla sijaitseville soille.
 Palon syttymissyytä ei vielä tiedetä, mutta Laitinen arvelee palon saaneen alkunsa kääntökoneen mekaanisesta kosketuksesta kiveen. Kuiva turve syttyy helposti kipinästä.
 – Tarkka selvitys palon syttymissyystä tehdään sen jälkeen, kun palo on sammutettu, sanoo Laitinen.

Turvesuo tulessa toista päivää – Taipalsaaren Suursuota sammuttamassa lähes 300 ammattilaista ja siviiliä


Summary: Tuore ulkoministeri Pekka Haavisto korosti ilmastoyhteistyötä tavatessaan ruotsalaisen kollegansa Margot Wallströmin.

Uusi ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) on virkakautensa ensimmäisellä ulkomaanvierailulla Tukholmassa.
 Haavisto keskusteli Ruotsin ulkoministerin  Margot Wallströmin  kanssa Suomen ja Ruotsin ulko- ja turvallisuuspoliittisesta yhteistyöstä, ilmastokysymyksistä ja ajankohtaisista kansainvälisistä aiheista.
 Haavisto sanoi Ylen haastattelussa pitävänsä erittäin tärkeänä, että Suomi ja Ruotsi tekevät yhteistyötä ilmastokysymyksissä ja ovat asiassa kansainvälisesti mahdollisimman aktiivisia.
 – Olemme yhdessä vahvoja ja prioriteettimme ovat samat. Sekä Suomessa että Ruotsissa on hallitukset, jotka eivät vaikuta pelkästään kotimaassa, vaan myös kansainvälisesti, Haavisto sanoi.
 Hallituksen tavoite on saada Suomi hiilineutraaliksi vuoteen 2035 mennessä.
 Haaviston mukaan ilmastokysymyksissä on tärkeää olla oikeudenmukainen kustannusten jakamisessa, jotta ihmiset pysyisivät motivoituneina.
 – Ympäristöveroja on kiristettävä, mutta on erittäin tärkeää, että se tapahtuu sosiaalisesti oikeudenmukaisesti,
 Haavisto osallistuu Tukholmassa myös Ruotsin koolle kutsumaan ydinaseriisuntakonferenssiin.
 Konferenssiin osallistuvat myös Jordanian, Saksan, Japanin, Uuden-Seelannin, Kanadan, Norjan, Indonesian, Hollannin, Espanjan, Etelä-Korean, Argentiinan, Kazakstanin ja Sveitsin edustajat.
 11.6. klo 17.59 korjattu Margot Wallströmin sukunimen kirjoitusasu

Haavisto painotti ilmastoyhteistyötä tavatessaan Ruotsin ulkoministerin


Summary: Italiaan matkasi Eremitaašin laaja Antonio Canova -kokoelma.

Jos tekee mieli lähteä kulttuuriviikonlopuksi Pietariin, tästä reitti voisi alkaa: Eremitaaši-museossa on parhaillaan käynnissä näyttely  Jumalat, Ihmiset, Sankarit.  Esillä on yli 200 taide-esinettä Pompejin ja Herculaneumin tuhoutuneista roomalaiskaupungeista.
 Kaupunkien kohtalo on erityinen luku ihmiskunnan historiassa. Hienojen asuinalueiden koko väestö kuoli lähes silmänräpäyksessä, kun läheinen Vesuvius-tulivuori purkautui 1. vuosisadalla. Täynnä elämää olevat kokonaiset kaupungit hautautuivat laavan ja tuhkan alle lähes kahdeksi tuhanneksi vuodeksi.
 Jumalat, Ihmiset, Sankarit  -näyttelyssä on esillä kokoelma Pompejin ja muiden Vesuviusta ympäröivien kaupunkien näyttävimmistä taideteoksista. Harvoin liikkuvat teokset saatiin Pietariin vaihtokaupassa.
 Näyttely Jumalat, Ihmiset, Sankarit Tatiana Bodyanskaya
 – Lainaamme Eremitaašille mestariteokset Napolin kansallisen arkeologisen museon ja Pompejin arkeologisen puiston kokoelmasta. Eremitaaši puolestaan antaa meille Canovan veistokselliset mestariteokset, sanoo Napolin arkeologisen museon johtaja  Paolo Giulierini .
 Giulierinin mukaan Eremitaašilla on maailman paras  Antonio Canovan  kokoelma. Tästä syntyi projekti, jossa museot vaihtavat omia teoksiaan, mutta vain lyhyeksi ajaksi. Eremitaašin näyttely kestää vain pari kuukautta ja päättyy 23. kesäkuuta.
 «Epäklassista» antiikkia ja maailman parasta viiniä
 Näyttely sijaitsee erityisessä tilassa, niin kutsutun pienen Eremitaašin maneesissa. Sisäänkäynti on päärakennuksen kautta. Lipun voi hakea lippuautomaatista ja siten päästä museoon ilman jonoa. Lipun hinta on noin 10 euroa.
 Näyttelyhalli on sisustettu okranvärisillä tiilillä ja valaistu niin, että esineet nousevat voimakkaasti esiin puolipimeästä tilasta. Tehokeino toimii – katsojalle tulee voimakas wau-elämys.
 Seinämaalaukset, veistokset, mosaiikit ja taloustavarat kuuluivat Pompejin arkielämään. Taideteokset – jopa lasiastiat – ovat säilyneet niin hyvässä kunnossa, että joskus vaikuttaa siltä, että Pompejin luksushuviloiden omistajat ovat poistuneet vain vähän aikaa sitten. Ja nyt meillä on mahdollisuus katsoa ja tutkia kaikkea tätä ympärillämme!
 Muinaiset ihmiset, miehet ja naiset, urheilijat ja kaunottaret, voi kuvitella nykypäivän tilanteessa. Tuntuu siltä, että paljon ei ole muuttunut tuhansien vuosien aikana. Efekti tuo inhimillisen tragedian entistä läheisemmäksi katsojalle.
 Näyttely Jumalat, Ihmiset, Sankarit Tatiana Bodyanskaya
 ”Maailmassa on tehty paljon pahaa, mutta ei paljon sellaista, josta jälkeläiset saisivat niin suuren ilon”, kirjoitti  Goethe  Pompejin vierailunsa jälkeen.
 Sana  antiikki  herättää monissa melko vakiintuneita mielikuvia: valkoiset majesteettiset, katseettomat patsaat, Parthenonin rauniot ja vaikkapa Suomen eduskunnan rakennuksen.
 Eremitaašin näyttely on arvokas myös siinä mielessä, että se laajentaa näkemystämme antiikista ja jopa antaa ainutlaatuisen kosketuksen antiikin taiteeseen, elämään ja ihmiseen.
 – Antiikin roomalaisten elämä oli huomattavan järjestäytynyttä, sanoo Venäjän tunnetuimpiin antiikin tuntijoihin lukeutuva professori  Dmitry Trubotchkin  Taidetutkimusinstituutista.
 Työlle oli aikansa ja paikkansa, samoin vapaa-ajalle. Ihmiset kävivät teattereissa, kuntosaleilla, saunoivat ja huolehtivat terveydestään aivan samoin kuin tänä päivänä. Viini oli maailman laadukkainta.
 Myytti antiikin primitiivisyydestä saakin kyytiä Pietarin näyttelyssä.
 – Roomalaisten kyky muuttaa elämää ympärillään ja rakentaa lähes täydellinen kaupunki, on yllättävää, professori Trubotchkin sanoo.
 Arkikulttuuri hämmästyttää sen monimuotoisuuden ja esteettisyyden vuoksi. Rakennukset maalattiin kirkkaasti, ja patsaat voivat olla myös monivärisiä. Roomalaisten talot koristettiin upeilla freskoilla ja mosaiikeilla.
 Näyttely Jumalat, Ihmiset, Sankarit Tatiana Bodyanskaya
 Usein Pompejin talot olivat aikakauden muodikkaiden taiteilijoiden koristelemia. Asiakkaat saattoivat tilata  Akhilleusta  tai  Aleksanteri Suurta  esittävien teosten kopioita luetteloista, hieman samaan tyyliin kuin 1900-luvun pop-taiteilijat kopioivat ja monistivat kuvia.
 – Pietarin näyttelyssä ja koko Napolin kokoelmassa on esillä poikkeuksellisen korkeatasoista maalaustaidetta. Taiteilijoiden tekninen osaaminen, kuvan laatu, tarinan mestarillinen kerronta, selkeät hahmojen suhteet ja tunteet ovat korkeaa, Kreikasta juurensa juontavaa taidetta, professori Trubotchkin pohtii.
 Näyttely Jumalat, Ihmiset, Sankarit Tatiana Bodyanskaya
 Tutkimalla roomalaisten elämäntapaa, esineitä, taidetta sekä ihmisiä, jotka kuolivat hirvittävän luonnonkatastrofin seurauksena, voi saada perspektiiviä nykyisyyteen ja tulevaisuuteen. Esineet, jotka ilmentävät muinaisen taiteilijan neroutta, jäivät jäljelle suuresta sivilisaatiosta. Voi kysyä, mitä jää jäljelle meidän sivilisaatiostamme, jonka kulttuuri on jo siirtynyt osittain digitaaliseen muotoon.
 Näyttely Jumalat, Ihmiset, Sankarit on avoinna Pietarin Eremitaasissa 23. kesäkuuta saakka.

Vaihtokauppa toi Pompejin aarteet Pietarin Eremitaašiin – "Tuntuu kuin antiikin ihminen olisi poistunut vain hetkeksi"


Summary: Tiukka linja puoluetta johtavan Rasmus Paludanin tempaukset johtivat huhtikuussa Kööpenhaminassa mellakoihin.

Tanskalaisen Tiukka linja eli Stram Kurs -äärioikeistopuolueen puheenjohtajan  Rasmus Paludanin  turvatoimet tulevat kalliiksi Tanskan viranomaisille. Poliisi on käyttänyt tänä vuonna puolueiden turvatoimiin yli sata miljoonaa kruunua eli yli 13 miljoonaa euroa, ja summasta suurin osa on kulunut Paludanin suojelemiseen  kertoo Tanskan yleisradioyhtiö DR .
 Viranomaiset eivät ole saaneet lisärahoitusta turvatoimiin, vaan käytetyt rahat ovat poissa poliisin muusta toiminnasta.
 Poliisin tekemän turvallisuusarvion mukaan islamistit ja rikollisjengit uhkaavat Paludania, joka haluaa muun muassa kieltää islaminuskon harjoittamisen ja karkottaa Tanskasta puoli miljoonaa ihmistä. Paludan on julkaissut provosoivia YouTube-videoita ja muun muassa heitellyt Koraania.
 Mellakkavarusteiset poliisit varmistivat turvallisuutta kadulla Kööpenhaminassa  huhtikuussa. Philip Davali / EPA
 Huhtikuussa Kööpenhaminassa puhkesi mellakoita Paludanin käytyä maahanmuuttajavaltaisessa lähiössä. Lähinnä maahanmuuttajataustaisista miehistä koostuneen raivostuneen joukon ryhdyttyä heittelemään poliiseja kivillä, oli Paludan jo poistunut paikalta.
 Mellakointi levisi muuallekin Kööpenhaminaan ja väkijoukko sytytteli tulipaloja. Poliisi joutui turvautumaan kyynelkaasuun väkijoukon hajottamiseksi.
 Tanskan poliisijärjestön puheenjohtaja  Claus Oxfeldt  totesi huhtikuussa julkaisemassaan  kirjoituksessa  olevansa erittäin huolissaan Paludanin toiminnasta, sillä tietoiset provokaatiot merkitsevät poliisin resurssien haaskausta.
 – Minusta on pelottavaa, että elämme aikaa, jolloin metelinpidosta ja vastakkainasettelun provosoinnista on itsessään tullut työkalu. Nähdäkseni Rasmus Paludan on ottanut poliisin työajan tässä pelissä panttivangikseen, Oxfeldt kirjoitti.
 Kesäkuun alussa Tanskassa järjestetyissä vaaleissa ahkerasti kampanjoineen Paludanin perustama puolue sai vain 1,8 prosentin kannatuksen ja jäi ilman paikkaa kansankäräjillä.
 Lisää aiheesta:
 Tanskassa alkoi vaalien jälkeinen katumusharjoitus – yksi lehti lopettaa gallupien julkaisun, toinen katuu ääripoliitikon mediajulkisuutta
 Kööpenhaminan poliisi estää maahanmuuttovastaisen puolueen mielenosoitukset – vastareaktiot voivat aiheuttaa vaaraa,  pommiuhkakin olemassa
 Kööpenhaminassa mellakointia ja kymmeniä tulipaloja – väkijoukko raivostui puoluejohtajan esiintymisestä

Islaminuskon kieltämistä vaativan äärioikeistojohtajan turvatoimista miljoonien eurojen lasku Tanskassa


Summary: Huhtikuussa alkaneet yt-neuvottelut päättyivät tiistaina.

Kouvolan kaupunki aikoo vähentää kaikkiaan 111 henkilötyövuotta vuoden 2020 loppuun mennessä. Huhtikuussa alkaneet kaupungin henkilöstön yt-neuvottelut päättyivät tiistaina.
 Vähennyksillä on tarkoitus säästää viisi miljoonaa euroa ensi vuoden loppuun mennessä. Kaupunginjohtaja esittää ensi tiistaina kokoontuvalle kaupunginhallitukselle neuvottelutuloksen hyväksymistä.
 Vähennykset toteutetaan pääasiassa eläkkeelle siirtymistä hyödyntämällä ja määräaikaista henkilöstöä vähentämällä. Taloudellisista ja tuotannollisista syistä irtisanotaan enintään yhdeksän henkilöä.
 Ennen irtisanomista kaupunki aikoo kartoittaa eläkemahdollisuudet ja mahdollisuudet sijoittaa tai kouluttaa henkilö toisiin tehtäviin.
 Neuvottelujen alkaessa vähennystarpeeksi arvioitiin 100 henkilötyövuotta, jonka oli tarkoitus tuoda neljän miljoonan euron säästöt vuoden 2020 loppuun mennessä.
 Lisäksi Kouvola päätti huhtikuussa tavoitella 60 henkilötyövuoden lisäsäästöä vuoden 2021 loppuun mennessä. Tällöin henkilöstön kustannuksista säästettäisiin yhteensä 6,5 miljoonaa euroa.
 Joka kymmenes esimies saa lähteä
 Kaupungin mukaan henkilöstövähennykset kohdistuvat kaikille toimialoille.
 Konsernipalveluista vähennetään vuosina yhteensä 14 henkilötyövuotta, kasvatuksesta ja opetuksesta 54 henkilötyövuotta, liikunnasta ja kulttuurista 12 henkilötyövuotta sekä asumisen ja ympäristön toimialalta 31 henkilötyövuotta.
 Kouvolan kaupungilla on noin 200 vakinaista esimiestä ja tavoitteena on vähentää esimiestehtäviä 10 prosentilla vuoden 2021 loppuun mennessä. Kaupungilta vähenee yhteensä 19 johtajan, päällikön tai muun esimiehen tehtävää vuoden 2020 loppuun mennessä ja kaksi vuonna 2021.
 Kouvola jatkaa säästöjen etsimistä myös palveluverkostaan, jonka osalta säästötavoite on 6 miljoonaa euroa. Selvityksiä tehdään muun muassa lukioverkosta, kulttuuripalveluista, varhaiskasvatuksesta ja vuoropäivähoidosta, nuorisopalveluista ja liikuntaverkosta.
 Yt-neuvottelujen ja säästöjen taustalla on kaupungin erittäin vaikea taloudellinen tilanne. Viime vuoden tulos jäi peräti 26 miljoonaa euroa alijäämäiseksi.

Kouvola vähentämässä 111 työntekijää – irtisanomisia korkeintaan 9


Summary: Säteilyturvakeskus ei näe esteitä Terrafamen suunnitelmille uraanin talteenotosta. Näin kainuulaiset kommentoivat asiaa.

STUK:n vihreän valon näyttäminen  uraanin talteenotolle  Terrafamen kaivoksella ei aiheuttanut suuria tunteenpurkauksia Kajaanin Kauppakadulla.
 Säteilyturvakeskuksen lausuntoon, jonka mukaan uraani voitaisiin ottaa talteen, suhtauduttiin pikagallupissa lähinnä rauhallisen myönteisesti.
 – Eiköhän ne osaa pitää kohdillaan ne turvallisuuspuitteet, että ei tule mitään vuotoja. Kyllä minä siihen luotan, sanoo  Tuula Karjalainen  Kajaanista.
 Tuula Karjalainen luottaa, että uraanin talteenotto sujuu asianmukaisesti.  Yle
 STUK katsoo, että Terrafamen hakemus on vaatimusten mukainen, ja että uraanin tuotannon ympäristölle ja ympäristön asukkaille aiheuttamat ydin- ja säteilyturvallisuusriskit ovat vähäisiä.
 – Eiköhän se ole nykypäivää kuitenkin. Parempi, että se otetaan talteen. En usko, että ongelmia tulee jos asiat tehdään hyvin ja huolella, kajaanilainen  Ville Mankinen  sanoi.
 Gallupiin vastanneista osan mielipiteet olivat hieman epävarmoja uraanin talteenotosta.
 – Varmaan vähän riskialtistahan se on. Kyllä kai ne viranomaiset on sitä vähän pidemmälle tutkineet kun meikäläinen. Jos se kuuluu toimenkuvaan, ja sillä saadaan tuottoa, niin se on kuitenkin positiivinen juttu,  Reijo Piirainen  Kajaanista kertoi.
 Mukaan mahtui epäilyksiäkin.
 Tuulia Nikula pohtii, tuoko talteenotto mukanaan uusia ongelmia.  Yle
 – Siinä on puolensa ja puolensa. Toisaalta on ihan hyvä, että otetaan talteen. Toisaalta, tuoko se sitten taas lisää erilaisia rakenteita ja toimenpiteitä ja aiheuttaa luonnolle ongelmia? Yritän luottaa asiantuntijoihin, jotka on asioihin perehtyneet, että he tekevät hyvät päätökset, pohtii  Tuulia Nikula  Sotkamosta.
 Terrafame on hakenut lupaa käynnistää muiden metallien sivutuotteena saatavan uraanin talteenotto ja jalostus uraanioksidiksi, josta valmistetaan ydinvoimalaitosten polttoainetta.
 Uraanilaitos on ollut kaivosalueella valmiina jo vuodesta 2013 lähtien. (Arkistokuva.) Pasi Peiponen / Yle
 Yhtiön arvion mukaan sen vuosittain käsittelemässä malmissa on noin 300 tonnia uraania, josta puolet liukenee bioliuotuksessa. Uraaninerotuslaitoksessa siitä saataisiin noin 135 tonnia talteen.

Uraanilausunto ei herättänyt suuria tunteita Kajaanissa: "Parempi, että se otetaan talteen"


Summary: Kaapelitehtaalle nousevan Tanssin talon rakennustöiden aloitus myöhästyi vuodella asemakaavan muutoksesta tehdyn valituksen vuoksi.

Helsingin Kaapelitehtaan yhteyteen nousevan Tanssin talon kaava on saanut lainvoiman. Tämä tarkoittaa, että rakennustyöt Salmisaaressa voivat alkaa. Tanssin talon rakennuttajan Kiinteistö Oy Kaapelitalon mukaan työt pyritään aloittamaan ensi syksynä.
 Alun perin rakennustöiden piti alkaa jo viime vuonna, mutta asemakaavan muutoksesta jätetty valitus lykkäsi urakan käynnistymistä. Helsingin hallinto-oikeus hylkäsi valituksen toukokuussa ja uusi asemakaava sai lainvoiman eilen.
 Tanssin talon rakentamisen arvioidaan kestävän kaksi vuotta. Näillä näkymin talo avaa ovensa syksyllä 2021.
 – Tanssin talon uudisrakennuksen rakentaminen ja siihen liittyvät vanhan tehdasrakennuksen muutostyöt tulevat tekemään Kaapelitehtaasta entistä toimivamman ja kävijäystävällisin kokonaisuuden, jossa taiteen tekijät, harrastajat ja ystävät kohtaavat, hehkuttaa Kiinteistö Oy Kaapelitalon toimitusjohtaja  Kai Huotari  tiedotteessa.
 Lue myös:
 Tässä Tanssin talon ensimmäiset portinvartijat – vain yksi löytyi Suomesta
 Olipa yllätys – Tanssin talolle löytyi johtaja pienestä kriisiteatterista

Tanssin talon rakentaminen alkaa


Summary: Tutkimukset ovat vielä kesken, mutta kaksi viikkoa kestävä lääkekuuri näyttää lykkäävän diabeteksen puhkeamista.

Ykköstyypin diabeetikkoja on Suomessa  Diabetesliiton mukaan  noin 50 000. Nuoruusiän diabetekseen voi sairastua missä iässä tahansa, mutta Suomessa se on lapsilla  yleisempää kuin missään muualla maailmassa . Joka vuosi sairastuu noin 500 alle 15-vuotiasta suomalaislasta.
 Sairastuneelle ja hänen perheelleen diabetes merkitsee melkoista elintapojen rukkausta. Ruokailun on oltava säännöllistä, hiilihydraattien saantia on laskettava, veren sokeriarvon mittaus ja insuliinin otto pitää muistaa.
 Diabeteksen puhkeamisen lykkääminen olisi hyvä asia, koska varsinkin pienen lapsen hoito voi olla hankalaa.
 Testilääke lykkää puhkeamista parilla vuodella
 Yhdysvalloissa käynnistettiin kahdeksan vuotta sitten tutkimus, johon värvättiin 76 koehenkilöä. Tulokset julkistettiin  New England Journal of Medicine -lehdessä  sekä Amerikan Diabetesliiton konferenssissa San Franciscossa.
 Kaikilla 8–49 -vuotiailla koehenkilöillä oli korkea ykköstyypin diabeteksen riski: lähisukulaisilla oli ykköstyypin diabetes ja koehenkilöillä itsellään oli kohonnut verensokeri sekä runsaasti GAD-vasta-aineita. Vasta-aineiden olemassaolo viittaa siihen, että haimassa on käynnissä autoimmuunitulehdus, joka tuhoaa insuliinia tuottavia saarekesoluja ja aiheuttaa diabeteksen.
 Ilman hoitoa koehenkilöillä arvioitiin olevan 75 prosentin riski sairastua ykköstyypin diabetekseen viiden vuoden sisällä.
 Koehenkilöt jaettiin sattumanvaraisesti kahteen ryhmään, joista toiselle annettiin 14 päivän kuuri Teplizumab-nimistä lääkettä. Lääkettä saaneista 43 prosenttia sai diabeteksen viiden vuoden sisällä, kontrolliryhmässä 72 prosenttia. Lääkettä saaneiden ryhmässä taudin mediaanipuhkeamisaika oli 48,4 kuukautta, kun kontrolliryhmässä se oli 24,4 kuukautta.
 – Toistuvien epäonnistumisten jälkeen nyt on ensi kertaa onnistuttu lykkäämään ykköstyypin diabeteksen puhkeamista, kehui tutkimusartikkelin pääkirjoittaja, tohtori  Kevan Herold  Yalen yliopistosta uutistoimisto Reutersille.
 Lääkkeen sivuvaikutuksiksi mainitaan lymfosyyttien määrän hetkellinen väheneminen ja ohimenevä ihottuma.
 Teplizumab  toimii heikentämällä lymfosyyttejä  eli imusoluja niin, että ne eivät tuhoa haiman insuliinia tuottavia saarekesoluja. Lääke vaikuttaa lymfosyytin pinnalla olevaan CD3-molekyyliin, ja sitä kautta "sulkee" lymfosyytin toiminnasta.
 Lääkkeen suurin teho oli ensimmäisenä vuotena, joten lääkekuurin uusiminen saattaa lykätä diabeteksen puhkeamista vielä lisää.
 Heroldin mukaan lääkkeen pitkäaikaiskäytön suhteen ollaan kuitenkin varovaisia, koska se voi tukahduttaa immuunijärjestelmää liikaakin. Jatkotutkimuksia tarvitaan vielä siitä, miten lääkitystä on kehitettävä ja keitä se todennäköisimmin auttaa.
 – Tulokset ovat toisaalta melko jännittäviä. Mutta toisaalta, nyt vasta kova työ alkaakin, sanoi tutkimusryhmän jäsen, immunologi  Jeffrey Bluestone  Kalifornian yliopistosta.

Ykköstyypin diabeteksen puhkeamista lykkäävästä lääkkeestä on saatu lupaavia tutkimustuloksia


Summary: Ääriliike Isis on ilmoittanut sytyttäneensä tulipaloja Irakissa ja Syyriassa, mutta myös muita ryhmiä epäillään paloista.

Tästä satokaudesta oli tulossa hyvä sekä Pohjois-Syyriassa että osassa Irakia sateisen talven ja kevään jälkeen. Toiveet hyvästä sadosta ovat kuitenkin murenemassa, kun tuhansia hehtaareja peltoja on palanut juuri sadonkorjuun aikoihin.
 Peltojen polttamisesta syytetään ääriliike Isisiä, Syyrian asevoimia ja Turkin tukemia kapinallisia Syyriassa. YK on varoittanut, että Syyrian ja Irakin palot uhkaavat jo valmiiksi hauraiden alueiden ruokahuoltoa ja maanviljelystä riippuvaisen väestön taloutta.
 Idlibissä palanut kymmeniä tuhansia hehtaareja
 Syyriassa paloja on esiintynyt sekä kurdialueella maan koillisosassa että lännempänä Idlibin maakunnassa, joka on kapinallisten valvonnassa.
 Uutistoimisto AP:n haastattelema aktivisti  Huthaifa al-Khateeb  arvioi toukokuun lopussa, että Idlibissä noin 60 prosenttia kaikista vehnä- ja ohrapelloista on poltettu. Poltettuja peltoja on yli 40 000 hehtaaria. Idlibin alueella Syyrian hallituksen joukkoja syytetään palopommien pudottamisesta pelloille.
 Osa paloista on myös saattanut syttyä kapinallisten ja Syyrian hallitusta tukevien joukkojen taistelujen seurauksena ilman, että peltoja olisi erikseen valittu kohteiksi. Syyrian hallitusta tukevien tiedotusvälineiden mukaan palot ovat syttyneet kuivan kesäsään takia ja niitä on havaittu myös hallituksen valvomilla alueilla.
 Toukokuussa otetussa satelliittikuvassa näkyy palavaa peltoa Idlibin maakunnassa Syyriassa. Reuters / Maxar Technologies
 Kurdit syyttävät Turkkia
 Syyrian kurdien valvomilla alueilla paloista on syytetty ääriliike Isisin ja hallituksen joukkojen lisäksi Turkin tukemia aseellisia ryhmiä. Laajat palot ovat muun muassa uhanneet kurdialueen öljylähteitä.
 Myös Irakissa on palanut tuhansia hehtaareita viljelysmaita. Tutkivan journalismin sivusto  Bellingcat on koonnut tietoja Irakin  tilanteesta. Raportissa arvioidaan, että noin 100 000 hehtaaria on palanut maastopaloissa pelkästään toukokuun aikana, mutta tässä luvussa on mukana myös alueita, joilla ei ole viljelmiä.
 Isis ilmoittanut sytyttäneensä palot
 Isis on ilmoittanut sytyttäneensä tulipaloja sekä Irakissa että Syyriassa.
 Irakissa on arveltu, että palojen taustalla on myös paikallisten heimojen välisiä maakiistoja. Pohjois-Irakin Kirkukin alueella on esiintynyt yhteenottoja kurdien, arabien ja turkmeenien välillä ja on mahdollista, että osa paloista liittyy näihin kiistoihin.
 Sateisen talven jälkeen sää on ollut hyvin lämmintä ja kuivaa, joten palot leviävät nopeasti. Irakilaisen Ninevehin maakunnan viranomaisten mukaan osa paloista selittyy myös ihmisten huolimattomuudella.
 Ninevehin alueella syttyi äskettäin 16 tulipaloa samana päivänä. Maakunnan pääkaupunki Mosul oli Isisin hallinnassa kesään 2017 asti ja alueella arvellaan edelleen olevan Isisin taistelijoiden muodostamia soluja.
 Lue lisää:
 Syyrian kapinallisten viimeistä tukikohtaa on pommitettu armotta jo kuukausi – Onko Idlibistä lähdössä kolme miljoonaa pakolaista?

Peltojen polttamisesta tuhoisa ase – tuhansia hehtaareita poltettu Irakissa ja Syyriassa


Summary: Venäläinen tutkiva toimittaja Ivan Golunov on vapautettu. Poliisi ilmoitti illalla, että rikostutkinta häntä vastaan lopetetaan näytön puutteessa.

Toimittaja  Ivan Golunoville  luettiin viikonloppuna huumesyytteet, muun muassa kokaiinin hallussapidosta. Nyt syytteistä luovutaan näytön puutteen vuoksi.
 Golunov itse sanoi alun alkaenkin  syytteiden olleen tekaistuja . Golunovin mukaan häntä vastaan nostetut syytteet johtuvat siitä, että hän on tutkiva toimittaja.
 – Jatkan työtäni tutkivana toimittajana, Ivan Golunov sanoi päästyään vapaaksi.
 Kyynelehtivä Golunov kiitteli tukijoitaan ja kannattajiaan käveltyään vapauteen.
 Golunov ennätti olla ensin 12 tuntia pidätettynä, jonka jälkeen hänet siirrettiin kotiarestiin. Syytteiden lauettua Golunov pääsi myös kotiarestista vapauteen.
 Poliisijohdossa tehdään puhdistuksia
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Venäjän sisäministeri  Vladimir Kolokoltsev  esittää presidentti  Vladimir Putinille , että kaksi korkeaa poliisijohtajaa erotetaan tapauksen vuoksi.
 Poliisi on esimerkiksi myöntänyt, että valokuvat, joissa Golunovin asunto rinnastetaan huumeluolaan, eivät olleet lainkaan hänen kodistaan.
 Tapaus on ollut poikkeuksellisen  voimakkaan arvostelun kohteena  Venäjällä. Kansalaiset ovat osoittaneet mieltään ja venäläiset toimittajakollegat ovat osoittaneet solidaarisuuttaan Golunovia kohtaan.
 Tänään myös parlamentin puhemies  Valentina Matvijenko   otti kantaa  ja arvosteli tapausta.
 Solidaarisuutta ja huojentuneisuutta
 Useat eri tahot ovat olleet tyytyväisiä siitä, että Golunovin syytteistä nyt luovutaan. Erityisesti toimittaja Golunovin työnantaja Meduza-uutissivusto on ilmaissut tyytyväisyytensä ja huojentuneisuutensa.
 Toimittajat ilman rajoja -järjestö kiitteli sitä, että venäläiset ovat lähteneet "historiallisesti liikkeelle".
 Myös venäläinen tunnettu ja nakyvä oppositiopoliitikko  Aleksei Navalnyi  oli mielissään siitä, että ihmisten solidaarisuudella ja myötätunnolla toimittaja Golunovia kohtaan oli suuri merkitys viranomaisten mielen muuttumiseen.
 Myös Euroopan unioni on lausunut julki tyytyväisyytensä.

Venäläistoimittaja Ivan Golunov pääsi vapaaksi – "Jatkan työtä tutkivana toimittajana"


Summary: Kotitrampoliinilta voi saada hyvän pohjan kilpauralle trampoliinivoimistelussa. Suomen paras lajissaan opettaa lapsille aluksi sen, miten voltti tehdään oikein.

Antti Tuuri  lennähtää viiteen metriin kilpatrampoliinilla Ilmajoki-hallilla. Juuri yo-lakin päähänsä painanut nuori mies kilpailee trampoliinivoimistelussa kansainvälisissäkin kisoissa.  SM-kisoista  hän toi mukanaan toukokuun lopussa jo neljännen kultamitalinsa.
 – Tästä tuli heti oma juttu. Temppujen tekeminen ja tuolla yläilmoissa oleminen on aina kiehtonut, kertoo jo 6-vuotiaana lajiin hurahtanut Tuuri.
 Kilpatrampoliini on kotipihan trampoliinia suurempi, noin kolme metriä kertaa viisi metriä oleva suorakulmio. Sen massiiviset jouset eivät ole niin jäykät ja verkkokin on tavallista trampoliinimattoa joustavampi. Hyppimistekniikkaa joutuu siis hiomaan, jos aikoo nousta kilpatrampoliinille.
 Hyvä pohja kotitrampalta
 Kotitrampoliinilla voi Antti Tuurin mukaan hankkia hyvän pohjan, jos voimistelu trampoliinilla kiinnostaa.
 Etelä-Pohjanmaalla järjestetyn trampoliinileirin toinen valmentaja, myös kansainvälisiä kisoja kiertänyt  Robin Kallioniemi  kertoo aloittaneensa ensin kotitrampalla ja kiinnostuneensa vasta sen jälkeen lajista.
 Kallioniemi neuvoo aloittelijoita kiinnittämään huomiota esimerkiksi siihen, miten kädet sijoittuvat vartalon vierelle hypyssä.
 Nurmolainen Emil Kallioniemi aloitti trampoliinivoimistelun viime syksynä.  Mirva Ekman / Yle
 – Alkeet ja etuperin- tai takaperinvoltit voi opetella aivan yhtä hyvin kotitrampalla. Tilanne on vain sitten vähän toinen kun hypätään viiteen metriin, Antti Tuuri lisää.
 Kymmenen hypyn kilpasarja vaatii myös kokonaisvaltaista kehonhallintaa. Kilpasarja kovenee asteittain ja hyppyjen vaativuustaso kasvaa.
 "Me ollaan valmiiksi jo niin hyviä"
 Ilmajoen ja Nurmon tramppaleireille ilmoittautui heti loman alkuun nelisenkymmentä lasta ja nuorta.
 Seinäjokelaisille  Solja Mattilalle , 11, ja  Sara Salonperälle , 13, kilpatrampoliini on uusi tuttavuus. Nuoret tytöt näyttävät kuitenkin olevan valtavalla trampalla kuin kotonaan – akrobatiasta ja telinevoimistelusta on ollut selvästi hyötyä.
 – Aluksi oli tasapainon kanssa ongelmia, koska tämä trampoliini on paljon joustavampi. Kyllä se hyppiminen aluksi pelotti, miettii Sara Salonpää ja Solja Mattila nyökyttelee vieressä.
 Solja Mattila haluaa alkaa harrastamaan trampoliinivoimistelua.  Mirva Ekman / Yle
 Mattila kertoo innostuneensa lajista niin, että harkitsee aloittavansa sen uutena harrastuksenaan.
 Kilpatrampalle nousee leirillä myös jo hieman kokeneempia harrastajia. Nurmossa asuvat kaverukset  Emil Kallioniemi , 9, ja  Viljam Koskela , 9, aloittivat trampoliinivoimistelun viime syksynä.
 Kun heiltä kysyy miksi he ovat leirillä, tulee vastaus lähes itsestäänselvyytenä:
 – Koska me ollaan jo valmiiksi niin hyviä. Me ollaan harjoiteltu jo trampalla paljon ja tämä on kivaa, Kallioniemi virnuilee.
 Isoveljensä Robinin jalanjälkiä seuraava Emil ja naapurissa asuva Viljam tietää myös sen, mitä kannattaa harjoitella, että voisi tulla hyväksi.
 – Mahalleenhyppy, istumaanhyppy, selälleenhyppy, kierteitä ja voltteja, siinäpä niitä jo on, Viljam Koskela luettelee.
 Huolehdi turvallisuusasiat kuntoon
 Keskustelu kotitrampoliiinien turvallisuudesta ryöpsähtää esiin aika ajoin. Kilpatasolla trampoliineilla taituroivat Tuuri ja Kallioniemi muistuttavat erityisesti trampan oikeasta sijoittamisesta.
 – Se kannattaa laittaa nurmikolle ja ehdottomasti tasaiselle alueelle. Turvaverkot on tärkein asia, mikä kannattaa muistaa, Antti Tuuri toteaa.
 Antti Tuuri kiinnostui lajista lehti-ilmoituksen perusteella jo 6-vuotiaana. Mirva Ekman / Yle
 – Trampoliini ei saa olla vinossa, koska hyppy ei mene silloin sinne minne sen pitäisi mennä. Verkko saattaa mennä herkästi rikkikin, Robin Kallioniemi muistuttaa.
 Trampoliinileirillä opetus lähtee perusliikkeistä. Jos lapsi tai nuori osaa voltin valmiiksi, lähdetään liikettä hiomaan oikeaan suuntaan.
 – Kun lapset harjoittelevat liikkeitä kotitrampalla, ne voivat mennä miten sattuu. Oiomme niitä sitten täällä, Tuuri hymyilee.

Tramppaleirillä opetellaan oikea hyppytekniikka ja korjataan kotipihassa opittuja virheitä – katso videolta, miltä näyttää hyppysarja kilpatrampoliinilla