Summary: Premium Boardin varatoimitusjohtajan mukaan kartonkitehdas lähdee tuotantoon taas keväällä. Vain harva paikallinen jaksaa uskoa siihen.

Tänään on hyvä päivä.
 Premium Boardin päällystyskoneen tuotantopäällikkö  Janne Vornanen  on kuullut, että tehdas on saanut tilauksen koeajosta ensi viikolle. Silloin vanhoja työntekijöitä aletaan taas soitella töihin.
 Viikon koeajoon tarvitaan parikymmentä työntekijää. Kaikkiaan ringissä on vielä noin 45 henkilöä.
 Noin kerran kuukaudessa päällystyskoneella ajetaan koe-erinä toisen yrityksen kartonkia. Se menee kuppeihin ja vuokkosastioihin, joita tarvitaan esimerkiksi pikaruokaravintoloissa. Testiajot tuovat töitä noin viikoksi.
 – Kaikki ovat tulossa innolla taas töihin. Homma sujuu ja välillä on hauskaakin, että naurua kuuluu työporukassa, kertoo Vornanen.
 Muina aikoina Vornasen työkaverit ovat lomautettuina. Jatkuvasti töissä on hänen lisäkseen vain yksi ihminen: Premium Board Finlandin varatoimitusjohtaja  Krister Björkqvist  on omassa toimistossaan.
 Päällystyskone on Vornasen nykyinen ja ensimmäinen työpaikka: hän tuli kesätöihin tehtaalle vuonna 1999. Silloin Juankosken tehdasta pyöritti Stromsdal.
 – Haikeana muistelen niitä aikoja. Se oli sitä kovaa menoa silloin, hän kertoo.
 Vornanen ja Björkqvist kuuluvat siihen hupenevaan joukkoon, joka uskoo tehtaan vielä lähtevän toden teolla tuotantoon.
 Monista asunnoista täällä on verhot poissa.  Heikki Korhonen
 "Ei enää kiinnosta koko juttu"
 Keskustassa sijaitseva tehdas on yksi syy siihen, miksi nykyään Kuopioon kuuluva Juankoski on identifioitunut teollisuuspaikkakunnaksi. Kun sitä pyörittänyt Stromsdal meni konkurssiin vuonna 2008, se oli kova isku. Vaikutukset heijastuivat nopeasti Juankosken palveluihin. Sen jälkeen tehtaan sekava tilanne on jatkunut vuodesta toiseen.
 Stromsdalin jälkeen tehdasta pyörittänyt Premium Board on ollut yrityssaneerauksessa vuodesta 2014 lähtien. Samana aikana tehtaan ympärillä on pyörinyt sekava konsulttien, rahoittajien, sijoittajien ja tukien ruletti, jota  tutkittiin muun muassa Ylen MOT-ohjelmassa .
 Paikallisille tehdas on ollut iso puheenaihe, mutta usko tehtaan heräämiseen on laskenut koko ajan.
 – Ei kukaan enää varmaankaan usko siihen. On luvattu, että rahoitusta saadaan ja tehdas joskus käynnistyy. Ei ole kuitenkaan näkynyt eikä kuulunut, sanoo naapurikunnasta Kaavilta kauppareissulle tullut  Eino Huovinen .
 Juankoskelainen  Keijo Hollander  työskenteli itsekin tehtaalla Stromsdalin aikana. Nykyisin Kaavilla töissä käyvä mies arvioi, että tehdaskiinteistöstä tulee lopulta "museojämä".
 – Ei enää kiinnosta koko juttu. Asuntojen hinnat ovat pudonneet täällä 30–40 prosenttia. On ihme, jos tehdas lähtisi vielä pyörimään, sanoo Hollander.
 Kauppareissulla ollut  Heikki Korhonen  puolestaan ihmettelee, miksi tehdasta ei saada toimimaan, vaikka "puutakin on vieressä". Hänestä tehtaan lähteminen käyntiin uudelleen olisi paikkakunnalle lottovoitto.
 – Monista asunnoista täällä on verhot poissa, hän suree.
 Mitä vaatisi, että lottovoitto osuisi Juankoskelle? Varatoimitusjohtaja Björkqvistin mukaan ainakin viisi miljoonaa euroa.
 Ainoa mahdollisuus on erikoistua
 Toni Pitkänen / Yle
 Tehtaan kiinteät kulut vaativat ulkomaalaisilta omistajilta jatkuvasti rahaa. Jos tehdas pitäisi nostaa tuotantoon, se vaatisi kartonkikoneeseen, hiomoon ja biolämpölaitokseen yhteensä yli viiden miljoonan euron investointia.
 Tehtaan käytännön toimintaa viime vuodet vetäneen Björkqvistin mukaan markkinoilla on kartongille enemmän kysyntää kuin tarjontaa. Samaa positiivista viestiä hän on toistanut medialle vuodesta toiseen.
 – Meidän pitäisi erikoistua, bulkkikartongilla ei pärjätä. Teimme aiemmin sellaisia ruokapakkauksia, jotka eivät läpäise rasvaa tai vettä. Niissä ei myöskään ole muovia. Stromsdalilla oli aikoinaan hyvä tuote, graafinen kartonki, sitä mekin voisimme tehdä, miettii Björkqvist.
 Uskon, että lähdemme tuotantotoimintaan päällystyskoneella keväällä tai kesällä.  Krister Björkqvist
 Sillä aikaa, kun Premium Board on ollut välitilassa, kilpailijat ovat investoineet tuotekehitykseen ja tuotantoon. Kotkamills on  kehittänyt "ihmepahvinsa" , Metsä Board  aloitti kartongin valmistuksen Ruotsissa  pari vuotta sitten ja ruotsalainen  BillerudKorsnäs tekee parhaillaan jätti-investointia omaan kartonkikoneeseensa .
 – Tällä hetkellä taivekartongista on Euroopassa selkeää ylitarjontaa, kartonkimarkkinoita seuraava johtava konsultti  Juho Pyrrö  Pöyryltä sanoo.
 Verrattuina isoihin tuottajiin Premium Board on markkinoilla hyvin pieni toimija. Kun se oli toiminnassa, sen kapasiteetti oli 75 000 tonnia vuodessa. Esimerkiksi BillerudKorsnäsin uuden koneen kapasiteetti on yli seitsenkertainen.
 Pienemmän toimijan ainoa mahdollisuus selviytymiseen on erikoistuminen. Yksi esimerkki on Lieksassa toimiva Pankaboardin tehdas, joka on  onnistunut löytämään omat erikoistuotteensa .
 – Erikoislaatujen markkinoille pääseminen vaatii panostuksia tuotekehitykseen ja pitkäjänteistä työtä, Pyrrö sanoo.
 Johtaja: "Uskon, että lähdemme tuotantoon keväällä tai kesällä"
 Varatoimitusjohtaja Krister Björkqvist valaa luottamusta niille, jotka ovat varmoja että kartonkitehtaan taru on Juankoskella ohi.
 – Uskon, että lähdemme tuotantotoimintaan päällystyskoneella keväällä tai kesällä. Kartongin kohtalo katsotaan myöhemmin.
 Tuotantopäällikkö Janne Vornasen mielestä tehdas voisi päästä liikkeelle perinteisellä taivekartonkikonseptilla.
 Päällystyskoneen tuotantopäällikkö Janne Vornanen on työskennellyt tehtaalla lähes 20 vuotta. Jukka Eskanen / Yle
 Kokeneiden työntekijöiden vanheneminen tuo tehdaskuviossa myös omat pulmansa. Osalla porukasta eläkepäivät häämöttävät jo muutaman vuoden päässä. Vanhojen tilalle tarvitaan vähitellen uutta väkeä ja kouluttaminen vaatii oman aikansa.
 Vaikeasta ja vuosia jatkuneesta epäselvästä tilanteesta huolimatta tuotantopäällikkö Janne Vornanen on pysynyt tiiviisti tutulla tehtaalla. Kohta 20 vuotta päällystyskoneella työskennellyt mies aikoo katsoa Premium Boardin tilanteen loppuun asti. Sitten on muiden päätösten ja suunnitelmien aika.
 – Ei tämä hyvin pitkään voi näin jatkua. Joskus se tulee loppu tälle touhulle. Kauanko työntekijöillä riittää pinnaa katsoa tätä? Porukan on väkisin otettava töitä vastaan muualtakin, eihän tätä voi lopun ikää tehdä, miettii Vornanen.
 Varatoimitusjohtaja Krister Björkqvist palaa tehdaskierroksen jälkeen takaisin toimistoonsa. Miehen yksinäinen souvi muuten autiossa kakkoskerroksessa jatkuu.
 – Täytyy olla optimistinen ja uskoa, että tehdastuotanto lähtee vielä käyntiin. Ei tässä muuten jaksa olla.

Onko tässä Suomen hiljaisin tehdas? Juankosken kartonkitehdasta pyörittää kaksi miestä, jotka soittavat kaverinsa töihin kerran kuussa


Summary: Tulitteiden aiheuttamat silmävammat eivät sittenkään vähentyneet.

Eri puolilla Suomea hoidettiin uudenvuoden jäljiltä 13:a silmävammapotilasta. Määrä on suurempi kuin aiempien kahden vuoden 12 potilasta kumpanakin.
 Vammautuneista neljä oli lapsia, joista kaksi oli itse käsitellyt tulitetta ja kaksi oli katsojia. Ilotulitteen luovuttaminen lapselle on kiellettyä. Yhden aikuisen miehen silmä puhkesi ja vammat olivat potilailla muutenkin aiempia vuosia vaikeampia.
 Potilaita hoidettiin useita Helsingissä, Tampereella ja Turussa. Yhtä potilasta hoidettiin Kuopiossa, Mikkelissä, Lappeenrannassa, Vaasassa ja Oulussa kussakin.
 Potilaista kertova Suomen silmälääkäriyhdistys huomauttaa, että suurimmassa osassa tapauksia loukkaantumisen aiheutti ilotulitepata. Aiemmin vain joka neljäs vammautuminen liittyi patatyyppiseen, sarjatulella tulitteita ampuvaan tuotteeseen.

Silmälääkärit: Uudenvuoden rakettipadat tekivät kipeää tuhoa – paljon ja vaikeita vammoja


Summary: Kuvittaja Tiina Paju ja käsikirjoittaja Sari Luhtanen saivat Suomen sarjakuvaseuran myöntämän Puupäähattu-palkinnon Maisa ja Kaarina -sarjakuvasta.

Maisa ja Kaarina  syntyi alun perin Kemin valtakunnallista sarjakuvakilpailua varten vuonna 1987. Voittoa ei tuolloin tullut, mutta naiskaksikko jatkoi elämäänsä Anna-lehdessä.  Tiina Paju  ja  Sari Luhtanen  jatkoivat viikoittaisen stripin tekemistä aina vuoteen 2016 saakka. Episodeja ehti kertyä yli 1300. Niistä on koottu myös 17 sarjakuva-albumia.
 Sarjakuva kertoo boheemin Maisan ja kiireisen kotiäidin Kaarinan arjesta. Lukijakunta koostuu pääosin naisista, sillä kohderyhmälle on tarjolla melko vähän sarjakuvia. Keski-ikäisistä naisista kertova sarjakuva on poikkeus, sillä usein sarjakuvat mielletään poikien ja miesten harrastukseksi.
 Sari Luhtanen ja Tiina Paju ovat tehneet yhdessä muitakin sarjakuvia ja kirjoja. Sari Luhtanen on myös kirjailija ja suomentaja. Hän on kääntänyt televisiolle muun muassa  Simpsoneita . Tiina Paju on tehnyt lukuisia kuvituksia kirjoihin ja eri lehtiin.
 Puupäähattu-palkintoa on jaettu vuodesta 1972 lähtien. Nimensä se on saanut Ola Fogelbergin klassisen sarjakuvahahmon Pekka Puupään päähineen mukaan.
 Lue lisää:
 Tamperelainen sarjakuvataiteilija Pauli Heikkilä on kuollut

Maisa ja Kaarina -sarjakuvalle Puupäähattu-palkinto – Keski-ikäisistä naisista kertova strippi on viihdyttänyt lukijoita lähes 30 vuotta


Summary: USA:n ennätyspitkä valtionhallinnon osittainen sulku on syössyt perheitä talousvaikeuksiin ja uhkaa koko kansantaloutta.

Casey Brennan  lisää puita kotinsa avotakkaan. Loimottavat liekit luovat sekä rauhallista tunnelmaa että säästöä lämmityskuluissa.
 Molemmille on Brennanin perheessä nyt tarvetta, sillä Yhdysvaltain valtionhallinnon osittainen sulku on järisyttänyt paitsi perheen talouden myös mielenrauhan.
 – Viime perjantai oli ensimmäinen kerta yli 14 vuoteen, kun en saanut valtiolta palkkaa. Se on leikannut perheemme kuukaudessa saamat tulot alle puoleen normaalista, Brennan sanoo.
 Valtamerten ja ilmakehän tutkimuslaitoksessa, NOAA:ssa työskentelevä Brennan kertoo tilanteen stressaavan sekä häntä että vaimoaan.
 Tuoreen lapsiperheen elämässä olisi ollut kuormitusta ilman taloushuoliakin. Nelikuukautinen  Orin -vauva on juuri aloittanut päivähoidon, ja äiti  Siobhan Forbes  on palannut sairaanhoitajan työhönsä.
 – En olisi voinut kuvitella, että tässä tilanteessa olisin perheemme pääelättäjä, Forbes sanoo ja pakkaa työlaukkuunsa eväät ja rintapumpun.
 Casey Brennan ja Siobhan Forbes sanovat rahoittavansa tulovajetta säästöillään ja luottokorteilla. Seuraava askel voi olla talon panttaaminen tai eläkesäästöihin kajoaminen, jos valtionhallinnon osittainen sulku ei ratkea seuraavan muutaman viikon kuluessa. Nina Svahn / Yle
 Kiinteät kulut juoksevat, palkka ei
 Orin köllöttelee takan edessä leikkimatolla onnellisen tietämättömänä vanhempiensa rahahuolista. Orinin päivähoito maksaa 1 300 dollaria kuukaudessa. Se on maksettava, jos haluaa säilyttää hoitopaikan.
 – Valtaosa kuukausittaisista menoistamme on kiinteitä kuluja, kuten asunto- ja päivähoitokulut. En ole keksinyt, miten niistä voisi säästää. En voi vain ilmoittaa, että esimerkiksi asuntolainaa ei vuoteen lyhennetä, Brennan sanoo.
 Perhe on leikannut menoistaan kaiken ylimääräisen: ravintoloissa ei syödä, eikä joululahjoja juuri annettu. Kodin kylpyhuoneen remonttihaaveet on toistaiseksi haudattu. He ovat myös käyneet syömässä satojen muiden valtionhallinnon työntekijöiden tapaan ilmaisruokaa.
 Valtamerten ja ilmakehän tutkimuslaitoksessa, NOAA:ssa työskentelevä Casey Brennan patistaa käymään muuriväittelyä ilman, että hänen kaltaisiaan valtionhallinnon työntekijöitä lomautetaan. Nina Svahn / Yle
 Washingtonin alueella pakkolomautettuja tai palkatta työskenteleviä on kymmeniä tuhansia, ja heille on jaettu ruokaa useissa eri tilaisuuksissa.
 – Joukossa on yksinhuoltajia, kolmilapsisia perheitä, joiden lapset ovat hoidossa. En käsitä, miten he selviävät taloudellisesti ja silti ylläpitävät lapsille tunnetta normaaliudesta, Forbes sanoo.
 Forbes pelkää, että muutama heidän tuttavaperheistään ei selviä asuntolainoistaan ja voi jopa menettää kotinsa, jos ei valtionhallinnon sulku pian pääty. Casey ja Forbes ovat paikanneet puuttuvia tuloja säästöillään ja käyttämällä ostoksiin luottokortteja.
 – Seuraava luottokorttilasku tulee parin päivän päästä, tilillä on vähemmän rahaa kuin tuo lasku, Brennan kertoo.
 Brennan on soittanut jo luottokorttiyhtiölle ja kertonut tilanteen. Luottokorttiyhtiön virkailija oli ystävällinen, mutta ei pystynyt lupaamaan minkäänlaisia helpotuksia, kirjasi vain asian tiedoksi.
 – Saimme työnantajalta todistuksen, jossa kerrotaan, että kuulun valtionhallinnon sulkemisen takia palkatta oleviin ja pyydettiin ymmärrystä. En tosin tiedä, miten asuntolainoittajat tuollaisiin kirjeisiin suhtautuvat, Brennan naurahtaa.
 ”Väitelkää muurista, mutta päästäkää meidät töihin!”
 Monen muun 800 000 palkatta olevan tapaan, myös Brennan ihmettelee, miten valtion työntekijät ovat joutuneet poliittisen kiistan välikappaleeksi.
 Presidentti  Donald Trump  on ilmoittanut, ettei hyväksy valtionhallinnon rahoituspakettia, jos samalla kongressi ei myönnä rahaa muuriin Meksikon rajalle.
 – Muurista voisi hyvin keskustella ilman, että meidät on lomautettu. Väitelkää, mutta päästäkää meidät töihin!
 Brennanin mukaan nyt on menossa valtava valtionvarojen tuhlaus, koska lopulta myös pakkoloman ajalta palkka maksetaan takautuvasti.
 Yhdysvaltain hallinnossa työskentelevät osoittivat mieltään osittaista hallinnon sulkemista vastaan Washingtonissa 10. tammikuuta 2019. Noin 800 000 työntekijää on jäänyt ilman palkkaa hallinnon osittaisen sulun takia. Nina Svahn / Yle
 Hän myös pitää selvänä, että 800 000 ihmisen pakkoloma kerrannaisvaikutuksineen ei voi olla näkymättä Yhdysvaltain bruttokansantuotteessa.
 The New York Times -lehden  mukaan talousasiantuntijoiden piirissä onkin jo laskettu, että Yhdysvaltain talouskasvu voi pysähtyä, jos valtionhallinnon sulku venyy maaliskuulle.
 Brennan laskee, että hänen perheensä selviää vielä muutaman viikon, mutta sen jälkeen tilanne käy vaikeammaksi ja kuukausittaisista menoista selviämiseksi on mahdollisesti pantattava talo tai ryhdyttävä nostamaan rahaa eläkerahastoista.
 – Jos tämä venyy, sillä on kauaskantoisempia vaikutuksia koko valtiontaloudelle. Sydämestäni toivon, että joku ryhtyy toimimaan aikuismaisesti ja toteaa, että nyt tämä saa riittää.
 Lue myös:
 Yhdysvaltain hallinnon työntekijät jäivät ilman palkkaa – hätä näkyy ruokapankissa ja nettikirpputoreilla
 Trumpin puhe kansakunnalle vaarassa – ei kutsua edustajainhuoneeseen
 Valkoisen talon kokit on lomautettu, joten Trump tilasi omilla rahoillaan pikaruokaa: "300 hampurilaista, tosi paljon ranskalaisia"

Muurikiistan vuoksi lomautetun Casey Brennanin perheen arki pyörii luottokortilla: ”Tilillä on vähemmän kuin seuraava luottokorttilasku”


Summary: Human Rights Watchin vuosittainen raportti arvioi ihmisoikeuksien ja demokratian tilaa maailmassa.

Yksinvaltiaiden yritykset heikentää maidensa demokratiaa huolestutti viime vuonna, kertoo ihmisoikeusjärjestön raportti.
 Human Rights Watchin raportin mukaan johtajat, joille on kasattu valtaa eri maissa, yrittivät heikentää vähemmistöjen, toimittajien ja tuomareiden asemaa eri maissa.
 Esimerkkeinä yksinvaltiaista raportti nostaa esiin presidenteistä Turkin  Recep Tayyip Erdoğanin , Egyptin  Abdel Fattah al-Sisin  ja Filippiinien  Rodrigo Duterten . Näissä kolmessa maassa johtajien politiikkaan kuuluu vastujien vangitseminen tai oikeudenkäynnit tekaistujen syytteiden perusteella.
 Euroopasta myös Puolan ja Unkarin johtajien katsotaan toimillaan heikentäneen maansa demokratiaa.
 Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  mustamaalasi siirtolaisia ja vähemmistöjä ja yritti kiusata tuomareita ja toimittajia, joiden katsoi olevan hänen tiellään, kertoo raportti.
 Vladimir Putinin johdolla Venäjällä puolestaan jatkui tilanne, jossa opposition äänet pysyvät heikkoina.
 Raportissa kehuja saavat maat, jotka reagoivat sauditoimittaja  Jamal Khashoggin  murhaan vähentämällä yhteistyötä Saudi-Arabian kanssa.
 Yhdysvallat ja Kanada päättivät esimerkiksi asettaa maalle sanktioita.
 Presidentti Trumpia kuitenkin arvostellaan siitä, ettei hän suostunut uskomaan oman tiedustelupalvelunsa raporttia, jossa Khashoggin surman tilajaaksi nimetään Saudi-Arabian kruununprinssi. Yhdysvallat ei myöskään lopettanut asekauppojaan maahan, jonka toimien katsotaan lisänneen uhreja Jemenin sodassa.
 Euroopan maista Suomea kehutaan päätöksestä lopettaa asekaupat kuningaskunnan kanssa. Myös Saksa, Hollanti ja Tanska tekivät samanlaisen päätöksen. Lisäksi Saksa asetti 18 saudiviranomaista maahantulokieltoon Schengen-alueella.
 Juttua päivitetään.
 Lähde:  Human Rights Watch

Ihmisoikeusjärjestön vuosiraportti: Yksinvaltiuden nousu huolestuttaa – Suomi saa kehuja asekauppojen torppaamisesta


Yöllä Suomeen saapunut lumimyräkkä on nyt väistynyt eteläisimmästä Suomesta ja on matkannut itään ja kaakkoon.
 Ylen meteorologi  Matti Huutonen  kertoo, että ainakin Kymenlaaksossa ja Etelä-Karjalassa tulee vielä loppupäivän aikana lunta noin 10 senttiä.
 Etelä- ja Lounais-Suomeen on odotettavissa iltapäiväksi enää hajanaisia lumisateita. Sade voi kuitenkin tulla osin myös jäätävänä tihkuna, mikä on syytä ottaa huomioon etenkin maanteillä.
 Matalapaine väistyy Suomesta kokonaan Venäjän puolelle viimeistään yön aikana.
 Huutosen mukaan lumimyräkkä jäi selvästi pelättyä heikommaksi, koska matalapaineen reitti ja ajoitus muuttuivat yön aikana. Lumisadealue liikkui ennakoitua nopeammin ja sateet kulkivat odotettua etelämpää.
 Lunta on tullut kuitenkin mukavasti. Etelä-Suomessa satoi yön ja aamupäivän aikana monin paikoin toistakymmentä senttiä lunta. Eniten lunta satoi Kanta-Hämeessä Jokioisissa, jossa lumensyvyydeksi mitattiin aamupäivällä 14 senttiä.
 Lohjan Porlassa ja Espoon Nuuksiossa lumeensyvyydeksi mitattiin 12 senttiä, Helsinki-Vantaan lentoasemalla 11 senttiä.
 Huutonen kertoo, että lumisateita on odotettavissa myös viikonloppuna, mutta huomattavasti tämänpäiväistä vähemmän.
 Sen sijaan sää kylmenee loppuviikoksi. Seuraavan viiden vuorokauden ennuste kertoo, että silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 5-6 astetta tavanomaista kylmempi.
 Mitään vahvaa korkeapainetta ei ole kuitenkaan tiedossa, vaan sää on pääosin pilvistä.
 – Tukeva talvi on silti jatkossakin. Tämä tietää hyviä hiihtokelejä myös tänne etelään, Huutonen sanoo.
 Seuraamme lumimyräkän kehittymistä hetki hetkeltä  tässä artikkelissa . Voit myös  lähettää meille kuvan  lumituiskun jättämistä jäljistä.

Lumimyräkkä toi eniten lunta Jokioisiin – Kymenlaaksoon ja Etelä-Karjalaan luvassa vielä 10 senttiä lisää


Summary: Pauli Heikkilä tunnettiin muun muassa sarjakuvasta Vanhat herrat, jota julkaistiin Pahkasiassa.

Kirjailija, sarjakuvataiteilija  Pauli Heikkilä  on kuollut. Heikkilä menehtyi keskiviikkona kotonaan Tampereella pitkäaikaiseen sairauteen. Hän oli kuollessaan 62-vuotias.
 Heikkilä oli yksi legendaarisen sarjakuvalehti Pahkasian tekijöistä. Pahkasiassa julkaistiin Heikkilän piirtämää ja yhdessä Markku Paretskoin kanssa käsikirjoittamaa Vanhat herrat -sarjakuvaa.
 Vanhat herrat -sarjakuvaa julkaistiin myös neljässä albumissa. Sarjakuva toi Heikkilälle ja Paretskoille Suomen sarjakuvaseuran Puupäähattu-palkinnon vuonna 1998.
 Jämsässä syntynyt Heikkilä opiskeli ja työskenteli Tampereella. Hän oli perustamassa myös Tapiiri-sarjakuvalehteä.
 Lisäksi Heikkilän tuotantoon kuului muun muassa romaani, teatteri- ja kuunnelmakäsikirjoituksia sekä kuvataidetta.

Tamperelainen sarjakuvataiteilija Pauli Heikkilä on kuollut


Summary: Helsingissä vieraillut Abdelkader Messahel toivoo Euroopan unionilta parempaa puuttumista siirtolaisuuden juurisyihin.

Siirtolaisten joukkokarkotukset Algeriasta herättävät arvostelua.
 YK vaati lokakuussa Algeriaa lopettamaan  välittömästi afrikkalaisten siirtolaisten joukkokarkotukset Nigeriin.
 Algeria on karkottanut vuodesta 2014 lähtien maasta yli 36 000 naapurimaansa Nigerin kansalaista, arvioi  Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö IOM .
 Joulukuun lopussa Algeria puolestaan karkotti  YK:n pakolaisjärjestön mukaan  Saharan aavikolle sata siirtolaista, joista suurin osa oli syyrialaisia. Algerian hallitus sanoi, että osaa heistä epäiltiin yhteyksistä jihadistiryhmiin.
 Noin viikko sitten Suomessa vieraillut Algerian ulkoministeri  Abdelkader Messahel  vahvistaa, että Algeria toteuttaa aktiivista käännytyspolitiikkaa.
 – Karkotamme sadoittain laittomia siirtolaisia. Olemme erittäin tarkkaavaisia kansallisen turvallisuuden suhteen. Sitä vaatii nykyinen massiivinen laiton maahanmuutto, jossa ovat mukana salakuljettajat ja toisinaan myös terroristit, Messahel sanoo Ylen haastattelussa.
 Algerian ulkoministeri Abdelkader Messahel vieraili Helsingissä 11. tammikuuta. Juho Takkunen / Yle
 "Järjestöt sanovat, mitä sanovat"
 Siirtolaisia on kuljetettu busseilla esimerkiksi pääkaupunki Algerista yli 1 000 kilometriä etelämmäs ja karkotettu Saharaan.
 Algerialla on ulkoministerin mukaan palautussopimuksia esimerkiksi Nigerin ja Malin kanssa. Messahel vakuuttaa, että Algeria toteuttaa karkotuksia ihmisarvoa kunnioittaen.
 Uutiset ja kansalaisjärjestöraportit paikan päältä kertovat toista. Esimerkiksi uutistoimisto AP  uutisoi viime kesänä , että tuhansia siirtolaisia oli laitettu pitkän bussimatkan jälkeen kävelemään aavikon halki rajan yli Nigeriin paahtavissa olosuhteissa.
 – Algeria toteuttaa politiikkaansa järjestäytyneellä tavalla ja yhteistyössä lähtömaiden kanssa. Kansalaisjärjestöt sanovat mitä sanovat, en ota siihen kantaa, Messahel sanoo Ylelle.
 Miksi Algeria näkee siirtolaisuuden kansallisena turvallisuusuhkana?
 – Laittoman siirtolaisuuden, järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin sekä näiden rahoituksen välillä on yhteyksiä, joiden kokonaisuudesta on tullut vakava uhka, ulkoministeri selittää.
 EU:lle toive juurisyihin puuttumisesta
 Algeriassa elää  arviolta 25 000–100 000 luvatonta siirtolaista  pääosin suurtyöttömyydestä kärsivistä Länsi-Afrikan maista, kuten Nigeristä. Heistä moni työskentelee pimeästi esimerkiksi rakennustyömailla.
 Lisäksi Algerian kautta  kulkee pieni osa  Eurooppaan pyrkivistä siirtolaisista, esimerkiksi syyrialaisia.
 Algeriassa oli viime vuonna IOM:n tietojen mukaan noin 6 000 turvapaikanhakijaa.
 – Algeria on ollut aiemmin siirtolaisuuden lähtömaa, mutta siitä on tullut läpikulkumaa ja nykyisin myös siirtolaisten määränpää, Messahel sanoo.
 Luvaton maahantulo ja oleskelu on Algeriassa kielletty lailla, ja aloite luvattomasti maassa oleskelevien aseman laillistamiseksi ei ole edennyt. Algerialla  ei myöskään ole turvapaikkajärjestelmää säätelevää lakia .
 Maassa laittomasti oleskelevia siirtolaisia Algerian hallituksen ja hyväntekeväisyysjärjestöjen ruokailussa Algerissa kesäkuussa. AOP
 Messahel näkee, että nykyinen muuttoliike Afrikan ja Euroopan välillä on seurausta EU-maiden politiikasta: Euroopan unionin tiukentuneesta rajavalvonnasta ja maahanmuuttopolitiikasta Schengen-alueineen ja Frontex-rajavalvontaoperaatioineen.
 – Välimeren kahden rannan välillä liikkuvuutta on vähemmän kuin ennen. Laittomasta siirtolaisuudesta on tullut väistämätöntä, Messahel arvioi.
 Euroopalta Messahel haluaa tehokkaampaa siirtolaisuuden syihin puuttumista. Salakuljettajien toimintaan, konflikteihin ja lähtömaiden köyhyyteen pitäisi puuttua yhdessä.
 Messahel keskusteli perjantaina ulkoministeri  Timo Soinin  (sin.) ja tasavallan presidentin  Sauli Niinistön  kanssa muuttoliikkeestä. Keskusteluissa puhuttiin myös muun muassa terrorismin vastaisesta taistelusta, radikalisaation ehkäisemistä ja kansainvälisistä kysymyksistä, kuten Libyan tilanteesta.
 Neuvotteluja Länsi-Saharasta
 Ulkopolitiikan saralla Algeria on osallistunut aktiivisesti neuvotteluihin Marokon miehittämästä Länsi-Saharasta. Entisen Espanjan siirtomaan asemasta käynnistettiin joulukuussa kuuden vuoden tauon jälkeen neuvottelut Marokon, Algerian, Mauritanian ja itsenäisyyttä ajavan Polisario-rintaman välillä.
 Polisario-rintama on halunnut järjestää  Länsi-Saharan asemasta kansanäänestyksen , mutta Marokko on kieltäytynyt siitä. Algeria kannattaa Polisarion ja Marokon välisiä neuvotteluja sekä kansanäänestyksen järjestämistä Länsi-Saharassa.
 – Kyse on ei-autonomisesta alueesta, kolonisaation purkautumisesta ja sahrawi-kansan itsemääräämisoikeudesta, Messahel linjaa.
 Sahrawit ovat Länsi-Saharan alkuperäiskansa, joista osa on  elänyt vuosikymmeniä pakolaisleireissä  Algeriassa.
 Varoituksia talouskriisistä
 Algerian taloustilanne on kehittynyt viime vuosina heikkoon suuntaan, ja  jopa kehittyvästä talouskriisistä on varoiteltu .
 Taustalla on Algerian riippuvaisuus öljystä, jonka hinta on pudonnut vuodesta 2014 lähtien. Algerian viennistä valtaosa koostuu öljystä ja maakaasusta.
 Ratkaisuna on ulkoministeri Messahelin mukaan talouden monipuolistaminen. Algeria kehittää esimerkiksi matkailualaa houkuttelemalla kiinalaisia turisteja.
 Lisäksi Algeria haluaa mekanisoida elintarvikkeiden tuotantoa. Tässä Algeria ja Suomi ovat tehneet yhteistyötä, sillä maassa toimii suomalais-algerialainen Sampo-Rosenlew'n viljapuimuritehdas.
 – Suomella on maataloudesta ja vesivarojen hoidosta kokemusta, joka kiinnostaa meitä. Samoin koulutus on kiinnostava yhteistyön ala, Messahel mainitsee.
 Yle Uutisgrafiikka
 Valtatie Saharan läpi
 Algerian talouteen voi tuoda piristystä myös Algerista Nigerian Lagosiin rakennettava Trans-Sahara -valtatie, josta 400 kilometriä on vielä kesken Nigerissä. Valtatie nopeuttaa huomattavasti kuljetuksia Länsi-Afrikkaan.
 – Kuljetukset voivat kestää puolitoista kuukautta meriteitse Barcelonasta, Marseillesta tai Genovasta Lagosin, Cotonoun tai Lomén satamiin. Saharan valtatietä pitkin saman tuotteen matka kestää viikon, ulkoministeri Messahel vertaa.
 Hän arvelee tiestä olevan hyötyä myös Algerian rajojen ja maahanmuuton valvonnassa.
 – Ihmiset, jotka eivät kulje tietä pitkin, ovat epäilyttäviä, Messahel sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Siirtolaispolitiikan raju seuraus: Algeria on jättänyt yli 13 000 ihmistä nääntymään nälkään ja janoon Saharassa
 Aiheesta muualla:
 Jeune Afrique:  Algérie : les autorités rejettent les « assertions » de l’ONU sur les expulsions de migrants

Algerian ulkoministeri siirtolaisten karkotuksista Ylelle: "Olemme erittäin tarkkaavaisia kansallisen turvallisuuden suhteen"


Summary: Jokinen on pääesikunnan valmiuspäällikkö. Komentajan nimittää presidentti.

Ylen tietojen mukaan valtioneuvosto esittää ilmavoimien uudeksi komentajaksi prikaatikenraali Pasi Jokista. Asiasta kertoi eilen STT, ja Yle on saanut asialle vahvistuksen.
 Komentajan nimittää tasavallan presidentti, ja asia on presidentin esittelyssä perjantaina.
 Jokinen on aloittanut sotilasuransa hävittäjälentäjänä Karjalan lennostossa. Hän on toiminut muun muassa ilmavoimien teknisen koulun johtajana, operaatiopäällikkönä ilmavoimien esikunnassa ja on parhaillaan pääesikunnan valmiuspäällikkönä.
 Ilmavoimien komentaja vaihtuu näillä näkymin huhtikuussa, kun nykyisen komentajan Sampo Eskelisen tehtävä päättyy. Eskelinen ei hakenut tehtävään jatkoa. Häntä epäillään palvelusrikoksesta Lemmenjoen vapaaehtoisen harjoituksen yhteydessä.
 Puolustusministeriö aikoo kuulla Eskelistä lähiaikoina harkitakseen, voiko hän jatkaa tehtävässään huhtikuuhun asti oikeusprosessin ajan.

Ilmavoimien uudeksi komentajaksi nousemassa Pasi Jokinen


Summary: Mahdollisia varkauden kohteita on saattanut olla esimerkiksi yhdysvaltalaisen teleoperaattorin T-Mobilen robottilaitteisto, kertoo Wall Street Journal -lehti.

Yhdysvaltain oikeusministeriö tutkii väitteitä, joiden mukaan kiinalainen teknologiajätti Huawei olisi varastanut salaista teknologiaa yhdysvaltalaisilta kauppakumppaneiltaan, kertoo Wall Street Journal -lehti.
 Lehden mukaan mahdollisia varkauden kohteita on saattanut olla esimerkiksi yhdysvaltalaisen teleoperaattorin T-Mobilen robottilaitteisto. Robottilaitteistoa käytetään älypuhelinten testaukseen.
 Rikostutkinta voi johtaa syytteeseen Huaweita vastaan. Lehti perustaa tietonsa asiaa läheltä seuranneisiin nimettömiin lähteisiin.
 Yhdysvaltain oikeusministeriö ei ole vahvistanut tai kommentoinut väitteitä.
 Huawei on muistuttanut lausunnossaan sopineensa kiistan T-Mobilen kanssa vuonna 2017.
 Lakiesitys Huawein rajoittamiseksi
 Tutkinnan eteneminen on yksi askel Huaweita koskevassa kansainvälisessä kiistassa, joka on ajanut yhtiötä yhä ahtaammalle.
 Keskiviikkona joukko yhdysvaltalaisia kongressiedustajia teki myös lakiesityksen, joka kieltäisi muun muassa yhdysvaltalaisten mikrosirujen ja muiden komponenttien toimittamisen sellaisille Kiinan teknologiajäteille, joiden epäillään kiertävän Yhdysvaltain asettamia pakotteita tai vientilakeja.
 Lakiesityksessä mainitaan nimeltä muun muassa Huawei ja kiinalaisyhtiötä ZTE:.
 Kiinan ulkoministeriö paheksui lakiesitystä ja syytti Yhdysvaltoja hysteriasta.
 Yhtiön epäillään rikkoneen Iranin-vastaisia talouspakotteita
 Yhdysvallat on jo pitkään syyttänyt Kiinaa teknologiavarkauksista ja epäillyt, että Huawein laitteita käytetään Yhdysvaltojen vakoiluun.
 Yhdysvaltojen ja Kiinan välit ovat kiristyneet entisestään sen jälkeen kun Huawein globaali talousjohtaja ja yhtiön perustajan tytär  Meng Wanzhou  pidätettiin Yhdysvaltain pyynnöstä Kanadassa joulukuussa.
 Yhtiön epäillään rikkoneen Yhdysvaltojen Iranin-vastaisia talouspakotteita.

Lehti: Yhdysvallat tutkii, varastiko kiinalainen teknologiajätti Huawei salaista teknologiaa


Summary: Selvityksestä ilmenee, että nykyiset tulorajat estävät opiskelijoita tienaamasta niin paljon kuin he haluaisivat.

Opintotuen tulorajoja voitaisiin nostaa reippaasti, ilmenee  Palkansaajien tutkimuslaitoksen julkistamasta selvityksestä .
 Selvityksen mukaan opintotuen tulorajoja voitaisiin nostaa esimerkiksi 50 prosentilla, jolloin yhdeksän opintotukikuukauden tuloraja olisi 18 000 euroa. Tällöin opiskelijat tienaisivat aiempaa enemmän ja julkisyhteisöjen verotulot kasvaisivat.
 Opintotuen tulorajalla tarkoitetaan enimmäissummaa, minkä opiskelija saa ansaita nostaessaan opintotukea.
 Raportista ilmenee, että nykyiset tulorajat estävät opiskelijoita tienaamasta niin paljon kuin he haluaisivat ja vaikutukset näkyvät laajassa osassa opiskelijoiden tulojakaumaa.

Selvitys: Opintotuen tulorajoja voisi nostaa jopa 50 prosentilla – nykyiset rajat estävät opiskelijoita tienaamasta


Summary: Myös pelko, suru ja viha nostavat kasvoille samanlaisia ilmeitä kaikkialla maailmassa.

Ihmisten kasvot ilmaisevat tunteita tuhansilla tavoilla, mutta vain 35 ilmettä sanoo täsmälleen samaa maailman kaikissa kulttuureissa, kertoo tuore yhdysvaltalaistutkimus.
 Sen mukaan inho tunnistetaan kaikkialla yhdestä ilmeestä. Ilolle sen sijaan on 17 yleismaailmallista ilmettä. Minkään muun tunteen näyttämiseen ei ole yhtä monta koko ihmiskunnalle yhteistä tapaa.
 – Se oli hieno havainto. Sehän todistaa, miten monimutkainen tunne ilo on. Inho on vain inhoa, mutta ilo on sosiaalista liimaa, sanoo  Ohion osavaltioyliopiston  professori  Aleix Martinez .
 Pelon ilmaisemiseen on kolme yhteistä ilmettä, yllättymiseen neljä ja sekä suruun että vihaan viisi, kertoo  IEEE Transactions on Affective Computing  -julkaisussa ilmestynyt tutkimus.
 Kasvolihakset pystyvät yli 16 000 yhdistelmään
 Tutkimusta varten laadittiin tunteita kuvaavien englanninkielisten sanojen luettelo, kaikkiaan 821 sanaa, ja ne käännettiin espanjaksi, kiinaksi, farsiksi ja venäjäksi.
 Sanoille etsittiin vastaavia kasvonilmeitä 31 maasta Amerikoista, Euroopasta, Aasiasta ja Australiasta. Internetin hakukoneilla haarukoitiin 7,2 miljoonaa kasvokuvaa eri kulttuureista.
 Afrikkaa ja joitakin syrjäisiä alueita ei voitu ottaa mukaan, koska niistä ei tutkijoiden mukaan ollut verkossa kyllin paljon ilmeikkäitä kuvia.
 Aineistosta löytyi algoritmien avulla 16 384 yhdistelmää, jotka kasvojemme lihakset pystyvät tuottamaan. Martinez arveli, että yhdistelmien joukosta löytyisi ainakin satoja, jotka ovat kaikille kulttuureille yhteisiä. Tulos oli yllättäen vain 35.
  Tämän Essenin kukkamarkkinoilla iloinneen naisen ilmeestä ei erehdyttäisi missään.  Felix Heyder / EPA
 Tunteet liukuvat
 Ihmislajin perustunteita, joista ilmeetkin kertovat, on tieteessä vakiintyneen käsityksen mukaan vain muutamia.
 Kiinassa 200-luvulla ennen ajanlaskun alkua laaditussa kirjoituksessa ne olivat ilon, vihan, surun, pelon ja rakkauden lisäksi pitämisen ja vastenmielisyyden tunteet. Sittemmin psykologiassa on päädytty kuuteen: iloon, vihaan, suruun, pelkoon, hämmästykseen ja inhoon.
 Yhdysvaltalaisen  Berkeleyn yliopiston  toissavuotisen tutkimuksen mukaan kirjo on kuitenkin moninkertainen, 27.
 Tutkijat laativat tuloksistaan  interaktiivisen kartan . Tunteet eivät ole erillisiä saaria, vaan niiden välillä on liukumia, esimerkiksi kauhusta suruun tai huvittuneisuudesta ihailuun, he sanoivat.
 Nostalgian tunteesta ärtymykseen
 Noin 850 ihmistä jaettiin kolmeen koeryhmään ja heille näytettiin muutaman sekunnin videoita tilanteista, joiden voitiin odottaa herättävän tunteita.
 Yli kahdessa tuhannessa videonpätkässä oli synnytyksiä ja vauvoja, kosintoja ja häitä, kärsimystä ja kuolemaa, käärmeitä ja hämähäkkejä, uhkarohkeita temppuja, luonnonkatastrofeja ja -ihmeitä, seksiä ja kiusallisia kohtaamisia.
 Pelottaako? Tutkimuksessa heräteltiin tunteita muun muassa käärmevideoilla. Tämä otus kiemurtelee thaimaalaisella käärmetilalla. Diego Azubel / EPA
 Ensimmäinen ryhmä kertoi spontaanisti, mikä tunne kulloinkin nousi päällimmäiseksi. Reaktiot vaihtelivat nostalgian tunteesta ärtymykseen.
 Kakkosryhmä poimi osuvimmaksi katsomansa tunteen noin 40 ehdotuksen joukosta. Ilmeni, että jokainen video herätti vähintään puolessa vastaajista yhtäläisen tunteen.
 Kolmosryhmäläisiä pyydettiin arvioimaan tunteen voimakkuutta asteikolla yhdestä yhdeksään. Videot oli valittu aiemmista ryhmistä saatujen tulosten perusteella niin, että niissä korostuivat ääripäät, kuten positiivinen ja negatiivinen tai mielenrauha ja jännitys.
 Tässä Berkeleyn koko tunnepaletti aakkosjärjestyksessä:
 Ahdistus, empaattinen kipu, esteettinen arvostus, helpotus, himo, huvittuneisuus, hämminki, ihailu, inho, into, ilo, kauhu, kiinnostus, kiusaantuneisuus, kunnioitus, kyllästyneisyys, lumoutuneisuus, mielenrauha, nostalgia, palvonta, pelko, romanttisuus, seksuaalinen halu, suru, tyytyväisyys, viha ja yllättyneisyys.
 Yleismaailmalliseksi tutkijat eivät silti palettiaan väitä, vaan korkeintaan länsimaalaiseksi. Vaikka koehenkilöt olivat iältään ja taustaltaan hyvin kirjava joukko, kaikki olivat kuitenkin yhdysvaltalaisia.

 Kiinnostaako tunteiden neurobiologia?  Suomen lääkärilehdessä  on professori Lauri Nummenmaan artikkeli tunteiden mekaniikasta, vaikutuksesta ja häiriintymisestä.

Tutkimus: Inholle on yksi yleismaailmallinen kasvojen ilme, ilo on ilmeikkäintä


Summary: Pääkaupunkiseudulla on sattunut aamulla vain pieniä peltikolareita.

Pääkaupunkiseudun aamun liikenne on sujunut lumimyräkän aikana hyvin, kerrotaan Helsingin tieliikennekeskuksesta. Keskuksen tietoon on tullut vain pieniä peltikolareita. Vakavilta liikenneonnettomuuksilta on toistaiseksi vältytty.
 – Lumisade taukosi seitsemän aikaan, mikä on auttanut tilannetta. Liikenne on sujunut hyvin eikä kelikään hirveän huono ole ollut. Käytännössä ei ole ollut oikein mitään, kommentoi liikennepäivystäjä  Antti-Jussi Palmroos .
 Palmroosin mukaan liikennettä on ollut tänä aamuna selvästi vähemmän kuin tavanomaisena torstaiaamuna.
 – Liikennettä on ollut ehkä saman verran kuin yleensä perjantainaamuna.
 Palmroos arvioi, että autoilijat ovat todennäköisesti jääneet aamulla kotiin tekemään etäpäivää tai menneet jollain muulla tavalla töihin.
 Tieliikennekeskuksen havaintojen mukaan myös raskas liikenne on sujunut hyvin.
 Raitiovaunut myöhästelevät iltapäivään saakka
 Voimakas lumentulo on hankaloittanut enemmän juna- ja raitiovaunuliikennettä. Junat ovat myöhästelleet raiteille sataneen lumen vuoksi ja VR on hälyttänyt ylimääräisiä puhdistajia siivoamaan lunta raiteilta.
 HSL:n mukaan  useita raitiolinjoja on myöhässä lumisateen takia. Myöhästymiset jatkuvat pitkälle iltapäivään saakka.
 Lähijunaliikenne Karjaan ja Hangon välillä on poikki ratajärjestelmässä havaitun vian vuoksi. Rataosuuden lähijunat korvataan busseilla. Linja-autot lähtevät rautatieasemilta ja kiertävät väliasemien kautta.
 Lentoliikenne on sujunut aamulla hyvin ja täsmällisyys on ollut lähes normaalilla tasolla Helsinki-Vantaan lentoasemalla, kertoo  Finavia . Iltapäiväliikenteeseen voi kuitenkin vaikuttaa mahdolliset jäiset olosuhteet.
 Tämänhetkisten ennusteiden mukaan iltapäivällä lumisade voi muuttua jäätäväksi tihkuksi, jonka vuoksi lentokoneiden moottoreita voidaan joutua sulattamaan lentojen välillä. Tämä hidastaisi lentoliikennettä merkittävästi.
 Martti Kainulainen / Lehtikuva

Lumimyräkkä ei ole aiheuttanut vakavia liikenneonnettomuuksia, juna- ja raitiovaunuliikenne vaikeuksissa


Summary: Torstain vastaisena yönä on tupruttanut massoittain lunta. Julkaisemme lukijoiden kuvia komeista lumikuorrutteista.

Lähetä meille kuva torstain lumituiskun jättämistä jäljistä. Lumirintama pyyhki ennen päivän valkenemista eteläistä Suomea niin, että esimerkiksi Helsinki-Vantaan lentokentällä lunta oli satanut aamuseitsemään mennessä jopa 12 senttiä. Aamun tunteina lumisadealue on liikkunut Kaakkois-Suomeen.
 Saiko lintulautasi myräkässä lisää korkeutta tai muuttuiko autosi keula pihatiellä lumiauraksi? Tai ottiko perheen kuopus lumikylvyn vastasataneessa kinoksessa? Koostamme kuvista jutun Ylen verkkosivuille. Ylen kuvajoukkoistusten  pelisäännöt löydät täältä .
 Lue lisää:
 Meteorologi: Pääkaupunkiseudulla pahin lumipyry alkaa olla ohi, vakavilta onnettomuuksilta vältytty – Yle seuraa lumimyräkkää hetki hetkeltä
 Junavuoroja ja kymmeniä lentoja peruttu, koko aurauskalusto käytössä, pelastuslaitos ja poliisi valmiina: Edessä on hurja lumimyräkkä

Tuiskun jälkeen – lähetä meille kuva!


Summary: Kim Jong Chol on Pohjois-Korean johtava neuvottelija Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean välisissä ydinaseriisuntaneuvotteluissa.

Pohjois-Korean korkeassa asemassa oleva edustaja on saapunut Pekingiin, josta hänen odotetaan jatkavan Yhdysvaltoihin, eteläkorealainen uutistoimisto Yonhap kertoi.
 Uutistoimistojen mukaan kyseessä on Pohjois-Korean johtava neuvottelija  Kim Jong Chol , joka on mukana Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean välisissä ydinaseriisuntaneuvotteluissa.
 Yhdysvaltain ja Etelä-Korean viestimet  kertoivat aiemmin,  että Yhdysvaltain ulkoministerin  Mike Pompeon  ja Pohjois-Korean Kim Jong Cholinon määrä tavata perjantaina Washingtonissa.
 Kaksikon on tarkoitus keskustella uudesta huippukokouksesta Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  välillä.
 On epäselvää, vieraileeko Cholin myös Valkoisessa talossa.
 Aiemmin tammikuussa Kim Jong-un lupasi  seuraavan tapaamisensa Trumpin kanssa johtavan tuloksiin, jotka tulevat miellyttämään kansainvälistä yhteisöä.
 Trump on kertonut, että seuraavan tapaamisen paikasta käydään neuvotteluja. Esillä ovat olleet esimerkiksi Vietnamin Hanoi, Thaimaan Bangkok sekä Yhdysvalloissa Havaiji.

Uutistoimisto: Pohjois-Korean neuvottelija matkalla Yhdysvaltoihin


Summary: Tulevaisuudessa työllisyyspalvelut ovat siirtymässä maakunnille ja ne haluttaisiin avata kilpailulle.

Työllisyyden hoidon siirtäminen maakunnille on huono ajatus, sillä palvelujen tulisi olla mahdollisimman lähellä ihmistä. Siirrossa menetettäisiin jo tehty palveluiden kehittämistyö.
 Näin lausuivat Itä-Lapin kuntayhtymän edustajat tammikuun alkupäivinä työministeri  Jari Lindströmille . Työllisyys- ja yrityspalvelut olisivat tulevaisuudessa maakuntien vastuulla ja avoimessa kilpailussa.
 Itä-Lapin kuntapäättäjillä on vankka kokemuspohja. Kun Lapin viidelle kunnalle annettiin mahdollisuus hoitaa pitkäaikaistyöttömien palvelut itse, sujui se muuta maata tehokkaammin.
 Lapin alueellinen työllistämiskokeilu järjestettiin syksystä 2017 vuoden 2018 loppuun Rovaniemellä, Kemissä, Torniossa, Kemijärvellä ja Sodankylässä. Jo vuodessa kokeilukuntien pitkäaikaistyöttömyys oli laskenut nopeammin kuin keskimäärin koko maassa.
 Elokuussa 2018 pitkäaikaistyöttömiä oli 31 prosenttia edellisvuoden elokuuta vähemmän. Koko Suomessa vastaava luku oli 28 prosenttia.
 Kemijärvellä pitkäaikaistyöttömien määrä puolittui
 Esimerkiksi elinkeinoelämän vaikeuksissa kamppaileva Kemijärvi sai yli puolet pitkäaikaistyöttömistään pois tilastoistaan vuoden aikana. Laskua oli 152:ta 72:een.
 Kemijärvelläkin nähdään, että työllisyyspalveluiden tulisi jatkossakin toimia kuntalaista mahdollisimman lähellä.
 – Kunnat tuntevat asukkaansa, Kemijärven työllisyyskoordinaattori  Heli Björkman  muistuttaa.
 Björkmanin mukaan Kemijärven hyvä kehitys jatkui loppuvuotta kohti, sillä hieman ennen kokeilun loppua, marraskuussa, tilastoista oli saatu pois vielä 15 pitkäaikaistyötöntä lisää.
 Sodankylässä pitkäaikaistyöttömien määrä väheni jopa kuusikymmentä prosenttia vuoden aikana.
 Kokeilussa oli myös mukana kolme Lapin suurinta kaupunkia. Rovaniemellä, Kemissä ja Torniossa oli elokuussa 2018 pitkäaikaistyöttömiä reilut neljännes edellistä vuotta vähemmän.
 Työllisyyspalveluiden siirtämistä osille kuntia TE-toimistojen sijaan kokeiltiin koko Suomessa puolentoista vuoden ajan.
 Lähteet: Lapin Ely-keskuksen työllisyyskatsaukset ja valtioneuvoston laatima  Työvoima- ja yrityspalvelujen alueellisten kokeilujen toiminta- ja arviointitutkimus.

Tuloksia jo vuodessa, kun kunnat saivat kokeilla itse pitkäaikaistyöttömyyden kitkemistä – nyt hyvän systeemin pelätään murenevan


Summary: Yliopistollisissa sairaaloissa jätteiden hyötykäytön aste on onnistuttu nostamaan jopa yli puoleen. Pienessä sairaalassa ympäristövastuu voi olla vaikkapa näppäriä innovaatioita.

Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin kuntayhtymä (PSSHP)

Länsi-Pohjan keskussairaalassa Kemissä syntyy vuosittain reilusti yli kaksisataa tonnia jätettä erilaisista sairaalan toiminnoista: käytettyjä kertakäyttöastioita ja -tekstiileitä, hygieniatuotteita, pakkausmateriaaleja. Jätettä syntyy myös sairaanhoidollisista operaatioista, kuten leikkauksista.
 Erityisen jätteen, kuten esimerkiksi kudosten, käsittelylle sairaaloissa on omat määräyksensä. Tavanomaisempien jätteiden lajitteluun on Länsi-Pohjassa kiinnitetty huomiota jo vuosia.
 – Se näkyy kaikille ihan arkipäivässä esimerkiksi siinä, että jätesäkit on värikoodattu kertomaan siitä, mitä jätettä mihinkin laitetaan, kertoo kiireellisen hoidon palvelulinjan johtaja  Outi Nyberg  Mehiläinen Länsi-Pohja Oy:stä.
 Nybergin mukaan ympäristöasiat vaikuttavat toimintaan ja ajatteluun kaikissa yksiköissä, mutta erityisesti leikkaussalitoiminnassa, josta Nyberg itse vastaa Länsi-Pohjan keskussairaalassa. Hänen mukaansa ympäristöajattelusta on tullut suorastaan talon tapa.
 – Nämä eri yksiköt ja ennen kaikkea niissä toimivat ihmiset ovat niitä, jotka oikeasti vaikuttavat siihen, miten esimerkiksi kierrätys toimii.
 Hyödyntämisaste vaihtelee
 Pontevasta lajittelusta huolimatta suurin osa Länsi-Pohjan keskussairaalassa syntyvästä jätteestä päätyy polttoon Oulun jätteenpolttolaitokselle. Reilusta paristasadasta tonnista jätettä noin neljännes pystytään hyödyntämään materiaalikierrätyksen tai suoran uusiokäytön kautta.
 Esimerkiksi HUS:issa hyödyntämisaste on hieman alle 50 ja Pohjois-Savon sairaanhoitopiirissä Kuopion yliopistollisessa sairaalassa noin 50 prosenttia. Lukemat ovat hyviä, sillä  Tilastokeskuksen tuoreimman jätetilaston  mukaan kaikkien suomalaisten tuottamista yhdyskuntajätteistä noin 41 prosenttia päätyy hyödynnettäväksi kierrätyksen kautta. Polttamisen osuus on viime vuosina ollut kasvussa.
 – Hyödyntämisaste on tällä hetkellä ihan kohtuullisen hyvä, mutta paranee vielä kun saamme alipaineisen keräysjärjestelmän kattamaan kaikki yksiköt, sanoo Kuopion yliopistollisen sairaalan ympäristöpäällikkö  Jukka Collan .
 Kuopion yliopistollisessa sairaalassa palava jäte kerätään kiinteistöihin asennetulla kuljetinjärjestelmällä, jossa jätekuiluihin lajiteltu energiajae kuljetetaan murskattavaksi jätehalliin ja edelleen poltettavaksi Leppävirran jätevoimalaitokselle.
 Yksi este jätteen tehokkaamman hyödyntämisen tiellä voivat olla esimerkiksi pitkät kuljetusmatkat käsittelylaitoksille. HUS:issa iso osa materiaalihyödynnettävästä jakeesta on biojätettä. Länsi-Pohjassa biojätteestä vain osa kerätään erikseen jätekeskus Jäkälässä kompostoitavaksi. Loput päätyvät poltettavan jätteen sekaan.
 Jäkälässäkin tosin  ollaan luopumassa  erilliskerätyn biojätteen kompostoinnista. Jatkossa sitä kuljetetaan reilun sadan kilometrin päähän Oulun Ruskoon, missä Gasum tuottaa siitä biokaasua.
 Sairaalamuovien keräys ei kannata
 Osassa sairaaloista on aloitettu muovijätteen erilliskeräys. Ongelmana on kuitenkin se, että iso osa sairaaloiden muovijätteestä ei tahdo kelvata jälleenkäsittelylaitoksille.
 – Terveydenhuollon pakkausmuovit eivät kuulu tuottajavastuullisesti kierrätettäväksi Rinki Oy:n kautta. Ainoastaan elintarviketeollisuuden muovit kelpaavat, koska Rinki saa niistä tuloja pakkauksia tuottavien kautta. Terveydenhuollon muoveissa on myös oma hygienianäkökulmansa, joten niiden energiaksi hyödyntäminen on paras käsittelytapa, kertoo Jukka Collan KYSistä.
 Oma lukunsa ovat terveydenhuollossa syntyvät erityisjätteet. Esimerkiksi osa leikkaussalien kudosjätteestä voidaan toimittaa polttolaitokselle, kuten KYS:issä tehdään.
 Länsi-Pohjan keskussairaalaa lähinnä sijaitseva polttolaitos Oulussa ei kuitenkaan pysty vastaanottamaan sairaalan kudosjätettä, sillä se vaatisi erillisen syöttölinjan.
 Perämeren Jätehuolto Oy:n toimitusjohtajan  Tuija Ahrikkalan  mukaan jäteyhtiö voisi haudata sairaalassa syntyvää biohajoavaa jätettä kaatopaikan penkkaan kuten ennenkin, mutta Pohjois-Suomen aluehallintovirasto ei ole myöntänyt siihen poikkeuslupaa. Valitus lupapäätöksestä on tällä hetkellä korkeimman hallinto-oikeuden käsiteltävänä.
 – Biohajoavaa jätettä kertyy varsin vähän kaikkeen kaatopaikkajätteeseen suhteutettuna. Siinä mielessä sen kuljettaminen pienissä erissä jopa satojen kilometrien päähän ei välttämättä ole kovin mielekästä, Ahrikkala sanoo.
 Kekseliäästi lisää käyttöikää instrumenteille
 Länsi-Pohjan ja myös Lapin keskussairaalan leikkaussaleissa käytetään pääsääntöisesti kestäviä, uudelleenkäytettäviä instrumentteja. Esimerkiksi vanhoja käytöstä poistettuja instrumentteja saatetaan lahjoittaa katastrofialueille, opetuskäyttöön tai vaikkapa taideprojektien raaka-aineeksi.
 Kertakäyttöisiäkin välineitä joudutaan toki käyttämään esimerkiksi päivystyksessä, missä tarvittavaa leikkausvälinesettien määrää on vaikea arvioida etukäteen. Isommissa sairaaloissa pullonkaulaksi voi muodostua välinehuollon kapasiteetti, sillä leikkausvälinesettien puhdistaminen ja desinfiointi vaatii myös käsityötä.
 Pieniä säästöjä ja hyötyjä saadaan myös ihan tavallista maalais- tai kaupunkilaisjärkeä käyttämällä. Esimerkiksi leikkaussaleissa käytettäviä saksia ei ole pakko heittää metallikeräykseen, vaikka ne eivät enää kelpaisi leikkaussalikäyttöön.
 – Mietitään, voidaanko niitä käyttää jossakin toisessa yksikössä jonkun muun asian leikkaamiseen. Esimerkiksi haavanhoitotarvikkeiden leikkaamiseen ei tarvi olla niin erityissakset kuin ohuiden lankojen leikkaamisessa [leikkaussalissa], vinkkaa Outi Nyberg.

Sairaalat tekevät töitä jätemääriensä pienentämiseksi – parhaissa hyötykäyttöön saadaan jo puolet jätteistä


Summary: Unen on aiemminkin huomattu vaikuttavan sydänriskeihin.

Alle kuusituntisia yöunia nukkuvat ja rikkonaisista yöunista kärsivät saattavat olla muita suuremmassa vaarassa sairastua sydän- ja verisuonitauteihin, tuore tutkimus osoittaa.
 Unen on aiemminkin huomattu vaikuttavan sydänriskeihin, mutta nyt julkaistussa tutkimuksessa havainnot perustuvat sydämen kaiku- ja tietokonekerroskuvaukseen sekä unimittauksiin. Tutkimukseen osallistui 4 000 keskimäärin 46-vuotiasta miestä ja naista.
 Tulosten perusteella osallistujilla, jotka nukkuivat alle kuusituntisia yöunia, oli valtimoissaan ateroskeleroosia kolmanneksen todennäköisemmin kuin osallistujilla, jotka nukkuivat 7–8-tuntisia yöunia.
 Valtimoita ahtauttavaa ja sydänoireisiin johtavaa ateroskleroosia oli myös osallistujilla, jotka kärsivät rikkonaisista yöunista.
 Yhteydet havaittiin senkin jälkeen, kun analyysissa huomioitiin sydän- ja verisuonitautien perinteiset riskitekijät, mutta tästä huolimatta on mahdollista, että unen määrän ja laadun lisäksi moni muukin seikka on voinut vaikuttaa yhteyksiin.
 Koska uni- ja ateroskleroosihavainnot perustuvat mittauksiin, tulokset ovat kuitenkin uskottavia ja luotettavampia kuin monet aiemmat tutkimukset.
 Tutkimus julkaistiin  Journal of the American College of Cardiology -lehdessä . Uutispalvelu Duodecim

Vähän nukkuvat suurentuneessa sydän- ja verisuonitautien vaarassa


Summary: Osa harjoitukseen osallistuneista kokee olleensa vaarassa.

Osa Karjalan lennoston syksyllä 2017 Lemmenjoella järjestämään harjoitukseen osallistuneista kokee harjoituksen aiheuttaneen vaaraa osallistujille,  kertoo Savon Sanomat . Lehti on haastatellut harjoituksessa mukana olleita henkilöitä.
 Lehden tietojen mukaan Karjalan lennoston entisestä komentajasta Markus Päiviöstä kirjatut rikosilmoitukset sisältävät myös fyysisiä tilanteita ja jopa kokemuksen hengenvaarasta.
 Kyse oli liikuntaohjelman aikana joen rannalla annetusta taakse poistu -käskystä sekä läpi harjoituksen jatkuneesta sanallisesta arvostelusta. Harjoitukseen osallistui 20 vierasta.
 Lennoston silloisen komentajan  epäillään käyttäytyneen  harjoituksessa asiattomasti.  Valtakunnansyyttäjänvirasto on nostanut syytteet  harjoituksen tapahtumista ilmavoimien komentajaa sekä Karjalan lennoston entistä komentajaa vastaan.

Savon Sanomat: Komentaja poistutti Lemmenjoen harjoituksessa jokeen


Summary: Nykyään on pulaa vanhakantaisesta kristillisestä armollisuudesta, kirjoittaa professori Kari Enqvist.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kaupungilla kävelee vastaan paljon ihmisiä, joiden sukujuuret ovat ilmiselvästi muualla kuin Hämeen härkäteillä. Siellä näkee kaikenlaista väriä ja vähemmistöä.
 Lyhyesti: tänä päivänä kaupunkikuva on pullollaan erilaisuutta.
 Muutos on  ollut nopea. Kun ensi kerran näin kotikaupungissani Lahdessa mustan miehen, olin jo yhdeksäntoista. Ainoat turistit olivat neuvostovenäläisiä, jotka kuikuilivat Aleksanterinkadun näyteikkunoita ja keltaisina vilkkuvia liikennevaloja.
 Salpausselän kisojen aikaan notkuin mäkihyppääjien harjoituksissa keräämässä nimikirjoituksia ulkomaalaisilta. Mieleeni jäi ilmielävä japanilainen, joka piirsi vihkooni outoja merkkejä ja myös näytti erilaiselta, japanilaiselta.
 Tästä kaikesta on aikaa puoli vuosisataa.
 Lukiolaisena kävimme eräässä kahvilassa töllistelemässä paikallista nähtävyyttä, Martti-neitiä. Hän esitti meille antaumuksella kliseistä homoa ja myös oli sellainen. Hän ilmoitti hankkineensa tsekkiläisen nahkahameen. Me hihitimme.
 Olimme kuitenkin tiedostavia  nuoria, tyttöystäväni ja minä. Altistamalla itsemme Martti-neidin performanssille viestimme kömpelöllä tavalla hyväksyvämme erilaisuutta. Puolityhjässä kahvilassa, talvisen ja henkisen pimeyden ympäröiminä, meitä kannustivat motiivit, jotka ainakin osin olivat kunnioitettavia.
 Tänä päivänä kulmat vääntää ruttuun pelkkä sukupuolivähemmistöstä vahingossa käytetty väärä termi.
 Nykykatsannossa käyttäydyimme  tietysti poliittisesti epäkorrektisti. Nyt pitää koko ajan miettiä, miten mielenkiintoa saa osoittaa.
 Tänä päivänä kulmat vääntää ruttuun pelkkä sukupuolivähemmistöstä vahingossa käytetty väärä termi. Tummaihoiselta ei saisi tiedustella tämän sukujuurista siinä pelossa, että hän on syntynyt Kontulassa, jolloin kysymys jostakin syystä muuttuu loukkaukseksi.
 Kaikesta joutuu nyt tekemään tiliä loputtomiin.
 Maailma on muuttunut  ilottoman oikeaoppiseksi, jossa ainuttakaan virhettä ei anneta anteeksi. Ei edes vaikka anteeksi pyydettäisiin.
 Kaikesta joutuu nyt tekemään tiliä loputtomiin. Joskus tuntuu kuin metookin olisi synnyttänyt oheisvahinkona niin paljon kunnianloukkauskanteita, että kohta oikeudessa vietetään enemmän aikaa kuin kotosalla.
 Niin paljon sanotaan kuitenkin silkkaa tyhmyyttään tai ymmärtämättömyyttään mutta ilman pahaa tahtoa. Kukapa meistä olisi tässä suhteessa täysin synnitön. Silti ensimmäisen kiven heittäjistä ei ole pulaa.
 Pulaa on sen sijaan vanhakantaisesta kristillistä armollisuudesta.
 Me kaikki me olemme tulokkaita, ja tuon matkan historia on aina yksilöllinen eikä koskaan hävettävä.
 Tosikkomaisen loukkaantumisen kulttuurissa  pitäisi teeskennellä, ettei erilaisuus itse asiassa kiinnosta. Mutta tietysti se kiinnostaa, sillä ihmisiä kiinnostavat toiset ihmiset. Ja jokainen ihminen on ensisijaisesti yksilö eikä minkään ryhmän jäsen.
 Itse kyselen mieluusti, mistä kukin on kotoisin. Toivon tekeväni sen hyväntahtoisesti. Me kaikki olemme tulleet jostakin muualta, kuka kymmenen, kuka sata, kuka tuhat vuotta sitten. Eli kosmisessa mittakaavassa vain hetki sitten.
 Ihmiset ryhmiin jakava etnonationalismi on vitsi. Me kaikki olemme tulokkaita, ja tuon matkan historia on aina yksilöllinen eikä koskaan hävettävä.
 Tummahipiäiseltä kysyisin, mistä hän tai hänen vanhempansa ovat lähtöisin. Oudon sukunimen kuullessani minua kiinnostaa sen merkitys ja alkulähde. En näe tässä mitään väärää vaan kiinnostusta kiehtoviin kohtaloihin.
 Vastavuoroisesti voin kertoa, että omat sukujuureni ovat Jämsän tienoilla, jossa parisataa vuotta sitten orvoksi jäänyt esi-isäni otettiin suutarinkisälliksi. En kuitenkaan kanna otsassani jämsäläisten tai suutarien leimaa; minut määrittää se, mitä olen eikä se, mikä on taustani.
 Tuntuu, että on vain kaksi vaihdetta erilaisuuden kohtaamiseen: värisokea poliittinen korrektius tai hyökkäävä epäluulo.
 Erilaisuuden tunnustaminen  ei merkitse syrjintää. Mutta me luemme toisiamme koko ajan väärin. Ihminen ja sen tulkinta on vaikea oppiaine. Tuntuu, että on vain kaksi vaihdetta erilaisuuden kohtaamiseen: värisokea poliittinen korrektius tai hyökkäävä epäluulo.
 Siksi kaivattaisiin armoa  ja anteeksiantoa, nöyriä hyveitä, joita evankelisluterilainen kirkkomme yrittää julistaa vaikka sen itse on niitä niin vaikea osoittaa. Jokainen meistä voisi omaksua edes rahtusen armollisuutta sekä valmiutta sietää virheitä, joista ihmisen elämä kuitenkin pääosin koostuu.
 Kun ulkomaalaistaustainen mies käyttää lasta hyväkseen, hän on teostaan vastuussa yksilönä, ei jonkin ryhmän edustajana. Kun hän monen vuoden kuluttua astuu vapauteen, kuten kaikki rikolliset joskus tekevät, hän toivottavasti osaa katua.
 Silloin vääjäämättä nousee esille kysymys anteeksiannosta. Mutta tietysti se, mikä olisi eettisesti oikein, voi joskus olla inhimillisesti äärimmäisen vaikeaa.
 Kari Enqvist
 Kirjoittaja on kosmologian professori Helsingin yliopistossa ja tietokirjailija. Hän on kiinnostunut ihmisen paikasta maailmankaikkeudesta ja kaikesta siitä, mikä on liikuttavaa tai ihmeellistä.

Kari Enqvistin kolumni: Pulaa on armosta ja anteeksiannosta


Summary: 1970-luvun talojen tekniikka vanhenee, rakennusten purku on houkutteleva vaihtoehto

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen sekä maa- ja vesirakentaminen

Tästä on kyse Vanhenevat asuintalot tuovat lähivuosina lisää töitä purkualan ammattilaisille Purkajia työllistävät myös teollisuuden saneeraukset ja investoinnit Suomessa puretaan vuosittain viitisen tuhatta rakennusta, purkualalle määrä on tiennyt tasaista kasvua
 Suomen suurimman purkamisiin erikoistuneen yrityksen Delete Group Oyj:n konsernijohtaja  Tommi Kajasoja  kertoo, että lähimmän kymmenen vuoden aikana 50 vuoden iän saavuttaa "iso massa” rakennuksia. Kun rakennukset ikääntyvät, teettää se entistä enemmän töitä purkualan yrityksille.
 – Talot saavuttavat elinkaaren vaiheen, jossa on alettava saneeraata tai purkaa kokonaan uuden tieltä. Esimerkiksi nykyaikaisia energiatehokkaita asuinneliöitä tarvitaan jatkossa lisää, sanoo Kajasoja.
 1970-luvulla valmistuneiden asuin- ja liikerakennusten talotekniikka ei välttämättä enää vastaa enää nykyajan vaatimuksia.
 Purkualan yksi megatrendeistä on kaupungistuminen, mikä tarkoittaa kaupunkeihin lisää asukkaita. Jostain heille pitää saada asuinpaikka.
 – Arvokkaimmilla alueilla kaupunkien keskustoissa tila loppuu kesken, ja kun jotain uudistetaan, niin jotain otetaan alta pois, kuvailee Suomen purkuliikkeiden liiton varapuheenjohtaja  Jani Haapalainen . Hän työskentelee toimitusjohtajana 30 vuotta purkualalla toimineessa Umacon Oy:ssä.
 Purkuhalukkuus on  jo aiemmin noussut esiin  myös taloyhtiöissä, joissa kunnossapito on saattanut jäädä vähälle. Tulee halvemmaksi purkaa entinen ja rakentaa tilalle kokonaan uusi kerrostalo, kuin remontoida vanhaa. Suomen kerrostaloista yli puolet on rakennettu 1960- ja 1970-luvuilla.
 Omakotitaloista paperitehtaisiin
 Purkuliikkeiden asiakkaita ovat muun muassa teollisuusyritykset, rakennusliikkeet ja kunnat.
 – Mikään tietty rakennustyyppi ei korostu purettavien rakennusten joukossa. Aika tasaisesti on kerrostaloja ja esimerkiksi kaupunkien keskustoissa sijaitsevia toimistorakennuksia, kertoo Tommi Kajasosa Delete Groupista.
 – Ja teollisuuden vanhoja rakennuksia, kuten varastoja. Vastaan tulee kaikennäköistä, jolle ei enää ole tarvetta, täydentää Umaconista Jani Haapalainen.
 Lappeenrannan katukuvaa väritti joulukuussa 2018 Teletalon purkutyö. Tommi Parkkinen / Yle
 Deleten viime aikojen kohteita ovat muun muassa Olympiastadionin remonttiin liittyvät purkutyöt, loppusuoralla oleva Äänekosken sellutehtaan purku sekä pian alkava kahden pysäköintihallin purku Helsinki–Vantaan lentoasemalla.
 Umaconia puolestaan työllistää esimerkiksi Lohjan lakkautetun paperitehtaan rakennusten purku. Viime syksynä yritys poisti Kouvolan keskustan katukuvasta puolenkymmentä vanhaa omakotitaloa kerrostalorakentamisen tieltä.
 Sekä Delete että Umacon työskentelevät koko ajan kymmenillä purkutyömailla.
 Työvoimasta pula
 Purkutoimialaa on viime vuosina leimannut muun muassa työvoiman saannin vaikeus. Tilanne on tuttu teollisuuden purkutöihin erikoistuneen Umaconin toimitusjohtajalle Jani Haapalaiselle.
 – Niitä hommia ei opi kuin tekemällä, muuta koulua ei siihen ole. Ammattitaitoisia tekijöitä on hankala löytää.
 Myös Deleten konsernijohtaja Tommi Kajasoja on huomannut samat vaikeudet. Hän tosin varovasti ennakoi, että talonrakennuspuolelta saattaa jatkossa löytyä tekijöitä myös purkualalle.
 Tilastokeskuksen mukaan rakenuslupien määrä  väheni selvästi  viime vuoden lopulla.
 Tommi Kajasoja sanoo myös ymmärtävänsä syyn miksi varsinkin nuorempaa väkeä on aika ajoin ollut vaikea saada alalle.
 – Jos nuori on valmistunut vaikkapa diplomi-insinööriksi opiskeltuaan ensin talon rakentamista, ei hän välttämättä ensimmäiseksi halua lähteä tekemään päinvastaista hommaa eli purkamaan rakennuksia.
 Pirstaloitunut ala
 Purkualalla toimii Suomessa hieman laskentatavasta riippuen noin sata yritystä. Näistä osa on pelkästään purkamisiin ja purkujätteiden kierrätykseen erikoistuneita yrityksiä, osa pelkästään kierrätykseen. Purkutöitä tekevät myös jotkut rakennusalan yritykset.
 Alalla työskentelevien henkilöiden määrä on usein muutama kymmenen henkilöä per yritys. Esimerkiksi Kouvolassa pääkonttoriaan pitävä, Suomen kolmanneksi suurin purkuliike Umacon, työllistää eri puolella Suomea sijaitsevilla purkutyömaillaan noin 60 henkeä. Markkinajohtaja Deletellä työntekijöitä on useita satoja.

Rakennuksia on purettu Suomessa vuosittain varsin tasaiseen tahtiin. Tilastokeskuksen mukaan 2010-luvulla purkamisten määrä on vaihdellut 4 000 ja 6 000 rakennuksen välillä. Pyry Sarkiola / Yle
 Vaikka purkaminen kuuluu kiinteästi rakennustyömaille, on purkuala on kuitenkin vain pieni, tosin näkyvä osa muuta rakentamista.
 – Purkamisesta syntyy pölyä ja pauketta, mutta euromääräisesti sillä ei ole isoa roolia kokonaisuudessa, luonnehtii talonrakennuksen toimialajohtaja  Kim Karisuo  Rakennusteollisuus RT:stä.
 Hänen mukaansa esimerkiksi talonrakennuksen vuosiliikevaihto on 12–15 miljardia euroa. Purkualan markkinajohtaja Deleten vuosiliikevaihto puolestaan on noin 200 miljoonaa euroa. Alallaan kolmanneksi suurimmalla Umaconilla liikevaihto lähentelee 15 miljoonaa.
 Purkamisessa ja rakentamisessa liikkuvien summien vertailu on suuntaa antava. Purkukustannukset voivat joissain tapauksissa sisältyä esimerkiksi talonrakentamisen urakkakustannuksiin.
 Karisuo kuitenkin korostaa purkamisen merkitystä ja alan luonteen muuttumista viime vuosina erikoisosaamista vaativaksi muun muassa purkumateriaalin kierrätyksessä ja uusiokäytössä.
 – Ala on viime vuosina mennyt selvästi aiempaa ammattimaisempaan suuntaan.
 Purkutyömailta metallia päätyy teollisuuden raaka-aineeksi ja betonia teiden ja katujen pohjarakenteisiin. Umaconin oman seurannan perusteella yrityksen käsittelemästä kierrätykseen ja uusiokäyttöön menee 98 prosenttia.
 – Kun halua löytyy, niin hyvinkin paljon saadaan purkujätettä hyötykäyttöön, sanoo Jani Haapalainen.

Rakennuksia menee nyt matalaksi kiihtyvällä vauhdilla  – purkualaa uhkaa jopa työvoimapula


Summary: Yli 40 000 ääntä jää kodittomaksi Lounais-Suomessa, kun liki kolmasosa alueen kansanedustajista jättää eduskunnan.

Tästä on kyse Satakunnan vaalipiiristä eivät asetu ehdolle eduskuntavaaleissa kansanedustajat (suluissa äänimäärä vuoden 2015 vaaleissa): Kauko Juhantalo (4627), Timo Kalli (4215), Jaana Laitinen-Pesola (3483) Varsinais-Suomen vaalipiiristä eivät asetu ehdolle eduskuntavaaleissa kansanedustajat: Stefan Wallin (9787), Ville Niinistö (8835), Maria Lohela (5583), Annika Lapintie (5027)
 Eduskunnasta häviää valtava määrä lounaissuomalaista kokemusta, kun alueen kansanedustajista seitsemän jättää työnsä eduskunnassa vapaaehtoisesti.
 Määrä on lähes kolmasosa Satakunnan ja Varsinais-Suomen 25 kansanedustajan kiintiöstä. Luopuvilla kansanedustajajilla on takana yhteensä 29 kautta eduskuntatyötä.
 Luopujissa on niin entisiä ministereitä, puolueen puheenjohtajia kuin eduskunnan entinen puhemieskin.
 Satakunnasta eduskunnasta jättäytyvät pois keskustan  Timo Kalli ,  Kauko Juhantalo  ja kokoomuksen  Jaana Laitinen-Pesola . He keräsivät viime vaaleissa yhteensä 12 325 ääntä.
 Varsinais-Suomessa kansanedustajan työn jättävät vihreiden  Ville Niinistö , sinisten  Maria Lohela , vasemmistoliiton  Annika Lapintie  ja RKP:n  Stefan Wallin . Heidän yhteenlaskettu äänisaaliinsa vuoden 2015 eduskuntavaaleissa oli 29 232.
 Lounais-Suomessa jää kodittomaksi yhteensä 41 557 ääntä.
 Poliittinen ura oli tässä.  Stefan Wallin
 Jää pois vielä kun on hauskaa
 Turkulainen RKP:n kansanedustaja Stefan Wallin on ollut eduskunnassa kolme kautta. Nyt tuntui sopivalta hetkeltä jättää eduskunta.
 – Pitää lopettaa, kun vielä tuntuu hauskalta ja ehtii tehdä jotain muutakin, Wallin sanoo.
 Lopetuspäätöksen mies sanoo tehneensä oikeastaan jo paljon aikaisemmin, kun kertoi sen julkisuuteen.
 – Kyllä minä taisin tietää jo vaalien jälkeen keväällä 2015, että nämä olivat minun viimeiset vaalini.
 Stefan Wallin toimi puolustusministerinä reilun vuoden 2011-2012. Yle
 Stefan Wallin on kokenut poliitikko, entinen puolueen puheenjohtaja ja moninkertainen ministeri.
 – Aikansa kutakin. Tiedostan oman poliittisen parasta ennen -päiväykseni ja kyllä se taisi jo mennä, Wallin sanoo.
 Satakunnan ikihongat lähtevät
 Satakuntalaiset Kauko Juhantalo ja Timo Kalli ovat kumpikin istuneet eduskunnassa seitsemän kautta. Juhantalo valittiin kansanedustajaksi ensi kerran jo vuonna 1979. Miehet perustelevat pois jäämistään  pitkällä uralla.
 Jaana Laitinen-Pesola toimi ennen kansanedustajan pestiä sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestön Tehyn puheenjohtajana. Jari Pelkonen / Yle
 Porilainen kansanedustaja Jaana Laitinen-Pesola puolestaan kypsyi eduskuntatyöhön jo yhden kauden aikana.
 Hän ei halua enää reissata Porin ja Helsingin väliä, mitä on tullut tehtyä jo 20 vuotta. Ensin Tehyn puheenjohtajana 16 vuotta ja sen jälkeen kansanedustajana.
 Laitinen-Pesola sanoo  jättäytyvänsä politiikasta  kokonaan.
 – Nyt on aika rauhoittua tänne Poriin ja mihinkään vaaleihin en enää osallistu. Siihen on tullut sellainen kyllästymispiste, Laitinen-Pesola sanoo.
 Myös Stefan Wallin sanoo, että politiikka ei enää kiinnosta.
 – Poliittinen ura oli tässä.
 Aika tehdä jotain muuta
 Tänä keväänä poikkeuksellisen moni kansanedustaja luopuu eduskuntatyöstä vapaaehtoisesti. Ennen joulua  35 ilmoitti jättäytyvänsä  pois eduskunnasta. Tämän jälkeen on tullut lisää luopujia.
 Viimeksi maanantaina eduskunnan jättämisestä kertoi  sinisten Anne Louhelainen . Tällä hetkellä on tiedossa ainakin 40 kansanedustajaa, jotka eivät pyri eduskuntaan kevään vaaleissa.
 Mihinkään vaaleihin en enää osallistu.  Jaana Laitinen-Pesola
 Perinteisesti eduskunnasta jäädään pois, kun on tullut istuttua riittävän kauan tai kun halutaan tehdä jotain muuta. Esimerkiksi vihreiden  Ville Niinistö  on sanonut etsivänsä muunlaisia työtehtäviä.
 Myös Stefan Wallin aikoo pysyä työelämässä.
 – Ajattelin, että tämän kaltaiselle uran tehneelle miehelle olisi jonkinlaista kierrätysarvoa. Nyt näyttää, että nappaa. Työpaikka on aika lailla kiikarissa, Wallin pyörittelee asiaa.
 Mitä jäi käteen?
 Sekä Stefan Wallin että Jaana Laitinen-Pesola sanovat, että on hankala arvioida, mitä on saanut kansanedustajana aikaan.
 – Omassa eduskuntaryhmässä olen pystynyt vaikuttamaan asioihin omalla kokemuksellani, uskoo Laitinen-Pesola.
 – Olen aika varma, että moni asia on mennyt eteenpäin sen vuoksi, että minulla on ollut hyvät suhteet hallintoon ja päättäjiin, Wallin arvioi.
 Stefan Wallin sanoo, että eduskunnasta jää hyvät muistot ja kollegoita tulee ikävä.
 – Olen aika tyytyväinen poliittiseen uraani, mutta sen arvosanan antavat sitten muut.
 Lue lisää:
 35 kansanedustajaa on jättämässä eduskunnan tämän vaalikauden jälkeen: Sadattuhannet ihmiset eivät voi enää äänestää samaa ehdokasta
 Ääniharavien lähtö uhkaa keskustan asemia eduskuntavaaleissa: “On mahdotonta testamentata ääniä”
 Ville Niinistön poisjäänti eduskuntavaaleista on kova takaisku Varsinais-Suomen vihreille – osa Niinistön äänestäjistä saattaa siirtyä Li Anderssonin taakse
 Analyysi: Rinne ja Orpo hakevat jo kaksintaistelua – Sipilää ohjataan sivuraiteille oppositioon

Seitsemän kansanedustajaa jättää eduskunnan Lounais-Suomessa  – Wallin: "Tiedostan oman poliittisen parasta ennen -päiväykseni"


Summary: Vanhemmat tekevät oman osansa pihapelien järjestämiseksi esimerkiksi kolaamalla lumet ulkojäiltä niin, että lapset pääsevät pelailemaan. Pihapelit ja -leikit ovat lapselle yksi tärkeimmistä liikuntamuodoista.

Veljekset  Tarmo  ja  Taisto Kostiainen  viettävät kaiken mahdollisen vapaa-aikansa ulkojäillä. Poikia on miltei mahdotonta saada pysymään poissa kodin vieressä sijaitsevalta kentältä. Pelit saadaan aina pystyyn, ja kentällä viilettää harva se päivä kymmeniä lapsia.
 Kolmen lapsen äidin  Anni Kostiaisen  huutelut kotiovelta syömään kaikuvat toisinaan kuuroille korville.
 – Useimmiten poikia pitää muutaman kerran käydä huutamassa ovelta. Jos muu ei auta, niin laitan pikkusiskon asialle hakemaan veljensä ruokapöytään, hän nauraa.
 Laitaatsillan kenttä Savonlinnassa on talvisin Kostiaisen perheen ykköspaikka. Kentän kunnossapito on osoitus yhteisöllisyydestä. Vireän asuinalueen kyläyhdistys on ottanut asiakseen järjestää talkoovoimin mahdollisuuden jääurheiluun. Puolenkymmentä aktiivitalkoolaista pitää kentän pelikunnossa päivittäin.
 – Tämä on hieno esimerkki siitä, mitä yhteisesti voidaan saada aikaan. Jokaisella on kiireinen arki, ja kaikki tekevät omien mahdollisuuksien mukaan osansa yhteisen hyvän eteen,  Kostiainen selventää.
 Pihapelit ja -leikit innostavat
 Pihapelit ja -leikit ovat lapselle yksi tärkeimmistä liikuntamuodoista. Näin arvioi kouluikäisten lasten liikunnasta väitöskirjaa Itä-Suomen yliopistoon tekevä  Eeva-Kaarina Lampinen.   Lasten liikunta ja ravitsemus -tutkimuksen  mukaan esi- ja alakouluikäiset tytöt liikkuvat keskimäärin 1,7 ja pojat kaksi tuntia päivässä.
 Lapin urheiluopistolla opettajana työskentelevän Lampisen mielestä lapselle pitäisi kertyä liikuntaa vähintään kolme tuntia päivässä. Kolmeen tuntiin lasketaan mukaan liikunta laidasta laitaan höntsäilystä koulumatkojen taittamiseen pyörällä tai kävellen.
 – Pihapeleistä ja -leikeistä lapset ovat ihan oikeasti innostuneita. Niiden avulla saadaan sähköiseen mediaan liittyvää lasten passiivisuutta vähennettyä, Lampinen sanoo.
 Omaehtoista ja ulkona tapahtuvaa liikuntaa
 Positiivisena tutkimustuloksena Lampinen pitää erityisesti sitä, että suurin osa lasten liikunnasta on omaehtoista ja ulkona tapahtuvaa. Ohjatut urheiluharrastukset eivät ole välttämättömiä lasten liikuntamäärien turvaamiseksi. Lampisen mielestä on tärkeää, että lapset pääsevät ulkona toteuttamaan omaa luovuuttaan.
 – Kyllähän lapsi on valmiimpi, kun hänellä on itseluottamus toimintaansa ja hänelle annetaan oikeasti mahdollisuus käyttää omaa luovuuttaan ja kekseliäisyyttään.
 SaPKon juniorijoukkueissa pelaavat Kostiaisen veljekset ylittävät kirkkaasti liikuntasuositukset. Taisto, 7, on Juniori-SaPKon leijonakiekkokoululainen, ja isoveli Tarmo, 11, pelaa SaPKon E-junioreissa. Vapaapäivinään Tarmo saattaa viettää kotikentällä 5–7 tuntia päivässä. Pikkuveli ei jää paljon pekkaa pahemmaksi.
 – Olen täällä jäällä varmaan neljä tuntia päivässä, Taisto Kostiainen ynnäilee.
 Taisto (vas.) ja Tarmo Kostiaisen viettävät kaiken mahdollisen vapaa-aikansa ulkojäillä. Kalle Purhonen / Yle
 Tarmo Kostiainen sanoo harjoittelevansa ulkojäillä harhautuksia ja yläkulmalaukauksia. Veljekset seurasivat Kanadassa MM-kultaa voittaneen Nuorten Leijonien pelaajia oppimismielessä. Tuoreilta maailmanmestareilta tarttui mukaan uusia kikkoja ja vinkkejä minne laukoa.
 Entisen SaPKo-kapteenin  Anssi Kostiaisen  poikien suonissa virtaa jääkiekkoilijan veri, ja tavoitteet ovat sen mukaiset.
 – Päästä pelaamaan NHL:ään, tulee veljesten vastaus kuin yhdestä suusta.
 Yhteisöllisyys lisääntymässä
 Aktiivitalkoolainen Anssi Kostiainen jäädyttää Laitaatsillan kentän lähes päivittäin joko aikaisin aamulla ennen töihin lähtöään tai illalla, kun valot sammuvat kentältä. Hän jäädyttää kenttää nyt viidettä talvea. Kentän laidalla olevat vanhemmat kolaavat lunta jäältä ja katsovat myös naapureiden lasten perään.
 – Minusta tärkeintä on, että lapset pääsevät liikkumaan. Tälle alueelle on muuttanut paljon lapsiperheitä. Innokasta porukkaa löytyy kesäisin puistoon ja talvisin jääurheiluun.
 Kyläyhdistys toteutti alueelle Street Workout -puiston neljä vuotta sitten. Kiipeilytelineet ovat kovassa käytössä kesäisin.
 Yhteisöllisyys on toisista huolta pitämistä ja turvallisuuden luomista.  Eeva-Kaarina Lampinen
 Väitöskirjatutkija Eeva-Kaarina Lampinen arvioi yhteisöllisyyden olevan lisääntymässä. Hän sanoo osan vanhemmista olevan hyvinkin aktiivisia järjestämään asuinalueensa lapsille pihapelejä. Kun lapset kasvavat isommiksi, pelit syntyvät usein itsestään, jos asutaan lähellä ulkojäitä.
 – Yhteisöllisyys on toisista huolta pitämistä ja turvallisuuden luomista. Kivaa yhteistä tekemistä saadaan aikaan talkoovoimin, Lampinen havainnollistaa.
 Anni Kostiainen uskaltaa lähettää lapsensa ihan keskenäänkin kodin vieressä sijaitsevalle kentälle pelaamaan.
 – Pelit saadaan aina pystyyn, eivätkä meidän lapset ole täällä koskaan yksin.
 Koululaiset pelaavat paljon keskenään, ja lasten vanhemmat osallistuvat pihapeleihin lähinnä viikonloppuisin.
 – Isommat koululaiset ottavat hienosti pienemmätkin peliin mukaan ja huomioivat heidät pelitilanteissa, Kostiainen kiittelee.
 Kostiaisen veljekset olivat kuin kotonaan tv-jutun kuvauksissa. Kalle Purhonen / Yle
 Vahvaa yhteenkuuluvuuden tunnetta
 Laitaatsillasta löytyy paljon aktiivisia vanhempia, ja asuinalueella koetaan vahvaa yhteenkuuluvuuden tunnetta. Kostiaiset muuttivat Laitaatsiltaan kuusi vuotta sitten. He valitsivat kotinsa asuinalueen ja talon perusteella.
 – Emme osanneet arvata minkälaisen lottovoiton saamme tästä yhteisöstä. Meillä on upeat naapurit, olemme koko perhe saaneet täältä tosi hyviä ystäviä, Anni Kostiainen iloitsee.
 Aktiivitalkoolainen  Asko Koukkari  on itsekin viettänyt lapsuutensa ja nuoruutensa ympäristössä, jossa yhteisöllisyys on korostunut. Paras kiitos kentän huoltotöistä tulee katsellessa isoa lapsijoukkoa vilistämässä jäällä.
 – Täällä on parhaimmillaan melkein kolmekymmentä lasta telmimässä. Vähintään kymmenen täällä on aina pelaamassa, Koukkari sanoo hymyillen.
 Koukkarin mielestä on tärkeää lisätä lasten ja nuorten liikuntamahdollisuuksia.
 – Kyllähän tämä liikunta tasoittaa sitä, kun mobiililaitteet ja sähköiset välineet vetävät nykyisin niin helposti puoleensa, hän tietää.
 Tutkija Eeva-Kaarina Lampinen sanoo lasten yleiskunnon ja motoristen taitojen huonontuneen. Kun keho ja mieli ovat passivoituneessa tilassa, niin se alkaa näkyä koulumaailmassa. Tutkimuksen mukaan yli puolet lapsista ylitti suositellun kahden tunnin ruutuajan käytössä varsinkin viikonloppuisin.
 – Joillakin lapsilla saattaa mennä yli kuusikin tuntia päivässä kännykän kimpussa, Lampinen tarkentaa.
 Hän on huolissaan etenkin siitä joukosta lapsia, jotka ovat huonokuntoisia nuoresta pitäen.
 – Muutaman tunnin koululiikunnan lisääminen tai liikunnan yhdistäminen muihin oppiaineisiin olisi tärkeää, Lampinen painottaa.
 Keskusteluosiossa voit kertoa, miten teidän asuinalueellanne on tilaa pihapeleille. Osallistuvatko vanhemmat pihapelipaikkojen kunnossapitoon?

Kostiaisen veljeksillä hujahtaa helposti koko ilta ulkojäillä – tutkija suosittaa lapsia liikkumaan vähintään kolme tuntia päivässä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kova lumimyräkkä iskee etelään: junia ja lentoja peruttu, koko aurauskalusto käytössä, pelastuslaitos ja poliisi valmiina
 Tänään työmatkaan kannattaa varata aikaa, sillä  ajokeli on erittäin huono  rankan lumisateen takia. Yön aikana lännestä saapunut lumipyry heikentää ajokelin eteläisessä Suomessa vaaralliseksi. Ylen meteorologi  Joonas Koskela  kertoo, että lunta on kertynyt paikoin etelässä jo 10 senttimetriä. Uudellemaalle sataa torstain aikana jopa 15 senttiä lunta.
 Lumisade  haittaa liikennettä . Osa HSL:n ja Finnairin liikenteestä on peruttu lumimyräkän vuoksi. Finnair perui jo etukäteen 41 lentoa taatakseen mahdollisimman sujuvan liikenteen. HSL:n lähijunaliikenteestä esimerkiksi A- ja K-lähijunat ajetaan 20 minuutin vuorovälein. Helsingin pelastuslaitos kehottaa varaamaan työmatkaliikenteeseen normaalia enemmän aikaa, ja Traffic Management Finland ohjeistaa pitämään torstaina mahdollisuuksien mukaan etäpäivä.
 Suomalaisten luottamus digitaalisiin palveluihin rapistunut tietovuotojen takia – omien tietojen pelätään päätyvän vääriin käsiin
 Useat tietovuotoskandaalit ovat vaikuttaneet siihen, miten monet suomalaiset käyttävät digitaalisia palveluita, selviää Sitran teettämästä kyselystä. Huoli siitä, että omat tiedot päätyisivät vääriin käsiin, on saanut  monet kiristämään palveluiden yksityisasetuksia tai vähentämään palveluiden käyttöä . Viime vuonna esimerkiksi yhteisöpalvelu Facebook kertoi monista tietovuodoista, joissa palveluun luovutettuja tietoja päätyi kolmansille osapuolille.
 Ismo Pekkarinen / AOP
 Kreikka haluaa palauttaa kansainvälisen asemansa Makedonia-kiistan jälkeen – neljä poimintaa maan suunnasta
 Kreikassa pääministeri  Alexis Tsiprasin  vasemmistohallitus voitti eilen illalla luottamuslauseäänestyksen. Hallitus oli horjunut Makedonian nimikiistan vuoksi.  Nyt Tsipras lupaa vakautta ja lisää uudistuksia.  Kreikka tähtää myös johtavan roolin palauttamiseen Balkanilla.
 Pääministeri Alexis Tsipras luottamuslauseäänestyksen jälkeen Kreikan parlamentissa. Yannis Kolesidis / EPA
 Kun Outi Sorsa, 34, kertoi ongelmista töissä, hänen käskettiin olla hiljaa – henkinen kuormitus työssä on lisääntynyt: Testaa kuormituksesi
 Henkinen kuormitus työssä on lisääntynyt. Työolobarometrin mukaan jopa 60 prosenttia palkansaajista kokee työnsä henkisesti raskaaksi. Kevan vuoden 2018 tutkimuksen mukaan 61 prosenttia kunta-alalla piti työtään henkisesti kuormittavana. Kun  Outi Sorsa  kertoi kuormituksestaan töissä, häntä ei otettu vakavasti.  Lue Outi Sorsan tarina ja testaa oma kuormituksesi .
 Outi Sorsa joutui ryhtymään yrittäjäksi, koska ongelmiin ei töissä puututtu. Jussi Koivunoro / Yle
 "Teinien on vaikea herätä aamuisin, se on tieteellinen tosiasia"
 Helsingin kaupunki suosittelee yläkouluille ja lukioille aamuherätysten myöhentämistä. Kaupunki on perustellut suositustaan murrosikäisten unirytmin myöhentymisellä, mistä seuraa se, että nuorten on vaikeaa nousta aamulla ja jos he saavat nukkua pidempään, he jaksavat paremmin koko koulupäivän.  Ylen kyselyyn  vastanneista kouluista vain 60 prosenttia aikoo noudattaa kaupungin suositusta siitä, että yläkoulut ja lukiot alkaisivat aikaisintaan puoli yhdeksältä aamulla. Rehtorit pitävät ongelmana muun muassa sitä, että koulupäivät venyvät iltapäivällä pitkiksi ja oppilailla on kiire iltapäivisin harrastuksiin.
 Tiina Jutila / Yle
 Etelään myräkkää, pohjoiseen pakkasta
 Sakea lumipyry liikkuu Etelä-Suomen yllä itään. Yön aikana lunta on satanut etelässä 5–10 senttiä. Pääkaupunkiseudulta Kymenlaaksoon ja Hämeeseen ulottuvalla alueella lunta tulee aamun aikana reilusti lisää, paikoin 2-3 senttiä tunnissa. Illan aikana sadealue väistyy itään. Voimakkaan, puuskaisen tuulen kanssa lumi kinostuu ja pöllyää tuulessa. Etelää lukuun ottamatta pakkasta on yleisesti 10–20 astetta. Lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle

Herätys: Etelässä kova lumimyräkkä, Kreikka haluaa palauttaa kansainvälisen asemansa, aamuherätyksen rukkaaminen hankalaa


Summary: Hallitusta horjuttaneen Makedonian nimikiistan jälkeen pääministeri Alexis Tsipras lupaa maahan vakautta.

Pääministeri  Alexis Tsiprasin  vasemmistohallitus voitti eilen illalla luottamuslauseäänestyksen Kreikan parlamentissa.
 Tsipras menetti sunnuntaina oikeistolaisen hallituskumppaninsa Itsenäiset kreikkalaiset-puolueen johtajan  Panos Kammenosin  hallituksestaan, kun tämä erosi puolustusministerin paikalta Makedonian nimikiistan vuoksi.
 Tsipras aikoo jatkaa hallitusohjelmaan kuuluvia yhteiskunnallisia parannuksia. Kokosimme neljä poimintaa siitä, mihin suuntaan Kreikka on menossa.
  1. Vasemmistoliitto Syriza jatkaa ilman oikeistolaista hallituskumppaniaan
 Vasemmistoliitto Syriza ja oikeistolainen kansallismielinen Itsenäiset kreikkalaiset-puolue ehtivät luotsata Kreikkaa vuodesta 2015.
 Tsipras ja oikeistojohtaja Kammenos muodostivat pisimmän talouskriisin aikaisen hallituksen.
 Hallitusyhteistyö kariutui viikonloppuna  erimielisyyteen Makedonia-nimen käytöstä , jonka jälkeen pääministeri Tsipras päätti mittauttaa hallituksen luottamuksen parlamentissa.
 Syriza voitti keskiviikkona 300-paikkaisen parlamentin enemmistön taakseen. Se jatkaa hallituskauttaan sitoutumattomien edustajien luottamusäänien turvin.
 Konservatiivinen pääoppositio kuitenkin vähätteli tulosta. Se puhuu vähemmistöhallituksesta tai ivallisemmin "räsymattohallituksesta."
 Pääministerin on tehtävä nyt hallitukseensa muutoksia, sillä Itsenäiset kreikkalaiset-puolueen lähtö ja kevään kunnallisvaaleihin valmistautuminen jättävät joitakin ministeripaikkoja tyhjiksi.
 2. Pohjois-Makedonian nimisopimus on vietävä läpi parlamentissa
 Kreikan ja Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ulkoministerit  allekirjoittivat viime kesänä sopimuksen , joka muuttaa jälkimmäisen maan nimen Pohjois-Makedoniaksi.
 Kreikassa parlamentti äänestää nimenmuutoksesta lähiaikoina. Hallitus toivoo sopimuksen taakse parlamentin enemmistöä, mikä on vielä tällä hetkellä vaakalaudalla.
 Nimenmuutos voidaan ratifioida pienemmälläkin äänimäärällä. Se olisi Syrizalle kuitenkin poliittinen tappio, sillä Kreikka tähtää kansainvälisen asemansa parantamiseen ja johtavan roolin palauttamiseen Balkanilla.
 Panos Kammenos  Pantelis Saitas / EPA
 3. Parlamenttivaaleihin valmistautuminen on alkanut
 Tsipras aikoo viedä koko nelivuotiskautensa loppuun ja järjestää parlamenttivaalit lokakuussa. Näin Kreikan talous ehtisi lähteä tukevampaan kasvuun ja Syriza saisi paremmat lähtökohdat tavoitella uutta kautta.
 Äänestäjäkunnan kosiskelu on jo alkanut.
 Monien kreikkalaisten mielestä pääministerin ja Panos Kammenosin pesäero hyödyttää vaalien kannalta molempia osapuolia.
 Gallupien mukaan Itsenäiset kreikkalaiset on suuressa vaarassa pudota parlamentista. Pysyminen taipumattomana Pohjois-Makedonian nimisopimuksessa luo Kammenosille toivon säilyttää osa äänestäjistä.
 Omalta puoleltaan Tsipras haluaa poliittisen eron hallituskumppanistaan takaavan vaaleissa niiden vasemmiston ja keskustavasemmiston äänestäjien tuen, jotka eivät hyväksyneet yhteistyötä oikeiston kanssa.
 Syrizalla ja gallupeja johtavalla konservatiivisella Uusi demokratia -puolueella on molemmilla tarve osoittaa, että ne kykenevät muodostamaan seuraavan hallituksen ilman liittolaisia.
 4. Syriza tähtää loppukaudellaan yhteiskunnallisiin parannuksiin
 Kreikan kolmannen lainaohjelman päättymisen jälkeen  viime elokuussa hallituksen tavoitteena on ollut yhteiskunnan normalisoiminen. Talouskriisin pahiten koettelemia ihmisiä hallitus on pyrkinyt tukemaan pitkin kauttaan.
 Seuraavaksi Syriza haluaa korottaa 586 euron minimipalkkaa 5–10 prosenttia. Samalla nousisi työttömyystuki.
 Työpaikkoja on määrä lisätä kymmennillä tuhansilla ja työehtosopimukset on tarkoitus palauttaa.
 Valtiolle velkaa oleville esitetään maksuhelpotuksia ja heikkotuloisille vuokratukea. Ensiasuntoja pyritään myös suojaamaan pakkolunastukselta.
 Lisäksi hallituksella on vireillä perustuslain uudistus. Esitetyt muutokset koskevat muun muassa presidentin valintatapaa ja ministerien vastuuvapauden tiukentamista, vaalikäytännön muuttamista sekä ortodoksisen kirkon roolin tarkentamista yhteiskunnassa.

Analyysi: Kreikka tähtää kansainvälisen asemansa paluttamiseen Makedonia-kiistan jälkeen – neljä poimintaa maan suunnasta


Summary: Lunta on tupruttanut osassa Suomea koko yön, paikoin jopa 10 senttiä.

Autoilijoiden on oltava liikenteessä tänään erityisen varuillaan, sillä ajokeli on osassa maata vaarallinen.
 Ilmatieteen laitos  varoittaa , että liikennesää on vaarallinen Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla, Kanta-Hämeessä, Päijät-Hämeessä, Kymenlaaksossa, Etelä-Karjalassa ja Ahvenanmaalla.
 Ilmatieteen laitoksen mukaan ajokeli on erittäin huono aamulla etenkin pääkaupunkiseudulla.
 Ajokeli on mahdollisesti vaarallinen Satakunnassa, Pirkanmaalla, Keski-Suomessa, Etelä-Savossa ja Pohjois-Karjalassa.
 Kehnon ajokelin syynä on yöllä maan etelä- ja keskiosiin saapuva lumipyry. Ilmatieteen laitoksen mukaan lunta on satanut lounaassa paikoin jo 10 senttimetriä.

Lunta pyryttää etelässä koko päivän – ajokeli vaarallinen etenkin pääkaupunkiseudulla


Summary: Jutussa käsitellään työn kuormitusta kolmen eri teeman kautta. Lue Outi Sorsan tarina ja testaa oma kuormituksesi.

Kun espoolainen  Outi Sorsa , 34, kertoi töissä kuormituksestaan, häntä ei otettu vakavasti. Hän on kokenut sekä psyykkistä että fyysistä kuormitusta vuosien aikana.
 – Ihmiset eivät uskalla puhua siitä, että töissä on oikeasti raskasta. Minulle sanottiin, että nuo keskustelut eivät kuulu työpaikalle.
 Kaikki alkoi, kun Sorsa työskenteli vuonna 2002 hevostenhoitajana. Hän huomasi pian, että työ oli fyysisesti raskasta. Sorsalle tuli jalkakipuja.
 Sorsalle tässä työssä haasteita aiheutti myös huono palkka ja pirstoutunut työaika. Iltapäivät saattoivat olla vapaita, mutta töitä tehtiin aamusta iltaan. Sorsa lähti opiskelemaan IT-alalle insinööriksi.
 – Se oli minulle tiukka paikka henkisesti, koska tykkäsin alasta muuten.
 IT-alalla hän toivoi pääsevänsä helppoon toimistotyöhön. Toisin kävi, sillä Sorsa huomasi kuormittuvansa sielläkin, mutta tällä kertaa psyykkisesti.
 Mikä on oma kuormituksesi työssä?  Tässä jutussa voit testata kuormitustasi työssä vastaamalla kysymyksiin "kyllä", "joskus ei" tai "yleensä ei". Saat lopussa yhteenvedon vastauksiesi perusteella. Lue samalla Outi Sorsan tarina.
 60 prosenttia kokee työnsä henkisesti raskaaksi
 Työolobarometrin  mukaan reilu kolmannes on 2000-luvulla kokenut työnsä fyysisesti raskaaksi.
 Työterveyslaitoksen tutkijan  Sirpa Lusan  mukaan laajat eurooppalaiset tutkimukset osoittavat, että fyysisesti raskasta työtä tekevillä on kevyttä työtä tekeviä suurempi riski jäädä työkyvyttömäksi.
 – Fyysistä työtä tekevillä on enemmän pitkiä sairaslomia kuin kevyttä työtä tekevillä.
 Fyysinen kuormitus näkyy Lusan mukaan miehillä rakennus-, kuljetus- ja varastointialalla sekä metsätaloudessa. Naisilla korostuu ravintola- sekä sosiaali- ja terveysala.
 Työolobarometrin  mukaan jopa 60 prosenttia palkansaajista kokee työnsä henkisesti raskaaksi. Osuus kasvoi viidellä prosenttiyksiköllä 2000-luvun alusta.
 Kevan  vuoden 2018 tutkimuksen mukaan 61 prosenttia kunta-alalla piti työtään henkisesti kuormittavana. Vuoden 2012 jälkeen on tapahtunut käänne, jonka jälkeen henkinen kuormitus on selkeästi kasvanut. Henkinen kuormitus on lisääntynyt kunta-alalla erityisesti teknisellä alalla, puhtausalalla ja ruokahuollossa. Sosiaali- ja terveysalalla, varhaiskasvatuksessa ja sivistyksen alalla työ koettiin henkisesti raskaimmaksi.
 – Myös valtionhallinnon monet virastot ovat läpikäyneet merkittäviä rakenteellisia ja toiminnallisia muutoksia, mikä näkyy työn kuormittavuudessa, kertoo Työturvallisuuskeskuksen psykososiaalisen kuormituksen asiantuntija  Seija Moilanen .
 Työterveyslaitoksen psyykkistä haavoittuvuutta tutkineen tutkimusprofessori  Ari Väänäsen  mukaanpsyykkisesti haastavat tehtävät ja kilpailu työelämässä ovat lisääntyneet.
 Yhä useampi joutuu käyttämään monimutkaisia tunnetaitoja työssään. Toisaalta  mielenterveysongelmiin  myös puututaan töissä enemmän kuin aikaisemmin.
 Outi Sorsa väsyi jatkuvaan mittaamiseen: "Järkyttävä nipottava kulttuuri"
 Outi Sorsa ohjasi koodareiden työtä ja toimi eräänlaisena valmentajana. Hän työskenteli myös järjestelmän ylläpitäjänä ja moneen työhön liittyi ohjelmistotekniikka.
 Sorsa kuormittui työn jatkuvasta mittauksesta. Hänen piti kertoa 15 minuutin tarkkuudella, mitä oli tehnyt.
 – Koin stressiä, kun kaikkea mitattiin ja asiasta toiseen piti hypätä minuutin sisällä. Siitä tuli kommentointia, että miten tässä kesti näin kauan. Tuntikirjauksissa oli järkyttävä nipottava kulttuuri.
 "Vaihdoin IT-alalle ajatellen, että se on helppoa toimistotyötä. Mutta se on kaikkea muuta", Outi Sorsa kertoo.  Jussi Koivunoro / Yle
 Outi Sorsaa kuormitti myös se, ettei hän voinut keskittyä töihinsä isoissa avoimissa tiloissa. Hänellä on diagnosoitu ADHD ja siksi Sorsa koki, että keskittyminen on välillä vaikeaa. Hän ei esimerkiksi pidä siitä, että joku kävelee selän takana.
 – Työ keskeytyi jatkuvasti, koska siinä pyöri ihmisiä ympärillä. Ei ollut rauhallista tilaa, missä keskittyä.
 Sorsaa kuormitti myös se, että hän ei saanut kiitosta työstään. Se sai hänet tuntemaan, ettei hän ollut hyvä työssään.
 – Tarvitsen positiivista palautetta. Se on ollut ongelmakohta, että jään turhaan miettimään asioita.
 Sorsa kuvailee kehityskeskusteluja huonojen esimiesten kanssa lähinnä kiusaamiskeskusteluiksi, joissa esimies yritti puristaa hampurilaispalautteeseen jotain hyvää.
 Arvostuksen puute kuormittaa
 Työturvallisuuskeskuksen Seija Moilasen mukaan kiire vahvistaa työyhteisön heikkoa toimintaa.
 – Puheen sävy ei ole kiittävä ja hyvä käytös toisia kohtaan unohtuu. Jos arvostusta ei saada työkavereilta, aivan varmasti se kuormittaa.
 Moilanen uskoo, että jotain on murtumassa tai on jo murtunut työelämän pelisäännöissä ja työkulttuurissa.
 – Pitäisi muistaa hyvä käytös toisia kohtaan ja se, että olemme yksilöitä. Kun asetetaan tavoitteita, ne pitäisi asettaa realistisesti.
 Moilanen kokee, että kuormittunut syyttää tyypillisesti itseään.
 – Jos esimies itse venyttää työpäiväänsä, siinä on piiloviesti omalle työyhteisölle, että odotetaan pitkän päivän tekemistä.
 Muisti alkoi pätkiä ja yönet menivät
 Työturvallisuuskeskuksen Seija Moilasen mukaan yksi tekijä psyykkiselle kuormitukselle on ajanpuute ja kiire. Ihminen kuormittuu liikaa myös silloin, kun ei pidä riittäviä taukoja töissä.
 – Kuormituksen huomaa esimerkiksi pysyvästä väsymyksestä. Pahimmillaan se johtaa työuupumukseen, masennukseen ja työkyvyttömyyseläkkeeseen.
 Moilasen mukaan kuormitus näkyy myös käytöksen muutoksessa. Yleensä nämä huomaa joku muu kuin itse.
 – Käytökseen tulee kulmikkuutta tai ennalta-arvaamattomuutta. Kiireessä ja kuormituksessa suusta pääsee pahimmat sammakot. Joku voi eristäytyä tai ei huolehdi itsestään.
 Työ siirtyy tyypillisesti myös vapaa-ajalle. Työterveyslaitoksen Sirpa Lusan mukaan viimeistään silloin pitää huolestua, jos ei palaudu työpäivien tai -vuorojen välillä tarpeeksi tai alkaa kokea tuki- ja liikuntaelinten oireita.
 – Kuormituksen huomaa esimerkiksi siitä, että ei jaksa tehdä mitään vapaa-ajalla.
 Jussi Koivunoro / Yle
 Outi Sorsa menetti lopulta myös yöunensa. Hän mietti, oliko merkinnyt tuntinsa oikein ja tehnyt työnsä riittävän tehokkaasti. Samalla Sorsan muisti alkoi pätkiä.
 Kun Sorsa istui koneella, hän ei yhtäkkiä muistanut, mitä komentoja hänen piti tehdä. Kerran esimies istui vieressä ja halusi nähdä, mitä Sorsa teki. Sorsa hämmentyi vielä entisestään.
 – Hän sanoi, että "sinun pitää harjoitella tietokoneen käyttöä", eikä minulta tullut silloin mitään ulos. Saatoin myös unohdella sanoja.
 Tehtyään yli 10 vuotta IT-alan töitä, Sorsa meni kuormituksen takia työterveyteen ja purskahti siellä itkuun. Lääkäri totesi, että hän hoiti enemmän kuin kerran viikossa burnout-tapauksia. Oli vuosi 2014.
 – Hän neuvoi minut juttelemaan työpsykologille ja sanoi, että olet nyt rikki ja et pysty.
 Outi Sorsa teki yllättävän ratkaisun
 Toivuttuaan burnoutista Sorsa palasi ensin entiseen työhön, mutta yt-kierrosten jälkeen hän vaihtoi työpaikkaa. Sorsa jäi töissä yksin, vaikka oli kuvitellut saavansa tehdä töitä työparin kanssa. Se oli hänelle kova paikka.
 Sorsa huomasi, että työpaikoilla ei puututtu kuormitukseen. Kun muutosta ei tullut, Sorsa päätti ottaa tulevaisuuden omiin käsiinsä.
 Hän irtisanoi itsensä viimeisemmästä IT-alan työpaikasta kesäkuussa 2018 ja perusti yrityksen heinäkuussa 2018. Sorsa pitää nyt aputoiminimellä ratsastustunteja ja tekee toiminimellä tietoverkkoja tapahtumiin.
 Sorsa kokee, että nykyään kuormitusta vain vähän. Ainut kuormitus on ollut siinä, saako hän tienattua tarpeeksi.
 Sorsa toivoo, että työelämässä kiitettäisiin ja oltaisiin ystävällisiä. Ihmisjohtamista ei ole tarpeeksi.
 – Muistan aina, kuinka yksi esimies selkeästi kannusti minua. Hyvä johtaja voi nähdä merkit ihmisten väsymisestä. On vaikea sanoa ääneen voivansa huonosti.
 Jos olet vastannut artikkelin kaikkiin kysymyksiin, näet seuraavassa yhteenvedon tuloksestasi.
 Testikysymykset ja -vastaukset on laadittu yhdessä Työturvallisuuskeskuksen asiantuntijan Seija Moilasen kanssa. Osassa testin vastauksissa on hyödynnetty Työturvallisuuskeskuksen julkaisua   Keinoja työn kuormittavuuden hallintaan
 Lue myös:
 Ensimmäisen työvuoden tappotahti pakotti 27-vuotiaan Tiinan vaihtamaan alaa – nuorten naisten sairauspoissaolot lisääntyneet
 Hoitajien ja lääkäreiden aivot ylikuormittuvat – Työterveyslaitos huolestui "aivokuorman" lisääntymisestä ja käynnisti valtakunnallisen kampanjan
 Työolobarometri: Yli puolet kokee työnsä henkisesti raskaaksi, näin etenkin kunnissa
 Lähes neljäsosa työikäisistä kokee työuupumuksen oireita - näistä merkeistä tiedät, kannattaako läheisestä huolestua

Kun Outi Sorsa, 34, kertoi ongelmista töissä, hänen käskettiin olla hiljaa – henkinen kuormitus työssä on lisääntynyt: Testaa kuormituksesi