Summary: MTK:n mukaan uusi arvio mahdollistaa fosforin käytön lisäämisen.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Maataloutta on tähän saakka pidetty suurimpana fosforipäästöjen aiheuttajana. Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) mukaan maatalouden osuus on runsaat 58 prosenttia koko maan vuosittaisesta fosforikuormasta.
 Vallitsevan käsityksen  mukaan pellolta huuhtoutuu vesistöön vuosittain keskimäärin 1,1 kiloa fosforia hehtaarilta.
 Uusi tutkimus romuttaa nyt tämän käsityksen. Luonnonvarakeskuksen (Luke) mukaan nurmipeitteisiltä pelloilta huuhtoutuu fosforia 0,43 kiloa hehtaarilta. Määrä on alle puolet siitä, mitä tähän saakka on uskottu.
 – Huuhtoumamäärässä on ollut merkittävä yliarviointi, kiteyttää Luken johtava tutkija  Perttu Virkajärvi .
 Luken johtavan tutkijan Perttu Virkajärven mukaan karjataloutta on fosforikuorman osalta syyllistetty kohtuuttomasti. Sami Takkinen / Yle
 SYKEn mukaan ihmisiä ei ole huijattu
 Tulokset ovat peräisin Suomen ympäristökeskuksen vetämästä  KiertoVesi-hankkeesta , jossa mallinnettiin fosforin huuhtoutumista nurmipeitteisiltä pelloilta. Tutkijoiden käytössä oli Luken huuhtoumakenttien nurmivuosien aineisto kolmelta paikkakunnalta kahdenkymmenviiden vuoden ajalta (1992–2017).
 – Malliin saatiin paras mahdollinen aineisto Suomesta.
 Tähän saakka käytössä ollut luku, 1,1 kiloa hehtaarilta vuodessa, on niin sanottu ominaiskuormitusluku, joka on ollut käytössä jo kolmisenkymmentä vuotta.
 Luku on saatu eteläisen Suomen pienillä savisilla valuma-alueilla tehdyissä tutkimuksissa, mutta se on yleistetty kuvaamaan nurmipellolta ympäristöön huuhtoutuvan fosforin määrää myös muualla Suomessa, eli aivan toisenlaisessa ympäristössä.
 SYKEn erikoistutkija  Petri Ekholm  ei pidä tällaisen ominaiskuormitusluvun käyttämistä huijauksena.
 – Meillä ei ole kovin paljon seurannassa olevia maatalousalueita. On aina hienoa, kun saadaan uusia tuloksia erilaisista ympäristöolosuhteista, hän muotoilee.
 Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkijan Petri Ekholmin mukaan nykyisin koko maassa käytössä oleva fosforin ominaiskuormitusluku on saatu Etelä-Suomen savimailta. Kimmo Hiltunen / Yle
 "Nautakarjataloutta syyllistetty liikaa"
 Perttu Virkajärven mukaan suomalaista nautakarjataloutta on tähän saakka syyllistetty kohtuuttomasti. On puhuttu "lantapommista" ja lietelannan suuresta fosforikuormituksesta.
 – On lakattava syyttämästä nautakarjatilojen lietekäsittelyä, Virkajärvi sanoo.
 Virkajärvi selittää uutta tilannekuvaa nurmenviljelyssä tapahtuneella muutoksella, josta kiitos kuuluu hänen mukaansa viljelijöille.
 Lietelantaa levitetään pelloille nykyisin ainoastaan kasvukaudella, talvilevitys on kokonaan kielletty, ja syyslevityskin on rajoitettu niin määrän kuin ajankohdankin osalta.
 Lietteen hajalevitys on sekin vähentynyt, sillä jo yli puolet nurmelle levitettävästä naudanlietteestä sijoitetaan eli mullataan levittimen peltoon tekemään viiltoon. Multaus tehdään, jotta ravinteet jäisivät peltoon kasvien käyttöön.
 Käytössä on myös letkulevitys, jossa liete valutetaan letkuista pellon pintaan. Molemmat menetelmät vähentävät ravinteiden huuhtoutumisriskiä.
 Luken erikoistutkijan Kirsi Järvenrannan mukaan uusi arvio huuhtoutuvan fosforin määrästä mahdollistaa korjaustoimenpiteiden kohdistamisen oikeisiin paikkoihin. Sami Takkinen / Yle
 Luken erikoistutkija  Kirsi Järvenranta  ei silti anna karjataloudelle täydellistä synninpäästöä. Fosforikuormaa syntyy yhä, ja nautakarjatalouden haasteena on edelleen nurmilta huuhtoutuva liukoinen fosfori.
 – Kun meillä on todenmukaiset luvut pellolta tulevasta kuormituksesta, me pystymme kohdentamaan toimenpiteet oikeisiin paikkoihin. Myös lietteen levitystä riskiolosuhteissa tulee välttää.
 MTK:n mielestä fosforin käyttöä voidaan nyt lisätä
 Maa- ja metsätaloustuottajien etujärjestön MTK:n korvissa uudet ja entistä pienemmät arviot fosforikuormasta kuulostavat hyvältä.
 Pohjois-Savon MTK:n toiminnanjohtaja  Jari Kauhanen  arvelee, että seurauksena voivat olla jopa uudet lannoitussuositukset. Hänen mukaansa myös ympäristökorvausjärjestelmän taulukkoarvoja voitaisiin katsoa uusiksi.
 – Voidaan laittaa eri luvut sinne, ja ruveta pikkuhiljaa purkamaan rajoitteita.
 Voisiko tämä tarkoittaa sitä, että fosforia käytettäisiin maataloudessa jatkossa enemmän?
 – Kyllä, tarpeen mukaan, Kauhanen toteaa.
 MTK Pohjois-Savon toiminnanjohtaja Jari Kauhanen katsoo, että uusi tutkimustulos voi mahdollistaa fosforin käytön lisäämisen maataloudessa. Sami Takkinen / Yle
 Uudelleenarviointi jo meneillään metsätalouden osalta
 Maatalouden syntitaakkaa vesistöön valuvasta fosforikuormasta on osaltaan vähentämässä myös metsätalous.
 Metsien ojitus vaikuttaa järvien rehevöitymiseen ja muuttumiseen humuksen takia tummemmaksi, ja metsätalouden osalta ravinnehuuhtouman uudelleenarviointi on jo meneillään.
 Syynä on Luken ja SYKEn kaksi vuotta sitten julkaistu  yhteistutkimus , jossa havaittiin, että toisin kuin oli aiemmin luultu, metsäojituksesta aiheutuvat valumavesien ravinnepitoisuudet ovat sitä suuremmat, mitä enemmän suon ojittamisesta on kulunut aikaa.
 Uudet tulokset pakottivat muuttamaan aiempia käsityksiä, ja tutkijat arvioivat silloin tuoreeltaan, että käytössä olevat metsätalouden kuormitusarviot fosforin ja typen osalta olisi kerrottava kahdella tai jopa kolmella.
 Luken johtava tutkija  Mika Nieminen  on kuitenkin nyt päätynyt siihen, että tämä kaksi vuotta sitten tehty arvio on pahasti alakanttiin.
 – Oma arvioni on, että metsätalouden fosfori- ja typpikuormat ovat vähintään kolmasosa maatalouden kuormituksesta.
 Nieminen arvioi, että metsätalouden päästöt ovat fosforin osalta 600–700 tonnia ja typen osalta noin 11 000 tonnia vuodessa.
 Tutkijan arvio eroaa huomattavasti  nykyisestä käsityksestä , jonka mukaan metsätalouden kokonaiskuormitus on vuodessa 231 tonnia fosforia ja 3 253 tonnia typpeä.
 Uudet tutkimustulokset ovat johtaneet siihen, että jo 1970-luvulta alkaen käytössä ollutta metsätalouden ominaiskuormituslukua ollaan nyt parhaillaan uudistamassa.
 Metsätalouden aiemmin luultua isompi fosforikuorma pienentää suhteellisesti maatalouden osuutta fosforin kokonaiskuormituksesta.  Sami Takkinen / Yle
 Olemassa myös luontaisesti reheviä järviä
 Uutta tietoa on saatu myös muun muassa  Mira Tammelinin  ja  Tommi Kauppilan  järvien piilevälajiston muutoksiin perustuvista  tutkimuksista . Piilevien avulla on mahdollista erottaa ihmisen aiheuttama rehevöityminen järveen tulevasta luontaisesta fosforikulkeumasta eli luonnonhuuhtoutumasta.
 Tästä on yhtenä esimerkkinä Pohjois-Savossa oleva Iisalmen vesistöreitti, jonka järvet ovat piilevätutkimusten perusteella olleet rehevöityneitä jo tuhansien vuosien ajan. Alueella on ollut asutusta kuitenkin vasta muutamien satojen vuosien ajan.
 Fosfori Fosfori on kasveille välttämätön energian lähde Maataloudessa fosfori on tärkeä lannoite, jonka puuttuminen voi vähentää satotasoa jopa puolella Vesistöön huuhtoutuva fosfori aiheuttaa järvien rehevöitymistä, kun ranta- ja vesikasvillisuus sekä kasviplankton lisääntyvät
 Lisää aiheesta:
 Järvien pilaajalle löytymässä toinen syntipukki – metsätalouden vaikutus uhkaa kasvaa entisestään lisähakkuissa
 Metsäojitusten vaikutukset vesistöihin yllättivät tutkijat – päästöt pahenevat vuosien kuluessa
 Joutuuko Suomi ratkaisemaan pakolla maatalouden leväongelman? Komissio patistaa tehostamaan vesiä rehevöittävän lannan käsittelyä eläintiloilla
 Suomen maatiloilla muhii 20 miljoonan tonnin lanta-aarre – Valio haluaa kerätä tiloilta maidon lisäksi myös lehmien jätökset

Luke: Nautakarjatilojen päästöt "merkittävästi yliarvioitu" – uusi tutkimus pienentää nurmien fosforikuorman alle puoleen


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Yhdysvallat valmis vastaamaan Saudi-Arabiaa vastaan tehtyyn iskuun
 Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  sanoo  maan olevan valmiina vastaamaan  Saudi-Arabiaa vastaan tehtyyn hyökkäykseen. Trump kirjoitti Twitterissä, että Yhdysvallat odottaa Saudi-Arabian kertovan, kenen maa uskoo tehneen hyökkäyksen. Ulkoministeri  Mike Pompeo  on syyttänyt iskusta Irania. Iran on kiistänyt syytökset. Jemenin huthi-kapinalliset ovat ilmoittautuneet iskujen tekijöiksi, mutta asiaa ei ole vahvistettu.
 Luke: Nautakarjatilojen päästöt "merkittävästi yliarvioitu"
 Sami Takkinen / Yle
 Luonnonvarakeskus Luken mukaan  nurmipelloilta kulkeutuu vesistöön  yli kaksi kertaa vähemmän fosforia kuin tähän saakka on luultu. Taustalla ovat muun muassa muutokset lietelannan käsittelyssä. MTK:n mielestä uusi arvio tarkoittaa sitä, että maataloudessa olisi mahdollista jopa lisätä fosforin käyttöä.
 Perheenäidin kotivakuutus irtisanottiin liian monen vahingon vuoksi – vakuutusyhtiöiden käytäntö ei näy sopimusehdoissa
 Juulia Kekki-Keväänranta
 Juulia Kekki-Keväänrannan  kotivakuutus  irtisanottiin odottamatta . Vakuutusyhtiön kirjeessä kerrottiin syyksi tavanomaisuudesta poikkeava vahinkokehitys eli lisääntyneiden vahinkojen määrä. Tapaus on harvinainen, muttei poikkeuksellinen. Vakuutus- ja rahoitusneuvonta Finen mukaan vakuutusyhtiön irtisanomisoikeutta tavanomaisesta poikkeavan vahinkokehityksen vuoksi ei löydy vakuutusehdoista.
 Valokuitu vai 5G? Miksi kuluttajille myydään nyt kallista kuitua nettiyhteydeksi, jos kohta kaikilla on 5G?
 Valokuitua markkinoivia operaattoreiden tauluja on ilmestynyt omakotialueille.   Marcus Ziemann / Yle
 Tulevaisuuden  nettiyhteydet  tarvitsevat valokuitua, mutta Suomen suurimpien operaattoreidenkin välillä on linjaero siitä, tarvitsevatko myös kuluttajat.
 Viikko alkaa viileänä ja sateisena
 Jesse Heikkilä / Yle
 Aamun ja aamupäivän aikana maan keskiosan sadealue liikkuu hiljalleen kaakkoon. Päivällä lämpötila nousee etelässä ylimmillään vähän kymmenen asteen yläpuolelle, pohjoisessa on viileämpää. Pohjoisessa tulee päivällä hajanaisia sateita. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Yhdysvallat valmis vastaamaan Saudi-Arabian öljylaitosiskuun, kotivakuutus katkaistiin liian monen vahingon takia, viikko alkaa sateisena


Summary: Tulevaisuuden nettiyhteydet tarvitsevat valokuitua, mutta Suomen suurimpien operaattoreidenkin välillä on linjaero siitä, tarvitsevatko myös kuluttajat.

Suomi on 5G-mobiiliverkon edelläkävijä koko maailmassa, sanottiin Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin järjestämässä Suomi 5G-kärkimaaksi -seminaarissa syyskuun alussa.
 Samaisessa seminaarissa nousi jälleen esille myös kysymys siitä, mihin suomalaiskodeissa enää tarvitaan kiinteää ja nopeaa valokuituyhteyttä, jos huippunopea mobiiliyhteys 5G tulee lähivuosina jokaisen saataville.
 Liikenne- ja viestintäministeriö ei ota kantaa, millä tekniikalla lähivuosien laajakaistaratkaisut aiotaan Suomessa toteuttaa. LVM:n verkko-osaston ylitarkastaja  Sami Pekola  sanoo, että sekä valokuitua että 5G-yhteyksiä tullaan todennäköisesti tarvitsemaan Suomessa myös tulevaisuudessa.
 – On todennäköistä, että korkeilla taajuusalueilla toimivia 5G-verkkoja rakennetaan ainakin ensi vaiheessa kaupunkialueille, taajamiin ja liikenteen solmukohtiin, sillä niiden vaatimat tiheät tukiasemaverkot edellyttävät mittavia investointeja. Muun muassa tästä syystä suurta ja ennakoitavaa yhteysnopeutta vaativiin palveluihin tarvitaan myös jatkossa kiinteitä valokuituyhteyksiä.
 Kuin muna ja kana – Ei 5G:tä ilman valokuitua
 Telian Avoin Kuitu -valokuituverkon liiketoimintajohtaja  Sanna Mutka  muistuttaa, että kuitua tarvitaan ensinnäkin siihen, että 5G-yhteyksiä ylipäätään voi olla olemassa.
 – Jokainen 5G-tukiasema tarvitsee yhteyden valokuituverkkoon. Kuituverkko on se tukiranka, jossa kulkee kaikki tietoliikenne mobiilipuheluista WhatsApp-viesteihin ja Youtube-videoista Fortnite-matseihin.
 Rautavaaralla asennettiin valokuitukaapelia toukokuussa. Mika Moksu / Yle
 Kvartsilasista valmistettu valokuitu siirtää tietoa laservalolla. Vauhti on sitä luokkaa, että valokuitua nopeampaa yhteyttä ei tällä hetkellä olekaan. Mutta valokuitu on kiinteä yhteys. Kun sen asentaa kotiinsa, sitä yhteyttä ei saa otettua mukaansa. Ja tulevaisuuden sanotaan koko ajan olevan mobiiliverkoissa.
 DNA:n radioverkkojen johtaja  Jarkko Laari  sanoo, että teknisesti tarkasteltuna kuitu tarjoaa jopa 5G:tä parempaa yhteyden laatua ja kapasiteettia.
 – Varmasti kuituyhteys kannattaa ottaa kodin yhteydeksi, jos se on saatavilla kustannustehokkaasti. Esimerkiksi kerrostaloissa ja toimistokiinteistöissä kuituyhteys on useimmiten perusteltu ratkaisu jo suurten datavolyymien näkökulmasta.
 DNA:n Laari painottaa, että kuidulla saadaan laajakaistayhteys vuosiksi eteenpäin.
 – Kuituyhteyden keskeinen haaste on asiakaskohtainen investointikustannus omakotitaloympäristössä. 5G:llä tuo ”viimeinen kilometri” voidaan toteuttaa yleensä huomattavasti kustannustehokkaammin.
 Ja juuri hinta hillitsee valokuidun haluajia vielä tällä hetkellä. Omakotiasujalle pelkkä aloitusmaksu on reilusta parista tuhannesta eurosta ylöspäin. Suurin osa kustannuksia tulee valokuitukaapelin kaivamisesta maahan.
 Telian Sanna Mutka toteaa, että nopeudella ja viiveettömyydellä markkinoidaan nykyään niin kuitua kuin 5G:tä. Mutkan mukaan omakotiasuja tarvitsee kuidun "tulevaisuuden takuuksi".
 – Kodin 5G-ratkaisut tulevatkin olemaan hyvä vaihtoehto siellä, minne kotien valokuituyhteyksiä ei vielä ole tarjolla. Varsinkin omakotialueille valokuituyhteydet tulevat hitaasti, sillä valokuituverkko on rakennettava mahdollisimman monelle saman alueen asukkaalle samaan aikaan.
 Maan alle voidaan muiden rakennustöiden yhteydessä asentaa mikroputkea, johon pystytään tulevaisuudessa puhaltamaan valokuitua katua avaamatta. Toni Pitkänen / Yle
 5G:n yleistymisen pahin vihollinen onkin 4G
 Suomi 5G-kärkimaaksi -seminaarissa kuultiin myös, että 5G:n nopea leviäminen kuluttajille saakka ei ehkä ole niin nopeaa kuin optimistisimmat arvelevat. Muutama vuosi pitää vielä ainakin odottaa.
 Syy on muun muassa, että useimmat tulevaisuuden sovellukset eivät tarvitse toimiakseen 5G:tä, vaan nykyinenkin neljännen sukupolven langaton LTE riittää jo mainiosti.
 Lisäksi niissä maissa, missä on hyvä LTE-verkko, paine siirtyä nopeasti 5G:hen ei ole yhtä kova kuin maissa, joissa vielä suurella osalla kuluttajista on hidas tai kohtuuttoman kallis mobiiliyhteys.
 Gartner -tutkimusyhtiön 5G-asiantuntija  Leif-Olof Wallin  sanoi syyskuun alun seminaarissa, että edelläkävijän roolistaan huolimatta Suomi ei edes ole ensimmäisten maiden joukossa, joissa 90 prosenttia asukkaista tulee asumaan 5G-verkon alueella.
 Operaattoreilla ei ole vielä kunnon käsitystä, mihin hintaan 5G-tiedonsiirtoa voisi kuluttajille myydä.
 Se tiedetään, että esimerkiksi gigabitti tiedonsiirtoa 5G:llä tulee maksamaan operaattorille aikanaan huomattavasti vähemmän kuin sama määrä nykyisessä LTE-verkossa.
 Mutta sitä ei tiedetä, hyötyvätkö siitä myös kuluttajat. Ensin pitää nimittäin rakentaa ne verkot. Ja niihin tarvitaan sitä valokuitua.
 Myös Elisan liittymäliiketoimintajohtaja  Antti Ihanainen  näkee, että tulevaisuudessa on tarvetta sekä kuidulle että 5G-yhteyksille. Mutta Ihanaisen mukaan sellaista erityisesti kuluttajille suunnattua palvelua ei ole, joka ehdottomasti tarvitsisi kuitua ja sitä ei voisi käyttää 5G:n ylitse.
 – Elisan vahva näkemys on se, että 5G tulee tarjoamaan suurelle osalle asiakkaista riittävän ratkaisun tulevaisuuden viestintätarpeisiin. Se on myös asiakasystävällisempi tapa, koska pihoja ja katuja ei tarvitse kaivaa auki.
 Lue lisää:
 Suomen ensimmäinen 5G-puhelin myytiin asiakkaalle Helsingissä
 Luulitko, että 5G on uusinta uutta? 6G:n tuoma scifi-tulevaisuus häämöttää jo kulman takana – ja sitä kehitetään Oulussa

Valokuitu vai 5G? Kysyimme DNA:lta, Elisalta ja Telialta, miksi kuluttajille myydään nyt kallista kuitua nettiyhteydeksi, jos kohta kaikilla on 5G?


Summary: Vakuutusyhtiöillä on oikeus irtisanoa vahinkovakuutus. Perusteluksi riittää sattuneiden vahinkojen lisääntynyt määrä.

Nokialainen  Juulia Kekki-Keväänranta , 25, koki ikävän yllätyksen muutama viikko sitten: hänen kotivakuutuksensa irtisanottiin odottamatta. Postiluukusta tipahtaneessa kirjeessä ilmoitettiin asiasta lyhyesti.
 – Siinä vaan luki, että irtisanomme alla mainitun vahinkovakuutussopimuksen päättymään vakuutuskauden lopussa, sitten oli päivämäärä. Minulla on ollut kotivakuutus Turvassa jo viitisen vuotta.
 Irtisanomisen syyksi ilmoitettiin Kekki-Keväänrannan mukaan tavanomaisuudesta poikkeava vahinkokehitys eli lisääntyneiden vahinkojen määrä. Irtisanottavasta vakuutuksesta oli haettu korvausta viidestä eri vahinkotapahtumasta 14.11.2018 alkaneella vakuutuskaudella.
 – On ihmeellistä, että minut on irtisanottu sellaisesta vakuutuksesta, mistä maksan. Tuntuu vääryydeltä. Minkä takia minulla on edes kotivakuutus, jos en saa käyttää sitä, ihmettelee Kekki-Keväänranta.
 Vakuutus- ja rahoitusneuvonta Fineen tulee toisinaan yhteydenottoja irtisanotun koti- tai kiinteistövakuutuksen vuoksi. Finen mukaan vakuutusyhtiön irtisanomisoikeutta tavanomaisesta poikkeavan vahinkokehityksen vuoksi ei löydy vakuutusehdoista.
 Viisi vahinkoa vakuutusyhtiölle liikaa
 Kekki-Keväänranta tiedusteli puhelimitse vakuutusyhtiöltä kotivakuutuksensa irtisanomisen syytä. Hän pohti, oliko hän toiminut jotenkin väärin.
 Viimeksi hän oli hakenut korvausta kahdesta värjäytyneestä nojatuolista. Hän oli lähettänyt pyydetyt valokuvat nojatuoleista, mutta unohtanut lähettää kuvan värjäytymisen aiheuttaneesta takista.
 – Kysyin johtuiko irtisanominen takista ottamatta jääneestä kuvasta. Ehdotin, että voisin hakea takin varastosta ja lähettää vielä kuvan siitä. Mutta minulle vastattiin, että ei tarvitse. Irtisanomisen syy on epätavallisen poikkeava vahinkojen määrä.
 Keväänrantojen perheessä on 2,5-vuotias lapsi. Kekki-Keväänranta on hakenut korvausta vuoden sisällä viidestä, usein lapsen kanssa sattuneesta vahingosta. Kahdesti puhelimesta oli rikkoutunut näyttö. Myös pyykinpesukone ja Play Station -pelikonsoli olivat hajonneet. Viimeisimpinä nojatuolit olivat värjäytyneet.
 Tällaisen kirjeen Juulia Kekki-Keväänranta sai vakuutusyhtiöltään. Juulia Kekki-Keväänranta
 Kekki-Keväänranta ihmettelee miehensä kanssa, miksi heille ei oltu kerrottu irtisanomisriskistä etukäteen.
 Uutta puhelinta ostaessa Kekki-Keväänrannan aviomies oli ottanut siihen erillisen vakuutuksen. Puhelinvakuutusta ottaessa hänelle oli kerrottu, että vuodessa saa tehdä kaksi vahinkoilmoitusta.
 – Kotivakuutusehdoissa ei mainita vahinkoilmoitusten määrästä missään mitään. Miksi he eivät vakuutusyhtiöstä kertoneet tai edes varoittaneet meitä määrästä ensin, ihmettelee Kekki-Keväänranta.
 Myöhemmin vakuutusyhtiöstä oli puhelimitse hänelle kerrottu, että kaksi tai kolme kertaa kauden eli vuoden aikana voi tehdä vahinkoilmoituksen.
 Kekki-Keväänranta sanoo ymmärtävänsä vakuutuksen irtisanomisen sellaisessa tapauksessa, jos esimerkiksi epäillään vakuutuksen väärinkäytöstä. Mutta vakuutusyhtiöstä oli hänen mukaansa ainoastaan vastattu, että yhtiöllä on oikeus irtisanomiseen: siihen ei tarvita erikoisempaa syytä.
 Juulia Kekki-Keväänranta epäilee, ettei hän ollut tarpeeksi tuottava asiakas. Hänen kotivakuutuksensa on maksanut hänelle noin 100 euroa vuodessa.
 – Monesti vakuutusyhtiössä on myös 150 euron omavastuu. Mutta koska otin vakuutukseni alle 25-vuotiaana ja olen PAM-liiton jäsen, niin minulla omavastuu on ainoastaan 85 euroa. Ehkä vakuutusyhtiössä ajateltiin, etten tuo heille tarpeeksi rahaa.
  Vakuutusyhtiöltä normaalia käytäntöä
 Keskinäinen Vakuutusyhtiö Turvasta vastattiin Ylen haastattelupyyntöön kirjallisesti, etteivät he voi kommentoida yksittäisiä tapauksia. Yleisellä tasolla he kertovat, että asiakas saa irtisanomisesta aina kirjallisen päätöksen, jossa on kerrottu päätöksen perusteet eli irtisanomiseen johtaneet syyt.
 Asiakkaalla on oikeus milloin tahansa irtisanoa vakuutus, mutta vakuutusyhtiön irtisanomisoikeus on määritelty rajoitetummin laissa ja Finanssiala ry:n  hyvän vakuutustavan ja vakuutustoiminnan yleisissä periaatteissa .
 Lainkohdan mukaan vakuutusyhtiöllä on oikeus irtisanoa jatkuva vahinkovakuutus päättyväksi sopimuskauden lopussa. Irtisanomiselle on oltava hyvän vakuutustavan mukainen peruste.
 – Tällainen peruste voi esimerkiksi olla se, että asiakkaan vahinkokehitys on ollut poikkeuksellinen ja riski siksi tavanomaista suurempi, kertoo sähköpostilla palvelujohtaja  Loviisa Itäkannas  Keskinäinen Vakuutusyhtiö Turvasta.
 Kun Turvassa tehdään arviota, mikä on tavanomaisesta poikkeavaa vahinkokehitystä, otetaan huomioon muun muassa talouden koko sekä esimerkiksi lasten lukumäärä ja iät, mikäli ne ovat tiedossa. Ratkaisu tehdään heidän mukaansa harkiten, perustellen ja vakuutusyhtiön asiantuntijoiden yhteistyönä.
 – Lopputuloksena voi valitettavasti joskus olla vakuutuksen irtisanominen. Tällöin asiakas saa irtisanomispäätöksen lisäksi muutoksenhakuohjeistuksen. Asiakas voi halutessaan saattaa asian esimerkiksi asiakasasiamiehen, Finen tai kuluttajariitalautakunnan käsiteltäväksi, sanoo Itäkannas.
 Yle kysyi aiheesta myös OP-Ryhmään kuuluvalta Pohjola Vakuutukselta. OP-ryhmän markkinaosuus vahinkovakuutuksista  oli suurin vuonna 2018  (Finanssiala).
 Myös Pohjola Vakuutuksesta vastattiin sähköpostitse samoin sanoin kuin Turvaltakin. Heiltä halutaan vielä painottaa, ettei kotivakuutusta koskaan irtisanota keskimääräistä kalliimman vahingon vuoksi.
 – Vakuutuksessa on enimmäiskorvauksena toimiva vakuutusmäärä ja korvauksena vahinkotilanteessa maksetaan enintään vakuutusmäärä. Vakuutusmäärän kasvaessa myös vakuutusmaksu nousee, jolloin vakuutusyhtiö hyväksyy riskin suuremmasta vahingosta korkeampaa vakuutusmaksua vastaan, sanoo Pohjola Vakuutuksen henkilöasiakkaista vastaava johtaja  Hanna Hartikainen .
 Hyvä vakuutustapa veteen piirretty viiva
 Finanssivalvonnasta kerrotaan, että Kekki-Keväänrannan tapaus kuulostaa harvinaiselta, mutta käytännössä vakuutusyhtiö voi valita asiakkaansa.
 – Mikä on hyvää vakuutustapaa, niin sitähän ei ole helppo määritellä. Kuluttaja voi tällaisissa tapauksissa pohtia, että onko tarvetta riitauttaa tapausta, sanoo markkinavalvoja  Päivi Turunen  Finanssivalvonnasta.
 Vakuutus- ja rahoitusneuvonta Finestä kerrotaan, että heille tulee silloin tällöin yhteydenottoja irtisanotun koti- tai kiinteistövakuutuksen vuoksi. Joitakin tapauksia on myös jouduttu ratkomaan vakuutuslautakunnassa. Tapaukset eivät ole Finen mukaan kuitenkaan mitenkään hälyttävästi lisääntyneet.
 Finen mukaan vakuutusyhtiön irtisanomisoikeutta tavanomaisesta poikkeavan vahinkokehityksen vuoksi ei löydy vakuutusehdoista, mutta se perustuu vakuutussopimuslain perusteluihin ja Finanssiala ry:n oppaaseen.
 – Vakuutuksen irtisanominen vahinkokehityksen vuoksi on sallittu ja vakiintunut käytäntö. Harvoin aiheettomia irtisanomisia tulee. Voivat kyllä olla hankalia tilanteita asiakkaalle, jos on esimerkiksi luottotiedot menneet, eikä saa uutta vakuutusta, sanoo vakuutusasiantuntija  Hanna Salo  Finestä.
 Juulia Kekki-Keväänranta pohtii kotivakuutuksensa irtisanomisen riitauttamista. Hänen mukaansa vakuutusyhtiössä ei edes tiedetty heidän lapsestaan ja hän tuntee kokeneensa vääryyttä. Häneltä on tällä hetkellä mennyt luotto vakuutusyhtiöihin, mutta hänon silti etsinyt perheelleen uutta kotivakuutusta.
 – Olen soitellut viiteen eri vakuutusyhtiöön ja kysellyt, että minkälaisia vakuutuksia heillä on tarjota. Olen kysynyt, mikä heillä on vahinkojen raja, mistä vakuutus voidaan irtisanoa, niin ei kuulemma ole olemassa mitään rajaa, sanoo Kekki-Keväänranta.

Perheenäidin kotivakuutus irtisanottiin liian monen vahingon vuoksi – vakuutusyhtiöiden käytäntö ei näy sopimusehdoissa


Summary: Presidentti uskoo tietävänsä syyllisen, mutta odottaa Saudi-Arabian kannanottoa.

Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  sanoo maan olevan valmiina vastaamaan Saudi-Arabiaa vastaan tehtyyn hyökkäykseen.
 – Meillä on syytä uskoa, että tiedämme syyllisen. Olemme valmiina vastaamaan, mutta odotamme kunnes kuulemme Saudi-Arabialta kenen he uskovat tehneen tämän hyökkäyksen, Trump kirjoitti Twitterissä.
 Trump itse ei vielä ole nimennyt syylliseksi epäiltyä tahoa. Ulkoministeri  Mike Pompeo  on syyttänyt iskusta Irania. Iran on torjunut syytökset.
 Jemenin huthi-kapinalliset ovat ilmoittautuneet iskujen tekijöiksi, mutta heidän väitettään ei ole pystytty vahvistamaan. Monet tahot ovat epäilleet huthien kykyä tehdä tällaisia iskuja.
 Presidentti Trump on kertonut myös antaneensa luvan laskea öljyä markkinoille Yhdysvaltain strategisista varmuusvarastoista.
 Trump kirjoitti, että öljyä tulee markkinoille niin paljon, että kysyntään pystytään vastaamaan.
 Saudi-Arabia on maailman suurin öljynviejä. Nyt lauantaisten iskujen vuoksi noin puolet maan öljyntuotannosta on keskeytyksissä. Tämä vastaa noin viittä prosenttia maailman öljynkysynnästä.

Trump: Yhdysvallat on valmiina vastaamaan Saudi-Arabiaa vastaan tehtyyn iskuun


Summary: Kolme viidesosaa tänä vuonna syntyneistä on kastettu.

Kasteen saavien lasten osuus syntyneistä on pudonnut jyrkästi. Tänä vuonna Suomessa elokuun alkuun mennessä syntyneistä vain kolme viidesosaa sai kasteen, ilmenee Väestörekisterikeskuksen ja kirkon tilastoista.
 Tuoreen kastekyselyn mukaan niiden vähenemisen taustalla on kaksi pääsyytä. Ensinnäkin kirkon jäsenten osuus Suomen väestöstä on laskenut, eivätkä kirkon jättäneet yleensä vie lapsiaan kasteelle. Toisaalta kaste jää tekemättä, koska lapsikaste ei ole enää kirkon jäsenille itsestäänselvyys tai ainoaksi koettu vaihtoehto.
 – Alkuvuoden kastekyselyn mukaan tärkeä syy lapsen kastamatta jättämiselle on se, etteivät vanhemmat halua tehdä päätöstä lapsen puolesta. Ajatuksena on, että lapsi saa päättää itse kasteestaan kasvettuaan. Näin korostetaan lapsen omaa uskonnollista päätöstä, kertoo Kirkon tutkimuskeskuksen johtaja  Hanna Salomäki .
 Keskeinen syy kasteen pois jättämiseen on toki edelleen se, että vanhempi ei itse kuulu kirkkoon.
 – Ero näiden kahden syyn yleisyyden välillä on kuitenkin nykyisin pieni. Lapsen itse tekemä valinta kasteesta ja vanhemman kirkkoon kuulumattomuus ovat keskenään lähes yhtä tärkeitä syitä, jos lasta ei kasteelle viedä.
 Hyvin isoja alueellisia eroja
 Salomäki muistuttaa, että kastettujen osuus syntyneistä oli Suomessa pitkään hyvin korkealla, 90 prosentin vaiheilla.
 – 2000-luvun alussa osuus lähti laskemaan niin, että kymmenisen vuotta sitten kastettiin neljä viidesosaa lapsista. Sen jälkeen kastettujen määrän supistuminen on kiihtynyt. Viime vuonna kastettiin hieman alle 65 prosenttia kaikista Suomessa syntyneistä.
 Tänä vuonna pudotus on ollut alkuvuonna erityisen jyrkkää: tammi-heinäkuussa kastettiin vain 60,4 prosenttia vauvoista.
 Kastettujen osuudessa on nyt myös hyvin suuria alueellisia eroja.
 – Oulun hiippakunnassa, johon kuuluu myös Lappi, kastettiin viime vuonna runsaat 80 prosenttia syntyneistä. Yhdeksästä hiippakunnasta toisessa ääripäässä on Helsinki. Siellä kastettujen osuus oli runsaat 40 prosenttia, Salomäki vertaa.
 Sakramentin saaneiden osuus syntyneistä on siis maan pohjoispuoliskolla jopa kaksinkertainen verrattuna pääkaupunkiin.
 Kasteen valinnassa on tuntuvia alueellisia eroja myös kaupunkien ja maaseudun välillä.
 – Yleisesti ottaen kaupungeissa kasteluvut ovat suhteessa alempia kuin maalaiskunnissa.
 Pohjoisessa "kristillisyys yhä vahvaa"
 Pääkaupungin matalia kastelukuja kommentoi Helsingin seurakuntayhtymän tilastoasiantuntija  Aki Niemi .
 – Varmaankin se, että yleinen kiinnittyminen kirkkoon on vähentynyt, näkyy kastettujen määrässä Helsingissä, Niemi makustelee.
 Maallikko saattaa olettaa, että kasteissa voisi näkyä erityisesti nuorten isien erkaantuminen kirkosta. Ovathan nuoret miehet eniten edustettu väestöryhmä kirkosta eronneissa.
 Helsingin tuoreet tilastot eivät näyttäisi tukevan tuota oletusta.
 – Viime vuonna Helsingissä erosi kirkosta lukumääräisesti enemmän naisia kuin miehiä, Niemi huomauttaa.
 Oulun seurakuntien aluerekisterin johtaja  Veijo Koivula  sanoo, että hiippakunnan korkeat kasteluvut heijastavat uskonnon roolia maan pohjoispuoliskon elämässä.
 – Totta kai kastemäärään on suuri vaikutus sillä, että kristillisyyden asema on pysynyt erittäin vahvana Oulun hiippakunnan alueella. Lapsikastetta pidetään täällä luonnollisena asiana.
 Koivula korostaa, että vanhempien lisäksi myös muu perhe ja "sukukokonaisuus" vaikuttavat pohjoisessa kastepäätöksiin.
 – Voi silläkin olla jotain vaikutusta, mitä naapurusto tai vaikkapa pienen kylän muu väki asiasta ajattelee.
 Koivula kuitenkin myöntää, että myös pohjoisessa kastettujen osuus syntyneiden määrästä on laskenut, samoin kirkosta eroaminen on yleistynyt.
 – Tuollainen trendi on olemassa, mutta se antaa meille myös tehtävän (vaikuttaa toiseen suuntaan).

Yhä harvempi vauvoista saa kasteen - lapsen kastaminen ei ole enää itsestäänselvyys kirkon jäsenille


Summary: Nuoret äänestivät laiskasti, äänestysprosentti jäi vaisuksi.

Tunisiassa ennakkosuosikki  Nabil Karoui  ja riippumaton ehdokas  Kais Saied  ovat ilmoittaneet selvinneensä presidentinvaalien toiselle kierrokselle. Kyseessä olivat toiset vapaat presidentinvaalit maassa sitten vuoden 2011 Arabikeväänä tunnetun kansannousun.
 Saied sanoi ovensuukyselyjen osoittavan, että hän voitti vaalien ensimmäisen kierroksen. Myös Karouin puolueen päämajan edustalla sadat ihmiset juhlivat ehdokkaansa pääsyä jatkoon. Karoui itse on ollut vajaat kaksi viikkoa vangittuna rahanpesuepäilyjen vuoksi.
 Mediamoguli Karoui on käyttänyt televisiokanavaansa käynnistääkseen hyväntekeväisyyskampanjoita ja jakanut ruoka-apua köyhille. Vastustajat pitävät Karouita populistina. Hänen tukijansa taas väittävät, että hänen pidätyksensä olisi presidenttikisassa mukana olevan pääministeri  Youssef Chahedin  junailema.
 Muita vahvoja ehdokkaita olivat islamistisen Ennahda-puolueen  Abdelfattah Mourou  ja pääministeri Chahed, joka edustaa vuoden alussa perustettua maallistunutta Tahya Tounes -puoluetta.
 Vaaleissa äänestettiin laiskasti, sillä äänestysprosentti jäi noin 45:een. Varsinkin nuoret jäivät pois uurnilta, mikä oli monille pettymys. Vaaleissa oli noin seitsemän miljoonaa äänioikeutettua.
 Presidentinvaalien toinen kierros täytyy järjestää viimeistään 23. lokakuuta.
 Lue myös:
 Tunisiassa äänestetään tänään presidentinvaaleissa – maassa on valittu presidentti vain kerran aiemmin vapailla vaaleilla

Ennakkosuosikki ja riippumaton ehdokas jatkoon Tunisian vaaleissa


Summary: Tiukat parisuhderoolit ajavat puolisoita erilleen, mutta siihen ei ole pakko alistua, pohtii Paula Tiessalo blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Rakkausguru, psykologi  Tony Dunderfelt  uskaltaa kaivaa verta nenästään. Hänelle ei riitä, että heteroparisuhteen onnellisuus mitataan sillä, osaako mies puhua tunteistaan. Dunderfelt sohaisee arkaan paikkaan kehottamalla miehiä välillä sanomaan puolisoilleen ”ei”.
 Mitä ihmettä? Näinkö parisuhdetta hoidetaan?
 Dunderfelt valaisi ajatteluaan elokuun lopulla toimittaja  Sari Valton   haastattelussa Ylen Radio 1:ssä . Psykologi kehotti ajattelemaan tilannetta, jossa pariskunta puhuu viikonloppusuunnitelmista. Nainen ilmoittaa, että lauantaina on sukujuhlat, jonne mennään. Piste.
 Pariskunnan miestä sukujuhlasuunnitelma ottaa päähän. Hän kokee, että juhlia on viime aikoina ollut jo tarpeeksi, eikä häntä huvittaisi ajaa kolmea tuntia kahvittelemaan taas samojen ihmisten kanssa. Dunderfeltin mukaan miehellä on kolme vaihtoehtoa reagoida.
 Perinteinen äijä täräyttää kirosanan  ja kieltäytyy lähtemästä. Tämän hetken ihannemies ajattelee, että naisen toiveita pitää aina kuunnella ja suostuu vasten omaa tahtoaan puolison suunnitelmaan. Tulevaisuuden itsenäinen mies puolestaan tunnistaa omat tunteensa, sanoittaa ne ja ehdottaa, voisiko tänä viikonloppuna kuitenkin tehdä jotain muuta.
 Liiallinen myötäily ja rooleihin loksahtaminen sammuttaa helposti kipinän ja jännitteen puolisoiden väliltä.
 Miten reagoi nainen? Ykkösvaihtoehdossa tulee riita, kakkosessa nainen on tyytyväinen koska saa tahtonsa läpi. Kolmosessa hän saattaa tyrmistyä. ”Ei käy, juhliin on mentävä”, hän ehkä sanoo. Mutta tunteisiinsa yhteydessä oleva ja jämäkkä mies ei taivu vaan perustelee kantansa.
 Nainen hämmentyy . Parisuhteen tiukat roolit ovat juuri järkkyneet. Miten tästä eteenpäin?
 Auts. Kuulostaako tutulta?
 Meillä kaikilla on mielessämme jonkinlainen kuva siitä, mitä parisuhde ja sen osapuolten roolit ovat. Käsityksemme syntyvät omista kokemuksistamme lapsuudenperheessämme sekä yhteiskunnassa kulloinkin vallitsevista arvoista ja asenteista.
 Parisuhderooli on kuin vanha rippipuku  tai -mekko. Rippipuku symboloi muottiin asettumista, massaan sulautumista, yhteiskunnan normien ja odotusten mukaan elämistä. Pukua ei tarvitse millään tavalla perustella. Se on tehdasasetus, standardi, helppo valinta.
 Siinä on paljon hyvää. Se on tyylikäs, kestää aikaa ja vuosikymmenten ajan hyväksi koettu muotti. Ei siinä sinänsä ole mitään pahaa.
 Ahdistavaksi puku ja parisuhteen roolit muuttuvat, kun ihminen muuttuu. Kun sieltä vatsan kohdalta jo hieman pingottavan kankaan uumenista alkaa varovasti ilmaista tyytymättömyyttään nykytilanteeseen, voi puolison reaktio olla tyrmistynyt. Kumppanin muutosta voi olla vaikea ottaa vastaan, koska se tarkoittaa myös oman roolin muuttumista.
 Naisen on tehtävä tilaa miehen tunteille ja tahdonilmaisuille.
 Tony Dunderfelt kuvailee, että hyvin usein parisuhteessa on tarjolla vain kaksi, toisilleen vastakkaista roolia. Jos yksi puolisoista on puhelias, toinen on hiljainen kuuntelija. Raha-asioissa suuripiirteisen kumppanille puolestaan jää rahasta niuhottajan rooli.
 Roolit kehittyvät suhteessa usein toisilleen vastakkaisiksi. Tarkka sentinvenyttäjä ei välttämättä ollut sellainen ennen kuin huomasi, että jonkun täytyy suhteessa pitää huoli vuokrarahojen riittävyydestä. Ja koska hän kantaa vastuun, voi toinen käyttäytyä entistä huolettomammin. Lopputuloksena kumppanit ajautuvat vähitellen yhä kauemmas toisistaan.
 Miten tiukkoja rooleja sitten voisi raottaa  ja päivittää? Väestöliitto tarjoaa  tuoreehkossa blogissaan  neuvoksi itsetutkiskelua. Parisuhteessa on pidettävä huoli myös itsestään. Kun toisen silmistä loistava ihailu vuosien karttuessa himmenee, on molempien otettava vastuu siitä, että suhde itseen pysyy myönteisenä ja uteliaana.
 Väestöliiton blogissa nostetaan esiin psykoterapeutti  Ester Perel , jonka mukaan parisuhteesta haetaan turvallisuutta, mutta toisaalta myös jännittävyyttä. Tämä ristiriita luo varsinkin pitkään parisuhteeseen haasteita. Turvallisuus voi järkkyä, jos totuttuja rooleja ravistellaan.
 Parisuhde ei tarkoita, että kahden ihmisen pitäisi muuttua yhdeksi. Mutta se ei voi myöskään tarkoittaa, että toinen joutuu aina alistumaan toisen päätöksille.
 Kun miehiltä siis vaaditaan tunteista puhumista ja uudenlaisen roolin ottamista parisuhteessa, on myös naisen muututtava. Hänen on tehtävä tilaa miehen tunteille ja tahdonilmaisuille. Tunteista ja ajatuksista puhuminen on molemmille tärkeää, mutta yhtä tärkeää on kuunnella toista.
 Tämä ei tarkoita alistumista tai omista tarpeista tinkimistä vaan kompromissien tekemistä ja neuvottelutaitojen kehittämistä. Naisen on hyvä harjoitella hyväksymään, että ehkä jopa sisustuksesta tai lastenhoidosta aletaan tasa-arvoisemmin keskustella. Tunteista puhuminen ei myöskään tarkoita niissä vellomista päivästä ja vuodesta toiseen.
 Oman mielipiteensä ilmaiseminen  rauhallisesti ja perustellusti ei ole riitelyä. Parisuhteessa saa olla eri mieltä asioista. Parisuhde ei tarkoita, että kahden ihmisen pitäisi muuttua yhdeksi. Mutta se ei voi myöskään tarkoittaa, että toinen joutuu aina alistumaan toisen päätöksille.
 Tony Dunderfeltilla on mainio käsite kuvaamaan parisuhteen hyvää dynamiikkaa: kohtaava jännite. Puolisot saavat, ja heillä on jopa velvollisuus, olla itsenäisiä yksilöitä. Heillä saa olla eriäviä mielipiteita, eikä se tarkoita rakkauden tai parisuhteen loppua.
 Liiallinen myötäily ja rooleihin loksahtaminen sammuttaa helposti kipinän ja jännitteen puolisoiden väliltä. Toisaalta liian suuret erot mielipiteissä aiheuttavat jatkuvaa riitaa. Tasapainon löytäminen turvallisuuden ja jännittävyyden välillä on elämän mittainen tehtävä.
 Paula Tiessalo
 Kirjoittaja on Yle uutisissa työskentelevä hyvinvointiaiheisiin erikoistunut toimittaja, jonka intohimona on yrittää ymmärtää itseään ja muita. Hän haluaisi kannattaa perinteisiä sukupuolirooleja silloin, kun suihkun lattiakaivo pitää puhdistaa.
 Aiheesta voi keskustella 15.09. klo 17.00 asti.

Paula Tiessalo: Parisuhteita vaivaa rippipukusyndrooma, ja sen korjaaminen vaatii muutosta myös naisilta


Summary: Luca Ragazzin ja Gustav Hoferin mukaan miesten on muututtava, jotta tasa-arvo voidaan saavuttaa.

–  Angela Merkel . Siinä vasta nainen, jolla on munaa.
 Näin italialaisohjaaja  Luca Ragazzi  kommentoi Saksan liittokansleria puolisolleen  Gustav Hoferille  vuosia sitten.
 Kommentin kuultuaan Hofer hiljeni ja huokaisi syvään.
 – Rakas, tuo lause on todella seksistinen. Puhut kuin mikäkin alfauros, hän vastasi.
 Ragazzi katsoi puolisoaan hölmistyneenä. Hän ei ymmärtänyt, mistä Hofer puhui. Hänhän oli tarkoittanut vain kehua saksalaisjohtajaa.
 Tapauksesta on vuosia, mutta se muistetaan Hoferin ja Ragazzin kotona Roomassa edelleen hyvin. Hofer haluaa selittää reaktiotaan.
 – Kielessä piilee epätasa-arvoa. Ongelmallista "nainen, jolla on munaa" -ilmaisussa on se, että naisen rohkeutta ja kyvykkyyttä kehuttaessa häneen liitetään miehen fyysinen ominaisuus.
 Hoferin mukaan hän ja Ragazzi ovat todistaneet kuvatun kaltaisia tilanteita arjessaan jatkuvasti. Seksismiä ja syrjintää, joita tekijä itse ei osaa tunnistaa.
 – Nämä tilanteet saivat meidät pikkuhiljaa ryhtymään uuden elokuvan tekoon, Hofer kertoo.
 Syksyllä 2017 käynnistynyt, seksuaalista häirintää ympäri maailmaa paljastanut #metoo-kampanja toi aiheen suuren yleisön tietoisuuteen.
 – Sen jälkeen myös esimerkiksi italialaiset elokuvarahoittajat tajusivat, että häirinnästä on puhuttava, Hofer sanoo.
 Naisten määrä politiikassa laskussa
 Hoferin ja Ragazzin kolmas dokumenttielokuva  Dicktatorship – Macho Made in Italy  julkaistiin Italiassa kesällä.
 Siinä ohjaajat kiertävät Italiassa haastattelemassa muun muassa kirjailijoita, tutkijoita, poliitikkoja ja lääkäreitä sekä italialaisia lukiolaisia ja perheitä. He yrittävät ymmärtää, mihin epätasa-arvo maassa pohjaa.
 Syrjintä ja seksismi ovat tuttuja teemoja Hoferin ja Ragazzin elokuvissa. Ensimmäisessä elokuvassaan he pureutuivat siihen, millaista on olla homoseksuaali perinteisten arvojen Italiassa.
 Toisessa elokuvassaan pariskunta taas käsitteli sitä, kannattaisiko heidän muuttaa pois Italiasta, vai voiko siellä vielä asua – mafiasta, nihkeästä taloustilanteesta, seksismistä ja silloisen pääministeri  Silvio Berlusconin  skandaaleista huolimatta.
 Italian entinen pääministeri Silvio Berlusconi tunnetaan maailmalla seksistisistä kommenteistaan.  Riccardo Antimiani / EPA
 Ragazzin mukaan Italiassa, kuten muissakin maissa, epätasa-arvo on useiden tekijöiden summa.
 Hän sanoo, että italialainen televisio näyttää edelleen vain yhden naisen mallin.
 – Leikelty blondi, joka keikistelee ohjelmissa kameralle eikä puhu mitään, Ragazzi kuvailee.
 Politiikassa puolestaan päätökset tekevät ja lakeja säätävät pääosin miehet.  Matteo Renzin  hallitus oli Italiassa ensimmäinen, jossa ministereistä puolet oli naisia. Sen jälkeen käyrä lähti laskuun:  Paolo Gentilonin  hallituksessa naisia oli 30 prosenttia.
 – La Legan ja Viiden tähden liikkeen hallituksen luku on surullinen: naisia vain 17 prosenttia, Ragazzi sanoo.
 Ragazzin ja Hoferin haastattelu tehtiin ennen La Legan ja Viiden tähden liikkeen hallituksen kaatumista elokuussa. Uudessa Viiden tähden liikkeen ja Demokraattisen puolueen hallituksessa noin kolmasosa ministereistä on naisia.
 "Isät pelkäävät poikiensa leikkivän nukeilla"
 Myös katolisessa kirkossa sukupuolten epätasa-arvo on sisäänkirjoitettu, sanoo Ragazzi.
 – Nunnat ovat papeille alisteisia. Naiset pesevät pyykkiä, eivät he pidä messuja. Tässä asiassa protestanttiset maat ovat edellä, kun pappeina saa olla naisia, Ragazzi miettii.
 Hofer muistuttaa, että politiikan ja kirkon piirissä tasa-arvoa vastustetaan kovaäänisesti.
 Katolisella kirkolla on nykypäivän Italiassa edelleen vahva asema. Alamy / AOP
 Ajankohtaisen esimerkin tarjoaa kuluvan vuoden maaliskuussa Veronassa järjestetty tapahtuma nimeltään Perhepäivä. Yhdysvaltalaislähtöisen, kristillisen oikeiston arvoja ajavan konferenssin ydinteema oli perinteinen perhe. Tapahtumassa keskusteltiin muun muassa heteroperheen tärkeydestä lapsen kasvatuksessa.
 Konferenssiin osallistui suuri määrä aborttia, seksuaalivähemmistöjä ja feminismiä vastustavia aktivisteja. Osallistujien joukossa oli myös useita italialaispoliitikkoja, muun muassa tuolloinen sisäministeri  Matteo Salvini . Konferenssi kirvoitti useita vastamielenosoituksia.
 Dokumentaristien mukaan oma osansa perinteisten sukupuoliroolien ylläpitämisessä on Italiassa myös perheellä ja koululaitoksella.
 – Vauvoille puhutaan sukupuolen perusteella eri tavoin jo silloin, kun he ovat vielä äitinsä mahassa. Tytölle leperrellään ja poikaa kannustetaan, että sinusta tulee sitten oikein potra poika, Hofer sanoo.
 Hänen mukaansa sukupuolinormit ovat tiukat molempien sukupuolten kohdalla, mutta erityisesti poikalapsiin kohdistuu valtavia paineita siitä, miten heidän pitää käyttäytyä. Perinteinen miehen malli ei salli itkemistä tai tunteilua.
 – Italiassa feminiinisyyttä katsotaan miesten kohdalla kieroon. Takana on homofobia ja pelko siitä, että omasta pojasta tulee homo. Siksi isät pelkäävät antaa poikiensa leikkiä nukeilla, Ragazzi sanoo ja jatkaa:
 – Italia on maa, jossa kaikki pyörii peniksen ympärillä.
 Miesten on muututtava
 Hofer ja Ragazzi tunnetaan Italiassa tasa-arvon soihdunkantajina. He kertovat, että tavoitteena on saada ihmiset pohtimaan käytöstään tasa-arvolinssin läpi, mutta ei osoittaa syyttävällä sormella yksittäisiä ihmisiä.
 Ohjaajat korostavat, että kukaan ei ole vapaa sukupuolittavasta sovinismista – niin sisäänkirjoitettua se italialaiseen kulttuuriin on. Siksi monen on hankala tunnistaa sitä itsessään.
 – Olen kasvanut Italiassa, joten ympäristöni vaikutuksesta minulle oli aluksi luontaista nähdä maailma sellaisena, jossa miehet käyvät työssä ja naiset ovat kotona, Ragazzi sanoo.
 Hofer ja Ragazzi muistuttavat, että ahtaat sukupuoliroolit rajoittavat yhtä lailla miestenkin elämää. Marco Dovier
 Hoferkin on italialainen, mutta kotoisin maan pohjoisosassa sijaitsevasta Etelä-Tirolista ja kuuluu maan saksalaisvähemmistöön. Hän on myös opiskellut ulkomailla.
 – Katsoimme kotona saksalaista televisiota, ja olin siskojeni kanssa aina samalla viivalla kaikessa. Uskon sen vaikuttaneen minuun, Hofer pohtii.
 Ohjaajapari tietää, että vaikka kuinka yrittäisi olla syyttämättä, tasa-arvosta puhuttaessa joku suuttuu aina. Se näkyy myös nyt, kun Hofer ja Ragazzi kiertävät esittelemässä elokuvaansa Italiassa ja ulkomaillakin. Usein elokuvan jälkeen yleisöstä nousee ylös loukkaantunut mies, joka kokee, että elokuva syyttää juuri häntä.
 Samoin jotkut ovat kyseenalaistaneet Ragazzia ja Hoferia ihmetellen, miksi miesten pitää puhua tasa-arvosta. Silloin he vastaavat, että epätasa-arvo ja kahlitsevat sukupuolinormit koskettavat ja rajoittavat paitsi naisia, myös miehiä ja heidän eloaan. Mutta niistä voi vapautua, jos haluaa, ohjaajat muistuttavat.
 Siksi  Dicktatorship  onkin pääasiassa miehille suunnattu elokuva.
 – Koemme, että miesten pitää tunnustaa oma ylivaltansa ja muuttua. Mutta tulisi ymmärtää, ettei se tarkoita lopulta mistään luopumista vaan kahleista vapautumista, Hofer sanoo.
 Yle on mukana rahoittamassa Luca Ragazzin ja Gustav Hoferin dokumenttielokuvaa Dicktatorship – Macho Made in Italy. Elokuva esitetään Suomessa näillä näkymin ensi vuonna.
 Lue lisää:
 Nyky-Italia ihastuttaa ja vihastuttaa dokumentintekijöitä
 "Naiset eivät ymmärrä, mikä on paitsio" – naisjalkapalloilijat loistivat ja italialaismiehet suuttuivat

"Kaikki pyörii peniksen ympärillä" – Elokuvaohjaajat selvittivät, miksi epätasa-arvo rehottaa Italiassa


Summary: Saudi-Arabia on ilmoittanut vähentävänsä öljyntuotantoaan alle puoleen normaalista sen jälkeen kun sen öljyntuotantolaitoksiin iskettiin lauantaina.

Saudi-Arabialla on kolme sydäntä – kuningashuone pääkaupungissa Riadissa, muslimien pyhin keskus Mekassa ja öljy-yhtiö Aramcon pääkonttori Dhahranissa, maan itärannikolla.
 Jemenin  huthi-kapinallisten drooni-iskut lauantaina aamuyöstä  hipoivat yhtä sydäntä, maailman tuottavimman yhtiön, Aramcon pääkonttoria.
 Saudi-Arabia ilmoitti iskujen jälkeen, että se on joutunut vähentämään öljyntuotantoaan alle puoleen normaalista. Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  syytti  lauantai-iltana iskuista Irania .
 Kymmenen droonia oli suunnattu kahteen kohteeseen: Saudi-Arabian ja maailman suurimpaan öljyntuotantolaitokseen Abqaiqissa, jonne on Dhahranista matkaa vain 60 kilometriä. Toinen kohde oli noin 300 kilometrin päässä sijaitseva, Saudi-Arabian toiseksi suurin öljykenttä Khurais.
 Poliittisilta ja taloudellisilta vaikutuksiltaan kymmenen droonin samanaikainen suuntaaminen kahteen massiiviseen öljykohteeseen on suurempi kuin pääkonttorin tuhoamien olisi ollut.

 Sanomalehti Guardianin siteeraamien Aramcon tietojen mukaan Abqaiqin laitokset pystyvät vuorokaudessa käsittelemään  seitsemän miljoonaa barrelia öljyä vuorokaudessa .
 Khuraisin kenttä puolestaan tuottaa noin miljoona barrelia raakaöljyä vuorokaudessa.
 Jemenin huthit osoittivat, että heidän sodankäyntinsä suunnitelmallisuus, osumatarkkuus ja tekninen kyky  ovat parissa vuodessa kehittyneet huimasti .
 Huthit ovat siirtymässä ohjusiskuista yhä enemmän droonien käyttöön. Maantieteellisesti huthien iskujen kohteina on koko eteläinen puolisko Saudi-Arabiaa.
 Yleisin kansainvälinen arvio on, että huthit saavat teknistä- ja kalustoapua Iranista, mutta molemmat vähättelevät tuen merkitystä.
 Eräiden arvioiden mukaan on jopa mahdollista, että huthit olisivat onnistunet itse muuntamaan kaupalliseen käyttöön tarkoitettuja drooneja sodankäyntiin.
 Huthien edustajan mukaan eiliset iskut saavat jatkoa niin kauan kuin sota Jemenissä jatkuu.
 Saudi-Arabian ilmaisku huthikapinallisten asemiin Sanaan lähistöllä Jemenissä viime vuoden lopulla. Yahya Arhab / EPA
 Saudi-Arabia on kahdeksan liittolaisensa tuella  pommittanut huthi-kapinallisten hallitsemaa Jemenin länsiosaa maaliskuusta 2015 lähtien. Kapinallisilla on hallussaan pääkaupunki Sanaa.
 Saudien tavoitteena on palauttaa kapinallisten syrjäyttämä, mutta saudeja totteleva johto valtaan ja torpata shiialaisen Iranin vallan kasvu alueella.
 Toistaiseksi tuloksena on ollut maailman pahimmaksi arvioitu humanitaarinen kriisi Jemenissä.
 Käytännössä liittolaisrintamassa on enää tärkein lenkki, Arabiemiraatit. Maat operoivat valtaosin Yhdysvaltain ja Britannian antaman logistisen tiedon perusteella. Viime aikoina Arabiemiraatitkin on osoittanut pyrkimystä päästä eroon järkyttävän kalliista sodasta, jolle ei nykyisellään näy loppua.
 Saudi-Arabian energiaministeri Khalid al-Falih Ylen haastattelussa  Ra’s al-Khairissa, Saudi-Arabian itärannikolla.   Yle, Ghadi Boustani
 Saudi-Arabian kuningashuoneelle  ja taloudelle Jemenin huthi-kapinallisten sitkeys ja kasvava taistelutaito ovat nöyryyttäviä.
 Saudi-Arabia on ilmoituksensa mukaan yli kolmen vuoden valmistelujen jälkeen loppusuoralla prosessissa, jossa se on viemässä pörssiin koko nykymuotoisen kuningaskunnan olemassaolon perustaa, öljy-yhtiö Aramcoa.
 Energiaministeri  Khalid al-Falih  kertoi Ras al-Khairissa Ylen haastattelussa maaliskuussa tänä vuonna, että hän toivoo  listautumisen tapahtuvan vuoden 2021 alkupuolella .
 Kuningashuoneen antaman tiedon mukaan tarkoitus olisi yksityistää viisi prosenttia Aramcosta. Tärkeintä ei ole kuitenkaan prosenttimäärä vaan yksityistämiselle asetettu jopa sadan miljardin tuottotavoite.
 Sen saamiseksi öljyn hinta saatava riittävän korkealle ja siksi Saudi-Arabian öljyministeri vaihdettiin vain viikko sitten. Uusi ministeri on  Abdulaziz bin Salman . Ensimmäisen kerran energiaministeri  tulee suoraan kuningashuoneesta .
 Samalla edellinen energiaministeri Khalid al-Falih menetti myös paikkansa Aramcon hallituksen puheenjohtajana.
 Prinssi Abdulaziz bin Salman on nimetty Saudi-Arabian energiaministeriksi.  Christian Bruna / EPA
 Maanantaina pörssien avauduttua  nähdään, lähteekö Saudi-Arabian mustan kullan hinta nousuun Jemenin kapinallisten drooni-iskujen takia. Jos hinta nousee merkittävästi, se todistaa iskun laajuutta ja tuotantoon syntynyttä vajetta. Tosin hintapainetta lieventää öljyn yleinen vähenevä kysyntä.
 Ketjureaktiona iskut joka tapauksessa merkitsevät, että Aramcon yksityistäminen voi jälleen mutkistua.
 Kuningashuoneelle se on nöyryytys, sillä maan uudistusohjelma on rakennettu Aramcosta saatavien tulojen varaan.
 Ensimmäisen laskun joutunevat maksamaan huthien hallitsemalla alueella Jemenin siviilit, kun saudikoalitio aloittaa kostopommitukset.
 Siviilien kärsimyksistä ei ole tähänkään saakka välitetty kummallakaan puolen Saudi-Arabian ja Jemenin rajaa.
 Lue myös :
 Isku öljykentille vähensi Saudi-Arabian tuotannon alle puoleen – Öljyn hinnan uskotaan nousevan reippaasti, Pompeo syyttää Irania iskuista

Analyysi: Isku suoraan Saudi-Arabian sydämeen – se ei pysähtynyt, mutta haavoittui pahasti


Summary: Luonnon keskellä järjestettävät jumalanpalvelukset kiinnostavat ihmisiä.

Lähellä Ylläksen laskettelukeskusta, monta bussia ajaa hiljaisella vauhdilla hyvin kuoppaista metsätietä pitkin. Kymmenen kilometrin mittaisen metsätien varrella on jotain, minkä moni haluaa kokea.
 Heitä ei vedä paikalle vain keltaisena hehkuva ruska ja silmiä hivelevän kaunis  Pakasaivo.  Maiseman lisäksi halutaan kokea jumalanpalvelus, luontokirkko.
 Kokenut Ylläksen kävijä, hämeenlinnalainen  Päivi Kivelä  haluaa kokea luontokirkon yhä uudelleen.
 – Me olemme käyneet täällä aikaisemminkin ja on jäänyt hyviä muistoja. Ihan kaunis paikka kuunnella jumalan sanaa, kertoo Kivelä.
 Hämeenlinnalaiset Kaija Kokko ja Päivi Kivelä nauttivat luontokirkoista. Pakasaivon luontokirkossa on tullut vierailtua useamminkin. Kaija Länsman / Yle
 Lyhyen polun päässä odottaa nainen keltaisessa liivissään. Selässä lukee "Tunturipappi" ja valkoiset liperit pilkistävät takin kauluksen alta. Ilman liiviä ja liperiä häntä olisi vaikeaa erottaa retkeilijöistä.
 Anu Toivonen  työskentelee Tunturi-Lapin turistipappina. Hänen alueena ovat neljä seurakuntaa, Enontekiö, Muonio, Kittilä ja Kolari.
 Toivonen on tottunut kohtaamaan ihmisiä kirkkosalien ja kappeleiden ulkopuolella.
 Tällä viikolla hän on vihkinyt Etelä-Suomesta tulleen parin avioliittoon järven rannalla. Tänään vuorossa on luontokirkon toimittaminen. Pakasaivo-järven rannalla pidetään ruskan aikana useita luontokirkkoja.
 "Hän säät ja ilmat säätää ja aallot tainnuttaa", veisaa turistipappi Anu Toivonen yhdessä paikalla olijoiden kanssa. Kaija Länsman / Yle
 Tänne ei kanneta virsikirjoja ja toimituksen käsiohjelmia. Kaava on lyhyt ja sisältää tuttuja virsiä. "Soi kunniaksi Luojan" –virsi kajahtaa komeasti keskellä metsää. Tuntuu kuin jokainen osaisi sanat ulkoa. Vain muutama kaivaa puhelimen taskustaan ja seuraa sanoja virtuaalisesta virsikirjasta.
 Suurin osa paikalle tulleista on eläkeläisiä.
 – Ruskaretkeläisten ikärakenne on sellainen, että tänne herkemmin joutavat he, jotka ovat jo työelämästä saaneet jäädä pois.
 – Muina vuodenaikoina järjestettävissä luontokirkoissa, esimerkiksi pääsiäisen aikana, siellä näkee, että sinne on nuorempikin väki kerennyt paikalle, kertoo Toivonen.
 Luontokirkkojen järjestämisessä on vain mielikuvitus rajana. Ehkä jonain päivänä luontokirkko voidaan järjestää esimerkiksi Levin laskettelurinteiden tuntumassa, pohtii Toivonen.
 – Jos näyttää siltä, että se kynnys sinne kirkkoon tai kappeliin on jotenkin korkea, on hyvä jalkautua ihmisten keskelle, sinne missä he ovat.
 Arkkipiispa: ”On hyvin luontevaa, että jumalanpalveluksia vietetään luonnon keskellä”
 Kirkosta eronneiden määrä on kasvanut viimeisen kymmenen vuoden aikana.  Nykyään kirkkoon kuuluu noin 70% suomalaisista.
 Kirkon henkilöstön ja luottamushenkilöiden tulisi arkkipiispa  Tapio Luoman  mukaan yhdessä pohtia, miten kirkon sanoma saadaan sinne, missä ihmiset jo valmiiksi ovat.
 Arkkipiispan mukaan jumalanpalvelukset ovat enenevissä määrissä siirtyneet uusiin paikkoihin.
 – Siinä on montakin tekijää, yksi on varmaan se, että on haluttu toteuttaa Jumalanpalveluksia myös muualla kuin kirkkosaleissa. On haluttu mennä kokoamaan seurakuntaa yhteen sinne, missä seurakuntalaiset ovat, sanoo Luoma.
 Jumalan sanan kuuleminen paikassa, joka ei ole tavanomainen, kiehtoo ihmisiä, arvelee arkkipiispa Tapio Luoma. Vesa Toppari / Yle
 Luontokirkkojen pito tuntuu arkkipiispan mielestä luontevalta.
 – Luonto on Jumalan lahja meille ihmisille. Me olemme osa luontoa ja siksi luonnon keskellä me voimme kokea Jumalan puhuttelun aivan erityisellä tavalla. Ajattelen, että on hyvin luontevaa, että kristillisiä jumalanpalveluksia toteutetaan ja vietetään myös aivan luonnon keskellä.
 Hämeenlinnalainen  Kaija Kokko  käy jumalanpalveluksissa joka viikko. Pakasaivon luontokirkko ei ole ainoa missä Kokko on käynyt.
 – Tykkään näistä luontokirkoista. Jos Hämeenlinnan lähellä pidetään luontokirkkoja, olen käynyt niissä. Ainakin Evon luontokeskuksessa sellaisia on järjestetty, joko kodalla tai keskellä metsää, kertoo Kokko.
 Seuraava luontokirkko järjestetään Pakasaivossa  keskiviikkona 18.9.2019 klo 13.

Jumalanpalveluksia toimitetaan yhä useammin kirkkosalin ulkopuolella, esimerkiksi keskellä metsää – ”Ilman muuta on tärkeää, että kirkko toimii siellä missä ihmiset ovat”


Summary: Italialainen Alessi on tuottanut kymmeniä ikonisia designtuotteita. Kulttuurivieras Alberto Alessi oli Suomessa Habitare-messujen kutsumana.

Alberto Alessi  tähyää Messukeskuksen ikkunasta säätä Itä-Pasilassa. Hyvältä näyttää, kunpa vain ei sataisi liikaa illalla. Helsinki on italialaisen muotoiluyrityksen johtajalle tuttu paikka. Hän on tehnyt yhteistyötä suomalaisten muotoilijoiden kanssa ja opettanut Taideteollisessa korkeakoulussa, joka kuuluu nykyään Aalto-yliopistoon.
 Itse asiassa ensimmäinen ulkomaanmatka, jonka hän teki perheyrityksensä johtajana suuntautui Suomeen.
 – Se oli syyskuussa 1970, Alessi muistaa.
 – Tämä maa ja kaupunki ovat muuttuneet aivan valtavasti. Silloin aisti vielä selvästi, miten lähellä Neuvostoliittoa olitte. Helsinki on avautunut ja vapautunut.
 Muotoiluyhtiö Alessin pääjohtaja Alberto Alessi haluaa, että esineessä on hajua, makua, tunnetta ja huumoria. Esa Fills / YLE
 Alessi muistelee, että jopa hyvän ruokapaikan etsiminen kävi työstä Suomen pääkaupungissa 70-luvulla. Nyt riittää, mistä valita. Vaikka hän on maininnut monissa haastatteluissa olevansa klassisen ravintola Savoyn ystävä, myös uudet paikat kiinnostavat.
 – Kävimme eilen ystävien kanssa syömässä paikassa, joka kasvattaa omat vihanneksensa. Kaikki, mitä söimme, oli luomua, Alessi kertoo, huitoo käsillään ja hymyilee innostuneena.
 Neuvostoliiton kylkeen käpertynyt Suomi on aina kiehtonut Alberto Alessia. Häntä ei vetänyt tänn
 Alessi lanseerasi Habitare-messuilla uuden teräksisen matkamukinsa. Taustalla näkyvää eväsrasiaa voi kantaa joko piilossa laukussa tai käsilaukun tapaan silikonikahvoista. Esa Fills / YLE
 e eksotiikka, vaan suomalaisen muotoilun kulta-ajan saavutukset. Alessi näkee suomalaisen ja italialaisen muotoilun välillä sekä yhtäläisyyksiä että eroavaisuuksia. Italialainen muotoilu on ehkä kepeämpää ja leikkisämpää, suomalainen käytännöllisempää.
 – Molemmat kehittyivät toisen maailmansodan jälkeisenä nousukautena. Oli jälleenrakennuksen aika ja ihmiset tarvitsivat esineitä ja huonekaluja.
 Sodan jälkeen teollisuus oli lamassa ja monet tehtaat kivikasoina. Molemmissa maissa.
 Italia oli jo ennen sotaa tunnettu laadukkaista huonekaluistaan, valaisimistaan ja kodin tarvikkeistaan. Niistä jatkettiin. Molemmissa maissa muotoilun ympärille syntyi yhteenkuuluvuuden ja yrittäjyyden henkeä. Tekijöillä oli valtavasti intoa ja luovuutta, halua näyttää.
 – Sellaista ei ole enää ollut koskaan sen jälkeen, huokaa Alberto Alessi.
 Ranskalaismuotoilijan Philippe Starckin Juicy Salif -sitruspuristin on yksi ikonisista Alessi-tuotteista. Kerrotaan, että Starck piirsi puristimen muodon lautasliinalle kahvilassa rantalomalla. Alessi
 Toteamme yhteistuumin, että uutta sotaa ei sentään kaivata. On hyväksyttävä, että muotoilu on muuttunut alana ja käsitteenä. Alessin mielestä on mahdotonta puhua enää italialaisesta tai suomalaisesta muotoilusta. Ala on siihen tänä päivänä liian kansainvälinen. Muotoilu on laajentunut merkitsemään vähän kaikkea. Esineiden lisäksi nyt muotoillaan palveluita, työntekoa ja kaupunkeja.
 – Ennen oli helppoa napata hyvä muotoilija työskentelemään Alessille. Otimme vain parhaat päältä. Nyt muotoilijoita on niin valtavasti, niitä hyviäkin.
 – Ja kuka sitten on italialainen muotoilija. Minusta  Philippe Starck  on italialainen muotoilija. Hän on syntynyt ja opiskellut Ranskassa ja työskennellyt vaikka missä. Mutta hänen tuotteensa italialaisille yrityksille ovat niin tunnettuja, että hänet yhdistetään aina niihin.
 Starckin tunnetuin tuote Alessille on hämähäkkimäinen  Juicy Salif  -sitruspuristin. Starck on suunnitellut myös paljon kopioidun läpinäkyvän Ghost-tuolin italialaiselle Kartell-yhtiölle.
 Metallipajasta muotoilun mekaksi
 Alberto Alessin isoisä Giovanni perusti 1920-luvun alussa pajan, jossa tuotettiin metallisia keittiö- ja kattausastioita. Kyseessä oli oikeastaan jo tuolloin pieni, osittain koneistettu tehdas. Luoteis-Italian Piemontessa sijaitseva Stronan laakso oli tunnettu metalliyrityksistään.
 Giovannin poika Carlo lähti opiskelemaan teollista muotoilua ja antoi valmistuttuaan panoksensa tehtaan tuotekehitykselle. Carlon nuorempi veli Ettore puolestaan avasi perheyrityksen ulkopuolisille suunnittelijoille.
 Alberto Alessi kertoo, että vielä 1970-luvulla oli helppo palkata taitavia suunnittelijoita. Piirit olivat pienet ja huiput olivat kaikkien tiedossa. Esa Fills / YLE
 Alberto on  Carlo Alessin  poika. Hänkin olisi ollut kiinnostunut taiteesta, muotoilusta tai arkkitehtuurista, mutta isä oli toista mieltä.
 – Neuvottelin isän kanssa ja päädyimme lopulta siihen, että lähden opiskelemaan lakia. Se tuntui isästä jotenkin varmemmalta valinnalta.
 – Minulle oli ihan selvää, että otan vastuun yrityksestämme, kun valmistun. Olin suvun vanhin poika. Luulen, että Italiassa on enemmän perheyrityksiä kuin muualla.
 Alberton äiti oli toisen perheimperiumin vesa, sukujaan Bialetti. Bialettit ovat tunnettuja padoistaan ja pannuistaan sekä kahvinkeittimistään, muun muassa klassisista mutteripannuista.
 Perhekeskeisyys ei toki tarkoita sitä, että pitäisi olla yhtä mieltä suvun patruunoiden kanssa. Ei Alberto Alessi ainakaan ollut.
 – Minusta isäni ja setäni johtivat yritystä liian vakavasti ja ryppyotsaisesti. Muotoiluhan on hauska asia. Esineet ovat vitsikkäitä. Pitää vain antaa suunnittelijalle vapaus luoda hauskuutta.
 Emma Silvestrisin suunnittelema teräksinen hedelmävati Mediterraneo on Alessin 2000-luvun tuotteita.  Esa Fills / YLE
 Alberto Alessi alkoi etsiä uusia muotoilijoita Alessin talliin. Vielä 1970-luvulla piirit olivat sen verran pienet, että oli helppo poimia tähdet. Ensin piti kuitenkin uudistaa firman ulkoasu. Tämä tuo jälleen mieleen ikimuistoisen matkan Suomeen. Alessin graafista ulkoasua, kauppojen ilmettä ja pakkauksia alkoi uudistaa suomalais-italialainen pariskunta.
 - Graafinen suunnittelija  Eija Helander  ja hänen arkkitehtimiehensä  Franco Sargiani  olivat ensimmäisiä suunnittelijoita, joiden kanssa käärin hihat.
 Huumoria ja kokeilevaa muotoilua
 Yritys Alessi alkoi kehittyä aivan uuteen suuntaan Alberto Alessin otettua ohjat käsiinsä. Hauskuutta riitti ja tehtaasta muotoutui tutkimuslaboratorio, jossa kokeiltiin, mihin kaikkeen esineet voivat taipua, mihin kehittyä.
 Alessin tehdas alkoi hiljalleen tuottaa ikonisia esineitä toisensa perään. 1970-luvun puolella syntyi muun muassa klassinen suola-pippuri-hammastikku-tarjotin, jonka suunnitteli muun muassa  Olivettille kirjoituskoneita muotoillut  Ettore Sottsas . Assistenttina hänellä oli, kuinka ollakaan, suomalainen  Ulla Salovaara .
 Varsinaisen iloittelun makuun päästiin seuraavalla vuosikymmenellä. Yhdysvaltalaisen arkkitehdin ja muotoilijan  Michael Gravesin  ja saksalaissyntyisen  Richard Sapperin  vesipannut kilpailivat keskenään. Gravesin pannun nokassa lauleli lintu ja Sapperin vesipannu vihelteli kahta säveltä vesihöyryn paineessa.
 Alberto Alessi ja Michael Gravesin  suunnittelema vesipannu, jonka nokassa on laulava lintu. Kuva on otettu vuonna 1996. Sutton Hibbert / AOP
 Myöhemmin Alessille suunnittelivat muun muassa Philippe Starck,  Aldo Rossi ,  Alessandro Mendini  ja  Frank Gerhy . Vaikka nämä suunnittelijanimet eivät sanoisikaan mitään, heidän tuotteensa moni tunnistaa ensivilkaisulla. Hassun korkkiruuvin, jolla on kasvot, kahvinkeittimen, jolla näyttää olevan tonttulakki päässään.
 Joissain esineissä vipeltää pikku-ukkoja, soijakastiketta sylkee pieni lintunen, hedelmäkori näyttää siltä, kuin joku olisi heittänyt kourallisen rautanauloja ilmaan ja ne olisivat jääneet siihen. Osalla esineistä on kasvot toiset taas naurattivat muodollaan. Kaikki ovat kuitenkin arkisia käyttöesineitä.
 Jokin näitä esineitä yhdistää, mutta kuluttajan on vaikea määritellä mikä.
 Alberto Alessi selittää arkkitehti-muotoilija Raymond Loewyn M.A.Y.A. -periaatetta. Esa Fills / YLE
 Alberto Alessi sanoo kuulleensa ranskalais-amerikkalaisen arkkitehdin ja muotoilijan  Raymond Loewyn  moton. Hänestä se kertoo kaiken. Loewy tiivisti periaatteensa teollisessa muotoilussa lyhenteeseen M.A.Y.A..
 – Se tarkoittaa: most advanced yet accessible. Eli mahdollisimman edistyksellinen, silti helposti lähestyttävä. Jos esinettä ei tehdä lähestyttäväksi, se jää käyttämättä, koristeeksi.
 Sukupolvenvaihdos on käsillä – Alberto Alessi on jo hankkinut viinitilan
 Yksi Alessin tuotteiden ominaisuuksista on kohtuullinen hinta. Hyvä suunnittelu maksaa, mutta tuotteen pitää Alberto Alessin mielestä olla myös sillä tavalla lähestyttävä, että tavallisella palkansaajalla on rahaa siihen.
 – En oikein pidä termistä massat. Mutta en keksi oikein muutakaan. Haluamme tehdä laadukkaita tuotteita massoille. Emme vain harvoille ja valituille.
 Yle kertoi aiemmin tänä kesänä , että Alessi sulki viime vuonna 140 myyntipistettään. Kahvipannuja valmistava Bialetti on konkurssin partaalla ja kuuluisa italialainen kalusteyhtiö Poltrona Frau myytiin Yhdysvaltoihin jo viisi vuotta sitten.
 Nettimyynti ja talouden laskusuhdanteet ovat pakottaneet Alessinkin sulkemaan kivijalkamyymälöitään. Tässä ihaillaan kaupan ikkunaa Münchenissä, Saksassa. Manfred Segerer  / AOP
 Myymälöiden sulkemiseen Alessi on ajautunut osittain nettikaupan lisääntymisen vuoksi, mutta yrityksen tulokseen ovat vaikuttaneet myös monet muut seikat. Niihin kuuluvat  Italian talouden heilahtelut ja valtiontalouden kyykkääminen tempoilevan politiikan seurauksena.
 Arvostelijoiden mukaan Alessi on jäänyt 1990-luvun loistonsa päiviin paistattelemaan. Mitään reseptiä menestystuotteiden kehittämiseen ei Alberto Alessillakaan ole. Osa on silkkaa onnenkantamoista, osa kovaa työtä. Tärkeintä hänestä on luottaa suunnittelijaan ja taata tälle vapaus.
 Uutta Alessia on jo rakentamassa kymmenkunta nuorta suvun jäsentä. Alberto Alessi ei vielä paljasta työnsä jatkajien nimiä, mutta sanoo kouluttavansa heitä kaiken aikaa. Heistä kaksi on erityisen varteenotettavaa. Toinen työskentelee markkinoinnissa ja toinen enemmän muotoilun parissa. Oma Emma-tytär on lukioikäinen, eikä vielä yrityksessä mukana. Ja voi myös olla, että tytär innostuu enemmän viininviljelystä kuin muotoilusta. Viini on nimittäin isä Alessin toinen intohimon kohde.
 – Minulle on aina hoettu, ettei Orta-järvellä voi kasvattaa viiniä. Kotiseudullani sataa liikaa ja on liian kylmäkin. Mutta sitten löysin vanhan, hylätyn maatilan, jossa oli kuin olikin aiemmin kasvatettu viiniä. Nyt olen kunnostanut tilaa ja alkanut kasvattaa omia rypäleitä, Alberto Alessi sanoo ja hänen silmänsä alkavat tuikkia.
 Alberto Alessi voi avata omalla tilallaan tuotettuja viinipulloja Alessin omalla korkkiruuvilla. Pullonavaajan nimi on Anna G. ja sen on suunnitellut Alessandro Mendini. Esa Fills / YLE
 Hän kertoo Orta-järvestä, jonka keskellä on saari ja saaressa 400-luvulta peräisin oleva kappeli. Tieto vetää suomalaisen hiljaiseksi. Viinin valmistus tulee olemaan seitsemänkymppisen Alessin eläkepäivien ilo.
 – Olen oppinut, että rypäleitä ei kasvateta eikä viiniä valmisteta itselle, vaan seuraaville sukupolville. Niin minäkin aion tehdä.  Tulemme valmistamaan parasta burgundilaista, mitä Ranskan ulkopuolelta saa.
 Alberto Alessi asuu viinitilallaan Laura-vaimonsa ja tyttärensä kanssa. Mutta vielä häntä viedään, nyt Habitare-messujen huiskeeseen valitsemaan messualueen kiinnostavimpia kohteita ja pitämään puhetta.
 Näyttelyhalliin pääsee portaita pitkin tai hissillä. Portaiden vieressä on myös pinkki liukumäki. Alberto Alessi valitsee empimättä liukumäen, tietenkin.
 Kiinnostavimmaksi tuotteeksi hän valitsee lopulta  Tapio Anttilan  suunnitteleman Stadion-tuolin. Hän sanoo pitävänsä tuolin yksinkertaisuudesta ja siinä näkyvästä huumorista. Huumorin ja hauskanpito kun ovat harvinaisia suomalaisessa muotoilussa.

Iloittelevan muotoilun puolestapuhuja Alberto Alessi – "Suomalaisessa muotoilussa voisi olla enemmän hauskuutta!"


Summary: Unitutkijan mukaan Suomessa ei ole väestötasolla tutkittu, miten öiset lasten hoitovastuut jakautuvat perheissä.

Lapsiperheet sen hyvin tietävät: hyvät yöunet ovat usein poikkeus, eivät sääntö.
 Pieniä vauvoja pitää hyysätä useita kertoja yössä, ja kun lapset kasvavat, yölevottomuudet eivät välttämättä vähene vaan saattavat jopa yltyä. Muksut heräilevät, vaativat päästä viereen, näkevät painajaisia ja niin edelleen.
 Kenellä on suomalaisperheissä vastuu lasten hoitamisesta öisin? Jakautuuko hoitovastuu kahden vanhemman perheissä molemmille, vai ovatko yöhulinat aina vain toisen aikuisen kontolla?
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessori, unitutkija  Timo Partonen  kertoo, että asiaa ei ole Suomessa tutkittu väestötasolla. Partonen ei siten osaa arvioida, mikä tilanne on.
 Sen hän kuitenkin tietää, että jatkuva heräily ja väsymys rasittavat niin mieltä kuin kehoakin. Seurauksena voi olla esimerkiksi riitaisa parisuhde.
 – Väsymyksestä seuraa ärtymystä hyvin helposti. Riittävä unensaanti olisi hyvin tärkeää kaikille osapuolille, Partonen sanoo.
 Yle haluaa nyt kerätä tietoa siitä, kuka perheissä hoitaa lapsia öisin, kun tarve tulee. Kyselymme on tarkoitettu perheille, joissa on useampi kuin yksi vanhempi.
 Käytämme vastauksia aihetta käsittelevässä jutussa, joka julkaistaan myöhemmin.

Kuka teillä herää hoitamaan itkuisia vauvoja tai vaeltelevia taaperoita öisin? Oletko se aina sinä? Kerro meille kokemuksistasi


Pohjavesi on laskenut paikoin niin alas, että kaivoista on loppunut vesi
 Viime aikojen sateista huolimatta  pohjavesitilanne  on monin paikoin huono. Kuivinta on Keski-Suomessa, Pohjois-Savossa ja Kainuun eteläosissa. Kuivuus johtuu heinä-elokuun vähäisistä sateista. Yhtä niukkoja kesäsateita saadaan vain kerran 30 vuodessa. Pohjavesien puolesta nyt toivotaan runsaita ja säännöllisiä sateita.
 Kapinallisten drooni-hyökkäys iski öljyjätin sydämeen
 Aramcon öljynjalostamo Saudi-Arabiassa. Tom Hanley / AOP
 Saudi-Arabia on joutunut vähentämään öljyntuotantoaan alle puoleen normaalista varhain lauantaina tapahtuneiden drooni-iskujen vuoksi. Huthi-kapinalliset ovat ilmoittautuneet iskujen tekijäksi. Kyseessä oli  isku suoraan Saudi-Arabian sydämeen , kirjoittaa Ylen ulkomaantoimittaja  Pirkko Pöntinen  analyysissä.
 Joukkoampumiset herättävät halua muutokseen Yhdysvalloissa
 Nykyisiä aselakeja kritisoiva mielenosoitus Yhdysvaltain senaatin edustalla Washington D.C:ssä. Shawn Thew / EPA
 Yhdysvalloissa viime aikaiset mielenosoitukset lisäävät paineita  aselakien tiukentamiseksi . Siitä huolimatta viime vuosina kehitys on ollut päinvastainen, ja esimerkiksi aseen kantamiseen julkisten yliopistojen alueilla oikeuttava laki on laajenemassa nykyistä useampaan osavaltioon.
 Kulttuurivieras Alberto Alessi johtaa perheensä designyritystä huumori edellä
 Muotoiluyhtiö Alessin pääjohtaja Alberto Alessi haluaa, että esineessä on hajua, makua, tunnetta ja huumoria. Esa Fills / YLE
 Alberto Alessi  astui  Alessin johtoon 1970-luvulla . Hänen aikanaan Alessi on tuottanut kymmeniä ikonisia designesineitä. Hän haluaa, että Alessi tarkoittaa korkeaa laatua, joka on myös tavallisen palkansaajan ulottuvilla.
 Pohjoisessa yöllä pakkasta, viikko päättyy sateisena
 Yle Sää
 Lapissa on ollut yöllä paikoin jopa pakkasta, Itä-Suomessakin on esiintynyt hallaa aivan etelää myöten. Maan länsiosiin saapuu sunnuntaiaamuna sadealue. Samalla voimistuu tuuli. Nämä sateet liikkuvat aamupäivän aikana kohti itää. Sadealueen liikkuessa mukana tulee voimakkaita kuuroja ja pahimmillaan ukkostaa. Iltapäivällä jatkuvan sateen alue yltää Pohjanmaalta Kaakkois-Suomeen, pohjoisessa on poutaa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Pohjavedet kaipaisivat runsaita sateita, yksi Saudi-Arabian kolmesta sydämestä haavoittui ja muotoiluun kaivattaisiin hupia


Summary: Myrsky on ryöpyttänyt Bahamasaaria, mutta sen ei odoteta osuvan täydellä voimallaan Bahamalle tai Floridan rannikolle

Trooppinen myrsky Humberto on Yhdysvaltojen kansallisen hurrikaanikeskuksen ennusteen mukaan  vahvistumassa tämän päivän aikana hurrikaaniksi .
 Myrsky on ryöpyttänyt Bahamaa rajuilla sateilla ja tuulenpuuskilla, mutta sen ei odoteta osuvan täydellä voimallaan Bahamaan tai Floridan rannikolle, vaan kaartavan viikon edetessä itään päin Atlantille. Bahaman viranomaisten mukaan myrsky voi tuoda mukanaan jopa sata milliä sadetta.
 Sateiden odotetaan vaikeuttavan avustusten kuljetuksia Bahamalla, joka kamppailee edelleen parin viikon takaisen hurrikaani Dorianin tuhojen raivaamiseksi.
 Lue myös :
 Yle Bahamalla: Tulvavesi vyörytti Adrianin taloon antiikkipöydän, nyt mereltä tulee ryönän sijaan apua ahdinkoon

Hurrikaaniksi vahvistuvan Humberton ennustetaan ohittavan Bahamasaaret ja Floridan


Summary: Poliisi etsii silminnäkijöitä tapahtuneelle. Viranomaiset ovat ottaneet kiinni kaksi epäiltyä.

Joensuusta on löydetty lauantain ja sunnuntain välisenä yönä kuollut 26-vuotias mies, jonka epäillään joutuneen henkirikoksen uhriksi,  poliisi tiedottaa . Tapahtunutta tutkitaan tappona.
 Ruumis löytyi Noljakan koulun läheisyydestä kevyen liikenteen väylältä. Miehessä oli havaittavissa väkivallan merkkejä. Mies on poliisin tietojen mukaan paikkakuntalainen.
 Poliisi kertoo suorittaneensa tutkintaa alueella yön aikana ja ottanut kiinni kaksi epäiltyä. Viranomaiset jatkavat tutkintaa kuulusteluilla ja teknisellä tutkinnalla.
 Poliisi pyytää mahdollisia silminnäkijöitä ilmoittamaan havainnoistaan joko sähköpostitse osoitteeseen vihjeet.ita-suomi@poliisi.fi tai vihjepuhelimeen numeroon 0295 415 232.
 Asiasta tiedotetaan seuraavan kerran huomenna maanantaina 15.9. kello 12.00 mennessä.

Nuori mies löytyi kuolleena joensuulaisen koulun läheisyydestä – poliisi epäilee henkirikosta


Summary: Vangeilla peliongelmat ovat tutkimusten mukaan muuta väestöä yleisempiä, asiantuntijat lisäisivät räätälöityä tukea.

Kaupoissa, kioskeissa ja ravintoloissa välkkyvät rahapeliautomaatit olivat liian suuri houkutus viisikymppiselle  Marjalle . Vakava peliongelma vei hänet lopulta vankilaan, mutta Peliklinikan, vankilapsykologin ja vertaistuen ansiosta hän on pääsemässä eroon riippuvuudestaan.
 – Lapsille kerrotaan satuja, ja minulle pelit olivat kuin houkutteleva satumaailma. Ne veivät pois arjesta, ja pelatessa tunsi olevansa toinen minä. Pelimaailma sairastuttaa, jos on sille liian altis, kuvailee peliriippuvaiseksi diagnosoitu Marja (nimi muutettu).
 Automaatteja ei päässyt pakoon, koska niitä oli kaikkialla. Riippuvuus kävi kymmenen vuoden aikana vain pahemmaksi. Marja otti pikavippejä ja kavalsi työnantajaltaan rahaa, mikä toi hänelle vankeustuomion. Hän kertoo myyneensä kaiken omaisuutensa, että pystyi maksamaan velkojaan takaisin.
 – Olin lopulta helpottunut siitä, että jäin kiinni ja kierre katkesi.
 Marja haki apua pelaamisen haittoja ehkäisevästä Peluurista jo ennen tuomiotaan ja aikoo jatkaa käyntejä oman tukihenkilönsä luona heti koevapauteen päästyään. Kuntoutuksen myötä hän on havahtunut realistimmaksi ja ymmärtänyt, että suuria voittoja pelaamisesta on turha toivoa. Marja on kouluttautunut uuteen ammattiin, käy töissä vankilan ulkopuolella ja uskoo työllistyvänsä myös siviilissä.
 Lapsille kerrotaan satuja, ja minulle pelit olivat kuin houkutteleva satumaailma.  Marja, nimi muutettu.
 Hän toivoo, että peliautomaatteja ei olisi joka paikassa tyrkyllä eikä pelejä mainostettaisi niin paljon kuin nykyään.
 – Pelikoneissa kerrotaan yhteystietoja, jos haluaa apua ongelmaansa. Mutta apua pitäisi saada jollain muulla tavalla, koska sairastunut ei tunnusta itselleen riippuvuuttaan.
 Peliongelma voi altistaa uusintarikoksiin
 Vankiloissa otetaan ensimmäisiä askeleita vankien rahapeliongelmien tunnistamiseksi ja tukitoimien lisäämiseksi. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) on aloittanut työn tekemällä kahdessa vankilassa pilottikyselyn, jonka mukaan ongelmapelaaminen on vangeilla yleisempää kuin muulla väestöllä. Myös suuri osa kyselyyn vastanneiden vankiloiden työntekijöistä on kohdannut peliongelmaisia vankeja.
 Rahapeliriippuvuus voi sotkea ihmissuhteet ja johtaa rahavaikeuksiin, joita paikataan esimerkiksi petoksilla ja ottamalla pikavippejä väärällä identiteetillä. Kuvituskuva. Ville Välimäki / Yle
 Peliongelma voi altistaa vankeja uusintarikoksiin. Silti rahapeliongelmien hoitoa ja ehkäisyä ei oteta systemaattisesti huomioon vankeinhoidossa, arvioi tutkija  Kalle Lind  THL:stä.
 – Peliongelma voi pahimmillaan johtaa omaisuusrikoksiin, mutta esimerkiksi brittitutkimuksen mukaan peliongelmaisilla on suurentunut riski myös väkivaltarikoksiin. Rikollisuuden ja peliriippuvuuden laajempaa yhteyttä on selitetty yhteisillä taustatekijöillä, kuten impulsiivisuudella ja riskinottotaipumuksella. Lisäksi peliongelmaisilla on muita suurempi riski joutua perheväkivallan uhriksi.
 Rahapeliriippuvuus voi sotkea ihmissuhteet ja johtaa rahavaikeuksiin, joita paikataan esimerkiksi petoksilla ja ottamalla pikavippejä väärällä identiteetillä.
 Moni vanki kaipaa apua
 Noin 16 prosenttia THL:n kyselyyn vastanneista vangeista oli kärsinyt peliongelmasta tuomiotaan edeltävänä vuonna, kun koko väestöstä peliongelmaisia on noin 3,3 prosenttia. Tulos noudattelee kansainvälisiä tutkimuksia.
 Otos oli kuitenkin varsin pieni, joten Lindin mukaan kyselyn tuloksia ei voi yleistää koko vankipopulaatioon. Turun vankilassa ja Vanajan avovankilassa tehtyyn kyselyyn vastasi liki sata vankia, joista vajaat puolet naisia. Vertaisarvioitu tutkimus ilmestyi elokuussa International Journal of Prisoner Health -julkaisussa. Juttuun haastateltu vanki Marja ei ollut mukana kyselyssä.
 THL:n tutkimuksesta selvisi myös, että omaisuusrikoksesta tuomituista kolmasosalla oli ollut rahapeliongelmia. Myös ryöstöistä tuomituilla ongelmapelaaminen oli keskiarvoa yleisempää.
 Noin 16 prosenttia THL:n kyselyyn vastanneista vangeista oli kärsinyt peliongelmasta tuomiotaan edeltävänä vuonna, kun koko väestöstä peliongelmaisia on noin 3,3 prosenttia.
 Liki neljäsosa kyselyyn vastanneista vangeista haluaisi apua peliongelmaansa. Mieluisin tukimuoto on ryhmäkuntoutus.
 THL suuntasi toisen kyselyn kahden vankilan työntekijöille. Lähes kaikki vastaajat olivat kohdanneet peliongelmaisia vankeja edeltävän vuoden aikana, ja useimpien mielestä rahapeliongelmat ovat lisääntyneet. Silti liki puolet katsoi, ettei heillä ole tarpeeksi tietoa avun antamiseksi vangeille.
 Vanajan vankilassa on törmätty peliongelmaan
 Peliklinikka on aloittanut Vanajan vankilan kanssa pilottihankkeen, jonka perusteella on laadittu luonnosta yleiseksi toimintamalliksi.
 Vanajan vankilan Vanajan osastossa ongelmapelaaminen on noussut esille esimerkiksi vankien keskusteluissa ohjaajien kanssa. Tavoitteena on tunnistaa entistä paremmin peliongelmaiset ja tarjota heille apua. Osa työntekijöistä on saanut myös Peliklinikalta koulutusta aiheesta.
 Vanajan osasto on naisvankien avolaitos, jossa on 50 paikkaa sekä 10-paikkainen perheosasto. Lisäksi vankeja on koevapaudessa.
 Apulaisjohtaja  Ulla Lehtisen  mukaan vangeille on ollut tarjolla peliongelmaisia auttavan Peluurin palveluita.
 – Nyt uuden hankkeen myötä asiaan kiinnitetään enemmän huomiota. Otamme käyttöön kyselyn, jonka avulla voidaan tunnistaa uusien vankien peliongelmat. Seuraava haaste on suunnitella heille tukitoimia.
 Lehtinen huomauttaa, että peliriippuvaisille pitäisi olla tukea myös vankeusajan jälkeen, jotta he eivät jäisi tyhjän päälle.
 Lue lisää :
 Veikkaus vähentää peliautomaattien määrää 3 000:lla, tunnistautuminen pakolliseksi, markkinointia karsitaan – pelituotot laskevat merkittävästi
 Rahapelien uudistus vähentää haittoja oikeasti, sanovat asiantuntijat – se jättää kuitenkin auki neljä isoa kysymystä
 Veikkauksen edunsaajat miljardin tukipotin kohtalosta: "Veikkauksen johdon pitää kantaa vastuunsa"
 Peliautomaattien karsinta voi johtaa jopa pienten kauppojen sulkemiseen, sanoo kaupan alan etujärjestö
 Veikkauksen toimitusjohtaja Olli Sarekoski: "On virhe tulkita strategiaa niin, että haluaisimme pitää kiinni peliongelmaisista"

Rahapelien satumaailma suisti viisikymppisen Marjan vankilaan – "Olin lopulta helpottunut siitä, että jäin kiinni ja kierre katkesi"


Summary: Leijonanosien tuonti Tansaniasta on aiemmin kielletty suojeluasetuksella.

Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trumpin  hallinto on antanut floridalaismiehelle luvan tuoda Tansaniassa metsästämänsä leijonan osia Yhdysvaltoihin. Metsästäjä saa nyt tuoda leijonan kynnet, hampaat, kallon ja nahan metsästysmuistoina.
 Kyseessä  on ensimmäinen kerta  kun leijonanosien tuonti Tansaniasta Yhdysvaltoihin sallitaan sen jälkeen kun se kiellettiin uhanalaisten lajien suojeluasetuksessa, kertoo CNN.
 Hallinto on ehdottanut  muutoksia uhanalaisten lajien suojeluasetukseen  jo vuosi sitten.
 Ympäristöjärjestöt ovat huolissaan päätöksestä, sillä sen pelätään avaavan oven muidenkin uhanalaisten eläinten osien tuonnille Yhdysvaltoihin.
 The Guardian -lehden tietojen mukaan metsästäjää asiassa edustanut asianajaja istuu myös  Trumpin hallinnon villieläinten suojelusta vastaavassa neuvostossa . Toimielin on lehden mukaan niittänyt kyseenalaista mainetta metsästysmuistojen edistäjänä.
 Sarvikuono Etoshan kansallispuistossa Namibiassa. AOP
 Aiemmin tässä kuussa michiganilainen villieläinten metsästäjä sai luvan maahantuoda  uhanalaisen sarvikuonon nahan, kallon ja sarvet . Metsästäjä oli maksanut villieläinten suojelujärjestölle  satoja tuhansia dollareita  luvasta ampua sarvikuonon kansallispuistossa Namibiassa.
 Trumpin hallinnon arvioidaan myös suunnittelevan muiden uhanalaisten eläinten,  kuten norsujen,  tuonnin Tansaniasta.
 Lue myös :
 Monet eläinlajit saavat uutta suojelua – Norsujen, kirahvien, saukkojen ja kilpikonnien kauppaa aletaan säädellä tiukasti
 Uhanalainen tiikeri on Aasiassa yhä himoittua kauppatavaraa: Salakuljetettuja tiikereitä löytyy 120 vuodessa, ja se on vasta jäävuoren huippu
 Etelä-Afrikassa metsästäjä saa rahalla haluamansa saaliin – kirahvi kaatuu tuhansilla euroilla ja sarvikuono kymmenillätuhansilla
 Salametsästäjät päätyivät leijonien kitaan Etelä-Afrikassa – jäljelle jäivät vain kiväärit ja saappaat

Uhanalaisten lajien suojelulle takaisku – metsästäjä sai Yhdysvalloissa maahantuontiluvan muun muassa leijonan kallolle ja kynsille


Summary: Historiatiedon etsimisessä ei netistä ole useinkaan apua.

Jouni Mustonen  käärii silmin nähden ylpeänä sadekatosta pois veneestään. Reippaasti eläkeiän ylittänyt vajaa 10-metrinen moottorivene Esmeralda on nyt hyvässä kunnossa. Se käynnistyy helposti ja ui tottuneesti suojaisasta kotilaiturista kohti avovettä. Veneen lipuminen laineilla ei ole ollut itsestäänselvyys, vaan kovan työn takana.
 Vene vaihtoi omistajaa vuosi sitten ja sen jälkeen siinä on ollut "pientä laittoa". Uusi omistaja on uusinut tekniikkaa sekä korjannut pohjaa, kalarautaa, peräsintä ja köliä. Pohjasta piti vielä raaputtaa jätesäkillinen väärää maalia pois.
 – Aikaa on rajallisesti, joten varsinaiset sisustustyöt ja tekniikan parantamiset jäävät ensi talvelle. Tämä oli vasta alkua.
 Esmeralda on rekisteröity kymmenelle hengelle. Nyt makuusijat löytyvät neljälle hengelle veneestä, jossa on salonki, makuuhytti ja katettu ohjaamo.
 Vanhan veneen varustuksena on myös nykyaikainen karttaplotteri. Jouni Mustonen
 Kaikki tieto kelpaa
 Vanhan puutalon ostaja haluaa usein tietää talonsa historian. Rakennusvuoden lisäksi kiinnostavat myös hauskat tarinat, joita entisaikoihin mahdollisesti liittyy.
 Samalla tavalla mietti kokkolalainen Jouni Mustonen, kun hän hankki vanhan puisen moottoriveneensä. Täytyisi saada tietää veneen valmistaja, suunnittelija, entiset omistajat, kaikki.
 – Minun mielestäni vanha hirsitalo voi olla antiikkiesine, samoin vanha venekin voi olla sitä.
 Vuonna 1952 rakennetussa veneessä polttoainetankkiin pääsee käsiksi molemmista sivuista. Ville Viitamäki / Yle
 Museolla konservaattorina työskentelevä ja historiasta kiinnostunut Esmeraldan uusi omistaja ryhtyi tottuneesti penkomaan esiin faktoja. Tiedonhaku osoittautui kuitenkin hankalaksi, sillä veneen valmistuspaikalla  Turun vanhalla Veneveistämöllä  tulipalo oli tuhonnut suunnittelutietoja. Selvää on kuitenkin, että vene on valmistettu siellä vuonna 1952.
 – Tiettävästi siellä valmistettiin noin 5300 puuvenettä 1800-luvulta vuoteen 1954 saakka. Minun veneeni on lähestulkoon viimeisiä siellä valmistettuja puuveneitä. Veneet on numeroitu ja Esmeraldan tunnistekilvessä lukee numero 5101.
 Tietojen kaivelua
 Antiikkisista taloista puhuttaessa voidaan mainita myös piirustukset tehnyt arkkitehti. Yhtä lailla vanhojen veneiden yhteydessä on kiinnostavaa tietää suunnittelija, eikä pelkästään valmistusvuosi tai -telakka.
 Jouni Mustonen löysi veneestään mieluista tietoa: taustalla on ilmeisesti kuuluisia nimiä.
 – Venetyypin sanotaan olleen aika kuuluisan suomalaisen suunnittelijan,  Jarl Lindblomin  käsialaa. Perimätieto kertoo vielä, että ilmeisesti Turun Veneveistämön teknisellä johtajalla  Bruno Westinillä  oli osuutta suunnittelussa.
 Lindblom taas on suunnitellut kuuluisia veneitä, kuten kirjailija  Göran Schildtin  Daphne-veneen sekä 1940-luvulla ministerinä toimineen  Henrik Ramsayn  Regina-veneen.
 Turun Veneveistämön vene numero 5101 seilaa vielä. Synnyinsijoiltaan se on päätynyt Pohjanlahden rannoille Kokkolaan. Jouni Mustonen
 Esmeralda on ollut vesillä melkein 70 vuotta. Sillä on ollut monta omistajaa ja käyttötarkoituskin on vaihtunut. Historioitsija on kaivanut esiin tietoja Kansallisarkistoa ja Tullihallitusta myöten.
 – Tiettävästi tämä on alun perin tehty Tullihallitukselle tulliveneeksi. Vuodesta 1952 aina vuoteen 1956 on tämänkaltainen vene ollut Tullihallituksella käytössä eli tämä puoltaisi sitä, että perimätieto pitäisi paikkaansa. Sen jälkeen omistajat ovat olleet yksityisiä ihmisiä Turun ja Oulun seuduilla ja nyt Kokkolassa.
 Google ei toimi tässä
 Googlen aikakaudella ihmiset ovat tottuneet etsimään tietonsa netistä. Vanhoja tietoja kaivaessa netti ei kuitenkaan aina auta, jolloin pitää kaivella vanhoja arkistoja, selailla kirjoja, ja jutella ihmisille.
 – Olen keskustellut esimerkiksi tiedossa olevien edellisten omistajien kanssa ja veneen suunnittelijaksi mainitun Jarl Lindblomin pojan kanssa.
 Esmeraldan salongissa on tällä hetkellä kaksi makuupaikkaa. Veneen sisätilojen uusiminen on vielä kesken. Jouni Mustonen
 Toisaalta, kaikesta veneeseen liittyvästä ei ole olemassa minkäänlaista dokumentointia, mutta historia on paljastunut veneen korjauksen yhteydessä.
 – Olen verrannut olemassa olevia rakenteita suunnittelu- ja valmistusajalta saatavilla olleisiin materiaaleihin, tekniikkaan sekä rakennustapoihin.
 Yhteisön avulla tietoa keräämään
 Vanhan veneen omistajana Jouni Mustonen ei halua korjata venettään nykyajan korjausmateriaaleilla ja -tekniikoilla, vaan käyttää veneen ikään sopivia tekniikoita ja materiaaleja.
 Niiden löytäminen vaatii samalla tavalla salapoliisityötä kuin veneen historian kokoaminenkin. Siksi hän ja joukko asuinalueen veneilijöitä päätti lyödä viisaat päänsä yhteen ja helpottaa työtä.
 Niinpä kesän korvalla Kokkolaan syntyi perinneyhdistys, Ykspihlajan Pursiseura.
 – Yhdistys kerää tietoa ja jakaa sitä. Kun on olemassa rinki samanhenkisiä ihmisiä, joku aina tietää jotain ja joku toinen jotain muuta, niin yhdessä tiedosta koostuu laaja kokonaisuus, jota yhteisöllisesti sitten voidaan jakaa. Vertaistuki siis auttaa ja on tärkeää.
 Kokkolan Ykspihlajassa on toiminut ruotsinkielinen veneseura jo 1900-luvun alussa. Tänä vuonna perustettu  Ykspihlajan Pursiseura kulkee sen jalanjäljissä. Vanhan yhdistyksen toiminta hiipui, kun alueen huvilakulttuuri kuihtui. Ville Viitamäki / Yle
 Työ on vasta alussa, mutta suunnitteilla on kotisivut, erilaisia julkaisuja, venenäyttelyitä ja tapaamisia. Mielessä siintää myös ajatus omasta tukikohdasta, joka voisi olla vaikka korjaustelakka.
 Pursiseuran on tarkoitus laajemminkin vaalia Kokkolan Ykspihlajan merellistä historiaa. Alueella on nyt  teollisuussatama , jonka kasvu alkoi 1900-luvun alussa, mutta Ykspihlajan lahti toimi jo 1700-luvulla talvisatamana. Siellä on myös rakennettu laivoja. Esimerkiksi tätä historiaa yhdistys haluaa vaalia.
 Samanlaista seuraa
 Yhteisöllisyys ja vertaistuki on houkutellut mukaan alueen veneilijöitä, esimerkiksi  Esa Tarvaisen , jolla on vuonna 1970 rakennettu puinen moottorivene Boheme. Oikeastaan se on huvila keittiöineen ja vessoineen.
 Esa Tarvainen päätyi aikanaan hankkimaan Bohemen, koska se lakattuine puupintoineen oli hänestä niin kaunis.  Ville Viitamäki / Yle
 –Itse olen puuvenemiehiä, mutta minulle on tärkeätä, että nämä kauniit asiat, merenkulkuun liittyvät puuveneet, rautaveneet, mitä ne nyt voisi ollakaan, säilyisivät. Ja haluan löytää samanlaisia ihmisiä, jotka ymmärtävät näitten asioitten päälle ja saan heiltä jonkinlaista vertaistukea näitten asioitten kanssa.
 Tarvainen ei ole lakkauksen ja tavanomaisen huollon lisäksi joutunut vielä suuresti venettään korjaamaan. Hän kuitenkin tietää, että sekin aika on edessä. Puuvenemiestä se ei haittaa.
 – Se on vähän sama kuin että teet hirveästi duunia kauniin, vanhan jenkkiauton kanssa ja joku tulee sitten kysymään, että paljonko se vie satasella. Minusta puuveneen lakkaaminen ja hoito maistuvat hyvällä tavalla puulta.
 Esa Tarvainen istuu tällä kertaa Jouni Mustosen veneessä. Oma vene Boheme on ollut perheen omistuksessa seitsemän vuotta. Ville Viitamäki / Yle
 Seilataanko vain kartan avulla?
 Jouni Mustonen kääntelee puista ruoria, kun Esmeralda matkaa Ykspihlajan edustalla. Pöydällä on paperinen kartta, mutta patinoituneiden ohjauslaitteiden vieressä näkyy myös uusinta tekniikkaa. Kuinka se sopii vanhan veneen ystävälle?
 – Turvallisuus on kaiken A ja O. Emmehän me täällä kulje korkkiset pelastusliivit päällä, vaan kaikkien pelastautumisvälineiden täytyy olla ajanmukaiset. Paperikartta on edelleen toimiva käyttöliittymä. Hyvänä apuna ovat karttaplotterit.
 Esmeraldan kippari puhuu lämpimästi perinteisten merimiestaitojen puolesta. Pelkästään plotterin näyttöä ei voi tuijottaa. Merikortit ja merimerkit on osattava.
 – Viime vuosilta on esimerkkejä veneilijöistä, joilta vaikka tähystäminen on unohtunut ja on jouduttu vaaraan. Tekniikka on toki hyvä apuväline, mutta pelkästään siihen ei kannata luottaa. Minulla on kaikissa veneissä ollut karttaplotterit sekä kaikuluotaimet ja viistokaikuluotaimet ja käytän niitä aktiivisesti.
 Vuonna 1970 valmistunut kahdeksanmetrinen Boheme on omistajansa mielestä paremminkin uiva huvila kuin vene. Ville Viitamäki / Yle

Liki 70-vuotias Esmeralda on Turun vanhan Veneveistämön puuvene numero 5101 – aarteen vaaliminen on vaatinut Jouni Mustoselta melkoista salapoliisityötä


Summary: Tunisia sysäsi aikanaan liikkeelle Arabikevään. Se on ainoa valtio, jossa siirtymän demokratiaan voidaan katsoa onnistuneen.

Tunisiassa paikalliset ovat alkaneet kerääntyä vaaliuurnille kautta maan. Kyseessä on toinen kerta maan historiassa, kun presidentti valitaan vapailla vaaleilla.
 Äänestyspaikat avautuivat aamukahdeksalta paikallista aikaa.
 Välimeren rannikolla maan pääkaupungin Tunisin varakkaassa lähiössä La Marsassa jonot olivat pitkät jo varhain aamulla.
 – Nämä ovat historiallisia hetkiä. Tulin tänne aamuseitsemältä antamaan ääneni uudelle johtajallemme, jonka on suojeltava demokratiaamme, sanoi pankissa työskentelevä  Lilia Amri  uutistoimisto Reutersille.
 Arabikevät sai sytykkeen Tunisiasta
 Noin kahdeksan vuotta sitten Tunisiasta alkoi Arabikeväänä tunnettu muutosaalto, jonka vanavedessä useissa lähialueen valtioissa alettiin vaatia demokraattisia uudistuksia.
 Tunisiassa maan poliittinen järjestelmä romahti, mutta siirtymän demokratiaan voidaan katsoa onnistuneen. Toisin kävi muissa Arabikevään maissa, kuten Egyptissä Libyassa, Syyriassa ja Jemenissä.
 Ennakkosuosikki pidätettiin ennen vaaleja
 Tällä hetkellä presidentin tehtävää havittelee yli 20 ehdokasta. Yksi suosituista ehdokkaista, mediamoguli  Nabil Karoui  pidätettiin vaalien alla epäiltynä rahanpesusta ja veronkierrosta.
 Karoui on jatkanut kampanjaansa vankilasta. Pääministeri  Youssef Chahed , kaksi aiempaa pääministeriä, entinen presidentti sekä maan puolustusministeri ovat ehdokkaiden joukossa. Tunisian aiempi presidentti  Beji Caid Essebsi   kuoli 92-vuotiaana heinäkuussa .
 Vaalien ennakoidaan olevan äärimmäisen tiukat suuren ehdokasmäärän takia. Jos yksikään ehdokkaista ei saa yli 50 prosentin äänisaalista, vaalit jatkuvat toiselle kierrokselle lokakuussa.
 Maan elinolot ovat kurjistuneet vuoden 2011 kansannoususta lähtien. Työttömyysluvut ovat korkealla ja inflaatio on kurittanut maan taloutta. Turhautuminen tilanteeseen näkyi viime vuoden paikallisvaaleissa – äänestysprosentti jäi vain 34:ään prosenttiin.
 Lue myös :
 Tunisian presidentti Beji Caid Essebsi on kuollut

Tunisiassa äänestetään tänään presidentinvaaleissa – maassa on valittu presidentti vain kerran aiemmin vapailla vaaleilla


Summary: Kreikka aikoo houkutella turisteja Ateenaan uudella hulppealla kaupunginosalla, jossa seisoo Eero Saarisen suunnittelema matkustajaterminaali.

Suomalaissyntyisen arkkitehdin  Eero Saarisen  (1910–1961) suunnitteleman lentoterminaalin kohtalo Ateenassa näyttää sinetöidyltä.
 Vuonna 1969 valmistunut, modernin lentokenttäarkkitehtuurin merkittävä monumentti on seissyt käyttämättömänä kaksikymmentä vuotta. Terminaali sijaitsee Ellinikón kansainvälisellä lentokentällä, joka suljettiin keväällä 2001, kun Ateenan nykyinen lentoasema avattiin kaupungin itälaidalle. Saarisen rakennus toimi kansainvälisten lentojen lähtö- ja saapumispaikkana.
 Nyt koko lentokenttä näyttää aavekaupungilta, ja ruoho puskee asematason läpi.
 Katso kuvista, miltä Ellinikónin lentokentällä on näyttänyt viime vuosina. Kuvat liittyvät berliiniläisen taiteilijakollektiivin projektiin .
 Koko Saarisen terminaalin rakentamiseen johtanutta hanketta voi kiittää nolosta sattumuksesta.
 Kun Yhdysvaltain presidentti  Dwight D. Eisenhower  teki valtiovierailun Kreikkaan, presidentin suihkukoneen tieltä piti purkaa etukäteen rakennuksia, jotta neljällä suihkumoottorilla varustettu Boeing 707 pystyi laskeutumaan Ellinikón kentälle.
 Siitä alkoi uuden lentokentän ja uuden lentoterminaalin suunnittelu.
 Kreikka halusi avata maata matkailulle, ja Ateenan uuden lentoterminaalin suunnittelijaksi piti saada arkkitehtuurin maailmantähti. Lentokentälle haluttiin rakennus, joka antaisi kuvan modernista Kreikasta.
 Marmoria peliin
 Kirkkonummen Hvitträskissä syntynyt Saarinen, arkkitehti  Eliel Saarisen  poika, oli tullut tunnetuksi lentokenttäsuunnittelijana, kun Kreikan hallitus palkkasi hänet vuonna 1960. Saarisen toimisto oli niittänyt mainetta New Yorkiin tulevan Trans World Airlinesin (TWA) ekspressiivisen, neo-futuristisen terminaalin suunnittelijana, ja Saarisella oli työn alla myös toinen projekti, Dullesin lentokenttä Washingtonissa.
 Saarisen Ellinikón-suunnitelmaa rukattiin moneen kertaan, ja lopputuloksena syntyi kahdesta suorakaiteesta muodostuva moderni ja käytännöllinen rakennus. Nelikerroksisen terminaalin silmiinpistävä elementti on ylimmän kerroksen ulokepalkki, jossa sijaitsi ravintola. Sieltä oli upeat näkymät Välimerelle.
 Eero Saarisen terminaalista tulee suunnitelman mukaan näyttelykeskus. The Hellinikon Project
 Sisällä terminaalissa oli tilaa ja avaruutta, ja puolikerroksessa sijaitsevaan transit-halliin noustiin mahtavia portaita. Terminaalin lattiat ja tiskit tehtiin marmorista.
 Saarisen terminaali on rakennettu betonista, jossa on käytetty raaka-aineena myös Pentélin marmoria. Se tunnetaan Akropolis-kukkulalla sijaitsevasta Parthenonin temppelistä.
 Pakolaisleiri kiitoradalla
 Ellinikón lentokenttää alettiin muokata jo sen sulkemisen jälkeen 2000-luvun alussa. Alueen pohjoisosa muutettiin urheilupuistoksi, ja sitä käytettiin vuoden 2004 kesäolympialaisissa. Vuoden 2016 pakolaiskriisin aikana lentokentällä toimi valtava telttakylä.
 Pian käynnistyvän suunnitelman mukaan Ateenan entiselle lentokentälle nousee luksusasuntoja, hotelleja, rantapromenadi, huvivenesatama ja kasino yhteensä noin kahdeksalla miljardilla eurolla.
 The Hellinikon Project  -nimellä kulkeva suunnitelma on ollut vuosikausia jäissä, mutta nyt se lähtee liikkeelle.
 Projektia ovat vastustaneet sekä paikalliset asukkaat, ympäristöjärjestöt että Kreikan museovirasto. Heinäkuussa  valtioneuvosto päätti , että hanke toteutetaan. Siihen tarvittiin ennenaikaiset parlamenttivaalit ja uusi  konservatiivihallitus , joka on luvannut edistää Ellinikón uuden “kaupunkipuiston” syntymistä kaikin tavoin. Projekti voisi käynnistyä vielä tänä vuonna.
 Suunnitelma muuttaa dramaattisesti Ateenan rannikon ilmettä, ja Kreikalle se jää muistoksi talouskriisistä.
 Ellinikón muuttuu tulevaisuudessa "kaupunkipuistoksi". Saarisen terminaali näkyy nuolen osoittamassa paikassa. The Hellinikon Project
 Ikonisen rakennuksen kohtalo
 Ellinikón uudet maamerkit, taivaaseen kurottavat tornitalot, nousevat 200 metriin korkeuteen, ja ne muuttavat lopullisesti Ateenan siluetin. Alueelle istutetaan valtava puisto.
 Kreikkalaisella, kiinalaisella ja Arabiemiirikuntien rahoilla tuettu hanke on osa Kreikan ja sen velkojien takaisinmaksusopimusta, ja Saarisen terminaali kuuluu kauppaan.
 Rakennuksen onneksi Kreikan valtio suojasi sen vuonna 2006. Silloin se liitettiin merkittävien modernia arkkitehtuuria edustavien monumenttien kansalliselle listalle.
 Ellinikón “kaupunkipuiston” rakennuttajalla, Lamda Developmentilla, on Saarisen terminaalille jo suunnitelma, ja kohdetta kuvaillaan yhtiön sivuilla “ikonisena rakennuksena”. Tulevaisuudessa entisen matkustajaterminaalin täyttävät näillä näkymin näyttelyvieraat.
 Jutun tekoa ovat auttaneet Suomen Ateenan-suurlähetystö sekä toimittaja Giorgos Lialios Kathimerini-sanomalehdestä. Muina lähteinä on käytetty Eero Saarinen: Shaping the Future -teosta (2011).
 Eero Saarisen ikoninen 60-luvun TWA-terminaali New Yorkissa heräsi henkiin hotellina: "Tämä on enemmän taideteos kuin rakennus"

Jättimäinen rakennushanke nielaisee Eero Saarisen suunnitteleman lentoterminaalin Ateenassa


Summary: Saudien öljyntuotantoa vastaan tehty isku on öljyalan dramaattisin terrori-isku vuosiin. Vahinkojen korjaaminen kestää jopa kuukausia.

Saudi-Arabian öljyteollisuuden kovimpaan ytimeen  tehdyt iskut  ovat vakavimmat, joita koko öljyalalla on nähty vuosikausiin.
 Iskut romahduttavat maailman suurimman öljyn viejän tuotannon alle puoleen.
 Mutta uusi tekotapa lisää pelkokerrointa alalla. Kymmenellä droonilla tehty isku onnistui tässä mitassa ensimmäistä kertaa. Pelkona on, että se voi onnistua toisenkin kerran.
 Öljyn maailmanmarkkinat perin pohjin tunteva Nesteen energia-asiantuntija  Lauri Kärnä  joutuu pohtimaan onko näin vakavalle alan katastrofille vertailukohtaa.
 Nesteen energia-asiantuntija Lauri Kärnä. Antti Parviala / Yle
 – Vertailukohtaa täytyy hakea Libyan sodasta kymmen vuoden takaa. Tämä on erittäin iso häiriö, hän alleviivaa.
 Tuotannon putoaminen puoleen tarkoittaa noin viiden miljoonan tynnyrin päivätuotannon vähentymistä. Se on viitisen prosenttia koko maailman tuotannosta.
 Hinta nousee varmasti
 Kärnä pitää selvänä, että iskulla on vaikutusta koko maailman öljymarkkinoihin.
 – Odotan, että hinta tulee nousemaan useamman dollarin – olisi yllättävää, jos ei nousisi.
 Suorin vaikutus on Aasian maihin, jotka tuovat suuren osan käyttämästään öljystä Persianlahden alueelta.
 – Nyt sieltä jää barreleita puuttumaan. Se aiheuttaa harmaita hiuksia.
 Mutta hintavaikutus heijastuu kaikkialle.
 Hintareaktiot saadaan maanantaina aamuyöllä, kun raaka-ainepörssit Aasiassa aukeavat.
 Öljyn tuotannon vahinkojen korjaamisesta ei ole saatu vielä arvioita, mutta odotukset liikkuvat jossakin viikkojen ja kuukausien välillä.
 – Jos häiriö kestäisi puoli vuotta, hinta alkaa varmasti nousta 80 dollariin tynnyriltä, Kärnä arvioi.
 Tällä hetkellä Brent-laadun öljy maksaa noin 60 dollaria. Kuluneen vuoden aikana hinta on laskenut. Viime vuoden lokakuussa hinta oli yli 80 dollaria.
 Uutistoimisto AFP:n videomateriaalilla näkyy savua Aramcon öljynjalostamossa Abqaiqissa lauantaina 14. syyskuuta, drooni-iskujen jälkeen. AFP
 Suomenkin varmuusvarastot avataan?
 Teollisuusmaiden energiajärjestö IEA seuraa tilannetta tarkasti, mutta  julkisuuteen se kertoo varsin niukasti . Tiedotteensa mukaan se on yhteydessä saudiviranomaisiin, muihin öljyn tuottajamaihin ja myös "öljyä kuluttaviin maihin".
 IEA:n mukaan markkinoilla on ainakin toistaiseksi riittävästi öljyvarantoja.
 Kärnä pitää kuitenkin itsestään selvänä, että tämän viikonlopun IEA pääkonttorissa Pariisissa on valot päällä yötä päivää.
 IEA:n päätettävissä on onko tilanne niin vakava, että on syytä turvautua jäsenmaiden varmuusvarastoihin.
 Jos niin päätettäisiin tehdä, myös  Suomessa otettaisiin käyttöön öljyn varmuusvarastoja  lieventämään hintojen nousua.
 Varmuusvarastoihin koskettu vain kerran
 Suomi on ollut mukana IEA:n varmuusvarastojärjestelmässä lähes 30 vuotta.
 Huoltovarmuuskeskuksen vt. toimitusjohtaja  Asko Harjula  kertoo, että sinä aikana varmuusvarastoja on käytetty vain kerran.
 Vuonna 2005 Yhdysvalloissa Katriina-myrsky tuhosi jalostamoja ja suosituksen jälkeen Suomessa "vapautettiin maahantuojien velvoitevarastoista laivalastillinen bensiiniä".
 Silloinkin kyse oli IEA:n suosituksesta, ei varsinaisesta virallisesta päätöksestä.
 – Viralliseen jakojärjestelmään turvautuminen olisi kova tilanne, Harjula sanoo.
 Jos virallinen pyyntö varmuusvarastoihin turvautumisesta tulisi, maan hallitus käsittelisi asian ja käytännössä polttoaine olisi käytössä parissa viikossa.
 Suomessa varmuusvarastoidaan polttoaineita määrä, joka vastaa muutamaa prosenttia koko maan kulutuksesta.
 Muutama kuukausi selvitään
 IEA:n päätökseen varmuusvarastoihin turvautumisesta vaikuttaa se, kuinka paljon markkinoilla on öljyä varastoissa. Juuri nyt tilanne on Kärnän mukaan melko hyvä.
 Jos varmuusvarastoihin pitäisi turvautua, ne riittäisivät moneksi kuukaudeksi.
 – IEA:n pääkonttorissa lasketaan parhaillaan pitääkö niihin turvautua. Mutta akuuttia öljypulaa tästä ei tule, Kärnä arvioi.
 Lue lisää:
 Isku öljykentille vähensi Saudi-Arabian tuotannon alle puoleen – Öljyn hinnan uskotaan nousevan reippaasti, Pompeo syyttää Irania iskuista
 Analyysi: Isku suoraan Saudi-Arabian sydämeen – se ei pysähtynyt, mutta haavoittui pahasti

Saudi-Arabian öljykentille tehty isku voi tuntua Suomessa asti: Raakaöljyn hinta nousee varmasti, hätävarastot voidaan joutua avaamaan