Summary: Alkoholiuudistus ja liikkeiden aukiolovapautus hallituskauden suurimpia norminpurkuja. Kooste tuloksista on vastikään toimitettu keskeisille ministerereille.

Norminpurkuhanke Norminpurku on yksi pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen kärkihankkeista. Hanke on ollut käynnissä 3,5 vuotta ja jatkuu vielä kevään ajan. Tavoitteena on helpottaa yritysten toimintaa ja kansalaisten arkea sääntelyä keventämällä ja uudistamalla sekä sujuvoittamalla säädöksiä. Norminpurkutyöhön osallistuvat kaikki ministeriöt ja hallinnonalat. Yhteinen toimeenpanoryhmä koordinoi hanketta. Puheenjohtaja on valtiosihteeri  Jari Partanen  liikenne- ja viestintäministeriöstä. Hanke on liikenne- ja viestintäministeri  Anne Bernerin  (kesk.) vastuulla.
 Hallituksen kärkihankkeisiin kuuluva norminpurku on johtanut satojen säädösten perkaamiseen ja sujuvoittamiseen keväällä päättyvän vaalikauden aikana. Norminpurulla on ollut määrä päästä eroon maata ja talouselämää kangistavista liioista normeista, luvista ja säädöksistä. Kooste tuloksista on vastikään toimitettu keskeisille ministerereille.
 Hankkeen toimeenpanoryhmän puheenjohtaja, valtiosihteeri  Jari Partanen  kiittelee tuloksia, joita on kaikkien ministeriöiden yhteistoiminnalla saatu aikaan.
 – Olemme helpottaneet yritystoimintaa ja työllistämisen edellytyksiä ja näillä toimilla olemme tätä saaneet aikaiseksi hyvää talouskasvua. Meillä on ollut 200-300 toimintapapojen uudistamista koskevaa hanketta pöydällämme, Partanen paaluttaa tulokset.
 Elinkeinoelämä suitsuttaakin tuloksia. Luontoväki ja työntekijöitä edustava ammattiyhdistysliike taas arvostelevat tehtyjä toimia. Väliotsikoihin on laitettu kunkin lausujan antama kouluarvosana (4-10) norminpurusta.
 Kaupan liitto: 8+
 – Normien purku on sujunut oikein hyvin ja ollut kannatettava hanke kokonaisuudessaan. Myös kaupan näkökulmasta on saatu positiivisia ratkaisuja aikaan, sanoo Kaupan liiton uusi toimitusjohtaja  Mari Kiviniemi.
 Kiviniemen mukaan ykkösasia normien puruista on ilman muuta aukioloaikojen vapautus , joka on tuntunut myönteisesti kaupan alalla.
 – Myös alkoholilainsäädännössä on lisätty kilpailua ja samoin maankäyttö- ja rakennuslakia on joustavoitettu.
 Mari Kiviniemi aloitti Kaupan liiton toimitusjohtajana vuoden alusta.  Sasha Silvala / YLE
 Seuraavallekin hallitukselle piisaa Kiviniemen mukaan työsarkaa normien perkaamisessa.
 – Kaupan näkökulmasta ykkösenä on apteekkimonopolin purku ja ylipäätään lupakäytäntöjen joustavoitusta Suomessa kaivataan.
 SAK: 5
 Johtaja  Annika Rönni-Sällinen  SAK:sta ei silittele hallitusta norminpurusta.
 – Eipä se nyt erityisen hyviä arvosanoja meiltä saa. Normien purkua on tehty siten, että se pääosin hyödyttää suuria yrityksiä, harvemmin heikommassa asemassa olevia tai yhteiskuntaa kokonaisuudessaan, Rönni-Sällinen tiivistää.
 Rönni-Sällisen mielestä esimerkiksi kaupan aukiolon vapautus vain lisäsi epämukavia ja kuormittavia työaikoja eli vuorotyötä ja yötyötä.
 – Myös osa-aikatyö on lisääntynyt eli ihmisten mahdollisuudet tulla toimeen työllään ovat heikentyneet.
 – Toisaalta norminpurkua käytetään perusteena esimerkiksi työntekijöiden suojelussa. Eli kun halutaan heikentää työntekijöiden suojelua, niin puhutaan norminpurusta. Työttömien osalta aktiivimalli on päinvastoin lisännyt byrokratiaa, eikä suinkaan vähentänyt sitä. Rönni-Sällinen huomauttaa.
 Rönni-Sällinen toivookin, ettei seuraava hallitus aseta mitään erityisiä tavoitteita normien purulle, vaan keskittyy laatimaan hyvää sääntelyä.
 Matkailu- ja ravintola-ala: 9
 Matkailu- ja ravintola-alalle merkittävää on vuoden alusta voimaan tullut alkoholilainsäädännön kokonaisuudistus.
 – Hallitus teki tässä hyvää työltä. Alkoholiuudistus oli ylivoimaisesti suurin norminpurku meidän alalla ja se purki turhaa anniskelusäännöstelyä tosi hyvin: kankeasta ajasta siirryttiin tähän päivään, sanoo toimitusjohtaja  Timo Lappi  Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRasta.
 Lapin mukaan virkamiestenkin asenteet alaa kohtaan muuttuivat samalla suopeiksi.
 – Vikojen etsinnästä siirryttiin neuvovaan ja konsultoivaan otteeseen. Riitoja oli aiemmin vireillä jatkuvasti, nyt ei yhtään, Lappi summaa muutoksen.
 Mutta korjattavaa piisaa. Nyt kapuloita rattaisiin nakkelee Euroopan unioni.
 – EU:sta tulee jatkuvasti erittäin hankalaa lainsäädäntöä meille. Mitä Suomi on tehnyt hyvää, niin EU on puolestaan tuonut rutkasti lisää hallinnollista taakkaa, kustannuksia ja sääntelyä, esimerkiksi matkapakettilainsäädäntö, Lappi huomauttaa.
 Seuraava hallitus saisi Lapin mielestä pistää kuriin ns. ammattivalittajat, joiden takia hankkeiden toteutus voi myöhentyä seitsemänkin vuotta.
 – Valitusoikeutta tulisi nykyisestä rajoittaa siten, että vain asianosaiset saisivat valittaa, Lappi ehdottaa.
 Luontoväki: 6
 Ympäristöjuristi  Pasi Kallio  Suomen luonnonsuojeluliitosta antaa hallitukselle tasan kuutosen norminpurusta.
 – Emme ole ollenkaan tytyväisiä, ei näytä hyvältä. Muutoksia on tehty tosi paljon rakenteisiin ja menettelyihin , mutta hyvin vähän ympäristöä parantavaa on tullut tilalle.
 Kallion mukaan esimerkiksi valittamismahdollisuutta on hankaloitettu ja valitusmaksut ovat tuplaantuneet jo satasiin. Terveisiä seuraavalle hallitukselle ei tarvitse hetkeäkään pähkiä:
 – Keskittykää parantamaan ympäristölainsäädäntöä, ei enää heikentämään sitä.
 Yrittäjät: 8 ½
 Lakiasioiden päällikkö  Tiina Toivonen  Suomen Yrittäjistä kiittelee hallitusta: normitalkoiden vauhti on vain kiihtynyt vaalikauden loppupuoliskolla.
 –Ilolla olemme seuranneet ja olleet mukana. Omia ehdotuksiakin on menossa läpi, Toivonen sanoo.
 Esimerkkinä hän mainitsee työllistämistä helpottavan lain, paljon kiistelyä herättäneen, ns. irtisanomislain etenemisen ja voimaantulon ensi kesänä. Iso kevennys on myös ympäristöllisiin lupiin ulotettava yhden luukun periaate. Ympäristölupien lupavelvollisuuksia on muutenkin purettu ja olennaista yrittämiselle on myös se, että osakeyhtiöiden perustamista helpotetaan.
 – Meillä on vahva usko siihen, että päätetyillä toimilla yrityksen kustannukset laskevat, toiminta järkevöityy ja hallinnollinen taakka kevenee.
 Mutta nämä olivat vasta hyvä startti. Seuraavan hallituksen pitää Toivosen mielestä asettaa norminpuruille kunnolliset tavoitteet, nyt niitä ei ollut: normeja vain purettiin ja säädöksiä sujuvoitettiin ilman selkeää maalia. Yrittäjillä on asettaa oma tavoite seuraavalle hallitukselle.
 – Yritysten sääntelystä aiheutuvia kustannuksia pitää saada alas 25 prosenttia.
 Sitä kohden päästään muun muassa nostamalla yritysten tilintarkastusrajoja selvästi nykyisestä ja työaikalain kokonaisuudistuksella:
 – Sunnuntaityön lisät joutaa poistaa. Myös paikallinen sopiminen pitäisi taata kaikille yrityksille.
 MTK: 8
 Elinkeinojohtaja  Marko Mäki-Hakola  Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitosta MTK:sta sanoo, että hallituksen norminpurussa on saavutettu "hyvä alku", monillakin sektoreilla.
 – Lupabyrokratiaa on kevennetty ja lupia korvattu ilmoitusmenettelyllä.
 Esimerkkeinä hän mainitsee, että tienvarsimainontaa on vapautettu ja maisematyölupa on poistettu.
 Seuraavaa hallitusta Mäki-Hakola evästää viljelijöiden toiveella saada kohtuullistettua niin kotimaista kuin EU-byrokratiaakin.
 Professori: 8
 Lainsäädäntötutkimuksen professori  Anssi Keinänen  Itä-Suomen yliopistosta muistutttaa, ettei lakien sujuvoittaminen ja perkaaminen ole mikään uusia asia. Niin on tehty iät ajat, kun voimassaolevaa lainsäädäntöä on trimmattu vastaamaan paremmin uusia vaateita. Silti hallitus ansaitsee kehut Keinäseltä.
 – Nyt lakien sujuvoittamista on lähdetty tekemään aiempaa systemaattisemmin ja siihen kiinnitetään huomiota.
 Itä-Suomen yliopisto on äskettäin alkanut selvittää, kuinka norminpurku on sujunut kuluneen neljän vuoden aikana. Raportti valmistuu ensi syksynä.
 Lue lisää:
 Hallitus purkaa normeja, vauhti jakaa mielipiteet: "Edennyt erittäin hyvin" tai "Painakaa jarrua"

Hallitus purkanut ja perannut normeja: ravintolat ja kaupat kiittävät, ay-liike ja luontoväki haukkuvat


Summary: Auto pannaan usein myyntiin, kun siihen tulee vika, jota ei haluta korjata. Autoliitto esittelee pian sopimuspaperin, joka pistää huijarit lujille.

Kahden yksityishenkilön välisessä autokaupassa on voimassa se kuuluisa perävalotakuu. Sanonta kuvaa hyvin, kuinka myyjän vastuu autosta loppuu siihen, kun myydyn auton takavalot katoavat horisonttiin.
 Yksityisten välisessä kaupassa on ihan sama, mitä myyjä uskottelee ja ostaja uskoo. Kauppalakia ei tarvitse noudattaa, jolloin ainoa tie riitatilanteessa kulkee tuomioistuimen kautta. Harva käytetty auto on kuitenkaan niin arvokas, että riita kannattaa viedä käräjille.
 Jos vaihtoauton ostaja kaipaa kuluttajansuojaa ja virhevastuuta, on käytetty auto varminta hankkia autoliikkeestä.
 Autoalan Keskusliitto on viime vuonna patistanut jäsenliikkeitään ottamaan käyttöön uuden AKL-Vaihtoauto Ajoneuvon ostotarkastuslomake -nimisen vaihtoautolomakkeen. Suurimmat liikkeet ovat sen jo ottaneet, muiden uskotaan seuraavan perässä.
 Vaihtoautolomakkeessa autoaan autoliikkeeseen myyvä tai vaihdossa tarjoava vastailee kysymyksiin kuten, ”onko tiedossasi, että autoa olisi viritetty, moottorin ohjelmistoa muutettu tai jollain muulla tavalla muutettu valmistajan lupaamia suoritusarvoja?”
 Lomakkeessa kysytään myös esimerkiksi, ”onko tiedossasi, onko autoa kolaroitu ennen omistaja-/haltija-aikaasi?
 – Autoliikkeet ovat kehuneet tätä. Kyllä tämä on saanut hyvän suosion, sanoo Autoalan Keskusliiton tekninen johtaja  Jouko Sohlberg .
 Nyt samanlainen lomake on alkanut kiinnostaa myös muita. Ensimmäisenä uudenlaisen sopimuspaperin suunnittelun on päättänyt aloittaa Autoliitto.
 Toimitusjohtaja  Pasi Niemisen  mukaan yksityishenkilöiden väliseen autokauppaan tarkoitettu lomake olisi valmis käyttöön lähiviikkoina.
 – Näissä autokaupoissa on hyvin yleistä, että osapuolilla on epäselvyyttä, mitä kerrottiin. Tulee ristiriitaiset näkemykset ja silloin tilanne on todella solmussa.
 Autoliiton toimitusjohtaja Pasi Nieminen lupaa lähiviikkoina käytetyn auton lomakkeen, joka on tarkoitettu kahden yksityishenkilön väliseen autokauppaan.  Autoliitto
 Pannaanpa nimi paperiin
 AKL:n autoliikkeissä täytettävä vaihtolomake ei ole sen allekirjoittaville osapuolille leikin asia.
 Auton liikkeeseen luovuttava vakuuttaa paperin lopussa allekirjoituksellaan, ”ettei autossa, sen tekniikassa (moottorissa, vetolaitteissa), varusteissa tai oheisvarusteissa ole yllämainittujen vikojen lisäksi muita tiedossani olevia vikoja tai huolto-/korjaustarpeita.”
 Vaihtoautolomake toimii dokumenttina siitä, mitä auton kunnosta on sovittu. Epärehelliset myyjät eivät halua tällaisia kirjallisia dokumentteja jälkeensä jättää. He eivät lomaketta käyttäviin liikkeisiin enää autojaan tarjoa.
 Niinpä vaihtoautolomakkeen käyttöönotto autoliikkeissä lisää riskiä, että ongelma-autoja myydään entistä useammin yksityishenkilöltä toiselle. Ja myös ne autot myydään yleensä jonnekin.
 – Yleensä ne ovat niitä vanhempia ja halvemman pään autoja. Ja niissä autoissahan niitä vikoja on, Autoliiton Nieminen muistuttaa.
 Näihin kysymyksiin auton myyjä vastaa vaihtoautolomakkeessa Autoliitto on ilmoittanut, että sen yksityishenkilöiden väliseen autokauppaan tuleva vaihtoautolomake kysyy myyjältä melko lailla samoja kysymyksiä kuin AKL:n autoliikkeiden käytössä jo oleva ostotarkastuslomake. Auton perustietojen kuten mittarilukeman ja varusteiden lisäksi myyjän tulee ilmoittaa, onko auto katsastettu määräaikaisohjelman mukaisesti. Myös auton huolto-ohjelman noudattamisesta kysytään, onko auto huollettu määräaikaishuolto-ohjelman mukaisesti. AKL:n lomakkeessa kysytään lisäksi, onko auto huollatettu merkkiliikkeessä vai muualla. Lomakkeesta löytyy myös kohta, johon luetellaan auton vauriot. Auton kolarihistoriasta AKL:n lomakkeessa on kaksi kysymystä eli mahdollisista kolarivaurioista ennen nykyisen omistajan/haltijan aikaa ja nykyisen omistajan aikana. Auton virittämisestä tai moottorin ohjelmiston muutoksista kysytään myös. AKL:n lomake pitää myös sisällään muistilistan, jossa kysellään muun muassa avaimien määrää, mahdollista radion koodia, toisten renkaiden ja pyöränpulttien olemassa olo tai vetokoukusta ja vetokoukun lukon avaimista. Myyjä vakuuttaa lomakkeessa myös maksaneensa auton verot auton luovutuspäivänä. Olennaista lomakkeessa on, että myyjä vahvistaa antamansa tiedot oikeiksi ja vakuuttaa, ettei lomakkeessa mainittujen vikojen lisäksi autossa ja sen tekniikassa ole muita vikoja tai huoltotarpeita.
 AKL:n Jouko Sohlberg on aidosti innoissaan, että autoilijoiden etujärjestö Autoliitto matkii heidän paperiaan ja tarjoaa sellaista jokaisen autoaan myyvän ja ostavan käyttöön.
 – Pidän sitä erittäin hyvänä. Se on tavallaan muistilista sitten molemmille osapuolille, jotka siinä kauppaa käyvät.
 Ja autoa myytäessä muisti usein pätkii. Myyjä ei halua muistaa varsinkaan sellaisia asioita, joita päällepäin on vaikea huomata. Tällaisesta hyvä esimerkki on eri syistä johtuva liian suuri öljynkulutus. Tyyppivika joissakin autoissa.
 Kokemuksesta tiedetään, että kaikki kirjallisesti sovittu vähentää merkittävästi huijausten määrää. Tämä pätee myös autokaupassa.
 Oikeissa käsissä vaihtoautolomake on kultaa
 Vaihtoautolomakkeella on hyvä tarkoitus, mutta siitä löytyy myös huonoja puolia.
 Autoliiton Pasi Nieminen korostaa, että lomakkeessa ei pidä mennä vakuuttamaan mitään sellaista, mitä ei tiedä. Jos myyjä ei esimerkiksi oikeasti tiedä auton historiasta tai vioista, niin silloin ei rastia pidä mennä laittamaan väärään ruutuun.
 – Koska silloin, kun annat sellaisen vakuutuksen, että vikaa ei ole, niin olet sitten vastaamassa siitä, jos se kuitenkin siellä on, vaikka et ole sitä tiennyt.
 Autoliikkeessä vaihtoautosta kiinnostunut saa vaihtoautolomakkeessa olevat tiedot auton historiasta nähtäväkseen ennen ostopäätöksen tekemistä.  Mikko Koski / Yle
 AKL:n autoliikkeille tarkoitetussa lomakkeessa on nimittäin myös kohta, jossa asiakas sitoutuu kaupanteon jälkeenkin ”korvaamaan autoliikkeelle tiedonantovelvollisuutensa laiminlyömisestä aiheutuneen vahingon täysimääräisesti.”
 On olemassa pelko, että osa autoliikkeistä voi aloittaa asiakkaan jälkilypsyn.
 – En oikein usko lypsämiseen, AKL:n Solberg sanoo.
 Ongelma ei ehkä koskekaan virallisen lomakkeen käyttöön sitoutuneita AKL:n jäsenliikkeitä, mutta Suomessa on myös suuri määrä toimijoita, joilla moraali ja hyvän asiakassuhteen vaaliminen eivät ole aivan etusijoilla. Ja ehkä nekin keksivät pian ottaa käyttöön omia vaihtoautolomakkeitaan.
 Nämä heikomman kurin autoliikkeet saattavat lomakkeen myötä alkaa väistellä velvollisuuksiaan ja korostaa oikeuksiaan. Väärissä käsissä on riskinä, että lomakkeesta tulee hyvitysautomaatti, jolla kiristetään asiakkailta rahaa.
 Yksityishenkilöiden välisessä autokaupassa Autoliiton pian esiteltävä paperi on ennen kaikkea tarkoitettu rehellisten ihmisten väliseksi moraaliseksi muistilistaksi. Jos yksityinen myyjä ei tällaista paperia halua täyttää, kannattaa ostajan ehkä harkita toista autoa ja myyjää.
 Kuluttajasuojalaki ei yksityiskauppoihin päde, mutta ei sillä ole pitkää historiaa myöskään autoliikkeissä.
 Kun kuluttajansuojalaki vuonna 1978 säädettiin, vastustettiin autokaupan ulottamista sen piiriin, koska pelättiin, että käytettyjen autojen myynti loppuu, jos laki tulee voimaan.
 Lue myös:
 Autonsa vaihtaneelle yllätyskulut vanhan auton piilevästä viasta – kuluttaja voi joutua vastuuseen autoliikkeelle aiheutuneesta isosta vahingosta
 Kumpi vaikuttaa auton hintaan enemmän, vuosimalli vai ajokilometrit? Lue tästä milloin auto kannattaa ostaa ja milloin myydä
 Tarkkana autokaupassa – Pyydä myyjää kirjoittamaan kauppasopimukseen, että mittarilukema vastaa ajokilometrejä
 Ostitko juuri uuden auton? Lue tästä, miten sen saa myytyä vuonna 2022
 Autoliikkeet väittävät nyt kilvan mullistavansa autokaupan – ”Ihmiset on opetettu siihen, että autosta saa alennusta”

Käytettyä autoa myyvät valehtelijat halutaan kuriin uudella sopimuspaperilla – myyjä sitoutuu luettelemaan tiedossaan olevat viat


Summary: Onnettomuudessa loukkaantui kolme ihmistä, joista kaksi vakavasti.

Kaksi ihmistä on kuollut ja neljä loukkaantunut henkilöauton ja rekan nokkakolarissa Sodankylässä. Onnettomuus tapahtui Ivalontiellä Kakslauttasen eteläpuolella 10.30 aikaan maanantaina.
 Paikallisen poliisin mukaan onnettomuus tapahtui, kun Venäjän rekisterissä ollut henkilöauto lähti ohittamaan edellä ajanutta rekkaa, ja törmäsi vastaantulevan rekan keulaan.
 Poliisin mukaan törmäys oli raju. Paikalla olleen poliisin mukaan onnettomuudessa kuolivat henkilöauton mieskuljettaja ja takapenkillä ollut kolmevuotias lapsi.
 Onnettomuus tapahtui Kakslauttasen eteläpuolella. Yle Uutisgrafiikka
 Normaalit ajo-olosuhteet
 Venäläisauto oli matkalle pohjoisen suuntaan. Toinen raskaista ajoneuvoista oli Postin rekka.
 Onnettomuuspaikalla tieosuus oli suora ja näkyvyys hyvä. Poliisin mukaan nelostie oli hiekotettu ja tiellä oli normaali talviajokeli.
 Vammoja saaneista kaksi on loukkaantunut vakavasti ja kaksi lievästi. Loukkaantuneet on kuljetettu sairaalahoitoon, ainakin osa heistä Oulun yliopistolliseen sairaalaan.
 Sodankylän Kakslauttasen liikenneonnettomuus sulki Nelostien maanantaina kerryttäen vajaan parin kilometrin autojonon. Kaija Länsman / Yle
 Nelostie oli useita tunteja suljettu liikenteeltä onnettomuuspaikalla, ja paikalle kertyi noin 1,5 kilometrin autojono. Kello 14 jälkeen liikenne pääsi palaamaan normaaliksi.
 Linja-auton kuljettaja  Jyrki Ruokanen  odotti jonossa monien muiden tavoin. Vuoro pääsi jatkamaan matkaansa 1,5 tuntia aikataulusta myöhässä.
 Hänen mukaansa ajokeli oli ollut koko päivän hyvä.
 – Keli on tosi hyvä nyt: aivan pikku pakkanen, tie on täysin kuiva ja siinä on vielä eilisen hiekotukset, Ruokanen kuvailee.
 Tie suljetaan onnettomuuspaikalla 19.30, jolloin rekka nostetaan ojasta.
 Toinen Kakslauttasen onnettomuudessa mukana olleista rekoista kuljetti postia. Kaija Länsman / Yle
 Korjattu kello 16 onnettomuudessa loukkaantuneiden määrä neljästä kolmeen.

Kuljettaja ja kyydissä ollut lapsi kuolivat rajussa kolarissa Sodankylässä – ohittamaan lähtenyt venäläisauto törmäsi rekkaan


Summary: Rehtorin mukaan koulu jatkuu huomenna normaalisti.

Itäisellä Uudellamaalla sijaitsevan Askolan koulun seinä on sytytetty tahallaan palamaan. Tulipalo levisi myös koulun yläkertaan ja kattorakenteisiin.
 Palo on nyt saatu hallintaan ja jälkiraivaus on meneillään. Kattoa ja ulkoseinää on jouduttu purkamaan hieman. Koulun pääovien viereisen seinän tuuletusrakoon oli ulkopuolelta laitettu jotain, joka oli sytyttänyt seinän tuleen.
 Teolla olisi voinut olla paljon laajamittaisemmatkin seuraukset, jos palo olisi ehtinyt levitä rakennuksen yläpohjaan, sanoo Itä-Uudenmaan pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Jouni Virta . Hänen mukaansa riski henkilövahingoille oli kuitenkin hyvin pieni.
 – Koulun henkilökunta havaitsi palon ja yritti tehdä alkusammutusta. Koulun oppilaita ryhdyttiin tässä vaiheessa jo evakuoimaan pihalle, ja ensimmäisen pelastusyksikön tultua paikalle oppilaat oli jo evakuoitu.
 Aineelliset vahingot jäänevät palomestarin mukaan melko pieniksi. Jälkisammutus- ja raivaustöitä tehdään muutaman tunnin ajan, kunnes varmistuu, ettei palo pääse leviämään talon rakenteita pitkin.
 Yläkoulun rehtori  Kaija Impola-Peltomaa  kertoo, että oppilaat siirtyivät pois koulusta poistumissuunnitelman mukaisesti. Kukaan ei loukkaantunut tilanteessa. Yläkoululaiset on nyt lähetetty kotiin.
 Rakennuksessa on sekä ala- että yläkoulu. Alakoulu jatkui normaalisti tänään, ja myös yläkoulu jatkuu huomenna, kun palokunta saa tilat tuuletettua. Oppilaita on yhteensä 435.
 Itä-Uudenmaan poliisi tutkii tapausta tuhotyön yrityksenä.
 Reeta Salminen / Yle
 Reeta Salminen / Yle
 Reeta Salminen / Yle

Askolassa koulun seinä sytytettiin tahallaan palamaan, yläkoululaiset lähetetty kotiin


Summary: Korkeasaaren entisen johtajan mukaan Suomen politiikka on kuitenkin ollut kaupunki- ja luonnonsuojelukielteistä.

Kasvihuonekaasujen määrä ilmakehässä on suurin 800 000 vuoteen, totesi viimeinen Yhdysvaltain liittovaltion sää- ja valtamerentutkimusorganisaation (NOAA) ilmastoraportti.
 Korkeasaaren entinen johtaja ja eläinfysiologian dosentti  Seppo Turunen  katsoo, että kaupungistuminen edistää luonnon hyvinvointia.
 – Voi kuulostaa erikoiselta, mutta maailmanlaajuisesti ajateltuna jo nyt puolet ihmisistä asuu kaupungeissa ja maapinta-alasta se on vain kolmisen prosenttia, joten aika paljon jää pinta-alaa muulle.
 Kaupungistuminen on Turusen mukaan myös trendi, jota on vaikea rikkoa.
 – Palvelut toimivat kaupungeissa paremmin ja liikenneyhteydet ovat helppoja, voidaan siirtyä yhä enemmän pois autoilusta kevyeen liikenteeseen.
 Yksi etu on Turusen mukaan syntyvyyden väheneminen, jonka hän näkee kaupungistumisen ansiona.
 Turunen vieraili maanantaina Radio Suomen Päivä -ohjelmassa. Koko keskustelun voi kuunnella  Areenassa .
 "Helsingin luonnosta löytyy yhtä monipuolista lajistoa kuin erämaista"
 Turunen pitää esimerkiksi Helsingin kaupunkiympäristöä monipuolisena.
 – Minun on vaikeata löytää Suomesta yhtä monipuolista luontoympäristöä kuin Helsingissä on. Esimerkiksi Keskuspuistosta löytyy yhtä hyviä alueita lajistoltaan kuin erämaista, hän sanoo.
 Turunen näkee myös helsinkiläisen asumisen hyvin luonnonmukaisena.
 – Monissa maissa on mitattu kaupunkilaisen hiilijalanjälkeä ja se on huomattavasti pienempi kuin maaseudulla asuvan, hän toteaa.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Turusen mukaan maamme politiikka on kuitenkin ollut pitkään ollut kaupunki- ja luonnonsuojelukielteistä. Hän ei itse halua asettaa maaseutua ja kaupunkia vastakkain, mutta uskoo, että maaseudun etu on hyvinvoiva kaupunki, joka haluaa käyttää maaseudun tuotteita.
 – Ihanne, jossa muutetaan korpeen ja rakennetaan sinne oma koti, toimii, jos muutama ihminen sen tekee, mutta haluaisin kysyä, kuinka paljon ollaan riippuvaisia henkilöautoliikenteestä ja perustuuko lämmitys puun polttamiseen?
 – Puun tehokkuus kovin huono, jos sitä verrattaan esimeriksi aurinkoenergiaan. Puuta poltettaessa myös elimistöön kulkeutuu pienhiukkasia, hän muistuttaa.
 Metsät on Turusen mukaan ainoa keino saada hillittyä ilmastomuutosta nopeasti.
 Isto Janhunen / Yle
 – Suomi on tässä vähän hankalalla ajatuksella liikkeellä, kun on lähdetty puun polttamiseen. Puu on hirveän hyvä rakennusmateriaali, sehän korvaa monta ilmaston kannalta haitallista materiaalia, kuten betonia.
 Maataloudessakin tapahtuu silti Turusen mukaan myönteistä kehitystä.
 – Ruokaa osataan tuottaa pienemmillä pinta-aloilla, makean veden käytössä on opittu säästämään, lannoitteita ja torjunta-aineita on onnistuttu vähentämään, Turunen listaa.
 Hiilijalanjäljestä noin kahdeksan prosenttia tulee turismista. Turunen toteaa tammikuussa ilmestyneessä  Luonto ihmisen aikakaudella  -esseekokoelmassaan, että risteilyturismi on likaisinta sallittua liikennettä.
 – Edistykselliset laivat ovat kuitenkin päätymässä raskaan polttoöljyn sijaan luontoystävällisempiin polttoaineisiin, Turunen sanoi maanantaina  Radion Suomen Päivän haastattelussa .
 Lue lisää:
 Nainen hylkäsi kaupungin ja mukavuudet, muutti ypöyksin korpeen ja raivasi vanhasta, hylätystä tilasta itselleen onnen: "Ihmisen pitää saada nähdä taivaanranta"

Asiantuntija: Kaupungistuminen edistää luonnon hyvinvointia – Suomesta vaikea löytää yhtä monipuolista luontoympäristöä kuin Helsingissä


Summary: Poliisin mukaan vyöryssä kuolivat 29-, 32- ja 36-vuotiaat suomalaismiehet sekä 29-vuotias ruotsalaisnainen.

Norjan poliisi  on julkaissut  lumivyöryssä menehtyneiden kolmen suomalaismiehen ja yhden ruotsalaisnaisen nimet ja valokuvat.
 Suomalaiset uhrit ovat  Mikael Sten  (29),  Niklas Nyman  (36) ja  André Stenfors  (32). Ruotsalainen uhri oli 29-vuotias  Disa Bäckström .
 Lumivyöryssä kadonneet Mikael Sten, Niklas Nyman ja André Stenfors. Politiet.no / Yle Uutisgrafiikka
 Tiedot on julkaistu omaisten luvalla. Omaiset kiittävät pelastusmiehistöjä, hoitohenkilökuntaa, poliisia ja paikallista kriisiapua antavaa henkilöstöä saamastaan avusta. He lähettävät myös kiitokset Balsfjordin kunnalle.
 Norjan viranomaiset ovat etsineet heitä viime viikon keskiviikosta lähtien sen jälkeen, kun heidän ilmoitettiin kadonneen Blåbärsfjellet-tunturin alueella, missä oli tapahtunut suuri lumivyöry.
 Yle Uutisgrafiikka
 Etsintöjä on haitannut tuulinen sää. Myöskään tänään maanantaina etsintöjä ei ole voitu tehdä.
 Poliisi on todennut, että kadonneet ovat kuolleet. Heidän jäljiltään, lumen peittämältä vuorenrinteeltä on paikallistettu kaksi hälytinlaitetta, joita tunturissa liikkuvat käyttävät mahdollisten pelastustehtävien helpottamiseksi.
 Nelikko oli osallistunut vuorikiipeilykurssille Lyngenin alueella (suom. Yykeä). Kurssin jälkeen he olivat päättäneet lähteä vaellukselle Blåbärsfjelletille, kertoo poliisi.
 Lisää aiheesta :
 Yle Norjan turmapaikalla: Helikopterit Blåbærfjelletin yllä ovat hiljenneet   Norjan poliisi: Emme usko löytävämme heitä elossa – Pelastusoperaatio muuttuu kuolleiksi oletettujen etsintäoperaatioksi

Norjan poliisi vahvisti lumivyöryssä kuolleiden henkilöllisyydet


Summary: Naisia polttomerkittiin Nxivm-kultin johtajan Keith Ranieren seksiorjiksi. Toiminnan taustalta löytyvät viskimiljonäärin perijättärien rahat.

New Yorkissa alkaa maanantaina kohuttua Nxivm-seksikulttia käsittelevä oikeudenkäynti. Syytetyille haetaan tuomioita muun muassa seksikaupasta, kiristyksestä ja pakkotyöstä.
 Poikkeuksellisen puistattavassa rikosvyyhdissä on useita syytettyjä. Tuomiolla ovat seksikultin johtaja  Keith Raniere , Smallville tv-sarjan näyttelijä  Allison Mack  ja Seagram's viskimerkin perijätär  Clare Bronfman.
 Nxivm-kultti ennätti toimia 20 vuotta, kunnes sen johtohenkilöt pidätettiin viime vuoden keväällä.
 Nälkiinnyttämällä laihaksi
 Kultin johtajat markkinoivat toimintaansa naisten voimauttamisella. Toimintaan värvätyt naiset hakivat Nxivm-kultista hallintaa elämäänsä, mutta he joutuivat seksuaalisesti alistetuiksi ja hyväksikäytetyiksi.
 Naisten rekrytoinnissa on ollut hyvin tarkka kaava. Naisille luvattiin muun muassa  henkistä kasvua,  elämänhallinnan kehittymistä ja itsensä löytämistä.
 Syytteiden mukaan näyttelijä Allison Mack on ollut houkuttelussa keskeisessä osassa. Kymmenet naiset ovat joutuneet hänen kauttaan Keith Ranieren mielihalujen toteuttajiksi.
 Naisia on nälkiinnytetty, jotta he laihtuisivat Ranieren naisihanteen mittoihin. Heitä määrättiin pidättäytymään seksistä kultin ulkopuolella ja olemaan vain Ranieren käytettävissä.
 Kultin seksiopetuksiin kuului muun muassa se, että miehellä on sisäsyntyinen tarve lukuisiin seksikumppaneihin, kun taas naisen tarve on olla yksiavioinen.
 Polttomerkittyjä naisia
 Naisten seksuaalisen alistamisen lisäksi kulttiin on liittynyt myös muita seksiorjuuden ilmentymiä.
 Kultin johtaja Keith Ranieren seksiorjiksi päätyneet naiset on muun muassa polttomerkitty. Allison Mack on myöntänyt polttomerkitsemisen olleen hänen ideansa.
 Naisten lanteille on ikuistettu polttomerkki, josta voi löytää sekä Allison Mackin että Keith Ranieren nimikirjaimia.
 Sekä Mack että Raniere ovat olleet pidätettyinä viime keväästä saakka. Mackillä on lisäksi nilkkapanta, jotta hän ei pakenisi maasta.
 Pyramidihuijaus ja viskirahaa
 Kulttiin hakeutuneet naiset ovat olleet varakkaista piireistä. Itsetutkiskelu- ja voimaannuttamiskurssien pääsymaksut ovat olleet tuhansia dollareita.
 Kulttia tutkitaan siksi myös pyramidihuijauksena. Esimerkiksi kultin johtaja Keith Raniere on toistuvasti sanonut olevansa rahaton, mutta hänet muun muassa pidätettiin Meksikossa hienostohuvilalta.
 Seksikulttiin ovat sekaantuneet myös Seagram's viskimerkin perijättäret Sara ja Clare Bronfman. Bronfmanit ovat rahoittaneet kultin toimintaa tiettävästi sadoilla miljoonilla dollareilla.
 Lisää aiheesta:
 Inside Nxivm, the 'Sex Cult' That Preached Empowerment (The New York Times)

Voimaannuttaminen vaihtui alistamiseksi ja elämänhallinta seksiorjuudeksi – Nxivm-kultti syytteessä New Yorkissa


Summary: Turun kaupunginsairaala ja Tyks ottavat tällä hetkellä bakteerinäytteet kaikilta sairaalaan hoitoon tulevilta.

Tyksissä ja kaupunginsairaalassa on todettu poikkeuksellisen monta VRE:n eli vankomysiiniresistentin enterokokin bakteerilöydöstä, yhteensä 65. Varsinais-Suomen alueella todetaan yleensä vuosittain keskimäärin 2–6 vastaavaa tapausta.
 – Tämä on sinänsä huolestuttavaa, koska vuosittain nämä 2–6 bakteeritapausta ovat peräisin useimmiten ulkomailla saadusta sairaalahoidosta. Tämä on nyt moneen vuoteen isoin epidemia VRE-bakteerin suhteen täällä Varsinais-Suomessa, kertoo Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin Sairaalahygienia- ja infektiontorjuntayksikön ylilääkäri  Esa Rintala .
 VRE-bakteeriin tehoaa vain muutama tunnettu antibiootti. Sairaalabakteeri se ei kuitenkaan ole, painottaa Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin Sairaalahygienia- ja infektiontorjuntayksikön ylilääkäri Esa Rintala.
 – Puhumme vastustuskykyisistä tai resistenteista bakteereista, koska näitä bakteereja on myös sairaalan ulkopuolella, muun muassa avohoidossa.
 Altistuneita jopa satoja
 Bakteerille altistuneita arvioidaan olevan useita satoja. Tyksin ja Turun kaupungin infektiontorjuntayksiköt selvittävät epidemian laajuutta edelleen.
 – Olemme pyrkineet selvittämään bakteerin alkuperää. Yksittäisiä leviämisreittejä olemme pystyneet toteamaan. Alkuperän selvittäminen on kuitenkin vaikeaa, koska tämä bakteeri voi olla oireettomana hyvin pitkään ihmisessä ennen kuin se löydetään. On lähes mahdoton nimetä yksittäistä potilasta, joka olisi ollut se tartunnan lähde, Rintala sanoo.
 Toistaiseksi kaikki VRE-bakteeritartunnan saaneet ovat oireettomia. Bakteerin aiheuttamia infektioita ei ole toistaiseksi todettu. Se voi aiheuttaa virtsainfektioita, haavainfektioita ja verenmyrkytyksiä.
 Epidemian laajuutta selvitetään ottamalla altistuneista potilaista useita VRE-bakteerinäytteitä. Seulontanäytteitä on otettu loppuvuoden 2018 aikana yli 4000 kappaletta.
 – Tämä on valtava määrä. Se on laboratorioille valtava työmäärä, kun normaalisti VRE-näytteitä tulee hyvin harvoin.
 – Altistuneet ovat olleet samoilla osastoilla tartunnan saaneiden kanssa.
 Sairaalaan saapuviltakin näytteet
 Sairaalat ottavat tällä hetkellä bakteerinäytteet myös kaikilta sairaalaan hoitoon tulevilta. Oireettomia bakteerin kantajia hoidetaan erityksessä.
 VRE-bakteeri leviää kosketustartuntana esimerkiksi saniteettitiloissa. VRE-tartuntoja on myös todettu muuallakin Suomessa, mutta Rintalan mukaan THL on pystynyt selvittämään, että Turun epidemia ei liity muihin Suomessa käynnissä oleviin VRE-tartuntoihin.
 Rintala uskoo, että epidemia pystytään pysäyttämään.
 – Mutta on vielä arvoitus, miten kauan se epidemian pysähtäminen kestää. Epidemia on laaja, ja kokemuksien mukaan edessä on pitkä prosessi. Saattaa olla, että epidemian taltuttamiseen menee tämä vuosi.

Turun sairaaloissa taistellaan suolistobakteeriepidemiaa vastaan – kymmenet saaneet tartunnan, useita satoja altistuneita


Summary: Lääkkeiden väärinkäytön pelko näkyy lääkejätteen hävittämisohjeissa enemmän kuin ympäristönsuojelu, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

Jääkaapissamme on jo viikkokausia maannut ongelmajäte. Tai siis vaarallinen jäte, kuten nykyään kuuluu sanoa.
 Lapsen antibioottikuurista jäi yli noin kolmasosa. Olen yrittänyt hävittää lääkkeet ympäristöä kuormittamatta.
 Pinkki antibioottipullo on tarjonnut mielenkiintoisen arkielämän tutustumismatkan Yhdysvaltain yhteiskunta- ja ympäristöpolitiikkaan.
 Suomalaiseen järjestelmään tottuneena  yritin palauttaa lääkepulloa lähiapteekkiimme, mutta turhaan.
 Yhdysvalloissa lääkkeitä myyvistä liikkeistä voi kyllä ostaa joulukuuseen koristeet, maitoa tai wc-tukoksen avaajan, mutta vanhentuneita tai ylijäämälääkkeitä ne eivät pääsääntöisesti ota vastaan.
 Lääkkeitä myyvistä liikkeistä voi kyllä ostaa joulukuuseen koristeet, maitoa tai wc-tukoksen avaajan, mutta vanhentuneita tai ylijäämälääkkeitä ne eivät pääsääntöisesti ota vastaan.
 Eräässä Washingtonin keskustan apteekissa farmaseutti katsoi minua hölmistyneenä. Hän kehotti huuhtelemaan lääkkeen viemäristä alas. Sitä ei sielu sietänyt tehdä, joten jatkoin selvitystyötä.
 Washingtonin kaupungin nettisivuilta  löysin lopulta listan apteekeista , joissa lääkkeitä vastaanotetaan. Niitä on 700 000 asukkaan pääkaupungissa yhteensä kuusi. Kuusi! Meidän kaupunginosa-alueellamme ei ole ensimmäistäkään.
 Yhdysvalloissa järjestetään kyllä pari kertaa vuodessa  erityinen päivä lääkkeiden palauttamiseksi. Silloin keräyspaikkoja on tarjolla enemmän.
 Ei voi kuitenkaan välttyä pohdinnalta, monenkohan vuosikymmenen takaa yhdysvaltalaisten lääkekaapeissa mahtaa olla lääkkeitä, kun hävittäminen on tehty näinkin vaivalloiseksi.
 Pinkki antibioottipullo lojui jääkaapissa viikkokausia, koska lääkkeen hävittäminen osoittautui Yhdysvalloissa mutkikkaaksi haasteeksi. Paula Vilén / Yle
 Lääkkeitä hävitetään Yhdysvalloissa myös vesistöjen ja luonnon kannalta arveluttavalla tavalla: huuhtomalla ne vessanpöntöstä alas. Hämmästyksekseni tämä ohje viemäriin huuhtomisesta  löytyy Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkeviraston FDA:n sivuilta .
 Suomessa  lääkevalvonnasta huolehtiva virasto Fimea ohjeistaa , että lääkkeitä ei pidä huuhtoa viemäriin. Ympäristöön joutuessaan niistä voi koitua haittaa maaperän ja vesien mikrobeille tai eläin- ja kasvikunnalle.
 Yhdysvaltain lääkevirasto sen sijaan on koonnut listan lääkkeistä,  jotka pitäisi huuhtoa viemäriin, jos lääkkeiden keräyspaikkaa ei ole helposti tarjolla. Tällä listalla on muun muassa voimakkaita kipulääkkeitä, kuten opioideja, esimerkiksi metadonia ja morfiinia.
 Näitä lääkkeitä voidaan käyttää väärin huumeena.
 Virasto rauhoittelee niitä, jotka ovat huolestuneita  lääkejäämien päätymisestä juomaveteen ja luontoon. Se kertoo ottavansa huolen vakavasti.
 FDA:n asiantuntija  Raanan Bloom   kertoo viraston sivustolla , että lääkejäämiä siirtyy vesijärjestelmiin pääasiassa ihmisten eritteistä, toisin sanoen esimerkiksi virtsasta. Hänen mukaansa ei ole merkkejä siitä, että lääkkeiden huuhtominen viemäriverkostoon vaikuttaisi ympäristöön.
 Yhdysvaltain lääkeviraston listan mukaan viemäriin voi huuhtoa muun muassa voimakkaita kipulääkkeitä, kuten opiaatteja, metadonia tai morfiinia.
 Yhdysvaltain lääkeviraston ohjeissa näkyykin vahvempana huoli lääkkeiden päätymisestä vääriin käsiin kuin huoli luonnosta tai vesistä. On mahdollista, että juuri tästä syystä Yhdysvalloissa lääkkeitä voi paikka paikoin palauttaa myös poliisille.
 Eräs työkaverini kertoi palauttaneensa Marylandissa poliisiasemalle miehensä selkävaivaan määrätyt voimakkaat kipulääkkeet. Niitä varten oli asemalla erillinen iso lukollinen pönttö. Yhdysvaltoja koettelee vaikea opioidikriisi, joten lääkkeiden väärinkäytön huoli on todellinen.
 En lähtenyt kiikuttamaan antibioottipulloamme poliisille. Antibiooteilla kun ei saa päätä sekaisin, korkeintaan vain vatsan.
 Pinkin antibioottipullomme hävittämisongelma  alkoi ratketa, kun sain lopulta kiinni Washingtonin ympäristövirastosta virkailijan. Hän neuvoi laittamaan kissanhiekkaa tai kahvipuruja pussiin ja sekoittamaan nestemäisen antibiootin siihen. Hyvin suljetun pussin voi kuulemma laittaa sekajätteeseen.
 Virkailija vakuutti, että Washingtonissa sekajäte poltetaan eikä antibioottimme siten päätyisi mahdolliseksi ympäristöriskiksi kaatopaikan jätekasoihin.
 Joillain Yhdysvaltain 2 500 kaatopaikasta tosin saattaa tällaisia kahvinpurulääkesekoituksia lojua.
 Washingtonin ympäristöviraston virkailija yllättyi kertoessani, että kaupungin nettisivuilla ohjataan huuhtelemaan lääkkeet viemäriin.
 – Hyvänen aika, se on kyllä korjattava, virkailija sanoi.
 Muutaman päivän päästä asiaa tarkistaessani huuhteluohje löytyi sivuilta edelleen.
 Minun ei lopulta kuitenkaan tarvinnut  tehdä antibiootista kahvinpuru- tai kissanhiekkacocktailia. Neljännessä apteekissa, jossa lääkkeenhävityksestä kysyin, farmaseutti löikin käteeni pussin, josta paljastui vakuuttavampi hävitysmenetelmä.
 Pussin sisällä oli hiekkamaista jauhetta, jonka kerrottiin sisältävän aktiivihiiltä. Jauhe hajottaisi lääkkeen kemiallisesti ja tekisi sen vaarattomaksi.
 Valmistajan mukaan pussissa voi sekoittaa  enintään 45 lääketablettia, pienen juomalasillisen verran nestettä tai kuusi lääkelaastaria. Kun lääkkeet on pantu pussiin, täytetään se puolilleen vettä. Näin kemiallinen reaktio voi alkaa.
 Lopulta ratkaisu antibiootin hävittämiseen löytyi pussista, jossa oli aktiivihiiltä sisältänyttä jauhetta. Paula Vilén / Yle
 Kemisti ehkä osaisi arvioida pussin toimintaa ja hajottiko se todella lääkkeen vaarattomaksi. Pinkki antibiootti poistui kuitenkin viimein jääkaapistamme.
 Ylen kirjeenvaihtajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Kreikka:  Kreikassa teinit valtaavat kouluja parempien opetusolojen puolesta –Joskus syyksi riittävät kanttiinin mauttomat juustopiiraat tai kansalliskiihko Viro:  Olen yli kolmekymppinen lapseton nainen – eli Virossa suorastaan kummajainen Yhdysvallat:  Olen keskivertomuuttaja Yhdysvalloissa – kuorman siirto kahden mailin päähän läkähdytti minut Kiina:  Kiinassa pitää varoa, ettei vahingossa päädy toivomaan ystävänsä kuolemaa – älä anna kiinalaiselle lahjaksi kelloa, kukkia tai kenkiä Saksa:  Saksalaisetkin sinuttelevat joskus tuntemattomia, mutta millä logiikalla? Ulkomaalaiselle varmaa on vain kiusallisiin tilanteisiin päätyminen Argentiina:  Argentiinalaisille väkivaltaan varautuminen on osa arkea – mutta elämä muuttuu kurjaksi, jos jokainen vastaantulija alkaa näyttää ryöstäjältä Kenia:  Suomalaisena matkustan Afrikassa vapaammin kuin afrikkalaiset toimittajat – ja sillä on vakavia seurauksia lehdistönvapaudelle Ranska:  Ranskassa metrohinkkaajien välttely kuuluu naisten arkeen – Ruuhkametrossa lähelle painautuvia häiriköitä varten on oma sanakin Belgia:  Voiko kansalaisen pakottaa äänestämään? Belgiassa 1800-luvun laki tuottaa yhä kadehdittavia äänestysprosentteja Venäjä:  Toimistojen taikatuolit ja tietokoneen säteilyltä suojaava kaktus – Paluu arkeen muistuttaa venäläistyöpaikoilla kukoistavasta taikauskosta Ruotsi:  Ruotsi on naapurikyttääjien paratiisi – Etsin tuntemattoman puhelinnumeroa, mutta sainkin samalla tietää mitä hänen asuntonsa maksaa

Mitä yhteistä on kahvinpuruilla, vessanpöntöllä ja poliisilla? Yhdysvalloissa kaikkia niitä käytetään lääkejätteen hävittämiseen


Summary: Finavia ei kerro, millaisia kunnossapitotoimia Savonlinnan lentokentällä tehtiin ennen onnettomuutta, jossa lentokone joutui sivuluisuun.

Onnettomuustutkintakeskus aikoo kiinnittää maanantai-aamuisen lentokoneen sivuluisun tutkinnassa huomiota Savonlinnan lentokenttää kunnossapitotoimiin. Onnettomuustutkintakeskus suositteli Finavialle kaksi kuukautta sitten, että yhtiö tarkistaa kiitoteiden kunnossapidon käytäntönsä, kiitotien kunnon arviointimenettelyt ja sen, miten muuttuviin olosuhteisiin reagoidaan.
 Suosituksen taustalla oli Turussa sattunut, Savonlinnan tapausta muistuttava onnettomuus, jossa lentokone ajautui sivuluisuun muun muassa sohjoisen kiitoradan takia.
 – Emme ole vielä seuranneet, miten Finavia on noudattanut suosituksiamme, Onnettomuustutkintakeskuksen johtaja  Veli-Pekka Nurmi  sanoo.
 Totesimme, että kunnossapito-ohjeet ovat riittävällä tasolla, eikä muutoksia tarvitse tehdä.  Finavian tekninen johtaja Henri Hanson
 Finavia on tarkistanut ohjeensa kiitoratojen kunnon arviointiin ja niiden kunnossapitoon liittyen. Muutoksia toimintaan ei ole tehty.
 – Kävimme läpi ohjeiden ajantasaisuuden ja paikkansapitävyyden. Totesimme, että ne ovat riittävällä tasolla, eikä muutoksia tarvitse tehdä, Finavian tekninen johtaja  Henri Hansson  sanoo.
 Savonlinnan lentokentällä toimivan, muun muassa matkatavaroita käsittelevästä Maavoima Oy:stä kerrotaan kiitoradan olleen erittäin liukas. Finavialta ei kerrota, millaisia mittauksia tai kunnossapitotoimia Savonlinnan kentälle tehtiin ennen koneen laskeutumista.
 Kiitoradalta sivuun ajautunut RAF Avian lentokone Savonlinnan lentokentällä. Kalle Purhonen/Yle
 Hansonin mukaan kiitoratojen kuntoa seurataan jatkuvasti, ja lentokenttien talvikunnossapito on Suomessa huippuluokkaa. Kiitoradalta mitataan muun muassa kitkaan liittyviä ominaisuuksia joka kerta, kun sääolosuhteet muuttuvat. Lentokoneen kapteeni saa tiedot järjestelmiinsä.
 – Kapteeni tekee päätöksen siitä, onko kentälle turvallista laskeutua, Hansson sanoo.
 Onnettomuustutkintakeskus kerää nyt talteen lentokoneen mustat laatikot ja lennonjohdon tallenteet sekä haastattelee miehistöä. Kiitoiten kitkaolosuhteet mitattiin kentältä heti tuoreeltaan tapahtuman jälkeen.
 Johtaja Veli-Pekka Nurmi painottaa, että vaikka kukaan ei loukkaantunut, on tämänkaltaiset onnettomuudet tärkeää tutkia huolella.
 – Meillä on Suomessa talviaikaan hyvin erikoiset olosuhteet moniin muihin paikkoihin nähden. On tärkeää saada tutkittua tällaiset tapaukset voidaksemme ottaa niistä opiksi, Nurmi sanoo.
 Savolinnan lentokenttä maanantaina muutama tunti onnettomuuden jälkeen. Kalle Purhonen/Yle

Savonlinnan lentokoneonnettomuuden tutkinnassa huomio kiitoradan kunnossapitoon – Finaviaa kehotettu juuri tarkistamaan kenttien hoitotoimet


Summary: Kampuksella on tilat 800 opiskelijalle. Yksi suurimmista eduista on yhteisten tilojen tarjoamat yhteistyömahdollisuudet.

Kurikan lukiolaisten ja Seinäjoen koulutuskuntayhtymä Sedun Kurikan toimipisteessä opiskelevien ammattikoululaisten koulutyö alkoi tänään poikkeuksellisissa merkeissä, kun reilut pari vuotta rakennettu uusi Kurikan Kampus otettiin käyttöön. Kampus on lukion ja ammattikoulun yhteinen.
 Uusiin tiloihin  siirtyivät  tänään opiskelijat myös Sedun Jurvan ja Kauhajoen tiloista.
 Kampuksella on tilat noin 800 opiskelijalle, joista osa oli tosin ensimmäisenä päivänä työssäoppimisjaksollaan.
 – Onhan tämä komia ja mukavan oloinen oppimisympäristö, totesi Kurikan lukion 3.-luokkalainen  Jyri Hirsimäki  Kurikasta kouluun tutustuessaan.
 Kurikan lukion ja Sedun opiskelijat sekä henkilökunta Kurikan Kampuksen avajaistilaisuudessa. Mirva Ekman / Yle
  Kaikki kurssit samoissa tiloissa
 Kurikan Kampuksella on tilaa noin kolmen jalkapallokentän verran.
 Tekniikka on uusinta uutta ja tiloissa on panostettu muun muassa monikäyttöisyyteen. Esimerkiksi ylioppilaskirjoitukset järjestetään jatkossa neljän luokan kokonaisuudessa, joista saadaan väliseinät poistamalla yksi suuri tila.
 Yhteisellä kampuksella on alusta asti  tavoiteltu synergiaetuja . Opiskelijoille suuri uudistus onkin se, että nyt lukiolaiset ja ammattikoululaiset opiskelevat samoissa tiloissa.
 Jos valitsee kursseja toisen koulun tarjonnasta, opetustilat löytyvät samasta rakennuksesta.
 Sedu Kurikan vs. koulutuspäällikkö Veli-Pekka Göös ja Kurikan lukion rehtori Aino Salo Kurikan Kampuksen avajaisissa. Mirva Ekman / Yle
 Sekä opiskelijoiden että henkilökunnan odotukset uusista tiloista erityisesti kaksoistutkintoa suorittavien osalta olivatkin muuttopäivänä korkealla.
 – Kaksoistutkintolaisten osalta opiskelu on varmasti helpompaa. Myös esimerkiksi ruokasali on hieno yhteisöllistävä tila. Varmaan tämä yhteisöllistää ja tulee laajemmat kaveripiirit, Jyri Hirsimäki arvelee.
 Myös Kurikan lukion rehtori  Aino Salo  ja Sedu Kurikan vs. koulutuspäällikkö  Veli-Pekka Göös  hehkuttavat yhteisiä tiloja ja niiden tarjoamia mahdollisuuksia.
 – Olemme yhtä perhettä koko joukko, kun kaikki opiskelijat ovat samojen seinien sisäpuolella. Erilaiset kurssit ovat tarjolla ristiin ja monenlaisia yhteisiä projekteja meillä on suunnitteilla, Göös sanoo.
 Opiskelijan on jatkossa helppo siirtyä esimerkiksi lukion tarjonnasta valitulta kurssilta jatkamaan koulupäivää ammattiopiskeluun tarkoitettuun työsalilin.
 "Sisäilma tuntuu hyvältä"
 Kurikan kampuksen pääsuunnittelija on arkkitehti  Pasi Siistonen   Arkkitehdit Siistonen Oy :sta. Kampuksesta on haluttu tehdä sekä  toimiva että turvallinen .
 Sedulla sosiaali- ja terveysalaa opiskelevat kauhajokelainen  Heidi Panttila  ja kurikkalainen  Tiia Mäki  odottavatkin uudelta kampukselta hyviä opiskeluolosuhteita.
 – Meidän vanhalla koululla oli joillain välillä päänsärkyä. Täällä sisäilma tuntuu hyvältä, Heidi Panttila sanoo.
 Kurikan Kampuksen noin  33 miljoonan euron  kustannuksista kantavat päävastuun Sedu ja Kurikan kaupunki.
 Kurikan uuden kampuksen aula. Mirva Ekman / Yle
 Katto on toteutettu kiinnostavasti Kurikan uudella kampuksella. Mirva Ekman / Yle

Lukio ja ammattikoulu pääsivät yhteisiin tiloihin, kun Kurikan Kampus valmistui – "Onhan tämä komia ja mukavan oloinen oppimisympäristö"


Summary: SDP:n puheenjohtaja joutui keuhkokuumeen takia sairaalahoitoon lomamatkalla Espanjassa. Myös puoliso on yhä sairaalassa.

Suurimman oppositionpuolueen SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  on sairauslomalla tammikuun loppuun asti, tiedottaa SDP.
 Rinne ja hänen puolisonsa  Heta Ravolainen-Rinne  joutuivat uudenvuoden tienoilla Espanjan lomamatkallaan sairaalahoitoon hengitystieinfektion ja keuhkokuumeen vuoksi.
 Kumpikin on edelleen sairaalahoidossa.
 Rinteen vointi on parantunut, mutta sairaus estää toistaiseksi lentomatkustamisen. Molemman toipuminen Espanjassa jatkuu siihen asti, kunnes he ovat matkustuskuntoisia, puolue tiedottaa.
 Duodecimin mukaan keuhkokuume  on vakava yleistulehdus, johon sairastuu Suomessa vuosittain noin 50 000 ihmistä.

Antti Rinteen sairausloma jatkuu tammikuun ajan – toipuu yhä Espanjassa


Summary: Maailma ei ole tilastoidun säähistorian aikana ollut koskaan yhtä lämmin kuin neljän viime vuoden aikana.

Vuosi 2018 oli maailman tilastoidun säähistorian neljänneksi lämpimin, kertoo  EU:n ilmastonmuutosta tutkiva Copernicus-järjestö .
 Luotettavia tilastoja on 1800-luvun loppupuolelta lähtien.
 Kaikkein lämpimin vuosi on toistaiseksi ollut 2016, jolloin Tyynenmeren aluetta lämmitti el Niño -sääilmiö.
 Kaksi muuta lämpimintä vuotta ovat olleet 2017 ja 2015, eli kulunut neljän vuoden jakso on ollut tunnetun säähistorian lämpimin.
 Vuosi alkoi monilla seuduilla hieman tavanomaista viileämpänä, mutta kesä oli muun muassa Euroopassa hyvin lämmin. Myös arktisilla alueilla lämpötilat nousivat huolestuttavasti. Australia kärsi suuren osan vuotta rajusta helteestä ja kuivuudesta.
 YK:n jäsenmaat pitivät joulukuussa Puolan Katowicessa kokouksen, jossa yritettiin laatia ohjeet, miten Pariisin ilmastosopimuksessa sovittuja päästövähennyksiä raportoidaan ja valvotaan. "Ohjekirja" saatiinkin aikaan, mutta kriitikoiden mielestä toimenpiteet eivät ole riittäviä ilmastonmuutoksen pysäyttämiseen.
 Lisää aiheesta:
 Maailman ilmatieteen järjestön raportti: Vuodesta 2018 on tulossa yksi mittaushistorian lämpimimmistä

Viime vuosi oli ilmastohistorian neljänneksi lämpimin


Summary: Vuodeosastopaikkoja ei ole ollut tarpeeksi, minkä vuoksi osa potilaista on joutunut jonottamaan vuodepaikkaa päivystyksessä.

Tästä on kyse Hoitajat kertovat olevansa huolissaan potilas- ja työturvallisuudesta Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksessä, koska henkilökuntaa on liian vähän, ylitöitä tehdään paljon ja henkilöstö on uupumuksen partaalla. Asiasta on tehty kantelu aluehallintovirastoon. Päivystyksessä on ruuhkaa, koska osa potilaista jonottaa siellä vuodeosastopaikkaa. He tarvitsevat enemmän hoitajien aikaa kuin tavallinen päivystyspotilas.
 Maanantai-aamuna Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksessä Kouvolassa oli jonoa jo heti aamusta. Hoitoa odotti nelisenkymmentä potilasta.
 Päivystyksessä työskentelevän hoitajan  Paula Werningin  mukaan tilanne oli toissa yönä pahoin kuormittunut. Lähiesimies jouduttiin soittamaan töihin, koska muutoin lisävoimaa ei saatu.
 Hoitohenkilöstön uupuminen ja huoli potilasturvallisuudesta huolestuttaa sairaanhoitajia Pohjois-Kymen sairaalassa Kouvolassa.
 – Hoitajat työskentelevät äärirajoilla. Sijaisia on vaikea saada, koska heitä ei ole. Työvuorot laaditaan jo valmiiksi vajaina, Werning sanoo.
 Henkilökuntaa liian vähän
 Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksessä on töissä 49 hoitajaa. He ovat kritisoineet työolojaan yhteisessä  kannanotossaan sunnuntaina .
 Lisäksi Paula Werning on luottamusmiehenä tehnyt kantelun  Etelä-Suomen aluehallintovirastoon. Werning on ammattiliitto Tehyn luottamusmies ja SDP:n Kouvolan kaupunginvaltuutettu.
 Kantelun mukaan henkilökuntaa on aivan liian vähän, ylitöitä tehdään paljon ja henkilöstö on uupumuksen partaalla. Se on Werningin mukaan jo riski työ- ja potilasturvallisuudelle.
 – Valitettavasti kuormittavuus näkyy siinä, että potilaan saapumisesta päivystykseen voi mennä tunti tai puolitoista ennen kuin hoitaja ehtii ottaa hänet vastaan. Lisäksi menee liian pitkään, ennen kuin hoitaja ehtii toteuttaa lääkärien potilaille antamia hoito- ja lääkemääräyksiä, Werning sanoo.
 Hoitajat kertovat kannanotossaan,että Werning on pitänyt esimiehet ajan tasalla päivystyksen tilanteesta, eikä kantelun aluehallintovirastoon pitäisi olla yllätys.
 Sairaala muutoksessa
 Pohjois-Kymen sairaalassa on ollut paljon muutoksia viime vuonna.
 Erikoissairaanhoidon päivystys loppui Pohjois-Kymen sairaalassa reilu vuosi sitten. Terveydenhuollon ja sosiaalihuollon päivystysjärjestelmää uudistettiin siten, että Kymenlaaksossa  leikkaukset keskitettiin  tehtäväksi keskussairaalassa Kotkassa.
 Pohjois-Kymen sairaalan tehtävä muuttui kuntouttavaksi sairaalaksi, jonne jäi yleislääkäritasoinen päivystys.
 Samalla päivystyksessä Kouvolassa työskentelevien hoitajien määrää vähennettiin.
 Lisäksi sairaalan toiminta siirtyi vuoden 2018 alusta Kouvolan kaupungilta Kymenlaakson sairaanhoitopiiri Carealle. Sairaanhoitopiiri muuttui vuoden alusta sote-kuntayhtymä Kymsoteksi, joka huolehtii koko maakunnan sosiaali- ja terveyspalveluista, myös kuntien kontolle aiemmin kuuluneista palveluista.
 Pohjois-Kymen sairaala sijaitsee Kuusankoskella. Pyry Sarkiola / Yle
 Päivystyksessä jonotetaan vuodeosastoille
 Kymsoten päivystyksen ylilääkäri  Kimmo Salmio  tunnistaa hoitajien huolen.
 – En yhtään ihmettele, että olemme tässä tilanteessa. Tässä on monta asiaa, jotka yhdistyvät. Heti viime vuoden alussa tuli selville, että hoitohenkilökunnan resurssit ovat vähäiset siihen nähden, miten paljon potilaita oli.
 Tammi-helmikuussa ruuhkaa aiheuttivat influenssaa potevien ihmisten määrä. Kesällä puolestaan kahden vuodeosaston sulkeminen kertaantui päivystyksessä. Osastot pidettiin suljettuna, koska  lääkäreistä oli pulaa .
 – Aika ajoin päivystykseen on valitettavasti muodostunut ylimääräinen vuodeosasto, kun potilaat odottavat vuodeosastopaikalle pääsyä. Nämä potilaat vievät hoitajilta enemmän resurssia kuin tavallinen päivystyspotilas, Salmio sanoo.
 Hoitajat sanovat joutuvansa tinkimään jopa muun muassa lääkkeiden tehon seurannasta, puhumattakaan kaikesta muusta.
 – Meillä ei ole aikaa huolehtia esimerkiksi hygieniasta, kuten hampaiden pesusta tai ravitsemuksesta siten kuin kuuluisi. Kiireen keskellä emme pysty tekemään meidän työtä niin hyvin kuin pitäisi, Werning sanoo.
 Korjausliikkeitä
 Salmion mukaan Pohjois-Kymen sairaalaan haetaan parhaillaan neljää uutta sairaanhoitajaa. Hakijoita on jo haastateltukin. Lisäksi vakituista henkilökuntaa paikkaavan varahenkilöstön riveihin tulee lisävakansseja.
 Hoitajien määrää pitäisi pohtia niin Pohjois-Kymen sairaalassa kuin keskussairaalassakin, sillä Salmion mukaan myös päivystyksessä Kotkassa on ollut vastaavaa kuormittumista.
 Kymenlaaksossa henkilökuntaa ei kuitenkaan ole saatavilla sormia napsauttamalla.
 – Meidän on ollut vaikeaa saada ammattitaitoista hoitohenkilökuntaa paikalle. Samoin  lääkärit  ja sosiaalityöntekijät ovat kortilla tässä maakunnassa, Salmio sanoo.
 Salmion mukaan nykyinen tilanne ja kantelu ovat kolaus pyrkimyksille houkutella uusia työntekijöitä.
 – Meidän pitää pystyä ratkaisemaan asiat maakunnassa itse, ja hoitamaan systeemi kuntoon niin, että meidän on hyvä täällä tehdä töitä ja meille halutaan tulla töihin. Tämä ei ole edesauttamassa sellaista toimintaa, Salmio sanoo.
 Salmio pitää tärkeänä myös sitä, että vuodeosastoja ei enää suljeta.
 – Olen skeptinen sen suhteen, että voidaanko tästä maakunnasta enää vähentää vuodeosastopaikkoja miettimättä tarkemmin. Pitää ratkaista se, etteivät vuodeosastolle pääsyä odottavat potilaat odottaisi päivystyksessä kovin pitkään. Meidän resurssi ei tällä hetkellä siedä sitä, Salmio sanoo.

Väsyneet hoitajat kertovat arjestaan sairaalassa, jossa heitä on liian vähän: "Joudumme tinkimään potilaiden hygieniasta ja ravitsemuksesta"


Summary: Kastrupin lentoaseman läheiselle alueelle houkutellaan yrityksiä ja rakennetaan biokaasulaitos.

Tanskan pääkaupungin Kööpenhaminan kaupunkialuetta aiotaan laajentaa rakentamalla meren päälle useita tekosaaria.
 Kööpenhaminan lentoaseman länsipuolelle  Hvidovren kuntaan  on tarkoitus rakentaa teollisuus- ja yritysalue yhdeksälle tekosaarelle.
 Tanskan hallitus ilmoitti rakennushankkeesta maanantaina. Projekti vaatii vielä parlamentin eli kansankäräjien hyväksynnän.
 Tekosaarten rakentaminen voisi alkaa vuonna 2022 ja hanke valmistua kokonaisuudessaan vuonna 2040.
 Yhdelle saarista rakennetaan jätelaitos, joka muuttaa roskia biokaasuksi, puhdistaa jätevettä ja varastoi tuulivoimaloiden tuottamaa energiaa. Muille saarille houkutellaan vajaata 400 yritystä.
 – Tästä voisi tulla eräänlainen Euroopan Piilaakso, Tanskan kauppakamarin johtaja  Brian Mikkelsen  sanoi Tanskan TV2:lle.
 Kööpenhamina on aiemmin yrittänyt helpottaa asuntopulaa toisenlaisella tekosaarihankkeella. Viime lokakuussa Tanskan hallitus ilmoitti 20 000 uuden asunnon rakentamisesta Kööpenhaminan pohjoispuoliselle maa-alueelle, joka luodaan korottamalla merenpohjaa.

Kööpenhamina ratkoo tonttipulaa rakentamalla yhdeksälle tekosaarelle "Euroopan Piilaakson"


Summary: Tällä hetkellä laki ei mahdollista pysyvän oleskeluluvan peruuttamista henkilöltä, joka on ulkomailla. Oleskeluluvan peruminen voisi tulla kyseeseen, jos henkilön epäillään osallistuneen terroristijärjestön toimintaan.

Sisäministeriö haluaa tehdä ulkomaalaisten oleskelulupien peruuttamisesta helpompaa.
 Sisäministeriö haluaisi muuttaa ulkomaalaislakia niin, että ulkomaalaisen oleskeluluvan voisi peruuttaa silloinkin kun henkilö ei ole Suomessa.
 – Nykyinen lainsäädäntö ei kaikilta osin kata tilanteita, joissa saattaisi olla tarpeen perua pysyvä oleskelulupa yleisen järjestyksen ja turvallisuuden nimissä, sanoo sisäministeriön maahanmuutto-osaston ylijohtaja  Jorma Vuorio .
 Tällainen tilanne olisi Vuorion mukaan esimerkiksi sellainen, jossa Suomesta pysyvän oleskeluluvan saaneen epäillään lähteneen vierastaistelijaksi ulkomaille. Suojelupoliisin arvion mukaan 80 henkilöä on lähtenyt Suomesta Syyrian ja Irakin konfliktialueille. Arvio on vuodelta  2017 .
 – Kansallisen edun nimissä tällaisen henkilön oleskelulupa pitäisi peruuttaa ja hänelle pistää maahantulokielto, Vuorio sanoo.
 Lakimuutosta koskeva selvitys on noussut esille eduskunnan puhemies  Paula Risikon  (kok.) lauantaina antaman  haastattelun  jälkeen.
 Risikko sanoi Ykkösaamun haastattelussa haluavansa kiristää ulkomaalaisten oleskelulupia koskevaa lainsäädäntöä. Risikon mukaan ulkomaalaisen oleskelulupa pitää voida perua jos henkilön todetaan olevan Suomelle "kansallinen uhka".
 – Jos ihminen on kansallinen uhka, niin hänen oleskelulupansa pitää pystyä purkamaan, Risikko sanoi.
 Risikon avaus herätti  ihmetystä , sillä ulkomaalaisen karkotus on jo nykyisin mahdollista mikäli hänen katsotaan tekemiensä rikosten perusteella olevan vaaraksi yleiselle järjestykselle tai turvallisuudelle.
 Myöhemmin Risikko täsmensi kommenttiaan.
 Risikon mainitsema  ohjelma  hyväksyttiin maahanmuuton ministerityöryhmässä keväällä 2017, kun Risikko itse oli sisäministerinä.
 Ohjelmassa luetellaan 25 toimenpidesuositusta, joilla on tarkoitus torjua laitonta maahantuloa. Yksi suosituksista on selvittää,  "voidaanko lainsäädäntöä muuttaa siten, että sen avulla voitaisiin puuttua ja estää ulkomailla oleskelevan henkilön palaaminen Suomeen peruuttamalla henkilölle myönnetyt luvat tai lakkauttamalla suojeluasema, jos henkilön katsotaan vaarantavan kansallista turvallisuutta tai yleistä järjestystä tai turvallisuutta".
 Risikon avaus tuli vastauksena Ylen haastattelussa esitettyyn kysymykseen, joka koski turvapaikanhakijoiden tekemiä rikoksia.
 Lainsäädännön laajentaminen esitellyllä tavalla ei kuitenkaan olisi vaikuttanut esimerkiksi Oulun rikosvyyhdissä, joissa  Suomeen tulleita turvapaikanhakijoita  epäillään useista alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikoksista.
 Risikko sanoi myöhemmin Ylelle, että hänen kommenttinsa ei koskenut juuri Oulun rikosepäilyjä vaan ulkomaalaisten rikosten ennaltaehkäisyä yleisellä tasolla.
 – Tämä oli esimerkki siitä mitä vielä voi tehdä maahanmuutto/turvapaikka-asiassa, jottei järjestelmää käytetä väärin, Risikko vastasi maanantaina.
 Suomessa rikoksiin syyllistyneet nimenomaan halutaan maahan, jotta heidät voidaan tuomita oikeudessa, sanoo sisäministeriön maahanmuutto-osaston ylijohtaja Vuorio.
 – Tietenkin Suomen edun mukaista olisi, että tällainen henkilö saataisiin tuomiolle Suomeen. Mutta jos ei koskaan saataisi, niin viime kädessä voitaisiin perua oleskelulupa. Mutta tämä ei liity vierastaistelijoihin, mistä tämä selvitys on lähtenyt. Me ei olla rikospuolta mietitty.
 Millaisessa tilanteessa henkilö voi olla uhka kansalliselle turvallisuudelle, jos hän ei ole syyllistynyt rikoksiin?
 – Kuinka moni haluaa maahansa henkilöitä, jotka ovat taistelleet vaikka Isisin riveissä? Jos pystytään näyttämään, että henkilö on osallistunut tällaiseen toimintaan, niin onhan se silloin perusteltua. Tai jos on tieto henkilöstä, joka on kytkennässä terroristijärjestöön, vaikkei itse olisikaan terroristi, Vuorio vastaa.
 Onko turvallisuuden kannalta merkityksellistä, estetäänkö ulkomailla olevan maahantulo peruuttamalla oleskelulupa, sen sijaan että hänet karkotettaisiin Suomeen saapumisen jälkeen?
 – En lähde spekuloimaan eri vaihtoehtoja. Yritämme nyt selvittää, voisiko lakia muutta niin, että ulkomailla olevaa ei päästettäisi tänne. Koska nykylainsäädäntö mahdollistaa sen.
 Ulkomailla olevalla henkilöllä ei kaiketi olisi mahdollista valittaa oleskeluluvan peruuttamisesta?
 – Hallintolaissa on omat pykälänsä siitä, missä tapauksissa henkilöä voidaan jättää kuulematta kun tehdään päätös. Sekin on osana selvitystä, miten mahdollinen valittamien ja tähän liittyvät toimet on mahdollista järjestää.
 Istuva eduskunta ei mahdollista lainmuutosta kuitenkaan ehdi käsitellä.
 – Teemme parhaillaan selvitystä, voidaanko lainsäädäntöä muuttaa. Ei ole olemassa ehdotusta, eikä aikatauluakaan, Vuorio sanoo.
 Asia selvitetään Vuorion mukaan vasta nyt, koska listalla on ollut kiireellisempiä asioita.
 Mainitun toimenpideohjelman pohjalta on esitetty esimerkiksi turvapaikanhakijoiden passin haltuunottamista turvapaikkaprosessin ajaksi, sekä maahantulokiellon rikkomisesta annettavien rangaistusten  tiukentamista .
 – Tämä on osa isompaa kokonaisuutta.
 7.1. klo 20.43: Keskustelu on suljettu jatkuvan  kommentointiohjeen  rikkomisen vuoksi.
 Lue myös:
 Puhemies Paula Risikko: Rikollisten pysyviä oleskelulupia pystyttävä purkamaan helpommin – rikollinen voi olla kansallinen uhka

Sisäministeriö haluaa helpottaa ulkomaalaisten oleskelulupien perumista, taustalla huoli vierastaistelijoista – "nykylainsäädäntö ei kata kaikkia tilanteita"


Summary: Kajaanin Bittiumissa työskentelevä islantilainen Matthias Gisláson on kotoutunut Suomeen erittäin hyvin.

Tästä on kyse Bittium on Oulussa ja Kajaanissa toimiva teknologia-alan yritys. Yritys on viimeaikoina solminut useita miljoonien eurojen arvoisia sopimuksia. Nousujohteiseen yritykseen haetaan jatkuvasti lisää ammattilaisia toteuttamaan muun muassa kommunikaatioratkaisuja puolustusvoimille. Matthias Gisláson muutti syksyllä Islannista Suomeen ja työskentelee Bittiumilla ohjelmistokehittäjänä.
 Matthias Gisláson  muutti syksyllä Sukevalle kotimaastaan Islannista ja sai heti työpaikan Kajaanista Bittium Wireless Oy:ssä ohjelmistokehittäjänä. Gisláson muutti Suomeen käydäkseen koulua, jossa ehti olla kuitenkin vain kolme päivää ennen kuin sai työpaikan Bittiumilla.
 Sukeva valikoitui asuinpaikaksi, koska Gislásonin suomalaisen kihlatun perhe on sieltä kotoisin. Pieni Savon ja Kainuun rajalla sijaitseva 1 100 asukkaan, Sonkajärven kuntaan kuuluva Sukeva on Gislásonin mittakaavassa iso paikka.
 – Olen pienestä kalastajakylästä, jossa asuu 200 ihmistä. Minulle Sukevakin on suuri kaupunki, Gisláson nauraa.
 Gisláson on kotiutunut hyvin Suomeen, vaikka kirpsakka pakkanen onkin hieman yllättänyt.
 – Olen käynyt täällä 12 vuotta kihlattuni kanssa ja tiesin aika hyvin, mitä odottaa. Mutta en ihan odottanut tällaista kylmyyttä.
 Jos ihmisiä löytyy niin, emme katso kansallisuutta palkkaamisessa.  Toni Kinkki
 Bittium Wireless Oy on kasvava teknologia-alan pörssiyhtiö, joka tarvitsee joukkoonsa jatkuvasti lisää ammattilaisia. Työntekijöitä palkataan tarpeen tullen vaikka ulkomailta.
 – Hakemuksia tulee paljon myös ulkomailta. Jos ihmisiä löytyy niin, emme katso kansallisuutta palkkaamisessa. Pitää vain olla sopiva henkilö ja hyvä meidän yritykselle, Bittiumin Kajaanin yksikön johtaja  Toni Kinkki  sanoo.
 Ammattilaisia tarvitaan useisiin eri toimiin aina ohjelmistojen suunnittelusta, laitteiston fyysiseen testaamiseen ja automatisointiin.
 – Tarvitaan ohjelmistoarkkitehtejä, systeemisuunnittelijoita, ja myös tiiminvetäjiä tuotehallintoon ja projektihallintoon. Tarvetta on ihan laidasta laitaan, Kinkki luettelee.
 Bittiumilla on jatkuva tarve kovan tason ammattilaisille.  Mimmi Nietula / Yle
 Yritys etsii tulevia työntekijöitä jatkuvasti nettisivujensa, somen ja työnvälityssivustojen kautta. Yrityksen rekrytoinnissa on monta rautaa tulessa.
 – Teemme myös yhteistyötä rekryKainuu -hankkeen kanssa ja tärkeä yhteistyökumppani on myös Kajaanin ammattikorkeakoulu. Sieltä saamme harjoittelijoita, jotka usein tulevat meille töihin valmistumisensa jälkeen, Kinkki sanoo.
 Kinkin mukaan Bittiumilla työntekijöiden vaihtuvuus on suurta, sillä IT- ja ICT-alan kilpailu on kovaa. Korkeakoulutettuja asiantuntijoita joutuu alun perinkin etsimään monen kiven alta.
 – Meillä on sellaisia erityisasiantuntijan tehtäviä, joihin potentiaalisia hakijoita on lähialueilla vain kourallinen. Näissä tilanteissa pitää miettiä erilaisia houkutteluvuustekijöitä, että saadaan nämä henkilöt juuri meille töihin, Kinkki sanoo.
 Kasvava yritys vaatii kasvuunsa paljon ammattilaisia, minkä takia yrityksessä joudutaan pohtimaan rekrytointia myös pitkällä tähtäimellä.
 – Todennäköisesti tulevaisuudessa täsmäkoulutetaan ihmisiä tiettyihin töihin. Vielä tähän ei ole kuitenkaan ollut akuuttia tarvetta, Kinkki sanoo.
 Huippusalaista työtä
 Bittiumin hankkeista ei voi kertoa ulkopuolisille, saati toimittajille tarkemmin. Yrityksen nettisivuja selaamalla syy selviää nopeasti: yritys tekee töitä muun muassa  Suomen Puolustusvoimille  (Kaleva). Yhteistyötä on tehty myös Adidaksen kaltaisten jättien kanssa. Näistä asioista ei siis paljoa hiiskuta. Joka tapauksessa yrityksen käytössä on alan huipputeknologiaa.
 – Minun on pitänyt opetella ainakin kymmenen uutta teknologiaa täällä ollessani. Pidän sitä hyvänä haasteena, Bittiumin ohjelmistokehittäjä  Matthias Gisláson  kertoo.
 Bittiumin nousuun vaikuttaa suuresti Suomen  puolustusvoimien kanssa tehty aiesopimus  (Arvopaperi), joka voi toteutuessaan olla jopa 130 miljoonan arvoinen. Lisäksi Bittiumilla on tulossa suuri yhteistyö  Itävallan puolustusvoimien kanssa  (Bittium). Nämä ja lukuisat muut sopimukset ovat nostaneet Bittiumin  erittäin kovan luokan yritykseksi  (Kauppalehti).
 Bittium Wireless Oy valmistaa muun muassa kommunikaatiovälineistöä muun muassa puolustuvoimien käyttöön.  Mimmi Nietula / Yle
 Yrityksen 700 työntekijästä Kajaanin toimipisteellä työskentelee noin 80 henkeä, joista islantilainen Matthias Gislason on ainoa ulkomaalainen.
 – Minua vähän jännitti, kun kuulin, että olin ainoa Kajaanin ulkomaalainen työntekijä. Olin iloisesti yllättynyt, että täällä kaikki puhuvat hyvää englantia, hän sanoo.
 Millaisen kuvan on toisesta pohjoismaasta Suomeen muuttanut mies saanut? Mikä on hulluinta meissä suomalaisissa?
 – Ehdottomasti suomalaiset urheilulajit! Kävin katsomassa eukonkannon maailmanmestaruuskisoja pari vuotta sitten. Se oli aika omituista, mutta tosi hauskaa, Gisláson toteaa.

Kolme päivää opiskelua Suomessa, sitten lykästi – Matthias Gisláson pääsi töihin Bittiumille, joka hamuaa osaajia ulkomaita myöten


Summary: Kyselyn perusteella jääkiekon alle 20-vuotiaiden miesten maailmanmestaruuden voittaneita onnitellaan perinteisin tavoin.

Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Suomen Nuoret Leijonat  voitti jääkiekon alle 20-vuotiaiden MM-kultaa  sunnuntaina Vancouverissa. Loppuottelussa Yhdysvallat kukistui maalein 3–2.
 Maailmanmestaruuden ratkaisi TPS:n  Kaapo Kakko  vain puolitoista minuuttia ennen loppusummeria. Seura on hehkuttanut 17-vuotiaan temppua somessa ja verkkosivuillaan.
 Kakkoa sekä Nuorten Leijonien maalivahtivalmentajaa  Fredrik Norrenaa  tullaan onnittelemaan seuraavassa kotiottelussa Tapparaa vastaan.  Mikäli kaikki menee suunnitelmien mukaan, pääsee koko Turku näkemään ja tapaamaan Kakkoa ensi perjantaina TPS-Tappara-ottelun yhteydessä,   TPS kertoo verkkosivuillaan .
 Rauman Lukon riveissä pelaavat mestarit ovat  Lassi Lehtinen ,  Ville Heinola  ja  Linus Nyman . Lukko aikoo muistaa heitä ja fysioterapeutti  Antti Honkaheimoa  mitalikahveilla keskiviikkona. Sen jälkeen on yleisötilaisuus, jossa fanit saavat kimppakuvia ja nimmareita.
 Rauman kaupunginjohtaja  Kari Koski  uskoo, että kaupunki osallistuu yhteisiin mitalikahveihin Lukon kanssa. Tarkempaa aikaa tai paikkaa muistamiselle hän ei vielä vahvista.
 Hämeenlinnassa HPK:n  Otto Latvala  ja  Valtteri Puustinen  onnitellaan seuran puolesta lauantaina 12.1. HPK-Ilves-pelissä. Maailmanmestarit saavat lahjat ja kukkia.
 HPK:n markkinointi- ja viestintäpäällikkö  Kati Savolainen  kertoo, että samalla onnitellaan myös vierasjoukkueessa pelaavia Nuoria Leijonia. Kukkia saavat Ilveksen  Oskari Laaksonen, Samuli Vainionpää  ja valmentaja  Olli Salo .
 Tilaajapäällikkö  Päivi Joenmäki  kertoo, että myös Hämeenlinnan kaupunki aikoo muistaa mestarikolmikkoaan esinelahjalla.
 Ilveksen kotisivulla kerrotaan, että Laaksosta, Vainionpäätä ja Saloa tullaan muistamaan kotijäällä jo perjantaina 11.1. pelattavassa Ilves-Ässät-ottelussa. Ilves on onnitellut omia kasvattejaan ja koko maailmanmestarijoukkuetta verkkosivuillaan ja somessa.
 Tampereen pormestari  Lauri Lyly  tviittasi tuoreeltaan sunnuntaiaamuna onnitellen erityisesti tamperelaismestareita ja toteamalla, että “ Raatihuoneella tavataan ”.
 Tapparan toimitusjohtaja  Mikko Leinonen  kertoo, että oman joukkueen pelaajia muistetaan keskiviikkona Tapparan kotipelissä.
 – Jonkinlainen seuran muistamisesine pojille jaetaan, tarkentaa Tapparan viestinnästä vastaava  Tero Aalto .
 Myös Kokkolan kaupunki aikoo muistaa  Toni Utusta  vähintään kakkukahveilla. Utusen kasvattajaseura on Kokkolan Hermes.
 Kultaa kisoista toi Keski-Suomeen Anttoni Honka. JYP onnitteli Anttonia verkkosivuillaan toteamuksella " Voittajat muistetaan !" Somessa seura levitti mestarin leveää hymykuvaa.
 Toimitusjohtaja  Jussi Markkanen  sanoo, että Lappeenrannan SaiPa muistaa hyökkääjä  Santeri Virtasta  seuraavassa kotiottelussa 18. tammikuuta. Seura haluaa pitää yllätyksenä, mitä muistaminen käytännössä on.
 Titaanit aikoo muistaa nykyisin Kärpissä pelaavaa kasvattiaan  Rasmus Kuparia  jollain tavalla. Tarkempaa tapaa ei vielä ole päätetty eikä Kotkan kaupunki ole vielä keskustellut asiasta.
 Oulun Kärpät onnitteli Twitterissä Rasmus Kuparia ja Aleksi Heponiemeä, sekä koko muuta joukkuetta upeasta suorituksesta.
 HIFK hehkutti Nuorten Leijonien voittoa Twitterissä jakamalla kuvan mestareistaan  Anton Lundellista  ja  Teemu Engbergistä .
 Urho Vaakanaisen  kasvattajaseura on joensuulainen Jokipojat. Sisällöntuottaja  Antti Saarivainio  sanoo, että seura haluaa muistaa tulevana perjantaina pelattavassa ottelussa erikseen Vaakanaisen vanhempia. Vaakanainen pelasi Jokipojissa 14-vuotiaaksi ja pelaa nyt Boston Bruinsissa.
 Lahden Pelicans onnitteli Twitterissä  Jesse Ylöstä  ja koko mestaruusjoukkuetta.
 Maailmanmestaruus on Suomelle historian viides alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa. Edelliset mestaruudet ovat vuosilta 1987, 1998, 2014 ja 2016.
 Katso, kun Nuorten Leijonien MM-kultajoukkue palaa kotiin –  suora lähetys kello 21 alkaen Yle Areenassa .

Nuoret Leijonat kukitetaan ja kahvitetaan lähipäivinä sekä koti- että vieraskentillä – myös ainakin yhdet leijonavanhemmat huomioidaan


Summary: Yhdysvaltalaisnäyttelijää syytetään 18-vuotiaan miehen kourimisesta baarissa vuonna 2016.

Oikeus on määrännyt näyttelijä  Kevin Spaceylle  lähestymiskiellon.
 Yhdysvaltalainen tuomioistuin käsitteli maanantaina tapausta, jossa Spaceyn epäillään seksuaalisesti ahdistelleen 18-vuotiasta miestä ravintolassa heinäkuussa 2016.
 Entisen uutisankkurin  Heather Unruhin  mukaan Spacey oli ostanut hänen 18-vuotiaalle pojalleen useita drinkkejä ja sen jälkeen työnsi kätensä humalaisen pojan housuihin ja kosketteli tätä.
 59-vuotiaalle Spaceylle luettiin syyte törkeästä siveellisyysrikoksesta ja pahoinpitelystä. Hän ei vastannut syytteeseen. Oikeuden asiakirjoissa Spacey sanoo, että hän aikoo kiistää syyllisyytensä.
 Tapausta käsitteli massachusettilainen tuomioistuin Nantucketin lomasaarella.
 Seuraava kuuleminen on 4. maaliskuuta, mutta Spaceyn ei tarvitse olla siellä henkilökohtaisesti paikalla.
 Ensimmäiset ahdisteluepäilyt Spaceytä kohtaan tulivat julkisuuteen, kun näyttelijä  Anthony Rapp  kertoi Spaceyn käyttäneen häntä seksuaalisesti hyväkseen vuonna 1986.
 Oscar-palkittu Spacey tunnetaan etenkin House of Cards -televisiosarjasta.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltalaista näyttelijää Kevin Spaceya vastaan on nostettu syyte seksuaalisesta ahdistelusta

Oscar-palkitun Kevin Spaceyn ahdisteluoikeudenkäynti alkoi lähestymiskiellolla


Summary: Kyseessä olisi neljäs kerta, kun Pohjois-Korean johtaja ja Xi Jinping tapaavat.

Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  on matkalla Kiinaan tapaamaan presidentti  Xi Jinpingiä , kertoo eteläkorealainen media.
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä Hankyoreh-sanomalehti viitaten anonyymiin lähteeseen.
 Etelä-Korean Yonhap-uutistoimiston mukaan Kiinan rajan on ylittänyt pohjoiskorealainen erityisvarusteltu juna, jonka mukana on mahdollisesti korkea-arvoinen viranomainen.
 Kiinan rajakaupungissa Dandongissa sijaitsevan rautatieaseman ympärillä on Yonhapin mukaan lukuisia turvallisuusviranomaisia ja heidän ajoneuvojaan.
 Kim matkusti viime vuonna yhteensä kolme kertaa Kiinaan tapaamaan presidentti Xi Jinpingiä. Tapaamiset olivat ennen ja jälkeen Kimin ja Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  tapaamisen.
 Aiemmin maanantaina eteläkorealainen sanomalehti Munhwa Ilbo uutisoi, että Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean viranomaiset ovat tavanneet viime aikoina useita kertoja Vietnamin pääkaupungissa Hanoissa. Lehden mukaan keskusteluissa on suunniteltu Trumpin ja Kimin välistä tapaamista.
 Lisää aiheesta:
 19.6.2018:  Pohjois-Korean Kim matkusti jo kolmannen kerran Kiinaan tänä vuonna – presidentti Xi ylistää Singaporen-tapaamista
 8.5.2018:  Pohjois-Korean Kim Jong-un yllätysvierailulla Kiinassa: "Meillä ei ole tarvetta ydinaseille, jos tietty taho lopettaa uhkaamisemme"
 28.3.2018:  Pohjois-Korean johtaja vahvisti Pekingissä: Kim halukas huippukokoukseen Trumpin kanssa

Mediat: Kim Jong-un jälleen matkalla Pekingiin tapaamaan Kiinan presidenttiä


Summary: Erilaisista lukuhaasteista on tullut uusi keino innostaa ihmisiä kirjallisuuden pariin.

Viveca Särkelälle  yksi Seinäjoen kaupunginkirjaston hyllyistä on tullut viime vuoden aikana tuttuakin tutummaksi. Vieraskielinen kirjallisuus on sijoitettu kirjaston laitimmaiseen hyllyriviin. Sieltä löytyvät myös ruotsinkieliset kirjat.
 Äidinkieleltään ruotsinkielisen Särkelän nykyinen kotikaupunki on supisuomenkielinen Seinäjoki.
 Vuosien aikana suomen kieli on alkanut sujua niin hyvin, ettei Särkelää puheen perusteella enää kovin helposti erota kunnon eteläpohjalaisesta.
 Lukeminen sujuisi suomeksikin, mutta se ei ole sama asia kuin lukea ruotsiksi, tietää Särkelä.
 – On valtavan tärkeätä, että voi lukea omalla äidinkielellään.
 Kun Särkelä vuosi sitten päätti osallistua Seinäjoen kaupunginkirjaston kirjastohaasteeseen, hän päätti samalla, että yrittää toteuttaa sen lukemalla vain ruotsinkielistä kirjallisuutta.
 Siitä tulikin tuplahaaste.
 Lukeminen jäi ruuhkavuosina
 Viveca Särkelä on melko tyypillinen tapaus. Hän oli nuorena innokas lukija, mutta kun arki täyttyi kiireistä, lukeminen jäi lähes kokonaan.
 – Viime vuosina luin oikeastaan vain ammattikirjallisuutta ja hyvä jos yhden romaanin vuodessa.
 Sitten tapahtui jotain.
 – Istuin vuosi sitten sohvalla ja totesin, että katson aivan liikaa telkkaria. Jotain muuta pitää keksiä. Ja sopivasti twitterissä tuli vastaan Seinäjoen kaupungin mainostama kirjastohaaste, muistelee Särkelä.
 Särkelä otti siltä istumalta haasteen vastaan ja nyt hän on kirjaston vakioasiakas. Ensimmäinen haaste on onnistuneesti selätetty.
 – Se oli kirjastohaaste, ei pelkästään haaste lukemaan vaan myös tutustumaan kirjaston palveluihin.
 Särkelä kertoo onnistuneensa lopulta hyvin haasteen toteuttamisessa, vaikka Seinäjoen kirjastossa ruotsinkielisen kirjallisuuden valikoima on pieni.
 – Voi sanoa, että haaste toi minut uudestaan kirjojen maailmaan. Tutustuin 50 kirjailijaan, joiden kirjoja en ollut ikinä ennen lukenut.
 Vain yhden kirjan Särkelä joutui lukemaan suomeksi. Se haasteen rasti, jossa kirja piti napata palautettujen kirjojen hyllystä, osoittautui liian vaikeaksi.
 – Palautettujen kirjojen joukossa ei ollut koskaan ruotsinkielisiä kirjoja, naurahtaa Särkelä.
 Lukuhaasteista lukemisen iloa
 Erilaisista lukuhaasteista on tullut uusi ja koko ajan yleistyvä keino innostaa ihmisiä kirjallisuuden pariin. Haastajina ovat esimerkiksi monet kirjallisuusblogit ja kirjastot.
 Edelläkävijänä kirjastojen lukuhaasteiden kehittelyssä on ollut pääkaupunkiseudun yleisten kirjastojen kirjastoverkko Helmet.
 Helmet-lukuhaaste  pyörähti vuoden alussa käyntiin jo viidennen kerran.
 Haasteen kehittäjä kirjastopedagogi  Riikka Utriainen  sai viime syksynä Helsingin Kirjamessuilla Rakkaudesta kirjaan -palkinnon ja  kertoi silloin , että pelkästään sosiaalisessa mediassa on Helmet-haastetta tekemässä jo yli 8000 ihmistä.
 Ei siinä ollut suorittamisen makua, mutta joidenkin kirjojen kanssa joutui vähän kamppailemaan.  Viveca Särkelä
 Seinäjoen kirjastossa käynnistyi vuoden alussa kolmas  haaste . Se vie kirjaston asiakkaat nojatuolimatkoille. Tavoitteena on lukea 25 kirjaa, jotka kertovat eri maista tai ovat eri maiden kirjailijoiden tekemiä.
 Kirjastoammattilaiset korostavat, että lukuhaasteiden tarkoitus on lisätä lukemisen iloa. Suorittamisen puolelle haaste ei saa luiskahtaa.
 – Ei siinä ollut suorittamisen makua, mutta joidenkin kirjojen kanssa joutui vähän kamppailemaan. Ne olivat kirjoja, joita en olisi ehkä lukenut ilman haastetta, kertoo Viveca Särkelä viime vuoden luku-urakastaan.
 Oman viehätyksensä lukuhaasteeseen tuo yhteisöllisyys. Lukukokemuksiaan voi jakaa facebook-ryhmässä. Ja sieltä löytää myös ammattilaisten vinkkejä.
 – Jaamme siellä viikoittain lukuvinkkejä, lupaa kirjastonhoitaja  Elina Hokkanen  Seinäjoelta.
 Ruotsinkielisiä kirjoja on Seinäjoen kirjastossa muutaman hyllymetrin verran. Elina Kaakinen / Yle
 Gösta Berlings saga
 Viveca Särkelän suhde lukemiseen on muuttunut täysin vuoden aikana. Hän myöntää olevansa pahasti koukussa ja aikoo osalllistua myös Seinäjoen kirjaston uuteen lukuhaasteeseen.
 – Kyllä tartun haasteeseen. Katsotaan mitä Seinäjoen kirjaston hyllystä löytyy.
 Särkelälle iloinen yllätys olisi, jos ruotsinkielisen kirjallisuuden valikoima vähän laajenisi. Terveiset menevät niille, jotka kirjahankinnoista päättävät.
 – Ruotsinkielisten kirjojen käyttöaste on varmasti viime vuoden aikana noussut lainaamieni kirjojen ansiosta!
 Lainattujen kirjojen joukosta Särkelä poimii yhden helmen. Kirjan, joka oli hänelle suuri löytö. Se on Selma Lagerlöfin esikoisteos  Gösta Berlings saga .
 130 vuotta sitten vanhalla ruotsin kielellä kirjoitettu kirja haastoi Särkelän oikein kunnolla.
 – Oli vaikea päästä sisälle sen sanastoon ja runolliseen tekstiin, mutta sitten kun se avautui, se vei täysin mennessään. Aivan ihana kirja.

Näin sohvaperunasta tuli lukutoukka – Seinäjoen kaupungin tviitti sai ruotsinkielisen Viveca Särkelän tarttumaan tuplahaasteeseen


Summary: Yhdysvaltain presidentillä Donald Trumpilla on paljon sananvaltaa Kimin seuraajan valintaan.

Kehittyviä maita lainoittavan Maailmanpankin johtaja  Jim Yong Kim  eroaa yllättäen, yli kolme vuotta ennen kuin hänen kautensa olisi päättynyt.
 Kim siirtyy yksityiseen yritykseen, jossa hän aikoo keskittyä kasvattamaan sijoituksia kehittyvien maiden rakenteisiin, kuten teihin ja rautateihin.
 Kimin ero astuu voimaan helmikuun alussa. Sen jälkeen tehtävää hoitaa toistaiseksi Maailmanpankin toimitusjohtaja  Kristalina Georgieva .
 Maailmanpankin johtaja on perinteisesti ollut yhdysvaltalainen. Presidentti  Donald Trumpin  hallinnolla on paljon painoarvoa Kimin seuraajan valintaan, sillä Yhdysvalloilla on laitoksen jäsenmaista eniten äänivaltaa.
 Trumpin hallinto vastustanut lainanantoa Kiinalle
 Eroilmoitus käynnisti spekulaatioita siitä, oliko Yhdysvaltain presidentinhallinnolla vaikutusta Kimin lähtöön.
 Kahden uutistoimisto Reutersin haastatteleman, Kimin tuntevan henkilön mukaan tämä lähti omasta tahdostaan.
 Trumpin hallinto on kyseenalaistanut Maailmanpankin perustehtävää kehittyvien maiden lainoittajana. Yhdysvallat on vastustanut etenkin rahoituslaitoksen lainanantoa Kiinalle.
 Viime vuonna Maailmanpankki sai reilun 11 miljardin euron lisärahoituksen, kun se myöntyi Yhdysvaltain vaatimuksiin pienentää lainojaan Kiinalle ja muille korkean keskitulon maille.
 Kimin kaudella Maailmanpankki asetti tavoitteekseen poistaa äärimmäisen köyhyyden maailmasta vuoteen 2030 mennessä.
 Aiheesta muualla:
 Financial Timesin näkökulma-artikkeli (2017):  The World Bank’s dealings with Trump

Maailmanpankin johtaja Jim Yong Kim ilmoitti yllättäen erostaan


Summary: Australialaisyhtiö ilmoitti sijoittajille tyhjentävänsä kaivoksensa Suomessa, mutta ei tehnyt sitä mitenkään rehennellen, kirjoittaa A-studion toimittaja Riku Roslund.

Iltalehti  kirjoitti  hiljattain australialaisesta kaivosyhtiöstä Dragon Miningista otsikolla “Ulkomainen kaivosyhtiö leveili Hongkongin pörssissä: Tyhjennämme Valkeakosken kaivoksen, ennen kuin viranomaiset ehtivät käsitellä valitukset”.
 Jutussa oli kaikki draaman ainekset. Paha ulkomainen kaivosyhtiö vie meidän mineraalimme, vedättää viranomaisia ja nauraa matkalla pankkiin. Kohuhan siitä syntyi.
 Elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.)  sanoi , ettei “Suomeen kukaan voi tulla sikailemaan” ja teetätti selvityksen.  Ville Niinistö  (vihr.) alkoi tviitata kaivoslain ongelmista.
 Kokoomuksen kansanedustajat  Timo Heinonen  ja  Pauli Kiuru  tekivät kirjallisen  kysymyksen  Valkeakosken kaivoksesta. Heinonen kirjoitti  kotisivuillaan :
 "Jos väitteet australialaisen Dragon Miningin viestinnästä omistajilleen pitävät paikkansa ollaan härskiydessä menty aivan uudelle tasolle.”
 Iltalehden juttu perustui Dragon Miningin listalleottoesitteeseen, jonka yhtiö julkaisi syksyllä ennen Hongkongin pörssiin listautumistaan.
 Jutussa kerrotaan Dragon Miningin rauhoitelleen sijoittajia sillä, että Suomessa viranomaisten ja oikeuslaitosten päätökset kestävät niin kauan, että niistä valittamalla kaivokset ehditään hyvin tyhjentämään kullasta.
 Dragon Miningin Suomen-maajohtaja  Ilpo Mäkinen  lähetti pian artikkelin julkaisun jälkeen medialle  vastineen , jossa hän kuvaili Iltalehden juttua virheelliseksi ja yksipuoliseksi.
 Mäkisen mukaan yhtiön listalleottoesitteeseen kirjattiin normaalin käytännön mukaisesti viranomaisprosessien ja kaivostoiminnan oletettavat kestoajat.
 Iltalehti muutti myöhemmin otsikkonsa sanan “leveili” muotoon “kertoi”.
 Mitä Dragon Mining tarkalleen ottaen listautumisesitteessään sanoi?
 Suuri osa noin 900-sivuisesta järkäleestä  on kaivosprojektien varsin teknistäkin kuvailua ja yritys- että osaketietoa.
 Kiinnostavimmat osiot liittyvät kaivostoiminnan taustoihin, viranomaisprosesseihin, ja liiketoiminnan riskeihin.
 Dragon Miningilla on kaivostoimintaa Suomessa ja Ruotsissa. Suomessa sillä on kultakaivokset Orivedellä, Valkeakoskella ja Huittisissa sekä Sastamalassa rikastamo, jonne kaivosten kultamalmi viedään.
 Dragon Mining on hakenut aluehallintovirastolta lupaa nostaa rikastamon kultamalmin käsittelymäärä Sastamalassa 300 000 tonniin vuodessa Valkeakosken kaivoshankkeen vuoksi.
 Dragon Miningin mukaan rikastamon lupa- ja mahdollinen valitusprosessi kestää niin kauan, että yhtiö ehtii joka tapauksessa tyhjentää Suomen kaivoksensa. Juuri tähän kohtaan Iltalehti todennäköisesti jutussaan viittasi.
 Toisaalta, yhtiö on jo joinain aiempina vuosina kuljettanut rikastamolle suunnilleen saman määrän tavaraa, johon nyt käsiteltävänä olevassa hakemuksessa tähdätään.
 Ympäristölupaa valvova viranomainen Pirkanmaan ely-keskus ei ole tähän puuttunut, koska määrän nosto ei ole aiheuttanut lisäkuormitusta vesistöön.
 Listautumisesitteessä on kiinnostavaa tietoa  myös yhtiön Suomen kaivosten “elinkaaresta”.
 Oriveden kaivokselle ei ole myönnetty uutta ympäristölupaa, mutta yhtiö hakee parhaillaan valituslupaa korkeimmalta hallinto-oikeudelta.
 Hakemuksen kohtalolla on tuskin yhtiölle suurta merkitystä. Yhtiön kevään arvion mukaan Orivedellä kannattaa louhia kultaa suunnilleen helmikuun loppuun asti. Sen jälkeen kustannukset nousevat taloudellista hyötyä suuremmiksi.
 Huittisten Jokisivun kaivoksella suunnitelmana on louhintojen laajentaminen ja toiminta-ajan pidentäminen vuoden 2021 loppupuolelle asti.
 Valkeakosken Kaapelinkulman kaivokselle tarvittavat luvat on saatu, ja louhinnan on tarkoitus alkaa piakkoin. Kullan kaivaminen alueella kestäisi kaksi vuotta.
 Yhtiö ei ilmoita asioista rehennellen, vaan virkamiesmäisen toteavasti. Tämä on listautumisesitteen tyypillinen tyylilaji. Sijoittajille kerrotaan yhtiön toiminnasta ja arvioidaan faktapohjaisesti tulevaisuuden näkymiä.
 Sijoittajille pitää antaa tarkat tiedot toiminnasta. Oleellisen tiedon pimittäminen olisi laitonta.
 Täytyy muistaa, että Dragon Miningin vastuut  eivät lopu kaivosten “tyhjentämiseen”. Sen täytyy saattaa kaivosalue ja sen lähiympäristö asialliseen kuntoon varsinaisen kaivostoiminnan loputtua.
 Vaatimuksiin kuuluu muun muassa kaivosalueen maisemointi, rakennusten purkaminen, jätehuolto, tarkkailu ja seuranta. Prosessi kestää vähintään vuosia. Viranomaiset valvovat toimintaa.
 Yhtiöltä on edellytetty parannustoimien varalle erilaisia vakuuksia ja vakuutuksia. Näihin turvaudutaan, jos yhtiön varat loppuvat kesken.
 Vakuudetkaan eivät aina ole Suomessa riittäneet korvaamaan kaivoksen jälkeensä jättänyttä tuhoa, vaan veronmaksajat ovat joutuneet  maksajiksi .
 Pitkistä valitusprosesseista voi olla hyötyä , mutta ne voivat käydä myös kalliiksi.
 Dragon Miningin mukaan sen voi olla vaikeaa saada tarvittavia lupia ja erilaisiin velvoitteisiin voi mennä tulevaisuudessa yhä enemmän aikaa ja rahaa. Yhtiö kertoo kulujen jo nousseen järjestöjen tekemien lukuisten valitusten vuoksi.
 Taloudellisesti Dragon Miningilla ei ole pyyhkinyt viime aikoina hyvin. Yhtiö teki vielä 2016 yli viisi miljoonaa Australian dollaria voittoa, mutta seuraavana vuonna tulos ennen veroja kääntyi yli puoli miljoonaa tappiolle. Viime vuoden ensimmäisellä puoliskolla vahvistamattomat tappiot olivat syventyneet jo yli viiteen miljoonaan.
 Yhtiön mukaan tappiota selittivät enimmäkseen heikot kultalöydökset Oriveden ja Huittisten kaivoksella.
 Dragon Miningin Valkeakosken kaivoshanketta  mielenkiintoisempi tapaus onkin Oriveden kaivoksen tulevaisuus.
 Jo 2013 kaivoksen lähistöltä mitattiin korkeita  uraanipitoisuuksia .
 Alkusyksystä Suomen Kuvalehti  uutisoi  kaivoksen laittomasta kaatopaikasta syvällä kaivoksen sisällä. Yhtiö  ehdottaa  kaatopaikan putsaamista vain osittain, koska osa jätteistä on siivoamista ajatellen vaarallisen syvällä.
 Laittomasta kaatopaikasta on käynnissä poliisin  esitutkinta .
 Dragon Mining operoi Orivedellä ikivanhan, vuonna 2006 saamansa ympäristöluvan turvin.
 Tämä on mahdollista kaivoksen pitkittyneen lupaprosessin vuoksi. Yhtiö haki uutta ympäristölupaa 2010, mutta erilaisten täydennysten vuoksi päätös tuli vuosia myöhemmin. Avi hylkäsi ympäristöluvan kaivoksen vesistöhaittojen vuoksi.
 Dragon Mining valitti avin kielteisestä päätöksestä hallinto-oikeuteen, joka hylkäsi valituksen kesällä. Yhtiö käytti viimeisen oljenkortensa ja haki valituslupaa korkeimmasta hallinto-oikeudesta. Tämä prosessi on vielä kesken.
 Yhtiön viimeisin hyväksytty ympäristölupa on 13 vuoden takaa, mutta se on voinut jatkaa kaikki nämä vuodet toimintaansa Orivedellä, koska kielteinen päätös uuteen ympäristölupaan ei ole vielä lainvoimainen.
 Valitusrumba on venynyt niin kauan, että Dragon Mining on kaivanut esiin lähes kaiken haluamansa Orivedellä.
 Voikin käydä niin, että yhtiö päättää lopettaa louhinnat Orivedellä, kun korkein hallinto-oikeus vielä tutustuu sen lähettämiin papereihin.
 Maanantain 7.1. A-studio käsittelee kaivosyhtiöiden toimintaa Suomessa. Vieraina ovat tietokirjailija Osmo Soininvaara, ympäristöministeriön kansliapäällikkö Hannele Pokka sekä Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja Pekka Suomela. Lähetys YLE TV1:ssä alkaa klo 21.

Analyysi: Oriveden kaivosta pyöritetään ikivanhalla ympäristöluvalla – valitusrumba on venynyt niin pitkään, että Dragon Mining kertoo jo saaneensa kaivoksesta lähes kaiken haluamansa


Summary: Valtaosa perutuista lennoita on kotimaan lentoja, mutta joukossa on ainakin yksi lento Helsinki-Vantaalta Brysseliin.

Finnair on perunut tiistailta useita lentoja ennustetun runsaan lumisateen vuoksi. Ainakin 14 lentoa on peruttu. Suurin osa niistä on iltapäivään ajoittuvia kotimaan lentoja, kerrotaan Finnairin viestinnästä.
 Peruttujen lentojen listalta löytyy tiistai-aamun lennot Joensuuhun ja Savonlinnaan.
 Tältä illalta taas on peruttu lento Helsinki-Vantaalta Kemi-Tornioon kello 23.45 ja toinen lento kello 23.50 Kokkola-Pietarsaareen.
 Finavian sivuilta löytyy tiedot  lähtevistä ja saapuvista  lennoista.
 Kotimaan lentojen lisäksi mukana on yksi edestakainen lento Helsinki–Vantaalta Brysseliin.
 Finnairin mukaan lumisade hidastaa liikennettä, minkä vuoksi joitakin lentoja peruttiin. Lentoja peruttiin yhtiön mukaan reiteiltä, joilla kulkee tiistaina muitakin koneita.
 Sääennustetta voi tutkia  Ilmatieteen laitoksen  sivuilta.
 Sadealue tulee etelään yöllä
 Ylen meteorologin Matti Huutosen mukaan sadealue tulee Suomen ylle lännestä ensi yön aikana.
 – Lounaassa ja etelässä tulee räntää tai vettä. Sisämaassa sade on lunta, Huutonen kertoo.
 Enimmillään lunta kertyy 10–15 senttimetriä ja ajokeli muuttuu sateen myötä kehnoksi.
 Keski- ja Pohjois-Suomessa sää on kauniin talvinen, poutainen ja pakkasta voi olla Lapissa jopa 20 astetta.
 Seuraava voimakas matalapaine tullee Suomeen Lapin ylle lännestä torstaina. Sen mukana voi tulla jopa lumipyryä ja myrskytuulia.

Finnair peruu useita lentoja tiistailta lumisateen takia


Summary: Videolla näkyy lumisia maisemia Israelin miehittämillä Golanin kukkuloilla. Alpeilla on sankan lumisateen takia korkea lumivyöryriski.

Koillis-Venäjältä Välimeren alueelle ja Keski-Eurooppaan edennyt kylmä ilmamassa on saanut aikaan onnettomuuksia – mutta toisaalta myös lumileikkien iloa.
 Golanin kukkuloilla israelilaisten suosima Hermon-vuoren laskettelukeskus suljettiin, kun alueelle satoi 35 senttimetriä lunta.
 Lunta on satanut sankasti myös Libanonissa, jossa muun muassa syyrialaisten pakolaisleirejä hautautui maanantaina lumeen.
 Itävallan ja eteläisen Saksan viranomaiset varoittivat lumivyöryvaarasta pohjoisilla Alpeilla. Useita teitä ja rautatielinjoja on suljettu lumivyöryvaaran vuoksi.
 Itävallan Salzburgin läheltä löydettiin maanantaina kuolleina kaksi lumikenkäilijää. Kahta muuta lumikenkäilijää etsittiin Hohenbergin alueella koirapartion ja pelastajien voimin.
 Saksan Baijerin osavaltion Wackersbergissä 44-vuotias mies kuoli, kun puunoksia putosi hänen päälleen lumen painosta. Viikonloppuna kolme laskettelijaa kuoli lumivyöryissä ja Sveitsissä lumivyöryn alle jäänyt nainen kuoli vammoihinsa.
 Myös Kreikassa on satanut lunta ja lämpötilat ovat olleet pakkasen puolella. Pohjois-Kreikassa mitattiin sunnuntaina alimmillaan 19 astetta pakkasta. Kreikassa sääolosuhteiden aiheuttamissa onnettomuuksissa on kuollut kolme ihmistä.
 Välimeren alueen ja Keski-Euroopan poikkeuksellisen kylmyyden syynä on kylmä ilmamassa, joka on tullut alueelle Koillis-Venäjältä. Kylmän sään odotetaan jatkuvan lähipäivät.
 Lisää aiheesta:
 Raskas lumentulo sekoittaa liikennettä Saksassa ja Itävallassa – Baijerin vuoristoseuduille voi sataa jopa metri lunta

Video: Kylmä ilmamassa vyöryi etelään ja toi lumihangen Lähi-itään asti


Summary: Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö on Vatikaanissa helmikuussa pidettävän piispojen ja paavin kokouksen aiheena.

Pohjoispuolalainen Kalinówkan kylä on esimerkki siitä, millaisia seurauksia pappien seksuaalisilla hyväksikäyttötapauksilla voi olla syvän katolisessa Puolassa.
 Pienessä 170 asukkaan kylässä työskennellyt katolinen pappi istuu parhaillaan kolmen vuoden vankilatuomiota viiden koulutytön hyväksikäytöstä.
 Yhden yhdeksänvuotiaan uhrin äiti  Jolanta Zych  oli papin tapauksessa todistajana. Hän kertoo, että osa kyläläisistä syyttää häntä nyt väärästä todistuksesta.
 – Ihmiset ajattelevat, että pappi on viaton, ja että viaton mies on vankilassa minun vuokseni, Zych sanoi uutistoimisto Reutersille.
 Kalinówkan kirkko on rakennettu vuonna 1880. Reuters-tv
 Kukaan ei tervehdi Zychiä enää kylällä, vaan ihmiset kääntävät hänelle selkänsä.
 – Pahinta oli, että tyttäreni ja hänen veljensä joutuivat koko ajan menemään uskonnon tunneille, joita piti se sama pappi, Zych kertoi.
 Toisen uhrin äiti  Marta Zezula  sanoo, että hänen tyttärensä on kieltäytynyt toistuvasti ruoasta oikeudenkäynnin jälkeen.
 Jumalanpalveluksessa ihmiset eivät enää suostu kättelemään Zezulaa rauhaa toivotettaessa.
 Marraskuussa jumalanpalveluksen jälkeen haastatellut seurakuntalaiset tyrmäsivät syytökset pappiaan kohtaan panetteluna.
 – Pappi oli loistava. Emme saa enää koskaan samanlaista tilalle, yksi seurakuntalainen sanoi Reutersin toimittajalle.
 Kalinówka on syrjäistä puolalaista maaseutua, jota ympäröivät pellot ja metsät. Reuters-tv
 Poikkeuksellinen tuomio
 Lasten hyväksikäyttö kirkossa on arka Puolassa, joka on yksi Euroopan uskovaisimmista valtioista.
 Puolan pääkaupungissa Varsovassa toimivan Älä pelkää -ryhmän mukaan 300 tapauksessa uhrit eivät ole uskaltaneet nostaa oikeusjuttua pappien hyväksikäyttötapauksista. He pelkäävät sitä, että heitä epäillään tai aletaan vältellä.
 Lokakuussa puolalainen vetoomustuomioistuin antoi tuomion, jossa nainen sai 230 000 euron korvaukset siitä, että pappi oli hyväksikäyttänyt häntä lapsuudessa.
 Marraskuussa Puolan piispat pyysivät hyväksikäytön uhreilta anteeksiantoa. Piispat sanoivat, että kirkko on alkanut tutkia, kuinka laajaa hyväksikäyttö on ollut.
 "Yksi aikamme rutto"
 Hyväksikäyttö on puhuttanut myös katolisen kirkon korkeimmalla tasolla. Ongelmaa käsitellään vanhempien piispojen ja paavin tapaamisessa helmikuussa Vatikaanissa.
 Paavi  Franciscus  otti lasten seksuaalisen hyväksikäytön esille maanantaina vuotuisessa puheessaan Vatikaanin suurlähettiläille.
 Paavi kutsui lasten seksuaalista hyväksikäyttöä "yhdeksi aikamme rutoksi".
 Hän sanoi, että helmikuun kokous "pyrkisi tuomaan täyden selvyyden faktoihin ja helpottamaan sellaisten rikosten aiheuttamia haavoja".

Suhtautuminen seksuaaliseen hyväksikäyttöön jakaa Puolan katolisia – Pienen kylän asukkaista osa ei usko tuomitun pappinsa syyllisyyteen


Summary: Ympäristövalvonnan alueellisista resursseista on leikattu liikaa, Ympäristöministeriön kansliapäällikkö Hannele Pokka väittää.

Ylen A-studiossa puhuttiin maanantai-iltana Suomen kaivostoiminnasta ja siihen kohdistuvasta viranomaisvalvonnasta.
 Ympäristöministeriön kansliapäällikkö  Hannele Pokka  sanoo, että ympäristövalvonnan alueelliset resurssit ovat Suomessa liian pienet ja valvonnan resursseista on leikattu liikaa.
 – Nyt kun valtio on säästänyt ja ollut tämä paljon puhuttu kestävyysvaje, niin se on erikoisesti näkynyt ympäristöhallinnon alueellisissa resursseissa. On leikattu liikaa ja eläkkeelle jäävien tilalle ei ole palkattu uusia.
 Pokan mukaan ennen vuotta 2010 ympäristövalvonta oli selvästi nykyistä paremmalla tasolla. Valvonnan muututtua maksulliseksi resursseja on saatu vähän lisää, mutta se ei hänen mukaansa riitä.
 Pokka ehdottaa, että valtakunnallinen lupa- ja valvontavirasto voisi olla ratkaisu siihen, miten viranomaisvalvontaa voisi kehittää ja tehostaa.
 Soininvaara: "Vakuusrahat aivan liian pieniä"
 Tietokirjailija  Osmo Soininvaara  sanoo, että kaivosyhtiöiden ympäristötuhojen varalle maksamat vakuusrahat ovat aivan liian pieniä.
 – Jos kaivosyhtiö rikkoo ympäristölupia ja eikä sillä ole mitään aikomuksia korjata sotkuja, tällaisia tilanteita varten pitäisi olla paljon nykyistä suuremmat vakuusrahastot, Soininvaara arvioi.
 Vakuusraha korvaisi hänen mukaansa ympäristötuhoista koituvat menot niin, että kaikki kulut eivät tippuisi valtion piikkiin.
 – Jos vetäydytään pois Suomesta ja perustetaan uusi tytäryhtiö seuraavaa kaivosta varten, kyllä se on aivan liian helppoa. Kaivoksen tietoisen alasajon houkutus on olemassa, jos tällä tavalla selviää velvoitteista, Soininvaara jatkaa.
 Osmo Soininvaara, Hannele Pokka, Pekka Suomela. Yle
 Pokka: Suomessa on kaivoksia, joissa ei ole vakuuksia ollenkaan
 Ympäristöministeriön kansliapäällikköHannele Pokka allekirjoittaa sen, että vakuustasot ovat liian pienet, eivätkä ne kattaisi ympäristötuhoja.
 – Todellisuudessa meillä vakuustilanne ei ole kunnossa. Saattaa olla vielä, että se vaatii ympäristölainsäädännön muutoksia, Pokka arvioi.
 Hänen mukaansa Suomessa on edelleen kaivoksia, joissa ei ole vakuuksia ollenkaan. Toinen ongelma Pokan näkemyksen mukaan konkurssit: jos kaivosyhtiö on maksukyvytön ja menee konkurssiin, veronmaksajien kukkaro tulee jälleen käyttöön.
 – Teollisuusyritykset maksavat kyllä ympäristövakuutuksia ja kassaan on kertynyt 40 miljoonaa vakuusrahoja, mutta niitä ei voi käyttää ympäristövahinkojen ennaltaehkäisemiseen.
 – Vakuutusyhtiöillä on hyvin tiukat säännöt sille, mihin vakuuksia voi käyttää. Me haluaisimme, että tämä muutettaisi rahastopohjalle, Pokka selittää.
 Kaivosvero käyttöön?
 Pitäisikö Suomessa ottaa käyttöön kaivosvero, jotta valtio saisi rahaa kaivosyhtiöiden louhimien malmien ja mineraalien käytöstä, kuten Ruotsissa ja Norjassa on tehty?
 Tietokirjailija Osmo Soininvaaran mukaan louhintavero pitäisi ottaa Suomessa käyttöön ja se pitäisi sitoa yhtiön veronmaksukykyyn. Hannele Pokka allekirjoittaa tämän, mutta hänen mukaansa kaivosveron muoto vaatii pitkällistä keskustelua ja harkintaa.
 Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja  Pekka Suomela  huomauttaa, että koko verokertymää pitää tarkastella huolella, ja sen jälkeen vasta tehdä johtopäätökset.
 Suomela kommentoi Ruotsin mallia kaivosverosta niin, että Ruotsin valtion verokertymä kaivosverosta on verraten vähäinen.
 Lue lisää:
 Analyysi: Oriveden kaivosta pyöritetään ikivanhalla ympäristöluvalla – valitusrumba on venynyt niin pitkään, että Dragon Mining kertoo jo saaneensa kaivoksesta lähes kaiken haluamansa

Asiantuntijat A-studiossa: Ympäristövalvonnan resurssit ja kaivosten maksamat vakuusrahat liian pieniä


Summary: Aloite on vastaus keltaliivien mielenosoituksissa esiintyneeseen häiriökäyttäytymiseen.

Ranska haluaa tiukempia seuraamuksia sellaisille mielenosoittajille, jotka eivät ole ilmoittaneet mielenilmauksestaan etukäteen.
 Ranskan pääministeri  Edouard Philippe  ilmoitti maanantai-iltana televisiossa, että hänen hallituksensa aikoo säätää uuden mielenosoituksia koskevan lain.
 – Mielenosoitukseen saapumisen kommandopipo päässä pitää olla rikos, ei vain pikkurike, Philippe sanoi TF1-kanavalla  Ranskan radion RFI:n mukaan .
 Keltaliivien mielenosoitusten alettua marraskuun puolivälissä yli 5 600 ihmistä on pidätetty ja noin tuhat ihmistä tuomittu.
 Väkivaltaisuuksia ovat lietsoneet pääasiassa mielenosoittajien joukkoon soluttautuneet mellakoitsijat, joihin kuuluu niin äärivasemmistolaisia kuin -oikeistolaisia.
 Mielenosoitukset alkoivat polttoaineiden hinnankorotusten vastustamisena, mutta muuttuivat pian yleiseksi presidentti  Emmanuel Macronin  politiikan vastustamiseksi.
 Viime lauantaina Pariisissa oli jälleen väkivaltaa mielenosoittajien ja poliisin välillä. Philippen mukaan ensi lauantain mielenosoituksiin valmistautuu koko Ranskassa noin 80 000 poliisia ja santarmia.
 Lisää aiheesta:
 Ranskassa keltaliivit yrittävät pitää mielenosoitukset liikkeessä – Pariisissa nähtiin jälleen yhteenottoja

Ranskan hallitus haluaa säätää uuden lain naamioituneita mellakoitsijoita vastaan


Summary: Etelään menevä liikenne on poikki Mannerheimintiellä. Onnettomuus haittaa bussi- ja raitiovaunuliikennettä, HSL kertoo.

Noin sata metriä raitiovaunun ajojohdinta on pudonnut alas Helsingin keskustassa Mannerheimintiellä Töölön kisahallin kohdalla. Onnettomuus ei ole aiheuttanut henkilövahinkoja, Helsingin pelastuslaitokselta kerrotaan.
 – Etelään päin johtavat ajokaistat on suljettu liikenteeltä ja liikenne pohjoiseen ohjataan Eino-Leinon kadulle. Myös raitiovaunuliikenne seisoo, päivystävä palomestari  Markku Holopainen  Helsingin pelastuslaitokselta kertoo.
 HSL kertoo, että raitiovaunuliikenne on seisahduksissa niin, että vain linjat 6, 7 ja 9 kulkevat. Mannerheimintien bussit eivät myöskään kulje.
 Vikaa korjataan. Palomestarin mukaan vielä on liian aikaista arvioida, kuinka kauan vian korjaus kestää.
 Holopainen kertoo, että ajojohtimet ovat tällä hetkellä jännitteettömät ja poliisi tutkii, miksi ne tulivat alas.
 – Johtimet löivät kipinää, kun pelastuslaitos ja HSL:n raivausryhmä pääsivät paikalle, Holopainen sanoo.

Raitiovaunujen ajojohtimet putosivat alas Mannerheimintiellä – liikenne etelään poikki