Summary: Joulukauppa lihottaa myös myyjien tiliä. Sunnuntain iltalisät maksetaan tuplana jo marraskuun alusta lähtien.

Kansainvälinen tarjouskampanjapäivä Black Friday eli musta perjantai laittoi viime viikolla  joulukauppaan kierroksia  Suomessakin. Kun samaan saumaan monella paikkakunnalla osui vielä joulukadun avajaiset, oli kaupallinen hulina taattu.
 – Se oli varsinainen joulukauden startti. Se piristi selvästi kauppaa ja sai ihmiset liikkeelle. Kaikilla ketjuilla oli kovia tarjouksia, sanoo Raision Myllyn ja Turun Itäharjun Prisman johtaja  Ville Ämmälä.
 Prisman johtajan Ville Ämmälän mielestä Black Friday oli kovilla tarjouksillaan hyvä joulukaupan startti.  Päivi Leppänen / Yle
 Turkulainen  Mari Riski  oli lähtenyt katselemaan joulutarjontaa vasta vauhdikkaan viikonlopun jälkeen kahden pienen kaksospoikansa kanssa.
 – Mies kyllä katseli kovasti tarjontaa ja shoppailikin jotain. Osa päätyi joulupukin konttiin.
 "Hulabaloo-lisää" myyjille jo marraskuun alussa
 Joulun aika tuo tuntuvan lisän myös kaupan työntekijöiden tileihin. Kyseessä ei ole työehtojen kannalta ihan yksinkertainen paketti, sillä palkka muodostuu Palvelualan ammattiliiton  PAMin mukaan  monimutkaisesta lisien palapelistä.
 Myyjille maksetaan esimerkiksi sunnuntain tuplailtalisää jo marraskuun alusta lähtien. Kaupan alan pääluottamusmies  Christopher Walker  kertoo, että sitä maksetaan sunnuntaisin kello 18–24.
 – Marras–joulukuussa on tosiaan käytössä niin sanottu hulabaloo-lisä. Se on porkkana työntekijöille, että saadaan täytettyä tarvittavat työvuorot. Halukkaita onkin riittänyt sunnuntain iltavuoroihin – ja syystä: se on aika iso lisä.
 Kaupan alan pääluottamusmies Christopher Walker tietää, että ns. hulabaloo-lisä tekee marras-joulukuun sunnuntaisista iltavuoroista kiinnostavia osa-aikaisten myyjien silmissä.  Päivi Leppänen / Yle
 Joulukaupan palkanlisistä hyötyvät eniten osa-aikaiset työntekijät, jotka ovat pitkälti opiskelijoita.
 – Joillakin lisät saattavat olla jopa 50 prosenttia, useimmiten se on kokonaisansiosta 10–20 prosenttia. Se riippuu tietenkin siitä, paljonko työntekijä tekee töitä, sanoo Walker.
 Kulutettiinko veronpalautukset jo ennen joulukauppaa?
 Lahjojen TOP 3 jouluna 2019 Yle, Tero Kyllönen 1. hulavanne (painovanne), jota on painotettu solakan uuman saamiseksi 2. langattomat nappikuulokkeet ja muutkin langattomat bluetooth-kuulokkeet 3. älylaitteet ja elektroniikka (Lähde: soittokierros varsinaisuomalaisiin kauppakeskuksiin)
 Joulukauppa on nyt uuden edessä, kun ensimmäistä kertaa  veronpalautuksia on maksettu  jo pitkin kesää ja syksyä, eikä yhtä tiettyä palautuspäivää enää ole joulukuun alussa. Korvasiko musta perjantai nyt sen, mitä veronpalautusten hajauttamisessa menetettiin?
 – Uusi veronpalautusten ajoitus on ehkä osin vaikuttanut siihen, että kauppa on käynyt hyvin koko syksyn. Uskon vahvasti, että ihmiset haluavat tehdä silti joulun, eivät veronpalautukset sitä pois vie, toteaa Prisman johtaja Ville Ämmälä.
 Vehmaalainen  Katri Suomi-Torni  oli saanut omat veronpalautuksensa jo kesällä.
 – Kyllä se vaikuttaa aika monella jouluostoksiin, että palautus tuli jo kesällä. Itse olen säästänyt palautuksesta pikkusumman joulua varten.
 Jouluostoksilla on huomattu, että painovanne on yksi tämän joulun hittilahjoista. Monessa paikassa myydään ei-oota.  Kimmo Gustafsson / Yle
 Jarruttaako ilmastonmuutos joulukauppaa?
 Ilmastonmuutos on ollut puheenaihe koko vuoden. Suomalaisilta on toivottu harkintaa kuluttamiseen, on alettu puhua myös  kierrätysjoululahjoista . Onko tällä vaikutusta joulukauppaan?
 – Minä ainakin toivoisin näin. On sitä sen verran rummutettu, että olettaisin pientä vaikutusta, sanoo ostoksilla ollut Katri Suomi-Torni.
 Kauppias ei osaa kuluttamisen hidastelua yksiselitteisesti arvioida.
 – Ehkä perinteiset muoviset lelut pikkuhiljaa vähenevät. Elektroniikkapuoli kasvaa selvästi lapsillakin. Johtuuko se sitten lasten leikkimisen muutoksesta vai ilmastonmuutoksesta, sitä on hankala sanoa, Prisman johtaja Ville Ämmälä miettii.
 Tavarataloissa on toisaalta huomattu hyvin, että kaksi suurta leluliikettä on poistunut markkinoilta, kun sekä  BR-Lelut että Toys 'R' Us menivät konkurssiin  vuosi sitten.
 Puheet ilmastonmuutoksesta ja kierrätyslahjoista eivät tunnu vielä hidastavan joulukauppaa. Päivi Leppänen / Yle
 Lue lisää:
 Black Friday takoo Suomessa ennätyksiä eikä ostoboikotista ole minkäänlaisia merkkejä, sanoo päivää reaaliajassa seuraava asiantuntija
 Miten käytät syksyn veronpalautusrahat? Asiantuntijat neuvovat, kannattaako kuluttaa, maksaa laskut vai pistää rahat säästöön

Korvasiko mittava Black Friday joulukaupalle sen, mitä veronpalautusten aikaistumisessa menetettiin? – "Piristi selvästi ja sai ihmiset liikkeelle"


Summary: Suomessa kehitetyt älypöksyt mittaavat lapsen unta tarkemmin kuin perinteinen tukkimiehen kirjanpito.

Lyhyissä pätkissä yönsä nukkuva pikkuvauva raastaa usein vanhempiensa hermoja. Varsinkin ensimmäisen vauvansa kanssa öitään valvovat vanhemmat saattavat ihmetellä, onko lapsen heräileminen keskellä yötä enää ihan normaaliakaan.
 – Melkein puolet äideistä on sitä mieltä, että heidän vauvallaan on nukkumisen kanssa ongelmia. Mutta kun näitä lapsia on tuotu sairaalaan tutkimuksiin on huomattu, ettei heillä olekaan mitään varsinaista sairautta, kertoo kliinisen neurofysiologian professori  Sampsa Vanhatalo  Helsingin Lastensairaalasta.
 Vauvan nukkuminen saattaa siis huolettaa vanhempia, vaikkei siihen olisi varsinaista syytäkään.
 – Lapsella on harvoin joku oikea hoitoa vaativa tauti. Pienen imeväisen uni vain on luonnostaan katkonaista ja se rasittaa vanhempia. Voi olla, että lapsen aivot ovat oppineet vääränlaisen tavan nukahtaa ja sitä varten vanhemmille voidaan antaa uniohjausta esimerkiksi neuvolassa.
 Tähän saakka vauvan unta on seurattu lapsen vanhempien pitämän tukkimiehen kirjanpidon avulla. Unipöksyihin kiinnitetyt anturit seuraavat vauvan hengitystä ja unipöksyt antavatkin tutkijoille tarkempaa tietoa yön kulusta.
 Marko Pulkkinen /YLE
 – Erilaisia liikettä mittaavia rannekkeita saa marketeistakin, mutta ne eivät toimi unimittauksissa pikkuvauvoilla, sillä sätkähtelyt kuuluvat vauvojen normaaliin uneen. Älypöksyt mittaavat vauvan hengitysrytmiä, joka kertoo hyvin kuinka lapsi nukkuu.
 Tekniset vimpaimet eivät korvaa vanhempia
 Älypöksyt ovat vielä tuotekehittelyvaiheessa, ja siksi useimmat vauvat vetelevät vielä älypöksyuniaan Lastensairaalan tiloissa. Tulevaisuudessa unipöksyt saattavat mitata vauvojen unirytmiä heidän omassa sängyssään. Viikon parin jälkeen housut palautetaan sairaalaan, jossa pöksyihin kerätty tieto analysoidaan.
 Älypöksyjä kehitetään Lastensairaalassa sijaitsevassa BABA-keskuksessa, joka tutkii vauvojen aivojen kehitystä. Lapsen hengitystä mitataan Movesense -sensorilla, ja älyvaatteen suunnittelu tehdään Aalto-yliopistossa.
 Sampsa Vanhatalo muistuttaa, ettei älypöksyillä ole tarkoitus eristää vauvaa älykännykän appsin takana pötköttäväksi vanhempien tutkimuskohteeksi.
 – Älypöksyillä poistetaan lapsen nukkumiseen liittyvä huolia. Kun nähdään, että lapsi nukkuu hyvin, voidaan palata normaaleihin nukkumajärjestelyihin.
 Vauvansa hyvinvoinnista huolestuneille vanhemmille on kaupan monenlaisia lapsen elintoimintojen seurantaan kehitettyjä laitteita. Erilaisiin vimpaimiin hurahtaneiden vanhempienkin on hyvä muistaa, että tekniikka on vain apukeino.
 – Modernit vanhemmat alkavat helposti mitata omia lapsiaan teknisesti. He ikään kuin ulkoistavat vanhemmuuteen kuuluvaa emotionaalista ja fyysistä yhteyttä näille mittalaitteille. Tekniikka ei voi korvata vanhempaa. Lisäksi on tärkeä muistaa, että kaupassa ei taida olla myynnissä yhtään sellaista mittaria, joka olisi lääketieteellisesti testattu vauvoilla.

 Lisää aiheesta
 http://www.babacenter.fi/

Älypöksyista apua pikkuvauvojen vanhemmille – Lähes puolet äideistä uskoo, että hänen vauvansa nukkuu huonosti


Summary: Purettavien kuorma-autojen muoviosia ei vielä saada kierrätettyä. vaikka romutettavista henkilöautoista suurin osa kierrätetään uusiokäyttöön.

Kuorma-autot tulevat yleensä tiensä päähän noin kahdeksan vuoden ja 1,5 miljoonan kilometrin jälkeen. Kauppilan Autohajottamolle Jalasjärven Ilvesjoelle toimitetaan vuosittain noin 300 kuorma-autoa ja rekkaa.
 Puolet autoista puretaan osiin ja käyttökelpoiset myydään kokonaisina jatkokäyttöön. 30 prosenttia myynnistä menee vientiin.
 – Juuri yksi "nuppi" lähti Tallinnan kautta kohti Mongoliaa, sanoo Kauppilan Autohajottamo Oy:n hallituksen puheenjohtaja  Jari Kauppila .
 Rekoissa osat ovat suuria. Purettavana olevan Scanian moottorin nostamiseen tarvitaan järeä hallinosturi. Runko on vankkaaa terästä ja painaa useita tonneja.
 Jari Kauppila ja Tommi Suominen irrottavat rekan moottoria ja vaihdelaatikkoa. Moottorille löytyi vielä käyttöä, vaikka sillä on ajettu yli miljoona kilometriä. Tuomo Rintamaa / Yle
 Muoviosat, kuten puskurit, lokasuojat ja maskit hallitsevat ohjaamoa.
 – Moottori myydään asiakkaalle Suomeen käyttöön ja loppu autosta puretaan. Otetaan ohjaamo irti ja pienitään loput autosta. Ehjät osat varastoon ja ei-hyvät osat menevät metallin kierrätykseen.
 Metallit kiertävät – muovi ei
 Purettavasta kuorma-autosta syntyy kierrätettävää metallia parhaimmillan useita tuhansia kiloja. Metalli myös saadaan kierrätettyä, toisin on muoviosien kanssa.
 Jari Kauppila kertoo, että metalliosista saadaan kierrätettyä kaikki. Samoin sähköjohdot ja jalometallit kiertävät hyvin, mutta muoviosat ovat ongelma.
 – Niille ei ole varsinaista kierrätystä olemassa, tai ainakaan me emme ole löytäneet osoitetta mihin ne voisi toimittaa, Kauppila sanoo.
 Kauppilan 65 vuotta toiminut perheyritys rakentaa parhaillaan puolentoista hehtaarin kierrätyskenttää Ilvesjoella. Muoviosia varastoidaan odottelemaan kierrätyksen kehittymistä.
 – Jatkossa romusta pyritään kierrättämään entistä suurempi osa. Jokainen ymmärtää, että jos autolla on ajettu kaksi miljoonaa kilometriä ei siitä ole jälleenkäyttöön, vaan se pitää purkaa eri lajikkeisiin ja kierrättää.
 Kuorma-autoja odottamassa purkamista Kauppilan Autohajottamossa Jalasjärven Ilvesjoella. Osassa on vielä kuljetuskorit ja kylmäkone paikoillaan.  Tuomo Rintamaa / Yle
 Henkilöautojen muovit kertävät paremmin
 Suomen Autokierrätys Oy:n toimitusjohtaja  Arto Silvennoinen  tunnistaa raskaan kaluston purkamisesta syntyvän muovijätteen ongelman.
 – Jätemuovia syntyy purettaessa paljon ja sen suuri koko on ongelma. Lisäksi eri automerkeissä on erilaisia erikoismuovilaatuja. Maailmalla suuriin muoviosiin erikoistuneita kierrätyslaitoksia on jo muutamia.
 Suomessa kierrätykseen kelpaamatonta muovia päätyy poltettavaksi. Silvennoisen mukaan kierrätysteollisuudella olisi halua kierrättää autojen muoveja, kunhan niille löytyisi sopiva paikka.
 Henkilöautojen kierrätys eroaa kuorma-autojen kierrätyksestä. Esikäsittelyssä henkilöautosta poistetaan muun muassa myytävät osat ja nesteet. Sitten autot murskataan ja sen jälkeen syntyvä materiaali erotellaan hyötykäyttöön.
 Kolaroitu rekan "nuppi" odottamassa purkamista. Ohjaamossa on runsaasti isoja muoviosia, joita ei vielä saada kierrätettyä. Tuomo Rintamaa / Yle
 Henkilöautosta 70 prosenttia on terästä. Kumia, muovia ja tekstiilejä on 25 prosenttia ja värimetalleja 5 prosenttia. Purettaessa autosta pystytään hyödyntämään 97 prosenttia. Loput 3 prosenttia päätyy vaarallisen jätteen kaatopaikalle.
 Kuorma-autot ovat entistä parempia
 Raskas kalusto puretaan nykyisin parempikuntoisena kuin aikaisemmin. Ammattikäytössä autot ovat parhaimmillaan käytännössä koko elinkaarensa ajan tien päällä.
 – Autot ovat parantuneet siitä, mitä ne olivat 30 vuotta sitten kun itse tässä aloitin. Vetoakseleita ja periä myytiin joka viikko. Materiaalit ovat parantuneet, samoin olosuhteet missä autoilla ajetaan ovat parantuneet, Jari Kauppila sanoo.
 Jari Kauppila on toisen polven autohajottamoyrittäjä. Hänen isänsä perusti raskaaseen kalustoon erikoistuneen Kauppilan Autohajottamon 65 vuotta sitten. Pasi Takkunen / Yle

Kuorma-autojen muoviosista tulee purettaessa ongelmajätettä – kierrätyshalua olisi, mutta keinot puuttuvat


Summary: Suomalaisista noin puolet osallistui vapaaehtoistoimintaan viime vuoden aikana. Yksi heistä on Toni Lahti.

Viisi vuotta sitten  Toni Lahden  pyörään tuli vikaa. Taas.
 Hän tutki pyöräkorjaamoiden hintoja ja huomasi, että ne ovat korkeat.
 – Korjaaminen maksoi mielestäni niin paljon, että halusin oppia huoltamaan pyöräni itse. Sitä kautta löysin Kotkan Pyöräpajan.
 Vapaaehtoisvoimin pyörivän pajan idea on tarjota työkaluja ja apua polkupyörän huoltamiseen tai kasaamiseen. Aluksi se toimi autotallissa, nyt kaupungin tiloissa Kantasatamassa.
 Paja on auki pari kertaa viikossa. Kuka vain voi tulla sinne maksutta korjaamaan pyöräänsä tee-se-itse -tyylillä ja vapaaehtoisten avulla. Viimeiset vuodet yksi aktiivisista vapaaehtoisista on ollut Toni Lahti itse.
 Aluksi häntä jännitti, sillä hän ei tuntenut muita kuin yhden pajan jäsenistä. Lahti otettiin kuitenkin avosylin vastaan.
 Hän on sitä mieltä, että mukavuusalueen ulkopuolelle rohkeneminen on hyvästä.
 – Pieni jännitys on ymmärrettävää, sillä täällä ei anneta rahoja tiskiin ja odoteta, että homma hoituu. Täällä joutuu kohtaamaan uusia ihmisiä, kyselemään ja pyytämään apua.
 Kotkan Pyöräpaja on auki tiistai- ja torstai-iltaisin. Tiina Karppi / Yle
 Vapaaehtoistyön suosio kasvussa
 Torstaina vietetään kansainvälistä vapaaehtoisten päivää.
 Vapaaehtoistoimijoiden edunvalvojan Kansalaisareenan mukaan noin puolet suomalaisista teki vapaaehtoistyötä viime vuoden aikana. Lukuun lasketaan mukaan sekä järjestöjen tai ryhmien hyväksi tehty työ että vapaan kansalaistoiminnan puitteissa tehty työ.
 Suosio on kasvanut, sillä muutama vuosi sitten vapaaehtoistyötä teki joka kolmas. Vapaaehtoistyön muodoista etenkin lyhyisiin kampanjoihin tai tapahtumiin lähdetään mukaan innolla. Suosituimmat alat ovat liikunta, ikäihmiset sekä lapset ja nuoriso.
 – Vapaaehtoistoiminnan näkyvyys on lisääntynyt vuosi vuodelta. Puhutaan paljon esimerkiksi yksinäisten vanhusten tai turvapaikanhakijoiden tarpeista. Lisäksi sosiaalisen median myötä ihmisillä on mahdollisuus organisoida itselleen juuri sellaista toimintaa kuin haluavat, kertoo Helsingin Yliopiston professori  Henrietta Grönlund .
 Udi Salmiaitta tunsi olonsa heti tervetulleeksi vapaaehtoistyötä tekevien joukkoon. Tiina Karppi / Yle
 Kotkan Pyöräpajaa koristavat maalaukset ja eri tapahtumista kerätyt muistot – sekä tietysti varaosat ja työkalut. Lähes kaikki niistä on saatu lahjoituksina yrityksiltä, yksityishenkilöiltä tai yhteisöiltä, kuten taloyhtiöiltä.
 Takanurkassa  Udi Salmiaitta  on kyykistynyt pinkin pyöränsä juureen. Öljytahraiset kädet tunnustelevat ketjuja.
 Hän otti ensimmäisen askeleen pajaan reilut kolme vuotta sitten – ja jäi. Kuten Toni Lahdellakin, olo oli alusta asti tervetullut.
 – Moni tulee tänne anteeksipyydellen, että tämä on vähän tyhmä juttu, kun en osaa korjata pyörääni. Sitten voimme yhdessä todeta, ettei se ole ollenkaan tyhmää. Tiedon välittäminen eteenpäin on palkitsevaa.
 Kuka vain voi tulla Kotkan Pyöräpajaan korjaamaan tai tuunaamaan pyöräänsä. Tiina Karppi / Yle
 Tarve auttaa muita
 Kansalaisareenan toiminnanjohtaja  Elina Varjonen  painottaa, että vapaaehtoistyön on kiinnostettava tekijää.
 – Se ei voi olla puolipakkoa, vaan halun pitää lähteä tekijästä.
 Vapaaehtoistyön esteenä on usein ajanpuute. Sitten on heitä joilla olisi halua, mutta ei oma-aloitteisuutta tai uskallusta heittäytyä mukaan.
 – Tutkimukset kertovat, että suomalaiset lähtökohtaisesti lähtisivät mukaan vapaaehtoistyöhön jos heitä pyydettäisiin. Herää kysymys, että osaammeko me luoda oikeanlaisia mahdollisuuksia, joihin tarttua, pohtii Varjonen.
 Kotkaan muuttanut Udi Salmiaitta löysi vapaaehtoistyön kautta uuden ystäväpiirin. Tiina Karppi / Yle
 Noin kolmannes suomalaisista uskoo tekevänsä vapaaehtoistyötä nykyistä enemmän tulevaisuudessa. Tämä selviää viime vuonna tehdystä IROResearch Oy:n Tuhat suomalaista -tutkimuksesta.
 – Mielestäni se kertoo yhteiskuntamme sosiaalisesta pääomasta ja tarpeesta auttaa muita, Varjonen sanoo.
 Kotkalaisen pyöräpajalaisen Toni Lahden mieleen on painunut tapaus parin vuoden takaa. Pajaan saapui 79-vuotias nainen, jonka pyörän takanapa oli rikki.
 – Hän oli taluttanut pyöräänsä seitsemän kilometriä Karhuvuoresta Hovinsaarelle ja kysyi meiltä, mitä pyörälle pitäisi tehdä. Homma oli vaativa, mutta yhdessä saimme sen hoidetuksi ja hän pyöräili onnellisena kotiin. Seuraavalla kerralla hän toi meille kakkua.
 "Täällä autetaan kaikkia"
 Kotkan Pyöräpajaa pyörittää noin neljän hengen ydinryhmä. Aktiivisia pajalaisia on noin 15.
 – Yhteisö ulottuu kuitenkin laajemmalle Suomeen ja maailmallekin, kertoo Toni Lahti.
 Juuri hyvä yhteishenki sai Udi Salmiaitan jäämään. Kun hän saapui paluumuuttajana Kotkaan, hän ei tuntenut kaupungista enää juuri ketään.
 – Olen saanut ystäväpiirin, jota minulla ei tänne tullessani ollut lainkaan. Ohessa olen voinut viedä hyvää eteenpäin, mikä on vain plussaa.
 Kotkan Pyöräpaja on avoinna niin pyörien korjaajille kuin uusille vapaaehtoisillekin. Tiina Karppi / Yle
 Vapaaehtoistyöstä hyötyy paitsi yhteiskunta, myös yksilö. Professori Henrietta Grönlundin mukaan se tuo elämään merkityksellisyyttä, onnellisuutta ja positiivisia terveysvaikutuksia niin tekijälle kuin kohteelle.
 – Kokemukset poikkeavat esimerkiksi ammattilaisilta saadun avun vaikutuksista. Kun ajatellaan, että noin puolet suomalaisista tekevät vapaaehtoistyötä vuosittain, puhutaan ihan mielettömästä yhteiskunnallisesta ilmiöstä, Grönlund kertoo.
 Juuri tästä syystä Toni Lahti nauttii pyöräpajassa puuhailusta.
 – Oli hieno fiilis, kun sain oman pyöräni korjattua. Nyt voin elää samoja tunteita muiden kautta, kun autan heitä onnistumaan, hän kertoo.
 Kotkan Pyöräpajassa on aina tilaa uusille vapaaehtoisille. Vaatimuksia on vain yksi.
 – Periaatteemme on, että tämä paikka on kaikille ja täällä autetaan kaikkia. Jos siihen voi sitoutua, niin kuka vain voi tulla mukaan.

Pyörän korjauttaminen oli liian kallista – Toni Lahti on nyt osa 15 kaveruksen porukkaa, jonka pajalla korjataan pyöriä ilmaiseksi


Summary: Virkkaajille ohjeistettiin neliön koko ja sen reunojen väri. Katso, millainen joulukuusi talkoilla syntyi!

Kaskisten kaupunginpuistossa paljastettiin keskiviikkona ainutlaatuinen virkattu joulukuusi.
 Kolmemetrinen "kuusi" on koottu sadoista virkatuista isoäidin neliöistä, joita on virkannut talkootöinään parikymmentä henkilöä.
 –  Tiina Kangas  heitti keväällä idean ja sai 5-10 naista mukaan nopeasti. Siitä se juttu levisi., sanoo  Lis-Marie Enroth-Niemi .
 Isoäidin neliön kooksi määriteltiin 15 x 15 senttimetriä ja neliöitä sai toimittaa esimerkiksi kirjastoon. Kaikki virkkaajat eivät halunneet nimeään julkisuuteen, joten tarkka virkkaajien määrä on arvoitus.
 – Meitä on toistakymmentä, ellei jopa kaksikymmentä.
 Idea Italiasta
 Virkattuja joulukuusia ei muualta juuri löydy.
 Kaskisissa tiedetään, että Italiassa on ilmeisesti vastaava, koska sieltä idea ja malli saatiin Suomeenkin. Skotlannissa puolestaan vielä virkataan.
 Kaskislaisten isoäidin neliöissä reunat ovat vihreät. Neliöt on yhdistetty suureksi peitteeksi.
 Neliöitä kertyi kaikkineen tuhatkunta, joista joulukuuseen käytettiin noin puolet.
 – Lopuista ruuduista tehdään vilttejä ja annetaan ne hyväntekeväisyyteen, sanoo  Maija-Liisa Sjöblom , jonka virkkuutyöt ovat mukana kuusessa.
 Isoäidin neliöt ovat kooltaan 15 x 15 cm ja jokaisen reunat ovat vihreät. Antti Haavisto / Yle
 Langanpätkistä virkattu
 Virkattu kuusi on asetettu musiikkipaviljonkiin katoksen alle. Sen toivotaan säilyvän niin hyvänä, että se voidaan varastoida ja asettaa jälleen ensi vuonna näytille.
 Mukana kuusen toteuttamisessa ovat olleet myös kansalaisopiston puutyökurssilaiset, jotka suunnittelivat ja rakensivat kuusen rungon. Myös Kaskisten kaupungilta saatiin projektiin rahoitusta 700 euron verran, mutta sitä virkkaajat eivät ole juuri käyttäneet.
 – Kaikki ovat käyttäneet neliöihin vanhoja langanpätkiään, joten tähän on mennyt hyvin vähän rahaa, Englund-Niemi ja Sjöblom sanovat.
 Joulukuusen paikaksi päätettiin musiikkipaviljonki, jossa se olisi ainakin osin suojassa säiltä. Kuusi rakennettiin paikalleen "mittojen mukaan". Antti Haavisto / Yle
 Virkattuun joulukuuseen sytytettiin valot keskiviikkoiltana. Antti Haavisto / Yle

Onko tässä Suomen ainutlaatuisin joulukuusi? Kaskisten joulupuu koottiin sadoista virkatuista isoäidin neliöistä


Summary: Taustalla kiista siitä, kuka saa edustaa Sähköliiton jäseniä työpaikoilla.

Sähköliiton jäsenet aloittavat torstaiaamuna neliviikkoisen lakon, joka Teknologiateollisuuden mukaan saattaa jopa pysäyttää tuotannon kokonaan joissain yrityksissä.
 Lakon alkaminen näytti keskiviikkona käytännössä varmalta. Minkäänlaisia neuvotteluja sen estämiseksi ei ollut näkyvissä, kertoi Sähköliiton puheenjohtaja  Sauli Väntti  STT:lle iltapäivällä.
 – Valtakunnansovittelija on viimeksi tavattu viime viikon keskiviikkona, ja sen jälkeen hän ei ole pitänyt mitään yhteyttä, Väntti sanoi.
 Muitakaan neuvottelukontakteja ei Väntin mukaan käytännössä ole ollut.
 Lakko koskee 12:ta Teknologiateollisuuden isoa jäsenyritystä, muun muassa Boliden Kokkolan, Konecranesin, Outokummun, SSAB:n ja Valmetin tuotantolaitoksia sekä Meyer Turun telakkaa. Se alkaa torstaiaamuna kello kuusi. Lakkoon on menossa tuhatkunta Sähköliiton jäsentä.
 Sähköliiton mukaan osassa tehtaita jouduttiin jo keskiviikkona aloittamaan alasajo, koska niiden pyörittäminen ei onnistu ilman sähkömiehiä.
 Teknologiateollisuuden mukaan lakko aiheuttaa yrityksille suurta vahinkoa. Huolto- ja korjaustyöt voivat keskeytyä, ja joissakin yrityksissä koko tuotanto saatetaan joutua pysäyttämään. On myös mahdollista, että joissakin yrityksissä tuotantoa siirretään ulkomaille joko omiin yrityksiin tai alihankkijoille.
 Osapuolet esittäneet omia ratkaisumalleja
 Työriidassa ei ole kyse työehdoista vaan siitä, kenellä on oikeus edustaa Sähköliiton jäseniä työpaikoilla.
 Teknologiateollisuuden mukaan Sähköliitto torjui alkuviikosta sen esittämän ratkaisumallin. Sen mukaan Sähköliiton paikallisesti valittava edustaja voisi tietyin edellytyksin toimia luottamusmiehen asiantuntija-apuna työpaikan neuvottelu- ja kehittämistilanteissa.
 Väntin mukaan ehdotus oli Sähköliitolle täysin mahdoton hyväksyä. Sähköliitto haluaa, että sen jäsenillä olisi Teknologiateollisuuden jäsenyrityksissä oikeus valita oma luottamusmies tai vastaava edustaja. Liitto olisi samalla olevansa valmis sitoutumaan työrauhaan tulevan sopimuskauden mittaiseksi ajaksi.

Sähköliiton neliviikkoinen lakko alkaa torstaina – koskee yli kymmentä Teknologiateollisuuden isoa jäsenyritystä


Summary: Ylen kyselyn mukaan luonnonkuidut kiinnostavat kuluttajia enemmän kuin aikaisemmin.

Luonnonkuidusta, pääasiassa puuvillasta, valmistetut vaatteet kiinnostavat kuluttajia aikaisempaa enemmän.
 Kiinnostuksen kasvu selviää Ylen viidelle eri erikois- ja vähittäiskaupalle tekemästä kyselystä, jossa selvitettiin miten vaatteiden valmistusmateriaali vaikuttaa niiden myyntiin.
 Puuvillasta valmistettujen vaatteiden myynninkasvusta kertoivat kyselyyn vastanneet Kesko, Tokmanni ja Lindex.
 Vauvan- ja lastenvaatteissa suositaan erityisesti luomupuuvillaa. Esimerkiksi Lindexillä kaikki vauvanvaatteet on valmistettu luomupuuvillasta. Lastenvaatteissa luomupuuvillan osuus on 80 prosenttia.
 Myös Keskolla on huomattu, että kuluttajien kiinnostus luomupuuvillaan on kohdistunut ensimmäisenä vauvan- ja lastenvaatteisiin.
 Sen lisäksi suosiossa on etenkin alusvaatteissa ja sukissa käytettävä bambuviskoosi.
 Lindexillä yleisimmin käytetty luonnonkuitu on puuvilla. Sen lisäksi materiaalina käytetään villaa ja puupohjaisia lyocellia ja viskoosia.  Sami Takkinen / Yle
 Tokmannilla luonnonkuitujen kysyntään on vastattu lisäämällä luomupuuvillan osuutta muun muassa lastenvaatteissa ja aikuisten alusasuissa.
 S-ryhmä ei tunnista luonnonkuitujen suosion kasvua. Huomiota perustellaan sillä, että puuvillaisten vaatteiden osuus on ollut valikoimissa aina suuri.
 Samoin Texmoda osuuskunnan Moda-kaupoissa ei olla huomattu erityisempää kiinnostuksen kasvua luonnonkuituja kohtaan. Myynnissä on ollut aina esimerkiksi villaisia miesten pukuja ja neuleita. Sen sijaan asiakkaita kiinnostaa vastuullisuus.
 – Nykykuluttajaa kiinnostaa enemmän tuotteen vastuullisuus kuin vaatteen materiaali, kertoo Texmoda osuuskunnan toimitusjohtaja  Beni Kauhanen .
 "Jos olisin rikas, kietoutuisin silkkiin, pellavaan ja hyvälaatuiseen villaan"
 Tekokuituja vältetään monesta eri syystä. Yhä useampi miettii, miten paljon kankaan valmistaminen kuluttaa maapallon resursseja, lisää ilmastonmuutosta ja kuinka paljon materiaalista irtoaa mikromuovia.
 Kuopiolainen  Jaana Iso-Ahola  on ostanut aina luonnonkuituisia vaatteita. Yksi syy tähän on yksinkertaisesti se, että luonnonkuitu tuntuu hyvälle iholla.
 Iso-Ahola tuntee hyvin Kuopion keskustan vaatetarjonnan. Hän kertoo, että edelleen kohtuuhintaisia luonnonkuituisia vaatteita joutuu etsimällä etsimään. Suurin osa vaatteista on tekokuitua tai sekotteita eli kangas on valmistettu luonnon- ja tekokuidusta.
 – Tietysti, jos olisin rikas, kietoutuisin silkkiin, pellavaan ja hyvälaatuiseen villaan, Iso-Ahola naurahtaa.
 Myös kuidun laatu merkitsee paljon valveutuneelle kuluttajalle. Luonnonkuitujakin on huonolaatuisia. Klassinen esimerkki tästä on halpa t-paita, joka menettää muotonsa nopeasti.
 Iso-Ahola on kuitenkin huomannut, että kuidut ovat kehittyneet paremmiksi. Se näkyy muun muassa siinä, että vaatteet kestävät enemmän pesua kuin aikaisemmin.
 Jaana Iso-Aholan mielestä suurinta haaskausta on se, jos vaatteita käytetään vain kerran tai kaksi kertaa. “Siinä menee materiaali ja työ hukkaan sekä ostajan rahat tietenkin.” Sami Takkinen / Yle
 Myös uudet sellupohjaiset puukuidut kiinnnostavat Iso-Aholaa.
 – Uskon, että niistä on mahdollista saada valikoimiin uusia kestävästi tuotettuja kuituja.
 Iso-Ahola toivookin, että niiden myötä päästäisiin eroon perinteisestä luonnonkuitu vs. tekokuitu -ajattelusta.
 Vastuullisuus painaa vaakakupissa eniten
 Tällä hetkellä tilanne kuluttajien parissa on kuitenkin se, että enemmän kuin luonnonkuidut kuluttajia kiinnostaa tuotteiden vastuullisuus.
 Tämän on huomannut myös S-ryhmä, joka siirtyy käyttämään vain vastuullista puuvillaa omissa merkeissään ja ryhmän itse maahantuomissa vaatteissa. Muutos tapahtuu asteittain vuoteen 2025 mennessä.
 Vastuullinen puuvilla on luomua, kierrätettyä tai esimerkiksi Reilun kaupan puuvillaa.
 Myös Tokmannilla asia on ajankohtainen. Tokmanni tekee suuremmat linjaukset vastuullisen puuvillan käytöstä vielä ensi vuoden aikana.
 – Lisäksi näemme tärkeänä puuvillalle vaihtoehtoisten, kestävien materiaalien kehittämisen ja seuraamme näiden kehitystä tarkasti, kertoo Tokmannin pukeutumisen ostoryhmäpäällikkö  Timo Karanko .
 Lue lisää:
 Pupulandia-blogin Jenni Rotonen: "Vastuullisuus, laatu ja halpuus eivät tule samassa paketissa" – Onko vastuullinen vaate vaikea tunnistaa?
 Pikamuoti koukuttaa ja on sisäsiisti tapa hallita tunteita – Professori: Se vertautuu pikaruokaan ja kertakäyttökulttuuriin
 Suomalaiset tykkäävät markettivaatteiden omistamisesta – mutta se ei ole ainut syy, miksi vaatelainaamoista ei ole tullut isompaa trendiä

Kuluttajat ostavat yhä enemmän puhtaasti puuvillasta tehtyjä vaatteita – ostopäätökseen vaikuttaa paljon myös vastuullisuus


Summary: Tieto sodanaikaisista piristeistä kiinnostaa ihmisiä yhä. Jos sota syttyisi nyt, ainakaan vanhaa Pervitiniä ei tarjottaisi.

"Voi pojat. Vannon, että suomalaiset ovat jokin eri ihmisrotu."
 Suomalaissotilas  Aimo Koivusen  kasvot koristavat  englanninkielistä Reddit-keskustelupalstaa . Ketju on ylläolevan kommentin kaltaisia heittoja sakeanaan.
 Itse asiassa Koivusesta on lukuisia keskusteluketjuja, pitkälti englanniksi – muutama niistä tämän vuoden marraskuulta ja tuorein joulukuun alkupäiviltä. Niissä kaikissa päivitellään samaa: miten suomalaissotilas päätyi koluamaan metsiä paukkupakkasessa metamfetamiinin vaikutuksen alaisena?
 Totuus on, että kaukopartiomies Koivunen oli yksi monista suomalaissotilaista, joiden käsiin annettiin Pervitin-nimisiä tabletteja sodassa. Niitä jaettiin sotilaille auliisti rintamalla. Nykyään aine luokitellaan huumausaineeksi.
 Koivunen oli onnekas, sillä hän ei jäänyt koukkuun. Sen sijaan hänen vahinkoyliannostuksestaan tuli sotahistoriallinen selviytymistarina.
 Pervitin-pillerit olivat lahja Saksalta
 Yksi Aimo Koivusen lapsista,  Mika Koivunen , oli yläasteikäinen, kun kuuli isänsä juttelevan naapurissa asuvalle toiselle sotaveteraanille. Sotajutut jatkuivat toista tuntia. Se oli yksi harvoista kerroista, kun Koivunen kuuli niistä suoraan isältään. Lapsille ei sota-ajan tarinoita juuri kerrottu.
 Tai ehkä Aimo-isä olisi kertonut, jos olisi kysytty.
 – Mutta ainakaan itse en ollut siihen aikaan kauhean kiinnostunut sota-asioista, Mika Koivunen kertoo kotonaan Jyväskylässä.
 Hän on yhdeksänlapsisen Koivusen perheen kuopus, ja syntyi Aimo ja  Elsa Koivusen  perheeseen vuonna 1966. Perhe muutti Keski-Suomeen 1980-luvun alussa, ja nykyään Mika Koivunen asuu Jyväskylässä oman perheensä kanssa.
 Hänen isänsä kuolemasta on tänä vuonna kulunut 30 vuotta.
 Mika Koivunen on kerännyt talteen isänsä sota-aikaa koskevia muistoja. Jaana Polamo / Yle
 "Heikotti. Joku pojista huusikin: – 'Älähän Aimo nuku!' Nyt oli päätös valmis! TabIetit olivat rintataskussani."
 Katkelma on Aimo Koivusen omista muistelmista  Kansa taisteli -lehdestä  vuodelta 1978. Sota-ajan kertomus kuvailee pelottavaa tilannetta, johon ei itse haluaisi ikimaailmassa päätyä. Koivusen tekstin julkaisusta on jo vuosikymmeniä, mutta siitä ollaan yhä sotakeskustelufoorumeilla niin tohkeissaan, että joku käänsi koko tekstin englanniksi  vain kuukausi sitten  (Reddit).
 Talvisodasta selvittyään alikersantti Aimo Koivunen oli päätynyt jatkosotaan kaukopartiomieheksi. Siellä hänelle uskottiin koko partion Pervitin-annos talteen. Mika Koivunen kertoo, että hänen isänsä suhtautui kielteisesti koko aineeseen. Luultavasti juuri siksi häntä pidettiin luotettavana miehenä, jonka haltuun pillerit annettiin.
 Kävi kuitenkin niin, että Aimo Koivunen uupui pahasti kaukopartiomatkallaan Kantalahdessa. Kun hiihtäminen alkoi olla vaivalloista, hän päätti ottaa yhden pillerillisen kavahtamaansa ainetta.
 Toisin kävi. Koivunen otti vahingossa monta Pervitiniä kerralla. Hän muistelee kertomuksessaan, miten ne olivat tarttuneet paketissa yhteen. Hiihtovauhtia hidastamatta hän nappasi suuhunsa kaikki, mitä hansikkaaseen oli sattunut.
 Aimo Koivunen päätyi rintamalle ensi kertaa 22-vuotiaana, kun talvisota syttyi. Tämä kuva on todennäköisesti armeijakuva juuri ennen talvisotaa vuodelta 1938. Mika Koivusen kotialbumi
 Sota oli puhjennut 1941, ja  Hitler  julisti  Suomen taistelevan liitossa Saksan kanssa. Se tarjosikin natseille tavan päästä kätevästi eroon valtavasta varastosta metamfetamiinia – piristettä, jonka kauppanimi oli Pervitin.
 Suomen päihdehistoriasta kirjan kirjoittanut filosofian tohtori  Mikko Ylikangas  kertoo, että saksalaiset itse ottivat aineen käyttöön armeijassa jo 1939. Pian he kuitenkin huomasivat, että metamfetamiini ei ehkä ollutkaan paras ajatus rintamalla. Sen jakelua vähennettiin Saksassa rankasti heti seuraavasta vuodesta alkaen.
 Kun Suomi liittyi Saksan rinnalle toiseen maailmansotaan, Pervitiniä saatiin sota-apuna armeijan lääkintään.
 Sehän kuulostaa reilulta ja ystävälliseltä tempaukselta?
 – Kunnon meininki, kyllä, Ylikangas kuittaa.
 Mikko Ylikangas on kirjoittanut Suomen huumausainehistoriasta teoksessaan Unileipää, kuolonvettä, spiidiä. Hän luennoi yhä sota-ajan lääkkeistä ja huumausaineista, sillä aihe kiinnostaa ihmisiä edelleen. Pekka Nihtinen
 Sota-aikana vastaavia aineita pidettiin ensisijaisesti lääkkeinä. Vaikka tiedettiin, että muun muassa heroiini ja morfiini aiheuttivat myös riippuvuutta, niitä tarvittiin rintamalla sotilaiden avuksi. Heroiinia pidettiin Ylikankaan mukaan jo 1800-luvulla lyömättömänä lääkkeenä esimerkiksi sydänvaivoihin.
 – Lääkintäviranomaiset suosittelivat heroiininkäyttöä koko kansalle täyttä häkää koko 1920-, 30- ja 40-lukujen ajan, Ylikangas toteaa.
 Sodassa heroiinitableteilla lievennettiin muun muassa yskää, joka puhkesi usein  lämpimästä korsusta kylmään pakkaseen ja takaisin rampatessa .
 Ylen Huume-Suomen historia -dokumenttisarjassa kerrotaan, että koska vartiossa oli oltava hiljaa, vartiomiehille annettiin viiden tabletin heroiinipakkaus yskänkohtausten varalta. Ylikankaan mukaan yksi tabletti sisälsi noin viisi milligrammaa heroiinia.
 Onko se paljon vai vähän?
 – Riippuu hieman siitä, miten sitä käytetään, Ylikangas toteaa.
 Keskimäärin yhden pillerin annos vastaa Ylikankaan mukaan kivunlievityksen kannalta muutamaa Aspirin-tablettia. Yksi tabletti ei toisin sanoen tehnyt narkomaania.
 Ongelma on, että väärinkäyttäjät keksivät nopeasti, että heroiinitabletin voi myös murskata ja nuuskata. Siitä oli lyhyt askel aineen liuottamiseen nesteeseen ja suonensisäiseen käyttöön.
 Morfiinia taas käytettiin kivunlievitykseen. Ylikankaan mukaan morfiini oli muutenkin tuohon aikaan Suomen yleisimmin käytetty huumausaine siviilissä, ja morfiiniriippuvuus oli ilmiönä jo tunnettu. Eräs vuonna 1944 Kannaksella haavoittunut veteraani kertoi Ylen Silminnäkijälle vuonna 2012, miten morfiinia saadessa tuntui,  kuinka ruusut kukkivat.
 Väärinkäyttö oli kuitenkin marginaalinen ilmiö, johon oltiin havahduttu lähinnä lääkäripiireissä. Monella rintamalla olleella ei ollut käsitystä siitä, että aineisiin voi jäädä koukkuun, saati edes käyttää päihteenä.
 – Se oli vaarallinen yhtälö. Pitkäaikainen käyttö saattoi hyvin helposti johtaa hyvän olon hakemiseen aineesta ja addiktion syntymiseen, Ylikangas toteaa.
 Pervitiniä käytettiin Ylikankaan mukaan sairaaloissakin. Sen vaarallisuudesta joko ei tiedetty, tai jos tiedettiin, siitä ei juuri piitattu. Lääkeaineen käytön katsottiin olevan hallinnassa.
 – Saattoi käydä niin, että aluksi täysin hallinnassa ollut Pervitinin käyttö sairaalaoloissa alkoi pikkuhiljaa muuttua viihdekäytöksi, Ylikangas sanoo.
 Pohjantähteä kohti pakkasessa
 Seison suksillani Suomen rajaviivalla. Jossakin vaiheessa olen eronnut pojista – vaiko päinvastoin, se ei ole koskaan selvinnyt.
 Mika Koivunen muistaa, että hänen isänsä alkoi kirjoittaa muistelmiaan Pervitin-pitoisesta reissustaan vuonna 1977. Tässä jutussa olevat kursiivilla kirjoitetut lainaukset ovat tuosta tekstistä. Kansa taisteli -lehti oli julistanut kirjoituskilpailun, ja Aimo Koivunen halusi osallistua siihen omilla sotamuistoillaan kauhujen retkestä, jonka Pervitinin kanssa suoritti.
 Pervitiini-partio  -niminen teksti, joka perustuu Koivusen muistikuviin tapahtumista, julkaistiin  seuraavana vuonna . Mika Koivunen muistelee, että isän tarina sijoittui kilpailussa toiseksi.
 Hän kertoo, että hänen isänsä otettua Pervitin-annoksensa olivat partion jäsenet ottaneet tältä konepistoolin lippaat pois. Aimo Koivunen oli käynyt vaaralliseksi ympäristölleen metamfetamiinin vaikutuksen takia. Vaikka hiihtäminen oli ensin sujunut loistavasti, seuraavat vaiheet olivat unohtuneet.
 Kaukopartiomies löysi itsensä Suomen rajalta ilman ruokaa ja asetta.
 Muistelmissaan Koivunen kertoi tajunneensa, että hän oli ottanut itse asiassa koko partion Pervitin-annoksen: kolmekymmentä pilleriä. Hän halusi etsiä partionsa, mutta hiihtämisen aikana Pervitin aiheutti hallusinointia – niinpä oman partionsa tai saksalaisten sijaan Koivunen muisteleekin törmänneensä venäläisiin.
 Alkoi rivakka pakomatka.
 Vielä nyt vanhanakin, kun tulee tämä hiihto mieleeni, oikein puistattaa – miten minä jaksoin, sillä sen menon täytyi olla lujaa!
 Seuraavat päivät Koivunen hiihti pakoon ja yöpyi lumikiepissä.
 – Jossain vaihessa hän oli lämmittänyt vettä lämmittänyt vettä ja syönyt vähän männynkerkkiä, Mika Koivunen kertoo.
 Välillä Koivunen kertoo muistelmissaan nähneensä näkyjä: vanha ystävä saattoi ilmestyä juttelemaan ja kadota jälleen. Hän hiihti yötä myöten jahdaten Pohjantähteä pakkasessa.
 Mika Koivunen kertoo, että hänen isänsä löysi lopulta saksalaisten vartiopaikan. Se osoittautui hylätyksi ja vaaralliseksi.
 Aimo Koivunen astui miinaan.
 Pieni osa veteraaneista jäi huumekoukkuun
 Loukkaantuminen oli joillekin veteraaneille kohtalokasta monessa mielessä. Mikko Ylikankaan mukaan sodan aikana huumekoukkuun jääneet olivat usein niitä, jotka olivat haavoittuneet ja siten päätyneet lääkittäviksi. Monet saivat haavoittuessaan heroiinia tai morfiinia, jotkut isojakin annoksia ja pitkän aikaa.
 Siitä narkomanisoituneet Ylikangas laskisi sotainvalideiksi.
 – Mutta taatusti on myös heitä, jotka tiesivät aineista, ja alkoivat käyttämään niitä sodan aikana päihdetarkoitukseen, siviilissä tai rintamalla, Ylikangas toteaa.
 Narkomaani-veteraanien määrä on arvioitu hyvin pieneksi. Ylikangas viittaa erääseen laskelmaan, jonka mukaan kaikista sodanjälkeisistä huumeidenkäyttäjistä vain 13 prosenttia oli heitä, jotka jäivät riippuvaisiksi aineista saatuaan niitä sotahaavojen hoitoon.
 Sen sijaan lukuja mahdollisesti jo rintamalla päihdekoukkuun jääneistä tai siellä lääkkeitä viihdekäyttäneistä ei ole. Ylikangas toteaakin, että asia kaipaisi lisätutkimusta.
 – Siten voitaisiin saada selkeämpi kuva asian suuruusluokasta, hän toteaa.
 Kuvassa sotilaita mitä ilmeisimmin kaukopartiotouhuissa. Kuva on Aimo Koivusen jäämistöstä.  Mika Koivusen kotialbumi
 "Aloin tarkastella jalkaa, joka oli kovin pahan näköinen: luut törröttivät ja lihakset olivat kuin riivinraudalla revityt."
 Koivusen astuttua miinaan hän päätti kontata lähimpään korsuun. Hän tarttui sen oveen, ja ehti juuri ja juuri raottaa sitä.
 – Koko mökki räjähti, ja isä lensi ovenkappaleen kanssa 20–30 metriä lumihankeen ja upposi sinne, Mika Koivunen toteaa.
 Muistelmissaan Aimo Koivunen kertoo saksalaisten myöhemmin selvittäneen, että korsussa oli ollut 13,4 kilon panos. Sillä ei kuitenkaan ollut suurta merkitystä nyt. Hän jäi makaamaan täysin avuttomana hankeen, vaatteet osittain tuhoutuneina, vailla ruokaa, ammuksia ja kompassia – ja sekaisin Pervitinistä.
 Pillerit kulkeutuvat rintamalta mustaan pörssiin
 Sotiin oli varattu pelkästään Pervitiniä melkoinen määrä. Huume-Suomi-sarjassa esitellyn asiakirjan mukaan lääkintäkenttävarikoille jaettiin jatkosodan alussa 850 000 pilleriä odottamaan käyttöä.
 Niitä kaikkia ei suinkaan pistetty poskeen rintamalla. Mikko Ylikankaan mukaan pillereitä kulkeutui sodan päätyttyä apteekkeihin ja sotilaiden taskuihin.
 Sotien jälkeen Suomessa käytettiin eniten morfiinia ja heroiinia. Ylikangas kertoo, että rintama-apteekeista kotiutettiin sodan jälkeen Helsingin keskuslääkevarastoon miljoonia heroiinitabletteja.
 – Poliisiraporteistakin tiedetään, että niitä kulkeutui myös kaupungille, esimerkiksi apteekeissa työskennelleiden varusmiesten taskuissa, Ylikangas toteaa.
 Huume-Suomen historia -sarjan mukaan lääkintäupseereilta saatettiin rintamalta paluun jälkeen hakea epävirallista korvaushoitoa.
 Myös Pervitinin eli metamfetamiinin käyttö jatkui sotien jälkeen muun muassa mustan pörssin kautta. Määriä on Ylikankaan mukaan vaikea arvioida, sillä kyse on ollut laittomasta toiminnasta. On myös tiedossa, että Helsingin lähiseudun apteekkeihin tehtiin sodan jälkeen  lukuisia murtoja  (Mtv).
 – Apteekeissa oli myynnissä paitsi heroiinia ja kokaiinia, myös amfetamiineja ja metamfetamiineja. Sieltä aineita saatiin liikenteeseen, Ylikangas vahvistaa.
 Hän muistuttaa myös, että Ruotsissa oli ollut jo 1930-luvulta lähtien vakava amfetamiiniongelma. Naapurimaan läheisyys on varmasti vaikuttanut siihen, että tapoja levisi myös Suomeen.
 Pervitin oli kauppanimi, joka säilyi vielä pitkään sodan jälkeenkin. Samalla nimellä myytiin myöhemmin kofeiinin ja särkylääkkeen sekoitusta, ei metamfetamiinia. Turun museokeskus
 Ylikangas totesi jo Huume-Suomen historia -sarjassa, että suomalaissotilaat eivät yksinkertaisesti tienneet Pervitinin liikakäytön vaaroista. Jos he olisivat tienneet, huumetilanne olisi voinut olla sodan jälkeen huomattavasti pahempi.
 Pervitinin käyttöä rintamalla pyrittiinkin valvomaan niin, että sitä käytettäisiin vain tositilanteessa antamaan lisäpotkua. Ylikankaan mukaan sen päihdyttävistä vaikutuksista ei virallisesti puhuttu missään. Hän muistelee, että jopa maininta pillereiden aiheuttamasta krapulamaisesta jälkitilasta  poistettiin puolustusvoimien lääkintäohjeista.  Krapulahan olisi viitannut siihen, että aineesta voi päihtyä.
 Aimo Koivusen poika Mika Koivunen tosin aprikoi, että isä saattoi tietää aineen haitoista. Hän oli ollut rintamalla pitkään, ja kenties siksikin suhtautui lähtökohtaisesti kielteisesti aineeseen.
 Nyt se oli saattanut hänen elämänsä hiuskarvan varaan.
 Kuukkeli pelastaa sotamiehen
 Aimo Koivunen makasi lumikuopassaan loukkaantuneena. Käteen oli jäänyt räjähdyksen voimasta kappale ovea.
 – Hänen toinen kenkänsä oli hajonnut, ja hän repi paidastaan tukon jalkaan, Mika Koivunen kertoo.
 Koivunen sai myös asetettua selkänsä alle kappaleen lautaa tueksi ja säkinrievun suojakseen.
 Ajatuskin lumikuopassa avuttomana makaavasta sotilaasta pistää miettimään, miten kummassa Koivunen jaksoi vielä keskittyä selviytymiseen masentumatta tyystin. Muistelmissaan kaukopartiomies kertookin, että hän mietti kohtaloaan korppien ruokana.
 "... ja suomalainen kaukopartiomies itki – itki niin, että jostakin tunturilta kaiku vastasi. Mutta se helpotti – se särki jonkin patoutuman, joka oli päässyt pesiytymään sisälle."
 Mika Koivunen kertoo, että hänen isänsä viruessa kuopassa kuukkeli laskeutui tutkimaan maassa makaavaa sotilasta. Aimo Koivunen itse mainitsee kuukkelin muistelmissaan Lapin pyhänä lintuna. Se soi kaukopartiomiehelle hetkellisen avun.
 – Isä sai kuukkelin hengiltä sauvallaan, kun oli molemmin käsin sitä lyönyt. Hän söi sen raakana, kun hänellä ei ollut enää puuta millä lämmittää sitä, Mika Koivunen kertoo.
 Aimo Koivunen selvisi sodasta, vaikkakin invalidisoitui käsittämättömän Pervitin-retkensä jälkeen. Mika Koivusen kotialbumi
 Aimo Koivunen kertoo muistelmissaan uneksineensa pelastumisesta ja ruoasta. Kumpaakaan ei kuulunut.
 Lopulta, todennäköisesti päiväkausien kuopassa viettämisen jälkeen, hän havahtui lentokoneen ääneen.
 – Saksalaisten lentokone oli käynyt etsimässä isää. Kun mökki oli räjähtänyt, maa oli isolta alueelta mustaa. Se oli näkynyt kauas, Mika Koivunen kertoo.
 Kun Aimo Koivunen näki lentokoneen, hän iski karvalakkinsa suksisauvan päähän ja heilutti kohti taivasta. Hänet oli viimeinkin havaittu.
 Kesti silti aikansa, ennen kuin partio pääsi Koivusen luo. Alue oli miinoitettu, ja paikalle piti ensin kutsua saksalaiset joukot purkamaan ne, jotta Koivunen päästiin kantamaan pois.
 Vihdoin, lukuisten Pervitin-huuruisten päivien jälkeen, Koivunen saatiin Sallan kenttäsairaalaan. Hän saapui sinne 43-kiloisena, sydän yhä noin kaksisataa kertaa minuutissa hakaten.
 Mitä olisi tapahtunut ilman Pervitiniä?
 Aimo Koivunen kertoo muistelmissaan erkaantuneensa joukoistaan 18. maaliskuuta. Sallan kenttäsairaalaan hän saapui miltei tasan kaksi viikkoa myöhemmin, 1. huhtikuuta 1944.
 Tuona aikana Sallassa oli paikoitellen ollut pakkasta 20–30 astetta. Koivunen kirjoittaa hiihtäneensä kartalta mitattuna noin 400 kilometriä joukosta erkaannuttuaan.
 Aimo Koivunen toden totta voidaan laskea rintamalta selvinneiden joukkoon. Mika Koivunen kertoo, ettei isä vaikuttanut traumatisoituneelta. Vaikka hän invalidisoitui, hän oppi kävelemään loukkaantuneella jalallaan.
 – Isä menetti toisen jalan varpaansa. Ne paleltuivat, Mika Koivunen toteaa.
 Aimo Koivunen ei joutunut enää rintamalle. Jatkosota päättyi  aselepoon syyskuussa 1944  kolmen vuoden taisteluiden jälkeen. Koivunen perusti perheen ja eli Keski-Suomessa elämänsä loppuun saakka.
 Mika Koivusen käsissä on vanhempien hääkuva. Aimo ja hänen vaimonsa Elsa Koivunen päätyivät lopulta Keski-Suomeen asumaan.  Jaana Polamo / Yle
 Nykyään ei vanhoja Pervitinejä enää syötettäisi sotilaille, saati edellisten sotien morfiini- tai heroiinivarastoja. Sotilasapteekin proviisori  Jarkko Kangasmäki  kertoo, että viime sotien aikaisiin valmisteisiin ei tukeuduta.
 Tieto mahdollisten tulevien poikkeustilanteiden varalle varastoiduista lääkkeistä tai piristeistä, tai edes niiden olemassaolosta, on puolestaan turvallisuusluokiteltua tietoa.
 Mika Koivusen perheessä on arveltu, että Pervitin saattoi pelastaa isän elämän. Kenties aine puski elimistön niin ylikierroksille, että kaukopartiomies pysyi hengissä, ja näläntunne ja väsymys tarpeeksi loitolla, kunnes pelastus tuli.
 Toki asiassa on kaksi puolta. Mika Koivunen miettii asiaa vielä hetken ja toteaa naurahtaen:
 – Eihän sitä tiedä, mitä olisi tapahtunut jos hän ei Pervitiniä käyttänyt, mutta... olisiko hän sitten edes joutunut tuohon tilanteeseen?
 Lue lisää:
 Sodasta huumehelvettiin
 Kenraali Ehrnrooth ja Natsi-Saksan ihmepilleri
 Onko mummolassa metamfetamiinia kaapin perällä? – "Ei todellakaan kannata kokeilla"

Aimo Koivunen nielaisi koko partion Pervitin-pillerit, hiihti miinaan ja pelastui jatkosodasta – mutta osasta sotaveteraaneja tuli lääkenarkomaaneja


Summary: Isis-leirin suomalaisten pelastusoperaatiossa ei ole kyse yksinomaan lasten pelastamisesta, sanoo kansliapäällikkö Kirsi Varhila.

Julkisuudessa on puitu kuluneella viikolla niin sanottua "operaatio Korpea", eli ulkoministeriön luotsaamaa operaatiota, jonka tavoitteena on al-Holin leirillä olevien suomalaisten toimittaminen Suomeen turvaan.
 Ilta-sanomien mukaan operaatiossa on ollut kyse nimenomaan  leirillä olevien lasten pelastamisesta , ilman lasten vanhempia. Ulkoministeri  Pekka Haavisto  totesi maanantaina, että tällaista operaatiota ei ole suunniteltu.
 Myös sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila  kiistää asian. Hänen mukaansa suunnitellussa pelastusoperaatiossa on varauduttu eri tilanteisiin, kuten orvoiksi jääneiden lasten, tai kokonaisten perhekuntien hakemiseen turvaan.
 – Varautumisessa ja valmistautumisessa on ajateltu sekä lapsia, että heidän vanhempiaan.
 Ministeriöiden virkamiehet ovat neuvotelleet asiasta pitkin vuotta ja laatineet suunnitelmia eri tilanteiden varalta. Käytännössä on valmistauduttu ensisijaisesti siihen, että al-Holin leirin olot huonontuvat, minkä seurauksena pakolaiset poistuvat leiriltä, mikä mahdollistaisi heidän toimittamisensa Suomeen.
 Kyse ei ole ollut pelkästä neuvottelusta. Ylen tietojen mukaan ulkoministeriö on sijoittanut kaksi virkamiestä valmiuteen Irakin pohjoisosassa olevaan Erbilin kaupunkiin valmistautumaan suomalaisten tuloon. Lisäksi ulkoministeriö on nimennyt erillisen virkamiehen valmistelemaan al-Holin leiriin liittyviä asioita.
 Operaatio, jossa suomalaiset virkamiehet matkaisivat al-Holin leirille hakemaan pelkkiä lapsia, on Ylen tietojen mukaan suunnitelluista skenaarioista epätodennäköisin.
 Tähän on ainakin kaksi syytä: lasten erottaminen vanhemmistaan ilman viranomaisyhteistyössä tehtyjä lainmukaisia huostaanottopäätöksiä on lastensuojelulain vastaista. Toinen syy on se, että  alueella toimiva kurdihallinto ei salli  Suomen erottavan lapsia äideistään.
 Lapsia vanhempineen ei kuitenkaan voi tuoda Suomeen ilman valtioneuvoston päätöstä, Varhila sanoo.
 – Asia vaatii valtioneuvoston päätöksen, mutta asiasta on valtioneuvoston tasolla ilmeisesti vain keskusteltu. Vastuu operaatiosta on yksittäiselle virkamiehelle virkavastuulla aivan liian suuri.
 Tämänhetkinen toimitusministeristö ei päätöstä voi tehdä, koska toimitusministeristö ei tee uusia poliittisia avauksia.
 Päätöksellä on kiire, sillä al-Holin leirin turvallisuustilanne  on huonontunut . Kurdien paikallishallinnon mukaan sen resurssit eivät riitä takaamaan suuren leirin turvallisuutta, ja on sen vuoksi patistanut ulkomaita ottamaan kansalaisensa leiriltä.
 Lue aiheesta lisää:
 Ulkoministeri Haavisto: Pyysin anteeksi konsulipäällikkö Pasi Tuomiselta, hän on tervetullut jatkamaan tehtävässään
 Kokoomus jättää kirjallisen kysymyksen ulkoministeri Haaviston toiminnasta al-Hol-kysymyksessä
 Eduskunnan ulkoasiainvaliokunta äänesti – enemmistö tuki ulkoministeri Haavistoa al-Holin leiriä koskevissa asioissa

Al-Holin operaatio vaatii valtioneuvoston päätöksen, sanoo soteministeriön kansliapäällikkö: "Vastuu on yksittäiselle virkamiehelle liian suuri"


Summary: Puolustusliiton 70-vuotistaipaleen juhlinta tuntui jäävän lehdistön kautta käydyn kinastelun ja tölväisyjen varjoon.

LONTOO  “Aivokuollut” Nato kokoontui Lontooseen lyhyeen tapaamiseen juhlistaakseen 70-vuotispäiväänsä.
 Toisen maailmansodan jälkimainingeissa perustettu Pohjois-Atlantin puolustusliitto toimi alun perin Ranskan ja Britannian välisenä puolustusliittona mahdollista Neuvostoliiton tai Saksan aggressiota vastaan.
 Ajan ja poliittisen ilmapiirin muuttuessa kylmäksi sodaksi puolustusliitto laajentui nopeasti kattamaan niin läntisen Euroopan kuin Pohjois-Amerikankin ja näin syntyi Nato huhtikuussa 1949.
 “Kaikki yhden ja yksi kaikkien puolesta” on Naton olemassaolon peruspilari. 70 vuoden aikana sen merkitys muuttui ja lopulta siitä tuli globaalia toimintaa romahtavissa valtioissa.
 Viime vuosikymmenten uudet uhat , erityisesti puolustusliiton jäsenvaltioihin kohdistuneet terrori-iskut ovat ajaneet Naton perustehtävänsä ääreen, mutta sen todellinen uhka tulee sisältäpäin.
 Vuorokauden mittainen juhlallinen tapaaminen muuttui nopeasti keskinäiseksi kinasteluksi ja jopa loukkausten heitoksi.
 Henkinen lähtöasetelma oli huono jo alusta alkaen. Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  kuukauden takainen syytös “aivokuolleesta” Natosta oli selvästi loukannut liittolaisia. Turkin hyökkäys Koillis-Syyriaan ei yhtäkkiä ollutkaan enää niin paha asia.
 Päinvastoin jäsenmaat asettuivat tukemaan Turkkia ja sen taistelu terrorismia vastaan sekä kamppailu pakolaistulvan kanssa saivat kiitosta. Tuloksena presidentti  Recep Tayyip   Erdoğan  perääntyi vastustamasta Nato-joukkojen sijoittamista Itä-Eurooppaan, vaikka kurdien sissijärjestöä YPG:ta ei listattukaan terroristijärjestöksi niin kuin Erdoğan on vaatinut.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  oli tietysti juhlan seuratuin vieras.
 Vaikka Saksan liittokansleri  Angela Merkel  on selvästi sanonut, että Yhdysvallat on hyvä ja tärkeä liittolainen ja irtisanoutui Macronin arvostelusta puolustusliittoa kohtaan, oli Trump eri raiteella.
 Trump ei hyväksy sitä , että Euroopan rikkain valtio saavuttaa asetetun rahoitusvastuun, joka on kaksi prosenttia bkt:stä vasta noin vuonna 2030. Niinpä hän puhui tapojensa mukaisesti seurauksista.
 Niiden arvellaan olevan korotettuja tulleja, jos neuvottelut eivät etene. Macronia Trump sivalsi sanomalla, että Ranska tarvitsee kaikista eniten Natoa.
 Rikka rakkaudessa on myös Pohjois-Amerikan mantereella. Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  vinoili videotallenteella Buckinghamin palatsissa Trumpin kustannuksella seuralaisinaan pääministeri ja kokouksen isäntä  Boris Johnson , presidentti Macron, Hollannin pääministeri  Mark Rutte  ja prinsessa  Anne .
 Trudeau nauratti muita kertomalla, että hänkin myöhästyi kuningattaren vastaanotolta 40 minuuttia, koska Trump päätti ad hoc -lehdistötilaisuudesta kahdenkeskisen tapaamisen jälkeen. Yhteisessä pressitapaamisessa Trump antoi takaisin ja kutsui Trudeauta kaksinaamaiseksi – ja heti perään hyväksi ystäväksi.
 Britannian lähestyvien parlamenttivaalien  takia Johnsonilla ja Trumpilla ei ollut yhteistä lehdistötilaisuutta. Pääministerin avustajakunnasta kerrottiin, että Trumpin ei toivota ottavan kantaa vaalikampanjaan.
 Konservatiivit johtavat mielipidemittauksissa, mutta työväenpuolue huohottaa äänekkäästi niskaan. Työväenpuolue pitää yllä Trumpin hallintoon liittyvää uhkakuvaa kansallisen terveydenhuollon alasajosta, jos maat solmivat vapaakauppasopimuksen Britannian EU-eron jälkeen.
 Buckinghamin palatsin alueen ulkopuolella olikin lukuisia äänekkäitä mielenosoituksia Trumpia ja Johnsonia vastaan. Trump ei tietenkään ollut hiljaa vaan antoi tukensa Brexitille ja Johnsonille.
 Lyhyessä juhlakokouksessa  ei ollut tarkoituskaan tehdä merkittäviä päätöksiä, vaan juhlistaa puolustusliiton 70-vuotista taivalta ja sen saavutuksia. Kaikki se jäi riitelyjen ja nokittelun varjoon, jota käytiin sumeilematta lehdistön välityksellä julkisesti.
 Kokouksesta ei voinut kenellekään jäädä sellaista mielikuvaa, että kaikki on perheessä hyvin tai liitto olisi niin vahva kuin se väittää olevansa. Presidentti Trump perui lehdistötilaisuutensa ja poistui vain kolmetuntisen kokouksen jälkeen merijalkaväensotilaiden saattamana helikopteriinsa.
 Pääministeri Johnson sen sijaan tietenkin piti päätöslehdistötapaamisensa, ja kehui kokouksen ja puolustusliiton yhtenäisyyden maasta taivaaseen. Ja lopuksi huikkasi vielä, että vaalikentillä nähdään!
 Lue lisää:
 Trump perui tiedotustilaisuuden Nato-kokouksesta – vastasi videojupakkaan kutsumalla Trudeauta kaksinaamaiseksi

Analyysi: Onko Nato niin vahva kuin se väittää olevansa?


Summary: Näyttelijä Emmi Parviainen on näytellyt Kansallisteatterissa seitsemän vuoden aikana neljä suurta Tšehov-roolia.

Tunnetun näyttelijäsuvun perillinen  Emmi Parviainen  ei ollut aluksi ollenkaan vakuuttunut siitä, että haluaa näyttelijäksi. Nuorena Parviainen oli tosin vaikuttunut  Reko Lundanin  teoksista Kom-teatterissa, mutta ala alkoi todella kiinnostaa vasta ensimmäisellä hakukerralla Teatterikorkeakouluun.
 – Olin pohtinut pitkään, että haenko sinne ja haluanko näyttelijäksi. En päässyt silloin kokeissa mitenkään pitkälle, mutta siellä tuli sellainen tunne, että tätä voisin ymmärtää ja osata. Vuoden päästä pääsin sitten sisälle.
 Neljän suuren klassikkonäytelmän Tšehov-putki
 Heti valmistuttuaan teatteritaiteen maisteriksi Parviaisella alkoi muiden töiden ohessa harvinaisen tiivis  Anton Tšehovin  klassikkonäytelmien putki. Hän on ollut Suomen Kansallisteatterin kaikissa suurissa Tšehov-tuotannoissa viimeisen seitsemän vuoden aikana. Ensin  Kirsikkapuisto , sitten  Vanja-eno ,  Kolme sisarta  ja parhaillaankin esitettävä  Lokki .
 – Minulle Tšehov jotenkin resonoi. Minä olen varmaan oppinut paljon näyttelemään tekemällä Tšehovin näytelmien rooleja. Niitä voi lähestyä niin miljoonasta kulmasta. Jotain niissä klassikoissa on – se tarina on kaikilla tiedossa, ja kaikilla on siitä joku käsitys, ja minua se kiehtoo aina.
 Tšehovinsa tunteva Parviainen löytää henkilöhahmoista jotakin yhteistä, koskettavaa ja slaavilaista.
 – Se saamattomuus on tosi liikuttavaa – ja toive jostakin. Se, että täytyy uurastaa ja tehdä töitä muiden eteen, ja vain elää ja selvitä tästäkin. Ja niinhän se on, että mikä se Moskova kenellekin on. Siinä Tšehov jotain ikiaikaista, ja näyttelijälle se on tosi ihanaa, koska sitä voi lähestyä mitä kautta hyvänsä.
 Ehdolla parhaaksi naisnäyttelijäksi
 Emmi Parviainen on tämän vuoden  Kultainen Venla  -ehdokkaana parhaan naisnäyttelijän sarjassa pääroolistaan tv-sarjassa Nyrkki.
 Katso Emmi Parviaisen koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa Yle Areenassa:

Monet Tšehov-roolit näytellyt Emmi Parviainen kiteyttää Tšehovin hahmojen kiehtovuuden: "Se saamattomuus on tosi liikuttavaa"


Summary: Napa-alueiden lämpeneminen on nopeampaa kuin muualla maapallolla, mutta seuraukset eivät jää pohjoiseen.

Uusi tutkimus valottaa sitä, miten maapallon napa-alueet lämpenevät ilmastonmuutoksen seurauksena ja mitä siitä seuraa. Kansainväliseen monitieteiseen tutkimukseen osallistui 15 henkilöä ympäri maailmaa, muun muassa Lapin yliopiston Arktisesta keskuksesta.
 Tutkimuksen mukaan maapallon pohjoinen napa-alue on lämmennyt huomattavasti nopeammin kuin muut alueet maapallolla. Pelkästään tällä vuosikymmenellä Arktiksen keskilämpötila on noussut 0,75 astetta, kun koko maapallo on tarvinnut suurin piirtein samansuuruiseen lämpenemiseen yli 130 vuotta.
 Kansainvälisessä ilmastonmuutoskeskustelussa usein pidetään merkittävänä rajana sitä, jos maapallon keskilämpötila nousee kaksi astetta esiteolliseen aikaan verrattuna. Arktisilla alueilla kahden asteen noususta voidaan puhua jo nyt, sanoo Kalifornian yliopiston professori  Eric Post  tutkimusryhmän tiedotteessa.
 – Arktisella alueella kahden asteen nousu on jo nyt todellisuutta muutaman kuukauden ajan vuodessa. Koko vuoden keskiarvo voi saavuttaa kahden asteen rajan jo 25 vuotta ennen muuta maailmaa.
 Koko maapallolla kahden asteen rajan odotetaan rikkoutuvan 40 vuoden päästä, mutta aikatauluun liittyy paljon muuttuvia tekijöitä ja epävarmuuksia. Professori Postin ennusteen mukaan kahden asteen raja saavutettaisiin pohjoisilla napa-alueilla vastaavasti vuonna 2035.
 Erityisen voimakkaasti lämpeneminen näkyy ilman lämpötilassa. Kuvaajassa vertaillaan 70. leveyspiirin pohjoispuolelta kahden metrin korkeudesta mitatun lämpötilan vuosikeskiarvoa koko mittausjakson keskiarvoon. 1960-luvulla oltiin noin asteen verran mittausjakson keskiarvon alapuolella, viime vuosina on oltu parisen astetta keskiarvon yläpuolella.
 Lämpeneminen vaikuttaa jo nyt pohjoisessa
 Ilmaston lämpeneminen vaikuttaa laajasti Arktiksen ja Antarktiksen luontoon, perinteisiin elinkeinoihin, tundran kasvillisuuteen ja metaanipäästöihin, sanoo Lapin yliopiston Arktisen keskuksen tutkimusprofessori  Bruce Forbes  tiedotteessa.
 – Muutos näkyy jo arktisella alueella. Esimerkiksi äärimmäiset vaihtelut talvisäässä ovat aiheuttaneet valtavia porokuolemia Venäjällä, kun jäätynyt lumipeite on estänyt poroilta ravinnon saannin. Porojen joukkokuolemia on aiheuttanut lisäksi ikiroudasta vapautunut pernarutto.
 Tutkimuksen tekijät sanovat, että ilmaston lämpeneminen vaikuttaa myös polaarialueiden ulkopuolella. Mannerten jääpeitteiden sulaminen nostaa meriveden pintaa. Lisäksi äärimmäisiin sääilmiöihin liittyvät riskit, kuten tappavat lämpöaallot ja metsäpalot, lisääntyvät erityisesti pohjoisella pallonpuoliskolla.
 – Se, mikä tapahtuu Arktiksella, vaikuttaa myös muuhun maailmaan. Arktiksen voimakas lämpeneminen ja jään sulaminen vaikuttavat ilmakehän suihkuvirtauksiin tavoilla, jotka aiheuttavat pitkäkestoisempia ja vahingollisempia sään ääri-ilmiöitä, sanoo Pennsylvanian osavaltionyliopiston professori  Michael Mann  tutkimusryhmän tiedotteessa.
 Tutkimustulokset julkaistiin keskiviikkona Science Advances -tiedejulkaisussa.
 Lue lisää:
 Merijään häviäminen uhkaa nenetsien paimentolaiskulttuuria - viidesosa poroista nääntyi nälkään  (2016)
 Tundra muuttuu kun lämpenee - ilmasto lämpenee kun tundra muuttuu  (2015)

Tuore tutkimus paljastaa: arktinen alue on lämmennyt pari astetta jo nyt – aiheuttaa sään ääri-ilmiöitä ja porojen joukkokuolemia


Summary: Haavisto sanoi jälleen, että ei ole ollut suunnitelmaa tuoda suomalaislapsia al-Holin leiriltä Syyriasta Suomeen ilman äitejään.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) sanoi Ylen A-studion haastattelussa, että hän on pyytänyt anteeksi konsulipäällikkö  Pasi Tuomiselta.
 Haaviston mukaan Tuominen on halutessaan tervetullut jatkamaan tehtävässään.  Ilta-Sanomat  on kirjoittanut, että Haavisto on syrjäyttänyt Tuomisen tehtävistään, koska tämä ei suostunut toteuttamaan operaatiota, jossa suomalaislapsia olisi kotiutettu Syyriasta ilman äitejään.
 Haavisto sanoi, että suunnitelmaa tuoda vain suomalaislapsia al-Holin leiriltä Syyriasta Suomeen ei ole ollut ja kyseessä on uutisankka.
 Ilta-Sanomat julkisti  keskiviikkona ulkoministeriön sisällä lähetetyn Tuomisen sähköpostin, jossa tämä näki ongelmalliseksi, että ministerin kanslia "vyöryttää" virkamiesten tehtäväksi toimenpidettä, jolla autettaisiin lähtökohtaisesti vain lapsia.
 Sähköpostissa Tuominen varoittaa, että päätöksen tekevää virkamiestä uhkaa pitkä vankilatuomio.
 Haavisto kertoi, että ministeriössä keskusteltiin vielä kesällä mahdollisuutta auttaa erityisesti leirillä olevia lapsia. Pian kuitenkin havaittiin, ettei lapsia voi syyrialaisviranomaisten näkemyksen vuoksi tuoda Syyriasta erikseen Suomeen.
 Al-Hol-asiaa käsittelemään nimitettiin erityinen virkamies, jonka toimenkuvaa on käsitelty koko hallituksen iltakoulussa lokakuun lopussa, Haavisto kertoo.
 – Tämä Pasi Tuomisen meili on tätä edeltävältä ajalta, Haavisto sanoi.
 Haavisto keskusteli Tuomisen kanssa
 Konsulipäällikkö Pasi Tuominen ei ole kommentoinut tilannetta julkisuudessa. Haavisto kertoo keskustelleensa Tuomisen kanssa tänään puolitoista tuntia.
 – Pyysin tietysti anteeksi, kun tässä on ollut monessa kohdassa rikkinäinen puhelin. Samalla kuulin, että hänellä ei ole mitään tämän nykyisen henkilön tointa ja tehtävänkuvaa vastaan. Ei ole mitään ristiriitaa siellä konsuliosastolla näiden toimenpiteiden ja hänen työnsä välillä. Sanoin, että hän on ilman muuta tervetullut jatkamaan tehtävässään, jos hän niin haluaa.
 Haavisto ei myönnä, että olisi syrjäyttänyt Tuomisen al-Holiin liittyvän erimielisyyden vuoksi.
 – Hän on ollut tehtävässään tähän asti ja tottakai, jos samalla osastolla on hyvin monia, ristiriitaisia käsityksiä tehtävistä se on aina hallinnossa vaikeaa. Tottakai on sitten katsottu, onko jotain muita mieluisia tehtäviä.
 – Mutta nyt tämän kuultuani tänään - olemme nyt pari viikkoa yrittäneet tapaamista järjestää - niin hän on hyvin tervetullut. Hän on hyvin pätevä virkamies ja on tottakai tervetullut jatkamaan tässä konsulipäällikön tehtävässä.
 Haavisto perusteli aikaisempia pohdintoja nimenomaan lapsiin kohdistuvista toimenpiteistä  oikeuskanslerin lokakuussa antamalla  linjauksella. Sen mukaan perus- ja ihmisoikeudet puoltavat sitä, että hallitus pyrkisi kotiuttamaan ainakin lapset.
 Juttua korjattu klo 23.49: Haavisto keskusteli Tuomisen kanssa kasvotusten, ei puhelimessa, kuten jutussa aiemmin kirjoitettiin.
 Lue aiheesta lisää:
 Al-Holin operaatio vaatii valtioneuvoston päätöksen, sanoo soteministeriön kansliapäällikkö: "Vastuu on yksittäiselle virkamiehelle liian suuri"
 Kokoomus jättää kirjallisen kysymyksen ulkoministeri Haaviston toiminnasta al-Hol-kysymyksessä
 Eduskunnan ulkoasiainvaliokunta äänesti – enemmistö tuki ulkoministeri Haavistoa al-Holin leiriä koskevissa asioissa

Ulkoministeri Haavisto: Pyysin anteeksi konsulipäällikkö Pasi Tuomiselta, hän on tervetullut jatkamaan tehtävässään


Summary: Miehet myönsivät syyllisyytensä ja saivat 16 vuoden tuomion 20 vuoden sijaan.

Eteläisessä Afrikassa Mosambikissa miesjoukko on tuomittu laittomasta salametsästyksestä kansallispuistossa 16 vuodeksi vankilaan.
 Miehet olivat niiden 12 salametsästäjäksi epäillyn joukossa, jotka pidätettiin kesäkuussa Gorongosan kansallispuistossa operaatiossa Sofalan maakunnassa Keski-Mosambikissa.
 Oikeus tuomitsi miehistä 10, yksi oli kuollut pidätyksen aikana ja yksi oli kadonnut sen jälkeen kun hänet vapautettiin takuita vastaan.
 Tuomarin mukaan miehet olivat toimineen vastoin Mosambikin hallinnon yritystä suojella luontoa.
 – Puisto on tämän suojelutyön keuhkot, näiden ihmisten toiminta on järjestäytynyttä rikkollisuutta, sanoin tuomari  Martinho Muchiguere .
 16 vuoden lisäksi tuomitut joutuvat maksamaan viisi prosenttia korvauksia kolmen kuukauden minimituloistaan.
 Miehet tunnustivat syyllisyytensä, joten tuomiota alennettiin neljällä vuodella.
 Kaakkois-Afrikan maa on yrittämnyt elvyttää luontoaan 1970-luvulta 90-luvulle kestäneen sisällisodan jälkeen. Sodassa kuoli arviolta miljoona ihmistä.
 Vaikka Mosambikiin ovat sodan jälkeen palannut eläimiä, niiden suurin uhka ovat edelleen salametsästäjät.

Mosambikissa 10 salametsästäjää sai vankilatuomion


Summary: Esimerkiksi kierrätyksen on ennakoitu näkyvän Linnan juhlamuodissa. Päivitämme tätä juttua koko illan ajan.

Parhaillaan käynnissä olevista  Linnan juhlista on kasvanut sadan vuoden aikana maan arvokkain iltapukujuhla . Tässä artikkelissa seuraamme, miltä juhlamuoti tänä vuonna näyttää ja kuka Linnassa yllättää. Päivitämme juttua koko illan ajan ja täydennämme sitä muun muassa muotiasiantuntijan analyysilla.
 Helmiä, höyheniä ja kantaaottavuutta – muun muassa tällaisia yksityiskohtia ja trendejä  Helsingin Sanomien  haastattelemat muodin asiantuntijat odottavat näkevänsä tänä iltana Linnan juhlissa.
 Ja värejä. Näin sanovat Linnan juhlien kommentaattori, muotitoimittaja  Sami Sykkö  sekä muotiasiantuntija, kirjailija  Mirva Saukkola .
 Tästä saatiin esimakua illan aluksi presidentin puolison  Jenni Haukion  fuksianpunaisessa puvussa.
 Presidentin puoliso Jenni Haukio. Yle
 Haukion asu oli sama kuin vuonna 2015.
 Tästä voit lukea tarkemmin Jenni Haukion puvuista Linnan juhlissa.
 Sami Sykkö ennakoi tällä viikolla Ylen  Kulttuuriykkösessä , että väriloiston lisäksi vastaanotolla nähtäisiin esimerkiksi juuri kierrätysmuotia.
 Sykön mukaan kierrätys oli iso teema viime vuonna ja tänä vuonna se vain jatkuu.
 Lue Linnan juhlamuodin historiasta:   Miten tässä näin kävi? Linnan juhlamuoti onkin yhä hillitympää – 32 kuvaa kertoo, millaiseen suuntaan se on menossa
 Suomen jalkapallomaajoukkueen kapteeni Tim Sparv ja kumppani Jitka Novackova. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Entinen telinevoimistelija Jari Mönkkönen yhdessä vaimonsa Sanna Mönkkösen kanssa. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Pääset myös itse äänestämään tämän vuoden suosikkipukujasi Yle.fi-sovelluksessa illan aikana. Voit ladata Yle.fi-applikaation puhelimesi sovelluskaupasta.
 Äänestys alkaa kello 20.15 ja on käynnissä kello 23.30 asti. Kerromme tuloksen illan päätteeksi nettisivuillamme.
 Lue lisää:   Kenellä on Linnan juhlien upein puku? Äänestä suosikkiasi Yle.fi-sovelluksessa
 Jääkiekkoilija Jenni Hiirikoski. Markku Ulander / Lehtikuva
 Myös kantaaottavuutta on näkynyt Linnassa kiihtyvään tahtiin viime vuosina.
 Lähiöiden nimiä puvun selässä. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Työeläkevakuuttajien toimitusjohtaja Suvi-Anne Siimes tuli tällaisissa kengissä Linnaan. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Miten ilta muuten sujuu? Tässä artikkelissa seuraamme itsenäisyyspäivän kulkua hetki hetkeltä.
 Lue seuraavaksi:
 Muistatko vielä suomalaiset hurmanneen Hannes Hynösen? Veteraanit ovat järjestäneet Linnan juhlien koskettavimmat hetket
 Katsotko Linnan juhlat vuodesta toiseen? Kokosimme 100 vuotta täyttävän vastaanoton historiasta 10 pointtia, joita et tiennyt
 Miten selviytyisit Linnan juhlista? Testaa reaktiosi pelaamalla, kerää pisteitä ja ansaitse mitali

Millaista muoti tänä vuonna on: kuka yllättää ja miten? Katso tästä kuvakooste Linnan upeimmista ja puhutuimmista puvuista


Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  kommentoi Ylen haastattelussa hallituskriisiä. Presidentin mukaan tilannetta ei kannata säikähtää.
 – Onhan tässä aikalailla vauhtia ollut, mutta ei sitä pidä säikähtää. On meillä ennenkin hallituksia vaihtunut. Voipi käydä niin, että kun vähän ollaan huolestuneita, niin siitä ryhdistäydytään eteenpäin, presidentti Niinistö sanoo.
 Tasavallan presidentin juhlavastaanoton eli Linnan juhlien teemana on tänä vuonna tieto ja yhteiskunnallinen keskustelu. Rouva Haukion mukaan luotettava tieto ja tieteellisen tiedon asema on Suomessa vakaa, mutta sitä haastetaan alati.
 – Siinä meiltä kaikilta vaaditaan erityistä tarkkaavaisuutta ja medialukutaitoa ihan varhaislapsuudesta lähtien, rouva Haukio sanoi.
 Lue seuraavaksi:
 Voit seurata tässä artikkelissa Itsenäisyyspäivän juhlintaa hetki hetkeltä
 Katsotko Linnan juhlat vuodesta toiseen? Kokosimme 100 vuotta täyttävän vastaanoton historiasta 10 pointtia, joita et tiennyt

Presidentti Niinistö hallituskriisistä Ylen haastattelussa: "Aikalailla vauhtia ollut, mutta ei sitä pidä säikähtää"


Summary: Viranomaisten mukaan ampujan lisäksi yksi ihminen on kuollut.

Yhdysvaltain laivastotukikohdassa Floridan Pensacolassa on tapahtunut ampumavälikohtaus. Laivaston mukaan ammuskelussa on kuollut yksi ihminen. Mediatietojen mukaan useita ihmisiä on haavoittunut.
 Viranomaisten mukaan ampuja on kuollut. Tapahtuneen yksítyiskohdista ei ole toistaiseksi tietoa.
 Kyseessä on jo toinen ampumavälikohtaus Yhdysvaltain laivastotukikohdassa tällä viikolla. Keskiviikkona laivastotukikohdassa Havaijin Pearl Harborissa sotilas ampui kaksi ihmistä ja itsensä.

Ampumavälikohtaus laivastotukikohdassa Floridassa – jo toinen tapaus Yhdysvalloissa tällä viikolla


Summary: Helsingissä marssii tänään äärioikeistoa ja heidän vastustajiaan.

Helsingissä järjestetään itsenäisyyspäivänä useita mielenosoituksia ja kulkueita. Seuraamme hetki hetkeltä  Helsinki ilman natseja  -mielenilmauksen,  Soldiers of Odin  -kulkueen sekä  612-soihtukulkueen  etenemistä.
 Katupartioistaan tunnetun Soldiers of Odin -järjestön kulkue kokoontuu Kansalaistorille noin kello 16.
 Äärioikeistoa vastustava Helsinki ilman natseja -mielenilmaus lähtee liikkeelle Narinkkatorilta noin kello 17.30.
 Aiempina vuosina äärioikeistolaiseksi profiloitunut 612-soihtukulkue lähtee liikkeelle Töölöntorilta noin kello 19.

Poliisi: Uusnatseja saapunut Ruotsista äärioikeiston marsseille – Yle seuraa hetki hetkeltä itsenäisyyspäivän mielenosoituksia


Summary: Hietalan iltapuvun valmisti kokenut jyväskyläläinen pukusuunnittelija Iina Naumanen.

Vuoden luokanopettajaksi  tänä vuonna valittu jyväskyläläinen  Satu Hietala  sai lokakuun lopulla kutsun Linnan juhliin. Kutsu saapui Hietalan työpaikalle.
 Hietala opettaa Jyväskylän Huhtasuon yhtenäiskoulun 6. luokkaa.
 – Oppilaat alkoivat kysellä, että millainen juhlapuku minulla on. Kerrottuani, ettei vielä minkäänlaista, oppilaat sanoivat, että he voisivat piirtää pukuehdotuksia, kertoo Hietala.
 Jyväskyläläisen Huhtasuon yhtenäiskoulun 6. luokkalaiset piirsivät opettajalle juhlapuvun malleja.  Jarkko Riikonen / Yle
 Hietala sai lisäksi muilta opettajilta vinkkejä Linnan juhliin valmistautumiseen.
 – Ompelijaan pitää ottaa heti yhteyttä.
 Kun Hietala tapasi pukusuunnittelija  Iina Naumasen  tämän Ateljéessa, laitettiin oppilaiden piirrokset pöydälle.
 – Aloimme Iinan kanssa katselemaan, minkälaisia ideoita tulee oppilaiden piirroksista. Sininen väri pompsahti esiin ensimmäisenä ja niin minulle tuli sininen mekko, nauraa Hietala.
 Satu Hietala ja pukusuunnittelija Iina Naumanen sovittavat Linnan juhlien iltapukua. Jarkko Riikonen / Yle
 Hietalan mukaan juhlapuvussa on hänen omia ideoitaan ja lisäksi ehdotuksia kaikista oppilaiden piirroksista.
 – Jokainen oppilas voi löytää juhlapuvusta omia ideoitaan, sanoo Hietala.
 Satu Hietala halusi, että puvussa näkyy opettajuus. Jarkko Riikonen / Yle
 Pukusuunnittelijalle ensimmäinen lasten piirroksista muokattu puku
 Jyväskyläläinen pukusuunnittelija Iina Naumanen on tehnyt juhlapukuja koko uransa ajan. Lasten piirrosten pohjalta suunniteltu iltapuku oli hänelle uusi kokemus.
 – Tämä on todella ensimmäinen kerta 20-vuotisen urani aikana, että luonnoksina ovat lasten piirrokset. Lapsilta tuli todella upeita piirroksia, he ovat taitavia suunnittelijoita, Naumanen kiittelee.
 Naumanen suunnitteli ja valmisti tänä vuonna kaikkiaan kymmenen iltapukua Presidentinlinnan itsenäisyysjuhlaan.
 – Olen yleensä tehnyt korkeintaan neljä juhlapukua vuosittain Linnan juhliin, mutta tänä vuonna pukuja on poikkeuksellisen monta.
 Kutstut Linnan juhliin tulivat tänä vuonna noin pari viikkoa tavallista aiemmin. Aikaistaminen auttoi myös Naumasta iltapukujen suunnittelussa ja ompelussa.
 Satu Hietalan juhlapukua sovitettiin runsas viikko ennen itsenäisyyspäivän juhlaa. Jarkko Riikonen / Yle
 – Osan tilaustöistä sain jo alkusyksystä, mikä auttoi pukujen aikataulutuksessa. Muuten olisi tullut kiire valmistaa kymmenen pukua muutamassa viikossa, hän kertoo.
 Naisten juhlapuvun suosituimmaksi väriksi Linnan juhlissa Naumanen arvioi vihreän.
 – Iltapuvuissa on tänä syksynä selkeät linjat. Suosituin materiaali on silkki, jota on myös lähes kaikissa minun valmistamissani puvuissa, hän sanoo.
 Lue myös:   Skandaali! Turkiskoru, ronski kaula-aukko, tennarit ja läpinäkyviä kankaita – Linnan juhlat ovat muodin näyttämö, jossa flopeilta ei ole vältytty

Vuoden luokanopettaja Satu Hietala juhlii itsenäisyyspäivää Presidentinlinnassa oppilaidensa luonnostelemaassa iltapuvussa


Summary: Itsenäisyyspäivän paraatin ohimarssissa nähdään harvinainen 30 ratsukon osasto, joka on suurin sitten viime sotien.

Ylen paraatilähetykset Tampereella 6.12. järjestettävää itsenäisyyspäivän valtakunnallista paraatia voi seurata suorana Ylen kanavilta. Paraatikatselmus : Suorat lähetykset  Yle Areenassa  ja Radio Suomessa kello 11.55 alkaen. Ohimarssi : Suorat lähetykset TV1:ssä,  Yle Areenassa  ja Radio Suomessa kello 12.55 alkaen. Koostelähetys : TV1:ssä ja  Yle Areenassa  kello 17.10 alkaen.
 Itsenäisyyspäivän valtakunnallinen paraati huipentuu kello 13 alkavaan ohimarssiin. Panssariprikaatin Tampereella järjestämässä paraatissa marssii noin tuhat henkilöä, mukana on runsaasti panssarikalustoa, perinteiset ylilennot ja erikoisuutena suuri ratsuosasto.
 Paraatin moottoroidussa osassa esitellään Panssariprikaatin, Porin prikaatin ja Karjalan prikaatin iskuvoimaisinta kalustoa: mm. Leopard 2A6 -taistelupanssarivaunuja ja "Moukarinakin" tunnettu K9 Thunder -panssarihaupitsi.
 Sateinen sää supistanee ylilentoja
 Ohimarssin ylilentoihin osallistuu säävarauksella neljä ilma-alusta. Ilmavoimista mukana on kaksi F/A-18 Hornet -hävittäjää, jotka tekevät ylilennon 300 metrin korkeudella 600 kilometrin tuntinopeudella. Maavoimien ylilentoon osallistuu puolestaan kaksi NH90-kuljetushelikopteria. Lentosuunnitelmassa alun perin olleet Hawkit ja MD500-helikopterit jäävät sen sijaan tällä tietoa sateisen sään takia maahan.
 Todellisia hevosvoimia on luvassa vielä ohimarssin lopussa, kun 30 hevosen ratsuosasto tuo harvinaisen lisän marssijoukkoihin. Puolustusvoimien mukaan paraatin ratsukkokokoonpano on suurin sitten viime sotien. Tampereen seudun ratsuväen killan asettamassa ratsuosastossa on pääasiassa suomenhevosia.
 Ohimarssin Tampereen valtatiellä ottaa vastaan Puolustusvoimien sotatalouspäällikkö  Timo Rotonen  seurassaan sotaveteraani  Timo Salokannel  ja Tampereen pormestari  Lauri Lyly  (sd.).
 Lue myös:
 Katso tallenne itsenäisyyspäivän paraatin katselmuksesta Tampereella
 Suomi varautuu puolustautumaan myös panssarisodan keinoin – itsenäisyyspäivän paraatissa esitellään iskuvoimaa
 Itsenäisyyspäivän paraati tuo isoja muutoksia liikenteeseen Tampereella – autoilija, vältä näitä paikkoja ja reittejä

Itsenäisyyspäivän paraatin ohimarssissa telaketjujen melskettä, Hornetien jylinää – ja kavioidenkopsetta: katso suorana klo 12.55


Summary: Atlantin katamaraanilla ylittänyt Thunberg taittoi viimeisen etapin Lissabonista Madridiin yöjunalla.

Ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  on saapunut Madridiin,  kertovat espanjalaisviestimet.
 16-vuotiaan Thunbergin on tarkoitus osallistua Madridissa käynnissä olevaan YK:n ilmastokokoukseen.
 Thunberg saapui Madridin Chamartín-asemalle yöjunalla Lissabonista, jonne hän oli saapunut  aiemmin tällä viikolla ylitettyään Atlantin katamaraanilla .
 Thunberg pitää Madridissa perjantaina iltapäivällä lehdistötilaisuuden ja osallistuu sen jälkeen illalla kaupungin halki kulkevaan ilmastomarssiin.
 Hänen on tarkoitus lukea marssin julistus yhdessä Oscar-palkitun espanjalaisnäyttelijän  Javier Bardemin  ja brasilialaisen alkuperäisväestö- ja ympäristöaktivistin  Sônia Guajajaran  kanssa,  kertoo espanjalainen El Mundo -lehti.
 Marssin järjestää joukko ympäristöjärjestöjä ja ilmastolakkoihin kutsunut Fridays for Future -liike. Ne odottavat marssille kymmeniätuhansia osallistujia.
 Thunberg matkusti kesällä purjelaivalla Yhdysvaltoihin. Hänen tarkoituksensa oli alunperin osallistua ilmastokokoukseen Chilessä. Chilessä puhjenneiden levottomuuksien takia kokous kuitenkin siirrettiin Madridiin.
 Thunberg pääsi takaisin Eurooppaan australialaisten videobloggarien  Riley Whitlumin  ja  Elayna Carausun  tarjoamalla kyydillä La Vagabonde -katamaraanilla.
 Lue myös:
 Madridin kaksiviikkoinen ilmastokokous alkoi YK:n pääsihteerin karulla toteamuksella: Maailma on kaukana kestävästä kehityksestä

Ilmastoaktivisti Greta Thunberg saapui Madridiin ilmastokokoukseen, osallistuu mielenosoitukseen illalla


Summary: Panssarijoukot ovat vahvasti edustettuina itsenäisyyspäivän paraatissa. Erikoisuutena on myös suuri ratsukko-osasto.

Ylen paraatilähetykset Tampereella 6.12. järjestettävää itsenäisyyspäivän valtakunnallista paraatia voi seurata suorana Ylen kanavilta. Paraatikatselmus : Suorat lähetykset  Yle Areenassa  ja Radio Suomessa kello 11.55 alkaen. Ohimarssi : Suorat lähetykset TV1:ssä,  Yle Areenassa  ja Radio Suomessa kello 12.55 alkaen. Koostelähetys : TV1:ssä ja  Yle Areenassa  kello 17.10 alkaen.
 Itsenäisyyspäivän valtakunnallinen paraati järjestetään tänään Tampereella. Paraatikatselmus alkaa Ratinan stadionilla puoliltapäivin ja ohimarssi kello 13.
 Paraatijoukkoja on Maa-, Meri- ja Ilmavoimista, Rajavartiolaitoksesta, Maanpuolustuskorkeakoulusta, Puolustusvoimien logistiikkalaitoksesta sekä veteraani- ja maanpuolustusjärjestöistä. Paraatiin osallistuu yhteensä noin 1 300 henkilöä.
 Paraatin ottaa vastaan Puolustusvoimien sotatalouspäällikkö, kenraaliluutnantti  Timo Rotonen . Paraatin kunniavieraina on sotaveteraaneja ja lottia, joille on järjestetty parhaat paikat viereiseen Ratinan kauppakeskuksen yläkerrokseen.
 Paraatin kunniavieraat, veteraanit, pääsevät seuraamaan paraatikatselmusta Ratinan stadionilla omasta katsomosta. Juha Vuohelainen / Yle
 Ohimarssin erikoisuutena ratsukko-osasto
 Stadionin viereisellä Tampereen valtatiellä  kello 13 alkavassa ohimarssissa  on tänä vuonna erikoisuutena paitsi erityisen runsas panssaroitu kalusto myös lopussa nähtävä 30 hevosen ratsukko-osasto, jonka on asettanut Tampereen seudun ratsuväen kilta.
 Ratsastajat ovat reserviläisiä ja ratsut pääosin suomenhevosia. Puolustusvoimat lopetti hevostoiminnan jo 1990-luvun alkupuolella, mutta perinnetoiminta jatkuu edelleen useilla paikkakunnilla.
 Paraatin ylilentoihin osallistuu säävarauksella neljä Hornet-hävittäjää, neljä Hawkia, kaksi NH90-kuljetushelikopteria ja kaksi MD500-kevythelikopteria.
 Paraatin järjestelyvastuussa on tänä vuonna Panssariprikaati. Suomen panssarivaunujoukot ovat viettäneet tänä vuonna satavuotisjuhliaan, ja Tampereen paraatissa esitelläänkin laaja joukko Puolustusvoimien moderneinta panssarikalustoa.
 Paraatin yhteydessä yleisö voi tutustua Puolustusvoimien kalustoon Ratinanniemessä kalustonäyttelyssä, joka on avoinna kello 9–15. Siellä erikoisuutena on mm. Panssarimuseon Renault-panssarivaunuvanhus sadan vuoden takaa sekä modernista kalustosta K9 Thunder -panssarihaupitsi, joka tunnetaan myös nimellä "Moukari".
 Paraati aiheuttaa Tampereella  liikenteeseen huomattavia erikoisjärjestelyjä .
 Lue myös:
 Suomi varautuu puolustautumaan myös panssarisodan keinoin – itsenäisyyspäivän paraatissa esitellään iskuvoimaa
 Itsenäisyyspäivän paraati tuo isoja muutoksia liikenteeseen Tampereella – autoilija, vältä näitä paikkoja ja reittejä

Itsenäisyyspäivän paraati valtaa Ratinan ja vyöryttää tankit, Hornetit sekä oikeat hevosvoimat Tampereen katukuvaan – katso suorana klo 11.55


Summary: Sadankomitea haluaa ulkomaantoimittaja Antti Kuroselle myönnetyllä  palkinnolla muistuttaa faktapohjaisen tiedon merkityksestä rauhan edistämisessä.

Rauhanjärjestö Sadankomitean rauhanpalkinto luovutetaan tänä vuonna Yle Uutisten ulkomaantoimittaja Antti Kuroselle. Palkinto myönnetään ansiokkaasta toimittajatyöstä konfliktialueilta.
 Sadankomitea haluaa palkinnolla nostaa esiin median roolia rauhantyössä ja muistuttaa faktapohjaisen tiedon merkityksestä.
 – Riippumaton journalismi ja ulkomaantoimitus on ilman muuta rauhantyötä. Halusimme huomioida sen tämän vuoden rauhanpalkinnossa. Tarvitsemme tietoa voidaksemme ymmärtää., sanoo Sadankomitean varapuheenjohtaja Nora Luoma.
 Suomalaisnaisia haastateltiin leiristä vastaavien kurdijoukkojen vaatimuksesta kontissa leirin ulkopuolella. Antti Kuronen / Yle
 Sadankomitea nosti esiin erityisesti Antti Kurosen journalismin Al-Holin pakolaisleiriltä. Kuronen on ainoa suomalaistoimittaja, joka on käynyt al-Holin leirillä. Toukokuussa 2019 hän  sai selville, että al-Holin leirillä on noin kymmenkunta Isisissä ollutta naista.  Heillä on kolmisenkymmentä lasta.
 Antti Kuronen on pitkän linjan ulkomaantoimittaja, joka on raportoinut viime vuosina etenkin Syyrian, Ukrainan ja Gazan sodista.
 Hän on raportoinut myös monista muista Lähi-Idän ja Euroopan maista sekä Venäjältä ja esimerkiksi Somaliasta ja Venezuelasta.
 Israelin armeija ampuu kyynelkaasua palestiinalaisia mielenosoittajia vastaan Gazassa. Antti Kuronen / Yle
 Tunnustusta työstä konfliktialueilla
 Antti Kuronen pitää palkintoa suurena kunniana. Hän arvioi tunnustuksen merkitystä itsenäisyyspäivänä ennen palkinnon luovutusta. Tilaisuus järjestetään Pasilan rauhanasemalla Helsingissä.
 – On hienoa, että rauhanliike nostaa esiin faktaperusteisen journalismin merkityksen rauhan edistämisessä. On todella huolestuttavaa, että faktojen merkitys on vähentynyt monen maan päätöksenteossa. Uusia konflikteja on muodostunut ja asevarustelu on kiihtynyt sen seurauksena.
 Kuronen sanoo, että Yle on panostanut ulkomaanjournalismiin.
 – On tärkeää, että maailman kriisipesäkkeistä raportoidaan paikan päältä suomalaisin silmin ja korvin.
 Palkintona on keraamikkotaiteilija Miia Kallion teos Rauhanlaiva.
 Palkintoa on jaettu vuosittain vuodesta 1978 alkaen. Aiemmin sen ovat saaneet muun muassa oikeustieteen tutkija Jarna Petman, Kyyjärven kunta, Vuolle-setlementin Radinet-hanke ja presidentti Tarja Halonen.
 Lue myös:
 Äiti vei Sumeyan Suomesta Isisin alueelle tokaluokkalaisena – tyttö päätyi naimisiin 13-vuotiaana ja kertoo nyt tarinansa Ylelle
 Suomalainen Minna al-Holin leirillä: "Menen mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen" – Muut naiset toivovat paluuta kotimaahan
 Yle Pohjois-Syyriassa: Kurdit hautasivat Turkin iskuissa tulitauon aikana kuolleita – "Maailma on hylännyt meidät"
 Itä-Ukrainassa ilta tarkoittaa taistelujen puhkeamista – Ylen toimittaja kävi etulinjassa
 Tältä näyttää Somalian nälänhätä – "Emme selviä tästä kriisistä, tarvitsemme apua"
 Ulkolinja: Naiskaupan ytimessä
 Ulkolinja: Raqqan painajainen

Ylen ulkomaantoimittaja Antti Kuroselle Sadankomitean rauhanpalkinto


Summary: Äänestä, ihastele, hämmästy ja herkisty. Pääset juhliin niin kuvaputkella kuin Instagramilla.

Tänään se vihdoin koittaa, nimittäin perjantai-ilta Linnan juhlissa!
 Yle tarjoaa uusia tapoja päästä mukaan Suomen arvokkaimman pukujuhlan tunnelmaan ja nostattaa tunnelmaa iltapäivästä alkaen.
 Seuraavilla käyttöohjeilla saat Linnan juhlista kaiken irti kotikatsomossa.
 Missä on etkot?
 Graham Franks / AOP
 Yle TV1:ssä.  Kohti Linnan juhlia  -lähetys Presidentinlinnan edustalta alkaa klo 15.05.
 Elastinen  ja  Arttu Wiskari  esiintyvät, ja ajankohtaisia vieraita riittää  Marko "Mörkö" Anttilasta   Krista Kososeen .
 Voit myös lähettää kuvan omasta itsenäisyyspäivästäsi numeroon 044 421 4999. Kerro myös koko nimesi ja paikkakuntasi. Kuvia näytetään  Kohti Linnan juhlia  -ohjelmassa.
 Pääsenkö Linnan humuun ilman TV:tä?
 Älypuhelin ja Yle.fi vievät pitkälle. AOP
 Todellakin pääset!
 Instagramissa  Ylen uutiset raportoi  suoraan Presidentinlinnan käytäviltä.
 Yle Kioski  pystyttää Linnachatin, jossa voit osallistua, äänestää ja keskustella muun muassa  Gogin  ja  Marleena Lammikon hostaamina klo 18.40 alkaen. Lisäksi Kioskin oma toimittaja välittää Linnan tunnelmia  Kioski Lifen instaan .
 Yle
 Svenska Yle pitää sosiaalisen median kanavissaan,  @svenskayle ,  @YleX3Mguld ,  @YleX3Mfokus , huolen siitä, ettei Linnan tunnelmien tavoittaminen riipu töllöstä.
 Yle Radio Suomen  suora lähetys , omine haastatteluineen, alkaa itsenäisyyspäivän vastaanotolta klo 19.00.
 Yle Vegan  radioaalloilla  itsenäisyysjuhlinta alkaa ruotsiksi jo päivällä.
 Milloin paljastuu rouva Jenni Haukion puku?
 Suora tv-lähetys presidentinlinnasta alkaa klo 18.55 presidenttiparin haastattelulla. TV1:n lisäksi lähetys näkyy  Yle Areenassa  ja se selostetaan sekä suomeksi että ruotsiksi.
 Juhlailta myös juontajille. Jyrki Valkama / Yle
 Mitä herkkuja tarjoaa Linnan väki?
 Linnan juhlakattausta vuonna 2017 Derrick Frilund / Yle
 Pääset illalla tutkimaan Linnan juhlakattausta osoitteessa  Yle.fi .
 Herkkupöytä on valokuvattu Linnassa juuri ennen ovien avautumista. Juttu kertoo myös tiedot menun kaikista ruoista.
 Kuka ihme astui juuri sisään?
 Odottavaa tunnelmaa Linnassa vuonna 2015. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Linnan juhlien  Tunnistuspelillä  virittäydyt tunnelmaan ja testaat, kuinka nopeasti yhdistät kasvot ja nimen.
 Juhlien selostajakonkari  Ari Hakahuhta  kertoo  tässä jutussa  tunnistusvinkkinsä ja siitä, kuinka hän valmistautuu kertomaan 1 700 kutsuvieraasta tv-katsojille.
 Kuinka upea tuo puku onkaan!
 Linnan juhlat on Suomen suurin muotijuhla. Sinä pääset äänestämään illan parasta pukua puhelimellasi  yle.fi-sovelluksella .
 Lataa siis applikaatio hyvissä ajoin puhelimesi sovelluskaupasta ja kirjaudu sovellukseen  Yle-tunnuksellasi .

 Yle pyrkii valitsemaan äänestykseen kiinnostavimmat ja puhuttavimmat asut. Jokainen kirjautunut pukufani voi antaa yhden äänen.
 Äänestystilannetta voit seurata reaaliaikaisesti sovelluksesta. Voittaja julkistetaan klo 23.30:n jälkeen.
 Miten käyttäydytään näin arvokkaissa juhlissa?
 Ylen etikettipeli  Ilta Linnassa  opettaa sinulle Linnan juhlien perinteitä, ja voit testata, onko reaktionopeutesi kunnassa ja ovatko käytöstavat hallussa.
 Ketä artisteja on esiintymässä?
 Tanssin pyörteitä Linnassa vuonna 2015. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Linnassa mikrofoniin tarttuvat muun muassa  Laura Voutilainen  ja a cappella -yhtye Club for Five.
 Poikakuoro Cantores Minores laulaa veteraaneille ja lotille.
 Linnan jatkoilla Hotelli Kämpissä kuullaan  Ellinooran  ja  Juha Tapion  yhteisen kappaleen ensiesitys. Lisäksi lavalle nousevat ainakin  Samu Haber ,  Roope Salminen  ja  Juicen  perintöä jatkava  Riku Nieminen .
 Pekka Tynell / YLE
 Saanhan tätä Linnan juhlien ihanuutta vielä enemmän?
 Ei huolta. Juhlien taikaa ja taustoja löydät lisää esimerkiksi seuraavista jutuistamme.
 Kokosimme 100 vuotta täyttävän vastaanoton historiasta 10 pointtia, joita et tiennyt
 Tutustu Presidentinlinnan paikkoihin, joita tv-lähetys ei näytä
 Rehtori antoi Linnan juhlien pukunsa suunnitteluvastuun opiskelijoilleen
 Sotaveteraani Vilho Honkavaara sai kutsun Linnaan, mutta kunto ei riitä enää juhliin
 Yle seuraa itsenäisyyspäivän tapahtumia hetki hetkeltä

Paras puku, herkkupöytä, huippuartistit – Tässä parhaat vinkit Linnan juhlien seuraamiseen Yleltä


Summary: Vilho Honkavaara oli juuri siirretty sotaväestä rintamalle, kun hän loukkaantui neuvostopartisaanien hyökkäyksessä.

Vilho Honkavaara , 95, ja vaimonsa  Martta , 91, asuvat korkeasta iästään huolimatta edelleen kahdestaan rivitaloasunnossaan Jalasjärvellä. Arki ja juhlat hoituvat, kun läheiset ja kotipalvelu auttavat.
 Honkavaaran pariskunnalla olisi ollut tänä vuonna kunnia edustaa pohjalaisia sotainvalideja Linnan juhlissa. Puoliso innostui juhlista ja saattajakin oli jo tutkiskellut kansallispukunsa juhlakuntoa, mutta Vilho Honkavaara päätti jäädä kotiin.
 – En minä uskalla lähteä, ei tällä kunnolla.
 Martta Honkavaaraa selvästi harmittaa, mutta hän ymmärtää puolisonsa tilanteen.
 – Kyllä tuo viimeinen lonkkaleikkaus teki miehen huteraksi. Ei hän ole oikein toipunut, Martta Honkavaara myöntää. Häntä itseäänkin on viime kuukaudet kiusannut vyöruusu vasemmassa kädessä.
 Vilho Honkavaara on elämäänsä tyytyväinen sotainvalidi. Vaikka lyhyeksi jäänyt sotataival muutti miehen elämän, hän ei ole katkeroitunut. Hän jaksaa kertoa tarinansa.
 Lue seuraavaksi:  Itsenäisyyspäivän juhlinta alkoi lipunnostolla sateessa ja tuulessa Tähtitorninmäellä – Yle seuraa juhlapäivän tapahtumia hetki hetkeltä
 Vilho ja Martta Honkavaara asuvat edelleen kahdestaan rivitaloasunnossaan läheisten ja kotipalvelun tukemana. Tarmo Niemi / Yle
 Armeijasta rintamalle
 Vilho Honkavaaran tie kohti rintamaa alkoi jouluna 1942, kun 18-vuotias asevelvollinen kutsuttiin sotaväkeen Itä-Suomeen.
 Nuori mies pääsi armeijasta lomalle vasta juhannuksena 1943, jonka jälkeen hänet siirrettiin rintamalle Suomussalmelle Raatteen tien maisemiin.
 – Se oli kamala paikka heti lomalta paluun jälkeen, Honkavaara herkistyy.
 Komppaniasta lähetettiin miehiä erämaaseudulle, avoimelle rajavyöhykkeelle turvaamaan siviilejä, joita partisaanit olivat ahdistelleet ja surmanneet.
 Vilhon ryhmä lähti viemään isoon karjalaistaloon jääneille ruokaa. He jäivät taloon yöksi.
 Partisaanit palasivatkin seudulle, onnistuivat surmaamaan vartiomiehet ja yllättämään nukkuvat. He ampuivat säälittä niin vanhuksia kuin lapsiakin. Myös sotilaita kuoli.
 ”Käsi roikkui kuin vasikan häntä”
 Vilho Honkavaaran hengenlähtö oli milleistä kiinni. Jossain vaiheessa tulitusta hän piiloutui talon eteiseen penkin alle. Pään vieressä oli vesisaavi, hän muistaa.
 – Korvia ja poskia kuumotti, kun luodit vinkuivat aivan vierestä.
 Kivääritulitus osui pahasti käteen.
 – Kaksi luuta törrötti poikki ja käsi roikkui kuin vasikan häntä. Veri suihkusi puolentoista metrin korkeudelle.
 Sotainvalidi liikuttuu vieläkin, kun hän muistaa samassa tulituksessa pahoin loukkaantuneen, viisivuotiaan tytön. Pienokaisen verenhukkaa ei saatu ajoissa tyrehdytettyä ja lapsi kuoli karjalaistalon saunalla.
 Pelastajasta elinikäinen ystävä
 Vilholle kävi toisin. Hänen henkensä pelasti saman pitäjän sotilas  Veikko Kossila . Kossila ehti sitoa loukkaantuneen käsivarteen tarpeeksi hyvän kiristyssiteen.
 Miehistä tuli elinikäiset ystävät; Vilholta sota vei käden, Veikolta silmän.
 – Ilman Veikkoa olisin menehtynyt verenvuotoon, Honkavaara sanoo.
 Partisaanihyökkäys keskeytyi, kun talon sisälle tulitukseen jääneet sotilaat huusivat suomen kieltä ymmärtäville vihollisille, että apujoukot ovat tulossa hetkellä millä hyvänsä.
 Partisaanit olivat jo ennen tulitusta sytyttäneet ison talon toisen pään tuleen. Samoin karjasuojat eläimineen tuikattiin tuleen. Palavaan taloon loukkuun jääneet ihmiset pääsivät viime hetkillä ikkunoista ulos.
 Vilhon elämänlanka oli tuossa vaiheessa ohut.
 Haavoittuneet olivat kymmenen kilometrin päässä erämaassa. Kesti aikansa, ennen kuin paikalle saatiin lisäapua. Vilhoa vietiin veneellä ja kannettiin paareilla pitkät matkat läpi metsien.
 Martta ja Vilho Honkavaaran arjessa on apuna muun muassa Martan tytär Liisa Nuotio. Tarmo Niemi / Yle
 Penisilliinistä toinen pelastaja
 Honkavaaran käsi amputoitiin kyynärpään yläpuolelta Hyrynsalmen kenttäsairaalassa. Sieltä hänet vietiin sotasairaalaan Ouluun ja lopulta Helsinkiin Invalidisäätiön sairaalaan.
 Kättä jouduttiin amputoimaan myöhemmin vielä lisää, sillä tynkä ei ottanut parantuakseen.
 Jos Veikko Kossila pelasti Vilhon hengen rintamalla, tuore keksintö, penisilliini, teki sen todennäköisesti sairaalassa.
 – Siihen tynkään tuli luumätä, mutta sitten sain penisilliiniä ja paraneminen pääsi alkuun, Vilho Honkavaara kertoo.
 Yhdellä kädellä aikaansa edellä
 Kun tynkä vihdoin parani, nuoren miehen oli suunniteltava elämänsä yhden käden varaan. Nuori sotainvalidi lähti maamieskouluun Mäntsälään. Koulu jäi puolen vuoden jälkeen kesken, kun Vilho palasi kotiin Jalasjärven Ilvesjoelle ja otti kotitilansa viljelläkseen. Yhdellä kädellä.
 – Meitä oli seitsemän sisarusta, eikä kukaan muu jäänyt tilalle.
 Maatilan isäntänä Honkavaara oli aikaansa edellä. Puoliso huomauttaa, että yksikätisenä viljelijänä oli koko ajan keksittävä, miten helpottaa työtä. Niinpä tilalle hankittiin koneita, laitteita ja aputyövoimaa.
 – Lapiotöitä en pystynyt koskaan tekemään.
 Vilho Honkavaara uskalsi vaihtaa myös tuotantosuuntaa. Hän luopui lehmistä siinä vaiheessa, kun sikatalous oli Etelä-Pohjanmaalla vielä vähäistä. Enimmillään Honkavaaran sikalassa oli kolmisensataa lihasikaa.
 Uudistuksellinen viljelijä halusi tuoda vielä uutta maatilalle. Hän rakennutti hallin broilertuotantoa varten. Poika otti uuden tuotannon harteilleen ja isä jatkoi rinnalla sikojen kanssa niin kauan, kunnes tilan isännyys siirtyi kokonaan pojalle.
 Vilhon nuorin tytär  Tiina Honkavaara  kertoo usein miettineensä, kuinka isä selvisi monista töistään yksin.
 – Tavallisilla kottikärryilläkin hän vei kuormia ja puljasi painavia säkkejä yhdellä kädellä. Omenan kuorimisessa ja paidan kalvosinnappien kanssa hän tarvitsi apua.
 Vilhon ja Martan o.s. Kohtamäki avioliitto on kahden lesken tarina. Vilhoa odotti aikanaan rintamalta Saida o.s. Säntti ja Martan ensimmäinen puoliso oli Kauko Viinamäki. Molempien ensimmäiset puolisot menehtyivät sairauksiin. Tarmo Niemi / Yle
 Sikakerhon pikkujouluissa
 Vilho ja Martta Honkavaaran yli 40-vuotinen avioliitto on kahden lesken tarina. Molemmat jäivät tahoillaan yksin osin alaikäisten lasten kanssa, kun heidän ensimmäiset puolisonsa menehtyivät sairauksiin 1970-luvun alkupuolella.
 – Tapasimme sikakerhon pikkujouluissa vuonna 1976, Marttaa naurattaa.
 – Uutena vuotena vein sitten jo Marttaa ajelulle, Vilho vastaa.
 Puoliso muistaa, että kyse oli tapaninpäivän ajelusta.
 – Vilho soitti ja kysyi ajelulle. Vanhin tyttäreni sanoi, ”ettei sun äiti tarvitse olla aina kotona”. Niin lähdin, mutta jos hän olisi asetellut sanansa vähänkin jotenkin toisin, en ehkä olisi lähtenyt.
 Pikkujoulussa Martta oli jo laittanut merkille, että sotainvalidilta puuttuu toinen käsi. Se ei haitannut, kun mies tuntui kaikin puolin mukavalta ja fiksulta. Martan ensimmäiseltä puolisolta oli kuolion vuoksi jouduttu amputoimaan toinen jalka.
 Tapaninpäivän tai uudenvuoden ajelujen jälkeen Honkavaarat ovat ehtineet reissata pitkin poikin maailmaa.
 Liisa Nuotio hakee Martta ja Vilho Honkavaaran luokseen itsenäisyyspäiväiltana. Aikomus on syödä hyvää ruokaa ja haluttaessa vaikka tanssiakin. Tarmo Niemi / Yle
 Kotikylän boolilla
 Vaikka Vilho ja Martta Honkavaaran Linnan juhlat jäivät tällä kertaa haaveeksi, itsenäisyyttä he juhlivat tänäkin vuonna. Martan Liisa-tytär hakee kunniavieraat kotiinsa ja järjestää juhlat, joista ei puutu booliakaan.
 – Syömme hyvää ruokaa ja voimme ottaa matotkin pois lattialta. Jos haluaa tanssia, niin sitten voi tanssia. Vilhon kotikylällä toimiva yritys on lanseerannut markkinoille linnan boolia muistuttavan juoman, joten sitähän täytyy hankkia,  Liisa Nuotio  suunnitteli muutama päivä ennen juhlia.
 Jouluna puolestaan sekä Vilhon että Martan lapset jälkikasvuineen kokoontuvat yhteiselle jouluaterialle vanhempiensa kanssa. Niin on tehty joka joulu siitä lähtien, kun Martta ja Vilho avioituivat.
 Suomessa elää tällä hetkellä noin 1200 talvi- tai jatkosodassa vammautunutta sotainvalidia. Vielä vuoden alussa heitä oli yli 1500. Sotainvaliditeetin ovat voineet saada myös sotavangiksi joutuneet. Siksi elossa olevien sotainvalidien joukossa on myös muutamia kymmeniä naisia.
 Lue seuraavaksi:
 Luodit molempiin keuhkoihin, verilöyly saunassa: Eino ja Väinö Kinnusen lähes koko perhe tuhottiin yhdessä hetkessä, mutta he selvisivät

Vilho Honkavaara menetti kätensä rajussa kivääritulituksessa – yksikätisestä sotilaasta tuli maanviljelyn edelläkävijä, leski ja uusperheen isä


Summary: Poliisin mukaan epäillyt ammuttiin näiden yritettyä anastaa poliisien aseita.

Intian poliisi on ampunut neljä joukkoraiskauksesta epäiltyä miestä maan eteläosan Hyderabadissa. Miesten epäiltiin raiskanneen ja surmanneen 27-vuotiaan naisen viikkoa aiemmin.
 Joukkoraiskaustapaus on kuohuttanut Intiaa ja nostattanut mielenosoituksia eri puolilla maata.
 Poliisiviranomaisen mukaan miehet ammuttiin, kun poliisi oli epäiltyjen kanssa rikospaikalla lavastamassa naisen surmaan johtaneiden tapahtumien kulkua uudelleen ja miehet yrittivät paeta.
 Poliisin mukaan epäillyt olivat yrittäneet napata poliiseilta aseita. Seuranneessa laukaustenvaihdossa poliisi oli ampunut epäillyt ja kaksi poliisia oli haavoittunut.
 Poliisi ei tarkentanut, kuinka monta poliisia oli mukana vartioimassa epäiltyjä tai olivatko nämä olleet käsiraudoissa.
 Uhrin omaiset kiittelivät poliisia epäiltyjen surmasta ja sosiaalisessa mediassa poliisin teko sai ylistystä. Sadat ihmiset tungeksivat perjantaina tapahtumapaikalle sytyttämään ilotulitteita ja kiittämään poliisia.
 – Olen onnellinen, että heidät on surmattu. Kiitän poliisia ja viestimiä tuesta, uhrin sisko sanoi paikalliselle tv-kanavalle.
 "Poliisi saatava vastuuseen teosta"
 Poliisin toimia myös arvosteltiin. Ihmisoikeusaktivistit syyttivät hallintoa mielivaltaisesta väkivallasta .
 – Poliisi on saatettava vastuuseen teosta. Tutkinnan ja syytteeseen asettamisen sijaan valtio tekee murhia johdattaakseen huomion muualle, sanoi juristi ja aktivisti  Vrinda Grover .
 Intian poliisia on toistuvasti syytetty laittomista teloituksista erityisesti alamaailmaan liittyvissä tai suurta julkista kuohuntaa aiheuttaneissa tapauksissa.
 – Tämä ei ole oikeutta. Emme tee naisten olosta turvallisempaa, jos hylkäämme oikeusvaltioperiaatteen. Onko sitä niin vaikea ymmärtää? ihmetteli puolestaan intialainen kolumnisti  Rukmini S.  Twitter-viestissään.
 Epäillyt olivat 20–28-vuotiaita. Heidän epäillään ensin tyhjentäneen tai puhkoneen naisen skootterin renkaat maantien taukopaikalla, jonka jälkeen he olisivat esiintyneet apua tarjoten.
 Nainen oli ehtinyt soittaa sisarelleen kertoakseen rengasrikosta ja uhkaavasta miesjoukosta.
 Intiassa seksuaalinen väkivalta rehottaa yhä, vaikka lainsäädäntöä on kiristetty vuonna 2012 ja oikeuskäsittelyjä on pyritty nopeuttamaan. Tutkinnat ovat edenneet kuitenkin hitaasti.
 Vuonna 2017 Intian poliisille tehtiin yli 32 500 ilmoitusta raiskauksista.

Intian poliisi ampui neljä joukkoraiskauksesta epäiltyä rikoksen uudelleen lavastuksen yhteydessä – Poliisille sateli kiitosta ja arvostelua


Summary: Illalla katseet kääntyvät pääjuhlaan tasavallan presidentin juhlavastaanotolle eli Linnan juhliin.

Suomen itsenäisyyspäivää juhlitaan tänään monissa erilaisissa tapahtumissa ympäri maata. Seuraamme tilaisuuksia hetki hetkeltä tässä artikkelissa.
 Itsenäisyyspäivä pitää perinteisesti sisällään muun muassa Puolustusvoimien sotilasparaatin, Heikki Hurstin vähäosaisten juhlan Helsingin Hakaniementorilla ja seppeleiden laskun sankarihaudoille Hietaniemessä.
 Itsenäisyyspäivän vietto alkaa lipunnostolla Helsingin Tähtitorninmäellä. Lipunnosto on järjestetty joka vuosi alkaen vuodesta 1957.
 Illalla katseet kääntyvät pääjuhlaan tasavallan presidentin itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolle eli Linnan juhliin.
 Tämän vuoden sotilasparaati marssitaan Tampereella iltapäivällä. Paraatin erikoisuutena nähdään Tampereen seudun ratsuväen killan asettama ratsukko-osasto. Paraatiin pääosin suomenhevosista koottu noin 30 hevosen osasto on suurin sitten viime sotien.
 Koostelähetys paraatista on katsottavissa myöhemmin  Areenassa .

Itsenäisyyspäivän juhlinta alkaa lipunnostolla Tähtitorninmäellä, katso suorana klo 8.58 – Yle seuraa juhlapäivän tapahtumia hetki hetkeltä