Helsinki haluaa rollaattorin käyttäjille samanlaisen maksuttoman joukkoliikenteen kuin lastenvaunujen kanssa liikkuvilla on.
 Helsingin kaupunkiympäristölautakunta päätti asiasta kokouksessaan tänään. Asiasta äänestettiin, ja SDP:n  Eveliina Heinäluoman  vastaehdotus hyväksyttiin äänin 7-0, kun kuusi lautakunnan jäsentä äänesti tyhjää.
 Heinäluoman alulle panemassa valtuustoaloitteessa vaadittiin rollaattorin ja lastenvaunujen kanssa liikkuville yhtäläistä kohtelua. Perusteluna oli turvallisuus, sillä rollaattorin kanssa on vaikeaa päästä maksamaan matkansa.
 Kaupunkiympäristölautakunnan  päätöksen mukaan  Helsinki aikoo tavoitella seuraavassa HSL:n talousarviossa rollaattorien rinnastamista maksuttomasti liikkuviin lastenvaunuihin.
 Eveliina Heinäluoma kirjoittaa  Facebookissa , että myös Espoo on päättänyt esittää HSL:lle rollaattorien rinnastamista lastenvaunuihin.
 Virkamiesten vastauksessa valtuustoaloitteeseen todettiin, ettei rollaattorilla liikkuvien kohteluun esitetty muutoksia, kun HSL keräsi lausuntoja viime keväänä toteutettuun lippu-uudistukseen.

Miksi lastenvaunuja työntävä pääsee ilmaiseksi joukkoliikenteessä, mutta rollaattoria työntävä ei? Helsinki vaatii maksuttomuutta HSL:ltä


Summary: Myös Kela ilmoittaa sitkeästä viasta sen itsepalvelupisteissä.

OP-pankin asiakkailla on ollut ongelmia kirjautua pankkitunnuksillaan joihinkin julkisiin palveluihin. OP:n mukaan ongelma koskee muun muassa Kelan, verottajan ja liikenne- ja viestitäviranomaisen Traficomin verkkopalveluja.
 Esimerkiksi Kelan palveluun kirjauduttaessa OP:n kautta asiakkaita varoitetaan kirjautumissivulla lyhyesti: "Osalla asiakkaita ei tunnistautuminen onnistu. Vian syytä selvitetään ja ongelma pyritään korjaamaan mahdollisemman pian. Pahoittelemme häiriöstä aiheutunutta haittaa".
 OP:n viestinnän mukaan joidenkin asiakkaiden kohtaamia ongelmia on esiintynyt jo viikon verran viime viikon tiistaista lähtien, jolloin vika havaittiin.
 OP kertoo, että Tupas-tunnistautumisessa on havaittu häiriötä osalla asiakkaista. Häiriö koskee julkishallinnon palveluita, kuten esimerkiksi Kela, Verohallinto ja Traficom.
 OP:n mukaan häiriö näkyy käyttäjillä, joilla on Osuuspankin verkkopalvelutunnukset, jotka on myönnetty Osuuspankin verkkopankkisopimuksella.
 Vian selvittämistä jatketaan, mutta sen kerrotaan olevan hieman "haastavammin korjattavissa".
 Myös Kelalla ongelmia
 Kela puolestaan kertoo verkkosivuillaan, että sen itsepalvelupisteissä on ollut vikaa. Häiriö itsepalvelutyöasemilla havaittiin eilen maanantaina iltapäivällä.
 Kelan mukaan työasemille kirjauduttaessa työasemat toimivat hitaasti.
 Kela kertoo, että häiriötä tutkitaan parhaillaan.

OP:n tunnistautumisessa julkishallinnon palveluihin ongelmia jo viikon ajan


Summary: Suurin osa opiskelemaan hakeneista saa tiedon pääsykoetuloksista kuun lopussa, jolloin asuntoja aletaan etsiä kiivaasti.

Lattian naarmujen päälle on aseteltu mattoja riviin ja keittiön seinän kolot on peitetty suurilla tauluilla. Siitä huolimatta Oulun ammattikorkeakoulussa journalismia opiskeleva  Antti Tauriainen  viihtyy opiskelija-asunnossaan, eikä harkitse muuttamista. Tauriainen ei etsinyt asunnolta moderneja pintoja, vaan tärkeimpinä kriteereinä olivat sijainti ja edullinen hinta.
 Antti Tauriainen asuu Pohjois-Suomen opiskelija-asuntosäätiön vanhimmassa asunnossa Oulun ydinkeskustassa. Talo on rakennettu vuonna 1827, ja se on remontoitu opiskelija-asunnoksi vuonna 1998.
 Muutamassa asiassa Tauriainen joutui kuitenkin joustamaan muuttaessa. Talossa ei ollut pyykkitupaa, joten oman pyykkikoneen hankkiminen oli välttämätöntä. Sohvasta Tauriainen joutui luopumaan, sillä se ei mahtunut pienistä ovista sisään. Tämäkään ei ollut este muuttamiselle.
 – Ainoa miinus tässä asunnossa on, että kesällä tulee tosi kuuma. Nukkuminen on tukalaa.
 Opiskelijoiden toiveita kuunnellaan asuntoja remontoidessa
 Tauriainen ei ole ainoa, jolle vaaleat ja siistit pinnat eivät ole merkittävä tekijä opiskelija-asunnossa.
 Oulun, Tampereen, Jyväskylän, Kuopion, Rovaniemen ja Helsingin opiskelija-asuntosäätiöt vahvistavat, että opiskelijoille uusia pintoja tärkeämpiä kriteerejä ovat asunnon sijainti ja hinta. Näiden seikkojen jälkeen kiinnitetään vasta huomiota asunnon kuntoon.
 – Jos asunto on väärässä paikassa tai se on liian kallis, silloin se ei käy kaupaksi, vaikka olisi miten hieno, Pohjois-Suomen opiskelija-asuntosäätiön palvelupäällikkö  Jari Simonen  toteaa.
 Antti Tauriainen valmistaa ruokaa hirven maksasta värikkään opiskelija-asuntonsa keittiössä. Paulus Markkula / Yle
 PSOASin asuntojen keskimääräinen käyttöaste vuoden 2018 aikana oli 97,5 prosenttia, eli asukkaita löytyy kaikenlaisiin asuntoihin.
 Asukkaille järjestetään tyytyväisyyskyselyjä, joissa kartoitetaan opiskelijoiden mielipiteitä ja toiveita opiskelija-asumisesta. Opiskelijoiden toiveista muovimattoja ei enää uusissa tai remontoiduissa asunnoissa käytetä. Lisäksi kyselyissä on korostunut keittiön ulkonäkö, niihin PSOAS pyrkii nyt kiinnittämään huomioita.
 Kajaanissa opiskelija-asuntoja vuokraavan Kajaanin Pietarin toimitusjohtaja  Martti Böhm  ei myöskään ole huomannut, että asunnon nykyaikaisuus olisi opiskelijoille merkittävä tekijä asuntoa valitessa. Asuntoja remontoidessa on ulkonäön sijaan keskitytty muuttamaan soluasuntoja pienasunnoiksi.
 Kaikille pelkkä hyvä hinta ja sijainti ei riitä
 Vaikka hinta ja sijainti ovat edelleen suurimmat määrittävät tekijät opiskelija-asuntoa valittaessa, pieni osa opiskelijoista ei ole valmiita joustamaan asunnon kunnon suhteen. Opiskelija-asunnon ulkonäkö oli Oulun yliopistossa geologiaa opiskelevalle  Jonna Mäkiselle  tärkein kriteeri.
 Mäkinen ei osannut kuvitella itseään asumassa vanhassa opiskelija-asunnossa. Asunnon piti olla viihtyisä, valoisa sekä moderni. Kuitenkin myös yliopiston läheisyys ja hinta olivat myös asioita, joista Mäkinen ei halunnut tinkiä. Toive toteutui ja hän pääsi muuttamaan juuri remontoituun, yliopiston lähellä sijaitsevaan opiskelija-asuntoon.
 Helsingin opiskelija-asuntosäätiön toimitusjohtaja  Matti Tarhio  kuitenkin kertoo, että opiskelijoiden vaatimukset asunnon suhteen ovat jonkin verran kasvaneet ja remontoidessa kiinnitetään huomiota asumisviihtyvyyteen ja pintamateriaalit suunnitellaan vastaamaan tätä.
 – Etäopiskelun lisääntymisen myötä kodin sijainnin pitää sopia myös opiskelijan muun elämän ympyröihin.
 Uudenlaisessa asumismuodossa yhdistyy solu- ja yksilöasuminen
 Opiskelija-asuntosäätiöt kannustavat yhteisölliseen opiskelija-asumiseen, sillä he pitävät sitä ekologisena vaihtoehtona ja uskovat sen ehkäisevän syrjäytymistä. Yhteisasumisesta ei haluta luopua, mutta soluasumisen ongelmat ovat tiedostettu.
 Keski-Suomen opiskelija-asuntosäätiön asiakkuuspäällikkö  Tiia Matilainen  kertoo, että yhteisasumiselle mietitään koko ajan uusia vaihtoehtoja. Opiskelija-asumista pyritään kehittämään solu- ja yksinasumisen välimuodoksi. KOAS on luonut konseptin, jossa yhdistyy oman asunnon rauha ja yhteistilat. Tavoitteena on luoda matala kynnys yhdessäololle ja lisätä mahdollisuuksia yhteisölliseen elämään opiskelija-asunnossa.
 Lue myös:   Opiskelijat kammoavat nykyään kimppa-asumista – Mutta Selja Aaltosen tarina kertoo muuta: Yhteiselo kasvoi kannustavaksi ystävyydeksi
 Mäkinen muutti vastaremontoituun asuntoonsa kesäkuun alussa. Paulus Markkula / Yle
 Oulun Välkkylään on myös suunnitteilla uudenlainen opiskelija-asunto, tornitalo Uno. Tornitalon rakentaminen ( Kaleva ) olisi tarkoitus aloittaa vuonna 2020.
 Talossa on pyritty luomaan kohtaamispisteitä eri paikkoihin. Yhteinen pyykinpesutila laitetaan sisääntuloaulaan, ja ylimpiin kerroksiin suunnitellaan yhteiskeittiöitä. Tornitalossa yksityisyyttä halutaan kuitenkin kunnioittaa, ja jokaisella tulee olemaan omassa huoneessaan minikeittiö ja pesuhuone.
 – Asunnossa saa kyllä omaa tilaa, vaikka yhteisöllisyyttä korostetaankin, kertoo PSOASin toimitusjohtaja  Juha Aitamurto .
 Jonna Mäkisen mielestä hänen opiskelijatalonsa yhteisiin tiloihin on kiinnitetty paljon huomiota ja yhteisöllisyyden luomisessa on onnistuttu hyvin. Talossa toimii aktiivinen asukastoimikunta, joka järjestää paljon tapahtumia, joihin voi osallistua.
 – Kaikki eivät tietenkään kaipaa yhteisöllisyyttä, mutta halukkaille sitä kyllä tarjotaan, Mäkinen kertoo.
 Opiskelija-asunnot vastaavat kuvitelmia tulevaisuuden kodista
 Ajan patinaa ja vanhan talon tunnelmaa. Nykyaikainen ulkonäkö ja ikioma parveke.
 Nämä ovat asioita, joita Tauriainen ja Mäkinen haluavat ehdottomasti myös tulevaisuuden koteihinsa. Opiskelija-asuntonsa parhaaksi puoleksi Tauriainen mainitsee makuuhuoneen komeat hirsiseinät, jotka ovat pidetty alkuperäisinä. Hänen toiveenaan on asua myös jatkossa vanhassa rakennuksessa, sillä hän arvostaa niissä vallitsevaa tunnelmaa.
 Mäkinen ei osaa nimetä asunnostaan sellaisia asioita, joista ei pitäisi. Hän toivoo tulevilta kodeiltaan uusia ja tyylikkäitä pintoja, sekä samanlaista parveketta kuin nyt. Mäkinen haluaa tulevaisuuden asuntonsa sijaitsevan myös keskeisellä paikalla palveluiden lähellä.
 Mäkisen mielestä on tärkeää, että opiskelija-asuntoja remontoidaan ja niiden ulkonäköön kiinnitetään huomiota. Jokaisella opiskelijalla on omat tarpeensa asunnon suhteen ja Mäkinen toivoo, että näitä tarpeita huomioidaan myös jatkossa eri kokoisilla asunnoilla ja erilaisilla sijainneilla.
 Millaisessa asunnossa sinä asuit tai asut opiskeluaikanasi? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Tällainen on opiskelijatalo vuosimallia 2018: yhteinen leffahuone, kuntosali ja sähköauto...
 Opiskelukämppää hakemassa? "Siisteyskäsityksen pitää olla samassa jamassa" plus 4 muuta vinkkiä kimppa-asujalle
 Vanhoja soluasuntoja remontoidaan kiivaasti yksiöiksi – "Mitä pienempi yksiö ja mitä lähempänä yliopistoa, sitä enemmän se kiinnostaa"

Vihreät kaapit, kiiltävät pinnat ja räsymatoin päällystetyt naarmuiset lattiat – kaksi nuorta esittelee opiskelija-asuntonsa ja kertoo, miksi asuvat niissä


Summary: Tätä ei ole ennen Suomessa koettu: enemmistö hallituspuolueista on naisen komennossa.

Kun Antti Rinteen hallitus aloitti työnsä, huomio kiinnittyi siihen, että enemmistö ministereistä on naisia. 19:stä ministerin salkusta 11 on nyt naisen hoidossa.
 Kun Vihreät valitsi puolueensa puheenjohtajaksi Maria Ohisalon, muuttui toinen poliittisen elämän naisistumista koskeva tilasto. Viidestä hallituspuolueesta kolmea johtaa nyt nainen.
 Nuo puolueet ovat vasemmistoliitto (pj. Li Andersson), RKP (pj. Anna-Maja Henriksson) ja vihreät (pj. Maria Ohisalo).
 Sipilän hallitus oli selvästi miesvaltaisempi kuin Rinteen hallitus
 Ei ole ihme, että Rinteen hallituksessa on enemmän naisia kuin miehiä, sillä koalitiossa ovat mukana eduskunnan naisvaltaisimmat ryhmät.
 Sekä vihreiden että SDP:n kansanedustajista selvä enemmistö on naisia. Vihreiden eduskuntaryhmässä naisemmistö on huikea: 20 kansanedustajasta peräti 17 on naisia. Vasemmistoliitolla on yhtä monta nais- kuin miespuolista kansanedustajaa.
 Keskustan ja RKP:n eduskuntaryhmissä sukupuolijakauma on perinteisempi. Miespuolisia kansanedustajia on kummassakin selvästi enemmän kuin naisia.
 Rinteen viisikkohallituksen sukupuoliprofiili eroaa selvästi Juha Sipilän kolmen ässän kokoonpanon profiilista. Sipilän hallitus oli alusta loppuun kolmen miespuolisen puoluejohtajan eli trion komennossa. Myös selvä enemmistö Sipilän hallituksen jäsenistä oli miehiä.
 Jo joka toista eduskuntapuoluetta johtaa nainen
 Nyt oppositiossa olevista puolueista yhdellä on nainen johtajanaan. Sari Essayah luotsaa kristillisdemokraatteja. Neljää kahdeksasta eduskuntapuolueesta johtaa siis nainen.
 Tämä tieto ei kuvaa kuitenkaan aivan tarkkaan tilannetta eduskunnassa. Harry Harkimon edustama Liike Nyt ei ole vertailussa mukana, koska se ei ole rekisteröitynyt puolueeksi.
 Naisilla on enemmistö myös neljän eduskuntapuolueen hallituksessa. Nuo puolueet ovat kokoomus, RKP, vihreät, ja vasemmistoliitto.
 Vahva miesenemmistö on enää perussuomalaisten ja kristillisdemokraattien puoluehallituksissa. Perussuomalaisten puoluehallituksessa on 8 miestä ja 4 naista. Kristillisdemokraattien hallituksessa miehiä on 13 ja naisia 9.
 Kevään eduskuntavaalit vahvistivat selvästi naisten asemaa eduskunnassa. Arkadianmäellä on nyt 92 naispuolista kansanedustajaa. Se on enemmän kuin milloinkaan ennen.
 Sukupuolten välinen tasa-arvo on edennyt Suomen poliittisessa elämässä siis varsin pitkälle. Miehillä on kuitenkin yhä hienoinen enemmistö eduskunnassa.
 Naispuolinen puoluejohtaja ei ole Suomessa enää outo lintu
 Puolueiden johtopaikoista on vuosi vuodelta kisaamassa enemmän naisehdokkaita. Millään puolueella ei ole enää pulaa varteenotettavista naispuolisista johtajakandidaateista.
 Perussuomalaiset on jäsenkunnaltaan hyvin miesvaltainen puolue. Siitä huolimatta europarlamentaarikko Laura Huhtasaari olisi vahvin ehdokas puolueen johtajaksi, jos Jussi Halla-aho päättäisi vetäytyä tehtävästä.
 Perussuomalaisten vahvin nouseva kyky on myös nainen, uusmaalainen kansanedustaja  Riikka Purra . Hän työskenteli aiemmin puolueensa poliittisena suunnittelijana. Purraa pidetään Jussi Halla-ahon oikeana kätenä
 Vaikka keskustan kansanedustajista kaksi kolmasosaa on miehiä, monet puolueen valovoimaisimmista politiikoista ovat naisia. Jollei tiede- ja kulttuuriministeri Annika Saarikko olisi kieltäytynyt puheenjohtajakilpaan ryhtymisestä, hänestä todennäköisesti tulisi Juha Sipilä seuraaja.
 Saarikon kilvasta pidättäytyminen ei kuitenkaan merkitse, etteikö keskustan seuraava puheenjohtaja voisi olla nainen. Ehdolle tehtävään ja Antti Kaikkosen haastajaksi saattaa ilmaantua useita naisia ennen syksyn puoluekokousta. Olisi yllätys, ellei ainakin elinkeinoministeri Katri Kulmuni paikkaa tavoittelisi.
 Keskustan uusista kansanedustajista tulevaisuuden nimeksi noussee kansanedustaja  Eeva Kalli .
 Antti Rinteen kauden jälkeen sosialidemokraattien johtajuudesta kisannee miesten kanssa tasaväkisesti ainakin 33-vuotiaana liikenne- ja viestintäministeriksi valittu Sanna Marin.
 Demarileirissä tulevaisuuden nimeksi voinee povata toisen polven poliitikkoa,  Eveliina Heinäluomaa .
 Kokoomuksen johdossa miehillä on vankka asema. Toistaiseksi naispuoliset haastajat tuskin murtavat miesten hegemoniaa. Puolueen naispuolisista kansanedustajista poliittisesti vahvin vaikuttaja on Elina Lepomäki, mutta osa kokoomuslaisista ei kelpuuta häntä johtajakseen. Suosituin naispuolinen ehdokas kokoomuksen johtoon lienee tällä hetkellä europarlamentaarikko Henna Virkkunen.
 Naiset saattavat pian murentaa politiikan hyvä veli -kerhot
 Todennäköisesti naisten asema vahvistuu poliittisessa elämässä lähivuosina nykyisestään. On täysin mahdollista, että eduskuntaan nousee jo seuraavalla tai sitä seuraavalla vaalikaudella yhtä paljon naisia kuin miehiä.
 Näin voi olettaa muun muassa siksi, että naiset menestyvät opinnoissaan selvästi miehiä paremmin. Naisten määrän lisääntymistä eduskunnassa voi jossain määrin hidastaa se, että miehet osallistuvat vaaleihin yhä hieman naisia aktiivisemmin.
 Naisten poliittisen vallan kasvu muuttaa varmasti sekä politiikan kilpailuasetelmia että sen asialistoja. Esimerkiksi vihreiden ja vasemmistoliiton kaksinkamppailu kärjistyi heti, kun köyhyystutkija Maria Ohisalo valittiin vihreiden puheenjohtajaksi.
 Kilpaa sävyttää se, että kummankin puolueen puheenjohtaja on ministerinä samassa hallituksessa. Vasemmistoliiton Li Andersson sai opetusministerin salkun, joka himotti myös koulutuspolitiikkaan vihkiytyneitä vihreitä. Vihreiden Maria Ohisalo puolestaan sai sisäministerin pestin ja pääsi hoitamaan muun muassa maahanmuuttoasioita, jotka kiinnostavat myös vihreitä.
 Tässä kahden puolueen keskinäisessä mittelössä puheenjohtajan sukupuolella on suuri merkitys, koska sekä vihreät että vasemmistoliitto korostavat feministisiä tavoitteitaan ja vetoavat nuoriin, koulutettuihin äänestäjiin.
 Vasemmistoliitto on halunnut aina esiintyä nimenomaan pienituloisimpien puolustajana. Nyt, puheenjohtajansa koulutuksen vuoksi vihreiden on entistä paremmat edellytykset profiloitua köyhien asianajajaksi.
 On selvää, etteivät politiikan huipulle nousevat naiset haasta vain toisiaan. He haastavat myös politiikkaa iät ja ajat hallinneet miehet. Vahvat naisjohtajat koettavat varmasti myös murtaa politiikan hyvä veli -verkostot.

Analyysi: Naiset marssivat politiikan huipulle – murtuvatko hyvä veli -verkostot?


Summary: Kivinen on ollut alusta asti yksi vahvimmista ehdokkaista.

Uudeksi Puolustusvoimain komentajaksi on STT:n tietojen mukaan nousemassa kenraaliluutnantti  Timo Kivinen . Valtioneuvoston on tarkoitus esittää Kivistä virkaan keskiviikkona. Nimityksestä päättää presidentti  Sauli Niinistö .
 Kivinen toimii tällä hetkellä Pääesikunnan päällikkönä. Häntä on alusta asti pidetty yhtenä vahvimmista ehdokkaista uudeksi komentajaksi.
 Nykyisen Puolustusvoimain komentajan  Jarmo Lindbergin  viisivuotiskausi päättyy heinäkuun lopussa. Hän ei tavoitellut jatkoa virkaan vaan jää reserviin elokuun alusta.
 Kivinen on 59-vuotias, eli hän on syntynyt samana vuonna kuin Lindberg. Lindberg täytti 60 vuotta viime viikolla, Kivisen syntymäpäivä on joulukuussa. Ikänsä perusteella hänen on mahdollista johtaa Puolustusvoimia lähes seuraavat viisi vuotta eli maaliskuuhun 2024 asti.
 Kivinen on uransa varrella opiskellut muun muassa Yhdysvalloissa ja Britanniassa. Vieraista kielistä hän osaa ruotsin ja englannin lisäksi venäjää. Kivinen on naimisissa ja hänellä on neljä lasta.
 Komentajanimitys lykkääntyi
 Kivinen on palvellut Pääesikunnan päällikkönä eli Puolustusvoimien kakkosmiehenä kaksi vuotta. Sitä ennen hän työskenteli strategiapäällikkönä sekä muun muassa sotilasasiamiehenä Budapestissä, Utin jääkärirykmentin komentajana ja Karjalan prikaatin komentajana. Hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi vuonna 2016.
 Uusi komentaja oli määrä valita jo maaliskuussa. Nimitys viivästyi, kun pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus erosi ja muuttui toimitusministeristöksi. Oikeuskanslerin linjauksen mukaan esitys uudesta Puolustusvoimain komentajasta ei ole sellainen rutiiniluontoinen tai juokseva asia, joka sisältönsä perusteella olisi kuulunut toimitusministeristön toimivaltaan.
 Nyt nimitysesityksen tekee hallituksessa tuore puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.).

STT: Pääesikunnan päällikkö Timo Kivinen nousemassa uudeksi Puolustusvoimain komentajaksi


Summary: Mielenosoitusten väkivaltaisen hajottamisen jälkeen sotilasneuvosto on pidättänyt demokratia-aktivisteja ja sulkenut internetin.

KHARTOUM  – Allah, olet niin pieni! Ylen käyttämä tulkki huudahtaa, kun 160-senttinen  Alaa Salah  astuu portista talon vehreälle sisäpihalle.
 Hän ei ole aiemmin nähnyt Salahia kuin videoissa, mutta Khartoumin kaduilla nuoren naisen kasvot tunnetaan. Hän on isojen aurinkolasien takana pieni ja hento, vaikka on noussut valtavaan rooliin Sudanissa.
 Salah hymyilee herkästi, mutta kasvoja varjostaa suru. Hän ei uskalla tavata toimittajia kotonaan, sillä Salahin vanhemmat ovat huolissaan tyttärensä turvallisuudesta.
 Salah nousi maailman tietoisuuteen, kun hänet kuvattiin Khartoumissa mielenosoituksen keskellä. Valkoisiin pukeutunut Salah seisoi auton katolla ja lausui väkijoukolle runon, jonka kaikki kuulijat tiesivät.
 Hän huusi, että luoti ei tapa, vaan ihmisen tappaa lopulta muiden hiljaisuus. Video esityksestä levisi sosiaalisessa mediassa kuin kulovalkea ja nosti samalla esiin naisten roolin Sudanin kansannousussa.
 Tällaiseen julkisuuteen ujolta vaikuttava Salah ei ollut varautunut.
 – Näin, että ihmiset kuvasivat. En tajunnut, että siitä tulisi jotain tällaista. Olin todella yllättynyt, hän sanoo.
 Alaa Salahin kasvot tunnistetaan Khartoumin kaduilla. Liselott Lindström/Yle
 Nyt hän kertoo olevansa roolistaan ylpeä, mutta se tuo myös paljon vastuuta.
 – Ajattelen nykyään, että on minun vastuuni ja velvollisuuteni antaa ääneni maailmalle vallankumouksen puolesta, Salah miettii.
 Ulkovallat eivät halua nähdä demokratiaa Sudanissa
 Khartoumin kaduilla nähtiin verilöyly kesäkuun 3. päivänä, kun pahamaineiset  Rapid Support Forces , eli RSF-joukot hajottivat väkivalloin pari kuukautta jatkuneet protestit puolustusministeriön ulkopuolella.
 Kun Yle viimeksi kävi Khartoumissa huhtikuun lopussa, tunnelma protestileirissä oli karnevaalinomainen. 30 vuotta Sudania hallinnut presidentti  Omar al-Bashir  oli luopunut vallasta, ja puolustusministeriön edustalla protestoi joka päivä kymmeniätuhansia ihmisiä siviilihallinnon puolesta.
 Khartoumin kuumuudessa syötiin, juotiin, tanssittiin ja huudettiin iskulauseita. Demokratia pilkotti horisontissa. Mutta kesäkuun alussa unelma siivilihallinnosta sai kovan iskun. Väkivaltaisuuksien myötä pelko palasi kaupunkiin.
 Nyt sotilaita näkyy lähes joka kadunkulmassa. Autojen lavoilta aseet osoittavat pölyisten katujen kulkijoita.
 Maata johtaa edelleen sotilasneuvosto, jonka varapresidenttinä toimii  Mohamed Hamdan Dagalo . Hänet tunnetaan paremmin lempinimellä  Hemeti . Hän on myös RSF-joukkojen komentaja.
 Sotilasneuvoston varapresidentti Mohamed Hamdan Dagalo puhui sunnuntaina kannattajilleen Sudanin pääkaupungissa Khartoumissa.  Marwan Ali / EPA
 Sudanissa monet uskovat Hemetin käytännössä johtavan maata. Kriitikot sanovat, että Hemetin aiempi tuki mielenosoittajille oli pelkkää silmänlumetta, jonka verhossa hän pyrki valtaan.
 Verilöyly Khartoumissa tapahtui pian sen jälkeen, kun sotilasneuvosto oli käynyt kiertelemässä Egyptiä, Saudi-Arabiaa ja Arabiemiraatteja.
 Asiantuntijoiden mukaan nämä maat ovat erityisen kiinnostuneita Sudanin tilanteesta. Jos maasta tulisi demokratia, se voisi herättää kansannousuja myös heidän maaperällään.
 Sudanissa Saudi-Arabia nähdään laajasti RSF:n ja Hemetin tukijana, ja RSF-sotilaita taistelee myös Jemenissä saudien puolella. Khartoumin katuja kiertelee nyt puolestaan panssariajoneuvoja, joilla on Arabiemiraattien rekisterikilvet.
 Vaarana on nyt, että Hemetin RSF-joukot päätyisivät taistelemaan vallasta maan armeijan kanssa.
 Keskustelut siviilihallinnosta poikki
 Yle on haastatellut useita silminnäkijöitä, jotka kertovat olleensa paikan päällä, kun verilöyly kesäkuun alussa alkoi.
 Heidän mukaansa mielenosoitusalueelle tuli tuhansia sotilaita. Sotilaat ampuivat tappaakseen, raiskasivat, puukottivat ja piiskasivat ihmisiä.
 Silminnäkijät kertovat, että useita ruumiita heitettiin Niiliin, joka virtaa pääkaupungin läpi.
 – Se oli pahinta, mitä olisi voinut tapahtua. Paljon pahempaa, kuin mitä olimme kuvitelleet, Salah sanoo.
 Nyt kilometrien laajuinen mielenosoitusalue on raunioissa, ja sitä vartioivat tiukasti poliisin lisäksi sekä tavallinen armeija että RSF-joukot. Aluetta on mahdotonta valokuvata.
 Opposition mielenosoitusleiri tyhjennettiin kovin ottein Sudanin pääkaupungissa Khartoumissa. Kuva otettu 3. kesäkuuta muutama tunti leirin tyhjentämisen jälkeen. Marwan Ali /EPA
 Ylen haastattelema terveysministeriön virkaa tekevä alivaltiosihteeri kertoo omien tutkimusten perusteella, että kuolleita olisi 158. Hänen mukaansa suurin osa menehtyi veitseniskuihin ja ampumahaavoihin. Ylen haastattelemien silminnäkijöiden mukaan uhreja on paljon enemmän.
 Valtaapitävän sotilasneuvoston ja siviilihallinnon edustajien neuvottelut olivat ennen väkivaltaisuuksia päätyneet kompromissiin. Vaalit sovittiin kolmen vuoden päähän, mutta väliaikaishallituksen kokoonpanosta ei päästy yhteisymmärrykseen. Sekä siviilit että armeija haluaisivat enemmistön.
 Väkivaltaisuuksien jälkeen siviilihallinnon edustaja  Sudan’s Professionals Association  SPA ilmoitti, että neuvottelut on pantu jäihin.
 Nettiyhteydet katkaistiin
 Videoiden leviäminen Salahin esiintymisestä mielenosoituksessa on osoittanut internetin voiman.
 Raskauttavien videoiden leviämisen estämiseksi sotilasneuvosto sulki mobiilidataverkon koko maassa, ja nyt vain wifi-yhteydet toimivat Sudanissa. Sotilasneuvoston mukaan netti on uhka kansalliselle turvallisuudelle, ja siksi verkkoyhteydet on pantu poikki.
 Valtavat mielenosoitukset järjestettiin nimenomaan internetin kautta, ja verilöylyn jälkeen juuri verkon kautta olisi ollut helpointa levittää Sudanin ulkopuolelle tietoa Khartoumin tapahtumista.
 Verkkoyhteyksien katkaiseminen osaltaan selittää, miksi uutisointi Sudanista on ollut vähäistä – tietoa on hankala saada ja vaikea varmistaa paikan päällä. Sudanissa media on sotilasneuvoston kontrollissa, ja paikallisissa tiedotusvälineissä puhutaan vain mielenosoitusten lopettamisesta, ei väkivallasta.
 Tietoa Sudanin väkivaltaisuuksista on tihkunut vähän ulkomaille. Viime viikolla Keniassa asuvat sudanilaiset osoittivat mieltään demokratian puolesta. Nairobin poliisi hajotti kynttiläprotestin kyynelkaasulla. Dai Kurokawa / EPA
 Aktivistit ovat nyt riippuvaisia tekstiviesteistä ja puheluista, joiden avulla he yrittävät saada mielenosoituksia taas järjestettyä. Whatsappin kaltaisten sovellutusten ollessa poissa käytöstä massaviestien lähettäminen ei kuitenkaan onnistu.
 Jos ja kun verkkoyhteydet lopulta kytketään päälle, verilöylyn oikeat mittasuhteet selviävät.
 Sosiaalisessa mediassa on kuitenkin ulkomailla levinnyt laajasti #BlueForSudan-kampanja, jossa monet julkkiksetkin ovat vaihtaneet profiilikuvansa siniseksi Sudanin tilanteen nostamiseksi esille.
 Kampanjan aloittivat yhden verilöylyn uhrin,  Mohammed Mattarin  ystävät. Mattar oli tullut Khartumiin todistamaan uutta Sudania, mutta hän kuoli sotilaiden luoteihin.
 Sudanissa harva on edes kuullut tästä kampanjasta.
 Perhe haluaa lähettää Salahin ulkomaille
 Samoihin aikoihin kun netti suljettiin, Alaa Salahin talon ulkopuolella alkoi liikkua outoja ihmisiä. Samat autot alkoivat ajaa jatkuvasti naapuruston ympäri.
 – Aina kun menen ulos, tuimat miehet tuijottavat, Salah sanoo.
 Viimeisten kahden viikon aikana monia aktivisteja on pidätetty ja tapettu.
 Nyt Salahin vanhemmat pelkäävät tyttärensä turvallisuuden puolesta. Vanhemmat ovat sanoneet, että Salahin pitäisi lähteä ulkomaille, kunnes tilanne rauhoittuu. Mutta hän ei suostu pelkäämään.
 Alaa Salah sanoo, ettei suostu pelkäämään painostuksesta huolimatta. Liselott Lindström/Yle
 Salah sanoo, että jos hän olisi pelännyt, hän ei olisi alun perinkään lähtenyt ulos osoittamaan mieltään.
 – Kun aloitimme mielenosoitukset, vastustimme brutaalia diktaattoria. Odotimme väkivaltaa, odotimme jopa kuolemaa. Osoitimme mieltä niillä ehdoilla, Salah kertoo.
 Hänestä Sudan muistuttaa jälleen paljon Omar al-Bashirin aikaista diktatuuria. Kysymys Salahin omista tulevaisuudenhaaveista saa nuoren naisen vakavaksi.
 – En nyt ajattele itseäni, vaan koko maata. Mietimme nyt, miten pääsemme tästä yli ja eteenpäin. Kun saamme siviilihallinnon, voimme rakentaa sitä Sudania, josta unelmoimme, Salah sanoo.
 Lue lisää:
 YK:n turvallisuusneuvosto tuomitsi Sudanin väkivallan – päätös oli yksimielinen
 Sudanissa sotilasneuvosto pidätti puolisotilaallisen RSF:n jäseniä
 Sudanin protestoijat: RSF-joukot raiskanneet systemaattisesti naisia ja miehiä sekä iskeneet sairaaloihin
 Sudanin kuolonuhrien lukumäärä jo 100 – armeija haluaa takaisin neuvottelupöytään

Yle Sudanissa: Alaa Salahista tuli Sudanin kansannousun symboli – nyt häntä vainotaan, mutta hän ei suostu pelkäämään


Summary: Äänestys Theresa Mayn seuraajasta jatkuu jälleen huomenna.

Britanniassa on jälleen äänestetty konservatiivipuolueen puheenjohtajan ja maan pääministerin  Theresa Mayn  seuraajasta.
 Tämäniltaisessa äänestyksessä ehdokkaiden määrä supistui kuudesta viiteen ehdokkaaseen. Ennakkosuosikki  Boris Johnson  sai 126 ääntä. Toiseksi parhaan äänisaaliin sai  Jeremy Hunt  46:lla äänellä. Yhteensä ääniä annettiin 313.
 Johnsonin ja Huntin lisäksi kolmannelle äänestyskierrokselle pääsivät  Michael Gove ,  Rory Stewart  ja  Sajid Javid . Jatkoon päässeet ehdokkaat osallistuvat tänä iltana BBC:n väittelyyn.
 Kisasta tippui  Dominic Raab , joka sai vain 30 ääntä eikä siis onnistunut saamaan rajaksi asetettua 33:a ääntä. Alun perin kisassa oli mukana kymmenen ehdokasta.
 Puolueen parlamenttiedustajat jatkavat äänestämistä vielä tämän viikon keskiviikkona ja torstaina. Sen jälkeen jäljellä on kaksi kärkiehdokasta, joista konservatiivipuolueen rivijäsenet äänestävät uuden puheenjohtajan 22. heinäkuuta mennessä.
 Voit lukea lisää puheenjohtajan valinnan etenemisestä  tästä jutusta.
 Uudesta puheenjohtajasta tulee myös Britannian pääministeri. Nykyinen konservatiivipuolueen puheenjohtaja Theresa May jättää tehtävänsä, kun hänen seuraajansa on valittu.
 Lue lisää:
 Brittien pörröinen moottoriturpa Boris Johnson tahtoo nyt pääministeriksi – kampanjoi jo päästäkseen konservatiivien johtoon

Nämä viisi ehdokasta jatkavat kamppailua Britannian konservatiivijohtajan paikasta – Boris Johnson rohmusi tänäänkin enemmistön äänistä


Summary: Presidentit ovat keskustelleet tapaamisesta puhelimitse.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja Kiinan presidentti  Xi Jinping  aikovat tavata ensi viikolla Japanissa järjestettävän G20-kokouksen yhteydessä.
 Presidenttien ilmoitus lisää toivoa aselevosta maailman kahden suurimman talousmahdin välisessä kauppasodassa.
 Trump kertoi tänään Twitterissä, että hänellä oli ollut hyvä puhelinkeskustelu Xin kanssa ja että he aikovat järjestää "pidennetyn tapaamisen" Japanissa.
 Kiinalaismedian mukaan Xi oli kertonut Trumpille, että maiden välinen taisto johtaa kummankin häviöön, ja valtiot saavuttavat enemmän yhteistyöllä. Kiinan ja Yhdysvaltojen väliset suhteet ovat kohdanneet Xin mukaan vaikeuksia, jotka eivät ole kummankaan puolen etu.
 Valkoisen talon mukaan johtajat keskustelivat siitä, kuinka maiden taloudellisen suhteen tulee olla oikeudenmukainen ja vastavuoroinen. Näin on mahdollista tasoittaa yhdysvaltalaisten maanviljelijöiden, työntekijöiden ja yritysten toimintaedellytykset.
 Kiina ja Yhdysvallat vaikuttivat aiemmin olevan jo lähellä sopua, mutta keskustelut romuttuivat viime kuussa sen jälkeen, kun Trump syytti Kiinaa lupauksien pettämisestä.
 Tämän jälkeen Trump kiristi Kiinan-vastaisia tuontitulleja ja iski entistä voimallisemmin kiinalaista telekommunikaatiojätti Huaweita vastaan.
 Ei takeita sovusta
 Trumpin taloudellisen neuvonantajan  Larry Kudlow 'n mukaan ei ole mitään takeita, että Osakassa päästäisiin ensi viikolla ratkaisuun.
 – Meidän kantamme on edelleen se, että haluamme rakenteellisia muutoksia. Heille on tulossa hyvä keskustelu. Se, että he tapaavat on hyvä asia, Kudlow kertoi toimittajille.
 Kansainvälisillä markkinoilla on esiintynyt huolia sen jälkeen, kun Trump on uhannut jyrkentää Kiinaa vastaan kohdistamiaan tuontitulleja. Tuontitullien kohdistaminen uutta 300 miljardin dollarin suuruista kauppatavaraerää koskevaksi voisi vahingoittaa Kiinan jo nyt hidastuvaa taloutta.
 Samalla tuontitullien kiristäminen voisi langettaa synkän varjon myös maailmanlaajuisten markkinoiden ylle.
 Viime viikolla Trump uhkasi korottaa tuontitulleja välittömästi, jos Xi ei saavu G20-tapaamiseen. Yhdysvallat on asettanut aiemmin 25 prosentin tuontitullit kiinalaiselle tuontitavaralle, jonka arvo on yli 250 miljardia dollaria.
 Kaupankäynnin lisäksi Trumpin ja Xin uskotaan keskustelevan Yhdysvaltain luotsaamista pyrkimyksistä saada Pohjois-Korea luopumaan ydinaseistaan.
 Ennen ensi viikon G20-kokousta Xin on määrä vierailla Pohjois-Koreassa. Vierailu on ensimmäinen kerta 14 vuoteen, kun Kiinan presidentti vierailee maassa.

Kiinan ja Yhdysvallan presidentit tapaavat ensi viikolla – kauppasodan sopimisesta ei ole takeita


Summary: Uudeksi virkaa tekeväksi puolustusministeriksi on nousemassa nykyinen maavoimaministeri Mark Esper.

Yhdysvaltain virkaa tekevä puolustusministeri  Patrick Shanahan  jättää tehtävänsä.
 Shanahania ei koskaan ehditty nimittää varsinaiseksi puolustusministeriksi, sillä senaatti ei ollut vahvistanut nimitystä.
 Presidentti  Donald Trump  kertoo, että päätöksen vetäytyä nimitysprosessista teki Shanahan itse. Presidentin mukaan päätöksen taustalla on Shanahanin halu omistaa aikaa perheelleen.
 Yhdysvaltalaistiedotusvälineissä on julkaistu viime päivinä paljastuksia Shanahanin perheessä tapahtuneista pahoinpitelytapauksista.
 Presidentti Trump kiitti Shanahania tämän tekemästä erinomaisesta työstä ja kertoi nimittävänsä seuraavaksi virkaa tekeväksi puolustusministeriksi nykyisen maavoimaministerin  Mark Esperin .
 Shanahan ehti toimia virkaa tekevänä puolustusministerinä tammikuusta lähtien. Hän oli ennen uraansa valtionhallinnossa työskennellyt johtotehtävissä lentokonevalmistaja Boeingilla.

Yhdysvaltain virkaa tekevä puolustusministeri jättää tehtävänsä


Summary: Palkinto myönnettiin Oslossa hetki sitten.

Lahti on valittu Euroon vihreäksi pääkaupungiksi vuodelle 2021. Lahden kanssa finaalissa kilpailivat ranskalaiskaupungit, Lille ja Strasbourg.
 European Green Capital Award -palkinto jaettiin torstai-iltana Oslossa, joka on tämän vuoden vihreä pääkaupunki. Ensi vuonna titteliä pitää hallussaan Lissabon.
 Voittaja saa 350 000 euron palkinnon sekä hyötyä tittelin tuomasta julkisuudesta. Palkinto kuitenkin edellyttää, että ilmastotoimia jatketaan kilpailun jälkeenkin, sillä voittajakaupunki toimii muille EU kaupungeille esimerkkinä.
 Lahti on  luopunut kivihiilen käytöstä tänä keväänä  ja se on aloittamassa ensimmäisenä maailmassa  asukkaille tarkoitetun henkilökohtaisen päästökaupan .
 Lappeenranta jäi kolmanneksi omassa sarjassaan
 European Green Leaf -palkinto sen sijaan meni Suomelta sivu suun. Poikkeuksellisesti palkinto jaettiin kahden kaupungin kesken. Tittelin vuonna 2020 jakavat Mechelen Belgiasta ja Limerick Irlannista. Lappeenranta pääsi kolmen parhaan joukkoon alle 100 000 asukkaan kaupunkien sarjassa.
 Kerromme kohta lisää.

Lahdesta tulee Euroopan ympäristöpääkaupunki  vuodelle 2021


Summary: Aluksesta laskettua mineraaliöljyä löytyi noin 9 mailin matkalta.

Länsi-Suomen merivartiosto on havainnut torstaiaamuna öljypäästön noin 25 mailia Utöstä lounaaseen, Suomen Leijonan majakalla. Rajavartiolaitoksen valvontalentokone Dornier lähetettiin varmistamaan havainto, joka osoittautui 9 mailia pitkäksi ja 0,4 mailia leveäksi. Kyse on mineraaliöljystä.
 Paikalle on hälytetty Rajavartiolaitoksen vartiolaivat Turva, Tursas ja Uisko sekä Merivoimien öljyntorjunta-alus Halli.
 Tällä hetkellä selvitetään alueen läpi kulkeneita aluksia. Rajavartiolaitoksen partiot ovat menossa ottamaan näytteitä öljypäästöalueen läpi kulkeneista, Suomen satamiin matkalla olevista aluksista.
 Myös ulkomaiden viranomaisille on esitetty pyyntö ottaa näytteet aluksista, jotka saapuvat satamiin Suomen ulkopuolella ja ovat kulkeneet alueen läpi.

Utön lounaispuolella huomattava öljypäästö


Summary: Myös tietyöt voivat aiheuttaa ruuhkia. Esimerkiksi valtateiden 6 ja 7 liittymässä Koskenkylässä Loviisassa on auki vain yksi kaista suuntaansa.

Juhannuksen menoliikenne on vilkkaimmillaan noin kello 14–19 torstaina. Liikenneviraston tieliikennepäivystäjä  Kirsi Salokanto  kertoo, että liikennemäärät ovat hieman ennen kolmea jo kasvaneet ja joillain teillä ajetaan jo jonoissa. Ensimmäiset juhannuksen viettäjät ovat kuitenkin vasta lähteneet, joten ruuhkien odotetaan lisääntyvän iltaa kohti.
 Ruuhkaisimpia paikkoja ovat koko päivän ajan Kolmostie Helsingistä Tampereelle, Nelostie erityisesti Mäntsälän ja Heinolan välillä, Vitostie Heinolasta Mikkeliin ja Varkauteen sekä Ysitie Tampereelta Orivedelle.
 – Ysitiellä mennään jo hyvin hitailla vauhdeilla Tampereen päässä, Salokanto sanoo.
 Myös Saaristotie Paraisilta kohti Nauvon lauttaa ruuhkautuu, sillä saaristoon on paljon kulkijoita liikennöivästä lisälautasta huolimatta.
 Tietyöt voivat aiheuttaa ruuhkia esimerkiksi valtateiden 6 ja 7 liittymässä Koskenkylässä Loviisassa. Kumpaankin suuntaan on auki vain yksi kaista.
 Sunnuntaina tasaista paluuliikennettä koko päivän
 Perjantaina ruuhkat sijoittuvat aamupäivään noin kello 10–13, minkä jälkeen liikenne rauhoittuu.
 Sunnuntain paluuliikenne jatkuu todennäköisesti tasaiseen tahtiin koko päivän ajan.
 – Paluuliikenne lähtee jo aamupäivästä isoja kaupunkeja kohti, mutta kaikki eivät ole palaamassa sunnuntaina kotiin, jos kesälomat ovat alkaneet. Jos on kaunista säätä, ihmiset lykkäävät lähtöä iltaan asti, Salokanto arvioi.
 Ajosää vaikuttaa hyvältä koko juhannuksen ajan. Torstaina on aurinkoista, mikä aiheuttaa häikäistymisen vaaraa.
 Salokanto muistuttaa kuskeja säilyttämään malttinsa.
 – Jonoissa ei kannata ohitella, ja turvavälit tulee säilyttää siitäkin huolimatta, että joudutaan ajamaan jonoissa.

Ysitiellä ajetaan jo hitaasti jonoissa, liikenne ruuhkautuu muuallakin iltaa kohti


Suomalainen juhannus on täynnä taikaa, rakkautta ja musiikkia. Ensi viikonloppuna kappaleita kuunnellaan ympäri maata auton ratissa, tanssilavoilla, festareilla ja laiturinnokassa. Mökkiradion lisäksi musiikkia soitetaan puhelimesta suoratoistopalvelu Spotifyn kautta.
 YleX:n ohjelmapäällikkö  Hanne Kauton  mukaan juhannukseen kuuluu kesäbiisit, joissa toistuu kepeys tai hilpeys. Lomalla ihmiset haluavat kuunnella letkeää musiikkia, josta tulee hyvä fiilis.
 – Kesähiteissä lauletaan usein loman aloittamisesta tai juhlimisesta. Viittauksia alkoholinkäyttöön ei tarvitse olla, Kautto sanoo.
 Kautto muistaa erityisesti  Luis Fonsin  ja  Daddy Yankeen   Despacito -kappaleen, joka saapui Suomeen toissa kesänä.
 – Despacito tuli ja eteni hyökyaallon lailla koko maapallon läpi. Kappale rantautui Suomeen juuri kesän alla ja se lattarifiilis osui.
 JVG:n kappale  Frisbee  on vahva ehdokas tämän juhannuksen hitiksi. Myös YleX:n Kesäkumibiisi, Gasellien  Suojaus petti  soi nyt paljon.
 – Frisbeen kertosäe osuu todella hyvin loman aloitukseen. Kappaleen sanomaa voi jakaa vaikka lomakuvien saatteena, Kautto sanoo.
 Klassikot ja rakkauslaulut vetoavat
 Uusien biisien lisäksi myös ikivihreät klassikot ovat suosittuja. Vuonna 2017  ET-lehden  12 kauneimman juhannuslaulun listalle päätyivät muun muassa  Kesäillan valssi ,  Nocturne  ja  Kesän lapsi.
 Kulttuurimedia  Nousun  listalle pääsivät  Kake Randelinin   Juhannusyö ,  Juha Vainion   Juhannustanssit  ja  Bryan Adamsin   Summer of ‘69 .
 Rakkaus on juhannusbiiseissä usein toistuva teema. Kun  Voice.fi  kysyi juhannuksen kauneimpia kappaleita, äänestyksen voitti  Lauri Tähkän   Morsian . Muille palkintosijoille ylsivät  Juha Tapion   Jotain niin oikeaa  sekä Haloo Helsingin  Rakas .
 Huumoria vai vakavaa?
 Tällä hetkellä  Suomen striimatuimmat  -listan kärjessä ovat JVG ja Gettomasa. Ulkomaisista artisteista kärkikymmenikköön mahtuvat muun muassa  Justin Bieber ,  Billie Eilish  ja  Avicii .
 Yksi tämän juhannuksen hitti voisi olla myös Teflon Brothersin ja Kalevauva.fi:n kappale  Juhannussimaa , joka on täynnä Fingerpori-sarjakuvasta tuttuja kaksimielisiä sanontoja.
 Kesäaikaan valtakunnallisesti suosituimpien radiokanavien kuuntelu lisääntyy. Kuuntelijoita keräävät erityisesti sellaiset kanavat, joiden alueellinen kattavuus on suuri.
 Radiosoitossa  viime viikon suosituin kappale oli Aviciin ja  Aloe Blaccin   Sos . Kotimaisista artisteista kärkisijoille ylsivät Lauri Tähkä ja  Arttu Wiskari .

Juhannuksen soittolista on sekoitus klassikoita ja uusia hittejä – Biiseissä lauletaan lomasta, juhlimisesta ja rakkaudesta


Summary: Palo-, savu- ja vesivahinkojen suuruudesta riippuu kuitenkin se, missä Tuppuralan koululaisten koulunkäynti alkaa.

Tuppuralan  koulun palo  ei vaikuta koulujen alkamisajankohtaan syksyllä Mikkelissä. Koulu aloitetaan normaaliaikataulussa elokuussa.
 Vaihtoehtoina on esimerkiksi tuoda koulun tontille väistötilat tai sijoittaa koululaisia toisiin kiinteistöihin. Ratkaisua tilanteeseen etsitään ensi viikon aikana.
 – Tämä on surullinen tapaus varmasti alueen lapsille, jotka myös katsoivat tulipaloa eilen. Koulu kuitenkin alkaa syksyllä tavalliseen aikaan ja lapset voivat viettää kesälomaa rauhallisin mielin, sanoo Mikkelin kaupungin tekninen johtaja  Jouni Riihelä .
 Tulipalossa tuhoutuneessa osassa sammutettiin vielä torstaina kytöpaloja. Esa Huuhko / Yle
 Tuhoutuneessa koulun osassa oli liikuntatiloja, pieni kirjasto ja luokkatiloja. Riihelän mukaan koulurakennuksen siipiosat ovat säilyneet tämän hetkisten arvioiden perusteella odotettua paremmin.
 – Paloesteet näiden rakennusten välillä auttoivat palon rajaamisessa. Tulelta säästyneitä rakennuksia tuuletetaan parhaillaan, ja selvitämme vesi- ja savuvahinkojen laajuutta, kertoo Riihelä.
 Torstaipäivän mittaan tuhoutuneessa koulun osassa on sammutettu useita kytöpaloja. Palon jälkivartiointi on Mikkelin kaupungin vastuulla.
 Mikkelin kouluverkossa uudistuksia tulossa
 Mikkelin kouluverkossa on parhaillaan menossa suurin myllerrys pitkään aikaan. Tuppuralan 180 oppilaan alakoulun on ollut tarkoitus säilyä uudistusten keskellä. Suunnitelmissa on rakentaa esimerkiksi uusia aluekouluja.
 Riihelä sanoo, että nyt tärkeintä on saada syksyksi toimiva ratkaisu.
 – Tällä rakennuksella on ajateltu olevan vielä elinkaarta jäljellä. Siksi harmituksen määrä on kaksinkertainen. Tätä Tuppuralan koulun tilannetta hoidetaan kuitenkin nyt akuuttina tapauksena.
 Tulipaloa sammuttamassa oli enimmillään 15 yksikköä.  Esa Huuhko / Yle

Raju tulipalo tuhosi osan koulusta – Mikkelissä Tuppuralan koulunkäynti alkaa normaalisti syksyllä


Summary: Konservatiivipuolueen puheenjohtajavalinta on edennyt puolivälierävaiheeseen. Nyt jäljellä on enää kolme ehdokasta.

Sajid Javid  on äänestetty ulos Britannian konservatiivipuolueen puheenjohtajaehdokkaiden joukosta.
 Konservatiivipuolueen parlamentaarikot äänestivät asiasta valintaprosessin neljännellä kierroksella.
 Pääministeri  Theresa Mayn  seuraajaksi haikailevista jäljelle jäävät ennakkosuosikki  Boris Johnson  sekä  Michael Gove  ja  Rory Stewart.
 Torstaina illalla ehdokkaista äänestetään ulos vielä yksi.
 Sen jälkeen alkaa konservatiivipuolueen rivijäsenten postiäänestys kahdesta kärkiehdokkaasta. Uuden puheenjohtajan nimen on määrä selvitä 22. heinäkuuta mennessä.
 Lisää aiheesta:
 Nämä viisi ehdokasta jatkavat kamppailua Britannian konservatiivijohtajan paikasta – Boris Johnson rohmusi tänäänkin enemmistön äänistä

Sajid Javid putosi pelistä kilvassa Britannian pääministerin seuraajaksi


Summary: Merialueilla sinilevätilanne on rauhallinen.

Lämmin kesäkuu on aikaistanut sinilevien esiintymistä järvillä. Sisävesillä on nyt sinilevää kuitenkin vain hieman keskimääräistä enemmän, ilmoittaa  Suomen ympäristökeskus (Syke) .
 Lämpimän sään jatkuessa sinilevien pintaesiintymät voivat runsastua järvillä lähipäivinä.
 Suomen keski- ja pohjoisosissa saattaa edelleen esiintyä männyn siitepölyä, joka näyttää veden pinnalla erehdyttävästi sinilevältä.
 Merialueilla sinilevätilanne on Syken mukaan edelleen rauhallinen. Merivedessä ei ole juhannuksena laajoja levälauttoja. Etelärannikolla on yksittäisiä, paikallisia sinileväesiintymiä, jotka voivat olla runsaita.
 Näin tunnistat sinilevän
 Vähäinen sinilevämäärä näyttää vedessä vihreiltä tai keltaisilta hiukkasilta. Kun sinilevää on paljon, voi rannoille muodostua maalia tai hernekeittoa muistuttavaa puuroa. Samalla se voi muuttua räikeän turkoosin väriseksi.
 Tikulla kokeiltaessa levä voi olla sinilevää, jos se hajoaa hippusina veteen. Jos se taas jää roikkumaan keppiin, on se jotain muuta kuin sinilevää. Vesilasissa sinilevä nousee pintaa vihertävinä hippusina noin tunnissa.
 Kesäkuun alussa Syke  arvioi, että tämän kesän aikana sinileväkukintojen riski olisi Suomen merialueilla huomattava.

Sinilevän määrä kasvanut paikoin sisävesillä – siitepöly voi näyttää sinilevältä


Summary: Syytteessä olivat ympäristötoimenjohtajana toiminut mies ja terveystarkastajana toiminut nainen.

Keski-Suomen käräjäoikeus on hylännyt kahta virkamiestä vastaan nostetut syytteet koskien Äänekoskella vuonna 2016 tapahtunutta vesikriisiä.
 Syytteessä olivat ympäristötoimenjohtajana toiminut mies ja terveystarkastajana toiminut nainen, jotka eivät syyttäjän mukaan ryhtyneet riittäviin toimenpiteisiin taudin leviämisen ehkäisemiseksi.
 Syyttäjän mukaan puutteita oli muun muassa tiedottamisessa.
 Molemmat syytetyt kiistivät rikoksen.
 Valtio korvaa molempien oikeudenkäyntikuluja yhteensä noin 30 000 eurolla.
 Vesikriisi sai Äänekoskella alkunsa, kun kaivinkone katkaisi runkovesijohdon tietyömaalla. Paine laski ja talousvesiverkostoon imeytyi jätevettä väärin rakennetusta ilmastuskaivosta.
 Samaan kaivoon oli asennettu vastoin ohjeita sekä talousveden että jäteveden ilmastus.
 Vatsataudin oireita sai saastuneesta vedestä syyttäjän mukaan ainakin 120 ihmistä. Sairastuneilla todettiin sapovirusta, adenovirusta ja Dientamoeba fragilis- alkueläintä.
 Lue myös:
 Vesikriisi piinasi Äänekoskea kuukausia – syyttäjä vaatii kahdelle virkamiehelle sakkoja

Virkamiesten syytteet Äänekosken vesikriisin hoidosta hylättiin Keski-Suomen käräjäoikeudessa


Summary: Kesän 2016 vallankaappausyrityksen oikeudenkäynnit ovat jatkuneet yli kahden vuoden ajan.

Turkkilainen tuomioistuin on antanut 24 ihmiselle tuomiot vuoden 2016 vallankaappausyrityksestä.
 Kyseessä oli yksi suurimmista vallankaappausyritykseen liittyvistä oikeudenkäynneistä. 24 syytettyä sai elinkautisen, heidän joukossaan muiden muassa entinen ilmavoimien komentaja  Akin Ozturk .
 Myös Turkin presidentin  Reccep Tayyip Erdoğanin  entinen sotilasneuvonantaja  Ali Yazici  sai kovennetun elinkautisen perustuslain rikkomisesta.
 Syytekohtia olivat perustuslain rikkominen ja presidentin murhayritys. Syytetyistä 17:n tuomioita kovennettiin ja heidät määrättiin kärsimään rangaistusta tavallista kovemmissa vankilaoloissa.
 Vallankaappausyrityksessä kuolleiden ihmisten omaisia oli paikalla, mutta heitä ei päästetty oikeussaliin.
 – Valtion pitäisi hävetä, sanoi paikalla ollut omainen  Saliha Arigan  uutistoimisto AFP:lle.
 Vallankaappausoikeudenkäynnit alkoivat Turkin suurimmassa oikeussalissa Ankaran lähellä toukokuussa 2017. Syytettyinä on ollut yhteensä 224 ihmistä, joiden joukossa on Yhdysvalloissa asuva imaami  Fethullah Gülen . Turkki syyttää häntä vallankaappauksen tilaamisesta.
 Lisää aiheesta:
 Turkin vallankaappausyrityksestä vuosi – Kahdeksan asiaa, joita kaappauspäivä muutti
 Turkin epäonnistunut vallankaappaus – päivän tapahtumat kootusti

Turkissa yksi vallankaappausyrityksen suurimmista oikeudenkäynneistä – 24 syytetylle elinkautinen


Summary: Euroopan vihreä pääkaupunki –kilpailu ratkeaa torstaina.

Juhannusaatonaattona kello 21 Suomen aikaa sen pitäisi olla selvää. Onko kahden suomalaisen kaupungin muutos teollisuuskaupungeista ympäristökaupungeiksi tarpeeksi vakuuttavaa? Sitä arvioi kansainvälinen viisihenkinen tuomaristo. Tuomaristo on perehtynyt etukäteen kaupunkien ilmastotoimiin ja arvioinut niitä eri kriteerein.
 – Tuomaristo myös kiinnittää huomiota siihen, kuinka innostuneita kaupungin edustajat ovat tekemään kestävän kehityksen työtä, kertoo tuomaristossa kolmena edellisenä vuotena istunut Espoon kaupunginvaltuutettu ja Euroopan alueiden komitean jäsen,  Sirpa Hertell  (vihr.)
 Aikataulusyistä Hertell jäi tuomaristosta tänä vuonna pois, joten tällä kertaa siihen ei kuulu yhtään suomalaista jäsentä. Sen sijaan tuomaristossa istuu kaksi ranskalaista jäsentä, mikä herättää lahtelaisissa huolta, sillä Lahden kanssa finaalissa kilpailevat juuri ranskalaiskaupungit, Lille ja Strasbourg.
 – Tuomaristo ei tietenkään voi vetää kotiinpäin. On tosi tärkeää olla puolueeton ja rehellinen, sanoo Hertell.
 Aluepolitiikka voi kuitenkin vaikuttaa päätökseen. Lahti on mukana finaalissa kolmatta kertaa, mutta viime vuonnakaan parhaat pisteet eivät riittäneet voittoon saakka. Euroopan vihreä pääkaupunki 2020 tittelin korjasi Lissabon.
 Euroopan ympäristöpääkaupungit – 2010 Tukholma –2011 Hampuri –2012 Vitoria-Gasteiz – 2013 Nantes – 2014 Kööpenhamina – 2015 Bristol – 2016 Ljubljana – 2017 Essen – 2018 Nijmegen – 2019 Oslo – 2020 Lissabon Lähde:  http://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/winning-cities/
 – Vaikka sitä ei ole sääntöihin kirjattu, niin kyllä tuomaristo katsoo alueellista tasapainoa. Voittajien pitää tulla eri puolilta Eurooppaa. Pohjoismaat ovat niin vahvoja kestävän kehityksen edistämisessä, että saattaisi käydä niin, että voittajat olisivat hyvin usein Pohjois-Euroopasta.
 Aluepolitiikkaa voi näkyä myös siinä, että molemmat suomalaiset kaupungit eivät todennäköisesti voi voittaa.
 –Se on poikkeuksellista, jos kaksi kaupunkia samasta maasta voittaa, sanoo Hertell.
 Palkinto hyödyttää myös asukkaita
 EU:n vihreä pääkaupunki –kilpailua on järjestetty vuodesta 2010. Ensimmäisenä vuonna pääkaupungiksi valittiin Tukholma. Tänä vuonna voittajalle on luvassa 350 000 euron palkinto. Palkinto edellyttää myös, että ilmastotoimia jatketaan kilpailun jälkeenkin, sillä voittajakaupunki toimii muille EU kaupungeille esimerkkinä.
 – Kun kestävään kehitykseen ja ympäristön viihtyvyyteen panostetaan, hyötyvät siitä myös asukkaat. Se myös houkuttelee yrityksiä, sillä yritykset haluavat sijoittua kestävän kehityksen kaupunkeihin. Se taas tuo työpaikkoja ja vetovoimaa kaupungille, perustelee Hertell.
 Lahti esittelee hiilineutraalia jääkiekkojoukkuetta
 Lahti on hakenut titteliä yhä uudelleen, koska näkee sen tuovan maine- ja brändihyötyä kaupungille. Vaikka Lahti on määrätietoisesti tehnyt kestävän kehityksen työtä, Suomessa Lahtea ei mielletä varsinaisesti ympäristökaupungiksi.
 – Se on juuri lahtelaisten etu, että muutos on ollut iso. Heidän lähtökohtansa eivät ole olleet mitenkään helpot, mutta tahto muuttua kestävän kehityksen kaupungiksi on ollut vahva, sanoo Sirpa Hertell.
 Lahti on  luopunut kivihiilen käytöstä tänä keväänä  ja se on aloittamassa ensimmäisenä maailmassa asukkaille tarkoitetun henkilökohtaisen päästökaupan. Lahteen saapuvat kansainväliset vieraat haluvat usein perehtyä kaupungin vesistöosaamiseen ja jätteiden tehokkaaseen kierrätykseen.
 Oslossa lahtelaisten esitykseen kuuluu myös jääkiekkojoukkue Pelicans, jonka pelaajat kertovat kuinka  joukkue pyrkii hiilineutraaliksi .
 Suomalaisia finalisteja yhdistää yliopisto
 Lappeenrannan kaupunki on finaalissa European Green Leaf -sarjassa, johon osallistuu pienempiä kaupunkeja. Lappeenrannan kanssa tittelistä kilpailevat Mechelen Belgiasta ja Limerick Irlannista.
 Lappeenranta on jo pitkään markkinoinut itseään ympäristöasioilla. Vuonna 2016 se valittiin muun muassa WWF:n Earth Hour City Challenge -kilpailun finaaliin ja Suomen ilmastopääkaupungiksi.
 Lappeenrannan joukkuetta Norjassa vetävän kaupunginjohtaja  Kimmo Jarvan  mukaan Lappeenranta toteuttaa vihreitä arvoja yritysten ja oppilaitosten kanssa yhteistyössä.
 – Ympäristöasiat toteutuvat yhteistyönä ja verkostomaisesti. Se on sellainen kombinaatio, jossa kaikki ovat saaneet tulosta aikaiseksi, Kimmo Jarva korostaa.
 Erikoinen yhdistävä tekijä suomalaisten finalistien, Lappeenrannan ja Lahden, välillä on molemmissa kaupungeissa toimiva Lappeenrannan ja Lahden teknillinen yliopisto. Se on profiloitunut erityisesti uusiutuvan energian tutkimuksessa.
 Äskettäin yliopisto kertoi muun muassa  tutkimuksesta,  jossa ilman hiilidioksidista tehdään proteiinia. Tutkimuksen pohjalta on jo syntymässä yritystoimintaakin.

Teollisuuskaupungit ryhtyivät torjumaan ilmastonmuutosta – Lahden ja Lappeerannan ponnistelut huipentuvat Oslossa


Summary: Teon hetkellä uhri oli 13-vuotias ja tuomittu 25-vuotias.

Oulun käräjäoikeus on tuominnut vuonna 1993 syntyneen  Mohamed Ali Osmanin  törkeästä raiskauksesta neljän vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen. Ali Osman Mohamedin tuomittiin törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, törkeästä raiskauksesta sekä lapsen houkuttelemisesta seksuaalisiin tarkoituksiin. Syyte seksuaalipalvelujen ostamisesta nuorelta henkilöltä hylättiin näyttämättömänä.
 Tuomion mukaan törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja törkeä raiskaus oli tehty elokuussa ja syyskuussa 2018 yksityisasunnossa ja lapsen houkutteleminen seksuaalisiin tarkoituksiin näiden jälkeen lokakuussa 2018.
 Tuomittu ja asianomistaja olivat tavanneet Facebookissa ja tutustuneet sekä pitäneet yhteyttä muun muassa Messenger-, Whatsapp- ja Instagram-palveluissa, sekä tavanneet vastaajan asunnossa kolme kertaa.
 Nyt annettu tuomio liittyy laajaan seksuaalirikosvyyhtiin, jossa  kahdeksan ulkomaalaistaustaisen miehen epäillään  muun muassa käyttäneen törkeästi hyväksi alaikäistä tyttöä kuukausien ajan.
 Tänään annettu tuomio on viides, oikeusjuttuja on vielä käymättä kolme.
 Vyyhti alkoi paljastua poliisille viime kesänä
 Juttu kerrallaan käräjille siirtyvä seksuaalirikostapaus  alkoi paljastua poliisille  loppukesästä 2018.
 Laajassa seksuaalirikosvyyhdissä erikoista on epäiltyjen määrä ja se, että tapauksessa on yksi uhri. Lapsen hyväksikäyttöä kesti miltei viisi kuukautta yksityisasunnoissa, kesäkuun alusta lokakuun loppuun viime vuonna. Myös fyysisen pahoinpitelyn epäillään jatkuneen yhtä kauan.
 Hyväksikäytöt ovat kuitenkin olleet erillisiä tapauksia. Kihlakunnansyyttäjä  Pia Mäenpää   kertoi aikaisemmin Ylelle , että ei ole näyttöä siitä, että epäillyt olisivat käyttäneet lasta yhtä aikaa ja samassa tilanteessa seksuaalisesti hyväkseen.
 Mäenpään mukaan kaikki syytetyt eivät ole tunteneet toisiaan.  Ylen tietojen mukaan  ainakin kolme epäiltyä miestä on asunut samassa vastaanottokeskuksessa.
 Poliisin on kertonut, että kaikki epäillyt tekijät ovat tulleet Suomeen pakolaisina tai turvapaikanhakijoina. Osa on pakolaisia, osalla on turvapaikkaprosessi kesken, ja osa on Suomen kansalaisia.

Oulun seksuaalirikosvyyhdin viides tuomio: neljä vuotta ehdotonta vankeutta törkeästä raiskauksesta


Summary: Toiminnan epäillään aiheuttaneen vesistön pilaantumista, ja myös pohjavesi on ollut vaarassa pilaantua.

Poliisi epäilee Keski-Pohjanmaalla kahta osakeyhtiötä ja niiden vastuuhenkilöitä törkeästä ympäristön turmelemisesta, joka on kestänyt yli kymmenen vuotta.
 Esitutkinnan mukaan Keski-Pohjanmaalla toimivasta tuotantolaitoksesta on johdettu tuotantoon liittyviä jätevesiä ja yhdyskuntavesiä ojaan ja siitä edelleen luontoon ja vesistöihin ilman asianmukaista jätevesien käsittelyä.
 Tämän epäillään aiheuttaneen vesistön pilaantumista. Ympäristöviranomaisten mukaan myös pohjavesi on ollut osin vaarassa pilaantua.
 Teon vakavuutta lisää se, että käsittelemättömiä jätevesiä on johdettu purkuputkia pitkin paljon ja pitkään: näin on tutkinnan mukaan toimittu vuodet 2006–2018.
 Yritysten arvioidaan saaneen huomattavaa hyötyä toiminnasta.
 Esitutkintapöytäkirja on valmistunut ja se on lähetetty syyteharkintaan.
 Lain mukaan jätevedet tulee käsitellä asianmukaisesti ja laitosmaiselle jätevesien käsittelylle pitää olla ympäristölupa. Esitutkinnan perusteella ympäristölupaa tuotantolaitosten jätevesien johtamiselle ei ole haettu eikä jätevesien käsittelyä ole asianmukaisesti järjestetty.

Jätevesiä johdettu yli 10 vuotta vesistöihin ilman käsittelyä – Kahta yritystä epäillään törkeästä ympäristön turmelemisesta Keski-Pohjanmaalla


Summary: Laiton lohenpyynti ja sen valvonta ovat kiihkeimmillään Perämerellä. Katso videolta, mitä valvojien työ sisältää.

Keväällä lisääntymisvietin valtaamat lohet lähtevät Itämeren eteläperukoilta kohti pohjoista.
 Juhannuksen alla lohet kerääntyvät Perämeren suurten lohijokien alajuoksuille. Kiihkeintä lohien nousu on vapaana virtaaviin Tornionjokeen ja Simojokeen.
 Lisääntyvät saalismahdollisuudet houkuttelevat myös kalastajia, joilla ei ole asianmukaisia lupia lohenpyyntiin. Lohen kalastusta on rajoitettu  monin eri säädöksin  (Finlex), mutta ne voivat olla vapaa-ajankalastajille vaikeasti ymmärrettäviä.
 Tarkastajien aamuinen partiokierros alkaa kulkupelin rutiinitarkastuksella jo viiden aikaan aamulla. Risto Degerman / Yle
 Esimerkiksi Oulun edustan merialueelta nostettiin juhannusta edeltävillä viikoilla useita laittomia lohiverkkoja.
 Laittomasti kalastetun lohen määrää on vaikea arvioida, mutta lohenkalastuksen valvonnasta vastaavan Varsinais-Suomen ely-keskuksen kalastuksenvalvojan  Timo Väänäsen  mukaan salakalastuksen määrää on viime vuosina saatu suitsittua tiedottamisella ja valvonnalla.
 Tehovalvonta alkoi toukokuussa
 Suomen rannikolla alkoi tehostettu valvonta toukokuun lopulla, kun lohiparvet alkoivat suurin joukoin lähestyä Selkämeren aluetta. Valvonta on lohien nousun mukana siirtynyt kohti pohjoista.
 – Pääasiassa laittomia pyyntivälineitä löytyy vapaa-ajankalastajilta. Ammattikalastajilla asiat ovat yleensä olleet kunnossa, kertoo vartioupseeri  Markku Häggman  Virpiniemen merivartioasemalta.
 Kun viranomaiset ovat tarkastaneet pyydyksen, laillisten pyydysten omistajalle jätetään tieto tarkastuksesta. Laittomat pyydykset nostetaan pois. Risto Degerman  / Yle
 Kalastuksenvalvoja Timo Väänäsen mukaan ammattilaisten saamat sanktiot laittomista pyyntivälineistä ovat sen verran kovia, ettei riskiä kannata ottaa.
 – Siinä voi pahimmillaan mennä luvat ja kiintiöt, mikä estää jopa elinkeinonharjoittamisen.
 Kalaa pyydetään kiintiöiden mukaan
 Nykyisin lohenpyynti Pohjanlahdella on tiukasti säädeltyä. Itämeren lohikiintiöistä on päätetty EU:ssa, ja sen mukaan myös Suomella ja Ruotsilla on omat  lohikiintiönsä  (maa- ja metsätalousministeriö). Kun kiintiö täyttyy, myös kalastus päättyy.
 Kalastuksenvalvonta alkaa jo aamuhämärässä. Varsinais-Suomen ely-keskuksen valvojien tukena ovat myös Rauman, Porin, Vallgrundin, Kokkolan ja Virpiniemen merivartioasemat. Risto Degerman / Yle
 Säätelyllä halutaan turvata lohien  nousu kutujokiin , jottei kaikkia kaloja pyydettäisi jo merialueella. Myös niissä kalojen pyyntiä on säädelty.
 Suomen ja Ruotsin kiintiökäytäntö on erilainen.
 – Ruotsissa kiintiö on maakohtainen ja jokainen kalastaja saa pyytää niin paljon lohta kuin ehtii kunnes maan koko kiintiö on täynnä, kertoo kalastuksenvalvoja Timo Väänänen.
 Valvonta on viranomaisten yhteispeliä. Merivartija Kalle Vahtolan ohjaama partiovene on tullut Varsinais-Suomen ely-keskuksen kalastuksenvalvojalle Timo Väänäselle tutuksi.  Risto Degerman / Yle
 Suomessa kiintiö on henkilökohtainen, eli jokaisella lohenpyytäjällä on oma kiintiönsä.
 – Yhdellä kalastajalla kiintiö voi olla vain muutamia kymmeniä kaloja, mutta toisella jopa yli tuhat kalaa. Se riippuu siitä, miten kalastaja on ostanut toisten kalastajien kiintiöitä, Väänänen kertoo.
 Manner-Suomen lohikiintiö Itämeren pääaltaalla ja Pohjanlahdella on noin 24 000 lohta. Luonnonvarakeskuksen mukaan vapaa-ajan kalastuksen lohisaalis oli vuonna 2016 Selkämereltä, Merenkurkusta ja Perämereltä yhteensä 61 tonnia.
 Jutun keskusteluosio on auki kello 22.00 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Ministeriö: Seuraamukset laittomasta kalastuksesta olleet liian vähäiset – Uhanalaisen kalan pyytämisestä voi joutua nyt pulittamaan tuhansia euroja
 Kalastus ei ole enää vain yksinäisten susien ammatti – 27-vuotias kalastaja uskoo, että tulevaisuudessa työ tehdään tiimeissä

Luvaton juhannuskalan pyynti erityistarkkailussa – laittomia verkkoja löytyy useimmin vapaa-ajankalastajilta


Summary: Xi Jinpingin visiitti on ensimmäinen Kiinan johtajan valtiovierailu Pohjois-Koreassa 14 vuoteen.

Kiinan presidentti  Xi Jinping  on saapunut vierailulle Pohjois-Koreaan. Hän ja Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  ovat käyneet virallisia keskusteluja Pjongjangissa, Kiinan valtionmedia kertoo.
 Keskustelujen sisällöstä ei ole tihkunut tietoja.
 Xi on kaksipäiväisellä valtiovierailulla Pohjois-Koreassa. Kyseessä on ensimmäinen Kiinan presidentin vierailu Pohjois-Koreassa 14 vuoteen.
 Xi saapui Pekingistä Pjongjangiin lentäen. Hulppeassa tervetuloseremoniassa korealaisisännät tervehtivät Kiinan presidenttiä tykinlaukauksin. Tuhannet ihmiset heiluttivat pieniä Kiinan ja Pohjois-Korean lippuja sekä kukkakimppuja.
 Xin vierailu toteutui maailmanpoliittisessa tilanteessa, jossa sekä Kiinan että Pohjois-Korean suhteet Yhdysvaltoihin ovat huonot. Kiinalla ja Yhdysvalloilla on meneillään kauppakiista, ja Pohjois-Korean välit Yhdysvaltoihin ovat kireät ydinaseiden takia.
 Lisää aiheesta:
 Kiinan presidentti Xi harvinaisella vierailulla Pohjois-Koreassa

Video: Liput ja kukkakimput heiluivat ponnekkaasti, kun Kiinan presidentti Xi aloitti vierailunsa Pohjois-Koreassa


Summary: Presidenttiä pääsee tapaamaan Pälkäneellä.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  tekee maakuntamatkan Pirkanmaalle ensi torstaina.
 Vierailun aikana presidentti Niinistö tutustuu Hyytiälän metsäasemalla sijaitsevaan ilmakehää ja metsiä tutkivaan kansainväliseen mittausasemaan. Hän keskustelee aseman johdon, tutkijoiden ja opiskelijoiden kanssa muun muassa metsien merkityksestä ilmastonmuutoksen torjunnassa. Hyytiälän metsäasema on Helsingin yliopiston alainen.
 Iltapäivällä presidentti Niinistö vierailee Pälkäneellä, jossa hän keskustelee kunnan johdon kanssa nuorten työllistämismallista paikallisten nuorten ylläpitämässä kahvila Tauossa.
 Presidentti Niinistö tapaa kansalaisia vuoden 2019 liikuntapaikaksi valitun Kostia Areenan pihalla kello 14.10 Pälkäneellä.
 Ohjelmaan kuuluu myös tutustuminen puolustusvoimien strategisen kumppanin Millog Oy:n toimintaan Siikakankaan toimipisteessä sekä höyrylaivaristeily Kostianvirralla.

Tasavallan presidentti Sauli Niinistö vierailee Pirkanmaalla ensi viikolla


Summary: 71 siirtolaista tukehtui kuorma-auton sisälle Itävallassa siirtolaiskriisin vilkkaimpaan aikaan vuonna 2015.

Neljä ihmistä on tuomittu elinkautisiin vankeusrangaistuksiin tapauksesta, jossa 71 siirtolaisen ruumiit löydettiin hylätystä kuorma-autosta Itävallassa vuonna 2015.
 Unkarilainen tuomioistuin tuomitsi afganistanilaisen salakuljettajaringin johtajan ja hänen kolme bulgarialaista rikoskumppaniaan murhista. Salakuljettajista kolmella ei ole mahdollisuutta ehdonalaiseen ja yhden on kärsittävä tuomiotaan vähintään 30 vuoden ajan.
 Itävallan poliisi löysi kylmäkuljetuksiin tarkoitetun kuorma-auton moottoritien laidasta lähellä Unkarin rajaa elokuussa 2015. Sisällä poliisia odotti karmea näky: kymmenien siirtolaisten pitkälle mädäntyneet ruumiit.
 Kuolleista 59 oli miehiä ja kahdeksan naisia, ja ruumiiden joukossa oli neljä lasta. Kansalaisuuksiltaan siirtolaiset olivat syyrialaisia, irakilaisia ja afganistanilaisia.
 Itävallan poliisin mukaan kuorma-auton ilmastointijärjestelmä ei toiminut, minkä takia kyydissä olleiden siirtolaisten uskotaan tukehtuneen pian autoon nousun jälkeen.
 Oikeuden mukaan matkustajat alkoivat hakata kuorma-auton ovia sisältä päin, kun he tajusivat olevansa tukehtumisvaarassa. Salakuljettajat eivät tästä huolimatta olleet pysäyttäneet kuorma-autoa eivätkä avanneet sen ovia.
 Kyseessä oli vakavin kuolemantapaus niin kutsutulla Balkanin reitillä vuosien 2015–16 siirtolaiskriisin aikana.
 Lisää aiheesta:
 Itävallassa kuorma-autosta kuolleena löytyneillä siirtolaisilla happea vain tunniksi
 Keitä ovat turvapaikanhakijat? – Lue kuusi tarinaa
 Kumiveneitä, salakuljettajia ja aidanpystyttäjiä – Euroopan pakolaiskriisin hurja vuosi

Neljä ihmissalakuljettajaa sai elinkautisen Eurooppaa järkyttäneistä siirtolaisten kuorma-autokuolemista


Summary: Tavoitteena vähentää muovijätteen päätymisen luontoon.

Ruotsi ottaa ensi vuoden aikana käyttöön muovipussiveron, kertovat Ruotsin tiedotusvälineet, kuten  SVT  ja  uutistoimisto TT .
 Veron suuruus on kolme kruunua (noin 32 eurosenttiä) tavallisilta muovipusseilta ja 30 äyriä ohuilta pusseilta, joita käytetään esimerkiksi hedelmäostoksiin.
 Uutiskanavien mukaan veron myötä Ruotsissa joutuu maksamaan normaalikokoisesta muovipussista jopa seitsemän kruunua.
 Veromuutos on osa Ruotsin hallituksen vihreää verouudistusta. Muovipussiverolla on määrä kerätä valtion kassaan 2,9 miljardia kruunua eli noin 300 miljoonaa euroa. Summa aiotaan käyttää esimerkiksi työn verotuksen keventämiseen.
 Veron tavoitteena on saada ruotsalaiset ostamaan vähemmän muovipusseja, sanoo talousministeri  Per Bolund .
 Tällä hetkellä jokainen ruotsalainen ostaa vuosittain keskimäärin 83 pussia, kun EU:n tavoite on alentaa määrä keskimäärin 40:een.
 – Uskomme, että vero-ohjaus saa ihmiset miettimään, tarvitseeko hän todella muovipussin, vai onko tavaroiden viemiseen jokin toinen tapa, ministeri sanoi SVT:n TV4:lle.
 – Suuri osa käyttämistämme muovipusseista päätyy valitettavasti luontoon. Ne pilaavat meriämme ja aiheuttavat paljon haittaa eläimille ja kasveille.
 EU-maissa keskimäärin kuluu peräti 198 muovipussia per asukas.

Ruotsi asettaa kovan veron muovipusseille


Summary: Poliisin mukaan esitutkinnassa selvisi melko tarkka kuva tapahtumien kulusta.

Poliisi on saanut valmiiksi Helsingin Arabianrannassa jouluaattoiltana tapahtuneen henkirikoksen esitutkinnan.
 Henkirikoksen uhri oli seitsemänvuotias poika. Rikoksesta epäilty on uhrin vuonna 1982 syntynyt eno.
 Helsingin poliisilaitos kertoo  tiedotteessaan , että esitutkinnassa on selvinnyt melko tarkka kuva tapahtumien kulusta. Poliisin mukaan henkirikos tapahtui yksityisasunnossa, jossa uhrin perhe vietti joulua. Rikoksesta epäilty eno oli heidän luonaan vieraana.
 Poliisi on tutkinut tekoa murhana, koska tekotapa oli poikkeuksellisen raaka ja julma. Lisäksi uhri oli nuoren ikänsä vuoksi puolustuskyvytön.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Kirsi Kanth  Helsingin poliisilaitokselta toteaa, että esitutkinnan perusteella henkirikos oli yksittäisen henkilön impulsiivinen teko.
 – Julkisuudessa ja varsinkin sosiaalisessa mediassa on esitetty erilaisia arvailuja teon motiivista. Esitutkinnan aikana ei ole tullut mitään viitteitä esimerkiksi kunniaväkivallasta tai muusta ulkopuolisesta vaikuttamisesta, Kanth kertoo tiedotteessa.
 Rikoksesta epäilty on myöntänyt henkirikoksen. Epäilty pyysi  tekohetken mielentilansa tutkimista esitutkinnan aikana . Käräjäoikeus määräsi epäillyn mielentilatutkimukseen tammikuussa.
 Poliisin tiedotteen mukaan Terveyden ja hyvinvoinnin laitos toimittaa tutkimuslausunnon suoraan syyttäjälle ja käräjäoikeudelle.
 Poliisi kuuli epäiltyä kahdesti ennen mielentilatutkimusta.
 – Sen jälkeen häntä ei ole ollut tarpeen kuulla uudelleen. Varsinainen tutkintatyö oli tehty pian tapahtuman jälkeen, Kanth toteaa.
 Asia siirtyy nyt poliisilta syyttäjälle syyteharkintaan.
 Aiheesta aiemmin:
 Arabianrannan murhaepäilyn syytteen nostaminen siirtyy
 Arabianrannan murhasta epäilty määrättiin mielentilatutkimukseen kesken esitutkinnan – kertonut kuulusteluissa harhoista
 Pikkupojan murhasta epäilty mies pyytänyt mielentilatutkimusta – Poliisi: Epäilty on Suomessa asuva ulkomaan kansalainen
 Arabianrannan murhasta epäilty on 7-vuotiaan uhrin eno – poliisi ei kommentoi motiivia, kuulusteluissa mies vedonnut harhoihin

Tämä Arabianrannan surmasta tiedetään nyt: murhasta epäilty eno vangittiin perjantaina, poliisin mukaan tekotapa oli "erityisen raaka ja julma"

Arabianrannan murhatutkinta valmistui: Ei  viitteitä kunniaväkivallasta, yksittäisen henkilön impulsiivinen teko


Summary: Asiantuntija neuvoo soittamaan akuutissa tilanteessa hätänumeroon.

Se yö jää tamperelaisen  Suvi Pulkkisen  mieleen. Ja tämä voisi tapahtua kenelle tahansa meistä, siksi Pulkkinen päätti kertoa siitä julkisesti.
 Suvi Pulkkinen oli hoitamassa tällä viikolla lemmikkejä keikalla Tampereella. Hän lopetti kierroksensa kello 23 tiistaina ja poistui kerrostalosta sisäpihalle, kun hän näki jotain pysäyttävää.
 Viereiseen rappuun pyrki avaimilla sisään vanhus, mutta hän ei saanut ovea auki. Suvi Pulkkinen jäi kaivelemaan auton avaimia laukusta, jotta hän sai syyn jäädä hetkeksi. Vanhus jatkoi seuraavan oven luokse. Silloin Pulkkinen kysyi, voisiko hän auttaa.
 – Rouva kertoi, ettei löytänyt kotiinsa, koska olivat hiljattain miehensä kanssa muuttaneet uuteen asuntoon.
 Nainen kertoi tulleensa bussilla takaisin sairaalasta, mihin mies oli aiemmin päivällä joutunut. Vanhus kysyi Pulkkiselta monta kertaa, millä asioilla tämä on. Pulkkinen toisteli olevansa hoitamassa kissoja.
 – Ihanaa, minullakin on ollut, nainen oli sanonut.
 Alaovi aukesi ja vanhus toivotti hyvät illanjatkot. Pulkkisen hälytyskellot soivat, ja hän kertoi saattavansa naisen kotiin asti.
 – Asunnon ovi ei auennutkaan avaimilla. Päätimme mennä kerros kerrokselta ylemmäs, kunnes pääsimme oikealle ovelle.
 Taas vanhus kysyi, millä asioilla Suvi Pulkkinen on. Kissoja hoitamassa, Pulkkinen toisti.
 Omainen löytyi
 Ovensuussa Suvi Pulkkinen kysyi, oliko naisella omaisia, keille soittaa. Rouva sanoi, ettei sellaisia ole ja puhelin on sairaalassa.
 Kuvituskuva. Vanhus ei Suvi Pulkkisen mukaan muistanut kotiovea, omaista tai puhelimen pin-koodia. Timo Sihvonen/Yle
 Suvi Pulkkinen pyysi lupaa katsoa ympärille asunnossa. Se sopi. Kännykkä löytyi makuuhuoneesta laturista sammuneena.
 – Rouva ei tiennyt pin-koodia. Sain puhelimen auki ja rouvan suostumuksella käytiin sitä läpi, kun huomasin vastaamattoman puhelun. Kysyin, kuka tämä henkilö on. Rouva vastasi sen olevan heidän monen vuoden takainen perhetuttunsa.
 Pulkkinen soitti numeroon ja teki raportin tilanteesta.
 – Asunnossa haisi järkyttävältä, ulostetta oli lattioilla, seinissä ja ovissa. Missään ei ollut lamppua kytkettynä. Keittiössä oli kaksi laatikkoa ruokia keskellä lattiaa. Joulukinkku oli keittiön tasolla. Jääkaapissa oli vanhoja ruokia, jotka olivat tahrautuneet kädenjälkiin.
 Omainen kertoi tavanneensa pariskunnan aiemmin samana päivänä, mutta häntä ei päästetty asuntoon sisälle. Naapurit olivat kertoneet saattaneensa rouvan takaisin kotiin monta kertaa ja välillä tämän nukkuneen ulkonakin.
 Selvisi, että pariskunnalle oli yritetty saada apua jo pidempään. Suvi Pulkkinen kertoo tarinan omaisen luvalla.
 – Yksi tekstiviesti oli päivystävältä sosiaalitoimelta tullut kaksi viikkoa aiemmin. Sekin on jäänyt ilmeisesti siihen, kun rouvaa ei ollut tavoitettu.
 Pulkkisen tiedon mukaan pariskunnan luona oli myös yritetty käydä, mutta sisälle ei ollut päästetty.
 Apua oli yritetty saada aiemmin
 Kun kello oli puolenyön, Suvi Pulkkinen lähti kotiin. Hän jäi odottamaan ulko-ovelle, ettei vanhus tullut asunnosta enää ulos.
 – Soitin myös hätäkeskukseen tilanteesta. Minun piti pitää puhelin päällä, mikäli soittaisivat minulle vielä. Soittoa ei tullut.
 Suvi Pulkkinen lähetti törkyisestä asunnosta kuvat omaiselle, jos se auttaisi saamaan apua. Selvisi, että rouvan aviomies on sairaalassa, ja hänen pitäisi kotiutua perjantaina.
 Vielä samana yönä rouva oli lähtenyt kolmelta ulos, mutta soitti sillä kertaa omaiselle. Omainen löysi rouvan ulkoa ja vei eteiseen.
 – Pitääkö sattua vielä jotain, ennen kuin tähän reagoidaan? Se oli omaisen kysymys puhelumme päättyessä, Pulkkinen kertoo.
 Samasta vanhuksesta voi tulla useita huoli-ilmoituksia
 Suomessa on yhä enemmän muistisairaita. Muistiliiton mukaan heitä on arviolta vajaat 200 000. Vuosittain tulee 4 500 uutta sairastunutta.
 Miten vastaavissa tilanteissa tulisi toimia, johtava sosiaalityöntekijä  Tapani Unkila  Tampereen sosiaalipäivystyksestä?
 – Jos tilanne on akuutti, kannattaa soittaa hätänumeroon 112. Sieltä arvioidaan ensihoidon tarve. Jos on tarve akuutille sosiaalipalvelulle, poliisi tai ensihoito ottaa yhteyttä sosiaalipäivystykseen, Unkila sanoo.
 Jos kyse ei ole akuutista tilanteesta, kannattaa Unkilan mukaan olla yhteydessä paikkakunnan kotihoitoon.
 Sosiaalipäivystys voi tehdä huoli-ilmoituksen peruspalveluihin, jotka arvioivat vanhuksen hoidon tarpeen.
 Kuvituskuva. Jos vanhuksella on hätä ja hän on sekava, kannattaa soittaa hätänumeroon.  Henrietta Hassinen / Yle
 Unkilan mukaan vanhuslaki velvoittaa poliisin ja ensihoidon tekemään ilmoituksen, jos vanhuksen pärjääminen huolestuttaa.
 Aina huoli-ilmoitukset eivät jostain syystä johda siihen, että vanhus pääsee hoitoon.
 – Meillekin voi tulla huolenaiheita samasta vanhuksesta. Ensihoidosta on saatettu lähettää sama vanhus monta kertaa eteenpäin.
 Joskus vanhus ei saa apua, koska hän ei suostu ottamaan sitä vastaan. Vastustus voi liittyä muistisairauden oirekuvaan.
 – Vanhus ei välttämättä halua ottaa vastaan tarvittavia palveluita.
 Aina sopivaa hoitopaikkaa ei ole helppoa löytää.
 Unkilan mukaan huolenilmaukset ovat lisääntyneet.
 "Ihmisten pitäisi avata silmänsä"
 Suvi Pulkkinen kertoi omaisen luvalla tapauksesta sosiaalisessa mediassa. Hän toi asian julkisuuteen, koska vanhuksia pitäisi kohdella hänen mukaansa nykyistä paremmin. Hän ei usko kyseessä olevan yksittäistapaus.
 – Ihmisten pitäisi avata silmänsä, koska näitä tapahtuu varmasti paljon.
 Toiseksi hän haluaa kiinnittää huomiota siihen, etteivät ihmiset vain jatkaisi matkaansa, vaikka näkevät muistisairaita pulassa.
 – Helpoin tapa on kysyä, voiko auttaa tai soittaa hätäkeskukseen. Sieltä osataan kyllä neuvoa. Pääasia on, että kysyttäisiin, oltaisiin läsnä ja huomioitaisiin jokainen, Suvi Pulkkinen sanoo.
 Lue lisää:
 Analyysi: Vanhukset pääsivät kerrankin Säätytalon pöytiin –
 hoitajamitoitus noussee, eihän kotona asuva mummo unohdu?
 Ovet piiloon tai säppiin – näin omaiset auttavat muistisairasta, mutta professorin mukaan keinot “voivat olla vaarallisia"
 "Monesti työvuoron jälkeen autoon päästyäni purskahdin itkuun" – Hoitajat kertovat kokemuksistaan hoivakodeissa Ylen kyselyssä

Suvi Pulkkinen auttoi yöllä eksyneen naisen kotiin ja hätkähti, missä oloissa vanhukset oikein elävät: "Asunnossa haisi järkyttävältä"


Summary: Oikeuden mukaan miehen tarkoituksena oli tappaa itsensä ja etupenkillä istunut lapsi.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus on tuominnut 43-vuotiaan miehen kahdesta tapon yrityksestä ja liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Mies ajoi autollaan tahallaan päin kallioleikkausta Paimiossa kyydissään 7- ja 8-vuotiaat lapset.
 Oikeus jätti miehen syyntakeettomana rangaistukseen tuomitsematta. Hänen on todettu olevan tahdosta riippumattoman hoidon tarpeessa. Oikeus toteaa, että miestä ei ole rikosasian vuoksi pidettävä enää vangittuna, vaan hän jää sairaalahoitoon.
 Asianomistajien vahingonkorvausvaatimukset on erotettu käsiteltäväksi riita-asiana myöhemmin käräjäoikeudessa.
 Oikeus katsoi, että vastaaja oli viime lokakuussa hakenut hänen lähipiiriinsä kuuluvat 7- ja 8-vuotiaat lapset ja poikennut matkalla oikealta reitiltä moottoritielle.
 Siellä hän ajoi yli 120 kilometrin tuntinopeudella kallioleikkaukseen. Ennen törmäystä mies oli avannut oman turvavyönsä ja etupenkillä istuneen 8-vuotiaan lapsen turvavyön.
 Oikeuden mielestä vastaajan tarkoituksena oli tappaa itsensä ja etupenkillä istunut 8-vuotias lapsi. Takapenkillä istuneella 7-vuotiaalla lapsella oli ollut turvavyö kiinnitettynä. Lapsille aiheutui törmäyksestä haavoja, ruhjeita ja mustelmia.
 Syyttäjä vaati vastaajalle rangaistusta murhan yrityksestä ja tapon yrityksestä tai vaihtoehtoisesti törkeästä pahoinpitelyn yrityksestä sekä törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Mies myönsi osan teoista, mutta kiisti murhan ja tapon yritykset.
 8-vuotiaan lapsen osalta käräjäoikeus katsoi, että kysymyksessä oli murhan yrityksen asemesta tapon yritys.
 Tähän käräjäoikeus päätyi siitä syystä, että mielentilatutkimuksessa esiin tulleiden seikkojen vuoksi vastaajan ei katsottu olleen tekohetkellä tai sitä edeltävästi kykenevä vakaaseen harkintaan, jota murhan tunnusmerkistö edellyttää.
 7-vuotiaan lapsen osalta käräjäoikeus katsoi, että vastaajan menettely täytti ensisijaisen syytteen mukaisen tapon yrityksen tunnusmerkistön.
 Vaikka vastaaja ei ollut toiminut tarkoituksenaan tappaa takapenkillä istunut 7-vuotias, hänen oli käräjäoikeuden arvion mukaan täytynyt ymmärtää tekonsa varsin todennäköiseksi seuraukseksi myös toisen lapsen kuoleman.
 Käräjäoikeuden tuomio ei ole lainvoimainen.
 Lue lisää:
 Oikeus passitti Paimion ulosajajan mielentilatutkimukseen – syyttäjä vaatii miehelle tuomiota murhan ja tapon yrityksistä
 4 3-vuotiaalle miehelle syytteet murhan ja tapon yrityksistä: Ajoi päin kallioleikkausta kyydissä 8- ja 7-vuotiaat lapset

Mies ajoi päin kallioleikkausta Paimion moottoritiellä lapset kyydissään – oikeus arvioi kuljettajan syyntakeettomaksi


Summary: Metsäpalovaroitus on voimassa maan etelä- ja keskiosissa. Pintavesien lämpötila on lähes kaikkialla korkeammalla kuin tavallisesti näihin aikoihin.

Juhannuksen vietossa on syytä varautua lähes kaikkeen. Viikonlopun aikana Suomen yli kulkee saderintama, joka työntää helteet pois tieltään ja tuo mukanaan voimakkaita ukkoskuuroja. Toisaalta pintavesien lämpötilat ovat kohonneet viime päivien helteiden vuoksi.
 Metsäpalovaroitus on voimassa maan etelä- ja keskiosissa, eli avotulen tekeminen on näillä alueilla juhannuksen aikana kielletty. Etelässä varoitetaan tänään voimakkaasta uv-säteilystä. Perjantaina ja lauantaina varoitetaan voimakkaasta tuulesta ja ukkosista.
 Tänään sää on vielä enimmäkseen poutaista ja aurinkoista. Maan etelä- ja keskiosissa lämpötila nousee hellelukemiin yli 25 asteeseen. Päivän aikana voi kuitenkin esiintyä sade- ja ukkoskuuroja.
 Ilta on enimmäkseen aurinkoinen ja etenkin etelässä myös varsin lämmin. Illan ja yön aikana sateet leviävät yhä laajemmin maan pohjoisosiin.
 Juhannuksen aikana Suomen yli kulkee saderintama, joka tuo mukanaa voimakkaita ukkoskuuroja.  Kerttu Kotakorpi / Yle
 Juhannusaattona sateita ja ukkosta
 Huomenna juhannusaattona saderintama liikkuu kohti itää, ja sen yhteydessä voi syntyä hyvinkin voimakkaita sade- ja ukkoskuuroja sekä voimakkaita puuskia.
 Idässä on vielä päivällä hyvin lämmintä ja lämpötila voi käydä jopa 30 asteessa. Erityisen lämmintä on Kaakkois-Suomessa.
 – Huomenna kannattaa olla varovainen, jos lähtee veneellä liikkeelle. Sää on päivällä lämmin ja aurinkoinen, mutta ukkonen voi yllättää, meteorologi  Kerttu Kotakorpi  sanoo.
 Lännessä sää poutaantuu sateiden jälkeen, mutta lämpötila jää kuitenkin hellerajan alapuolelle. Pohjoisessa on selvästi viileämpää ja sateita sekä ukkosia tulee laajasti päivän aikana.
 Juhannuspäivänä koleaa ja tuulista
 Matalapaine hallitsee säätä myös lauantaina juhannuspäivänä. Sateita liikkuu edelleen pohjoisessa ja sää on koleaa. Lämpötilat voivat jäädä jopa alle 10 asteen. Sateen lomassa esiintyy myös ukkosia. Ukkos- ja sadekuuroja liikkuu myös maan keskivaiheilla.
 Tänään sää on vielä enimmäkseen poutaista ja aurinkoista. Maan etelä- ja keskiosissa lämpötila nousee hellelukemiin.  Kerttu Kotakorpi / Yle
 Etelässä kuurot jäävät melko vähiin ja sää on pääosin poutaista ja aurinkoista. Maan etelä- ja keskiosissa on lauantaina hyvin tuulista. Lämpötilat laskevat selvästi viime päivien lukemista, joten ilma voi tuntua viileältä.
 Vedet tavallista lämpimämpiä
 Viime päivien lämmin jakso on kohottanut pintavesien lämpötilaa. Lähes kaikilla havaintopaikoilla lämpötila on ajankohtaan nähden  keskimääräistä korkeammalla .
 Keskiviikkona Etelä- ja Keski-Suomen pintalämpötilat vaihtelivat 16 ja 20 asteen välillä. Pohjois-Suomessa sekä Kainuussa vesien lämpötilat olivat 11 ja 20 asteen välillä.
 Aurinkoisen ja lämpimän sään on ennustettu jatkuvan juhannukseen saakka, joten pintavedet voivat edelleen lämmetä. ennusteiden mukaan pintavedet voivat hieman viilentyä juhannuksen jälkeen.
 Lue aiheesta lisää:
 Ylen sääsivut
 Juhannuksen menoliikenne käynnistyy aurinkoisessa säässä, ruuhkahuippu kello 16 ja 17 välillä
 Kauppojen aukioloajat vaihtelevat, ruuhkia torstaina ja perjantaina – tämä sinun kannattaa tietää, kun lähdet juhannuksen viettoon

Helteitä, sateita ja ukkosta: Juhannusta vietetään hyvin vaihtelevassa säässä


Summary: Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirille valtion tiistaina ilmi tullut rooli Paimion parantolassa on tietynlainen helpotus.

Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Tiede ja kulttuuriministeri  Annika Saarikko  (kesk.) luottaa siihen, että Paimion parantolan pelastamiseksi suunniteltu säätiö toteutuu.
 Ministeri tapasi keskiviikkona osapuolet säätiöön liittyen yhdessä ympäristöministeri  Krista Mikkosen  (vihr.) kanssa. Tapaamisessa oli mukana myös Museovirasto. Tuoreessa selvityksessä ehdotetaan parantolan omistajaksi säätiötä, jossa olisivat mukana Paimion kaupunki, Alvar Aalto -säätiö ja valtio.
 – Tapaamisessa kävimme läpi ennenkaikkea selvitystyötä, säätiön perustamisesta ja sen roolista. Minusta keskustelu sujui hyvässä hengessä. Päätöksiähän ei vielä tehty, vaan jaoimme tietoa, Saarikko kertoo tapaamisesta.
 Hallitus ehdotti tiistaina, että  parantolan säilyttämiseksi ohjataan kolme miljoonaa euroa . Asiasta päätettiin lisätalousarviossa. Ehdotukseen sisältyy kuitenkin reunaehtoja. Hallitus haluaa säätiöltä ja Paimion kaupungilta, että ne luovuttaisivat säätiön peruspääomaksi molemmat vähintään 30 000 euroa.
 Lisäksi Paimion parantolan kiinteistöt omistavan Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin pitäisi lahjoittaa tilat ilmaiseksi säätiölle. Sairaanhoitopiiri yritti myydä Alvar Aallon suunnitteleman ja Unescon maailmanperintökohteen viime vuonna, mutta sopivia ostajia ei löytynyt.
 Nopeaa etenemistä
 Annika Saarikko uskoo keskiviikkoisen tapaamisen perusteella, että sairaanhoitopiiri harkitsee säätiön kannalle kallistumista.
 – Koko säätiön perustamisen edellytyksenä on, että sairaanhoitopiiri lahjoittaa omistavansa kiinteistön eteenpäin. Se on taloudellisesti merkittävä ratkaisu, mutta samalla on hyvä huomioida, että sairaanhoitopiiri on itse yrittänyt myydä parantolan viime vuonna.
 Saarikko muistuttaa, että rakennuksella on merkittävä arvo kulttuurihistoriallisesti, mutta samalla sen ylläpitokustannukset ovat korkeat.
 – Siltä osin sairaanhoitopiiri varmasti pohtii lahjoitusta. Pitkällä aikavälillä rakennuksesta eroon pääseminen tarkoittaa ylläpitokustannuksissa säästöä, kuvailee Saarikko.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin hallituksen puheenjohtaja  Piia Elo  (sd.) kertoo, että sairaanhoitopiirin kannalta valtion mukaan tulo on tietynlainen positiivinen yllätys.
 – Joskus asiat humpsahtavat vauhdilla eteenpäin. Ei ole enää yksin meidän asia huolehtia kulttuurihistoriallisesta perinnöstä. Meidän roolimme on huolehtia erikoissairaanhoidon tarpeista, ei kiinteistöistä. Positiivisella mielellä otimme vastaan tiedon, että valtio haluaa ottaa roolia tässä, Elo kertoo.
 Elon mukaan parantolan lahjoituspäätös menee normaalin päätöksentekoprosessin läpi.
 – Sairaanhoitopiirin hallitus käsittelee asiaa heti syyskauden alussa ja uskon, että asia etenee valtuustoon marraskuussa.
 Entä sitten Paimio ja Alvar Aalto -säätiö?
 Annika Saarikko luottaa, että asia etenee myös kahden muun osapuolen kanssa joutuisasti. Saarikko muistuttaa, että kyseessä on kuitenkin valtion kädenojennus asiassa.
 – Valtion edellytyksenä on, että päätökset mukaan lähdöstä tapahtuvat tämän vuoden aikana, jotta lisätalousarviossa annettu euromäärä voidaan ottaa käyttöön.
 Saarikon mukaan säätiö on pitkään toivonut Alvar Aallon läpimurtoteokselle hallittua ja suunnitelmallista tulevaisuutta. Perustettava säätiö olisi kuitenkin väliaikainen ratkaisu.
 – Säätiö ei ole ratkaisu Paimion parantolalle ajasta ikuisuuteen. Se on ratkaisu siihen, että vuosi sitten Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri halusi myydä kiinteistön ja siitä heräsi valtakunnallinen keskustelu merkittävän rakennuksen tulevaisuudesta. Eilisen tapaamisen perusteella olen toiveikas, että kaikki osapuolet haluavat ratkaista tämän vaikean asian ja tunnistavat valtion eleen merkittäväksi alkusysäykseksi.
 Selvityksessä ehdotetaan, että parantolan tiloihin voisi tulevaisuudessa tulla erilaisia yksityisiä toimijoita.
 Lue lisää:
 Paimion parantolan omistajaksi esitetään säätiötä – hallitus suunnittelee antavansa parantolalle kolme miljoonaa euroa
 Selvitys Alvar Aallon suunnitteleman Paimion parantolan tulevaisuudesta alkoi
 Paimion parantolan tulevaisuus kiinnostaa nyt ministereitä – keskustelu valtion roolista uudessa säätiössä alkaa pian

Kulttuuriministeri Saarikko luottaa säätiön syntymiseen Paimion parantolan pelastamiseksi – Sairaanhoitopiiri: "Joskus asiat humpsahtavat vauhdilla eteenpäin"


Summary: Helsingin kaupunginvaltuusto päätti suojella vuonna 1984 valmistuneen rakennuksen vanhoja osia asemakaavan muutoksella.

Itäkeskuksen kauppakeskuksen Itiksen vanhan osan julkisivu ja keskeiset sisätilat suojellaan.
 Helsingin kaupunginvaltuusto päätti asiasta eilisessä kokouksessaan. Arkkitehti  Erkki Kairamon  suunnitteleman rakennuksen alkuperäiset osat ovat valmistuneet vuonna 1984.
 Keskustelu Itiksen vanhan osan suojelusta sai alkunsa vuonna 2015, kun kauppakeskus suunnitteli remontoivansa vanhan osan julkisivua. Tarkoituksena oli vaihtaa seiniin kiinnitetyt teräksiset rakenteet uusiin, koska ne olivat huonossa kunnossa.
 Tuolloin Rakennustaiteen seura huolestui suunnitelmista, sillä sen mukaan teräsrakenteiden uusiminen olisi muuttanut liikaa kauppakeskuksen alkuperäistä ilmettä. Seura teki suojeluesityksen Uudenmaan ely-keskukselle, joka päätyi lausunnossaan suosittelemaan rakennuksen julkisivujen suojelua asemakaavan muutoksen kautta.
 Lue tästä jutusta, millaisia ajatuksia alueen asukkailla on Itiksen vanhasta osasta
 Nyt myös Helsingin kaupunginvaltuusto päätyi suojelemaan rakennuksen vanhat osat asemakaavan muutoksella.
 Kaupunginvaltuuston  päätöstiedotteessa  todetaan, että rakennusta pidetään merkittävänä osana Itäkeskuksen kaupunkirakenteellista kokonaisuutta.
 Suojelu läpi tiukalla äänestyksellä
 Suojelu ei kuitenkaan ollut valtuustossa läpihuutojuttu.
 Kokoomus ehdotti illan aikana, ettei suojelua toteutettaisi, sillä sen mukaan julkisivu ei ole suojelemisen arvoinen. Ryhmän puheenjohtaja  Daniel Sazonov  ehdotti asian palauttamisesta uudelleen valmisteluun.
 Palautusehdotuksen mukaan suojelulla ei pitäisi esimerkiksi vaikeuttaa kauppakeskuksen elinkaaren edellyttämiä tavanomaisia ylläpito- ja peruskorjaustoimenpiteitä eikä vaikeuttaa Tallinnanaukion kehittämistä.
 Rakennuksen suojeluun päädyttiin tiukan äänestyksen jälkeen äänin 43 - 39.
 Arkkitehti Erkki Kairamo oli ihastunut venäläiseen 1920-luvun avantgardeen ja teki siitä omia tulkintojaan. Ronnie Homberg / Yle
 Vihreät ja kokoomus vastakkain
 Daniel Sazonov toteaa, että kokoomuksen valtuustoryhmän mielestä valtuusto teki turhan tiukan suojelupäätöksen. Ryhmän mukaan suojelu vaikeuttaa kauppakeskuksen ja Itäkeskuksen alueen kehittämistä.
 – Tässä suojelufanatismi ajoi ohitse järkevän kaupunkikehittämisen. Mielestäni päätöksellä haettiin jälleen kerran suojelukynnystä, eli missä meillä kulkee kaupungissa se raja siinä, millaisia rakennuksia suojellaan, Sazonov toteaa.
 Vihreiden varavaltuutettu  Sameli Sivonen  pitää tärkeänä, että 1980-luvun kauppakeskuskulttuurin olennainen osa säilyy Helsingin katukuvassa.
 Hän ei myöskään niele kokoomuksen kritiikkiä siitä, että suojelu vaikeuttaisi alueen kehittämistä.
 – Yhden rakennuksen julkisivun suojelu ei sinänsä estä kauppakeskuksen kehittämistä. Tallinnanaukiolla puhutaan yhdestä julkisivusta, mikä ei tarkoita, että olisimme suojelemassa koko Tallinanaukion, Sivonen kuittaa.
 Lue myös:
 Pitäisikö suomalaisten ostareiden äiti eli kauppakeskus Itis suojella? Paljon parjatulla Tallinnanaukiolla kohoaa arkkitehtuurin helmi
 Paraatipaikka ei takaa kauppakeskukselle menestystä – fyysisen sijainnin lisäksi ratkaisee "henkinen sijainti"

Itiksen kauppakeskuksen vanha osa suojellaan  – Kokoomus pitää päätöstä "suojelufanatismina", vihreiden mielestä päätös ei estä alueen kehittämistä


Summary: Eduskunnan valiokunnista valtaosaa johtaa nainen.

Eduskunta löi tällä viikolla lukkoon valiokuntien puheenjohtajien nimet, joiden joukossa on niin politiikan ikiliikkujia kuin yllätyksiä.
 Nimillä on väliä, sillä suosittu hokema on, että todellinen työ eduskunnassa tehdään valiokunnissa. Yksi arvio on, että yleensä noin puolet hallituksen lakiehdotuksista muuttuu, kun valiokunnat pääsevät niihin käsiksi.
 Viime vaalikaudella valiokuntien puheenjohtajien rooli korostui, kun hallituksen tärkein hanke, sittemmin kaatunut sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistus jumitti juuri eduskunnan valiokunnissa.
 Katso tästä, ketkä käyttävät valtaa eduskunnassa seuraavat neljä vuotta.
 Satu Hassi, suuren valiokunnan puheenjohtaja
 Satu Hassi. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 EU-asioita käsittelevän valiokunnan uusi johtaja  Satu Hassi , 68, on entinen europarlamentaarikko ja hallituspuolue vihreiden kokeneinta kaartia. Hassi on entinen vihreiden puheenjohtaja ja oli ympäristöministerinä, kun vihreät lähtivät vuonna 2002 hallituksesta viidennen ydinvoimalan rakentamisluvan takia.
 Kilpailijat yrittävät usein lyödä Hassia tämän nuoruuden taistolaisuudella. Vihreys periytyy Hassin suvussa, sillä myös tytär  Kaisa Hernberg  on mukana politiikassa. Hän johti kaksi vuotta vihreiden puoluevaltuuskuntaa.
 Mika Niikko, ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja
 Mika Niikko. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Vantaalainen  Mika Niikko , 52, on perussuomalaisilta sikäli yllättävä valinta, että ulkopolitiikka lienee hänelle uusi aluevaltaus. Hän lähti politiikkaan  Timo Soinin  houkuttelemana, mutta jäi empimisen jälkeen  Jussi Halla-ahon  perussuomalaisiin puolueen hajottua.
 Rankan nuoruuden jälkeen Niikon elämän käännekohta oli uskoon tulo 24-vuotiaana. Niikko kertoi Ylen vaalikoneessa, että "kristilliset arvot politiikan pohjana ovat jokaisen parhaaksi".
 Ei kuulu ainakaan perussuomalaisten pihvimiesten ydinjoukkoon, sillä ilmoitti keväällä olevansa kasvissyöjä.
 Johanna Ojala-Niemelä, perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja
 Johanna Ojala-Niemelä Jarno Kuusinen  / AOP
 Viime vaalikaudella perustuslakivaliokunnan johtajuus jäi opposition haltuun, mutta nyt tärkeää valiokuntaa johtaa varatuomari  Johanna Ojala-Niemelä  päähallituspuolue SDP:n riveistä.
 Lappilainen Ojala-Niemelä, 44, ei ole eduskunnan näkyvimpiä hahmoja ainakaan julkisuudessa. Hän on neljännen kauden kansanedustaja ja demarien eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja.
 Johannes Koskinen, valtiovarainvaliokunnan puheenjohtaja
 Johannes Koskinen. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Kun puolueet jakoivat huhtikuussa valiokuntien puheenjohtajuudet, ensimmäisenä sai valita suurin puolue SDP. Se poimi heti tärkeän valtiovarainvaliokunnan ja valitsi sen johtoon  Johannes Koskisen . Hän on puolueen konkareita ja hämeenlinnalainen varatuomari.
 Koskinen, 64, on ollut oikeusministerinä sekä eduskunnan varapuhemiehenä, ja hänellä on jo aikaisempaa kokemusta perustuslakivaliokunnan johtamisesta. Kansanedustajana hän on toiminut 1990-luvun alusta lukuun ottamatta viime kauden katkosta, jolloin hän oli Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin johtokunnassa.
 Outi Alanko-Kahiluoto, tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja
 Outi Alanko-Kahiluoto. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Outi Alanko-Kahiluoto  (vihr.) on puolueensa vasemman laidan edustaja, joka kertoo tärkeimmäksi kansanedustajan työtään ohjaavaksi periaatteeksi sosiaalisen oikeudenmukaisuuden.
 Helsinkiläinen tohtori on neljännen kauden kansanedustaja, joka on ollut aiemmin vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtajana. Alanko-Kahiluoto, 53, jätti vihreiden puheenjohtajakisan  runsaat kaksi vuotta sitten väliin  ja perusteli päätöstään sillä, että silloinen puheenjohtaja  Ville Niinistö  ajoi tehtävään  Emma Karia .
 Taustaltaan Alanko-Kahiluoto on kirjallisuuden opettaja.
 Riikka Purra, hallintovaliokunnan puheenjohtaja
 Riikka Purra (vas.) ja Riikka Slunga-Poutsalo. Nella Nuora / Yle
 Huhtikuun vaaleissa eduskuntaan noussut  Riikka Purra  (ps.), 42, saa heti johdettavakseen perussuomalaisille tärkeän hallintovaliokunnan, joka käsittelee maahanmuuttoasioita.
 Purra kertoi Ylen vaalikoneessa, että 15 viime vuotta häntä on erityisesti liikuttanut maahanmuutto, johon hän suhtautuu kriittisesti.
 Purra toimi viime vaalikaudella perussuomalaisten poliittisena suunnittelijana eli puolueen ideologina ja PR-asiantuntijana. Twitterissä hän esittelee itsensä "hyvähampaisena spindoctorina". Perussuomalaiset nappasivat Purran palkkalistoilleen tutkijan työstä.
 Leena Meri, lakivaliokunnan puheenjohtaja
 Leena Meri. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Hyvinkääläinen varatuomari  Leena Meri  (ps.) toimi puolueen kahtiajakautumisesta lähtien perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtajana, mutta eduskuntavaalien jälkeen tehtävä meni äänestyksen jälkeen  Ville Taviolle . Toisen kauden edustaja Meri, 51, nousi kuitenkin nyt lakivaliokunnan johtoon.
 Hän tavoitteli puoluejohtajan paikkaa kesällä 2017, jolloin Timo Soini vaihtui Jussi Halla-ahoon.
 Juhana Vartiainen, talousvaliokunnan puheenjohtaja
 Juhana Vartiainen. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Juhana Vartiainen  (kok.), 61, on puolueensa näkyvä taloustietäjä ja ekonomisti, joka vaihtoi SDP:n tällä vuosikymmenellä kokoomukseen. Kertoo, että sosiaalidemokratia oli nuoren miehen ainoa vaihtoehto, kun sekä taistolaisuus että oman kodin oikeistolaisuus vieroittivat. Helmikuussa Vartiainen  kertoi lehtihaastattelussa  pitävänsä itseään yhä lipposlaisena demarina, jolle "oikea paikka on kokoomus".
 Toiminut Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen ylijohtajana sekä Ruotsissa tutkimusjohtajana.
 Vartiainen vetää talousvaliokuntaa ensimmäiset kaksi vuotta.
 Sanni Grahn-Laasonen, talousvaliokunnan puheenjohtaja
 Sanni Grahn-Laasonen Jussi Mankkinen / Yle
 Kokoomus teki tavallisuudesta poikkeavan ratkaisun ja jakoi talousvaliokunnan johtajuuden kahtia. Vartiaisen jälkeen tehtävän ottaa puolueen varapuheenjohtaja, viime hallituksen opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen , 36.
 Hän hyppäsi taannoin toimittajasta poliitikoksi ja nousi ympäristöministeriksi jo toissahallituskaudella puoluejohtaja  Alexander Stubbin  suojattina.
 Suna Kymäläinen, liikenne- ja viestintävaliokunnan puheenjohtaja
 Suna Kymäläinen. Jussi Nukari / lehtikuva
 Puheenjohtaja  Antti Rinne  nosti  Suna Kymäläisen , 42, SDP:n hallitustunnusteluja tehneeseen ryhmään, ja nyt kaakkoissuomalaisen Kymäläisen käteen päätyi valiokunnan nuija. Kolmannen kauden kansanedustaja työskenteli aiemmin ainakin lastenohjaajana.
 Kymäläinen nousi taannoin näkyviin ajamalla venäläisten maakauppojen rajoittamista. Hän  arvosteli tuolloin puolueensa eduskuntaryhmän painostaneen  häntä, jotta asia ei etenisi.
 Anne Kalmari, maa- ja metsätalousvaliokunnan puheenjohtaja
 Anne Kalmari. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Maanviljelijä  Anne Kalmari  (kesk.) on jäänyt monta kertaa nuolemaan näppejään, kun keskusta on jakanut ministerinsalkkuja ja muita painavia tehtäviä, mutta nyt hän nousee puolueelle tärkeän valiokunnan johtopaikalle.
 Keskisuomalainen Kalmari, 51, on neljännen kauden kansanedustaja.
 Ilkka Kanerva, puolustusvaliokunnan puheenjohtaja
 Ilkka Kanerva. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Erittäin kokenut kokoomuskonkari  Ilkka Kanerva  luotsasi puolustusvaliokuntaa jo viime vaalikauden, ja sama pesti on edessä jälleen. Kanervasta, 71, tuli viime kaudella Suomen pitkäaikaisin kansanedustaja.
 Kanerva ehti olla niin varapuhemiehenä kuin yli 3 000 päivää ministerinä. Uralla on kuitenkin ollut myös kohuja. Ulkoministerin paikalta Kanerva joutui eroamaan sen jälkeen, kun Hymy-lehti paljasti hänen lähetelleen  tekstiviestejä eroottiselle tanssijattarelle .
 Paula Risikko, sivistysvaliokunnan puheenjohtaja
 Paula Risikko. Nella Nuora / Yle
 Kokoomus sai valiokuntien jaossa puolueelle perinteisesti tärkeän sivistysvaliokunnan, jota alkaa johtaa puolueen vahva konkaripoliitikko  Paula Risikko , 59.
 Valiokuntien puheenjohtajista Risikolla on eniten ministerikokemusta, muutama sata päivää enemmän kuin Kanervalla. Kokemusta ehti kertyä kokoomuksen pitkän hallitustaipaleen aikana, mutta puolue päätyi keväällä oppositioon.
 Risikko toimi myös puhemiehenä, mutta kokoomus jäi nyt vaille paikkaa puhemiehistössä.
 Risikko tavoitteli vuonna 2014 kokoomuksen puheenjohtajan paikkaa, mutta hävisi kisan Alexander Stubbille.
 Anu Vehviläinen, sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja
 Anu Vehviläinen. Antti Aimo-Koivisto
 Kun puolustusvaliokunta on eduskunnan miesvaltaisimpia, sosiaali- ja terveysvaliokunta on sen sijaan selvästi naisenemmistöinen. Viime vaalikaudella oppositiojohdossa ollut valiokunta oli julkisuudessa, kun se nousi sote-väännöissä keskeiseen asemaan.
 Nyt nuija siirtyy hallituspuolueen edustajalle, kun valiokuntaa alkaa johtaa  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen kunta- ja uudistusministeri  Anu Vehviläinen  (kesk.). Ministeripäivien määrä jäi karvan alle kolmen tuhannen.
 Joensuulainen Vehviläinen, 55, on kuudennen kauden kansanedustaja, joka on toiminut myös liikenneministerinä.
 Joakim Strand, tulevaisuusvaliokunnan puheenjohtaja
 Joakim Strand. Jonny Smeds / Yle
 Suurelle yleisölle tuntematon  Joakim Strand  (r.) saa luotsattavakseen ainoan valiokunnan, joka päätyi RKP:lle puolueiden jakaessa puheenjohtajuudet huhtikuussa.
 Vaasalainen juristi on toisen kauden kansanedustaja. Hän on 36-vuotias.
 Anna Kontula, työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan puheenjohtaja
 Anna Kontula. Markku Pitkänen / Yle
 Tamperelainen sosiologi ja kirjailija  Anna Kontula  (vas.) tunnetaan seksityöhön liittyvistä puheenvuoroistaan. Kontula, 42, on kolmannen kauden kansanedustaja.
 Kontulalta julkaistiin  viime vuonna kirja , jonka mukaan jatkuva valtakamppailu saa ihmiset voimaan pahoin eduskunnassa.
 Hannu Hoskonen, ympäristövaliokunnan puheenjohtaja
 Hannu Hoskonen. Kimmo Brandt / Compic / Eduskunta
 Ilomantsilainen metsätalousinsinööri  Hannu Hoskonen  (kesk.), 61, käyttää voimakasta kieltä ja on ahkera puhuja eduskunnassa.  Puoluelehti Suomenmaa kirjoitti , että monella on Hoskosesta mielikuva perinteisenä kepulaisena jääränä, jollainen hän haluaakin olla.
 Helsingin Sanomat julisti Hoskosen taannoin jutussaan "tyypilliseksi maakunnan edustajaksi, jolla on merkitystä vain omalle alueelleen".
 Nyt ympäristövaliokuntaa johtaa mies, joka on puhunut vihreästä höpöhöpöpolitiikasta ja änkyräsuojelijoista.
 Mika Kari, tiedusteluvaliokunnan puheenjohtaja
 Mika Kari. Jouni Immonen / Yle
 Viimeisenä, erillään muista SDP valitsi edustajansa uuteen tiedusteluvaliokuntaan, joka toimii siviili- ja sotilastiedustelun parlamentaarisena valvojana.
 Valiokuntaa johtaa lahtelainen  Mika Kari , 51, kolmannen kauden kansanedustaja. Hän on aikaisemmin toiminut puolustusvaliokunnan varapuheenjohtajana.

Tässä ovat eduskuntatyön vallankäyttäjät – Joukossa pitkäaikaisin kansanedustaja, "keskustalainen jäärä" ja "hyvähampainen" ideologi


Summary: Mies sai huijattua 80 000 euroa lähes 20 uhrilta.

Päijät-Hämeen käräjäoikeus on tuominnut vuodeksi ja kahdeksi kuukaudeksi vankeuteen poliisina esiintyneen miehen.
 Hänen syykseen luettiin 17 rikosta, joiden joukossa oli törkeä petos, petoksia ja petoksen yrityksiä. Tuomittu oli tehnyt rikokset eri puolilla Suomea vuosina 2016 ja 2017. Hän sai siirrettyä yhteensä noin 80 000 euroa rahaa uhrien pankkitileiltä.
 Vuonna 1991 syntynyt mies oli esiintynyt puhelimessa muun muassa rahanväärennösrikoksia tutkivana poliisina ja pyytänyt uhreja luovuttamaan itselleen rahaa, jota hän väitti väärennetyksi. Mies oli pyytänyt vanhuksilta myös verkkopankkitunnuksia ja käyttänyt niitä tilisiirtoihin.
 Mies määrättiin maksamaan vahingonkorvauksia, joista osan hän joutuu korvaamaan yhdessä rikoskumppaneidensa kanssa. Suurin yksittäinen korvaussumma on 55 400 euroa, joka määrättiin maksettavaksi pankille.
 Tuomiot myös rahansiirroissa avustaneille
 Myös kolme muuta henkilöä saivat tuomion. Vuonna 1997 syntynyt mies tuomittiin avunannosta kahteen petokseen ja yhteen törkeään petokseen kahdeksaksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen.
 Oikeus tuomitsi myös avunannosta törkeään petokseen vuonna 1988 syntyneen miehen. Hänen tuomionsa on puoli vuotta vankeutta. Petoksessa avustaneen 1988 syntyneen miehen äiti tuomittiin sakkorangaistukseen tuottamuksellisesta rahanpesusta.
 Hänen pankkitililleen oli siirretty rahaa, jonka hän oli sittemmin luovuttanut pojalleen. Vuonna 1956 syntynyt nainen määrättiin 880 euron sakkoihin.
 Jutussa oli parikymmentä asianomistajaa. Huijauksia valepoliisi tehtaili eri puolilla maata, muun muassa Helsingissä, Heinolassa, Kouvolassa, Lappeenrannassa, Juvalla, Rovaniemellä, Sastamalassa, Sotkamossa sekä Pälkäneellä.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.

Vanhuksilta rahaa huijannut valepoliisi tuomittiin yli vuodeksi vankeuteen