Summary: Tor-verkossa toimineen kauppapaikan kautta kaupattiin muun muassa huumeita, dopingaineita, lääkkeitä ja aseita.

Jättimäisen nettihuumekaupan palvelimen takavarikosta on aloitettu tuhansia rikostutkintoja ympäri Suomen, tiedottavat Tulli, Keskusrikospoliisi ja syyttäjälaitos. Tulli takavarikoi keväällä Silkkitie-kauppapaikan palvelimen.
 Silkkitie oli yksi tunnetuimmista huumausaineita myyneistä kauppapaikoista, jotka toimivat anonyymissa Tor-verkossa. Se tunnettiin myös nimellä Valhalla.
 Takavarikon myötä viranomaiset pystyivät selvittämään tekniikan avulla tuhansien suomalaisten myyjien ja ostajien henkilöllisyydet. Nyt poliisilaitokset ympäri Suomen tutkivat Silkkitien huumekauppaan liittyviä tuhansia rikosepäilyjä.
 Viranomaisten mukaan Silkkitiellä oli sen toiminta-aikana noin 400 000 nimimerkkiä, toteutuneita kauppatapahtumia oli noin 500 000 ja myynnissä oli 78 000 eri tuotetta. Näihin lukeutuivat huumeet, dopingaineet, lääkkeet ja aseet. Tullin mukaan koko kauppapaikan liikevaihto oli noin 50 miljoonaa euroa.
 Myytti nettihuumekaupan "turvallisuudesta" murrettu
 Takavarikkoon liittyvässä tutkinnassa tehtiin Tullin mukaan laajaa yhteistyötä eri maiden viranomaisten kanssa. Mukana oli muiden muassa Saksan, Ranskan, Kanadan ja Yhdysvaltojen viranomaisia sekä Europol.
 Silkkitien verkkopalvelin ehti toimia vuodesta 2013 asti. Osa suomalaisista huumausaineiden myyjistä on siirtänyt toimintansa muille Tor-verkon laittomille kauppapaikoille.
 Syyttäjälaitos on resursoinut juttujen hoitamista varten valtakunnallisen syyttäjäryhmän, joka muodostuu 22 syyttäjästä.
 – Salatussa verkossa palveluiden ylläpitäjät ja myyjät ovat uskoneet ja uskotelleet ostajille huumeiden ja muiden laittomien tuotteiden verkkokaupan olevan "turvallista" anonymiteetin vuoksi ja siten viranomaisten saavuttamattomissa. Tämä myytti on viimeistään nyt murrettu, toteaa Tullissa tapauksen yleisjohtajana toimiva valvontajohtaja  Hannu Sinkkonen  viranomaisten tiedotteessa.
 Lue aiheesta lisää:
 Huumekauppa ei olekaan netissä niin piilossa kuin luulisi – tamperelainen tutkija keksi tavan mitata sitä: "Näkyvämpää kuin koskaan"

Viranomaisilla käynnissä poikkeuksellisen laaja rikostutkinta Silkkitiestä – palvelimelta löytyi tuhansien suomalaisten henkilöllisyydet


Kuorma-autojen perävaunuja ja päällirakentaita Kokkolassa valmistaja Limetec on hakeutunut konkurssiin.
 Yritys jätti konkurssihakemuksen käräjäoikeuteen maanantaina. Samalla työnsä menettää 70 työntekijää, vahvistaa yrityksen toimitusjohtaja Ida Saavalainen.
 – Limetecillä on takana useampi tappiollinen vuosi, eikä suuntaa ole saatu käännettyä, kertoo toimitusjohtaja.
 Yrityksen tilat sijaitsevat Kokkolan Indolassa, missä tavarankuljetustuotteita on suunniteltu ja valmistettu.
 Suurin osa Limetecin tuotteista on mennyt Suomen lisäksi Ruotsiin ja Norjaan.
 Yritys on perustettu vuonna 1994 ja se on osa kuljetusalan konserni Ahola Transportia.

Kuorma-autojen perävaunuja valmistava Limetec konkurssiin: 70 menettää työnsä


Summary: Helsingin Sanomien mukaan yhden Subutex-tabletin arvo on kiven sisässä jopa 150 euroa.

Poliisi epäilee rikollisjärjestö United Brotherhoodin Turun johtajaa ja 20:tä muuta törkeässä huumausainejutussa. Asiasta kertoo  Helsingin Sanomat .
 United Brotherhoodin epäillään kuljettaneen kuutisensataa Subutex-tablettia Riihimäen vankilaan ja Turun Saramäen vankilaan.
 Vankilassa Subutex-tabletin arvo on noin 150 euroa. Jutussa on vangittu Helsingin Sanomien mukaan seitsemän epäiltyä. Asia on myös parhaillaan syyteharkinnassa.
 Aiemmin tänä vuonna Helsingin käräjäoikeudessa on käsitelty myös juttua, jossa jengipomo oli oikeuden mukaan yrittänyt junailla 71 Subutex-tablettia ja reilut 70 Rivatril-tablettia Riihimäen vankilaan.
 United Brotherhood halutaan kieltää kokonaan
 Viranomaiset yrittävät myös tällä hetkellä kieltää liivijengi United Brotherhoodin ja sen alajengin Bad Unionin toiminnan kokonaan. Asiasta on vireillä kanne Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa.
 Poliisihallitus ja syyttäjä perustelevat liivijengien lakkauttamisvaatimusta sillä, että United Brotherhood on järjestäytynyt sotilaalliseen tapaan ja sen tarkoituksena on hankkia taloudellista hyötyä rikoksilla.

HS: United Brotherhoodin epäillään toimittaneen satoja Subutex-tabletteja Riihimäen ja Turun vankiloihin


Summary: Syyttäjä uskoo, että venäläisgeorgialaisen miehen murhautti Berliinissä elokuussa Venäjä tai Tšetšenia.

Saksan ulkoministeriö on julistanut kaksi Venäjän Berliinin-suurlähetystön työntekijää ei-toivotuiksi henkilöiksi ja heidän on poistuttava Saksasta.
 Syynä on Georgian tšetšeenin elokuinen murha. Saksasta turvapaikkaa hakenut  Zelimhan Hangošvili  ammuttiin elokuun loppupuolella Berliinissä. Surmasta pidätettiin mies, joka liikkui väärällä nimellä.
 Saksalaisten syyttäjien mukaan on riittävästi todisteita siitä, että mies murhattiin Venäjän tai Venäjään kuuluvan Tšetšenian määräyksestä.
 Saksan ulkoministeriö sanoo varaavansa itselleen oikeueden lisätoimiin, jos Venäjä ei tee yhteistyötä murhan tutkinnassa.
 Venäjä ilmoittaa vastaavansa Saksan karkotuspäätökseen vastaavalla tavalla. Venäjä kiistää olevansa osallinen murhaan.
 Aiheesta aiemmin:
 Venäjän epäillään sotkeutuneen berliiniläisessä puistossa tehtyyn murhaan – pääepäilty yhdistetty toiseenkin outoon murhatapaukseen

Saksa häätää kaksi Venäjän diplomaattia


Summary: SDP:n ja keskustan eduskuntaryhmät ovat normaalisti koolla torstaisin kello 14 alkaen.

SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  haluaa keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Antti Kurvisen  selittämään "keskustan ryhmän ajattelua ja viime päivien tapahtumia".
 Lindtman kertoo twitterissä kutsuneensa Kurvisen torstaiseen SDP:n ryhmäkokoukseen.
 Lue myös:
 Analyysi: Todellista syytä Rinteen erolle tullaan vielä kysymään
 Lindtman: Keskustan perustelu luottamuspulasta vielä epäselvä – Keskustakonkari: Puolue kertoo syyn myöhemmin, maahan pitää saada ensin hallitus
 Heidän työehtosopimuksestaan alkoi Rinteen hallituksen alamäki – pakettilajittelijat Soile Laine ja Petteri Syväkari eivät toivoneet tätä lopputulosta
 Antti Rinteen kausi oli 2000-luvun toiseksi lyhyin – katso, miten pitkään muut pääministerit pysyivät vallassa

SDP:n Lindtman pyytää keskustaryhmältä selvitystä viime päivien tapahtumista


Summary: Sähköä tuottavien apukoneiden sammuttaminen vähentäisi laivan satamassaolon ilmastopäästöjä jopa 50–80 prosenttia.

Helsingin satama pyrkii karsimaan laivojen satamavierailujen aikana aiheuttamia päästöjä. Satama on käynnistämässä lähiaikoina useita uusia miljoonaluokan investointeja, jotka laajentavat laivoille tarjottavaa maasähkön jakelua.
 Helsingin sataman kestävän kehityksen päällikkö  Andreas Slotte  sanoo, että jo ensi vuonna yhä useampi laiva voi sammuttaa sähköä tuottavat apukoneensa satamavierailun ajaksi.
 – Tämä ei koske vain risteilijöitä vaan aivan kaikkia satamassa käyviä aluksia. Haluamme lisätä päästöjä vähentävän maasähkön tarjontaa laivoille.
 – Meidän arvio on, että maasähköllä voidaan vähentää laivan satamassaolon aikana aiheutuneita ilmastopäästöjä jopa 50–80 prosenttia, Slotte sanoo.
 Kokonaisuudessaan laivaliikenteen aiheuttamat päästöt ovat Helsingissä vajaa kolme prosenttia kaikista kaupungin vuosittaisista päästöistä.
 Helsingin sataman kestävän kehityksen johtajan Andreas Slotten mukaan tulevat hankkeet ovat etenemässä hyvässä yhteistyössä.  Yle / Catariina Salo
 Ensi vuonna uusi maasähkövalmius saadaan Helsingin Eteläsataman Tukholman liikenteeseen. Vuonna 2021 vuorossa ovat Tallinnan liikenteen nopeat alukset ja ensimmäinen risteilijälaituri Hernesaaressa saa maasähkövalmiuden 2022.
 – Maasähkön käytöllä on iso vaikutus yksittäisen laivan päästöihin, Slotte toteaa.
 Varustamot vakuuttelevat innostustaan maasähkön käyttöön
 Varustamoyhtiö Viking Linen viestintäjohtajan  Johanna Boijer-Svahnströmin  mukaan varustamoilta löytyy halukkuutta maasähköjärjestelmän nykyistä laajempaan käyttöön. Hänen mukaansa Viking Linen aluksista kolme saa jo nyt sähkönsä maista kolmessa eri satamassa.
 Viking Linen viestintäjohtajan Johanna Boijer-Svahnströmin mukaan varustamoilta löytyy halukkuutta maasähköjärjestelmän nykyistä laajempaan käyttöön. Yle/Peter Karlberg
 Boijer-Svahnström pitää Helsingin sataman investointisuunnitelmia erittäin tervetulleina.
 – Tämä ei ole uusi asia meille, mutta oikein hyvä asia.
 Osa Helsingin satamissa käyvistä laivoista on siis voinut käyttää maasähköä jo nyt, mutta kaikilla tähän ei ole ollut mahdollisuutta. Osa aluksista pyörittää edelleen sähköä tuottavia apukoneitaan satamassa seisoessaan.
 Maasähkö on tehokas keino suitsia päästöjä
 Helsingin sataman kestävän kehityksen päällikkö Andreas Slotte sanoo, että uudet tulevat hankkeet ovat etenemässä hyvässä yhteistyössä. Uudistukset vaativat investointeja niin satamalta, varustamoilta kuin energialaitoksiltakin.
 – Sekä varustamoilla että satamalla on selkeästi samansuuntaiset näkemykset asiasta, joten ei ole minkäänlaista tarvetta pakottaa.
 Slotten mukaan satama pyrkii useiden uusien miljoonaluokan investointien myötä laajentamaan maasähkön tarjontaansa. Varustamot puolestaan pyrkivät siihen, että laivoilla on kyky käyttää tarjottua maasähkömahdollisuutta satamissa.
 Tallink Silja Oy:n viestintäjohtaja Marika Nöjd sanoo, että maasähkö on tehokas keino karsia sellaisten alusten päästöjä, jotka viettävät satamissa pidempiä aikoja.
 Tallink Silja Oy:n viestintäjohtaja  Marika Nöjd  sanoo, että maasähkön käyttö on tehokas keino sellaisille aluksille, jotka viettävät satamissa pidempiä aikoja.
 – Nämä hankkeet ovat hyvä esimerkki yhteisestä ponnistuksesta, mikä nyt sitten konkretisoituu kun saadaan Helsingin satamassakin maasähköä käyttöön näille meidän laivoille, Nöjd sanoo.
 Kuluva risteilykausi toi Helsinkiin runsaat kolmisen sataa alusvierailua, jossa kasvua noin kuusi prosenttia viime vuoteen verratuna. Laivat toivat Helsinkiin yhteensä noin 600 000 risteilymatkustajaa.

Helsinki suitsii laivojen tupruttelua satamassa miljoonainvestoinnein  – "Merkittävä vaikutus ilmastopäästöihin"


Summary: Liikkeenluovutuksessa Sandvikin maalaustoiminnoissa työskentelevät siirtyvät uuteen yhtiöön vanhoina työntekijöinä.

Kaivosteknologiayhtiö Sandvik myy Turun toimipisteensä maalaustoiminnot suomalaiselle pintakäsittely-yhtiö FSP:lle.
 Liiketoimintakaupan myötä FSP Finnish Steel Painting Oy:lle siirtyvät liikkeenluovutuksella Turussa osamaalaus ja pintakäsiteltyjen koneiden viimeistely, tarroitus ja kyltitys.
 Yritysten mukaan kaupalla ei ole henkilöstövaikutuksia, vaan henkilökunta siirtyy FSP:lle vanhoina työntekijöinä. Kauppahintaa ei ole julkistettu.
 Teollisuuden pintakäsittelypalveluihin erikoistunut FSP työllistää tiedotteen mukaan noin 240 ihmistä ja yrityksellä on toimintaa Suomen lisäksi Puolassa ja Virossa. Pääkonttori sijaitsee Vantaalla.
 Kansainvälinen konserni Sandvik Mining and Construction Oy työllistää Suomessa taas noin 2000 ihmistä.
 Lue lisää:
 Kaivosvalmistaja Sandvikin yt:t ohi – 29 työntekijälle potkut ja Tampereelle luvassa lomautuksia
 Sandvik aloittaa yt-neuvottelut Turussa, Tampereella ja Lahdessa – vähennystarve 50 henkilötyövuotta

Kaivosteknologiayhtiö Sandvik myy Turun toimipisteensä maalaustoiminnot suomalaisyhtiölle


Summary: Yhdysvaltain laivasto tilaa yhdeksän nykyaikaista hyökkäyssukellusvenettä.

Yhdysvaltain laivasto on tilannut yhdeksän kappaletta huippunykyaikaisia hyökkäyssukellusveneitä. Asiasta kertovat Yhdysvaltain tiedotusvälineet, muiden muassa  CNN-uutiskanava .
 Tilauksen arvo on 22,2 miljardia dollaria (noin 20,1 mrd euroa), mikä tekee siitä maan historian kalleimman yksittäisen laivastohankinnan.
 Kyseessä olevat alukset ovat Virginia-luokan sukellusveneitä, joita maalla on jo 18. Lisäksi kymmenen on rakenteilla. Nyt tilatut alukset valmistuvat vuosina 2025 – 2029.
 Uudet sukellusveneet korvaavat jo 1970-luvulta peräisin olevia Los Angeles -luokan aluksia.
 Uusien Virginia-luokan alusten tilaus on kuitenkin ennen muuta vastaus Kiinan kasvavaan laivastovarusteluun Tyynellä valtamerellä, sanoo CNN:n haastattelema Yhdysvaltain Tyynen meren alueen johtokeskuksen operaatiopäällikkö  Carl Schuster .
 – Kiinan laivasto kehittyy paremmaksi ja suuremmaksi, joten Yhdysvaltain laivaston on vastattava. Tämä ei tee Kiinasta vihollista, mutta Kiinan toimintaa pitää seurata, Schuster totesi.
 Yhdysvaltalaisten tiedusteluraporttien mukaan Kiinan laivasto on kehittynyt nopein harppauksin niin laadullisesti kuin määrällisestikin.
 Viime vuonna julkaistun katsauksen mukaan Kiinalla on ensi vuonna käytössään jo jopa 70 sotilassukellusvenettä ja se on ottamassa käyttöön Virginia-luokkaa vastaavia ydinkäyttöisiä aluksia.
 Yhdysvaltain uusia Virginia-luokan aluksia kuvataan monikäyttösukellusveneiksi, jotka ovat suurempia ja voimakkaampia kuin edeltäjänsä.
 Uusien alusten uppouma on 10 200 tonnia, kun aiemmissa se oli 7 800 tonnia. Uudet alukset ovat 138 metriä pitkiä, mikä on viitisentoista metriä enemmän kuin aiemmat alukset.
 Vanhemmat Virginia-sukellusveneet ovat voineet laukaista enintään 12 Tomahawk-risteilyohjusta, kun uudempiin mahtuu niitä peräti 40.
 Lisäksi alukset voivat ottaa osaa toisia sukellusveneitä vastaan käytäviin taisteluihin, tukea laivasto- ja maavoimia sekä tehdä erikois- ja tiedusteluoperaatioita.
 Yhdysvaltain republikaanihallinto on kasvattanut maan sotilasmenoja huomattavasti, mikä on osaltaan lisännyt maan nopeaa velkaantumista.

USA teki kaikkien aikojen kalleimman sotalaivahankintansa – "Kiinan laivasto alkaa olla suurempi ja parempi"


Summary: Antti Lindtman sai 12 prosentin kannatuksen Helsingin Sanomien pikagallupissa.

Kolme kymmenestä suomalaisesta suosii  Sanna Marinia  seuraavaksi demaripääministeriksi  Antti Rinteen  jälkeen, kertoo  Helsingin Sanomien kysely .
 Lehden pikagallupissa vastaaja sai valita suosikkinsa nimettyjen SDP:n poliitikkojen joukosta. Kysely tehtiin eilen tiistaina.
 Eero Heinäluoma ,  Antti Lindtman  ja  Jutta Urpilainen  saivat kukin 12 prosentin kannatuksen.
 Lisäksi  Tuula Haatainen ,  Timo Harakka ,  Ville Skinnari  ja  Tytti Tuppurainen  saivat hajaääniä. Viidesosa ei osannut kertoa kantaansa.
 Liikenne- ja viestintäministeri Marin sekä SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja Lindtman ovat ilmoittautuneet ehdolle pääministeriksi.
 Kyselyn toteutti Kantar TNS. Virhemarginaali on noin 2,3 prosenttiyksikköä suuntaansa.

HS: Demareista suomalaisten suosikki pääministeriksi on Sanna Marin


Summary: Hallituskriisistä ei ole kuultu vielä viimeistä sanaa, uskovat politiikan tutkija ja konkarikansanedustaja.

Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.)  eroon johtanut hallituskriisi  tarkoittanee sitä, että koalitiohallitus jatkanee entistä kirjaimellisemmin keväällä laaditun hallitusohjelman mukaisesti, uskoo politiikan tutkija  Petri Koikkalainen  Lapin yliopistosta. Koikkalaisen mukaan vaikuttaa kuitenkin selvältä, että hallituspuolueiden tilanne ei ole ministerinvaihdoksilla selvä.
 Koikkalainen pitää keskeisenä hallituksen tulevaisuuden kannalta sitä, mihin rooliin Rinne asettuu SDP:n johdon suhteen.
 SDP:n puoluehallituksen odotetaan päättävän hallitustunnustelijasta ensi viikolla. Esimerkiksi pääministeriehdokkaaksi nostetun  Sanna Marinin  (sd.) mukaan Rinne  voisi aivan hyvin  toimia tehtävässä.
 Hallituspuolue vasemmistoliiton lappilainen kansanedustaja  Markus Mustajärvi  pitää mielenkiintoisena tilannetta, jossa Rinne jäisi hallitustunnustelijaksi.
 – Se olisi mielenkiintoinen tilanne, kun hallituksella olisi uusi vetäjä, mutta entinen olisi lähellä, Mustajärvi sanoo.
 Keskustan määrätietoisuus viestii tyytymättömyydestä
 Politiikan tutkija Petri Koikkalainen arvioi, että jos Rinne jää demarien johtoon kesäkuun puoluekokoukseen saakka, se voi avata Rinteen politiikkaan kriittisesti suhtautuville keskustan konservatiivisille voimille tilaisuuden vaikuttaa oman puolueensa johtoon.
 – Puhutaan tällaisesta Keskustan konservatiivisiivestä. Jos se, tilanteessa jossa Rinne jää SDP:n puheenjohtajaksi pystyy vaikuttamaan Keskustan puoluejohtoon, voidaan kysyä vastaako organisaation rakenne todellista vallankäyttöä, Koikkalainen pohtii.
 Julkisuudessa olleiden  tietojen mukaan  (Iltalehti) entinen pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) olisi ollut taustalla vaikuttamassa Keskustan päätökseen vaatia Rinteen eroa. Sipilä on kiistänyt tiedot.
 Tutkija Petri Koikkalainen arvioi, että hallituskriisi näkyy käytännön politiikassa siinä, että hallituspuolueet pyrkivät toteuttamaan hallitusohjelmaa mahdollisimman kirjaimellisesti. Uula Kuvaja/Yle
 Koikkalaisen mielestä vihiä piiloon jäävistä skismoista antaa keskustajohdon määrätietoisuus Rinteen erottamisessa.
 – Tulee mieleen, että onko taustalla laajempaakin tyytymättömyyttä toimintatapoihin. Voi olla, että siitä kuullaan vielä, ennakoi Koikkalainen.
 SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  kertoi  Ylen aamussa keskiviikkona , että Keskusta ei toistaiseksi ole tarkemmin eritellyt syitä koettuun luottamuspulaan.
 "Kaikilla hallituspuolueilla miettimisen paikka"
 Sekä Petri Koikkalainen että Markus Mustajärvi säestävät niitä  analyysejä , joiden mukaan Keskustan julkilausuma luottamuspula ja Rinteen väistyminen eivät missään tapauksessa ole viimeisiä sanoja tästä hallituskriisistä.
 Mustajärven mukaan on selvää, että kulisseissa on tapahtunut asioita, joista ei vielä haluta kertoa.
 – Olen ollut politiikassa mukana niin kauan, että haistoin kyllä että siellä oli asetelmia, joista ei haluta huudella julkisuudessa. Tässä on varmasti kaikilla hallituspuolueilla miettimisen paikka, miten pystytään jatkossa pitämään kiinni avoimesta keskustelusta.
 Kokoomus ja puheenjohtajansa  Petteri Orpo  ovat  edellyttäneet , että hallitusneuvotteluja ryhdyttäisiin käymään kaikkien puolueiden kesken. Hallituspuolueet puolestaan ovat vakuutelleet sitoutumistaan hallitusohjelmaan ja viestineet jatkavansa kykyisessä viiden puolueen koalitiossa.
 Petri Koikkalainen uskoo, että vaikka koalitiohallitus jatkaneekin, näkyy hallituskriisi sen tekemässä politiikassa myös käytännössä. SDP:n ja Keskustan luottamuskiista jättää lommon, joten hallitustyössä täytyy tukeutua siihen mikä on yhteistä, Koikkalainen sanoo.
 – Uskon, että nyt täytyy ryhtyä toteuttamaan hallitusohjelmaa pilkuntarkasti. Voi olla, että tulevalle pääministerille asetetaan jopa eräänlainen "päällystakki" vahtimaan, että yhteisesti sovitussa ohjelmassa pysytään.
 Jättääkö kriisi pysyviä kolhuja koalitiohallituksen keskinäisiin väleihin? Voit keskustella aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Apua, hallitus erosi – mitä meille nyt käy? 10 "tyhmää" kysymystä hallituksen erosta vastauksineen
 Heidän työehtosopimuksestaan alkoi Rinteen hallituksen alamäki – pakettilajittelijat Soile Laine ja Petteri Syväkari eivät toivoneet tätä lopputulosta
 Apua, hallitus erosi – mitä meille nyt käy? 10 "tyhmää" kysymystä hallituksen erosta vastauksineen

Politiikan tutkija: Hallituksen sisäiset välit eivät ole vielä selvät, viisikko pysynee kirjaimellisesti hallitusohjelman takana


Summary: Heikkinen sanoo haluavansa kiinnittää huomiota Suomen huoltovarmuuteen ja maanviljelijöiden ahdinkoon.

Kansanedustaja, keskustan varapuheenjohtaja  Hannakaisa Heikkinen  jättää Linnan juhlat väliin presidentin puolison, ohjelmajohtaja Jenni Haukion eläinten hyvinvointia koskevan puheen takia, kertoo Kiuruvesi-lehti.
 Lehti on julkaissut Heikkisen avoimen kirjeen Haukiolle.
 Haukion puheenvuoro Eläinsuojelugaalassa marraskuun alussa sai Heikkisen miettimään omien sanojensa mukaan, "onko tasavallan ykköspaikoilla täysin ymmärretty omavaraisuuden, huoltovarmuuden ja kotimaisen ruoan merkitystä".
 Haukio sai Eläinsuojelugaalassa Kiitos eläimiltä -palkinnon, jonka myönsi Suomen Eläinsuojelu (aiemmin Suomen Eläinsuojeluyhdistysten liitto).
 Haukio kiinnitti puheessaan huomiota muun muassa tuotantoeläinten oloihin. Puheen julkaisseen Iltalehden mukaan Haukio muun muassa sanoi, että "Suomessa kuolee vuosittain yli 70 miljoonaa tuotantoeläintä. Jokainen niistä eläimistä olisi halunnut elää" ja "meillä on joka päivä mahdollisuus omilla ostopäätöksillämme vaikuttaa siihen, millaisia ja ennen kaikkea miten tuotettuja eläinperäisiä hyödykkeitä markkinat tarjoavat".
 Huoltovarmuus huolettaa
 Heikkinen perustelee juhlista kieltäytymistä etenkin Suomen huoltovarmuudella.
 - Kieltäytymällä kohteliaasti kutsustanne Linnan juhliin haluan rauhanomaisesti kiinnittää huomiota Suomen puolustuskyvylle kriittisen tärkeän huoltovarmuuden turvaamisen tärkeyteen ja maanviljelijöiden ahdinkoon niin talouden, sääolosuhteiden kuin kielteisen asenneilmaston ristipaineessa, Heikkinen kirjoittaa Kiuruvesi-lehden julkaisemassa tekstissä.
 Haukion puhe Eläinsuojelugaalassa herätti jo tuoreeltaan paljon keskustelua ja myös kritiikkiä. Haukio tarkensi myöhemmin lausuntoaan ja sanoi, että puhetta on eri yhteyksissä vääristelty ja tulkittu tahallisesti väärin, kertoi muun muassa Yle.
 - Toisin kuin kirjeessänne esitätte, en ole missään yhteydessä "puhunut kotieläintuotannon lopettamisen puolesta". Kiitossanoissani en myöskään puhunut suomalaisesta ruoantuotannosta enkä ruoantuottajista; en maininnut mitään tuottajaryhmää, eläinryhmää tai tuotantotapaa, vaan puhuin eläinperäisten hyödykkeiden tuotannosta laajemmassa mittakaavassa. Eläimiä ei tuoteta vain ravinnoksi vaan myös lukemattomiin muihin tarkoituksiin, Haukio vastasi aiempaan kritiikkiin Ylen mukaan.

Kiuruvesi-lehti: Kansanedustaja Hannakaisa Heikkinen jättää Linnan juhlat väliin Jenni Haukion eläinpuheen takia


Summary: Suomessa on mahdollista päätyä ratkaisuun, jonka jälkeen sähköpotkulautaonnettomuuksien kulut menevät muiden vakuutuksenottajien piikkiin.

Sähköpotkulaudat ovat yleistyneet sellaisella vauhdilla, ettei kukaan osannut sellaista ennustaa kesäkuussa 2016, kun Suomessa säädettiin uusi liikennevakuutuslaki.
 Sähköpotkulaudasta on tullut lainsäädännön väliinputoaja. Se ei lain mukaan ole moottoriajoneuvo, vaikka se konevoimin liikkuukin. Se rinnastetaan jalankulkijoihin ja pyöräilijöihin, eikä siltä vaadita samanlaista pakollista liikennevakuutusta kuin vaikkapa mopolta.
 Nyt vakuuttamista mietitään uudelleen, sillä tänä vuonna kaupunkeja vallanneet sähköpotkulaudat ovat olleet aiheuttamassa myös vakavia liikenneonnettomuuksia.
 Tyypillistä sähköpotkulautaonnettomuuksille on, että kuski satuttaa yleensä vain itseään. Mutta kaatumisten ja törmäilyjen aiheuttamat päävammat ovat pahimmillaan elinikäisiä. Ne tulevat veronmaksajille kalliiksi.
 Usein onnettomuus sattuu vuokralaitteella. Näyttää siltä, että niillä tullaan ajamaan myös talvella.
 Sähköpotkulautojen liikenneongelmat eivät tietenkään ole vain suomalainen vitsaus, vaan muuallakin voidaan ajaa holtittomasti ja humalassa.
 Vain osa EU-maista haluaa vakuuttaa
 Juuri tällä hetkellä EU:ssa neuvotellaan liikennevakuutusdirektiivin mahdollisista muutoksista. Puheenjohtajamaa Suomi on tässä merkittävässä roolissa, sillä sosiaali- ja terveysministeriön asiantuntijat ovat vetäneet hanketta.
 Keskustelu sähköpotkulaudoista on erittäin mielenkiintoinen, sanoo STM:n eläke- ja yksityisvakuutusyksikön johtaja  Hannu Ijäs . EU-maat ovat eri linjoilla siitä, pitäisikö laitteiden kuulua liikennevakuutuksen piiriin vai ei.
 – Enemmistö näyttäisi olevan sillä linjalla, että nämä eivät kuuluisi, mutta on myös jäsenmaita, joiden mielestä kuuluu. Se on ihan siinä hilkulla, miten tässä käy: saadaanko yhteistä näkemystä tämän puheenjohtajuuskauden aikana.
 Ijäs tietää enemmän kuin saa sanoa. Neuvottelut ovat luottamuksellisia. Asiakirjat tulevat julkisiksi vasta ensi vuoden puolella.
 Lue myös:   Sähköpotkulautailija, tiedätkö mitkä liikennesäännöt sinua koskevat? Katso Liikenneturvan 4 vinkkiä onnistuneeseen ajoon
 Suomen nykyinen liikennevakuutuslaki on identtinen EU:n direktiivin kanssa. Jos EU-direktiiviin tulee sähköpotkulautojen osalta muutos ja laitteet halutaan ulottaa liikennevakuutuksen piiriin, tulee muutos tietysti voimaan myös meillä.
 Hannu Ijäksen mukaan Suomella olisi siinä tapauksessa kaksi vaihtoehtoa.
 – Voimme vaatia niiltä liikennevakuutusta tai panna ne liikennevakuutuskeskuksen piikkiin. Jälkimmäisessä vaihtoehdossa on se huono puoli, että sitten muut ajoneuvojen kuljettajat, jotka joutuvat ottamaan liikennevakuutuksen, maksavat nämäkin. Kaikki liikennevakuutuksen ottajat maksavat.
 Saksassa pakollinen sähköpotkulaudan vakuutus maksaa noin 30 euroa vuodessa. Ajaminen vakuuttamattomalla laitteella on rangaistavaa. Jos onnettomuustilanteessa vakuuttamattoman laitteen kuljettaja katsotaan syylliseksi, maksaa hän myös muiden osapuolien vahingot omasta pussistaan.    Omer Mennisger / EPA
 Suomalainen liikennevakuutus käy kalliiksi
 Nopealla ajattelulla sähköpotkulautojen EU-laajuinen pakollinen liikennevakuutus kuulostaa ihan järkevältä, mutta asia ei ole ihan niin yksinkertainen.
 Liikennevakuutuksella korvataan liikennevakuutuslain mukaan liikenneonnettomuudessa aiheutuneita henkilövahinkoja sekä syyttömän osapuolen omaisuusvahinkoja.
 – Suomessa liikennevakuutukseen kuuluu useimmista Euroopan maista poiketen myös niin sanottu kuljettajanpaikkasuoja, eli henkilövahinkojen osalta turvataan myös vahingon aiheuttaneen kuljettajan vahinkoja, sanoo Liikennevakuutuskeskuksen vakuutuspäällikkö  Lauri Linna .
 Linna muistuttaa, että kuljettajanpaikkasuoja asettaisi suomalaisen liikennevakuutuskäytännön eriarvoiseen asemaan useisiin muihin maihin verrattuna.
 – Kuljettajanpaikkasuoja vaikuttaisi merkittävästi vakuutuksen hinnoitteluun.
 STM:n Hannu Ijäs tietää, että kun muualla Euroopassa liikennevakuutus ei kata kuljettajan itselleen aiheuttamia vahinkoja, ei eurooppalaisessa keskustelussa myöskään puhuta Suomessa käytöstä olevasta kuljettajanpaikkasuojasta.
 – Euroopassa kysytään, onko kohtuullista, että liikennevakuutuksesta korvataan vahinko silloin, kun potkulauta aiheuttaa jollekin muulle vahinkoa? Meillä taas keskustellaan siitä, että jos se aiheuttaa itselle vahinkoa.
 Ehkä sitten riisuttu malli?
 Yle kysyi vakuutusyhtiöiltä hinta-arvioita, minkä verran sähköpotkulaudan pakollinen liikennevakuutus maksaisi, jos sellaiseen päädyttäisiin. Suoria vastauksia ei saatu, mutta jotain sentään arvioitiin.
 – Kuljettajan vahingoittumisen riski per ajettu kilometri vaikuttaisi sähköpotkulaudalla kuitenkin olevan korkeampi kuin esimerkiksi mopoilla, ja satunnaisen käyttäjän arkikokemus tukee tätä oletusta – melko huteria ja arvaamattomia pienipyöräiset potkulaudat tuntuvat olevan, kirjoittaa IF:n ajoneuvovakuutusten päällikkö  Peter Roselius .
 Mopovakuutuksen hintaan vertaaminen tarkoittaisi, että vakuutus saattaisi maksaa vuodessa enemmän kuin mitä halvimmat sähköpotkulaudat maksavat. Siinä tuskin olisi järkeä.
 Vaikka pakollinen liikennevakuutus laitteisiin määrättäisiinkin, on Suomella mahdollisuus poistaa kuljettajanpaikkasuoja sähköpotkulaudoilta. Silloin vakuutusmaksu jäisi muutamaksi kympiksi, mutta samalla sähköpotkulautailijan itse itselleen aiheuttamat vammat jäisivät vakuutusturvan ulkopuolelle.
 – Sen voi ottaa pois, STM:n Ijäs vahvistaa.
 EU:ssa pitää siis ratkaista, onko pakollinen liikennevakuuttaminen paras ratkaisu kasvavaan sähköpotkulautojen liikennevahinkojen ongelmaan. On todennäköistä, että vakuutuksen korkea hinta aiheuttaisi sen, että osa ajaisi rangaistusuhasta huolimatta vakuuttamatta.
 Vakuutetussa laitteessa pitäisi olla jokin rekisterikilpi tai muu tunniste, jotta vahinkotilanteissa saa yksilöityä, mikä sähköpotkulauta vahinkoon oli osallisena. Tunnuskilpi toisi samalla myös poliisille parempia mahdollisuuksia selvittää vahinkoja ja valvoa törttöilijöitä.
 Psykologiakin astuisi kuvaan. Vaarallisten tankojuoppojen määrä saattaisi vähentyä, koska vakuutuskilvellä varustettu laite tuntuisi enemmän moottoriajoneuvolta.
 EU-direktiivin muutosehdotuksen kannalta sähköpotkulaudoilla on väliä. Liikennevakuutuksella tai vakuuttamattomuudella on merkitystä eri maissa esimerkiksi tilanteissa, jossa suomalaisturisti jää sähköpotkulaudan jyräämäksi, satuttaa itsensä ja joutuu hoidettavaksi.
 Lisää aiheesta:
 Ensimmäisen lumisateen jälkeen marrakuu tarjosi erinomaiset säät rullulautailuun. Nella Nuora / Yle
 Vihatulla vehkeellä tehty jo 2,5 miljoonaa matkaa – "Kaupunkien suurin ongelma on henkilöauto", skuuttipomo muistuttaa

Vaaditaanko sähköpotkulaudoille pian Suomessakin pakollista liikennevakuutusta? Keväällä selviää, muutetaanko EU-direktiiviä


Summary: Moni lukioikäinenkään ei välttämättä osaa rakentaa johdonmukaisesti etenevää tekstiä.

Äsken julkistettujen  Pisa-tutkimuksen tulosten  mukaan suomalaislasten lukutaito on maailman kärkeä, mutta erot kasvavat. Esimerkiksi sukupuolten välillä erot ovat OECD-maiden suurimmat. Suomalaisoppilaiden asenteet lukemista kohtaan ylipäätään ovat muuttuneet entistä kielteisemmiksi.
 Suomen äidinkielen opettajain liiton puheenjohtaja  Sari Hyytiäinen  kertoo, että sukupuolten erot näkyvät myös kirjoittajissa: tytöt kirjoittavat yleisesti poikia paremmin. Erot hyvien ja heikkojen kirjoittajien välillä ovat kasvaneet.
 – On todella hyviä kirjoittajia, mutta ikävä kyllä myös heikkoja kirjoittajia on aiempaa enemmän.
 Hyytiäisen mukaan, että heikentyneet kirjoitustaidot johtuvat vähentyneestä lukemisesta. Suomalaiset lukevat enemmän kuin koskaan, mutta vääränlaisia tekstejä. Esimerkiksi Hyytiäinen nostaa sosiaalisen median.
 – Sosiaalista mediaa luetaan todella paljon, mutta pitkiä tekstejä liian vähän. Tämä köyhdyttää sanavarastoa ja kykyä tuottaa täsmällistä ja johdonmukaista tekstiä.
 Myös opetusministeri  Li Andersson  (vas.) on ilmaissut huolensa vuoden 2019 Pisa-tuloksista. Anderssonin mukaan viesti lukutaidon eriytymisestä pitää ottaa vakavasti maassa, jossa peruskoulu on nähty yhteiskunnallisen tasa-arvon ja tasa-arvoisen hyvinvoinnin takeena.
 Äidinkielen opetukseen on liian vähän resursseja
 Suurimmat ongelmat esimerkiksi lukioikäisillä nuorilla liittyvät siihen, että tekstistä ei osata rakentaa johdonmukaista.
 – Virkkeet saattavat olla epätäsmällisiä ja sisältää puhekielisiä ilmaisuja. Myös sanavarasto on heikentynyt, mikä näkyy muun muassa erilaisten kiertoilmaisujen käyttämisenä.
 Hyytiäisen mukaan Suomessa äidinkielen opetukseen on kova paine saada lisää resursseja.
 – Pelkät äidinkielen tunneilla tehdyt työt eivät riitä kirjoitus- ja lukutaidon ylläpitämiseen ja kehittämiseen. Kirjoittamista ja lukemista pitäisi harjoitella kaikissa oppiaineissa, kertoo Hyytiäinen.
 Esimerkiksi useissa Euroopan maissa kirjallisuutta opiskellaan huomattavasti enemmän. Suomen äidinkielenopettajien liitossa on keskusteltu myös siitä, tulisiko äidinkieli ja kirjallisuus jakaa opetuksessa omiksi aineikseen.
 Vuonna 2021 voimaan astuvassa uudessa lukion  opetussuunnitelmassa  äidinkieli ja kirjallisuus pysyvät edelleen yhtenä oppiaineena.
 Lukudiplomeista intoa lukuharrastukseen
 Useissa Suomen kunnissa ja kaupungeissa kirjastot kannustavat lapsia ja nuoria lukemaan lukudiplomien avulla. Hämeenlinnan seudulla Vanamo-kirjastot myöntävät erilaisia diplomeja sen mukaan, kuinka monta kirjaa vuodessa lukee. Ensimmäisen tason diplomin saa neljällä luetulla kirjalla. Korkeimman tason diplomin saamiseksi vaaditaan 15–16 luettua kirjaa vuodessa.
 Esimerkiksi Hämeenlinnan yhteiskoulussa lasten lukuharrastus näyttäisi olevan voimissaan. Lukuvuoden 2018–2019 aikana 2B-luokan oppilaat lukivat yhteensä 1100 kirjaa ja lähes kaikki ylsivät kirjaston alaluokkalaisille suuntaamaan vaativimpaan lukudiplomiin eli 16 kirjan smaragdidiplomiin.
 Osalla oppilaista kirjamäärä oli huomattavasti suurempi: jopa 70 luettua kirjaa. Opettaja  Helena Sannikka  joutuikin keksimään itse uusia diplomeita, joita oppilaat voivat tavoitella.
 Kanta-Hämeessä Riihimäen kirjasto on tarjonnut keväästä 2019 lähtien lukudiplomeja myös aikuisille.
 – Kirjalistat ovat menneet hyvin kaupaksi ja vaikka ei haluaisi suorittaa diplomia, listat toimivat lukuvinkkeinä. Moni on varmasti ottanut niitä ihan siinä tarkoituksessa, kertoo Riihimäen kirjaston erikoiskirjastovirkailija  Satu Kuisma .

Äidinkielen opettajain liitto yhä enemmän huolissaan nuorten kirjoitustaidoista: "Opetukseen on kova paine saada lisää resursseja"


Summary: Korkeasaaren villieläinsairaalaan tuotiin kesällä loukkaantunut saimaannorpan kuutti, jota ei voitu palauttaa luontoon. Nyt eläintarha hakee lupaa norpan pitoon.

Korkeasaari hakee poikkeuslupaa saimaannorpan pysyvään pitämiseen eläintarhassa. Lupahakemus on toimitettu tänään keskiviikkona Varsinais-Suomen ely-keskukselle.
 Kyseessä on Puumalasta viime heinäkuun lopulla löytynyt pieni ja nahkansa nirhaumille rikkonut saimaannorpan kuutti,  joka vietiin Korkeasaareen .
 Kuutti kuntoutui, mutta viranomaiset eivät antaneet lupaa sen palauttamiseen Saimaalle. Kuutti olisi saattanut levittää tautia, joka olisi voinut olla lajille kohtalokas.
 – Meille jäi kaksi vaihtoehtoa. Eläin pitää lopettaa, jos sille ei löydy tarhapaikkaa. Jos tarhapaikka löytyy, hallussapitoon pitää hakea poikkeuslupaa, sanoo Korkeasaaren eläintarhan eläintenhoidon ja suojelun johtaja  Nina Trontti .
 Trontti arvelee, että ely-keskuksen päätös voisi tulla kuukauden sisään.
 Korkeasaareen suunnitellaan lajille soveltuvia uusia tiloja. Norppa-allas löytyisi Korkeasaaren ja Hylkysaaren välisestä merivesialtaasta.
 – Jos oikein hyvin kävisi, voisi olla mahdollista, että ensi kesäkaudella tarha olisi valmiina, Trontti kommentoi.
 Saimaannorpan tarhaukseen vaaditaan poikkeuslupa viranomaisilta.
 Korkeasaari perustelee hakemustaan sillä, että jokainen norppayksilö on suojelun kannalta tärkeä, eläintarhassa norppa lisäisi yleisön tietoisuutta ja auttaisi lajin tarhauksen tutkimuksessa ja luonnonvaraisten norppien suojeluvarojen kartuttamisessa.
 Lue lisää:
 Loukkaantunut kuutti löytyi rantakivikosta, videolla eläinlääkäri yrittää syöttää sitä – heikkokuntoinen eläin sai onnekkaasti paikan Korkeasaaresta

Korkeasaaren eläintarha hakee lupaa saimaannorpan pitoon: "Eläin pitää lopettaa, jos sille ei löydy tarhapaikkaa"


New Model Army esiintyi edellisen kerran Suomessa vuonna 2010.
 Kantaaottavista teksteistään tunnettu yhtye julkaisi uransa 15. albumin  From Here  viime elokuussa. Se on saanut Isossa-Britanniassa ja Saksassa paremmat listasijoitukset kuin mikään yhtyeen aikaisemmista levyistä.
 Yhtyeen nokkamies  Justin Sullivan  on tunnettu poliittisesta aktivismistaan. Sullivan on toiminut aktiivisesti muun muassa luonnonsuojelun ja inhimillisen siirtolaispolitiikan puolesta.

Postpunklegenda New Model Army tulee Suomeen


Summary: Edustajainhuoneen oikeuskomitean käsittelyssä ei ole odotettavissa uusia paljastuksia.

Washingtonissa käynnistyy tänä iltana noin kello 17 Suomen aikaa edustajainhuoneen oikeuskomitean kokous, jonka aiheena on presidentti  Donald Trumpiin  kohdistuva virkarikosepäily.
 Edellisten kahden viikon aikana edustajainhuoneen tiedustelukomitea oli kutsunut kuultavakseen useita todistajia, jotka puhuivat Trumpin ja hänen avustajiensa teoista Ukraina-politiikassa.
 Oikeuskomitean vieraaksi tulee ainoastaan neljä perustuslakioikeuden asiantuntijaa, jotka pohtivat, onko tiedustelukomitean eilen julkaisemassa  300-sivuisessa yhteenvetoraportissa  riittävät perusteet virkarikossyytteen nostamiseen.
 Edustajainhuone on demokraattienemmistöinen, joten molemmat komiteatkin ovat demokraattien johtamia. Demokraattien mukaan Trumpista jä hänen lähipiiristään tehty raportti on sisällöltään "musertava" ja antaa paljon todisteita presidentin väärinkäytöksistä.
 – Löysimme valtavan määrän todisteista siitä, että Yhdysvaltain presidentti käytti valta-asemaansa saadakseen itselleen poliittisia etuja ja käytti hyväkseen amerikkalaisten luottamusta saadakseen vaalihyötyä, joka asetti maamme vaaranalaiseen asemaan, sanoi tiedustelukomitean puheenjohtaja  Adam Schiff .
 – Presidentti kirjoitti itse oman syytekirjelmänsä vaatimalla kerta toisensa jälkeen ulkomaista apua vaalikampanjaansa, Schiff jatkoi.
 Republikaanit ovat tuottaneet oman 123-sivuisen kirjelmäänsä, jossa pyritään osoittamaan presidentin toimet laillisiksi.
 Oikeuskomiteassa puhetta johtaa veteraanipoliitikko  Jerrold (Jerry) Nadler . Häntä pidetään kovapintaisena poliitikkona, joka on suhteellisen tasapuolinen puheenjohtaja vetämään äärimmäisen politisoitunutta tutkintaa.
 – En aio sallia mitään p * njauhantaa, hän täräytti komitean valmistavassa istunnossa, paljasti  Politico-lehti .
 Paksu syytekirjelmä
 Komitean työn pohjana on demokraattien kaksi kuukautta kestäneiden kuulustelujen aikana laadittu raportti.
 Tiistaina julkaistun raportin mukaan Trump henkilökohtaisesti ja välillisesti pyysi vierasta hallintoa eli Ukrainaa edesauttamaan uudelleenvalintaansa.
 Väitteiden mukaan Trump olisi pidättänyt sotilasapua Ukrainalta, jotta voisi painostaa maan johtoa etsimään kielteistä tietoa demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivästä Joe Bidenista ja tämän pojasta.
 Raportin mukaan Trump vaaransi Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuden ja yritti estää toimiinsa kohdistuvan tutkinnan.
 Oikeuskomitea äänestänee asiasta ensi viikolla. Todennäköisesti asia etenee tämän jälkeen koko edustajainhuoneen käsittelyyn, joka äänestäisi presidentin virkarikossyytteestä ennen joulua.
 Asian ratkaisee lopullisesti republikaanienemmistöinen senaatti, jossa presidentin tuomitseminen edellyttää kahden kolmasosan enemmistöä.
 Missä mennään Trumpin virkarikostutkinnassa?

Näin käynnistyy oikeudenkäynti Trumpin virkarikosepäilyistä – Demokraatit: Todistusaineisto on musertava


Summary: Huippukokouksen alla Nato-nmaiden johtajilta kuultiin riitaisia kommentteja.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Naton johtajat juhlivat tänään keskiviikkona sotilasliiton 70-vuotista taivalta kokoontumalla huippukokoukseen Watfordissa Lontoon ulkopuolella.
 Kaksipäiväistä huippukokousta on varjostanut liittolaismaiden välinen jännitys.  Se näkyi myös kokouksen aattona  muun muassa Ranskan ja Yhdysvaltojen presidenttien  Emmanuel Macronin  ja  Donald Trumpin  kommenteissa.
 Eripuraa Natossa ovat aiheuttaneet muun muassa Turkin sotilastoimet Syyriassa sekä kunkin jäsenmaan sotilasmenojen osuus. Trump on vaatinut muita jäsenmaita kasvattamaan sotilasbudjettejaan.
 Varsinaisen huippukokouksen lisäksi jäsenmailla on mahdollisuus hoitaa keskinäisiä suhteitaan kahdenvälsisissä tapaamisissa. Macron ja Trump tapasivat jo tiistaina. Keskiviikkona Trump keskustelee kasvokkain muun muassa Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin  kanssa.
 Klo 10.27  Saapuessaan kokouspaikalle Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  torjui Macronin väitteen siitä, että Nato olisi "aivokuollut". Stoltenbergin mukaan Nato sopeutuu nykyajan haasteisiin ja on aktiivinen ja notkea. Hän myös huomautti, että eurooppalaisten jäsenmaiden ja Kanadan sotilasmenot ovat lisääntyneet 130 miljoonaa dollaria vuoden 2016 jälkeen.
 Klo 10.51  Britannian pääministeri  Boris Johnson  korosti saapuessaan yhtenäisyyden tarvetta sotilaslittossa. Ytimessä on lupaus, että puolustamme toisiamme, kaikki yhden ja yksi kaikkien puolesta, Johnson totesi.

Eripura varjostaa 70-vuotiaan Naton juhlakokousta – Yle seuraa


Summary: Kelan tietojen mukaan yksityisen silmälääkärikäynnin hinnassa voi olla kaupungista riippuen kymmenien eurojen ero.

Lastentautien erikoislääkärillä käyminen maksaa selvästi eniten Kymenlaaksossa. Halvinta samanlainen yksityislääkärin vastaanotto on naapurimaakunnassa Etelä-Karjalassa, selviää Kelan  tutkimusblogissa  julkaistuista tiedoista.
 Kela vertaili yksityislääkärien keskimääräisiä vastaanottomaksuja maakunnittain.
 Erot olivat jopa kymmeniä prosentteja, kun Lappeenrannassa keskimääräinen käynti maksoi 75 euroa ja Kotkassa tai Haminassa 108 euroa. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla keskimääräinen hinta oli 90 euroa.
 Koko maan keskimääräinen 20 minuutin vastaanottokäynnin hinta oli vuoden 2018 lopussa hieman yli 90 euroa.
 Silmälääkärillä käynti taas maksaa selvästi eniten Uudellamaalla, 30 minuutin käynti melkein 120 euroa. Koko maan keskimääräinen hinta vastaavalle käynnille on hieman yli sata euroa.
 Yksittäisistä kaupungeista kalleinta silmälääkärillä käynti on Kauniaisissa, Espoossa ja Helsingissä, keskimäärin noin 120 euroa. Esimerkiksi Hämeenlinnassa vastaava käynti maksoi vuoden 2018 lukujen perusteella noin 85 euroa.
 Kelan keräämien yksityisten sairaanhoitopalvelujen keskimääräisiä hintoja voi vertailla  Kelan tilastoraportin  avulla.
 Kaikkiaan yksityisten lääkäripalvelujen maksut ovat nousseet 2010-luvulla selvästi elinkustannusindeksiä enemmän.
 Esimerkiksi naistentautien erikoislääkärin keskimääräinen käyntimaksu on noussut vuodesta 2010 vuoteen 2018 peräti 36 prosenttia. Saman aikajakson aikana lastentautien erikoislääkärien palkkiot ovat nousseet 33 prosenttia ja silmätautien erikoislääkärien 31 prosenttia.
 Sen sijaan magneettikuvausten hinta puolittui vuodesta 2010 vuoteen 2016.

Kelan vertaili: Yksityinen lastenlääkärikäynti kalleinta Kymenlaaksossa, silmälääkäri Uudellamaalla


Summary: Itä-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi kaksi hyvinkääläisen huoltoaseman työntekijää aiemmin yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämisestä.

Huoltoaseman työntekijät eivät saaneet julkaista bensavarkaudesta epäillyn nimeä ja kuvaa Facebookissa, linjaa Helsingin Hovioikeus.
 Hovioikeus on tänään antamassaan tuomiossa säilyttänyt käräjäoikeuden tuomion, joka koski polttoaineen anastamisesta epäillyn henkilön nimen ja kuvan julkaisemista Facebookissa. Hovioikeuden näkemyksen mukaan julkaiseminen loukkaa epäillyn yksityisyyttä.
 Itä-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi aiemmin kaksi hyvinkääläisen huoltoaseman työntekijää yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämisestä.
 Hovioikeuden tiedotteen mukaan huoltoaseman polttoaineautomaattiin oli kiinnitetty tarra, jossa kerrottiin, että varastamalla polttoainetta hyväksyy kuvansa julkaisemisen Facebookissa.
 Tiedotteessa kerrotaan, että huoltoaseman työntekijät olivat epäilleet miestä polttoaineen anastamisesta ja julkaisseet tämän kuvan ja nimen Facebookissa. He olivat myös kehottaneet jakamaan julkaisua eteenpäin.
 Hovioikeus katsoo, ettei polttoaineautomaattiin kiinnitetty tarra merkinnyt pätevää suostumusta perusoikeutena suojatun yksityiselämän loukkaamiseksi. Hovioikeuden mukaan teon rangaistavuutta ei poistanut myöskään  poliisin edustajan lehdessä  esittämä kannanotto, että teosta ei tulisi seuraamuksia.

Hovioikeus: Bensavarkaudesta epäillyn henkilön nimen ja kuvan julkaiseminen Facebookissa loukkasi yksityisyyttä


Summary: Viron nykytaiteen museo EKKM halutaan muualle nykyisistä tiloistaan. Muuttaa museo ei kuitenkaan halua.

Tallinnan matkustajasataman lähettyvillä sijaitsee nykytaidemuseo, jonne moni turisti ei ehkä ole tajunnut mennä. Museo sijaitsee nimittäin rouhean kuoren sisällä ja on kaukana vaikkapa Kumun arkkitehtuurista.
 Kultuurikatelin eli Kulttuurikattilan kupeessa sijaitsevasta EKKM:stä on kolmentoista toimintavuotensa aikana muodostunut oleellinen osa uuden ja kokeellisen virolaisen taiteen esittelijänä. Näyttelyiden lisäksi se on lanseerannut Köler-palkinnon, joka on popularisoinut virolaista nykytaidetta.
 Muun muassa Viron kulttuuriministeriöltä tukea saavan EKKM:n eli Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumin toiminta on ei-kaupallista eikä esimerkiksi näyttelyihin ole ollut pääsymaksua. EKKM on järjestänyt myös kulttuuritapahtumia ja sen tiloissa pyöritetään kahvilaa ja kirjakauppaa. EKKM:n rakennuksessa on aiemmin toiminut muun muassa lämpövoimalan hiilivarasto ja konttoritiloja.
 EKKM:n rakennusta ulkoapäin. Rakennus sijaitsee Kulttuurikattilan vieressä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Nyt museon toiminnalle on tullut mutkia matkaan. Kulttuurikattilaa vetävä Tallinn Creative Hub ja sitä kautta Tallinnan kaupunki omistavat EKKM:n yli sata vuotta vanhan rakennuksen ja äskettäin sinne tilattiin kuntotarkastus. EMMK:n toimitusjohtajan  Marten Eskon  mukaan kuntotarkastuksessa selvisi, että rakennuksesta löytyy myös vaarallisia osia, vaikka pääosin se on hyvässä kunnossa
 Kuntotarkastuksen perusteella Tallinn Creative Hub katkaisi EKKM:n vuokrasopimuksen. Päätöksen taustalla jyrää museon mielestä Tallinnan kaupunki, joka vetää ja määrittelee Tallinn Creative Hubin toimintaa.
 EKKM:n toimitusjohtaja Marten Esko. EKKM:n tilat sijaitsevat sokkeloisen rakennuksen useassa eri kerroksessa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Marten Esko kritisoi kuntotarkastusta pinnalliseksi ja tarkoitushakuiseksi.
 – Esimerkiksi näyttelytiloista ei löytynyt huomautettavaa. Vuotava katto kertoo, ettei rakennus ole priimakunnossa, mutta se ei tee tiloja vaarallisiksi. Meidän mielestämme vaarallisiksi todetut rakennuksen osat olisi helppo korjata – jopa me voisimme sen tehdä.
 –Tallinnan kaupungin mielestä rakennus on kokonaisuudessaan vaarallinen ja käyttökelvoton, ja se pitäisi purkaa. Suhteessa kuntotarkastuksessa esiin tulleisiin seikkoihin tämä on aika kaukaa haettu ratkaisu, Esko toteaa.
 Rakennuksen omistaja, Tallinn Creative Hubin toimintaa vetävä  Liina Oja  taas on vahvasti sitä mieltä, että kuntotarkastuksessa esiin tulleet seikat ovat vakava turvallisuusriski.
 – Käyttämämme asiantuntijan mukaan rakennus on valitettavasti huonossa kunnossa ja hengenvaarallinen, joten meidän piti katkaista vuokrasopimus. Olemme tietenkin pahoillamme, että esimerkiksi näyttely keskeytettiin tämän takia, mutta ensisijainen velvollisuutemme on varmistaa kaikkien turvallisuus.

Serbialaisen Ivana Bašićin  A thousand years ago 10 seconds of breath were 40 grams of dust -teosta, jossa mekaaninen laite murskaa vähitellen alabasteria palasiksi.  Jussi Mankkinen / Yle
 Alunperin virolaisen, Lontooseen muuttaneen suunnittelija Johanna Maria Parvin Safe Ride -vaatemallistoa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Virolaisen Anu Juurakin kineettinen installaatio, joka kulkee nimellä Mis tunne on surra eli How Does It Feel To Die. Teoksessa robottikädet liikkuvat sängyn yläpuolella.   Jussi Mankkinen / Yle
 Tuleeko tilalle kaupallista toimintaa?
 Protestiksi EKKM sulki viikonloppuna kaksi viikkoa etuajassa  A-tishoo, A-tishoo, We All Fall Down  -näyttelynsä, jossa oli mukana taiteilijoita muun muassa Serbiasta, Liettuasta ja Suomesta. Tilanne on nyt museon toiminnan suhteen epävarma.
 Marten Eskon mukaan varmaa tietoa ei myöskään ole siitä, mitä mahdollisesti purettavan rakennuksen tilalle saattaisi tulla.
 – Meille on vastattu, ettei kaupungilla ole minkäänlaisia intressejä tontin suhteen, mitä kovasti epäilen.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Hyvällä paikalla sijaitseva tontti on kaavoituksessa määritelty nimenomaan ei-kaupallista, yhteiskuntaa hyödyttävää toimintaa varten.
 – Kyse on juuri meidänkaltaisestamme kulttuuriin liittyvästä toiminnasta. Jos kaupunki haluaa purkaa rakennuksen ja myydä tontin, pitää alueen käyttötarkoitus määritellä kokonaan uudestaan, Marten Esko sanoo.
 Yleisöä EKKM:n kahvilassa. Museon tiloissa toimii myös kirjakauppa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Eskon mukaan Tallinnan kaupunki ei muutenkaan ole ollut kovin kiinnostunut EKKM:n toiminnasta.
 – Viimeisten kolmentoista vuoden aikana kaupunki on tukenut paria, kolmea projektiamme pienillä summilla. Kaupunki on auttanut toimintaamme lähinnä vuokraamalla rakennusta.
 Marten Eskon mielestä EKKM edustaa Tallinnalle tärkeää elävää kaupunkikulttuuria, jonka pitäisi olla mahdollisimman vaivattomasti tavoitettavissa.
 Liettualaisen taiteilijakaksikon Pakui Hardwaren The Return of The Sweetness -teosta.  Jussi Mankkinen / Yle
 – Ei olisi millään tavalla hyvä juttu, jos joutuisimme muuttamaan jonnekin periferiaan. Meidän käyttötarkoituksiimme soveltuvia rakennuksia Tallinnan keskustassa ja sen läheisyydessä ei ole, koska kaupungissa on meneillään uudisrakentamisen buumi.
 – Ja muutenkin: rakennuksen jättäminen on meille se kaikkein vihonviimeisin vaihtoehto.
 Viron kulttuuripiireissä EKKM:n avoin kohtalo on aiheuttanut liikehdintää ja barrikadeille on noustu. Facebookissa kiertää kehys, jossa lukee  Korda, mitte kinni  eli  Korjaa se, älä pistä kiinni.
 Lähiakoina julkaistaan myös museon toimintaa tukeva avoin kirje, jossa on allekirjoittajia paitsi Viron taidesektorilta, myös muualta maailmasta.
 EKKM:n viimeisimmässä, nyt siis telakalle pistetyssä  A-tishoo, A-tishoo, We All Fall Down  -näyttelyssä oli esillä muun muassa  Jussi Kiven  teoksia.
 Videoseinää EKKM:ssä.  Jussi Mankkinen / Yle

Viron nykytaiteen museon ympärillä kuohuu: Tallinnan kokeellisen kulttuurin kehto keskeytti protestiksi toimintansa


Summary: Kysyntä kuolinavulle on noussut merkittävästi viidentoista vuoden aikana.

Belgiassa eutanasiatapausten määrä on kymmenkertaistunut viidessätoista vuodessa. Viime vuonna Belgiassa 2 357 ihmisen elämä päättyi eutanasiaan.
 Suurin osa eutanasian saaneista on parantumattomasti sairaita, jotka kärsivät kovista kivuista. Toisaalta psykiatristen syiden perusteella myönnettävien eutanasiatapausten määrä on viime vuosina myös lisääntynyt.
 Tällä hetkellä Euroopan ihmisoikeustuomioistuin käsittelee 64-vuotiaalle masentuneelle belgialaisnaiselle,  Godelieva De Troyerille , tehtyä eutanasiaa. Kantelun on tehnyt naisen poika.
 Viime vuosina Belgiassa eutanasia on ollut laillista myös alaikäisille. Lasten eutanasiaan tarvitaan asiaosaisen tahdon lisäksi myös vanhempien suostumus. Silti laki herättää kritiikkiä.
 – Moni korostaa, että lapsi ei pysty arvioimaan, kuinka lopullinen hänen tahtonsa on, Belgiassa asuva Ylen EU-kirjeenvaihtaja  Susanna Turunen  sanoo.
 Kuuntele  Pekka Vahvasen  toimittama Mistä maailma puhuu -podcast täältä:

Mistä maailma puhuu -podcast: Miksi myös lapset ja mielenterveyspotilaat voivat saada eutanasian Belgiassa?


Summary: Suositun yhtyeen viime viikon keikka peruuntui Postin tukilakon takia.

Tanskalaisyhtyeen piti esiintyä Helsinki Areenalla viime viikolla. Loppuunmyyty  keikka peruuntui,  kun Volbeatin esiintymiskalustoa kuljettaneet kymmenkunta rekkaa juuttuivat Ruotsiin Postin tukilakon pysäytettyä Suomen lipun alla kulkevan rahtiliikenteen.
 Uusi keikkapäivä löytyi kuitenkin nopeasti. Toukokuussa kesäkiertueensa Yhdysvalloista aloittava Volbeat nähdään Suvilahdessa 2.6.2020. Liput tulevat myyntiin keskiviikkona 11.12.
 Helsinki Areenalle ostetut liput eivät käy sellaisenaan Suvilahden keikalle, vaan ne pitää palauttaa Ticketmasterille.
 Volbeat on esiintynyt edellisen kerran Suomessa Provinssissa viime vuonna. Sitä ennen heidät nähtiin loppuunmyydyllä Helsinki Areenalla 2016.

Volbeatille löytyi uusi keikkapäivä – esiintyy Suvilahdessa kesäkuussa


Summary: Julkisten- ja hyvinvointialojen liitto teki marraskuussa tutkintapyynnön siitä, olisiko työehtosopimuksen vaihdoksesta pitänyt käydä yt-neuvottelut

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Lounais-Suomen poliisi aloittaa esitutkinnan JHL:n tekemästä tutkintapyynnöstä Turun kaupungin omistamaa Arkeaa kohtaan, kertoo rikosylikomisario  Kaarle Lönnroth.
 Hänen mukaansa oikeudellisesti epäselvissä tapauksissa on syytä suorittaa esitutkinta. Osapuolia on tarkoitus kuulla pian, minkä jälkeen tapaus etenee syyteharkintaan.
 – Kuulustelut tehdään nopealla aikataululla, mutta osapuoliin ei vielä ole oltu yhteydessä, Lönnroth toteaa.
 JHL teki marraskuun lopussa tutkintapyynnön siitä, olisiko Arkean tekemästä työehtosopimuksen vaihdosta pitänyt käydä yt-neuvottelut.
 Arkea ilmoitti  syyskuun lopussa , että se aikoo vaihtaa työntekijöidensä työehtosopimuksia.
 Yritys perustelee työehtosopimuksen vaihtoa taloudellisilla vaikeuksilla. JHL:n mukaan kyse on merkittävistä palkanalennuksista ja etujen heikennyksistä.
 Tähän asti Arkeassa on noudatettu Avaintyönantajat Avainta ry:n Avaintesiä, mutta huhtikuussa työehtosopimukset vaihtuvat matkailu- ja ravintolapalvelut MaRan työehtosopimukseen ja Kiinteistötyönantajien KITA ry:n työehtosopimukseen.
 Työoikeuden emeritusprofessori Seppo Koskisen mukaan työnantajalla on oikeus vaihtaa liittoa  ilman yt-neuvotteluja.

Poliisi aloittaa esitutkinnan JHL:n tekemästä Arkea-tutkintapyynnöstä


Summary: Yhteensä syntyvyys on laskenut vuoden 2010 jälkeen neljänneksen.

Kymmenkunta vuotta sitten suomalaistaustaisten osuus koko maan syntyvyydestä oli 92 prosenttia. Nyt lukema on  Tilastokeskuksen  lukujen mukaan laskenut 86 prosenttiin.
 Vuoden 2018 lopun tilastojen mukaan kokonaishedelmällisyysluku Suomessa oli 1,41 lasta naista kohden. Suomalaisten osuus tästä luvusta oli 1,20 lasta naista kohden. Vielä vuonna 2010 kokonaishedelmällisyysluku oli 1,87, josta suomalaistaustaisten osuus oli 1,72.
 Kokonaisuushedelmällisyysluku kertoo, kuinka monta lasta nainen saisi elämänsä aikana, jos syntyvyys pysyisi laskentavuoden tasolla.
 Suomalaistaustaisen osuuden pienennyttyä on ulkomaalaistaustaisten osuus samaa tahtia noussut. Nyt se on 14 prosenttia koko maan syntyvyydestä. Vastaavasti ulkomaalaistaustaisten 15–49-vuotiaiden naisten osuus oli viime vuoden lopussa vain kymmenen prosenttia.
 Tilastojen mukaan suomalaistaustaisen kokonaisuushedelmällisyysluku on laskenut kaikissa koulutusryhmissä. Perusasteen koulutuksen saaneiden luku on pienentynyt vuodesta 2020 vuoteen 2018 peräti 29 prosenttia. Korkea-asteen koulutuksen saaneilla laskua on kertynyt 27 prosenttia ja toisen asteen koulutuksen suorittaneilla 25 prosenttia.
 Miesten puolella lukemat ovat hieman jyrkemmin laskevia kuin naisilla. Lasku alkoi vuosien 2009 ja 2010 aikana.
 Syntyvyys laski kahdeksassa vuodessa neljänneksen
 Tilastojen mukaan syntyvyys laski koko maassa neljänneksen vuodesta 2010 vuoteen 2018. Vähiten syntyvyys laski Pohjanmaan maakunnissa.
 Syntyvyysluvuissa näkyy myös se, että lasku on kiihtynyt. Vuodesta 2010 vuoteen 2017 aikana kokonaisuushedelmällisyysluku pieneni 20 prosenttia, mutta vuodesta 2010 vuoteen 2018 jo 25 prosenttia.
 Pohjanmaan maakuntien naisten kokonaisuushedelmällisyysluku vaihteli vuonna 2018 1,64:n ja 1,92:n välillä. Muualla Manner-Suomessa vaihteluväli oli 1,32–1,47. Ahvenanmaalla kokonaisuushedelmällisyysluku oli näinä vuosina 1,64:n tasolla.
 Tilastokeskuksen luvuista paljastuu myös, että ruotsinkielisten syntyvyys on on ollut aina vuodesta 2006 korkeampi kuin suomenkielisten. Vuonna 2018 ruotsinkielisten kokonaisuushedelmällisyysluku oli 1,57 lasta naista kohden ja suomenkielisten 1,35. Vuonna 2010 luvut olivat 1,95 ja 1,85.
 Keskimäärin ensimmäisen kerran äidiksi tultiin viime vuonna 29,4-vuotiaana.

Suomalaistaustaisten osuus syntyvyydestä laskee edelleen


Summary: PVL:n jatkajan kulkueen piti olla itsenäisyyspäivänä.

Helsingin poliisilaitos kieltää Kohti vapautta -kansanliikkeen ilmoittaman kokoontumisen itsenäisyyspäivänä. Kohti vapautta -liikettä pidetään laittoman Pohjoismaisen vastarintaliikkeen jatkajana.
 Kohti vapautta -kansanliike on tehnyt poliisille 12.11. ilmoituksen yleisen kokouksen järjestämisestä. Ilmoituksessa kerrottiin mielenosoituskulkueesta, joka pidettäisiin itsenäisyyspäivänä kello 14.30–18.00. Ilmoituksen mukaan kulkue liikkuisi Narinkkatorilta Töölön kisahallin parkkipaikalle.
 Kokoontumislain nojalla Helsingin poliisilaitos on päättänyt, että ilmoitettua kokoontumista ei ole pidettävä perustuslain, kokoontumislain, kansainvälisten ihmisoikeussopimusten ja EIT:n ratkaisukäytännön tarkoittamana laillisena ja rauhanomaisena mielenosoituksena, jota oikeusjärjestys suojaa.
 PVL:n epäillään jatkavan laitonta yhdistystoimintaa Kohti vapautta -liikkeenä
 Korkein oikeus määräsi maaliskuussa Pohjoismainen vastarintaliike -nimisen (PVL) rekisteröimättömän yhdistyksen väliaikaiseen toimintakieltoon. Poliisin käsityksen mukaan PVL:n ja Kohti vapautta -liikkeen toiminnassa ovat mukana samat aktiivijäsenet. Lisäksi liikkeillä on yhteinen visuaalinen ilme, sama aatepohja ja tavoitteet, joita ajetaan samoilla iskulauseilla. Yhtymäkohtia löytyy myös liikkeiden ylläpitämiltä nettisivustoilta.

Helsingin poliisilaitos kieltää Kohti vapautta -kansanliikkeen järjestämän mielenosoituskulkueen


Summary: Jutun käsittely jatkuu kuitenkin korkeimmassa oikeudessa joiltakin muilta osin.

Korkein oikeus on hylännyt Helsingin huumepoliisin entisen päällikön Jari Aarnion valituksen niin sanotussa tynnyrijutussa.
 Aarnio tuomittiin 10 vuoden vankeusrangaistukseen viidestä törkeästä huumausainerikoksesta, törkeästä todistusaineiston vääristelemisestä, oikeudenkäytössä kuultavan uhkaamisesta ja lukuisista virkarikoksista.
 Hän  haki valituslupaa hovioikeuden päätöksestä , mutta ei saanut sitä.
 Jutun käsittely jatkuu kuitenkin korkeimmassa oikeudessa joiltakin muilta osin: käsiteltäväksi otetaan huumausainerikoksesta tuomitun naisen valitus sekä syyttäjän valitus. Jälkimmäinen koski Aarnion alaisena toimineen miehen rangaistusta ja viraltapanoa.
 Kerromme kohta lisää.

Jari Aarnion tuomio "tynnyrijutussa" jää voimaan: 10 vuotta vankeutta


Summary: Yhtiörakennetta uudistetaan ja väkeä vähennetään ympäri maailman.

Fiskars suunnittelee henkilöstönsä vähentämistä.
 Yhtiön mukaan sen työntekijöiden määrä pienenisi globaalisti osana organisaatiorakenteen uudistamista. Järjestelyohjelma sisältää päällekkäisyyksien poistamista, prosessien yksinkertaistamista ja henkilöstövähennyksiä, yhtiö kertoo  tiedotteessaan .
 Uudelleenjärjestelyn tavoitteena on 20 miljoonan euron vuosittaiset nettokustannussäästöt. Sen odotetaan päättyvän vuoden 2021 loppuun mennessä.
 – Suunniteltu organisaatiorakenne parantaa kilpailukykyämme sekä vahvistaa kuluttajakeskeisyyttämme, kun poistamme päällekkäisyyksiä ja yksinkertaistamme rakennetta. Suunnitellun rakenteen myötä voimme paremmin hyödyntää ymmärrystämme kuluttajasta ja nopeuttaa päätöksentekoa, mikä mahdollistaa kestävää kasvua tulevaisuudessa, sanoi Fiskars Groupin toimitusjohtaja  Jaana Tuominen  tiedotteessa.
 Fiskars ei mainitse tiedotteessaan irtisanottavien määrää.

Fiskars suunnittelee henkilövähennyksiä


Summary: Uusi opetussuunnitelma ja koulutilat ovat herättäneet paljon kysymyksiä vanhemmissa. Nyt koulut vastaavat kysymyksiin esittelemällä tilojaan videoilla.

Lapset kirmaavat syksyisessä metsässä, opettaja opettaa kuivilla kepeillä matikkaa. Koululaiset tekevät retkikeittimellä ruokaa ja onkivat kaloja Saimaasta.
 Tältä näyttää perjantainen koulupäivä Vehkataipaleen kyläkoulun  kouluvideossa.
 Saimaan saaristokunnassa Taipalsaarella sijaitseva koulu on valjastanut opetukseen voimavarat, joita paikkakunnalla löytyy yllin kyllin: metsän ja luonnon sekä paikallisten ihmisten asiantuntemuksen.
 Koulu viettää joka perjantai koko koulupäivän metsässä, metsäkoulussa. Opetusta on samoissa aineissa kuin muutenkin, esimerkiksi vieraita kieliä.
 – Olen oppinut aika paljon englanniksi metsään liittyviä asioita ja lajituntemusta, Vehkataipaleen koulun 6-luokan oppilas  Sanni Niinimäki  kertoo.
 Vehkataipaleen koulun oppilaat Taika Kaijansinkko ja Sanni Niinimäki viettävät joka perjantain metsäkoulussa. Kalle Purhonen / Yle
 Toimivaa opetusta
 Metsäkouluidean keksinyt Vehkataipaleen koulun apulaisrehtori  Marjo-Riitta Toivari  kertoo metsän osoittautuneen hyväksi opetusympäristöksi.
 – Luonto rentouttaa ja rauhoittaa. Asiat jäävät paremmin mieleen kuin luokkahuoneessa istuskellessa, Toivari kertoo.
 Toiminnallinen ja elämyksiä tarjoava metsäopetus on sopinut erityisesti vilkkaille oppilaille.
 – Niiden lasten vahvuudet nousevat esiin, joille paikallaan istuminen on vaikeaa. He pystyvät näyttämään paljon paremmin omia vahvuuksiaan käytännön tekemisellä luonnossa, Toivari kertoo.
 Vehkataipaleen alakoulun apulaisrehtori Marjo-Riitta Toivari. Kalle Purhonen / Yle
 Paikalliset ihmiset mukana
 Vehkataipaleen koulun tulevaisuus oli uhattuna vielä vuosi sitten, kun Taipalsaaren kunta halusi lopettaa pienen koulun säästösyistä.
 Koulun lakkauttamista vastustamaan nousi paikallinen kansanliike. Kunta joutuikin perääntymään lakkauttamissuunnitelmasta ja koulu sai jatkaa.
 Paikalliset ihmiset ovat nyt vahvasti mukana myös metsäkoulun järjestämisessä.
 – Toiminnassa on mukana paikallinen metsästysseura Eräkummit, Martat ja paljon myös oppilaiden vanhempia, apulaisrehtori Marjo-Riitta Toivari kertoo.
 Paikallinen kyläyhdistys on teettänyt videon metsäkoulusta. Yhdistyksessä video nähdään mahdollisuutena kertoa koulun omalaatuisuudesta ja turvata näin koulun tulevaisuutta.
 – Uskon, että positiivisen hengen esilletuominen vahvistaa koulun asemaa ja toivottavastihoukuttelee myös uusia asukkaita muuttamaan tänne, Vehkataipaleen kyläyhdistyksen jäsen  Suvi Rasa  kertoo.
 Vehkataipaleen kyläyhdistyksen jäsen Suvi Rasa. Kalle Purhonen / Yle
 Uusi opetussuunnitelma antaa kouluille mahdollisuuden uudenlaiseen opetukseen ja toisaalta myös edellyttää käyttämään uusia tapoja opettaa.
 – Mietimme, että jos opetusta pitää muuttaa joka tapauksessa, niin miksei meidän voimavaramme voisi olla luonto tässä lähellä, apulaisrehtori Marjo-Riitta Toivari kertoo.
 Koulut pyrkivätkin nyt luomaan entistä enemmän omaa identiteettiään opetuksen kautta.
 – Kun seuraa koulumaailmaa, niin tuntuu, että entistä enemmän kouluissa tapahtuu profiloitumista. Jokin koulu on erikoistunut esimerkiksi tietotekniikkaan tai yrittämiseen. Meidän erikoisuutemme on luonto, Toivari kertoo.
 Filmintekijällä paljon tilauksia
 Yhä useammin omasta erityisyydestä halutaan myös kertoa julkisuuteen juuri videon kautta.
 – Tänä syksynä on tullut jo useampi videotilaus erityisesti alakouluihin, Vehkataipaleen koulun videon toteuttanut lappeenrantalainen filmintekijä  Hiski Hämäläinen  kertoo.
 Hänen mukaansa kouluissa halutaan nyt kertoa minkälaista koulunkäynti on uuden opetussuunnitelman mukaisessa koulussa.
 Filmintekijä Hiski Hämäläinen on saanut paljon tilauksia kouluilta. Kalle Purhonen / Yle
 – Vanhemmilla on hämmennystä, että mitä siellä koululla tapahtuu ja miksi uudet koulut ovat tietyn näköisiä ja miten siellä toimitaan. Videoilla pyritään selventämään näitä asioita. Hämäläinen kertoo.
 Myös Opettajien ammattijärjestön OAJ:n kehityspäällikkö  Jaakko Salo  on havainnut, että koulut tekevät nyt paljon videoita esitelläkseen toimintaansa. Salon mukaan koulussa on tapahtunut viime vuosina muutoksia, mutta keskustelua julkisuudessa käydään usein omien vanhojen koulumuistojen perusteella.
 – Videoiden tekeminen on lisääntynyt, mutta se ei johdu pelkästään uudesta opetussuunnitelmasta. Kouluilla on aina ollut velvollisuus esitellä omaa toimintaansa. Videot ovat vain moderni tapa tehdä tätä, Salo toteaa.
 Tarve tiedottaa uusista tiloista ja toiminnasta
 Uudet koulurakennukset ja toimintatavat ovatkin videoiden taustalla esimerkiksi Lappeenrannassa ja Imatralla.
 Esimerkiksi Lappeenrannan kaupunki on tilannut  videon  Pontuksen koulusta, jonka uuden opetussuunnitelman mukaiset tilat ja opetustyyli ovat olleet julkisessa  keskustelussa  ja herättäneet myös arvostelua.
 Myös Imatralle on rakennettu kolme uutta koulukeskusta, joista se teettää videot. Ensimmäinen  video  Vuoksenniskan koulukeskuksesta on jo valmistunut.
 Imatran kouluvideoilla halutaan erityisesti kertoa siitä, mihin kuntalaisten rahat ovat menneet ja miltä uudenlaiset koulut ja koulunkäynti näyttävät nykyään.
 – Haluamme esitellä, mikä on tämän hetken ja samalla myös tulevaisuuden koulu, Imatran kaupungin tiedotuspäällikkö  Liisa Hupli-Oinonen  kertoo.
 Videoista on tullut myönteistä palautetta.
 – Tänään viimeksi sain viestin, että vau, olen käynyt koulun 30 vuotta sitten. Onko se nykyään noin hienoa, Hupli-Oinonen kertoo.
 Voit keskustella aiheesta kello 22 saakka.

Koulu siirsi opiskelun metsään ja kertoo Youtubessa, kuinka matikkaa opetetaan kuivilla kepeillä: "Asiat jäävät paremmin mieleen luonnossa"


Summary: Nyky-aktivismi siirtyi kaduilta verkkoon. Aktivismia karsastetaan, vaikka kansanliikkeet ovat aina olleet osa Suomea.

Javiera Marchant Aedolla  on kiire. Helsinki ilman natseja -mielenosoituksen alkuun on kaksi päivää aikaa. Marchant Aedo on yksi antifasistisen itsenäisyyspäivän mielenosoituksen järjestäjistä. Samaan aikaan kun kutsuvieraat tanssivat presidentinlinnassa, tuhannet marssivat kaduilla, Marchant Aedo etujoukoissa.
 Hänen aktivisminsa alkoi jo Chilessä.
 Seitsemänvuotias Javiera istuu kirkon penkissä ja kuuntelee papin puhetta. On 1980-luvun loppu ja Chileä johtaa diktaattori  Augusto Pinochet .
 Pappi sanoo, että jos heittää kiven ilmaan ja rukoilee, että kivi ei osu päähän, voi silti saada osuman. Rukoilun lisäksi kannattaa siirtyä pois alta, tehdä konkreettisia tekoja.
 Ajatus osui kuin kivi taivaalta. Samalla alkoi Javieran aktivismi. Hänen isänsä oli vangittu poliittisena vankina. Javiera puhui isästään ja vankilasta koulussa ja kaduilla. Hän osallistui mielenosoituksiin, teki kaiken, minkä pystyi.
 Nyt Marchant Aedo istuu tamperelaisen vegaanikahvilan penkillä ja puhuu konkreettisista teoistaan. Aktivismi on osa identiteettiä, olemisen ja tekemisen muoto.
 Marchant Aedo puhuu ehkä sata sanaa minuutissa ja vastaa jokaiseen kysymykseen samalla kiinnostuksella ja tietomäärällä.
 Hänen aktivisminsa ydin on feministinen: se mikä on henkilökohtaista, on poliittista.
 Hän puhuu kokemusasiantuntijan äänellä ja vain siitä, minkä on itse kokenut. Rodullistettu ja nainen, mielenterveyskuntoutuja, lihavana syrjitty.
 – Olen ihmisoikeusaktivisti, koska ne asiat, joiden eteen teen aktivismityötä, liittyvät oleellisesti omiin ihmisoikeuksiini. En ole esimerkiksi anti-rasisti, koska en pidä rasismista. Olen anti-rasisti, koska olen kohdannut rasismia ja tahdon lopettaa sen.
 Javiera Marchant Aedo on järjestänyt useita antifasistisia mielenosoituksia eri puolella maata. Tämä Turku ilman natseja -mielenosoitus järjestettiin vuonna 2017. Sonja Siikanen
 Taipuu, muttei katkea
 Javiera Marchant Aedo tuli perheensä kanssa pakolaisena Suomeen 27 vuotta sitten. Vuonna 2015 maahan saapui yli 32 000 turvapaikanhakijaa. Marchant Aedolle oli heti selvää, että hänen täytyy auttaa.
 – Että tietenkin minä, joka olen käynyt läpi sen saman, autan. Käynnistin solidaarisuusverkoston, mutta enempään en pystynyt, Marchant Aedo toteaa.
 Chilen olot ja isän vankeus jättivät haavat, jotka avautuivat, kun media täyttyi turvapaikanhakijauutisista, ja julkinen keskustelu sai nopeasti kipeitä sävyjä.
 Post-traumaattinen stressioireyhtymä pakotti jäämään taka-alalle, vyörytti esiin lapsuuden kauhut.
 – Terapioiden ja osastojaksojen avulla olen oppinut tasapainoilemaan voimavarojeni kanssa. Nyt tiedän, mihin voin ja pystyn tarttumaan, mutta ei se aina helppoa ole.
 Javiera Marchant Aedo puhuu avoimesti terapiastaan ja mielenterveysongelmistaan. Kun on käsitellyt ongelmiaan satoja tunteja, tuntee voimavaransa, taipuu, muttei katkea paineiden alla.
 – Mielenterveyshäiriöiden stigmasta täytyy päästä eroon ja se onnistuu vain avoimella puheella. Jos on kerran uupunut tai masentunut, se ei tarkoita, että olisi jotenkin huonompi esimerkiksi työntekijänä. Päinvastoin.
 Javiera Marchant Aedo puhuu aktivismistaan avoimesti, vaikka aktivisteihin ja anarkisteihin yhä suhtaudutaan epäluuloisesti. "Suomessa on muiden ihmisoikeudet kieltäviä natseja, emmekä me voi vain hyväksyä sitä hiljaa." Jani Aarnio / Yle
 Päivätyössään hän toimii Elisan Tampereen henkilöasiakaspalvelussa ryhmäpäällikkönä ja rekrytointivastaavana.
 Työn ulkopuolella hänet tunnetaan muun muassa Tampere Jazz Happeningin juontajana, mielenosoitusten ja tapahtumien järjestäjänä, stand up -artistina, puhujana ja aktivistina.
 Arkipäivän aktivismi on somevaikuttamista.
 36-vuotiaalla Marchant Aedolla on Instagramissa yli 2 000 seuraajaa. Saman määrän someverkostoa voisi myös kaupallistaa, mutta se ei istu vasemmistolaiseen antikapitalismiin.
 Monet aktivismista syntyneet liikkeet on jo politisoinnin sijaan kaupallistettu.
 Marchant Aedo viittaa esimerkiksi kehopositiivisuuteen, joka viime vuosina Suomessakin on noussut puheenaiheeksi niin naistenlehdissä kuin eri kampanjoissa ja mainoksissakin.
 – Se on kaupallistettu ja arkipäiväistetty massoille ja sen avulla myydään jo kaikenlaista kamaa leggingseistä alkaen. Ja sitten ne leggingsien koot loppuvat XL-kokoon, Marchant Aedo tuhahtaa.
 Kehopositiivisuuden ydin ei ole “rakastaa kehoaan sellaisena kuin se on, kurveista huolimatta”.
 Kehopositiivisuudessa vaaditaan ihmisoikeuksia ja tasa-arvoa lihaville, mutta myös muille vähemmistökehoille esimerkiksi transsukupuolisista alkaen.
 Javiera Marcant Aedo on yhä tuohtunut presidentti  Sauli Niinistön  puheesta ääripäistä ja “tolkun ihmisistä”.
 – Miksi me ihmisoikeuksien puolustajat ja rasismin vastustajat olisimme joku toinen ääripää? Tämänhän pitäisi ennemminkin olla normi, Marchant Aedo huudahtaa.
 "Ääni aiemmin vaiennetuille"
 Yhtenä päivänä Ella Julia laittaa kukkamekon ja meikit ylleen, toisena kulkee meikittä reisitaskuhousuissa. “Ei muunsukupuolisuus tarkoita, että pitäisi olla androgyyni tai tietynnäköinen.” Marko Melto / Yle
 Kun tamperelainen  Ella Julia  laittaa Instagramiin kuvan alastomasta kehostaan, vihaviestien määrä on vakio.
 Kun hän kirjoittaa muunsukupuolisuudesta blogiinsa, joku tulee aina kertomaan, että sukupuolia on vain kaksi.
 Hän on muunsukupuolinen ja trans-aktivisti, vegaani ja kehopositiivisuusaktiivi. Myös Ella Julia puhuu mielenterveyskuntoutujan äänellä.
 Aktivisti on turhautunut raameihin, stereotypioihin ja lokeroihin, joihin ihmisiä yritetään änkeä sukupuolen, seksuaalisuuden, iän tai vaikkapa sosiaalisen statuksen perusteella.
 Siksi hänen varsinainen työkenttänsä on Instagram.
 – Instagram-aktivismissa tehdään näkyväksi aiemmin piilossa ollut, annetaan ääni heille, jotka on vaiennettu, tehdään marginaalista tavallista kuvastoa, Ella Julia sanoo.
 Kerran Instagram sensuroi kuva, jossa Ella Julia seisoi neutraalit, beiget alusvaatteet yllään. Sovellus antoi varoituksen: kuva voi sisältää järkyttävää materiaalia.
 22-vuotiasta mediatutkimuksen opiskelijaa se naurattaa. Sitten hän vakavoituu.
 – Instagram-sensuuri kertoo siitä, millaiset kehot internetissä ovat sallittuja, millainen vartalo meidän kauneusihanteisiimme istuu. Ja se sallittu on hyvin rajallinen.
 Hänellä on Instagramissa yli 2 000 seuraajaa.
 Enää ei pyritä vaikuttamaan vain päättäjiin, vaan suuriin massoihin, jotka voisivat luoda poliittista painetta. Tai ainakin sanoa mielipiteensä esimerkiksi kulutuspäätöksissään.
 – Mitä useampi on sitä mieltä, että tämä peli ei vetele, sitä vähemmän se peli vetelee, Ella Julia lisää.
 Ella Julia ihailee muun muassa oman aikansa aktivistia Minna Canthia. "Hän vaikutti taiteensa avulla. Se inspiroi minuakin, ilmaista taiteella maailman vääryys." Marko Melto / Yle
 Koko peruskoulun ajan Ella Juliaa kiusattiin vakavasti. Siitä jäi arvet, mutta myös voimakas oikeudentaju ja pakottava tarve puolustaa heikommassa asemassa olevia.
 Häntä kiusattiin vaikkapa varpaiden muodosta tai korvien koosta.
 – Siinä ei ole mitään järkeä, kiusaajat keksivät mitä tahansa syitä. Mutta samalla tavalla se menee laajemminkin. Etsitään vikoja eri näköisistä tai värisistä ihmisistä, jotta saadaan syy omalle pelolle tai vihalle, Ella Julia sanoo.
 Hänen mukaansa esimerkiksi translain eteneminen on hidastunut saman ilmiön takia.
 – Kun ei ymmärretä tai haluta ymmärtää, enemmistö päättää suuressa paremmuudessaan heidän puolestaan, joita eivät edes tunne.
 Hän on sukupuolivähemmistöjen Trasek-järjestön aktiivi ja päässyt alle 22-vuotiaana puhumaan oikeusministeriöön sukupuolivähemmistöjen kohtaamasta vihapuheesta.
 Viime maaliskuussa hänet kutsuttiin puhumaan ilmastolakkosuurmielenosoitukseen Tampereelle.
 – Ihmisoikeudet liittyvät suoraan ilmastokriisiin. Mitä pahemmaksi ilmastotilanne menee, sen huonompaan tilanteeseen joutuvat ne, jotka muutenkin jo elävät heikommassa asemassa, Ella Julia sanoo.
 Myös Ella Julia tuntee jo leimat, joita aktivismiin lyödään niin sosiaalisessa mediassa kuin julkisuudessakin.
 – Tinder-esittelyssäni lukee, että olen aktivisti. Aina joku kysyy, että oletko joku sekopää, rikotko Stockan ikkunoita.
 "Oli tietynlainen uhka, joka roikkui ilmassa"
 Teemu Almén oli ensin kasvissyöjä, sitten vegaani. Nyt hän on yksi tunnetuimmista suomalaisista vegaani-bodareista. "En ole huutelemassa enää banderollien kanssa turkisliikkeen edessä, vaan vaikuttaminen on ruohonjuuritasolla", Almén toteaa. Jari Kovalainen / Yle
 1990-luvun alussa  Teemu Almén  oli parikymppinen pitkätukka. Oli korvakorut, kireät farkut ja metallibändipaidat. Ja syvä toiseuden tunne.
 Miljöönä oli uskonnollinen Etelä-Pohjanmaa.
 Maalta kaupunkiin eli lakeuksilta Lahteen muutto vei Alménin antifasistisen Antifa-ryhmän porukoihin 1990-luvun puolivälissä.
 Piireistä löytyi yhteys ja henkinen perhe, vaikka suhtautuminen Antifan tekemisiin julkisessa keskustelussa vain vahvisti toiseuden tunnetta.
 Radikaali eläinoikeusaktivismi muutti kansallisia asenteita
 Almén luettelee: Supermarkettien hyllyt pursuavat vihiksiä ja kauramaitoja, härkistä ja nyhtistä. Samaan aikaan lihankulutus kasvaa, ilmastokriisi pahenee. Turkistarhaamista ei kielletä.
 – On pohjattoman surullista nähdä, miten kauas on tultu, mutta miten vähän lopulta on muuttunut, Almén toteaa.
 Taloustutkimuksen tuoreen kyselyn  mukaan jo yli 70 prosenttia suomalaisista vastustaa nykyisen kaltaista turkistarhausta.
 Silti uudessa eläinsuojelulaissa turkistarhausoikeus aiotaan säilyttää.
 – Raha ja valtasuhteet määräävät. Niin kauan kun esimerkiksi keskusta saa olla päättämässä, mitä muuta voi odottaa kuin turkistarhauksen jatkumista, Almén sanoo.
 Hän lisää, että ilman 1990-luvulla alkanutta eläinoikeusaktivismia nyt ei oltaisi tässä, kasvisruokapäivien, vegaanikahviloiden ja kauramaitomarkkinoiden keskellä.
 Pienistä ryhmistä on kasvanut suuria ja vaikutusvaltaisia. Kun Oikeutta eläimille jakaa salakuvattua materiaalia eläintuotantotiloilta, sitä jaetaan verkossa ja näytetään mediassa asti.
 Esimerkiksi  I Love Me -hyvinvointimessut päätti lopettaa  Turkiskaupan liiton turkisten esittelyn messuilla sen jälkeen, kun muun muassa Oikeutta eläimille -järjestö käynnisti laajan vastustuksen asiasta.
 – Enää mielenosoituksia ei ole yhtä paljon kuin ennen, aktivismi on verkossa. Toisaalta entiset mielenosoittajat pyrkivät nyt vaikuttamaan eläinten oloihin suoraan poliittisesti.
 Eläinoikeusaktivisteista kettutytöiksi
 Lahti 1995. Suuren valkean kanin korvaan oli tatuoitu numerosarja. Kani oli pelastettu koe-eläinkasvattamosta ja päätyi Alménin ja silloisen avovaimon hoitoon.
 – Se sai elää turvallisen elämän, vaikka oli kasvatettu alun perin kidutusta ja tappamista varten. Näkkäri-kani oli elävä symboli sille, miksi aktivismia tehtiin, Almén muistelee.
 Suomalaiset anarkisti- ja aktivistipiirit olivat pienet ja kaikki tunsivat toisensa jotain kautta. Monet ajoivat niin ihmis- kuin eläinoikeuksiakin, liikehdintää tapahtui järjestöstä toiseen.
 Almén oli mukana muun muassa Vantaalla Fur Centerin mielenosoituksessa vuonna 1997. Aktivistit yrittivät estää kiinalaisostajien turkiskaupat. Joku makasi kiinalaisbussin edessä ja koetti estää sen liikkumisen, toiset huusivat iskulauseita.
 Turkishuutokaupan mielenosoitukset päätyivät uutisotsikoihin. Aktivisteista kirjoitettiin paljon ja tiettyyn sävyyn.
 – Meistä tehtiin rikollisia ihmisten mielissä ja mediassa. Kun kyse on ihmisen oikeudesta omistaa ja harjoittaa elinkeinoaan, julkinen mielipide menee usein niin.
 1990-luku oli kiihkeää aikaa, ilmassa oli jännitettä. Tehtiin tarhaiskuja, vapautettiin koe-eläimiä, järjestettiin mielenosoituksia.
 Almén muistaa, miten konkreettisesti aktivismi määritti elämää, oli osa identiteettiä ja jokapäiväistä arkea.
 – Oli tietynlainen uhka, joka roikkui ilmassa. Yhtäkkiä joku tuttu pidätettiin, tuli oikeudenkäyntejä ja tuomioita. Julkinen mielipide oli tuomitseva.
 "Olen ostosaktiivi, teen poliittisen päätöksen joka päivä kaupassa. Se on konkreettinen arkipäivän teko, jolla me kaikki pystyisimme vaikuttamaan", Teemu Almén toteaa. Jari Kovalainen / Yle
 Alménista on edelleen hämmentävää, että rasismia ja syrjintää vastustavia, eläinten oloja ja empatiaa edistäviä ihmisiä pidettiin vaarallisina, vihollisinakin.
 – Tasavertaisuudesta ja jopa rakkaudesta ammentavat asiat nähtiin pahoina, huonoina, epäilyttävinä. Painettiin lehtisiä ja osoitettiin mieltä, olihan se tosi radikaalia, Almén sanoo ja purskahtaa nauruun.
 Teemu Almén tiesi myös radikaalit eläinoikeusaktivistit, joita ammuttiin Orimattilan turkistarhaiskussa vuonna 1997.
 Heitä oli mediassa ja kansan suussa alettu kutsua kettutytöiksi.
 Suomalaisilla nihkeä suhtautuminen aktivismiin
 1990-luvulla radikaali eläinoikeusaktivismi rantautui Suomeen kansainvälisen liikehdinnän vanavedessä. Sosiologi  Eeva Luhtakallion  mukaan näitä aktivisteja pidettiin lapsellisina tyttöinä, joita ei pidetty oikeina aktivisteina tai otettu vakavasti.
 Luhtakallion mukaan kettutyttöjen kohtelu ei kerro aktivismista, vaan 1990-luvun suhtautumisesta naisiin julkisuudessa.
 – Heistä ajateltiin, että oi voi kun typerät tytöt eivät nyt tiedä, mitä tekevät ja hetken mielijohteesta puuhailevat. Suurin osa näistä “tytöistä” oli pitkän linjan eläinoikeusaktivisteja, mutta yleinen näkemys oli silti tämä, Luhtakallio sanoo.
 Hän on siirtymässä Tampereen yliopistosta sosiologian professoriksi Helsinkiin. Takana on laaja tutkimus kansalaisaktivismista muun muassa Suomessa ja Ranskassa.
 Luhtakallion mukaan Suomessa on yhä taipumus puhua aktivismista marginaalisena asiana, vaikka koko valtio on syntynyt kansanliikkeiden varassa.
 – Suomalaiset suhtautuvat mielenosoituksiin ja aktivismiin nihkeästi. Se on ristiriitaista, koska koko valtio kehittyi kansalaisaktivismin pohjalta fennomaaneista alkaen, Luhtakallio sanoo.
 Kansalliset traumat näkyvät asenteissa
 Suomi on järjestöjen ja yhdistysten maa. Kun vertaillaan järjestöihin kuuluvien kansalaisten määrää valtioittain, Suomi on maailmanlaajuisesti huipulla. Silti aktivisteihin ja mielenosoituksiin suhtaudutaan sallivammin esimerkiksi Keski-Euroopassa.
 Miksi me sitten vierastamme aktivisteja?
 Asenneilmastolle on mahdotonta löytää yhtä täsmällistä syytä, mutta Suomen historiasta löytyy traumaattisia kohtia, joissa massaliikkeet ovat johtaneet pelottaviin seurauksiin. 1900-luvun alkupuoli ja suurlakko, verinen ja kansan kahtia jakanut sisällissota.
 – Vaikka mielenosoittajissa ei sinänsä olisi syytä, kansakunta kantaa kollektiivista muistia. Aktivismi koetaan edelleen usein epäilyttävänä, Luhtakallio toteaa.
 Luhtakallion mukaan Suomessa on kahtiajaon trauman vuoksi pyritty luomaan konsensukseen perustuvaa politiikkaa, vaikka yksimielisyys todellisuudessa olisikin vain silmänlumetta.
 Tähän avoin haastaminen ja vastustus sopii huonosti.
 – Aktivismia pidetään vakiintuneessa politiikassa turhanaikaisena möyhkäämisenä, jota on turha pönkittää. Että ei me kaduilla huutelijoita täällä kuunnella, meillä on tämä parlamentaarinen prosessi. Sehän on ihan absurdi ajatus, Luhtakallio sanoo.
 Absurdi siksi, että demokratia toimii vain silloin, kun sillä on aktiivisia toimijoita harjoittamassa demokratian suomia oikeuksia arjessaan.
 Luhtakallion mukaan mielenosoituksia on nyt enemmän kuin koskaan, ja se on sosiaalisen median ansiota.
 Somen mahti on nähty esimerkiksi Tahdon 2013 -kansalaisaloitekampanjassa tasa-arvoisen avioliittolain puolesta. Se sai tuhannet liikkeelle ja lain lopulta menemään läpi.
 Myös suuri ja hiljainen keskiluokka liikahti.
 Professori laskee aktivismiksi myös ruohonjuuritason teot, joita some vauhdittaa.
 Pyrkimyksiä aktiivisiin tekoihin on paljon. Roska päivässä -liike, Vuosi ilman uusia vaatteita -haaste, Lihaton lokakuu, Muoviton maaliskuu, Älä osta mitään -päivä.
 – Ne ovat tiedonjakoa, herättelyä ja konkreettisia tekoja. Arkipäivän aktivismia.
 Lue lisää:
 Mummojen aktivistiryhmä kasvaa verkossa ja tuhannet liittyvät riveihin: "Olisi upeaa marssia eduskuntataloon 3 000 mummon voimin"
 Pakolaiskriisi nosti pintaan vanhat tunteet: "Olen ylpeä suomalaisten solidaarisuudesta"
 Ylen Elävä arkisto: Turkistarhaiskuja Pohjanmaalla ja laukauksia Orimattilassa

Chileläinen anti-rasisti, bodaava vegaani ja koulukiusattu muunsukupuolinen – tapasimme ihmiset, joiden aktivismia kaikki eivät hyväksy


Summary: Senaatin ja presidentti Trumpin on hyväksyttävä laki. Kiina uhkaa vastatoimilla.

Yhdysvaltain edustajainhuone on hyväksynyt lähes yksimielisesti päätöksen asettaa Kiinalle pakotteita uiguurimuslimien sorrosta itäisessä Xinjiangin maakunnassa.
 Lakitekstin mukaan Kiinan hallinto pidättää uiguureita mielivaltaisesti, kiduttaa ja vainoaa. Yli miljoona uiguuria on sijoitettu "uudelleenkoulutusleireille", jotka käytännössä ovat vankileirejä.
 Edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  kertoi, että leireiltä on kantautunut kammottavia tietoja. Ihmisiä suljetaan eristysselleihin, heitä valvotaan herkeämättä, pakotetaan sterilointeihin, hakataan ja alistetaan muuhunkin kidutukseen.
 Lakiesitys asettaa "kohdistettuja pakotteita" henkilöille, joiden katsotaan olevan vastuussa uiguurien kaltoinkohtelusta. Heistä mainitaan Xinjiangin autonomisen alueen kommunistipuolueen sihteeri  Chen Quanguo .
 Jotta laki tulee hyväksyttyä, sen on saatava taakseen senaatin enemmistö. Lisäksi presidentti  Donald Trumpin  on allekirjoitettava se.
 Valkoinen talo ei ole kertonut, onko Trump aikeissa hyväksyä lain, joka on jo nyt suututtanut Kiinan. Viime viikolla Yhdysvallat hyväksyi lain, joka tuki Hongkongin demokratialiikettä.
 Uiguurinaisia Urumqin kaupungissa marraskuussa 2017. How Hwee Young / EPA
 Tänään keskiviikkoaamuna Kiinan ulkoministeriö luonnehti lakia "pahantahtoiseksi hyökkäykseksi" Kiinaa vastaan ja törkeäksi puuttumiseksi Kiinan sisäisiin asioihin.
 Kiinan hallitusta lähellä olevan Global Times -lehden päätoimittaja  Hu Xijin  tviittasi eilen, että Kiina harkitsee Xinjiangin alueelle myönnettävien viisumien epäämistä yhdysvaltalaisilta virkamiehiltä ja poliitikoilta, joilla on menossa "vastenmielinen performanssi" Xinjiangin suhteen.
 Kiina reagoi Yhdysvaltain Hongkongin mielenosoittajille osoittamaan tukeen: Rajoittaa Yhdysvaltain laivaston alusten pääsyä Hongkongiin

USA:n edustajainhuone vaatii pakotteita Kiinalle muslimien sorrosta


Summary: Keskusta veti tiistaina tukensa pois pääministeri Antti Rinteeltä luottamuspulaan vedoten.

SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Antti Lindtmanin  mukaan keskustan perustelu luottamuspulaan pääministeri  Antti Rinnettä  (sd.) kohtaan on jäänyt yksilöimättä.
 – Keskusta lähetti kirjallisena perustelun. Siinä ei sen enempää eritelty, siinä oikeastaan vain viitattiin luottamuspulaan, Lindtman sanoi Ylen aamussa keskiviikkona.
 Toimittaja  Nicklas Wancke  kysyi Lindtmanilta tarkemmin, onko keskustan viesti siis SDP:lle edelleen epäselvä.
 – Siltä osin, kun keskusta sanonut, että he viittaavat luottamuspulaan. He eivät suoranaisesti yksiköläineet mitään yksittäistä asiaa. Totta kai Posti-asia on koko ajan ollut keskeinen. Tämä oli keskustan johtopäätös, ja sen pohjalta Antti Rinne teki oman ratkaisunsa, Lindtman vastasi.
 Hänen mukaansa viime päivien tapahtumat ovat jättäneet jäljen keskustan ja SDP:n välille. Nyt on edessä iso työ, jotta luottamus saadaan rakennettua.
 – Pidän tärkeänä, että kun tällaiset tapahtumat ovat taustalla, istutaan alas ja puhutaan asiat halki. Käydään läpi, mitä on tapahtunut. Sen jälkeen mennään eteenpäin, Lindtman sanoi.
 Anttila: Keskustalta selitys epäluottamukseen myöhemmin
 Myös keskustan entinen ministeri ja pitkäaikainen kansanedustaja  Sirkka-Liisa Anttila  sanoi myöhemmin Ylen aamun haastattelussa, että hallituksen ero vaatii keskustan ja SDP:n johtajien välillä avoimen keskustelun. Keskustelussa tulisi hänen mukaansa käydä läpi prosessi, joka johti pääministerin vaihtumiseen.
 Anttilan arvion mukaan keskustan johto kertoo myöhemmin syyn sille, miksi puolue halusi vaihtaa pääministeriä. Hänen mukaansa selitysten aika ei ole kuitenkaan vielä.
 – Aikataulullisesti on viisasta saada maahan toimiva hallitus, mikä on ollut keskustan tavoitekin. Kun hallitus saadaan kasaan, sen jälkeen on oikea aika. Ensin pitää keskustella SDP:n kanssa. Sinne pitää nyt paukut saada, jotta saadaan suhteet kuntoon, Anttila sanoi.
 Iltalehti  kertoi tiistai-iltana, että keskustan riveissä suunniteltiin pääministerin kaatamista jo perjantaina. Lehti oli saanut haltuunsa suunnitelman todistavia tekstiviestejä.
 Tähän Anttila kommentoi, että keskustan eduskuntaryhmässä on varmasti pohdittu asioita syksyn tapahtumien valossa. Pääsyynä on ollut hänen mukaansa Postin ympärillä olevat tapahtumat.
 – Niissä keskusteluissa, joita keskustan johto on käynyt pääministerin kanssa, ei ole ilmeisesti löydetty riittävää varmuutta siitä, että pöytä on nyt puhdas ja kaikki voi tästä jatkua. Se lienee ollut se suurin syy [epäluottamukseen Rinnettä kohtaan], Anttila arvioi.
 Keskustan entinen ministeri ja pitkäaikainen kansanedustaja Sirkka-Liisa Anttila. Yle

Lindtman: Keskustan perustelu luottamuspulasta vielä epäselvä – Keskustakonkari: Puolue kertoo syyn myöhemmin, maahan pitää saada ensin hallitus


Summary: Noin 700 pakettilajittelijan työehtosopimuksesta alkanut kiista jää historiankirjoihin.

Pakettilajittelija  Soile Laine  heräsi tiistai-iltana yövuoron jälkeen autuaan tietämättä historiallisen päivän tapahtumista.
 Uutiset luettuaan hänen päällimmäiset tunteensa olivat suru ja harmistus.
 – En kyllä toivonut tällaista lopputulosta tähän asiaan. Että ollaan työntekijän puolella ja se johtaa tällaiseen, Laine huokaa
 Postin Vantaan logistiikkakeskuksessa työskentelevä Laine on yksi niistä noin 700 pakettilajittelijasta, joiden työehtosopimuksesta alkanut kiista johti postilakkoon, tukilakkoihin ja lopulta monen mutkan kautta hallituskriisiin. Tiistaina poliittinen tilanne kärjistyi pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) ja hallituksen  eroon .
 Lue täältä historiallisen päivän käänteistä:   Miksi pääministeri Rinne erosi?
 Sinällään Laine ei ollut yllättynyt hallituskriisistä, sillä viime päivien tapahtumat olivat jo vihjanneet tulevasta. Pakettilajittelijoiden keskuudessa Vantaalla on seurattu esimerkiksi omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) tilannetta tarkasti. Paatero ilmoitti erostaan  viime perjantaina .
 – Työntekijöillä on ollut ristiriitaisia tunnelmia, että oliko Paateron ero hyvä asia vai ei.
 "Hiukan käy sääliksikin"
 Myös Liedossa, Postin logistiikkakeskuksen taukohuoneessa, seurattiin tiiviisti tiistain uutisia.
 30 vuotta Postissa työskennellyt  Petteri Syväkari  kertoo, että tunnelma pakettilajittelijoiden keskuudessa on ollut häkeltynyt.
 – Että tästä tuli näin iso soppa. Olemme olleet tämän asian keskiössä, niin tämähän on meille vielä isompi ja tärkeämpi asia kuin se on varmaan muille ihmisille.
 Pakettilajittelija Petteri Syväkari on yllättynyt, kuinka suuret mittasuhteet työtaisteluna alkaneet tapahtumat ovat saaneet. Petteri Syväkari
 Syväkari kertoo aavistelleensa, että postilakon vaikutukset voivat olla mittavia, mutta ei osannut arvata tilanteen kärjistyvän näin. Hän arvioi, että omistajaohjausministeri Sirpa Paatero ja pääministeri Antti Rinne ovat joutuneet väistymään omien virheidensä takia.
 – Hiukan käy sääliksikin. Omistajaohjauksen olisi pitänyt puuttua tilanteeseen paljon aikaisemmin, ettei tilanne olisi päässyt näin pahaksi. Peli olisi kannattanut viheltää paljon aiemmin poikki.
 Lue täältä Ylen politiikan toimittajan Robert Sundmanin analyysi:   Todellista syytä Rinteen erolle tullaan vielä kysymään
 Päivä, joka jää historiankirjoihin
 Arki Liedon logistiikkakeskuksessa on alkanut rullata työtaistelun jälkeen normaalisti. Postilakko ja sitä seuranneet tapahtumat jäävät kuitenkin historiankirjoihin.
 – Työehtoshoppailu kasvoi merkittäväksi aiheeksi työtaistelun aikana. Jos työtaistelussa ei olisi nostettu näitä aiheita esille, niin tästä ei olisi varmaan syntynyt niin isoa soppaa kuin siitä syntyi, Syväkari pohtii.
 Lue täältä   postilakon käänteistä Tässä jutussa kerrataan   postikärhämän lyhyt historia eli mistä kaikki sai alkunsa
 Vantaalla pakettilajittelija Soile Laine on samoilla linjoilla kuin Liedon kollegansa: molempien mielestä työehtoshoppailu on asia, jonka pitikin saada näkyvyyttä.
 – Työehtoshoppailu on iso asia ja koskettaa todella monia ihmisiä. Toivottavasti se ei jää hallituskriisin varjoon, koska työehtosopimusneuvotteluita on käynnissä muillakin aloilla, Laine pohtii.
 Nyt jäädään odottamaan päätöksiä uudesta pääministeristä ja hallituskokoonpanosta.
 – Ei ainakaan toivo, että palattaisiin aikaisemman hallituksen malliin, koska sieltä niitä heikennyksiä tuli työntekijöille aika reilusti. Kyllä vähän pelottaa, että mitä tässä tapahtuu, Laine summaa tuntoja.
 Liedon postikeskus nousi otsikoihin työehtokiistan aikana muun muassa aitaan tehdyn "rikkurireiän" vuoksi. Kuvassa PAU:n lakkovahteja päivystämässä logistiikkakeskuksen edustalla. Kalle Mäkelä / Yle

Heidän työehtosopimuksestaan alkoi Rinteen hallituksen alamäki – pakettilajittelijat Soile Laine ja Petteri Syväkari eivät toivoneet tätä lopputulosta


Summary: Monissa kunnissa otetaan hoitopäivän aikana enää vain ryhmäkuva.

Kuopiolaiselle perheenäidille  Laura Karjalaiselle  lapsen päiväkotikuvat ovat tärkeitä ja siksi 4-vuotiaan esikoisen päiväkotikuvaus tänä syksynä oli pettymys.
 Lapsen päiväkodissa siirryttiin tänä syksynä käytäntöön, missä ryhmäkuva otettiin ulkovaatteissa päiväkodin pihalla ja yksittäiskuvaus virka-aikaan auki olevassa valokuvausliikkeessä.
 Kahdeksasta neljään työskentelevälle Karjalaiselle yksittäiskuvaus oli työn ja tuskan takana, koska liikkeen aukioloajat eivät joustaneet.
 – Se vaati paljon järjestelyjä ja useampia käyntejä. Päiväkodin tiloissa olisi ollut paljon helpompaa. Työpäivän jälkeen piti hirveällä kiireellä hakea lapsi hoidosta, että ehtii, harmittelee Karjalainen.
 Kuopiolainen Laura Karjalainen koki lapsen muotokuvauksen aikataulullisesti hankalaksi. Sami Takkinen / Yle
 Kasvattaa hoitajien työtaakkaa
 Päiväkodit siirtyvät aiempaa tiukempiin lapsikuvauskäytäntöihin. Esimerkiksi Joensuussa on tänä syksynä linjattu, että päiväkotipäivän aikana otetaan vain ryhmäkuvat.
 Samanlaisia päätöksiä on tehty myös muun muassa Lappeenrannassa, Tampereella ja Helsingissä.
 Joensuussa päiväkotien johtajien yhdessä tekemää päätöstä perustellaan sillä, että yksityiskuvaukset eivät kuulu varhaiskasvatuksen perustehtäviin.
 – Lisäksi ne voivat olla lapsille pelottava kokemus, selittää Joensuun kaupungin varhaiskasvatuspäällikkö  Heidi Uski .
 Uskin mukaan kuvaukset ovat vieneet paljon aikaa päiväkotien henkilökunnalta, kun lapsia on jouduttu valmistelemaan ja rauhoittelemaan. Vanhemmilla on myös ollut paljon toiveita tietyistä vaatteista tai tietyllä tavalla laitetuista hiuksista.
 – Lounas ja päiväunet ovat saattaneet venyä kuvauksen vuoksi, kertoo Uski.
 Joensuussa päätös tehtiin viime keväänä nopealla aikataululla ja se tulee käytäntöön sitä mukaa, kun päiväkotien kuvaussopimukset yritysten kanssa päättyvät.
 Joensuun kaupungin varhaiskasvatuspäällikkö Heidi Uskin mukaan uudesta käytännöstä on tullut muutamia palautteita. Heikki Haapalainen / Yle
 Päiväkotikuvilla on suuri merkitys
 Kuopiossa lasten päiväkotikuvauksista on tänä syksynä käyty vilkasta keskustelua muun muassa sosiaalisessa mediassa, vaikka yhtenäistä päätöstä kuvauskäytäntöjen kiristämisestä ei ole tehty.
 Osassa päiväkodeista toimintapaa on muutettu ja se on aiheuttanut harmitusta. Kuopiolaisäiti Laura Karjalainen on yksi pettyneistä vanhemmista.
 – Itse koen, että kuvilla on suuri merkitys ja haluan kerätä lapsistani vuosittain kuvia kuten äitini on tehnyt. Haluaisin jättää mukavan muiston lapselle, sanoo Karjalainen.
 Joensuun varhaiskasvatusjohtaja Uski muistuttaa, että kuvaus ei kuulu päiväkodin velvoitteisiin edes ryhmäkuvauksen osalta. Käytännön tiukentamisesta hän kertoo saaneensa vanhemmilta muutamia yhteydenottoja.
 – Palautteen laittajat ovat olleet huolissaan siitä, jääkö lapsille enää kivoja muistoja päiväkotiajoilta. Lapsia kuitenkin kuvataan edelleen päiväkotipäivän aikana muulloin ja ryhmäkuvista ei ole luovuttu, Uski toteaa.
 Lue lisää:
 Yle paljastaa: Koulu- ja päiväkotikuvien kilpailutus meni pahasti mönkään Helsingissä – Kuvissa hurjat hintaerot, varakkaat maksavat monin paikoin vähiten
 Aiheesta voi keskustella klo 22 saakka.

Monissa päiväkodeissa ei enää oteta lapsista muotokuvia – kiristynyt käytäntö harmittaa osaa vanhemmista, taustalla työntekijöiden toive


Summary: Yhtiö haki uusia koulutettavia sellu- ja paperitehtaille viidelle paikkakunnalle.

Metsäyhtiö UPM:n oppisopimuskoulutus on kerännyt noin 2 200 hakijaa sellu- ja paperitehtaille eri puolille Suomea.
 UPM:llä oli vastikään haussa 40 paikkaa viidelle paikkakunnalle. Haku päättyi maanantaina.
 Eniten hakemuksia tuli UPM:n Kymin sellu- ja paperitehtaille Kouvolaan, yli 900. Yhtiö haki koulutettavia myös Kaukaan paperitehtaalle Lappeenrantaan, Jokilaakson paperitehtaille Jämsään, Tervasaaren paperitehtaalle Valkeakoskelle sekä Pietarsaaren sellutehtaalle.
 UPM kouluttaa uusia työntekijöitä, koska suuri joukko metsäteollisuuden työntekijöistä  lähentelee eläkeikää .
 Koulutus koostuu käytännön harjoittelusta ja teoriaopinnoista.
 Parhaillaan UPM:llä on Suomessa käynnissä 20 koulutusohjelmaa, joissa opiskelee noin 300 henkeä.

UPM:n sellu- ja paperitehtaille hakijaryntäys – 40 koulutuspaikkaa keräsi yli kaksituhatta hakemusta


Summary: Juhla oli lyhyt ja se vietettiin varpaisillaan hyökkäyksen pelossa, tutkijat kuvailevat espanjalaisten joulua heidän valtaamassaan intiaanikaupungissa Floridassa.

Ensimmäisestä joulusta nykyisen Yhdysvaltain alueella tulee kuluneeksi pyöreitä vuosia. Ensimmäiset joulujuhlat pidettiin espanjalaisen löytöretkeilijän ja konkistadorin  Hernando de Soton  talvileirissä Floridassa vuonna 1539.
 De Soton laivaston yhdeksästä aluksesta oli kavunnut jollekin Tampa Bayn rannoista 620 miestä ja heidän perheenjäseniään. Leiriksi vallattiin nykyisen Tallahasseen lähellä sijainnut apalacheeintiaanien pääkaupunki Anhaica.
 Uuteen maailmaan tuli viljelijöitä, käsityöläisiä, kauppiaita, orjia ja luultavasti aika monta silkkaa seikkailijaakin. Joukossa oli myös 12 katolista pappia, joten joulumessu voitiin hoitaa vanhan maailman tapaan.
 – Tiedämme, että heillä oli mukanaan kaikki tarpeelliset esineet ja asusteet messun järjestämiseksi, kertoo osavaltioarkeologi  Mary Glowacki   Tallahassee Magazine  -lehdessä.
 Vaikka joulusta ei ole säilynyt kirjallista tietoa, ainakin messu siis pidettiin, ja eiköhän syöty jouluateriakin, tutkijat arvelevat.
 Sian leukaluu kertoo juhla-ateriasta
 Arkeologit löysivät leirin kolmisenkymmentä vuotta sitten. Löytöjen joukossa oli sian leukaluun kappaleita. Siat olivat espanjalaisten tuomia, Amerikoissa niitä ei ennestään ollut.
 Luiden on päätelty kertovan jouluateriasta tai muusta merkkipäivästä, sillä mielin määrin syötäviksi sikoja ei riittänyt.
 Maissia ja papuja sen sijaan riitti, sillä konkistadoreja ennenkin kohdanneet apalacheeintiaanit joutuivat hylkäämään kaupungin isot maissi- ja papuvarastot nähdessään viisaimmaksi paeta lähestyviä espanjalaisia.
 Arkeologisten löytöjen joukossa on myös sotilaiden rengashaarniskapaitojen osia ja kappale varsijousta. Aseille oli käyttöä, sillä apalacheet yrittivät ankarasti vallata kaupunkinsa takaisin.
 Glowackin mukaan leirissä elettiin jatkuvassa piirityksessä, johon vastattiin yhtä rajulla väkivallalla. Molemmilta puolilta kuoli paljon ihmisiä.
 Lyhyt juhla vietettiin varpaisillaan
 Hyökkäyksen uhka vaati huomiota joulunakin, eikä joulu muutenkaan ollut 1500-luvulla niin suuri juhla kuin nyt, vaan vain yksi vuodenkierron monista uskonnollisista päivistä, Glowacki sanoo.
 Katolinen kirkko kuitenkin vaati niiden kaikkien kunnioittamista messulla. Tutkijat ovat yhtä mieltä siitä, ettei mertenkään takana jätetty myöskään joulua kokonaan väliin. Juhla tosin oli todennäköisesti lyhyt, messu pidettiin ulkona ja väki oli varuillaan, he summaavat.
 De Soto lähetti joulusta huolimatta muutamia miehiä tunnustelemaan uusia matkareittejä.  Floridan osavaltion museoviraston  mukaan yhdessä tuonaikaisessa kartassa oleva merkintä näyttäisi viittaavaan jouluun. Museoviraston sivulla on kuvia leirin arkeologisista löydöistä.
 Anhaicassa vietettiin vain yksi joulu. Seuraavana keväänä espanjalaiset suuntasivat pohjoiseen. He olivat kuulleet, että siellä olisi kultaa.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta