Summary: Keskustakonkarit Seppo Kääriäinen ja Mauri Pekkarinen tukevat Kulmunia. Kaikkosen takaa löytyvät Annika Saarikko ja Anneli Jäätteenmäki.

Keskusta valitsee tänään uuden puheenjohtajan. Loppusuoralle saakka tasaisena jatkunut kisa  Katri Kulmunin  ja  Antti Kaikkosen  välillä ratkeaa vasta puoluekokouksen äänestyksessä myöhään iltapäivällä.
 Kouvolan jäähallissa kokoontuva ylimääräinen puoluekokous valitsee keskustan uuden puheenjohtajan  Juha Sipilän   kesken jättämälle kaudelle  eli kesäkuun 2020 varsinaiseen puoluekokoukseen saakka.
 Seuraamme uuden puheenjohtajan valintaa aamupäivästä alkaen nettilähetyksissä ja kerromme päivän tapahtumista hetki erillisessä artikkelissa noin klo 10.15 alkaen. Tästä linkistä pääset katsomaan ehdokkaiden viimeisen vaalitentin noin klo 10.25 alkaen .
 Ehdokkaat kampanjoivat vielä Kouvolassa
 Kouvolaan odotetaan lähes kahtatuhatta puoluekokousedustajaa, joista monet tekevät lopullisen äänestyspäätöksensä vasta tänään puoluekokouspaikalla viimeisten kokouspuheiden jälkeen.
 Kulmuni ja Kaikkonen ovat aamupäivällä puoluekokousväen tentissä. Iltapäivällä ehdokkaat pitävät omat puoluekokouspuheensa.
 Ehdokkaiden tämän päivän esiintymisillä arvioidaan olevan ratkaisevaa vaikutusta ehdokastaan vielä miettivien äänestyspäätökseen.
 Puoluekokouksen keskustelussa jo suosikkinsa valinneet puoluekokousedustajat kehuvat omaa ehdokastaan ja saattavat myös tölviä kilpailevaa ehdokasta ja hänen tukijoukkojaan.
 Kulmunin arvioidaan saavan enemmän tukea Pohjois-Suomesta ja Kaikkosen vahvimmat kannatusalueet löytyvät eteläisestä Suomesta.
 Kaikkosen tukijat uskovat suosikkinsa vetoavan myös Etelä-Suomen kaupunkien äänestäjiin. Kulmunin kannattajat nojaavat maakuntiin ja aluepolitiikan vahvistamiseen.
 Arvokonservatiivit ovat ryhmittyneet Kulmunin taakse, ja Kaikkonen on keskustaliberaalien suosikki.
 Kulmuni ja Kaikkonen ovat saaneet nimekkäitä tukijoita.
 Kolme vuotta keskustan varapuheenjohtajana toimineen Kulmunin tueksi ovat ilmoittautuneet muun muassa keskustakonkarit  Seppo Kääriäinen ,  Mauri Pekkarinen ,  Timo Kalli ,  Sirkka-Liisa Anttila  ja  Tytti Isohookana-Asunmaa .
 Myös ensimmäisen kauden kansanedustaja  Joonas Könttä  Jyväskylästä liputtaa Kulmunin puolesta.
 – Keskusta on aina vaikeissa paikoissa katsonut tulevaisuuteen ja minusta Katri on tulevaisuusvalinta. Hän on moderni, erittäin osaava ja hyvin keskustalainen valinta. Minusta hän vetoaa myös uudenlaisiin ihmisiin ja uskon, että hän on nyt oikea tulevaisuusvalinta puolueelle, Joonas Könttä perustelee valintaansa.
 Keskustan eduskuntaryhmää vuosina 2016–19 johtaneen Kaikkosen tukijoita ovat muun muassa  Annika Saarikko ,  Anu Vehviläinen ,  Elsi Katainen ,  Anneli Jäätteenmäki  ja  Eeva Kuuskoski .
 Myös uusi kansanedustaja  Hanna Huttunen  Outokummusta tukee Kaikkosen valintaa.
 – Tunnen molemmat henkilöt, sekä Katrin että Antin, puoluehallituksesta ja työvaliokunnasta, ja he ovat nyt työkavereitani eduskunnassa. Keskusta tarvitsee johtajan, joka osaa johtaa meidän hyvällä tavalla rosoista kenttää, ja Antilla on kyky johtaa, Hanna Huttunen kertoo.
 Tukijoista eniten vaikutusta on ehkä Saarikon asettumisella Kaikkosen puolelle. Perhelomalla toisen lapsensa syntymää pian odottava Saarikko olisi ollut ennakkosuosikki Sipilän seuraajaksi, jos hän olisi asettunut ehdolle.
 Saarikon suunnitelmissa on palata ensi kesänä tiede- ja kulttuuriministeriksi. Jos uusi puheenjohtaja ei näytä saavan keskustan kannatusta nousuun ennen kevään 2023 eduskuntavaaleja, niin Saarikolla voisi olla tilausta keskustan johtoon kesän 2022 puoluekokouksessa.
 Sipilän jäähyväispuhe avaa puoluekokouksen
 Puoluekokouksessa on äänessä myös väistyvä puheenjohtaja Juha Sipilä, joka  veti nopeat johtopäätöksensä kevään eduskuntavaalien  murskatappion jälkeen.
 Sipilä olisi halunnut jatkaa vielä toisen pääministerikauden, mutta äänestäjien tuomio oli tyly.
 Kevään 2015 eduskuntavaaleihin verrattuna keskusta kadotti Sipilän pääministerikaudella yli 200 000 äänestäjää ja menetti 18 kansanedustajan paikkaa. Keskustan ääniosuus romahti 13,8 prosenttiin ja puolue putosi neljänneksi suurimmaksi puolueeksi.
 Eduskuntavaalien jälkeen keskustan kannatus on painunut edelleen alaspäin. Syyskuun alussa julkaistussa  Ylen kyselyssä  keskustan kannatus putosi 11,6 prosenttiin, joten Kouvolassa valittavalla uudella puoluejohtajalla on edessään vaikea sarka keskustan suosion palauttamisessa.
 Keskustan tulevan suunnan ensimmäinen, iso mittari on kevään 2021 kuntavaaleissa.
 Keskustan Juha Sipilän johdolla keväällä 2017 saavuttama 17,5 prosentin kuntavaalitulos maistui puoluejohdolle silloin tappiolta, mutta uudelle keskustajohtajalle se taitaa tuntua kaukaiselta haaveelta.
 Lue myös:
 Keskustan puheenjohtajavaalin ehdokkaiden takana kuplii linjariita – Kouvolassa äänestetään tulevaisuuden lisäksi myös menneestä Sipilän kaudesta
 Annika Saarikko: "En aio asettua puheenjohtajaehdokkaaksi Vantaan puoluekokouksessa 2020"
 Keskustaa on vaivannut puhumattomuuden kulttuuri, sanoo puheenjohtajaksi pyrkivä Katri Kulmuni – "Meidän pitäisi luoda ihmisille toivoa"
 Keskustan johtoon pyrkivä Antti Kaikkonen julistautuu tolkun vihreäksi: Keskikentän mies vierastaa poliittisia äärisuuntia

Keskusta valitsee uuden puheenjohtajan: Katri Kulmunin ja Antti Kaikkosen kisa ratkeaa Kouvolan puoluekokouksessa


Summary: Syyskuussa 1929 raivosi syysmyrsky, joka jäi historiaan. Sadat ihmiset katselivat rannoilla avuttomina kun höyrylaiva Kuru vajosi syvyyksiin Tampereen edustalla.

Syyskuun seitsemäntenä päivänä vuonna 1929 Suomessa myrskysi. Voimakas tuuli oli puhaltanut koko maassa jo viikon. Samaan aikaan kun sää pilasi Helsingissä yleisurheilun Suomi-Ruotsi-maaottelun avajaistunnelmat, Tampereen keskustassa kaatui puita ja lähettien kärryt karkailivat kaduilla tuulen mukana.
 Näsijärvellä aallot löivät useiden metrien korkeudelle ja rannoilla pienemmät veneet olivat painuneet veden alle. Kolmelta iltapäivällä Mustanlahden satamassa värjötteli silti suuri määrä ihmisiä. Satama oli muutenkin vilkas, mutta viikonloppuna väkeä oli tavallistakin enemmän. Maalaisilla oli ollut maitotilipäivä, ja pohjoispirkanmaalaisia pariskuntia oli käynyt Tampereella myymässä marjoja ja muuta satoa.
 Tunnelma oli levoton. Myrskyisälle järvenselälle uskaltautuminen arvelutti. Laivamatka oli kuitenkin monelle ainoa keino päästä esimerkiksi Kuruun ja Länsi-Teiskoon.
 Laivat suuntasivat aallokkoon yksi toisensa jälkeen pääsääntöisesti aikataulussaan. Tarjanteen lähtö tosin viivästyi kun osa matkustajista tahtoi viime hetkellä pois kyydistä.

 Höyrylaiva Kurun kapteeni  Onni Saarinen  katseli järvelle huolestuneena. Tuulen nopeus ylsi puuskissa lähes hirmumyrskyn lukemiin. Saarisella oli ajettavanaan Näsijärven toiseksi pisin laivalinja. Matkaa taitettaisiin aavalla selällä, jolla aallot nousivat syysmyrskyssä vaarallisesti.
 Aiemmin matkaan lähteneet laivat näyttivät pärjäävän aallokolle, joten lopulta kapteeni Saarinen päätyi lähtemään aikataulun mukaisesti kello 15:15. Myrsky alkoi uhitella välittömästi Kurun irrottua laiturista: tuuli painoi laivan takaisin ja poiju katkesi. Matkaan kuitenkin päästiin.
 Kapteeni Onni Saarinen komensi Kuru-laivaa onnettomuuspäivänä. Hän jätti uppoavan aluksen viimeisenä, mutta onnistui uimaan pelastusveneen luokse ja selvisi hengissä. Vapriikin kuva-arkisto
 12-henkisen miehistön lisäksi Kurun kyytiin oli noussut lähes 150 matkustajaa. Rahtina laivassa oli rehujauhoja, paloöljyä ja bensiiniä.
 Täyteen pakattu Kuru eteni puolta vauhtia aallokossa, jossa potkuri nousi aika ajoin ilmaan tärisyttäen koko alusta.
 Rannoilla ja Näsikalliolla Kurun matkaa seurattiin jännityksellä. Harva matkustaja oli kannella huiskuttamassa saattajille, sillä suurin osa oli siirtynyt laivan sisätiloihin suojaan säältä. Hyteissä ja välikannella oli jännittynyt tunnelma: kengät kastuivat ja suurimpien aaltojen kohdalla joku kirkui.
 Kolme kohtalokasta aaltoa
 Matkustajien rahastaminen oli yhä kesken kun Kuru noin kuusi minuuttia lähtönsä jälkeen lähestyi Siilinkaria. Selältä vellovasta vedestä kohosi yhtäkkiä suurempi aalto, jonka osuessa laivaan tyhjät maitotonkat sinkoutuivat kannelta yli laidan.
 Kapteeni Saarinen oli kokenut liikennöitsijä. Hän tiesi, että merillä oli tapana hiljentää koneita suurten aaltojen kohdalla, jotta laiva nousisi niiden mukana. Saarinen antoi käskyn sammuttaa koneet, mutta konsti ei toiminutkaan. Nyt Kurua oli mahdoton ohjata.
 Pian ensimmäisen suuren aallon jälkeen iski seuraava. Se kallisti laivaa entisestään vasemmalle. Kolmannen aallon osuessa Kuru kaatui ja lähti nopeasti painumaan pinnan alle.
 Laivassa syntyi pakokauhu. Useimmat matkustajat olivat sisätiloissa, ja laivasta tuli heille surmanloukku. Paremmassa asemassa olivat yläkannelle jääneet, joista muutamat pääsivät kiipeämään aluksen kyljelle.

 Yksi kolmesta pelastusveneestä jäi uppoavan Kurun alle, toinen oli irronnut itsestään. Kapteeni Saarinen irrotti viimeisen veneen ja auttoi matkustajia sen kyytiin. Hän itse jätti laivan viimeisenä.
 Kuru upposi parissa minuutissa. Pian myrskyisellä järvellä ei enää näkynyt jälkeäkään laivasta. Hyisen kylmässä vedessä kellui pelastusvöitä ja maitotonkkia, joihin aaltojen heittelemät ihmiset epätoivoisesti tarrautuivat.
 Paljon katsojia, vähän auttajia
 Kurun matkaa seurasi satamassa ja rannoilla suuri määrä katselijoita. Laivan kaatuessa tuuli kuljetti järveltä hätähuudon, joka kantoi kauas Näsikallion yli ja jonka silminnäkijät kuvailivat kuulostavan siltä kuin mieskuoro hurraisi.
 Huudon kiiriessä rannoilla ja satamassa nousi hätä. Kurun matkustajat taistelivat hengestään satojen silmäparien edessä ilman, että heitä päästiin auttamaan.
 Satamassa oli useita laivoja, mutta niissä ei ollut kapteeneita paikalla. Lopulta hinaaja Näsijärvi saatiin liikkeelle vapaaehtoisvoimin, ja purjehdusseuralta aallokkoon suuntasi yksi moottorivene.
 Pelastustöitä seurattiin rannoilla. Vain muutama alus pääsi myrskyssä auttamaan haaksirikkoutuneita. Herman Lumio / Vapriikin kuva-arkisto
 Tarjanne ehtii apuun ensimmäisenä
 Höyrylaiva Tarjanne oli lopulta viivytysten jälkeen päässyt matkaan viisi minuuttia Kurun jälkeen. Tämä koitui veden varaan joutuneiden onneksi, sillä Tarjanne pääsi apuun nopeimmin.
 Tunnelma Tarjanteellakin oli sekava. Aallonmurtajan ohittamisen jälkeen pohjoismyrsky oli alkanut keinuttaa laivaa toden teolla, ja osa matkustajista oli äänekkäästi vaatinut matkan keskeyttämistä. Kun joku sitten huusi kannelta edellä matkustavan Kurun kaatuneen, alkoi myös Tarjanteella todellinen painajainen.
 Kapteeni  Niilo Karimaa  ohjasi laivaansa täyttä höyryä kohti Kurua, joka kuitenkin upposi hänen silmiensä edessä. Tarjanne käännettiin kulkemaan perä edellä, ja peruuttavan laivan onnistui lopulta pelastaa muutamia veden varaan joutuneita vaikka pelastusveneitä ei pystyttykään myrskyssä laskemaan.

 Myöhemmin kapteeni Karimaa paheksui Tarjanteella matkustaneiden hysteeristä käytöstä, joka vain hankaloitti pelastustöitä. Kylmähermoinen miehistö sen sijaan sai kiitosta. Erityisesti mainittiin luotsiperämies, joka toimi esimerkillisesti vaikka hänen oma poikansa hukkui Kurun mukana.
 Pohjaan pelastajan silmien edestä
 Auttajien työ oli kovassa myrskyssä vaikeaa. Veden varaan joutuneet olivat niin kylmän kohmettamia, että moni vajosi pohjaan aivan pelastajien silmien edessä. Toiset olivat löytäneet jotakin, jonka varassa kellua, mutta osa heistäkin hukkui kun toiset tarrasivat heihin hädissään.
 Pelastustyöt olivat nopeasti ohi. Näsijärvestä saatiin nostettua hengissä vain 22 ihmistä. Rannoilla levisi huhuja, joiden mukaan joku olisi onnistunut uimaan Siilinkarille. Hinaaja Näsijärvi ajoi varan vuoksi tarkastuskäynnille, mutta majakalta ei löytynyt ketään.
 Illan tullen tehtävänä oli enää valvoa, ajautuuko ruumiita rantaan.
 Kuolleita oli 136. Myöhempään historiankirjoitukseen luvuksi tosin vakiintui 138, mikä johtui lukuisissa eri lähteissä julkaistuiden uhriluetteloiden päällekkäisyyksistä, joita kaikkia ei oikaistu.
 Sadat ihmiset seurasivat pelastustöitä satamassa ja rannoilla. Tämä kuva on otettu Näsikalliolta samasta paikasta, missä nykyään seisoo Kurun haaksirikon muistomerkki. Taustalla näkyy nykyisen Särkänniemen huvipuiston paikka. Herman Lumio / Vapriikin kuva-arkisto
 Uhreja kuljetettiin satamasta avokärryillä valtavien ihmisjoukkojen seuratessa Hatanpään sairaalaan ja yleiseen sairaalaan.
 Sairaaloiden eteisissä tapahtui seuraavan päivän Aamulehden mukaan  "järkyttäviä kohtauksia, kun lapsiansa turhaan etsivät vanhemmat puhkesivat epätoivon ilmauksiin, tai kun omaiset löysivät toisensa" .
 Ruumishuoneelta loppuu tila
 Kurun haaksirikko oli suuri uutinen sekä Suomessa että kansainvälisessä lehdistössä. Onnettomuus oli laajasti etusivuilla jo seuraavana päivänä. Tiedot esimerkiksi uhrien lukumäärästä vaihtelivat suuresti: toiset lehdet kirjoittivat 80 kuolleesta, toisissa osuttiin lähemmäs kun kirjoitettiin vain muutamankymmenenen pelastuneen.
 Seuraavalla viikolla etusivuja hallitsivat uutiset vainajien etsinnöistä. Työ päästiin aloittamaan maanantaina tyynellä järvenselällä korostetun kauniissa säässä. Yli kaksikymmentä poliisia souti onnettomuuspaikan ja kaupungin väliä naarauslaitteiden kanssa.
 Onnettomuuden uhreja naarattiin pitkään. Vapriikin kuva-arkisto
 Raskaimman työn tekivät sukeltajat, jotka noutivat vainajia Kurun hylystä. Heidän työnsä 15 metrin syvyydessä oli fyysisesti raskasta ja pohjaliejun vuoksi hankalaa.
 Tehtävä oli myös henkisesti vaativa. Apuun kutsuttu helsinkiläinen syvänvedensukeltaja  Kalle Raitanen  antoi Aamulehdelle haastattelun, jossa kuvaili surullista näkymää hylyn sisällä. Hän kertoi, ettei uskonut yhdenkään peräsalongissa olleen päässeen laivan kaatuessa edes portaisiin asti.
 Hylky saatiin tyhjennettyä viikossa, mutta naaraustyöt jatkuivat. Kaupungin ruumishuone oli mitoitettu vain 14 vainajalle, joten Kurun uhreja varten avattiin väliaikainen tila Frenckellin varastohuoneelle. Sinne tuotujen tuntomerkkejä jaettiin lehdissä. Sormuksen kaiverruksesta tai taskussa huuhtoutuneista papereista lukeminen varmisti monelle oman läheisen olleen uhrien joukossa.
 Vainajia nostettiin Näsijärvestä ja kuljetettiin väliaikaiselle ruumishuoneelle, koska kaupungin virallinen ruumishuone täyttyi. Vapriikin kuva-arkisto
 Kapteenin maine puhdistetaan
 Spekulaatiot Kurun haaksirikon syistä alkoivat pian. Lehdissä moitittiin huhujen hämmentävän kammottavan onnettomuuden jälkeistä mielialaa entisestään, mutta se ei lopettanut järkyttyneiden ihmisten puheita.
 Kapteeni Saarisen päätöstä sammuttaa koneet aallokossa arvosteltiin. Hänet vapautettiin kuitenkin vastuusta oikeudenkäynnissä, jossa koneiden sammuttaminen todettiin merenkulkusäännösten mukaiseksi ratkaisuksi. Kurulta selviytyneet toivat myös ponnekkaasti esiin kapteenin esimerkillisen ja epäitsekkään toiminnan laivan kaaduttua.
 Kuru-laiva oli rakennettu Tampereella vuonna 1915. Alunperin kaksikerroksinen alus korotettiin kolmikerroksiseksi vuotta ennen haaksirikkoa. Vapriikin kuva-arkisto
 Kurun onnettomuuden todennäköisin syy löytyy olosuhteiden ohella laivan rakenteesta. Uppoamattomaksi ja merikelpoiseksi mainostetun aluksen runkoon oli edellisvuonna tehty korotus. Tutkinnassa todettiin, ettei laiva enää korotettuna soveltunutkaan näin kovaan myrskyyn.
 Uppoamiseen oli vaikuttanut myös Kurun kansilaudoitus. Se oli liian tiivis, eikä vesi päässyt kannelta pois. Lisäksi laivan ikkunaluukut aukesivat suunnitteluvirheen vuoksi sisään päin.
 Monessa pitäjässä jouduttiin järjestämään joukkohautajaiset. 38 kurulaista vainajaa siunattiin haudan lepoon sunnuntaina 22.9.1929. Saattoväkeä oli Aamulehden arvion mukaan "hyvän joukon kolmattatuhatta". Vapriikin kuva-arkisto
 Yli 20 pitäjän suru
 Tragedia oli valtava. Se kosketti Tampereen lisäksi 20 muutakin pitäjää. Paikkakunta toisensa perään kaivoi kirkkomaalleen yhteishaudan ja suruliputti yhteiselle menetykselle. Pahiten kärsi Länsi-Teisko, joka menetti viisi prosenttia kaikista asukkaistaan.
 Huvit peruttiin. Tampereella jäivät väliin kaupungin suuret 150-vuotisjuhlallisuudet, ja esimerkiksi uuden hienon Hämeensillan näyttävät patsaat toimitettiin paikoilleen paljon aiottua pienemmin menoin.

 Kurun mukana hukkuneista suuri osa oli alle 25-vuotiaita. Onnettomuuden jäljiltä lapsia jäi orvoiksi ja taloja vaille isäntäväkeä. Koko Suomi halusi auttaa, ja Kurun uhreille järjestetty keräys tuotti lähes kaksi miljoonaa markkaa. Näistä riitti avustukseksi melkein kolmenkymmenen vuoden ajan.

 Tarjanne tervehtii yhä vanhaa tuttua
 90 vuotta myöhemmin syyskuinen aurinko lämmittää ruosteista laivanrunkoa. Päivä paistaa aluksen kylkien läpi ja pohjalla suhisee tuuhea heinikko. Kurun jäänteet ovat maanneet jo yli puoli vuosisataa Visuveden Meijerin rannassa.
 Onnettomuuden jälkeen Kurua ei jätetty muistomerkiksi Näsijärven pohjaan. Hylky nostettiin pian, ja se jatkoi liikennöintiä jo pian samana syksynä, vaikka osa omaisista ajatusta vastustikin.
 Maantieverkoston parantuminen alkoi 30-luvulla näkyä sisävesilaivojen matkustajamäärissä. Kurulla oli lisäksi ristinään maineensa, jota kilpailijat surutta hyödynsivät. Alus muutettiinkin proomuksi vuonna 1938, ja siinä tehtävässä se palveli parikymmentä vuotta. Sitten se painui toistamiseen Näsijärven pohjaan, tällä kertaa tarkoituksella.
 Kurun ruostunut runko lepää Visuveden meijerin rannassa. Marjut Suomi / Yle
 Esko Järvinen  oli pikkupoikana paikalla kun surullisenkuuluisan laivan runko vuonna 1968 muutti hänen kotirantaansa.
 – Lopullinen syy ei koskaan selvinnyt minulle. Kuulin kesätöissä sellaisia juttuja, että isäukko oli nähnyt Kurun pinnan alla ja lyönyt työkavereidensa kanssa vetoa siitä, että nostaa sen.
 Yli sata vuotta sitten rakennetun laivan alkuperäistä asua on ruostuneen rungon äärellä vaikea kuvitella. Päivä paistaa aluksen kylkien läpi ja pohjalla kasvaa tuuhea heinikko.
 Jotain oleellista Kuru kuitenkin yhä paljastaa: kyljissä näkyvät selvät merkit korotuksesta, joka kenties kaatoi laivan. Esko Järvisen mukaan tietynlaisessa kosteassa säässä keulan ruosteen alta hohkaa yhä laivan nimi.
 Esko Järvinen oli alle 10-vuotias kun Kurun ruostunut runko muutti kotirantaan vuonna 1968. Lapsille kuuluisan laivan jäänteet olivat ennen kaikkea jännittävä kiipeilypaikka. "Pohjalta mudasta löytyi vanhoja kolikoita. Kuvittelimme, että ne olivat Kurun uhrien rahoja." Anna Sirén / Yle
 Vuosien mittaan runkoa on käynyt katsomassa Järvisen arvion mukaan satoja henkilöitä. Kuru saa säännöllisesti tervehdyksen myös vanhalta tuttavaltaan.
 – Kun Tarjanne-laiva ajaa tästä ohi reitillään, se tuuttaa aina Kurulle, Esko Järvinen kertoo.
 Kurun runko on oleellinen osa Järvisen lapsuudenkodin rantaa ja poikavuosien muistoja. Jännittävä kiipeilypaikka ja uimahyppyteline on maannut hiekalla "aina", mutta nyt perhe olisi valmis luopumaan laivasta. Romuttamo ei ole ensimmäinen vaihtoehto.
 – En toivoisi, että Kuru menee nauloiksi seinille. Haluaisin, että siitä jäisi joku konkreettinen muisto, on se sitten muistoesineitä tai muistomerkki.
 Kuvanveistäjä Yrjö Liipolan tekemä muistomerkki kuvaa äitiä, joka on epätoivoisena kääntynyt selin järvelle. Veistos kustannettiin onnettomuuden ja sen uhrien muistoksi perustetun muistomerkkirahaston ja Winterin lahjoitusrahaston varoilla. Se paljastettiin vuonna 1940. Anna Sirén / Yle
 Aika näyttää löytyykö surullista historiaa kantavalle laivalle jokin tapa jäädä kertomaan tarinaansa.
 Kurun haaksirikon virallinen muistomerkki seisoo Näsikalliolla paikalla, jolta laivan kaatuminen nähtiin. Muistomerkin juurelle seisahtuja näkee yhä sataman, Siilinkarin ja järvenselän, jonka pinnan alle tasan 90 vuotta sitten päättyi lähes 140 ihmisen elämä.

 Aikalaissitaatit Kurun tuho -dokumentista (1979).

"Järveltä kuului voimakas ja järkyttävä hätähuuto" – Tasan 90 vuotta sitten höyrylaiva Kuru vei Näsijärven pohjaan melkein 140 ihmistä


Summary: Viranomaiset ovat kertoneet viidestä tapauksesta ja kehottavat välttämään sähkötupakan käyttöä.

Yhdysvalloissa sähkötupakkaan yhdistettyjen kuolemien määrä on jälleen noussut, uutisoivat yhdysvaltalaismediat. Viranomaiset kertovat jo viiden ihmisen kuolleen vakavaan keuhkosairauteen, joka on liitetty sähkötupakan käyttöön.
 Muun muassa  New York Times uutisoi , että perjantaina viranomaiset ilmoittivat kolmesta uudesta kuolemantapauksesta. Indianan ja Minnesotan terveysviranomaiset vahvistivat osavaltioissa sattuneet kuolemantapaukset. Lisäksi Los Angelesin piirikunnan terveysosasto tutkii viidettä kuolemaa, jonka todennäköinen aiheuttaja on sähkötupakkaan liittyvä sairaus.
 – Meillä on selvästi epidemia, joka vaatii pikaisia vastatoimia, lääkäri  David Chistiani  kirjoitti perjantaina The New England Journal of Medicine -tieteellisessä lehdessä julkaistussa kirjoituksessaan.
 Kirjoituksessa vaadittiin lääkäreitä kehottamaan potilaitaan olemaan käyttämättä sähkötupakkaa ja jakamaan tietoa sähkötupakoinnin haitoista.
 WHO varoitti jo viime kuussa
 Myös Yhdysvaltain terveysviranomaiset, jotka yrittävät selvittää keuhkotaudin yhteyksiä sähkötupakan käyttöön, kehottavat välttämään sähkötupakan käyttöä.
 – Sillä aikaa kun tutkimukset ovat kesken, ihmisten tulisi harkita sähkötupakkatuotteiden hylkäämistä, selvitystä johtava lääkäri  Dana Meaney-Delman  totesi.
 Maailman terveysjärjestö WHO varoitti viime kuussa sähkötupakan vaaroista. WHO:n mukaan sähkötupakointi on kiistatta haitallista terveydelle ja tuotteita tulisi sen vuoksi säännellä.
 Sähkötupakka on kasvattanut suosiotaan muun muassa tupakoinnin lopettamista yrittävien keskuudessa, sillä sitä ei ole pidetty niin haitallisena kuin perinteistä tupakkaa.
 New York Timesin mukaan vuonna 2008 sähkötupakan käyttö kasvoi Yhdysvalloissa räjähdysmäisesti. Suuri määrä teinejä ja nuoria aikuisia, jotka eivät olleet koskaan tupakoineet, ovat alkaneet käyttää sähkötupakkaa.
 Aiheesta lisää:
 Sähkötupakan käyttäjillä selittämättömiä keuhkosairauksia Yhdysvalloissa – THL:n asiantuntija: Vastaavaa voi tapahtua Suomessakin
 Sähkötupakan käyttäjä kuoli mystiseen keuhkosairauteen Yhdysvalloissa
 Maailman terveysjärjestö WHO varoittaa: Sähkötupakka kiistatta haitallista terveydelle

Sähkötupakointiin yhdistettyjen kuolemien määrää nousee Yhdysvalloissa – "Meillä on selvästi epidemia"


Summary: Räsänen sanoo halunneensa herättää huomiota ja suunnanneensa kritiikkinsä vain kirkon johtoa kohtaan.

WASHINGTON Kansanedustaja  Päivi Räsäsestä  (kd.) on tullut uutisaihe Yhdysvalloissa. Tarkemmin sanottuna maan konservatiivisia ja kristillisiä arvoja liputtavassa mediassa.
 FoxNews kertoi torstaina Räsäseen kohdistuvasta esitutkinnasta, jonka poliisi aloitti kesällä sen jälkeen, kun Räsäsen arvosteli evankelis-luterilaisen kirkon ja Pride-tapahtuman yhteistyötä. Räsänen kysyi twiitissään, miten ”#raamattu sopii yhteen sen kanssa, että häpeä ja synti nostetaan ylpeyden aiheeksi?”
 FoxNews  uutisoi seikkaperäisesti , että suomalaispoliitikko on ”viharikostutkinnan” kohteena.
 Suomessa FoxNewsin uutisoinnista kertoi ensimmäisenä Helsingin Sanomat.
 Perjantaina useat kristilliset mediat CBN-kanavan johdolla jatkoivat Räsäsen tapauksen uutisointia.  American Conservativen kolumnisti  näki siinä suoranaista kristittyjen vainoa.
 ”Kristityt piileksivät nyt kaapissa”
 Faithwire-julkaisu  oli haastatellut itse  Räsästä.
 Räsänen kertoo haastattelussa järkyttyneensä kirkon päätöksestä ryhtyä Priden yhteistyökumppaniksi.
 -Rukoiltuani tulin vakuuttuneeksi siitä, että on aika yrittää herätellä nukkuvia eikä jättää uppoavaa laivaa.
 Tarkoituksenani ei ollut loukata seksuaalivähemmistöjä. Arvosteluni oli kohdistettu kirkon johtoon, hän sanoo.
 Räsänen sanoo olevansa huolissaan sanan- ja uskonnonvapaudesta Suomessa.
 -Poliisitutkinta ja pelkkä rikosepäily vaikuttavat jo sanan- ja uskonnonvapauteen käytännössä.
 -Pelkään, että poliisitutkinnalla on ollut jäätävä vaikutus kristittyjen keskuudessa. Vaikuttaa siltä, että monet kristityt maassani piileksivät kaapissa nyt, kun homo- ja lesboyhteisö on tullut sieltä ulos, Räsänen sanoo.
 On odotettavissa, että tapaus pysyy kiinnostuksen kohteena Yhdysvaltain konservatiivipiireissä. Aihepiiri on ollut Yhdysvalloissa kuuma peruna jo vuosikausia.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi aloittaa Räsästä ja al-Taeeta koskevan esitutkinnan – epäillään kiihottamisesta kansanryhmää vastaan
 Poliisi epäilee kolmea kansanedustajaa kiihottamisesta kansanryhmää vastaan – "Voi olla, että Räsäsen ja al-Taeen tutkinta rajataan"
 Päivi Räsäsen ja arkkipiispan kirjeenvaihto toi taas pintaan kirkon ristiriidat avioliitosta – tutkija ei usko pikaisiin muutoksiin

USAn konservatiivimedia tarttui Päivi Räsäsen tapaukseen – kansanedustaja on
amerikkalaishaastattelussa huolissaan sanan- ja uskonnonvapaudesta Suomessa


Summary: Intian pääministeri lohdutti tiedemiehiä takaiskun jälkeen.

Intian avaruustutkimusjärjestö ISRO on menettänyt yhteyden Kuuhun laskeutumassa olleeseen luotaimeen. Järjestön mukaan miehittämätön Vikram-laskeutumisluotain oli ollut viemässä mönkijää lähelle Kuun etelänapaa.
 ISRO:n johtajan  Kailasavadivoo Sivanin  mukaan laskeutuminen sujui normaalisti aina 2,1 kilometrin korkeuteen asti.
 – Sitten yhteys luotaimesta maa-asemalle kadotettiin. Dataa analysoidaan parhaillaan, Sivan totesi.
 Tarkkaa syytä yhteyden katkeamiselle ei vielä tiedetä. Avaruustutkimusjärjestö toivoo yhteyden palautuvan.
 Intia laukaisi Chandrayaan-2-kuuraketin heinäkuun lopulla. Aluksen oli määrä kiertää Kuuta noin vuoden verran. Aluksen avulla muun muassa otetaan kuvia Kuun pinnasta ja etsitään taivaankappaleen pinnalta merkkejä vedestä. Pragyaan-mönkijän (suomeksi Viisaus) oli tarkoitus tutkia Kuun pinnalla sen kiviä ja maaperää.
 Avaruusjärjestö osasi odottaa, että laskeutumisesta voi tulla vaikeaa. Sivan kuvaili sitä "kauhun 15 minuutiksi".
 – Aivan kuin joku antaisi yhtäkkiä käsiisi vastasyntyneen vauvan. Pärjäätkö ilman kunnollista tukea?
 Pääministerillä paljon pelissä
 Intian pääministeri  Narendra Modi  oli seuraamassa laskeutumisyritystä Bangaloressa avaruuskeskuksessa. Hän lohdutti tiedemiehiä takaiskun jälkeen ja totesi, että "jo nyt tekemänne asia ei ole pieni saavutus".
 – Ylä- ja alamäkiä tulee elämässä. Teidän kova työnne on opettanut meille paljon ja koko maa on ylpeä teistä, pääministeri lausui.
 Tiedemiehet toivovat silti yhteyden Vikramiin palaavan, sillä avaruusmatkaan liittyi suuria pyrkimyksiä. Intia toivoi olevansa Venäjän, Yhdysvaltojen ja Kiinan jälkeen neljäs maa, joka laskeutuu avaruusaluksella Kuun pinnalle.
 Intia on myös sanonut, että Kuun etelänapaa, jonne maa oli Pragyaan-mönkijää suuntaamassa, ei ole aiemmin tutkittu.
 Myös pääministerillä on matkassa paljon pelissä. Modi on vannonut lähettävänsä miehitetyn lennon avaruuteen vuoteen 2022 mennessä. Perjantaina maa ilmoitti, että mahdollisten astronauttien valinnan ensimmäinen vaihe on päättynyt.
 Aiheesta lisää:
 Video: Intian kantoraketin lähtö onnistui toisella kerralla
 Intia aikoo laukaista Kuuhun suuntaavan rakettinsa ensi maanantaina
 Intia keskeytti Kuuta tavoittelevan raketin laukaisun teknisen vian vuoksi

Intian avaruusohjelmalle takaisku – yhteys kuuluotaimeen katkesi kesken laskeutumisen


Summary: Israelin armeijan mukaan palestiinalaiset mielenosoittajat heittelivät räjähteitä ja palopommeja.

Gazassa kaksi teini-ikäistä palestiinalaista kuoli Israelin armeijan tulituksessa perjantaina, kertovat palestiinalaisviranomaiset.
 Molemmat nuoret osallistuivat Gazan alueen ja Israelin rajalla sijaitsevan raja-aidan tuntumassa pidettyyn mielenosoitukseen.
 Israelin armeija syytti yli 6000 palestiinalaisen mielenosoitusta erityisen väkivaltaiseksi, sillä mielenosoittajat heittelivät erilaisia räjähteitä granaateista palopommeihin aitaa kohti.
 Israelin joukot pidättivät kaksi palestiinalaista, jotka ylittivät Israelin rajan.
 Kuolleiden 17- ja 14-vuotiaiden lisäksi israelilaisten tulituksessa haavoittui 46 mielenosoittajaa, kertovat palestiinalaisviranomaiset.
 Israelin armeija puolestaan tiedotti, että se turvautui tavalliseen mellakan torjumiseen tarkoitettuun toimintatapaan.
 Gazan rajalla on ollut levotonta siitä lähtien, kun mielenosoitukset ja yhteenotot alkoivat rajan tuntumassa viime vuoden maaliskuussa. Noin 300 palestiinalaista on kuollut Gazassa tai raja-alueella Israelin armeijan luoteihin mielenosoitusten ja yhteenottojen yhteydessä.
 Lue lisää:
 Gazan alueella kolme poliisia on kuollut räjähdyksissä
 Israelin armeija ampui kolme palestiinalaista Gazan rajalla, kertoo ministeriö
 Israelin armeija tappoi neljä palestiinalaista asemiestä Gazan rajalla
 Gazan rajalla ammuttiin yöllä, yksi palestiinalainen kuoli ja kolme israelilaista sotilasta haavoittui

Kaksi palestiinalaista teini-ikäistä kuoli mielenosoituksessa Gazan alueella


Summary: Yhdysvallat antoi kesäkuussa Meksikolle 90 päivää aikaa vähentää siirtolaisten liikettä tullimaksujen uhalla.

Yhdysvaltoihin pyrkivien paperittomien siirtolaisten määrä on vähentynyt 56 prosenttia toukokuusta lähtien, Meksikon ulkoministeri  Marcelo Ebrard  kertoi perjantaina lehdistötilaisuudessa.
 Meksiko lupasi kesäkuussa vähentää Yhdysvaltoihin liikkuvien siirtolaisten määrää, jotta Yhdysvallat ei ottaisi käyttöön tuontitulleja. Yhdysvallat antoi Meksikolle aikaa muuttoliikkeen hillitsemiseen 90 päivää.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  oli toukokuussa uhannut kaikkia meksikolaisia tuotteita tullimaksuilla, jos Meksiko ei suitsi maansa läpi Yhdysvaltoihin pyrkivien siirtolaisten muuttoliikettä.
 – En usko tullimaksujen uhkaan, koska siirtolaisten määrä on vähentynyt 56 prosenttia, Ebrard sanoo.
 Ebrardin on määrä matkustaa Washingtoniin ensi viikolla ja käydä tilannetta läpi Trumpin hallinnon kanssa.
 Ebrard lupaa keskustella ensi viikon tiistaina Yhdysvaltain varapresidentin  Mike Pencen  ja ulkoministerin  Mike Pompeon  kanssa keinoista, joilla paperittomien siirtolaisten muuttoliikettä Väli-Amerikasta saataisiin hillittyä. Ebrardin mukaan paras keino olisi kitkeä köyhyyttä ja väkivaltaa, jotka ovat pääasiallinen syy Väli-Amerikan siirtolaisten liikkeelle lähtöön.
 Lue lisää:
 Siirtolaiskontrollia kiristäneestä Meksikosta on yhä vaikeampi päästä Yhdysvaltoihin – poliisit kiristävät ja hyväksikäyttävät siirtolaisia
 Meksiko puuttunut ihmiskauppaan – pelastanut kymmeniä tuhansia siirtolaisia salakuljettajien käsistä
 Meksiko tarjoutuu lähettämään etelärajalleen 6 000 sotilasta välttääkseen Trumpin tullit

Meksiko: Yhdysvaltoihin pyrkivien paperittomien siirtolaisten määrä on laskenut 56 prosenttia


Summary: ThyssenKruppin pörssilistautuminenkin on saksalaisen talouslehden Handelsblattin mukaan myös yhä mahdollista.

Koneiden, laitteiden ja tarvikkeiden tukkukauppa

Muu yleiskäyttöön tarkoitettujen koneiden valmistus

Teollisuudessa käytettävien koneiden tukkukauppa

Saksalaisen ThyssenKruppin hissiyksikön mahdollinen myynti tai pörssilistautuminen ratkeaa todennäköisesti syksyn aikana, ennakoi OP:n senioristrategi  Kim Gorschelnik . Hän arvioi, että parhaillaan ollaan tarjousten jättövaiheessa.
 – Ei sitä (ratkaisua) voi loputtomiin voi jäädä odottelemaan. Uskon, että neuvotteluja käydään, Gorschelnik sanoi STT:lle.
 Saksalaisen Handelsblatt-lehti kertoi tänään, että ThyssenKrupp odottaisi tarjouksia hissiyksiköstään jo ensi keskiviikkoon mennessä. Handelsblattia siteerasi Suomessa ensin Kauppalehti.
 Handelsblattin mukaan ThyssenKruppin hissiyksikön hinta asettuisi 17 miljardin euron paikkeille. Koneen markkina-arvo on vajaat 29 miljardia euroa.
 Hissiyhtiöistä Kone on suurempi 9,1 miljardin euron liikevaihdolla. ThyssenKruppin hissiyksikön liikevaihto on 7,7 miljardia euroa.
 Jos Kone ostaa Thyssenin yksin, kyse olisi Suomen taloushistorian ylivoimaisesti suurimmasta yrityskaupasta. Ostajana voisi kuitenkin olla jonkinlainen konsortio, jonka osana Kone olisi.
 ThyssenKrupp kertoi jo keväällä, että se myy hissivalmistuksensa tai listaa yksikön pörssiin. Koneen nimi on pyörinyt pitkään spekulaatioissa Thyssenin mahdollisista ostajista. Eilen Koneen toimitusjohtaja  Henrik Ehrnrooth  vahvisti Koneen olevan ThyssenKruppin hissien perässä.
 – Ehkä haluttiin viestiä eri tahoille, markkinoille, henkilökunnalle ja muille kisassa oleville, että Kone on tosissaan kiinnostunut ja näkee yhdistymisen järkevänä molemmille osapuolille, Gorschelnik pohtii.
 Vaikeata ilman henkilöstön vähentämistä
 Hissiliiketoiminnassa on valmistuksen lisäksi olemassa toinen tukijalka, huolto. Analyysiyhtiö Inderesin analyytikon  Erkki Vesolan  mukaan Koneella on huollettavana 1,2 miljoonaa hissiä ja Thyssenillä noin miljoona.
 – Luulen, että siellä synergioita on eniten tarjolla, Vesola arvioi.
 Hänen mukaansa hyötyjä syntyy, kun hissien kaukovalvontajärjestelmät yhdistetään. Myös huoltomiesten liikkumista voidaan optimoida.
 – On vaikeata saavuttaa merkittäviä synergioita ilman, että henkilöstö vähenee, Vesola sanoo.
 Sopivat maantieteellisesti yhteen
 Maailman hissimarkkinoita hallitsee neljä yhtiötä, yhdysvaltalainen Otis, sveitsiläinen Schindler sekä Kone ja ThyssenKrupp. Niiden osuus markkinoista on yli neljä viidesosaa.
 Ehrnroothin mukaan Koneen ja ThyssenKruppin hissit sopisivat täydellisesti yhteen. Hän perusteli asiaa maantieteellisellä kattavuudella.
 – Thyssen on vahva Pohjois-Amerikassa ja Kone Aasiassa, Gorschelnik tiivistää.
 Suurista hissivalmistajista Otisin ja Thyssenin liitto näyttää epätodennäköisimmältä. Syynä on se, että molemmat ovat vahvoja Pohjois-Amerikassa.
 – Pohjois-Amerikassa saattaisi tulla ongelmia kilpailuviranomaisten kanssa, Vesola muistuttaa.
 Vesolan mukaan ei ole kirkossa kuulutettua, etteikö Euroopassakin syntyisi kilpailuongelmia. EU:n kilpailuviranomaiset käyvät läpi kilpailutilanteen maittain, ja joissakin maissa markkinat saattaisivat muodostua kartellimaisiksi kaupan toteuduttua.
 – Jos sieltä jotakin tulee, se ei koko kauppaa kaada. Siihen pystytään reagoimaan ja myymään ehkä joitakin osia pois, arvioi Gorschelnik.

Saksalaislehti: ThyssenKrupp odottaa tarjouksia hissiyksiköstä jo ensi viikolla – Kone osoitti kiinnostuksensa


Summary: Annika Saarikko ei aio osallistua viikonlopun puoluekokoukseen Kouvolassa raskauden vuoksi.

Antti Rinteen  (sd.) hallituksessa tiede- ja kulttuuriministerinä aloittanut, perhevapaalla oleva keskustan kansanedustaja  Annika Saarikko  kertoi Ylelle, että hän ei aio hakea puolueen puheenjohtajuutta vuoden 2020 puoluekokouksessa Vantaalla.
 Saarikko on joutunut mediassa kovaan ryöpytykseen ilmoitettuaan aiemmin tällä viikolla kannattavansa puheenjohtajaksi nykyistä puolustusministeriä,  Antti Kaikkosta  (kesk). Hänen tukensa motiiveja on kyseenalaistettu ja lehtien mukaan hän on esimerkiksi yrittänyt pedata Kaikkosta tukemalla “omaa vaikutusvaltaansa keskustassa”.
 Tänään Yle Radio 1:n Ykkösaamussa  pitkäaikainen keskustalainen ja entinen ministeri  Tytti Isohookana-Asunmaa  pohti Saarikon tuen motiiveja. Hän totesi Saarikolla “olevan poliittisia tavoitteita".
 – Arvelen, että hän saattaa ajatella tulevansa varsin nopeasti takaisin esille. Varsinkin, kun puolue on näin vaikeassa tilanteessa ja kannatuksen nostaminen on elinehto, niin emme voi odotella aikaa, jolloin hän tulisi takaisin.
 Isohookana-Asunmaa myös totesi Saarikon ulostulon olleen pitkään keskustassa toimineille, erityisesti naisille, shokki. Hänen mukaansa keskustaa on leimannut pitkään “yhden vahvan naisen aikakausi”.
 – Onneksi meillä on puolueessa nyt monia vahvoja naisia. Tässä tilanteessa tarvitaan naisten keskinäistä solidaarisuutta, se on todella tärkeää tulevaa menestystä ajatellen, Isohookana-Asunmaa toteaa.
 Saarikko kertoo, ettei hän osannut arvata hänen ulostulonsa johtavan tällaiseen keskusteluun tuen motiiveista. Saarikon mukaan “siellä täällä hyppii salaliittosammakoita”, ja tilanne vaatii selventämistä.
 – Vaikka tuemme (Isohookana-Asunmaan kanssa) eri henkilöitä, uskon meidän kaikkien haluavan puolueen parasta.
 Saarikon mukaan hän sitoutuu tukemaan tulevaa puheenjohtajaa, Kaikkosta tai elinkeinoministeri  Katri Kulmunia  (kesk.), parhaansa mukaan.
 – En halua, että minusta jää lymyilevää varjoa uudelle puheenjohtajalle. Siksi haluan tehdä selväksi, että minä en aio asettua ehdokkaaksi puheenjohtajakilpailuun Vantaan puoluekokouksessa kesällä 2020.
 Kun  Juha Sipilä  kertoi luopuvansa keskustan puheenjohtajan paikalta, Saarikkoa pidettiin tulevan puheenjohtajakilpailun ennakkosuosikkina. Saarikko jättäytyi pois  puheenjohtajakilpailusta perhesyihin vedoten.
 "Puheenjohtajakilpailu ei ole sukupuolikysymys"
 Saarikon mukaan keskustalla ei ole naiskysymyksessä sellaista todistustaakkaa kuin esimerkiksi kokoomuksella, koska keskustalla on ollut nainen puheenjohtajana kahteen kertaan.
 – Mies keskustan puheenjohtajana ei heikennä naisten asemaa puolueessa, Saarikko pohtii.
 Hän kannattaa Kaikkosta, koska kokee hänen olevan kokenut, aikaansaava ja sovitteleva yhteistyöpoliitikko. Saarikko toteaa häntä harmittavan, miten paljon politiikassa on tänä päivänä tahallista ja tahatonta väärinymmärtämistä.
 – Omaa ehdokasta saa kehua julkisesti ilman, että se tarkoittiaisi minun olevan toista ehdokasta vastaan.
 Saarikon mukaan tällä hetkellä keskustalle olisi parasta saada pitkäaikainen puheenjohtaja. Tämä on viesti, jota hän on omien sanojensa mukaan tuonut esille jo toukokuusta lähtien.
 Hänen mukaansa keskustan tuleva puheenjohtaja ansaitsee koko puolueväen tuen. Sekä voittajalla että häviäjällä on Saarikon mukaan suuri vastuu esimerkiksi kannatuksen nostamisessa.
 – Tuleva puheenjohtaja ansaitsee koko puoluekentän tuen. Olen itse käytettävissä ja valmis tekemään kaikkeni tukeakseni tulevaa puheenjohtajaa niissä tilanteissa, joissa hän apuani toivoo.
 Keskustan on sanottu olevan historiansa vaikeimmassa kohdassa.  Ylen tuoreen kannatuskyselyn mukaan  keskustaa kannattaa tällä hetkellä 11.6% suomalaisista.
 Vaikka kannatuslukemat ovat historiallisen alhaiset, Saarikko näkee keskustan kiinnostavan edelleen niin ihmisiä kuin mediaa. Tästä kertoo esimerkiksi viime viikkojen spekulaatiot ja laaja keskustelu puolueen puheenjohtajakilpailusta.
 – Vaikka gallupeissa kannatus on notkahtanut, puolue kiinnostaa ja puhuttaa edelleen. Se on puolueemme vahvuus, Saarikko kiteyttää.
 Lue lisää:
 Keskustan puheenjohtajavaalin ehdokkaiden takana kuplii linjariita – Kouvolassa äänestetään tulevaisuuden lisäksi myös menneestä Sipilän kaudesta

Annika Saarikko: "En aio asettua puheenjohtajaehdokkaaksi Vantaan puoluekokouksessa 2020"


Summary:
Berliinistä tullut lento joutui laskeutumaan Helsinki–Vantaan kentälle maanantaina, koska Lappeenrannan kenttää peitti sankka sumu.
Ryanairin piti korvata asiakkaille jatkokyydistä aiheutuneet kulut. Nyt lentoyhtiö ei kuitenkaan suostu maksamaan kuluja.

Maanantaiaamuna Ryanairin Berliinin lennon piti laskeutua Lappeenrantaan.  Sankka sumu kuitenkin esti laskeutumisen , ja kone joutui laskeutumaan Helsinki-Vantaan lentokentälle.
 Koneen käännyttyä Lappeenrannasta Helsinki–Vantaan suuntaan Ryanair teki pyynnön maapalveluyritys Swissportille jatkokuljetuksen järjestämiseksi Vantaalta Lappeenrantaan. Tässä vaiheessa myös matkustajia tiedotettiin lennolla yhteisestä jatkokuljetuksesta.
 Maapalveluyritys ei kuitenkaan löytänyt yhtään vapaata bussia.
 – Sovimme Ryanairin kanssa, että ihmiset kulkee omin neuvoin Lappeenrantaan ja hakevat aiheutuneista kuluista korvauksia Ryanairilta, kertoo liikennekoordinaattori  Marko   Partanen  Swissportilta.
 Yksi kuulutus
 Helsinki–Vantaalla matkustajille kerrottiin, että kyyti kotiin onkin hankittava itse. Lennolla olleen  Lotta-Lisa Pulkkisen  mukaan asiasta kuulutettiin vain kerran.
 – Seurueemme kuuli kuulutuksen aulassa. Suomeksi ja englanniksi kerrottiin, että bussikyytiä ei ole ja junalla pääsee Tikkurilasta omakustanteisesti Lappeenrantaan. Ryanair korvaisi kulut myöhemmin, kertoo Pulkkinen.
 Pulkkisen mukaan osa matkustajista hätääntyi vieraassa kaupungissa, kun eivät ymmärtäneet kuulutusta. Ryanairin Lappeenrannan lennot ovat muun muassa venäläisten suosiossa.
 – Helsinki–Vantaalle jäi tosi paljon hätääntyneitä matkustajia, jotka eivät puhuneet suomea tai englantia. Sinne he jäivät miettimään, miten he pääsevät kaupungista toiseen, kertoo Pulkkinen.
 Ryanair lentää Lappeenrannasta muun muassa Berliiniin, Ateenaan, Bergamoon ja Thessalonikiin. Vilma Hannén / Yle
 Tyly vastaus Ryanairilta
 Kuulutuksen jälkeen osa matkustajista lähti etsimään kyytiä kohti Lappeenrantaa. Lennolla vaimonsa kanssa ollut  Jesse Mäkinen  lähti Tikkurilan asemalle, jossa he odottivat junaa kolme tuntia.
 Kotiin päästyään Mäkinen teki heti korvaushakemuksen matkakuluista Ryanairille. Vastaus oli tyly.
 – Eilen tuli vastaus. Ryanair vastasi, ettei makseta mitään, koska korvaava kyyti on järjestetty. Ateriat lupasivat korvata, matkakuluja ei, kertoo Mäkinen.
 Swissportilta ihmetellään, mistä paluukyyti olisi ilmestynyt, koska he eivät ainakaan ole sitä tilanneet. Maapalveluyritykset hoitavat tällaiset asiat lentoyhtiön puolesta.
 – Ei Ryanair Irlannista busseja ala Suomesta etsiä, sanoo Marko Partanen Swissportista.
 Asiaa hoidetaan lakimiehen avulla
 Lennolla olevat ihmiset ovat suivaantuuneet, koska he eivät ole saaneet korvauksia matkakuluista. Osa matkustajista on ottanut yhteyttä Euroopan kuluttajakeskukseen.
 – Minun äitini lähetti Ryanairille korvausvaatimukset. Ne eivät menneet läpi, joten otimme yhteyttä Euroopan kuluttajaoikeusneuvojaan eli lakimieheen, joka on ottanut nyt meidän puolesta yhteyttä Ryanairiin, kertoo Lotta-Lisa Pulkkinen.
 Jesse Mäkinen on yrittänyt etsiä somen kautta ihmisiä, jotka olisivat olleet Ryanairin mainitsemalla yhteiskyydillä. Tähän mennessä ei ole löytynyt vielä ketään.
 Mäkinenkin on tehnyt valituksen Euroopan kuluttajakeskukseen.
 – Siellä asia on otettu hoidettavaksi. Korvausta haluavien pitäisi tehdä valitus Euroopan kuluttajakeskuksen lakimiehelle ECC:n nettisivujen kautta, neuvoo Mäkinen.
 Sankka sumu esti koneen laskeutumisen maanantaina Lappeenrannan lentokentälle. Jari Tanskanen / Yle
 Inhimillinen erhe?
 Lappeenrannan lentokentän maapalveluesimies  Janne Paajanen  pohtii, voisiko kyseessä olla inhimillinen erhe, esimerkiksi tietokatkos. Jos Ryanair vielä olettaa, että bussikuljetus on järjestynyt ja vasta myöhemmin huomataan, ettei maapalveluyritys pystynytkään saamaan bussia.
 – Ryanairilla on kymmeniä tuhansia lentoja. Pitäisi ymmärtää, ettei yksittäistä asiakasta voi palvella heti. Vaikka kyllähän ymmärrän yksittäisen ihmisen huolen. Silti vähän malttia pitäisi olla, pohtii Paajanen.
 Silti lennolla ollut Jesse Mäkinen pitää Ryanairin toimintaa kummallisena.
 – Vielä eilen Ryanair vastasi minulle, että korvaava kyyti on ollut. Minusta tämä kuulostaa siltä, että Ryanair kokeilee tyytyisivätkö hakijat siihen, ettei rahaa tulekaan, sanoo lappeenrantalainen Jesse Mäkinen.
 Ryanairilta yritettiin saada haastattelua, mutta he eivät vastanneet haastattelupyyntöön.

Lento laskeutui toiselle kentälle - Ryanair kieltäytyy maksamasta matkustajien junakyytejä kotiin: Yhtiön mukaan bussikyyti oli tilattu


Summary: Ruotsin ulkoministeri Margot Wallström kertoo Dagens Nyheter -lehdelle eroavansa perhesyistä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ruotsin ulkoministeri Margot Wallström eroaa hallituksesta.
 Wallströmin mukaan kyse ei ole vastalauseesta hallituksen politiikalle. Hän sanoo  Dagens Nyheterille  haluavansa viettää enemmän aikaa perheensä kanssa.
 Sosiaalidemokraatteja edustava Wallström on ollut Ruotsin ulkoministerinä viisi vuotta. Ennen sitä nyt 64-vuotias Wallström toimi muun muassa EU-komissaarina yli 10 vuotta.
 Toistaiseksi ei ole tietoa siitä kuka nousee Wallströmin tilalle ulkoministeriksi.


Summary: Keskusrikospoliisi on huolissaan siitä, että liikekumppanit ja asiakkaat ovat teollisuusalueen yrittäjien kimpussa kysymyksineen.

Porvoon ampumisten tutkintaa johtava  Kimmo Huhta-aho  sanoo Ylelle, että teollisuusalueen yrittäjät ovat väsyneet ihmisiin, jotka kyselevät jatkuvasti  Porvoon ampumisista .
 – Kyllä heitä alkaa pikku hiljaa nyppiä, kun joka päivä tulevat samat kysymykset ja tarinat. Yrittäjät ovat väsyneitä vastailemaan täysin ulkopuolisten kysymyksiin.
 Huhta-ahon mukaan poliisi tekee edelleen teknistä tutkintaa teollisuusalueella, ja tämä saattaa kiinnostaa kansalaisia.
 – Me teemme siellä tonteilla ja teiden varsilla teknistä tutkintaa. Meillä on edelleen tarve käydä siellä teknisesti tarkistamassa tiettyjä asioita. Tämän lisäksi alueella pyörivät myös normaalit partiot.
 Huhta-aho sanoo, että poliisilla on teollisuusalueella edelleen kalustoa. Mutta mitä kalustoa, sitä Huhta-aho ei suostu kertomaan.
 Yritykset eivät liity tutkittaviin rikoksiin millään tavalla
 Poliisi epäilee, että ruotsalaisveljekset  Richard ja Raymond Granholm  ampuivat poliisipartiota Porvoon teollisuusalueella.
 Veljekset on vangittuina kahdesta murhan yrityksestä.
 Ampumiset tapahtuivat teollisuusalueella Koneistajantie 1 -osoitteessa.
 Poliisin mukaan kyseisen osoitteen yritykset eivät liity ampumisiin millään tavalla.
 – Ihan turhaan ihmiset spekuloivat näillä rikoksilla ja tapahtumapaikalla. Tämän alueen yrityksillä ja tällä teolla ei ole mitään yhteistä, sanoo tutkinnanjohtaja Kimmo Huhta-aho.
 Poliisin mukaan media on kiertänyt ahkerasti teollisuusalueen yrityksissä.
 Myös yritysten liikekumppanit ja asiakkaat pommittavat jatkuvasti alueen yrityksiä.
 – Osa uteliaisuuttaan. Ja osa kuvittelee, että näihin yrityksiin liittyisi jotain mystistä näiden tekojen kautta. Kyselyt voi lopettaa. Yrityksiin liittyvillä henkilöillä ei ole sen syvällisempää tietoa tapahtumista kuin muillakaan ihmisillä Porvoossa, jotka eivät olleet paikalla ampumisten aikana.
 Poliisi korostaa, että teollisuusalueen yritykset toimivat asianmukaisesti.
 – Siellä on kunniallisia yrityksiä ja työpaikkoja. Niiden tilanne ei ole muuttunut näiden tekojen myötä mitenkään. Ei ole syytä leimata tätä aluetta, Huhta-aho toteaa.
 Huhta-ahon mukaan Porvoon ampumisten tutkinta etenee suunnitelmien mukaan.
 – Tutkinnassa on nyt se vaihe, että yksityiskohdat täsmentyvät ja asiat tarkentuvat, Huhta-aho sanoo.
 Poliisi vaikenee edelleen motiivista
 Viime päivinä  Hymy ja Alibi  sekä Ilta Sanomat ovat uutisoineet, että ampumisten taustalla olisi suvun kosto.
 Huhta-aho toteaa motiiviarveluista näin.
 – Sanotaanko näin, että minä olen tähän mennessä kuullut kymmenkunta erilaista teoriaa mahdolliselle motiiville. En lähde näitä mitenkään kommentoimaan julkisuuteen.
 Lue lisää:
 Porvoon ampumisista epäillyt veljekset vangittiin, poliisi edelleen vaitonainen, Yle seurasi hetki hetkeltä

Porvoon ampumisia tutkiva poliisi hermostui: "Jättäkää rauhaan teollisuusalueen yrittäjät, heillä ei ole mitään tietoa ampumisista"


Summary: Pornoa katsotaan paljon, mutta puheissa se on edelleen tabu.

Tosiasiat tiskiin, vaikka korvia kuumottaisi: moni on saanut  ensitietonsa seksistä  ja seksuaalisuudesta pornoa katselemalla.
 Saksassa filmejä katsotaan nyt myös yliopistoissa, joissa tutkija  Madita Oeming  opettaa pornosta.
 Jos vetäisit päiväkahvit väärään kurkkuun, niin oikaistaanpa heti:
 – Kyse ei ole siitä, että sammutan valot ja pornofilmi pyörii seuraavat 90 minuuttia. Emme myöskään puhu minun tai opiskelijoiden mieltymyksistä, siinä kulkee selvä raja, Oeming sanoo  saksalaislehti Der Spiegelin  haastattelussa.
 Kuin kirjallisuutta analysoisi
 Aihepiirin tutkiminen on Oemingin mukaan merkittävää siksi, että nykyään porno on ilmaiseksi kaikkien saatavilla.
 Suomalaiset suhtautuvat pornografiaan myönteisesti, kertoo Väestöliiton Finsex-tutkimus. Henrietta Hassinen / Yle
 Luennolta voi tulla kotitehtäväksi pornon katselua. Nähtyä analysoidaan samaan tyyliin kuin kirjallisuustiede analysoi romaaneja.
 – Ei porno tietenkään ole mikää Kafka-romaani, se on minulle luonnollisesti selvää, Oeming myöntää.
 Tutkittavaa riittää kuitenkin esimerkiksi pornon syntyhistoriassa, materiaalin kirjossa sekä pornon ympärillä elävässä kulttuurissa. Opinnot ovat poikkitieteellisiä ja yhdistelevät muun muassa elokuva-, sukupuolen- ja kulttuuriantropologian tutkimusta.
 Tutkija: Jo koululaiset tarvitsevat pornokompetenssia
 Pornon katselu on muuttunut.
 Aiemmin kaiveltiin laatikon pohjalle piiloteltuja vhs-kasetteja ja kurkittiin kaupassa lehtihyllyn yläriviä. Nyt porno on helposti etsittävissä suoraan verkosta.
 – Samanaikaisesti ymmärryksemme pornografiasta ja pornoteollisuudesta on todella rajoittunutta. Mielestäni se on vaarallista. Pornon ei pitäisi olla tabu, Oeming perustelee saksalaislehdelle.
 Pornoa myös katsotaan paljon. Väestöliiton  muutaman vuoden takaisen selvityksen  mukaan nuorista ja keski-ikäisistä miehistä noin 90 prosenttia oli katsellut nettipornoa vuoden sisällä. 20-vuotiaiden naisten ikäluokasta puolestaan jopa 60 prosenttia oli katsellut verkkopornoa.
 Kurssilla käsitellään seksismiä, rasismia, antifeminismiä, konservatiivista pelkoa, digitalisaatiota, vihapuhetta ja leimaantunutta mediakeskustelua.  tutkija Madita Oeming Twitterissä
 Pornosta on pystyttävä puhumaan aiempaa avoimemmin, sillä myös pienet lapset löytävät sen pariin.
 Kouluikäiset tai nuoremmat eivät pysty ymmärtämään tai käsittelemään näkemäänsä yksin. Silloin on tärkeää, että edes aikuiset osaavat. Aiheesta on puhuttu  jo vuosia.
 – Mielestäni "pornokompetenssi" kuuluu jopa osaksi koulujen opetussisältöjä, Oeming arvioi.
 Oeming tekee väitöskirjaa pornoriippuvuudesta. Viime lukuvuonna hän opetti porno-opintoja Paderbornin yliopistossa Saksan Nordrhein-Westfalenissa. Tänä vuonna kurssi on tarjolla berliiniläisessä yliopistossa.
 Tutkija joutui vihamyrskyyn
 Pornografiaan liittyviä kursseja on nähty myös suomalaisissa yliopistoissa, esimerkiksi Turussa. Moni kuitenkin epäilee, miten objektiivinen pornon katselu onnistuu.
 – Ihmiset eivät käsitä, miten pornoa voi onnistua katsomaan tieteellisesti. He pitävät kiihtymystä liian voimakkaana, Oeming arvioi saksalaislehdelle.
 Tutkittavaa riittää niin pornon syntyhistoriassa, materiaalin kirjossa kuin pornon ympärillä elävässä kulttuurissa. Albert Shakirov / AOP
 Kun pornokurssi tänä syksynä tuli osaksi berliiniläisyliopiston tarjontaa, tutkija sai niskaansa ärhäkän palauteryöpyn. Muun muassa AfD-poliitikko  Beatrix von Storch  arvosteli kurssia Twitterissä.
 – Kiinalaiset kouluttavat satoja miljoonia insinöörejä ja ohjelmoijia, ja saksalaisyliopistoissa katsotaan pornoa. Tämä on veronmaksajien tahallista vahingoittamista ja akateemikkojen tyhmentämistä, von Storch tilittää.
 Vastaustviitissään Oeming kutsuu von Storchin mukaan kurssille.
 – Kurssilla käsitellään seksismiä, rasismia, antifeminismiä, konservatiivista pelkoa, digitalisaatiota, vihapuhetta ja leimaantunutta mediakeskustelua – varmaan myös jotain sinulle? Oeming sanailee.
 Oeming kertoo Spiegelille, että hän on tottunut perustelemaan tutkimuksensa lähtökohtia aiemminkin.
 Nyt hän on kuitenkin ensimmäistä kertaa joutunut työnsä vuoksi myös juutalaisvastaisten solvausten kohteeksi. Tutkija ei kuitenkaan aio lannistua.
 – Tämä osoittaa vain, miten tarpeellista työni on, Oeming sanoo.
 Oemingin yliopisto-opetuksesta kirjoittaa myös sanomalehti  Mitteldeutsche Zeitung.
 Lisää aiheesta:
 Nettiporno on valtavirtaa, pornotietämys ei – pornoriippuvuus on vaikea puheenaihe
 Nuorelle pornon näkeminen ei ole enää valinta – nettipornoon eivät ikärajatkaan pysty

Yliopistojen porno-opinnot saavat kritiikkiä Saksassa – Aiheeseen pitäisi paneutua jo peruskoulussa, sanoo luennoitsija


Summary: Oppositiopuolue CHP:n Istanbulin piirin puheenjohtaja tuomittiin lähes kymmenen vuoden vankeuteen.

Tasavaltalaisen kansanpuolueen CHP:n Istanbulin piirin puheenjohtaja  Canan Kaftancıoğlu  tuomittiin vanhoista Twitter-viesteistä. Hänelle langetettiin yhteensä yhdeksän vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeusrangaistus.
 Kaftancıoğlun tulkittiin muun muassa loukanneen Turkin presidentin  Recep Tayyip Erdoğanin  kunniaa. Turkissa presidentti-instituutiolla on kunnia, jonka luokkaamisesta voidaan tuomita jopa vankeuteen. Puolustuksen mukaan Kaftancıoğlu oli vain arvostellut presidentti Erdoğanin politiikkaa. Turkissa on viime vuosina nostettu tuhansia syytteitä presidentin kunnian luokkaamisesta.
 Canan Kaftancıoğlu tuomittiin myös muun muassa terroristisen propagandan levittämisestä. Twiitit joiden perusteella syytteet nostettiin ovat useita vuosia vanhoja. Prosessi on herättänyt suurta huomiota Turkissa, ja myös useiden EU-maiden edustajat seurasivat oikeudenkäyntiä.
 Vapaalla jalalla oleva Kaftancıoğlu aikoo valittaa tuomiosta.

Turkissa oppositiopoliitikolle pitkä vankeusrangaistus muun muassa presidentti Erdoğanin arvostelusta


Summary: Iltalehden mukaan Posti osti toimitusjohtajansa aloitteesta 30 000 euron golfosakkeen irtisanomisten aikaan.

Omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) haluaa selvityksen Postin golfosakekaupoista.
 Iltalehden tietojen mukaan  Posti hankki keväällä 2015 vajaat 30 000 euroa maksaneen golfosakkeen  Sarfvik Golfista Kirkkonummelta. Lehti kirjoittaa, että golfosakkeen hankkimista Suomen kalleimmalta golfkentältä ehdotti Postin toimitusjohtaja  Heikki Malinen .
 Hankinnan ajankohta herätti lehden mukaan Postin sisällä ihmetystä, koska yhtiössä oli alkamassa suuret yt-neuvottelut, joiden päätteeksi yli 300 työntekijää irtisanottiin.
 – Täytyy myöntää, että se ei kuulosta kovin hyvältä, Paatero sanoi perjantaina eduskunnassa.
 Paateroa oudoksuttaa rahan käyttäminen golf-osakkeisiin, jos meneillään olivat samalla tiukat yt-neuvottelut ja irtisanomiset. Hänen mukaansa ajatus kulkee tilanteessa niin, että yhtiöllä on yhdet rahat.
 Paatero sanoo, että johdon golf-etuja ei käydä läpi "varmaan tänään", mutta golfosakkeet on otettava mukaan, kun kokonaisuutta arvioidaan.
 – Minun on välttämätöntä saada tietää ja kysyä yhtiöltä, mikä tämä juttu on.
 Paatero  kertoi jo tiistaina , että Posti arvioi johdon palkkauksen uudestaan ja ottaa aikalisän työehtokiistassa, jossa osa työntekijöistä oli tarkoitus siirtää heikomman työehtosopimuksen piiriin.
 Iltalehden mukaan Postilla oli kolme espoolaisen Master Golfin osaketta, joista yhtiö luopui hankkiessaan Sarfvikin osakkeen. Postista lehdelle kerrottu perustelu oli, että Master Golfista oli vaikea saada vapaita aikoja.

Paatero haluaa myös Postin johdon golfosakkeet syyniin – "Ei kuulosta kovin hyvältä"


Summary: PST:n arvioon iskun todennäköisyydestä vaikuttaa se, että useat henkilöt ovat ilmaisseet tukensa moskeijaiskijöille.

Äärioikeiston aiheuttaman uhkan taso on aiempaa korkeampi Norjassa ja maassa saatetaan yrittää tehdä terrori-isku jo lähikuukausien aikana,  arvioi maan turvallisuuspalvelu PST . PST kertoo arvionsa terrori-iskuyrityksen todennäköisyyden lisääntymisestä perustuvan useiden äärioikeistolaisten esittämiin kantoihin.
 Nämä ovat ilmaisseet tukensa muun muassa  Uuden-Seelannin maaliskuisen moskeijaiskun tekijälle  ja Norjassa moskeijaan elokuussa hyökänneelle miehelle. PST laskee, että länsimaissa on tehty jo neljä Uuden-Seelannin iskun inspiroimaa terrori-iskua. Näiden joukossa on Norjan moskeijahyökkäys.
 Arvioidessaan uhkatason nousua PST nostaa esille kansainväliset nettiyhteisöt, joilla lietsotaan vihaa ja kannustetaan iskuihin. Näillä sivustoilla on myös aktiivisia norjalaisia.
 Turvallisuuspalvelun tänään julkaiseman arvion mukaan mahdollisen terrori-iskun kohteina voivat olla esimerkiksi muslimit, juutalaiset, länsimaiden ulkopuolelta tulevat maahanmuuttajat, seksuaalivähemmistöt, puolueet ja poliitikot. PST arvioi, että todennäköisenä kohteena olisi jokin symbolisesti merkittävä paikka, kuten uskonnollisen yhteisön kokoontumispaikka.
 Turvallisuuspalvelun mukaan aseina voivat olla ampuma-aseet, teräaseet, räjähteet tai ajoneuvot.
 Lisää aiheesta:
 Norjan moskeija-ampumisesta epäilty myöntää hyökkäyksen ja siskonsa tapon
 Ruotsi naapuriensa hampaissa – Räjähdeiskua säikähtänyt Tanska pohtii rajatarkastuksia, Norja haluaa ruotsalaisen äärioikeiston kuriin
 Norjan poliisi tutkii ampumista moskeijassa terroriteon yrityksenä – "Epäillyllä äärioikeistosympatioita", "Ihannoi Christchurchin ampujaa"

Norjan turvallisuuspalvelu varoittaa: Äärioikeisto voi tehdä terrori-iskun muslimeja, juutalaisia tai poliitikkoja vastaan


Summary: Eläintenhoitajien on helpompi vaihtaa kuulumisia puiston asukkaiden voinnista, kun kaikilla eläimillä on nimi.

Ranuan eläinpuistoon keväällä saapuneelle susiparille on valittu nimet. Naarassutta kutsutaan nyt  Ruskaksi  ja urossudesta tuli  Routa .
 Eläintenhoitajien mielestä Ruska sointuu naarassuden väritykseen ja syksyyn. Uroksen erottaa tummemmasta väristä ja eläintenhoitajille tulikin mieleen tumma routainen maa. Niinpä nimeksi valikoitui Routa.
 Ranuan eläinpuisto pitää eläinten nimeämistä tärkeänä, sillä nimet auttavat eläintenhoitajia vaihtamaan kuulumisia eläinten voinnista.
 Ruska ja Routa -nimet keksi  Päivi Kelloniemi  Kempeleestä.
 Omega ja Alfa, Minttu sekä Ville
 Nimikilpailussa ehdotuksia tuli yli 7 300. Eläinpuiston raati kävi ne kaikki lävitse.
 Odotetusti suosituimpia nimiehdotuksia pariskunnille olivat Hannu ja Kerttu, Miina ja Manu, Minttu ja Ville, Bonnie ja Clyde, Hilma ja Onni sekä Omega ja Alfa.
 Ranualla suosittua Hillaa oli ehdotettu naarassudelle 105 kertaa ja urossudelle odotettu suosikki, Hukka, 163 kertaa.
 Eläinpuistosta kerrotaan, että suosittuja nimiehdotuksia naaraalle olivat myös Luna, Lumi, Saana, Sissi ja Usva. Urossuden kotimaa Ruotsi innoitti vastaajia ehdottamaan ruotsalaisia nimiä Gunnaria, Håkania ja Kaarlea. Suomalaisista nimistä suosittuja olivat Matti, Pekka ja Otto.
 Susikilpailu käynnistyi keväällä samoihin aikoihin kun Suomi voitti jääkiekossa MM-kultaa, joten moni ehdotti myös Mörköä urossuden nimeksi.

Ranuan susipari sai nimet – yli 7000 ehdotuksen joukossa Bonnie ja Clyde, Hilma ja Onni, Sissi ja Mörkö


Summary: Brexit-laki käy vielä maanantaina parlamentin alahuoneessa, mutta pääministeri Johnsonin tappio näyttää varmalta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian parlamentin ylähuone on antanut hyväksyntänsä opposition brexit-lakiesitykselle. Lain on määrä estää sopimukseton ero EU:sta.
 Laki velvoittaa hallituksen hakemaan lykkäystä lokakuun lopun takarajaan, jos erosopimus ei mene läpi alahuoneessa lokakuun 19. päivään mennessä.
 Brexit-laki käy vielä maanantaina parlamentin alahuoneessa, mutta pääministeri  Boris Johnsonin  tappio näyttää varmalta.
 Ero lokakuun lopussa on ollut konservativiipääministeri Johsonin ehdoton tavoite.
 Lue lisää
 Toimittajalta: Britannian oppositio ei lähde ennenaikaisiin vaaleihin sillä “pääministeriin ei voi luottaa” – ja syytöksissä on perää
 Eurooppa-kirje: Toimittaja livahti Finlandia-taloon – Pääministeri antoi idolinsa jälkeläiselle potkut puolueesta

Britannian sopimuksettoman EU-eron pysäyttäminen etenee – parlamentin ylähuone hyväksyi brexit-lain


Summary: Uudistus antaa naisille oikeuden matkustaa ilman perheen miesholhoojan lupaa. Käytännössä itsenäinen matkustaminen voi kuitenkin olla vaikeaa.

Epäuskoa, iloa ja helpotusta.
 Saudi-Arabian lupaviranomaisten tiskeillä on  uutistoimisto Bloombergin  mukaan koettu kaikkea tätä, kun uusi asiakaskunta, yksin liikkuvat naiset, ovat alkaneet ilmestyä jonoihin elokuun puolivälin jälkeen.
 – Kukaan perheessäni ei tiedä, että minulla on nyt passi. Enkä itse tiedä, kuinka kertoisin tästä, pohtii  Hayfaksi  esittäytyvä 28-vuotias nainen.
 Hayfa kertoo, että aiempi, isän hakema passi, on vanhentunut jo vuosia sitten. Isän ehto oli, että tytär saisi uuden passin vasta avioiduttuaan.
 Nyt Hayfa silittelee passin kantta, tutkii siitä nimeään ja huokaisee, kuinka mahtava olo hänellä on.
 Mahdollisuus lähteä opiskelemaan tai ulkomaille töihin on nyt oikeasti saavutettavissa, hän uskoo. Uudistetun lain perusteella nainen ei enää tarvitse mieshuoltajaa matkalle mukaan.
 Bloombergin haastatteleman passiviraston johtajan mukaan viranomaiset eivät tule lähettämään naisten perheille mitään viestejä, kun nämä lähtevät yksin matkoille.
 Moni naisten lupa-asia helpottui elokuussa
 Saudi-Arabian hallinnon lehtiin,  ministeriöiden nettisivuille ja  kansainvälisiin uutisiin  tuli elokuun alussa tieto, että kuninkaallisella asetuksella naisten itsemääräämisoikeudet kasvavat syksyn aikana.
 Passioikeus koskee täysi-ikäisiä, 21 vuotta täyttäneitä. Tämän lisäksi nainen saa nyt rekisteröidä avioliiton, avioeron tai lapsen syntymän.
 Lastensa ensisijaisina huoltajina toimivat äidit voivat myös hakea lapsilleen matkustusasiakirjoja ja myöntää heille matkustusluvan.
 Matkustusrajoituksista vapautettiin myös alle 21-vuotiaat naiset, jotka ovat naimisissa, opiskelevat ulkomailla hallituksen myöntämän stipendin turvin tai työskentelevät ulkomailla valtion palkkalistoilla.
 Miehen asema naisen holhoojana säilyy
 Arki kuitenkin iskee saudinaisia vastaan kotioloissa, sillä miehen asema naisen holhoojana ei muutu. Holhooja on joko isä, aviomies, veli tai jopa naisen poikalapsi.
 Naisen opiskelu, avioituminen, mahdollinen työnteko ja esimerkiksi raha-asiat ovat edelleen täysin riippuvaisia holhoojan tahdosta.
 Holhoussuhde pitää sisällään yhä mahdollisuuden kontrolloida täysi-ikäisenkin naisen liikkumista, arvioi  ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch.
 Mies ottaa selfien perheestään Mekassa pyhiinvaellusmatkalla. Sedat Suna / EPA
 Järjestön tulkinnan mukaan miesholhooja voi passiuudistuksesta huolimatta edelleen oikeudessa riitauttaa naisten oikeuden matkustamiseen.
 Samoilla linjoilla on Suomen Riadin-suurlähetystön päällikön sijainen  Tiina Parviainen.
 Parviainen toteaa sähköpostitse, että uudistus on ehdottomasti positiivinen askel, mutta lakimuutosten soveltamiseen liittyy vielä epäselvyyksiä.
 – Karkuruuteen liittyvät lait ovat yhä voimassa. Toistaiseksi ei ole tietoa siitä, voidaanko ulkomaille pyrkivä täysi-ikäinen nainen edelleen pysäyttää tai pidättää karkuruuslakien nojalla, Parviainen kommentoi.
 Naisten anottava passia henkilökohtaisesti
 Saudi-Arabiassa viranomaisasiat ovat viime vuosina alkaneet siirtyneet nettiin. Holhoojat hoitavat naistenkin asiat verkossa erityisen Absher-ohjelman kautta. Näin haetaan muun muassa passit.
 – Kansainvälisen uutisoinnin perusteella vaikuttaa siltä, että naiset voivat hakea passia vain menemällä henkilökohtaisesti passitoimistoon, Parviainen kertoo.
 Suora asiointi virastossa edellyttää, että naisella on oltava hallussaan kansallinen henkilöllisyyskortti. On perhekohtaista ja epäselvää, kuinka usein miehet pitävät naisten henkilöpaperit itsellään.
 Käytännön ongelmia on siis runsaasti jäljellä.
 Oikeuskäytäntö vaihtelee
 Seemiläisten kielten ja kulttuurien professori  Hannu Juusola  Helsingin yliopistosta muistuttaa, että Saudi-Arabian oikeuskäytäntö ei ole yhtenäinen.
 – Pykälät ovat keskenään ristiriitaisia, ne perustuvat uskonnolliseen tulkintaan ja yksittäisen tuomarin valta on suuri, Juusola sanoo.
 Matkustusoikeus ja moni muukin muodollisesti helpottunut, aikuisia naisia koskeva viranomaisasia testataankin lopulta käytännössä ja alueittain.
 Saudi-Arabia on sosiaalisesti jakautunut ja perhekeskeinen yhteiskunta. Osa perheistä on hyvinkin avarakatseisia, ulkomailla koulutettuja ja arvostuksiltaan tasa-arvon kannattajia. Lakimuutokset eivät välttämättä merkitse heille suuriakaan muutoksia.
 Sen sijaan niissä perheissä, joissa äärimmäinen uskonnontulkinta ja heimotraditiot ovat vahvoja ja joissa naisia kohdellaan kaltoin, eivät muutokset pääse naisten elämää helpottamaan.
 Uutistoimisto Bloomberg siteerasi paljon puhuvaa Twitter-viestiä Saudi-Arabiasta, jossa kirjoittaja onnitteli kanssasisariaan luvasta päästä hakemaan passi: Nyt vain pitäisi taivutella isä päästämään minut kotoa ulos hoitamaan asia, viestissä sanottiin.
 Naisten sulkeminen kotiin on Saudi-Arabiassa varsin yleinen valvontakeino.
 Passintarkastupiste Kuningas Abdulazizin lentoasemalla Jeddassa Saudi-Arabiassa. Mast Irham / EPA
 Naisten paot ulkomaille kasvussa
 YK:n pakolaisavun UNHCR:n tilastojen mukaan saudinaisten paot kotimaastaan ovat moninkertaistuneet muutamassa vuodessa.
 Järjestön tietojen mukaan  vuonna 2012 Saudi-Arabiasta pakeni alle 200 naista vuodessa ja vuonna 2017 jo 800.
 Paenneiden joukossa on ala-ikäisiäkin.  Ylen Ulkolinja  tapasi heitä Kanadassa maaliskuussa 2019.
 Koska passiuudistus on vasta alkutekijöissään, on mahdotonta arvioida, kasvattaako matkustusrajoitusten muutos myös naisten pakenemista ulkomaille.
 Shura-neuvosto on keskustellut vuosia naisten matkustusoikeudesta
 Saudi-Arabiassa toimii kuninkaalle neuvoa-antava shura-neuvosto, jossa on 150 kuninkaan valitsemaa jäsentä. Naiset saivat sinne 30 kiintiöpaikkaa kuutisen vuotta sitten.
 Shuran jäsenet ovat korkeasti oppineita islamin tuntijoita ja hyvin koulutettuja eri alojen edustajia, joilla on merkittävä asema yhteiskunnassa.
 Jo loppuvuodesta 2015  Saudi Gazette -lehti  uutisoi, että neuvostossa otetaan keskusteluun vetoomus naisten oikeudesta saada passi ilman miehen suostumusta.
 Vetoomus nostatti heti kiivaan väittelyn konservatiivien ja maltillisten välillä.
 Ylen haastattelussa Riadissa, maaliskuussa 2019, shuran työ- ja perheasiain komitean jäsen  Mody Alkhalaf  kertoi, että asia jakaa yhä mielipiteitä ja on kiistanalainen, mutta hanke etenee.
 Shuran työ- ja perheasiainkomitean jäsen Mody Alkhalaf Ghadi Boustani / Yle
 – Uskon, että naisten matkustusoikeus muuttuu hyvin pian, samalla tavalla kuin naisten ajo-oikeuskin muuttui vuosi sitten, sanoi Alkhalaf.
 Hän totesi, että rajoituksilla ei ole mitään tekemistä islamin kanssa. Hän edustaa shuran liberaalia osaa.
 Alkhalafin mukaan shura-neuvosto on jo vuoden ajan käynyt säännöllistä väittelyä myös miesholhoojan aseman kumoamisesta.
 – Holhoojalla on oikeus puuttua ainoastaan nuoren naisen avioitumiseen, ei muuhun, hän tulkitsee.
 Saudi-Arabia on monarkia, jossa kuninkaan sana on laki.
 Nykyinen kuningas on 83-vuotias  Salman bin Abdul-Aziz Al Saud .Kuningaskunnan todellista valtaa ja etenkin uudistuksia johtaa 34-vuotias kruununprinssi  Mohammad bin Salman .
 Lue lisää:
 Naisen ei tarvitse enää hakea Saudi-Arabiassa lupaa matkustamiseen mieshuoltajalta
 Naisaktivistien oikeudenkäynti alkoi Saudi-Arabiassa
 Saudi-Arabia puolustaa kännykkäsovellusta, joka antaa miesten valvoa naisten liikkumista – hälyttää, kun nainen menee lentokentälle

Saudi-Arabiassa on myönnetty naisille ensimmäiset passit ilman miesholhoojan suostumusta


Summary: Lue sunnuntaina ääneen tunnin ajan. Lukutunti #readhour onnistuu tekstillä kuin tekstillä

Joka kymmenes nuori Suomessa päättää peruskoulun ilman riittävää lukutaitoa. Tyttöjen ja poikien välinen tasoero oli vuoden 2012 PISA-tutkimuksissa suurempi kuin yhdessäkään toisessa OECD-maassa.
 Näillä faktoilla Lukutunti-kampanja haastaa lukuharrastuksestaan ylpeän Suomen kansan katsomaan peiliin.
 Jotta erityisesti nuoret ymmärtäisivät ottaa kirjan käteensä, täytyy suomalaisten mielialaa kammeta myönteisemmäksi lukemiselle.
 Litti Litmanen ehti tunnin ääneen luvun aikana aloittaa ja lopettaa jääkiekon, mutta jalkapalloharrastus jatkui. Herttoniemen Tovereitten Sudet (s. 2007) vaihtoivat Lukutunti-haasteessa esikuvansa elämäkerran lukijaa yhden sivun välein.
 Kampanja innostaa koko Suomen lukemaan sunnuntaina, YK:n kansainvälisenä lukutaitopäivänä. Silloin iltaseitsemältä saa tarttua kirjaan tunnin ajaksi ja lukea sitä ääneen.
 Tunnin lukusessio oli hauska
 Puoli seiska osoitti jo kuukausi sitten, että ääneen luettuna teksti kuin teksti tempaa mukaansa. Pointti-tapahtuman yhteydessä otimme varaslähdön lukutuntiin Oodi-kirjaston kolmannessa kerroksessa.
 Puoli seiskan Lukutunnin tulokset Herttoniemen Tovereitten Sudet (s. 2007) Jari Litmanen: Litmanen 10 26 sivua / 300 Tunnin ääneenluvun aikana Litti aloitti ja lopetti jääkiekon, jalkapalloharrastus jatkui. Marko Kilpi, kansanedustaja ja dekkarikirjailija Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi asiakkaan valinnanvapaudesta 8.3.2018 16 sivua / 405 Tunnissa Kilpi ehti lukuun 2.1.2 Julkisen hallintotehtävän antaminen muulle kuin viranomaiselle. Sara La Fountain, kokki ja ruokakirjailija Tunnissa La Fountain kävi läpi monta reseptiä ja keskusteli kuuntelijoiden kanssa ruuasta, erityisesti kaakaosta ja suklaasta. Seksikäs-Suklaa, räppäri Tunnissa lukuisia vaihtelevia tulkintoja kuudesta eri rakkausrunosta. Myös antoisia keskusteluja suomen kielen ilmaisuista. Esim. autuas-sanaa yleisö yritti kuvata lauseella "vähän niin kuin saunan jälkeen", jolloin lukija oivalsi: "Ahaa! Krapula!" Erja Manto, näyttelijä Marcel Proust: Kadonnutta aikaa etsimässä, osa 9, Pakenija 22 sivua / 4 215 Tunnin yhteenveto: Jäljellä on vain Albertinen poissaolo, joka piinaa kuin aavesärky. Matti Rönkä, uutisankkuri ja dekkarikirjailija Raymond Chandler: Pitkät jäähyväiset 33 sivua / 447 Tunnin aikana kirjassa ei tapahdu vielä rikosta, mahdollisesti nainen kateissa. Marlowe juo viskin sijaan gimlettejä.
 Lukijoiksi lupautui kirjava joukko ammattilaisia ja innokkaita harrastelijoita. Yleisö sai ihmetellä, kuinka  Herttoniemen Tovereitten  juniorijoukkue  Sudet  teki selvää jalkapalloesikuvansa Jari Litmasen muistelmista.
 Ylen näyttelijä  Erja Manto  jatkoi radiosta tutun Kadonneen ajan etsintää.
 Dekkaristeja lukutunnille tuli kaksin kappalein. Kansanedustajaksi äänestetty  Marko Kilpi  sai eteensä hallituksen sote-esityksen. Uutisankkuri  Matti Rönkä  palasi klassikkoon, Chandlerin Pitkiin jäähyväisiin.
 Ruokakirjailija ja kokki  Sara La Fountain  testasi, pystyykö reseptejä lukemaan ääneen.
 Angolassa syntynyt räppäri  Seksikäs-Suklaa  tulkitsi suomenkielisiä rakkausrunoja.
 Alkuihmetyksen jälkeen kirjastokansa istui kuuntelemassa eri tekstejä hyvin keskittyneesti. Osa vaihtoi lukupistettä moneen otteeseen, toiset kuuntelivat hievahtamatta tunnin alusta loppuun.
 Runo, resepti, ruumis - ääneen voi lukea minkä tekstin tahansa
 Ääneen lukijat ihmettelivät, kuinka nopeasti tunti kului.
 – Juuri kun olin pääsemässä lakitekstin ytimeen, perustuslakiin, aika loppui, manasi Marko Kilpi.
 – Ihan kävi treenistä, tuumivat HerTon futisjunnut, joille sattui kahvipöytäkokoinen painos Litmas-muistelmista.
 – Hurmasin kaksitoista rouvaa ja kaksi naista, laski Seksikäs-Suklaa, joka tarjosi runotulkintojen lisäksi ruusun jokaiselle kuuntelijalle.
 Lukutunti-haasteeseen Matti Rönkä valitsi dekkariklassikon Pitkät jäähyväiset. Herttoniemen Tovereitten Sudet (s. 2007) lukivat ääneen Jari Litmasen elämäkertaa. Kokki Sara La Fountain perehdytti yleisöä resepteihin ja ruokakirjoihin.   YLE / Jari Pussinen
 – Vaikeinta oli, kun ei voinut lopettaa kesken. Studiossahan purskahtelen nauruun vähän väliä ja kommentoin tekstiä tuottajalle, sanoi Erja Manto.
 – Tuli sellainen olo, että tämä täytyy lukea nyt kokonaan uudelleen. Chandlerit täytyy säännöllisin väliajoin kerrata, muistutti Matti Rönkä.
 Ensimmäisen kauden kansanedustaja Marko Kilpi tunnetaan dekkarikirjailijana. Lukutunti-haasteessa hän sai eteensä hallituksen esityksen valinnanvapaudesta sosiaali- ja terveydenhuollon (keskeytetyssä) uudistuksessa. Poliisinakin toiminut Kilpi tunsi olonsa kotoisaksi lakitekstin parissa. Yleisö ei niinkään. YLE / Jari Pussinen
 – Oli hauskaa, mutta kuuntelijat kaipasivat paljon selityksiä siihen, miten ruoka-aineita käytetään, arvioi Sara La Fountain.
 Read Hourin päätapahtumaa vietetään sunnuntaina Helsingin keskustakirjasto Oodissa. Tunnetut suomalaiset lukevat itselleen merkityksellisiä tekstejä ääneen klo 19 alkaen. Lukemassa ovat muun muassa lapsitähdet  Eino ja Aapeli  ja toimittaja  Maria Veitola .
 Lue lisää lukemisesta:
 Keväällä 2019 Puoli seiska kysyi, millä keinoilla lapsen saisi lukemaan. Tuulianna Tolan  juttuun  on kerätty kymmenen parasta vinkkiä.
 Tuorein tilastotieto suomalaisten  lukuharrastuksesta  on Tilastokeskuksen vapaa-ajantutkimuksesta vuodelta 2017.
 Katso Puoli seiskan juttu Lukutunti-haasteesta tästä:

Seksikäs-Suklaa pisti kaikki peliin Puoli seiskan ääneenlukuhaasteessa – "Hurmasin 12 rouvaa"


Pyhtään lentopaikalla on testattu, kuinka drooneja voidaan tulevaisuudessa hyödyntää entistä paremmin säätietojen hankinnassa.
 Kyseessä oli Drone Tournament -tapahtuman osakisa. Ilmatieteen laitoksen asettamassa Fly High and Back -haasteessa kilpailijoiden tuli operoida joko droonilla tai lennokilla niin korkealla ja pitkään kuin mahdollista.
 – Tänne on tehty tilapäinen alue, jolla drooneilla saa lentää jopa 12 kilometrin korkeuteen. Yleensä niillä saa lentää noin 150 metrissä, joten tämä on ainutlaatuinen mahdollisuus, totesi kisan järjestävän Ultrahackin toimitusjohtaja  Mikko Järvilehto  ennen sen alkua.
 Pelkän huvin vuoksi lennätyksiä ei tehty.
 – Samalla testataan droonien ja lennokkien tekniikan kypsyyttä siihen, miten niitä voisi tulevaisuudessa hyödyntää säätietojen hankinnassa. Tavoite on, että niiden avulla sääennusteet pitäisivät paremmin paikkansa, kertoo Ilmatieteen laitoksen ryhmäpäällikkö  Anne Hirsikko .
 Sääennusteiden luotettavuudesta ja osuvuudesta tulee usein kyselyitä meteorologeille. Vastauksen antaminen ei ole niin yksinkertaista, sillä sääennusteita ja sääilmiöitä on paljon.
 Ennusteiden käyttökelpoisuus ja luotettavuus vaihtelee eri ennusteiden ja myös säätilan mukana.
 Drooneista on etenkin apua nopeasti muuttuvien sääolosuhteiden havainnoinnissa lentokenttien läheisyydessä. Kuvituskuva. Hanna Juopperi / Yle
 Tarkempaa ennustamista
 Vaikka drooneista on apua säähavaintojen tekemisessä, niiden ei ole tarkoitus korvata nykyisiä säähavaintopalloja. Niiden avulla halutaan täydentää radioluotaimilta saatavaa tietoa.
 – Säähavaintopallot ovat tärkeitä tiedonlähteitä, sillä ne pääsevät jopa yli 20 kilometrin korkeuteen tekemään säännöllisiä ja luotettavia havaintoja. Niiltä saadaan kuitenkin tietoja vain muutaman kerran päivässä, mikä on valitettavan vähän, Anne Hirsikko Ilmatieteen laitokselta sanoo.
 Droonien avulla havaintoväli saadaan tiheämmäksi. Tärkeintä tietoa ne keräävät alle 2 kilometrin korkeudesta, jossa sääolosuhteet voivat vaihdella nopeastikin. Droonien avulla pystytään siten parantamaan etenkin lyhyen aikavälin ennusteen tarkkuutta.
 Tarkka sään ennustaminen on tärkeää etenkin lentokenttämeteorologeille. Täysin uutta droonien käyttö tähän tarkoitukseen ei ole. Suomalainen yritys RumbleTools tekee jo nyt päivittäin mittauksia Ilmatieteen laitokselle drooneilla Saimaan rannassa.
 Mittauksia ilman lämpötilasta, koskeudesta ja paineesta tehdään 500 metrin korkeudessa puolen tunnin välein.
 – Droonien käyttöä olisi hyvä lisätä tulevaisuudessa. Kokeilumme Lappeenrannan lentokentän läheisyydessä vaikuttaa tähän mennessä hyvältä ja turvalliselta. Uskon, että droonien välittämistä tiedoista olisi hyötyä muidenkin lentokenttien läheisydessä.
 Haastavat olot
 Keskiviikkona Pyhtäällä järjestetyissä kisoissa ei mittauksia tehty, vaan tarkoitus oli kokeilla miten laitteet selviävät haasteesta. Kisan voitti 320 metriin kohonnut drooni.
 1,2 kilometriin saakka pääsi Ilmatieteen laitoksen oma testilento. Sääolosuhteet olivat haastavat ja tuuliset, eivätkä korkeammat lennot onnistuneet.
 – Kuvittelemme, että olemme jo todella pitkällä teknologian kanssa. Todellisuudessa olemme vasta ottamassa ensiaskelia droonien ja lennokkien korkealentämisessä. Kisa osoitti, että tämä on todella haastavaa niin määräysten, tekniikan kuin käytännön järjestelyjen osalta, toteaa kisan järjestäneen Ultrahackin toimitusjohtaja Mikko Järvilehto.

Ilmatieteen laitos etsii drooneista tarkkuutta sääennusteisiin: "Tavoite on, että ennusteet pitäisivät paremmin paikkansa"


Summary: Kielto ei kuitenkaan koske hedelmä- ja vihannesosastojen ohuita repäisypusseja.

Hedelmien, marjojen ja vihannesten vähittäiskauppa

Saksa haluaa kieltää kertakäyttöiset muovipussit ensi vuodesta alkaen, maan ympäristöministeriö kertoi perjantaina.
 Marketteja ja muita vähittäiskauppiaita kielletään tarjoamasta kevyitä muovikasseja kassoillaan. Kielletyksi joutuvat myös biohajoaviksi mainostetut ja kierrätetyistä materiaaleista valmistetut muovikassit.
 – Saksalaisten enemmistö kannattaa tätä kieltoa, ympäristöministeri  Svenja Schulze  kommentoi.
 Kielto ei koske hedelmä- ja vihannesosastoilta yleensä löytyviä ohuita repäisypusseja. Pelkona on, että hedelmien ja vihannesten kasvattajat ryhtyisivät pakkamaan tuotteensa etukäteen muoviin, jos niin sanotut hedelmäpussit kiellettäisiin.
 Muovipussikiellon on tarkoitus tulla voimaan vuoden ensimmäisellä puoliskolla. Kieltoa rikkovia yrityksiä voitaisiin rangaista jopa 100 000 euron sakoilla,  kertoo sanomalehti Bild .
 Lisää aiheesta:
 Ruotsi haluaa kieltää lisää muovituotteita ja selvittää mahdollisuutta muovipanttiin – Onnistuisiko sama Suomessakin?
 Pantilliset ostoskassit tekevät tuloaan kauppojen kassivalikoimaan
 Ovatko biomuovipussit sittenkään ympäristöystävällisiä? Tuore tutkimus nostaa esiin ongelmia
 YK:n ympäristökokous pääsi sopuun muovijätteen vähentämisestä

Saksa kieltämässä osan kauppojen muovipusseista – biohajoavat pussitkaan eivät saa armoa


Summary: Työttömyysaste on edelleen vain 3,7 prosenttia, mutta uusia työpaikkoja ei enää synny viime vuosien tapaan.

Yhdysvaltain työministeriön elokuun raportti kertoo sen, mistä asiantuntijat ovat jo useita kuukausia varoittaneet.
 Kymmenen vuotta kestäneen kasvun jälkeen on nähtävissä selviä hiipumisen merkkejä. Yritykset ovat aiempaa varovaisempia investoinneissaan ja rekrytoinneissaan.
 Keskuspankki Fed laski heinäkuussa ohjauskorkoaan 0,25 prosenttia. Lasku oli ensimmäinen vuosikymmeneen. Perjantaina julkistettujen työllisyyslukujen jälkeen Fedin uumoillaan pudottavan korkoa lisää.
 Yhdysvalloissa luotiin viime kuussa 130 000 uutta työpaikkaa. Työttömyys on vain 3,7 prosentissa ja työllisyysaste nousi hivenen 63,2 prosenttiin. Siitä huolimatta asiantuntijat näkevät tummia pilviä taivaalla.
 Capital Economicsin pääekonomisti  Paul Ashworth  muistuttaa New York Timesissa, että elokuun lukua nosti ensinnäkin maassa järjestettävä väestönlasku, johon on palkattu määräajaksi 25 000 yhdysvaltalaista.
 Todellinen uusien työpaikkojen määrä on selvästi pienempi kuin 130 000.
 Yhdysvalloissa puolen vuoden aikana luotujen uusien työpaikkojen määrä on keskimäärin 150 000 kuukaudessa. Viime vuonna vastaava luku oli 230 000.
 Yritykset ovat muuttuneet entistä varovaisemmiksi Kiinan kauppasodan edetessä. Uusia työpaikkoja syntyi elokuussa yksityiselle sektorille 96 000, mikä on vähemmän kuin aiempina kuukausina tänä vuonna.
 Varovaisuus näkyy etenkin raskaassa teollisuudessa. Uusia tehdastyöpaikkoja syntyi viime kuussa vain 3 000. Kaivos- ja metsäala menettivät 5 000 työpaikkaa.
 Uudet työpaikat ovat pääosin palvelualoilla. Koulutuksen ja terveydenhuollon työpaikkoja tuli viime kuussa 32 000 lisää.

USA:n tuoreet työllisyysluvut ovat odotettua heikommat – kauppasota Kiinan kanssa näkyy teollisuustyöpaikoissa


Summary: Juha Luukkosen uusi sovitus Lapualaisoopperasta etsii syitä väkivallan syntyyn. Näytelmän ensi-ilta on Seinäjoen kaupunginteatterissa lauantaina.

"Vuosi on 1929. Tämä tässä on Kosolan talo Lapualla. Tuossa virtailee hiljaisena ja tummana Lapuanjoki."  Kansanedustaja Artturi Vuorimaan sanat kajahtavat Seinäjoen kaupunginteatterin näyttämöllä.
 Legendaarinen musiikkinäytelmä Lapualaisooppera esitetään nyt ensimmäistä kertaa ammattiteatterissa Pohjanmaalla, lapuanliikkeen synnyinmailla. Näytelmän ensi-ilta on Seinäjoella lauantaina.
 Arvo Salon ja Kaj Chydeniuksen Lapualaisooppera kertoo oikeistoradikalismin noususta ja kansan kahtia jakautumisesta 30-luvun Suomessa. Kantaesityksensä se sai vuonna 1966 Helsingin Ylioppilasteatterissa.
 Lapualaisooppera uudella otteella
 Seinäjoen Lapualaisooppera liikkuu rinnakkain historiassa ja nykypäivässä. Yhteyksiä 30-luvun väkivallan ajasta on helppo vetää nykypäivään.
 – Fasismi ei ole mihinkään kuollut - valitettavasti, vaikka lapuanliike kenties onkin, sanoo ohjaaja  Juha Luukkonen .
 Luukkonen on tarttunut Lapualaisoopperaan lujalla otteella.
 – Olennaisinta on kertoa aihetta ja teemoja eikä esimerkiksi juonta. Jos teemojen kertominen vaatii sitä, että alkuperäistä tekstiä muokataan, niin sitten niin tehdään.
 Työtään Luukkonen sanoo kuitenkin tehneensä alkuperäistä teosta kunnioittaen. Esityksessä kuullaan muun muassa kantaesityksen ohjaajan Kalle Holmbergin puhetta ja myös pätkiä originaalilevytyksestä.
 – Kyllä tämä [Seinäjoen kaupunginteatterin esitys] tiedostaa olevansa osa jatkumoa.
 Ohjaaja Juha Luukkonen haastaa yleisönsä pohtimaan väkivallan synnyn syitä. Anna Valtari / Seinäjoen kaupunginteatteri
 Lapualla kohistiin 2001
 Lapualaisooppera kohahdutti edellisen kerran oikein kunnolla Pohjanmaalla 18 vuotta sitten. Silloin Lapuan harrastajanäyttelijät tekivät oman versionsa näytelmästä.
 Lapualaisten Lapualaisoopperan tuottaja  Kari Manu  näki näytteet Seinäjoen kaupunginteatterin lapualaisoopperasta avoimessa tiedotustilaisuudessa ja on varannut liput esitykseen.
 – Mielenkiinnolla odotan.
 Manu muistuttaa, että 18 vuotta on pitkä aika. Sinä aikana on vettä virrannut paljon Lapuanjoessa eikä lapuanliikkeen aikalaisia ole enää yleisön joukossa.
 Lapualla yleisön joukossa oli myös  Arvo Salo  (1932 - 2011), joka silloin haastattelussa totesi unelmansa toteutuneen, kun Lapualaisooppera esitetään Lapualla.
 –  Se sanomahan on ikuisuusaihe eikä se voi siitä miksikään muuttua varsinkaan kun maailma itse ei ole muuttunut. Me joka päivä olemme samojen veristen historioitten kanssa kasvot vastatusten kuin oltiin 30-luvulla - puhumattakaan toisesta maailmansodasta, jonka nämä samat pilkattavat aatteet puhuivat ihmiskunnan päälle.  (Arvo Salo, TV2:n haastattelussa Lapualla elokuussa 2001)
 "Nämä asiat ovat jatkumoja"
 Seinäjoen kaupunginteatterin Lapualaisooppera katsoo väkivallan taakse. Juha Luukkonen haastaa pohtimaan ja ymmärtämään, mistä fasismi kumpuaa, minkälaisia tilanteita ja ihmiskohtaloita sen takana on.
 Luukkosen mukaan olennaisinta on nähdä ja ymmärtää, mikä väkivaltaa synnyttää.
 – Muuten olemme vain taivastelemassa ja ihmettelemässä, kuinka tämä on mahdollista, että taas tapahtui näin emmekä ymmärrä, että juuri siitä on kysymys, että taas tapahtui näin.
 – Nämä asiat ovat jatkumoja. Ne eivät ole pelkästään historiaa, ne ovat myös nykypäivää ja jos emme ole varovaisia, ne ovat myös meidän tulevaisuuttamme.
 Lue lisää:
 Talonpoikaismarssi, punavangin ja nimismiehen tyttären rakkaustarina ja poika kyydittämässä isäänsä – Lapuanliike on oopperantekijöiden mukaan nyt ajankohtaisempi kuin koskaan
 Ilmajoen Musiikkijuhlien seuraava ooppera kertoo lapuanliikkeestä – kantaesityksen säveltää Jukka Linkola
 Lapualaisooppera nähdään ensi syksynä Seinäjoen kaupunginteatterissa

Lapualaisooppera kohahduttaa teatterisyksyä Pohjanmaalla – "Fasismi ei ole mihinkään kuollut, vaikka lapuanliike kenties onkin"


Summary: Ministeriöllä ja yrittäjällä on hyvin erilaiset kertomukset siitä, mikä erikoiseen tapahtumaketjuun on johtanut.

Moottoriajoneuvojen osien ja varusteiden kauppa

Sosiaali- ja terveysministeriö on ottanut poikkeukselliset keinot käyttöön yrittäessään saada päätöksestään tietoa savolaiselle rengasfirmalle.
 Ministeriö on kieltänyt iisalmelaista Vannetukkua myymästä tiettyä kuorma-auton renkaille tarkoitettua rengaskonetta. Kielto ei voi kuitenkaan astua voimaan, ennen kuin se on todistetusti saatu toimitettua perille yritykseen.
 Ministeriöstä kerrotaan, että kiellosta on lähetetty ensin kuulemiskirje tavanomaisessa postissa. Tämän jälkeen kieltopäätös on yritetty saada perille postitse saantitodistuksella eli siten, että vastaanottaja on kuitannut saaneensa kirjeen.
 Sen jälkeen päätös on annettu haastemiehelle toimitettavaksi. Kun tämäkään keino ei auttanut, ministeriö on julkaissut yleistiedonannon Virallisessa lehdessä ja maakuntalehti Savon Sanomissa. Tiedon katsotaan tulleen perille seitsemän päivää ilmoituksen julkaisemisen jälkeen.
 – On hyvin harvinaista, että tällaiseen joudutaan. Tämä asia pyöri haastemiehillä pitkään. Puhutaan kuukausista, jopa vuodesta, sanoo yli-insinööri  Kari Seppänen  sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Seppäsen mukaan vastaavaa on tapahtunut hänen kahdeksan vuotta kestäneellä urallaan vain kerran aiemmin. Silloinkin kohteena oli Vannetukku.
 – Yleensä kirjeet löytävät normaalisti perille.
 Yrittäjä: "Täysin valhetta, haastemieskin on meidän asiakas"
 Ministeriöllä ja Vannetukun toimitusjohtaja  Jukka Heiskasella  on hyvin erilaiset kertomukset siitä, mikä poikkeukselliseen tiedonantoon on johtanut. Heiskanen asuu ulkomailla, mutta hänen mielestään tiedon olisi pitänyt tulla perille kotimaassakin.
 – On täysin valhetta [ettei päätöstä ole saatu toimitettua]. Meillä on kolme kiinteää toimipistettä Suomessa. Posti tulee joka päivä ja haastemieskin on meidän asiakas.
 Lain mukaan tiedoksianto on toimitettava asianosaiselle. Koska tässä tapauksessa kyse on yrityksestä, sen olisi voinut luovuttaa myös liikettä toimitusjohtajan poissa ollessa hoitaville henkilöille,  "jos he ovat suostuneet ottamaan tiedoksiannon vastaan" .
 Ylen tiedossa ei ole, kenellä Vannetukussa on lain tarkoittama oikeus ottaa tiedoksianto vastaan toimitusjohtajan sijasta. Myöskään ministeriöstä ei saatu tähän varmaa tietoa perjantaina.
 Yleensä kirjeet löytävät normaalisti perille.  Kari Seppänen
 Heiskasella on oma teoria siitä, mihin erikoinen tapaus liittyy.
 Hän kokee saaneensa aiemmin ministeriöstä väärin perustein määrätyn kiellon, josta hän sittemmin kanteli. Tämän seurauksena ministeriö on alkanut Heiskasen mielestä kohdella Vannetukkua eri tavalla kuin muita. Sosiaali- ja terveysministeriöstä tämä kiistetään.
 – Meidän maahantuomat koneet ovat ainoita, jotka tarkastetaan, vaikka me olemme hyvin pieni toimija tällä toimialalla. Onko se sattumaa? Heiskanen sanoo.
 10 000 euron sakko uhkaa
 Nyt Heiskasen yritystä odottaa joka tapauksessa rengaskoneen myyntikielto ja 10 000 euron uhkasakko, ellei hän toimita ministeriöön tiettyjä selvityksiä laitteen toiminnasta. Hän sanoo kuitenkin aikovansa tehdä ministeriön vaatimat muutokset.
 – Nyt kun tiedän, mitä ne ovat, hän lisää.
 Rengaskoneessa havaitut ongelmat eivät ministeriön mukaan ole sellaisia, jotka vaarantavat käyttäjän turvallisuuden. Kyse on puutteista asiakirjoissa, laitemerkinnöissä ja käyttöohjeissa.
 – Jotta jotain tuotetta voi Suomessa myydä ja markkinoida, sen täytyy olla EU:n ja Suomen vaatimusten mukaisia, yli-insinööri Kari Seppänen sanoo.
 Veronmaksajille yrittäjän ja ministeriön välinen pallottelu on jo joka tapauksessa ehtinyt maksaa: onhan sitä käsitelty ministeriössä, käräjäoikeudessa, aluehallintovirastossa ja sanomalehden ilmoituspalstalla ainakin kolmen kalenterivuoden aikana.
 Vannetukku on ollut julkisuudessa aikaisemminkin muun muassa  oikeustaisteluistaan kilpailijayhtiö Nokian Renkaiden kanssa , vähäpukeisten naisten  käyttämisestä markkinointiin  ja viimeisimpänä  työpaikkakiusaamisesta .
 Samaan aikaan se on tehnyt tasaisesti noin 20 miljoonan euron liikevaihtoa hyvällä liikevoittoprosentilla. Yhtiö työllistää Suomessa noin 80 ihmistä.

Outo kiista rengasliikkeen ja valtion välillä: tietoa myyntikiellosta ei saatu perille edes haastemiehen avulla – sakko uhkaa


HELSINKI/BERLIINI Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) pitää Berliinissä kaksi viikkoa sitten tapahtunutta  tšetšeenimiehen  murhaa "erittäin huolestuttavana".
 Haavisto vertaa murhaa Ylen haastattelussa Britanniassa tehtyyn Skripalin myrkytykseen, josta länsimaat syyttivät Venäjää.
 – Itselleni se tuo mieleen Skripalin myrkytyksen Britanniassa ja kaikki siihen liityvät asiat. On paljon selvittämättömiä asioita, joihin täytyy saada selvyys, Haavisto sanoi perjantaina eduskunnassa.
 Pekka Haavisto Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Haaviston kommentilla on kansainvälistä painoarvoa, sillä Suomi toimii tällä hetkellä EU:n puheenjohtajamaana.
 Saksa on hiljaa murhasta
 Venäjän sotilastiedusteluun aiemmin kuulunut, kaksoisagenttina toiminut  Sergei Skripal  yritettiin murhata novitšok-hermomyrkyllä Britannian Salisburyssa viime vuoden maaliskuussa. The Guardian kertoi viime kuussa, että Britannian poliisin mukaan Venäjän presidentti  Vladimir Putin  antoi todennäköisesti luvan salamurhayritykselle.
 Skripalin ja tämän tyttären myrkytyksen jälkeen useat länsimaat – Suomi mukaan lukien –  karkottivat  rangaistuksena pääkaupungeistaan venäläisdiplomaatteja.
 Haavisto vastasi perjantaina, että Saksalla on oma dialoginsa Venäjän kanssa, kun häneltä kysyttiin, vaikuttavatko Berliinin epäilyt hänen arvioonsa tarpeesta parantaa Venäjä-suhteita.
 Saksan hallitus ei ole toistaiseksi virallisesti kommentoinut tšetšeenimiehen murhan motiiveja.
 Haavisto sanoi tällä viikolla  Financial Timesin haastattelussa , että Euroopan Unionin pitäisi lisätä ponnisteluja suhteiden parantamiseksi Venäjän kanssa. Haaviston mukaan suhteiden kohentuminen olisi tärkeää Euroopan turvallisuuden takia.
 Venäjän mahdollisesti tilaama poliittinen palkkamurha olisi takaisku liennytyspolitiikalle.
 Putinin voimannäyttö
 Saksassa asuvat Vladimir Putinin hallinnon kriitikot pitävät kaksi viikkoa sitten tehtyä tšetšeenimurhaa selvänä poliittisena viestinä Euroopalle.
 – Putinin hallinto näyttää voimaansa. He osoittivat voivansa tappaa kenet tahansa, missä tahansa. Myös keskellä Eurooppaa, Berliinissä asuva venäläissosiologi  Igor Eidman  sanoo Ylen haastattelussa.
 Eidman on muuttanut poliittisista syistä Saksaan vuosia sitten. Hän on kärkäs Putinin hallinnon kriitikko myös henkilökohtaisista syistä.
 Hänen serkkunsa oli  Boris Nemtsov , yksi Venäjän tunnetuimmista oppositiopoliitikoista.
 Igor Eidman on Saksaan poliittisista syistä muuttanut venäläinen sosiologi ja Putinin hallinnon kriitikko. Hän uskoo tšetšeenimurhan olleen viesti Euroopalle Venäjän kyvystä tappaa vihollisiaan myös ulkomailla. Uwe Tautenhahn / Yle
 Nemtsov murhattiin keskellä Moskovaa, aivan Kremlin muurien kupeeseen vuonna 2015. Eidman näkee yhtäläisyyksiä Berliinissä tapahtuneen tšetšeenimurhan ja Nemtsovin murhan välillä.
 Molemmat tehtiin hyvin lähellä pääkaupunkien poliittista hallintokorttelia. Sen vuoksi Eidman pitää tšetšeenimurhaa viestinä Euroopalle.
 – Murhia yhdistää niiden demonstratiivisuus. Tällä tavalla Putinin hallinto näyttää voimaansa ja sitä, että se voi rauhassa rikkoa kansainvälistä järjestystä, hän sanoo.
 Tšetšeenimiehen murha tapahtui kaksi viikkoa sitten perjantaina puolilta päivin parin kilometrin päässä liittokanslerin virastosta Moabitin kaupunginosassa. Epäilty liikkui polkupyörällä ja tappoi uhrin kahdella laukauksella päähän.
 Naamoitunut epäilty otettiin nopeasti kiinni, kun silminnäkijät olivat nähneet hänen hävittävän Spreejokeen pyörän, aseen ja peruukin.
 Epäilty murhaaja tuli maahan väärällä passilla
 Bellingcat-ryhmän tutkivat toimittajat ovat yhdessä saksalaisen Der Spiegel -lehden ja venäläisen The Insider -lehden kanssa  selvittäneet , että epäilty palkkamurhaaja saapui Saksaan väärällä Venäjän passilla. Valehenkilöllisyydellä tehdyn passin jäljet johtavat Venäjän turvallisuuspalveluihin.
 Selvityksen mukaan murhaajan passitietoja ei löydy Venäjän passitietokannasta. Normaalisti Venäjän rajajärjestelmä hälyttää tällaisessa tapauksessa passitarkastuksen yhteydessä.
 Venäjän turvallisuuspalvelu FSB hallinnoi rajaviranomaisia, eli sen käskystä mies on voitu päästää rajan yli. Toinen selitys passitietojen puuttumiseen voi olla se, että ne on poistettu sieltä rajanylityksen jälkeen.
 Epäillyn passi on vanhanmallinen ilman biotunnisteita, vaikka se oli myönnetty vasta juuri ennen matkaa Eurooppaan. Schengen-viisumin myönsi Ranskan lähetystö, mikä on herättänyt kysymyksiä EU-rajavalvonnan tehokkuudesta.
 Venäjä on kiistänyt osuutensa murhaan.
 Murhattu tšetšeeni oli hakenut turvapaikkaa
 Berliinissä murhattu mies on tunnistettu  Zelimhan Hangošviliksi , joka oli hakenut Saksasta turvapaikkaa. Hangošvili oli taistellut toisessa Tšetšenian sodassa Venäjää vastaan. Hän oli etninen tšetšeeni, joka oli kotoisin Pankisin solasta Venäjän ja Georgian rajaseudulta.
 Hangošvili oli yritetty jo aiemmin tappaa Georgiassa, minkä jälkeen hän pakeni Saksaan. Yle sai nähtäväksi kirjeen, jonka tšetšeenejä auttava ihmisoikeusaktivisti oli lähettänyt Saksan maahanmuuttoviranomaille vuonna 2017.
 – Venäläiset tahot seuraavat häntä niin tiiviisti, että hänen henkensä on vaarassa ja on erityisen suojelun tarpeessa, lukee kaksi vuotta ennen murhaa päivätyssä kirjeessä.
 Kirjeen lähettänyt ihmisoikeusaktivisti  Ekkehard Maass  avaa ovensa Prenzlauer Bergin kaupunginosassa Berliinissä. Koti toimii myös tšetšeenejä auttavan järjestön tukikohtana.
 Ekkehard Maass pyörittää kotoaan käsin tšetšeenipakolaisia auttavaa järjestöä. Hän vetosi kaksi vuotta sitten Saksan viranomaisiin, että tapettu tšetšeeni on vaarassa Venäjän uhkailujen vuoksi. Uwe Tautenhahn / Yle
 Maass katuu sitä, ettei vedonnut viranomaisiin enempää uhrin suojelemiseksi.
 – Mutta on niin, että uhkaukset otetaan usein tosissaan vasta sitten, kun murha on jo tapahtunut, hän sanoo.
 Hän on varma, että murhan takana on Venäjän valtiollinen toimija. Venäjää vastaan taistelleita tšetšeenejä on murhattu aiemminkin ulkomailla, esimerkiksi Turkissa. Hän yhdistää Hangošvilin murhan myös  Alensandr Litvinenkon  murhaan Lontoossa vuonna 2006.
 Maass muistuttaa Venäjän duuman päättäneen virallisesti, että Venäjällä on oikeus taistella vihollisinaan pitämiään ihmisiä vastaan myös ulkomailla.
 – Venäjän jättämä pitkä verivana kulkee ympäri Eurooppaa, hän sanoo.
 Maassin mukaan keskellä Berliiniä keskellä päivää tehdyllä murhalla on haluttu antaa kaksi viestiä. Ensimmäinen on tšetšeenipakolaisille: te ette ole turvassa missään.
 Toinen on Maassin mukaan Euroopalle:
 – Murha on poliittinen viesti, jolla Venäjä näyttää voimaansa.
 Ekkehard Maass pyörittää kotoaan käsin tšetšeenipakolaisia auttavaa järjestöä. Hän vetosi kaksi vuotta sitten Saksan viranomaisiin, että tapettu tšetšeeni on vaarassa Venäjän uhkailujen vuoksi. Uwe Tautenhahn / Yle
 Venäjän mukaan uhri oli islamisti, minkä Maass kiistää. Hangošvili oli aiemmin turvallisuusuhaksi luokiteltujen listalla myös Saksassa, mutta poistettiin sieltä myöhemmin.
 Entä Venäjä-suhteiden liennytys?
 Kysymykset Venäjän mahdollisesta sekaantumisesta tšetšeenin murhaan tapahtuu keskellä liennytyspuheita. Toivo on herännyt Ukrainan ja Venäjän suhteiden pienestä edistymisestä, kun maat sopivat parhaillaan vankien vaihdosta.
 Haavisto täsmensi Ylelle, että pallo on suhteiden parantamisessa ennen kaikkea Venäjällä.
 – Jos ajattelee Venäjän Ukraina-suhdetta, Minskin sopimusta pitäisi alkaa noudattaa. On hyvä että Ukrainan uusi presidentti on näissä asioissa aktivinen, mutta myös Venäjän toimia odotetaan.
 Haavisto sanoo, että EU:n on erittäin tärkeää käydä dialogia myös vaikeista aiheista.
 – Venäjä on avaintekijä paitsi lähialueillamme, monilla alueilla maailmassa. Katsotaan vaikka Syyriaa tai pohjoista Afrikkaa. Venäjän kanssa on näistä alueista käytävä dialogia. Venäjä toimii näilläkin alueilla suurvallan tavoin.
 Lue lisää:
 Saksassa pohditaan, tapahtuiko keskellä Berliiniä Venäjän tilaama palkkamurha – Epäilty on naamioitunut venäläismies, uhri tšetšeeni

Haavisto: Epäilyt Venäjän tilaamasta palkkamurhasta Berliinissä huolestuttavia – "Tuo mieleen Skripalin myrkytyksen Britanniassa"


Summary: Markkinoinnissa ovat apuna myös sotaveteraanit.

Helsingin keskustaan ilmestyy ensi viikon keskiviikkona satoja ilmastonmuutoksesta huolestuneita pyöräilijöitä kun kaupungissa järjestetään Climate Cycling -hyvätekeväisyystapahtuma, ensimmäistä kertaa.
 Climate Cycling  on tarkoitettu erityisesti yrityksille ja muille yhteisöille. Mukaan ovat lähteneet muun muassa puolustusvoimat, Euroopan Unioni, poliisi ja Elinkeinoelämän keskusliitto ja sotaveteraanit. Tapahtuman suojelija on tasavallan presidentti  Sauli Niinistö.
 Järjestäjät odottavat tapahtumaan jopa yli 300 joukkuetta, ja tuotto ohjataan WWF Suomelle.
 Ilmoittautumissivulta selviää, että viiden hengen joukkueen osallistumismaksu on 3 000 euroa, johon yritys voi vapaaehtoisesti liittää 2 000 euron lahjoituksen WWF:lle. Vastaavasti 2 hengen joukkueen osallistumismaksu on 1 200 euroa, johon yritys tai yhteisö voi liittää 800 euron lahjoituksen.
 Osallistumismaksu ja vapaaehtoinen lahjoitus on siis erotettu toisistaan.
 Tähtäimessä jo ensi vuosi
 Perjantai iltaan mennessä tapahtumaan on ilmoittautunut vajaat 50 maksavaa joukkuetta. Lisäksi mukana on yli 30 joukkuetta, joihin kuuluvat sotaveteraanit, suurlähetystöt ja yhteistyökumppanit.
 Climate Cycling -tapahtuman järjestää tänä vuonna perustettu Climate Circle ry, jonka tavoitteena on kerätä ja jakaa ilmastotietoutta. Climate Circle ry:n perustajia ovat Lexia asianajotoimisto, markkinointi- ja brändi asiantuntija  Marco Mäkinen , verosuunnittelua ja tilitoimistopalveluja tarjoava Bilanssi Oy sekä hallitusammattilainen  Arto Leino  sekä myynnin- ja markkinoinnin ammattilainen  Joonas Ruolahti . Ruolahti on myös Climate Cycling -idean isä.
 Climate Circle ry:n Ylelle toimittaman selvityksen mukaan rahaa kuluu muun muassa tapahtuman markkinointiin, johon on budjetoitu 25 000 euroa, liikenteenohjaukseen ja itse pyöräilyn toteuttamiseen 30 000 euroa, palkkaan ja palkkioihin 40 000 euroa.
 Joonas Ruolahti, miksi tuotosta, eli osallistumismaksusta ja lahjoituksesta, suurempi osa menee muuhun kuin ilmastonsuojeluun?
 – Kun Helsingin keskustaan tekee tuon mittaluokan tapahtuman, on ihan sama onko siellä 100 vai 2000 pyöräilijää, ne kulut on melkein samat. Siellä on 150 ihmistä sinä päivänä töissä, pelkästään liikenteen ohjauksessa 100 ihmistä. Sitten siellä on TV-tuotantoja ja äänentoistoa ja muita kuluja.
 – WWF:llä on rahankeräyslupa ja ne ottaa tietyn osuuden. Me tehdään lopuista vielä lahjoitus, kun me nähdään tapahtuman jälkeen kulut.
 Ette siis ota tästä voittoa?
 – Ei. Olen käytännössä yksin juossut tämän kasaan. Minunkin korvaus on luokkaa pakettiauton kuljettajan palkka.
 Kuinka paljon Climate Circle ry:llä on vakinaista väkeä?
 – Ei muita kuin minä. Se perustuu siihen, että olen muun muassa Lempäälän Ideaparkissa ja viihdekeskus Flamingossa tehnyt satoja tapahtumia viimeisten 18 vuoden aikana. Pystyn tavallaan tekemään monen ihmisen hommat.
 Tapahtumalla tavoitellaan jopa miljoonaa euroa WWF:lle. Miten tämä onnistuu?
 – Ensi kesän markkinointi alkaa syyskuussa, tänä kesänä se alkoi vasta toukokuussa. Jos saamme 250-300 joukkuetta, silloin saadaan WWF:lle miljoona kasaan. Kulut eivät hirveästi kasva vaikka joukkueita on paljon enemmän.
 Kuinka paljon rahaa WWF saa tänä vuonna?
 – Pyrimme kuusinumeroiseen lukuun, ei se varmasti kauas jää.
 Osallistujan on tiedettävä mihin raha menee
 Vastuullinen lahjoittaminen ry:n puheenjohtaja  Nora Huhta  pitää oleellisena, että osallistuja tietää tarkalleen, mihin raha menee. Huhta arvioi, että tämä on ilmaistu riittävän selkeästi Climate Cycling -tapahtuman sivuilla.
 Huhta muistuttaa, että kyseessä on kaksi eri maksua: osallistumismaksu ja lahjoitus. Tällöin on tärkeää, että ilmoittautuja tietää, maksaako hän pelkän ilmoittautumismaksun vai myös sen lisäksi lahjoituksen ja mihin lahjoitus menee.
 – Jos menee mukaan tapahtumiin, niissä on usein osallistumismaksu, ja Suomessa tapahtumien järjestäminen on kallista.

Pyöräilytapahtumalla kerätään rahaa ilmastonsuojeluun mutta tuotosta suurin osa uhkaa mennä kuluihin – Miksi?