Summary: Yhdysvalloissa asuvien suomalaisten mukaan Trumpin myötä pienituloisilla verot ovat nousseet ja rasismi on lisääntynyt.

Tästä on kyse Yhdysvalloissa asuvien suomalaisten mukaan rasismi on lisääntynyt maassa Trumpin tultua presidentiksi. Reilu vuosi sitten tehty verouudistus on nostanut suomalaisten mielestä pienituloisten veroja. Yksityislentokoneyhtiön omistaja kertoo rikkaiden kuluttavan ja luottavan talouteen enemmän Trumpin johdosta. Asuntosijoittajan mukaan vähäosaisten asema on heikentynyt viime vuosina. Yhdysvalloissa asuvat suomalaiset ovat huolissaan ympäristön puolesta  Trumpin höllennettyä päästönormeja.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  kaksi vuotta kestänyttä valtakautta ovat värittäneet ympäri maailmaa puhuttaneet kohut ja skandaalit. Hän on kuitenkin samalla ehtinyt saamaan läpi myös suuria poliittisia uudistuksia, joilla on ollut iso vaikutus amerikkalaisten jokapäiväisen elämään.
 Trumpin tekemät uudistukset ovat myös heijastuneet Kaliforniassa vuosikymmeniä asuneisiin suomalaisiin. Suurin muutos suomalaisten mukaan on tapahtunut ihmisten asenteissa.
 Los Angelesissa 25 vuotta asunut  Johanna Juntunen , 51, kertoo ilmapiirin maassa muuttuneen. Hän on lähtöisin Kokkolasta ja elättää itsensä yli 18 miljoonan asukkaan metropolialueella freelancetoimittajana ja kahviyrittäjänä. Vaikka Kalifornia tunnetaan muuta maata vapaamielisempänä alueena, niin syrjintä on nostanut nyt myös siellä päätään.
 – Tuntuu, että presidentin kommunikointityyli ja hyökkäykset tiettyjä ihmisryhmiä kohtaan ovat tuoneet muillekin kansalaisille vapauksia tuoda rasismiaan avoimemmin esille.
 Saman havainnon on tehnyt myös lähes 30 vuotta elämästään Los Angelesissa viettänyt kuvaaja ja asuntosijoittaja  Pekka Rautionmaa , 55. Punkalaitumella varttunut Rautiomaa on nykyään Yhdysvaltain kansalainen. Hän näkee muutoksen asenteissa tapahtuneen nopeasti.
 – Rasismi on nykyisin selvästi nousussa. Sen huomaa kaikkialla, niin kaduilla kuin sosiaalisessa mediassa. Se on hyvin valitettavaa.
 Köyhien olot kurjistuneet
 Asunnottomuus on jatkuvasti paisuva ongelma niin Kaliforniassa kuin muuallakin Yhdysvalloissa. Vähäosaisten asema on Pekka Rautionmaan mielestä Trumpin myötä vaikeutunut edelleen. Hän näkee muutoksen omistamiensa vuokratalojen asukkaiden kautta.
 – Minulla on muutamia vuokrataloja, joissa on suurperheitä vuokralaisina ja he saavat valtion asumistukea. Heidän olonsa ovat selkeästi huonontuneet, heillä on nykyään vaikeuksia maksaa vuokriaan. Heidän asuntotuistaan on Trumpin aikana leikattu iso osa pois.
 Myös Trumpin ajama tiukka  pakolais- ja siirtolaispolitiikka  (HS, tilaajille) näkyy Kaliforniassa asuvien suomalaisten elämässä. Rautionmaalla on meneillään rakennusprojekti, johon hänen on aiempaa vaikeampi löytää työntekijöitä.
 – Minulla on ollut ennen töissä paljon meksikolaisia, mutta nykyisin työvoiman saatavuus on hankalaa, kun laillisesti maassa olevat meksikolaiset nostavat palkkojaan.
 Rautionmaan mukaan työntekijöiden palkkakustannuksensa ovat lyhyessä ajassa nousseet jopa 30–50 prosenttia. Muutokset tuntuvat Rautionmaan taloudessa.
 Rikkailla uskoa talouteen
 Helsinkiläislähtöinen yrittäjä ja lentäjä  Peku Karu , 54, lennättää miljonäärejä ja julkisuuden henkilöitä yksityiskoneillaan Kaliforniassa. Hän saapui Los Angelesiin 80-luvun loppupuolella ja toimii nyt toisena omistajana Starjet–lentoyhtiössä.
 Karu ei iloitse Trumpin kaikista tempauksista, mutta kertoo seuranneensa mielenkiinnolla millainen vaikutus hänen ajamallaan politiikalla on ollut maahan. Yllätyksekseen hän on huomannut talouden piristyneen.
 – Rikkaat uskaltavat nykyisin kuluttaa ja investoida enemmän. Myös ihan normaalien peruskuluttajien usko talouselämän kasvuun ja positiiviseen kehitykseen on suurempi kuin aikaisemmin.
 Lentäjä ja yrittäjä Pekka Karu sanoo bisnesten parantuneen Trumpin myötä. Titta Puurunen / Yle
 Karun mukaan amerikkalaisten parantunut usko talouteen on vaikuttanut ilmailualaan erittäin positiivisesti. Yhtiönsä yksityiskoneiden tilausmäärä nousi heti Trumpin valinnan jälkeen huomattavasti.
 Karu kertoo myös, että koska työttömyyden väitetään olevan alhaisin vuosikymmeniin, niin sillä ja parantuneella uskolla tulevaisuuteen on ollut koko maan taloutta buustaava vaikutus.
 Yhdysvaltain  talous otti harppauksen vuonna 2018  (Kauppalehti), kun yritykset investoivat ja kansalaisten ostovoima lisääntyi.
 Verouudistuksella kaksijakoiset vaikutukset
 Presidentti Donald Trump ja republikaanit toteuttivat reilu vuosi sitten republikaanipuolueen pitkäaisen unelman,  verouudistuksen  (HS, tilaajille). Uudistuksen piti leikata tuloverotusta kaikissa tuloluokissa. Lisäksi yritysverotus laski 35 prosentista 20 prosenttiin.
 Leikkaukset eivät kuitenkaan ole jakautuneet tasaisesti kaikkien tuloluokkien välillä. Monien veroasiantuntijoiden mukaan suurituloisten saama verohyöty on suhteellisesti suurempi kuin muiden tuloryhmien saamat hyödyt.
 Uudistus kohtelee veronmaksajia eri tavoin myös riippuen siitä millaisia vähennyksiä he voivat tehdä verotuksessa ja missä he asuvat. Esimerkiksi monen lapsen ylemmän keskiluokan perheet saattavat olla häviäjiä kun verovähennyksiä on rukattu uusiksi.
 Toimittaja ja kahviyrittäjä Johanna Juntusen mielestä rasismi on lisääntynyt. Titta Puurunen / Yle
 Johanna Juntusella on monia pienituloisia ystäviä, joiden verot nousivat Trumpin uudistuksessa. Lupausten perusteella uudistuksen piti hyödyttää juuri heitä.
 – Itse vasta tein veroilmoitukseni, niin en vielä tiedä miten omien verojeni kanssa käy, mutta vähän hirvittää, jos nekin nousevat.
 Pekka Rautionmaalla on ollut joitakin vuosia Suomesta au pair ja hänen veronsa kaksinkertaistuivat viime verouudistuksen myötä. Myös Rautionmaan omat verot ovat nousseet.
 – Ihan järkyttävää, että juuri pienituloisilla verot nousivat rikkaiden kustannuksella.
 Trump herättää huolta suomalaisissa
 Trumpin suosio on gallupeilla mitattuna laskenut jatkuvasti, ja hänen uudelleenvalintansa ei niiden valossa näytä tällä hetkellä todennäköiseltä. Jos Trump tulisi valituksi uudelleen, yrittäjä Peku Karu olisi henkilökohtaisesti pettynyt. Hänen lentoyhtiölleen uudelleenvalinta olisi luultavasti hyväksi.
 – Jos ajatellaan pelkkää bisnestä, niin Trump tuo siihen monella tapaa buustia. Mutta tilanne on henkisesti ristiriitainen, koska samaan aikaan en voi allekirjoittaa hyvin monia hänen tekojansa ja mielipiteitänsä.
 Johanna Juntusta Trumpin mahdollinen uudelleen valinta kauhistuttaa. Eniten hän on huolissaan ihmisten terveyden ja ympäristön puolesta.
 – Monia erilaisia  päästönormeja  (HS, tilaajille) on viime aikoina romutettu. Esimerkiksi teollisuuden päästönormeja on höllennetty ja EPA:n (Environmental Protection Agency) asemaa heikennetty. Ilmansaasteet, päästöt vesistöihin ja muut ympäristömyrkyt huolettavat. Asioita tarkastellaan ainoastaan talouden kannalta.
 Trump on pyörtänyt aiemman lausuntonsa, ettei uskoisi ilmastonmuutokseen. Hän on kertonut, ettei se olekaan huijausta, mutta ei usko ihmisen olevan ilmastonmuutoksen aiheuttaja. Hän on sanonut myös televisiohaastattelussa, että hänen mielestään jokin muuttuu ja sitten se muuttuu takaisin.
 Aivan kuin Karu ja Juntunen, niin Pekka Rautionmaa myös toivoisi, ettei Trump tulisi uudelleen valituksi.
 Rautiomaan mielestä varsinkin Suomessa monilla on liian ruusuinen kuva Trumpista. Suomalaisessa mediassa keskitytään hänen mukaansa aivan liiaksi uutisoimaan Trumpin twiiteistä ja muusta hänen mielestään aivan turhasta.
 – Jos olet täällä paikan päällä, niin tiedät, että mistä on oikeasti kysymys ja kuinka paljon Trump on tuhonnut jo tätä systeemiä mikä täällä on. Olisi todella huono asia monella tapaa, jos hän saisi jatkaa.
 Seuraavat Yhdysvaltain presidentinvaalit järjestetään marraskuussa 2020.
 Voit keskustella aiheesta 10.4. kello 18 saakka.

Donald Trumpin uudistukset ovat pistäneet monet ahtaalle Yhdysvalloissa – Kaliforniassa asuvat suomalaiset kertovat koventuneesta arjestaan


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Israelin vaaleissa tiukka tasatilanne
 Israelin parlamenttivaaleissa pääministeri  Benjamin Netanjahun  Likud-puolueen ja kilpailevan Sininen ja valkoinen -vaaliliiton  taistelu voitosta on tasainen . Kun äänistä oli laskettu reilut 90 prosenttia, molemmat olivat saamassa 35 paikkaa parlamentti Knessetiin. Israeliin on luvassa on tiukat hallitusneuvottelut.
 Donald Tusk ehdottaa brexitille vuoden lykkäystä
 Donald Tusk Olivier Hoslet / EPA
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk   ehdottaa EU-johtajille jopa vuoden mittaista  jatkoaikaa brexitille, kertoo BBC. Jos brittiparlamentissa löytyy sopu sitä ennen, eroa voitaisiin aikaistaa. EU-johtajat päättävät Britannian EU-erolle myönnettävästä lykkäyksestä huippukokouksessaan tänään.
 Vaalikauden juhlalliset päättäjäiset eduskunnassa – Katso suora lähetys kello 13.30
 Jarno Kuusinen / AOP
 Presidentti  Sauli Niinistö  julistaa  vaalikauden päättyneeksi  keskiviikkona iltapäivällä eduskunnassa. Nähtäväksi jää, kommentoiko presidentti hallituksen maaliskuista eroa juhlapuheessaan. Yle näyttää vaalikauden päättäjäiset suorana lähetyksenä TV1:ssä ja  Yle Areenassa  keskiviikkona kello 13.30 alkaen.
 Näin pedofiilit saalistavat suosikkipeleissä Fortnitessa ja Minecraftissa
 Keskusrikospoliisin mukaan pelialustojen merkitys korostuu jatkuvasti lapsiin kohdistuvien seksuaalitekojen kohdalla. Matias Väänänen / Yle
 Tilastojen ja tutkimusten mukaan poikiin  kohdistuva seksuaalinen väkivalta  jää tyttöjä useammin pimentoon, sillä häpeä vaientaa pojan todennäköisemmin kuin tytön. Lapsista kiinnostuneet aikuiset ovat alkaneet etsiä lapsia myös verkkopelien, kuten Minecraftin ja Fortniten kautta.
 Kysyimme puolueilta, miten kulttuurirahaa pitäisi jakaa
 Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Suuri osa puolueista on  valmis nostamaan kulttuurin rahoitusta  prosenttiin. Myös lasten mahdollisuuksia harrastaa kulttuuria halutaan parantaa. Tästä huolimatta kulttuuri ei juuri näy puolueiden painotuksissa vaalien alla.
 Lunta tulee vielä idässä
 Yle
 Suomen itäpuolella on matalapaine, joten lunta sataa vielä tänäänkin etenkin maan itäosassa, kertoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen . Myös etelään on luvassa lumikuuroja. Lännessä ja pohjoisessa on poutaista. Pohjanmaalta Lappiin yltävällä alueella on osin selkeääkin. Päivälämpötilat vaihtelevat koko maassa -3 ja 2 asteen välillä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Israelin viimeisiä ääniä lasketaan ääritiukassa tasatilanteessa, näin pedofiilit saalistavat peleissä, kulttuuri ei näy vaaleissa


Summary: Myös suomalaislapsia pakotetaan verkossa seksuaalisiin tekoihin. Web-kameran kuvamateriaali voi päätyä myös levitykseen.

Ekaluokkalaiset tytöt pelaavat kaksin peliä verkossa. Keskusteluruutuun ilmestyy viesti. Koneen web-kamera on auki ja tuntematon viestittäjä avaa keskustelun ja kuvayhteyden.
 – Alaikäisiä kehotetaan tekemään lasten mielestä hassuja juttuja, kutittamaan toista ja hetken päästä vähän pussailemaan. Tämänkaltainen videomateriaali voidaan tallentaa ja jakaa verkossa vääriin tarkoituksiin, esimerkiksi tyydyttämään aikuisen seksuaalisia tarpeita. Eikä asiasta välttämättä tiedä kukaan,  Nina Vaaranen-Valkonen  sanoo.
 Hän on Pelastakaa lapset -järjestön erityisasiantuntija ja työskentelee yhdistyksen  Nettivihje-palvelun  tiiminvetäjänä.
 Työryhmä vastaanottaa ja käy läpi viranomaisten lisäksi ainoana Suomessa ilmoituksia ja materiaalia verkossa tapahtuneesta seksuaalisesta houkuttelusta ja seksuaaliväkivaltaa todistavasta kuvamateriaalista.
 Alun esimerkki tyttöjen salakuvauksesta on vain pintaraapaisu kuvamateriaalista, jota työryhmä analysoi.
 – Esimerkiksi viime vuonna saimme kansalaisilta yhteensä yli 3 000 yksittäistä url-osoitetta, jotka arviomme mukaan sisälsivät lähemmäs 50 000 yksittäistä kuvaa tai videota. Pelkkä vihjeiden määrä ei kuitenkaan kuvaa työtämme tai sitä, kuinka paljon kuvia analysoimme, Vaaranen-Valkonen kertoo.
 Tiimin analysoimasta laittomaksi arvioidusta kuvamateriaalista 85 prosenttia sisältää kuvia tai videoita alle 13-vuotiaista lapsista. Viisi prosenttia liittyy alle kaksivuotiaisiin lapsiin.
 Miten lapsiuhrit uskaltavat kertoa seksuaalirikoksista, jos ne ovat meille aikuisille liian epämiellyttävää kuultavaa?  Nina Vaaranen-Valkonen
 Nettivihjetiimi kuuluu maailmanlaajuiseen  INHOPE -järjestöön ja vastaanottaa tutkittavaksi vihjeitä myös ulkomailta. Työryhmä analysoi esimerkiksi web-kameran avulla lapsista kuvattua materiaalia. Teot tallenteilla vaihtelevat. Yksi nauha voi sisältää kuvaa, jossa aikuinen on saanut lapsen esimerkiksi esiintymään seksuaalisissa asennoissa.
 – Vakavimmat kuvatallenteet web-kameroilta todistavat tilanteita, joissa lapsi on saatu kiristämällä tai painostamalla esimerkiksi näyttämään genitaalinsa tai työntämään sinne esineen, Vaaranen-Valkonen kertoo.
 Esimerkiksi Ruotsissa on jo tuomittu  ensimmäinen ennakkotapaus verkkovälitteisestä raiskauksesta .
 Psykoterapeutti ja erityisasiantuntija Nina Vaaranen-Valkonen on työskennellyt aiemmin muun muassa Rikosuhripäivystyksessä. Matias Väänänen / Yle
 Nina Vaaranen-Valkonen näkee työssään yhteiskunnan pimeän puolen, joka meille muille on vieras ja piilotettu. Pieniin lapsiin kohdistuva seksuaaliväkivalta on aiheena niin vastenmielinen, että harva tahtoo kuulla tai lukea siitä. Vaaranen-Valkosen mukaan nyt on kuitenkin aika kuunnella.
 Teknologian kehittyessä verkossa levitetyn kuvamateriaalin määrä on lisääntynyt. Tuntemattomien aikuisten on entistä helpompaa saada yhteys lapsiin. Samalla seksuaalirikoskuvasto muuttuu yhä raaemmaksi.
 Jotta seksuaalirikoksia voidaan ennaltaehkäistä, niiden olemassaolosta pitää tietää. Myös vanhempien.
 – Miten lapsiuhrit uskaltavat kertoa seksuaalirikoksista, jos ne ovat meille aikuisille liian epämiellyttävää kuultavaa? Nina Vaaranen-Valkonen kysyy.
 Myös pienet pojat ovat vaarassa
 Usein vanhemmat kiinnittävät huomiotaan tyttäriin ja pelkäävät, että juuri heihin kohdistuisi ahdistelua. Etenkin tyttöjä ohjeistetaan seksuaalisen häirinnän vaaroista ja usein enemmän kuin pieniä poikia.
 Nina Vaaranen-Valkonen korostaa, että lasten seksuaalinen houkuttelu ei rajoitu vain tyttöihin.
 Seksuaalisesta häirinnästä, houkuttelusta ja väkivallasta kumpuava häpeä hiljentää usein tytöt, mutta vielä todennäköisemmin teoista vaikenee tutkimusten mukaan poika.
 Pojat voivat vaieta vielä oikeudenkäynnissäkin.
 – Erityisesti pojat saattavat pelätä, että heille tehdyt teot kertovat uhrin seksuaalisesta suuntautumisesta ja ennustavat tulevaa rikollista käyttäytymistä, Vaaranen-Valkonen kertoo.
 Ruotsalainen selvitys käyttää poikien pelosta nimitystä vampyyriteoria. Se kuvaa poikien syvää pelkoa siitä, että seksuaaliväkivaltaa kokenut alkaisi automaattisesti tehdä samanlaisia seksuaalirikoksia, kuin hänelle on tehty.
 – Näin ei kuitenkaan tapahdu. Seksuaalirikokseen syyllistyminen ei yleensä ole selitettävissä näin yksinkertaisella syy–seuraus-selityksellä.
 Kun näin raaka, pitkään jatkunut ja pieniin lapsiin kohdistuva kidutus ja seksuaaliväkivalta paljastuu Suomesta, kyllä se menee tunteisiin.  Nina Vaaranen-Valkonen
 Yksi esimerkki Suomessa tuotetusta lapsen seksuaaliväkivaltamateriaalista on maaliskuun lopussa uutisoitu viiden suomalaismiehen järjestäytynyt rinki.
 Suomalaismiesten epäillään tehneen pojille seksuaaliväkivaltaa ja raiskanneen useita suomalaislapsia vuosien 2004–2018 aikana. Miehet kuvasivat lapsiuhreille tekemiään raakoja seksuaalirikoksia ja välittivät teoista reaaliaikaisesti kuvaa verkkoon. Nettilähetyksiä seurattiin jopa 17 maasta,  Yle uutisoi maaliskuussa .
 Vaaranen-Valkonen henkäisee syvään.
 – Kyllä tämä pysäyttää kokeneenkin asiantuntijan. Kun näin raaka, pitkään jatkunut ja pieniin lapsiin kohdistuva kidutus ja seksuaaliväkivalta paljastuu Suomesta, kyllä se menee tunteisiin. Vaikka tiimimme asiantuntijat ovat ennenkin analysoineet raakaa ja sadistista materiaalia, tällainen suomalainen levitysrinki puistattaa.
 Seksuaalinen hyväksikäyttö alkoi Fortnite-pelistä
 Monia internetissä pelattavia pelejä pelataan globaalisti ja yhdessä tuttujen tai vieraiden kanssa. Kommunikointi viestien, puheen tai kameran välityksellä kuuluu useimpiin peleihin.
 Koska lapsi on viaton, hän ei osaa aavistaa, mitä vieras aikuinen esittämillään pyynnöillä hakee. Monesti teot ovat sellaisia, että lapsi ei aluksi edes ymmärrä olevansa seksuaalisen houkuttelun kohteena.
 – Teot tulevat viranomaisille usein ilmi vasta sitten, kun rikos on jo tapahtunut. Toki näitä tulee ilmi myös silloin, kun tekijä jakaa tallentamaansa kuvamateriaalia verkossa ja uhri tunnistetaan poliisitutkinnan yhteydessä, Vaaranen-Valkonen kuvaa.
 Satakunnan käräjäoikeus vangitsi  helmikuussa niin sanotussa Fortnite-tapauksessa vuonna 1970 syntyneen suomalaismiehen epäiltynä useista lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista.
 Satakunnan kansan mukaan  mies on aiemmin tuomittu useista lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista pitkään ehdottomaan vankeusrangaistukseen.
 Miestä epäillään nyt todennäköisin syin lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja lapsen houkuttelemisesta seksuaalisiin tarkoituksiin.
 Häpeä on äärettömän tehokas hiljentäjä.  Nina Vaaranen-Valkonen
 Kaikki epäillyistä mahdollisista uhreista ovat poikia. Verkkopeli Fortnite on poliisin mukaan ollut teoissa “keskeisessä asemassa”.
 Tutkinnanjohtaja  Marko Peltonen  Lounais-Suomen poliisista kertoo, että nyt tutkinnassa olevat epäillyt rikokset ovat tapahtuneet viime kevään ja kesän aikana sekä vuosien 2018 ja 2019 taitteessa.
 – Mies on itse muun muassa lähettänyt lapsille seksuaalissävytteistä kuva- ja videomateriaalia, Peltonen kertoo.
 Vanhemmille lähetetyn kouluviestin mukaan mies oli saanut uhrit myös tekemään tekoja Fortnite-peliin liittyviä peliostoja vastaan. Poliisi ei varmista asiaa.
 Nina Vaaranen-Valkosen mukaan lapsista seksuaalisesti kiinnostuneilla aikuisilla on käytössä useita eri tapoja saada lapset toimimaan haluamallaan tavalla. Aikuinen voi houkutella, mutta myös pelotella tai uhkailla lasta.
 – Pelimaailmassa aikuinen voi esimerkiksi uhata lasta, että jos et lähetä kuvia itsestäsi tai tee kuten pyydän, etenemisesi tässä pelissä toiselle tasolle on ikuisesti estetty. Lapselle voidaan myös luvata etenemistä kuvia vastaan.
 Jos aikuinen onnistuu saamaan lapselta seksuaalissävytteisiä kuvia tai videon, hän saattaa aloittaa kiristämisen niiden avulla. Lapsi usein pelästyy uhkausta ja harvoin kykenee arvioimaan uhkauksen mittasuhteita. Harva lapsi osaa toimia pelottavassa tilanteessa järkevästi ja kertoa asiasta aikuiselle.
 – Häpeä on äärettömän tehokas hiljentäjä, Nina Vaaranen-Valkonen toteaa.
 Haluan korostaa ja muistuttaa, että suurin osa lapsista on verkossa ja pelialustoilla täysin turvassa.  Nina Vaaranen-Valkonen
 Fortnite on yksi maailman suosituimmista peleistä. Sen uutisoitiin marraskuussa ohittaneen yli 200 miljoonan rekisteröityneen pelaajan rajapyykin.
 Seksuaalissävytteisten häirintäviestien laajuudesta on mahdotonta saada tarkkoja maakohtaisia tietoja, sillä pelialusta toimii maailmanlaajuisesti. Suomalainen lapsi saattaa pelata ja viestitellä ihmisten kanssa eri puolilta maailmaa.
 Kaikissa peleissä on riskejä
 Vanhempien on hyvä tietää, että mahdollisuuden viestitellä vieraiden kanssa saa pelissä myös kytkettyä pois päältä.
 – Haluan korostaa ja muistuttaa, että suurin osa lapsista on verkossa ja pelialustoilla täysin turvassa. Riskeistä pitää kuitenkin puhua, sillä keskustelu ja etukäteen annettu tieto ja ohjeistus auttavat lasta toimimaan hämmentävässä ja pelottavassa tilanteissa, Vaaranen-Valkonen kertoo.
 Seksuaalista houkuttelua tai seksuaaliväkivaltaa on tapahtunut niin Suomessa kuin  maailmallakin myös esimerkiksi Minecraft-pelin  avulla. Pienten tyttöjen kohdalla aikuiset ovat käyttäneet hyväkseen  esimerkiksi Movie Star Planet  -mobiilipeliä.
 Kyberrikollisuuteen erikoistuneen keskusrikospoliisin rikosylikomisario  Sari Saranin  mukaan pelialustojen merkitys korostuu jatkuvasti lapsiin kohdistuvien seksuaalihoukuttelujen kohdalla.
 – Yleisesti ottaen kaikki pelit ovat sellaisia, joissa lapsia etsitään kohteeksi, Sarani toteaa.
 Nina Vaaranen-Valkonen kehottaa vanhempia peittämään tai sammuttamaan koneiden web-kamerat. Vaikka ei olisi huolta tai epäilystä lapsen turvallisuudesta, kameraa ei tarvitse turhaan pitää auki.
 – Web-kamera on kuin avoin ikkuna kenelle tahansa tuntemattomalle aikuiselle katsella lasta. Kun kyse on omasta lapsesta, miksi tällaisen ikkunan jättäisi avoimeksi?
 Kommunikointi viestien, puheen tai kameran välityksellä kuuluu useimpiin peleihin. Matias Väänänen / Yle
 Suuret pelifirmat yrittävät torjua viimeiseen asti alustoilla tapahtuvaa ahdistelua esimerkiksi estämällä seksuaalissävytteiset viestit tekoälyn avulla. Yritykset tekevät myös yhteistyötä poliisin kanssa.
 Jotkut pelialustat estävät puhelinnumeroiden antamisyritykset viesteistä suojellakseen lapsia.
 Siksi lapsista seksuaalisesti kiinnostuneet aikuiset pyrkivät ensisijaisesti ohjaamaan lapsen aina keskustelemaan muihin, yksityisempiin viestintäkanaviin esimerkiksi Snapchatin, WhatsAppin tai Skypen puolelle. Näissä kanavissa käydyt yksityiset keskustelut vähentävät kiinnijäämisen riskiä.
 Esimerkiksi Satakunnan Fortnite-tapauksessa epäilty tekijä on saanut lapset pois pelialustalta Instagramin puolelle.
 Puhu ja ohjeista, vaikka mitään pahaa ei tapahtuisi
 Vanhemman täytyy puhua lapsen kanssa seksuaalisuudesta, kehosta, kehon rajoista ja siitä, miten verkossa toimitaan turvallisesti. Keskustelua on käytävä, vaikka mitään pahaa ei olisikaan tapahtunut. Näin voi koettaa myös varmistaa, että puheyhteys säilyy, jos jotakin tulee ilmi.
 Jo pienen lapsen täytyy tuntea kehonsa ja osata nimetä sen osat. Muuten rajojen opettaminen on vaikeaa.
 – Lapselle pitää toki puhua ikätasoon sopivasti, mutta aina oikeilla nimillä. Lapsen pitää tietää nimet genitaalialueille, kuten pimppi, pippeli ja pylly. Näin hänellä on sanoja kertoa mahdollisista oudoista pyynnöistä tai epäsopivista ja hämmentävistä viesteistä tai kuvista, Vaaranen-Valkonen toteaa.
 Lasta tai nuorta ei kannata pelotella. Vaikka esimerkiksi  Oulun seksuaalirikokset  ja viime viikolla uutisoidut  Tampereen epäillyt  raiskaustapaukset ovat oletettavasti saaneet alkunsa sosiaalisen median viestittelystä, lapselle ei kannata maalailla pelkkiä uhkakuvia.
 Mikä sitten on oikea tai viimeinen ikävaihe, jolloin viimeistään asioista pitää puhua? Tutkimusten mukaan 9–12-vuotiaat lapset ovat suurimmassa riskissä verkon haitallisille ilmiöille. Nina Vaaranen-Valkosen mukaan digitaalisen median osalta Suomessa erityisesti siirtymä eskarista ekaluokalle vaatii vanhemmilta lapsen ohjeistusta ja opastamista.
 Alakoulussa riski törmätä esimerkiksi nettipornoon kasvaa. Sen näkeminen on usein lapselle ahdistavaa ja hämmentävää, etenkin, jos asiasta ei ole kotona puhuttu, eikä ohjeistettu, miten tilanteessa pitää toimia.
 Vaaranen-Valkonen vertaa digiturvataidosta keskustelemista perinteiseen liikennekasvatukseen. Meillä on liikennevalolaulut, vanhemmat turvaamassa ekaluokkalaisten koulumatkaa ja kansallinen huoli ja tietoisuus aiheesta.
 Ekaluokkalaisen digiturvataidoista tai verkkoon liittyvistä riskeistä ei vielä puhuta riittävästi.
 – Lapsen pitää tietää, että jos puhelimeen ilmestyy aikuispornoa, kikkelikuvia tai outoja pyyntöjä, aina pitää kertoa aikuiselle. Lapsen pitää saada myös tietää, että asiasta voi kertoa ilman pelkoa siitä, että huoltaja suuttuu, ottaa puhelimen pois tai syyttää lasta tapahtuneesta, Nina Vaaranen-Valkonen sanoo.

Näin pedofiilit saalistavat suosikkipeleissä Fortnitessa ja Minecraftissa – asiantuntija neuvoo, kuinka lasta voi suojella verkossa


Summary: Kerran neljässä vuodessa järjestettävät vaalikauden päättäjäiset on harvinaisempi juhla kuin valtiopäivien avajaiset.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  julistaa vaalikauden päättyneeksi keskiviikkona iltapäivällä eduskunnassa. Uudet kansanedustajat valitaan sunnuntaina eduskuntavaaleissa.
 Presidentti Niinistön lisäksi juhlallisissa päättäjäisissä puhuvat eduskunnan puhemies  Paula Risikko  (kok.) sekä varapuhemies  Mauri Pekkarinen  (kesk.).
 Paula Risikko on edelleen ehdolla eduskuntaan.
 Mauri Pekkarinen päättää kansanedustajauransa ainakin tällä erää. Pekkarinen on ollut kansanedustajana neljäkymmentä vuotta. Pekkarinen on sen sijaan ehdolla eurovaaleissa toukokuussa.
 Vaalikauden juhlalliset päättäjäiset järjestetään normaalisti kerran neljässä vuodessa ennen eduskuntavaaleja.
 Sen sijaan eduskunnan työskentely, valtiopäivät avataan juhlallisesti vuosittain. Vaalivuosina avajaiset ovat eduskuntavaalien jälkeen. Aiemman vuoden valtiopäivät jatkuvat vaalivuotena vaaleihin asti.
 Yle näyttää vaalikauden päättäjäiset suorana lähetyksenä TV1:ssä ja  Yle Areenassa  keskiviikkona kello 13.30 alkaen. Näet verkkolähetyksen klikkaamalla tämän jutun kuvan nuolikuviota.
 Harvinainen vaalikauden loppu: Hallitus erosi, koska sote kaatui
 Tämä vaalikausi jää muistiin ainakin hallituksen harvinaisesta erosta aivan kauden lopulla.
 Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.)  jätti hallituksensa eroanomuksen  presidentille maaliskuun alkupuolella. Siitä lähtien hallitus on työskennellyt toimitusministeristönä.
 Nähtäväksi jää, kommentoiko presidentti Sauli Niinistö vielä hallituksen eroa omassa puheessaan eduskunnalle.
 Pääministeri Sipilä päätyi hallituksen eroon, koska hallituskauden merkittävin hanke, sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistus jäi toteuttamatta.
 Hallitus, eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta ja perustuslakivaliokunta eivät onnistuneet viimeistelemään sotea perustuslain mukaiseksi vaalikauden aikana.
 LUE LISÄÄ:
 Katso vaalikauden päättäjäiset Yle Areenassa tästä linkistä
 Sote kaatoi hallituksen – Pääministeri Sipilä: Edellytyksiä etenemiselle ei ole, se on minulle valtava pettymys
 Eduskunta lähti vaalikentille – talouspäätökset, tiedustelulait ja "historiallinen" takapakki jäävät muistiin
 Ylen vaalikone
 Ylen vaalisivut

Kommentoiko Sauli Niinistö hallituksen eroa? Presidentti julistaa vaalikauden päättyneeksi, katso suora lähetys kello 13.30


Summary: Suuri osa puolueista on valmis nostamaan kulttuurin rahoitusta. Tästä huolimatta kulttuuri ei juuri näy puolueiden painotuksissa vaalien alla.

Suuri osa suomalaisista harrastaa tai kuluttaa jonkinlaista kulttuuria. Se ei kuitenkaan näy suurimpien puolueiden vaaliohjelmissa. Niissä kulttuuria ei mainita tai jos mainitaan, niin melko ympäripyörein sanankääntein. Poikkeuksen tekee SDP, jonka yli satasivuisesta vaaliohjelmasta kulttuurille on omistettu noin puolitoista sivua. Myös vasemmistoliitolla ja RKP:lla oli yksityiskohtaisempia linjauksia kulttuurista. Vihreiden, perussuomalaisten ja nykyisen kulttuuriministerin sinisten vaaliohjelmista kulttuuria ei löytynyt.
 – Näyttää siltä, että kaikki puolueet eivät pidä kulttuuripolitiikkaa niin tärkeänä asiana, että linjaisivat sitä vaaliohjelmiinsa, toteaa tutkija  Olli Jakonen  Kulttuuripolitiikan tutkimuskeskuksesta.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Vaikka kulttuuri ei ole näyttävästi esillä vaaliohjelmissa, on useilla puolueilla kuitenkin varsin kattava kulttuuripoliittinen erityisohjelma. Esimerkiksi vihreät ovat tehneet hiljattain laajan erityisohjelman kulttuurista. Kiinnostavaa on, miksei laajasta sisällöstä mitään päässyt varsinaiseen vaaliohjelmaan. Joidenkin puolueiden kulttuurilinjaukset ovat melko vanhoja, kuten kristillisdemokraattien vuodelta 2009. Voit tutustua erityisohjelmiin jutun lopussa.
 Koska monien puolueiden ajatukset näin vaalien alla ovat jääneet arvoituksiksi tai epämääräisiksi yleistyksiksi, päätimme kysyä eduskuntapuolueilta muutamia kysymyksiä kulttuuriin liittyen. Sen verran kulttuuri kiinnosti, että iloksemme kaikki vastasivat kyselyyn.
 Kulttuurin rahoitusta halutaan nostaa
 Kulttuurista puhuttaessa usein esille nousee raha ja ennen kaikkea sen vähyys. Rahoista taistelu saa helposti mahtipontiset mittasuhteet ja siinä unohtuu, miten pienistä rahamääristä on kyse. Kulttuurille menevä raha valtion budjetista on kokonaisuudessaan reilun prosentin luokkaa. Opetus- ja kulttuuriministeriö hallinnoi suurinta osaa kulttuurin rahoista ja se on noin 0,8 prosenttia valtion kokonaisbudjetista.
 Suurin osa puolueista olisi valmis nostamaan tämän OKM:n osuuden yhteen prosenttiin. Ainoastaan kristillisdemokraatit ja perussuomalaiset suhtautuvat nihkeästi budjetin kasvattamiseen. Keskusta ei myöskään mainitse budjetin kasvattamista, mutta tuo esiin omaan avauksen eli uuden kulttuuria tukevan rahaston perustamisen. Esikuvana on urheilun puolelta vasta perustettu Olympiarahasto.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Tarkempia keinoja kulttuurin rahoituksen lisäämiseksi esittävät esimerkiksi vihreät ja SDP. He olisivat valmiita kehittämään lisää prosenttiperiaatetta rakentamisessa. Sen mukaan rakennusbudjeteista varattaisiin taidehankinnoille yksi prosentti. Tätä periaatetta on sovellettu käytännössä jo vuosia ja siitä on olemassa hyviä esimerkkejä.
 Perussuomalaiset suhtautuvat kriittisesti valtion rahoittaman taiteen laatuun. Puolueen vastauksessa kävi ilmi, ettei eliittikulttuuria, kuten oopperaa, tule rahoittaa yhtään enempää. Toisesta ääripäästä puolue nostaa esiin kakkakulttuurin, joka sekään ei tarvitse tukieuroja. Kakkakulttuurilla viitataan yksityisen Koneen säätiön rahoittamaan taideprojektiin, josta voi lukea lisää  täältä säätiön omilta sivuilta.  Esimerkillä perussuomalaiset haluaa tuoda esiin, että rahoitusjärjestelmä kaipaa tuuletusta.
 Sininen tulevaisuus oli miettinyt kulttuurin tuen korottamista niin pitkälle, että heillä oli valmiina jo yksi rahavirta, jonka voisi osoittaa kulttuurille: valtion myöntämät yritystuet Ruotsin laivoille.
 Kulttuurin valtionrahoituksesta yli puolet tulee veikkausvoittovaroista. Suomalaisten  pelihimosta  ammennetaan kulttuurin lisäksi muun muassa urheilulle, tieteelle ja nuorisotyölle. Opetus- ja kulttuuriministeriön ohella rahanjakoa hallinnoi sosiaali- ja terveysministeriö sekä maa- ja metsätalousministeriö.
 Monet puolueet, kuten SDP ja vasemmistoliitto, olivat huolissaan Veikkauksen asemasta kansainvälistyvillä nettikasinomarkkinoilla. Siksi monet pitivät tärkeänä kulttuuribudjetin sitomista yhteen prosenttiin. Näin taattaisiin ainakin prosentin verran rahaa kulttuurille, vaikka Veikkauksella menisi heikommin.
 Millaiseen kulttuuriin halutaan satsata?
 Tässä kysymyksessä esiin nousevat vahvasti ideologiset erot. Perussuomalaiset ja siniset korostavat selvästi kansallista linjaa kulttuurissa. Molemmat korostavat, että kulttuurin tulee tukea kansakunnan etua ja meidän on pidettävä kiinni omaleimaisuudestamme. Perussuomalaiset haluaaa parantaa taiteen opetusta kouluissa, mutta sillä ehdolla, ettei siihen liitetä monikulttuurista propagandaa. Myös lukemiseen halutaan panostaa.
 Sininen tulevaisuus haluaa myös vahvistaa taiteenopetusta kouluissa, mutta ilman reunaehtoja.
 Toisesta ääripäästä löytyvät vihreät ja RKP, jotka nostavat esiin taiteen moninaisuuden ja vähemmistöjen aseman tärkeänä. RKP nostaa lisäksi esiin Svenska Teaternin, jolle toivotaan kansallisteatterin asemaa. Vihreät haluaa myös helpottaa omaehtoista taiteen tekemistä, jossa spontaanius ja kokeellisuus ovat tärkeitä. Puolue haluaisi tehdä esimerkiksi tapahtumien järjestämisen nykyistä huomattavasti helpommaksi.
 Vasemmistoliiton tavoitteena on tuoda kulttuuritarjonta paremmin kaikkien saataville riippumatta kukkaron paksuudesta. He ehdottavat porrastettua lippuhinnoittelua ja taiteen viemistä entistä enemmän esimerkiksi sairaaloihin ja palvelutaloihin.
 Lauri Silvander / Yle
 Keskusta nosti kyselyssä esiin suunnitelmallisen kulttuurikasvatuksen. Lasten olisi jo varhain päästävä kiinni kulttuurinharrastamiseen. Monien muiden puolueiden tavoin keskusta haluaa kehittä lasten mahdollisuutta harrastaa koulupäivän yhteydessä.
 Myös SDP:n painotuksista löytyy vahvana oikeus kulttuuripalveluihin ja harrastamiseen. Etenkin nuorten kohdalla harrastamista voitaisiin tukea harrastustakuulla. Puolueen seikkaperäisessä vaaliohjelmassa tuodaan esiin myös konkreettisia asioita, kuten kulttuuritilojen yhteiskäytön tehostaminen. SDP ei painottaa tekevänsä kulttuuripolitiikkaa ihmisiä, ei rakennuksia varten.
 Kokoomus puolestaan haluaa vahvistaa luovien alojen kasvua ja kansainvälistymistä. Tavoitteisiin kuuluu kehittää väyliä, jolla suomalaista kulttuuria ja osaamista viedään ulkomaille. Myös kokoomus haluaa parantaa taiteen ammattilaisten toimeentuloa ja sosiaaliturvaa.
 Kristillisdemokraattien niukoista kulttuurinäkemyksistä nousee myös esiin taiteilijoiden toimeentulon parantaminen apurahoja korottamalla.
 Vaara-Kollektiivi Toivo Peppan
 Kaikki puolueet pitävät tärkeänä kulttuuripalvelujen saatavuutta ympäri maata. Alueellisen toiminnan merkitys korostuu keskustan, perussuomalaisten ja sinisten vastauksissa. Kaikki puolueet ovat sitä mieltä nykyisenlainen maakuntateatterien, -orkesterien ja -museoiden verkosto on minimi eikä sitä saa supistaa.
 SDP korostaa kuitenkin, etteivät laitokset ole itseisarvo, vaan nyt tulisi kehittää kulttuurilaitosten yhteistyötä ja kiertuetoimintaa. Myös kansallisten kulttuurilaitosten pitäisi näkyä maakunnissa.
 Myös keskenjääneen valtionosuus eli VOS-uudistuksen loppuunsaattaminen on listattuna monien puolueiden toiveisiin.
 Mitä väliä?
 Puolueiden vaaliohjelmat ovat täynnä kauniita ajatuksia. Jos mukaan on päässyt mainintoja kulttuurista, se profiloi puoluetta kulttuurimyönteiseksi. Mutta onko näillä lupauksilla ja näkemyksillä mitään merkitystä? Onko kaikki vain jonninjoutavaa sanahelinää?
 – Kyllä vaaliohjelmien lupauksilla on merkitystä. Kun hallitus on muodostettu, hallitusohjelmaan tullaan kirjaamaan jotain kulttuurista. Näin on ollut 70-luvulta asti, sanoo tutkija Olli Jakonen kulttuuripolitiikan tutkimuskeskus Cuporesta.
 Näytimme puolueiden antamia vastauksia myös Taiteenedistämiskeskuksen johtajalle  Paula Tuoviselle . Hän on ilahtunut, että puolueet ovat ottaneet kantaa kulttuuriasioihin
 – Näissä on paljon samoja tavoitteita, mitä kulttuurin kentälläkin on. Esimerkiksi keskenjäänyt VOS-uudistus löytyy monelta puolueelta, samoin taiteilijoiden apurahojen nostaminen.
 Sitä Tuovinen ihmettelee, miksi kulttuuri on jäänyt niin vähälle huomiolle puolueiden omissa ohjelmissa sekä mediassa.
 – Tuntuu, ettei vieläkään ole hahmotettu sitä, kuinka paljon kulttuuri työllistää. Monet sektorit hiipuvat, mutta kulttuuriala on menossa ylöspäin. Se tulee kasvamaan.
 Lue lisää:
 Eduskuntapuolueiden vaaliohjelmat:
 Kansallinen Kokoomus
 Perussuomalaiset
 Sininen tulevaisuus
 Suomen Keskusta
 Suomen Kristillisdemokraatit
 Suomen ruotsalainen kansanpuolue
 Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
 Vasemmistoliitto
 Vihreä liitto
 Ylen vaalikone

Kulttuuri ei juuri vaaliohjelmissa näy – Kysyimme suoraan puolueilta, mitä ne pitävät kulttuurissa tärkeänä


Summary: Tämän vuoden kasvuennustetta on laskettu alaspäin lähes prosenttiyksiköllä.

Palkansaajien tutkimuslaitos on alentanut Suomen talouskasvun ennustettaan kuluvalle vuodelle.Viime syksynä kasvun ennustettiin olevan 2,3 prosenttia, mutta nyt sitä on laskettu lähes prosenttiyksiköllä 1,4 prosenttiin.
 Talouskasvua tänä vuonna hidastaa erityisesti kansainvälisen talouden epävarmuus.
 Hallitsemattoman Brexitin mahdollisuus on kasvanut. Lisäksi Yhdysvaltain tullipolitiikka varjostaa kansainvälisen talouden näkymiä.
 Jos pahimmat uhkakuvat eivät toteudu, niin ensi vuonna talouskasvu hieman piristyy ja saavuttaa 1,5 prosenttia.
 Viennin kasvu elpyy ja lisäksi yksityisen kulutuksen kasvu tukee talouskasvua.

PT: Epävarmuus painaa talouskasvua


Teloitusten määrä putosi 31 prosentilla vuoden 2018 aikana. Amnesty International julkaisee tänään keskiviikkona kuolemantuomioita koskevan vuosittaisen raporttinsa.
 Teloitusten määrä oli viime vuonna alhaisin vuosikymmeneen, kertoo Amnesty Internationalin keskiviikkona julkaistava raportti kuolemantuomioista ja teloituksista.
 Vuonna 2018 teloitettiin tiettävästi ainakin 690 ihmistä. Pudotus oli merkittävä verrattuna vuoteen 2017, jolloin ainakin 993 ihmistä teloitettiin.
 Luvut eivät sisällä tilastoja Kiinasta, jossa kuolemanrangaistukset luokitellaan valtionsalaisuudeksi. Amnesty arvioi, että Kiinassa on annettu ja pantu täytäntöön tuhansia kuolemantuomioita.
 –Teloitusten merkittävä vähentyminen osoittaa, että jopa epätodennäköisimmät maat ovat alkaneet muuttaa tapojaan ja huomanneet, ettei kuolemanrangaistus ole vastaus, toteaa Amnesty Internationalin pääsihteeri.
 .Vuonna 2018 langetettiin 2531 kuolemantuomiota 54 maassa, kun edellisvuonna luku oli 2591 kuolemantuomiota 53 maassa. Eri maiden tiedonkeruun vaihtelevuuden aiheuttamien haasteiden vuoksi luvut langetetuista kuolemantuomioista eri vuosilta eivät ole aukottomasti vertailtavissa.
 Vuonna 2018 tiettävästi ainakin 19 336 ihmistä oli vankilassa tuomittuna kuolemaan.
 Vuoden lopulla kaikkiaan 142 valtiota oli kieltänyt kuolemanrangaistuksen tai ei toteuttanut sitä käytännössä. Kuolemantuomiosta oli kokonaan luovuttu 106 maassa.
 Tuhansilla vuosittaisilla teloituksilla Kiina piti paikkansa eniten kuolemantuomioita täytäntöön panevana maana. Muut eniten teloittavat maat olivat Iran (ainakin 253 teloitusta), Saudi-Arabia (149 teloitusta), Vietnam (ainakin 85 teloitusta) ja Irak (ainakin 52 teloitusta).
 Menneen vuoden aikana teloitukset kuitenkin vähenivät Iranissa ja Irakissa. Irakissa teloitukset putosivat vuoden 2017 ainakin 125 teloituksesta viime vuoden ainakin 52 teloitukseen.
 Iranissa muutettiin huumeita koskevia lakeja. Kuolemanrangaistus on maassa yleinen käytäntö, mutta lakimuutosten myötä teloitukset vähenivät 50 prosentilla. Tästä huolimatta Iran vastasi yli kolmanneksesta vuoden 2018 tilastoiduista teloituksista.
 Teloituksia laitettiin täytäntöön aiempaa useammin Valko-Venäjällä, Japanissa, Singaporessa, Etelä-Sudanissa ja Yhdysvalloissa. Thaimaassa taas teloitettiin ensimmäinen ihminen sitten vuoden 2009. Niin ikään Sri Lankan presidentti ilmoitti, että teloitukset otetaan maassa takaisin käyttöön yli 40 vuoden tauon jälkeen.
 Amnestyn mielestä on myös huolestuttavaa, että muutamissa maissa langetettiin aiempaa enemmän kuolemantuomioita. Esimerkiksi Irakissa annettujen kuolemantuomioiden luku nelinkertaistui vuonna 2017 annetusta ainakin 65:stä kuolemantuomiosta viime vuonna annettuun ainakin 271:een kuolemantuomioon.
 Egyptissä langetettujen kuolemantuomioiden määrä kasvoi yli 75 prosentilla. Vuonna 2017 tuomioiden määrä oli ainakin 402, ja vuonna 2018 se oli ainakin 717.
 Vuoden 2018 tilastot kuitenkin osoittavat, että niin annettujen kuin täytäntöön pantujen kuolemantuomioiden määrä on voimakkaasti laskusuunnassa. Ympäri maailmaa toimitaan julman rangaistuksen lopettamiseksi.
 Pakistanissa ja Somaliassa teloitusten määrät putosivat merkittävästi. Esimerkiksi Burkina Fasossa kuolemanrangaistus poistui uuden rikoslain myötä viime kesäkuussa. Gambia ja Malesia ilmoittivat keskeyttävänsä kuolemantuomioiden täytäntöönpanon. Washingtonista tuli Yhdysvaltojen 20. osavaltio, joka luopui kuolemanrangaistuksesta.

Amnesty International: Teloitettujen määrä alhaisimmillaan vuosikymmeneen – putosi kolmanneksen vuonna 2018


Summary: Vaalikauden päättäjäisten tilaisuutta voi seurata suorana lähetyksenä televisiossa Yle TV1:ssä.

Vuonna 2015 valittu eduskunta kokoontuu tänään Eduskuntataloon viimeistä kertaa. Vaalikauden päättäjäisiä vietetään perinteisellä ohjelmalla.
 Juhlamenot alkavat jumalanpalveluksella Helsingin tuomiokirkossa. Eduskuntatalossa vaalikauden päättäjäisissä puhuu eduskunnan puhemies  Paula Risikko  (kok). Sen jälkeen presidentti  Sauli Niinistö  julistaa vaalikauden päättyneeksi.
 Vaalikauden päättäjäisten tilaisuutta voi seurata suorana verkkolähetyksenä eduskunnan verkkosivuilta ja televisiossa Yle TV1:ssä kello 13.30 alkaen.

Eduskunta kokoontuu vaalikauden päättäjäisiin


Summary: Yhtiöllä on kokeiluprojekti käynnissä myös Suomessa.

Drone-kuljetuksiin erikoistunut Wing-yhtiö on saanut Australiassa luvan aloittaa tavarakuljetukset dronella, kertoo  The Verge . Wing on Googlenkin omistavan Alphabetin tytäryhtiö.
 Wing aloittaa toimintansa Canberran kaupungissa. Aluksi toiminta-alueena on kaksi lähiötä, joissa on noin sata kotitaloutta.
 Parissa kuukaudessa toimintaa laajennetaan kahteen muuhun lähiöön.
 Wingillä on sopimuksia esimerkiksi apteekkien kanssa ja yhtiö lupaa, että jakelu toimii ”minuuteissa”.
 Toimintaan kohdistuu muutamia rajoituksia: dronet eivät esimerkiksi saa lentää valtateiden yllä ja ne saavat lentää vain aamu seitsemän ja ilta kahdeksan välisenä aikana.
 Wing kokeilee drone-kuljetuksia myös Suomessa.

Australia hyväksyi tavarakuljetukset dronella ensimmäisenä maailmassa


Summary: Lykkäyksestä tulossa jopa vuoden mittainen.

Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  ei usko että Britanniassa päästäisiin sopuun Brexitistä pääministeri  Theresa Mayn  ehdottaman lyhyen lykkäyksen aikana, kertoo Britannian  yleisradioyhtiö BBC .
 May ehdotti, että EU:sta eroamista lykättäisiin kesäkuun loppuun.
 Tusk ehdottaa BBC:n mukaan joustavaa, jopa vuoden mittaista jatkoaikaa, mutta ero voi tapahtua aikaisemmin, jos Britanniassa päästään sopimukseen eroamisen ehdoista.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan lykkäys jatkuisi ensi vuoden maaliskuun loppuun.
 The Guardian -lehti  puolestaan arvioi, että lykkäystä myönnetään tämän vuoden loppuun.
 EU-johtajat kokoontuvat tänään keskiviikkona päättämään asiasta.

EU vastustaa Britannian pääministerin ehdotusta lyhyestä lykkäyksestä Brexitiin


Summary: Kerran käyttöönotettujen luonnonmateriaalien kierrättäminen esimerkiksi kuonatuotteiden muodossa on kasvavaa bisnestä.

Tapojärvi Oy investoi 40 miljoonaa euroa kuonankäsittelylaitoksen rakentamiseen Italian Terniin. Kyseessä on lappilaisen perheyrityksen suurin yksittäinen investointi koskaan ja samalla merkittävä päänavaus suomalaisen kiertotalousosaamisen viemisessä ulkomaille.
 Tapojärven italialainen tytäryhtiö pääsi kiinni miljoonakauppaan voitettuaan kansainvälisen tarjouskilpailun, jolla saksalaisen teräsjätti ThyssenKruppin omistama Acciai speciali Terni -terästehdas haki yhteistyökumppania.
 Sopimus kuonankäsittelylaitoksen rakentamisesta allekirjoitettiin joulukuussa 2018. Sen jälkeen yhtiö on keskittynyt hankkeen suunnitteluun ja luvitukseen.
 Tapojärvi Oy:n operatiivinen johtaja ja Tapojärvi Italian toimitusjohtaja  Martti Kaikkonen  kertoo, että investointi on perheyrityksen mittakaavassa todella merkittävä ponnistus.
 – Tämä on erittäin merkittävä kauppa. Me ollaan tehty yli kymmenen vuotta kansainvälistymistyötä, kehitetty tekniikoita ja opiskeltu asiaa. Nyt sitten kansainvälistyminen on täyttä totta, Kaikkonen kiittelee.
 Acciai speciali Terni (AST) tuottaa vuosittain noin miljoona tonnia ruostumatonta terästä, eli hieman vähemmän kuin Outokummun Tornion terästehdas, missä Tapojärvi on hionut kuonankäsittelyn osaamistaan. Kaikkosen mukaan Torniossa hankitun osaamisen merkitys on ollut suuri.
 – Kyllä sillä on ollut uskottavuuden kannalta iso merkitys, että pystytään näyttämään että nämä asiat mistä puhutaan pystytään myös käytännössä tekemään. Outokummulla on tietysti ollut iso rooli ja heidän innovatiivisuus on auttanut meitä kehittämään omaa osaamistamme, Kaikkonen sanoo.
 Merkittävä avaus Suomen kiertotalousviennille
 Yhtiö luonnehtii investointia merkittäväksi askeleeksi Suomen kiertotalousosaamisen viennissä. Tapojärven saavuttamasta päänavauksesta ollaan ylpeitä myös kiertotalouden vientimahdollisuuksista jo vuosia puhuneessa Kemin Digipoliksen Kiertotalouskeskuksessa.
 – Meidän viesti on alusta alkaen ollut se, että Meri-Lapissa on hyviä palveluntarjoajia, joilla on hyvät globaalit kumppanit alueen teollisuudessa. Paikallisessa kiertotalousosaamisessa on potentiaalia globaaleiksi vientituotteiksi, minkä Tapojärven saama sopimus osaltaan vahvistaa, ohjelmapäällikkö  Kari Poikela  kehuu.
 Tapojärvi Italian toimitusjohtaja Martti Kaikkonen uskoo, että yhtiön erityisosaamiselle eli kuonankäsittelylle ja kuonan tuotteistamiselle on kasvavasti markkinoita ei vain terästeollisuudessa, mutta myös muussa teollisessa toiminnassa. Tapojärvi on Kaikkosen mukaan tässä vahvasti kasvu-uralla.
 – Tähän liittyy tämän 40 miljoonan lisäksi myös 9 miljoonan kehitysinvestointi, jossa on tarkoitus pilotoida tulevan sukupolven kuonatuotteita, Martti Kaikkonen kertoo.
 – Toki nyt seuraavat ajat keskitytään tämän projektin ylösajamiseen, mutta yhä enenevässä määrin meille tulee yhteydenottoja terästehtailta suoraan eli tämä malli kiinnostaa asiakkaita.
 Kommentointi sulkeutuu 9.4. kello 22.

Perheyritys investoi 40 miljoonaa Italiaan – Teräsjätin kuonat käsitellään ja tuotteistetaan jatkossa lappilaisella kiertotalousosaamisella


Summary: AKP:n ehdokas Binali Yildirim hävisi vaalit opposition Ekrem Imamoglulle 14 500 äänellä.

Turkissa presidentti  Recep Tayyip Erdoganin  AK-puolue vaatii Istanbulin paikallisvaalien uusimista.
 AKP hävisi vaalit niukasti opposition CHP-puolueelle viime viikolla.
 Tappiota pidettiin nöyryytyksenä Erdoganille, joka on itse Istanbulin entinen pormestari.
 AKP vaati aiemmin äänten täydellistä uudelleenlaskemista, mutta Turkin vaaliviranomaiset hylkäsivät vaatimuksen.
 Äänet laskettiin kuitenkin uudelleen 51 äänestyspaikalla.
 Lue myös:
 Ankaran ja Istanbulin pormestaripaikoista käydään kiivasta taistelua – presidentti Erdoğanin puolue väittää omien tietojensa perusteella voittaneensa Istanbulissa
 Turkissa Erdoğanin AKP uhkaa hävitä ensimmäiset vaalit vuosiin

Erdoganin AK-puolue hävisi Istanbulin paikallisvaalit ja vaatii nyt niiden uusimista


Summary: Ruotsalaisten vapaa-ajan ulkomaanmatkat vähentyivät viime vuonna melkein puolella miljoonalla edellisvuoteen verrattuna.

Ruotsin hallitus esittää kevään budjetissa lentoverotuksen jatkamista ilmastosyistä. Lentovero tuli voimaan vuosi sitten. Budjettiesitys on osa puna-vihreän hallituksen ja porvarillisten keskiryhmien keväällä sopimaa yhteistyösopimusta.
 Ympäristö- ja ilmastoministeri  Isabella Lövinin  mukaan hallitus valmistelee myös vaatimusta ottaa biopolttoaineet osittain käyttöön lentoliikenteessä. Matkustajia pyritään muutenkin ohjaamaan lentokoneista muihin, ilmastoystävällisempiin kulkuvälineisiin. Liikennevirastolle on annettu tehtäväksi suunnitella nopeita junayhteyksiä ja yöjunaliikennettä Eurooppaan.
 Ruotsalaisten vapaa-ajan matkoissa tapahtui matkailulehti Vagabondin kyselyn mukaan käänne viime vuonna. Ruotsalaiset tekivät vuonna 2018 melkein puoli miljoonaa vapaa-ajan ulkomaanmatkaa vähemmän kuin edellisenä vuonna.
 Vuonna 2017 yli 18-vuotiaiden ruotsalaisten vapaa-ajan matkoja ulkomaille kertyi kaikkiaan 11.7 miljoonaa kun vastaava luku oli vuonna 2018 11,2 miljoonaa. Liikenneviraston tilastojen mukaan ulkomaan lentoliikenteen kasvuvauhti on puolittunut.
 Ruotsissa kuten muuallakin Euroopassa on eletty korkeasuhdanteen aikaa. Aiempina vuosina matkailun vähentymisen on katsottu johtuneen matalasuhdanteesta ja korkeasta työttömyydestä. Nyt selittäviä syitä uskotaan olevan useita.
 Kyselyn tehneen Vagabond-lehden toimittaja  Per J Andersson  arvioi lukujen kertovan, että pieni mutta kasvava joukko vähentää ulkomaanmatkailua ilmastosyistä.
 Ruotsin television haastattelema matkailuanalyytikko  Hans Remvig  on toista mieltä. Muutosta eivät selitä vain ilmastoahdistus ja lentohäpeä. Hän arvelee, että vähentyneen ulkomaanmatkailun taustalla on myös ennätyskuuma kotimaan kesä ja kruunun arvon heikkeneminen.
 Ruotsalaisten suosituimpana ulkomaanmatkojen kohteena on säilynyt Espanja. Kymmenen vilkkaimman matkakohteen joukossa on Euroopan ulkopuolelta vain Yhdysvallat.
 Ruotsista lähteviin lentoihin kohdistuva lentovero nousee kymmeniä euroja kalliimmaksi EU:n ulkopuolisiin kohteisiin. Kotimaahan ja EU-maihin matkustettaessa lentoveroa maksetaan noin kuusi euroa. Kaukolentojen vero voi nousta neljäänkymmeneen euroon.
 Enemmistö 2 000:sta matkailulehden kyselyyn vastanneesta sanoo, ettei median ilmastoraportointi ole vaikuttanut heidän matkustamiseensa. Kuitenkin neljännes vastaajista sanoo vähentäneensä lentomatkustamista.
 Ruotsin rautatieyhtiöt ovat kertoneet aiemmin matkustajamääriensä kasvaneen 10-30 prosenttia viime aikoina.

Ruotsin hallitus haluaa pitää kiinni lentoverosta, mutta ruotsalaisten ulkomaanmatkailun vähentyminen ei selity yksin verolla


Summary: S-Mobiilissa paljastui ulkopuolisille 200–300 henkilön tilitietoja.

S-Pankin mobiilisovellus on taas asiakkaiden käytettävissä , mutta asian selvittely vielä jatkuu.
 Viikonloppuna jotkut asiakkaat näkivät omassa mobiilisovelluksessaan toisten ihmisen tilitietoja.
 1. Miten vakavasta asiasta on kysymys, pankkeja valvovan Finanssivalvonnan johtava riskiasiantuntija Anne Nisèn?
 – Tapaukset, joissa kuluttajien tietoja näkyy heille, joille se ei kuulu, ovat aina vakavia. Niin ei saisi tapahtua.
 2. S-Pankki on tehnyt häiriöstä ilmoituksen Finanssivalvonnalle ja Tietosuojavaltuutetulle. Miksi?
 – Tämä on yleinen toimintamalli ja koskee kaikkia pankkeja. Häiriöissä pankin kuuluu raportoida siitä valvojalle, tehdä välittömästi kaikki mahdolliset korjaavat toimenpiteet ja toimia Fivan määräysten ja ohjeiden mukaisesti.
 Finanssivalvonnan riskiasiantuntija Anne Nisèn pitää S-Mobiilin häiriöitä vakavina Finanssivalvonta
 – Koska tässä tapauksessa on paljastunut asiakkaiden tietoja toisille henkilöille, niin kyse on myös tietosuojasta. Tällöin pankin tulee tehdä ilmoitus tapahtuneesta tietosuojavaltuutetulle sekä ilmoittaa asiasta myös heille, joiden tietoja on näkynyt ulkopuoliselle.
 3. Tuleeko tästä S-Pankille rangaistus?
 – Häiriöitä sattuu, eikä niistä seuraa sanktioita, jos ne ovat yksittäisiä tapauksia eikä lakia rikota.
 4. Entäpä henkilöt, joiden tietoja on näkynyt ulkopuolisille. Voivatko he saada tapahtuneesta esimerkiksi korvauksia?
 – Yleensä tällaisissa tapauksissa, joissa asiakkaan varat eivät vaarantuneet tai lähteneet tililtä, korvaukset eivät tule kysymykseen.
 5. Jos joku kokee tästä kärsineensä, niin mitä hänen pitää tehdä tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnio?
 – Ei tarvitse ottaa meihin yhteyttä. Me ei määrätä vahingonkorvauksia. Mahdolliset korvaukset menevät normaalin vahingonkorvausmenettelyn kautta.
 6. Miten tietosuojavaltuutettu puuttuu tapaukseen?
 – Analysoimme tapahtuneen ja sen mistä tämä johtui. Pyrimme myös varmistamaan ettei vastaava toistu. Mahdolliset rangaistukset vakavista puutteista olisivat S-Pankille lähinnä hallinnollisia.
 7. Mobiilimaksaminen on vasta yleistymässä. Onko odotettavissa tällaisia häiriöitä lisää, riskiasiantuntija Anne Nisèn?
 – Ei välttämättä, vaikka se toki on mahdollista. Kun uusia sovelluksia otetaan käyttöön, niin valvoja edellyttää, että ne testataan kaikilta osin huolellisesti etukäteen.
 8. Voivatko mobiilipankkien käyttäjät siis olla tyynin mielin?
 – Kyllä voivat. Häiriöt ovat harvinaisia, mutta silloin tällöin niitä tapahtuu. Yleisesti ottaen voin todeta, että pankkien palvelut ovat luotettavia.
 Lue myös:
 S-Pankin mobiilisovelluksessa häiriö – asiakkaat näkivät vieraita tilitietoja
 S-Pankin mobiilisovellus taas auki – pankki kertoo, ettei kyseessä ollut palvelunestohyökkäys

S-pankin tilitietoja näkyi vieraille: Kuinka vakavasta asiasta on kysymys ja saavatko asiakkaat korvauksia? 8 Kysymystä ja vastausta


Summary: Suomi on halpojen kännykkäliittymien maa. DNA-kaupan myötä norjalaiset tulevat nyt tänne oppimaan miten se on mahdollista, kirjoittaa taloustoimittaja Aapo Parviainen.

Suomi on mobiilissa telemarkkinassa aivan omaa luokkaansa. Missään ei surffata netissä niin halvalla kuin meillä eikä missään surffata niin paljon kuin meillä.
 Tämä on ollut ennen muuta kuluttajan etu, mutta toki operaattoritkin ovat hyötyneet, koska heidän tuotteilleen on ollut paljon kysyntää.
 Kovassa hintakilpailussa operaattorit ovat joutuneet myös kehittämään oman toimintansa mahdollisimman kustannustehokkaaksi ja kehittämään koko ajan uusia tuotteita.
 Tähän tilanteeseen saapuu nyt  enemmistön suomalaisesta DNA:sta ostanut Telenor , joka kamppailee suhteellisen tasaväkisesti Norjan pörssin toiseksi suurimman yhtiön tittelistä DNB-pankin kanssa. Se ylivoimaisesti suurin on Equinor eli entinen Statoil. Kaikissa kolmessa Norjan valtio on muuten enemmistöomistaja.
 Telenor sanoo olevansa markkinajohtaja Norjassa, kakkonen Tanskassa ja kolmonen Ruotsissa.
 Suomessa DNA on ollut mobiiliverkoissa kolmonen, mutta esimerkiksi kaapelitelevisiossa markkinajohtaja. Asetelma tuskin paljon tästä muuttuu Telenor-kaupan jälkeen.
 Operaattorien keskinäinen kilpailu pysyy kovana. Suomessa on totuttu vaihtamaan operaattoria hinnan mukaan varsin tiheään.
 Uutta brändiä tuskin tulossa
 Telenor kertookin tulevansa tänne oppimaan eikä ihme, sillä DNA:ssa on tietoa tiukasta kilpailusta ja brändin luomisesta lähes tyhjästä.
 Telenor sanoo DNA:n jatkavan omana brändinään, ja se lienee viisas päätös. Olisi melkoista rahan haaskaamista alkaa rakentaa uutta brändiä, kun nykyinen on asiakkaille tuttu nimenä ja värinä.
 Se tietenkin jää nähtäväksi, kuinka paljon Telenor pystyy käyttämään hyväkseen ison yhtiön etua ostoissaan. Jos yhtiö pystyy painamaan kännyköiden hintoja alas, joutuvat kilpailijat seuraamaan perässä.
 Verkkojen ylläpidossa ja uusien rakentamisessa Telenorilla on hyötyä ison ostajan muskeleista. Etenkin nyt, kun 5G-verkon laajentuminen alkaa saada vauhtia.
 Telenor aikoo tehdä ostotarjouksen myös lopuista DNA:n osakkeista. Tarjoukseen tarttunee moni ainakin niistä, jotka osallistuivat DNA:n listautumisantiin.
 Saattaahan käydä, että Telenorin määräysvallassa DNA ei enää jaa yhtä anteliaita osinkoja kuin on tähän asti tehnyt.
 Toisaalta Telenorin toimitusjohtaja  Sigve Brekke  kertoi Ylen haastattelussa, että moni myös jättäisi myymättä osakkeensa. Brekke sanoo, että Telenorin tavoite on kasvattaa edelleen DNA:n arvoa, joka tietenkin hyödyttää omistajia.
 Lue myös:
 DNA on menossa vauhdilla norjalaisomistukseen – Telenor-kauppa tuo suomalaisomistajille satojen miljoonien voitot

Analyysi: DNA:ta myytiin Norjaan, mutta mitä norjalaiset aikovat yhtiölle tehdä?


Summary: Nissanin entinen johtaja Carlos Ghosn tienasi kymmeniä miljoonia, mutta syyttäjien mukaan se ei hänelle riittänyt.

Autonvalmistaja Nissanin entinen hallituksen puheenjohtaja  Carlos Ghosn  syyttää Nissanin johtoon kuuluneita selkäänpuukottamisesta ja salaliitosta.
 Syytökset Ghosn esittää videolla, jonka hänen japanilaiset lakimiehensä näyttivät tiistaina lehdistötilaisuudessa. Ghosn vakuuttaa olevansa syytön väärinkäytöksiin, joista häntä epäillään.
 Video on nauhoitettu ennen kuin Ghosn pidätettiin toistamiseen Japanissa viime viikolla. Ghosn ei kerro videolla nimeltä keitä hän syyttää. Juristi  Junichiro Hironakan  mukaan nimet editoitiin pois tallenteelta.
 Salaliiton taustalla olisi Ghosnin väitteiden mukaan pelko siitä, että hän yrittää tiivistää Nissanin, Mitsubishin ja Renault'n allianssia.
 Carlos Ghosn Etienne Laurent / EPA
 Syyttömyyttään vakuuttava Ghosn kertoo videolla aikoneensa pitää lehdistötilaisuuden, mutta tehneensä pidätyksen varalta videotaltioinnin.
 Ennen uutta pidätystä talousrikoksista epäilty Ghosn oli vapautettu kahdeksan miljoonan dollarin takuita vastaan yli sadan päivän tutkintavankeuden jälkeen.
 Syyttäjät tutkivat väitteitä, joiden mukaan Nissanin varoja siirrettiin 13,3 miljoonan euron arvosta Omaniin Lähi-itään.
 Syyttäjät epäilevät, että näistä rahoista 4,4 miljoonaa päätyi Ghosnin omaan käyttöön. Ghosnin epäillään käyttäneen rahoja luksusjahdin ostamiseen ja sijoituksiin.
 Ghosnia epäillään myös kymmenien miljoonien palkkioiden pimittämisestä. Hän on kiistänyt kaikki syytökset.
 Nissanin lisäksi Ghosn oli ranskalaisen Renault'n hallituksen puheenjohtaja, Mitshubisin hallituksen puheenjohtaja – ja näiden kolmen yhtiön yhteenliittymän hallituksen puheenjohtaja.
 Juristi: Ghosn on Japanin oikeusjärjestelmän panttivanki
 Videolla Carlos Ghosn kertoo ongelmistaan huolimatta rakastavansa sekä Nissania että Japania.
 Ghosnin päälakimiehen Junichiro Hironakan mukaan syyttäjät ovat toimineet julmasti hänen päämiestään kohtaan. Hironaka sanoo, että syyttäjät ovat painostaneet Ghosnia sekä henkisesti että fyysisesti saadakseen tämän tunnustamaan.
 Hironaka on aikaisemmin arvostellut sitä, että Ghosnilta takavarikoitiin oikeudenkäyntiin liittyviä dokumentteja.
 Carlos ja Carola Ghosn edustivat Cannesin filmifestivaaleilla viime toukokuussa.  Franck Robichon / EPA
 BBC:n haastattelussa Ghosnin perheen juristi  Jessica Finelle  sanoo, että Ghosn on joutunut Japanin oikeusjärjestelmän panttivangiksi. Finellen mukaan pidätys oli sattumanvarainen ja se uhkaa Ghosnin oikeutta saada oikeudenmukainen oikeudenkäynti.
 Brasilialaissyntyinen Ghosn on myös Ranskan ja Libanonin kansalainen.
 Juristi sanoo kannelleensa pidätyksestä YK:lle, koska Ghosnin kohtelu Japanissa ei vastaa kansainvälisiä vaatimuksia.
 Ghosnin vaimo  Carole Ghosn  poistui Japanista viime viikolla ja matkusti Ranskaan vaatimaan maan hallitusta puolustamaan miestään.
 Talousministeri  Bruno Le Maire  sanoi tiistaina radiohaastattelussa, ettei poliittinen puuttuminen ole paras tapa auttaa Ghosnia.
 "Liian raju pidätys"
 Carlos Ghosn pidätettiin alunperin marraskuussa. Finellen mukaan Ghosn ei pidätyksensä aikana päässyt tutustumaan häntä vastaan nostettuun juttuun.
 Viime viikolla tehtyä toista pidätystä Finelle kuvaa BBC:lle brutaaliksi ja sanoo, että Ghosnin pariskuntaa kohdeltiin kuin terroristeja.
 Juristi menee haastattelussa melko yksityiskohtaisiin asioihin kertomalla, että pidätys tehtiin aamulla ennen kello kuutta 20 poliisin toimesta. Rouva Ghosnille tehtiin ruumiintarkastus ja hänen annettiin käydä suihkussa vain naispoliisin valvonnassa.
 Ohikulkijat seurasivat Carlos Ghosnin pidätystä koskevaa uutista suurelta näytöltä Tokiossa viime joulukuussa.  Kimimasa Mayama / EPA
 Carole Ghosn on kertonut onnistuneensa poistumaan Japanista Ranskan suurlähettilään avustuksella. Hän sanoo matkustaneensa Yhdysvaltain passilla, koska oli joutunut luovuttamaan Libanonin passinsa Japanin viranomaisille.
 Finelle ei ole ainoa, joka on arvostellut Japanin oikeusjärjestelmää entisen autoteollisuusmogulin pidätysten yhteydessä.
 Lännessä on kritisoitu järjestelmää, joka mahdollistaa pidättämisen 22 päiväksi ilman syytettä ja kuulustelemisen ilman asianajajan läsnäoloa.
 Carlos Ghosn on ollut yksi autoteollisuuden kovapalkkaisimmista johtajista. Hän on ansainnut noin 15 miljoonaa euroa vuodessa.
 Lisää aiheesta:
 Japanilainen oikeusistuin vapauttaa takuita vastaan Nissanin entisen hallituksen puheenjohtajan Carlos Ghosnin
 Nissanille ja yhtiön ex-pomolle syytteet talousrikoksista
 Nissan erotti Ghosnin – autoyhtiöiden voimamiestä epäillään taloudellisista väärinkäytöksistä
 Autovalmistaja Nissanin johtohahmo pidätettiin Tokiossa – sisäinen tutkinta on ollut käynnissä jo kuukausia

Talousrikoksista syytetty ex-automoguli Ghosn väittää videoviestissä joutuneensa  selkäänpuukotuksen ja salajuonen uhriksi


Summary: Oikeusministeri William Barr ilmoitti kongressin edustajainhuoneen kuulemisessa, että Muellerin raportista julkaistaan typistetty versio.

Kongressin edustajainhuoneen kuulemisessa oli kyse oikeusministeriön ensi vuoden 29 miljardin dollarin suuruisesta budjetista, mutta oikeusministeri  William Barria  kärvennettiin välittömästi Venäjä-raportista.
 Hän kertoi, että raportti julkaistaan "viikon sisällä". Koko raporttia ei tosin julkaista silloinkaan, vaan muokattu versio.
 Barr aikoo julkistuksen jälkeen konsultoida kongressin molempien kamarien oikeusvaliokuntien kanssa mahdollisista toiveista lisätiedon suhteen. Demokraatit ovat vaatineet koko raportin julkistamista, ja myös tämänpäiväisessä kuulemisessa demokraattiedustajat katsoivat, että amerikkalaiset ansaitsevat nähdäkseen koko raportin.
 Barria on painostettu julkistamaan 400-sivuinen raportti aina siitä lähtien, kun erikoistutkija  Robert Mueller  luovutti sen oikeusministerille 22. maaliskuuta. Barr antoi kaksi päivää myöhemmin julkisuuteen nelisivuisen tiivistelmän. Sen mukaan Venäjä pyrki vaikuttamaan Yhdysvaltain vaaleihin, mutta tutkinta ei löytänyt pitävää näyttöä siitä, että Trump ja hänen kampanjatiiminsä olisivat tietoisesti vehkeilleet venäläisten kanssa.
 Lue lisää:
 Kiista Venäjä-raportista jatkuu Yhdysvalloissa – Oikeusministeri puolusteli salassapitoa
 Yhdysvaltain oikeusministeri Barr julkaisee toimitetun version Muellerin raportista huhtikuussa
 Trump riemuitsi Mueller-tutkinnasta mutta ei päässyt siitä täysin kuiville – lisäselvityksiä yhä luvassa
 Toimittajalta: Muellerin Venäjä-tutkinnan johtopäätöksistä tuli hyvä päivä Trumpille – ja Yhdysvalloille

Muellerin Venäjä-tutkintaraportista julki lyhennetty versio "viikon sisällä"


Summary: Porin prikaatin harjoitusalueella Säkylässä testataan uutta käymälätekniikkaa, jossa virtsasta jää jäljelle vain pieni määrä ravinteita.

Tästä on kyse Porin prikaatissa testataan uutta käymälätekniikkaa. Peräkärryyn rakennettu käymälä erottelee virtsan ja tekee siitä lannoitetta. Tavoitteena on kehittää tuote, joka toimisi myös yleisötapahtumissa.
 Porin prikaatissa Säkylässä testattava käymälä on pirteän näköinen. Punaiseksi värjätty käymälä on rakennettu peräkärryn päälle, ja se on erittäin siisti myös sisältä. Vaunussa on vedetön pisuaari ja virtsan erotteleva wc-istuin.
 Käymälä erottelee virtsan ja sekoittaa sen ravinteisiin tuhkaa. Lopulta käymälän tekniikka haihduttaa nesteen lämpöpuhaltimien avulla.
 Virtsassa on jopa 95 prosenttia vettä, ja haihduttamisen jälkeen siitä jää jäljelle enää pieni määrä ravinteita. Prosessin lopputuotteena syntyy jauhemaista ainetta.
 – Tavoitteena on se, että lopputuotetta voitaisiin käyttää lannoitteena pelloilla, sanoo tutkimusinsinööri  Riikka Malila  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Uutta menetelmää testataan Säkylässä
 Pilottikäymälä liittyy Suomen itsenäisyyden juhlarahaston eli Sitran rahoittamaan Mortti -hankkeeseen.
 Hanketta vetää Suomen ympäristökeskus. Siinä ovat mukana myös Puolustusvoimien rakennuslaitos, Tampereen ammattikorkeakoulu ja Käymäläseura Huussi ry. Testattavan laitteiston on kehittänyt ruotsalainen Sveriges Lantbruksuniversitet SLU.
 Puolustusvoimien harjoitusalue on pilottikäymälälle erittäin hyvä kohde. Esimerkiksi Porin prikaatissa Säkylässä toimii vuositasolla lähes 5 000 ihmistä.
 - Tämä on kuitenkin meidän kaikkien yhteinen asia. Varmasti tämä edistää koko yhteiskuntaa, sanoo ylivääpeli  Esa Pohjolainen  Porin prikaatista.
 Pohjolainen muistuttaa, että Säkylän varuskunta on myös pohjavesialueella.
 Käymälässä on vedetön pisuaari ja virtsan erotteleva käymäläistuin Tapio Termonen / Yle
 Sisäpuolelta pilottikäymälä on viihtyisä. Yksi sen seinistä näyttää kirjahyllyltä ja lämmityslaitteet pitävät tilan lämpimänä. Käyttäjät sanovat olevansa käymälään tyytyväisiä.
 - Se on paljon parempi kun maastossa olevat kiinteät vessat, sanoo jääkäri Pauli Laine Porin prikaatista.
 Ympäristön lisäksi säästöä tulee myös taloudellisesti
 Ympäristönäkökulmien lisäksi virtsan haihduttaminen toisi suuria etuja liikuteltavien käymälöiden tyhjentämiseen.
 Prosessin jäljiltä syntyvän lopputuotteen tilavuus ja paino ovat vain kymmenesosan alkuperäisestä. Tämä vähentäisi huomattavasti tyhjentämiseen liittyviä kustannuksia.
 Pilottikäymälän toimintakaavio Tapio Termonen / Yle
 – Uusia wc-ratkaisuja tarvitaan moniin erilaisiin tapahtumiin, sanoo Riikka Malila Suomen ympäristökeskuksesta.
 Pilottikäymälää kokeillaan Säkylässä toukokuun loppuun saakka ja sen jälkeen järjestelmän toimivuus analysoidaan. Tulevaisuudessa nähdään, minkälaisissa yleisötapahtumissa virtsa kerätään talteen.

Sotilaan pissalla parannetaan maailmaa – tiivistetty virtsa kelpaa lannoitteeksi


Summary: Tuoreen kyselyn mukaan ennätyksellisen suuri osa briteistä ajattelee, että maan poliittisessa järjestelmässä on paljon korjattavaa.

Sketsisarja Saturday Night Live teki juuri  "musiikkivideon" . Siinä Theresa Maylla on huono päivä ja hän uneksii kiihkeästi suudelmasta Winston Churchillin kanssa.
 Winston Churchill  on se toisen maailmansodan aikainen pääministeri, jonka kuva usein pälkähtää päähän, kun puhutaan politiikan suurista briteistä.
 Sketsin fiktiivinen  Theresa May  ei ole tunnelmiensa kanssa yksin, jos tuoretta  Hansard Societyn kyselyä  on uskominen.
 Kyselyssä 54 prosenttia vastaajista ajatteli, että Britannia tarvitsee vahvan johtajan, joka on valmis rikkomaan sääntöjä. Lisäksi 42 prosenttia uskoo, että maan asioiden hoitelu sujuisi tehokkaammin, jos hallituksen ei tarvitsisi niin huolehtia parlamentin äänistä.
 Joka neljättä vastaajaa ei kiinnosta politiikka pätkääkään, ja yhä useammasta tuntuu, ettei hän pysty vaikuttamaan kansalliseen päätöksentekoon lainkaan. Tällaiset tuntemukset ovat kyselyn mukaan kasvaneet.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kun yhdistetään vahvan johtajan kaipuu ja kasvava kiinnostuksen puute tai tunne vaikutuskyvyttömyydestä, kannattaa brittipoliitikkojen jo alkaa huolestua. Tunnelma ei lupaa hyvää demokratian arvostukselle. Se voi johtaa myös ääriajatusten nousuun.
 – Vahvasta, sääntöjen rikkomiseen valmiista johtajasta pitäminen tai ajatus siitä, että hallituksen pitäisi saada ratkoa maan ongelmia välittämättä parlamentin hyväksynnästä haastaisi koko demokratiamme periaatteet, kommentoi Hansard Societyn johtaja  Ruth Fox   Guardianille .
 Kokemusta vai radikaaleja ideoita? Demokratiaa edistävä Hansard Society on tutkinut brittien ajatuksia poliittisesta vaikuttamisesta vuodesta 2004 asti. Kasvokkain tehdyt haastattelut kerättiin jo marras–joulukuussa 2018, joten ihan viimeisimmät brexit-käänteet eivät näy vastauksissa. 72 prosenttia kyselyyn vastanneista sanoi, että Britannian hallintojärjestelmä tarvitsee melko paljon tai erittäin paljon parannuksia. Nousua edellisestä kyselystä oli viisi prosenttiyksikköä. Luku on nyt Hansardin tutkimuksissa korkeimmillaan. 47 prosenttia ajattelee, ettei heillä ole maan suuntaan mitään vaikutusvaltaa. 75 prosenttia vastanneista ajattelee poliittisten puolueiden olevan sisäisesti niin jakautuneita, että maan edun edistäminen ei onnistu. 47 prosenttia ottaisi edelleen mieluummin johtajan, jolla on aiempaa kokemusta vallasta, mutta 43 prosenttia tahtoisi kokemattoman johtajan, jolla on radikaaleja muutosideoita.
 Kiinnostavaa onkin nähdä, mitä Britanniassa tapahtuu seuraavissa vaaleissa – tai mahdollisissa eurovaaleissa,  jos maa vielä päätyisikin osallistumaan niihin .
 Jonkinlainen vahvalta näyttävän johtajan valinta  lienee edessä myös konservatiiveilla , sillä Mayn ennenaikainen ero näyttää liki vääjäämättömältä.
 Mayhin tyytymättömien haaveissa on epäilemättä mies tai nainen, joka käy Brysselissä yksinkertaisesti ilmoittamassa EU-johtajille, miten asiat hoidetaan.
 Selvän enemmistön mielestä systeemi kaipaa uudistusta
 Hansard Societyn tutkimuksessa ei sen tarkemmin kysytä syytä mielipiteisiin. Voinee pitää varmana, että Britannian EU-erolla ja sitä koskevalla sotkulla on asian kanssa paljonkin tekemistä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Hansard Society kysyi myös, kuinka paljon kansalaiset luottivat eri tahojen tapaan hoitaa Britannian EU-eroa. Parlamentaarikkojen tapaan luotti vain 25 prosenttia vastaajista, hallitukseen 26 prosenttia.
 Vastaajista suurin osa eli 72 prosenttia ajattelee, että Britannian poliittinen järjestelmä kaipaa uudistamista. Luku on viisi prosenttiyksikköä suurempi kuin edellisellä kyselykerralla ja korkeimmillaan sitten vuonna 2004 tehdyn ensimmäisen kyselyn.
 Edes kymmenen vuoden takainen  parlamentaarikkojen kuluskandaali  ei saanut näin suurta osaa haluamaan uudistuksia järjestelmään.
 Brexitin myötä myös brittien into kansanäänestyksiin on laskenut. Ennen kesäkuun 2016 EU-eroa koskevaa kansanäänestystä 76 prosenttia vastanneista ajatteli, että kansanäänestyksiä pitäisi järjestää useammista kysymyksistä.
 Lue brexitin tuoreimmat kiemurat täältä:
 Yle seuraa brexitin käänteitä: May yrittää taivutella Macronin ja Merkelin pitkän lykkäyksen kannalle
 Olisiko vahvempi johtaja hoitanut brexitin jo maaliin? Mitä mieltä olet kansanäänestyksistä, pitäisikö niitä olla Suomessakin useammin? Voit keskustella aiheesta kello 20:een asti. Jos sinulla ei ole vielä Yle-tunnusta, ohjeet tunnuksen luomiseksi   löytyvät täältä .

EU-eron kyllästämät britit ovat alkaneet haaveilla vahvasta johtajasta – moni myös nakertaisi parlamentin sananvaltaa


Summary: Maailman parhaaksi valitulla Espoon kaupunginkirjastolla on käytössään jo kymmenen omatoimikirjastoa. Helsingissä tehdään vasta turvallisuusarviointeja.

Mitä jos kirjastossa voisi käydä aamuvarhaisella tai iltahämärällä, juuri silloin kun itselle sopii?
 Aika monessa kirjastossa itseasiassa nykyään voikin.
 Puhutaan omatoimikirjastoista, jotka ovat auki myös varsinaisten palveluaikojen ulkopuolella. Tällaiseen kirjastotilaan on asennettu asiakkaiden omatoimikäytön mahdollistava järjestelmä ja tiloja valvotaan teknisesti muun muassa kameroin.
 Sisään kirjastoon pääsee omalla kirjastokortilla ja tunnusluvulla.
 Omatoimikirjastojen lisääntymisen myötä suomalaisten kirjastojen aukiolotuntien määrä on kasvanut merkittävästi. Kasvua oli viime vuoteen verrattuna 9 % ja omatoimiaukioloaikojen osalta peräti 47%. Eri asteisia omatoimikirjastoja on Suomessa nykyään useampi sata.
 Kirjastojen kokonaislainausluvut hieman laskussa Kirjastojen lukumäärä on säilynyt vuonna 2018 lähes ennallaan, mutta aukiolotuntien määrä on kasvanut merkittävästi edellisvuodesta. Kirjastojen lainausluvut ovat hieman laskussa, sillä netin suoratoistopalveluiden myötä musiikkiäänitteitä ja elokuvia lainataan aiempaa vähemmän. Kirjojen lainaaminen kasvoi vuonna 2018. E-kirjojen ja -lehtien käyttö kasvaa voimakkaasti, vaikka niiden osuus kaikista lainoista on pieni. Kirjastojen tapahtumatarjonta on laajentunut. Vuonna 2018 osallistujia tapahtumiin oli lähes miljoona. Lähde: Kirjastotilastot 2018, Etelä-Suomen aluehallintovirasto
 Eli jos käsite omatoimikirjasto on vielä uusi, niin sitä se ole enää kauaa. Vuodesta 2014 lähtien omatoimiaika on nimittäin lähes kymmenkertaistunut ja kattaa nykyään jo lähes kolmanneksen kaikista aukioloajoista.
 – Tällainen toiminta ei ole edes kovin kallista, joten se on vaikuttava tapa antaa kirjastotila kuntalaisille monipuolisesti käyttöön. Ne ovat kuitenkin veronmaksajien maksamia tiloja, sanoo ylitarkastaja  Antti Seppänen  Etelä-Suomen aluehallintovirastosta.
 Esimerkiksi pienemmissä kunnissa, joissa on vain yksi kirjasto, omatoimiaukiolo saattaa jopa kaksinkertaistaa kirjaston käyttömahdollisuudet.
 Vuosi 2019 rikkoo todennäköisesti kävijäennätykset
 Vaikka omatoiminen kirjastojen käyttö yleistyy, se ei kuitenkaan näy ainakaan vielä  valtakunnallisissa tilastoissa  kävijöiden tai lainojen määrän kasvuna vuonna 2018.
 Kokonaislainausmäärän hienoinen lasku selittyy sillä, että musiikkiäänitteiden ja elokuvien lainaus on edelleen reippaassa laskussa.
 – Olen miettinyt, että mitä pitkään laskemassa olleille kokonaislainausluvuille olisi tapahtunut ilman omatoimikirjastoja? Niiden avulla lainausmäärien selvä lasku saatiin pysäytettyä muutama vuosi sitten, ja nyt esimerkiksi kirjoja lainataan aiempaa enemmän, Seppänen sanoo.
 Ylitarkastaja pohtii, että kävijämääriin omatoimiaukiolojen lisääntyminen ei ole juuri vaikuttanut, koska niitä hyödyntävät pääasiassa ne ihmiset, jotka kirjastoa käyttäisivät muutenkin.
 Vuoden 2018 valtakunnallisissa tilastoissa kirjastojen kävijämäärän pientä laskua selittää myös Helsingin  suositun Kirjasto 10:n sulkeminen  kaksi kuukautta ennen Oodin avautumista.
 Kuluvasta vuodesta 2019 on sen sijaan syytä odottaa ennätyksiä, sillä Helsingin uuden  keskustakirjaston Oodin suuri suosio  tulee näkymään myös tilastoissa.
 Espoossa omatoimikirjastosta tuli uusi normaali
 Espoossa kirjastojen kävijämäärät ovat kasvaneet reippaasti sen jälkeen, kun aukioloaikoja lisättiin asukkaiden toiveesta. Espoon  Ison Omenan kirjasto  oli vuonna 2018 koko Suomen vilkkain yleinen kirjasto 1 353 002 asiakkaallaan.
 Kaikkiaan Espoon kirjastoissa vierailtiin viime vuonna 4 277 753 kertaa. Se on melkein miljoona fyysistä käyntikertaa enemmän kuin vuonna 2015, jolloin omatoimiaukioloja vasta kokeiltiin.
 Nyt Espoossa on jo  kymmenen omatoimiperiaatteella toimivaa kirjastoa . Yksi niistä on Kauklahden kirjasto, jonne pääsee joka päivä aamuseitsemästä iltakymmeneen.
 Laura Aalto käy lapsiensa Ulpun ja Visan kanssa mielellään kirjastossa aamupäivisin. Silloin esikoinen on koulussa ja kirjastossa ei ole yleensä ruuhkaa.  Mårten Lampén / Yle
 Varsinainen palveluaika alkaa tänään vasta yhdeltä, mutta kirjastossa on jo ennen puolta päivää paljon väkeä. Lapsiperheitä ja opiskelijoita. Myös viereisen Espoon yhteislyseon koulun oppilaat ovat ottaneet tavakseen viettää pidemmät välituntinsa kirjastossa.
 – Mun mielestä on hyvä juttu, että tänne voi tulla silloin itse kun haluaa, eikä tarvitse odottaa sitä, että kirjasto aukeaa, sanoo seitsemäsluokkalainen  Kielo Kallioaho .
 Hänen kaverinsa  Siiri Kankimäki  on samaa mieltä:
 – Tykkään siitä, että kirjastolla on pidemmät aukioloajat. Silloin kirjoja voi tulla hakemaan myöhemminkin.
 Tai sitten ihan vaan hengailemaan.
 Kauklahden kirjastossa on myös OSKU-niminen erillinen tila, joka remontoitiin yhdessä koululaisten kanssa vastaamaan nuorten tarpeita. Siellä on pelilaitteet, videotykki ja mahdollisuus ihan vaan olla olla.
 Espoon kirjastopalvelupäällikkö  Katariina Lauronen  korostaa, että Espoossa lapset ja nuoret eivät ole mikään oheisryhmä, vaan toimintaa halutaan kehittää nimenomaan heidän näkökulmastaan.
 – Kirjasto kuuluu kaikille. Ei ole sellaista ihmisryhmää, joka ei olisi tervetullut kirjastoon. Kirjastot ovat nykypäivänä myös niitä harvoja maksuttomia ja neutraaleja julkisia tiloja, joihin voi tulla, Lauronen tiivistää.
 Luottamus ja yhteiset pelisäännöt kaiken perustana
 Espoon kaupunginkirjasto valittiin maaliskuun lopulla  maailman parhaaksi kirjastoksi  Lontoon kansainvälisillä kirjamessuilla. Palkintolautakunta perusteli  The Library of The Year 2019  -valintaa muun muassa Espoon kaupunginkirjaston kaikille avoimella ja innovatiivisella tilalla.
 –Meillä on ollut yhtenä arvona rohkeus, mistä nämä omatoimikirjastotkin ovat osoitus. Olemme lähteneet rohkeasti tavoittelemaan sitä, mikä on meille tärkeää eli saavutettavuutta ja asiakkaiden osallisuutta, Lauronen sanoo.
 "Mahdollisimman laajat aukioloajat mahdollistavat sen, että erilaiset asiakasryhmät pääsevät kirjastoon, silloin kuin haluavat", sanoo Espoon kirjastopalvelupäällikkö Katariina Lauronen. Mårten Lampén / Yle
 Omatoimikirjastot perustuvat luottamukseen, sillä ilman luottamusta kirjastoja ei olisi mahdollista pitää auki silloin kun henkilökunta ei hääri tiskien takana.
 Kirjastopalvelupäällikkö kertoo, että luottamus syntyy kohtaamisissa virallisina aukioloaikoina ja vuoropuhelussa asiakkaiden kanssa.
 – Jos jotain pieniä ongelmia on ollut, niihin on puututtu heti. Nopeasti on syntynyt ymmärrys yhteisistä pelisäännöistä. Ajatus on kuitenkin se, että tämä on asiakkaita ja alueen asukkaita varten. Ei ole mitään järkeä, että omaa pesää sotketaan tai kohdellaan huonosti jotenkin muuten, Lauronen sanoo.
 Tämä periaate lukee myös kirjaston seinällä:
 "Tervetuloa omatoimikirjastoon! Lue, pelaa, palaveeraa! Kirjasto on kaikille. Kirjaston asiakkaana otat myös muut huomioon. Kirjasto on syrjinnästä vapaa ja päihteetön tila."
 Helsinki tulee Espoota jäljessä
 Ylitarkastaja Antti Seppänen kertoo, että häiriökäyttäytymistä on valtakunnallisestikin mitattuna ollut  varsin vähän . Etenkin jos vertaa omatoimikirjastojen kattaviin aukiolomääriin.
 – Suomalaiset osaavat käyttäytyä kirjastoissa ja siihen perustuva luottamus on mahdollistanut omatoimikirjastojen nopean yleistymisen, Seppänen kertoo.
 Kirjastotoimen ylitarkastaja Antti Seppänen kertoo, ettei olisi uskonut jokunen vuosi sitten vielä, että omatoimikirjastojen suosio tulee kasvamaan näin voimakkaasti. Mårten Lampén / Yle
 Helsingissä omatoimikirjastotoimintaa on kokeiltu vasta Suomenlinnassa ja Jakomäessä. Ne toimivat tietyin rajoituksin; Suomenlinnan kirjasto on omatoimiaikana vain saaren asukkaiden käytössä, ja Jakomäessä omatoimioikeutta pitää pyytää henkilökunnalta erikseen.
 Helsingin kirjastopalvelujen johtaja  Katri Vänttinen  myöntää, että pääkaupungissa ollaan kirjastojen omatoimikäytön juurruttamisen kanssa reippaasti naapurikaupunkia Espoota jäljessä.
 "Kirjastojen omatoiminen käyttö on suunta, johon ollaan Helsingissäkin hitaasti ja varmasti menossa."  Katri Vänttinen, Helsingin kirjastopalvelujen johtaja
 Omatoimikäytön edistäminen ei ole ollut Helsingissä prioriteetti, sillä esimerkiksi Oodin aukioloajat ovat niin laajat. Uudessa keskustakirjastossa voi asioida arkisin 8–22 ja viikonloppuisin 10–20 välisenä aikana.
 Joissain suuremmissa kirjastoissa, kuten Kalliossa, on myös käytössä aamulla omatoimiaika. Silloin henkilökuntaa on kyllä paikalla, mutta ei asiakaspalvelutehtävissä.
 – Harkitsemme avainkortilla toimivan omatoimikäytön laajentamista nykyistä useampiin kirjastoihin, ja teemme parhaillaan turvallisuusarviointia. Se tarkoittaa sitä, että käymme huolella läpi mahdollisia omatoimikäyttöön liittyviä riskejä, Vänttinen sanoo.
 Parhaiten omatoimikirjastoiksi sopivat yksikerroksiset, pohjaratkaisuiltaan selkeät tilat, joita on helppo valvoa kameroin. Helsingin kaupungin tavoitteena olisi saada kuluvan vuoden aikana ainakin ostoskeskuksen tiloihin muuttanut  Laajasalon kirjasto  omatoimikäytön piiriin.
 Vantaalla omatoimiperiaate on käytössä Pointin ja Pähkinärinteen kirjastoissa. Myös Kauniaisten kirjasto on omatoimikirjasto.
 – Kirjastojen omatoiminen käyttö on suunta, johon ollaan Helsingissäkin hitaasti ja varmasti menossa, Vänttinen kertoo.

Jo sadat suomalaiset kirjastot ovat auki ilman henkilökuntaa: "Tällainen toiminta ei ole edes kovin kallista"


Summary: Jumpstyle on murtautunut sosiaalisesta mediasta näyttämöille.

TUKHOLMA  Puolalainen  Damian Szczegielniak  on aivan puhki. Hän on tanssinut puoli minuuttia jumpstylea Ylen taltiointia varten ja nyt nuori mies näyttää siltä, että henki loppuu.
 Hän kertoo, että olo on lavalla aivan toinen, kun muut jumpstyle-tanssijat ovat mukana  To Da Bone  -nimisessä teoksessa. Silloin energiat jakautuvat kaikkien kesken, mutta nyt rintaa pistää.
 Hieman yli kaksikymppinen Szczegielniak on yksi yli kymmenestä tanssijasta, joiden elämä muuttui neljä vuotta sitten sitten. Silloin ranskalaisen La Horde -kollektiivin jäsen, koreografi  Jonathan Debrouwer  otti puolalaismieheen yhteyttä ja kysyi, haluaisiko tämä lähteä mukaan kansainväliseen tanssiteokseen. Se toteutettaisiin maailman parhaiden jumpstyle-tanssijoiden kanssa.
 –  To Da Bone  muutti elämäni. Se vei minut yleisön eteen. Uskon, että olen kasvanut ihmisenä, Szczegielniak sanoo.
 Jumpstyle-piireissä hänet tunnetaan taiteilijanimellä Leito.
 Tom de Peyret
 “Olin eksyksissä näyttämöllä”
 Szczegielniakin tarina on kuin alan oppikirjasta.
 Hän aloitti jumpstylen harrastamisen teinipoikana nähtyään tanssivideoita Youtubessa. Siitä on jo yhdeksän vuotta. Pitkään hän oli Gdańskin lähellä sijaitsevan pienen rannikkokaupungin ainoa kaveri, joka postasi tanssivideoitaan verkkoon.
 Jumpstyle on poikien makuuhuoneissa syntynyt tanssityyli, joka on edennyt autotallin tai olohuoneen kautta kotikadulle, ja sieltä aukioille ja toreille.
 Jumpstylen harrastajat eli jumperit ovat itseoppineita tanssijoita, jotka seuraavat toistensa kehitystä sosiaalisessa mediassa. Uusimmat temput jaetaan kavereiden kesken verkossa.
 Siksi ranskalaisen La Horde -taiteilijakollektiivin koreografioima  To Da Bone  on vallankumouksellinen teos, koska se on tuonut somessa syntyneen alakulttuurin etabloituneiden tanssifestivaalien ja tanssin talojen ohjelmistoon.
 – Ensin tuntui, että olin täysin eksyksissä lavalla. Olin tanssinut vain omassa huoneessani ja kotikadulla, mutta muutaman esityksen jälkeen helpotti. Nyt lava on jo kuin toinen koti, Szczegielniak toteaa.
 Marine Brutti, Arthur Harel ja Jonathan Debrouwer Tukholman Tanssin talossa. Yhdessä he ovat (la) Horde -kollektiivi. Antti Haanpää / Yle
 “Jumpstyle rauhoitti”
 Yleisö äityy raikuviin aplodeihin ja huutoihin, kun  To Da Bone  -teoksen viimeinen nopeatempoinen joukkokohtaus päättyy Tukholman Tanssin talossa. Moni vislaa haltioituneena katsomosta.
 Esityksen lumo perustuu ylienergiseen tanssiin, liikkeen samanaikaisuuteen ja virtuoottisiin sooloihin. Lajin ytimessä on freestyle, jossa jumperit pääsevät näyttämään potkutekniikoitaan ja piruettejaan.
 Szczegielniak kertoo, miten hän oli jo pienenä todella energinen. Siksi jumpstyle alkoi kiinnostaa. Puolalaispoika halusi purkaa energiaansa johonkin, joka kehittäisi häntä.
 – Halusin näyttää, mihin pystyn. Jumpstyle antoi siihen vapauden. Tunsin tanssimisen jälkeen itseni vapaaksi ja rauhalliseksi, Szczegielniak sanoo.
 Nykyään hän tanssii enää  To Da Bone  -teoksen harjoituksissa ja joskus kotona korkeintaan 15 minuuttia kerrallaan. Alussa jumpstyle vei päivästä 2–3 tuntia.
 Puolalaistanssija suunnittelee parhaillaan elokuva-alan opintojen aloittamista, mutta kaiken ajan vie oma yritys. Szczegielniak tuo Puolaan japanilaisia auton varaosia.
  Damian Szczegielniak aka Leito. Antti Haanpää / Yle
 Somesta tosielämään
 Jumpstylen juuret ulottuvat parinkymmenen vuoden taakse Belgian elektronisen musiikin skeneen. Siellä tanssityyli eli lyhytikäisen elämän, ja versiosta käytetään nimitystä old school.
 Nykymuotoisen jumpstylen läpimurto tapahtui sosiaalisessa mediassa 2000-luvun alkupuolella.
 Sitä edustavan  To Da Bone  -teoksen tanssijat ovat kotoisin muun muassa Belgiasta, Ranskasta, Unkarista, Ukrainasta ja Saksasta.
 La Horde -kollektiivin jäsen, koreografi  Marine Brutti  kertoo, etteivät he halunneet tehdä teosta nykytanssijoiden kanssa.
 – Halusimme tuoda näyttämölle sen voiman, mikä jumpereilla on. Emme kulttuurista omimista, Brutti sanoo.
 Kollektiivi katsoi sosiaalisessa mediassa 400–500 videoklippiä, joiden perusteella he ottivat yhteyttä sometilien profiileihin. Koetansseihin kutsuttiin kolmisenkymmentä tyyppiä.
 –  To Da Bone  on ollut iso muutos jumpstylen harrastajille. He ovat joutuneet vaihtamaan sosiaalisen median työskentelytapansa joukkokohtauksiin lavalla, koreografi  Arthur Hare  La Horde -kollektiivista toteaa.
 Tom de Peyret
 150 iskua minuutissa
 To Da Bone  oli alun perin kymmenen minuutin pituinen teos, joka palkittiin pariisilaisessa koreografiakilpailussa vuonna 2016. Kokoillan esitys sai maailmanensi-iltansa Montrealissa Kanadassa 2017. Siinä nähdään tanssiteoksen lisäksi noin puolen tunnin pituinen dokumenttielokuva, jossa  To Da Bone  -teoksen tanssijat kertovat lajistaan, taustoistaan sekä työskentelystään La Horde -kollektiivin kanssa.
 Tanssijoille jo ensimmäinen, kymmenen minuutin pituinen teos tuntui käsittämättömältä ajatukselta, sillä jumpstylen liikesarjat kestävät noin puoli minuuttia, ja elektroninen musiikki hakkaa 150 iskun minuuttivauhdilla.
 Kaikkein eniten jumperit olivat huolissaan tanssityylinsä puolesta. Moni heistä pelkäsi, että jumpstyle tuhoutuu, kun se viedään teatteriin.
 Toisin kävi. Puolalaisesta Szczegielniakista ja hänen tovereistaan tuli jumpstylen merkittäviä lähettiläitä, ja  To Da Bone  -teoksesta kunnianosoitus koko lajille.
 To Da Bone kertoo myös jumpstylen miehisyydestä. Naiset ovat lajissa harvinaisuus. Tom de Peyret
 Jutun kommentointi on avoinna klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Jumpstyle syntyi kun tanssijat kukkoilivat somessa, nyt sitä voi nähdä jo teatterilavoilla – Katso video


Summary: Ylen työaiheista vaalitenttiä olivat kommentoimassa suorana verkossa Elina Pylkkänen ja Aki Kangasharju.

Tänään tiistaina joukko kansanedustajaehdokkaita pääsi kertomaan, millä keinoin he loisivat Suomeen lisää työpaikkoja ja nostaisivat työllisyysastetta.
 Tenttiä kommentoivat suorana verkossa Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja  Elina Pylkkänen  ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etlan toimitusjohtaja  Aki Kangasharju .
 Alla yhteenveto asiantuntijoiden analyysistä.
 Mikä oli keskustelun kohokohta?
 Aki Kangasharju : Paikallinen sopiminen oli ennustetun kiihkeä teema. Paras slogan: laiskottelustipendi.
 Elina Pylkkänen : Kyllä kohokohtana voi pitää sitä, että työllisyysasteen nostoa kaikki pitivät välttämättömänä ja korkeimpana tavoitteena. Sitä ei kyseenalaistettu. Tentti sähköistyi perustulon ja kotihoidon tuen kohdalla.
 Mikä oli tentin outo hetki?
 Aki Kangasharju : Päättömintä oli väittää, että paikallinen sopiminen olisi sanelua. Sitä ei voi mitenkään nähdä ehdotettujen mallien perusteella.
 Elina Pylkkänen : Välillä KD:n ehdokkaan abstraktit toiveet huitoivat ilmaa.
 Toistuiko tentissä jokin ydinsanoma?
 Aki Kangasharju : Minusta puheenjohtajat pitivät jengin hyvin kurissa ja kussakin aiheessa kerrallaan.
 Elina Pylkkänen : Lepomäki vyörytti aika hyvin yritysten näkökulmasta työllisyysteemaa.
 Meniköhän se ihan näin? Tuliko tentissä esille jokin erikoinen väite?
 Aki Kangasharju : Silpputyöväite oli totuuden vastainen. Eniten on viime vuosina lisääntynyt kokoaikainen ja pysyvä työ.
 Elina Pylkkänen : Nyt käynnissä oleva talouskasvu ja työllisyyden kasvu on tapahtunut kokoaikaisiin ja vakinaisiin työsuhteisiin ennen muuta, eikä ehdokkaan väittämän mukaan silpputöihin.
 Mikä yllätti?
 Aki Kangasharju : Simon Elon pirteys.
 Elina Pylkkänen : Yllättävää oli aika rauhallinen tempo keskustelussa ja se, että muita kuunneltiin ja kommentoitiin vierustovereja.
 Ketä vastaan hyökättiin? Oliko taistelupareja?
 Aki Kangasharju : Skinnari ja Lepomäki olivat usein vastakkain. Samoin kuin Kulmuni ja Skinnari.
 Elina Pylkkänen : Lepomäki ja Arhinmäki olivat taisteluparit. Ohisalo keskusteli täysin omaehtoisesti omaa linjaansa.
 Huomasitko tämän? Pieni tai iso asia, joka saattoi mennä monelta ohi?
 Aki Kangasharju : Asuntomarkkinoiden rooli kohtaanto-ongelmassa jäi sivuun. Samoin jäi vastaamatta se, mistä rahat kaikkiin lisäpalveluihin ja rahanreikiin.
 Elina Pylkkänen : Kukaan ei halua polkea työehtoja. Toinen asia oli yllättävästi ALV-velvollisuuden alarajan nostovaatimus. Mistä se tuli? Onko se todellakin työllisyyden kannalta tärkeä asia?
 Puolueet, Eduskunta
 Tenttiin osallistuivat  Mikaela Nylander  RKP:stä,  Ville Tavio  perussuomalaisista,  Elina Lepomäki  kokoomuksesta,  Ville Skinnari  SDP:stä,  Simon Elo  sinisistä,  Katri Kulmuni  keskustasta,  Paavo Arhinmäki  vasemmistoliitosta,  Maria Ohisalo  vihreistä ja  Tomi Kuosmanen  kristillisdemokraateista.
 Lue täältä, minkä keinon vaalitenttiin tulijat nimesivät jo etukäteen tärkeimmäksi keinoksi työllisyysasteen nostamiseksi .
 Tutustu eduskuntavaaliehdokkaisiin myös  Ylen vaalikoneessa  ja  Yle Areenan  vaalisivulla.

Kotihoidontuen lyhentäminen jakoi puolueet kahteen leiriin – Lue täältä kooste asiantuntijoiden liveanalyysistä vaalitentistä


Summary: Eduskunta ei ole tarttunut ehdotuksiin, jotka avaisivat vaalirahoitusta. "Oma lehmä ojassa."

Äänestäjän valloittamisessa  raha puhuu , mutta ehdokkaille siitä puhuminen on hankalampaa.
 Vaalikampanjarahoituksen avoimuutta on yritetty kohentaa lainsäädännön voimin. Mutta käytännössä sääntöjä tulkitaan kirjavasti.
 Rahoituksen ennakkoilmoittaminen on vapaaehtoista, vasta valituksi tulleelle se on pakollista.
 Joillakin puolueilla kaikki ehdokkaat kertovat ennen vaaleja, mistä kampanjarahat tulevat, toisissa puolueissa sitä ei kerro ennakkoon juuri kukaan.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Tänään tiistaiaamuna esimerkiksi kokoomuksen ja perussuomalaisten ehdokkaista vain noin 13 prosenttia oli kertonut rahoituksestaan. Ilmoituksen oli tehnyt 38 prosenttia SDP:n ehdokkaista ja keskustan ehdokkaista 63 prosenttia.
 Vain vihreiden ehdokkaista sata prosenttia oli ilmoittanut, kuinka paljon he ovat käyttäneet kampanjaan omaa ja lahjoittajien rahaa.
 Rahoituksen ennakkoilmoituksia voi tehdä lauantaihin saakka.
 Kätevän pyöreä tukisumma: 1 499
 Rahoitusilmoituksia valvotaan  Valtiontalouden tarkastusvirastossa  (VTV).
 Valituksi tulleen ehdokkaan on kerrottava vain yli 1 500 euron yksittäiset lahjoitukset. VTV:n johtava tilintarkastaja  Klaus Krokfors  kuitenkin näkee jo ensi silmäyksellä, että säännöillä kikkaillaan.
 – Kyllä puoluerahoituksen tarkastuksissa on havaittu 1 499 euron lahjoituksia.
 Keskustan ehdokas, ympäristöministeri  Kimmo Tiilikainen  on tehnyt vapaaehtoisen ilmoituksen 80 000 euron vaalikassastaan, josta 60 000 euroa on lahjoituksia.
 Tiilikainen on linjannut, että ei ota vastaan yli 1 500 euron lahjoituksia. Se on lohdullinen tieto monelle lahjoittajalle, sillä se tarkoittaa myös sitä, että lahjoittajan nimeä ei ilman lupaa julkisteta.
 Valtiontalouden tarkastusviraston johtava tilintarkastaja Klaus Krokfors harmittelee, että vaali- ja puoluerahoituksen sääntöjen selkeyttäminen ei etene.  Mikko Koski / Yle
 – Moni miettii, tuleeko nimi esille, kun vaalirahoituksesta on viime aikoina keskusteltu – ja harvoin myönteiseen sävyyn. Mutta näin kaikki tietävät, että siinä on katto ja näin pieniä summia ei yksilöidä.
 Tiilikaisen mielestä olisi kuitenkin paikallaan, että rahoituksen ennakkoilmoittamisesta tehtäisiin pakollista.
 Vihreiden ehdokas, varapuheenjohtaja  Maria Ohisalo  on samaa mieltä.
 – Olisin valmis edistämään sitä, että ihan kaikki tuet olisivat avoimia.
 Hänen mukaansa pakolliseksi voitaisiin määrätä sekä ennen valintaa että sen jälkeen tehtävä rahoitusilmoitus.
 Epäpyhä kolminaisuus: Puolue, säätiö, yhdistys
 Valtiontalouden tarkastusvirastossa riittää kuitenkin paimentamista jo nykyisten vaali- ja puoluerahoitussääntöjen noudattamisessa. Pelkästään puolueiden itse listaamat lähipiirin säätiöt ja yhdistykset muodostavat kohtalaisen palapelin.
 VTV:n raportin mukaan niiden kautta kulkevia avustuksia ei ole aina huomattu mainita, vaikka “summat ovat olleet huomattavia”.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Krokforsin mukaan vaalirahoituksessa on paljon epäkohtia, joista on kymmenen vuoden aikana raportoitu useasti eduskuntaan tarkastusvaliokunnalle.
 Hänen mukaansa tuen käsite ja sen rajat ovat jääneet täsmentämättä, vaikka pääsääntönä on että kaikki tuki pitäisi ilmoittaa.
 VTV:n ehdotuksista on keskusteltu eduskunnassa mutta “toimia on odotetaan yhä”.
 – Ehkä se johtuu siitä että poliitikot istuvat itse tarkastusvaliokunnassa ja eivät ole kovin halukkaita näitä muuttamaan, Krokfors pohtii.
 – Lainvalmistelussa puoluesihteereillä on tärkeä rooli ja tieto asioista. Enemmän tai vähemmän heillä on oma lehmä ojassa.

Vaalirahoituksesta kertominen ennen vaaleja on vapaaehtoista – ja sen huomaa: katso tästä, kuinka moni jättää lahjoittajansa paljastamatta


Summary: Rokotteet ovat pakollisia neljässä kaupunginosassa.

Yhdysvalloissa New Yorkin osavaltio on julistanut hätätilan tuhkarokkoepidemian johdosta.
 Kaupungin pormestari Bill de Blasio on määrännyt tuhkarokkorokotteet pakollisiksi neljässä kaupunginosassa.
 Turharokkotapauksia on ollutviime vuoden lokakuun jälkeen yhteensä 285. Ne ovat keskittyneet lähinnä Brooklynissa sijaitsevaan Williamsburgin alueeseen.

New York julisti hätätilan tuhkarokkoepidemian takia ja määräsi rokotteet pakollisiksi


Summary: Taksiala kertoo lain valmisteluvaiheessa varoittaneensa ongelmista, kuten palvelujen saatavuuden heikentymisestä ja hintojen noususta.

Liikenneministeriö saa Taksiliitolta kuraa niskaan taksiliikenteen mullistaneesta liikennepalvelulaista. Taksiliiton  tänään julkaisemassa kannanotossa  se kutsuu uutta lakia "täysin epäonnistuneeksi" taksiliikenteen osalta.
 Heinäkuussa voimaan tulleen taksiuudistuksen myötä  taksiala vapautui sääntelystä.  Sen myötä taksimatkojen hinnat ovat  nousseet Uudellamaalla  ja maaseututaksien  pelätään katoavan .
 Taksiliitto arvostelee liikenneministeriötä ja silloista ministeriä  Anne Berneriä  (kesk) taksialan mustamaalaamisesta.
 – Nyt lain valmistellut ministeriö liikenneministerin johdolla yrittää kääntää lain ongelmat taksialan aiheuttamiksi, vaikka syylliset ovat ministeriössä, Taksiliiton puheenjohtaja  Kai Andersson  ja toimitusjohtaja  Timo Koskinen  toteavat kannanotossa.
 "Laki ajettiin härkäpäisesti läpi"
 Taksiala kertoo lain valmisteluvaiheessa varoittaneensa mahdollisista ongelmista, kuten palvelujen saatavuuden heikentymisestä ja hintojen noususta.
 – Laki ajettiin härkäpäisesti läpi sääntelyn keventämisen nimissä. Kun ei tunnettu sääntelyn perusteita, oltiin sokeita myös tuleville ongelmille, Andersson ja Koskinen kertovat.
 – Ministerin ja ministeriön olisi syytä tunnustaa virheensä ja lähteä rakentamaan toimivaa tulevaisuutta taksialan kanssa yhteistyössä. Kilpailuvirasto, Traficom sekä liikenne- ja viestintäministeriö selvittelevät ja selittelevät, mutta näin eivät asiat etene, Andersson toteaa.
 Lue lisää:
 Miksi taksien hinnat ovat nousseet, eikö kilpailu toimi? Näin ministeriö vastaa
 Uusi taksilaki on heikentänyt turvallisuuden tunnetta takseissa – pääkaupunkiseudulla pelätään hinnalla huijaamista
 Näin taksiuudistus karsii maaseututakseja – Sami Uotilan suvun 70 vuoden taksiura päättyi: "Kyllä se koville ottaa"
 Analyysi: Hintakisa vaisua, mökiltä kaupunkiin pääsee yhä – näin taksialalla menee jättiuudistuksen jälkeen
 Uusi taksilaki mullistaa pian kaiken, mutta miten? Kokosimme asiakkaalle 10 keskeisintä kysymystä ja vastaukset niihin

Taksiliiton mitta tuli täyteen ministeriön mustamaalaamisesta: "Nyt riittää taksialan syyllistäminen!"


Summary: Japani on käynnistänyt etsinnät koneen ja sen lentäjän löytämiseksi maan pohjoisosissa.

Japanissa maan ilmavoimien F-35A-hävittäjä on kadonnut kesken taisteluharjoituksen maan pohjoisosassa.
 Kone katosi tutkasta puoli tuntia sen jälkeen, kun se oli noussut ilmaan Misawan lentotukikohdasta.
 Hävittäjä osallistui taisteluharjoitukseen yhdessä kolmen muun F-35-hävittäjän kanssa.
 Viranomaisten mukaan etsinnät koneen ja sen lentäjän löytämiseksi on käynnistetty.
 Puolustusministeri  Takeshi Iwaya  on määrännyt kaikki tukikohdan 12 F-35-hävittäjää lentokieltoon.
 Japani on tilannut Yhdysvalloilta 147 F-35-hävittäjää, joista 105 on nyt kadonnutta F-35A-mallia.
 Lockheed Martinin valmistama ja häiveominaisuuksillaan markkinoitu F-35 on yksi ehdokkaista Suomen seuraavaksi hävittäjämalliksi.

Japanilainen F-35-hävittäjä katosi Tyynenmeren yllä kesken taisteluharjoituksen


Summary: Onko ydinvoima vihreille kynnyskysymys? Kenen kanssa Li Andersson ei halua hallitukseen? Katso parhaat palat Ylen puheenjohtajatenteistä.

Juha Sipilän 10 miljoonan puun istustustalkoot nuorille herättivät Ylen puheenjohtajatentin jälkeen keskustelua, samoin Antti Rinteen miljardin ja kolmen miljardin välinen haarukka.
 Kuka pärjäsi parhaiten? Oliko Li Andersson todella niin pirteä kuin somekansa sanoi? Oltiinko Pekka Haavistolle kiltimpiä kuin Petteri Orvolle?
 Tästä voit katsoa videot ja kerrata analyysit jokaisesta tentistä.
 Anna-Maja Henriksson, RKP
 RKP:n  Anna-Maja Henriksson  vaati suurempaa pakolaiskiintiötä ja parempaa oikeusturvaa turvapaikanhakijoille. Henriksson pääsi avaamaan Ylen puheenjohtajatenttien sarjan ja päätyi vastaamaan myös hopeavedestä ja nuuskasta.  Lue tentin analyysi tästä.

 Sari Essayah, KD
 Kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  sanoi, ettei sukupuoli voi olla ilmoitusasia.
 – Sukupuoli ei voi olla ilmoitus. Se on fysiologinen fakta,  Essayah sanoi tentissä, jonka analyysin voit lukea tästä .

 Juha Sipilä, Keskusta
 Juha Sipilä  oli vuorossa Ylen puheenjohtajatentissä kolmantena.
 – Keskusta lähtee siitä, että istutetaan jo ensi kesänä 10 miljoonaa puuta Suomeen, ja otetaan nuoret mukaaan istuttamaan ja nähdään miten tehdään käytännön tekoja suomalaisten hiilinielujen kasvattamiseen, Sipilä sanoi tentissä. Sipilä puolusti hallituksen leikkauksia, mutta totesi, että nyt Suomen talous on kunnossa ja on varaa jakaa.  Lue analyysi Sipilän tentistä.

 Pekka Haavisto, Vihreät
 Olemassa olevia ydinvoimaloita voidaa käyttää. Ne ovat yksi osa vihreiden ilmastopakettia, eivätkä ole kynnyskysymys vihreille,  Pekka Haavisto  sanoi omalla vuorollaan. Hiilestä ja turpeesta pitää luopua samalla aikataululla, maakaasusta ja polttoöljystä siirtymäkaudella, Pekka Haavisto sanoi.  Lue analyysi tentin kulusta tästä.

 Antti Rinne, SDP
 SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  myönsi Ylen vaalitentissä, ettei hän tiedä tarkkaan, mitä puolueen vaaliohjelman toteuttaminen maksaisi.
 – Se ei ole yksi miljardia, se ei ole kolme miljardia, vaan se on jotakin siitä väliltä, Rinne sanoi Ylen tentissä. Demareiden vaaliohjelma on yli sata sivua pitkä. Siellä luvataan rahaa muun muassa oppivelvollisuuden pidentämiseen, vanhustenhuoltoon ja eläkkeiden korottamiseen.  Lue analyysi Antti Rinteen tentistä.

 Petteri Orpo, Kokoomus
 Kokoomuksen Petteri Orpo panttasi yhä puolueen kantaa hoitajamitoitukseen. Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  linjasi, mihin puolue käyttäisi  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen sote-uudistuksen valmisteluun varattuja rahoja. Puolue laittaisi rahat hoitojonojen purkamiseen terveyskeskuksissa, jos se on seuraavassa hallituksessa.  Lue tentin analyysi.

 Li Andersson, Vasemmistoliitto
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  linjasi Ylen vaalitentissä, että hänen oman puolueensa mahtuminen samaan hallitukseen kokoomuksen kanssa on epätodennäköistä. Näin ainakin mikäli kokoomus on hallituksessa johtavassa asemassa.
 – Kokoomuksen johtamaan hallitukseen, pitäisin sitä epätodennäköisenä, Andersson totesi tentissä. Hänen mukaansa hallituksen kokoonpano ja hallitusohjelma määrittelevät vasemmistoliiton ratkaisun.  Lue Anderssonin tentin analyysi tästä.

 Jussi Halla-aho, Perussuomalaiset
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  suomi Ylen tentissä kovin sanoin ilmastonmuutoskeskustelua Suomessa.
 – Emme halua Suomea, jossa koululaisten päät laitetaan sekaisin sukupuoliöyhötyksellä ja ilmastohysterialla, Halla-aho sanoi puheessaan. Halla-ahon tentti katosi teknisen vian vuoksi Ylen Areena-sivuilta. Halla-aho vihjasi, ettei kyse ollut sattumasta.  Lue analyysi tentistä.

 Sampi Terho, Sininen tulevaisuus
 Tuhat poliisia maksaa noin 100 miljoonaa euroa. Sen siniset lupaavat, vaikka eivät juuri muita lukuja tarjoa, sanoi sinisten puheenjohtaja  Sampo Terho  sanoi Ylen vaalitentissä.
 Siniset on sitoutunut Terhon mukaan myös 64 hävittäjän hankintaan aluksi. Sitten hävittäjiä lisättäisiin: tavoitteena sinisillä on 100 hävittäjää. Turvallisuuskysymyksissä kustannukset ovat toisarvoisia.
 – Autoilu on kansalaisoikeus, Terho sanoi. Autovero pitää hänen mukaansa poistaa kokonaan kuuden vuoden aikana. Korvaavat verorahat saataisiin työllisyyttä nostamalla.  Lue analyysi tentistä tästä.

 Vieläkö etsit omaa ehdokastasi? Tee Ylen vaalikone
 Ylen tärkeimmät vaalijutut koottuna
 Yle tarkasti poliitikkojen vaaliväitteitä: lue faktantarkistus

Kyllä, puoluejohtajissa on eroja – 10 miljoonaa puuta, 1000 poliisia ja Antti Rinteen miljardit jäivät mieleen puheenjohtajatenteistä


Summary: Anjalankosken seurakunnan kirkkoherra on pyörtänyt päätöksensä ja antoi esiintymisluvan.

Kiistely saamelaismuusikko  Wimme Saaren  ja jazzmuusikko  Tapani Rinteen  pääsystä esiintymään Sippolan kirkkoon Kouvolassa on ratkennut.
 Anjalankosken kirkkoherra Eija Murto pyörsi aikaisemman päätöksensä ja antoi esiintymisluvan.
 – Saimme konsertin sisällöstä järjestäjiltä vielä lisätietoa, jota meillä ei aiemmin ollut päätöksen tekemistä varten käytettävissä,  Eija Murto  kertoo lähettämässään tiedotteessa.
 Päätös syntyi sen jälkeen, kun Murto oli keskustellut asiasta Anjalankosken seurakuntaneuvoston jäsenten kanssa.
 Saaren ja Rinteen esiintyminen on suunnitellusti ensi kesäkuussa osana etnofuturistista taidetapahtumaa.
 Wimme Saari esittää muun muassa virsiä, mutta saameksi laulettuna.
 Lue lisää:
 Lehdet: Kirkkoherra esti saamelaisartistin konsertin Sippolan kirkossa – Wimme Saaren musiikki ei sopusoinnussa kirkon sanoman kanssa
 Saamelaismuusikko Wimme Saari: Koti-ikävä tuntureille helpottaa järven jäällä

Wimme Saari sittenkin esiintymään Sippolan kirkkoon