Summary: Voiko valeuutiset voittaa faktoilla? Ymmärtävätkö toimittajat tavallisten suomalaisten elämää ja arkea? Sananvapauden päivänä on hyvä kysyä vaikeita kysymyksiä, kirjoittaa Heikki Valkama blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Medialla on tänään paitsi itsekehun ja oman hännän nostamisen, myös itsetutkiskelun päivä. Tänään vietetään sananvapauden päivää.
 Median murroksesta ja kriisistä on kohta puhuttu niin kauan, että sen aikana syntyneet lapset ovat kasvaneet teini-ikäisiksi. Kriisissä on pitkälti kyse siitä, että ensin verkossa julkaiseminen vei medialta tilaus- ja mainostuloja. Sitten somejätit ja teknologiafirmat ottivat eurovirrat haltuunsa.
 Nyt myös verkkojätit ovat kriisissä.  Siinä missä media kärsii rahapulasta, teknologiajättejä vaivaa uskottavuusongelma.
 Vaikka olemme entistä enemmän yhteydessä keskenämme, olemme entistä enemmän myös erillämme. Näin puhui Buzzfeed-sivuston perustaja ja toimitusjohtaja  Jonah Peretti kevään SXSW-festivaaleilla.  Perettin mukaan valeuutiset leviävät somealustoilla, kuten myös rasismi ja vaikkapa rokotevastaisuus. Meillä on paljon informaatiota, mutta meidän on vaikea löytää luotettavaa tietoa. Trollit jylläävät.
 Ongelman juuri on teknologiayhtiöissä, joille tähän mennessä kaikki sisältö on ollut yhtä arvokasta, oli se totta tai ei.
 Valeuutisia ei voiteta faktoilla, Peretti sanoo. Valeuutiset voitetaan, kun teknologiayhtiöt ja digitaalinen media, siis perinteiset toimitetut julkaisut, aloittavat yhteistyön.
 Perinteistä mediaa ehdotus ymmärrettävästi ilahduttaa.
 Yksi Perettin keskeinen ajatus oli, että digitaalisen median tekijöiden pitää jatkossa ymmärtää ihmisten todellista elämää.
 Siis turvautua  empatiaan .
 Mediaan tarvitaan lisää empatiaa ,  on yksi vuoden 2019 hokemista ja ratkaisuehdotuksista.
 Kielitoimiston sanakirjan mukaan empatia tarkoittaa myötätuntoista eläytymistä.
 Mitä se merkitsee mediassa?
 Tärkeää lienee ymmärrys yleisöstä. Jos toimittaja ei ymmärrä, miten ihmiset elävät, on vaikea puhutella heitä. Paradoksi on, että yhden yleisön miettiminen on enää mahdotonta. Viiden ja puolen miljoonan suomalaisen puhutteleminen yhdellä kertaa on hankalaa.
 Kenelle puhumme ja miten? Ymmärrämmekö suomalaisten arkea? Ja ymmärrämmekö sitä, että esimerkiksi politiikassa on jakautumista, valeuutisia ja vaikuttamisoperaatioita?
 Näitä kysymyksiä meidän toimittajien pitää jatkuvasti pohtia.
 Konkreettinen esimerkki yrityksestä yhdistää ihmisiä ja luoda myötätuntoa on  Helsingin Sanomien Suomi puhuu -kampanja . Helsingin Sanomat toi yli 2000 erimielistä suomalaista yhteen, jotta ihmiset ymmärtäisivät toisiaan paremmin. Mallia haettiin saksalaisesta Zeit Online -verkkolehdestä. Yle puolestaan haluaa omassa  Kutsu Yle kahville  -kampanjassaan tavata yleisöään ja  kuunnella heitä.
 Ongelmia seuraa, jos lukijat tai katsojat  nähdään vain kauppatavarana.
 Jos mediayhtiöt kohtelevat ihmisiä massoina, jotka pitää saada klikkaamaan tai pysymään videon parissa, käsitys ihmisestä muuttuu.
 Ihminen ei ole enää kansalainen, vaan numero.
 Meidän median tekijöiden pitää muistaa sekin, että jos oikeasti välitämme ihmisistä, annamme heidän olla myös rauhassa. Häiriön ja rikkomisen sijaan meidän pitää etsiä kestäviä tapoja tehdä mediaa. Hetken hiljaisuus on tietenkin vaikea ajatus meille, jotka haluamme uutisille ja muille jutuillemme mahdollisimman paljon huomiota.
 Miten siis lisätä empatiaa mediaan?
 Suomen johtava empatiatutkija  Katri Saarikivi  kirjoittaa  Ylen kolumnissaan , että demokratia tarvitsee empatiaa:  Hyvää perustaa vuorovaikutukselle ei rakenneta keskittymällä pelkästään siihen, mikä meitä erottaa. Nykypäivänä tärkeämpää olisi etsiä sitä, minkä jaamme. Se sytyttää meihin sisäänrakennetun empatian.
 Soitin aivotutkija Saarikivelle ja kysyin, mitä empatia voisi olla mediassa?
 Saarikivi mietti pitkään käsitettä. Neurotieteilijälle empatia tarkoittaa perusmekanismeja, joiden avulla ihmiset ymmärtävät toisiaan.
 Ehkä, hän arvelee, journalismissa empatia voisi olla sitä, että ymmärtämällä erilaisia arvoja toimittajat osaisivat puhutella myös niitä, joiden arvot poikkeavat heidän omistaan.
 – Voi ajatella, että vaikka olemme eri mieltä, voimme nähdä yhteistä, enkä pidä sinua vihollisena, Saarikivi sanoo.
 Empatiaa voi toisaalta hyödyntää myös ihmisten manipuloimiseen. Siksi empatiajournalismissa on vaaransa. Tunteikkaiden tarinoiden avulla voi huijata ihmisiä uskomaan monenlaisia asioita.
 Saarikivi kertoo kuunnelleensa  amerikkalaisen panttivankineuvottelijan haastattelun, jossa neuvottelija nimesi empatian tärkeimmäksi työkalukseen. Jos panttivankitilanteessa joutui neuvottelemaan kauheita asioita tehneen ihmisen kanssa, ainoa tapa päästä eteenpäin oli ymmärtää, mitä tämä tahtoi.
 Ymmärtäminen ei sulje pois pahojen tekojen tuomitsemista.
 Ymmärtäminen on tapa päästä eteenpäin.
 Heikki Valkama
 Kirjoittaja vetää Ylen digitalisaatio- ja tulevaisuustoimitusta. Hän on myös Ylen sisältöpäällikkö ja kirjailija.
 Mediasta ja empatiasta voi keskustella 3.5. klo 16.00 asti.

Heikki Valkama: Media kaipaa empatiaa, mutta mitä ihmettä se tarkoittaa?


Summary: Sykloni Fani on siirtynyt mereltä maa-alueiden päälle.

Uutistoimisto AFP:n mukaan sykloni Fani on rantautunut Itä-Intiaan. Intian meteorologian laitos kertoo Twitterissä, että koko myrskyn keskus leviää maa-alueiden päälle seuraavan kahden tunnin aikana.
 Lähes miljoonaa ihmistä on evakuoitu Intiassa Bengalinlahden ranta-alueilta hirmumyrsky Fanin tieltä. Myrskyn tiellä asuu 100 miljoonaa ihmistä Andhra Pradeshin ja Odishan (entinen Orissa) osavaltioissa.
 Viranomaiset ovat avanneet 800 hätämajoitustilaa myrskyevakkoja varten.
 Torstaina myrskytuulten voimakkuus Intian meteorologian laitoksen mukaan oli 50 metriä sekunnissa. Voimakkuus vastaa kolmannen kategorian hurrikaania viisiportaisella asteikolla. Voimakkuuden ei uskottu heikkenevän ennen rantautumista.
 Laitoksen mukaan myrsky ja tulva aiheuttavat "totaalista tuhoa" kevytrakenteisille taloille, maanviljelykselle ja tietoliikenneyhteyksille.

Hirmumyrsky iski Intiaan – seuraavat kaksi tuntia kohtalokkaita


Summary: Murhaan liittyvät oikeusprosessit lopetetaan.

Pohjois-Korean johtajan velipuolen  Kim Jong-namin  murhasta syytetty vietnamilainen nainen vapautettiin perjantaina vankilasta, kertoo naisen asianajaja. Toinen syytettynä ollut nainen vapautui jo maaliskuussa, kun häntä vastaan nostetusta murhasyytteestä luovuttiin.
 Naiset surmasivat vuonna 2017 Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  velipuolen Malesian Kualan Lumpurin lentokentällä painamalla hänen kasvoilleen liinan, jossa oli tappavaa VX-hermomyrkkyä.
 Naiset sanoivat , ettei heillä ollut lainkaan tietoa, että liina oli vaarallinen. He kertoivat, että heidät oli houkuteltu mukaan japanilaiseen huumoriohjelmaan, jossa tuntemattomille ihmisille tehtiin kepposia.
 Naisten mielestä todellisia syyllisiä ovat pohjoiskorealaiset agentit, jotka ovat onnistuneet pakenemaan.
 Naisten vapautuminen tarkoittaa, että murhaan liittyvät oikeusprosessit lopetetaan.
 Kim Jong-namista povattiin aikoinaan maansa johtajaa, mutta hän joutui sittemmin epäsuosioon.
 Lue myös:
 Kuka murhasi Kim Jong-namin? – "Luulimme osallistuvamme hupailuun"
 Kim Jong-namin murhasta epäillyt pysyvät pilailutarinassaan: "Minulle maksettiin 85 euroa"
 Miksi diktaattorin velipuoli murhattiin? – Seitsemän avointa kysymystä
 Malesian viranomaiset vahvistivat: Kim Jong-unin velipuolen murhasta epäillyt miehet ovat pohjoiskorealaisia

Pohjois-Korean johtajan velipuolen murhasta syytetty nainen vapautettiin


Summary: Konservatiiviopiskelija kiittelee presidentin määräystä, joka uhkaa puhetilaisuuksia rajoittavia yliopistoja valtionavun menettämisellä.

Nanci Hernandezia  ottaa päähän. Hän opiskelee Amerikan katolisessa yliopistossa poliittisia tieteitä, ja katsoo joutuvansa Yhdysvaltain nykyistä poliittista tilannetta käsittelevällä kurssilla mielipiteenmuokkauksen kohteeksi.
 Opettaja ja vierailevat puhujat ovat elämänkatsomukseltaan liberaaleja eivätkä Hernandezin mukaan tosiaankaan jätä kynttiläänsä vakan alle.
 – He saavat asiat kuulostamaan siltä, että on suorastaan väärin olla republikaani. On väärin, että minulle jää kurssista edes sellainen mielikuva, Hernandez sanoo.
 Hän perustelee väitettään muun muassa oppikirjan valinnalla. Kurssilla käsitellään pelkästään Mitä republikaanipuolueelle tapahtuu? -nimistä teosta.
 Sananvapauden päivä 3.5 Kansainvälistä lehdistönvapauden päivää vietetään maailmanlaajuisesti 3. toukokuuta. YK:n yleiskokous otti juhlapäivän käyttöön vuonna 1993. Päivän teema on tänä vuonna "Media tukee demokratiaa. Journalismi ja vaalit disinformaation aikakaudella." Toimittajat ilman rajoja -järjestö tekee vuosittain maakohtaisen vertailun median vapaudesta. Vuonna 2019 Suomi listattiin journalismin suhteen maailman toiseksi vapaimmaksi maaksi, Yhdysvallat ylsi sijalle 48.
 – Miksi emme lue myös Mitä tapahtui demokraateille? -kirjaa? Sellainenkin kyllä löytyisi, opiskelija ihmettelee.
 Hernandez on 21-vuotias republikaani. Hän on ollut opiskelujensa ohella harjoittelijana Yhdysvaltain kongressissa ja tähtää sinne lakitöihin ensi vuonna häämöttävän valmistumisensa jälkeen.
 Poliitikon ura ei häntä kiinnosta. Hän haluaisi Capitol-kukkulalle jonkun oikeistopoliitikon tai republikaanipuolueen toimiston työntekijäksi vastuualueenaan talouspolitiikka.
 Kiinnostus politiikkaan on saanut hänet osallistumaan aktiivisesti myös Yhdysvaltain yliopistojen sananvapaudesta käytävään väittelyyn. Se on kärjistynyt viime kuukausien aikana.
 Amerikan katolisella yliopistolla Washingtonissa riitti vilinää syksyllä 2015, kun paavi Franciscus vieraili kampuksella. ERIK S. LESSER / EPA
 ”Aina puolustuskannalla”
 Hernandez on kotoisin länsirannikolta San Diegosta. Katolisen yliopiston idässä Washingtonissa hän valitsi pääosin oppiaineen ja oppilaitoksen sijainnin takia. Yliopisto on vain muutaman kilometrin päässä supervallan politiikan tärkeimmistä instituutioista, jotka ovat häntä lapsesta asti kiehtoneet.
 Valintaan vaikutti myös katolisen yliopiston keskimääräistä konservatiivisempi ilmapiiri. Opettajista ja opiskelijoista osa on liberaaleja, mutta vanhoillisemmin ajattelevia hengenheimolaisiakin kampuksella on runsaasti.
 Hernandez on ollut perustamassa sinne konservatiiviopiskelijoiden Turning Point USA (Käännekohta) -järjestön alaosastoa.
 – On kiistaton tosiasia, että Yhdysvaltain yliopistoissa on vaikeampi olla konservatiivi kuin liberaali. Joudut aina olemaan kuulustelujen ja sanallisten hyökkäysten kohteena, joudut alati perustelemaan kantojasi, hän sanoo.
 – Yliopistossamme on muutamia, jotka ovat jopa joutuneet vaihtamaan opiskelupaikkaansa mielipiteidensä takia. He ovat tulleet tänne pienemmistä – ja jotkut suuremmistakin – ylipistoista, koska he eivät ole tunteneet oloaan turvalliseksi edellisessä paikassa. Heitä on pilkattu ja sorrettu, Hernandez sanoo.
 Taloudesta kiinnostunut Nanci Fernandez haaveilee työpaikasta Yhdysvaltain kongressissa.  Nina Svahn / Yle
 Trump päätti tehdä lopun
 Tällaiset valitukset ovat kantautuneet Valkoiseen taloon saakka, ja presidentti  Donald Trump  on puuttunut asiaan. Trump allekirjoitti maaliskuussa presidentin määräyksen sananvapaudesta yliopistoissa.
 Sen mukaan yliopistojen on tutkimukseen rahoittamiseen tarkoitetun valtionavun menettämisen uhalla taattava kaikille opettajille ja opiskelijoille sanan- ja mielipiteenvapaus.
 On vielä epäselvää, miten presidentin määräystä toteutetaan käytännössä ja miten sen noudattamista seurataan. Suurimmat vaikutukset sillä on luultavasti julkisissa yliopistoissa.
 Katolinen yliopisto on pääosin yksityinen, mutta sekin saa jonkin verran valtionapua. Kokonaan yksityiset yliopistot presidentin määräys velvoittaa huolehtimaan siitä, että niiden sananvapautta koskevia järjestyssääntöjä noudatetaan tarkasti ja puolueettomasti.
 Valituksia puhetilaisuuksista ja opinto-ohjelmista
 Nanci Hernandezin puheet liberaaleista opettajista ja heidän liian yksipuolisesta opetusohjelmastaan ovat tyypillisiä presidentillisen määräyksen taustalla olevista valituksista. Konservatiivikristityt ovat nyreissään siitä, ettei evoluutioteorian kritiikkiä oteta kaikissa yliopistoissa edes kuuleviin korviin.
 Lisäksi konservatiiviopiskelijat valittavat, että heidän on liberaaleja vaikeampaa saada lupia tapahtumien ja puhetilaisuuksien järjestämiseksi.
 Jotkut vasemmistolaiset ja liberaalit opiskelijat kokevat joutuvansa vastaavalla tavalla konservatiivien jyräämiksi. Valtaosa valittajista on kuitenkin oikeistolaisia ja konservatiiveja.
 .
 Presidentti Donald Trumpin allekirjoittama määräys uhkaa katkaista valtionavun yliopistoilta, jotka rajoittavat opiskelijoiden sanan- ja mielipiteenvapautta. Jim Lo Scalzo / EPA
 Aborttia kannattava konservatiivi
 Kiistelyn taustalla on Yhdysvaltain poliittinen kahtiajakautuminen, joka on kärjistynyt viime vuosina entisestään.
 Hernandez pitää kehitystä huolestuttavana, mutta toisaalta hän sanoo uskovansa omaan sukupolveensa, joka vaikuttaa monessa suhteessa aiempia suvaitsevammalta.
 Hän itse on tyypillinen konservatiivi siinä mielessä, että uskoo täysin vapaaseen markkinatalouteen. Toisaalta hän on epätyypillinen konservatiivi vaikkapa siksi, että kannattaa aborttioikeutta.
 – Kaltaisiani sosiaalisesti vapaamielisiä konservatiiveja on ikäisteni joukossa huomattavan paljon. Siksi olen toiveikas sen suhteen, että ihmisten jyrkkä poliittinen erottelu loppuisi. Uskon, että tämä presidentin antama määräys sananvapaudesta on askel sitä kohti.
 – On tärkeää, että jokainen uskaltaa tuoda julki mielipiteensä. Kunhan tekee sen sivistyneesti, Hernandez muistuttaa.
 Lue lisää:
 Yli 300 yhdysvaltalaislehteä kampanjoi sananvapauden puolesta Trumpin hyökkäyksiä vastaan
 Suomi nousi lehdistönvapausindeksissä toiselle sijalle, edellä vielä Norja
 Trump uhkasi perua televisioyhtiön toimiluvan – syyttää valeuutisista

”Jotkut ovat joutuneet vaihtamaan opiskelupaikkaa mielipiteidensä takia” –  Keskustelu yliopistojen  sananvapaudesta käy kiivaana Yhdysvalloissa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Miltä näyttää kesän asuntokauppa?
 Sitä on selvitellyt Hypo, joka julkaisi asuntomarkkinakatsauksensa tänään perjantaina. Uusia asuntoja valmistuu eniten 27 vuoteen. Samalla vanhojen asuntojen kauppa tökkii nousukaudesta  huolimatta .
 Tänään vietetään sananvapauden teemapäivää – Suomessa sananvapautta kaventavat häirintä ja vihapuhe
 Sananvapauden tila on vaihdellut suuresti Suomen itsenäisyyden aikana. Tampereen yliopiston julkisoikeuden yliopistonlehtori  Riku Neuvonen  on kirjoittanut kirjan suomalaisen sananvapauden historiasta. Tämän päivän ongelmina hän näkee häirinnän ja tuomioistuinten häilyvän linjan sananvapaustapauksissa eri puolella Suomea. Kaikkiaan Suomi on yksi  sananvapauden  mallimaista.
 Helsingin Sanomien valomainos, jossa lukee englanniksi "Herra presidentti, tervetuloa vapaan lehdistön maahan" Musiikkitalon seinässä Helsingissä 14. heinäkuuta 2018. Heini Kettunen / Alamy Stock / AOP
 Tänään eurovaalitentissä keskusta
 Ylen eurovaalitentissä  selvitetään  tänään keskustan kantoja Euroopan unioniin.  Pirjo Auvisen  tentattava Radio 1:ssä ja Ylen aamu-tv:ssä on puheenjohtaja  Juha Sipilä . Keskustan suhde Euroopan unioniin on ollut tasapainoilua puolueen euroskeptisen siiven ja unioniin suopeasti suhtautuvien välillä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Yhdysvalloissa konservatiiviset opiskelijat kokevat, että heitä sorretaan
 Nanci Hernandez  opiskelee Washingtonissa katolisessa yliopistossa. Hän katsoo, että liberaalit opettajat ja opiskelijat rummuttavat elämänkatsomustaan ja konservatiiviset joutuvat alati perustelemaan kantojaan. Presidentti  Donald Trump  allekirjoitti maaliskuussa asetuksen, joka valtionavun menettämisen uhalla vaatii yliopistoja takaamaan kaikille  sanan- ja mielipiteenvapauden .
 Opiskelija Nanci Fernandez on huolissaan sananvapaudesta yhdysvaltalaisissa yliopistoissa.  Nina Svanh / Yle
 Sää on koleaa – luntakin pyryttää
 Matalapaine pitää sään koleana ja monin paikoin sateisena. Pohjoistuuli on puuskaista. Matalapaine liikkuu tänään koilliseen. Etenkin maan keskiosassa, Kainuussa ja Koillismaalla lunta tai räntää voi tulla sakeasti. Etelässä ja lounaassa on poutaa, samoin kuin Lapissa.
 Yle
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Asuntokaupassa kohtalon kesä, eurovaalitentissä keskusta, tänään vietetään sananvapauden päivää, sää on koleaa


Summary: Keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä on tänään Aamu-tv:n ja Ykkösaamun yhteisessä eurovaalitentissä. Voit katsoa haastattelun tästä artikkelista.

Keskustan suhde Euroopan unioniin on ollut tasapainoilua puolueen euroskeptisen siiven ja unioniin suopeasti suhtautuvien välillä.
 Nyt EU-kriittiset äänet ovat painuneet taka-alalle, mistä konkreettisin esimerkki on  Paavo Väyrysen  riitaisa poistuminen puolueen riveistä ja painuminen politiikan marginaaliin. Keskustan nykylinja painottaa pragmaattista EU-yhteistyötä, jossa korostuu Suomen kansallinen etu.
 Voit katsoa keskustan puheenjohtajan  Juha Sipilän  eurovaalitentin joko aamulla suorana kello 8.11 tai haastattelun jälkeen klikkaamalla artikkelin pääkuvaa. Yhteenveto haastattelusta päivitetään tämän jutun loppuun.
 1. Mitä puolue ajaa EU:ssa?
 Keskustalle ovat tärkeitä erilaiset Suomelle maksettavat maatalous- ja aluekehitystuet. Niiden määrän puolue haluaisi pitää jatkossakin vähintään nykyisellä tasollaan.
 Tukien säilyttämistä toivovat voivat odottaa kovaa kamppailua, sillä unionista lähtevä Britannia jättää selvän loven EU:n budjettiin. Samalla keskusta toivoo EU:n panostavan lisää rahaa esimerkiksi muuttoliikkeen hillintään, puolustusyhteistyön syventämiseen sekä tutkimukseen ja kehitykseen.
 Rahanjaosta väännetään niin kutsutuissa rahoituskehysneuvotteluissa, joissa sovitaan unionin rahankäytöstä vuonna 2021 alkavalle seitsenvuotiselle kaudelle. Neuvottelut käyvät kuumimmillaan Suomen heinäkuussa alkavalla EU-puheenjohtajuuskaudella.
 Käytännössä yhtälö Britannian lähdöstä ja unionille sysättävistä uusista tehtävistä ei ratkea ilman kansallisvaltioiden EU-maksujen korottamista. Keskusta olisikin valmis kasvattamaan budjetin tasoa.  Keskusta kuvaa  eurovaaliohjelmassaan vastuuttomiksi niitä puolueita, jotka samanaikaisesti haluavat leikata budjetin tasoa, mutta kuitenkin tahtovat lisää tehtäviä unionille.
 Keskustan talouspoliittisen ajattelun ytimessä on markkinakurin korostaminen. Kasvot tälle linjalle koko Euroopan tasolla antoi keskustalainen  Olli Rehn , joka toimi talouskomissaarina eurokriisin pahimpina hetkinä. Etelä-Euroopan maissa ja vasemmistossa talouskuria arvosteltiin liian tiukaksi.
 Keskusta haluaa jatkossakin pitää kiinni yhteisistä velkaantumista rajoittavista säännöistä. Keppinä puolue olisi valmis käyttämään esimerkiksi EU:n investointitukia, joiden ehdot sidottaisiin tiukemmin talouden rakenneuudistuksiin.
 Sen sijaan sosiaalipolitiikassa keskusta ei halua EU:lle lisää toimivaltaa, vaan sen tulisi rajoittua jäsenvaltioiden toiminnan tukemiseen ja täydentämiseen.
 2. Millainen on ollut puolueen taival Euroopassa?
 Vuoden 2014 EU-parlamenttivaalien jälkeen keskustan meppiryhmästä löytyi kaksi ääripäätä, jotka edustivat puolueen sisältä löytyviä täysin vastakkaisia EU-näkemyksiä. Brysseliin äänestettiin sekä EU-politiikan syvimpään ytimeen uinut  Olli Rehn  että EU-kriittisyyden toteemi  Paavo Väyrynen .
 Tämä kuvaa keskustan EU-politiikan kaksijakoisuutta, jonka kanssa puolue on paininut vuoden 1994 EU-kansanäänestyksestä lähtien. Silloin puolueen puheenjohtaja ja pääministeri  Esko Aho  paimensi keskustan kannattamaan Suomen EU-jäsenyyttä, vaikka suurelle osalle puolueen kannattajista jäsenyys ei maistunut.
 Yle Uutisgrafiikka
 Vaalikauden aikana keskustan meppiryhmässä vaihtuvuus on ollut suurta. Rehnin palattua Suomeen elinkeinoministeriksi EU-parlamenttiin tilalle nousi euroskeptinen  Hannu Takkula.  Hän puolestaan lähti myöhemmin Euroopan tilintarkistustuomioistuimeen.
 Väyrynen taas jätti europarlamentin viime kesänä palatakseen johtamaan perustamaansa uutta puoluetta Suomen eduskuntaan.
 Ainoana keskustalaisena meppinä kautensa alusta loppuun istui entinen pääministeri  Anneli Jäätteenmäki , jolle kausi jää myös viimeiseksi. Tulevissa vaaleissa hän ei ole enää ehdolla.
 Eurovaaleissa puolue on vaikeassa tilanteessa kotimaan eduskuntavaaleissa kärsityn rökäletappion jälkeen. Lisäksi Väyrysen lähteminen vie puolueelta paljon EU-kriittisiä äänestäjiä.
 3. Mihin europarlamenttiryhmään puolue kuuluu?
 Euroopan parlamentissa keskustalaiset istuvat liberaalimmassa seurassa, kuin mihin kotopuolen tupailloissa on totuttu. Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmässä Aldessa keskustalaiset joutuvat kiristelemään hampaitaan, kun puheeksi otetaan esimerkiksi maataloustuet, joista luopumiseen Aldessa on ollut valmiutta.
 Yle Uutisgrafiikka
 Keskustalaiset ovat Alden kanssa eri linjoilla myös sen suhteen, kuinka tiivistä EU-integraatiota (EU:n yhdentymistä) halutaan. Ryhmän puheenjohtajana toimii belgialainen  Guy Verhofstadt , joka on noussut keskeiseksi EU-myönteiseksi hahmoksi europarlamentin sisällä. Keskustalaisille monet Verhofstadtin ajatuksista ovat liian integraatiomyönteisiä.
 Keskustan hieman kummallinen asemoituminen europarlamentissa kertoo puolueen harvinaislaatuisuudesta Euroopan puoluekentällä. Vahvojen maaseutupuolueiden sijaan Euroopassa poliittiseen keskustaan asemoituvat puolueet ovat usein urbaaneja liberaalipuolueita, joille Suomen keskusta on eksoottinen maalaisserkku.
 Välillä keskustassa on harkittu ryhmän vaihtamista, mutta lopulta puolue on päätynyt pysymään osana liberaalien ryhmää. Suomesta ryhmään kuuluu keskustan lisäksi myös RKP.
 4. Miten käy eurovaaleissa?
 Tulevissa vaaleissa keskustalta puuttuvat kaikki edellisissä vaaleissa eniten ääniä keränneet ehdokkaat.
 Poissa on eniten ääniä viime vaaleissa kerännyt Olli Rehn, joka hoitaa nykyään Suomen Pankin pääjohtajan tehtäviä. Keskustan riveistä puuttuu myös Paavo Väyrynen, joka yrittää tällä kertaa parlamenttiin perustamansa tähtiliikkeen ehdokkaana. Kolmas puolueen ääniharava oli Anneli Jäätteenmäki, joka ei pyri enää parlamenttiin.
 Äänikatoa keskusta pyrkii paikkaamaan raskaan sarjan ehdokkaalla,  Mauri Pekkarisella . Hän päätti pitkän kansanedustajan uransa eikä asettunut enää ehdolle Suomen eduskuntavaaleissa.
 Keskustan kärkiehdokkaita.  Yle Uutisgrafiikka
 Lisäksi ehdolla ovat viime kaudella varaedustajan paikoilta europarlamenttiin nousseet  Mirja Vehkaperä  ja  Elsi Katainen . He ovat meppipaikoistaan huolimatta suurelle yleisölle vähemmän tunnettuja nimiä.
 Kiinnostavia nimiä keskustalaisten eurovaaliehdokkaiden joukossa ovat myös THL:n entinen pääjohtaja, kansanedustajaksi kesken viime vaalikauden noussut  Pekka Puska  sekä Maaseudun Tulevaisuuden päätoimittaja  Jouni Kemppainen .
 Jutusta voi keskustella tänään perjantaina klo 22:een.
 Lue lisää:
 Eurovaalien oleellisimmat Yle-sisällöt löydät  täältä .
 Tilaa Ylen  Eurooppa-kirje:(siirryt toiseen palveluun)  Ylen Eurooppa-toimittajien henkilökohtaiset vinkit ja tunnelmat unionin ytimestä  täältä.

Liberaaliryhmän maalaisserkku haluaa markkinakuria ja maataloustukia – tätä on keskusta EU:ssa, katso Juha Sipilän vaalitentti suorana klo 8.11


Summary: Toukokuun kolmantena vietetään sananvapauden teemapäivää.

Lähtökohdat sananvapaudelle eivät olleet vasta itsenäistyneessä Suomessa kovinkaan hedelmälliset. Vaikka Venäjän sensuuri lakkasikin jo 1900-luvun alussa, oli ensimmäisen maailmansodan aikainen sotasensuuri edelleen päällä vuonna 1917. Pian Suomi ajautui sisällissotaan. Propagandaa ja vihapuhetta viljeltiin.
 Tampereen yliopiston julkisoikeuden yliopistolehtori,  Riku Neuvonen  on kirjoittanut kirjan  suomalaisen sananvapauden historiasta . hän kertoo, että sananvapautta rajoitettiin rankasti myös sisällisodan jälkeen. Ensin kiellettiin kaikki kommunistiset järjestöt ja myöhemmin myös äärioikeistolaiset.
 – Suomalaisten poliittinen liikkumavara oli rajattua. Oli jopa vaarallista pukeutua punaiseen paitaan ja pian myös siniseen paitaan ja mustaan solmioon.
 – Rajoitukset ylettyivät myös muille elämänalueille. Tuolloin kiisteltiin jatkuvasti siinä, mitä radiossa voi sanoa. Elokuvasensuuria kiristetiin, sanoo Neuvonen.
 Suomettumisen aikaan 1960-70-luvuilla Suomen presidenttinä toimi Urho Kekkonen. Suomalaisten sanotaan olleen rähmällään Neuvostoliiton ja myös oman presidentin edessä. Håkan Sandblom / Yle
 Toisen maailmansodan jälkeen kompassi kääntyi lännestä itään. Tiedonvälitys monipuolistui, mutta samalla alettiin korostuneesti miettiä, miten miellytettäisiin istuvaa presidenttiä ja kuinka puhuttaisiin sulosanoin itänaapurista.
 – Suomettumisessa oli kyse paljolti itsesensuurista. On vaikea erottaa, mikä oli todella Suomen ulkopoliittisten intressien mukaista ja mikä sisäänrakennettua ajatusta siitä, että näin pitää sanoa, Neuvonen pohtii.
 Neuvosen mielestä  suomettumisen ajan Suomi  on vielä perkaamatta. Nyt, kun ajan eläneet ovat eläköityneet, voisi odottaa räväköitä muistelmia ajasta, jossa paljon on jäänyt arvailujen varaan.
 Pohjoismaat ovat sananvapauden mallioppilaita
 Monessa maassa sananvapauden loukkaukset ovat yhä arkipäivää. Suomi sen sijaan loistaa sananvapaustilastojen kärkimaana.
 Tähän tilanteeseen on kuljettu pitkä tie kaaottisista sota-ajoista hyvinvointivaltion rakentamiseen ja Suomen eurooppalaistumiseen asti.
 Suomi sijoittui toiseksi huhtikuussa julkistetussa,  Toimittajat ilman rajoja -järjestön lehdistönvapausindeksissä . Listan kärjessä on Norja ja kolmantena Ruotsi.
 Listan kärkimaissa toimittajilla katsotaan olevan hyvät edellytykset tehdä työtään ja maassa on erilaisia ja eriäänisiä julkaisuja. Lisäksi Suomen eduksi katsottiin, että sananvapautta rajoittamaan pyrkiviä on haastettu oikeuteen ja tuomittukin.
 Vihapuhe ja häirintä kaventavat ihmisten puhetilaa
 Kaikki eivät nyky-Suomessakaan uskalla ilmaista itseään vapaasti. Vihapuheen koetaan rajoittavan sananvapautta. Omien sanomisten, kirjoitusten ja somepostausten vaikutuksia pelätään jo etukäteen. Itsesensuuri iskee.
 Riku Neuvonen puhuisi mieluummin häirinnästä kuin vihapuheesta. Häirintä on laajempi käsite, joka sulkee sisäänsä puheen lisäksi teot. Monesti vihapuhe muuttuu teoiksi tai esimerkiksi väkivallalla uhkailuksi.
 Internet toimii megafonin lailla. Se vahvistaa ja voimistaa vihapuhetta. AOP
 Hän ottaa esimerkiksi maalittamisen.  Siinä heitetään syötti sosiaaliseen mediaan ja odotetaan kuinka raivo alkaa nousta. Samanmielisten keskuudessa liekit lyövät korkealle nopeasti. Netti toimii kuin megafoni, nostaa volyymia nopeasti. Neuvosen mukaan häirintään pitäisi voida puuttua.
 – Häirintä ei koske pelkästään toimittajia ja tutkijoita, vaan seuraavana ovat vaikkapa poliitikot. Monissa tapauksissa myös poliisit, jotka ovat tutkineet näitä asioita, ovat hekin päätyneet tällaisen toiminnan kohteeksi. Tässä on vaarana, että se leviää koko yhteiskuntaan.
 Riku Neuvosen mukaan yhteiskunnan pitäisi turvata kaikille kansalaisille puhetila, jonka piirissä voi ilmaista mielipiteensä ilman, että joutuu lynkatuksi. Tärkeää olisi myös, että  tuomioistuimet toimisivat Suomessa yhdenmukaisesti.
 – Jos sanot kiistanalaisen asian, niin toisella puolella Suomea sinut tuomitaan kunnianloukkauksesta ja toisessa osassa Suomea ei edes tutkita asiaa. Kyllähän tämä pitäisi nyt selvittää ja saada tuomioistuimille yhdenmukainen linja.
 Työryhmiltä odotetaan ratkaisuja
 Vihapuhetta, häirintää ja lainsäädäntöä on asetettu pohtimaan kymmenkunta erilaista työryhmää, joiden linjauksia odotellaan. Arvovaltaisin lienee usean eri ministeriön vuonna 2018 asettama ryhmä, jonka puheenjohtaja on arkkipiispa emeritus  Kari Mäkinen  ja jäseninä muun muassa valtionsyyttäjä  Leena Metsäpelto , rikoskomisario  Pekka Hätönen  ja Julkisen sanan neuvoston puheenjohtaja  Elina Grundström .
 Ryhmä on saanut lisäaikaa työlleen, jotta se voi perehtyä maalittamisilmiöön.
 Itsesensuuri iskee helposti, jos ihminen maalitetaan ja häntä uhkaillaan. Morguefile
 Työryhmien työ onkin tärkeää, sillä pelkästään vihapuhe on käsitteenä määrittelemättä. Toisaalta tilanne on kuumentunut, joten nopeita ratkaisuja toivotaan.
 – Pitkän pohdinnan etu on kuitenkin se, että lopputulos sopii sitten varmasti paremmin tilanteeseen, kuin pikaratkaisut. Monet suuremmatkin hankkeet ovat tässä yhteiskunnassa kaatuneet, kun ei olla mietitty loppuun asti, miten päätökset vaikuttavat oikeusjärjestelmän kokonaisuuteen, yliopistolehtori Riku neuvonen sanoo.
 Neuvosen mielestä nyt olisi kuitenkin hyvä hetki seisahtaa ja katsoa, mitä eri työryhmille on jäänyt käteen, missä mennään.
 Lue myös:
 Vihapuhe on vuosisatoja vanha ilmiö – Tutkija: Nykypäivän teemat näkyivät vihapuheessa jo keskiajalla

Vihapuhe ja häirintä kaventavat sananvapautta Suomessa – sananvapauden tila on vaihdellut suuresti itsenäisyyden aikana


Summary: Pakotteet ovat olleet niin kauan voimassa, että niiden alkuperäinen tarkoitus alkaa unohtua.

Maaseudun tulevaisuuden teettämässä kyselyssä 41 prosenttia vastanneista kannattaa EU:n Venäjän pakotteista luopumista, jos Venäjä luopuu samalla omista vastapakotteistaan.
 Luopumista vastustaa 27 prosenttia vastaajista, kirjoittaa  Maaseudun tulevaisuus .
 Maaseudulla asuvista puolet kannattaa luopumista, samoin Pohjois- ja Itä-Suomessa asuvista. Myös keskustaa ja perussuomalaisia äänestäneistä puolet kannattaa pakotteista luopumista.
 Kyselyyn vastasi yli tuhat ihmistä, ja kyselyn virhemarginaali on kolme prosenttiyksikköä. Kyselyn toteutti Kantar TNS.

Maaseudun tulevaisuuden kysely: Yli 40 prosenttia haluaa eroon Venäjä-pakotteista


Summary: Mayhew kuoli kotonaan 74-vuotiaana.

Brittiläissyntyinen näyttelijä  Peter Mayhew  on kuollut 74-vuotiaana. Hänen perheensä ilmoitti Mayhewn kuolleen kotonaan Texasissa tiistaina.
 Mayhew keräsi maailmanlaajuisen ihailijakunnan Tähtien sota -elokuvien Chewbaccana. Hän näytteli yhteensä viidessä Tähtien sota -elokuvassa vuosina 1977-2015.
 Hänen roolihahmonsa Chewbacca on rodultaan wookiee, pitkä ja karvaturkkinen olento Kashyyk-planeetalta. Chewbacca oli Hans Solon lentoperämies ja paras ystävä.
 Viimeisimmässä Tähtien sota -elokuvassa The Last Jedi Mayhewn korvasi aiemmin sijaisnäyttelijänä esiintynyt suomalainen  Joonas Suotamo . Mayhew konsultoi tässä elokuvassa Suotamoa.

Tähtien sota -elokuvissa Chewbaccaa näytellyt Peter Mayhew on kuollut


Summary: Ilmastonmuutos on ollut ensi viikon alussa Rovaniemellä kokoontuvan Arktisen neuvoston keskeinen teema.

WASHINGTON  Presidentti  Donald Trumpin  hallinto on yrittänyt poistaa viittaukset ilmastonmuutokseen
 Arktisen neuvoston ulkoministerikokouksen julkilausumasta,  Washington Post  –lehti kertoo.
 Kahdeksan Arktisen neuvoston jäsenmaan ministerit kokoontuvat maanantaina Rovaniemellä. Paikalle saapuu Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  ja Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov .
 Lehden haastattelemien nimettömänä pysyttelevien diplomaattilähteiden mukaan Yhdysvallat on erimielinen muiden kanssa kokouksen julkilausumasta, jota on valmisteltu jo pitkään etukäteen.
 Muut haluaisivat mainita kokouksen päättävässä julkilausumassa ilmastonmuutoksen vastaiset toimet ja Pariisin ilmastosopimuksen, mutta Yhdysvallat on ollut vastahankainen.
 Suomalaiset uskovat kompromissiin
 Diplomaattilähteiden mukaan yhdysvaltalaiset ovat kokouksen lähestyessä pehmentäneet tähän asti tiukkana pysyneitä kantojaan. Lehden haastattelema Suomen arktisten asioiden suurlähettiläs  Aleksi Härkönen  sanoo uskovansa, että asiasta löytyy vielä kompromissi.
 Ilmastonmuutoksen jättäminen pois julkilausumasta olisi outoa, sillä se on viime vuodet ollut tämän Jäämeren alueen yhteistyöelimen keskeinen huolenaihe.
 Kompromissi voisi Washington Postin mukaan olla vaikkapa se, että kokouslausumassa ei mainita Pariisin ilmastosopimusta. Trump on vetänyt Yhdysvallat pois siitä. Muut seitsemän Arktisen neuvoston jäsenmaata ovat allekirjoittaneet sopimuksen.
 Pompeo pitää Rovaniemellä linjapuheen Yhdysvaltain arktisesta politiikasta. Yhdysvaltain ulkoministeriö kertoi torstaina, että Pompeo linjaa tavoitteeksi Jäämeren alueen talouskasvun, joka ottaa huomioon ympäristönsuojelun.
 Yhdysvallat painottaa myös pohjoisten alueiden turvallisuuden ylläpitämistä ja Arktisen neuvoston puolueetonta roolia niiden hallinnoimisessa.
 Aiheesta lisää:
 Venezuelan kriisiä setvitään ensi viikolla Rovaniemellä
 Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeo vierailee Rovaniemellä ensi viikon maanantaina
 Vuoden tärkeimmän kansainvälisen huippukokouksen järjestelyjä tehty jo vuosia – Arktisten valtioiden ulkoministerit kerääntyvät Rovaniemelle

Washington Post: Yhdysvallat haluaa poistaa ilmastonmuutoksen Rovaniemen kokouksen julkilausumasta


Summary: Mielenosoitukset Sudanissa jatkuvat – nyt kiistellään sotilaiden ja siviilien neuvoston kokoonpanosta.

Sudanin valtakunnansyyttäjä on määrännyt maan syrjäytetyn presidentin  Omar al-Bashirin  kuulusteltavaksi rahanpesusta ja terrorismin rahoittamisesta, kertoo Sudanin virallinen uutistoimisto SUNA.
 Valtakunnansyyttäjän toimistosta vahvistetaan uutistoimiston tiedot.
 al-Bashir, joka nousi valtaan vuoden 1989 vallankaappauksessa, hallitsi Sudania kovaotteisesti 30 vuotta.
 Hänen suhteestaan terrorismiin kertoo se, että al-Qaidan perustaja  Osama bin Laden  asui Sudanissa vuosina 1992-1996.
 Kun al-Bashir viime kuussa pidätettiin, hänen asunnoltaan löydettiin käteistä rahaa kolmessa eri valuutassa yhteensä 113 miljoonan dollarin arvosta.
 Armeija syöksi al-Bashirin vallasta 11. huhtikuuta, kun mielenosoitukset hänen valtaansa vastaan olivat jatkuneet kuukausia.
 Mielenosoittajat ovat liikkeellä edelleen, mutta nyt protestoidaan maata hallitsevaa armeijaa vastaan. Armeija ja mielenosoittajat pääsivät kompromissiin vallan jakamisesta siviilien ja armeijan kesken, mutta nyt ei päästä sopimukseen neuvoston kokoonpanosta.
 Aiheesta lisää:
 Sudanin mielenosoittajien ja sotilaiden välille osittainen sopu vallanjaosta – Ylen toimittaja: "Mielenosoitus muistuttaa festareita"

Sudanin entistä presidenttiä syytetään rahanpesusta ja terrorismin rahoittamisesta


Summary: Kaikista erimielisyyden aiheista päästiin sopuun.

Noin viikon kestänyt SAS:n lentäjien lakko päättyy. Osapuolet ovat päässeet sopimukseen siitä, että työvuorolistat toimitetaan lentäjille aiempaa aikaisemmin, työoloja parannetaan ja palkkoja nostetaan, kertoo SAS tiedotteessaan.
 – Kolmivuotinen sopimus rauhoittaa tilannetta ja matkustajat pääsevät piakkoin lentämään koneillamme normaalisti, sanoi SAS:n pääjohtaja  Rickard Gustafson .
 Viime perjantaina alkaneen lakon aikana on peruttu yhteensä yli 4 000 lentoa. Perumiset ovat sotkeneet noin 380 000 matkustajan suunnitelmat.

Lentoyhtiö SAS:n lentäjien lakossa päästiin sopimuksen


Summary: Asuntokauppaan erikoistuneen Hypon pääekonomisti Juhana Brotherus arvioi, että asuntokaupassa nähdään ainutlaatuinen kesä: jäävätkö uudet asunnot myyjien käsiin vai selvitäänkö rakennusbuumista kuivin jaloin?

Nostureita nosturien perään. Katukuvan täyttävät haalaripukuiset rakentajat. Uusia asuntoja valmistuu eniten 27 vuoteen. Mihin tämä kaikki päättyy?
 Joko asunnot jäävät rakentajien käteen, firmojen kurssit romahtavat ja sijoittajat häipyvät vähin äänin pois markkinoilta. Tai sitten tavalliset asunnonostajat palaavatkin markkinoille asuntosijoittajien rinnalle, ja kauppa käy.
 Kasvukolmio jyrää
 Hypossa on kiinnitetty huomiota siihen, että vanhojen asuntojen kauppa käy nihkeästi nousukauden jälkilöylyistä huolimatta.
 – Asuntokaupan ähky vai alku. Kevätkesä kertoo suunnan, Hypon pääekonomisti  Juhana Brotherus  tiivistää. Hypo julkisti nyt jo 69. tilanneanalyysinsä asuntomarkkinoista. Näkemystä siis riittää.
 Hypo arvioi, että viime kesänä kiristynyt lainakatto vaikeuttaa kaupunkilaisten asunnonvaihtajien asemaa. Pääkaupunkiseudulla tyypillisen 65 neliön asunnonostoa varten tarvitaan lähes 40 000 euron säästöt. Tampereellakin 25 000 euroa.
 Juhana Brotherus Esa Fills / Yle
 Tällä hetkellä vain kasvukolmio Helsinki–Tampere–Turku näyttää olevan suojassa markkinoiden hyytymiseltä. Kasvukaupunkien rakennusbuumi näyttäisikin jatkuvan.
 Hypon ennusteen mukaan halutuimmilla alueilla hinnat jatkavat nousuaan, mutta kauppamäärät saattavat kasvaa lähinnä uusien asuntojen vetämänä.
 Toisaalta moni eläväkin maakuntakeskus on Hypon arvion mukaan vaarassa pudota kyydistä. Monella paikkakunnalla myyntiajat venyvät ja hinnat painuvat pikemminkin alas kuin nousevat tai pysyvät edes paikoillaan. Myös väestökehitys vajoaa jopa odotettua enemmän.
 Kun väki vähenee, hinnat tippuvat
 Hinnat jatkavat laskuaan vääjäämättä alueilla, joilla väkiluku vähenee ja kysyntä katoaa. Jos väki vähenee ja vanhenee, asuntomarkkinat ovat liemessä.
 – Syntyvyyden sukeltaminen ja väestön määrän kääntyminen laskuun langettaa synkän varjon myös asuntomarkkinoiden päälle. Koko maan hintakehitys kääntyy kohta pakkaselle, Brotherus sanoo.
 Hypon mukaan viime vuonna asuntojen hinnat nousivat vain kolmessa maakunnassa. Isossa osassa maata hintojen laskun uskotaan jatkuvan tulevina vuosina.
 – Tavallisen asunnonostajan täytyy huomioida talon omistusrakenne ja varoa ylivelkaantumista kohteeseen, joka ei käy kaupaksi myös vaisummassa taloustilanteessa.
 Toisaalta omistusasuntojen suosio ei ole kadonnut minnekään. Niiden hankinta on vain yhä vaikeampaa. Hypo arvioi, että kasvukeskuksissa riittää rakentamista. Pankin mukaan nyt myös lapsiperheet haluavat oman kodin kaupungin sykkeestä.

Spesialistin analyysi: Asuntokaupassa on nyt edessä kohtalon kesä – raju rakennusbuumi voi jättää markkinoille arvaamattomat arvet


Summary: Ulkomaalaistaustainen mies puuttui linja-auton kulkuun viime joulukuussa Loimaalla.

Loimaan joulukuisesta bussissa tapahtuneesta välikohtauksesta epäilty mies on tuomittu Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa viiden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen ja ajokieltoon. Oikeus antoi tuomion torstaina iltapäivällä.
 Oikeus hylkäsi syytteet kaappauksesta ja kaappauksen yrityksestä. Käräjäoikeuden mukaan miehen toiminta bussissa ei täytä kaappausrikoksen tai sen yrityksen tunnusmerkistöä.
 Käräjäoikeus kuitenkin katsoi, että vastaaja aiheutti vaaratilanteen puuttumalla bussin ohjaukseen, joten oikeus katsoi miehen syyllistyneen pahoinpitelyn yritykseen, kulkuneuvon kuljettamiseen oikeudetta ja törkeään liikenneturvallisuuden vaarantamiseen.
 Oikeus määräsi ajokieltoa 1,5 vuotta. Ajokieltoon vaikutti se, että oikeuden mukaan mies pyrki tahallaan saamaan aikaan kahden linja-auton törmäämisen toisiinsa.
 Vahingonkorvausvaatimukset oikeus hylkäsi, koska sen mukaan vastaaja ei teoillaan loukannut bussissa olleiden asianosaisten vapautta, rauhaa, kunniaa tai yksityselämää.
 Loimaan tapahtumat alkoivat, kun ulkomaalaistaustainen mies  puuttui linja-auton kulkuun viime joulukuussa . Mies ei antanut kuulusteluissa selvitystä teon syistä. Hän kiisti syyllisyytensä oikeudessa kaappauksen ja pahoinpitelyn yrityksen osalta. Mies kuitenkin myönsi oikeudessa, että hänen tekonsa täyttää törkeän liikenneturvallisuuden vaarantamisen tunnusmerkistön ja lisäksi mies myönsi, että hänellä ei ollut ajo-oikeutta linja-autoon.
 Käräjäoikeuden tuomio ei ole lainvoimainen, vaan siitä voi valittaa korkeampiin oikeusasteisiin.
 Nousi kyytiin maksamatta ja istui hiljaa etupenkillä
 Tuomittu ei ollut maksanut bussimatkaa. Hän istui aluksi etupenkillä rauhallisesti eikä puhunut mitään. Kuljettajan mukaan hän vaikutti hermostuneelta.
 Linja-auton palatessa Hirvikoskelta Loimaan keskustan suuntaan mies nousi paikaltaan yllättäen ja tarttui rattiin kaksin käsin. Syyttäjän mukaan hänen tavoitteenaan oli vaikuttaa linja-auton kulkusuuntaan.
 Kuljettaja tönäisi miehen kauemmaksi, minkä jälkeen tämä palasi paikalleen.
 Linja-auto oli vähällä törmätä toiseen bussiin. Autot kuitenkin vain kolhaisivat toisiaan. Kuljettajan mukaan nokkakolari oli kuitenkin lähellä. Auton nopeus oli tapahtumahetkellä 32 kilometriä tunnissa.
 Bussin kyydissä oli kuusi henkilöä. Vastaantulevan linja-auton kyydissä oli kymmenkunta koululaista.
 Vastaaja kertoi aikaisemmin oikeudessa saaneensa hiljattain kielteisen turvapaikkapäätöksen ja olleensa masentunut ja hätääntynyt.
 Lue lisää:
 Loimaan bussikaappausjuttu käräjäoikeuteen maaliskuussa
 Syyttäjä ei valita Jyväskylän bussidraaman tuomiosta
 Loimaan bussikaappaaja oikeudessa – Syyttäjä vaatii ehdotonta vankeutta kaappauksesta tai kaappauksen yrityksestä
 Uuraisten linja-autovälikohtauksesta syytteet
 Loimaan ja Uuraisten bussivälikohtaukset syyteharkintaan – Poliisi: "Tekijät olivat sekavassa mielentilassa"

Oikeus hylkäsi kaappaussyytteen Loimaan bussivälikohtauksessa – miehelle ehdollista vankeutta


Summary: Kummatkin droonit lensivät selvästi liian korkealla.

Vappupäivänä Helsinki-Vantaan lentoliikennettä häirinneet droonit oli lähetetty ilmaan Kirkkonummelta ja Suomenlinnasta, kertoo liikenne- ja viestintävirasto Traficomin johtava asiantuntija  Jukka Hannola  STT:lle.
 Molemmista drooneista eli kauko-ohjattavista lennokeista ilmoittivat Helsinki-Vantaalta lähteneiden lentokoneiden lentäjät. Kirkkonummelta lähtenyt drooni havaittiin aamulla puoli viiden maissa hieman alle kolmen kilometrin korkeudessa. Suomenlinnan suunnalta lähtenyt drooni nähtiin puoli yhdeksän maissa, ja se oli liikkunut vajaassa 300 metrissä.
 Kummatkin lennokit lensivät selvästi drooneille sallittua lentokorkeutta ylempänä. Lentoaseman lähialueen ulkopuolella yläraja on 150 metriä.
 – Lentoaseman lähialueella yläraja on 50 metriä. Lähempänä kuin kolme kilometriä kiitoradasta sallitaan vain lähimmän esteen korkeudella tapahtuva lennätys. Kilometriä lähempänä lennätys vaatii aina erillisen luvan lennonjohdolta.
 Hannolan mukaan droonit pääsevät suorituskykynsä puolesta selvästi sallittuja korkeuksia ylemmäs.
 – Ainakin pienellä virittämisellä, Hannola sanoi.
 Droonien lennättäjistä ei tällä haavaa ole tietoa.
 Vappu aloittaa droonisesongin
 Hannola kertoo, että droonihavainnot ovat viime vuosina usein alkaneet juuri vapun tienoilla. Ensimmäinen ilmoitus Traficomille saatiin vappuna 2015.
 – Siitä eteenpäin laitteiden määrän kasvaessa on ilmoitusten määrä kasvanut.
 Hän suosittelee, että ennen kuin lennättelemään lähdetään, kannattaa kerrata säännöt Traficomin droneinfo-sivulta. Tarjolla on myös älypuhelimeen ladattava sovellus drooniharrastajalle.
 – Vaikka itse mieltää oman laitteensa harrastelaitteeksi ja lennokiksi, niin se yhteinen ilmatila jaetaan myös lentokoneiden kanssa, joissa on ihmiset kyydissä.
 Itä-Uudenmaan poliisi ei ole saanut droonilennätyksestä rikosilmoitusta.
 Lue myös:
 Helsinki-Vantaan lentoaseman läheisyydessä tehty useita havaintoja vaaraa aiheuttavista drooneista

Vappuna hämmentäneet droonit tulivat Kirkkonummelta ja Suomenlinnasta – lähettäjästä ei tietoa


Summary: Nuorehkoa miestä epäillään tässä vaiheessa laittomasta uhkauksesta.

Poliisi kertoo ottaneensa kiinni nuorehkon miehen, jonka epäillään kirjoittaneen TOR-verkossa julkaistun kauppakeskus Ison Omenaan kohdistetun uhkaustekstin. Häntä epäillään tässä vaiheessa laittomasta uhkauksesta, kertoo Länsi-Uudenmaan poliisi tiedotteessa.
 Poliisi tiedotti uhkauksesta vappupäivänä , sillä uhkaus ammuskelusta herätti laajaa huomiota sosiaalisessa mediassa.
 Torstaina kuitenkin kerrottiin, ettei kauppakeskuksessa asioimiselle ole mitään estettä . Poliisin mukaan mikään ei viitannut siihen, että asukkaiden tai alueen muiden toimijoiden olisi syytä välttää kauppakeskusta uhkauksen takia.
 Länsi-Uudenmaan poliisin viestintäjohtaja Petri Launiainen, oliko uhkaus todellinen vai kenties pilaa?
 – Uhkausteksti on kiertänyt sosiaalisessa mediassa laajalti. Se teksti on sinänsä konkreettinen, mutta tässä vaiheessa meillä ei ole mitään sellaista tietoa, mikä meidän mielestämme aiheuttaisi sen, että esimerkiksi alueen asukkaiden, yritysten tai muiden pitäisi millään tavalla poiketa normaalista toiminnastaan tämän takia. Mitään sellaista tietoa ei ole tullut esille.
 Onko uhkauksen motiivista tietoa?
 – Henkilö on vasta otettu kiinni, ja nyt selvitellään tätä asiaa. Motiivi ei ole vielä selvillä.
 Poliisi kertoo tutkinnan etenemisestä, kun se on mahdollista.

Poliisi ottanut kiinni miehen, jota epäillään kauppakeskus Isoon Omenaan kohdistetusta uhkauksesta – motiivi ei ole vielä selvillä


Summary: Pörssiyhtiöiden hallituksissa tasa-arvo ei sen sijaan toteudu, kertoo Ruotsin radio.

Ruotsissa valtionyhtiöiden hallitusten puheenjohtajista enemmistö on nykyisin naisia, kertoo elinkeinoministeri  Ibrahim Baylan  (s.) Ruotsin radion mukaan.
 Tuoreiden hallitusmuutosten jälkeen naisten määrä on noussut 54 prosenttiin.
 Myös valtionyhtiöiden hallituspaikoista lähes puolet on naisilla: naisia hallitusten jäsenistä on 137 ja miehiä 155.
 Pörssiyhtiöissä tilanne on sen sijaan edelleen heikko. Niiden hallitusten puheenjohtajista naisia oli viime vuoden tilastojen mukaan vain noin 8 prosenttia. Naisten osuus hallitusten jäsenistä on korkeampi, mutta ei 40:ää prosenttia, mitä Ruotsin sosiaalidemokraattinen hallitus viisi vuotta sitten piti tavoitteenA.
 Sosiaalidemokraatit ovat toivoneet yhtiöiden hallituksiin sukupuolikiintiöitä. Baylan sanoo Ruotsin radiolle, että hän aikoo keskustella asiasta puolueiden kanssa, mutta kiintiöitä on hänen mukaansa turha ajaa niin kauan kuin kansanedustajien enemmistö vastustaa niitä.
 Hän aikoo kuitenkin edistää naisjohtajien määrän lisäämistä elinkeinoelämän kontaktiensa parissa. Hän myös toivoo, että valtionyhtiöt toimivat esikuvana muille.

Naisia on nyt enemmistö Ruotsin valtionyhtiöiden hallitusten johtajista


Summary: Onnettomuus sattui Satakunnassa Lavian ja Kankaanpään välisellä Pohjanmaantiellä.

Porin prikaatin Defender-maastoajoneuvo suistui tieltä ja päätyi katolleen ojaan torstaina aamupäivällä Porin Laviassa kantatiellä 44, noin 23 kilometriä ennen Kankaanpäätä.
 Ajoneuvo oli matkalla Niinisalon varuskuntaan.
 Onnettomuudessa ei ollut osallisena muita ajoneuvoja. Kyydissä oli tapahtumahetkellä kolme Porin prikaatin varusmiestä. Vakavilta vammoilta vältyttiin.
 Kuljettaja vietiin Poriin keskussairaalaan jatkotutkimuksiin ja kyydissä olleet Kankaanpään terveyskeskukseen tarkastettavaksi.
 Terveyskeskukseen viedyt kaksi varusmiestä ovat jo palanneet takaisin palvelukseen. Varusmiehet ovat olleet yhteydessä läheisiinsä.
 Päivystävä palomestari  Tero Järvelä  Satakunnan pelastuslaitoksesta kertoo, että palokunnalla ei ole käsitystä, miten auto päätyi katolleen.
 Keli onnettomuuspaikalla oli hyvä ja tie on suora.
 Onnettomuusauto meni huonoon kuntoon.
 Toinen ajokaista on ollut jonkin aikaa poissa käytöstä onnettomuuden raivaustöiden takia. Poliisi tutkii tapahtumia.

Puolustusvoimien maastoajoneuvo keikahti katolleen Porissa – kyydissä olleet varusmiehet selvisivät vähin vammoin


Summary: Lappeenrannan Ratakadulla sijaitsevan McDonald's-ravintolan remontin yhteydessä syttyi palamaan uretaania.

Lappeenrannan Ratakadulla sijaitsevassa McDonald's-ravintolassa syttyi torstaina iltapäivällä tulipalo. Remontin yhteydessä käytettävää uretaania syttyi palamaan ravintolan lattiarakenteissa.
 Palon syttymissyy oli vielä kello 16.30 aikoihin epävarma.
 – Epäilys on, että valaisin on lämmittänyt uretaania, Etelä-Karjalan pelastuslaitoksen pelastuspäällikkö  Ulf Westerstråhle  kertoo.
 Palo on nyt saatu sammutettua. Pelastuslaitos tarkistaa vielä, ettei rakennuksesta löydy lisää palopesäkkeitä.
 Palosta levisi savua ja kitkerää hajua lähiseudulle. Palamiskaasu on myrkyllistä, mutta Etelä-Karjalan pelastuslaitoksen palomestarin  Pasi Korpelan  mukaan siitä ei ollut vaaraa ravintolan läheisyyttä kauempana.
 Ravintola on ollut kolmisen viikoa remontissa, joten asiakkaita siinä ei palon syttymisen aikaan ollut. Vesa Winberg/Yle
 Palopaikalla on ollut runsaasti paloautoja ja ambulanssi.
 Palopaikalla on useita paloautoja. Milla Tynkkynen/Yle
 Artikkelin otsikko ja tekstiä päivitetty kauttaaltaan 2.5.2019 kello 16.52.

Lappeenrannan McDonald's-ravintolan tulipalo sammutettu


Summary: Tänään pidettävien paikallisvaalien tulos vaikuttaa ensi viikolla alkaviin neuvotteluilhin Belfastin alueparlamentin avaamisesta.

DERRY / LONDONDERRY  – Ampukaa sitä, ampukaa sitä! yleisö mylvii.
 Noin kymmenvuotias poika seisoo ja katselee hermostuneena edessään käytävää riitelyä.
 Paikallisen yhteisötalon sali on täynnä väkeä, enimmäkseen nuoria. He ovat tulleet katsomaan harrastajateatterin  Ampukaa minut!  -näytelmää. Tunnelma on tiivis ja kireä, poika kääntyy minuun päin ja kysyy.
 – Onko tää totta?
 Ei tietenkään, vastaan hämilläni. Yritän selittää pojalle, että kyse on näytelmästä, joka peilaa hänen yhteisöään ja siinä tiukasti istuvia vanhoja tapoja.  Ampukaa minut!  -näytelmä piirtääkin rajun kuvan Pohjois-Irlannin katolilaisten keskuudessa edelleen käytössä olevasta perinteestä, yhteisörankaisusta.
 Pohjois-Irlannin oikeuslaitos oli vuonna 1998 solmittuun Pitkänperjantain rauhansopimukseen saakka protestanttien käsissä. Poliisiin ei luotettu ja rikoksen tapahtuessa ongelmista ilmoitettiin omille puolisotilaallisille joukoille, jotka päättivät, oliko rikos tapahtunut ja mikä sopiva rangaistus olisi. Usein rangaistus oli ampuminen polveen. Syyllinen muistaisi loppuelämänsä, mitä tuli tehtyä.
 – Vasta viime viikolla sattui tällainen ampuminen, sanoo teatterin taiteellinen johtaja  Ollie Green .
 Teatterinjohtaja Ollie Green on tehnyt nuorisotyötä väkivaltaa vastaa vuosikymmeniä. Paul-Michel Ledoux
 Viha ja epäluulo istuvat sitkeässä
 Yhteisörankaisu on jäänne menneisyydestä, mutta se istuu vahvasti ihmisten oikeustajussa.
 Näytelmän päätteeksi yleisö äänestää päähenkilön kohtalosta. Tällä kertaa neljäsosa katsojista on valmis ampumaan poikaa rangaistuksena ryöstöstä ja pahoinpitelystä.
 Väkivalta on yhä läsnä Pohjois-Irlannin elämässä. Viikko näytelmän esityksen jälkeen 29-vuotias toimittaja  Lyra McKee   ammuttiin kuoliaaksi muutaman korttelin päässä yhteisötalosta.  Tekijäksi ilmoittautui puolisotilaallinen Uusi IRA -ryhmä.
 Pohjois-Irlannin poliisi PSNI teki alueella ratsiaa etsien aseita ja räjähteitä, kun asukkaat nousivat etsintöjä vastaan heitellen polttopulloja ja kiviä. McKee kuoli ilmeisesti poliisille tarkoitettuihin luoteihin.
 Toimittaja Lyra McKee haudattiin Belfastissa viime viikolla. Jess Lowe / AOP
 Etsinnät liittyivät poliisin ennaltaehkäisevään toimintaan. Pääsiäinen aloitti läpi kesän jatkuvan marssikauden, jolloin sekä katoliset että protestantit kunnioittavat ja muistavat eri taisteluita vuosisatojen varrelta.
 Pohjois-Irlannin turvallisuustilanne  on heikentynyt oleellisesti viime vuosien aikana.  Siihen on kaksi syytä: Belfastin alueparlamentti on ollut suljettu kohta kaksi ja puoli vuotta, joten hallintoa on johdettu Lontoosta.
 Toinen syy on Brexit. Päätös irtautua EU:sta on vastoin alueen enemmistön tahtoa. Se on myös kasvattanut Pohjois-Irlannin taloudellista ja poliittista epävarmuutta.
 Pohjois-Irlannin tulevaisuus on epäselvä
 Lyra McKeen kuolema kaikessa kauheudessaan  on noussut uudeksi toivon kipinäksi.
 Kansalaiset käyvät tänään torstaina vaaliuurnilla paikallisvaaleissa. Niissä valitaan 462 kaupungin- ja kunnanvaltuutettua 11 valtuustoon.
 Vaalit pidetään alle viikko McKeen hautajaisista, mutta poliitikot Pohjois-Irlanninssa, Britanniassa ja Irlannissa ovat tunnustaneet, että näin ei voi jatkua. Irlanti ja Britannia painostivat alueen puolueet takaisin neuvottelupöytään.
 Keskustelut alueparlamentin toimintakyvyn palauttamisesta alkavat ensi viikon tiistaina rauhansopimuksen takaajien eli Britannian ja Irlannin tuella.
 Irlannin pääministeri Leo Varadkar (vas.) ja Britannian pääministeri Theresa May tapasivat Lyra McKeen hautajaisissa. Taustalla Irlannin presidentti Michael D. Higgins.  Brian Lawless / EPA
 Lyra McKeen hautajaisista tuli valtiolliset. Kirkon eturivissä istuivat vierekkäin yhtäällä Britannian pääministeri  Theresa May  ja Irlannin pääministeri  Leo Varadkar , toisaalla unionistien ja tasavaltalaisten pääpuolueiden DUP:n ja Sinn Féinin johtajat  Arlene Foster  ja  Mary Lou McDonald .
 Riidat ovat suuria eikä neuvottelujen onnistumisesta ole mitään takeita. Puolueet kuitenkin yrittävät, mikä on askel eteenpäin.
 Lue lisää:
 Eurovaalien oleellisimmat Yle-sisällöt löydät  täältä .
 Tilaa Ylen  Eurooppa-kirje:  Ylen Eurooppa-toimittajien henkilökohtaiset vinkit ja tunnelmat unionin ytimestä  täältä.

Pohjois-Irlannissa väkivaltaa kitketään tositeatterin keinoin – Alueen yhteishallintoa yritetään puhaltaa uudelleen henkiin


Summary: Öljyä on löytynyt rannoilta viime päivinä Rönnskärin saaristossa. Havainnot ovat olleet pieniä, mutta Ely-keskus pyytää ilmoittamaan löydöksistä.

Merenkurkun saaristossa monelta rannalta on löytynyt öljyä. Määrät ovat pieniä, mutta öljyä on havaittu noin neljässäkymmenessä paikassa.
 – Jos tämä olisi tullut esimerkiksi yhteen paikkaan johonkin lintuluodolle, niin se olisi ollut tuhoisaa. Jokainen tällainen lätäkkö on riski pesivälle ja ruokailevalle linnulle sekä muulle eliöstölle, Ely-keskuksen merenhoitosuunnitelmien erikoissuunnittelija Vincent Westberg kertoo.
 Ensimmäiset havainnot saatiin 28.4. Havaintoja on tehty 25 kilometrin alueella Rönnskärin saariston lounaispuolelta Storskäristä etelään Strömmingsbodanille. Westberg arvelee öljyn olevan voiteluöljyä tai paksua raskasöljyä.
 Ely-keskus
 Ely-keskuksen arvion mukaan öljy on lähtöisin yhdestä ja samasta lähteestä. Öljy on rantautunut viimeisen parin viikon sisällä.
 – Emme uskalla spekuloida lähdettä, mutta mitä olemme paikan päällä ja kuvista nähneet, niin vaikuttaa siltä, että on kyse vanhasta öljystä. Tämä voi olla vanhempi vahinko tai onnettomuus, Westberg kertoo.
 Ely-keskus toivoo saaristossa liikkuvilta kansalaisilta ilmoituksia öljyhavainnoista joko Maalahden kuntaan tai Ely-keskukseen.
 – Tämä on riski, joka pitää tunnistaa. Jos öljymäärät lisääntyvät, niin sitten on aihetta olla huolissaan, Westberg toteaa.

Merenkurkussa lukuisia öljyhavaintoja – öljyn lähde toistaiseksi tuntematon


Summary: Kahden minuutin hiljainen hetki pidettiin 2. maailmansodan aikana holokaustissa kuolleiden kuuden miljoonan ihmisen muistolle.

Israel pysähtyi torstaiaamupäivällä kahden minuutin ajaksi muistamaan holokaustin uhreja, jotka kuolivat Natsi-Saksan ja sen liittolaisten toteuttamassa joukkomurhassa.
 Sireenien soidessa autot pysähtyivät, jalankulkijat seisahtuivat ja ihmiset painoivat päänsä alas. Hiljaista hetkeä vietettiin myös kouluissa, työpaikoilla ja varuskunnissa. Kyse on yhdestä Israelin vakavasävyisimmistä juhlapäivistä.
 Perinteisiin kuuluu myös holokaustin uhrien nimien ääneen lukeminen parlamentissa. Israelin valtiollisen lentoyhtiön El Alin lennoilla matkustajat pitivät niinikään omia hiljaisia hetkiään.
 Jim Hollander / EPA
 Hiljaista hetkeä seurasi seppeleenlasku Yad Vashemin holokaustimuistomerkillä, missä seremonioihin osallistuivat johtavat poliitikot sekä holokaustista selvinneitä ja heidän omaisiaan.
 Varoituksia veljeilystä äärioikeiston kanssa
 Juhlallisuudet alkoivat Yad Vashemin muistomerkillä keskiviikkoiltana. Siellä puhunut pääministeri  Benjamin Netanjahu  kuvasi nykymaailmaa paradoksaaliseksi.
 – Juutalaisvaltion maailmanlaajuisen ihailun rinnalla joissakin piireissä kasvaa juutalaisviha. Äärioikeisto, äärivasemmisto ja ääri-islam ovat yhtä mieltä vain yhdestä asiasta: juutalaisvihasta, Netanjahu sanoi.
 Israelin presidentti  Reuven Rivlin  tarttui samaan teemaan. Hän varoitti veljeilystä sellaisten poliittisten johtajien kanssa, jotka toteuttavat antisemitismin uusia muotoja.
 – Poliittiset voimat, joiden sananparressa yhdistyvät antisemitismi ja rasismi - niiden perinne ja ideologia eivät voi olla liittolaisiamme, Rivlin totesi.
 Aiemmin Netanjahua on arvosteltu suhteiden luomisesta Euroopan oikeistopopulistisiin johtajiin kuten Unkarin pääministeriin  Viktor Orbaniin  vastapainoksi Euroopan unionin painostukselle Israelin harjoittamasta palestiinalaispolitiikasta.
 Ihmiset pysähtyivät kadulla kahden minuutin hiljaista hetkeä varten Tel Avivissa 2. huhtikuuta. Jack Guez / AFP
 Orbania itseään kuitenkin arvostellaan antisemitismin ja juutalaisvastaisen retoriikan valjastamisesta sisäpoliittiseen käyttöön sekä kampanjasta amerikanjuutalaista miljardööria  George Sorosia  vastaan.
 Juutaisvastaisten rikosten määrä suuri
 Juutalaisuutta Euroopassa tutkiva Kantor Center julkaisi keskiviikkona viranomaislukuihin perustuvan vuosiraportin viharikoksista.
 – Vuonna 2018 murhattiin enemmän juutalaisia vuosikymmeniin, sanoo Euroopan juutalaiskongressin johtaja  Moshe Kantor  laitoksensa tiedoista.
 Hänen mukaansa vakavat ja väkivaltaiset teot juutalaisia kohtaan lisääntyivät Euroopassa 13 prosenttia vuonna 2018.
 Yhdysvalloissa antisemitismia ja kiihkoilua vastaan toimiva Anti-Defamation-kansalaisjärjestö puolestaan julkaisi oman raporttinsa tiistaina antisemitistisistä rikoksista Yhdysvalloissa. Siellä rikosten määrä pysyi vuonna 2018 lähes ennätystasolla.
 Lauantaina aseellisessa hyökkäyksessä synagoogaan kuoli yksi ihminen ja kolme haavoittui Kaliforniassa. Viime vuoden lokakuussa Pittsburghissa synagoogaan tehdyssä iskussa kuoli 11 ihmistä. Se oli tuhoisin isku amerikanjuutalaisia vastaan koskaan.
 Lue lisää :
 "Näin se silloinkin alkoi" – holokaustista selvinnyt Margot Friedländer huolestui juutalaisvastaisuuden noususta Saksassa

Israel pysähtyi muistamaan holokaustin uhreja – varoituksia veljeilystä äärioikeiston kanssa


Summary: Simola haluaa houkutella yksityisautoilijat junan kyytiin.

VR on löytänyt uuden matkustajaliikennejohtajan  pestistä luopuvan   Maisa Romanaisen  tilalle. Ohjaimiin tarttuu elokuussa  Topi Simola , joka tulee VR:lle Cabonline Finlandin toimitusjohtajan pallilta.
 VR on Simolalle tuttu yhtiö, sillä hän on työskennellyt siellä ennen Cabonlinea viisi vuotta lähiliikennejohtajana ja kehitysjohtajana.
 – Koko liikenteen toimiala on ilmastonmuutoksen, digitalisaation ja kaupungistumiskehityksen myötä murroksessa. Tavoitteeni on rakentaa raideliikenteen ympärille palvelukokonaisuus, josta löytyy jokaiselle kuluttajalle aito vaihtoehto oman auton käytölle, Simola sanoo.
 Hänestä tulee myös VR:n johtoryhmän jäsen.

Topi Simola VR:n matkustajaliikenteen johtajaksi


Summary: Maratonsovittelu Oslossa näyttää tuottavan tulosta. Suomesta on peruttu tänään vain muutama illalla lähtevä SAS:n lento.

Lentoyhtiö SAS:n lentäjien lakko on pian ohi, kirjoittivat useat norjalaiset mediat torstaina. Esimerkiksi  VG-lehden mukaan  osapuolet ovat löytäneet ratkaisun, johon kaikki ovat tyytyväisiä.
 Ratkaisu piti VG-lehden mukaan vielä hyväksyttää virallisesti osapuolilla. Myös norjalaismedia  NRK  kirjoitti, että lakko on muodollisuuksia vaille ohi.
 Illalla ilmoitettiin lehdistötilaisuudesta, jossa SAS:n toimitusjohtaja  Rickard Gustafsonin  oli määrä kertoa päivän lopputulemasta. Tilaisuuden ajankohtaa lykättiin useaan kertaan, ja vielä kello 23:n aikaan Suomen aikaa odoteltiin ovien avautuvan.
 Suomen lennoista peruttiin vain muutama
 Helsingistä lähtevistä SAS:n lennoista oli torstaina iltapäivään mennessä peruttu neljä. Lennoista kaksi olisi lähtenyt Tukholmaan ja kaksi Kööpenhaminaan illansuussa tai illalla. Suurin osa yhtiön Suomen-lennoista on lennetty normaalisti.
 Monet SAS:n Suomen-lennoista ovat alihankkijoiden tuottamia ja siksi lakon ulkopuolella.
 Maratonsovittelu Oslossa näyttää tulokselliselta
 Työtaistelun lopettamisesta oli torstaina neuvoteltu jo vuorokausi putkeen Oslossa. Pientä toiveikkuutta alkoi silti näkyä, kun Norjan lentäjäliiton puheenjohtaja  Yngve Carlsen  saapui neuvottelutapaamiseen valtakunnansovittelijan luo.
 – Uskon, että osapuolet haluavat ratkaista tämän. Olen toiveikkaampi nyt kuin neuvottelujen alkaessa, Carlsen sanoi.
 Meneillään oleva istunto on ensimmäinen neuvottelukosketus lakon aikana. Neuvotteluja käydään Oslossa, mutta lakossa ovat myös SAS:n lentäjät Ruotsissa ja Tanskassa. Työtaisteluun osallistuu kaikkiaan 1 400 lentäjää.
 Yhtiö perui torstaina 709 lähtöä, noin 70 prosenttia kaikista lennoistaan. Viime perjantaina alkaneen lakon aikana on peruttu yhteensä yli 4 000 lentoa. Perumiset ovat sotkeneet noin 380 000 matkustajan suunnitelmat.
 Norjan valtakunnansovittelija  Mats Wilhelm Ruland  arvioi, että SAS:n lentäjälakko on suurin työtaistelu, mitä Norjassa on koettu moneen vuoteen.
 Lentäjät peräävät 13 prosentin korotuksia
 Lentäjät vaativat paremmin ennakoitavia työaikoja. Nykyään monet heistä saavat työvuorolistansa vain 14 päivää etukäteen. Lisäksi he peräävät noin 13 prosentin palkankorotuksia päästäkseen samalle tasolle muiden samankaltaisten yhtiöiden lentäjien kanssa.
 SAS:n mukaan lentäjien vaatimukset vaarantavat yhtiön kannattavuuden. SAS on lomauttanut Norjassa liki tuhat matkustamohenkilökunnan jäsentä ja kuormaajaa, koska ei lakon aikana kykene työllistämään heitä.
 Tanskalaisen Sydbankin analyytikko  Jacob Pedersen  arvioi, että ellei lakkoa pian saada loppumaan, painuu SAS:n tämän vuoden tulos tappiolle. Pedersen arvioi uutistoimisto TT:lle, että lakko aiheuttaa yhtiölle 6-8 miljoonan euron tappiot joka päivä.
 – Sen mitä SAS antaa lentäjille yhdellä kädellä, joutuvat he toisella kädellä ottamaan pois uusien säästöjen muodossa.
 SAS on vuodenvaihteen jälkeen menettänyt pörssissä lähes viidenneksen arvostaan. Viime vuonna SAS:n voitto ennen veroja oli vajaat 190 miljoonaa euroa.

Norjalaismediat: SAS-lakko on pian ohi – torstailta peruttiin yli 700 lentoa


Summary: Venäjän vappu toi kaduille stalinistit, radikaalit ja opposition.  Yli sata päätyi putkaan.

Vappuna venäläisen yhteiskunnan eri laidat toivat kaduille tunnuksensa. Vanhoillisimpien kommunistien kulkueissa kannetut Stalinin kuvat on tarkoitettu hätkähdyttämään niin lännessä kuin kotimaassakin.
 Neuvostojohtajien palvonta muistuttaa rautaisesta keskusvallasta. Sellaista kohti pyrkiminen ei ole vierasta Venäjän nykyisellekään johdolle.
 Vapunpäivän oli presidentti  Vladimir Putin  valinnut sopivaksi ajankohdaksi allekirjoittaa laki Venäjän "suvereenista internetistä". Kiistelty laki astuu voimaan marraskuussa.
 "Suvereeni internet" on hanke, jolla pyritään mahdollistamaan Venäjän verkon erottaminen maailmanlaajuisista yhteyksistä. Irtautumisen testaamista on  suunniteltu tänä keväänä .
 Venäjällä lakia perustellaan maan nettiyhteyksien turvaamisella ulkoisia hyökkäyksiä vastaan.
 Arvostelijoiden mukaan kyse on sensuurin ja viranomaisvalvonnan vahvistamisesta Venäjän verkossa.
 Näin Venäjän mediassa ahtaalle joutunut sananvapaus kaventuisi myös nettiyhteyksien piirissä. Opposition verkkopalveluita on tähän mennessäkin ajoittain suljettu.
 Radikaalien mielenosoitukset tuovat vappuun väriä.  AOP
 Uuden lain myötä Venäjän operaattoreiden tulisi reitityksiä säätelemällä taata keskusjohtoisen (tieto-)liikenteen kontrolli.
 Tämä merkitsisi turvallisuuspalvelu FSB:n ja teleyhteyksistä vastaavan Roskomnadzor-viestintäviraston vallan vahvistumista.
 Myös muuten vapunpäivän tapahtumat muistuttivat Venäjän yhteiskunnan tilasta.
 Karnevaalihenkiset vastamielenosoittajat liikkeellä
 Radikaalitaiteilijoille vappu tarjosi tilaisuuden tilaisuus tuoda näkyville hulluimmat ideat ja virallista Venäjää pilkkaavat iskulauseet.
 Vapaamielinen  Novaja gazeta -lehti julkaisi vappukoosteessaan  kuvan nuorukaisesta, joka poplarinsa aukaisten paljastaa lanteillaan roikkuvan julisteen: "Tässä voisi olla teidän mainoksenne".
 Pilkasta osansa sai siis myös kaupallisuus.
 Karnevaalihenkiset mielenosoitukset ovat "monstraatio"-liikettä, joka on ottanut nimikkeensä poistamalla demonstraatio-sanan etuliitteen.
 Novosibirskissa dinosaurukseksi pukeutunut mielenosoittaja syytti valtiovaltaa hirmuliskojen kuolemasta.
 Pietarissa protesti johti pidätyksiin
 Absurdit tunnukset koettelevat virkavallan huumorintajua. Pietarissa avoin poliittisuus ylitti sallitun rajat.
 Liikaa oli juliste, jonka mukaan "Putin ei ole ikuinen". Venäläisen sananvapauden kovin ahtaisiin rajoihin ei mahtunut myöskään näkemys, jonka mukaan "Putin on varas".
 Parintuhannen hengen protesti päättyi pidätyksiin. Pari mielenosoittajaa sai kahakoissa vammoja ja 69 vietiin putkaan.
 Pietarissa pidätettiin lyhyeksi aikaa myös paikallisen opposition johtajiin kuuluva lakimies  Maksim Reznik .
 Kaikkiaan yli sata ihmistä pidätettiin eri puolilla Venäjää.
 Pidätyksiä tehtiin myös Moskovassa, ja kaukana Petropavlovsk-Kamtshaksissa ranskalaistyylinen protestointi oli poliisille liikaa. Siperian keltaliivit pidätettiin.
 Virallinen vappukulkue Sotshissa Mustanmeren rannalla.   AOP
 Neuvostoperinne ja pitkät vapaat kunniassa
 Sitävastoin neuvostoajoilta periytyvä virallinen vapunvietto käy laatuun myös Putinin Venäjällä.
 Suureen vappukulkueeseen osallistui Moskovassa poliisin mukaan 100 000 ihmistä. Vanhaan tapaan marssi oli ammattiyhdistysten järjestämä.
 Kommunistipuolue NKP:n hallitsemassa yhteiskunnassa vappuperinteeksi tuli hyvin organisoitu ja harmiton kevätmielenosoitus, jossa kuljeskelu kaupungilla - "guljailu" - sekä neuvostotyylinen kuohujuoma näyttelevät tärkeää osaa.
 Ja vallanpitäjästä riippumatta avasi toukokuun ensimmäisen päivän juhla kansalaisille pitkän vapaaputken, jonka moni käyttää puuhailuun datsoilla ja viljelypalstoilla.

Putin allekirjoitti internetin sensuurilain – Venäjän vappupidätykset muistuttivat  sananvapauden rajoista


Summary: Ihmisten mahdollisuuteen saada oikeutta pitäisi panostaa yhtä vahvasti kuin tyttöjen koulutukseen, sanoo tuore raportti.

Kaksi kolmasosaa maapallon väestöstä ei saa riittävästi tai lainkaan oikeutta maansa oikeusjärjestelmältä, sanoo  Task Force on Justice -ryhmän tuore tutkimus.
 253 miljoonaa ihmistä elää täysin vailla mahdollisuuksia hakea oikeutta. Joukossa on muun muassa noin 40 miljoonaa orjuudessa elävää, 12 miljoonaa valtiotonta ja yli 200 miljoonaa ihmistä, joiden kotimaan tai asuinalueen turvattomuus estää oikeuspalvelujen saannin.
 1,5 miljardilla ihmisellä on juridinen ongelma, johon he eivät saa ratkaisua. Syynä voi olla se, että rikos on jätetty ilmoittamatta, tai ratkaisua ei ole muusta syystä saatu. Tähän joukkoon raportissa lasketaan myös ne ongelmat, joissa oikeutta hakenut on kokenut prosessin sietämättömän pitkäksi, kalliiksi tai epäoikeudenmukaiseksi.
 Ainakin 4,5 miljardia ihmistä jää lain tarjoamien oikeuspalvelujen ulkopuolelle. Yli miljardilla ihmisellä ei ole juridista identiteettiä, koska heidän syntymäänsä ei ole rekisteröity. Yli kaksi miljardia työskentelee epävirallisesti ja yhtä monelta puuttuu todistus siitä, että he omistavat rakennuksen tai maa-alueen.
 Raportin julkaissut  Task Force on ryhmä, johon kuuluu  ministereitäja muita oikeusalan asiantuntijoita muun muassa YK:sta ja järjestöistä.
 Esteitä korruptio, sosiaaliset paineet, venyvät oikeusprosessit
 Oikeuspalvelujen epätasa-arvoisuus on kaikkia maita koskeva ongelma, mutta pahiten siitä kärsivät naiset ja lapset.
 Haavoittuvia ryhmiä ovat myös vähemmistöt, köyhät ja vammaiset, toteaa  Task Force, joka kostuu  ministereistä, viranomaisista ja muista oikeusalan asiantuntijoista.
 Esimerkiksi puolet naisista on sitä mieltä, että seksuaalisesta ahdistelusta on hyödytöntä ilmoittaa poliisille. Rikoksia jätetään ilmoittamatta myös sosiaalisen paineen tai leimautumisen pelon takia.
 Muita oikeuden toteutumisen esteitä ovat muun muassa pitkät oikeudenkäyntiajat, oikeusprosessin kallis hinta ja stressaavuus uhreille sekä poliisin ja oikeuslaitoksen korruptoituneisuus.
 Espanjalaisnaiset osoittivat viime kesänä mieltä vastalauseena tuomiolle, joka koski Pamplonassa kesällä 2016 tapahtunutta joukkoraiskausta.  Naiset raivostuivat tuomarin päätöksestä, jonka mukaan syytetyt eivät olleet syyllistyneet raiskaukseen, vaan seksuaaliseen hyväksikäyttöön koska ei ollut todisteita väkivallasta. Julian Perez / EPA-EFE
 Myös maan eri osissa kuilu oikeuspalvelujen saatavuuden välillä voi olla syvä. Esimerkiksi Ugandan juristeista 85 prosenttia on pääkaupungissa Kampalassa ja sen lähiympäristössä,  kertoo brittilehti The Guardianin lainaama  juristi  Gerald Abila .
 Hänen mukaansa useimmat ugandalaiset eivät edes tiedä, että he tarvitsisvat oikeuspalveluja tai miten he voisivat ratkaista oikeudellisen ongelmansa.
 Epätasa-arvo tulee kalliiksi
 Raportin mukaan oikeusjärjestelmien epätasa-arvoisuutta pitäisi pyrkiä poistamaan yhtä ponnekkaasti kuin tyttöjen koulutukseen on viime vuosina panostettu.
 Kuten tyttöjen kouluttamatta jättäminen myös oikeudenkäytön epätasa-arvo tulee kalliiksi paitsi yksilöille myös koko yhteiskunnalle.
 Kun ihmiset eivät saa oikeutta, he eivät voi hyödyntää kaikkia taloudellisia mahdollisuuksiaan, ansaitsevat vähemmän ja voivat myös kärsiä fyysisistä ja henkisistä terveysongelmista.
 Epäoikeudenmukaisuus myös lisää konfliktin riskiä yhteiskunnassa. Esimerkkinä tästä raportti mainitsee tunisialaisen hedelmäkauppiaan  Mohamed Bouazizin , joka vuonna 2010 sytytti itsensä tuleen vastalauseena poliisin taholta toistuvasti kokemalleen ahdistelulle. Bouazizin kuolema laukaisi mielenosoituksia, jotka levisivät kautta arabimaailman arabikevääksi kutsutuksi protestiaalloksi.
 Raportissa arvioidaan, että oikeusjärjestelmän toimimattomuuden kustannukset ovat maailmanlaajuisesti keskimäärin noin 1 800 euroa henkeä kohden vuodessa. Maat voivat esimerkiksi menettää jopa viidenneksen bruttokansantuotteestaan, jos niissä on paljon väkivaltaisuuksia.
 Korjaukset halpoja ja tuottoisia
 Raportin laatijat arvioivat, että jokainen oikeusjärjestelmään investoitu euro tuottaa ainakin 16 euron hyödyt.
 Yhtenä esimerkkinä he mainitsevat Guatemalan, jossa henkirikokset vähenivät viisi prosenttia, kun oikeuslaitoksen kykyä taistella korruptiota ja rikosten rankaisemattomuutta vastaan parannettiin.
 Pakistanin turvallisuusviranomaiset saattoivat vuonna 2016 afganistanilaisnaista, joka tuomittiin oikeudessa väärennetyistä henkilöpapereista vankeuteen, sakkoihin ja karkotettavaksi. Naisen sanotaan saaneen itselleen ja lapsilleen väärät pakistanilaiset henkilötodistukset lahjomalla viranomaisia. Arshad Arbab / EPA
 Maanomistusoikeuksien selkeyttäminen ja vahvistaminen voi puolestaan ehkäistä konflikteja ja parantaa ihmisten taloudellisia mahdollisuuksia. Tansaniassa naisten ansiot ovat nelinkertaistuneet yhteisöissä, jotka sallivat heidän omistaa maata.
 Perusoikeuspalvelujen takaaminen kaikille maksaisi raportin mukaan vähemmän kuin koulutus tai terveydenhoito.
 Köyhissä maissa kustannukset olisivat noin 18 euroa, keskituloisissa maissa noin 60 euroa ja vauraissa maissa noin 170 euroa henkeä kohden vuodessa.
 Ensimmäisen ja toisen asteen koulutus maksaa köyhissä maissa noin 37 euroa ja välttämätön terveydenhuolto noin 68 euroa henkeä kohden vuodessa.
 Kaksi miljardia ihmistä elää kuitenkin maissa, jotka eivät pysty omin avuin kustantamaan oikeusjärjestelmää kaikille ilman, että muut sektorit vaarantuisivat, raportissa todetaan.
 Uudistus voi haitata eliittiä
 Oikeusjärjestelmän uudistaminen tasa-arvoiseksi vaatii raportin mukaan uudenlaista lähestymistapaa. Aiemmat uudistukset ovat liian usein hyödyntäneet instituutioita, eivätkä niitä käyttäviä ihmisiä.
 Oikeuspalvelut ovat julkisia palveluja, mutta niitä ei usein kohdella sellaisina, raportin laatijat katsovat.
 Tärkeää on, että oikeusjärjestelmästä tehdään helppopääsyinen kaikille ja ihmiset saavat lisää tietoa oikeuksistaan, raportissa neuvotaan.
 Uudistuksia voi vaikeuttaa eliitin ja alan ammattilaisten vastustus. Eliittiin kuuluvat voivat esimerkiksi olla haluttomia puuttumaan heitä itseään hyödyttävään epäoikeudenmukaisuuteen, kuten korruptioon, rikosten jättämiseen rankaisematta tai oikeuksien epäämiseen vähemmän etuoikeutetuilta.
 Esimerkisi bisnesjohtajat ovat yli sadassa maassa sitä mieltä, ettei maan oikeusjärjestelmä ole riippumaton hallituksesta, vaikutusvaltaisista henkilöistä tai bisnesmaailmasta.
 Kolmannes maailman ihmisistä puolestaan uskoo, että heidän maassaan poliisi on korruptoitunut ja 30 prosenttia pitää oikeuslaitosta korruptoituneena, raportissa kerrotaan.

Epätasa-arvo riivaa myös oikeusjärjestelmiä – "5,1 miljardia ihmistä ei saa riittävästi oikeutta"


Summary: Itäisessa Englannissa otetuissa näytteissä kaikista purokatkoista löytyi muun muassa kokaiinijäämiä.

Lontoolaisen King's Collegen tutkijat yhteistyössä Suffolkin yliopiston kanssa keräsivät näytteitä purokatkoista 15 paikasta Suffolkin kreivikunnassa. Maaseutuympäristössä purokatkoista löydettiin kaikissa näytteissä kokaiinia.
 – Vaatii lisätutkimuksia, koskevatko kokaiinilöydökset vain Suffolkia vai löytyisikö sitä laajemminkin purokatkoista Britanniassa ja muualla, sanoo tutkija  Nic Bury  Suffolkin yliopistosta.
 Environment International -tiedelehdessä julkaistu tutkimus tarkasteli, millaisia mikrosaasteita makean veden purokatkoista löytyy. Huumeiden lisäksi katkoista löytyi jäämiä lannoitteista ja lääkeaineista.
 King's Collegen  julkaisemassa tiedotteessa  tutkimusryhmään kuulunut tohtori  Leon Barron  pitää laittomien huumeaineiden löytymistä järjestelmällisesti kaikista näytteistä yllättävänä.
 – Tällaisia jäämiä voisi luulla löytävänsä Lontoon kaltaisilta kaupunkialueilta, mutta ei pienemmistä maaseutuympäristöistä, Barron sanoo.
 Tutkimus paljastaa myös sen, että kuluttajien käyttämät aineet kulkeutuvat vesistöissä ja joissa käytön jälkeen harmia aiheuttaen. Purokatkoista löytyi myös Britanniassa jo kauan sitten kiellettyä kemikaalia fenuronia, jota on käytetty rikkaruohon torjunnassa. Sen lähde on tutkijoille tuntematon.
 Purokatkoista löytyneet jäämät olivat niin pieniä, että ihmisille ne eivät aiheuta haittaa. Muulle luonnolle ravintoketjun alapäässä niissä kuitenkin piilee riski.
 Korjattu klo 18:59: kielletty kemikaali on fenuroni, ei feuroni. Korjattu 19:07, tutkittavana olivat purokatkat, eivät katkaravut.

Kokaiinia, ketamiinia, lääkeaineita – purokatkoista löytyneet aineet yllättivät brittitutkijat


Summary: Lumileopardinaaras menehtyi synnytysvaikeuksien seurauksena. Eläinpuistolle vuonna 2013 syntyneen Shilan ja pentujen menetys oli suuri suru.

Ähtärin eläinpuiston työntekijöiden vappua varjosti iso menetys.
 Lumileopardinaaras Shila menehtyi harvinaisen synnytysvaikeuden seurauksena. Samalla menehtyi kaksi odotettua pentua. Eläinpuisto kertoi asiasta muun muassa  twitter-sivuilllaan .
 Eläinpuistolle vuonna 2013 syntyneen Shilan ja pentujen menestys oli suuri suru.
 – Tämä on surettanut meitä työntekijöitä kovasti. Shila oli hyvin pidetty ja luonteikas yksilö, joka tunsi oman arvonsa, intendentti ja eläinlääkäri  Heini Niinimäki  kertoo.
 Synnytysvaikeudet ovat isoilla kissaeläimillä harvinaisia. Niinimäen mukaan pentujen menetyksiä tapahtuu useammin, erityisesti ensikertalaisilla. Shila oli ensimmäistä kertaa tiineenä.
 – Pääsääntöisesti nämä yleensä menevät hyvin, mutta aina synnytys ja tiineys on riski, Niinimäki kertoo.
 Lumileopardien suojelutyö jatkuu
 Eläinpuistossa on tehty aktiivista lumileopardien kasvatusta vuodesta 2003 lähtien, jolloin Ähtärin eläinpuisto sai ensimmäisen lumileopardin Korkeasaaresta.
 Viimeksi Ähtärin eläinpuistossa on päästy ihailemaan leopardin pentuja vuonna 2009.
 Ähtärin eläinpuiston tarkoituksena on jatkaa lumileopardien suojeluohjelmassa. Eläinpuistossa ei kuitenkaan olla vielä alettu etsiä naarasta eläinpuistoon jääneelle yksilölle.
 – Nyt on vielä surutyön aika. Tämä oli suuri menetys suojelutyölle, kun menetettin hedelmällisessä iässä oleva naaras ja pennut. Tämä oli suuri menetys suojelutyölle, jota tehdään aktiivisesti muiden eurooppalaisten eläintarhojen kanssa, Heini Niinimäki kertoo.

Ähtärin eläinpuisto menetti toisen lumileopardeistaan – "Shila oli hyvin pidetty ja luonteikas yksilö, joka tunsi oman arvonsa"


Summary: Tuppurainen sanoo olevansa hyvin pettynyt siihen, että al-Taee ei kyennyt aiemmin antamassaan selvityksessä olemaan ryhmälle rehellinen.

Kansanedustaja  Tytti Tuppuraisen  (sd.) mukaan kansanedustaja  Hussein al-Taeen  (sd.) anteeksipyyntö eduskuntaryhmälle riittää eikä hänelle ole luvassa muita seuraamuksia eduskuntaryhmän puolelta.
 Al-Taee on joutunut viime päivinä kohun keskelle vanhojen, herjaavien Facebook-kirjoitustensa takia. Kirjoituksissaan hän solvasi muun muassa sunnimuslimeja, homoja, somaleja ja juutalaisia.
 – Tässä vaiheessa (anteeksipyyntö) riittää. Jos tilanteeseen tulee uutta tietoa, niin sitten asia pitää käsitellä uudestaan, Tuppurainen sanoi eduskunnassa ennen SDP:n eduskuntaryhmän kokousta.
 – On tärkeää niin pyytää anteeksi kuin voida antaa anteeksi. Nyt me annamme hänelle anteeksi ja hänellä on mahdollisuus osoittaa toiminnan muutos.
 SDP kertoi torstaina, että al-Taee on jäänyt sairauslomalle. Puolueen mukaan hän on ollut tiistaista asti sairaalahoidossa.
 – Täytyy toivoa hänelle nyt jaksamista ja hyvää vointia. Tietysti tällainen sairastuminen on aina tragedia. Ilmeisesti tämä on vakava tämä tilanne, olen pahoillani hänen puolestaan, Tuppurainen sanoi.
 Tuppuraisen mukaan al-Taeen tapaus on vakava myös sisällöllisesti.
 – Olen henkilökohtaisesti hyvin pettynyt siitä, että hän ei kyennyt aiemmassa ryhmälle antamassaan selvityksessä olemaan rehellinen. Tämä on valitettava tilanne, johon puolue, sosiaalidemokraattiset naiset ja myös allekirjoittanut ovat joutuneet sen vuoksi, että hän ei ole kyennyt asioista rehellisesti kertomaan, Tuppurainen sanoi.
 SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  kertoi iltapäivällä, että al-Taeen kirjoituksia käsitellään eduskuntaryhmässä sairausloman jälkeen. Alun perin SDP:n ryhmän odotettiin käsittelevän al-Taeen asemaa tänään.
 Lue lisää:
 Kansanedustaja Hussein al-Taee joutunut sairaalaan – SDP:n Lindtman: Ryhmä käsittelee kirjoituksia sairausloman jälkeen
 Näitä törkykirjoituksia kansanedustaja al-Taee pahoittelee: rinnasti somalit ääri-islamisteihin, pilkkasi juutalaisia ja vihjaili Egyptin presidentin hirttämisestä
 Poliisi selvittää rikostutkinnan aloittamista kansanedustaja Hussein al-Taeen herjaavista somekirjoituksista

SDP:n Tytti Tuppurainen: al-Taeen anteeksipyyntö riittää tässä vaiheessa – "Jos tulee uutta tietoa, niin sitten asia pitää käsitellä uudestaan"


Summary: Pikkunorssi-nimisessä päiväkodissa opiskelijat pääsevät tutustumaan aiempaa useammin varhaiskasvatuksen arkeen.

Tästä on kyse Raumalle nousee harjoittelupäiväkoti, jossa lastentarhanopettajaksi opiskelevat pääsevät harjoittelemaan. Pikkunorssi-päiväkoti sijoitetaan opettajankoulutuslaitoksen läheisyyteen Seminaarinmäelle. Tavoitteena on lisätä käytännön työn ja teoriaopetuksen välistä yhteistyötä.
 Rauman Seminaarinmäelle opettajakoulutuslaitoksen viereen avataan ensi vuoden syksynä varhaiskasvatuksen opiskelijoille Suomen ensimmäinen harjoittelupäiväkoti .
 Pikkunorssiksi nimettyyn harjoittelupäiväkotiin tulee 115 paikkaa 1–6-vuotiaille lapsille. Rauman kaupungin myöntämä palveluseteli käy hoitopaikan maksujen kattamiseen.
 Hyötyä opetukselle
 Yliopistonlehtori  Susanna Itäkare  Turun yliopiston Rauman opettajankoulutuslaitokselta sanoo, että harjoittelupäiväkoti lähentää merkittävästi lastentarhanopettajien koulutusta ja käytännön työtä.
 Opettajakoulutuslaitoksen lastentarhanopettajaopiskelijat tekevät uudessa päiväkodissa osan harjoitteluistaan, minkä lisäksi muuta opetusta voidaan siirtää nykyistä enemmän päiväkotiympäristöön.
 – Aiemmin päiväkotimaailma on voinut jäädä vähän vieraaksi kolmesta harjoittelusta huolimatta. Jatkossa opiskelijat voivat esimerkiksi havannoida lasten leikkiä etäyhteyden kautta yliopiston tiloista käsin, Itäkare antaa esimerkin uusista mahdollisuuksista.
 Osa lastentarhanopettajien harjoittelusta tehdään edelleen myös muissa Rauman kaupungin alueella sijaitsevissa päiväkodeissa. Opiskelijat voivat hakeutua harjoitteluun myös muualle Suomeen.
 Lastentarhanopettajaopiskelijoiden määrä kasvaa lähivuosina Raumalla merkittävästi sisäänottomäärien kohoamisen takia.
 Henkilökunnan koulutuksesta huolehditaan
 Susanna Itäkareen mukaan opettajamäärä päiväkodissa on valtakunnallista minimiä korkeampi, ja päiväkodin tilat vastaavat uusimpia suosituksia.
 – Yksi laadukkaan varhaiskasvatuksen kriteeri on hyvin koulutettu henkilöstö. Pikkunorssissa opettajat ovat koulutettuja, heidän rekrytointiinsa ja täydennyskoulutukseensa panostetaan. Heillä on uusin tieto varhaiskasvatuksesta.
 Pitkäaikainen toive
 Harjoittelupäiväkoteja saatetaan jatkossa rakentaa myös Suomen muille lastentarhanopettajakoulutusta antaville paikkakunnille.
 Vastaavia päiväkoteja on yritetty perustaa useita kertoja – ensimmäistä kertaa jo 1800-luvulla. Varsinaisessa opettajakoulutuksessa harjoittelua on 1800-luvulta saakka tehty yliopistojen omistamissa normaalikouluissa.
 Pikkunorssi-päiväkoti ei ole suoraan yliopiston alaisuudessa vaan toimii osakeyhtiönä lainsäädännön vaatimusten takia.
 Uutisesta voi keskustella 2.5. klo 22 saakka.

Raumalle Suomen ensimmäinen harjoittelupäiväkoti


Summary: Tyksin uuden hoitoyksikön toivotaan madaltavan seksuaalista väkivaltaa kohdanneiden kynnystä avun hakemiseen.

Seksuaalista väkivaltaa kohdanneille tarkoitettu Seri-tukikeskus aloittaa toimintansa Turun yliopistollisessa keskussairaalassa 6. toukokuuta.
 Tukikeskukseen ei tarvita lähetettä, vaan sinne voi hakeutua suoraan itse tai viranomaisen ohjaamana. Yli 16-vuotiaille tarkoitettu palvelu tarjoaa sosiaalista ja psyykkistä tukea traumaattisesta kokemuksesta toipumiseen.
 Potilaalla on mahdollisuus kohdata sosiaalityöntekijät, kriisihoitaja, sairaalapappi ja seksuaalineuvoja sekä tarvittaessa saada lääkkeet, rokotukset ja jälkiehkäisy. Asiakkaalle ilmaiset palvelut ovat uhrille tarjolla riippumatta siitä, tehdäänkö tapahtuneesta rikosilmoitusta.
 Uhrien tavoittaminen tärkeintä
 Alkuvaiheessa yksikön arvioidaan palvelevan reilua sataa uhria vuosittain. Sen verran uhreja on hakeutunut Tyksiin aiemmin yhteispäivystyksen kautta. Asiakasmäärän odotetaan kuitenkin kasvavan, sillä suuri osa seksuaalisesta väkivallasta jää piiloon.
 Seri-tukikeskuksen toimintaa suunnitellut kätilö ja seksuaalineuvoja  Jenni Rautio  toivoo yksikön madaltavan kynnystä hakeutua nopeasti avun piiriin.
 – Tärkein tavoitteemme ainakin alkuun on tavoittaa uhrit. Noin 10 prosenttia seksuaaliväkivallasta tulee ylipäätään tietoon. Se on pitkälti piilorikollisuutta. Jos pystymme vähänkin vaikuttamaan siihen, että uhrit osaavat ja haluavat hakeutua hoitoon, se on hyvä asia.
 Helsingissä vastaava keskus on toiminut liki kaksi vuotta. Tänä aikana kävijämäärä on Raution mukaan noussut selkeästi.
 Seksuaaliväkivallan uhreille on perusteilla oma yksikkö myös Tampereelle. Tavoitteena on, että Suomessa olisi vuonna 2020 viisi keskusta eri yliopistosairaaloiden yhteydessä.
 Onneksi valtaosa asiakkaista tulee heti tapahtumapäivänä.  Jenni Rautio
 Vaikka Seri-tukikeskus toimii Naistenklinikan yhteydessä, on se tarkoitettu kaikille, sukupuolesta riippumatta.
 – Kohtaamme täällä ihmisiä. Jos on tapahtunut seksuaalista väkivaltaa, se on tärkein asia, ei niinkään mitä sukupuolta edustaa, toteaa Jenni Rautio.
 Apua ja tukea saa kaikkina vuorokaudenaikoina muun muassa puhelinpäivystyksen kautta. Osa palveluista on kuitenkin tarjolla ainoastaan virka-aikaan.
 Nopeasti avun piiriin
 Jenni Rautio kannustaa olemaan yhteydessä Seri-tukikeskukseen mahdollisimman nopeasti seksuaalisen väkivallan tapahduttua.
 – Onneksi valtaosa asiakkaista tulee heti tapahtumapäivänä. Rikosoikeudellinen näytteenotto on kolmen vuorokauden ajan varmimmin tehtävissä, mutta vielä kymmenenkin vuorokautta tapahtuneesta voidaan näytteitä poliiseja varten ottaa.
 Nopea hakeutuminen hoitoon on luonnollisesti tärkeää myös uhrin toipumisen kannalta. Avun viivästyminen voi myöhemmin heijastua moninaisina ongelmina.
 – Arastella ei kannata. Kaikki eivät akuuttivaiheessa ole valmiita ottamaan vastaan apua psyykkiseen oireiluun. Hoitomme jatkuu tarvittaessa vuodenkin ajan, ja jokaisessa yhteydenotossa voimme tarkistaa, onko ihminen saanut tarvitsemaansa apua, kertoo Rautio.
 Palveluita tarvittaessa myös Turun seudun ulkopuolelta tulleille
 Ensisijaisesti Seri-tukikeskus palvelee Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin alueella asuvia. Muualtakin kotoisin olevat voivat kääntyä sen puoleen, jos he kohtaavat seksuaalista väkivaltaa esimerkiksi Turun seudun kesätapahtumissa tai ruotsinlaivoilla.
 – Jos seksuaalirikos tapahtuu tällä alueella, olemme taho, joka auttaa akuuttitilanteessa. Jatkohoito tapahtuu sitten omassa kotikunnassa. Laivaliikenne on aina ollut erityispiirre täällä Turun alueella, ja laivoillakin on nykyään myös paremmat mahdollisuudet hoitaa akuuttitapauksia ja ottaa näytteitä, mutta kaikkia hoidetaan myös Tyksissä, valottaa Jenni Rautio.
 Asiakkaita palvellaan suomen, ruotsin ja englannin kielillä.
 Seri-tukikeskuksen toiminta alkaa Naistenklinikan yhteydessä Turun yliopistollisen keskussairaalan U-sairaalassa. Aikanaan se siirtyy sille suunniteltuihin tiloihin rakenteilla olevaan T3-sairaalaan. Tuolloin käyttöön saadaan myös dna-vapaa näytteenottohuone, joka parantaa rikosoikeudellisten näytteiden tarkkuutta.
 Seri-tukikeskus Tyksin U-sairaalassa (VSSHP)

Seksuaaliväkivallan uhreille oma tukikeskus Turkuun – palvelee myös kesätapahtumien vieraita ja risteilyreissaajia


Summary: Kapituli kuitenkin toteaa, että tuomio ei ole este Laajasalon viran hoitamiselle.

Helsingin hiippakunnan tuomiokapituli on pohtinut tänään kokouksessaan piispa Teemu Laajasalon käräjäoikeudelta saamaa sakkorangaistusta. Tuomiokapituli käsitteli asian Laajasalon pyynnöstä.
 Tuomiokapitulin mukaan tuottamuksellinen kirjanpitorikos ei liity papin viran eikä pappisviran hoitamiseen.
 Kapituli perustelee päätöstään sillä, että teko on tapahtunut ennen piispan viran vastaanottamista, eikä siten liity myöskään piispan viran hoitoon. Sen vuoksi tuomiota ei pidetä esteenä pappisviran tai piispan viran hoitamiselle.
 Tuomiokapituli pitää kuitenkin Laajasalon yritystoimintaan liittyviä menettelyjä moitittavina. Tuomiokapituli toteaa, että piispaan liittyvä negatiivinen julkisuus on ollut omiaan vahingoittamaan kirkon julkisuuskuvaa ja uskottavuutta. Piispa on yhteiskunnallisesti merkittävä henkilö, joten virassa on syytä kiinnittää huomiota eettisyyteen ja esikuvallisuuteen.
 Tuomiokapituli pitää hyvänä sitä, että Laajaslo on tunnustanut virheensä ja pahoitellut sitä julkisesti.
 Kapituli toteaa, että Laajasalon asia ei anna aihetta muihin toimenpiteisiin.
 Lue myös:
 Helsingin piispa Teemu Laajasalo tuomittiin sakkoihin tuottamuksellisesta kirjanpitorikoksesta

Tuomiokapituli piispa Teemu Laajasalon sakkorangaistuksesta: "Negatiivinen julkisuus on ollut omiaan vahingoittamaan kirkon julkisuuskuvaa"


Summary: OIkeusministeri William Barria puolustavat republikaanit sanovat demokraattien pelaavan poliittista peliä.

Yhdysvaltain kongressin demokraattiedustajat uhkaavat asettaa maan oikeusministerin  William Barrin  syytteeseen oikeuden halventamisesta.
 Barr ei saapunut tänään torstaina edustajainhuoneen oikeusvaliokunnan kuultavaksi. Valiokunta halusi kysyä Barrilta, miksi edustajille ei ole toimitettu erikoistutkija  Robert Muellerin  kokonaista raporttia presidentti  Donald Trumpin  vaalikampanjaorganisaation mahdollisista Venäjä-kytköksistä. Komitea on saanut vain osia raportista.
 Oikeusvaliokunta aikoo neuvotella Barrin kanssa vielä kertaalleen. Jos tämä ei suostu demokraattienemmistöisen komitean vaatimuksiin, komitea ryhtyy toimenpiteisiin, sanoi komitean puheenjohtaja  Jerrold Nadler .
 – Jos oikeusministeri viivyttelee tai ei suostu neuvottelemaan hyvässä hengessä, meillä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin todeta hänen rikkovan oikeuden määräystä, Nadler sanoi.
 Nadler laajentaa syytöstään koskemaan myös presidentti Trumpia.
 – Haaste, joka meillä on edessämme on se, että Yhdysvaltain presidentti yrittää epätoivoisesti estää kongressia, tasa-arvoista hallinnon haaraa, tekemästä minkäänlaista tarkistusta hänen holtittomimpiinkaan päätöksiinsä.
 – Jos emme pidä puoliamme häntä vastaan, menetämme ehkä voimamme myös tulevia presidenttejä kohtaan. Vaarassa on Yhdysvaltain poliittisen järjestelmän ydin, vallan hajauttaminen, joka varmistaa, ettei presidentti voi olla diktaattori, Nadler painotti.
 "Poliittista peliä"
 Republikaaniedustajat puolustavat Trumpia. Oikeusvaliokunnan republikaaniryhmän johtaja  Doug Collins  arvioi, että demokraatit pelaavat poliittista peliä.
 – He haluavat tämän näyttävän syyteistunnolta, koska he eivät aio edetä syytteen nostamiseen.
 Collins muistutti, että Barr vastaili aiemmin useita tunteja senaatin oikeuskomitean kysymyksiin. Syy, miksi Barr ei tullut edustajainhuoneen valiokunnan eteen, oli Nadlerin halu muuttaa kyselytunnin kulkua, jotta myös lakimiehet voisivat tentata Barria.
 Edustajainhuoneen demokraattinen puhemies  Nancy Pelosi  lisäsi painetta Barria kohtaan.
 Pelosin mukaan Barr on valehdellut kongressille. Tästä voidaan nostaa syyte häntä vastaan, Pelosi muistutti.
 Lue lisää :
 Yhdysvaltojen oikeusministeri Barr kieltäytyi edustajainhuoneen kuulemisesta – Syytetään valehtelemisesta Muellerin Venäjä-raportin sisällöstä

USA:n oikeusministeriä uhkaa syyte oikeuden halventamisesta


Summary: Toisin kuin monessa muussa maassa, Suomessa ympäristöyliherkkyysdiagnoosi ei oikeuta mihinkään sosiaalietuuksiin.

Ulko-oveen on kiinnitetty kännykän käytön kieltävä merkki. Olohuoneen seinällä roikkuvat suojaverhot. Verhokankaan sisälle ommeltu ohut kuparilanka blokkaa lähistöllä sijaitsevan tukiaseman säteilyn.
 Marjut Stubben  kotona ei ole mitään langatonta tekniikkaa, sillä säteily saa hänet voimaan fyysisesti pahoin.
 – Se on kuin matkapahoinvointia. Alkuaikoina oksentelin todella paljon. Minulla ei pysynyt mitkään ruuat sisällä, Stubbe kertoo.
 Vielä pari vuotta sitten suurin osa Stubben ajasta kului kännykällä. Langattoman teknologian kouluttaja ja erityisopettaja oli vapaa-ajallaankin innokas somen ja sovellusten käyttäjä.
 Kesällä 2017 kaikki muuttui.
 Stubben upouudesta mökistä paljastui silloin vaarallinen rakennusvirhe: ilmanvaihto oli jäänyt kokonaan tekemättä.
 Sen seurauksena materiaalipäästöt eli  voc-päästöt  mökin sisällä nousivat ihmiselle vaarallisiin lukemiin. Nyt mökki on ollut jo puolitoista vuotta koneellisessa tuuletuksessa ja sisäilma-asiantuntijan asettamassa käyttökiellossa.
 Mökin korkeille materiaalipäästöille altistuminen sai Stubben aluksi sairastumaan ja herkistymään kaikille kemikaaleille.
 Kuukauden päästä hän huomasi reagoivansa myös sähköön ja säteilyyn.
 – Olin varmaan aikaisemminkin reagoinut, mutta en ollut huomannut sitä. Kerran sitten istuin tietokoneella ja aloin voida todella pahoin aivan yhtäkkiä, Stubbe kertaa sairastumistaan.
 “Sairastuneet putoavat yhteiskunnan ulkopuolelle”
 Marjut Stubbella on diagnosoitu ympäristöyliherkkyys. Ympäristöyliherkkyys sai Suomessa  tautiluokituksen  vuonna 2014.
 Se määritellään jatkuvaksi tai toistuvaksi poikkeukselliseksi herkkyydeksi ympäristön tavanomaisille tekijöille.
 Ihminen saa siis terveyttä haittaavia oireita tietyssä työ- tai elinympäristössä, vaikka sama ympäristö ei aiheuta oireita valtaosalle muita ihmisiä.
 Oireet  voivat liittyä mihin tahansa ympäristön tekijään, kuten hajuihin, kemikaaleihin, sähköön ja sisäilmaan. Yhdellä potilaalla on tyypillisesti useita eri herkkyyksiä.
 Ympäristöherkkyyden hoitoon ei ole olemassa näyttöön perustuvia hoitomuotoja, sillä sairautta ei ole pystytty kiistattomasti todentamaan tieteellisin menetelmin.
 Suojaverhot estävät lähistöllä sijaitsevan tukiaseman säteilyn pääsyn asuntoon. Mittarilla voi todentaa säteilytasojen tippumisen, kun verhot asetetaan suojaksi. Matias Väänänen / Yle
 Toisin kuin monessa muussa maassa, Suomessa ympäristöherkkyys-diagnoosi ei myöskään oikeuta mihinkään sosiaalietuuksiin. Esimerkiksi Ruotsissa sähköherkällä on laillinen oikeus saada kaikki toimintarajoitteiselle kuuluvat oikeudet.
 Sähköherkkyys estää Marjutia elämästä normaalia elämää. Hän joutuu viettämään suurimman osan ajastaan kotona, eikä hän ole pystynyt palaamaan työhönsä sairastumisensa jälkeen.
 – Sairastuneet putoavat yhteiskunnan ulkopuolelle. Sairastunut joutuu itse kustantamaan kalliit apuvälineet, kuten suojaverhot ja -vaatteet, suojakaapin tietokoneelle ja nettipuhelimen, Stubbe sanoo.
 Ympäristöyliherkkyys on "romukoppadiagnoosi"
 Ympäristölääketieteen professori  Tuula Putuksen  mukaan ympäristöherkkyysdiagnoosi on leimaava ja potilaiden asema on Suomessa heikko.
 Hän puhuu myös “romukoppadiagnoosista", koska se niputtaa yhteen esimerkiksi monikemikaaliherkkyyden, sähköherkkyyden ja sisäilmasta sairastuneet.
 – Ihmisille annetaan diagnoosi, joka ei oikeuta mihinkään kuntoutukseen tai sosiaalietuuteen. Se on leimaava, ja se myöskin saattaa estää heidän asiallisen kohtelun lääketieteen muissa lokeroissa, koska lääkäreiden silmissä he ovat luulosairaita, Putus sanoo.
 Marjut on kohdannut sairastumisensa myötä terveydenhuollossa vähättelyä ja epäluuloista suhtautumista. Vastaanotolla lääkäri ei esimerkiksi suostu sulkemaan puhelinta, vaikka se aiheuttaa Marjutille voimakasta pahoinvointia.
 – Suoraan sanottuna oIen pöyristynyt lääkäreiden kyvystä kohdata sähköherkistynyt potilas, Stubbe sanoo.
 Sairastumisen jälkeen Marjut Stubben elämä on ollut yksinäistä ja eristäytynyttä. Matias Väänänen / Yle
 Putuksen mukaan koko ympäristöyliherkkyyden käsite on ongelmallinen. Putus on tutkinut sisäilmasta ja kemikaaleista sairastuneita yli 30 vuotta. Homeesta sairastuneet ihmiset saavat usein ympäristöyliherkkyys-diagnoosin.
 – Ikään kuin se olisi ihmisen ominaisuus, eikä ympäristöstä johtuva asia, jonka voisi välttää. Kun ihminen on elänyt 30 vuotta terveenä ja tyytyväisenä ja sitten hän sairastuu jossain rakennuksessa, niin hänelle sanotaan, että ei talossa mitään vikaa ole, mutta kun sinä olet tällainen herkkä, Putus sanoo.
 Marjut Stubbe on samoilla linjoilla Putuksen kanssa. Hän uskoo, että ympäristöstä sairastuneet pystyisivät tekemään töitä, kunhan työympäristö olisi oikeanlainen, eli siellä olisi mahdollisimman vähän altisteita.
 Hänellä itsellään on taustalla myös pitkäkestoinen homealtistuminen entisellä työpaikalla.
 – Oikeastihan ihmiset eivät ole työkyvyttömiä vaan työpaikkakyvyttömiä, Stubbe sanoo.
 Naapureiden laitteet aiheuttavat oireita
 Suurimman avun Marjut Stubbe on saanut vertaisilta. Alkuvaiheessa tärkein tuki oli  Säteily satuttaa  -kirja, johon on kerätty sähköherkkien tarinoita. Muiden sairastuneiden antamat vinkit ovat tehneet Stubben elämästä siedettävää.
 Fyysinen pahoinvointi on silti läsnä hänen elämässään lähes päivittäin. Kunnon romahtaminen voi tapahtua aivan yhtäkkiä.
 – Vastikään uudella naapurilla oli koko yön kaikki laitteet päällä, jonka takia olin aamulla todella huonossa kunnossa, Stubbe sanoo.
 Marjut Stubbe matkustaa toisinaan junalla miehensä Olli Ikosen kanssa Helsingin keskustaan.  Matias Väänänen / Yle
 Kaiken kaikkiaan naapurit ovat suhtautuneet ymmärtäväisesti Stubben sairastumiseen.
 Alakerran naapurissa elektroniikka on sijoitettu asunnon päätyihin, jolloin Marjutin asunnon keskikohdassa säteilytasot eivät nouse kovin suuriksi.
 Naapurit ovat myös hankkineet kiinteän netin, sillä langattoman teknologian myötä säteilytasot nousevat korkeiksi.
 Sairastuminen on muuttanut koko perheen elämän. Kontaktit terveisiin ihmisiin ovat vähentyneet.
 Kun puoliso  Olli Ikonen  puhuu Marjutin sairaudesta tuttaville ja työkavereille, hän saa joskus epäuskoisia katseita.
 – Totta kai itselläkin on ollut epäilyn hetkiä, että onko nyt varma, että tuota lamppua ei voi pitää päällä, Ikonen sanoo.
 Tarvitaan enemmän tietoa
 Silloin tällöin Stubbe pystyy poistumaan asunnostaan. Ulos lähtiessään hän pukeutuu suojavaatteisiin.
 Päällepäin tavallisten vaatteiden sisään on ommeltu ohutta kupari- tai hopealankaa.
 Vaatteiden kanssa hän pystyy käymään harvakseltaan esimerkiksi Helsingin keskustassa.
 Sähkö- ja säteilyaltisteet ovat kaupungin keskustassa kuitenkin niin suuria, että suojautumisesta huolimatta hän tulee huonovointiseksi.
 Luonto auttaa palautumaan parhaiten.
 – Ennen ja jälkeen Helsingin-reissun vietän aikaa lähimetsässä. Siellä ei ole tukiasemia lähellä, joten en tarvitse suojavaatteita, Stubbe sanoo.
 Marjut Stubbe palautuu parhaiten luonnossa. Kodin lähellä sijaitsevassa metsässä hän pystyy olemaan ilman suojavaatteita. Matias Väänänen / Yle
 Marjut Stubben mukaan ympäristöyliherkkyydet pitäisi ottaa vakavasti, vaikkei niiden vaikutusmekanismeja vielä tunnetakaan. Hänen mukaansa Suomessa pitäisikin noudattaa samanlaista varovaisuusperiaatetta, kuin muualla maailmassa.
 Esimerkiksi Ranskassa pyritään lain voimin vähentämään lasten altistumista radiotaajuussäteilylle.
 Siellä langattomien verkkojen käyttö on kielletty alle kolmevuotiaille tarkoitettujen päiväkotien niissä tiloissa, joissa lapset oleskelevat.
 Sveitsissä  kemikaaliherkistyneille ja sähköherkistyneille rakennetaan asuntoja.
 Brysselissä jäädytettiin  suunnitteilla olleen 5G-verkon tulo, sillä kaupunki ei halua altistaa asukkaitaan korkealle säteilytasolle.
 – Kukaan ei tiedä vielä, miten yksittäinen home tai kemikaali vaikuttaa ihmisen kehoon. Saati, miten kaikki lisääntyneet ympäristön ärsykkeet yhdessä vaikuttavat. Tämä olisi oikea tapa keskustella asioista: me emme tiedä kaikkea, ja voi olla, että emme saa koskaan tietääkään, Stubbe sanoo.
 Perjantai-dokkari: Sähkö tekee minut sairaaksi Areenassa täällä.
 Perjantai: Ympäristöyliherkkyys YLE TV1:llä perjantaina 3.5. klo 21.05. Vieraina monikemikaaliyliherkkä Päivi Ingrid Siren ja ylilääkäri Risto Vataja. Jakso suorana myös Areenassa ja  tallenne lähetyksen jälkeen täällä.
 Lue myös:
 Ympäristöherkkyys sai virallisen tautiluokituksen – sähköherkkyys tunnustetaan nyt Suomessa
 Ammattiliitot ja järjestöt äimistelevät: miksi sisäilmaoireita niputetaan "selittämättömiin sairauksiin" järjestöjä kuulematta?
 Kun pelkkä muovitetun rintamamiestalon näkeminen ahdistaa

Sähköherkkä Marjut Stubbe ei voi lähteä ulos ilman suojavaatteita ja joutui luopumaan työstään - Diagnoosi leimaa: "Lääkärit pitävät luulosairaana"


Summary: Tänään lunta on tullut jopa Ahvenanmaalla, jossa maa on ollut valkeana.

Lunta on illalla ja yöllä luvassa etelärannikkoa myöten, kun takatalvi iskee Suomeen. Syynä on pohjoisesta virtaava kylmä ilta.
 Illasta eteenpäin runsaita sateita on luvassa isoon osaan maata. Etelämmässä voi sataa vettä tai räntää, mutta esimerkiksi Pohjois-Karjalassa ja Kainuussa on luvassa jopa 10–20 senttimetriä lunta torstai-illasta eteenpäin.
 Luvassa saattaa olla jopa sähkökatkoja , kun pohjoistuuli vielä puhaltaa puuskissa.
 – Kylmää ja koleaa on tästä eteenpäin luvassa. Lumisemmaksi muuttuu, sanoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen .
 Sää tekee täyskäännöksen, sillä  Ilmatieteen laitos kertoi tänään , että huhtikuu oli ennätyksellisen lämmin ja vähäsateinen.
 Pääkaupunkiseudulla räntää tai jopa lunta voi tulla pari senttimetriä, mutta se todennäköisesti sulaa pian pois. Aikaisin aamulla voi olla vielä hieman valkoista maassa.
 Tänään päivällä sateet ovat tulleet alas vetenä Etelä-Suomessa, räntänä Itä-Suomessa ja lumena Kainuussa. Lunta on tänään satanut pari senttiä myös Ahvenanmaalla. Kuhmon suunnalla Kainuussa lunta on satanut 10 senttimetriä.
 Aamulla ajokeli voi olla liukas myös etelässä
 Liikennesää on torstaina ja perjantaina osissa maata vaarallinen (oranssi) tai mahdollisesti vaarallinen (keltainen). Yle Sää
 Meteorologi Huutonen varoittaakin kesärenkailla ajavia, että aamulla voi olla liukasta isossa osassa maata. Ilmatieteen laitoksen mukaan  ajokeli voi olla huono tai erittäin huono  Etelä- ja Itä-Suomessa, Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla.
 – Perjantaiaamuna on luvassa pakkasliukkautta etelää myöten, sanoo Huutonen.
 Perjantaina lumisateet jatkuvat Kainuussa, Pohjois-Karjalassa, Pohjois-Savossa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Sen jälkeen lämpenee, kertoo Huutonen Twitterissä.
 Lue lisää:
 Takatalvi ja kovat tuulet iskevät Pohjois-Savoon: luvassa ehkä sähkökatkoja, osa autoilijoista vaihtanut takaisin talvirenkaisiin
 Koko maan ylin lämpötila mitattiin Turussa – huhtikuu ennätyksellisen lämmin ja vähäsateinen

Lunta on luvassa jopa 20 senttiä – Kesärenkailla ajelija, varo huonoa ajokeliä huomisaamuna