Kreikassa selvän vaalivoiton napanneen Uusi demokratia -puolueen johtaja  Kyriakos Mitsotakis  on vannonut virkavalansa.
 Tuoreen pääministerin keskustaoikeistolainen puolue sai lähes 40 prosenttia äänistä eilisissä yleisvaaleissa. Mitsotakisin on määrä ilmoittaa uuden hallituksen kokoonpano jo tänään.
 Uusi demokratia saa parlamentissa absoluuttisen enemmistön, 158 paikkaa 300:sta.
 Syriza-puolueen pääministeri  Aleksis Tsipras  myönsi tappionsa eilen ja soitti Mitsotakisille onnittelupuhelun. Syriza-puolue keräsi vaaleissa 31,5 prosentin äänisaaliin
 Uusi Demokratia on kokoomuksen sisarpuolue ja kuuluu EU-parlamentissa samaan EPP-ryhmään.
 Lisää aiheesta:
 Keskustaoikeisto saa käytännössä yksinvallan Kreikassa, kansalaiset odottavat Kyriakos Mitsotakisin vievän maan uuteen aikaan

Ylivoimaisen vaalivoiton Kreikassa napanneen Uuden demokratian johtaja vannoi virkavalansa


Summary: Orjuuden varjo näkyy yhä Yhdysvaltojen politiikassa. Taantumuksellinen vastaliike on noussut.

Yhdysvalloissa  Barack Obaman  presidenttikausi herätti toiveikkaita pohdintoja siitä, että mustien syrjintä olisi Yhdysvalloissa päättymässä.
 Obaman jälkeen Yhdysvalloissa on kuitenkin noussut näkyvä taantumuksellinen vastaliike mustien oikeuksia kohtaan. Nyt niin mustien nuorten kokema poliisiväkivalta kuin rasistisen Ku Klux klanin kannattajien marssit ovat tuoneet vähemmistöjen syrjinnän näkyvästi tapetille.
 – Obaman aikana puhuttiin jälkirodullisesta yhteiskunnasta, mutta historian vanhat haavat ovat nousseet uudelleen pintaan, sanoo Turun yliopiston professori, Pohjois-Amerikan tutkimuksen John Morton -keskuksen johtaja  Benita Heiskanen  Yle Radio 1:n Ykkösaamun  haastattelussa .
 Heiskasen mukaan Yhdysvaltojen yhteiskunta perustuu vapauden ideaaliin, mutta todellisuus on muuta. Vapaudet valuvat vieläkin enemmän toisille väestönosille kuin toisille.
 – Yhdysvallat perustettiin vapauden ja tasa-arvon ideaaleihin nojaten, mutta käytännössä näin ei ollut. 1700-luvun lopulla Yhdysvallat oli rodullistettu demokratia, jossa vain vapaat valkoiset miehet olivat poliittisia toimijoita.
 Heiskanen näkee mustien kansalaisoikeuskamppailussa kolme eri vaihetta. Ensin mustille ajettiin kansalaisoikeuksia sisällissodan jälkeen 1860-luvulla, kun orjuus lakkautettiin. Tätä seurasi 1950 ja 1960-lukujen kansalaisoikeusliike, ja kolmantena Obaman nousu presidentiksi vuonna 2008.
 – Näitä kaikkia on kuitenkin myös seurannut taantumuksellinen vastaliike.
 Valkoisten etuoikeudet piilossa
 Miksi rasismi sitten nousee uudelleen aina pintaan edistyksestä huolimatta? Syy löytyy Heiskasen mukaan menneisyyden käsittelemättömistä asioista.
 – Sisällissodan aikaisia konflikteja ei olla ratkaistu. Kaikki yhteiskunnan osat eivät ole kysymyksestä edelleenkään samaa mieltä. Osa uskoo yhä siihen, että valkoisilla "kuuluu" olla enemmän oikeuksia kuin rodullistetulla väestöllä, Heiskanen sanoo.
 Benita Heiskanen Benita Heiskanen
 Heiskasen mukaan  Donald Trumpin  nousu presidentiksi on tehnyt rasismista näkyvämpää. Trumpin hallinnolla on suoria yhteyksiä äärioikeistolaiseen liikkeeseen Alt-rightiin. Esimerkiksi liikkeen äänitorvena toimineen Breitbart-sivuston perustaja  Steve Bannon  toimi Trumpin neuvonantajana hänen virkakautensa alussa.
 – Trump perusti kampanjansa valkoisuuden identiteettipolitiikkaan, jossa valkoisuutta priorisoitiin. Samaan aikaan tapahtui vähemmistöjen, kuten meksikolaisten, demonisointi.
 – Retoriikassa ratsastettiin myös ajatuksella, että hiili- ja kaivostyöläiset ovat menettäneet työpaikkansa maahanmuuttajien takia, vaikka työpaikat on menetetty teknologiakehityksen ja globalisaation vaikutuksesta, Heiskanen lisää.
 Samalla on syytä huomauttaa, että Trump ei ole tuonut rasismia Yhdysvaltojen politiikkaan, vaan se toimii yhä piilorakenteissa.
 – Valkoinen nationalismi perustuu siihen, että sitä ei voida näyttää, eli sitä pidetään neutraalina. Se on itsestäänselvyys, jota ei kyseenalaisteta. Kun se tapahtuu vaivihkaa, silloin se toimii. Jos se tuodaan noin räikeästi esiin, että Ku Klux Klan marssii huppu päässä ja soihdut kädessä kadulla, se järkyttää ihmisiä sen verran, että se ei toimi. Se toimii silloin, kun valkoisten etuoikeudet ovat piilossa.
 Vähemmistöille näkyvä rasismin nousu ei lopulta olekaan välttämättä kovin suuri yllätys. Esimerkiksi The Guardian -lehden  kommentaattori  Gary Younge  on todennut, että vaikka äärioikeiston nousu on ollut shokki liberaalille väestölle, sen taustalla on systemaattinen rasismi, jonka ei pitäisi olla yllätys.
 Orjuuden ajoista toivotaan korvauksia
 Mustien ja etnisten vähemmistöjen kokema syrjintä näkyy arjessa. Asuinalueet ovat yhä eriytyneitä, ja mustat kohtaavat yhä arkipäivän rasismia yhteiskunnan rakenteissa.
 – Minne musta nuori poika voi mennä huppari päässä kävelemään, että ei koe oloaan uhatuksi? Missä ihmiset näkyvät kulttuurissa ja miten heitä edustetaan, Heiskanen kysyy.
 Yksi iso ongelma löytyy laki- ja oikeuslaitoksista. Näitä ovat esimerkiksi virkavallan tekemä profilointi ja poliisiväkivalta mustia kohtaan.
 – Iso kysymys on myös, miten oikeuslaitos kohtelee mustia ja valkoisia? Esimerkiksi millaisia tuomioita vähemmistöt saavat rikoksista verrattuna valtaväestöön? Tästä on paljon tutkimusta, jossa osoitetaan systemaattinen rasismi, Heiskanen sanoo.
 Esimerkiksi Yhdysvaltain hallinnon USSC-komission  selvityksen  mukaan mustat saavat samankaltaisista rikoksista valkoisia helpommin pidempiä tuomioita.
 Heiskasen mukaan olennaista ongelman ratkaisussa olisi kuitenkin se, että valkoinen väestö myöntäisi etuoikeutensa. Yhdysvalloissa on noussut esimerkiksi liike, joka on ajanut korvauksia afrikkalaisamerikkalaisille historian tapahtumista.
 – Tämä voisi tarkoittaa esimerkiksi kompensaatiota ja rahoitusta koulutushankkeisiin, koska musta väestö on joutunut kuromaan umpeen monella tapaa historian ja eriarvoisuuden aiheuttamaa välimatkaa.
 Keskustelu kansalaisoikeuksista tulee jatkumaan kiivaana. PEW-tutkimuslaitoksen kyselyn mukaan valkoiset ja mustat kokevat mustien syrjinnän syyt myös eri tavoin. Musta väestö näkee rasismin enemmän rakenteellisena ongelmana, kun taas valkoiset näkevät syyt herkemmin huonoissa perheoloissa ja hyvien roolimallien puutteena.
 – Rodullisten suhteiden ongelma saadaan ratkaistua, kun valkoinen ihmisryhmä luopuu halustaan pitää etuoikeuksia muiden kustannuksella, Heiskanen sanoo.

Professori: Donald Trumpin valtakausi paljasti piilossa olleen syrjinnän ja rasismin


Summary: Lentoyhtiöllä on 28 päivää aikaa valittaa Britannian tietosuojaviranomaisen päätöksestä.

Britannian tietosuojaviranomainen ICO on lätkäissyt lentoyhtiö British Airwaysille ennätyssakot viime vuonna sattuneen tietomurron vuoksi.
 Lentoyhtiön maksettaksi tulee yli 183 miljoonan punnan eli noin 205 miljoonan euron sakot.
 ICO:n mukaan sakot ovat suurimmat, mitä virasto on Britanniassa koskaan langettanut.
 British Airwaysillä on 28 päivää aikaa valittaa päätöksestä. Yhtiön toimitusjohtaja  Alex Cruz  kuvaili ICO:n päätöstä yllättäväksi ja muistutti yhtiön reagoineen nopeasti asiakkaidensa tietojen varastamiseen.
  British Airwaysille sapiskaa kehnoista tietoturvajärjestelmistä
 ICO:n mukaan hakkerit pääsivät käsiksi British Airwaysin asiakkaiden tietoihin pystyttämällä valesivuston, jonne käyttäjä siirtyi huomaamattaan mennessään yhtiön sivuille.
 Tätä kautta hakkerit saivat kerättyä noin 500 000 ihmisen tiedot, jotka sisälsivät muun muassa nimiä, osoitteita ja luottokorttitietoja, kuten korttien erääntymisaikoja ja kolminumeroisia CVV-turvakoodeja. British Airways on tosin itse kertonut, ettei se säilö asiakkaiden CVV-koodeja.
 Hakkerihyökkäyksen arvioidaan alkaneen kesäkuussa 2018. ICO arvostelee British Airwaysin kehnoja turvajärjestelmiä, jotka helpottivat hakkerien työtä. Yhtiö on sittemmin tehnyt parannuksia järjestelmiinsä, sanoo ICO.
 – Kun organisaatio epäonnistuu suojaamaan ihmisen henkilökohtaisia tietoja vahingoilta tai varkauksilta, on kyseessä paljon enemmän kuin pelkkä haitta. Siksi laki on hyvin selvä. Kun sinulle luotetaan ihmisten henkilökohtaisia tietoja, niistä kuuluu pitää huolta, sanoo ICO:n johtaja  Elizabeth Denham   BBC:n  mukaan.
 British Airways kertoi viime syksyllä hakkerihyökkäksen jälkeen, että noin 380 000:n ostotapahtuman tiedot oli varastettu. Sen sijaan matkojen yksityiskohtia tai matkaajien passitietoja ei joutunut yhtiön mukaan vääriin käsiin.
 Lisää aiheesta:
 British Airways faces record £183m fine for data breach

British Airwaysille lätkäistiin Britannian historian suurimmat tietomurtosakot – satojentuhansien henkilö- ja luottokorttitietoja vääriin käsiin


Summary: Monet turistikaupungit kärsivät nyt liiallisen turismin vaikutuksista. Myös Helsingin Suomenlinnassa turistit tuovat haasteita asukkaille.

Monissa Euroopan suosituissa lomakohteissa paikallisia asukkaita ovat alkaneet ärsyttää turistien valtavat määrät. Esimerkiksi Barcelonassa ja Venetsiassa on nähty mielenosoituksia matkailijoiden ehtymätöntä virtaa vastaan ja Pariisi kieltää turistibussit pääkaupungin keskustasta. Matkailun kasvu on niin voimakasta, että on alettu jo puhua liikamatkailusta.
 Yhteiskuntatieteiden kandidaatti  Kati Kyyrö  on mukana Lapin yliopiston hankkeessa, jossa kehitetään menetelmiä matkailun vaikutusten seuraamiseksi.
 Matkailu tuo tuloja ja elinkeinon monille ihmisille. Milloin matkailu muuttuu siis ongelmaksi? Esimerkiksi silloin, kun se vaikuttaa paikallisten arkeen negatiivisesti.
 – Joko paikallinen tai matkailija voi kokea, että alueella on liikaa turisteja.,  Radio Suomen Päivän  haastattelema Kyyrö määrittelee liikamatkailun.
 Liikamatkailu tuo ongelmia esimerkiksi paikallisten asumiseen ja liikkumiseen. Esimerkiksi asuntojen vuokrauspalvelu Airbnb on nostanut joidenkin kaupunkien vuokrahintoja niin, että paikallisilla ei ole enää varaa asua  kaupungeissa , Kyyrö sanoo.
 Kyyrön mukaan myös Suomessa on ollut nähtävissä merkkejä liikamatkailusta. Esimerkiksi Rovaniemellä osa ihmisistä haluaa vältellä keskustaa sesonkiaikaan.
 – Myös liikenteen haasteita on tullut ilmi, kun matkailijoita on kävellyt autotiellä, hän sanoo.
 "Jos asuu täällä, matkailijoihin pitää suhtautua positiivisesti"
 Helsingin edustalla sijaitseva Suomenlinna on Unescon maailmanperintökohde, ja se on Suomen suosituimpia matkailun vetonauloja. Siellä vierailee vuosittain noin miljoona kävijää.
 Samalla Suomenlinna on yksi Helsingin kaupunginosista ja siellä asuu noin 800 ihmistä. Matkailu vaikuttaa myös heidän arkeensa. Esimerkiksi lautta Suomenlinnasta on aina kesäisin ruuhkautunut ja vaikeuttaa töihin lähtöä, kertovat  Radio Suomen Päivässä  haastatellut suomenlinnalaiset.
 Vaikka suurin osa vierailijoista käyttäytyy hyvin, myös ongelmia on ilmennyt. Asukkaat kertovat Radio Suomelle, että turistit ovat jopa napanneet pyyhkeitä asiakkaiden naruilta, koska ovat luulleet niiden olevan kaikkien lainattavissa. Myös pyöriä on viety.
 Paikalliset ehdottavat haastattelussa, että Suomenlinnassa vierailevilta voitaisiin alkaa kerätä pääsymaksua, jota voitaisiin käyttää saaren hoitoon ja suojeluun.
 Kahvilayrittäjä  Henna Väänäsen  liiketoiminnalle kasvava matkailijavirta on positiivinen asia, mutta ymmärtää myös asukkaiden huolia.
 – Jos on valinnut asuinpaikakseen Unescon maailmanperintökohteen, matkailijoihin pitää suhtautua myös positiivisesti. Kyseessä on oma valinta.
 Suomenlinnassa pohditaankin nyt, miten suojella saarta matkailun negatiivisilta vaikutuksilta ja hyötyä positiivisista.
 Milla Öystilä.  Kaija Kellman/Yle
 – Matkailijoiden määrä on kasvanut. Kyllä se haastaa meitä täällä hoitokunnassa, että miten säilyttää tämä suojeltu perintökohde ja 800 ihmisen kotipaikka, ja samalla tarjota matkailijoille elämyksiä, sanoo matkailuasiantuntija  Milla Öystilä  Suomenlinnan hoitokunnasta.
 Öystilän mukaan tilanteeseen on varauduttu ennakkosuunnittelulla ja yhteistyöllä viranomaisten ja yrittäjien kanssa.
 – Turisteille pyritään viestimään yhä enemmän, että Suomenlinnan asukkaiden asuinrauhaa tulee kunnioittaa.
 Öystilä ei linjaa, mikä matkailijamäärä voisi ylittää Suomenlinnan kantokyvyn rajan.
 – En miettisi, mikä on absoluuttinen määrä liikaa matkailijoita. Ennalta varautuminen voi auttaa siihen, että kantokyvyn rajoja ei ylitetä.
 Matkailija voi vaikuttaa
 Kyyrö painottaa ennalta varautumista ja eri tahojen yhteistyötä matkailun haittojen estämiseksi.
 – Tarvitaan vastuullista matkailusuunnittelua ja -sääntelyä. Viranomaiset, yrittäjät ja matkailijat voivat yhdessä pohtia asiaa.
 Myös matkailijan kannattaa itse pohtia valintojaan. Matkailua suosituissa kohteissa voi esimerkiksi välttää sesonkiaikana, jolloin kohteet ovat ruuhkautuneita.
 – Aika helppo juttu on, että yrittää ottaa selvää kohteen tilanteesta ja miten paikalliset kokevat matkailun roolin, Kati Kyyrö sanoo.
 Vuonna 2018 Suomenlinnassa pohdittiin pääsymaksun asettamista matkailijoille, mutta asiantuntijat torjuivat ajatuksen yksimielisesti.
 Suomenlinnaan pääsymaksu? Asukasta huolettaa, miten tiedetään, kuka on turisti ja kuka ei
 Suomenlinnaan ei tule pääsymaksuja – maailmanperintökohde pysyy avoimena ihan kaikille

Suomenlinnan asukkaat harmittelevat katoavia pyykkejä ja pyöriä  – liikamatkailu rasittaa monia maailman kaupunkeja


Summary: Luomisen vapauteen tottunut ahdistuu, kun opettaja ei anna milliäkään periksi, kirjoittaa Aasian-kirjeenvaihtaja Jenny Matikainen.

PEKING  Kokoushuoneen jokaisen tuolin eteen oli jaettu arkki paperia, kolme erilaista sivellintä, vesikuppi ja hedelmäasetelma, jos nälkä sattuisi yllättämään. Paperin alle oli aseteltu koristeellinen, vuorillinen kangaslaukku.
 Siihen oli tarkoitus maalata panda.
 – Minähän pilaan tuon kassin, Pekingissä käymässä ollut äitini nauroi.
 Tilanne oli kerta kaikkiaan hyvin kiinalainen. Eräs pekingiläinen kaverini oli halunnut järjestää ulkomaalaisille tuttavilleen kulttuurielämyksen. Olimme odottaneet vapaamuotoista yhdessäoloa ja rentoa tuhertelua kankaiseen kauppakassiin.
 Sen sijaan meitä odotti kokoushuone, opettaja ja kaverimme kameroineen.
 Paikalle palkattu taideopettaja  oli pitkässä mekossaan kuin elokuvien eteerinen mestari. Arvonsa tunteva, lämmin mutta harkitun etäinen. Hänellä oli apunaan tulkki.
 Tähän saakka olin ajatellut, että kassin maalaaminen voisi olla hauskaa. Pitkästä aikaa saisi siveltimen käteensä! Äitini sen sijaan oli kauhuissaan. Enhän minä osaa piirtää, hän puhisi.
 Kun porukkamme sai hihittelynsä hillittyä, opettaja esitteli välineet ja näytti, millaisen kassin tekisimme. Hän alkoi piirtää taululle ruudukkoa. Meidän tehtävämme oli jäljentää ruudut ensin paperille ja sitten kassiin.
 Ruutujen avulla piirrettäisiin panda ja pandan käteen keltainen pallo.
 Piirsin lyijykynällä tottuneesti rentoja viivoja, vähän sinne päin, mutta tiedostaen, mitä haettiin. Olisin halunnut heivata ruudut ja piirtää pandankin ilman palloa.
 Olen istunut taidekoulun  elävän mallin piirustuskurssit ja oppinut, että jännittäminen ja pakonomainen toistaminen ei yleensä kannata. Pitää nähdä ja ymmärtää, meille oli opetettu. Ja sitten toteuttaa oma versionsa.
 Tiesin mitä olin tekemässä.
 Tai sitten en.
 – Tuon silmän pitäisi olla tuossa eikä tässä.
 Tulkki osoitti paperiani ja näytti kohtaa, joka oli lyijykynän kärjen verran piirtämästäni viivasta oikealla. Opettaja seisoi tulkin vieressä pää kallellaan ja hymyili.
 Oliko opettaja tosissaan? Oli hän.
 Aioin odottaa, että he jatkaisivat matkaansa ja jättäisin sitten viivani paikoilleen. Opettaja ei hievahtanutkaan. Lopulta kumitin ja piirsin uuden viivan millin edellisen viereen. Siitä tulisi pandan vasen silmä.
 Sisälläni kiehui. Tämänhän piti olla hauskaa!
 Kassiin piirrettiin lyijykynällä ruudukko, jonka avulla pandan pystyi maalaamaan täsmälleen oikeaan kohtaan. Yang Xiaoli
 Äitini sen sijaan oli riemuissaan. Opettaja oli juuri kehunut häntä. Äitini ei ollut koskaan pitänyt piirtämisestä, koska ei kokenut osaavansa mitään.
 Nyt hän oli piirtänyt pandan.
 Pandakassin maalauskurssi ei ole  ainoa paikka Kiinassa, missä pitää onnistua prikulleen eikä melkein. Täällä taideharrastuksia ei aloiteta värikylvyillä tai sekoilemalla tanssisalissa erilaisina eläiminä.
 Suomalainen viisivuotias kävi Pekingissä balettitunnilla, missä tanssiin tutustuminen aloitettiin pitkillä, jopa kivuliailla venytyksillä. Se kävi äkkiä tylsäksi. Ballerinan ura tyssäsi lyhyeen.
 Mutta välillä tavoitteellinen strategia voi onnistua. Nyt sama lapsi käy taidetunneilla, mistä hän kantaa ylpeänä kotiin toinen toistaan hienompia teoksia.
 Niistä on välillä vaikea erottaa, mikä on lapsen itse maalaamaa, mikä opettajan tekemää. Mutta vaikka rapuasetelman seasta löytyy opettajan versioita, ei voi kiistää, etteikö lapsen oma kädenjälki olisi kehittynyt nopeasti.
 Samalla on kasvanut itsetunto. Kun onnistuu, saa itseluottamusta. Kassinmaalauskurssi osoitti, että sama onnistuminen lämmittää vielä kuusikymppisenäkin.
 Toisaalta, jos on kerran  kitkenyt itsestään pakonomaisen, perfektionistisen onnistujan, pandan oikeanlaiset silmämunat voivat herättää vihamielisiä tunteita.
 Suomessa ainakin vielä 90-luvulla kuvaamataidon tunneilla korostettiin omaa ajattelua ja ilmaisua. Sekään ei missään nimessä ollut aina helppoa tai edes hauskaa.
 Muistan edelleen kuvataidekerhon painajaismaisen tehtävänannon:
 “Iso violetti jahtaa pientä oranssia.”
 Lamaannuin. Mikä muka on iso violetti? Mistä viisivuotias sen voisi tietää!
 Lopulta väritin ison violetin kasan pienen oranssin kasan vasemmalle puolelle.
 Nyt kolmekymmentä vuotta myöhemmin olen tuosta piirustuksesta paljon ylpeämpi kuin keväällä maalaamastani pandakassista. Siinä erittäin pandan näköinen panda pitelee keltaista palloa. Vihreät bambut havisevat karhun oikealla puolella.
 Ne ovat opettajani maalaamia.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Italia:  Italiassa opin, että olen aina syönyt väärin – lukuisat ruokasäännöt vievät maidonkin kahvista Yhdysvallat:  Tavallisena työmatkapyöräilijänä olen USA:ssa harvinaistapaus ja toisinaan avoimen äimistelyn kohde Ruotsi:  Ruotsissa bensakapina kukoistaa Facebookissa ja ilmastoahdistus voi johtaa salalentämiseen Kenia:  Afrikassa osataan ottaa rennosti ajan kanssa – meillä sitä kutsuttaisiin mindfullnessiksi Saksa:  Berliini pitäköön byrokratiansa ja liikenneraivon – puistoista ja kulttuuritarjonnasta voisi sen sijaan ottaa mallia

Pandan vasemman silmämunan pitää sijaita toisen ja kolmannen ruudun välissä – luovuus ei ole arvo kiinalaisella taidekurssilla


Summary: Halpalentoyhtiö Flyadeal aikoo käyttää jatkossa ainostaan Airbusin A320 -sarjan matkustajakoneita.

Yhdysvaltalainen lentokonevalmistaja Boeing on kokenut jälleen takaiskun, kun saudiarabialainen halpalentoyhtiö Flyadeal perui 737 Max -koneiden tilauksensa. Tilauksen arvo olisi ollut kuusi miljardia dollaria eli vajaat 5,35 miljardia euroa.
 Saudi Arabian Airlinesin operoima Flyadeal kertoo, että se on päättänyt tilata 30 konetta Boeingin kilpailijalta, ranskalaiselta Airbusilta. Jatkossa Flyadeal käyttää ainostaan Airbusin A320-sarjan matkustajakoneita.
 Boeingin 737 Max -koneet ovat olleet maailmanlaajuisessa lentokiellossa kahden tuhoisan lentoturman jälkeen, jotka vaativat yhteensä 346 ihmisen hengen. Konetyypin ohjelmistoja on epäilty viallisiksi.
 Boeing kommentoi tilauksen peruuntumista toivottamalla Flyadealille ”kaikkea hyvää”. Lentokonejätti kertoi lisäksi keskittyvänsä siihen, että Max-koneet saadaan jälleen turvallisesti käyttöön.
 Viime viikolla Boeing  ilmoitti antavansa  sata miljoonaa dollaria eli yli 88 miljoonaa euroa kahdessa koneturmassa kuolleiden läheisten auttamiseen.
 Boeing on näillä näkymin kohtaamassa turmissa kuolleiden läheisiä myös oikeussaleissa, sillä useat perheet ovat nostaneet kanteita yhtiötä vastaan.
 Lisää aiheesta:
 Boeing lupaa 88 miljoonaa euroa koneturmien uhrien läheisten auttamiseen

Saudiarabialainen halpalentoyhtiö perui miljarditilauksensa Boeingilta ja lähti kilpailijan matkaan


Summary: Rinteen mukaan hallituksen ilmapiiri vaikuttaa sisältäpäin katsottuna oikein hyvältä.

Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ensimmäiset viikot ovat näyttäneet riitaisilta, kun kaksi hallituspuoluetta keskusta ja vihreät ovat ottaneet yhteen muun muassa  metsien hakkuista  ja  tuotantoeläinten kohtelusta .
 Lisäksi keskustalaiset ovat olleet muiden hallituspuolueiden kanssa eri mieltä myös  aktiivimallin purkamisen aikataulusta .
 Rinteen mukaan syytä huoleen ei kuitenkaan ole ja hallituksen ilmapiiri vaikuttaa sisältäpäin katsottuna oikein hyvältä.
 – En pidä sitä nokitteluna. Kyse on siitä, että ihmisiä on valittu erilaisista lähtökohdista hallitukseen, ja vielä on vähän kokemattomuutta asioiden hallinnassa.
 Keskustan ja vihreiden eriäviä näkemyksiä käytiin läpi jo hallitusneuvotteluissa. Rinteen mukaan keskustan epäselvä johtajatilanne voi omalta osaltaan vaikuttaa puolueen kansanedustajien kannanottoihin.
 Rinne kuitenkin vakuuttelee, että hallitus alkaa näyttää yhtenäiseltä myös ulospäin, kunhan se pääsee kunnolla vauhtiin.
 – Hallituksella on neuvotteluja ja kokouksia, joissa näitä asioita käydään yhdessä läpi. Uskon, että tämä tyyli tulee loppumaan matkan jatkuessa enkä usko, että siitä on haittaa hallitukselle.
 "Tiedot ISIS-leiriltä täsmentyvät"
 Pääministeri Rinne sanoo, että Syyrian al-Holin pakolaisleirillä olevista suomalaisista naisista ja lapsista on saatu lisää tietoa. Hän on käynyt asiasta keskusteluja Ruotsin, Tanskan ja Viron pääministereiden kanssa.
 Rinteen mukaan leirillä olevien ihmisten tilanteesta on tehtävä yksilökohtaisia arviointeja.
 – Totean vain sen, että tiedot leiriltä täsmentyvät päivä päivältä ja ratkaisut ja arviot on tehtävä yksilötasolla. Suomen valtio ei käytä julkista valtaa näillä alueilla.
 Pääministeri Rinne vieraili maanantaina Riihimäen kirjastossa kertomassa hallitusohjelmasta.
 Juttua muokattu 8.7.2019 kello 22.32: Lisätty tarkennus, että keskusta on ollut eri mieltä aktiivimallin purkamisen aikataulusta muiden hallituspuolueiden kanssa. Aiemmin jutussa annettiin ymmärtää, että asiasta olisivat ottaneet yhteen keskusta ja vihreät.
 Lue aiheesta lisää:
 Rinne: Ei säröä hallituksessa Lampedusan turvapaikanhakijoiden vastaanottamisesta
 Isis-leirin suomalaisnaiset haluavat kotiin, omaiset maksaisivat matkan, miksi edes lapsia ei haeta? Rinne: "Emme voi vain mennä leirille ja viedä ihmisiä pois"
 Aktiivimallin leikkuri jo matkalla romukoppaan - Ministerin mukaan uutta "ruoskaa" työttömälle ei suunnitella

Pääministeri Rinne uskoo, että keskustan ja vihreiden välinen nokittelu vähenee, kun hallitus pääsee eteenpäin


Summary: Yhä harvempi jättää varusmiespalveluksen kesken.

Yli 12 000 alokasta aloitti tänään maanantaina varusmiespalveluksen. Läheskään kaikki armeijan vihreisiin sonnustautuneet alokkaat eivät kuitenkaan suorita palvelusta loppuun saakka, sillä vuosittain osa varusmiehistä jättää armeijan kesken.
 Viime vuonna palveluksensa keskeytti 15,7 prosenttia varusmiehistä. Se on yli kolme prosenttiyksikköä vähemmän kuin kymmenen vuotta sitten.
 Aselvelvollisen henkilön palveluksen keskeyttämisen taustalla on aina jokin lääkärin toteama terveydellinen syy. Tämän syyn perusteella varusmies siirretään joko c- tai e-palvekukelpoisuusluokitukseen.
 C-luokitukseen siirretty varusmies saa vapautuksen varusmiespalveluksesta rauhan ajaksi, eli hänen ei enää tarvitse palata armeijaan.
 E-luokka puolestaan tarkoittaa sitä, että alokas vapautetaan palveluksesta korkeintaan kolmen vuoden määräajaksi. Määräajan umpeuduttua palveluskelpoisuus arvioidaan uudestaan.
 Kokosimme neljä kiinnostavaa seikkaa varusmiespalveluksen keskeyttämisestä.
 1. Ensimmäiset kaksi viikkoa kriittisintä aikaa
 Osastoesiupseeri ja majuri  Petteri Tammi  kertoo, että kaksi ensimmäistä viikkoa ovat keskeytysten kannalta kriittisintä aikaa, sillä silloin palvelus jätetään useimmin kesken.
 – Ensishokki aiheuttaa vuosittain jonkun verran keskeyttämisiä. Sitten, kun alokkaat ovat tottuneet armeijan arkeen, vähenevät myös keskeytykset, Tammi toteaa.
 Esimerkiksi armeijan kurinalainen arki, fyysinen kuormitus ja hierarkkinen järjestelmä voivat olla osalle alokkaista shokki.
 Naiset jättävät armeijan useimmin kesken fyysisten syiden vuoksi, kun taas miehillä palvelus keskeytyy usein mielenterveyteen liittyvien seikkojen takia.  Jenny Huttunen / Yle
 2. Mielenterveyden ongelmat ovat suurin yksittäinen syy keskeyttämiseen
 Mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöt ovat yleisin yksittäinen palveluksen keskeyttämisen syy. Kyseessä voi olla esimerkiksi sopeutumishäiriö, ahdistuneisuus, masennus tai päihteet.
 – Noin puolet keskeytyksistä johtuu mielenterveyden tai keskittymisen häiriöistä, Tammi kertoo.
 Muita merkittäviä keskeyttämiseen johtavia syitä ovat tuki- ja liikuntaelinten sekä kudosten sairaudet sekä erilaiset vammat. Myös aineenvaihduntasairaudet tai allergiat voivat johtaa palveluksen keskeyttämiseen. Monet fyysiset vaivat paljastuvat kuitenkin nykyään jo kutsuntavaiheessa.
 Tammen mukaan keskeyttämissyissä on selvä ero naisten ja miesten välillä.
 – Naisilla syyt ovat useimmin fyysisiä. Naisten paikat eivät mahdollisesti aina kestä yhtä hyvin kuin miehillä, jolloin vammat pakottavat lopettamaan palveluksen. Naiset keskeyttävät palveluksen harvemmin mielenterveyden tai käyttäytymisen häiriöiden takia, koska he tulevat palvelukseen vapaaehtoisesti, Tammi kertoo.
 Lain mukaan naisilla on mahdollisuus lopettaa palvelus milloin tahansa ensimmäisen 45 päivän aikana. Naisista palveluksen keskeyttää vuosittain noin 20 prosenttia.
 – Naisten keskeyttämisprosentti on vakiintunut hieman parinkymmenen prosenttin yläpuolelle. Pieniä saapumiseräkohtaisia heittelyitä lukuunottamatta siinä ei ole tapahtunut muutoksia, Tammi sanoo.
 3. Keskeyttämisten määrä laskussa
 Armeijan keskeyttää yhä harvempi asevelvollinen, selviää puolustusvoimien tilastosta. Vuonna 2008 palveluksen keskeytti 19 prosenttia asevelvollisista, kun taas vuonna 2018 keskeyttäneitä oli 15,7 prosenttia.
 Lasse Isokangas / Yle
 Tammen mukaan keskeyttäneiden määrän laskulle on monia syitä.
 – Kutsuntajärjestelmän kehittyminen on yksi merkittävä syy. Niin sanottuja joukko-osaston portilla kääntymisiä saadaan hyvin vähennettyä sillä, että terveydelliset tekijät selvitetään perusteellisemmin jo kutsuntavaiheessa.
 Asevelvolliset käyvät ennen kutsuntoja kunnallisessa terveystarkastuksessa. Myös kutsunnoissa on mahdollista päästä lääkärin pakeille.
 Lisäksi asevelvollisille pyritään välittämään enemmän tietoa asepalveluksesta ennen armeijan vihreisiin astumista. Puolustusvoimat on esimerkiksi viime vuosina panostanut välittänyt tietoa entistä enemmän sosiaalisen median kanavien kautta.
 Lisäksi joukko-osastoilla on omat suljetut Facebook-ryhmänsä vertaistuen jakamista varten.
 Keskeytykset vähenevät todennäköisesti sitä mukaa, mitä paremmin alokkaat viihtyvät armeijassa. Tämän vuoksi koko varusmiespalveluksen kehittäminen on tärkeää.
 Tammen mukaan palautejärjelmään tulevat viestit antavat osviittaa siitä, kuinka motivoituneita ja tyytyväisiä varusmiehet ovat palvelukseen.
 – Varusmiesajasta annetaan parempaa palautetta kuin koskaan aiemmin. Se kertoo siitä, että olemme menossa varusmiespalveluksen kehittämisessä oikeaan suuntaan, Tammi toteaa.
 4. Vain harva palveluksen keskeyttänyt jatkaa palvelusta myöhemmin
 Sekä C- että E-luokasta on vielä mahdollista palata palvelukseen, jos terveydentila muuttuu. Palvelukelpoisuus määritellään siinä tapauksessa uudelleen terveystarkastuksessa.
 – Oman kokemukseni mukaan hyvin harva palaa myöhemmin suorittamaan palveluksen loppuun. Ne, jotka näin päätyvät tekemään, ovat yleensä keskeyttäneet palveluksen jonkin vamman vuoksi. Jos syy taas on ollut mielenterveyteen liittyvä, todella harva enää palaa suorittamaan palvelusta loppuun, Tammi toteaa.
 Keskeyttämisen jälkeen on myös mahdollista hakea siviilipalvelukseen. Tammen mukaan on kuitenkin harvinaista, että palveluksen keskeyttänyt henkilö haluaisi suorittaa siviilipalveluksen.
 Lue lisää:
 Varusmiesliitto esittää kaikille pakollista asevelvollisuutta: "Nykyinen malli koetaan epätasa-arvoiseksi"
 Yhä useampi nuori ei kelpaa armeijaan mielenterveysongelman vuoksi: puolustusvoimien seula tiukentunut
 Naisten asevelvollisuus on maailmalla harvinaista – Norjassa asevelvollisista jo joka neljäs on nainen
 Inttiin lähdössä? Kysyimme, mitä kannattaa pakata mukaan – ja mitä ei

Monen armeija-aamut päättyvät kahden ensimmäisen viikon aikana – lue neljä faktaa varusmiespalveluksen keskeyttämisestä


Summary: Karjalan prikaatissa Vekaranjärvellä varusmiespalvelukseen astuu ennätykselliset 77 naisalokasta.

Kouvolan Vekaranjärvellä Karjalan prikaatissa varusmiespalveluksensa on tänään aloittanut 1 950 alokasta. Heistä naisia on tällä kertaa poikkeuksellisen paljon, peräti 77. Aikaisempina vuosina naisalokkaita Karjalan prikaatissa on ollut 25–40.
 Lohjalaiselle 19-vuotiaalle  Meeri Nuutiselle  armeijaan lähtö oli helppo päätös.
 – Näin ensimmäisen kerran naisen armeijavaatteissa lapsena. Ihmettelin, että naisetkinko voivat mennä armeijaan. Se oli heti pienestä pitäen sellaista, mitä halusin tehdä.
 Jääkäri  Emilia Brummer  arvioi, että suuri vaikutus naisten intoon hakeutua armeijaan on ollut naisalokkaiden lisääntynyt näkyvyys.
 – Nykypäivänä sosiaalisesta mediasta näkee, että naisetkin voivat käydä armeijan. Lisäksi on ollut tv-sarja  Naissotilaat . Näillä on varmasti vaikutusta siihen, että naiset kiinnostuvat ja hakeutuvat armeijaan.
 Armeija pakolliseksi sukupuolesta riippumatta?
 Varusmiesliitto on tänään maanantaina esittänyt, että  Suomen asevelvollisuusjärjestelmää uudistetaan  niin, että se kohtelee kaikkia sukupuolia tasa-arvoisesti.
 Yhdistys ehdottaa, että varusmiespalvelukseen valittaisiin halukkaat henkilöt koko ikäluokkaa koskevista kutsunnoista sukupuolesta riippumatta.
 – On hyvä, että naisille on vapaaehtoinen asepalvelus, mutta toisaalta en näe siinä mitään huonoa, jos se olisi pakollinen. Sen olen huomannut, ettei armeija ole jokaisen paikka. Täällä on rankkaa niin fyysisesti kuin henkisesti, jääkäri Emilia Brummer tuumaa.
 Meri Nuutisen lisäksi Karjalan prikaatissa aloitti 76 muuta naisalokasta. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Alokas Meeri Nuutisen kaveripiiristä osa on suoraan sanonut, etteivät he pystysi lähtemään armeijaan tai eivät edes haluaisi.
 Vantaalainen 19-vuotias alokas  Sanja Cronström  pitää Varusmiesliiton ehdotusta kuitenkin hyvänä tasa-arvon kannalta.
 – Jollakin voi kestää kauemmin sopeutua, mutta eiköhän jokainen pärjäisi armeijassa jotenkin. Toki ehkä minulla olisi erilainen kuva asiasta, jos en olisi itse hakenut tänne.
 Helsinkiläinen 19-vuotias alokas  Aino Ovaskainen  kannattaa Varusmiesliiton tekemää linjausehdotusta.
 – Mielestäni se olisi reilua, että kummallekin sukupuolelle armeija olisi joko pakollinen tai vapaaehtoinen. Tämä on pieni osa elämää, josta saa uusia kokemuksia.
 Ylen tuoreen kyselyn mukaan  valtaosa suomalaisista tyrmää naisten asevelvollisuuden. Kuitenkin 15–24-vuotiaista vastaajista 41 prosenttia kannattaa naisille jonkinlaista asevelvollisuuteen rinnastettavaa kansalaispalvelusta.
 Lue lisää:
 Naisten asevelvollisuus on maailmalla harvinaista – Norjassa asevelvollisista jo joka neljäs on nainen
 Monen armeija-aamut päättyvät kahden ensimmäisen viikon aikana – lue neljä faktaa varusmiespalveluksen keskeyttämisestä
 Varusmiesliitto esittää kaikille pakollista asevelvollisuutta: "Nykyinen malli koetaan epätasa-arvoiseksi"

Karjalan prikaatissa aloittaa poikkeuksellisen paljon naisia alokkaana – kysyimme heiltä, mitä he ajattelevat naisten asevelvollisuudesta


Summary: Yhdysvaltalaislehdet ovat julkaisseet pidätyskeskuksissa olleiden lasten piirroksia, joissa ihmiset elävät kuin koiranhäkeissä.

YK:n ihmisoikeuskomissaari  Michelle Bachelet  on syvästi järkyttynyt oloista, joissa siirtolaisia ja pakolaisia pidetään yhdysvaltalaisissa pidätyskeskuksissa. Hän  tiedotti asiasta  maanantaina.
 – Olen lastenlääkärinä, äitinä että entisenä presidenttinä järkyttynyt muun muassa siitä, että lapsia pakotetaan nukkumaan lattialla tiloissa, joissa on liikaa ihmisiä ja puutteellinen pääsy suihkuun ja vessaan, tiedotti Bachelet.
 Chilen entinen presidentti Bachelet kommentoi asiaa sen jälkeen, kun media raportoi, että siirtolaisia pidetään likaisiin vaatteisiin puettuna selleissä, joissa taudit leviävät.
 – Kun he vihdoin luulevat saapuneensa turvaan, heidät erotetaan rakkaimmistaan ja lukitaan ala-arvoisiin olosuhteisiin. Tätä ei pitäisi tapahtua missään, sanoi Bachelet.
 Siirtolaisia on laitettu täpötäysiin huoneisiin, joissa he odottavat kasvot ikkunaan painautuneena. OFFICE OF INSPECTOR GENERAL/ EPA
 Demokraattien edustajat ja yhteiskunta-aktivistit, jotka ovat ovat vierailleet pidätyskeskuksissa Yhdysvaltojen Meksikon-rajalla, ovat kuvailleet pidätyskeskusten oloja painajaismaisiksi. He ovat raportoineet keskuksissa olevan liikaa ihmisiä. Keskuksissa pidetyt eivät saa tarpeeksi ruokaa tai vettä, eikä heidän perustarpeitaan täytetä, kertovat keskuksissa vierailleet.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on tehnyt kovan linjan maahanmuuttopolitiikasta yhden tärkeimmistä teemoista nykyisellä kaudellaan ja vuoden 2020 presidentinvaalikampanjassaan.
 Texasin keskuksessa tuplamäärä ihmisiä
 Useat mediat ovat raportoineet pidätyskeskusten huonoista oloista. Viime viikolla Yhdysvaltojen turvallisuudesta vastaavan ministeriön tarkastaja julkaisi raporttinsa ja kuvia pidätyskeskuksesta Texasin Rio Grande Valleyssa.
 Keskuksessa oli kaksi kertaa niin paljon ihmisiä, kuin siellä pitäisi olla.
 Olot ruuhkautuneissa pidätyskeskuksissa ovat epäinhimilliset. OFFICE OF INSPECTOR GENERAL/ EPA
 Myös viime vuonna pidätyskeskuksiin tehdyissä tarkastuksissa löytyi huomautettavaa wc-tiloissa ja ruokatiloissa, kertoi  CNN kesäkuussa .
 Tässä kuussa useat uutissivustot ovat kertoneet Yhdysvaltojen lastenlääkärien järjestön julkaisemista kuvista.
 Niissä lasten piirtämillä hahmoilla on surulliset ilmeet ja he ovat häkeissä, joita vartioidaan.
 BuzzfeedNews -sivuston mukaan pidätyskeskuksista hiljattain vapautuneet lapset piirsivät kuvat. Heitä oli pyydetty kuvailemaan oloja pidätyskeskuksissa.
 CBS:lle  kommentoinut lastenlääkärien järjeston puheenjohtaja kuvaili myös yhden pidätyskeskuksen oloja, jotka hän oli todistanut.
 – Kun he avasivat oven, ensimmäinen huomaamamme asia oli haju. Se oli sekoitus hikeä, virtsaa ja ulosteita,  Sara Goza  kuvaili.
 Goza oli kuullut liikettä vasemmalla puolellaan ja näki hopeisen "avaruuspeitteiden" meren, jossa oli nuoria poikia ilman saattajia.
 – Heillä ei ollut mitään ilmeitä, he eivät nauraneet, vitsailleet tai puhuneet.
 Goza kertoi kuulleensa vain hätäpeitteiden rapinan ja hänelle tuli mieleen, että ihmiset olivat kuin koiranhäkeissä. Hänen mielestään hiljaisuus oli pahinta kuulla ja nähdä.

YK:n ihmisoikeuskomissaari kommentoi Yhdysvaltojen pidätyskeskuksia ensimmäistä kertaa – "Olen syvästi järkyttynyt"


Summary: Euroopassa asevelvollisuus koskee naisia vain Norjassa ja Ruotsissa. Muissakin maissa naiset kyllä pääsevät armeijaan.

Asevelvollisuus koskee sekä miehiä että naisia vain yhdessätoista maailman maassa. Tietynlaisia uranuurtajia alalla ovat olleet Pohjois-Korea ja Israel. Israelissa naisten asevelvollisuus kestää kaksi vuotta.
 Afrikassa naiset joutuvat armeijaan Marokossa, Tunisiassa, Eritreassa ja Malissa.
 Euroopassa asevelvollisuus koskee naisia vain Ruotsissa ja Norjassa. Kummassakin maassa asevelvollisuus on valikoivaa. Koko ikäluokkaa ei pyritä kouluttamaan reserviin, toisin kuin Suomessa.
 – Emme kouluta massoja, vaan osaajia joukko-osastojen tarpeisiin, sanoo eversti  Sven Harald Halvorssen  Norjan pääesikunnasta.
 Norjassa naisten osuus tuplaantunut
 Asevelvollisuus  ulotettiin koskemaan naisia  Norjassa vuonna 2016. Norjan  puolustusvoimien tilastojen  mukaan sen jälkeen naisia on otettu asevelvollisiksi vuosittain vajaat kaksi tuhatta. Asevelvollisten kokonaismäärä on liikkunut seitsemän tuhannen tienoilla, joten esimerkiksi viime vuonna asevelvollisista oli naisia 25 prosenttia.
 Ennen vuotta 2016 naiset voivat suorittaa asevelvollisuuden vapaaehtoisina, ja heitä oli tuhannen verran vuodessa.
 Kaikki Norjan puolustusvoimien joukko-osastot ovat avoinna naispuolisille asevelvollisille.
 – Nyt voimme valita meille sopivia ihmisiä kaksi kertaa niin suuresta joukosta nuoria kuin ennen asevelvollisuuden laajentamista naisiin, sanoo everstiluutnantti  Frank Sølvsberg  pääesikunnasta.
 Norjalaissotilas kantaa hiekkasäkkejä upseerikoulutuksen pääsytesteissä. Torp Mathisen / Norjan puolustusvoimat
 Ruotsissakin ollaan kaukana tasaluvuista
 Ruotsi palautti asevelvollisuuden voimaan vuonna 2017, ja se koskee miehiä ja naisia. Ruotsin puolustusvoimat kouluttaa tänä vuonna noin 4 000 asevelvollista vuodessa. Määrä on tarkoitus nostaa viiteen tuhanteen ensi vuonna.
 Kutsuntoihin kutsuttiin viime vuonna 11 000 nuorta, joista  naisia oli vain  kaksi tuhatta.
 Ruotsin yleisradioyhtiön SVT:n haastattelema puolustusvoimien komentaja  Michael Bydén  ei pidä naisten osuutta asevelvollisista ollenkaan riittävänä.
 – Tasa-arvoinen organisaatio on parempi organisaatio, sanoi Bydén.
 Asevelvollisuus ei ole käytössä kaikissa maissa, naisten asevelvollisuudesta puhumattakaan. Muissa maissa on ammattiarmeija. Ilkka Kemppinen / Yle, tiedonhankinta: Ahti Kaario / Yle
 Virossa kiinnostus nihkeätä
 Useimmissa muissa maissa, joissa asevelvollisuus on käytössä, naisilla on mahdollisuus suorittaa asepalvelus vapaaehtoisina. Virossa tätä koskeva laki tuli voimaan vuonna 2013, ja sen jälkeen on asepalveluksen suorittanut 150 naista.
 Parhaillaan Virossa suorittaa asevelvollisuutta 27 naista, maavoimissa, merivoimissa, huoltojoukoissa ja kybertorjunnassa, kertoo majuri  Arvo Jõesalu  Viron pääesikunnasta. Kaikkiaan Virossa koulutetaan tänä vuonna yli 3 300 asevelvollista.
 – Teemme koko ajan töitä naisten kiinnostuksen lisäämiseksi. Tytöille kerrotaan asepalveluksesta ja puolustusvoimien uramahdollisuuksista, sanoo Jõesalu.
 Ammattisotilaina naisia runsaasti
 Naisia on ollut ammattisotilaina jo kauan joka puolella maailmaa. Monessa maassa he ovat edenneet korkeisiin upseerinvirkoihin, ja Sloveniassa puolustusvoimien komentaja on nainen.
 Naisille ovat avoinna myös kaikkein vaativimpina pidetyt sotilastehtävät, kuten hävittäjäkoneen ohjaaminen.
 Naispuoliset hävittäjälentäjät ovat tosin yksin kappalein laskettavissa myös tasa-arvon mallimaiksi itsensä mieltävissä Pohjoismaissa.
 Myös erikoisjoukkoihin naisten on vaikea päästä, ainakin kovien fyysisten vaatimusten takia. Mutta esimerkiksi Norjassa koulutetaan erikoisjoukkoihin tähtäävässä jääkäriyksikössä sekä miehiä että naisia. Erikoisjoukkoihin pääsy riippuu sitten kunnosta ja motiivista.
 Lue lisää:
 Varusmiesliitto esittää kaikille pakollista asevelvollisuutta: "Nykyinen malli koetaan epätasa-arvoiseksi"
 Karjalan prikaatissa aloittaa poikkeuksellisen paljon naisia alokkaana – kysyimme heiltä, mitä he ajattelevat naisten asevelvollisuudesta
 Monen armeija-aamut päättyvät kahden ensimmäisen viikon aikana – lue neljä faktaa varusmiespalveluksen keskeyttämisestä

Naisten asevelvollisuus on maailmalla harvinaista – Norjassa asevelvollisista jo joka neljäs on nainen


Turkin valtapuolue AKP:n perustajajäsen, aiempi varapääministeri  Ali Babacan  kertoo jättävänsä puolueen.
 Babacan kertoo eronsa syyksi ”syvät erimielisyydet” muun muassa siitä, miten puoluetta pitäisi tulevaisuudessa kehittää. Presidentti  Tayyip Erdoganin  aiempi liittolainen katsoo, että puolue tarvitsee uuden vision.
 Babacan ja Turkin entinen presidentti  Abdullah Gul  ovat aikeissa perustaa uuden kilpalevan puolueen AKP:lle, kertovat asiasta perillä olevat lähteet uutistoimisto Reutersille.
 Babacan toteaa julkaisemassaan tiedotteessa, että hänen on mahdotonta olla enää AKP:n jäsen.
 – Nykyisissä olosuhteissa Turkki tarvitsee kokonaan uuden tulevaisuuden vision, sanoo Babacan.
 – Ihmisoikeudet, edistynyt demokratia ja oikeusvaltioperiaate ovat ehdottomat perusteet. Olen työskennellyt niiden puolesta heltymättömästi siitä päivästä lähtien, kun tulin politiikkaan. Jos luoja suo, jatkan niiden puolesta taistelemista tästä eteenpäin, hän jatkaa.
 Turkissa talouden inflaatio ja työttömyysluvut ovat syöneet Erdoganin puolueen kannatusta. Jopa parin prosenttiyksikön lisälaskun arvellaan olevan tuhoisaa puolueelle, joka on joutunut turvautumaan nationalisteihin saadakseen enemmistön parlamentissa.
 Istanbulin pormestarivaaleissa  käytiin kesäkuussa uusintakierros, jossa Erdogan kärsi kirvelevän tappion.
 Babacan työskenteli talous- ja ulkoministerinä ensimmäiset vuotensa AKP:n hallituksessa. Hän oli varapääministerinä vuodesta 2009–2015.
 Gul puolestaan oli presidenttinä vuodesta 2007 vuoteen 2014, kun Erdogan siirtyi presidentiksi.
 Lue lisää:
 Istanbul iski nyrkin pöytään – Imamoğlun voittoa juhlittiin myöhään yöhön
 Iso takaisku Turkin valtapuolueelle – Opposition ehdokas voitti Istanbulin pormestarinvaalit
 Turkin presidentti erotti keskuspankin pääjohtajan pitkään jatkuneen korkonahistelun jälkeen

Turkin presidentin aiempi liittolainen eroaa valtapuolue AKP:sta ja vihjailee perustavansa kilpailevan puolueen


Summary: Helsingissä järjestetään puolivuotisen kauden aikana noin 130 erilaista kokousta, valtaosa niistä Finlandia-talossa.

Helsingin Töölönlahden puistossa on juhlittu Suomen EU-puheenjohtajuuskauden alkua. Juhlaa hallitsivat rento yhdessäolo, leikit ja ympäristöaiheet sekä juniorijalkapalloturnaus Helsinki Cupin pienimpien pelaajien pelit.
 Pormestari Jan Vapaavuori (kok.) ja pääministeri Antti Rinne (sd.) Helsinki cupin osallistujien kanssa. Matti Myller / Yle
 Pääministeri Antti Rinne (sd.) sanoi avajaispuheessaan, että Euroopan tulevaisuutta koskevia päätöksiä pitää tehdä juuri lasten ja nuorten parasta ajatellen.
 Helsinki Cupin avauspotkun potkaisi Helsingin pormestari Jan Vapaavuori (kok.).
 Ympäristöaiheet olivat esillä Töölönlahden kansalaisjuhlassa. Matti Myller / Yle
 Kansanlaistapahtuman järjesti Helsingin kaupunki yhteistyössä valtioneuvoston kanslian, ulkoministeriön Eurooppatiedotuksen, EU-parlamentin ja komission Suomen edustustojen sekä Helsinki Cupin kanssa.
 Vihdanteon maailmanmestari Pentti Hakala oli mukana juhlassa. Matti Myller / Yle
 Suomi toimii EU-puheenjohtajamaana nyt kolmatta kertaa. Puolivuotisen kauden aikana järjestetään Helsingissä noin 130 erilaista kokousta, joista valtaosa pidetään Finlandia-talossa. Kokousvieraita odotetaan kaupunkiin noin 18 000.

Töölönlahdella juhlittiin EU-puheenjohtajuuskauden alkua – Jan Vapaavuori potkaisi Helsinki Cupin avauspotkun


Summary: Pohjois-Euroopan yllä on laaja matalapaineen alue, joka ei päästä lämmintä ilmaa kulkemaan Suomeen.

Viime kesänä Suomen päälle jämähti korkeapaineen alue, joka ristittiin  käristyskupoliksi . Nyt Pohjois-Euroopan yllä pyörii laaja matalapaineen alue, joka ei päästä lämmintä ilmaa kulkemaan Suomeen.
 – Suomi on koko ajan ikään kuin aallonpohjassa, kun viileä ilmamassa on nalkissa yllämme, Ylen meteorologi  Joonas Koskela  sanoo.
 Matalapaineen alue on kuin pyörivä hyrrä, joka pysyy sitkeästi paikallaan ja tuo pohjoisesta lisää kylmää ilmaa.
 Sää on tällä viikolla monin paikoin poutainen mutta viileä. Päivälämpötilat pyörivät 15–20 asteessa, ja Itä-Suomessa lämpötila voi paikoin laskea jopa lähelle 10 astetta.
 Lähipäivinä ei ole odotettavissa helteitä, mutta runsaammat sateet sentään väistyvät. Pienempiä kuuroja voi silti edelleen esiintyä tiistaina ja keskiviikkona.
 Viikonlopuksi ilma saattaa hieman lämmetä, ja joinain päivinä lämpötila voi aurinkoisella säällä nousta ylimillään 20 asteeseen. Lämpötiloissa on kuitenkin isoja ero Itä- ja Länsi-Suomen välillä.
 Lue aiheesta lisää:
 Kulunut viikko oli heinäkuun mittaushistorian sateisin – rankat kuurot moukaroivat muun muassa Helsinkiä ja Lappeenrantaa
 Sinileväkesästä ennustetaan hurjaa Suomen eteläisille merialueille – sääolot ratkaisevat levämäärän

Helteet saavat nyt odottaa – Kylmän ilman hyrrä pyörii sitkeästi Suomen yllä


Summary: Kirkkoviiniä kärrätään halki Suomen Valamosta Kehä kolmosen kautta takaisin Valamoon.

Kirkkoviinin häviäminen viime vuonna voimaan astuneesta alkoholilaista on jopa kaksinkertaistanut ehtoollisviinin hinnan. Kirkkoviini oli ennen uuden alkoholilain voimaan tuloa verovapaa alkoholi.
 – Hinta nousi tuplaten, kun siihen tuli vero. Seurakunnillehan se rasite on hyvin suuri, isä  Andreas  Valamon luostarista kertoo.
 Valamon luostarin yhteydessä toimiva Valamon Viiniherman on käytännössä ainoa kirkkoviinin valmistaja Suomessa, jos kirkkoviiniksi mielletään rypäleistä valmistettu väkevä viini.
 Valamon viinitilan lisäksi ainakin Merimieskirkko on välittänyt Suomeen espanjalaista kirkkoviiniä. Kirkkoviinien myynnistä vastaa nykyään Alko.
 Viini matkaa edestakaisin halki Suomen
 Sanomalehti Karjalainen kertoi viikonloppuna, että kirkkoviini lähetetään Valamon luostarilta Alkon keskusvarastolle Vantaalle. Valamon luostari hankkii sitten itse tuottamansa viinin Heinäveden Alkosta noin 50 kilometrin päästä luostarista.
 – Koko kirkkoviinin käsite katosi uudesta alkoholilaista. Alkoholilain muutoksessa poistui sen verovapaus ja se, että verovapaata alkoholia voisi toimittaa uskonnollisille yhteisöille, Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston ylitarkastaja  Timo Rokka  Valvirasta kertoo.
 Kirkkoviinin erityiskohtelu verotuksessa puolestaan tyssäsi EU-direktiiveihin, valtiovarainministeriöstä kerrotaan.
 – EU lähtee siitä, että kaikki alkoholi pitää verottaa, jollei EU:ssa yhteisesti sovittua verovapautta ole erikseen säädetty. Kun sellaista ei ehtoollisviineille ollut, ne tulivat veron piiriin, ministeriön hallitusneuvos Merja Sandell sanoo.
 "Ei kirkkoviinistä voi tinkiä"
 Myös Helsingin seurakunnan viransijainen pääsuntio  Tiina Ruokonen  kertoo, että kirkkoviinin siirtyminen Alkoon nosti hintoja roimasti.
 – Kirkkoviini ja ehtoollisleipä ovat olennainen osa kirkon toiminnassa. Ei siitä tinkiäkään voi. Sitten pitää muusta säästää, jos viinin hinta talouteen alkaisi vaikuttaa.
 Evankelis-luterilaisen kirkon arvion mukaan viiniä kuluu seurakunnissa noin 46 000 litraa vuodessa, jolloin lisäkustannuksia kertyisi yhteensä 160 000 euroa vuodessa.
 Suomen tilaviinilaki sallisi viinitilojen myydä viinejään suoraan asiakkaille, kunhan viini on korkeintaan 13-prosenttista ja viini on pääosin valmistettu oman tilan marjoista ja hedelmistä. Uskonnolliset reunaehdot kuitenkin haraavat lakia vastaan. Ainakin evankelis-luterilaisen kirkon linjan mukaan olla ehtoollisviinin täytyy olla juuri viinirypäleistä valmistettua.
 Kirkkoviini on 15-prosenttista ja valmistettu viinirypäleistä.
 – Jos kirkkoviini olisi valmistettu tilaviiniehtojen mukaisesti, heillä olisi mahdollisuus myydä sitä myymälöissään, Valviran Rokka sanoo.

Ehtoollisviini katosi alkoholilaista ja kaksinkertaisti viinien hinnat


Summary: Viidettäkymmenettä kertaa järjestetty Ruisrock jäi ilman pääesiintyjää. Nyt festivaali selvittää, saako se artistin kiinnitysmaksun takaisin.

Viikonloppuna järjestetty Ruisrock-festivaali jäi ilman pääesiintyjää, kun sekä alkuperäinen pääesiintyjä  Travis Scott  että pääesiintyjän tuuraajaksi ilmoitettu rap-trio  Migos  peruivat keikkansa.
 Yhdysvaltalaisräppäri Travis Scottin sunnuntain keikan peruuntumisesta ilmoitettiin yleisölle lauantai-iltana, mutta Migosin keikan peruuntumisesta yleisö sai tietää  vasta sunnuntaina 15 minuuttia ennen keikan alkua .
 Ruisrockin tiedotteen mukaan festivaalin järjestäjä sai tiedon Scottin keikan peruuntumisesta lauantaina ja syyksi oli ilmoitettu artistin taholta logistiset ongelmat. Muita taustoja artistin perumiseen ei järjestäjän mukaan tiedetty.
 Migosin keikan peruuntumisen syyksi osoittautui se, että yhtyeen solistit jäivät sunnuntaina jumiin Frankfurtin lentokentälle lentokoneessa todetun vian vuoksi. Yhtyeen teknikot olivat saapuneet Suomeen jo sunnuntaiaamuna.
 Festivaalin järjestäjän  Twitter-tilin mukaan  tieto lentokoneviasta oli tiedossa jo sunnuntaipäivänä, ja yhtye yritettiin saada Suomeen kello 22.30 alkavalle keikalle toisella koneella. Toinen kone löytyikin kello 21.15, mutta koneeseen ei löydetty lentäjää.
 Rahat takaisin?
 Ruisrock ilmoitti lauantaina Travis Scottin keikan peruuntumisen jälkeen, että festivaalin järjestäjä palauttaa rahat ainoastaan käyttämättömistä sunnuntailipuista.
 Sunnuntai-iltana ei kuitenkaan tiedetty, että festivaali tulisi jäämään kokonaan ilman pääesiintyjää. Pääesiintyjät ovat avainroolissa festivaalien markkinoinnissa.
 Mikä on Ruisrockin palautuspolitiikka tällaisessa tilanteessa, Ruisrock-festivaalin promoottori   Mikko Niemelä ?
 – Valitettavasti emme palauta rahoja muista lipuista, koska festivaalia täytyy tarkastella kokonaisuutena, Niemelä avaa.
 – Jos yksittäinen esiintyjä, joka täysin meistä riippumattomista syistä peruu esiintymisensä, niin siitä ei valitettavasti korvauksia makseta. Käyttämättömien päivälippujen osalta teimme kuitenkin päätöksen, että rahat saa takaisin.
 Palautettavia sunnuntailippuja on alkanut virrata takaisin vasta tänään maanantaina, mutta määrä on pysynyt Niemelän mukaan maltillisena. Tämä voi johtua hyvinkin siitä, että moni festivaalialueelle ehtinyt käytti lippunsa siinä toivossa että edes Migos esiintyisi.
 Kuinka poikkeuksellista tämä sitten on, että sekä pääesiintyjä että pääesiintyjän tuuraaja peruvat keikkansa?
 – Kyllähän festareilta on esiintyjiä peruuntunut ja vaihtunut ennenkin. Se ei ole mitenkään harvinaista. Mutta ehkä nyt ihan hetkeen ei ole tällä tavalla käynyt, että korvaajakin peruu. Se kieltämättä tekee tästä vähän poikkeuksellisen, Niemelä kertoo.
 Yleisen käytännön mukaan puolet esiintymismaksusta maksetaan artistille etukäteen ja tapana on ollut, että maksua ei palauteta. Niemelän mukaan festivaali alkaa nyt neuvottelemaan artistien kanssa.
 – Me olemme nyt toiveikkaita, koska Travis Scottin tapauksessa meille on vain ilmoitettu, että logistiikka ei toimi. Toivomme, että saisimme siitä palkkion takaisin.
 Festivaaleilla on myös vakuutukset erilaisia tilanteita, kuten artistien esiintymisten peruuntumista varten. Saako festivaali mahdollisesti korvauksen vakuutusyhtiön kautta?
 – Näitä me alamme nyt selvittää. Tämä on vielä vähän tuore juttu ja vaikeasti kommentoitava asia, koska nämä ovat sopimussuojan alaisia asioita. Kyllä tämä toki tosi ikävältä tuntuu, Niemelä sanoo.
 Travis Scott on perunut Suomen-keikkojaan  myös aiemmin .
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 asti

Ruisrock palauttaa rahat ainoastaan käyttämättömistä sunnuntailipuista – "Kyllä tämä toki tosi ikävältä tuntuu"


Summary: Algoritmit vaikuttavat myös Suomessa vaalien alla käytävään keskusteluun, arvioi Sitran Hannu-Pekka Ikäheimo.

Viime vuosina suuret somejätit, kuten Facebook, ovat joutuneet suurennuslasin alle algoritmeistaan.
 Vuoden 2016 Yhdysvaltain presidentinvaalien jälkeen keskustelua on käyty muun muassa siitä, millainen vaikutus algoritmeilla on vaaleihin, politiikkaan ja demokratiaan.
 Suosivatko sosiaalisten median palveluiden algoritmit toisia poliittisia mielipiteitä toisten kustannuksella? Entä tietääkö kukaan, miten algoritmit todella toimivat?
 Mistä kyse?
 Sitran ennakointiasiantuntija  Hannu-Pekka Ikäheimo  sanoo, että julkisessa keskustelussa algoritmeja usein mystifioidaan.
 – Kun puhutan some-yhtiöistä, määrittelisin algoritmin koneelle opetetuksi toimintaohjeeksi. Se kertoo, miten jokin asia saadaan koneellisesti tehtyä.
 Teoriassa asia kuulostaa kohtalaisen yksinkertaiselta.
 Ikäheimo muistuttaa, että esimerkiksi Facebookin algoritmit ovat kuitenkin liikesalaisuuksia. Emme siis tarkkaan tiedä, miten ne toimivat.
 – Sen sijaan tiedämme, että yrityksillä on hillitön määrä yksityiskohtaista tietoa siitä, miten me käyttäydymme ja millaista tietoa heille annamme. Sen pohjalta he pystyvät määrittelemään, millaista sisältöä syöttävät meille takaisin, hän sanoo.
 Suhtaudumme teknologiaan usein deterministisesti, sanoo Sitran Hannu-Pekka Ikäheimo. Karoliina Simoinen / Yle
 Kuka ja mitä?
 Hannu-Pekka Ikäheimo tekee työnsä ohella väitöskirjatutkimusta Tampereen yliopiston politiikan tutkimuksen tohtoriohjelmassa. Hän on analysoinut viestintäteknologisen murroksen yhteiskunnallisia vaikutuksia.
 Suomessa ei ole toistaiseksi havaittu laajamittaista häirintää vaalien alla. Siksi somen ja algoritmien voimasta ei ole puhuttu täällä kenties yhtä vakavin äänenpainoin kuin esimerkiksi juuri Yhdysvalloissa.
 Myös Suomessa sosiaalisella medialla on kuitenkin iso vaikutus siihen, mistä vaalien alla keskustellaan.
 – Alustavan tutkimuksen mukaan viha, ärtymys ja turhautuminen saavat Suomi-somessa voimakkaimmin ihmiset kiinnittymään viesteihin. Ja algoritmit nostavat esille sitä, mikä tuottaa jakoja ja keskusteluja, Ikäheimo sanoo.
 – Siinä ei välttämättä paina tiedon laatu tai yhteiskunnallinen relevanssi lainkaan. Tämä on iso haaste.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Ikäheimon mielestä teknologian edessä ei kuitenkaan kannata heittäytyä voimattomaksi.
 – Suhtaudumme teknologiaan usein deterministisesti. Eli ajattelemme, että kun uusi teknologia on tullut, niin meidän on ihmisinä sopeuduttava siihen sellaisenaan.
 Tässä ajattelumallissa piilee kuitenkin vaaransa. Todellisuudessa voimme tietysti itse vaikuttaa siihen, miten teknologia vaikuttaa elämäämme.
 – Tietoisuus algoritmien ja sosiaalisen median alustojen toiminnasta tulisi olla osa kansalaistaitoutta.
 Hannu-Pekka Ikäheimoa haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:
 Näin sinäkin koulutat tietämättäsi tekoälyä
 Heikki Valkama: Onks muijii Keravalta – kone tuntee sinut paremmin kuin itse tunnet, mutta löytääkö se täydellisen kumppanin?
 Facebookilla on nyt tilannehuone, joka kitkee vihapuhetta ja valetilejä EU-vaaleissa – "Emme yritä estää normaalia poliittista keskustelua"
 Toimittajalta: Teimme vaalimainossimulaattorin, joka havainnollistaa, kuinka somekäyttäytymistäsi voidaan käyttää poliittisessa markkinoinnissa

Sosiaalisen median palvelut tietävät meistä paljon, ja siksi algoritmien ymmärtämisen tulisi olla "kansalaistaito"


Summary: Esitutkinnassa on selvinnyt, että dopingaineet ovat lähtöisin Kiinasta, josta ne oli toimitettu lentorahtina Suomeen.

Tulli paljasti viime syksynä 900 kilon laittoman doping- ja lääkeaineiden kauttakuljetuksen ja tullivarastoinnin.  Tullin arvion mukaan  marraskuussa 2018 takavarikoitujen dopingaineiden arvo on noin 2 500 000 euroa.
 Esitutkinnassa on selvinnyt, että dopingaineet olivat lähtöisin Kiinasta, josta ne oli toimitettu lentorahtina Suomeen neljässä erässä Saksan, Puolan ja Turkin kautta.
 Tulli takavarikoi kolme erää Kymenlaaksossa sijaitsevasta tullivarastosta. Neljäs erä oli lähetetty varastosta edelleen Liettuaan, mutta se pysäytettiin Virossa ja toimitettiin Tullilaboratorion tutkimuksiin.
 Tullin takavarikoimia dopingaineita. Tulli
 Tullin takavarikoimia dopingaineita. Tulli
 Kaikki valmisteet laittomia
 Tullin mukaan takavarikoidut doping- ja lääkeaineet sisälsivät anabolisia steroideja, kasvuhormoneja, testosteronia ja muita dopinginaineiksi luettavia lääkeaineita. Tullin mukaan kaikki valmisteet ovat laittomia ja valmistettu ainoastaan dopingkäyttöön.
 Tulli on tutkinut tapausta yhteistyössä eri maiden viranomaisten ja Europolin kanssa törkeänä dopingrikoksena, lääkerikoksena ja luvattomana terveydenhuollon ammattitoimen harjoittamisena.
 Tapauksessa epäillään varaston toiminnasta vastaavaa työntekijää. Tapaus on siirtymässä syyteharkintaan Salpausselän syyttäjänvirastoon.
 Tullin takavarikoimia dopingaineita. Tulli
 Lue aiheesta lisää:
 Tulli takavarikoi ennätysmäärän nuuskaa, doping-aineita sekä ekstaasi-huumetta viime vuonna
 Tulli: Lääkkeiden laiton maahantuonti on kasvanut räjähdysmäisesti

Tulli takavarikoi noin 2,5 miljoonan euron arvosta dopingaineita viime vuonna – varaston työntekijää epäillään rikoksesta


Summary: Uudessa EU-parlamentissa on hyvin kirjavaa porukkaa. Nuorimman ja vanhimman mepin ikäero on 61 vuotta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

21-vuotias tanskalainen  Kira Peter-Hansen  aloitti viime viikolla europarlamentaarikkona – ja törmäsi heti täysistuntosaliin saapuessaan parlamentin sääntöihin.
 – En saa viedä vesipulloa istuntosaliin, paitsi jos piilotan sen laukkuun tai jonnekin lahkeeseeni, Peter-Hansen kummastelee. Edellisenä päivänä hän joutui huomaamaan, ettei saliin saa viedä kahvikuppia.
 Strasbourgin käytännöissä on muitakin asioita, jotka ihmetyttävät parlamentin kaikkien aikojen nuorinta jäsentä.
 Kahviloissa saattaa olla erillinen jono mepeille, kun avustajat ja muut paikalla olevat joutuvat seisomaan pitkässä jonossa. Yhteen kahvilaan ei edes päästetä ketään muita kuin meppejä.
 Peter-Hansen pitää outona myös sitä, että mepit eivät äänestä sähköisesti vaan paperilla.
 – Keskiviikkona joku varapuheenjohtajaksi pyrkinyt ID:n (oikeistopopulistiryhmä) meppi perui ehdokkuutensa kesken äänestyksen, ja äänestys kesti, kun laput piti painaa uudelleen, Peter-Hansen kertoo.
 Kira Peter-Hansenia äänestivät pääosin nuoret, mutta hän on saanut palautetta jo vanhemmiltakin kannattajiltaan.  Petri Raivio / Yle
 Peter-Hansenin mielestä nuoria EU-parlamentin jäseniä tarvitaan ratkomaan ongelmia, jotka koskevat nimenomaan heidän omaa sukupolveaan. Ilmastonmuutos on niistä suurin. Peter-Hansen kuuluu parlamentin vihreään ryhmään.
 "Nuoret luulevat, että EU on vain instituutioiden välistä vääntöä"
 Moni parlamentin harjoittelijakin on vanhempi kuin Peter-Hansen. Hän opiskeli Kööpenhaminan yliopistossa taloustieteitä, kun sai tietää tulleensa valituksi parlamenttiin.
 – On tärkeää, että minun sukupolvelleni kerrotaan, että täällä tehdään todella politikkaa ja päätetään, mihin suuntaan EU menee. Että kyse ei ole vain instituutioista tai huippupaikkojen jaosta, hän sanoo.
 Huipputason lehmänkaupat voivat vieraannuttaa nuoria äänestäjiä.
 – Siitä seuraa, että moni nuori suhtautuu välinpitämättömästi siihen, mitä EU:ssa tapahtuu.
 Lue lisää:   EU-johtajat päättivät uusista virkanimityksistä kolme päivää kestäneessä kokouksessa.
 Euroopan parlamenttiin valittujen keski-ikä on hieman laskenut viime kaudesta. Alle kolmekymppisiä on kuitenkin yhä aika vähän. Yli kuusikymppisiä on sen sijaan runsaasti.
 Peter-Hansenin mielestä kokemus on tärkeää, mutta joissain asioissa nuoret päättäjät voivat olla parempia asiantuntijoita.
 – Kun torjumme nuorisotyöttömyyttä ja ilmastonmuutosta, pitkästä kokemuksesta on hyötyä. Mutta jos isot haasteet eivät kosketa päättäjää itseään, silloin on vaikea päästä kovin pitkälle.
 Ilmastokriisin torjuminen on Peter-Hansenin ykköstavoitteita parlamentissa. Hän aikoo toteuttaa omia periaatteitaan suunnittelemalla Strasbourgin-matkansa mahdollisimman ympäristöystävällisesti.
 – Politiikka on vaikeaa, koska mikään ei tapahdu nopeasti. Pitää ottaa pieniä askelia kerrallaan, mutta odottaa samalla suurta muutosta, Peter-Hansen sanoo.
 Hän aikoo kulkea suoraan junalla Brysselistä Strasbourgiin mahdollisimman paljon sen sijaan, että lentelisi edestakaisin istuntokaupunkien ja Kööpenhaminan väliä. Monet mepit saattavat lentää istuntojen välissä kotimaihinsa useitakin kertoja kuukaudessa.
 Ranskalaisen kovan oikeistolaisen Kansallisen liittouman nuorin meppi Jordan Bardella on alkuperältään italialainen. Hän oli myös puolueensa EU-vaalilistan ykkösehdokas . Christophe Petit Tesson / EPA
 Parlamentin toiseksi nuorin meppi on ranskalainen  Jordan Bardella  , 23. Hän on kansallismielisen ja ulkomaalaisvastaisen  Marine Le Penin  johtaman Kansallisen liittouman RN:n puhemies. RN kuuluu parlamentin ID-ryhmään perussuomalaisten tavoin.
 Valituksi tuli monta julkkista
 Parlamentin vanhin meppi on bisnesmies ja Italian entinen pääministeri  Silvio Berlusconi , 82. Berlusconi muistetaan muun muassa  veljeilystä Libyan entisen diktaattorin   Muammar Gaddafin  kanssa ja  suomalaisen ruuan haukkumisesta  useissa yhteyksissä.
 Nuorimman mepin Kira Peter-Hansenin ohella yksi haastatelluimmista edustajista ensimmäisellä täysistuntoviikolla oli mepeistä vanhin, Italian Silvio Berlusconi. Anna Karismo / Yle
 Strasbourgin täysistuntosalin käytävillä nähdään myös oikeistopopulisti  Hans-Christian Strache , joka joutui eroamaan Itävallan varakanslerin paikalta keväällä,  kun julki tuli video hänen vehkeilystään venäläisten kanssa .
 Video ei kuitenkaan romahduttanut Strachen vaalisuosiota, päinvastoin. Hän sai itävaltalaisilta yli 35 000 ääntä.
 Myös Katalonian maanpaossa olevan separatistijohtajan  Carles Puigdemontin  on tarkoitus aloittaa meppinä. Espanja  tosin estää hänen työnsä alkamisen  vaatimalla, että Puigdemont vannoo virkavalansa Espanjassa.
 Jos Puigdemont näin tekee, hän saattaa joutua Madridissa vankilaan kuten toinen meppikollegansa.
 Portugalissa huomio kiinnittyi siihen, että maasta valittiin ensimmäistä kertaa vihreä euroedustaja, eläinten oikeuksia puolustavan Pessoas–Animais–Natureza- eli Ihmiset–Eläimet–Luonto-puolueen  Fransisco Gurreiro .
 Tanskasta on paitsi parlamentin historian nuorin meppi, myös yksi Britannian brexit-puolueen edustajista,  Henrik Overgaard-Nielsen . Hän kannattaa Tanskan eroa EU:sta Britannian tapaan. Brexit-puolueesta mepiksi tuli valituksi myös itseään  "skottilaiseksi thatcheristiksi"  kutsuva  Brian Monteith,  joka asuu Ranskassa.
 Bulgarian rikkain poliitikko, mediamoguli  Delyan Peevski , pääsi toistamiseen Euroopan parlamenttiin, mutta luopui taas paikastaan vaalien jälkeen. Hallitusta lähellä olevan Peevskin yhtiöiden kautta jaellaan liki kaikki Bulgarian sanomalehdet.

21-vuotias Kira Peter-Hansen nousi yliopistosta EU-parlamenttiin – Kaikkien aikojen nuorin meppi ihmettelee paperiäänestyksiä ja hierarkiaa


Summary: Näyttely nostaa esille yli 60-vuotiaiden kokemukset aistikkuudesta ja näkyvyydestä yhteiskunnassa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

On marraskuu. Sää on kolea. Helsingin yliopiston kirjaston läheisellä kadulla äkäinen opettaja muuttuu lempeäksi naiseksi, joka kantaa kirkkaanpunaista höyhenpuuhkaa.
 "Minut diskattiin kansakoulussa näytelmässä, kun olin muka liian kömpelö, niin mietin äsken tuossa kuvauksissa, että ihanaa, olisittepa nyt katsomassa minua! Tässä minä olen!" (Aistikkaat)
 Espoolainen  Raija Hulden  on yksi niistä 12:sta yli 60-vuotiaasta ihmisestä, jotka on ikuistettu kuviin ja videoihin hiljattain avattua Aistikkaat-näyttelyä varten.
 Burleski-harrastaja Raija Huldenin hahmo kantaa nimeä Clary Strass. Hän muistelee lämmöllä reilun puolen vuoden takaisia kuvauksia.
 – Oli hauska katsoa ohikulkijoita. Jotkut pysähtyivät, että mitä täällä tapahtuu. Jotkut menivät sen näköisenä, että en nähnyt yhtään mitään, 66-vuotias Hulden kuvailee.
 Huldenille aistikkuus on osa pukeutumista. Nyt hänellä on päällään sininen lempimekkonsa. Lempiväri on kuitenkin punainen.
 – Minä pukeudun punaiseen, käytän kenkiä, joissa on rusetit ja pukeudun glitteriin. Välillä mietin, että ai niin, lapset tykkää glitteristä ja tämmöiset mummot tykkää glitteristä näköjään. Nautin kaikesta semmoisesta, että saa olla sellainen kuin haluaa. Joku tykkää, joku ei, mutta mielestäni olen silloin ihana.
 Aistikkuus muuttuu iän mukana
 Aistikkaat-video- ja valokuvanäyttelyn hahmot on luotu työpajoissa, jotka järjestettiin Helsingissä ja Lontoossa viime syksynä. Burleski, drag ja improvisaatio toimivat välineenä oman kehollisuuden ja seksuaalisuuden tutkimiseen.
 Aistikkaat-näyttelyn työpajoihin osallistuneet loivat näyttelyä varten itsensä näköiset aistikkaat hahmot. Pyry Sarkiola / Yle
 Aistikkuutta, seksuaalisuutta tai esimerkiksi estetiikkaa ei määritelty osallistujille etukäteen, vaan jokainen sai tuoda esille haluamiaan asioita ja luoda omanlaisensa hahmon. Näyttelyn taiteellinen johtaja  Jaana Pirskanen  kertoo, että joillekin kuvattavista aistillisuus merkitsi niittejä ja nahkaa, joillekin taas ihania tuoksuja, kankaita tai kissan silittämistä.
 – Osa on sanonut, että pitää saada seiniä jytisyttäviä orgasmeja vielä silloinkin, kun ollaan 70-vuotiaita. Ei se halu lopu mihinkään, kertoo Jaana Pirskanen.
 Raija Huldenin mielestä aistikkuus ja suhtautuminen omaan kehoon muuttuvat iän mukana. Nuorempana hän sanoo olleensa paljon ujompi ja jollain tapaa estoisempi. 66 ikävuoteen mennessä elämässä on ehtinyt kokea niin paljon, että asiat on oppinut ottamaan sellaisena kuin ne ovat.
 Oman kehon hyväksymisessä on auttanut myös burleski, jossa näkee monen kokoisia ihmisiä.
 – Olen katsonut välillä itsenäni. Tämmöinen olen, mutta tietyllä tavalla, minähän olen ihan nätti. Ei tässä ole mitään vikaa, vaikka on painoa ja on muhkuraa siellä ja muhkuraa täällä vähän väärissäkin paikoissa välillä, kertoo Hulden.
 "Jotain puuttuu meidän kuvastostamme"
 Vanhat näyttäytyvät mediassa kulueränä. Tätä mieltä on Raija Hulden.
 – Uskalsittekin elää niin pitkään, että jäätte eläkkeelle ja syötte meidän eläkevarojamme. Joka paikassa syyllistetään, kun on vielä pulska eläkeläinen. Olet ylipainoinen, sinusta tulee kuluja terveydenhuoltoon.
 Aistikkaat-näyttelyä varten ikuistetut hahmot luotiin työpajoissa dragin, burleskin ja improvisaation avulla.  Pyry Sarkiola / Yle
 Aistikkaat-näyttelyn taiteellinen johtaja Jaana Pirskanen kertoo kysyneensä näyttelyyn osallistuneilta kokemuksia siitä, kuinka he näkyvät yhteiskunnassa. Näyttelyssä onkin kyse aistikkuudesta, mutta taiteellisen johtajan mukaan myös näkyvyydestä. Siitä, että eri-ikäiset ihmiset näkyisivät yhteiskunnassa.
 Drag- ja burleskitaiteilija Pirskanen sanoo näkevänsä liian vähän aistikkaita kuvia ihmisistä, jotka ovat yli 60-vuotiaita.
 – Mietin, että minkä takia. Jotain puuttuu meidän kuvastostamme. Ajattelen, että meitä ympäröivä kuvasto on tosi tärkeää, koska peilaamme itseämme siihen ja otamme siitä mallia. Kaipasin sellaista kuvastoa.
 Elämä ei olekaan vielä ohi
 Olennainen osa Aistikkaat-näyttelyä ovat kunkin kuvan vierellä olevat tekstit, joissa jokainen osallistuja lähestyy aistikkuutta tai seksuaalisuutta omasta näkökulmastaan.
 Yksi henkilöistä pohtii, kuinka olla maskuliininen ilman, että käyttää valtaa väärällä tavalla. Seksuaalisesti hyväksikäytetylle ihmiselle aistikkuus on ollut jotain, mitä ei saa päästää ulospäin.
 Raija Hulden kertoo tavanneensa näyttelyn työpajassa mahtavia ihmisiä. Taiteellinen johtaja Jaana Pirskanen kuvailee Aistikkaat-näyttelyä ryhmätyöksi. Pyry Sarkiola / Yle
 Pirskasen mielestä erityisesti näyttelyn tekstit ovat intiimejä. Kiteytettynä teksteissä näkyy Pirskasen mukaan uskallus elää oman näköistä elämää.
 – En ole siirtynyt minnekään hyllylle tai sivuun. Voin osallistua, on paljon annettavaa yhteiskunnalliseen keskusteluun, myös poliittiseen keskusteluun. Ja toisaalta on oikeus elää täyttä elämää, olla aistillinen ja pohtia, mitä aistillisuus minulle tarkoittaa.
 Raija Hulden kertoo kokeneensa miehensä kuoleman jälkeen välillä, että tässä tämä elämä oli – ei ole enää mitään yli 60-vuotiaalle. Burleski toi kuitenkin hänen elämäänsä uuden maailman. Uuden vaihteen elämään toi myös Aistikkaat-näyttelyyn osallistuminen.
 – Minä en uskonut, että saan itsestäni tämmösiä puolia esiin näin hyvin. Sitten se, että tapasi tämmöisiä mahtavia ihmisiä. Tosiaan ajattelin, että eihän tässä ole ollenkaan elämä vielä ohi. Tästähän vielä alkaa taas joku uusi vaihe.
 Aistikkaat-näyttely on esillä Kotkassa Galleria Uusikuvassa 11. elokuuta saakka. Stoan Galleriassa Helsingissä näyttely on esillä 4.–22. syyskuuta.
 Lue seuraavaksi:   Bettie Blackheartista tuli kotimaisen burleskin kasvot – ei olisi saanut esitellä kehoaan: "Koska en ole mallimittainen, sitä jaksettiin revitellä"

Yli kuusikymppiset esillä intiimeissä kuvissa – “Pitää saada seiniä jytisyttäviä orgasmeja vielä silloinkin, kun ollaan 70-vuotiaita”


Summary: 66-vuotiaan Epsteinin epäillään hyväksikäyttäneen alaikäisiä tyttöjä Floridassa ja New Yorkissa.

New Yorkissa syyttäjät ovat kertoneet lisää yksityiskohtia investointipankkiiri  Jeffrey Epsteinin  vastaan nostetuista syytteistä.
 Epstein otettiin kiinni  sunnuntaina epäiltynä alaikäisten tyttöjen seksuaalisista hyväksikäytöistä kiinteistöillään Floridassa ja New Yorkissa. Epsteinin epäillään maksaneen tytöille seksuaalisista teoista ja epäillyistä uhreista nuorimmat ovat olleet 14-vuotias.
 Syyttäjien mukaan Epstein on tarkoituksellisesti houkutellut alaikäisiä ja tiennyt tyttöjen olleen alle 18-vuotiaita. Jotkin tytöt olivat kertoneet ikänsä Epsteinille, sanovat syyttäjät. Syyttäjien mukaan uhreja on ollut kymmeniä.
 Aiemmin Epstein on kiistänyt syytökset. Hän on vedonnut siihen, että hän ei ole tiennyt tyttöjen ikää ja teot on tehty uhrien kanssa yhteisymmärryksessä.
 Epsteiniä voi odottaa jopa 45 vuoden vankilatuomio.
 Tuomari ei vapauttanut Epsteiniä maanantaina odottamaan oikeudenkäyntiä, sillä syyttäjien mukaan Epsteinillä olisi varoja ja mahdollisuus paeta maasta. Uusi oikeusistunto asiasta pidetään torstaina.
 Epstein tiettävästi omistaa yhden Manhattanin suurimmista asunnoista (noin 1950 neliömetriä).  New York Times  kirjoittaa naapureiden ottaneen kuvia sunnuntaina, kuinka poliisi oli avannut asunnon monta metriä pitkät puuovet sorkkaraudalla.
 Lisämaksu uusista tytöistä
 Syytteiden mukaan Epstein houkutteli alaikäiset antamaan hierontoja osittain alasti tai kokonaan alasti. Epsteiniä epäillään myös muunlaisista seksuaalisista teoista kuten koskettelusta.
 Syytteiden mukaan Epstein oli maksanut epäillyistä teoista satoja dollareita käteisellä.
 Lisäksi Epstein oli maksanut tytöille uusien tyttöjen houkuttelemiseksi hänen luokseen. Syyttäjien mukaan Epstein halusi pitää uusien uhrien virran tasaisena.
 Syytteiden mukaan kolme työntekijää, joista yksi Manhattanilla ja kaksi Palm Beachilla, ovat järjestäneet osan tapaamisista Epsteinin kanssa.
 New York Magazine  kertoo myös, että uhreja on  Miami Heraldin  mukaan nyt jo tullut lisää. Lukumäärä lähentelee kahdeksaakymmentä.
 Todistajien mukaan tyttöjä olisi haettu myös ympäri maailmaa.
 Kenen nimi vielä esiin?
 Yhdysvalloissa tapauksesta kuohuttavan tekee se, että Epstein on kaveerannut poliitikkojen ja kuninkaallisten kanssa ja on ollut aiemminkin vastaavanlaisten rikosepäilyjen kohteena.
 Hänen tuttavapiiriinsä ovat kuuluneet muun muassa presidentti  Donald Trump , entinen presidentti  Bill Clinton  ja  prinssi Andrew .
 Miami Heraldin julkaiseman Epsteiniin keskittyneen artikkelisarjan mukaan presidentti Trumpin hallinnon työministeri  Alex Acosta  hoiti aikoinaan Epsteiniin liittyvän tapauksen niin, että Epstein vältti pitkän vankilatuomion.
 Vuonna 2007 Epstein tunnusti syyllisyytensä alaikäisten prostituutiota koskeviin rikoksiin ja hänet merkittiin seksuaalirikollisten rekisteriin Floridassa. Vastineena tunnustuksestaan hän sai lievän tuomion ja pystyi jatkamaan työntekoa 13 kuukauden vankeustuomionsa ajan.
 Epstein maksoi tuolloin alaikäisille uhreilleen korvauksia.
 Muun muassa  CNN  ja  New York Magazine  ovat nyt vaatineet Acostaa eroamaan ministerin pestistään.
 New York Magazine uskoo myös, että tapaus tulee koskettamaan Trumpia, sillä Trumpin tiedetään liikkuneen aikoinaan Epsteinin kanssa. Tosin Trump on viime aikoina etäännyttänyt itseään Epsteinistä.
 Myös Clintonin tiedetään muun muassa lentäneen Epsteinin yksityiskoneella.
 Trump saattaa myös lopulta päättää armahdetaanko Epstein.

Monimiljonääri Epstein sai syytteet seksikaupasta – houkutteli  alaikäisiä seksuaalisiin tekoihin ja maksoi uhreille uusien tyttöjen löytämisestä


Summary: Ulkoministeriksi ja valtiovarainministeriksi ennenkin ministereinä olleet Britanniassa yliopistonsa käyneet Christos Staikouras ja  Nikos Dendias.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kreikan uusi pääministeri  Kyriakos Mitsotakis  julkaisi ministerivalintansa maanantaina. Tärkeimmät tehtävät esimerkiksi valtiovarainministerin ja ulkoministerin tehtävät menivät jo aiemmin ministereinä toimineille keskustaoikeistolaisen Uusi Demokratia -puolueen  Christos Staikourasille  ja  Nikos Dendiasille .
 Uudeksi valtiovarainministeriksi valittu  taloustieteilijä  Staikouras on 45-vuotias entinen ministeri. Hän työskenteli varavaltiovarainministerinä hallituksessa vuosina 2012-15.
 Lontoolaisessa yliopistossa tohtorintutkintonsa pankkialasta tehnyt Staikouras perii hitaasti kasvavan talouden, jolla on edelleen paljon lainaa. Näin ollen hänellä on edessään keskustelut Kreikan velkojien kanssa niistä tavoitteista, joistaa edellinen  Alexis Tsiprasin  hallitus sopi.
 Euroryhmän puheenjohtaja  Mario Centeno  kehotti maanantaina Brysselissä uutta hallitusta pysymään velkojien kanssa sovituissa tavoitteissa.
 Ulkoministeriksi on valittu 59-vuotias juristi Dendias, joka on opiskellut lakia ja valtio-oppia Lontoossa. Hän oli yleisen järjestyksen ministeri kun kansallissosialistisen äärioikeistolaisen puolueeen Kultaisen Aamunkoiton nousu alkoi.
 Dendias  on toiminut  myös Euroopan neuvostossa maahanmuuttoasioiden komiteassa sekä lakiasiain komiteassa.
 Uusi puolustusministeri on 53-vuotias juristi  Nikos Panagiotopoulos . Maahanmuuttoministerin salkun sai 57-vuotias  Giorgos Koumoutsakos , joka on aiemmin työskennellyt valtiohallinnossa tiedottajana.
 Pääministeri teki myös lievän nyökkäyksen oikeistolle, sillä hän valitsi 46-vuotiaan  Adonis Georgiadisin  kehitys- ja sijoitusministeriksi. Georgiadisjoutui aiemmin pyytämään julkisesti anteeksi, sillä television kauppamiehenä hänen ohjelmansa oli sisältänyt antisemitistisiä osia.
 Myös uusi maatalousministeri 54-vuotias  Makis Voridis  perusti aikoinaan äärioikeistolaisen puolueen, joka teki yhteistyötä Ranskan entisen Kansallinen Rintama -puolueen kanssa. Voridis liittyi Uusi Demokratia -puolueeseen vuonna 2012.
 Kreikan uudessa hallituksessa on viisi naista. Esimerkiksi 38-vuotias juristi  Niki Kerameus  sai opetusministeriön johdettavakseen.
 Ministerit vannovat valansa tiistaina ja ensimmäinen hallituksen kokous on keskiviikkona.

Kreikan uusi pääministeri valitsi kabinettinsa – painavimmat salkut konkareille


Summary: Latvian päätös tekee 70 miljoona euron loven maan verottajan rahakukkaroon.

Latvian parlamentti teki päätöksen maanantaina, että se laskee vahvojen alkoholijuomien veroa 15 prosentilla. Päätöksella yritetään houkutella Viron ja Latvian rajalla alkoholijuomia ostavia turisteja Latvian puolelle.
 Kesäkuussa Viro päätt i lähteä hillitsemään viinarallia etelärajallaan. Työkaluna oli alkoholivero, jota Viro laski heinäkuussa 25 prosenttia.
 Latvialle rajakauppa tuottaa 45 miljoonaa euroa vuosittain. Viron panimoliiton mukaan kaupat myivät 40,5 miljoonaa litraa alkoholijuomia viime vuonna.
 Latvian parlamentin päätös vähentää verotuloja 70 miljoonalla eurolla. Parlamentin laskelmien mukaan verotuksen keventämisen jättämättä tekeminen maksaisi Latvialle 92 miljoonaa euroa, kun kauppa siirtyisi Viron puolelle.
 Päätöksen jälkeen hinnat jäävät alhaisemmiksi Latviassa.
 Maanantaina Reutersin mukaan Latvian puolella kävi kauppa, kun virolaisin ja suomalaisin rekisterikilvin varustettuihin autoihin lastattiin kaljaa ja muita juomia.
 Latvian valtiovarainministeriön verotusasioista vastaavan osaston johtajan  Jolanta Krastinan  mukaan alkoholia hakevat turistit ostavat myös bensaa, muita tuliaisia ja jäävät myös usein yöksi.
 Latvia ja Viro ovat kumpikin sanoneet etteivät halua kisailla viinan hinnalla. Kumpikin EU-maa on myös valmis neuvottelemaan asiasta.

Latvia nokitti Viroa – parlamentti hyväksyi 15 prosentin leikkauksen viinaveroon


Summary: Juna ehti jatkaa hyvän tovin kohti Riihimäkeä ennen kuin virhe huomattiin.

VR:n Z-lähijuna oli maanantaina noin seitsemän aikaan illalla matkalla Helsingistä Lahteen, kun se kääntyi vahingossa väärälle raiteelle. Juna ehti jatkaa hyvän tovin kohti Riihimäkeä ennen kuin virhe huomattiin Keravan pohjoispuolella.
 Juna joutui peruuttamaan takaisin kääntöraiteelle, ja tapauksen vuoksi juna myöhästyi noin 10 minuuttia. Rataliikennekeskuksen liikennepäällikön  Jorma Laaksosen  mukaan virhe johtui junan kauko-ohjausjärjestelmän automatiikasta.
 – Nämä ovat aika harvinaisia, mutta tällaisia sattuu aina välillä. Tästä ei onneksi syntynyt vaaratilanteita ja viivästyskin oli lopulta melko pieni, Laaksonen sanoo.

VR:n lähijuna Helsingistä Lahteen lähti vahingossa väärään suuntaan – vika ohjausjärjestelmän automatiikassa


Summary: Nyt otetaan porukalla selvää, miten suomalaiset pukeutuvat mökeillään. Tule osaksi kesän 2019 mökkivaatekuvastoamme.

Mukavuus ennen kaikkea.  Sitä arvostaa moni vaatteissaan ainakin kesälomilla. Usein mukavimmat vaatteet ovat sellaisia, joita on pitämällä muokattu kehoon sopiviksi vuosien tai jopa vuosikymmenten ajan.
 Kaukana ihmisvilinästä ei vaatteen ulkonäöllä aina ole niin väliä. Mökillä hyttysiltä voi hyvin suojautua kääriytymällä vuodelta 1982 peräisin olevaan, nilkkapituiseen ja punaiseen toppatakkiin, jonka vanut valahtivat helmaan jo parikymmentä vuotta sitten.
 Syttyykö sinun lomafiiliksesi vasta, kun riipaiset yllesi sen yhden tietyn, väkevästi hyttysmyrkyllä marinoituneen fleecen?
 Rohkaistu ja jaa mökkistailisi muille. Kerro, miksi kuvan vaatteet ovat sinulle tärkeät ja kuuluvat lomailuusi tai mökkeilyysi.
 Lähetä kuva alla olevan linkin kautta.  Täältä voit lukea ohjeet Ylen kuvajoukkoistuksiin.

Verkkopaita, ajan patinoimat pöksyt vai sittenkin parempaa seppälää? Paljasta mökkivaatetuksesi ja lähetä meille kuva!


Summary: Ympäristöministeriö rahoittaa kahta eri vesiensuojelututkimusta tänä ja ensi vuonna.

Ympäristöministeriö käynnistää tutkimus- ja kehittämishankkeet rakennekalkin ja kuitulietteiden käytöstä maatalouden vesiensuojelukeinona. Hankkeet toteutetaan tänä ja ensi vuonna.
 Rakennekalkkia koskevan tutkimushankkeen toteuttavat Turun ammattikorkeakoulu yhdessä Turun kaupungin, ProAgria Länsi-Suomen, Pyhäjärvi-instituutin, Sokerijuurikkaan tutkimuskeskuksen, Suomen ympäristökeskuksen ja Luonnonvarakeskuksen kanssa.
 Kuitulietteitä koskevan tutkimushankkeen toteuttaa Luonnonvarakeskus yhdessä Vantaanjoen ja Helsingin seudun vesiensuojeluyhdistys ry:n kanssa.
 Tavoitteena on selvittää muun muassa Turun AMK:n vetämässä hankkeessa rakennekalkin vaikutukset vesistöön ja maaperään. Rakennekalkilla sidotaan fosforia pelloilla maaperään, jotta fosfori ei valu vesistöihin ja siten rehevöitä vesistöjä. Tähän tarkoitukseen on käytetty Varsinais-Suomen pelloilla viime vuosina kipsiä, johon on saatu myös rahoitusta.
 Ympäristöministeriön tiedotteen mukaan kuitulietteet, kuten nollakuitu ja eri tavoin käsitellyt sekalietteet, ovat taas metsäteollisuuden sivutuotteita. Kuitujen mukana maaperään tulee hitaasti hajoavaa hiiltä, joka aktivoi mikrobitoimintaa ja parantaa näin maan rakennetta. Tämä vähentää ravinteiden huuhtoutumista.
 Viime vuonna eduskunta myönsi kolmelle vuodelle yhteensä 45 miljoonaa euroa Itämeren rehevöitymisen estämiseen.
 Lue lisää:
 Saaristomeri sai valtiolta puhdistusrahaa miljoonia euroja – pellot saavat kipsikäsittelyn
 Vesien rehevöitymisen estämiseen lisää keinoja – myös kalkitus  leikkaa peltojen ravinnepäästöjä

Rakennekalkin ja kuitilietteen käytöstä pelloilla käynnistetään tutkimus – tavoitteena selvittää vaikutuksia vesistöön ja maaperään


Summary: Lähde karhunkatseluun artikkelissa olevan videon kautta. Voit katsoa ja kääntää videon näkymää täyden ympyrän mihin suuntaan tahansa.

Voit katsella villejä karhuja suorassa lähetyksessä keskiviikosta kello 18 alkaen. Mikäli karhut eivät uteliaisuuttaan hajota erikoiskameraa, striimausta jatketaan lauantai-aamupäivään saakka.
 Karhujen kuvauspaikka on Suomussalmen Raatteessa, lähellä Venäjän rajaa.
 Sosiaalisen median palveluista löytyy lyhyitä 360-videotallenteita karhuista muun muassa Kanadasta, mutta näin pitkää live-lähetystä ei tiettävästi ole aiemmin tehty.
 Toimittajamme seuraavat striimiä ja päivittävät tapahtumia tähän artikkeliin. Seuraamme tapahtumia myöhemminkin muun muassa yleisön havaintojen perusteella.
 Kuvaus tapahtuu  karhunkatselupaikalla , jota isännöi Markku Matero. Hän on antanut jokaiselle pidempään alueella liikkuneelle karhulle lempinimen. Yhden naaraskarhun nimi on Lerppahuuli.
 – Se on joskus tapellut niin, että sen huuli on haljennut. Sillä on ollut huonoa tuuria pentujen kanssa, se on menettänyt useana vuotena pennut muille uroksille.
 Uroskarhu voi tappaa pienet karhunpennut, jos ne eivät ole sen omia. Nyt Lerppahuuli on vienyt tämän kesän kaksi pentua jonnekin muualle, koska paikalla on myös Painonostaja.
 – Se on mahdottoman suuri ja leveä uroskarhu. Se on vähän ilkeä ja yksinäinen. Jos ruokapaikalla on muita kun se tulee, se ajaa ne pois, sanoo Matero.
 Kolmas helposti tunnistettava karhu, jonka voi kuvissa mahdollisesti nähdä, on nimeltään Rikkosormi.
 – Se on musta, iso karhu, jonka käpälän keskisormi on jostain syystä kynnen päällä.
 Matero vie karhuille ruokaa päivittäin hiukan ennen iltaseitsemää. Eniten liikettä live-kamerassa näkyykin ruokinnan jälkeen aamukuuteen saakka. Yleensä paikalla käyvät syömässä ensin isot urokset. Naaraat ja pennut syövät vasta niiden jälkeen.
 Suomessa on Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan hiukan yli 2 000 karhua. Perinteisesti karhu on ollut Itä-Suomen asukki, mutta nykyään niitä tavataan myös keskempänä Suomea.
 Kansanperinteessä karhu oli pohjoisten kansojen suuri toteemieläin, esi-isä ja pyhä veli.
 Katso myös:   Karhu - metsän pelätty kuningas, jonka nimeä ei saanut lausua turhaan .
 Muita livekameroita luonnonvaraisista eläimista löytyy paljon, muun muassa Yle Luonto on esitellyt  parhaat luonnon livekamerat  ja Youtube-kanava  Explore Live Nature Cams  näyttää monipuolisesti eri eläinten elämää.
 Artikkelin keskusteluosio on avoinna poikkeuksellisesti läpi vuorokauden. Kerro oma tarinasi karhuista – ja jos katselet striimiä yöllä ja näet karhun, kerro siitä keskusteluosiossa. Se auttaa meitä koostamaan mieleenpainuvan tallenteen!
 SEURANTA ALKAA TÄSTÄ

Ensimmäisenä maailmassa: seuraa villikarhujen elämää kolme yötä 360-kameralla – live-lähetys alkaa kello 18


Ranska aikoo lopettaa homeopatiahoitojen korvaamisen julkisista varoista. Tällä hetkellä ranskalaiset voivat hakea korvausta 30 prosentista homeopatiahoitojen kustannuksista.
 Terveysministeri  Agnes Buzynin  mukaan korvaustaso laskee ensi vuonna 15 prosenttiin ja vuonna 2021 korvaukset loppuvat kokonaan. Verovaroja lasketaan säästyvän 127 miljoonaa euroa.
 Buzynin mukaan päätöksen taustalla on terveysviranomaisten homeopatiahoidoista tekemä arvio. Kesäkuussa julkaistu arvio tyrmäsi homeopatian, jolla ei ole pystytty osoittamaan olevan riittäviä tieteellisesti todistettuja vaikutuksia.
 Homeopatia pohjautuu käsitykseen, jonka mukaan sairautta voisi hoitaa antamalla potilaalle reilusti laimennettuna ainetta, joka suurina määrinä aiheuttaa varsinaisen sairauden. Lääketieteen mukaan homeopaattiset aineet toimivat ainoastaan lumelääkkeinä ja ovat pahimmillaan jopa vaarallisia.
 Sekä arvostelijat että tukijat tyytymättömiä
 Terveysministerin Agnes Buzyninmukaan ranskalaiset voivat halutessaan ostaa homeopaattisia tuotteita jatkossakin, mutta niihin ei enää käytetä verovaroja.
 Maailman suurin homeopaattisia tuotteita valmistava yhtiö, ranskalainen Boiron arvostelee päätöstä korvattavuuden poistamisesta käsittämättömäksi ja epäjohdonmukaiseksi. Boironin ja muiden alan yritysten masinoima internetkampanja korvattavuuden poistamista vastaan on kerännyt 1,2 miljoonaa allekirjoitusta.
 Homeopatian arvostelijatkin ovat tyytymättömiä päätökseen, sillä heidän mielestään siirtymäaika korvausten poistamisessa on tarpeeton.
 Lisää aiheesta:
 Muistatko vielä kohut hopeavedestä ja mustasta salvasta? Vaihtoehtoisten hoitomuotojen käyttö ei ole lisääntynyt, vaikka julkisen keskustelun perusteella niin voisi luulla
 Tutkija: Pelko saa lääkärit vaikenemaan uskomushoitojen käytöstä – "Se on sellaista maan alla olemista"
 Homeopaattiset lääkkeet vastatuulessa Yhdysvalloissa – Kansallisen lääkeviraston linja tiukkenemassa

Homeopatiahoidoista ei pian enää saa korvausta Ranskassa – Viranomaiset: Ei tieteellisesti todistettuja vaikutuksia


Summary: Hotellista mökkiin matkalla ollut nainen raiskattiin metsikössä sunnuntaina aamuyöllä Heinolassa.

Poliisi on ottanut kiinni Vierumäen sunnuntaisesta raiskauksesta epäillyn miehen. Noin 20-vuotias epäilty otettiin kiinni aamulla kotoaan Päijät-Hämeessä.
 Poliisi pyysi tiistaina yleisöltä apua Vierumäen urheiluopiston läheisyydessä tapahtuneen raiskauksen selvittämiseen. Tapauksesta uutisoitiin laajasti. Epäilty oli nähnyt uutiset ja halusi ilmoittautua poliisille. Mies ei kuitenkaan kyennyt itse soittamaan, vaan pyysi apua läheiseltään. Tämä soitti epäillyn pyynnöstä poliisille ja ilmoitti miehen raiskaukseen epäillyksi henkilöksi.
 Poliisi jatkaa asian tutkimista raiskauksena.
 Poliisi yhä kiinnostunut yleisöhavainnoista
 Epäilty raiskaus tapahtui varhain sunnuntaina, kun noin 40-vuotias suomalaisnainen oli matkalla hotellista mökilleen. Naisen seuraan tullut mies pakotti naisen läheiseen metsään ja raiskasi tämän väkivaltaisesti aiheuttaen uhrille fyysisiä vammoja.
 Poliisi on saanut tapauksesta runsaasti vihjeitä sekä ilmoittautumisia alueella kyseiseen aikaan olleilta henkilöiltä. Ilmoittautumisia ei enää tarvita, mutta poliisi on yhä kiinnostunut silminnäkijöiden havainnoista.
 Poliisia kiinnostaa havainnot Heinolan Vierumäeltä, Urheiluopistontien liikenneympyrän läheisyydessä sunnuntaina kello 3–4 aikaan olleista noin 20-vuotiaasta miehestä sekä noin 40-vuotiaasta naisesta. Havainnot voi ilmoittaa numeroon 0295 437 444.

Vierumäen väkivaltaisesta raiskauksesta epäilty ilmoittautui itse poliisille


Summary: Kaupunki halusi hyödyntää kyläkaupan asiakasvirrat markkinoinnissaan ja avasi kauppakeskukseen pop up -palvelupisteen.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Suuri osa Suomen kunnista supistaa kesän kiivaimpina lomaviikkoina palvelut minimiin. Kunnantalojen ovet pannaan säppiin ja pakolliset toiminnot hoidetaan, mutta moni asia saa odottaa elokuuta ja paluuta arkeen.
 Poikkeuksen tekee Alavus, joka on siirtänyt kaupungintalonsa heinäkuun ajaksi Tuuriin Veljekset Keskisen kyläkaupan yhteyteen.
 Kolmen viikon perinteinen kaupunginviraston kesäsulku lomien keskittämisen aikaan vaihtui pop up -palvelupisteeksi vilkkaaseen kauppakeskukseen.
 – En ole kuullut, että mikään muu kunta tai kaupunki olisi tällaista tehnyt, sanoo joulukuussa Alavuden kaupunginjohtana aloittava  Liisa Heinämäki .
 Alavuden kaupunginjohtajana 1.12.2019 aloittava Liisa Heinämäki Tuomo Rintamaa/Yle
 Pop up -kaupungintalolla voi asioida normaaliin tapaan, muun muassa jättää lomakkeita ja kysellä ajankohtaisista asioista.
 Heinämäki iloitsee siitä, että Alavuden kaupungin päättäjät halusivat pitää kaupungin virastoja auki myös kiivaimpaan loma-aikaan.
 – Tässä on sitä henkeä, mitä kunnissa pitäisi olla. Kunnat ovat asukkaitaan varten ja jatkossa kuntien merkitys on yhä enemmän siinä, minkälaista elinympäristöä ne asukkailleen luovat.
 Kyläkaupan asiakasvirrasta uutta asukaspotentiaalia
 Alavuden kaupunki haluaa hyödyntää lomakauden ajan kyläkaupan asiakasvirtaa kaupungin markkinoinnissa ja tunnetuksi tekemisessä.
 – Halusimme antaa kaupunkilaisille mahdollisuuden asioida myös heinäkuussa. Lisäksi Tuurin kauppakylä on Suomen suurin nähtävyys ja halusimme hyödyntää asiakasvirtaa, Alavuden kaupungin viestintäsihteeri  Hanna Lassila  sanoo.
 Alavuden kaupungin viestintäsihteeri Hanna Lassila Tuomo Rintamaa/Yle
 Kyläkaupan ruokapuodin edustalla olevaan hirsitaloon siirtyneessä kaupungintalossa voi saada apua vaikka rakennusluvan hakemiseen.
 – Rakennusluvan haku verkossa voidaan täällä laittaa alulle. Kaikkia asioita saadaan täällä vietyä eteenpäin, Lassila vakuuttaa.
 Tuleva kaupunginjohtaja Heinämäki on pitänyt kotiaan Alavuden Töysän Kitulassa, vaikka työ muun muassa valtionhallinnossa on tarjonnut työpaikan pääkaupunkiseudulla. Viikonloput ja loma-ajat hän on kuitenkin viettänyt tiiviisti Alavudella.
 – Kesäasuminen alkaa liudentua etätöiden tekemiseen, jolloin se ei ole enää kesäasumista vaan osa-aikaista asumista. Alueen hyvät verkkoyhteydet saattavat yllättää monet. Esimerkiksi työasunnossani Etu-Töölössä on huomattavasti huonommat verkkoyhteydet kuin täällä Alavudella, Heinämäki sanoo.
 Pop up -kaupungintalo saa kiitosta paikalla käyneiltä kaupunkilaisilta.
 – Tämä on loistava idea, yleensä heinäkuussa kaikki on kiinni, mutta nyt voidaan asioita viedä eteenpäin. Aina on joku ihminen joka vastaa, eikä mikään automaatti. Siitä minä tykkään, alavutelainen  Jorma Sepponen  sanoo.

Kyläkaupan asiakasvirrat houkuttivat: Alavus siirsi kaupungintalon heinäkuuksi Tuurin kauppakeskukseen


Summary: Laajaa kokaiinin salakuljetusvyyhtiä on käsitelty pitkään Pirkanmaan käräjäoikeudessa ja sen käsittely jatkuu todennäköisesti syksyllä.

Pirkanmaan käräjäoikeus on antanut tuomiot Suomen suurimpana pidetyn kokaiiniliigan jäsenille.
 Yhdelle päätekijöistä tuli 13 vuoden vankeusrangaistus ja kahdelle muulle 10 vuotta vankeutta. Tuomiot tulivat törkeistä huumausainerikoksista.
 Oikeus langetti myös muita pitkiä vankeusrangaistuksia. Tuomiot eivät ole lainvoimaisia.
 Pisimmän tuomion sai huumeita Alankomaista Suomeen tuonut hollantilaismies. Käräjäoikeuden mukaan hän on toiminut keskeisessä roolissa lähes 20 kokaiinierän maahantuonnissa.
 Myös 10 vuotta vankeutta saanut toinen hollantilaismies osallistui yli kymmenen erän maahantuontiin.
 Toisen 10 vuoden tuomion sai Tampereella asuva kreikkalaistaustainen mies. Oikeuden mukaan hänellä oli keskeinen rooli, kun huumeiden maahantuontia järjestettiin ja toteutettiin. Hän muun muassa käynnisti kokaiiniin salakuljetuksen Alankomaista Suomeen, otti kokaiinieriä vastaan sekä toimitti tai järjesti maksun niistä.
 Käräjäoikeuden tuomion mukaan hollantilaiset palautetaan Alankomaihin suorittamaan nyt määrättyä rangaistusta.
 Poliisi takavarikoi alle kilon kokaiinia
 Liiga toi huumeita Alankomaista Suomeen. Sen epäiltiin tuoneen maahan ja yrittäneen hankkia vuosien 2017–2018 aikana yli 13 kiloa kokaiinia. Poliisi sai takavarikoitua vain viimeisen salakuljetuserän, eli alle kilon kokaiinia.
 Rikolliset kuljettivat huumeita  nieltynä tai kehoon kätkettynä .
 Ennen takavarikkoa poliisi seurasi liigan televalvontatietoja. Lopulta poliisi pysäytti huumeita Helsingistä Tampereelle noutaneen suomalaisen epäillyn lokakuussa 2018 Tampereella. Autosta takavarikoitiin 833 grammaa kokaiinia.
 Poliisin esitutkinta valmistui  huhtikuussa .
 Syyttäjä vaati päämaahantuojille 13 vuoden vankeustuomioita. Maahantuonnista epäiltiin viittätoista henkilöä.
 Kihlakunnansyyttäjä  Kaisa Ahva  on pitänyt tapausta poikkeuksellisena kokaiinin suuren määrän vuoksi.
 Pääsyytetyt jäivät kiinni viime vuoden lopussa
 Huumejutun toisesta haarasta käräjäoikeus antoi tuomioita  maaliskuussa . Vyyhtiin liittyy myös jääkiekkoilija  Jori Lehterän saama  tuomio.
 Asian käsittely käräjäoikeudessa jatkuu todennäköisesti vielä syksyllä, kun kaksi henkilöä luovutetaan Alankomaista Suomeen.
 Liiga alkoi tuoda kokaiinia Suomeen helmikuussa 2017. Liigan yhdeksi päätekijäksi epäiltiin Tampereella asuvaa, kreikkalaistaustaista miestä. Syyttäjän ja poliisin mukaan Tampereella asuva mies toimi kahden hollantilaisen miehen kanssa.
 Poliisin mukaan Tampereella asuva mies otti kokaiinin vastaan salakuljettajilta Helsingin keskustassa, yleensä ravintoloissa tai hotelleissa.
 Mies otettiin kiinni Tampereen Hämeenpuistossa lokakuussa 2018. Alankomaalaiset pääsyytetyt otettiin puolestaan mukaan kiinni Alankomaissa joulukuussa 2018.
 Lue lisää:
 Näin Suomen isoin kokaiiniliiga toimi: Nainen laittoi kondomeihin pakatut huumeet sisäänsä huoltoasemalla ja astui lennolle, mies odotti perillä
 Suomen suurimmasta kokaiinijutusta syytteet: Huumetta tuotiin Tampereelle nieltynä ja kehoon kätkettynä   Esitutkinta Suomen suurimmasta kokaiinijutusta valmistui: Viisi kuriiria toi 13 kiloa huumetta nieltynä ja kehon onteloihin kätkettynä

Suuren kokaiiniliigan päätekijät tuomittiin vuosiksi vankilaan – liiga toi yli 10 kiloa kokaiinia Alankomaista Suomeen


Summary: Suurlähettiläs Kim Darroch arvosteli Donald Trumpia julkisuuteen vuotaneissa diplomaattiviesteissä.

Kohun keskelle joutunut Britannian Yhdysvaltain-suurlähettiläs  Kim Darroch  on eronnut tehtävästään.
 Darroch arvosteli Yhdysvaltain presidenttiä  Donald Trumpia  diplomaattiviesteissä, jotka vuodettiin Daily Mail -lehdelle.
 Trump ilmoitti tämän jälkeen, ettei aio olla missään tekemisissä Britannian Yhdysvaltain-suurlähettilään kanssa.
 Erosta kertoi ensin The Financial Timessin toimittaja. Myöhemmin ulkoministeriö vahvisti eron.

Kohun keskelle joutunut Britannian Yhdysvaltain-suurlähettiläs erosi


Summary: Jyrki Laukkanen on tehnyt poikkeuksellisen pitkän uran koelentäjänä Suomen ilmavoimissa. Hän on myös käynyt lähellä avaruuden rajaa, vaikka kieltäytyi Neuvostoliiton kutsusta kosmonautiksi.

Kotkalaisen insinöörieverstiluutnantti evp.  Jyrki Laukkasen  saavutukset lentämisessä ovat Suomessa omaa luokkaansa. Takanaan hänellä on 36 vuotta kestänyt ura Suomen ilmavoimissa, 18 000 lentotuntia ja yli eri 150 lentokonetyyppiä.
 Vain yksi tekemättä jäänyt lento harmittaa Laukkasta.
 – Haaveenani oli aina päästä lentämään F-86 Sabrea, mutta se ei koskaan toteutunut. Ilmailu-urani lottovoitto oli kuitenkin, kun pääsin lentämään toisen maailmansodan aikaisella P-51 Mustang -potkurihävittäjällä Yhdysvalloissa. Tämä tavallaan korvasi sen F-86 Sabren.
 Jyrki Laukkanen Fouga-hävittäjän edessä Kauhavalla vuonna 1968. Jyrki Laukkasen kotialbumi
 Syöksypommittaja unikaverina
 Ensimmäisen tuntuman lentokoneeseen  Laukkanen sai jo syntyessään vuonna 1942. Hänen isänsä oli sota-aikana ilmatorjunnassa, ja vastasyntyneen pojan unileluna sängyn päällä oli puinen Stuka-syöksypommittajan pienoismalli.
 – Pienenä poikana minulla oli esimerkiksi paperilennokkeja ja katsoin elokuvia, joissa lennettiin suihkukoneella pilvien päällä. Ajattelin, että tuonne minunkin pitää päästä, Laukkanen kertoo.
 Harrastajailmailun Laukkanen aloitti vuonna 1958 liitokoneella. Ensin Laukkanen opiskeli lentokoneinsinööriopinnot Teknillisessä korkeakoulussa, jonka jälkeen hän pääsi lentoupseerikurssille.
 – Olin haaveillut koko ikäni lentoupseerikurssille pääsystä. Viihdyin siellä niin hyvin, etten halunnut lomillekaan, Laukkanen sanoo.
 Uransa Suomen ilmailuvoimissa Laukkanen aloitti vuonna 1966.
 Insinöörieverstiluutnantti evp. Jyrki Laukkanen on tehnyt 36-vuotisen uran Suomen ilmavoimissa. Juulia Tillaeus/Yle
 Kieltäytyminen kutsusta kosmonautiksi
 Laukkasen poikkeuksellisen pitkä ura koelentäjänä pitää sisällään myös monia kiinnostavia tarinoita.
 Laukkasesta oli jopa vähällä tulla kosmonautti 1980-luvun alussa, kun Neuvostoliitto tarjosi naapurimaille ja Euroopan valtioille mahdollisuutta lähettää kustakin maasta henkilö avaruuslennolle.
 Suomessa kutsu kosmonauttiohjelmaan päätyi ilmavoimien koelentueeseen, jossa Laukkasta ehdotettiin yhdeksi lähtijäksi. Mahdollisuus raketin nokalla maata kiertämään ei kuitenkaan kiinnostanut.
 – Ilmoitimme, ettemme ole kiinnostuneita, koska siitä ei olisi ollut mitään hyötyä koelentämiseen tai ilmavoimille. Sen jälkeen Suomelle ei ole tiedettävästi tarjottu enää kosmonautin paikkaa.
 Käynti lähellä avaruuden rajaa
 Vaikka Laukkasen tie ei vienytkään Neuvostoliittoon kosmonautiksi, on lentäjäkonkari päässyt tästä huolimatta käymään lähellä avaruuden rajaa.
 Mikojan-Gurevitš MiG-21 -hävittäjällä tehdyt koelennot, joissa kokeiltiin huippunopeuksia ja lakikorkeuksia, veivät Laukkasen parhaimmillaan 21 kilometrin korkeuteen.
 Jyrki Laukkanen MiG-hävittäjän edessä vuonna 1990. Jyrki Laukkasen kotialbumi
 – Siellä täytyi olla painepukuvarustus. Jos noissa korkeuksissa ohjaamon paineistus olisi pettänyt, olisi siellä kuollut välittömästi ilman painepukua, kertoo Laukkanen.
 Koelennolla ei Laukkasen mukaan ehtinyt juurikaan ihailla maisemia, sillä työssä hän kiinnitti huomion pääasiassa lennon tekniseen suorittamiseen.
 – Koelennolla päähuomio keskittyi koneen järjestelmiin sekä moottoriarvojen seuraamiseen ja lukemiseen radiolla maa-asemalle. Maisema kuitenkin muuttui avaruusmaiseksi. Taivas oli täysin musta, horisontti oli vaalea viiva ja maa harmaan sinertävä.
 Lentäminen edelleen harrastuksena
 Laukkanen jäi eläkkeelle Suomen ilmailuvoimista vuonna 2002, minkä jälkeen hän on muun muassa aloittanut kirjoittaa lentämiseen liittyvää tietokirjallisuutta.
 Tähän mennessä Laukkanen on kirjoittanut 17 kirjaa ja seuraavan on tarkoitus ilmestyä lokakuussa.
 – Sen aiheena ovat purjelentokoneet Suomessa. Kukaan ei ole vielä tehnyt kirjaa kyseisestä aiheesta, joten totesin, että sellainen täytyy tehdä.
 Lisäksi Laukkanen toimii museovastaavana Karhulan Ilmailukerhon Lentomuseossa Kotkassa.
 Jyrki Laukkanen lentää edelleen aktiivisesti eläkepäivillään. Juha Korhonen / Yle
 Lentämistä Laukkanen ei ole vielä jättänyt taakseen eläkkeellä ollessaan. Yhä nykyäänkin purjekoneella ilmassa oloa kertyy noin sata tuntia vuodessa.
 – Meitä on tällaisia ikiliikkujia, jotka eivät osaa lopettaa ennen kuin ilmailulääkäri sanoo, että ottakaa nyt rollaattorit käyttöön, Laukkanen naurahtaa.
 Mikä ilmassa olemisessa sitten kiehtoo Laukkasta?
 – Tätä olen pohtinut ja tullut siihen tulokseen, että kolmiulotteinen liikehtely on se, mikä siinä kiehtoo. Ilmassa pääsee ylös, alas, länteen ja itään ja vielä ympäri.
 Dokumentti ensi vuonna
 Nyt Suomen kokeneimmasta sotilaslentäjästä Jyrki Laukkasen urasta ollaan tekemässä  dokumenttielokuvaa , jonka on määrä saada ensi-iltansa ensi vuonna. Elokuvassa Suomen ilmailun historiaa käydään läpi yhden ihmisen kautta.
 Dokumenttielokuvan tekoon ovat tarttuneet  Raimo Salo  ja  Esa Sironen . Dokumentti on ollut pitkä projekti, sillä kuvaukset alkoivat jo neljä vuotta sitten, ja vielä viime viikolla kuvattiin viimeiset otokset.
 Pitkään projektiin suostuminen ei kuitenkaan epäilyttänyt Laukkasta, vaan hän lähti mukaan avoimin mielin.
 – Jos minua pyydetään mukaan haastatteluun tai vaikkapa tekemään dokumenttia, niin minulle nämä kyllä käyvät.
 Dokumenttielokuvan tekoon Laukkanen on suhtautunut tyynesti.
 – Ilmailupuolella olen jo tottunut siihen, että minua haastatellaan. Dokumentissa mukana olo ei ole ollut sen kummempaa. He kysyvät kysymyksiä ja minä kerron tarinoita, kertoo Laukkanen.

Jyrki Laukkasesta piti tulla Suomen ensimmäinen kosmonautti – kieltäytyi kutsusta, kun siitä ei olisi ollut mitään hyötyä


Summary: Pohjois-Norjan Tamokdalenissa kuoli  kolme suomalaista ja yksi ruotsalainen

Pohjois-Norjan Tamokdalenin lumivyöryn neljäs kuolonuhri on löytynyt, kertoo uutistoimisto NTB. Viimeinen kateissa ollut kuolonuhri on ollut lumeen hautautuneena puolen vuoden ajan.
 Turmassa kuoli neljä hiihtäjää, kolme suomalaista miestä ja yksi ruotsalainen nainen. Nyt löytynyt oli yksi miehistä.
 Norjan geoteknisen instituutin selvityksen mukaan uhrit olivat laukaisseet vyöryn kulkiessaan normaalista poikkeavalla reitillä kalliojyrkänteen alla noin tuhannen metrin korkeudessa.

Viimeinen Norjassa luomivyöryn alle kuollut suomalainen löytyi


Kolmea Suomen kansalaista epäillään osallisuudesta laajaan paritus- ja rahanpesukokonaisuuteen.
 Suomalaiset ovat jutun pääepäiltyjä ja tällä hetkellä tutkintavankeudessa Espanjassa, kertoo keskusrikospoliisi (KRP). Se on tutkinut kokonaisuutta Euroopan unionin oikeudellisen yhteistyön yksikön Eurojustin sekä Ruotsin ja Espanjan viranomaisten kanssa.
 Rikollisryhmän epäillään saaneen jopa 40 miljoonan euron rikoshyödyn vuodesta 2010 lähtien.
 Rikosnimikkeenä KRP:n esitutkinnassa on törkeä paritus. Espanjan viranomaiset taas tutkivat kokonaisuuteen liittyvää epäiltyä rahanpesua ja rikollisjärjestöön kuulumista, KRP kertoo.

KRP: Kolmea suomalaista epäillään laajassa paritus- ja rahanpesukokonaisuudessa – rikoshyöty jopa 40 miljoonaa euroa