Summary: Poistetut automaatit eivät täytä sijoituspaikan vaatimuksia.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkaus on poistanut alkuviikosta kahdeksan peliautomaattia sijoituspaikoistaan, kertoo  Iltalehti . Veikkauksen myyntijohtaja  Marko Peltokorpi  kertoi lehdelle, että automaatit on poistettu paikoista, jotka eivät täytä sijoituspaikan vaatimuksia.
 Automaatteja on poistettu esimerkiksi sairaaloiden yhteydessä olevista kioskeista tai kahvioista. Peltokorpi kertoo, että myyntipaikkakriteereihin on aiemmin kirjattu, ettei raha-automaatteja sijoiteta tiloihin, joissa asiakkaina on pääosin alaikäisiä.
 Tämän kohdan on tulkittu koskettavan nyt myös paikkoja, joiden asiakkaat ovat pääosin sairaita ja ikäihmisiä. Peliautomaatteja on poistettu Kankaanpään kuntoutuskeskuksesta, Kotkan keskussairaalan kahviosta, Espoon sairaalan R-kioskista ja Wanhan Herran ravintolasta. Kyseisissä paikoissa peliautomaatteja on ollut yhteensä viisi.
 Automaatteja on poistettu myös Joensuussa ja Kauniaisissa. Veikkausta on kritisoitu viime aikoina peliautomaattien sijoittelusta sekä mainonnastaan.
 Muun muassa sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) kertoi aiemmin tällä viikolla olevansa valmis tarkastelemaan sitä, että peliautomaatit siirretään pois markettien auloista.
 Aiheesta aiemmin:
 Analyysi: Veikkaus voidaan ottaa "tarkasteluun", mutta tuskin remontoitavaksi – peleistä riippuvaisia ovat myös rahan saajat

IL: Veikkaus on poistanut peliautomaatteja sairaaloiden kahvioista


Summary: Meksiko taipui kesäkuussa Trumpin hallinnon vaatimuksiin ja lupasi rajoittaa Yhdysvaltain vastaiselle rajalle pyrkivien siirtolaisten määrää.

Meksiko ilmoitti keskiviikkona pelastaneensa yli 46 000 siirtolaista salakuljettajien kynsistä viime joulukuusta alkaen. Reilut 19 000 ihmistä on löydetty viimeisen kahden kuukauden aikana.
 Meksiko taipui kesäkuussa Yhdysvaltain vaatimuksiin ja lupasi hillitä maan pohjoisrajalle pyrkivien siirtolaisten määrää. Tämä tapahtui sen jälkeen, kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  oli uhannut Meksikoa tuontitulleilla, mikäli se ei rajoita Keski-Amerikasta Yhdysvaltoihin pyrkivien siirtolaisten virtaa.
 Uuden siirtolaispolitiikan myötä Meksiko on muun muassa lisännyt rajavalvontatehtäviin yli 20 000 kansalliskaartin jäsentä. Kriitikoiden mukaan tämänkaltaiset toimet työntävät siirtolaisia yhä enemmän ihmissalakuljettajien suojiin.
 Meksikon ulkoministeriön mukaan salakuljettajien käsistä löydetyt ihmiset käyvät läpi viranomaishaastattelut, joiden pohjalta päätetään, voivatko he jäädä Meksikoon.
 Lue lisää:
 Meksikolaiset viranomaiset pysäyttivät siirtolaisia salakuljettaneen kuorma-auton – perävaunuun oli sullottu 51 matkustajaa
 Siirtolaiskontrollia kiristäneestä Meksikosta on yhä vaikeampi päästä Yhdysvaltoihin – poliisit kiristävät ja hyväksikäyttävät siirtolaisia
 Meksiko tarjoutuu lähettämään etelärajalleen 6 000 sotilasta välttääkseen Trumpin tullit

Meksiko puuttunut ihmiskauppaan – pelastanut kymmeniä tuhansia siirtolaisia salakuljettajien käsistä


Summary: Peurakolarien määrä kasvoi viime vuonna yli tuhannella.

Kun valkohäntäpeura tuotiin suomeen runsaat 80 vuotta sitten, täällä unelmoitiin vahvasta ja hyvinvoivasta peurakannasta. Kannan kasvua voi hyvällä syyllä sanoa riistanhoidon menestystarinaksi, sillä Suomeen tuotu  valkohäntäpeura polveutuu vain muutamasta yksilöstä .
 Kaikella on kuitenkin rajansa. Unelmasta on monin paikoin tulossa painajainen, sillä peurojen määrä alkaa ylittää ihmisten sietokyvyn.
 Valkohäntäpeurojen määrä on kasvanut vuosia, ja eläimiä on nyt maassamme ennätyspaljon. Niiden määrä on kahdessakymmenessä vuodessa lähes nelinkertaistunut runsaaseen 111 000 eläimeen,  arvioi Luonnonvarakeskus .
 Kolareiden määrä kasvanut selvästi
 Riesaa peurat aiheuttavat esimerkiksi puutarhoille ja erikoisviljelmille. Esimerkiksi omena on peuran herkkua. Aiheesta on uutisoinut muun muassa  Turun Sanomat.
 – Kyllä niistä jonkin verran on riesaa, mutta kun aitaa puutarhansa, niin peurat eivät enää häiritse, tietää Hämeen Puutarhaseuran puheenjohtaja  Eero Simola .
 Peurojen suuri määrä aiheuttaa tuohtumusta myös tielläliikkujissa. Peurojen yleistyessä peurakolareiden määrä on kasvanut. Valkohäntäpeurakolareita tapahtui  Tilastokeskuksen mukaan  viime vuonna yli 6 200, mikä on yli tuhat enemmän kuin edellisenä vuonna.
 Ihmisten harmistuneisuus peurapaljoutta kohtaan purkautuu kirjoitteluna sosiaalisessa mediassa ja lehtien yleisönosastoilla. Esimerkiksi Facebookissa ilmoitus peurahavainnoista poikii nopeasti keskustelua siitä, millaista vahinkoa peurat aiheuttavat puutarhoille ja viljelmille. Keskustelua käydään muun muassa  Puutarha ja piha  -ryhmässä, jossa osa jäsenistä kertoo jopa luopuneensa istutuksista peuratuhojen vuoksi.
 – Jos tällaista kirjoittelua alkaa ilmetä, se kertoo siitä että ihmisten sietokyky alkaa ylittyä. Peurakanta alkaa olla paikoin ylitiheä. Se näkyy esimerkiksi mustikanvarvukoissa, kun niissä laidunnetaan rajusti, kertoo erikoistutkija  Jyrki Pusenius  Luonnonvarakeskuksesta.
 Peurakanta on kasvanut rajusti etenkin viime vuosina. Talvikannalla tarkoitetaan luontoon jäävien eläinten määrää metsästyskauden päätyttyä, ennen uusien vasojen syntymistä. Joonas Haverinen / Yle
 Peurakanta kovaan leikkuriin
 Tiheimmillään peuroja on jopa yli 50 eläintä tuhannella hehtaarilla. Vertailun vuoksi hirvien määrälle on asetettu tavoitteeksi enintään kolme eläintä tuhannella hehtaarilla.
 Valkohäntien määrää koetetaan vähentää rajusti, ja peuranpyyntilupia lisättiin alkavalle kaudelle kolmanneksella viime vuodesta. Koko maahan pyyntilupiä myönnettiin yli 58 000. Yhdellä luvalla saa kaataa joko yhden aikuisen eläimen tai kaksi vasaa. Lupamäärä on myös ennätyssuuri.
 Metsästyksen tueksi kaivataan kuitenkin nykyistä tarkempaa tietoa eläinten määrästä. Luonnonvarakeskus pitää antamiaan kanta-arvioita luotettavina, mutta niissäkin on viiden prosentin virhemarginaali.
 Luke ja Suomen riistakeskus ovat jo muutaman vuoden ajan etsineet keinoja, miten kanta-arviot saataisiin tarkemmiksi. Lääkkeeksi on ehdotettu riistakameroita ja näköhavaintojen kirjaamista. Tutkijoiden haaveissa on myös saada käyttöön tietokoneälyyn perustuvaa kuvantunnistustekniikkaa, joka osaisi erotella eläimet lajin ja iän mukaan.
 Tiedon pohjalta voitaisiin peuroille tehdä samanlainen kannanhoitosuunnitelma, joka on jo suurpedoilla ja hirvellä.
 – Hirvellä on ollut jos vuosia hyvin toimiva kannanhoitojärjestelmä, joka asettaa tavoitteen kannan tiheydelle, sukupuoli- ja ikäjakaumalle. Siitä on saatu hyviä kokemuksia, sanoo erikoissuunnittelija  Mikael Wikström  Suomen riistakeskuksesta.
 Tiheimmät peurakannat löytyvät Hämeestä, Lounais-Suomesta ja rannikolta. Enimmillään peuroja on useita kymmeniä tuhannella hehtaarilla. Vastaavasti hirvikannan tiheydelle on asetettu tavoite, jossa hirviä olisi alle kolme eläintä tuhannella hehtaarilla.  Joonas Haverinen / Yle
 Lupajärjestelmä puhuttaa
 Metsästys on käytännössä ainoa keino rajoittaa peurakannan jatkuvaa kasvua. Syyskuun alussa alkavalla pyyntikaudella metsästäjien toivotaan keskittävän pyyntiään naaraisiin ja vasoihin, sillä niiden poistaminen on tehokkain tapa pienentää kantaa. Peura on tehokas lisääntymään, ja naaras synnyttää usein kahdesta kolmeen vasaa.
 Valkohäntäpeurojen metsästystä säädellään kaatolupien avulla. Yhden kaatoluvan saamisen edellytyksenä on vähintään 500 hehtaarin yhtenäinen metsästysalue. Alueella on luonnollisesta myös oltava peuroja.
 Peurojen määrä kasvaessa myös lupamääriä on kasvatettu. Kasvavasta metsästyspaineesta huolimatta peurakanta kasvaa, ja se on synnyttänyt keskustelua lupasääntelyn tarpeellisuudesta.
 Osa metsästäjistä on vaatinut lupajärjestelmän lopettamista samaan tapaan, kuten metsäkauriin kohdalla tehtiin vuonna 2005. Metsäkauriin saa kaataa ilman erillistä kaatolupaa, mutta saaliista on tehtävä ilmoitus riistakeskukselle.
 Riistakeskuksessa lupajärjestelmässä nähdään kuitenkin omat vahvuutensa.
 – Lupajärjestelmän ansiosta saamme metsästysseuroilta tietoa kaadetuista eläimistä ja jatkossa toivottavasti myös havainnoista. Jos tätä tietoa ei saataisi, olisi suuri riski, että kanta vain kasvaisi, painottaa erikoissuunnittelija Wikström.
 Riistanruokinta on menestyksekkään peuranmetsästyksen edellytys. Länsi-Orimattilan Metsästysseura syöttää riistalle tonneittain viljaa ja juureksia vuosittain. Mika Moksu / Yle
 Peurakanta vaatii suunnitelmallista hoitoa
 Länsi-Orimattilan metsästysseura alkaa jo virittäytyä syyskuun alussa alkavaan peuranmetsästyskauteen. Ruokintapaikoille viedään ensimmäisiä eriä viljaa, jotta eläimet oppisivat käymään ruokinnoilla jo kauden alussa. Jahdin alussa peuroja saa metsästää vain ruokintapaikkojen läheisyydessä väijymällä.
 Länsi-Orimattilassa peurat on otettu sydämen asiaksi. Eläimille tarjotaan tonneittain ruokaa, ja niiden määrää seurataan riistakameroin. Seura ylläpitää seitsemää ruokintapaikkaa, joissa on myös vahtimismetsästykseen tarvittavat piilokopit.
 Seuran puheenjohtaja korostaa sitä, että metsästys pitää suunnitella tarkkaan, jotta peurakanta pysyy aisoissa, mutta eläimet terveinä.
 – Meidän on metsästäjinä huolehdittava siitä, että kanta pysyy metsästettävänä ja elinvoimaisena, mutta ei aiheuta liikaa ongelmia tiellä liikkujille tai muille ihmisille. Meille myönnettiin tulevalle kaudelle 35 kaatolupaa ja peuroja on varmasti niin paljon, että saamme kaikki kaadettua, kertoo seuran puheenjohtaja  Jaakko Mattila .

Peuroja on enemmän kuin koskaan – ja nyt ne tungeksivat jo puutarhoihin ja teille:  "Ihmisten sietokyky alkaa ylittyä"


Tekstiiliyhtiö Marimekko kasvatti huhti-kesäkuussa vertailukelpoisen liikevoittonsa 3,7 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 3,1 miljoonasta eurosta. Liikevaihto kohosi 29 miljoonaan euroon 28 miljoonasta eurosta.
 Yhtiön mukaan vähittäismyynnin kasvu jatkui Suomessa vuoden toisella neljänneksellä. Kansainvälinen myynti kasvoi kaksi prosenttia. Pohjois-Amerikassa tukkumyynti kuitenkin putosi vuoden takaiseen verrattuna.

Marimekko kasvatti vertailukelpoista liikevoittoaan ja liikevaihtoaan


Summary: SDP:n eduskuntaryhmän kaksipäiväinen kesäkokous alkaa Helsingissä torstaina.

SDP:n eduskuntaryhmä pääsee ottamaan kantaa tuoreeltaan eilen julkistettuun  valtiovarainministeriön budjettiehdotukseen , kun se aloittaa kaksipäiväisen kesäkokouksensa Helsingissä torstaina.
 Ensimmäisenä kokouspäivänä ohjelmassa on muun muassa puheenjohtaja, pääministeri  Antti Rinteen  puhe, jossa hänen odotetaan linjaavan puolueen ja hallituksen keskeisiä tavoitteita politiikan syyskauden alkaessa.
 Rinne lupasi  Ylen haastattelussa elokuun alussa , että ainakin työttömyysturvan kiistellyn aktiivimallin leikkuri puretaan ensi vuoden alussa.
 Osa demariedustajista on jo aamuvarhain tarjoamassa puuroa kansalaisille Helsingin Rautatieasemalla.
 Sairauslomalle keväällä jääneen SDP:n kansanedustajan  Hussein al-Taeen  odotetaan myös osallistuvan kokoukseen.
 Eduskuntaryhmän on määrä käsitellä al-Taeen kohua herättäneitä kirjoituksia ensi kuussa, kun eduskunta palaa kesän istuntotauoltaan.
 Yle näyttää Rinteen ja eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Antti Lindtmanin  puheet suorana lähetyksenä Yle Areenassa kello 10.25 alkaen.

Antti Rinne puhaltaa henkeä demarileiriin – SDP:n eduskuntaryhmä koolla pääministerin johdolla, katso suorana klo 10.25


Summary: Henkilö saatiin nostettua merestä. Hän on nyt sairaalahoidossa.

Yksi henkilö hyppäsi mereen Baltic Queen -matkustajalautalta Maarianhaminan satamassa kello viiden aikaan aamuyöllä, kertoo Länsi-Suomen merivartiosto. Merivartiosto luokitteli tapahtuman hätätilanteeksi.
 Laivan oma pelastusvene sai hypänneen nostettua merestä. Laiva oli matkalla Tallinnasta Tukholmaan.
 Henkilö onnistuttiin elyvyttämään ja hän on nyt Maarianhaminan sairaalassa.

Matkustaja hyppäsi mereen Baltic Queenin kyydistä Maarianhaminassa


Summary: Katastrofin ainekset olivat kasassa, kun valtava ihmisjoukko kokoontui kaikkien aikojen rockfestareille.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Puoli vuosisataa sitten 400 000 musiikin ystävää suunnisti kuin pyhiinvaeltajat kohti maatilaa Bethelin pikkukaupungissa New Yorkin osavaltiossa.
 Seuraavat kolme päivää olisivat omistettuja musiikille, rauhalle ja rakkaudelle.
 Paikalle taivalsi myös tuolloin 15-vuotias  Robin Maylor  yhdessä sisarustensa kanssa. Ankaraa isäänsä tyttäret juksasivat sanomalla, että tapaavat viikonloppuna ystäviä New Yorkissa.
 – En tiennyt, että ystäviä tulee olemaan useita satojatuhansia, mutta niin se lopulta oli, Maylor muistelee vuoden 1969 tapahtumia uutistoimisto Reutersille.
 Alun perin kolmepäiväiseksi sovittu festivaali venyi neljännelle päivälle, kun sateet ja ruuhkat panivat festariaikataulut uusiksi. Warner Bros / AOP
 Kukaan festareille suunnistanut ei myöskään todennäköisesti tiennyt, että edessä olisi kaikkien aikojen rockfestivaali, jota muisteltaisiin vielä vuosikymmeniä myöhemminkin. Viikonloppu huipentaisi myös koko 60-luvun hippiliikkeen.
 – Ilmassa oli taikaa. Oli musiikkia, oli rauhaa ja rakkautta. Täydellinen kokonaisuus. Voisimmepa nyt pullottaa tunnelman ja laittaa jokaisen juomaveteen, Maylor muistelee.
 Homma paisui kuin pullataikina
 Festivaali oli alkujaan neljän nuoren miehen voimanponnistus, joka venyi ja paukkui mittasuhteissaan jokaiseen mahdolliseen suuntaan.
 Myös tapahtumapaikka muuttui useampaan otteeseen ennen kuin lopullinen paikka varmistui noin sadan kilometrin päähän Woodstockin kaupungista lounaaseen.
 Vain muutamia viikkoja ennen festivaalin alkua paikallinen maitofarmari  Max Yasgur  vuokrasi Bethelin pikkukaupungissa sijaitsevan tilansa maita rockfestivaalin tapahtumapaikaksi.
 Sadattuhannet Bethelin pikkukaupunkiin suunnistavat hipit ruuhkauttivat tiet ympäri New Yorkin osavaltiota. AOP
 Alun alkujaan järjestäjät kaavailivat festareita noin 50 000 henkilölle.
 Lopulta ennakkolippuja myytiin kaikkiaan noin 180 000. Väkeä oli tulossa paikalle kuitenkin huomattavasti enemmän, eikä järjestäjillä ollut enää aikaa ja mahdollisuuksia järjestää festivaalialueelle lipunmyyntiä.
 Niimpä Woodstockista tuli ilmaistapahtuma, jossa esiintyi lukuisia silloisia ja tulevia rockin kärkinimiä. Viisitoistakesäinen Robin Maylor todisti eturivissä sellaisia esiintyjiä kuin  Janis Joplin ,  Stills  ja  Santana .
 Jimi Hendrix piti festivaalin neljäntenä päivänä kaksituntisen performanssin, jota muistellaan edelleen. Hendrix kuoli vain vuotta myöhemmin 27-vuotiaana. Warner Bros / AOP
 Festivaaliväen pyhiinvaellus aiheutti ympäröiville seuduille hillittömät ruuhkat, joiden vuoksi myös esiintyjillä oli vaikeuksia päästä paikalle. Festivaaliohjelma muuttui useampaan otteeseen ja alun perin kolmepäiväiseksi suunniteltu tapahtuma venyi nelipäiväiseksi.
 Woodstockin viimeisen keikan soitti  Jimi Hendrix  yhdessä tuoreen bändinsä Gypsy Sun and Rainbowsin kanssa. Keikka alkoi maanantaiaamuna ja kesti pari tuntia.
 Isot yleisöt olivat jo poistuneet Bethelistä, mutta keikkaa seurasi silti joitakin kymmeniä tuhansia festivaalivieraita.
 Mahdoton tehtävä, sanoo paikalla ollut ratsupoliisi
 Katastrofin ainekset olivat kasassa, kun sade piiskasi festivaalialuetta ja miltei puoli miljoonaa rauhan ja rakkauden ystävää pyöri ympäri maitotilan maita enemmän tai vähemmän pilvipäissään.
 Lisäksi ruoka-, vesi- ja sanitaatiohuolto olivat retuperällä.
 Poliisilla oli vaikeuksia liikkua valtaisan festivaaliyleisön joukossa. AOP
 Ihmisjoukon hallitseminen oli mahdoton tehtävä, toteaa festivaaleilla töissä ollut ratsupoliisi  William Ellsworth  uutistoimisto Reutersille. Ellsworthin partion tehtävänä oli ratsujensa avulla raivata tietä ambulansseille ja paloautoille.
 – Paljon ei ollut tehtävissä. Näin kyllä joidenkin ihmisten polttavan pilveä, marihuanaa ja muuta, Ellsworth sanoo.
 Vuonna 1969 Ellsworth oli kollegoineen varannut hotellihuoneen lähistöltä viikonlopuksi, mutta liikennesumpun vuoksi poliisit päätyivät nukkumaan talleissa yhdessä hevosten kanssa.
 Kaksi kuoli ja kaksi syntyi
 Liekö syy rauhaa rakastavassa puolen miljoonan yleisössä vai puhtaassa onnenkantamoisessa, mutta ihmispaljoudesta ja lukuisista yllätyskäänteistä huolimatta festivaali sujui hämmästyttävän hyvin.
 – Mitään todella vakavaa ei tapahtunut, ratsupoliisi Ellsworth arvioi.
 Woodstockin tanner oli liejuinen, sillä rankkasateet piiskasivat aluetta festariviikonloppuna vuonna 1969.
Moviestore Collection / AOP
 Viikonloppu vaati kuitenkin kahden nuoren hengen. 17-vuotias nuorukainen kuoli jäätyään traktorin renkaan alle. Traktorin omistaja ei huomannut nuorukaista, joka nukkui makuupussissaan traktorin takana. Toisella kuolemantapauksella puolestaan oli yhteyksiä huumeidenkäyttöön.
 Joidenkin tietojen mukaan Woodstockissa syntyi myös kaksi vauvaa: yksi äiti synnytti autoon liikenneruuhkassa, toinen synnyttäjä puolestaan evakuoitiin festarialueelta helikopterilla lähimpään sairaalaan.
 Kuolintapauksista ja syntyneistä vauvoista kertoo muun muassa  sanomalehti Time.
 Juhlavuodeksi kaavailtu festivaali peruttiin
 Woodstockin piti tapahtua uudelleen tänään, viisikymmentä vuotta alkuperäisen festivaalin jälkeen. Puuhamiehenä toimi  Michael Lang , joka oli yksi järjestäjänelikosta myös 60-luvulla.
 Festivaali jouduttiin  kuitenkin perumaan , kun pääsponsori vetäytyi hankkeesta ja artisti toisensa jälkeen perui esiintymisensä.
 Vuoden 1969 festivaaleilla ratsupoliisina ollut Ellsworth arvioi, että nykyään vastaavan tapahtuman järjestäminen olisi vaikeampaa kuin 50 vuotta sitten. Woodstockin myötä myös turvallisuussääntöjä on kiristetty.
 – Luulen, että se oli aika ainutkertaista. Nykyään järjestäminen ei olisi yhtä spontaania. Tiedäthän, elämme erilaisia aikoja, Ellsworth toteaa.

 Lue myös:
 Woodstockin legendaarisen lavan paikka löytyi arkeologisissa kaivauksissa
 Elävä Arkisto - Jimi Hendrix
 Rakkauden kesä 1967 toi kukkaishipit myös suomalaisten ällisteltäviksi

Puoli miljoonaa ihmistä lumonneesta Woodstockista on kulunut 50 vuotta – "Voisimmepa pullottaa tunnelman ja laittaa jokaisen juomaveteen"


Summary: Pääosa työtehtävien päättymisistä toteutetaan irtisanomisilla.

Kerromme lisää hetken kuluttua.

Juuri nyt: Pihlajalinnan yt-neuvottelut päättyneet – 180 työtehtävää päättyy


Summary: Etelä-Korean presidentti Moon Jae-in vakuutti maansa olevan valmis keskusteluun Japanin kanssa.

Etelä-Korean presidentti  Moon Jae-in  kehotti itsenäisyyspäivän puheessaan Japania katsomaan taaksepäin imperialistiseen historiaansa. Samalla Moon kuitenkin korosti, että Etelä-Korea on valmis maiden väliseen keskusteluun, jos Japani niin haluaa.
 Moon varoitti torstaina pitämässä puheessaan, että valtioiden pitäisi pidättäytyä käyttämästä kaupankäyntiä turvallisuuspolitiikan välineenä. Kauppapolitiikan "militarisoiminen" voi presidentin mukaan vahingoittaa maailmankauppaa.
 Kauppakiistat ovat viime aikoina kiristäneet Etelä-Korean ja Japanin välejä. Alkuviikosta Etelä-Korea ilmoitti pudottavansa Japanin luotettujen kauppakumppaneiden listalta. Päätös oli vastine Japanin aikaisemmin tekemälle samankaltaiselle linjaukselle.
 Kiistojen taustalla ovat erimielisyydet sotavuosien pakkotyöstä ja sen hyvittämisestä. Toisessa maailmansodassa Japanin militaristinen hallinto käytti korealaisia pakkotyöhön. Japanin mukaan asia on jo sovittu. Tätä näkemystä monet eteläkorealaiset eivät hyväksy.
 Etelä-Korean itsenäisyyspäivänä kymmenien tuhansien ihmisten odotetaan osallistuvan Japanin vastaisiin mielenosoituksiin, uutistoimisto AP kirjoittaa.
 Lue lisää:
 Etelä-Korea pudottaa Japanin luotettujen kauppakumppaneiden listalta – taustalla vanha kiista sotavuosien pakkotyöstä

Etelä-Korean Moon: Japanin tulisi miettiä menneisyyttään


Summary: Parisuhteen jälkeinen maailma näyttää monen miehen mielestä naisten dominoimalta ja epätasa-arvoiselta.

Kymmenen vuotta sitten media-alan ammattilaisen  Tuomas Rajalan  elämä iskeytyi pohjamutiin. Hän oli jo pari vuotta voinut huonosti avioliitossaan, mutta ongelmista puhumisen sijaan hän oli paennut niitä harrastuksiinsa ja työhönsä.
 Kotona oleminen ahdisti häntä jatkuvasti enemmän ja enemmän, kunnes eräänä päivänä hän ilmoitti silloiselle, raskaana olleelle vaimolleen ettei enää pysty jatkamaan. Ennen lähtöään yhteisestä kodista Rajala katsoi 2-vuotiasta lastaan, joka nukkui sängyssään autuaan tietämättömänä parhaillaan tapahtuvasta lapsuudenperheensä hajoamisesta.
 Mies lähti ja hyväksyi väärintekijän roolinsa.
 – Otin pahiksen ja saatanan roolin. Hyväksyin sen, että minua ruoskitaan, koska olin tehnyt niin sikamaisesti.
 Vaikka ero tuntui pahalta, Rajala puri hammasta yhteen ja päätti pärjätä apua pyytämättä. Hän myös pelkäsi, että vaikeiden tunteiden käsittely rikkoisi hänet henkisesti.
 – Ajattelin ettei minulla ole oikeutta surra, koska minä aiheutin muille mielipahaa. Syyllisyys oli siinä vaiheessa ylitsepääsemätön tunne.
 Tuomas Rajala kannustaa miehiä puhumaan eron nostattamista vaikeistakin tunteista. Laura Hyyti / Yle
 Eron jälkeen Tuomas Rajala koki jäävänsä yksin. Hänen ystävänsä olivat suurelta osin peräisin helluntaiseurakuntanuoruudesta, eikä heiltä herunut ymmärrystä perheensä jättäneelle.
 – Suurin osa vanhasta kaveripiiristä hylkäsi minut. Minua nuhdeltiin ja sain paljon soittoja ja viestejä, joissa minua kehotettiin palaamaan vaimoni kanssa yhteen.
 Miesten yksinäisyys korostuu myös siksi, että tyypillisesti naiset ovat hoitaneet yhteydenpidon sukulaisiin ja parin yhteisiin ystäviin. Eron hetkellä nämä kontaktit helposti katkeavat. Eron jälkeinen maailma näyttää monen miehen mielestä pyörivän naisten ehdoilla ja olevan epätasa-arvoinen varsinkin lasten asioista sovittaessa.
 Ero on riski miehen terveydelle
 Rajala ei anna tätä haastattelua valittaakseen, vaan antaakseen tukea muille eronneille miehille. Yksin jäänyt ja omien sanojensa mukaan elämänsä kanssa muutenkin sekaisin ollut mies olisi itse eronsa hetkellä tarvinnut opaskirjaa, jossa eroa käsitellään miehen näkökulmasta. Nyt hän on itse kirjoittanut sellaisen.
 Isävuoro – Miehekäs selviytymisopas eroon  -kirja alkoi Tuomas Rajalan omasta terapiaprosessista, jolloin hän kirjoitti ajatuksiaan ja tunteitaan muistiin. Lopullinen sysäys kirjalle tapahtui, kun Rajala törmäsi tutkimukseen, jonka mukaan ero on miehille jopa hengenvaarallinen.
 Kyseessä oli  Niina Metsä-Simolan   väitöskirjatutkimus , jonka mukaan eronneiden miesten kuolleisuusriski on kaksinkertainen verrattuna naimisissa oleviin miehiin. Riski pysyy kohonneena peräti 10 vuotta.
 Naisilla kuolinriski kohoaa myös, mutta hieman vähemmän ja riski on koholla kaksi vuotta eron jälkeen. Naiset siis näyttävät toipuvan erosta nopeammin.
 – Tämä oli herättävä fakta: että avioero voi tappaa, ja se tappaa useammin miehen kuin naisen. Aloin miettiä, ovatko miehet todella näin paljon heikommilla, mistä se johtuu ja mitä sille voisi tehdä.
 Kun eroa on tarpeeksi surrut, on helpompi muistaa päättyneen suhteet hyvät hetket. Laura Hyyti / Yle
 Miesten kuolinriskiä eron jälkeen nostaa varsinkin runsas alkoholin käyttäminen. Viina ja muut päihteet ovat huono ratkaisu erotuskaan. Vaikeita tunteita voi hetkellisesti yrittää paeta pulloon, työhön tai maaniseen lenkkeilyyn, mutta erosta toipuminen vaatii tunteiden kohtaamista ennemmin tai myöhemmin.
 Rajala varoittaa vasta eronnutta myös heti hyppäämästä uuteen suhteeseen.
 – Kun lähdet kotoa putkikassin kanssa, jonne olet laittanut pari cd-levyä ja kalsarit, ja istut autossa parkkipaikalla, niin ensimmäinen juttu ei ole Tinderin avaaminen. Se ei toimi, se on ihan varmaa.
 Eroa haudotaan usein pitkään suhteen ongelmista puhumatta
 Tunteisiin vaikuttaa se, onko itse ollut erossa jättäjä vai jätettävä. Siinä missä jättäjä voi Rajalan tavoin kokea suurta syyllisyyttä, saattaa jätetty painiskella kelpaamattomuuden tunteiden kanssa. Hän pohtii, kelpaako hän enää koskaan kenellekään, voiko kukaan häntä rakastaa ja uskaltaako hän itse enää rakastaa.
 Eroon liittyy hyvin usein sen eriaikaisuus puolisoiden välilllä. Tyypillisesti eroa ehdottava on pohtinut asiaa mielessään jo pari vuotta, eli hänellä on ollut aikaa valmistautua siihen. Kumppanille eroilmoitus voi sen sijaan tulla kuin suoraan puskista.
 – Tilannetta voi kuvata junavertauksella: kun toinen on vielä Helsingin rautatieasemalla odottamassa junaa, niin toinen saapuu jo Turkuun.
 Eron eritahtisuus osuu varsinkin miehiin, sillä eroista 70 prosenttia on naisen alkuunpanemia. Valmistautumattomuus eroon voi vaikeuttaa omista oikeuksista kiinnipitämistä esimerkiksi lasten asioista sovittaessa.
 – Melko todennäköisesti esimerkiksi lastenvalvojan luokse menevällä miehellä ei ole mitään käsitystä mihin on menossa ja mitä siellä tapahtuu. Kirjassani nämä asiat selitetään.
 Rajala painottaa, että juuri suhde lapsiin on erossa erittäin tärkeä asia. Jotta vanhemmuus toimisi, on omat tunteet hyvä käsitellä. Omassa erossaan hän koki ex-puolison tukevan isän ja lasten suhteen kehittymistä.
 Paras keino selvitä eroahdistuksesta on puhuminen
 Tuomas Rajalan mukaan ainoa keino selvitä erosta järjissään on tunteiden käsittely ja niistä puhuminen. Vaikeista tunteista puhuminen ei kuitenkaan ole helppoa, koska se paljastaa heikkoutemme ja haavoittuvaisuutemme.
 Rajala arvioi, että tunteista puhuminen yleisesti ottaen yhä miehille vaikeampaa kuin naisille. Ja mitä vanhemmista miehistä on kyse, sitä vieraammalta tunteista puhuminen voi tuntua.
 Kirjailija etsii puhumisen vaikeudelle selitystä kasvatuksesta. Hänen mukaan ainakin vanhemmat ja keski-ikäiset miehet on kasvatettu tietynlaiseen miehen malliin, jonka mukaan mies ei puhu eikä pussaa, itse on pärjättävä eikä apua saa pyytää.
 Muutosta on kuitenkin jo havaittavissa varsinkin nuoremmissa sukupolvissa. Rajala haluaakin myös haastaa puhumattomuusmyyttiä.
 – Kyllä miehet puhuvat, jos heille annetaan mahdollisuus ja tilaa puhua.
 Rajala kannustaa varsinkin toisia miehiä pysähtymään ja kuuntelemaan silloin kun kaveri alkaa puhua eroahdistuksestaan. Toisen miehen heikkouden näkeminen voi olla vaikeaa, koska se herättää kuulijassa muun muassa avuttomuuden tunteita.
 Kuulijassa herää helposti halu korjata tilanne jotenkin. Tunteita ei kuitenkaan voi pikafiksata, vaan niiden käsittely vie aikaa.
 – Se ei mene niin, että ”mä nyt Dremelillä [monitoimityökalu] sorvaan sun sydämen taas oikean muotoiseksi,” Rajala maalailee hymyillen.
 Kuulijan ei tarvitse olla ammattiauttaja. Riittää, että on vähän aikaa läsnä ja kuuntelevana korvana toiselle ihmiselle.
 – On mahtavaa todistaa, kun joku kaveri ensimmäistä kertaa puhuu erostaan. Kuulija suorastaan näkee, miten paino lähtee puhujan harteilta pois. Se on uskomaton fiilis.
 Eron käytännön asioihin ja siihen liittyviin tunteisiin on saatavilla apua useilta nettisivuilta.  Täältä löydät kattavan koosteen apua tarjoavista ryhmistä ja järjestöistä .

”Miehen sydäntä ei Dremelillä fiksata” – Tuomas Rajala vältti avioeron suremista kunnes tajusi, että ero nostaa miesten kuolemanriskiä


Summary: Palkansaajat ja työnantajat ovat eri linjoilla työllistämisen pehmeistä ja kovista keinoista.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Osa pääministeri  Antti Rinteen  hallituksen asettamista kolmikantaisista työllisyysryhmistä aloittaa työnsä tänään. Työryhmät perustettiin heinäkuun lopussa. Niiden pitäisi valmistella toimenpide-ehdotuksia työllisyyden parantamiseksi.
 Hallitus on toivonut työryhmiltä ensimmäisiä linjauksia jo syyskuussa alkavaan budjettiriiheen. Valmistelussa tulee kiire. STTK:n puheenjohtajan  Antti Palolan  mukaan työryhmien jäsenet on saatu häthätää nimitettyä viime viikkoina.
 Budjettiriiheen vaikuttavien esitysten pitäisi olla ministeriössä 3. syyskuuta mennessä.
 SAK:ssa arvellaan, että suurempien yhteisten esitysten valmistuminen siirtyy ensi kevään kehysriiheen tai seuraavaan budjettiriiheen.
 – En näe realistisena, että näin lyhyessä ajassa syntyy uusia, pikaisia toimia, uskoo SAK:n johtaja  Saana Siekkinen .
 Sen sijaan sekä palkansaaja- että työnantajajärjestöissä pidetään mahdollisena, että palkkatuen lisärahoituksesta ja mahdollisesti työvoimapalvelujen parantamisesta voi syntyä jonkinlainen alustava linjaus budjettiriiheen mennessä.
 Sekä palkkatuen rahoitus että työvoimapalvelujen kehittäminen ja resurssointi ovat keskeisessä roolissa myös hallitusohjelmassa. Virkamiehet ja hallitus odottaa työryhmiltä ehdotuksia esimerkiksi siitä, miten rahoja kohdennetaan.
 – Suurin osa toimenpiteistä vaatii useiden kuukausien valmisteluja, mutta en näe mitään syytä miksi palkkatukea koskevia linjauksia ei saataisi valmiiksi jo ensi kuun budjettiiriihtä varten, Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n johtaja  Ilkka Oksala  arvioi.
 EK vaatii VATT:n vaikutuslaskelmia
 Rinteen hallitus tavoittelee 75 prosentin työllisyysastetta ja 60 000 uutta työpaikkaa vaalikauden aikana. Niistä puolet pitäisi syntyä työllisyysryhmien toimenpiteillä. Työmarkkinaosapuolet ovat perinteisesti erimielisiä ehdottamiensa toimien työllisyysvaikutuksista eikä kiistoilta varmasti vältytä nytkään.
 Työministeriö pyrkii rakentamaan ryhmiin yhteistä tilannekuvaa siitä mikä on eri osapuolten esittämien toimenpiteiden vaikutus työllisyyteen. Ministeriö tekee vaikutusarvioita sekä omana virkatyönä että yhteistyössä valtiovarainministeriön kanssa. Lisäksi työllisyysryhmissä kuullaan tutkijoita. Silti laskelmien teko on kova haaste.
 – Tämä on monelta osin todella haastava tehtävä ja kaikilta osin siihen ei varmaan pystytä, työ- ja elinkeinoministeriön työmarkkinaneuvos  Kimmo Ruth  arvelee.
 EK:n johtajan Ilkka Oksalan mielestä ryhmään tuotavista työllistämisehdotuksista pitää tehdä puolueettomat vaikutuslaskelmat. Laskelmia voisivat hänen mielestään tehdä Valtion taloudellinen tutkimuskeskus VATT tai valtiovarainministeriö.
 – Jokainen tekee tietysti omia laskelmia, mutta tarvitaan puolueeton taho kuten VATT tai VM , johon kaikki osapuolet voivat luottaa. Oksala sanoo.
 STTK:n Palolalla ei ole vahvaa näkemystä siitä kenen laskelmia pitäisi tehdä. Hänestä on tärkeää , että työllisyysryhmien sisällä vallitsee yksimielisyys siitä mihin lukuihin luotetaan.
 – Mennään helposti siihen kinasteluun, että mitkä luvut ovat oikeat ja mitkä ovat väärät, Palola pohtii.
 – Lähtökohtana on hyvä olla kaikkien hyväksymät luvut, jotta työ on tuloksellista.
 Pehmeitä vai kovia keinoja
 Työllisyysryhmien toimeksiannot ovat laajoja ja pitävät sisällään lähes kaikki työmarkkinoita ja työllisyyttä viime vuosina piinanneet ongelmat.
 Ryhmissä etsitään keinoja vaikeasti työllistyvien kuten pitkäaikaistyöttömien, ikääntyvien, nuorten ja maahanmuuttajien työllistymiseen. Paikallinen sopiminen ja työmarkkinoiden kohtaanto-ongelma ovat nekin jälleen pöydällä.
 Työllistämisen pehmeät ja kovat keinot, keppi ja porkkanat, erottavat työmarkkinaosapuolia.
 Palolan mukaan merkittäviin rakenteellisiin uudistuksiin suhtaudutaan palkansaajapuolella suurella varauksella.
 Työnantajapuolella on sen sijaan haluja rakenteellisiin uudistuksiin kuten työttömyysturvan porrastamiseen ja lyhentämiseen sekä työlainsäädännön joustavoittamiseen. Paikallista sopimista halutaan vauhdittaa myös lainsäädännöllä.
 SAK:n johtaja Saana Siekkinen näkee palkansaajien ja työnantajien suurimpana erona juuri suhtautumisen työttömyysturvan heikennyksiin. Lähestymiskulma on hänen mielestään nyt erilainen kuin viime hallituskaudella.
 – Me saimme viime syksynä palautevyöryn jäseniltä. Heidän oli vaikea käsittää miksi työttömiä rangaistaan.
 SAK:n ja STTK:n mielestä työllistymismalli on jo työttömälle erittäin velvoittava. Siekkinen uskoo työllisyyspalveluiden parantamiseen.
 – Ongelmiin pitäisi puuttua heti työttömyyden alussa, jotta työtön ei vaivu pitkäaikaistyöttömyyteen, Siekkinen sanoo.
 Palola haluaa myös panostaa ihmisten osaamisen syventämiseen ja työvoiman liikkuvuuteen.
 – Työmatkakustannusten verovähennysoikeutta voisi lisätä määräajaksi. Sen avulla ihminen saattaisi ottaa herkemmin työtä toiselta paikkakunnalta, Palola arvioi.
 Kilpailukykysopimus varjostaa
 Pääministeri Juha Sipilän hallituskaudella solmittu kilpailukykysopimus kaihertaa työmarkkinoilla. Sen vaikutuksista julkaistaan arvio lokakuussa. Elinkeinoelämän tutkimuslaitos ETLA arvioi viime viikolla kiistellyn sopimuksen synnyttäneen kymmeniä tuhansia työpaikkoja. Monet liitot ovat ilmoittaneet irtisanovansa kikyssa sovitun työajan pidennyksen pian käynnistyvällä palkkakierroksella.
 STTK:n puheenjohtaja Antti Palola arvelee viime hallituskauden ja kilpailukysopimuksen heijastuvan työmarkkinoiden tunnelmaan ja asetelmiin.
 – Edellinen hallituskausi oli työmarkkinajärjestöille raskas. Voi jopa käyttää termiä uuvuttava.
 Tästä kaudesta on toivottu rauhallisempaa, mutta Palola povaa työmarkkinakierroksesta vaikeaa. Työmarkkinakierroksen tulos on työllisyyden kannalta merkittävä, ehkä merkittävämpi kuin työllisyysryhmien työ.
 Palola sanoo, että on huolestuttavaa kun julkisuudessa on alettu käymään neuvotteluja ja esitetty ehdottomia kantoja ennen kuin varsinaiset neuvottelut on käynnistetty.
 Työmarkkinajohtaja  Janne Makkula  Suomen yrittäjistä arvelee, että palkansaajapuolella on ajateltu, että hallituksen vaihduttua on palattu perinteiseen, suhteellisen rauhalliseen kolmikantavalmisteluun.
 – Toisaalta uskon, että kaikki työllisyysryhmissä mukana olevat tietävät, että Suomessa on tehtävä sosiaaliturvajärjestelmään ja työttömyysturvaan uudistuksia, jotka tuovat työvoiman ulkopuolelta ihmisiä työmarkkinoille.
 Työllisyystyöryhmissä istuu edustajia työmarkkinakeskusjärjestöistä SAK:sta, STTK:sta, Akavasta sekä Suomen Yrittäjistä. Työministeriön virkamiesten lisäksi mukana on muiden ministeriöiden kuten sosiaali-ja terveysministeriön ja oikeusministeriön virkamiehiä. Työperäistä maahanmuuttoa käsittelevässä ryhmässä on sisäministeriön ja ulkoministeriön edustus.
 Toimeksianto on toistaiseksi, toisin sanoen lopullista aikarajaa työllistämiskeinojen löytämiseen ei ole hallituksen asettamille työryhmille määritelty.

Hallituksen asettamien työllisyysryhmien työ käynnistyy – budjettiriiheen odotetaan linjauksia palkkatuesta


Summary: Venäjän armeija rakensi Suursaareen viisi kenttää kuljetus- ja taisteluhelikoptereille. Tutkija kehottaa katsomaan saarta osana laajempaa kokonaisuutta, sillä yksinään saari ei ole Venäjälle arvokas.

Uutistoimisto  Tass kertoi  viime viikolla, että Venäjän armeija on rakentanut pysyvän helikopterikentän Suursaareen.
 Venäjän läntisen sotilaspiirin tiedotteen mukaan helikopterikenttä sisältää muun muassa viisi laskeutumisalustaa, komentotornin, sääaseman ja tankkausaseman.
 Uudet laskeutumispaikat sopivat kuljetus- ja taisteluhelikoptereille, joita läntinen sotilaspiiri käyttää. Kenttä rakennettiin osana ilmavoimien harjoitusta.
 Tutkija: Suursaaren strateginen merkitys ei muutu
 Maanpuolustuskorkeakoulun erikoistutkija, everstiluutnantti  Simo Pesu  arvioi helikopterien tukeutumispaikan rakentamisen kertovan siitä, että sotilaallisen kyvyn parantaminen ja Suursaaren sotilaallinen merkitys Suomenlahdella ovat tärkeitä Venäjälle.
 Rakentaminen lähinnä täydentää nykyistä infrastruktuuria, mutta paikan strategista merkitystä se ei muuta.
 – Tukeutumispaikka on merkitykseltään ja kustannuksiltaan kohtuullinen verrattuna esimerkiksi raskaan ohjusasejärjestelmän ryhmittämiseen tai muuhun täysin uuden sotilaallisen suorituskyvyn tekemiseen. Sotilaallisesti tukeutumispaikka laajentaa ja nopeuttaa harjoitusten järjestämistä, ja parantaa joukkojen toimintavalmiutta jos tukeutumispaikka on jatkuvasti toiminnassa, eikä sitä tarvitse erikseen valmistella, sanoo Pesu.
 Sotilaallisesti merkittävämpää oli Pesun mukaan ilmavalvontatutkan ja lennonjohtopaikan rakentaminen vuosikymmenen taitteessa.
 "Yksinään Suursaari ei ole Venäjälle korvaamaton"
 Suursaari sijaitsee noin 40 kilometrin päässä Kotkasta ja noin sadan kilometrin päässä Helsingistä.
 Saaren merkitys Venäjälle alkoi kasvaa Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen, kun maa alkoi järjestää puolustustaan uudestaan. Baltian maiden liittyminen Natoon kasvatti saaren merkitystä entisestään.
 Simo Pesu kehottaakin tarkastelemaan Suursaarta osana laajempaa kokonaisuutta. Strateginen merkitys lähtee Pietarin kaupungin puolustuksesta ja sinne johtavien meri- ja lentoreittien hallinnasta.
 Venäjä haluaa myös suojata Itämeren kaasuputkien ja maan omia sähkö- ja tietoliikennekaapeleita.
 – Sellaisenaan Suursaari ei ole arvokas tai korvaamaton Venäjälle. Sen sotilaallinen merkitys ja toimintamahdollisuudet kumpuavat lähinnä sijainnista Pietarin edustalla, Pesu toteaa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Putinin sukellus ja näyttävä harjoitus ennen Trumpin tapaamista
 Venäjä on käyttänyt Suursaarta myös informaatiovaikuttamisen välineenä. Viimeksi näin kävi heinäkuussa, kun presidentti  Vladimir Putin  teki Suursaaren edustalla näyttävän sukelluksen kunnioittaakseen toisessa maailmansodassa uponneen sukellusveneen miehistön muistoa.
 Simo Pesun mukaan tempauksella halutaan presidentin julkisuuskuvan lisäksi kertoa paikan strategisesta merkityksestä osana Venäjää. Sekä venäläisille että naapurimaille.
 Toinen tapaus sattui reilu vuosi sitten, kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja Putin tapasivat Helsingissä. Venäjän armeija järjesti ennen huippukokousta  Suursaaressa erikoisjoukkojen harjoituksen .
 – Uutisoinnissa se kytkettiin presidenttien tapaamiseen Helsingissä. Kytkentä jäi enemmän tai vähemmän keinotekoiseksi, eli sekin kertoo halusta viestimällä kasvattaa pienimuotoistenkin harjoituksien merkitystä, sanoo Pesu.
 Suomalaispurjehtijoiden unelma ehkä taas askeleen kauempana
 Suomi menetti Suursaaren Neuvostoliitolle Pariisin rauhassa vuonna 1947 ja saari on ollut siitä saakka sotilasalue. Myös Lavansaari, Seiskari ja Someri ovat Suomenlahden ulkosaaria, jotka on sotien jälkeen luovutettu Neuvostoliitolle.
 Suursaari sijaitsee noin 40 kilometrin päässä Kotkasta. Mantereelta katsoen se erottuu horisontissa kolmehuippuisena silhuettina – jos on hyvä sää. Sään kirkkautta onkin tapana luonnehtia Kotkassa sen mukaan, näkyykö Suursaari vai ei.
 Siviilien pääsy saarelle  on erittäin rajoitettua. Viime vuosina esimerkiksi  joukko kotkalaisia purjehtijoita  on useita kertoja suunnitellut rantautumista Suursaareen, mutta toistaiseksi ilman tulosta.
 Simo Pesu ei usko uuden helikopterikentän aiheuttavan suuria muutoksia saaren järjestelyihin. Sotilasinfrastruktuuriin panostaminen kuitenkin viestii hänen mielestään siitä, että siviilien pääsy ei tule ainakaan helpottumaan.

Venäjän armeija rakensi helikopterikentän aivan Suomen rajan tuntumaan – tutkija kertoo, miksi


Summary: Talous on meille tärkeämpi kuin ympäristö, mikä kertoo siitä, että emme ymmärrä mitään sen enempää taloudesta kuin ympäristöstäkään, kirjoittaa Pekka Seppänen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Meillä on nykyään tämä ilmastonmuutos. Jos olen ymmärtänyt oikein, sille pitäisi tehdä jotakin.
 Paljon kyllä on tehty, ja tehdään koko ajan, mutta siinä se ongelma taitaa ollakin. Ilmastonmuutos johtuu liiasta tekemisestä, joten tekeminen ei ole ratkaisu. Tekemättömyys on.
 Jos haluaa pysäyttää ilmastonmuutoksen , tai haluaa edes jarruttaa sitä, pitää muuttaa arvot ja arvostukset täysin päinvastaisiksi.
 Tähän asti ihmisen suuruus on mitattu sillä, mitä kaikkea hän on saanut aikaan. Jos ilmastonmuutos otettaisiin tosissaan, ihmistä mitattaisiin sillä, kuinka vähän vahinkoa hän on saanut aikaan.
 Kaikenlainen media esittelee  joka päivä myönteisessä sävyssä ihmisiä, jotka ovat niitä kaikkein pahimpia ilmaston muuttajia. Yritysjohtajia, joiden firma on suuri ja kasvaa vielä suuremmaksi. Viihteentekijöitä, jotka saavat miljoonat ihmiset kuluttamaan sähköä älyttömillä laitteillaan. Kilpa-autoilijoita, maailmanmatkaajia, painosten kuningattaria, kaikenlaisia maailmantuhon vauhdittajia.
 Sankariksi pitäisi julistaa  se, joka makaa aamupäivät sohvalla, kävelee sitten lähikauppaan ostamaan päiväoluensa ja palaa takaisin sohvalle intoutumatta mihinkään ylimääräiseen.
 Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin  viime viikolla julkistama raportti antaa synkän kuvan ilmastonmuutoksen vastaisen taistelun saavutuksista.
 Jotkut niistä, jotka jaksoivat kiinnittää raporttiin huomiota, osoittivat sormellaan poliitikkoja. Poliitikkoja on kuitenkin turha syyttää, sillä he antavat äänestäjille mitä äänestäjät haluavat, ja äänestäjäthän haluavat auton, pihvin ja somepäivityksiä kaukomailta.
 Pelkäämme valtion velkaantumista, koska emme halua jättää tulevien sukupolvien selvitettäväksi mitään numerosarjoja. Sen sijaan meitä ei ollenkaan haittaa jättää tuleville sukupolville elinkelvotonta asuinsijaa.
 Ihmiskunnan liikakasvu ja luonnon tuhoutuminen  ovat olleet kaikkien lukutaitoisten tiedossa ainakin siitä lähtien, kun olin kansakoulussa, ja siitä on todella kauan. Kaikesta päätellen tieto lisää tuskaa, mutta ei järjen käyttöä.
 Edellinen ilmastohuolen pyrskähdys tapahtui suunnilleen vuonna 2007. Se oli aivan samanlainen pyrskähdys kuin tämä nykyinenkin. Mediassa kauhisteltiin, sopimuksia tehtiin ja vinkkilistoja laadittiin. Väiteltiin hienoin argumentein siitä, onko vastuu yksilöllä vai yhteiskunnalla. Se ero sentään oli, että  Greta Thunberg  esiintyi silloin nimellä  Al Gore .
 Ympäristöhuoli katosi kerralla, kun tuli suurempi huoli, eli finanssikriisi. Ihmisen anatomia näyttää olevan sellainen, että lompakko on lähempänä sydäntä kuin aivot.
 Yritysjohtajat puhkuvat taas uudelleen ilmastonmuutoksesta, koska muutos on hyvä bisnes. Itse asiassa muutos on ainoa hyvä bisnes. Polttomoottoriautojen vaihtaminen sähköautoiksi on hyvä bisnes. Turhan roinakokoelman täydentäminen ympäristöystävällisemmällä turhalla roinalla on hyvä bisnes. Bisnes elää sillä, että tekniikka muuttuu ja että muoti muuttuu.
 Kaikki muutos tarkoittaa kuitenkin aina sitä, että jotakin tehdään, ja kuten tuli jo sanottua, tekeminen on ympäristön kannalta huonompi vaihtoehto kun tekemättä jättäminen.
 Jos olisimme oikeasti huolestuneita  maailman elämästä, jokainen Helsingissä vireillä olevasta paristakymmenestä hotellihankkeesta keskeytettäisiin välittömästi. Mutta me emme ole huolestuneita maailman elämästä, vaan siitä, että Helsinkiin ei saada lentämään yhtä monta ympäristöntuhoajaa kuin Tukholmaan.
 Jos olisimme huolissamme ympäristöstä, määrittelisimme maanpetoksen uudelleen. Maanpetoksesta rangaistaisiin niitä, jotka uhkaavat maata rakentamalla ja kehittämällä, eli tappamalla elämää asvaltilla ja betonilla.
 Jos olisimme huolissamme lentoliikenteestä ja joutavasta matkailusta, vähentäisimme sitä. Määräisimme lentoveron, jolla olisi vaikutusta. Vaikkapa 10 000 euroa lentoa kohti. Vain upporikkailla olisi rahaa lentää, ja heistäkin lentäisivät vain ne harvat, jotka eivät ole pihejä.
 1990-luvun alussa Suomessa oli lentovero, ensin vuoden verran matkustajavero ja sitten kahden vuoden ajan tilauslentovero. Sen suuruus oli nykyrahassa noin 50 euroa.
 Silloin vero saatiin säädettyä käden käänteessä, koska Talous vaati sitä. Nyt kun eloonjääminen vaatii jotakin vastavaa, kansa ei halua käyttää valtiovaltaansa.
 Talous on meille tärkeämpi kuin ympäristö , mikä kertoo siitä, että emme ymmärrä mitään sen enempää taloudesta kuin ympäristöstäkään.
 Pelkäämme valtion velkaantumista, koska emme halua jättää tulevien sukupolvien selvitettäväksi mitään numerosarjoja. Sen sijaan meitä ei ollenkaan haittaa jättää tuleville sukupolville elinkelvotonta asuinsijaa.
 Ei kai tämä mikään yllätys ole. Ihminen ei välitä edes omasta elämästään, vaan lappaa kehoonsa tonnikaupalla sokeria, rasvaa ja suolaa. Kuka hullu edes kuvitteli, että ihminen välittäisi muiden elämästä.
 Pekka Seppänen
 Kirjoittaja on espoolainen kirjailija, hallitustyöskentelijä, valmentaja tai laiskottelija, päivästä riippuen.
 Aiheesta voi keskustella torstaina 15.08. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Reetta Rädyn kolumni: Onko liioittelua olla haluamatta lapsia ilmastokriisin takia?
 Pekka Seppäsen kolumni: Lapsilla on Suomessa vain välinearvo
 Pekka Seppäsen kolumni: Suomen äänekkäin populistinen ryhmittymä on perushelsinkiläiset

Pekka Seppäsen kolumni: 10 000 euron lentovero ja sohvalle makaamaan


Summary: Lasta rauhoittaa, kun aikuinen menee hänen tasolleen eikä lähesty yläviistosta, lastenpsykiatri Raisa Cacciatore muistuttaa.

Tavarat lentelevät ja ovet paukkuvat. Pikkusisarukset ärsyttävät ja vanhemmille puhutaan rumasti tai huudetaan lujasti.
 Kotona näkyy ja kuuluu, että kuusivuotiaan on aika mennä esikouluun. Puhutaan eskarikiukusta tai eskaristressistä.
 Eskaristressi on lapselle oikeastaan elämänsä toinen itsenäistymiskriisi, ensimmäinen oli niin sanottu uhmaikä parivuotiaana. Kolmanneksi irtioton ajaksi voi sanoa murrosikää, jolloin jo aikuisuus alkaa kolkutella.
 Väestöliiton asiantuntija, lääkäri ja lastenpsykiatri  Raisa Cacciatore  kertoo, mistä eskaristressissä on kyse ja antaa vinkit, miten luovia siitä eteenpäin.
 1. Mieti, miksi lapsi kiukuttelee
 Raisa Cacciatore muistuttaa, että lapsen kiukuttelun tai huonon käytöksen takana on aina hätää, huolta, pelkoa ja ahdistusta.
 – Lapsi on silloin avun tarpeessa. Sano lapselle, että huomaat että hänellä on varmaan tosi paha mieli. Kysy mikä ärsyttää. Kun lapsi huomaa, että aikuisella on voimia kuunnella häntä, hän yrittää kertoa syyn kiukutteluun tai huonoon käytökseen.
 Cacciatore kehottaa asettumaan lapsen tasalle.
 – Kannattaisi unohtaa ojennus-komennus-menetelmä ja sen sijaan kyykistyä kuuntelemaan lasta. Mistä syystä eskarilainen tai lapsi yleensäkin kiukuttelee, kiroilee tai käyttäytyy muuten huonosti? Miksi hän kiusaa pikkusisarustaan? Tunteen takana on aina joku tarve.
 Lasta rauhoittaa, kun aikuinen menee hänen tasolleen eikä lähesty yläviistosta. Pienen eskarilaisen huolia ja pelkoja ei saa vähätellä, vaikka ne aikuisen maailmasta katsottuna tuntuisivatkin pieniltä.
 2. Pysy rauhallisena
 Aikuisen tehtävä on olla aikuinen eikä hänen pidä lähteä lapsen kiukkuun mukaan.
 – Olen usein sanonut, että lapsuus on keksitty siksi, että lapsi oppii miten tunteiden kanssa pärjätään tässä yhteiskunnassa. Eskarilainen on tässä vielä keskeneräinen, koska hänen keinonsa ovat kehittymättömät, sanoo Cacciatore.
 – Vauva karjuu, kun on nälkä tai vaippa on märkä. Siitä kasvaessaan lapsi oppii vähitellen, miten reagoida hätään, pelkoon, ahdistukseen ja niin edelleen.
 Tietyissä ikävaiheissa kiukku on tapa reagoida tunteisiin, ja siksi tuhmaksi tai ilkeäksi moittiminen on epäreilua ja kuulostaa lapsesta kielteiseltä.
 Cacciatorelta on juuri ilmestynyt yhdessä Erja Korteniemi-Poikelan kanssa kirja, jossa esitellään lasten ja nuorten aggressioportaita aikuisuuteen asti.
 3. Kuuntele itseäsi
 Raisa Cacciatore kehottaa aikuista tarkkailemaan myös itseään ja omaa tapaansa reagoida lapsen kiukutteluun.
 – Ole empaattinen itsellesi. Rauhoita ensin oma stressisi, niin silloin lapsen kiukun vastaanottaminen on tuhat kertaa helpompaa. Havainnoi, miten itse käyttäydyt lapsen kiukutellessa ja vaikka nauhoita omaa käytöstäsi, Cacciatore neuvoo vanhempia.
 Lastenpsykiatri muistuttaa myös, että stressiä ei ole valmiina missään kodissa eikä eskarin tai koulun tiloissa. Aikuiset kuljettavat sen sinne – yleensä ajattelemattomuuttaan.
 4. Älä lisää lapsen suorituspaineita
 Raisa Cacciatore sanoo, että suomalaisilla on usein tapana miettiä, mitähän muut meistä ajattelevat. Niin ollen myös, mitähän muut meidän lapsista ajattelevat.
 – Eskarissa kuusivuotias kohtaa paljon uusia lapsia, vieläkin enemmän jos eskari on koulun yhteydessä. Siellä tulee väistämättä kilpailua esimerkiksi siitä, kuka osaa lukea ja kirjoittaa. Tai kuka osaa jonkun uuden leikin tai tuntee trendin, sanoo Cacciatore.
 Lapselle tulee helposti tunne, että muut osaavat ja tietävät jo kaiken ja minä itse en vielä mitään.
 – Eskarista sanotaan usein, että siellä opitaan koulua varten, että pitää oppia sitä ja tätä. Se ei pidä paikkaansa. Lapsen ei tarvitse oppia lukemaan vielä eskarissa eikä osata, kun siirtyy ekaluokalle.
 Cacciatoren mukaan kotona kannattaa puhua myös, mitä on olla ystävä ja mikä helpottaa saamaan niitä. Uusien kaverien saaminen voi askarruttaa eskarilaista.
 – Ystävyyden pelisäännöt ovat ihan yksinkertaisia. Tervehdi aina, hymyile usein, katso silmiin, puhu ystävällisesti. Tarjoa vaikka ensimmäinen keinuvuoro. Kutsu ystäväksi, kuuntele, kysy mitä kuuluu, Raisa Cacciatore luettelee esimerkkejä.
 5. Anna lapselle tukea ja tilaa
 Lapsi saattaa päiväkodissa tai eskarissa käyttäytyä mallikkaasti, mutta kiukku pääsee valloilleen kotona.
 – Vanhempien ei olisi hyvä ottaa sitä henkilökohtaisesti. Se kertoo vain siitä, että lapsi uskaltaa näyttää tunteensa ja stressinsä kotona, Cacciatore sanoo.
 Hänen mukaansa riippuu lapsen temperamentista, miten aikuisen heti kiukunpuuskan jälkeen kannattaa reagoida.
 – Jotkut lapset haluavat purkauksen jälkeen paeta ja rauhoittua itsekseen, jotkut tulla lähelle. Kun lapsi on rauhoittunut, hänen kanssaan voi taas keskustella, miksei ole hyvä puhua rumia, paiskoa ovia tai kiusata pienempiä sisaruksia.

Näillä 5 vinkillä taltutat lapsesi eskarikiukun – "Kannattaa kyykistyä kuuntelemaan lasta"


Summary: Muita rakennuksia pyritään suojelemaan palolta.

Iso navetta on palanut maan tasalle Iisalmessa Lappetelänkyläntiellä. Ensitiedon mukaan sata eläintä olisi kuollut palossa. Pelastuslaitoksen mukaan palossa on kuollut ainakin lypsykarjaa.
 Palo ei levinnyt muihin rakennuksiin. Paikalla on käynnissä jälkisammutus- ja raivaustyöt. Ilmoitus palosta tuli hätäkeskukseen noin puoli kuuden aikaan aamulla.
 Kerromme lisää hetken kuluttua

Iso navetta palanut maan tasalle Iisalmessa – ensitiedon mukaan sata eläintä kuollut


Summary: Jopa suoratoistopalvelu Netflix voi joutua taipumaan viranomaisten valvontaan – tai joutua estetyksi.

Kun Turkin valtamedia on viime vuosina asteittain alistettu presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  hallinnolle myötämieliseksi, riippumattomat nettisivustot ovat pyrkineet vastaamaan turkkilaisten tiedonjanoon.
 Kriittiset toimittajat ovat saaneet potkut. Mutta kymmenet ovat jatkaneet työtään riippumattomissa nettikanavissa tai perustaneet omia podcast-ohjelmiaan ja YouTube-lähetyksiään.
 Kun viranomaiset puuttuivat televisiosarjoihin ja määräsivät, että niissä näytettyjä viinilaseja oli sumennettava ja kirosanojen päälle piipattava, turkkilaiset suuntasivat Netflixiin ja turkkilaisille nettikanaville katsoakseen sensuroimattomia sarjoja.
 Mutta nyt internetin tarjoama henkireikä ollaan Turkissa tukkimassa, asiantuntijat varoittavat.
 Syyskuun alussa voimaan astuva lainmuutos antaa radiota ja televisiota valvovalle valtiolliselle RTÜK-virastolle laajat valtuudet valvoa internetin uutisantia. Se voi muun muassa estää pääsyn tietyille uutissivustoille sekä mahdollisesti sensuroida myös Netflixiä ja muita Turkissa suosittuja viihdesivustoja.
 Tällä kertaa VPN:stä ei ole apua
 Nettisensuuri ei ole Turkissa uusi ilmiö, mutta se on kasvanut vuosikymmenessä laajoihin mittasuhteisiin.
 Viime vuosina sensuroitaviksi ovat joutuneet netissä poliittisesti arkaluontoinen ja erityisesti kurdimielinen sisältö. Sensuuri on kohdistunut myös ateismiin ja homoseksuaalisuuteen liittyvään sisältöön, julkisen moraalin nimissä.
 Istanbulilaisen IFÖD-sananvapausyhdistyksen tuoreimpien laskelmien mukaan pääsy on estetty jo yli 270 000 verkkosivustolle ja 150 000 yksittäiselle sivulle.
 Joukossa on jopa nettisanakirja Wikipedia, jonka käyttö estettiin Turkissa vuonna 2017. Wikipedia oli kieltäytynyt poistamasta sisältöä, joka koski Turkin roolia Syyrian sodassa.
 Etenkin nuoret osaavat Turkissa kiertää kieltoja VPN-palveluilla. VPN eli Virtual Private Network -palvelut mahdollistavat maakohtaisten rajoitusten kiertämisen sekä yksityisen selaamisen netissä.
 Mutta lainmuutoksen myötä uutis- tai suoratoistosivusto voi joutua luupin alle jo sisältöä tuotettaessa.
 Vaarana on myös itsesensuuri. Kanavat voivat pyrkiä tekemään viranomasille kelpaavia sisältöjä, jotta saisivat lähetysluvan eikä niille pääsyä estettäisi.
 Lisäksi maksullista jäsenyyttä vaativilla sivustoilla, kuten suoratoistopalvelu Netflixissä, sensuurin kiertäminen ei ole yksinkertaista.
 Turkin johtava internetoikeuksiin perehtynyt asiantuntija Yaman Akdeniz toimistollaan Istanbulissa.  Ayla Albayrak / Yle
 – Emme voi laillisesti kirjautua Netflixin käyttäjiksi vaikkapa Yhdysvalloissa käyttämällä turkkilaista luottokorttia ja osoitetta Turkissa. Sama pätee musiikin suoratoistopalveluun Spotifyhin tai elokuvien suoratoistopalveluun Amazon Primeen, huomautti  Yaman Akdeniz , IFÖD:n perustaja ja internetoikeuksiin perehtynyt lakiasiantuntija Ylelle.
 RTÜK-virastosta on tulossa jo viidestoista viranomaistaho, jolle on myönnetty oikeudet estää pääsy internetsivustoille, hän lisää.
 BBC ja Deutsche Wellekin saattavat joutua syyniin
 Syyskuusta alkaen viranomaiset voivat estää pääsyn sellaisille sivustoille, joilla ei ole virallista lupaa toimintaan netissä. Viime kädessä luvattomat toimijat voidaan haastaa oikeuteen.
 Virallista lupaa vaadittaneen sellaisiltakin ulkomaisilta uutiskanavilta, jotka ovat avanneet turkinkielisiä uutissivustoja netissä.
 Muiden muassa brittiläinen BBC, saksalainen Deutsche Welle sekä amerikkalainen Voice of America ovat viime vuosina alkaneet tuottaa uutissisältöjä turkiksi. Näin ne ovat paikanneet uutisaukkoa, jonka hallinnolle alistettu Turkin valtamedia on jättänyt.
 Nämä ja muut kanavat listattiin äskettäin raportissa, jota  pidetään "mustana listana".
 Kallis lupamaksu voi olla kuolinisku
 Syyskuun alussa RTÜK-viraston on määrä ilmoittaa, mitkä tahot joutuvat hakemaan lähetyslupaa netissä. Luvat maksavat yli 16 000 euroa ja lupamaksu on maksettava vuosittain.
 Luvan eväämisen perusteita ei ole tarkemmin määritelty.
 Joillekin pienille, riippumattomille kanaville säädös voi olla kuolinisku.
 Erään riippumattoman nettiuutismedian perustaja ja entinen tunnettu TV-kasvo sanoi Ylelle pärjäilevänsä vaivoin erilaisten lahjoitusten avulla. Hän ei halunnut turvallisuussyistä esiintyä jutussa omalla nimellään.
 Hän ei aio vapaaehtoisesti hakea kallista lupaa. Toistaiseksi hän ei edes tiedä, kuuluuko hänen sitä sivustolleen hakea.
 – Nyt odotamme vain ja katsomme mitä tapahtuu, hän sanoi.
 "Uudistus takaa ilmaisunvapauden"
 Valvovan viraston mukaan kritiikki uudistusta kohtaan on perusteetonta.
 Tarkoitus on huolehtia, ettei internetissä levitetä lasten ja nuorten fyysistä, henkistä ja moraalista kehitystä haittaavaa sisältöä, RTÜK ilmoitti tiedotteessaan.
 Se mitä "haitallisella sisällöllä" tarkoitetaan, jää kuitenkin viraston oman tulkinnan varaan.
 RTÜK:in mukaan asetus "takaa ilmaisun- ja tiedonsaantivapauden". Samalla kuitenkin uutiset ja viihdesarjat kuuluvat asetuksen piiriin.
 – Julkaisualustat, yksittäiset henkilöt sekä juridiset henkilöt, jotka ovat keskittyneet yksilöllisiin julkaisu ja -viestintäpalveluihin internetissä – lukuun ottamatta uutisia, elokuvia ja sarjoja – on pidetty asetuksen ulkopuolella, RTÜK ilmoitti.
 Säädöstä vaaditaan peruttavaksi
 Kun Erdoğanin AK-puolueen hallitsema Turkin parlamentti valmisteli säädöstä viime vuonna, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyj varoitti sen rajoittavan median moniäänisyyttä. Sen arvioitiin myös rikkovan kansainvälisiä sopimuksia.
 Ankaran asianajajaliitto  vaati äskettäin asetuksen perumista  perustuslain vastaisena ja haastoi sen korkeimpaan oikeuteen.
 Myös muita oikeudenkäyntejä on odotettavissa.
 – Nostamme syytteen säädöksen perumiseksi. Säädös on sekä Turkin perustuslain että Turkin allekirjoittamien kansainvälisten sopimusten vastainen, sanoi  Veysel Ok , asianajaja ja mediavapautta puolustavan MLSA-yhdistyksen puheenjohtaja Ylelle.
 – Jos sitä ei peruta, viemme sen korkeimpaan oikeuteen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen asti, Ok sanoi.
 Netflix taipui saudien vaatimuksiin
 Wikipediaan pääsy estettiin, kun se ei suostunut poistamaan Turkkia hermostuttanutta sisältöä.
 Netflixin suhtautumista Turkin mahdollisiin sensuurivaatimuksiin ei vielä tiedetä. Ei kuitenkaan olisi ensimmäinen kerta, jos se taipuisi sensuroimaan sisältöjään.
 Vuoden alussa  Netflix sensuroi  Saudi-Arabian vaatimuksesta jakson amerikkalaisen  Hasan Minhajin  talk show'sta. Kyseisessä jaksossa Minhaj arvosteli saudikuninkaallisia ja syytti saudiprinssiä toimittaja  Jamal Khashoggin  murhasta. Saudien mukaan jakso oli maan lakien vastainen.
 Netflix  totesi uutistoimisto Reutersille  haluavansa jatkaa palvelujen tarjoamista Turkissa, mutta odottavansa, miten tilanne kehittyy.

Turkki tukkimassa netin viimeisiä henkireikiä: myös riippumattomat uutissivustot ja nettitelevisiot joutumassa ahtaalle


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Laki vaatii uusimaan sähköverkkoja, mutta sähköyhtiöt jarruttelevat
 Maaseudun autioituminen on tekemässä turhaksi säävaihteluita kestävän  sähköverkon rakentamisen  kaikkialle Suomeen. Sähköyhtiöt eivät haluaisi turhaan purkaa ilmassa olevia sähkökaapeleita ja siirtää niitä maan alle. Lain mukaan sähköverkon pitäisi jo muutamien vuosien kuluttua kestää myrskyjä ja lumikuormia kaikkialla Suomessa.
 Rinne herättelee demareita politiikan syksyyn
  Pääministeri Antti Rinne politiikan toimittajien aamiaisella Helsingissä 7. elokuuta. Markku Ulander / Lehtikuva
 SDP:n eduskuntaryhmä aloittaa kaksipäiväisen kesäkokouksensa Helsingissä. Puheenjohtaja, pääministeri  Antti Rinteen  odotetaan linjaavan puheessaan puolueen ja hallituspolitiikan keskeisiä tavoitteita politiikan syyskauden alkaessa. Demariedustajat ottavat kantaa myös eilen julkistettuun valtiovarainministeriön budjettiehdotukseen. Yle näyttää Rinteen puheen suorana  Yle Areenassa  klo 10.25 alkaen.
 Kuusi poliisia haavoittunut ampumisessa Philadelphiassa
 Philadelphian poliisi eristi risteyksen korttelissa, jossa ammuskelu johti kuuden poliisin haavoittumiseen. Stringer / EPA
 Philadelphiassa Yhdysvalloissa  kuusi poliisia on haavoittunut ampumavälikohtauksessa , joka johti yhä käynnissä olevaan piiritystilanteeseen. Kenenkään vammat eivät ole hengenvaarallisia. Poliisi oli suorittamassa huumausaineisiin liittyvää tehtävää keskiviikkona iltapäivästä, kun asemies avasi tulen poliiseja kohti. Poliisi tiedottaa Twitterissä, että ampumistilanne on edelleen kesken.
 Turkissa tukitaan netin kriittistä tietovirtaa
 Nettisensuuri on kiristynyt Turkissa jo useiden vuosien ajan. John Wreford / AOP
 Turkissa on valtamedia jo pitkälti presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  talutusnuorassa, ja nyt pyritään suitsimaan myös  internetin riippumattomia kanavia ja podcasteja . Syyskuun alussa astuu voimaan uusi laki, joka antaa radiota ja televisiota valvovalle virastolle laajat valtuudet valvoa internetiä. Se voi muun muassa estää pääsyn tietyille uutissivustoille ja sensuroida viihdesivustoja.
 Ukkos- ja sadekuurot jatkuvat
 Yle
 Sateista ja salamoinnista ei päästä vielä eroon. Torstaina kuurot painottuvat maan itä-, keski- ja pohjoisosiin. Lännessä ja iltaa kohti myös etelässä alkaa poutaantua. Keski- ja Pohjois-Lapissa päästään myös nauttimaan enimmäkseen poutasäästä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Sähköverkkoja ei haluta uusia kaikkialla, poliiseja loukkaantunut ampumisessa Yhdysvalloissa, Turkissa tukitaan netin tietovirtaa


Summary: Maaseudun autioituminen on tekemässä turhaksi säävaihteluita kestävän sähköverkon rakentamisen kaikkialle Suomeen. Syrjäisemmillä seuduilla sähkön saanti voitaisiin varmistaa aggregaateilla.

Kaivinkone tekee ojaa Etelä-Savossa Ristiinan ja Anttolan välisen tien pientareelle. Ojan pohjalle tulee paksu sähkökaapeli.
 Aiemmin kaapeli kulki ilmassa sähkötolppien varassa. Ne puretaan ja kaikki sähkökaapelit kaivetaan maahan. Sähkökatkot ovat täällä pian lähes kokonaan historiaa.
 Paksun sähkökaapelin lisäksi ojaan upotetaan valokaapeli, jolla sähköyhtiö voi ohjata runkoverkon muuntamoita.
 – Muuntamolla on erottimia, joilla pystytään vaihtamaan sähkön syöttösuuntaa. Sähköä voidaan syöttää tänne niin Ristiinasta kuin Anttolastakin, sanoo verkostopäällikkö  Mika Matikainen  Lumme Energia Oy:stä
 Verkkoyhtiöt miettivät nyt tarkkaan, mille alueille ne rakentavat kalliin maakaapelin. Kukaan ei tiedä, asuuko täällä vuosikymmenen kuluttua enää ketään.
 – Kun rakennamme uutta verkkoa, sen käyttöikä on vähintään 50 vuotta. On haaste, kun emme tiedä mikä täällä on tilanne viiden, kymmenen tai 25 vuoden kuluttua, sanoo Matikainen.
 Maaseutu autioituu paljon ennakoitua nopeammin
 Maaseutukylien autioituminen vaikuttaa nopeasti energiayhtiöiden toimintaan ja tulokseen. Kun karjatila lopettaa toimintansa tai vakituiset asukkaat muuttavat kaupunkiin, sähkönkulutus laskee merkittävästi.
 – Kyllä tämä muutos on ollut ennakoitua nopeampaa, myöntää Mika Matikainen.
 Samalla liittymiä irtisanotaan kiihtyvällä vauhdilla. Itä- ja Kaakkois-Suomessa sähköt katkaistaan joka vuosi yli 300 kiinteistöstä.
 Aluekehittämisen konsulttitoimisto MDI on laatinut Tilastokeskuksen aineiston pohjalta kartan, jossa vähintään neliökilometrin suuruiselta alueelta on loppunut vakituinen asutus 2010-luvulla.   Laura Merikalla / Yle
 Sähkömarkkinalaki määrää sähköyhtiöt rakentamaan vuoteen 2028 mennessä sähköverkon, jossa haja-asutusalueella sähkökatkot kestävät enintään puolitoista vuorokautta. Maaseudun rakennemuutoksen takia Lumme Energia ja puolenkymmentä muuta verkkoyhtiötä ovat saaneet jatkoaikaa rakentamiseen vuoteen 2036 asti.
 – Nyt ei tarvitse tehdä yli-investointeja sähköverkon loppupäähän, jossa mahdollisesti kyliä tai yksittäisiä tupia autioituu. Näemme tulevaisuudessa mikä tarve tulee olemaan, ja pystymme silloin tekemään järkeviä investointeja, sanoo verkostopäällikkö Mika Matikainen.
 Kulutus voi myös kasvaa, jos sähköautot tai ladatavat hybridiautot yleistyvät.
 Säävarmaksi sanotaan sähkölinjaa, joka on upotettu maahan tai sille on tehty metsään tarpeeksi leveä kaista, jolloin puut eivät kaadu linjan päälle.  Tommi Parkkinen / Yle
 Aggregaatit ja aurinkovoima varmistamaan sähkönjakelua
 Kouvolan Valkealan Puutteenkylälle johtava tie on hiljentynyt vuosikymmenessä. Kylällä asutaan vakituisesti enää muutamassa taloudessa.
 – Kyllä täällä on opittu omatoimisuuteen. Sähkön katketessa ovat puuhella ja kynttilät valmiina, sanovat  Vilma ja Taito Huuskonen .
 Puutteenkylä on yksi viime vuosina Suomessa tyhjentyneistä maaseutukylistä. Säävarmaa sähköverkkoa ei sinne ole vielä rakennettu.
 – Ennen kuin saavat maakaapelit maahan, saattaa olla, että aggregaattihan se ois hyvä turvaamaan sähköt, sanoo Taito Huuskonen.
 Tämän vuoden loppuun mennessä noin puolet verkkoyhtiöiden asiakkaista on jo säävarman sähköverkon piirissä. Haja-asutusalueella työ on vasta alkamassa kohteissa, joissa verkon päässä on vain yksittäisiä talouksia.
 Työ- ja elinkeinoministeriö rohkaisee energiayhtiöitä etsimään edullisempia vaihtoehtoja syrjäisten seutujen kalliille maakaapeloinnille. Ministeriö esimerkiksi  selvittää aggregaattien käyttöä  turvaamaan sähkön toimitusvarmuutta.
 – Jouston lisääminen jakeluverkoissa, hajautettu tuotanto, niihin liittyvät akkujärjestelmät ja varavoimakoneet voisivat olla sellaisia, sanoo teollisuusneuvos  Petteri Kuuva  työ- ja elinkeinoministeriöstä.
 Teollisuusneuvos Petteri Kuuva työ- ja elinkeinoministeriöstä toivoo verkkoyhtiöiden löytävän edullisempia tapoja taata sähkön toimitusvarmuus haja-asutusalueella.  Kare Lehtonen/Yle
 Osa verkkoyhtiöistä rakentaa säävarmaa verkkoa siirtämällä avojohdot isompien teiden varsille tai  leventämällä johtouraa , jolloin myrskyssä kaatuvat puut eivät yllä sähköverkolle. Sen heikkous on, että samalla katoaa osa metsien hiilinieluista.
 Sähkön toimitusvarmuus voitaisiin turvata myös varavoimakoneilla.
 Työ- ja elinkeinoministeriössä mietitään, että verkkoyhtiö voisi tulevaisuudessa alentaa siirtomaksua tai muutoin korvata, jos asiakkaalla on oma varavoimakone. Sellaisia löytyy esimerkiksi useilta karjatiloilta, joissa sähköt eivät voi olla pois tuntikausia.
 Lumme Energia on saanut hyviä kokemuksia  tasasähköjärjestelmästä , jossa runkoverkon häiriötilanteessa kiinteistöihin syötetään sähköä akuista ja aurinkopaneeleilta. Kesällä virtaa riittää vuorokausiksi, ja talvella useiksi tunneiksi. Käytännössä lyhyistä sähköhäiriöistä on päästy koeverkon alueella kokonaan.
 – Älyä viedään yhä syvemmälle verkkoon ja samalla saadaan asiakkaalle hyötyä sitä kautta, sanoo Matikainen.
 Vaihtoehtoiset ratkaisut voivat hillitä sähkön siirtohintojen nousua.

Laki vaatii uusimaan sähköverkkoja, mutta sähköyhtiöt haluavat jarrutella – "Kun ei tiedä, onko pian enää asiakkaita"


Summary: Suuri osa syksyn kutsuntoihin osallistuvista aloittaa palveluksensa tammikuussa 2021.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Asevelvollisten kutsunnat alkavat tänään. Kutsuntoihin osallistuu noin 35 000 asevelvollista.
 Kutsunnat koskevat pääosin vuonna 2001 syntyneitä miehiä. Lisäksi kutsuntoihin osallistuvat myös ne, jotka eivät jostain syystä ole osallistuneet aiemmin.
 Kutsunnoissa määritetään asevelvollisen palvelukelpoisuus sekä päätetään palveluksen aloittamisajankohta ja -paikka.
 Suurin osa syksyllä kutsuntoihin osallistuvista aloittaa palveluksensa tammikuussa 2021.

Asevelvollisten kutsunnat alkavat tänään – osallistujia noin 35 000


Summary: Trump ehdotti viestissään myös henkilökohtaista tapaamista Kiinan presidentille.

Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  sanoi keskiviikkona viestipalvelu Twitterissä, että Kiinan presidentti  Xi Jinping  voi halutessaan ratkaista väkivaltaiseksi kärjistyneen tilanteen Hongkongissa inhimillisellä tavalla.
 – En epäile yhtään, että jos presidentti Xi haluaa ratkaista Hongkongin tilanteen nopeasti ja inhimillisesti, hän myös tekee niin, Trump twiittasi.
 Lisäksi Trump ilmeisesti ehdotti Xille henkilökohtaista tapaamista, jotta Trump voisi auttaa tilanteen ratkaisemisessa.
 Mielenosoittajat ovat liikkeellä Hongkongissa jo kymmenettä perättäistä viikkoa. Tilanne on kiristynyt jo siihen pisteeseen, että Kiinan hallinto puhuu mielenosoituksista terroristisena toimintana.
 Esimerkiksi Hongkongin lentoasema oli alkuviikosta poissa käytöstä, kun tuhannet mielenosoittajat tukkivat lentoaseman. Keskiviikkona lentoasema pääsi jälleen jatkamaan toimintaansa mielenosoittajien poistuttua paikalta.
 Lisää aiheesta:
 Hongkongin lentokenttä on jälleen avattu protestien aiheuttaman jumin jälkeen
 Kiinan johto tekee tietä tylylle väliintulolle Hongkongissa – puolisotilaalliset joukot liikkeellä rajalla, valtionmedia puhuu terrorismista
 Kiina kovisteli Hongkongin mielenosoittajia: "Tulella leikkivät tuhoutuvat"

Trump twiittasi Hongkongin tilanteesta: “Presidentti Xi voi halutessaan selvittää ongelman nopeasti ja inhimillisesti”


Summary: Ampumisessa haavoittuneiden poliisien vammat eivät ole hengenvaarallisia.

Philadelphiassa Yhdysvalloissa useita poliiseja on haavoittunut yhä käynnissä olevassa asemiehen piiritystilanteessa, kertoo uutistoimisto AP.
 Philadelphian poliisin mukaan kuusi poliisia on haavoittunut ammuskelussa, mutta kenenkään vammat eivät ole hengenvaarallisia. Lisäksi useita poliiseja on haavoittunut piirityksessä muita syistä.
 Philadelphian poliisipäällikön mukaan tilanne sai alkunsa, kun poliisi oli suorittamassa huumausaineisiin liittyvää tehtävää.
 Paikallinen poliisi tiedottaa Twitterissä, että ampumistilanne on edelleen kesken ja kehottaa ihmisiä pysymään poissa Nicetownin alueelta.
 Uutista päivitetään.

Kuusi poliisia haavoittunut ampumisessa Philadelphiassa – piiritystilanne sai alkunsa huumeisiin liittyneestä tehtävästä


Summary: Venäjän valtionmedian mukaan harjoitus osoittaa Venäjän pystyvän sijoittaa ydinaseita lähelle Yhdysvaltoja.

Venäjä ilmoitti keskiviikkona siirtäneensä kaksi TU-160 -pommikonetta itäisimpään osaan Venäjää osana armeijan harjoitusta, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Venäjän puolustusministeriö sanoi lausunnossaan, että pommikoneet lensivät läntiseltä Venäjältä yli 6000 kilometrin matkan Anadyriin, Tšukotkaan reilussa kahdeksassa tunnissa.
 Ministeriö kertoi myös, että lento oli osa loppuviikon kestävää taktista harjoitusta. Harjoituksen on tarkoitus harjoitella Venäjän ilmavoimien kykyä siirtyä lentotukikohtiin sekä ilmatankkausta.
 Venäjä kykenee sijoittamaan ydinaseita Yhdysvaltojen "takapihalle"
 Venäjän valtion sanomalehden Rossijskaja gazetan mukaan harjoitus osoittaa, että Venäjä pystyy sijoittamaan ydinaseiden laukaisuun kykeneviä pommikoneita lähelle Alaskaa. Lehden mukaan pommikoneet kykenevät lentämään 20 minuutissa noin 600 kilometrin matkan Yhdysvaltojen puolelle.
 TU-160 -kone on yliäänikone, joka voi kuljettaa jopa 12 lyhyen matkan ydinohjusta ja lentää 12 000 kilometrin matkan yhdellä tankkauksella. TU-160 -koneilla on lennetty tukikohdista Venäjältä esimerkiksi pommituslentoja Syyriaan.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putin  allekirjoitti heinäkuun alussa lain, jonka myötä maa vetäytyy keskimatkan ohjukset kieltävästä INF-sopimuksesta. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti vetäytyvänsä sopimuksesta jo viime vuoden lokakuussa.
 Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton kylmän sodan lopulla solmima INF-ohjussopimus on kieltänyt muut kuin mereltä laukaistavat lyhyen ja keskipitkän matkan ohjukset.
 Lisää aiheesta:
 Putin irrotti Venäjän keskimatkan ohjukset kieltävästä INF-sopimuksesta
 Yhdysvallat ilmoittaa vetäytyvänsä ohjuksia rajoittavasta INF-sopimuksesta – Nato tukee

Venäjä lennätti kaksi ydinaseiden laukaisuun soveltuvaa pommikonetta Alaskan vastaiselle alueelle


Summary: Rauman Lapissa kunnostetaan noin 150 vuotta vanhaa tuulimyllyä. Museovirasto toivoo lisää hankkeita, jotka vaativat erityistä restauroinnin ammattitaitoa.

Rekon myllyssä jauhettiin jauhoja viimeksi vuonna 1936. Silloin myllyn siivet lensivät maahan kovan myrskyn seurauksena kesken jauhatuksen.
 Raumalla, Lapin Kuolimaan kylässä, sijaitseva mylly jäi käyttämättömäksi ja oli vuosikaudet täysin säiden armoilla. 1980-luvulla myllyä kunnostettiin sen verran, ettei se päässyt lahoamaan.
 Nyt myllyä kunnostetaan toimintakuntoon. Hankkeen takana on naantalilainen  Lassi Uusi-Pietilä , jonka lapsuuskodin pihapiirissä mylly sijaitsee. Vaimonsa innoittamana hän lupasi isänsä 100-vuotisjuhlissa, että mylly laitetaan kuntoon.
 – Isä oli asiasta kovin liikuttunut ja erittäin mielissään. Mylly on osa isän rakasta lapsuudenmaisemaa, Uusi-Pietilä sanoo.
 Uusi-Pietilä perusti hanketta varten tuulimyllyn suojeluyhdistyksen. Rekon Tuulimyllyn Suojeluyhdistys on saanut lahjoitusvaroja noin 13 000 euroa. Myös Museovirasto tukee myllyn kunnostusta noin 8000 eurolla.
 Museovirasto toivoo laadukkaita hankkeita
 Museovirasto saa vuodessa noin 400 rahoitushakemusta erilaisten rakennusten kunnostukseen. Tukea myönnetään noin puolelle hakijoista, yhteensä noin 1,6 miljoonaa euroa. Museovirasto tukee mieluiten kohteita, joissa tarvitaan ihan erityisen vaativaa entisöinnin erityisosaamista.
 Rekon tuulimylly saa entisöinnissä muun muassa uudet siivet. Tapio Termonen / Yle
 Tukea vanhojen rakennusten korjaamiseen voi hakea myös elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten kautta. Ne myöntävät ympäristöministeriöltä saatavaa tukea noin 850 000 euroa vuodessa. Ely-keskukset saavat koko maassa noin 600 hakemusta vuodessa. Näistäkin hakemuksista vajaa puolet saa avustusta.
 Satakunnan Museon rakennuskonservaattori  Kalle Virtanen  toivoo, että hakemuksia tulisi enemmänkin. Vaikka kaikki käytettävissä oleva raha käytetään avustuksiin jo nyt, antaisi hakemusten suurempi määrä mahdollisuuden tehdä vielä laajempaa valintaa.
 – Meillä on ainutlaatuisiakin kohteita, jotka ovat jääneet heitteille. Niille soisi mielellään samanlaista kunnostusta kuin esimerkiksi Rekon tuulimyllylle Rauman Lapissa, Virtanen sanoo.
 Toivottavasti isä saa nähdä myllyn käynnistyvän
 Suunnitelmien mukaan Rekon mylly valmistuu tämän syksyn aikana. Lassi Uusi-Pietilän mukaan myllyä ei ole tarkoitus ottaa väkituiseen käyttöön, mutta koejauhot sillä jauhetaan. Hän sanoo olevansa erittäin kiitollinen yhdistystä tukeneille tahoille ja erittäin ylpeä myllyä kunnostavista rakentajista.
 Lassi Uusi-Pietilä toivoo, että hänen isänsä näkisin vielä myllyn toimivan. Tapio Termonen / Yle
 Uusi-Pietilä toivoo, että myllyn käynnistystä pääsisi seuraamaan myös hänen pian 101-vuotta täyttävä isänsä. Jos vain isän terveys sallii, aikoo Uusi-Pietilä järjestää isän paikan päälle.
 – Se on ihan varma asia, Uusi-Pietilä sanoo liikuttuneena.
 Suunnitelmien mukaan Rekon myllyn ympäristössä saatetaan tulevaisuudessa järjestää muun muassa hartaushetkiä.

100-vuotissynttäreillä luvattu entisöinti on valmistumassa: "Mylly on osa isän rakasta lapsuudenmaisemaa"


Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä (HUS) on otettu käyttöön robottiavusteiset leikkaukset lapsille,  sairaala tiedottaa .
 Kesän aikana tehdyissä leikkauksissa on korjattu munuais- ja virtsajohdinvaivoja sekä poistettu perna ja sappirakko. Lastenkirurgien leikkaukset suoritettiin Meilahden sairaalassa, jossa on tarvittava laitteisto, mutta osastohoito tapahtui Uudessa lastensairaalassa.
 Uuden leikkaustekniikan kerrotaan edistävän toipumista. Jatkossa robottiavusteisia leikkauksia tullaan tekemään lapsille toistakymmentä vuosittain.
 – Perinteiseen avokirurgiaan verrattuna robottikirurgia mahdollistaa pienemmät ihoavaukset, paremmat työskentelyolosuhteet, vähäisemmän leikkauksen jälkeisen kivun sekä nopeamman toipumisen, kertoo lastenurologi  Niklas Pakkasjärvi  tiedotteessa.
 Robottiavusteinen leikkaus on myös erityinen apu tähystysleikkauksiin.
 – Leikatut lapsipotilaat toipuivat nopeasti ja kotiutuivat hyväkuntoisina. Jatkossa voidaan tehdä myös muita robottiavusteisia leikkauksia lapsipotilaille, Pakkasjärvi sanoo.
 Robottiavusteista kirurgiaa on hyödynnetty aikuisten leikkauksissa jo pidempään, varsinkin urologian puolella. Selvitystyö lasten puolella aloitettiin viime syksynä. Ensimmäiset lastenkirurgit koulutettiin tänä keväänä.
 – Robottiavusteisen kirurgian oppimispolku käsittää harjoittelua tietokonemalleilla, koemalleilla sekä lukuisten leikkausten seuraamista ja leikkauksissa avustamista ennen varsinaisena pääkirurgina toimimista, Pakkasjärvi sanoo.
 HUSin mukaan robottiavusteisen leikkauskoulutuksen saaneilla kirurgeilla on pitkä kokemus perinteisistä avoleikkauksista.
 Lue lisää :
 Yle seurasi, kun Töölön sairaalassa tehtiin poikkeuksellinen aivoleikkaus – Robotti avusti kirurgia Parkinson-potilaan hoidossa

Helsingissä leikattiin robottien avulla viisi lasta onnistuneesti


Summary: Norjalaismiljardööri Petter Stordalen osti kertaheitolla kymmenen pääkaupunkiseudulla toimivaa luksushotellia.

Iso pala suomalaisen hotellibisneksen kermaa siirtyy norjalaisen Nordic Choice Hotels -ketjun omistukseen.
 Kotimainen sijoitusyhtiö Capman myy  tänään keskiviikkona julkistetussa kaupassa  norjalaisille koko Kämp Collection Hotelsin. Siihen kuuluu kymmenen luksushotellia.
 Niistä tunnetuin on Helsingin ydinkeskustassa Pohjoisesplanadilla sijaitseva Hotel Kämp. Hotelli on avattu vuonna 1887, eli palvellut yli koko itsenäisen Suomen historian.
 Hotel Kämpin aula. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Myös muut kaupassa siirtyvät hotellit kuuluvat Suomen tasokkaimpiin: Hotel St. George, Klaus K Hotel, Hotel Haven, Hotel Lilla Roberts, Hotel Fabian ja neljä Glo-hotellia. Niistä kahdeksan sijaitsee Helsingin keskustassa.
 Glo-hotelleista yksi sijaitsee Espoon Leppävaarassa ja toinen Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
 Ostaja on sijoittaja–miljardööri  Petter Stordalenin  Nordic Choice Hospitality Group. Hotellit siirtyvät osaksi Nordic Choice Hotels -ketjua, jossa on yhteensä 195 hotellia Pohjoismaissa ja Baltiassa.
 Helsingin Yrjönkadulla sijaitseva Hotel St. George. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Miksi hotellit kaupattiin?
 Pääkaupunkiseudun hotellimarkkina on ollut kasvussa, ja myös luksushotelleille on riittänyt kysyntää.
 Kämp Collection Hotelsin omistaja Capman ei kommentoi päivän tiedotteessaan kaupan syitä. Hotellialan konsultti arvelee, että sijoittaja on saanut omistuksistaan haluamansa.
 – Pääomasijoittaja hakee tuottoa investoinnille. He ovat ilmeisesti saaneet sen, mitä ovat omistuksestaan hakeneet, sanoo Nordic Hotel Consultingin Suomen-toimiston johtaja  Jan-Erik Lagerström .
 – Yöpymisen keskihinta pääkaupunkiseudulla on ollut vahvassa kasvussa. Yksilöllistä palvelua tarjoavien hotellien tarjonta on lisääntynyt, ja taloudellisesti lihavat vuodet ovat palvelleet tätä segmenttiä, Lagerström jatkaa.
 Lagerström pitää kauppaa merkittävimpänä hotellialalla sitten kesän 2017, jolloin ruotsalaisketju  Scandic osti Restelin koko hotellitoiminnan  eli muun muassa Cumulukset ja Holiday Innit. Nyt norjalaiskaupan jälkeen Suomen hotellimarkkinoiden kärkikolmikossa on enää yksi suomalainen nimi, Sokos Hotels.
 Kauppahintaa ei ole kerrottu julkisesti. Lagerström arvioi varovaisesti, että hinta asettuu "kolminumeroiseksi" eli yli sadan miljoonan euron.
 Hotelli Lilla Roberts sijaitsee Kasarmitorin laidalla. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Kauppa on yli viiden vuoden työn päätepiste, sanoo Kämp Collection Hotelsin hallituksen pitkäaikainen puheenjohtaja  Ari Tolppanen .
 – Pääomasijoittajan liikeidea on, että se ostaa, kehittää ja myy. Nyt oli viiden ja puolen vuoden jälkeen aika myydä omistus ja siirtyä elinkaaren seuraavaan vaiheeseen, Tolppanen sanoo.
 Viidellä ja puolella vuodella Tolppanen viittaa investointijaksoon, jona aikana hotellit on muutettu palveluiltaan ja myös asiakashinnoiltaan pohjoismaiselle tasolle.
 Toisin sanoen: asiakkaat maksavat huoneistaan enemmän, ja saavat vastineeksi enemmän palveluita. Näin Capman synnytti Helsinkiin ryppään kalliita luksushotelleita, jotka kiinnostivat nyt kansainvälistä sijoittajaa.
 Mikä on hotellien ja erityisesti Hotel Kämpin kohtalo norjalaiskäsissä?
 – Olen täysin vakuuttunut, että uusi omistaja jatkaa samaa mitä Capman on tehnyt, eli investoi edelleen voimakkaasti laadun parantamiseen ja todennäköisesti aika moneen uuteen hotelliin, Tolppanen sanoo.
 – Siksi on erittäin miellyttävä luovuttaa avaimet hotelli Kämppiin, joka kuitenkin on suomalainen instituutio ja todistanut yli 130 vuoden aikana monta käännettä tässä maassa, hän jatkaa.
 Asiantuntijat: Kauppa tuo hotelleille näkyvyyttä
 Uusi omistaja Nordic Choice on iso laatuhotelleihin keskittynyt ketju.
 Sekä Lagerström että Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa:n toimitusjohtaja  Timo Lappi  uskovat, että leveämmistä hartioista on kaupassa siirtyville hotelleille hyötyä.
 – Kauppa vahvistaa hotellien näkyvyyttä ulkomaisten asiakkaiden silmissä. On sinänsä hieno asia, että suomalainen hotelliketju on kiinnostanut isoa kansainvälistä ketjua, Lappi sanoo.
 Lapin mukaan pelkät ulkomaiset turistit ja liikematkailijat eivät kuitenkaan riitä kannattelemaan koko kasvanutta luksushotellien markkinaa.
 – Luksuhotellit ovat aika vaikea markkina. Harvassa ovat ne hotellit, jotka elävät pelkällä ulkomaisella kysynnällä, Lappi sanoo.
 Hän toivoo piristysruisketta luksushotellien kotimaiselle käytölle muun muassa lähimatkailun kasvusta.
 Petter Stordalen Ylen haastattelussa Jätkäsaaren Clarion-hotellissa vuonna 2017. Petteri Sopanen / Yle
 Stordalen tunnetaan Jätkäsaaren Clarionista
 Miljardööri Petter Stordalen tuli suomalaiseen hotellibisnekseen ryminällä vuonna 2016.
 Tällöin Stordalen avasi Helsingin Jätkäsaareen Suomen ensimmäisen Clarion-hotellin. Nordic Choice Hotels -ketjulla on nyt lisäksi Clarion-hotelli Helsinki-Vantaan lentoasemalla ja F6-hotelli Helsingin keskustassa.
 Vuonna 2017  Ylen haastattelussa  Stordalen kertoi laajennushaluistaan ja sanoi haluavansa saada erityisesti Venäjältä ja Aasiasta Suomeen tulevat matkailijat ketjunsa hotelleihin.
 Stordalen perheineen on maailman muutaman tuhannen rikkaimman joukossa. Talousjulkaisu  Forbes arvioi , että Stordalenin keräämä omaisuus on arvoltaan runsaat 1,2 miljardia euroa.
 Lisäys 14.8. klo 15.00: Juttuun täydennetty Kämp Collection Hotelsin puheenjohtaja Ari Tolppasen kommentit.

Joukko Helsingin luksushotellien kruununjalokiviä siirtyy norjalaisomistukseen – "Vahvistaa hotellien näkyvyyttä ulkomailla"


Summary: Polttoaineen, tupakan ja sokeristen virvoitusjuomien verotus kiristyy, pieni- ja keskituloisten tuloverotus laskee.

Antti Rinteen  (sd.) hallitus aikoo saada nykyistä enemmän ihmisiä töihin ja kasvattaa valtion menoja, mutta saada talouden tasapainoon hallituskauden loppuun mennessä.
 Valtiovarainministeriö esitteli keskiviikkona  budjettiehdotuksensa , josta koko hallitus päättää syyskuun alussa.
 Velanotto kasvaa hieman, samoin budjetin loppusumma. Kuluvan vuoden budjetin loppusumma oli yli 55 miljardia, Rinteen hallituksen ensi vuoden budjetin loppusummaksi on tulossa 57 miljardia. Summa on noin 1,5 miljardia euroa enemmän kuin tämän vuoden varsinaisessa talousarviossa.
 Budjetin alijäämä kasvaa hieman siitä, mitä on ennakoitu. Valtiovarainministeriön kehyksessä alijäämään laskettiin olevan 1,5 miljardia, mutta hallitus kasvattaa alijäämää ensi vuonna noin 2,3 miljardiin.
 Hallitus kuitenkin tavoittelee, että vuonna 2023 talous on tasapainossa.
 – Jos joku toivoo että tulee dramaattisia, rajuja muutoksia, ei tule. Päinvastoin, pyrimme pitämään nykyisestä talouden linjauksesta kiinni, joka hallitusohjelmaan on tehty, sanoi valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) esitellessään budjettiehdotusta keskiviikkona.
 Koska hallitus aikoo kasvattaa menoja ja pitää velkaantumisen maltillisena, uusia tuloja olisi löydyttävä. Siinä hallitus laskee työllisyyden kasvattamisen varaan.
 – Julkisen talouden pitäminen tasapainossa vaatii eri toimia, jos emme onnistu työllistämishaasteessamme, Lintilä sanoi.
 Tavoitteiden täyttymistä, 75 prosentin työllisyyttä, hallitus arvioi vuoden päästä.
 Työlupiin helpotusta, palkkatukeen ja työvoimapalveluihin rahaa
 Työllistämiskeinoiksi hallitus ehdottaa muun muassa TE- eli työvoimapalveluihin noin 15 miljoonan euron lisämäärärahaa, ja 10:tä miljoonaa euroa yritysten palkkatukeen.
 –Useat yritykset ovat valmiita ottamaan työharjoittelijoita...mutta sanovat ettei heillä ole aikaa ruveta heitä opettamaan. Me pystymme vastaamaan tähän kysyntään, Lintilä muotoili.
 Yliopistojen perusrahoitukseen lisätään ensi vuonna 10 miljoonaa ja ammattikorkeakoulutukseen 5 miljoonaa euroa.
 Hallitus helpottaisi ulkomaalaisten työntekijöiden lupien saantia, ja ehdottaa yritykselle tärkeiden ulkomaalaisten työntekijöiden eli niin sanottujen avainhenkilöiden verotuksen maltillista keventämistä. Heidän lähdeveronsa on nyt 35 prosenttia.
 Innovaatioiden syntymistä hallitus kannustaisi lisäämällä Business Finlandin avustusvaltuutta 33 miljoonalla eurolla.
 Investoinnit "turbo"-asetukselle
 Työllisyystavoitteen saavuttamisen tekee entistäkin vaikeammaksi kansainvälisen talouden laskusuhdanne, sillä esimerkiksi Saksan talous näyttää sukeltavan. Myös Britannian ero EU:sta lisää talouden epävarmuutta.
 Lintilän mukaan yksi työllistämiseen liittyvä ongelma on investointien vähyys. Suomessa investoidaan esimerkiksi Saksaan ja Ruotsiin verrattuna laiskasti. Tätä lähtee selvittämään valtiosihteeri  Martti Hetemäki .
 –Nyt pitäisi painaa investoinneissa turbonappia, Lintilä patisti.
 Pienimpiin eläkkeisiin noin 50 euron korotus
 Hallitus ehdottaa pienimpiin eläkkeisiin yhteensä 183 miljoonan korotusta, mikä tarkoittaa pienimpiin eläkkeisiin keskimäärin 50 euron korotusta.
 Eläkkeisiin on tulossa indeksikorotus ensi vuoden alussa, ja opiskelijoiden opintoraha sidotaan indeksiin elokuussa 2020. Perusturvaa hallitus ehdottaa korotettavaksi 20 eurolla kuukaudessa.
 Ansiotuloverotusta kevennetään 200 miljoonalla eurolla. Kevennys kohdistetaan pieni- ja keskituloisille palkansaajille sekä eläkkeiden ja etuuksien saajille.
 Tupakan, polttoaineiden ja virvoitusjuomien hintoihin korotusta
 Tupakan verotus nousee vuoden vaihteessa 50 miljoonaa euroa, ja virvoitusjuomien veroa korotetaan 25 miljoonalla eurolla. Eniten nousee sokeripitoisten juomien verotus.
 Liikenteen polttoaineverotusta korotetaan 250 miljoonalla eurolla, ja korotus tulee voimaan elokuussa 2020. Korotusta on tarkoitus tasapainottaa pienituloisille kohdennetuilla tuloveron kevennyksillä.
 Luonnonsuojeluun ja kehitystyöhön lisärahaa
 Kehitysyhteistyöhön hallitus ehdottaa 72 miljoonaa euron lisämäärärahaa, ja luonnonsuojelurahoituksen määrää ehdotetaan kasvatettavan ensi vuonna yhteensä 25 miljoonalla eurolla.
 Luvut eivät ole lopullisia, sillä esityksestä puuttuvat vielä niin sanotut hallituksen tulevaisuusinvestoinnit. Hallitus suunnittelee panevansa neljässä vuodessa kolme miljardia euroa erilaisiin investointeihin ja rahoittavansa ne valtion omaisuutta myymällä ja tulouttamalla rahaa yhtiöistä. Tämä saattaa muuttaa esimerkiksi alijäämää.
 Perjantaina valtiovarainministeriön ehdotus julkaistaan kokonaisuudessaan, ja samalla ministeriöt kertovat julki, mitä ne toivovat budjettiin. Koko hallitus päättää taloudesta syyskuussa, minkä jälkeen budjetti siirtyy eduskunnan käsiin.
 Yle seurasi tiedotustilaisuutta hetki hetkeltä:

Budjettiehdotuksen loppusumma 57 miljardia euroa – Valtiovarainministeri Lintilä: "Nyt pitäisi painaa investoinneissa turbonappia!"


Summary: Tuomitut maksavat uhrille 1 200 euroa vahingonkorvauksia sekä oikeudenkäyntikulut.

Yhdysvaltalaisräppäri Asap Rocky eli  Rakim Mayers  ja kaksi hänen seurueeseensa kuulunutta on tuomittu ehdolliseen vankeuteen pahoinpitelystä, joka tapahtui Tukholmassa kesäkuun lopulla.
 Ehdollinen vankeus tarkoittaa sitä, että tuomitut eivät saa syyllistyä uusiin rikoksiin Ruotsissa seuraavan kahden vuoden aikana. Jos he syyllistyvät, tuomiot voivat muuttua vankeudeksi. Oikeuden mukaan kyse ei ollut hätävarjelusta. Mayers ja kaksi kaveria maksavat uhrille lähes 1 200 euroa vahingonkorvauksia. Uhri sai pahoinpitelyssä haavoja ja mustelmia. Miehet eivät joudu vankilaan eivätkä he joudu maksamaan sakkoja, sillä pahoinpitely ei kokonaisuudessaan ollut niin vakava ja miehet olivat pidätettyinä kuukauden. Puolustus ei ole päättänyt, valittavatko he tuomioistaan.
 Tiedotustilaisuus on päättynyt.  Voit katsoa sen tallenteena Areenasta.  Tuomari  Per Lennerbrant  kertoi toimittajille tuomion taustoista ja vastasi kysymyksiin.
 Syyttäjä vaati kaikille kolmelle kuuden kuukauden vankeutta. Syyttäjän mukaan he kaatoivat uhrin, 19-vuotiaan miehen maahan ja pahoinpitelivät tätä.
 Kaikki kolme kiistävät syyllistyneensä pahoinpitelyyn. Heidän mukaansa kyse oli hätävarjelusta.
 Seurasimme tapahtumia hetki hetkeltä tässä artikkelissa.

Räppäri Asap Rockylle ja kahdelle kaverille ehdollista vankeutta pahoinpitelystä katutappelussa, ei hätävarjelua – Yle seurasi hetki hetkeltä


Summary: Tampereella lukiot ja ammattioppilaitokset tuskin myöhentävät kouluaamuja. Helsingin suomenkielisistä lukiosta vain yksi on luopunut kahdeksan aamuista.

Tampereen ja Helsingin piti luopua koululaisten aikaisista kahdeksan aamuista tänä syksynä. Syksyn lukujärjestykset osoittavat kuitenkin toista monessa peruskoulussa ja lukiossa.
 Asiasta käytiin vilkasta keskustelua viime vuonna. Myöhentämistä toivoivat sekä tutkijat että oppilaat. Tutkimusten mukaan murrosikäisten koulupäivän olisi hyvä alkaa myöhemmin kuin kahdeksalta.
 Helsingin kasvatus- ja koulutuslautakunta  suositteli viime joulukuussa yksimielisesti  kahdeksan kouluaamuista luopumista. Aloitteen myöhentämisestä teki vihreiden kaupunginvaltuutettu  Emma Kari .
 Tampereen kaupunki suositteli puolestaan, että yläkoululaisen koulu alkaa aikaisintaan puoli yhdeksältä. Tästä syksystä alkaen Tampereen perusopetuksessa kaikkien koulujen piti alkaa aikaisintaan kello 8.15–8.45.
 Suosituksia ei ole täysin noudatettu kaupungeissa.
 Vain yhdessä suomenkielisessä lukiossa
 Koulut saavat päättää itse lukujärjestyksestä. Helsingin suomenkielisissä lukioissa aloitusta on myöhennetty vain yhdessä.
 Ruotsinkielisissä lukioissa kahdessa alkaa koulu kello 8.15 ja yhdessä kello 8.00. Helsingin kaupungilla on 14 lukiota ja 1 aikuislukiota. Lukioista kolme on ruotsinkielistä.
 Viestintä- ja markkinointipäällikkö  Hanna-Kaisa Talvensaari  Helsingin kaupungilta sanoo, että koulut saavat itse päättää asiasta.
 – Lukiot kyselivät asiaa opiskelijoilta ja useimmat eivät halunneet myöhästyttää, koska koulupäivä olisi silloin pidentynyt. Meillä on paljon erityistehtävälukioita, joiden opiskelijat harrastavat paljon ja toivovat koulun loppuvan hyvissä ajoin, Talvensaari sanoo.
 Peruskoulujen osalta Helsingillä ei ole vielä tietoa asiasta. Asiasta tehdään parhaillaan kyselyä.
 Käytännön vaikeuksia toteuttaa
 Tampereella koulut ovat muuttaneet lukujärjestyksiä Helsinkiä enemmän. Tampereen kaupungin opetus- ja kasvatusjohtajan  Kristiina Järvelän  tiedossa on vain yksi peruskoulu, jossa koulu alkaa kello 8.00.
 Koulut alkavat Järvelän mukaan muissa aikaisintaan 15 minuuttia myöhemmin.
 Myös Tampere on tekemässä tarkempaa kyselyä aiheesta.
 Sari Törmikoski / Yle
 Tampereen lukioissa ja ammattikouluissa tuskin luovutaan kahdeksan aamuista. Valtuutettu  Aila Dündar-Järvinen  (sd.) esitti aloitteessa, että koulu alkaisi nykyistä myöhemmin, eli noin yhdeksältä. Peruskoulujen osalta aloite eteni, mutta toisen asteen osalta se on vastatuulessa.
 Tampereen kaupungin ammatillisen koulutuksen johtaja  Outi Kallioinen  ja lukiokoulutuksen johtaja  Jorma Suonio  esittävät kaupunginhallitukselle, ettei koulujen työaikoihin tulisi muutoksia lähivuosina.
 Asiaa perustellaan sillä, että ammatillinen koulutus on siirtynyt yhä enemmän työpaikoille. Työelämässä työaikojen alkamiset vaihtelevat suuresti eri aloilla. Lukioissa taas oppituntien myöhentäminen pidentäisi koulupäiviä.
 Kuntaliiton erityisasiantuntija  Mari Sjöström  sanoo, että kunnat voivat hakea omia ratkaisuja. Tiedossa ei ole, että moni kunta olisi päättänyt myöhentää koulupäiviä.
 Tämä johtuu Sjöströmin mukaan käytännön hankaluuksista. Esimerkiksi koulukuljetukset tuovat jo haasteita.
 Murrosiässä biologinen rytmi myöhästyy
 Suomessa on käyty keskustelua koulujen alkamisesta, koska kansallisissa ja kansainvälisissä tutkimuksissa on tuotu esiin teinien ja nuorten aikuisten kroonistunut univaje.
 WHO:n koululaistutkimuksen mukaan suomalaisista yli 15-vuotiaista yli 70 prosenttia menee nukkumaan kello 23 tai myöhemmin.
 Suomen lukiolaisten liiton kyselyyn vastasi yli tuhat lukiolaista. Vastaajista hieman yli puolet toivoi koulun alkavan aikaisintaan kello 9. Helsingin kyselyn mukaan 69 prosenttia opiskelijoista kannatti luopumista kahdeksan aamuista.
 Unitutkija  Markku Partinen  on tuonut esille, että kahdeksalta alkava koulupäivä on erityisen hankala yläkouluikäiselle, koska murrosiässä biologinen rytmi myöhästyy.
 Uni ei välttämättä tule vaikka kuinka yrittäisi.
 Partinen on ehdottanut  koulupäivän myöhentämistä edes puolella tunnilla. Tätä on kokeiltu esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Ruotsissa.
 Lue lisää:
 Joutuvatko teini-ikäiset heräämään kouluun liian aikaisin? Tarkista univelkalaskurilla, nukutko tarpeeksi
 Tampere myöhentää koulupäiviä: Näin se muuttaa yläkoululaisten ja opettajien arkea –  "Kahdeksalta kaikki suunnilleen nukkuu"
 Työryhmä ehdottaa: Koulujen kahdeksan aamut historiaan
 Kouluun vasta yhdeksäksi? Unitutkija: "Parantaisi kaikkien elämänlaatua ja koulusuorituksia"

Isojen kaupunkien piti luopua koululaisten kahdeksan aamuista – syksyn lukujärjestys osoittaa toista useissa kouluissa


Summary: Vahingonlaukaus tapahtui Utin jääkärirykmentin harjoituksessa Taipalsaarella.

Varusmies on ampunut rynnäkkökiväärillä vahingossa jalkaansa ampumaharjoituksessa Taipalsaarella.
 Onnettomuus tapahtui tänään keskiviikkona. Taipalsaarella on meneillään Utin jääkärirykmentin ampumaharjoitus.
 Varusmies on toimitettu sairaalaan tarkastukseen ja jatkotutkimuksiin.
 – Varusmies on siirtynyt tuettuna omin jaloin ambulanssiin ja täysin tajuissaan jatkohoitopaikkaan, kertoo Utin jääkärirykmentin esikuntapäällikkö, everstiluutnantti  Jussi Kosonen .
 Maavoimien tiedotteen mukaan varusmies on ollut itse yhteydessä läheisiinsä.
 Kososen mukaan henkilövahinkoihin johtavat vahingonlaukaukset ovat harvinaisia.
 – Utin jääkärirykmentin harjoituksessa näitä ei ole tähän saakka tapahtunut ja toivottavasti ei tapahdu jatkossakaan.
 Utin jääkärirykmentti selvittää vielä tarkemmin, miten onnettomuus pääsi tapahtumaan. Harjoitus jatkuu normaalisti Taipalsaarella.

Varusmies ampui rynnäkkökiväärillä vahingossa jalkaansa ampumaharjoituksessa


Summary: Paateron mukaan Ruotsin malli ole missään tapauksessa sopiva Suomelle.

Suomessa poliitikkojen vastaus kansallisen monopolin vaihtoehdoille on pääosin ollut ytimekäs ei. Veikkauksen ohjauksesta vastaava kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) totesi viimeksi torstaina MTV:n uutisten haastattelussa, ettei Ruotsin malli ole missään tapauksessa sopiva Suomelle.
 – Tulot tippuivat ja haitat kasvoivat, Paatero sanoi.
 Paatero sanoo STT:lle, että tarkoitti lausunnollaan Ruotsin pitkän aikavälin kehitystä, jossa ulkomaiset nettipelit valtasivat markkinan.
 – Suomen ei pidä päästää sellaista tilannetta, että ulkomaiset peliyhtiöt tulisivat tänne, ja ajauduttaisiin lisenssijärjestelmään, Paatero sanoo. Hän viittaa muun muassa mainonnan kasvamiseen siinä tapauksessa, että pelimarkkinoilla toimii useampia yrityksiä.
 Veikkauksen Vakioveikkaus Turbo -mainos kauppakeskus Kaaressa Kannelmäessä Helsingissä 6. elokuuta. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Monopolin purkamisen haitoista ei vielä selvitystä
 Ruotsin peliuudistus on niin tuore, ettei sen mahdollisista haitoista ole vielä selvityksiä, Helsingin yliopiston tutkija, dosentti  Janne Nikkinen  huomauttaa. Nikkinen on tutkinut rahapelaamista ja perehtynyt myös Ruotsissa tehtyihin muutoksiin.
 Hänen mukaansa monopolijärjestelmä ei ole yksiselitteisesti paras keino ehkäistä pelien haittoja. Asiasta tehdyt tutkimukset ovat tuottaneet ristiriitaisia tuloksia.
 – Tutkimuksista ei saada näyttöä, että monopoli olisi aina ja kaikkialla parempi peliongelmaisten suojelemisessa, Nikkinen sanoo.
 Lisenssijärjestelmässä etuna on Nikkisen mukaan ainakin se, että toimijoita voidaan ohjata lupaehdoilla. Sääntöjä rikkovalta toimijalta lupa voidaan evätä.
 Suomessa hallituksen linjana on säilyttää Veikkauksen monopoli. Paateron mukaan asialle on laaja kannatus eduskunnassa. Rahapelaamista ulkomaille voidaan Suomessakin säädellä esimerkiksi rahojen siirtoa tai mainontaa rajoittamalla.
 Lue lisää:
 Ruotsissa rahapelimonopolin purku toi suuret verotulot ja häiritsevät mainokset

Ministeri Paatero: Veikkauksen monopolista pidetään kiinni


Summary: Fimean mukaan letrosolia sisältävien lääkkeiden saatavuushäiriö jatkuu syyskuun loppupuolelle.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea tiedottaa saaneensa tiedon, jonka mukaan rintasyöpälääke letrotsolia sisältävien lääkevalmisteiden tukkuvarastot ovat huvenneet oletettua nopeammin eivätkä apteekit saa uusia lääke-eriä normaaliin tapaan.
 Myyntiluvanhaltijoiden ilmoittamien tietojen mukaan saatavuushäiriö kestää arviolta syyskuun loppupuolelle, Fimea kertoo.
 Fimea on pyytänyt letrotsoli-valmisteiden saatavuudesta vastaavia tahoja selvittämään mahdollisuuksia tuoda lääkkeestä poikkeuseriä markkinoille pikaisella aikataululla.
 Letrotsolia käytetään muun muassa varhaisvaiheen hormoniriippuvaisen rintasyövän liitännäishoitona sekä pitkälle edenneen (usein etäpesäkkeisen) rintasyövän hoitona. Lääkehoitoa saatetaan jatkaa liitännäishoitona useita vuosia leikkaus- ja sädehoidon jälkeen.
 Letrotsolia käyttää Suomessa tuhansia naisia, joista valtaosa saa lääkettä liitännäishoitoon.
 Letrotsolia sisältäviä lääkevalmisteita Letrozol Accord 2,5 mg (Accord Healthcare Oy) Letrolan 2,5 mg (Avansor Pharma Oy) Femar 2,5 mg (Novartis Finland Oy) Letrozol Ratiopharm 2,5 g (Ratiopharm Oy) Letrozole Sandoz 2,5 mg (Sandoz A/S) Letrozol Stada 2,5 mg (STADA Nordic ApS)
 Fimea kertoo tiedottaneensa saatavuushäiriöstä syöpähoidoista vastaavia terveydenhuollon yksiköitä. Jos saatavuushäiriö johtaa potilaan lääkehoidon muutoksiin, hoitavan lääkärin on arvioitava ne kullekin potilaalle yksilöllisesti.
 Fimean mukaan yleispäteviä ohjeita ei voida antaa siinä tapauksessa, jos lääkepula iskee. Potilaita neuvotaan ottamaan silloin yhteyttä hoitavaan lääkäriin tai syövän hoidosta vastaavaan yksikköön.
 Eri lääkkeistä pulaa pitkin kesää
 Suomessa on tänä vuonna ollut pulaa muun muassa e-pillereistä, mielialalääkkeistä ja verenpainelääkkeistä. Ylipäätään lääkkeiden saatavuushäiriöt ovat lisääntyneet jyrkästi.
 Vielä 2013 häiriöitä kirjattiin 316. Viime vuonna niitä oli peräti 1 213 ja tänä vuonna ilmoituksia on tehty jo yli 900.
 Lääkkeiden saatavuusongelmiin on useita syitä.
 Lääketeollisuus on kansainvälistä bisnestä, jossa on pitkät tuotantoketjut ja paljon alihankkijoita. Tiettyä lääkettä voi valmistaa vain muutama tehdas, joten tuotanto-ongelmat heijastuvat nopeasti koko maailmaan.
 Suomi on myös pieni markkina-alue, joten suuremmat maat ajavat ohi jakelussa, jos lääkkeestä on pulaa. Kotimaisilla lääkeyhtiöillä ja apteekeilla on myös kustannussyistä pienet varastot.
 Lue lisää:
 Lääkepula pahenee Suomessa vuosi vuodelta – saatavuushäiriöistä väitellyt tutkija uskoo, että apu löytyy kansainvälisestä yhteistyöstä
 Lääkkeiden saatavuushäiriöt ovat kasvaneet rajusti: "Tämä on iso ongelma"
 Suomi kärvistelee lääkepulassa, mutta johtuuko se tehtaiden tulipaloista ja räjähdyksistä? Muutos huonompaan tapahtui jo vuosia sitten

Koko kesän riivannut lääkepula jatkuu – nyt ovat huvenneet rintasyöpälääkkeen tukkuvarastot