Summary: Opetushallituksen mukaan uusi opetussuunnitelma edellyttää eettisyyden huomioimista.

Onko koira eri tavalla eläin kuin hirvikärpänen? Kenellä on oikeus päättää, milloin sairaudesta kärsivän kissan elämä päättyy? Saako eläimen kasvattaa vain syötäväksi, munivaksi, lypsettäväksi tai myytäväksi?
 Lapset ovat valmiita ja innokkaita pohtimaan monenlaisia eläimiin ja lajien välisiin suhteisiin ja niiden etikkaan liittyviä kysymyksiä, sanovat Oulun yliopistossa lasten eläinsuhteita tutkivan AniMate-hankkeen tutkijatohtorit  Riikka Hohti  ja  Tuure Tammi .
 Hohti huomauttaa, että vaikka eettisiä asioita ei aina pidetä sopivina pienten lasten mietittäviksi, hänen kokemuksensa mukaan lapset itse nostavat aiheita esiin ja haluavat keskustella niistä.
 Tutkijoiden mielestä perusopetus kuitenkin oikoo mutkia tavoissa, joilla se eläimet esittää. Hohti ja Tammi ovat molemmat entisiä luokanopettajia.
 – Toisaalta koulutiedossa eläin näyttäytyy yleistettävänä, lajityypillisenä ja luonnontieteellisenä eläimenä, ja toisaalta epämuodollisina hetkinä lapset kertovat eläintarinoita omista kokemuksistaan ja kohtaamisistaan, Hohti sanoo.
 Lautaslinkkiä ei luoda luokassa
 Jos eläimiä käsitellään luokkahuoneessa joko elävinä tai kuvina, koulun ruokalassa ne päätyvät lautaselle. Tammen kokemuksen mukaan linkkiä eläimen ja eläintuotannon välille ei helposti luoda.
 – Eläimet ja ihmiset ovat monella tavalla riippuvaisia toisistaan, mutta kyse ei ole helposta yhdessäolosta, vaan siihen liittyy monenlaisia jännitteitä ja isoja ristiriitoja, Tammi sanoo.
 Vaikka aihe kiinnostaisi tai hämmentäisi lapsia, tilaa sen käsittelylle ei välttämättä ole.
 – Käytännössä ajanpuute ja suunnitellun opetuksen raamit saattavat helposti estää sen, että lapset pääsisivät ottamaan näitä asioita puheeksi, Hohti toteaa.
 Monimutkaisuuden siivoaminen näkymättömiin on tutkijoiden mielestä karhunpalvelus. Eläinten oikeudet ovat vain yksi osa lajien välisistä riippuvuussuhteista käytävässä keskustelussa. Tammi korostaa, että jo pelkkä eläinten oikeuksista puhuminen normittaa ihmisen eläimistä erilliseksi ja niiden yläpuolelle, vaikka ihmisen eristäminen muusta ympäristöstä on täysin mahdoton tehtävä.
 Eläinten pedagogisia hyötyjä on tutkittu paljon, ja tutkijoiden mukaan koulut ovatkin ottaneet asukeikseen eläimiä, joiden hoito kuuluu osaksi opetusta. Lasten ja eläinten suhdetta tarkastellaan kuitenkin heidän mielestään aikuisten näkökulmasta ja positivistisesti eli vain luonnontieteelliseen tietoon nojaten. Vaikutuksia siis seurataan esimerkiksi verenpainetta mittaamalla, ei aidosti lasten näkemyksiä kuunnellen.
 – Toistaiseksi on hyvin vähän laadullista tutkimusta lasten ja eläinten suhteen arkipäivästä tai monilajisuudesta yleensä ilman lähtökohtaista hyötyasetelmaa, Hohti toteaa.
 Tuhannen taalan paikka
 Tutkijat toivoisivat kouluilta aikaa ja tilaa sensitiivisten ja vaikeiden asioiden käsittelyyn. Valmiina annetun eettisen koodiston tai etiikkaohjeiden sijaan olisi heidän mielestään syytä vaalia ja viljellä lasten tilannekohtaista herkkyyttä. He painottavat olevan kaikkien etu, että lapset ymmärtävät monilajisuuden merkityksen, ja sen voi ottaa osaksi lähes mitä tahansa opetussisältöä. Hohti kutsuu tätä "tuhannen taalan paikaksi" opettajille.
 – Elämässä ei ole yhtäkään ilmiötä, mikä ei olisi monilajinen. Esimerkiksi me ihmiset olemme kuin ympäriinsä kulkevia bakteerien koteja. Opettajilla on äärettömän paljon tilaisuuksia kääntää näkökulmia, hän selittää.
 Tammi käyttää nuorten ilmastoliikehdintää esimerkkinä siitä, että nuoret kyllä haluavat ottaa vastuuta ja päästä sanomaan sanottavansa.
 – Olisi hyvä, jos kouluopetus ottaisi esimerkiksi energiapolitiikkaa tai kasvissyönnin merkitystä osaksi käytännön opetussuunnitelmaansa. Ei riitä, että eettisyydestä opitaan keskustelemaan, sillä eettiset kysymykset ovat moniulotteisesti mukana kaikessa toiminnassa.
 Uusi opetussuunnitelma tuo muutosta
 Eläinten oikeudet ja hyvinvointi mainitaan perusopetuksen uusimmassa opetussuunnitelmassa evankelisluterilaisen uskonnon, elämänkatsomustiedon, biologian ja ympäristöopin kohdalla. Esimerkiksi ympäristöopin opetussuunnitelmaan sisältyy luonnonvarojen kestävän käytön periaatteiden ja eläinten hyvinvoinnin pohtiminen.
 Opetushallituksen opetusneuvos Leena Nissilä painottaa, että vuodesta 2016 alkaen asteittain käyttöön tullut opetussuunnitelma huomioi eettiset pohdinnat ja kestävän tulevaisuuden myös yleisosiossaan. Tämä tarkoittaa, että teemojen tulee sisältyä kaikkien oppiaineiden opetukseen. Toisin sanoen luokissa siis kuuluu pohtia kestäviä elämäntaitoja ja oman toiminnan vaikutusta ympäristöön, oli meneillään sitten historian tai fysiikan oppitunti.
 Nissilän mukaan aiempien, oppiaineperustaisten opetussuunnitelmien aikana esimerkiksi eettisille keskusteluille ei välttämättä ollut tilaa, kun jo sisältötavoitteiden täyttämisessä saattoi tulla kiire. Laaja-alainen osaaminen tuotiin osaksi perusopetuksen opetussuunnitelmaa juuri siksi, ettei lapsen maailma jakaudu oppiaineiden mukaisesti.
 – Monialaisissa oppimiskokonaisuuksissa nimenomaan varataan aikaa keskusteluille. Muutoksen pitäisi nyt olla meneillään.
 Nissilä korostaa opetussuunnitelmien määrittelevän ensisijaisesti tavoitteita. Opettajilla on laaja päätösvalta siinä, millaisia materiaaleja ja menetelmiä he käyttävät.
 Opetusneuvoksen mielestä keskustelu eläimestä lautasella sopisi osaksi eettistä pohdintaa opetuksessa.
 – Pidämme todella tärkeänä sitä, että lapsi saa eväät eettisesti perusteltujen valintojen tekemiseen ja ylipäätään oppii asettumaan toisen asemaan, oli kyse eläimestä tai ihmisestä.

Saako kanan tappaa, tiikerin vangita ja lehmän kasvattaa lypsettäväksi? Tutkijat kaipaavat eettistä keskustelua eläimistä peruskouluihin


Summary: Ampumavälikohtaus sattui Porissa perjantai-iltana. Ampumisen uhrilla ei tiettävästi ole hengenvaaraa.

Satakunnan käräjäoikeus on vanginnut Porissa Antinkadulla perjantai-iltana ammuskelleen miehen tapon yrityksestä.
 Mies vangittiin todennäköisin syin. Rikoskomisario  Hanna Lindbladin  mukaan muita epäiltyjä ei tässä vaiheessa ole.
 Ampumavälikohtaus sattui ravintola Jolenen edustalla Antinkadulla. Vangittu epäilty laukaisi aseensa useita kertoja ja haavoitti yhtä uhria. Uhri on ollut sairaalahoidossa, eikä hänellä ole Lindbladin mukaan hengenvaaraa.
 Motiivista ei tietoa
 Tapon yrityksestä ammuttu mies on kotoisin Keski-Suomesta, haavoittunut uhri taas on porilainen.
 Rikoskomisario Hanna Lindblad ei tällä hetkellä ota kantaa ammuskelun motiiviin.
 – Poliisi jatkaa asian selvittelyä silminnäkijöiden kuulemisella ja teknisellä tutkinnalla. Epäilty on myös kertonut asioiden kulusta jonkin verran.
 Syytteennoston määräpäivä on marraskuun lopulla.
 Aiheesta aiemmin:
 Porin ampumisen uhrilla ei hengenvaaraa – poliisi ei kommentoi motiivia
 Miestä ammuttiin Porin keskustassa

Porin perjantaisesta ammuskelusta epäilty vangittu tapon yrityksestä


Summary: Ahne, sitkeä ja nopeasti lisääntyvä idänkäärmeenpää uhkaa Yhdysvaltain kosteikkojen elämää.  Viranomaisille on kalastajille ohje: "Tappakaa ne heti!"

Matalat ja seisovat vedet eivät ole omiaan kalanelämään, sillä sellaisissa ei yleensä riitä happi. Idänkäärmeenpäille ne kuitenkin kelpaavat hyvin.
 Näillä kaloilla on myös toinen epätavallinen ominaisuus: ne pärjäävät kuivalla maalla ja pystyvät jopa liikkumaan siellä useita päiviä. Taito on kehittynyt, jotta ne pystyvät pinnistelemään kuivahtavasta lammikosta uuteen kosteikkoon.
 Maaelämä onnistuu kidusten yläpuolella sijaitsevien pienten pussien ansiosta. Keuhkomaisen elimen varsinainen tarkoitus on säilöä ilmaa, jonka happea kala hyödyntää sukeltaessaan pinnalta jälleen veden alle.
 Viime vuonna  Biology Open -lehdessä  ilmestynyt kiinalaistutkimus kertoo enemmän tästä kyvystä. Niin ikään viimevuotinen yhdysvaltalainen geneettinen tutkimus  Peer J -lehdessä  kertoo uhkaavan vieraslajin leviämisestä Yhdysvalloissa.
 Syö kaiken, mikä suuhun sopii
 Tässä kuussa ilmeni, että idänkäärmeenpää on levinnyt ihmisten avulla Yhdysvalloissa jälleen uuteen osavaltioon, Georgiaan.
 Idänkäärmeenpäitä on tuotu Yhdysvaltoihin akvaarioihin, kalatoreille ja ravintoloihin, mutta luontoon päästyään vieraslajista on tullut uhka biodiversiteetille.
 Idänkäärmeenpäät ovat ahnaita petoja. Toiset kalat ovat niiden mieliruokaa, mutta kaikki käy, äyriäisistä sammakoihin. Maalla vaarassa ovat suuhun sopivat liskot, linnut ja nisäkkäät, joskaan varsinaiseksi vaanijaksi käärmeenpäästä ei ole.
 Käärmeenpäiden ja muiden vieraslajien mukana voi myös levitä tauteja ja loisia, joita vastaan kotoperäisillä lajeille ei ole konsteja.
 Käärmeenpäät ovat myös vikkeliä lisääntymään, mikä pahentaa uhkaa muille eläimille. Yksi ainoa naaras voi tuottaa jopa 50 000 munaa, ja jos veden lämpötila on suotuisa, poikaset kuoriutuvat pesässä jo vuorokaudessa tai parissa.
 Vanhemmat hoitavat niitä kuukauden ajan, mutta naaras on valmis uuteen poikueeseen jopa viisi kertaa vuodessa. Vaarallisesta lapsuusiästä selvittyään kala saattaa elää kahdeksanvuotiaaksi.
 Lemmikkikaloja hylätään luontoon
 Tällä vuosituhannella on havaittu neljää eri käärmeenpäälajia 15 osavaltiossa eri puolilla Yhdysvaltoja. Ensimmäinen oli Kaliforniassa vuonna 1997 pyydystetty idänkäärmeenpää.
 Juuri idänkäärmeenpää on ryhtynyt tehokkaasti lisääntymään luonnossa ja polskii nykyisin muun muassa Potomacjoessa, jonka varrella sijaitsee Yhdysvaltain pääkaupunki Washington D.C.
 Vahingossa kalat eivät ole uusiin vesiinsä loiskahtaneet, sanoo  Yhdysvaltain geologinen tutkimuslaitos . Kaloja on vapautettu luultavasti siksi, että aikuistuttuaan ne ovat osoittautuneet liian aggressiivisiksi kotiakvaarioihin tai kalastajat ovat toivoneet niistä uudenlaista saaliskantaa lähivesiinsä.
 Käärmeenpäät määriteltiin Yhdysvalloissa vuonna 2002 vaarallisiksi vieraslajeiksi. Elävien yksilöiden tuonti maahan ja kuljettaminen osavaltioiden välillä kiellettiin.
 Tuolloisen sisäministerin  Gale Nortonin  mielestä käärmeenpäät olivat "kuin huonosta kauhuleffasta". Ne pysyvät maalla hengissä ainakin kolme päivää, ja liikkuessaan eteenpäin ne syövät käytännössä kaikki tielleen osuvat pienet eläimet,  Norton perusteli kieltoa .
 Myös Euroopan unionissa on ehdotettu käärmeenpäiden nostamisesta listalle kalalajeista, joita akvaarioihin ei enää saa hankkia.
 "Frankenfish", "mustan laguunin hirviön kaveri", "kala kuin tankki", "eväkäs kalkkarokäärme".   Yhdysvaltain lehdistön nimiä idänkäärmeenpäille
 Kun georgialainen kalastaja kertoi lokakuun alussa saaneensa koukkuunsa oudonnäköisen kalan lammesta Gwinnettin hallintoalueella, viranomaisten kehotus samanlaisen saaliin nappaaville oli tyly. "Tappakaa se heti!" kuului  heidän ohjeensa .
 Kalastaja oli kuvannut otuksen ja vapauttanut sen mutta päättänyt sitten ottaa yhteyttä biologiin.
 – Ensimmäinen puolustuslinjamme idänkäärmeenpäitä ja muita vesien vieraslajeja vastaan ovat kalastajat. Nopean raportoinnin ansiosta pääsimme tutkimaan tilanteen ja toteamaan, että lammessa on tätä lajia, kiittää  Matt Thomas  Georgian osavaltion luonnonsuojeluvirastosta.
 Lammesta pyydystettiin yksi aikuinen ja kolme keskenkasvuista idänkäärmeenpäätä. Toinen vanhempi lammessa vielä uiskennellee, viranomaiset arvelevat. Jahti jatkuu myös ympäristön kosteikoissa muiden yksilöiden varalta. Käärmeenpäät ovat parvikaloja.
 Georgiassa kiinni saaduille kaloille tehdään geenitestit sen selvittämiseksi, ovatko ne samaa perhettä. Jos sukulaisuus varmistuu, laji ei ehkä ole päässyt leviämään yhtä lampea kauemmaksi.
 Käärmeenpäät ovat saaneet nimensä pitkulaisesta muodostaan, käärmeen tapaisista kuvioistaan ja varsinkin isoista suomuistaan, jotka saavat litteähkön pään näyttämään käärmemäiseltä.
 "Haarukka olisi paras ase"
 Käärmeenpäälajeja on kymmeniä. Niiden kodit ovat Aasian ja Afrikan makeissa vesissä, missä niillä on oma tasapainottava tehtävänsä järvien, lampien ja jokien ekosysteemissä.
 Malesiassa ja osissa Indonesiaa elää sellainenkin käärmeenpäälaji, jolla mieluisimpia ovat erittäin happamat vedet, jopa lähes yhtä happamat kuin viinietikka tai sitruunamehu. Merivedessä käärmeenpäät eivät pärjää.
 Idänkäärmeenpää on sukunsa laajimmalle levinnyt laji. Luontaiset asuinseudut ovat lähinnä Kiinassa, jossa sitä myös kasvatetaan paljon.
 Käärmeenpäät ovat perinneruokaa siellä, missä niitä on aina ollut. Esimerkiksi Vietnamissa käärmeenpäitä säilötään kuten sillejä täällä. Länsimaissakin monet kokit arvostavat lajia sen kiinteän, valkoisen lihan vuoksi, joka ei grillissä tai pannulla juuri kutistu ja sopii hyvin myös keittoihin.
 Monet asiantuntijat ovatkin sitä mieltä, että paras ase idänkäärmeenpääongelmaa vastaan on haarukka, elleivät kalan ulkonäkö ja nimi vie ruokahalua.

"Frankenfish, eväkäs kalkkarokäärme" – vedestä maalle ryömivä petokala leviää vieraslajina Yhdysvalloissa


Summary: Viranomaiset syyttävät oppositiojohtaja Aleksei Navalnyin säätiötä rahanpesusta. Järjestö listattiin jo "ulkomaiseksi agentiksi".

Venäjän viranomaiset ovat tehneet ratsioita oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  toimistoihin ja hänen kannattajiensa koteihin eri puolilla maata.
 Uutistoimisto Interfax kertoo , että kotietsintöjä tehdään ainakin 15 kaupungissa, muun muassa Jekaterinburgissa, Ufassa, Samarassa, Vladivostokissa ja Arkangelissa.
 Taustalla ovat viranomaisten syytökset, että Navalnyin perustama korruptionvastainen säätiö FBK ( Fond bor'by s korruptsijej ) olisi syyllistynyt rahanpesuun.
 – Kremlin tyhjäntoimittajat ja koijarit ovat panneet pystyyn jälleen uuden – jo kolmannen – kotietsintöjen aallon tekaistusta "FBK:n tapauksesta". Ne alkoivat kello 6.00 aamulla ja niitä tehdään ainakin 30 osoitteessa, Navalnyi ilmoitti Twitter-tilillään.
 Viime viikolla Venäjän oikeusministeriö julisti Navalnyin säätiön ulkomaiseksi agentiksi. Tämä tarkoittaa ulkomailta rahoitusta saavaa järjestöä, joka osallistuu poliittiseen toimintaan. Navalnyin säätiö kiistää ulkomaisen rahoituksen.
 Navalnyin liikkeeseen kuuluva poliitikko  Ljubov Sobol  piti etsintöjä kostona siitä, että Navalnyin ajama taktinen äänestäminen aiheutti harmia valtapuolueelle äskettäisissä alue- ja paikallisvaaleissa.
 Navalnyi joukkoineen kampanjoi sen eteen, että kansalaiset äänestäisivät sellaisia ehdokkaita, joilla olisi paras mahdollisuus voittaa Yhtenäinen Venäjä -puolueen edustajat.
 – Häpeämättämät ryökäleet Kremlistä kostavat "viisaasta äänestämisestä" ja yrittävät murtaa esikuntiemme verkoston. Eivät onnistu! Sobol kirjoitti Twitter-tilillään.
 Aiheesta aiemmin:
 Venäjä julisti oppositiojohtaja Navalnyin säätiön ulkomaiseksi agentiksi – "Jälleen uusi yritys tukahduttaa toiminta" 9.10.2019
 Venäjän poliisi teki kymmeniä ratsioita opposition toimistoihin ja aktivistien koteihin 12.9.2019

Venäjän viranomaiset aloittivat uuden kotietsintöjen aallon oppositiota vastaan – Navalnyi: "Tyhjäntoimittajat ja koijarit asialla"


Summary: EU:n brexit-pääneuvottelijan Michel Barnierin mukaan on korkea aika muuttaa hyvä tahto lakitekstiksi.

LUXEMBURG  Britannia esittää EU:lle uusia ratkaisuja brexit-neuvotteluissa tiistaina Brysselissä., kertoo Irlannin yleisradioyhtiö RTÉ. Ehdotukset liittyvät tullialueisiin ja Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajaan.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  neuvotteli eilen puolitoista tuntia Pohjois-Irlannin demokraattisen unionistipuolueen johtajien kanssa asiasta.
 Britannian viime viikolla jättämä ehdotus Irlannin saaren rajajärjestelyistä osoittautui EU:n mukaan liian vaikeaksi toteuttaa ja laillisesti epävarmaksi.
 EU:n brexit-pääneuvottelija  Michel Barnier  kertoo tiistaina Luxemburgissa koolla olevalle yleisten asioiden ministerineuvostolle, missä neuvotteluissa mennään. Ministerit valmistelevat loppuviikon huippukokousta.
 Britannia ja EU ovat neuvotelleet intensiivisesti viime viikosta lähtien estääkseen Britannian sopimuksettoman eron.
 – On korkea aika muuttaa hyvä tahto lakitekstiksi, sanoi Barnier saapuessaan Luxemburgin ministerikokoukseen.
 EU:n puheenjohtajamaa Suomen eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen , sd. joutui tarkentamaan kansainväliselle lehdistölle sitä, mitä pääministeri  Antti Rinne , sd. tarkoitti kun hän maanantaina sanoi Helsingissä, että aika loppuu eikä sopimusta ehditä saada aikaiseksi loppuviikon huippukokouksessa.
 – Nyt tehdään vielä kaikki voitava, jotta tuo hyvin haitallinen sopimukseton ero voidaan välttää, sanoi Tuppurainen.
 EU:ssa valmistaudutaan ylimääräiseen huippukokoukseen loppukuusta, jos aika loppuu kesken. Virkamieslähteen mukaan on puhuttu samasta viikosta ennen eropäivää, joka on torstai. Loka-marraskuun vaihde osuu Belgiassa koulujen lomaviikolle, joten ylimääräinen kokous saattaa olla myös edeltävänä viikonloppuna.

Irlannin yleisradio: Britannialta tulossa tiistaina tuore ehdotus brexit-solmun avaamiseksi.


Summary: Viimeinen Atlantis on 39-vuotiaan muusikon unelmien täyttymys.

Metalliyhtye Stam1nan nokkamies  Antti Hyyrynen  on kirjoittanut romaanin.
 Hyyrysen esikoisromaani Viimeinen Atlantis ilmestyy 10. helmikuuta. Tuolloin julkaistaan myös uusintapainos yhtyeen samannimisestä albumista.
 Hyyrysen esikoisromaani on kuvaus lähitulevaisuuden luhistuvasta maailmasta ja kahdesta kotiaan etsivästä pakolaisesta.
 – Olen kirjasta lapsenomaisen riemuissani, sillä kolmikymmenvuotinen unelmani toteutuu. Tunnen, että romaani tulee merkitsemään lukijoillekin paljon, Hyyrynen sanoo.
 Viimeinen Atlantis -romaani ilmestyy päivälleen kymmenen vuotta Stam1nan Viimeinen Atlantis -albumin ilmestymisen jälkeen.
 Albumi kritisoi voimakkaasti yhteiskunnan kulutustottumuksia ja otti kantaa luonnonsuojelun puolesta. Albumille myönnettiin ympäristöpalkinto ilmestymisvuonna 2010.

Stam1nan keulahahmosta kirjailija – Antti Hyyrynen julkaisee esikoisromaanin


Summary: Perhepäivähoitajista on pulaa monin paikoin. Yksi ratkaisu alan vetovoiman lisäämiseksi voisi olla perhepäivähoitajien yhteistyö.

Ulvilassa asuvat ja työskentelevät  Mari Kartano  ja  Piia Myllylä  ovat tehneet perhepäivähoitajan työtä jo usean vuoden ajan. Heillä on ollut tapana käydä hoitolapsiensa kanssa yhteisillä kävelyretkillä.
 Tänä syksynä heille kypsyi ajatus siitä, että lapsia voisi hoitaa yhdessä koko ajan.
 – Huomasimme, että meillä synkkaa tosi hyvin. Päätimme aloittaa jatkuvan yhteistyön, Mari Kartano kertoo.
 Nyt Mari Kartano ja Piia Myllylä hoitavat molempien lapsia yhdessä Mari Kartanon kotona.
 THL:n tilastojen mukaan  perhepäivähoito käy koko ajan harvinaisemmaksi. Viime vuonna varhaiskasvatuksessa oli vähän yli 252 000 lasta. Heistä vain 7 prosenttia eli noin 18 000 lasta oli perhepäivähoidossa.
 Työkaveri jakaa vastuuta
 Perhepäivähoitajan työ on vastuullista ja lasten kanssa yksin työskennellessä kädet saattavat helposti loppua. Alan suosio onkin ollut laskussa, vaikka kysyntää on edelleen olemassa.
 Esimerkiksi Porissa uusia perhepäivähoitajia tarvittaisiin lisää. Perhepäivähoidon esimies  Heli Yrjönkoski  Porin kaupungilta sanoo, että uusia perhepäivähoitajia tarvittaisiin monessa eri kaupunginosassa.
 Ulvilalaisten Mari Kartanon ja Piia Myllylän mukaan parityöskentely helpottaa taakan jakamista selvästi.
 – Työkaverin saaminen on aivan ihana asia. Nyt ehtii antamaan enemmän aikaa lapsille, Mari Kartano sanoo.
 Helpommin saman ikäisiä kavereita
 Yhdellä perhepäivähoitajalla voi olla lain mukaan neljä lasta hoidettavana. Lisäksi mukana saa olla yksi esikoulu- tai kouluikäinen osapäiväisesti.
 Mari Kartano ja Piia Myllylä hoitavat lapsia Mari Kartanon kotona. Tapio Termonen
 Pienessä ryhmässä kaikilla lapsilla ei välttämättä ole oman ikäistään leikkiseuraa. Tämä mahdollisuus korostuu silloin, kun joku lapsista jää jostain syystä kotiin ja ryhmä pienenee entisestään.
 – Nyt me pystymme paremmin huomioimaan myös eri ikäisten lasten tarpeet, Piia Myllylä sanoo.
 Toisen koti rauhoittuu omalle perheelle
 Yksi ominaispiirre perhepäivähoitajan työssä on se, että koti on työpaikka. Vieraiden lasten läsnäolo voi vaikuttaa koko perheen elämään, mutta parityöskentelyssä toisen hoitajan koti rauhoittuu kokonaan.
 Piia Myllylällä on neljä omaa lasta. Näistä yksi on mukana Myllylän omassa päivähoitoryhmässä, mutta kolme muuta ovat jo koululaisia.
 – He saavat nyt olla paremmassa rauhassa siellä kotona. Myös minulla on työpäivän jälkeen eri tavalla rauhaa kuin ennen, Piia Myllylä sanoo.
 Kunnallisella puolella harvinainen ratkaisu
 Ulvilassa toimivatMari Kartano ja Piia Myllylä tekevät parityötään omilla toiminimillään yksityisinä perhepäivähoitajina. Se tarkoittaa sitä, että he voivat neuvotella esimerkiksi työajoistaan joustavasti itse.
 Kunnallisella puolella työparina toimiminen on hyvin harvinaista. JHL:n vastaava sopimustoimitsija  Minna Pirttijärvi  arvioi, että työpareja on kahden käden sormilla laskettava määrä. Ongelmana on, että työparin osapuoliin sovelletaan erilaisia työehtoja.
 Omassa kodissaan lapsia hoitava perhepäivähoitaja tekee 40-tuntista työviikkoa, kun taas hänen kotiinsa töihin tulevalla työparilla työviikko on tunnin ja vartin verran lyhyempi. Kunnissa näitä tapauksia on ratkottu yksi kerrallaan.
 Pirttijärven mukaan työparien muodostaminen voisi kuitenkin lisätä yksinäisen ammatin vetovoimaa. Parityöskentely voisi myös auttaa perhepäivähoitajia jaksamaan eläkeikään saakka.
 – Se voi olla ratkaisu, jos ikääntynyt hoitaja saa kaverikseen nuoremman. Siinä tapahtuu oppimista molemmin puolin, ja se tuo mahdollisuuden räätälöidä työtä, jos toisella on vaikka ongelmia selän tai lonkkien kanssa, Pirttijärvi sanoo.

Perhepäivähoitajat alkoivat huolehtia hoitolapsistaan työparina – "Työkaverin saaminen on aivan ihana asia"


Summary: Turun kaupungin omistava Arkea ja ammattiliitot JHL ja Jyty aloittivat neuvottelut työpaikkojen säilyttämiseksi maanantaina.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Turun kaupungin omistama Arkea ja julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ovat aloittaneet neuvottelut työehtosopimuksen paikalliseen sopimiseen liittyen.
 Osapuolet palasivat neuvottelupöytään maanantaina. Neuvotteluja on määrä jatkaa ensi viikon tiistaina. Neuvotteluissa on mukana myös Julkkis- ja ykstyisalojen toimihenkilöliitto Jyty.
 Arkea ei tässä vaiheessa halua kommentoida Ylelle neuvotteluja. JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  kertoo, että tilanne on vaikea.
 – Tilanne on todella vaikea, kun lähdemme yhdessä säästötoimenpiteitä tarkastelemaan. Enempää yksityiskohdista ei vielä pysty sanomaan, mutta meillä on viikko aikaa katsoa työnantajan antamia asioita, jotka ovat neuvottelupöydässä.
 Kiista alkoi kun Arkea ilmoitti haluavansa vaihtaa työntekijöiden työehtosopimuksen halvempaan. Arkea perustelee päätöstään työpaikkojen säilyttämisellä, JHL:n mukaan mukaan kyse on merkittävistä palkanalennuksista ja etujen heikennyksistä.
 Niemi-Laine painottaa, että tärkeintä neuvotteluissa on nyt se, että työehtosopimusta ei yksipuolisesti vaihdeta.
 – Meidän pahin ajatus on ollut, että nykyiset työehtosopimukset dumpataan ikuiseksi ajoiksi ja korvataan muilla. Jos me nyt päästään siihen, että meillä on määräaikainen Avain-TES jonkun verran heikennettynä versiona ja saadaan kahden vuoden päästä Arkean tilanne muuttumaan, niin tilanne on toinen, kuin se, että työnantaja sanelee ja dumppaa sopimukset oikein huolella.
 Lue lisää:
 JHL lopetti työtaistelutoimien valmistelun – JHL ja Arkealle halvempia työehtoja ajava Turun kaupunki palaavat neuvottelupöytään maanantaina
 Turun kaupungin Arkea muuttaa 1 000 työntekijän työehtosopimuksen halvempaan, koska "se on ainoa vaihtoehto" – JHL syyttää lain rikkomisesta

Turun Arkea ja JHL etsivät nyt yhdessä säästöjä – Turkuun tulossa paikallisesti sovittu työehtosopimus tuhannelle työntekijälle


Helsinki–Vantaalta Barcelonaan lähtevien lentojen odotetaan kulkevan tänään normaalisti.
 Maanantaina toistasataa Barcelonan El Bratin kentän kautta liikennöivää lentoa peruttiin, kun mielenosoittajat ottivat poliisin kanssa yhteen lentokentällä ja tukkivat kentälle johtavia teitä. Protesteissa on kyse  Katalonian itsenäisyysjohtajien saamista tuomioista , joita mielenosoittajat eivät hyväksy.
 Peruttujen lentojen joukossa oli Finnairin yölento Barcelonasta Helsinkiin. Finnairin viestinnästä kerrotaan, että uutta reittiä etsitään parhaillaan. Tiistaina Finnairilla on kaksi lentoa Helsingistä Barcelonaan ja kaksi toiseen suuntaan.
 – Tämän päivän lennot lennetään tämän hetken tiedon mukaan normaalisti. Aamulento on jo matkalla Barcelonaan, sanoo Finnairin henkilöstöviestinnän johtaja  Satu Haataja .
 Finnair seuraa tilannetta
 Mielenosoitukset Barcelonan lentokentällä päättyivät myöhään maanantai-iltana. Haatajan mukaan Finnair seuraa tilannetta päivän aikana.
 – Seurataan tilannetta, ja toimitaan sitten sen mukaan. Matkustajia tiedotetaan lentojen muutoksista suoraan tekstiviestillä tai sähköpostilla.
 Tiistaina Helsingin ja Barcelonan väliä liikennöi myös Norwegian, jolla on yksi lento Barcelonaan ja yksi takaisin.
 Finavian viestinnästä kerrotaan, että Barcelonan tilanne ei aiheuta erityisiä toimenpiteitä Helsinki–Vantaalla. Tällä hetkellä peruutuksista tai myöhästymisistä Barcelonan-lennoilla ei ole tietoa.
 Lue myös:
 Barcelonan lentokenttä kaaoksessa – poliisi taltutti patukoin mielenosoittajia, yksi lento Suomeen on peruttu

Finnairin Barcelonan-lennot lennetään tänään normaalisti – Lentokenttäkaaos perui toistasataa lentoa Barcelonan kentällä eilen


Summary: Sadattuhannet katalaanit osallistuivat protesteihin, joissa vastustettiin itsenäisyysjohtajien tuomioita.

Kun tieto katalaanijohtajien tuomioista kiiri maanantaiaamun ensimmäisinä tunteina, kadut täyttyivät nopeasti mielenosoittajista eri puolilla Kataloniaa.
 Katalaanijohtajat saivat 9–13 vuoden  tuomiot kaksi vuotta sitten lokakuussa pidettyyn itsenäistymisäänestykseen liittyen.
 Barcelonassa järjestettiin sekä suurmielenosoituksia että pienempiä protesteja tuomioita vastaan. Lisäksi mielenosoittajat katkaisivat teitä ja junaratoja.
 Protestoijat valtasivat myös Barcelonan lentokentän, mikä haittasi lentoliikennettä. Yli sata lentoa jouduttiin perumaan.
 Myös tänään osa lennoista on peruttu.
 Kentällä poliisi laukaisi ilmaan kyynelkaasupommeja ja mielenosoittajat repivät irti muun muassa vaahtosammuttimia, joilla he suihkuttivat poliiseja.
 Protesti Barcelonan lentokentällä yltyi maanantaina rajuksi. Pau Barrena / AFP
 Mielenosoittajien etulinja lentokentällä koostui etenkin nuorista. Protesti päättyi vasta myöhään maanantai-iltana.
 La Vanguardia -lehden  mukaan  poliisin ja mielenosoittajien yhteenotoissa lentokentällä loukkaantuneista ainakin 78 ihmistä tarvitsi sairaalahoitoa.
 Mielenosoitusten odotetaan jatkuvan koko viikon.
 Katalaanijohtajien oikeudenkäynti on Espanjan demokratian ajan merkittävin. Yle listasi kolme tuomioihin ja niiden seurauksiin liittyvää kysymystä:
 1. Miten kovina tuomioita voidaan pitää?
 Alun perin tuomittuja syytettiin kapinasta, josta tuomio olisi voinut olla jopa 25 vuotta vankeutta.
 Kapinasyytteet kuitenkin hylättiin aiheettomina, ja lopulta tuomiot tulivat kansankiihotuksesta.
 Lisäksi osa poliitikoista sai tuomion julkisten varojen väärinkäytöstä itsenäistymisäänestyksen järjestämiseksi.
 Näistä rikoksista tuomiot ovat lähellä maksimirangaistusta ja siksi niitä voidaan pitää kovina.
 Varsinaisten vankeustuomioiden lisäksi joillekin tuomituille langetetut sakkorangaistukset ovat merkittäviä.
 Esimerkiksi päivää ennen Katalonian yksipuolista itsenäisyysjulistusta eronnut aluehallinnon entinen yritysministeri  Santi Vila  vältti vankilan, mutta hänet määrättiin maksamaan 60 000 euron sakot.
 Tuomituilta on myös evätty mahdollisuus osallistua politiikkaan.
 Entinen Katalonian varapresidentti  Oriol Junqueras  valittiin viimeisissä EU-vaaleissa parlamenttiin, mutta hän ei ole voinut vangittuna osallistua sen toimintaan.
 Tällä hetkellä Euroopan unionin korkein oikeus tutkii onko Espanjalla oikeus evätä hänen toimintaansa EU-parlamentissa.
 Sama koskee maanpaossa Belgiassa elävää entistä aluejohtajaa  Carles Puigdemontia , josta annettiin tuomioiden jälkeen kansainvälinen pidätysmääräys.
 Claudia Bas (vas.) saapui Barcelonan keskustaan osoittamaan mieltä vanhempiensa Francesc Basin ja Maria Cutrinan kanssa. Koko perhe kertoi itkeneensä, kun he kuulivat tuomioista.  Maija Salmi / Yle
 2. Voivatko syytetyt valittaa tuomioista?
 Tuomitut kiistivät kaikki syytteet, ja he aikovat valittaa tuomioista Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen.
 Prosessi ei kuitenkaan ole helppo.
 Ensin valituksen pitää mennä läpi Espanjan perustuslakituomioistuimessa.
 Tuomioissa on kuitenkin otettu huomioon mahdollinen valitusprosessi.
 Oikeuden päätöksessä on yhteensä 493 sivua, joista lähes 200 on käytetty tuomioiden perusteluun.
 Näin valittamisesta on yritetty tehdä mahdollisimman vaikeaa.
 Vaikka valittaminen onnistuisi, on se hidas ja mahdollisesti vuosien pituinen prosessi.
 Tällä hetkellä todennäköiseltä vaikuttaa kuitenkin se, että osa katalaanijohtajista pääsee jo pian suorittamaan tuomiota ehdonalaiseen tai osittaiseen vapauteen.
 Mellakkapoliisit seisoivat vartiossa lentoasemalla Barcelonassa maanantaina. Protesti sekoitti pahoin lentoja kentällä. Lluis Gene
 3. Mitä nyt tapahtuu?
 Heinäkuussa julkaistussa mielipidemittauksessa itsenäisyyttä kannattavien katalaanien määrä oli alhaisin viiteen vuoteen.
 Tulos selittyy paitsi pitkään jatkuneella poliittisella umpisolmulla, myös separatistipuolueiden sisäisillä kiistoilla.
 Tuomioiden julkistamisen jälkeen separatistit puhaltavat ainakin näennäisesti jälleen yhteen hiileen.
 Maanantaiset mielenosoitukset näyttivät jälleen separatistien joukkovoiman.
 Moni ennen itsenäisyyteen epäilevästi suhtautunut kertoi muuttaneensa kantansa tuomioiden ja niihin johtaneiden tapahtumien vuoksi.
 Nähtäväksi jää kauanko separatistien uusi kukoistuskausi kestää, mutta maanantain tapahtumien valossa on selvää, että itsenäisyysaate elää Kataloniassa kenties vahvempana kuin koskaan.
 Siksi separatistipuolueilla on nyt paine näyttää katalaaneille, että ne pystyvät toimimaan yhdessä yhteisen päämäärän saavuttamiseksi.
 Separatistit hakevat myös entistä enemmän kansainvälistä tukea.
 Tästä osoituksena oli maanantainen lentokenttäprotesti.
 Mielenosoittajat ottivat yhteen poliisin kanssa Barcelonan El Pratin lentoaseman ulkopuolella maanantaina. Pau Barrena / AFP
 Mielenosoituksen järjestäminen yhdellä Euroopan ruuhkaisimmista kentistä takaa mediahuomion maailmalla.
 Etenkin, kun uutiskuvissa näkyy raskaasti aseistettujen poliisivoimien yhteenotot hädin tuskin täysi-ikäisten nuorten kanssa.
 Myös julkisuuden henkilöt arvostelivat tuomioita. Näin teki muun muassa separatistina tunnettu jalkapallovalmentaja  Pep Guardiola  maanantaina julkaistussa  videossa .
 Katalonian separatistiliike tunnetaan rauhanomaisena, mutta erityisesti nuoret ja radikaalit aktivistit ovat osoittaneet olevansa valmiita lähes mihin tahansa.
 Espanjan hallinnolle Katalonian itsenäistymisliikkeen suitsiminen on osoittautunut mahdottomaksi tehtäväksi.
 Maassa järjestetään marraskuussa neljännet parlamenttivaalit neljän vuoden sisään ja suhtautuminen Kataloniaan on avainasemassa puolueiden vaalikampanjoissa.
 Tuomioita on moitittu Kataloniassa poliittisiksi. Virkaatekevä pääministeri  Pedro Sánchez   totesi maanantaina , että tuomiot ovat osoitus siitä, että Espanjan oikeuslaitos toimii puolueettomasti ja "kaikki ihmiset ovat lain edessä samanarvoisia".
 Sánchez ei ole ottanut suoraa kantaa siihen, yrittääkö Espanja ottaa käyttöön artiklan 155 ja lakkauttaa kokonaan tai osittain Katalonian itsehallinnollisen aseman.
 Pääministeri lausui ympäripyöreästi, että mitään keinoja puuttua tilanteeseen ei suljeta pois.
 Aiheesta aiemmin:
 Barcelonan lentokenttä kaaoksessa – poliisi taltutti patukoin mielenosoittajia, yksi lento Suomeen on peruttu 14.10.2019
 Kovia tuomioita Katalonian itsenäisyysjohtajille – korkeimmillaan 13 vuotta vankeutta 14.10.2019
 Itsenäisyyskysymys hiertää katalaanien välejä – ”Joskus menen mielenosoitukseen, jotta en pahoittaisi perheeni mieltä” 4.10.2019

Katalonia heräsi mielenosoitusten jälkeiseen aamuun – Mitä nyt tapahtuu? Kolme kysymystä Katalonian itsenäisyysjohtajien tuomioista


Summary: Entinen toimitusjohtaja Pekka Perä sai hovioikeudessa vain sakot, vaikka syyttäjä vaati vankeutta.

Korkein oikeus on hylännyt  syyttäjien valituslupahakemuksen  Talvivaaran Kaivososakeyhtiön johtoa vastaan ajetussa rikosasiassa. Jutussa oli kysymys arvopaperimarkkinoita koskevista tiedottamisrikoksista ja sisäpiiritiedon väärinkäytöistä. Helsingin hovioikeuden  tuomio jäi näin ollen pysyväksi .
 Helsingin hovioikeus hylkäsi maaliskuussa suurimman osan Talvivaaran entisen toimitusjohtajan  Pekka Perän  ja entisen tuotantojohtajan  Lassi Lammassaaren  syytteistä
 Hovioikeus katsoi toimitusjohtaja Perän syyllistyneen vain yhteen arvopaperimarkkinoita koskevaan tiedottamisrikokseen.
 Lammassaaren oikeus tuomitsi sisäpiiritiedon väärinkäytöstä kahdessa syytekohdassa. Hovioikeus kumosi molempien ehdolliset vankeustuomiot ja tuomitsi heidät sen sijaan sakkoihin.
 Syyttäjät hakivat korkeimmasta oikeudesta valituslupaa ennakkopäätösperusteella ja muulla painavalla perusteella.
 Lue myös:
 Entinen ympäristöministeri Ville Niinistö avautuu ahdistuksestaan Talvivaaran kaivosta kohtaan
 Hannele Pokka: On häpeällistä, että Kainuussa ollaan yhä ilman korvauksia Talvivaaran aiheuttamista vahingoista
 Hovioikeus tuomitsi Pekka Perälle 240 euroa sakkoa tiedottamisrikoksesta vaikka syyttäjä vaati vankeutta – "Perä on melkein tyytyväinen"
 Miltä tuntuu, kun kuulet sanan Talvivaara? Yhdestä kaivoksesta tuli kansallinen trauma, joka määritteli uudelleen koko alan

Korkein oikeus ei myöntänyt valituslupaa Talvivaaran tiedottamisrikosjutussa


Summary: Samalla kun naudanliha korvataan sianlihalla ja kanalla, ravintoloissa pyritään nostamaan myytyjen kasvis- ja vegaanilounaiden määrä yli puoleen.

Helsingin yliopiston ravintolat lopettavat naudanlihan tarjoilun. Naudanliha poistuu Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan omistamien Unicafe-ravintoloiden ruokalistalta ensi vuoden helmikuussa. Naudanliha poistuu myös kahvilatuotteista, kuten leivistä ja panineista. Asiasta uutisoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 – Idea tuli henkilökunnalta, kun mietimme seuraavaa vastuullisuustekoamme. Totesimme, että tämä on tapa, jolla pystymme leikkaamaan merkittävästi meidän hiilidioksidipäästöjämme, Unicafen liiketoimintajohtaja  Leena Pihlajamäki  sanoo.
 Ravintolatoimintaa pyörittävän Ylvan mukaan naudanlihan poistaminen ravintoloiden tarjonnasta vähentää raaka-aineiden hiilijalanjälkeä 11 prosentilla eli noin 240 000 hiilidioksidikilolla vuodessa. Unicafe-ravintoloissa myydään päivittäin noin 10 000 lounasta.
 Unicafe-ravintoloiden käyttämästä lihasta noin 15 prosenttia on nautaa. Jatkossa nauta korvataan sianlihalla, broilerilla tai kasvisproteiinilla. Pihlajamäki vakuuttaa, että jatkossakin ravintoloissa on tarjolla yhtä herkullisia lounasvaihtoehtoja.
 – Meillä ei ole tähänkään asti ollut tarjolla naudan sisä- tai ulkofilettä, kun opiskelija-aterian hintaraami on tiukka. Naudan jauheliha on helpompi korvata jollain muulla raaka-aineella. Moni asiakas ei tule kiinnittämään muutokseen huomiota, Pihlajamäki arvelee.
 Samalla, kun naudanliha poistuu ruokalistalta, Ylva pyrkii nostamaan kasvis- ja vegaanilounaiden myyntiosuuden yli puoleen ensi vuoden loppuun mennessä. Tällä hetkellä osuus on noin 40 prosenttia.
 – Tavoite on kunnianhimoinen, mutta ei lainkaan mahdoton, Pihlajamäki sanoo.
 Pihlajamäki kertoo, että asiakkaita houkutellaan valitsemaan kasvisvaihtoehto muun muassa sijoittamalla kasvisruokavaihtoehdot linjastossa ensimmäiseksi.
 – Se on tutkitusti yksi tehokkaimmista keinoista, Pihlajamäki toteaa.
 Lue myös:
 Ex-kansanedustaja ja tv-tähti Antero Vartia koukuttaa kuluttajat päästöjen hyvittämiseen – Näin toimii hiljaisuudessa valmisteltu Compensate
 Antero Vartian perustama hiilipäästöjen hyvityspalvelu juuttui lakihetteikköön – "Epäselvä arpajaislaki vaikeuttaa ilmastotoimia"
 Yliopistoruokaloiden omistaja valittiin kansainväliseen vastuullisuushankkeeseen ainoana suomalaisena yrityksenä

Naudanliha poistuu Helsingin yliopiston ravintoloiden lounaslistoilta


Summary: Pirkanmaalla tilanne on hyvä. Yle kysyi alueen kansanedustajilta saattohoidon epätasa-arvosta.

– Saattohoitopotilaalla saattaa olla koviakin kipuja. Silloin me vastaamme siihen kivunhoitoon. On pahoinvointia, vatsa ei toimi, ruoka ei maistu, on monenlaisia muita oireita.
 Näin kertoo apulaisosastonhoitaja  Anne-Maria Rantanen . Hänelle sekä palliatiivinen hoito että saattohoito ovat osa työtä Hämeenkyrön terveyskeskuksessa.
 – Potilaan henkistä ahdistusta ja tuskaa unohtamatta se on iso asia.
 Hämeenkyrössä elämänsä loppuvaihetta elävä saa olla rauhassa omassa huoneessaan. Omaiset voivat olla lähellä ympäri vuorokauden, jopa lemmikit saavat tulla.
 Apulaisosastonhoitajan Anne-Maria Rantasen mukaan palliatiivinen hoito on kehittynyt huimasti viime vuosina – ei vain Hämeenkyrössä vaan koko Pirkanmaalla. Antti Eintola / Yle
 Suomessa on noin 30 000 ihmistä vuosittain palliatiivisen hoidon tarpeessa. Pirkanmaalla heitä on noin 3 000. Näin arvioi Taysin palliatiivisen yksikön ylilääkäri  Juho Lehto . Hänen mukaansa Pirkanmaan kunnissa on saattohoidon suhteen hyvä tilanne.
 Näin ei kuitenkaan ole kaikkialla.
 Tasa-arvoinen hoitoon pääsy ei tällä hetkellä toteudu Suomessa. Tämä on selvinnyt Sosiaali- ja terveysministeriössä parhaillaan käynnissä olevassa hankkeessa, jonka tarkoitus on antaa ehdotuksia saattohoitoa koskevan lain muuttamiseksi.
 Ei henkilökuntaa ja liian pitkät etäisyydet
 Ministeriön selvityksen mukaan saattohoidon laatukriteereille on suuri tarve. Alueellinen vaihtelu on suurta, ja parhaiten palveluita on saatavilla Etelä-Suomessa ja suurissa kaupungeissa.
 Ongelmia on monia. Palliatiiviseen hoitoon ja saattohoitoon koulutettua henkilökuntaa ei ole tarpeeksi. Lisäksi eri yksiköiden henkilökuntamitoituksessa on suurta vaihtelua. Myös harveneva terveyskeskussairaalaverkko vaikeuttaa vuodeosastohoidon järjestämistä kohtuullisen etäisyyden päähän.
 Tekeillä onkin laatukriteerisuositukset, jotka valmistuvat tämän vuoden puolella.
 Pirkanmaan edustajat valmiita parantamaan saattohoitoa
 Yle kysyi saattohoidosta Pirkanmaan kansanedustajilta.
 Kysymys kuului: "Kuolevan ihmisen saattohoito vaihtelee merkittävästi Pirkanmaan kunnissa. Pitäisikö luoda tiukka henkilöstömitoitus ja osaamiskriteerit niille sairaanhoidon yksiköille, joissa on runsaasti saattohoitoa vaativia potilaita?"
 Vihreitten  Satu Hassi , demarien  Pia Viitanen ,kokoomuksen  Anna-Kaisa Ikonen  ja perussuomalaisten  Veikko Vallin  painottavat kuolevan potilaan ihmisarvoa.
 – Ihmisiä tulee kohdella tasa-arvoisesti asuinkunnasta riippumatta, Hassi kirjoittaa.
 – Ihmisen lähtö tästä maailmasta pitää aina olla arvokas ja yhtä hyvin huolehdittu kuin syntymä, Vallin muistuttaa.
 Sekä Anna-Kaisa Ikonen että demarien  Ilmari Nurminen  muistuttavat, että Tampereella on jo pitkään toiminut saattohoidon suomalainen uranuurtaja, Pirkanmaan hoitokoti.
 Palliatiivinen hoito vs. saattohoito Palliatiivinen hoito  on henkeä uhkaavaa tai kuolemaan johtavaa sairautta sairastavien potilaiden ja heidän läheistensä oireita lievittävää ja elämänlaatua vaalivaa kokonaisvaltaista hoitoa. Saattohoito  tukee potilasta ja perhettä, kun parantavaa hoitoa ei ole mahdollista antaa ja potilaan elämä lähestyy loppuaan. Saattohoito on osa palliatiivista hoitoa. Saattohoito ei ole erillinen, selkeästi rajattu hoitomuoto, vaan elämän loppuvaiheessa olevan potilaan ja hänen läheistensä auttamiseen tähtäävien hoitojen kokonaisuus. Palliatiivinen hoito saattaa kestää jopa vuosia, kun taas saattohoito ajoittuu oletetun kuoleman välittömään läheisyyteen, viimeisille elinviikoille. Lähteet: Pirkanmaan sairaanhoitopiiri ja Lääkäriliitto
 Keskustan  Jouni Ovaska  ja kokoomuksen  Pauli Kiuru  painottavat hoitajien koulutusta.
 – Tärkeintä on lisätä henkilöstön koulutusta ja osaamista. Mitoitus ei aina takaa osaamista, Ovaska kommentoi.
 Pauli Kiuru kirjoittaa muun muassa, että "saattohoito vaatii erityisosaamista. Siihen on syytä tarjota riittävät valmiudet koulutuksessa".
 Vasemmistoliiton  Anna Kontula  "kannattaa tiukkoja minimikriteereitä henkilöstön määrän ja osaamisen suhteen". Vihreitten  Iiris Suomelan  mielestä "Pirkanmaalla voitaisiin hyvin päättää jo nyt meille sopivammasta mitoituksesta".
 Demarien  Marko Asell  valitsi vaihtoehdon 'en tiedä', ja neljä kansanedustajaa jätti vastaamatta Ylen kyselyyn.
 Saattohoito on muutakin kuin vain syöpähoitojen jatke
 Pirkanmaalla palliatiivista hoitoa ja myös saattohoitoa koordinoi nykyisin sairaanhoitopiiri. Tavoitteena on tarjota tasapuolista ja hyvää hoitoa kaikissa alueen kunnissa.
 Hoitoketju ulottuu yliopistosairaalasta terveyskeskuksiin asti, sillä aika usein ihmiset haluavat kuolla lähellä kotia.
 – Me autamme terveyskeskuksia ja tietysti hoidamme sitten ne kaikkein hankalimmat tapaukset, sanoo Taysin palliatiivisen yksikön ylilääkäri Juho Lehto.
 Taysin palliatiivisen yksikön ylilääkäri Juho Lehto muistuttaa, että saattohoito tai palliatiivinen hoito ei koske vain syöpäosastoja Antti Eintola / Yle
 Palliatiivinen hoito ja varsinkin saattohoito yhdistetään usein syöpiin, mutta Juho Lehto oikaisee käsitystä. Niihin erikoistuneen hoitoyksikön apua tarvitaan myös esimerkiksi ALS-potilaita hoitavalla neurologian osastolla tai sydän- ja keuhkosairauksien osastolla.
 – Parhaimmillaan palliatiivinen hoito alkaa jo silloin, kun vielä varsinaista tautiakin voidaan hoitaa. Jo silloin hoidetaan oireita ja elämänlaatua ja käydään keskusteluja tulevasta, jolloin tautikohtaista hoitoa ei enää ole.
 Juho Lehto toivoo, että tulevaisuudessa palliatiivisen ja saattohoidon ketju voitaisiin katkeamatta ulottaa kuolevan potilaan kotiin asti. Tähän tarvitaan kotisairaaloita – eikä toive koske vain Pirkanmaata vaan koko valtakuntaa.
 Keskustelu aiheesta on auki klo 20 asti.
 Lue lisää:
 8-vuotias Veea sai kuolla kotona – kotisaattohoidossa kuoleva lähtee keskellä elämää ja arkea

Kun tautia ei voi enää parantaa, hoidettavaa on vielä paljon – Saattohoidon taso vaihtelee eri puolilla Suomea


Summary: Hallitus haluaa varmistaa, että lääkäriin pääsee viikossa, kuten poliitikot ovat luvanneet.

Hallitus yrittää lopettaa tiistaina hiljaiselon suomalaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistamisessa, kun peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) kertoo rahanjaosta uusille sosiaali- ja terveyskeskuksille.
 Avustuksia sote-keskusten perustamiseen voisivat hakea joulukuusta lähtien eri maakuntien kunnat ja kuntayhtymät yhdessä. Näihin peruspalveluiden parantamiseen tähtääviin hankkeisiin on tulossa tälle vaalikaudelle kaikkiaan parisataa miljoonaa euroa.
 Kyse on siis siitä millä tavalla sote-valmistelu jatkuu maakunnissa ennen kuin varsinaiset sote-lait on saatu eduskuntaan ja voimaan.
 Yle näyttää tiedotustilaisuuden suorana Yle Areenassa. Voit seurata tilaisuutta klikkaamalla tämän jutun pääkuvaa. Voit seurata sote-uudistuksen uusimpia käänteitä myös tässä jutussa, johon päivitämme tietoja tilaisuudesta.
 Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen sote-uudistus kaatui viime vaalikauden lopulla ja kaatoi hallituksen mukanaan.  Antti Rinteen  (sd.) hallitus ilmoitti kevällä jatkavansa uudistusta 18 maakunnan pohjalla, mutta yksityisten yritysten rooli jää täydentäväksi eli pienemmäksi kuin mitä porvarihallitus ajoi.
 Rinteen hallitus haluaa varmistaa, että lääkäriin pääsee viikossa, kuten poliitikot ovat luvanneet.
 Hallituksen yksi keskeinen pyrkimys uudessa rahanjaossa on, että lääkäreitä palaisi yksityiseltä puolelta julkiselle. Tarkoituksena on, että potilaat saisivat peruspalvelut, eli terveys-, sosiaali- ja esimerkiksi mielenterveyspalvelut yhdeltä luukulta.
 Tämän vuoden loppuun mennessä pitäisi selvitä Uudenmaan ja pääkaupunkiseudun erillisratkaisun kohtalo sote-uudistuksessa sekä se, voivatko kaupungit ja kunnat toimia sote-palveluiden tuottajina. Näihin kysymyksiin ei saatane vastauksia vielä tiistaina.

Kiuru kertoo lähtölaukauksesta sote-uudistukselle, rahaa jaossa uusien sote-keskusten perustamiseen – katso suorana klo 9.30


Summary: Valkoinen poliisimies ampui naisen ikkunan läpi tämän kotona lauantaina Fort Worthissa Texasissa.

Texasissa Fort Worthin kaupungissa mustan naisen ampunut valkoinen poliisimies on asetettu syytteeseen murhasta ja vangittu.
 Ampumatapaus sattui varhain lauantaina.
 Huolestunut naapuri oli ilmoittanut poliisille, että talon ovi on auki. Paikalle toisen poliisin kanssa saapunut 34-vuotias poliisi  Aaron Dean  ampui 28-vuotiaan  Atatiana Jeffersonin  ikkunan läpi.
 Jefferson oli huolehtimassa 8-vuotiaasta veljenpojastaan kotonaan. Perheen asianajajan mukaan Jefferson oli pelaamassa videopelejä pojan kanssa, kun poliisi ampui hänet.
 Poliisin otteet mustaa väestönosaa kohtaan ovat viime vuosina nostattaneet jännitteitä ja protesteja Yhdysvalloissa.
 Myös Fort Worthissa on nähty mielenilmauksia ampumisen takia, ja protesti katkaisi hetkeksi liikenteen Interstate 35 -valtatiellä.
 Fort Worthin 900 000 asukkaasta 40 prosenttia on valkoisia, 35 prosenttia latinalaisamerikkalaisia ja 19 prosenttia mustia. Poliiseista sen sijaan lähes kaksi kolmasosaa on valkoisia, yli 20 prosenttia latinalaisamerikkalaisia ja noin 10 prosenttia mustia.
 Laukaus läpi makuuhuoneen ikkunan
 Tapaus tallentui poliisin bodycamin eli vartalokameran videolle.
 Videolla näkyy, että saavuttuaan paikalle poliisit eivät koputa ovelle vaan kiertävät taskulamppujen kanssa talon aidatulle takapihalle.
 Kun Dean katsoo makuuhuoneen ikkunasta, hän huutaa yhtäkkiä: – Nosta kätesi, näytä minulle kätesi!
 Sitten hän ampuu melkein välittömästi. Tallenteella ei missään vaiheessa kuulu, että Dean olisi ilmoittanut olevansa poliisi.
 Fort Worthin virkaatekevä poliisipäällikkö  Edwin Kraus  sanoi, että murhasta epäilty poliisi olisi erotettu, ellei tämä olisi eronnut itse.
 – Kukaan, joka on katsonut tämän videon, ei voi sanoa, ettei tämä poliisi olisi toiminut sopimattomasti, Kraus sanoi.
 Fort Worth sijaitsee 50 kilometriä länteen Dallasista, jossa tapahtui viime vuonna toinen paljon huomiota saanut väkivallanteko, kun dallasilainen poliisinainen ampui mustan naapurinsa tämän kotona. Hän kertoi luulleensa olevansa omassa asunnossaan.
 Nainen sai tässä kuussa 10 vuoden vankeustuomion.
 Asekuvan julkaisua arvosteltiin
 Viikonloppuna poliisi julkaisi kuvan aseesta Jeffersonin makuuhuoneessa. Se herätti arvostelua, että poliisi yrittää vierittää syyn tapauksesta uhrin niskoille.
 Poliisipäällikkö Kraus pahoitteli kuvan julkaisemista. Hän sanoi, ettei tiennyt, oliko Atatiana Jeffersonilla ase kädessään, kun poliisi ampui hänet.
 – Me olemme talonomistajia Texasissa. Jos uskomme, että talon ulkopuolella on joku, jonka ei pidä olla siellä, ja meillä on tuliase käsillä, useimmat meistä toimisivat samoin, Kraus sanoi.
 Fort Worthin pormestari  Betsy Price  sanoi asetta merkityksettömäksi.
 – Atatiana oli kotonaan, huolehtimassa 8-vuotiaasta veljenpojastaan. Hän oli uhri, Price sanoi.
 Texasissa laki antaa ihmisille laajat oikeudet puolustautua kotonaan.

Kohua herättänyt ampumatapaus Texasissa: Mustan naisen tämän kotona ampunut poliisi sai murhasyytteen


Summary: Haavisto uskoo pakotteiden vaikutuksen näkyvän pian Turkissa.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) uskoo Venäjän roolin vahvistuvan, kun Syyrian armeija siirtyy kurdien tueksi Turkkia vastaan.
 – Sopimus kurdien kanssa vahvistaa  Bashar al-Assadin  hallintoa Syyriassa. Se pystyy tekemään kurdien kanssa sopimuksen, saamaan haltuunsa raja-aluetta ja kontrolloimaan koko maata. Venäjä, joka on tukenut al-Assadin hallintoa, tulee vahvemmaksi toimijaksi tätä kautta, Haavisto arvioi Ylen aamu-tv:n haastattelussa.
 Hänen mukaansa Yhdysvaltain politiikka Syyriassa on ollut tempoilevaa. Lännen asema näyttää siksi heikentyvän ja Venäjän vahvistuvan.
 – Voimatasapainossa Venäjän rooli tulee tärkeämmäksi.
 Haavisto arvioi, että Syyrian armeijan tuki kurdeille muuttaa tilanteen täysin Turkin kannalta.
 – Tilanne on nyt Turkille vaikeampi, kun vastassa on valtiollinen toimija. Tämä ei näyttäydykään enää terrorismin vastaiselta operaatiolta, vaan hyökkäykseltä toiseen maahan.
 EU:n ulkoministerit torjuivat pakolaisilla kiristämisen
 Haavisto uskoo, että Turkille asetetut talouspakotteet alkavat purra nopeasti.
 – Turkki on hyvin riippuvainen kaupasta Euroopan ja Yhdysvaltain kanssa sekä turismituloista. Sotaa käyvä maa helposti menettää turismituloja.
 Turkki yrittää kiristää EU:ta uhkaamalla päästää 3,5 miljoonaa Syyrian pakolaista Eurooppaan. Haaviston mukaan EU:n ulkoministerit eivät antaneet uhkauksen vaikuttaa  eilisessä ulkoministerikokouksessaan .
 – Itselleni oli myönteinen yllätys, että Turkin uhkaukset eivät kääntäneet keskustelua pakolaiskeskusteluksi. Nyt keskustelu pystyttiin pitämään Turkin ja Syyrian tilanteessa ja solidaarisuuden osoittamisesta kurdeille. Se oli kypsä reaktio Euroopan unionilta.
 Haavisto ei hyväksy sitä, että Syyrian pakolaisia käytetään pelinappulana maailmanpolitiikassa. Hän uskoo, että heidän ainoa toiveensa on päästä kotiin.
 – Kyllähän nämä ihmiset näkevät, että heitä käytetään hyväksi poliittisista motiiveista käsin. Tällaista peliä pakolaisilla ei voi hyväksyä.
 Lue myös:
 Trump käski Turkin presidenttiä lopettamaan hyökkäyksen Syyriaan – Yhdysvallat asetti Turkille pakotteita
 Assadin armeijan mukaantulo monimutkaistaa kuviota Syyriassa – Yle seuraa rajalla Turkin hyökkäyksen etenemistä
 Minne Turkin armeijan jyräämät pakolaiset päätyvät? SPR:n Kalle Löövi "Kun tulitusta tulee, he eivät jää odottelemaan"

Ulkoministeri Haavisto: Syyrian tilanne vahvistaa Venäjän asemaa


Summary: Ainakin 66 ihmistä on kuollut ja 15 on yhä kateissa.  Pääministeri varoittaa pitkällisistä talousvaikutuksista.

Japanissa toiveet henkiinjääneiden löytymisestä taifuuni Hagibisin jäljiltä heikkenevät. Etsintätyöt jatkuvat tiistaina kolmatta päivää.
 Viisitoista ihmistä on edelleen kateissa Japanin keski- ja itäosia koetelleen hirmumyrskyn jäljiltä. Etsinnöissä on löydetty 66 kuolonuhria.
 Pelastustöissä on noin 110 000 poliisia, rannikkovartijaa, palomiestä ja sotilasta.
 Lauantaina Japaniin iskeneen myrskyn takia 138 000 kotitaloutta on yhä vailla vedentuloa ja 24 000 kotitaloudelta puuttuu sähkö.
 Pelastustyöntekijät pumppaavat vettä pois tulvasta kärsineellä alueella Naganossa tiistaina. AFP
 Eniten kuolonuhreja myrsky aiheutti Tokiosta pohjoiseen sijaitsevan Fukushiman prefektuurin alueella, jossa Abukumajoki tulvi voimakkaasti. Tulviminen tapahtui pääosin yöaikaan ja yllätti monet asukkaat.
 Japanin pääministeri  Shinzō Abe  varoitti, että myrskyn taloudelliset vaikutukset voivat tuntua vielä pitkään.
 – Hallitus tekee kaikkensa, jotta katastrofin uhrit voivat mahdollisimman pian palata normaalielämään, Abe sanoi parlamentin valiokunnalle.

Japanissa jatkuvat etsintä- ja raivaustyöt taifuuni Hagibisin jäljiltä – Kuolonuhrien määrä nousee


Summary: Turpeen poltto on Suomessa tarkoitus puolittaa kymmenessä vuodessa.

Saarijärvellä Kahasuon reilun 30 hehtaarin turvetuotantoalueella on hiljaista, vain pieni tuulenvire kahisuttelee kellastuvia lehtiä.
 Kesän tuotantokausi on ohi ja kuivattu punaruskea turve peitelty mustan muovin alle talteen.
 – Kunhan pakkaset kovettavat maan, kunnostamme alueen ensi kesää varten, kertoo maaseutuyrittäjä  Juha Korkeamäki .
 Korkeamäen puoliksi omistamalta Kahasuolta on nostettu energiaturvetta reilun 10 vuoden ajan.
 Kahasuon turveaumat ovat valmiina talven lämmityskautta varten. Jaana Polamo / Yle
 Maidontuotannon turpeeseen vaihtanut Korkeamäki on harmissaan siitä, että kotimaista lähienergiaa on lähdetty ajamaan alas.
 – Turpeen osuus koko maan energiapaletissa on vain viisi prosenttia ja osassa lämpölaitoksia sitä ei voi korvata millään. Toki uusia tekniikoita tulee varmasti ajan kanssa, mutta tällä hetkellä turpeelle ei ole muita korvaajia kuin ulkomailta tuotu kivihiili, maakaasu tai öljy, toteaa Korkeamäki.
 Energiaturvetta puolet vähemmän 10 vuoden kuluttua
 Alkuvuodesta energiaturpeen käyttö  on laskenut 22 prosenttia  (Tilastokeskus) viime vuoden vastaavaan aikaan verrattuna.
 Turpeenpoltto on nyt alimmillaan sitten 1990-luvun, kertoo Bioenergia ry:n toimialapäällikkö  Hannu Salo .
 – Laskun ennakoidaan jatkuvan niin, että hallitusohjelmassa mainittu energiaturpeen käytön puolittuminen vuoteen 2030 mennessä tapahtuu päästöoikeuden hinnan nousun vuoksi jo paljon aiemmin.
 Samaa tahtia vähenee yrittäjien ja kausityöntekijöiden työllisyys.
 Kahasuon turvetuotantoalue oli aikaisemmin heikosti kasvavaa metsää. Jaana Polamo / Yle
 Maamme suurin turpeentuottaja on Vapo, mutta turve tuo leivän myös reilun 400 yksityisen yrittäjän pöytään.
 Viime vuonna turpeen  työllistävä vaikutus  (Bioenergia ry) suoraan oli noin 2300 ja välillisesti yli 4200 henkilötyövuotta.
 Pieniä turveyrittäjiä huolettaa, miten tuotannon investoinnit kuoletetaan, jos kysyntää ei enää ole.
 – Alkuinvestoinnit eli kunnostukset, maaston raivaus, teiden tekemiset, ojankaivuut, vesiensuojelurakenteiden tekeminen, koneet ja kalusto. Ne lasketaan sadoissa tuhansissa euroissa, sanoo Korkeamäki.
 Pelkällä turpeella ei pärjää
 Vaikka Korkeamäen sukutilalla oli tuotettu maitoa 1700-luvulta lähtien, perinteen katkaiseminen ja lehmistä luopuminen kuusi vuotta sitten ei tehnyt tiukkaa.
 – Siinä vaiheessa olin jo niin kyllästynyt olemaan navetassa kiinni vuorokaudet, viikot ja kuukaudet läpeensä, että luopuminen oli helppoa.
 Toimeentulon turvasi muutamaa vuotta aiemmin lähisuolla aloitettu turpeennosto.
 Pelkän turpeen varassa ei kovin moni yksityinen turveyrittäjä elä, vaan tulot kertyvät useista eri lähteistä.
 Kuminasato on puitu ja pellot valmiit vastaanottamaan talven. Jaana Polamo / Yle
 Näin on myös Korkeamäen tilalla, jossa pellot on valjastettu kuminan viljelyyn ja toiminimellä mies tekee kantojyrsintää sekä metallitöitä omassa pajassa.
 – Me yksityiset turveyrittäjät olemme etupäässä pieniä toimijoita, jotka ovat perustaneet omille mailleen turvesoita lisäelinkeinona. Kun lähiseudulla ei ole teollisuutta tai muita töitä, on vaan keksittävä jotakin.
 Turveyrittäjän omatunto
 Turveyrittäjyys on vaatinut paksua nahkaa, tunnustaa Korkeamäki.
 – Kyllä tässä saa niin paljon törkyä niskaansa jatkuvasti. En toki henkilökohtaisesti, koska ainakin täällä ihmiset ymmärtävät tämän toiminnan, mutta yleensä mediassa ja muualla.
 Turvetuotantoa on syytetty vuosikausia muun muassa vesistöjen pilaamisesta. Tuoreimpien tutkimusten mukaan vesistöjä varjelevat tahot ovat haukkuneet ainakin osittain väärää puuta.
 Vedet tummuvat muun muassa ilmastonmuutoksen takia. Elina Toivonen / Yle
 Vesien on todettu tummuvan  ilmastonmuutoksen  (Oulun yliopisto) vaikutuksesta ja ravinteita valuvan järviin enimmäkseen  vanhoista metsäojituksista  (Luonnonvarakeskus).
 – Turvetuotanto perustuu hyvin pitkälle faktoihin ja tutkimuksiin, ei mielikuviin, sanoo Korkeamäki.
 Kahasuolta lähteviä vesiä on mitattu 13 vuotta joka kuukausi ympäri vuoden.
 – Me tiedämme nämä omat mittaustulokset ja ne ovat sellaisia, että ei voi missään nimessä sanoa meidän pilaavan vesiä.
 "Turpeen kohtelun tulisi perustua tosiasioihin eikä mielipiteisiin", sanoo Juha Korkeamäki. Jaana Polamo / Yle
 Nyt energiaturpeen käyttöä ajetaan alas sen hitaan uusiutumisen ja hiilipäästöjen takia.
 – Koskaan ei ole omatunto kolkuttanut. Tämä on laillinen elinkeino, jota yrittäjät harjoittavat omilla tai vuokramailla. Kyllä me turveyrittäjät uskomme tähän ammattiin ja siihen, että meitä vielä tarvitaan.
 Mitä turpeen tilalle?
 Moni  on kritisoinut  sitä, että hallituksen ensimmäisessä budjetissa ei poistettu energiaturpeen verotukea.
 Korkeamäen suoltaan nostamalla jyrsinturpeella tehdään kaukolämpöä muun muassa jyväskyläläisiin koteihin.
 Jyväskylän Energian toimitusjohtaja  Tuomo Kantolan  mukaan verotuen lopettamisen vaikutukset yhtiölle olisivat 5-10 miljoonaa euroa vuodessa, riippuen vuodesta.
 Turpeen on tarkoitus jäädä 2040-luvulla huoltovarmuuspolttoaineeksi. Matti Myller / Yle
 Vaikka verotuki poistuisi, ei turpeen käyttö loppuisi siihen. Kohonneet kustannukset uhkaisivat näkyä kaukolämpöasiakkaiden laskussa.
 – Vaihtoehtoisesti se leikkaisi mahdollisuuksia investointeihin ja näin hidastaisi siirtymistä hiilivapaaseen energiantuotantoon, sanoo Kantola.
 Turvetta tarvitaan etenkin voimalaitosten seospoltossa puupolttoaineen sekaan, sillä  turpeessa oleva rikki  (Sanja-Maria Ollin kandidaatintutkielma) vähentää kattiloiden korroosiota ja energia saadaan tuotettua tehokkaammin kuin pelkällä puulla.
 Energiapuuta tarvitaan roimasti lisää korvaamaan käytöstä poistuvia fosiilisia polttoaineita, eli turvetta ja kivihiiltä. Jaani Lampinen / YLE
 Energiateollisuus ry:n mukaan  turpeen polton vähentäminen kasvattaa energiapuun käyttöä merkittävästi 2020-luvulla. Kotimaista puupolttoainetta on riittävästi, mutta se edellyttää merkittäviä investointeja ja metsienkäytön lisäystä.
 Luontojärjestöt ja  Suomen ilmastopaneeli  vaativat, että metsien hakkuita ei ainakaan kasvateta nykyisestä tasostaan.
 Muutakin kuin energiaa
 Energiaksi polttamisen lisäksi turvetta löytyy lähes jokaisen arkipäivästä. Esimerkiksi kaupasta kotiin kannettavat salaatit ja yrtit kasvavat turpeessa.
 Turvetta löytyy myös multasäkeistä, joita selkä vääränä kannetaan puutarhoihin ja kasvimaille tai vaihdetaan ruukkukukille.
 Lisäksi kosmetiikassa naamioina tai kylpyihin käytettävä turve on yhtälailla suosta nostettua kuin mikä tahansa muukin turvemateriaali.
 Suurin osa kotimaisista kasviksista tuotetaan kasvuturpeessa. Jaana Polamo / Yle
 Suurin osa turpeesta menee nyt energiaksi, vain noin 15 prosenttia nostetusta turpeesta käytetään muihin tarkoituksiin, kertoo  Hanna Haavikko  Suomen turvetuottajat ry:stä.
 – Jos muiden turvetuotteiden kilpailukykyä ei varmisteta, energiaturpeen alasajo tarkoittaa koko toimialan alasajoa, sanoo Haavikko.
 Haavikon mukaan tällä hetkellä pelkästään kasvu- tai kuiviketurpeen tuotanto ei ole taloudellisesti kannattavaa.
 Vapo on investoinut turpeesta valmistettavan  aktiivihiilen tuotantoon  ja avaa  uusia turvetuotantoalueita .
 Päästöpahiksesta hiilensitojaksi
 Osa Kahasuon turvetuotantoalueesta oli ennen peltoa, johon työkoneet aina upposivat. Loput alueesta oli metsää, joka ei kasvanut ojituksista ja lannoituksista huolimatta. Paksussa turpeessa puu ei kasva, toteaa Korkeamäki.
 Turpeessa on vain vähän ravinteita, siksi puut jäävät paksussa turvekerroksessa heikkokasvuisiksi. Jaana Polamo / Yle
 Suolta voi nostaa turvetta vielä 10 vuoden ajan.
 – Kunhan alueelta on saatu turve pois ja kivennäismaa näkyviin, istutetaan sinne puita hiiltä sitomaan. Todennäköisesti täällä nähdään tulevaisuudessa männyntaimikko.

"Törkyä on tullut niskaan joka suunnasta" – pienten turveyrittäjien leipä kapenee, kun Suomi tavoittelee päästötöntä energiaa


Summary: Päijät-Hämeessä tehtiin viime vuonna lastensuojeluilmoitus lähes joka kymmenennestä alaikäisestä.

Päijät-Hämeessä lähes joka kymmenennestä alaikäisestä on tehty lastensuojeluilmoitus viime vuonna. Luku on maan korkein.
 Lastensuojelun kasvaneeseen kysyntään yritetään Päijät-Hämeessä vastata uusilla työtavoilla ja lisäämällä yhteistyötä eri viranomaisten välillä.
 Yle kertoi viime viikolla, että kuntien lastensuojelu on  paikoin kriisissä . Kodin ulkopuolelle sijoitettujen lasten määrä on viime vuosina kasvanut. Myös lastensuojeluilmoitusten määrä on noussut koko maassa, kertoo  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
 Ilmoitusten määrän nousu ei sosiaalityöntekijän mielestä ole kuitenkaan pelkästään kielteinen asia.
 – Hyvää tässä on se, että ihmiset ovat heränneet ilmoitusmahdollisuuteen. Ongelmat eivät jää piiloon, vaikka kaikki ilmoitukset eivät johda lastensuojelun asiakkuuteen tai toimenpiteisiin, kertoo lastensuojelun johtava sosiaalityöntekijä  Anne Olenius  Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymästä.
 Lastensuojelun sosiaalityöntekijät ovat tiukilla, koska palvelun tarve on kasvanut. Päijät-Hämeessä sosiaalityöntekijällä on tällä hetkellä 40–60 asiakasta, mikä näkyy kiireenä.
 Lasten ja nuorten lisääntyneen pahan olon takia Päijät-Hämeessä onkin ryhdytty miettimään palveluremonttia ja uusia työtapoja.
 Johtava sosiaalityöntekijä Anne Olenius muistuttaa, että tukea ja apua on tarjolla lasten ja nuorten ongelmiin.
 Petri Niemi / Yle
 Ilmoituksen taustalla yhä useammin aikuisten ongelmat
 Muutaman kuukauden ajan Päijät-Hämeessä on kokeiltu uutta toimintamallia,  systeemistä lastensuojelua .
 – Jos esimerkiksi perheen vanhemmalla on päihdepulma, pureudumme siihen. Tämän pulman käsittely tuottaa hyötyä myös perheen lapsille, kun arki paranee, sanoo Olenius.
 Tiimiin kuuluu kaksi sosiaalityöntekijää, kaksi tehostetun perhetyön tekijää, sosiaaliohjaaja ja perheterapeutti. Tiimin asiakasmäärä on rajattu viiteenkymmeneen, mikä merkitsee sitä, että tilanteen kartoittamiseen ja auttamiseen jää entistä enemmän aikaa.
 Tiimityössä päästään kiinni pulman juurisyihin, eikä reagoida vain pahaan oloon ja siitä seuranneisiin tapahtumiin.
 – Perheet ovat entistä tiiviimmin mukana ja tuovat omaa tarinaansa vahvemmin esiin. Löydämme enemmän vaihtoehtoja kuin jos sosiaalityöntekijä yksin miettisi asiaa, arvioi lastensuojelun johtava sosiaalityöntekijä Olenius.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kehittämispäällikkö  Päivi Petrelius  sanoo, että lastensuojelun asiakkaiden ongelmat ovat entistä monimutkaisempia.
 Lastensuojeluilmoitusten taustalla on useimmiten aikuisten välinen väkivalta ja huoltajuusriidat, jotka tekevät perhearjesta turvatonta. Tämän lisäksi tulevat teinien oireilut ja päihteet.
 – Lastensuojelussa on ruuhkaa ja ylikuormitusta. Pitää kehittää lisää sosiaali-, terveys- ja perhepalveluita yhdistäviä vaihtoehtoja, joilla perheiden ja nuorten arkeen voi puuttua nykyistä aikaisemmin.
 Toimialajohtaja: Mielenterveyspalveluita kehitettävä
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) on sanonut, että  lastensuojelun resursseja lisätään .
 Hiljattain  yt-neuvottelut  päätökseen saanut Päijät-Hämeessä hyvinvointiyhtymä on käynnistänyt  ulkoisen selvityksen  lapsiperhepalveluistaan. Lastensuojelumenot ovat nousseet, vaikka tavoite on ollut päinvastainen.
 THL:n tekemän selvityksen on määrä valmistua ensi vuoden helmikuun puoliväliin mennessä. Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän toimialajohtaja  Mika Forsberg  sanoo, että ammattilaisten välistä yhteistyötä pitää tiivistää.
 Forsberg muistuttaa, että myös lasten ja nuorten mielenterveyspalvelut vaativat kuitenkin muutoksia.
 – Nuorille palvelut ovat riittämättömät ja lapsille niitä ei ole ollenkaan. Tarvitsemme uudenlaisia perustason palveluita.
 Nuorisotyöntekijä Anni Ratilainen tekee lastensuojeluilmoituksen keskimäärin kerran kuukaudessa.  Petri Niemi / Yle
 Lisää työntekijöitä mukaan nuorten arkeen
 Jalkautuvaa nuorisotyötä tekevä  Anni Ratilainen  partioi muun muassa Lahden kauppakeskuksissa ja kaduilla. Kaupungin nuorisotyöntekijän mukaan ongelmat näyttävät kasaantuvan 13–17 -vuotiaille.
 – Koulukiusaaminen on ainakin yksi selkeä aihe. Myös ystävyyssuhteissa ja perhesuhteissa on sellaista pahaa oloa.
 Varhainen puuttuminen ja ehkäisevä päihdetyö kuuluvat Ratilaisen arkeen. Hänen mielestään tarvitaan enemmän työntekijöitä, jotka menevät nuorten luo.
 – Sellaisia matalan kynnyksen palveluita, jotka nuoren on helppo saavuttaa ja jotka eivät leimaa nuorta.

Täällä tehdään eniten lastensuojeluilmoituksia: Päihteet, aikuisten väkivalta ja huoltajuusriidat työllistävät Päijät-Hämeessä


Summary: Suurin osa Suomeen erityisasiantuntijan oleskeluluvalla saapuvista tulee Intiasta.

Työnantajaleirissä on penätty  Antti Rinteen  (sd.) hallitukselta nopeita toimia, jotta työperäinen maahanmuutto Suomeen helpottuisi.
 Elinkeinoelämän keskusliitto EK vaati viime viikolla, että 4 000 euroa kuussa tienaavalle osaajalle pitäisi saada työlupa jopa viikossa.
 Työlupaa vaaditaan EU- ja ETA-maiden ulkopuolelta tulevilta työntekijöiltä.
 – Näillä osaajilla on kysyntää muuallakin eivätkä he odota pitkään työlupakäsittelyn rattaiden pyörimistä, sanoo johtaja  Ilkka Oksala   EK:n tiedotteessa .
 Työministeri  Timo Harakka  (sd.) pitää viikon tavoitetta epärealistisena.
 – Onko seuraava vaatimus, että se pitäisi hoitaa päivässä? hän kysyi  Ylen Ykkösaamun haastattelussa .
 Tällä hetkellä työluvan saaminen voi kestää useita kuukausia. Rinteen hallitus on asettanut tavoitteekseen, että tulevaisuudessa käsittely kestäisi kuukauden. Jo se on työministeri Harakanmukaan erittäin kunnianhimoinen tavoite.
 Mutta keitä ovat nämä osaajat? Ja mikä heidän työlupiensa käsittelyssä kestää?
 1. Kuka voi saada erityisasiantuntijan oleskeluluvan?
 Viime vuonna ensimmäisiä oleskelulupahakemuksia työn perusteella tehtiin hieman yli 10 000. Työn perusteella oleskelulupia myönnettiin lopulta 8 650.
 Oleskelulupia on monenlaisia. Haettava lupa riippuu siitä, onko hakija työntekijä, yrittäjä, tutkija tai vaikkapa kulttuurialan ammattilainen. Jokaisessa myöntökriteerit ovat hieman erilaiset.
 Myös esimerkiksi startup-yrittäjiksi Suomeen mieliville on luotu oma oleskelulupansa, jonka saaminen vaatii vihreää valoa kansainvälistymispalveluja tarjoavalta Business Finlandilta.
 Kun elinkeinoelämä puhuu kovapalkkaisista asiantuntijoista, se tarkoittaa usein niitä, jotka tulevat Suomeen  erityisasiantuntijan oleskeluluvalla  tai niin kutsutulla  EU:n sinisellä kortilla .
 Erityisasiantuntijan oleskelulupaa haetaan toiseksi eniten. Sitä hakeva on maahanmuuttoviraston mukaan yleensä asiantuntijatehtävissä työskentelevä korkeakoulutettu, jonka palkka on yli 3 000 euroa.
 EU:n sininen kortti otettiin Suomessa käyttöön vuonna 2012. Se on tarkoitettu EU:n ulkopuolelta saapuville korkeakoulutetuille, joilla on sovittuna vähintään vuoden pituinen työsuhde erityispätevyyttä vaativaan työhön.
 Sinisen kortin saamisen ehtona on keskimääräistä kovempi palkka, tänä vuonna 4 732 euroa kuussa.
 2. Keitä hakijat käytännössä ovat?
 Maahanmuuttoviraston (Migri) tilastojen mukaan  viimeisen 12 kuukauden aikana ensimmäinen oleskelulupa Suomeen on myönnetty reilulle 1 500 erityisasiantuntijalle.
 Yli puolet heistä tulee Intiasta. Migrin apulaispäällikön  Raimo Pyysalon  mukaan valtaosa heistä tulee töihin ICT-alalle eli tieto- ja viestintäteknologian palvelukseen.
 – Intialaiset ICT-työntekijät ovat merkittävä ryhmä, Pyysalo sanoo.
 Kärkeen mahtuvat myös Venäjä, Kiina, Yhdysvallat ja Brasilia. Tällä hetkellä käsittelyjonossa on alle 300 hakemusta.
 – Käsitykseni mukaan tämä on ihan kohtuullinen määrä. Hakemusten käsittely sujuukin sinänsä ihan hyvin.
 Pyysalon mukaan julkisuudessa on usein puhuttu 52 vuorokauden keskimääräisestä käsittelyajasta. Tätä on pidetty liian korkeana.
 Pyysalon mukaan keskimääräistä käsittelyaikaa nostavat yksittäiset tapaukset.
 3. Miksi käsittelyajat venyvät?
 Pitempään käsittelyssä olevissa tapauksissa Migri joutuu usein pyytämään lisäselvityksiä palkkaan tai työehtoon liittyen.
 Yle kertoi esimerkiksi vuonna 2016, että Migri hyväksyy päivärahat osaksi bruttopalkkaa. Nykyään käytäntö on erilainen, mutta päivärahoja on saatettu silti hakemuksissa ynnätä osaksi bruttopalkkaa.
 Migrillä voikin kestää jonkin aikaa, jotta se saisi kokonaiskuvan oleskeluluvan hakijan palkasta.
 Tarkoittaako tämä sitä, että yritykset yrittävät saada palkattavien asiantuntijoiden palkat näyttämään suuremmilta, kuin ne todellisuudessa ovat, jotta ne läpäisisivät asetetut ehdot?
 – Tällainenkin tulkinta voidaan tehdä, Pyysalo sanoo.
 Myös muita työehtoihin liittyviä asioita joudutaan toisinaan käydä läpi. Joskus on saatettu hakea oleskelulupaa, vaikka olisi pitänyt hakea viisumi.
 – Sitten joudutaan käymään kirjeenvaihtoa hakijan kanssa, mikä pitkittää prosessia.
 Toisinaan myös muut selvitykset saattavat hidastaa lupakäsittelyä. Ylen saaman tiedon mukaan jotkut yritykset teettävät esimerkiksi osasta ICT-alalle tulevista asiantuntijoista suojelupoliisilla (Supo) turvallisuusselvityksen, joka vie oman aikansa.
 Supo tekee yrityksille turvallisuusselvityksiä henkilöistä, jotka ovat tekemisissä esimerkiksi yrityssalaisuuksien kanssa tai hoitavat kriittiseen infrastruktuuriin kuten erilaisiin tietojärjestelmiin ja energianjakeluun liittyviä tehtäviä.

EK haluaa kovapalkkaisille asiantuntijoille työluvan viikossa, työministeri Harakka pitää kuukauttakin hankalana – mikä prosessissa kestää?


Summary: Kokkolalainen Anne Yrjänä avasi adressit.comiin vetoomuksen, koska hän pitää oikeusprosessin jatkumista kohtuuttomana turma-autoa ajaneelle nuorelle.

Netissä kerätään nimiä Raaseporin tasoristeysturman oikeuskäsittelyn lopettamiseksi.
 Adressin tekijä on kokkolalainen  Anne Yrjänä . Hän pitää epäinhimillisenä, että turma-autoa kuljettanut nuorimies on jätetty yksin vastuuseen onnettomuudesta.
 Adressit.comissa julkaistuun vetoomukseen on kertynyt viidessä päivässä yli 1700 nimeä. Allekirjoittajista valtaosa on Kokkolasta, Helsingistä ja Raaseporista.
 Turma kosketti vahvasti pohjalaisia, sillä kaksi kuolleista varusmiehistä oli pohjalaismaakunnista, yksi Kokkolasta ja toinen Pedersörestä.
 Kokkolalainen Anne Yrjänä ei itse tuntenut turmassa menehtynyttä kokkolalaista varusmiestä, mutta nuori kuului Yrjänän tuttavapiiriin ystäviin.
 Kahden vuoden aikana Yrjänä on seurannut nuorten elämää, joihin turma on vaikuttanut.
 – Siitä oma mielenilmaukseni oikeastaan nousi, kun näin mitä pitkä oikeusprosessi on tehnyt osallisille ja omaisille. Mielestäni käräjäoikeuden päätös oli oikea ja kohtuullinen. Nyt toivon, että varusmies saisi toivoa tästä adressista, eikä hän joutuisi olemaan yksin asian kanssa, sanoo Yrjänä.
 Kahden vuoden takaisessa kuorma-auton ja junan törmäyksessä kuoli kolme varusmiestä, joista yksi oli Kokkolasta ja toinen Pedersörestä. Lisäksi viisi varusmiestä loukkaantui, mukaan lukien kuljettaja itse.
 Käräjäoikeus vapautti kuorma-autoa kuljettaneen varusmiehen syytteistä edellisviikolla, mutta  apulaisvaltakunnansyyttäjä valitti ratkaisusta hovioikeuteen . Syyttäjä on perustellut jatkovalitustaan sillä, että syytteiden hylkäämisperusteet eivät olleet hyväksyttävät.
 LUE MYÖS:
 Raaseporin tasoristeysturman puinti oikeudessa jatkuu – syyttäjä valittaa ratkaisusta hovioikeuteen
 Raaseporin tasoristeysturmakuskin syytteet kumoon käräjäoikeudessa: ei tuomiota eikä rangaistusta


Summary: Julkisessa keskustelussa korostuvat liikaa maakuntien lihaa syövät heteromiehet ja kaupunkien tiedostavat nuoret naiset, kirjoittaa Emmi Nuorgam.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kolme vuotta sitten vierailin eräällä broileritilalla ja tein vierailustani kaupallisen yhteistyökirjoituksen blogiini. Viime keväänä, kun eräs tuttavani kuuli minun lopettaneen lihansyönnin, oli hänen päällimmäinen tunteensa vahingonilo.  “Sinua varmaan kaduttaa ja hävettää se yhteistyö,”  hän epäili.  “Ei hävetä.”  minä vastasin ja tajusin, että hänestä olin nyt valinnut puoleni. Ruokavalioihimme liitetään turhaan stereotypioita, halusimme sitä tai emme.
 Ruoka ei ole ollut enää pitkään aikaan  vain ruokaa. Se on identiteettipolitiikkaa, jolla kerromme varallisuudesta, korostamme trendikkyyttä tai liitämme itsemme osaksi jotakin ryhmää. Julkisessa keskustelussa korostuvat maakuntien lihaa syövät heteromiehet ja kaupunkien tiedostavat nuoret naiset. Meidät pakotetaan jatkuvasti valitsemaan puolemme, vaikka todellisuudessa moni meistä haluaisi vain syödä, tekemättä siitä sen suurempaa numeroa.
 Tuo kolme vuotta sitten tehty yhteistyö oli ilmiön malliesimerkki. Sain kampanjasta valtavasti palautetta. Somelle tyypilliseen tapaan rakentava kritiikki hukkui älämölöön, jossa eniten tilaa sai se, joka huusi koviten. Nykyään olen jo fiksumpi, enkä enää avaa herjausviestejä, mutta tuolloin vietin monta unetonta yötä selaten minulle lähetettyjä eläintenkidutusvideoita. Monen viesti oli selvä:  “Odotin sinulta enemmän.”
 Katsontakannasta riippuen olin joko kettutyttö tai elintarviketeollisuuden kätyri.
 Seuraajani pettyivät, koska en ollutkaan heidän odotustensa mukainen. En ollut koskaan aiemmin saanut näitä viestejä, vaikka liharuokareseptit olivat jossain vaiheessa blogini kulmakivi. Vasta kuvat kuolleista linnuista saivat ihmiset liikkeelle. Kriitikkojen mielestä annoin hyväksyntäni tehotuotannolle. Toisaalta sain palautetta myös siitä, että ylitin hyvän maun rajat julkaistessani kuvia päättömistä broilereista. Katsontakannasta riippuen olin joko kettutyttö tai elintarviketeollisuuden kätyri.
 Omasta mielestäni yritin kirjoituksellani sanoa, että syökää vähemmän lihaa, mutta jos syötte, niin syökää edes kotimaista.
 Olen kyllästynyt  siihen, että ruokaan suhtaudutaan niin tunnepitoisesti. Kaipaisin tunnekuohujen tilalle keskustelua siitä, mikä on järkevää.
 Esimerkiksi kasvisruokapäiväkeskusteluissa käytetään usein tunnepitoisia puheenvuoroja puolesta ja vastaan. Keskustelussa unohtuu, että kasvisruokareseptien kehittäminen laitoskeittiöissä on järkevää, sillä  kolmannes suomalaisista on päivittäin joukkoruokailun piirissä . Ruokapalvelut käyttävät suurta valtaa. Ne tutustuttavat meidät kasvisruokavaihtoehtoihin,  tukevat niiden siirtymistä arkiruokailuun  ja vaikuttavat yleiseen asenneilmapiiriin. Joku joskus sanoi, että nyhtis lakkasi olemasta trendikästä silloin, kun se päätyi perähikiän ABC:n lounaspöytään. Vitsissä saattaa elää totuuden siemen.
 Myös oman kasvissyöntini taustalla on ajatus siitä, että se on järkevää. Vielä 1960-luvulla suomalaiset söivät alle 40 kiloa luullista lihaa vuodessa.  Nyt määrä on kaksinkertaistunut  ja viime vuonna vastaava luku oli jo 80 kiloa. Vaurastuminen näkyy paitsi ihmisten ruokailutottumuksissa, myös  lisääntyneissä elintasosairauksissa .
 Viime vuoden lokakuussa päätin kokeilla , millaista elämä ilman lihaa olisi. Osallistuin lihattomaan lokakuuhun ja lisäsin ruokavaliooni kasvisproteiineja, kasviksia ja kalaa. Päätin suhtautua kokeiluun rennosti ja ostaa aamuneljältä nakkikioskilta hodarin, jos himo käy liian suureksi. Valitsin kasvisvaihtoehdon kun sellainen oli tarjolla, kokkasin kotona kasvisruokaa ja ostin enemmän kalaa kuin koskaan aikaisemmin. Joulukuussa tajusin, että lihaton lokakuuni oli jatkunut jo kolme kuukautta. Päätin jatkaa niin kauan kun kokeilu tuntuu mukavalta. Vielä en ole lopettanut.
 En silti kutsu itseäni kasvissyöjäksi. Olen sekasyöjä, joka syö Utsjoella omalla niityllä ruokaillutta poroa ja tenttaa kauppahallin kalakauppiaalta miten kala on pyydystetty. Tamperelaisena koen myös kroonista himoa kansallisruokaamme, tulisia kanansiipiä kohtaan ja valehtelisin, jos väittäisin etten vuoden aikana ole antanut himolleni kertaakaan periksi.
 Ennen kaikkea kyse on valinnoista. On selvää, että ympäristön vuoksi jokainen meistä joutuu muuttamaan elintapojaan ja pohtimaan kulutustaan. Lihasta asteittain luopuminen oli minulle helppoa, mutta ravintolaharrastuksestani en ole valmis tinkimään. Joku toinen taas arvostaa kotimaista rotukarjan pihviä niin paljon, että luopuu ennemmin omasta autosta tai talven kaukolennoista.
 Ja se on ihan ok. Kannustan kuitenkin jokaista kokeilemaan, millaista elämä ilman jokaviikkoista keittokinkkupakettia olisi. Jo niin pienellä teolla voi säästää rahaa, karsia ruokavaliostaan yli 15 kiloa turhaa lihaa vuodessa ja saada ehkä hiukan pienemmän vyötärönympäryksenkin. Ei hullumpi kokeilu.
 Emmi Nuorgam
 Kirjoittaja on saamelainen ja tamperelainen toimittaja, joka myi perheensä auton, jotta rahat riittävät ravintoloissa syömiseen.
 Aiheesta voi keskustella 15.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Joona-Hermanni Mäkisen kolumni: Lihansyönnillä ei ole tulevaisuutta
 Maryan Abdulkarimin kolumni: Teollinen eläintuotanto – ihmiskunnan historian suurin rikos?
 Selma Vilhusen kolumni: Kokeilin vegaanihaastetta, ja se sai minut löytämään itsestäni uuden myötätuntolihaksen

Emmi Nuorgamin kolumni: Keskustelu ruokavalioista on liian tunnepitoista


Summary: Niinistö tapaa tänään pääkaupungissa Addis Ababassa Etiopian presidentin sekä pääministerin, joka voitti juuri Nobelin rauhanpalkinnon.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistöllä  kävi hyvä tuuri. Hänet kutsuttiin jo viime vuonna vierailulle Etiopiaan, mutta matka toteutuu nyt vasta vuotta myöhemmin.
 Ja se toteutuu muutama päivä sen jälkeen, kun Etiopian pääministeri  Abiy Ahmed   palkittiin Nobelin rauhanpalkinnolla  pyrkimyksistään lopettamaan parikymmentä vuotta jatkuneen sotatilan naapurimaa Eritrean kanssa.
 Sen lisäksi Etiopiaa kohti katselevat monet kiinnostuneet silmät ympäri maailmaa.
 Listasimme kolme asiaa, jotka tekevät vierailusta merkittävän.
 1. Ajankohta
 Etiopiassa on tapahtunut puolentoista vuoden aikana ei vain Afrikan, vaan koko maailman mittakaavalla huikeita edistysaskeleita. Kun pääministeri Abiy Ahmed nousi valtaan, maa oli lamaantunut pitkään jatkuneista protesteista ja julistetusta hätätilasta. Abiy vapautti poliittisia vankeja, kutsui terrorileimattuja ryhmittymiä dialogiin ja hieroi sovintoa vanhan arkkivihollisen Eritrean kanssa.
 Siitä hyvästä hänelle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto viime perjantaina. Mutta moni asiantuntija on todennut, että Abiyn vahvasta alusta huolimatta vaikein on yhä edessä. Tähän hän tarvitsee tukea.
 Tämä on Sauli Niinistön koko presidenttiajan ensimmäinen virallinen vierailu Afrikkaan. Muut asiat ovat tähän asti vieneet presidentin resursseja, ja Niinistö on paljon edeltäjiänsä vähemmän ollut kiinnostunut Afrikasta.
 Vierailu on kuitenkin myös osoitus uuden hallituksen prioriteeteistä. Afrikka nousee yhä vahvemmin esille, ja vierailu osuu myös Suomen EU-puheenjohtajakauteen. Suomi ja EU haluavat tukea Etiopiaa Abiyn viitoittamalla tiellä.
 2. Aiheet
 Suomella on ollut diplomaattiset suhteet Etiopian kanssa jo 60 vuotta, ja kehitysyhteistyössä Etiopia on ollut kumppanimaa jo yli 50 vuotta. Tällä hetkellä Suomi antaa eniten kahdenvälistä apua Afrikassa juuri Etiopialle.
 Yksi Abiyn haasteista tulee olemaan ensi vuodelle suunnitellut vaalit, jotka ovat maan ensimmäiset demokraattiset vaalit. Suomi tukee Etiopian tulevia vaaleja miljoonalla eurolla osana YK-ohjelmaa. Painopisteinä siinä ovat naisten voimaannuttaminen ja kansalaisyhteiskunnan tukeminen.
 Abiy Ahmedin hallituksessa puolet ministereistä on naisia, kuten myös presidentti  Sahle-Work Zewden , jonka Niinistö tapaa niin ikään tiistain aikana. Keksiviikkona Niinistö vierailee Afrikan unionin päämajassa.
 Matkallaan Niinistö puhuu myös ilmastoseminaarissa sekä naisten taloudellista voimaantumista käsittelevässä tapahtumassa.
 Nämä aiheet ovat vahvasti sidoksissa EU:n tämänhetkiseen kuumaan perunaan, nimittäin siirtolaisuuteen. Afrikan sarvessa koettiin kuivin kesä 35 vuoteen, mikä on johtanut sekä pakolaisuuteen että nälänhädän uhkaan. Yli kahdeksan miljoonaa ihmistä Etiopiassa tarvitsee nyt ruoka-apua, arvioi Pelastakaa Lapset -järjestö.
 Etiopia puolestaan tarvitsee kipeästi innovaatioita ja investointeja pystyäkseen löytämään tapoja sopeutua muuttuvaan ilmastoon.
 Suomi, kuten muukin maailma, pyrkii yhä enemmän irti vanhoista kehitysapumalleista ja haluaa mukaan kasvavan mantereen bisnesmahdollisuuksiin. Mukana matkalla on myös suomalaisia yrityksiä.
 3. Alue: Afrikan sarvi
 Yli 100 miljoonan asukkaan Etiopia on suurvalta Afrikan sarvessa, johon kuuluvat myös muun muassa Sudan ja Somalia.
 Abiy Ahmed onkin kunnostautunut myös alueellisena rauhanneuvottelijana näiden maiden lisäksi Etelä-Sudanissa. Ylen tietojen mukaan hän vietti maanantain Etelä-Sudanin pääkaupungissa Jubassa.
 Abiy Ahmedin uudistukset kotirintamalla ovat kuitenkin paitsi parantaneet sananvapautta, myös nostaneet esille asioita, joista ennen ei sopinut puhua. Vaikka hänen kansallinen viestinsä on ollut yhdistävä, etniset jakolinjat maassa ovat syventyneet hänen hallintokautenaan. Se on johtanut maailman suurimpaan sisäiseen pakolaiskriisiin. Arviolta yli kaksi miljoonaa ihmistä on joutunut pakenemaan väkivaltaisuuksia Etiopian rajojen sisällä.
 Abiy Ahmed tarvitsee kaiken mahdollisen tuen, jotta maa pysyy demokraattisella tiellä eikä hajoa. Hajoaminen tarkoittaisi kaaosta paitsi Afrikan sarvessa myös epäsuorasti Euroopassa. Sen lisäksi rauha Eritrean kanssa ja maan avautuminen kiinnostavat suuresti pohjoisessa.
 Suuri osa Eurooppaan tulevista siirtolaisista tulee nimenomaan Eritreasta, ja pitääkseen siirtolaiset Afrikassa EU on solminut eri Afrikan maiden kanssa useita sopimuksia tiukennetusta rajavalvonnasta.
 Myös lähialueen maat ovat kiinnostuneita paitsi alueen vakaudesta myös Etiopian mahdollisuuksista. Punaisen meren toisella puolen Yhdistyneet Arabiemiraatit ja Saudi-Arabia solmivat yhä lähempiä suhteita Afrikan sarveen, ja pyrkivät jättämään Iranin ulkopuolelle.
 Ihmiskunnan alkukodissa on paljon sen tulevaisuuden kannalta tärkeitä asioita seurattavana.
 Lue myös:
 Ulkoministeri Haaviston mukaan Nobelin rauhanpalkinto meni oikeaan osoitteeseen – "Afrikka muuttuu hänen myötänsä"
 Toimittajalta: Etiopian Abiy Ahmed ei ehkä ansainnut Nobel-palkintoa, mutta voi vielä nousta sen arvoiseksi
 Etiopian pääministeri Abiy Ahmed sai Nobelin rauhanpalkinnon rauhansopimuksesta, joka lopetti sodan Eritrean kanssa
 Tuore rauhannobelisti Abiy Ahmed Ali on paljon vartija: jos Etiopia hajoaa, Afrikan sarvi suistuu kaaokseen – tapaa Niinistön ensi viikolla

Presidentti Niinistö on tänään ensimmäisellä virallisella vierailullaan Afrikassa - kolme asiaa tekee Etiopian vierailusta merkittävän


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Bussilippujen valikoima kapenee, miten käy pienten kuntien matkustajien?
 Suurten kaupunkien joukkoliikenne kerää yhä enemmän matkustajia, mutta  syrjäalueilla vaihtoehdot hupenevat.  Viimeisetkin yhteiskunnan tukemat seutuliput ovat poistumassa, ja tilalle tulevien lippujen valikoima on kirjava. Paikoin pientä osaa bussimatkustajia voi uhata isokin hinnankorotus, jos kunta ei tarjoa palveluseteliä poistuvien lippujen tilalle.
 Trump käski Turkin presidenttiä lopettamaan hyökkäyksen Syyriaaan
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on käskenyt Turkin presidenttiä  Recep Tayyip Erdogania   lopettamaan hyökkäyksen Syyriaan  heti. Trump totesi puhelussaan Erdoganille, että Turkin on saatava aikaan heti tulitauko ja aloitettava neuvottelut tilanteesta kurdien kanssa.
 Donald Trump. Brendan Smialowski / AFP
 Booker-palkinto Atwoodille ja Evaristolle
 Booker-kirjallisuuspalkinto jaettiin illalla poikkeuksellisesti  kahdelle kirjailijalle . Raati palkitsi sekä kanadalaisen  Margaret Atwoodin  että brittiläis-nigerialaisen  Bernardine Evariston .
 Margaret Atwood ja Bernardine Evaristo Booker-palkintogaalassa. All Over Press
 Presidentti Niinistö tapaa rauhannobelistin tänään
 Presidentti  Sauli Niinistö   tapaa tänään  Etiopian pääkaupungissa Addis Abebassa maan presidentin  Sahle-Work Zewden  sekä pääministeri  Abiy Ahmedin , joka voitti juuri Nobelin rauhanpalkinnon. Niinistö kutsuttiin jo viime vuonna vierailulle Etiopiaan, mutta matka toteutuu vasta nyt.
 Sauli Niinistö vierailee tänään Etiopian pääkaupungissa. AOP
 Koulukiusaaminen näkyy armeijan keskeyttämistilastoissa
 Armeijan keskeyttäneistä varusmiehistä noin yhdeksän prosenttia  on kokenut koulukiusaamista  paljon tai usein. Kaikilla palvelukseen astuneista varusmiehistä vastaava luku on viisi prosenttia. Armeija-aika voi nostaa aiemmat koulukiusaamiskokemukset uudestaan esiin, mutta kuraattorin puheille voi armeijassa päästä jopa helpommin kuin monissa kouluissa.
  Varusmiespalveluksen keskeyttäneistä  yhdeksän prosenttia on kokenut usein koulukiusaamista.   Mikko Koski / Yle
 Lue 18 tarinaa työstä potilaiden eteen Suomessa
 Suomen terveydenhuolto on elänyt viime vuodet historiansa suurinta mullistusta. Selvitimme, miten lääkäreiden ja hoitajien arki sujuu ja miten  potilaat perheineen uudistuksen keskellä voivat . 18 tarinassa on mukana myös pieniä oivalluksia siitä, miten palveluja voidaan parantaa.
 Kerromme 18 tarinaa potilaista. Yle
 Poutaa koko maahan
 Tästä päivästä on tulossa poutainen lähes koko maahan. Aurinkokin näyttäytyy Länsi-Lapista maan keskiosaan ja kaakkoon yltävällä alueella. Illalla lounaasta lähestyy sadealue, josta yltänee sadekuuroja etelään ja lounaaseen.
 Yle
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Bussien hinnat uhkaavat nousta pienkunnissa, Trump käski Erdogania lopettamaan, koulukiusaaminen näkyy armeijan keskeyttämisissä


Summary: Bussiyhteyksien käyttö reuna-alueilla on tullut paikoin vaikeammaksi, kun siirtymäajat loppuvat ja liput muuttuvat.

Seudullisen bussiliikenteen matkustajille voi paikoin olla eri puolilla maata tiedossa ikävä muutos vuodenvaihteessa. Silloin päättyy siirtymäaika seutulippujen käytössä, ja viimeisetkin seutuliput pääosin poistuvat.
 Seutulippu on ollut yhteiskunnan tukema lippu, joka on käynyt esimerkiksi 30 päivän ajan tietyn alueen bussivuoroissa. Monet niistä ovat poistuneet jo viime vuosina, kun siirtymäaika on lähestynyt loppuaan.
 Yhteiskunnan taloudellista tukea ei voi seutulipun kautta antaa markkinaehtoisille bussivuoroille. Ilman tukea bussiyritykset saavat lipun käyttäjältä niin pienen korvauksen, että monet yritykset ovat ilmoittaneet, ettei lippu käy niiden vuoroilla.
 Sen sijaan ne voivat myydä omia lippujaan, joissa tukea ei ole. Niillä taas matkustaminen voi tulla huomattavasti aiempaa kalliimmaksi.
 Seutulippuja kolmellakymmenellä alueella
 Tilanne vaihtelee alueittain suuresti. Matkahuolto kertoo, että seutulippuja on käytössä vielä noin kolmellakymmenellä alueella.
 – Nykyisen seutulippujärjestelmän päättyessä eri toimijat eli kunnat, kaupungit, toimivaltaiset viranomaiset ja liikennöitsijät pohtivat korvaavia vaihtoehtoja, sanoo Matkahuollon toimitusjohtaja  Janne Jakola .
 Jakolan mukaan osalla alueista lipputuotevalikoima on hajautunut erityyppisiin lipputuotteisiin, jotka eivät toimi kaikissa vuoroissa.
 – Joillakin alueilla seutuliput ovat korvautuneet esimerkiksi Waltti-lipuilla tai muilla eri toimijoiden lipputuotteilla, jotka kelpaavat vain osassa alueen liikenteestä. Nämä rajoitukset ovat tulleet monille asiakkaille yllätyksenä ja kaventaneet liikkumisen mahdollisuuksia, kun kaikki vuorot eivät olekaan olleet käytettävissä, Jakola toteaa.
 Useissa kaupungissa käytössä olevien Waltti-lippujen kelpoisuus vaihtelee alueen ja bussiyritysten mukaan.
 Waltti voi kattaa esimerkiksi keskuskaupungin kaiken liikenteen, mutta ympäryskunnissa se ei enää käy tai kelpaa vain joillakin vuoroilla. Muille vuoroille asiakkaan pitäisi ostaa toinen lippu.
 Waltti-kortti on käytössä useissa maakuntien keskuskaupungeissa. Se toimii kaupungeissa kuten tähänkin saakka.  Magnus Weckström / Waltti
 Mahdolliset lippuongelmat eivät juuri koske matkustajia suurten kaupunkialueiden sisällä. Vaikkapa Turussa, Tampereella, Oulussa ja Jyväskylässä tai HSL-alueella liikenne on kilpailutettua, ja seuduilla on oma joukkoliikenteen toimivaltainen viranomainen.
 Yle kertoi syyskuussa , kuinka joukkoliikenteen suosio onkin kasvussa monissa suurissa kaupungeissa, jotka ovat ottaneet liikenteen aiempaa enemmän hallintaansa.
 Riski hintamuutoksiin on matkoilla, jotka suuntautuvat kuntarajan yli, silloin kun toinen kunnista ei kuulu joukkoliikenneviranomaisen alueeseen.
 Länsi-Uudellamaalla markkinat hoitavat tarjontaa
 Yksi alueista, joita lippumuutos koskee, on Länsi-Uudellamaalla, jossa poistuu tuettuja lippuja vuoden lopussa. Alueen suuri liikennöitsijä Pohjolan Liikenne tarjoaa  poistuvien lippujen  tilalle  omia kausilippujaan .
 Länsi-Uudenmaan kuntien henkilöliikennelogistikko  Tapio Heinonen  kertoo, että hintamuutos ei tässä tapauksessa ole iso, mutta kulkeminen rajoittuu vain Pohjolan Liikenteen vuoroille, kun aiemmat tuetut liput ovat käyneet eri yritysten vuoroilla.
 Tuettuja, vuodenvaihteessa poistuvia kausilippuja on Lohjalla ollut käytössä yli tuhannella käyttäjällä kuukausittain. Jos Pohjolan Liikenteen tarjonta ei sovi omille matkoille, hinnankorotus uhkaa.
 Bussiyritykset voivat järjestää tarjontaa myös täysin markkinaehtoisesti, jos vain matkustajia riittää.  Risto Degerman / Yle
 – Joiltain osin matkustajat joutuvat varmasti siirtymään esimerkiksi Matkahuollon 44 matkan lippuun, joka käy siis edelleen kaikille liikennöitsijöille. Silloin matkustushinnat voivat jopa yli kaksinkertaistua, Heinonen toteaa.
 Markkinaehtoista tarjontaa on esimerkiksi Porvoon ja Helsingin tai Lohjan ja Helsingin välillä. Lippuihin ei tule julkista tukea, vaan yritykset hinnoittelevat ne ja kilpailevat keskenään.
 Malli on sama kuin bussien kaukoliikenteessä. Bussiyritykset myös päättävät itse, millaisia lippuja on tarjolla: onko valikoimassa esimerkiksi kausilippu 30 päivälle ja millä hinnalla.
 Uudellamaalla seutulippukin saattaa jatkaa elämäänsä
 Joukkoliikenneasiantuntija  Heikki Hyvärinen  Uudenmaan ely-keskuksesta kertoo, että joissain Uudenmaan kunnissa seutulippukin saattaa jatkaa elämäänsä, jos kunta näin haluaa.
 Ely ostaa bussivuoroja ja on asettanut ostoissaan ehdoksi, että kuntien lipputuotteet ovat vuoroilla käytettävissä.
 – Monet kunnat haluavat yhä ylläpitää asiakashinnaltaan sopivan edullista lippua. Markkinaehtoisille bussivuoroille siitä saatava asiakashinta ei ole houkutteleva, ja siksi joillain alueilla markkinaehtoista liikennettä ei ole juuri jäljellä, Hyvärinen sanoo.
 Uudellamaalla käytössä ei ole Waltti-korttia, toisin kuin monilla muilla alueilla. Näin Uudellamaalla ei ole muualla maassa nähtyjä tilanteita, jossa Waltti-kortti voi samalla reitillä käydä joissakin vuoroissa, mutta toisissa ei.
 Syrjäisemmät kunnat voivat olla ongelmissa
 Kun tilanne vaihtelee eri puolilla maata, ketä mahdolliset ongelmat koskevat ja ketä eivät? Ongelmia on ratkottu viime vuosina eri puolilla maata, kun siirtymäaika on edennyt.
 Esimerkiksi  Aamulehti kertoi keväällä opettajasta , jonka työmatkalipun hinta Tampereelta Hämeenkyröön nousee aiemmasta 136 eurosta kuukaudessa 352 euroon kuukaudessa seutulipun poistuessa.
 Salossa ongelmaan törmättiin  kesällä 2017 , jolloin työmatkojen hinnat jopa viisinkertaistuivat. Salo otti  kesällä käyttöön  Waltti-lipun.
 Osa bussiliikenteestä hoituu markkinaehtoisesti ilman yhteiskunnan tukea, kuten suuri osa pitkänmatkan liikenteestä.  Henrietta Hassinen / Yle
 Lappeenrannassa ongelmiin  törmättiin loppuvuodesta 2017 , kun joidenkin työmatkalaisten lipun hinta uhkasi viisinkertaistua. Kaupunki  otti tämän jälkeen käyttöön  uudenlaisen sarjalipun.
 Liikenne- ja viestintäministeriöstä todetaan Ylelle, että muutosten taustalla on EU:sta tuleva sääntely, jossa liikenteen julkisen tuen pitää täyttää tietyt ehdot. Alueiden toimivaltaiset viranomaiset päättävät, millä tavalla liikennettä järjestävät.
 Siksi kokonaiskuvaa eri alueiden ratkaisuista ei ole helppo muodostaa, eikä saatavilla ole esimerkiksi listaa hintamuutoksista eri puolilla maata.
 Palveluseteli jakaa mielipiteitä
 Osa kunnista on korvannut seutulipun palvelusetelillä. Siinä kunta maksaa osan bussimatkan hinnasta. Kunnat tukevat lähinnä sarjalippuja. Lisäksi ely-keskus voi ostaa tarvittavia bussivuoroja ja säädellä, mitä lippuja vuoroilla käytetään.
 Kaikki eivät pidä palveluseteliä hyvänä ratkaisuna. Paikallisliikenneliitto on arvioinut, että palvelusetelimalli on kaupunkiseutujen näkökulmasta tehoton. Samalla liiton mukaan luovutaan mahdollisuudesta vaikuttaa bussiyhteyksien määrään, laatuun ja asiakashintaan.
 Matkahuolto taas liputtaa seutulippujen korvaajaksi palveluseteliä, joka kuuluu sen palvelutarjontaan. Matkahuollon asiakkaana on toistakymmentä palveluseteliä käyttävää kuntaa.
 – Eri toimijat ja tahot miettivät, miten samaan ongelmaan saataisiin ratkaisu. Me toivomme, että päästäisiin mahdollisimman yhteiskäyttöisiin ratkaisuihin, Jakola toteaa.
 Matkahuollon mukaan asiakkaat valittavat nopeasti, jos lippu ei kelpaa riittävän kattavasti eri vuoroilla.
 – Asiakkaat arvostavat sitä, että ei tarvitse katsoa, kenen bussi sieltä on tulossa. Siksi toivommekin, että monilla alueilla käytettäisiin tarjoamaamme lippu- ja maksujärjestelmää, Jakola sanoo.
 Vaikeuttaako lippujen yhteensopimattomuus tai kalleus matkustamistasi julkisella liikenteellä, vaikka yhteyksiä olisi muuten tarjolla? Kerro kommenteissa kokemuksistasi. Keskustelu on auki kello 22 saakka.

Pientä osaa bussilla kulkijoista voi odottaa jopa hintojen tuplaantuminen – pelastaako palveluseteli pikkukuntien matkustajat?


Summary: Armeija-aika voi nostaa aiemmat koulukiusaamiskokemukset uudestaan pintaan.

Puolustusvoimien varusmieskyselyt osoittavat, että armeijan keskeyttäneistä varusmiehistä noin 9 prosenttia on kokenut paljon tai usein koulukiusaamista. Kaikilla palvelukseen astuneista varusmiehistä vastaava luku on 5 prosenttia.
 Mikko Airikka / Yle
 – On tietysti selvää, että noinkin merkittävä ero siinä palveluksensa keskeyttäneissä on erittäin ikävää.
 – Tietysti on mietittävä miten me pärjätään niiden varusmiesten kanssa, joita on koulukiusattu ja mitä me voimme asialle tehdä, sanoo Pääesikunnan koulutuspäällikkö prikaatikenraali  Jukka Sonninen .
 Varusmiespalvelukseen astuu vuosittain yli 20 000 varusmiestä. Heistä noin 15 prosenttia keskeyttää palveluksen eri syistä. Noin puolet keskeytyksistä johtuu mielenterveyden tai käyttäytymisen häiriöistä.
 Koulukiusaaminen on sekä  THL:n kouluterveyskyselyn  että Puolustusvoimien varusmieskyselyiden valossa lievässä laskussa, mutta vain lievässä.
 – Vakava ongelmahan tämä on. Ihan pöyristyttävää, jos tilanne on sellanen että noinkin suurta osaa suomalaisista kiusataan koulussa, sanoo Sonninen ilmiöstä.
 Sosiaalikuraattori voi olla ensimmäinen kenelle kerrotaan kouluaikaisesta kiusaamisesta
 Ilmiönä koulukiusaaminen on monisyistä. Nuorten kohdalla porukkaan kuuluminen on tärkeämpää ja kavereiden merkitys korostuu. Murrosiässä omien ikätovereiden kiusaaminen voi olla nuorelle musertava ja itsetuntoa tuhoava kokemus.
 Koulukiusaamiseen liittyykin usein häpeää, eikä siitä välttämättä kerrota kenellekään.
 Koulukiusaamisesta usein puhutaan ensimmäistä kertaa vasta armeijassa, uskoo sosiaalikuraattori Jarmo Österlund.  Mikko Koski / Yle
 Jarmo Österlund  on työskennellyt Santahaminan varuskunnassa sosiaalikuraattorina 19 vuotta. Kuraattorin toimisto on hyvin usein se paikka, jossa nuori aikuinen kertoo koulukiusaamisestaan ensimmäistä kertaa.
 – Kouluaikana koti on ollut pakopaikkana, mutta täällä ei ole sitä. Koko ajan esillä oleminen herättää ahdistavan tunteen, että minulla ei ole oikeastaan missään taukoa täällä, kuvaa Kaartin jääkärirykmentin sosiaalikuraattori Jarmo Österlund nuorten kokemuksia.
 Österlundin asiakkaana on vuosittain noin tuhat nuorta miestä ja naista. Hänelle koulukiusaamiskokemusten käsittely varusmiesten kanssa on lähes viikottaista.
 Kiusatulle ryhmässä olo on ahdistavaa, varsinkin, jos koulukiusaaminen on ollut toistuvaa ja rajua.
 – He kertovat siitä, miten vaikea on olla tuvassa, miten pelkää käskyjä tai ripeää toimintaa tai pelkää, että joku kavereista alkaa kiusaamaan tai että koulussa koettu tilanne tapahtuu uudestaan.
 Varusmiesten hyvinvointia tukevat sosiaalikuraattori, sotilaspappi ja terveyspalvelut. Kuraattorin puheille voi armeijassa päästä jopa helpommin kuin monissa kouluissa. Sosiaalikuraattori on varusmiesten käytettävissä tarvittaessa mukana myös kenttäharjoituksissa.
 – Mitä tahansa tapahtuu viikon aikana, me käydään kerraten läpi miten on mennyt. Jos asiat alkavat sujua ilman suuria pettymyksiä ja huolenaiheita niin sitten etenemme tällä tavalla – jopa joskus koko palveluksen ajan. Jos tilanne taas menee pidemmälle ja tulee mielenterveydellisiä ongelmia, olemme yhteistyössä terveysaseman ja lääkärin kanssa ja tilaamme tarvittaessa psykologin apua, Österlund kertoo.
 Enemmän puhetta tarvitaan
 Österlundin mielestä koulukiusaamisessa vertaisten kanssa keskustelu on kaikkein tärkein asia.
 – Ongelmat tavallaan jatkuvat ja kumuloituvat koko ajan. Me ei pääse katkaisemaan tätä, jos emme nosta asiaa enemmän esiin nuorten keskuudessa, arvioi sosiaalikuraattori.
 Myös varusmieskoulutuksessa psyykkistä ja sosiaalista toimintakykyä on ryhdytty ajattelemaan uudella tavalla.
 Ensi syksynä käynnistyvässä varusmiehiä ja ryhmänjohtajia koskevassa koulutusuudistuksessa näihin taitoihin kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota.
 – Näitä asioita meidän pitäisi koulutuksessa ja omassa toiminnassa korostaa, koska siellä on joukossa 5–10 prosenttia sellaisia, joita on enemmän kiusattu kuin ihan vähän.
 Lue lisää:
 Monen armeija-aamut päättyvät kahden ensimmäisen viikon aikana – lue neljä faktaa varusmiespalveluksen keskeyttämisestä
 Yhä useampi nuori ei kelpaa armeijaan mielenterveysongelman vuoksi: puolustusvoimien seula tiukentunut

Koulukiusaaminen näkyy armeijan keskeyttämistilastoissa


Summary: Ylipainoisten lasten osuus kaksinkertaistunut 2000-luvulla.

Joka kolmas alle viisivuotias lapsi kärsii aliravitsemuksesta, selviää Unicefin tuoreesta raportista. Tämä tarkoittaa 200 miljoonaa lasta maailmassa. Järjestön mukaan huonon ravinnon seurauksista kärsivien lasten määrä maailmassa on hälyttävä.
 Lähes 150 miljoonaa pikkulasta kärsii pienikasvuisuudesta ja lähes 50 miljoonaa alipainoisuudesta. Tilanne on pahin Etelä-Aasiassa ja Saharan eteläpuolisessa Afrikassa.
 Syitä lasten heikkoon ruokavalioon ovat usein perheiden köyhyys, globalisaatio ja kaupungistuminen sekä humanitaariset kriisit ja ilmastonmuutos. Kaikkein heikoimmassa asemassa ovat köyhimpien alueiden lapset.
 Lihavuus kasvava ongelma
 Unicefin mukaan huonosti ravittujen lasten kohdalla kyse on yhä useammin siitä, mitä lapset saavat syödäkseen, ei vain siitä, että ruokaa olisi liian vähän. Peräti joka toinen alle viisivuotias muun muassa kärsii tärkeiden vitamiinien ja ravintoaineiden puutteesta.
 Aliravitsemuksen yksi nykymuoto on myös lihavuus. Unicefin mukaan lihavuutta aiheuttaa muun muassa heikko ruokavalio. Ylipainoisten lasten määrä kasvaa kaikkialla maailmassa, myös Afrikassa.
 Unicefin mukaan joka viides 5-19-vuotiaista lapsista on ylipainoinen. Esimerkiksi Yhdysvalloissa ylipainoisten lasten osuus on kasvanut 50 prosentilla vuoteen 2000 verrattuna.
 Heikon ruokavalion seuraukset seuraavat lasta aikuisiälle saakka. Unicefin mukaan on vahvaa näyttöä siitä, että aliravitut lapset kasvavat muita yleisemmin heikommin menestyviksi aikuisiksi.
 Suomelle varovaisia kehuja
 Suomi saa Unicefin raportissa varovaisia kehuja. Suomi on järjestön mukaan tehnyt edes joitakin konkreettisia toimia lihavuuden vähentämiseksi. Näitä toimia ovat muun muassa verotus ja selkeät tuoteselosteet.
 – Suomessa myös ruokailu varhaiskasvatuksessa ja kouluruokailu tasoittavat perheen taustasta johtuvia sosioekonomisia eroja ruokavaliossa ja terveydessä, toteaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen erikoistutkija  Heli Kuusipalo  tiedotteessa.

Unicefin raportti: Joka kolmas pikkulapsi on aliravittu – myös lihavuus on yksi aliravitsemuksen muodoista