Summary: Kevät paljastaa ihmisten piittaamattomuuden. Ploggaaja kerää pussillisen roskia lenkin ohessa.

Tästä on kyse Jussi Isoaho purkaa ilmastoahdistustaan ploggaamalla ympäri Oulua. Plogging eli roskajuoksu on Ruotsista lähtöisin oleva ilmiö, jossa poimitaan roskia lenkin aikana. Isoaho on perustanut Facebook-ryhmän, jonka jäsenet tekevät yhteislenkkejä ploggaamisen merkeissä. Plogging tulee ruotsinkielen sanoista  plocka upp (poimia) ja jogging (hölkätä).
 Oululaisen  Jussi Isoahon  vuosi sitten tekemä lomamatka sai yllättävän käänteen: muovijätettä lojui rannoilla ja teiden varsilla niin paljon, että asialle oli tehtävä jotain. Loma Kanariansaarilla muuttuikin roskienkeruumatkaksi.
 Isoaho oli jo aiemmin seurannut merten roskaantumista  koskevia uutisia  ja nähnyt kuvia rannoilla lojuvista valtavista muovijäteröykkiöistä. Omakohtainen kokemus Kanariansaarilla nähdystä roskaamisesta oli viimeinen niitti ja herätti halun toimia luonnon puolesta.
 – Eihän tämä voi näin mennä, että me työnnetään muovit meriin ja that’s it, Isoaho tuhahtaa.
 Kanariansaarilta palattuaan Isoaho alkoi kiinnittää huomiota, miltä roskatilanne näyttää omassa kotikaupungissa. Roskia löytyi joka puolelta.
 – Minua ihmetyttää, että aika moni luulee, että Suomi on siisti maa. Mutta kyllä meillä on aika paljon parantamisen varaa tässä asiassa, Isoaho sanoo.
 Tyhjä roskapussi täyttyy nopeasti muutaman metrin säteeltä kerättäessä. Juha Hintsala / Yle
 Suomen rannat kuuluvat  Itämeren roskaisimpien joukkoon . Vaikka merivirrat kuljettavat rannikolle roskia myös muualta, monen mereen päätyvän roskan matka alkaa oman käden ulottuvilta.
 Parhaiten merien roskaantumista voi vähentää sillä, ettei jätä roskia lojumaan maahan. Sen lisäksi, että roskat kasautuvat meriin ja rannoille, ne päätyvät  usein eläinten suihin .
 Isoaho ei ole yksin  heränneen ympäristöahdistuksensa  kanssa. Monet suomalaiset ovat entistä tiedostavampia ympäristöongelmista, kuten ilmastonmuutoksesta ja miettivät, mitä voisivat tehdä sen hidastamiseksi. Keinoja on monia: yksi osallistuu  ilmastomarssiin , toinen  lopettaa lentämisen  ja kolmas  ryhtyy vegaaniksi.
 Miten voi välittää itsestään, jos nämä asiat eivät kiinnosta.  Jussi Isoaho
 Kun Isoaho alkoi pohtia, mitä voisi itse tehdä ympäristön eteen, syntyi idea Oulu Plogging -facebook ryhmästä. Plogging eli roskajuoksu on Ruotsista lähtöisin oleva ilmiö, jossa roskia  poimitaan juoksulenkin aikana .
 Isoahon perustamalla ryhmällä on nyt toistasataa tykkääjää ja aktiivijäseniä noin kymmenkunta. Roskapussin kanssa liikkuvat lenkkeilijät haluavat saada toiminnallaan oululaiset kiinnittämään huomiota ympäristön roskaamiseen.
 – Tärkeintä tässä on jonkinlainen vaikuttaminen, tietoisuuden lisääminen luonnon roskaantumisesta ja ympäristön ongelmista, kertoo Isoaho.
 "Roskajuoksu" kohottaa kuntoa ja edistää ympäristön hyvinvointia
 Facebook-ryhmän jäsenten yhteisellä juoksulenkillä kunto kohoaa ja roskat katoavat reitin varrelta. Varsinkin keväällä kaupungin keskustasta on vaikeaa löytää sellaista neliömetriä, jossa ei olisi roskaa.
 – Tupakan tumppeja löytyy ihan hirveästi, Jussi Isoaho toteaa.
 Tupakantumppi ei maadu luonnossa, vaan se  muuttuu hitaasti mikromuoveiksi . Mikromuovihiukkaset kuljettavat mukanaan myös myrkyllisiä kemikaaleja.
 Yleisimpiä roskia Oulun kaduilla ovat karkkipaperit, tupakan natsat ja nuuskat. Hampurilaispaikkojen läheltä löytyy pikaruoan pakkausjätettä, ja kauppojen vierustoja likaavat muun muassa poisheitetyt paistopisteiden pussit.
 Jussi Ihoaho vertaa ploggingia marjanpoimintaan. Kyyristely ja kyykkiminen tuovat myös uudenlaista haastetta lenkille.  Juha Hintsala / Yle
 Isoaho uskoo, että ploggaus sopii kaiken ikäisille kunnosta riippumatta. Tyyli on vapaa, edetä voi joko juosten tai kävellen. Roskapussia kummempia välineitä ei tarvita. Oulussa roskapussin kanssa liikkuvat lenkkeilijät ovat saaneet pelkkää positiivista palautetta.
 – Jotkut ovat uskaltaneet tulla jopa sanomaan, että teette hienoa työtä.
 Facebook-ryhmää perustaessaan Jussi Isoaho toivoi, että kyseessä olisi vain muutaman vuoden kestävä harrastus. Kun roskat saataisiin kerättyä, ploggaus voitaisiin lopettaa. Se voi kuitenkin jäädä haaveeksi, koska roskaa tulee koko ajan lisää.
 Parinkymmenen minuutin lenkin aikana pussi täyttyy muun muassa pizzalaatikon palasista ja erilaisista muovijätteistä.
 – Ihmetyttää, miten ihmiset voivat olla niin välinpitämättömiä. Roskat pudotetaan suoraan maahan. Miten voi välittää itsestään, jos nämä asiat eivät kiinnosta, Isoaho huokaisee.
 Mitä sinä teet ympäristön hyväksi? Jutun keskusteluosio on auki kello 22.00 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Taiteilija keksi keinon, jolla ihmisten luontoon heittämät roskat saadaan hyötykäyttöön – lapset keräävät nyt innoissaan likaisia pulloja ja tölkkejä

Lomamatkalla iskenyt ympäristöahdistus sai Jussi Isoahon juoksemaan roskapussin kanssa: "Moni luulee, että Suomi on siisti maa"


Summary: Alec Alhrothin vanhemmat ovat ottaneet tukijan roolin eivätkä aseta pojalle paineita tai odotuksia.

Ajatus opiskelun ja jääkiekon yhdistämisestä ja vielä Kanadassa oli ollut vaasalaisen  Alec Ahlrothin  mielessä jo tovin. Äitinsä  Kaisa-Leena Ahlroth  sanoo, että poika oli asiassa hyvin päättäväinen, joten mahdollisuudesta lähteä opiskelemaan ja pelaamaan Kanadaan otettiin selvää.
 – Se oli ihan hänen oma ideansa. Hän oli kuullut mahdollisuudesta, että on olemassa suomalainen yritys, joka on erikoistunut urheilijoiden vaihto-oppilasvuosiin. Katsottiin facebookista ja googletettiin ja sitten laitettiin homma vireille, muistelee Kaisa-Leena.
 Alec, Kaisa-Leena, Kai ja Jesper Ahlroth Torontossa. Kaisa-Leena Ahlroth
 Ajatus 17-vuotiaan pojan päästämisestä toiselle puolelle maapalloa kuulostaa monen korviin pelottavalta. Jos Ahlrothien mielissä oli epäilyksiä, ei niille annettu sijaa.
 – Hän on ollut aina hyvin itsenäinen ja sosiaalinen ja on matkustanut paljon sekä yksin että seurassa. Lisäksi se oli hänelle niin voimakas juttu, sanoo Kaisa-Leena Ahlroth.
 Alecin isä  Kai Ahlroth  myötäilee ja sanoo, ettei heitä vanhempia tarvinnut ylipuhua.
 – Selvitettiin toki, ettei mennä vararikkoon, jos poika sinne lähtee. Haluttiin tukea häntä tässä, kertoo Kai Ahlroth.
 Papereita, videoita ja haastatteluita
 Kun päätös hakemisesta oli tehty, alkoi varsinainen työ. Perheen oli toimitettava muun muassa yksityiskohtaiset tiedot varallisuudesta ja taloudenpidosta esimerkiksi ihan sähkölaskujen muodossa. Lisäksi poikaa haastateltiin useampaan otteeseen Suomessa ja tulevan koulun joukkueen valmennusjohdon kanssa käytiin monia videokeskusteluita.
 Alecilta pyydettiin myös videoita sekä harjoituksista että peleistä. Vaasan päässä yläkoulun opettajat antoivat lausuntoja pojan koulumenestyksestä. Lukion opettajat puolestaan kommentoivat perheen pyynnöstä opintosisältöjä siinä vaiheessa, kun paikka oli varmistunut. Lupia, todistuksia ja lausuntoja kertyi arkkikaupalla.
 Ratkaiseva haastattelu järjestettiin vuosi sitten tammikuussa Helsingissä. Mukana oli 80 nuorta urheilijaa, kaikilla sama tavoite kuin Alec Ahlrothilla. Omanlaisensa draft-tilaisuus siis.
 Rothesay Netherwood School
 Ahlrothien kohdalla lopputulema oli se tavoiteltu eli Alec tuli valituksi Kanadan itäpuolella olevan New Brunswickin provinssin Rothesay Netherwoodin yksityiseen sisäoppilaitokseen.
 – Ei mua pelottanut lähteä. Se ehkä mietitytti, että pitää asua ilman vanhempia, mutta hyvin sekin on sujunut, Alec Ahlroth naurahtaa.
 Opiskelua ja jääkiekkoa valvonnan alla
 Nuori mies on ollut Kanadassa viime syksystä lähtien. Tavoitan hänet kesken kevätloman, jolloin myös oma perhe on häntä tapaamassa. Päättäväisyyden huomaa nuoresta miehestä samantien.
 – Mä haluan nähdä kuinka pitkälle pääsen jääkiekossa. Lisäksi halusin tulla pelaamaan pohjoisamerikkalaista kiekkoa, perustelee Ahlroth syitään vaihtaa tuttu ympäristö täysin uuteen.
 Alec vastaili kysymyksiin skypellä Torontosta. Kaisa-Leena Ahlroth
 Oppilaat asuvat omassa sisäoppilaitoksen asuntolassa, jossa valvonta on tiukkaa. Esimerkiksi aamupalalla on oltava tiettynä aikana, samoin muut ruoka-ajat on tehty noudatettaviksi. Lisäksi kampusalueelta ei saa lähteä pois ilman lupaa.
 Koulua on arkipäivisin kello 8-16, ja sen jälkeen ilta menee jääkiekkoharjoituksissa. Pelejä on viikonloppuisin ja matkat ovat välillä todella pitkiä.
 – Meillä on keskimäärin kymmenen tuntia ne pelimatkat, joskus 14 tuntia. Pelimatkoille saatetaan lähteä jo torstaina ja takaisin tullaan sitten vasta sunnuntaina, Ahlroth kertoo.
 Opiskelu tapahtuu tietenkin englanniksi ja tunneilla on osallistuttava keskusteluihin ihan eri tavalla kuin Suomessa. Koulu vastaa suomalaista lukiota ja valmistuttuaan opiskelija saa Suomen ylioppilastutkintoa vastaavan tutkinnon.
 Matchmakingiä
 Suomessa urheilijoiden vaihto-oppilasvuosia järjestelee Universal Players Global. Se on ollut välittäjänä jo vuodesta 1997 ja sen kautta eri puolille maailmaa lähtee vuosittain sata nuorta. Oppilaitokset ovat yksityisiä kouluja.
 Toimitusjohtaja  Mikko Saarni  korostaa, että harrastuksen ja opiskelun yhdistävässä ohjelmassa on mukana lajeja ja kiinnostuksen kohteita laidasta laitaan. Ei siis pelkästään jääkiekkoa.
 – Sanoisin, että noin 15 prosenttia lähtijöistä on jääkiekkoilijoita, mutta loput ovat ihan muita. Siellä saattaa lajeina olla golfia, matematiikkaa, balettia tai jalkapalloa. Pääasia on, että oma harrastus ja opiskelu saadaan yhdistettyä sellaisella tavalla, miten nuori ja hänen perheensä haluaa.
 Lukuvuosi Kanadassa tai Yhdysvalloissa yksityisessä sisäoppilaitoksessa maksaa 50 000 - 70 000 dollaria eli 44 000 - 62 000 euroa. Sisäoppilaitoksessa ollessaan nuori saa täyden ylläpidon eli ruuat, asumisen ja koulutuksen. Lisäksi esimerkiksi jääkiekkoilijoiden kohdalla pelimatkat ja muu jääkiekkoon liittyvä sisältyy lukuvuosimaksuun.
 Lukuvuosimaksu on iso, ja sen kattamiseksi koulut myöntävät stipendejä. Stipendin suuruus riippuu perheen taloudellisesta tilanteesta, joka kartoitetaan tarkoin.
 – Stipendirahoitus tulee kouluilta ja silloin kun he kokevat, että oppilas tuo heidän koululleen jotain lisäarvoa, he myös maksavat. Keskiarvo koulujen maksamista stipendeistä on noin puolet lukuvuosimaksusta, selventää Saarni.
 Ulkomailla opiskelu ja oman harrastuksen yhdistäminen kiinnostaa koko ajan enemmän. Nuoria kiinnostavat ulkomaille lähdössä muun muassa mahdollisuudet, jotka siellä saattavat aueta. Kielitaidon karttumista ja korkeaa koulutusta pidetään myös arvossa.
 UP Global etsii maailmalle lähtevälle nuorelle parhaiten sopivan koulun.
 – Me tunnetaan koulut, olemme itse käyneet tutustumassa niihin ja pystymme näin yhdistämään nuoren oikeaan oppilaitokseen. Näiden vuosien aikana ei ole ketään tullut niin sanotusti maitojunalla kotiin. Sekä oppilaan että koulun tavoitteet on saatu kohtaamaan, jatkaa Saarni.
 Kovempaa kiekkoa
 Alec Ahlrothin ensimmäinen lukuvuosi Kanadassa jatkuu vielä muutaman kuukauden. Jääkiekon osalta harjoittelu pyörii normaalisti, vaikka sarjapelit ovat jo päättyneet. Tilalle hän on ottanut rugbyn, jota pelikaverit olivat suositelleet hyväksi oheislajiksi jääkiekolle.
 Alecin koulun jääkiekkojoukkue pelaa Mid-West Prep Hockey -liigaa, jossa on mukana kouluja Kanadasta ja Yhdysvalloista. Varsinaiset juniorisarjat ovat erikseen.
 Alec Ahlroth vauhdissa. Kevin Barrett
 Jääkiekko pohjoisamerikkalaisissa nuorten sarjoissa on Alecin ja Kain mielestä selvästi fyysisempää kuin Suomessa.
 – Peli on paljon kovempaa. Mies miestä -vastaan tilanteita on enemmän ja kulmissa on enemmän kahinointia. Säännötkin on hieman erilaiset, mailaa saa käyttää roimemmin kuin Suomessa. Juniorisarjoissa saa tehdä jopa sellaisia juttuja, joita ei aikuisten sarjoissa voi tehdä, selvittää valmentajanakin toiminut Kai Ahlroth.
 Alec on mielestään päässyt fyysisempään ja nopeampaan pohjoisamerikkalaiseen pelityyliin hyvin kiinni.
 – Aika hyvin siihen tottui. Olen aika isokokoinen itsekin, että pysyi kyllä mukana. Eikä ole tullut mitään vammojakaan.
 Suomessa asuessaan hän pelasi B-ikäluokan SM-sarjassa.
 Alec Ahlroth ja valmentaja Jeff Lewis. Derek McCallum
 "Valtava mahdollisuus kasvaa ihmisenä"
 Kanadan ajastaan Alec Ahlroth tietenkin toivoo oppia ja hyötyä pitkälle tulevaisuuteen. Ihan heti hän ei ole ainakaan Suomeen palaamassa. Kanadassa koulua on jäljellä vielä vuosi tämän jälkeen, mutta mitä sen jälkeen?
 – Toivottavasti jääkiekkoilijan ura, ja mennä niin pitkälle kuin jääkiekossa pääsee. Se olisi tavoite.
 Vanhemmat ovat ottaneet tukijan roolin eivätkä aseta pojalle paineita tai odotuksia.
 – Tämä on valtava mahdollisuus hänelle kasvaa ihmisenä. Olemme iloisia, että tämä mahdollisuus on ja hän on rohkeasti itse lähtenyt kokemusta hakemaan. Hän saa hurjan hyvän koulutuksen ja kokemuksen, vaikkei tulisikaan jääkiekkoilijaa, sanoo Kaisa-Leena Ahlroth.
 Perhe ehti kevään Kanadan reissun aikana nähdä pojan pelaavan ja olevan kuin kotonaan Pohjois-Amerikassa.
 – Nyt kun oltiin siellä hänen reviirillään, niin tuntui että hän oli miehistynyt valtavasti. Hän oli omalla vahvuusalueellaan. Silloin oli äidin pakko sanoa, että nyt on napanuora katkennut.

Kymmenien tuhansien lukuvuosimaksut eivät estä nuoria urheilijoita lähtemään Pohjois-Amerikkaan – jääkiekkoilija Alec Ahlroth läpäisi seulan ja käy nyt lukion Kanadassa


Summary: Alma Pihl paljasti menneisyytensä tyttärelleen vasta hiukan ennen kuolemaansa. Muulle Suomelle se selvisi vasta paljon myöhemmin.

Tästä on kyse Alma Klee (s. Pihl) oli Moskovassa syntynyt suomalaistaustainen Carl Fabergén korusuunnittelija 1900-luvun alun Pietarissa. Hänen suunnittelemansa Venäjän tsaarien keisarilliset pääsiäismunat on arvioitu maailman kauneimpien taide-esineiden joukkoon. Venäjän vallankumouksen jälkeen Alma työskenteli kaunokirjoituksen ja piirustuksen opettajana ruotsinkielisessä koulussa Kuusankoskella. Opettajan korutaiteilijatausta paljastui vasta vuosia hänen kuolemansa jälkeen.
 Kun 32-vuotias lahjakas Carl Fabergén korusuunnittelija  Alma Pihl  saapui Venäjän vallankumouksen jaloista Suomeen, hän toi vähäisen omaisuutensa lisäksi mukanaan salaisuuden.
 Salaisuus oli sitä luokkaa, että hän aikoi säilyttää sen kuolemaansa saakka.
 Alma Pihl kätki sen sydämeensä ja eli hiljaiseloa Kuusankoskella, jonne hän asettui 1920-luvun alussa miehensä  Nikolai Kleen  kanssa.
 Kuusankoski valikoitui asuinpaikaksi Kymijoen koskien ääreen nousseen Kymi-yhtiön takia. Nikolai oli ollut yhtiön palveluksessa jo sen Pietarin konttorissa.
 Talo, jossa Alma Pihl miehensä Nikolain kanssa asui on yhä asuinkäytössä Kuusankoskella. Yle / Vesa Grekula
 Vaimo puolestaan sai töitä kaunokirjoituksen ja kuvaamataidon opettajana tehdasyhteisön ruotsinkielisestä koulusta, joka sekin oli Kymi-yhtiön ylläpitämä.
 Alma Pihl halusi peitellä menneisyyttään leimautumisen pelosta ja ajan ilmapiirin vuoksi.
 – 1920- ja 1930-luvun Suomessa ei ollut kovin muodikasta olla Venäjältä tullut henkilö, selittää kulttuurineuvos  Eero Niinikoski , joka työskenteli aikoinaan Kymi-yhtiön ja UPM:n viestinnässäja markkinoinnissa.
 Venäjältä tulleita Alma ja Nikolai rohkenivat olla vain kotinsa seinien sisäpuolella. Vain siellä myös tiedettiin, että Alma Pihl oli yksi maailman parhaista korutaiteilijoista.
 Ja tätä jatkui vielä pitkään.
 Eno huomasi nuoren Alman kyvyt
 Alma Pihl syntyi Moskovassa 1888. Perhe oli kuitenkin suomalaistaustainen, sillä Alman isä Knut oli kotoisin läntiseltä Uudeltamaalta, Pohjan pitäjästä.
 Jalokiviuralle Alma päätyi Pietarissa. Sinne hän oli muuttanut sisarustensa ja äitinsä kanssa, kun isä Knut kuoli Alman ollessa vain 9-vuotias.
 Nuorena aikuisena Alma pääsi harjoittelijaksi ja arkistotöihin enonsa jalokivipajalle, jonka asiakas Carl Fabergé oli. Työnä oli piirtää ja arkistoida pajalla valmistettuja tuotteita.
 Välillä jäi aikaa luonnostella paperille omiakin ideoita. Eno huomasi Alman kyvyt ja päätti tarjota nuoren sisarentyttärensä töitä asiakkailleen.
 Alman suunnittelemat työt alkoivat nopeasti saada aikansa kansainvälisen huippubrändin, Fabergén, leiman kylkeensä.
 Talvimunasta julkaistiin postimerkki vuonna 2005 suomalaisten postimerkkien juhlavuoden kunniaksi. Yle / Vesa Grekula
 Pääsiäislahjoja keisarinnoille
 Alma Pihl ehti lyhyellä urallaan, ennen Venäjän vuoden 1917 vallankumousta, suunnitella noin 2000 arvoesinettä.
 Näiden joukossa olivat sittemmin huippuarvokkaiksi ja maailmanmaineeseen nousseet jalokivikoristeiset tsaarien pääsiäismunat.
 Talvimuna oli tsaari Nikolai II:n pääsiäislahja äidilleen leskikeisarinna Maria Feodorovnalle vuonna 1913. Alma Pihl sai idean pakkaspäivänä ikkunassa näkemistään jääkiteistä.
 Tsaarin perhe ihastui Talvimunaan niin paljon, että Alma sai tehtäväkseen suunnitella myös seuraavana vuonna keisarillisen pääsiäismunan.
 Alma Pihlin suunnittelutyöllä on valtava merkitys.  Eero Niinikoski
 Siitä tuli Mosaiikkimuna, jonka sai lahjaksi Nikolain puoliso, keisarinna Alexandra Feodorovna. Mosaiikkimunan innoittajana olivat ristipistokäsityöt.
 Keisarilliset pääsiäismunat valmistettiin muun muassa timanteista ja platinasta.
 Tsaariperheen kalleuksiksi päätyminen oli kuitenkin vasta pitkän matkan alku. Vuosikymmeniä myöhemmin ne päätyivät maailman muille hallitsijoille, ja niiden arvo nousi huikeisiin summiin.
 "Tant Alma"
 Alma Pihl toimi kaunokirjoituksen ja piirustuksen opettajana Kuusankosken ruotsinkielisessä koulussa lähes 25 vuoden ajan.
 Suomenkielisessä ympäristössä ruotsinkieliselle opetukselle oli tarvetta, koska Kymi-yhtiön johdossa oli paljon ruotsinkielistä henkilökuntaa perheineen.
 Oppilailleen Pihl oli Alma-täti eikä entinen korusuunnittelija. Espoolainen  Maj-Britt Paro  oli Alman oppilaana 1940-luvun lopulta alkaen.
 Meidän piti laittaa tunteet peliin, kun piirsimme.  Maij-Britt Paro
 Paron mukaan kaikki rakastivat “Tant Almaa”.
 – Hän oli ihastuttava ja hyvin inspiroiva.
 Alma Pihl (istumassa) opettajatovereidensa ympäröimänä Kuusankosken ruotsalaisessa koulussa v. 1948. Hän toimi koulun piirustuksen ja kaunokirjoituksen opettajana 1927-51.  Eero Niinikosken arkisto
 Paron mukaan Alma Pihl, opettajana miehensä nimen mukaisesti Alma Klee, ei pahemmin piitannut piirtämiseen liittyvistä teknisistä asioista.
 – Ei hän perspektiiveistä välittänyt. Meidän piti laittaa tunteet peliin kun piirsimme.
 Paro muistelee, että tunnetta ja lennokkuutta Alma kaivoi oppilaistaan esiin käyttämällä ruotsista ja saksasta sekoitettua eräänlaista iskulausetta.
 – Mera schwung, hän saattoi huudahtaa.
 Entisille oppilaille Alma Pihlin lahjakkuuden ja luovuuden tausta selvisi vasta vuosikymmeniä myöhemmin. Silloin Pihlin töitä tutkinut  Ulla Tillander-Godenhielm  onnistui vanhojen luonnoskirjojen ja käsialanäytteiden perusteella todistamaan, että Alma Pihl todellakin oli työskennellyt maineikkaalle Fabergélle.
 Tillander-Godenhielmin apuna oli Alma Pihlin ottotytär  Lydia , jolle Alma oli lopulta paljastanut taustansa muutama vuosi ennen kuin kuoli vuonna 1976. Muita lapsia Almalla ja Nikolailla ei ollut.
 – Olihan se uskomattoman sääli, ettei hän itse saanut nauttia menestyksestään. Vasta kymmenen vuotta hänen kuolemansa jälkeen koko hänen salaisuutensa paljastui, mietti Maj-Britt Paro vuonna 2008 esitetyssä  Ilona Arosalon   dokumenttielokuvassa .
 Maailman kaunein taide-esine
 Talvimunasta maksettiin kansainvälisessä taidehuutokaupassa 2000-luvun alussa lähes kymmenen miljoonaa dollaria. Taide-esine on viimeisimmän tiedon mukaan Lähi-idässä sijaitsevan Omanin sulttaanikunnan hallitsijan perillisten omaisuutta Lontoossa.
 Mosaiikkimunan  rahallisesta arvosta ei ole varmoja arvioita liikkeellä. Jotain esineen arvostuksesta kertoo se, että muna on ollut jo pitkään Englannin kuningatar Elisabet II:n kokoelmissa.
 Carl Fabergén jalokivipaja tuotti aikoinaan noin 150 000 erilaista esinettä.
 – Alma Pihlin suunnittelema Talvimuna on kansainvälisesti arvioitu Fabergén kauneimmaksi esineeksi. Kyllä hänen suunnittelutyöllään on valtava merkitys, sanoo Eero Niinikoski.
 Alma Pihlin entinen asuintalo Kuusankoskella sai seinäänsä laatan sen entisistä asukkaista 2000-luvun alussa. Yle / Vesa Grekula
 Pihl kuuluu myös niihin suuruuksiin, jotka tunnetaan paremmin ulkomailla kuin Suomessa. Siihen on yksinkertainen syy.
 – Hänen korunsa tulevat aika ajoin myyntiin suuren maailman huutokauppoihin, jolloin hänen työnsä analysoidaan sikäläisissä huutokauppaluetteloissa, sanooUlla Tillander-Godenhielm.
 Alma Pihlin työn arvoa ei tunnisteta kovin hyvin edes Kymenlaaksossa, jossa hän asui valtaosan elämästään.
 Lasten kevätretki Alman kotitalolle
 Alma Pihlin arkisesta aherruksesta kuusankoskelaiskoulun kaunokirjoituksen ja piirustuksen opettajana ei ole paljoa jälkipolville säilynyt. Jotain kuitenkin.
 Alma taiteili oppilailleen opetustaulut, jotka ovat tallessa Kouvolan kaupunginmuseossa Poikilossa.
 Kopiot niistä ovat Kuusankoskella sijaitsevassa ruotsinkielisessä koulussa, Svenska Skolanissa, joka nykyään toimii eri paikassa kuin menneinä vuosikymmeninä. Se on nykyään Kouvolan kaupungin ylläpitämä koulu.
 2000-luvun lapsille on kerrottu koulussa, kuka Alma Pihl oli.
 – Teemme yleensä toukokuussa keväisen kävelyretken Alman entiselle kotitalolle. Samalla sitten kerron Alman tarinaa, kertoo alakoulun luokanopettajana toimiva  Sanna Eloranta .
 Alma Pihlin tekemä opetustaulu Kuusankosken ruotsinkieliseen kouluun. Yle / Vesa Grekula
 Alma Pihlin entinen kotitalo on edelleen asuinkäytössä. Paikallinen kotiseutuyhdistys Kuusankoski-Seura kiinnitti talon seinään 2000-luvun alussa muistolaatat, jotka kertovat neljällä kielellä talon entisestä asukkaasta.
 Alman tulevaisuus
 Voisiko Alma Pihlistä tulla jatkossa nykyistä tunnetumpi myös Suomessa? Kouvolan kaupunginmuseo Poikilon vs. intendentti  Mari Lehtosalo  on hiukan epäileväinen.
 – Korutaide ei ehkä ole kuitenkaan suurten joukkojen taidetta. Toki toivoisin, että ainakin Alman kotiseudulla hänet tiedettäisiin.
 Kulttuurineuvos Eero Niinikoski on samoilla linjoilla.
 – Hänen alansa, korutaide, lienee sen verran erikoinen, että suuren yleisön suosioon se ei ehkä nouse.
 Alma Pihlistä kerrotaan myös Kouvolan kaupunginmuseo Poikilossa. Näyttelyssä esitetään myös jutussa mainittua vuonna 2008 valmistunutta Ilona Arosalon dokumenttielokuvaa. Yle / Vesa Grekula
 Hän myös kertoo aika ajoin kyselleensä eri yhteyksissä kymenlaaksolaisilta, kuka heidän mielestään on kaikkien aikojen kuuluisin kymenlaaksolainen.
 – Moni on vastannut, että jalkapalloilija  Sami Hyypiä . Hämmästys on ollut suuri kun olen kertonut, että minusta se on kyllä Alma Pihl, naurahtaa Niinikoski.
 Jutussa on käytetty lähteinä Maj-Britt Paron kirjaa Tant Almas hemlighet, Anu Seppälän kirjaa Jääkukkia keisarinnalle - Alma Pihlin uskomaton elämä, Ilona Arosalon tv-dokumenttia Alma Pihl – Fabergén hurmaava koruseppä sekä Kouvolan kaupunginmuseo Poikilossa meneillään olevaa Myyntinmurtajia ja matkantekijöitä -näyttelyn Alma Pihliä koskevaa osuutta.

32-vuotias opettaja päätti pitää salaisuuden kuolemaansa asti – onnistui niin hyvin, ettei kotikylillä Suomessa vieläkään ymmärretä hänen olleen yksi maailman suurimmista taiteilijoista


Summary: Auto oli katollaan suolla ja mies puristuksissa auton rakenteissa.

Pohjois-Karjalassa Juuassa autoilija on loukkaantunut vakavasti ajauduttuaan tieltä Kuutostiellä. Poliisin mukaan autoilija oli ennen onnettomuutta ajanut poliisia karkuun.
 Poliisi oli saanut ilmoituksen mahdollisesta liikennejuopumuksesta Nurmeksessa ja tavoitti kuvailuun sopivan auton Kuutostiellä. Auto oli kiihdyttänyt karkuun kohti etelää niin, että poliisi menetti näköyhteyden.
 Auton havaittiin myöhemmin ajaneen ulos tien vasemmasta reunasta Juuassa Tuopanjoentien risteyksen kohdalla. Poliisin mukaan auton jäljistä ja vaurioista päätellen auto oli ajautunut ulos erittäin kovassa vauhdissa.
 Auto oli pelastuslaitoksen mukaan kääntynyt katolleen, ja kuljettajana ollut mies oli jäänyt puristuksiin auton rakenteisiin. Pelastuslaitos irrotti vakavasti loukkaantuneen miehen ja hänet kuljetettiin sairaalahoitoon.
 Pelastuslaitoksen mukaan auto oli suoperäisellä maastolla, mikä vaikeutti auton nostotyötä ja miehen irrottamista.
 Poliisi tutkii asiaa ainakin törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena. Poliisin mukaan miestä ei pystytty puhalluttamaan ulosajopaikalla.

Juuassa vakavaan loukkaantumiseen johtanut liikenneonnettomuus – kuski pakeni poliisia ennen ulosajoa


Summary: Peku Karun puoliksi omistamassa lentoyhtiössä asiakkaina ovat monet miljonäärit, elokuva- ja musiikkialan tähdet.

Tästä on kyse Helsinkiläislähtöinen Peku Karu, 54, omistaa puolet Starjet-lentoyhtiöstä Los Angelesissa. Karu kouluttautui lentäjäksi Yhdysvalloissa ja aloitti uransa varattomana lennonopettajana. Starjet-lentoyhtiöllä on asiakkaanaan lukuisia miljonäärejä, elokuva- ja raptähtiä. Karu lennätti vuosia muun muassa Michael Jacksonia. Karu on edennyt urallaan kovalla työnteolla.
 Aurinko paahtaa kuumana mustalle kiitoradalle. Villikukat rehottavat värikkäinä Van Nuysin lentokentän poskessa. Los Angelesissa kevät on uhkeimmillaan poikkeuksellisen viileän ja sateisen talven jälkeen.
 Peku Karu , 54, oikaisee Ray-Ban-aurinkolasejaan. Hän kaartaa mustan maasturinsa, vajaan vuoden vanhan Range Rover Sportin lentokentän portista sisään. Kenttätyöntekijä tulee saattamaan auton suuren suihkukoneen luo. Karu osti auringossa kiiltävän businessjetin eilen.
 Nyt hänen puoliksi omistamallansa Starjet-lentoyhtiöllä on käytössään yhteensä kahdeksan suihkukonetta, joista kolme on omia .
 – Eilen ostamani kone on tosi hyvä työjuhta. Huomenna lennätän sillä erään miljardöörin tyttöystävän Havaijille. Samalla jään itse Mauille sukeltamaan pariksi päiväksi.
 Uutena Gulfstream G-IVSP suihkukone maksaisi 30–35 miljoonaa dollaria, mutta käytettynä Karu sai ostettua sen isolla alennuksella. Koneiden hinnat ovat tippuneet paljon viime vuosina.
 Karu elää unelmaansa, jonka eteen hän on tehnyt omien sanojensa mukaan pirun paljon töitä.
 Lentäjän poika ja ritarin pojanpoika
 Karu laskee keltasiniraitaisen suihkukoneensa portaat alas. Kolmetoistapaikkaisen suihkarin leveät ja upottavat vaaleanahkaiset nojatuolit kutsuvat istumaan syliinsä. Keittiön mahonkipintaisessa baarikaapissa helmeilevät eri merkkiset samppanjat.
 35 vuotta sitten, 1980-luvun puolessa välissä, Karu saapui Los Angelesiin parikymppisenä nuorukaisena lentolupakirja takataskussaan.
 Suihkukone Gulfstream G-IVSP on Starjetin tuorein hankinta. Titta Puurunen / Yle
 Nuoren miehen niskassa painoivat amerikkalaisesta lentokoulutuksesta kertyneet velat. Vuotta aiemmin hän oli päässyt Suomessa armeijasta, laskuvarjojääkärikoulusta ja miettinyt kotikaupungissaan Helsingissä, mitä elämällään tekisi.
 – Kaverit lähtivät opiskelemaan lakia ja bisnestä, mutta mikään niistä vaihtoehdoista ei oikein puhutellut minua.
 Karun eräs kavereista oli hoksannut ilmoituksen Helsingin Sanomissa ja vinkannut Yhdysvaltojen itärannikolla järjestettävästä lentäjäkoulusta. Kouluun haettiin skandinaaveja opiskelemaan. Valmistuneille luvattiin bonuksena kolmen vuoden työlupa.
 – Lentokoulu oli tosi kallis, mutta se kiinnosti. Perheessämme on paljon lentäjiä, isäni  Hannu  ja veljeni  Heikki  ovat muun muassa lentäjiä. Isoisäni  Veikko Karu  oli Mannerheim-ristin ritari numero 98, laivueen komentaja.
 Karu myi kaiken omaisuutensa, otti pankkilainan ja jätti kotimaansa. Hän ajatteli, ettei voi menettää muuta kuin rahansa.
 Kitkuttelua yhdellä aterialla päivässä
 Valmistuttuaan noin vuoden kestäneestä lentokoulusta Karu muutti Los Angelesiin. Yhdysvaltojen länsirannikko veti häntä puoleensa.
 Hän onnistui saamaan töitä lennonopettajana, liikennelentäjäksi siihen aikaan oli erittäin vaikea päästä. Eikä Karulla ollut Yhdysvaltain kansalaisuutta, mikä vaikeutti myös huomattavasti lentäjän työn saantia.
 Ensimmäiset neljä vuotta valmistumisen jälkeen hän kituutteli köyhyysrajalla.
 Aluksi hänellä ei ollut varaa edes ruokaan. Karu käveli joka aamu seitsemän kilometriä töihin. Työpäivän jälkeen kotimatkallaan hän pysähtyi aina samaan ravintolaan syömään.
 – Ravintolassa sai syödä niin sanotun happy hour -buffetin ilmaiseksi ostettuaan juoman dollarilla. Se oli aina päivän ainoa safka, jolla tankkasin kaloreita koko seuraavaksi vuorokaudeksi.
 Lähtiessään hän huikkasi ravintolan henkilökunnalle: nähdään taas 24 tunnin kuluttua.
 Karu jakoi vuokra-asunnon kolmen kämppiksensä kanssa. Puolitoista vuotta säästettyään hän sai kokoon 50 dollaria. Sillä hän osti käytetyn polkupyörän.
 – Muistan aina sen hetken, kun sain hankittua pyörän ja pääsin sillä töihin. Se oli juhlaa, kun ei tarvinnut enää kävellä.
 Karun mielestä on tärkeä muistaa tuollaiset hetket, jotta osaa pysyä kiitollisena siitä, mihin on päässyt.

 Saatuaan perämiehen töitä Karun elämä hieman helpottui, mutta edelleen seuraavat viisi vuotta olivat hyvin vaikeita. Yli tuhat kertaa hän kysyi itseltään onko hänen hyväksyttävä se, ettei homma toimi ja muutettava takaisin Suomeen.
 – Kotimaahan palaaminen olisi tarkoittanut periksi antamista. Pohdin asiaa vakavasti aina yrittäessäni saada vuokrarahoja kasaan. Päädyin kuitenkin aina samaan lopputulokseen: en perkele anna periksi.
 Vihdoin ja viimein hommat lähtivät rullaamaan. Nykyisin Karun vakioasiakkaitansa ovat monet miljonäärit sekä elokuva- ja musiikkialan tähdet, kuten  George Clooney ,  Jennifer Aniston ,  Al Pacino  ja  Snoop Dogg . Karu toimi pitkään myös edesmenneen  Michael Jacksonin  lentäjänä.
 Jacksonin lähtemätön vaikutus
 Peku Karu esittelee valkoisessa lentäjän kauluspaidassansa ja tummissa suorissa housuissansa suihkukoneen ohjaamoa. Vierekkäin on satoja eri nappuloita, valoja ja vipuja. Karu osaisi käyttää niitä vaikka unissaan, takana on tuhansia lentoja.
 Yksi niistä on jäänyt erityisesti mieleen.
 Oli vuosi 2002 ja Karu oli lennättämässä Michael Jacksonia Santa Barbarasta Miamiin. Kesken lennon Jackson oli tullut ohjaamoon ja istahtanut lentäjien väliin. Hän oli kysynyt Karulta, onko matkalla turbulensseja.
 – Hän kertoi pelkäävänsä niitä. Vastasin, että ikävä kyllä turbulenssia tulee olemaan varsinkin Meksikonlahtea ylittäessämme. Kerroin tekevämme parhaamme mennäksemme kaikkien myrskyjen yli tai ohi.
 Lento L.A:stä New Yorkiin maksaa suihkarilla 62 000 dollaria. Titta Puurunen / Yle
 Laulaja oli silloin yllättäen heittänyt Karulle kysymyksen, minne tämä haluaisi lentää. Karu oli vastannut vitsaillen lentävänsä kaikista mieluiten alapuolella sijaitsevaan kotiinsa, mutta kertoneensa myös Las Vegasin olevan hänestä aina hauska.
 Jackson oli pyytänyt Karua lentämään Las Vegasiin ja soittamaan sitten hänelle, kun olisi hyvä sää jatkaa matkaa Miamiin. Karu oli tehnyt työtä käskettyä, ja kahden päivän kuluttua he olivat päässeet turvallisesti lopulliseen määränpäähänsä Miamiin.
 Tapahtuman jälkeen Karu lennätti laulajatähteä monesti seuraavien kahden ja puolen vuoden aikana. Jackson pyysi usein lentäjäkseen miehen, jonka nimeä hän ei oikein osannut lausua.
 – Kerran kysyin häneltä, miksi hän halusi aina minut lentäjäkseen. Olin kuulemma ihminen, joka ei ollut yrittänyt kusettaa häntä.
 Karu oli kertonut Jacksonille olevansa suomalainen ja siksi rehellinen. Laulajatähti oli vastannut: Finnish people, good people. Now I know.
 Karu teki töitä tuohon aikaan Xtrajet-lentoyhtiölle. Esimerkiksi vuonna 2003 hän   lennätti Jacksonin Las Vegasista Santa Barbaraan  (Turun Sanomat), jolloin Jackson antautui paikalliselle sheriffille. Laulajaa syytettiin sekaantumisesta alaikäiseen poikaan. Jacksonin Santa Barbaraan saapuminen oli  valtava mediatapahtuma  (CNN).
 Eräs CNN:n toimittaja oli myöhemmin vitsaillut Karulle, että eikö hän ollut tyytyväinen, ettei mokannut laskeutumista. Heidän arvionsa mukaan uutisvideo Jacksonin lennon laskeutumisesta on yksi kaikkien aikojen katsotuimmista videoista.
 Lennonopettajasta lentokapteeniksi
 Karu esittelee suihkukoneen perällä sijaitsevaa vessaa, joka on isompi kuin monella kotona. Matkustamon vaalealla nahkasohvalla voi hyvin kuvitella Jennifer Anistonin oikaisemassa siroja sääriään kuplivaa juomaa siemaillen.
 Karun suihkukoneissa on aina maljakoissa tuoreita kukkia ja ilmassa leijumassa vastapaistettujen suklaakeksien tuoksu.
 – Mitä suurempi tähti on asiakkaana, sitä vähemmän hänellä on vaatimuksia. Ja jos miljonäärien vaimot ja äidit ovat tyytyväisiä lentoon sekä palveluun, ovat myös miljonäärimiehet, Karu virnistää.
 Karu eteni 90-luvulla perämiehestä vihdoin lentokapteeniksi. Intohimoisesti lentämiseen suhtautuva Karu lensi paljon: keskimäärin 1 000 tuntia vuodessa, kun yleensä lennetään korkeintaan 400–500 tuntia.
 Karulle lentäminen on suuri intohimo. Titta Puurunen / Yle
 Vapaapäivinään hän myös opetteli alan monet muut hommat, kuten koulutuspäällikön, alkoholi- ja huumetarkastajan, päälentäjän, lentotoiminnanjohtajan, mekaanikon, kirjanpitäjän ja myyntimiehen työt.
 Kaiken sen, mikä liittyy lentoyhtiön pyörittämiseen.
 Paikasta toiseen suhaava ja paljon lentävä suomalainen oli pistänyt pitkään erään miljardöörin silmään. Hän oli myös yksityislentäjä ja halusi perustaa oman lentoyhtiönsä.
 –  Howard Leight , kaveri, joka ansaitsi satoja miljoonia dollareita korvatulppayhtiönsä myymällä, tuli kysymään minulta voisinko perustaa hänelle lentoyhtiön. Sanoin, etten koskaan ole tehnyt sitä. Hän vastasi, että olet terävä kaveri, niin varmasti selvität sen.
 Niin Karu teki vuonna 2000, ja monen mutkan kautta viisi vuotta myöhemmin hän lopulta osti perustamansa Starjet-yhtiön Leightiltä yhdessä yhtiön huoltopäällikön kanssa. Leight oli sittemmin kyllästynyt ilmailualaan ja halusi eroon yhtiöstään.
 Karu eteni asemaan, jossa pystyi vapaasti valitsemaan paljonko haluaa lentää ja paljonko tehdä lentoyhtiön toimitusjohtajan hommia.
 Suihkarilentojen hinnat pilvissä
 Nykyisin Peku Karu lentää kuusi kertaa kuussa ja lopun ajan hän pyörittää lentoyhtiötään. Se on hänelle sopiva määrä.
 – Molemmat hommat säilyvät näin mielekkäinä. Reittilentäjän työ on myös loistava, mutta itse tarvitsen enemmän vaihtelua ja haastetta.
 Starjet-lentoyhtiö Perustettu Los Angelesissa  vuonna 2000  (California Secretary of State). Yhtiö lentää yksityisiä charter-lentoja pääasiassa Yhdysvalloissa, mutta myös muihin maihin. Yhtiöllä on käytössä kahdeksan suihkukonetta, joista kolme on omassa omistuksessa. 19 kokoaikaista työntekijää. Tilauslento esimerkiksi Los Angelesista New Yorkiin maksaa asiakkaalle keskimäärin 62 000 dollaria. Starjetin liiketoiminnasta yli 90 prosenttia tulee suositusten kautta, yhtiö ei mainosta laisinkaan.
 Karulle on tärkeää, ettei lentämisestä ikinä tule "vain duuni".
 Hän haluaa mahdollisimman monesta lennosta jäävän jonkin hauskan tai mielenkiintoisen muiston mieleen. Hän ei haluaisi lentää 10 000 lentoa, joista ei muistaisi mitään.
 Karu tekee töitä noin 55 tuntia viikossa ja hän on aina tavoitettavissa. Heillä on palveluksessaan viisitoista lentäjää, joiden saatavilla hänen on aina oltava.
 – Joku lentäjistämme saattaa soittaa keskellä yötä ja kysyä, että mitä kautta Sardiniassa saa halvinta polttoainetta. Minun täytyy olla aina valmiina vastaamaan tällaisiin puheluihin.
 Karun mielestä hänen tekemänsä työtuntimäärä ei ole suuri. Hänestä isoin ero eurooppalaisessa ja amerikkalaisessa työkulttuurissa on juuri työn määrä. Yhdysvalloissa tehdään hänen mielestään paljon enemmän töitä.
 – Euroopassa keskitytään siihen paljonko on vapaa-aikaa, mutta täällä se on toisin päin. Täällä voi menestyä, jos on valmis tekemään paljon töitä.
 Karu ei lennä omilla suihkukoneillaan tehdessään henkilökohtaisia matkojaan. Hän nauraa, ettei hänellä ole varaa itseensä.
 Joskus hän saattaa lennättää ukrainalaisen vaimonsa omalla Cessna C-177B pienkoneellaan Catalinan lähisaarelle päiväretkelle. Muuten he lentävät reittilennoilla pääasiassa turistiluokassa, niin kuin monet muutkin.
 Karu on saavuttanut asemansa kovalla työllä. Titta Puurunen / Yle
 Jo pelkkä polttoaine tekee suihkukoneella matkustamisesta erittäin kallista.
 – Lento täältä New Yorkiin maksaa asiakkaallemme noin 62 000 dollaria. Emme mainosta ollenkaan, ettei tulisi turhia kyselyjä. He, jotka käyttävät koneitamme, kyselevät tutuiltaan ketä kannattaisi käyttää. He eivät googleta palvelua.
 Starjetin liiketoiminnasta yli 90 prosenttia tulee suositusten kautta.
 Haaveissa talo kukkulalta
 Karu sammuttaa suihkukoneestansa virrat ja nostaa portaat takaisin paikoillensa. Hänellä ei näytä olevan kiire minnekään, hän ei vilkuile kännykkäänsä tai kelloonsa.
 Suurin etu Karulle juuristansa on ollut kotimaansa imago.
 – Suomea pidetään luotettavana. Kaikki, jotka kuulevat, että olen suomalainen ottavat sen positiivisesti.
 Auringon valo alkaa taittua pehmeämmäksi, päivä alkaa kääntyä iltapäiväksi. Karu starttaa Range Roverinsa ja suuntaa takaisin highwaylle ennen iltapäiväruuhkia.
 – Luksus ei minulle ole kovinkaan tärkeää, mutta autoni on yksi muutamasta pienestä poikkeuksesta, millä olen itseäni vähän palkinnut. Muuten yleensä säästän ja sijoitan ylimääräiset fyrkat.
 Karu haaveilee unelmatalosta Santa Monica Hillseillä, josta avautuu näkymä Tyynellemerelle. Titta Puurunen / Yle
 Karu saattaa saada silloin tällöin työmatkoillansa pieniä palautumishetkiä, mutta parhaiten hän kertoo rentoutuvansa tekemällä lisää töitä. Lomamatkoillaankin hän toisinaan hoitaa läppärillään työasioita salaa vaimoltansa.
 – Ihmiset sanovat olevani onnekas, kun olen päässyt tähän asemaan. Mutta totuus on, ettei onnella ole mitään tekemistä asian kanssa. Kaikki on yksinkertaisesti ainoastaan kovan työn tulosta, mikä on meille jokaiselle mahdollista.
 Karu neuvoo uskaltamaan unelmoida, mutta olemaan myös valmis tekemään lujasti töitä unelmiensa eteen.
 Auringon viipyilevät säteet silittelevät moottoritien vierellä vihreinä avautuvia Santa Monican vuoria. Toisella puolella tietä siintää viekoittelevana tummansininen Tyyni valtameri.
 Karu haaveilee saavansa jonain päivänä ostettua kukkuloilta vaimonsa kanssa mieleisensä talon. Hän meni kolme vuotta sitten ensi kerran naimisiin, ja he toivovat myös muutaman vuoden päästä perheenlisäystä.
 Mutta työtään hän ei mistään hinnasta vaihtaisi.
 – Vaikka voittaisin Superlotossa 500 miljoonaa, niin haluaisin silti tehdä tätä duuniani. En tiedä mitä muuta tekisin.

Suomalaismies eli neljä vuotta köyhänä Kaliforniassa toteuttaakseen unelmansa – nyt hän ostaa kalliita suihkukoneita ja lennättää superjulkkiksia


Summary: Itsemurhapommittajat olivat mukana suuressa osassa iskuja.

Iskujen sarja Sri Lankassa alkoi pääsiäissunnuntain aamuna seitsemän jälkeen Suomen aikaa, ennen aamukymmentä paikallista aikaa.
 Ensimmäiset räjähdykset tapahtuivat aamulla pääkaupunki Colombossa St. Anthony's Shrine -kirkossa ja Negombossa Colombon pohjoispuolella sijaitsevassa St. Sebastian's Church -kirkossa.
 St. Anthony's Shrine on lähellä Colombon keskustaa sijaitseva Sri Lankan roomalaiskatolisten tunnettu pyhättö.
 Tämän jälkeen poliisi kertoi iskuista kolmeen colombolaishotelliin ja kirkkoon Batticoloassa Sri Lankan itäosassa.
 Tunteja myöhemmin päivällä tuntemattomat tekijät iskivät vielä hotelliin Colombon eteläpuolisessa Dehiwalan esikaupungissa lähellä Colombon eläintarhaa ja poliisiryhmään Orugodawattan lähiössä Colombon pohjoispuolella.
 Yle seuraa Sri Lankan tapahtumia  hetki hetkeltä tässä artikkelissa .
 Paikallinen  uutissivusto ColomboPage  raportoi, että iskujen kohteeksi joutuivat Kingsbury-, Shangri-La- ja Cinnamon Grand Hotel -hotellit. Ne ovat uutistoimisto AP:n mukaan ulkomaalaisten matkailijoiden suosimia tasokkaita hotelleja.

 Uutistoimisto AP on haastatellut  Alex Agilesonia , joka oli iskujen aikaan lähellä St. Anthony's Shrine -kirkkoa. Agilesonin mukaan rakennukset ympäröivällä alueella vavahtelivat räjähdyksen voimasta.
 Seitsemän epäiltyä pidätetty
 Mikään ryhmä ei ole tunnustanut iskuja, eikä tekijöitä vielä tiedetä.
 Sri Lankan puolustusministeri on kertonut uutistoimisto AP:n mukaan, että seitsemän epäiltyä on pidätetty.
 Hallituksen mukaan suurin osa iskuista oli itsemurhapommittajien tekemiä.
 Ulkomaisia uhreja joukossa
 Poliisin tiedottajan mukaan iskuissa on kuollut 207 ihmistä ja haavoittunut 450.
 Kuolonuhrien joukossa on 35 ulkomaalaista, kertoo poliisilähde AFP:lle. Joukossa on Yhdysvaltain, Britannian ja Alankomaiden kansalaisia sekä yksi kiinalainen ja mahdollisesti yksi portugalilainen. Haavoittuneissa on britannialaisia ja japanilaisia.
 Tanskan ulkoministeriön mukaan uhrien joukossa saattaa olla kuolleita tai haavoittuneita tanskalaisia. Tietoa ei ole saatu vielä vahvistettua.
 Yle
 Ulkoministeriön viestintäpäivystyksestä  kerrottiin sunnuntaina aamulla Ylelle , että Sri Lankassa on ainakin 81 suomalaista. Ulkoministeriön tiedossa ei ole, että uhrien joukossa olisi suomalaisia.
 Sri Lankassa pieni kristitty vähemmistö
 Noin kuusi prosenttia srilankalaisista on katolisia.  Suurin osa on buddhalaisia . Katolinen usko nähdään Sri Lankassa kuitenkin yhdistävänä voimana, sillä katolisia on sekä enemmistökansa singaleeseissa että tamilivähemmistössä.
 Sri Lankan poliisipäällikkö oli varoittanut mahdollisista itsemurhaiskuista reilu viikko sitten, selviää uutistoimisto AFP:n näkemästä asiakirjasta.
 Varoituksen mukaan ääri-islamilainen Sri Lankan Thowheeth Jama'ath -ryhmä oli suunnitellut itsemurhaiskuja tunnettuja kirkkoja ja Intian Colombon-edustustoa vastaan.
 Järjestö on kuitenkin tuominnut iskun sunnuntaina aamulla tehdyssä Facebook-päivityksessään.
 Oletko paikalla Sri Lankassa? Voit ottaa yhteyttä ja lähettää kuvia tai videoita osoitteeseen yle.uutiset@yle.fi.
 Lisää aiheesta:
 Sri Lankan terrori-iskut tulivat järkytyksenä: "Kukaan ei edes uskaltanut aavistaa tällaista"
 Ulkoministeriö: Mahdollisista suomalaisuhreista ei vielä tietoa – Sri Lankassa ainakin 81 suomalaista
 Singaleesien ja tamilien Sri Lankassa kristityt ovat vähemmistö

Näin Sri Lankan iskut etenivät: Ensin räjähti pääsiäismessuissa, sitten huippuhotelleissa


Summary: Sri Lanka on ollut pääosin rauhallinen kymmenen vuotta sitten päättyneen sisällissodan jälkeen, kertoo Suomen Etelä-Aasian kiertävä suurlähettiläs.

Sri Lankassa kirkkoihin ja hotelleihin tehdyt tuhoisat terrori-iskut ovat yllättävä kehityskulku, kertoo Suomen Etelä-Aasian kiertävä suurlähettiläs  Harri Kämäräinen .
 – Sri Lankassa ei ole ollut kymmeneen vuoteen mitään näin vakavaa iskua miltään suunnalta, Kämäräinen sanoo.
 Kämäräinen on ollut aamun aikana yhteyksissä Suomen kunniakonsuliin. Hän kertoo, että tunnelmat ovat hyvin yllättyneet, surulliset ja hämmentyneet.
 Iskujen tekijöistä ei vielä ole vahvistettua tietoa.
 Uutistoimisto AFP:n näkemän asiakirjan mukaan Sri Lankan poliisipäällikkö antoi 10 päivää sitten maanlaajuisen varoituksen siitä, että suunnitteilla on itsemurhaiskuja useisiin kirkkoihin.
 Hyökkäys turisteja vastaan poikkeuksellista
 Suurlähettiläs Kämäräinen arvioi, että iskuun on ehkä otettu mallia esimerkiksi Pohjois-Afrikassa Tunisiassa tehdyistä iskuista.
 Iskuista tekee poikkeuksellisen se, että ne kohdistuvat Sri Lankaan saapuviin matkailijoihin ja kristittyyn vähemmistöön. Kun Sri Lanka on sisällissodan jälkeen rauhoittunut, matkailu on kasvanut, ja se on maalle erittäin tärkeä elinkeino.
 – Jo tämän iskun ajoitus eurooppalaisille kristityille vilkkaaseen matkailuajankohtaan viittaa siihen, että motiivit tähän tekoon ovat toisentyyppiset kuin Sri Lankan uskonnollisten vähemmistöjen keskisissä aiemmissa kahinoissa.
 Sri Lankassa on koettu huolta Syyriasta mahdollisesti palaavista Isis-taistelijoista, sillä maasta on jonkin verran lähtenyt vierastaistelijoita Isisin riveihin.
 Sri Lanka rauhoittui verisen sisällissodan jälkeen
 Perinteisesti suurimmat jännitteet ovat olleet Sri Lankan pääosin hindulaisen tamiliväestön ja pääosin buddhalaisen singaleesienemmistön kesken.
 Tämä oli vuosien 1983–2009 sisällissodan taustalla. Ainakin 100 000 ihmistä kuoli hallituksen ja tamilisissien sodassa.
 Verisen sisällissodan jälkeen maa on ollut rauhallinen, lähettiläs Kämäräinen kertoo.
 – Jonkinlaisia yhteenottoja on ollut paikallisten kansallisten vähemmistöjen ja uskonnollisten yhteisöjen välillä, mutta ne ovat olleet pienimuotoisempia.
 Viime vuoden lopulla 2018 buddhalaiset hyökkäsivät Sri Lankan vanhassa pääkaupungissa Kandyssa muslimien moskeijoihin. Maan hallitus julisti tuolloin väliaikaisesti hätätilan.
 – Maan hallitus on hyvin tehokkaasti ja nopeasti puuttunut tällaisiin tilanteisiin, jos jännitteet ovat päässeet liian pinnalle.
 Buddhalaisen ja islaminuskoisen väestön jännitteet ovat olleet luonteeltaan enemmän paikallisia.
 – Hätätila kesti muutaman päivän ja sen jälkeen tilanne on ollut maassa rauhallinen, eikä kukaan oikeastaan ole edes uskaltanut aavistaa tällaista iskua.
 Katolisen kirkon toiminta Sri Lankassa juontaa juurensa jo 1600-luvulle Portugalin siirtomaavallan aikoihin.
 – Katolinen kirkko on hyvin elinvoimainen, ja katoliset ovat hyvin kunnioitettu uskonnollinen vähemmistö. Mitään sortoa ja syrjintää ei ole Sri Lankassa ollut katolisia kohtaan, Harri Kämäräinen kertoo.

Sri Lankan terrori-iskut tulivat järkytyksenä: "Kukaan ei edes uskaltanut aavistaa tällaista"


Summary: Ukrainalaiset äänestävät parhaillaan presidentinvaalien toisella kierroksella. Vastakkain ovat tv-koomikko Volodymyr Zelenskyi, 41, ja istuva presidentti Petro Porošenko, 53.

Ensimmäisellä kierroksella eniten ääniä saanut  Volodymyr Zelenskyi  on mielipidemittausten perusteella ennakkosuosikki presidentiksi.
 Yle kysyi Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtajalta  Arkady Moshesilta , mitä suomalaisen lukijan on vaaleja seuratessaan hyvä tietää. Tässä kuusi Moshesin esiin nostamaa pointtia.
 1. Vaalit ovat protestivaalit
 Ukrainalaiset ovat kyllästyneet nykyiseen poliittiseen eliittiin, korruptioon, talousvaikeuksiin ja uudistusten hitauteen.
 Ennakkosuosikki Volodymyr Zelenskyi on tunnettu tv-kasvo, mutta poliittisesti kokematon ja tuntematon kortti presidenttipelissä. Hänen politiikkansa on vielä täysi arvoitus, jos hän voittaa vaalit.
 2. Venäjänkielinen vähemmistö
 Länsimielinen  Petro Porošenko  valittiin presidentiksi toukokuussa 2014 sen jälkeen, kun Venäjä-mielinen presidentti Viktor Janukovytš oli syrjäytetty ja Venäjä vallannut Krimin niemimaan Ukrainalta.
 Presidentti Petro Poroshenko tapasi kannattajiaan viime sunnuntaina Kiovassa. Stepan Franko / EPA
 Venäjänkielisten vähemmistö on nyt näkyvämpi ja vaikutusvaltaisempi kuin viisi vuotta sitten. Kahden Venäjä-mielisen puolueen ehdokkaat,  Juri Boyko  ja  Oleksandr Vilkul , saivat ensimmäisellä kierroksella lähes yhtä paljon ääniä kuin Porošenko.
 Jos venäjänkielisten ja Venäjä-mielisten puoluerintama olisi yhtenäinen, toisella kierroksella voisi nyt hyvin olla Porošenkon sijaan venäjänkielisten puolestapuhuja. Venäjänkieliset kaipaavat muutosta kielipolitiikkaan.
 3. Zelenskyistä ei tule koko kansan presidenttiä
 Ukrainan poliittinen kenttä on hyvin sirpaloitunut. Volodymyr Zelenskyi sai yli 30 prosenttia ensimmäisen kierroksen äänistä, mutta kun otetaan huomioon äänestysaktiivisuus, äänestysikäisistä vain noin 20 prosenttia tukee häntä.
 Viisi vuotta sitten Petro Porošenko sai äänestäjien enemmistön taakseen jo vaalien ensimmäisellä kierroksella.
 Presidenttiehdokas Volodymyr Zelenskyi äänesti Kiovassa. Koomikkona ja tv-tähtenä tunnettu Zelenskyi on mielipidemittausten mukaan vaalien todennäköinen voittaja. Stepan Franko / EPA
 4. Nationalismi ja antisemitismi eivät kukoista
 Venäjä on jo vuosia leimannut Ukrainaa  fasistiseksi  ja  antisemitistiseksi .
 Näiden vaalien perusteella äärinationalismi ei kuitenkaan ole korkeassa kurssissa Ukrainassa. Äärioikeistolaisen Svoboda-puolueen edustaja  Ruslan Košulinskyi  sai ensimmäisellä kierroksella alle kaksi prosenttia äänistä.
 Antisemitismiä vastaan taas puhuu se, että Zelenskyi on juutalainen ja silti selvästi suosituin ehdokas.
 Zelenskyin valintaa vastustava teltta ja Poroshenkoa kannattava äänestäjä Kiovan keskustassa maanantaina.  Sergei Dolzhenko / EPA
 5. Riskit ovat valtavat
 Zelenskyi edustaa toivoa ja häneltä odotetaan ihmeitä. Ihmeitä hän ei kuitenkaan kykene tekemään. Sotaa käyvä Ukraina on köyhä ja velkainen. Oligarkeilla on yhä paljon valtaa.
 Nopeaa muutosta tuskin on luvassa, mikä voi johtaa radikalisoitumiseen. Maassa on arviolta kymmeniätuhansia rintamasotilaita, jotka voivat osallistua radikaaleihin liikkeisiin.
 Pettymys voi johtaa myös yleiseen apatiaan ja maastamuuton kiihtymiseen.
 6. Sota jatkunee
 Ukrainan sodan ja Venäjän suhteen on tuskin luvassa isoa muutosta.

 Jos Zelenskyistä tulee presidentti, hän voi lähestyä Venäjän presidenttiä  Vladimir Putinia , mutta Ukrainan johto ei voi myöntyä Venäjän vaatimuksiin.
 Koska Zelenskyi on kokematon, Kreml saattaa nähdä mahdollisuuden diplomaattiseen yliotteeseen.
 Ennakkosuosikki Zelenskyi voisi presidenttinä lähestyä uudella tavalla myös Donbassin asukkaita ja parantaa alueen humanitaarista tilannetta.
 Rauhaa Itä-Ukrainaan kuitenkaan ei ole luvassa ennen kuin saadaan aikaan pysyvä tulitauko Minskin sopimuksen mukaisesti.
 Näistä kehityskuluista ei kuitenkaan voi sanoa vielä mitään varmaa. Ukraina kaipaa todennäköisesti yhä enemmän länsimaiden huomiota näiden vaalien jälkeen.
 Lue lisää:
 Ukrainassa presidenttiä näyttelevästä koomikosta on tulossa oikea presidentti – Miksi kansa päätyi protestiehdokkaan taakse?
 Koomikko Volodymyr Zelenskyi on Ukrainan presidentinvaalien vahva suosikki – Odessalaiset odottavat uudelta presidentiltä muutosta
 Koomikko nousi Ukrainan presidentinvaalikisan kärkeen – esitti presidenttiä suositussa tv-sarjassa
 Ukrainan presidenttikisa ottaa erikoisia kierroksia: Zelenskyi vaati Porošenkolta huumetestiä, Porošenko ojensi kätensä
 Tv-koomikko, suklaakuningas vai kaasuprinsessa: Ukraina äänestää sunnuntaina maalle uuden presidentin, ja kisaa johtaa tv:stä tuttu yllättäjä

"Zelenskyin politiikka on täysi arvoitus" – 6 pointtia Ukrainan presidentinvaaleista


Summary: Muotoilustudio Companyn perustajat Johan Olin ja Aamu Song odottivat kaksi vuotta omaa pentua ja saivat Yaya-koirastaan perheen hyvinvointivastaavan.

Johan Olin  ja  Aamu Song  ihastuivat japanilaiseen shiba inu -koirarotuun matkallaan Japanissa. He näkivät, kuinka vanha mies kulki yhdessä shiban kanssa toinen toistaan taluttaen, ja halusivat itselleen samaa.
 Japanista koiran tuominen Suomeen olisi ollut liian hankalaa, joten pariskunta päätti hankkia shiban kotimaasta.
 Shibojen suosio ja tunnettavuus on ollut hillityn tasaisesti nousussa Suomessa 2010-luvulta lähtien. Halukkaita ottajia on enemmän kuin pentuja ja keskimäärin pentua joutuu odottamaan vuoden verran.
 Johan Olin ja Aamu Song odottivat omaa pentua kaksi vuotta. Shibojen kasvatus on Suomessa pienimuotoista ja ottajia olisi enemmän kuin pentuja on tarjolla. Aamu Song
 Pitkä odotus
 Puoli seitsemän ohjelmassa vierailleet muotoilijat Olin ja Song odottivat omaa pentua kaksi vuotta ja muuttivat koiran vuoksi myös asuinpaikkaansa.
 – Kasvattaja ei ollut innostunut antamaan koiraa kerrostaloasuntoon Helsingin keskustassa, joten muutimme lähemmäs koirapuistoja ja hyviä ulkoilualueita, kertoo Johan Olin.
 Hipsterishibat
 Shiboja kutsutaan leikkisästi myös hipsterikoiriksi, sillä niitä on suhteellisen paljon juuri kaupunkilaisilla. Shiba on pienikokoinen koira, eikä se juurikaan hauku.
 Helppo seurakoira se ei kuitenkaan ole, vaan omapäinen koira vaatii omistajaltaan paneutumista koulutukseen. Kaikki shibat eivät tule toimeen muiden koirien kanssa, ja älykäs rotu tarvitsee paljon aktiviteetteja ja liikuntaa.
 Hyvinvointivastaava vähentää työstressiä
 Olinin ja Songin Yaya-koira on kolmevuotias ja päivisin mukana pariskunnan työhuoneella. Olin kertoo muuttuvansa lähes läpinäkyväksi kulkiessaan Yayan kanssa, kun ihmisten huomio kiinnittyy väistämättä kettumaisen veikeään koiraan.
 Yaya on tullut tunnetuksi myös pariskunnan lähistöllä olevassa kahvilassa. Henkilökunta tuo Yayalle oman tuolin, kun Olin ja Song pistäytyvät kahvilla. Yaya myös määrää työpäivien tahdin.
 – Yaya on perheen pomo ja meidän hyvinvointivastaava toimistolla. Se päättää milloin on pidettävä töistä tauko ja lähdettävä kävelylle. Työstressi katoaa kun viettää aikaa koiran kanssa, kävelee meren rannalla tai metsässä, kertoo Aamu Song.
 Yaya pistäytyy säännöllisesti kahviloissa.  Johan Olin
 Perheen stara
 Yaya on niittänyt mainetta myös kansainvälisesti.
 Olin ja Song ovat tunnettuja muotoilijoita, joiden työmetodiin kuuluu muun muassa käsityömestareiden etsiminen ympäri maailmaa. Olin kertoo, että oli sopinut japanilaisen maineikkaan muotoilualan lehden kanssa haastattelusta, mutta lehteen päätyikin juttu Yayasta.
 – Meidät rajattiin kuvista ulos ja minä heiluttelin erilaisia herkkuja.
 Katso Johan Olinin ja Aamu Songin koko haastattelu  Yle Areenasta .

Shiba inu on koirarotujen hipsteri – Kaupunkilaisten suosima koira hurmasi myös huippumuotoilijat


Summary: Tanskalaispari arveli ensin, että räjähdykset olisivat peräisin alueen rakennustyömailta, kertoo STT.

Sri Lankassa vuosia asunut tanskalainen  Henrik Melder  kertoo uutistoimisto Ritzaulle olleensa noin 500 metrin päässä yhdestä pommi-iskun kohteeksi joutuneesta kirkosta.
 Hän oli ollut menossa srilankalaisen vaimonsa kanssa pääsiäisjumalanpalvelukseen pääkaupungissa Colombossa.
 Paineaalto tuli vastaan matkalla kirkkoon
 Melder kertoo olleensa ajamassa kirkkoa kohti, kun räjähdyksen paineaalto tuli vastaan.
 – Sitten pamahti. Minä ajattelin vain, että nyt tässä on jotain hullusti. Nyt lähdetään kotiin, sanoin vaimolleni ja käänsin auton.
 Kirkossa oli useita pariskunnan perheenjäseniä. Melderin lanko ja tämän puoliso haavoittuivat vakavasti ja pariskunnan kaksi lasta saivat surmansa.
 Tanskalainen  Halvor Hansen  puolestaan oli puolisonsa kanssa colombolaisen hotellin aamiaisella.
 – Kuulimme valtavia pamauksia ja sitten sireenejä. Koko alue suljettiin, Hansen kertoi Ritzaulle.
 Tanskalaispari arveli ensin, että räjähdykset olisivat peräisin alueen rakennustyömailta, mutta uutisissa ja sosiaalisessa mediassa leviävät kuvat ja videot paljastivat pian, että kyseessä oli pommi-iskujen sarja.
 Hansen kertoi, että pariskunta on vieraillut Sri Lankassa joka vuosi aina vuodesta 1997 asti, eikä ole koskaan kokenut mitään vastaavaa.
 "Tämänkaltaiset iskut liiankin yleisiä"
 Sri Lankassa vuosina 2016-2017 asunut kansainvälisen politiikan tutkija  Milla Vaha  kertoo Ylelle järkyttyneensä kuultuaan iskuista. Sri Lankassa on myllertänyt, mutta kyse on ollut poliittisesta liikehdinnästä ei väkivallasta.
 – Järkytyin ja olin myös hieman yllättynyt. Vaikka viime maaliskuussa oli vähän levotonta niin ei tämmöistä systemaattista välkivaltaa kuitenkaan ollut, hän kertoo.
 Vahan mukaan Sri Lanka on ollut kymmenen vuotta päättyneen sisällissodan jälkeen yllättävän rauhallinen ja ilmapiiri on ollut myönteinen – tulevaisuuteen uskova.
 – Sri Lankan sisällissodasta on vasta 10 vuotta aikaa ja maa on toipumassa siitä. Huoltahan se herättää. Tämän kaltaiset iskut ovat nykymaailmassa liiankin yleisiä, mutta kuitenkin Sri Lanka on ollut sodan loppumisen jälkeen suhteellisen vakaa ja rauhallinen.
 Kaikki valtauskonnot edustettuina
 Iskujen mahdolliia tekijöitä tutkija ei halua lähteä arvailemaan.
 – Vielä ei tiedetä, onko taustalla uskonnollista motiivia.
 Sri Lankassa valtauskonto on buddhalaisuus. Toisiksi eniten on hinduja, sitten muslimeja ja vähemmistönä ovat kristityt.
 – Kilometrin sisällä pääkaupungissa voi nähdä suunnilleen jokaisen maailman uskontokunnan kirkon tai kappelin, mikä on aika harvinaista maailmassa, Vaha toteaa.

Tanskalaispariskunta oli hotellin aamiaispöydässä, kun räjähti: "Kuulimme valtavia pamauksia ja sitten sireenejä"


Summary: Supon entinen ylietsivä näki Venäjän suuren muutoksen Pietarissa 1990-luvun alussa.

Itänaapurissa elettiin myrskyisiä aikoja 1990-luvun alussa. Neuvostoliitto hajosi ja sen raunioille syntyi uusi Venäjä. Suomalaiset yritykset rynnivät Venäjän suurille uusille markkinoille. Erityisesti suomalaisia yrityksiä tuli Pietariin, jossa samaan aikaan rehotti myös järjestäytynyt rikollisuus.
 Suomessa pelättiin venäläisen mafian levittäytymistä rajan ylitse Suomeen. Suomen viranomaiset halusivat saada selkeämmän kuvan siitä, mitä Venäjällä ja erityisesti Pietarissa tapahtui.
 Pietariin pääkonsulaattiin päätettiin nimittää poliisiyhdyshenkilö. Pestin sai Lappeenrannassa tuolloin työskennellyt Supon ylietsivä  Timo Myyryläinen .
 Kulttuurishokki
 Pietari teki voimakkaan vaikutuksen itärajan pikkukaupungista saapuneeseen poliisimieheen.
 – Olihan se aikamoinen kulttuurishokki. Se, että miten siellä toimittiin ja ketkä siellä olivat saaneet valtaa, Myyryläinen kertoo.
 Venäjällä yksityistettiin tuolloin nopeaa tahtia valtion omaisuutta. Apajilla olivat niin järjestäytynyt rikollisuus, poliitikot kuin valtion virkamiehetkin.
 – Kyllä siinä sivusta katsellessa suomalaisen virkamiehen pitkämielisyyttä koeteltiin, Myyryläinen kuvailee.
 Kimmo Brandt / AOP
 Mafialla vahva ote
 Järjestäytyneellä rikollisuudella oli 1990-luvun alussa vahva ote Pietarissa. Myyryläisen mukaan yksi syy tähän oli se, että kaupunkiin oli saapunut paljon länsimaisia yrityksiä, jotka rikollisjoukkiot näkivät houkuttelevina tulonhankintakohteina.
 Kaupungissa oli myös paljon suomalaisyrityksiä. Nekin joutuivat tekemisiin rikollisten kanssa.
 – Käsitykseni mukaan käytännössä kaikki suomalaisyritykset, joissa oli mitään potentiaalia, joutuivat rikollisten kontaktoinnin kohteeksi, Myyryläinen sanoo.
 Yrityksille tarjottiin suojelua
 Rikolliset pyrkivät tarjoamaan yritykselle suojelua rahallista korvausta vastaan.
 – Peruskuvio oli, että firmaan ilmestyi eräänä päivänä pari jääkaapin kokoista kolhitun näköistä kaveria, jotka kysyivät yrityksen johdolta, että kuka teitä suojelee, Timo Myyryläinen kuvailee.
 Jos yrityksen johto ilmoitti, että suojelua ei ole, miehet siirtyivät markkinointipuheen seuraavaan osaan, jossa korostettiin Pietarin vaarallisuutta.
 – Miehet saattoivat sanoa, että kai te ymmärrätte, että täällä kaupungissa on paljon uhkia ja vaaroja, esimerkiksi tulipaloja voi syttyä tai jotain muuta kamalaa tapahtua. Niin että kyllä tällainen suojelu kannattaisi ottaa kohtuullista korvausta vastaan, kertoo Myyryläinen.
 Jos yrittäjä ei heti suostunut maksamaan, asiaan palattiin sopivan ajan kuluttua.
 – Se oli sellaista määrätietoista hivutusta. Ruuvia kiristettiin vähitellen, mutta suomalaisia kohtaan ei käytetty juurikaan väkivaltaa, Myyryläinen kertoo.
 Sisäpiiritietoja hankittiin soluttamalla
 Myyryläisen mukaan joskus rikolliset jopa soluttivat suomalaisyrityksiä tai yrityksestä hankittiin muuten sisäpiiritietoja, joilla myyntipuheita voitiin terästää.
 – Yhdessä tapauksessa rikolliset esimerkiksi saivat tietää yrityksen työntekijän ajaneen autokolarin, joka ilmiselvästi oli kuitenkin puhdas onnettomuus.
 Seuraavana päivänä yrityksen toimitusjohtajan puheille ilmestyi jälleen kaksi markkinointimiestä tarjoamaan suojelua
 – He ilmoittivat, että oletteko huomanneet, että täällä kaupungissa on erittäin vaarallista liikkua autolla, Myyryläinen kuvailee.
 Puhdas onnettomuus pyrittiin siis esittämään tahallisena tekona.
 Suomalaisyritykset myös maksoivat suojelurahoja.
 – Ruuvia kiristettiin niin pitkälle, että yrittäjä katsoi lopulta viisaammaksi ottaa palvelun ja maksaa, että sai olla rauhassa, Myyryläinen kertoo.
 Huijarit liikenteessä
 Yrityksille ongelmana oli kuitenkin se, että useinkaan ei ollut täysin selvää, kuka rahoja oli perimässä ja mistä maksetaan.
 – Hyvinkin yleinen ilmiö oli, että yritykseen tuli henkilöitä, jotka ilmoittivat, että me suojelemme tällä alueella ja edustamme tiettyä tunnettua rikollispiiriä.
 Usein uhkailijat olivat kuitenkin puhtaita onnenonkioita.
 – Monesti selvisi, että kyseessä on vain jokin paikallinen kolmen, neljän hengen rosvoporukka, jolla ei ole mitään mahdollisuuksia kiristää tai suojella ketään, Myyryläinen kertoo.
 Toiminta siirtyy vartiointiliikkeisiin
 Venäjän vakiintuessa 1990-luvulla myös järjestäytyneen rikollisuuden toiminta muuttui. Suojelupalvelujen tarjoaminen siirtyi laillisiin puitteisiin vartiointiliikkeisiin.
 – Loppujen lopuksi aika nopeasti mafian suojelumaksut poistuivat ja yritykset maksoivat vain vartiointiliikkeille. Lopuksi oli vaikea nähdä mikä näissä yrityksissä oli järjestäytynyttä rikollisuutta ja mikä puhdasta liiketoimintaa.
 Samalla näkyi rikollisuuden ja laillisen järjestelmän yhteenkietoutuminen.
 – Hyvin nopeasti alkoi muodostua vartiointiliikkeitä, joiden omistajina oli sekä tunnettuja rikollistaustaisia henkilöitä että virkamiehiä, Timo Myyryläinen kertoo.
 Vanha tavara vei mennessään
 Timo Myyryläinen jäi eläkkeelle Supon ylietsivän virastaan Lappeenrannassa vuonna 2008. Vanhan tavaran kaupan pitämisen Lappeenrannan keskustassa hän aloitti sivutoimena jo työvuosinaan.
 – Alunperin kiinnostus vanhaan tavaraan syntyi poliisityön kautta eräässä taidetta koskeneessa jutussa. Siitä kiinnostuin aiheesta ja lähdin syventämään tietojani. Vähitellen se vei mennessään, Myyryläinen kertoo.
 Vanhoissa esineissä Myyryläistä kiinnostavat erityisesti niihin liittyvät tarinat. Hän ottaa esille yhden tällaisen esineen, joka näyttää pieneltä kirjekuorelta.
 Albert Edelfeltin äidin hautajaiskutsu Kalle Schönberg / Yle
 – Tämä on käsinkirjoitettu hautajaiskutsu vuodelta 1901, jossa kerrotaan, että äiti on kuollut ja, että äidin suuri toivomus oli, että kirjeen saanut ystävä olisi yksi henkilöistä, jotka kantavat äidin hautaan.
 – No tällaisia hautajaiskutsuja on tietysti vaikka kuinka paljon vinteillä, mutta mielenkiintoisinta tässä on tämä allekirjoittaja, joka on Albert Edelfelt eli yksi meidän tunnetuimpia kultakauden ajan taiteilijoita, Myyryläinen kertoo.

Firmaan ilmestyi pari jääkaapin kokoista myyntimiestä – näin suomalaisyritykset maksoivat mafialle suojelurahoja villissä Pietarissa


Summary: Tyttö ehti olla kateissa reilun tunnin.

Tampereelta Orivedenkadulta oli kateissa 6-vuotias tyttö, Sisä-Suomen poliisi kertoi.
 Tyttö löytyi reilun tunnin kuluttua viimeisestä havainnosta.
 Poliisi kertoi tytön löytymisestä twitter-tilillään.
 Juttua päivitetty kello 18.45 tiedolla kadonneeksi ilmoitetun tytön löytymisestä.

Kateissa ollut kuusivuotias tyttö löytyi Tampereella


Summary: Jesse Teräsahde istui bussissa kiusatun viereen, koska muisti koulussa kokemansa painajaismaiset hyökkäykset. Se muutti miehen elämän.

Jesse Teräsahteen  pahin muisto liittyy koulukiusaamiseen. Hän oli 11–vuotias ja matkalla koulusta kotiin Lahdessa, kun isommat pojat alkoivat heitellä häntä kivillä. Sitten pojat saivat hänet kiinni.
 – He pyörittivät minua pitkin nurmikkoa ja potkivat. Yksi otti reppuni ja kusi sinne. Kaikki koulukirjat ja vihkot menivät pilalle.
 Kiusaaminen oli jatkuvaa. Etenkin koulumatkat olivat Teräsahteelle painajaista. Hän sai olla rauhassa ainoastaan viikonloppuisin. Koulupäivinä Teräsahdetta nimiteltiin ja hänen kimppuunsa käytiin usein myös fyysisesti.
 Lapsuusajan kokemukset kaikuvat hänessä yhä. Nyt 31–vuotias Teräsahde taistelee kiusaamista vastaan aseenaan skeittilauta.
 Nelisen vuotta sitten hän pyöräytti käyntiin Skeittaa! Älä kiusaa! –projektin. Sen vuoksi Teräsahde vierailee skeittirampeilla ja halleilla eri puolilla Suomea. Joskus mukana on maamme eturivin skeittareita.
 Ei kertonut kenellekään väkivallasta
 Miksi juuri hän valikoitui kiusantekijöiden kohteeksi?
 – Mietin, että näytänkö joltain simpanssilta. En tajunnut, miksi he hyökkäsivät juuri minun kimppuuni.
 Jesse Teräsahde ei puhunut kiusaamisesta vanhemmilleen, vaikka kotona muuten juteltiin monenlaisista asioista. Hänen omasta mielestään vaikeneminen ei johtunut pelosta.
 – En kertonut kotona mitään, koska halusin pärjätä yksin.
 Perheeseen kuuluu avovaimon lisäksi yhdeksän viikkoa vanha koiranpentu Hertta.  Johanna Talasterä / Yle
 Teräsahde uskoo, että koulussa ainakin osa opettajista silti arvasi, mitä oli meneillään. Siihen ei kuitenkaan puututtu. Lopulta kiusaaminen meni niin pahaksi, että hän kertoi siitä isoveljelleen.
 – Isoveli otti asiasta vähän kuumaa. Hän alkoi hiukan katsoa minun perääni koulussa ja muutenkin.
 Puhuessaan myöhemmin joidenkin ahdistelijoidensa kanssa selvisi, että hän erottui joukosta erilaisen pukeutumisensa vuoksi. Teräsahde kuunteli hiphoppia ja pukeutui tyylin mukaisesti monta numeroa liian isoihin vaatteisiin.
 – Lentolupa niille kuteille olisi tarvittu.
 Skeittaus pelasti
 Äiti osti Jesse Teräsahteelle ensimmäisen skeittilaudan tämän ollessa 10–vuotias. Pian nuori mies uskaltautui skeittaamaan koulun pihalle, missä isommat skeittarit harjoittelivat temppujaan.
 – Pelkäsin ja ihailin isompia skeittareita. En uskaltanut lähestyä heitä.
 Nuorempana Jesse Teräsahde kilpaili skeittauksessa SM–tasolla.  Johanna Talasterä / Yle
 Teräsahde pysytteli sivummalla lautansa kanssa, mutta vanhemmat skeittarit ottivat nuoremman pojan pian siipiensä suojaan.
 – He alkoivat opettaa minulle temppuja.
 Skeittarijengissä Teräsahde koki olevansa turvassa. Hän näki koulun pihalla joskus piinaajiaan.
 – Kovanaamat eivät uskaltaneet lähestyä nähdessään, että minulla on kavereita. Minua kiusattiin yhä, kun olin yksin.
 Kiusatusta kiusaajaksi
 Jossain vaiheessa tilanne kääntyi niin, että Teräsahde päätyi rettelöitsijöiden joukkoon. Porukka valitsi uhreja koulukavereista.
 – Nälviminen kohdistui heikompiin. Luulin olevani vähän liiankin cool.
 Teräsahde ei potkinut tai lyönyt. Öykkäröinti jäi haukkumiseksi. Hän epäilee yhdeksi syyksi rettelöimiselle sitä, että halusi kuulua joukkoon.
 Jälkeenpäin hän on pyytänyt anteeksi lähes kaikilta, joita nuorempana simputti.
 Ilmainen opetus toi useita skeittarinalkuja lahtelaiselle rampille.  Johanna Talasterä / Yle
 Osa piinatuista ei ollut pitänyt asiaa kovin vakavana. Heille se oli ollut normaalia poikien välistä läpänheittoa. Teräsahde kantaa silti huonoa omatuntoa.
 – Minulla on yhä paska olo. Pienikin kiusaaminen on kiusaamista.
 Myöhemmin Teräsahde on pohtinut paljon sitä, mitä hän kiusaamisella haki. Väkivallan kohteena oleminen synnytti raivon, joka purkautui heikompien kimppuun käymisenä.
 – Kiusaaminen on vallan käyttöä. Hain voittajatunnetta.
 Myöhemmin Teräsahde löysi saman tunteen skeittaamisessa. Uuden tempun opettelu kuohautti päähän saman endorfiiniryöpyn.
 Kipinä kiusaamisen vastustamiseen syttyi bussissa
 Lempäälässä elokuussa 2015 Jesse Teräsahde oli matkalla kotiin töistä rakennustyömaalta. Linja-autossa istuessaan hän huomasi muutaman pojan nahinoivan keskenään. Tarkemmin katsottuna se ei ollutkaan viatonta poikien välistä kisailua, vaan härnäämisen kohteena oli yksi muuta joukkoa nuorempi poika.
 – Kuulin herjauksia ja homottelua. Pojan tavaroita viskottiin.
 Teräsahde vaihtoi paikkaa pojan viereen. Kiusaaminen loppui kuin seinään.
 – Sanoin: "Morjens äijä, miten menee?"
 Aluksi poika pelästyi pitkäpartaista ja tatuoitua miestä. Teräsahde alkoi jutella niitä näitä. Poika ymmärsi, että vieras mies tuli apuun.
 – Huomasi kuinka helpottunut poika oli, kun lippis ei enää lentänyt bussin lattialle ja reppu sai olla rauhassa.
 Bussimatkan lopulla pojasta ja Teräsahteesta oli tullut kaverit.
 – Lähtiessään bussista poika kysyi, näemmekö dösässä vielä uudelleen. Sanoin, että varmasti näemme - ja näimmekin.
 Skeittikoulussa nuoret voivat puhua kiusaamisesta, jos haluavat. Teräsahde ei painosta heitä siihen. Johanna Talasterä / Yle
 He juttelivat aina linja-autossa törmätessään. Aikanaan puheeksi tuli myös kiusaamisen kohteeksi joutuminen.
 – Annoin pojan itse valita, mistä hän halusi jutella. Ajattelin hänen kertovan, jos haluaa.
 Jesse Teräsahde on miettinyt, miksi hän nousi paikaltaan ja istahti kiusatun pojan viereen.
 – Näin pojassa itseni. Silloin kun minua kiusattiin, toivoin, että joku aikuinen istuisi viereen ja sanoisi jeesaavansa.
 Skeittaa! Älä kiusaa!
 Jesse Teräsahde päivitti bussimatkan tapahtumista Facebookiin ja tapahtumat alkoivat vyöryä. Hän sai lukuisia yhteydenottoja. Monet kertoivat kokemastaan koulukiusaamisesta. Osa tarinoista oli rumia.
 Lahdessa skeittihallilla oli enimmillään parikymmentä lasta ja nuorta. Johanna Talasterä / Yle
 Lempäälän bussimatkan tapahtumista tehtiin uutinenkin, asiasta kirjoitti muun muassa  MTV uutiset . Se nauratti aluksi Teräsahdetta.
 – Jälkeenpäin ajatellen on tosi hyvä, että julkisuutta tuli niin paljon. Se pisti pyörät pyörimään.
 Skeittaaminen auttoi Teräsahdetta, joten hän alkoi miettiä voisiko sen yhdistää kiusaamisen vastustamiseen. Haaveissa oli jo vuosia ollut skeittikoulun perustaminen. Ensimmäinen askel oli ilmainen skeittikoulu silloisen kotipaikan Lempäälän nuorille.
 Skeittari odotti paikalle pariakymmentä lajista kiinnostunutta koululaista, mutta heitä ilmaantui noin 120. Hän veti skeittikoulua kesän.
 Parin vuoden kuluttua oltiin siinä pisteessä, että Teräsahde kiersi ympäri Suomea opettamassa nuorille skeittausta. Ilmaiseksi. Yhä edelleen hän useimmiten maksaa jopa matkakulunsa itse.
 Teräsahde lahjoittaa pois paljon skeittivarusteita. Hän antaa niitä nuorille, joilla on kipinä skeittaamiseen, mutta ei varaa kunnon tarvikkeisiin.  Johanna Talasterä / Yle
 Skeittaa! Älä kiusaa! –projektin tarkoituksena on, että nuoret löytävät kavereita. Skeittikoulussa on nollatoleranssi kiusaamiselle ja rasismille.
 "Kiusaaminen näkyy silmistä"
 Skeittikoulussa jutustellaan kevyesti samalla, kun opetellaan temppuja rullalaudan kanssa. Nuori saa itse ottaa kiusaamisen puheeksi, Teräsahde ei yleensä tee aloitetta asiassa.
 – Nuoret kertovat koviakin tarinoita koulukiusaamisesta. He kysyvät, mitä itse tekisin vastaavassa tilanteessa.
 Teräsahde kuuntelee ja antaa neuvoja. Hänelle on kehittynyt tarkka vaisto sen suhteen kuka on joutunut koulukavereiden vainon kohteeksi.
 – Näen junnun silmistä, jos häntä kiusataan.
 Hän sanoo tunnistavansa myös kiusaajat.
 – Silloin katse on lievästi ylimielinen.
 Itsensä pienituloiseksi luokitteleva Jesse Teräsahde tekee vapaaehtoistyötä edelleen ilman palkkaa. Toimeentulonsa hän sai pienyrityksestä, jonka hän omisti kaverinsa kanssa. Lahtelainen firma ostaa ja myy käytettyjä kuormalavoja. Lisäksi valmistetaan kuljetusalustoja mittatiluksesta.
 Teräsahde myi juuri osuutensa yrityksestä. Nyt hän aikoo ainakin jonkin aikaa keskittyä Skeittaa! Älä kiusaa! –hankkeeseen.
 Mukana olevat sponsorit pitävät yllä Teräsahteen uskoa omaan projektiin.   Johanna Talasterä / Yle
 Aate leviää tarroina dekin pohjassa
 Toimintaa tukee muutama sponsori, joilta Teräsahde saa tavaralahjoituksia.
 Akaassa sijatseva painofirma valmistaa ilmaiseksi kampanjatarrat. Yksi tarra on bongattu Youtube–videolla erään tunnetun amerikkalaisen skeittarin laudasta.
 Taustavoimissa on mukana myös Suomen vanhimmaksi skeittikaupaksi itseään mainostava firma. Stand up–koomikkona tunnetun Mika Eirtovaaran yritys lahjoittaa Jesse Teräsahteelle skeittivarusteita.
 – Annan aina vanhan skeittilautani jollekin junnulle, jolla on vähän huonot varusteet.
 Skedelauta hallintaan rullaamalla
 Jesse Teräsahteen opetukseen saapuu kaikenikäisiä skeittarin alkuja. Lahdessa sijaitsevassa kiipeily- ja skeittihalli Ladeossa paikalla on vajaat parikymmentä nuorta. Nuorimmat ovat 7–8 vuotiaita.
 Yleensä skeittipiireissä vallitsee reilu meininki. Johanna Talasterä / Yle
 Teräsahteella on mukanaan muutama skeittilauta ja kaksi kypärää.
 – Oppilaita tulikin tosi kivasti! Otin mukaan liian vähän kypäriä, harmittelee Teräsahde.
 Hän sovittaa kypärää pitkätukkaisen pikkutytön päähän. Hetken kuluttua opetellaan jo laudalla liikkumista.
 Muutaman kompuroinnin jälkeen rullaaminen laudan päällä seisten alkaa sujua nuorilta oppilailta. Siirrytään harjoittelemaan hyppyä laudan päälle niin, että alkuasennossa lauta on nurinpäin jalkaterien päällä.
 Teräsahde on rauhallinen opettaja. Hän rohkaisee yrittämään uudelleen, jos oppilas tipahtaa laudalta. Pienempien opetellessa alkeita, hiukan vanhemmat pojat skeittaavat jo kovaa vauhtia toisella laidalla. Kolina ja räminä on kaikuu seinistä.
 Aina pitäisi mennä väliin, jos toista kiusataan. Asiaan puuttuminen on joskus vaikeaa, jos kiusaajia on iso joukko, sanovat Okko Heinonen, 12, ja Ilmo Miettunen, 12.   Johanna Talasterä / Yle
 Haaveena oma reilun pelin skeittihalli
 Kun nuorimmat lähtevät kotiin, Jesse Teräsahde jatkaa hetken skeittaamista 12-vuotiaiden poikien kanssa.
 – Opetellaan ollieta ja kickflippiä, kertoo Teräsahde.
 Jesse Teräsahteen haaveena on skeittihalli ja kauppa. Ja kirpputori, josta voi ostaa edullisempia varusteita.
 – Ehkä kahvila tai ainakin kahvinkeitin, että junnut voisivat keittää kahvia.
 Teräsahteen lisäksi olisi pari muuta vanhempaa skeittaria katsomassa, että kaikki käyttäytyvät reilusti. Hän ei haluaisi toiminnasta liian kaupallista.
 – Skeittihallille voisi tulla kuka tahansa lapsi tai nuori. Riippumatta siitä, kuinka paljon kyhnyä lompakosta löytyy.
 Jesse Teräsahteen skeittirampille ovat kaikki tervetulleita ihonväriin, uskontoon tai varallisuuteen katsomatta.  Johanna Talasterä / Yle
 Kerätessään tavaroitaan kasaan, hän vie kävelee erään 12-vuotiaan lammilaisen Okko Heinosen luokse ja ojentaa tälle skeittilaudan.
 – Katsoin, että skeittaat hyvin, mutta sulla on vähän huono lauta. Ole hyvä!
 Heinonen katsoo ihmeissään.
 – Siis mitä? Annatko sä tämän laudan mulle? hän kysyy.
 – Joo! Skeittaa, älä kiusaa, naurahtaa Teräsahde ja nappaa ison kassin kainaloonsa.

"Miksi juuri minä, näytänkö joltain simpanssilta?" – koulukiusattu Jesse Teräsahde taistelee nyt kiusaamista vastaan skeittilauta aseenaan


Summary: Zelenskyi on saamassa ovensuukyselyjen mukaan peräti 73 prosenttia äänistä.

Koomikko  Volodymyr Zelenskyi  on voittamassa Ukrainan presidentinvaalit, jos ovensuukyselyt pitävät paikkansa. Ovensuukyselyjen mukaan hän on saamassa suuren äänivyöryn, noin 73 prosenttia äänistä vaalien toisella kierroksella.
 Ääntenlaskenta alkoi kello kahdeksalta, kun vaalihuoneistot sulkeutuivat. Samalla julkaistiin maanlaajuinen ovensuukysely.
 – En petä teitä koskaan, Zelenskyi lupasi uutistoimisto AFP:n mukaan kannattajilleen, kun kyselyn tulos selvisi.
 – Vaikka en ole vielä virallisesti presidentti, Ukrainan kansalaisena voin sanoa kaikille entisille Neuvostoliiton maille: Katsokaa meitä! Kaikki on mahdollista!
 Zelenskyin vastaehdokas oli istuva presidentti  Petro Porošenko . Hän on myöntänyt tappionsa.
 – Aion jättää virkani mutta haluan painottaa, etten aio jättää politiikkaa, Porošenko sanoi omille kannattajilleen.
 Zelenskyillä ei ole aiempaa kokemusta politiikasta, eikä hän ole esittänyt  yksityiskohtaista poliittista ohjelmaa.  Hänet tunnetaan parhaiten suositusta komediasarjasta, jossa  hän näyttele Ukrainan presidenttiä.
 Zelenskyin  kannattajat kertoivat Ylelle toivovansa,  että hän taltuttaisi Ukrainaa riivaavan korruption.
 Lue myös:
 Koomikko Volodymyr Zelenskyi on Ukrainan presidentinvaalien vahva suosikki – Odessalaiset odottavat uudelta presidentiltä muutosta
 "Zelenskyin politiikka on täysi arvoitus" – 6 pointtia Ukrainan presidentinvaaleista
 Ukrainassa presidenttiä näyttelevästä koomikosta on tulossa oikea presidentti – Miksi kansa päätyi protestiehdokkaan taakse?

Ukrainan presidentiksi nousee koomikko Volodymyr Zelenskyi – presidentti Petro Porošenko myönsi vaalitappion


Summary: Ylimääräinen luu saattaa helpottaa polvien painetta, mutta se voi myös lisätä nivelrikon riskiä. Tutkijat myöntävät "pikku pavun" paluun olevan heille arvoitus.

Anatomian oppikirjojen mukaan ihmisellä on 206 luuta. Yhä useammalla meistä todellinen luku on 207 tai 208, sillä polven ylimääräinen luu, joka oli ihmiskunnassa katoamaan päin, on alkanut yleistyä uudelleen.
 Fabella-luu, kuvaavasti "pieni papu", sijaitsee polven takana jänteessä, joka kiinnittää kaksoiskantalihaksen reisiluuhun. Yhdessä polvessa todettu fabella on 50 prosentin todennäköisyydellä myös toisessa.
 Sata vuotta sitten fabelloja oli vain runsaalla 11 prosentilla ihmisistä, mutta nyt niitä on muodostunut 39 prosentille, kertovat brittiläisen yliopiston  Imperial College Londonin  tutkijat.
 He kävivät läpi polvitutkimuksia 27 maasta 150 vuoden ajalta. Kaikkiaan syyniin otettiin miltei 21 700 röntgenillä, magneettikuvauksilla ja leikkaamalla tutkittua polvea.
 Luurangon umpilisäke?
 Monilla apinoilla on edelleen fabella antamassa polvelle vipuvoimaa kuin toinen polvilumpio. Myös meitä edeltäneillä ihmislajeilla oli tuo luu, mutta nykyihmisille sitä on pidetty aivan tarpeettomana muinaisjäänteenä. Niinpä sen luultiin jo olevan hyvää vauhtia katoamassa evoluution hämärään.
 Vanhin maininta fabellasta löytyi lääketieteellisestä tutkimuksesta vuodelta 1875. Silloin luun arvioitiin olevan miltei 18 prosentilla ihmisistä. Sittemmin se harvinaistui edelleen – kunnes teki paluun kaikkialla maailmassa.
 Siihen täytyy olla syy, mutta sitä ei voi kuin arvalla, sillä fabellan merkitystä ihmiselle ei ole koskaan selvitetty. Fabella saattaa hyvinkin osoittautua luuston umpilisäkkeeksi, sanoo lontoolaistutkimusta johtanut  Michael Berthaume .
 Tarpeettomuuteen viittaava vertaus ei välttämättä ole onnistunut, sillä umpilisäke on  osoittautunut hyödylliseksi pussukaksi,   joka säilöö hyviä suolistobakteereja.
 Nysty saattaa kuluttaa rustoa
 Yksi vahva olettamus tutkijoilla on: Fabellan muodostuminen vaatii, että se on perimässä, mutta ympäristötekijät ovat vaikuttaneet yleistymiseen.
 Koska ihmiset syövät aiempaa enemmän ja ravitsevampaa ruokaa, he ovat yhä pidempiä ja painavampia. Sääriluut ovat venyneet ja pohjelihakset paisuneet. Siksi polviin ehkä tarvitaan painetta helpottava lisäpalikka, tutkijat ehdottavat.
 Vinkkiä voi saada apinoiden lisäksi kissoista ja koirista, joilla fabella kuuluu vakiovarustukseen. Niillä sen sileä pinta helpottaa jänteen liukuvaa liikettä.
 Imperial College London
 Valitettavasti fabellalla näyttää olevan hintansa ainakin ihmiselle. Ylimääräinen luu saattaa kuluttaa rustoa ja aiheuttaa siten nivelrikkoa.
 Englantilaisilla nivelrikkopotilailla on kaksi kertaa todennäköisemmin fabellapolvet kuin ikätovereillaan. Tutkijat eivät silti ole valmiiita sanomaan, että juuri fabella on syyllinen. Saattaahan se olla syyn sijasta seuraus, he puntaroivat.
 Silti on niitäkin asiantuntijoita, joiden mielestä fabella pitäisi leikata pois jo ennen kuin mitään kipuja ilmenee, jos luu havaitaan polvitutkimuksissa.
 Imperial College Londonin tutkimus on julkaistu  Journal of Anatomy  -lehdessä

Evoluutiossa hiipunut luu on tehnyt odottamattoman paluun yhä useamman ihmisen polveen


Summary: Sri Lankan pääministerin mukaan iskuista oli saatu vihiä jo aikaisemmin, mutta niitä ei onnistuttu estämään.

Tästä on kyse 207 ihmistä on kuollut kahdeksassa pommi-iskuissa Sri Lankassa. Uhrien joukossa ulkomaalaisia mm. Tanskasta, Britanniasta, Yhdysvalloista ja Turkista. Kahdeksan epäiltyä on pidätetty. Mikään ryhmä ei ole ilmoittautunut iskun tekijäksi.
 Etelä-Aasian Sri Lankassa tehtiin pääsiäissunnuntaina  tuhoisien pommi-iskujen sarja  kirkkoihin ja turistien suosimiin hotelleihin.
 Tämän tiedämme iskuista tällä hetkellä.
 Hyökkäyksiä kirkkoihin ja hotelleihin
 Hyökkääjät tekivät ensimmäiset iskunsa pääsiäissunnuntain aamuna kahteen kirkkoon pääkaupunki Colombossa ja sen lähellä Negombossa.
 Tämän jälkeen hyökkääjät iskivät kolmeen turistien suosimaan luksushotelliin Colombossa sekä kirkkoon itärannikon Batticoloassa.
 Tunteja myöhemmin hyökättiin vielä hotelliin Colombon eteläpuolella. Lisäksi Colombon pohjoispuolella räjähti, kun poliisi teki kotietsintää epäiltyjen asuntoon.
 Suuri osa iskuista oli poliisin mukaan itsemurhapommittajien tekemiä.
 Yle
 Uhrien joukossa srilankalaisia, tanskalaisia ja brittejä
 Poliisin mukaan iskuissa on kuollut 207 ihmistä ja haavoittui noin 450 ihmistä.
 Valtaosa iskujen uhreista oli srilankalaisia, joista monet olivat ottaneet osaa pääsiäisen jumalanpalveluksiin. Kotietsinnän yhteydessä kuoli kolme poliisia.
 Sri Lankan ulkoministeriön mukaan ainakin 27 ulkomaalaista on kuollut iskuissa. Muut lähteet kertovat yli 30 kuolleesta.
 Poliisi vartioi Pyhän Sebastianin kirkkoa räjähdyksen jälkeen Sri Lankan Negombossa. EPA
 Sri Lankan ulkoministeriön mukaan kuolleiden joukossa on Britannian, Yhdysvaltain, Intian, Portugalin ja Turkin kansalaisia. Kuolleita brittejä on ministeriön mukaan viisi, joista kahdella on myös Yhdysvaltain kansalaisuus.
 Britannia ja Yhdysvallat ovat vahvistaneet, että kuolleiden joukossa on maiden kansalaisia.
 Tanskan ulkoministeriö on kertonut, että uhrien joukossa on kolme tanskalaista.
 Kiinan valtiollisen median mukaan yksi kiinalainen on saanut surmansa.
 Suomalaisia ei ole uhrien joukossa  ulkoministeriön tämänhetkisten tietojen mukaan. Sri Lankassa on ainakin 160 suomalaista, joista noin puolet teki matkustusilmoituksen vasta saatuaan tietää iskuista.
 Lue myös:   Tanskalaispariskunta oli hotellin aamiaispöydässä, kun räjähti: "Kuulimme valtavia pamauksia ja sitten sireenejä"
 Kahdeksan epäiltyä pidätetty
 Mikään ryhmä ei ole toistaiseksi ilmoittautunut iskun tekijäksi.
 Sri Lankan pääministeri  Ranil Wickremesinghen  mukaan kahdeksan epäiltyä on pidätetty iskuihin liittyen, uutistoimisto AFP kertoo. Hänen mukaansa tiedossa olevat epäillyt ovat paikallisia, mutta ulkomaisia yhteyksiä tutkitaan.
 Pääministeri Wickremesinghe mukaan mahdollisista iskuista oli vihiä jo etukäteen. Nyt on hänen mukaansa selvitettävä, miksi iskuihin ei osattu varautua.
 Sri Lankan poliisi tutkii pommi-iskun tapahtumapaikkaa Shangri-La-hotellissa Colombossa. M.A. Pushpa Kumara
 Ei tiedetä, mihin tietoihin pääministeri viittasi. Uutistoimisto AFP kertoo nähneensä kymmenen päivää sitten päivättyjä poliisiasiakirjoja, joissa varoitettiin pienen NJT-islamistiryhmän suunnittelevan iskuja kirkkoihin.
 Sri Lankalla  ei ole nähty laajamittaisia terrori-iskuja  viime vuosina. Hallituksen ja tamilisissien välinen sisällissota päättyi kymmenen vuotta sitten.
 Eri väestöryhmien välit ovat kiristyneet viime vuosina. Viime vuonna hallitus julisti poikkeustilan, kun buddhalaiset väkijoukot hyökkäsivät muslimivähemmistön moskeijoihin.
 Iskun kohteeksi joutunut St. Anthony's Shrine -kirkko Sri Lankan pääkaupungissa Colombossa. Ishara S. Kodikara / AFP / Lehtikuva
 Lue myös:
 Tanskalaispariskunta oli hotellin aamiaispöydässä, kun räjähti: "Kuulimme valtavia pamauksia ja sitten sireenejä"
 Sri Lankan terrori-iskut tulivat järkytyksenä: "Kukaan ei edes uskaltanut aavistaa tällaista"
 Singaleesien ja tamilien Sri Lankassa kristityt ovat vähemmistö

Pääministerin mukaan kahdeksan on pidätetty, yli 200 uhrin joukossa tanskalaisia  – Tämän tiedämme Sri Lankan tuhoisista pommi-iskuista


Varningsmeddelande: Hälsofarlig rök i luften. Brand i Salo centrum. Alla in området uppmanas hålla sig inomhus och stänga av ventilationen samt invänta meddelande om att faran är över.

Vaaratiedote Varsinais-Suomen alueelle


Summary: Valviran mukaan yhtiö on ryhtynyt korjaaviin toimenpiteisiin, mutta viranomainen ei voi vielä arvioida niiden riittävyyttä.

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira on antanut Esperi Carelle viime viikolla määräyksen poistaa hoivayhtiön toiminnassa havaitut puutteet ja epäkohdat, viranomainen tiedottaa.
 Valviran mukaan yhtiö on ryhtynyt korjaaviin toimenpiteisiin, mutta viranomainen ei voi vielä arvioida niiden riittävyyttä puutteiden vakavuuden, puutteiden laajuuden ja korjaustoimien tuoreuden vuoksi.
 Esperi Caren pitää toimittaa Valviraan heinäkuun loppuun mennessä selvitys siitä, mihin toimenpiteisiin se ryhtyy epäkohtien korjaamiseksi. Tehdyistä toimenpiteistä yhtiön tulee toimittaa selvitys elokuun loppuun mennessä.

Valvira määräsi: Esperi Caren poistettava toiminnan puutteet ja epäkohdat


Summary: Jotkut verkkosisällöt eiliseltä ja tältä päivältä eivät aukea tällä hetkellä millään selaimella.

Ylen verkkosivuilla olevien juttujen lukemisessa on tällä hetkellä teknisiä ongelmia. Kaikki jutut eivät aukea tavalliseen tapaan luettavaksi tai niiden kuvia ei näy. Ongelma voi esiintyä kaikissa verkkoselaimissa.
 Vika ilmeni tiistaina iltapäivällä sen jälkeen, kun Ylen verkkotuotannon julkaisujärjestelmässä oli tehty huoltotöitä.
 Vikaa korjataan parhaillaan.

Ylen verkkojuttujen latautumisessa ongelmia – vikaa korjataan


Summary: Apulaispormestari Christian Schilcherin runo on inhottava ja syvästi rasistinen, sanoo Itävallan konservatiivinen liittokansleri Sebastian Kurz.

Itävallan äärioikeistolaista vapauspuoluetta edustava  Christian Schilcher  on joutunut eroamaan sekä apulaispormestarin tehtävästä että puolueesta kirjoittamansa rasistisen runon takia, kertoo itävaltalaismedia.
 Braunau am Innin apulaispormestarina toiminut Schilcher aiheutti kohun, kun hän julkaisi vapauspuolueen paikallisessa lehdessä rottaperspektiivistä kirjoitetun runon  Rottien kaupunki.  Runossa muun muassa varoitetaan sekoittamasta kulttuureja.
 Runo on suututtanut sekä opposition, että konservatiivisen liittokanslerin  Sebastian Kurzin . Kurzin ÖVP muodostaa hallituksen yhdessä vapauspuolue FPÖ:n kanssa.
 Kurz on kutsunut runoa inhottavaksi, epäinhimilliseksi ja syvästi rasistiseksi. Hänen mukaansa Schilcherin ero on ainoa looginen seuraus,  kertoo muun muassa itävaltalaislehti Die Presse .
 Rottaruno oli liikaa jopa vapauspuoluetta johtavalle varaliittokansleri  Heinz-Christian Strachelle . Hänen mukaansa runo ei sovi yhteen puolueen periaatteiden kanssa. Schilcher eroaa välttyäkseen vahingoittamasta puoluetta, Strache sanoo.
 Myös FPÖ:n Ylä-Itävallan aluejohtaja  Erwin Schreiner  on tuominnut runon. Hänen mukaansa rotan ja ihmisen rinnastaminen on historiallisesti latautunutta ja siten mautonta ja tuomittavaa. Schreiner pitää runoa epäonnistuneena yrityksenä käsitellä vakavaa asiaa,  kertoo Itävallan yleisradio ORF.
 Braunau am Inn on  Adolf Hitlerin  synnyinkaupunki.
 Lue myös:
 Natseja ylistävät opiskelijalaulut kaatoivat itävaltalaispoliitikon

Rottaruno maahanmuuttajista oli liikaa Itävallan äärioikeistolaiselle vapauspuolueelle– Braunaun apulaispormestari joutuu eroamaan


Summary: Ratikkakahvilan on tarkoitus avata kesäkuun puolessa välissä.

Tampereelle on tulossa Ratikkakahvila ennen kuin ratikka liikennöi.
 Tampereen Keskustorille haetaan parhaillaan kahvilayrittäjää. Vanhasta HKL:n liikenteestä poistettuun raitiovaunuun on tehty 30 asiakaspaikkaa. Lisäksi Ratikkakahvilan tilat koostuvat 150 neliön puuterassista sekä myyntikontista.
 Helsingin ratikkavaunuja on valmistettu Tampereen Valmetin tehtaassa 1970-luvulla.
 Tampere Tunnetuksi ry hakee kahvilavuokralaista Keskustorille sijoitettavaan Ratikkakahvilaan kesäkuusta alkaen. Tarjouksen viimeinen jättöpäivä on 10. toukokuuta.
 Havainnekuva Ratikkakahvilasta.  Tampere Tunnetuksi ry
 Ratikkakahvila tulee Aleksis Kiven kadun varrelle, lähelle Vanhaa kirkkoa.
 Toiminnan on tarkoitus avata ovensa jo kesäkuun puolessa välissä. Rakentaminen alkaa äitienpäivän jälkeen.
 – Rakentaminen pääsee käyntiin Moron peräkonttikirppiksen jälkeen, hieman kiire tulee mutta uskon että kaupunki on löytänyt reippaat tekijät, Tampere tunnetuksi ry:n toiminnanjohtaja  Riikka Töytäri  sanoo.
 Ratikkakahvilan tulee olla avoinna ympäri vuoden.
 Lue lisää:
 Tampereen Keskustorille haetaan samanlaista vetonaulaa ratikkavaunusta kuin Tallinnan trendikkäässä kaupunginosassa

Tampere sai Helsingistä vanhan ratikan, tästä erikoisesta kahvilasta tulee ensi kesän vetonaula Keskustorille


Summary: Kiinalaiset kierrätysfirmat lähtivät joukolla Malesiaan, kunnes sekin kiristi ympäristösääntelyään.

Maailman muovinkierrätys mullistui, kun Kiina lopetti lähes kaiken ulkomaisen muovijätteen tuonnin viime vuoden alussa.
 Kaakkois-Aasian maissa Kiinan päätöksen vaikutukset näkyivät nopeasti. Malesialaiseen Jenjaromin kaupunkiin putkahti pian kymmeniä muovijätettä käsitteleviä tehtaita. Jenjaromissa asuva  Pua Lay Peng  kertoo uutistoimisto AFP:lle, että haiseva savu herätti ihmisiä öisin.
 – En voinut nukkua, en voinut levätä, tunsin itseni aina uupuneeksi, hän kuvaa AFP:lle.
 Pua ja muut asukkaat ryhtyivät selvittämään asiaa. Vuoden 2018 puoliväliin mennessä he olivat paikallistaneet noin 40 tehdasta, jotka vaikuttivat käsittelevän muovijätettä. Moni näytti toimivan salassa ja ilman lupia.
 Ensimmäisillä valituksilla ei ollut vaikutusta, mutta lopulta viranomaiset ryhtyivät sulkemaan Jenjaromin luvatta toimivia tehtaita. Muovijätteen tuontiluvat koko Malesiassa jäädytettiin joksikin aikaa.
 Malesia, Thaimaa ja Vietnam suitsivat jo muovin tuontia
 Malesiassa on suuri kiinaa puhuva vähemmistö, joten kiinalaisten kierrätysyritysten on ollut luontevaa siirtää toimintaansa sinne. Virallisten tilastojen mukaan muovijätteen tuonti Malesiaan kolminkertaistui vuodesta 2016 vuoteen 2018, kertoo AFP.
 Malesian ohella etenkin Thaimaa ja Vietnam olivat vuoden 2018 alussa maailman suurimpia muovijätteen vastaanottajamaita, selviää  Greenpeacen ja ympäristöjärjestö GAIA:n tiistaina julkaisemasta raportista .
 Kaakkois-Aasiassa jätteen tuonnin nopea kasvu on johtanut saastehaittoihin, ympäristötuhoihin ja mielenosoituksiin. Malesia, Thaimaa ja Vietnam rajoittivat jätteen vastaanottamista vuoden 2018 kesällä.
 Loppuvuonna 2018 muovivirta on suuntautunut enenevässä määrin muun muassa Indonesiaan ja Turkkiin, joissa ympäristösääntely on lepsumpaa, raportissa kerrotaan.
 – Kun yksi maa rupeaa sääntelemään muovijätteen tuontia, se virtaa eteenpäin seuraavaan paikkaan, jossa rajoituksia ei ole, sanoo Greenpeacen kampanjoija  Kate Lin  uutistoimisto Reutersille.
 Jätteiden lajittelua kaatopaikalla Marelanissa Indonesiassa.  Dedi Sahputra / EPA
 Suurimpia viejiä USA, Japani, Saksa ja Britannia
 Greenpeacen ja GAIA:n raportin mukaan suurimpia muovijätteen viejämaita ovat Yhdysvallat, Japani, Saksa ja Britannia. Raportissa käytetyt vienti- ja tuontitiedot ovat peräisin YK:n Comtrade-tietokannasta sekä eri maiden kansallisista tilastoista.
 Muovijätteen vienti on kuitenkin kokonaisuutena vähentynyt sen jälkeen, kun Kiina lopetti ulkomaisten jätteiden ostamisen. Raportissa arvioidaan, että monin paikoin muovia on jouduttu viemään kaatopaikoille tai polttamaan.
 Kiinan päätöksellä on ollut myös myönteisiä seurauksia, kun jätteen viejämaat ovat kehittäneet omia kierrätysjärjestelmiään.
 Esimerkiksi Australian eteläosasta Adelaiden seudulta vietiin ennen lähes kaikki kierrätysjäte Kiinaan, mutta nyt paikalliset yritykset käsittelevät 80 prosenttia siitä, kertoo AFP. Suurin osa lopuista jätteistä viedään Intiaan.
 Voit keskustella aiheesta kello 18 saakka  Yle Tunnuksella .
 Lue myös:
 Piinaako sinua ajatus mikromuovista juomavedessä? Enemmistö suomalaisista on huolissaan muovin määrästä – tässä 7 ratkaisua ongelmaan
 Kiina sanoi yhdysvaltalaiselle kierrätysjätteelle ei – Nyt USA:n on pakko yrittää oppia hoitamaan jätevuorensa itse
 I love muovi: lajittele pakkausmuovi ja anna sille uusi elämä – pistetään muovinkierrätys uudelle tasolle!

Minne muovijäte päätyy, kun Kiina ei enää ota sitä vastaan? Ympäristöjärjestöjen raportti: Kaakkois-Aasiaan ja kaatopaikoille


Summary: Luonnossa antibiootit voivat ohjata mikrobeja kehittämään vastustuskykyä antibiooteille.

Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY)

Kun ihmiset käyttävät antibiootteja, antibioottijäämät ja ihmisten kantamat antibiooteille vastustuskykyiset bakteerit päätyvät vessoista jätevesiin.
 Jätevettä on pitkään pidetty ongelmallisena antibioottiresistenssin kannalta, koska siinä yhdistyvät ihmisten erittämät antibiootit ja ihmisten bakteerit.
 – On ajateltu, että jätevedenpuhdistamot saattavat toimia hautomoina bakteereille. Se saattaisi lisätä antibiooteille vastustuskykyisten bakteerien kasvua, sanoo Helsingin yliopiston mikrobiologian osaston dosentti  Marko Virta .
 Dosentti Marko Virta ei ole pessimistinen antibioottiresistenssin suhteen, koska hänen mukaansa esimerkiksi Kiinassa ja Intiassa on herätty ongelmaan. Pekka Tynell / Yle
 Uusi kansainvälinen tutkimus, jossa Virta oli mukana, vertailee ensimmäistä kertaa bakteereille antibioottivastustuskyvyn tuottavien geenien määrää eri Euroopan maiden jätevedenpuhdistamoissa.  Science Advances -lehdessä julkaistut tulokset  osoittavat, että antibiooteille vastustuskyvyn tuottavien geenien määrä jätevesissä vastaa antibiooteille vastustuskykyisten bakteerien määrää alueen potilasnäytteissä sekä antibioottien käyttöä alueella.
 Toisaalta hyvin toimivat, uudet jätevedenpuhdistamot eivät näytä lisäävän antibiooteille vastustuskykyisten bakteerien määrää peloista huolimatta. Päinvastoin: modernit puhdistamot näyttävät tuhoavan niitä varsin tehokkaasti.
 Tulos kertoo vain tutkituista jätevedenpuhdistamoista.
 – Laitoksen ikä, laitoksen koko ja laitoksen teknologia vaikuttavat. Toisaalta myös se, paljonko antibioottijäämiä on tulevassa jätevedessä. Kaikki nämä asiat vaikuttavat, sanoo Helsingin seudun ympäristöpalvelut HSY:n ryhmäpäällikkö  Paula Lindell  Viikinmäen jätevedenpuhdistamolta.
 HSY:n ryhmäpäällikkö Paula Lindell sanoo jatkavansa yhteistyötä Helsingin yliopiston kanssa antibioottiresistenssitutkimuksissa. Pekka Tynell / Yle
 Vielä ei tiedetä, miten ja miksi antibioottiresistentit bakteerit vähenevät jätevedenpuhdistamolla. Todennäköisesti se tapahtuu kuitenkin niin sanotun biologisen puhdistuksen aikana, jossa bakteerit poistavat vedestä epäpuhtauksia ja todennäköisesti siis myös antibiooteille vastuskykyisiä bakteereita.
 – Se on se vaihe, josta tarvitaan vielä lisää tutkimusta, ja jossa toivottavasti voimme auttaa Helsingin yliopistoa, Lindell sanoo.
 Joissakin oloissa puhdistamo saattaa myös lisätä antibiooteille vastustuskykyisten bakteerien eli antibioottiresistenssin määrää. Antibiooteille vastustuskyvyn tuottavien geenien suhteellinen määrä lisääntyi puhdistusprosessin aikana tutkimuksen 12 eurooppalaisesta jätevedenpuhdistamosta yhdessä portugalilaisessa puhdistamossa.
 Etelä-Euroopassa antibiootit eivät pure niin hyvin kuin Pohjolassa
 Etelä-Euroopassa käytetään selvästi enemmän antibiootteja kuin Pohjois-Euroopassa, ja eteläeurooppalaiset kantavat myös selvästi enemmän antibiooteille vastustuskykyisiä bakteereja kuin pohjoiseurooppalaiset.
 – Mikä viittaa siihen, että antibioottien käyttö olisi tärkein asiaan vaikuttava tekijä, Virta sanoo.
 Tutkimuksessa vertaillut maat ovat Suomi, Norja, Saksa, Irlanti, Espanja, Portugali ja Kypros.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Luonnossa mikrobit voivat kehittää vastustuskykyä antibiooteille
 Jätevesien antibioottiresistenssin riskiarviointi on vaikeaa, koska tutkijoilla tai viranomaisilla ei ole selkeää käsitystä siitä, millaiset määrät antibioottiresistenssigeenejä jätevesissä saattavat aiheuttaa vaaraa ihmisten terveydelle.
 Pahimmassa tapauksessa bakteerit siirtyisivät jätevesien mukana luontoon, luonnosta maatalouden kasteluvesiin ja kasviksista taas ihmisiin.
 Luonnossa matalatkin antibioottipitoisuudet voivat ohjata mikrobeja kehittämään vastustuskykyä antibiooteille. Resistentit geenit voivat levitä mikrobiyhteisössä ja päätyä tauteja aiheuttavien bakteerien perimään. Se johtaa lopulta antibioottien tehon heikkenemiseen sairauksien hoidossa.
 Ihmisten käyttämät antibiootit eivät ole myöskään ainoa lähde, josta antibiootteja luontoon päätyy: valtaosa antibiooteista käytetään eläimillä.
 – Eläinten lanta ja sen käyttö lannoitteena on sellainen asia, mitä ei vielä oikein ymmärretä, Virta sanoo.
 Virran mukaan ei pidä unohtaa myöskään antibiootteja valmistavan teollisuuden jätevesiä.
 – Koska maapallo on hyvin pieni, joten jos joku ongelma on nyt Aasiassa, se on huomenna Suomessa, Virta sanoo.
 Kansainvälisen terveysjärjestön WHO:n mukaan antibioottiresistenssi muodostaa maailmanlaajuisen terveysuhan. Antibioottiresistenssi tarkoittaa bakteerien lisääntynyttä vastustuskykyä antibiootteja kohtaan. Jos antibiootit eivät enää pure bakteereihin, siirrymme takaisin aikaan, jolloin monet nykyisin lääkkeillä hoidettavat sairaudet, kuten keuhkokuume, tuberkuloosi tai salmonelloosi jylläsivät. Resistenteistä infektioista johtuu vuosittain maailmassa noin 700 000 kuolemaa. Määrän on ennustettu nousevan 10 miljoonaan vuoteen 2050 mennessä, jos asiaan ei puututa.
 Lue myös:
 Superbakteerit yleistyvät, pitääkö niitä pelätä? – Viisi tärkeintä faktaa superbakteereista
 Bakteerit selättävät antibiootit yllättävän monilla keinoilla
 Akuutti Yle Areenassa: Antibioottilainan loppu
 Sunnuntaisuomalainen: Tuhannet suomalaiset sairastuvat antibiooteille vastustuskykyisten bakteerien vuoksi
 Viruksista voi löytyä apu, kun antibioottien teho katoaa
 Älä ota turhaa lääkettä matkaripuliin – Kolme vinkkiä, joilla suojaudut antibiooteille vastustuskykyisiltä superbakteereilta
 Jätevesien antibioottijäämät vaarantavat ympäristölle tärkeitä mikrobeja

Tutkimus: Modernit jätevedenpuhdistamot poistavat antibiooteille vastustuskykyisiä bakteereja tehokkaasti jätevedestä


Summary: Koirat eivät käytä housuja -elokuva valittiin mukaan vuodesta 1969 järjestettyyn kilpasarjaan.

Ohjaaja  J-P Valkeapään  elokuva  Koirat eivät käytä housuja  on valittu mukaan Cannesin elokuvajuhlien Directors' Fortnight -kilpasarjaan. Elokuvajuhlien rinnalla esitettävä itsenäinen kilpasarja  koostuu tänä vuonna 24 elokuvasta .
 Edellisen kerran suomalaiselokuva on päässyt epäviralliseen kilpasarjaan vuonna 1994, kun  Aki Kaurismäen   Pidä huivista kiinni, Tatjana  valittiin mukaan.
 Koirat eivät käytä housuja  on J-P Valkeapään ja Juhana Lumpeen käsikirjoittama elokuva, jossa mies löytää yhteyden kuolleeseen vaimoonsa salaperäisen dominan kautta. Elokuvan päärooleissa näyttelevät  Krista Kosonen  ja  Pekka Strang .
 – Tuntuu hienolta olla  Scorsesen ,  Oshiman ,  Haneken  ja  Bressonin  kaltaisten huippujen seurassa, toteaa ohjaaja Valkeapää pääsystä kilpasarjaan.
 Vuodesta 1969 lähtien järjestetty Directors' Fortnight tunnetaan rohkeista elokuvavalinnoita. Viime vuonna kilpasarjan voitti ranskalaisen kulttiohjaaja  Gaspar Noén  energinen 1990-luvulle sijoittuva huume-elokuva  Climax .
 Koirat eivät käytä housuja  on J-P Valkeapään kolmas kokopitkä elokuva.

J-P Valkeapään elokuva Cannesin kilpasarjaan – ensimmäinen suomalaiselokuva Directors' Fortnight -sarjassa neljännesvuosisataan