Summary: Uudesta perustuslaista luvattiin kansanäänestys, paikallismedian mukaan pääministeri on eronnut.

Maanantaina illansuussa näytti, että Algerian mielenosoittajat saavat tahtonsa läpi.
 Uutistoimistot raportoivat, että presidentti  Abdelaziz Bouteflika  ei sittenkään pyri viidennelle kaudelle. Presidentinkanslian mukaan vaaleja myös lykätään ja Algeriassa järjestetään kansanäänestys uudesta perustuslaista.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Bouteflikan hallitusta muokataan. Pian tämän tiedon jälkeen Ennahar-televisiokanava kertoi, että pääministeri  Ahmed Ouyahia  on eronnut ja hänen tilalleen nimitetty  Noureddine Bedoui .
 Vakavasti sairas, 82-vuotias Bouteflika on pysytellyt kaukana julkisuudesta viime vuodet. Hän ilmoitti silti helmikuussa asettuvansa ehdolle 18. huhtikuuta pidettävissä presidentinvaaleissa.
 Ajatus raivostutti etenkin  monia nuoria algerialaisia , jotka ovat viime viikot osoittaneet sankoin joukoin mieltään eri puolilla Algeriaa. Heidän mielestään kaksi vuosikymmentä valtaa saa riittää.
 Maanantaina joukon jatkoksi asettui suuri joukko tuomareita. He ilmoittivat lausunnossaan, että eivät aio valvoa prosessia, joka on ihmisten tahdon vastainen. Ihmisten tahto on vallan ainoa lähde, tuomarit huomauttivat.
 Bouteflika palasi Algeriaan sunnuntaina. Hän oli ollut hoidettavana Sveitsissä. Bouteflika sai halvauksen vuonna 2013.
 Algerian presidentti Abdelaziz Bouteflika sai vuonna 2013 halvauskohtauksen. Hän on ollut sittemmin vain vähän julkisuudessa. Ryad Kramdi / AFP
 Mutta kuka korvaisi Bouteflikan?
 Bouteflikalle ei kuitenkaan ole näköpiirissä uskottavaa nuorempaa seuraajaa. Vaikka Bouteflika luopuisi tehtävästään, valtaa pitäisi todennäköisesti edelleen sama veteraaneista koostuva hallitseva eliitti.
 Aiemmin Bouteflikan kilpailijana pidettiin armeijan tiedustelupäällikkö  Mohamed Medièneä , mutta hänet Bouteflika syrjäytti neljä vuotta sitten.
 Ranska kiitti Bouteflikan ilmoitusta maanantaina. Algeria itsenäistyi Ranskasta sodan päätteeksi vuonna 1962.
 Lue lisää:
 Analyysi: Algerian vanhojen miesten valtaa kaadetaan kaduilla – nuoret ja naiset eturintamassa
 Päivitetty 20.00. Artikkelia päivitetty kauttaaltaan uusilla tiedoilla Bouteflikan ilmoituksista.

Bouteflika perui aikeensa viidennestä kaudesta, Algerian presidentinvaaleja siirretään


Summary: Helsingin Sanomien vaalikoneessa sitoutumattomana kokoomuksen listalla oleva porilainen Ari Jalonen on vielä sininen, Ylen vaalikoneessa ei hänen mukaansa pystynyt kertomaan sitoutumattomuudesta.

Tästä on kyse Kansanedustaja Ari Jalonen (sit. kok.) harkitsee jättäytymistä vaalikoneiden ulkopuolelle. Jalonen on harmissaan, ettei hänen nykyinen puoluekantansa tule koneissa oikein esille. Jalonen ei ole kertonut tarkasti, mihin eduskuntaryhmään aikoo liittyä vaalien jälkeen ja millä aikataululla.
 Porilaiskansanedustaja  Ari Jalonen  (ex-ps., ex-sin.) on saanut vaalikoneetkin sekaisin: Helsingin Sanomien  vaalikoneessa  hänet on merkitty sinisen tulevaisuuden kansanedustajaksi ja Ylen vielä julkaisemattomassa vaalikoneessa hän ei omien sanojensa mukaan ole pystynyt merkitsemään sitoutumattomuuttaan.
 Ongelmien takia Jalonen kertoo jopa pohtineensa vaalikoneista vetäytymistä. Jalonen nimittäin  ilmoitti äskettäin  lähtevänsä eduskuntavaaleihin sitoutumattomana kokoomuksen listalta.
 – Tieto sitoutumattomuudestani on olennainen asia, Jalonen perustelee.
 Ketä Jalonen edustaa?
 Vuonna 2015 Ari Jalonen valittiin eduskuntaan perussuomalaisena. Kesällä 2017 hän siirtyi  perussuomalaisten hajotessa  siniseen tulevaisuuteen.
 Nyt Jalonen siis  on ehdolla  eduskuntavaaleissa sitoutumattomana kokoomuksen listalla. Hän on eronnut sinisestä tulevaisuudesta mutta on silti edelleen puolueen eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja.
 Ari Jalonen on Helsingin Sanomien vaalikoneen mukaan sininen. Hän teki vaalikoneen ollessaan vielä sinisen tulevaisuuden jäsen. Kuvakaappaus Helsingin Sanomien vaalikoneesta.
 Jos Jalonen valitaan eduskuntaan huhtikuussa, hän on luvannut aloittaa kokoomuksen eduskuntaryhmässä mutta myös siirtyä sinisten eduskuntaryhmään.
 Jalosen ilmoituksen monipolvisuus on herättänyt hämmennystä. Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja  Markku Jokisipilä   kuvasi Ylelle  kansanedustajan toimintaa ainutlaatuiseksi Suomen historiassa.
 Jalonen: "Sopimus rajoittaa"
 Ylelle Jalonen vakuuttaa saaneensa runsaasti positiivista palautetta toiminnastaan, vaikka ainakin useimpia Ylen näkemiä Facebookin keskusteluja aiheesta voi kuvata varsin Jalos-kriittisiksi.
 Jalosta on muun muassa syytetty loikkaamisesta. Hän itse kiistää olevansa loikkari.
 Jaloselta on kysytty, miksi hän ei ole kertonut suorasanaisesti, mihin eduskuntaryhmään hän liittyy ja missä vaiheessa, jos tulee valituksin. Hän sanoo Ylelle, että hän ei voi kertoa asiaa kokoomuksen ja sinisten kanssa laatimansa sopimuksen takia.
 – Joudun puhumaan sopimuksestamme kieli keskellä suuta. Yhtenäistä käsitystämme jatkosta ei kerrota ennen vaaleja, Jalonen sanoo.
 Kansanedustaja vakuuttaa, että sinisillä ja kokoomuksella on yhtenäinen näkemys hänen suunnitelmistaan.
 Miksi ei vaaliliittoa?
 Ari Jalonen ei sopimukseensa vedoten suostu kertomaan sitäkään, miksi hän ei lähtenyt kokoomuksen ( ja RKP:n ) kanssa vaaliliittoon sinisen tulevaisuuden ehdokkaana. Tämä olisi ollut tavanomaisempi tapa yhteistyöhön.
 Hän kuitenkin antaa ymmärtää, että vaaliliitto sinisten jäsenenä olisi ollut hänen ykköstavoitteensa, mutta sopimuksen toinen osapuoli ei ratkaisuun suostunut.
 – Sopimus syntyy, kun on kaksi tyytyväistä osapuolta, Jalonen sanoo.
 Jalonen vakuuttaa, että hänen tavoitteensa on päästä huhtikuun vaaleissa eduskuntaan. Tavoiteäänimäärää hän ei suostu asettamaan. Viime  eduskuntavaaleissa hän sai  5 753 ääntä.
 Kuntavaaleissa 2017  Jalosen äänimäärä putosi merkittävästi jo verrattuna  vuoden 2012 kuntavaaleihin : hän menetti yli kaksi kolmasosaa äänistään vaikka oli vielä perusuomalaisten ehdokas.
 Aiheesta voi keskustella 11.3. klo 22 saakka.

Ari Jalonen harmissaan: Vaalikoneetkaan eivät pysy kansanedustajan käänteiden perässä


Summary: Asuntojen vuokrat kipuavat Espanjan suurimmissa kaupungeissa, mutta moni espanjalainen saa olla tyytyväinen tuhannen euron kuukausiansioon, kirjoittaa Barcelonasta Ylen toimittaja Maija Salmi.

Ennen joulukuista paluumuuttoani Espanjaan iloitsin etukäteen elämänlaatuni paranemisesta: ajattelin, että suomalainen palkka ja espanjalaiset elinkustannukset olivat hyvä yhdistelmä.
 Olin aiemmin asunut seitsemän vuotta Etelä-Espanjan Aurinkorannikolla Málagassa, jonne muutin talouskriisin alkuvaiheessa vuoden 2008 lopussa.
 Aurinkorannikon pääkaupungissa vuokra-asunnoista oli tuolloin ylitarjontaa: vaihdoin osoitetta 13 kertaa, koska aina löytyi parempi ja usein halvempi asunto. Ihmiset myivät asuntojaan selvitäkseen veloistaan. Vuokrat laskivat, kun kysyntä väheni.
 Siksi en osannut kunnolla varautua  tilanteeseen, joka odotti minua nyt Barcelonassa.
 Tiesin toki, että kohtuuhintaisen vuokra-asunnon löytäminen Espanjan suurkaupungista ei olisi helppoa.
 En kuitenkaan ollut varautunut siihen, että se olisi niin vaikeaa – tai kallista – kuin se lopulta oli. Talouden näkymien paraneminen on lisännyt kysyntää ja hilannut sekä vuokrattavien että myytävien asuntojen hintoja rajusti ylöspäin.
 Vuokrien nousuun on vaikuttanut  talouskasvun elpymisen lisäksi myös niin sanottu Airbnb-ilmiö. Etenkin kaupunkien keskustoissa pitkäaikaisten vuokra-asuntojen määrä on vähentynyt, kun Airbnb:n kaltaisten loma-asuntovuokrauspalvelujen suosio on lisääntynyt.
 Barcelonassa Airbnb-asunnoissa yövyttiin La Vanguardia -lehden mukaan  edellisvuonna yli kolme miljoonaa kertaa. Se on kolmanneksi eniten Euroopassa.
 Mielenosoittajat Barcelonassa vastustivat turismia ja matkailijoille sunnaattuja vuokra-asuntovälityspalveluita tammikuussa 2017. Jordi Boixereu / AOP
 Barcelonan kaupunki on kuitenkin  pyrkinyt hillitsemään Airbnb:n toimintaa.  Airbnb:n kautta asuntoaan vuokraavan on haettava kaupungilta erityislupaa asuntonsa tilapäisvuokraukseen lomailijoille. Kaupunki on tarkoituksella vähentänyt myönnettävien lupien määrää viime vuosina.
 Tästä huolimatta kilpailu asunnoista  näkyy etenkin vuokratasossa.
 Espanjan asuntokuplan puhkeaminen ja talouskriisi vaikuttivat siihen, että asuntomarkkinoilla hinnat kääntyivät eri puolilla Espanjaa laskuun.
 Talouskriisin jälkeen asuntojen hintojen nousu kiihtyi. Vuoden 2018 loppupuoliskolla asuntojen myyntihinnat  nousivat Barcelonassa yli kahdeksan prosenttia .
 Myös vuokrat laskivat Barcelonassa talouskriisin aikana, mutta nyt ne ovat  La Vanguardia -lehden mukaan nousseet viisi vuotta peräkkäin . Vuosien 2013 ja 2018 välillä vuokrat ovat nousseet lähes 37 prosenttia. Keskivuokra oli viime vuonna noin 930 euroa.
 Summa on kova suomalaisellekin, mutta vielä kovempi se on espanjalaiselle kukkarolle.
 Jo ennen talouskriisiä alettiin puhua  niin sanotusta  mileurista -sukupolvesta eli pääsääntöisesti korkeakoulutetuista espanjalaisista nuorista aikuisista, jotka päätyivät huonosti palkattuihin pätkätöihin tai palkattomien työharjoittelujen kierteeseen.
 Talouskriisin myötä  mileurista -sukupolvesta eli noin tuhat euroa kuussa tienaavista espanjalaisista tuli uusi normaali.
 Tätä nykyä tuhannenkin euron kuukausiansioon saa Espanjassa olla tyytyväinen, sillä kolme kymmenestä kokopäivätyössä olevasta espanjalaisesta ei yllä edes siihen. Kaikkiaan heitä on Espanjassa noin neljä miljoonaa.
 Vuoden 2018 loppupuoliskolla asuntojen myyntihinnat nousivat Barcelonassa yli kahdeksan prosenttia. Maija Salmi / Yle
 Espanjan keskipalkka on hieman alle 2 000 euroa, mutta yli puolet tienaa vähemmän kuin noin 1 500 euroa kuussa. Tämä kertoo myös tuloerojen kasvusta.
 Etenkin nuoret aikuiset ja ikäiseni noin 30-vuotiaat kuuluvat  mileurista -sukupolveen. Siksi monet espanjalaiset asuvat edelleen kotona pitkään tai jakavat asunnon. Omassa ystäväpiirissäni kaikki asuvat kimppakämpässä muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta.
 Ehkä siksi sain yksin asuntoa etsivänä nuorena naisena  törmätä ennakkoluuloihin.
 Pelkästään asuntonäyttöihin pääseminen oli aluksi hankalaa. Kun se lopulta onnistui, minulta kysyttiin suoraan tulotasoani ja pyydettiin todisteita maksukyvystä. Todisteiksi kelpasivat tiliotteet viimeisen puolen vuoden ajalta.
 Näin toimittiin ennenkin, mutta eräskin välittäjä sanoi suoraan, että vuokraa asunnon mieluummin perheelle tai pariskunnalle kuin yksin asuvalle – ja yksin maksavalle.
 Lisäksi usein välittäjä vaati myös työsopimusta vakituisesta työstä, jota minulla ei ole. Moni asunto meni ohi juuri sen vuoksi.
 Kävin katsomassa kymmeniä asuntoja. Suurin osa niistä oli kuntoon nähden täysin ylihintaisia. Vastassa oli esimerkiksi verinen sohva ja neonväreissä vilkkuva soiva lavuaari.
 Alle 800 eurolla oli lähes mahdotonta löytää keskusta-alueelta ja muilta suosituilta alueilta edes 20 neliön yksiötä. Kolmenkymmenen neliön asunnosta turvattomaksi muuttuneessa mutta ennen trendikkäässä Ravalin kaupunginosassa pyydettiin tuhatta euroa ja vastineeksi kolmen kuukauden takuuvuokraa.
 Summan päälle olisi pitänyt lisäksi maksaa kuukauden vuokraa vastaava välityspalkkio.
 Epätoivoiselta tuntunut asunnonmetsästys  päättyi kohdallani lopulta kuitenkin melko hyvin. Löysin upean asunnon, vaikka budjetti ylittyikin.
 Jouduin käyttämään säästöni kolmen kuukauden takuuvuokraan ja välityspalkkioon. Sähkölasku on talvikuukausilta vielä tulematta, mutta kolean kivitalon lämmittämisestä ei Espanjassa selviä Suomen tapaan muutamalla kympillä. Todennäköisesti laskussa on kaksi nollaa, vaikka olen yrittänyt pitää patteria päällä ainoastaan satunnaisesti.
 Asumisen kokonaiskustannukset nielaisevat keskivertokuukausiansiostani yli puolet. Ikäluokkani espanjalaisiin verrattuna olen kuitenkin onnekas. Yksin asuminen on Espanjassa luksusta, johon harvalla nuorella on varaa.
 Ylen kirjeenvaihtajien  ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Viro:  Eivätkö virolaiset pode lainkaan ilmastoahdistusta? Virossa ilmastonmuutoksesta puhutaan hämmentävän vähän Afrikka:  Annamme aina terroristien voittaa – vaikka liikenteessä on syytä pelätä enemmän Yhdysvallat:  Yhdysvalloissa todellisuus on paikoitellen absurdia ja siksi sitä ymmärtääkseen tarvitsee mielikuvitusta Saksa:  Kiellettyä tai ei, Berliinissä tupakansavua on vaikea välttää Ranska:  Ranskalaisnaiset eivät romahda kirjailijamiehen kommenteista – heillä ei ole aikaa, sillä heidän on kamppailtava asemastaan työelämässä Argentiina:  Talouskriisi on päällä, mutta jokaisen argentiinalaisen on päästävä rantalomalle – paahteiseen kaupunkiin jäävät katsovat muiden lomailua televisiosta Venäjä:  Moskovassa meikinpoistoaine ja juusto voivat aiheuttaa raskaan pettymyksen, mutta yhteen voi luottaa – nimittäin mustikkakeittoon

Uusi asuntokriisi hiertää Espanjassa – Barcelonassa yksin asumisesta on tullut luksusta, johon harvalla on varaa


Summary: Britannian EU-ero vaikuttaa myös suomalaisiin tutkinto- ja vaihto-opiskelijoihin.

Britannia on suomalaisopiskelijoille Ruotsin jälkeen suosituin maa suorittaa ulkomainen yliopistotutkinto.
 Kelan tilastojen mukaan  lukuvuonna 2017–18 noin 2 150 opintotuen saajaa opiskeli tutkintoa varten brittikorkeakoulussa. Ulkomailla yliopistotutkintoa suorittavista yli viidennes opiskeli juuri Britanniassa.
 Brittein saarille on suosittua myös lähteä vaihtoon. Viime lukuvuonna noin 500 opintotuen saajaa oleskeli Britanniassa määräaikaisesti, esimerkiksi Erasmus-vaihdossa.
 Tällä viikolla pitäisi selvitä , eroaako Britannia EU:sta 29. maaliskuuta ja sopimuksen kanssa vai ilman. Etenkin tilanne, jossa Britannia jättäisi EU:n ilman erosopimusta, huolettaa Britanniassa asuvia tai sinne hakeutuvia suomalaisia opiskelijoita.
 Jos brittiparlamentti hyväksyy pääministeri  Theresa Mayn  erosopimuksen tiistaina, tilanne on Britanniassa asuville ja muuttoa suunnitteleville suomalaisille selkeämpi. Yli viisi vuotta Britanniassa asuneiden suomalaisten asema olisi turvattu.
 Oma status myöhemmin muuttaville
 Sopimuksettoman eron tapauksessa tilanne on epävarmempi. Britannian viranomaiset ovat kuitenkin  tehneet korkeakouluille varautumissuunnitelmia  myös sen varalta.
 Jos erosopimusta ei synny, ennen 29. maaliskuuta 2019 Britanniassa asuvien EU-kansalaisten  on haettava niin sanottua settled statusta . Näin on toimittava vuoden 2020 loppuun mennessä, jos aikoo jäädä Britanniaan vuoden 2020 jälkeen.
 Eropäivän jälkeen Britanniaan muuttaville EU-kansalaisille on puolestaan  oma väliaikainen oleskelustatuksensa , jonka saatuaan Britanniassa voi oleskella, opiskella ja tehdä töitä kolmen vuoden ajan.
 Muutoksia voi brexitin seurauksena kuitenkin tulla esimerkiksi lukukausimaksuihin, sillä ne ovat jo nyt usein Britanniassa korkeammat EU:n ulkopuolisille opiskelijoille.
 Harkitsetko tutkinnon suorittamista tai vaihtoa Britanniassa, tai asutko jo siellä? Mitkä asiat sinua mietityttävät suomalaisten opiskelijoiden asemassa brexitin jälkeen? Opetushallituksen asiantuntijat vastaavat lukijoiden kysymyksiin tiistaina kello 15 jälkeen. Kysymyksiä voit esittää jo nyt tämän jutun kommenttiketjussa kello 22 asti.
 Lisää aiheesta:
 Brexit käy kalliiksi muiden EU-maiden veronmaksajille, Suomessakin pitää säätää monta yksityiskohtaa
 Tänään alkaa brexitin kohtalonviikko – 5 vastausta polttavimpiin kysymyksiin brittiparlamentin äänestysten sarjasta
 Reuters: Jos brexit tapahtuu ilman sopimusta, EU lyö ensimmäiseksi Britannialle 50 miljardin euron laskun
 Aiheesta muualla:
 Eurooppa-tiedotus: Tietoa brexitistä

Britannia on toiseksi suosituin maa suorittaa ulkomainen tutkinto – esitä asiantuntijalle kysymyksesi EU-eron vaikutuksista


Summary: Miehen epäillään suunnitelleen tappavansa kaksi tapahtumapaikalla ollutta ihmistä, poliisi toteaa.

Haagan puukotuksista epäillystä miehestä eli  Hayder Abduljabbar Al-Hmedavista  on tehty eurooppalainen pidätysmääräys, tiedottaa Helsingin poliisi.
 Poliisin mukaan on mahdollista, että epäilty on poistunut Suomesta.
 Helsingin käräjäoikeus on tuominnut miehen poissaolevana todennäköisin syin murhan yrityksestä sekä tapon yrityksestä epäiltynä. Poliisi toteaa, että sen jälkeen nimitys tapon yritys on koventunut murhan yritykseksi.
 – Epäillään, että mies oli suunnitellut tappavansa kaksi tapahtumapaikalla ollutta henkilöä, sanoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Pekka Hätönen  Helsingin poliisin  tiedotteessa .
 Puukotukset tapahtuivat Helsingin Haagassa maaliskuun alussa. Poliisi kertoi tuoreeltaan, että kahta aikuista oli puukotettu ja vammoja oli aiheutettu myös kolmelle lapselle.
 Poliisin mukaan  uhrit ovat miehen ex-puoliso, ex-puolison ystävä sekä epäillyn ja ex-puolison yhteiset lapset.
 Epäilty on syntynyt vuonna 1985 ja 168 senttimetriä pitkä, poliisi tiedottaa. Poliisi pyytää ilmoittamaan tuoreista näköhavainnoista yleiseen hätänumeroon 112.
 Muut havainnot tai tiedot voi välittää puhelimitse numeroon 0295 417 935 tai sähköpostitse osoitteeseen analyysi.helsinki@poliisi.fi.
 Tiedotteessa poliisi kertoo myös käynnistävänsä esiselvityksen valvotun tapaamisen olosuhteista puukotukseen liittyen.
 Esiselvityksen perusteella ratkaistaan, onko asiassa syytä epäillä rikosta, Hätönen sanoo.
 Poliisin mukaan epäillyn veli on edelleen vangittu epäiltynä osallisuudesta rikoksiin.
 Yle on päättänyt julkaista rikoksista epäillyn nimen ja kuvan jo ennen mahdollista tuomiota, koska rikokset ovat vakavia ja häntä etsitään eurooppalaisella pidätysmääräyksellä.
 Poliisin etsimä Hayder Abduljabbar Al-Hmedavi. Hänestä on tehty eurooppalainen pidätysmääräys. Helsingin poliisilaitos
 Aiheesta aiemmin:
 Haagan puukotusjutussa rikosepäilynä jo kaksi murhan yritystä – epäiltyä etsitään Turusta
 Käräjäoikeus on vanginnut Haagan puukotuksista epäillyn poissaolevana
 Poliisi: Haagan puukotuksia tutkitaan murhan yrityksenä – tekijä edelleen karkuteillä
 Poliisi: Mies puukotti kahta aikuista Helsingissä, aiheutti vammoja myös kolmelle lapselle – epäilty kateissa

Haagan puukotuksista epäillystä eurooppalainen pidätysmääräys – on saattanut paeta ulkomaille, kertoo poliisi


Summary: Ongelmat koskivat DNA Vaihdepalvelun yritysasiakkaita: esimerkiksi Tampereen kaupunki kertoi tänään puheluiden katkeilevan.

Puhelinoperaattori DNA kertoo korjanneensa yritysasiakkaiden puhelinliikenteessä tänään olleet laajat häiriöt.
 Ongelmat koskivat osaa DNA Vaihdepalvelun asiakkaita. Esimerkiksi Tampereen kaupunki kertoi puheluiden katkeilevan ja osa puheluista ei yhdistynyt lainkaan. Häiriö vaikutti myös terveyspalveluiden neuvontaan Tampereella, sillä kaikki puheluista eivät menneet läpi neuvontanumeroon.
 Myös Ylellä oli tänään ongelmia puheluiden yhdistämisen kanssa.
 Häiriö alkoi kello 11.30 maissa. DNA:n mukaan syynä oli tekninen vika.
 Lue lisää:
 Aamulehti: Tampereen kaupungin puhelinliikenteessä on laajoja häiriöitä – Syytä selvitetään korkeimmalla prioriteetilla

DNA on saanut korjattua vian puhelinliikenteessä – Tampereen kaupungilla oli suuria ongelmia, puhelut eivät menneet läpi terveyspalveluihin


Summary: Boeingin konetyypin korkeusohjausjärjestelmässä ja lentäjien koulutuksessa on saattanut olla ongelmia.

Suomeen lentää kymmenkunta yhtiötä, jotka käyttävät Boeing 737 MAX 8 -konetyyppiä. Näin arvioi Traficomin ilmailujohtaja  Pekka Henttu .
 Konetyyppiä käyttävät esimerkiksi Norwegian ja Turkish Airlines. Suomalaisilla yhtiöillä ei Hentun mukaan ole tätä konetyyppiä.
 Kiinnostus konetyyppiä kohtaan kasvoi, kun Ethiopian Airlinesin Boeing 737 MAX 8 -kone  syöksyi maahan  Etiopiassa sunnuntaina. Turmassa kuoli 157 ihmistä.
 Kyseessä on jo toinen konetyypin vakava onnettomuus puolen vuoden sisällä. Lokakuussa tuhoutui indonesialainen Lion Air -yhtiön Boeing 737 Max 8.
 Vikaa ohjeistuksessa ja automatiikassa?
 Molemmissa onnettomuuksissa kiinnostusta on nostattanut koneiden korkeusohjausjärjestelmän toimivuus.
 Lokakuussa pudonneen Lion Airin koneen putoamissyystä tiedetään Hentun mukaan, että ongelmat kohdistuivat nimenomaan korkeusohjaimiin. Niissä automatiikka oli uudenlaista.
 Boeing kehotti pian onnettomuuden jälkeen lentoyhtiöitä korjaamaan lentokoneen käsikirjaan uudet ohjeet siitä, miten korkeusohjaamista koskeviin ongelmiin tulee reagoida.
 – Koneeseen oli rakennettu automatiikka työntämään nokkaa alaspäin tietyissä tilanteissa, joissa ilmavastus oli jo pieni eli kysymyksessä oli lähestyvä sakkaus, Henttu selittää.
 Ohjeita annettiin nimenomaan siihen, miten ohjaajat reagoivat nokan alaspäin työntämiseen.
 Eivätkö ohjaajat tuolloin tienneet automatiikasta?
 – Näin tarina taitaa olla. Tiedot eivät ollet riittävät eikä tätä oltu huomioitu koulutuksessa. Mutta kaikki lähtee tiedoista, jotka valmistaja lentoyhtiölle antaa ja koulutusohjelmista, jotka lentoyhtiö rakentaa valmistajan pohjalle. Siellä on ilmeisesti ollut puutteita, Henttu sanoo.
 Lentokieltoja monessa maassa, Boeingin kurssi laskussa
 Useat maat kertoivat maanantaina kieltävänsä Boeingin 737 MAX 8 -konetyypin käytön. Kiinassa, Indonesiassa ja Etelä-Koreassa päätettiin pitää koneet maassa. Ethiopian Airlines ja Cayman Airways ovat  keskeyttäneet lennot  Boeing 737 Max 8 -koneilla, kunnes selvyys turman syystä saadaan.
 Kaikki lentoyhtiöt eivät kuitenkaan nähneet varotoimea tarpeelliseksi, vaan jatkoivat lentoja.
 Muun muassa Oman Air, Flydubai ja Turkish Airlines -lentoyhtiöt kertoivat jatkavansa koneiden käyttöä normaalisti. Myös Norwegian  on sanonut  Boeing 737 Max -koneiden operoivan normaalisti.
 Boeing 737 MAX -koneperheeseen kuuluvat 7-, 8-, ja 9-mallit ja tuleva 10-malli. Valmistaja mainostaa verkkosivuillaan, että 737 MAX -sarja on yhtiön historian ripeimmin myyty konemalli. Sitä on tilattu yli 5 000 kappaletta sadalle eri asiakkaalle. Tilaajien joukossa ovat muun muassa Norwegian ja Ryanair.
 Lentokiellot vaikuttivat välittömästi Boeingin osakekurssiin, joka syöksyi liki 12 prosentin laskuun ja vei mennessään koko Dow Jones -osakeindeksin punaiselle.
 Lue myös:
 Etiopian turmakoneen molemmat mustat laatikot löydetty – Laitteiden avulla saadaan lisätietoa lennon tapahtumista
 Hurjasti kasvanut Ethiopian Airlines on ollut maan kansallinen ylpeys – turma uhkaa sen mainetta

Kymmenkunta yhtiötä lentää Suomeen samanlaisella koneella kuin Ethiopian Airlinesin turmakone


Summary: Aiemmin maanantaina eduskuntaryhmän johtaja Kalle Jokinen sanoi, että puolue esittelee oman mallinsa vasta vaalien jälkeen.

Kokoomus on esittelemässä ennen eduskuntavaaleja omat linjauksensa sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistamisesta, mutta linjausten julkistamisen aikataulu on vielä auki, sanoo kokoomuksen eduskuntaryhmän johtaja  Kalle Jokinen  STT:lle. Aiemmin maanantaina Jokinen sanoi, että puolue käy keskusteluita sote-mallin painotuksista, mutta esittelee oman mallinsa vasta vaalien jälkeen.
 Muun muassa siniset ja keskusta ovat esittelemässä omat vaihtoehtoiset sote-mallinsa tällä viikolla.
 STT on korjannut uutistaan 11.3.2019 kello 17.48: Kokoomus on esittelemässä omat sote-linjauksensa ennen vaaleja, toisin kuin Jokinen aiemmin maanantaina sanoi. Alkuperäisessä uutisessa STT kertoi virheellisesti myös, että RKP olisi esittelemässä omaa sote-malliaan. RKP ei esittele uutta mallia vaan kokoaa aiemmat linjauksensa vaaliehdokkaiden tiedoksi.

Ryhmäjohtaja Jokinen korjaa sanomisiaan: Kokoomus esittelee sote-mallinsa, aikataulu vielä auki


Summary: Nuorten vaatimukset ovat linjassa tieteellisen tutkimustiedon kanssa, tutkijat sanovat.

"Tieteellinen näyttö ilmastonmuutoksesta ja ihmisen osuudesta siihen on selvää ja kiistämätöntä. Jos emme toimi pian ja päättäväisesti, valtavat luonnontuhot ja jopa sivilisaatiomme romahdus siintävät horisontissa."
 Näin kirjoitetaan  tukikirjeessä, jonka yli 1200 tutkijaa  on allekirjoittanut. Allekirjoittaneiden joukossa oli yli 140 professoria ja lukuisia ympäristö- ja ilmastotieteiden huippututkijoita.
 Tutkijat haluavat antaa kirjeellä täyden tukensa koululaisille, opiskelijoille ja kaikille ihmisille, jotka lakkoilevat vaatiakseen maailman hallituksia toimimaan tulevaisuutemme puolesta.
 “Me allekirjoittaneet akateemisen yhteisön jäsenet haluamme osoittaa tukemme ilmaston puolesta lakkoileville koululaisille ja kaikille heille, jotka ottavat kantaa planeettamme tulevaisuuden puolesta”, kuuluu tukikirjeen ensimmäinen virke.
 Lakkoilijoiden perusajatus on, että koulussa istuminen ei kannata, mikäli aikuiset tuhoavat heidän tulevaisuuttaan kieltäytymällä vahvan ilmastopolitiikan toteuttamisesta.
 Kirjeen ja tutkijoiden tuen tarpeellisuutta korostaa Helsingin yliopistolla ympäristöpolitiikan väitöskirjatutkijana toimiva  Roope Kaaronen , joka vastasi tukikirjeen julkaisusta.
 – Olen törmännyt monessa yhteydessä muun muassa poliitikkoihin, jotka vähättelevät nuorten ilmastotoimintaa. Ilmastolakkolaisia on kritisoitu lintsauksesta. Me tutkijat haluamme osoittaa, että olemme nuorten tukena. Nämä nuoret ovat selkeästi hyvin tietoisia aikakaudesta, jossa he elävät, ja heidän vaateensa ovat linjassa tieteellisen tutkimustiedon, kuten IPCC-ilmastopaneelin raportin kanssa, Kaaronen kirjoittaa.
 Erityisesti nuorisolla on allekirjoittaneiden mukaan oikeus olla vihoissaan tulevaisuudesta.
 – Kärsin kovasta myötähäpeästä seuratessani joidenkin ikäluokkani poliitikkojen suhtautumista ilmastolakkolaisiin, näihin nuoriin sankareihin. Kuinka pihalla maailman menosta voivat päättävässä asemassa olevat keski-ikäiset olla, perustelee osallistumistaan tukikirjeeseen Luonnontieteellisen keskusmuseon johtaja, professori  Leif Schulman .
 Allekirjoittaneiden tutkijoiden määrä on suuri, ainakin jos verrataan esimerkiksi Iso-Britanniaan, josta tukikirje sai ideansa. Siellä lakkoilijoita tuki vain noin 200 tutkijaa.
 Tutkijoiden mielestä ihmisten harjoittama planeetan hyväksikäyttö on lasten laiminlyöntiä.
 "Lapsemme ovat suurin aarteemme. He ovat tulevaisuutemme. He, jotka laiminlyövät lapsiamme, repivät rikki yhteiskuntaamme ja heikentävät valtiotamme”, siteeraavat tutkijat Nelson Mandelaa.
 Nuorten ilmastolakot ovat saamassa yhä massiivisemmat mittasuhteet. Tämän viikon perjantaiksi on kutsuttu koolle maailmanlaajuinen koululakko ilmastotoimien puolesta. Suomessa järjestetään suurempia mielenilmauksia Helsingissä ja Turussa. Lisäksi pienempiä ilmastolakkoja nähtäneen monilla muillakin paikkakunnilla.
 Lue myös:
 Ruotsin 16-vuotias ilmastotähti Greta Thunberg kiersi maailman huippukokoukset, mutta ei usko minkään muuttuneen
 Nuoret vaativat eduskunnan portailla parempaa ilmastopolitiikkaa päättäjiltä – "Joskus välitämme enemmän kuin aikuiset"
 Yli sata lasta ja nuorta jätti oppitunnit väliin ja marssi ilmaston puolesta – "Aikuisten välinpitämättömyys harmittaa"

Yli 1200 tutkijaa tukee ilmastolakkoilevia nuoria: "Planeetan hyväksikäyttö on lastemme laiminlyöntiä"


Summary: YK on huolissaan Bangladeshin hallituksen aikeista.

YK:n Myanmarin tapahtumia tutkiva ihmisoikeusvaltuutettu on huolissaan Bangladeshin hallituksen suunnitelmista. Bangladeshiin on paennut satoja tuhansia Myanmarin rohingya-kansaan kuuluvia ihmisiä.
 Bangladesh on koonnut 730 000 rohingya-pakolaista Cox's Bazaarin valtavaan pakolaisleiriin. Leirin olot ovat sietämättömät ylikansoituksen ja huonon infrastruktuurin takia..
 Bangladeshin hallitus on tehnyt suunnitelman, jonka mukaan jopa 100 000 rohingyaa siirrettäisiin Bhasan Char -nimiselle saarelle. Ensi vaiheessa, huhtikuun puolivälissä, saarelle vietäisiin ensimmäiset 23 000 ihmistä.
 Bhasan Char sijaitsee Gangesjoen suistossa, eikä siellä ole tähän mennessä asunut ihmisiä satunnaisia kalastajia lukuunottamatta.
 Bangladeshissä vieraillut YK:n ihmisoikeusvaltuutettu  Yanghan Lee  pitää mahdollisena, ettei saari ole ihmisasutukseen kelpaava. Bhasan Char, jonka nimi tarkoittaa "kelluvaa saarta", on muodostunut joen mukanaan tuomasta lietteestä.
 Saari on hyvin altis Bengalinlahdella yleisille hirmumyrskyille, jotka voivat pahimmillaan jopa hävittää saaren olemattomiin. Saarelle on hyvin vaikea luoda olosuhteita, joiden avulla suuri ihmismäärä voisi tulla toimeen, valtuutettu arvelee.
 – Huonosti suunniteltu joukkomuutto ja ihmisten siirtäminen ilman heidän suostumustaan luovat olosuhteet uudelle kriisille, totesi Yanghan Lee.
 Bangladeshin hallitus pitää saarta täysin sopivana pakolaisten leiripaikkana.
 – Asutukset, sähkö, kommunikaatipalvelut, terveydenhuolto, syklonsuojaus ja muut palvelut on jo siellä, sanoi Bangladeshin hätätilaministeri  Enamur Rahman   Dhaka Tribune -lehdelle .

Bangladesh aikoo siirtää jopa 100 000 ihmistä saarelle, joka on ehkä kelvoton ihmisasutukselle


Summary: Vailla vakinaista asuntoa ry on jäämässä ilman Helsingin kaupungin avustusta, joka vähentää yhdistyksen mahdollisuuksia tehdä päihdekuntoutustyötä.

Vailla Vakinaista Asuntoa ry:n (Vva) toimintaa uhkaa supistaminen, sillä Helsingin kaupunki ei ole myöntämässä toiminnalle lisärahoitusta.
 VVA haki avustusta kaupungilta Vartiosaaren ja Soldiksen päihteettömiin virkistys- ja toimintapaikkoihin sekä vertais- ja vapaaehtoiskeskuksen Vepan toimintaan. Vepa on matalan kynnyksen piste, jossa tarjotaan kävijöille myös ruokaa.
 Vepa-toiminnan kävijämäärät ovat hurjassa kasvussa. Viime vuonna Vepa-toiminnassa oli yhteensä 18 697 käyntiä. Tammikuussa 2018 tapaamiskertoja oli 1 911 ja tämän vuoden tammikuussa määrä oli jo 2 181.
 – Kävijämäärät ovat olleet ylipäätään nousussa jo pitkään, ja olen viestittänyt tästä jo viime vuonna kaupungille, kertoo VVA:n toiminnanjohtaja  Sanna Tiivola .
 Vailla vakinaista asuntoa ry haki viime vuonna Helsingin kaupungilta toimintaansa 30 000 euron avustusta, jota se ei kuitenkaan saanut. Syynä on yhdistyksen vuoden 2017 miinusmerkkinen taloustulos. Vva haki avustusta nimenomaan käytettäväksi Vartiosaaren ja Soldiksen toimintaan.
 Vva teki sosiaali- ja terveyslautakunnan kielteisestä päätöksestä oikaisuvaatimuksen, jota  lautakunnan huomisessa kokouksessa esitetään hylättäväksi.
 – Haimme oikaisua avustuspäätökseen, koska tilinpäätöksemme on taas viime vuodelta hyvä, sanoo Vva:n toiminnanjohtaja Sanna Tiivola.
 Hänen mukaansa tilinpäätös toissavuodelta oli poikkeuksellisesti huono.
 – Viime vuoden tilinpäätös tulee olemaan plusmerkkinen, vakuuttaa Tiivola.
 – Kaupungilla pitäisi olla uudet tiedot taloudestamme, sillä kaupunki teki tarkastuksen ennen päätöstään kieltäytyä lisärahasta.
 VVA on saanut kaupungilta aikaisempina vuosina 25 000 euron avustuksen toimintaansa varten. Tosin viime vuonna määrä tippui 15 000 euroon yhdistyksen huonon taloustilanteen takia.
 Avustuksen evääminen vaikuttaa asunnottomien tilanteeseen
 Vailla vakinaista asuntoa ry aikoo jatkaa toimintaansa, vaikka kaupunki päättäisi hylätä avustuksen oikaisuvaatimuksen.
 – Sitten tehdään minimillä, ja voidaan tietenkin yrittää hakea rahoitusta muiltakin tahoilta, mutta onhan tämä nyt suoraan sanottuna kaupungin puolelta törkeätä, Tiivola sanoo.
 Yhdistys joutuu supistamaan Vartiosaaren toimintaa. Tiivolan mukaan Vartiosaaren käyttökuluja lisäävät muun muassa venekuljetukset saareen. Vartiosaaren toimipaikka tukee kävijöidensä päihteettömyyttä ja tarjoaa mahdollisuuden lepoon ja lomailuun.
 Myöskään Vepan toiminta ei lakkaa, mutta kävijämäärien nousun myötä Vva tarvitsisi isommat tilat ja enemmän työntekijöitä.
 – Meidän Vepassa kävijöiden tilanteeseen se vaikuttaa. Kaiken kaikkiaan ihmisten kunto on todella paljon huonontunut, ja se näkyy Vepassa, Tiivola sanoo.
 Vva:lla on Helsingin kaupungilta vuokralla mantereen puolella Vartiosaarta vastapäätä sauna ja talorakennus. Kiinteistössä toimii päihteetön vertaisyhteisö. Soldiksen kävijätilastoja ei ole vielä tältä vuodelta saatavilla, mutta viime vuonna Soldiksessa kertyi käyntikertoja yhteensä arviolta 5 900.
 Tiivola on erittäin pettynyt sosiaali- ja terveyslautakunnan päätökseen. Hänen mukaansa kaupunki on rajoittanut myös itse pääsyä kaupungin päihde- ja mielenterveyspalveluihin.
 – Kaikkea on tavallaan supistettu ja se kaatuu paitsi meidän, niin myös muiden kolmannen sektorin niskaan.
 Kaupungin mukaan päätöksen taustalla on yhdistyksen taloudenpidon epäkohdat
 Helsingin kaupungin apulaispormestari  Sanna Vesikansan  mukaan yhdistyksen taloudenpitoon liittyy epäkohtia. Kaupunki vaatii samoja periaatteita kaikilta toimijoiltaan, joten tietojen on oltava kunnossa.
 – Kyseessä on hyvä järjestö, jolla on tärkeää toimintaa, mutta kaikille toimijoille on voimassa samat periaatteet. Tietyt vaatimukset täytyy toteutua ja toiminnan on oltava myös taloudenpidon osalta kunnossa niin pienillä kuin suurillakin järjestöillä, Vesikansa toteaa.
 Yhdistyksen tekemä oikaisuvaatimus on tehty sosiaali- ja terveyslautakunnan joulukuun päätökseen. Sen tiedot perustuvat syyskuussa jätettyyn hakemukseen ja vuoden 2017 taloustietoihin.
 Helsingin kaupungin seuraava avustusten haku on syyskuussa 2019. Kaupunki myöntää vuosittain yli kuusi miljoonaa euroa sosiaali- ja terveystoimen järjestöille.
 Voit keskustella aiheesta asiallisesti tämän jutun alla maanantaina kello 22 saakka.
 Kello 21:07 Korjattu Vesikansan kommentista kirjanpito taloudenpidoksi.
 Lue lisää:
 Henry Frilund, 25, paloi loppuun töissä, joutui työttömäksi ja asui yli vuoden kadulla: "Ei minulla ollut minkäänlaista ihmisarvoa"
 Suomesta tuli koko maailman mallimaa asunnottomuuden hoidossa – Ulkomaisia tiedotusvälineitä käy tiuhaan

Helsinki on viemässä pois avustuksen asunnottomien oikeuksia ajavalta järjestöltä: "Tämä on törkeää"


Summary: Euroopan lisäksi myös Yhdysvalloissa pohditaan, pitäisikö kellojen siirtely lopettaa.

Kellojen siirtely hermostuttaa Euroopan lisäksi myös Yhdysvalloissa.
 Pysyvään kesäaikaan siirtyminen on nyt nähtävästi saanut Yhdysvalloissa uuden tukijan:  Donald Trumpin .
 Presidentti tviittasi maanantaina, että pysyvä kesäaika olisi hänelle OK.
 Kelloja siirrellään myös Yhdysvalloissa vuodenkierron mukana, tosin hieman eri aikaan kuin Euroopassa.
 Yhdysvalloissa talviaika päättyi sunnuntaina aamuyöllä. Suomessa ja muualla Euroopan unionissa kellot siirretään kesäaikaan maaliskuun viimeisenä sunnuntaina.
 Pysyvään kesäaikaan siirtymistä pohditaan osavaltiotasolla Kaliforniasta Floridaan. Uutistoimisto AFP sanoo ajatuksen saaneen yhä enemmän kannatusta. Lopullisen hyväksynnän siirtelyn lopettamiselle antaisi Yhdysvalloissa kongressi.
 EU:ssa odotellaan äänestystä
 Myös EU:ssa pohditaan parhaillaan kellojen siirelyn lopettamista. EU-parlamentin on  määrä äänestää  kellojen siirtelystä vielä tässä kuussa.
 Kun Suomessa kysyttiin nettiäänestyksessä suomalaisten kantaa sopivaan aikavalintaan,  52 prosenttia antoi äänensä  pysyvälle talviajalle.
 Suomen  hallitus on ollut  pysyvän talviajan kannalla, mutta ei sulje pois myöskään vyöhykeaikaa. Euroopan unionissa jäsenvaltiot saisivat itse päättää, mistä ajasta tahtovat tehdä pysyvän. Se on synnyttänyt pelkoja aikavyöhykkeiden sekamelskasta.
 Lue lisää:
 Kesäaika tietäisi valoisampia ulkoiluiltoja, talviaika tahdistaisi paremmin sisäisen kellon – kumpi pitäisi valita?
 Maailmassa on useita outoja aikavyöhykkeitä – syyt ovat usein poliittisia, mutta taustalla on myös turismin edistämistä
 Kuuntele myös:
 Mistä maailma puhuu -podcast: Euroopassa voi alkaa aikavyöhykekaaos, kun kesä- ja talviajasta luovutaan – "Tämä avaa Pandoran lippaan"
 Kumman ajan haluaisit pysyväksi, kesä- vai talviajan? Miten selviät kellojen siirtelystä vai eikö se haittaa sinua lainkaan? Voit keskustella aiheesta kello 21 asti.

Kesäaika on saanut Yhdysvalloissa uuden tukijan – Donald Trumpin


Summary: Yhä useampi kaupallinen yritys on kiinnostunut satsaamaan tulevaisuuden tietokoneisn.

Kun tietokone raksuttaa vastauksia kysymyksiin, toiminta perustuu bitteihin. Niin nopeaa kuin sekin on, lähitulevaisuudessa häämöttävät paljon nopeammat kvanttitietokoneet, jotka hyödyntävät kvanttibittejä eli kubitteja.
 Kvanttitietokoneen nopeuden salaisuus on siinä, että toisin kuin bitti, kubitti ei ole vain joko–tai eli ykkönen tai nolla, vaan se voi olla samaan aikaan molempia. Nykyiset tietokoneet etsivät vastauksia peräperää; kvanttitietokoneelta vaihtoehtojen puntarointi onnistuu samanaikaisesti.
 Jotta tästä ominaisuudesta olisi käytännössä hyötyä, kubittien on säilytettävä energiatilansa mahdollisimman pitkään. Energiahäviö saa kubitin muuttumaan ykkösestä nollaksi, ja silloin kvantti-informaatio tuhoutuu.
 Kvanttitietokoneiden kehittelijät ovat pyrkineet poistamaan nuo energiahäviöt mahdollisimman hyvin. Aalto-yliopiston ja Oulun yliopiston tutkijat ovat lähestyneet ongelmaa toisesta näkökulmasta tuoreessa tutkimuksessa, joka on julkaistu  Nature Physics  -lehdessä.
 – Ymmärsimme jo vuosia sitten, että kvanttitietokoneet tarvitsevat häviöitä toimiakseen tehokkaasti. Kaikkia häviöitä ei pidä poistaa, vaan olennaista on pystyä hallitsemaan niitä, sanoo Aalto-yliopiston Kvanttiteknologian huippuyksikön dosentti  Mikko Möttönen .
 Valokuva senttimetrin kokoisesta piisirusta, jossa on rinnakkain kaksi suprajohtavaa värähtelijää ja niihin kytketyt kvanttipiirijäähdyttimet.  Kuan Yen Tan
 Möttösen tutkijaryhmä kehitti kvanttipiirijäähdyttimen ja osoitti kokeellisesti, miten häviötä voi nopeuttaa kvanttitietokoneen suprajohtavassa värähtelijässä tuhatkertaiseksi. Kvanttipiirijäähdytin mahdollistaa häviöiden hallinnan, Möttönen kertoo.
 Laskennan alussa muisti pitää nollata, jotta edellisessä laskennassa syntynyt informaatio tuhoutuu. Tuo alustaminen onnistuu vain energiahäviöillä, hän selittää.
 Hidas alustaminen hidastaa kvanttitietokoneen koko toimintaa; siksi häviöiden nopeuttaminen hallitusti on olennaista.
 Tutkimuksessa löytyi yllätyksenä myös toinen asia, jota artikkelin pääkirjoittaja, dosentti  Matti Silveri  Oulun yliopistosta, pitää vielä merkittävämpänä tuloksena.
 – Havaitsimme, että värähtelijän taajuus siirtyi, kun kytkimme häviöt päälle. Tämä löydös vei meidät aikamatkalle 70 vuoden taakse, jolloin nobelisti  Willis Lamb  teki ensimmäiset mittauksensa vetyatomin energiatilojen pienistä siirtymistä.
 Ilmiötä ei ole koskaan ennen kokeellisesti havaittu rakennetuissa kvanttisysteemeissä, Silveri kertoo.
 Näiden pienten energiasiirtymien hallinta on erittäin tärkeää kvanttilogiikan ja kvanttitietokoneiden toteuttamisessa, tutkijat sanovat.
 Helium kiehuu kvanttiväridynamiikkalaboratorioissa Mikko Raskinen / Aalto-yliopisto
 Ensimmäinen yksittäinen kvanttibitti pystyttiin rakentamaan suprajohtavissa piireissä 20 vuotta sitten. Kvanttitietokoneeseen tuntui kuitenkin vielä olevan niin paljon aikaa, etteivät tutkijat uskoneet sen toteutuvan omana elinaikanaan, Mikko Mättänen kertoo.
 – Sen jälkeen on paiskittu laboratorioissa lujasti töitä, draivi on ollut kova ja kehitys on ollut valtavaa. Nyt arvioidaan, että 4–10 vuoden päästä on jo olemassa keskikokoinen kvanttikone, jolla ehditään tehdä joitakin hyödyllisiä laskutoimituksia ennen virheiden kasaantumista.
 Lisääntyneestä kiinnostuksesta kertoo, ettei kvanttitietokoneita kehitetä enää vain yliopistojen laboratorioissa, vaan muutamassa viime vuodessa mukaan on tullut myös liuta yrityksiä.
 –Sitten kun on olemassa kone, joka tekee jotakin nopeammin, paremmin tai halvemmalla kuin nykyiset tietokoneet, se ei ole päätepiste, vaan siitä se kehitys paremmaksi vasta alkaa. Tulee bisnestä ja investointeja.
 Möttösen mukaan alalla on menossa vallankumous, jossa Eurooppakin voi olla mukana, kunhan satsataan osaamisen lisäksi rahaa.
 – Pohjois-Amerikka ja Eurooppa ovat tiederintamalla johtavia, mutta Pohjois-Amerikassa on selvästi enemmän yrityksiä kuin Euroopassa. Kiinakin on lähtenyt satsaamaan, mutta tämä on osaamiskriittinen ala, jossa tarvitaan vankka osaamispohja.
 Mikko Möttönen Niki Strbian
 Koska isoa kvanttitietokonetta ei ole koskaan rakennettu, vielä ei voi tietää, toimiiko sellainen. Monella taholla on kuitenkin niin kunnianhimoinen tavoite, että jokin niistä onnistuu, Möttönen toivoo.
 – Se olisi niin mullistava asia, että pakko tämä on katsoa loppuun.
 Tavalliselle tietokoneen käyttäjälle siirtymä on aikanaan melko näkymätön, Möttönen tuumii. Koko järjestelmää ei vaihdeta, vaan uutta ujutetaan auttamaan tietokoneen toimintaa, hän sanoo.
 Lue myös:
 Kvanttiteknologian vallankumous kytee Otaniemessä

Suomalaistutkijat kehittivät kvanttitietokoneisiin nopeutta antavan piirijäähdyttimen


Summary: Huawein taittuva älypuhelin kertoo kehityksen suunnan. Ruudut taittuvat, rullautuvat ja muotoutuvat käyttäjän tarpeisiin.

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Yli vuosikymmenen ajan kännykät ovat olleet kutakuinkin samanlaisia.
 Suorakulmio ja kosketusnäyttö.
 Apple esitteli sellaisen ensin, Googlen Android-laitteet seurasivat perässä.
 Tehot ja kameroiden pikseleiden määrä ovat vuosien kuluessa kasvaneet, samoin lippulaivalaitteiden hinnat. Yhä useampi kuluttaja on kuitenkin huomannut, että vähempikin riittää.
 Älypuhelinten myynti kääntyi viime vuonna laskuun – samalla käytettyjen laitteiden myynti oli voimakkaassa nousussa. Analyytikoiden mukaan kuluttajat odottavat isoja innovaatioita.
 Kenties se tapahtuu nyt?
 Tänä keväänä kännykät taittuvat. Samsung esitteli ensimmäiseksi Galaxy Fold -laitteensa. Huawei kiiruhti perässä Mate X -laitteellaan.
 Samsung Galaxy Fold on korealaisyhtiön avaus taittuvien tabletkännyköiden markkinoilla. Samsung
 Onko tämä samanlainen radikaali muutos kuin kosketusnäyttö viime vuosikymmenellä – vai pelkkä teknologinen temppu, joka unohtuu heti, kun seuraava vipstaaki varastaa huomion?
 Yle testasi Huawein kännykkätabletia.
 Hämmentävä näyttö
 Kiinni, auki, kiinni, auki... Auki ollessaan laite on tabletti, suljettuna älypuhelin. Hieman raskas, mutta vain vähän keskimääräistä puhelinta paksumpi.
 Ensimmäistä kertaa kääntäessä näytön taittuminen tuntuu yhtä aikaa hienolta ja hämmentävältä. Se on vähän kuin ylöspäin putoava kivi – luonnonlakien vastaista.
 Toisen, kolmannen ja neljännen kerran jälkeen huomio kiinnittyy valon heijastumiin. Ne paljastavat pienen kuprun siinä kohdin, mistä ruutu taittuu. Se lienee tämän uuden tuotekategorian välttämätön paha.
 Huomio kiinnittyy myös saranaan, joka on koottu yli sadasta yksittäisestä osasta. Huawein edustajien mukaan sen kehittämiseen on käytetty yli kolme vuotta.
 Testilaitteessa tämä insinöörien taidonnäyte on turhan jäykkä. Testilaite ei ole vielä lopullinen, kauppoihin tuleva versio.
 Sisään- vai ulospäin?
 Huawein ja Samsungin kännykät taittuvat eri tavoin. Samsungin laite kääntyy kuin kirja, eli näytön puoliskot toisiaan vasten. Huawein näyttö taas taittuu ulospäin. Päänäyttö kääntyy kännykän etu- ja takanäytöiksi (katso video artikkelin alussa).
 Ilmiselvä riski on Huawein näytön naarmuuntuminen toissijaisessa käytössä. Toisaalta virrankulutuksen kannalta voi olla parempi, jos näyttöjä on vain yksi.
 Lisäksi etu- ja takanäytöt mahdollistavat aivan uusia asioita. Huawein kännykällä kuvattaessa kuvaajan lisäksi myös  kuvattava  näkee, millainen otos on tulossa. Silloin voi vaikkapa sipaista jakauksen suoraan.
 Laitteessa on kaksi akkua, joiden kapasiteetti on yhteensä 4500 milliampeeria. Tämä riittänee yhden päivän käyttöä varten, vaikka yhtiön edustajat eivät sitä vielä virallisesti lupaakaan.
 Akkujen latautumisen pitäisi kuitenkin onnistua nopeasti – puolessa tunnissa 85 prosenttiin.
 Mihin tätä käytetään?
 Huawei Mate X soveltuu mainiosti verkon selailuun ja esimerkiksi e-kirjojen lukemiseen. Kun näytön avaa tai sulkee, sovellukset ja verkkosivut siirtyvät sujuvasti suureen kokoon – ja takaisin.
 Yhtiö mainostaa myös, että näytön voi jakaa kahteen ikkunaan. Toisella voi vaikkapa kirjoittaa sähköpostia ja toisella etsiä tiedostoja sähköpostin liitteiksi.
 Yksi seikka on kuitenkin ilmeinen. Elokuvien katseluun Huawein laite on turhan neliö. Tämä on sääli, sillä elokuvien ja tv-sarjojen katselu on yksi tabletien keskeisimpiä käyttöalueita.
 Hirveä hinta
 Tabletiksi taittuva älypuhelin on houkutteleva ajatus, mutta järkiperusteita sellaisen ostoon ei helposti löydy. Samsungin Galaxy Fold maksaa noin 2 000 euroa, ja Ylen testaama Huawei Mate X vielä lähes 300 euroa enemmän.
 Paljon halvemmaksi tulee, jos kännykän ja tabletin ostaa erikseen.
 Huawei Mate X Huawei Mate X 5G älypuhelin/kämmentietokone Näytön koko 8 tuumaa, kuvasuhde 7:1 Paksuus 11 mm / 5,4 mm Kaksi akkua, yhteensä 4500 milliampeeria Hinta noin 2 300 euroa
 Kännykät, televisiot, älykellot...
 On helppo arvata, että ensimmäisistä taitettavista älypuhelimista ei tule valtavia myyntihittejä. Jatkossa teknologian hinta kuitenkin laskee – silloin laitteet löytävät helpommin omistajansa.
 Esimerkiksi  TCL  ja  Xiaomi  ovat mediatietojen ja huhujen mukaan suunnittelemassa taipuisia puhelimia. Myös  Motorola sta ja  Lenovosta  huhutaan. Uutispalvelu CNBC kertoo analyytikkoennusteesta, jonka mukaan  Apple olisi julkaisemassa  ensi vuonna taittuvaa puhelinta – joka mahdollisesti toimisi myös tabletina.
 LG on todennut, että  se ei aio julkaista  taittuvaa tai taipuvaa puhelinta. Sen sijaan yhtiöllä on mielessään jotain muuta. LG  esitteli alkuvuodesta  65-tuumaisen auki rullautuvan 4K-television.
 Sammutettu musta ruutu ei ole mikään olohuoneen kaunistus, niinpä se voidaan näppärästi kääriä näkymättömiin jalustan sisään.
 Huhuja taipuvista näytöistä on kuultu jo vuosien ajan. Nyt ne ovat tulossa.
 Esimerkiksi Älykellot ovat tänään paksuja mötiköitä, muutaman vuoden kuluessa ne kääriytyvät sirosti ranteen ympäri. Uudet näytöt voidaan upottaa entistä vapaammin myös älyvaatteisiin.
 Puhelin taittuu ensin, mutta se on vasta alkua.

Se taittuu, mutta riittääkö se? Yli kahden tuhannen euron kännykän ostamiselle ei löydy vielä järkiperusteita


Summary: Osa valmistelutyöstä jatkuu kuten ennenkin, vaikka sote kaatui perjantaina.

1. Juristit alkavat purkaa lausuntoja
 Sosiaali- ja terveysministeriössä työt jatkuvat valmistautumalla tulevaan, vaikka sote kaatui perjantaina.
 Perustuslakivaliokunta on antanut kahden hallituskauden aikana yhteensä viisi lausuntoa sotesta.
 – Juristit lähtevät käymään läpi näitä lausuntoja, jotta saamme kokonaiskuvan siitä, mihin kaikkeen on perustuslain näkökulmasta kiinnitetty huomiota, sosiaali- ja terveysministeriön ylijohtaja  Kirsi Varhila  toteaa.
 Vaalien jälkeen Suomi saa uuden hallituksen ja hallitusohjelman. Varhilan mukaan yksinkään puolue ei enää voi lähteä rakentamaan sotea tyhjältä pöydältä. STM varautuu tarjoamaan vaihtoehtoja. Mitä voisi tehdä, ja mitä kautta edetä?
 – Meillä on sitten kertoa heille, että mitä reunaehtoja perustuslaki asettaa, ja minkä varassa voidaan liikkua.
 2. Vapaaehtoisia, isoja kuntayhtymiä syntynee lisää
 Sosiaali- ja terveysministeriön veikkaus on, että vapaaehtoisia kuntayhtymiä syntyy lisää. Ylijohtaja Kirsi Varhilan mukaan pienissä kunnissa on ymmärretty, että sotea varten tarvitaan leveitä hartioita.
 – Siellä on jo nyt seitsemän kuntayhtymää, jotka harjoittavat sotea. Pohdintoja on lisäksi käynnissä neljässä, viidessä maakunnassa, että jos lähdettäisiinkin vapaaehtoisella kuntayhtymällä liikkeelle, Varhila kertoo.
 STM tekee parhaansa mukaan yhteistyötä tällaisten liitosten rakentamisessa kuitenkin niin, ettei itse soten rakenteeseen oteta kantaa.
 – Seuraava hallitus saa tehdä sen työn, Varhila toteaa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön ylijohtaja Kirsi Varhila. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 3. "Kunnat jatkavat yhdevertaisten palveluiden kehittämistä, sillä se on kaikkien etu"
 Varhilan mukaan kunnat jatkavat yhdevertaisten palveluiden kehittämistä. Tavoitteena on, että asiakkaat pääsisivät palveluiden äärelle varhain, sillä se ehkäisisi ennalta isojen ongelmien syntymistä.
 – Se on kaikkien etu, Varhila sanoo.
 Parhaillaan sotessa eletään välivaihetta. On odotettavissa, että uusi hallitus ja hallitusohjelma linjaavat seuraavaa sote-valmistelua.
 Välivaiheeseen liittyy Varhilan mukaan riskejä.
 – Suurin uhka on se, mikä jo näkyykin, että huippuasiantuntijat palaavat taustaorganisaatioihinsa. Nyt tulee pysähdys, ja kysymys on, että miten saamme yhteisen valmistelun taas käynnistettyä.
 Aktiivista pohjatyötä on tehty Varhilan mukaan esimerkiksi Pirkanmaalla ja Keski-Suomessa. Toisenlaisiin ratkaisuihin on päädytty esimerkiksi Varsinais-Suomessa ja Päijät-Hämeessä.
 – Niissä maakunnissa, joissa ei hirveästi ole tehty, varmasti ajatellaan, ettei tullut turhan takia tehtyä. Todellisuudessa siellä on vielä paljon isompi työ edessä.
 4. Soteen liittyneet työtehtävät loppuvat viimeistään syyskuussa
 Jotta hyödyt jo tehdystä työstä jäisivät konkreettisesti talteen, maakuntien valmistelijoille lähtee tällä viikolla ohjepaketti siitä, kuinka hallittu alasajo tehdään. Mukana on muun muassa talousohjeita: mikä valmistelu voi jatkua, mikä ei.
 Viikon lopulla aiheesta käydään neuvonpito maakuntien muutosjohtajien kanssa.
 – Erityisesti valtionvarainministeriön päässä käydään läpi askelmerkkejä rahoituksen käytöstä. Me taas pohdimme, miten kehitystyötä voi jatkaa, kunnes saamme uuden hallitusohjelman, Varhila toteaa.
 Alasajovaihe kestää syyskuun loppuun. Viimeistään silloin loppuvat myös soteen liittyneet työtehtävät.
 Osalla valmistelijoista oma vanha työ jatkuu, osaa valmistelusta saatetaan jatkaa vapaaehtoisesti. Samalla kymmeniltä määräaikaisissa työsuhteissa olleilta ihmisiltä lähtevät työt alta. Kaikkiaan kunnissa valmistelutöissä oli noin 750 ihmistä ja valtakunnallisesti yhteensä noin tuhat.
 Vaikka sote kaatui alta, elämä jatkuu nyt kuten ennenkin,  totesi valtionvarainministeriön alivaltiosihteeri Päivi Nerg Ylellä jo viikonloppuna .
 – Sairaanhoitopiirit ja kunnat ovat nyt vastuussa sekä erikoissairaanhoidon, perusterveydenhoidon että sosiaalipalvelujen kehittämisestä. He voivat lähteä tekemään ihan niin kuin he itse näkevät, Nerg sanoo.
 Valtiovarainministeriön alivaltiosihteeri Päivi Nerg. Jussi Nukari / Lehtikuva
 5. Työt jatkuvat, sillä kysymys on välttämättömästä jättijärjestelystä
 Maakuntien muutosjohtajat peräänkuuluttavat puolueilta vaalikausien yli menevää valmistelua ja seurantaa. Sote- ja maakuntauudistuksen kaltaista välttämätöntä jättijärjestelyä kun ei pysty toteuttamaan kiirehtien neljässä vuodessa.
 Ylen kyselystä,  jonka tuloksia julkaistiin viikonloppuna , kävi ilmi, että muutosjohtajat toivovat maakuntien äänen kuuluvan tulevaisuudessa voimakkaampana valtakunnan politiikassa.
 – Päätöksentekoa tulee tehdä portaittain. Ensin päätetään raamit ja sitten vasta sisältö. Nyt ei ole päätetty mistään, vaikka sekä raameja että sisältöä on käsitelty ja valmisteltu. Se lisäsi vaikeuskerrointa arjessa, sanoo  Aija Tuimala , muutosjohtaja Etelä-Karjalasta.
 Esimerkiksi Uudellamaalla on varauduttu jo loppukesästä lähtien siihen, että uudistuksen jatko siirtyy seuraavan hallituksen vastuulle.
 Uudenmaan muutosjohtaja  Timo Aronkytö  arvelee, että seuraavan hallituksen sote-malli eroaa esillä olleesta paljon vähemmän kuin yleisesti ajatellaan.
 – Valinnanvapauden toteuttamiselle löydetään kuitenkin nyt kaatunutta mallia hallitumpi muoto.

Sote kaatui, mitä seuraavaksi? Tässä 5 avainkohtaa työstä, joka jatkuu kaikesta huolimatta


Summary: Valtaosa aggressiivisesta käytöksestä kohdistuu kuitenkin hoitohenkilökuntaan.

Ylen MOT uutisoi tänään tapauksesta, joka herättää varmasti huolta hoivakodeissa asuvien vanhusten läheisissä.  Muistisairas vanhus pahoinpideltiin palvelukodissa pahoin  ja tämä kuoli viikkoa myöhemmin sairaalassa vammoihinsa.
 Pahoinpitelijä oli toinen palvelukodin asukas. Poliisi, Valvira ja aluehallintovirasto tutkivat tapausta.
 Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston Valviran sosiaalineuvos  Eine Heikkinen  pitää tapausta raakuudessaan poikkeuksellisena. Ympärivuorokautisessa hoivassa asuvien väkivaltainen käyttäytyminen ei ole kuitenkaan tavatonta.
 Viime aikoina on tehty paljon kanteluja vanhusten hoivasta, ja huoli muiden asukkaiden väkivaltaisesta käyttäytymisestä käy ilmi usein jonkin muun asian yhteydessä.
 – On kanneltu siitä, että henkilökuntaa on liian vähän. Samalla on esimerkiksi kerrottu, että toinen asukas on lyönyt, kun ei ole ollut henkilökuntaa valvomassa, Heikkinen kuvailee.
 Viime kädessä on kuitenkin kunnan ja yksikön toiminnasta vastaavan henkilön vastuulla arvioida, millaiset ihmiset sopivat mihinkin hoitopaikkaan.   Eine Heikkinen, sosiaalineuvos, Valvira
 Viime aikoina Valviraan on tullut myös paljon kanteluja siitä, miten muiden asukkaiden huoneet on lukittu, jotta estetään levottoman muistisairaan pääseminen huoneisiin. Heikkinen arvioi, että tämäkin voi olla merkki siitä, että ovet lukitsemalla yritetään estää väkivallan uhka ja asukkaiden kohtaaminen, kun henkilökuntaa ei ole riittävästi valvomassa.
 – Omaiset ovat kyllä olleet kanteluissaan oikeista asioista huolissaan. Hoitajia on monin paikoin liian vähän ja heillä on kiire. Se kyllä lisää väkivallankin riskiä, jos joukossa on asukkaita, jotka oireilevat aggressiivisesti esimerkiksi muistisairauttaan, Heikkinen sanoo.
 Heikkisen mukaan joissakin omaisten kanteluissa näkyy myös huoli niin sanotuista “sekayksiköistä”, joissa vanhusten kanssa samoihin hoitopaikkoihin on sijoitettu esimerkiksi nuorempia, dementoituneita entisiä alkoholisteja tai mielenterveyskuntoutujia.
 – Lupiahan tällaisille yksiköille ei ole myönnetty. Viime kädessä se on kuitenkin kunnan ja yksikön toiminnasta vastaavan henkilön vastuulla arvioida, millaiset ihmiset sopivat mihinkin hoitopaikkaan, Heikkinen sanoo.
 Aggressiivinen käytös kohdistuu yleensä hoitajiin
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen RAI-järjestelmään on kerätty tietoa ympärivuorokautisessa hoivassa olevista asiakkaista usean vuoden ajalta. Järjestelmässä on arviointi noin 22 000 asiakkaasta.
 Heistä noin viidellä prosentilla on ilmoitettu olevan väkivaltaista oireilua: esimerkiksi lyömistä ja raapimista. Määrä on pysynyt samana jo vuosia.
 THL:n ylilääkäri  Matti Mäkelä  arvioi, että tuo viisi prosenttia voidaan yleistää laajemminkin ympärivuorokautisessa hoivassa oleviin. Kun ympärivuorokautisessa hoivassa on tällä hetkellä arviolta noin 50 000 asukasta, se tarkoittaisi, että jollain tapaa väkivaltaisesti käyttäytyviä heistä olisi noin 2 500.
 Mäkelä muistuttaa, että kaikki eivät tietenkään ole vakavasti ja peruuttamattomasti väkivaltaisia henkilöitä, vaan usein taustalla on esimerkiksi muistisairauteen liittyvä oireilu. Siihen voidaan Mäkelän mukaan vaikuttaa hoitoa parantamalla, yksilön tarpeet huomioimalla.
 – Muistisairaus sinänsä ei johda väkivaltaisuuteen. Se voi kuitenkin osalla heikentää kykyä joustaa ja reagoida ympärillä tapahtuviin asioihin hyväksyttävämmillä tavoilla. Usein vanhus, joka raapii tai lyö, voi olla pelokas tai kärsiä kivusta ja puolustautua. Väkivaltaisen käyttäytymisen syyt pitää siis tunnistaa ja vaikuttaa niihin.
 Hyvä hoito edellyttäisi, että tunnistettaisiin syyt siihen, miksi joku raapii ja puree.  Matti Mäkelä, ylilääkäri, THL
 Esimerkiksi psykoosit tai neurologiset ongelmat voivat olla kuitenkin sellaisia, jotka vaativat hoitajilta erityisosaamista. Hankalissa tapauksissa hoitajien huolta pitää siis Mäkelän mukaan kuunnella ja heidän pitää saada tarvittaessa apua ja tukea. Vastuu on viime kädessä hoivapalvelun järjestäjällä eli kunnalla. Ylen MOT:n uutisoimaa tapausta Mäkelä ei arvioi, mutta puhuu asiasta yleisellä tasolla.
 Mäkelä muistuttaa, että valtaosa ympärivuorokautisessa hoivassa olevista asukkaista ei kuitenkaan käyttäydy väkivaltaisesti. Ja se viisi prosenttiakin kohdistaa ärtymyksensä yleensä henkilökuntaan. He joutuvat työnsä vuoksi tulemaan iholle, tarttumaan kiinni ja aiheuttamaan mahdollista kivun vaaraa.
 – Hyvä hoito edellyttäisi, että tunnistettaisiin syyt siihen, miksi joku raapii ja puree. Huomattaisiin, mikä on se asia, mitä pitäisi lievittää, onko se kipua vai jokin akuutti sairaus. Se on taitoa vaativaa työtä ymmärtää ja keksiä, miten asia pitää hoitaa.
 Lue lisää:
 76-vuotias Vuokko hakattiin kuoliaaksi palvelukodissa tammikuun alussa – Pihlajalinna vaati omaista maksamaan huoneen vuokran koko kuulta
 Alentavaa puhetta, huutamista ja ammattiosaamisen kyseenalaistamista – asiantuntijan mukaan pelolla johtamiseen tulee tarttua hoivakodeissa
 Kielteiset hoivakotiuutiset harmittavat Attendon työntekijöitä, joiden työpaikoilla asiat sujuvat moitteettomasti

Väkivaltaisia asukkaita on vanhusten ympärivuorokautisessa hoivassa parituhatta – “Hoitajia on liian vähän ja heillä on kiire"


Summary: Anjalan kartanosta kunnostetaan kulttuurimatkailukohdetta.

Anjalan kartanon pääovea reunustavan parvekkeen kaiteesta roikkuu musta kuormaliina. Ilman sitä laudat saattaisivat tippua.
 – Viime kesänä puutavara kuivui niin, että laudat oikein käpristyivät. Tuntui, että ne poksahtavat irti parvekkeista. Niitä ei pystynyt naulaamaan takaisin kiinni, koska ne olivat niin käyriä, kertoo Ankkapurhan kulttuurisäätiön kehittämispäällikkö  Kirsi Sali .
 Ongelmat eivät jää siihen. Viime kesänä vaihdettiin terassien lattialaudat, koska ne olivat hyvin huonokuntoisia.
 – Toisesta terassista meni jalka läpi. Ovet ovat olleet siinä kunnossa, että niitä on erittäin vaikea avata. Jos vaikka pitäisi pelastautua yläkerrasta parvekkeen ovesta, niin sitä ei välttämättä saisi auki ilman että se hajoaisi, sanoo Sali.
 Kartano ei ole tällä hetkellä turvallinen, mutta se halutaan muuttaa matkailukohteeksi. Ankkapurhan kulttuurisäätiö kunnostaa kartanoa tänä vuonna reilulla 40 000 eurolla.
 Parvekkeen laudat on sidottu kiinni kuormaliinoilla, jotta ne eivät pääsisi putoamaan.  Juulia Tillaeus / Yle
 Kohti itsenäisyyttä
 Kymijoen rannalla seisova kartano on historiallisesti merkittävä.
 Kartano tunnetaan parhaiten Anjalan liitosta, joka on nimetty kartanon mukaan. Kartanossa allekirjoitettiin vuonna 1788 Ruotsin ja Venäjän välisen sodan lopettamista vaatinut vetoomus, jota pidetään myös Suomen ensimmäisenä pyrkimyksenä kohti itsenäisyyttä.
 Venäläinen tykkituli tuhosi alkuperäisen, 1600-luvulla rakennetun kartanon 1700-luvun lopussa, mutta nykyinenkin kartanorakennus on jo parisataa vuotta vanha. Myös kivinavetta on 1800-luvulta.
 Anjalan kartano kunnostettiin museoksi 1950-luvulla. Tuolloin huoneiden sisustus ja pintamaalit entisöitiin 1800-luvun tyyliin. Parvekkeita ja ikkunoita kunnostettiin.
 Museovirasto sulki kartanossa toimineen museon vuonna 2010. Alueella toimi vielä museotoiminnan loputtua museonhoitaja, joka huolehti kartanosta. Sitten hänkin lähti, ja rakennus jäi valtion Senaatti-kiinteistöjen huoltoon.
 – Se oli silloin hyvin vähäisellä huollolla. Nurmikko leikattiin, se oli oikeastaan kaikki mitä me näimme tapahtuvan. Kartano pääsi siinä vähän rapistumaan, Sali sanoo.
 Vanhaan kivinavettaan valetaan uutta lattiaa ikkunan kautt.a. Juulia Tillaeus / Yle
 Senaatti-kiinteistöt  etsi pitkään ostajaa  tyhjillään olleelle kartanolle, kunnes se päätyi paikallisen Regina-säätiön kautta entisen omistajasuvun Wreden haltuun loppuvuodesta 2017.
 Ankkapurhan kulttuurisäätiö solmi uuden omistajan kanssa pitkäaikaisen vuokrasopimuksen, ja ryhtyi huoltamaan kartanoa omalla kustannuksellaan ja museoviraston korjausavustuksilla.
 – Ankkapurhan alue oikein huokuu historiaa ja vanhaa rauhallista ilmapiiriä. On todella tärkeää, että se saadaan säilytettyä lapsille ja nuorille, joita täällä käy paljon, ja myös kaikille meille jotka nautimme ulkona kulkemisesta ja pidämme kauniista miljööstä, sanoo Kirsi Sali.
 Sali pitää kartanon rapistumista surullisena, mutta luonnollisena.
 – Vanhat rakennukset kuluvat. Jos niitä ei hoideta, tapahtuu nopeasti asioita, jotka vievät ne huonoon kuntoon. On ymmärrettävää, että on tullut vesivahinkoja, rapautumista ja lahoamista. Viime vuosina aiheutuneet vauriot ovat täysin korjattavissa.
 Anjalan kartanon kattoa kunnostettiin alkuvuodesta 2019. Kirsi Sali / Ankkapurhan kulttuurisäätiö
 Turvallisuus etusijalla
 Anjalan kartanon kattoremontti valmistui pari viikkoa sitten. Remontissa korjattiin vanhanaikainen jalkaränni, eli vedet katolta varsinaisiin ränneihin ohjaava lista. Se oli repeytynyt osittain irti ilmeisesti lumen ja jään vaikutuksesta, ja vaurioittanut kattoa.
 Kulttuurisäätiö pyrkii kunnostamaan kartanoa ensisijaisesti siten, että siellä on turvallista liikkua.
 Seuraavana korjauslistalla ovat parvekkeet, rapistuneet ovet ja ikkunat ja sisätilojen huonokuntoiset seinäpinnat. Myös pihapiirin vanhoja puita on huollettu. Puiden ympärille on tarkoitus asentaa turva-aitoja.
 – Täällä kaatuu säännöllisesti myrskyllä joku puu. Painavan lumen alla puista repeilee isoja oksia. Viime kesänä niitä repeili ihan muuten vaan.
 Kartanolle johtavan tammikujan puita on huollettu. Juulia Tillaeus / Yle
 Kartanon alueella remontoidaan myös vanhaa kivinavettaa ja patosiltaa. Ankkapurhan vanhasta rakennuskannasta on kartanon ja kivinavetan lisäksi jäljellä myös viljamakasiini, lato ja riihi sekä kaksi väentupaa. Nekin tarvitsevat kunnostusta.
 – Kevään koittaessa alueella on tarkoitus ehostaa maalipintoja ja korjata kattoja, kertooSali.
 Tulevaisuuden kustannuksia on Salin mukaan vaikea arvioida.
 – Vanha rakennuksen kanssa remontti ei ole koskaan valmis. Kunnostamme kartanoa hyvin rauhalliseen tahtiin. Projekti on ikuinen.
 Rakennukset eivät ole ainoa asia, joka kulttuuripuistossa uudistuu.
 Anjalan kartanon kivinavettaa remontoidaan miljoonilla euroilla. Juulia Tillaeus / Yle
 Koiranäyttelyitä ja musiikkia
 Museovirasto vei kartanon kalusteet mennessään, mutta viime kesänä ne palautettiin yhteen saleista – virtuaalisessa muodossa. Älypuhelinsovelluksen avulla kävijät pääsivät kurkkaamaan siihen, miltä salissa on voinut näyttää  menneillä vuosisadoilla .
 – Lisätyn todellisuuden vastaanotto oli todella hyvä. Sitä on tarkoitus kehittää tänä kesänä. Asiakkaat ovat toivoneet, että sama mahdollisuus olisi useammissa huoneissa. Katsotaan, saataisiinko sovellukseen luotua myös ääntä ja musiikkia, sanoo kulttuurituottaja  Noora Mäkiranta .
 Mäkiranta työskentelee Anjalan kartanon uusi aika -hankkeessa, jonka tarkoituksena on kehittää kartanosta entistä vetovoimaisempaa kulttuuriperintömatkailukohdetta ja Ankkapurhan kulttuuripuistosta monipuolista tapahtuma-aluetta.
 Tulevaksi kesäksi on suunniteltu muun muassa lasten päiväleirejä, musiikkiesityksiä, ulkona järjestettäviä elokuvanäytöksiä ja koiranäyttelyitä. Mäkirannan mielestä Ankkapurhan alue soveltuu tapahtumien järjestämiseen hyvin.
 – Täällä on niin laajat ja upeat tilat, että mahdollisuuksia on moneen. Toivomme, että ihmiset löytäisivät alueelle, innostuisivat itsekin toteuttamaan tapahtumia täällä ja olemaan ihan muuten vaan, Mäkiranta sanoo.
 Vuonna 1842 rakennettu viljamakasiini toimii nykyään makasiinikahvilana. Siellä on tarkoitus järjestää musiikkiesityksiä kesällä. Juulia Tillaeus / Yle
 Ideoita tuleviin tapahtumiin ja toimintaan on kerätty ihmisiltä. Niitä on tullutkin runsaasti. Toiveista päällimmäisinä nousivat esiin musiikki ja lastentapahtumat.
 – Alueen kehittäminen on todella tärkeää ainakin paikallisille. He kokevat tämän alueen niin omakseen, toteaa Noora Mäkiranta.
 Virtaa asuntomessuista
 Ankkapurhan kulttuuripuisto on yksi tulevana kesänä järjestettävien Kouvolan asuntomessujen  etäkohteista . Messujen ajan Ankkapurhassa järjestetään tapahtumia päivittäin. Ankkapurhan kulttuurisäätiön ja Nuorisokeskus Anjalan toiminnanjohtaja  Jenni Liikkanen  pitää kulttuuripuiston valintaa tärkeänä etappina.
 – Näen sen merkitsevän meille tulevaisuutta. Toivon, että Ankkapurha vihdoin nousisi arvoiseensa asemaan Kouvolan vetovoimatekijöissä ja etteivät messukävijät vain piipahtaisi, vaan viipyisivät täällä pidempään.
 Alueella toimivan Anjalan nuorisokeskuksen leireillä ja muissa ohjatuissa toiminnoissa käy vuosittain 15 000 lasta ja nuorta. Liikkanen toivoo, että kartanon kävijämäärä tuplaantuu tulevaisuudessa.

Historiallinen kartano rapistui niin pahoin, että terassista meni jalka läpi – nyt se halutaan avata turisteille


Summary: Myös EU:n tasolla aiotaan muuttaa puhelinmyyntiä koskevaa lainsäädäntöä tähän suuntaan.

Lähes kolme neljästä suomalaisesta ei haluaisi vastaanottaa puhelinmyyjien soittoja. Puhelin tuntuu pirisevän aina väärään aikaan.
 Tällä hetkellä puhelinmyynti on kuitenkin lain mukaan sallittua, ellet ole sitä erikseen kieltänyt. Voit estää puhelinmyyjien soitot, esimerkiksi ilmoittamalla numerosi kieltorekisteriin.
 Vain vajaat 300 000 suomalaista on ilmoittanut numeronsa  Asiakkuusmarkkinointiliiton  ylläpitämään rekisteriin.
 Kuluttaja-asiamies  Katri Väänänen  sanookin, että puhelinmyynnin kieltämiseen perustuva malli ei ratkaise puhelinmyyntiin liittyviä ongelmia.
 – Iso osa kuluttajista ei ylipäätään tiedä, että tällainen kieltomahdollisuus on. Toisekseen tämä meidän kieltorekisteri on sellainen, että siihen eivät suinkaan kuulu kaikki Suomessa puhelinmyyntiä harjoittavat yritykset.
 Kuluttaja ei pysty ennakoimaan puhelinmyyjän soittoa
 Puhelinmyynnin keskeinen ongelma on, että soitto tulee kuluttajalle aina yllättäen, eikä siihen voi varautua.
 – Se on myyntitapana sillä tavalla poikkeuksellinen. Yleensähän kuluttajat itse tekevät aloitteen, jos haluavat jotain ostaa, Katri Väänänen sanoo.
 Ongelmia aiheutuu, kun puhelinmyynnissä kuluttajalla ei ole mahdollisuutta valmistautua myyntitilanteeseen, esimerkiksi vertailemalla eri vaihtoehtoja. Kuluttaja saattaakin sitten tehdä sopimuksen tuotteen ostamisesta ennen kuin ehtii riittävästi harkita asiaa.
 Kilpailu- ja kuluttajavirastoon tulee paljon valituksia myös harhaanjohtavasta ja painostavasta puhelinmarkkinoinnista.
 – Aika tyypillisesti korostetaan tarjouksia, edullisia tilausjaksoja, edullisia aloituspakkauksia, ja vähemmälle huomiolle jää se, mikä todellisuudessa on sen sopimuksen kokonaishinta ja kesto. Nämä asiat tulevat kuluttajalle yleensä sitten yllätyksenä. Kun on kuvitellut tilaavansa vain jonkun aloituspakkauksen tai näytteen ja sitten postilaatikkoon alkaa kolahtaa tuotteita säännöllisesti, Väänänen kuvaa.
 Ennakkosuostumus kohdistaisi puhelut niitä haluaville
 Kuluttaja-asiamiehen mielestä tehokkain keino puuttua puhelinmyynnin ongelmiin on vaatia kuluttajien ennakkosuostumusta.
 – Mehän ollaan jo vuonna 2011 tehty aloite siitä, että puhelinmyyntiä saisi harjoittaa vain sellaisille kuluttajille, jotka ovat antaneet siihen etukäteen suostumuksensa. Ja nythän on tulossa myös komissiolta uutta lainsäädäntöä, Katri Väänänen kertoo.
 Euroopan komission ehdotuksessa sähköisen viestinnän tietosuoja-asetukseksi lähtökohtana on kuluttajan ennakkosuostumus puhelinmyyntiin. Tätä kuluttajan lupaan perustuvaa mallia sovelletaan jo nyt sähköposti- ja tekstiviestimarkkinointiin.
 Kuluttaja-asiamiehen aiemmat yritykset tiukentaa puhelinmyynnin sääntelyä ovat kaatuneet elinkeinoelämän vastustukseen.
 – Kyllä me nyt toivotaan, että EU:n uusi asetus tuo vihdoin muutoksen myös kansalliseen lainsäädäntöön.
 Ennakkosuostumukseen perustuva malli kohdistaisi puhelinmyynnin sitä aidosti haluaville.
 – Se suuntahan olisi varmasti ihan oikea, kun valtaosa kuluttajista suhtautuu kielteisesti, eikä ylipäänsä haluaisi tätä puhelinmarkkinointia, Väänänen sanoo.
 Puhelinmyynnistä tehdyt valitukset kovassa kasvussa
 Kilpailu- ja kuluttajavirastoon tehtiin viime vuonna yli 4000 puhelinmyyntiin liittyvää valitusta. Tämä oli 29 prosenttia enemmän kuin toissa vuonna.
 Valitusmäärä on kuluttajaviranomaisten mukaan kuitenkin vain jäävuoren huippu. Kovin moni ei tee ilmoitusta kuluttajaneuvojille tai kuluttaja-asiamiehelle, vaan yrittää itse selvittää asian. Tämä pätee esimerkiksi iäkkäisiin, joille puhelinmyyntitilanteet voivat olla haastavia.
 – Aikaisemminhan perinteisesti aikakauslehdet markkinoivat puhelimitse, mutta nykyään myös paljon erilaisia sopimuksia, kuten sähkösopimuksia, puhelin- ja laajakaistasopimuksia myydään puhelimitse. Sen lisäksi siellä ovat myös nämä luontaistuotteet, vitamiinit ja laihdutusvalmisteet.

Ärsyttävätkö puhelinmyyjien jatkuvat soitot? Kuluttaja-asiamies vaatii kuluttajan etukäteen antamaa suostumusta puhelinmyyntiin


Summary: Kompuroiva soteuudistus varjosti hallitusta käytännössä koko hallituskauden. Yle kokosi keskeiset tapahtumat yhteen artikkeliin.

Soteurakka alkaa – “tulos tai ulos”
 Kun Juha Sipilän hallitus aloitti työnsä neljä vuotta sitten, sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistusta oli odotettu jo pitkään.
 Miksi soteuudistus tarvittiin?
 Koska väestö vanheni ja työtä tekevien osuus pieneni. Etenkin pienet kunnat alkoivat olla yhä syvemmissä vaikeuksissa sotepalvelujen järjestämisen kanssa. Lääkärijonot kasvoivat ja hoitoketjut katkeilivat kaikkialla. Väestön terveydellinen epätasa-arvo kasvoi.
 Ongelmat on Suomessa tiedostettu ainakin parikymmentä vuotta. Ongelmat ratkaisevaa uudistusta oli yritetty synnyttää lähes yhtä kauan.
 Aiempia yrityksiä olivat  Matti Vanhasen  ensimmäisen hallituksen (2003–07) aloittama Paras-hanke, sekä  Jyrki Kataisen  kuntauudistus. Molempien tavoitteena oli kasvattaa kuntien "hartioita" yhdistämällä kuntia toisiinsa.
 Kataisen hallitus (2011–14) yritti yhdessä oppositiopuolueiden kanssa siirtää sotepalveluiden järjestämisvastuuta viidelle sote-alueelle. Yritys törmäsi siihen, että uudistuksen sisältö oli  ristiriidassa  perustuslain kanssa.
 Keväällä 2015 Sipilän hallitus kuitenkin uhkui itseluottamusta. Tarvittavat lakimuutokset selvitettäisiin ja toteuttaisiin vaalikauden loppuun mennessä.
 Tavoitteena oli terveyseroja kaventava ja kantokykyä vahvistava sotepalveluketjujen "saumaton kokonaisuus", joka säästäisi vuodessa kolme miljardia euroa.
 – Ja jos ei tuloksia synny, niin ukko vaihtoon, linjasi tuore pääministeri  Sipilä .
 Syksynä 2015 hallitus kriisiytyy – Sipilä uhkaa kävellä presidentin luo
 Torstain 5. marraskuuta 2015 piti olla päivä, jolloin hallitus  esittelee  kansalle Suomen tulevan sote-mallin.
 Sen sijaan tv-kameroiden eteen astui pääministeri Sipilä, joka kertoi hallituksen todennäköisesti hajoavan uudistusta koskeviin erimielisyyksiin.
 – On hyvin todennäköistä, että kävelen presidentin luo huomenna (pyytämään hallituksen eroa), Sipilä sanoi toimittajille.

 Kriisin syy oli keskustan ja kokoomuksen valtakamppailu. Puolueiden riita koski sitä, kuinka monen itsehallintoalueen hoidettavaksi tulevat sotepalvelut siirrettäisiin kunnilta.
 Keskusta halusi, että sote-itsehallintoalueita olisi 18. Kokoomus halusi niitä korkeintaan 12.
 Keskustan motiiveja suurempaan itsehallintoalueiden määrään pohdittiin julkisuudessa.  Tiedossa oli , että mitä enemmän alueita olisi, sitä vahvemman poliittisen jalansijan maaseudulla vahva puolue säilyttäisi. Kaupungeissa vahva hallituskumppani kokoomus puolestaan halusi itsehallintoalueista mahdollisimman suuria.
 Keskustan malli oli vastoin asiantuntijoiden näkemystä.
 Sosiaali- ja terveysministeriön ja valtiovarainministeriön tilaamassa selvityksessä asiantuntijat ehdottivat itsehallintoalueiden määräksi 9–12. Perusteena oli muun muassa se, että vain riittävän suurilla alueilla oli taloudelliset voimavarat sotepalveluiden tuottamiseen.

 Hallitus ei kuitenkaan hajonnut vielä vuonna 2015. Hallituksen “kolme ässää”, eli keskustan Juha Sipilä, kokoomuksen  Alexander Stubb  ja perussuomalaisten  Timo Soini  solmivat sote-sovun perjantain pikkutunneilla.
 Sipilä ei toteuttanut uhkaustaan eikä kävellyt presidentin luo hallituksen eroa pyytämään.
 "Maakuntahallintoa ei tule ilman sotea, eikä sotea tule ilman kansalaisten valinnanvapautta"  Kokoomuksen kansanedustaja Ben Zyskowicz.
 Mistä hallituksen päämiesten sopimuksessa oli kyse?
 Hallitus sopi, että Suomeen tulisi 18 maakunnallista itsehallintoaluetta ja 15 sotealuetta. Keskusta näytti saaneensa tahtonsa läpi.
 Kokoomus sai kuitenkin vastalahjan: lupauksen siitä, että sosiaali- ja terveyspalveluissa lisättäisiin  valinnanvapautta . Valinnanvapaudella tarkoitettiin kansalaisen vapautta valita sotepalvelunsa haluamaltaan julkiselta tai yksityiseltä palveluntarjoajalta.
 Asiaa ei ollut valmisteltu virkamiestyönä. Kalenteriin tuli kuitenkin merkintä: Valinnanvapautta laajentavan lainsäädännön oli tarkoitus tulla voimaan 2019 alussa.
 Hallituskriisi ratkottiin siis yhdellä Suomen poliittisen historian suurimmista "lehmänkaupoista".
 – Maakuntahallintoa ei tule ilman sotea, eikä sotea tule ilman kansalaisten valinnanvapautta,  tiivisti  kokoomuksen kansanedustaja  Ben Zyskowicz .
 Asettamalla poliittiset motiivit toimivien sotepalveluiden edelle hallitus kuitenkin sementoi soteuudistuksen valmisteluun ongelmia. Näin piirrettiin suuntaviivat myös uudistuksen epäonnistumiselle.
 Kevät 2016 – “Kuka täällä vetelee poliittisten sätkynukkejen naruista?”
 "Sosiaali- ja terveydenhuollon mannerlaatat järkkyvät",  kirjoitti  Ylen toimittaja  Tiina Merikanto  6. huhtikuuta 2016.
 Hallitus oli juuri esitellyt valmistelemaansa sotemallia valtioneuvoston kansliassa. Keskustan ja kokoomuksen lehmänkauppojen sisältö alkoi valjeta.
 Viimeistään nyt oli selvää, että hallituksen tavoitteena ei ollut vain sotepalveluiden hallinnollinen uudistus. Kuntien palveluista merkittävä osa siirrettäisiin perustettaville 18 maakuntavaltuustoille. Marraskuussa esitellystä 15 itsehallintoalueesta oli luovuttu.
 Kokoomukselle luvattu valinnanvapauden lisääminen puolestaan tarkoitti julkisvetoisen sotepalvelujärjestelmän merkittävää siirtoa markkinavetoisen kilpailun piiriin.
 "Mannerlaattojen järkkymisellä" toimittaja Merikanto viittasi hallituksen yllättävään ilmoitukseen, jonka mukaan valinnanvapauden piiriin tulevat sotepalvelut täytyisi yhtiöittää. Asiaa ei oltu valmisteltu virkamiestasolla lainkaan.
 Soteuudistuksen vaiheita tiuhaan raportoinut Tiina Merikanto tuli hallitustaipaleen edetessä tutuksi Ylen uutisia seuraaville.  Henrietta Hassinen / Yle
 Kaiken huipuksi hallitus oli siirtämässä tulevien 18 maakunnan vastuulle paljon muutakin kuin sosiaali- ja terveydenhuoltoa. Kuten  maataloushallinnon ja vesiensuojelun kaltaisia tehtäviä . Niin sanottu  Maku 2  -lakipaketti oli jo itsessään suuri lainsäädännöllinen urakka.
 Sipilän soteuudistus oli siis paisunut massiiviseksi ja se oli määrä runnoa läpi hallituskauden puitteissa. Tehtävää oli valtavasti ja aikaa hälyttävän vähän.
 Vertailun vuoksi: Ruotsissa vastuu terveydenhuollosta siirrettiin kunnilta maakäräjille vuonna 1982. Valinnanvapauslaki tuli pakolliseksi vasta vuonna 2010.
 Kiire näkyi työn jäljessä. Hallitus esimerkiksi väitti, että sotepalveluiden pakkoyhtiöittämisestä määräsi EU:n lainsäädäntö. Väite tyrmättiin heti.
 – Kyse ei ole mistään EU:n pakkomääräyksestä. Kyse on suomalaisesta poliittisesta päätöksestä, tietoisesta valinnasta,  kommentoi  Kuntaliiton lakiasiain johtaja  Arto Sulonen .
 Uudistuksen oli määrä virtaviivaistaa hallintoa. Nyt puuhattiin valtiosta, maakunnista, sote-yhteistyöalueista ja kunnista koostuvaa superhimmeliä.
 Hallituksen tavoittelemista miljardiluokan säästöistä ei enää voinut puhua, koska esitellyn sotemallin mukaisia laskelmia ei oltu tehty.
 Hallitus oli ottamassa hyppyä tuntemattomaan. Ylen  haastattelemat asiantuntijat ihmettelivät syitä .
 – Kuka täällä vetelee poliittisten sätkynukkejen naruista? kysyi Terveyden- ja sairaanhoidon hallinnon emeritusprofessori  Martti Kekomäki.
 – Valinnanvapaus on muuttumassa julkisten palveluiden hallitsemattomaksi yksityistämisprojektiksi, jossa pääosaa eivät näyttele asiakkaat, potilaat ja veronmaksajat, vaan suuria markkinoita ja voittoja havittelevat suuret sote-yhtiöt, sanoi sosiaalipolitiikan professori  Heikki Hiilamo .
 Kevät 2017 – kiire kostautuu
 Helmikuussa 2017 asiantuntijoiden otsarypyt  syvenivät jälleen .
 – Uusi järjestelmä palvelee parhaiten hyvin koulutettuja, hyvän informaatiolukutaidon omaavia ja terveitä, sanoi sosiaalityön professori  Anneli Pohjola .
 – Pitää olla uskallusta peruuttaa ja ottaa aikalisä, sanoi Tampereen sosiaalipolitiikan professori  Anneli Anttonen .
 Kritiikki kohdistui hallituksen julkaisemaan lakiluonnokseen, joka koski sotepalveluiden valinnanvapautta.
 Lakiluonnoksen yhteydessä julkaistiin arvio, jossa pohdittiin valinnanvapausmallin vaikutuksia kansalaisten elämään. Vaikutusarvio oli täynnä huolestuneita merkintöjä ongelmista, joita valinnanvapausmallin mahdollistama lainsäädäntö voisi synnyttää.
 Ongelmat johtuivat pääasiassa kiireestä: sote-palvelut mullistava lakiluonnos oli ryskätty kasaan vajaassa vuodessa.
 Kielteisen julkisuuden myötä epäusko sote-uudistuksen läpimenoon alkoi kasvaa.
 Helmikuun jälkeen soteuudistusta koskeva kritiikki voimistui entisestään.
 Juhannus 2017 – In Finland we have this thing called perustuslaki
 Huhtikuussa 2017  pääministeri Juha Sipilä  vakuutti , että sote-uudistuksen valinnanvapauden perustuslailliset ongelmat on ratkaistu.
 Jo kesäkuussa  todettiin jälleen, että valinnanvapausmallia koskeva lakiluonnos on  ristiriidassa perustuslain kanssa .
 Perustuslain kanssa ristiriidassa oli hallituksen tavoite sotepalveluiden pakkoyhtiöittämisestä. Lisäksi kiirehtimisen pelättiin johtavan terveydenhuoltojärjestelmän kriisiin.
 Perustuslakivaliokunta esitti lakiin liudan korjauksia ja palautti sen valtioneuvoston valmisteltavaksi.
 – Tällaista valmistelua ei voida "päivässä tai kahdessa tehdä, eikä ehkä viikossakaan", sanoi valiokunnan johtaja  Annika Lapintie  (vas.).
 Perustuslakivaliokunnan tummaksi petsatusta,  loimukoivusta valmistetusta ovesta tuli Suomen seuratuin. Markku Pitkänen / Yle
 Korjausliikkeitä tehtiin lopulta muutama kuukausi. Uusi valinnanvapautta koskeva lakiluonnos esiteltiin lokakuussa 2017.
 Samalla hallitus toi pöydälle uuden idean: asiakassetelin.
 Asiakasseteli oli väline vapaasti valittavien sotepalvelujen toteuttamiseen. Setelillä kansalainen voisi ostaa yksityiseltä tai julkiselta palveluntuottajalta esimerkiksi kaihileikkauksen kaltaisen erikoissairaanhoidon palvelun.
 Hallituksen aiemman suunnitelman mukaan erikoissairaanhoidon piti jäädä valinnanvapauden ulkopuolelle. Nyt se oli yllättäen sisällytetty suunnitelmaan.
 Kirurgit kauhistuivat.
 – Ajauduttaisiin tilanteeseen, jossa erityisosaajat kaikkoaisivat julkisesta erikoissairaanhoidosta romahduttaen laadukkaan julkisen erikoissairaanhoidon päivystysjärjestelmän, kirurgien yhdistys pelkäsi  tiedotteessaan .
 Asiakasseteli ja koko valinnanvapautta koskeva lakiluonnos  lytättiin  kohtuullisen perusteellisesti myös sairaanhoitopiireissä ja maakuntaliitoissa. Valinnanvapauden ei uskottu kaventavan terveyseroja, tuovan sujuvia hoitoketjuja, tai edes säästöjä.
 Hallitus otti peruutusaskelia. Erikoissairaanhoito rajattiin asiakassetelin ulkopuolelle. Aiemmin ilmoitetusta sotepalveluiden pakkoyhtiöittämisestä luovuttiin.
 Oltiin silti kaukana valmiista. Aikaa tuhraantui huolimattomasti valmisteltujen ideoiden korjaamiseen ja perumiseen. Välillä ministerit olivat eri mieltä asioista,  joista olivat juuri sopinee t.
 Hallituksesta uskoa kuitenkin löytyi. Tai niin asia ainakin haluttiin näyttää.
 "Kaaos, lastentarha, kiusaamista" – vuonna 2018 eduskunnan sisäinen luottamus murenee
 Lainsäädäntötyöhön liittyvät riidat eivät läheskään aina kantaudu toimittajien korviin.
 Kesäkuussa 2018 tilanne oli toinen. Poliitikoiden  riitely kuului kirjaimellisesti  sosiaali- ja terveysvaliokunnan ovien takaa eduskunnan käytäville.
 "Kaaos, lastentarha, kiusaamista". Näin soten ytimessä vääntävän valiokunnan osapuolet  kuvailivat  kevään ajan vallinnutta työilmapiiriä.
 Poikkeuksellinen käytös johtui työpaineista.
 Ensinnäkin hallituksen rivit rakoilivat. Puhuttiin kokoomuksen sotekapinasta. Helsingin kaupungin pormestari Jan Vapaavuori (kok.) oli kritisoinut soteuudistusta jo syksystä 2017. Alkuvuonna 2018  kapinaan liittyivät  kokoomuksen kansanedustajat Elina Lepomäki ja Susanna Koski.
 Lepomäki irtautui hallituksen sote-rintamasta helmikuussa 2018. "Säästöjä ei tällä mallissa saa aikaiseksi, eikä ole syytä olettaa, että malli parantaisi asiakkaiden palvelun laatua tai hoidon saatavuutta", Lepomäki perusteli. Jarno Kuusinen / AOP
 Huonon ilmapiirin pääsyy oli kuitenkin tiukka aikataulu. Sote-uudistus oli valtavan mittaluokan uudistus, ja nyt sitä käsiteltiin sosiaali- ja terveysvaliokunnassa kiireellä.
 Toukokuussa 2018 valiokunnan hallituspoliitikot olivat keskeyttäneet valiokunnan talousasiantuntijoiden kuulemiset aikataulusyistä. Valiokunnan oppositiopoliitikot pitivät temppua  "ennennäkemättömän härskinä" .
 Aikataulupaineiden perimmäinen syy oli poliittinen. Hallituksella oli kiire saada uudistus maaliin ja kokoomus piti tiukasti kiinni siitä, että sosiaali- ja terveyspalveluja ei uudistettaisi ilman puolueen hellimää valinnanvapausmallia.
 Oppositiopoliitikot taas halusivat pitää kiinni virkamiehille luvatuista kesälomista ja huolellisesta lainvalmistelusta.
 Keskusta – jonka suosio gallupeissa oli romahtanut – etsi soteuudistuksen kompuroinnille syitä.
 Mutta ei omasta pesästä.
 Syyttävä sormi kohdistuikin sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuruun  (sd.) Kiurun  väitettiin  viivyttävän valmistelutyötä tahallaan.
 – Tämä on mielestäni vääränlainen tapa tehdä oppositiopolitiikkaa, kritisoi valiokunnan varapuheenjohtaja  Hannakaisa Heikkinen  (kesk.) Kiurua.
 Kiuru  vastasi :
 – Oman toiminnan virheiden peittämiseksi on helppoa vierittää keinolla millä hyvänsä epäonnistuminen toisten syyksi.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan varapuheenjohtaja Hannakaisa Heikkinen (kesk). Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Sotevaliokunnan keskustalaiset jäsenet tekivät Krista Kiurusta heinäkuussa 2018 kantelun puhemiesneuvostolle. Kantelun syy oli Kiurun väitetty viivyttely soteasioiden käsittelyssä. "Sama virsi on jatkunut läpi kevään", Kiuru kommentoi. Jarno Kuusinen / AOP
 Riitely oli soteuudistuksen kannalta lopulta kohtalokasta. Soteuudistuksen kaltaisen uudistuksen läpivienti ilman opposition tukea on äärimmäisen vaikeaa.
 – Hallitus on alusta asti ajatellut voivansa tehdä uudistuksen nopeasti, eikä usko sen parlamentaarisella valmistelulla onnistuvan. Se kuitenkin takaisi esitykselle opposition tuen, mikä on usein edellytys näin suurten hankkeiden onnistumiselle,  kirjoitti  Ylen toimittaja Merikanto.
 Kesäkuussa sote-esitys törmäsi neljännen kerran puutteidensa vuoksi perustuslakiin.
 Poliitikot jatkoivat silti  hoputtamista .
 – Pidetään kiinni siitä, että keskeiset lait on hyväksytty eduskunnassa ennen kesätaukoa, sanoi valtiovarainministeri  Petteri Orpo  vain muutama tunti sen jälkeen, kun perustuslakivaliokunta oli todennut puutteista.
 Talvi 2019 – aika loppuu
 Orpon toive lakien hyväksymisestä ennen kesätaukoa ei toteutunut. Soteuudistuksen lakiluonnokset päätyivät perustuslakivaliokunnan arvioitavaksi vasta  tammikuussa 2019 .
 Aika alkoi loppua. Lakiluonnospaperia pullisteleva pöytä piti saada puhtaaksi ennen huhtikuun eduskuntavaaleja. Hallitus mietti jo  poikkeuksellisia keinoja , kuten kuukauden mittaisen vaalitauon lyhentämistä, jotta uudistus saataisiin tehtyä.
 Valiokunnan puheenjohtaja, vasemmistoliiton Annika Lapintie (vas.) ja eduskunnan perustuslakivaliokunta aloittamassa kokoustaan Helsingissä 21. helmikuuta. Mesut Turan / Lehtikuva
 Osa perustuslakivaliokunnan työstä oli täysin itseaiheutettua. Tästä hyvä esimerkki oli kysymys  notifikaatiosta  eli siitä,  pitääkö valinnanvapauslaista tehdä valtiontukia koskeva ennakkoilmoitus EU:lle .
 Korkein hallinto-oikeus oli jo joulukuussa 2017 todennut, että ennakkoilmoitus on tehtävä. Hallitus oli eri mieltä. Notifikaatiosta väännettiin tappiin – eli perustuslakivaliokunnan lausuntoon – saakka.
 Kritiikki  yltyi . Hallituksen omat rivit repeilivät lisää, kun kolme sinisten kansanedustajaa ilmoitti vastustavansa uudistusta.
 Samaan aikaan Suomen hoivakodeissa muhineet ongelmat päätyivät kohuksi median otsikoihin. Oppositio ei jättänyt tilaisuutta käyttämättä ja  väitti , että sotepalveluiden yksityistämisen myötä vanhusten laiminlyönnin kaltaiset ongelmat tulisivat vain lisääntymään.
 Helmikuun 2019 lopulla perustuslakivaliokunta  lähetti  lakiluonnokset sosiaali- ja terveysvaliokunnan viimeisteltäväksi noin 20 korjausvaatimuksen kanssa.
 Hallituksen hosuminen kostautui siis jälleen.
 Viimeinen näytös – Sipilä toteuttaa uhkauksensa
 4. maaliskuuta 2019  keskustan kärkipoliitikot olivat kokoontuneet sosiaali- ja terveysministeriöön peruspalveluministeri  Annika Saarikon  johdolla.
 Uudistus oli jumittunut sosiaali ja terveysvaliokuntaan. Päivää aiemmin valiokunta oli  ilmoittanut , että se kuulisi vielä 21 asiantuntiajn näkemyksen siitä, oliko uudistus perustuslain mukainen.
 Myös Maku 2 oli osoittautunut esteeksi. Se oli maakuntauudistukseen liittyvä jättimäinen lakipaketti, joka sisälsi perustuslakivaliokunnan mukaan roppakaupalla perustuslaillisia ongelmia.
 Ratkaisemattomia kysymyksiä siis riitti ja työaikaa oli pari viikkoa.
 Keskustalaisten oli katsottava karua totuutta silmiin: uudistuksen pelastavaa Ihmettä ei tule. Sote kaatuisi.
 Torstaina 7. maaliskuuta 2019 asia todettiin pääministeri Juha Sipilälle kriisikokouksessa Kesärannassa. Tunnelmaa synkensi entisestään Ylen aamulla julkaisema puoluegallup. Keskustan kannatus oli laskenut 14,1 prosenttiin. Se oli lähes 13 prosenttiyksikköä vähemmän kuin neljä vuotta aiemmin.
 Sipilä päätyi ratkaisuun, joka yllätti monet: hän kaataisi hallituksen.
 Kulisseja pidetään kuitenkin vielä hetken pystyssä. Vielä perjantaiaamuna Annika Saarikko juttelee soteuudistuksesta Ylen aamu-tv:ssä. Keskustelun otsikkona on “Syntyykö vai kuoleeko sote?”
 – Tämän päivän aikana asia kirkastuu miten tässä on mahdollisuus tätä jatkaa, Saarikko toteaa.

 Muutaman tunnin päästä valtioneuvosto lähettää lyhyen tiedotteen:
 ”Pääministeri Juha Sipilä pyytää hallituksen eroa tasavallan presidentiltä tänään Mäntyniemessä klo 10”.

 Nykyhetki – opittiinko tästä mitään?
 Uudistus, jota on yritetty monta kertaa aiemmin, on epäonnistunut jälleen. Uudistuksen valmisteluun, toimeenpanoon ja lainsäädännön tekemiseen on palanut noin 200 miljoonan edestä verorahoja.
 Vaalikuumeen yltyessä on alkanut uudistuksen epäonnistumisen syiden ja syyllisten etsintä.
 Vastakkain aseteltuja kysymyksiä riittää: kaatuiko sote hallituksen ahneuteen ja sen myötä syntyneeseen aikapulaan vai liian ahtaan perustuslaintulkinnan synnyttämiin viivästyksiin?
 Keskustan vaalikampanjatyöhön heittäytyneelle Juha Sipilälle vastaus on selvä. Sipilän mukaan oppositio  siirsi sotea kuin hankalaa putkiremonttia , joka siirtyessään vaikeutuu.
 – Näin on oppositio halunnut tehdä koko kauden ajan. Tällä on ollut valtava vastustus.
 Uudistuksen projektijohtaja, valtiovarainministeriön alivaltiosihteeri Päivi Nerg tunnusti vikaa olleen myös uudistuksen tekotavassa. Liian iso uudistus yhden hallituskauden aikana tehtäväksi, Nerg totesi.
 – Olisi pitänyt ajatella jo alusta lähtien, että tehdään palasina. Tehdään parlamentaarisesti ja lähdetään viemään sitä varmistaen, että jotain edes valmistuisi. Nyt kaatui kokonaisuus, ja isoin oppi on, että josko tehtäisiin vähän toisella tavalla.
 Julkisoikeuden professori Pauli Rautiainen vaati asian selvittämistä.
 Näin myös tehdään.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan torstaina saamat asiantuntijalausunnot  on määrä julkistaa  tiistaina 12.3.2019.

Tavoite oli paremmat terveyspalvelut, saatiin lehmänkaupat ja himmeli – näin Sipilän kautta varjostanut soteuudistus eteni ja kaatui


Summary: Tanssitaiteilijat Valtteri Raekallio ja Thomas Freundlich matkasivat entisaikojen tutkimusretkeilijöiden jäljille tekemään kahdestaan elokuvaa Huippuvuorille.

Valtteri Raekallio  seisoi hernerokkasumun keskellä ja työnsi kumiveneen kuljettajineen takaisin yhteysaluksen suuntaan. Sinne se pian katosi.
 Mies jäi seisomaan yksin rannalle odottamaan veneen paluuta ja seuraavaa lastia, kunnes tajusi tehneensä kardinaalivirheen.
 Huippuvuorilla pitää liikkua jääkarhujen takia aina aseen kanssa, mutta Raekallion kivääri oli vielä yhteysaluksessa.
 – Olin pelastuspuku päällä, eikä sen kanssa ui jääkarhua pakoon, Raekallio muistelee.
 Ase tuli seuraavassa lastissa, ja tanssitaiteilija huokaisi helpotuksesta.
 Merihirviöiden jäljillä
 Reilu vuosi sitten Raekallio ja  Thomas Freundlich  tutkivat suomalaissyntyisen  A. E. Nordenskiöldin  karttakokoelmaa Kansalliskirjastossa Helsingissä. Sitä pidetään yhtenä maailman merkittävimmistä kartografian historiaa kuvaavista kokonaisuuksista.
 Työpari oli päättänyt lähteä tekemään tanssielokuvaa tutkimusmatkailijoiden hengessä, ja paikaksi valittiin Norjalle kuuluva Huippuvuoret. Se sijaitsee Pohjois-Norjan ja Pohjoisnavan välissä. Elokuvan oli tilannut Ruotsin televisio SVT.
 Nordenskiöldin kokoelman käsin piirretyistä kartoista kävi ilmi, miten mielikuvituksella täytettiin aikoinaan aukot, joihin tieto loppui.
 – Merihirviöillä koristelluista kartoista näkee, että ne ovat kuvanneet todellisuuden ja mielikuvituksen välimaastoa, Raekallio sanoo.
 Nordenskiöldin karttakokoelmasta voi seurata tiedon lisääntymistä ja sen seurauksia. Uusi valkoinen läntti kartalla johti aikoinaan uuteen tutkimusretkeen, ja Huippuvuorista tuli tukikohta, josta retkikunnat lähtivät matkoilleen.
 Raekallio puhuu tutkimusmatkojen poliittisista ja taloudellisista intresseistä. Merenkulkuvaltioista erityisesti Ranska, Englanti ja Hollanti kiinnostuivat arktisista reuna-alueista uusien laivaväylien toivossa. Eurooppa janosi öljyä ja sitä sai traanista eli valaanrasvasta. Öljyksi kelpasi myös hylkeenrasva. 1600-luvun puoliväliin mennessä Huippuvuorten valaskanta oli lähes hävitetty.
 Tieteelliset retkikunnat saapuivat alueelle 1800-luvulla etenkin Ruotsista.
 Huippuvuoret ei ole Raekallion mukaan vieläkään toipunut vuosisatoja kestäneestä riistosta. Arktisiin retkiin liittyi hänen mukaansa myös romanttinen halu nähdä seuraavan kumpareen taakse.
 – Se on todella tuttu olo myös taiteen tekemisessä.
 Thomas Freundlich & Valtteri Raekallio
 “Elämäni hirvein kokemus”
 Heinäkuun lopussa 2018 Raekallio ja Freundlich kuvasivat elokuvansa kohtauksia Pyramidenissä, joka on entinen venäläisten asuttama hiilikaivoskaupunki Huippuvuorilla. Tanssielokuvaa oli tarkoitus kuvata etupäässä Prins Karls Forland -nimisellä ulkosaarella, jonne työpari oli matkalla. Se oli ensimmäinen paikka, jonne hollantilainen tutkimusmatkailija, Huippuvuorten löytäjä  Willem Barents  rantautui vuonna 1596.
 Pyramidenistä Raekallio ja Freundlich olivat löytäneet yllätyksekseen pienen hotellin, jonka ravintolasta sai blinejä. Hotellissa pystyi myös lataamaan kuvauskaluston akut, sillä “aavekaupungissa” on generaattori, joka tuottaa sähköä.
 Pyramidenistä matka jatkui Prins Karls Forland -saarelle Ruotsin rajavartioston käytöstä poistetulla pikkualuksella. Se tuli hakemaan elokuvantekijät sekä heidän varusteensa ja kuvauskaluston. Tavaraa oli yhteensä 140 kiloa.
 Lähtöä jouduttiin siirtämään huonon sään takia, mutta vihdoin alus pääsi matkaan.
 Raekallio kuvaa meren ylitystä elämänsä hirveimmäksi kokemukseksi. Hän oksensi aluksen peräkannella yhteen menoon yhdeksän tuntia.
 Voimien hiipuessa ajatukset synkkenivät, ja Raekallio mietti, pitäisikö hänen avata pelastuspuku ja heittäytyä laidan yli. Kärsimys päättyisi siihen.
 – En ollut aiemmin tiennyt merisairaudesta mitään, Raekallio sanoo.
 Koettelemukset olivat vasta alkamassa.
 Thomas Freundlich & Valtteri Raekallio
 Kämppä myrskypilvessä
 Prins Karls Forland -saaren rannalle kertyi läjä tavaraa, joita kumivene kuljetti yhteysalukselta.
 Raekallio ja Freundlich ovat kokeneita eränkävijöitä, eikä tämä ollut ensimmäinen kerta Huippuvuorilla. Siellä viranomainen määrittää tarkkaan, miten retkeilijöiden pitää varustautua alueelle.
 Työparilla olivat mukana perusvarusteet eli teltta, makuupussit ja riittävä määrä vaatekerroksia. Heinäkuussa Huippuvuorten sää muistuttaa jääkaapin lämpötiloja.
 Perusvarusteiden lisäksi heillä oli kuvauskalusto, johon kuuluivat kaksi erilaista kameraa, jalusta, äänikalusto, drooni sekä aseet eli kivääri ja haulikko.
 Kuvauskaluston lataamiseen mukaan oli otettu vielä noin 30 kiloa painava auton akku.
 Hernerokkasumun keskellä miehet tajusivat, etteivät he voi leiriytyä kallioiselle rannalle, koska siitä ei nähnyt mihinkään.
 Kiikarilla työpari hoksasi vuorenrinteeltä “hyllyn” ja päätti perustaa sinne leirinsä.
 – Muuten meillä ei olisi ollut mitään mahdollisuutta tietää, koska meidät syödään, Raekallio sanoo.
 Hän viittaa jääkarhuihin, joita yhteysaluksen miehistö oli kertonut nähneensä näillä seuduilla.
 Kahdessatoista tunnissa kaikki tavarat oli roudattu vuorenrinteeseen, ja Raekallio oli raatamisesta niin loppu, ettei hän kyennyt muuhun kuin kiroilemiseen. Miehellä oli nestehukka.
 – Videolla yritän avata suklaapatukkaa, mutta kädet tärisevät. Se oli elämäni raskain roudaus, Raekallio toteaa.
 Ylös oli tuotu varusteiden ja kuvauskaluston lisäksi ruuat, lääkkeet, aseet ja kommunikaatiovälineet. Elokuvantekijät saivat tarvittaessa satelliittipuhelimella yhteyden Huippuvuorten keskukseen Longyearbyeniin.
 Tuuli oli voimistunut myrskyksi, ja oli pakko toivoa, ettei mitään sattuisi. Sellaisissa olosuhteissa heitä ei olisi tullut hakemaan edes pelastuskopteri.
 Kuva tanssielokuvasta Fram. Thomas Freundlich & Valtteri Raekallio
 “Hei, tuolla on jääkarhuja”
 Pienessä vuoristoteltassa miehet vaihtoivat vaatteet ja laittoivat ruokaa. Pikku hiljaa väri palasi kasvoille.
 Raekallio ja Freundlich olivat tehneet tarkan kuvaussuunnitelman, mutta tuuli hakkasi telttakangasta, ja ulkona satoi vaakatasossa lähes taukoamatta, sillä miehet olivat leiriytyneet käytännössä pilven sisään.
 Myrskytuuli ujelsi 25–30 metrin sekuntivauhdilla.
 Raekallio ja Freundlich odottivat, että tuuli laantuisi, mutta niin ei tapahtunut. Miehet torkkuivat maakuupusseissaan teltassa ja odottivat ihmettä.
 Aurinko ei laske heinäkuussa Huippuvuorilla, joten kuvaamisen voi aloittaa minä vuorokauden aikana tahansa.
 Pikku hiljaa teltasta tuli vankila, sillä uloskaan ei voinut lähteä myrskyn takia. Elokuvantekijät pissasivat pulloon, mutta suoli piti käydä tyhjentämässä teltan ulkopuolella.
 – Onneksi aineenvaihdunta hidastuu noissa olosuhteissa. Sitä yritti löytää jostain kallion nurkasta paikan, jossa takapuoli ei jäätynyt, Raekallio muistelee.
 Ihminen ei saa jättää Huippuvuorille mitään jälkiä, ja se koskee myös vessapaperia. Ne pitää polttaa, eikä se ole aivan yksinkertaista myrskyssä.
 Teltassa Freundlich yritti pitää tunnelmaa yllä soittamalla ukuleleä, jonka hän oli tuonut mukanaan.
 Miehet äänittivät elokuvaansa varten päiväkirjamaisia tekstejä, mutta jälkeenpäin niistä ei saanut selvää, koska tuulen ujellus ja pauhu sekoittuivat puheeseen.
 Paineet teltassa alkoivat kasvaa, sillä SVT odotti elokuvaa, jonka tekeminen näytti todella epävarmalta. Prins Karls Forland -saarella oli tarkoitus kuvata kahdeksan päivää. Tanssielokuva on kuin lyhytelokuva, jossa liike on koreografioitu kameralle.
 Kuudentena päivänä taiteilijat huomasivat telttansa kurkistusluukusta, että alarinteessä liikkui kolme jääkarhua, emo ja sen kaksi poikasta.
 – Kyllä siinä tulivat omat tutkimusmatkailijan rajat vastaan, Raekallio sanoo.
 Elokuvantekijät alkoivat nukkua vuoroissa.
 Ruotsin rajavartioston entinen alus, jonka elokuvantekijät vuokrasivat. Thomas Freundlich & Valtteri Raekallio
 Äkkiä pois
 Kun myrsky oli jatkunut päivästä toiseen samanlaisena, miehet tajusivat, että heidän on pakko päästä saarelta pois etuajassa, muuten koko elokuvaprojekti olisi vaarassa epäonnistua.
 Kerran tuuli oli laantunut saarella niin, että miehet pääsivät kuvaamaan ulos pariksi tunniksi, mutta elokuvan materiaalista puuttui vielä leijonanosa.
 Raekallio ja Freundlich päättivät kuvata loput tanssielokuvasta Longyearbyenin lähellä sijaitsevassa suojaisessa laaksossa.
 Miehet ottivat yhteyttä satelliittipuhelimella Longyearbyeniin ja pyysivät, että yhteysalus hakisi heidät saarelta kaksi päivää ennen sovittua aikaa.
 Jääkarhut olivat jättäneet heidät rauhaan, sillä ne eivät olleet haistaneet leiriä tuulen ansiosta. Muona oli varastoitu petojen takia toiseen telttaan.
 Lisäksi telttojen ympärillä oli ansalangasta rakennettu kehikko, johon oli kiinnitetty paukkupanoksia. Ne räjähtävät, jos eläin koskee lankaan.
 Kun yhteysalus vihdoin saapui myös hernerokkasumu oli paikalla. Suomalaiset ja heidän tavaransa haettiin saaresta kumiveneellä.
 – Oli aikamoinen operaatio saada veneenkuljettaja paikantamaan meidät. Välillä hän sammutti moottorin, jotta olisi kuullut sumun läpi, missä olimme, Raekallio muistelee.
 Longyearbyenissä miehet menivät hotellin suihkun kautta syömään, mutta vielä ei ollut aika juhlaan. Ruokailun jälkeen jatkuivat elokuvan kuvaukset.
 Ne kestivät yhtä mittaa 24 tuntia, ja materiaali elokuvaan oli kasassa. Miesten oli pakko kiirehtiä, sillä paluulento oli varattu, ja työt Suomessa odottivat.
 Kuva tanssielokuvasta Fram. Thomas Freundlich & Valtteri Raekallio
 “Tämä ei ole kiva paikka”
 Entisaikojen tutkimusretkeilijät lähtivät matkoilleen ilman ulkopuolista tukea. Se oli myös Raekallion ja Freundlichin johtoajatus Huippuvuorilla. He olivat päättäneet tehdä kaiken itse.
 Nyt Raekalliosta tuntuu, että ajatus oli omalla kohdalla ylimitoitettu ja järjetön.
 Huippuvuorilla elokuvantekijä tajusi, että entisaikojen tutkimusmatkailijat on tehty toisesta puusta kuin hän. Oma mukavuusraja ylittyi.
 – Vaikka kuoleminen ei ollut lähellä, matka oli hengissä selviytymistä. Pohjoinen jäämeri ei ole kiva paikka, Raekallio toteaa.
 Tulevassa elokuvassa Huippuvuoret on yhtä merkittävä esiintyjä kuin Raekallio ja Freundlich. Elokuvan nimeksi tulee  Fram.
 Se oli norjalainen, tieteellisiin tutkimusretkiin suunniteltu kuunarilaiva, joka valmistui 1800-luvun lopulla. Osloon museoidulla aluksella tehtiin aikoinaan tutkimusretkiä Antarktikselle ja Pohjoisnavalle.
 – Se oli varustelultaan kuin aikansa avaruussukkula, Raekallio luonnehtii.
 Huippuvuorista Raekallio puhuu tilana, jossa maailman kaoottisuus, sattumanvaraisuus ja loputtomuus paljastuvat. Sama koskee elämää.
 – Se liittyy niin vahvasti tähän taiteen tekemisen ja tutkimusmatkailun järjettömyyteen. Arktis on ja pysyy siellä meistä huolimatta, Raekallio sanoo.
 Kuva tanssielokuvasta Fram. Thomas Freundlich & Valtteri Raekallio

Suomalaisten elokuvantekijöiden kohtalonhetket Huippuvuorilla – myrsky esti kuvaamisen, jääkarhut lähestyivät leiriä


Summary: Syy Etelä- ja Keski-Suomen revontuliin on Auringon uloimman kaasukehän eli koronan massapurkaus.

Tänä yönä on kohtalainen todennäköisyys nähdä taivaalla revontulia koko maassa Auringon massapurkauksen takia, kertoo Ilmatieteen laitos.
 Vaikka tänä yönä on paikoittain pilvistä Etelä- ja Keski-Suomessa, kannattaa katse suunnata taivaalle, sanoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen . Pilvilauttoihin voi nimittäin tulla selkeitä aukkoja, joista revontulet saattavat leiskua. Pohjanmaan ja Kainuun yllä oleva sadepilvi lähtee yötä kohti itään päin.
 Pohjois-Suomessa on tänään hyvät mahdollisuudet "reposten" näkemiselle, sillä sää on yöllä selkeä.
 Meteorologi Huutosen mukaan huominen eli tiistai olisi säiden puolesta parempi revontulien bongaukseen, sillä silloin on luvassa selkeää. Vielä ei kuitenkaan ole tietoa, näkyykö massapurkaus vielä tiistaiyönä revontulina vai ovatko ne jo ohi siinä vaiheessa.
 Syy etelän revontuliin on Auringon uloimman kaasukehän – koronan – massapurkaus, joka tapahtui viime perjantaina. Massapurkauksen odotetaan saavuttavan Maan tänään tai huomenaamulla.
 Massapurkaus voi aiheuttaa lieviä geomagneettisia myrskyjä. Ilmatieteen laitoksen mukaan massapurkauksen mentyä ohi avaruussään tulisi palata takaisin tavanomaiseen tilaan.
 Revontulien aktiivisuutta voi seurata  Ilmatieteen laitoksen sivuilta .

Tänä yönä kannattaa katsoa taivaalle: revontulia voi näkyä etelässä asti