Summary: Merikarvialaista miestä syytetään muun muassa vaaran aiheuttamisesta.

Merikarvian syksyllä tapahtuneesta elintarviesabotaasista on nostettu syyte. Merikarvialainen mies on saanut syytteen vaaran aiheuttamisesta, varkaudesta ja näpistyksestä. Satakunnan käräjäoikeus käsittelee juttua todenäköisesti loppuvuodesta.
 Miehen epäillään työntäneen ompelukoneen neuloja elintarvikkeisiin kahdessa kaupassa. Hän on  tunnustanut teot . Mies oli työntänyt ompelukoneen neuloja kolmeen elintarvikkeeseen: kahteen eri leipomotuotteeseen ja makkaraan.
 Tapaus puhutti pienessä kunnassa
 Selitykseksi teoilleen mies kertoi poliisille jännityksen hakemisen. Hän oli lisäksi nähnyt uutisia Australiassa mansikoihin piilotetuista neuloista. Neulat mies oli varastanut S-marketista ja makkarapaketin hän oli vienyt K-kaupasta.
 Poliisin lääkäriltä saaman selvityksen mukaan neulat olisivat nieltyinä voineet aiheuttaa pahimmillaan vakavat, leikkauksen vaativat vammat.
 Tapaus herätti syksyllä runsaasti huomiota pienessä pohjoissatakuntalaisessa Merikarvian kunnassa.

Merikarvian elintarvikesabotaasista nostettu syyte  – miehen epäillään työntäneen ompelukoneen neuloja elintarvikkeisiin


Summary: Kaksi miestä oli valmistanut lyhyessä ajassa jopa 300 kiloa vahvaa huumetta.

Ruotsin poliisi on havainnut viimeisten kahden vuoden aikana uudenlaisen piirteen maan huumerikollisuudessa: rikolliset ovat alkaneet valmistaa amfetamiinia Ruotsin maaperälle perustetuissa tehtaissa. Asiasta kertoo sanomalehti  Dagens Nyheter .
 Amfetamiinin raaka-aineena on käytetty niinsanottua amfetamiiniöljyä, jonka salakuljetus on tullin havaintojen mukaan kasvanut selvästi. Amfetamiiniöljy on eräänlainen huumeen puolivalmiste.
 Kun aiempina vuosina amfetamiiniöljyä jäi tullin haaviin vain joitakin desilitroja, viime vuonna tulli takavarikoi ainetta peräti lähes 16 litraa.
 Öljyn muodossa aineen salakuljetus on helpompaa kuin tavanomaisessa jauhemuodossa. Aine voidaan tallettaa esimerkiksi pulloihin, jolloin sitä on vaikea tunnistaa.
 Dagens Nyheterin  mukaan Ruotsin poliisi paljasti viime vuonna kolme rikollisten perustamaa "amfetamiinitehdasta", joissa neste muutettiin käyttövalmiiksi huumeeksi. Prosessi on melko yksinkertainen.
 Ruotsin käräjäoikeuksiin on tuotu syytteitä, jotka koskevat huumeiden teollisuusmittausta valmistusta Karlskronassa, Tukholmassa ja Kalixin kunnassa.
 Karlskronan amfetamiinitehdas toimi ravintolan keittiössä. Poliisi takavarikoi paikalta 62 hollantilaista olut- ja siideripulloa, jotka oli täytetty amfetamiiniöljyllä.
 Landskronasta puolestaan paljastui hiljattain tapaus, jossa kaksi miestä - isä ja poika - olivat valmistaneet suuren määrän amfetamiinia autiotalossa. Tapaus paljastui, kun talossa kävi sattumalta paikalle osunut metsästäjä.
 Talosta takavarikoitiin noin 191 kiloa huumetta. Syyttäjän mukaan miehet olivat vajaassa kahdessa viikossa valmistaneet kaikkiaan jopa 300 kiloa amfetamiinia.
 – Tämä ilmiö, että tänne on tullut pieniä määriä [amfetamiiniöljyä], on varmastikin ollut olemassa jo pidemmän aikaa. Mutta näitä suuria määriä joita nyt on paljastunut, ei ole ennen nähty, kertoo lehdelle  Stewe Alm  Ruotsin poliisin operatiiviselta osastolta.
 Amfetamiiniöljyä on havaittu Suomessakin :
 Huumeiden valmistusaineita poikkeuksellisen paljon markkinoilla – "Labran saa kerrostalon keittiöönkin"
 Amfetamiinia Saksasta Pohjanmaalle – poliisi paljasti laajan maahantuonnin

DN: Ruotsin huumeongelma pahenee – rikolliset perustavat maahan amfetamiinitehtaita


Summary: Myös poroaitakeskustelusta tunnettu Mallan luonnopuiston on yksi kohteista, jossa tarkastellaan tunturimittarituhoja.

Metsähallitus tekee harvinaisen tunturikoivikkokartoituksen Pohjois-Lapissa. Kohteita eri puolilta 5 000 hehtaarin luonnonsuojelu- ja erämaa-alueelta on otettu näin laajasti tarkasteluun viimeksi 1990-luvun lopussa. Metsähallitus haluaa tietää, missä kunnossa erityyppiset koivikot tällä hetkellä ovat.
 – Tunturikoivikot ovat yhtenä suojeluperusteena Natura-alueille.Meillä on EU:lle velvollisuus raportoida tunturikoivikoiden tilasta, suojelubiologi  Saara Tynys .
 Kartoituksessa tarkkaillaan koivikkojen rakennetta ja uusiutumista. Tynys kertoo, että tuloksia voitaisiin käyttää hyväksi seuraavassa Suomen luontotyyppien uhanalaisarvioinnissa.
 Viime vuoden lopulla julkaistussa uhanalaisuusarvionnissa listattiin seitsemän uhanalaista tunturikoivikkotyyppiä.
 Porojen kesälaitumet eivät syynissä
 Tunturikoivikkoja nakertavat yhä useammin erilaiset tuhohyönteiset ilmaston lämmetessä. Lisäksi porojen laidunkuormitus, varsinkin kesälaidunalueilla, kuluttaa luontoa.
 Saara Tynyksen mukaan kesälaitumia ei kuitenkaan tässä tutkimuksessa oteta erityiseen tarkasteluun. Tosin viime aikoina  poroaitakeskustelun keskiössä olleella Enontekiön Mallan luonnonsuojelualueella  aiotaan käydä.
 – Keräämme ja päivitämme myös Kilpisjärven Saanan ja Mallan alueella tunturimittarituhojen laajuuksia tänä kesänä, Saara Tynys kertoo.
 Tosin Metsähallitus haluaa tutkimuksen tuovan aineksia myös maankäyttöön hallitsemallaan alueella.
 – Metsähallitus ei sinänsä säätele poronhoidosta. Mutta voihan olla, että saisimme joskus sellaisia hankkeita aikaiseksi, jossa pystyttäisiin ottamaan näitä asioita huomioon, pohtii Lapin luontopalveluiden aluejohtaja  Jyrki Tolonen  Metsähallituksesta.
 Tutkimus ainakin tämän kesän ajan
 Metsähallituksen Lapin luontopalvelut tutkii tunturikoivikkoja ainakin tänä kesänä, aina syyskuulle asti. Tarvittaessa kartoitusta jatketaan ensi kesänä.
 Tutkimuskohteet on valittu paitsi koivikkotyypin mukaan myös niin, että ne sijaitsevat eri puolilla Metsähallituksen hallitsemaa luonnonsuojelu- ja erämaa-aluetta. Kartoitusta tehdään Enontekiöllä, Inarissa, Utsjoella ja Sodankylän pohjoisosissa.
 Tunturikoivikkojen mittarituhoista on viimeisen vuosikymmenen aikana tehty myös paikallisia satelliittitutkimuksia, kerrotaan Turun yliopistosta. Kartoitukset on tehnyt Luonnonvarakeskuksesta eläkkeellä jo oleva tutkija  Kari Mikkola .
 Lisää aiheesta:
 Tuhohyönteiset leviävät Lappiin ilmaston lämmetessä – tunturikoivun hyvinvointi veitsenterällä
 Tutkija: Porojen kesälaidunnus estää hallamittarin syömien koivikkojen toipumisen

Uhanalaisia tunturikoivuja tutkitaan harvinaisen laajasti – Metsähallituksen tutkijaryhmä liikkuu Pohjois-Lapissa


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Suomi,  Kreikka, Portugali ja Irlantihan ovat kuin neljä marjaa!
 Kaikki neljä sijaitsevat EU:n ulkorajoilla äärikolkissa: koillisessa, kaakossa, lounaassa, luoteessa. Kaikilla on iso naapurimaa, joka aiheuttaa niissä jonkinlaista pikkuveli- tai pikkusisko -syndroomaa. Kaikkien suhde suureen naapuriin on ollut historiassa sotaisa, ja välit ovat yhä enemmän tai vähemmän herkät.
 Meri on kaikille neljälle elintärkeä.
 Kansojen luonteissa on eroja, mutta on myös paljon yhdistäviä piirteitä: suoraviivaisuutta, teeskentelemättömyyttä, surumielisyyttä, rosoisuutta. Maiden musiikki on usein melankolista ja mollivoittoista.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Tämä ajatus palasi usein  mieleen, kun kävelin Ateenan katuja viime viikonvaihteessa Kreikan vaaleja seuraten.
 Politiikassa jos missä Kreikka poikkeaa kuitenkin Suomesta jyrkästi. Siellä kansalaiset  äänestävät kerta toisensa jälkeen  valtaan vanhojen mahtisukujen edustajia, niin myös tällä kertaa. Mitsotakisin dynastian vesa  Kyriakos Mitsotakis   nousi uudeksi pääministeriksi .
 Hänen puolueensa on oikeistolainen Uusi demokratia, ja jos vanhat merkit pitävät paikkansa, seuraavissa vaaleissa on taas vasemmiston vuoro.
 Aiemmin vallassa vuorottelivat Uusi demokratia ja sosialistipuolue Pasok, nyt Pasokin paikan on ottanut Syriza.  Radikaalipuolueena alunperin tunnettu Syriza  loivensi kantojaan hallitusvuosien aikana ja  joutui viemään tiukan menokuurin läpi Kreikassa .
 Nyt Syrizasta on tullut äärivasemmistolaisen sijaan jonkinlainen demaripuolue.
 Erään kreikkalaisen sanoin: “Me valitamme aina ja vaadimme muutosta. Sitten äänestämme vaaleissa vallanvaihtoa. Heti kun uusi hallitus nousee valtaan, alamme taas valittaa ja vaatia muutosta.”
 Lue täältä  kollegani  Petri Raivion  reportaasi Kreikasta parin vuoden takaa: Seitsemän vuotta säästökuuria – Missä se kehitys on?
 EU:n kärkiehdokkaat on kuopattu!  Brysselin öissä koottiin viime viikolla  monimutkainen nimityspaketti , jossa EU-parlamenttivaalien kärkiehdokasmenettelystä tehtiin romua, arvioivat tutkijat politiikan toimittajan  Maria Stenroosin  haastattelussa .
 Samaa mieltä oli komission uudeksi puheenjohtajaksi ehdolla oleva saksalainen  Ursula von der Leyen  keskiviikkona: komission puheenjohtajan valintatapaa  pitää uudistaa .
 Von der Leyen suunnittelee kuitenkin antavansa nimityskisassa hävinneiden demareiden ja liberaalien kärkiehdokkaille  Frans Timmermansille  ja  Margrethe Vestagerille  näkyvät paikat komissiossa. Tapasin eilen kilpailukomissaarina toimivan  Vestagerin , hänen haastattelunsa löydät lähipäivinä Ylen kanavilta.
 Von der Leyenin noususta  komission johtoon ei ole vielä takuita. Hänen pitää saada valinnalleen parlamentin hyväksyntä ensi viikolla. Kriittisimpiä ovat  demarit  ja  vihreät .
 Vihreät  ilmoitti jo keskiviikkona  puheenjohtajansa Ska Kellerin suulla, että puolue ei aio äänestää von der Leyenin puolesta.
 Von der Leyen olisi ensimmäinen nainen EU-komission johdossa. Jos hän tulee valituksi, hän aikoo pyytää jokaiselta EU-maalta sekä mies- että naisehdokkaan komissaariksi, ja koota sukupuolten 50/50-tasapainon. Lähettääkö Suomi  puheenjohtajaehdokas  Jutta Urpilaisen  ohella myös  komissaarinpaikkaa tavoitelleen   Eero Heinäluoman  nimen von der Leyenin pohdittavaksi?
 Pääministeri Antti Rinne kävi  keskiviikkona esittelemässä Suomen EU-puheenjohtajuuskautta Berliinissä. Hänen rinnallaan esiintyi taas vapiseva liittokansleri Angela Merkel. Voit lukea  lisää vierailusta täältä .
  #SOMESSA Mitä tekee Boris?
 Instagram
 Runsaan viikon kuluttua ratkeaa, kenestä tulee Britannian seuraava pääministeri  Theresa Mayn  jälkeen.  Ennakkosuosikki on konservatiivipuolueen   Boris Johnson . Johnson on  kovan linjan brexitööri , ja hänen tulevia liikkeitään arvuutellaan jo kiivaasti somessa. Instagramista löytyy myös paljon häneen liittyviä vitsejä ja meemejä.
 #FAKTA: Suomi laajakaistoissa keskisarjalainen
 Yle / Joel Kanerva
 EU on asettanut kunnianhimoisen tavoitteen. Vuoteen 2020 mennessä vähintään puolet laajakaistaliittymistä tulisi olisi nopeudeltaan vähintään 100 megabittiä sekunnissa. Koko EU:n tasolla vuoden 2017 puolivälissä kriteerit täyttävä laajakaista oli 15 % kotitalouksista.
 Nopeiden laajakaistojen määrässä mitattuna kärjessä ovat Ruotsi, Romania ja Belgia. Suomi on laajakaistanopeuksien keskisarjalainen. Vuoden 2017 puolessa välillä 100-megaisten liittymien osuus oli Suomessa alle 20 prosenttia ja  viimeisimmän vuoden 2018 mittauksen mukaan  37 %.
 Vuoden 2025 strategisiin tavoitteisiin sisältyy muun muassa keskeytymätön 5G-palvelu kaikilla kaupunkialueilla ja kaikilla keskeisillä maaliikenneväylillä sekä kaikkiin kotitaloukseen mahdollisuus saada vähintään 100 megabitin yhteys.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Kaikkien aikojen nuorin meppi, Suomen Saksa-ongelma ja Ylen EU-visa
 Kira Peter-Hansenia äänestivät pääosin nuoret, mutta hän on saanut palautetta jo vanhemmiltakin kannattajiltaan.  Petri Raivio / Yle
 Viime viikolla  europarlamentissa aloitti runsaasti kokeneita konkareita, mutta joukossa on myös koko parlamentin historian nuorin meppi.  Ylen haastattelussa  21-vuotias tanskalainen  Kira Peter-Hansen  kertoo, mitkä asiat parlamentin käytännöissä ihmetyttävät ja missä asioissa nuoret voivat olla kuusikymppisiä parempia asiantuntijoita.
 Tällä viikolla pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tapasi Berliinissä Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin . Merkel johtaa riitaisaa hallitusta, ja Saksan hallituksen riitelystä saattaa hyvin tulla myös Suomen ongelma,  kirjoittaa analyysissään  Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja  Suvi Turtiainen . Saksassa moni arvioi hallituksen kaatuvan vielä tämän vuoden aikana, kesken Suomen EU-puheenjohtajuuskauden.
 Suomen juuri  alkanut EU-puheenjohtajuuskausi tuo maahan tuhansia kokousvieraita toimittajista poliitikkoihin.  Ylen visalla voit kokeilla , kuinka kartalla olet unionin asioista.
 Puheenjohtajakaudellaan Suomi  yrittää leipoa yhteen EU:n monivuotisen budjettikehyksen ja oikeusvaltion. Hankalaksi yrityksen tekee se, että rahoituskehys on hyväksyttävä yksimielisesti.  Lue täältä , miten Suomi aikoo ratkaista kiperän kysymyksen.
 ENSI VIIKOLLA: Parlamentin viimeinen viikko ennen lomia, Niinistö Pariisiin
 Tulevana sunnuntaina presidentti Sauli Niinistö  matkustaa Pariisin juhlimaan Ranskan 230:ttä itsenäisyyspäivää kollegansa  Emmanuel Macronin  kutsusta. 14. heinäkuuta on Bastiljin valtaamisen ja länsimaisen demokratian synnyn juhlapäivä. Päivästä alkoi Ranskan suuri vallankumous vuonna 1789.
 Niinistö seuraa perinteistä sotilasparaatia Champs-Elyseés-kadulla. Luvassa on poikkeuksellisen näyttäviä juhlallisuuksia; esimerkiksi Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump   halusi paraatin nähtyään  samanlaisen Yhdysvaltoihin.
 Loma koittaa!  Ensi viikko on viimeinen parlamentin täysistuntoviikko Strasbourgissa ennen Keski-Euroopan seisahtumista elokuuksi. Uuden EU-puheenjohtajamaan Suomen hallitus käy esittäytymässä täysistunnossa. Mepit äänestävät myös muun muassa Ursula von der Leyenin nimityksestä.
 Terveisin Anna
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä?  Jos tykkäsit, kerro kavereillekin Kirjeen voi tilata tästä  linkistä.
 Jos keksit parannusehdotuksia, kerro meille! Voit lähettää meille kysymyksiä ja vinkkejä vastaamalla tähän viestiin. Bon weekend!

Surumielisyyttä ja vaikeuksia naapurin kanssa – tämä yhdistää Suomea, Kreikkaa, Portugalia ja Irlantia, kirjoittaa EU-kirjeenvaihtaja Anna Karismo


Summary: Lue 3 vinkkiä, miten kuukautiskuppia kannattaa käyttää.

Yhä useampi nainen haluaa päästä eroon kertakäyttöisistä kuukautissuojista ja käyttää silikonista valmistettua kuukautiskuppia. Kuukautiskupit kiinnostavat myös alan jättejä. Esimerkiksi Tampax toi oman kuppinsa myyntiin viime lokakuussa.
 – Varsinkin kaupungeissa asuvat naiset, jotka haluavat elää mahdollisimman jätteetöntä elämää, arvostavat kuukuppeja, arvioi Suomessa ensimmäisenä kuukautiskuppeja valmistamaan ryhtynyt yrittäjä  Heli Kurjanen .
 Yksi syy tuotteen suosioon on myös sen edullisuus verrattuna kertakäyttöisiin kuukautissuojiin.
 Tavoite: kuukautiskuppi syrjäyttää kertakayttöiset tuotteet
 Kuukautiskupin pahin kilpailija ovat kuitenkin edelleen kertakäyttöiset kuukautissuojat eli siteet ja tamponit. Oman kuukuppinsa äskettäin markkinoille tuoneen kuopiolaisen gynekologin  Nonna Heiskasen  tavoite on saada kuukautiskupista valtaväestön kuukautissuoja.
 – Todella tärkeää on lisätä äitien tietoisuutta, jotta he pystyvät ohjeistamaan tyttäriään, mikä on paras vaihtoehto, kun kuukautiset alkavat, Heiskanen sanoo.
 Mari Kosusella ja ja Nonna Heiskasella on kahden naisen yrityksessä selkeä työnjako. Heiskanen ideoi pää pilvissä ja Koistinen maadottaa ideat käytännön tasolle. Sami Takkinen / Yle
 Naisen terveyden kannalta paras kuukautissuoja selviää kokeilemalla eri vaihtoehtoja, kertoo Kuopion yliopistollisen sairaalan gynekologi  Paula Kuivasaari-Pirinen .
 Oikean kuukautissuojan valintaan ei ole olemassa kuitenkaan yleistä ohjetta, vaan se on jokaisen henkilökohtainen ratkaisu.
 Vertailevia tutkimuksia asiasta ei ole tehty, mutta työssään Kuivasaari-Pirinen on huomannut siteiden muovisen pinnan ja liiman aiheuttavan osalle naisia ulkosynnytinoireita eli kutinaa.
 – Silloin minä kehotan ainakin kokeilemaan esimerkiksi kuukuppia, hän kertoo.
 Jos nainen oireilee käyttäessään kuukautiskuppia tai tamponia, se ei välttämättä johdu kuukautissuojasta. Esimerkiksi hormonaalinen ehkäisy kuivattaa limakalvoja ja aiheuttaa kutinaa.
 – Kyseessä voi olla myös tilanne, jossa kuukautiskuppi tai tamponi on väärän kokoinen ja oireilun syy on siinä, Kuivasaari-Pirinen sanoo.
 Kuukautisiin liittyvät sovellukset kiinnostavat naisia
 Naisille suunnattujen terveystuotteiden, -palveluiden ja -sovellusten kysyntä lisääntyy koko ajan.
 Alasta käytetään nimitystä Femtech, ja sen odotetaan kasvavan huomattavasti seuraavien vuosien aikana.
 Tämä on huomattu myös Suomessa. Yritysrahoittaja Business Finlandin mukaan yritykset panostavat nyt erilaisiin terveyteen liittyviin sovelluksiin.
 Femtech-alalla tämä tarkoittaa muun muassa erilaisia kuukautiskiertoon liittyviä sovelluksia. Sovellus voi kertoa kierron varmat tai hedelmälliset päivät tai sen avulla voi seurata yleisesti omaa kuukautiskiertoaan. Monien asiantuntijoiden mielestä ehkäisyssä ei kuitenkaan kannata  luottaa pelkkiin sovelluksiin .
 Femtech-tuotteet pitävät sisällään myös kuukautissuojat.
 Tuotekehittelyssä 100 naista testasi kuppia
 Kuukautissuojana käytettäviä kuukuppeja on ollut laajemmin markkinoilla jo lähes 20 vuoden ajan. Keksintö on kuitenkin vanhempi: kuukautiskuppi on patentoitu tämän tyyppisenä vuonna 1937. Vanhin myynnissä oleva brändi on 1980-luvulta.
 Nonna Heiskanen sai idean suunnitella kuukautiskuppi työssään gynekologina. Moni hänen potilaistaan käytti kuukautiskuppia.
 – Perehdyin asiaan, koska halusin pysyä ajan hermolla, Heiskanen kertoo.
 Heiskanen oli etsinyt mahdollisuutta aloittaa yrittäjänä jo aikaisemmin. Tuolloin häntä neuvottiin aloittamaan tuotteella, joka olisi lähellä hänen omaa osaamistaan.
 Kuukautiskuppi tuntui oikealta vaihtoehdolta ja suunnitteluvaiheessa mukaan tuli pitkäaikainen ystävä, sairaanhoitaja  Mari Kosunen .
 Tuotteen valmistamiseen löytyi yhteistyökumppani Sastalamasta, polymeerituotteiden suunnitteluun ja valmistukseen erikoistunut Teknikum.
 Tämän jälkeen sata naista testasi kuukautiskuppia neljän kuukauden ajan. Nomai-nimen saanut kuukautiskuppi on nyt ollut myynnissa kuukauden ajan.
 Kuukautiskuppeja on jo satoja erilaisia
 Ensimmäinen suomalainen kuukautiskuppi on ollut markkinoilla jo 14 vuotta.
 Lunette-kuukuppia kehittäessä tehtiin yhteistyötä eri maiden gynekologien kanssa.
 Juupajokelainen Heli Kurjanen on tehnyt yrityksestään maailmanlaajuisen. Tällä hetkellä yrityksessä työskentelee 16 henkilöä, ja Kurjasella on myös tytäryritys USA:ssa.
 Kaikkiaan erilaisia kuukautiskuppeja on myynnissä satoja erilaisia. Kurjanen keskittyy omaan bisnekseen vaikka omaa tuotetta kopioidaan Kiinassa.
 – Ties millä nimellä sitä myydään, Kurjanen kertoo.
 Kolme vinkkiä, kuinka kuukautiskuppia käytetään
 Kuukautiskupin käyttäminen perustuu alipaineeseen. Kupin koko valitaan sen mukaan, miten runsasta vuoto on. Kupin voi asettaa paikallaan esimerkiksi näillä kolmella keinolla:
 1. Sydäntaittelu, jossa kupin reunat taitetaan vastakkain ja kuppi taitetaan kaksinkerroin. Seuraavat kaksi asiaa pätevät aina: Kuppi laitetaan paikalleen pyöräyttämällä. Sormella voi tunnustella onko kupin pohja pyöreä, jolloin se on avautunut kokonaan.
 Sami Takkinen / Yle
 2. Simpukkataittelussa kuppi painetaan kasaan kyljestä, jolloin se pystyy hyvin supussa.
 Sami Takkinen / Yle
 3. Seiskataittelussa kupin yläreuna käännetään alas niin, että kuppiosasta tulee tavallaan kolmion muotoinen. Paikalleen laitettaessa kulmasta päästetään irti, jolloin kuppi avautuu.
 Sami Takkinen / Yle
 Kuukautiskuppi otetaan pois niin, että sitä painetaan pohjasta tai kyljestä, jolloin alipaine poistuu.
 – Kupeissa olevan antennin pitää jäädä emättimen sisäpuolelle, Heiskanen vinkkaa.
 Kuukautiskupin käyttäminen voi tuntua ensin hankalalta ja moni sanoo, että varsinkin sen ottaminen pois on vaikeaa.
 Se on kuitenkin varmaa, että kuppi ei voi kadota minnekään. Se on ollut kysymys, jota on eniten kysytty tuoreelta yrittäjältä. Heiskanen vakuuttaa, että kuukautiskuppi ei voi kadota naisen sisälle.
 – Naisen emätin on vain noin 10 cm pitkä.
 Lue lisää:
 Kuukautiset saivat oman emojin
 Kuukautisköyhyys on tabu — "Siinä pitää miettiä, laittaako rahan ruokaan vai kuukautissuojiin”
 Helppous ja ekologisuus ovat saaneet naiset hurahtamaan kuukautiskuppiin – "Kuukuppia käyttäessä kuukautiset voi välillä unohtaa"

Kuukautiskuppien kysyntä kasvaa – jos siteet aiheuttavat kutinaa, kannattaa kokeilla sisäisesti käytettävää suojaa


Summary: 13–16-vuotiaat ovat valmiita siihen, että heidän valintojaan rajoitetaan ilmastokriisin vuoksi.

Yläkouluikäiset nuoret ovat valmiita siihen, että heidän valintojaan rajoitetaan ilmastokriisin vuoksi, kertoo nuorten tulevaisuudennäkymiä selvittänyt Suomi vuonna 2050 -kyselyraportti.
 Enemmistö pitää todennäköisenä ja toivottavana, että tulevaisuudessa ihmisten valintoja rajoitetaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Eli esimerkiksi autoilun tai lihansyönnin rajoittamisessa ei ole nuorten mielestä epäselvyyttä, vaan nuoret kokevat, että elämäntapojemme on muututtava, mikäli haluamme hillitä ilmastonmuutosta.
 Nuorten mielestä kaikkein tärkeintä onkin saada ilmastonmuutos kuriin, jos halutaan, että Suomessa on hyvä elää vuonna 2050. Vuosisadan puolivälissä Suomi on radikaalisti erilainen, uskoo 85 prosenttia nuorista. Nuoret toivovat, että koulutukseen ja hyvinvointiin satsataan.
 Kaksi kolmasosaa vastanneista oli sitä mieltä, että eniten Suomea muokkaa tuohon mennessä ilmastonmuutos. Myös teknologian kehitys ja maahanmuuton lisääntyminen olivat merkittäviä joka toisen vastaajan mielestä. Teknologian vaikutusta painotti 58 prosenttia ja maahanmuuttoa 49.
 Vain kolmasosa nuorista uskoo, että heillä on tulevaisuudessa samat mahdollisuudet kuin vanhemmillaan.
 Kuitenkin vain kuusi prosenttia nuorista uskoo, että ilmastonmuutoksen hillinnässä onnistutaan. Ratkaisukeinojen puute painaakin nuoria, sanoo selvitystä tekemässä ollut Tulevaisuuskoulun toiminnanjohtaja, tulevaisuustutkija  Otto Tähkäpää .
 – Nuoret haluaisivat ja pitävät tärkeänä, että ilmastonmuutokseen puututtaisiin, mutta toisaalta kokevat sen ristiriidan voimakkaasti, että aikuiset eivät tee tarpeeksi. Se on minusta äärimmäisen huolestuttavaa nuorten kannalta ja laajemminkin ilmastonmuutoksen torjunnan kannalta.
 – Tämä on yksi esimerkki siitä, mistä nuorten ilmastoahdistus kumpuaa. Eli ongelma itsessään on suuri ja eksistentiaalinen, ja toisaalta nuorille tarjotaan ratkaisuvaihtoehdoksi sellaisia että "kierrätä banaaninkuoret". Ne eivät ole ihan tasapainossa, Tähkäpää toteaa.
 Teknologia avustaa, ei korvaa
 Suurista muutoksista huolimatta tulevaisuus rakentuu tutulle pohjalle. Perhe-elämä ja harrastukset ovat enemmän tai vähemmän ennallaan. Keskeisiä arvoja ovat oikeudenmukaisuus ja vastuullisuus, eikä ahkeruutta ja rehellisyyttäkään ole unohdettu vastauksissa. Lukutaidolla on myös tärkeä rooli.
 Vajaa kolmasosa nuorista on sitä mieltä, että digitalisaatio muuttaa Suomea. Yli puolet nuorista kokee, että tulevaisuudessa hyvinvointi ja sen lisääntyminen ovat aiempaa enemmän riippuvaisia teknologian kehityksestä. Nuorten mukaan algoritmit muun muassa auttavat lääkäreitä tekemään nopeita ja tarkkoja diagnooseja.
 Nuoret eivät kuitenkaan ole täysin varmoja siitä onko digitalisaation lisääntyminen toivottava suunta. Lähes puolet nuorista ei osannut kertoa kantaansa tähän.
 Teknologia ei saa nuorten mielestä kuitenkaan korvata ihmisten välistä vuorovaikutusta. Koneiden tehtävä on nuorten mielestä avustaa, ei korvata täysin. Luokassakin lapsia ja nuoria opettaa edelleen opettaja, ainakin jos kysytään noin 60 prosentilta kyselyyn vastanneista nuorista.
 Nuoret kokevat voivansa vaikuttaa tulevaan
 Nuoret ovat kyselyn mukaan kiinnostuneita omasta tulevaisuudestaan ja suhtautuvat siihen optimistisesti. He myös kokevat, että he pystyvät vaikuttamaan tulevaisuuteen. Noin kolmasosa nuorista ajattelee omaa elämäänsä viiden, jopa kymmenenkin vuoden päähän.
 Lähes puolet sen sijaan ajattelee elämäänsä hyvin lyhytnäköisesti ja 22 prosenttia nuorista ei ajattele tulevaisuutta seuraavaa viikonloppua pidemmälle.
 Kolmasosa silti kokee, ettei heitä kuulla tarpeeksi heidän tulevaisuuttaan koskevissa kysymyksissä. Osa-alueita, joissa nuorten mielipiteitä ei kuulla ovat muun muassa ilmasto, koulutus ja työelämä.
 – Ilmastonmuutos ja ympäristöasiat ovat meidän sukupolvellemme todella tärkeitä aiheita, mutta silti tosi harva tietää niistä läheskään tarpeeksi. Myös yksinkertaiset taidot kuten verot, laskujen maksaminen ja lainat ovat tärkeitä, mutta niistä ei opeteta mitään, kyselyyn vastannut 15-vuotias yläkoululainen kertoo.
 Kaikkein eniten nuorten tulevaisuuskäsitysten muotoutumiseen vaikuttaa koulu. Jopa neljä viidestä on sitä mieltä, että koulu antaa hyvät valmiudet kohdata tulevaisuus.
 Suomen tulevaisuus pelottaa osaa nuorista
 Nuoria kiinnostaa kuitenkin huomattavasti vähemmän Suomen tulevaisuus kuin omansa. Yli neljäsosa nuorista ei osaa sanoa tai ei ole kiinnostunut maan tulevaisuudesta. Joka kymmenes nuori näkee siinä myös paljon uhkakuvia ja kokee sen pelottavaksi.
 – Jos katsoo tätä keskustelua, mitkä tulevaisuusteemat ovat olleet viimeisten vuosien aikana esillä, niin esillä on ollut Suomen velkaantuminen, ilmastonmuutos, teknologinen työttömyys ja kestävyysvaje. Jos ajattelee tätä keskustelua, niin ei ole tosiaan mikään ihme, että nuorten tulevaisuususko hiipuu. Vaikkakin Suomi on edelleen erilaisissa kansainvälisissä vertailuissa maailman paras paikka elää. Vaurain, onnellisin ja niin edelleen. Mutta se ei kyllä välity nuorille millään lailla, toteaa Otto Tähkäpää.
 Tänään julkaistu raportti pohjautuu vuoden 2019 keväällä tehtyyn Suomi vuonna 2050 -kyselyselvitykseen. Kyselyyn vastasi hieman yli 4 300 yläkouluikäistä eli 13–16-vuotiasta nuorta eri puolilta Suomea.
 Tutkimukseen valitut kysymykset ja väittämät perustuivat kolmeen eri yläkoulussa kevään 2019 aikana toteutettuun tulevaisuustyöpajaan. Työpajat, kyselyn ja raportin toteuttivat Lasten ja nuorten säätiö, Tieto ja Tulevaisuuskoulu.
 Jutun keskustelumahdollisuus on auki klo 22.00 saakka.

Kysely: Vain kuusi prosenttia nuorista uskoo, että ilmastonmuutoksen hillinnässä onnistutaan


Summary: Heinolan lintutarhalla hoidossa oleva viisikko löydettiin kaadetun pesäpuun alta.

Heinolan lintutarhalle tuotiin tiistai-iltana hoitoon lintupoikue, jonka venäläispariskunta oli löytänyt kaadetun puun alta.
 Tarkempaa paikkaa ei saatu selville. Kommunikointia vaikeutti se, että löytäjät puhuivat vain venäjää.
 – Sen ymmärsimme, että poikasten pesäpuu oli kaadettu. Mutta olivatko he itse puun kaataneet vai joku muu, jäi epäselväksi, Heinolan lintutarhan lintuopas  Olli Vuori  kertoo.
 Lajimääritys oli haastava poikasten pienen koon vuoksi. Olli Vuori arvioi poikueen iäksi pari viikkoa ja lajiksi rautiaisen.
 – Tämä on ensimmäinen kerta, kun meillä on rautiaisia hoidettavana. Enkä ole aiemmin tavannut yhtä punaisia kitoja, Vuori naurahtaa.
 Virkistynyt viisikko pesäpipossa
 Viisi linnunpoikaa oli löydettäessä melko heikossa kunnossa, mutta säännöllisen ruokinnan ansiosta ne ovat piristyneet selvästi.
 Suojakseen poikaset saivat uuden asumuksen, jonka puhtaanapito on risu- ja sammalpesää helpompaa.
 – Ihmiset ovat tehneet meille pesäpipoja. Ne pidetään puhtaana ulosteista ja sotkuista aluspapereita vaihtamalla. Luonnossahan emo siivoaisi pesän.
 Toimi näin, jos löydät puusta pudonneen linnunpoikasen tai pesueen:  Yritä hahmottaa, mitä on tapahtunut ja toimi sen mukaan. Ihminen on linnunpoikasen toissijainen hoitaja, ensimmäinen on oma emo. Pesäpoikanen nostetaan mahdollisuuksien mukaan omaan pesään. Keinopesänä toimii hyvin vaikkapa kukka-amppeli, jonka pohjalle laitetaan talouspaperia pehmikkeeksi. Se nostetaan pesäpuuhun, johonkin lähistöllä kasvavaan puuhun tai suojaisaan paikkaan pesäpuun lähelle. Ohjeet antoi Heinolan lintutarhan lintuopas Olli Vuori
 Vuori kehuu viisikkoa siistiksi joukkueeksi.
 – Ne kakkaavatkin ihan luonnostaan pesän reunamille.
 Jauhelihaa ja muurahaisenmunia
 Poikasia ruokitaan nyt puolen tunnin välein pinsettien avulla. Keinoemoina toimivat lintutarhan työntekijät vuorotellen. Yön ajaksi hoitaja ottaa linnunpoikaset kotiinsa.
 Rautiainen on hyönteissyöjä ja tarvitsee proteiinia.
 Ruokalistalla on jauhelihaa muurahaisenmunakuorrutteella, lisänä ripaus kalkkia ja monivitamiineja. Nestettä poikaset saavat, kun jauhelihamuruset kostutetaan vedessä.
 – Poikasia ei voi jättää illalla syöttämättä, vaikka lintutarha sulkeutuu, silloin ruokintatauosta tulisi liian pitkä.
 Vuorokauden viimeinen ateria on puolilta öin ja aamun ensimmäinen kello kuuden maissa. Yöllä nukutaan.
 Kun poikaset vahvistuvat, oppivat itse syömään ja lentämään, ne palautetaan metsään.
 – Pyrimme vapauttamaan linnut lajitovereidensa joukkoon ja sellaiseen elinympäristöön, josta löytyy niille oikeanlaista ruokaa, Olli Vuori kertoo.
 Poikaset syötetty ja pesä putsattu - kaikki hyvin.  Tuija Veirto

Katso video suloisesta lintupesueesta – pingispallon kokoiset poikaset ahmivat ruokaa puolen tunnin välein


Summary: Kaipaisin enemmän tarinoita miehistä, jotka ovat ottaneet vaimonsa sukunimen, kirjoittaa Yagmur Özberkan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Olen menossa naimisiin tänä kesänä ja yllättävän moni on kysynyt minulta, aionko vaihtaa sukunimeäni.
 Pohdin asiaa ääneen kumppanini ja ystävieni kanssa sekä myös Instagramissa ja huomasin, että sukunimen valinta naimisiin mennessä selvästi jakaa mielipiteitä.
 Kun puhuin asiasta Instagram-storyssa, moni sanoi vastauksissaan ottavansa miehen sukunimen, koska omaan sukunimeen ei ole ollut sen kummempaa suhdetta. Lisäksi haluttiin kaikilla perheenjäsenillä olevan sama sukunimi, jotta perhe olisi yhtenäisempi ja tällöin valittiin nimenomaan miehen sukunimi. Toiset taas kertoivat, etteivät missään nimessä ottaisi miehen sukunimeä, koska eivät ymmärrä, miksi naisen pitäisi aina ottaa miehen sukunimi. Vain muutamassa viestissä kerrottiin miehen ottaneen naisen sukunimen.
 Hieman yllättävää on mielestäni se, että vielä tänäkin päivänä peräti 70 prosenttia naisista ottaa avioliittoon astuessaan miehensä sukunimen. Luku on mielestäni melko suuri, kun miettii Suomen kaltaista maata.
 Minulla on tällä hetkellä erittäin hyvä suhde sukunimeeni,  mutta näin ei ole ollut aina.
 Olen joskus nuorempana jopa salaa vähän inhonnut sukunimeäni, koska se oli niin “vaikea“ lausua. Minua hävetti joka kerta, kun joku lausui sen väärin. Olen jälkikäteen miettinyt, miksi minua hävetti? Kyllä minä sen osasin lausua.
 Ehkä minua vaivasi se, että minua muistutettiin jatkuvasti siitä, kuinka erikoinen sukunimeni oli ja miten se ei kuulostanut yhtään suomalaiselta.
 Muistan varsinkin kouluajoilta, kuinka turhauttavaa oli joka kerta korjata, kun joku lausui sukunimeni väärin. Ja pakko myöntää, että kauhean moni ei tänäkään päivänä osaa lausua sitä ensimmäisellä kerralla oikein, mitä ihmettelen suuresti. Monesti joudun ohjeistamaan, että “lausutaan juuri niin kuin kirjoitetaan”, eli ihan vaan Özberkan.
 Aloitin kolme vuotta  sitten oman radio-ohjelman tekemisen Yle Puheella ja ohjelman nimeksi tuli minun ja työparini sukunimet eli Mahadura&Özberkan. Muistan kuinka kauhistunut olin ohjelman nimestä. Ajattelin, että “Ei, ei käy! Eihän kukaan osaa ikinä lausua sitä oikein, kun ei kukaan ole tähänkään mennessä lausunut sukunimeäni oikein.” Pelkäsin kiusallisia tilanteita.
 Mahadura&Özberkanissa olemme muun muassa puhuneet suomalaisuudesta sekä pohtineet, millaiset asiat määrittelevät identiteettiä. Ohjelman myötä olen kiintynyt sukunimeeni erittäin paljon.
 Sukunimestäni onkin tullut niin vahva osa identiteettiäni, etten voisi luopua siitä mistään hinnasta. Eikä minun onneksi tarvitsekaan.
 Tuleva aviopuolisoni on kurditaustainen , mutta kantaa iranilaista sukunimeä, sillä kurdinimet ovat olleet täysin kiellettyjä Iranissa hänen lapsuudessaan ja anoppini on kertonut minulle, että näin on vielä tänä päivänäkin.
 Olemme keskustelleet nimiasiasta kumppanini kanssa ja hän on itse sanonut, ettei edes haluaisi minun ottavan sukunimeä, joka hänelle on joskus pakosta annettu.
 Minä puolestani en taas oleta, että kumppanini ottaisi turkkilaisen sukunimen itselleen, johtuen turkkilaisten ja kurdien haasteellisesta historiasta, joten säilytämme kumpikin omat sukunimemme.
 Silti kaipaisin enemmän tarinoita miehistä , jotka ovat ottaneet vaimonsa sukunimen. Toki naisilla sentään edes nyt on päätösvalta omasta sukunimestään. Aina näin ei ole ollut. 1920-luvulla säädetty sukunimilaki pakotti vaimon ottamaan miehen sukunimen tai yhdistelmänimen. Tyttönimeä ei siis saanut pitää.
 Pariskunnat saivat lisää vaihtoehtoja, kun laki muuttui reilut 30 vuotta sitten. Tällä hetkellä voimme siis ihan itse päättää, otammeko kumppanin sukunimen, pidämmekö oman sukunimemme vai päädymmekö yhdistelmänimeen.
 Hieman yllättävää on mielestäni se, että vielä tänäkin päivänä peräti 70 prosenttia naisista ottaa avioliittoon astuessaan miehensä sukunimen. Luku on mielestäni melko suuri, kun miettii Suomen kaltaista maata.
 Pohdin nimiasiaa myös lasten näkökulmasta , sillä haluamme kumppanini kanssa jonain päivänä lapsia. Pidämme nyt omat sukunimemme, mutta minkä sukunimen lapsemme saa syntyessään? Vierastan ajatusta yhdistelmäsukunimestä, sillä minulla ja puolisollani on molemmilla pitkät ja “vaikeat“ sukunimet. Oma työni on julkista, mutta haluaisin taata lapselleni yksityisyyden. Tästä syystä lapsemme saa hyvin todennäköisesti puolisoni sukunimen.
 Mikäli tulevaisuudessa lapsemme ei ole tyytyväinen kantamaansa nimeen, hänellä on onneksi useita vaihtoehtoja.
 Yagmur Özberkan
 Kirjoittaja on Turussa asuva toimittaja ja  Mahadura&Özberkan  radio-ohjelman juontaja. Blogissaan hän käsittelee erityisesti naiseutta.
 Aiheesta voi keskustella 12.07. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Uudistettu nimilaki sallii neljä etunimeä ja tuo myös sukunimiin kansainvälisiä kaikuja
 Alttarille astellaan yhä harvemmin – Vielä 30 vuotta sitten kesälauantait täyttyivät vihkiseremonioista
 Islannissa ei ole enää pakko olla kenenkään -poika tai -tytär – lainmuutos luo sukupuolineutraalin nimivaihtoehdon

Yagmur Özberkan: En aio luopua omasta sukunimestäni, vaikka menen naimisiin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Oulun käräjäoikeus antaa laajan seksuaalirikosvyyhdin viimeiset päätöksensä
 Oulun käräjäoikeus antaa tänään iltapäivällä  seitsemännen ja kahdeksannen päätöksensä  seksuaalirikosvyyhdissä, jossa on ollut uhrina yksi 13-vuotias tyttö ja erikseen syytettyinä kahdeksan ulkomaalaistaustaista miestä. Tämänpäiväiset päätökset ovat käräjäoikeuden viimeiset tässä vyyhdissä.
 Voimakas myrsky saapumassa New Orleansiin
 Tulvavallit New Orleansin edustalla yrittävät pitää myskyn loitolla. Skip Bolen / EPA
 Trooppinen myrsky on saapumassa Louisianan osavaltion rannikolle Yhdysvalloissa. Myrsky iskee rantaan tänä iltana New Orleansin kaupungin lähellä. Barry-nimen saanut myrsky  voi saavuttaa hurrikaanin voiman  ennen rantautumistaan. Barry on tuomassa alueelle jopa 300 milliä sadetta ja useiden metrien tulva-aallon.
 Laitoksissa vanhusten omaa tahtoa ei aina kuulla
 Pirkko Martikainen toivoo, että kansanedustajat muistaisivat vaalilupauksensa vanhusten asioiden parantamisesta. Yrjö Hjelt / Yle
 Turkulainen  Pirkko Martikainen  ei edellisessä palvelukodissaan päässyt esimerkiksi pesulle pitkiin aikoihin. Henkilökohtainen ahdinko on helpottunut, mutta hän on yhä huolestunut palvelutaloissa asuvien iäkkäiden itsemääräämisoikeudesta. Turun yliopistossa alkaa syksyllä  tutkimus oikeuksien loukkauksista  hoito- ja palveluasumisessa.
 Koirat saivat inhotut valkoposkihanhet vaihtamaan maisemaa
 Tapiolassa Itärannan puistossa oleskelevat valkoposkihanhet eivät piitanneet ohiajavista pyöräilijöistä, mutta lähistöllä ulkoilleet koirat saivat niihin vauhtia. Hanna Terävä / Yle
 Rauhoitettujen valkoposkihanhien karkottamiseksi  kokeillaan uusia keinoja . Pääkaupunkiseudulle onkin myönnetty poikkeuslupia karkottaa hanhia esimerkiksi kytkettyjen koirien avulla. Erityisesti virkistysalueilla ruokailevat hanhiparvet ärsyttävät monia. Luvan saamiseksi ei kuitenkaan riitä pelkästään se, että hanhien ulosteet haittaavat ihmisten viihtyvyyttä.
 Asuntomessut avataan vanhalla kasarmialueella Kouvolassa
 Designtalo Airon neito asuntomessujen mediapäivässä asuntomessuilla Kouvolassa. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Tämänvuotiset  asuntomessut alkavat tänään  vanhalla kasarmialueella Kouvolassa. Messujen järjestäjien mukaan paikka kytkeytyy laajempaan täydennysrakentamisen trendiin: Suomessa on paljon vanhoja alueita, joita voi hyödyntää asuinkäytössä. Elokuun 11. päivään kestävillä asuntomessuilla on nähtävissä muun muassa moderneja pientaloja ja uudenlainen senioriasumisen kortteli.
 Viikonloppu alkaa poutaisena mutta koleana
 Yle
 Perjantaina idässä oleva matalapaine liikkuu kohti Suomea. Itärajalle saattaa yltää vähäisiä sateita, mutta suurelta osin sää on kuitenkin poutaista. Yö on kylmä ja hallaa voi olla Suomenselältä Itä-Lappiin yltävällä alueella. Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Oulun seksuaalirikosvyyhdissä tuomiopäivä, trooppinen myrsky saapuu New Orleansiin, perjantaina poutaista mutta koleaa


Summary: Ikääntyneiden itsemääräämisoikeuksien loukkauksia hoito- ja palveluasumisessa aletaan tutkia, jotta niistä voitaisiin ottaa opiksi.

Vaikeasti monivammainen  Pirkko Martikainen , 70, on nainen, joka  antoi kasvot  Suomessa velloneelle kohulle vanhustenhoidon tilasta. Hän ei edellisessä palvelukodissaan päässyt esimerkiksi pesulle pitkiin aikoihin.
 Martikaisen henkilökohtainen ahdinko on helpottunut, mutta hän on yhä huolestunut palvelutaloissa asuvien ikäihmisten itsemääräämisoikeudesta. Hänen mielestään siitä puhutaan aivan liian vähän.
 – Tämä on meidän kotimme, jonne hoitajat tulevat meitä auttamaan. Kyllä se itsemääräämisoikeus aika usein heiltä unohtuu.
 Pirkko Martikainen on asunut kaksi kuukautta turkulaisessa palvelukoti Villa Aurorassa. Aiemmin hän asui palvelukoti Nukkumatissa, joka on sittemmin suljettu kokonaan.
 Taistelua omista oikeuksista
 Pirkko Martikainen sanoo, että hoitajia on monenlaisia. Toiset ottavat asukkaan toiveet huomioon paremmin.
 – On niitä, jotka haluavat kuunnella, ja joku toinen ei välitä pätkääkään.
 Omista oikeuksistaan pitää jaksaa huolehtia.
 – Joskus se on aika raskasta, Pirkko Martikainen sanoo.
 Villa Aurorassa suurin osa talon asukkaista on muistisairaita.
 – Minulla on asiat hyvin, koska pystyn pitämään kovaa meteliä. Mutta ei sen niin pitäisi olla, että täytyy kauheasti perustella, mitä haluaa.
 Uusi tutkimus selvittää itsemääräämisoikeuden loukkauksia
 Syyskuussa Turun yliopistossa käynnistyy  monitieteellinen tutkimus , jossa selvitetään hoito- ja palvelutaloissa asuvien ikääntyneiden itsemääräämisoikeuksien loukkauksia.
 – Tutkimuksen päätavoite on tunnistaa itsemääräämisoikeutta vaarantavia seikkoja sekä löytää keinoja, millä pystyttäisiin ennakolta ehkäisemään itsemäärämisoikeuden loukkauksia, sanoo tutkimushankkeen johtaja, Turun yliopiston dosentti  Mari Kangasniemi .
 Kangasniemi sanoo, että aikaisemman tutkimuksen perusteella tiedetään, että hoitohenkilökunta on yksilöinä hyvin sitoutunutta eettisesti toteutettuun hoitoon.
 – Toisaalta tiedetään, että se ei riitä. Sen toteuttamiseksi tarvitaan myös tukea läpi koko organisaation.
 Milja Pihkola on Pirkko Martikaisen henkilökohtainen avustaja. Yrjö Hjelt / Yle
 Kangasniemen mukaan tutkimusta voidaan hyödyntää jatkossa tunnistamaan mahdollisia rakenteita, jotka estävät itsemääräämisoikeuden toteutumisen.
 – Tarkoituksena on tukea hoitohenkilökuntaa mahdollistamaan itsemääräämisoikeuden toteutuminen yhtenä terveydenhuollon ihan keskeisistä arvoista.
 Tutkimuksen lähdeaineena käytetään aluehallintovirastoon tulleita kanteluita.
 Yksiköiden toimintakulttuurit vaihtelevat suuresti
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston sosiaalihuollon ylitarkastaja  Maria Borg  sanoo, että vanhustenhuollossa ei usein edes tiedosteta, koska itsemäärämisoikeuteen kajotaan.
 – Esimerkiksi kun laitetaan sängynlaidat vanhukselle, se on jo rajoittamista.
 Maria Borg sanoo, että rajoittamistoimien pitäisi olla aina määräaikaisia.
 – Rajoittamistoimet eivät tarkoita avointa valtakirjaa, vaan joka kerta tilanne pitäisi arvioida erikseen. Heikko kohta on se, että rajoittamisen arviointityötä ei tehdä, vaan siitä tulee tapa.
 Itsemääräämisoikeus Itsemääräämisoikeus tarkoittaa oikeutta päättää omasta elämästään ja tehdä valintoja. Suomen perustuslaissa on säädetty perus- ja ihmisoikeudet, joihin itsemääräämisoikeus perustuu. Itsemääräämisoikeutta voidaan rajoittaa vain poikkeustapauksissa, esimerkiksi kun ihmisen toiminta on vahingollista hänelle itselleen tai muille.
 Maria Borg on kiinnittänyt huomiota siihen, kuinka suuresti toimintakulttuurit vaihtelevat eri yksiköissä. Hyvä esimerkki itsemääräämisoikeuden loukkauksesta on se, miten hoitajat menevät sisään palvetalossa asuvan vanhuksen huoneeseen.
 – Joissain yksiköissä aina koputetaan, mutta on myös yksiköitä, joissa ei koputeta. Kyse on kuitenkin vanhuksen kodista.
 Maria Borgin sanoo, että vanhuksien tarve omiin rajoihin ja itsenäisyyteen ei poistu sillä, että tulee asumaan palvelukotiin.
 – Eihän meistä kukaan tykkäisi, että tullaan ovesta sisään tuosta vaan.
 Hyvä, että selvitetään
 Kantelun vanhustenhoidosta aluehallintovirastoon tekee useimmiten joku omaisista. Syynä on yksinkertaisesti se, että suurin osa tehostetussa palvelukodissa asuvista vanhuksista on muistisairaita.
 Borgin mukaan kantelut ovat lisääntymään päin, koska ihmisten tietoisuus asiasta on lisääntymässä. Siitä, kuinka monessa kantelussa on kyse itsemääräämisoikeuden loukkauksesta, ei ole tietoa.
 – Useimmissa kanteluissa ei vedota itsemääräämisoikeuteen, eikä muutenkaan kanteluissa asiaa kerrota lakitermein. Kerrotaan ainoastaan se tilanne, mikä on ollut, Maria Borg sanoo.
 Pirkko Martikainen sai kortin ystävältään Englannista.  Yrjö Hjelt / Yle
 Borgin mielestä on tärkeää, että asiaa lähdetään nyt selvittämään.
 Samaa mieltä on Pirkko Martikainen. Hän sanoo monivammaisena joutuneensa itse pohtimaan asiaa omien kokemustensa kautta.
 – Itse koin sen ensimmäisen kerran silloin, kun minut leikattiin. Siellä oli ollut hoitaja, joka olisi halunnut, että minua ei saa elvyttää, koska minulla on hoitotahto. Ei siinä kuitenkaan ollut elvytyskieltoa.
 Viime talvena ja keväänä valtakunnan puheenaiheeksi nousi vanhustenhoidon laatu. Kohu sai alkunsa Esperi Caren Kristiinankaupungissa sijaitsevasta  hoivakoti Ulrikasta , joka suljettiin viranomaispäätöksellä.
 Tämän jälkeen alkoi paljastua, että  useissa hoivakodeissa  eri puolilla Suomea hoidon laadussa oli parantamisen varaa. Pirkko Martikainen oli viime keväänä tyytyväinen, kun  päättäjät reagoivat tilanteeseen  ja alkoivat vaatia parempaa hoitoa vanhuksille.
 Nyt Martikainen on pettynyt – vanhusten asiat eivät olekaan enää kansanedustajille tärkeitä.
 – Nyt kun vaalit ovat ohitse, vanhukset on unohdettu. Kyllä saisivat tsempata eduskunnassa ja muistaa, miten lupasivat vanhustyötä parantaa.
 Julkisuuteen tulo kannatti
 Pirkko Martikainen on hyvillään siitä, että uskalsi alkuvuonna kertoa tarinansa aiemmasta palvelukodistaan. Ylen juttu, jossa Martikainen kertoi suihkuun pääsemisen kestäneen välillä viikkoja, sai runsaasti julkisuutta.
 – Ensin ajattelin, että mitähän minä oikein menin tekemään. Sain kuitenkin niin paljon myönteistä palautetta, että kyllä minä ihan tyytyväinen olen ollut.
 Martikainen sanoo, että julkisuus auttoi: Nukkumattiin palkattiin yksi hoitaja lisää. Muutama kuukausi jutun julkaisemisen jälkeen Mehiläinen päätti kuitenkin sulkea Nukkumatin.
 Pirkko Martikainen siirrettiin Mehiläisen toiseen palvelutaloon, Villa Auroraan.
 – Kyllä minä aika lailla voiton puolella olen, kun tänne pääsin. Tämä on viihtyisämpi, täällä on isommat huoneet ja pääsen sähköpyörätuolilla ulkonakin liikkumaan.
 Lue lisää:
 ”Olen niin pettynyt kuin olla ja voi” – vanhustenhoitajat pelkäävät parannusten jäävän vähäisiksi hoivakohun laannuttua
 Perhe- ja peruspalveluministeri Kiuru: Hoitajamitoitus syksyn aikana, mutta helppoa siitä ei tule
 Kohuotsikot vanhusten huonosta hoidosta herättivät päättäjät: vanhuspalveluiden uudistaminen nytkähti nyt eteenpäin
 Vanhusten palvelutaloihin tehdään vain harvoin yllätystarkastuksia – katso, kuinka sinun kuntasi valvoo ikäihmisten oloja

Pirkko Martikainen piti meteliä kurjista oloistaan, uudessa hoivakodissa pääsee uloskin – laitoksissa vanhusten omaa tahtoa ei aina kuulla


Summary: Oulun käräjäoikeudessa on ratkottu laajaa seksuaalirikosvyyhtiä toukokuusta asti.

Oulun käräjäoikeus antaa tänään iltapäivällä seitsemännen ja kahdeksannen päätöksensä seksuaalirikosvyyhdissä, jossa on ollut uhrina yksi 13-vuotias tyttö ja erikseen syytettyinä kahdeksan ulkomaalaistaustaista miestä.
 Laajassa seksuaalirikosvyyhdissä erikoista on epäiltyjen määrä ja se, että tapauksessa on yksi uhri. Lapsen hyväksikäyttöä kesti miltei viisi kuukautta muun muassa yksityisasunnoissa ja hotelleissa, kesäkuun alusta lokakuun loppuun viime vuonna.
 Tähän mennessä ratkaistuissa kuudessa oikeudenkäynnissä syytetty on todettu syylliseksi. Tuomiot ovat tulleet muun muassa törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta. Vankeustuomioiden pituudet vaihtelevat kahdesta vuodesta aina 4 vuoteen ja kuuteen kuukauteen saakka.
 Juttu kerrallaan käräjille siirtyneet seksuaalirikostapaukset  alkoivat paljastua poliisille  loppukesästä 2018.
 Poliisi on aiemmin kertonut, että kaikki epäillyt tekijät ovat tulleet Suomeen pakolaisina tai turvapaikanhakijoina. Osa on pakolaisia, osalla on turvapaikkaprosessi kesken, ja osa on Suomen kansalaisia.

Oulun käräjäoikeus antaa laajan seksuaalirikosvyyhdin viimeiset päätöksensä tänään


Summary: Nähtävillä on muun muassa moderneja pientaloja ja uudenlainen senioriasumisen kortteli.

Kouvolan asuntomessut alkavat perjantaina. Messut pidetään vanhalla kasarmialueella Korian kaupunginosassa Pioneeripuistossa.
 Tämän vuoden messujen teema on uusin asuminen historiallisessa kasarmimiljöössä. Suomen Asuntomessujen viestintäpäällikkö  Leena Honkajuuri  kertoo STT:lle, että teema liittyy laajempaan täydennysrakentamisen trendiin.
 – Suomessa on paljon vanhoja alueita, joiden hyödyntämistä pitäisi miettiä. Yksi tapa on niiden muuttaminen asuinkäyttöön, Honkajuuri sanoo.
 Messuilla on nähtävissä yli 30 erilaista kohdetta, joiden joukossa on esimerkiksi moderneja pientaloja ja uudenlainen senioriasumisen kortteli.
 Viikoittain vaihtuvina messuteemoina ovat harrastukset, sisustaminen, remontointi sekä historia ja tulevaisuus.
 Messut ovat auki elokuun 11. päivään saakka joka päivä kello kymmenestä ainakin kello 18:aan asti.

Kouvolan asuntomessut avataan vanhalla kasarmialueella


Summary: Peltojen vuokraaminen Suviseuroja varten sisältää riskejä. Niiden minimoimiseksi peltoja esivalmistellaan jo vuosia aiemmin.

Muhoksen Matokorven pelloilla on kaksi viikkoa sitten kävellyt noin 80 000 ihmistä. Pellot ovat alkaneet pikkuhiljaa vihertää uudelleen Suviseurojen jäljiltä. Pääkentän alueella ihmismäärän vaikutukset peltojen kuntoon kuitenkin huomaa. Peltoon on jäänyt suuria teltan ääriviivoja mukailevia alueita, joissa ruohon väri on muuttunut keltaiseksi.
 Muhokselta alettiin etsiä sopivaa aluetta tämän vuoden Suviseurojen järjestämiseen noin viisi vuotta sitten. OSAO Muhoksen yksikön tilanhoitaja  Kimmo Savelan  mukaan pelloilla aloitettiin esivalmistelut heti, kun tieto Suviseurojen järjestämisestä tuli. Peltoa kylvettiin Suviseurojen pääalueelle enemmän, sillä tiheä kasvu parantaa kantavuutta.
 Tänä vuonna Oulun seudun ammattioppilaitoksen Muhoksen yksikkö vuokrasi noin yhdeksänkymmenen hehtaarin peltoalueen Suviseurojen käyttöön. Muhoksen OSAO vuokrasi peltoja ensimmäistä kertaa Suviseuroille vuonna 2003. Hanna Juopperi / Yle
 Savela tiedostaa, että peltojen vuokraaminen näin suurta tapahtumaa varten sisältää useita riskejä. Pahimmillaan ne voivat mennä runsaan sateen ja suuren ihmismassan vuoksi täysin pilalle.
 – Tällä hetkellä pelto näyttää siltä kuin iso mullilauma olisi tallannut sen, Savela kuvailee.
 ProAgrian nurmituotannon ja luomun huippuosaaja  Olli Valtonen  kertoo, että suuri liikenne ja sateet voivat aiheuttaa pelloille tiivistymistä. Tällöin vesi ei pääse tiivistymän läpi salaojitusputkistoon ja voi vaatia uusien ojitusten tekemistä maarakenteen korjaamiseksi.
 Sään ollessa hyvä, tapahtuman vaikutus peltojen tuottavuuteen on hyvin pieni.
 Toimivalla ojituksella ja vähintään kolmen vuoden ikäisellä nurmella pystytään Valtosen mukaan minimoimaan mahdolliset pelloille aiheutuvat haitat.
 Maanomistajat ovat olleet tyytyväisiä Suviseuroilla järjestettävään jätehuoltoon, eikä alueelle ole jäänyt tapahtuman jäljiltä roskia. Hanna Juopperi / Yle
 Suviseurojen jälkeen alkaa maanomistajien työ
 Tänä vuonna pelloille ei ole aiheutunut tapahtumasta suurta vahinkoa. Muutamia toimenpiteitä peltoalueelle on kuitenkin Suviseurojen jäljiltä tehtävä. Pääkentän ja ravintolateltan alueet kynnetään uudelleen ja ensi keväänä niihin kylvetään uusi nurmi.
 – Asuntoautojen ja -vaunujen aiheuttama peltojen epätasaisuus ei ole vakavaa, sillä se korjaantuu niitolla, Savela kertoo.
 Puuhakkeesta rakennetut kulkuväylät asuntoautoja ja -vaunuja varten pyrkivät suojaamaan peltoja suurilta vahingoilta. Hanna Juopperi / Yle
 Peltovahinkoja pyritään minimoimaan jo etukäteen. Pellot peruskuivataan, eli ojitetaan ennen Suviseurojen alkamista, jotta niiden rakenne olisi kantava ja mahdollinen sadevesi menisi kuivatusjärjestelmiin. Rekoille ja kuorma-autoille suunnatut kulkuväylät vahvistetaan kivimurskeella ja pienemmille kulkuneuvoille suunnatut tiet lehtipuuhakkeella. Ympäröivää tieverkkoa täydennetään rakentamalla uusia tieyhteyksiä alueen ympärille.
 – Tällä tavalla saadaan lyhennettyä ajouria varsinaisilla peltoalueilla, Kivioja ohjeistaa.
 Rekkoja ja kuorma-autoja varten alueelle tehdään teitä kivimurskeesta.  Hanna Juopperi / Yle
 Suviseurojen järjestelyosaston puheenjohtaja  Arto Kiviojan  mukaan Muhoksen maanomistajat ja viljelijät suhtautuivat myötämielisesti peltojen vuokraamiseen tapahtumaa varten.
 Suviseuroja järjestettäessä pelloista sovitaan käyttökorvaus, joka sisältää maksun menetetystä tuotosta, mahdollisista kasvuston uusimiskustannuksista ja liikenteen aiheuttamasta urautumisesta. Lisäksi korvauksissa huomioidaan rakennuksien pelloille jättämät jäljet.
 Lentokentälle siirtyminen helpottaa valmisteluja
 Ensi vuonna Reisjärvellä järjestettävät Suviseurat ovat viimeiset, jotka pidetään peltoalueella. Sen jälkeen tapahtuma  siirtyy vähäkäyttöisille lentokentille  (Helsingin Sanomat).
 Tänä vuonna Suviseurojen järjestelyosaston puheenjohtajana toimineen  Arto Kiviojan  mukaan syynä paikan muutokselle ovat vaikeasti ennustettavat sääilmiöt. Runsaiden sateiden sattuessa pellot pehmenevät, joten seuravieraiden kaluston saapuminen alueelle ja alueelta poistuminen edellyttävät vetoavun järjestämistä.
 Uusi nurmi on paikoittain jo alkanut kasvaa Suviseurojen jäljiltä. Palautumiseen kuluu aikaa noin kaksi viikkoa. Hanna Juopperi / Yle
 Käytössä olevat suuret asuntovaunut ja -autot vaativat maaperältä kantavuutta. Kivioja kertoo, että turvamääräykset ovat muuttuneet niin, että asuntovaunualueille edellytetään yhä suurempia turvaetäisyyksiä. Tämän vuoksi Suviseurojen järjestämiseen vaaditaan entistä isompaa aluetta.
 Kivioja ei usko, että pelloilta pois siirtyminen vaikuttaa tapahtuman luonteeseen. Hänen mukaansa järjestelyt helpottuvat, sillä rakentamisen ja esivalmistelujen määrä vähenee. Lentokentillä on valmiita rakennuksia, sekä vesi-, viemäri- ja sähköverkostoja, joten kaikkea ei tarvitse rakentaa alusta saakka.
 Peltoja vuokranneen tilanhoitaja Kimmo Savelan mielestä Suviseurojen siirtyminen pelloilta lentokentille on hyvä ajatus.
 – Kyllä se vähentää maanomistajien huolta, Savela kertoo.
 Jutun keskusteluosio on auki kello 22.00 saakka.
 Lue lisää:
 Suviseura-alueella varaudutaan vesisateisiin: murskeella ja puuhakkeella yritetään pitää pelto ehjänä jopa 75 000 ihmisen jalkojen alla
 Entisen Lentosotakoulun alue Kauhavalla on jatkossa suurten yleisötapahtumien järjestämispaikka
 Bloggaajat Mustarttu ja Viena K. ovat entisiä lestadiolaisia, mutta käyvät Suviseuroissa – “Kuin mitkä tahansa festarit ilman örveltämistä”

Tältä näyttää pelto kaksi viikkoa Suviseurojen jälkeen: “Kuin ison mullilauman tallaama”


Summary: Kytkettyjen koirien ja droonien käyttö ovat uusimpia valkoposkihanhien karkotuskeinoja.

Espoossa Tapiolan Silkkiniityn puiston hiekkateitä kiertää auto, jonka katolla vilkkuu oranssi valo. Autoon ovat ahtautuneet ornitologi eli lintutieteilijä  Hannu Holmström , yrittäjä ja ammattimetsästäjä  Hannu Luoto  sekä hänen kolme harmaata norjanhirvikoiraa Rita, Pipa ja Nita.
 Viisikko on vieraillut Tapiolan neljässä puistossa toukokuun puolivälistä alkaen säännöllisesti, kahdesta neljään kertaa viikossa. Heidän tehtävänään on karkottaa puistoissa ruokailevat valkoposkihanhet.
 – Pyrimme tekemään puistoista epämukavan alueen hanhille. Tarkoitus on, että karkotusten välissä olisi korkeintaan kolme päivää, jolloin hanhet eivät pääse unohtamaan meidän läsnäoloa näissä puistoissa, Holmström kertoo.
 Hannut ja koirat kiertävät puistoja kerrallaan nelisen tuntia. Valkoposkihanhiparven bongattuaan he lähestyvät niitä kahdesta suunnasta. Holmström Ritan kanssa yhdestä suunnasta ja Luoto Pipan kanssa toisesta. Jo 10-vuotias Nita tyytyy katselemaan touhua autosta.
 1,5-vuotias harmaa norjanhirvikoira Rita on ollut ornitologi Hannu Holmströmin apuna karkottamassa valkoposkihanhia. Sini Järnström / Yle
 Koirat ovat kytkettyinä koko ajan. Hyvä hanhikoira on Holmströmin mukaan vähän kiinnostunut linnuista, mutta ei halua saalistaa niitä eli pitää hanhiparven lentoonajoa leikkinä.
 – Varsinkin Pipa on ollut tosi hyvä. Hän tykkää kävellä parven lähelle, ryhtyy sitten pomppimaan ja haukkumaan hanhille ja saa sen parhaan karkotusvaikutuksen, Holmström kehuu.
 Välillä hanhet ovat vain lennähtäneet puiston toiseen laitaan ja karkotustoimia on jouduttu tekemään useammankin kerran. Tällä kertaa riitti yksi lähestyminen ja hanhet lensivät kokonaan tiehensä.
 Kakat eivät riitä karkottamisen syyksi
 Valkoposkihanhet ovat rauhoitettuja ja niiden häiritsemiseen tarvitsee Ely-keskuksen myöntämän poikkeusluvan. Tänä vuonna uusia lupia on myönnetty neljä kappaletta: kaksi pelloille Parikkalan seudulle, yksi Helsingin Korkeasaareen ja yksi golfkentälle Porvooseen.
 Kaikkiaan häirintälupia on voimassa 20. Niistä 16 sijoittuu peltoalueille, pääosin Itä-Suomeen. Näillä luvilla pyritään välttämään valkoposkihanhien kevät- ja syysmuuttojen aikaan  viljelmille aiheuttamia vahinkoja .
 Kaupunkialueilla lupa häirintään myönnetään useimmiten kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden takaamiseksi, kertoo Varsinais-Suomen Ely-keskuksen ylitarkastaja  Salli Uljas .
 – Poikkeuslupien tarkoitus ei suoranaisesti ole vähentää alueella esiintyvien hanhien määrää vaan pienentää riskiä, että hanhista aiheutuisi jotain vakavaa vahinkoa tai uhkaa terveydelle tai turvallisuudelle.
 Rauhoitusmääräyksistä poikkeamiseen voidaan myöntää lupa vain, jos lintudirektiivin edellytykset täyttyvät. Viihtyvyyttä häiritsevät ulosteet eivät riitä perusteeksi, Uljas muistuttaa.
 – Jos lupaa haettaisiin siihen, että ulostetta on niin paljon, hakemuksessa pitäisi pystyä osoittamaan, että ulosteesta on haittaa terveydelle tai turvallisuudelle. Se, että se on epämiellyttävää tai vaikuttaa kaupunkitilojen viihtyisyyteen, ei ole direktiivin mukainen poikkeusperuste.
 Hanhien oleskelu puistoissa vähentynyt
 Espoon kaupunki sai oman poikkeamislupansa jo viime vuonna, mutta on vasta tänä vuonna päässyt karkotuspuuhiin. Syynä luvan hakemiselle olivat asukkailta tulleet palautteet, kertoo infrapalvelupäällikkö  Toni Korjus .
 – Tapiolan asukkailta alkoi tulla aika paljon palautetta, että ei enää uskalleta liikkua siellä ja hanhia on häiriöksi asti. Osa pelkää lintuja, ne voivat olla aika aggressiivisiakin puolustaessaan pesiään. Ne ovat myös niin rohkeita lintuja, etteivät meinaa oikein väistää pyöräilijöitäkään.
 Koirien lisäksi hanhia saa karkottaa esimerkiksi kovilla äänillä, erilaisilla leijoilla ja säätutkapalloilla sekä lennättämällä drooneja hanhiparvien yläpuolella. Droonien käyttö on uusi karkotuskeino kytkettyinä pidettävien koirien lisäksi.
 Valkoposkihanhet tottuvat häirintätoimiin nopeasti ja usein palaavat häirinnän jälkeen samalle alueelle. Salli Uljas kertoo aiempien kokemusten perusteella, että karkotustoimenpiteet tehoavat parhaiten jos ne aloitetaan mahdollisimman aikaisin keväällä, hanhien häirintä on pitkäaikaista ja vaihtelevaa.
 Tapiolassa Itärannan puistossa oleskelevat valkoposkihanhet eivät piitanneet ohiajavista pyöräilijöistä, mutta lähistöllä ulkoilleet koirat saivat niihin vauhtia. Hanna Terävä / Yle
 Espoossa karkottajien sitkeys näyttäisi tuottaneen tulosta. Vielä keväällä valkoposkihanhia oli enimmillään yli tuhat, joskin joukossa oli myös arktisia läpimuuttajia, jotka vain levähtävät matkan varrella. Kesällä hanhien määrä on vakiintunut noin 200 yksilöön. Ylen käydessä paikalla tällä viikolla, kolmessa puistossa näkyi yhteensä noin 30-40 valkoposkihanhea.
 – Hanhien oleskelu on nyt vähentynyt täällä ihan meidän havainnoissakin. Sen lisäksi täällä puistoissa saatu asukaspalaute on ollut aika tyytyväistä, Holmström kertoo.
 Iso osa hanhista näyttää nyt majailevan Itärannan puistossa, jossa karkotustoimia ei voida poikasten vuoksi tehdä. Poikkeusluvassa on erikseen mainittu, että poikasia ei saa häiritä ollenkaan. Kahden viikon ajan Holmström ja Luoto ovat tyytyneet vain käymään puistossa laskemassa hanhien määrän. Koirat on jätetty siksi aikaa autoon.
 – Idea oli, että poikueetkin olisivat etsineet rauhallisemman paikan nähdessään, että puiston toisessa päässä karkotetaan poikasittomia hanhia, mutta niin ei käynyt. Nyt, kun poikaset ovat kasvaneet, ne ovat levittäytyneet yhä laajemmalle puistoon ja siellä ei voi toimia enää ollenkaan, Holmström harmittelee.
 Tilanne harmittaa myös alueen asukkaita. Koiriansa ulkoiluttavan  Tatu Miettisen  mukaan valkoposkihanhet ovat kiusaksi.
 – Lähinnä jätöksiä tulee niin paljon. Koirat tykkäävät syödä niitä ja se ei ole kovin mukava asia. Toki niityllä olisi kiva pelata jalkapalloa ja heittää vaikka frisbeeta, mutta se on jätöksien takia vähän vaikeaa.
 Tapiolassa asuva Tatu Miettinen on tyytyväinen, että valkoposkihanhien karkotusten seurauksena kakat ovat vähentyneet. Hänen koiransa Yoko ja Vickan ovat jatkuvasti napostelemassa hanhien ulostetta. Sini Järnström / Yle
 Pitkä heinä ennaltaehkäisisi parhaiten
 Ylitarkastaja Uljas muistuttaa, että ennen poikkeamisluvan hakemista pitäisi ensisijaisesti yrittää ennaltaehkäistä valkoposkihanhien viihtymistä.
 Kaupunkitilasta voisi yrittää saada sellaisen, että se ei houkuttelisi hanhia. Esimerkiksi puustoa lisäämällä ja korkeampikasvuisempaa niittykasvillisuutta suosimalla voisi olla Uljaksen mukaan vaikutusta.
 Karkotusluvan myöntämisen yksi ehto on, että asiaan ei ole mitään muuta tyydyttävää ratkaisua.
 Holmströmin mukaan karkotustoimet ovat kuitenkin toistaiseksi paras keino vähentää valkoposkihanhien viihtymistä, jos alueella halutaan pitää ruoho lyhyenä. Lyhyt ruoho kun maistuu hanhille parhaiten ja se on myös ihmisille mukavin vaihtoehto.
 Holmströmin mukaan ei ole kovin montaa ruoholajiketta, joka ei valkoposkihanhille maistuisi.
 – Varmin keino avoimilla paikoilla on antaa heinän kasvaa pitkäksi. Tätähän Helsingissä on kokeiltu melko menestyksekkäästi, mutta siinä tulee se vaikeus, että pitkä heinä ei ole ihmisten käytössäkään oikein hyvä eli ollaan aika vaikean yhtälön äärellä.
 Lisää aiheesta:
 Koira hätistää valkoposkihanhet ohrapellolta – kymmenien tuhansien säästöt
 Valkoposkihanhien metsästyshaaveet ovat turhia – "Suomi ei ole yksin tämän hanhiongelman kanssa"

Koirat saivat inhotut valkoposkihanhet vaihtamaan maisemaa ainakin toistaiseksi – "Varmin keino olisi antaa heinän kasvaa pitkäksi"


Summary: Myrsky liikkuu hitaasti ja rankat, pitkään jatkuvat sateet lisäävät tulvariskiä.

Barry-myrsky iskee Louisianan rannikolle näillä näkymin myöhään perjantaina paikallista aikaa tai varhain lauantaina.
 Barry on vielä voimakkuudeltaan trooppinen myrsky, mutta se saattaa saavuttaa hurrikaanin voimakkuuden ennen iskeytymistään rannikolle. Hurrikaanin tuulet puhaltavat vähintään 120 kilometriä tunnissa.
 Yhdysvaltain kansallisen hurrikaanikeskuksen (NHC) mukaan myrskytuulia enemmän vahinkoa aiheutuu todennäköisesti tulvista. Barry liikkuu melko hitaasti, joten esimerkiksi New Orleansissa rankka vesisade voi jatkua jopa tuntikausia.
 Mississippi-joessa vesi on jo entuudestaan korkealla ja siihen yhdistettyinä rankat sateet voivat aiheuttaa todella pahoja tulvia.
 New Orleansissa muistellaan yhä kauhulla vuonna 2005 iskenyttä hurrikaani Katrinaa, joka johti 1 800 ihmisen kuolemaan ja aiheutti yli 150 miljardin dollarin eli noin 130 miljardin euron vahingot.

Trooppinen myrsky Barry lähestyy New Orleansia


Summary: Presidentti Trump joutui luopumaan kansalaisuuden selvittämisestä väestölaskennan yhteydessä.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  joutui heinäkuun alussa perääntymään vaatimuksistaan, että vuoden 2020 väestölaskennassa olisi kysymys kansalaisuudesta. Trump halusi tällä selvittää, kuinka paljon Yhdysvalloissa asuu ihmisiä, joilla ei ole maan kansalaisuutta.
 Presidentti Trump aikoo kuitenkin selvittää kansalaisten osuuden väestöstä muilla keinoin.
 – Me emme suinkaan ole luopumassa sen selvittämisestä, mikä on kansalaisten osuus Yhdysvaltain väestöstä. Emme jätä kiveäkään kääntämättä, Trump sanoi torstaina Valkoisessa talossa järjestetyssä tiedotustilaisuudessa.
 Nyt Trump aikoo kerätä tiedot eri liittovaltion virastojen olemassa olevista tietokannoista. Trumpin esittämän arvion mukaan tällä tavoin saadaan selvitettyä ainakin 90 prosentin kansalaisuus.
 Lue lisää:
 Ilouutinen demokraattipuolueelle: Trumpin hallinto luopui väestönlaskennan kansalaisuuskysymyksestä
 Korkein oikeus torppasi Trumpin hallinnon kansalaisuuskysymyksen väestönlaskennasta – laskennalla merkittävä poliittinen vaikutus

Trump aikoo selvittää ei-kansalaisten osuuden Yhdysvaltain väestöstä


Summary: Ainakin 16 sotilasta pidätettiin torstaina osallisuudesta vallankaappaukseen.

Sudanissa joukko sotilaita on yrittänyt kaapata vallan. Maata hallitsevan sotilasneuvoston jäsenen kenraali  Gamal Omarin  mukaan maan turvallisuusjoukot jatkavat kaappausyrityksessä mukana olleiden sotilaiden etsimistä.
 Tähän mennessä ainakin 16 sotilasta on pidätetty. Heistä 12 on upseereita. Pidätettyjen joukossa on neljä eläkkeellä olevaa upseeria.
 Pidätettyjen joukossa on myös vallankaappausta johtanut upseeri, mutta hänen nimeään tai sotilasarvoaan ei kerrottu julkisuuteen.
 Kenraali Omar ei myöskään kertonut televisioidussa tiedonannossaan, milloin vallankaappausta täsmälleen yritettiin.
 Kaappausyritys tuli Sudanin tulevaisuuden kannalta kriittisellä hetkellä, sillä viime viikolla maata hallitseva sotilasneuvosto ja demokratiaa kannattavien mielenosoittajien johtajat pääsivät viimein sopuun yhteisen neuvoston nimittämisestä.
 Väliaikaisen neuvoston on määrä olla vallassa hieman yli kolme vuotta. Tänä aikana neuvoston on määrä järjestää maahan demokraattiset vaalit.
 Lue lisää:
 Sudanissa kenraalit ja protestoijat pääsivät sopuun hallinnosta
 Kolme kysymystä Sudanista: Internet palautettiin ja videot raakuuksista leviävät – Keskeistä on, miten valta jakautuu

Joukko sotilaita yritti vallankaappausta Sudanissa


Summary: Biohiiltä tuottava Carbofex Oy teki Tampereen sähkölaitoksen kanssa aiesopimuksen uudesta biohiililaitoksesta.

Tampereelle on suunnitteilla maailman mittakaavassa suuri biohiililaitos. Carbofex Oy teki Tampereen sähkölaitoksen kanssa aiesopimuksen uudesta laitoksesta.
 Biohiili sitoo itseensä hiilidioksidia ilmakehästä. Sen tuotannossa syntyy ylijäämälämpöä sekä kaasua ja öljyä, joita sähkölaitos hyödyntää kaukolämpönä.
 Näin tuotetun kaukolämmön katsotaan olevan hiilinegatiivista.
 Biohiiltä tehdään  muuallakin  (Kauppalehti), mutta tuotannon yhdistäminen kaukolämpöön on harvinaista.
 Carbofex Oy:n toimitusjohtaja Sampo Tukiainen pitää biohiiltä hyvänä hiilinieluna. Marjut Suomi / Yle
 Carbofex aloitti biohiilen tuotannon Tampereen Hiedanrannassa vuonna 2017. Laitos on tuottanut kaukolämpöä vuodesta 2018. Kaukolämmön ostaa nytkin sähkölaitos.
 Nyt Tampereelle on tulossa kokonaan uusi laitos. Arvio kustannuksista on 20 miljoonaa euroa.
 – Tarkoituksena on rakentaa kymmenen kertaa suurempi versio tästä laitoksesta, Carbofexin toimitusjohtaja  Sampo Tukiainen  kertoo.
 Uutta laitosta varten on määrä perustaa oma yhtiö, joka myy kaukolämpöä ja biohiiltä.
 Biohiili syntyy satojen asteiden lämpötilassa puuta kuivatislaamalla eli pyrolyysillä. Marko Melto / Yle
 Laitos on tulossa Länsi-Tampereelle. Ensimmäisessä vaiheessa se tuottaisi noin 60 000 kuutiota biohiiltä. Lämmityskapasiteetti olisi 30 MW.
 – Laitoksen kapasiteetti on lyöty lukkoon, sijainti on haarukassa, mutta tonttia ei ole vielä nimetty, Tukiainen sanoo.
 – Jos biohiilen kysyntä kehittyy toivotusti, kapasiteettia voidaan lisätä jopa nelinkertaiseksi, Tukiainen jatkaa.
 Tavoitteena on käynnistää laitos kahdessa vuodessa, mutta ennen aloittamista täytyy käydä läpi muun muassa ympäristövaikutusten arviointimenettely.
 Tampereen sähkölaitoksen kehityspäällikkö  Timo Heinonen  pitää hanketta realistisena.
 – Suurin kysymys on se, miten hiili menee kaupaksi. Ympäristövaikutusten arvioinnit ja lupaprosessit vievät kolmekin vuotta helposti. Siinä mielessä ollaan alkumetreillä, mutta yhteistyötä jatketaan ja kehitetään, Heinonen sanoo.
 Carbofexin mukaan Tampereen biohiililaitoksesta on tulossa maailman suurin, mutta joku voi vielä ehtiä edelle.
 – Voi olla, että kahden vuoden aikana kiinalainen menee ohi tästäkin suunnitelmasta. Mikään ei ole pysyvää, Tukiainen sanoo.
 Biohiilisäkit ovat lähdössä Tampereelta Ruotsiin. Marko Melto / Yle
 Carbofexin nykyään tuottamalle biohiilelle on hyvin kysyntää erityisesti Ruotsissa. Siellä biohiiltä käyttää kasvualustoissa muun muassa Tukholman kaupunki.
 Lisäksi biohiiltä voi hyödyntää muun muassa fosforin talteenottoon jäte- ja hulevesistä.
 – Biohiili on hyvä hiilinielu, koska se on pitkäikäinen maassa. Ei ole esimerkiksi riskiä, että se vahingossa palaa ja vapautuu ilmakehään, Tukiainen sanoo.
 Tukiainen kertoo, että Hiedanrannassakin biohiiltä tullaan käyttämään esimerkiksi tienvarsien ja pihojen rakentamisessa.
 Lue lisää:
 Ensimmäisenä Suomessa: Tampereen Hiedanrannassa tuotetaan hiilidioksidinegatiivista kaukolämpöä

Tampereella tehdään biohiiltä ja kaukolämpöä ensimmäisten joukossa maailmassa – uusi laitos kymmenkertaistaisi tuotannon


Kolme kokkolalaista henkilöä on vangittu Kokkolan sunnuntain ampumiseen liittyen.
 Kaksi heistä vangittiin todennäköisin syin epäiltynä murhan yrityksestä. Kolmannen vangitsemisperuste oli lievempi eli syytä epäillä murhan yrityksestä.
 Liikkuvaa henkilöautoa kohti ammuttiin pistoolilla kaupungin keskustassa noin kello kahdeksan aikaan sunnuntaiaamuna. Kukaan ei loukkaantunut välikohtauksessa.
 Poliisi kertoi aiemmin, että yksi epäillyistä oli jo aiemmin pyrkinyt aseistettuna sisälle autoon. Kuljettaja pääsi kuitenkin pakenemaan paikalta.
 Epäilty lähti auton perään ja tavoitti sen kaupungin keskustassa Torikadulla. Ohitustilanteessa autosta ammuttiin kohti autoa. Kuljettaja väisti luodin.
 Alkuvaiheessa poliisi tutki ampumista tapon yrityksenä, mutta tutkinnan edetessä rikosnimike koventui murhan yritykseksi.
 Poliisi on löytänyt aseen, jota todennäköisesti käytettiin tapauksessa. Ase on takavarikoitu.
 11.7. klo 15.30 Korjattu ajankohta sunnuntaiksi.

Kolme vangittiin autosta ampumisesta Kokkolassa: kahta epäillään todennäköisin syin murhan yrityksestä


Summary: Päätös hiertää Yhdysvaltaina ja Ranskan suhteita.

Ranskan parlamentti on hyväksynyt uuden veron digitaalisten palveluiden suuryhtiöille. Yhdysvaltalaisyhtiöiden Googlen, Applen, Facebookin ja Amazonin mukaan nimetty GAFA-vero on voimaantullessaan kolme prosenttia yhtiöiden vuosittaisesta liikevaihdosta.
 Veron kohteeksi joutuu yhtiö, jonka liikevaihto on yli 750 miljoonaa euroa ja josta ainakin 25 miljoonaa on tehty Ranskassa.
 Verolla yritetään rajoittaa yritysten mahdollisuutta tehdä voittoja Ranskassa ilman, että yritykset maksavat juurikaan veroja maassa. Myös useat muut Euroopan maat ovat pohtineet vastaavanlaisen veron käyttöönottoa, koska teknologiajättien on katsottu maksavan Eurooppaan vähän veroja.
 Vero kiristää Ranskan ja Yhdysvaltojen suhteita
 Yhdysvallat on kertonut olevansa huolissaan verosta ja ilmoittanut käynnistävänsä tutkinnan asiasta. Presidentti  Donald Trumpin  hallinto käynnisti aiemmin samantyyppisen, Kiinaan kohdistuvan tutkinnan. Sen seurauksena Yhdysvallat lätkäisi Kiinalle tullimaksuja viime vuonna.
 Ranskan suunnitelmiin kohdistuvan tutkinnan pelätäänkin nyt kiristävän Euroopan maiden ja Yhdysvaltojen välejä. Ranskan valtiovarainministeri  Bruno Le Maire  kommentoi tutkinnan olevan ennennäkemätön tapahtuma maiden suhteissa.
 Hänen mielestään tällaiset uhkaukset eivät ole oikea tapa selvittää riitoja liittolaisten välillä.
 – Ranska on itsenäinen valtio ja se yksin päättää verotusmenettelystään, Le Maire totesi.
 Yhdysvallat tahtoisi, että asiasta päästäisiin laajempaan sopuun suurten maiden G20-ryhmässä. Teknologiajäteistä ainakin Google on tukenut kyseistä väylää.
 G20-maiden valtiovarainministerit näyttivät viime kuussa vihreää valoa teollisuusmaiden talousjärjestön OECD:n ehdotuksille, joiden tarkoitus on rukata kansainvälisen yritysverotuksen sääntöjä. Ministerit sanoivat lausunnossaan, että ratkaisua tavoitellaan vuoteen 2020 mennessä.

Ranska ryhtyy verottamaan yhdysvaltalaisia digijättejä – Facebookin ja Amazonin maksettava jatkossa kolme prosenttia liikevaihdostaan


Summary: EU vaati viime vuonna Airbnb:ltä entistä selvempiä hintatietoja ja sopimusehtoja.

Airbnb on muuttanut majoitushakupalvelunsa esitystapaa ja palveluehtojaan EU:n kuluttajansuojasääntöjen mukaisiksi, kertoo Euroopan komissio tiedotteessa.
 Airbnb teki muutokset komission kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen. Komissio ja EU:n kuluttajaviranomaiset olivat antaneet asiaa koskevan kehotuksen Airbnb:lle viime vuoden heinäkuussa.
 Komission mukaan Airbnb on parantanut ja selkeyttänyt tapaa, jolla se esittää majoitustarjontansa kuluttajille. Uudistusten ansiosta käyttäjä muun muassa näkee aina lopullisen hinnan heti ensimmäisessä hakutulosnäytössä.
 – Hotellien tai muun majoituksen vertailusta verkossa on tullut kuluttajien kannalta nopeaa ja helppoa. Nyt he voivat myös luottaa siihen, että heidän ensimmäisellä hakusivulla näkemänsä hinta on se, jonka he lopulta maksavat, sanoo EU:n oikeuskomissaari  Vera Jourova  tiedotteessa.
 Aiemmin Airbnb kertoi lopullisen hinnan vasta varauksen myöhemmässä vaiheessa, kun lisämaksut esimerkiksi siivouksesta ja muista palveluista oli lisätty.
 EU:n kuluttajansuojalainsäädäntö edellyttää, että yritysten pitää markkinoinnissaan kertoa palveluiden ja tuotteiden lopullinen hinta, jotta kuluttajat voivat vertailla vaihtoehtoja helposti.
 Samalla Airbnb teki muutoksia palveluehtoihinsa. Airbnb muun muassa sitoutuu olemaan muuttamatta ehtoja yksipuolisesti ilman, että käyttäjille ilmoitetaan tästä selvästi ennakolta ja heille annetaan mahdollisuus purkaa sopimus.

Airbnb joutui muuttamaan majoituspalveluaan – lopullisen hinnan täytyy näkyä ensihaussa


Summary: Alligaattorista on tullut paikallinen nähtävyys Humboldtin puistossa Chicagossa. Viranomaiset haluavat pyydystää sen ja luovuttaa eläintarhaan.

Chicagon länsiosassa sijaitsevaan Humboldtin puistoon on ilmestynyt poikkeuksellinen vieraslaji, alligaattori. Ensin sen todensivat sosiaalinen media ja uteliaat kaupunkilaiset.
 – Onhan se vähän jännää kulkea lammen silloilla tietäen, että vain metrien päässä voi olla puolitoista metrinen alligaattori, sanoo chicagolainen   Matt Duxbury .
 Alligaattori-Bobina  tunnettu eläintieteilijä rauhoittelee kaupunkilaisia.
 – Jos se nousee maihin ja sitä lähestyy, se pakenee ja pulahtaa takaisin lampeen, Alligaattori-Bob sanoo.
 Sosiaalisessa mediassa alligaattorista on tietenkin tullut ilmiö.
 Poliisi on käynyt todentamassa, että lammessa todella on alligaattori. Viranomaisille sen alkuperä on kuitenkin mysteeri. Todennäköisin selitys on, että joku on pitänyt sitä lemmikinään ja päästänyt lampeen.
 Normaalioloissa alligaattoreita elää Yhdysvalloissa tuhansia kilometrejä etelämpänä Floridassa ja muualla Meksikonlahden rantarämeissä.
 Viranomaiset ovat asettaneet lampeen pyydyksiä. Toive on, että alligaattori ui yhteen niistä ja se voidaan luovuttaa paikallisen eläintarhan huostaan.

Video vahvistaa, että chicagolaisen puiston lampeen ilmestyi alligaattori – "Mysteeri", sanovat viranomaiset


Summary: Jämsän Himoksessa järjestettiin kesäkuussa kansainvälinen harrikkatapahtuma.

Jämsän Himoksella  kesäkuun alussa järjestetty harrikkatapahtuma  on nostattanut jälkimaininkeja.
 Harley-Davidson Club Finland arvostelee poliisia ylilyönneistä tapahtuman yhteydessä.
 Yhdistyksen puheenjohtaja  Mika J. Saloranta  sanoo, että poliisi oli paikalla tarpeettoman suurella miehityksellä ja näkyi aiheettomasti tapahtuma-alueella. Salosen mukaan kyseessä oli harrikkaharrastajiin kohdistettu provokaatio ja kiusanteko.
 – Tapahtumaa tultiin valvomaan ylimitoitetulla arsenaalilla vain sen vuoksi, että osallistujat ajavat harrikoilla.
 Komisario  Juha Mäntynen  Sisä-Suomen poliisilaitokselta kertoo, että poliisi oli paikalla Himoksessa näkyvästi. Mäntysen mukaan poliisitoiminta tapahtumassa perustui muualta vastaavista tapahtumista saatuihin kokemuksiin eikä poikennut merkittävästi esimerkiksi Seinäjoella 2009 järjestetystä kokoontumisesta.
 Vastaava tapahtuma järjestetään eri puolilla Eurooppaa vuosittain.
 – Tietenkin poliisi varautuu, kun tiedossa on, että paikalle saapuu 9 000–10 000 motoristia, etenkin kun tiedetään, että osallistujista iso osa tulee ulkomailta, toteaa Mäntynen.
 Sekä Saloranta että Mäntynen ovat samaa mieltä siitä, että tapahtuma sujui varsin rauhallisesti. Mäntysen mukaan tämä johtui pitkälti poliisin varautumisesta ja paikallaolosta. Salorannan mukaan tapahtuman ennakkojärjestelyt viranomaisten kanssa sujuivat moitteetta. Salorannan arvostelu kohdistuukin poliisin toimiin varsinaisessa tapahtumassa.
 – Läheltä liippaa syrjintä elämäntapaa eli harrikkaharrastusta kohtaan.
 Poliisi toteaa, ettei harrikkaharrastajia ja rikollisia moottoripyöräkerhoja pidä sekoittaa keskenään. Silti tapahtumassa piti varautua myös siihen, että paikalla on ryhmittymiä, joilla on tekemistä järjestäytyneen rikollisuuden kanssa.

Himoksen harrikkatapahtumasta jälkipyykkiä: järjestäjä arvostelee poliisia ylilyönneistä, poliisin mukaan tilaisuuteen piti varautua näkyvästi


Venäläinen energiayhtiö varoittaa turisteja uimasta kauniin turkoosilla järvellä Novosibirskissa Siperiassa, sillä järvi on yhtiön mukaan käytännössä kaatopaikka täynnä vahingollisia metallioksideja sisältävää tuhkaa.
 ”Siperian Malediiveiksi” kutsuttu järvi on suosittu paikka Instagram-kuvaajien keskuudessa. Monet poseeraavat myrkyllisen järven rantakaistaleella ranta-asusteissa ja lukuisat hääparit ovat päättäneet ikuistaa hääkuvansa turkoosi kemikaalijärvi taustallaan. Joidenkin kerrotaan järjestäneen viikonloppuisin jopa grillibileitä järven rannalla.
 Voimalayhtiö muistuttaa, että "turkoosi paratiisi" on teollisuusalue, eikä suinkaan vesi- tai luonnonpuisto. Yhtiö varoittaa, että ihokosketus veteen saattaa aiheuttaa allergisen reaktion.
 – Kutina on jo ohitse, mutta en suosittele veden maistamista, kirjoitti yksisarvisella uimapatjalla järvessä pulikoinut mies Instagram-postissaan.
 Lisäksi yhtiö varoittaa, että tuhka on kerrostunut veteen luoden pehmeän mutapohjan, josta on lähes mahdotonta päästä omin avuin pois.
 Yhtiön varoitukset näyttävät kuitenkin toimineen täysin päinvastaisesti ja väkeä vieraillee järvellä nyt aikaisempaakin enemmän. Instagramiin on perustettu  ”Novosibirskin Malediivit”  -nimeä kantava tili, jossa julkaistaan kuvia ja kirjoituksia järvestä.
 Eräs Instagram-käyttäjä kertoo, että myös paikalliset pitkäkyntiset ovat ymmärtäneet paikan potentiaalin. Kun turistit ovat kuvaussessiollaan rannalla, murtautuvat varkaat parkkeerattuihin autoihin.
 Toinen somekirjoittaja kertoo, että lämpövoimala olisi ryhtynyt sulkemaan teitä tekojärvelle turistien paljouden vuoksi.
 ”Turkoosi paratiisi” on läheisen lämpövoimalan rakentama tekojärvi, johon päätyy hiilenpolttamisesta syntyvä tuhka. Voimala on rakennettu 1970-luvulla ja se suurin laatuaan Siperiassa. Lämpövoimala tuottaa energiaa läheiseen Novosibirskin kaupunkiin.
 Lisää aiheesta:
 The Guardian:  ‘Siberian Maldives’ is actually a toxic dump, Instagrammers warned

Instragram-turisteja varoitetaan: Siperian lumoava turkoosi järvi on myrkyllinen kemikaalikaatopaikka


Summary: Ulkoministeri Pekka Haavisto (vihr.) on Sudanissa tapaamassa muun muassa sotilasneuvoston ja opposition edustajia.

Sudanissa on nähty tänä keväänä naisten vaatimuksia demokratiasta, kansanjuhlia ja teenjuontia kaduilla ja toisaalta mielenosoittajien vaientamista aseilla.
 Pohjois- ja Keski-Afrikan risteyskohdan valtio on käännekohdassa. Sudanin sotilasneuvosto ja siviilien oppositiorintama saivat viime perjantaina aikaan sopimuksen vallanjaosta reilun kolmen vuoden siirtymäajaksi. Siirtymäkauden jälkeen maassa järjestetään vaalit.
 Keräsimme vastaukset kolmeen kysymykseen siitä, mitkä asiat Sudanin tulevaisuuteen vaikuttavat.
 1. Videot raakuuksista leviävät, palautuuko luottamus sotilaisiin?
 Internetin katkoksia seuraava  NetBlocks-sivusto teki tiistaina  merkittävän havainnon. Sudanin nettiyhteydet olivat alkaneet palautua vähitellen ennalleen.
 Tavalliset sudanilaiset eivät olleet päässeet nettiin viiteen viikkoon. Sosiaalisessa mediassa alkoivat heti levitä videot raakuuksista, jotka tapahtuivat puolustusministeriön luona pääkaupunki Khartumissa 3. kesäkuuta. Niitä on jo jaettu samalla aihetunnisteella satoja tai jopa tuhansia.
 Tuon päivän aamuna puolisotilaalliset RSF-joukot alkoivat murskata paikalle asettuneiden mielenosoittajien vastarintaa verisesti.  Ylen Sudanista saamien tietojen mukaan  uhreja oli ainakin 158, mahdollisesti paljon enemmän. Maata hallitseva sotilasneuvosto määräsi pikaisesti Sudanin teleoperaattorit sulkemaan verkkoyhteydet.
 Nettiyhteydet palautettiin vasta useiden oikeuden ratkaisujen jälkeen. Päätökseen lienee vaikuttanut myös siviilien ja sotilaiden välille perjantaina syntynyt sopu.
 Vallanjakosopimuksessa Sudanin kenraalit suostuivat tutkintaan kesäkuun alun väkivaltaisuuksista.  Silminnäkijät ovat kertoneet  RSF-joukkojen muun muassa raiskanneen, hakanneen ja ampuneen mielenosoittajia.
 Onkin keskeistä, onnistuvatko Sudanin armeija ja puolisotilaalliset joukot saamaan kansalaisten luottamuksen puolelleen.
 Mielenosoittajien leiristä on kuulunut kommentteja, joiden perusteella vallanjakosopimus nähdään pikemminkin välttämättömänä kompromissina kuin suurena voittona.  The Economistin haastatteleman protestijohtajan  mukaan mielenosoittajat eivät edelleenkään luota sotilaisiin ja kyseessä on vasta demokraattisen siirtymän alku.
 2. Kenelle valta Sudanissa lopulta jaetaan?
 Ratkaisevaa tulevaisuudessa on, miten valta lopulta jakautuu Sudanissa siviiliväestön ja sotilaiden välillä. Siirtymäajan neuvostossa on viisi siviiliä, viisi sotilasjäsentä ja yksi molempien osapuolten valitsema jäsen.
 Sudanin mielenosoitusliike Mielenosoitukset Sudanissa alkoivat viime joulukuussa kansan talousvaikeuksien sytyttäminä. Armeija näytti asettuvan mielenosoittajien puolelle, kun se ajoi diktaattori Omar al-Bashirin vallasta huhtikuun alussa. Maata johtava väliaikainen sotilasneuvosto kävi siviilien kanssa keväällä neuvotteluja kriisin ratkaisemiseksi. Huhtikuussa osapuolet pääsivät jo sopuun siirtymäajaksi perustettavasta neuvostosta, mutta sen kokoonpanosta ei päästy yksimielisyyteen. Sopimus vallanjaosta mielenosoittajien ja sotilasneuvoston välille syntyi 5. heinäkuuta.
 Mielenosoitusten tärkein taustavaikuttaja oli Sudanin toimittajien, lakimiesten ja lääkäreiden liittojen kattojärjestö SPA. Sen tavoitteena oli jopa neljän vuoden siirtymäaika, joka kutistui lopulta kolmeen vuoteen.
 Järjestö halusi riittävästi aikaa, jotta Sudania 30 vuotta hallinneen diktaattorin  Omar al-Bashirin  verkostot saadaan juurittua hallintorakenteista ja uudet puolueet ehtivät muotoutua ennen syksyksi 2022 kaavailtuja vaaleja.
 Naisten asemalla on merkitystä Sudanin poliittiselle tulevaisuudelle, sillä he nousivat kevään mielenosoituksissa suureen rooliin. Naiset haluavat aiempaa paremman aseman vanhoillista islamintulkintaa noudattavassa yhteiskunnassa.
 Lue täältä Ylen Afrikan-avustajan Liselott Lindströmin juttu naisten roolista kevään mielenosoitusliikkeessä.
 Keskeistä on myös, mikä rooli tulevassa hallinnossa on RSF-joukkoja johtavalla kenraalilla  Mohamed Hamdan Dagalolla.  Häntä pidetään kovien otteiden kannattajana ja henkilönä, joka todellisuudessa päättää tällä hetkellä Sudanin asioista.
 The Economistin mukaan  viime viikon vallanjakosopimus ei uhkaa Dagalon asemaa, vaikka kesäkuun alun väkivaltaan osallistuneilla ei pitäisi olla siirtymäajan hallinnossa sijaa. Dagalo johti mielenosoittajia hakanneita ja ampuneita RSF-joukkoja.
 Sotilasneuvoston varapresidentti Mohamed Hamdan Dagalo. Marwan Ali / EPA
 Sudanin tulevaisuus riippuu osaltaan myös ulkovalloista, joilla on Sudanissa intressejä. Esimerkiksi Arabiemiraatit tuki pitkään Bashirin hallintoa, kunnes se  veti tukensa hieman ennen diktaattorin kaatumista.
 3. Muuttuuko Sudanin väkivallan kulttuuri?
 Mielenosoittajat toivovat muutosta myös Omar al-Bashirin kaadetun hallinnon harjoittamaan väkivallan kulttuuriin. Sudanin lähihistoria Bashirin valtakaudella on veristen konfliktien tahrima.
 Viime kuussa väkivaltaan syyllistyneiden RSF-joukkojen tausta on puolisotilaallisissa Janjaweed-asejoukoissa. Ne osallistuivat 2000-luvun alusta viime vuosiin asti jatkuneeseen Darfurin konfliktiin Sudanin hallituksen puolella, Darfurin kapinallisryhmiä vastaan. Janjaweedit tulivat surullisen kuuluisiksi julmuuksista, kuten raiskauksista ja ryöstelystä.
 Parhaillaan Sudanissa EU:n edustajana vierailevalle  Pekka Haavistolle  Darfurin konflikti on tuttu. Hän osallistui vuonna 2007 YK:n erityisasiantuntijana Darfurin rauhanprosessiin.
 Yle Uutisgrafiikka
 Hallituksen vastainen erillinen konflikti on ollut käynnissä myös Etelä-Sudanin rajan lähellä Etelä-Kordofanin ja Sinisen Niilin osavaltioissa. Se voimistui vuonna 2011 Etelä-Sudanin itsenäistyttyä Sudanista.
 Tämän konfliktin ratkeamisesta on saatu Sudanin keväisten mielenosoitusten ansiosta pieniä toiveita, kun merkittävin kapinaliikkeistä ilmoitti  kolmen kuukauden tulitauosta . Kapinaliike haluaa tukea vallan siirtämistä Sudanissa sotilailta siviileille.
 Lisää aiheesta:
 Ulkoministeri Pekka Haavisto neuvottelemaan Sudanin tilanteesta EU:n puolesta: "Usein rauhansopimusten pilaajat eivät löydy maan sisältä, vaan ympäriltä"
 "Sudaniin pitää saada sellainen rauha, että aseiden ääni ei kuulu kovempaa kuin diplomatian ja kansan ääni" – 21-vuotias aktivisti Ajak Majok uskoo demokratian olevan mahdollinen
 Sudanissa rauhanomaisia mielenosoittajia ampuneet joukot saavat epäsuorasti rahoitusta EU:lta
 Yle Sudanissa: Alaa Salahista tuli Sudanin kansannousun symboli – nyt häntä vainotaan, mutta hän ei suostu pelkäämään
 Yle Sudanissa: Naisille presidentin ero ei riitä – seuraavaksi he haluavat murskata miesten ylivallan
 Aiheesta muualla:
 Reuters Special Report:  Abandoned by the UAE, Sudan’s Bashir was destined to fall

Kolme kysymystä Sudanista: Internet palautettiin ja videot raakuuksista leviävät – Keskeistä on, miten valta jakautuu


Summary: MV-julkaisun perustaja Ilja Janitskin on jo aiemmin tuomittu lähes kahden vuoden vankeusrangaistukseen.

MV-julkaisuun liittyvistä rikoksista tuomittua  Ilja Janitskinia  vastaan on nostettu uusia syytteitä. Ne ovat törkeä yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen ja tekijänoikeusrikos.
 Uusista syytteistä kertoi ensimmäisenä  Iltalehti .
 Helsingin syyttäjänvirastosta vahvistetaan, että syytteet on pantu vireille kesäkuun lopulla.
 Syytteet tulevat julkiseksi oikeudenkäynnin alkaessa. Syyttäjänviraston mukaan on jokseenkin selvää, että asiassa järjestetään suullinen käsittely.
 Helsingin käräjäoikeudesta kerrotaan, että istuntopäivää ei vielä ole määrätty.
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi  Ilja Janitskinin viime syksynä vuoden ja 10 kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen kaikkiaan 16 rikoksesta.
 Oikeus katsoi hänen syyllistyneen törkeisiin kunnianloukkauksiin, kiihottamiseen kansanryhmä vastaan ja tekijänoikeusrikoksiin.
 Käräjäoikeus katsoi, että MV-lehdessä oli julkaistu lukuisia loukkaavia ja rasistisia kirjoituksia, jotka sisälsivät valheellisia tietoja ja halventavia vihjauksia sekä yksityiselämään liittyviä arkaluonteisia asioita.
 Oikeuden päätös ei ole lainvoimainen, sillä Janitskin ja muut tuomitut  valittivat Helsingin hovioikeuteen . Jutun käsittely alkaa hovioikeudessa lokakuussa.
 Lue myös:
 Kaikki MV-sivuston rikoksista tuomitut valittivat rangaistuksistaan – Janitskin sai lähes kaksi vuotta vankeutta
 "Kynnys nettikirjoittelua koskevien syytteiden nostamiseen voi madaltua" – Viestintäoikeuden tutkija pitää Janitskinin tuomiota rankkana
 Rikosoikeuden professori: MV-jutun tuomiot ankaria ja merkittäviä – "Somessakin pitää olla ihmisiksi"
 Ilja Janitskinille ehdoton vuoden ja 10 kuukauden vankeustuomio MV-jutussa – syyttäjä tyytyväinen poikkeuksellisen ankaraan rangaistukseen

Ilja Janitskinille uusia syytteitä – törkeä yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen ja tekijänoikeusrikos oikeuden puitavaksi


Summary: Iranin uhkailu jatkuu tuoreimman tankkerivälikohtauksen jälkeenkin

Jännitteiden kasvaminen tärkeällä öljynkuljetusreitillä Persianlahdella ja sen suulla olevalla Hormuzinsalmella on saanut Yhdysvallat ja Britannian lisäämään laivastovoimiaan alueella. Yhdysvallat on syyttänyt Irania siitä, että se on sabotoinut ja häirinnyt öljytankkereita.
 Britannian puolustusministeriön mukaan brittiläinen sotalaiva HMS Montrose  esti kolmen iranilaisen  partioveneen yrityksen pysäyttää brittitankkeri. Montrose oli saattamassa brittilästä energiayhtiö BP:n käyttämää British Heritage -tankkeria.
 Fregatti Montrose saapui Persianlahdelle huhtikuussa, ja se on määrätty pysymään alueella vuoteen 2022 asti.  Brittilaivaston mukaan  sen tehtävä on paitsi turvata brittiläisiä kauppa-aluksia, myös torjua huumekauppaa Intian valtamerellä.
 Persianlahdella on parhaillaan vielä neljä brittiläistä öljytankkeria. HMS Montrose saattanee niitäkin tarpeellisessa määrin.
 Britannia avasi pysyvän laivastotukikohdan Bahrainissa viime vuoden huhtikuussa. Montrose toimii tuosta tukikohdasta käsin. Sen lisäksi tukikohdassa on neljä brittilaivaston miinanraivaajaa.
 HMS Montrosen aseistuksena on tykkejä ja ohjuksia. Britannian puolustusministeriö
 – Britannian laivanomistajat ovat jatkuvassa yhteydessä viranomaisiin turvallisuustilanteesta. Luotamme, Kuninkaallinen laivasto tukee laivojamme, sanoi brittiläisen merikauppakamarin toimitusjohtaja  Bob Sanguietti  uutistoimisto Reutersille.
 Trump vaati laivoja Persianlahdelle
 Yhdysvalloilla on Persianlahdella vahvat laivastovoimat. Myös heidän laivastotukikohtansa on Bahrainissa, ja sinne tukeutuu Yhdysvaltain 5. laivasto.
 Persianlahden tuntumaan on alkukesästä tullut myös Yhdysvaltain lentotukialusryhmä, johon kuuluu tukialus USS Abraham Lincoln ja kolme hävittäjäalusta.
 Yhdysvallat on kuitenkin  vaatinut muita maita  osallistumaan omien kauppalaivojensa turvaamiseen Persianlahdella.
 – Miksi suojelemme muiden maiden kauppareittejä emmekä saa siitä mitään korvausta, tviittasi presidentti  Donald Trump  kesäkuussa.
 Trump mainitsi hyödynsaajina erityisesti Kiinan ja Japanin, joiden öljystä suurin osa tulee Persianlahdelta. Kiina ei ole tuonut laivastoaan Persianlahdelle vaan on vain pyytänyt osapuolia pysymään rauhallisina.
 Tällä viikolla Yhdysvallat esitti  halukkaiden maiden laivastoliittoumaa  suojelemaan merenkulkua Punaisellamerellä ja Persianlahdella. Yhdysvaltain ajatus on, että sen kumppanit hoitaisivat saattueet ja partioinnin, ja Yhdysvallat tarjoaisi johtopalveluja ja tiedustelutietoja.
 Yhdysvaltain lento- ja laivastotukikohdat Persianlahdella. Bahrainissa on myös Britannian laivastotukikohta. Ilkka Kemppinen / Yle
 Yhdysvallat valvoo ilmasta
 Yhdysvaltain sotalaivat eivät tiettävästi saata kauppalaivoja Persianlahdella, mutta amerikkalaiset valvovat Hormuzinsalmen tapahtumia ilmasta sekä kauko-ohjatuilla että tavallisilla tiedustelukoneilla.
 Kesäkuussa Iran ampui yhden tiedustelukoneen, kauko-ohjatun GlobalHawkin, alas Hormuzinsalmen alueella. Iran ja Yhdysvallat kiistelevät yhä, oliko kone Iranin ilmatilassa vai ei.
 Kun kahdella tankkerilla tapahtui kesäkuussa mystisiä räjähdyksiä, amerikkalainen tiedustelukone kuvasi iranilaisiksi oletetun miesjoukon poistamassa tankkerin kyljestä räjähtämättä jäänyttä panosta.
 Yhdysvaltain tiedustelukoneen ottama kuva veneestä ja miesjoukosta iskujen kohteena olleen tankkerin vierellä.  Yhdysvaltain merivoimat
 Sanasota välikohtauksesta jatkuu
 Iran on kiistänyt, että mitään välikohtausta brittisotalaivan ja sen partioveneiden välillä olisi keskiviikkona tapahtunut. Iranin tasavaltalaiskaarti jatkaa kuitenkin brittien ja amerikkalaisten uhkailua.
 Torstaina tasavaltalaiskaartin varakomentaja sanoi, että Britannia ja Yhdysvallat vielä katuvat iranilaistankkerin takavarikointia Gibraltarilla. Brittijoukot pysäyttivät viime viikolla iranilaistankkeri Grace 1:n, jonka epäiltiin rikkovan EU:n Syyria-pakotteita.
 Toissapäivänä kaartin komentaja  Hossein Nejat  muistutti, että Iranin ohjukset yltävät amerikkalaisten Persianlahden tukikohtiin.
 Venäjän varaulkoministeri  Sergei Rjabkov  syytti keskiviikon välikohtauksesta Yhdysvaltoja. Hänen mukaansa Yhdysvallat nostaa tahallaan jännitystä alueella. Venäjä myös on Iranin puolella kiistassa takavarikoidusta iranilaistankkerista.

Iranin partioalukset pysäyttänyt HMS Montrose paimentaa kauppalaivoja vaarallisella Persianlahdella – tankkerien turvaaminen on yhä kuumempi kysymys


Summary: 13-vuotiaana Pirita Niemenmaa lähetti Auraviihteelle kirjeen, jossa hän kaipasi vastausta mieltä polttavaan kysymykseen.  Kuinka minusta voisi tulla tangokuningatar?

Seinäjoen ABC:lla aamupäivän ruuhka pitää työntekijät kiireisinä. Myyntitiskin takana hymyilee seinäjokinen  Pirita Niemenmaa . Tulevaisuudessa häntä saatetaan tituleerata tangokuningattareksi.
 Monelle tangokuninkaan ja -kuningattaren titteliä tavoittelevalle kisa on ollut jo lapsuuden haave. Niin myös viidettä kertaa mukana olevalle seinäjokiselle Pirita Niemenmaalle.
 Tangojen juhlavuosi
 Tangomarkkinat viettää 35-vuotisjuhlavuottaan. Vuosien aikana tangot ovat nostaneet kansan tietoisuuteen yli kuusikymmentä tangokuninkaallista, kuten Jari Sillanpään ja Arja Korisevan.
 Pian kuninkaallisten lista saa jatkokseen kaksi uutta nimeä, kun tämän vuoden tangolaulukilpailu huipentuu lauantaina kuninkaalliseen finaaliin.
 Torstain finaalikarsinnoissa tavoittelee jatkopaikkaa finaaliin viisi kuningas- ja kuusi kuningatarkandidaattia. Niemenmaa on yksi heistä.
 – Päätähtäimenäni oli päästä Keravan karsintoihin ja tangoristeilylle. Nyt ne kaikki on koettu. Kun finaalipaikka Seinäjoelle aukesi, fiilis oli aivan mieletön, Niemenmaa hehkuttaa.
 Ensimmäisen kerran hän lähetti kisaan hakemuksen vuonna 2004. Samoihin aikoihin Niemenmaa aloitti tanssilavoilla keikkailun.
 – Tanssimusiikki ja -lavat ovat se minun juttuni. Musiikin ja tangon palo vetävät tähän kilpailuun yhä uudelleen.
 Niemenmaa oli 14-vuotias, kun hän lauloi ensimmäistä kertaa tangoa julkisesti laulukilpailussa.
 – Silloin minulle sanottiin, että tuosta tytöstä tulee vielä tangokuningatar.
 Finaalimekon valinnassa auttaa assistentti Sanna Kilpeläinen. Iina Thomsson / Yle
 Paluu alkuperäiseen
 Tangomarkkinoiden tangolaulukilpailua on muutettu hiukan silloin tällöin vuosien varrella.
 Ensin valittiin vain tangokuningas,. Vuodesta 1987 alkaen kuninkaan rinnalle valittiin myös tangokuningatar. Vuosina 2009-2012 valittiin vain yksi tangokuninkaallinen – nainen tai mies.
 Vuodesta 2013 alkaen kilpailu on järjestetty kahden finaalin periaatteella, josta tänä vuonna luovutaan. Tänä kesänä tapahtumaa Seinäjoki Areenalle seuraamaan kokoontuva yleisö äänestää torstain finaalinkarsinnasta kolme miestä ja kolme naista lauantain finaaliin.
 Vuosien tauon jälkeen molemmat kuninkaalliset kruunataan nyt samassa tilaisuudessa. Vaikka yhteistä finaalia on kaivattu, ei yleisöpalaute ole vaikuttanut finaalimuutokseen.
 – Eri iltoina järjestettävillä kuningas- ja kuningatarfinaaleilla haimme finaaliosioihin tasapuolisuutta. Nyt tapahtuvaan "vanhaan palaamiseen" ei oikeastaan ole muuta syytä kuin se, että haluamme välttää urautumista. Samalla uudistukset tarjoavat mahdollisuuden muuttaa tapahtumaa, niin kuin nyt on tehty, sanoo Seinäjoen tangomarkkinoiden taiteellinen johtaja  Martti Haapamäki .
 Haapamäen mukaan tämä kilpailumalli tulee olemaan käytössä nyt joitain vuosia eteenpäin.
 Finaalitaistoon kotikentällä
 Matka tangolaulukilpailun loppusuoralle on vaatinut paljon työtä. Pirita Niemenmaa kertoo, että harjoittelu alkoi jo syksyllä.
 – Vuoden aikana olen kasvanut todella paljon, mutta enimmäkseen oman pään sisällä.
 Harjoittelu juuri ennen finaaleja on nyt kuitenkin jäänyt melko vähäiseksi, sillä viime viikko meni sairastaessa.
 – Onneksi olen pystynyt kuuntelemaan ja myös kirjoittamaan laulujen sanoja. Sillä tavalla ne saa jäämään myös päähän.
 Niemenmaa iloitsee siitä, että on saanut tukea perheeltä ja ystäviltä koko tangotaipaleensa ajan.
 Niemenmaa kertoo vahvuudekseen kisassa samettisen äänen, aitouden ja herkkyyden.  Iina Thomsson / Yle
 Kotikaupungissa käytävä finaalitaisto ei aiheuta paineita Niemenmaalle. Päinvastoin finalisti uskoo, että hänellä saattaa olla jopa tietynlainen kotikenttäetu.
 – Seinäjoki on aina vedonnut minuun ehkä juuri tangomarkkinoiden takia, ja olen aina halunnut asua täällä, kertoo alunperin Kauhajoelta kotoisin oleva Niemenmaa.
 Tangomarkkinat tapahtumana on aina vedonnut Niemenmaahan. Hän on monena vuonna seurannut tapahtumaa ja erityisesti finaalikonsertteja yleisössä.
 – Finaaleja katsoessa olen melkein aina itkenyt, kun olen päässyt tunnelmaan sisään ja miettinyt, että olisinpa itse tuolla. Nyt se on jotenkin vaikeaa uskoa, että siellä minä nyt todella olen.
 Tangolaulukilpailun finaalin karsinnassa laulavat torstaina 11. heinäkuuta  Ailamari Vehviläinen  (Jyväskylä),  Mervi Kovero  (Porvoo),  Pirita Niemenmaa  (Seinäjoki),  Pirjo Aittomäki  (Helsinki),  Rosa Salmi-Narmala  (Raisio),  Silla Pöyry  (Lappeenranta),  Jarno Itkonen  (Kuopio),  Johannes Vatjus  (Haapavesi),  Juha Pirinen  (Nummela),  Mika Mäkkeli  (Nurmes) ja  Pasi Kivimäki  (Nokia).

ABC:n tiskin takaa kuoriutuu tangokuningatarfinalisti – miesten ja naisten finaalit palaavat tangomarkkinoiden juhlavuonna samalle päivälle


Summary: Vian syytä tutkitaan parhaillaan

Ylen radiouutiset kello 17 jäivät tänään torstaina lähettämättä teknisen vian takia. Vian syytä tutkitaan parhaillaan.
 Vika johtui ilmeisesti siitä, että uutisten päästudion A1:n mikrofonilinjat eivät toimineet. Vika ilmeni juuri lähetyksen alkaessa.

Tekninen vika kadotti radiouutiset kello 17