Summary: Tutkija arvioi, että Suomen ja Liettuan presidenttien keskustelussa nousee esille muun muassa ydinvoiman turvallisuus Valko-Venäjällä.

Liettuan toukokuussa valittu presidentti  Gitanas Nauseda  saapuu tiistaina Suomeen ja tapaa presidentti  Sauli Niinistön.  Presidenttien on tarkoitus keskustella muun muassa Euroopan turvallisuudesta.
 Liettualainen politiikan tutkija arvioi, että Nauseda saattaa haluta keskustella Ukrainan tilanteesta ja valkovenäläisestä ydinvoimasta. Valko-Venäjällä sijaitseva Astravetsin ydinvoimala on Liettualle yksi tärkeimmistä turvallisuuskysymyksistä, selittää professori  Tomas Janeliunas  Vilnan yliopiston kansainvälisten suhteiden ja politiikan tutkimuksen instituutista.
 Liettuassa Astravetsin ydinvoimalaa ei pidetä turvallisena. Sen rakennustyömaalla on tapahtunut jopa  kuolemaan johtaneita onnettomuuksia . Voimalaitos sijaitsee Liettuan rajan tuntumassa, lähellä pääkaupunkia Vilnaa.
 Liettua haluaa, että Euroopan maat painostavat Valko-Venäjää soveltamaan nykyistä korkeampia turvallisuusstandardeja.
 Suomen-vierailullaan presidentti Nauseda tapaa myös pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) ja eduskunnan puhemiehen  Matti Vanhasen  (kesk.).
 Presidentti vähäosaisten puolella
 Professori Janeliunasin mukaan Nauseda on nyt kotimaassaan erittäin suosittu.
 – Hänellä on jonkinlainen kuherruskuukausi meneillään, Janeliunas sanoo.
 Presidenttinä Nauseda puhuu erityisesti siitä, miten eriarvoisuus murentaa kansan yhtenäisyyttä.
 – Tämä oli hänen pääviestinsä myös vaalikampanjassa. Hän haluaa lisätä sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja edetä kohti hyvinvointiyhteiskuntaa, Janeliunas sanoo.
 Presidentti Nauseda on Liettuassa erittäin suosittu. Valda Kalnina / EPA
 Nauseda haluaa kohentaa vähäosaisten asemaa ja ajaa voimakkaasti muun muassa eläkkeiden nostoa. Tutkija huomauttaa, että tämä on aluetta, joka ei varsinaisesti kuulu presidentille.
 – Budjetti menee hallituksen ja parlamentin kautta. Presidentin rooli tässä prosessissa on perinteisesti hyvin pieni. Nauseda on kuitenkin maininnut, että hän saattaa käyttää veto-oikeutta budjettiin, jos se ei vastaa hyvinvointiyhteiskunnan periaatteita, Janeliunas sanoo.
 – Jos näin käy, se olisi hyvin epätavallista.
 Nausedan ehdotuksista keskustellaan Liettuassa myös kriittiseen sävyyn, toteaa professori  Ramunas Vilpišauskas  Vilnan yliopiston kansainvälisten suhteiden ja politiikan tutkimuksen instituutista.
 – Häntä on arvosteltu hätiköiden valmistelluista ehdotuksista, jotka keskittyvät hyvinvointivaltion nimissä kapeasti sosiaalitukiin, lähinnä vanhojen ihmisten eläkkeisiin, Vilpišauskas sanoo.
 – Ne eivät tarjoa strategista visiota uudistuksista koulutuksen, sosiaalisen pääoman ja terveydenhuollon alalla, jotka kaikki ovat tyypillisesti osa hyvinvointivaltiota Euroopan maissa.
 Outo viesti "ulkoministeriöstä"
 Uuden presidentin kauteen on mahtunut myös draamaa. Nauseda joutui kautensa aluksi valeuutishyökkäyksen kohteeksi.
 Monet tiedotusvälineet saivat lokakuussa Liettuan ulkoministeriön sähköpostiosoitteesta tiedotteen, jonka mukaan presidentti Nauseda olisi pyytänyt Yhdysvaltoja siirtämään ydinaseita Liettuaan.
 Muun muassa uutistoimisto BNS ja Liettuan yleisradio uutisoivat, että kyse oli ilmeisesti hakkerien iskusta.
 – Tässä ei ole mitään uutta ja ihmeellistä. Edellinen presidentti  Dalia Grybauskaite  oli Venäjän propagandan kohteena, professori Vilpišauskas sanoo.
 Kuvassa Liettuan presidentti Dalia Grybauskaite ja Sauli Niinistö kättelevät vuonna 2014 Helsingissä. Markku Ojala / AOP
 Hän lisää, että joskus myös ministerit, kuten puolustusministeri, ja Nato-liittolaiset, esimerkiksi Liettuassa olevat saksalaisjoukot, ovat valeuutiskampanjoiden kohteena.
 Vilpišauskasin mukaan tällaiset valeuutisiskut nähdään Liettuassa osana hybridisodankäyntiä ja niiden taustalla on usein venäläisiä tahoja.
 – Yleensä tavoitteena on saattaa huonoon valoon liettualaiset päätöksentekijät tai maan Nato-liittolaiset.
 Lue myös:
 Ekonomisti Gitanas Nauseda voitti Liettuan presidentinvaalit
 Baltian presidenttejä yhdistää politiikan ulkopuolisuus – valtaa vähän, mutta sana hallussa
 Valko-Venäjälle nousee maan ensimmäinen ydinvoimala – "Rosatom vetää maan kehitystä taaksepäin", sanoo maasta karkotettu ydinvoiman vastustaja

Liettuan presidentti saapuu Suomeen – kotimaassaan huippusuosittu Gitanas Nauseda joutui kautensa aluksi valeuutishyökkäyksen kohteeksi


Summary: Puolukasta voi olla apua moniin vakaviin vaivoihin, jotka aiheutuvat kehon matala-asteisesta tulehdustilasta.

Puolukalla voi olla merkittäviä terveyshyötyjä ylipainon aiheuttamia ongelmia vastaan.
 Tampereen yliopiston tuoreessa tutkimuksessa tutkittiin puolukan vaikutusta lihavuuteen ja elimistön matala-asteiseen tulehdustilaan.
 Marjoista löydetyistä terveysvaikutteista on  puhuttu pitkään . Puolukka on yksi vähiten tutkituimmista marjoista, mutta tutkimuksia tehdään yhä enemmän.
 Tampereen yliopiston tutkimusta johtanut professori  Eeva Moilanen  on innostunut tutkimustuloksista ja kertoo itsekin jo syöneensä pakastimensa puolukasta tyhjäksi.
 – Puolukka on hyvä lisä terveelliseen ruokavalioon, Moilanen sanoo.
 Puolukka voi vähentää ylipainon negatiivia vaikutuksia
 Tähän mennessä tutkimusta on tehty vasta hiirillä, mutta tulokset vaikuttavat lupaavilta. Aiemmin samankaltaista tutkimusta on tehty Ruotsissa ja myös siellä  tulokset ovat olleet positiivisia .
 Tutkimuksessa hiirille syötettiin rehua, joka sisälsi runsaasti tyydyttynyttä rasvaa ja vastasi epäterveellistä länsimaista ruokavaliota.
 Ruokavalio aiheutti hiirille metabolisen oireyhtymän kaltaisen tilan, jossa paino nousee ja sisäelinrasvan määrä lisääntyy. Myös paastoverensokeri-, insuliini- sekä kolesteroliarvot nousivat. Hiirille aiheutui  matala-asteinen tulehdustila .
 Toiselle hiiriryhmälle annettiin puolukkajauhetta rehun seassa. Puolukka ehkäisi runsaasti tyydyttynyttä rasvaa sisältävän ruokavalion haitallisia vaikutuksia kolesteroli- ja sokeriarvoihin.
 Myös tulehdusarvot, lihavuushormonitasot ja maksan aineenvaihdunnalliset muutokset olivat vähäisempiä.
 Oulun yliopiston mittaustekniikan yksikössä Kajaanissa tutkitaan monia luonnontuotteita, kuten kuvassa olevaa mustikkaa. Elisa Kinnunen / Yle
 Tässä vaiheessa on vielä epäselvää, mikä puolukassa aiheuttaa tutkimuksessa havaitut terveysvaikutukset. Kyseessä voi olla yksittäinen yhdiste tai monen tekijän yhteisvaikutus.
 Soluviljelykokeissa tunnistettiin kuitenkin yhdisteitä, jotka voisivat olla hyödyllisten vaikutusten takana. Resveratrolilla, kversitiinillä, kemferolilla ja proantosyanideilla havaittiin vaikutuksia, jotka voivat estää kehon tulehdustilaa.
 Näitä aineita löytyy muistakin marjoista ja niillä tiedetään olevan lukuisia terveysvaikutuksia. Esimerkiksi resveratrolia löytyy yleisesti tummista viinirypäleistä, ja sillä tiedetään olevan punaviinillekin esitettyjä terveysvaikutuksia sydän- ja verisuonisairauksien ehkäisemiseen.
 Seuraavaksi tutkimuksissa halutaankin ymmärtää, mitkä asiat puolukassa vaikuttavat ja miten. Sen jälkeen voidaan myös selvittää, paljonko marjaa täytyy syödä vaikutuksen aikaansaamiseksi.
 Lopulta tutkimuksessa siirrytään tutkimaan puolukan vaikutusta ihmiselle, mikä tuo omat haasteensa, sillä muuttujien määrä lisääntyy. Itä-Suomen yliopistossa on tehty jo mustikkaan liittyen samankaltaista tutkimusta ihmisillä, joka  antoi viitteitä tulehdustilan laskemisesta .
 Tutkimuksia tehdään myös kosmetiikkaa varten
 Puolukan tieteellinen tutkimus on lisääntynyt viime vuosina Suomessa. Aiemmat tulokset ovat nostaneet mielenkiintoa, ja myös kaupallisen puolen kiinnostus on ajanut tutkimusta eteenpäin.
 Esimerkiksi Kajaanissa tutkimusyhteistyötä tehdään Oulun yliopiston  mittaustekniikan yksikön ja marjayritysten kesken . Yksi tavoitteista on ollut marjojen jalostusasteen nostaminen ja esimerkiksi marjarikasteen kehittäminen.
 Yhteistyötä on syntynyt myös  kosmetiikka-alan suuntaan . Kajaanin yliopistokeskuksessa kehitetty patentti marjarikasteen tekemiseen on jo myyty kosmetiikka-alan yritykselle.
 Oulun yliopiston tutkija  Mari Jaakkolan  mukaan kosmetiikassa käytettävien marjayhdisteiden terveysvaikutukset on tutkittu huolella, eikä kyse ole vain markkinointikikasta.
 – Kuluttajat ovat hyvin tarkkoja siitä, mitä kosmetiikassa käytetään ja miten ainesosat vaikuttavat. Kosmetiikkayritysten kanssa olen huomannut, että tutkimusta on jatkettu vain toimivien yhdisteiden kanssa, Jaakkola kertoo.
 Pohjoisen puolukat tehokkaampia?
 Puolukan tulehdusta lievittävät ominaisuudet saattavat tarjota apua myös muihin sairauksiin. Solutason tutkimuksista on professori Eeva Moilasen mukaan löydetty merkkejä siitä, että puolukan yhdisteet voisivat auttaa reumassa ja muissa kehon tulehdussairauksissa.
 Moilanen arvelee, että arktisen alueen marjat ja muut luonnontuotteet voivat sisältää enemmän terveysvaikutteisia yhdisteitä kuin etelämpänä kasvaneet.
 Kasvuympäristön olosuhteet, kuten runsas valon määrä sekä matalat lämpötilat voivat vaikuttaa fenolisiin yhdisteisiin ja niiden suhteisiin.
 Marjojen tutkimusta tarvitaan vielä paljon, sillä EU:ssa elintarvikkeiden tai kosmetiikan hyväksyttyyn terveysväittämään täytyy olla selkeä tutkimusnäyttö. Muuten tuotetta ei saa markkinoida terveyshyödyillä.
 Tämän vuoksi myös puolukka tarvitsee lisätutkimusta painonhallintaan ja lihavuuden liitännäissairauksien ehkäisyyn liittyen.
 Puuron seassa, smoothiessa tai sellaisenaan? Miten sinä syöt puolukkaa? Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Puolukka voi kumota rasvaisen ruoan vaikutuksia: pistää kampoihin sydäntauteja ja diabetesta aiheuttavalle tulehdustilalle


Summary: Samoilla tuloilla voi maksaa miljoona euroa vähemmän veroja, jos onnistuu ansaitsemaan summan pääomatulona.

Kahden sadan viime vuoden kovatuloisimman listalta löytyy monta  miljoonien pääomatuloilla elävää ihmistä.
 Tämä ryhmä ei tienannut yhtään palkkatuloja. Joukko vielä kasvaa, jos mukaan otetaan vain muutamia satoja tai tuhansia euroja ansiotuloja keränneet.
 Viime vuonna eniten tienanneiden listalta ensimmäinen nimi löytyy sijalta 29,  Olli Edvard Blåberg.  Hissijätti Koneen omistajasukuun kuuluva, vuonna 1959 syntynyt Blåberg sai pääomatuloja viime vuonna lähes yhdeksän miljoonaa euroa, palkkatuloja oli puhdas nolla.
 Katso tästä viime vuoden tuhat suurituloisinta. Ainakin nämä nimet puuttuvat  medialle toimitetulta, eniten tienanneiden listalta. Tänä vuonna tietojen luovuttamisen on voinut kieltää ensimmäistä kertaa.
 Sijalta 46 löytyy vuonna 1977 syntynyt  Lina Merlev , jonka pääomatulot olivat viime vuonna noin 6,2 miljoonaa euroa. Merlev pyörittää liikkeenjohdon konsultointiin erikoistunutta yritystä Back to Basics Mentoringia.
 Sijalla 51 on sijoittaja  Jyri Tapio Merivirta , jonka pääomatulot olivat viime vuonna 5,9 miljoonaa euroa. Terveysteknologiayhtiö Revenion suurimpiin omistajiin kuulunut Merivirta myi viime vuonna ison potin yhtiön osakkeita. Vuonna 1963 syntynyt Merivirta tunnetaan nykyään myös pokeriammattilaisena.
 Leipomo- ja ravintolayhtiö Fazerin omistajasukuun kuuluva  Karl Johan Fazer  löytyy sijalta 53. Pääomatuloja Fazer keräsi viime vuonna 5,8 miljoonaa euroa.  Vuonna 1967 syntynyt Fazer  omistaa Hahkialan kartanon Kanta-Hämeessä. Kartano myy majoitus- ja konfressipalveluja.
 Fazerin omistajasukuun kuuluvan Karl Fazerin pääomatulot olivat viime vuonna 5,8 miljoonaa euroa. Kuva vuodelta 2015.  Yle
 Sijalla 88 on yrittäjä-sijoittaja  Veikko Lesonen , joka keräsi pääomatuloja viime noin 4,4 miljoonaa euroa. Vuonna 1957 syntynyt monimiljönääri Lesonen rikastui vuosituhannen vaihteessa myytyään ensimmäisen kerran perustamansa tuotantoautomaatioyhtiö JOT Automationin.
 Lesonen on sijoittanut rahojaan sijoitusyhtiö Head Investin kautta uusiin kasvuyrityksiin.
 Vuonna 1983 syntynyt  Matti Juhani Savolainen  löytyy 118. sijalta. Pääomatuloja Savolainen sai vuonna 2018 yli 3,5 miljoonaa euroa.
 Iiro August Riihimäki  on sijalla 157. Vuonna 1974 syntyneellä Riihimäellä oli pääomatuloja yli 2,9 miljoonaa euroa. Sijoittajana rikastuneesta fysiikan tohtorista ei tiedetä juuri mitään,  hän ei omien sanojensa mukaan viihdy julkisuudessa .
 Yrityskauppa tai perintö pääomatulojen pesämuna
 Vuonna 1979 syntyneen vaatesuunnittelija  Emelie Marina Björnbergin  sijoitus on suurituloisempien listalla 172.
 Metsäyhtiö Myllykosken aiemmin omistaneen suvun vesa sai lähes 2,8 miljoonaa euroa pääomatuloja vuonna 2018. Myllykoski myytiin metsäjätti UPM:lle vuonna 2010.
 Vuonna 1984 syntynyt  Lauri Olli Samuel Pentti  pääsi 2,7 miljoonaa euron pääomatuloilla sijalle 182. Pentin suku kuuluu rakennusyhtiö YIT:n suuriin henkilöomistajiin.
 Sijalta 190 löytyy myös toinen Myllykosken ex-omistaja,  Gustaf Johan Ricardo Björnberg . Vuonna 1981 syntyneellä Björnbergillä oli pääomatuloja yli 2,6 miljoonaa euroa.
 Kenelläkään edellä mainitulla ei ollut palkkatuloja viime vuonna.
 Parin sadan kärkijoukosta löytyy kolme miljoonien eurojen pääomatuloihin yltänyttä kuolinpesää.
 Vuonna 2017 kuolleen, sisätautien erikoislääkärinä työskennelleen  Erkki Olavi Jänkälän  kuolinpesä keräsi pääomatuloja eniten, noin 7,7 miljoonaa euroa. Tällä pääsi tulolistan 37. sijalle.
 Verosuunnittelulla voi säästää miljoonia
 Suurituloisimpien listalta löytyy myös toinen ääripää: miljoonia euroja palkkatuloilla tienanneet, jotka eivät olleet siirtäneet ansioitaan pääomatuloiksi.
 Suomessa verotetaan pääomatuloja kevyemmin kuin ansiotuloja. Tästä syystä osa suurista palkkatuloista tai niiden päälle tulevat bonukset kannattaa ottaa, jos mahdollista pääomatuloina. Tätä kutsutaan verosuunnitteluksi.
 Sijalla 45 oleva  Tim Joakim Lönnqvist  tienasi palkkatuloja yli 6,3 miljoonaa euroa viime vuonna, pääomatuloja ei lainkaan. Vuonna 1978 syntynyt Lönnqvist maksoi veroja 49,3 prosenttia eli lähes puolet ansiotuloistaan.
 Lönnqvist on työskennellyt Small Giant Games -peliyhtiössä pelisuunnittelijana. Mobiiliihittipelistä Empires & Puzzlesista tunnettu yhtiö myytiin viime vuonna 610 miljoonalla eurolla yhdysvaltalaiselle Zyngalle.
 Vertailun vuoksi: jutun alussa mainittu, pääomatuloja pelkästään viime vuonna saanut Lina Merlev tilitti lähes samansuuruisesta summasta veroja 34 prosenttia.
 Tämä tarkoittaa, että Lönnqvist maksoi tuloistaan lähes miljoona euroa enemmän veroja kuin Merlev.
 Voi sanoa, että muutaman muunkaan Small Giant Gamesin työntekijän verosuunnittelu ei ole mennyt aivan nappiin, vaikka he rikastuivat yrityskaupassa.
 Sijalta 109 löytyy pelisuunnittelija  David Rodriguez Bargo.  Vuonna 1988 syntyneen Bargon ansiotulot olivat viime vuonna 3,7 miljoonaa euroa. Bargolla ei ollut yhtään pääomatuloja. Hän maksoi veroja tuloistaan 49,1 prosenttia.
 Sijalta 149 löytyvä pelikehittäjä  Gergely Patai  maksoi myös miljoonatuloistaan veroja korkealla prosentilla. Vuonna 1982 syntynyt Patai sai ansiotuloja kolme miljoonaa euroa, pääomatuloja 53 euroa.
 Sijalla 173. olevalla, vuonna 1975 syntyneellä  Dmitry Mikhaylovilla  oli ansiotuloja noin 2,8 miljoonaa euroa viime vuonna, pääomatuloja ei ollut lainkaan.
 Sekä Patain että Mikhaylovin veroprosentti oli 49.
 Lue myös:
 Katso suurituloisimpien lista – Supercellin Ilkka Paananen oli viime vuonnakin eniten tienannut suomalainen
 Suomeen on kehittynyt tuhansien superrikkaiden joukko – iso osa elää kevyesti verotetuilla pääomatuloilla
 Ainakin nämä nimet puuttuivat suurituloisimpien listalta – joukossa useita yli 10 miljoonaa euroa tienanneita

"Palkattomat miljonäärit" elävät pääomatuloilla – joukossa yrittäjinä rikastuneita ja tunnettujen sukujen perijöitä


Summary: Aiemmin Kiina kertoi parantavansa Hongkongin hallintojohtajan valintaprosessia.

Kiinan presidentti  Xi Jinping  on antanut tukensa Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lamille , kertoo Kiinan valtion uutistoimisto Xinhua kaksikon tapaamisen jälkeen.
 Xin mukaan Lam on pyrkinyt vakauttamaan Hongkongin tilannetta ja parantamaan sosiaalista ilmapiiriä. Xi kehui Lamin tehneen kovasti töitä.
 Presidentti vaati Xinhuan mukaan myös tehokkaita toimia ihmisten elämän parantamiseksi ja vuoropuhelua yhteiskunnan eri toimijoiden kesken. Hänen mukaansa väkivaltaisuuksien lopettaminen ja järjestyksen palauttaminen ovat edelleen tärkeimpiä tehtäviä Hongkongissa.
 Xin esittämä luottamuksenosoitus tulee vain päiviä sen jälkeen, kun Kiina sanoi parantavansa Hongkongin hallintojohtajan valintaprosessia.
 Asiasta kerrottiin sen jälkeen, kun Kiinan kommunistisen puolueen keskeiset päättäjät olivat keskustelleet mielenosoitusten riepotteleman Hongkongin tulevaisuudesta.
 Kiina on kuitenkin pitänyt lausuntonsa epämääräisinä eikä tiedossa ole, miten hallintojohtajan valintamenettelyä aiotaan muuttaa ja kenen näkökulmasta kyse on parannuksesta.
 Hongkongin ja Macaon lainsäädännöstä Kiinan keskushallinnossa vastaava  Shen Chunyao  sanoi, että keskushallinnon roolia alueen hallinnollisissa asioissa pitää kehittää vakauden ylläpitämiseksi.
 Vapaita vaaleja vaaditaan jälleen
 Hongkongin hallintojohtajan valintamenettely on yksi erityishallintoalueen poliittisista kiistakapuloista. Demokratiamieliset toivovat erityishallintoalueelle vapaata ehdokasasettelua ja yleistä äänioikeutta.
 Vuoden 2014 laajat mielenosoitukset Hongkongissa saivat alkunsa, kun Kiina ilmoitti, että hallintojohtaja valitaan Kiinan ennalta valitsemien ehdokkaiden väliltä. Kiinan näkemys on, että Hongkongia voi johtaa ainoastaan henkilö, joka "rakastaa sekä Kiinaa että Hongkongia".
 Tänä vuonna Hongkongia ravisuttaneet mielenosoitukset ovat kestäneen jo kuukausia. Paikoin väkivaltaisiksi yltyneet protestit saivat alkunsa luovutuslakiesityksestä, mutta laajenivat pian vaatimaan muun muassa vapaita vaaleja. Kiinan johto ja Hongkongin aluehallinto eivät ole vaatimuksiin myöntyneet.
 Toistaiseksi Kiina on joukkoineen pysynyt poissa alueelta, mutta on esimerkiksi tuonut puolisotilaallisia joukkojaan Hongkongin rajan tuntumaan.
 Hallintojohtaja Carrie Lamin sitkeä ongelma on ollut hongkongilaisten yrmeä suhtautuminen häneen. Lamin kannatusluvut ovat ennätyksellisen alhaalla.
 Financial Times on kertonut lähteisiinsä nojaten, että hallintojohtaja Lam voisi joutua jättämään tehtävänsä ensi keväänä.
 Sekä Kiina että Hongkongin aluehallinto ovat kiistäneet lehden väitteen perättömänä.
 Aiheesta lisää:
 Hongkongin johtaja: Hallinto hylkää virallisesti mielenosoituksiin johtaneen lakiesityksen
 Hongkongin johtaja Carrie Lam varoittaa kaupungin ajautuvan "polulle, josta ei ole paluuta" – protestoijat palasivat lentokentälle

Kiinan Xi antoi tukensa Hongkongin parjatulle hallintojohtajalle


Summary: "Tämä ei ole ohi", julistivat kolmatta viikkoa jatkuvat mielenosoitukset.

Chileen on iskenyt maanjäristys, kertoo Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskus. Järistys oli voimakkuudeltaan 6,0, ja sen keskus oli lähellä pohjoista Illapelin kaupunkia.
 Chilen kansallisen seismologian keskus puolestaan arvioi järistyksen voimakkuudeksi 6,1.
 Maan pelastusviranomaisen mukaan kuolonuhreista tai suurista vahingoista ei ainakaan toistaiseksi ole tietoa. Järistyksen ei myöskään uskota aiheuttavan tsunamia.
 Järistys on ravistellut rakennuksia myös pääkaupunki Santiagossa, missä konservatiivihallituksen vastaiset mielenosoitukset jatkuvat nyt kolmatta viikkoa.
 Kymmenet tuhannet ihmiset osallistuivat mielenosoituksiin maanantaina. Poliisi on hajottanut paikoin mellakoiksi yltyneitä protesteja vesitykkien ja kyynelkaasun avulla.
 Presidentti  Sebastian Pinera  on yrittänyt vastata mielenosoittajien vaatimuksiin ja luvannut tukun sosiaalisia ja taloudellisia uudistuksia. Viime viikolla presidentti haki ratkaisua oppositiopuolueiden kanssa, mutta tuloksia ei syntynyt. Sen sijaan mielenosoittajat vaativat Pineran päätä pölkylle ja nyt myös perustuslaillisia uudistuksia.
 Maanantain mielenosoitusten iskulauseena oli "Tämä ei ole ohi".
 Protestit alkoivat Chilessä lokakuun 20. päivä julkisen liikenteen lippujen hinnankorotuksesta, mutta laajenivat nopeasti koskemaan maan sosiaalisia ja taloudellisia epäkohtia.
 Mielenosoituksissa on viranomaisten mukaan kuollut 20 ihmistä. YK tutkii poliisin väitettyä väkivaltaisuutta.
 Viime viikolla Chile ilmoitti vetäytyvänsä Aasian ja Tyynenmeren maiden Apecin kokouksen ja Pariisin ilmastosopimuksen osapuolikokouksen järjestämisestä.
 Chile on yksi maailman maanjäristysherkimmistä alueista. Vuonna 1960 Valdivian-järistys ylsi jopa voimakkuuteen 9,5, mikä oli Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskuksen mukaan mittaushistorian korkein voimakkuus. Vuonna 2010 puolestaan maanjäristys ja sitä seurannut tsunami surmasivat Chilessä yli 500 ihmistä.

Chilessä voimakas maanjäristys – protestoijat marssivat huojuvien talojen keskellä


Summary: Irtisanominen astuu voimaan vuoden päästä

Yhdysvallat on ilmoittanut virallisesti vetäytyvänsä Pariisin ilmastosopimuksesta. Ulkoministeri  Mike Pompeo  kertoi Yhdysvaltojen lähettäneen asiasta virallisen notifikaation YK:lle.
 Yhdysvaltojen vetäytyminen sopimuksesta tulee virallisesti voimaan vuoden päästä eli 4. marraskuuta 2020.
 Presidentti  Donald Trump  ilmoitti jo vuonna 2017 Yhdysvaltojen vetäytyvän ilmastosopimuksesta, mutta ei voinut tehdä sitä virallisesti vielä tuolloin.
 Marraskuussa 2016 virallisesti voimaan astuneessa sopimuksessa on pykälä, jonka mukaan sopimuksen allekirjoittanut maa voi virallisesti pyytää eroa sopimuksesta vasta kolme vuotta sen voimaan astumisen jälkeen. Tätä seuraa vuoden mittainen irtisanomisaika.
 Aiheesta lisää:
 Yhdysvallat voi nyt aloittaa vetäytymisen Pariisin ilmastosopimuksesta
 Trump vihjaa: Yhdysvallat voisi liittyä Pariisin ilmastosopimukseen, jos sopimusta muutetaan rajusti
 Yhdysvaltojen lähtö Pariisin ilmastosopimuksesta varmistui – Trump kertoi kantansa Valkoisessa talossa

Yhdysvallat ilmoitti virallisesti vetäytyvänsä Pariisin ilmastosopimuksesta


Summary: Arkea maailmalta: Ruotsissa ihmiset ovat pikku hiljaa turtuneet korkeaan rikollisuuteen, kirjoittaa Pohjoismaiden-kirjeenvaihtaja Kirsi Heikel.

Laukauksen ääni halkaisi ilman.  Pysähdyin. Otin kuulokkeet pois korvista.
 Olin iltalenkillä koiran kanssa Solnassa Hagan puistossa. Koira oli jähmettynyt paikoilleen. Seisoimme himmeästi valaistulla hiekkatiellä, joka reunusti pimeää metsää.
 Katselin ympärilleni. Ei ketään. En tiennyt, mistä suunnasta ääni oli tullut.
 Toinen laukaus. Ääni peitti alleen kaiken muun. Oli kuin jokin olisi viiltänyt ilman. Onko tämä todellista, ajattelin? Onko joku jengien välienselvittely käynnissä?
 Mitä hittoa tapahtuu, mietin. Sammutin koiran valon ja lähdimme juoksemaan takaisin.
 Ajatus siitä, että joku ampui  tuntui niin absurdilta, että päätin pysähtyä. Eihän tämä ole mahdollista. Vastaan tuli nuori pariskunta, joka ulkoilutti kahta koiraansa. He näyttivät hätääntyneiltä.
 Pariskunta kyseli samoja kysymyksiä kuin minäkin. Olivatko ne laukauksia? Olivatko ne tarpeeksi teräviä ollakseen laukauksia? Mistä ne tulivat?
 Aloimme puhua koirista, koska tuntui turvalliselta puhua jostain tutusta asiasta. Kävimme läpi niiden iät, luonteenpiirteet ja ruokahalun. Nainen palautti meidät maan pinnalle.
 – Alkaako tätä tapahtua nyt täällä, hän kuiskasi.
 Katsoimme koiriamme.
 En tiedä. Ehkä. Toivottavasti ei.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Yhdysvallat:  Washingtonissa lapsen luokkaretki kurpitsafarmille onnistuu, kun vanhemmat lupaavat olla haastamatta koulua oikeuteen Italia:  Italia on vanhojen ihmisten maa – muuttuuko se, jos äänestysikää lasketaan? Ranska:  Ulkonäköpaineet saavat yhä useamman ranskalaismiehen kosmetiikka- ja jopa meikkiostoksille Itävalta:  Ampiaisen pisto toi eteen sarjan erilaisia hoitovaihtoehtoja – Keski-Euroopassa ei aina tiedä, milloin lääke on lumetta ja milloin ei Venäjä:  Venäjällä uutiset kertovat totuuden – varsinkin vääristellessään sitä
 Jatkoimme matkaa eri suuntiin , mutta en malttanut lähteä vielä pois. Ehkä poliisiauto ajaa kohta paikalle tai nuorisoporukka kävelee ohi ja tilanne selviää.
 Kolmas laukaus.
 Ja sen jälkeen täysi hiljaisuus. Koira kieltäytyi menemästä eteenpäin.
 Tältäkö se tuntuu, ajattelin kotimatkalla. Kun joutuu miettimään, saako sivullisena osuman luodista.
 En osaa tietenkään kuvitellakaan, miltä tuntuu vanhemmasta, joka menettää lapsensa rikollisuuden takia, tai ylipäätään kenestäkään uhrista.
 Heitä alkaa olla jo paljon.
 Muutama vuosi sitten Ruotsissa  yleistyivät ampumiset. Tänä vuonna on ollut paljon räjähdeiskuja. Nyt syksyn aikana on uutisoitu nuorisojengeistä, joka levittäytyvät uusille alueille.
 Meidän kotikulmilla tapahtuu myös. Viime syksynä taloyhtiössämme olevassa liiketilassa oli kaksi räjähdystä. Ainakin toisessa tapauksessa käytettiin käsikranaattia.
 Olen miettinyt, mitä jos sinne isketään uudestaan? Juuri kun lapseni tulevat koulusta kotiin?
 Ihmisiä seurataan. Ajetaan autolla viereen tai seurataan kotiin ja vaaditaan antamaan kännykkä, lompakko ja kello, jos sellainen on.
 Silti minkäänlaista pelkoa en ole nähnyt kenenkään silmissä ennen tätä iltaa Hagan puistossa. Yksi syy on se, että ihmiset ovat tottuneet, itsekin olen.
 Rikosuutiset hätkähdyttivät joka kerta  muutettuamme Ruotsiin kolmisen kuukautta sitten. Aamukahvilla kävin läpi kännykän näytölle kerääntyneitä paikallisuutisia ja pohdin, nousevatko nämä isoiksi uutisiksi valtakunnan lähetyksiin.
 Ei noussut juuri yksikään. Väkivaltaisuus nousee uutisiin vasta, kun se on suuri ja vakava tapahtuma. Näitä ovat olleet viime päivinä räjähdykset Malmössä ja ihmisen ampuminen keskelle katua kymmenien laukausten jälkeen.
 Joka aamu kännykän uutisvirran joukossa on räjähdys, mahdollisesti murha, ehkä ammuskelu, joista ei kerrota iltauutisissa.
 Ihmiset ovat huolestuneita rikollisuudesta. Mutta ne, joita uutiset eivät kosketa, jatkavat elämää kuten ennen.
 Siltä ainakin päällepäin vaikuttaa.
 Minulle tulee yhä useammin mieleen  kuvaus, jonka kuulin 1996 Belfastissa tehdessäni haastatteluita Pohjois-Irlannin tilanteesta. Eräs paikallinen kertoi, miten IRA:n pommi-iskut vaikuttivat ihmisiin.
 – Kun istut ruuhkabussissa aamulla, kenenkään ilme ei värähdä. Mutta ilmassa on tietty tunnelma, josta tiedät, että jokaikinen siinä bussissa miettii, onko seuraavassa risteyksessä pommi.
 Ehkä Ruotsissakin useampi pohtii, mitä voi tapahtua, kuin uskaltaa näyttää.

Olivatko ne laukauksia? Ruotsissa väkivaltaa joutuu miettimään useammin kuin Suomessa


Summary: Tanskan luonto-, ulkoilu- ja maatalousjärjestöt ovat koolla laatimassa hallitukselle suositusta eliölajien suojelusta.

Tanskan ympäristösuojeluun esitetään suurta laajennusta. Esitys on tehty maan hallituksen koolle kutsumassa biodiversiteettikokouksessa, jossa yritetään löytää yhteinen linja Tanskan uhanalaisten lajien suojeluun.
 Asiasta kertoo muun muassa  Tanskan Radio DR .
 Tanskan luonnonsuojelujärjestön Danmarks Naturfredningsforeningin  (DN) tekemän ehdotuksen  mukaan 30 prosenttia Tanskan maa-alasta tulisi varata luonnonsuojeluun vuoteen 2031 mennessä. Asia tulisi kirjata sitovaan lainsäädäntöön.
 Esityksen mukaan kaksi kolmasosaa alasta olisi täysin suojelun alaisena, eli kaupallinen toiminta olisi kielletty. Kymmenen prosenttia Tanskasta olisi maatalous- ja virkistyskäytössä, joita säädeltäisiin luonnon ehdoilla.
 Ongelmina raha ja tilanpuute
 Tanskan maanpinta-alasta on tällä hetkellä luonnontilassa vain 0,4 prosenttia, joten muutos olisi suuri. Valtion tulisi ostaa tai vuokrata maatalousmaata, joka jätettäisiin luonnontilaan. DN:n esityksessä 75 000 hehtaaria valition ja yksityisten omistajien metsiä jätettäisiin hakkuiden ulkopuolelle.
 – Olennaisin ja tärkein tehtävä juuri nyt on kääntää luonnon tilan heikkeneminen ja varmistaa, että ne 2 000 eliölajia, jotka ovat Tanskassa vaarassa kuolla sukupuuttoon, säilyttävät elinmahdollisuutensa, sanoi DN:n puheenjohtaja  Maria Reumert Gjerding .
 Luonnonsuojeluliiton mukaan Tanskassa on erityisenä ongelmana tilan puute. Lähes koko maa on taloudellisessa hyötykäytössä, joten maa-alan vapauttaminen luonnonsuojeluun tulee maksamaan.
 Reumert Gjerdingin mukaan maksaa ainakin miljardi Tanskan kruunua eli 130 miljoonaa euroa muuttaa 100 000 hehtaaria maatalousmaata luontokäyttöön.
 Tanskan ympäristöministeri  Lea Wermelin  ei tyrmää luonnonsuojeluliiton esitystä. Wermelinin mukaan Tanskassa on tällä hetkellä käynnissä "luontokriisi".
 Wermelinin mukaan on ilahduttavaa, että järjestöillä on konkreettisia esityksiä. Hallitus aikoo laatia esitysten perusteella biodiversiteettiohjelman, jonka on määrä valmistua ensi vuoden syksyllä. Ministeri kuitenkin muistuttaa, ettei hallituksella ole pohjattomia resursseja.
 Myös pääministeri  Mette Frederiksen  käytti kokouksessa puheenvuoron. Hän totesi, että Tanska on maatalousmaa ja hän rakastaa Tanskan maataloutta.
 Samalla pääministeri totesi, että maatalous vie Tanskan maa-alasta liian suuren osuuden. Tämän on jatkossa muututtava yhtä lailla luonnon kuin ilmastonkin hyvinvoinnin takia, hän sanoi.
 Maataloustuottajat vaativat päätöksiä
 Tanskan maataloustuottajien järjestö  Landbrug & Fødevarer ei tiedotteessaan  ota kantaa prosenttiosuuksiin. Järjestö ei kuitenkaan tyrmää luonnonsuojeluliiton ehdotusta, kertoo DR.
 Järjestö on jo kauan moittinut hallitusta, ettei se tee päätöksiä luonnonsuojelusta ja uhanalaisista eläimistä.
 – Olemme samaa mieltä, että miljardi kruunua maan käyttötarkoituksen muuttamiseen olisi oikein hyvä alku. Meillä on kiire, monen vuoden odottelu ei auta lainkaan, sanoi maatalousjärjestön varapuheenjohtaja Lona Andersen.
 – Monilla maanviljelijöillä on halua toimia luonnon hyväksi. Hyvillä kannustimilla ja neuvoilla voimme varmistaa, että viljelijämme ovat maailman parhaita eivät vain satotasojen ja tuotantoeläinten hyvinvoinnin, vaan myös luonnonhoidon osalta, Andersen lisäsi.
 Tanskassa on jo vuosia panostettu uusiutuvaan energiaan, eritoten tuulivoimaan.

Esitys Tanskassa: Lähes kolmannes maa-alasta luonnonsuojeluun – maatalousjärjestöltä tukea


Summary: Sopeutustarve ei koske Salon akkutehdasta, eivätkä neuvottelut johda irtisanomisiin.

Uudenkaupungin autotehdasta pyörittävä Valmet Automotive aloittaa uudet yt-neuvottelut.
 Tavoitteena on pidentää aikaisemmissa yt-neuvotteluissa jo sovittuja lomautuksia kuukaudella.
 90 päivää kestäviä lomautuksia suunnitellaan tuotannossa helmikuulle 2020 asti. Vähentämistarve vastaa noin 100 henkilötyövuotta.
 Yt-neuvotteluja perustellaan tuotantomäärien tilapäisellä notkahduksella. Valmet Automotiven mukaan tuotantomäärät nousevat tämän vuoden lopun tasolta suunnitellulle tasolle vasta helmikuussa 2020 aiemmin arvioidun tammikuun sijaan.
 Sopeutustarve ei koske Salon akkutehdasta, eivätkä neuvottelut johda yhtiön mukaan irtisanomisiin.
 Viime yt-kierroksella sovitut lomautukset alkavat tässä kuussa.
 Lue lisää:
 Uudenkaupungin autotehtaan lomautukset alkavat marraskuussa
 Suomen suurin tehdas palkkaa ja lomauttaa autonrakentajia – "Ulkomailta tulleille tilanne on outo"
 Uudenkaupungin autotehdas käynnistää yt-neuvottelut

Valmet Automotive aloittaa uudet yt-neuvottelut Uudenkaupungin autotehtaallaan – jo aiemmin sovitut lomautukset eivät riitäkään


Summary: Rikkaat ovat voineet kieltää tulo- ja verotietojen julkaisemisen listalla, jonka verottaja toimittaa tiedotusvälineille.

Suomen Journalistiliitto ja mediayhtiöitä edustava Medialiitto vaativat selkeyttä EU:n tietosuoja-asetuksen tulkintaan. Liitot kantelevat oikeuskanslerille asetuksen tulkinnasta.
 Verottaja päätti, että  suurituloiset saavat rajoittaa  verotietojensa paljastamista medialle. Rikkaat voivat nyt kieltää tulo- ja verotietojen julkaisemisen listalla, jonka verottaja toimittaa tiedotusvälineille. Päätöksessä verottaja vetoaa EU:n tietosuoja-asetukseen.
 Yli 200 rikasta on ”henkilökohtaiseen erityiseen syyhyn” vedoten vaatinut, ettei tietoja saa julkaista.  Verottaja on suostunut kaikkiin pyyntöihin .
 Liitot haluavat oikeuskanslerin selvittävän, millä kriteereillä verohallinto on punninnut ”henkilökohtaisia syitä” suhteessa sananvapauteen. Oikeuskanslerille on tehty asiasta jo aiemmin yksi kantelu.
 – Huolena on se, että verottajan lisäksi muutkin viranomaiset alkavat tulkita EU:n tietosuoja-asetusta niin, että sen nimissä rajoitetaan jatkossa yhteiskunnallisesti tärkeitä tietoja, Journalistiliiton puheenjohtaja  Hanne Aho  sanoo tiedotteessa.
 Tietosuoja-asetuksesta ei ole selkeää linjausta, ja sen takia viranomaiset voivat tulkita itse perusteita.
 Mitä vähemmän tietoa viranomaisten toiminnasta ja päätöksistä sekä päätöksien perusteista on median käytettävissä, sitä kapeammaksi sananvapaus ja tiedonvälitys käyvät, Journalistiliitto sanoo tiedotteessa.
 – Päätöksenteon julkisuus ja avoimuus on yhteiskunnallisesti tärkeä asia. Se tuo verotapauksessa läpinäkyvyyttä palkka- ja ansiokeskusteluun sekä eri ammattien ja tehtävien arvostukseen, Aho sanoo.
 Journalistiliiton mukaan verottajan tulkinta EU:n tietosuoja-asetuksesta vaikeuttaa toimittajien työtä.
 Lue lisää:
 Ainakin nämä nimet puuttuivat suurituloisimpien listalta – joukossa useita yli 10 miljoonaa euroa tienanneita

Journalistiliitto ja Medialiitto tekevät verottajasta kantelun – Huolena, että muutkin viranomaiset rajoittavat tiedonsaantia


Summary: Aallokon muovaamat jääpallot kasaantuivat Marjaniemen hiekkarannalle.

Oululainen harrastajavalokuvaaja  Risto Mattila  koki melkoisen yllätyksen sunnuntaikävelyllä Perämeren suurimmalla saarella Hailuodossa.
 Hailuodon Marjaniemen majakan rannalla lojui noin kolmenkymmenen metrin mittainen rykelmä erikokoisia ”kananmunia.” Vastaavaa näkyä Mattila ei ollut nähnyt aiemmin, vaikka on asunut viimeiset 25 vuotta merenrannan läheisyydessä. Munan muotoiset jää- ja lumipallot hämmästyttivät myös muita paikalla olleita ulkoilijoita.
 – Siinä kummasteltiin rouvan kanssa ainutlaatuista luonnonilmiötä. Kun kamera oli mukana, niin päätin ikuistaa ainutlaatuisen näyn, kertoo Mattila.
 Ilmatieteen laitoksen jääasiantuntija  Jouni Vainion  mukaan mistään henkimaailman ilmiöstä ei kuitenkaan ole kyse, vaikka tällaiseen lumipallomereen törmää harvoin. Tapahtuma vaatii oikeanlaiset olosuhteet sekä ilmassa että vedessä. Veden on oltava lähellä jäätymispistettä. Matalalla hiekkarannalla ja sopivalla pakkasella veden edestakainen liike aiheuttaa jääpallojen muodostumisen.
 Jotta Mattilan ikuistamat pallot syntyisivät, se edellyttää kuitenkin jonkin tekijän, minkä ympärille pallo muodostuu. Kyseessä voi olla lumikide, roska vedessä tai pieni kivi rannalla. Vesi jäätyy aineen ympärille ja sopivalla tuulella jäätä tulee koko ajan lisää. Pyörivässä liikkeessä jää muotoutuu pallon muotoiseksi.
 – Liian kova tuuli estää pallojen muodostumisen. Jos taas on tyyntä, rantaan jäätyy pelkkä tasainen jääkansi, kertoo Ilmatieteen laitoksen jääasiantuntija Jouni Vainio.
 Jääpallojen havaitseminen vaatii oikeaa ajoitusta. Ne voivat olla näkyvillä vain hetken aikaa. Esimerkiksi kovalla tuulella pallot kasautuvat nopeasti yhtenäiseksi kentäksi, eikä niitä enää huomaa.

Jäiset "kananmunat" hämmästyttivät sunnuntaikävelijöitä Hailuodossa – harvinainen luonnonilmiö vaatii juuri oikeat olosuhteet syntyäkseen


Summary: Tutkinta koskee vuonna 2004 julkaistua kirjoitusta, joka löytyy netistä edelleen. Räsäselle tutkinta tuli yllätyksenä.

Kansanedustaja  Päivi Räsäsen  (kd.) kirjoituksesta aloitetaan esitutkinta. Valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen  on määrännyt esitutkinnan aloitettavaksi Räsäsen kirjoituksesta, jonka Suomen Luther-säätiö julkaisi vuonna 2004.
 Räsäsen kirjoitus  "Mieheksi ja naiseksi hän heidät loi"  oli Raamattuun ja sen tulkintaan liittyvä, seksuaalisuutta ja avioliittoa koskeva kannanotto. Poliisi on aiemmin päättänyt, ettei esitutkintaa aloiteta, koska asiassa ei ollut syytä epäillä rikosta.
 Poliisin päätöksen jälkeen valtakunnansyyttäjä sai yhteydenoton, jossa asiaa pyydettiin arvioimaan uudelleen. Valtakunnansyyttäjän mukaan on syytä epäillä, että asiassa on syyllistytty kiihottamiseen kansanryhmää vastaan halventamalla homoseksuaaleja heidän ihmisarvoaan loukkaavalla tavalla.
 Teksti on edelleen ajankohtainen ja seison sen takana.  Päivi Räsänen
 Syyttäjänlaitoksen tiedotteessa todetaan, että valtakunnansyyttäjä on punninnut keskenään sananvapautta, uskonnonvapautta ja syrjimättömyyttä koskevia perus- ja ihmisoikeuksia toisin kuin poliisi.
 Tästä syystä valtakunnansyyttäjä on määrännyt asiasta esitutkinnan, josta vastaa Helsingin poliisilaitos.
 "Tekoaika käsittää niin pitkän ajan kuin julkaisu on saatavilla"
 Valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen vahvistaa Ylelle, että kyse on puhtaasti vuonna 2004 julkaistusta kirjoituksesta: tapaukseen ei liity mitään myöhempiä tekoja, kuten uudelleen julkaisemista.
 Toiviaisen mukaan rikos ei myöskään ole vanhentunut, vaikka alkuperäinen julkaisu on tehty jo 15 vuotta sitten.
 – Jos joukkotiedotusvälineiden avulla julkaistussa viestissä epäillään olevan kansanryhmää vastaan kiihottamisen kaltaisia asioita, rikoksen tekoaika käsittää niin pitkän ajan kuin julkaisu on yleisön saatavilla ja levitettävissä, Toiviainen sanoo.
 Hän ei muista toista vastaavaa tapausta, jossa nettijulkaisu olisi johtanut rikosepäilyyn yhtä pitkän ajan kuluttua sen alkuperäisestä ilmestymisestä.
 Räsänen: Olen kai kohta taas Pasilan poliisitalolla
 Päivi Räsänen on uudesta esitutkinnasta yllättynyt. Hän kertoo Ylelle saaneensa tiedon siitä tänään sähköpostiin tulleesta Valtakunnansyyttäjänviraston tiedotteesta.
 – Olin ehtinyt jo iloita poliisin tekemästä, mielestäni erittäin hyvin perustellusta päätöksestä. Nyt tämä kai tarkoittaa sitä, että olen kohta taas Pasilan poliisitalolla kuulusteltavana.
 Räsänen kiistää syyllistyneensä kiihottamiseen kansanryhmää vastaan. Hän sanoo noudattaneensa pamfletissa Raamatun opetuksia.
 Esitutkinnan aiheuttanut kirjoitus löytyy edelleen netistä Luther-säätiön sivuilta. Räsänen ei voi poistaa sitä itse, mutta toivoo, ettei sitä poistetakaan.
 – Poliisi kysyi minulta [toisessa rikostutkinnassa], suostunko poistamaan twiitit kahden viikon sisällä. Sanoin, että en suostu. Sama koskee pamflettia. Teksti on edelleen ajankohtainen ja seison sen takana.
 Räsäsen kirjoituksista on käynnissä  toinenkin esitutkinta , joka koskee hänen kesäkuussa julkaisemaansa Twitter-viestiä. Tässä esitutkinnassa selvitetään, syyllistyikö Räsänen kiihottamiseen kansanryhmää vastaan Helsinki Pride -tapahtumaa koskevalla viestillään.
 Juttua päivitetty 4.11. kello 15.56: Lisätty valtakunnansyyttäjä Raija Toiviaisen ja Päivi Räsäsen kommentit.

Päivi Räsäsen kirjoituksesta aloitetaan esitutkinta – Epäillään kiihottamisesta kansanryhmää vastaan


Summary: Vaarallisten pienhiukkasten määrä ilmassa on jo seitsemän kertaa korkeammalla kuin esimerkiksi Pekingissä.

Intian pääkaupungissa otettiin pahentuneen saastetilanteen vuoksi maanantaina käyttöön yksityisautoilua  koskevat rajoitukset .
 Jos autossa on parittomaan lukuun päättyvä rekisterikilpi, sillä voi ajaa parittomana päivänä, parilliseen päättyvällä parillisena päivänä.
 – Erittäin epämukavaa. Nyt en ehdi ajoissa kokouksiin, valitteli  Sagar Bajaj  Reutersille yrittäessään löytää taksia Delhin keskustassa.
 Marraskuun viidenteentoista päivään kestävällä rajoituksella yritetään vähentää näkyvyyden peittävää savusumua, jonka vuoksi on jouduttu muun muassa perumaan kymmeniä lentoja.
 Koulut on tiistaihin asti suljettu ja terveysviranomaiset suosittavat, ettei ulkona harrastettaisi liikuntaa aamuisin ja iltaisin. Delhin ilma on liian vaarallista hengittää.
 – Lenkkeilen tavallisesti joka päivä, mutta kuluneen viikon aikana se on muuttunut vaikeaksi. Silmiä, nenää ja kurkkua polttaa, joka puolelle sattuu, kertoo delhiläinen  Rajaram  Reutersin haastattelussa.
 Delhin pääministeri  Arvind Kejriwal  kuvaili sunnuntaina saastemääriä "sietämättömiksi" . Hänen mukaansa viranomaiset jakavat kouluikäisille suojanaamareita.
 Maailman saastunein kaupunki
 Terveydelle vaarallisten pienhiukkasten määrä on Delhissä jo seitsemän kertaa korkeammalla tasolla kuin esimerkiksi Pekingissä.
 Riippumattomana pidetyn ilmansaastesivuston  AirVisualin  mukaan Delhi oli maanantaina maailman saastunein kaupunki.
 Intian terveysministeriön mukaan saastemäärät nousivat niin korkeiksi, että niitä mittaavista laitteistoista loppuivat numerot kesken.
 Maailman terveysjärjestön, WHO:n mukaan Delhin ilma on yhtä myrkyllistä kuin tupakointi. Järjestön mukaan kolmannes sydänkohtauksista, keuhkosyövistä ja sydänsairauksista johtuu saastuneesta ilmasta.
 Peltojen kulottaminen oli liikaa
 Delhin ilmansaasteista puolet aiheutuu liikenteen ja teollisuuden päästöistä.
 Tilanne paheni huomattavasti viime viikolla, kun maanviljelijät kulottivat peltojaan.
 Poliitikkoja on vaadittu puuttumaan kulottamiseen, mutta nämä eivät halua menettää viljelijöiden ääniä.
 Yksityisautoilun rajoittamista on sitäkin kritisoitu. Joidenkin mielestä kielto sisältää liikaa poikkeuksia. Esimerkiksi yksin ajavat naiset saavat jatkaa autoilua rekisterikilven viimeisestä numerosta riippumatta.
 Myös mm. liikuntavammaiset, poliisi, ambulanssit, paloautot ja osa armeijan kalustosta saavat jatkaa liikennöintiä. Niin ikään kaksipyöräisillä saa ajaa.
 Lue myös
 Ylen Aasian-kirjeenvaihtajan  Jenny Matikaisen  artikkeli Intian kaupunkien ilmansaasteista Kolkatasta viime keväältä:  Mustien keuhkojen maa
 Delhi haukkoo ilmaa myrkyllisessä savusumussa – Suomen suurlähetystön asiainhoitaja: Ilman likaisuuden voi jopa maistaa

Delhissä suljettiin koulut ilmansaasteiden vuoksi, ulkona liikkumista ei suositella, tappava savusumu ei näytä hälvenevän


Summary: Nyt alkaneella koulukiertueella kerätään kokemuksia ensi vuonna annettavaa koulutuspoliittista selontekoa varten.

Opetusministeri  Li Andersson  (vas.) aloitti tänään koulukiertueen, jossa kerätään kokemuksia koulutuksen tilanteesta ja kehittämistarpeista. Yhdessä tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kososen  (kesk.) kanssa tehtävällä kiertueella vieraillaan peruskouluissa, lukioissa, ammatillisissa oppilaitoksissa ja korkeakouluissa.
 Ensimmäinen kohde oli Varissuon peruskoulu Li Anderssonin kotikaupungissa Turussa. Varissuon koulun erityispiirre on, että se on hyvin monikulttuurinen. Koulun oppilaista lähes 90 prosenttia puhuu äidinkielenään jotain muuta kuin suomea.
 Tämän asian myös opettajat nostivat erittäin voimakkaasti esille, kun he pääsivät kertomaan ministerille ajatuksiaan.
 Opettajat olivat huolissaan, miten asia vaikuttaa oppimisen tasoon ja erityisesti suomen kielen oppimiseen. Vertaisoppiminen jää pois, kun lapset eivät puhu keskenään suomea. Opettajat ovat havainneet, että myös suomea äidinkielenään puhuvat ovat alkaneet puhua huonoa suomea, sillä se tarttuu. Tänä syksynä koulussa on alkanut näkyä myös uusi ilmiö: oppilaat puhuvat keskenään englantia, koska osaavat sitä paremmin.
 Li Andersson jakoi opettajien huolen. Ministeri astui hetkeksi kunnallispoliitikon rooliin ja sanoi hänellä olevan asiassa peiliinkatsomisen paikka. Tarvitaan asumispoliittisia ratkaisuja.
 – Kuntatasolla tärkeitä ovat isot linjaukset lähiöiden kehittämisestä ja siitä, miten voimme huolehtia, että kaupunginosat ovat tasa-arvoisen vetovoimaisia kaikille perheille, Andersson sanoi.
 Oppilaaksiottoalueita kannattaa pohtia
 Li Andersson nosti esille myös oppilaaksiottoalueiden muodostumisen.
 – Kuinka isot ne ovat, kuinka monta koulua niiden sisälle mahtuu. Näiden osalta on eri kunnissa päädytty vähän erilaisiin ratkaisuihin, joilla on ollut vaikutusta siihen, kuinka monta vieraskielistä oppilasta koulussa on.
 Keskusteluun yhtyi myös Turun sivistystoimialan johtaja  Timo Jalonen , joka väläytti mahdollisuutta uudesta koulusta.
 – Varissuon koulu ja Pääskyvuoren koulu tarvitsevat ison remontin 2020-luvun aikana. Mitä jos silloin rakennettaisiin uusi koulu Varissuon ja Pääskyvuoren rajalle? Silloin noin 60 prosenttia oppilaista olisi kantasuomalaisia, Jalonen heitti.
 Varissuon koulun oppilaskunnan hallitus esitti toiveitaan Li Anderssonille. Oppilaat kertoivat myös siitä, miten mukavaa koulussa on olla ja opiskella. Samaa sanoivat opettajat: oppilaat ovat motivoituneita ja heidän vanhempansa tyytyväisiä opetukseen.  Paula Collin / Yle
 Varissuon koulussa ääneen pääsivät myös oppilaat. Opetusministeri Andersson kiersi luokissa ja oppilaskunnan hallituksen jäsenet pääsivät keskustelemaan hänen kanssaan pidempään. Myös oppilaat jakoivat opettajien huolen suomenkielisten oppilaiden vähyydestä. Suomenkielisiä kavereita kaivattiin enemmän.
 Lisäksi oppilaat kaipasivat kouluun lisää aikuisia.
 – Monessa luokassa opettaja ei ehdi auttaa kaikkia oppilaita. Olisi kiva, jos olisi avustajia, jotka voisivat auttaa, sanoi oppilaskunnan hallituksen puheenjohtaja, kuudesluokkalainen  Emelia Avalli .
 Oppilaiden toive on yhteydessä jatkuvasti keskustelussa oleviin ryhmäkokoihin. Koulun opettajatkin muistuttivat, että ryhmäkokojen kasvattaminen varsinkin monikulttuurisessa koulussa on mahdoton ajatus. 25 oppilasta luokassa on liikaa, kun oppilaista vain kolme puhuu äidinkielenään suomea.
 Kaksi selvitystä kieltenopetuksesta
 Varissuon koulussa julkistettiin myös kaksi opetus- ja kulttuuriministeriön tilaamaa kieltenopetukseen liittyvää selvitystä. Toisessa keskityttiin kieltenopetuksen saavutettavuuteen ja tasa-arvoon, toisessa oppimisen tukitoimien tilaan.
 Selvityksissä tuli ilmi, että oppilaat eivät ole yhdenvertaisessa asemassa kielivalintoja tehdessään.
 – Monissa kunnissa kielivalinnat vaikuttavat siihen, mille luokalle tai kouluun oppilaat valikoituvat. Se kiihdyttää koulujen valikointia ja tuottaa koulutuksellista epätasa-arvoa, Andersson sanoo.
 Toisaalta myös maahanmuuttajien oman äidinkielen opetusta ja oppimismahdollisuuksia on kehitettävä.
 – Heidänkin kielitaitonsa pitäisi nähdä vahvuutena ja pohtia monikielistä pedagogiikkaa, jotta voidaan tukea heitä ja nähdä rikkautena, että he pääsevät jo nuoressa iässä oppimaan monta vierasta kieltä. Se antaa hyvän pohjan opiskella kieliä lisää, Li Andersson kommentoi selvityksen tuloksia.
 Koulunkäynnin tukeen keskittyvässä raportissa todetaan, että oppimisen tuki on kouluissa tällä hetkellä melko hyvin järjestetty. Selvityksessä esitetään, että kieltenopetuksen ryhmäkoot resurssoidaan riittävän pieniksi ja erityisopetukseen osoitetaan riittävät resurssit.

Opetusministeri Li Andersson vieraili monikulttuurisessa Varissuon koulussa – oppilaat toivoivat suomenkielisiä kavereita ja lisää aikuisia


Summary: Julkiset verotiedot kuuluvat pohjoismaiseen luottamusyhteiskuntaan, uskovat asiantuntijat.

Verotietojen julkistaminen herättää joka vuosi mielenkiintoa, mutta myös kysymyksen, kannattaako paljon ansaitsevien ja pääomatuloja saavien listoja julkaista.  Radio Suomen Päivässä  asiasta keskustelivat STTK:n ekonomisti  Antti Koskela  ja rahoituksen professori  Vesa Puttonen  Aalto-yliopistosta.
 Koskelan mukaan on yhteiskunnallisesti merkittävää tietoa, ketkä ovat tienanneet eniten ja mistä rahat ovat tulleet.
 – On keskeinen asia, onko myyty firmaa, onko oltu johtavissa asemissa tai onko saatu pääomatuoja.
 Yli 100 000 euroa ansainneet suomalaiset ovat pystyneet tänä vuonna ensi kertaa estämään tietojensa luovuttamisen medialle "henkilökohtaisen erityisen tilanteen" nojalla. Kieltäjiä on noin 230 henkilöä.
 Vesa Puttosen mielestä olisi otettava huomioon ihmisen turvallisuus.
 – Ihminen saattaa pelätä, että varallisuus tulee julkisuuteen. Jos tällaisia riskejä on, ymmärrän, että niiltä kannattaa välttyä. Yleisesti kuitenkin verotietojen julkistaminen on meidän erikoispiirteemme. Se on meidän dna:ssamme ja me olemme tottuneet siihen.
 Puttonen pitää hienona, että on listoja, jotka osoittavat, että Suomessa on mahdollista tulla hyvinkin varakkaaksi yritystoiminnalla.
 – Silloin yritystoiminnassa on onnistuttu. Palkkapäivä tulee viimeistään silloin, kun pystyy myymään onnistuneen yrityksen.
 Ekonomisti Antti Koskela kiinnittää verotiedoissa huomion siihen, että kaikkein hyvätuloisimmat ihmiset yleensä saavat tulonsa pääomatuloina kokonaan tai pääosin. Silloin veroprosentit voivat olla hyvin matalia, esimerkiksi 30.
 – Jos on kyse listaamattomien yritysten osingoista, veroprosentti voi olla jopa kahdeksan. Se kuvaa, että Suomen pääomaverotus varsinkin listaamattomissa yrityksissa voi olla hyvin antelias kaikkein suurimmille tuloille, sanoo Koskela.
 Professori Puttonen muistuttaa, että listaamattomissa yhtiöissä yhtiö itse on jo maksanut 20 prosenttia veroa.
 – Usein viitataan siihen, että listaamaton yhtiö on oikein veroparatiisi. Jos omistaja ottaa omistamastaan yhtiöstä varoja, tietyin edellytyksin varoja pystyy siirtämään omalle tilille 7,5 prosentin verolla. Silloin on tullut maksaneeksi yhteensä 27,5 prosenttia veroa. Kokonaisuuden huomioiden ihmiset maksavat kyllä veroa.
 STTK:n Antti Koskela huomautti  Radio Suomen Päivässä , että suuren osan verotuloista maksavat aivan tavalliset ihmiset. 20 000 - 70 000 euroa ansaitsevat ihmiset maksavat leijonanosan verokertymästä ja tekevät myös valtaosan töistä.
 Samoilla linjoilla on Vesa Puttonen. Hänen mukaansa keskiluokka ja ylempi keskiluokka maksavat Suomen hyvinvointiyhteiskunnan. Hyvinä yhteiskunnan maksajina hän pitää merkittävästi yritystoiminnassa onnistuneita yrittäjiä, jotka suostuvat maksamaan veronsa Suomeen.
 Lue lisää:
 Ainakin nämä nimet puuttuivat suurituloisimpien listalta – joukossa useita yli 10 miljoonaa euroa tienanneita
 Suomeen on kehittynyt tuhansien superrikkaiden joukko – iso osa elää kevyesti verotetuilla pääomatuloilla

Asiantuntijat kannattavat suurituloisten verotietojen julkistamista - "Se on meidän dna:ssamme"


Summary: Pappi. Punkkari. Anarkisti. -dokumentti kertoo Nuusa Niskalasta, joka toteuttaa rohkeasti itseään. Evankelis-luterilaiselta kirkolta hän kaipaa lisää suoraselkäisyyttä.

On lokakuinen perjantai-ilta ja Helsingin Käpylässä sijaitsevassa ravintola Cactuksessa raikaa raivoisa ja nopeaiskuinen hardcor-punk. Lavalla meuhkaava nelihenkinen Seurat-yhtye edustaa muutoin varsin perinteistä hc-genreä, mutta tarkalla korvalla kuunneltuna bändin sanoituksista erottuu jotakin uutta ja yllättävää.
 Ensimmäiset viimeisiä, viimeiset ensimmäisiä, me kaipaamme valoa mutta täällä on pimeys, kahdeksas vitsaus . Uskonnottomaksi yhtyeeksi itsensä mieltävä Seurat ottaa aihioita sanoituksiinsa muun muassa virsistä ja poliittisista raamatunkertomuksista. Sinänsä tässä ei kai pitäisi olla mitään kummallista, sillä yhtyeen laulaja,  Nuusa Niskala , on ammatiltaan pappi. Virsiin tosin liitetään useimmiten hidastempoisuuden ja hartauden määreitä. Myös punk-asenne tuntuu olevan veisuukulttuurista varsin etäällä – vai onko?
 – Kun Seurat-yhtyettä perustettiin ajattelin, että virsistä voisi löytyä paljonkin ammennettavaa harcore-musiikkiin ja näin on käynytkin. On olemassa iso määrä maailmaa kommentoivia virsiä, jotka ovat yhteiskunnallisia ja suhtautuvat kriittisesti omaan aikaansa.
 – Jos ihmiset eivät tietäisi, että tämän yhtyeen laulaja on pappi, sanoja voisi tarkastella puhtaasti poliittisina punk-lyriikoina. Mielestäni tällaisten hyvin erilaisten elementtien yhteen sovittaminen on kiinnostavaa, Niskala pohtii.
 Nuusa Niskalan bändisuosikkeja ovat muun muassa Kovaa Rasvaa, Kohti Tuhoa ja Bad Jesus Experience.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ihmisarvo määritellään väärin
 Oulun seurakunnassa työskentelevä Nuusa Niskala ei ole ihan tavallinen pappi. Hän pitää hardcoresta, haastattelupäivänä hänellä on yllään Kovaa Rasvaa -yhtyeen paita ja häntä kiehtoo anarkistinen aatemaailma.
 Niskalan mielestä anarkismin ja kristinuskon pohjavireet ovat varsin lähellä toisiaan.
 – Molempiin kuuluu tietynlainen sitoutuminen yhteisöön sekä radikaalin tasa-arvon tavoite. Lisäksi kummankin ytimessä on toivo muutoksesta: pitäisi katsoa rehellisesti, mikä meidän ajassamme on vialla, mikä meitä ihmisiä vaivaa ja kuinka meistä voisi tulla parempia ja kohtuullisempia.
 Omasta ajastamme Niskala löytää aivan liian paljon julmuutta, jota esiintyy sekä yksilöllisellä että yhteisöllisellä tasolla: perusihmisoikeudet ovat hukassa – saati sitten se, mitä kotiplaneetallemme ollaan tekemässä.
 – Noudatamme jatkuvaa kasvun ideaalia rajallisten resurssien maailmassa, ja se uhkaa koko luomakuntaa. Toisaalta sanotaan, että saat kyllä olla individualisti, mutta tämä on mahdollista vain tietyillä ehdoilla: sinulla ei ole kauheasti merkitystä, ellet saa heivattua bruttokansantuotetta ylös.
 – Ihmisarvo määritellään ulkoisten meriittien ja suorittamisen kautta. Ihminen ei voi kertoa, että on heikko ja tarvitsee toisia. Meistä jokainen on kuitenkin jossakin elämänvaiheessa heikko ja tarvitsee toista ihmistä.
 Tässä yhteydessä lienee loogista siteerata crust punk -yhtye Amebixin  Nobody's Driving  -biisiä, jossa herätään reaalimaailmaan amerikkalaisen unelman hetteiköstä, ja tullaan siihen lopputulokseen, ettei systeemiä itse asiassa johda kukaan tai mikään.
 – Markkinoiden taustalla vaikuttaa näkymätön käsi ja sieltä löytyy näkymätöntä pääomaa. Niillä on oma merkityksensä, mutta samalla minusta tuntuu, ettei kukaan tiedä, mihin suuntaan olemme tarkalleen ottaen menossa.
 Nuusa Niskalan toiveena olisi muuttaa kirkollista instituutiota.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kirkolla pitäisi olla selkärankaa
 Niskalan ammatinvalinta ei sekään ole mennyt täsmälleen ja suoraviivaisesti tiettyyn suuntaan tai tiettyä pistettä kohti. Hän ei edellenkään osaa vastata tyhjentävästi kysymykseen, miksi hänestä tuli pappi.
 – Ei tämä ole ollut minulle missään vaiheessa ensisijainen unelma-ammatti, mutta tässä minä tällä hetkellä olen. Tämä matka on ollut täynnä aikamoisia mutkia, kiertoteitä, ja ylä- ja alamäki. Tilat ovat olleet koko ajan vähän pölyiset.
 – Koen kuitenkin olevani hyvässä, tärkeässä ja etuoikeutetussa ammatissa, jossa minua kuunnellaan. Tätä mahdollisuutta haluaisin käyttää mahdollisimman viisaasti.
 Niskalan matkan kiharaisuus ei ole missään vaiheessa johtunut siitä, että hän suhtautuisi epäillen Jumalaan, vaan syyt ovat maallisemmalla puolella – kuten esimerkiksi suhtautumisessa naispappeihin.
 – Kyse on välillä melko musertavasta ahdistuksesta, joka tulee pyrkimyksestä muuttaa instituutiota. Vikana ovat muun muassa perinteen kohtuuttoman kova painolasti, heteronormatiivisuus sekä patriarkaalisuus. Tämä on ollut vaikeaa myös siksi, että nämä ovat asioita, joita myös anarkismi vastustaa.
 Viime vuosikymmenten aikana Suomen evankelisluterilainen kirkko on kadottanut jäsenistöään ja se on ollut vaikeiden valintojen äärellä. Toisaalta pitäisi noudattaa perinteitä, toisaalta olla osa modernia ja vapaamielistä länsimaista yhteiskuntaa. Tästä on seurannut kumartelua – välillä ristiriitaistakin – vähän joka suuntaan.
 – Monet varmaan kokevat tämän ongelmaksi. Kun puhutaan isoista yhteiskunnallisista asioista toivoisin kuitenkin, että evankelisluterilaisella kirkolla olisi selkärankaa sanoa, että on toimittava toisin – vaikkei se kasvua edistävää puhetta olisikaan.
 – Toisaalta olen miettinyt kirkkoon liittyvissä asioissa myös median roolia: halutaanko esimerkiksi nostaa esille vain sitä, että ollaan sateenkaariparien vihkimisestä eri mieltä vai halutaanko kertoa siitä, että kirkolla on oma ilmasto-ohjelmansa.
 Nuusa Niskalan mukaan Seurat ei ole ironinen nimi: "Tullaan yhteen, vetäistyksi johonkin imuun ja ollaan siinä. Seurat-nimessä on jotakin todella voimakasta".  Jussi Mankkinen / Yle
 Rukous on mutkaton ja arkinen asia
 Omakohtaista suhdettaan kristilliseen Jumalaan Nuusa Niskala kuvaa "hirvittävän laajaksi asiaksi".
 – Koen että kristinuskon Jumala on persoonallinen voima, joka haluaa olla yhteydessä yksilöön. Arjessa se on suurimmaksi osaksi sitä, että on jonkun tilanteen äärellä ja toivoo, että kaikki kääntyisi parhain päin.
 – Meidän perinteessämme rukouksella on erityinen merkityksensä. Se ei tarkoita sitä, että vetäytyisin jonnekin kammiooni tuntikausiksi hiljentymään vaan sitä, että toivon aamuruuhkassa päivän sujuvan hyvin – että osaisin olla ihmisten parissa sillä tavalla kuin he minua tarvitsevat. Rukous on minulle mutkaton ja arkinen asia.
 Niskala kertoo rukoilevansa myös muiden ihmisten ja toisinaan myös koko maailman puolesta.
 – Kun ajattelee päivän tapahtumia ja ihmisiä, joiden huolia on kantanut mukanaan tai ystäviä, joilla on vaikeaa, on ihan normaalia toivoa, että kaikki menisi heillä hyvin.
 Nuusa Niskalalle rukous on mutkaton ja arkinen asia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Omaa suuntaumistaan sekä anarkismiin että kristinuskoon Niskala pitää rationaalisen pohdinnan tuloksena. Hän on ollut kiinnostunut asioista, janonnut lisää tietoa ja lopulta löytänyt itselleen jotakin mielekästä.
 – Ei minulla ole mitään selkeää päivämäärää tai hetkeä, jolloin annoin elämäni Jeesukselle – joillakin sellainen on ja haluan toki heidän kokemuksiaan kunnioittaa. Minulla on ollut henkilökohtaista syvää ymmärrystä asioista, mutta ei varsinaista hurmoksellisuutta: jätetään sellainen sinne punk-keikalle.
 Niskala korostaa, että rationaalisuus ei poista esimerkiksi pyhyyden kokemista ja uskontoon liittyvää mystiikkaa.
 – Pidän vanhasta kirkkotaiteesta,  Bachin  kantaateista sekä urkumusiikin jylinästä. Ehkä voisi sanoa, että pyhyys ei ole arjesta erotettu asia, vaan että hengellinen, arkinen ja kaikki oleellinen ovat samalla lautasella
 Mutta kuinka sitten pitäisi suhtautua pyhän vastavoimiin? Kuinka konkreettisia asioita esimerkiksi Saatana tai sielunvihollinen ovat nykykristitylle?
 – On vaarallista, jos paha ulkoistetaan: on tärkeää ymmärtää, ettei paha ole mikään ulkopuolinen asia, vaan että raja kulkee jokaisen ihmisen sisällä. Oleellisempi kysymys on, haluaako päivittäisellä toiminnallaan edistää hyvää vai pahaa.
 – Ajattelen myös, että se kaikken pyhin tiivistyy rakkauteen. Rakkaus on niin absurdi voima, että se voi myös saada tässä maailmassa aikaan muutoksen.
 Olli Laineen ohjaama Pappi. Punkkari. Anarkisti. -dokumentti on nähtävissä  Yle Areenassa.

Nuusa Niskala on sekä pappi että punkkari: "Anarkismi ja kristinusko ovat hyvin lähellä toisiaan"


Summary: Autereen kolmikon verotettavat pääomatulot Inmicsin myynnistä olivat yhteensä lähes 63 miljoonaa euroa.

Ei tainnut  Jukka Autere  tietää 1989 Inmicsiä perustaessaan, että yhtiö tekisi vielä hänestä ja hänen pojistaan  Tomista  ja  Timosta  monimiljonäärejä.
 Hajulla hän kuitenkin oli.
 – Minulla on sähköalan koulutus, ja näin, että tietotekniikka tulee nyt yrityksiin. Kolme vuotta piti istua vielä koulun penkillä kolmekymppisenä, että sai ATK-alan yrityksen pystyyn.
 Yritys lähti toimittamaan koneita ja asennuksia. Ensimmäiset koneet rakennettiin peruskouluikäisten poikien makuuhuoneessa.
 Jukka Autereen näkemys oli oikea. 2018 monikansallinen  telejätti Telia osti Inmicsin  75 miljoonalla eurolla.
 Viime vuoden verotustietojen mukaan Jukka Autereen verotettava pääomatulo oli yli 33 miljoonaa euroa, ja Tomi ja Timo Autereen lähes 15 miljoonaa euroa mieheen.
 Näillä tuloilla noustiin kevyesti Keski-Suomen tulokärkeen , ja koko massakin korkealle. Viime vuoden verotettavissa pääomatuloissa Jukka Autere on sijalla 5., ja Tomi ja Timo sijoilla 14. ja 15.
 Kolmen ihmisen elämäntyö
 Vaikka pojat tulivat aktiivisemmin mukaan yrityksen toimintaan vuosituhannen vaihteessa, se on ollut elämäntyö käytännössä kaikille kolmelle.
 – Me kasvoimme tähän yritykseen mukaan. Muistan, kun haettiin Helsingistä ensimmäiset komponentit, ja kasattiin konetta makuuhuoneen pöydällä, sanoo Tomi Autere.
 Tomi Autere työskenteli Inmicsin myyntijohtajana. Kun Telia oli ostanut Inmicsin, yhtiö fuusioitiin Nebulan kanssa, ja Tomi Autereesta tuli uuden yhtiön toimitusjohtaja.
 Myynnissä ja markkinoinnissa työskenteli myös Timo Autere.
 – Saimme rekrytoitua mahtavia tyyppejä. Työnteko ei varmaan tuntunut samalla tavalla työnteolta kuin se jossain muualla olisi ehkä tuntunut, hän sanoo.
 Yhtenä menestystekijänä Autereet pitävät sitä, että vastuuta saatiin jaettua leveämmälle. Inmics lähti pienestä, ja usein pienessä yrityksessä on yksi omistaja, jonka vastuulla on kaikki.
 – Kun tulin varsinaisesti mukaan, taisin olla viides henkilö firmassa. Timo tuli pari vuotta myöhemmin, ja pystyimme jakamaan asioita. Olisi ollut tuskallista yrittää kasvaa yhden ihmisen yrittäessä olla vastuussa kaikesta, Tomi Autere sanoo.
 – Kun ollaan samaa perhettä, ja kaikilla on älytön intohimo ja palo asiaan, välillä leiskuu. Se pitää kääntää voimavaraksi, sanoo Timo Autere.
 Vastuunjako ja kipinöinnin kääntäminen voimaksi onnistuivat. Kun Telia osti Inmicsin, sillä oli liki 200 työntekijää ja 50 miljoonan euron liikevaihto.
 "Ei ole myynnissä"
 Perheellä ei varsinaisesti ollut haluja myydä yhtiötä. Kyselijöitä ja tarjoajia oli ollut jo useamman vuoden ajan, ja Jukka Autereen vastaus Telialle oli sama kuin muillekin:
 – Voidaanhan me istua, mutta ei ole myynnissä.
 Telia kuitenkin vakuutti Autereet, lähinnä näyttämällä, että yrityksellä on jatkuvuutta.
 – Että siellä on ihmisillä töitä jatkossakin, Telia pystyi takaamaan tietyn työllisyyden. Mutta olihan se luopumisen tuskaa, totta kai, Jukka Autere sanoo.
 – Jatkuvuus ja työpaikat olivat isoin asia. Ei pääomasijoittajissakaan sinällään mitään vikaa ole, mutta se on tyypillisesti 5-7 vuotta, ja yritys vaihtaa taas omistajaa, täydentää Tomi Autere.
 Kauppoja Telian kanssakin mietittiin pitkään, aina kalkkiviivoille saakka.
 – Kaupat tehtiin Helsingissä, Timo sanoi tehneensä päätöksen Heinolan kohdilla, Jukka Autere naurahtaa.
 Rahat yrityksen myynnistä tulivat proosallisesti tilille.
 – Ne tulivat Ruotsin kruunuina, euroiksi muunnettuna. Taisin minä siitä tiliotteesta kopion ottaa, sanoo Jukka Autere.
 Yrityksen myynnin lisäksi kolmikko keskusteli myös sukupolvenvaihdoksesta.
 – En sano, että tämä oli suoraan se syy, mutta sukupolvenvaihdos olisi tarkoittanut minulle ja Timolle yli kymmenen miljoonan euron henkilökohtaista velkaa, sanoo Tomi Autere.
 Tomi Autereen mielestä näyttää siltä, että sukupolvenvaihdoksen huojennukset on tarkoitettu hieman pienemmille yrityksille.
 – Isä vaihtaa verstaan pojalle. Inmicsillä oli kuitenkin liikevaihtoa se 50 miljoonaa ja tulos viisi miljoonaa. Vaikka sukupolvenvaihdoksessa saakin prosentteina ison huojennuksen, euromäärät jäävät suuriksi.
 Muuttuiko elämä?
 Jukka Autere jäi eläkkeelle kauppojen yhteydessä. Hän on sijoittajana mukana noin kymmenessä yrityksessä.
 Entä Tomi ja Timo? Miten lähes 15 miljoonaa euroa on muuttanut elämää?
 – Ei millään lailla. Ihan samalla tavalla sitä lähtee aamulla töihin ja illalla tulee kotiin. Tuntuu siltä, että kun ihminen saavuttaa sen omakotitalon, kesämökin ja kaksi autoa, niin siinä se melkein on. Ei sitä niin hirveän paljon tarvitse omaisuutta ympärilleen, sanoo Tomi Autere.
 – Minulla on kolme pientä lasta, siinä pysyy jalat maan pinnalla ja tiukasti arjessa kiinni. Se, mikä on muuttunut, on että nyt pystyy auttamaan keskisuomalaisia yrityksiä uusilla tavoilla, sanoo Timo Autere.
 Rahan kinuajia ei Autereiden mukaan ole ollut kiusaksi asti, ja yrityksiin he sijoittavat, jos se on hyvin perusteltua.

Lastenhuoneessa aloittaneen IT-firman myynti nosti isän ja pojat tulokärkeen – "Kaupat tehtiin Helsingissä, Timo sanoi tehneensä päätöksen Heinolan kohdilla"


Summary: Sairaalan 19 leikkaussalista on maanantaina ollut kiinni poikkeuksellisesti peräti viisi.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Husin Meilahden tornisairaalassa havahduttiin viime viikon lopulla huolestuttavaan tilanteeseen. Leikkaussaleissa työskentelevistä hoitajista niin suuri osa oli sairauslomalla tai muuten poissa töistä, että kaikkia 19 leikkaussalia ei mitenkään voitaisi alkuviikosta pitää auki.
 Tornisairaalassa hoidetaan muun muassa sydän-, verisuoni- ja vatsaelinkirurgisia potilaita.
 Tänään maanantaina Meilahden Tornisairaalan 19 leikkaussalista on ollut käytössä vain 14. Yleensä yhdessä salissa leikataan päivässä yksi potilas, joten käytännössä 4–5 leikkausta jouduttiin perumaan.
 Leikkaussalien linjajohtajan  Irma Jouselan  mukaan tilannetta yritettiin ennakoida myös potilaiden kannalta.
 – Heitä ei ole kutsuttukaan tälle päivälle. Mielestämme kaikista ikävintä potilaalle on se, että kun hän on valmistautunut ja paastonnut, ja sitten joudutaankin aamulla sanomaan, että ei pystytä leikkaamaan, Jousela sanoo.
 "Potilaat, jotka leikataan, leikataan aina täydellä tiimillä"
 Tilanne on siis tällä hetkellä poikkeuksellisen huono, mutta tavallisenakin päivänä yleensä vähintään yhden salin ovet pysyvät Meilahden tornisairaalassa kiinni.
 – Meillä, kuten kunnallisella puolella yleensäkin, henkilökuntatilanne on laskettu sen mukaan, että kukaan ei koskaan olisi ylimääräisesti poissa, mikä ei ole missään työpaikalla realismia, koska lyhytaikaisia sairastumisia tulee, Jousela toteaa.
 Potilasturvallisuuteen leikkaussalien sulut eivät hänen mukaansa toistaiseksi ole vaikuttaneet.
 – Ne potilaat, jotka leikataan, leikataan aina täydellä tiimillä.
 Joidenkin potilaiden odotusaikaan tilanne kuitenkin vaikuttaa.
 – Hoitoonpääsyyn se ilman muuta vaikuttaa, varsinkin jos tilanne jatkuu pidempään. Eli pystymme päivittäin leikkaamaan vähemmän kuin olemme olettaneet.
 Nyt päällä olevan akuutin hoitajapulan kesto näyttäisi jäävän tällä erää lyhyeksi. Jousela arvioi iltapäivällä, että huomenna tiistaina toiminnassa olisi taas 17 leikkaussalia.
 "Työ on varsin raskasta ja erittäin sitovaa"
 Jouselan mukaan hoitajatilanne näytti vielä kevällä ja kesällä hyvältä, mutta alkusyksyn jälkeen sairaslomat ovat lisääntyneet.
 – Olemme tunnistaneet tämän tilanteen jo aikaisemminkin, että tämän tyyppisessä yksikössä kuin Meilahden leikkausyksikkö, työ on varsin raskasta ja erittäin sitovaa.
 Saman toteaa myös Hyksin Helsingin alueen koordinoiva pääluottamusmies  Päivi Törö  pohtiessaan sairaslomien suuren määrän syitä.
 – Pitkä perehdytysaika, tietotaidon haltuunottaminen, kolmivuorotyö ja varallaolo tekevät työsidonnaisuudesta suurta. Yksittäisiä viestejä on tullut myös siitä, miten työilmapiiri koetaan, hän toteaa.
 Tehyn pääluottamusmies  Jenni Hjelt  sanoo, että Meilahden sairaalassa kyse on myös henkilöstöpolitiikasta.
 – Jos esimiehillä on liian paljon alaisia ja liian vähän aikaa käytännön esimiestyölle, se heijastuu helposti ilmapiiriin. Työntekijät kokevat, että esimies ei tue tarpeeksi työntekijöiden jaksamista, Hjelt sanoo.
 Tehyn pääluottamusmies Jenni Hjeltin mukaan Meilahden sairaalassa on johtamiseen liittyviä ongelmia.   Jenni Hjelt
 Helsingin Sanomat kertoi vuosi sitten , että Etelä-Suomen aluehallintoviraston mukaan hoitajien kuormitus Meilahden leikkausyksikössä aiheutti jo vaaraa. Avi antoi tuolloin Husille aikaa toukokuuhun asti panna asiat tornisairaalassa kuntoon.
 – Me saimme vuosi sitten aikamoisen paketin lisävakansseja. Ajattelimme, että saamme kevennettyä niillä muun muassa varallaoloa. Nyt kaikki vakanssit on otettu käyttöön, mutta tämmöistä akuuttia sairastumista ei pysty ennakoimaan, Jousela sanoo.
 Uusia tekijöitä pyritään rekrytoimaan leikkaussaleihin koko ajan.
 – Ongelma on se, että se vaatii niin pitkälle kehittynyttä osaamista, että ei voida ottaa sijaista tuosta vain. Ei ole olemassa osaavaa sijaista tai uutta työntekijää, vaan meidän pitää kaikki kouluttaa itse ja perehdyttää.
 Lue lisää:
 Erikoistuvat lääkärit kertovat pelolla johtamisesta Suomen suurimmassa sairaanhoitopiirissä – Tutkimusjohtaja:  "Raportti karua luettavaa"
 “Tässä meillä on peiliinkatsomisen paikka” – HUS:n toimitusjohtaja Juha Tuominen harmittelee Uuden lastensairaalan hoitajien pelkoa puhua epäkohdista
 Mitta tuli täyteen: poikkeuksellisen moni hoitaja on
lähtenyt kävelemään Malmin ja Peijaksen päivystyksistä – luottamusmiehen mukaan kevät oli "katastrofaalinen"
 Kiireestä ja venymisestä on tullut pysyvä tila helsinkiläisessä päivystyksessä – hoitajien mukaan potilasturvallisuus vaarantuu jatkuvasti ja heitä kehotetaan "hallittuun rimanalitukseen"

Husin Meilahden Tornisairaalassa on suljettu leikkaussaleja – Suomen suurin sydän- ja elinsiirtoleikkauksia tekevä sairaala kärsii akuutista hoitajapulasta


Summary: Huppari- ja digiväki on ajanut tulokärjessä teollisuuden ja perintösukujen ohi, kirjoittaa Ylen taloustoimittaja Janne Toivonen.

Viihde.
 Ihmisten terveys.
 Kaikki ne sanat, joihin voi laittaa etuliiitteen digi-.
 Näistä kolmesta asiasta Suomi tienasi vuonna 2018 isoimmat ansio- ja pääomatulot. Verotiedot mittaavat paitsi saatuja tuloja ja maksettuja veroja, myös suomalaisen kekseliäisyyden hintalappuja.
 Kirkkaimpana tähtenä loistavat jälleen pelialan yritykset.
 Listakärkeen jo lähes juurtunut Supercell sekä yhdysvaltoihin kaupatut Small Giant Games ja Kamu pumppasivat parinkymmenen kovatuloisimman terävimpään kärkeen peräti puolet nimistä.
 Nämä kymmenkunta huppareissa ja t-paidoissa viihtyvää pelialan ammattilaista ansaitsivat viime vuonna yhteenlaskettuna noin 400 miljoonaa euroa.
 Tähtitieteellisiä tuloja keräävien menestyjien vanavedessä koko pelisektori voi aiempaa lihavammin. Peliala työllistää Suomessa nyt runsaat 3 000 ihmistä noin 200 yrityksessä, laskee alan kattojärjestö Neogames  tuoreimmassa raportissaan .
 Ala ei ole yhden eikä kahden kortin varassa. Sen suojissa muhivat seuraavat  supercellit  ja  smallgiantgamesit .
 Myös terveys tuottaa rahaa
 Kun listaa laventaa vuoden 2018 sataan suurituloisimpaan, huomaa että joukko koostuu suurelta osalta niistä, jotka tekivät viime vuonna bisneskielellä  onnistuneen exitin  eli myivät omistuksensa oikeaan aikaan.
 Yksi esimerkki tästä on äänieristettyjä koppeja ja työtiloja myyvä Framery (perustaja  Samu Hällforsin  tulot 20 miljoonaa euroa) ja toinen paperiteollisuuden energiatehokkuutta kehittävä Runtech Systems (perustaja  Kimmo Loipon  tulot 17,5 miljoonaa euroa).
 Frameryn osti kotimainen sijoitusyhtiö Vaaka Partners, ja Runtechin yhdysvaltalainen Gardner Denver. Myynnit ulkomaille ovat ylipäätään enemmistössä, mutta useita isoja kotimaisia kauppojakin löytyy.
 Top 100 -tulolista kertoo suoraan siitä, mistä sijoittajat ovat nyt valmiit maksamaan.
 Listalla on erityisesti terveysteknologiaa ja lääketiedettä, digitalisaatiota sekä kiinteistöbisnestä. Terveysteknologia- ja lääkekärkeen mahtui tällä kertaa henkilöitä peräti kolmesta isosta yritysmenestyjästä: Planmecasta, Hytestistä ja Biovianista.
 Lisäksi sadan kärjestä löytyvät muun muassa henkilöstönvuokraaja, kalatukkuri, liikuntakeskusten omistaja, muutama energiatehokkuusyrittäjä, Löyly-saunan myyjä ja jokunen sijoittaja.
 Lyhyesti sanottuna markkinoilla ollaan valmiit satsaamaan isoja summia etenkin viihteeseen, terveyteen ja asumiseen, ilmastonmuutoksen torjunnan ansaintamahdollisuuksia haistellen.
 Mutta jotain myös puuttuu listalta.
 Monimiljoonaiset rikastumiset ravintola-alalla, kasvisruokabisneksellä ja bittivaluutoilla loistavat poissaolollaan terävimmästä kärjestä – elleivät ole sitten hakeneet verottajalta verotietojensa salaamista. Myöskään yksityisten lääkärifirmojen johtajia ei juuri näy, poikkeuksena niukasti sadan joukossa oleva Attendon Suomen-toimitusjohtaja ja suuromistaja  Pertti Karjalainen .
 Näiden alojen edustajat tuskin ovat sanoneet viimeistä sanaansa kärkikahinoissa.  Onnistuneita exitejä  odotellessa.
 Vanha raha jäi nyt taaemmas
 Vaikka yhteiskunta on paljon muutakin kuin pelkkää digiä, vanha raha sai tällä kertaa väistyä yhden askelen taaemmas.
 Teollisuuspamppuja, pankkiireja, kauppakeisareita ja vanhojen rahasukujen edustajia on yhä listalla, mutta vasta huppari- ja insinöörimenestyjien jälkeen.
 Kun sijoituksia katsoo, Etola-konsernin  Erkki Etola  tulee ensin vastaan parinkymmenen nimen kohdalla, sitten kolmenkympin tienoilla perässä seuraavat Sanoma-omistajat  Rafaela Seppälä  ja  Robin Langenskiöld , hissiyhtiö Koneen suuromistajiin kuuluva  Olli Blåberg  ja Metsä Groupin entinen toimitusjohtaja  Kari Jordan .
 Sitten vastaan tulee tiputellen  Fazereita ,  von Rettigejä  ja  Ehrnrootheja  – monet heistä vasta kärkisatasen tuolla puolen – ja monialayritysten  Antti Aarnio-Wihuri  ja  Anders Wiklöf  sekä Sammon konsernijohtaja  Kari Stadigh .
 Jokusia tulokärkeen kuuluvia suomalaisia puuttuu listalta. Esimerkiksi finanssikonserni Sammon ja metsäyhtiö UPM:n hallitusten puheenjohtaja  Björn Wahlroos  olisi mukana, ellei olisi siirtänyt kirjojaan Ruotsiin.
 Mutta kun vertaa vaikkapa  vuoden 2014 verotietoihin , muutosta ei voi olla huomaamatta.
 Listakärki on muutamassa vuodessa muovautunut digitaalisempaan ja kansainvälisempään muotoon.
 Megatrendien varjossa syntyvät yrityskaupat tuovat maailmalta Suomeen yhä muhkeampia verotettavia tuloja.

Analyysi: Isoimmat tulot tienattiin tällä kertaa ihmisten terveydellä, viihteellä ja kaikella digi-alkuisella, ja summat vain kasvavat


Summary: Valtionyhtiöiden tulokärkeen nousi jo eläkkeelle Nesteen toimitusjohtajan tehtävästä vuonna 2018 siirtynyt Matti Lievonen.

Valtionyhtiöt maksavat reippaita palkankorotuksia toimitusjohtajilleen. Nesteen vuonna 2018 eläkkeelle jäänyt toimitusjohtaja  Matti Lievonen  nousi valtionyhtiöiden toimitusjohtajien viime vuoden tulokärkeen. Siitä huolimatta, että Lievosen tulot eivät enää nousseet, vaan laskivat edellisvuodesta.
 Yle tutustui 15 valtion enemmistöomisteisen yhtiön toimitusjohtajien tuloihin vuodelta 2018. Juuri nämä yhtiöt valittiin, koska valtio on niissä selkeä omistaja ja, siksi valtiolla on niissä sananvaltaa.
 Tulot voivat nousta valtionyhtiöissäkin reilusti yli miljoonan
 Suurimmat tulot toimitusjohtajalleen maksoi siis öljynjalostus ja markkinointiyhtiö Neste. Toimitusjohtaja Matti Lievonen jäi eläkkeelle 2018. Hänen tilalleen toimitusjohtajaksi tuli  Peter Vanacker  marraskuussa 2018.
 Lievonen tienasi vuonna 2018 yhteensä 1,7 miljoonaa euroa. Tästä summasta ansiotuloa oli 1,6 miljoonaa euroa ja pääomatuloja noin 100 000 euroa. Laskua edellisvuodesta tuli 17,6 prosenttia, jolloin tulot olivat yhteensä noin 2,1 miljoonaa euroa.
 Monella muullakin valtionyhtiön toimitusjohtajalla tulot nousivat reilusti yli miljoonaan. Esimerkiksi energiayhtiö Fortumin toimitusjohtajalle  Pekka Lundmarkille  maksettiin yhteensä 1,6 miljoonaa euroa. Ansiotuloja kertyi 1,4 miljoonaa euroa ja pääomatuloja vähän päälle 200 000 euroa. Nousua tuli 14 prosenttia vuodesta 2017. Silloin tulot olivat yhteensä 1,45 miljoonaa.
 Fortumin toimitusjohtaja Pekka Lundmark oli valtionyhtiöiden viime vuoden tulokärjessä toisella sijalla. Hänen tulonsa nousivat edellisvuodesta 14 prosenttia.  Jouni immonen / Yle
 Finnairin toimitusjohtaja  Pekka Vauramo  siirtyi Metson toimitusjohtajaksi 2018. Vauramo tienasi yhteensä 1,46 miljoonaa euroa, joista ansiotuloja oli 1,35 miljoonaa euroa ja pääomatuloja noin 110 000 euroa. Tulot nousivat edellisvuodesta 28,1 prosenttia.
 Finnairin nykyinen toimitusjohtaja on  Topi Manner .
 Valtion omistaman sijoitusyhtiön Solidiumin toimitusjohtaja  Antti Mäkinen  ansaitsi vuonna 2018 yhteensä 1,24 miljoonaa euroa. Siitä noin 930 000 euroa oli ansiotuloa ja noin 300 000 euroa pääomatuloja. Nousua vuodesta 2017 tuli yhteensä 7.7 prosenttia,
 Melkein miljoona-ansioihin ylsi myös Posti Groupista kohun saattelemana lokakuun alussa irtisanoutunut toimitusjohtaja  Heikki Malinen.  Hän tienasi viime vuonna lähes 984 000 euroa. Nousua edellisvuodesta tuli 23,6 prosenttia,.
 Lähes miljoona euroa tienasi vuonna 2018 Posti Groupista kohun seurauksena irtisanoutunut toimitusjohtaja Heikki Malinen.  Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Johtajien palkoissa satojentuhansien eurojen eroja
 Kaikkien valtionyhtiöiden toimitusjohtajien kohdalla ei puhuta miljoonatuloista, mutta kylläkin sadoista tuhansista.
 Kaasu- ja energiayhtiö Gasumin toimitusjohtaja  Johanna Lamminen  tienasi viime vuonna yhteensä 695 000 euroa, joista 690 934 euroa oli ansiotuloa ja loput pääomatuloja.
 Gasumin toimitusjohtaja Johanna Lamminen ylsi viime vuonna lähes 700 000 euron tuloihin.  Gasum Oy
 VR Groupin toimitusjohtaja  Rolf Jansson  ansaitsi viime vuonna yhteensä reilut 600 000 euroa, joista noin 557 000 euroa oli ansiotuloa ja loput pääomatuloa.
  VR Groupin toimitusjohtaja Rolf Jansson tienasi noin 600 000 euroa viime vuonna.  Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Valtion puolustustarvikeyhtiön Patrian toimitusjohtaja  Olli Isotalo  jätti tehtävänsä vuonna 2019. Hän tienasi viime vuonna noin 536 000 euroa.
 Patrian nykyinen toimitusjohtaja on  Esa Rautalinko .
 Vapon toimitusjohtaja  Vesa Tempakka  tienasi viime vuonna yhteensä yli 391 000 euroa, josta ansiotuloa oli 368 000 euroa ja loput pääomatuloja.
 Rahapeliyhtiö Veikkauksen toimitusjohtaja  Olli Sarekoski  tienasi viime vuonna noin 388 000 euroa.
 Veikkauksen toimitusjohtajan Olli Sarekosken tulot jäivät vuonna 2018 alle 400 000 euron. Yle
 Lentoasemayhtiö Finavian toimitusjohtaja  Kimmo Mäki  sai vuonna 2018 palkkaa 371 000 euroa.
 Valtion omistaman erityisrahoitusyhtiö Finnveran toimitusjohtaja  Pauli Heikkilä  tienasi 350 000 euroa.
 Alkoholin vähittäismyyntiyhtiö Alkon toimitusjohtajan  Leena Laitisen  palkka oli viime vuonna noin 345 000 euroa.
 Alkon toimitusjohtajan Leena Laitisen tulot jäivät viime vuonna alle 350 000 euron.  Jeanette Östman / lehtikuva
 Yleisradion toimitusjohtaja  Lauri Kivinen  tienasi viime vuonna yhteensä reilut 283 000 euroa, josta noin 254 000 euroa oli ansiotuloa ja loput pääomatuloa. Kivisen tilalle Yleisradion toimitusjohtajaksi tuli 1. syyskuuta 2018 alkaen  Merja Ylä-Anttila .
 Jäänmurtoyhtiö Arctian toimitusjohtaja  Tero Vauraste  irtisanottiin 19. joulukuuta 2018. Hänelle kertyi ansiotuloja reilut 227 000 euroa.
 Arctian nykyinen toimitusjohtaja on  Maunu Visuri .

Nesteen, Fortumin, Finnairin ja Solidiumin toimitusjohtajat tienasivat valtionyhtiöissä eniten – Vauramon palkankorotus 28 prosenttia


Summary: Vain perussuomalaisten kannattajissa on enemmän työperäisen maahanmuuton vähentämistä kuin sen kasvattamista haluavia.

Suomalaisten enemmistö suhtautuu työperäiseen maahanmuuttoon myönteisesti, selviää Ylen Taloustutkimukselta tilaamasta kyselystä.
 41 prosenttia suomalaisista toivoo lisää maahanmuuttajia töihin Suomeen. 38 prosentin mielestä työperäisen maahanmuuton nykytahti on sopiva.
 19 prosenttia vastaajista haluaa hidastaa työperäisen maahanmuuton tahtia. Loput 2 prosenttia eivät kerro mielipidettään.
 Eri puolueista vain perussuomalaisten kannattajissa on enemmän työperäisen maahanmuuton vähentämisen kuin sen kasvattamisen puolesta olevia.
 Perussuomalaisista vastaajista vain joka neljäs kasvattaisi työperäistä maahanmuuttoa. Runsas kolmasosa perussuomalaisista toivoo Suomeen nykyistä vähemmän töitä tekeviä maahanmuuttajia. Yli 40 prosenttia on tyytyväinen nykytilanteeseen.
 Perussuomalaisistakin siis kaksi kolmasosaa pitäisi työperäisen maahanmuuton tason vähintään ennallaan.
 Tulosta voi pitää hieman yllättävänä. Esimerkiksi perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  on puhunut EU- ja ETA-alueen ulkopuolisen työvoiman Suomeen  tuomista vastaan .
 Taloustutkimuksen tutkimuspäällikkö  Juho Rahkonen  sanoo Ylelle, että “perussuomalaisten mielipiteiden maltillisuus pistää silmään”. Hän uskoo tuloksen johtuvan siitä, että puolueen kannattajarakenne on muuttunut.
 Perussuomalaisia äänestetään hyvin monilla muilla syillä kuin maahanmuuton tai varsinkaan työperäisen maahanmuuton vastustamisella.
 – Perussuomalaisten kannatus on yli 20 prosenttia ja se alkaa olla yleispuolue. Mitä enemmän porukkaa, sitä enemmän kannat lieventyvät ja jyrkästi ajattelevien merkitys vähenee.
 Suopeimpia työperäiselle maahanmuutolle ovat vihreiden kannattajat. Heistä yli kaksi kolmasosaa kannattaa töihin tulevien maahanmuuttajien määrän nostamista.
 Vasemmistoliiton kannattajista tätä mieltä on runsas puolet ja kokoomuksen kannattajista puolet.
 Taloustutkimus, Harri Vähäkangas / Yle
 “Meidän ei pitäisi työvoiman saantia ainakaan omilla päätöksillä vaikeuttaa”
 Taloustutkimus teki vastaavan kyselyn myös vuosina 2015 ja 2018. Näiden vuosien välillä työperäisen maahanmuuton kannatus nousi selvästi.
 Rahkosen mielestä tämä kertoo siitä, että suomalaiset “näkevät, mitä ympärillä tapahtuu”.
 – Meillä alkaa olla puutetta työväestöstä. Tämä antaa myös selvän viestin poliitikoille, että he voisivat olla näissä asioissa rohkeampia. Enemmistö ajattelee, että meidän ei pitäisi työvoiman saantia ainakaan omilla päätöksillä vaikeuttaa.
 Rahkosen mukaan ajattelu, jossa tänne tuleva ulkomaalainen vie suomalaisen työt, on yhä harvinaisempaa.
 – Vielä 4–5 vuotta sitten puheelle työvoimapulasta naureskeltiin. Sanottiin, että meillä on pulaa työpaikoista eikä työvoimasta. Nyt ymmärretään, että suuri osa kynnelle kykenevästä porukasta alkaa jo olla töissä. Ei ole mitään jättimäistä reserviä, joka pystyisi paikkaamaan.
 “Ei se ole niin, että me hyvää hyvyyttämme päästämme tänne ihmisiä”
 Työ- ja elinkeinoministeriö (TEM) on arvioinut, että  Suomi tarvitsee  20 000 työperäistä maahanmuuttajaa vuodessa. Siitä ollaan vielä kaukana.
 TEM:n mukaan viime vuonna Suomeen muutti noin  12 000 ihmistä  työn perusteella. Enemmistö uudesta työvoimasta saapuu niin sanotuista kolmansista maista. EU-maiden kansalaisia tulee Suomeen töihin yhä vähemmän.
 Työvoimapulaa on  monilla , myös  hyväpalkkaisilla , aloilla. Suomessa on esimerkiksi suuri tarve  lääkäreille .
 Suomessa väestö vanhenee ja lapsia syntyy entistä vähemmän. Suomi ei paini kestävyysvajeensa kanssa yksin, vaan työväestön määrä supistuu monissa Euroopan maissa.
 Taloustutkimuksen tutkimuspäällikkö Juho Rahkonen sanoo, että suomalaiset ymmärtävät ulkomaisen työvoiman tarpeen. Nella Nuora / Yle
 Rahkosen mukaan kilpailu työvoimasta on kovaa eikä ole mitenkään selvää, että Suomeen edes riittää tarpeeksi töihin tulijoita ulkomailta.
 – Ei se ole niin, että me hyvää hyvyyttämme päästämme tänne sen verran ihmisiä kuin haluamme, vaan niin, että joudumme aktiivisesti houkuttelemaan ja hakemaan tänne työvoimaa.
 Rahkosen mielestä kyse ei ole välittömästä työvoiman tarpeesta, vaan isossa kuvassa suomalaisen yhteiskunnan elinvoimaisuudesta.
 – Kun tänne tulee aktiivisia työikäisiä ja perheitä perustavia ihmisiä, he käyttävät palveluita, kuluttavat ja maksavat veroja. Se kasvattaa bruttokansantuotetta, vaikka olisi pienempikin palkka.
 Rahkosen mielestä esimerkiksi Ruotsissa talous kukoistaa paljolti suuren nuorehkon ja työikäisen väestön ansiosta.
 – Ruotsin menestyksessä kiistaton tekijä on Suomea suotuisampi väestön ikärakenne.
 Korkeasti koulutetut, hyvin tienaavat isojen kaupunkien asukkaat erottuvat
 Taloustutkimuksen kyselyn mukaan suomalaiset suhtautuvat keskimäärin työperäiseen maahanmuuttoon sitä positiivisemmin, mitä koulutetumpia he ovat, mitä isommassa kaupungissa asuvat ja mitä enemmän tienaavat.
 Miesten ja naisten välillä ei ole vastauksissa suurta eroa.
 Pienissä kunnissa työperäistä maahanmuuttoa vähentäisi joka neljäs vastaaja. Juho Rahkonen pitää tulosta hieman yllättävänä, koska syrjäseuduilla kärsitään usein työvoimapulasta, väki vähenee ja palvelut heikkenevät.
 – Työperäinen maahanmuutto tuppaa keskittymään suurempiin kaupunkeihin, niin ehkä siitä ei uskota syrjäseutujen pelastajaksi.
 Eri ikäryhmistä epäilevimmällä kannalla ovat 24–35-vuotiaat, joista niin ikään yksi neljästä vähentäisi Suomeen tulevien maahanmuuttajien määrää.
 Tässä porukassa on opiskelijoita ja työelämänsä alkupuolella olevia, jotka voivat kokea ulkomaisen työvoiman Suomeen tulon lisäävän kilpailua työmarkkinoilla.
 Tällaisia ajatuksia voi olla varsinkin niin sanottua suorittavaa työtä tekevillä, joita Suomeen töihin tulevista maahanmuuttajista on enemmistö.
 Silti myös edellä mainituissa kahdessa ryhmässä työperäisen maahanmuuton lisääjiä on enemmän kuin vähentäjiä.
 Taloustutkimuksen kyselyyn haastateltiin kasvotusten 1005:tä henkilöä syyskuun lopulla ja lokakuun alussa eri puolilla suomea. Virhemarginaali on noin kolme prosenttiyksikköä.
 Katso A-studio tänään TV1:llä klo 21. Miksi työlupaa Suomeen pitää jonottaa kuukausia? Studiossa peliyhtiö Supercellin toimitusjohtaja Ilkka Paananen ja Migrin ylijohtaja Jaana Vuorio. Juontajana Katri Makkonen. #yleastudio

Kysely: Suomalaiset suopeita työperäiselle maahanmuutolle – “Ymmärretään, että suuri osa kynnelle kykenevästä porukasta alkaa olla töissä”


Summary: Ainakin viisi tubettajaa onnistui tienaamaan yli 100 000 euroa viime vuonna.

Tubettaminen ja muu some-vaikuttaminen on yhä kannattavampaa toimintaa. Viime vuoden verotiedoista selviää, että monen Youtubeen ja Instagramiin sisältöä tuottavan influensserin tulot ovat nousseet. Paksuimman tilipussin kartutti  TheRelaxingEnd-kanavaa  pyörittävä  Lauri Puttonen , joka takoi videoillaan reilun 160 000 euron ansiotulot, joiden päälle tulivat vielä yli 3 000 euron pääomatulot. Puttosen Youtube-kanavalla on lähes 4,4 miljoonaa seuraajaa.
 Pakettien avaamisia videoiva  Puttonen oli myös toissa vuonna tubettajien tulolistan kärjessä. Tuolloin hänen tulonsa olivat vajaat 154 000 euroa.
 Toiseksi eniten tuloja viime vuonna kartutti  urheilusta ja nettihaasteista videoita  leipova  Jaakko Parkkali . Temptation Island ja Fort Boyard -ohjelmissa mukana ollut tubettaja tienasi ansio- ja pääomatuloja vajaat 133 000 euroa, kun toissa vuonna vastaava summa oli 95 000 euroa.
 Jaakko Parkkalin Youtube-kanavalla on 179 000 tilaajaa. Hänen suosituimmat videonsa ovat keränneet yli 700 000 katselukertaa. Yle
 Ainakin viisi suomalaista somevaikuttajaa ylsi yli sadantuhannen euron tienisteihin viime vuonna. Puttosen ja Parkkalin lisäksi haamurajan ylittivät tubettaja  Herbalisti  eli  Juuso Karikuusi , Uino-muotiblogia kirjoittava ja  Uino Aino -kanavaa  ylläpitävä  Aino-Lotta Rossi  sekä pelivideoita tehtaileva  Lakko  eli  Eric Savolainen .
 Nyrkkisääntönä on, että tuhannesta näyttökerrasta tubettaja tienaa keskimäärin kolme euroa.
 Tubettajien tulojen nousu on ollut huimaa. Vuonna 2015 tubettajien tulolistan kärjessä oli Karikuusi vajaan 55 000 euron tuloilla. Viime vuonna yli kymmenen tubettajaa tienasi enemmän.
 Herbalisti eli Juuso Karikuusi tienasi viime vuonna yli 106 000 euroa.  Yle
 Tubettamisella voi myös rikastua tekemättä itse videoita. Markkinointisopimuksia ja muita diilejä tubettajille järjestävän Youtube-videoverkosto Troot Oy:n toimitusjohtaja  Joona Haatainen  kokosi viime vuonna vajaan 108 000 euron tulot.
 Mainostuloja ja markkinointiyhteistyötä
 Suomalaiset somevaikuttajat operoivat pääsääntöisesti Youtubessa. Googlen omistama videopalvelu maksaa tubettajille mainostuloja katselukertojen mukaan. Nyrkkisääntönä on, että tuhannesta näyttökerrasta tubettaja tienaa keskimäärin kolme euroa. Suomalaisen keskipalkalle päästäkseen katselukertoja pitäisi siis kuukaudessa kerätä reilut 1,1 miljoonaa.
 Harva tubettaja pystyy keräämään videoilleen joka kuukausi yli miljoonaa katselukertaa. Suurin osa tubettajien tuloista muodostuukin markkinointiyhteistyöstä, eli tuotteiden ja palveluiden mainostamisesta. Yhteistyösopimuksien solmimisessa tubettajia auttavat Trootin kaltaiset verkostoyhtiöt.
 Pinkku Pinsku eli Pinja Sanaksenaho tienasi viime vuonna vajaat 74 000 euroa. Toissa vuonna tubetähden tulot olivat reilut 50 000 euroa. Hänen Youtube-kanavallaan on 252 000 tilaajaa. Sanaksenahon suosituimmat videot ovat keränneet yli miljoona katselukertaa. Elise Tykkyläinen / Yle
 Mainostoiminnan lisäksi moni tubettaja tekee puhekeikkoja, järjestää fanitapahtumia ja myy fanituotteita. Tube-menestystä käytetään myös ponnahduslautana muihin töihin. Osa tekee musiikkia, osa kokeilee siipiään perinteisen television parissa.
 – Tubettajien tulopohja moninaistuu koko ajan, sanoo Suomen tubettajat ry:n varapuheenjohtaja  Ville Mäkipelto .
 Tulopohjan pirstaloituminen näkyy siinä, että tubettajien tulot saattavat heitellä huomattavasti vuodesta toiseen.
 Esimerkiksi  toissa vuonna sometähtien tulolistan  kakkosena reiluilla 128 000 euron tuloilla paistatellut  Veronica Verho  ( Mariieveronica ) tienasi viime vuonna vajaan 55 000 euron ansiot. Useina vuosina eniten tienaavien tubettajien joukossa olleen  Miisa Rotola-Pukkilan  ( Mmiisas ) tulot putosivat viime vuonna yli 30 000 eurolla vajaaseen 54 000 euroon.
 Tubettamisen lisäksi Veronica Verho tekee muun muassa radiojuontajan töitä. Hänet on myös nähty kuluvan kauden Tanssii tähtien kanssa -ohjelmassa. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Suurimmalla osalla suosituimmista tubettajista tulot ovat kuitenkin nousseet.  Bäckin veljeksistä nuorempi ,  Mike , tienasi viime vuonna yli 88 000 euroa, kun nuoren miehen tulot olivat vielä toissa vuonna reilut 19 000 euroa.  Isoveli   Roni  jäi reilun 39 000 euron tuloillaan pahasti pikkuveljensä jalkoihin, mutta kasvatti silti vuositulojaan 9 000 eurolla toissa vuodesta.
 Miisa Rotola-Pukkila on kerännyt Youtube-kanavalleen 390 000 tilaajaa. Hänen suosituimmat videonsa ovat keränneet yli miljoona katselukertaa.
 Oikukas Youtube
 Kärkitubettajien ansioiden noustessa on hyvä muistaa, että palkanmaksajana Youtube ei ole kaikkein luotettavin.  Yhtiön käytännöt mainosmyynnin suhteen ovat muuttuneet useaan otteeseen  ja usein ilman varoitusta. Tubettajille muutokset ovat selvinneet siinä vaiheessa, kun videoiden mainostulot ovat painuneet nollaan.
 Ongelma on kasvanut niin suureksi, että tubettajat ympäri maailmaa ovat päättäneet liittoutua puolustaakseen oikeuksiaan. Liikettä johtaa yli 2,3 miljoonaa seuraajaa ritsavideoillaan kerännyt saksalainen  Joerg Sprave .
 Sprave esitteli  kesäkuussa FairTube-kampanjan , jonka tavoitteena taata tubettajille reilut pelisäännöt. Kampanjan tukijaksi on noussut koko Euroopan suurin teollisuuden ammattiliitto, Saksan IG Metall.
 Sita Salminen tienasi ASMR-videoillaan viime vuonna yli 88 000 euroa. Hänen tulonsa lähes kaksinkertaistuivat edellisvuodesta. Antti Kolppo / Yle
 Tällä hetkellä kukaan tubettajista ei tiedä tarkalleen, minkälaisilla säännöillä alustalla pelataan. Kun video rikkoo Youtuben sääntöjä, tekijä saa ylimalkaisen ilmoituksen asiasta. Viestissä ei esimerkiksi kerrota tarkasti, mikä kohta videossa rikkoo alustan sääntöjä. Tämänkaltaisen tiedon puute tekee virheen korjaamisesta haastavaa.
 – Tekijän pitää itse arvata, mistä mainostulojen epääminen johtuu ja poistaa se kohta videosta, Mäkipelto kertoo.
 Jos rikkeitä kertyy useampia, tubettaja saattaa menettää mainoskumppanuuden. Tämä tarkoittaa sitä, että Youtube ei näytä mainoksia videoiden ohessa. Ei mainoksia, ei mainostuloja.
 Joskus tekee mieli näyttää enemmän, mutta ei sitä kuitenkaan viitsi, kun se voi viedä mainokset pois  Ville Mäkipelto
 Mäkipellon mukaan myös Suomesta löytyy tubettajia, jotka ovat menettäneet oikeuden mainostuloihin. Tällöin tubettajalla on mahdollisuus vasta kuukauden kuluttua anoa oikeutta mainoksiin. Kuukausi ilman mainostuloja voi tehdä huomattavan loven tubettajan lompakkoon.
 Historiaa ja maailman kummallisuuksia  videoillaan  käsittelevä Mäkipelto sanoo Youtuben häilyvän linjan tekevän tubettajista varovaisia.
 – Google on jatkuvasti kiristänyt ehtoja siitä, mihin videoihin saa mainoksia. Joskus tekee mieli näyttää enemmän, mutta ei sitä kuitenkaan viitsi, kun se voi viedä mainokset pois, Mäkipelto toteaa.
 Lue myös:
 Youtuben suurin tähti PewDiePie ja intialainen mediajätti ottavat yhteen kamppailussa, jossa tiivistyy koko Youtuben tulevaisuus
 Toimittajalta: Youtube on pilalla – Katso tästä miksi

Sometähdet tienaavat yhä suurempia summia – Youtuben oikut tekevät kuitenkin tienaamisesta haastavaa


Summary: Warren kerää tilaisuuksissaan tuntien kuvausjonot. Yle seurasi kampanjaa Yhdysvaltain itärannikolla New Hampshiressä.

LACONIA, NEW HAMPSHIRE  Senaattori  Elizabeth Warrenille  on muodostunut kampanjatilaisuuksissa parikin tavaramerkkiä. Ensimmäinen niistä näkyy ennen kuin Warren on edes aloittanut puhettaan ja toinen, kun puhe on jo päättynyt.
 Warrenin tilaisuudet tunnetaan vauhdikkaista sisääntuloista ja selfiejonoista.
 New Hampshiressa sijaitsevassa Laconian pikkukaupungissa Warren kirmaa koulun jumppasalin poikki lavalle nopeudella, jonka jalassa olevat lenkkitossut mahdollistavat. Perässä ei tahdo pysyä kuvaajakaan.
 Warren on kiertänyt Yhdysvaltoja hengästyttävää tahtia. Laconiassa on alkamassa Warrenin 150. kansalaisten tapaaminen eli niin sanottu town hall -tilaisuus. Pelkästään New Hampshiren osavaltiossa Warren on ehtinyt vierailla jo 20 kertaa.
 Laconian pikkukaupungissa New Hampshiren osavaltiossa jonotettiin Warrenin kampanjatilaisuuteen. Nina Svahn / Yle
 Heti puheensa aluksi Warren käy läpi tilaisuuden marssijärjestyksen. Ensin hän aikoo esittäytyä, kertoa, miksi on mukana kilvassa demokraattipuolueen presidenttiehdokkuudesta ja vastata sen jälkeen muutamiin kysymyksiin. Mutta samaan hengenvetoon Warren lupaa, että lopuksi voidaan käyttää niin paljon aikaa kuin tarvitaan selfiekuvien ottamiseen.
 – Selfiethän ovat demokratian todellinen mitta, eikö? Warren naurattaa jumppasaliin pakkautunutta yleisöä.
 Kaverikuvat kampanjoinnin keskiössä
 Warrenin leiri on ymmärtänyt, että kuvat eivät ole kampanjoinnin sivutuote vaan sen tärkeä osa. Monessa yleisötilaisuudessa kuvien ottamiseen käytetään enemmän aikaa kuin ehdokkaan varsinaiseen puheenvuoroon.
 New Yorkissa syyskuussa valokuvien ottaminen venyi nelituntiseksi spektaakkeliksi. Myös Laconiassa kuvien ottamiseen menee toista tuntia, kun Warrenin puhe vie reilut puoli tuntia.
 Warren käyttää kuvien ottamisen jälkeen aikaa myös juttelemiseen. Leslie Smithin mukaan Warren on fiksuin ehdokkaaksi pyrkivistä ja ymmärtää talous- ja raha-asiat. Nina Svahn / Yle
 Valokuvausvaiheessa Warrenin kampanjaväki ottaa vuorossa olevalta puhelimen ja näppäisee kuvan. Toisin sanoen tarkkaan ottaen kyse ei ole selfieistä, mutta sitä termiä Warrenin väki kuitenkin käyttää.
 Toiminta on hiottua: lavan viereen on asetettu pöytä, jolle takit ja laukut pannaan odottamaan kännykkäkuvan ottamisen ajaksi. Lapsiperheet ohjataan jonon kärkeen.
 Warrenin kampanjan mukaan valokuvia on otettu kampanjan aikana jo noin 75 000. Sosiaalisessa mediassa levitessään ne tarjoavat Warrenille ilmaista lisämainosta.
 Warren kipuaa kohti kisan kärkeä
 Monella Warrenin kanssa kuvaan haluavalla näyttää olevan myös sanottavaa. Osan kanssa Warren keskustelee hyvän tovin kuvan ottamisen jälkeen.
 Deborah Zimmerman  kertoo käyttäneensä tilaisuuden hyväkseen ja antaneensa Warrenille vinkin.
 – Sanoin hänelle, että  Kamala Harrisista  tulisi loistava oikeusministeri, johon hän vastasi, että niin tulisi, Zimmerman sanoo.
 Senaattori Harris tavoittelee Warrenin tavoin demokraattien presidenttiehdokkuutta mutta on mielipidekyselyissä kaukana kärjestä.

 Deborah Zimmerman on jo päättänyt, että haluaa Warrenista demokraattien presidenttiehdokkaan. Laconian kampanjatilaisuudessa jaettiin kotipihalle asetettavia Warren-mainoskylttejä. Nina Svahn / Yle
 Aikoinaan  Barack Obaman  puolesta kampanjoinut Zimmerman näkee Warrenissa obamamaista voittaja-ainesta. Zimmerman sanoo kertoneensa myös Warrenille itselleen, että uskoo tämän voittavan.
 Mielipidekyselyissä Warren onkin vankistanut asemiaan presidenttiehdokkaaksi pyrkivien kärkijoukossa.  Tuoreissa kyselyissä  hän on ohittanut senaattori  Bernie Sandersin  ja hengittää ennakkosuosikkina pidetyn  Joe Bidenin  niskaan.
 Samaan aikaan kun Warren on vahvistanut kannatustaan, Bidenin asemat ovat olleet heikkenemään päin. Demokraattien esivaaleissa ensimmäisinä äänestävissä osavaltioissa  Iowassa  ja  New Hampshiressä  Biden on jäänyt Warrenin taa.
 Ashley Dunnin  mielestä on selvää, miksi Warren vahvistaa asemiaan.
 – Hän on fiksu ja koulutettu ja hänellä on konkreettisia, aukikirjoitettuja suunnitelmia, ei mitään hähmäisiä ehdotuksia. Nämä selkeät suunnitelmat erottavat hänet muista ehdokkaista, Dunn sanoo.
 Ashley Dunnin (harmaassa puserossa) mielestä Elizabeth Warrenilla on demokraattiehdokkaista selvimmät suunnitelmat. Nina Svahn / Yle
 Dunn tuhahtaa väitteille, että Warrenin rasitteena olisi Bideniin verrattuna huonommat mahdollisuudet tulla valituksi Yhdysvaltain presidentiksi. Hän näkee huolen takana vahvaa sukupuolen korostamista.
 – Kun katsotaan hänen politiikkaansa eikä sitä, miltä hän kuulostaa, hänellä on erittäin hyvät edellytykset tulla valituksi, Dunn sanoo.
 Peter MacKenna  on asettautunut salin seinänvierustaa kiemurtelevan selfiejonon jatkoksi.
 – Nämä pitkät jonot itsessään kertovat Warrenin suosiosta. Hänen suunnitelmansa saavat valtavasti vastakaikua, ja ihmiset ovat hänestä innoissaan, MacKenna sanoo.
 Peter MacKenna (raitapaidassa) ei ole vielä päättänyt, tukeeko Bernie Sandersia vai Elizabeth Warrenia demokraattien presidenttiehdokkaaksi.  Nina Svahn / Yle
 MacKenna arpoo vielä, asettuuko Warrenin vai Bernie Sandersin taakse. Hänestä on kuitenkin jo selvää, että Warren tekee demokraateista parasta kampanjaa.
 Warren havittelee suurta rakennemuutosta
 Warrenin kärkiviestinä on huoli tavallisten yhdysvaltalaisperheiden selviytymisestä.
 Viesti tulee yleisölle aina sisääntulomusiikkia myöden. Warren juoksee lavalle countrytähti  Dolly Partonin   9 to 5  -kappaleen tahtiin. Siinä Parton laulaa, kuinka puurtamisesta huolimatta rahat valuvat rikkaiden taskuun.
 Puheessaan Warren kertoo oman perheensä tilanteeseen viitaten, kuinka vielä hänen lapsuudessaan minimipalkalla oli mahdollista nousta köyhyydestä ja selvitä.
 – Miksi nykyään selviytyminen on niin paljon vaikeampaa, vaikka ihmiset tekevät työtä yhtä kovasti kuin äitini kaksi sukupolvea sitten, Warren kysyy.

 Senaattori Elizabeth Warren on vankistanut asemiaan demokraattien presidenttiehdokaskilvan kärkijoukossa. Hän haluaa Yhdysvaltoihin rakenteellisen muutoksen, muun muassa maksuttoman julkisen terveydenhuollon. Nina Svahn / Yle
 Hän sanoo haluavansa, että vallanpitäjät toimivat perheiden eivätkä suuryritysten hyväksi ja saa noin neljänsadan ihmisen yleisöltä raikuvat suosionosoitukset.
 – Nykyinen järjestelmämme on loistava lääkeyhtiöille mutta ei ihmisille, jotka yrittävät saada reseptilääkkeensä hankittua, hän sanoo.
 Yhdysvalloissa lääkkeiden hinta on paikoin noussut niin korkeaksi, että esimerkiksi osa diabeetikoista joutuu säännöstelemään tarvitsemaansa insuliinia tai  matkustamaan Kanadaan ostamaan  insuliininsa halvemmalla.
 Suunnitelmia arvosteltu liian radikaaleiksi
 Warren haluaa jokaiselle yhdysvaltalaiselle hoidon takaavan julkisen terveydenhoitojärjestelmän.
 Hän haluaisi parantaa myös lasten päivähoitoa siten, että vähiten ansaitsevat saisivat lapsensa hoitoon maksutta. Laajenevia julkisia palveluja Warren rahoittaisi muun muassa superrikkaiden ja suuryritysten verotusta kiristämällä.
 Arvostelijoiden mukaan Warrenin suunnitelmat ovat liian radikaaleja ja vasemmistolaisia houkuttaakseen laajoja kansanjoukkoja.
 Elizabeth Warren piti Laconiassa 150:nnen town hall -tyyppisen kampanjatilaisuutensa. Nina Svahn / Yle
 Warren itse ei arvostelusta hätkähdä. Laconiassa hän haki vertailukohtia historiasta.
 – Mitä luulette arvostelijoiden sanoneen orjuutta vastaan nousseille? "Liian vaikeaa, luovuttakaa." Entä naisten äänioikeutta vaatineille? "Liian vaikeaa, luovuttakaa." Entä seksuaalivähemmistöjen oikeuksien puolesta kampanjoineille? "Liian vaikeaa, luovuttakaa."
 Yleisö nousee taputtamaan seisaaltaan, kun Warren lopettaa kampanjaiskulauseeseensa. Se kehottaa unelmoimaan suuria, taistelemaan kovasti ja voittamaan.
 Lue aiempia juttuja demokraattien ehdokaskisasta:
 Beto O'Rourke jättää demokraattien presidenttikisan Yhdysvalloissa  (1.11.)
 USA:n demokraattiehdokkaat väittelyssä: Esillä Trumpin rikostutkinta ja kaikille tarjottavan terveydenhoidon hinta  (16.10.)
 Biden, Warren ja Sanders kiistelivät terveydenhuollosta demokraattiehdokkaiden tv-väittelyssä – välillä ehdokkaat piikittelivät toisiaan ja Trumpia  (13.9.)
 Biden johtaa, Warren nousussa, Trump saattaa tviittailla – USA:n demokraattien vaali-show pyörähtää käyntiin  (26.6.)

"Selfiet ovat demokratian todellinen mitta, eikö?" – Elizabeth Warren kipuaa kohti demokraattien presidenttikisan kärkeä kaverikuva kerrallaan