Summary: Kiinalaisten palvelukysynnän odotetaan jatkuvan, arvioivat asiantuntijat. Palvelualojen odotetaan kasvavan nopeammin kuin muun talouden.

Suomalainen palveluvienti on kasvanut tasaista tahtia viime vuodet. Yksi esimerkki on kasvava kysyntä Aasiassa ja erityisesti Kiinassa.
 Hyvä osoitus tästä on insinööritoimisto Etteplan, joka suunnittelee teollisuudelle ohjelmistoja ja mekaanisia laitteita. Asiakkaita on laidasta laitaan; tunnettuja suomalaisia suuryrityksiä ja pienempiä firmoja eri toimialoilta.
 Nyt Kiinassa jo vuodesta 2004 toiminut palvelualan yritys avaa kahdeksannen toimistonsa Shenzenin suurkaupungissa eteläisessä Kiinassa, Guangdongin maakunnassa.
 – Kiinassa palvelujen kulttuuri on kehittymässä, ja se ohjaa siellä meidän kysyntää enemmän kuin Kiinan markkinatilanne. Näin ollen nähdään, että Shenzen on meille hyvä uusi alue, perustelee laajentumista Etteplanin toimitusjohtaja  Juha Näkki.
 Etteplanin toimitusjohtaja Juha Näkki.    Mårten Lampén / Yle
 Toimitusjohtaja luottaa kysynnän kasvuun
 Aasiaan viedään samoja palveluja kuin Eurooppaan, eli muuan muassa ohjelmisto- ja laitesuunnittelua yrityksille.
 Eurooppalaista suunnittelun osaamista ja laatua viedään Kiinaan kiinalaisilla hinnoilla, mikä on yrityksen kilpailuetu, toimitusjohtaja kuvailee.
 Etteplanin toimitusjohtaja Juha Näkki ei ole huolissaan Kiinasta kantautuvista uutisista talouden heikentymisestä. Oikeastaan päinvastoin, sillä palkkakustannukset nousevat Kiinassa koko ajan.
 – Nyt kun tulee vähän heikompi tilanne, ja ehkä ei olekaan kasvua, silloin yritykset joutuvat miettimään uudelleen erilaisia rakenteita, ja tämä yhdistettynä palkkakustannusten nousuun, niin se meidän tapauksessa meidän toimialalla uskotaan, että se tulee itse asiassa kiihdyttämään tämän toimialan syntyä ja lisää kysyntää meidän tyyppisille yrityksille.
 Palvelujen rakennemuutos alkoi Näkin mukaan Kiinassa viitisen vuotta sitten ja se kiihtyy koko ajan. Etteplan saa uusia asiakkaita ja uusia palvelupyyntöjä koko ajan.
 Etteplanin testausuunnittelija Janne Kari testaa asiakkaalle piirilevyn elektroniikan toimivuutta.   Mårten Lampén / Yle
 Insinööritoimisto on alansa ensimmäinen pohjoismainen yritys Kiinassa, joten se antaa kilpailijoihin nähden etumatkaa. Toisaalta hintakilpailu kiristyy ja monet muutkin länsimaalaiset yritykset ovat samoilla markkinoilla. Lisäksi kiinalaiset yritykset alkavat pikku hiljaa hakeutua samoille markkinoille. Näkki luottaa siihen, että kysyntää löytyy jatkossakin eurooppalaiselle laadukkaalle osaamiselle.
 Kiinan markkinoille mentäessä moni yritys joutuu maksamaan oppirahat, kuten Etteplankin, kun se hakeutui Kiinaan jo vuonna 2004. Kiinalaisen bisneksen oppiminen kesti vuosia.
 – Pitää ymmärtää kiinalaisten toimintatavat ja kiinalainen kulttuuri tehdä bisnestä. Vasta vuonna 2010 alettiin uskoa, että aletaan pikku hiljaa osata tämä homma.
 Yrityksen alkuvaiheessa myös viralliset kontaktit ovat tarpeen avaamaan ovia, Näkki kuvailee.
 Pääekonomisti: Isot muutostrendit tukevat kasvua
 Palvelualojen työnantajien Paltan pääekonomisti  Matti Paavonen  käyttää leikillisesti sanaa "palvelusaatio" kuvaamaan meneillään olevaa palvelujen kysynnän megatrendiä eli maailmanlaajuista meneillään olevaa suuntausta. Se luo uusia kasvun mahdollisuuksia.
 Mårten Lampén / Yle
 - Kun maailma palveluvaltaistuu, sekä maat että yritykset erikoistuvat. Se tukee palvelujen kasvua. Sen lisäksi kaikki megatrendit tukevat palvelujen kasvua. Eli teknologinen kehitys mahdollistaa sen, että arkipäivän ongelmiin löydetään digitaalisia ratkaisuja.
 Kaupungistuminen tukee kulutuskysynnän kasvua, ja väestön ikääntyminen senioripalvelujen kysynnän kasvua.
 Lisäksi globalisaatio ajaa sitä, että "meistä kaikista tulee palveluviejiä", kun globalisaatio edistää sitä, että työpanosta myydään verkon yli, kuvailee Paavonen.
 Suomalaisen osaamisen eli palvelujen vienti on nelinkertaistunut 2000-luvulla. Sen osuus viennistä on koko ajan suurempi, toissa vuonna osuus oli noin kolmannes eli 27 miljardia euroa. Noin puolet viennistä menee EU-alueelle, mutta viime vuosina voimakasta kasvua on ollut Aasiassa ja Yhdysvalloissa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kysymys on kriittisen pisteen ylittämisestä
 Kiinan talouden viime aikaiset huonot uutiset huolestuttavat Paavosta.
 – Kyllä huolestuttavat. Kiinan hidastuminen vaikuttaa vääjäämättömältä. Ja kun se toteutuu, se vaikuttaa kaikkialle maailmantalouteen. Niin myös palvelujen kysyntään.
 Hän uskoo silti Suomen palveluviennin pärjäävän matalasuhdanteessa paremmin kuin muun talouden, mutta globaali taantuma vaikuttaa kaikkialle talouteen.
 Kuinka nopeata talouskasvun heikkeneminen Kiinassa voi olla?
 Paavonen vertaa Kiinan taloutta Yhdysvalloista alkaneeseen Lehman Brothersin alulle panemaan finanssikriisiin syksyllä 2008 ja sanoo, että "sekin alkoi yön yli". Toisaalta viitteitä talouskasvun hidastumisesta on ollut jo vuosia, mistään yllätyksestä ei siis ole kyse.
 – Kyse on vain siitä, milloin tapahtuu se kriittinen piste.
 Oheisesta grafiikasta saa käsityksen, mitä kaikkea palvelujen vienti pitää sisällään. Se voi olla hyvin monia asioita matkailusta yrityskonsultoiniin tai teollisuuden ohjelmistojen valmistamiseen ja suunnitteluun. Erittäin tunnettu ruotsalainen esimerkki on musiikin suoratoistopalvelu Spotify, joka tosin tuottaa raskaita tappiota 4–5 miljardin liikevaihdollaan.
 Yle / uutisgrafiikka
 Paavonen pitää valtion toimia, kuten viennin edistämistä, edelleen tärkeinä. Hän korostaa hyvä toimintaympäristön merkitystä ja pyrkisi pitämään Suomen maana, maana, jossa kannattaa omistaa ja jonne kannattaa kotiuttaa voittoja ja pitää pääkonttori. Yhteisövero on syytä Paltan mielestä pitää kilpailukykyisenä ja seurata kilpailijamaiden yhteisöveron tasoa.
 Analyytikko: Hallitus haluaa parantaa elinoloja
 Kiinan talous kasvoi viime vuoden viimeisellä neljänneksellä 6,4 prosenttia eli kasvuvauhti oli hitainta 28 vuoteen. Palvelujen kasvuun tulevaisuudessa uskoo Aasiaa seuraava Singaporessa työskentelevä pankkikonserni Nordean analyytikko  Amy Yuang Zhuang .
 Hän arvioi, että Kiinassa palvelusektori kasvaa nopeammin kuin muu talous. Palvelusektorin kasvu näyttää viime vuodelle asettuvan viiden ja kymmenen prosentin väliin. Tämä johtuu lähinnä finanssi- ja kiinteistöalan palvelujen nopeasta kysynnän kasvusta, minkä odotetaan jatkuvan.
 Pitkällä aikavälillä Amy Yuang Zhuang odottaa palvelujen kysynnän kasvua koulutuksessa, terveydenhuollossa ja vapaa-ajan harrastuksissa. Näissä palveluissa kehitys on vielä jäljessä ja hallituksen tavoitteena on parantaa väestön elinolosuhteita, Amy Yuang Zhuang arvioi Ylelle sähköpostitse.

Suomen palveluvienti Kiinaan vetää, vaikka talous hidastuu –  suomalaisyritys avaa jo kahdeksannen toimistonsa Kiinassa


Summary: Asuntokauppaa tehdessä henkirikostausta on kerrottava viimeistään, kun ostaja on tekemässä sitovan tarjouksen.  Vuokranantajan ei tarvitse kertoa uudelle vuokralaiselle, onko asunnossa tapahtunut henkirikos.

Uusille asukkaille myydään tai vuokrataan vuosittain asuntoja, jotka ovat olleet henkirikoksen tapahtumapaikkoja. Jos ajatus murhakodista hirvittää, pienellä penkomisella tai suoraan kysymällä voi saada selville asunnon taustat. Vuokralainen saattaa jopa joutua tyytymään huhuihin tietolähteenään, sillä vuokranantajan ei tarvitse kertoa asunnon henkirikostaustasta.
 Tavallisessa asunnon myynti-ilmoituksessa murha jätetään mainitsematta, mutta asiasta on kerrottava, kun ostaja on tekemässä sitovaa tarjousta. Pakkohuutokaupattavien kohteiden taustatkin pystyy selvittämään.
 Ulosotettujen, pakkohuutokaupassa myytävien kohteiden taustat on häivytetty hienotunteisesti  huutokaupat.com -sivustolla, eikä voudin ole lain mukaan lupa kertoa, mikä kohde olisi esimerkiksi Pohjois-Karjalassa asuneen  sarjahukuttajan entinen kotipaikka . Huutokaupattavan paikan omistustietoja voi kuitenkin halutessaan selvittää Maanmittauslaitokselta kiinteistötunnuksen avulla.
 Kahdesta taposta ja kolmesta tapon yrityksestä tuomitun sarjahukuttajan maatilat myydään pakkohuutokaupalla velkojen maksamiseksi. Henkirikoksista saatua yli 14 vuoden vankeustuomiota parhaillaan suorittava mies omistaa kiinteistöt sekä Kontiolahdessa että Tohmajärvellä. Sarjahukuttaja yritti myydä kotitilaansa itse  ollessaan mielentilatutkimuksessa  (MTV uutiset). Kotitilalla on tapahtunut ainakin  yksi henkirikos  (Karjalainen).
 Pohjois-Karjalan kihlakunnanvouti  Antti Soininen  ei muista, että pakkohuutokaupattavista kohteista olisi kysytty, ovatko ne mahdollisia entisiä rikospaikkoja. Myöskään sarjahukuttajan maapaikoista ei ole tullut hänelle tiedusteluja, eikä Soininen kerro toimittajalle tai kenellekään muulle, ovatko kyseiset kiinteistöt jo tulleet huutokauppaan vai kenties jo saatu kaupaksi.
 – On mahdollista, että se ei edes olisi ulosottomiehen tiedossa, jos tällainen tapaus olisi sattunut. Paikkojen rikoshistorian selvittäminen ei kuulu meidän tehtäviimme. Myynti-ilmoituksessa kerrotaan ne olennaiset tiedot, jotka vaikuttavat asunnon arvoon, ja jotka ovat sen käyttämisen kannalta olennaisia seikkoja, toteaa Soininen.
 Soininen pohtii, että joillekin pakkohuutokauppaan osallistujille saattaisi olla merkitystä sillä tiedolla, onko paikalla tehty rikoksia. Soinisen näkemys on, että tiedot kohteen rikoshistoriasta eivät kuitenkaan ole sellaisia laissa tarkoitettuja kohteen käyttöön objektiivisesti vaikuttavia seikkoja, jotka kerrotaan myynnin yhteydessä.
 Käytännössä tulisi vastaan myös rajanvetokysymys, millaisista rikoksista on kerrottava.
 – Puhuttaisiinko asiasta vain, jos paikalla on tehty murha ja pitäisikö tietää esimerkiksi kymmenen vuoden tai sadan vuoden takaista rikoshistoriaa? Se alkaa jo olla mahdotonta.
 Voudille tulee harvemmin pakkohuutokaupattavaksi kiinteistöjä, jotka ovat olleet esillä julkisuudessa henkirikoksen takia.
 – En osaa ihan suoralta kädeltä sanoa, miten julkisuus vaikuttaa huutokauppahintaan. Voisin kuvitella, ettei se hintaa parantava asia ole.
 Hän muistuttaa, että jo kodin joutuminen pakkohuutokaupattavaksi voi olla leimaavaa velalliselle tai omaisille.
 Jos taas esimerkiksi talossa näkyisi luodinreikiä seinässä tai muuta merkkejä rikoksista, niistä voisi olla kuva myyntiaineistossa.
 – Pakkohuutokaupattavissa paikoissa järjestetään esittely, jossa ostajaehdokkaat voivat tutustua kohteeseen.
 Murhaa ei voi käyttää markkinointivalttina
 Suomalaisessa rikosuutisoinnissa ei yleensä paljasteta tarkalleen murhapaikan osoitetta, mutta paikkakuntalaiset saattavat tunnistaa asunnon vaikkapa lehdistössä olleita kuvia ja myyntiesitteen kuvia vertaamalla. Esimerkiksi  Savonlinnassa tapahtuneen tapon  (Iltalehti) uutisoinnissa nähtiin kuvia tappajan kiinniottotilanteesta. Jutun perusteella voi ainakin arvailla tapahtumapaikkaa.
 Vanha sanonta, että kaikki julkisuus on hyvää julkisuutta, ei päde myöskään vapaiden markkinoiden kiinteistönvälitykseen. Julkisuudessa puitu rikospaikka voi kyllä houkuttaa uteliaita asuntonäytölle, mutta ostohaluja se voi laimentaa. Esimerkiksi Jämsässä suuri omakotitalo oli  tyhjillään kaksi vuotta  (Iltalehti) raa'an murhan jälkeen ennen kuin se saatiin myytyä.
 Suomen kiinteistönvälittäjien liiton hallituksen jäsen, toimitusjohtaja  Jukka Rantanen  Sp-Koti Oy:stä sanoo, että asunnossa tai kiinteistöllä tapahtunut henkirikos ei yleisesti ottaen vaikuta kohteen myyntihintaa alentavasti tai nostavasti.
 – Murhaa ei voi käyttää markkinointivalttina. Lain mukaan välittäjillä on tiedonantovelvollisuus. Myös hyvän kiinteistönvälitystavan mukaista on kertoa asiasta siinä vaiheessa, kun ostaja on tekemässä sitovaa ostotarjousta.
 Jo 35 vuotta kiinteistöalalla ja eri kiinteistönvälitysketjujen toimitusjohtajana työskennellyt Jukka Rantanen ei toisaalta muista tapausta, jossa kiinnostunut ostaja olisi perääntynyt kaupoista tai ryhtynyt tinkimään hinnasta kuultuaan välittäjältä henkirikoksesta tai edellisen asukkaan kuolemasta.
 – Tuntemissani tapauksissa on yleensä tehty tästä huolimatta tarjous, joka on johtanut kauppaan. Luonnollisesta kuolemasta kiinteistönvälittäjän ei tarvitse kertoa, joten siitä ostaja voi kuulla vaikkapa naapureilta.
 Hän muistuttaa, että Suomessa suuri osa luonnollisista kuolemista tapahtuu kotona. Kuoleman jälkeen vainaja viedään yleensä nopeasti pois kiinteistöltä, eikä asuntoon jää jälkiä. Siitä ei välittäjän ole velvollisuus mainita.
 Rantanen arvioi, että noin kerran vuodessa hänelle tai hänet työllistäneelle kiinteistönvälitysketjulle on tullut vastaan tapaus, jossa myydään henkirikoksen tapahtumapaikkaa.
 – Ei niitä paljon ole, toteaa Rantanen.
 Vuokralaiselle ei tarvitse kertoa murhasta
 Laki ei velvoita vuokranantajia kertomaan vuokra-asunnossa tapahtuneesta henkirikoksesta, eikä myöskään alan oma eettinen ohjeistus vaadi sitä. Mikkelin opiskelija-asuntosäätiöstä ei kommentoida, onko asunto, jossa  murhattiin opiskelija vuonna 2017 , laitettu jälleen vuokralle.
 Suomen Vuokranantajat -yhdistyksen päälakimies  Sanna Hughes  kertoo, että vuokralaiselle tarvitsee kertoa vain vuokrasuhteeseen vaikuttavista asioista.
 – Tilanne pitää arvioida tapauskohtaisesti, mutta asunnossa tapahtunut henkirikos tai kuolema ei vaikuta vuokrasuhteeseen millään lailla. Näin ainakin, jos rikostutkinta ei ole enää meneillään asunnossa ja tapahtuneen jäljet on siivottu.
 Jos asunnossa olisi sen sijaan harjoitettu esimerkiksi huumekauppaa, tulevalle vuokralaiselle voisi olla syytä kertoa.
 – Siinä tapauksessa kertoisin, jos siellä olisi edelleen rikostutkinta kesken tai olisi odotettavissa, että lähistöllä liikkuu vielä esimerkiksi huumeiden ostajia. Mutta jos siitä olisi kulunut pidempi aika, en kertoisi, sanoo Hughes.
 Hughesin tietoon ei ole tullut, että vuokra-asunnossa aiemmin tapahtunut henkirikos olisi vaikuttanut vuokralaisten kiinnostusta lisäävästi tai vähentävästi. Hänellä ei ole tiedossa sellaistakaan, että vuokralainen olisi kuullut murhasta sopimuksen teon jälkeen, ja sitten ruvennut katumaan.
 Suoraan kysymykseen suora vastaus
 Suomen kiinteistönvälittäjien hallituksen jäsen Jukka Rantanen ja Suomen Vuokranantajien päälakimies Sanna Hughes kehottavat kertomaan ostajalle tai mahdolliselle vuokralaiselle asunnon taustasta aina silloin, jos siitä suoraan kysytään.
 – Kyllä ainakin itse vastaisin ihan rehellisesti, sanoo Hughes.
 Pohjois-Karjalan kihlakunnanvouti Antti Soininen asettelisi sanansa varovaisemmin.
 – Jos kysyttäisiin, ovatko nuo luodinreikiä, voisi vastata, että siltä näyttää. Yleensä välitettävä tai vuokrattava asunto on siivottu tai remontoitu, eikä jälkiä näy.
 Jos asunnon parkettiin olisi jäänyt esimerkiksi jälki siihen valuneista ruumiin nesteistä, läiskää ei kannata selittää muuksi.
 – Hyvin usein jäljet ovat niin poikkeavia, että ne kiinnittävät asunnossa kävijän huomion. Jos esittelyssä käyvä asiakas kysyy, mitä täällä on tapahtunut, silloin välittäjällä on tiedonantovelvollisuus, sanoo Rantanen.
 Jos vuokralainen kuolee asuntoon, sen hallinta siirtyy kuolinpesän nimiin ja kuolinpesä irtisanoo asunnon vuokran, jos ei halua sitä jatkaa.
 – Silloin asunto tyhjennetään normaalisti ja se voidaan vuokrata uudelleen. Virallisten tiedonlähteiden lisäksi ostaja tai vuokraaja voisi selvitellä paikan taustoja esimerkiksi naapureilta ja sosiaalisen median puskaradioista. Huhut voivat kuitenkin johtaa myös harhaan.

Ostaisitko kodin, jossa on tapahtunut murha? Kiinteistönvälittäjän on selitettävä luodinreikä seinässä tai ruumiin jäljet parketissa


Summary: Suomessa asuu noin 15 000 kurditaustaista ihmistä. Arjen kotouttamistyötä tehdään yhä enemmän sosiaalisessa mediassa.

Tästä on kyse Kurdeille suunnatut somekanavat tekevät kotoutustyötä jakamalla viranomaisten tiedonantoja ja suomalaisen median sisältöjä. Suosituin somekanava on Facebook, mutta Instagram lisää suosiotaan. Esimerkiksi Lahden kurdit jakaa tietoa suomalaisesta tasa-arvosta, politiikasta ja maahanmuuttotilastoista.
 Isä ja tytär,  Abas Shiwan  ja  Kale Shiwan , jakavat  Lahden kurdit  -Facebook-sivulla monipuolisesti tietoa suomalaisesta yhteiskunnasta kurdin kielellä. Isä on ammatiltaan toimittaja-kirjailija ja tytär tulkki-koordinaattori. He pakenivat Kurdistanista Suomeen 20 vuotta sitten.
 Seuraajia sivulla on 15 000. Se on suuri määrä siihen nähden, että Suomessa arvioidaan asuvan juuri sen verran kurditaustaisia ihmisiä. Seuraajia on Lahdesta, ympäri Suomen ja Kurdistanista. Määrä on kasvanut tasaisesti sivun perustamisvuodesta 2011.
 Sivulla kerrotaan kuunpimennyksestä, taiteesta ja runsaasta lumentulosta. Siellä jaetaan tietoa kurdeja kiinnostavista koulutuksista ja tapahtumista, kuten keskustelukerhoista. Painavampiakaan teemoja ei kaihdeta. On tuoreimpia Suomen vaaligallupeja, neuvoja työllistymiseen sekä Maahanmuuttoviraston tilastoja. Lähteinä ovat suomalaiset mediatalot ja viranomaiset.
 – Emme ole todellakaan keksineet päivityksiä omasta päästämme, sanoo Kale Shiwan.
 Kuumana käynyt keskustelu alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikoksista on otettu huomioon. Piirroskuvassa on nainen, jota mies koskettelee epäasianmukaisesti.
 – Seksuaalinen häirintä on yksiselitteisen paha asia. Siksi haluamme informoida ihmisiä, sanoo Abas Shiwan.
 Valistavassa kuvassa on saateksti suomeksi ja kurdiksi. Kurdinkielinen teksti on niin arabialaisilla kuin latinalaisilla kirjaimilla. Yle
 Tytär Kale Shiwan nyökkäilee vieressä. Hän pitää alaikäisiin kohdistuneita rikoksia pöyristyttävinä, mutta ihmettelee, miksi Suomessa keskustelu on kohdistunut lähinnä vain ulkomaalaistaustaisten tekemiin rikoksiin.
 – Päivityksissämme kerrotaan tasa-arvosta. Siitä, kuinka kuinka naiset ovat Suomessa aktiivisia ja integroituneet yhteiskuntaan.
 Ulkomaalaisten tekemien seksuaalirikosten nouseminen otsikoihin on johtanut rasistisiiin ulostuloihin. Tämä huolestuttaa Abas ja Kale Shiwania. Sivulla on muistutettu useasti, että rasismi ei ole oikein eikä kaikkia ulkomaalaistaustaisia tulisi leimata.
 Kurdinkielinen teksti on arabialaisilla kirjaimilla, mutta sama asia kerrotaan myös latinalaisin merkein.
 – Nuoremmat kurdit eivät välttämättä osaa lukea tai kirjoittaa arabialaisia kirjaimia. Päivityksemme tulevat tarpeeseen, sillä on paljon kurdeja, jotka eivät seuraa kovinkaan aktiivisesti mediaa, kertoo Kale Shiwan.
 Some tärkeä kurdeille
 Kurdiliitossa pidetään lahtelaisten Shiwanien somettelua erinomaisena ja tarpeellisena osana kotoutustoimintaa.
 – Facebookilla on ylipäätään tärkeä rooli yhteisössämme, koska suurin osa heistä on mukana Facebookissa, sanoo puheenjohtaja  Welat Nehri .
 Kurdiliiton useilla jäsenjärjestöillä on FB-sivut tai -ryhmät. Lisäksi Facebookissa toimii joitakin yksittäisten ihmisten ylläpitämiä sivuja. Puheenjohtaja Nehrin mukaan somekanavien osalta Instagramin rooli on kasvamassa ja yhteydenpidossa muun muassa Whatsapp, Messenger, Viber ja Telegram ovat tärkeässä roolissa.
 – Some- ja viestintäkanavien yleistymisen taustalla on yhteydenpito kotimaahan ja ympäri maailmaa asuviin ystäviin ja sukulaisiin. Niiden yleistymisen myötä yhteisön välinen ja eri järjestöjen viestintä on siirtynyt sinne.
 Väkivalta ja vihapuhe eivät ole ratkaisu, muistutetaan tässä kuvassa.  Yle
 Toistaiseksi Facebook on kurdien parissa yleisin somekanava.
 – Twitterin rooli on marginaalinen toistaiseksi. Sähköpostikaan ei tavoita niin hyvin kuin Facebook.
 Kurdiliiton puheenjohtajalla on itsellään raskaita kokemuksia kurdeille suunnatun nettisivun ylläpidosta muutama vuosi sitten. Asiasta uutisoitiin mediassa ja siitä kerrottiin muun muassa  Voima-lehden blogissa  vuonna 2012.
 – Kurdistan.fi-nettisivu toimi puolenkymmentä vuotta. Turkkilaiset hakkerit sabotoivat sivua monta kertaa. Lopetin toiminnan, kun voimani eivät enää riittäneet. Uutisointi ja tiedotus Suomen kurdiasioista ja Kurdistanin tilanteesta jatkuu nyt kuitenkin Facebookissa, sanoo Welat Nehri.

Kurditaustaiset isä ja tytär kotouttavat maanmiehiään somessa – muistuttavat seksuaalisen häirinnän olevan kiellettyä ja kampanjoivat rasismia vastaan


Summary: On epäselvää, ovatko surmansa saaneet pankin työntekijöitä vai asiakkaita.

Yhdysvaltain Floridassa poliisi on ottanut kiinni miehen, jonka epäillään hyökänneen pankkiin ja ampuneen kuoliaaksi ainakin viisi ihmistä.
 Selkkaus tapahtui Sebringin kaupungissa vajaat 140 kilometriä Orlandosta etelään.
 Toistaiseksi on epäselvää, ovatko uhrit SunTrust Bankin työntekijöitä vai asiakkaita.
 21-vuotias epäilty soitti viranomaisille pankista ja kertoi veriteostaan. Tämän jälkeen poliisi yritti neuvotella rakennukseen linnoittautuneen miehen kanssa, mutta tämä ei suostunut antautumaan.
 Paikalle kutsuttiin poliisin erikoisosasto SWAT, joka teki rynnäkön pankkiin ja jatkoi siellä neuvotteluja miehen kanssa. Lopulta epäilty antautui. Hänen motiiveistaan ei ole tietoa.
 Viranomaisten mukaan epäilty oli toiminut vanginvartijaharjoittelijana marraskuussa, mutta lopettanut harjoittelujakson kahden viikon jälkeen.

Mies ampui viisi ihmistä kuoliaaksi pankissa Floridassa


Summary: Asiantuntijan mukaan niinkin korkea-arvoisen virkamiehen kuin Kiinan-lähettilään lausunnot eivät ole sattumaa, vaan saattavat viestiä Kanadan uudesta Kiina-strategiasta.

Kiinalaisen Huawein talousjohtajan luovutus Kanadasta Yhdysvaltoihin saattaa olla vaikeuksissa presidentti  Donald Trumpin  lausuntojen vuoksi, totesi Kanadan Kiinan-lähettiläs  John McCallum  kiinankielisellä tv-kanavalla Kanadassa.
 Esimerkiksi  The Guardian -lehti  kirjoittaa, että lausunto kielisi siitä, että Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  olisi valinnut uuden strategian lievittääkseen maan suhteita Kiinaan.
 Kanadan ja Kiinan suhteet kiristyivät äärimmilleen sen jälkeen, kun Huawein talousjohtaja pidätettiin Vancouverissa joulukuussa Yhdysvaltain pyynnöstä.
 Tapauksen jälkeen Kiina on pidättänyt useita kanadalaisia Kiinassa. Osaa heistä on epäilty valtion turvallisuuden vaarantamisesta.
 John McCallum kuvattuna vuonna 2016. EPA / Martial Trezzini
 Lähettiläs John McCallum totesi, että pidätetyn Huawei-pomon  Meng Wanzhoun  asianajajilla on vahvat perusteet luovutusta vastaan, koska presidentti Trump on politisoinut tapauksen. Hän viittasi tällä Trumpin joulukuussa antamaan haastatteluun, jossa presidentti ilmoitti voivansa puuttua Mengin tapaukseen, mikäli se auttaisi välttämään Yhdysvaltain ja Kiinan välisten kauppasuhteiden huononemista.
 Albertan yliopiston Kiina-instituutin johtaja, professori  Gordon Houlden  arvioi Guardianissa, että niinkin korkea-arvoisen virkamiehen kuin Kiinan-lähettilään lausunnot eivät ole sattumaa, vaan saattavat viestiä Kanadan uudesta strategiasta.
 – Tiedämme, että hän (McCallum) on tavannut Kanadan ministeriön edustajia, pääministerin sekä puolueen ydinryhmää, Houlden totesi.
 Houlden arvioi, että kanadalaisten keskuudessa on herännyt pelko siitä, että "Yhdysvallat taistelee Kiinaa vastaan viimeiseen kanadalaiseen saakka". Monet asiantuntijat ovat arvioineet aikaisemmin, että Kiina ei uskalla kovistella Huawei-tapauksessa Yhdysvaltoja, jonka vuoksi juuri Kanada on joutunut asiassa ikävään välikäteen.
 Pääministeri Trudeau väisteli kysymyksiä aiheesta keskiviikkona. Hän totesi kuitenkin, että Kanadan lait takaavat sen, että Mengillä on mahdollisuus vahvaan juridiseen puolustukseen maassa.
 Liberaalipuolueen entinen ministeri, 68-vuotias McCallum on ollut usein otsikoissa värikkään ja suorasukaisen kielenkäyttönsä vuoksi.

Kanadan Kiinan-lähettiläs: Trumpin lausunnot saattavat vaikeuttaa pidätetyn Huawei-pomon luovutusta Yhdysvaltoihin


Summary: Mukana turmassa oli kaksi alakouluikäistä lasta. Vakavampia vammoja saaneet olivat aikuisia.

Espoossa yhdeksän ihmistä on viety sairaalaan Turunväylällä tapahtuneen peräänajon jälkeen, kertoo pelastuslaitos.
 Tilanne sai alkunsa, kun henkilöauton kuljettaja oli nähnyt Ämmässuon liittymän kohdalla auton ajaneen ojaan ja pysäyttänyt autonsa. Pian tämän jälkeen perässä ajanut törmäsi pysähtyneeseen autoon.
 Pysähtyneessä henkilöautossa oli yhteensä viisi ihmistä ja perään ajaneessa autossa neljä ihmistä. Molemmissa autoissa olleet kuljetettiin sairaalaan, ja kahden vammat olivat vakavampia. Palomestarin mukaan kenenkään vammat eivät ole kuitenkaan vaarallisia.
 Pysähtyneessä henkilöautossa oli kyydissä myös kolme alakouluikäistä lasta. Vakavampia vammoja saaneet olivat aikuisia.
 Tie oli onnettomuushetkellä liukas. Pelastuslaitos sai ilmoituksen onnettomuudesta hieman ennen puoltayötä.

Espoossa yhdeksän ihmistä vietiin sairaalaan kahden henkilöauton peräänajossa


Summary: Venezuelan asevoimien johto on ilmoittanut pysyvänsä presidentti Nicolas Maduron tukena.

Venezuelan virkaa toimittavaksi presidentiksi julistautunut parlamentin puhemies  Juan Guaidó   on saanut tukea presidenttiydelleen lukuisista maista.
 Keskiviikkona Guaidó sai tuenjulistuksen Yhdysvaltain presidentiltä  Donald Trumpilta , jonka jälkeen Venezuelan presidentti  Nicolas Maduro  ilmoitti katkaisseensa diplomaattisuhteet Yhdysvaltoihin. Maduro antoi amerikkalaisdiplomaateille 72 tuntia aikaa poistua maasta.
 Tukensa Guaidólle antoivat myös Amerikan valtioiden järjestö OAS sekä useat Etelä-Amerikan maat Kuubaa, Boliviaa ja Meksikoa lukuunottamatta.
 Guaidó vetosi, että kaikki lähetystöt säilyttäisivät diplomaattisen läsnäolonsa maassa.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  kirjoitti Twitterissä toivovansa, että Eurooppa tukee demokraattisia voimia Venezuelassa.
 – Toisin kuin Madurolla, maan parlamentilla ja sen puhemiehellä Juan Guaidólla on demokraattinen mandaatti Venezuelan kansalta, Tusk kirjoitti.
 Venezuelan puolustusministeri  Vladimir Padrino  puolestaan ilmoitti Twitterissä, etteivät maan asevoimat tue presidentiksi ketään, joka tekee julistuksen virkaan yksipuolisesti. Myös Venezuelan asevoimien operatiivinen komentaja   Remigio Ceballos  ilmoitti, että maan asevoimat pysyvät uskollisena Madurolle.
 Suurmielenosoituksia ympäri maata
 Keskiviikkona eri puolilla Venezuelaa sadattuhannet ihmiset osoittivat mieltään Maduron hallintoa vastaan. Ainakin neljän ihmsen kerrotaan kuolleen mielenosoittajien ja turvallisuusjoukkojen yhteenotoissa.
 Mielenosoitukset ovat suurimmat sitten kevään 2017 suurmielenosoitusten, jotka kestivät useita kuukausia.
 Oppositio syyttää Maduroa itsevaltaisuudesta ja valtaoikeuksien ylittämisestä perustuslain vastaisesti.
 Vuonna 2016 Maduron tukijat menettivät enemmistönsä maan parlamentissa, mutta Madurolle lojaali korkein oikeus vei parlamentilta toimivallan seuraavana vuonna.
 Venezuela kärsii parhaillaan modernin historiansa vakavimmasta talouskriisistä. Vaikka maassa on maailman suurimmat öljyvarannot, eletään Venezuelassa inhimillistä katastrofia. Kaikesta mahdollisesta on pulaa alkaen saippuasta ja vessapaperista aina perusruokatarvikkeisiin ja lääkkeisiin. Maan terveydenhuolto on romahtamassa. Arviolta jopa 90 prosenttia maan väestöstä elää köyhyydessä.

Lukuisat maat tukevat parlamentin puhemiestä Guaidoa Venezuelan johtoon – Guaido pyysi kaikkia lähetystöjä pysymään maassa


Summary: Huuhaana pidetyn maasäteilyn estolaitetta on edistetty valtion ja EU:n tuella.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Rahoituspalveluja tarjoava Business Finland kiistää, että se olisi tietoisesti myöntänyt tukea maasäteilyn estämiseen tarkoitetulle keksinnölle.
 Yle  kertoi maanantaina, että maasäteilyn poistamiseen tarkoitettua keksintöä on edistetty valtion ja EU:n rahalla . Yksi tukijoista on Suomen valtion rahoittama Business Finland, joka on myöntänyt maasäteilyn estämiseen tarkoitetulle laitteelle 5 000 euron innovaatiosetelin.
 Siilinjärveläinen  Risto Skottman  on kehittänyt myyntiin metallia sisältäviä muovitolppia, joiden tarkoitus on poistaa tiloista maasäteily. Kaavilla paikallisia työttömiä on otettu kokoamaan ja myymään estimiä osana kuntouttavaa työtoimintaa.
 Maasäteily on vanha uskomus, jonka mukaan maasta lähtöisin oleva säteily aiheuttaa ihmisille oireita, kuten unettomuutta ja stressiä. Ilmiötä on kuitenkin tutkittu tieteessä perusteellisesti ja lopputulos on, että maasäteilyä ei ole olemassa.
 Business Finlandin mukaan sille tulleessa hakemuksessa ei kuitenkaan mainita maasäteilyä tai "maansäteilyä", kuten termi joissakin yhteyksissä kirjoitetaan. Asiasta  kertoi ensimmäisenä Savon Sanomat , jonka mukaan rahoituskeskus harkitsee käsittelevänsä tukipäätöksen uudelleen.
 – Tarkistin asian ko. hakemusta käsitelleeltä asiantuntijalta. Hakemuksessa ja asiakkaan meille toimittamassa sähköisessä raportoinnissa ei mainita noita termejä, Business Finlandin  Risto Lustila  kertoi Ylelle sähköpostissa.
 Erikoista on, että maasäteilyn estintä edistävässä Kaavi 100 -hankkeessa on asiasta täysin toinen kuva. Hanketta vetävän keksijä  Tapani Tirkkonen  kertoo saaneensa käsiinsä projektin asiakirjat loppuraportteineen.
 – Kaikissa niissä puhutaan maasäteilystä ja maasäteilyestimen tuotekehittelystä ja suojaamisesta.
 Yle ei ole saanut hakemusta nähtäväksi. Sekä Business Finland että Kaavi 100 -hanke vetoavat tässä liikesalaisuuteen.
 EU-rahoja hallinnoiva yhdistys: "Idea on innovatiivinen"
 Innovaatiosetelin haki ja sai Skottmanin puolesta yksityinen kiinteistösijoittaja RHVT-Invest Oy. Yhtiö on myös hakenut patenttia keksinnölle ja maksanut estimiä kokoavien työttömien työpanoksesta Kaavin kunnalle ja työttömille itselleen.
 Yhtiöstä kerrotaan Ylelle, että se ei ole saanut euroakaan Business Finlandista saadusta tuesta, vaan että rahat on ohjattu maasäteilyn estimen kehittämiseen. Yhtiön käsityksen mukaan rahoitusta hakiessa on kerrottu, millaiselle tuotteelle sitä haetaan.
 Lisäksi Skottman haki omalla toiminimellään 10 000 euron tukea EU:n leader-rahoja hallinnoivasta Kalakukko ry:stä. Kalakukon hallitus puolsi hakemusta, mutta myöntäminen olisi vaatinut myös Pohjois-Savon ELY-keskuksen hyväksynnän. ELY  tiedotti tiistaina, ettei se rahoita hanketta .
 Kalakukko ry:lle tulleessa hakemuksessa puhutaan selvästi "maansäteilyn estolaitteesta", jolle on haettu 10 000 euron kokeilurahaa. Ry puolsi hanketta, koska se "toteuttaa hyvin Kehittämisyhdistys Kalakukko ry:n strategiaa ja sen painopistettä 1. Elinkeinotoiminta, innovaatiot ja osaaminen sekä sille asetettuja tavoitteita. Idea on innovatiivinen."
 Maasäteilyn kaltaisen pseudotieteen tukemista julkisin varoin on kritisoitu julkisuudessa sen jälkeen, kun Yle kertoi asiasta maanantaina. Se ei ole kuitenkaan vienyt "maasäteilyn estimien" kysyntää.
 – Tilauksia on tullut, toteaa Kaavi 100 -hankkeen vetäjä Tapani Tirkkonen Ylelle lähettämässään sähköpostissa.
 Juttua päivitetty 23.1. 19.05: Lisätty RHVT-Investin kommentit hakemukseen.

Antoiko valtion rahoituskeskus tosiaan tietoisesti rahaa "maasäteilyn estämiseen"? Business Finland ja hakijat eri linjoilla


Summary: Joku kairasi retkiluisteluradalle yli 30 reikää maanantain ja tiistain välisenä yönä.

Tohloppijärven auraajana tunnettu  Tuukka Tuominen  on joutunut paikkaamaan ilkivallan jälkiä. Maanantai-iltana retkiluisteluradalla oli kaikki kunnossa, mutta tiistaina Tuomista odotti kummallinen näky.
 – Olin auraamassa rataa, kun huomasin, että 20 metrin matkalta molemmin puolin rataa oli tehty reikiä ja pumpattu vettä jäälle kairalla.
 Sarjakairaaja-nimen lehdissä saanut ilkivallantekijä, tai mahdollisesti useampi, oli kairannut maanantain ja tiistain välisenä yönä yli 30 reikää. Tuominen ilmoitti asiasta poliisille tiistaina.
 – Poliisi oli sitä mieltä, että rikosilmoitus kannattaa ehdottomasti tehdä.
 Epäillyn rikoksen nimike täsmentyy poliisin tutkinnassa. Tuomisen mukaan kyseessä voi olla ilkivalta ja törkeä vahingontuottamus, jos jotain sattuu luistelijoille.
 Luisteluradalle oli karattu yön pimeinä tunteina yli 30 reikää. Marjut Suomi / Yle
 Auraajan into ei laannu
 Tuominen on tasoittanut reikiä ja kairan jättämiä jääkasoja traktorin terällä, moottorisahalla ja kaasulla polttamalla. Kairaajan tai kairaajien motiivia voi vain arvailla.
 – Radalla on paljon käyttäjiä, ja on muutama vastustajakin. Ehkä näillä vastustajilla on jotain hampaan kolossa.
 Tuukka Tuominen aikoo jatkaa radan hoitamista ilkivallasta huolimatta.
 – Kyllä aion jatkaa toistaiseksi. Ei ilkivalta syö sitä intoa pois.
 Ilkivalta on tuttu ilmiö Tampereen liikuntapaikoilla. Tampereen kaupunki on avustanut Tohlopin luisteluradan ylläpitoa, mutta ei ole sen tilaajana. Siksi vastuu mahdollisista vahingoista kuuluu yrittäjälle.
 Tuukka Tuominen on hoitanut Tohloppijärven luistelurataa vuodesta 2016 lähtien. Marjut Suomi / Yle

Auraaja teki Tohlopin sarjakairaajasta rikosilmoituksen – suositun luisteluradan ilkivalta kummastuttaa Tampereella


Summary: Pori kielsi rock-festivaalia tulemasta kaupunkiin. Festivaali siirtyy Raumalle.

Tästä on kyse Porin hylkäämä rock-festivaali järjestetään Raumalla. Porissa ei kaupungin mukaan voitu järjestää näin isoa tapahtumaa. Raumalla tapahtuma pidetään Unajassa.
 Uuden rock-festivaalin järjestämisestä syntynyt  omituinen soppa  saa uuden käänteen. Festivaali järjestetään Porin sijasta Raumalla.
 Keskiviikkona  uutisoitiin  uuden rock-festivaalin saapuvan heinäkuussa myös Poriin. Rock in the City -festivaali on määrä järjestää ensi kesänä yhdeksällä paikkakunnalla.
 Porille ei kelvannut
 Porissa Rock in the Citylle oli varattu tapahtumapaikaksi Kirjurinluodossa sijaitseva Hanhipuiston parkkialue, mutta kaupunki ehti perua festivaalin erittäin nopeasti.
 Tapahtuma kiellettiin, kun Porin kaupungin edustajille selvisi, minkä kokoluokan juhlasta olisi kyse. Hanhipuiston parkkialue on Porin mielestä liian pieni.
 Järjestäjä: Raumalla luvassa hyvä vastaanotto
 Nyt festivaali siirtyy Raumalle Unajan viihdepuistoon. Festivaalin ohjelma säilyy samana kuin Poriin oli suunniteltu.
 – Olimme viihdepuiston promoottorin  Riku Räsäsen  kanssa yhteydessä puolin ja toisin. Yhteistyömme on aina sujunut moitteetta, festivaalia järjestävän RH-entertainmentin toimitusjohtaja  Riki Huhtala  sanoo.
 Porissa saavat nyt sitten olla hyvällä mielellä, jos joku mielensä pahoitti.  Riki Huhtala
 Aiemmin keskiviikkona Huhtala arvosteli voimakkaasti Porin kaupunkia ja ihmetteli jo sovitun festivaalin perumista.
 – Porissa saavat nyt sitten olla hyvällä mielellä, jos joku mielensä pahoitti. Raumalla rock-festivaalille on luvassa hyvä vastaanotto, joten olen oikein iloinen tapahtumien saamasta käänteestä, Huhtala sanoo.

Rauma kaappasi Porin hylkäämän rock-festivaalin


Summary: Etsintöjä jatketaan keväällä, kun lumivyöryvaara on väistynyt.

Norjan poliisi kertoo lopettaneensa lumivyöryn neljännen uhrin etsinnät Pohjois-Norjassa Tamokdalenissa Kilpisjärven luoteispuolella.
 Poliisin mukaan etsintää ei kannata jatkaa, koska viime päivinä alueelle on satanut paljon lunta, mistä aiheutuu uusien lumivyöryjen vaara.
 – Valitettavasti olemme nyt saavuttaneet sellaisen pisteen, jossa meidän on vain odotettava kevättä ennen kuin jatkamme etsintää, sanoo nimismies Andreas Nilsen Keski-Tromssan poliisin tiedotteessa.
 Neljän hiihtäjän ryhmä jäi lumivyöryn alle Tamokdalenissa tammikuun alussa. Viranomaisten mukaan kateissa on yhä yhden suomalaismiehen ruumis. Kolmen muun uhrin ruumiit on jo löydetty.
 Lue lisää
 Ensimmäinen lumivyöryn uhri löydettiin Norjassa – Yle Norjassa: Etsijät ovat helpottuneita päästyään viimein toimeen
 Kaksi lumivyöryuhria löydettiin Norjassa – etsinnät jatkuvat perjantaina
 Norjan poliisi jatkaa viimeisen lumivyöryuhrin etsintöjä huomenna

Norjan poliisi lopettaa lumivyöryn uhrin etsinnät toistaiseksi


Summary: Ihmisoikeusjärjestön pääsihteeri toivoo ratkaisua ennen kesäkuuta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Presidentti Sauli Niinistön mukaan Venäjän lähtö ihmisoikeusjärjestö Euroopan neuvostosta olisi uusi isku sääntöpohjaiselle maailmanjärjestykselle.
 Ihmisoikeusjärjestön parlamentaarisessa yleiskokouksessa puhunut Niinistö arvioi, että Venäjän lähtö olisi menetys kaikille.
 Niinistö oli vastailemassa eri maiden kansanedustajien kysymyksiin Strasbourgissa, jossa ihmisoikeusjärjestöön kuuluvien maiden kansanedustajia oli keskiviikkona koolla. Suomi on tällä hetkellä Euroopan neuvoston ministerikomitean puheenjohtajamaa.
 70-vuotiaan järjestön on arvioitu olevan historiansa vaikeimmassa kriisissä Venäjän aiheuttaman umpisolmun takia.
 Venäjä ei ole lähettänyt tälläkään kertaa edustajia kokoukseen. Maa ei ole maksanut viime vuosina myöskään jäsenmaksujaan vastalauseena parlamentaarisen yleiskokouksen päätökselle evätä sen äänioikeus vuosina 2014 ja 2015 Krimin miehityksen jälkeen.
 Niinistö muistutti, että tilanne on seurausta Krimin miehityksestä.
 – Suomi oli ensimmäisiä maita, jotka julkisesti tuomitsivat Krimin miehityksen, Niinistö muistutti.
 Järjestö on hänen mukaansa huolestuttavissa poliittisissa vaikeuksissa ja akuutissa vaarassa menettää yhden jäsenen.
 Euroopan neuvosto on hallitusten välinen järjestö, joka keskittyy ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltiokehityksen edistämiseen. Se on erillinen Euroopan unionista.
 Monisatapäinen kansanedustajien yleisö kysyi Niinistöltä kysymyksiä niin radikalisoitumisesta maahanmuuttosopimusten noudattamiseen ja Azerbaidzhanin ja Suomen kauppaan. Kysymyksiä herätti myös Venäjän jatko järjestössä, ja voisiko Suomi toimia välittäjänä.
 – Suomella on vain yksi tavoite, käydä dialogia ja edistää rauhaa, Niinistö tiivisti.
 Toiminta jatkunut toistaiseksi ennallaan
 Euroopan neuvosto on toistaiseksi pystynyt pitämään toimintansa ennallaan, vaikka Venäjällä on maksurästejä jo reilut 59 miljoonaa euroa. Pääsihteeri Thorbjörn Jaglandin mukaan toimintaa on voitu jatkaa, koska taloutta on hoidettu aiempina vuosina vastuullisesti. Kysymys ei ole hänen mukaansa niinkään taloudellinen.
 – Kysymys on siitä, mihin Venäjä kuuluu.
 – Minun vastaukseni on selvä, Venäjä kuuluu Eurooppaan. Eurooppa tarvitsee Venäjää ja Venäjä Eurooppaa, Jagland sanoi toimittajille STT:n kysyttyä, miten tilanteesta päästään eteenpäin.
 Jos Venäjä jäisi pois Euroopan ihmisoikeustuomioistuimesta, Venäjä muuttuisi hänen mukaansa nopeasti Euroopan kannalta valitettavaan suuntaan.
 – Toivon, että ratkaisu löydettäisiin ennen kesäkuuta, Jagland sanoi. Euroopan neuvoston kesäkuun istunnossa valitaan uusi pääsihteeri. Jos Venäjä ei osallistu uuden pääsihteerin valintaan, on mahdollista, että sen sidos ja ehkä sitoutuminen järjestöön edelleen heikkenee.
 Maa ei ole osallistunut parin viime vuoden aikana myöskään Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomarien valintaan, koska heidät valitaan parlamentaarisessa kokouksessa.

Presidentti Niinistö: Venäjän lähtö Euroopan neuvostosta olisi menetys kaikille


Summary: EU-virastossa työskenteleviltä briteiltä voi lähteä jopa työpaikka Britannian EU-eron myötä.

Lontoosta Suomeen muuttaneen  Jane Mayhew-Smithin  perheessä huoli ja epävarmuus ovat olleet arkipäivää kesästä 2016 lähtien.
 Silloin britit päättivät kansanäänestyksellä erota Euroopan unionista.
 Mayhew-Smith on asunut Suomessa reilut kymmenen vuotta. Joulukuussa 2008 hän aloitti tutkijan työt Helsingissä sijaitsevassa Euroopan kemikaalivirastossa, joka on yksi EU:n erillisvirastoista.
 Nyt työpaikan tulevaisuus on epävarma. EU-viraston työsopimuksessa edellytetään, että työntekijä on jonkin EU:n jäsenvaltion kansalainen.
 Jos Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta, niin Britannian kansalaiset, joilla ei ole muun EU-maan kansalaisuutta, menettävät työpaikkansa Euroopan kemikaalivirastossa.
 – Olen hyvin huolissani. Tilanne on ollut hyvin stressaava vuoden 2016 kansanäänestyksen tuloksesta lähtien. Tässä on paljon epävarmuutta. Sekin on epävarmaa toteutuuko brexit ja jos näin on, niin millä tavalla, Mayhew-Smith sanoo.
 Suomessa hyvä kasvattaa tyttäriä
 Pian brexit-äänestyksen tuloksen selviämisen jälkeen Mayhew-Smith päätti hakea Suomen kansalaisuutta. Päätös ei kuitenkaan johtunut pelkästä halusta säilyttää työpaikka Euroopan kemikaalivirastossa.
 – Mielestäni Suomi on todella hyvä paikka perheelle. Täällä on paljon hyviä naisten roolimalleja tyttärillemme. He näkevät naisten tekevän kaikenlaista kuten ajavan raitiovaunuja ja busseja sekä työskentelevän rakennustyömailla. Sellaista ei näe Britanniassa kovin paljon.
 Mayhew-Smith aloitti kansanäänestyksen jälkeen suomen kielen teho-opinnot saadakseen Suomen kansalaisuuden.
 Kielen opiskelu oli rankkaa, koska iltaisin järjestettäviä kursseja oli kolmena iltana viikossa. Siksi Mayhew-Smithille jäi aiempaa vähemmän aikaa perheelleen.
 Mayhew-Smithin perheeseen kuuluu freelance-toimittajan töitä tekevä mies sekä 8- ja 11-vuotiaat tyttäret. He kaikki ovat Britannian kansalaisia.
 Vanhempi lapsista oli vuoden ikäinen, kun perhe muutti Suomeen. Nuorempi on syntynyt täällä.
 Jane Mayhew-Smith Juha Kivioja / Yle
 Epävarmuus jatkuu takarajan tuntumaan
 Jane Mayhew-Smith toteaa, että lapset ovat hyvin huolissaan Britannian EU-eron takia.
 – Lapset murehtivat siitä, että joutuisimme muuttamaan ja he joutuisivat jättämään kaikki ystävänsä.
 Mayhew-Smith kävi kielikursseilla kahden vuoden ajan. Toukokuussa 2018 hän läpäisi vaadittavan kielikokeen ja laittoi heinäkuussa kansalaisuushakemuksen vetämään.
 – Hain kansalaisuutta myös tyttärilleni, koska haluan, että heillä olisi vanhempana mahdollisuus asua, opiskella ja työskennellä Suomessa, jos he niin haluavat.
 Maahanmuuttovirastosta kerrottiin, että kansalaisuushakemuksen käsittely vie 6–10 kuukautta. Käsittelyn takaraja umpeutuu huhtikuussa. Silloin Britannia on näillä näkymin eronnut EU:sta, koska brexitin takaraja on maaliskuun lopussa.
 – Hakemukseni käsittely on alkanut. Viranomaiset ovat esittäneet lisäkysymyksiä, joten toivon, että saan tuloksen ennen huhtikuuta ja brexitiä. Mutta se ei ole varmaa.
 Koulupaikoista huolta
 Molemmat tyttäret käyvät Helsingin eurooppalaista koulua. EU-instituutioiden työntekijöiden lapsille on taattu paikat koulusta. Heidän ei tarvitse maksaa lukukausimaksuja.
 Mayhew-Smith kertoo, että jos hän menettää työnsä Euroopan kemikaalivirastossa, heidän pitää maksaa lukukausimaksut.
 – Koulu on ilmaissut, että lapsemme voisivat jäädä. Mutta se ei ole varmaa. Oppilaspaikkoja on rajoitetusti, koska se on pieni koulu. Lukukausimaksujen maksaminen olisi vaikeaa, jos minulla ei olisi töitä.
 Jos Mayhew-Smith ei saa Suomen kansalaisuutta eikä löydä uutta työtä Suomesta, niin hän aikoo palata perheineen Britanniaan. Silloin hän toivoo löytävänsä uuden työn kemikaalialalta.
 Julian sai kansalaisuuden
 Euroopan kemikaalivirastossa tutkijana myös työskentelevä britti  Julian Roberts  saavutti viime vuonna sen, mistä Jane Mayhew-Smith vasta haaveilee.
 Birminghamista kotoisin olevasta Robertsista tuli Suomen kansalainen maaliskuussa 2018. Mies kertoo juhlineensa saavutusta suomalaisin menoin. Hän saunoi, käveli jäällä ja joi suomalaista mustikkaviiniä.
 Myös Roberts päätti hakea Suomen kansalaisuutta sen jälkeen, kun Britannia oli päättänyt lähteä EU:sta. Tuolloin hän oli asunut viisi vuotta Suomessa.
 Roberts kertoo, että hän tunsi jo valmiiksi hengenheimolaisuutta Suomeen. Hän muun muassa nauttii Nuuksion kansallispuistossa vaeltamisesta ja ruoanlaitosta nuotiolla.
 – Minulla on täällä asunto, poikani tuli maahan kaksivuotiaana ja tyttäreni on syntynyt täällä. Kansalaisuuden hakemisessa oli järkeä, Roberts sanoo.
 Kansalaisuuden saamiseksi ja sitä kautta työpaikan turvaamiseksi Robertsilla oli edessä uuden kielen opiskelu.
 Julian Roberts Juha Kivioja / Yle
 Ruotsin opiskelu tuntui helpommalta
 Roberts päätti opetella ruotsin kielen, koska englannin sukulaiskielenä se tuntui helpommalta vaihtoehdolta kuin suomen pänttääminen. Hän arveli, että suomen kielen oppiminen olisi vaatinut kokopäiväistä opiskelua.
 – En voinut lopettaa työntekoa puoleksi vuodeksi. Minulla on kaksi pientä lasta ja vaimo elätettävänä. Ruotsin kieli oli oikea valinta, koska pystyin opiskelemaan vain iltaisin ja viikonloppuisin.
 Roberts oppi puhumaan ruotsia iltakurssien sekä Uppsalassa kesällä 2017 käymänsä kuuden viikon intensiivikurssin avulla. Marraskuussa 2017 hän läpäisi kansalaisuuden saamiseksi edellytetyn kielikokeen.
 – En opetellut kieltä ainoastaan saadakseni kansalaisuuden. Opettelin sen, koska kieli on yksi keino integroitua yhteiskuntaan. Pystyin esimerkiksi hoitamaan erään asian kuluttajaviranomaisen kanssa ruotsin kielellä.
 Kun Roberts maaliskuussa viettää Suomen kansalaisuuden saamisen ensimmäistä vuosipäivää, hänen naapurinsa aikoo viedä hänet puulämmitteiseen saunaan ja juottaa hänelle erilaisia vodkia.
 Jane Mayhew-Smith ja Julian Roberts kertovat, että Suomessa asuvia brittejä Britannian EU-erossa huolestuttavat varsinkin terveydenhuoltoon, eläkkeisiin sekä opiskelu- ja työskentelyoikeuteen liittyvät asiat.
 Julian Roberts Juha Kivioja / Yle
 Kelan etuuksiin voi tulla jotain muutoksia
 Kelan kansainvälisten asioiden osaamiskeskuksen päällikkö  Suvi Rasimus  kertoo, että Kela arvioi parhaillaan sitä, miten Brittannian ero EU:sta ilman minkäänlaista sopimusta vaikuttaisi Britannian kansalaisten sosiaalietuuksiin Suomessa.
 Rasimuksen mukaan sopimuksettoman brexitin jälkeen Britannian kansalaiset olisivat suurilta osin samassa asemassa kuin muut niin sanotut kolmansien maiden kansalaiset kuten esimerkiksi Venäjältä tulleet henkilöt.
 Rasimus sanoo, että monien Suomessa pitempään olleiden etuisuuksissa ei todennäköisesti tapahtuisi suuria muutoksia, mutta neuvottelutilanteen ollessa vielä auki, mitään varmaa ei voida toistaiseksi sanoa.
 – Muutoksia voi tulla, jos tällä hetkellä on esimerkiksi saanut etuuksia sekä Suomesta että Britanniasta. Muun muassa perhe-etuuksissa voi olla tällaisia tilanteita, Rasimus kertoo.
 – Tiettyihin sairaanhoito-oikeuksiin voi olla jotain vaikutusta nimenomaan lyhyen aikaa Suomessa olleiden kohdalla.
 Rasimus kehottaa Britannian kansalaisia seuraamaan Kelan ja muiden viranomaisten tiedotusta. Lisätietoa annettaan heti, kun on jotain kerrottavaa.
 Maahanmuuttoviraston mukaan Suomessa on hieman yli 5 000 Britannian kansalaista.  Virasto suosittelee  kaikki Suomessa asuvia Britannian kansalaisia rekisteröimään oleskeluoikeutensa Suomessa.
 Maahanmuuttovirasto ei pysty toistaiseksi antamaan ohjeistusta Britannian kansalaisille, miten heidän pitää toimia mahdollisen EU-eron jälkeen, jotta heidän oleskeluoikeutensa Suomessa säilyy.
 Maahanmuuttoviraston apulaispäällikkö  Raimo Pyysalo  kertoo Ylelle, että viraston arvion mukaan noin 150 brittiä on hakenut Suomen kansalaisuutta brexitin vuoksi.
 Lue myös:
 Suuryritysten pako Britanniasta kiihtyy
 Äkki-brexitin uhka repii Britannian konservatiivien rivejä – Sopimukseton ero EU:sta on monelle ”looginen vaihtoehto”
 Britannian pääministeri yritti avata Brexit-takalukon – ei uusia avauksia

Brexit huolestuttaa Suomessa asuvia brittejä – Kemikaaliviraston tutkijat Jane ja Julian opettelivat kieltä saadakseen Suomen kansalaisuuden


Summary: Toistaiseksi ei tiedetä, onko rottien määrä lisääntynyt vai onko niille tarjolla aikaisempaa paremmin ruokaa.

Tästä on kyse Kuusankosken keskustan alueella Kouvolassa on havaittu runsaasti rottia. Muutamissa asunnoissa ja päiväkodeissa rottia on pyrkinyt sisään lattiakaivosta ja vessanpytystä. Yksiselitteistä syytä rottien määrän kasvuun ei vielä ole.
 Kuusankosken keskustan alueella Kouvolassa on havaittu rottia ongelmaksi asti.
 Kouvolan Vedelle ja Kouvolan kaupungin terveysvalvontaan on tehty rottahavainnoista useita ilmoituksia. Rottaongelmaa on ilmennyt viime keväästä asti, jolloin Kouvolan vedelle ilmoitettiin vessanpytyn kautta yksityisasuntoihin eksyneistä rotista.
 Syksyllä kaupunki sai tietää, että rottia oli löytynyt muun muassa kahden päiväkodin ja tuotantokeittiön sisätiloista. Päiväkodin keittiöön ja tuotantokeittiöön rotta oli pyrkinyt lattiakaivon kautta. Toisessa päiväkodissa rotta oli kuollut lattian alle rakenteisiin, mikä aiheutti hajua.
 Kouvolan vesi on asentanut viemäriverkostoon rotta-ansoja. Toukokuun ja joulukuun välisenä aikana ansoihin on jäänyt 150 rottaa.
 – Rottia on ollut huomattavan paljon, etenkin viime keväänä. Nyt tilanne on jo parempi. Rotta-ansoista saadut raportit osoittavat, että rottien määrä pienenee, Kouvolan kaupungin terveystarkastaja  Mari Järvinen sanoo.
 Viemäriverkostossa asuu aina jonkin verran rottia. Nyt niitä on kuitenkin havaittu myös kaupunkialueella.
 Yksiselitteistä syytä ei ole
 Maan päällä vilistävistä rotista on tehty havaintoja esimerkiksi Kiltatien Rinki-ekopisteellä ja sitä lähellä olevalla asuinalueella.
 – Meillä on tiedossa, että ekopisteelle on joku toistuvasti tuonut säkeissä vanhaksi menneitä elintarvikkeita, lähinnä leipiä. Näiden alkuperää on pyritty selvittämään, Järvinen kertoo.
 Pääasiassa ilmoituksia on tullut Valtakadun länsipäästä, kuten Kunnanpellon, Pappilanpellon ja Maunukselan alueelta.
 Toistaiseksi ei tiedetä, onko rottien määrä lisääntynyt vai onko rotille tarjolla aikaisempaa paremmin ruokaa. Selvittelyjen yhteydessä on pohdittu myös sitä, onko Valtakadun saneeraaminen vaikuttanut rottien liikkeisiin.
 – Yksiselitteistä vastausta ei ole. Tämä on vähän salapoliisityötä. Onko rotilla esimerkiksi jokin ruoan lähde, mitä emme ole vielä löytäneet, Järvinen sanoo.
 WC-pyttyyn rotta päätyy harvoin
 Rotista on ollut vaivaa myös esimerkiksi Helsingissä. Rottahavainnoista tehdään Helsingin kaupungin ympäristöterveysyksikköön ilmoituksia lähes päivittäin.
 Eniten rottia havaitaan ulkona pihoilla, puistoissa ja roskakatosten liepeillä, mutta joskus rotat päätyvät myös sisätiloihin.
 Vessanpytyn tai lattiakaivon kautta sisätiloihin ne eksyvät harvoin.
 – Mahdollista se on, mutta ei jokapäiväistä. Sanoisin, että ei tällaisia ilmoituksia tule kaupungin tietoon edes vuosittain, hyvä jos kerran kymmenessä vuodessa, Kouvolan kaupungin terveystarkastaja Järvinen sanoo.
 Helsingin kaupungin ympäristötarkastaja  Jukka Kiesi   kertoi Ylelle syyskuussa , että todennäköisyys rotan päätymiselle wc-pöntön kautta asuntoon on samaa luokkaa kuin lottovoiton osuminen omalle kohdalle.
 – Ei se ole mitenkään sinne asuntoon pyrkinyt, vaan sillä ei ole enää ollut mitään muuta keinoa eikä se ole voinut enää kääntyä poiskaan. Se on sinne hengenhädässä päätynyt, Kiesi sanoo.
 Ei ruokaa vessanpyttyyn
 Kaupunki, Kouvolan Vesi ja Kymenlaakson jäte muistuttavat ihmisiä siitä, että rottien torjumiseksi esimerkiksi elintarvikejätteet pitää käsitellä oikein.
 Viemäriin ei saa kaataa ruoantähteitä esimerkiksi vessanpytyn kautta. Ruokajäte pitää laitta biojätteeseen, kompostoida itse kannella suljettavassa kompostorissa tai viedä loppujätteeseen roskapussissa.
 Myös esimerkiksi isot määrät omenia tulee ensisijaisesti toimittaa jäteasemalle keräykseen, jotta ei vahingossa tule ruokkineeksi rottia.
 Kiinteistön omistaja on itse velvollinen poistamaan rottaongelman.
 Kuluttajille ei ole enää saatavilla myrkkyjä rottien torjuntaan. Rottia voi torjua loukuttamalla. Tarvittaessa torjunnan tekee ammattimainen tuholaistorjuja.

Rottaongelma Kouvolassa – rotat pyrkineet vessanpöntöstä ja lattiakaivoista päiväkoteihin ja asuntoihin


Summary: Tekeekö sinunkin lapsesi kummallisia tanssiliikkeitä? Tässä syy.

Fortnite on  suosittu, mutta kiistelty peli , jokaa liimaa lapset tuntikausiksi ruutujen ääreen.
 Pelillä on kuitenkin myös yllättävä sivuvaikutus: se on saanut erityisesti pojat tanssimaan.
 Pelin hahmoilla on nimittäin omat voitontanssinsa, joita lapset ovat innostuneet matkimaan. Ilmiöön on tarttunut nyt myös kaarinalainen tanssikoulu:  Musiikkiopisto Arkipelagin fortdance-tunti  yhdistää hiphoppia ja fortnite-pelistä tuttuja tanssiliikkeitä.
 Sinäkin voit ottaa fortdancen haltuun näillä viidellä tanssiliikkeellä!
 1. Ride The Pony

 2. Take The L

 3. Best Mates

 4. Hype

 5. Tidy

Huippusuosittu ammuntapeli antoi pojille luvan tanssia – ota haltuun ainakin nämä tärkeimmät Fortnite-tanssit!


Summary: Kilpailijat valittavat Sisu-kaupasta.

Latvian valtion hankintoja tarkastava virasto (IBU) on kieltänyt maan puolustusministeriötä allekirjoittamasta noin 200 miljoonan euron arvoisen kaupan suomalaisen Sisun miehistönkuljetusajoneuvoista.
 Latvian puolustusministeriö päätyi viime vuoden lopulla tarjouskilpailun jälkeen Sisu Auton GTP 4x4 miehistökuljetus- ja monikäyttöajoneuvoon. Kilpailussa oli mukana loppuun saakka mukana kolme muutakin valmistajaa Yhdysvalloista, Etelä-Afrikasta, ja Turkista.
 Tarjouskilpailusta jättivät tarkastusvirastolle valituksen amerikkalainen AM General ja eteläafrikkalainen Paramount Group. Virasto on antanut puolustusministeriölle kolme kuukautta aikaa käydä uudelleen läpi kaikki tarjoukset.
 Lehtitietojen  mukaan Latvian puolustusministeriö olisi tehnyt tarjouskilpailussa useita virheitä, jotka liittyvät dokumentointiin ja tarjouskilpailun ehtojen täyttymiseen.
 Kauppa olisi toteutuessaan tiettävästi Suomen historian merkittävin autoteollisuuden kauppa. Sisu Auto ei kommentoi tapausta.

Suomalaisen Sisun suurkauppa Latvian asevoimille lykkääntyy – Maan tarkastusvirasto kieltää sopimuksen allekirjoittamisen


Summary: Oppositio kiinnittää erityistä huomiota siihen, ettei sote-uudistuksen säästöistä ole arviointineuvoston mukaan mitään varmuutta.

Kylmää vettä hallituksen niskaan. Näillä sanoilla kommentoi demareiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  Talouspolitiikan arviointineuvoston raporttia.
 Arviointineuvoston mukaan sote-uudistus ei todennäköisesti pienennä kestävyysvajetta hallituksen toivomalla tavalla.
 Raportti menee niin pitkälle, ettei sen mukaan ole olemassa uskottavia arvioita tuottavuusvaikutuksista, joilla voitaisiin hakea säästöjä julkiseen talouteen. Ei ainakaan ilman, että palvelut huonenevat tai niiden saatavuus heikkenee.
 – Kyllähän tämä raportti antaa kylmää vettä hallituksen niskaan. Tiivistetysti voi sanoa, että raportti vahvistaa hallituksen sote-rakennelman olevan vailla taloudellista pohjaa, Lindtman toteaa.
 – Tämä raportti jättää kysymyksen, kannattaako hallituksen sote-uudistusta toteuttaa, toteaa puolestaan vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto .
 Lindtmanin mukaan sote-malli riskeeraa hallituksen säästötavoitteet.  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus linjasi hallitusohjelmassaan, että sote-uudistuksella ja muilla tuottavuustoimilla kirittäisiin kestävyysvajetta kolmella miljardilla eurolla.
 Hallitus arvioi kestävyysvajeen olevan kymmenen miljardia euroa, minkä hallitus aikoi kuroa umpeen.
 Viime vuoden marraskuussa julkaistut heikentyneet väestöennusteluvut vaikeuttavat hallituksen urakkaa entisestään, sillä ne kasvattivat kestävyysvajearviota. Valtiovarainministeriön tuoreimman laskelman mukaan kestävyysvaje on nyt 4 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen.
 Hallituskauden alussa vastaava luku oli viisi prosenttia. Kestävyysvajeella arvioidaan julkisen talouden menoja ja tuloja pitkällä aikavälillä.
 Orpo: Hallitus on onnistunut talouspolitiikassaan
 Hallituksessa on toinen ääni kellossa. Valtiovarainministeri ja kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  nostaa raportista esille hallituksen onnistumiset.
 – Raportista käy selkeästi esille, että hallitus on onnistunut talous- ja työllisyyspolitiikassaan. Yllätimme myös arviointineuvoston, joka ei tainnut aiemmin uskoa työllisyystavoitteen saavuttamiseen, Orpo sanoo.
 Hallitus asetti kautensa alussa tavoitteekseen 72 prosentin työllisyysasteen, johon harvat uskoivat. Myös talouspolitiikan arviointineuvosto piti tavoitetta liian kovana vielä toissa vuoden alussa.
 Hallituspuolueiden edustajilla on selvä vastaus raportin sote-kritiikkiin.
 – Se meille vasta maksaisi, jos emme toteuttaisi uudistuksia Suomessa. Pitää muistaa kuitenkin, että kaikista tärkeintä on onnistuminen uudistusten toimeenpanossa, sanoo keskustan kansanedustaja  Markus Lohi .
 Raportti kritisoi nykyhallituksen antamia veronalennuksia vuosina 2017 ja 2018. Arviointineuvoston mukaan korkeasuhdanteessa olisi pitänyt harjoittaa kiristävää finanssipolitiikkaa.
 – Minulla on erilainen suhtautuminen työn verotukseen ja sen alentamiseen kuin arviointineuvostolla. Minun mielestäni työn verotusta kannattaa maltillisesti keventää, koska hyvinvointi kasvaa työstä, Orpo sanoo.
 Kokoomuksen ja Orpon mukaan verotuksen painopistettä pitää siirtää tuloista enemmän ympäristö-, ilmasto- ja kulutusveroihin.
 Leikkauslistat vaalikeskusteluihin?
 Viime eduskuntavaaleissa puolueilta vaadittiin leikkauslistoja, joilla ne puuttuisivat kestävyysvajeeseen, joka on valtiovarainministeriön arvion mukaan yhä totta.
 Pitääkö puolueiden jälleen kaivaa esille leikkauslistoja vaalikeskusteluihin?
 – Joitakin leikkauslistoja voi varmasti ottaa esiin, kun ilmastonmuutokseen pitää reagoida. Esimerkiksi erilaiset tuet fosiilisille polttoaineille ja yritystuet ovat vihreiden leikkauslistalla, Haavisto sanoo.
 Haavisto kuitenkin korostaa työllisyysasteen nostamista keinona, jolla voidaan parhaiten puuttua kestävyysvajeeseen. Samaa mieltä on myös demareiden Lindtman.
 – Nyt olisi viimeinen hetki käynnistää rakenteellisia uudistuksia, joilla kestävästi lisätään työllisyyttä. Eli laajennetaan oppivelvollisuutta, toteutetaan perhevapaauudistus, panostetaan varhaiskasvatukseen ja tehdään kannustava sosiaaliturvauudistus.
 Toimia työllisyysasteen eteen tarvitaan, ainakin mikäli uskotaan valtiovarainministeriön tuoreinta ennustetta. Ministeriön pitkän ajan ennusteen mukaan työllisyysaste nousee vuoteen 2023 mennessä 73 prosenttiin, mutta kymmenen vuotta myöhemmin luku laskee 70,8 prosenttiin.
 Lue lisää:
 Sote-uudistuksesta tuskin säästöjä, kestävyysvajetta kurottu – näin arvioidaan hallituksen onnistumista

"Sote-rakennelma on vailla pohjaa" – Sdp:n mukaan uusi asiantuntijaraportti vahvistaa uudistuksen epäonnistumiset


Summary: Kotkassa sijaitsevan akvaariotalo Maretariumin piti avautua jo alkuvuodesta.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Kotkassa sijaitsevan akvaariotalo Maretariumin remontin valmistuminen venyy edelleen. Itämeri-altaan täyttöä kokeiltiin tiistaina, mutta allas vuoti useammasta kohdasta.  Remontti alkoi jo marraskuussa  ja akvaariotalo piti alunperin avata vuoden alussa.
 Vuodot huomattiin ensimmäisen kerran juuri ennen joulua. Vuotokohtia on ainakin kaksi, mutta tarkkaa syytä vuotoihin ei vielä tiedetä.
 Ennen remottia allas oli vedenpitävä, mutta altaan sisustukset, keinotekoiset kiveykset, olivat osittain rapistuneet. Vuoto-ongelmia oli myös vuonna 2002, kun akvaaritalo avattiin.
 Tapahtumia perutaan, kesätyöläisiä vähemmän
 Allasta remontoiva brittiläinen yritys jatkaa vuotojen korjaamista. Toimitusjohtaja Sari Saukkosen mukaan remonttia hidastaa osaltaan se, että työryhmän jäsenet ovat eri puolilla maailmaa muissa projekteissa.
 Remontin lisäkustannukset menevät brittiläisfirman piikkiin. Viivästymisestä koituu kuitenkin myös lipputulojen menetyksiä samalla kun kiinteät kustannukset juoksevat.
 – Tämä on meille raskas isku, joudumme perumaan sovittuja tapahtumia ja markkinointitoimenpiteitä. Osa henkilökunnasta tulee pitämään ennakkoon osan ensi kesän lomistaan. Kesäksi palkkaamme viime vuosia vähemmän kesätyöntekijöitä ja näin voimme saada säästöjä kustannuksissa, sanoo Maretariumin tiedotteessa toimitusjohtaja Sari Saukkonen.
 Kari Saastamoinen / Yle
 Tällä hetkellä Itämeri-altaan remontin kestoa ei vielä pystytä tarkkaan arvioimaan. Avaaminen voisi tapahtua aikaisintaan helmikuun puolivälissä.
 Sylinterimäinen Itämeri-allas on Maretariumin yli 20 akvaarioaltaasta suurin. Sen vesitilavuus on puoli miljoonaa litraa ja veden syvyys seitsemän metriä. Altaan kalat on siirretty remontin ajaksi karanteeni- ja varastoaltaisiin.

Puolen miljoonan litran akvaarion remontista pannukakku – allas vuotaa useasta kohdasta


Summary: Kaidi Finland tekee kuitenkin koko ajan töitä hankkeen toteuttamiseksi.

Kiinalaisen Kaidin Kemiin suunnittelemasta 900 miljoonan euron biovoimalasta ei ole viime aikoina kuulunut juuri mitään. Alun perin investointipäätös  piti tehdä vuoden 2016 lopussa  ja rakennustyöt oli tarkoitus aloittaa seuraavana vuonna.
 Sunshine Kaidi New Energy Groupin Suomeen perustama tytäryhtiö kuitenkin vakuuttaa tekevänsä edelleen töitä hankkeen toteuttamiseksi.
 – Tilanne Kemin hankkeen suhteen on se, että töitä jatketaan aktiivisesti, sanoo Kaidi Finlandin vt. toimitusjohtaja  Olli-Pekka Viljakainen .
 Investointipäätös vaatii vielä varmistuksia ja näyttöjä
 Viljakaisen mukaan lopullista investointipäätöstä ei tule lähiaikoina. Yhtiö odottaa ainakin EU:n uusiutuvan direktiivin liittämistä Suomen lainsäädäntöön, mikä tapahtuu vuoden 2020 jälkeen.
 Lisäksi yhtiön on varmistettava uuden teknologian toimivuus ja talousmallin pitävyys.
 – Rahoittajat tarvitsevat vahvaa näyttöä siitä, että sijoitus on turvallinen. Tässä joudutaan vielä kasaamaan lisää varmistusta sille, että teknologia toimii ja siihen liittyvä talousmalli on riittävän pitävä, Viljakainen kertoo.
 Viljakainen kertoo, että Kemiin kaavailtua teknologiaa on jo testattu Kiinaan rakennetulla pilottilaitoksella.
 – Toki Kemin mittakaava on suuri. Tämän tyyppisiä laitoksia ei maailmalta vielä löydy. Kemin laitos olisi uraa uurtava. Pilottilaitos on vain yksi askel teknologian toimivuuden todistamisessa, Viljakainen sanoo.
 Kiinassa ilmenneillä talousvaikeuksilla ei ole vaikutuksia Kemiin
 Sen sijaan Kaidin toisen tytäryhtiön  talousvaikeudet Kiinassa  eivät ole vaikuttaneet toimintaan Suomessa.
 – Vahva viesti on saatu erityisesti sille, että hanketta Kemissä jatketaan edelleen siitä huolimatta, että töitä Kiinassa tehdään näiden Kaidi Ecologicalin asioiden suhteen, Kaidi Finlandin vt. toimitusjohtaja Olli-Pekka Viljakainen kertoo.
 Kemin hankkeen selkeä viivästyminen ei ole horjuttanut Viljakaisen luottamusta siihen, että laitos toteutuu.
 – Itse olen ollut tässä hankkeessa jo pitkään mukana ja uskoni ei ole kuitenkaan horjunut siihen. Uskon ja toivon ja teen kaikkeni sen eteen, että laitos Kemiin saataisiin rakennettua, hän kommentoi.

Kiinalaisen Kaidin investointipäätös Kemin biovoimalasta tehdään aikaisintaan 2021


Summary: Presidentti Donald Trump ilmoitti viime vuonna Yhdysvaltojen perustavan omat avaruusjoukkonsa.

EU-komissaari  Elżbieta Bieńkowska  ehdottaa, että Euroopan Unionin tulisi perustaa omat avaruusjoukkonsa.
 Bieńkowska väläytti ideaa Euroopan avaruuspolitiikkaa käsittelevässä  vuosittaisessa konferenssissa .
 – Avaruusjoukoista keskustallaan jo jäsenmaissa, joten näkisin, että asian suhteen tulisi edetä myös EU:n tasolla. Meidän pitää luoda eurooppalainen avaruusarmeija keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä, hän sanoi arvostetun  EUobserver-verkkolehden mukaan .
 Bieńkowska on sisämarkkinoista, teollisuudesta, yrittäjyydestä ja pk-yrityksistä vastaava komissaari. Hänen vastuulleen kuuluu myös EU:n avaruuspolitiikka.
 EUobserverin mukaan asiassa ei kuitenkaan ole edetty virallisella tasolla. Lehden haastatteleman Euroopan puolustusviraston EDA:n puheenjohtajan  Jorge Domecqin  mukaan yksikään jäsenmaa ei ole tehnyt asiasta virallista ehdotusta.
 AOP
 EU ei olisi avaruudessa yksin – USA, Kiina ja Venäjä asevarustelevat jo kovaa vauhtia
 Keskustelu avaruuden militarisoinnista on kiihtynyt sen jälkeen kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti viime elokuussa  maan perustavan omat avaruusjoukkonsa .
 Yhdysvaltain avaruusjoukoista kaavaillaan maan kuudetta puolustushaaraa maa- ja ilmavoimien, laivaston, merijalkaväen ja rannikkovartioston rinnalle.
 – Ei riitä, että olemme läsnä avaruudessa. Meidän on myös hallittava sitä. En halua, että Kiina ja muut valtiot johtavat meitä, Trump sanoi kertoessaan avaruusarmeijastaan.
 Myös Kiina  panostaa kovaa vauhtia  avaruuden militarisointiin. Joulukuussa 2015 perustettu Kansan vapautusarmeijan strateginen tukijoukko pitää sisällään myös avaruussodankäyntiin erikoistuneita joukkoja.
 Venäjä puolestaan otti vuonna 2015 uudelleen käyttöön jo kerran lakkautetun  Kosmicheskie Voyska Rossii  -avaruusarmeijansa.

Komissaari väläyttää: EU:n tulee perustaa avaruusarmeija


Summary: Demokraattien ehdokkuudesta on tähän mennessä ilmaantunut kisaamaan neljä naista ja neljä miestä. Presidentti Donald Trumpin valinta republikaaninen ehdokkaaksi on lähes varmaa.

Yhdysvalloissa puolueiden ehdokkaiden esivaalit alkavat vasta vuoden päästä helmikuussa, joten vielä ehtii ilmoittautua kisaan. Demokraattisen puolueen piirissä on  ilmaantunut kahdeksan merkittävämpää ehdokasta,  neljä naista ja neljä miestä.
 Ylen haastattelemien asiantuntijoiden mukaan vielä on liian aikaista ennustaa, millaiseksi demokraattien esivaalikamppailu tulee lopulta muotoutumaan. Yksi asia on kuitenkin selvää. Kampanjointi vuoden 2020 presidentinvaaleihin alkanut poikkeuksellisen varhain.
 – Trump käy jatkuvaa vaalikampanjaa, mikä on heijastunut myös demokraattiehdokkaisiin, Ulkopoliittisen Instituutin ohjelmajohtaja  Mika Aaltola  arvioi.
 Kampanjoinnin aikaistuminen ei kuitenkaan selity yksin Trumpilla.
 – Trendi on ollut, että esivaaleihin ilmoittaudutaan vuosi vuodelta aikaisemmin, koska silloin saa eniten huomiota, sanoo tutkijatohtori  Markus Kantola  Turun yliopistosta.
 Kamala Harrisin  ja  Kirsten Gillibrandin  kaltaiset senaattorit ovat tunnettuja osavaltioissaan, mutta valtakunnallisesti harva äänestäjä tuntee heidän kasvojaan.
 – Mitä tuntemattomampi ehdokas on, sitä pidemmän kanpanjan hän joutuu tekemään, Aaltola sanoo.
 Kaikkiaan 147 henkilöä on ilmoittanut ehdokkuudestaan  liittovaltion vaalikomissioon, mutta ilmoittautuminen ei toki tarkoita, että henkilöt kampanjoisivat ehdokkuudesta aktiivisesti.
 Mahdollisia ehdokkaita ovat vielä muun muassa entinen  Barack Obaman  varapresidentti  Joe Biden , entinen ulkoministeri ja presidenttiehdokas  Hillary Clinton , entinen New Yorkin pormestari ja miljonääriliikemies  Michael Bloomberg  sekä edellisissä vaaleissa demokraattien ehdokkuudesta kisannut Vermontin senaattori  Bernie Sanders .
 Republikaanisesta puolueesta  ennakkoilmoituksia on tullut vaalikomissiolle  jo 63, mutta presidentti Donald Trumpin ilmoitusta lukuunottamatta merkittäviä ehdokkaita ei ole muita – ainakaan vielä.  Historiassa vain kerran on vaaleilla  valittu presidentti sivuutettu ehdokasnimityksessä tämän pyrkiessä toiselle kaudelle: Yhdysvaltain 14. presidentti  Franklin Pierce  hävisi demokraattien ehdokasvaalit orjuutta tukevan politiikkansa vuoksi vuonna 1856.
 Seuraavassa tarkastellaan lähemmin demokraattipuolueen ehdokkaita.
 Senaattori Elizabeth Warren puhetilaisuudessa Manchesterissä, New Hampshiressä, tammikuun puolivälissä. CJ Gunther/Epa
 Senaattoreita, entisiä ministereitä, liikemiehiä, juristeja
 Julian Castro  (44) toimi Obaman aikaan asuntoasioista ja kaupunkien kehityksestä vastaavana ministerinä (2014-2017). Sitä ennen hän toimi kotikaupunkinsa San Antonion pormestarina viiden vuoden ajan.  Castro kannattaa  Pariisin ilmastosopimusta, aborttioikeutta, julkista terveydenhoitoa, yleistä päivähoito-oikeutta ja sitä, että korkeakouluopintojen kaksi ensimmäistä vuotta olisivat ilmaisia. Nimestään huolimatta Julian Castro ei ole kuubalaista sukujuurta, vaan kolmannen sukupolven amerikanmeksikolainen. John Delaney  (55) edusti Marylandia kongressin edustajainhuoneessa kolme kautta. Hän on taustaltaan liikemies, ja hänestä tuli New Yorkin pörssiin listattujen yhtiöiden nuorin toimitusjohtaja vuonna 1995. Hän on ensimmäinen julkisesti demokraattipuolueen ehdokkuudesta kisaamaan ilmoittaunut poliitikko, joka ilmoitti aikeistaan jo heinäkuussa 2017. Hän ei asettautunut enää viime vuonna ehdokkaaksi edustajainhuoneeseen presidentinvaalikampanjan takia.  Delaney pitää itseään  käytännöllisenä ongelmanratkojana, joka kykenisi lähentämään puolueita toisiinsa kompromissien tekoa varten. Tulsi Gabbard  (37) on havaijilainen edustajainhuoneen jäsen, jo neljättä kauttaan. Hän tuki viime presidentinvaaleissa puolueensa ehdokkaaksi Bernie Sandersia. Hän oli 21-vuotiaana kaikkien aikojen nuorin osavaltioparlamenttiin valittu poliitikko tullessaan valituksi Havaijin osavaltioparlamenttiin. Hän on myös ensimmäinen liittovaltion kongressin hindu-uskoinen sekä Amerikan Samoalta kotoisin oleva edustaja. Hän toimi lääkintäjoukkojen majurina Irakissa ja Kuwaitissa 2000-luvun alussa.  Hän vastustaa  amerikkalaisin voimin tehtäviä sotilaallisia interventioita, kun niillä tähdätään hallinnon vaihtamiseen kohdemaassa. Häntä on kritisoitu siitä, että hän tapasi Syyrian presidentin, Bašar al-Assadin Damaskoksessa vuonna 2017. Samoin  on herättänyt kummastusta , että hän parikymppisenä tuki isänsä homoseksuaalien vastaista kampanjaa – sittemmin Tulsi Gabbard on muuttanut täysin kantansa. Kirsten Gillibrand  (52) on edustanut New Yorkia senaattorina vuodesta 2009 lähtien. Sitä ennen hän edusti New Yorkin 20. vaalipiiriä edustajainhuoneessa yhden kauden. Hän on koulutukseltaan asianajaja. Hän  on kampanjoinut näkyvästi  naisten oikeuksien puolesta, muun muassa kiinnittämällä huomiota seksuaaliseen ahdisteluun yliopistoissa ja armeijassa. Hän myös tukee näkyvästi Metoo-liikettä. Washinton Postin mukaan hänen äänestyshistoriansa on ollut senaatissa eniten Trumpin vastainen. Kamala Harris  (54) toimi ennen poliitikon uraansa syyttäjänä San Franciscossa sekä vuosina 2011-2017 Kalifornian oikeusministerinä. Vuonna 2017 hänet valittiin Kaliforniasta senaattiin. Hän  keräsi huomiota kesällä  2017, kun silloista oikeusministeriä, Jeff Sessionsia kuulusteltiin senaatissa yhteyksistä Venäjän suurlähettilääseen vuoden 2016 presidentinvaalikampanjan aikana.  Hän kannattaa  julkista terveydenhoitoa, pieni- ja keskituloisten verotuksen keventämistä ja hyvätuloisten verotuksen kiristämistä, kannabiksen laillistamista sekä siirtolaisten aseman helpottamista. Harrisin syöpätutkija-äiti oli alunperin kotoisin Intiasta ja taloustieteen professori -isä Jamaikalta. Richard Ojeda  (48) toimi Länsi-Virginian osavaltioparlamentissa senaattorina 2016-2019, kunnes erosi pyrkiäkseen edustajainhuoneeseen (hävisi vaaleissa republikaanille Carol Millerille), minkä jälkeen hän asettui ehdolle demokraattien esivaaleissa. Ojeda on eläkkeellä oleva majuri.  Hän keräsi mediahuomiota  viime vuonna tukemalla osavaltionsa lakkoilevia opettajia. Hän kannattaa yleistä terveysvakuutusjärjestelmää sekä hallinnon tiukkaa valvontaa. Häntä luonnehditaan populistiseksi demokraatiksi, ja hän on moittinutkin puoluetta elitistiseksi – ja luvannut taistella työväestön etujen puolesta. Elizabeth Warren  (69) aloitti juuri toisen kautensa Massachusettsia edustavana senaattorina. Hän on toiminut useassa yliopistossa oikeustieteen professorina ja  tuli tunnetuksi  erityisesti Wall Streetin säätelijänä: liittovaltion virasto kuluttajien oikeuksien ajamiseksi rahoitusalalla (Consumer Financial Protection Bureau, CFPB) perustettiin Warrenin aloitteesta. Hän kampanjoi keskiluokan aseman kohentamiseksi ja tuloerojen pienentämiseksi. Warren on joutunut myös kritiikin kohteeksi varsinkin sen jälkeen, kun hän julkisti DNA-tutkimuksen tulokset todistaakseen, että hänen sukunsa kaukaisissa esi-isissä on Amerikan alkuperäisväestön jäseniä. Presidentti Trump on pilkannut häntä Pocahontasiksi ja jotkin intiaanijärjestöt pitivät tulosten julkaisemista loukkaavana. Andrew Yang  (44) on politiikassa ulkopuolinen, häntä ei ole valittu vaaleissa mihinkään virkaan. Hän on toisen sukupolven amerikantaiwanilainen. New Yorkista kotoisin oleva Yang on koulutukseltaan oikeustieteen tohtori ja hän on perustanut ja johtanut erilaisia startup-yrityksiä. Hän on myös perustanut Venture for America -yhteisön, joka auttaa vastavalmistuneita ja nuoria ammattilaisia perustamaan yrityksiä.  Yang varoittaa , että automatisointi syö kolmanneksen amerikkalaisista työpaikoista ja kannattaa sen vuoksi tuhannen dollarin kuukausi-kansalaispalkan maksamista kaikille.
 Ei selvää ennakkosuosikkia
 Demokraattien esivaaleihin tähän mennessä ilmoittautuneiden joukossa ei ole selvää ennakkosuosikkia. Myös mahdollisten ehdokkaiden luettelosta ei erotu kirkasta ykkösnimeä.
 – Mikäli tämä tilanne jatkuu pitkään, puolueelle voi käydä samoin kuin republikaaneilla heidän omissa esivaaleissaan. Kun ei ole yhtä suosikkia vaan kymmenen nimeä, tuleekin lopulta yksi musta hevonen ja vie voiton, tutkija Markus Kantola sanoo.
 Tällainen musta hevonen voisi olla esimerkiksi liikemies Michael Bloomberg tai Starbucksin perustaja  Howard Schultz . Kumpaankin kuitenkin suhtaudutaan kriittisesti demokraattien vasemmistolaidalla. Tällä on merkitystä, sillä puolue on Trumpin myötä siirtynyt piirun verran vasemmalle. Tämän siirtymän suuruus on kuitenkin asia, joka selviää lopullisesti vasta esivaaleissa.
 Bernie Sanders puhuu demokraattien esivaalitilaisuudessa Iowassa tammikuun lopussa, 2016. Demokraattien esivaalit käynnistyvät jälleen ensi helmikuun alussa juuri Iowan valitsijamieskokouksilla.  Larry W. Smith/Epa
 – Demokraattien täytyy päättää, yrittävätkö he Valkoiseen taloon uudelleen Hillary Clintonin kaltaisella keskitien kulkijalla vai progressiivisella vasemmistoehdokkaalla, Mika Aaltola analysoi.
 Clintonin kaltainen ehdokas voisi olla esimerkiksi senaattori Gillibrand, joka on onnistunut keräämään paljon etenkin sitoutumattomien äänestäjien ääniä.
 Epäselvää kuitenkin on, haluavatko esivaaleissa äänestävät puolueaktiivit tukea keskitien kulkijaa.
 – Esivaalit suosivat ääripäiden ehdokkaita, Aaltola jatkaa.
 Clinton avasi väylän naisille
 Yhdysvalloissa naiset ovat perinteisesti äänestäneet useammin demokraatteja kuin republikaaneja.
 – Trumpin esiintymiset ja ulostulot ovat kiihdyttänyt politiikan sukupuolittuneisuutta edelleen ja voi olla, että se tulee nyt näkymään myös demokraattien ehdokasvalinnassa, Kantola kommentoi.
 Jotain vihiä voi saada kongressin marraskuussa pidetyistä välivaaleista, joista demokraattien nousua siivittivät etenkin naisehdokkaat. Uusista edustajainhuoneeseen nousseista naisista vain yksi on republikaani.
 Naisen valinta demokraattien presidenttiehdokkaaksi ei kuitenkaan tarkoita, että sukupuoli nousisi automaattisesti merkittävään rooliin presidentinvaaleissa.
 – Hillary Clintonin perintö näkyy siinä, ettei naisehdokas ole enää niin iso asia, Aaltola sanoo.
 Wanted: myrkyn kestävä nainen?
 Sekä Aaltola että Kantola pitävät lähes varmana, että Donald Trump tullaan valitsemaan republikaanien presidenttiehdokkaaksi. Joitain vastaehdokkaita voi nousta esiin, mutta heidän mahdollisuutensa päihittää istuva presidentti ovat olemattomat.
 – Toki nyt on tulossa erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  raportti, joten vähän täytyy jättää klappitilaa, Aaltola sanoo.
 Asiantuntijat ovat povanneet tulevista vaaleista erittäin likaisia. Aaltolan mukaan keskeinen kysymys on, mistä demokraatit löytävät ehdokkaan, joka kestää Trumpin jatkuvat hyökkäykset.
 Aaltolan mukaan Trump pärjäsi vuonna 2016 kuvainnollisesti myrkyttämällä vastustajansa erilaisilla syytöksillä. Lempinimien antamisessa kunnostautunut Trump on jo ottanut tähtäimeensä senaattori Elizabeth Warrenin nimittelemällä tätä Pocahontasiksi.
 Tämän on tulkittu olevan merkki siitä, että istuva presidentti on jo aavistanut tulevan päävastustajansa. Aaltolan mukaan nokittelun taustalla voi olla myös Trumpin pyrkimys vaikuttaa demokraattien ehdokasasetteluun.
 – Voi myös olla niin, että Trump on hyökkäämättä sitä ehdokasta kohtaan, jonka hän toivoisi demokraattien valitsevan, Aaltola sanoo.

Ainakin nämä kahdeksan demokraattiehdokasta mielivät Yhdysvalloissa Trumpin kaatajaksi – paikka olisi tarjolla myrkyn kestävälle ehdokkaalle


Summary: Onko sinulla kokemusta liian vaativista urheiluharrastuksista? Kerro siitä jutun lopussa.

Jaana Laineen  pojalle jalkapalloharrastus muuttui täysin, kun valmentajat vaihtuivat alakoulun viimeisillä luokilla. 7-vuotiaana pelaamisen aloittanut poika oli sitä ennen ollut innostunut ja pärjännytkin hyvin.
 – Valmentajat olivat luonteeltaan vähän kovempia ja vaativampia. Mukaan tuli myös kilpailuhenkisiä poikia. He eivät olleet kovin myötämielisiä niitä kohtaan, jotka harrastivat pehmeämmin, Laine kertoo.
 Harrastaminen alkoi ahdistaa. Valmentajilta ei saanut palautetta rakentavasti. Joukkuekaverit nälvivät, osoittivat ilmeillään ja eleillään, etteivät he arvostaneet toisen suoritusta.
 Laine kokee, ettei vanhemmilla ollut mahdollisuutta auttaa ilman, että poika olisi joutunut silmätikuksi.
 – Niin kauan, kun ei suoraan haukuta, ei oikein mitään ollut tehtävissä. Valmentajat olivat samanhenkisiä. Päällisin puolin näytti siltä, että he vain haluavat pärjätä.
 12-vuotiaana Laineen poika lopetti. Hän on itse todennut lopettamisen syyksi sen, että harrastaminen meni liian kilpailulliseksi.
 – Vuosi yritettiin harjoituksiin kiikuttaa ja kannustaa, mutta 12-vuotiaana oli selvää, että hänellä oli siellä liian huono olla. Maha oli kipeä ja mieli maassa. Se oli aika surullista.
 Laine on vanhempana miettinyt, miten lasta kannustaisi niin, ettei lisäisi huonoa oloa.
 – Usein kuvittelee, että ne on sellaisia vaiheita, jotka menevät ohi.
 Omassa seurassa toiminta on onneksi muuttunut. Perheen tytöt harrastavat jalkapalloa ja heillä on ollut lajista hyviä kokemuksia. Nyt 16-vuotias Poika ei kuitenkaan ole enää innostunut.
 – Poika kävi ensimmäisenä vuonna aamusta iltaan potkimassa kentällä, vaikka oli millainen helle. Se innostus saatiin tapettua, Laine toteaa.
 "Ei ollut vapaa-aikaa ollenkaan"
 Terhi Lairolahden  poika oli 10-vuotias, kun hän aloitti jalkapallon harrastamisen. Jo puolen vuoden jälkeen meno sai riittää.
 – Harrastaminen kuivui siihen, että lapsi ei ehtinyt olla kavereiden kanssa. Kolmena arki-iltana oli koko illan harjoitukset. Viikonloppuisin piti olla pelaamassa. Ei ollut vapaa-aikaa ollenkaan, Lairolahti kertoo nyt, muutama vuosi tapahtumien jälkeen.
 Lairolahden mies oli seurannut harjoituksia ja kertoi, että valmentaja oli sanonut, että jos harjoitukset eivät kiinnosta riittävästi, ei tarvitse tulla ollenkaan.
 Vanhempien silmissä harrastaminen näyttäytyi simputtamisena. Metsälenkillä kuljetettiin palloa juostessa, ja jos pallo lensi metsään, joutui punnertamaan.
 Urheiluharrastuksen lopettamiseen on pitkä liuta syitä. Niistä yleisin on vuoden 2016 liikuntakäyttäytymisen LIITU-tutkimuksen mukaan se, että on kyllästynyt lajiin. Yleisimpiä ovat myös se, ettei viihtynyt joukkueessa tai harrastaminen ei ollut tarpeeksi innostavaa.
 Usein puhutaan, että nuoret lopettavat liian kilpailemisen takia. Kuitenkin vain 15 prosenttia vastaajista on nimennyt merkittäväksi syyksi sen, ettei pidä kilpailemisesta.
 Liikuntatieteiden tohtori ja erikoistutkija  Outi Aarresolan  mukaan kyse voi kuitenkin olla kilpailemisen seurauksista.
 – Varsinainen kilpailu ei ole ehkä perimmäinen syy vaan johdannaiset. Esimerkiksi se, että aikuiset suhtautuvat liian vakavasti ja sitten ei ole enää hauskaa.
 Tilastollisesti suurin pudotus urheiluharrastajissa tapahtuu murrosiän kynnyksellä. 11-vuotiaista 56 prosenttia harrastaa urheiluseurassa, mutta 15-vuotiaista enää 39 prosenttia.
 Vääränlaisen seuratoiminnan kohdalla moni myös vaihtaa lajia, joten vaikka harrastus loppuu, ei järjestetystä urheilutoiminnasta tiputa kokonaan.
 Suurin osa haluaa hyvää oloa
 Vuoden 2014 liikuntakäyttäytymisen LIITU-tutkimuksessa selvitettiin myös, mitä lapset ja nuoret itse haluavat urheiluharrastukseltaan. Kärki täyttyy liikkumisen riemusta: tärkeitä asioita ovat hyvän olon saaminen, liikunnan terveellisyys, parhaansa yrittäminen, liikkumisen ilo ja onnistumisen elämykset.
 Menestys ja voittaminen oli tärkeää kolmasosalle vastaajista. Toisten voittamista piti tärkeänä 24 prosenttia ja kilpailemista 22 prosenttia. Suurin osa kaipaa liikunnan iloa, mutta seuratoimintaa ohjaa tavoitteellinen harjoittelu.
 Aarresola huomauttaa, että ongelma on se, jos mitään muita vaihtoehtoja ei ole.
 – Kaksi kertaa viikossa harrastamista tarvittaisiin nykyistä enemmän. Ymmärrän myös urheiluseuroja, että montaa vaihtoehtoa ei pysty tarjoamaan, koska tilat ja resurssit ovat rajallisia.
 Aarresolan mukaan seurat ovat ryhtyneet puuttumaan tilanteeseen muiden seurojen kanssa. Esimerkiksi viereisen seuran harrastejoukkueesta voi löytyä tilaa, jos oman seuran kilpajoukkue ei ole sopiva. Myös yläkouluikäisille harrastelijoille on tehty ryhmiä, jotka harrastavat rennommin.
 Lasten ja nuorten urheiluharrastusten paineesta keskustellaan lisää Sannikka & Ukkolan perjantai-iltana kello 20 alkavassa lähetyksessä.
 Onko lapsesi tai oletko itse lapsena lopettanut urheiluharrastuksen liian kovan kilpailun tai paineen takia? Olisiko lapsi halunnut vain harrastaa eikä tähdätä huipulle? Jos olisit halukas kertomaan aiheesta suorassa lähetyksessä, ota yhteyttä Sanna Ukkolaan sanna.ukkola@yle.fi.
 Voit kertoa kokemuksistasi myös tämän jutun kommenteissa!

Joukkue painosti, kunnes harjoituksiin meneminen aiheutti vatsakipua – vanhemmat kertovat, kuinka lapsen urheiluharrastus meni överiksi


Summary: Kotkan kaupunginjohtajan esittämät säästöt veisivät tilat skeittihallilta, pyöräpajalta, kierrätyspajalta ja petankinpelaajilta.

Kun pyöräpajan ovesta kurkkaa sisään, yleinen näkymä on jonkinlaisen projektin kimpussa puuhasteleva mies. Vanhassa korjaamohallissa on tilaa, työkaluja ja tarvittaessa asiantuntemusta siitä, miten polkupyörää huolletaan.  Arto Aho  on pyöräpajan vakikävijä.
 – Vähintään neljä kertaa viikossa käyn ja pidän pajaa auki. Olen fillareitten kimpussa täällä, rakentelemme kaikenlaisia pyöriä, Aho sanoo.
 Pyörien kanssa puuhastelu ei ole ainoa asia, mitä pajalla voi tehdä. Jollakin voi olla työn alla vaikkapa hiontaa ja lakkausta kaipaava keittiönpöytä. Usein niin, että tavaran korjaaminen onkin mielen korjaamista.
 – Se on hieno tekosyy tavata muita ihmisiä ja tehdä jotain käsillään, tai vaikka vain liikuttaa leukojaan. Tämä paikka on kaikille avoin ja täällä käy esimerkiksi mielenterveyskuntoutujia ja pitkäaikaistyöttömiä, mutta omista ongelmista ei täällä tarvitse puhua, muotoilee Kotkan pyöräpajan aktiivi  Toni Lahti .
 Petri Lassheikki / Yle
 Toiminta uhattuna
 Pajan seinällä puuhia tarkkailee lakanalle piirretty teletappi Tiivi-Taavi. Se ei ole violetti vaan musta – onhan se peräisin eräältä pajalla pidetyltä punk-keikalta. Saman kuvan kuvan pohjalta on painettu myös paitoja.
 – Se on vähän pelottavan näköinen, mutta söpö. Se kuvastaa pajalaisia. He ovat ehkä pahan näköisiä ulkokuoreltaan, mutta sisältä söpöjä tyyppejä, Toni Lahti sanoo.
 Neljä vuotta toiminut pyöräpaja sijaitsee Kotkan keskustassa. Se on osa kolmen rakennuksen letkaa, jossa pyörii erilaista vapaaehtoistoimintaa. Pyöräpajan lisäksi rakennuksissa toimivat kierrätyspaja, skeittihalli ja petankkihalli. Lisäksi tiloissa on äänitysstudio ja bänditila.
 Pian niiden kaikkien päivät saattavat olla ohi, sillä Kotkan kaupunki etsii säästöjä. Kaupunki on laskenut, että lämmön, veden ja sähkön katkaisu kolmesta eri rakennuksesta säästäisi kertaluontoisesti 50 000 euroa.
 Kaupunginjohtaja  Esa Sirviö  on esitellyt  ehdotuksen säästöistä , jotka tasapainottaisivat kaupungin taloutta. Tälle vuodelle on esitetty erilaisia säästöjä 6,3 miljoonan euron edestä.
 Synkein mielin
 Pyöräpajan vieressä kierrätyspajalla tavaroita lajittelee, pesee ja laittaa hyllyyn lukuisia aktiiveja. Yksi heistä on vapaaehtoistyötä tekevä  Minna Tarkiainen,  joka on kaupunginjohtajan ehdotuksesta synkein mielin.
 – Meillä on vapaaehtoisten listoilla 30 ihmistä. Osa heistä on pitkäaikaistyöttömiä, jotka ovat nostaneet itseään jaloilleen sillä, että ovat löytäneet meidät ja paikan, jossa toimia. Kosketti se, että tältä kohtaamispaikalta oltaisiin viemässä mahdollisuus.
 Marianne Bruce on yksi noin kymmenestä aktiivisesta vapaaehtoisesta Kotkan Kierrätyspajassa. Pyry Sarkiola / Yle
 Kierrätyspaja toimii  kokonaan vapaaehtoisten yksityishenkilöiden voimin. Taustalla ei ole mitään yhdistystä, järjestöä tai toimikuntaa. Se on avoinna pari kertaa viikossa. Asiakkaita käy keskimäärin noin 50.
 Kierrätyspaja vastaa kirpputoria, mutta erona on se, että Kierrätyspajalla tavara ei maksa mitään. Kun pyöräpajan asiakaskunta koostuu pääasiassa miehistä, naapurissa kierrätyspajalla käyvät naiset.
 – Tilat ovat hyvässä kunnossa ja vastaavat meidän tarpeita. Saamme esille kaiken mitä haluamme ja meillä on pieni keittiö, jossa voimme keittää kahvia, Tarkiainen sanoo.
 Skeittihallia käyttävät vuosittain sadat nuoret. Viime vuonna siellä alkoi myös skeittikoulu pienemmille lapsille.
 Kotkan pyöräpaja toimi Hovinsaarella ennen kuin se sai tilat Satamakadulta. Valtteri Kykkänen / Yle
 Pyöräpajan vapaaehtoisena toimivan vasemmistoliiton kaupunginvaltuutetun  Suvi Silvalan  mukaan he eivät aio luovuttaa.
 – Pidämme meteliä, koska näissä paikoissa on niin paljon yhteisöllisiä toimintoja, jotka tuovat ihmisille tekemistä ja vaikuttamisen mahdollisuuksia. Pyöräpaja ja kierrätyspaja tukevat vähävaraisten harrastusta ja elämää. Skeittihallissa taas on paljon lasten ja nuorten toimintaa. Sinne on ohjaajiakin rekrytty kauppakeskuksen käytäviltä maleksimasta, Silvala perustelee.
 – Tässä voi miettiä, mikä se mahdollinen 50 000 euron säästö tulee olemaan, jos ihmisiltä viedään nämä tilat.
 Kerrannaisvaikutuksia
 Vapaaehtoiset aktiivit kertovat, että esimerkiksi kierrätyspaja tekee puvustuksen suhteen yhteistyötä kaupunginteatterin kanssa. Pyöräpajan tiloissa puolestaan ovat syntyneet ideat Kotkassa toimivasta kansankeittiöstä, kaupunkikasvimaasta ja Joutomaa festivaalista.
 – Toiminnallamme on paljon kerrannaisvaikutuksia, jotka sykkivät pidemmälle kuin vain näihin Satamakadun kolmeen kiinteistöön, Silvala sanoo.
 Kirsi Lönnblad / Yle
 Vapaaehtoiset aktiivit vaativat, että jos Satamakadun tilojen käyttö ajetaan alas, on toiminnalle löydyttävä uudet tilat muualta.
 – Olemme avoimia mahdollisuudelle korvaavista tiloista. Tähän me olemme kotiutuneet hyvin. Meidän tarkoitukseen korjaamohalli on hyvä, pyöräpajan vapaaehtoinen aktiivi  Udi Salmiaitta  sanoo.

Kaupunki tarvitsee lisää rahaa – aikoo katkaista pitkäaikaistyöttömien ja nuorten harrastustiloista veden, sähköt ja lämmityksen


Summary: Potilaiden valikoinnista voi tulla merkittävä ongelma, erikoistoimittaja Tiina Merikanto kirjoittaa.

Toteutuessaan valinnanvapauslaki antaa asiakkaalle oikeuksia valita, mistä ja keneltä hän hankkii sosiaali- ja terveyspalveluja. Esimerkiksi jokainen saa valita sote-keskuksen tai hammashoitolan.
 Kriittinen tekijä sote-keskusten toiminnan onnistumiselle on, kuinka hyvin sen potilaiden hoidosta saaman korvauksen määrittelyssä onnistutaan. Työ on vasta alkutekijöissään.
 Korvauksen määrittely vaikuttaa paitsi potilaiden saamaan palveluun myös sote-keskuksen kannattavuuteen. Sote-keskusta voi pyörittää yritys tai maakunta.
 Mitä kapitaatiokorvaus tarkoittaa?
 Valinnanvapauslain mukaan maakunta maksaa sote-keskukselle kiinteän korvauksen eli tietyn rahamäärään kustakin sen asiakkaaksi ilmottautuneesta henkilöstä.
 Tämä niin sanottu kapitaatiokorvaus maksetaan siitä, että sote-keskus ottaa ihmisen hoidosta vastuun. Esimerkiksi kaatumisen jälkeen sote-keskuksessa otetaan tarvittaessa röntgenkuvat ja neulotaan haavat. Se ei saa toimenpiteistä erikseen korvausta.
 Kapitaatiokorvauksen hyvä puoli suoriteperusteiseen korvaukseen verrattuna on se, että se ei kannusta tekemään potilaalle tarpeettomia hoitoja, koska eri toimenpiteistä ei saa erillistä maksua.
 Kapitaatiokorvauksen lisäksi sote-keskukselle maksetaan myös suoriteperusteisia ja mahdollisesti muitakin korvauksia, mutta pääosa korvauksesta on kapitaatiokorvausta.
 Miksi korvauksen määrittely on niin tärkeää?
 Jos sote-keskukselle potilaasta tai asiakkaasta maksettu summa on liian pieni, yritys ei perusta sote-keskusta eikä tule markkinoille. Jos korvaus taas on liian suuri, yritys tekee hyvää tulosta, mutta maakunnille ja veronmaksajille se on kallista.
 Kapitaatiomaksun pitäisi olla oikean suuruinen myös siksi, ettei sote-keskus ala siirrellä kalliita potilaita maakunnan hoidettavaksi: pois sote-keskuksen rahoja kuluttamasta. Sote-keskuksen voitto on sitä suurempi, mitä vähemmän potilasta tutkitaan ja hoidetaan.
 Ovatko lainsäätäjät ymmärtäneet korvausmallien tekemisen vaikeuden ja sen, kuinka paljon se vie aikaa?
 Väärän suuruinen korvaus voisi johtaa myös asiakkaiden valikoimiseen ja kermankuorintaan.
 Toisin sanoen sote-keskuksen kannattaisi pyrkiä eroon monisairaista ja paljon palveluja käyttävistä asiakkaista. Käytännössä se voisi onnistua esimerkiksi ynseällä kohtelulla tai vaikeutena saada vastaanottoaikoja tai palvelua.
 Kannattavaa taas olisi houkutella esimerkiksi työterveyshuollon asiakkaita potilaiksi. He käyttävät todennäköisesti sote-keskuksen palveluja vähän – jos ollenkaan, eivätkä välttämättä kuluta maakunnalta saatua korvausta lainkaan, koska palvelun tuottajalla on mahdollisuus laskuttaa palveluista työnantajaa.
 Kermankuorinnan ongelmat voivat olla merkittäviä ja pitkäaikaisia, varoittaa  Talouspolitiikan arviointineuvosto tänään julkaistussa raportissaan.
 Oikean suuruinen maksu taas mahdollistaisi sen, että kalliitkin potilaat kannattaisi ottaa asiakkaiksi ja potilaiden valikointiin ja kermankuorintaan ei olisi samanlaista tarvetta.
 Kiinteän korvauksen kriteerien määrittäminen ei ole helppoa
 Potilaasta maksettavan kiinteän korvauksen suuruutta määriteltäessä tarvittavista kriteereistä käytössä olisivat ainakin ikä, sukupuoli ja tietyt erityiskorvattavat lääkkeet – nämät tiedot ovat jo nyt saatavissa.
 Tällaiset kriteerit eivät kuitenkaan riitä, koska niillä ei saada riittävästi tietoa siitä, paljonko ihminen aiheuttaa työtä ja kuluja sote-keskukselle.
 Tämän vahvistaa tänään julkaistu Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkimus.  Sen keskeisiä johtopäätöksiä on, että lääkkeiden erityiskorvattavuus ei kerro riittävästi ihmisen sairastavuudesta.
 Ihminen voi olla monella tavalla sairas, toimintakyvytön ja sote-keskuksen palvelujen tarpeessa, vaikkei hänellä olisi erityiskorvattavia lääkkeitä. Toimiva korvausmalli edellyttää tarkempia tietoja sairastavuudesta: tietoja sekä diagnooseista että lääkkeistä.
 Väärän suuruinen korvaus voisi johtaa asiakkaiden valikoimiseen ja kermankuorintaan.
 Reseptitietojen käyttö sote-keskukselle maksettavan korvauksen kriteerinä voi myös houkutella yritystä lisäämään tiettyjä lääkemääräyksiä ja sitä kautta saamaan enemmän korvauksia, vaikka potilaan kannalta lääkkeetön hoito, esimerkiksi kuntoutus tai terapia, olisivat parempi vaihtoehto.
 Työterveyshuollon käyttö pitää sisällyttää korvauskriteereihin
 Toinen THL:n tutkimuksen vahvistama asia on se, että työterveyshuolto pitää saada mukaan korvausta määrittäviin kriteereihin. THL:n mukaan pitäisi tietää, ketkä työterveyshuoltoa käyttävät ja kuinka laajoja palveluja sieltä saa.
 Mikäli työterveyshuollon käyttöä ei korvauksessa oteta huomioon, sote-keskus saa asiakkaita, jotka eivät ehkä koskaan käytä sen palveluja. Näitä voisivat olla 1,8 miljoonasta työterveyspalvelujen käyttäjästä muun muassa ne, joille työterveys tarjoaa paljon sairauden hoitoa. He eivät sote-keskusta tarvitse. Heistä saatu korvaus jäisi kokonaan yrityksen voitoksi.
 Kermankuorinnan ongelmat voivat olla merkittäviä ja pitkäaikaisia.  Talouspolitiikan arviointineuvosto
 THL:n tutkimuksessa arvioidaan, että koko maassa työterveyshuollon asiakkaista maksettaisiin sote-keskuksille turhaan 51–81 miljoonaa euroa, jos työterveyshuollon piiriin kuulumista ja työterveyshuollon kattavuutta yksilötasolla ei saada korvauskriteereihin.
 Kriteerit saatavissa vuonna 2023?
 Aiemmin THL:stä arvioitiin , että kriteerit olisivat valmistuneet jo vuoden vaihteessa. Niitä joudutaan kuitenkin vielä odottamaan. Viimeistään valmista pitäisi olla ainakin vuonna 2023, jolloin sote-keskukset aloittavat, jos lait hyväksytään.
 THL:n tutkimuspäällikkö  Mikko Peltolan  mukaan sairastavuuden kriteerien kehittäminen on jo aloitettu. Sen sijaan työterveyshuollon huomioiminen korvauskriteereissä voidaan tehdä vasta siinä vaiheessa, kun työterveyshuollon tietopohja on olemassa. Pitäisi saada tietoa enemmän siitä, onko työntekijällä työterveyshuolto ja mitä palveluja hänelle kuuluu.
 Tämä tarkoittaa, että työterveyshuollon kriteeriksi saaminen ei tule olemaan helppoa ja vie aikaa.
 Kannattavaa olisi houkutella esimerkiksi työterveyshuollon asiakkaita potilaiksi. He käyttävät todennäköisesti sote-keskuksen palveluja vähän – jos ollenkaan.
 Talouspolitiikan arviointineuvosto antaakin suorastaan sapiskaa siitä, että valmisteluun on liian vähän aikaa. Se muistuttaa, että korvausmallien tekeminen on vaikeaa ja siihen tarvitaan asiantuntemusta, kattavia aineistoja ja rahaa.
 "Ongelmana on, että näiden sääntöjen suunnittelu on alkanut vasta hiljattain, vain vähän aikaa ennen valinnanvapauspilottien suunniteltua alkua, eikä tarvittavan aineiston saatavuutta ole saatu varmistettua.”
 Syytä ei kannata etsiä THL:stä, vaan tavasta, millä valinnanvapausuudistusta on tehty. Ovatko lainsäätäjät ymmärtäneet korvausmallien tekemisen vaikeuden ja sen, kuinka paljon se vie aikaa?
 Valinnanvapaudessa edetään perä edellä puuhun
 Sote-keskusten korvausten määrittely on taas yksi esimerkki siitä, miten valinnanvapauslain kanssa mennään perä edellä puuhun.
 Eroon kannattaisi pyrkiä monisairaista ja paljon palveluja käyttävistä asiakkaista. Käytännössä se voisi onnistua esimerkiksi ynseällä kohtelulla tai vaikeutena saada vastaanottoaikoja tai palvelua.
 Sote-keskusten korvausmallia pitäisi voida ensin kokeilla ja testata. Jos lait hyväksytään parin kuukauden päästä eduskunnassa ja pilotit alkavat jo tänä vuonna, kokeillaanko niissä jo tulevaa korvausta muistuttavaa mallia vai hyvin alkeellista versiota?
 Piloteissa ei myöskään kannattaisi toistaa palvelusetelikokeiluissa tehtyjä virheitä. Talouspolitiikan arviointineuvosto ei säästä sanojaan tänään julkaistussa raportissaan:
 “Kokeilujen vaikutusarviot perustuvat osallistujien tai kokeiluja hallinnoivien viranomaisten näkemyksiä selvittäviin kyselyihin, tai vertailuihin ei-vertailukelpoisten ryhmien välillä. Lienee selvää, että tällaiset arvioinnit voivat antaa kokeilujen vaikutuksista harhaisen kuvan."
 Talouspolitiikan arviontineuvosto sanoo myös:
 "Usein kokeiltavana on myös samanaikaisesti monia eri politiikkavaihtoehtoja. Tällaisissa tapauksissa on mahdoton tietää, mikä piirre kokeiluissa aiheuttaa havaittuja muutoksia.”
 Kannattavaa olisi houkutella esimerkiksi työterveyshuollon asiakkaita potilaiksi. He käyttävät todennäköisesti sote-keskuksen palveluja vähän – jos ollenkaan.
 Korvausmallin keskeneräisyydestä ja erikoisesta etenemisjärjestyksestä kertoo myös se, että valinnanvapauslakiehdotusta on sosiaali- ja terveysvaliokunnan käsittelyssä muutettu siten, että Kelalle annetaan sote-keskusten korvauksen laskemiseksi oikeus saada sekä monesta paikasta että monenlaisia ihmisiä koskevia tietoja aina diagnooseista sosioekonomiseen asemaan asti.
 Mikäli kriteereistä olisi jo jonkinlainen käsitys, suppeammatkin oikeudet olisivat ehkä riittäneet. Nyt kun niitä ei ole, laissa on varauduttava monenlaisen tiedon keräämiseen eri lähteistä. Lakien hyväksymisen jälkeen tiedonsaantioikeuksien laventaminen olisi vaikeaa.
 Sote-uudistuksessa yritetään tehdä liian paljon liian pienessä ajassa. Sote-keskusten korvausmalli on tästä jälleen yksi esimerkki.
 Lue myös:
 Analyysi: Sote-keskuksista on tulossa lääkäriasema, asiakassuunnitelmasta merkillinen hallintohimmeli – unohtuiko sotesta so?
 Analyysi: Hallitus haluaa rakentaa vajan ilman lupaa – pelaako hallitus sotessa liian kovalla riskillä?

Analyysi: Potilaasta maksettava hinta sotessa on yhä mysteeri – yritykset saattavat kääriä työterveyden asiakkaista isot voitot ilmaiseksi


Summary: Alueen nykyiset asukkaat eivät välttämättä saa asuntoa samalta alueelta, vaan joutuvat hakeutumaan muualle.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen sekä maa- ja vesirakentaminen

Espoon keskuksen alue uudistuu lähivuosina voimakkaasti. Yksi suurten muutosten kohteeksi joutuva alue on Suvelan Kirstinharju, jossa asukkaat ovat hyvin epävarmoja tulevaisuudestaan.
 Huhtikuussa alkava urakka tarkoittaa 1970-luvulla rakennetun Espoon Asuntojen vuokrakorttelin vaiheittaista purkamista, jotta tilalle saadaan pystytettyä uusia asuntoja.
 Kysyntää on erityisesti pienille asunnoille ja tähän tarpeeseen pyritään nyt vastaamaan myös Suvelassa. Nykyisin alueella asuu paljon lapsiperheitä ja maahanmuuttajia, joista useimmat joutuvat etsimään kodin joltain toiselta alueelta.
 – Tarjoamme heille mahdollisuutta hakea meidän muusta asuntokannasta asuntoa. Pyrimme myötävaikuttamaan siihen, että he löytäisivät uuden kodin, joka vastaisi mahdollisimman hyvin heidän tarpeitaan, sanoo Espoon Asuntojen toimitusjohtaja  Jaakko Kammonen .
 Kirstinharjun nykyisille asukkaille ei ole automaattisesti luvassa uutta asuntoa samalta alueelta, kun uudet asunnot valmistuvat. Kammosen mukaan uudet asunnot ovat erilaisia kuin nykyiset, jolloin kaikkien halukkaiden on tehtävä asuntohakemus.
 Uudet asunnot ovat aiempaa pienempiä ja neliöhinnaltaan kalliimpia.
 – Osalla voi olla sellainen tilanne, että elämäntilanne on syystä tai toisesta muuttunut. Ehkä työpaikka- tai opiskelutilanne on muuttunut ja nyt tulee mahdollisuus hakeutua sellaiseen paikkaan, mikä sopii itselle paremmin, Kammonen toteaa.
 Kokonaisuudessaan Kirstinharjun alueen asuntojen määrä tulee lähes kaksinkertaistumaan. Tällä hetkellä alueella on reilut 250 asuntoa, kun vuonna 2023 valmistuvan rakennusurakan jälkeen asuntoja on 400-450.
 Suvelan kerrostaloissa on paljon perheasuntoja. Ronnie Holmberg / Yle
 Alueelle kaivataan lisää asukkaita
 Espoon Suvela sijaitsee Espoon keskuksen välittömässä läheisyydessä, aivan juna-aseman ja ostoskeskuksen sekä muiden palveluiden vieressä. Koko Espoon keskuksen alue on muuttumassa lähivuosina, jolloin kaivataan uusien palveluiden ohella lisää uusia asukkaita.
 – Onhan tämä radikaali toimenpide, mutta vaikka ihmisten kodit jäävät jyrän alle, niin kyllä heille uudet rakennukset saadaan. Tänne tulee enemmän asukkaita ja saadaan heitä hyvien palveluiden äärelle aseman läheisyyteen, sanoo Espoon keskuksen projektinjohtaja  Mikko Kivinen .
 Hänen mukaansa Suvelan alue on tähän asti ollut hieman eristyksissä, mutta tähänkin tulee muutos, kun kortteli yhdistetään uuden sillan avulla aseman ja kauppakeskuksen yhteyteen.
 Vaikka kaupungin vuokra-asuntoja vilisevä kortteli muuttuu asumismuototarjonnaltaan monipuolisemmaksi, kaivataan alueella Kivisen mukaan kaikenlaisia asukkaita.
 – Monipuolisuus on rikkaus täälläkin. Tänne tarvitaan omistusasumista, vuokra-asumista ja nuorisoasumista. Aseman läheisyydestä johtuen erityisesti nuoriso on kiinnostunut alueesta, mutta on tässä myös kouluja ja päiväkoteja lähellä. Kyllä tänne isompiakin asuntoja kaivataan.
 Kivisen mukaan Suvelan alueen imago ei ole ollut paras mahdollinen, mutta nykypäivänä tilanne on jo parempi. Uuden asuntoprojektin myötä alueesta toivotaan entistä ehompaa.
 – Täällä on ollut melko suljetut julkisivut alakerroissa, mutta niihin tulee enemmän elävyyttä. Tulee yhteisiä tiloja ja yhteisiä pihoja, se ehkä tuo hiukan lisää turvallisuuden tunnetta tälle alueelle.
 "En tiedä minne päädyn"
 Alueen asukkaat elävät epätietoisuudessa, kun rakennukset puretaan ja jostain pitäisi löytää uusi koti. Suvelassa noin 30 vuotta asunut  Anneli Makkonen  on yksi monista, jotka eivät haluaisi vaihtaa asuinaluetta.
 – Onhan se kamalaa, että talot puretaan. Ajattelin asuvani tässä loppuikäni, mutta ei se nyt siltä näytä. Mihinkään syrjäseudulle en halua, vaan kyllä kauppojen ja muiden palveluiden pitäisi olla lähellä. Vielä en tiedä minne päädyn, meidän talon purkuajankohta ei ole vielä tiedossa.
 Anneli Makkonen on asunut Suvelassa 30 vuotta. Ronnie Holmberg / Yle
 Makkonen ei allekirjoita väitteitä Suvelan huonosta maineesta, vaan sanoo alueen olevan rauhallinen.
 – Ei ole ollut ongelmia. Täällä on puhuttu noin 17:ää kieltä, mutta puhumalla on kaikki asiat selvitetty. Jos ei ole jotain ymmärretty, niin sitten on elehditty käsillä, Makkonen naurahtaa.
 Keniasta Suomeen viitisentoista vuotta sitten muuttanut  Milka  kertoo muuttaneensa perheineen Suvelaan kaksi ja puoli vuotta sitten. Tuolloin rakennusten purkamisesta ei ollut tietoa, vaan uutinen tuli yllätyksenä.
 – Ei tunnu kivalta. Tuntuu siltä, ettei ole kotia. Olemme asettuneet tänne mainiosti, työpaikka, koulu ja päiväkoti ovat kaikki hyvin lähellä.
 Suvela on hiljainen ja mukava perhealue, jossa kaikki viihtyvät, perheenäiti sanoo. Hänen mukaansa uuden kodin keskeisin tekijä ei ole vuokran suuruus, vaan alueen viihtyisyys ja se, miten perhe pääsee liikkumaan töihin ja kouluun.
 – Tarkkaa muuttoajankohtaa emme tiedä, mutta uuden asunnon löytäminen on vaikeaa ja se pelottaa.

Espoo jyrää vanhan vuokrakorttelin Suvelassa ja pystyttää tilalle pienempää ja kalliimpaa – asukkaat harmissaan: "Luulin, että asun tässä loppuikäni"