Summary: Turvallisuusjoukot murskasivat kovaotteisesti viimeviikkoiset protestit. Presidentti Emmerson Mnangagwa arvosteli myös mielenosoittajia.

Zimbabwen presidentti  Emmerson Mnangagwa  lupaa tutkimusta turvallisuusjoukkojen väkivallasta viimeviikkoisten mielenosoitusten tukahduttamisessa.
 Turvallisuusjoukkojen väkivaltaiset otteet mielenosoittajia vastaan ovat nostattaneet huolta, että Zimbabwen hallinto palaa maata itsevaltaisesti hallinneen  Robert Mugaben  harjoittamiin koviin otteisiin.
 Zimbabwessa puhkesi rajuja protesteja, kun maan hallitus yli kaksinkertaisti polttoaineiden hinnat. Poliisi ja armeija reagoivat mielenilmauksiin kovaotteisesti.
 Zimbabwelaisen ihmisoikeusjärjestön laskelmien mukaan ainakin 12 ihmistä tapettiin ja 78:aa hoidettiin ampumahaavojen takia. Lisäksi järjestö raportoi 240 pahoinpitelystä ja kidutustapauksesta.
 – Turvallisuusjoukkojemme väkivaltaa ja rikkomuksia ei voi hyväksyä, sillä ne ovat petos uutta Zimbabwea kohtaan. Kaaosta ja kurittomuutta ei siedetä. Rikkomukset tutkitaan. Jos on tarpeen, päitä putoilee, Mnangagwa ilmoitti Twitter-tilillään.
 Hinnankorotukset nostattivat kansalaisten raivon
 Toisaalta Mnangagwa arvosteli myös mielenosoittajien toimintaa.
 – Kaikilla on oikeus protestoida, mutta tämä ei ollut rauhanomainen mielenilmaus. Mielivaltainen väkivalta ja kyyninen tuhoaminen, ryöstely poliisiasemilla, aseiden ja univormujen varastelu, kiihotus ja väkivallalla uhkaaminen. Tämä ei ole Zimbabwen tapa, Mnangagwa sanoi.
 Mnangagwa palasi levottomuuksien takia Zimbabween kesken ulkomaankiertueensa. Hänen oli määrä osallistua Sveitsissä Davosin huippukokoukseen.
 Mnangagwa on luvannut Zimbabwelle uutta alkua itsevaltaisen Mugaben pitkän valtakauden jälkeen. Armeija syrjäytti Mugaben vallankaappauksessa marraskuussa 2017.
 Talous ei ole kuitenkaan lähtenyt toivottuun nousuun eikä luvattuja poliittisia vapauksiakaan ole kuulunut. Hallituksen jyrkät polttoaineen hinnankorotukset toivat kansalaiset kaduille.
 Mnangagwa kehotti oppositiota ja kansalaisyhteiskunnan edustajia vuoropuheluun. Oppositio piti sitä ajanpeluuna.
 – Mnangagwan rauhantunnustelut tapahtuvat aina Twitterissä. Hän tietää, missä me olemme, mutta ei ole halunnut keskustella kanssamme suoraan, hän ei ole koskaan lähestynyt meitä, joten tämä on taas uusi PR-temppu, MDC-oppositiopuolueen edustaja  Jacob Mafume  sanoi uutistoimisto AP:lle.
 – Miksi sotilaat yhä hakkaavat ihmisiä ja poliisi pidättää heitä, jos hän on vilpitön?
 Pääkaupungissa Hararessa korkein oikeus päätti, että hallituksella ei ollut oikeutta sulkea internetiä mielenilmausten aikaan.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan internet ja sosiaalinen media näyttivät olevan palaamassa normaalitilaan tiistaina.
 Aiheesta aiemmin:
 Väkivalta leimahti Zimbabwessa, kun bensan hinta nousi rajusti – nyt hallitus katkaisi netin  18.1.2019
 Mistä maailma puhuu -podcast: Zimbabwessa ei ole ruokaa, töitä tai käteistä – silti presidentti haluaisi Donald Trumpin rakentamaan golfkenttää  19.10.2018
 Uusi Zimbabwe muistuttaa ikävästi vanhaa – oppositiojohtaja pakeni maasta ja pidätettiin, eikä kukaan enää tiedä, mitä uskoa  11.8.2018
 Analyysi: Mnangagwa vei voiton Zimbabwen presidentinvaaleissa - mutta pahimmassa tapauksessa kamppailu on vasta alkamassa  3.8.2018
 "Krokotiili" palasi kotiin maanpaosta – Syrjäytetty varapresidentti nousemassa Mugaben seuraajaksi  22.11.2017
 Näin Zimbabwen itsevaltaisen presidentin ero eteni: Krokotiili voitti himoshoppaajan  21.11.2017

Zimbabwen presidentti lupaa tutkia turvallisuusjoukkojen väkivallan – "Jos on tarpeen, päitä putoilee"


Summary: Viime päivien kireät pakkaslukemat ovat lisänneet sähkönkulutusta koko maassa.

Kantaverkkoyhtiö Fingridin mukaan Suomen sähkönkulutuksen piikki oli tänä aamuna kuluvan talven ennätyslukemissa.
 Tiistaina aamulla kello 8–9 sähkön kokonaiskulutus oli noin 14 400 megawattia. Voimajärjestelmän käyttötilanne on kuitenkin normaali.
 Fingridistä arvioidaan, ettei sähkönkulutus ainakaan lähiaikoina nouse korkeammaksi.
 – Etelärannikolla sää lauhtuu, eli tämän viikon osalta kulutus ei enää nouse. Mutta sitähän emme tiedä, tuleeko tänä talvena vielä uusi kylmä aalto, sanoi Fingridin suunnittelupäällikkö  Timo Kaukonen  Radio Suomen Päivä -ohjelman haastattelussa.
 Muutamia vuosia sitten Suomessa koettiin sähkönkulutuksen ennätys, kun kulutus ylsi 15 000 megawattiin tunnissa.
 Suomen sähköntuotanto on tällä hetkellä vajaat 11 000 megawattia tunnissa. Loput on tuontisähköä Ruotsista, Venäjältä ja Virosta.

Fingrid: Sähkönkulutus nousi korkeimmilleen tänä talvena


Summary: E-kirjojen suosio kasvoi viime vuonna vauhdilla sekä kirjastoissa että sähköisissä kirjakaupoissa.

Japaniin pian muuttava  Mika Hartio , 24, innostui e-kirjasta ollessaan vuoden vaihto-oppilaana Japanissa. Siellä jyväskyläisen informaatioteknologian opiskelijan pari kaveria käytti ahkerasti e-kirjalukijaa.
 – Tajusin, että ei vitsi, se on kivan näköinen laite ja sivu on sen näköinen kuin normaalia kirjaa lukisi. Kindlen lukijassa on oma formaatti, mutta tämä lukee perus pdf-muotoa ja muitakin formaatteja.
 Kindle on juuri maailman arvokkaimmaksi yhtiöksi nousseen Amazonin ohuen pokkarin kokoinen lukulaite. Suomessa sillä on noin kuuden prosentin markkinaosuus Elisa Kirjan, BookBeatin, Storytelin ja Ellibsin kannoilla.
 Ihmiset ovat nyt löytäneet kirjastojen e-kirjat ja e-äänikirjat.  Aino Ketonen
 Sähköisten kirjojen suosiota ovat verkkokauppojen rinnalla nostaneet etenkin yleiset kirjastot maksuttomilla palveluillaan. Kirjastot ovat jo useita vuosia tarjonneet e-kirjoja ja parina viime vuotena myös e-äänikirjoja. Äänikirjojen suosiota selittää se, että niitä pystytään kuuntelemaan suoraan älypuhelimella.
 – Kasvuprosentit ovat hyvin selkeitä ja ihmiset ovat nyt löytäneet kirjastojen e-kirjat ja e-äänikirjat. Älypuhelin on melkein kaikilla suomalaisilla. Käyttökynnys on matala, kun erikseen ei tarvitse hankkia muuta laitetta, kertoo informaatikko  Aino Ketonen  Helsingin kaupunginkirjastosta.
 Ketonen työskentelee Suomen yleisten kirjastojen yhteisessä konsortiossa, joka kehittää e-palveluja valtakunnallisesti.
 Kännykästä löytyvät helposti sähköiset kirjastot ja kirjakaupat. Jaana Polamo / Yle
 Helsingin seudun Helmet-kirjastoissa e-kirjojen lainaus kasvoi viime vuonna 26 prosenttia. Lainattavien e-kirjojen määrä kasvoi saman verran, 26 prosenttia. Vuoden lopussa Helmet-kirjastojen kokoelmassa oli jo yli 14 000 teosta. Niitä asiakkaat voivat käyttää useilla e-kirjapalveluilla.
 Komeinta sähköinen menestys on ollut äänikirjoissa. E-äänikirjojen lainaus nousi Helmet-kirjastojen erikielisissä palveluissa 118 prosenttia ja kotimaisessa Ellibs-palvelussa jopa 151 prosenttia.
 Jyväskylässä sähköisten kirjastopalveluiden kasvu oli viime vuonna Helsinkiä reippaampaa.
 – Meillä on ollut aika huikeaa nousua viime vuonna. E-kirjalainat kaksinkertaistuivat eli nousua tuli peräti 55 prosenttia. Äänikirjojen ja e-lehtien käyttö kasvoi vielä rivakammin, summaa palvelupäällikkö  Hanna Martikainen  Jyväskylän kaupunginkirjastosta.
 E-kirjojen ja e-lehtien suosio on kasvanut Jyväskylässä jo monta vuotta. Jaana Polamo / Yle
 Koko maan valtakunnalliset vuoden 2018 kirjastotilastot valmistuvat vasta maalis-huhtikuussa. Ennakkotietojen mukaan kasvu on suurempaa kuin vuonna 2017. Jo silloin e-kirjojen lainausmäärät nousivat yli puolen miljoonan ja e-lehtien lainaukset yli 1,2 miljoonan.
 E-lehtien lainaus ylitti jo vuonna 2017 miljoonarajan. Jaana Polamo / Yle
 Älypuhelimet ja lukulaitteet kehittyneet kelvollisiksi
 Ihmisillä oli aluksi ennakkoluuloja e-kirjoja kohtaan: voiko kirjaa lukea pieneltä kännykän näytöltä?
 – Nykyisissä älypuhelimissa näytöt ovat niin isoja, että niistä pystyy hyvin lukemaan myös kirjoja, kertoo Elisa Kirjan liiketoimintajohtaja  Helena Niemelä .
 Opiskelija Mika Hartio osti oman lukulaitteen Japanista noin 140 eurolla ja sai sillä sangen suurimuistisen vekottimen.
 – Tämä on spesiaali Manga-versio, jossa on kahdeksan kertaa enemmän muistia kuin tavallisessa lukijassa. Itsellä ei ole tässä Manga-sarjakuvia, mutta mahtuupa enemmän romaaneja ja tietokirjoja.
 Hartio on mieltynyt etenkin Kindlen näyttöön, joka ei väsytä silmiä samalla tavalla kuin kännykän, padin tai läppärin näytön katsominen.
 Parhaimpien lukulaitteiden näytöt jäljittelevät painetun kirjan sivuja. Jaana Polamo / Yle
 Viimeisten tilastojen mukaan e-kirjoja lukevat ne, jotka lukevat muutenkin paljon. Lukijakunnasta löytyy nuoria aikuisia ja keski-ikäisiä. Etenkin keski-ikäiset naiset ovat löytäneet e-kirjat. Miehet puolestaan lukevat paljon e-lehtiä ja käyttävätkin jo enemmän e-palveluja kuin printtiä.
 – Todennäköisesti e-materiaalien pariin tullaan enemmän sisällön kuin sähköisen muodon takia, arvioi informaatikko Aino Ketonen.
 Kirjat sähköisessä muodossa voivat aktivoida lukemista.  Helena Niemelä
 Aikaisemmin naiset korostuivat digitaalisten kirjojen käyttäjinä, mutta vuonna 2018 miehet ottivat naiset kiinni. Elisan Prior Konsultoinnilla viime syksynä teettämän tutkimuksen mukaan e-kirjat ovat houkutelleet lukemaan etenkin miehiä, alle 40-vuotiaita ja vähemmän koulutettuja.
 – Kirjat sähköisessä muodossa voivat aktivoida lukemista ja kiinnostavat myös vähän lukevia. Valikoima kasvaa jatkuvasti ja vanhempien kirjojen saatavuuskin paranee, kertoo Helena Niemelä Elisa Kirjasta.
 Samat suosikit bitteinä ja paperisina
 E-kirjojen top-listoilla jylläävät samat teokset kuin painetuissakin kirjoissa.
 – Thomas Eriksonin tietokirja  Idiootit ympärilläni  on vetänyt hyvin ja samat mitä menee perinteisen kirjan puolella. Esimerkiksi  Enni Mustoset  on koko ajan lainassa, listaa Hanna Martikainen Jyväskylän kaupunginkirjastosta.
 Aino Ketonen vahvistaa, että myös Helmet-kirjastoissa  Idiootit ympärilläni  on supersuosittu. Useissa kirjastoissa sillä on pitkät varausjonot.
 Tuntematon Kimi Räikkönen kelpasi lukijoille kaikissa eri muodoissa. Arvo Vuorela / Yle
 Verkkokauppa Elisa Kirjan joulumyynnin hitti oli  Michelle Obaman   Minun tarinani . Äänikirjasuosikki on ollut myös yksinoikeudella julkaistu  Ilkka Remeksen  dekkarisarja. Mutta näitäkin suositumpi on ollut kirjavuoden yllättäjä  Kimi Räikkönen .
 –  Kari Hotakaisen  kirja  Tuntematon Kimi Räikkönen  ilmestyi äänikirjana ja e-kirjana vain Elisa Kirjassa. Kimi on ollut tavallista suositumpi myös uusien asiakkaiden keskuudessa, erityisesti äänikirjana, hehkuttaa Helena Niemelä Elisa Kirjasta.
 – Äänikirjat sopivat hyvin nykyiseen elämänrytmiin, jossa moniajona tehdään asioita. Lukiessa voi samalla vaikka laitella tiskejä koneeseen tai käydä lenkillä, kuvailee Hanna Martikainen.
 Verkkokirjakauppojen kärkikolmikko elokuussa 2018:  Elisa Kirja, BookBeat ja  Storytel.   Jaana Polamo / Yle
 Kirjasto kulkee taskussa tai laukussa
 Aino Ketonen Helsingin kaupunginkirjastosta tunnustaa, että hän vierasti pitkään kirjojen lukemista kännykän ruudulta ja käytti vain tablettia. Ennakkoluulot karisivat viime joulun lomamatkalla.
 – Puhelin oli mukana ja siitä olikin tosi helppo lukea kirjaston e-kirjoja. Mukana oli pieniä lapsia, mutta illalla myöhäänkin sai lukea rauhassa, kun ruudun valo ei häirinnyt. Jos olisin lukenut painettua kirjaa, niin olisi pitänyt olla lukuvalot.
 TOP 10 äänikirjat Helmet-kirjastoissa 2018 1) Thomas Erikson: Idiootit ympärilläni: kuinka ymmärtää muita ja itseään 2) Oskari Saari: Aki Hintsa: voittamisen anatomia 3) Alexander Stubb ja Karo Hämäläinen: Alex 4) Mark Manson: Kuinka olla piittaamatta p*skaakaan: nurinkurinen opas hyvään elämään 5) Jukka Viikilä: Suomalainen vuosi 6) Miska Rantanen: Kalsarikänni 7) Henriikka Rönkkönen: Bikinirajatapaus ja muita sinkkuelämän iloja 8) Ruth Ware: Nainen hytissä 10 9) Maaret Kallio: Lujasti lempeä 10) Rosa Liksom: Everstinna: erään ajan anatomia
 Viimeisin sähköinen lukukokemus Ketosella on  A. J. Finnin  psykologinen trilleri  Nainen ikkunassa.
 Viittä vaille maisteri Mika Hartio lukee e-kirjoja etenkin julkisissa kulkuvälineissä kuten bussissa, junassa tai Tokion metrossa.
 – Liikkeellä tykkään lukea, koska siinä pystyy hyvin hyödyntämään paikallaan oloajan. Totta kai luen kotonakin ja lukulaite on hyvä, kun näyttöön saa valoa sen verran, että pystyy yölläkin lukemaan hyvin ilman muita valoja.
 Mika Hartio lukee e-kirjoja mielellään jokkoliikennevälineissä. Jaana Polamo / Yle
 Kirjastojen yhteinen konsortio kehittää myös e-palveluja
 Yleisten kirjastojen  konsortion  toimintaa koordinoi Helsingin kaupunginkirjasto, joka toimii yleisten kirjastojen keskuskirjastona. Jäseniksi voivat liittyä kaikki yleiset kirjastot tekemällä konsortiosopimuksen.
 TOP 10 e-kirjat Helmet –kirjastot, Ellibs-palvelu 2018 1) Thomas Erikson: Idiootit ympärilläni: Kuinka ymmärtää muita ja itseään 2) Karo Hämäläinen ja Alexander Stubb: Alex 3) Yuval Noah Harari: Homo Deus: Huomisen lyhyt historia 4)Enni Mustonen: Taiteilijan vaimo 5) Yuval Noah Harari: Sapiens: Ihmisen lyhyt historia 6) Anna-Leena Härkönen: Ihan ystävänä sanon ja muita kirjoituksia 7) Kjell Westö: Rikinkeltainen taivas 8) Oskari Saari: Aki Hintsa: Voittamisen anatomia 9) Kimmo Takanen: Päästä irti: Vapaudu tunnelukoista 10) Heikki Harma: Hector - Asfalttihippi
 Konsortio mahdollistaa kirjastoille yhteistyön hankinnoissa, koulutuksessa, tiedotuksessa ja markkinoinnissa. Konsortio vaikuttaa aktiivisesti kirjastoille kehitettäviin e-palveluihin.
 – Konsortiosta puuttuu noin 20 pientä kuntaa. Kun kaikki ollaan yhdessä, saadaan enemmän painoarvoa, sanoo Aino Ketonen.
 Helsinkiläisillä on tarjolla yli 5 500 suomenkielistä e-kirjaa, mutta esimerkiksi kajaanilaisille vain 500 e-kirjaa.  Suomen Kirjastoseura  korostaa, että jokaisella pitää olla tasapuolinen pääsy e-kirjoihin kotipaikasta riippumatta. Niinpä seura teki viime keväänä aloitteen kuntien yhteisen e-kirjaston kokeilemisesta pilottihankkeena. Sille ei vielä ole löytynyt rahoitusta.
 – Pienissä kirjastoissa tarvitaan enemmän nimikkeitä, että lainausmäärät kasvaisivat. Pieni kokoelma on äkkiä luettu. Isoissa kirjastoissa taas pitäisi olla enemmän lisenssejä per kirja, koska varausjonot ovat pitkiä, perustelee Aino Ketonen.
 "Maailma aukeaa myös-kirjastossa" Jaana Polamo / Yle
 Suomen Kirjastoseura auttaa yleisten kirjastojen konsortiota löytämään rahoituksen yhteiskirjaston pilotti-hankkeelle.
 – Rahoitus on vielä auki ja pyrimme löytämään rahoittajan kevään aikana. Konsortio on avainasemassa hankkeen toteuttajana, kertoo Suomen kirjastoseuran toiminnanjohtaja  Rauha Maarno.
 TOP 5 e-lehdet Helmet-kirjastot, PressReader-palvelu 2018 1) Hufvudstadsbladet 2) Svenska Dagbladet 3) The Washington Post 4) The Guardian 5) HS Metro
 Helsingin kaupunginkirjaston yhteisten palveluiden päällikkö  Virva Nousiainen-Hiiri  tietää, että pilotille on haettu yksityiseltä säätiöltä 215 000 euron rahoitusta. Päätös on luvassa lähikuukausien aikana ja jos kaikki menee nappiin, yhteisen e-kirjaston kokeilu saattaa alkaa alkusyksyllä.
 – Norjassa valtio on järjestänyt koko maan e-kirjajärjestelmän. Se pitää sisällään vähän vanhempaa kirjallisuutta.
 Valtio tukee infraa
 Suomessa valtio on rahoittanut vuosina 2012–2016 yleisten kirjastojen sähköiset sisällöt -hankkeita liki 600 000 eurolla. Tukea on suunnattu myös kirjastojen yhteiselle konsortiolle.
 – Konsortion tehtävänä on e-aineistojen jakelun kehittäminen ja aineistojen saatavuuden parantaminen. Ministeriössä on pidetty tärkeänä tukea nimenomaan infraa ja kehikkoa, jonka avulla e-aineistoa saadaan paremmin ja yhdenvertaisemmin liikkumaan asiakkaille kirjastoihin maan eri puolille, kertoo kulttuuriasiainneuvos  Leena Aaltonen  opetus- ja kulttuuriministeriöstä.
 Kirjastolain mukaan kirjastopalvelujen järjestäminen on kuntien tehtävä. Tätä velvoitetta helpottaa peruspalvelujen valtionosuusrahoitus, jolla kustannetaan kirjastoaineistojen hankintaan, oli se sitten digitaalista tai painettua. Yhteisen e-kirjaston hankehakemusta ministeriöön ei ole tullut.
 – Jos kunnat yhteisesti päätyvät tekemään e-aineistoille valtakunnallisen kirjaston, sopivat kustannuksista ja muista, niin näin voi toki tapahtua, kommentoi Leena Aaltonen.
 Kun pistetään rahat yhteen, niin saadaan parempi kokoelma kaikille käyttöön  Hanna Martikainen
 Keski-Suomessa on jo otettu askeleita yhteiseen hyvään, sillä seudulla on jo koko maakunnan kattavat yhteinen e-aineisto Keskikirjastot-kimpassa. Sillä on noin 2 100 e-kirjan kokoelma ja lisenssejä löytyy pääasiassa yksi per kirja, suosituimmista kaksi.
 – Kun pistetään rahat yhteen, niin saadaan parempi kokoelma kaikille käyttöön, perustelee Hanna Martikainen Jyväskylän kaupunginkirjastosta.
 Aino Ketosen arvioin mukaan Suomessa on nyt 28 kirjastokimppaa. Lähiaikoina on tulossa yli maakuntarajojen ulottuvia kimppoja.
 – Tavoite on päästä testaamaan miten valtakunnallinen yhteinen e-kirjakokoelma toimisi. Se ei tule olemaan helppoa, sillä ratkottavana on hallinnollisia kysymyksiä ja lisenssikäytäntöjä. On selvitettävä kasvavatko varausjonot liian suuriksi ja miten kustannukset jaetaan.'
 E-kirjan lukulaitteet ovat pieniä ja kevyitä. Jaana Polamo / Yle.
 Mika Hartio muuttaa Japaniin 23. maaliskuuta ja aloittaa konsultin työt japanilaisessa it-yhtiössä. Koska kirjojen kantaminen Japaniin on vaivalloista, hän ei näe mitään syytä miksei käyttäisi e-kirjan lukijaa normikirjojen sijasta.
 – Japanissahan firmoissa käytetään välillä yhä fakseja, mikä on aika huvittavaa. Mutta uskon, että nuorison keskuudessa e-lukeminen tulee lisääntymään nopeasti.

"Ei vitsi", ajatteli Mika Hartio kun löysi e-kirjat – uusi ilmiö houkuttelee myös nuorempia miehiä kirjojen pariin


Summary: Arvokkaan puukirkon sytyttämisen tunnustanut mies vastaa teostaan Pohjois-Karjalan käräjäoikeudessa tänään tiistaina.

Syyttäjä vaatii Kiihtelysvaaran kirkon polttamisesta epäillylle 30-vuotiaalle joensuulaismiehelle vähintään kahden vuoden ehdotonta vankeutta törkeästä tuhotyöstä.
 Lisäksi syytetyltä vaaditaan lähes kolmen miljoonan euron korvauksia.
 Seurakunnan vaatimus on 369 000 euroa. Käytännössä kyse on alivakuutetun kirkon ja seurakunnan saaman vakuutuskorvauksen erotuksesta. Kirkon arvioitu arvo oli 2,4 miljoonaa euroa, mutta kirkon vakuutus kuittaa vahingosta 2,1 miljoonaa euroa.
 Vakuutusyhtiö Op Vakuutus puolestaan vaatii mieheltä yli 2,5 miljoonaa euroa. Puolustus myöntää teon, mutta vaatii korvausten sovittelua.
 Kiihtelysvaaran kirkon tuhopolttoa käsitellään Pohjois-Karjalan käräjäoikeudessa tänään.
 Syytettynä mies on poliisikuulusteluissa tunnustanut sytyttäneensä tulipalon.
 Vuonna 1770 valmistunut arvokas puukirkko paloi kivijalkaan saakka syyskuussa 2018.
 Kerromme kohta lisää.
 Kiihtelysvaaran kirkko ilmiliekeissä varhain sunnuntaina 23. syyskuuta. Pohjois-Karjalan pelastuslaitos

Kiihtelysvaaran kirkkopalosta syytetylle vaaditaan yli kahden vuoden vankeutta – korvausvaatimukset miljoonaluokkaa


Ilmatieteen laitos antoi tiistaina talven ensimmäisen pakkasvaroituksen Etelä-Suomeen. Kireästä pakkasesta on varoitettu Kymenlaaksossa, Etelä-Karjalassa, Kanta-Hämeessa, Päijät-Hämeessä, Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla.
 Pakkasvaroitus annetaan maan eteläosaan, jos lämpötila laskee alle 20:een pakkasasteeseen. Tavallisestikin kylmemmässä pohjoisessa varoituskynnys ylittyy vasta, kun lämpötila laskee alle 30:een pakkasasteeseen.
 Pakkasvaroitukset suunnataan riskiryhmille. Heillä tarkoitetaan muun muassa vanhuksia, lapsia, sydän- ja hengityssairaita, diabeetikkoja, ulkona työskenteleviä, kuljetusalan työntekijöitä ja pelastus- ja huoltoalan työntekijöitä.
 Vihti oli viime yönä Suomen kylmin paikka. Siellä lukemaksi mitattiin -33,2 astetta seitsemän aikaan tiistaiaaamuna. Yli 30 asteen pakkaslukemia mitattiin myös Lapissa, muun muassa Rovaniemellä ja Ylitorniolla.
 Ylen meteorologin  Toni Hellisen  mukaan pohjoisessa mitataan tulevinakin päivinä kovia pakkaslukemia, mutta 40 miinusastetta tuskin menee vielä rikki.
 Etelässä lauhtuu keskiviikon jälkeen. Sää kuitenkin jatkuu edelleen talvisen kylmänä koko maassa.
 Lappiin on luvassa poutaa, maan etelä- ja keskiosiin lumisateita.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Etelä-Suomi sai talven ensimmäisen pakkasvaroituksensa – kireä pakkanen jatkuu Lapissa, etelässä lauhtuu ja sataa lunta


Summary: HJK-fani ei hae valituslupaa korkeimmasta oikeudesta, joten vuoden vankeustuomio riehumisesta hämeenlinnalaisessa ravintolassa on saanut tänään lainvoiman.

Riehuvia HJK:n kannattajia rauhoittamaan tullut henkilökuntaan kuuluva mies sai tuopista päähänsä vuoden 2017 toukokuussa. Tuopilla häntä lyönyt mies joutuu teostaan vankilaan. Asia varmistui tiistaina, kun valitusluvan hakuaika umpeutui.
 Hämeenlinnan käräjäoikeus  tuomitsi HJK-fanin vuoden vankeuteen ja tuntuviin korvauksiin . Turun hovioikeus  ei muuttanut tuomiota  ja miehen maksettavaksi määrätty 16 000 euron kulu- ja korvaussumma kasvoi hovioikeuskuluilla.
 Pahoinpitely tapahtui  toukokuun kuudentena päivänä toissa vuonna . Poliisi  pysäytti HJK-fanien Vaasan matkan Ilmajoella  ja kannattajia kuljettaneet kaksi bussia käännytettiin takaisin Helsinkiin. Toinen bussi pysähtyi Hämeenlinnan linja-autoasemalle.
 Autosta tauolle purkautuneet turhautuneet fanit purkivat ensin paineitaan tietyömaan aitoihin. Sen jälkeen joukko faneja meni läheiseen ravintolaan. Ravintolan terassille asettunut ryhmä alkoi rikkoa laseja ja heitellä tuoleja ja pöytiä terassilta kadulle. Ainakin osa häiriköijistä riehui naamioituneena kommandopipoilla.
 Henkilökunnan vuorovastaavana toiminut henkilö meni rauhoittamaan faniryhmää, jolloin tuomittu mies löi häntä tuopilla kasvoihin. Sen jälkeen hän löi henkilökuntaan kuuluvaa vielä kerran tai kaksi nyrkillä päähän.
 Vuorovastaava sai särkyneestä tuopista syviä haavoja ja silmävamman.

HJK-fanin linnatuomio kannustusmatkalla riehumisesta on varmistunut


Summary: Epäiltyinä on kolme paikalta palkattua työntekijää. Selvitys kohdistuu satoihin viisumeihin.

Keskusrikospoliisi ja Rajavartiolaitos tutkivat epäiltyä törkeää laittoman maahantulon järjestämistä ja törkeää virkarikosta Suomen Ankaran-suurlähetystössä Turkissa.
 Epäiltyinä on kolme paikalta palkattua työntekijää. Epäilynä on muun muassa, että Schengen-viisumeja olisi myönnetty väärin perustein.
 – Epäilyssä on kyse siitä, että viisumihakemuksia varten olisi annettu virheellisiä tietoja ja viisumeita olisi myönnetty väärin perustein. Selvitys kohdistuu satoihin viisumeihin, mutta tämä määrä tarkentuu esitutkinnassa, kertoo tutkinnanjohtaja, Suomenlahden merivartioston yliluutnantti  Antti Leskelä  tiedotteessa.
 KRP kertoo, että rikosepäilyt paljastuivat viisumien myöntöprosessin valvonnan ja rajatarkastusten aikana rajavartijoiden tekemien havaintojen yhteydessä.
 – Virkarikosten osalta epäillään törkeää virka-aseman väärinkäyttämistä kahden epäillyn osalta. Mahdollisia valvontavastuukysymyksiä selvitetään tarvittaessa myöhemmin, sanoo yleisjohtaja, sanoo KRP:n rikosylikomisario  Mika Ihaksinen  tiedotteessa.
 Tapauksen esitutkinta jatkuu, ja syytteen määräaika on myöhemmin keväällä.
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä  MTV .

KRP ja Rajavartiolaitos epäilevät viisumivilppiä Suomen Ankaran-suurlähetystössä


Summary: Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUSin yksityissairaala Hyksin oy sekä Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote haluavat avata neuvolan miljoonakaupunki Pietariin, jotta venäläisäitejä saataisiin synnyttämään Suomeen.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin yksityissairaala Hyksin Oy:n aloitti venäläisäitien synnytykset Hyvinkään sairaalassa vuonna 2013. Pietarilaisäidit ovat kuitenkin toivoneet, ettei heidän tarvitsisi ajaa niin kauas Pietarista Hyvinkäälle saakka.
 Hyksin Oy ja Eksote  viimeistelevätkin parhaillaan sopimusta , joka mahdollistaisi ensi kesästä alkaen ulkomaalaisten synnytykset myös Etelä-Karjalan keskussairaalassa Lappeenrannassa. Lappeenrannasta Pietariin on matkaa vain noin 220 kilometriä, joten äitien synnytysmatka lyhenisi puoleen nykyisestä.
 Suomeen synnytykseen tuleva äiti maksaa operaatiosta noin 10 000 euroa.
 Neuvola Pietariin
 HUSin ja Eksoten Pietariin suunnittelema neuvola olisi tarkoitettu Suomeen synnyttämään tuleville yksityispotilaille. Tällä hetkellä ulkomaalaiset äidit joutuvat tulemaan Suomeen jo kuukautta ennen laskettua aikaa, koska käynnit äitiyspoliklinikalla alkavat tuolloin.
 – He voisivat käydä neuvolassa Pietarissa ja tulisivat Suomeen vasta synnyttämään, sanoo Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin Eksoten toimitusjohtaja  Pentti Itkonen .
 Tämän uskotaan lisäävän venäläisäitien kiinnostusta synnyttää Suomessa. Taustalla on kiristyvä kilpailu synnytysturisteista.
 – Pietariin rakennetaan yksityisiä sairaaloita ja klinikoita, ja sinne pitäisi olla nyt aktiivisesti menossa, jos aiomme sieltä potilaita saada, sanoo toimitusjohtaja Pentti Itkonen.
 – Me voisimme tarjota myös syöpähoitoja, ja leikkaussaleihin mahtuisi lisää potilaita, jatkaa Itkonen.
 Tommi Parkkinen / Yle
 Venäläisäidit pelastamaan synnytysosasto
 Eksote arvioi tuoreessa väistöennusteessa, että Etelä-Karjalan omien synnytysten määrä laskee vuoteen 2030 mennessä noin 500–600 synnytykseen vuodessa, kun sote-uudistuksen tavoitteena on tuhat synnytystä.
 – Meillä ei yksinkertaisesti ole vuosikymmenen päästä tarpeeksi synnytysikäisiä naisia, sanoo Itkonen.
 Synnytysosaston kapasiteetti riittää siten myös ulkomaalaisten äitien synnytyksiin, sillä vuonna 2010 Lappeenrannassa syntyi 1240 lasta.
 – Jos hoitaisimme täällä Lappeenrannassa vaikkapa yhden ulkomaalaisen synnytyksen päivässä, se olisi vuodessa jo riittävä määrä turvaamaan synnytysosaston säilymisen täällä.
 Synnytysosaston lakkauttaminen Lappeenrannassa merkitsisi, että eteläkarjalaisten äitien olisi lähdettävä synnyttämään Kotkaan tai Lahteen.
 Lue seuraavaksi:   Keskussairaala alkaa myydä synnytyksiä venäläisille – normaali synnytys maksaa tuhansia euroja

Suomalaiset suunnittelevat yksityisneuvolaa Pietariin – äidit tulisivat synnyttämään Suomeen


Summary: 18-vuotias mies tuomittiin 2017 Nokialla murhasta.

Korkein oikeus (KKO) ei myöntänyt valituslupaa Nokian teippisurmassa.
 Tekohetkellä 18-vuotias Oskari Topias Sylve tuomittiin helmikuussa 2017 Nokialla tapahtuneesta 17-vuotiaan naisen murhasta.
 Sylve muun muassa kietoi 17-vuotiaan tyttöystävänsä nenän ja suun ilmastointiteipillä. Tyttö löytyi elottomana Sylven asunnosta Nokialta ja kuoli vammoihinsa myöhemmin sairaalassa.
 Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi miehen elinkaudeksi vankeuteen ja velvoitti hänet maksamaan vahingonkorvauksia uhrin omaisille. Turun hovioikeus ei muuttanut käräjäoikeuden tuomiota.
 Sylve valitti tuomiosta ja piti tekoa murhan sijaan tappona.
 Lue lisää:
 Tyttöystävänsä teipannut nokialaismies tuomittiin murhasta elinkautiseen vankeuteen
 17-vuotias tyttö kuoli väkivallan uhrina – poikaystävää epäillään murhasta

Korkein oikeus ei myöntänyt valituslupaa Nokian teippisurmassa


Summary: Luonnosta hankituista raaka-aineet herättivät kiinnostusta ensimmäisinä messupäivinä Berliinissä.

Suomen maakuntien tuotteet ovat nyt edustettuina maailman suurimmilla ruokamessuilla Saksassa. Aus der Wildnis -messut alkoivat viime perjantaina.
 Ainakin lappilainen ruoka on kiinnostanut ammattilaisia heti ensimmäisinä tapahtumapäivinä.
 Muutaman messupäivän jälkeen lappilaisia marja- ja villiyrttituotteita on halunnut käyttöönsä esimerkiksi suomalainen huippukokki  Sauli Kemppainen .
 – Hän haluaa hyödyntää meidän tuotteitamme puolisen vuotta sitten avaamassaan berliiniläisessä ravintolassa, Lapland Food Club -projektin päällikkö  Juho Ikonen  kertoo.
 Berliinissä asuva yhdysvaltalainen maahantuoja taas haluaa viedä suomalaisia luonnonpuolukoita sisältäviä tuotteita valtameren taa. Yhdysvalloissa karpalo on viljeltyä.
 Suomi ensi kertaa valokiilassa
 Suomi on ensimmäistä kertaa Berliinin ruokamessujen pääkumppani ja myös siksi erityisesti valokiilassa.
 Esimerkiksi Gourmet-tavaratalo KaDeWe järjestää nyt Suomi-viikot, jossa Lappia edustavat marjoihin ja villiyrtteihin pohjautuvat patukat.
 Juho Ikosen mukaan on yllättävää, että suuret toimijat eivät ole lähteneet messuille.
 – Ainoa iso toimija, joka täällä on mukana on Altia. Muut merkittävät suomalaiset yritykset loistavat poissaolollaan.
 Berliiniin on kokoontunut noin 1 700 näytteilleasettajaa 65:stä eri maasta. Suomalaisia yrityksiä on yli kahdeksankymmentä. Vihreä viikko -teemalla kulkevat ruokamessut päättyvät sunnuntaina ja kestävät siis puolitoista viikkoa.

Huippukokki, maahantuoja ja gourmet-kauppa kiinnostuivat – lappilainen villiruoka on haluttua maailmanluokan ruokamessuilla


Summary: Yliopistojen rehtorit toivovat, että Tunnin junan toteutuminen kirjataan seuraavaan hallitusohjelmaan.

Uusi, nopea junayhteys lisäisi korkeakouluyhteistyötä ja toisi Helsingin ja Turun entistä lähemmäksi toisiaan. Nykyinen hidas ja epävarma junayhteys jopa hankaloittaa yliopistojen yhteistyötä.
 – Asiantuntijoita liikkuu Turun ja Helsingin välillä hyvin paljon. Moni tulee mieluummin bussilla, koska junissa on niin usein poikkeuksia. Tämä Turun rata on saatava kuntoon ja tunnissa sinne on päästävä, Helsingin yliopiston rehtori  Jari Niemelä  täräyttää.
 Tällaisia osaamiskäytäviä me tarvitsemme, jotta Suomen tiede ja tutkimus etenee. Sitä kautta kohenee myös hyvinvointi.  Jari Niemelä
 Niemelä johtaa 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälistä tiedeyhteisöä. Hän puhuu mielellään niin sanotuista osaamiskäytävistä.
 – Tunnin juna yhdistäisi Helsingin ja Turun seudun sekä eri oppilaitokset ja osaamiskeskittymät. Tällaisia osaamiskäytäviä me tarvitsemme, jotta Suomen tiede ja tutkimus etenee. Sitä kautta kohenee myös hyvinvointi.
 Helsingin yliopiston rehtori Jari Niemelä katselee työhuoneestaan Senaatintorille. Elise Tykkyläinen / Yle
 – Paitsi yliopistoille, niin tämä on ehkä vielä enemmän näille alueille valtavan tärkeä hanke. Se yhdistäisi koko Helsingin ja Turun väliä aivan uudella tavalla, Åbo Akademin rehtori  Mikko Hupa  puolestaan kommentoi.
 Aalto-yliopiston, Helsingin yliopiston, Turun yliopiston ja Åbo Akademin rehtorit ovat esittäneet mielipiteensä Tunnin junan puolesta muun muassa  Helsingin Sanomien mielipidesivulla . Rehtorit toivovat, että Tunnin junan toteutuminen kirjataan seuraavaan hallitusohjelmaan.
 Åbo Akademin rehtori Mikko Hupa. Petra Ristola / Yle
 Monelle opiskelijalle julkinen liikenne on ainoa vaihtoehto
 Myös opiskelijoille nopea yhteys olisi tärkeä. Opintoja voisi mahdollisesti suorittaa ristiin useissa yliopistoissa eikä opintojen perässä välttämättä tarvitsisi edes muuttaa toiseen kaupunkiin.
 – Mikäli mielenkiintoisia kursseja tai työharjoittelupaikkoja ei Turusta löydy, hyvin usein täältä lähdetään Helsinkiin, sanoo Turun yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtaja  Sini Saarinen .
 Turun yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtaja Sini Saarinen. Petra Ristola / Yle
 Vain harvalla opiskelijalla on oma auto, joten julkinen liikenne on paitsi tärkeä, myös varsin edullinen vaihtoehto.
 Niinpä sekä Helsingin että Turun yliopiston ylioppilaskunnat kannattavat Tunnin junan rakentamista.
 – Helsingin yliopiston ylioppilaskunta näkee todella hyvänä julkisen liikenteen verkon kasvattamisen. Mitä helpompi on liikkua paikasta toiseen, sen parempi. Toki tällaiset uuden junayhteyden rakentamisen kaltaiset ilmastoteot vaikuttavat myös meidän kaikkien tulevaisuuteen, HYY:n hallituksen puheenjohtaja  Laura Wathén  tähdentää.
 Turun yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtaja Sini Saarinen on tismalleen samaa mieltä.
 – Mitä nopeammin päästään liikkumaan, sitä paremmin ja nopeammin päästään tekemään töitä. Silloin syntyy myös innovaatioita ja opiskelukin helpottuu, kun voidaan mennä tässä eestaas.
 Liikennevirasto on esitellyt ratalinjausta syksyn aikana yleisötilaisuuksissa. Yle Uutisgrafiikka
 Helsingin ja Turun välinen tunnin juna toisi lisäksi kokonaan uuden raideyhteyden  Vihtiin ja Lohjalle . Radasta hyötyisi myös Espoo, sillä Tunnin junan rakentaminen toisi uuden kaupunkiradan Leppävaaran ja Espoon keskuksen välille.
 Uuden junaradan yleissuunnittelu on parhaillaan käynnissä, mutta toteuttamispäätös on vielä tekemättä. Rakentamispäätös on eduskunnan ja hallituksen käsissä.
 Lue myös:
 Junamatka tunnissa Helsingistä Tampereelle ja Turkuun ei synny ilmaiseksi – ministeri Berner: "Rahoituksen tilanne on tiukka"
 Tyssääkö Turun tunnin juna, jos Lentorata nousee siivilleen? Ratahankkeiden marssijärjestys huolestuttaa Varsinais-Suomessa

Helsingin ja Turun yliopistot kannattavat Tunnin junan rakentamista: Entistä nopeampi junayhteys tiivistäisi korkeakoulujen yhteistyötä


Summary: Ylioppilaskokeen uudistus poisti yhteisen penkkaripäivän. Uuden penkkaripäivän toivotaan asettuvan samaksi kaikkialla.

Nurmeksen lukiossa abiturientit heittävät hyvästit opinahjolleen penkinpainajaisissa jo 7. helmikuuta. Se on viikkoa aikaisemmin kuin on totuttu, sillä ylioppilaskirjoitusten uudistumisen jälkeen lukioissa ei ole enää selvää lukuloman alkamispäivää. Vanhojen tanssit ovat Nurmeksessa entisellä paikallaan 15. helmikuuta.
 Ensi vuonna 2020 sama käytäntö tulee myös Joensuun kaikkiin lukioihin eli penkinpainajaisia vietetään jo 6. helmikuuta. Perusteluna on, että viimeinen kurssijakso päättyy tammikuun lopussa, joten penkinpainajaispäivä ei osu enää koulutyön loppuun.
 – Päätös tehtiin viime viikolla yhteisesti lukioiden kesken. Siinä tammi-helmikuussa koulutyö on ollut sellaista penkkareiden odottamista, koska ylioppilaskirjoitusten kuunteluja ei ole enää helmikuussa, kertoo Joensuun yhteiskoulun lukion rehtori  Esa Räty .
 Suomen lukiolaisten liiton puheenjohtaja  Roosa Pajunen  pitää tärkeänä, että opiskelijoita kuullaan uusia juhla-ajankohtia päätettäessä. Liitolla ei ole asiaan virallista kantaa, mutta Pajunen arvioi, että jossain vaiheessa saatetaan antaa lausunto tai suositus.
 Pajunen pitää nykyistä kuntien ja lukioiden oikeutta päättää itsenäisesti asiat hyvänä, kunhan opiskelijoita kuullaan. Oma toive on kuitenkin yhtenäinen ajankohta.
 – Penkkarit ovat opiskelijoiden juhla, jolla on lukiolaisidentiteetin vahvistamisessa tärkeä merkitys. Mikäli penkkarit olisivat kaikkialla samaan aikaan, ne pysyisivät vielä vahvempana ja yhteisenä lukioperinteenä.
 Vanhojen tanssit vanhalla paikalla
 Sama muutos on myllertämässä vanhojen tanssit, lukiolaisten toisen perinteisen päivän. Penkinpainajaisia seuranneena vanhojen päivänä toisen vuosikurssin oppilaat juhlivat lukion vanhimmiksi tuloaan tanssimalla pareina ja ryhmänä arvokkaasti juhla-asuissa.
 Esimerkiksi Ilomantsin lukiossa ei tanssita tänä vuonna lainkaan, sillä lukion ensimmäisen vuosikurssin opiskelijat osallistuivat tanssikurssille jo viime vuonna, eivätkä halunneet kerrata tansseja ja esittää niitä uudelleen. Vanhojen tanssien ajankohta tosin on vaihdellut jo vanhastaan penkkareita enemmän.
 Penkinpainajaisilla tai vanhojen tansseilla ei ole virallista asemaa lukion opetusohjelmassa, eikä niitä löyty koulujen työlukuvuosikalentereissa. Jokainen lukio voi päättää itsenäisesti milloin juhlia pidetään, jos pidetään.
 Vuosi sitten keväällä Ylen uutisessa arveltiin , että moni lukio haluaa seurata Helsingin esimerkkiä ja pitää penkkarit samana päivänä kuin pääkaupungissa. Itsestäänselvyys yhtenäinen penkinpainajaispäivä ei kuitenkaan enää ole, kuten Nurmeksen esimerkki kertoo.
 Jatkossa penkkarit ja vanhojen päivä eivät todennäköisesti enää ole peräkkäisinä päivinä. Ilomantsin lukiossa on pohdittu samoja päivämääriä kuin Joensuussa eli penkkareita viikolle 6 ja vanhojen päivää viikolle 7, mutta tänä vuonna mennään vielä perinteisesti eli päivät vietetään peräkkäin 14. ja 15.2. viikolla 7.
 llomantsissa tulevat ajankohdat päätetään yhdessä opettajien ja opiskelijoiden kesken.
 – Minä kyllä toivon, että jos ei ole valtakunnallisesti yhteistä päivää niin kuitenkin maakunnittain vietettäisiin penkkareita ja vanhoja samoina päivinä, sanoo Ilomantsin lukion rehtori  Päivi Nenonen .
 Samaa toivoo Joensuun yhteiskoulun rehtori Esa Räty. Lukiolaiset saavat yhteisellä penkkaripäivällään huomion, jota hajapäivät eivät saisi, epäilee Räty.
 Penkkareita eli penkinpainajaisia on vietetty lukion koulutyön päättymisen juhlana jo yli 100 vuotta. Penkinpainajaisiin liittyvät ajelut alkoivat sodan jälkeen helsinkiläisabiturienttien rekiretkinä koululta ravintolaan ja levisivät sittemmin kaikkialle Suomeen.

Satavuotinen penkkariperinne murtuu tänä keväänä – juhlapäivän ajankohta vaihtelee jopa maakunnan sisällä


Summary: Suomessa noin 4 000 ihmistä saa äkillisen sydänpysähdyksen joka vuosi.

Maallikoiden antaman elvytyksen yleistyminen on huomattavasti parantanut sydänpysähdyspotilaiden ennustetta, tuore tanskalaistutkimus osoittaa. Tutkimus on hyvä muistutus elvyttämisen tärkeydestä.
 European Heart Journalissa julkaistut tulokset  perustuvat vuosien 2001–2014 rekisteritietoihin, ja niiden perusteella sivullisten antama elvytys on lisääntynyt huomattavasti. Kun vuonna 2001 julkisella paikalla sydänpysähdyksen saaneista 36 prosenttia sai sivulliselta elvytystä, vuonna 2014 elvytystä sai jopa 83 prosenttia potilaista. Myös kotonaan tai muissa asuintiloissa sydänpysähdyksen saaneista 61 prosenttia elvytettiin vuonna 2014.
 Samaan aikaan myös potilaiden ennuste parani merkittävästi. Vuonna 2014 julkisella paikalla sairastuneista 25 prosenttia oli hengissä vielä 30 päivää sairastumisesta, kun vuonna 2001 luku oli vain 6 prosenttia. Myös hapenpuutteesta johtuvat aivovammat vähenivät ja aiempaa harvemmat potilaat joutuivat hoitokotiin sairastumisen seurauksena.
 Tanskalaisten tulokset vahvistavat näyttöä nopean elvytyksen merkityksestä sydänpysähdyspotilaille. Suomessa vuosittain noin 4 000 henkilöä saa äkillisen sydänpysähdyksen. Se johtuu yleisimmin sepelvaltimotaudin aiheuttamasta sydäninfarktista tai rytmihäiriöstä.
 Elvytystä voi antaa painelu-puhallusmenetelmällä tai pelkillä painalluksilla. Jos sairastunut henkilö ei reagoi puhutteluun tai ravisteluun ja vaikuttaa tajuttomalta, tärkeintä olisi soittaa heti hätänumeroon 112 ja laittaa puhelin kaiutintoiminnolle. Tällöin saat opastusta elvyttämiseen. Kaikkien olisi mahdollisuuksien mukaan myös hyvä käydä ensiapu- ja elvytyskurssi.
 Uutispalvelu Duodecim

Tutkimus vahvistaa: Jos sydän pysähtyy, maallikonkin antama elvytys todella auttaa


Summary: Ovatko ilmassa ainekset uudelle porvarihallitukselle? Sitä pohtii politiikan toimittaja Robert Sundman.

Kokoomuksen puheenjohtaja   Petteri Orpo   luottaa Suomeen , mutta ei demareihin.
 "Valvovaa sosialidemokraattia" ei tasavaltaan kuulemma kaivata.
 – Kun säästäen kerryttää varallisuuttaan, niin silloin sitä on vanhuuden turvaksi ilman, että siinä on joku sosiaalidemokraatti valvomassa,  Orpo sanoi Kauppalehden haastattelussa viime viikolla .
 Viikonloppuna kokoomuksen vaaliristeilyllä demarit haluttiin häätää peruskoulusta.
 – Ei sielläkään tarvita sosialidemokraattia valvomaan, että osaako opettaja tehdä hommansa, puheenjohtaja linjasi.
 Kokoomuslaista yleisöä tuntui naurattavan.
 Vastakkainasettelun retoriikka on vahvistanut kahden kannatusmittauksia hallitsevan puolueen asemaa vaalikeskusteluissa.
 Politiikkaa seuraava on voinut tottua tällaisiin heittoihin, sillä SDP ja kokoomus ovat piikitelleet toisiaan jo hyvän aikaa.
 Kun vihreiden kannatus alkoi syksyllä 2017 laskea ja SDP:n jälleen nousta, kokoomus ja demarit osoittivat tarvitsevansa toisiaan hyviksi vihollisiksi. Elokuisissa  puolueiden kesäkokouksissa ei nähty päivääkään ilman kuittailua  toiseen suuntaan.
 Tällainen retoriikka on vahvistanut kahden kannatusmittauksia hallitsevan puolueen asemaa vaalikeskusteluissa.
 Välien on kuitenkin vakuuteltu olevan kunnossa . On selvää, että kokoomus ja SDP myös löytävät toisensa monissa kysymyksissä – liittyivätpä ne sitten aluepolitiikkaan tai esimerkiksi  sosiaaliturvaan . Jälkimmäisen uudistamisesta on kaavailtu seuraavan hallituskauden jättihanketta.
 Keskustan kannatuskäyrä  on sen sijaan seurannut kärkikaksikkoa vasta hyvän matkan päästä. 2000-luvulla käytyjen vaalien jälkeen hallituksissa on aina ollut kaksi suurinta puoluetta. Siksi sinipunaa on pidetty todennäköisenä seuraavan vaalikauden hallituspohjana.
 SDP on noin kuukauden ilman johtajaa
 Sinipunahallitusta haikailevien unelmaa uhataan kuitenkin nyt useammalta suunnalta.
 Demareiden kärki kokoomukseen on kaventunut , ja puolueiden kannatusprosentit elävät. Vihreät lähti nousuun  Pekka Haaviston  tultua puheenjohtajaksi, ja presidentinvaaleista tuttu  Haavisto heiluttaa Rinteen unelmaa pääministeriydestä .
 Eilen SDP kertoi, että  puheenjohtaja Rinteen terveydentila onkin tiedettyä heikompi . Tänään puolueen johto käy läpi puheenjohtajan kalenteria ja sopii sijaisuusjärjestelyistä.
 SDP osallistuu siis ainakin helmikuun ajan vaalikeskusteluihin ilman puheenjohtajaansa. Tämä herättää äänestäjissä ja puolueen kenttäväessä ilman muuta huolta.
 Samaan aikaan  Oulun seksuaalirikosepäilyt  ovat kohottaneet perussuomalaisten kannatusta, ja edellisen mittauksen jälkeen  keskustelu aiheesta on ainoastaan kiihtynyt . Eduskunnassa  puolueet kokoontuivat yhteen vakuuttelemaan tahtotilaansa , mutta riittääkö tämä epäröiville?
 Kokoomuksessa kaivataan porvarihallitusta
 Tuskin Orpon heitotkaan ovat pelkkää retoriikkaa.
 Viikonloppuna Iltalehti kertoi , että kokoomuksen kentällä demareihin suhtaudutaan nyt yllättävän penseästi. Sen sijaan esimerkiksi kristillisdemokraatit, siniset ja perussuomalaiset tuntuvat olevan mieluisampia hallituskumppaneita.
 Kun kannatusmittauksia katsotaan, näistä eniten paikkoja seuraavissa vaaleissa irtoaisi perussuomalaisille. Sininen tulevaisuus katoaisi eduskunnasta kokonaan.
 Orpo on sanonut, ettei perussuomalaiset mahdu samaan hallitukseen kokoomuksen kanssa. Nyt puoluetoverit ovat toista mieltä. Usein liberaalina esiintyvä kokoomus näyttää konservatiivisempaa puoltaan.
 Suomen Kuvalehdelle blogia kirjoittava tutkija  Antti Ronkainen  arvioi, että  porvarihallituksen jatkolle on löytynyt momentti .
 Jos kokoomus voittaisi vaalit ja lähtisi muodostamaan porvarihallitusta, tarvitsisi se mukaan myös keskustan. Se on Iltalehden kyselyn mukaan kokoomuslaisten ylivoimainen suosikki hallituskumppaniksi.
 Mutta lähes yhtä varmasti kuin kaksi suurta ovat usein löytäneet tiensä hallitukseen, on kolmas jäänyt sen ulkopuolelle. Ja tuo puolue on usein ollut vaalien häviäjä.
 Saako keskusta vaalidraivinsa päälle?
 Oikealle nojaavaa hallitusta mielivien on tarkkailtava nyt silmä kovana, miten keskusta voi. Ylen edellisessä kannatusmittauksessa puolueen suosio laski reiluun 16 prosenttiin. Taloustutkimuksen arvion mukaan keskusta menettäisi tällä kannatuksella seitsemän paikkaa.
 Eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkonen  ja puheenjohtaja  Juha Sipilä   ovat luvanneet "myrskyvaroituksia"  jo pidemmän aikaa, mutta myrskyä ei ole näkynyt.
 Keskustan on kuitenkin määrä julkaista puolueen eduskuntavaaliohjelma Helsingin Tennispalatsissa yleisölle helmikuun ensimmäisenä viikonloppuna ja siirtyä sitten M/S Gabriellalle seilaamaan.  Vaikeuksissa ollut sotu-mallikin  hyväksyttiin Ylen tietojen mukaan puoluehallituksessa viime viikolla.
 Jos keskusta saa nyt hyvän vaalidraivin päälle, porvarihallituksen jatkolle todellakin syntyy momentti. Nyt kysymys kuuluu: ehtiikö draivia syntyä riittävästi alle kolmessa kuukaudessa?
 Ja jos kokoomus voittaa vaalit mutta keskusta ei ehdi petrata, haluaako puolue silti lähteä uudelleen mukaan kannatusta heiluttelevaan porvarihallitukseen?

Analyysi: Muhiiko kevään vaaleissa pettymys sinipunaa toivoville? Kokoomuksessa halutaan nyt porvariyhteistyötä, SDP:n tilanne on haastava


Summary: Japanin pääministeri Shinzō Abe on vierailulla Moskovassa.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ja Japanin pääministeri  Shinzō Abe  keskustelevat tiistaina Moskovassa kiistellyistä Kuriilien saarista.
 Saarikiista on estänyt maita tekemästä virallista rauhansopimusta toisen maailmansodan päättymisestä.
 Aben vierailu on jo peräti 25. kerta, kun hän tapaa Putinin sitten vuoden 2013.
 Maat ovat kiihdyttäneet diplomatiaa pitkällisen kiistan ratkaisemiseksi, mutta Venäjän viimeaikaisten lausumien perusteella kompromissiin on silti vielä matkaa.
 Kuriilien saaret ovat saariryhmä Ohotanmeren ja Tyynen valtameren välissä.
 Neuvostoarmeija otti Kuriilien neljä eteläistä saarta haltuunsa toisen maailmansodan viime päivinä. Japani ei ole tunnustanut näiden saarien kuuluvan Venäjälle.
 Mahdollisena kompromissiratkaisuna on pidetty, että Venäjä luovuttaisi Japanille kaksi saarta, minkä jälkeen maat voisivat allekirjoittaa rauhansopimuksen ja sitten jatkaa keskusteluja kahden jäljelle jääneen saaren kohtalosta.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kreml torppasi odotuksia
 Tammikuun alussa Abe sanoi televisiokanava Asahin haastattelussa, että saarten siirrossa Japanin alaisuuteen pitää ottaa huomioon alueella asuvien venäläisten tunnot.
 Venäjän ulkoministeriö sanoi Aben vääristelleen maiden keskustelujen sisältöä.
 Maanantaina presidentti Putinin edustaja  Dmitri Peskov  sanoi, että keskustelut ovat vasta alkuvaiheessa ja prosessi olisi pitkäkestoinen.
 Äskettäin Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  sanoi, että Japanin pitäisi lakata kutsumasta virallisissa asiakirjoissaan saaria Pohjoisterritorioksi.
 – Miksi Japani on maailman ainoa maa, joka ei kykene hyväksymään toisen maailmansodan tuloksia kokonaisuudessaan? Lavrov kysyi.
 Venäjän yleinen mielipide vastustaa luovutuksia
 Tammikuun alussa Yhdysvaltain Japanissa olevien joukkojen komentaja, kenraaliluutnantti  Jerry Martinez  sanoi, että Yhdysvallat ei aio sijoittaa tukikohtiaan saarille siinä tapauksessa, että Venäjä luovuttaisi ne Japanille.
 Venäjä on maininnut huolen Yhdysvaltain tukikohdista yhtenä esteenä sopimukselle alueluovutuksista.
 Saarten luovuttaminen olisi myös sisäpoliittisesti arka kysymys Putinin hallinnolle. Viime kuussa  riippumattoman Levada-tutkimuskeskuksen mielipidekyselyssä  74 prosenttia vastaajista vastusti alueluovutuksia rauhansopimusta vastaan.
 Aiheesta aiemmin:
 Miksi Kuriilit jäytävät Venäjän ja Japanin suhteita – kolme seikkaa kiistellyistä saarista  14.1.2019
 Syntyykö Japanin ja Venäjän välille vihdoin rauhansopimus? Putin matkustaa Japaniin kesäkuussa  14.1.2019
 Venäjä lisää sotilaallista läsnäoloaan Kuriilien saarilla lähellä Japania – maiden välinen rauhansopimus yhä kesken  17.12.2018
 Venäjä ja Japani valmiita rauhansopimukseen – Putin ja Abe hieroivat rauhaa Vladivostokissa  10.9.2018
 "Haluamme saattaa tämän loppuun oman sukupolvemme elinaikana" – Putin ja Abe haluavat selvittää Kuriilien aluekiistan  27.5.2081

Japani ja Venäjä jatkavat keskusteluja Kuriilien saarista – Kreml jäähdytteli odotuksia


Summary: Merkittävin seikka, mikä tekee suomen kielestä haavoittuvaisemman kuin monista muista samankokoisista kielistä, on suomalaisten oma suhtautuminen omaan kieleensä, kirjoittaa Janne Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Onko suomen kieli uhanalainen? Kuluneen vuoden aikana olen saanut vastata tähän kysymykseen monta kertaa viikossa.
 Usein joudun ensin tuottamaan kysyjille jonkinlaisen pettymyksen. Kerron, että suomen kieli on monessa mielessä suuri, elinvoimainen kieli. Suomen kieli on puhujamäärässä mitattuna sijalla 120 maailman 7000 kielen joukossa. Tätäkin suurempi se on, jos laskutapana pidetään kielen puhujamäärän asemesta tekstien määrää. Suomen kieli on on internet-sivujen määrällä laskettuna maailman 30 suurimman kielen joukossa, samoin julkaistujen kirjojen määrässä.
 Suomen kieli itse uhkaa monia uhanalaisia kieliä kuten inarinsaamen, koltansaamen tai karjalan kieltä, joita kaikkia puhutaan Suomessa.
 Suomen kieli ei siis ole uhanalainen  millään järkevällä mittarilla. Sen sijaan suomen kieli itse uhkaa monia uhanalaisia kieliä kuten inarinsaamen, koltansaamen tai karjalan kieltä, joita kaikkia puhutaan Suomessa.
 On kuitenkin eräs seikka, mikä tekee suomen kielestä haavoittuvaisemman kuin monista muista samankokoisista kielistä, nimittäin suomalaisten kieliasenteet.
 Suomessa ajatellaan usein, että suomen kieli voidaan korvata englannilla. Erään selvityksen mukaan vain noin kaksi kolmesta suomalaisesta ajattelee, että maahanmuuttajan on osattava suomea. Oloiltaan monin tavoin samankaltaisessa Norjassa vastaava lukema oli 97 prosenttia, Ruotsissa ja Tanskassa yli 90 prosenttia.
 Erityisesti ajatus, että suomen kieli voidaan korvata englannilla maahanmuuttajien kanssa toimiessa, on oman viiteryhmäni, melko liberaalien, kielitaitoisten ja kansainvälisyyteen myönteisesti suhtautuvien kaupunkilaisten suosiossa. Tämä asenne muuttaa kieliympäristöämme nopeasti. Hyväntahtoiset suomalaiset, jotka ovat valmiita varaamaan suomen kielen "omille" ja puhumaan maahanmuuttajille englantia, syrjäyttävät huomaamattaan maahanmuuttajat omaan kuplaansa.
 Suomessa sana “kansainvälinen” tarkoittaa  liian usein samaa kuin englanninkielinen. Esimerkiksi yliopistot ja ammattikorkeakoulut ovatkin “kansainvälistyneet” vauhdilla. Aalto-yliopisto vaihtoi lähes kaikki maisteriohjelmansa suomenkielisistä englanninkielisiin. Kotiyliopistoni Helsingin yliopistossa englanninkielisiä maisteriohjelmia on noin puolet. Suomen kielellä tarjotaan siis tällä hetkellä paljon vähemmän koulutusta kuin kymmenen vuotta sitten, ilman että asiasta olisi käyty juurikaan julkista keskustelua. Viimeksi hallitus on ehdottanut, että jopa ylioppilastutkinnon voisi tehdä englannin kielellä.
 Talous ei kasva nopeimmin siellä, missä puhutaan englantia, vaan siellä, missä puhutaan kiinaa, turkkilaiskieliä, arabiaa, farsia ja hindiä.
 On syytä muistuttaa, että englannin kieli ei ole synonyymi kansainvälisyydelle. Maailman väestöstä puhuu englantia äidinkielenään seitsemän prosenttia. Neljä viidestä ihmisestä pallollamme ei osaa englantia lainkaan. Talous ei kasva nopeimmin siellä, missä puhutaan englantia, vaan siellä, missä puhutaan kiinaa, turkkilaiskieliä, arabiaa, farsia ja hindiä.
 Suomenkaan väestöstä noin kolmannes ei osaa englantia. Kun englantia saattaa tarvita nykyisin jo baarissa asioidessaan, ei tilanne ole kovinkaan tasa-arvoinen vanhemmalle, huonosti koulutetulle tai oppimishäiriöiselle väestölle..
 Englanti kolmantena virkakielenä ei palvele Espoossa asuvaa monikielistä väestöä. Se saattaa houkutella kaupunkiin hyvätuloisia veronmaksajia, mutta kansainvälisyydellä sitä ei kannata perustella.
 Viime vuonna uutisoitiin Espoon päätöksestä tehdä englannin kielestä kolmas virkakieli kuntaan suomen ja ruotsin rinnalle. Espoon väestöstä englanninkielisiä on kuitenkin alle yksi prosentti. Enemmän kuin englantia äidinkielenään puhuvia Espoossa asuu esimerkiksi venäläisiä, virolaisia ja arabeja. Onkin selvää, että englanti kolmantena virkakielenä ei palvele Espoossa asuvaa monikielistä väestöä. Se saattaa houkutella kaupunkiin hyvätuloisia veronmaksajia, mutta kansainvälisyydellä sitä ei kannata perustella. Parempi olisi puhua kansainvälisestä englantia hyvin hallitsevasta globaalista eliitistä, sitä tässä palvellaan.
 Vuonna 2009 Kotimaisten kielten tutkimuskeskus  varoitti kehityksestä, joka johtaa kansalliskielten aseman nopeaan heikkenemiseen ja vaati maan hallitukselta ohjelmaa kansalliskielten turvaamiseksi. Ohjelmassa tulisi määritellä, miten tulevaisuudessa voidaan käyttää suomen ja ruotsin kieliä eri alojen koulutuksessa ja työelämässä.
 Kansalliskielten ohjelmaa ei edelleenkään ole olemassa ja vaalit ovat tulossa. Tässä on seuraavalle eduskunnalle selvä tehtävä.
 Laki vaatii, että jokaisessa maitotölkissä lukee suomeksi ja ruotsiksi paljonko siinä on kalsiumia ja hiilihydraatteja desilitraa kohden. Eikö siis olisi vain kohtuullista jos laki vaatisi myös, että ruokalistat, työpaikkailmoitukset tai tutkinnot ovat saatavissa kasnsallisella kielellä ja että asiakkaalla on oikeus saada palvelua suomeksi myös yksityisen sektorin yrityksissä.
 Janne Saarikivi
 Janne Saarikivi on suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori ja todennäköisesti eri mieltä kanssasi.

Janne Saarikiven kolumni: Suomen kieli on edelleen vahva kieli, mutta suomalaiset itse tyrkyttävät tilalle englantia


Summary: Leimautumisen pelko vaikeuttaa seksuaalisesta väkivallasta selviytyneiden pääsyä hoitoon, kertoo yli 40 valtiossa työskennellyt lääkäri.

On kyseessä sitten köyhä Papua-Uusi Guinea, rohingya-pakolaisleiri tai rikas pohjoismaa, raiskattujen tuntemukset ovat samankaltaisia – he kokevat yleisesti häpeää ja syyllisyyttä.
 – Jos tytärtäsi tai siskoasi käytetään seksuaalisesti hyväksi vaikka täällä Suomessa, miten muut ihmiset reagoivat siihen? On edelleen yleistä, että väkivaltaa kokenutta syyllistetään siitä, että hän olisi itse aiheuttanut tapahtuneen, toteaa hollantilainen seksuaalisen väkivallan asiantuntija  Meggy Verputten  Lääkärit ilman rajoja -avustusjärjestöstä.
 Päähänsä vammoja saanut papuauusiguinealainen nainen odotti hoitoon pääsyä Tarin sairaalassa maan keskiosassa. Jodi Bieber / Lääkärit Ilman Rajoja
 Lääkäritaustainen Verputten tietää, mistä puhuu. Hän on työskennellyt yli 40 maassa seksuaalisesta väkivallasta selviytyneiden parissa. Yle haastatteli Verputtenia Helsingissä joulukuussa, kun hän vieraili aihetta käsitelleessä konferenssissa.
 Viime aikoina Verputten on työskennellyt Bangladeshin pakolaisleireillä ja Tyynenmeren saarivaltiossa Papua-Uudessa Guineassa.
 Seksuaalinen väkivalta perhepiirissä on Papua-Uudessa Guineassa erittäin yleistä, fyysisen perheväkivallan ohella.
 New York Times -lehti kirjoittaa , että taustalla on muun muassa äärimmäinen köyhyys, heikko hallinto, vanhoilliset perinteet sekä taikausko. Papua-Uutta Guineaa asuttavat sadat eristäytyneissä kylissä elävät alkuperäiskansat.
 Parempi asema on niillä naisilla, jotka elävät saarivaltion matriarkaalisissa eli äidinvaltaisissa yhteisöissä.
 25-vuotias nainen turvakodissa Papua-Uuden Guinean pääkaupungissa Port Moresbyssä. Hän on joutunut säännöllisesti aviomiehensä hakkaamaksi ja päässyt turvakotiin, joita on koko valtiossa vain muutamia. Jodi Bieber / Lääkärit Ilman Rajoja
 "Lapsia hyväksikäytetään jatkuvasti"
 Papua-Uudessa Guineassa puolet seksuaalista väkivaltaa kokeneista, joita Lääkärit ilman rajoja -järjestö on auttanut, on lapsia.
 – Monia lapsia käytetään seksuaalisesti hyväksi jatkuvasti, jopa viisivuotiaita, Verputten sanoo.
 Verputtenin mukaan tekijä on usein lapsen oma perheenjäsen tai muu lähipiiriin kuuluva ihminen, joka käyttää asemaansa väärin. Hyväksikäyttö jatkuu usein pitkään, mutta sitä voi olla vaikeaa havaita, koska lapsilla ei välttämättä ole fyysisiä vammoja tai muita näkyviä merkkejä seksuaalisesta väkivallasta.
 Papua-Uuden Guinean maaseudulla seksuaalinen ja lähisuhdeväkivalta ovat vakavia ongelmia. Kuva Benarian kylästä valtion keskiosista. Jodi Bieber / Lääkärit Ilman Rajoja
 – Lapsi saattaa esimerkiksi alkaa kastella sänkyään uudelleen öisin hyväksikäytön takia. Tukea tarjoavien aikuisten täytyy havainnoida lapsen käytöstä ja kuunnella hyvin tarkkaan hänen kertomustaan, Verputten sanoo.
 Miehiäkin raiskataan konflikteissa
 Myös konfliktien keskellä lapset ja naiset ovat usein haavoittuvimmassa asemassa. Konfliktin syttyessä yhteiskunnan turvaverkko hajoaa, sukupuoliroolit muuttuvat ja miehet kokevat avuttomuutta ja voimattomuutta, mikä johtaa helposti seksuaaliseen väkivaltaan.
 Jopa  yksi viidestä pakolaisnaisesta on kokenut seksuaalista väkivaltaa  konfliktien seurauksena.
 Seksuaalinen väkivalta  voi kohdistua myös miehiin . Aihetta itäisessä Afrikassa tutkinut Tampereen yliopiston tutkija  Élise Féron  on arvioinut, että konflikteissa  joka kolmas seksuaaliväkivaltaa kokenut on mies .
 Seksuaalista väkivaltaa varjostavat häpeän tunteet Noin joka kolmas nainen maailmassa on kokenut seksuaalista väkivaltaa tai fyysistä lähisuhdeväkivaltaa. Kuitenkin arviolta  vähemmän kuin joka kymmenes  seksuaalista väkivaltaa kokenut maailmassa ilmoittaa väkivallasta poliisille. Alle 40 prosenttia hakee apua raiskauksen tai muun väkivallan jälkeen. Seksuaalisella väkivallalla tarkoitetaan raiskauksen lisäksi myös yritystä pakottaa uhri seksiin ja ei-toivottuja seksuaalisia kommentteja. Lähteet: Maailman terveysjärjestö WHO, YK:n naistenjärjestö UN Women
 Kongolaisen gynekologin  Denis Mukwegen  ja jesidiaktivisti  Nadia Muradin  loppuvuodesta  saama Nobelin rauhanpalkinto  on nostanut seksuaalisen väkivallan konflikteissa julkiseen keskusteluun.
 Mukwege on hoitanut raiskauksen kokeneita naisia, ja Muradin kohtalo on tuonut huomiota Isisin seksiorjille.
 Ihmiset eivät ole turvassa raiskauksilta edes pakolaisleireillä, joissa he hakevat suojaa sodalta. Verputten vieraili hiljattain rohingya-pakolaisten leirillä Bangladeshissa.
 – Siellä ei ole mitään yksityisyyttä: vessan ovea ei voi lukita, suihkussa ollessa kuka tahansa voi tulla sisään. Ei ole valaistusta, Verputten kuvailee.
 Lisäksi naisten pitää kävellä kauas hakemaan vettä ja polttopuita. Riski joutua seksuaalisen väkivallan kohteeksi kasvaa näissä tilanteissa.
 "Hoitoon voi hakeutua milloin vain"
 Lääkärit ilman rajoja -järjestöllä  on esimerkiksi rohingyojen pakolaisleireillä terveyskeskuksia, joista raiskausten uhrit voivat hakea luottamuksellisesti lääketieteellistä tai psyykkistä apua.
 Ensimmäiset kolme vuorokautta ovat ratkaisevia, jotta epätoivottu raskaus tai HIV-infektio voidaan estää.
 Raiskaustapaukset ratkaistaan yhteisöjen sisällä monissa maissa, joissa ei ole toimivaa oikeuslaitosta. Raiskattu tyttö tai nainen voidaan joskus jopa pakottaa menemään naimisiin tekijän kanssa.
 Lääkäri ja seksuaalisen väkivallan asiantuntija Meggy Verputten Lääkärit ilman rajoja -järjestöstä. Juho Takkunen / Yle
 Hyväksikäytöstä ilmoittaminen ja hoitoon hakeutuminen ei ole aina itsestään selvää leimautumisen pelon ja syyllistämisen takia. Verputtenin mukaan seksuaalista väkivaltaa kokeneista osa ei hae apua lainkaan ja osa vasta vuosien jälkeen.
 – Mitä aikaisemmin uhri tulee hakemaan apua, sitä tehokkaampaa se on. On kuitenkin tärkeää tiedottaa, että avun pariin voi hakeutua milloin tahansa, Verputten toteaa.
 Lisää aiheesta:
 Raaka seksuaalinen väkivalta on uhka tytöille Itä-Kongossa – Raiskaaja voi olla naapuri, ja koulumatka on vaaranpaikka
 New York Times:  It’s Time to Try to Change the Men: Papua New Guinea’s Epidemic of Abuse

Edes pakolaisleireillä ei pääse turvaan raiskauksilta – "Suihkussa ollessa kuka tahansa voi tulla sisään"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Sähköntoimittajat voivat vaatia tuhansien eurojen vakuuksia, vaikkei se ole sallittua
 Pelkkä maksuhäiriömerkintä ei oikeuta sähköyhtiöitä vaatimaan vakuuksia asiakkaalta, mutta silti niin tehdään. Sähköyhtiö vaati  Ylen haastattelemalta  naiselta 1 500 euron vakuutta. Lasku peruttiin, kun nainen kaivoi lakikirjan esiin.
 Sähköä myyvistä yhtiöistä alle 20 prosenttia vastasi Ylen kyselyyn. Vastanneista yhtiöistä noin kolmannes vaati vakuuksia joko pelkän maksuhäiriömerkinnän tai uuden asiakkuuden perusteella.
 SDP päättää Rinteen pidennetyn sairausloman sijaistuksesta
 SDP:n puheenjohtajisto kokoontuu aamulla päättämään, miten puheenjohtaja  Antti Rinteen  sijaistus hoidetaan hänen sairauslomansa ajan. Eilen selvisi, että Rinne joutuu olemaan sairauslomalla helmikuun loppuun.
 Antti Rinne Jarno Kuusinen / AOP
 Rinne kertoi  Facebookissa, että keuhkokuumeen lisäksi hänelle on tehty pallolaajennus sepelvaltimotukokseen. Lisäksi Rinne sai Espanjassa keuhkokuumeen hoidon yhteydessä sairaalabakteeritartunnan.
 Tähän saakka puolueen varapuheenjohtajat ja eduskuntaryhmän puheenjohtajisto ovat hoitaneet Rinteen tehtäviä.
 Pohjois-Korealla salainen ballististen ohjusten tukikohta
 Pohjois-Korealla on jopa 20 salaista ohjustukikohtaa,  kertoo  yhdysvaltalaisen Center for Strategic and International Studies -tutkimuskeskuksen (CSIS) tuore raportti. Raportin mukaan Pohjois-Korea ei ole koskaan julkistanut tietoa Sino-rin ohjustukikohdasta, eikä se näin ollen ole myöskään ollut ydinaseneuvotteluiden kohteena, uutistoimisto Reuters kertoo.
 Kim Jong-un. AOP
 Raportin mukaan noin 200 kilometrin päässä Etelä- ja Pohjois-Korean rajalta sijaitseva Sino-ri on ollut avainasemassa ballististen ohjusten kehityksessä. Tukikohdista voidaan iskeä sekä Korean niemimaalle että suurimpaan osaa Japania.
 Oscar-ehdokkuudet julki iltapäivällä
 Muusikoiden elämästä kertoville elokuville sekä Netflix-elokuva  Romalle  ennustetaan ehdokkuuksia, mutta myös ohjaaja  Spike Leen   BlacKkKlansman  sekä  Black Panther  saattavat kahmia ehdokkuuksia, kirjoittavat elokuva-alan mediat.
 Alfonso Cuaron vei kotiin parhaan ohjaajan ja parhaan vieraskielisen elokuvan Golden Globe -palkinnot. Mike Nelson / EPA
 Oscar-palkinnon  ehdokkuudet  julkistetaan tänään iltapäivällä kello 15.20 Suomen aikaa.
 Koko maassa ollut kylmä yö
 Etelä-Suomessa oli toistaiseksi talven kylmin yö: Vihdissä lukemiksi merkittiin aamuyöllä -32,9 astetta. Päivällä maan länsi- sekä pohjoisosaan leviää lumisateita ja pakkaslunta voi kertyä joitakin senttimetrejä. Lapin selkeillä alueilla pakkanen jatkuu kireänä.
 Yle Sää
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Sähköyhtiöt vaativat vakuuksia kevein perustein, SDP päättää Rinteen sijaisesta, Oscar-ehdokkaat julkistetaan


Summary: Luigi Di Maio syytti Ranskan jatkavan Afrikan maiden riistämistä siirtomaatyyliin. Ranskan ulkoministeriö kutsui Italian suurlähettilään puhutteluun.

Ranskan ulkoministeriö kutsui maanantaina Italian suurlähettilään kuultavaksi Italian varapääministerin Ranskaa koskevista lausunnoista.
 Varapääministeri  Luigi Di Maio  sanoi Ranskan harjoittavan Afrikassa edelleen siirtomaahenkistä politiikkaa, mikä köyhdyttää afrikkalaisia ja ajaa heitä Euroopan rajoille.
 Italian populistijohtoinen hallitus on estänyt Välimereltä siirtolaisia pelastaneita aluksia saapumasta satamiinsa. Ranska on arvostellut Italiaa asiasta, mihin Italia on vastannut syyttämällä Ranskaa itseään siirtolaisten torjumisesta.
 Luigi Di Maio on populistisen Viiden tähden liikkeen johtaja.
 Hänen puolueensa on toistuvasti arvostellut Ranskan presidenttiä Emmanuel Macronia ja pyrkinyt luomaan suhteita Ranskassa protestoivaan keltaliiviliikkeeseen ( Mouvement des gilets jaunes ).
 Viikonloppuna YK:n pakolaisavun järjestö UNHCR kertoi, että jopa 170 ihmistä on saattanut kuolla  kahdessa eri haverissa Välimerellä . Viime vuonna yli 2 200 ihmistä kuoli yrittäessään ylittää Välimeren Eurooppaan.
 – EU:n pitäisi asettaa pakotteita Ranskalle ja kaikille maille, jotka köyhdyttävät Afrikkaa ja saavat nämä ihmiset lähtemään, koska afrikkalaisten pitäisi olla Afrikassa, ei Välimeren pohjassa, Di Maio sanoi sunnuntaina.
 – Jos ihmiset lähtevät nyt, se johtuu siitä, että Euroopan maat, Ranska ennen kaikkea, eivät ole koskaan lakanneet riistämästä kymmeniä Afrikan maita.
 Di Maio arvioi, että ilman Afrikkaa Ranska ei olisi kuuden maailman suurimman talouden joukossa.
 Hän myös syytti Ranskan manipuloivan CFA-frangia käyttävien Afrikan maiden talouksia.
 CFA-frangit ovat Ranskan valtiovarainministeriön takaamia siirtomaakaudella luotuja valuuttoja, joita käytetään yhä 14:ssä Keski- ja Länsi-Afrikan maassa.
 Ranskan ulkoministeriö kutsui Italian suurlähettilään  Teresa Castaldon  kuultavaksi maanantaina.
 Ranskalainen diplomaattilähde luonnehti uutistoimisto AP:lle di Maion kommentteja epäystävällisiksi ja perusteettomiksi.
 Varapääministeri Di Maio sanoi maanantaina, ettei pitänyt asiaa diplomaattisena kysymyksenä. Hän toisti pitävänsä Ranskaa yhtenä niistä maista, joiden toimien takia siirtolaiset lähtevät liikkeelle Afrikasta.
 Aiheesta muualla:
 BBC:  France summons Italian envoy over Africa remarks  22.1.2019
 The Washington Post:  Italy deputy PM downplays France migrant remarks  21.1.2019

Italian varapääministeri ärsytti Ranskaa siirtomaakommenteillaan – Taustalla kiistely maahanmuutosta


Summary: Feminismi on muokannut näyttelijä Jussi Lankosken työskentelytavat ja ajattelun.

Pitääkö minun muuttaa huumoriani? Pitääkö muuttaa esiintymisessäni jotakin?
 Kysymysten ralli alkoi pyöriä  Jussi Lankosken , 32, päässä sen jälkeen, kun hän oli saanut viestin koomikko  Jamie McDonaldilta . Vuosi oli 2015. Lankoskelle tarjottiin keikkaa Helsingissä järjestettävälle Feminist Comedy Night -klubille.
 Syntyjään kanadalainen McDonald on asunut Suomessa 15 vuotta ja noussut noin viiden vuoden koomikon urallaan nopeasti tunnetuksi alallaan. McDonaldin luotsaamalla klubilla tyypillisesti annetaan piut paut perinteisille näkemyksille ja kulahtaneille stereotypioille.
 Kutsun klubille saanut Lankoski oli aloitteleva stand up -koomikko. Hän oli hakenut esiintymään klubille, jotta saisi alalta lisää kokemusta ja sitä kautta töitä.
 Feminismi joutui tarkasteluun, ja samalla Lankoski kävi esiintymismateriaaliaan läpi. Hän alkoi kehittää mukaan myös feminismihuumoria.
 Koomikko allekirjoitti aatteen perusajatukset.
 – Tajusin, että minähän olen aina ajatellut samalla tapaa kuin feministit.
 Aatteen allekirjoittamisen hetki oli merkittävä, sillä Lankoski oli elänyt elämää, jossa hän kyllä tiedosti epäkohtia yhteiskunnassamme, mutta ei tehnyt siitä numeroa.
 – Olin pitkään ajatellut, että tässä yhteiskunnassa pystyy elämään ilman sitoutumista yhtään mihinkään.
 Maailman muuttamisen halua oli ollut jo aiemmin, mutta joku asia oli pidätellyt ratkaisun tekemistä.
 – En minä itseäni ennen minään sovinistina pitänyt, feminismiin vaan liittyi niin paljon harhoja, hän sanoo.
 Mutta palataan näihin harhoihin myöhemmin.
 Jussi Lankoskelle feminismi on tasa-arvoa. Pekka Tynell / Yle
 Feministinen suuntaus valtaa teatterialaa
 Talvinen iltapäivä on kylmä ja alkaa jo hämärtämään.
 Väsyneen näköinen Jussi Lankoski istuu hiuksiaan haroen Helsingin Kannelmäen teatteri- ja konserttitalon Kanneltalon aulan kahviossa. Takana on usean tunnin pituiset intensiiviset harjoitukset. Lankoski on apuohjaajana vasta ensi-iltansa saaneessa Carmen suviyössä -oopperassa.
 Hän on edellisenä iltana tehnyt töitä teatterissa Lappeenrannassa ja tullut taas viikonlopuksi Helsinkiin työstämään oopperaa. Carmen on nainen, joka uskoo ihmisen vapauteen ja itsemääräämisoikeuteen. Aihe sopii siis mainiosti apulaisohjaajalle, joka on pohtinut juuri näitä asioita viime vuosina elämässään.
 Monipuolinen taiteilija tekee yli puolet töistään teattereissa, näyttelijänä ja esimerkiksi ohjaajana. Lisäksi hän muun muassa lausuu runoja, esittää monologeja ja tekee stand up -keikkaa.
 Teatterin suuren yleisön lisäksi hän esiintyy pienille joukoille, esimerkiksi yksityisissä syntymäpäiväjuhlissa tai työpaikkojen järjestämissä tapahtumissa.
 – Käyn naurattamassa ihmisiä suljettujen ovien takana.
 “Feminismi on minulle ainoa aate, joka aktiivisesti ajaa tasa-arvoa”  Jussi Lankoski
 Feministinä hän ei kokemuksensa mukaan erotu taidepiireissä, joiden keskellä hän työskentelee ja vaikuttaa. Lankosken mukaan taiteilijat toivovat muutosta ja tämä näkyy nyt erityisenä feministisenä taidesuuntauksena.
 – Me taiteilijat saamme vähemmän ja vähemmän tehdä teoksia. Tällöin ajatusprosessi taiteen tekemisessä korostuu.
 Aatetta kannatetaan salassa
 Kanneltalon aulan kahvio on hiljainen. Välillä joku satunnainen kulkija säntää viereiseen kirjastoon.
 Lankoski haroo hiuksiaan ja katsoo mietteliäänä suoraan silmiin. Hän epäröi kutsua itseään feministiksi. Onko liikkeen historia hänelle tarpeeksi tuttu, ja onko hän oikeutettu kutsumaan itseään feministiksi. Lopulta hän sanoo, että feminismi ei ole vain naisten liike naisille, vaan sen oletuksena on tasa-arvo kaikkien ihmisten välillä. Tämän perusteella mies voi hyvin ottaa kantaa epäkohtiin.
 Lankoskelle feminismi näyttäytyy ainoana aatteena, joka aktiivisesti puolustaa ja ajaa tasa-arvoa. Hän naurahtaa kysymykselle, miltä miesfeministiksi kutsuminen kuulostaa.
 – Yleensä mies- tai naisetuliitteet eivät palvele ketään.
 Moni mies on feministi, vaikkei sitä julkisesti tunnustakaan. Liikkeeseen liittyy Lankosken mukaan liikaa juuri hiljaisuutta.
 – Kukaan ei juuri kysy mitään, kun kerron olevani feministi. Saan enemmän palautetta kertoessani, että olen vegaani.
 Syy hiljaisuuteen ja tunnustamattomuuteen saattaa olla aatteen historian vähäinen tuntemus.
 – Yritän kuitenkin kannustaa, että muutkin paremmassa ja etuoikeutetummassa asemassa olevat uskaltaisivat sanoa olevansa feministejä.
 Valkoihoinen ja heteromies, siinä jo pari tekijää, jotka tekevät Lankosken mielestä hänestä onnekkaamman ihmisen suhteessa joihinkin muihin.
 Jussi Lankoski toivoisi, että yhä useampi uskaltaisi olla feministi julkisesti. Pekka Tynell / Yle
 Työskentelytavat muuttuivat
 Sanataiteilija Lankosken repertuaariin kuuluvat erilaiset monologiesitykset lavalla. Hän on esittänyt esimerkiksi teatterin suorapuheisen uudistajan ja monen taiteilijan arvosteleman teatterinjohtajan  Jouko Turkan  tekstejä. Turkan suhdetta naisiin ja naisten kohtelua on arvosteltu lehdissä, milloin kriitikoiden, milloin näyttelijöiden suulla.
 Feminismiin havahtumisensa jälkeen, Lankoski alkoi tutkia enemmän naisten tekstejä ja alkoi myös esittää niitä. Turkan teksteihin tuli epämiellyttävä sivumaku.
 – Aloin miettiä, millä perusteella olen valinnut tekstejäni esityksiini ja millä perusteella olin ohittanut niin paljon naiskirjailijoiden ja -runoilijoiden tuotantoa, Lankoski sanoo.
 Ja oopperan apulaisohjaajana Lankoski pohtii paljon Me Too -kampanjan jäljiltä näyttelijöiden ohjaamista. Hänen mukaansa kaikilla täytyy olla hyvä olo tehdä töitä. Työtä paremman ja tasapuolisen kohtelun eteen pitää tehdä koko ajan, koska vallalla on niin paljon vanhoja rakenteita, jotka ohjaavat ihmisten käytöstä.
 – Itse olen joutunut määrittelemään uusiksi esimerkiksi sen, miten voin koskea näyttelijöitä näyttämöllä. Minulle on henkilökohtaisesti tärkeää rajat ja turvallisuuden tunne.
 Huumori ei ole tasa-arvoista
 Moni muistaa lapsuudesta tai nuoruudesta hetkiä, jolloin maailma aukeni uudella tavalla.
 Jussi Lankoski alkoi lukioikäisenä tehdä huomioita omasta perheestään. Äiti hoiti kodin ja neljä lasta sekä kävi lisäksi töissä. Isä oli aina töissä. Hän työskenteli oman isänsä kanssa yhteisessä yrityksessä.
 Aikuisena äidiltä asiaa kysyessään Lankoskea hämmästytti äidin lojaali vastaus isän toimintaa kohtaan. Äidin mukaan lasten isä oli itse kiinni omassa isässään ja eli kahden yhteisön, oman perheensä ja lapsuuskotinsa, välissä.
 Äiti tyytyi elämäntilanteeseensa.
 Nyt vuosia myöhemmin Lankoski haluaa olla hajottamassa epätasa-arvoisia rakenteita työssään ja vapaa-ajallaan.
 Esimerkiksi stand up -komiikassa yleisö ottaa jutut paremmin vastaan, jos esittäjänä on keski-ikäinen ja hieman pyöreä mies kuin jos esittäjänä on nainen.
 – Huumori ei ole vieläkään tasa-arvoista.
 “Ne ihmiset, jotka eivät usko ilmastonmuutokseen, eivät myöskään kannata feminismiä. Nämä ihmiset haluavat pitää vanhoista valtarakenteista kiinni.”  Jussi Lankoski
 Leimaavat harhat
 Nyt Jussi Lankoski on julkinen feministi. Viimeistään tämän haastattelun myötä.
 Aatteeseen on liittynyt ja liittyy yhä tänä päivänä vastustusta. Lankoski kuitenkin uskoo ihmisten perimmiltään olevan samaa mieltä tasa-arvosta. Se kuuluu kaikille.
 – Feminismi on minulle ainoa aate, joka aktiivisesti ajaa tasa-arvoa, hän toteaa.
 Ystävilleen hän ei ole joutunut feminismiään puolustelemaan. Entäs vastustajat? Lankoski uskoo, että ne pelkäävät vanhojen rakenteiden murtuvan.
 – Ne ihmiset, jotka eivät usko ilmastonmuutokseen, eivät myöskään kannata feminismiä. Nämä ihmiset haluavat pitää vanhoista valtarakenteista kiinni.
 Liikkeeseen on erityisesti menneinä vuosina liitetty naisten aggressiivinen omien asioiden ajaminen, joka ei välttämättä aja tasa-arvoa. Aatteen ikävä kaiku on alkanut hälvetä, ja feministiksi tunnustautuu yhä useampi mieskin.
 Menneestä maineesta taitaa olla kuitenkin myös jotain hyötyä.
 – Jos sanoisin olevani tasa-arvon kannattaja, sillä ei olisi yhtä suurta painoarvoa kuin sillä, että sanon olevani feministi, Lankoski toteaa.
 Entä ne epätasa-arvon asiat muualla kuin taiteen piirissä?
 – Esimerkiksi naisen euro on pöyristyttävimpiä käsitteitä! En voinut kuvitellakaan, että sellaista pitää vielä kuulla tänä aikana.
 Tasa-arvon toteutumiseksi tarvitaan yhä paljon työtä myös Suomessa. Lankosken tilanteeseen herätti Feminist Comedy Night.
 – Lopetin asian väistelemisen silläkin uhalla, että minua pelottaa asettaa itseni alttiiksi tämän asian kanssa. Kuitenkin sen levittäminen ja julkituominen on isompi asia kuin että jäisin neutraalille alueelle.

Jouko Turkan teksteihin tuli epämiellyttävä sivumaku – Näyttelijä Jussi Lankoski, 32, löysi itsestään feministin ja alkoi esittää naiskirjailijoiden tuotantoa


Summary: Muusikoiden elämästä kertoville elokuville ja Netflixin Roma-elokuvalle ennustetaan ehdokkuuksia. Myös ohjaaja Spike Leen BlacKkKlansman ja Black Panther saattavat kahmia ehdokkuuksia.

Yhdysvaltain elokuva-akatemia julkistaa elokuva-alan Oscar-palkintojen ehdokkuudet tiistaina iltapäivällä kello 15.20 Suomen aikaa.
 The Vanity Fair  -lehti nostaa ehdokkuuksien kahmijoiksi elokuvat  A Star is Born ,  Green Book  sekä  Bohemian Rhapsody .  IndieWire  -sivusto puolestaan nostaa näiden lisäksi mahdollisiksi ehdokkuuksien saajiksi Black Panther - sekä Roma -elokuvat.
 A Star is Born  -elokuvassa esiintyville laulajatähti  Lady Gagalle  ja tämän vastanäyttelijälle  Bradley Cooperille  povataan muun muassa pääosaehdokkuuksia näyttelemisestä, ohjaamisesta (Cooper) ja alkuperäisestä musiikkikappaleesta. Lisäksi elokuvan arvellaan olevan ehdolla parhaaksi elokuvaksi.
 Green Bookin  arvellaan saavan parhaan elokuvan ehdokuudet sekä elokuvasta Golden Globe -sivuosapalkinnon saaneen näyttelijä  Mahershala Alin  saavan parhaan sivuosan ehdokkuuden.
 Mahershala Ali sai parhaan miessivuosan Golden Globe -palkinnon elokuvasta Green Book..  Mike Nelson / EPA
 Golden Globe  -gaalassa elokuvat  Bohemian Rhapsody  ja  Roma  tekivät hienoisen yllätyksen voittamalla tärkeimpiä palkintoja.
 Bohemian Rhapsody  palkittiin parhaana draamaelokuvana ja Queen-yhtyeestä kertovan elokuvan parhaan miespääosan palkinnon sai  Rami Malek.  Elokuvalle ja Malekille arvioidaan napsahtavan myös Oscar-ehdokkuudet tiistaina.
 Roma  voitti puolestaan parhaan vieraskielisen elokuvan Golden Globe -palkinnon sekä sen ohjaaja  Alfonso Cuaron  sai parhaan ohjaajan palkinnon. Medioiden mukaan Roma on vahva ehdokas parhaaksi elokuvaksi ja vieraskieliseksi elokuvaksi Oscar-kilpailussa. Lisäksi Cuaron olisi mukana parhaan ohjaajan palkinnon saajaksi myös tulevassa Oscar-gaalassa.
 Alfonso Cuaron vei kotiin parhaan ohjaajan ja parhaan vieraskielisen elokuvan Golden Globe -palkinnot. Mike Nelson / EPA
 Myös  BlacKkKlansman  yltää ehdokkuuslistoille. Elokuvan arvioidaan olevan mukana kilpailemassa ainakin parhaan elokuvan, parhaan ohjaajan sekä parhaan sivuosan palkinnoista. Elokuvaa tähdittänyt suomalaisnäyttelijä  Jasper Pääkköselle  ei arvioiden mukaan olisi heltiämässä Oscar-ehdokkuutta.
 Myös viime vuonna ennätyksiä takonut  Black Panther  -elokuva on arvioiden mukaan saamassa ehdokkuuksia. Musta pantteri -elokuvan odotetaan saavan parhaan elokuvan ehdokkuuden lisäksi ehdokkuuksia parhaasta musiikista sekä puvustuksesta.
 Se keräsi viime vuonna  valtavien lipputulojen lisäksi kiitosta olemalla ensimmäinen mustien näyttelijöiden tähdittämä elokuva.
 Oscar-palkinnot jaetaan 24. helmikuuta Los Angelesissa Kaliforniassa.
 Lue myös:
 Golden Globe -gaalassa palkittiin elokuvien ja tv-sarjojen parhaimmistoa, Bohemian Rhapsodylle sekä Romalle tärkeimpiä pystejä

Oscar-ehdokkuudet julki iltapäivällä – pääseekö Lady Gaga ehdolle vai ei?


Summary: Pelkkä maksuhäiriömerkintä ei riitä vakuuksien vaatimiseen. Silti niin tehdään.

Tästä on kyse Monet sähköyhtiöt vaativat yksityisasiakkailtaan vakuuksia liian heppoisin perustein. Ylen kyselyyn vastanneista sähkön siirtoyhtioistä neljännes ja sähkön myyjistä kolmannes vaati vakuuksia luottotietojen perusteella. Kuluttaja-asiamiehen parin vuoden takaisen päätöksen mukaan yhtiöt eivät saisi vaatia vakuuksia pelkän häriömerkinnän perusteella.
 – Olin ollut saman sähköyhtiön asiakas noin 10 vuotta ja sitten paukahti tällainen kirje.
 Vartijana työskentelevä nainen vaikuttaa vieläkin kiihtyneeltä, vaikka tapahtumasta on likimain vuosi.
 Hän oli muuttamassa toisessa kerrostaloasunnossa asuvan miehensä ja lastensa kanssa saman katon alle, isoon omakotitaloon. Kumpikin oli hoitanut sähkölaskunsa aiemmin säntillisesti.
 Sähköyhtiö vaati heitä maksamaan 1500 euron vakuuden, tai sähköt ja vesi katkaistaisiin keskellä talvea sähkölämmitteisestä talosta. Perusteena oli yksittäinen muutaman vuoden takainen luottotietohäiriömerkintä, joka näkyi rekisterissä, vaikka velka oli jo maksettu.
 – Eivät katsoneet, mihin se liittyi. Sähköyhtiö toimi niin, että jos on merkintä, vakuusmaksuvaatimus lähtee automaattisesti.
 Nainen haluaa esiintyä jutussa nimettömänä ammattinsa vuoksi.
 Sähköyhtiön menettely oli virheellinen – kilpailu- ja kuluttajavirasto linjasi jo muutama vuosi sitten, ettei vakuuksia saisi vaatia pelkän häiriömerkinnän perusteella.
 Kuluttajaneuvontaan  tulee asiasta vuosittain muutamia kymmeniä yhteydenottoja vuosittain. Tämä on kuitenkin vain jäävuoren huippu, arvioi viraston lakimies  Jukka Kaakkola.
 – Useimmat maksavat vakuuden enempää kyselemättä, jos pystyvät.
 Mutta eivät kaikki.
 Neljännes vaatii vakuutta vain luottotietojen perusteella
 Yle kysyi 68 sähkönmyyjältä ja 52 sähkön siirtoyhtiöltä, millä perusteella ja missä tilanteessa he vaativat vakuuksia.
 – Tuntuma on, että vakuuksia vaaditaan edelleen melko kevein perustein, sanoo lakimies Jukka Kaakkola.
 Kyselyn perusteella noin neljännes siirtoyhtiöistä katsoo, että pelkkä maksuhäiriömerkintä riittää vakuuden vaatimuksen perusteeksi. Toisaalta toinen neljännes ei vaadi yksityisasiakkailtaan missään tilanteessa vakuutta. Siirtoyhtiöistä lähes 60 prosenttia vastasi kyselyyn.
 Sähköyhtiö voi joutua korvausvastuuseen, jos se on katkaissut sähköt ehtojen vastaisesti.  Jukka Kaakkola
 Sähköä myyvistä yhtiöistä alle 20 prosenttia vastasi. Näistä yhtiöistä noin kolmannes vaati vakuuksia joko pelkän maksuhäiriömerkinnän tai uuden asiakkuuden perusteella.
 Kaakkolan mukaan jonkin verran ongelmia ilmenee sähkön talviaikaisessa katkaisussa. Sähkömarkkinalaissa kielletään tietyin ehdoin katkaisemasta sähköjä lokakuun ja huhtikuun välisenä aikana, jos vakituisen asunnon lämmitys on sähköstä riippuvainen.
 Rajatapauksia on ollut, kun asunto ei ole ollut sähkölämmitteinen, mutta lämmitysjärjestelmä ei toimi ilman sähköä.
 – Sähköyhtiö voi joutua korvausvastuuseen, jos se on katkaissut sähköt ehtojen vastaisesti ja kuluttajalle aiheutuu vahinkoa, sanoo Kaakkola.
 Tuttua huttua rahavaikeuksissa painiville
 Sähköyhtiöiden vakuusasioiden selvittely on tuttua Sosped säätiön kulttuuripajapäällikölle  Jaana Vanhalalle.  Säätiön Kainuun kulttuuripaja Marilyn tukee nuoria aikuisia mielenterveyskuntoutujia.
 Vanhala ymmärtää sähköyhtiön kannan turvata rahojensa saanti. Toisaalta hänellä on ollut asiakkaita, jotka ovat selvinneet vuosia riivanneista velkaongelmista, mutta silti vakuuksia on vaadittu. Yhteinen tekijä on, että vanha luottohäiriömerkintä on edelleen rekisterissä. Vanhalan kokemuksen mukaan sähköyhtiöt käsittelevät tuoreita ja vanhoja merkintöjä usein samalla tavalla.
 – Tilanteissa on aina pyritty näyttämään, että ihminen on kykenevä hoitamaan asioita. Mutta ikävä kyllä siitä ei hirveästi ole apua, Vanhala kertoo.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston lakimies Jukka Kaakkolan mukaan monet sähköyhtiöt vaativat vakuuksia kuluttajilta  vastoin viraston ohjetta .
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston mukaan sähköyhtiöllä on oikeus vaatia kuluttajalta vakuus tai ennakkomaksu, jos siihen on erittäin painava syy. Syy voi olla esimerkiksi se, että kuluttaja on ilmeisen kyvytön suoriutumaan maksuistaan.
 Tuumasin, että nyt laitoitte postia väärälle naiselle.   Nainen
 Viraston vakuusvaatimuksen esittämistä koskeva ratkaisu on heidän näkemyksensä siitä, kuinka lakia on noudatettava. Varsinaisiin sanktioihin päädytään vasta mahdollisen markkinaoikeuden päätöksen jälkeen.
 Kuluttaja-asiamiehen tulkinnan mukaan painavaksi syyksi ei riitä pelkästään se, että kuluttajalla on maksuhäiriömerkintä. Sähkö on välttämättömyyspalvelu, jota ilman nyky-yhteiskunnassa ei tule toimeen. Sen saatavuus on turvattava kaikille taloudellisesta asemasta ja muista henkilökohtaisista olosuhteista riippumatta, mutta ei millä tahansa ehdoilla.
 – Maksukykyä on tarkasteltava vakuuksia vaadittaessa tarkemmin. Jos maksukyvyttömyys on mennyt ohitse, ei vakuuksien vaatimiselle välttämättä ole perusteita, sanoo Jukka Kaakkola.
 Kuluttaja-asiamiehen ratkaisu on tuttu Energiateollisuus ry:n markkinoista vastaavalle johtaja  Pekka Salomaalle . Siitä on myös yhtiön sisäisissä koulutuksissa.
 – Olemme linjauksen kanssa samaa mieltä, että kuluttajan maksukykyä pitää harkita kokonaisuutena. Jokainen yritys toki päättää itse, milloin vakuutta vaatii – noudattaen tasapuolisuutta.
 Vakuuden määrä voi olla tuhansia euroja
 Sähköyhtiön haluaman vakuuden määrä vaihtelee. Ylen kyselyn mukaan yleisimmin vaadittava vakuus vastaa kolmen kuukauden kulutusta tai siirtomaksun määrää. Pisin vakuusvaatimus oli eräällä sähkönsiirtoyhtiöllä: puolen vuoden arvioitu sähkönsiirtolasku piti suorittaa etukäteen, tai sähköä ei toimittaisi.
 Käytännössä vakuuden euromäärä riippuu siitä, millaisesta asunnosta on kysymys. Suuren sähkölämmitteisen omakotitalon vakuus voi olla tuhansia euroja, kun pienen kerrostaloasunnon vakuus saattaa jäädä satasiin.
 Ylen kyselyyn vastasi 30 sähkön siirtoyhtiötä, mutta vain 12 myyjää. Asmo Raimoaho/Yle
 Ylen kyselyyn vastanneista sähkön myyjistä reilu 40 prosenttia haluaa vakuuden tililleen ennen kuin sähköä toimitetaan. Sähkön siirtoyhtiöt ovat pitkämielisempiä, noin neljännes haluaa rahat ensin.
 Toisaalta ilman rahoja jäänyt siirtoyhtiö on tylympi: lähes 60 prosenttia Ylen kyselyyn vastanneista ilmoittaa lopettavansa sähkön toimituksen siihen. Sähkön myyjistä puolestaan kaksi kolmesta yrittää neuvotella asiakkaalleen uuden maksuaikataulun.
 Lakitekstien kaivelu kannatti
 Miten kävi vartijanaiselle, joka sai mielestään kohtuuttoman, 1500 euron vakuusvaatimuksen?
 – Tuumasin, että nyt laitoitte postia väärälle naiselle. Ei ole järkeä, että vaaditaan vakuuksia, jos on ollut vuosia asiakkaana ja vain osoite muuttuu.
 Hän kysyi yhtiöltä vaatimuksen perustetta, mutta alkoi saman tien etsiä ennakkopäätöksiä. Ennen kuin yhtiö ehti vastata, nainen toimitti sinne ennakkotapauksia ja lakitekstiä.
 Yhtiöltä tuli muutaman päivän päästä viesti, jossa he kertoivat olevansa väärässä ja pahoittelivat tietämättömyyttään.
 – Ja aikoivat muuttaa käytäntöjään saman tien.
 Kaikki sähköyhtiöiden vakuusvaatimukset eivät kuitenkaan ole turhia.
 Perhe pelastaa
 Monelle ongelmissa painivalle talouden hallinta on vaikeaa. Luottohäiriöitä on Suomessa tällä hetkellä pelkästään  Asiakastiedon rekistereissä  lähes 400 000 ihmisellä.
 – Elämäntilanteiden sekamelskassa ja etuisuuksien vaihtumisessa sekä mielenterveys että talous kuormittuvat, sanoo kulttuuripajapäällikkö Jaana Vanhala.
 Suuren sähkölämmitteisen omakotitalon vakuus voi olla tuhansia euroja, kun pienen kerrostaloasunnon vakuus saattaa jäädä satasiin. Asmo Raimoaho/Yle
 Vanhalan mukaan vakuusvaatimukset ovat ongelmiin joutuneelle suuri kynnys. Vakuuksia vaativat muutkin kuin sähköyhtiöt, esimerkiksi vakuutus- ja puhelinyhtiöt.
 – Jotta saadaan sähköt auki, pitäisi pystyä maksamaan vakuusmaksu sekä rästissä olevat sähkölaskut. Se saattaa olla esimerkiksi 1500 euroa, eli kolmen kuukauden bruttotulot, sanoo Vanhala.
 Onko sinulla omakohtaisia kokemuksia kohtuuttomilta tuntuvista vakuusvaatimuksista? Kerro minkälaisia, laita sähköpostia osoitteeseen heikki.ronty@yle.fi.

Nainen vastusti 1 500 euron vakuutta sähköyhtiölle, lasku peruttiin – osa yrityksistä vaatii edelleen vakuuksia liian kevein perustein


Summary: Raportin mukaan Pohjois-Korealla on jopa 20 salaista ydinasekätköä.

Pohjois-Korealla on jopa 20 salaista ohjustukikohtaa, kertoo yhdysvaltalaisen Center for Strategic and International Studies  -tutkimuskeskuksen (CSIS) tuore raportti.
 Raportin mukaan Pohjois-Korea ei ole koskaan julkistanut tietoa Sino-rin ohjustukikohdasta eikä se näin ollen ole myöskään ollut ydinaseneuvotteluiden kohteena, uutistoimisto Reuters kertoo.
 – Sino-ri-tukikohta ja Nodong-ohjukset, jotka sinne on sijoitettu, sopivat Pohjois-Korean oletettuun ydinasestrategiaan. Ne tarjoavat operatiivisen tason iskukyvyn sekä Korean niemimaalle että suurimpaan osaa Japania,  raportissa  todetaan.
 CSIS raportoi salaisista ohjustukikohdista viimeksi marraskuussa.
 – Pohjois-Korea ei aio neuvotella sellaisista asioista, joita se ei tuo julki. Näyttää siltä, että he pelaavat peliä. Heillä on edelleen operatiivinen kapasiteetti käytössään, vaikka he tuhoaisivatkin julkistamiaan ydinvoimakohteitaan,  Victor Cha , yksi raportin kirjoittajista sanoi yhdysvaltalaiskanava  NBC:lle .
 Raportin mukaan noin 200 kilometrin päässä Etelä- ja Pohjois-Korean rajalta sijaitseva Sino-ri on ollut avainasemassa ballististen ohjusten kehityksessä. Satelliittikuvat paljastavat alueelta sisäänkäynnin maanalaiseen bunkkeriin, päämajan sekä vahvistettuja suojia.
 Valkoinen talo ei ole vielä kommentoinut uutta raporttia. Perjantaina julkistettiin, että presidentti  Donald Trump  tapaa Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin   helmikuun lopussa .
 Sunnuntaina presidentti Trump twiittasi odottavansa innolla uutta tapaamista Kimin kanssa.
 Yle uutiset kertoi maanantaina  Pohjois-Korean kiinnostuksesta biologisiin aseisiin . mukaan Pohjois-Korea on yhteistyössä kansainvälisten tutkijoiden kanssa lisännyt kovaa vauhtia tietämystään bioteknologiasta ja siihen liittyvistä laitteista. Kaliforniassa toimivan Middlebury Institute of International Studies -tutkimuslaitoksen mukaan Pohjois-Korea on yhteistyössä kansainvälisten tutkijoiden kanssa lisännyt kovaa vauhtia tietämystään bioteknologiasta ja siihen liittyvistä laitteista.
 Lue myös:
 The New York Times: Pohjois-Korea kiinnostui biologisista aseista – Suomalaisasiantuntija: En olisi kovin kauhuissani
 Valkoinen talo: Trump tapaa Kim Jong-unin helmikuun lopussa

Raportti: Pohjois-Korealla salainen ballististen ohjusten tukikohta


Summary: Parlamentti on luvannut armahduksen "vallananastaja" Maduroa vastaan kääntyville armeijan jäsenille.

Venezuelassa on pidätetty joukko sotilaita, jotka kapinoivat presidentti  Nicolas Maduroa  vastaan. 27 sotilaan joukko oli julkaissut sosiaalisessa mediassa videon, jossa he ilmoittivat vastustavansa Maduron hallintoa ja pyysivät itselleen tukea.
 – Olemme kansalliskaartin ammattisotilaita ja vastustamme hallintoa, jonka torjumme täysin. Tarvitsemme apuanne, lähtekää kaduille, kapinallisjoukon johtajana itsensä esitellyt mies sanoi videolla.
 Sotilaat hyökkäsivät toiselle armeijan vartioasemalle pääkaupunki Caracasissa, ottivat vankeja ja varastivat aseita. Heidät kuitenkin pidätettiin nopeasti, kun armeijan joukot hyökkäsivät kansalliskaartin vartioasemalle, jota kapinalliset sotilaat pitivät hallussaan.
 – Pidätyksen aikana saatiin takaisin varastettuja aseita, ja kapinalliset antavat hyödyllistä tietoa tiedustelupalveluille ja sotaoikeudelle, sanoi Venezuelan puolustusministeri  Vladimir Padrino .
 Hän totesi, että kapinaan nousseet sotilaat joutuvat oikeuden eteen. Maduron liittolainen, kansallista edustajistoa johtava  Diosdado Cabello  puolestaan sanoi sotilaiden kertoneen, että heille oli luvattu huviloita ja muita palkkioita kapinoimisesta, mutta että heidät oli jätetty yksin. Cabello ei tarkentanut, kuka tällaisia lupauksia olisi tehnyt.
 Opposition hallussa oleva Venezuelan parlamentti julisti viime viikolla, että Maduroa vastaan kääntyvät armeijan jäsenet saavat armahduksen. Parlamentti on myös julistanut Maduron vallananastajaksi.
 Maduron liittolaisten hallussa oleva korkein oikeus puolestaan julisti parlamentin päätökset mitättömiksi.
 Parlamentin puhemies tuki kapinallisia
 Tässä kuussa parlamentin puhemieheksi valittu  Juan Guaido  ilmaisi tukensa kapinallisille sotilaille.
 – Se mitä tapahtui kansalliskaartissa Cotizassa, on osoitus yleisestä tuntemuksesta, joka vallitsee armeijassa, Guaido tviittasi.
 – Asevoimamme tietävät, että komentoketju rikkoontui, kun presidentin virka anastettiin.
 Maduro aloitti aiemmin tässä kuussa toisen presidenttikautensa, jota parlamentti ja monet Amerikan maat eivät ole tunnustaneet. Venezuelan taloudellisesta ja poliittisesta kaaoksesta huolimatta Maduro on toistaiseksi säilyttänyt armeijan johdon tuen.
 Levottomuudet saattavat jatkua Venezuelassa tällä viikolla, sillä Guaido on kehottanut ihmisiä tulemaan keskiviikkona kaduille osoittamaan mieltään Maduroa vastaan. Hallinnon tukijatkin kaavailevat omia mielenosoituksiaan.
 Venezuelassa ei ole nähty merkittävää katuliikehdintää sen jälkeen, kun 125 ihmistä kuoli vuonna 2017 neljä kuukautta jatkuneissa mielenosoituksissa.

Venezuelassa pidätettiin presidentti Maduroa vastaan kapinoivia sotilaita


Summary: Harris on kuudes demokraatti, joka on ilmoittautunut presidenttikisaan.

Kalifornialaissenaattori  Kamala Harris  ilmoitti maanantaina pyrkivänsä Yhdysvaltain seuraavaksi presidentiksi vuoden 2020 vaaleissa.
 54-vuotias demokraattisenaattori olisi vaalit voittaessaan Yhdysvaltain ensimmäinen naispresidentti. Harris julkisti aikeensa ABC-kanavan Good Morning America -televisio-ohjelmassa.
 Jamaikalaisen isän ja intialaisen äitin jälkeläisenä Harris kohtasi heti maanantaina taustaansa liittyvän kysymyksen, kun toimittaja nosti esille hänen vanhempiensa alkuperän ja kysyi, kuinka hän määrittelee itsensä.
 – Kuinka määrittelen itseni? Olen ylpeä amerikkalainen. Niin määrittelen itseni, hän totesi.
 Harris kertoo vaalivideollaan taistelevansa oikeuden, säädyllisyyden ja tasa-arvon puolesta.
 – Ne ovat arvoja, joita me amerikkalaiset arvostamme, ja ne ovat kaikki vaakalaudalla nyt. Tulevaisuutemme riippuu sinusta ja miljoonista muista, joiden on saatava äänensä kuuluviin taistelussa amerikkalaisten arvojen puolesta, Harris sanoo videolla.
 Harris julkisti presidenttiehdokkuutensa  Martin Luther Kingin  syntymäpäivänä. Uutistoimisto AP:n mukaan tämän on tarkoitus viestittää, että Harris näkee itsensä kansalaisoikeuksien puolesta taistelevana ehdokkaana.
 – Koko urani ajan olen keskittynyt turvaamaan ihmisten elämää. Se on varmaan suurin motivaationi tähän ehdokkuuteen, Harris sanoi ABC:n haastattelussa.
 Harris on ensimmäisen kauden senaattori. Hän toimi ennen senaattoriksi nousuaan Kalifornian yleisenä syyttäjänä. Virallisesti hänen kampanjansa käynnistyy Kalifornian Oaklandissa sunnuntaina.
 Kuusi muuta ehdokasta julkistanut halukkuutensa presidentiksi
 Vuoden 2020 presidentinvaalien demokraattiehdokkaaksi on ilmoittautunut Harrisin lisäksi jo kuusi henkilöä. Harrisin lisäksi tässä vaiheessa halukkuutensa puolueen ehdokkaaksi ovat ilmoittaneet  Julian Castro ,  John Delaney ,  Tulsi Gabbard ,  Kirsten Gillibrand ,  Richard Ojeda  ja  Elizabeth Warren .
 Lisäksi esimerkiksi  Bernie Sandersin ,  Hillary Clintonin ,  John Kerryn  ja  Joe Bidenin  ilmoituksia mahdollisesta ehdolle asettumisesta odotellaan lähiaikoina.
 Brittilehti  Independentin  mukaan jopa 40 demokraattia saattaa lähteä kisaamaan puolueen presidenttiehdokkaan paikasta.

Ensimmäisen kauden senaattori Kamala Harris pyrkii Yhdysvaltain presidentiksi


Summary: Suosituimpia lähetyksiä olivat Linnan juhlat, vaalien tulosilta ja Leijonien jääkiekko-ottelut.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Suomalaiset katsoivat viime vuonna televisiota 2 tuntia 45 minuuttia vuorokaudessa, kertoo Finnpanelin tv-mittaritutkimus.
 Ylen kanavat keräsivät eniten katsojia vuorokaudessa, 43,6 prosenttia. Toiseksi katsotuimpia olivat MTV:n kanavat, 23,1 prosenttia ja kolmanneksi suosoituimpia olivat Nelonen Median kanavat, 15,4 prosenttia koko vuorokauden katseluajasta.
 Katsotuin ohjelma oli Yle TV1:n Itsenäisyyspäivän juhlavastaanotto, jota seurasi keskimäärin yli 2,4 miljoonaa kansalaista. Suuren katsojamäärän keräsi myös tammikuussa lähetetty TV1:n presidentinvaalien ensimmäisen kierroksen tulosilta, yli 1,4 miljoonaa katsojaa.
 MTV3:lla lähetettyä jääkiekon MM-kisojen puolivälieräottelua Suomi-Sveitsi seurasi puolestaan 1,4 miljoonaa suomalaista. Ottelu oli myös MTV3:n vuoden katsotuin ohjelma.
 Urheilukilpailut kiinnostivat myös muilla kanavilla. TV5:n helmikuussa lähettämä talviolympialaisten jääkiekko-ottelu Ruotsi-Suomi keräsi miljoonayleisön.
 Nelosen katsotuin ohjelma viime vuonna oli 5. tammikuuta lähetetty  The Voice of Finlandin  jakso, jota seurasi liki 780 000 suomalaista.
 Televisiosisältöjen katselu netti-tv-palveluista kasvoi viime vuonna etenkin nuorten parissa. Online-katselu toi kuusi prosenttia lisää television katseluaikaan ja yli neljänneksen 15–24-vuotiaiden katseluaikaan.
 Lue myös:
 Uusi tutkimus haastaa yleiset käsitykset: Lapset viettävät sittenkin enemmän aikaa lelujen ja kirjojen kuin älylaitteiden parissa
 Joulupukin YouTube-kanava tuplasi tilaajamääränsä – videoilla yli 100 miljoonaa katselukertaa
 Louhimiehen Tuntematon-tv-sarja rynnisti Yle Areenan katsotuimpien joukkoon
 Linnan juhlia seurattiin ennätyksellisen paljon netissä – televisiossa tavoitettiin yhteensä 3,2 miljoonaa ihmistä

Suomalaiset katsoivat televisiota kaksi tuntia ja kolme varttia vuorokaudessa


Summary: Vaalikoneilla on iso merkitys etenkin nuorille äänestäjille.

Tampereen yliopistossa tutkitaan parhaillaan, onko mediatalojen vaalikoneilla vaikutusta ehdokkaan löytämiseen. Tutkimus vertailee vaalikoneita ja niiden käyttöä vuoden 2018 presidentinvaalissa ja kevään 2019 eduskuntavaaleissa.
 Tampereen yliopiston yliopistonlehtori  Sami Borg  kertoo, mitä havaintoja vaalikoneista tehtiin presidentinvaalien perusteella. Tutkimusta esiteltiin maanantaina Helsingissä pidetyssä seminaarissa.
 – Eri-ikäiset tuntuvat käyttävän vaalikonetta eri tavoin. Iäkkäämmät ihmiset käyttävät vaalikonetta ehdokkaan varmistamiseen ja osin ajanvietteeseen. Nuorimmat äänestäjät hakevat selvästi ehdokasta, koska eivät tunne puolueita, taustoja eivätkä ehdokkaita, Borg kuvaa.
 Yliopistonlehtori Sami Borg tutkii vaalikoneiden vaikutusta suomalaisille.  Yle
 Presidentinvaalin yhteydessä kuusi toimitusta tuotti vaalikoneen. Helsingin Sanomat ja Ilta-Sanomat avasivat omat vaalikoneensa jo marraskuun lopussa, kaksi kuukautta ennen vaaleja. Ylen, MTV:n, Uutissuomalaisen ja Iltalehden vaalikoneet aukesivat joulukuussa.
 – Vaalikoneista on hyötyä itsestään selvästi. Suurin osa kansalaisista pitää vaalikoneiden kysymyksiä kattavina ja melko luotettavina. Erityisesti näistä on hyötyä nuorille ja nuorille keski-ikäisille valitsijoille, Borg kertoo.
  Nuorille nopein tapa
 Kyselyyn vastasi yhteensä yli tuhat 18–70-vuotiasta äänioikeutettua. Tutkimuksen rahoittaa Helsingin Sanomain Säätiö.
 Lähes 70 prosenttia 18–30-vuotiaista oli sitä mieltä, että vaalikoneet ovat luotettavia ja nopein tapa hankkia tietoa vaalien ehdokkaista.
 Puolet nuorista vaalikoneen käyttäjistä etsi viime presidentinvaalissa niillä itselleen sopivaa ehdokasta, kun kaikista vaalikonetta käyttäneistä näin teki vain kolmannes. Monet käyttävät vaalikonetta ajanvietteenä ja kantojen varmistamiseen.
 Vuoden 2018 presidentinvaalin tulos oli ennalta selvä, koska istuva presidentti  Sauli Niinistö  oli ehdolla. Tämä vaikutti Sami Borgin mukaan myös vaalikoneiden käyttöön.
 – Siihen nähden vaalikoneita käytettiin aika paljon. Neljännes nuorista sanoi, että sai merkittävästi apua vaalikoneesta.
 Kaksi viidestä äänestysikäisestä käytti viime presidentinvaalissa vähintään yhtä vaalikonetta.
 Eduskuntavaaleissa vielä enemmän merkitystä
 Sami Borgin mukaan vaalikoneilla on todennäköisesti enemmän merkitystä kevään eduskuntavaaleissa. Aiempien tutkimusten perusteella tiedetään, että kun on enemmän ehdokkaita kuin presidentinvaaleissa, myös vaalikoneita käytetään ahkerasti.
 – Odotan, että kun on enemmän ehdokkaita vaalikoneiden merkitys on suurempi.
 Aiemmista eduskuntavaaleista tehtyjen havaintojen nojalla voidaan päätellä, että vaalikoneilla on selvästi enemmän merkitystä eduskuntavaaleissa kuin presidentinvaalissa.
 Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa 54 prosenttia alle 25-vuotiaista valitsijoista katsoi, että vaalikoneet olivat vaikuttaneet ratkaisevasti tai paljon oman kansanedustajaehdokkaan valintaan.
 Laura Huhtasaari, Pekka Haavisto ja Sauli Niinistö kisasivat presidentinvaaleissa.  Marja Väänänen / Yle
 Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa vaalikoneet olivat nuorten tärkein vaalitiedon lähde, mutta presidentinvaalissa vaalikoneet sijoittuivat seitsemänneksi.
 Niinistö sai eniten julkisuutta
 Vaalikoneet 2020 -tutkimus selvittää myös vaalikoneisiin liittyvää journalismia. Sauli Niinistön julkisuus oli vaalikoneista kertoneessa journalismissa ylivertaista mitattiin tätä vaikka sitten esimerkiksi kuvien tai otsikoiden määrällä.
 Niinistö mainittiin joka neljännen vaalikonejutun otsikossa tai ingressissä. Muista ehdokkaista  Laura Huhtasaari  ja  Matti Vanhanen  saivat seuraaviksi eniten huomiota.
 Tutkimukseen haastateltujen journalistien mukaan vaalikoneista ei ainoastaan tehdä juttuja, vaan niitä hyödynnetään esimerkiksi henkilöjuttuihin ja vaalitentteihin valmistautumisessa.

Vaalikoneiden merkitys korostuu tänä keväänä – Sami Borg: "Eri-ikäiset tuntuvat käyttävän vaalikonetta eri tavoin"