Summary: Brexitin ei olisi pitänyt olla yllätys. Britit ovat aina riidelleet Euroopasta, lähinnä keskenään.

William Shakespeare  kirjoitti jo 400 vuotta sitten brittien ajatuksista omasta saarestaan:
 ”Tämä kuninkaiden valtaistuin, toinen Eden, puoliparatiisi, tämä linnoitus, luonnon rakentama. Tämä onnellisten rodun asuinpaikka, pienoismaailma, jalokivi, upotettu hopeiseen mereen, joka linnan muurien tai vallihaudan tavoin torjuu kurjempien maiden kateuden. Tämä siunattu puutarha, tämä valtakunta, tämä Englanti.”
 Shakespeare: Richard II (Matti Rossin käännöstä mukaillen)
 Iso-Britannia on saari. Sitä ei kyennyt valtaamaan sen enempää Napoleon kuin Hitler. Brittien Eurooppa-suhdetta on aina määrittänyt ajatus siitä, että he ovat erillään, eivät osa mannerta.
 Doverin linna Englannin kanaalin rannalla oli vahtinut epäilyttäviä tulijoita jo satoja vuosia ennen Shakespearea. Harvinainen värivalokuva 1890-luvulta.  AOP
 Brittien politiikassa Euroopan yhdentyminen sinänsä on aina ollut hyvä asia – kunhan se ei koske heitä itseään.
 Britannian pääministeri  Winston Churchill  puhui toisen maailmansodan jälkeen useasti Euroopan yhdentymisestä ja jopa Euroopan Yhdysvalloista. Churchill teki kuitenkin selväksi, ettei hän ajatellut Britannian itse liittyvän tällaiseen yhteisöön.
 Pääministeri Winston Churchill ja kuningasperhe toukokuussa 1945. AOP
 Kun Länsi-Euroopan yhdentyminen toden teolla alkoi 1950-luvulla, Iso-Britannia päätti jättäytyä yhteisön ulkopuolelle.
 Talous edellä Eurooppaan 1973
 Ison-Britannian ja Euroopan välinen suhde on alusta asti ollut järkiavioliitto. Britit pyrkivät kauppiaskansana laskemaan, ovatko jäsenyyden edut suuremmat kuin sen haitat. Ideologiset julistukset Euroopasta ja rauhanprojektista kiinnostavat vähemmän.
 1960-luvulla edut alkoivat näyttää houkuttelevilta, kun britit huomasivat jäävänsä jälkeen muun Länsi-Euroopan talouskehityksestä.
 Kampajaa jäsenyyden eduista 1975: Vicki Crankshaw esittelee papusäilykkeitä ja niiden hintoja todistaakseen kuinka ruoka on kalliimpaa yhteisön ulkopuolella AOP
 Iso-Britannia haki EU:ta edeltäneen Euroopan talousyhteisön (EEC) jäseneksi 1960-luvulla peräti kaksi kertaa, kerran konservatiivien ja kerran työväenpuolueen johdolla. Molemmilla kerroilla Ranskan presidentti  Charles de Gaulle  torppasi liittymisen.
 Jäsenyys onnistui vasta de Gaullen kauden jälkeen, vuonna 1973. Konservatiivi pääministeri  Edward Heath  ei nähnyt tarpeelliseksi järjestää asiasta kansanäänestystä. Parlamentissakaan asia ei ollut aivan läpihuutojuttu. Molemmissa pääpuolueissa, konservatiiveissa ja työväenpuolueessa oli kovaa vastusta.
 Suhtautuminen Eurooppaan onkin jakanut Iso-Britannian pääpuolueita koko ajan. Rintamalinjat eivät kulje puolueiden välillä, vaan niiden sisällä.
 Konservatiivikansanedustaja Enoch Powell 1977. Mike Hollist / AOP
 – Britit eivät halua integroitua! Integroituminen voi olla hyvä tai huono asia, mutta sillä ei ole väliä. Jokainen kansakunta on sellainen kuin on,  Enoch Powell , vaikutusvaltainen konservatiivikansanedustaja jyrisi vuonna 1973.
 Alkuun euroskeptisyyttä oli kuitenkin vahvemmin työväenpuolueen puolella. Puolueen vasemmistosiipi ja vahvat ammattiliitot karsastivat kapitalistiselta kuulostavaa yhteismarkkinaa.
 Ensimmäinen kansanäänestys 1975
 Jo 1970-luvun puolivälissä Isossa-Britanniassa nähtiin poliittinen operaation, joka muistutti nykyisen brexit-kriisin alkua.
 Pääministeri Harold Wilson. AOP
 Kun työväenpuolue vuonna 1974 nousi takaisin valtaan, sen pääministeri  Harold Wilson  yritti vastata oman puolueensa vasemmistosiiven EEC-vastustukseen ennen näkemättömällä tempulla. Wilson neuvotteli ECC:n jäsenyysehdot uusiksi ja järjesti sitten jäsenyydestä kansanäänestyksen.
 Vuoden 1975 kansanäänestys oli ensimmäinen koko maan historiassa.
 Mielenosoitus yhteismarkkinoiden puolesta Trafalgarin aukiolla Lontoossa vuonna 1975. Northcliffe Collection / AOP
 Äänestyksen alla myös konservatiivien uusi puheenjohtaja,  Margaret Thatcher  kampanjoi näyttävästi yhteisön jäsenyyden puolesta.
 Useimmille tavallisille briteille EEC vaikutti tuolloin lähinnä etäiseltä pankkiirien ja eliitin projektilta. Moni syytti EEC:tä hintojen noususta, mutta vielä tuossa vaiheessa Eurooppa ei herättänyt kovin suuria tunteita.
 Margaret Thatcher Euroopan maiden lipuin koristellussa villapaidassaan vuonna 1975. James Jarrett/ / AOP
 Kun pääpuolueiden johto ja tärkeimmät sanomalehdet olivat jäsenyyden puolella, kansanäänestyksen tulos oli varsin selvä: 67 prosenttia äänestäjistä kannatti Euroopan talousyhteisön jäsenyyttä.
 Rautarouva nousee näyttämölle 1979
 Konservatiivien Margaret Thatcherin pääministerikaudesta tuli kamppailu brittien ja yhteisön välillä, vaikka hän oli kansanäänestyksessä tukenut yhteisön jäsenyyttä.
 Britit vihasivat erityisesti EEC:n maatalouspolitiikkaa, tuet kun kanavoituivat enemmän Ranskaan.
 Margaret Thatcher ja Ranskan presidentti Francois Mitterrand Pariisisssa vuonna 1989. AOP
 Vuonna 1979 valtaan noussut rautarouvana tunnettu Thatcher vaati aluksi Iso-Britannian maksuosuuksien alentamista. Yhteisön kokouksissa hän paukutti käsilaukkuaan pöytään ja vaati ”I want my money back! – Haluan rahani takaisin!”
 Vuonna 1984 muut jäsenmaat vihdoin taipuivat maksamaan Iso-Britannialle ylimääräistä maksupalautusta. Se oli kuitenkin vasta alkua Thatcherin ja yhteisön välisessä kamppailussa.
 Thatcher kannatti kyllä EEC:n sisämarkkinoiden luomista, jotka hän näki oman talousmallinsa mukaisena. Mutta kun yhteisö 1980-luvun puolivälissä lähti vyörymään vauhdilla kohti tiiviimpää poliittista unionia, Thatcher hermostui täysin.
 Tšingis-kaani Bruggessa 1988 – Thatcher määrittelee euroskeptikkojen linjan
 Vuonna 1988 Belgian Bruggessa Thatcher piti kuuluisan Eurooppa-linjapuheensa. Puheesta tuli todellinen vedenjakaja brittien eurohistoriassa. Aluksi Thatcher vitsaili siitä, että hänet oli kutsuttu puhumaan Bruggen  College of Europe  – yliopistoon, todelliseen eurouskovaisten linnoitukseen.
 Margaret Thatcher vierailulla Daily Mail -lehden painotalossa vuonna 1989. Ted Blackbrow / AOP
 – Olette kutsuneet minut puhumaan Britanniasta ja Euroopasta. Minun on onniteltava teitä rohkeudesta. Tämä saattaa tuntua siltä, kuin olisitte kutsuneet Tšingis-kaanin puhumaan rauhallisesta rinnakkaiselosta.
 Puheen varsinainen sisältö jäi historiaan. Euroskeptikot eivät yhtäkkiä olleetkaan vain puolueiden änkyräsiipeä. Vaikutusvaltainen pääministeri antoi eurokriittisyydelle uuden perustellun pohjan:
 – Kansallisuuden tukahduttaminen ja vallan keskittäminen eurooppalaiselle jättiyhtymälle olisi äärimmäisen vahingollista. Emme supistaneet valtion roolia Britanniassa vain nähdäksemme sen uudelleen pystytyksen Euroopan tasolla, eurooppalaisen supervaltion toteuttamassa ylivaltaansa Brysselistä käsin, Thatcher jyrisi.
 Rautarouva sai vastaansa toisen jääräpään, komission puheenjohtajan, ranskalaisen sosialistin  Jacques Delorsin .
 Jacques Delors. Brian Harris / AOP
 Delors oli varsinainen ”herra Eurooppa”, visionääri, joka halusi luoda todellisen Euroopan unionin. Kun hän vuonna 1990 oli puhunut europarlamentista yhteisön demokraattisena elimenä, ja komissiosta sen toimeenpaneva elimenä, Thatcher pauhasi Britannian parlamentissa kiihkeästi:
 - EI, EI, EI!
 Boris – nuori kirjeenvaihtaja tekee Brysselin haukkumisesta taidetta
 Samaan aikaan ärhäkkä brittilehdistö käynnisti loputtoman Brysselin haukkumisen. Lehdistöllä on ollut keskeinen rooli siinä, että iso osa brittiyleisöstä kääntyi voimakkaan EU-vastaisiksi.
 Boris Johnsonin juttu Sunday Telegraphissa 1992. Telegraph
 Kirjoittelun todellinen uranuurtaja oli The Daily Telegraphin nuori kirjeenvaihtaja – nimeltään  Boris Johnson . Johnson keksi, että tylsistä Eurooppa-raporteista sai myyviä liioittelemalla, paisuttelemalla tai suorastaan keksimällä juttuja EU-byrokraateista.
 Vuosia myöhemmin sama Boris Johnson nousi Britannian politiikan huipulle.
 Boris Johnson The Spectator -lehden toimistossa 2003.    David Sandison / The Independent / Shutterstock / AOP
 Kesti kuitenkin aikansa, ennen kuin brittien euroskeptisyys saavutti nykyiset mittasuhteet. Margaret Thatcherin oma euroskeptisyys johti lopulta hänen kaatumiseensa. Konservatiiveissa ja Thatcherin hallituksessa oli useita paljon euromyönteisempiä poliitikkoja ja he alkoivat avoimesti haastaa pääministeriä.
 Thatcherin seuraajaksi 1990 noussut  John Major  ajautui omalla pääministerikaudellaan valtavaan kriisiin, joka muistutti välillä kaaottisuudessaan nykyistä brexit-sirkusta.
 Ulkoministeri Douglas Hurd, pääministeri John Major ja komission puheenjohtaja Jacques Delors pääministerin virka-asunnon edessä. AOP
 Kamppailu Maastrichtin sopimuksesta ajaa 1990-luvun alussa Britannian kriisiin
 Syy kaaokseen oli varsinaisen Euroopan unionin perustanut Maastrichtin sopimus. Majorin hallitus allekirjoitti sen, mutta ajautui sitten vaikeuksiin oman puolueensa kanssa.
 Britit jättäytyivät sopimuksen rahaliittoa ja sosiaalipolitiikkaa koskevien osien ulkopuolelle. Se ei kuitenkaan tyydyttänyt konservatiivipuolueen euroskeptikkoja. Major kamppaili omiensa kanssa yli vuoden, ennen kuin sai kapinalliset ruotuun ja sopimuksen ratifioitua Iso-Britannian parlamentissa.
 Mielenosoitus Maastrichtin sopimusta vastaan vuonna 1993. Bill Cross / AOP
 Maastrichtin sopimuksen hyväksyminen ei kuitenkaan yhtenäistänyt konservatiiveja, päinvastoin. Puolueen kentällä euroskeptisyys vain kasvoi, ja Majorin omassa hallituksessa oli kolme hyvin eurokriittistä ministeriä. Samana päivänä, jolloin Maastrichtin sopimus vihdoin ratifioitiin, Major puhui vahingossa tv-mikrofoniin, jonka luuli olevan kiinni:
 – Puolue kaipaa takaisin kultaiseen aikaan, jota ei ole koskaan edes ollut olemassa. Mistä luulette, että suurin osa myrkystä tulee? Entisiltä ministereiltä, jotka aiheuttava kaikenlaisia ongelmia. En tarvitse kolmea sellaista paskiaista (bastard) lisää.
 Osa kiihkeimmistä eurokriitikoista alkoi itse ylpeänä käyttää itsestään kutsumanimeä bastard.
 Katutaiteilija Banksyn Brexit-aiheinen seinämaalaus ilmestyi Doverin satamaan 2017. Kuvan EU-tähteä rikki hakkaava työmies tikkailla on osa maalausta. Taustalla Doverin linna.  Gerry Penny / AOP
 Uudistunut työväenpuolue siirtyy lähemmäs Eurooppaa – muttei kovin lähelle
 Seurasi pitkä työväenpuolueen valtakausi. Uusi pääministeri  Tony Blair  uudisti työväenpuoluetta kovalla kädellä, vieden sitä myös hieman EU-myönteisempään suuntaan.
 Mutta pääkysymyksissä, kuten rahaunioniin liittymisessä, myös niin sanottu uusi työväenpuolue, new labour, edusti kriittistä linjaa.
 Kun konservatiivit pääsivät takaisin valtaan vuonna 2010, pääministeri  David Cameron  huomasi olevansa ahtaalla myös uuden, Britannian EU-eroa vaatineen UKIP:n eli Iso-Britannian itsenäisyyspuolueen paineessa.
 UKIPia johtanut Nigel Farage Doverissa 2015. David Parker / AOP
 Cameron päätti turvautua samaan taktiikkaan kuin työväenpuolueen Harold Wilson 40 vuotta aiemmin. Operaatio käynnisti nykyisen brexit-prosessin, vaikka se ei suinkaan ollut Cameronin päämäärä.
 Toinen kansanäänestys päättyy aivan toisin kuin oli tarkoitus
 Cameron halusi neuvotella Iso-Britannian EU-jäsenyysehdot uusiksi ja järjestää jäsenyydestä sitten kansanäänestyksen. Ideana oli hiljentää euroskeptikot.
 Toisin kuin Harold Wilsonin operaatio 1970-luvulla, Cameronin operaatio meni täysin pieleen.
 David Cameronin tammikuussa 2013 pitämä puhe kansanäänestyksen järjestämisestä jäi historiaan, mutta ei siten kuin Cameron toivoi.  Eddie Mulholland / AOP
 Brexit-kansanäänestyksessä Cameron kampanjoi voimakkaasti EU-jäsenyyden puolesta. Mutta vastaansa hän sai pitkäaikaisen ystävänsä, vahvan vastapelurin oman puolueen sisältä.
 Lontoon pormestariksi aiemmin noussut entinen lehtimies, Boris Johnson pohti pitkään, tukisiko kansanäänestyskampanjassa EU-jäsenyyttä vai siitä eroamista, brexitiä.
 Boris Johnson ja David Cameron vuonna 2015. Alan Davidson / AOP
 Johnson oli toki ollut vuosia euroskeptikko. Mutta hän ei oikeastaan uskonut, että brexit voisi mennä läpi. Cameronin jokin aika sitten julkaistujen muistelmien mukaan Johnson pohti lähinnä sitä, kumpaan kampanjaan osallistuminen auttaisi hänen omaa poliittista uraansa.
 Kun Boris Johnson lopulta päätti lähteä kampanjoimaan brexitin puolesta, hän pisti koko populistisen osaamisensa peliin. Johnsonin paras ase, ja syy miksi hän on vuosia ollut valtavan suosittu, on hänen kykynsä hauskuuttaa piikeillään yleisöä.
 Boris Johnson kampanjoi Brexin puolesta 2016. AOP
 – Miksi me maksamme joka vuosi 10 miljardia puntaa Brysseliin? Osa siitä käytetään tukemaan espanjalaista härkätaistelua, Johnson paukutteli.
 Kansanäänestyksen lopputulos, eron kannattajien voitto, oli pääministeri Cameronille ja suurelle osaa Eurooppaa shokki. Historian valossa sen ei olisi pitänyt olla niin suuri yllätys.
 Brexit ei ollutkaan helppo
 Brexitin, EU-eron käytännön toteuttaminen onkin sitten ollut ihan toinen tarina.
 Siinä mielessä se on muistuttanut vuosia jatkunutta kiistaa, että sen enempää konservatiivit kuin työväenpuolue ei ole pystynyt muodostamaan asiasta yhtenäistä kantaa.
 Brexitin vastainen mielenosoitus Winston Churchillin patsaan tuntumassa heinäkuussa 2019. Rob Pinney / AOP
 Boris Johnsonin nousu pääministeriksi on jakanut Iso-Britanniaa vielä enemmän.
 Samalla brexit-kiista on ajanut maailman vanhimman parlamentaarisen demokratian ennennäkemättömään perustuslailliseen kriisiin.
 Siitä toipuminen voi kestää kauan, kävi brexitin kanssa miten tahansa.
 Lisää aiheesta illan A-studiossa TV1 klo 21.05.

Brexitin taustalla vuosikymmenten Eurooppa-inho: Jo 40 vuotta sitten Britannian pääministeri ilmoitti haluavansa rahansa takaisin


Summary: Poliisi ei ota kantaa julkisuudessa esitettyihin väitteisiin, joiden mukaan perhe olisi odottanut piilopaikassa maailmanloppua.

Hollannissa vuosikausia eristyksissä eläneen perheen  tapauksessa  on nostettu syytteet 58-vuotiasta itävaltalaismiestä vastaan.
 Mies oli vuokrannut syrjäisen maatilan, josta löytyi viisi ilmeisesti vuosikausia ulkomaailmalta erityksissä olevaa sisarusta sekä sairas mies. On yhä epäselvää, onko sairas mies lasten isä. Sisarukset ovat iältään 18-25-vuotiaita.
 Poliisit löysivät maatilalta rakennuksen, jonka ikkunat oli laudoitettu umpeen. Sisältä löytyi kaapin taakse piilotetut portaat, jotka johtivat perheen piilopaikkaan. On epäselvää, olivatko perheenjäsenet tilalla vankeina vai pystyivätkö he liikkumaan piilopaikastaan ulos.
 Maatilan vuokrannutta miestä epäillään ainakin vapaudenriistosta ja toisten terveyden vaarantamisesta. Hän asuu lähellä kyseistä maatilaa Ruinerwoldin kylässä Drenthen maakunnassa. Poliisin mukaan epäilty ei ole aikuisten lasten isä. Epäillyn kuulustelut jatkuvat ja hänen on määrä astua oikeuden eteen huomenna.
 Syrjäinen maatila sijaitsee Ruinerwoldin kylässä Hollannin pohjoisosassa. Wilbert Bijzitter / AOP
 Drenthen poliisin tiedottaja  Grietje Hartstra  ei ota kantaa julkisuudessa esitettyihin väitteisiin, joiden mukaan perhe olisi odottanut piilopaikassa maailmanloppua.
 – Mediassa on esitetty paljon spekulaatioita siitä, mitä on tapahtunut, mutta poliisi toimii faktojen pohjalta. Meillä on yhä lukuisia kysymyksiä ilman vastauksia, hän kertoi toimittajille.
 Perheen äidin uskotaan kuolleen ennen kuin perhe muutti maatilalle vuonna 2010.
 Naapurit kertovat nähneensä, kuinka nyt pidätetty 58-vuotias mies ajoi vuosien mittaan usein tilalle ja teki siellä rakennustöitä. Hän sulki aina visusti tilalle johtaneet portit eikä koskaan tervehtinyt tai jutellut mitään naapureidensa kanssa.
 Sisarusten uskotaan eläneen tilalla täysin omavaraisesti kasvimaan ja tilalla kasvatettujen eläinten turvin.
 Tapaus tuli ilmi, kun sisarussarjan vanhin poika pakeni tilalta paikalliseen baariin ja pyysi apua.
 Lisää aiheesta:
 Hollantilaisperhe odotti vuosikausia maailmanloppua maatilan kellarissa, kunnes vanhin poika ilmaantui baariin ja pyysi apua

Vuosia eristyksissä eläneen hollantilaisperheen tapaus: Syrjäisen maatilan vuokrannutta miestä epäillään vapaudenriistosta


Summary: Lähes joka kolmas ihminen kärsii kaamosrasituksesta Suomessa.

Pimeys voittaa valon tulevien viikkojen aikana ja se rasittaa ihmistä.
 Lähes kolmasosa suomalaisista kärsii toistuvista kaamosoireista eli kaamosrasituksesta.
 Oireet ovat tavallista suurempi väsymys, makeannälkä, ärtymys, mielialan mataluus ja lihominen.
 Lähestyvästä kaamosajasta kerrotaan myös Suomeen tuleville vaihto-opiskelijoille. Itä-Suomen yliopistossa asia otettiin esille yliopiston hyvinvointiviikolla. Tuolloin luennoitiin kaamoksen vaikutuksista ja keinoista, miten omaa oloaan voi helpottaa.
 Myös Suomen muissa yliopistoissa kerrotaan mitä kaamos ja Suomen talvien olosuhteet tarkoittavat käytännössä.
 Esimerkiksi Helsingin yliopistossa vaihto-opiskelijoille kerrotaan D-vitamiinin tarpeesta, heijastimen käytöstä ja lämpimästä pukeutumisesta. Autoileville opiskelijoille kerrotaan talvirenkaista ja auton sisätilalämmittimen käytöstä.
 Opiskelijoilla on myös mahdollisuus hyödyntää pimeään aikaan valohoitohuoneita.
 Kaamosrasitusta hoidetaan valolla
 Kirkasvalohoito onkin tehokkain tapa vähentää kaamosoireita.
 Valon vaikutusta testattiin Itä-Suomen yliopiston ilmaisella puuroaamiaisella kirkasvalolamppujen loisteessa.
 Aamiaiselle saapuneet opiskelijat kokivat kirkkaan valon piristävänä, mutta valo myös lämmitti.
 – Kyllä tämä herättää, mutta vähän kuuma tässä valon edessä paistatellessa tulee. Mutta ihan mukavalta tuntuu, sanoo opiskelija  Tiina Alahuhta .
 Sohvalla oikealla puolella istuva opiskelija Aino-Kaisa Piironen on huomannut kaamosoireilun vähenevän, kun hän käy ulkoilemassa jo varhain ennen aamupalaa.  Toni Pitkänen / Yle
 YHTS:n asiantuntijapsykologi  Hanna Koivisto  neuvoi luennolla kansainvälisiä opiskelijoita sopeutumaan kaamokseen.
 Esimerkiksi kirkasvalolamppu kannattaa napsauttaa päälle aamulla, niin valo ei häiritse unirytmiä. Kirkasvalolampun äärellä oleillaan kerrallaan 30–60 minuuttia. Hoitojaksoa voi jatkaa maaliskuulle saakka, mutta jo lyhyempikin esimerkiksi neljän viikon mittainen jakso auttaa pimeimpään aikaan.
 Vaihto-opiskelija ei aio jäädä sohvalle makaamaan
 Jouluun saakka Kuopiossa oleva vaihto-opiskelija  Franziska Pilz  ei ole valmistautunut millään tavalla lisääntyvään pimeyteen, eikä hän osaa vielä sanoa miltä lisääntyvä pimeys tuntuu myöhemmin syksyllä.
 – Aika näyttää kuinka se sujuu, Pilz toteaa.
 Pilz on huomannut, että pimeä saapuu aikaisemmin, mutta hän on tottunut siihen jo kotimaassaan Saksassa. Kun pimeys vielä tästä lisääntyy, hän aikoo pitää kaamoksen loitolla elämällä aktiivista elämää yhdessä kavereiden kanssa.
 – Yritän liikkua paljon ulkona ellei ole liian kylmä. Urheilen, Pilz kertoo.
 Franziska Pilz saattaa hiihtää pitkästä aikaa Kuopiossa asuessaan. Pilz on hiihtänyt viimeksi lapsena.   Toni Pitkänen / Yle
 Kaamosrasituksen kanssa ei kannata jäädä yksin
 Psykologi Hanna Koivisto muistuttaa, että aina voi hakea apua, jos kaamos haittaa normaalia elämää eikä opiskelija pysty esimerkiksi hoitamaan opintojaan.
 Apua kannattaa hakea myös silloin, kun ilon ja mielekkyyden kokemus häviävät elämästä.
 Tilannetta lähdetään purkamaan terveydenhoitajan vastaanotolla. Siellä mietitään, miten kaamosrasitusta saataisiin vähennettyä ja arkea helpotettua.
 – Yleensä jo tämä auttaa, mutta terveydenhoitajan kanssa voi sopia seurantakäynneistä, Koivisto kertoo.
 Jos on syytä epäillä, että opiskelijalla on kaamosmasennus, hänet ohjataan yleislääkärin vastaanotolle. Hoitopolku rakentuu yksilöllisesti aina opiskelijan tarpeiden mukaan.
 Vakavampaan kaamosmasennukseen sairastuu noin prosentin verran ihmisistä. Kaamosmasennus oireilee kuten masennus yleensäkin, mutta tyypillisesti se toistuu vuosittain syksyllä ja helpottaa keväällä valon lisääntyessä.
 Lue lisää aiheesta:
 Tekeekö pimeys sinusta mörököllin ja löytyykö lääke lomamatkasta? Selvitimme, miksi talven synkkyys jakaa ihmiset kahteen eri leiriin
 Lisää liikuntaa ja vähemmän sohvaa: Miten välttää sohva, kun on pimeää ja kylmää? Testaa tutkijan seitsemän neuvoa
 Näin selätät hämärät päivät: puuhastele jotain pientä ja jätä itsellesi aikaa olla ajattelematta

Ulkomaalaisia opiskelijoita valmennetaan Suomen kaamokseen – "Aika näyttää, kuinka se sujuu"


Summary: Venäjä pyrkii osoittamaan alueen maille, että se on luotettava liittolainen, toisin kuin Yhdysvallat.

Venäjä on julkisuudessa ottanut ilon irti Yhdysvaltain joukkojen hylkäämästä tukikohdasta Manbijissa Pohjois-Syyriassa.
 Valtiollinen englanninkielinen RT-televisiokanava esitteli kuvamateriaalia tukikohdasta otsikolla "Lähtivät kiireesti".
 – Joukot näyttävät lähteneen hopussa – huonekaluja, henkilökohtaisia tavaroita ja jopa keskenjäänyt illallinen on jäänyt taakse. Arkaluonteisemmat laitteet kuitenkin on ilmeisesti purettu mukaan,  RT kertoo verkkosivuillaan .
 – Russia Today on odottanut koko 14 vuotiaan olemassaolonsa ajan päästääkseen trollaamaan Amerikkaa näin kovasti, Financial Timesin kirjeenvaihtaja  Max Seddon   arveli Twitter-tilillään .
 Venäjä pyrkii nyt täyttämään tyhjiön, jonka Yhdysvaltain kiireinen vetäytyminen Pohjois-Syyriasta on jättänyt.
 Syyrian hallituksen sotilaat esittelivät presidentti Bashar al-Assadin kuvia Manbijin kaupungissa. Hallituksen joukot palasivat kaupunkiin, kun Syyrian kurdit joutuivat kääntymään keskusvallan puoleen Yhdysvaltain vetäytymisen ja Turkin hyökkäyksen paineessa. AFP
 Venäjä tukee Syyriassa presidentti  Bashar al-Assadin  veristä hallintoa. Yhdysvaltain vetäydyttyä Turkin armoille jääneet kurdit joutuivat kiireesti kutsumaan Assadin joukot ja Venäjän apuun.
 Nyt Venäjän sotilaspoliisit partioivat Manbijissa Syyrian hallituksen joukkojen ja Turkin armeijan välissä estääkseen niiden yhteenoton.
 Venäjä on tavallaan ottamassa roolin, joka Yhdysvaltain joukoilla oli alueella aiemmin.
 – Siinä mielessä tämä on eräänlainen vahdinvaihto. Kyllä se varmasti on aikamoinen pidäke Turkille, erikoistutkija  Pentti Forsström  Maanpuolustuskorkeakoulusta sanoo.
 – Uskon, että Turkkikin hyvin tarkkaan miettii tekemisiään.
 Manbijin sijainti on sellainen, että se estää Turkkia laajentamasta kaavailemaansa puskurivyöhykettä länteen.
 Turkin ja Syyrian raja-alue, Turkin haluama turvallisuusvyöhyke Leena Luotio / Yle
 Venäjä asemoituu välittäjän rooliin
 Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  hätäisen vetäytymispäätöksen ansiosta Venäjä pääsee esittämään käytännönläheisen rauhanvälittäjän roolia.
 Venäjän valtiollisen Rossija segodnja -uutistoimiston johtajan  Dmitri Kiseljovin  ei varsinaisesti peitellyt vahingoniloaan.
 – Nyt Yhdysvallat jätti jälleen kerran liittolaisensa. Toisaalta kurdit itse jälleen kerran pettivät itseään suosijan valinnassa. Yhdysvallathan on epäluotettava kumppani, Kiseljov sanoi  Vesti nedeli  -ohjelmassa.
 Jos Venäjä kykenee estämään Turkin ja Syyrian armeijoiden yhteentörmäyksen Pohjois-Syyriassa ja välittämään sovun Assadin ja kurdien kesken, se on merkittävä diplomaattinen voitto presidentti  Vladimir Putinin  hallinnolle.
 Syyrian hallituksen sotilaat saapuivat sotilastukikohtaan pohjoissyyrialaisessa Manbijin kaupungissa. AOP
 Riskinä yhteentörmäys Turkin kanssa
 Venäjällä ei Syyriassa ole suuria maajoukkoja. Venäjä on keskittynyt Syyrian sodassa ennen kaikkea ilmaiskuihin. Niitä se on tehnyt siviiliuhreista huolehtimatta.
 Konfliktissa on mukana myös epävirallisia yksityisiä sotilasyhtiöitä, jotka toimivat Venäjän etujen mukaisesti.
 Määrällisesti Venäjän sotilaallinen läsnäolo ei ole este Turkin sotatoimille, erikoistutkija Pentti Forsström arvioi.
 – Se on riittävä siinä, että venäläisten verta ei pidä vuodattaa turkkilaisen sotilaan luodista. Se on se este.
 Kyse on siis pikemminkin siitä, että Turkki haluaa ylipäätään välttää joutumista törmäyskurssille Venäjän kanssa.
 Pohjois-Syyrian tilanne ei silti ole vaaraton Venäjänkään kannalta. Pahin riski olisi joutua jollakin tavalla välienselvittelyyn Turkin kanssa.
 Jos Turkin ja Syyrian joukot kaikesta huolimatta ajautuisivat yhteenottoon, Venäjä joutuisi valitsemaan puolensa.
 – Tämä on se kauhuskenaario Venäjälle, ja se voi olla myös hyvin lähellä.
 Venäjä pyrkii pitämään suhteet Turkkiin
 Syyrian sotaan sekaantuneet suurvallat ovat tähän asti kyenneet välttämään vakavan yhteentörmäyksen, jollaiseen mutkikas konflikti on tarjonnut monta mahdollisuutta.
 Marraskuussa 2015 tilanne kärjistyi, kun Turkki ampui yhden venäläisen hävittäjän alas Syyrian ja Turkin rajalla. Jyrkän sanailun jälkeen tilanne vakautettiin yllättävänkin nopeasti.
 Sen jälkeen Venäjä on pyrkinyt myymään Turkille ilmatorjuntaohjuksia.
 – Se korostaa vain sitä, että Venäjä pyrkii olemaan välimiehenä ja välitystoimistona konfliktissa. Ei ole Venäjänkään etujen mukaista, että se joutuisi Turkin kanssa konfliktiin.
 Turkin sotilasoperaatio Koillis-Syyriassa on nostattanut jännitteitä myös sotilasliitto Naton sisällä. Läntiset kumppanit ovat arvostelleet Nato-maa Turkin toimia Syyriassa.
 Venäjää tuskin harmittaa kiistely Naton sisällä.
 Venäjä on jo aiemmin onnistunut työntämään kiilaa Turkin ja Yhdysvaltain suhteisiin myymällä Turkkiin S-400-ilmatorjuntaohjuksia.
 AOP
 Suuri kysymys on, kykenevätkö Turkin ja Syyrian hallituksen väliin jääneet Syyrian kurdit säilyttämään edes osittain itsehallinnon, jonka he onnistuivat luomaan Assadin heikkouden hetkellä.
 Yhdysvaltain vetäytyminen pakotti kurdit kääntymään Assadin hallinnon puoleen. Nyt Assadin joukkoja saapuu kurdien aiemmin hallinnoimille alueille Pohjois-Syyriaan.
 – Venäjä varmasti pyrkii käyttämään mahdollisuuden hyväkseen ja lähentämään suhteitaan kurdien liittokuntiin ja yksiköihin, Forsström arvioi.
 Venäjän joukot ovat yhdessä kurdijohtoisten SDF-joukkojen kanssa ylittäneet Eufratjoen itään ja saapuneet Kobanen kaupungin laitamille, Syyrian sotaa seuraava järjestö Syrian Observatory for Human Rights kertoo.
 Syyria on koekenttä Venäjän armeijalle
 Syyrialla on Venäjälle sotilaallisesti kahtalainen merkitys, Pentti Forsström sanoo.
 Sotatoimet Syyriassa näyttävät Venäjällä kansalaisille, että noin kymmenen vuotta sitten aloitetut mittavat panostukset asevoimien uudistamiseen ovat kannattaneet.
 – Siinä mielessä tämä on sotilaallinen koekenttä, jossa asevoimien suorituskykyä ja kalustoa on niin koulutettu kuin testattukin. Tavallaan on osoitettu, että satsaukset ja toisaalta kipeät henkilöstöleikkaukset olivat oikeutettuja.
 Toisaalta Venäjän toiminta Syyriassa on selvä osoitus siitä, että maa hakee vaikutusvaltaa Lähi-idän alueella.
 Sotilaallinen näköalapaikka Lähi-itään
 Neuvostoliiton kaaduttua Venäjän joukot vedettiin Syyriasta. Erikoistutkija Forsström arvioi, että tällä kertaa Venäjä aikoo pitää kiinni sotilaallisesta läsnäolostaan maassa.
 – Uskon, että Venäjä pysyy siellä vielä pitkän aikaa.
 Syyrian Tartusissa on Neuvostoliiton perintönä Venäjän ainoa laivastotukikohta Välimerellä. Syyrian sodan aikana Venäjä on ottanut hoitaakseen Hmeiminin lentotukikohdan Latakian lähellä.
 Syyria on Venäjälle eräänlainen eteentyönnetty tukikohta, josta on hyvä näköalapaikka koko Lähi-idän alueelle sotilaallisen valmistelun, tiedustelun ja valvonnan kannalta.
 Venäjän presidentti Vladimir Putin tapasi Saudi-Arabian kuninkaan Salman bin Abdul-Aziz Al Saudin Riadissa maanantaina. Mikhail Metzel / AOP
 Lojaalius muistetaan
 Venäjä pyrkii profiloitumaan välittäjäksi Lähi-idässä. Se on pyrkinyt pitämään kanavat auki kaikkiin alueen keskenään riitaisiin mahtivaltioihin: Israeliin, Iraniin, Saudi-Arabiaan ja Turkkiin.
 Tällä viikolla Putin vieraili Arabiemiraateissa ja Saudi-Arabiassa, joka on Yhdysvaltain pitkäaikainen liittolainen.
 Uutiskanava CNN:n Moskovan kirjeenvaihtaja  Matthew Chance  luonnehti vierailua peräti  Putinin voitonkierrokseksi Lähi-idässä .
 Venäjä on kaiken aikaa pyrkinyt osoittamaan, että se seisoo uskollisesti liittolaistensa tukena – oli näiden maine kuinka musta tahansa.
 – Tällä tavoin Venäjä on päätynyt voitokkaampaan asemaan kuin esimerkiksi Yhdysvallat, joka hylkäsi uskolliset satelliittinsa arabikevään aikana tai nyt kurdien tapauksessa, kirjoittaa venäläinen ulkopolitiikan asiantuntija, Russia in Global Affairs -lehden päätoimittaja  Fjodor Lukjanov  äskettäisessä  artikkelissaan .
 Toisaalta Venäjän ulkopoliittista eliittiä lähellä oleva Lukjanov varoittaa juhlimasta liian aikaisin.
 – Syyria kuten koko Lähi-itä on tunnettu siitä, että kaikkein harkituimmatkin hankkeet voivat millä hetkellä hyvänsä suistua raiteiltaan, Lukjanov kirjoittaa.
 Aiheesta aiemmin:
 Erdoğan tapaa sittenkin Yhdysvaltain varapresidentin – Trump: "PKK todennäköisesti pahempi kuin äärijärjestö Isis" 16.10.2019
 Turkin Erdoğan: Turkki ei tule koskaan julistamaan tulitaukoa Koillis-Syyriaan – Putin kutsui Moskovaan 16.10.2019
 Venäjä: Estämme Syyrian ja Turkin välisen sodan – neuvottelut käynnissä 15.10.2019
 Ulkoministeri Haavisto: Syyrian tilanne vahvistaa Venäjän asemaa 15.10.2019
 Kuurupiiloa vai taktikointia: Mitä Venäjä pohtii Turkin hyökkäyksestä?  11.10.2019
 Aiheesta muualla:
 Negar Mortazavi, The Independent:  How Russia is filling the gap left by Trump's withdrawal of US troops in Syria  16.10.2019
 Фёдор Лукьянов, Россия в глобальной политике:  Стоит ли стесняться?  16.10.2019
 Matthew Chance, CNN:  Putin is on a victory lap of the Middle East  15.10.2019
 The Telegraph:  Russia assumes mantle of supreme power broker in Middle East as US retreats from Syria  15.10.2019
 Leonid Bershidsky, Bloomberg:  Putin’s Russia Is a Middle Eastern Country  8.10.2019

Venäjä pyrkii ottamaan välittäjän roolin Lähi-idässä – "Syyria on sotilaallinen näköalapaikka"


Summary: Osa Lahden ammattikorkeakoulun opiskelijoista pitää vanhaan huonekalutehtaaseen saneerattuja tiloja hälyisinä.

Omat työhuoneet ja yhden käyttäjän työpisteetkin alkavat olla jo historiaa, kun toimistot, koulut ja oppilaitokset muuttuvat monitoimitiloiksi.
 Suunnittelijoilta monitoimitilat vaativat uudenlaista ajattelua. Kalusteiden suunnittelussa on ergonomian lisäksi mietittävä muun muassa akustiikkaan ja yksityisyyden suojaan liittyviä ominaisuuksia.
 – Tuolin selkänojan pitäisi tarjota näkösuojaa päätteen ääressä työskentelevälle, sanoo Lahden ammattikorkeakoulun kalustemuotoilun yliopettaja  Harri Kalliomäki .
 Ammattikorkeakoulun käytäville sijoitetuilla työpisteillä tietokoneen näyttö on avoin ohikulkijoiden katseille. .  Tuija Veirto / Yle
 Pajat toimivat, yleistiloissa puutteita
 Monitoimitilojen ongelmat liittyvät useimmiten  työrauhan ja yksityisyyden puutteeseen sekä meluun .
 Lahdessa ammattikorkeakoulu muutti vuosi sitten syksyllä uusiin tiloihin Niemen kampukselle. Tilat eivät käyttäjien mukaan ole kaikilta osin sitä, mitä odotettiin.
 Lahden ammattikorkeakoulussa on noin 5 000 opiskelijaa. Luku kasvaa, kun Lahden ja Lappeenrannan ammattikorkeakoulut yhdistyvät vuodenvaihteen jälkeen.
 Kampuksen koko on noin 23 000 neliötä ja tiloilla käyttäjiä päivittäin arviolta 3 000: opiskelijoita, henkilökuntaa ja vierailijoita.
 – Meillä on Euroopan hienoimmat pajat ja erikoislaboratoriot, mutta yleisopetustiloissa olisi kehittämistä, sanoo Harri Kalliomäki.
 Ongelmia ja jälkikustannuksia syntyisi vähemmän, jos käyttäjiä kuunneltaisiin paremmin.
 – Sehän ei riitä, että käydään käyttäjiltä kysymässä toiveita. Heitä pitäisi havainnoida vastaavanlaisissa ympäristöissä ja työtilanteissa koko suunnitteluprosessin ajan ja myös sen jälkeen, Kalliomäki toteaa.
 Harri Kalliomäki toivoo parempaa käyttäjäymmärrystä monitoimitilojen suunnitteluun.  Tuija Veirto / Yle
 Tilojen mitoitus riittämätön
 Kalustemuotoilun opettaja kaipaa lisää perinteisiä luentotiloja.
 Nyt luentoja joudutaan pitämään usein projektityötilassa, jossa osa opiskelijoista tekee itsenäistä työtä työpisteillä ja osa samaan aikaan ryhmätöitä.
 Iso tila on jaoteltu yläosastaan avoimilla tilanjakajilla. Kalusteita siirrellään paikasta toiseen, usein ne ovat tiellä.
 Liiketalouden opiskelijan  Laura Hahlin  mukaan tilojen mitoitukset eivät kaikilta osin toimi.
 – Esimerkiksi tietokoneluokkia on opiskelijamäärään nähden liian vähän. Muotoilu- ja insinööriopiskelijat ovat kertoneet, että omien läppärien tehot eivät aina riitä pyörittämään tehtäviin vaadittuja ohjelmia.
 Hahl on opiskelijayhdistys Lamkon varapuheenjohtaja ja sen tiimoilta kokouksia riittää.
 – Kampuksella on mukavia ja avoimia paikkoja ryhmille, mutta ympäristön melu on joskus häiritsevää. Ryhmätyötilojen varausjärjestelmä pitäisi saada lupausten mukaiseen kuntoon.
 Liiketalouden lopputyötään Hahl ei tee koulussa.
 – Kotona on parempi työrauha.
 Osa Niemen kampuksen kalusteista on opiskelijoiden suunnittelemia. Laura Hahl ja Marko Kaira pitävät kokousta Hangaround -keinussa.  Tuija Veirto / Yle
 Omissa oloissa muiden keskellä
 Sairaanhoitajaksi valmistuvalla  Marko Kairalla  on pääosin myönteisiä kokemuksia Niemen kampuksesta. Hän on opiskelijayhdistyksen puheenjohtajana.
 – Sairaanhoidossa simulaatiotilat olivat juuri se syy, miksi tänne hain ja Vantaalta Lahteen muutin, Kaira kertoo.
 Jokaisen luokkatilan kalustus on erilainen. Kaira on huomannut, että vanhoihin käytäntöihin tottuneilla opiskelijoilla on erilainen käsitys tilojen toimivuudesta kuin hänellä.
 – Joillekin joku jumppapallon päällä luennon seuraaminen ei toimi, itse pidän siitä, että ei kroppa saa istuessa liikettä.
 Kaira tekee usein töitä koulun kahviossa kuulokkeet korvillaan.
 – Jos tarvitsen rauhaa vaikka puhelimessa puhumiseen, menen nurkkauksen, jossa on sänky ja verenluovutuspenkki. Sinne ei mikään melu kuulu.
 Kampuksella on myös äänieristettyjä koppeja, joihin voi sulkeutua työskentelemään.
 Ylempää ammattikorkeakoulututkintoa työn ohessa opiskeleva  Leena Mäkitalo  tulee usein tekemään harjoitustehtäviä ikkunalliseen koppiin.
 – Pidän siitä, että voi olla omassa rauhassa muiden opiskelijoiden ympäröimänä.
 Lasikopit ovat äänieristettyjä. Tuija Veirto / Yle
 "Esteettömyydessä isoja puutteita"
 Lahden ammattikorkeakoulun edustajiston puheenjohtajan  Janne Siltasen  mukaan kampuksella on esteettömyyden kannalta isoja puutteita.
 Keväällä Lahden vammaisneuvoston kanssa tehdyssä kartoituksessa testattiin muun muassa liikkumista kampuksella.
 – Kampus toimii opiskelijoille kulkukortilla 24/7 – noin periaatteessa. Mutta jos olet heikkokuntoinen, on vaikeaa päästä raskaista palo-ovista läpi ilman avustajaa. Ulko-ovi pitää saada sellaiseksi, että sen saa napin painalluksella auki.
 Kampuksella on runsaasti laajoja lasipintoja ja rappuja.
 – Rappusiin ja ikkunalasipintoihin pitää saada enemmän kontrastia, jotta ne erottuvat näkövammaisillekin. Nyt ne ovat jopa hengenvaarallisia, jos näkökyky on heikko.
 Epäkohtiin on luvattu puuttua, mutta mitään ei ole ainakaan vielä Siltasen mukaan tapahtunut.
 Kampuksen sisääntuloaulassa on paljon lasiseiniä ja rappuja. Tuija Veirto / Yle

Käyttäjiä ei kuunnella kunnolla, kun oppilaitoksista ja toimistoista tehdään monitoimitiloja – "Kotona on parempi työrauha"


Summary: Artisti opettaa myös muita sanoittamaan, mutta sai oman tarinansa avautumaan vasta äskettäin.

Mariska  täyttää kalenteriaan helsinkiläisen ravintolan pöydässä. Kalenteri on merkintöjä täynnä, sillä 40-vuotiaalla taiteilijalla on aktiivisin luomiskausi vuosiin.
 Viides sooloalbumi julkaistaan perjantaina ja parhaillaan ovat menossa tulevan kiertueen treenit. Sanoittajana tunnettu Mariska on suomentanut myös ensi-vuonna ensi-iltansa saavan Queen-musikaalin kappaleet. Samalla hän on aloittanut uuden lastenkirjan kirjoittamisen. Edellinen ilmestyi viime vuonna.
 – Jos herään yöllä ja en saa unta, niin voin silloin nakutella yhden lastenrunon.
 Vielä pari vuotta sitten Mariska koki olevansa artistina umpikujassa. Luomisen puhjettua uudelleen kukkaansa, hän on päättänyt olla sanomatta millekään uudelle projektille ei.
 – Mitä enemmän tekee monipuolisesti, niin sen enemmän se ruokkii ideoita.
 – Tämä on urani merkittävin levy, sillä olen päässyt lähemmäs omaa persoonaani, Mariska kertoo uudesta albumistaan. Rinna Härkönen / Yle
 Kiljumisen kautta voittoon
 Reilu vuosi sitten Mariskaa ärsytti studion nauhoituksissa. Hän lauloi uutta  Grafeenia -kappaletta ja hän ei saanut itsestään tarpeeksi irti. Ulos tuli vain hentoa piipitystä.
 – Mua on koko elämäni ärsyttänyt, että miksi helkutissa mä en saa kovaa ääntä itsestäni. Mä tiesin, miltä sen pitäisi tuntua, mutta en vaan saanut sitä ulos.
 Laulaja alkoi purkautua asiasta tuottaja  Riku Mattilalle . Ryöpsähdyksen aikana hän kertoi, että tämä himmailu johtuu siitä, mitä joku on hänelle lapsuudessa sanonut.
 Se oli käänteen tekevä hetki. Mariska tajusi, että takaraivoon jääneet asiat ovat pidätelleet häntä esiintyjänä.
 – Se on vaikuttanut mun persoonaan tosi paljon. Koen, että olen tukahduttanut itseäni. Kun tekisi mieli kiljua, niin silloin mä kuiskaan.
 Mariska ei halua lapsuudentraumoistaan kertoa sen tarkemmin.
 – Lapsuuden traumasta tuli suojatarina, että voi voi mitä minulle on joskus tehty ja olen voimattomana tämän asian uhri. Sitten se avautui, että mä voin tehdä asialle jotain. Siihen meni 40 vuotta, Mariska sanoo. Rinna Härkönen / Yle
 Ahaa-kokemuksen jälkeen Mariska aikoi tehdä asialle jotain. Hän päätti alkaa treenata laulamista toden teolla. Tuottajalta hän sai vinkkejä laulunopettajista ja parhainta oppia Mariska on saanut kokeneelta  Aija Puurtiselta .
 – Nyt olen käyny kiljuu ihan hekutisti. Mä laulan tosi kovaa ja treenaan laulamista melkein päivittäin. Kun on jättänyt tekosyyt taakseen, niin mun tarinani saa ihan toisen käänteen.
 Artistin nimeä kantavan uuden levyn teemaksi tulikin vaikeuksien kautta voittoon. Koko albumin tekeminen tuntui Mariskasta vaikeammalta kuin koskaan aiemmin. Lähtökohta oli huono, sillä aiemmat yhteistyösopimukset olivat päättyneet, tiimiä ei ollut ja vauva piti kiinni kotona.
 Taustalla puski kuitenkin vimma tehdä levy, vaikka se jäisi viimeiseksi. Lopulta rinnalle löytyivät oikeat tekijät levyä työstämään ja hän sävelsi tällä kertaa kappaleita myös itse.
 – Lähdin tietoisesti kertomaan tarinoita, jotka ovat jollain tavalla voimaannuttavia. Miten kliseiseltä se kuulostaakaan. Mutta huomasin, että se on tapa, miten haluan alkaa kertoa elämästäni.
 – Levyn teon myötä ajattelin, että mä kerron mulle paremman lopun.
 Kovis gimma hempeilee
 Mariskan tunnetuimpia sanoituksia ovat  Anna Puun   Mestaripiirros  (2009) ja  Jenni Vartiaisen   Missä muruseni on  (2010). Samasta puusta on veistetty hänen omalle levylleen syntynyt kappale  Minä liityin sinuun .
 – Tavoitin sen ihastuksen tunteen, mikä mulla oli joskus, kun olin tosi rakastunut yhteen tyyppiin. Se oli jännä humahdus, vaikka omassa elämässä ei ollut mitään tapahtunut.
 Kappaleen fiilikseen hän pääsi valokuvalla, missä 6 000 vuotta vanhat luurangot syleilevät toisiaan. Italiasta löydettyä paria kutsutaan Valdaron rakastavaisiksi.
 – En ollut aikaisemmin sisäistänyt sitä, kuinka paljon tarinankerronta vaikuttaa meihin ihmisiin ja tähän ympäröivään todellisuuteen, sanoittamisessa uuden vaihteen löytänyt Mariska kertoo. Rinna Härkönen / Yle
 Ensimmäistä kertaa Mariska on panostanut omiin sanoituksiinsa täysillä. Aiemmin tekstejä syntyi aamuisin skarppina muille, kun iltaisin hän nukahti omien sanoitustensa pariin.
 – Monet niistä on koukittu unen kautta, joten ne eivät ole olleet skarpeinta juttua.
 Nyt hän kokee tajunneensa, mistä biisin kirjoittamisessa on kyse. Olo on itsevarma, sillä hän uskaltaa näyttää tunteitaan itse artistina. Enää hän ei piiloudu toisten artistien taakse, jotka esittävät hänen herkempiä tekstejään.
 – Oon ollu vähän kovis gimma. Ympärillä on ollut mahdollisimman iso muuri, että nyt ei tultu hempeilemään. Sitä on löytynyt toisille ihmisille tehdyistä teksteistä. Nyt uskallan näyttää itse herkkyyttä.
 Mariska jakaa oppejaan myös aloitteleville sanoittajille. Hänellä on tällä hetkellä viisi yksityisoppilasta Metropolian ammattikorkeakoulusta, joiden kanssa hän käy läpi tekstejä. Muusikko jakaa oppilailleen kirjoitusniksejä, joita on itse hyväksi havainnut.
 – Biiseissä on hyvä liioitella tosi paljon, koska puhuttuna ihmiset himmailevat tosi paljon. Puheessa käytetään sanoja ehkä, vähän ja lähes. Biisit ovat enemmän joko tai. Ronskisti vaan johonkin päätyyn.
 Naisräppärit ryminällä esiin
 "Tarkasta tämä, mun nimi on Mariska. Mullon miekkana kynä paperista haarniska."
 Näillä sanoilla alkaa Mariskan kappale  Tarkasta tämä , joka julkaistiin vuonna 2002. Biisi esitteli artistin, josta tuli ensimmäinen valtavirtaan noussut naisräppäri.
 Räp-alun jälkeen Mariska on kokeillut artistina kaikkea popista iskelmään. Räppääminen ei silti ole unohtunut vuosien varrella. Hän on aina räpännyt keikoillaan ainakin vähän.
 – Se tuntuu hyvinkin kotoisalta. Siinä tunnen itseni kaikkein varmimmaksi.
 Uudelta levyltäkin löytyy yksi räp-biisi nimeltään  Mitä sit . Sen innoituksena oli  Andy Warholin  vanha haastattelupätkä.
 – Hän kertoi nähneensä Balilla hautajaissaattueen, jossa ihmiset riemuiten saattoivat ruumista manan maille. Hän tajusi, että elämässä kaikkeen voi sanoa so what.
 Suomen räp-skenessä naisräppäreistä on Mariskan lisäksi ollut näkyvästi esillä  Sini Sabotage  tämän vuosikymmenen alussa. Aika on tullut kypsäksi vasta nyt todelliselle naisräppäreiden esiinmarssille. Maailmalla pinnalla ovat  Cardi B  ja  Lizzo . Suomessa esillä ovat esimerkiksi  Etta ,  Sofa ,  Yebohah  ja  Adikia .
 – Musta on ihana nähdä sikataitavia muijia. Se on varmaan isolle osalle vaikeaa lähteä kundivaltaiselle kentälle. Nyt maailma on saanut hyvää female-merkkistä porinaa, niin naiset ovat tulleet ryminällä esiin.
 Mariskan mukaan suomalaisissa laululyriikoissa kunnioitetaan perinteitä, mutta paljon kuulee myös nykykieltä. – Se on hyvä, että ollaan huolissaan äidinkielestä. Mutta kielen pitää kehittyä. Sen pitää elää ja hengittää. Rinna Härkönen / Yle
 Mariskan mielestä Suomessa tasa-arvo toteutuu monella tavalla hyvin, mutta samalla löytyy vanhoillista meininkiä. Hänen keikoillaan 5-vuotiaat pojat tulevat reippaasti pyytämään nimmaria, kun tytöt kiemurtelevat ja kikattelevat ujoina saamatta sanaa suustaan.
 Muusikko arvelee, että sukupuoliroolit kumpuavat kasvatuksesta. Odotukset tyttöjen ja poikien käyttäytymiselle ovat erilaisia.
 – Se on ihanaa, että on tullut vastapainetta ja naiskuva on leventynyt. Se on viehättävää, miten nuoremmat naiset presentoivat itseään vaikka pukeutumisella ja muulla itseilmaisulla. Kunditkin voisivat ottaa opiksi siitä jollakin tavalla.
 Mariska päätyy pohtimaan sitä, kuinka kapea miesten rooli Suomessa vielä on.
 – Jos päästään näistä talvisodan rippeistä, niin se vapaampi oleminen tervehdyttää ja se on yhteiseen pottiin pelaamista. Sitten kun miehetkin toipuvat, niin sitten koko yhteiskunta toipuu.
 Pää ideakulhossa
 Mariskan luomistahti on hengästyttävä. Silti hän kertoo rauhallisesti kuulumisistaan haastattelussa. Hänestä on tullut ajankäytön mestari, mihin on vaikuttanut 3-vuotias lapsi.
 – Siellä on yks pikku humoristi, jolla on koko ajan mahtava meininki. Mieletöntä energiaa tulee koko ajan. Käytän myös yön tunnit hyväkseni ja teen hommia paljon tehokkaammin kuin ennen.
 Muusikko odottaa pääsevänsä jo studioon tekemään uutta levyä, vaikka edellistäkään ei ole vielä julkaistu. Päässä on kehittynyt myös pari konseptia tv-formaateiksi.
 Luovuus syttyy liekkeihin etenkin, kun hän pääsee istahtamaan junaan tai bussiin.
 – Se on kuin dippais päätään johonkin ideakulhoon. Sieltä tulee aivan takki täynnä kotiin.
 – Tänä vuonna ajattelin, että en sano millekään ei. Yhtäkkiä aika alkaakin muokkautua silleen, että siihen mahtuu käsittämättömän paljon asioita. Kaikki voi toteutua ja kaiken pystyy tekee, Mariska sanoo. Rinna Härkönen / Yle
 Mariskan isona unelmana on joskus kirjoittaa ooppera. Sitä ennen hänen pitäisi valmistella joulusaarna, vaikka ei ole puheiden pitäjänä koskaan kunnostautunut.
 – Musta on kiva mählätä asioiden parissa, mitkä ei oo mulle tuttuja. Tää on ihan ihmeellistä aikaa. Pakko sanoa.

Mariska mursi koviskuorensa uutta levyä tehdessään, eikä piilota itseään muiden artistien kappaleisiin: "Uskallan näyttää myös herkkyyteni"


Summary: Uusimman kirjan oikeudet on myyty neljääntoista maahan ja tarjous on tullut myös tv-sarjasta.

Esikoisteoksensa kolme vuotta sitten julkaissut  Max Seeck  on tyytyväinen mies. Uusimman trillerin,  Uskollisen lukijan , oikeudet on myyty neljääntoista maahan.
 Seeck kertoo saaneensa myös tarjouksen Hollywoodista kirjan muokkaamisesta mahdolliseksi tv-sarjaksi.
 – Tosi makeita viikkoja. Tämän eteen on tehty töitä jonkin verran, ja nyt kerätään sitten hedelmää, Seeck myhäilee.
 Seeck miettii jo romaania kirjoittaessaan, miltä teksti näyttäisi elokuvana. Toisin kuin kolmessa ensimmäisessä kirjassa, uusimmassa romaanissa tapahtumapaikatkin ovat sellaisia, etteivät ne vaadi kuvattaessa kalliita budjetteja.
 – Ei ole mikään salaisuus, kun olen lähtenyt kirjoittamaan, että minulla on toive, että näistä tehtäisiin kansainvälisen tason tv-sarjoja tai leffoja.
 Kirja lähtee simppelistä ideasta
 Seeck kertoo, ettei hän varsinaisesti ideoi aiheita lehtiön kanssa. Yleensä hänellä on jokin perusidea, jonka ympärille juonta aletaan vain rakentaa.
 Uusimmassa kirjassa esimerkiksi lähtökohta on se, että joku alkaa matkia tunnetun dekkaristin kirjoittamia murhia.
 – Se on hienoa tässä satujen kirjoittamisessa, että voit tehdä ihan mitä haluat. Pitää ajatella tietysti myös lukijoita: valita aihe, joka kiinnostaa itseä, mutta muitakin.
 Seeck nostaa esiin myös hyvän kustannustoimittajan merkityksen kirjoittamisessa. Se ei ole vain pilkun paikkojen katsomista, vaan myös luovaa ideointia yhdessä.
 – Kustannustoimittaja voi ehdottaa hahmon kehittämistä tai jotain juonen käännettä tai ratkaisuehdotusta.
 Seeckin esikoiskirja ilmestyi vuonna 2016, ja sen jälkeen häneltä on ilmestynyt kirja vuodessa. Uusi on jo tekeillä. Mies myös haluaa takoa nyt, kun rauta on kuumaa ja kiinnostus maailmalla herännyt.
 Katso Max Seeckin koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

"Ei ole mikään salaisuus, että toivon kirjoistani tv-sarjaa tai elokuvia" – Trilleristi Max Seeck miettii jo kirjoittaessa kansainvälistä kiinnostusta


Summary: Amnesty ja itsekin pidätettynä ollut suomalainen auttaja Tiina Jauhiainen vetoavat kadonneen puolesta.

Suomen Amnestyn toiminnanjohtaja  Frank Johansson  kertaa Kolmen sepän aukiolla faktoja megafoni kädessään:
 – Prinsessa  Latifa al-Maktoum  karkasi ensi kertaa jo 16-vuotiaana, joutui kiinni ja eristyksiin, missä häntä piestiin. Viime vuoden alussa hän koetti paeta Arabiemiraateista toisen kerran purjejahdilla, mutta jälleen hänet pysäytettiin.
 Mukana oli Arabiemiraateissa pitkään asunut  Tiina Jauhiainen , joka oli ystävystynyt Latifan kanssa. Luottamus oli syntynyt capoeiraa – brasilialaista itsepuolustustaitoa – harrastaen, kauppakeskuksissa käyden ja jopa laskuvarjohyppyjen myötä.
 Myös Jauhiainen on mukana parinkymmenen Amnestyn aktiivin mielenosoituksessa harmaana arkiaamuna. Tarkoitus on vetoomuksella muistuttaa Arabiemiirikuntien suurlähetystöä maan ihmisoikeustilanteesta.
 Yhteiskunnan ylintä kerrosta myöten on naisten asema oikeudeton.
 Kultaisessa häkissään ei prinsessa Latifalla ollut mahdollisuutta päättää omista asioistaan, taloudestaan tai matkustamisestaan. Ahdistavat olot ja Arabiemiraattien lain vahvistama miesten valta kypsyttivät päätöksen yrittää uutta pakoa.
 Suomen Amnestyn toiminnanjohtaja Frank Johansson sanoo, että työ yhden ihmisen puolesta voi vaikuttaa monien elämään.   Sini Järnström / Yle
 Hallitsijaperheen naisten – vaimojen ja tyttärien – elämää säätelee itsevaltaisesti sheikki  Muhammad bin Rašid al-Maktoum.
 Latifa ja Jauhiainen pakenivat purjejahdilla, mutta aluksen päästyä Intian rannikon edustalle matka keskeytyi Arabiemiraattien ja Intian erikoisjoukkojen rynnäkköön.
 Suomalainen oli pidätettynä karuissa oloissa ja uhkauksia kuunnellen yli kaksi viikkoa, mutta pääsi vapauteen kansainvälisen mediahuomion kohdistuttua tilanteeseen.
 Tätä edisti julkisuuteen tullut  prinsessa Latifan epätoivoinen video .
 Sen tekijä, 33-vuotias prinsessa Latifa on edelleen tietymättömissä.
 Leena Luotio / Yle
 Naisten pahoinpitely laillista
 Tiina Jauhiainen työskenteli Arabiemiraateissa 17 vuotta matkailu- ja kiinteistöalalla. Tutustuminen prinsessa Latifaan teki suomalaiselle selväksi, kuinka karu on naisen asema – myös yhteiskunnan ylätasolla:
 – Pahoinpitely on laillista, miespuolinen huoltaja – isä tai puoliso – voi ottaa pois vähät oikeudet koska tahansa. Ei ole lupaa matkustaa ulkomailla eikä edes hoitaa omia pankkiasioitaan.
 Jauhiaisen mukaan naisten asema on Arabiemiraateissa käynyt entistä ahtaammaksi. Pukeutumissäännöt ovat ankarampia, samoin niin sanotut siveyslait. Sosiaalisesta mediasta on pysyttävä poissa.
 – Myös järjestetyt avioliitot ovat edelleen yleisiä. Jopa 12-vuotiaalle tytölle saattaa olla sulhanen määrättynä, sanoo Jauhiainen.
 – Pikkukylissä ei puututa tähän lainkaan, vaikka nuoren tytön aviomies olisi 70-vuotias.
 "Toivon ettei häntä kiduteta"
 Ehdoton miesvalta ulottuu myös hallitsevaan perheeseen. Prinessa Latifaa on pidetty tuntemattomassa paikassa nyt jo yli puolitoista vuotta.
 – 19 kuukauteen ja 12 päivään minulla ei ole ollut ystävääni mitään kontaktia. Hänet pidetään piilossa, sanoo Jauhiainen.
 – Toivon ettei Latifaa suorastaan kiduteta, kuten edellisellä kerralla. Tästäkään ei ole takeita, kun kyseessä on hänen diktaattori-isänsä sheikki Mohammed, epäilee Jauhiainen.
 – Sheikin sanotaan välittävän maineestaan, mutta en ole enää varma edes siitä.
 Tänä aikana on Latifan kuva ollut kerran julkisuudessa, mikä ei kuitenkaan herätä suuria toiveita hänen puolestaan kampanjoivien keskuudessa.
 Prinsessa kultaisessa häkissä. Naisten sorto on Arabiemiirikunnissa arkipäivää.   Sini Järnström / Yle
 Kultaisen häkin vanki
 Suomen Amnesty on nostanut tapauksen symboliksi kultaisen häkin. Tosin toiminnanjohtaja Johansson arvioi, että Latifaa pidetään huomattavasti karummissa oloissa.
 Hänen mukaansa ei ole poikkeuksellista, että Amnesty ottaa esille prinsessan kohtalon.
 – Amnestyn toiminnan peruslinja on aina ollut yksittäisten ihmisten tilanteesta kertominen ja heidän auttamisensa, muistuttaa Frank Johansson.
 – Toiminta yksilöiden puolesta on työmme ydintä.
 Amnesty ei vetoa vain prinsessa Latifan puolesta, vaan ottaa samalla kantaa Arabiemiraattien lainsäädännön miesvaltaisuuteen.
 Ystävä ja ihmisoikeusaktivisti
 Tiina Jauhiainen kertoo ottaneensa yhteyttä Frank Johanssoniin pyytäen, että Suomen Amnesty kampanjoisi Latifan puolesta.
 – Kun yhteiskunnan huipulla naisen elämä on tällaista, niin millaista se onkaan muualla, kysyy Jauhiainen.
 – Ja loukkasihan laiton pidätys myös minun ihmisoikeuksiani.
 Suomen Amnestyn ohella myös Britanniassa – jossa Jauhiainen nykyään asuu – vaaditaan Latifalle vapautta. Jauhiaisesta capoeiran parissa alkanut ystävyys on tehnyt ihmisoikeusaktivistin.
 Tämä on vienyt hänet todistamaan Sarajevossa ja Genevessä pidettyihin oikeudenkäynteihin.
 Jauhiainen on toiveikas. Hänen mukaansa Britanniassa  käynnissä oleva oikeudenkäynti , jonka aiheena on Arabiemiraateista paenneen prinsessa  Haya Bint Husseinin  lasten huoltajuus, saattaa auttaa myös Latifaa.
 Haya on sheikki Muhammadin kuudes vaimo.
 Suurlähetystö torjui vetoomuksen
 Frank Johansson arvioi, että prinsessan kohtalolla on suuri merkitys.
 – Kuninkaallisiin kiinnitetään huomiota kaikkialla maailmassa, hän sanoo.
 – Jos Latifan isä sheikki Muhammad muuttaa mielensä ja päästää tämän vapaaksi, se huomataan. Se vaikuttaa koko maassa ja Persianlahden alueella.
 Kolmen sepän patsaalla koleassa syyssäässä pidetty mielenilmaus on lyhyt. Sen jälkeen Johansson ja Jauhiainen ylittävät Mannerheimintien viedäkseen vetoomuksen Arabiemiraattien suurlähetystöön.
 Suomen Amnestyn keräämässä vetoomuksessa on 16 891 allekirjoitusta, mutta vastaanotto on odotetun tyly.
 Suurlähetystössä sitä ei suostuta ottamaan vastaan, vaikka vieressä postinkantaja tuo perille kirjeet ja muun postin.
 Frank Johansson sanoo, että vetoomus prinsessa Latifan puolesta toimitetaan Arabiemiraattien lähetystöön postin välityksellä.
 Lue lisää:
 Prinsessa Latifan ystävä Tiina Jauhiainen: Pakoyrityksen jälkeen minusta tuli ihmisoikeusaktivisti kuin vahingossa

Kadonneen prinsessan tapaus – kuinka kaapatun Latifan kohtalo voi vaikuttaa naisten elämään Persianlahden maissa


Summary: Neuvottelut jatkuvat yhä Brysselissä. Irlannin merelle sijoitettava tulliraja on periaatteellinen ongelma Pohjois-Irlannin unionisteille ja kovan brexit-linjan konservatiiveille.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian tiedotusvälineet kertoivat illalla hallituslähteisiin vedoten, että brexit-sopimusta ei saada aikaiseksi tämän illan aikana. Ongelmaksi näyttää syntyneen kaksi erilaista arvonlisäverojärjestelmää, jos tulliraja sopimuksessa siirretään Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajalta Irlannin merelle.
 Se on ollut EU:n näkemyksen mukaan alusta alkaen ainoa toimiva ratkaisu, mutta sitä vastusti alusta alkaen  Theresa May  sekä Pohjois-Irlannin demokraattinen unionistipuolue DUP, joka on ollut konservatiivien tukipuolue Britannian parlamentissa.
 DUP:n ja myös joidenkin kovan linjan brexit-konservatiivien mukaan järjestely jakaisi Yhdistyneen kuningaskunnan ja Pohjois-Irlannin.
 Pääministeri  Boris Johnson  neuvotteli sopimusluonnoksesta molempen tahojen kanssa keskiviikkona, mutta toistaiseksi tuloksetta.
 EU oli toivonut, että sopimus saataisiin poliittisesti hyväksyttyä Britannian hallituksen puolesta keskiviikkona, mutta hallituslähteiden mukaan Johnsonin hallitus on koolla pääministerin virka-asunnolla tai puhelimitse vasta torstai-aamuna.
 EU:n brexit-pääneuvottelija  Michel Barnier  kertoi neuvottelutilanteesta EU-jäsenmaiden suurlähettiläille keskiviikkoiltana ja sanoi tapaamisen jälkeen, että työtä jatketaan.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald Tuskin (keskellä) mukaan on teoriassa mahdollista,  että brexit-sopimus voitaisiin hyväksyä huomisessa EU-huippukokouksessa. Olivier Hoslet / EPA
 EU-maiden johtajat kokoontuvat torstaina Brysseliin huippukokoukseen, jossa on tarkoitus hyväksyä mahdollinen sopimus, jotta Britannian parlamentti voisi äänestää siitä lauantaina. Jos sopimusta ei ole, Britannian pääministeri on lain velvoittamana ilmoittanut hakevansa eropäivälle jatkoaikaa.
 Britannian on määrä erota EU:sta 31. päivä lokakuuta.

Hallituslähteet brittimedialle: Ei brexit-sopua tänä iltana


Summary: Liikenne on pysähtynyt välillä Luumäki–Vainikkala ja Luumäki–Lappeenranta.

Junaliikenne on keskeytynyt kahdella rataosuudella Kaakkois-Suomessa kauko-ohjauksen järjestelmän vian vuoksi. Liikenne katkesi iltapäivällä rataosilla Luumäki–Vainikkala sekä Luumäki–Lappeenranta.
 Rataliikennekeskuksesta kerrottiin STT:lle kello 17:n jälkeen, että vian syy on yhteyden katkeaminen asetinlaitteeseen.
 Vian tarkempi paikka ei ollut tässä vaiheessa selvillä. Rataliikennekeskus ei myöskään antanut vielä arviota siitä, milloin järjestelmä saadaan korjattua tai junaliikenne Kaakkois-Suomessa palaa normaaliksi.
 Aiemmin tänään rautatieliikennettä haittasi Järvenpäässä Uudellamaalla ilmennyt asetinlaitteen sähkövika.

Junaliikenne keskeytynyt Kaakkois-Suomessa kauko-ohjauksen vian vuoksi


Summary: Christina Koch ja Jessica Meir ovat ensimmäinen avaruuskävelyn tekevä naistiimi.

Vasta yli puoli vuosisataa ensimmäisen avaruuskävelyn jälkeen avaruudessa todistetaan tänään ensimmäistä kertaa pelkästään naisista koostuvan tiimin avaruuskävelyä. Historialliselle kävelylle Kansainväliseltä avaruusasemalta lähtivät Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan astronautit  Christina Koch  ja  Jessica Meir .
 Tätä ennen avaruuskävelyllä on aina ollut naisastronautin lisäksi miesastronautti.
 Naisastronauttien historiallisen avaruuskävelyn piti alun perin toteutua jo keväällä, mutta se peruuntui, koska  Nasalla ei tuolloin ollut antaa kahta M-kokoa olevaa avaruuspukua .
 Nasa julkaisi tänään Twitterissä kuvan astronauteista ennen avaruuskävelyä.
 Lisäksi Nasa on tviitannut videoita avaruushistoriaan jäävästä kävelystä.
 Kochin ja Meirin lähes viisi tuntia kestävän avaruuskävelyn tarkoituksena on aseman aurinkopaneelin osien vaihtaminen.
 Ensimmäinen avaruuskävelyn tehnyt ihminen oli venäläinen kosmonautti  Aleksei Leonov . Hän teki historiallisen kävelyn 18. maaliskuuta 1965.

Naiset tekevät avaruushistoriaa – Nasa perui edellisen yrityksen nolon pukuongelman vuoksi


Summary: Kotkan kansallinen kaupunkipuisto palkittiin kunniamaininnalla Euroopan neuvoston maisemapalkinto -kilpailussa.

Kotkan mainetta niittäneet puistot on palkittu kunniamaininnalla Euroopan neuvoston järjestämässä maisemakilpailussa. Kunniamaininta on tunnustus esimerkillisistä maisemanhoitoa edistävistä toimenpiteistä.
 Kotkan kaupunkipuistoon lukeutuu useita erilaisia puistoja. Kokonaisuuteen kuuluu merimaisemaa, jokivarsinäkymiä, viheralueita ja rakennusperintöä. Kaupunkipuisto käsittää ison osan koko kaupunkia.
 – Hienoa, että kaupungin tekemä työ ja sitoutuminen maiseman hoitoon sekä samalla myös kansallisen kaupunkipuiston konsepti yleisemmin saivat kansainvälisen tunnustuksen, ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  sanoo.
 Kotkan Sibeliuksenpuisto kaupungin ydinkeskustassa. Miina Sillanpää / Yle
 Pääpalkinto Sveitsiin
 Maisemakilpailun pääpalkinto matkusti kuitenkin Sveitsiin. Maisemapalkinto myönnettiin hankeelle, jossa Aire-joen vesiväylä ennallistettiin.
 Maisemapalkinnon lisäksi kunniamaininnat jaettiin neljälle hankkeelle, joista Kotkan kaupunkipuisto oli yksi. Kilpailuun osallistui yhteensä 23 hanketta ympäri Eurooppaa.
 Maisemapalkinnolla halutaan edistää maisemanhoitoa, -suojelua ja suunnittelua eri maissa.
 Kotkan kansallinen kaupunkipuiston edusti kilpailussa koko Suomea. Se valittiin Suomen parhaaksi maisemahankkeeksi vuonna 2018. Ympäristöministeriö etsii Suomen parasta maisemahanketta joka toinen vuosi. Euroopan neuvoston maisemapalkinto myönnetään seuraavan kerran vuonna 2021.
 Miina Sillanpää / Yle

Kotkan puistoille kunniamaininta Euroopasta – paras maisema löytyi kuitenkin Sveitsistä


Summary: Veturinkuljettaja Jyri Hämäläinen on uransa aikana joutunut neljä kertaa hirvikolariin

Matkustajajuna halkoo uinuvan oloista suomalaista korpitaivalta. Ohjaamon ikkunasta näkyy kiskojen lisäksi vain metsää, hämärä on jo saapumassa.
 Vauhtia junalla on reilusti toistasataa kilometriä tunnissa. Jossain veturinkuljettajalta katveessa, mäntyjen takana, ottaa satoja kiloja painava eläin muutaman määrätietoisen askeleen kohti rautatietä.
 Vaara syntyy kuin tyhjästä, kunnes törmäys on jo väistämätön. Veturinkuljettaja ei ehdi nähdä muuta kuin vilauksen edessä siintävässä hirvestä, ennen kuin osuu.
 Kotkalainen veturinkuljettaja  Jyri Hämäläinen  on ollut tällaisessa tilanteessa neljästi.
 – Kyllä se aikamoinen pamaus on. Jokainen voi sen kuvitella. Parhaimmassa tapauksessa vauhtia on 200 kilometriä tunnissa. Kun eteen tulee 600-kiloinen hirvi, niin ei se mitenkään hieno tunne kuljettajalle ole, Hämäläinen kuvailee.
 Kotkalainen veturinkuljettaja Jyri Hämäläinen tietää miltä tuntuu, kun juna törmää hirveen. Jesse Mäntysalo/Yle
 Viimeksi Hämäläisen ohjaama juna törmäsi hirveen toukokuussa.
 Pahinta jälki on silloin, kun suurikokoinen hirvi säntää eteen kovassa vauhdissa ja osuu keskelle veturin keulaa. Kuljettajan keinot ovat silloin vähissä.
 – Se kyllä hätkähdyttää. Ikkuna peittyy verestä ja törmäys tuntuu matkustamossa asti. Jos on mahdollisuus jarruttaa, silloin jarrutetaan tai vähintään soitetaan äänimerkkiä, Hämäläinen sanoo.
 Ei voi pestä
 Kun 4 000 tonnia painava juna osuu vauhdilla eläimeen, jälki on sen mukaista. Haju, joka “jauhelihoiksi” menneestä hirvestä lähtee, on veturinkuljettaja Jyri Hämäläisen mukaan kamala.
 Aina veristä veturia ei kuitenkaan ole mahdollista puhdistaa kesken matkanteon. Välillä on pakko ajaa asemalle saakka, vaikka näky olisikin järkyttävä.
 – Harvoin kuljettaja pystyy sitä juomapullon kanssa pesemään matkan varrella. Varsinkin talvella on mahdotonta edes yrittää pestä junaa ennen varikkoa, koska osat ja laitteet voivat jäätyä.
 Hämäläinen muistelee muutaman vuoden takaista tapausta, jossa Rovaniemeltä Helsinkiin matkalla ollut juna ajoi kolmen hirven yli. Perillä Helsingin päärautatieasemalla veturi oli yltäpäältä veressä.
 – Sitä ei voitu pestä aiemmin pakkasen takia, Hämäläinen kertoo.
 Kelpaa korkeintaan koirien ruoaksi
 Junan ja hirven välisiä onnettomuuksia tapahtui Suomen rautateillä viime vuonna noin sata. Kaikkiaan VR on arvioinut, että vuosittain junan alle jää 300–400 eläintä.
 – Pääsääntöisesti hirville käy näissä tilanteissa huonosti. Sitä pienemmät riistaeläimet, kuten kauriit menevät käytännössä silpuksi, kuvailee Kaakkois-Suomen riistapäällikkö  Erkki Kiukas  Suomen Riistakeskuksesta.
 Törmäyksen tapahduttua veturinkuljettaja ottaa yhteyttä Finrailin liikenteenohjauskeskukseen ja ilmoittaa tarkan onnettomuuspaikan sekä kuvailee, mitä on tapahtunut.
 Liikenteenohjauskeskuksesta tieto välitetään hätäkeskukselle, minkä jälkeen viranomainen voi kutsua onnettomuuspaikalle suurriistavirka-avun eli SRVA:n. Sen toimintaa organisoivat riistanhoitoyhdistykset.
 – Virka-apu vie ruhon pois tai selvittää mahdollisuuksien mukaan onnettomuudessa olleen eläimen kunnon. Yleensä törmäyksissä mukana olleet eläimet ovat joka tapauksessa niin pahasti loukkaantuneita, että ne täytyy löydettäessä lopettaa, riistapäällikkö Erkki Kiukas kertoo.
 Veturinkuljettaja tekee parhaansa estääkseen törmäykset eläinten kanssa. Aina mahdollisuuksia onnettomuuden välttämiseen ei kuitenkaan ole. Jesse Mäntysalo/Yle
 Osuessaan kokonaan täydessä vauhdissa olevaan junaan eläimen selviämismahdollisuudet ovat käytännössä nolla. Lain mukaisesti ruhot kuuluvat tällaisissa tilanteissa riistanhoitoyhdistyksille.
 – Mutta törmäykset junan kanssa ovat usein niin rajuja, että hirvien jäänteet kelpaavat korkeintaan koirien ruoaksi, Kiukas huomauttaa.
 Useimmiten matka jatkuu
 Aina junamatka ei keskeydy tai edes hidastu hirvionnettomuuden takia. Kaikki riiippuu siitä, miten paha osuma on ollut. Sama koskee myös matkustajien informointia.
 Jos tärähdys tuntuu selvästi ja matkustajat hämmentyvät tilanteesta, on paikallaan kertoa, mistä kaikki johtuu. Törmäyksistä ilmoitetaan myös muille lähellä oleville junille.
 – Veturi voi pahimmassa tapauksessa rikkoutua niin, että se jää radalle eikä sillä pysty jatkamaan matkaa. Useimmiten selvitään työntekijän omalla korjauksella. Joskus ei tapahdu mitään vahinkoa, veturinkuljettaja Jyri Hämäläinen toteaa.
 VR on arvioinut, että kolmannes hirvionnettomuuksista aiheuttaa veturiin vikaa. Neljäsosassa tapauksista joudutaan lähettämään paikalle uusi veturi.
 Vuosittain Suomen rautateillä tapahtuu muutama sata eläinonnettomuutta.  Jesse Mäntysalo/Yle
 Veturinkuljettaja Jyri Hämäläinen ei ole joutunut yhdessäkään neljästä hirvionnettomuudesta keskeyttämään matkantekoa pitkäksi aikaa.
 – Kerran jouduin tilkitsemään paineilmaletkuja, että pääsin varikolle asti. Koskaan ei ole tarvinnut vaihtaa veturia kesken matkan.
 Hirvet liikkeellä nyt
 Viime lauantaina koko maassa alkanut hirvenmetsästyskausi on saanut suurriistan liikkeelle. Autoilijat tapaavat tarkkailla ympäristöään syksyisin aamu- ja iltahämärissä erityisen tarkasti, mutta eteen säntäilevät hirvet ovat ongelma myös rautateillä.
 – Kyllä siitä rahallistakin vahinkoa aiheutuu, jos kalustoa menee rikki. Rautateillä ei juuri ole aitoja, jotka estäisivät hirvien pääsyn raiteille. Toisaalta riista-aidat voisivat aiheuttaa kunnossapitäjille harmia, jos junaradalle pääseminen vaikeutuisi, Jyri Hämäläinen pohtii.
 Hän ei allekirjoita, että syksy olisi hirvenmetsästysajasta huolimatta rautateillä sen vilkkaampaa hirviaikaa aikaa kuin muulloin. Hirviä liikkuu pitkin vuotta, myös talvella. Silloin harmia aiheutuu kenties jopa enemmän kuin syksyllä.
 – Jos metsässä on paljon lunta, hirvet saattavat hakeutua raiteille. Lumettomalla raiteella on helpompi kulkea kuin hangessa, sanoo Kaakkois-Suomen riistapäällikkö Erkki Kiukas Suomen Riistakeskuksesta.
 Koiran yli ajaminen tuntui pahalta
 Suomen maanteillä on tilastojen mukaan  joitain hirvikolareiden kannalta  erityisen riskialttiita paikkoja tai tieosuuksia.
 Viime vuonna maanteillä eniten hirvionnettomuuksia sattui Kouvolassa ja vähiten pohjoisimmassa Lapissa. Rautateillä onnettomuudet eivät näytä keskittyvän erityisesti millekään tietyille osuuksille.
 Riistakeskuksen tietojen mukaan hirvionnettomuuksia tapahtuu melko tasaisesti Suomen rataosuuksilla. Pelkästään Kaakkois-Suomessa on tänä vuonna tehty parikymmentä virka-apupyyntöä junien ja hirvien törmäyksistä. Riistapäällikkö Erkki Kiukkaan mukaan määrä on suunnilleen samaa luokkaa kuin edeltävinä vuosina.
 Henkilöjunien lisäksi Suomen rautateillä liikkuu paljon myös tavaraliikennettä.  Petri Lassheikki / Yle
 Veturinkuljettaja Jyri Hämäläinen sanoo huomanneensa, että mitä enemmän ympärillä on metsää, sitä runsaammin hirviä radan lähellä liikkuu. Hän mainitsee esimerkkeinä Kouvolan ja Pieksämäen sekä Luumäen ja Lappeenrannan väliset osuudet.
 – Kymenlaakson puolella Juurikorpi–Inkeroinen-välillä tuntuu myös olevan paljon hirviä. Sillä välillä minullekin on sattunut onnettomuus.
 Koirat harmittavat eniten
 Henkilövahingot ovat veturinkuljettajille traumaattisia kokemuksia, mutta myös eläimen yli ajaminen saattaa tuntua pahalta. Varsinaisia pelkotiloja niistä ei kuitenkaan kahdeksan vuotta kuljettajana toimineelle Hämäläiselle ole aiheutunut.
 Koiran jääminen junan alle jäi kuitenkin kaivelemaan mieltä.
 – Hirvikoiria näkee radan varsilla jonkin verran metsästysaikana. Väkisinkin niitä päätyy raiteille, kun ratojen varsilla metsästetään. Koiran yli ajaminen ei todellakaan tunnu mukavalta. Se on ollut itselleni erityisen kova paikka, kertoo Jyri Hämäläinen.
 Lue seuraavaksi:   Näetkö tässä videossa hirven? Suurin osa ei näe

"Ikkuna peittyy verestä ja törmäys tuntuu matkustamossa asti" – tällaista jälkeä tulee, kun juna ajaa täysillä päin hirveä


Summary: Helsinki-Vantaan kentälle on asetettu rajoituksia sumun vuoksi.

Sumu voi viivästyttää lentoja Helsinki-Vantaan lentokentällä, Finnair kertoo Twitterissä.
 Finavia vahvistaa STT:lle, että lennonjohto on asettanut Helsinki-Vantaan kentälle rajoituksia sumun takia. Toistaiseksi sumu ei ole Finavian mukaan aiheuttanut merkittäviä vaikutuksia liikenteeseen, koska lentoja on ollut harvakseen.
 Tilannetta tarkastellaan uudelleen lentoliikenteen vilkastuessa myöhemmin iltapäivällä.
 Finnairin viestinnästä sanotaan, että Helsinki-Vantaalle saapuvien koneiden laskeutuminen viivästyy keskimäärin noin 45 minuuttia huonon näkyvyyden vuoksi.

Finnair: Sumu saattaa myöhästyttää lentoja – Saapuvien koneiden laskeutumisessa noin 45 minuutin viive


Summary: Teot tapahtuivat viime vuoden elo- ja marraskuussa.

Pudasjärvellä ja Tyrnävällä viime vuoden syksynä tulipaloja sytyttänyt 22-vuotias mies on tuomittu viiden vuoden vankeuteen. Oulun käräjäoikeus antoi tuomion perjantaina. Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 Mies on kiistänyt syytteet tuhopoltoista. Hänen mukaansa hän on ollut alkoholin ja mielialalääkkeiden yhteisvaikutuksen alaisena eikä näin muista sytyttäneensä paloja eikä syttymisajankohtien tapahtumakulkuja.
 Mies  pyysi aikaisemmin mielentilatutkimusta . Tutkimus on tehty ja siinä on todettu miehen olleen syyntakeinen, eli hänen katsotaan olleen täydessä ymmärryksessä teot tehdessään.
 Tuomittu sytytti viime vuoden elokuussa  Pudasjärvellä sijainneen IKH-myymälän tuleen.  Kaupan asuinhuoneistossa oli tapahtumahetkellä nukkumassa kaksi ihmistä, jotka pelastuivat palovaroittimen ansiosta. Kaupan palosta koitui lähes miljoonan euron vahinko.
 Viime vuoden marraskuussa tuomittu mies puolestaan sytytti tuleen  omakotitalon viereisen puukasan sekä toisen omakotitalon viereisen autotallin palamaan.

Pudasjärvellä ja Tyrnävällä tuhopolttoja tehtaillut mies tuomittiin viiden vuoden vankeuteen


Summary: Essote aikoo lisäksi lomauttaa noin 600 työntekijää kahdeksi viikoksi.

Etelä-Savon sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä Essote on saanut yt-neuvottelunsa päätökseen.
 Neuvottelujen tuloksena Essote on vähentämässä noin 110 henkilötyövuotta vuoteen 2021 mennessä. Vähennyksestä yli puolet tulee hallinnon ja tukipalveluiden vastuualueelta.
 Irtisanomisia vähennyksestä on korkeintaan 30, mutta Essote pyrkii vähentämään määrää etsimällä irtisanomisuhan alla oleville uusia tehtäviä. Kuntayhtymän johtajan  Risto Kortelaisen  mukaan lopullinen määrä saattaisi olla kymmenkunta.
 Suurin osa vähennyksestä tulisi eläköitymisistä, tehtävien täyttämättä jättämisistä ja oma-aloitteisista irtisanoutumisista.
 Neuvottelujen tuloksena Essote on myös lomauttamassa noin 600 työntekijää kahden viikon ajaksi. Luku ei ole tarkka, sillä yksityiskohtia hiotaan vielä.
 Lomautuksen vaihtoehtona työntekijät voivat ottaa kymmenen päivän palkattoman vapaan.
 Lomautukset eivät koske suorassa asiakastyössä olevia.
 Essote joutui säästökuurille, koska sen kuluvan vuoden tulos on jäämässä noin 21 miljoonaa euroa alijäämäiseksi. Kuntayhtymä tavoitteli neuvotteluilla noin yhdeksän miljoonan euron säästöjä, jotka Kortelaisen mukaan myös saavutettiin.
 Essoten mukaan sen jäsenkunnat eivät pysty rahoittamaan kuntayhtymän toimintaa.
 Taloustilanne on vastaava myös monissa muissa sote-kuntayhtymissä ja sairaanhoitopiireissä.  Yle kertoi eilen , että sote-alan säästöjä tavoitellaan ympäri maata.
 Lue myös:   Essoten yt:t alkavat – Superin pääluottamusmies: Lomautukset olisivat vain hetken hurma
 Essote käynnistää kaikkia työntekijöitään koskevat yt-neuvottelut elokuun lopulla

Etelä-Savon sote-kuntayhtymä vähentää yli sata henkilötyövuotta, myös irtisanomisia tulossa


Summary: Poliisi on tiedottanut lisää aamuisen etsintäoperaation syistä. Epäillyn ikä tarkentui 17 vuodesta 16 vuoteen.

Lounais-Suomen poliisi epäilee 16-vuotiasta tyttöä tapon yrityksestä.
 Kyseessä on sama henkilö,  jota poliisi etsi perjantaiaamuna Harjavallassa . Tyttöä etsittiin muun muassa poliisikoirien ja droonien avulla.
 Tämän hetkisen tiedon mukaan tyttö oli hyökännyt teräaseen 52-vuotiaan naisen kimppuun. Teko on sattunut yksityisessä asunnossa Satakunnantiellä Harjavallassa perjantaina aamuyöllä. Väkivalta on ollut hengenvaarallista. Hyökkäyksen jälkeen tekijä pakeni paikalta.
 Uhri kykeni soittamaan itselleen apua ja hänet kuljetettiin sairaalahoitoon. Uhrin tila ei ole tällä hetkellä hengenvaarallinen.
 Tutkinnan edetessä epäillyn ikä tarkentui 17 vuodesta 16 vuoteen. Epäiltyä etsittiin perjantaina nelisen tuntia pitkin Harjavaltaa. Etsintöjen seurauksena epäilty saatiin kiinni Harjavallan keskustassa hieman ennen kymmentä.
 Aiheesta aiemmin:
 Harjavallassa etsitty nuori nainen saatu kiinni – epäillään väkivaltarikoksesta

Poliisi: Harjavallassa aamulla etsittyä tyttöä epäillään tapon yrityksestä


Summary: Suomen Yrittäjien kyselyn mukaan yli kolmannes yrittäjistä lisäisi paikallista sopimista.

Moni alle kymmenen työntekijää työllistävä yrittäjä voisi palkata lisää työvoimaa, jos työsuhteen irtisanominen olisi nykyistä helpompaa, kertoo  yrittäjille tehty kysely .
 Suomen Yrittäjät kysyi pk-yrittäjiltä mielipiteitä työllistämisestä syys-lokakuussa. Yrittäjägallupiin vastasi 1006 yrittäjää.
 Kyselyn mukaan 46 prosenttia vastanneista työllistäisi enemmän, jos irtisanominen olisi helpompaa mikroyrityksissä eli alle 10 hengen yrityksissä.
 Runsas kolmannes oli myös sitä mieltä, että paikallisen sopimisen lisääminen ja pk-yrityksiä koskevien normien vähentäminen saisivat yritykset palkkaamaan lisää väkeä.
 Mikko Airikka / Yle
 – Irtisanomisen kynnys on tällä hetkellä liian korkea. Moni mikroyrittäjä pelkää, että jos tekee väärän rekrytoinnin, on työsuhdetta hankala päättää. Tämä johtaa siihen, ettei yrittäjä halua tarjota uusia työpaikkoja, sanoo Suomen Yrittäjien toimitusjohtaja  Mikael Pentikäinen .
 Juha Sipilän  (kesk.) johtama edellinen hallitus lievensi irtisanomissuojaa viime vuonna. Lakiesityksen valmistelu johti rajuun kiistaan työmarkkinajärjestöjen kanssa ja pakotti hallituksen tekemään oman  sovintoesityksensä .
 Nyt irtisanomisperusteen arvionnissa vaaditaan muun muassa asiallinen ja painava syy. Kokonaisarvioinissa pitää ottaa huomioon myös työnantajan palveluksessa olevien työntekijöiden määrä sekä työnantajan ja työntekijän olosuhteet.
 – Pienimpien yritysten olosuhteista pitää olla huolissaan, koska kahdesta neljään ihmistä työllistävistä yrityksistä on kadonnut 45 000 työpaikkaa 2000-luvulla. Vaikka osa on siirtynyt yksinyrittäjäksi, niin se ei selitä koko työpaikkakatoa, Yrittäjien toimitusjohtaja Pentikäinen laskee.
 "Irtisanomme vain, kun on pakko"
 Yrittäjä  Pirjo-Liisa Virtanen  pyörittää miehensä kanssa kiinteistöhuoltoalan yritystä Orimattilassa. OrigoHuolto-yhtiössä on yrittäjäpariskunnan lisäksi töissä neljä ihmistä.
 Yhtiö tekee myös remontti- ja siivoustöitä. Virtanen on tällä viikolla palkannut uuden työntekijän osa-aikaiseen siivoustyöhön, mutta tarkan harkinnan jälkeen.
 – Työllistäminen on aina pienelle yrityksellä riski. Työstä on saatava kannattavaa ja meidän on löydettävä osaavaa työvoimaa. Lisäksi yrittäjän on voitava luottaa siihen, että työntekijä tekee sovitut asiat, jotta voimme palvella asiakkaitamme mahdollisimman hyvin.
 Virtasen mukaan irtisanomiseen liittyy paljon asioita, jotka eivät ole yrittäjälle helppoja.
 – En tiedä, mitä ovat ne painavat syyt irtisanomiselle, jos se homma ei jostain syystä yrityksen näkökulmasta toimikaan. Jos jaettaisiin irtisanomisriskiä niin, että asiallinen syy riittäisi. Silloin oltaisiin äärettömän paljon paremmassa tilanteessa kuin nyt.
 Orimattilalainen Pirjo-Liisa Virtanen on kolmannen polven yrittäjä.  Petri Niemi/Yle
 Yrittäjä kokee olevansa samassa veneessä kuin työntekijäkin.
 – Yrittäjät tekevät yhtälailla nyrkit savessa töitä kuin työntekijätkin. Irtisanomme vain, kun on pakko. Emme laita yhtään hyvää työntekijää pois, jos meillä on vain tarjota hänelle töitä ja homma toimii.
 Tanskan mallin mukaan?
 Suomen Yrittäjät -järjestöön kuuluu 115 000 jäsenyritystä, joista yli puolet ovat yhden hengen yrityksiä. Suuren elinkeinojärjestön toimitusjohtaja viittaa Tanskan malliin, joka on vilahdellut myös suomalaisessa keskustelussa.
 – Tanskan työllisyyspalvelut, työllisyyteen kannustava työttömyysturva sekä irtisanomissuojan ja työvoiman takaisinottovelvoitteen puuttuminen yhdessä vaikuttavat, että Tanskan työmarkkinadynamiikka on Suomea merkittävästi parempi, sanoo Mikael Pentikäinen.
 Tanskassa irtisanominen on ollut  helppoa  ja irtisanomissuoja Suomea heikompi. Pentikäisen mukaan järjestöllä ei ole täsmällistä kantaa irtisanomissuojan poistamisesta kokonaan.
 Työllistämisasiat nousevat esiin valtakunnallisilla yrittäjäpäivillä, joka järjestetään perjantaina ja lauantaina Lahdessa. Lauantai-illan yrittäjägaalan juhlapuhujaksi on tulossa pääministeri  Antti Rinne  (sd.).

Joka toinen pk-yrittäjä haluaa helpottaa irtisanomista – "Työllistäminen on aina pienelle yrityksellä riski"


Summary: Kalastuksen rajoittaminen on auttanut erittäin uhanalaisen saimaannorpan suojelussa.

Maa- ja metsätalousministeriö on perustanut työryhmän valmistelemaan uusia kalastussääntöjä saimaannorpan suojelemiseksi. Nykyinen asetus on voimassa huhtikuuhun 2021 saakka.
 Kalastusta on rajoitettu myös vesialueen omistajien kanssa tehdyillä sopimuksilla. Pohjois-Savon ELY-keskus on tehnyt vuoden 2020 loppuun saakka ulottuvan sopimuksen 262 vesialueen omistajan kanssa.
 Saimaannorpan suojelu edellyttää kalastuksen rajoittamista myös jatkossa.
 Nyt asetettuun työryhmään kuuluu kaikkiaan 20 henkilöä. Työryhmää vetää kalastusneuvos  Eija Kirjavainen  maa- ja metsätalousministeriöstä. Kirjavaisen mukaan pyrkimyksenä on yhteensovittaa sekä kalastukseen että norpan suojeluun liittyvät näkemykset.
 – Tavoitteena on aikaansaada kalastussäännöt, jotka sekä turvaavat norppakannan kasvun että mahdollistavat kalastuksen.
 Maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) korostaa työryhmän laajapohjaisuutta sekä alueen vahvaa edustusta.
 – Paikallisten ihmisten, vesialueen omistajien ja kalastajien sitoutuminen on keskeinen osa norpan suojelussa onnistumista.
 Työn yhteydessä järjestetään muun selvitystyön ohella alueellisia keskustelu- ja kuulemistilaisuuksia saimaannorpan esiintymisalueella.
 Työryhmän toimittaa esityksensä maa- ja metsätalousministeriölle 11.12.2020 mennessä.
 Saimaannorppakanta on kasvanut hiljalleen vuodesta 2010 alkaen. Metsähallituksen tuoreimman arvion mukaan  Saimaalla elää noin 410 norppaa .

Saimaannorpan suojelu vaatii kalastuksen rajoittamista myös jatkossa – työryhmä valmistelee uusia kalastussääntöjä


Sen jälkeen kun presidentti  Donald Trump  ilmoitti äkkinäisestä päätöksestään vetää Yhdysvaltain joukot Syyrian kurdien hallitsemalta alueelta Pohjois-Syyriassa, maailman mediassa on väsyttävyyteen asti toisteltu erästä vanhaa kurdisanontaa.
 – Kurdeilla ei ole muita ystäviä kuin vuoret, se kuuluu.
 Yhdysvaltain apu kurdeille on aina ollut ailahtelevaa ja riippuvaista Lähi-idän geopoliittisten olosuhteiden muutoksista.
 Yhdysvalloille kurdit ovat ajoittain olleet hyvä työkalu, kun taas kurdeilla ei ole ollut paljon vaihtoehtoja.
 Kurdien asuinalueita hallitsevat valtiot suhtautuvat kielteisesti heidän itsenäisyyspyrkimyksiinsä, joten liittolaista on pakko hakea ulkoa.
 Kurdien pyrkimykset jäivät jo aikoinaan Lähi-itää jakavien siirtomaavaltojen jalkoihin.
 Yksi sopimus lupasi, toinen eväsi
 Noin 25–35 miljoonaa kurdia asuu vuoristoisella alueella Turkin, Irakin, Syyrian, Iranin ja Armenian valtioiden alueella. Kurdit ovat Lähi-idän neljänneksi suurin etninen ryhmä, mutta he eivät ole koskaan saaneet kansallisvaltiota.
 Muiden nationalismien tavoin kurdienkin kansallisuusaate nousi 1800-luvulla.
 Tilaisuus omaan valtioon näytti koittavan, kun ensimmäisen maailmansodan jälkeen voittoisat länsivallat kiirehtivät pilkkomaan romahtanutta Osmanien valtakuntaa.
 Vuonna 1920 Sévresin posliinitehtaassa Ranskassa allekirjoitettiin sopimus, jossa kurdeille väläytettiin omaa valtiota nykyisen Turkin alueelle.
 Sopimus meni rikki, kun  Kemal Atatürkin  johtamat joukot onnistuivat päihittämään liittoutuneiden lähettämät joukot Turkin itsenäisyyssodassa 1919–1923.
 Lausannen sopimuksessa vuonna 1923 Britannia ja Ranska vetivät maton kurdien jalkojen alta: kurdeja ei sopimuksessa mainittu ja rajat jakoivat heidät useiden tulevien valtioiden alueille. Siirtomaavallat murskasivat kurdien kapinoinnin.
 1920-luvulla britit kukistivat nykyisen Irakin alueella lyhytikäisen Kurdistanin kuningaskunnan ja katsoivat sivusta, kun turkkilaiset murskasivat kurdien Itä-Turkkiin perustaman Araratin tasavallan.
 Pelimerkkinä Iranin ja Irakin suhteissa
 Toisen maailmansodan jälkeen vanhat siirtomaavallat menettivät hiljalleen otteensa Lähi-idästä. Uudeksi voimatekijäksi nousi Yhdysvallat.
 Niinpä itsenäisyyttä tavoittelevien kurdien pyrinnöt kietoutuivat Yhdysvaltain hankkeisiin kylmän sodan peleissä.
 1970-luvulla kurdit saivat maistaa kovaa kissingeriläistä reaalipolitiikkaa, kun heidän pyrkimyksensä tulivat osaksi Iranin, Irakin ja Yhdysvaltain kolmiodraamaa.
 Iran ja Israel olivat jo 1960-luvulla tukeneet kurdien kamppailua Irakin keskusvaltaa vastaan.
 Israelille tärkeää oli sitoa Irakin armeija kurdien vastaiseen taisteluun Pohjois-Irakissa.
 Iranin šaahi,  Mohammad Reza Pahlavi , riiteli Irakin kanssa alueista.
 Šaahi oli länsivaltojen luotettu liittolainen kommunismin vastaisessa taistelussa. Hän oli noussut valtaan Britannian ja Yhdysvaltain organisoimassa vuoden 1953 vallankaappauksessa. Siinä syrjäytettiin Iranin öljyntuotannon kansallistanut pääministeri  Mohammed Mossadegh .
 Iranin šaahi, Mohammad Reza Pahlavi, tuki Irakin kurdeja horjuttaakseen Irakin keskushallintoa. AOP
 Šaahi halusi Yhdysvaltojen osallistuvan kurdien tukemiseen Irakia vastaan. Yhdysvalloille oli punainen vaate, että Irakin diktaattori  Saddam Hussein  oli lähentynyt Neuvostoliittoa.
 Presidentti  Richard Nixon  antoi kurdien tukemisen kansallisen turvallisuuden neuvonantajan  Henry Kissingerin  hoitoon vuonna 1972.
 Yhdysvallat alkoi aseistaa Irakin kurdeja taistelussa Saddamin hallintoa vastaan.
 ”Kyyninen hanke”
 Sitten tuuli kääntyi. Iran ja Irak pääsivät vuonna 1975 sopuun aluekiistasta.
 Šaahi katkaisi välittömästi Iranin kautta kulkeneet asetoimitukset kurdeille. Irakin hallituksen joukot murskasivat kurdijoukot.
 Yhdysvaltain presidenttinä oli tuossa vaiheessa  Gerald Ford  ja Kissinger jatkoi hänen ulkoministerinään.
 Yhdysvaltain entinen ulkoministeri Henry Kissinger. AOP
 Sittemmin tiedustelupalvelujen salaisia operaatioita tutkinut Yhdysvaltain kongressin valiokunta arvosteli kovasanaisesti tapaa, jolla kurdeja oli käytetty.
 Kurdeille ei ollut tarkoituskaan antaa niin paljon apua, että he saisivat oikeasti perustettua oman valtionsa – päämäärä oli vain heikentää Irakin hallintoa. Kurdeille tätä ei tietenkään kerrottu, ja heitä kuoli tuhansittain epätoivoisissa taisteluissa ja Saddamin kostotoimissa.
 – Salainen toiminta ei ole lähetystyötä, Henry Kissinger sanoi komitean kuulemisessa.
 Demokraatti  Otis Piken  johtaman valiokunnan loppuraportti ei ollut tyytyväinen vastaukseen:
 – Jopa salaisen toiminnan kontekstissa tämä oli kyyninen hanke.
 Myöhemmin avatut arkistot  ovat viitanneet siihen , että Kissinger ei suhtautunut kurdien asiaan aivan näin kylmäkiskoisesti, mutta peruslinja näytti olevan: kun kurdi on tehnyt tehtävänsä, kurdi saa mennä.
 Reagan ummisti silmänsä
 Tuuli kääntyi jälleen vuonna 1979, kun Iranin islamilainen vallankumous kaatoi šaahin. Islamilaisten uskonoppineiden johtamasta Iranista tuli Yhdysvaltain perivihollinen Lähi-idässä.
 Irania vastaan Yhdysvallat oli valmis tukemaan vaikka Saddam Husseinia. Yhdysvalloille sopi oikein hyvin, että Irakin diktaattori kävi veristä ja kuluttavaa sotaansa Irania vastaan vuosina 1980–1988.
 Yhdysvallat toivoi voivansa viekoitella Saddamin irti Neuvostoliiton vaikutuspiiristä.
 Irakin diktaattori Saddam Hussein käytti brutaaleja otteita kukistaakseen kurdien itsenäisyyspyrkimykset. Kuva vuodelta 1990. AOP
 Niinpä 80-luvulla presidentti  Ronald Reaganin  hallinto ummisti silmänsä muun muassa siltä, mitä Saddamin hallinto teki kurdeille.
 Vuonna 1988 kemiallisilla aseilla tehty isku Halabjan kaupunkiin tappoi arviolta 5 000 ihmistä. Suurin osa heistä oli siviilejä.
 Reaganin hallinto torjui lakihankkeen, joka olisi asettanut Irakille pakotteita.
 Saddamin ihmisoikeusrikokset kyllä muistettiin kirkkaasti siinä vaiheessa, kun Yhdysvallat vuonna 2003 etsi syitä syrjäyttää hänet.
 Samaan aikaan Yhdysvallat tuki Nato-liittolaistaan Turkkia, joka taisteli 80- ja 90-luvuilla Kaakkois-Turkissa kovaotteisesti Kurdien työväenpuoluetta PKK:ta vastaan.
 Saddamista tuli taas vihollinen
 90-luvulla Saddamista tuli taas Yhdysvaltain vastustaja, Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen jopa eräänlainen ykkösvihollinen.
 Vuonna 1990 Irakin joukot tunkeutuivat pieneen, öljyvaroiltaan rikkaaseen naapurimaahan Kuwaitiin. Saddam oli luullut Yhdysvaltain katsovan hyökkäystä sivusta, mutta syttyikin Persianlahden sota.
 Presidentti  George H.W. Bushin  hallinto rohkaisi Irakin šiioja ja kurdeja kansannousuun.
 Yhdysvaltain ylivoimainen sotakoneisto päihitti helposti Saddamin joukot, mutta presidentti Bush vanhempi ei kaatanut hänen hallintoaan. Yhdysvallat pelkäsi Irakin suistumista kaaokseen.
 Etelä-Irakissa Saddam murskasi raa'asti šiiojen kansannousun. Tämän mahdollisti pitkälti se, että Yhdysvaltain julistama lentokielto ei koskenut sotilashelikoptereita.
 Bush kiisti kannustaneensa irakilaisia kansannosuun.
 Kurdit kykenivät luomaan jonkinlaisen itsehallinnon Pohjois-Irakiin Yhdysvaltain alueelle 90-luvulla perustaman lentokieltoalueen avulla.
 Vapaudella rajat
 Kun  George W. Bushin  hallinto vuonna 2003 lopulta kaatoi Saddamin, kurdit saivat Pohjois-Irakiin laajan itsehallinnon.
 Vuonna 2017 kurdialueilla järjestetty kansanäänestys itsenäistymisestä osoitti kuitenkin nopeasti vapauden rajat: Irakin keskushallinto ryhtyi koviin vastatoimiin ja ajoi kurdien pešmerga-joukot Kirkukin öljyalueelta.
 Kurdivaltion perusvaikeus on, että se olisi väistämättä enemmän tai vähemmän vihamielisten valtioiden ympäröimä.
 Itsenäinen Kurdistan olisi sisämaavaltio. Ilman omaa rantaviivaa kurdivaltion vienti ja tuonti olisivat pitkälti riippuvaisia naapureiden myötämielisyydestä, varsinkin jos keskeinen vientituote olisi öljy, kuten Pohjois-Irakissa.
 Myötämielisyyttä ei välttämättä riittäisi. Naapurissa olisi se valtio, joka menetti alueitaan kurdien itsenäistyessä, ja muut naapurivaltiot pelkäisivät omien kurdivähemmistöjensä innostuvan esimerkistä.
 Syyrian kurdien dilemma
 Kurdit olivat taas tarpeen, kun ääri-islamilainen terroristijärjestö Isis vuonna 2014 alkoi levittäytyä Irakissa ja Syyriassa ja julisti alueelle islamilaisen valtion, kalifaatin.
 Barack Obaman  hallinto ei halunnut Yhdysvaltojen lähettävän suuria maajoukkoja alueelle. Siksi oli kätevää, että Syyrian kurdit olivat käsillä taistelemaan Isisiä vastaan – varsinkin kun Nato-liittolainen Turkki ei ollut innokas Isisin vastaiseen taisteluun.
 Kurdeille taistelu Isisiä vastaan oli joka tapauksessa elämän ja kuoleman kysymys, joten heillä ei ollut mitään syytä torjua Yhdysvaltain tukea.
 Kurdit toki arvasivat, että apu ei olisi ikuista: Olihan Donald Trump jo pitkään lähettänyt signaaleja, että hän haluaa Yhdysvaltain sotilaat pois Lähi-idän sotakentiltä.
 Uutistoimisto AP:n lähteiden mukaan kurdit avasivat jo varhain viime vuonna neuvotteluyhteyden Syyrian hallituksen ja sen liittolaisen Venäjän kanssa.
 Kun Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  määräsi joukkonsa hyökkäykseen, kurdit avasivat portit Syyrian presidentin  Bashar al-Assadin  joukoille.
 Voi olla, että kurdien olisi pitänyt päästä Assadin kanssa sopimukseen aiemmin. Nyt Turkin operaation painostamina heidän neuvotteluasemansa ei ollut kovin vahva.
 Kurdien itsehallinto Syyriassa uhkaa jäädä lyhyeksi vaiheeksi.
 Aiheesta aiemmin:
 Pakolaiset tukkivat tien pois Qamishlin kurdikaupungista: "Miksi olet menossa sinne", kysytään Ylen toimittajalta Irakin ja Syyrian rajalla
 Yhdysvaltain varapresidentti: Väkivalta loppuu – Turkki hyväksyi viiden päivän tulitauon Syyriaan
 Valkoinen talo julkaisi presidentti Trumpin kirjeen Turkin Erdoganille: "Älä ole kova jätkä. Älä ole hölmö!" 17.10.2019
 Venäjä pyrkii ottamaan välittäjän roolin Lähi-idässä – "Syyria on sotilaallinen näköalapaikka" 16.10.2019
 Assadin armeijan mukaantulo monimutkaistaa kuviota Syyriassa – Yle seuraa rajalla Turkin hyökkäyksen etenemistä
 Aiheesta muualla:
 Bryan R. Gibson, Foreign Policy:  The Secret Origins of the U.S.-Kurdish Relationship Explain Today’s Disaster  14.10.2019
 Brett Wilkins, Counterpunch:  ‘No Friend But the Mountains’: A History of US Betrayal of the Kurds  14.10.2019
 Michael Safi, Guardian:  The Kurds – a bitter history of betrayal  13.10.2019
 Steven A. Cook, Foreign Policy:  There’s Always a Next Time to Betray the Kurds  11.10.2019
 Stephen Zunes, Truthout:  This Isn’t the First Time the US Has Abandoned the Kurds  10.10.2019
 NPR:  A Look At The History Of The U.S. Alliance With The Kurds  10.10.2019
 Vincent Durac, Irish Times:  Trump’s betrayal of Kurds fits long history of western duplicity  9.10.2019
 Jon Schwartz:  The U.S. is now betraying the kurds for the eighth time  7.10.2019
 Shane Harris, Matthew M. Aid, Foreign Policy:  Exclusive: CIA Files Prove America Helped Saddam as He Gassed Iran  26.8.2014
 David Wise, Los Angeles Times:  A People Betrayed : Twice before, Washington let Kurds die to promote foreign-policy designs. Now it’s the Bush Administration doing the deed.  14.1.1991

Ei muuta ystävää kuin vuoret – Trump ei ole ensimmäinen, joka petti kurdit


Summary: Perjantaina lähtevä lento laskeutuu sunnuntaiaamuna

Pitkien suorien lentojen äärirajoja koetellaan tänä viikonloppuna, kun australialainen lentoyhtiö Qantas lentää kaikkien aikojen ensimmäisen kaupallisen lennon Yhdysvaltojen New Yorkista Australian Sydneyyn.
 Lentokone lähtee perjantaina ja saapuu perille sunnuntaiaamuna 19 tuntia kestäneen matkan jälkeen. Matkalla Boeing 787-9 -mallin koneessa on mukana 40 matkustajaa ja miehistön jäsentä. Matkustajien ja miehistön kuntoa ja oloa seurataan matkan aikana. Matkustajien unirytmiä, melatoniinitasoja ja ruokailua seurataan. Lentäjien vireyttä ja aivotoimintaa seurataan myös.
 Qantas aloitti ultrapitkät suorat lennot viime vuonna läntisen Australian Perthistä Lontooseen. 17 tuntia kestävä matka on yksi maailman pisimmistä matkustajakoneiden reittilennoista. Lähikuukausina yhtiö aikoo kokeilla myös Lontoon ja Sydneyn yhdistävää reittiä.
 Yhtiö aikoo päättää vuoden loppuun mennessä, voidaanko ultrapitkät lennot ottaa kaupalliseen tarjontaan. Toimitusjohtaja  Alan Joycen  mukaan päätös tehdään kaupallisin perustein.
 Lentäjien liitto huolissaan
 Lentäjät ovat kuitenkin huolissaan vaikutuksista turvallisuuteen. Australian lentäjien liitto katsoo, että Qantasin koelennot eivät ole riittävän luotettava peruste tehdä päätöksiä jatkosta. Vaikutuksia pitäisi liiton mukaan tutkia tarkemmin.
 – Lentäjät ovat huolissaan mahdollisuuksista saada riittävästi lepoa ultrapitkien lentojen aikana, jotta suorituskyky pysyisi huipussaan, sanoi lentäjäliiton turvallisuusvastaava  Shane Loney .
 Sekä Boeing että Airbus ovat tarjonneet Qantasille lentokoneita, joilla voidaan lentää ultrapitkiä reittejä. Joycen mukaan vielä ei ole päätetty, kumman yhtiön koneilla lennot tehdään.

Qantasin 19 tunnin lento New Yorkista Sydneyyn koettelee matkustajien ja miehistön kestokykyä


Summary: Yöllä Barcelonassa nähtiin ensimmäistä kertaa tällä viikolla äärioikeiston ja itsenäisyysliikeen kannattajien yhteenottoja.

Kataloniassa on perjantaina yleislakko, jonka lisäksi Barcelonassa järjestetään suurmielenosoitus. Yhden mielenosoittajien joukon nähtiin marssivan kohti Barcelonan keskustaa valtatietä pitkin aamupäivällä.
 Satojentuhansien mielenosoittajien odotetaan kokoontuvan Barcelonaan mielenosoituksiin kello 16 Suomen aikaa.
 Useita teitä on tukittu mielenosoituksen takia ja junaliikenne saattaa takkuilla.  El Pais-lehden  mukaan lentoja on peruttu Barcelonan lentoasemalla yleislakon takia.
 Katalonian alueella myös turistikohteita ja kauppoja saattaa olla yleislakon takia kiinni perjantaina. Sairaalat pyrkivät järjestämään normaalit terveyspalvelut, mutta koulut ja päiväkodit ovat suljettu, listaa  El Nacional-lehti.
 Osa kaupoista pysyi kiinni yleislakon takia.  Quique Garcia / EPA
 Ylen Barcelonassa olevan toimittajan  Maija Salmen  mukaan lähes kaikki hänen asuinalueensa kaupoista ovat kiinni ja joukkoliikenne toimii huonosti.
 Mellakoinniksi kärjistyneet mielenosoitukset jatkuvat Kataloniassa torstaina jo neljättä päivää peräkkäin. Mielenosoittajat polttivat Barcelonassa myöhään torstai-iltana barrikadeja ja ottivat yhteen poliisin kanssa.
 Vessapaperirullia, tulipaloja ja äärioikeistolaisia
 Yöllä palomiehet sammuttivat tulipaloja pitkälle aamuyöhön, kertoo  El Pais-lehti . Tulipalojen syttykeinä toimivat vessapaperirullat.
 Ylen tietojen mukaan itsenäisyyttä ajava radikaali CDR-aktivistijärjestö oli keskiviikkona pyytänyt mielenosoittajia tuomaan mukanaan vessapaperirullia.
 Niiden oli tarkoitus symboloida likaa, jonka Espanjan hallinto on jättänyt jälkeensä Kataloniassa sekä osoittaa, että mielenosoittajilla ei ole muita aseita.
 Mielenosoittajat heittivät vessapaperia ilmaan keskiviikkona Barcelonassa. Lluis Gene / AFP
 AFP:n kirjeenvaihtajien mukaan mieltä osoittaneet nuoret heittivät torstaina myös polttopulloja, mihin poliisit vastasivat muun muassa ampumalla kumiluoteja heitä kohti. Reuters kertoo mielenosoittajien heitelleen myös tuoleja poliiseja kohti.
 Aiemmin päivällä noin 25 000 opiskelijaa ja heidän tukijaansa osoittivat mieltä Barcelonan kaupungintalon edustalla. Teitä tukittiin ympäri Kataloniaa polttamalla renkaita. Mielenosoittajat pysäyttivät Barcelonassa ajoittain myös junaliikennettä seisomalla raiteilla.
 Katalonialainen  El Nacional-lehti  kertoi myös Espanjan hallinnon kannattajien mielenosoituksesta. Siinä protestoijat olivat lehden mukaan tehneet natsien käsimerkkiä sekä laulaneet Francon aikaista äärioikeistolaista laulua. Äärioikeiston mielenosoittajat myös ottivat yhteen itsenäisyysliikkeen kannattajien sekä poliisin kanssa.
 Mielenosoittajat soittavat rumpuja Barcelonan keskustassa perjantaina.  Enric Fontcuberta / EPA
 Katalaanijohtaja haluaa uutta äänestystä
 Eri puolilta Kataloniaa lähteneet mielenosoittajat ovat marssineet keskiviikosta lähtien kohti Barcelonaa vastustaakseen katalaanijohtajille langetettuja tuomioita.
 Mielenosoitukset alkoivat maanantaina sen jälkeen, kun Espanjan korkein oikeus langetti 9-13 vuoden vankilatuomiot yhdeksälle Katalonian itsenäistymishankkeen johtajalle.
 Katalonian aluehallinnon johtaja  Quim Torra  on vaatinut mellakoinnin lopettamista välittömästi. Hänen mielestään väkivaltaisuudet vahingoittavat separatistiliikkeen imagoa.
 Torstaina Torra lupasi alueelliselle parlamentille vaativansa uutta itsenäisyysäänestystä vuoden 2022 alussa päättyvän toimikautensa loppuun mennessä.
 Lue myös:
 Katalonian aluehallinnon johtaja vaatii loppua väkivaltaisuuksille: "Ei ole mitään syytä autojen polttamiselle"
 Katalonian väkivaltaisuudet pelottavat –  El Clasico tahdotaan siirtää Madridiin
 Barcelonan illassa taas mielenosoitus – katso video protesteista

Barcelonassa kiehuu – teitä ja kauppoja suljettu, koulut kiinni jättimielenosoituksen edellä


Summary: Rahoitusta uuden tieliittymän saamiseksi esitetään hyväksyttäväksi jo tänä vuonna, jotta suunnitelmat eivät vanhenisi.

Kymenlaakso vetoaa valtioon, jotta pitkään jatkuneet ongelmat ambulanssikuljetuksissa saataisiin kuntoon.
 Akuutein ongelma on keskussairaalalle vievä tieliittymä Kotkassa. Pohjoisesta saapuvat ambulanssit joutuvat nykyisin siirtymään valtatieltä sairaalaan vievälle kadulle jo kilometrejä ennen keskussairaalaa. Tämä hidastaa sairaskuljetuksia.
 Sosiaali- ja terveyspalveluiden kuntayhtymä Kymsote, Kotkan ja Kouvolan kaupungit sekä maakuntaliitto esittävät, että valtio rahoittaisi keskussairaalalle vievän eritasoliittymän rakentamisen. Vetoomuksessa esitetään, että valtio osoittaisi määrärahat Hyväntuulentien Paimenportin eritasoliittymää varten seuraavassa lisätalousarviossa.
 Huonot ohitusmahdollisuudet hidastavat ambulanssien liikkumista valtatie 15:llä Kouvolan ja Kotkan välillä. Tiina Karppi / Yle
 Ambulanssien liikkumista vaikeuttavat myös runsas liikenne ja huonot ohitusmahdollisuudet Kouvolan ja Kotkan välisellä valtatie 15:llä.
 Vetoomuksessa esitetään myös, että valtio myöntäisi rahaa valtatie 15:n parantamiseen Kotkan ja Kouvolan välille sitten, kun sille laadittu tiesuunnitelma saa lainvoiman. Valtatielle on suunniteltu ohituskaistoja tien turvallisuuden parantamiseksi.
 Valtatiellä kulkee arkisin jopa 10 000 ajoneuvoa. Ennusteiden mukaan liikennemäärät kasvavat vuoteen 2040 mennessä noin 20 prosenttia. Sairaalapalveluiden keskittyminen Kotkaan on lisännyt liikennettä.
 Lue lisää :  Ambulanssit pulassa valtatiellä, jolla ei voi ajaa tarpeeksi kovaa eikä ohittaa muita – pahin vihollinen on aika
 Suunnitelma uhkaa vanhentua
 Eritasoliittymän rahoitusta esitetään hyväksyttäväksi jo tänä vuonna, ennen kuin Paimenportin liittymän suunnitelmat vanhenevat. Vetoomuksen mukaan tämä voisi lykätä liittymän rakentamista useilla vuosilla. Keskussairaala joutuisi silloin olemaan vuosikausia ilman suoraa yhteyttä valtatielle.
 Paimenportin liittymässä on erittäin huonokuntoinen silta, joka ylittää rautatien. Silta on tarkoitus korvata uuteen paikkaan rakennettavalla sillalla osana eritasoliittymää. Jos eritasoliittymää ei rakenneta, nykyinen silta jouduttaisiin korjaamaan pikaisesti. Tämä aiheuttaisi sen, että eritasoliittymän suunnittelu jouduttaisiin aloittamaan uudelleen ja uusittu silta purkamaan myöhemmin.
 Kymenlaakson keskussairaalan laajennus valmistuu ensi vuonna. Vetoomuksessa painotetaan, että valtatielle tarvitaan kipeästi suora liittymä valtatielle.
 Eritasoliittymä maksaisi valtiolle lähes 15 miljoonaa euroa. Muille osapuolille se maksaisi yhteensä lähes 8 miljoonaa euroa. Kotkan kaupunki on varautunut maksamaan siitä oman osuutensa.

Ambulansseilla on vaikeuksia kuljettaa potilaita keskussairaalaan – Kymenlaakso vetoaa uuden tien saamiseksi Kotkaan


Summary: Meri-Porin palomiehet ovat saaneet uuden aseman, jossa haitta-aineita ei pääse puhtaisiin tiloihin. Muillakin asemilla rutiineja on muutettu terveydelle paremmiksi.

Kun Meri-Porin paloaseman palomiehet palaavat tulipalon sammutuskeikalta, he heittävät päällysvaatteensa muovipussiin jo ennen autoon astumista.
 Asema on nimittäin rakennettu uusin systeemein – nyt sieltä löytyvät puhtaat tilat, joihin nokisissa ja savun hajuisissa vaatteissa ei ole asiaa.
 – Nokiset päällysvaatteet riisutaan ennen autoon astumista ja pakataan muovipussiin, joka taas heitetään suoraan pesuun asemalle palatessa, kertoo palomestari  Markku Rintala  Meri-Porin paloasemalta.
 Uusinta tutkimusta
 Tuoreen tutkimuksen mukaan noki ja pienhiukkaset vaikuttavat palomiesten terveyteen rajusti. Jyväskylän yliopiston tekemässä tutkimuksessa palomiesten elinikä saattaa olla jopa 10 vuotta alhaisempi kuin ei-altistuville ihmisille.
 – Palomiehillä on vähintään kaksinkertainen eturauhassyövän, keuhkojen adenokarsinooman ja asbestin aiheuttaman keuhkopussien syövän ilmaantuvuus verrattuna muuhun väestöön, kertoo tutkija  Juha Laitinen  Pelastusopistosta.
 Tutkimustieto ei varsinaisesti yllätä palomestari Markku Rintalaa. Asia on kyllä ollut tiedossa, siihen ei vain ole kiinnitetty paljoa huomiota.
 – Noki, savu ja kemikaalijäämät ovat selkeä terveysriski palomiehille. Viime aikoina näihin asioihin on onneksi kiinnitetty enemmän huomiota.
 Meri-Porin paloasemalta löytyy "puhdas huone", jonne ei ole asiaa likaisissa ja nokisissa vaatteissa. Näin pyritään suojelemaan työnteijöiden terveyttä. Tapio Tarmonen / Yle
 Kaivattu muutos
 Meri-Porin paloasemalla terveyteen ja puhtauteen on viime aikoina kiinnitetty erityistä huomiota.
 Koko asema on rakennettu niin, ettei niin sanottuihin puhtaisiin tiloihin pääse nokisia vaatteita tai miehiä. Näin vaaralliset hiukkaset eivät leiju koko paloasemalla.
 Markku Rintala on sitä mieltä, että asiaan olisi pitänyt puuttua jo aiemmin.
 – Ratkaisu on kuitenkin ollut melko yksinkertainen. Piti vain päättää, millaisia tiloja tarvitaan – puhtaita ja likaisia, joilla on molemmilla oma ilmanvaihto. Likaisia vaatteita ja varusteita ei viedä puhtaalle puolelle.
 Savu ei enää haise asemalla
 Onko uudella paloasemalla sitten selkeästi puhtaampaa? Ainakaan siellä ei haise savu.
 Markku Rintala iloitsee, että nykyään kaikilla uusilla paloasemilla otetaan huomioon samanlaiset puhtaustekijät. Myös vanhoilla paloasemilla on tehty erilaisia ratkaisuja puhtauden pysymiseksi.
 – Viesti on ainakin mennyt perille. Haluamme pysyä terveenä.
 Varusteita pestään ahkerasti
 Palomies-sairaanhoitaja  Pekka Puisto  on erittäin tyytyväinen Meri-Porin paloaseman uuteen ilmeeseen.
 – Aiemmin koko asema haisi savulle. Nyt rutiinit ovat muuttuneet täydellisesti.
 Sen lisäksi, että päällysvaatteet heitetään keikan jälkeen suoraan pesuun, myös muihin varusteisiin kiinnitetään huomiota. Suojanaamarit esimerkiksi pestään joka kerta käytön jälkeen.
 30 vuotta alalla ollut Puisto iloitsee siitä, että palomiehille niin tuttu haju – savu – on poissa.
 – Nyt savu haisee vain niin sanotulla likaisella puolella.
 Lue lisää:
 Apuun saapuva palomies voi olla valvonut 39 tuntia – kaksi pelastuslaitosta käyttää työaikamallia, jonka palomiehet kokevat kuormittavaksi

Uusille paloasemille rakennetaan terveyssyistä puhtaat tilat, joihin ei ole asiaa nokisissa kamppeissa – "Aiemmin koko asema haisi savulle"