Summary: Edes poliisi ei ole törmännyt vastaavaan.

Sami Mikkolan , 29, parin viikon lomareissu tyttöystävän kanssa Kyproksella sai hyvin erikoislaatuisen käänteen torstaina.
 Mikkola on kilpailuissakin menestynyt lohjalainen sukelluskalastaja ja hänellä oli tällä kertaa toiveissa saaliistaa meribassia harppuunalla Yeronissoksen saaren ja Kyproksen pääsaaren välisellä vesialueella.
 Kalaonni ei kuitenkaan suosinut ja Mikkola oli jo kääntymässä rantaa kohti, kun hän havaitsi merenpinnalla valkoisen paketin noin 500 metrin päässä rannasta.
 Mikkola ui paketin luo ja sai raahattua sen rantaan.
 – Se oli valkoista pressukangasta ja sidottu kolmella muovisella sidontaliinalla. Tein veitsellä siihen viillon ja sisältä löytyi 50-60 pienempää muovipakettia. Ne oli vakuumipakattuja ja suojattu jollain kankaalla, mikä oli tiukasti sidottu kiinni.
 Pian selvisi, että paketeissa oli ruskeaa ja vähän tahmaista ainetta. Mikkola kertoo ensin miettineensä, että onkohan kyse jostain mausteesta.
 – Se haisi melko voimakkaalle ja silloin mietin, että voisikohan kyse olla hasiksesta.
 Huumeet oli pakattu huolellisesti vedenkestäviin paketteihin. Sami Mikkola
 Huumelasti sisälsi kaikkiaan 28 kiloa hasista
 Mikkolalla ei ollut puhelinta mukanaan, joten hän otti yhden paketeista mukaansa ja jätti loput lojumaan rannalle.
 – Ajattelin ottaa yhden mukaani tyttöystävän tutkittavaksi, josko hänkin epäilisi sitä huumeeksi. En kehdannut koko lastia nostaa vuokramönkijän päälle ja lähteä sitä kuljettelemaan mihinkään, Mikkola naureskelee.
 Kaksikko soitti lopulta poliisit paikalle ja poliisi vahvisti, että kyse oli noin 250 000 euron hasiserästä. Kaikkiaan huumetta oli 28 kiloa.
 – Ei sitä kyllä meinannut uskoa siinä rannalla, että voiko olla totta.
 Mikkolan mukaan poliisi oli ollut asiasta yhtä hämmästynyt kuin hän itse. Poliisikaan ei ollut nähnyt koskaan vastaavaa.
 Huumelastin alkuperästä ei ole tietoa, mutta Mikkola oli hiljattain lukenut mediasta poliisin huumeoperaatiosta.
 – Olisiko ollut niin, että huumeita kuljettanut olisi havainnut poliisin ja viskannut lastin mereen, hän miettii.
 Löydöstä ovat uutisoineet myös  paikallismediat.
 Kyprokselle huumeet tulevat  kansainvälisen raportin  mukaan pääosin ilmateitse, mutta niitä liikkuu myös meritse. Kyproksella takavarikoitu kannabis on yleensä peräisin Libanonista.
 Europolin mukaan  kannabista  käytetään Euroopassa enemmän kuin mitään muuta huumetta. Sen markkina-arvo on arviolta yhdeksän miljardia euroa.

Suomalainen harrastajakalastaja kertoo erikoisesta löydöstään Kyproksella: 250 000 euron huumelasti kellui meressä


Summary: Minnesota Kainuu ja A-klinikka Oy yhdistivät voimansa tarjotakseen parempaa hoitoa päihdeongelmaisille.

Tästä on kyse Suomessa luodaan uudenlaista päihdehuollon mallia. Minnesota Kainuu aloitti helmikuussa yhteistyön A-klinikka Oy:n kanssa. Yhteistyö mahdollistaa ensimmäistä kertaa päihderiippuvuuksien lääkehoidon ja psykososiaalisen kuntoutuksen yhdistämisen. Konsta Heikkilä raitistui Minnesota-mallin päihdekuntoutuksella ja toimii nyt Minnesota Kainuun toimitusjohtajana.
 Konsta Heikkilä  tiesi jo teini-ikäisenä, että juominen oli hänen juttunsa. Alkoholin käyttö oli alusta asti runsasta ja lähes pakonomaista. Kuten  suuri osa alkoholisteista , hän opiskeli ja kävi töissä sairauden kehittyessä pahemmaksi. Heikkilä työskenteli eduskunnassa  Ilkka Kanervan  erityisavustajana sekä monissa muissa tehtävissä ministeriöissä.
 Lopulta alkoholismi alkoi näkyä vahvasti virkamiehen arjessa. Vaimo ja kaksi lasta muuttivat pois, töissä alkoi olla poissaoloja viinan takia ja lopulta Heikkilä irtisanoutui työstään.
 – Ajattelin, että pidän välivuoden ja teen väitöskirjan loppuun. Lopulta join koko vuoden, Heikkilä kertoo.
 Olisin käyttänyt saman määrän rahaa päihteisiin muutamassa kuukaudessa.  Konsta Heikkilä
 Heikkilä yritti lopettaa juomisen alkoholikatkaisujen avulla, mutta ei saanut niistä apua. Lopulta hän päätyi  Minnesota-mallin päihdehoitoon  Hämeenkoskelle.
 – Olin fyysisesti ja henkisesti väsynyt juomiseen ja tiesin, että jotain pitää tehdä.
 Hoito oli Heikkilälle uuden elämän alku.
 Raitistumisensa jälkeen hän alkoi pohtia suomalaisen päihdehuollon ongelmakohtia. Hän piti käsittämättömänä tilannetta, jossa Minnesota-mallin päihdekuntoutukseen pääseminen voi riippua täysin ihmisen kotipaikkakunnasta. Kaikki Suomen kunnat eivät myönnä maksusitoumuksia Minnesota-mallin hoitoon.
 – Yhteiskuntatieteiden maisterina mietin, miten on mahdollista, että usein tällaiseen hoitoon pääsee vain maksamalla sen itse, nykyään Minnesota Kainuun toimitusjohtajana toimiva Heikkilä sanoo.
 Uusi hoito yhdistää kaksi toimivaa keinoa
 Päihderiippuvaisten erilaisten hoitomuotojen toimivuudesta on vain vähän vertailevaa tutkimusta. Sekä A-klinikan edustajat, Heikkilä että päihdehoitoon perehtyneet asiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, ettei ole olemassa  yhtä oikeaa päihdekuntoutusta . Minnesota-hoitoon kuuluva nopea täysraitistuminen ei ole oikea vaihtoehto kaikille.
 Päihdehoidon asiantuntijoiden mukaan on tärkeää, että päihdeongelmainen pääsee hoitoon, joka motivoi. A-klinikan toimitusjohtajan ja lääketieteellisen johtajan  Kaarlo Simojoen  mukaan on tärkeää kuunnella riippuvaisen omia toiveita siitä, millaiseen hoitoon tämä haluaa. Se voi olla merkittävä tekijä hoidon onnistumisessa.
 Minnesota Kainuun hoitokeskuksen seinällä roikkuva taulu näyttää vilauksen päihdekuntoutujan mielenmaisemasta.  Mimmi Nietula / Yle
 Kun Konsta Heikkilä oli pohtinut pitkään päihdehuollon tilannetta, hän päätti tavata Minnesota Kainuun perustajat ja kertoa ajatuksistaan. Hän alkoi työskennellä Minnesota Kainuussa ja aloitti keskustelut yhteistyön mahdollisuudesta A-klinikan kanssa. Kävi ilmi, että A-klinikalla oli paljon samoja ajatuksia Heikkilän kanssa.
 Puoli vuotta keskustelujen jälkeen, tämän vuoden helmikuussa, Minnesota Kainuu ja voittoa tavoittelematon järjestö A-klinikka aloittivat yhteistyön, jonka tarkoituksena on luoda kokonaisvaltainen ja pitkäkestoinen hoitoketju päihderiippuvuuden hoitoon.
 – Tämä on sitä paljon puhuttua palvelujen integraatiota parhaimmillaan, Minnesota Kainuun toimitusjohtaja Heikkilä sanoo.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun A-klinikka tekee tiivistä yhteistyötä Minnesota-hoitokeskuksen kanssa. Yhteistyön ansiosta henkilö voi esimerkiksi käydä ensin läpi huumevieroituksen ja jatkaa sen jälkeen toipumista Minnesota-mallin psykososiaalisessa kuntoutuksessa.
 Aiemmin tilanne on ollut pitkälti joko lääkkeet tai terapia.
 Kaikille toimivaa hoitoa ei ole
 Sekä Konsta Heikkilä että A-klinikka Oy:n aluepäällikkö  Antti Immonen  ovat yhtä mieltä siitä, ettei tämäkään hoitoketju ole täysin idioottivarma tapa raitistua.
 – Kyllähän fakta on se, että tämänkin hoidon jotkut jättävät kesken ja retkahtavat. Sata prosenttisesti toimivaa hoitoa ei ole. Siitä ei kuitenkaan pääse mihinkään, että pitkäaikainen psykososiaalinen hoito on erittäin toimivaa, Heikkilä sanoo.
 Minnesota Kainuussa hoito maksaa noin 7 000 euroa. Noin puolet asiakkaista saa rahoituksen hoitoon kunnalta. Hinta saattaa kuulostaa hurjalta, mutta Heikkilän mukaan hoito on kuitenkin halvempaa kuin hoitamatta jättäminen – puhumattakaan jatkuvasta katkaisukierteestä.
 – Olisin käyttänyt saman määrän rahaa päihteisiin muutamassa kuukaudessa. Pidän sitä halpana hintana uudesta, onnellisesta ja itseni näköisestä elämästä, Heikkilä sanoo.
 "Tämä on prosessi, jossa opitaan elämään raittiina"  Konsta Heikkilä
 Eerolla (nimi muutettu) on takanaan 25 vuoden sekakäyttöputki, kolme huumekatkaisuhoitoa ja huumausaineiden korvaushoitoa sekä kymmeniä alkoholikatkaisuhoitoja, mutta mikään ei saanut miestä raitistumaan. Minnesota Kainuuseen Eero päätyi noin puoli vuotta sitten.
 – Ajattelin, että kokeillaan nyt vielä tämä, kun kaikki muut yritykset olivat epäonnistuneet. En keksinyt enää mitään muuta vaihtoehtoa. Ei minulla ollut uskoa tähän.
 Eeron nimi on muutettu aiheen arkaluontoisuuden takia. Henkilöllisyyden paljastaminen voisi vaikeuttaa kesken olevaa kuntoutusta.
 Ongelmia käsitellään eristyksissä
 Eeron hoito kestää yhteensä vuoden. Hoito alkoi kuukauden intensiivijaksolla, jonka tarkoituksena oli raitistua ja löytää motivaatio raittiiseen elämään. Intensiivijaksolla päivät koostuivat kahdeksan tunnin terapiasta, jonka lomassa päivä täyttyy täysin arkisista asioista.
 – Tämä on prosessi, jossa opitaan elämään raittiina, Konsta Heikkilä kertoo.
 Vaikka intensiivijaksolla on esimerkiksi rajoitettu kännyköiden käyttöä ja liikkumista, ei eristämisestä voi Heikkilän mukaan puhua. Hoidosta saa käydä kaupassa sekä läheisissä AA- ja NA-kokouksissa. Ovet eivät ole lukossa, eikä ikkunoissa ole kaltereita.
 – Täällä minimoidaan häiriötekijät ja annetaan mahdollisuus keskittyä yhteen ainoaan asiaan, eli itsensä hoitamiseen.
 Halukkuus tällaiseen yhteistyöhön on ollut tähän mennessä hyvin pientä.  Antti Immonen
 Minnesota-mallissa myös läheiset ovat avainroolissa. Intensiivijakson aikana järjestetään läheisviikonloppu, johon kutsutaan kaikki päihderiippuvaisen läheiset. Tilanne, jossa läheiset voivat kertoa kokemuksiaan ja tunteitaan päihderiippuvaiselle suoraan, on yksi hoitomuodon kulminaatiopisteistä. Läheiset saavat halutessaan osallistua myös jatkohoitoon.
 Eero saapui Minnesota Kainuuseen Hyrynsalmen Moisiovaaralle suuren ennakkoasenteen kanssa eikä uskonut, että lääkkeettömästä hoidosta olisi hänelle minkäänlaista apua. Kahdessa viikossa, fyysisten vieroitusoireiden hieman hälvettyä tilanne muuttui. Eero kokee, että vertaistuki ja hoitolaitoksessa vallitseva luottamuksen ilmapiiri motivoivat häntä.
 – Alkoi tulla uskoa tähän hoitoon ja aloin olla vastaanottavaisempi terapialle. Näin samalla, kuinka hoito alkoi toimia potilaskavereille. Nyt en epäile enää yhtään, etteikö tämä toimisi, Eero sanoo.
 Erimielisyydet laitettiin sivuun
 A-klinikka Oy:n aluepäällikkö Antti Immosen mukaan päihdelääketieteen ja Minnesota-mallisen psykososiaalisen kuntoutuksen yhdistävää yhteistyötä olisi ollut syytä toteuttaa aikaisemminkin. Yhteistyötä on ollut vaikea käynnistää laajemmin, sillä Suomessa ei ole olemassa Minnesota-hoidon tai AA:n kattojärjestöjä, joiden kautta yhteistyötä olisi voitu jouhevasti järjestää.
 – Myös halukkuus tällaiseen yhteistyöhön on ollut tähän mennessä hyvin pientä. Olemme kuulleet Minnesota-hoitoloiden puolelta kärkeviäkin kommentteja siitä, mikä hoito on oikein ja mikä väärin, Immonen sanoo.
 – En näe järkeä siinä, että toisaalla on päihdelääketiede ja toisaalla vertaistukeen perustuva kuntoutus. Nämä ovat toisiaan täydentäviä toimintoja, Konsta Heikkilä sanoo.

 Immosen mukaan kunnissa olisi tärkeää luoda hyvä yhteistyö eri hoitomuotojen välille, eikä valita yhtä tiettyä hoitomuotoa, jota toteutettaisiin kaikkien asiakkaiden kanssa.
 Eerolla on jäljellä vielä puolet päihdekuntoutusjaksostaan. Hän uskoo löytäneensä parhaan mahdollisen hoidon Moisiovaaralta.
 – En tiedä sopiiko tämä kaikille, mutta minulle tämä on ainoa oikea hoito. Parempaa en olisi voinut toivoakaan.
 Lääkkeet ja terapia? Vai ainoastaan toinen? Miten päihdekuntoutusta pitäisi mielestäsi kehittää Suomessa? Voit keskustella aiheesta jutun keskusteluosiossa kello 22.00 saakka.

Konsta Heikkilä joi avioliittonsa ja uransa ministeriössä – Raitistumisen jälkeen hän ihmetteli, miksi kaikki eivät saa samaa hoitoa kuin hän


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

WWF:n uusi ruokasuositus: Korkeintaan kuusi kananmunaa kuukaudessa, punaista lihaa kerran viikossa ja lasi maitoa päivässä
 Maailman Luonnon Säätiö WWF julkaisi alkuviikosta laajaa huomiota herättäneen ruokasuosituksen. Sen mukaan viikossa saisi syödä kerran punaista lihaa ja kuukaudessa vain kuusi kananmunaa.
 Suosituksen taustalla on havainto, että ruuantuotanto on yksi suurimmista kasvihuonekaasujen aiheuttajista.
 Hedelmät kuuluvat vegaaniseen ruokavalioon. Ntaliia Avdeiuk / AOP
 Vegaanivaikuttaja jäi kiinni rysän päältä kalansyönnistä – "Fishgate" pani somen sekaisin
 Monet tubettajat ja fanit ärsyyntyvät, kun sosiaalisen median vegaani-skenen näkyvä hahmo alkaa syödä eläinperäisiä ruoka-aineita.  Rawvana -nimellä tunnettu amerikkalainen somevaikuttaja  Yovana Mendoza Ayres  jäi maaliskuussa kiinni kalan syömisestä.
 Marko Väänänen / Yle
 Toni halusi jo pikkupoikana huumegangsteriksi – hänen haaveensa toteutui, sillä kukaan ei välittänyt
 Alaikäisten on vaikeaa saada apua huumekierteen katkaisemiseksi, sillä nuorille ei ole riittävästi päihdepalveluja. Oululainen  Toni , 23, tietää vuosien omakohtaisen kokemuksen perusteella, mistä on kyse.
 Carol Leitao ja Mirko Bon eivät mielellään päästä lapsiaan leikkimään viiniköynnösten lomaan etenkään rehevimmän kasvukauden aikaan. Adriano Candiago
 "Kun viereen tulee viiniköynnös, se on menoa" – Kuohujuoma proseccon suosio räjähti, mutta tuotantoalueilla kapinoidaan kasvimyrkkyjä vastaan
 Lääkärien mukaan Bonin perheen kuopuksen sairastumiseen voi olla monia syitä. Vanhemmat epäilevät, että torjunta-aineilla oli osansa.
 Sakari Partanen / Yle
 "En pääsekään hoitamaan pikkuveljeä, koska olen kännissä", Enni Granström sanoi puhelimessa isälleen – mutta lopulta siitä tuli puhelu, joka pelasti hänet
 – Muistan, millaista oli tanssia selvin päin ensimmäistä kertaa. Se oli hirveää. Pelotti. Ahdisti. Tuntui, että kaikki katsovat, sanoo  Enni Granström .
 On ehkä vähän outoa, että entinen alkoholisti haluaa tulla aina uudestaan baarien ysäribileisiin. Granströmillä on siihen kuitenkin hyvä syy.

Viisi kiinnostavaa juttua sunnuntai-iltaan: Uusi ruokasuositus, vegaanivaikuttaja söi kalaa ja miksi nuoresta miehestä tuli huumegangsteri


Summary: Eduskuntavaaleihin on aikaa tasan kaksi viikkoa ja ennakkoäänestys alkaa jo keskiviikkona.

Puolueet ja ehdokkaat ovat aloittaneet eduskuntavaalien loppukirin. Tavoitteena on herätellä kannattajia äänestämään.
 Ehdokkaiden kokemusten mukaan vaalikentillä on ollut tähän saakka vielä hiljaista.
 – Tämän viikon aikana olen odottanut, että vaalit näkyisivät enemmän katukuvassa, kertoo SDP:n  Pilvi Torsti  Helsingin vaalitunnelmista.
 – Kun on joka aamu oltu liikkeellä, niin aika vähän on vielä näkynyt ehdokkaita ja tukiryhmiä.
 Sdp:n eduskuntavaaliehdokas Pilvi Torsti vaalitapahtumassa. Tanja Heino / Yle
 Jatkokaudelle eduskuntaan pyrkivä Torsti toivoo korkeaa äänestysprosenttia.
 – On ihan demokratiankin kannalta äärimmäisen tärkeää, että vaalit rupeavat tuntumaan ja näkymään ja ihmiset saavat jututtaa ehdokkaita, hän sanoo.
 Torstin mukaan kahden viikon aikana ratkaistaan, mihin suuntaan Suomi lähtee.
 – Meidän tukiryhmämme on liikkunut jo tänään ympäri Helsinkiä sellaisella tavalla, että olen ihan pökertynyt, Torsti kuvasi lauantaina.
 Ihmisiä eduskuntavaalitapahtumassa Narinkkatorilla. Tanja Heino / Yle
 Vaalitaistelua sähköistää  Ylen perjantaina julkaisema kannatusmittaus , jonka mukaan puolueiden kisa kiristyy. SDP jatkaa kärjessä, mutta perussuomalaiset on ohittanut vihreät ja keskustan ja lähestyy kokoomusta.
 Helsingissä perussuomalaisten vaalimökillä tunnelma oli viikonloppuna korkealla.
 – Täällä on ihan hauskaa ollut. Kaikki ihmiset ovat ihan ystävällisiä ja vielä samaa mieltä meidän kanssa, kertoi esitteitä jakanut  Jorma Pelkonen .
 Sosiaalidemokraattien Pilvi Torsti epäili perussuomalaisten kykyä yhteistyöhön.
 – Toivon, että vaalit ratkaisee se, minkälaista ihmiskuvaa ja maailmankuvaa kansalaiset toivovat tulevan hallituksen ja EU:n puheenjohtajamaan edustavan, Torsti sanoi.
 Keskustan eduskuntavaaliehdokas Eeva Kärkkäinen vaalitapahtumassa. Tanja Heino / Yle
 Neljä vuotta pääministeripuolueena hallinneen keskustan vaalinäkymät ovat alavireiset. Helsingistä eduskuntaan pyrkivä  Eeva Kärkkäinen  on kuitenkin toiveikas.
 – Vaalit ratkaisee se, millaisen loppukirin puolueet tekevät. Kuten nyt näistä gallupeista näkee, niin moni puolue on tosi pienen kannatusmarginaalin keskellä. Nyt jokainen ääni lasketaan ja ehdokkaiden kannattaa kampanjoida, Kärkkäinen kannustaa.
 Kokoomuksen eduskuntavaaliehdokas Sari Sarkomaa vaalitapahtumassa. Tanja Heino / Yle
 Myös kokoomuksessa luotetaan vaalityön voimaan.
 – Aika paljon ihmiset tulevat antamaan monesta asiasta palautetta ja kertomaan huolistaan. Mielestäni se on tosi hyvä asia, sanoo jatkokautta eduskunnassa hakeva  Sari Sarkomaa .
 Sarkomaa uskoo, että vaalituloksen ratkaisee lopulta, mitkä puolueet saavat ihmiset äänestämään ja liikkeelle.
 – Olemme keskittyneet täällä Helsingissä siihen, että olemme tavattavissa metroasemilla, rautatieasemilla, turuilla ja toreilla, Sarkomaa kertoo vaalikampanjasta.
 Vihreiden eduskuntavaaliehdokas Oula Silvennoinen vaalitilaisuudessa. Tanja Heino / Yle
 Ensimmäistä kertaa eduskuntavaaleissa ehdolla oleva vihreiden  Oula Silvennoinen  uskoo jalkatyön ratkaisevan.
 – Demokratia on pitkälti jalkatyötä ja se riippuu ihan siitä, että miten saadaan luotua organisaatio, miten saadaan tehtyä työtä ihan täällä kaduilla ja sillä tavalla mobilisoitua omat kannattajat. Siihen kaikki puolueet tietysti pyrkivät, Silvennoinen toteaa.
 Ehdokkaat toivovat vaalirauhaa
 Eduskuntavaalien ehdokkaat ja vaalityötä tekevät ovat törmänneet kaduilla ja toreilla myös häiriökäyttäytymiseen.
 Vihreiden Silvennoinen kertoo, että hän on toistaiseksi voinut liikkua vapaasti ja turvallisesti.
 – Mutta täytyy myöntää, että tilanne on sitten hyvinkin erilainen, jos on vaikkapa nainen tai jonkun vähemmistöryhmän näkyvä edustaja. Silloin voi olla paljon enemmän uhkia ilmassa, Silvennoinen arvioi.
 – Kyllä tässäkin kiertelee koko ajan sellaista väkeä, jonka tarkoitus on joko hakea konfliktia tai tulla solvaamaan jotenkin tai sitten vain yleisesti vaikuttaa jotenkin uhkaavalta, Silvennoinen kuvailee tilannetta Helsingin ydinkeskustassa, Narinkkatorilla.
 Myös keskustan ehdokas Eeva Kärkkäinen kertoo monien ystäviensä ja tuttaviensa joutuneen aggressiivisen käyttäytymisen kohteiksi.
 – Toivon, että kaikki ihmiset, jotka näkevät, että ehdokas joutuu ikävään tilanteeseen, tulisivat tueksi, että kukaan ei jää yksin kohtaamaan tällaisia tilanteita, Kärkkäinen vetoaa.
 Tutkija: Liikkuvat äänestäjät myöhään liikkeellä
 Eduskuntavaalikampanjaa käydään entistä enemmän verkossa ja sosiaalisessa mediassa. Liiikkuvat äänestäjät ratkaisevat kantansa vaalipäivän kynnyksellä.
 Tutkijayhdistys E2:n tutkija  Ville Pitkänen  arvioi, että tämän vuoksi myös kansanedustajaehdokkaat jalkautuvat toreille vasta vaalitaistelun loppukirin häämöttäessä.
 – Puolueet ja ehdokkaat tietävät, milloin puolue- ja ehdokasvalintaa ryhdytään miettimään toden teolla ja tämä on hetki, milloin äänestäjien sieluun on paras hetki vaikuttaa, Pitkänen huomauttaa.

Vaalitaistelussa alkaa kahden viikon loppukiri – ehdokkaat toivovat toreille vaalirauhaa


Summary: Rahapelit pois kaupoista -kansalaisaloitteessa vaaditaan peliautomaatteja poistettavaksi arkisesta ympäristöstä.

Sateenkaaren väreissä vilkkuvat valot, koukuttavat äänet ja kolikoiden kilinä on kuin tivoli pienoiskoossa. Lapsi seisoo kiltisti värikkään tarranauhan takana ja odottaa. On odottanut jo pitkään. Aikuinen on täysin pelin otteessa. Maailma ympäriltä on hävinnyt. Ja lapsi.
 Joensuulainen 26-vuotias  Pinja Hiltunen  havahtui alakoululaisena vanhemman peliriippuvuuteen. Nyt hän kerää nimiä  Rahapelit pois kaupoista -kansalaisaloitteeseen (kansalaisaloite.fi).
 Äskettäin alulle pannussa aloitteessa vaaditaan rahapeliautomaatteja poistettavaksi kauppojen lisäksi kioskeista, ravintoloista ja huoltoasemilta. Pinja Hiltunen allekirjoitti vaatimuksen ensimmäisten joukossa.
 Kotitalousopettajaksi Joensuussa opiskeleva Hiltunen ei pidä rahapeliautomaattien äänistä ja valoista vieläkään.
 – Tulee mieleen huonot lapsuusmuistot, kun omalla vanhemmalla oli rahapeliriippuvuus ja hän pitkälti juuri rahapeliautomaateilla pelasi.
 Ensimmäiset muistikuvat vanhemman peliriippuvuudesta Pinja Hiltusella on kahdeksanvuotiaana. Hän häpesi aikuisen pelaamista.
 – Muistan, kun olin vanhemman mukana ruokakaupassa. Jännitin koko ajan, että joku opettaja tai kaveri näkee vanhempani pelikoneella ihan kuin jossain transsissa.
 Hiltunen kertoo olleensa yhteisillä pelireissuilla mukana noin kymmenvuotiaaksi. Sen jälkeen into lopahti.
 – Jäin mieluummin kotiin, kun vanhempi lähti mukamas ruokaostoksille. Hän saattoi pelata vaikeimpina aikoina lähes päivittäin useita tunteja.
 Veikkauksella on yhteensä noin 18 500 rahapeliautomaattia arkisessa ympäristössä. Lea Joutsensaari / Yle
 Nälkää ja paniikkia
 Istumme Pinja Hiltusen kanssa kaupassa olevalla penkillä rahapeliautomaattien läheisyydessä, punaisen tarraviivan ulkopuolella.
 Pelikoneiden valot välkkyvät, värikkäät koneet ääntelevät kutsuvasti. Silloin tällöin koneen kouruun putoaa muutama euro.
 Pinja Hiltunen on kokenut lapsena ja nuorena helvetin peliriippuvaisen läheisenä.
 – Ensimmäisen paniikkikohtauksen sain kymmenvuotiaana kesken matematiikan kokeen. Silloin iski vahva pelko siitä, että kuolen siihen paikkaan. Nykyisin kohtauksia tulee silloin tällöin ja ne ovat lievempiä.
 Hiltunen on myös yrittänyt itsemurhaa lääkkeillä 19-vuotiaana.
 – Sairaalasta lähdin kotiin vanhemman painostuksesta jo samana iltana. Hän vakuutti pitävänsä minusta huolta. Muistan, etten pystynyt kävelemään suoraan, koska elimistö oli vielä täynnä lääkkeitä tai sitten olin muuten vaan poikki ja sekaisin.
 Omien vaikeuksien keskellä Pinja Hiltunen auttoi vanhempaansa myös rahallisesti.
 – Jouduin etsimään osa-aikatöitä peliriippuvuuden rahoittamiseksi. Aina kotona ei ollut ruokaakaan, joten opettelin sietämään nälkää.
 Hiltusen tilannetta pahensi vielä se, että pelaava vanhempi oli yksinhuoltaja. Toinen vanhempi oli lähtenyt kotoa jo ennen peliriippuvuuden kehittymistä.
 Nuori nainen myöntää nyt olleensa liian kiltti ja tunnollinen lapsi.
 – Kun alkoi mennä huonosti, en osannut sanoa siitä kenellekään. Pyrin vain sietämään sitä vuodesta toiseen.
 Hiltusen perheessä ei osattu puhua vaikeista asioista. Peliriippuvuudesta ja sen seurauksista ei tiennyt lähipiiri eivätkä muutkaan ihmiset.
 – Yritin kyllä kertoa koulussa opettajille ja kuraattoreille, mutta mikään ei tepsinyt. Tilanne jatkui yhtä sietämättömänä kuin aiemminkin. En tiedä johtuiko se siitä, että peliriippuvuudesta ei silloin puhuttu niin paljoa julkisesti.
 Odottaako onni nappuloitten takana? Lea Joutsensaari / Yle
 Pois kotoa
 Rahapeliä pelaa eläkeiässä oleva rouva, joka ei suin surmin allekirjoita Rahapelit pois kaupoista -kansalaisaloitetta.
 – Antaa vain pelikoneiden olla. Se joka rahansa tänne pistää, vastaa siitä ihan itse. En allekirjoita.
 Pinja Hiltusen rankkaa lapsuutta ja nuoruutta on vaikea kuvitella. Nyt vastapäätä istuu tasapainoisen oloinen, selkeästi ja rauhallisesti elämästään kertova nuori nainen.
 – Tuntuu käsittämättömältä, että siitä on selvinnyt. Toivon, ettei kukaan joudu sellaista kokemaan.
 Pinja Hiltusen elämän pelasti muutto pois kotoa ja opiskelun aloittaminen vieraassa kaupungissa. Tosin sitäkin varjosti varsinkin alussa vanhemman peliriippuvuus.
 – Ensimmäinen vuosi oli todella rankkaa. Säästin vieläkin pakonomaisesti. Pelkäsin, että voi tulla uusi romahdus ja minun pitää jälleen tukea peliongelmaista vanhempaani.
 Peliriippuvaisten läheisille on tarjolla monenlaista apua, jos sitä vain haluaa ja osaa etsiä. Pinja Hiltunenkaan ei olisi pystynyt tekemään käänteentekeviä ratkaisuja elämässään ilman ulkopuolista apua.
 Hän haki ja sai apua yksityiseltä psykoterapeutilta ja A-klinikalta.
 – Siellä tajusin, että olin läheisriippuvainen omasta vanhemmastani. Olin valmis uhraamaan itseni hänen takiaan. Ammattilaisen tuella uskalsin hakea opiskelemaan ja opin pitämään huolta itsestäni.
 Peliongelmaisen vanhemman puolestaan pelasti tyttären itsemurhayritys. Siinä vaiheessa hän tajusi, miten peliriippuvuus vaikutti lapseen ja nuoreen.
 – Vanhemman heräämiseen vaikutti myös se, kun muutin pois kotoa ja lähdin opiskelemaan kotitalousopettajaksi. Siinä vaiheessa häneltä hävisi tukiverkko ja hän motivoitui hakemaan apua itselleen.
 Pinja Hiltusen vanhempi selvisi peliriippuvuudesta eikä hän ole pelannut moneen vuoteen. Myös keskinäiset välit ovat parantuneet.
 – Itsekin olen hyvässä mielentilassa. Nyt kykenen hahmottamaan, että kyseessä on aikuinen ihminen enkä ole hänestä vastuussa, Pinja Hiltunen toteaa.
 Pelien pelaaminen voi myös olla harmitonta huvia ja ajanvietettä.  Lea Joutsensaari / Yle
 Bussirahat pelikoneeseen
 Rahapeliä pelaava rouva kertoo, että hän pelaa silloin tällöin kauppareissulla.
 – Tämä on ajankulua ja jos saisi hyvät potit. Ainahan se on raha tarpeen. On tullut joskus hyviäkin potteja, kerran 250 euroa neljän euron panoksella. Ei tämän äärellä minulla kulu yhtään liikaa aikaa.
 Joensuulainen Pinja Hiltunen on kääntänyt rankat lapsuus -ja nuoruuskokemukset peliriippuvaisen läheisenä voitokseen.
 Hän on nykyisin vertaistukiohjaaja ja kokemusasiantuntija Pelirajat´on -ryhmän chatpäivystyksessä.
 – Peliriippuvaisten keskuudessa kiertää hyvin musta ja synkkä vitsi siitä, että peliriippuvaisen maitolitra on viisikymmentä euroa. Rahat kun menevät pelikoneeseen.
 Hiltunen kertoo esimerkin myös nuoresta pojasta, joka on joutunut varastamaan polkupyörän tai pummaamaan rahat kaverilta, kun rahapeliautomaatti on niellyt äidin bussirahat.
 Punaiset pelit koukuttavat
 Kerrallaan pelaan puolesta tunnista tuntiin, jos sattuu kavereita samojen koneiden ääreen, kertoo nainen pelikoneen äärellä.
 Tältä rouvalta ja monelta muulta pelaaminen kauppareissulla loppuu, jos Rahapelit pois kaupoista -kansalaisaloite menee läpi.
 Peliriippuvaisen läheisenä Pinja Hiltunen on miettinyt ja etsinyt vuosia vastausta siihen, miksi joku pelaa. Lopullista vastausta ei ole vielä löytynyt.
 Siitä hän on kuitenkin varma, että kyseessä on samanlainen riippuvuus kuin alkoholi -tai huumeongelma. Tämä vertaus sisältyy myös Rahapelit pois kaupoista -kansalaisaloitteeseen.
 – Pahimmillaan se voi olla noin vakava asia. Varsinkin rahapeliautomaatit ovat niin sanottuja punaisia pelejä ja ne koukuttaa nopeasti. Niihin liittyy korkea peliongelmien riski.
 Aloitteeseen pitää saada 50 000 nimeä puolessa vuodessa, jotta eduskunta ottaa sen käsittelyyn. Nyt, maaliskuun lopussa, nimiä on lähes 9 000.
 Lakimuutoksen jälkeen rahapeliautomaatteja voisi pelata ainoastaan kasinoilla ja erityisissä valvotuissa pelisaleissa, todetaan aloitteessa.
 Tätä odotellessa Pinja Hiltunen kerää kamppeensa ja kääntää selkänsä värikkäälle minitivolille.
 Lue lisää:
 Yle:  Kilpailuvirasto: Veikkauksen pitää pystyä ehkäisemään rahapeliongelmia tehokkaammin – "Aika paljon painopistettä on voitontavoittelulla"
 Yle:  Pelivelkoja, epätoivoa ja itsetuhoa – Veikkausuudistus ei vähentänyt rahapelaamisen synkimpiä seurauksia

Pinja Hiltunen oppi lapsena sietämään nälkää, koska vanhemman rahat menivät peleihin: "Peliriippuvaisen maitolitra maksaa 50 euroa"


Summary: Turkin talousongelmat ovat saaneet osan äänestäjistä pohtimaan vaihtoehtoja valtapuolueelle.

Turkissa äänestettiin sunnuntaina paikallisvaaleissa, joissa maata johtavan presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  AK-puolueella (AKP) on edessään outo tilanne.
 Puolue saattaa hävitä maan pääkaupungissa Ankarassa, jossa oppositioallianssin ehdokas on suosittu. Tappio saattaa tulla jopa Istanbulissa.
 AKP on voittanut käytännössä kaikki vaalit sen jälkeen kun se nousi valtaan vuonna 2002. Vain kesäkuun 2015 yleisvaaleissa puolue koki lievän tappion, kun se ei yltänyt enemmistöön parlamentissa. Puolue tosin sai eniten ääniä silloinkin.
 Turkin talouden painuminen taantumaan, työttömyys ja valtoimenaan laukkaava inflaatio ovat nyt saaneet äänestäjät harkitsemaan myös muita vaihtoehtoja.
 Äänestäjiä Istanbulissa. Yhteensä Turkin vaaleissa oli yli 57 miljoonaa äänioikeutettua. Sedat Suna / EPA
 – Talous on kauheassa tilassa. AKP:lla alkaa olla vaikeuksia selviytymisensä kanssa, arveli Beylikduzussa Istanbulin liepeillä äänestänyt 53-vuotias  Husnu Acar  uutistoimisto AFP:lle.
 Kasimpaşassa Erdoğanin lapsuudenkodin lähellä uurnilla käynyt Koksal Karacan oli toista mieltä:
 – Onhan talous aika heikoissa kantimissa, mutta luotan presidenttiimme ja uskon asioiden kääntyvän paremmiksi vaalien jälkeen.
 Paikallisvaalit ovat testi Erdoğanille, sillä hänet  valittiin viime vuonna jatkokaudelle  presidentin asemaa vahvistavan uuden perustuslain saattelemana. Ennen vaalipäivää Erdoğan syytti länsimaita Turkin talouden ongelmista.
 – Maahamme kohdistuvat hyökkäykset ennen vaaleja johtuvat siitä, että suuren ja vahvan Turkin tie halutaan padota, Erdoğan sanoi kannattajilleen.
 Vaaliväkivaltaa idässä ja kaakossa
 Vaaleja varjosti myös väkivalta, sillä kaksi konservatiivisen Saadet-puolueen jäsentä sai surmansa yhteenotossa äänestyspaikalla Malatyassa Turkin itäosassa. Toinen miehistä toimi myös vaalitarkkailijana.
 Puolueen johtaja syytti AK-puolueen ehdokkaan sukulaista teosta.
 Presidentti Erdoğan vakuutti, että tapaus tutkitaan.
 Lisäksi paikalliset mediat raportoivat, että useita ihmisiä loukkaantui vaaleihin liittyvissä yhteenotoissa Turkin kaakkoisosassa.
 Oppositiossa oleva Kurdien kansallinen demokraattipuolue HDP kieltäytyi asettamasta lainkaan ehdokkaita useissa vaalipiireissä, koska sen mukaan vaaleissa tulee olemaan laajaa vilppiä.
 Useat puolueen johtajista ovat saaneet terrorismituomioita ja ovat nyt vankilassa. Puolueen mukaan syytteet ovat tekaistuja.
 Arvostelijoiden mukaan oppositiopuolueiden mahdollisuudet menestyä vaaleissa ovat muutenkin huonot, koska Erdoğan ja hänen tukijansa hallitsevat mediaa. Silti vaalien lopputulos voi vielä yllättää kaikki – myös Erdoğanin.
 – Se, mitä vaalikampanjan aikana on tapahtunut, osoittaa, ettei AKP enää voi luottaa siihen, että se pystyy voittamaan rehelliset vaalit, ennakoi Silk Road Studies -ohjelman tutkija  Gareth Jenkins  uutistoimisto AFP:n mukaan.

Turkissa Erdoğanin AKP uhkaa hävitä ensimmäiset vaalit vuosiin


Summary: Tarjolla on kalliita hoitoja, mutta kissaan ei edelleenkään panosteta lemmikkinä yhtä paljon kuin koiraan.

Kissoille sädehoitoa tarjoavan klinikan toiminta Tampereella saattaa loppua. Eläinlääketieteen lisensiaatti  Serban Ursachin  perustama eläinlääkäriasema on Suomen ainoa paikka, jossa on saanut radioaktiivista isotooppihoitoa kissan kilpirauhasen liikatoimintaan. Nyt omistaja on muuttamassa Espanjaan.
 – Voivottelevia asiakkaita on käynyt vastaanotolla jo monta viikkoa, kertoo Ursachi.
 Serban Ursachin vaimo  Alexandra Ursachi  jatkaa isotooppilaboratorion toimintaa Tampereella normaalisti ainakin syksyyn asti. Sen jälkeen klinikan tulevaisuus on vielä auki.
 Tampereella toimivan eläinlääkäriasema Vet4catin kissoihin erikoistunut eläinlääkäri Serban Ursachi on muutaman vuoden pitänyt vastaanottoa myös kotonaan Rengossa.
 Hemu-kissa on ollut Serban Ursachin potilaana Rengon kotiklinikalla.   Johanna Viitanen
 Kissat ovat terveitä
 Kissoille eläinlääkärissä tehtävät toimenpiteet on eläinlääkäri Serban Ursachin mukaan maailmalla yleensä hinnoiteltu alhaisemmiksi kuin koirien vastaavat hoidot. Kissa ei myöskään maksa niin paljon kuin koira, joten sen hoitoon ei haluta panostaa niin paljon.
 Kissat ovat hyvin terveitä. Tämän vuoksi eläinlääkärin laskuihin ei ole totuttu. Koirilla on usein nuoresta asti pikkuvaivoja, kuten korvatulehduksia, iho-ongelmia tai vatsavaivoja. Nämä ovat helposti hoidettavissa.
 Ursachi sanoo, että yleensä kissa elää terveenä hyvin pitkään. Sen jälkeen kuvaan astuvat hankalat sairaudet.
 – Kun kissa täyttää kymmenen vuotta, tulee lähes aina vakavia ongelmia.
 Vanhenevilla kissapotilailla on kilpirauhasvaivoja, sydänvika, sokeritauti tai munuaisongelmia.
 – Ne ovat vaikeasti diagnosoitavia sairauksia, joiden hoitaminen on hankalaa ja vie aikaa.
 Hamppari-koira tuli vastaanotolle vielä viimeisenä päivänä ennen eläinlääkärin muuttoa. Johanna Talasterä / Yle
 Radioaktiivista hoitoa kissalle
 Kissan kilpirauhasen liikatoimintaa on vuodesta 2015 hoidettu Tampereen klinikalla. Luvan saaminen radioaktiivisen hoidon antamiseen ei ollut ihan yksinkertaista. Se vaati paljon selvityksiä ja paperityötä.
 – Vei yli kymmenen kuukautta saada Säteilyturvakeskukselta lupa radioaktiiviseen isotooppihoitoon.
 Kissojen kilpirauhasen liikatoiminta johtuu kasvaimesta, joka on lähes aina hyvänlaatuinen. Klinikalla on tähän mennessä hoidettu radiojodilla noin 300 kissaa.
 Serban Ursachin mukaan ainoa haittavaikutus on, että 2–3 prosenttia hoidetuista kissoista sairastuu kilpirauhasen vajaatoimintaan. Hän sanoo sen olevan helpommin hoidettavissa kuin liikatoiminta.
 Ursachi perustelee isotooppihoitoa sillä, että kasvaimet saadaan pois – eli kissa paranee. Radiojodihoidossa I–131 annetaan pistoksena kissan nahan alle ja potilas jää klinikalle eristykseen 5–7 vuorokaudeksi.
 Isotooppihoidon kustannukset ovat 1 490–1 890 euroa. Lopulliseen laskuun täytyy lisätä hoitokäynti, jossa diagnoosiin on päädytty ja jälkikäteen tehtävät kontrollikäynnit. Yhteensä siitä tulee noin 3 000 euroa.
 Jos sen sijaan valitaan lääkehoito kissan kilpirauhasen liikatoimintaan, se maksaa eläinlääkärikontrolleineen vuosittain noin 1 000 euroa.
 Säteilevä kissa
 Kissa on erittäin radioaktiivinen vielä klinikalta lähtiessään, joten omistajan on sitouduttava STUKin määräämiin toimenpiteisiin kotona kaksi viikkoa. Kaikki kissan ulosteet ja kissanhiekka pissoineen on kerättävä talteen. Ne on säilytettävä turvallisessa paikassa kuukauden, ennen kuin sen voi hävittää kotitalousjätteiden joukossa.
 Kissa on pidettävä täysin erillään lapsista tai raskaana olevista naisista. Muut ihmiset saavat koskettaa kissaa 20 minuuttia kaksi kertaa päivässä, muuten ei saa mennä metriä lähemmäksi. Muille lemmikeille säteilystä ei ole haittaa, sillä haittavaikutukset näkyvät vasta 20–30 vuoden kuluttua.
 Kissa on potilaana vaikeammin tulkittavissakuin koira.  Johanna Viitanen
 Osa kissanomistajista on päätynyt isotooppihoitoon siksi, että lääkkeet ovat aiheuttaneet lemmikille haittavaikutuksia. Ongelmia on aiheuttanut myös se, että lisääntymisiässä olevat naiset eivät saisi käsitellä kyseisiä lääkkeitä.
 Eläinlääketieteen lisensiaatti ja kansainvälisen kissatutkinnon suorittanut  Inka laaksonen  Catvetista vahvistaa isotooppihoidon olevan paras tarjolla oleva hoitokeino kissan kilpirauhasen liikatoimintaan. Se on käytännössä sama hoito, jota ihmisille annetaan kilpirauhasen kasvaimiin.
 Laaksonen toteaa silti ymmärtävänsä, miksi osa kissapotilaiden omistajista valitsee mieluummin lääkehoidon.
 – Onhan Isotooppihoito kallis, jos kyseessä on jo iäkäs kissa.
 On olemassa pieni mahdollisuus, että kilpirauhasen liikatoiminta uusiutuu parin vuoden kuluttua isotooppihoidosta. Tämä on kuitenkin harvinaista.
 Potilaita Moskovasta asti
 Kissanomistajat, joiden lemmikillä on haastavampi vaiva, ajoivat Serban Ursachin kotivastaanotolle satojen kilometrien päästä. Potilaita kävi lähes koko Etelä-Suomen alueelta. Ursachin mukaan Tampereelle isotooppihoitoon on lentänyt kissapotilaita Moskovasta asti, koska Suomen klinikka on heitä lähinnä.
 Euroopassa on useita isotooppihoitoa tarjoavia kissaklinikoita, mutta ei läheskään joka maassa..
 Kissa piilottaa kipunsa paljon tarkemmin kuin koira. Omistaja saattaa huomata, että lemmikillä ei ole kaikki hyvin, mutta epäilee vaivan olevan jotain ihan muuta kuin se todellisuudessa on. Eläinlääkärin on osattava kaivaa tiedot esiin.
 – Päädyt helposti väärään diagnoosiin, jos et osaa kysyä oikeita kysymyksiä.
 Kissa on pitkäikäinen lemmikki, joka usein elää terveenä ensimmäiset kymmenen vuotta.  Johanna Viitanen
 Eräs rouva väitti Serban Ursachille, että hänen kissansa saa hengitystieoireita syötyään kuumaa leipää. Lopulta kävi ilmi, että kyseessä oli sydänvika. Keuhkopussiin kertynyt neste vaiheutti hengitystä.
 – Ilmeisesti kissa söi leipää satunnaisesti, mutta asialla ei ollut mitään tekemistä oireiden kanssa.
 Opiskelussa keskitytään koiriin
 Opiskellessaan eläinlääkäriksi Serban Ursachi huomasi, että kissojen hoitoon ei kiinnitetty läheskään niin paljon huomiota kuin koirien.
 – Eläinlääketieteellisessä opetetaan lähinnä koirien sairauksia. Kissoja sivuutetaan edelleen.
 Johtava eläinlääkäri  Katariina Thomson  Helsingin yliopiston eläinlääketieteellisen tiedekunnan pieneläinsairaalasta myöntää, että koirien sairauksia käsitellään opintojen aikana enemmän. Kissa jää vieraammaksi, koska opiskelijat saavat hoidettavakseen lähinnä koiria.
 – Kissoja saapuu potilaiksi yliopistolliseen eläinsairaalaan paljon vähemmän kuin koiria, summaa Thomson.
 Tampereella sijaitsevan Vet4cat-kissaklinikan lisäksi Helsingissä on kaksi kissoihin erikoistunutta eläinlääkäriasemaa: Catvet ja Evidensia Felina.
 Eläinlääkäri Inka Laaksonen arvioi, että Suomessa on nykyään muutama kymmenen kissoihin erikoistunutta eläinlääkäriä.
 – Toki kissojen sairauksiin ovat syvemmin perehtyneet myös muut pieneläimiin erikoistuneet eläinlääkärit, muistuttaa Laaksonen.
 Kissalääkärillä on kaksi koiraa
 Perehtyminen kissojen sairauksiin oli Serban Ursachille helppo valinta.
 – Tulin tosi hyvin juttuun kissanomistajien kanssa. Ehkä he huomasivat, että osaan kuunnella paremmin kuin jotkut muut eläinlääkärit.
 Kissojen käyttäytymisen ymmärtäminen on tärkeää. Potilaan käsittelemistä ei myöskään saa pelätä.
 – Jos eläinlääkäri ei ole koskaan elänyt kissojen kanssa, hän ei osaa hoitaa kissoja hyvin.
 Kissalääkäri on joskus aiemmin omistanut rotukissoja, muttä tällä hetkellä perheellä on ainoastaan kaksi koiraa. Shiba inut Yuki ja Daru. Ursachi kertoo niiden olevan hyvin kissamaisia koiria.
 – Kun niille sanoo jotain, ne ottavat viestin vastaan ja palaavat asiaan, kun se niille sopii.
 "Tämä on viimeinen talvi"
 Romaniassa syntynyt Serban Ursachi tuli Suomeen kongressiin nuorena eläinlääketieteen opiskelijana vuonna 1991. Hän löysi täältä rakkauden ja päätti jäädä.
 Hyvän lauluäänen omaava mies oli opiskellut laulua jo Romaniassa. Suomessa hän aloitti lauluopinnot Turun konservatoriossa ja haaveili oopperalaulajan urasta.
 Kahden vuoden lauluopintojen jälkeen Ursachi kuitenkin jatkoi opiskelua eläinlääkäriksi ja valmistui eläinlääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopiston eläinlääketieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1997.
 Ursachi osti Hämeenlinnasta Kanta-Hämeen eläinklinikan, jota hän pyöritti parikymmentä vuotta. Ulkomaalainen eläinlääkäri joutui aluksi ennakkoluulojen kohteeksi.
 – Kolmekymmentä prosenttia klinikan asikkaista katosi siksi, että olin ulkomaalainen. Mutta nämä asiakkaat tulivat myöhemmin takaisin.
 Jos eläinlääkäri ei ole koskaan elänyt kissojen kanssa, hän ei osaa hoitaa kissoja hyvin.  Serban Ursachi
 Enää Ursachi ei koe ennakkoluuloja. Yksi syy siihen on luultavasti se, että mies on opetellut lähes täydellisen suomen kielen.
 Suomen kansalaisuuden Ursachi sai parikymmentä vuotta sitten. Hän mieltää itsensä romanialaiseksi, joka on tottunut suomalaiseen elämäntyyliin. Mutta hän ei ole tottunut Suomen talviin.
 – Tänä talvena joka kertaa lumikolaa työntäessäni, puuskahdin, että tämä on viimeinen talvi täällä! Haluan aurinkoon ja lämpöön.

Suomessa on vähän kissoihin erikoistuneita eläinlääkäreitä – kissan sädehoidon kustannukset ovat 3000 euroa


Summary: Muuan muassa perussuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon vaalitentti oli poissa katselusta julkaisujärjestelmäpäivitysten vuoksi joidenkin tuntien ajan sunnuntaina.

Viikonlopun aikana tehdyt tekniset päivitykset tv:n julkaisujärjestelmässä pudottivat Yle Areenasta lukuisia, ainakin torstaista lähtien julkaistuja ohjelmia pois katsottavien listalta, kertoo Yle Areenan palvelukehitystiimin palvelupäällikkö  Kari Haakana .
 – Päivityksessä jokin meni sillä tavoin vikaan, että järjestelmä alkoi pudottaa sunnuntaina suuri määriä jo julkaistuja tv-ohjelmia. Järjestelmä tulkitsi jostakin syystä väärin sitä, minkä mittainen katseluoikeus ohjelmilla on, Haakana kertoo.
 Yksi pudonneista ohjelmista oli perussuomalaisten puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  TV1:n vaalitentti, joka saatiin nostettua näkyville jälleen sunnuntaina noin kello 20.
 Samasta syystä muun muassa useat viime päivien tv-uutislähetykset eivät ole katsottavissa.
 Vian syytä selvitetään ja Haakanan mukaan kaikki pudonneet ohjelmat pyritään palauttamaan maanantain aikana.
 Areenatoimitus listasi poispudonneet ohjelmat:
 Torstai 28.3.
 Eduskuntavaalit 2019: Perussuomalaiset (saatiin palautettua sunnuntaina klo 20 jälkeen, oli siis pois pari tuntia)
 Puoli seitsemän
 Uusi päivä
 Alina idässä
 Mitä mietit, Ronja Salmi
 Unelmia ja studiohommia
 Latela
 Modernit miehet
 Docstop: Siirin eriskummallinen elämä
 Yliopistollinen eläinsairaala
 Noin viikon studio
 Villi kortti
 Mumindalen
 Kekseliäs nikkari Strömsöstä poimittua
 Tämä tästä
 Perjantai 29.3.
 Murha paratiisissa
 Yle Uutiset klo 18
 Puoli Seitsemän
 Hakekaa kätilö
 Sannikka&Ukkola
 Yle Uutiset 20.30
 Urheiluruutu
 Perjantai
 Yle Uutiset 21.45
 Hiljainen todistaja
 Oddasat
 Petos
 Uusi päivä
 Yliopistollinen eläinsairaala
 Hiihdon SM
 Sohvaperunat
 Rallin MM
 Toisen kanssa
 Modernit miehet
 Efter Nio
 Yle Nyheter 19.30
 Viktor Hugo
 Lauantai 30.3.:
 Lähes kaikki ohjelmat
 Sunnuntai 31.3.
 Flinkkilä Tastula
 Rallin MM
 Novosti Yle
 Yle Uutiset viittomakielellä
 Strömsö

Kaikki tähänastiset vaalitentit nyt näkyvissä Areenassa – Osa ohjelmista palautuu maanantaina


Summary: Rattijuopumustapauksissa kuolleista ja loukkaantuneista yli kolmannes on 15–24-vuotiaita.

Kiteellä tapahtui  sunnuntain vastaisena yönä kolari , jossa kuoli kolme ihmistä ja kolme loukkaantui vakavasti. Onnettomuudessa osallisena olleen henkilöauton kuljettajan, 21-vuotiaan miehen, epäillään olleen humalassa ja ajaneen ylinopeutta.
 Nuorten miesten humalassa aiheuttamia liikenneonnettomuuksia tapahtuu aika ajoin. Esimerkiksi  viime syksynä Kalajoella  tapahtuneessa ulosajossa kuoli kolme henkeä.
 Liikenneturvan mukaan  nuorten kuljettajien väestöön suhteutettu kuolemanriski on yli kolminkertainen koko väestöön verrattuna. Rattijuopumustapauksissa kuolleista ja loukkaantuneista yli kolmannes on nuoria eli 15–24-vuotiaita.
 – Nuoret ovat ikävä kyllä yliedustettuina liikenneonnettomuuksissa, Liikenneturvan koulutuspäällikkö  Satu Tuomikoski  sanoo.
 Vain pieni osa käyttäytyy riskialttiisti
 Tuomikoski toteaa, että nuorten miesten kuolemaan johtaneissa liikenneonnettomuuksissa on yleensä muutamia yhteisiä piirteitä.
 – Näissä onnettomuuksissa on ylinopeutta, turvavyötä ei käytetä, kuljettaja on syyllistynyt rattijuopumukseen ja heillä on usein aikaisempia liikennerikkomuksia, vaikka heillä ei ole ollut ajokortti kuin vasta vähän aikaa.
 Tuomikoski kuitenkin huomauttaa, että vain pieni osa nuorista käyttäytyy liikenteessä riskialttiisti, ja suurin osa tuomitsee esimerkiksi rattijuopumuksen erittäin jyrkästi.
 – Mutta kun asiaa on selvitetty, niin siellä on pieni osa, joka pitää itseään taitavina kuljettajina humalassa.
 Viime vuonna liikenneonnettomuuksissa kuoli 42 nuorta
 Pitkällä aikajaksolla tarkasteltuna henkilövahingot liikenteessä ovat kaiken kaikkiaan vähentyneet. Tuomikosken mukaan näkyvissä on kuitenkin se, että nuorten henkilövahingot liikenteessä ovat vähentyneet muuta väestöä hitaammin.
 Vähentymistä on kuitenkin tapahtunut: viime vuonna liikenneonnettomuuksissa kuoli 42 nuorta eli 15–24-vuotiasta, kun vuonna 2009 nuoria kuoli 74. Menehtyneistä neljä viidestä oli miehiä.
 Mitä nuorten miesten riskialttiille liikennekäyttäytymiselle voitaisiin tehdä, Liikenneturvan koulutuspäällikkö Satu Tuomikoski?
 – Vastaus ei ole mikään hohdokas, mutta pitkäjänteinen liikennekasvatus on yksi keino. Se alkaa varhaiskasvatuksessa, jatkuu läpi perusopetuksen ja jatkuen aina ajokortin suorittamiseen. Pelkän ajo-opetuksen varaan ei voi laskea. Liikennekäyttäytyminen lähtee asenteista ja turvallisuuden arvostamisesta.
 – Yhtä tärkeää kuin liikennesääntöjen hallinta on oman elämän hallinta. Ettei siellä liikenteessä tule sellaisia purkauksia, jotka voivat johtua muusta syystä kuin liikenteestä. Ja valvonta pitää olla olemassa. Tunne siitä, että sillä on merkitystä, miten toimin.
 Ratkaisuna kovemmat rangaistukset?
 Viime elokuussa  oikeusministeri Antti Häkkänen (kok.) kertoi , että ministeriössä pohditaan keinojen koventamista rattijuoppojen kuriin panemiseksi.
 Voisiko rangaistusten koventamisella olla vaikutusta nuorten liikennekäyttäytymiseen, Liikenneturvan koulutuspäällikkö Satu Tuomikoski?
 – Tämä on oma arvioni, mutta rangaistusten koventaminen antaa yleisen signaalin, että se on entistä paheksuttavampaa. Jos rattijuopumuksesta olisi selkeästi kovemmat rangaistukset ja tiedettäisiin, että kiinnijäämisriski on kova, niin kyllä sillä voisi olla ennaltaehkäisevä vaikutus.
 Tuomikosken mielestä myös toisen asteen koulutuksessa annettavaa liikennekasvatusta voitaisiin tehdä nykyistä kattavammin. Hän lisää, että nuorten aivojen kehitys on vielä kesken 18 vuoden ikäisenä, mikä tekee tilanteesta haastavan.
 – Aivojen etulohko ei ole vielä täysin kehittynyt, mistä syystä riskinhallinta on vielä vaiheessa. Sen vuoksi nuoret ja liikenne on haastava yhtälö.

Nuoret ovat yliedustettuina liikenneonnettomuuksissa – Mitä nuorten miesten riskialttiille liikennekäyttäytymiselle voitaisiin tehdä?


Summary: Kyselyn perusteella toiselle kierrokselle yltäisivät Zelenskyi ja istuva presidentti Petro Porošenko.

Ensimmäiset ovensuukyselyt näyttävät tv-koomikko  Volodymyr Zelenskyin  johtavan Ukrainan presidenttikilpaa.
 Zelenskyi saisi ensimmäisen kyselyn perusteella 30,4 prosenttia äänistä ja istuva presidentti  Petro Porošenko  17,8 prosenttia.
 Entinen pääministeri  Julija Tymošenko  olisi kolmantena alle 14 prosentin osuudella.
 Televisiokanavien ovensuukyselyjen tulokset ovat samansuuntaisia.
 Vaalit menevät kyselyjen perusteella toiselle kierrokselle, sillä kukaan ehdokas ei ole saamassa yli puolta äänistä. Mahdollinen toinen kierros järjestetään pääsiäissunnuntaina 21. huhtikuuta.
 Lue lisää ehdokkaista tästä artikkelista:   Tv-koomikko, suklaakuningas vai kaasuprinsessa: Ukraina äänestää sunnuntaina maalle uuden presidentin, ja kisaa johtaa tv:stä tuttu yllättäjä
 Keskusvaalilautakunnan mukaan ovensuukysely perustuu iltakuuteen mennessä saatuihin tietoihin.
 Tymošenko: "Teemme oman laskentamme"
 Julija Tymošenkon vaalikampanjan edustajien mukaan Tymošenko olisi menossa toiselle kierrokselle. Mitkään ovensuukyselyt eivät tue oppositioehdokkaan väitettä.
 Tymošenko sanoi tv-haastattelussa, että hänen tiiminsä aikoo tehdä oman ääntenlaskentansa.
 Koomikko Volodomyr Zelenskyi on arvaamaton kandidaatti presidentiksi, sillä hänellä ei ole aiempaa kokemusta politiikasta.
 Yhdysvaltalainen toimittaja  Christopher Miller  jakoi Twitterissä videon, jossa hän kysyi Zelenskyiltä kommenttia ovensuukyselyyn. Zelenskyi sanoi, että tiedot tuntuvat "ihan hyvältä" ja hän kertoi olevansa valmis mahdolliseen suureen vastuuseen.

Ovensuukyselyt ennustavat tv-koomikko Zelenskyille johtoasemaa Ukrainan presidentinvaaleissa


Summary: Kiinan uhittelun voi tulkita voimannäytöksi Taiwanin lisäksi Yhdysvalloille.

Taiwanin ja Kiinan välit ovat kiristyneet sunnuntaina, kun kaksi kiinalaishävittäjää loukkasi Taiwanin mukaan sen ilmatilaa.
 Taiwanin ulko- ja puolustusministeriöiden mukaan kaksi Kiinan Shenyang J-11 -hävittäjää ylitti valtioiden merirajan Taiwanin ja Kiinan välisessä Formosansalmessa aamupäivällä. Taiwan lähetti hävittäjiään häätämään Kiinan koneet pois.
 Taiwan tuomitsi teon provokaationa.
 Taiwanin presidentinkanslia sanoi, että Kiinan pitäisi lopettaa alueellista rauhaa vaarantava käytös ja olla häiriköimättä. Presidentti  Tsai Ing-wen  on hänen mukaansa käskenyt armeijaa tekemään tarvittavat sotavalmistelut.
 Kiinan johto ei kommentoinut uutista tuoreeltaan. Kiina pitää Taiwania maakuntanaan.
 Kiina ja Taiwan ovat yleensä kunnioittaneet välistään rajaa eli mediaanilinjaa, kertoo  Japan Times -lehti . Kiina on kuitenkin lähettänyt sotakoneita ja -laivoja Taiwanin lähialueille sotaharjoituksissa viime vuosina.
 Viime viikolla Yhdysvallat lähetti laivaston ja rannikkovartioston aluksia Formosansalmeen.
 Kiinan ilmatilanloukkauksen voi tulkita voimannäytöksi Taiwanin lisäksi Yhdysvalloille, joka on katsonut pahalla Kiinan sotavarustelua Etelä-Kiinan merellä.

Taiwan tuomitsee Kiinan hävittäjien ilmatilaloukkauksen


Summary: AKP on pitänyt kaupunginjohtajan paikkaa Ankarassa 25 vuoden ajan.

Presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  puolue AKP on saamassa eniten ääniä Turkin paikallisvaaleissa.
 Puolue saattaa kuitenkin hävitä oppositiolle Turkin pääkaupungin Ankaran kaupunginjohtajan paikan.
 Kun äänistä yli puolet oli laskettu, valtapuolue oli saamassa 46 prosenttia äänistä.
 Istanbulissa AKP:n ehdokas ja entinen pääministeri  Binali Yildirim  oli saamassa hieman yli puolet äänistä, kun neljä viidesosaa äänistä oli laskettu.
 Ankarassa opposition CHP-puolueen  Mansur Yavas  on Turkin yleisradion TRT:n mukaan saamassa lähes puolet äänistä. Valtapuolue on pitänyt kaupunginjohtajan paikkaa Ankarassa 25 vuoden ajan, joten vaalitappio siellä olisi Erdoğanille takaisku.
 Neljä ihmistä on kuollut vaaleihin liittyvissä väkivaltaisuuksissa Turkin kaakkoisosissa.
 Lisää aiheesta:
 Turkissa Erdoğanin AKP uhkaa hävitä ensimmäiset vaalit vuosiin

Valtapuolue johtaa Turkin paikallisvaaleissa mutta saattaa hävitä pääkaupungissa


Summary: Poliisi ohjaa paikalla liikennettä.

Helsingissä Hämeentiellä Hakaniemessä on tapahtunut putkirikko, kertoo pelastuslaitos.
 Kadulla lainehtii vettä kymmenien metrien matkalta. Ainakin osassa lähitaloista on vedenjakelu keskeytynyt.
 Liikenne on poikki kokonaan Hakaniemen kauppahallin kohdalta Neljännelle linjalle asti.
 Poliisi ohjaa paikalla liikennettä. Pelastuslaitos selvittää putkirikon syytä. Paikalla on neljä pelastuslaitoksen yksikköä.

Helsingin Hämeentiellä putkirikko – kadulla lainehtii runsaasti vettä


Summary: Chilessä lääkekannabiksella hoidetaan ihmisten lisäksi lemmikkejä.

Tiikerijuovaisen Urak-bokserin häntä heiluu terhakkaasti, kun se hölkkää uteliaana tervehtimään vieraita.
 Koirasta huolta pitävän  Álvaro Vildósolan  mukaan Urakin käytös on muuttunut täysin kahden vuoden takaisesta alakulosta. Silloin bokserilla ei ollut ruokahalua, se vapisi kauttaaltaan ja liikkui tuskin paikaltaan.
 Urak kärsi suurista kivuista aiemmin todetun aivokasvaimen vuoksi. Vildósola pitää selvänä, että lopullisen helpotuksen tilanteeseen ovat tuoneet pihalla kasvavat hamppupuskat.
 Kannabista sekoitetaan tippoina koiranruokaan
 Perinteisen hoidon osoittauduttua riittämättömäksi Urakille haettiin apua lääkekannabista tarjoavasta Fundación Daya -säätiöstä. Chilessä toimiva säätiö oli hiljattain laajentanut toimintaansa ihmisistä eläinpotilaisiin.
 Säätiön myöntämän luvan mukaisesti kotipihalla kasvaa nyt kolme kannabiskasvia. Niissä on korkea pitoisuus keskushermostoon päihdyttävästi vaikuttavaa tetrahydrokannabinolia eli THC:tä.
 Kasvin kukinnoista Vildósola uuttaa kannabisöljyä, jota hän lisää aamuin illoin 14 tippaa Urakille tarjoamaansa ruokaan.
 Kahdeksanvuotias bokseri näyttää pitävän kannabiksesta.
 – Joka kerta, kun avaan purkin, ja Urak tietää saavansa öljyä, se alkaa hyppiä ja panee pystyyn kunnon show’n, Vildósola kuvailee.
 Vildósola painottaa, että hän antaa kannabistippoja koiralle perinteisen lääkehoidon ohella, eikä olisi valmis luopumaan tavanomaisesta lääkityksestä.
 Samalla hän kuitenkin sanoo, että vasta perinteisiä lääkkeitä myöhemmin aloitettu kannabishoito on saanut Urakin kunnon kohentumaan nykyisenlaiseksi.
 Lääkintä perustuu käytännön tietoon
 Vaihtoehtohoitoja tarjoava eläinlääkäri  Alexandro Navarro  on käyttänyt kannabista koirien ja kissojen lääkinnässä vajaan viiden vuoden ajan. Se tekee hänestä pioneerin lemmikkieläinten kannabishoidoissa Chilessä.
 Eläinlääkäri Alexandro Navarro on hoitanut vajaan viiden vuoden ajan koiria ja kissoja kannabiksella. Miguel Soffia
 Nykyään Navarro ottaa viikossa vastaan kolmisenkymmentä lemmikkiä, joista muutamaa hän hoitaa kannabiksella. Hänen mukaansa lääkekannabis ei ole tarkoitettu eläinten ensisijaiseksi hoidoksi, vaan ensin ratkaisua pitää etsiä perinteisen lääketieteen piiristä.
 Navarro sai kimmokkeen eläinten kannabishoitoihin omasta lääkekannabiksen käytöstään, jolla hän lievittää selkäsairaudestaan johtuvia kipuja. Hän käyttää ainetta koirien ja kissojen kroonisiin kipuihin sekä syövän ja epilepsian hoidossa. Näihin sairauksiin kannabista käytetään myös ihmisillä.
 Navarro sanoo, että kannabista voidaan hyödyntää myös lemmikkieläinten masennuksen, aggressiivisuuden tai ahdistuneisuuden hoidossa. Hän kuitenkin myöntää, että tutkittua tietoa kannabiksen käytöstä eläinlääketieteessä on vasta vähän. Siksi hän luottaa paljon kokemuspohjaiseen tietoon ja soveltaa lemmikkeihin ihmisiin perustuvaa tutkimusnäyttöä.
 – Kannabis ei ole ihmelääke, mutta oman kokemukseni mukaan siitä on yleisesti hyötyä, Navarro tiivistää.
 Kannabiksen sivuvaikutuksia eläimille – kuten uneliaisuutta, suun kuivumista ja janon tunnetta – hän pitää vähäisinä ja helposti hallittavina oikean annostuksen löydyttyä.
 Kasvisöljyyn uutettu kannabis annostellaan lemmikkieläimien ruokaan tippoina. Miguel Soffia
 Kannabisasenteet vapautumassa Amerikoissa
 Chilen lainsäädäntö sallii lääkekannabiksen käytön, eikä sen kasvatus lääkinnällisiin tarkoituksiin ole laitonta. Käytännössä lakia ei kuitenkaan tulkita yksiselitteisesti edes silloin, kun kyse on ihmispotilaista.
 Siksi Chilessä käsitellään parhaillaan lakialoitetta, joka takaisi kannabiksen turvallisen kasvatuksen lääkekäyttöön. Parlamentin alahuone hyväksyi viime vuonna aloitteen murskaenemmistöllä. Seuraavaksi siitä äänestetään senaatissa.
 Asenteet kannabista kohtaan ovat vapautumassa Chilessä yleisemminkin, kuten koko Amerikan mantereella. Monissa Latinalaisen Amerikan maissa on viime vuosina päätetty vapauttaa kannabis lääkinnällisiin tarkoituksiin osittain tai kokonaan.
 Uruguay ja Kanada ovat puolestaan maailman ensimmäiset maat, jotka ovat laillistaneet kannabiksen myös viihdekäyttöön. Kannabiksen käyttö niin lääkkeenä kuin päihteenä on sallittu myös joissakin Yhdysvaltain osavaltioissa kuten Kaliforniassa.
 Eläinlääketieteessä kannabiksen käyttö on kuitenkin vielä hyvin marginaalista ja tutkimusta aiheesta on vähän. Myös Chilessä valtaosa eläinlääkäreistä suhtautuu lääkekannabikseen varauksella.
 – Eläinten hoitaminen kannabiksella on vielä hyvin kaukana valtavirrasta. Ihmisille tehtyä tutkimusta ei voi soveltaa sellaisenaan eläimiin, yli 25 vuotta alalla toiminut chileläinen eläinlääkäri  Jorge García  sanoo.
 Eläinlääkäri Jorge García ei suosittele lääkekannabista, koska siitä on liian vähän tutkittua tietoa. Miguel Soffia
 García uskoo, että lääkekannabiksen kuten monien muidenkin vaihtoehtohoitojen teho perustuu suurelta osin lumevaikutukseen, ja siksi niiden vaikutus on vähäisempää eläimillä. Hän ei tyrmää kannabiksen käyttöä eläinlääketieteessä, mutta peräänkuuluttaa sen seikkaperäisempää tutkimista ennen laajempaa käyttöönottoa.
 Lääkekannabiskokeiluja odotetaan Suomeen
 Kannabiskasvin lääkinnälliset ja päihdyttävät vaikutukset johtuvat sen sisältämistä kemiallisista yhdisteistä, joita kutsutaan kannabinoideiksi. Niitä on kymmeniä.
 Tetrahydrokannabinoli eli THC tunnetaan kannabiksen keskeisimpänä huumaavana ainesosana, jonka käyttö Suomessa on päihtymistarkoituksessa kielletty.
 Toinen hampusta saatava yhdiste on kannabidioli eli CBD, joka ei ole päihdyttävä tai laiton. Kumpaakin ainesosista käytetään lääkinnällisiin tarkoituksiin niin ihmisten kuin eläintenkin hoidossa.
 Kannabiskasvi sisältää kymmeniä kannabinoideja. Nämä yhdisteet luovat kasvin päihdyttävät ja lääkinnälliset vaikutukset.  Miguel Soffia
 Helsingin yliopiston eläinlääketieteellisen farmakologian professori  Outi Vainio  kertoo puhelimitse, että CBD-tuotteita pidetään lähtökohtaisesti turvallisempina eläinten lääkinnässä kuin keskushermostoon päihdyttävästi vaikuttavaa THC:tä. THC voi väärin annosteltuna aiheuttaa vakavia myrkytystiloja.
 Vainion tietoon ei ole tullut yhtään tapausta, jossa Suomessa toimiva eläinlääkäri olisi määrännyt potilaalleen lääkekannabista. Hänen mukaansa lääketieteen ammattilaiset ja ylipäätään koko suomalainen yhteiskunta suhtautuvat nuivasti kannabiksen ja etenkin THC:n lääkinnälliseen käyttöön.
 Vainio kuitenkin uskoo, että lääkekannabis on rantautumassa eläinten hoidossa myös Suomeen. Aihe on tällä hetkellä erityisen kuuma Pohjois-Amerikassa, josta kokeilujen on tapana kantautua ennen pitkää valtameren toiselle puolelle.
 – Kaikenlaiset eläintenhoitokäytännöt tulevat meille yleensä USA:sta 10–15 vuoden viiveellä. Jolleivät suomalaiset eläinlääkärit edistä asiaa, eläinten omistajat alkavat itse vaatia lääkekannabiksen kokeilua, Vainio sanoo.
 Tiukka lainsäädäntö ja viranomaiskäytännöt pitävät kuitenkin huolen siitä, että lääkekannabis tuskin rynnistää kovin helposti laajaan käyttöön suomalaisten eläinten hoidossa.

Chileläinen Urak-koira saa kannabista kipuihinsa –Suomalaisasiantuntija uskoo koirien kannabishoitojen rantautuvan myös meille


Summary: Mielenosoittajien mukaan nykyinen korruptoitunut poliittinen järjestelmä tekee mahdottomaksi merkittävät uudistukset maassa.

Algerian presidentin  Abdelaziz Bouteflikan , 82, ilmoitus jättää tehtävänsä ennen presidenttikautensa loppua ei ole saanut mielenosoituksia laantumaan maassa.
 – Bouteflikan päätös ei muuta mitään, totesi lakimies ja aktivisti  Mustapha Bouchachi  uutistoimisto Reutersille samaan aikaan, kun sadat nuoret valtasivat jälleen kadut tiistaina pääkaupungissa Algerissa.
 Bouteflika ilmoitti eilen eroavansa 28. huhtikuuta, mutta prostestoijat vaativat presidenttiä siirtymään syrjään välittömästi.
 Lisäksi vaaditaan koko Algerian poliiittisen järjestelmän korvaamista. Monet katsovat, että nykyinen korruptoitunut järjestelmä tekee mahdottomaksi merkittävät uudistukset maassa.
 Presidentin ja valtaapitävän elititin eroa on vaadittu jo pitkään eri puolilla maata järjestetyissä mielenosoituksissa. Protestoijien mukaan valtaapitävät ovat vieraantuneet täysin tavallisten kansalaisten arjesta.
 Tukea proteistoijilta ei myöskään saa asevoimien komentaja, kenraali  Ahmed Gaïd Salah , joka kehotti viime viikolla presidenttiä eroamaan tai hyväksymään sen, ettei voi enää jatkaa maan johdossa terveyssyistä.
 Heidän mielestään ylipäällikkö pyrkii ehdottamallaan perustuslaillisella järjestelyllä vain pitämään nykyisen eliitin vallassa.
 Presidentin toimisto ilmoitti eilen, että ennen eroaan presidentti tekee tärkeitä päätöksiä. Tarkempia tietoja päätöksistä ei annettu.
 Aiheesta lisää:
 Algerian sairaalloinen presidentti eroaa ennen kautensa loppua

Algerian presidentin eroilmoitus ei riitä protestoijille – ”Koko poliittisen järjestelmän on muututtava”


Summary: Vaasan ja Mustasaaren kuntaliitoshanke on ollut poikkeuksellisen kimurantti ja riitaisa ja sisältänyt värikkäitä käänteitä. Yle seuraa Mustasaaren valtuuston kokousta hetki hetkeltä tässä artikkelissa.

HETKI HETKELTÄ -SEURANTA ALKAA TÄSTÄ KLO 16:45.
 Yle näyttää suorana ja seuraa hetki hetkeltä dramaattiseksi ennustettua Mustasaaren valtuuston kokousta. Panoksena on nyt pitkään vireillä ollut kuntaliitos Vaasan kanssa. Pohjanmaan pääkaupunkia Vaasaa ympäröivä Suomen suurin RKP-enemmistöinen Mustasaaren kunta on tähän saakka varjellut sinnikkäästi itsenäisyyttään.
 Esityslistalla on vain neuvoa-antavan kansanäänestyksen tulos, koska kunnanhallitus halusi palauttaa liitosesityksen valmisteluun. Syynä tähän oli melko murskaava äänestystulos: 61,3 % kuntalaisista vastustaa kuntaliitosta, äänestysprosentti nousi 76,4 prosenttiin.
 Liitosesitys aiotaan kuitenkin käsitellä valtuustossa, ja mitä vain voi tapahtua: se saatetaan hylätä, hyväksyä tai palauttaa valmisteluun.
 Kuntaliitoksia tehtiin 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä paljon, mutta sote- ja maakuntauudistusten valmistelun vuoksi niitä ei ole käytännössä lainkaan vireillä - Vaasaa ja Mustasaarta lukuun ottamatta.

"Respektera folkets röst" – Vaasan ja Mustasaaren poikkeuksellisen kimurantti kuntaliitoshanke kuumentaa tunteita – Yle näyttää Mustasaaren valtuuston kokouksen suorana klo 17


Poliisi toteuttaa vuorokauden mittaisen nopeusvalvontamaratonin keskiviikkona 3. huhtikuuta koko maassa. Valvonta alkaa heti vuorokauden vaihduttua ja päättyy puoliltaöin.
 Valvonnassa käytetään poliisipartioiden lisäksi automaattivalvontalaitteistoja. Poliisi laittaa päälle kaikki 130 kiinteää automaattivalvontakameraa ja myös kaikki valvonta-autot ovat käytössä.
 Nopeusvalvontaa kohdistetaan erityisesti taajamiin sellaisille alueille ja tieosuuksille, joissa on tapahtunut liikenneonnettomuuksia ja ajetaan ylinopeuksilla.
 – Tavoitteenamme on, että valvonnalla ja siitä ennakkoon tiedottamisella ennalta estettäisiin liikenneonnettomuuksia. Toivottavaa on, että kuljettajat pohtisivat omaa ajokäyttäytymistään ja nopeusrajoitusten noudattamisen merkitystä niin oman kuin muidenkin tienkäyttäjien näkökulmasta, sanoo poliisitarkastaja  Kari Onninen  tiedotteessa.
 Viime vuonna vastaavassa valvontatapahtumassa ylinopeuksista jäi kiinni runsaat 5 000 kuljettajaa. Suurin osa heistä jäi kiinni automaattivalvonnan kautta.
 Vuorokauden tehovalvonta on osa Euroopan liikennepoliisiverkoston operaatiota.

Poliisilla vuorokauden mittainen nopeusvalvontamaraton keskiviikkona koko maassa – kaikki 130 peltipoliisia päällä


Summary: Jopa tuhatkunta tyttöä on jo joutunut väkivaltaisen perinteen uhriksi Britanniassa.

– Aika ei poista sen kivun muistoa, kertoo kymmenvuotiaana rintojen litistämisen kohteeksi joutunut nainen  Britannian yleisradioyhtiölle BBC:lle.
 Nainen esiintyy nimellä  Kinaya . Hän on jo aikuinen ja hänellä on omia tyttäriä. Hän muistaa hyvin, miten kauheaa litistäminen oli. Äiti perusteli sitä sillä, että muutoin miehet alkavat lähennellä tytärtä ja haluavat seksiä hänen kanssaan.
 – Sinun ei edes anneta huutaa. Jos valitat, sinulle sanotaan, että olet tuottanut häpeää perheellesi, et ole "vahva tyttö".
 Kun Kinayan vanhin tytär täytti kymmenen vuotta, Kinayan äiti ehdotti, että tyttärentyttärenkin rintoja pitää litistää. Kinaya kieltäytyi ehdottomasti:
 – Ei, ei, ei, minun lapsistani yksikään ei joudu kokemaan sitä, mitä minä jouduin. Elän yhä sen trauman kanssa!
 Naisten ympärileikkaus on hyvin terveys- ja opetusviranomaisten tiedossa, mutta afrikkalaistaustaisten tyttöjen rintojen litistäminen on noussut julkiseen tietoisuuteen vasta viime aikoina. Sitä on silti harjoitettu Britanniassakin vuosia.
 Seurauksena voi olla vakavia kudosvaurioita
 Kyse on nuorten tyttöjen kasvavien rintojen väkivaltaisesta litistämisestä sitomalla tai painelemalla ja hieromalla kuumalla esineellä. Esineenä voidaan käyttää kiviä, lusikoita tai vaikkapa pihtejä.
 Operaatio on erittäin kivulias ja sitä voidaan jatkaa jopa vuosia, viikottain tai parin viikon välein. Seurauksena voi olla vakavia terveysongelmia, muun muassa palovammoja, kystia sekä rintakudoksen muutoksia. Toinen tai jopa molemmat rinnat saattavat tuhoutua, ja imettäminen on myöhemmin vaikeaa.
 Tekijä on yleensä tytön oma äiti, joka haluaa operaatiolla estää tyttären rintojen kasvua ja vähentää riskiä, että tytär joutuu miesten seksuaalisen ahdistelun kohteeksi.
 Taustalla voi olla halu mahdollistaa tytön keskittyminen opiskeluun ja työhön, mutta myös halu varjella perhettä avioliiton ulkopuolisen raskauden tuomalta häpeältä.
 Arviot ilmiön laajuudesta vaihtelevat. Muun muassa  Britannian yleisradioyhtiö BBC  sekä  Guardian-lehti arvioivat  kansalaisjärjestöjen työntekijöiden haastatteluihin perustuen, että Britanniassa jopa tuhat tyttöä on joutunut rintojen litistämisen uhriksi. Mitään tarkempaa määrällistä tutkimusta ei ole tosin tehty.
 Litistämistä harjoitetaan eri puolilla Afrikkaa
 Naisten ympärileikkausta vastaan kampanjoiva  National FGM Centre arvioi , että rintojen litistäminen on peräisin Afrikasta. Sitä harjoitetaan ainakin kymmenessä Afrikan maassa, mahdollisesti useammassakin. Oheinen kartta näyttää maat, joissa tapaa on tutkittu.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Maahanmuuttajataustaisten naisten terveyttä ja hyvinvointia edistävän kansalaisjärjestön Cawogidon johtaja  Margaret Nyuydzewira  kertoo Guardianin haastattelussa, että hänenkin rintojaan litistettiin lapsena. Hänen mielestään brittiviranomaiset eivät ole ottaneet ilmiötä tosissaan, eikä lapsiin kohdistuvasta väkivallasta ole nostettu syytteitä, koska sitä pidetään "kulttuurisena käytäntönä".
 – Britit ovat niin kohteliaita, että kun he huomaavat jotakin tuollaista, he yrittävät kunnioittaa kulttuurisia tapoja. Mutta jos kulttuurinen tapa on vahingoittaa lapsia, pieniä tyttöjä, kotona tai julkisesti, sellainen ihminen pitäisi saattaa vastuuseen, sanoo Margaret Nyuydzewira.
 Sekä BBC:n että Guardianin haastattelemat kansanedustajat suhtautuivat ongelmaan vakavasti. He katsoivat muun muassa, että opettajia pitää kouluttaa huomaamaan oppilaillaan merkit rintojen litistämisestä ja raportoimaan huolistaan.
 Erityistä lakia ei asiasta ole, mutta rintojen litistäminen voidaan katsoa väkivallaksi lasta kohtaan. Toistaiseksi rikosilmoituksia ei ole tehty Britanniassa.
 Suomessa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja Ihmisoikeusliiton naisiin kohdistuvaan väkivaltaan erikoistuneet asiantuntijat eivät ole kuulleet rintojen litistämisestä Suomessa.
 – Olen kuullut tuosta brittikollegoilta, mutta voi olla, että siellä on enemmän maahanmuuttajia esimerkiksi Kamerunista, jossa tapaa esiintyy, pohtii Ihmisoikeusliiton sukupuolittuneen väkivallan vastaisen työn päällikkö  Johanna Latvala .
 Aiheesta kirjoitti aiemmin myös  Turun Sanomat.

Nuorten tyttöjen rintoja litistetään kuumilla kivillä ja raudoilla, tavoitteena vähentää rintojen kasvua – tapa on levinnyt jo Afrikasta Britanniaan


Summary: Uusia yhteyksiä avataan Serbiaan sekä Kaakkois-Aasiaan.

Suomessa aloittaa toimintansa kolme kansainvälistä lentoyhtiötä kertoo Finavia  tiedotteessaan .
 Air Serbia, Tibet Airlines ja Juneyao Air aloittavat lennot Helsinki-Vantaalle. Näistä Air Serbia yhdistää Suomen ja Serbian pääkaupungit aloittamalla yhteyden Helsinki-Vantaalta Belgradiin kolmesti viikossa kesäkuusta alkaen.
 Kiinalaiset Tibet Airlines ja Juneyao Air puolestaan vahvistavat Helsinki-Vantaan yhteyksiä Aasiaan. Tibet Airlines aloittaa huhtikuussa lennot Helsingistä Jinaniin, ja Juneyao avaa kesäkuussa ympärivuotisen yhteyden Shanghaihin.
 – Etsimme Suomen lentoasemille jatkuvasti uusia kumppaneita kattavien lentoyhteyksien varmistamiseksi sekä suomalaisille että kansainvälisille matkustajille, kertoo Finavian reittikehityksestä vastaava johtaja  Petri Vuori .
 Myös Turkuun avataan uusia reittejä
 Lentoyhtiö Wizz Air lentää Turusta Pohjois-Makedonian pääkaupunki Skopjeen kahdesti viikossa heinäkuusta alkaen.
 Yhtiön uusia yhteyksiä ovat lisäksi Turku–Lontoo ja Turku–Krakova, jotka laajentavat Turun verkostoa Euroopan suurkaupunkeihin.

Helsinki-Vantaalla aloittaa kolme uutta lentoyhtiötä


Summary: Maailman kauppajärjestön mukaan talouskasvun uhkia ovat erityisesti Yhdysvaltain asettamat autotullit sekä sen Kiinan kanssa käymä kauppasota.

Maailman kauppajärjestö WTO on julkaissut uuden katsauksensa maailmankaupan tilaan. Järjestön mukaan maailmankauppa on kasvanut selvästi ennustettua hitaammin, ja sama suuntaus näyttää jatkuvan ensi vuonna.
 WTO ennustaa, että maailmankauppa kasvaa tänä vuonna 2,6 prosenttia. Vielä syyskuussa ennuste oli 3,7 prosenttia, eli kasvuennustetta on supistettu rajusti.
 Kasvua heikentävät erityisesti Yhdysvaltoihin tuotaville autoille asetetut tullimaksut sekä Yhdysvaltain ja Kiinan välinen kauppasota. Maat ovat asettaneet toistensa tuotteille huomattavat tullit. Maiden välillä on jatkuva jännitteinen tila.
 Kasvua heikentävät monet muutkin tekijät, WTO kertoo. Näitä tekijöitä ovat heikko taloudellinen kehitys Yhdysvalloissa, Aasiassa ja Euroopassa, rahamarkkinoiden heilahtelu sekä rahapolitiikan tiukkuus kehittyneissä maissa.
 Sekä Yhdysvalloissa, Euroopassa että Kiinassa valtiovalta on harjoittanut elvyttävää talouspolitiikkaa. Nyt näiden toimien vaikutus on alkanut hiipua.
 Britannian EU-erolla on suuri vaikutus markkinoihin, mutta WTO:n pääjohtaja  Roberto Azevedo  kieltäytyi arvioimasta sen suuruutta.
 – Kun jännitteet ovat näin suuret, ei tämänkaltainen suhdanne-ennuste pitäisi olla kenellekään yllätys, Azevedo totesi.
 Suuri epävarmuus
 WTO huomauttaa, että maailmankauppa on nyt huomattavan epävarmassa tilassa. Lopulliset kasvuluvut voivat heittää kumpaan tahansa suuntaan sen mukaan, toteutuvatko uhkakuvat vai eivät.
 – Useimmat riskit ovat vahvasti negatiiviseen suuntaan, nostavaan suuntaan viittaava potentiaali riippuu kaupan jännitteiden hellittämisestä, WTO toteaa.
 Viime vuonna maailmankauppa kasvoi WTO:n mukaan 3,0 prosenttia. Vielä viime vuoden syyskuussa koko vuoden kasvun odotettiin yltävän 3,9 prosenttiin. Vuoden viimeisellä neljänneksellä maailmankauppa jopa laski 0,3 prosenttia, kertoo WTO:n tuore katsaus.

WTO vetää rajusti alas maailmankaupan kasvuennustetta


Summary: Haitta-aineet ovat hautautumassa syvälle sedimenttiin ja poistumassa eliöiden ulottuvilta.

Kuopion Neulalahden ja Savilahden syvänteissä olevat saastuneet sedimentit eivät aiheuta terveysriskejä ihmisille, osoittaa Kuopion kaupungin viime vuonna tilaama riskiarviointi.
 Sedimenteissä eli maapohjakerroksissa todettiin ainoastaan lyijyä ja elohopeaa sellaisina pitoisuuksina, että niillä voisi olla ympäristön tai terveyden kannalta merkitystä.
 Lyijyn ja elohopean pitoisuudet eivät kuitenkaan olleet poikkeuksellisen korkeita valtakunnallisessa vertailussa. Myöskään kalojen elohopeapitoisuuksien osalta alue ei poikkea muista Suomen sisävesistä.
 – Myrkyt ovat turvassa sedimentissä ja kulkeutuvat koko ajan syvemmälle uusien puhtaiden kerrosten alle. Sitä kautta ne poistuvat kierrosta, kertoo johtava asiantuntija  Arto Itkonen  riskiarvioinnin tehneestä Sitowise Oy:stä.
 Itkosen mukaan näköpiirissä ei ole sellaisia tekijöitä, jotka voisivat saada haitta-aineet liikkeelle. Suurimmat haitta-ainepitoisuudet ovat nyt 12–16 senttimetrin syvyydessä sedimentissä.
 Yle  uutisoi heinäkuussa 2018 Neulalahden syvänteiden pohjasedimenteissä olevista korkeista elohopea- ja lyijypitoisuuksista . Tuolloin heräsi huoli, että raskasmetallit voisivat aiheuttaa ympäristö- ja terveyshaittaa, jos ne pääsevät sekoittumaan vesimassaan ja leviämään laajemmalle alueella tehtävien ammusraivausten ja vesirakennustöiden seurauksena.
 Kuopion kaupunki, Pohjois-Savon ELY-keskus ja Puolustusvoimat  tilasivat lopulta viime vuonna riskiarvioinnin  Neulalahden alueen tilanteesta.
 Nyt tiedämme tilanteen ja meillä on tietoa jatkoaskelia varten.  Erkki Pärjälä
 Työn on tehnyt viimeisten kuukausien aikana ulkopuolinen konsulttiyritys Sitowise Oy. Mukana on ollut myös asiantuntijoita Suomen ympäristökeskuksesta, Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta ja Geologian tutkimuskeskuksesta.
 Kuopion kaupungin ympäristönsuojeluntarkastaja  Erkki Pärjälä  on tyytyväinen, että viime kesäisen keskustelun jälkeen päädyttiin tekemään koko Suomen mittakaavassa poikkeuksellisen laaja riskiarviointi.
 – Saimme tällä vastaukset kaikkiin keskeisiin kysymyksiin. Nyt tiedämme tilanteen ja meillä on tietoa jatkoaskelia varten, kommentoi Pärjälä.
 Koko työn hintalapuksi hän arvioi 60 000–70 000 euroa.
 Yksittäinen päästö 1970-luvulla on ollut merkittävä
 Riskinarviointia varten kerättiin tietoa alueen vanhoista päästölähteistä, vesiympäristön tilasta ja sen kehityksestä sekä aiemmista tutkimuksista.
 Tulokset viittasivat siihen, että Neulalahdessa on tapahtunut 1970-luvulla jokin kertaluonteinen haitta-ainepäästö. Aineet ovat vähitellen kulkeutuneet sieltä pohjoiseen ja Savilahteen.
 Silloin on voitu upottaa ihan kemikaalina järveen jotain haitta-ainetta.  Arto Itkonen
 Sitowisen johtava asiantuntija Arto Itkonen pitää 70-luvulla tapahtunutta päästöä mielenkiintoisena. Sen syytä ei riskiarvioinnissa onnistuttu tarkkaan selvittämään.
 – Jos pitäisi arvata, niin silloin on voitu upottaa ihan kemikaalina järveen jotain haitta-ainetta, arvelee Itkonen.
 Neulalahteen on  sotien jälkeen upotettu poikkeuksellisen suuri määrä räjähteitä . Aluetta on puhdistettu 1990-luvulta lähtien. Sieltä on nostettu yhteensä noin puoli miljoonaa räjähdettä.
 Nyt valmistuneen riskiarvion mukaan Puolustusvoimien viime vuosina tekemä ammusraivaus ei ole merkittävästi sekoittanut lyijyä tai elohopeaa uudelleen vesimassaan.
 Yksi mahdollinen toimija, josta hävitetyt räjähdeaineet voisivat olla peräisin, on vuonna 1937 toimintansa aloittanut valtion ammuslataamo. Rakennukset siirtyivät kymmenen vuotta myöhemmin Valmet Oy:lle ja sitä edelleen Rikkihappo Oy:lle vuonna 1966. Myös Rikkihappo Oy käytti Neulalahtea hävityspaikkana.
 Kuopion kaupungin ympäristönsuojelutarkastaja Erkki Pärjälän mukaan riskiarviointia voidaan jatkossa hyödyntää kaikissa rantarakentamishankkeissa. Sakari Partanen / Yle
 Tarkkailua jatkettava jokaisen rakennushankkeen yhteydessä
 Neulalahden alueen raskasmetallipitoisuuksia on tutkittu aiemminkin, mutta nyt tehdyissä tutkimuksissa sedimenttiä tutkittiin tarkemmin. Haitta-ainepitoisuuksia ja aineiden käyttäytymiseen vaikuttavia tekijöitä tutkittiin myös vedestä ja kaloista. Itkosen mukaan nyt tehdyt tutkimukset olivat mittavia.
 – Lyijyn ja elohopean osalta pitoisuudet ovat olleet sellaisia, että tämä riskiarviointi oli ihan paikallaan tehdä, Itkonen myöntää.
 Neulalahden pitoisuuksia verrattiin muihin alueen järviin sekä sellaisiin järviin, jotka muualla on tulkittu pilaantuneiksi.
 Sedimentin raskasmetallipitoisuuksien arvioitiin olevan tasolla, joka ei aiheuta riskiä eliöille.
 – Neulalahdessa tai Savilahdessa ei kerry kaloihin elohopeaa sen enempää kuin muilla lähialueen vesillä tai ylipäänsä Suomessa, toteaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessori  Hannu Kiviranta .
 – Alueella voi huoletta kalastaa, sanoo Arto Itkonen.
 Neulalahden kalojen raskasmetallipitoisuuksista saatiin  uutta tietoa jo viime syksynä , kun paikalliset ranta-asukkaat veivät Itä-Suomen yliopistolle tutkittavaksi lahden kaloja. Pyydetystä noin 50 kalasta vain yhdessä oli selkeästi liikaa elohopeaa.
 Myös ELY-keskus on saanut  samansuuntaisia tuloksia  omissa tutkimuksissaan.
 Alueella käynnissä tai vireillä olevilla hankkeilla kuten räjähderaivauksella, ruoppauksella, kelluvien talojen ja muiden rakenteiden rakentamisella tai virtausväylien muuttamisella ei ole vaikutusta haitta-aineriskeihin.
 Jatkossa alueen tilannetta on syytä tarkkailla, vaikka riskiarvioinnissa ei todettu merkittäviä riskejä.
 – Jokainen vesirakennushanke luvitetaan asianmukaisesti ja niihin täytyy liittää tarkkailusuunnitelma. Tarkennettuja riskiarviointeja tehdään hankekohtaisesti, jos on syytä epäillä jotain. Kohoneet pitoisuudet on huomioitava kaikessa toiminnassa, korostaa Itkonen.
 Muutoin suunnitellut rakennuskohteet on mahdollista toteuttaa ilman, että haitta-aineista aiheutuu liiallista ympäristöriskiä tai terveysriskiä alueen tuleville käyttäjille.
 Riskiarviointia mukana ohjaamassa ollut Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessori Kiviranta pitää selvitystä luotettavana.
 Lue myös: "Niitähän pantiin järveen niin jumalattomasti" – suomalaiset pitivät järviä ongelmajätteen kaatopaikkana, kunnes tajuttiin, että jonakin päivänä siitä tulee lasku

Selvitys: Kuopion Neulalahden myrkyt eivät ole riski ympäristölle tai terveydelle – kaupungilla on alueella miljardiluokan rakennushanke


Summary: Kuntaliiton asiantuntijalääkärin mukaan lääkärikunnan naisistuminen on yksi syy, minkä takia syrjäseuduille on vaikea saada lääkäriä.

Osa kunnista on pakkoraossa lääkäripulassa. Koska kuntien pitää lain mukaan hoitaa terveyspalvelut, kunnat tarjoavat korkeaa palkkaa, että saisivat terveysasemille lääkäreitä. Ellei tämäkään auta, voidaan turvautua ostopalveluihin tai ulkoistaa palvelut.
 Näin sanoo Kuntaliiton asiantuntijalääkäri  Tuula Kock .
 – Vuokrafirmojen kautta on maksettu lääkäreille korkeaa palkkaa. Se on hätäratkaisu siihen, jos ei muuten saada lääkäriä, Kock sanoo.
 Yle kertoi tiistaina , kuinka 5 000 euron palkkakaan ei enää houkuta nuoria lääkäreitä terveyskeskuksiin.
 Viime lokakuussa vajaat kuusi prosenttia  lääkärin tehtävistä  oli hoitamatta Suomessa, kertoo Lääkäriliitto. Suurin lääkärivaje oli Kainuussa, missä vaje oli lähes 20 prosenttia. Koko Suomessa on 228:n kokoaikaisen lääkärin vajaus. Lisäksi johtavat lääkärit ovat arvioineet, että terveyskeskuksiin tarvittaisiin vajaat 200 vakanssia lisää.
 Lääkäreitä tarvittaisiin siis yli 400 lisää. Kuntaliiton asiantuntija pitää määrää oikeana arviona. Kockin mukaan lääkäripula on syynä jonoihin.
 – Osassa terveyskeskuksista tilanne on hyvä, osassa vaikea. Kuntalaisten etu olisi, että terveyskeskuksessa olisi kokeneita ja pysyviä lääkäreitä, Kock sanoo.
 Syrjäseuduilla asuu keskimääräistä enemmän iäkkäitä potilaita, joten avuksi tarvitaan Kuntaliiton mukaan etäpalveluita ja liikkuvia palveluita.
 Nuoret lääkärit toivoivat sitä, että potilastyöhön olisi nykyistä enemmän aikaa.
 "Tosiasia on myös, että lääkärikunta on naisistunut"
 Palkka on vasta sijalla 11. kun nuoret lääkärit miettivät työpaikan valintaa. Tärkeämpää on ammatillinen kiinnostavuus, urakehitys tai perhesyyt.
 Tämä ei tule Kuntaliiton asiantuntijalääkärille yllätyksenä.
 – Olen itse ollut 20 vuotta yleislääkärinä terveyskeskuksessa ja ollut ylilääkärinä. Olen ohjannut paljon nuoria, tässä ei ole mitään uutta. Tähän pitää kiinnittää lisää huomiota.
 Derrick Frilund / Yle
 Tuula Kockin mukaan on ongelmallista, että moni terveyskeskus ei huomioi tarpeeksi nuoria lääkäreitä. Yleislääketiedettä ei opi pelkästään kirjoista, vaan se vaatii potilaiden näkemistä.
 Myös lääkärikunnan naisistuminen vaikuttaa Kockin mukaan.
 – Tosiasia on myös, että lääkärikunta on naisistunut. Puolison työpaikka on ratkaiseva tekijä. Se on syy, miksi syrjäseudulle on vaikea saada pysyvää lääkäriä, jos puolisolle ei löydy töitä. Onni on, jos löytyy lääkäripariskunta.
 "Sana kulkee nopeasti"
 Nyt joka neljäs lääkäri terveyskeskuksessa on erikoistuva nuori lääkäri, joka ei ole tullut yleensä jäädäkseen. Terveyskeskuksissa ei ole erikoistuvan lääkärin virkoja, kuten sairaaloissa. Kockin mielestä tämän muuttamista pitää pohtia.
 – Terveyskeskuslääkärin työ on tänä päivänä hyvin vaativaa ja kestää aikansa, että siihen oppii. Pitäisi olla enemmän opetusterveyskeskuksia ja ainakin toimenkuvan pitäisi olla räätälöity.
 Jos kunnassa on lääkäripula, nuori lääkäri ei välttämättä saa tarpeeksi ohjausta, mikä johtaa siihen, ettei hän halua enää töihin terveyskeskukseen. Toisaalta osa terveyskeskuksista ei vain kiinnitä riittävästi huomiota nuorten ohjaukseen.
 Isoissa kunnissa on tutorlääkärien virkoja, joiden tehtävä on keskittyä nuorten ohjaukseen.
 – Sana kulkee nuorten lääkärien keskuudessa nopeasti, mitkä paikat ovat suosittuja. Jotkin paikoista eivät ole suosittuja, ja se kertoo jostain.
 Päivystystä vähän sairaalaan verrattuna
 Jos ohjaus on hyvin järjestetty, nuori saattaa kiinnostua yleislääketieteestä ja erikoistua siihen. Ohjauksen järjestäminen ei aina ole kiinni terveysaseman koosta, vaikka isommassa terveyskeskuksessa se on helpompi järjestää.
 – Nuorille lääkäreille ensimmäiset kokemukset ovat äärimmäisen tärkeitä. Jos ohjaus on hyvin hoidettu, mieli voi kääntyä. Terveyskeskuslääkärin hyvä puoli on, että päivystystä on erittäin vähän verrattuna sairaalaan.
 Nuoret lääkärit kaipasivat myös lisää joustoja töihin. Kuntaliiton asiantuntijalääkäri Tuula Kock sanoo, että vuokrafirmat menestyivät, kun tarjosivat lääkäreille esimerkiksi kolmeksi päiväksi viikossa töitä.
 – Joustot ovat tänä päivänä yksi asia, mitä kannattaisi hyödyntää enemmän.
 Lue lisää:
 5 000 euron palkka tai pakko eivät riitä houkuttelemaan terveyskeskuksiin lääkäreitä – nuoret lääkärit kertovat, mikä saisi

Osa kunnista hätäratkaisujen edessä lääkäripulassa: Lääkäri ei muuta ellei puoliso saa töitä


Summary: Liikunnallista toimintaa koulupäivän yhteydessä järjestävä WAU ry on jättänyt konkurssihakemuksen. Puolet kerhoista on jo karsittu.

WAU ry on järjestänyt lapsille maksuttomia liikuntakerhoja 40 paikkakunnalla. Yhdistyksellä on ollut toimintaa koulupäivän jälkeen ja pidemmillä välitunneilla. Kerhoihin on osallistunut lähes 10 000 lasta.
 WAU ry jätti konkurssihakemuksen maanantaina Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuteen. Yhdistys on kustantanut toimintansa hankkimalla varoja sekä julkisilta ja yksityisiltä rahoittajilta. Yhdistyksen toiminnanjohtaja  Rami Luomanpää  kertoi  Radio Suomen Päivä  -ohjelmassa, että tämä malli ei enää tuonut toivottua tulosta ja että yhdistys joutui kassavirtavaikeuksiin. Lasten kerhoja on lopetettu jo tällä viikolla.
 - Menoja aiheuttavat toiminnat on ajettu nopeasti alas. Me emme voi enää aiheuttaa lisäkustannuksia. Esimerkiksi tuntiohjaajien ja urheiluseurojen toiminta on jouduttu lopettamaan. Noin 500 viikottaisesta ohjatusta tapahtumasta puolet pystytään vielä toistaiseksi järjestämään.
 Rami Luomanpää kertoo, että WAU ry on saanut perheiltä hyvin myönteistä palautetta ilmaisen kerhotoiminnan järjestämisestä. Perheen vähävaraisuus ei ole rajoittanut lasten osallistumista kerhoihin.
 - Kyselyn mukaan monet niistäkin lapsista, jotka eivät ole minkään urheiluseuran toiminnassa mukana, saavat liikuntaa Wau ry:n kerhoissa. Kerhoissa pääsevät harrastamaan sellaisetkin lapset, joiden käyttäytyminen voi rajoittaa muita harrastuksia.
 Rami Luomanpää toivoo, että WAU ry:n vetämää toimintaa voitaisiin jatkaa paikallistasolla muiden yhdistysten avulla ja yhteistyössä kuntien kanssa.
 - Meillä on kuitenkin kova tahto, että löytäisimme toiminalle uuden kotipesän, jossa toimintaa voitaisiin jatkaa mahdollisen uuden rahoituksen myötä. Toivottavasti hallitusohjelmaan tulee kirjauksia lasten mielekkäästä harrastamisesta, jotta julkista rahoitusta saataisiin lisättyä.
 WAU ry:n kesäleireille on otettu jo ilmoittautumisia vastaan. Leirejä pyritään järjestämään mahdollisuuksien mukaan jonkun toisen toimijan organisoimana.
 Lue lisää:
 Ministeriö paikkailee leikkauksiaan: Lasten ilmaiset liikuntakerhot palaamassa lisärahan avulla
 "Mukavinta on riehuminen" – koululaisten omissa liikuntakerhoissa ei kilpailla

Tuhansien lasten liikuntakerhoja uhkaa lopettaminen


Summary: Erityisen tarkasti käydään läpi kaikki laajarunkoiset hallit ja ratsastusmaneesit.

Teräsrunkoisten PVC-hallien kantavissa rakenteissa on havaittu rakennesuunnittelusta johtuvia puutteita, kertoo Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes.
 Tukesin erityisessä  syynissä ovat laajarunkoiset, ristikon jänneväliltään noin 20 metriset hallit ja ratsastusmaneesit.
 – Todettiin, että nämä hallit ovat semmoisia, mihin meidän kannattaa kiinnittää enemmän huomiota ja ottaa niitä tarkastuksen alle, kertoo Tukesin ylitarkastaja  Petri Kulmala .
 Kulmalan mukaan Tukes tekee aluksi asiakirjavalvontaa ja katsoo onko kyseisillä valmistajilla ja maahantuojilla esimerkiksi CE-merkintä-asiakirjat kunnossa. Tietojen perusteella Tukes ottaa tarkempaan tarkastukseen jo rakennettuja kohteita.
 Hallien omistajien ei tarvitse tässä vaiheessa tehdä mitään.
 Nyt tehtävät tarkastukset juontavat vajaan kahden vuoden takaisiin tarkastuksiin, joita tehtiin juuri PVC-katteisiin teräsrunkohalleihin. Samaan aikaan oli niitä ns. korato-halleihin, joissa oli lujuuspuutteita kantavissa teräsrakenteissa. Selvityksiin lähdettiin halleista tehtyjen ilmoitusten perusteella.
 Valvonnan kohteena on noin 30 halleja valmistavaa yritystä tai maahantuojaa.
 Kulmalan mukaan tällaisia halleja on Suomessa satoja, mahdollisesti jopa tuhansia.

Teräsrunkoisten PVC-hallien kantavissa rakenteissa puutteita – Tukes selvittää turvallisuutta


Summary: Finavia on irtisanonut Suomen Ilmailumuseon nykyisen vuokrasopimuksen Vantaalla. Museo etsii nyt uusia yhteistyökumppaneita.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Tästä on kyse Suomen Ilmailumuseon vuokrasopimus Vantaalla on päättymässä. Lisäksi museon tilat ovat vanhat ja epäkäytännölliset. Ilmailumuseo on käynnistänyt haun, jolla se etsii uudelle museolle yhteistyökumppaneita ja mahdollisesti kokonaan uutta sijaintia. Pyhtään kunta on kiinnostunut tarjoamaan museolle paikkaa vastikään perustetun uuden lentopaikan läheisyydestä.
 Pyhtään kunta on kiinnostunut tarjoamaan Suomen ilmailumuseolle uutta museonpaikkaa.
 Kunnanjohtaja  Jouni Ehon  mukaan vanhat museokoneet sopisivat Pyhtään lentopaikalle.
 Ilmailumuseon tulevaisuus Vantaan Aviapoliksessa  näyttää epävarmalta . Museon pitää löytää itselleen uudet tilat, sillä sen vuokrasopimus Finavian tontilla päättyy vajaan neljän vuoden kuluttua, kesällä 2022. Tonttien hinnat ovat nousseet huimasti Aviapoliksessa, ja Ilmailumuseon käytössä on ollut yksi alueen parhaista paikoista.
 Myös museon tilat itsessään ovat nykyaikaisen museon kannalta elinkaarensa päässä, eikä kokoelman säilytykseen ja entisöintiin sopivaa tilaa ole tarpeeksi.
 Pyhtäällä on seurattu tarkasti keskustelua Suomen ilmailumuseon tulevaisuudesta.
 – Ilmailumuseo voisi olla Pyhtäälle Suomen merimuseon kaltainen vetovoimakohde kävijöineen, tapahtumineen ja työpaikkoineen. Juuri tämänkaltaisten mahdollisuuksien takia Pyhtää haluaa olla mahdollistamassa lentokentän ja sen ympäristön kehittämisen, Eho sanoo.
 Kansallismuseoperheeseen kuuluva Suomen merimuseo sijaitsee Pyhtään naapurikunnassa Kotkassa.
 Ammattilentäjien pätevyyttä ylläpitävät lennot ovat olleet tyypillisiä lentoja Pyhtään kentälle sen ensimmäisen vuoden aikana. Yle / Vesa Grekula
 Uusi paikka etsinnässä
 Suomen Ilmailumuseosäätiön ylläpitämän museon tavoitteena on luoda uusi museo, ja turvata siten valtakunnallisesti ja kansainvälisestikin arvokkaiden kokoelmien säilyminen.
 Suomen Ilmailumuseo on tänään tiistaina ryhtynyt etsimään kumppaneita museon uudistamiseksi. Ilmailumuseo kertoo hakevansa rohkeita ja ennakkoluulottomia ratkaisuja.
 – Toivomme tavoittavamme laajasti erilaisia toimijoita. Emme halua rajata mitään sijaintia tai kumppania etukäteen pois, museonjohtaja  Pia Illikainen  kertoo  Ilmailumuseon tiedotteessa .
 Suomen Ilmailumuseon on valtakunnallinen erikoismuseo, joka ylläpitää Suomen laajinta ilmailuaiheista museokokoelmaa. Kokoelmissa on esimerkiksi suomalaisten suunnittelemia ja käyttämiä lentokoneita.
 – Tärkeintä on, että museon potentiaali nähdään ja ollaan valmiita pitkäjänteiseen työhön, Illikainen toteaa.
 Ilmailumuseo järjestää huhtikuun lopulla tapaamisen uudesta ilmailumuseosta kiinnostuneille tahoille. Pyhtään kunnanjohtaja Eho kertoo, että Pyhtää olisi osallistumassa kyseiseen tilaisuuteen.
 – Pyhtää on kiinnostunut ja lähdössä täysillä mukaan kisaan, Eho sanoo.
 Ilmailukeskittymä
 Pyhtään lentopaikan lähellä sijaitsee jo elämyskeskus Sirius Sport Resort, jossa on mahdollisuus kokeilla lentämistä tuulitunnelissa.
 – Meillä olisi hienot mahdollisuudet elämysmatkailuun. Seutumme kaipaa tämän tyyppisiä avauksia, Eho sanoo.
 Toistaiseksi on liian aikaista sanoa, ryhtyisikö Pyhtään kunta rahoittamaan Ilmailumuseon rakentamista Pyhtäälle ja minkälaisilla summilla.
 Pyhtäällä on Suomen  uusin lentokenttä . Virallisesti ja ilmailukielellä Pyhtään tapauksessa pitäisi puhua lentopaikasta, mutta kansanomaisesti aluetta voidaan kutsua lentokentäksi. Ensimmäiset lennot kentälle lennettiin vuoden 2017 marraskuussa. Lentokentän perusti ja sitä ylläpitää Redstone Aero Oy.
 Omalta osaltaan Pyhtään kentän toiminnan alkumetrejä on leimannut se, että toiminnassa olevalla kentällä ei ole lopullista ympäristölupaa. Sen sijaan lain mukainen toiminnan aloittamislupa sillä on.
 Lopullinen lainvoimaisuus lentokentältä puuttuu, koska kentän runsas vuosi sitten saamasta ympäristöluvasta on valitettu.

Pieni Pyhtää haluaa kaapata Ilmailumuseon Vantaalta: "Täysillä mukana" – tarjoaa paikkaa tuulitunnelin vieressä


Summary: EU:n pääneuvottelija antaa Britannialle kolme vaihtoehtoa EU-eronsa lykkäykselle.

Jos Britannia päätyy eroamaan Euroopan unionista ilman erosopimusta, on se Britannian omalla vastuulla, sanoo EU:n brexit-pääneuvottelija  Michel Barnier .
 Barnierin mukaan EU:n kärsivällisyys Britannian suhteen alkaa olla lopussa.
 – Itselläni on kyllä vielä hieman kärsivällisyyttä jäljellä, Barnier jatkoi.
 Hänen mukaansa brexit ilman sopimusta näyttää nyt todennäköisemmältä kuin sopimuksen saaminen. Sopimus on silti vielä mahdollinen, Barnier sanoi.
 Britannian on nykyisen aikataulun mukaan määrä erota unionista 12.4. Kahta päivää aikaisemmin EU pitää huippukokouksen, joka on ratkaiseva, jos eroa halutaan vielä lykätä toiseen kertaan.
 Jos Britannian parlamentti ei ole siihen mennessä hyväksynyt erosopimusta tai jos muusta vaihtoehdosta ole sovittu, ero astuu voimaan välittömästi. Barnier muistutti, ettei sopimusesityksessä mukana oleva siirtymäaika silloin toteudu.
 Barnierin mukaan EU voi myöntää Britannialle lisää harkinta-aikaa kolmella eri perusteella: Britanniassa järjestetään ylimääräiset parlamenttivaalit tai uusi kansanäänestys EU-erosta, tai maassa on käynnistynyt muu poliittinen prosessi.
 Barnier sanoi jälleen tiedotustilaisuudessaan, ettei erosopimuksesta enää neuvotella, mutta sopimukseen liittyvää poliittista julistusta voidaan vielä työstää, kunhan EU:n perusperiaatteista pidetään kiinni.
 Britannian hallitus pitää tiistaina pitkän, viisituntisen istunnon, jossa se yrittää löytää tien ulos pattitilanteesta.
 BBC:n poliittinen toimittaja  John Pienaar   arvioi tilannetta  siten, että hallitus on "sovittamattomalla tavalla jakautunut". Tämä tarkoittaa sitä, että osa ministereistä kannattaa sopimuksetonta eroa, osa taas pehmeämpää brexitiä.
 Analyysi: Parlamentti hokee "ei" kuin vanhan sketsin ritarit – samaan aikaan Britannia lipuu kohti sopimuksetonta eroa

Barnier: EU-ero ilman sopimusta on brittien omalla vastuulla


Summary: Nuorten ongelmat liittyvät yleensä mielialaan, ahdistuneisuuteen, erilaisiin kriisitilanteisiin ja murrosikään.

Tästä on kyse Viisi psykiatrista sairaanhoitajaa on aloittanut työnsä Turun kouluissa Toukokuussa työnsä aloittaa vielä viisi hoitajaa lisää Psykiatristen sairaanhoitajien avulla nuorten psyykkisiin ongelmiin pyritään puuttumaan varhaisessa vaiheessa, samalla halutaan vähentää erikoissairaanhoidon ruuhkia
 Kaksi viidestä tällä viikolla työnsä aloittaneesta psykiatrisesta sairaanhoitajasta tutustui tiistaina tuleviin työpaikkoihinsa.
 Yksi niistä tulee olemaan Hirvensalossa sijaitseva Syvälahden koulu. Sen lisäksi hoitajat kiertävät muissa Turun yläkouluissa, lukioissa ja ammatillisissa oppilaitoksissa.
 – Kukin hoitaja saa itselleen yhdestä neljään vastuukoulua. Kaikissa kouluissa käydään joskus, ja toiminnan edetessä nähdään, pitääkö joihinkin kouluihin esimerkiksi painottaa enemmän, kertoo opiskeluterveydenhuollon osastonhoitaja  Terhi Sui  Turun kaupungilta.
 Nuorten mielenterveyspalveluille on paljon kysyntää
 Nuorisoikäisten mielenterveyshoidon kysyntä on kasvanut viime vuosina koko maassa nopeasti.  Apua haetaan enemmän kuin koskaan .
 Turussa herättiin viime vuonna siihen, että lähetemäärät nuorisopsykiatrian erikoissairaanhoitoon olivat tuplaantuneet parissa vuodessa. Viikossa nuorisopsykiatrian poliklinikalle kirjoitettiin 15–20 lähetettä.
 Tämä havahdutti kaupungin palkkaamaan kouluihin psykiatrisia hoitajia. Tällä viikolla aloittaneen viiden hoitajan lisäksi tulee vielä saman verran lisää – he aloittavat työnsä toukokuussa.
 Kouluterveydenhuollon osastonhoitaja Anna-Liisa Vesterinen (vas.) kävi tutustumassa Syvälahden kouluun kahden psykiatrisen sairaanhoitajan kanssa.  Paula Collin / Yle
 Tarkoitus on, että psykiatriset sairaanhoitajat auttavat puuttumaan ongelmiin varhaisessa vaiheessa. Kouluterveydenhuolto nykyisellään: terveydenhoitaja, lääkäri, kuraattori ja psykologi eivät aina yksin riitä.
 – On oppilaita, joilla on lievästä isompaa oireilua, joihin perustason hoitotoimet eivät riitä, mutta kriteerit erikoissairaanhoitoon eivät täyty. Heitä varten palvelu tulee, kertoo kouluterveydenhuollon osastonhoitaja  Anna-Liisa Vesterinen .
 Kouluissa oppilaiden ongelmat liittyvät yleensä mielialaan, ahdistuneisuuteen, elämän kriisitilanteisiin ja murrosikään. Psykiatriselle sairaanhoitajalle voi hakeutua oman oppilaitoksen terveydenhuollon kautta.
 Tavoitteena vähentää erikoissairaanhoidon tarvetta
 Psykiatrisia sairaanhoitajia on kouluissa käytössä jo muutamissa muissa kunnissa, esimerkiksi Salossa ja Raisiossa, jossa toiminnasta on  saatu hyviä kokemuksia . Turussa hoitajia tulee kuitenkin olemaan enemmän kuin muualla maakunnassa, ja vielä on hieman avoinna, millaiseksi toiminta tulee muotoutumaan.
 Tavoitteena on, että nuoret voisivat paremmin ja psykiatrisen erikoissairaanhoidon lähetemäärät vähenisivät.
 Samaa toivotaan erikoissairaanhoidon puolella. Tyksin nuorisopsykiatrian vastuualueen ylilääkäri  Kim Kronström  arvelee, että psykiatrisilla sairaanhoitajilla on jo nyt saattanut olla vaikutusta nuorisopsykiatrian poliklinikan lähetemääriin, vaikka toiminta on vasta käynnistymässä.
 Alkuvuonna poliklinikalle on nimittäin tullut noin 10 lähetettä viikossa, mikä on vähemmän kuin viime vuonna.
 – Lähetemäärän lasku voi hyvin johtua siitä, että on ollut tieto, että hoitajat ovat aloittamassa. On ehkä ajateltu, että apua on tulossa. Kyse voi toki olla myös hetkittäisestä vaihtelusta, Kronström sanoo.
 Aiheesta voi keskustella kommenttikentässä tiistaina kello 20:een saakka.
 Lue lisää:
 Opettajien aika alkoi mennä muuhun kuin opettamiseen – pikkukunta palkkasi psykiatrisen sairaanhoitajan ja psykologin pysyvästi koululle

Psykiatriset sairaanhoitajat aloittivat työnsä Turun kouluissa – ongelmiin halutaan puuttua nopeasti


Helsingin käräjäoikeus vanginnut tänään noin 30-vuotiaan naisen todennäköisin syin epäiltynä tapon yrityksestä.
 Naisen epäillään puukottaneen viime lauantaina toista naista alavartaloon Kurvissa Helsingin Sörnäisissä. Epäilty ja uhri tunsivat toisensa entuudestaan.
 ‒ Tekoa edelsi suusanallinen riita naisten välillä. Rikoksesta epäilty pakeni tapahtumapaikalta, mutta poliisi otti hänet kiinni seuraavana päivänä sunnuntaina, kertoo tutkinnanjohtaja rikoskomisario  Pekka Korhonen  Helsingin poliisilaitokselta.
 Tapahtuneella oli silminnäkijöitä ja tilanteesta on myös valvontakameratallenne.
 Lue lisää:
 Helsingissä Sörnäisten puukotuksesta epäilty henkilö saatu kiinni

Sörnäisten puukotuksesta epäilty nainen vangittu – poliisi tutkii tapon yrityksenä


Summary: Vaaleihin valmistautuu omalaatuinen kansa, arvioi toimittaja Pasi Peiponen

Kansan suulla.
 Ylen vaaliohjelmien TV1:n puoluejohtajatenteissä kansalaiset, äänestäjät saivat sanoa mielipiteensä puoluejohtajista – kansan suulla.
 Videot löytyvät Yle Areenasta osoitteesta:  Eduskuntavaalit 2019 / Kansan suulla.
 Jututimme lähemmäs satakunta suomalaista. Reissasimme yhdeksällä paikkakunnalla eri puolilla Suomea.
 Leikkasimme tästä aineistosta neljäminuuttisen videon, jossa on suurelta osin uutta materiaalia.
 Millainen vaali-Suomi tarttui reissuilta kameraan?
 Suomi, joka on aito ja rehellinen.
 Suomi, josta löytyy paljon persoonallisuuksia.
 Toimittajana voi sanoa: me suomalaiset olemme sanavalmiita, hyvinkin huumorintajuista – ja hurjan suorapuheista kansaa.
 Tästä syystä videossa on muun muassa piippejä. Katsoja arvailkoon syyn moiseen.
 Värikäs ja hauska kansa, sellainen Suomi on.
 Sen kansa on ansainnut kansanvaltansa.

Katso video: sanavalmiita mummoja, hauskoja vääräleukoja – vaalikentiltä paljastui persoonallinen vaalikansa


Liikenne- ja viestintäministeriön virkamiehet esittävät, että väylien ylläpito ja rakentaminen rahoitettaisiin alueellisilla tai valtakunnallisilla tiemaksuilla.
 Perusväylien ylläpitoon tarkoitettuja määrärahoja pitäisi virkamiesnäkemyksen mukaan korottaa pysyvästi 300 miljoonalla eurolla vuodessa. Liikenneinfrastruktuurin kehittämiseen pitäisi varata vuosittain yli 500 miljoonaa euroa enemmän kuin nyt.
 Virkamiehet ehdottavat seuraavaan hallitusohjelmaan väyläverkon korjausvelan lyhentämistä. Maanteiden ja ratojen korjausvelka on kasvanut 2,5 miljardiin euroon.
 Yhtenä keinona kehittää liikenneverkkoa virkamiehet näkevät maanteiden omistuksen siirtämisen valtionyhtiölle. Panostukset liikenneverkkoon tulisi nähdä investointeina.

Virkamiehet rahoittaisivat väylien ylläpidon ja rakentamisen tiemaksuilla


Summary: Loukkaus tapahtui Upinniemen edustalla maanantaina illansuussa.

Portugalin valtion koneen epäillään loukanneen Suomen ilmatilaa. Epäilty loukkaus tapahtui 1. huhtikuuta juuri ennen viittä illalla Upinniemen edustalla Kirkkonummella.
 Rajavartiolaitos selvittää asiaa.

Portugalilaiskoneen epäillään loukanneen Suomen ilmatilaa


Summary: Tuore kysely kertoo, että maastamuutto huolestuttaa monia eteläeurooppalaisia enemmän kuin maahanmuutto. Suomessa ja muualla Pohjois- ja Länsi-Euroopassa asetelma on toinen.

Maahanmuuton sijaan monia eteläeurooppalaisia huolestuttaa maastamuutto.
 Asia selviää tutkimuslaitos European Council on Foreign Relationsin (ECFR) Yougovilla  teettämästä kyselystä . Tuloksista on uutisoinut muun muassa  Guardian .
 Kyselyn mukaan maastamuutto huolestuttaa maahanmuuttoa enemmän Italissa, Espanjassa, Kreikassa, Puolassa ja Romaniassa.
 Espanjassa, Italiassa ja Kreikassa enemmistö vastaajista oli sitä mieltä, että ihmisten oikeutta muuttaa pitkiksi ajoiksi maasta pitäisi rajoittaa.
 Kantaa selittänee ainakin Italiassa ja Espanjassa äänestäjien suurin huolenaihe: työttömyys. Espanjassa se oli 42 prosentin suurin huolenaihe, Italiassa 47 prosentin. Talous ei ole äänestäjien toivomalla mallilla.
 Guardian myös muistuttaa, että maastamuutosta huolestuneissa maissa väestö kasvaa hitaasti tai väestömäärä jopa laskee. Esimerkiksi Romaniassa nuorten muutto muualle Eurooppaan on tarkoittanut, että Romanian väkiluku on laskenut vuosikymmenessä melkein kymmenen prosenttia, Guardian huomauttaa.
 Ranskassakaan maahanmuutto ei juuri huolestuta. Vain noin joka viides vastaaja piti maahanmuuttoa merkittävänä kysymyksenä Ranskalle. Sen sijaan elinkustannuksia suurena kysymyksenä piti 36 prosenttia.
 Eurovaalien alla teetettyyn kyselyyn vastasi lähes 50 000 ihmisiä 14 Euroopan unionin jäsenmaasta. Nämä 14 maata kattavat 80 prosenttia tulevan EU-parlamentin paikkamäärästä.
 Maahanmuutto huolettaa lännempänä, ääri-islam kaikkialla
 Kaikista kyselyyn vastanneista 20 prosenttia oli huolissaan maastamuutosta ja 32 prosenttia maahanmuutosta.
 Lännemmässä ja pohjoisemmassa ajatukset maahanmuutosta ovat toisenlaiset kuin etelämpänä. Maahanmuutto listattiin kärkihuolenaiheeksi Itävallassa, Tanskassa, Saksassa ja Ruotsissa.
 Tanskassa 53 prosenttia vastaajista oli huolissaan maahanmuutosta, Hollannissa 55 prosenttia. Suomessa maahanmuutto huolestutti 44 prosenttia vastaajista.
 Unkarissa 19 prosenttia piti maahanmuuttoa tärkeimpänä kysymyksenä, Puolassa vain seitsemän prosenttia. Unkarissa ajetaan tiukkaa maahanmuuttopolitiikkaa.
 Radikaalia islamia pidettiin laajalti suurimpana yksittäisenä uhkana Euroopan tulevaisuudelle. Guardianin mukaan tämä huolestuttaa noin joka viidettä. Erityisen paljon asia huoletti terrori-iskujen uhreiksi joutuneissa Ranskassa, Belgiassa ja sen naapurissa Hollannissa.
 Myös ilmastonmuutos on tärkeä kysymys ympäri EU-maita. Lähes kaikissa maissa enemmistö vastaajista ajatteli, että ympäristönsuojelu pitää asettaa etusijalle, vaikka se haittaisi talouskasvua. Tanskalaisista 70 prosenttia oli tätä mieltä, suomalaisista 54 prosenttia.
 Ranskassa ja Hollannissa alle puolet vastaajista asettaisi ympäristön etusijalle.
 Talous oli suurin huolenaihe Italiassa, Kreikassa ja Romaniassa. Monessa maassa huolestutti myös korruptio.
 Ei kyse siirtolaisuudesta
 ECFR:n johtaja  Mark Leonard  sanoo  laitoksen sivuilla , että Unkarin pääministeri  Viktor Orbán , Italian sisäministeri  Matteo Salvini  ja  Donald Trumpin  entinen strategi  Steve Bannon  ovat yrittäneet tehdä vaaleista kansanäänestyksen maahanmuutosta.
 Orbánin puolue esimerkiksi  järjesti maahanmuuttovastaisen julistekampanjan , jossa syypäänä pidettiin EU:ta.
 Leonard sanoo kyselyn tulosten rohkaisevan Eurooppa-mielisiä ja osoittavan, että ääniä voi saada kampanjoimalla ilmastonmuutoksen, terveydenhuollon, asumisen ja elintason kaltaisilla suurilla asioilla.
 EU-vaalit järjestetään 23.–26. toukokuuta. Suomessa varsinainen vaalipäivä on 26. toukokuuta.

Poliitikko tykkää puhua maahanmuutosta – Etelä-Euroopassa monia äänestäjiä huolettaa kuitenkin enemmän maastamuutto