Summary: Menetys, kaipuu ja luopuminen ovat ikuisia laulun aiheita. Lue, miten Juicen Syksyn sävel ja Miljoonasateen Marraskuu syntyivät.

Kun ilma kylmenee ja valo vähenee, ihmisessä tapahtuu jotain. Haikeus valtaa sisimmän ja mieli tummenee. Syksyn värit ovat iloisia, ihminen ei välttämättä ole.
 Lasse Mårtensson  ilmaisi asian näin:
 Kun syksyn lehti maahan ehti, siinäkin soi blues.
 Tähän soundiin laulujen tekijät ovat kautta aikojen yrittäneet iskeä. Tässä jutussa kerrotaan kahden suositun syysbiisin tarina.
 Marraskuu- hitiksi tehty

 – Laskin, että jos laulu soi kolme kuukautta radiossa, sen on pakko olla hitti!
 Näin mietti  Miljoonasade  -yhtyeen biisinikkari ja pomo  Heikki Salo  kevätkesällä 1987.
 – Ja kun tiesin, että seuraava sinkku tulee ulos syyskuussa, niin sen voi saada soimaan niin pitkään mainitsemalla ne kolme kuukautta: syyskuu, lokakuu ja marraskuu, jatkaa Salo.
 Kitaristi  Matti Nurron  tekemään alkuun tarvittiinkin sopivasti kolmitavuinen sana, joka kesti venyttämistä ja "mar-ras-kuu" sopi siihen tarkoitukseen mainiosti.
 – Mietin myös, että tarttuvassa tekstissä pitää olla kaipuuta, kaljanjuontia, ikävää ja jotain uutta.
 Paperille ilmaantuivat rivit "yli taivaan/päivät niinkuin varisparvet raahautuu" ja kielikuvat "kaipuun kaatopaikka" ja "kuivakurkku rotta".
 Sitten Salo yhdisti kaksi Nurron demoa ja sävelsi kertosäkeistön itse ja laittoi nimeksi  Marraskuu .
 Aluksi kappale ei silti tuntunut toimivan.
 Sitä kokeiltiin studiossa kitaravetoisesti The Smiths -yhtyeen tyyliin ja väännettiin jopa funkiksi.
 Ratkaisu löytyi, kun tuottaja  Janne Louhivuori  penkoi unettomana yönä levyhyllyään ja kuunteli Shakti -yhtyeen albumia  Shakti with John McLaughlin.
 Mies pohti, mahtaisiko siinä käytetty intialainen lyömäsoitin, tabla, sopia Salon biisiin...
 Louhivuori nauhoitti puolen tahdin pituisen pätkän tablaa ja teki siitä luupin. Sen tempo oli täsmälleen sama kuin  Marraskuussa.
 – Ja kun taustalla soinut kielisoitin tamburakin oli kokonaisuuden kanssa harmoniassa, se oli siinä, muistelee Louhivuori  Mikko Lundellin  kirjassa  Miljoonasade.
 Luuppi toi Marraskuun taustalle laukkaamisen tunnun, laahaavuus hävisi ja raskaus katosi.
 Vuoden 1987 suurin kotimainen hitti oli valmis eikä sen suosio ole tähän päivään mennessä laantunut.
 Syksyn sävel - jätetty Juice

 Suomen tunnetuin syysbiisi,  Syksyn sävel,  kertoo tekijän  Juice Leskisen  mukaan hänen entisestä tyttöystävästään  Jaanasta.  Tämä jätti Leskisen heidän yhteisellä matkallaan Lontoossa 1970-luvun puolivälissä.
 – Istuin puiston penkillä mieli täynnä pahuutta ja tein sen biisin, kertoi Juice myöhemmin haastattelussa.
 Leskisen Lontoon reissu ja toipuminen kesti kolme kuukautta. Kotona Suomessa mentiin studioon ja tyhjän päälle.
 Entinen bändi Coitus Int oli hajonnut, soittajat koottiin erikseen ja Juice tuotti kokonaisuuden itse. Singlekin julkaistiin 1975 pelkästään Juicen nimellä.
 Vaikka biisin nimi on Syksyn sävel, sanaa syksy ei siinä mainita kertaakaan – rakkaus ja kaipuu sitä useammin.
 Laulun maailmassa kohtaavat suomalainen  Toivo Kärki  ja amerikkalainen tuottajaguru  Phil Spector .
 Jo aloitusriimi on suomalaisen musiikin historiaa.
 Edesmennyt Yö-yhtyeen laulusolisti  Olli Lindholm  sanoi kerran, että siihen loppui hänen omat sanoitusyrityksensä.
 – Kun minä osaan kirjoittaa, että "kävelen kadulla", kirjoittaa Juice, että "katu täyttyy askelista, elämä on kuolemista", naureskeli Lindholm.
 Vaikka tämä venäläisiin romansseihinkin verrattu kappale ei aluksi menestynyt kovinkaan hyvin – puhuttiin jopa Juicen "ekasta flopista" – on se ajan myötä noussut täyteen arvoonsa.
 Juice itse arveli biisin suosion syyksi, että kappaletta on helppo laulaa kapakassa hieman liikuttuneena.
 Kesäbiisissäkin soi syys

 Myös moni suomalaisista kesäbiiseistä sisältää syksyisen apeuden siemenen.
 Yleisradion musiikkitoimittaja  Susanna Vainiolan  mielestä kansanluonteemme tulee silloin näkyviin yllättävän puhtaana: tässä tämä lyhyt onnen aika nyt oli, kohta alkaa taas normaali ankea jynkytys.
 – Esimerkiksi Mamban kappaleessa  Vielä on kesää jäljellä  on muka positiivinen sävy, mutta siinäkin odotetaan jo syksyä saapuvaksi.
 Vainiola muistuttaa, että suosituksi kesäbiisiksi mielletyssä  Maaritin  Jäätelökesä-kappaleessa on siinäkin jo itse asiassa syksy ja kesä jäänyt taakse:
 Muistan jäätelökesää, kun lapset kiirehtii kouluun. Posken rusketus häviää. Illat pimenee jouluun.
 – Meidän suomalaisten on jotenkin vaikea kokea onnea, kun se tapahtuu. Muisteleminen jälkikäteen on helpompaa, Vainiola pohtii.
 Amerikkalaisilla on mustien orjien blues ja valkoisten kantri, ranskalaisilla chanson ja portugalilaisilla fado.
 Suomalaisilla on ikuinen syys.

Suomalaisessa musiikissa soi apeus – kesäbiiseissäkin varaudutaan jo syksyyn


Summary: Ainakin 400 lomalaisen kotiinpaluu on viivästynyt Tjäreborgin emoyhtiön konkurssin vuoksi.

Tjäreborgin lomakohteisiin jumiin jääneiden matkustajien pitäisi päästä palaamaan kotiin tänään. Ylen haastattelemat matkustajat Kreikan Pargassa kertovat, että vahvistus paluulennosta tuli Tjäreborgilta tekstiviestillä tänä aamuna.
 – Tänään kello 10:20 tuli viesti, että lento lähtee Prévezan kentältä kello 21:35. Vielä ei ole tietoa, miten lentokenttäkuljetus toteutetaan, mutta siitä pitäisi tulla lähitunteina viestiä. Jännityksellä odotetaan, miten käy, sanoo Pargassa äitinsä kanssa lomaileva kotkalainen  Nina Laasanen .
 Tjäreborgin emoyhtiö, matkakonserni Thomas Cook ilmoitti konkurssista maanantaina. Uutisen myötä lentoja peruttiin ja yli 400 lomalaisen kotiinpaluu viivästyi.
 Tjäreborgin kohteissa on kaikkiaan yli 2000 suomalaista. Osa heistä pääsi palaamaan Suomeen tiistaina.
 Kaikki jumissa olleet kotiin tänään
 Tjäreborgin myyntijohtaja  Saana Ruonala  vahvisti paluulentojen järjestämisen STT:lle.
 – Toivon mukaan kaikki saadaan tänään kotiutettua kohteista. Sitä selvitellään ja tehdään työtä parhaillaan, että kaikki pääsisivät mahdollisimman nopeasti kotiin. Lentoratkaisuja etsitään kaiken aikaa, Ruonala sanoo.
 Paluulennoissa Tjäreborg käyttää Thomas Cook Scandinavian koneita sekä myös Finnairia ja Jettime-lentoyhtiötä. Thomas Cook Scandinavia on oma irrallinen osansa konsernia.
 Paluulennoissa ongelmia ja myöhästelyä
 Emoyhtiön konkurssista huolimatta Tjäreborg ja muut pohjoismaiset sisaryhtiöt  kertoivat  toiminnan jatkuvan normaalina lisärahoituksen turvin. Thomas Cook Scandinavian operoimat lennot eivät kuitenkaan ole sujuneet ongelmitta.
 Tiistaina Thomas Cook Scandinavian operoimia paluulentoja odotettiin Mallorcalta ja Teneriffalta, mutta Mallorcan iltalento peruttiin. Teneriffalta palannut lento laskeutui Helsinki–Vantaalle puolitoista tuntia myöhässä.
 Keskiviikkona Kroatian Splitistä Helsinkiin iltapäivällä saapuva Thomas Cook Scandinavian operoima lento on  myöhässä , eikä myöskään aamulento toiseen suuntaan ollut vielä iltapäivään mennessä noussut.
 Aikataulumuutoksia ja myöhästymisiä voi Tjäreborgin Suomen-yksikön vetäjän  Jessica Virtasen  mukaan yhä esiintyä.
 – Pyrimme saamaan tilanteen normaaliksi mahdollisimman pian, Virtanen sanoo sähköpostissa STT:lle.
 Yle ei tavoittanut Tjäreborgin edustajia keskiviikkona kommentoimaan paluulentojen järjestämistä tarkemmin.
 Matkustajat pettyneitä tiedonkulkuun
 Nina Laasanen on pettynyt Tjäreborgin tiedottamiseen. Laasanen kertoo saaneensa Tjäreborgilta joitain viestejä ja ottaneensa lisäksi itse oppaisiin yhteyttä. Heiltä tietoa on tullut vaihtelevasti.
 – Tiedotus on ollut äärettömän heikkoa. Emme ole saaneet edes oppaita kiinni, kun olisimme apua tarvinneet. Olisin toivonut, että oppaiden kanssa olisi järjestetty kokoontuminen, jossa olisi päässyt juttelemaan tilanteesta kasvotusten. Olisin kaivannut enemmän väliaikatietoja ja suorempia viestejä tilanteesta, Laasanen sanoo.
 Erityisen stressaavan tilanteesta on Laasasen mukaan tehnyt se, että tietoa on tullut vain vähän kerrallaan ja sitä on joutunut odottamaan. Ylimääräisistä matkapäivistä huolimatta epävarmuus vei lomatunnelman.
 – Ollaan oltu lähinnä hotellihuoneessa ja käyty syömässäkin vain hotellin lähellä. Ei olla uskallettu lähteä mihinkään, jos tuleekin nopeasti tieto, että pitää lähteä kentälle. Samasta syystä olemme nukkuneet tosi huonosti.
 Myöskin Pargassa lomaileva  Susanna Taivio  on samaa mieltä siitä, että tiedonvälitys on ollut hidasta. Taiviolle tai hänen matkaseuralleen tilanteesta ei kuitenkaan ole aiheutunut suurta haittaa.
 – Vähän on töitä jouduttu venkslaamaan, mutta mitään suuria katastrofeja ei ole tapahtunut. Olemme ottaneet ilon irti ylimääräisistä päivistä ja nauttineet auringosta. Olisi eri asia, jos olisimme jossain katastrofitilanteessa. Silloin harmittaisi varmasti enemmän, Taivio sanoo.
 Lue lisää:
 Suomalaisia jumissa maailmalla yli 400 – Kreikan Pargassa lomailevat: "Ei tiedä meneekö yksi, kaksi vai kolme päivää"
 Hullun maanantain jälkiä korjaava Tjäreborg on kaupan – "Ei tiedetä, kuka uusi omistaja tulee olemaan", Suomen-yksikön vetäjä sanoo
 Tjäreborgin toiminta jatkuu – lennot lähtevät normaalisti tiistaina

Tjäreborg aikoo tuoda asiakkaansa tänään kotiin, paluulennoissa edelleen häiriöitä – "Tiedotus on ollut äärettömän heikkoa"


Summary: Olympiastadionin rakennustyömaa alkaa vähitellen näyttää urheilun suorituspaikalta, kun yli puolet nurmikosta on asennettu.

Stadionin urheilukentällä nurmea asennetaan rivakkaan tahtiin. Nurmirullia nostetaan auton lavalta ja kone levittää nurmikon tasaiselle hiekalle. Miehet kiskovat haravalla siirtonurmikon saumat tiiviisti yhteen, sillä rakoja ei saa jäädä. Olympiastadionin kenttämestari  Jani Kurvinen  valvoo jälkeä.
 – Minä käyn tarkistamassa, että nurmikkokaistaleet ovat kiinni. Jos sitä ei ole kunnolla tehty, se korjataan, kertoi Kurvinen  Radio Suomen Päivä -ohjelmassa.
 Olympiastadionin nurmikko on kasvatettu Varsinais-Suomessa. Kenttämestari Kurvisen mukaan lähtökohtana olivat stadionin tarpeet. Nurmikon pitää olla vettä läpäisevä ja sen pitää kestää kovaa kulutusta. Tärkeää on myös, että stadionin kasvuolosuhteet ovat samanlaiset kuin nurmikon kasvatuspaikalla.
 Kenttämestari haluaa nurmikon nopeasti paikoilleen, jotta sitä pääsisi leikkaamaan jo ensi viikolla.
 – Ruvetaan ajamaan kenttää nätimmän näköiseksi. Nurmi jyrätään, jotta kenttä saadaan mahdollisimman tasaiseksi. Parin viikon päästä selviää, onko saumoja auki. Silloin tehdään lisäkylvöjä.
 Kenttämestari Jani Kurvinen toivoo, että stadionin nurmikkoa voitaisiin leikata jo ensi viikolla. Marko Tammi / Yle
 Erityistä huomiota kiinnitetään myös siihen, miten vesi johdetaan pois nurmikon alta. Kentän päädyissä on salaojaputkia 2,5 metrin välein ja muualla kolmen metrin välein. Nurmi tarvitsee myös kastelua. Kastelujärjestelmä pystyy laskemaan kentälle 50 - 60 kuutiota tunnissa.
 Kenttämestari Nurminen iloitsee, että nurmikkoa asennettaessa sataa vettä. Kun maan pinta pysyy märkänä, nurmen juurtuminen alkaa nopeasti.
 – Uskoisin, että nurmikko saadaan juurtumaan hyvin ennen talvea.
 Olympiastadionin siirtonurmi on kasvatettu Varsinais-Suomessa. Marko Tammi / Yle
 Juoksuradalla on vielä epätasaista soraa ja hiekkaa. Tietotekniikan avulla ohjataan tiehöylän lanan terää, jotta juoksuradalla päästään heti oikeaan korkoon. Nurmisen mukaan nurmikon ja juoksuratojen on täytettävä tietyt vaatimukset, jotta stadionille saadaan isoja urheilukisoja tulevaisuudessa.
 Stadionille tulee uutta tilaa 20 000 neliötä. Suuri osa siitä on maanalaista tilaa. Sinne mahtuu 400 metrin juoksurata, muutama iso liikuntahalli ja kokoustiloja. Työmaalla on yli 700 työntekijää.
 – Stadio on iso ja moderni ja sitä korjataan kunnoittaen. Kyllä tänne kannattaa tulla potkimaan palloa.
 Lue lisää:
 Katso videolta, miltä Olympiastadionilla näyttää nyt – Jättiremontin on määrä valmistua ensi kesäksi
 Helsingin Olympiastadionin remontissa alipalkkausta ja maksamattomia ylityökorvauksia – "Työntekijälle menetykset voivat olla satoja tai tuhansia euroja"

Olympiastadionin nurmikon asentaminen loppusuoralla - katso, miltä näyttää


Summary: Yritysten chattirobotit yleistyvät vauhdikkaasti. Aina robottien vastaukset eivät vakuuta, kuten kävi vakuutusyhtiö Turvan Teppo-robotille.

Lempäälässä asuva  Eeva-Maija Sinkkonen  synnytti perjantaina esikoispoikansa. Hän oli miehensä kanssa jo varannut lapsivakuutuksen vakuutusyhtiö Turvasta.
 Sunnuntaina hän alkoi miettiä, miten vakuutus saadaan voimaan.
 – Sunnuntaina ei ole asiakaspalvelu auki, joten ajattelin kysyä chatilta, miten toimia.
 Tästä riittikin huumoria sitten puolelle Suomea.
 Turvan tamperelainen asiakaspalvelurobotti esittäytyy Tepoksi. Sinkkonen kysyi chattirobotti Tepolta, miten hän ilmoittaa lapsen syntymästä.
 Tepon vastaus yllätti Sinkkosen täysin.
 – Todella ikävä kuulla, että sinulle on sattunut vahinko, Teppo vastasi.
 Sinkkosen kuvakaappaus
 Sitten robotti alkoi selittää, miten tätä vahinkoa voisi hoitaa.
 Eeva-Maija Sinkkonen otti keskustelun huumorilla.
 – Miehen kanssa naurettiin ja otettiin huumorilla. Onneksi oli synnytyksestä riittävästi aikaa ja tunnepuoli oli tasoittunut, hän sanoo.
 Sinkkonen jakoi kuvan keskustelusta  Facebook-ryhmässä  ja tämä herätti paljon huomiota sosiaalisessa mediassa.
 Robotin vastauksesta kertoi  ensin Iltalehti .
 Teposta tuli somehitti
 Turvan viestintäpäällikkö  Kati Iharanta  sanoo, että tilanne aiheutti yhtiössä yhtä aikaa naurua ja itkua.
 – Asiakkaat ovat nauraneet meille ja syystäkin. Negatiivista palautetta emme ole silti saaneet ja Teposta tuli somehitti.
 Moka korjattiin heti, ja nyt Teppo osaa vastata tuohonkin kysymykseen oikein.
 – Uskomme, että virhe johtui tuosta kysymyksen alusta: ”Miten ilmoitan…”. Se on erittäin yleinen kysymyksen alku ja yleensä jatkuu niin, että siinä kysytään, miten ilmoitetaan sattuneesta vahingosta, kuten auton hajoamisesta tai matkatavaroiden katoamisesta.
 Turvan chatbotti vastaa yli 2 000 kysymykseen kuukaudessa. Lähes 90 prosenttia vastauksista Teppo hoitaa mallikkaasti.
 – Tämä luku kasvaa koko ajan, kun Teppo oppii lisää. Meillä on useita chat-kuiskaajia, jotka päivittäin käyvät läpi Teppo-chatbotille tulleita kysymyksiä ja opastavat oikeat vastaukset.
 Eeva-Maija Sinkkonen uskoo, että chattirobotit yleistyvät. Hän on itse käyttänyt niitä myös jo ainakin pankkipalveluista.
 – Nykyään tulee robotilta jo onnittelut lapsen syntymästä. Ilmeisen nopeasti he pystyvät korjaamaan. Uskon, että roboteilla on tulevaisuutta, Sinkkonen sanoo.

Eeva-Maija Sinkkonen ilmoitti vakuutusyhtiölle vauvastaan – Teppo-robotin vastaus ei mennyt putkeen, siitä tuli somehitti


Summary: Ylen kyselyyn vastanneista toimitusjohtajista lähes jokainen oli käynyt reserviupseerikoulun, mikäli he olivat nuorena  olleet asevelvollisia.

Juttu on käännetty Svenska Ylen julkaisemasta artikkelista. Lue se  täältä .
 Armeija tekee pojista miehiä, väittää kulunut sananlasku. Mutta tekeekö armeija pojista menestyvien pörssiyhtiöiden johtajia?
 Ainakin armeija ja etenkin reserviupseerikoulu (RUK) yhdistää suomalaista yritysjohtoa. Asia ilmenee Ylen kyselystä, jonka mukaan merkittävä osa suurimpien suomalaisten pörssiyhtiöiden toimitusjohtajista on saanut johtajakoulutusta varusmiespalveluksensa aikana.
 Yle kysyi 31 suurimman pörssiin listautuneelta suomalaisyrityksen toimitusjohtajalta ovatko he suorittaneet asepalveluksen ja saaneet armeijassa johtajakoulutusta.
 Kyselyyn vastasi 20 toimitusjohtajaa. Heistä 14 oli suorittanut asepalveluksen, joista jokainen oli saanut armeijassa jonkinasteista johtajakoulutusta. 13 toimitusjohtajaa suorittanut reserviupseerikoulun (RUK).
 Kaksi vastanneista oli naisia, joilla ei ollut mahdollisuutta johtajakoulutuksen suorittamiseen (naisten vapaaehtoinen asepalvelus tuli mahdolliseksi 1995). Kaksi vastaajista oli ulkomaalaisia ja kaksi oli vapautettu asepalveluksesta.
 Asevelvollisista ja palveluskelpoisista jokainen oli siis pyrkinyt johtajakoulutukseen.
 Kyselyn vastaanottaneet pörssiyhtiöt:  Ahlstrom Munksjö, Kemira, Metsä Board, Outokumpu, Great Enso, UPM-Kymmene,Cargotec, Huhtamäki, KONE, Konecranes, Metso, Uponor, Valmet, Wärtsilä, YIT ,Fiskars, Nokian Renkaat, Orion, Terveystalo, Finnair, Kesko, Sanoma, Citycon, Kojamo, Nordea, Sampo, Nokia, Tieto, DNA, Elisa, Fortum
 Kuitupohjoisia materiaaleja valmistavan Ahlstrom-Munksjön toimitusjohtaja  Hans Sohlström  kävi reserviupseerikoulun Haminassa. Reservin yliluutnantti pitää kokemusta hyödyllisenä. Siellä oppi johtamisen perusteet, hän sanoo.
 – Meitä koulutettiin johtamaan tilanteissa, joissa kaikki olivat enemmän tai vähemmän väsyneitä ja fyysisesti kuormittuneita. Se oli hyvä kokemus.
 Armeija on monelle korkeaan asemaan päätyneelle ensikosketus muiden johtamiseen. Lääkeyhtiö Orionin toimitusjohtaja  Timo Lappalaiselle  armeijan johtajakoulutus opetti, että käskyttämiseen tarvitaan muutakin kuin sotilasarvo.
 – Opimme nopeasti, että muita ei saanut motivoitua vain siksi koska olit itse korkeammalla hierarkiassa.
 "Verkostot ovat kaiken A ja O".   Konsulttiyhitö LMI:n johtajakonsultti Susanne Ehrnrooth
 Konsulttiyhtiö LMI:n johtajakonsultti  Susanne Ehrnrooth  ei ole yllättynyt siitä, että armeijan johtajakoulun käyneet menestyvät yritysmaailmassa. Ernroothin mukaan hyväksi johtajaksi ei synnytä, vaan nimenomaan kouluttaudutaan.
 – Se (armeijan johtajakoulu) osoittaa, että sinulla on jo varusmiehenä halua ja edellytykset johtamiseen.
 Lisäksi reserviupseerikoulu on erinomainen paikka tutustua muihin johtajiksi pyrkiviin. Tällaisten sosiaalisten verkostojen luominen on yhä tärkeämpää yritysmaailmassa, Ehrnrooth sanoo.
 – Verkostot ovat kaiken A ja O. Sen varaan kaikki rakentuu.
 Reserviupseerikurssin johtaja, everstiluutnantti  Timo Hänninen  on tietoinen siitä, että moni suomalainen yritysjohtaja tai ministeri on käynyt reserviupseerikoulun. Hänen mielestään yhteys on ymmärrettävä.
 – Armeijan johtajakoulutus on ainutlaatuinen. Samaa ei voi kokea siviilissä.
 Millaisia johtajantaitoja armeijassa sitten vaalitaan? Hännisen mukaan tärkeää on yhteistyökyky, ammattimaisuus ja hyvän esimerkin näyttäminen.
 – Meillä on ehkä kliseinen kuva siitä millaista johtaminen on armeijassa. Pääperiaate on, että johtaminen armeijassa ja siviilielämässä on samanlaista.

Armeija tekee pojista yritysjohtajia? Suurimpien pörssiyhtiöiden johtajista merkittävä osa käynyt reserviupseerikoulun


Summary: Itämeren jääpeite ja lumitalvet vähenevät Suomessa.

Kansainvälinen ilmastopaneeli IPCC julkaisi tänään erikoisraporttinsa, joka käsittelee ilmastonmuutoksen vaikutusta meriin, jäätiköihin ja lumiin.
 Valtameret lämpenevät ja napa-alueiden sekä mantereiden jäätiköt sulavat kiihtyvällä tahdilla, kun hiilidioksidin määrä ilmakehässä kasvaa. Voit lukea raportista tarkemmin  tästä jutustamme .
 Jo aiemmin on kerrottu, että ilmastonmuutos lyhentää Etelä-Suomen talven kestoa ja pidentää rospuuttokelejä. Lumisateet eivät ehkä vähene, mutta hankia niistä ei kerry, koska lumi sulaa ilman kunnon pakkasia.
 Ilmasto lämpenee pohjoisessa muuta maailmaa nopeammin ja tämä kaventaa elinmahdollisuuksia esimerkiksi saimaannorpalta ja ahmalta, jotka tarvitsevat lisääntyäkseen lumipesiä.
 Lapin tunturit metsittyvät ja avopaljakoiden lajit katoavat. Naali on jo nyt harvinainen, mutta myös muut lajit uhkaavat kadota.
 Lämpimät talvet lisäävät myös metsätuhoja, kun maa ei jäädy. Ilman routaa puita kaatuu enemmän talvimyrskyjen iskiessä. Metsiin saattaa levitä myös uusia tuhohyönteisiä, joista on jo merkkejä eteläisessä Suomessa.
 Entä mitä tapahtuu meitä etelässä ja lännessä ympäröivälle Itämerelle? Sen lämpeneminen on havaittu esimerkiksi Saaristomeren tutkimuslaitoksella tehdyissä mittauksissa.
 Aikasarjat paljastavat muutoksen
 Seilin tutkimusasemalla on mitattu meriveden suolaisuutta ja lämpötilaa jo vuodesta 1967 alkaen.  Automaattinen mittauspoiju  on toiminut vuodesta 2006.
 Pitkissä, vuosikymmeniä kestäneissä aikasarjoissa meren parinkymmenen metrin korkuisen pintavesikerroksen on havaittu muuttuneen.
 – Meriveden suolapitoisuus on laskenut puoli promillea ja samaan aikaan pintaveden lämpötila on noussut noin 1,5 astetta, professori  Jari Hänninen  sanoo.
 Tämä on linjassa niiden ennusteiden kanssa, joiden mukaan Itämeren alueella makean veden valuma lisääntyy, jolloin meriveden suolapitoisuus laskee. Samalla pintaveden lämpötilan on arvioitu nousevan.
 Saaristomeren mittauksissa on todettu meriveden lämmenneen 1,5 astetta. Musta viiva kuvaa kehitystä vuosivaihteluiden kuluessa. Turun yliopisto, Harri Vähäkangas / Yle
 Itämeren ilmastoa säätelevät Pohjois-Atlantin ilmaston olosuhteet ja siellä tapahtuvat muutokset.
 – Kaikki vesi mikä Itämereen tulee, saapuu Pohjois-Atlantilta, Hänninen kertoo.
 Haihdunnan kautta makea vesi kulkeutuu pilvien mukana Itämeren alueelle. Siellä vesi tulee sateina alas ja päätyy jokien välityksellä aikojen kuluessa mereen.
 Pohjanmeren suolainen vesi pääsee Tanskan salmista Itämereen, mutta tämä virtaus on vähentynyt, sillä makean veden kertyminen on voimakkaampaa.
 Leutojen talvikausien sateet päätyvät nykyään nopeammin mereen. Lisääntynyt makean veden valuma erityisesti talviaikaan onkin johtanut siihen, että Itämeren vedenpinta on talvisin varsin korkealla.
 Tämä estää uusien suolapulssien saapumisen Tanskan salmien kautta, sillä suolapulssit ovat vuodenaikaisilmiö ja pääsääntöisesti ne osuvat Pohjanmeren voimakkaiden talvimyrskyjen aikaan sydäntalvella.
 Seilin saaren pohjoispuolella sijaitseva automaattinen vedenlaadun seuranta-asema on ollut toiminnassa vuodesta 2006. Poiju kerää tietoa veden laadusta, syvyyssuuntaisesta kerrostuneisuudesta ja niissä tapahtuvista muutoksista avovesikauden aikana. Markku Sandell / Yle
 Tällaisessa tilanteessa suolapulsseilla ei siis ole tilaa saapua Itämeren pääaltaaseen, mikä estää hapekkaan veden pääsyn Itämeren syvänteisiin. Kehitys alkoi 1980-luvun puolivälin tienoilla.
 Itämeren syvänteet ovat kärsineet happikadosta jo pitkään, eikä muutosta ole näkyvissä. Jos suolapulsseja on tullut, ne ovat työntäneet syvänteiden ravinteikasta vettä Suomenlahdelle.
 Meri makeutuu, kuormitus kasvaa
 Tulevaisuudessa Itämeren ennustetaan edelleen makeutuvan. Mereen huuhtoutuu myös entistä enemmän ravinteita.
 Tämän seurauksena rehevöityminen voimistuu ja meren pohjaan kohdistuva orgaaninen kuormitus ja happikadot lisääntyvät sekä syvissä että matalissa vesissä.
 Professori Jari Hänninen seuraa, kun opiskelija Johannes Sahlstedtin nostaa planktonnäytettä Airistolla. Markku Sandell / Yle
 Ilmaston lämpeneminen myös kiihdyttää merivedessä tapahtuvia biologisia prosesseja eli lisää rehevöitymistä.
 Voimistunut rehevöityminen kasvattaa perustuotantoa ja sitä hyödyntävien eliöiden määriä, mikä merkitsee tutkijoiden mukaan lisääntynyttä orgaanisen aineen kuormaa merenpohjaan.
 Orgaanista eli eloperäistä ainetta hajottavien bakteerien toiminta kuluttaa happea. Kun tämän aineksen määrä meren pohjassa on suurempi kuin siellä olevat happivarat, syntyy hapettomuutta. Tässä vaiheessa hajottavat bakteerit vaihtuvat rikkibakteereiksi, joiden toiminnan tuloksena meren pohjaan alkaa syntyä rikkivetyä.
 Pintaveden makeutuminen sekä lämpötilan nousu kasvattavat tiheyseroja pohjaa lähellä olevan vesikerroksen ja pintaveden välillä. Tämä voimistaa tiheyseroja lämpötilan ja erityisesti suolapitoisuuden harppauskerrosten välillä Itämerellä.
 Voimistunut lämpötilan kerrostuneisuus heikentää ennestään hapen siirtymistä pintakerroksesta alusveteen. Tämä synnyttää hapettomuutta erityisesti Saaristomeren matalissa vesissä.
 Silakan koko pienentyy, kun ravintotilanne muuttuu. Monica Forssell / Yle
 Meri ja sen eliöstö muuttuvat
 Itämeri on arktinen meri, jonka lajistossa on sekaisin makean ja suolaisen veden lajeja. Meren makeutuessa suolaisen veden lajit, kuten silakka, joutuvat ahtaalle. Sen sijaan makean veden lajit voivat paremmin.
 Meren muutokset on jo havaittu Saaristomeren tutkimuslaitoksen plankton- ja silakkaseurannoissa.
 Silakan ravintotilanne on muuttunut, kun isot hankajalkaiset ovat kadonneet. Kalojen pituus on pienentynyt neljänneksen verrattuna 80-lukuun ja paino miltei puolittunut.
 – Silakka ei varmaan katoa Saaristomereltäkään, mutta jatkossa suurin osa silakkasaaliista tullaan ehkä saamaan eteläiseltä Itämereltä, missä suolapitoisuus säilyy korkeampana, Saaristomeren tutkimuslaitosta johtava Jari Hänninen arvioi.
 Suomen merialueilla jäätä on tulevaisuudessa entistä vähemmän. Timo Viitanen / AOP
 Jäätalvet lyhenevät
 Seilin saari sijaitsee Saaristomerellä hieman Nauvon kirkokylästä pohjoiseen. Matka yhteysaluksella kestää puolisen tuntia. Jari Hänninen muistelee 90-luvun talvia, jolloin jäätietä myöten pystyi ajamaan autolla Seiliin.
 Nyt jäät tulevat usein vasta helmikuussa ja sulavat jo maaliskuussa. Jäätietä pystyy kulkemaan ehkä moottorikelkalla ja mönkijällä, autolla ei jäille enää juuri pääse.
 Jäätalvien väheneminen vaikuttaa saaristossa liikkuvien ja asuvien elämään, mutta Pohjanlahden rannikolla meriveden ei arvioida nousevan, vaikka valtamerien pinta nousee jäätiköiden sulaessa.
 Jääkauden jäljiltä Pohjanlahden rannikon maaperä kohoaa ja tämä estää meriveden nousun. Mutta vuosisadan loppuun mennessä tulvariski kasvaa huomattavasti Suomen etelärannikolla, kuten  lImatieteen laitoksen selvityksestä ilmenee . Varsinkin eteläisellä Itämeren rannikkokaupungeissa pelätään tulvien yleistyvän.
 Lue myös:
 Viimeiset viisi vuotta olleet maapallolla mittaushistorian kuumimmat
 "Lämpeneminen kiihdyttää hirmumyrskyjä  – järjestöt varautuvat katastrofeihin." Asiantuntijat vastasivat kysymyksiin Dorianin opetuksista
 Merijää voi kadota tulevaisuudessa Suomenlahdelta, pohjoisessa on vielä toivoa – vain sinnikkäimmät talvikalastajat uhmaavat Perämeren hyytävää kylmyyttä
 Katso miten ilmasto on muuttunut elinaikanasi alueellasi – kesät pitenevät, talvet lyhenevät
 Kaipaatko pitkiä kesiä? Ilmastonmuutos voi tuoda ne sinulle – talven kustannuksella

Miten ilmastoraportin kertomat muutokset näkyvät Suomessa? Itämeri lämpenee ja makeutuu tulevina vuosina


Summary: Yt-neuvottelujen piirissä on koko henkilöstö.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote aikoo aloittaa yhteistoimintaneuvottelut.
 Eksoten hallitus antoi valtuuden koko henkilöstöä koskevien yt-neuvottelujen valmisteluihin keskiviikkona. Syynä ovat säästötarpeet.
 Henkilöstösäästöjen ohella Eksote etsii toiminnallisia säästöjä. Tavoitteena on, että kustannukset pysyvät hallittuina tulevaisuudessa.
 Toimitusjohtaja  Timo Sakselan  mukaan Eksote perkaa koko organisaatiorakenteensa.
 – Katsomme myös, teemmekö myös sellaisia ei-lakisääteisiä toimintoja, joista voisi löytyä myös säästöjä, Saksela sanoo.
 Saksela esittelee toimenpiteet seuraavassa hallituksen kokouksessa 9. lokakuuta 2019.
 – Pikavoittoja ei haeta eikä vain raha ratkaise. Pitkäjänteisellä työllä haluamme uudistaa organisaatiorakennetta sekä löytää uusia keinoja ja tapoja, jotta voimme tuottaa palvelut laadukkaasti, mutta samalla tehokkaasti, Saksela sanoo.
 Eksoten tulos vaikuttaa voimakkaasti omistajakuntien talouteen. Etelä-Karjalan kuntien taloudellinen tilanne on vaikea.
 – Kuntien talousahdinko on sellainen, että pakko tässä on Eksotessakin jotain tehdä, Eksoten toimitusjohtaja Timo Saksela sanoo.
 Kuntien kuluista Eksoten osuus on 50–60 prosenttia.
 Sakselan mukaan tavoitteena on, että kunnissa olevat palvelut eivät juurikaan kärsi. Palvelurakennetta kuitenkin joudutaan tarkastelemaan.
 Säästökeinojen vaikutukset näkyvät Sakselan mukaan aikaisintaan vuoden 2020 puolella.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri valmistautuu aloittamaan yt-neuvottelut – syynä säästöpaineet


Summary: Maanmittauslaitos päättää nimen muuttamisesta.

Pohjois-Karjalan journalistiyhdistys (PKJY) haluaisi vaihtaa Liperissä sijaitsevan lomasaarensa nimen, mutta muutos on osoittautunut odotettua vaikeammaksi, kertoo  Journalisti-lehti .
 Lehden mukaan PKJY päätti helmikuussa vuosikokouksessaan muuttaa omistamansa Neekerisaaren nimen Uutiseksi. Kotimaisten kielten keskus (Kotus) kuitenkin vastustaa saaren nimen vaihtamista. Kotuksen mukaan käytössä olevaa paikannimeä ei poisteta kartasta siitä syystä, että nimi koetaan epämiellyttäväksi.
 Karttapaikan nimen muuttamisesta päättää Maanmittauslaitos. Journalisti-lehden mukaan Maanmittauslaitos hyväksyy nimenmuutoksen vain, jos Kotus hyväksyy sen.
 Neekerisaaren nimi pohjautuu journalisteista takavuosina käytettyyn nimitykseen "lehtineekeri".

Journalisti-lehti: Yhdistys haluaisi vaihtaa Neekerisaaren nimen Pohjois-Karjalassa – kielitoimisto vänkää vastaan


Summary: Ensimmäisenä matkaan pääsee sulkuun jumiin jäänyt rahtialus.

Laivalikenne Saimaan kanavassa pääsee jatkumaan keskiviikkoiltana.
 Soskuan sululla ollut vika on korjattu.
 Saimaan kanavan liikenne keskeytyi tiistaina, kun portin jalkalaakereissa havaittiin vaurio.
 Liikennöinti pääsee jatkumaan kello 18 alkaen. Ensimmäisenä matkaan pääsee Soskuan sulkuun jumiin jäänyt alus.
 Keskiviikkona iltapäivällä kuusi rahtialusta odotti pääsyä Saimaalta kanavaan. Lisäksi mereltä päin oli tulossa neljä alusta.
 Yksikön päällikkö  Tero Sikiö  Väylävirastosta kertoo, että alukset pääsevät jatkamaan matkaansa siinä järjestyksessä kuin ovat tulleet vuoroaan odottamaan.

Liikennöinti Saimaan kanavassa pääsee jatkumaan illalla – vika Soskuan sululla on korjattu


Summary: Metsähallituksen hallitus on tänään käsitellyt selvitystä Hyttisen johtamisesta.

Metsähallituksen irtisanoutunut pääjohtaja  Pentti Hyttinen  ei olisi jatkossa nauttinut Metsähallituksen hallituksen luottamusta, sanoo puheenjohtaja  Timo Laitinen  tiedotteessa STT:n mukaan.
 Metsähallituksen hallitus on käsitellyt tänään selvitystä Hyttisen johtamisesta Rovaniemessä.
 – Arvioinnissa tuli esille, että Hyttisen johtamisessa oli merkittäviä puutteita ja kehittämistarpeita. Lisäksi haastatellut kertoivat useista epäasialliseksi koetuista johtamistilanteista, Laitinen sanoo.
 Uutisiin nousi eroraha, jonka Hyttinen on saamassa. Sanomalehti Karjalainen kertoi tänään, että maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) pyytää selvitystä Hyttisen saamasta yli 200 000 euron erorahasta.
 Metsähallituksen hallituksen puheenjohtaja Laitinen sanoo, ettei hänelle asti selvityspyyntöä ole vielä tullut.
 – Sain tiedon, että sellaista tullaan pyytämään samaan aikaan, kun asia tuli julkisuuteen. Kunhan se tulee, vastaamme siihen luonnollisesti mahdollisimman pian. Oleellisimmat asiat on jo kerrottu meidän  tiedotteessa , Laitinen sanoo.
 – Ja korostan sitä, että eroraha ei ollut 200 000 euroa.
 Laitisen mukaan varsinainen eroraha on 100 000 euroa, joka vastaa Hyttisen puolen vuoden palkkaa. 200 000 syntyy, kun tähän erorahaan ympätään toinen 100 000 euroa, mikä on Hyttisen kanssa hallituksen aikanaan tekemässä johtajasopimuksessa määritelty summa, sekin palkka kuuden kuukauden ajalta, "korvaus irtisanomisajalta". Tarkemmin myös näiden perusteista lukee Metsähallituksen tänään julkaisemassa tiedotteessa.
 – Eli kyseessä on 6+6, eli 100 000 euroa plus 100 000 euroa, Laitinen konkretisoi.
 Erorahasta on päätetty johtajasopimuksessa, jonka Metsähallituksen hallitus on aikanaan Hyttisen kanssa tehnyt.
 Mutta miksi hallitus sitten päätti tällaisen erorahan antaa, vaikka luottamusta ei olisi jatkossa enää herunut?
 – Tämä on ihan tavanomainen toimintamalli osakeyhtiömaailmassa. Liikelaitos ei ole virasto vaan lainkin mukaan osakeyhtiöön verrattava toimielin, Laitinen sanoo.
 STT uutisoi syyskuun alussa, että Hyttinen saa lisäksi mahdolliset tulospalkkiot tämän vuoden tammi-elokuulta.
 – Tulospalkkioista en pysty sanomaan mitään, kun en vielä tiedä, maksetaanko tältä vuodelta tulospalkkioita ylipäätään. Se tiedetään vasta ensi vuonna.
 Tavan pulliaista voi eroraha ihmetyttää. Kun kyseessä oli johtaja, jonka johtamistavoista löytyi puutteita ja useampi henkilö oli kokenut epäasiallisuutta hänen johtamistilanteissaan, niin onko sitten reilua antaa vielä erikseen erorahaa? Tätä kysymystä Laitinen ei juuri kommentoi.
 – Siihen en nyt oikein osaa ottaa kantaa.
 Hyttinen ilmoitti elokuun lopulla irtisanoutuvansa Metsähallituksen pääjohtajan tehtävästä. Hän perusteli eroaan läheisen sairastumisella.
 Hyttinen kertoi irtisanoutumisestaan hieman ennen Metsähallituksen hallituksen kokousta, jossa oli tarkoitus käsitellä selvitystä hänen johtamistavoistaan.
 Koska Hyttinen oli jo eronnut, ei selvitystä alun perin luovutettu Metsähallitukselle. Nyt liikelaitoksen hallitus kertoo arvioineensa tilannetta uudelleen ja pitäneensä tarpeellisena selvityksen käsittelyä hallituksessa, vaikka Hyttinen on jo jättänyt organisaation.
 Johtamisselvitys tehtiin Metsähallituksen johtoryhmälle haastattelututkimuksena. Se koostuu yksittäisten henkilöiden vastauksista ja kokemuksista, jotka vastaajat ovat antaneet omalla nimellään.
 Työoikeuden emeritusprofessori  Seppo Koskinen  on arvioinut Hyttisen erokorvauksen olevan niin avokätinen, että kyseessä voi olla harkintavallan ylitys.
 – En lähde itse lopputulosta arvioimaan. Sanon vain, että sopimus on yllättävän hyvä omista syistään irtisanoutuneelle pääjohtajalle, Koskinen sanoi Helsingin Sanomille maanantaina.

"Ihan tavanomainen toimintamalli" – näin Hyttisen erorahaa perustelee puheenjohtaja Timo Laitinen Metsähallituksen hallituksesta


Summary: Brittihovin nuori jäsen on kiinnostanut toukokuisesta syntymästään saakka.

Sussexin herttuaparin  prinssi Harryn  ja hänen puolisonsa  Meghan Marklen  tapasi Kapkaupungissa nelikuisen vauvansa kanssa arkkipiispa  Desmond Tutun  ja tämän tyttären  Thandeka Tutu-Gxashen .
 87-vuotias Tutu on Etelä-Afrikan rotuerottelun vastaisen taistelun ikoni, joka sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1984.
 Tutu tervehti lasta hymyllä ja suutelemalla tämän otsaa, johon  Archie  vastasi takaisin hymyilemällä. Archie sai arkkipiispalta lahjaksi lastenkirjoja, jotka Tutu oli signeerannut.
 Kuninkaallisen parin vauvasta Archiesta nähtiin samalla keskiviikkona ensimmäistä kertaa kunnon kasvokuvaa lapsen heinäkuun ristiäisten jälkeen.
 Perhe aloitti kymmenpäiväisen vierailunsa eteläiseen Afrikkaan maanantaina. Kapkaupunkiin perhe lensi British Airwaysin reittilennolla. Herttuaparia on viime aikoina arvosteltu yksityiskoneiden käytöstä.
 Sussexin herttutar tapasi myös yrittäjänaisia keskiviikkona. Herttuapari on nostanut matkallaan esiin esimerkiksi mielenterveystyötä sekä villieläinten suojelutyötä. Perhe käy matkallaan Etelä-Afrikan lisäksi Botswanassa, Angolassa ja Malawissa.
 Tutua ei ole viime aikoina näkynyt paljon julkisuudessa, sillä hän on saanut hoitoa syöpäänsä. Keskiviikkoista tapaamista pidetään kunnianosoituksena herttuaparille.

Herttuaparin Archie-vauva tapasi rotuerottelun vastaisen taistelun ikonin Etelä-Afrikassa – samalla nähtiin, miltä Archie nyt näyttää


Summary: Coloradolaisen Auroran kaupungin joukkoampumisen uhrien omaiset pahoittivat mielensä uudesta Joker-elokuvasta.

Joaquin Phoenixin  tähdittämä  Joker -elokuva on joutunut arvostelun kohteeksi Yhdysvalloissa. Asialla on joukko coloradolaisen Auroran kaupungin joukkoampumisessa vuonna 2012 surmansa saaneiden ystäviä ja omaisia. Seitsemän vuotta sitten sattuneessa tragediassa kuoli kaksitoista ihmistä ja useita kymmeniä loukkaantui, kun mies heitti väkijoukkoon kyynelkaasua ja avasi tulen kesken Batman-elokuvan yönäytöstä. Se oli  Yön ritarin paluu  -elokuvan ensi-ilta.
 Todd Phillipsin  ohjaama uusi  Joker -elokuva antaa Auroran ampumisen uhreja edustavien ihmisten mielestä liian myötätuntoisen kuvan elokuvan päähenkilön kasvusta hylkiöstä tappajaksi.
 Uhrien omaiset ja ystävät vetosivat  avoimella kirjeellä   Joker -elokuvan tuottaneeseen Warner Bros -studioon, että se liittyisi niiden yritysjohtajien kasvavaan joukkoon, jotka ymmärtävät, että heillä on sosiaalinen vastuu yhteisöjen turvallisuuden takaamiseksi. Omaiset toivovat, että Warner Bros tukisi aselakien tiukentamista Yhdysvalloissa.
 Hollywoodin perinteikkäässä elokuvastudiossa ei odoteltu kauaa. Warner Bros  vastasi tänään auroralaisten avoimeen kirjeeseen . Elokuvayhtiön mukaan sen enempää itse elokuva kuin sen kuvitteellinen päähenkilö eivät ole minkäänlaisen tosielämän väkivallan kannattamista. Elokuvan, elokuvantekijöiden tai elokuvastudion tarkoituksena ei ole pitää Jokeri-hahmoa sankarina, Warner Bros toteaa vastauksessaan.
 Phoenixin roolisuoritusta  Jokerina on hehkutettu mediassa, ohjaaja Phillips pokkasi elokuvastaan pääpalkinnon,  Kultaisen leijonan  Venetsian elokuvajuhlilla.
 Joker  on Phillipsin näkemys hahmon syntytarinasta.

Hollywood-studio vastasi joukkoampumisen uhrien omaisten huoleen: “Joker-elokuva ei kannata minkäänlaista tosielämän väkivaltaa”


Summary: Skellefteån jättimäinen akkutehdas on kerännyt tukevan rahoituksen. Tavoitteena on aloittaa tuotanto vuonna 2022.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Ruotsin Skellefteåhon rakennettava jättimäinen akkutehdas houkuttelee myös suomalaisyrityksiä ja -osaajia. Skellefteån kehitysyhtiön johtoa vieraili tiistaina Raahessa ja Oulussa esittelemässä hankkeen mahdollisuuksia paikallisille yrityksille.
 Raahessa paikalla oli noin 40 yritystä, kertoo seudullisen yrityspalveluyhtiön kansainvälistymispäällikkö  Hillevi Ylitorvi .
 – Olemme tosi tyytyväisiä osallistujamäärään, mutta tärkeintä oli, että yritykset saivat tärkeää tietoa työmahdollisuuksista ja pääsivät tapaamaan henkilökohtaisesti Skellefteån edustajia. Ylitorvi iloitsee.
 Northvolt-yrityksen akkutehtaan takana on kaksi sähköautoyhtiö  Teslan entistä johtajaa , jotka ovat valmistelleet runsaan kolmen vuoden ajan Euroopan suurinta akkutehdasta.
 Skellefteån lisäksi tehdasta tavoittelivat pari vuotta sitten myös muun muassa  Vaasa ja Kotka-Haminan seutu .
 Miljarditehdas tarvitsee tuhansia työntekijöitä
 Skellefteån infotilaisuus Raahessa kiinnosti tiistaina yrityksiä laajemminkin Suomesta, kun tulijoita oli esimerkiksi Vaasasta ja pääkaupunkiseudulta asti.
 Ensimmäisenä Raahen tilaisuudesta uutisoi  Ilta-Sanomat .
 Ruotsissa tarvitaan tulevina vuosina monenlaista osaamista, kertoo Raahen seudun yrityspalvelujen kansainvälistymispäällikkö Hillevi Ylitorvi.
 – Nosturiyrityksistä tulee tarvetta, samoin sementti- ja sähköalan yrityksistä. Töitä on myös metalli- ja konepajayhtiöille, mutta myös ruokabisnestä tarvitaan, kun työvoimaa on enemmän, Ylitorvi arvioi mahdollisuuksia.
 Skellefteån tehtaan kustannusarvio on miljardiluokkaa ja rakentamiseen tarvitaan yli tuhat työntekijää. Toimiessaan tehtaan arvioidaan työllistävän yli 2 000 ihmistä.
 Northvolt on onnistunut keräämään yli miljardin euron rahoituksen. Esimerkiksi autojätti  Volkswagen  on mukana isolla osuudella.
 Sähköautojen akkutuotanto pyritään aloittamaan Ruotsissa vuonna 2022.

Entisten Tesla-pomojen akkutehdas houkuttelee suomalaisosaajia töihin Ruotsiin – miljardihanke tuo työtä tuhansille


Summary: Presidentti Trumpin mukaan virkarikostutkinta on häpeällinen noitajahti ja tekaistu kriisi.

Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  pyysi Ukrainan presidenttiä  Volodymyr Zelenskyiä  tutkimaan entisen varapresidentin  Joe Bidenin  toimintaa liittyen yritykseen, jossa hänen poikansa oli työskennellyt.
 Puhelinkeskustelu käytiin 25. heinäkuuta sen jälkeen, kun Zelenskyi oli voittanut Ukrainan presidentin vaalit.
 Täältä voit lukea suomeksi ne kohdat puhelusta, joissa puhutaan Bidenista.
 – Bidenin pojasta on paljon keskustelua, että Biden keskeytti tutkinnan ja ihmiset haluavat tietää siitä. Olisi hienoa jos voisitte tehdä mitä vain oikeusministerin kanssa yhteistyössä, sanoo Trump Valkoisen talon julkaiseman tekstin mukaan.
 Hunter Biden  on ollut mukana ukrainalaisessa kaasuyhtiössä, jota on syytetty korruptiosta. Häntä vastaan ei ole toistaiseksi esitetty mitään todisteita korruptiosta.
 – Biden on kehuskellut pysäyttäneensä tutkinnan, joten jos voitte tutkia sitä. Tämä kuulostaa kamalalta minusta, sanoi Trump tekstin mukaan.
 Tekstin mukaan Zelenskyi kertoo nimittävänsä pian uuden syyttäjän, joka pistettäisiin käymään läpi asiaa.
 Valkoisen talon 25. syyskuuta julkaisema kuva litteroidusta puhelinkeskustelusta Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin ja Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyin välillä heinäkuussa 2019.  Andrew Caballero-Reynolds / AFP
 Edustajainhuoneen tiedusteluvaliokunnan puheenjohtaja, demokraatti  Adam Schiffin  mukaan Trumpin ja Zelenskyin puhelusta julkaistu teksti oli "pahempi kuin odotettiin". Shiffin mukaan puhelu muistutti sellaisia uhkauksia, joita mafialla on tapana tehdä.
 Edustajainhuoneen tiedusteluvaliokuntaa johtava demokraatti Adam Schiff ilmoitti, että Trumpin keskustelun ilmiantanut henkilö olisi nyt valmis todistamaan tiedusteluvaliokunnan edessä. Toistaiseksi tuntemattoman ilmiantajan uskotaan työskentelevän Yhdysvaltojen tiedusteluelimissä.
 Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  sanoi keskiviikkona, että teksti puhelusta Ukrainan presidentille todistaa Trumpin toiminnan heikentävän Yhdysvaltojen vaalien riippumattomuutta, presidentin viran arvokkuutta sekä kansallista turvallisuutta.
 Pelosin mukaan julkaistu teksti myös todistaa sen, että virkarikostutkinnalle on tarvetta.
 Pelosi  on ilmoittanut , että hän määrää aloittamaan virkarikostutkinnan presidentti Trumpin toiminnasta. Pelosin mukaan Trump rikkoi perustuslaillisia velvoitteitaan.
 Trump ei mielestään painostanut
 Trump sanoi tekstin julkaisun jälkeen, että Ukrainan presidentin kanssa käydyn puhelun aikana ei ollut painostusta Biden-tutkinnan aloittamiseksi. Trumpin mukaan puhelu oli merkityksetön. Hän kommentoi asiaa YK:n yleiskokouksessa toimittajille.
 Trump sanoi, että virkarikostutkinta on "häpeällinen" ja "suurin yksittäinen noitavaino Yhdysvaltojen historiassa". Trump kutsui kohua myös "tekaistuksi kriisiksi".
 Biden pyrkii demokraattien presidenttiehdokkaaksi ensi vuoden presidentinvaaleihin. Häntä pidetään tällä hetkellä vahvimpana Trumpin vastustajana demokraattien mahdollisista presidenttiehdokkaista.
 Ukrainan Zelenskyi: Puhelu normaali
 Ukrainan ja Yhdysvaltojen presidentit tapasivat keskiviikkona YK:ssa. Ennen keskustelujen aloittamista presidentit kommentoivat Trumpin Ukraina -kohua.
 Ukrainan Zelenskyin mukaan puhelu ei ollut painostava vaan hän kuvaili sitä hyväksi ja normaaliksi. Hän sanoi myös, ettei halua sekaantua Yhdysvaltojen vaaleihin ja kaikki voivat lukea julkaistusta tekstistä mistä oli kyse.
 Trump toisti lyhyessä tiedotustilaisuudessa kantansa noitavainosta. Hänen mukaansa Pelosi ja demokraattinen puolue on joutunut radikaalin vasemmiston kaappaamaksi eikä Pelosi halua tehdä mitään esimerkiksi aseiden vähentämiseksi.
 New York Times  -lehti julkaisi keskiviikkona koko Valkoisen talon julkaiseman puhelinkeskustelun tekstin. Teksti on viisi sivua pitkä.
 Puhelun aluksi presidentti onnitteli Zelenskyiä vaalivoitosta. Zelenskyi puolestaan kehuu Trumpin olevan hyvä opettaja heille, sillä molemmat presidentit ovat yltäneet vaalivoittoon perinteisten poliitikkopiirien ulkopuolelta.
 Presidentit ovat tekstin mukaan samaa mieltä siitä, että esimerkiksi Saksa ei auta Ukrainaa tarpeeksi. Presidentit myös myöntävät myös haluavansa jatkaa maiden välistä yhteistyötä.
 Pelosi ilmoitti keskiviikkona myös, että toivoo virkarikostutkinnasta huolimatta yhteistyötä presidentti Trumpin kanssa esimerkiksi lääkelainsäädäntöön liittyen.
 Trumpin Ukraina-skandaali käynnistyi, kun tuntemattomaksi jäänyt henkilö ilmiantoi Trumpin puhelinkeskustelun, jonka hän uskoi rikkovan lakia.
 Lue lisää:
 Tapaus Ukraina saattaa kampittaa Trumpin kovimman vastustajan, mutta viedä Trumpin oikeuteen – Mistä Ukraina-skandaalissa on kyse?
 Presidentti Trumpista aloitetaan virkarikostutkinta – Pelosi: "Kukaan ei ole lain yläpuolella"
 Trump kiistää painostaneensa Ukrainan presidenttiä tutkimaan Joe Bidenin ja tämän pojan toimia – myöntää kuitenkin ottaneensa Bidenin puheeksi

Trump pyysi Ukrainan presidenttiä tutkimaan ex-varapresidentti Bidenin toimintaa – Ukrainan presidentti: Minua ei painostettu, puhelu normaali


Summary: Kaakkois-Suomen rajavartiosto testaa pienoiskoptereita, jotka lähtevät automaattisesti tarkistamaan epäiltyä laitonta rajanylitystä.

Suomen ja Venäjän välisellä rajalla, Imatran kohdalla, on pysäköitynä tavalliselta kuomulliselta peräkärryltä näyttävä laite. Kun sensorit havaitsevat liikettä rajavyöhykkeellä, kuomu avautuu ja peräkärrystä nousee ilmaan lähes metrin halkaisijaltaan oleva pienoiskopteri.
 Rajavartijan silmä näkee nyt kirjaimellisesti kauas ja korkealta.
 Laite nousee aluksi muutaman kymmenen metrin korkeuteen. Sitten se suuntaa alueelle, jolta hälytys on tullut. Maahan välittyvässä kuvassa näkyvät punaisella kehystettynä järjestelmän tunnistamat ihmiset ja ajoneuvot. Kuvaa analysoiva neuroverkkotekniikka on tullut rajavartijoiden avuksi, ja partion on helppo suunnistaa suoraan kohteeseen.
 Robottikopterin telakka-asemassa järjestelmä osaa vaihtaa automaattisesti uuden akun drooniin, jolloin se on nopeasti toimintavalmiina. Kare Lehtonen/Yle
 Kyseessä on testikäytössä oleva autonominen robottikopteri. Ne täydentävät pian itärajalle 1990-luvulta lähtien rakennettua kiinteää valvontajärjestelmää. Laitteet toimivat itsenäisesti, mutta niitä voidaan ohjata johtokeskuksesta. Droonin ohjauspaikan ja itse laitteen välisellä etäisyydellä ei ole merkitystä.
 – Järjestelmä tukee rajavyöhykkeellä olevia sensoreita. Kun ennen lähetettiin aina partio, nyt robottikamera tekee ensin alustavan tarkastuksen. Varsinaisen toimenpiteen tekee edelleen aina partio, sanoo toimistoupseeri  Tapani Pulkka  Kaakkois-Suomen rajavartioston esikunnasta.
 Partioiden ei enää tarvitse lähteä katselemaan hirvien tai karhujen rajanylitystä.
 Toimistoupseeri Tapani Pulkka Kaakkois-Suomen rajavartioston esikunnasta arvioi, että droonit helpottavat tilannekuvan muodostamista itärajalla. Kare Lehtonen/Yle
 Rajavartioston johtokeskukseen saadaan muutaman minuutin sisällä videokuvaa tapahtumapaikalta. Suurin hyöty uudesta järjestelmästä tuleekin nopeudesta. Pienoiskopteri lentää hetkessä kilometrien pituisen alueen, johon maastossa liikkuvalla partiolla kuluisi aikaa jopa tunti.
 – Drooneilla on nopeaa valvoa laajoja alueita, ja niillä päästään nopeasti sinnekin, minne ei ajoneuvoilla pääse ihan lähelle, laskee Tapani Pulkka.
 Rajamiesten tukena liikkuvat nyt drooni ja koira
 Myös rajalla liikkuvat partiot käyttävät yhä enemmän drooneja. Kaakkois-Suomen rajavartiosto on hankkinut partioiden avuksi kymmeniä reilun kilon painoisia laitteita, joilla saadaan nopeasti yleiskuvaa valvottavasta alueesta.
 Vanhempi rajavartija Jarno Berg tutkii droonin avulla rajavyöhykkeellä olevaa metsää Imatralla. Kare Lehtonen/Yle
 – Nämä maastot ovat kyllä tulleet tutuiksi 15 vuodessa. Mutta nyt kun kamera saadaan silmäksi taivaalle, niin ihan erilaiselta näyttää, kertoo vanhempi rajavartija  Jarno Berg.
 Pienillä koptereilla lentoaika on puoli tuntia. Sinä aikana rajalinjaa ehditään tutkia jo useiden kilometrien matkalta. Bergin mukaan kamera paljastaa armotta maastossa liikkuvan ihmisen tai eläimen, mutta maahan piiloutuneen ja maastoutuneen henkilön löytäminen vaatii jo taitoa – ja usein myös koiran apua.
 Drooniin tosin saa asennettua myös lämpökameran, jolloin ihmisen lämpösäteily paljastaa sijainnin.
 – Uusi tekniikka myös korvaa puuttuvia resursseja itärajalla. Tekniikka vähentää henkilöstön tarvetta, kun turhia hälytyksiä jää pois. Perustyö tehdään edelleen partioiden ja rajavartijoiden voimin, sanoo Tapani Pulkka.
 Kaakkois-Suomen rajavartioston koirapartio tulossa rajavyöhykkeeltä Imatralla. Kare Lehtonen/Yle
 Rajavartioston lisääntyvä droonien käyttö ei aiheuta vaaraa muulle lentotoiminnalle. Lennot tapahtuvat pääasiassa rajavyöhykkeellä, jossa lentäminen on siiviileiltä kielletty ilman erikoislupaa.
 Tekoäly erottaa ihmisen hirvestä
 Vielä koekäytössä olevan automaattisen robottikopterin kuvien tulkinnassa hyödynnetään tekoälyä. Taustalla ovat algoritmien avulla luodut neuroverkot, joiden avulla kameran ottamasta kuvasta tunnistetaan haluttuja asioita – kuten ihmisiä tai ajoneuvoja.
 – Eläimet liikkuvat varsinkin nyt syksyisin ja keväällä paljon rajan yli, ja vältymme turhilta hälytyksiltä, muistuttaa toimistoupseeri Tapani Pulkka.
 Automaattisesti toimivien pienoiskoptereiden avulla voidaan nopeasti kuvata laajoja alueita rajan tuntumassa.  Kare Lehtonen/Yle
 Droonit tuottavat valtavan määrän kuvamateriaalia, jonka läpikäymiseen Kaakkois-Suomen rajavartioston johtokeskuksessa kuluisi paljon aikaa. Se myös vaatisi lisää valvomohenkilökuntaa. Laitevalmistajat satsaavatkin nyt tekoälyn ja kuvantunnistuksen kehittämiseen, jolloin turhia kuvia ei tarvitse katsella. Tekninen kehitys on alalla nopeaa.
 – Ensimmäinen vaihe on, että erotamme ihmisen luonnoneläimestä. Silloin kyky reagoida sensoreiden välittämiin oikeisiin havaintoihin paranee.
 Jo nyt laitetta voidaan käyttää päivittäiseen partiointiin itärajalla, mutta kuvien tulkintaan tarvitaan henkilökuntaa.
 Tuntien lentoaika tavoitteena
 Tällä hetkellä kaupallisessa käytössä olevat droonit kykenevät lentämään enimmillään pari tuntia yhdellä akun latauksella. Rajavartiolaitos testaa aluksi merialueilla lennokkeja ja uudenlaisia, polttomoottorilla ja generaattorilla tai polttokennoilla varustettuja pienoiskoptereita, jotka kykenevät lentämään yhtäjaksoisesti jopa useita tunteja.
 Testeillä rajavartiolaitos etsii seuraajaa Dornier-valvontalentokoneille. Aiheesta kertoivat aiemmin  Lentoposti  ja  Helsingin Sanomat.
 Rajavartioston partioiden käytössä on kevyitä, mutta tehokkaita drooneja.  Kare Lehtonen/Yle
 Uudenlaisia drooneja aiotaan testata myös itärajalla. Niiden kotipesä voidaan asentaa vaikkapa partioauton katolle, jolloin laitteita voidaan siirtää nopeasti mihin tahansa Kaakkois-Suomen rajavartioston alueella.
 – Me tulemme testaamaan myös tällaisia hybridilaitteita, muotoilee Pulkka.
 Pidemmän lentoajan ansiosta yksi drooni voi valvoa yhtäjaksoisesti jopa viidestä kymmeneen tuntia haluttua aluetta, tai vaikkapa seurata luvattomasti itärajan ylittänyttä henkilöä.

Rajavartioston uusi valvova silmä asuu peräkärryssä Venäjän rajalla – pian se näyttää, ylittääkö rajan salaa ihminen vai hirvi


Summary: Applen älykellon anturit havaitsivat kaatumisen. Kun pyöräilijä ei liikahtanut kaatumisen jälkeen, kello lähetti tekstiviestin hätäkeskukseen.

62-vuotias  Bob Burdett  oli maastopyöräilemässä Riversiden luonnonpuistossa Washingtonin osavaltiossa toissa viikolla, kun hän menetti alamäessä pyöränsä hallinnan ja kaatui pää edellä maahan. Isku oli niin kova, että Burdett menetti tajuntansa pyöräilykypärästä huolimatta.
 Kun Burdett havahtui hereille, häntä oltiin jo kuljettamassa sairaalaan. Apua eivät olleet hälyttäneet paikalle saapuneet ulkoilijat, vaan Burdettin ranteessa ollut Applen älykello.
 Kellon anturit havaitsivat kovan kaatumisen ja kun Burdett ei liikahtanut minuuttiin kaatumisen jälkeen, kello lähetti viestin hätäkeskukseen. Ensihoitajat olivat muutamassa minuutissa kaatuneen pyöräilijän luona, kertoo  Seattle Times -lehti .
 Älykello ilmoitti kaatumisesta myös Burdettin pojalle, joka myöhemmin kertoi tapahtuneesta  Facebook-päivityksessä .
 Älykellot pelastavat henkiä
 Burdettin vammat eivät lopulta olleet aivotärähdystä vakavampia. Kaatuminen tapahtui luonnonpuistossa, jossa liikkuu paljon ihmisiä. On ehkä liioiteltua sanoa, että Applen kello olisi pelastanut miehen hengen.
 Niinkin on käynyt.
 Helmikuussa  Norjan yleisradioyhtiö NRK kertoi tapauksesta , jossa 67-vuotias mies menetti tajuntansa kaaduttuaan kylpyhuoneessa. Useita kallonmurtumia saanut mies olisi todennäköisesti menehtynyt kylpyhuoneensa lattialle, ellei hänen älykellonsa olisi tehnyt ilmoitusta hätäkeskukseen.
 Viime vuonna Ruotsissa  34-vuotias mies lyyhistyi noidannuolen vuoksi keittiönsä lattialle. Hänen älykellonsa tunnisti tapahtuman ja ehdotti hätäkeskukseen soittamista. Mies ei soittanut hätäkeskukseen, vaan raahautui olohuoneeseen. Kun hän muisti jättäneensä lieden päälle, hän soitti kellonsa avulla anopilleen, joka saapui katkaisemaan virran liedeltä.
 Vastaavanlaisia tapauksia on tullut esille ympäri maailman.
 Kellot seulovat rytmihäiriöitä
 Onnettomuuksien lisäksi älykellot voivat varoittaa hiljalleen hiipivistä vaaroista. Tiedossa on useita tapauksia, joissa älykellon hälytys on saanut ihmisen hakeutumaan hoitoon ja tämän ansiosta pelastanut hänen henkensä. Yleensä kello on havainnut poikkeuksellisen nousun sykkeessä ja hälyttänyt käyttäjää tästä. Kun asiaa on selvitetty sairaalassa,  verisuonista on löytynyt tukoksia  tai  sydämestä reikiä .
 Stanfordin yliopisto julkaisi keväällä tutkimuksen , jossa selvitettiin älykellon mahdollisuuksia tunnistaa sydämen rytmihäiriö ennen varsinaisia oireita. Älykellomarkkinoita hallitsevan Applen rahoittamassa tutkimuksessa seurattiin yli 400 000 Applen älykellon käyttäjää. Tulos oli, että älykello pystyy 71-prosenttisesti tunnistamaan rytmihäiriön.
 Samalla kun älylaitteiden anturit kykynevät yhä tarkempiin havaintoihin, niiden koko on pienentynyt. Tämä on lisännyt laitteiden käyttömukavuutta. Enää ei tarvitse pukea erillisiä sykevöitä tai sitoa ranteeseen kahvilautasen kokoista kelloa saadakseen selville sydämen iskutiheyden.
 Kehityksen ansiosta oman kehontoiminnan mittaamisesta on muodostunut ilmiö, johon yhä useampi osallistuu. Enää omaa oloa tai  unenlaatua  ei tarvitse arvioida fiilispohjalta. Tarjolla on kovaa dataa.
 Hengissäpysymisen lisäksi tätä dataa käytetään myös kyseenalaisiin tarkoituksiin. Viime vuonna uutisoitiin juhlijoista, jotka käyttävät aktiivisuusrannekeitaan  kokaiininkäytönsä tarkkailemiseen .

Maastopyöräilijä kaatui ja menetti tajuntansa, älykello hälytti apua – älylaitteet pelastavat ihmishenkiä


Summary: Ympäristöjärjestö haluaa kiinnittää toiminnallaan huomiota ilmastonmuutokseen ja ympäristön monimuotoisuuteen.

Ympäristöjärjestö Elokapina yritti pysäyttää loistoristeilijä Queen Elizabethin lähtöä Helsingin Länsisatamasta.
 Queen Elisabeth irtautui sataman laiturista keskiviikkona kello 17.00, mutta matkanteko lähti liikkeelle hitaasti. Ympäristöjärjestön aktivistit ympäröivät risteilijän kajakeilla.
 Lautta jäi odottamaan lähes tunniksi satama-alueelle, kun Merivartioston alukset poimivat mielenosoittajat kyytiinsä.
 – Haluamme kiinnittää toiminnalla huomiota ympäristö- ja ilmastokriisiin, sanoo Elokapina-järjestön jäsen  Elina Kauppila  Ylelle.
 Länsisatamassa oli yhteensä yhdeksän aktivistia, jotka ympäröivät aluksen. Queen Elizabeth yritti vähitellen lipua kauemmaksi satamasta.
 Lopulta ristelijä pääsi satamasta matkaan vähän vaille kuusi, eli noin tunti suunnitellun lähtöajan jälkeen.
 Helsingin poliisi otti paikalta kiinni yhdeksän henkilöä. Poliisin mukaan yhtä lukuun ottamatta kaikki on päästetty vapaaksi.
 Kaikkia kiinniotettuja epäillään liikenteen häiritsemisestä ja niskoittelusta poliisia vastaan.
 Elokapina on osa kansainvälistä verkostoa
 Elokapina on osa kansainvälistä Extinction rebellion -ryhmää, joka on tehnyt näyttäviä mielenilmauksia ympäri maailmaa.
 Lontoossa tuhannet miehet, naiset ja lapset pysäyttivät liikenteen marraskuussa 2018 istumalla viidellä kaupungin keskustan sillalla. Kymmeniä ihmisiä pidätettiin tempauksen takia.
 Sen jälkeen järjestön toiminta on jatkunut aktiivisena Euroopassa. Viime keväänä liike pysäytti liikenteen useissa solmukohdissa Lontoossa ja poliisi pidätti yli tuhat aktiivia kaupungissa.
 Extenction rebellionin sivujen mukaan ryhmällä on satoja paikallisia ryhmiä ympäri maailmaa.
 Ryhmän ideana on tehdä näyttäviä tempauksia, joilla aiheutetaan häiriötä, mutta niissä ei käytetä väkivaltaa. Tempauksilla ryhmä pyrkii kolmeen tavoitteeseen.
 Hallitusten on järjestön mukaan ”kerrottava totuus ekologisesta hätätilasta”, hiilineutraalius on saavutettava vuoteen 2025 mennessä ja demokraattisesti valitut kansankokoukset on asetettava valvomaan päästötavoitteiden toteutumista.
 Antti Rinteen  (sd.) hallitus tavoittelee hiilineutraaliutta vuoteen 2035 mennessä. Elokapina on toiminut Suomessa marraskuusta 2018 lähtien.
 Elokapina-aktivistit yrittävät estää kajakeilla luksusristeilijä Queen Elizabethin lähdön Helsingin satamasta Hernesaaressa 25. syyskuuta. Lehtikuva
 Elokapina järjestää Facebook-sivujensa mukaan Helsingissä lisätapahtumia loppuviikosta. Järjestö valtaa Esplanadinpuiston torstaina alkuillasta ja pysäyttää liikenteen Pohjoisesplanadin ja Fabianinkadun kulmassa.
 Järjestö on ajoittanut tapahtumat kansainväliselle ilmastoviikolle.
 Lue lisää:
 Anna Leppä ja Elina Kauppila ahdistuivat ilmastonmuutoksesta ja haluavat nyt suoraa toimintaa – “En haluaisi olla tässä, mutta on pakko tehdä jotain”

Ympäristöjärjestö yritti pysäyttää loistoristeilijän lähdön Helsingin Länsisatamassa – meloivat kajakeilla jättiläisen kylkeen


Summary: Suomessa pitäisi olla enemmän arkkitehteja, jotta arkkitehtuurin vienti kasvaisi, uskoo Arkkitehtitoimistojen liitto.

Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu

ALA-arkkitehtien toimistossa Helsingin Kampissa riittää vipinää. Toimiston suunnittelema Helsinki-Vantaan lentoaseman mittava laajennus on parhaillaan käynnissä. Lisäksi Ranskan Lyonissa alkavat todennäköisesti vielä tämän vuoden puolella Lumière-yliopiston uuden oppimiskeskuksen rakennustyöt. Kohteen ALA sai kutsukilpailun ansiosta.
 Nyt toimistossa jännitetään, kuka voittaa Berliinin Komische Oper -oopperatalon laajennus- ja muutossuunnittelukilpailun. Budjetti on noin 200 miljoonaa euroa, ja kaksivaiheinen kisa ratkeaa kesällä 2020. ALA on mukana.
 – Siinä pitää todella haastaa itsensä ja nostaa oma tekeminen niin kovalle tasolle kuin vain ikinä pystyy, arkkitehti  Antti Nousjoki  ALA-arkkitehdeistä sanoo.
 Vastassa ovat hänen mukaansa erittäin kovat kansainväliset kilpakumppanit.
 Norjan Kristiansandiin noussut teatteri- ja konserttitalo Kilden oli ALA-arkkitehtien perustajien läpimurtotyö. Tuomas Uusheimo
 Suomessa tapahtuu liian vähän
 ALA-arkkitehtien tarina alkoi arkkitehtuurikilpailusta. Toimiston perustajat osallistuivat kisaan, jossa etsittiin suunnittelijaa Norjan Kristiansandiin nousevalle teatteri- ja konserttitalolle.
 Suomalaisnelikko voitti sen, ja ALA syntyi. Kohde valmistui vuonna 2012.
 – Se oli valtava työ. Siitä syntyi miljoonia euroja vientituloja, eli kruunut siirtyivät myös Helsinkiin, Nousjoki toteaa.
 Hän kertoo, että rakennuksen suunnittelu ja toteutus kestivät lopulta yli kuusi vuotta. Sinä aikana nelikko etsi uusia toimeksiantoja sekä Suomesta että ulkomailta.
 – Lähdimme Norjaan nimenomaan siksi, että halusimme osallistua tietynlaisiin julkisen rakennuksen kilpailuihin. Sellaisia on Suomessa parhaimmillaan nollasta yhteen vuodessa, Nousjoki sanoo.
 Kilden-nimisestä teatteri- ja konserttitalosta tuli ALA-arkkitehtien ensimmäinen kansainvälinen käyntikortti. Ja keskustakirjasto Oodista seuraava.
 ALA etsii kaiken aikaa uusia projekteja maailmalta.
 SIGGE-arkkitehdit suunnitteli 7 tähden hotellille laajennuksen, joka työntyy saarekkeena merelle. Osat uitettiin Suomesta Dubaihin. Kohde valmistui 2016. Admares
 Kiikarissa Kiina ja Persianlahti
 Arkkitehtuurin vienti on Suomessa vielä melko harvoissa käsissä. Arkkitehtitoimistojen liiton arvion mukaan Suomessa on 10–15 toimistoa, jotka tekevät töitä ulkomaille. Liitolla on noin 250 jäsentä, eli noin neljä viideosaa kaikista Suomen arkkitehtitoimistoista.
 Ulkomaille töitä tekevät ALA:n ohella esimerkiksi  PES-arkkitehdit ,  SIGGE-arkkitehdit ,  JKMM  sekä  Lahdelma & Mahlamäki . Myös  OOPEAA  etsii ulkomailta jalansijaa. Hankkeita on käynnissä Japanissa, Espanjassa ja Pohjoismaissa.
 PES on tehnyt läpimurron Kiinaan, ja se on suunnitellut sinne useita kohteita, kuten Fuzhoun kaupungin omintakeisen kulttuurikeskuksen.
 SIGGE tekee itseään tunnetuksi Persianlahdella. Toimiston lippulaiva on 7 tähden hotellin merelle työntyvä saarimainen laajennus, jonka osat uitettiin Dubaihin Suomesta. Uusia projekteja on suunnitteilla.
 Maailmannäyttelyjen maapaviljongit ovat puolestaan tehneet JKMM-toimistoa tunnetuksi, ja seuraava paviljonki nousee Dubaihin vuonna 2020.
 Lahdelma & Mahlamäki on onnistunut museomarkkinoilla. Sen Varsovaan suunnittelema puolanjuutalaisten historian museo saa jatkoa Liettuassa, jonne avautuu The Lost Shtetl-nimeä kantava juutalaismuseo.
 Ulkomaat kiinnostavat toimistoja, koska rakennushankkeiden kirjo on paljon laajempi kuin Suomessa. Suomalaiset ovat päässeet suunnittelemaan monipuolisia kohteita. Lisäksi ulkomailta voi etsiä kasvua, sillä Suomi on pieni maa. Ja 1990-luvun laman aikana töitä oli pakko yrittaa löytää maailmalta, koska rakentaminen pysähtyi Suomessa.
 PES-arkkitehdit suunnitteli Kiinan Fuzhoun kaupunkiin kulttuuri- ja taidekeskuksen. Se valmistui viime vuonna. PES-arkkitehdit
 Pari miljardia silmäparia näki hotellin
 Helsingin Kruununhaassa sijaitsee Studio Puisto -niminen arkkitehtitoimisto, joka on erikoistunut matkailuprojekteihin.
 Sen perustajiin kuuluva arkkitehti  Heikki Riitahuhta  on mukana myös Uusi Kaupunki -kollektiivissa. Se yrittää avata ovia Norjaan. Mukana on useita nuoren polven arkkitehtitoimistoja
 – Yksi ratkaisu kansainvälistymiseen on se, että lyö hynttyyt yhteen, Riitahuhta sanoo.
 Studio Puisto on suunnitellut muun muassa kaksi huoneistohotellia, toisen Osloon ja toisen Tukholmaan, mutta eniten se on saanut kansainvälistä näkyvyyttä Rovaniemeltä. Sinne toimisto suunnitteli Arctic Tree House -nimisen hotellin. Se avattiin marraskuussa 2016.
 Arkkitehteja kiinnosti, millainen vaikutus projektien näkyvyydellä on. Studio Puisto teki Rovaniemen hotellistaan mediaseurannan.
 – Hotellilla oli ollut 2,2 miljardia silmäparia, ja sellaisen näkyvyyden mainosarvo on parikymmentä miljoonaa euroa, Riitahuhta toteaa.
 Kansainvälistyminen on ollut toimiston agendalla alusta asti, ja Arctic Tree House on poikinut kyselyjä ulkomailta. Montanaan Yhdysvaltoihin nousee sen ansiosta yksityinen matkailukohde, jonka Studio Puisto on suunnitellut.
 Ulkomaisten töiden osuus on noin 15–20 prosenttia toimiston liikevaihdosta, mutta Riitahuhta toivoo, että tulevaisuudessa se olisi 50 prosenttia.
 Riitahuhta on ollut mukana erilaisilla vientimatkoilla, mutta hän toivoo, että niiden sisältö ja tavoitteet olisi kuratoitu nykyistä paremmin.
 – Siinä pitäisi olla aika raaka, että ketkä pääsevät mukaan, Riitahuhta sanoo.
 Studio Puisto suunnitteli Montanaan Yhdysvaltoihin yksityisen matkailukohteen. Valmiiseen kokonaisuuteen liittyy useita rakennuksia, kuten jokikylpylä, jossa on suomalainen sauna. Kuvassa kesällä valmistunut pilottirakennus. Willem van Bolderen
 Tilanne seisoo
 Arkkitehtuurin viennistä ei Suomessa ole tilastoja, ja edellisen kerran asiaa selvitettiin kymmenen vuotta sitten. Silloin todettiin, että arkkitehtuurin viennin määrä on Suomessa vaatimatonta, eikä tilanne ole juuri muuttunut.
 Arkkitehtitoimistojen liiton toiminnanjohtajan  Kalle Euron  mukaan se on ollut melko staattinen jo pitkään.
 Kuten elokuva-alalla, Suomi on jäänyt myös arkkitehtuurin viennissä muista Pohjoismaista jälkeen.
 Tilanne johtuu Euron mukaan arkkitehtien määrästä. Työssäkäyviä arkkitehteja on Suomessa hieman yli 3 000, Norjassa 6 000, Tanskassa 7 500 ja Ruotsissa 10 000.
 Koulutusta ja ulkomaisia työntekijöitä pitäisi Euron mukaan saada rutkasti lisää, jotta Suomen asema paranisi muihin Pohjoismaihin nähden.
 Enin osa ulkomaiden töistä tulee Suomeen arkkitehtuurikilpailujen kautta, mutta Euro toivoo, että jatkossa niitä tulisi yhä enemmän normaalin liiketoiminnan seurauksena. Erityisesti Tanska on onnistunut siinä.
 Liitto on osallistunut viennin edistämiseen esimerkiksi esittelemällä suomalaisia arkkitehtitoimistoja ulkomailla. Parhaillaan se valitsee toimistoja Japanin vaihto-ohjelmaan, ja vastaavasti japanilaisia toimistoja pääsee Suomeen markkinoimaan itseään.
 Liitto toivoo, että vaihto-ohjelma loisi uutta liiketoimintaa suomalaisille. Silti viennin edistäminen jää yhä pääosin yksittäisten arkkitehtitoimistojen kontolle.
 Arkkitehtitoimistojen liitto tekee uuden selvityksen arkkitehtuurin viennistä ehkä ensi vuonna.
 Juutalaismuseo The Lost Shtetl nousee Šeduvan kaupunkiin Liettuassa. Arkkitehtitoimisto Lahdelma & Mahlamäki suunnitteli aiemmin  puolanjuutalaisten museon Varsovaan. Lost Shtetl tarkoittaa kadonnutta juutalaiskylää. Lahdelma & Mahlamäki

Oodin suunnittelijoiden uusin kirjasto nousee Ranskaan – arkkitehtuurin vienti on silti yhä lapsenkengissä


Summary: Keskusrikospoliisi oli yhteydessä Granholmin veljesten isään heti kiinnioton jälkeen.

Yle kertoi jo aiemmin, että poliisi ei käyttänyt asetta silloin, kun poliisipartio joutui ampumisen kohteeksi Porvoon teollisuusalueella.
 Tutkinnanjohtajan mukaan poliisin tekemät tekniset tutkimukset ja kuulustelut ovat nyt osoittaneet, että poliisi ei käyttänyt asetta Porvoon ampumisissa eikä myöskään Pirkanmaalla, jossa Granholmin veljekset otettiin kiinni.
 – Liipasimesta ei ole vedetty, sanoo tutkinnanjohtaja  Kimmo Huhta-aho  Ylelle.
 Poliisin mukaan Porvoossa ja Pirkanmaalla ammuttiin yhteensä kymmeniä laukauksia.
 – Olihan se aikamoinen keikka molemmissa päissä. Poliisi on voinut selviytyä ilman yhtään laukausta. Samalla epäillyt on saatu kiinni sillä tavalla, etteivät he eivätkä ulkopuoliset ole loukkaantuneet. Tämä on lajissaan maailmanennätys, Huhta-aho sanoo.
 Poliisi oli yhteydessä epäiltyjen isään heti maanantaina sen jälkeen, kun Granholmin veljekset oli otettu kiinni sunnuntai-iltana.
 – Olimme veljesten isään yhteydessä jo silloin maanantaina. Yksi ensimmäisiä viestejä oli poliisin suuntaan, että isä oli hyvillään, että poliisi on tällä tavalla tilanteen hoitanut.
 Porvoon ampumisten tutkintaa johtava Huhta-aho sanoo Ylelle, että monessa muussa maassa olisi toimittu toisin kuin Suomessa.
 – Monessa muussa poliisi olisi ampunut vastaavassa tilanteessa, sanoo Kimmo Huhta-aho.
 – Voisitko kuvitella, että jos olisimme Saksassa, Yhdysvalloissa, Ruotsissa tai Tanskassa, että he olisivat hengissä, Huhta-aho kysyy.
 Huhta-ahon mukaan Suomi on kansana harkitsevaa. Hänen mukaansa myös viranomaistoiminta oli hyvin harkittua Porvoon ampumisten yhteydessä.
 Poliisin mukaan Porvoon ampumisten tutkinnassa on parhaillaan rauhallisempi vaihe.
 – Meillä on nyt aikaa ja mahdollisuuksia harkita sitä, mitä on tehty ja mitä on vielä tekemättä.
 Poliisi on tehnyt kuulusteluja, mutta ei halua avata niiden sisältöä.
 Poliisi on vaitonainen edelleen myös motiivista.
 – Meillä on ajatuksia motiivista, mutta koska työ on kesken ja ajatukset eivät välttämättä ole oikeita, niistä on turha julkisuudessa tässä vaiheessa vielä keskustella.
 Lue myös:
 Porvoon ampumisista epäillyt veljekset vangittiin, poliisi edelleen vaitonainen, Yle seurasi hetki hetkeltä

Porvoon ampumisten tutkinnanjohtaja Ylelle: "Poliisi ei vetänyt liipasimesta, monessa muussa maassa poliisi olisi ampunut"


Summary: Yle käänsi kiinnostavimman osan Donald Trumpin ja Volodymyr Zelenskyin puhelinkeskustelun tekstiversiosta.

Valkoinen talo julkaisi keskiviikkoiltana Suomen aikaa tekstin, johon sen mukaan on purettu Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  heinäkuinen puhelinkeskustelu.
 Tähän  tekstistä  on käännetty se osa ,  jossa Trump ottaa esille demokraatti  Joe Bidenin  ja hänen poikansa  Hunter Bidenin  työn ukrainalaisessa kaasuyhtiössä.
 Hakasulkeissa on toimituksen lisäämiä selvennyksiä henkilöistä, joita puhelussa on mainittu. Enemmän julkistuksesta ja sen taustoista voit lukea  tästä jutusta .
 Presidentti Trump:  Kuulin, että teillä oli taitava syyttäjä [valtionsyyttäjä  Viktor Šokin,  erotettu maaliskuussa 2016], joka on epäreilusti siirretty pois tehtävästään. Monet puhuvat hänestä ja hänen erottamisestaan ja siitä, kuinka asiaan on sekaantunut pahoja ihmisiä.
 (Rudy) Giuliani  [Trumpin henkikökohtainen asianajaja] on kunnioitettu mies, hän oli New Yorkin pormestari – toivon, että hän soittaisi sinulle. Pyydän, että hän ja oikeusministeri  William Barr  soittaisivat sinulle. Rudy on taitava kaveri ja tuntee kuviot. Jos voisit puhua hänelle, niin se olisi hyvä juttu.
 Yhdysvaltain edellinen suurlähettiläs, se nainen, oli heikko tapaus. Hän tunsi siellä hankalia kavereita – haluan vain, että tiedät tämän.
 Ja sitten toinen asia: On paljon puhuttu (Joe) Bidenin pojasta, siitä, että hän pysäytti tutkinnan [koskien kaasuyhtiö Burisman korruptiotutkintaa] ja että monet halusivat saada siitä tietoja. Joten kaikki mitä saat siitä selville oikeusministerin kanssa olisi hienoa. Biden kerskaili sillä, että hän keskeytti tutkinnan, joten jos voit vilkaista sitä... minusta tämä kuulostaa kammottavalta.
 Presidentti Zelenskyi:  Haluaisin kertoa sinulle syyttäjästä. Ensinnäkin ymmärrän asian ja tunnen kuvion. Koska olemme voittaneet parlamentissa ehdottoman enemmistön, niin seuraava syyttäjä tulee olemaan sataprosenttisesti minun ehdokkaani, jonka parlamentti hyväksyy ja hän tule aloittamaan työnsä uutena syyttäjänä syyskuussa.
 Hän (nainen tai mies) perehtyy asiaan, etenkin yhtiöön, josta mainitsit. Tapauksen tutkinnassa on kyse siitä, että palautetaan luottamus, joten pidämme tästä huolta ja jatkamme tutkintaa.
 Tämän lisäksi pyytäisin ystävällisesti, jos teillä on mitään lisätietoja, joita voitte toimittaa meille, se auttaisi tutkinnassa, jotta voimme varmistaa, että voimme huolehtia oikeuden toteutumisesta maassamme, liittyen Ukrainan Yhdysvaltain suurlähettilääseen [tekstissä on ilmeisesti virhe, Zelenskyi tarkoittanee Yhdysvaltain suurlähettilästä Ukrainassa, jota Trump aiemmin puhelussa arvosteli].
 Muistaakseni hänen nimensä on  Ivanovich  [ Marie L. Yovanovitch , suurlähettiläs 2016 –2019].
 On hyvä, että olet ensimmäinen, joka kertoi minulle,että hän oli heikko suurlähettiläs. Olen kanssasi sataprosenttisesti samaa mieltä. Hänen asenteensa minua kohtaan oli kaikkea muuta kuin hyvää, sillä hän ihannoi edellistä presidenttiä [ Petro Porošenko ] ja oli hänen puolellaan. Hän ei hyväksynyt minua uudeksi presidentiksi.
 Presidentti Trump:  Hyvä, hän joutuu käymään läpi muutamia juttuja. Pyydän Giuliania soittamaan sinulle ja pidän huolen, että oikeusministeri Barr soittaa ja käydään tämä juttu läpi pohjia myöten. Olen varma, että saat asiat selville. Kuulin, että syyttäjää kohdeltiin kaltoin, hän oli reilu kaveri, joten paljon onnea vaan kaikessa työssä.
 Teidän [Ukrainan] talous tulee kohenemaan ja paranemaan, otaksun niin. Teillä on paljon voimavaroja. Se on hieno maa. Minulla on paljon ukrainalaisia ystäviä, uskomattomia ihmisiä.
 Puhelu jatkuu vielä jonkin aikaa. Presidentit sanovat toisilleen kohteliaisuuksia ja vierailukutsuja.
 Lue myös:
 Trump pyysi Ukrainan presidenttiä tutkimaan ex-varapresidentti Bidenin toimintaa – Ukrainan presidentti: Minua ei painostettu, puhelu normaali

"Ja sitten toinen asia: On paljon puhuttu Bidenin pojasta..." Lue sanasta sanaan, mitä Trump pyysi Ukrainan presidentiltä


Summary: Suuri osa Suomessa olleista marjanpoimijoista matkustaa kotiin tällä tai ensi viikolla.

Thaimaalaisten marjanpoimijoiden leirillä Alavudella eletään kesäkauden viimeisiä päiviä.
 Kesällä mustikoiden myötä alkanut marjastuskausi on päättymässä ja Alavuden Rantatöysässä olevaa leiriä valmistaudutaan purkamaan. Poimijoiden paluulennot on varattu perjantaille ja lauantaille.
 Näin illansuussa, kun kello on puoli kuusi, ensimmäinen poimijaporukka on jo palannut metsästä leiriin, muut tulevat aivan kohta. Kaikkiaan tien päällä on kymmenkunta autoa.
 Syyskuinen päivä on jo paljon pimeämpi kuin keskikesän päivä, jolloin poimijat lähtivät metsään auringon noustessa ja palasivat iltamyöhään. Poimintapäivä on lyhyempi – ja kylmempi.
 Tukihenkilönä thaimaalaisille
 Thaimaalaiset marjanpoimijat ovat olleet Suomessa heinäkuusta lähtien. Marjavuosi ei ole ollut paras mahdollinen.
 – Tänään saalis on näköjään 40-60 kiloa puolukkaa poimijaa kohden. Se ei ole kovin hyvä. Muutama päivä sitten yhden poimijan saalis oli 203 kiloa. Kaikkien aikojen ennätys, jonka muistan, on yli 300 kiloa marjaa päivässä, sanoo thaimaalaisten tukihenkilönä toimiva  Pirkka Juntunen .
 Juntunen edustaa Tiinan Marjakonttia, joka on Alavudella leiriytyvien 80 thaimaalaisen poimijan kutsuja ja sitoutunut ostamaan kaiken sen marjan, minkä he poimivat.
 Hän on toiminut poimijoiden tukihenkilönä 12 kesää ja astuu kuvaan aina silloin, jos tarvitaan suomalaista terveydenhoitoa tai suomalaisten ja thaimaalaisten kesken tulee jotain selvitettävää.
 – Esimerkiksi yksityistiet ovat sellaisia, joista joskus tulee säätämistä. Sanotaan, että ihan hyvä, että poimivat - kunhan eivät täällä, Juntunen tietää.
 Säiden armoilla, kuten Thaimaassakin
 Kahdeksatta vuotta Suomessa poimimassa oleva  Bunchu Sunawong  on maanviljelijä. Viljelyn vuodenkiertoon työrupeama Suomessa sopii.
 – Raha, Sunawong toteaa ykskantaan, kun tulee puhe motiivista Suomeen tulemiseen. Syyskuisen päivän marjasaalis on hänen osaltaan ilmeisen odotettu, mutta sää sen verran kylmä, että metsässä vietetyn päivän jälkeen palelee.
 Sunawong lentää loppuviikosta kotiin Thaimaahan muutaman kuukauden Suomessa olon jälkeen, kuten suurin osa kaikista Suomessa olevista thaimaalaisista marjanpoimijoista.
 Juntunen muistuttaa, että poimijoiden kesään liittyy aina taloudellisen tuloksen riski. Marjavuodet ovat erilaisia, joten huippuansiot vaihtelevat. Tappiolle kukaan ei tälläkään leirillä ilmeisesti kuitenkaan taloudellisesti jää.
 – Esimerkiksi maanviljelijät tietävät, että satoa ei voi ennustaa. Sama se on heillä Thaimaassakin, Juntunen toteaa. Suuri osa leirin poimijoista on maanviljelijöitä.
 Päivän aikaan poimitut marjat punnitaan ja kilomäärä kirjataan tarkasti ylös. Tällä kertaa keskimääräinen saalis oli 40-60 kiloa puolukkaa per poimija. Hanne Leiwo / Yle
 Kokit, mekaanikko ja koordinaattori poimijoiden avustajina
 Rantatöysän leirillä majoittuu 55 thaimaalaista.
 Leiri on Nummelan tilalla, joka on maatilamatkailuyritys. Sen pihapiirissä olevat rakennukset ovat jo useana kesänä toimineet poimijoiden majoitustiloina. Pihasta löytyvät myös peseytymis- ja saniteettitilat, keittiö ja marjojen punnitus- ja varastointipaikat.
 Poimijoiden lisäksi leirissä asuu ja työskentelee kaksi kokkia, automekaanikko ja leirin koordinaattori. Käyttämistään palveluista ja majoituksesta poimijat maksavat sovitun korvauksen. Korvauskäytäntöjä säädellään  aiesopimuksella .
 Tiinan Marjakontilla on Alavudella toinenkin, pienempi leiri vanhalla Kaukolan koululla.
 Päivitetty sopimus – valvontaa ja vastuuta
 Ulkomaalaisten marjanpoimijoiden ja heidän avustajiensa asemaa kohennettiin alkuvuonna päivittämällä yritysten, ulkoministeriön sekä työ- ja elinkeinoministeriön välinen  aiesopimus .
 Aiesopimuksessa säädellään yritysten vastuulla olevia asioita poimijoiden lähtömaissa ennen Suomeen tuloa ja Suomessa poimintakauden aikana. Siinä on tarkennuksia muun muassa poimijoiden leiriolosuhteisiin ja tulojen tilittämiseen liittyen.
 Suomeen poimijoita kutsuvien yritysten edellytetään allekirjoittavan aiesopimuksen.
 Esimerkiksi Tiinan Marjakontin toimintaan aiesopimuksen päivittäminen ei ole tuonut muutoksia. Leirit ja toiminnot ovat samoja kuin ennenkin, sanoo yrittäjä  Veikka Juntunen .
 – Olemme ennenkin toimineet sopimusten mukaan, Juntunen toteaa.
 Samoin sanoo Polarica Marjan toimitusjohtaja  Jukka Kristo . Polaricalla on ollut tänä kesänä vajaat 600 ulkomaista luonnonmarjojen poimijaa eri puolilla Suomea. Kriston mukaan yritys tukee sopimukseen tehtyjä tarkennuksia.
 – [Toimintaehtojen] kiristykset tähtäävät siihen, että toiminta on avointa ja mahdolliset ongelmat ennaltaehkäistään. Tarvitaan valvontaa ja vastuuta, Kristo sanoo.
 Suomessa on tänä vuonna ollut thaimaalaisia marjanpoimijoita  yli 2400 .
 Ulkomaalaisten luonnonmarjojen ja muiden luonnonvaraisten tuotteiden poimintaan liittyvät neuvonta- ja lausuntoasiat on keskitetty Pohjois-Pohjanmaan TE-toimistoon.
 Marjanpoimijoita kutsuvat yritykset toimittavat TE-toimistolle loppulausuntonsa kuluneesta kesästä poimintakauden päättyessä. TE-toimisto taas antaa Suomen ulkomaan edustustoille pyynnöstä lausuntoja yritysten ennakkoselvityksistä, liiketoimintaedellytyksistä ja kyvystä vastata maahan kutsumiaan marjanpoimijoita koskevista velvoitteista sekä ennen viisumien myöntämistä että poimintakauden jälkeen.
 – Kunhan lausunnot on saatu, tiedetään miten kausi on mennyt, kertoo kansainvälisen työnvälityksen koordinaation asiantuntija  Tuomas Komulainen  TE-toimistosta. Jos yritys laiminlyö aiesopimuksen ehtoja, se saattaa saada seuraavana vuonna vähemmän viisumeita poimijoille.
 Thaimaalaisilta kerätään palaute kaudesta paluulentojen yhteydessä. He saavat täytettäväkseen thain kieliset lomakkeet, jotka palautetaan anonyymisti.
 Pirkka Juntunen (vasemmalla) pinoaa marjalaatikoita yhdessä kahdeksatta vuotta poimimassa olevan Bunchu Sunawongin kanssa. Peeraya Sompong (oikealla) on leirin koordinaattori. Hanne Leiwo / Yle
 Konfliktit yleensä väärinkäsityksiä
 Pirkka Juntunen kertoo, että suomalaisten ja thaimaalaisten yhteentörmäyksiä sattuu hyvin harvoin. Ehkä suomalaiset ovat jo tottuneet siihen, että marjametsästä sadon korjaavat talteen ulkomaiset poimijat.
 – Heillä ei juuri kilpailijoita enää ole, sillä kaupallista poimintaa ei Suomessa juuri harrasteta.
 Jos konflikteja tulee, ne ovat yleensä väärinkäsityksiä, joista selvitään keskustelemalla. Yleensä, sillä Juntunen osaa kertoa vuosien varrelta muutaman esimerkin, missä thaimaalaisten poimijoiden päälle on käyty harjanvarrella huitoen tai auton keulapeltiä moukaroitu isolla kivellä.
 – Joillakin ihmisillä vaan hirttää niin pahasti kiinni, kun oikein tympäisee. Varmaan he itsekin katuvat hetken kuluttua, Juntunen miettii.
 Tänä kesänä marjanpoimijoiden omaisuutta kohtaan on kuitenkin tehty ilkivaltaa niin, että Juntunen kirjoitti asiasta paikallislehdessä. Poimijoiden majoitustiloissa oli käyty penkomassa tavaroita, peräkärry työnnetty ojaan, auton sivuikkuna lyöty rikki ja viimeisimpänä nyt syyskuussa peräkärry varastettu.
 Haastatteluhetkellä Juntunen kuitenkin arvelee, että kyseessä ei ollut niinkään thaimaalaisia kohtaan tehty ilkivalta kuin ilkivalta yleensä. Marjastusvälineiden varastaminen vaikeutti joka tapauksessa poimijoiden työtä, joten heille varkauksista aiheutui selkeää haittaa.
 Kesä on kohta ohi
 Illan hämärtyessä pihan grillikatokseen sytytetään jokailtainen nuotio. Keittiöstä tulee rasvassa paistettujen kanankoipien tuoksu. Iltapala odottaa.
 Poimijoiden autojen palatessa maastosta, pihaan hurauttaa myös mekaanikko omalla autollaan.
 – Ilmeisesti hän on käynyt auttamassa jotakuta jossain, Juntunen toteaa.
 Marjalaatikko toisensa perään nostetaan vaa’alle, punnituksen tulos kirjataan ylös ja kukin poimija kuittaa saaliinsa nimikirjoituksellaan kilojen viereen. Osa tuloista maksetaan käteisellä, osan tilitetään thaimaalaisen tilitoimiston kautta.
 Juntusella ja poimijoilla ei juuri ole yhteistä kieltä, mutta elekielellä ja muutamilla sanoilla pärjätään jotenkuten sen aikaa, kun tässä samalla tontilla ollaan. Thain kielen kylmää merkitsevä sana on tänään kovassa käytössä, sitä toistelevat sekä poimijat että Juntunen yhteisymmärryksessä.
 Poimijoiden palattua metsästä pihamaa hiljenee nopeasti, sillä vielä parina aamuna kello herättää poimijat kukonlaulun aikaan. Sitten kesä on ohi.

Thaimaalaiset marjanpoimijat ovat tämän vuoden sadon keränneet ja lento kotiin odottaa – yhteentörmäyksiä suomalaisten kanssa sattuu harvoin


Summary: Aloite ehti aiheuttaa kiivasta keskustelua valtuustossa.

Aloite liha- ja maitotuotteiden kulutuksen puolittamisesta kaupungin yksiköissä seuraavan kuuden vuoden aikana meni läpi Helsingin kaupunginvaltuuston kokouksessa. Aloitetta käsiteltiin tänään illalla.
 Vihreiden valtuutettu  Antti Harjanteen  aloite on aiheuttanut kiivasta keskustelua valtuustossa. Viimeksi sitä käsiteltiin helmikuussa. Tämän jälkeen kaupunki antoi vastauksen. Kaupunginhallitus ei tuolloin innostunut aloitteessa esitetyistä tuntuvista muutoksista.
 Vastaus ei innostanut valtuustossa ja valtuuston enemmistö kannatti Harjanteen esityksen palauttamista uudelleen käsittelyyn.
 Twitterissä päätöstä on juhlittu, etenkin vihreiden päivityksissä. Soraääniä ei ole niinkään näkynyt ainakaan toistaiseksi.
 Keskustelu aloitteesa on käynyt kiivaana ja aihe on jakanut mielipiteitä.
 Kun valtuusto päätti aloitteen palauttamisesta uudelleen käsittelyyn, vastustivat palauttamista perussuomalaisten kaikki neljä valtuutettua. Vihreät ja vasemmisto puolustivat palauttamista kokonaisuudessaan. Muiden isojen ryhmien äänet hajosivat.
 Äänestys oli täpärä ja aloite palautettiin valmisteluun äänin 42–39.
 Lue lisää
 Lihansyönnistä syttymässä jälleen iso riita Helsingin kaupunginvaltuustossa – ”Idealismi ei toimi tässäkään”

Helsingin kaupunki vähentää jatkossa roimasti lihan ja maitotuotteiden käyttöä yksiköissään – valtuusto hyväksyi kiistellyn aloitteen


Summary: Grönlannin sulaminen ei vaikuta Suomeen juuri lainkaan. Etelämantereen sulaminen tuo tänne paljon enemmän vettä.

Juha Rissanen / Yle
 Grönlannin jääpeite on vetänyt vetovoimansa avulla vettä puoleensa. Sitä on nyt enemmän Pohjois-Euroopassa kuin Etelä-Euroopassa. Jos Grönlanti sulaa, tasapaino kääntyy toisin päin. Vettä virtaa etelään. Vaasan pohjoispuolella vedenpinta voi jopa laskea. Jäätiköiden sulaminen vapauttaa isot vesimassat. Merenpintaa nostavat silti ilmaston lämmetessä myös monet muut asiat, kuten koulun fysiikan tunneilta tuttu veden lämpölaajeneminen. Maapallo on kuin iso hyytelöpallo. Sulava vesi jäätiköiltä kerääntyy meriin saaden ne syvenemään. Maa vieressä kohoaa.
 Juha Rissanen / Yle
 Jäätiköiden sulaminen ja veden lämpölaajeneminen nostavat merenpintaa meillä arviolta noin 30 senttimetriä vuoteen 2100 mennessä. "Vaikka Grönlanti sulaisi ihan kokonaan, meihin se ei juurikaan vaikuttaisi", sanoo Ilmatieteen laitoksen eläkkeelle jäänyt tutkimusprofessori Kimmo Kahma. Esimerkiksi Helsingin seudulla on varauduttu veden nousuun jo pitkään. Nykyisten ennusteiden mukaan pahalla myrskyllä vuonna 2100 vesi saattaa korkeintaan vallata Presidentinlinnan portit. Jos Etelämanner sulaa voimakkaasti, se vaikuttaa Suomeen eniten. Pahimman skenaarion mukaan vedenpinta nousisi yli metrillä.
 Lähteet: Tutkimusprofessori Kimmo Kahma sekä Nature-lehti.

Ilmastonmuutos nostaa merenpintaa, mutta Suomi on fysiikan lakien takia melko turvassa


Summary: Israelin presidentti Reuben Rivlin antoi hallituksen muodostamisen tehtäväksi Benjamin Netanjahulle keskiviikkoiltana.

Israelissa viime viikolla vaalitappion kärsinyt pääministeri  Benjamin Netanjahu  on saanut ensimmäisen vuoron yrittää koota maahan uusi hallitus.
 Presidentti  Reuben Rivlin  antoi tehtävän Netanjahulle sen jälkeen, kolmikantaneuvottelut Rivlinin, Netanjahun ja vaaleissa suurimmaksi ryhmäksi knessetissä nousseen Sinisen ja valkoisen -puolueen johtajan  Benny Gantzin  kesken päättyivät tuloksettomina.
 Gantz sanoi keskiviikkona, ettei hänen puolueensa mene hallitukseen.
 Neuvotteluissa osapuolet yrittivät päästä sopuun vallanjaosta Netanjahun oikeistolaisen Likud-puolueen ja keskusta-oikeistolaisen Sinisen ja valkoisen kanssa. Netajahu yrittää nyt muodostaa Likudin johtaman hallituksen.
 Israel jäi viime viikolla pidettyjen  vaalien jälkeen pattitilanteeseen . Likudilla ja sen tukipuolueilla ei ole knessetissä enemmistöä. 120-paikkaisessa parlamentissa ryhmittymältä uupuu kuusi paikkaa enemmistöstä.
 Netanjahulla on nyt neljä viikkoa aikaa kasata hallitus. Jos hän ei onnistu tehtävässään, presidentti voi myöntää vielä päälle kaksi viikkoa jatkoaikaa.
 Viime viikon vaalit olivat Israelissa jo toiset. Huhtikuussa pidettyjen ensimmäisten parlamenttivaalien jälkeen Netanjahu epäonnistui hallituksen kokoamisessa.

Israelissa Netanjahu sai hallitustunnustelijan tehtävän


Summary: Yhdysvaltojen presidentin Donald Trumpin mukaan sopimus on 7 miljardin dollarin arvoinen Yhdysvalloille.

Yhdysvallat ja Japani sopivat keskiviikkona kauppasopimuksen ensimmäisestä osasta, jonka arvo maille on kokonaisuudessaan noin 40 miljardia dollaria.
 Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  sekä Japanin pääministeri  Shinzo Abe  kertoivat sopimuksesta keskiviikkona New Yorkissa tapaamisensa jälkeen.
 Trumpin mukaan Yhdysvallat saa Japanin markkinoille maansa tuotteita 7 miljardin dollarin arvosta. Trump kutsui sopimusta "ilmiömäiseksi".
 Maat kertoivat myöhemmin yhteisellä tiedotteella keskiviikkona, että uskovat sopimuskeskustelujen kestävän noin neljä kuukautta.
 Yhdysvaltain kauppaedustajan toimiston mukaan kyseessä oli kauppasopimuksen osa, joka koskee maatalouden ja teollisuuden tuotteita sekä digitaalista kaupankäyntiä.
 Sopimuksen myötä Japani poistaa tullit sellaisilta yhdysvaltalaistuotteilta kuten manteleilta, mustikoilta, karpaloilta, maissilta, viljakasvi durralta sekä parsakaalilta.
 Yhdysvallat puolestaan poistaa tai alentaa tulleja osalta japanilaisia tavaroita. Tuotteiden joukossa on esimerkiksi koneellisia työkaluja, höyryturbiineja, polkupyöriä sekä soittimia.
 Yhdysvaltain kauppaedustaja  Robert Lighthizerin  mukaan mukana ei ole autoteollisuus.
 Trump kertoi myös, että keskiviikon jälkeen neuvotteluja jatketaan. Trump  lupasi sopimuksen jo  tiistaina puheessaan YK:n yleiskokouksessa.

Yhdysvallat ja Japani sopuun uuden kauppasopimuksen ensimmäisestä osasta


Summary: 20-vuotisjuhlavuotta viettävän Elonkerjuun alkuvuosina bändi teki lujasti töitä saadakseen demonsa läpi levy-yhtiöihin.

20 vuotta sitten Pohjanmaalla perustettiin yhtye, joka halusi esittää pohjalaista kansanmusiikkia hieman vauhdikkaammalla meiningillä. Syntyi Lauri Tähkä ja Elonkerjuu -niminen yhtye, joka sittemmin on lyhentynyt muotoon Elonkerjuu.
 Tätä oli kuitenkin edeltänyt 90-luvun lopulla vaihe, jossa samainen porukka oli ollut ahkerasti yhteydessä levy-yhtiöihin kiinnityksen toivossa. Porukka tunnettiin levy-yhtiöissä jo vähän liiankin hyvin.
 – Lähetimme kovasti demoja levy-yhtiöihin ja aina ne tulivat bumerangina takaisin, että ei kiitos. Sitten älysimme keksiä taiteilijanimet, Elonkerjuu-yhtyeen alkuperäisjäsen  Simo Ralli  kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa.
 Tarkoituksena oli hämätä levy-yhtiön väkeä, joille poikien oikeat nimet olivat jo varsin tuttuja aiemmista yhteydenotoista.
 – Idea oli, että kuoren avattua levy-yhtiön väki ei heti heitä demoa menemään, kun huomaavat, että jaa, taas nämä samat tyypit, Simo Ralli jatkaa.
 Taiteilijanimien valinnan tuloksena bändin pojista tuli Simo Ralli,  Lauri Tähkä  ja  Lenni Paarma .
 Bändinimeä alettiin rakentaa solistin nimen ympärille: Lauri Tähkä laitettiin nimen alkuun ja Elonkerjuu napattiin turkulaistaiteilijan maalauksesta.
 – Se (teoksen nimi) kolahti. Se ei ollut mikään korjuu, elonkorjuu, vaan nimenomaan kerjuu ja samalla kerjuumatkalla ollaan edelleen.
 Solisti Osku Ketola on opetellut valtavan määrän kappaleita
 Elonkerjuun nykyinen solisti,  Osku Ketola,  on ollut mukana bändissä nyt kaksi vuotta. Uusi levy julkaistiin alkusyksystä ja keikat alkoivat viime viikonloppuna kotikonnuilta Seinäjoelta.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa niin ikään vieraillut Ketola myöntää, että keikkalavalle astuminen hirvitti alkuun.
 – Kyllä sitä vähän mietti, että mitä tästä tulee. Elonkerjuulla on vuosien varrella ilmestynyt yhdeksän albumia ja siellä on valtava määrä biisejä, ja vielä viuluakin soitan mukana. Mutta kun ensimmäinen biisi lähti liikkeelle, niin se oli aivan mahtavaa. Fanien kannustus ja kasvot yleisössä vie mukanaan.

Elonkerjuu-yhtye paljasti hauskan tarinan bändin nimestä – halusivat hämätä levy-yhtiöitä


Summary: Uudet vaalit ja EU-eron lykkäys näyttävät entistä todennäköisimmiltä vaihtoehdoilta brexit-ratkaisujen puutteessa

LONTOO  Brexit on tehnyt Britanniasta ennalta-arvaamattoman maan – mutta kansanedustajien kiihkeä väittely loi tänään tutun ja turvallisen tunnelman.
 – Tämä on kuollut parlamentti. Sillä ei ole moraalista oikeutusta istua näillä penkeillä, jyrisi hallitusta edustava kruununjuristi  Geoffrey Cox.
 Cox suuntasi sanansa oppositiolle, joka ei halua lähteä ennenaikaisiin parlamenttivaaleihin.
 Oppositiojohtaja  Jeremy Corbynin  mukaan kuolleet elävät löytyvät kuitenkin hallituksen penkiltä.
 – Maalla on zombiehallitus ja zombiepääministeri, joka täytyy poistaa virasta sopivaan aikaan, Corbyn vastasi
 Opposition pulssi sykkii vahvempana
 Oppositiojohtaja Jeremy Corbyn oli lähimpänä totuutta töihin palanneen parlamentin kalmanhajuisessa kiistelyssä.
 Parlamentti kokonaisuudessaan ei suinkaan ole kuollut. Se heräsi korkeimman oikeuden herättämänä eilen eloon hallituksen tahdosta huolimatta.
 Oppositio osoitti jo ennen parlamentin jäädytysyritystä elinvoimansa säätämällä lain, jonka mukaan pääministeri  Boris Johnsonin  täytyy hakea EU-erolle jatkoaikaa, jos brexit-sopimukseen ei päästä.
 Töihin palattuaan parlamentti voi entistä paremmin valvoa, että Johnson myös noudattaa kyseistä lakia.
 Boris Johnsonin hallitus on puolestaan eilisen korkeimman oikeuden tuomion jälkeen henkihievereissä. Oikeus ei syyttänyt Johnsonia suoraan valehtelusta, mutta kauaskaan se ei jäänyt sanoessaan, että “parlamentin jäädyttämiseen ei ollut mitään syytä, varsinkaan hyvää syytä”.
 Pääministeri Boris Johnson lähdössä virka-asunnoltaan parlamenttiin keskiviikko-iltana. Will Oliver / EPA
 Ryvetetyn Johnsonin pelastaa ainoastaan se, että hän saattaisi mielipidetutkimusten mukaan edelleen yltää hiuksenhienoon voittoon, jos hän saisi toivomansa ennenaikaiset vaalit.
 Uudet vaalit voisivat tuoda elonkipinän
 Korkeimman oikeuden päätös parlamentin istuntotauon perumisesta oli voitto brittiläiselle demokratialle. Eduskunnan jäädytyksen vuoksi kansanedustajat “eivät olisi voineet valvoa hallituksen toimintaa kansallisesti kriittisenä aikana”, kuten oikeus perusteli.
 Kansanedustajien paluu työpaikalleen ei kuitenkaan tuo itsessään tuo brexit-pattitilanteen ratkaisuja yhtään lähemmäksi.
 Oppositio on oikeassa siinä, että maassa on zombiehallitus, sillä konservatiivien oma enemmistö maan parlamentissa on tätä nykyä entistäkin kauempana erojen ja parlamenttiryhmästä erottamisien vuoksi.
 EU:n on vaikea neuvotella elävän kuolleen kanssa – mutta se ei voi myöskään neuvotella opposition kanssa.
 Siksi näyttää todennäköiseltä, että brexit-päivämäärää lykätään yli lokakuun lopun takarajan. Näin maassa voitaisiin järjestää uudet vaalit ja valtaan voisi päästä kenties jopa neuvottelukykyinen hallitus.
 Työväenpuolueen johtaja Jeremy Corbyn on sanonut olevansa valmis vaaleihin heti, kun on takuuvarmaa, että Britannia ei eroa EU:sta ilman sopimusta 31. päivä lokakuuta.
 Vaikka kuka tietää mitä elävien kuolleiden brexit-maassa tapahtuu. Onhan pääministeri Johnson sanonut olevan mieluummin “kuolleena ojassa”, kuin hakevansa EU-erolle lisäaikaa.
 Lue lisää:
 Britannian parlamentti palaa työhönsä tänään, Johnson puhui huutojen keskellä: Parlamentti on halvaantunut – katso suorana

Töihin palanneessa Britannian parlamentissa käytiin kalmanhajuinen väittely – “Zombiehallitus “ja “kuollut parlamentti” ottivat mittaa toisistaan


Summary: Kotkalaisen Albatross-ravintolan tunnetuin vieras on jalkapallotähti Teemu Pukki.

Albatross-ravintolan lattiassa ammottaa puolitoistametrinen kolo. Sementtipölyä on leijaillut muovipressuin suojattujen jakkaroiden päälle. Sitä on päässyt laskeutumaan myös oluthanojen kahvoille ja viinilasien pinnoille.
 Juhlat ovat selvästi tauolla.
 Yli kymmenen vuotta Albatross-ravintolassa torin laidalla tarjoilijana työskennellyt  Pia Hostikka  kuvailee paikkaa kaupunkilaisten olohuoneeksi. Hänen mukaansa rakennuksessa pistäydytään kauppareissuilla ja töiden jälkeen.
 – Tänne tullaan näkemään ystäviä ja laulamaan karaokea. Ihmiset kehuvat tiivistä tunnelmaa. Viime vuosina myös kotkalaiset nuoret ovat löytäneet paikan, Hostikka kertoo.
 Ravintola Albatross asetettiin käyttökieltoon syyskuun puolivälissä.  Parhaillaan sen kantavia rakenteita tutkitaan. Antti-Jussi Korhonen
 Baarilla on vankka, noin 20 hengen kanta-asiakaskunta.
 – Osasta asiakkaista on tullut ystäviäni, Hostikka kertoo.
 Yhtenä hauskimmista muistoistaan hän mainitsee eräät ravintolassa vietetyt 90-vuotisjuhlat. Juhliin kokoontuivat rouvan perhe ja ystävät.
 – Se oli todella lämminhenkinen ilta. Itse juhlakalu lähti vielä jatkamaan iltaa täältä, kun osa vieraista lähti jo kotiin. Asiakkaina käy välillä näitä mahtavia teräsmummoja, Hostikka hymähtää.
 Syyskuun puolivälissä kanta-asiakkaita kohtasi suuri mullistus, kun ravintolarakennus asetettiin käyttökieltoon.
 Rakennuksessa on toiminut nykyinen karaokeravintola vuodesta 2008  lähtien. Antro Valo
 "Tuli asiakkaille yllättäen"
 Käyttökiellon syynä oli se, että kantava lattialinja on alkanut vajota. Rakennuksen toisen sivun vajoaminen on aiheuttanut myös seinissä murtumia. Monet kaupunkilaiset ovat ihmetelleet rakennuksen sulkeutuneita ovia.
 – Kyllä se aika yllättäen asiakkaille tuli. Ilmoitimme heille asiasta yhteisesti lapulla, joka on ravintolan ovessa, Hostikka kertoo.
 Nyt selvitetään vahinkojen laajuutta ja ovet ovat siksi säpissä. Tarkkaa ajankohtaa sille, milloin rakennus avataan uudestaan, ei vielä tiedetä. Korjauksesta vastaavan Kotkan Julkisten Kiinteistöjen mukaan korjaus voi viedä aikaa viikoista kuukauteen.
 Asiakkaat eivät malttaisi odottaa.
 – Lähes päivittäin minulta on kysytty, että milloin pääsee takaisin laulamaan ja viihtymään. Olen sanonut, etten osaa sanoa. Tässä pitää toivoa parasta, tarjoilija Piia Hostikka sanoo.
 Hostikka työskentelee nyt tarjoilijana toisessa kotkalaisessa ravintolassa. Myös Albatross-ravintolan asiakkaat ovat etsineet uudet ajanviettopaikat.
 Äärimmäinen uhkakuva on, että rakennus puretaan.
 Tällä hetkellä baarijakkarat ovat vailla istujia. Normaalisti pienessä rakennuksessa vierailee noin 20 kanta-asiakkaan joukko. Antti-Jussi Korhonen
 Kotkalainen  Tiia Suikki  pistäytyy Albatross-ravintolassa usein, kun lähtee viettämään viikonloppua ulos ystäviensä kanssa. Hän toivoo, että rakennuksen pohja korjattaisiin.
 – Rakennusta ei missään nimessä pidä hävittää.
 Suikin mukaan ravintolarakennuksen pieni koko tekee paikasta miellyttävän.
 – Mielestäni ravintola kuuluu Kotkaan. Jos rakennus purettaisiin ja siirrettäisiin jonnekin muualle, se ei olisi enää Albatrossi, Suikki toteaa.
 Turvana historia ympärillä
 Kiinteistön omistaa Kotkan kaupunki, joka loppupeleissä päättää miten paikalle tulevaisuudessa käy.
 Rakennuksen säilyttämistä puoltaa sen yhteys suojeltuun Kotkan kaupungintalon kokonaisuuteen, mikä tekee siitä osan merkittävää kulttuuriympäristökohdetta.
 Kotkan torilla suojellut rakennukset ovat kaupungintalo ja Suomalaisen säästöpankin talo. Molemmat ovat funktionalistista arkkitehtuuria.
 Museovirasto määrittelee rakennukset 30-luvun rakentamisen merkkiteoksiksi.
 Funktionalismissa rakennus tai esine tulee suunnitella niin, että sen osat palvelevat kukin mahdollisimman hyvin tiettyä tarkoitusta. Näin rakennuksissa jätetään esimerkiksi kokonaan pois sellainen koristelu, jolla ei ole käytännön funktiota.
 Albatrossin rakennuksella on hyvin vaiherikas historia.
 Albatross-ravintolan sisätilat on sisustettu näyttävästi. Antti-Jussi Korhonen
 Arkkitehti  Erkki Huttusen  suunnitteleman kuusikerroksisen Kotkan kaupungintalon oli määrä laajentua 40- ja 50-lukujen taitteessa. Lisäsiipeä ei koskaan tehty, mutta betonikoppi valmistui ja päätyi kioskirakennukseksi.
 Yli 60-vuotisen historiansa aikana se on palvellut kaupunkilaisia mitä erilaisimmissa käyttötarkoituksissa.
 Rakennuksen tarina alkoi vuonna 1950, kun Kotkan kaupunki haki torin laidalle lupaa uudelle kioski- ja käymälärakennukselle. Kahden vuoden kuluttua siihen valmistui suorakaiteen muotoinen ja 82 neliömetrin suuruinen rakennus.
 Kotkan silloinen kaupunginhallitus päätti alkaa vuokrata sitä kioskitoimintaan. 50-luvulla kioskista myytiin sanomalehtiä, aikakausikirjoja, virvokkeita, tupakkaa, tulitikkuja ja makeisia.
 Heti rakennuksen käyttöönotosta lähtien sen yhteydessä oli kaupunkilaisia palveleva yleinen käymälä.
 – Edelleen kuulen ravintolaan tulevilta, että mennään vessaan. Se sanotaan kaikella rakkaudella, tarjoilija Pia Hostikka sanoo.
 Asiakkaat ovat kyselleet tarjoilija Pia Hostikalta, että milloin ravitolaan pääsee jälleen laulamaan karaokea.   Antti-Jussi Korhonen
 Alkuvaiheessa rakennuksessa toimi myös kukkaliike. Myöhemmin se toimi Kotkan ammattiautoilijoiden päivystyshuoneena.
 Vielä ennen ravintolarakennukseksi muuttumista siinä oli 2000-luvun taitteessa donitsikahvila.
 – Silloin rakennuksesta sai suolaisia ja makeita leivonnaisia. Paikka oli erityisen suosittu työmiesten keskuudessa, Hostikka muistelee.
 Viimeiset vuodet rakennuksessa on ollut ravintola Albatross. Sitä on pyörittänyt vuodesta 2008 lähtien oululainen ravintolayhtiö Fomina-Future.
 Erikoisen historian omaaviin rakennuksiin on rakennettu ravintoloita myös muualla Suomessa.
 Rakennuksen historia houkuttelee asiakkaita
 Pohjois-Savon maakunnassa Iisalmessa sijaitseva kesäravintola Kuappi on tehty vuonna 1907 rakennettuun VR:n taukokoppiin junaradan varteen. Ravintolarakennus on kooltaan kahdeksan neliön suuruinen. Sen sisään sopii samanaikaisesti kaksi asiakasta ja tarjoilija.
 Kuappi-ravintolan toinen omistaja  Sari Ruotsalainen  sanoo, että rakennuksen historiasta on vain hyötyä liiketoiminnalle.
 – Rakennuksen historia ja koko puhuttavat vieraita. Rakennuksessa vietetään paljon muun muassa hääpäiväjuhlia, Ruotsalainen sanoo.
 Historiarikas ravintola on myös esimerkiksi Turun keskustassa oleva panimoravintola Koulu. Vuonna 1889 valmistuneessa rakennuksessa ovat toimineet aikoinaan muun muassa Svenska flickskolan i Åbo, Åbo svenska flicklyseum ja Cygnaeus skola. Varsinainen koulutoiminta kiinteistössä loppui kesäkuussa 1997.
 – Koulurakennus herättää suurta mielenkiintoa asiakkaissa ja sen pitkä historia koulukäytössä. Vieläkin meillä käy ryhmiä ja yksittäisiä asiakkaita, jotka ovat käyneet tätä koulua vuosien saatossa, Koulun ravintolapäällikkö  Mika Lattu  sanoo.
 Teemu Pukki laulaa karaokea
 Kotkalaisen tarjoilijan Pia Hostikan äänensävy muuttuu selvästi iloiseksi, kun kysytään Albatross-ravintolan tunnetuinta vierasta.
 – No Teemuhan se on ollut, siis jalkapalloilija Teemu Pukki.
 Hostikan mukaan Valioliigassa maaliverkkoja kiristellyt Pukki on ollut tuttu näky ravintolassa. Pukki vierailee seurueineen ravintolassa vuosittain ollessaan lomalla Kotkassa.
 Hostikan mukaan jalkapalloilija sulautuu edelleen kotkalaisena kotkalaisten joukkoon.
 – Hän on vieraillut täällä hyväkäytöksisessä porukassa, joka on käynyt laulamassa karaokea. Teemu ei ole pitänyt itsestään ikinä ylimääräistä meteliä.
 Hostikka uskoo, että korkeidet baarijakkaroidet tomut vielä pyyhitään ja istujat löytävät jälleen paikkansa – kun ravintolan ovet jälleen avataan.
 Ehkä myös Teemu Pukki.
 Millaisissa erikoisissa ravintoloissa ja baareissa sinä olet käynyt? Miksi ne olivat mielestäsi erikoisia? Voit keskustella aiheesta kello 22 saakka.
 Lukko pysyy ravintolarakennuksen ovessa ainakin toistaiseksi. Antti-Jussi Korhonen

Betonikopissa toimiva baari alkoi yllättäen vajota – kanta-asiakkaat joutuivat evakkoon: "Lähes päivittäin kysytään, milloin pääsee takaisin"