Summary: The Guardianin mukaan Facebook on sallinut kohdennetut mainokset rokotevastaisuudesta kiinnostuneille.

Facebook kertoo ryhtyvänsä rajoittamaan tiettyjen rokotevastaisen viestien levitystä palvelussaan. Yhtiö ilmoitti asiasta sen jälkeen, kun Yhdysvaltain edustajainhuoneen tiedustelukomitean puheenjohtaja  Adam Schiff  oli lähestynyt asiasta avoimella kirjeellä Facebookia ja Youtubea.
 Schiff kysyi Facebookin toimitusjohtajalta  Mark Zuckerbergiltä , rikkooko virheellisten lääketieteellisten tietojen levittäminen Facebookissa ja Instagramissa yhtiön omia palveluehtoja.
 Lisäksi Schiff halusi tietää, salliiko Facebook maksetut rokotevastaiset mainokset yhteispalvelussaan. Brittilehti  The Guardian  kertoi perjantaina, että rokotevastaiset tahot ovat voineet tehdä Facebookissa kohdennettuja mainoksia rokotevastaisuudesta kiinnostuneille.
 Schiffin mukaan Facebook ja Instagram muun muassa suosittelevat palveluissaan viestejä, joissa vanhempia rohkaistaan olemaan rokottamatta lapsiaan. Schiffin mukaan kyseessä on välitön uhka kansanterveydelle.
 Facebook kertoi ottaneensa askelia virheellisten terveystietojen levittämisen rajoittamisessa.
 – Tiedämme, että meillä on vielä paljon tehtävänä, Facebookin edustaja kertoi.
 Hänen mukaansa Facebook kertoo pian julkisuuteen, millaisiin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä.
 Google, joka omistaa myös Youtuben, k ertoi jo ryhtyneensä aiemmin toimiin  poistaakseen harhaanjohtavat ja vääriä tietoja sisältävät videot palvelunsa suosittelulistalta.
 "Voit olla rokotevastainen, mutta et voi valehdella"
 New Yorkin yliopiston bioetiikan professori  Arthur Caplan  kiitteli  CNN:n  haastattelussa sitä, että Facebook alkaa seuloa rokotevastaisia viestejä palvelussaan.
 – Heidän ei tarvitse olla valehtelun, pelonlietsonnan ja väärien tietojen alusta erityisesti, kun kyseessä on lasten turvallisuus, Caplan sanoo ja jatkaa.
 – En sano, etteivätkö ihmiset voisi olla rokotevastaisia Facebookissa. Tiedän, että monet, erityisesti rokotekriitikot, ovat sitä mieltä, että tämä on puuttumista sananvapauteen, mutta kukaan ei ole väittämässä etteikö ihminen saisi olla rokotevastainen. Et kuitenkaan voi valehdella tai olla pelonlietsoja, Caplan sanoo.
 Washingtonin osavaltiossa sijaitsevassa Clark Countyssa on jyllännyt tuhkarokkoepidemia tammikuun alusta lähtien. Ainakin 58 ihmistä on sairastunut tuhkarokkoon ja piirikunta on julistanut alueelleen hätätilan epidemian vuoksi.
 Aiheesta lisää:
 WHO: Tuhkarokkotapausten määrä kasvanut 50 prosentilla
 Tuhkarokkotartunnat kolminkertaistuivat Euroopassa viime vuonna – Tauti leviää rajusti Ukrainassa

Youtube lupaa lopettaa harhaanjohtavien videoiden suosittelun käyttäjilleen

Facebook lupaa rajoittaa rokotevastaisten viestien levitystä palvelussaan


Summary: Perjantai kysyy tänään vierailtaan, miten rakkaus kestää elämää. Rouva Koiviston lisäksi vieraana rakkauspsykologi Tony Dunderfelt.

Rouva  Tellervo Koivisto  nähdään tänään  Yle Perjantain  suoran lähetyksen vieraana klo 21.05 alkaen Yle TV1:llä. Perjantain aiheena on rakkaus, ja kuinka se kestää elämän riepottelua.
 Tellervo Koivisto on niin kutsutun "Koivisto-ilmiön" toinen, erittäin merkittävä osapuoli. On arvioitu, että ilman vaimoaan presidentti  Mauno Koivisto  ei olisi saavuttanut niin suurta suosiota – ja toisaalta, kukaan ei tuntisi Punkalaitumelta kotoisin olevaa  Tellervo Kankaanrantaa  ilman hänen poliitikkomiestään.
 Mauno Koiviston kuolemasta tulee toukokuussa kaksi vuotta. Tellervo Koivisto täytti tammikuussa 90 vuotta.
 90-vuotishaastattelussaan Ylellä  Tellervo Koivisto kertoi, ettei hän ihastunut Mauno Koivistoon ensisilmäyksellä. Tellervo Kankaanranta tapasi Mauno Koiviston 21-vuotiaana kauppakorkeakoulun opiskelijana itsenäisyyspäivän aattona 1950.
 Molemmat sattuivat muutoin tyhjälle Kaskenkadulle Turun ylioppilaskunnan tilan eteen samalla hetkellä toteamaan, että suosittu tanssipaikka oli kiinni.
 – Mies esitteli itsensä ja kysyi, lähdettäisiinkö hakemaan muuta tanssipaikkaa. Menimme linja-autolla työväentalolle. Kaveri ei herättänyt minussa mitään mielenkiintoa ensin, mutta hän osasi kuitenkin tanssia. Selvisi, että hän oli käynyt tanssikursseilla, Tellervo Koivisto kertoo haastattelija  Jari Tervolle .
 – Kun tulimme takaisin, hän kertoi itsestään jotakin. Ei sekään nyt ihan tavallista ollut, että alkaa puhua totuuden olemuksesta, Tellervo Koivisto jatkaa.
 Markku Pitkänen / Yle
 "Kun puoliso on objekti, sinua ei huomata"
 Heti ensitapaamisensa jälkeen pari alkoi seurustella. He kihlautuivat maaliskuussa 1951 ja menivät naimisiin kesäkuussa 1952.
 Kun Mauno Koivisto yleni urallaan, rouva Koiviston piti totutella uuteen asemaansa. Aluksi se tarkoitti, että hänet unohdettiin useasti.
 – Kun puoliso on objekti, sinua ei huomata eikä nimi jää muistiin. Minut tunnettiin niin kauan kuin olin rinnalla, mutta heti kun olin etäämpänä... Minut on esitelty monta kertaa samoille ihmisille, Tellervo Koivisto muistelee 90-vuotishaastattelussaan.
 Tellervo Koivisto tuli lopulta tunnetuksi, kun hän alkoi kirjoittaa Suomen Kuvalehteen suursuosioon noussutta palstaa Rouva Koiviston päiväkirja. Pakinoita julkaistiin vuosina 1968–1972. Tellervo Koivisto puolusti teksteissään muun muassa naisten oikeutta aborttiin. Hän myös arvosteli koulutettujen naisten pakkoa jäädä kotirouviksi.
 Palstan avulla saavutettu suosio johti siihen, että häntä pyydettiin asettumaan ehdolle eduskuntavaaleissa 1972. Tellervo Koivisto sai massiivisen äänivyöryn. Tellervo Koiviston kansanedustajaura jäi kuitenkin vain yhteen kauteen.
 Tellervo Koivistolla ja Koivistojen muodostamalla "voimaparilla" oli kuitenkin suuri merkityksensä siinä, että Mauno Koivisto nousi presidentiksi 1982 ja säilytti suosionsa kahden kauden eli 12 vuoden ajan.
 Rakkauspsykologi Tony Dunderfelt. Tony Dunderfelt
 Perjantain vieraana myös Tony Dunderfelt
 Rakkauspsykologi  Tony Dunderfelt  tunnetaan muun muassa  Ensitreffit alttarilla  -sarjan amorina.
 Dunderfelt korostaa, että rakkauden etsimisen ja toteutumisen muodot ovat suuresti muuttuneet länsimaissa viime vuosikymmeninä. Perinteinen yksiavioinen, elämän läpi kestävä rakkaus joka Koivistoilla oli, on yhä harvinaisempi.
 Dunderfeltin mielestä on kuitenkin positiivista, että ihmiset tosissaan etsivät syvällistä, kaikenlaisia rajoja rikkovaa rakkautta.
 – On myös hyvä, että huonosta parisuhteesta voi nykyään erota ilman suurempaa yhteiskunnan tai jumalan kirousta niskassaan.
 – Ehkä vasta nyt 2000-luvulla alamme tajuta mitä kaikkea rakkaus on! Ennen vanhaan perinteet, raju arki ja jähmettyneet roolit estivät rakkauden toteutumisen parisuhteessa. Vain osa rakkauden valtavuudesta sai tulla esiin, Dunderfelt pohtii.
 Perjantai: Miten rakkaus kestää elämää? Tänään perjantaina 15. helmikuuta Yle TV1 klo 21.05 ja  Areenassa.

 Haluatko pysyä kärryillä Perjantain aiheista?  Seuraa Perjantaita Instagramissa @yleperjantai

Tellervo Koivisto harvinaisessa suorassa tv-haastattelussa tänään Yle Perjantaissa


Summary: Merimies-Unioni jätti torstaina lakkovaroituksen, joka koskee koko Suomen kauppamerenkulkua.

Laivaliikenne pohjoisen satamiin pysähtyy, mikäli Merimies-Unionin torstaina jättämä lakkovaroitus toteutuu. Arctia Oy:n jäänmurron johtaja  Tom Ekegren  sanoo, että koko pohjoisen Suomen vienti- ja tuontiliikenne meriteitse seisahtuisi melko pian.
 – Jäätilanne Perämerellä on nyt sellainen, ettei kauppamerenkulku pääosin kulje Kemiin, Tornioon tai Ouluun ilman jäänmurtajien avustusta, kertoo Tom Ekegren.
 Vaikutuksia olisi myös ainakin Raahen ja Kalajoen satamiin.
 Suurteollisuuden kuljetukset katkeaisivat
 Pohjoisen suurteollisuuden, esimerkiksi Stora Enson, Metsä Groupin ja Outokummun tehtaiden, viennistä merkittävä osa kulkee laivoilla. Outokummun Tornion tehtaille tuodaan meritse muun muassa kierrätysmetallia ja puunjalostusteollisuuteen kemikaaleja.
 Merimies-Unioni antoi torstaina lakkovaroitukse n, joka koskee koko Suomen kauppamerenkulkua jäänmurtajat mukaan lukien. Lakko alkaisi maaliskuun ensimmäisenä päivänä.
 Jäänmurron merihenkilöstöä  on kaikkiaan alle 300 henkeä .
 Lakkovaroitus ei koskisi Kemin edustalla liikennöivän matkailujäänmurtaja Sammon työntekijöitä, jotka ovat paikallisen sopimuksen piirissä. Sammon työntekijöitä koskevasta työehtosopimuksesta aletaan neuvotella ensi viikolla.

Jäänmurtajalakko pysäyttäisi nopeasti pohjoisen laivaliikenteen – suurteollisuuden vienti ja tuonti tyssäisivät


Summary: Sosiaalityöntekijöiden ammattiliitto Talentia perää asiakasmitoitusta lakiin. Myös ministeri otti kantaa selvitykseen.

Selvityshenkilö  Aulikki Kananoja  esittää, että lastensuojelun asiakasmitoitus olisi lähivuosina 5–25 lasta yhtä sosiaalityöntekijää kohti.
 Sosiaalialan korkeasti koulutettujen ammattijärjestö Talentia näkee selvityshenkilön ehdotuksissa paljon hyvää, mutta vaatii asiakasmitoituksen kirjaamista lakiin. Järjestön mukaan muuten lastensuojelu jäisi kuntien hyvän tahdon varaan.
 – Asiakasmitoitus on saatava lainsäädäntöön velvoittavaksi pikaisesti, jotta muutos parempaan aidosti tapahtuu, arvioi Talentian lastensuojelun erityisasiantuntija  Alpo Heikkinen .
 – En lähtisi tässä luottamaan kuntien hyvään tahtoon noudattaa 25 lapsen maksimisuositusta, kun meillä on kuntia, joissa lapsia voi olla jopa 80 yhtä sosiaalityöntekijää kohden, hän sanoo.
 Tuen tarve tunnistettava
 Kananoja painottaa, että lasten ja nuorten tuen tarve pitää pystyä tunnistamaan nykyistä aiemmin. Hänen mukaansa vahvempi varhainen tuki vähentäisi lastensuojelun tarvetta ja lastensuojelun kuormitusta.
 – Jos emme tiedä, minkälaisia vaikutuksia lasten, nuorten ja perheiden elämään saadaan aikaan, ei uudistamisellakaan ole selvää suuntaa, Kananoja sanoo.
 Hän esittää todellisissa olosuhteissa tehtyjä pilottihankkeita, joiden tehtävänä on kehittää ja kokeilla lastensuojelussa uusia lähestymistapoja ja arvioida niiden henkilöstö- ja kustannusvaikutuksia.
 Pilottiyksiköiden kokemusten ja arviointien perusteella olisi Kananojan mukaan mahdollista luoda hyvän avohuollon välttämättömät edellytykset paremmin kuin vain tuijottamalla henkilömitoitusta.
 Talentiasta huomautetaan, että mitoituksen määrittelemiseen pilottiyksiköissä kuluu arviolta ainakin viisi vuotta, mutta lastensuojelun kriisi on nyt.
 Parasta vakava suhtautuminen
 Lastensuojelun Keskusliiton toiminnanjohtaja  Hanna Heinonen  kertoo, että parasta selvityksessä on vakava suhtautuminen resurssitilanteeseen.
 – On tärkeä asia hoitaa lastensuojelun resurssiasiat kuntoon, hän tähdentää.
 Pilottihankkeet ovat Heinosen mukaan tarpeellisia, koska on epärealistista tehdä muutoksia kerralla koko maassa. Lastensuojelun edistäminen valtakunnallisesti tapahtuisi eri pilottialueilta saatujen kokemusten pohjalta.
 Heinonen pitää maksimissaan 25 lasta yhtä työntekijää kohti riittävänä mitoituksena. Hänen mukaansa viime vuonna sosiaalityöntekijöille tehdyn kyselyn mukaan sopiva mitoitus olisi 21–30 lasta yhtä työntekijää kohti.
 Kananoja arvioi, että lastensuojelussa tarvitaan sosiaalityöntekijöiden lisäksi monenlaisia asiantuntijoita. Heitä ovat muun muassa lapsen kasvun ja kehityksen asiantuntijat, päihde- ja mielenterveystyön asiantuntijat ja juristit. Moniammatillisuuden tulee toteutua lastensuojelun sisällä eikä niin, että palveluja joutuu hakemaan muualta.
 Ministeri Saarikko korostaa ennaltaehkäisyä lastensuojelussa
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) pitää lastensuojelussa tärkeimpänä ennaltaehkäisyä ja yhteistyötä.
 – Lasten ja perheiden palveluissa ennaltaehkäisy ja varhainen tuki lapsille, nuorille ja perheille on kaiken a ja o, Saarikko painottaa.
 Hänen mukaansa jatkossa on siirryttävä perhetyössä tiiviiseen yhteistyöhön sosiaali- ja terveyspalvelujen sekä sivistystoimen kesken.
 – Tämä todennäköisesti vähentää lastensuojelutyön tarvetta, kun perheitä ja lapsia autetaan ajoissa, Saarikko arvioi.
 Hän sanoo, että lasten ja nuorten äänen pitää kuulua lastensuojelussa aiempaa paremmin. Tähän on esimerkiksi lapsiasiainvaltuutettu kiinnittänyt huomiota.

Lastensuojelussa saisi olla enintään 25 lasta sosiaalityöntekijää kohti, esittää selvityshenkilö


Summary: Neljälle on tullut syyte petosvyyhdissä.

Tamperelaista autokauppaa epäillään rahanpesusta.
 Kihlakunnansyyttäjä on nostanut syytteet kolmea henkilöä vastaan törkeistä rahanpesurikoksista, törkeistä petoksista ja rekisterimerkintärikoksista. Lisäksi neljättä henkilöä vastaan on nostettu syyte törkeästä petoksesta.
 Epäiltyjen rikosten tapahtuma-aika on 17.7.2017–8.3.2018.
 Syytettyjä epäillään esimerkiksi kuuden uudehkon, Saksasta tuodun, alun perin anastetun ajoneuvon maahantuonnista, vastaanottamisesta ja rekisteröinnistä suomalaiselle rekisteritunnukselle. Ajoneuvot on anastettu syyttäjän mukaan oikeilta omistajiltaan Espanjassa toukokuun ja joulukuun välisenä aikana vuonna 2017.
 – Törkeää petosta koskevat syytteet koskevat näiden ajoneuvojen edelleen myyntiä Suomessa. Ajoneuvot on myyty Tampereella toimivan autoliikkeen lukuun, Sisä-Suomen syyttäjävirasto sanoo tiedotteessa.
 Vahinkoja on jo osittain korvattu asianomistajille ja rikoksista epäiltyjen omaisuutta on asetettu vakuustakavarikkoon korvausten maksamisen turvaamiseksi.

Tamperelaista autokauppaa epäillään rahanpesusta: Espanjasta varastettuja autoja myytiin Suomessa


Summary: Espanjan pääministeri Pedro Sánchez ilmoitti perjantaina, että uudet vaalit pidetään huhtikuun lopussa.

Keskiviikkona tuli jälleen todistetuksi se, ettei Espanjan politiikassa osata tehdä kompromisseja.
 Maan budjettiesitys  kaatui parlamentin äänestyksessä , kun Katalonian separatistipuolueet vetivät tukensa  Pedro Sánchezin  hallitukselta.
 Katalaaneille eivät riittäneet Sánchezin hapuilevat yritykset neuvotella heidän kanssaan, vaan aluejohtaja  Quim Torra  vaati tuen vastineeksi Sánchezilta, että neuvotteluissa otetaan esille Katalonian itsemääräämisoikeus. Sánchez ei tähän suostunut.
 Samalla hallitus kaatui, ja perjantaina  Sánchez ilmoitti uusista vaaleista .
 Nykyhallituksen budjettiesityksen kaatuminen on häviö etenkin Espanjan eläkeläisille. Sánchezin hallituksen ”sosiaalisessa” budjetissa oli huomioitu erityisesti heidät.
 Oikeistohallinnolta samanlaista käden ojennusta on turha odottaa.
 Katalonian itsehallinto voidaan lakkauttaa
 Nyt sekä Sánchezin sosialistit että Katalonian separatistit ovat yhä syvemmässä liemessä.
 Uusimpien gallupien mukaan oikeisto on kasvattanut tasaisesti suosiotaan Katalonian kriisin vanavedessä. Merkittävin nousija on äärioikeistolainen Vox, joka saisi El País -lehden mukaan 11 prosenttia äänistä, mikäli vaalit pidettäisiin nyt.
 Esimakua äärioikeistolaisen populismin noususta saatiin jo joulukuussa pidetyissä Andalusian aluevaaleissa, joissa sosialistit kärsivät murskatappion ja Vox keräsi ennennäkemättömän äänisaaliin.
 Vox ratsastaa ennen kaikkea Espanjan yhtenäisyydellä ja Katalonian kriisillä.
 Umpisolmu Katalonian ja Espanjan keskushallinnon välillä on kireämpi kuin koskaan, ja monet espanjalaiset ovat pettyneet sosialistien liian myötämieliseen suhtautumiseen katalaaneihin. Monille Voxin ajama tiukempi linja voi tuntua ratkaisulta pitkittyneeseen kriisiin.
 Katalonian separatisteille jytky ja oikeiston pääseminen vallan kahvaan olisi katastrofi. On täysin mahdollista, että oikeistohallitus lakkauttaisi Katalonian itsehallinnon kokonaan. Myös oikeistopuolue Partido Popularin johtaja  Pablo Casado  on jo väläyttänyt itsehallinnon lakkauttamisen mahdollisuutta.
 Minkäänlaista neuvotteluvaraa ei oikeisto ole katalaaneille antamassa.
 Katalaaniseparatistit ovat usein vedonneet kansainväliseen yhteisöön tuen saamiseksi. Itsehallinnon lakkauttamiseen ei kuitenkaan EU:lla tai millään muulla Espanjan ulkopuolisella taholla olisi mitään sanottavaa, sillä kyse on Espanjan sisäisestä asiasta.
 Oikeudenkäynti samaan aikaan
 Varsinaiset vaalikampanjat pyörähtävät teoriassa käyntiin vasta pääsiäisviikolla eli 13. huhtikuuta, mutta käytännössä kampanjointi alkaa heti.
 Samaan aikaan vaalien maassa on meneillään lähihistorian tärkein oikeudenkäynti, kun Katalonian itsenäisyysliikkeen johtajat vastaavat syytteisiin muun muassa kapinasta ja julkisten varojen väärinkäytöstä itsenäisyysäänestyksen järjestämiseksi.
 Espanjan keskushallinto tuomitsi itsenäisyysäänestyksen ja sitä seuranneen yksipuolisen itsenäisyysjulistuksen perustuslain vastaisena.
 Itsenäisyysjohtajia voi odottaa 17–25 vuoden tuomiot.
 Katalaanit ovat jo ennalta tuominneet oikeudenkäynnin puolueelliseksi.
 Tuomiot itsenäisyysjohtajille julistetaan näillä näkymin toukokuussa eli vaalien jälkeen. Siksi puolueet joutuvat vaalikampanjan keskellä todennäköisesti ottamaan kantaa myös katalaanijohtajien kohtaloon.
 Erityisesti oikeistopuolueilla kiusaus tehdä politiikkaa oikeudenkäynnillä on suuri.
 Vaaliähky uhkaa
 Vaalit pidetään Espanjassa 28. huhtikuussa.
 Keväällä maassa pidetään myös monet aluevaalit ja kulman takana odottavat lisäksi toukokuiset EU-vaalit.
 Vaaliähky ei lupaa hyvää vasemmistopuolueille, joiden on perinteisesti vaikeampi saada liikkeelle äänestäjiä.
 Tulevat parlamenttivaalit pidetään heti pääsiäisviikon jälkeen. Myös loma-ajan läheisyys saattaa vaikuttaa negatiivisesti äänestysprosenttiin. Kevään korvilla ihmiset nauttivat mieluummin ensimmäisistä rantapäivistä kuin jonottavat vaaliuurnille.
 Alhaisella äänestysprosentilla on silläkin ollut tapana hyödyttää oikeistopuolueita.
 Oli vaalitulos mikä tahansa, Espanjan poliittisiin ongelmiin ei ole luvassa helppoa ratkaisua.
 Juttu on auki kommentoinnille, voit keskustella aiheesta klo 21:00 saakka.
 Lue myös:
 Espanjan historian kenties seuratuin oikeudenkäynti alkaa – katalaanijohtajat vastaavat syytteisiin muun muassa kapinasta

Analyysi: Espanjan hallitus kaatui – katalaanit selkä seinää vasten, jytky odottaa kulman takana?


Summary: Hiekoitushiekat ovat sulaneet jään sisään ja jäinen tie on liukas.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Nyt on liukasta monin paikoin Suomessa.
 Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi  Eveliina Tuovinen  sanoo, että liukasta on laajalla alueella Suomessa. Etenkin rannikolla kannattaa varoa, ettei kaadu.
 – Nyt on vaarallisenkin liukasta, kannattaa olla varovainen. Hiekoitushiekat ovat sulaneet jään sisään ja jäinen, vesipintainen tie on todella liukas.
 Ilmatieteen laitos on  antanut liukkaudesta varoituksen Varsinais-Suomeen, Satakuntaan, Uudellemaalle, Kymenlaaksoon, Pohjanmaalle, Keski-Pohjanmaalle ja Pohjois-Pohjanmaan länsiosaan. Helpotusta ei ole hetkeen luvassa.
 – Jos yöllä taas pakastuu ja sitten taas sulaa, se vain pitkittää liukasta aikaa, Tuovinen sanoo.
 Liukkaus jatkuu todennäköisesti viikonloppuna.
 – Aika aurinkoisen oloinen viikonloppu on tulossa. Lauantai on hyvin lauha, sunnuntaina lämpötila laskee. Oletan, että maan etelä- ja keskiosassa on laajalti liukkaita jalankulkutiet.
 Ylen mediatoimittaja  Antti Eintola  kuvasi, miten jalankulkijat ja pyöräilijät pärjäsivät liukkauden kanssa Tampereella perjantaina.
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Havaintoja pyydetään
 Liukkautta on vaikea ennustaa paikallisesti. Päivystävä meteorologi Eveliina Tuovinen sanoo, että liukkautta lasketaan eri malleista. Ne eivät ole aina luotettavia, joten suomalaisilta pyydetään myös havaintoja mallin tueksi.
 llmatieteen laitoksen havaintosovelluksen kautta voi antaa palautetta, jos jossakin on vaarallisen liukasta.
 – Jos on ladannut omaan kännykkäänsä Ilmatieteen laitoksen sovelluksen, oikealta yläkulmasta löytyy kiikari, ja sieltä pääsee antamaan havaintoja. Siellä on ukkosta, sadetta ja yksi on havainto jalankulkuliukkaudesta. Näemme reaaliajassa kartalla kaikki havainnot, joita ihmiset ovat lähettäneet.
 Havaintoja tulee joitain kymmeniä päivittäin, mutta enemmänkin saisi meteorologin mukaan tulla.
 Sairaala ruuhkautui, mutta ei kipsauksista
 Tampereen yliopistollisen sairaalan toimialuejohtaja  Sally Järvelä  sanoo, että sairaalaan ei ole tullut erityisen paljon potilaita liukastumisten takia.
 Kymmenkunta kipsausta päivässä on vielä normaali talvikuukausina.
 Sen sijaan sairaala on ollut ruuhkautunut, koska vanhuksilla on ollut runsaasti hengitystietulehduksia ja vatsatautia.
 Lue lisää:
 Paniikkijarrutus ja äkkiliike kaatavat talvipyöräilijän – video: ammattilainen näyttää, miten pysyt pystyssä
 Kuulutus hiihtolomalaisille: Lämpimin sää väistyy sunnuntaina ja talvi tekee paluun – lähetä meille kuva kevään auringosta

Seitsemän varoitusta eri puolille Suomea: Meteorologit kaipaavat suomalaisilta havaintoja liukkaudesta


Summary: Huonoa ilmastopolitiikkaa vastustavat kokoontuvat nyt myös Lahdessa.

Tästä on kyse Poliisi keskeytti ilmastomielenilmauksen Lahden kaupungintalolla Vahtimestari katsoi, ettei taloon kulku ollut turvallista, koska rappusilla istui väkeä Mielenilmaukseen osallistunut Oskari Päätalo kertoo, etteivät istujat häirinneet ketään Kaupungin mukaan mielenosoittajat voivat tulla ensi perjantaina, kunhan tapahtumasta ilmoitetaan etukäteen
 Poliisi on puuttunut ilmastomielenilmaukseen Lahdessa. Kymmenkunta ihmistä istui tänään Lahdessa kaupungintalon rappusilla, mutta poliisi pyysi heitä siirtymään etäämmälle.
 Syy virkavallan paikalle kutsumiseen oli poliisin mukaan mielenilmauksesta aiheutunut häiriö.
 Lahden mielenilmauksessa perjantaina aamupäivällä mukana ollut  Oskari Päätalo  toteaa, että joku kaupungintalolta pyysi rappusilla istujia siirtymään pois, mutta he eivät suostuneet pyyntöön. Päätalon mukaan mielenilmaukseen tulleet eivät häirinneet ketään.
 – Olimme rappusilla ihan rauhallisesti ja väistimme, kun ihmisiä kulki ohi, Päätalo kertoo.
 Mielenilmauksesta ei ollut ilmoitettu etukäteen kaupungintalolle.
 Lahden kaupungin viestintäjohtajan  Heini Moision  mukaan kaupungintalon vahtimestari oli tulkinnut tilanteen niin, ettei kaupungintalon rappusia ollut turvallista kulkea, kun niillä istui joukko ihmisiä.
 Moisio vakuuttaa, että ilmastomielenosoittajat ovat tervetulleita kaupungintalon rappusille, kunhan he ilmoittavat etukäteen ja huolehtivat siitä, että muut pystyvät kulkemaan kaupungintaloon.
 Gretan jalanjäljillä
 Mielenilmaus oli Extinction Rebellion -liikkeen Lahden-ryhmän ensimmäinen Perjantait Gretan kanssa -tapahtuma.  16-vuotias ruotsalainen Greta Thunberg istuu  Ruotsin parlamenttitalon edessä perjantaisin niin kauan, kunnes maa noudattaa Pariisin sopimuksen mukaista ilmastopolitiikkaa.
 Thunbergin esimerkkiä  seurataan eri puolilla Suomea .
 Lahden tapahtumia järjestävät yksityishenkilöt ja paikalliset ympäristöjärjestöt. Oskari Päätalo on ollut mukana tuomassa liikettä Lahteen.
 Päätalon mukaan perjantain istumisia jatketaan, mutta seuraavalla kerralla niistä ilmoitetaan virallisesti etukäteen.

Greta Thunbergin esimerkkiä seuraava mielenilmaus keskeytyi Lahdessa – poliisi pyydettin häätämään kaupungintalolla istuvat sivummalle


Väärin pysäköiminen on Finavian mukaan nyt ihan villiä Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Yksityisautoilijat pysäköivät kakkosterminaalin pääovien eteen kieltomerkeistä huolimatta, ja Finavian mukaan tämä voi aiheuttaa jopa lennoilta myöhästymisiä ruuhkaisen Etelä-Suomen hiihtolomakauden käynnistyttyä tänään.
 Rakennustöiden vuoksi terminaalin edessä olevia ajokaistoja on kavennettu, ja lentoaseman edessä on nyt ahdasta. Väärin pysäköidyt autot jonouttavat sisäänajoliikenteen lentoasemalle.
 Lentoasema kehottaa saattajia ja vastaanottajia pysäköimään P3-hallissa sijaitsevaan Pikaparkkiin, jossa tunnin pysäköinti on ilmaista tämän kuun ajan.
 Tämä viikonloppu käynnistää yhden vuoden vilkkaimmista lomasesongeista, jolloin myös autoliikenne kentälle kasvaa.
 Finavia pyytää kaikkia matkustajia varaamaan riittävästi aikaa  lentoasemalle saapumiseen, lähtöselvitykseen ja matkatavaroiden jättöön sekä turvatarkastukseen. Ajoissa kannattaa tulla erityisesti, jos lento lähtee aamulla kello 6-9 tai iltapäivällä kello 15-18.
 Rakennustyöt ja muutokset pysäköinnissä johtuvat vanhan, lähinnä kakkosterminaalia oleva pysäköintihallin P2:n purkamisesta ja koko lentoaseman uudistustöistä.
 Terminaali 2:n laajennus on osa Finavian miljardin euron kehitysohjelmaa. Helsinki-Vantaan lentoasema valmistautuu remontilla palvelemaan 30:tä miljoonaa matkustajaa vuodessa.
 Lue lisää:
 Terminaali 2:n mullistus käynnistyy tammikuussa – matkustaja, varaudu pitkiin kävelymatkoihin ja muuttuviin liikennejärjestelyihin Helsinki-Vantaalla

Sinä voit myöhästyä lennolta muiden väärin pysäköimien autojen takia – Katso kartasta, miten ajat nyt oikein Helsinki-Vantaalla


Summary: Matkailijoiden tulva on ollut Islannissa niin nopea, että palveluita ja rakenteita on tehty ilman kunnon suunnitelmia.

Islanti on hyvä esimerkki turismin yllätyksellisyydestä, siitä miten kohde voi nousta yhtäkkiä parrasvaloihin. Ja mitä siitä seuraa.
 2010-luvulla Islannin matkailijamäärät ovat suorastaan räjähtäneet. Vuosikymmenen alussa maassa vieraili noin 500 000 turistia, mutta viime vuonna määrä oli jo 2,3 miljoonaa. Luku on suorastaan kylmäävä, kun ajattelee, että Islannissa on vain 340 000 asukasta.
 Buumin sai aikaan huhtikuussa 2010 Eyjafjallajökull-jäätikön alla purkautunut tulivuori, joka puhkui tuhkaa ilmoille niin, että se seisautti joksikin aikaa Euroopan lentoliikenteen. Islannin erikoislaatuinen luonto sai maailmanlaajuisesti valtavan mainoksen.
 Islantilaisen Eyjafjallajökull-tulivuoren purkaus vuonna 2010 aiheutti ison tuhkapilven.  Samalla se antoi sysäyksen Islannin matkailubuumille. EPA
 Pian sosiaalisessa mediassa levinneet turistikuvat saivat aikaan lumipalloefektin, joka jatkuu edelleen. Eksoottiseen tulen ja jään maahan suuntautuu luontomatkailijoiden massavaellus.
 – Turismin kasvu on ollut suorastanaan eksponentiaalista. Matkailijamäärä nousi 2015–2016 peräti 39 prosenttia ja viimeisen viiden vuoden aikana keskimääräinen kasvu on ollut yli 20 prosenttia, Islannin yliopiston professori Rannveig Ólafsdóttir sanoo.
 Valtavasta turistitulvasta ei ole Islannissa kuitenkaan oltu kovin huolissaan – vielä. Reykjavikissa kaupungin keskusta on herännyt uudelleen eloon turistien myötä. Keskustan kaupat, jotka olivat jo lyöneet lappua luukulle laitakaupungin isojen markettien vietyä asiakkaat, ovat saaneet uuden asiakasryhmän turisteista.
 Islannin pääkaupunki Reykjavik on herännyt turistibuumin myötä uuteen kukoistukseen - ja samalla ruuhkaisuuteen. Jyrki Hara/YLE
 Muutamassa vuodessa matkailusta on tullut Islannin merkittävin elinkeino.
 – Se on ollut monella tavalla positiivista, se on muun muassa vahvistanut maaseudun kehitystä. Yleisesti ottaen asukkaat ovat erittäin tyytyväisiä turismin nousuun, 80–90% pitää sitä hyvänä asiana. Tosin tyytyväisten määrä on ollut aivan viime aikoina hieman laskussa, professori Rannveig Ólafsdóttir sanoo.
 Liian paljon, liian yhtäkkiä
 Jos kohta turistien suuri määrä tuo paljon tuloja ja toimeentuloa, tuo se myös ongelmia. Matkailijamäärien kasvu on ollut niin vauhdikasta, että turistipalveluita ja turistien tarvitsemia rakenteita on jouduttu tekemään ilman kunnon suunnitelmia.
 Touhu on ollut hallitsematonta. Useampaan kertaan Islannissa käynyt suomalaistutkija voi kertoa siitä useita esimerkkejä.
 Omatoimituristit liikkuvat Islannissa usein vuokra-autoilla. Pixabay
 – Siellä on hoidettu asioita vähän pala palalta. Kun on huomattu, että tulee ruuhkaa kun ihmiset haluaa mennä katsomaan luontokohteita, mutta kun ei ole parkkipaikkaa niin pysähdytään vain siihen. Sitten on tehty parkkipaikka ja sitten on tehty isompi parkkipaikka. Se on ollut sellaista laastarointia, hallinnointi ei ole pysynyt mukana siinä, Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Seija Tuulentie sanoo.
 Malliesimerkki turistipalveluiden järjestelyistä löytyy viiden vuoden takaa.
 – Olimme menossa revontuliretkelle ja kyllä se oli aika hurjaa. Reykjavikin linja-autoasemalta lähti yli 20 bussia turisteja joka ilta katsomaan revontulia eri puolille. Lähdettiin vaan ajamaan ja pysähdyttiin jonnekin ja pimeään mentiin. Heijastinliivejä oli sentään jaettu meillä lähtiessä, mutta kyllä siellä tällaisissa turvallisuusasioissa ja turismin hallinnoinnissa on varmasti vieläkin paljon tekemistä, Seija Tuulentie kertoo.
 Lapissakin on kuumimpana sesonkina turisteja välillä ruuhkaksi asti. Toiminta on kuitenkin hallittua. Vesa Vaarama / Yle
 Sekä professori Rannveig Ólafsdóttir että erikoistutkija Seija Tuulentie ovat mukana Luonnonvarakeskuksen johtamassa kansainvälisessä hankkeessa, jossa haetaan uusia keinoja harvaan asuttujen alueiden suunnitteluun turismin parempaa hallinnointia silmällä pitäen.
 – En pidä turismin kovaa kasvua ongelmana. Ongelma siitä tulee vasta sitten, kun sitä ei hallita, ja BuSk-hankkeemme tähtää nimenomaan siihen, miten hallitsemme turismia, professori Rannveig Ólafsdóttir sanoo.
 – Minusta meidän pitää hallita turismia paikallisesti, paikallisten asukkaiden pitää osallistua asioihin heti alusta. Pitää katsoa minkälaista turismia yhteisö haluaa ja miten he voivat hyödyntää turismia parantaakseen omia elinmahdollisuuksiaan alueelle.
 Islannista löytyy upeita luontokohteita, jotka saavat sosisaalisen median kautta yhä enemmän julkisuutta. Gullfoss-putoisu on yksi tunnetuimmista. Yle/Lotte Krank-van de Burgt
 Suosikkikohteet tupaten täynnä
 Islannin erityispiirre verrattuna Suomen Lappiin on siinä, että asutus on voimakkaasti keskittynyt pääkaupungin Reykjavikin lähelle. Suur-Reykjavikin alueella asuu vuoden 2018 tilaston mukaan 227 000 asukasta, kun koko Islannin asukasluku on noin 340 000.
 Vaikka Islannin luonnossa riittää nähtävää, monet tunnetuimmista turistikohteista ovat Reykjavikin lähistöllä. Ruuhkaa on sekä kaupungissa että suosituissa kohteissa.
 Islannin turistiviranomaisten selvityksen mukaan 40 prosenttia eteläisen Islannin asukkaista on jo sitä mieltä, että alueen turistimäärät ovat jo maksimissaan.
 Turistit kuvaavat Geysiriä. Jyrki Hara / Yle
 Myös turisteilla alkaa tulla kuppi täyteen. Joka kolmas matkailijoista ajatteli, että Reykjavikin katuja tallaa liian monta turistia. Ja peräti yli puolet turisteista oli sitä mieltä, että tunnetuimmilla nähtävyyspaikoilla Gulfossin putouksilla ja Geysirillä oli aivan liikaa kansaa.
 Ja toinen kysymys on, miten Islannin arktinen arka luonto kestää satojatuhansia tallaavia kenkäpareja.
 Lapissa ei ole kohdattu samanlaisia ongelmia – ainakaan vielä, eikä ainakaan noin suurina. Turismilla on Lapissa pitkät perinteet ja hitaamman kehityksen myötä luodut harkitut rakenteet.
 Aasialaisturisteja ei häiritse väentungos turistikohteissa. Eurooppalaiset matkailijat sen sijaan hakevat useammin rauhallisuutta ja hiljaisuutta.. Vesa Vaarama / Yle
 – Lapin matkailustrategia on vuosikausia lähtenyt siitä, että matkailukeskukset vetävät matkailua ja kanavoivat sitä. Tietenkin siinä on sitten vaara, että jos matkailu lisääntyy, niistä tulee liian kaupunkimaisia, LUKE:n erikoistutkija Seija Tuulentie sanoo.
 – Se mitä voisi ja kannattaisi tehdä olisi syrjäisempien kylien hyödyntäminen. Islannissa juuri huomaa sen, että tällaiset perinteiset ryhmät kuten ranskalaiset, saksalaiset ja keskieurooppalaiset yleensäkin hakee kuitenkin rauhallisuutta ja hiljaisuutta. Heitä haittaa enemmän se, että joillakin paikoilla on ruuhkaisuutta. Aasialaiset taas ei välitä siitä, heidän mielestä se on ok, Seija Tuulentie sanoo.

Valtava turistibuumi tuottaa ongelmia Islannissa – mitä Lappi voisi siitä oppia?


Summary: Matti Nykänen, Brexit ja Bird Box olivat tämän vuoden hittiaiheita lukion päättävien abiturienttien penkinpainajaisissa.

Keräsimme penkkaripäivänä  tähän juttuun lukijoiden ja Ylen kuvaajien otoksia abilakanoista . Sen jälkeen valitsimme jatkoon mielestämme parhaat lakanat. Lopuksi lukijat valitsivat suosikkinsa  Yle.fi-sovelluksessa . Ääniä annettiin leikkimielisessä äänestyksessä yhteensä 459.
 10. Muuttuva Labirintti, Tampere

 Tammerkosken lukion abit eivät olleet syntyneetkään, kun Ravensburgerin  Muuttuva labyrintti  ilmestyi. Klassikkopelin innoittamana syntyi silti tyylikäs ja omaperäinen abilakana.
 9. Älliä etsimässä, Helsinki
 Minna Pärssinen
 Tässä abilakanassa näkyi tekijöiden taiteellinen silmä, kuten Helsingin kuvataidelukion opiskelijoilta sopii odottaa. "Älliä etsimässä" viittaa luonnollisesti Disneyn hittielokuvaan  Nemoa etsimässä .
 8. Tuntematon sotilas, Lahti
 Jenni Uosukainen / Yle
 Lahden yhteiskoulun lukion abikuormurin kylkeen näyttää päätyneen Hietasta Edvin Laineen  Tuntemattomassa sotilaassa  esittänyt Heikki Savolainen – vaikka "Mie sie tarviit" ei hänen vuorosanansa ollutkaan.
 7. Theresa May, Tampere

 Britannian erittäin mutkikasta EU-eroa järjestelevä pääministeri Theresa May pääsi tänä vuonna kymmeniin abilakanoihin eri puolilla maata. Tämä Tammerkosken lukiolaisten värikäs tulkinta oli takuulla yksi tyylikkäimmistä.
 6. "Quidquid latine...", Kuopio
 Antti Karhunen / Yle
 Kuopion klassillisen lukion oppilaat puolustivat abilakanassaan klassista sivistystä, tosin pilke silmäkulmassa: lakanan teksti kääntyy suomeksi "mikä tahansa latinaksi sanottu kuulostaa viisaalta".
 5. Matti Nykänen, Helsinki
 Varpu Helpinen / Yle
 Alkuvuodesta menehtynyt Matti Nykänen oli kenties tämän vuoden abilakanoiden suurin hittiaihe, kiitos mäkihyppysankarin värikkään elämän ja rikkaan aforistisen perinnön. Helsingin Rudolf Steiner -koulun C-luokka laati tämän lakanan "Matti Nykäsen muistoa kunnioittaen".
 4. Selviytyjät, Jyväskylä
 Gradia Jyväskylä
 Jyväskylän koulutuskuntayhtymä Gradian kaksoistutkinnon suorittajat saivat innoituksensa tosi-tv:n kestosuosikkisarja  Selviytyjistä .
 3. Titanic, Turku
 Kimmo Gustafsson / Yle
 Turun normaalikoulun lukion abiturienttien lakanassa oli yhteishenkeä ja dramatiikkaa. Uppoavan Titanicin väritys oli tyylikäs.
 2. Books that made you cry, Lappeenranta
 Mikko Savolainen / Yle
 Books that made you cry -nettimeemi ("Voitko suositella kirjaa, joka sai sinut itkemään?") koristi varsin monta abilakanaa tänä vuonna. Lappeenrannan Kimpisen lukion abiturientit oli saanut kyyneliin pitkän matematiikan oppikirja.
 1. Abi keeper, Tampere
 Jussi Mansikka / Yle
 Nämä Tampereen Kalevan lukion abiturientit eivät lähteneet mukaan vuoden muoti-ilmiöihin. Sanaleikki liimasta ja tyylikäs mustakeltainen väritys voittivat lukijat puolelleen.
 Jäikö nälkää? Muista myös  tämä eilinen Ylen kuvajoukkoistus abilakanoista . Sinne on julkaistu kymmeniä kuvia penkkariajoista lisää.
 Lue myös:
 Tyttövaltaisissa lukioissa on huutava pula kavaljeereista – vanhojentanssien konkarit tanssittavat daameja monta vuotta putkeen

"Ehkä luen, ehkä en" – nämä olivat 10 penkkareiden parasta lakanaa lukijoiden mielestä


Summary: Ulkoministeri Soinin mielestä filippiiniläiset ovat "hyvää väkeä, joka tekee työnsä korkealla moraalilla".

Ulkoministeri  Timo Soini  (sin.)  ehdottaa blogissaan , että Suomeen palkattaisiin lisää hoitohenkilökuntaa Filippiineiltä.
 Hänen mukaansa tämä voisi olla yksi ratkaisu hoitajapulaan.
 – Syntyvyys laskee ja elämme pitempään. Tämä yhtälö vaatii toimenpiteitä. Tarvitsemme lisää hoivaavia käsipareja, etupäässä kotimaasta, mutta myös ulkomailta, Soini kirjoittaa.
 Soinin mielestä juuri filippiiniläiset olisivat sopivia, sillä he ovat "työteliäitä" ja "hyvää väkeä, joka tekee työnsä korkealla moraalilla".
 – Mielestäni seuraava avattava suurlähetystömme tulisi olla Filippiineillä. Maidemme välit ovat hyvät ja niitä pitää edelleen syventää käytännön yhteistyöllä. Hoitohenkilökunnan rekrytointi on hyvä kärkihanke taloudellisen yhteistyön ohella.
 Soini muistuttaa, että Suomessa on jo nyt jonkin verran filippiiniläistä hoitohenkilökuntaa.
 – Työperäinen maahanmuutto voi olla myös järkevää. Filippiinien kanssa se olisi juuri sitä, hän kirjoittaa.
 Lue myös:
 Filippiinit tunnetaan kovaotteisesta ja hurjapuheisesta presidentistään

Timo Soinilta oma ratkaisuehdotus hoitajapulaan: Lisää työperäistä maahanmuuttoa Filippiineiltä


Summary: Halpalentoyhtiö Pobeda lopettaa keväällä yllättäen suorat kansainväliset reitit Pietarista.

Pietarin halpalentojen peruuntuminen on saanut venäläiset varaamaan korvaavia lentoja Lappeenrannan kautta.
 – Tämä on lisännyt kyselyjä Lappeenrannasta lähtevistä Ryanairin lennoista, sanoo Lappeenrannan lentoaseman toimitusjohtaja  Eija Joro.
 Lentoasemalla ei kuitenkaan ole tietoa siitä, kuinka paljon venäläisten varaukset ovat helmikuussa lisääntyneet.
 Pobeda on lentänyt talvikaudella Pietarista suoraan  Milanoon , Berliiniin, Lontooseen, Kölniin, Istanbuliin ja Barcelonaan. Suorat lennot alkoivat syksyllä 2018 ja päättyvät kesäkauden alkaessa maaliskuun lopulla.
 Sen jälkeen yhtiö lentää Pietarista Venäjän sisäisiä lentoja, esimerkiksi Moskovan Vnukovon kentälle.
 Ryanair aloittaa puolestaan huhtikuun alussa suorat lennot Lappeenrannasta Berliiniin, Milanoon, Ateenaan ja Thessalonikiin.
 –Erityisesti Milanon ja Berliinin lennot ovat olleet kysyttyjä, sanoo Joro.
 Pietarilaisten kiinnostusta lentää Lappeenrannan kautta lisää se, että venäläinen bussiyhtiö Ecolines on avaamassa suoran reitin Pietarin keskustasta Lappeenrannan lentoasemalle.
 Kesäkaudella Pietariin lentää Pobedan lisäksi kaksi halpalentoyhtiötä, espanjalainen Vueling ja unkarilainen Wizz Air.
 Pobeda keskittyy Moskovan halpalentoihin
 Pobepa on venäläisen Aeroflotin omistama halpalentoyhtiö, jonka kotikenttä on Moskovan Vnukovossa. Kesäkaudella yhtiö lisää halpalentoja Moskovasta.
 Yhtiö aloitti lokakuussa 2018 myös suorat  lennot Moskovasta Helsinkiin . Reitti lakkautettiin vain neljää kuukautta myöhemmin helmikuun alussa 2019.
 Vuonna 2018 Pobeda kuljetti hieman yli seitsemän miljoonaa matkustajaa.

Venäläisyhtiö peruuttaa yllättäen Pietarin halpalentoja – korvaavat lennot löytyvät Lappeenrannasta


Summary: Pörssikurssit ovat nousseet koko alkuvuoden, mutta ovatko sijoittajat liian optimistisia? Suuntaa näyttävät nyt Kiina, Valkoinen talo, Yhdysvaltain keskuspankki ja Britannian parlamentti.

Pörssikurssit ja yritysten arvot heikkenivät vielä loppuvuonna maailmalla.
 Perjantaina myös  suomalaiset eläkeyhtiöt  kertoivat viime vuoden sijoitustensa painuneen tappiolle ensimmäistä kertaa vuosikausiin juuri surkean marras–joulukuun vuoksi.
 – Kuitenkin alkuvuoden kurssinousu on ollut niin ripeää, että jos tuloskausi olisi jatkunut vielä tammikuun, sijoitustuotot olisivat selvästi plussalla, toimitusjohtaja  Jouko Pölönen  laskeskeli esitellessään Ilmarisen tulosta perjantaina.
 Myöskään toisen suuren eläkeyhtiön, Varman, toimitusjohtaja  Risto Murto  ei ollut huolissaan viime vuoden tappioluvuista yhtiönsä tulosjulkistuksessa.
 Finanssikriisiä seuranneina kymmenenä vuotena eläkeyhtiöiden sijoitustuotot ovat yleisesti ottaen kasvaneet vahvasti, ja yhtiöt ovat hyvin vakavaraisia.
 Jotain outoa markkinoilla
 Suomalaisia eläkesijoituksia ohjaileville aiheuttaakin nyt päänvaivaa maailman sijoitusmarkkinoiden tammi–helmikuun hyvä vire. On vaikea arvioida, kuinka kestävällä pohjalla nousu on.
 Yleistä talouskehitystä kuvaavat ennusteet ovat alkuvuonna olleet vähintään yhtä synkkiä kuin viime vuoden pörssialamäenkin aikana. Silti pörssikurssien käyrät kääntyivät vuodenvaihteessa kohti koillista.
 Osakkeilla on usein  tapana kallistua  tammikuussa, mutta tämänkertainen nousu on vaikeasti selitettävissä vain "tammikuuilmiöllä".
 – Euroopassa talouskasvu hidastuu selvästi. Osakekursseja taitaakin vetää nyt ylöspäin Yhdysvallat, ja siellä ennen kaikkea  keskuspankin  markkinamyönteiset linjaukset, Risto Murto arvioi.
 Mikko Airikka | Yle
 Ilmarisen sijoituksista vastaava varatoimitusjohtaja  Mikko Mursula  taas arvioi, että osakkeiden vahva kehitys johtuu yritysten hyvistä tulosjulkistuksista. Samalla maailman yleistalous on yhä kasvanut, vaikka kasvu onkin hidastunut.
 – Sijoittajilla ei ole vaihtoehtoja, kun korkoihinkaan ei kannata sijoittaa. Esimerkiksi Saksan pitkän valtionlainan korko on laskenut. Se tarkoittaa, että jatkossakin sijottajat etsivät kisojen ja koirien kanssa vaihtoehtoja näille valtionlainasijoituksille, Mursula sanoo.
 Ovatko markkinat liian optimistisia?
 Risto Murron mielestä ylioptimismin riski on olemassa.
 – On kolme asiaa, jotka huolestuttavat: brexit, kauppasodat ja Kiinan tilanne.
 Päätökset tehdään muualla kuin EU:ssa. Eurooppa joutuu kuin ajopuuna seuramaan, mitä muualla tapahtuu.
 – Sekä päätöksentekijät että riskitekijät ovat euroalueen ulkopuolella. Ne ovat valkoinen talo, brittiparlamentti, Yhdysvaltain keskuspankki ja Kiinan politiikan tekijät.
 Varman toimitusjohtaja Risto Murto arvioi Ylen haastattelussa perjantaina, että maailmantalouden valta on nyt Kiina-Yhdysvallat-akselilla. Nella Nuora / Yle
 Pitkään ei kuitenkaan tarvitse odotella, ennen kuin talouden kohtalo selviää.
 – Näistä asioista saadaan jo vappuun mennessä joko huonoja tai hyviä uutisia, Murto sanoo. Esimerkiksi brexitin kohtalon pitäisi ratketa maaliskuun loppuun mennessä.
 On myös mahdollista, että ongelmat pystytään ratkomaan. Silloin markkinoiden optimismi voi olla perusteltua, ja myönteinen vire voi jopa yltyä.
 Kova brexit voi ajaa Euroopan taantumaan
 Murron mielestä olennaista on se, kuinka moni uhkakuvista toteutuu.
 – Jos brexit menee täysin pieleen, niin EU-alue aika todennäköisesti ajautuu taantumaan. Jos taas nämä kaikki asiat realisoituvat, vaikkapa kauppasota edelleen kiihtyy ja brexit epäonnistuu, niin kyllä sitten maailmanlaajuisessakin taloudessa on jo ongelmia.
 Kova brexit vaikuttaisi EU-talouteen paitsi kansantalouksien keskinäisten riippuvuuksien vuoksi myös siksi, että Euroopan kasvuvauhti on valmiiksi hyvin hidas.
 Muu maailma odottaa Kiinan toimia
 Kiinaan liittyvä ongelma on se, että maan talous on kasvanut viime aikoina hitaammin kuin aiemmin. Markkinoilla luotetaan siihen, että tiukan paikan tullen maan kommunistihallinto elvyttää taloutta. Siitä ei ole vielä selviä merkkejä.
 Ilmarisen sijoitusjohtaja Mikko Mursula uskoo, että pörssit sahailevat edestakaisin tänäkin vuonna.
 Myös Ilmarisen Mursula pitää mahdollisena, että sopimukseton brexit voi johtaa taantumaan Manner-Euroopassa.
 – Euroopan isoista talouksista on tullut viime aikoina niin huonoa talousdataa, että on se mahdollista. Markkinoilla taantumaa jo makustellaan, Mursula sanoo.
 Esimerkiksi Euroopan keskuspankki  on kuitenkin kiistänyt  taantuman riskin.

Muut päättävät nyt Euroopan kohtalosta – Varman Risto Murto: Kova brexit voisi ajaa koko mantereen taantumaan


Summary: Kuopion klassillisessa lukiossa vanhojentanssien poikapulaa paikataan muun muassa sillä, että osa pojista tanssii kahden tytön kanssa.

Vanhojentanssit on tärkeä perinne lukiossa. Edelleen suurin osa toisen vuosikurssin opiskelijoista tanssii vanhat. Tyttövaltainen oppilaitos törmää vuosittain samaan haasteeseen: miten kaikki tytöt löytävät poikaparin? Jokaisella koululla on oma tapansa järjestää asia.
 Perinteisesti jo ensimmäisen vuosikurssin opiskelijat sopivat tanssipareja keskenään. Myös osa seurustelevista nuorista haluaa olla pari vanhojen tansseissa.
 Kuopion Klassillisen lukion vanhojentanssien kurssin periaate kuitenkin romuttaa nämä etukäteen tehdyt suunnitelmat.
 Pojat urakoivat ja tanssivat kahden tytön kanssa
 "Klassikassa" kootaan vuosittain palapeli, joka ei synny etukäteen tehtyjen sopimusten mukaan. Periaate on, että omaa paria ei voi omia, vaan jokaisen pitää ymmärtää heti kurssin alussa reilun pelin säännöt.
 Vanhojentanssien poikapulaa paikataan muun muassa niin, että osa pojista tanssii kahden tytön kanssa. Mukana on aina myös jokunen ensimmäisen vuosikurssin opiskelija.
 Näin urheilullisena poikana tämä on ihan mukavaa, ja ei tämä kuntoilu niin pahasta ole.  Eero Ryhänen
 Lukion “vanha”  Eero Ryhänen  tanssi ensimmäisen kerran vuosi sitten. Nyt jalassa on samat jo kertaalleen sisäänajetut kengät.
 – Ei tule hiertymiä eikä rakkoja, Ryhänen sanoo tyytyväisenä.
 Ryhänen tanssii kahden eri tytön kanssa, mutta se ei harmita.
 – Näin urheilullisena poikana tämä on ihan mukavaa, ja ei tämä kuntoilu niin pahasta ole, nuori mies myhäilee.
 Veera Huoman, Eero Ryhänen ja Emilia Ålander. Antti Karhunen / Yle
 Vanhojentansseilla on tänä vuonna suurempi merkitys kuin vuosi sitten, koska nyt mukana ovat myös Ryhäsen kaverit. Silläkin on merkitystä, että nyt he voivat näyttää yhdessä vanhemmilleen, mitä ovat saaneet aikaan.
 Mukavaa, kun on muutakin kuin opiskelua.  Tiitus Heikkinen
 Tiitus Heikkisellä  on sama tilanne kuin Ryhäsellä. Edessä on toiset vanhojentanssit. Heikkinen on harjoitellut tansseja enemmän parin kanssa, joka kysyi häntä tanssimaan ensimmäisenä.
 Tiitus Heikkinen on valmis päivän urakkaan. Antti Karhunen / Yle
 – Vanhojentanssit kuuluu lukioon ja on mukavaa, kun on muutakin kuin opiskelua, Heikkinen toteaa.
 Olen aika hyvä tanssimaan.  Gramoz Perquku
 Gramoz Perquku  tanssi jo vuosi sitten kahden tytön kanssa. Perquku tanssii mielellään ja auttaa, jos joku on vailla paria.
 – Olen aika hyvä tanssimaan, Perquku sanoo.
 Tanssitaidon takana ovat omat harrastukset. Tanssissa tarvittavat koordinaatiotaidot harjaantuvat koripallossa, jalkapallossa ja luistelussa.
 Gramoz Pequku Klassillisen lukion koristellussa salissa Antti Karhunen / Yle
 Klassillisessa lukiossa toisen vuosikurssin opiskelijoista sata on tyttöjä. Tänä vuonna heistä noin viidesosa oli ensin vailla tanssikaveria.
 Joka vuosi vanhojentansseissa on mukana muutama konkari-abiturientti. Parketilla pyörähtelee myös jokunen tyttöpari.
 Konkareiden konkari löytyy kuitenkin Lapinlahdelta.
 Lapinlahdella ysitkin tanssivat aiemmin
 Jesse Hukkanen  tanssi vanhojentanssit ensimmäisen kerran jo ysiluokkalaisena kaksi vuotta vanhemman tyttökaverinsa kanssa.
 Ensimmäisenä lukiovuotena häntä pyydettiin taas tanssimaan, eikä tanssimisesta pitävä Hukkanen halunnut kieltäytyä.
 – Tykkään olla esillä, Hukkanen kertoo.
 Tänä vuonna nuorella miehellä on kuitenkin erilainen fiilis, kun hän tanssii omanikäisten kanssa.
 Parasta Hukkasesta on ollut miksata musiikki ja keksiä tanssiliikkeet lopputanssiin.
 Jesse Hukkanen aikoo vastata vuoden kuluttua kyllä, jos häntä pyydetään vielä kerran tanssimaan.   Marianne Mattila / Yle
 Lapinlahdella päätettiin pari vuotta sitten ettei peruskoulun puolelta pääse enää tanssimaan vanhoja. Ysiluokkalaiset joutuivat olemaan liikaa poissa oppitunneilta harjoituksien vuoksi.
 Myös muut kuin lukiolaiset tanssivat
 Kuopiolaisessa Kallaveden lukiossa tilanne on hieman erilainen. Koululla on kahden tutkinnon opiskelijoiden kautta vahva kytkös ammatilliseen koulutukseen.
 Tänä vuonna noin 30 ammatillisen koulutuksen vahvistusta osallistuu tansseihin. Mukana on niin poikia kuin tyttöjä. Kaksi tämän vuoden tanssijoista on työelämässä olevia nuoria.
 Kallaveden lukiossa tanssijoita on tänä vuonna noin 200.
 – Myös meillä kavaljeereista löytyy aina herrasmiehiä, jotka tanssittavat kahta daamia vanhojen päivänä, kertoo liikunnan ja terveystiedon lehtori Jari Simonen
 Ilman draamaa vanhojentansseista ei aina selvitä. Joskus käy niin, että parin välinen seurustelusuhde katkeaa ja vanhojen tanssien kurssi jää kesken.
 Surua saattaa aiheuttaa myös se, että oma läheinen pääsee katsomaan vain sen näytöksen, jossa nuori ei ole mukana. Isoissa lukioissa kaikki nuoret eivät tanssi kaikissa päivän näytöksissä.
 Keskustelu suljettu asiattoman kommentoinnin vuoksi.

Tyttövaltaisissa lukioissa on huutava pula kavaljeereista – vanhojentanssien konkarit tanssittavat daameja monta vuotta putkeen


Summary: Myös kissojen rekisteröinti otetaan käyttöön myöhemmin.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Suomeen perustetaan virallinen koira- ja kissarekisteri. Koiranomistajien on rekisteröitävä lemmikkinsä vuodesta 2022 alkaen, jolloin rekisteri on tarkoitus saada käyttöön.
 Päätös pohjaa maa- ja metsätalousministeriössä valmistuneeseen selvitykseen. Selvityksessä päätettiin myös kissojen rekisteröinnistä, mutta se on tarkoitus aloittaa vasta myöhemmin, ministeriö kertoo tiedotteessaan.
 Maa- ja metsätalousministeri  Jari Lepän  (kesk.) mukaan rekisteri edistää koirien hyvinvointia.
 – Koirien pakollisella tunnistusmerkinnällä haluamme erityisesti ehkäistä pentutehtailua ja laitonta maahantuontia, Leppä sanoo ministeriön tiedotteessa.
 – Suomen on jo korkea aika edetä asiassa, sillä koirien tunnistusmerkinnästä ja rekisteröinnistä on jo säädetty useissa Euroopan maissa.
 Rekisteriä tulee ylläpitämään Ruokavirasto, joka kilpailuttaa tietokannan ja tietojärjestelmän toteuttajan.
 Koirarekisterin perustamista ehdotettiin esityksessä eläinten hyvinvointilaista, joka annettiin eduskunnalle viime syksynä.
 Lue myös:
 Tiesitkö, että koiran voi rekisteröidä ainakin neljään eri paikkaan? Pakkorekisterin toivotaan selkeyttävän tilannetta

Koirien rekisteröinti pakolliseksi 2022 – tarkoituksena estää pentutehtailua ja laitonta maahantuontia


Summary: Ehdotus lisää valtion lainanottotarvetta 270 miljoonalla eurolla.

Valtiovarainministeriö on julkaissut tänään ehdotuksensa  vuoden 2019 ensimmäiseksi lisätalousarvioksi eli -budjetiksi .
 Esitys käsitellään vielä hallituksessa ennen kuin se annetaan eduskunnalle ensi viikon loppupuolella.
 Budjettipaperista löytyy luvattuja lisäpanostuksia muun muassa seksuaalirikosten torjuntaan sekä vanhus- ja vammaispalvelujen valvontaan.
 Lapsiin ja nuoriin kohdistuvien seksuaalirikosten ehkäisyyn suunnattaisiin noin viisi miljoonaa euroa. Tämä sisältää nettipoliisin määrärahoja lisäyksen 1,6 miljoonalla eurolla sekä niin kutsutun  grooming-ilmiön  ja muun häirinnän torjunnan erityisesti kouluissa 1,5 miljoonalla eurolla.
 Nuorisotyöhön kohdistetaan 0,3 miljoonaa euroa ja Lastenasiaintalo-toimintamallin käyttöönottoa tuetaan 0,8 miljoonalla eurolla. Toimintamalli on suunniteltu väkivalta- ja hyväksikäyttörikoksen uhriksi joutuneen lapsen auttamiseen ja rikoksen tutkintaan.
 Puolella miljoonalla eurolla olisi tarkoitus tuottaa aiheesta myös uusi, maahanmuuttajille suunnattu materiaali.
 Maahanmuuttovirastolle lähes viiden miljoonan euron lisäraha
 Maahanmuuttoon liittyviin turvallisuustoimiin esitetään maahanmuuttovirastolle eli Migrille 4,8 miljoonaa euroa.
 Määrärahalla parannettaisiin Migrin toimintoja ja perustettaisiin säilöönottoyksikkö Ouluun.
 Vanhus- ja vammaispalvelujen sekä varhaiskasvatuksen määrärahalisäyksellä palkattaisiin puolestaan lisää henkilöstöä valvontatehtäviin aluehallintovirastoihin, Valviraan ja sosiaali- ja terveysministeriöön.
 Yhteensä lisäykset ovat 15–16 henkilötyövuotta.
 Kaikkien lisäbudjetissa esitettyjen toimenpiteiden hintalappu yhteensä on noin 10,5 miljoonaa euroa.
 Vuoden 2019 verotuloarviota alennetaan 196 miljoonalla arvonlisäveron tuoton jäädessä aiempaa arvioitua alhaisemmaksi. Esityksessä on tehty myös teknisluontoisia tarkistuksia meno- ja tuloarvioihin sekä hallituksen aiempiin päätöksiin perustuvia lisäyksiä.
 Menoarvioita ehdotetaan korotettavaksi yhteensä 80 miljoonalla eurolla ja tuloarvioita alennettavaksi 190 miljoonalla eurolla. Ehdotus lisää valtion nettolainanottotarvetta 270 miljoonalla eurolla.
 Lue lisää:
 Hallituksen lisäbudjetti paisuu: Myös varhaiskasvatuksen valvontaan esitetään lisää rahaa
 Hallitukselta lisää rahaa vanhustenhoidon valvontaan, Orpon kynsiin joutunut Marin selitti ratkaisuaan – Yle seurasi välikysymyskeskustelua hetki hetkeltä
 Eduskuntaryhmät linjasivat: Nämä kolme lakihanketta saatava läpi tällä vaalikaudella, hallituksen panostettava seksuaalirikosten estämiseen

Viisi miljoonaa seksuaalirikosten torjuntaan, lisää väkeä vanhuspalveluiden valvontaan – valtiovarainministeriö julkaisi lisäbudjettiehdotuksensa


Summary: William Shakespearen kirjoittama Hamletin rooli on näyttelijöiden tulikoe. Nyt haasteen ottaa vastaan nuori Jussi Nikkilä.

1 Jussi Nikkilän Hamlet saa kuolleelta isältään tehtävän kostaa tämän murha. Murhaaja on Hamletin setä, Claudius (Eero Aho).   Otto-Ville Väätäinen Jussi Nikkilä Turun kaupunginteatterissa 2019 Ollako vai eikö, siinä pulma. Ja sitä pohtii J ussi Nikkilä  (s. 1982), joka näyttelee Turun kaupunginteatterin Hamletin. Nikkilä on vasta 36-vuotias, mutta hankkinut jo  Shakespeare -kannuksia. Hän on opiskellut brittikirjailijaa lontoolaisessa teatterikoulussa ja ohjannut  Rikhard III:n  ja  Julian & Romeon  Kansallisteatteriin. Turussa nähtävä  Hamlet  on kuitenkin näyttelijä Nikkilälle ensimmäinen Shakespeare-rooli ammattiteatterissa. – Hamlet ei osaa päättää mitään. Ja se on minulle tärkeä asia: Miten Hamlet, joka pohtii, puhuu, sanallistaa kaiken ja purkaa kiukkuaan puhumalla, miten hän menee kohti väkivaltaa, toimintaa ja päätöksentekoa sekä oman viattomuuden ja herkkyyden musertamista, Nikkilä pohtii. Turun kaupunginteatterin  Hamletin  ensi-ilta on 15. helmikuuta. Esityksen ohjaa  Paavo Westerberg . 2 Elli Tompuri kohautti vuonna 1913 esittämällä ensimmäisenä suomalaisnaisena Hamletin housuroolin. I. Nyman/Teatterimuseon arkisto Elli Tompuri Suomen kiertueella 1913 Maailmankuulu ranskalainen  Sarah Bernhardt  (1844–1923) näytteli Hamletin housuroolin vuonna 1899. Eipä aikaakaan, kun sama ihme, nainen Tanskan prinssinä, nähtiin myös Suomessa. Vuosi oli 1913 ja näyttelijänä aikansa kohuttu tähti, 33-vuotias  Elli Tompuri  (1880–1962). Nais-Hamletissa oli hauskaa tuplakierrettä. Vielä Shakespearen aikaan kaikki roolit, myös naisten osat esitti mies. Tompuri näytteli Hamletia kiertueella ja sai ristiriitaisen vastaanoton. Satakunnan Sanomat tiesi kertoa, että  Hamlet  esitettiin ääriään myöten täydelle huoneelle. “Voi olla eri mieltä siitä, mistä määrästä tämä osa sopii naisen näyteltäväksi, mutta kuitenkin saattaa sanoa, että rouva Tompuri antoi Hamletista erittäin mieleenpainuvan kuvan.” Helsingin Sanomien kriitikko huomautti, että “On luonnollista että osan esittäminen tuottaa naiselle tavatonta vaikeutta voida koko ajan ylläpitää katsojissa oikeata illusioonia.” Tompurin Hamletia pidettiin kuitenkin HS:ssa erittäin onnistuneena. 3 Joel Rinne (keskellä) oli Hamlet 1920-luvun versiossa, joka oli tuotu nykyaikaan. Hamletin ystävää Horatiota esitti Heikki Tuominen (vas.) ja haudankaivajan koomista roolia Paavo Raitio. Teatterimuseon arkisto Joel Rinne Kansan näyttämöllä 1927 Klassikoita modernisoitiin jo vuosisadan alussa. Sen huomaa  Hamletista , jonka nimiroolin esitti  Joel Rinne  (1897–1981). Ensemblen puvut ovat 1900-lukua: herrat esiintyvät smokeissa ja frakeissa, eivätkä näytelmän syntyajankohdan, 1500–1600-lukujen, pussihousuissa. Helsingin Sanomien kritiikkikin kiittää ratkaisua, mutta pahoittelee, että nykyaikaistaminen on jäänyt puolitiehen.  Erkki Kivijärven  mielestä saisi olla vähemmän “deklamatsionia” eli soinnuttelevaa lausumista. Rinne saa kiitosta erittäin hyvästä “näyttelijäprestationista”: “Se on hänen tähänastisen näyttelijänpolkunsa korkein saavutus ja merkitsee huomattavaa syventymistä ja asteikon laajentumista”, arviossa todetaan. Rinne oli Hamletina vasta 30-vuotias. 1960-luvulla hän tuli suurelle yleisölle tutuksi  Komisario Palmu  -elokuvien nimiroolista. Kansan näyttämön versio oli  Mia Backmanin  ohjaama. Ensi-iltakatsomossa istui arvovaltaista väkeä: mm. presidentti  Lauri Kristian Relander . 4 Veijo Pasanen oli Hamletina kovin toisenlainen kuin myöhempi lasten rakastama roolihahmonsa Pelle Hermanni. Juhani Riekkola/Teatterimuseon arkisto Veijo Pasanen Tampereen työväen teatterissa 1968 Veijo Pasanen  (1930–1988) oli paitsi taitava näyttelijä myös lasten rakastama Pikku Kakkosen tv-hahmo Pelle Hermanni. Hamletin hän näytteli 38-vuotiaana Tampereen työväen teatterissa itsensä  Eino Salmelaisen  ohjauksessa. Ja voi änkeröinen, lopputulos oli ilmeisen menestyksekäs. 75-vuotiaan Salmelaisen ohjausta kuvailtiin rohkeaksi ja siekailemattomaksi ja Veijo Pasasen Hamletia tähän päivään peilautuvaksi suoritukseksi: “Hamletin rooli on näyttelijän mitta. Veijo Pasasen nykyistä mittaa kunnioitettakoon. Se ulottuu kantamaan tämän Hamlet-näkemyksen kokonaan, yhtä selkeänä ilmaisukeinojen kuin kestävänä henkisen katteen puolesta”, totesi HS:n kriitikko  Sole Uexküll . 5 Elli Tompurin jälkeen saatiin odottaa yli 80 vuotta ennen kuin suomalainen naisnäyttelijä tarttui Hamletiin ammattiteatterissa. Asialla oli Leea Klemola ja vuosi oli 1995.  Patrik Pesonius Leea Klemola Q-teatterissa 1995 Leea Klemola  (s. 1965) teki tompurit vuonna 1995. Hän oli järjestyksessä toinen suomalaisnainen Hamletin housuroolissa. Asia ei enää herättänyt samanlaista pahennusta kuin vuosisadan alussa. Karjalainen-lehdessä jopa arveltiin, että nainen Tanskan prinssinä tekee kappaleesta vetonaulan. Helsingin Sanomissa puolestaan intouduttiin pohtimaan, ketä 30-vuotiaan Klemolan Hamlet esittää: miestä, naista, ihmistä vai symbolia. Sitäkin aprikoitiin, kyseenlaistaako naisen esittämä Hamlet miehen esittämisen käytäntöjä. Eri tyylejä ja aikakausia sekoittavan esityksen ohjasi  Erik Söderblom . 6 Ben Whishaw oli vasta 23-vuotias hypätessään Hamletin vaativaan rooliin. Whishawn tulkitsemaa Tanskan prinssiä kuvailtiin arvioissa rakastettavaksi ja haavoittuvaksi.  Alastair Muir / AOP Ben Whishaw Lontoon Old Vicissä 2004 Moni ansioitunut näyttelijä palaa “vanhoilla päivillään”, usein yli 30-vuotiaana,  Hamletin  pariin. Tähän listattujen Hamlet-näyttelijöiden keski-ikä on 34 vuotta. Hamlet on nuori prinssi, mutta rooli on järkäle ja se vaatii kokemusta ja taitoa.  Ben Whishaw  (s. 1980) on siis poikkeus joukossa. Hän näytteli Hamletinsa erittäin nuorena, vasta 23-vuotiaana ja juuri koulusta valmistuneena. Whishawn ura on sittemmin noussut kuin raketti. Hänet on nähty monien Suomessakin esitettyjen tv-sarjojen rooleissa, kuten  Perienglantilaisessa skandaalissa  ja  London Spyssa . Hän on ollut mukana myös James Bond -elokuvissa Q:n roolissa. 7 Jos Ben Whishawn Hamlet oli herkkä, Juden Lawn tulkinta samasta roolista oli raivoisa. AOP Jude Law Wyndham’s Theatressa 2009 Jude Law  (s. 1972) kuuluu niihin erinomaisiin näyttelijöihin, jotka ovat aloittaneet teatterista, tulleet kuuluisiksi elokuvarooleista ja palanneet näyttämölle tekemään  Hamletia . Law'n Hamlet sai osittain ristiriitaisen vastaanoton, mutta tapaus se oli. Ensi-ilta oli Lontoossa, jossa myös nuoriso jonotti yötä myöten lippuja  Shakespearen  tragediaan. Lontoosta esitys siirtyi New Yorkiin. Kuvaavaa on, että New York Timesin  arvio  keskittyy pelkästään tuolloin 37-vuotiaan Jude Law'n hehkutukseen. “Law lähestyy rooliaan kuin olympiaurheilija, joka tuijottaa loputonta esteiden riviä: Fokus, päättäväisyys ja adrenaliinitaso ovat samanlaiset.” 8 Eero Aho oli Hamlet ja Esko Salminen hänen petollinen setänsä Claudius lähiomaisemiin sijoittuvassa versioissa. Helsingin Kaupunginteatteri Eero Aho Helsingin kaupunginteatterissa 2012 Eero Aho  (s. 1968) näytteli  Hamletin  44-vuotiaana. Helsingin Sanomien  arviossa  Ahon roolityötä kuvailtiin näin: “Eero Ahon Hamlet on täyttä tunnetta. Kyyninen, kyllä, mutta nahkatakkinsa ja kovetetun kuorensa alla herkkä, jo ennen kuolemaansa kuolettavasti haavoitettu.” Kari Heiskasen  ohjaama  Hamlet  oli sijoitettu lähiöön ja sen näki Helsingin kaupunginteatterissa noin 10 000 katsojaa.  Esko Salminen  näytteli Hamletin isän murhannutta setää, Claudiusta. Sekä Eero Aho että Esko Salminen ovat mukana myös uudessa Turun versiossa, jossa Jussi Nikkilä tekee Hamletin. Aho ja Salminen ovat Turussa molemmat nousseet rooleissa yhden sukupolven ylöspäin. Aho näyttelee Hamletin petollista setää ja Salminen Hamletin kuollutta isää. 9 Benedict Cumberbatch teki Isossa-Britanniassa teatterihistoriaa. Hänen tähdittämänsä Hamlet myytiin loppuun ennätysajassa. Johan Persson/NT Live Benedict Cumberbatch Lontoon Barbicanissa 2015 Kuka väittää, etteivät klassikot kiinnosta?  Benedict Cumberbatchin  (s. 1976) esittämä  Hamlet  rikkoi ennätyksiä Lontoossa jo ennen ensi-iltaa. Se myi hetkessä loppuun 100 000 lippua lähes vuotta ennen kuin esirippu ensimmäisen kerran nousi. Kun esitykset alkoivat, 39-vuotias Cumberbatch joutui vetoamaan sankkaan fanijoukkoonsa: älkää kuvatko, somettako ja tekstailko kesken esityksen. Cumberbatchin oli nostanut superjulkkikseksi  Uusi Sherlock  -tv-sarja, jossa hän esitti nimiosaa. Cumberbatchin tähdittämä  Hamletin  näyttämöversio esitettiin myös Suomessa elokuvateattereissa. 10 Tukholmassa pyörii parhaillaan tuore Hamlet-tulkinta, jossa nimiosaa esittää Adam Lundgren (oik.). Petollista ja murhaavaa setää näyttelee Gerhard Hoberstorfer (vas.). Sören Vilks Adam Lundgren Tukholman Dramatenissa 2019 Jos vertailu kiinnostaa, Tukholman kuninkaallisessa teatterissa Dramatenissa pyörii parhaillaan  Adam Lundgrenin  (s. 1986) versio Tanskan prinssistä. Lundgren on 32-vuotias ja vain hieman nuorempi kuin Jussi Nikkilä, jonka näytön paikka on samaan aikaan lahden toisella puolella Turussa. Lundgren on suomalaisille tuttu muun muassa tv-sarjoista  Aika on meidän  (2017) ja  Älä koskaan pyyhi kyyneleitä paljain käsin  (2012). Muita tunnettuja Hamleteja ovat mm. Andrew Scott (2017), Maxine Peake (2014), David Tennant (2008), Simon Russell Beale (2000), Ralph Fiennes (1995), Keanu Reeves (1995), Daniel Day-Lewis (1989), Kenneth Branagh (1988), Mark Rylance, (1988) ja Christopher Walken (1982).

Hamletin kuningasroolia ovat esittäneet Pelle Hermanni, Sherlock Holmes ja komisario Palmu – listasimme 10 kiinnostavinta Tanskan prinssiä


Summary: Tehy on lähettänyt Attendolle vaatimuskirjeen työsuhteen perusteettoman päättämisen korvauksesta.  Tehyn johtava lakimies Vappu Okkeri kertoo, että Tehy on valmis viemään asian käräjille.

Attendo ja irtisanottu yksikön johtaja ovat eri mieltä siitä, mikä aluehallintoviraston tarkastaman Joroisten hoivayksikön toiminnassa meni pieleen. Attendon Jalavan vanhustenhoitoyksikön johtaja irtisanottiin sen jälkeen, kun  Itä-Suomen aluehallintovirasto  kävi tarkastastuskäynnillä.
 Attendon mukaan yksikön johtajan irtisanominen oli perusteltua tarkastuksessa ilmi tulleiden puutteiden takia, mutta ei halua avata syitä tarkemmin. Irtisanottu johtaja puolestaan sanoo pyytäneensä useasti lupaa palkata lisää henkilökuntaa, mikä olisi korjannut puutteet asukkaiden hoidossa ja hoivakodin toiminnassa.
 Aluehallintoviraston mukaan hoitajia oli Jalavassa viime viikkoisen tarkastuskäynnin aikaan liian vähän ja esimerkiksi alan opiskelija oli laitettu vastuuvuoroihin, kuten ei saisi toimia.
 Tarkastuskäynnillä ilmeni esimerkiksi myös se, että työvuorolistoilla oli sellaisten hoitajien nimiä, jotka työskentelivät muissa Attendon yksiköissä. Tarkastuskäynnillä vuorossa olleet työntekijät eivät tunnistaneet kaikkia listoilla olleita henkilöitä nimeltä.
 Jalava on toiminut vajaan vuoden ja sen tilat ovat uudenaikaiset. Irtisanottu entinen johtaja  Virpi Montonen  kertoo pyytäneensä lupaa palkata hoivakotiin lisää hoitajia, mutta Attendo ei suostunut pyyntöihin, koska piti lisähenkilökunnan palkkaamista kalliina. Montonen pitää henkilöstön pientä määrää suurimpana syynä kaikkiin tarkastuskäynnillä ilmenneisiin puutteisiin.
 – Arjesta muodostui jatkuva kiire. Koulutettu sairaanhoitaja olisi ollut tärkeä myös potilasturvallisuuden takia. Aina oli tekemättömien töiden suma odottamassa. Puutteet johtuivat myös siitä, että tein sekä sairaanhoitajan että johtajan töitä, kertoo Virpi Montonen.
 Virpi Montonen irtisanottiin Attendon Jalavan hoivayksikön johtajan töistä.  Esa Huuhko / Yle
 Virpi Montonen on koulutukseltaan sairaanhoitaja, ja Attendo kehotti häntä syyskuussa 2018 tekemään paitsi johtajan, myös sairaanhoitajan töitä hoivakodissa sen jälkeen kun toinen sairaanhoitaja irtisanoutui. Asia mainitaan myös aluehallintoviraston  tarkastuskäynnin kertomuksessa . Montonen sanoo vastustaneensa kahden roolin tekemistä, mutta koki, ettei hänellä ollut vaihtoehtoja.
 – Jos työnantaja näin määrää, onhan se tehtävä, vaikka tehtävieni hoitaminen jäi puolitiehen molemmassa roolissa.
 Jalavassa oli aamulla kaksi työntekijää, illalla kaksi ja yöllä yksi. Montonen kertoo asukkaiden olleen raskashoitoisia kuntonsa vuoksi.
 – Arkisin vielä selvittiin, mutta viikonloppujen tilanne oli katastrofaalinen. Joka päivälle olisi voinut ottaa yhden henkilön lisää, ja siltikään meitä ei olisi ollut riittävästi. Harkitsin irtisanoutumista, mutta luotin Attendon lupauksiin, että saamme lisää henkilöstöä, kunhan tulee lisää asukkaita.
 Henkilöstön vähäinen määrä johti siihen, että viriketoimintaa ei voitu järjestää eivätkä vanhukset päässeet ulkoilemaan.
 Tarkastuskäynnin kertomuksen mukaan Montonen ei ole ollut tietoinen, että sijoittajakunnan kanssa pitäisi tehdä yhteistyötä hyvän hoivan varmistamiseksi. Tarkastuskäynnin kertomuksen mukaan yksikön johtaja ei ole tuonut vanhusten sijoittajakunnille tiedoksi vanhusten hoivaan liittyviä epäkohtia.
 Montonen myöntää, että yhteistyötä olisi pitänyt tehdä.
 – Attendolta ohje oli, että yhteydenotot tietyissä asioissa menisivät keskitetysti Attendolta, joten ehkä siinä oli kynnystä lähteä kuntaan tätä viemään. Sairaanhoitajan puuttumisesta olin kyllä yhteydessä kuntaan, ja siksi saimme kotisairaanhoidosta apua meille.
 Vasta tarkastuskäynnin yhteydessä Montonen kertoo saaneensa käsiinsä puitesopimuksen, joka oli solmittu kunnan ja Attendon välillä.
 – Minulla ei ollut aavistustakaan, millaisia vaatimuksia siinä sopimuksessa oli. Olimme tietenkin rikkoneet hyvin montaa sopimuskohtaa. Silloin työnantajani syytti minua työni laiminlyönnistä.
 Tarkastuskäynnin jälkeen myös geriatri kävi varmistamassa potilaiden terveydentilan, koska asukkaille ei ollut järjestetty mahdollisuutta säännöllisiin terveystarkastuksiin tai sairautensa edellyttämiin lääkärintarkastuksiin.
 – Meillä ei ollut lääkäriä käytössämme, joten asukkaiden piti käydä terveysasemalla, toteaa Virpi Montonen.
 Terveysasemalla käyminen taas oli haasteellista sen takia, että osa vanhuksista olisi tarvinnut kaksikin saattajaa käynnille. Silloin hoivakotiin muiden vanhusten luokse ei olisi jäänyt riittävästi henkilökuntaa.
 Aluehallintoviraston tarkastuskäynnillä kävi ilmi myös, että henkilöstön perehdyttäminen on ollut puutteellista.
 – Se olisi ollut pääasiassa minun vastuullani, sanoo Montonen.
 Attendo palkannut lisää hoitajia
 Attendo lupasi jo tarkastuskäynnin lopuksi, että tilanne korjataan. Toimintaa hoivakodissa tarkkailee nyt Varkauden soten partio, joka käy myös öisin hoivakodilla.
 Virpi Montosen irtisanomista Attendon toimitusjohtaja  Pertti Karjalainen  pitää valitettavana, mutta pakollisena ja perusteltuna toimena. Sen enempää Karjalainen ei halua yksittäistä irtisanomista kommentoida.
 – Me emme lain nojalla voi kertoa konkreettisia syitä, mutta perusteet olivat erittäin vankat.
 Attendo on palkannut lisää henkilökuntaa Jalavaan. Attendo lisäsi yövuoroon toisen koulutetun hoitajan ja nimesi uuden vastuuhenkilön. Toimitusjohtaja Karjalaisen mukaan henkilöstömitoitus on nyt Jalavassa jopa 0,8 hoitajaa vanhusta kohden ja yksikön alkuvaiheessakin se oli 0,69.
 Nykyinen laki sisältää suosituksen, että vanhuspalvelujen henkilöstömäärän tulee olla 0,5 hoitajaa hoidettavaa kohti. Tämä oli myös Attendon Jalavan yksikön toimiluvan mukainen minimimitoitus.
 – Tammikuun alussa mitoitus on päässyt tippumaan tämän alapuolelle. Tässä meillä on tapahtunut virhe, myöntää Attendon toimitusjohtaja Pertti Karjalainen.
 Suomen Attendon toimitusjohtaja Pertti Karjalainen.   Lehtikuva
 Karjalaisen mukaan sekaannus syntyi siitä, että Joroisten kanssa Attendolla on ostopalvelusopimus, jossa hoiva-avustajia ei saa laskea mitoitukseen, kun taas Varkaudessa sijaitsevassa yksikössä hoiva-avustajia saa sopimuksen laskea mitoitukseen.
 – Rike ei mielestäni ole hirveän suuri, toteaa toimitusjohtaja Karjalainen.
 Hoiva-avustaja ei myöskään saisi olla työvuorossa yksin, vaan hänellä tulee olla koulutettu lähihoitaja työparinaan.
 – Käsittääkseni näin ei ole Jalavassa tapahtunut, että hoiva-avustaja on ollut yksin, mutta en voi olla aivan varma. Tästä eteenpäin ei ainakaan ole, lupaa Karjalainen.
 Parhaillaan Suomessa käydään keskustelua riittävästä hoitajamitoituksesta, ja suuri osa puolueista on ilmoittautunut kannattamaan, että lakiin kirjattaisiin  0,7 riittäväksi hoitajamitoitukseksi .
 Attendon toimitusjohtaja Pertti Karjalainen kertoo, että Jalava-hoivakotiin on vastikään muuttanut kaksi uutta asukasta ja arki pyörii hyvin.
 Irtisanottu: "Tämä on ollut raskasta"
 Virpi Montonen arvioi, että hoitajien alimitoituksen taustalla oli hoivakodin hidas täyttyminen, mikä ei miellyttänyt Attendoa. Hoivakodissa on tilaa 50 vanhukselle, mutta siellä on asukkaita alle puolet tästä.
 – Joroinen on pieni paikkakunta, olisi ollut hienoa, jos jo vuodessa olisi ollut täyttä. Tämä on ollut raskasta. Tässä on joutunut aika paljon menemään myös oman etiikan ulkopuolelle, kertoo Montonen.
 Terveys- ja sosiaalialan ammattijärjestö Tehy on  ilmoittanut asettuvansa  Montosen taakse, sillä Tehyn mukaan Attendo on tarttunut kyseenalaisiin keinoihin puhdistaakseen mainettaan hoivakoteihin kohdistuneen kohun keskellä.
 Tehyn johtava lakimies  Vappu Okkeri  kertoo, että Attendolle on lähetetty vaatimuskirje, jossa vaaditaan korvausta työsuhteen perusteettomasta päättämisestä.
 – Meillä on vahva todistusaineisto siitä, että yksikön johtaja on kertonut epäkohdista yhtiön johdolle sähköpostilla ja pyytänyt apua, tehnyt kaikkensa. Nyt odotamme työnantajalta vastausta ja toivomme sovinnollista ratkaisua. Silloin voisimme välttää oikeusprosessin, toteaa Okkeri.
 Tehy odottaa vastausta ensi viikon alkuun saakka. Tehyn johtava lakimies Vappu Okkeri sanoo, että jos mitään ei kuulu, asia viedään käräjäoikeuteen.
 Tehy: Työpaikoilla on vaientamisen kulttuuri
 Tehyn johtava lakimies Vappu Okkeri arvioi, että vanhustenhoito on kriisissä. Hänen mielestään ilmi tulleita puutteita pitää käsitellä julkisuudessa, jotta asiat nousevat laajaan tietoisuuteen.
 – Kohutkin unohtuvat muutamassa päivässä. Koemme, että tässä on yhteiskunnallinen ongelma, ja jotta se saadaan korjattua, tarvitaan julkista keskustelua.
 Tehyn näkemys on, että lakiin pitäisi kirjata suosituksen sijaan määräys, että hoitajia on oltava 0,7 vanhusta kohden.
 – Mutta edes se luku ei riitä, vaan pitää huomioida laatu eli on huomioitava ja myös vanhusten kunto esimerkiksi saattoihoitotilanteet, kun hoitajamitoituslukua määritellään.
 Okkeri sanoo, että tilanne on etenkin yksityisellä puolella mennyt entistä hälyttävämpään suuntaan viimeisen viiden vuoden aikana.
 – Työpaikoilla pelätään puuttua epäkohtiin irtisanomisen ja vaikeaksi työntekijäksi leimautumisen pelossa, vaikka lain mukaan työntekijöillä on ilmoitusvelvollisuus, kertoo Okkeri.
 Johtava lakimies Vappu Okkeri muistuttaa, että työntekijän kannattaa säilyttää esimiehille toimitetut ilmoitukset epäkohdista.
 – Olemme tällä viikolla lähettäneet itsekin toimintaohjeita jäsenillemme epäkohtien puuttumisesta. Ensin voi kertoa epäkohdasta suusanallisesti, jos tilanne ei korjaannu, on tärkeää lähettää sähköpostia. Näin jää talteen tieto siitä, että on yrittänyt korjata epäkohdat.
 Okkerin käsityksen mukaan Tehyn jäsenistö kokee olevansa hyvin ahtaalla.
 – Työnantajat ovat lähettäneet työpaikoille ohjeistuksia, että epäkohtiin saa puuttua, mutta työntekijät eivät luota, että viestit ovat aitoja, koska vuosikausia on jatkunut vaientamisen kulttuuri.
 Huumausaineeksi luokiteltavan lääkkeen kirjaus puuttui
 Varkauden kaupunki on tehnyt Attendon Jalavan hoivayksiköstä  rikosilmoituksen , koska huumausaineeksi luokiteltavan lääkeliuoksen Oxynormin käytöstä ei löytynyt riittäviä kirjauksia. Varkauden palvelualuepäällikkö  Kirsi Laitisen  mukaan tilanne oli niin vakava, että kaupungille ei jäänyt muuta vaihtoehtoa kuin tehdä rikosilmoitus.
 Kyseessä on aluehallintoviraston tarkastuskäynnin kertomuksen mukaan kaksi 120 millilitran pulloa vahvaa kipulääkeliuosta, jonka käytöstä vain 10 millilitraa on kirjattu. Attendon toimitusjohtaja Pertti Karjalainen sanoo, että kyse on yksittäisen kirjauksen puuttumisesta.
 – Kyseessä on yksittäisen lääke-erän palauttaminen paikalliseen apteekkiin. Tästä palautuksesta työntekijä ei ole muistanut tehdä kirjausta meidän järjestelmäämme. Se näkyy meidän järjestelmässämme puutoksena siksi. Kirjaus on nyt laitettu kuntoon.
 Attendon toimitusjohtaja Pertti Karjalainen sanoo, että työntekijän kanssa on keskusteltu asiasta.
 – Meillä on täysi syy uskoa, että lääke on tosiasiallisesti palautettu. Kyseessä on inhimillinen unohdus.
 Tarkastuskäynnin kertomuksen mukaan lääkkeiden käsittelyssä oli hoivayksikössä muitakin puutteita. Esimerkiksi lähihoitajien perehdytystä lääkehoitoon pidetään puutteellisena ja lähihoitajaopiskelijoita oli ollut vastuussa lääkehoidosta. Tarkastushetkellä työvuorossa ollut vakituinen työntekijä ei tiennyt sijaisten lääkeluvista.

Attendon Joroisten hoivakodin lääkekirjauksia selvitetään ja hoitoa valvotaan – irtisanottu johtaja ja yritys riitelevät potkujen syistä


Valkoinen talo on ilmoittanut, että Yhdysvaltain presidentti Donald Trump julistaa perjantaina kansallisen hätätilan saadakseen rahat Meksikon rajamuuriin.
 Viimeisen sanan hätätilan laillisuudesta sanoo kuitenkin Yhdysvaltain korkein oikeus.

Katso Donald Trumpin tiedotustilaisuus suorana tästä


Summary: Demokraattijohto haukkui hätätilan keksityksi ja laittomaksi ja yllytti republikaaneja suojelemaan perustuslakia.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  julistaa Yhdysvaltoihin kansallisen hätätilan.
 Trump kertoi tiedotustilaisuudessaan perjantaina, että aikoo allekirjoittaa asiaa koskevan määräyksenvielä tänään.
 Teon taustalla on kiista Trumpin lempivaalilupauksesta: muurista Yhdysvaltain ja Meksikon rajalle.
 – Muurit toimivat sataprosenttisesti, Trump sanoi perjantaina Valkoisen talon pihamaalla.
 – Kaikki tietävät, että ne toimivat.
 Trump on halunnut 322 kilometriä muuria ja sitä varten 5,7 miljardia dollaria rahaa. Kongressi ja etenkään demokraatit eivät ole tästä innostuneet. Kiista rahoituksesta johti joulun alla hallinnon osittaiseen sulkemiseen 35 päiväksi.
 Alkuviikosta kongressi sai aikaan rahoitusta koskevan kompromissin, ja rahoitusesitys on sittemmin hyväksytty kongressissa selvin lukemin. Näin estettiin uusi, uhkaava hallinnon sulku.
 Kongressin kompromississa rajan turvaamiseen annetaan vain vajaat 89 kilometriä uutta aitaa ja sille rahoitusta 1,4 miljardia dollaria. Muuria esityksessä ei mainita sanallakaan. Lähes 1 800-sivuisessa paketissa puhutaan vain esteistä ja aidoista.
 –Haluamme lopettaa huumeiden, rikollisten ja jengien tulon maahamme, Trump perusteli hätätilaa.
 Mitä hätätila suo presidentille?
 Hätätila tarkoittaa, että presidentti saa valtuuksia, joita hänellä ei normaalioloissa ole – myös rahan osalta.
 Perustuslain mukaan budjettivalta on kongressilla. Julistamalla hätätilan Trump siis nappaa shekkivihon osittain ja tämän asian osalta itselleen.
 Mitään valmista rahakasaa Trumpilla ei ole käytössään, mutta hänellä on nyt mahdollisuudet hankkia haluamaansa rahoitusta muurille  eri hallinnonalojen rahoituksesta . Rahaa etsitään armeijan rakennusprojekteista ja huumeiden vastaisen toiminnan rahoituksesta.
 Kun yhdistetään nämä ja rahoitusesityksen rahat, Trumpilla on kasassa kahdeksan miljardia dollaria.
 Hätätila tuo presidentille käyttöönsä näyttävän arsenaalin oikeuksia. Brennan Center for Justicen mukaan niitä tulee 123 kappaletta ja 13 lisää, jos hätätilan julistaa kongressi.
 Brennan Centerin arvion mukaan Trumpin muuriprojekti voi saada jotain laillista suojaa kahdesta puolustusvoimien rakennushankkeisiin liittyvästä kohdasta. Toinen antaa puolustusministerille oikeuden määrätä rakennushankkeista. Toinen koskee projektien resurssien siirtoa.
 Hätätilan tuomiin oikeuksiin lukeutuu myös muutama  huolta herättävä kohta . Hätätilassa presidentti esimerkiksi voi halutessaan sulkea tietoverkkoja tai amerikkalaisten pankkitilejä.
 Onko oikeasti hätätila?
 Hätätilan tarkoituksena on, että hallinto voi toimia nopeasti ja tehokkaasti hädän hetkellä. Yleensä hädällä tarkoitetaan jonkinlaista yllättävää kansallista kriisiä, mutta Yhdysvalloissa sitä ei ole kovin tarkkaan määritelty.
 Rajatilannetta tuskin kuitenkaan voi pitää yllättävänä hätätilana.
 Luvattomat rajanylitykset vaihtelevat vuodesta toiseen, mutta pidemmällä aikavälillä ne ovat laskeneet 2000-luvulla rajusti. Itse asiassa luvatonta rajanylitystä  yleisempää on tulla maahan luvallisesti  viisumilla, mutta jäädä maahan viisumin umpeuduttua.
 Vuonna 2016 viisumin aikarajan ylityksiä oli liki 740 000, luvattomia rajan ylityksiä runsaat 560 000.
 Voiko hätätilajulistuksen kaataa?
 Kongressin demokraattijohtajat ovat kuvanneet hanketta suorin sanoin törkeäksi vallan väärinkäytöksi.
 Edustajainhuoneen puheenjohtaja  Nancy Pelosi  ja senaatin demokraattijohtaja  Chuck Schumer  julkaisivat  yhteisen lausunnon  hätätilasta samaan aikaan, kun Trumpin tiedotustilaisuus oli vielä käynnissä.
 Johtajat kutsuivat julistusta "laittomaksi" ja pettyneen presidentin keinoksi yrittää napata valtaa.
 – Presidentin laiton julistus kriisistä, jota ei ole olemassa, kohtelee väkivalloin perustuslakiamme ja tekee Amerikasta turvattomamman, sillä se varastaa kipeästi tarvittavia puolustusvaroja puolustusvoimiemme turvallisuudelta ja kansakunnaltamme. Tämä on vain pettyneen ja lain rajat ylittäneen presidentin keino napata valtaa ja yrittää saada se, mitä hän ei onnistunut saavuttamaan perustuslaillisessa lainsäädännöllisessä prosessissa, johtajat kirjoittivat ja vannoivat, että kongressi puolustaa valtaansa kongressissa ja tuomioistuimissa.
 Samalla johtajat yllyttivät republikaaneja mukaan hankkeeseen.
 Osa republikaaneistakin on  sanonut vastustavansa Trumpin hätätilapuuhia . Esimerkiksi presidenttiehdokkaaksi pyrkinyt republikaanisenaattori  Marco Rubio  on kommentoinut, että etelärajalla on kriisi, mutta se ei oikeuta rikkomaan perustuslakia.
 Trump itsekin tietää, että julistus mitä todennäköisimmin päätyy vielä oikeuteen puntaroitavaksi, sillä hän esitti hätätilapuheessaan sekavan selostuksen tulevista oikeuskäsittelyistä.
 Kongressi voisi kaataa hätätilajulistuksen. Kaato kuitenkin vaatii kahden kolmasosan enemmistön, ja senaatti on republikaanien hallussa.
 Kompromissilakipaketti meni molemmissa kamareissa läpi kahden kolmasosan enemmistöllä, ja apua voisi teoriassa tulla Trumpin hanketta kritisoineilta republikaaneilta. Eri asia on, haluavatko he tositilanteessa asettua oman puolueen presidenttiä vastaan.
 Kuinka harvinaista tämä on?
 Hätätilan julistaminen ei sinällään ole mitenkään epätavanomaista. Vuosina 1978–2018 on Brennan Center for Justicen mukaan  julistettu 58 hätätilaa . Trumpin edeltäjä  Barack Obama  julisti hätätilan 13 kertaa.
 Joitain hätätiloja on myös uusittu säännöllisesti ja presidentistä toiseen. Yhdysvalloissa on ollut jonkinlainen kansallinen hätätila 40 vuotta.
 Uutiskanava CNN laski tammikuussa, että maassa on voimassa  31 kansallista hätätilaa , jotka koskevat muun muassa Kuubaa, Zimbabwea ja Jemeniä. Julistuksista vanhin liittyy Iranin pakotteisiin. Sen antoi  Jimmy Carter  vuonna 1979.
 Kovin yllättävää ei ole, että hätätila julistettiin 14, syyskuuta 2001, heti 9/11-nimellä tunnettujen terrori-iskujen jälkeen. Sen hätätilan ovat uusineet vuosittain sekä presidentit Obama että Trump.
 Lue myös:
 Analyysi: Hätätilan julistus kiihdyttää kongressin ja presidentin valtataistelua
 Mitä tapahtuu, jos Trump julistaa hätätilan? Asiantuntija: Tämä ei ole hyvä resepti vuoden 2020 vaaleja ajatellen

Trump hankkii hätätilajulistuksella poikkeuksellisia oikeuksia ja miljardeja rajamuuriaan varten


Summary: Suomessa hoidetaan vuosittain ihmisiä, jotka ovat altistuneet raivotaudille ulkomailla. Pelkästään Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella rabieksen estohoito annettiin viime vuonna 61 ihmiselle.

Tästä on kyse Ulkomailla kaduilla elävät koirat ja kissat voivat kantaa rabiesta eli raivotautia. Eläimen purressa virus voi siirtyä ihmiseen. Ihmisellä tauti tunnetaan nimellä vesikauhu. Sen puhkeamista estetään lääkityksellä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL koostaa valtakunnalliset tilastot rabieksen estohoidoista. Vuoden 2018 valtakunnallisia tilastoja tartuntataudeista ei vielä ole julkaistu.
 Kaukomailla tai Itä-Euroopassa matkaileva törmää reissullaan kodittomaan koiraan tai kissaan. Matkailijan tekee mieli ojentaa käsi ja silittää eläintä.
 – Katukissoja ja -koiria ei tule silittää, ruokkia eikä hoivata, huomauttaa apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen  Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiristä.
 Huomautuksen syy on riski saada rabies- eli vesikauhutartunta. Rabieksen esiintymisalueilla matkailija voi altistua vesikauhutartunnalle sairaan eläimen pureman kautta.
 Estohoitojen määrä suurin tartuntatautirekisterin perustamisen jälkeen HUSin alueella
 HUSin alueella estohoitoa annettiin viime vuonna 61 ihmiselle. Määrä oli vuoden 1995 tartuntatautirekisterin perustamisen jälkeen korkein.
 – Suomalaisten rabiesaltistuksista suurin osa tapahtui ulkomaanmatkalla, Ruotsalainen sanoo.
 Yhden ihmisen estohoito maksaa noin 2100 euroa. Estohoidossa annetaan neljä tai viisi rokotusta ja joissakin tapauksissa vasta-ainehoito.
 Rabies on aivotulehdus, joka oireisena johtaa kuolemaan. Rabiesta esiintyy muun muassa Aasiassa, Afrikassa ja Venäjällä.
 Koiran tai kissan pureman ohella rabiekselle voi altistua muun muassa apinan tai lepakon puremasta. Tartunnan voi saada myös syljen välityksellä.
 Jos eläin puraisee, pitää puremahaava puhdistaa välittömästi. Matkailijan on myös hakeuduttava lääkäriin, jossa aloitetaan rabieksen estohoito.
 Ulkomailta hankittu koira voi kantaa rabiesta
 Ulkomaanmatkailun ohella vesikauhulle voi altistua, jos hankkii koiran maasta, jossa rabiesta esiintyy. Etelä-Suomen aluehallintovirasto tiedotti alkuviikosta  kahdesta Venäjältä laittomasti tuodusta koirasta , joilla epäiltiin rabiesta. Kummaltakaan ei tutkimuksissa löytynyt tautia.
 Itärajalla sijaitsevassa Etelä-Karjalassa tulee silloin tällöin esiin epäilyjä siitä, että Venäjältä salakuljetetulla koiralla on raivotauti.
 – Koira salakuljetetaan Suomeen. Eläimen käytös muuttuu yhtäkkiä ja omistajalle tulee huoli, Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin infektioylilääkäri  Pekka Suomalainen  kertoo.
 Kyse on yksittäistapauksista. Rabiesriski on kuitenkin todellinen.
 – Yhteiskunta maksaa luvattomasta toiminnasta, Suomalainen sanoo viitaten estohoitojen kustannuksiin.
 Riski ei koske pelkästään salakuljetettuja tai muuten laittomasti tuotuja koiria. Apulaisylilääkäri Eeva Ruotsalainen HUSista sanoo, että estohoitoja on annettu myös rabiesalueilta rescue-järjestöjen kautta tuotujen koirien aiheuttamiin puremiin, kun eläin on käyttäytynyt poikkeavasti.
 Etelä-Karjalassa lääkärit ovat määränneet viime vuosina 6–10 rabieksen estohoitoa vuodessa. Suurin osa hoidettavista on altistunut rabiekselle ulkomaanmatkalla.
 Itärajan maastoon levitetään vuosittain raivotaudin syöttirokotteita villieläimille. YLE / Janne Ahjopalo
 Villieläinten kantamaa tautia pysäytetään rajalla
 Itärajalla rabiesriskin aiheuttavat myös rajan yli kulkevat villieläimet.
 Raja-alueella Ilomantsista Virolahdelle maastoon levitetään vuosittain  raivotaudin syöttirokotteita , joiden tavoitteena on estää luonnonvaraisilla eläimillä esiintyvän metsäraivotaudin leviäminen Suomeen.
 Suomi on ollut virallisesti raivotaudista vapaa maa vuodesta 1991 alkaen.

Lääkäri: "Älä silitä äläkä ruoki katukoiraa ulkomailla" – varomattomuus voi altistaa raivotaudille


Summary: Lihasvoimaa tarvitsee jokainen, muistuttaa asiantuntija. Kuinka paljon ja millaista voimaa, se riippuu tavoitteesta.

Christel Viitanen  ei ole koskaan ollut pieni. Nuoruusajan liikuntaharrastukset uinti, kuulantyöntö ja hiihto ruokkivat nekin yläkropan lihaksia.
 Kun teerijärvinen Viitanen havahtui painoonsa, ongelma eivät kuitenkaan olleet lihakset. Tuolloin 45-vuotias nainen oli saanut kiloja enemmän kuin halusi. Kolme raskautta toivat osansa ja viimeinen niitti oli kompastuminen, joka johti isoon jalkapöydän leikkaukseen. Vuoden päästä leikattiin toinenkin jalka.
 Viikot pyörätuolissa ja kolme vuotta ilman mahdollisuutta liikkua täysipainoisesti nostivat painon lähelle sataa kiloa. Mallinakin ollut Viitanen ei ollut tyytyväinen.
 – Aika moni laihduttaja ajattelee ulkonäköään, mutta harva uskaltaa sanoa sen.
 Pitkät sarjat pienillä painoilla ovat sellaista satujumppaa. Yleistä aktiivisuutta se toki lisää, mutta lihashyötyä siitä ei ole.   Tuomas Rytkönen
 Viitanen oli jo aiemmin kokeillut kaikki laihdutuskeinot Painonvartijoista pussidieetteihin, mutta pysyvää ratkaisua ne eivät tuoneet. Nyt hän aloitti totisen liikunnan ja karsi hiilihydraatteja. Painoa lähti kymmenen kiloa, mutta vointi oli yhä kehno.
 Kolme vuotta sitten Viitanen aloitti Jari Bull Mentulan valmennuksessa ja löysi voimaharjoittelun ja syömisen.
 Ylävartalon lihakset ovat Viitasen vahvuus. Sari Vähäsarja / Yle
 Voimailubiologi (LitM) ja fysiikkavalmentaja  Tuomas Rytkönen  toivoo, että mahdollisimman moni muukin löytäisi. Kaksi kertaa viikossa suhteellisen tiukkoja 8–15 toiston sarjoja olisi hyvästä kaikille.
 Pienillä painoilla pitkiä sarjoja tekevien harjoittelua hän kutsuu satujumpaksi. Yleistä aktiivisuutta se kyllä lisää, mutta lihashyötyä siitä ei ole. Ajallisesti samalla panostuksella saisi paljon parempaa tulosta, kun viitsisi rasittaa itseään.
 Mutta miksi pitäisi?
 Koska voimaharjoittelusta on terveyshyötyä kaikille, vanhuksia myöten, sanoo Rytkönen.
 – Ei ole ensimmäistäkään liikettä ilman voimaa. Ilman sitä ei pääse edes nousemaan ylös tuolista.
 Voimaharjoittelu myös esimerkiksi parantaa rasva- ja hiilihydraattiaineenvaihduntaa ja ehkäisee kakkostyypin diabetestä. Lihasmassa toimii proteiinivarastona hätätilanteessa kuten sairastumisen tai tapaturman iskiessä: elimistö voi hajottaa kudoksesta rakennusaineita ja energiaa muihin tarpeisiinsa.
 Lisäplussaa on se, että treeni korottaa myös itsetuntoa ja mielialaa, sanoo Tuomas Rytkönen.
 Jos haluaa muutoksia, asioita pitää tehdä huomenna ja joka päivä – eikä kaikki tekeminen ole kivaa.  Christel Viitanen
 Christel Viitasella lähtökohta liikunnan lisäämiseen ei ollut helpoin. Häneltä oli operaatiossa katkaistu kantapää, irrotettu jänne pikkuvarpaan puolelta, siirretty lonkasta luuta jalkaterään, löysytetty pohjelihasta.
 Koska mies oli töissä ulkomailla, toipilas hoiti kotityöt imuroinnista koiran ulkoilutukseen pyörätuolista. Myöhemmin leikattiin vielä toinen jalka ja matkan varrella käsikin.
 – Olisi ollut miljoona syytä antaa periksi, mutta ennemminkin olen saanut niistä voimaa, sanoo Viitanen.
 Voimaa on tullut myös mieleen: nyt nainen uskaltaa sanoa mielipiteensä itsevarmemmin. Nainen järjesti kaverinsa kanssa myös Kokonaisvoimaa-projektin nuorille, joita halusi opettaa salitreenin avulla saamaan itseluottamusta.
 Ennen kaikkea voimaa on kuitenkin tullut kehoon. Viitanen lähti kouluttautumaan personal traineriksi, mutta hyppäsi pois yleisputkesta, ja on nyt voimavalmentaja.
 Christel Viitasen käsivarteen on tatuoitu motto: Never give up. Sari Vähäsarja / Yle
 Voimailubiologi Tuomas Rytkönen kouluttaa valmentajia, personal trainereita, urheilijoita ja tavoitteellisia kuntoilijoita. Hän on työskennellyt niin NHL- ja KHL-kiekkoilijoiden kuin maajoukkuekeihäänheittäjien fysiikkavalmennuksessa.
 Rytkönen muistuttaa, että tavoitteesta riippuu se, millaista voimaa ihminen tarvitsee. Keihäänheittoon, voimanostoon tai maratoniin tarvitaan erilaisia painotuksia. Yhteistä on se, että tietty määrä maksimivoimaa tarvitaan kaikessa. Maksimivoimalla tarkoitetaan suurinta mahdollista voimatasoa, jonka voi tietyssä liikkeessä tuottaa rajaamattomassa ajassa.
 Maksimivoima on valmennuksessa kuitenkin jääneet paikoin kestovoiman jalkoihin. Tämä johtuu Rytkösen harhaluulomyytiksi kutsumasta ajatuksesta, että olisi olemassa voiman pyramidi, kestovoima muodostaa pohjan maksimi- ja nopeusvoimalle. Tutkimusnäyttö puhuu hänen mukaansa tätä vastaan.
 – Kestovoima saadaan maksimoitua 1–2 kuukaudessa. Kova, hapottava kestovoimarääkki on kuluttavaa ja estää muuta kehittymistä, eikä sitä kannata tehdä ympäri vuoden. Esimerkiksi kamppailulajeissa ja crossfitissä tehdään usein turhaan kovaa, anaerobista kestovoimatreeniä ympäri vuoden maksimi- ja nopeusvoiman kustannuksella, suomii Rytkönen.
 Sama ongelma vaivaa hänen mukaansa esimerkiksi paikoin nopeus- ja palloilulajeja. Valmennus on näiltä osin kuitenkin murroksessa, ja Rytkönen toivoo lumipalloefektin muuttavan eri voimalajeihin panostusta tulevaisuudessa.
 Fitness-poseerauksessa lihakset pääsevät hyvin esille. Viitasen jalat eivät kuitenkaan leikkausten jälkeen pidä korkokengistä, joten fitness-kisaaminen taitaa jäädä. Sari Vähäsarja / Yle
 Christel Viitanen nostaa enemmän kuin moni mies tavallinen, ikäisensä mies. Varsinaista maksimin hakemista hän ei silti tee, sillä jalka asettaa yhä rajoituksia. Ajatus fitness-kisaamisesta jääneekin ajatukseksi.
 – Jalka oireilee niin paljon, että saa nähdä, kestääkö se koskaan korkkareilla kävelyä.
 Päätavoite on päästä viemään oppia muille ja auttaa muita voimaan hyvin. Hyvin voiminen ei silti tarkoita pelkkää mukavaa. Päinvastoin: Viitanen on oppinut, että prosessit ovat pitkiä, mutta periksi ei saa antaa.
 – Kuinka paljon ihminen keksiikään tekosyitä! Katsoo peilistä eikä ole tyytyväinen, mutta ei ole valmiskaan. Jos haluaa muutoksia, asioita pitää tehdä huomenna ja joka päivä – eikä kaikki tekeminen ole kivaa.
 Vuodenvaihteen uuden elämän aloittajissa Viitanen näkee entisen itsensä. Halun muutokseen pitää tulla ihmisestä itsestään, ei kalenterista tai tavoista.
 Sari Vähäsarja / Yle
 Syöminen on myös yksi Viitasen saamista oivalluksista.
 – Haastavinta kaikesta on ruoka. Ihmiset ajattelevat, että salitreeni on se raskas osa, mutta jos ajattelee ylipainoa, 80 prosenttia ratkaisusta on siinä, mitä suuhunsa laittaa.
 Viitanen sanoo törmäävänsä usein ihmettelyyn, pitääkö syödä näin paljon. Oikeaa, kunnon ruokaa kun saa syödä aika paljon. Väärin syömisen jälkiä taas ei treenillä saa kokonaan pois.
 Pariskunta punnitsee nykyään kaiken syömänsä, paitsi salaatin, tomaatin ja kurkun. Itseään Christel Viitanen ei juuri punnitse.
 – Enkä laske kaloreita, sillä en syö makroja tai kaloreita, vaan ruokaa.
 Viitanen poistuu mukavuusalueeltaan yhä joka päivä ja koettaa vastustaa kiusauksia, kuten karkkeja, jotka maistuisivat. Tosin fanaattinen hän ei ole. Hän on nimittäin hoksannut, että jos erityistä tavoitetta ei ole, kannattaa elää ihan arkista elämää, ei liian vaikeaa.

45-vuotias nainen laihdutti ja kehtaa kertoa, että teki sen ulkonäön vuoksi – samalla hän löysi voiman, jota jokainen tarvitsisi


Summary: Isot festivaalit huolehtivat yhdessä seurojen kanssa aiemmin tapahtumien turvallisuudesta. Provinssi päätti aloittaa yhteistyön turvapalveluyrityksen kanssa 2015.

Festarituotannossa mukana olevat ihmiset esimerkiksi Securitas Eventsiltä, Tukesilta, Fullsteamilta, Qstockista ja Ilosaarirockista demosivat MARS-musiikkitapahtumassa Seinäjoella kuvitteellisen festarin esiin tuomia ongelmia. Festarisimulaation käsikirjoituksesta vastasi turvallisuuspäällikkö  Ari Solja  Securitas Eventsiltä – yrityksestä, joka hoitaa nykyisin myös Provinssin turvallisuusjärjestelyjä.
 Provinssin turvallisuudesta ovat huolehtineet aiemmin pääasiassa seurat, mutta vuonna 2015 festivaali päätti ostaa palvelun suoraan turvapalveluyritykseltä.
 Turvallisuuspäällikkö Ari Solja Securitas Eventsistä veti festarisimulaatiota MARS-musiikkitapahtumassa Seinäjoen Rytmikorjaamolla. Mirva Ekman / Yle
 – Syy tähän oli se, että jos me haluamme parhaat asiantuntijat tekemään tätä tärkeää tonttia festivaaleilla, on ostopalvelu siihen paras vaihtoehto, kertoo Provinssin festivaalijohtaja  Sami Rumpunen .
 Sääilmiöt ja järjestyshäiriöt suurimmat uhat
 Turvallisuussuunnitelman tekeminen isolle festivaalille on työlästä ja vie aikaa puolesta vuodesta vuoteen.
 – Suurin työmäärä ennakkoon on aluesuunnittelussa, kävijöiden logistiikassa ja palvelujen sijoittumisessa, eli tätä mietitään enemmänkin kävijän näkövinkkelistä, turvallisuuspäällikkö Ari Solja sanoo.
 Musiikin talvifestivaali MARS:in toinen päivä käynnistyi Seinäjoen Rytmikorjaamolla festarisimulaatiolla. Mirva Ekman / Yle
 Turvallisuudentunne syntyy usein festivaalilla järjestyksenvalvojien määrästä ja läsnäolosta, mutta monia tapahtumia valvotaan nykyään myös kameroin. Soljan mukaan kyse ei ole kuitenkaan suoranaisesti valvonnasta vaan siitä, että turvallisuusjohto voi reagoida eri tilanteisiin kameroiden avulla nopeammin.
 Turvallisuussuunnitelmassa otetaan myös huomioon monia uhkia, kuten sääilmiöt ja järjestyshäiriöt. Toissavuonna monilla  festivaaleilla reagoitiin kohonneeseen terroriuhkaan  muun muassa lisäämällä kulkureiteille betoniesteitä sekä ylipäänsä valvontaa. Soljan mukaan terroriuhka ei kuitenkaan juuri näy tällä hetkellä turvallisuussuunnittelussa, vaikka tilannetta maailmalla ja Suomessa tarkasti seurataankin.
 Poliisin resursseja kaivattaisiin välillä lisää
 Vaikka turvallisuuspuolta hoitaa useissa isoissa tapahtumissa yksityinen turvapalveluyritys, tarvitaan tapahtumissa vetoapua myös poliisilta. Poliisien resurssit vaihtelevat eri paikkakunnilla.
 – Pienemmillä paikkakunnilla suuri haaste on se, että kun paikallisia resursseja ei ole, jää se käytännön työ pitkälti yksityisen turvallisuuspalvelutoimijan harteille, Ari Solja kuvaa.
 Usein lieveilmiöt sijoittuvat tapahtumissa itse festivaalialueen ulkopuolelle. Näin tilanne on Sami Rumpusen mukaan Provinssissakin. Hänen mielestään kyse ei ole niinkään poliisien määrästä vaan laadusta, eli siitä, miten hyvin asioita toteutetaan ja suunnitellaan yhdessä poliisin kanssa.
 Provinssin festivaalijohtaja Sami Rumpunen osallistui myös festarisimulaatioon Seinäjoen Rytmikorjaamolla. Mirva Ekman / Yle
 – Tietysti, kun mennään festivaalialueen ulkopuolelle, niin me toivomme mahdollisimman paljon resursseja myös poliisilta edesauttamaan asukkaiden ja festarikävijöiden turvallista saapumista ja eloa siinä festivaalialueen läheisyydessä, muotoilee Rumpunen.

Ison festarin turvallisuussuunnitelmaa laaditaan ainakin puoli vuotta – turvallisuuspaketti ostetaan yhä useammin alan yrityksiltä


Summary: Nyt Color Dolor -yhtye on ehdolla Teosto-palkinnon saajaksi

Stina Koistiselta  löydettiin yhdeksän vuotta sitten harvinainan ja vakava aivokasvain. Hän oli silloin 24-vuotias. Aluksi ei ollut helppoa. Valoa elämään toi Koistisen silloin perustama yhtye  Color Dolor .
 – Colorin ensimmäistä levyä oli tosi ihana kirjoittaa, ja se antoi valon elämään siinä vaiheessa kun oli rankkaa. Olin aika nuori kun sairastuin ja tunsin oloni yksinäiseksi ikäisteni ihmisten keskellä. Se antoi valoa ja merkitystä.
 Syöpä on yhä mukana Koistisen elämässä neljän leikkauksen jälkeen. Musiikin tekeminen on antanut voimia ja vienyt eteenpäin.
 – Kovat koettelemukset kasvattavat ihmistä. Ja jotta nistä voi päästä eteenpäin, on ihanaa jos on joku syy miksi. Minulle se syy on ollut ehdottomasti musiikin tekeminen. Tunsin, että se on minun elämäni tarkoitus, ja sen takia minä olen tänne syntynyt. Se on vienyt minua eteenpäin tämän yhdeksän vuoden aikana.
 Musiikillinen yhteistyö Astrid Swanin kanssa
 Stina Koistinen on tehnyt yhteistyötä  Astrid Swanin  kanssa, jolla myös on parantumaton sairaus. Muusikot tutustutti toisiinsa säveltäjä  Pekka Kuusisto,  ja keväällä on heltä on tulossa EP-levyllinen yhteistä musiikkia.
 – Me molemmat tiedettiin, että molemmat sairastaa syöpää. Ja kuin kummatkin on muusikoita, tuntui luontevalta että tavattiin. Aika pian sen jälkeen Pekka Kuusisto pyysi meitä  Meidän Festivaalille  Tuusulaan. Silloin päätimme tehdä yhdessä uutta musiikkia. Ne neljä kappaletta ilmestyvät levyllä huhti-toukokuun vaihteessa.
 Musiikkivideoistaan palkittu Color Dolor
 Color Dolorilta on ilmestynyt kolme studioalbumia ja useita mainetta saaneita musikkivideota. Yhtyeen toinen kantava voima ja biisintekijä on kitaristi  Nicolas "Leissi" Rehn.  Musiikkivideoihin yhtye uskoo jatkossakin.
 – Video syventää sitä meidän maailmaa ja antaa kuulijalle vielä toisen ulottuvuuden kappaleisiin. Siitä tulee tavallaan oma taideteoksensa.
 Ehdolla Teosto-palkinnon saajaksi
 Color Dolor on tänä keväänä ehdolla Teosto-palkinnon saajaksi. Ehdolle asettamisen perusteissa todetaan:
 "Albumi on mielenkiintoinen kokonaisuus, joka koostuu sekä häkellyttävän hienoista ja paikoin jopa röyhkeistä popkappaleista että pienieleisistä teoksista, jotka muistuttavat enemmän äänimaisemaa kuin perinteistä laulua"
 Katso Stina Koistisen koko haastattelu  Yle Areenasta .

Vakava sairaus sai Stina Koistisen perustamaan bändin: "Jotta kovista koettelemuksista pääsee eteenpäin, on ihanaa jos on joku syy miksi."


Summary: Presidentti Donald Trump haluaa ohittaa kongressin saadakseen muurirahat. Mutta presidentti ei ole USA:ssa itsevaltias, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

Yhdysvalloissa kirjoitetaan parhaillaan valtio-opillisesti erittäin mielenkiintoista lukua maan poliittiseen historiaan.
 Presidentti  Donald Trumpin  itsepintainen tavoite saada rahoitus etelärajan muurille on ajanut presidentin ja kongressin valtataistoon, jonka voittaja saattaa löytyä vasta oikeudessa.
 Tilanne kärjistyi, kun presidentti kertoi perjantaiaamuna julistavansa hätätilan muurirahoituksen saamiseksi. Kongressin torstaina hyväksymässä lakipaketissa rahaa raja-aitaan heltisi vain alle neljännes Trumpin haluamasta 5,7 miljardista dollarista.
 Hätätilan turvin Trump yrittää ottaa muurilleen nyt kahdeksan miljardia, joista peräti viisi miljardia puolustusbudjetista.
 Suurin yksittäinen summa, 3,5 miljardia, lähtisi puolustusministeriön alaisista rakennusprojekteista.  Mahdollinen kohde  on esimerkiksi Saksassa Landstuhlin tukikohdan sotilassairaala.
 Trump itse pitää kuviota  yksinkertaisena. Hän haluaa pysäyttää rikolliset ja huumeiden maahantulon, ja muuri on siihen hänen mielestään toimiva keino.
 Joidenkin oikeusoppineiden mielestä Trump kuitenkin heiluttaa manööverillään koko vallan kolmijaon perustaa.
 Trump on oikeassa siinä, että presidentillä on Yhdysvalloissa lain suoma oikeus julistaa hätätila. Näin on noin 40 kertaa tapahtunutkin.
 Republikaanisenaattori  Susan Collins  kuitenkin muistutti, että oikeus julistaa hätätila on tarkoitettu luonnonkatastrofien tai maahan hyökkäämisen kaltaisiin tilanteisiin.
 Arvostelijoiden mielestä tilanne etelärajalla ei ole suinkaan nyt sellainen, joka hätätilan julistusta vaatisi.
 Laittomien maahantulijoiden määrä on viime vuosina selvästi vähentynyt, päinvastoin kuin Trump antaa ymmärtää. Vuosituhannen alussa etelärajalla pidätettiin yli 1,6 miljoonaa ihmistä, viime vuonna alle 400 000.
 Kongressin edustajainhuoneessa  valtaa pitävät demokraatit miettivät parhaillaan vastatoimiaan.
 He voivat lähteä ajamaan kongressissa päätöslauselmaa, jolla kumottaisiin presidentin julistama hätätila. Tähän kuitenkin tarvittaisiin myös senaatin hyväksyntä, ja siellä enemmistö on vielä republikaaneilla.
 Kongressissa demokraatit ja osa republikaaneistakin ovat takajaloillaan, koska Trumpin veto hätätilan turvin pakkosiirtää jo budjetoituja rahoja muualle ei ole perustuslaillisesti mikään läpihuutojuttu.
 Kongressi käyttää Yhdysvalloissa lainsäädäntövaltaa sekä päättää mihin tarkoituksiin liittovaltion kukkaronnyörejä avataan.
 Trump näyttää itsekin odottavan, että kiista ratkaistaan lopulta oikeudessa. Hän uskoo voittavansa, mutta on selvä, että nopeaa ratkaisua oikeusistuimesta tuskin tulee.
 Oikeusprosessin aikana myöskään muurirahoitus tuskin etenee. Mutta Trumpille voi ollakin tässä vaiheessa tärkeintä näyttää kannattajilleen, että hän ei anna periksi.

Analyysi: Hätätilan julistus kiihdyttää kongressin ja presidentin valtataistelua