Summary: Tossujen tulevaisuus on kiinni uudesta omistajasta.

Aino- ja Reino-tossujen tuotemerkki saa uuden omistajan. Asiasta kertoo tossuja valmistavan PK Kappi Oy:n toimitusjohtaja  Arto Huhtinen . Korkurssipesää hoitavasta asianajotoimisto Fennosta kerrotaan, että kauppa on käytännössä varma, vaikka sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu.
 Tämä tarkoittaa, että Aino- ja Reino-tossujen valmistus Suomessa saattaa jatkua. Tossuja valmistanut yritys ajautui pari viikkoa sitten konkurssiin, ja Lieksassa toimivan tossutehtaan kaikki työntekijät irtisanottiin. Heidän viimeinen työpäivänsä on huomenna torstaina. Konkurssipesälle on etsitty uutta omistajaa.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä Aamulehti.
 Kerromme asiasta lisää hetken kuluttua.

Aino- ja Reino-tossujen valmistus saattaa jatkua – kauppa tavaramerkistä on lähes varma


Summary: Torni romahti katedraalissa maanantaina syttyneessä tulipalossa.

Ranska järjestää kansainvälisen arkkitehtikilpailun Notre Damen katedraalin romahtaneen tornin jälleenrakentamiseksi.
 Torni tuhoutui maanantai-iltana syttyneessä tulipalossa, joka tuhosi suurimman osan katedraalin katosta.
 Pääministeri  Édouard Philippen  mukaan arkkitehtikilpailun tavoitteena on saada Notre Damelle uusi torni, joka sopeutuu nykyaikaisiin tekniikkoihin ja nykyajan haasteisiin.
 Torni rakennettiin 1800-luvulla arkkitehti  Eugène Viollet-Leducin  johdolla.

Notre Damen tornista järjestetään kansainvälinen arkkitehtikilpailu


Summary: Valtaosa henkilötyövuosien karsimisista hoituu eläkejärjestelyin.

Stora Enson Imatran-tehtaiden yt-neuvottelut ovat päättyneet, ja työt loppuvat yhteensä 55 ihmiseltä. Näistä valtaosa hoidetaan eläkejärjestelyin, yhtiö kertoo. Suurin osa työsuhteista päättyy vuoden loppuun mennessä, jolloin paperikone 6 suljetaan.
 Yhtiön vähennystarve osoittautui arvioitua pienemmäksi. Yt-neuvottelujen alussa arvioitiin, että työpaikkansa saattaisi menettää jopa 80 työntekijää. Stora Enson mukaan vähennystarvetta pienennettiin töiden uudelleenjärjestelyillä.

Stora Enson yt-neuvottelut päätökseen Imatralla – työt loppuvat 55:ltä


Summary: Valtaosa vähennyksistä tehdään eläköitymisjärjestelyjen kautta.

Stora Enson Imatran tehtaiden yt-neuvottelut päättyivät. Työt loppuvat 55 henkilöltä Imatran tehtailla. Valtaosa henkilöstövähennyksistä tehdään eläköitymisten kautta. Työsuhteet päättyvät vuoden vaihteeseen mennessä.
 Yhteistoimintaneuvottelujen tuloksena Stora Enson Imatran tehtaiden paperikone 6 suljetaan vuoden 2019 loppuun mennessä.
 – Sulkemispäätökset ovat aina vaikeita, mutta on huojentavaa, että henkilöstövaikutuksista valtaosa pystytään hoitamaan eläkejärjestelyin. Vaikka nyt on kyse yhden pienen paperikoneen sulkemisesta, yt-neuvottelut käytiin koko tehtaan tasolla, mikä mahdollisti tämän lopputuloksen, kommentoi tehtaanjohtaja Mikko Nieminen Stora Enson tiedotteessa.
 Yhteistoimintaneuvottelut järjestettiin, että yhtiön kannattavuuden turvaamiseksi, jolla tähdättiin 120 miljoonan euron vuotuisiin kustannussäästöihin.
 Irtisanottaville tukitoimia
 Stora Enso tiedotteessa kerrotaan, että yhtiö tukee tuotannollisista ja taloudellista syistä irtisanottavia henkilöitä laajoin tukitoimin. Tukitoimiin kuuluu muun muassa irtisanottavien mahdollisuus päästä yksilölliseen uudelleensijoittumisvalmennukseen.
 Lisäksi Stora Enso kertoo, että yhtiö aikoo tehdä tiivistä yhteistyötä paikallisten työ- ja elinkeinotoimistojen kanssa uusien työpaikkojen löytämiseksi.

Stora Enson yt:t päätökseen –  työt päättyvät 55 henkilöltä Imatran tehtailla


Valtioneuvosto on nimittänyt tänään tiedusteluvalvontavaltuutetun virkaan oikeustieteen kandidaatti Kimmo Hakosen. Hänen toimintakausi alkaa toukokuun alusta.
 Kerromme pian lisää.

Tiedusteluvalvontavaltuutetuksi Kimmo Hakonen


Summary: Ylen vaaliveikkaukseen osallistui lähes 4000 lukijaa.

Ylen vaaliveikkaus on ratkennut. Kaikkiaan veikkaukseen osallistui 3927 vastaajaa.
 Korkeimman pistemäärän sai yhteensä 16 veikkaajaa, joiden joukosta voittaja arvottiin.
 Onnen ja onnistuneen veikkauksen yhdistelmällä voittajaksi nousi kauppatieteiden opiskelija  Jaakko Turto  Turusta.
 24-vuotias Turto vastaa onnittelupuheluun hieman yllättyneenä.
 – Tein veikkauksen jo huhtikuun alussa ja katsoin tehdessäni tuoreita gallupeja. Sen jälkeen SDP:n kannatus laski melkoisesti ja perussuomalaiset nousivat.
 Puolueiden prosenttiosuuksissa Turto ei ollutkaan tarkin. Pisteitä hän sai siitä, että veikkasi täsmälleen oikein suurimman pudottajan eli keskustan häviämän paikkamäärän (18). Turto näki myös, että tulevan eduskunnan kuopus on 24-vuotias.
 – Seuraan politiikkaa päivittäin. Se vaikuttaa jokapäiväiseen elämään jo opiskelijana ja koko loppuelämän. Tästä syystä on taloudellisesti ja sosiaalisesti mielekästä seurata sitä, Turto sanoo.
 MIksi nuoret aikuiset kuitenkin äänestävät laiskemmin kuin vanhemmat suomalaiset?
 – Arvelen, että puolueet tuntuvat nykyään niin samanlaisilta, että tulee helposti "ihan sama" -fiilis. Perussuomalaiset tuntuvat olevan ainoa, joka erottuu muista selvästi.
 Kärkipisteille päässeiden vastaajien joukosta arvottiin yhteensä viisi voittajaa, joille lähtee palkinto eli osallistujan toivomalla puoluepomon kuvalla varustettu tyynyliinasetti
 Jaakko Turton ohella paketti lähtee seuraaville: kansanedustajan avustaja  Timo Karhunen  Hyvinkäältä, johtaja  Janne Savolainen  Kymentaalta, abiturientti  Matias Loukojärvi  Hämeenlinnasta ja lähihoitaja  Heli Suominen  Laitilasta. Heli Suominen on eri henkilö kuin tämän jutun kirjoittaja.
 Veikkauksen ensimmäisessä kysymyksessä arveltiin perinteisesti puolueiden saamia ääniosuuksia. Neljännessä kysymyksessä kysyttiin suurinta pudottajaa (keskusta) ja sen häviämää paikkamäärää (18 paikkaa) Viides kysymys koski ääniharavaa ( Jussi Halla-aho ) ja hänen saamaansa äänimäärää (30 527)
 Kysymykseen “Nouseeko eduskuntaan uusia puolueita” oikea vastaus oli “EI”. Kansanedustaja  Hjallis Harkimon  edustama Liike nyt ei ole rekisteröity puolue. Veikkaajilta kysyttiin nuorimman kansanedustajan ikää. Eduskuntaan nousi 24-vuotias vihreiden  Iiris Suomela.
 Viimeisessä kysymyksessä piti tietää tulevan eduskunnan sukupuolijakauma. Tulevasta eduskunnasta 46 prosenttia on naisia ja miehiä 54 prosenttia.
 Pisteet laskettiin seuraavasti: Oikeasta vastauksesta sai yhden pisteen. Lukuun ottamatta ensimmäistä kysymystä, josta voi saada yhteensä kahdeksan pistettä (yksi piste oikein veikatusta kannatusprosentista), ja neljännestä sekä viidennestä kysymyksestä, josta voi saada kaksi pistettä (puolue ja paikkamäärä sekä ehdokkaan nimi ja äänimäärä).
 Sääntöjen mukaan useamman saadessa korkein pistemäärä voittaja arvottiin.
 Onnea voittajalle ja hyviä unia uuden puoluepomotyynyn vastaanottajille!
 Lue lisää:
 Ylen alkuperäisen vaaliveikkauksen löydät  täältä .
 Täältä löydät kilpailun  säännöt  kattavammin.
 Eduskuntavaalien tulokset näet Ylen tulospalvelusta  tästä.
 Keskustele:  Harkitsemme vaaliveikkauksen järjestämistä myös eurovaalien 26.5. yhteydessä. Mitä kysymyksiä siinä pitäisi olla politiikan penkkiurheilijoiden kirkkaimman kärjen erottamiseksi? Voit vinkata ja keskustella tämän artikkelin alla.

Turkulainen opiskelija arvioi täysin oikein keskustan vaalitappion ja nuorimman läpi päässeen – voitti Ylen vaaliveikkauksen


Summary: Apple-tuotteisiin erikoistuneisiin liikkeisiin murtauduttiin Tampereella ja Turussa helmi-maaliskuussa.

Lounais-Suomen ja Sisä-Suomen poliisi tekevät yhteistyötä Turussa ja Tampereella tapahtuneiden murtojen tutkinnassa.
 Helmikuussa Turussa murtauduttiin Apple-tuotteiden jälleenmyyjän liikkeeseen Humalistonkadulla.
 Saman ketjun liikkeeseen  murtauduttiin Tampereella maaliskuussa.
 Tampereen liikkeeseen murtauduttiin peruuttamalla auto ikkunasta sisään. Sen sijaan Turun liikkeeseen mentiin sisään rikkomalla näyteikkuna lekalla. Molemmista liikkeistä vietiin lukuisia Apple-tuotteita.  Turun liikkeen myymäläpäällikkö arvioi helmikuussa , että Turusta lähteneen saaliin arvo on useita kymmeniä tuhansia euroja.
 Poliisista ei kommentoi tapausten mahdollista yhteyttä mutta Turun murron tutkinnanjohtaja  Jussi Helesvirta  vahvistaa poliisilaitosten tekevän tutkinnassa yhteistyötä.
 Toistaiseksi Turun tekijät eivät ole poliisin tiedossa.
 – Omaisuusarvo oli kohtalaisen mittava. Tekijöitä oli useampia, tutkinnanjohtaja Helesvirta sanoo.
 Helesvirran mukaan poliisi ei ole saanut vihjeitä Turun murrossa mahdollisesti varkaiden käyttämästä Volvo-merkkisestä autosta.

Apple-liikkeistä vietiin tuhansien eurojen arvosta puhelimia Turussa ja Tampereella – poliisit tutkivat arvoituksellisia ryöstöjä yhteistyössä


Summary: EU-komission uhkaus on vastatoimi Yhdysvaltain uhkaukselle, että se määrää tulleja eurooppalaistuotteille rangaistukseksi Airbusin saamista tuista.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU:n komissio on julkaissut listan yhdysvaltalaistuotteista, joille se saattaa määrätä vastatulleja Boeingia ja Airbusia koskevan tukiaiskiistan takia.
 Alustavalla listalla  on tuotteita lentokoneista kemikaaleihin ja elintarvikkeisiin, muun muassa pakastekalaa, sitrushedelmiä ja ketsuppi.
 Listalla olevien tuotteiden yhteisarvo Yhdysvaltain tuonnista EU:hun on noin 20 miljardia dollaria eli vajaat 18 miljardia euroa.
 Vastatoimi Trumpin uhkaukselle
 EU ilmoitti viime viikolla  kaavailevansa vastatulleja. Ne ovat vastalause Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  uhkaukselle asettaa lähes kymmenen miljardin euron tullit eurooppalaisille tuotteille.
 Trump katsoo, että EU tukee epäreilusti ranskalaista lentokonevalmistaja Airbusia ja aiheuttaa näin taloudellista vahinkoa yhtiön yhdysvaltalaiselle kilpailijalle Boeingille.
 EU puolestaan sanoo, että Yhdysvaltain tuet Boeingille vahingoittavat Airbusia.
 EU ja Yhdysvallat ovat kiistelleet Boeingin ja Airbusin tuista Maailman kauppajärjestössä WTO:ssa lähes 15 vuotta. Viime vuonna WTO katsoi, että EU on maksanut epäreiluja tukia Airbusille. WTO linjasi kuitenkin, että myös Boeing on saanut epäreilua tukea muun muassa Washingtonin osavaltiolta veroetuuksina.
 EU:n kauppakomissaari  Cecilia Malmström  korostaa, että vastatoimiin tulee valmistautua, mutta hän toivoo vuoropuhelua Yhdysvaltain kanssa kiistan ratkaisemiseksi.

Pakastekala, lentokoneet, ketsuppi – Näille USA:n tuotteille EU harkitsee vastatulleja Boeing–Airbus-tukiaiskiistan takia


Summary: Hallitus laski kasvuennustettaan jo toistamiseen tänä vuonna.

Saksan hallitus on laskenut tämän vuoden talouskasvuennustettaan jo toista kertaa lyhyen ajan sisällä. Saksan talousministeriö ennakoi nyt, että kasvua kertyy tänä vuonna vain 0,5 prosenttia eikä aiemman ennustetun yhden prosentin verran.
 Ennustetta laskettiin edellisen kerran tammikuussa. Silloin talousministeri  Peter Altmaier  laski ennustetta 1,8 prosentista tasan prosenttiin.
 Euroalueen talousmoottorin kierrosluku on laskenut muun muassa brexitin ja kauppakiistojen takia.

Saksan kasvunäkymät synkkenivät entisestään


Summary: Lönnströmin taidemuseo avaa seuraavan kerran nykytaiteen projektihaun vasta keväällä 2020.

Tästä on kyse Lönnströmin taidemuseo pitää välivuoden nykytaideprojektien rahoittamisessa. Taustalla on taloudellisten syiden lisäksi kesken olevien projektien ruuhka. Lönnströmin taidemuseo luopui taannoin seinistä ja alkoi rahoittaa taideprojekteja.
 Raumalla toimiva Lönnströmin taidemuseo aikoo avata suositun taideprojektihakunsa seuraavan kerran vasta vuoden päästä. Edellisinä neljänä vuotena nykytaideprojekteja on rahoitettu joka vuosi.
 Taidemuseon taustasäätiön hallituksen puheenjohtaja  Teea Hyytiä  kertoo Ylelle, että välivuoden taustalla on useita syitä.
 Taloudellisten seikkojen lisäksi museo haluaa antaa nykyisten projektien valmistua. Myös henkilökunnan jaksamisesta kannetaan huolta. Taidemuseon johtaja vaihtuu kesällä Jenny Vallista Elina Alkioon.
 Neljä nykytaideprojektia
 Lönnströmin taidemuseo on toteuttanut nykytaiteen projekteja yhteistyössä kuvataiteilijoiden kanssa vuodesta 2015,  jolloin se luopui  varsinaisista museotiloistaan.
 Aikaisemmat teokset ovat  Raimo Saarisen   Kelluva saari , joka  rakennetaan Rauman edustalle ,  Tellervo Kalleisen  ja  Oliver Kochta-Kalleisen   Keskustelupuisto  –  Peli yhteisestä maaperästä ,  Jani Ruscican   Flatlands  ja taiteilijaryhmä IC-98:n  Khronoksen talo .
 Tukisummat ovat olleet 100 000–150 000 euroa. Museota ylläpitää Teresia ja Rafael Lönnströmin säätiö.

Erikoisten taidehankkeiden rahoittaja pitää välivuoden – parhaillaan rakennetaan tekosaarta Rauman edustalle


Summary: Länsi-Uudenmaalla on vuosittain arviolta 300 eläinpelastustehtävää, joista noin puolet on jäihin joutuneiden eläinten auttamista.

Viime päivinä Länsi-Uudellamaalla pelastuslaitosta ovat työllistäneet heikkoihin jäihin pudonneet villieläimet.
 Ihmisiltä on tullut ilmoituksia järvien jäihin jumiin jääneistä peuroista ja hirvistä.
 Esimerkiksi viikonloppuna Raaseporissa pelastuslaitos hälytettiin Brunkomin järvelle pelastamaan kolmea jäihin pudonnutta peuraa. Kaksi peuraa ennätti kuolla ennen pelastuslaitoksen paikalle tuloa. Pintapelastajat saivat kolmannen peuran nostettua jäistä, mutta sekin jouduttiin lopettamaan.
 Viikonloppuna Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksella oli suoranainen eläinpelastustehtävien suma, sillä peräkkäisinä päivinä jäistä pelastettiin peurojen lisäksi myös hirvi ja koira.
 – Tämä oli tällainen viikonloppubuumi. Ei se nyt jokapäiväistä ole, että peura tai hirvi on jäissä. Sanotaan, että viikoittain on ihan normaalia, Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen päivystävä päällikkö  Antti Lallukka  kertoo.
 Kaikkiaan tilanne on kuitenkin pelastuslaitoksen mukaan vuodenaikaan nähden tyypillinen. Keväisin heikkojen jäiden aikaan eläimiä putoaa jäihin.
 – Laki sanoo, että meidän [pelastuslaitoksen] kuuluu pelastaa ihminen, eläin ja omaisuus. Totta kai pelastustehtävässä pitää olla järki mukana, mutta ei ole toista viranomaista, joka kävisi hakemassa peuran jäistä.
 Lallukka arvioi, että ihmiset tekevät ilmoituksia jäihin pudonneista eläimistä herkemmin kuin ennen.
 – Eläinpelastustehtävät ovat tapetilla aiempaa enemmän, jolloin kynnys soittaa hätäkeskukseen ja pyytää pelastuslaitos paikalle on paljon pienempi kuin esimerkiksi 15 vuotta sitten.
 Peuran pelastaminen jäistä Kirkkonummella vuonna 2016. Sanna Kaisla-Jokinen
 Jäistä pelastetaan niin peuroja, hirviä kuin villisikojakin
 Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksella on vuosittain arviolta 300 eläinpelastustehtävää, joista noin puolet on jäihin joutuneiden eläinten auttamista. Pintapelastajat pelastavat jäistä peurojen ja hirvien lisäksi koiria sekä lintuja.
 Itä-Uudellamaalla vastaavia tehtäviä on ollut muutamia kymmeniä. Esimerkiksi pari viikkoa sitten Itä-Uudenmaan pelastuslaitos pelasti Sipoossa jäihin pudonneen villisian.
 Pääkaupungissa jäihin pudonneiden eläinten pelastaminen on vieläkin harvinaisempaa. Tehtäviä on tänä talvena ollut Helsingin pelastuslaitoksen mukaan vain muutamia.
 Villieläimen pelastaminen jäistä on haasteellinen tehtävä kertoo Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen päivystävä päällikkö Antti Lallukka. Eläimen koolla on olennaisesti merkitystä pelastustehtävän hoitamisessa.
 – On pari tyyliä riippuen eläimen koosta. Jos jää kestää, peura voidaan yrittää pintapelastajien kanssa nykäistä jäälle ja auttaa kuivalle maalle, josta se yleensä juoksee metsään karkuun.
 – Mutta hirvieläin on niin iso, että ei kukaan mene painimaan sinne veteen sen kanssa. Sahaamme hirvelle jäähän uimareitin. Sitä mukaan kun rikomme jäätä, niin hirvi ui kohti rantaa ja pääsee kuivalle maalle, Lallukka kertoo.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkona 17.4. kello 22.00 saakka.

Soitatko hätänumeroon, jos peura putoaa jäihin? Moni soittaa, sillä eläintehtävien määrä on kasvanut – Jäistä naarataan jopa villisikoja


Summary: Netistä tavaran tilannutta voi kohdata ikävä yllätys, kun kotiin tullut tuote ei olekaan aito.

Suomeen saapuvien postipakettien joukosta tullivirkailijat poimivat epäilyttäviltä vaikuttavia paketteja. Nettikaupan räjähdysmäisen kasvun takia Suomeen tulee joka vuosi ulkomailta kymmeniä miljoonia paketteja postin tai pikarahdin välityksellä.
 Pakettien ja muun Suomeen tulevan rahdin sisältö ei kuitenkaan aina ole sitä, mitä tilaaja on halunnut. Viime vuonna Suomen Tulli tarkisti yli 126 000 tuotetta, joita se epäilee tuoteväärennökseksi tai laittomasti valmistetuksi.
 Se tarkoittaa keskimäärin yli 340 tuotetta vuoden jokaisena päivänä, eikä tässä varmasti ole kaikki. EU:n komissio on arvioinut, että tullit saavat kiinni vain 1–2 prosenttia EU:n alueelle tulevista tuoteväärennöksistä.
 – Mitä tahansa valmistetaan, niin sitä väärennetään. Väärentäminen on hyvin ammattimaista, kertoo tulliylitarkastaja  Riikka Pakkanen .
 Moni tavara näyttääkin hyvin aidolta. Siksi tavaran netistä tilannut kuluttaja voi helposti luulla omistavansa aidon vaatteen, laturin tai minkä tahansa tuotteen.
 Kaiken lisäksi väärennetyt tuotteet ovat usein sellaisia, ettei ihminen välttämättä tule edes ajatelleeksi, että sitäkin tuotetta voitaisiin väärentää.
 – Terveyssiteitä, vaatteita, puolijohteita, elintarvikkeita, sähkökitaroita, lääkkeitä, pelikonsoleita, sähkökitaroita, älypuhelimia, akkuja, latureita, reppuja, kenkiä, luettelee tulliylitarkastaja Riikka Pakkanen.
 Taitavia väärennöksiä
 Väärennösten tekijöiden mielikuvitus on tulliylitarkastaja Riikka Pakkasen mukaan rajaton, ja he ovat hyvin kekseliäitä. Valmistajat pyrkivät muun muassa säästämään kuparin käyttöä sähkölaitteista, koska kuparin maailmanmarkkinahinta on korkea.
 – Kerran tapasimme mielenkiintoisen ulkoisen kovalevyn. Siinä oli muovinen laatikko ja sen sisään oli teipattu tavallinen USB-tikku. Siinä laatikossa ei ollut mitään muuta sisällä kuin se tikku, kertoo Pakkanen.
 Ulkomailla sijaitsevissa tehtaissa tehdään nykyään erittäin taidokkaita väärennöksiä, jotka saadaan ainakin ulkoapäin näyttämään täysin aidolta. Sisällä voi kuitenkin olla yllätys kaikille.
 – Paketin sisältö voi olla ihan mitä tahansa sutta ja sekundaa, sanoo Pakkanen.
 Tulli takavarikoi viime vuonna 126 000 tuotetta, joita se epäilee väärennetyksi tai laittomasti valmistetuksi.  Tulli
 Vaaraksi terveydelle ja turvallisuudelle
 Jos tulli tarkastuksessaan havaitsee tuotteen olevan väärennös, jää tuote tullin haltuun tuhottavaksi. Tuote ei siis enää päädy ostajalle, eikä ostaja esimerkiksi voi sitä palauttaa myyjälle ja pyytää rahojaan takaisin.
 – Tosin jos on ostanut tuotteen kansainvälisellä luottokortilla, pystyy luottokorttiyhtiö hyvittämään tuotteen hinnan. Luottokorttiyhtiöt ovat sopineet, että he eivät halua olla tukemassa laittoman tavaran myyntiä ja maksavat siksi rahat yleensä ostajalle takaisin, kertoo tulliylitarkastaja Riikka Pakkanen.
 Väärennetyn tuotteen hallussapitäjä ei kuitenkaan Pakkasen mukaan syyllisty rikokseen. Jos väärennetyn tuotteen saa kotiinsa saakka, sitä voi toki käyttää, mutta esimerkiksi sen jälleenmyynti on kielletty ja rangaistava teko.
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes ja myös Tulli  varoittavat hankkimasta tai käyttämästä tuoteväärennöksiä , koska ne voivat olla vaarallisia joko terveydelle tai turvallisuudelle. Erityisen suuren riskin tuoteväärennöksiä ovat lääkkeet, ajoneuvojen varaosat ja sähkölaitteet. Myös esimerkiksi lapsille hankitut lelut voivat olla vaarallisia ja vaatteet sisältää myrkyllisiä aineita. Takuuasioissa on turha kääntyä valmistajan puoleen, jos puhelimen laturi osoittautuukin väärennökseksi.
 Tavaran väärentäminen loukkaa tavaramerkin haltijan oikeuksia ja tavaran väärentämisellä tukee  Tullin mukaan kansainvälistä  rikollisuutta. Arvioiden mukaan tuoteväärennösten ja laittomasti valmistettujen tuotteiden maailmankaupan arvo on yli 400 miljardia euroa.
 Tullimaksu yllättää
 EU:n sisäpuolella tavaran liikkuminen on vapaata, eikä niistä peritä tullimaksuja. Moni luuleekin tilaavansa juuri EU:n alueelta, sillä nettikaupat osaavat harhauttaa kuluttajaa.
 – Nettikaupat saadaan näyttämään siltä, että ne olisivat muka sijoittuneet EU:n alueelle. Sitten moni on ihmeissään ja yllättynyt, kun postista tulee tieto, että Kiinasta on tullut paketti, joka pitäisi tulliselvittää.
 Väärennöksen voi huonolla tuurilla saada myös EU:n sisäpuolelta tulevasta nettikaupasta, koska esimerkiksi Kiinassa tehty väärennös on tulleista huolimatta saattanut päätyä myyntiin EU:n sisällä olevaan nettikauppaan.
 Lääkkeet vaarallisin
 Tulliylitarkastaja Riikka Pakkasen mielestä vaarallisin tuoteväärennös ovat lääkkeet. Tulli ei varsinaisesti tutki EU:n ulkopuolelta tulevien lääkkeiden aitoutta, koska lääkkeitä ei EU:n ulkopuolelta saa tilata. Tulli kuitenkin keskeyttää EU:n ulkopuolelta tulevien lääkkeiden matkan.
 – Me olemme arvioineet, että 50–60 prosenttia EU:n ulkopuolelta tulevista lääkkeistä on väärennöksiä. Tarkkaa lukua ei voi kertoa, koska yhdessä lähetyksessä voi olla vain muutama pilleri tai tabletti.
 Pakkasen mukaan lääkkeitä jää tullin haaviin päivittäin. Aiemmin ihmiset tilasivat vain potenssilääkkeitä, mutta nykyään kirjo on valtava verenpainelääkkeistä alkaen.
 – Yksi maailman eniten väärennetyistä lääkkeistä on malarialääke. Eräissä kaukomaassa, varsinkin kehitysmaissa, on todella suuri riski ostaa väärennetty malarialääke, kertoo Pakkanen.
 Tullin takavarikoimat turvatyynyjen suojakuoret olivat saapuneet Kiinasta ja ne olivat papereiden mukaan matkalla Venäjälle. Tulli
 Venäjältä tuonti hiljentynyt
 Vielä ennen 2000-lukua erityisesti itäsuomalaiset kävivät ostamassa rajan takaa Venäjältä muun muassa laittomasti kopioituja VHS-elokuvia sekä DVD- ja CD-levyjä. Tämä on käytännössä loppunut kokonaan, eikä Viipurin torilla enää piraattimyyjiä ole.
 Venäjältä Suomeen tapahtuva tuonti ei enää ole Pakkasen mukaan ongelma tuoteväärennöksien osalta.
 – Yli 90 prosenttia tullissa kiinni jääneistä tuotteista on peräsin Kiinasta.
 Ennen talouspakotteiden alkamista vuonna 2012 tuoteväärennösten reitti oli usein Kiinasta Eurooppaan ja Suomen kautta Venäjälle. Nykyisin tavara kulkee Venäjälle jotain muuta kautta.
 – Sinne on vuosien varrella mennyt paljon tuoteväärennöksiä. Olisin varovainen, kun Venäjällä esimerkiksi autoa huollattaa. Tosin varmasti suurin osa on ihan hyviä huoltopaikkoja, sanoo tulliylitarkastaja Riikka Pakkanen
 Auton varaosien väärennöksiä tulee Pakkasen mukaan Suomeen paljon Turkista. Sieltä tulee myös tekstiilejä, kuten vaatteita, kenkiä ja laukkuja.
 EU:n ulkopuolelta tilattuihin tai sieltä Suomeen esimerkiksi turistimatkan yhteydessä tuotaviin tavaroista voi joutua maksamaan tullin tai arvonlisäveron. Ilman tullimaksua voi esimerkiksi Venäjältä tai Thaimaasta tuoda korkeintaan 150 euron arvoisen tavaran. Maksuista tarkemmin  tullin nettisivuilla .

Vaikuttavat nettikaupassa aidoilta, mutta ovatkin halpoja kopioita – tältä näyttävät tullin takavarikoimat hyvin tutun näköiset tuotteet


Summary: Uganda sanoo olevansa valmis harkitsemaan turvapaikan  myöntämistä Omar al-Bashirille.

Sudanin syrjäytetty pitkäaikainen presidentti  Omar al-Bashir  on siirretty Kobarin vankilaan pääkaupungissa Khartumissa, kertovat hänen perheenjäsenensä uutistoimistoille Reuters ja AFP.
 Sotilaat syrjäyttivät al-Bashirin 11. huhtikuuta ja lähteiden mukaan hän on ollut tähän asti vartioituna presidentin virka-asunnossa.
 Al-Bashirin syrjäyttämistä edelsivät kuukausia jatkuneet mielenosoitukset.
 Al-Bashir nousi valtaan vallankaappauksessa 30 vuotta sitten. Hänen hallintoaan ovat leimanneet opposition tukahduttaminen ja julmuudet.
 Myös kansainvälinen pidätysmääräys
 Kansainvälinen rikostuomioistuin on antanut al-Bahirista kansainvälisen pidätysmääräyksen Darfurin sodan takia. Häntä syytetään kansanmurhasta, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksista.
 Toistaiseksi ei ole tiedossa, miten Sudanin uusi johto aikoo asian suhteen menetellä.  Halukkuutta luovuttaa al-Bashir  vähentänee se, että hänet syjäyttänyt armeija ja muu Sudanin valtaeliitti on ollut osallinen samoissa julmuuksissa, joista al-Bashiria syytetään.
 Ugandan ulkoministeri  Okello Oryem  ilmoitti keskiviikkona, että Uganda on valmis harkitsemaan turvapaikkan myöntämistä al-Bashirille.
 Aiheesta aiemmin:
 Omar al-Bashir hallitsi Sudania kovin ottein kolme vuosikymmentä – Länsi-Darfurin konflikti toi syytteet kansanmurhasta
 Sudanin sotilashallinnon johtaja: Protestoijia surmanneet vastuuseen, ulkonaliikkumiskielto kumottu

Perhelähteet: Sudanin syrjäytetty diktaattori vietiin vankilaan


Summary: Lue mitä korjaustöiden kestosta, vahinkojen laajuudesta ja lahjoituslupauksista tiedetään tässä vaiheessa.

Macron: Kunnostustyöt viidessä vuodessa, asiantuntijoiden mukaan voi kestää vuosikymmeniä
 Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  ajatus Notre Damen korjaustöiden kestosta on täysin erilainen kuin asiantuntijoiden arvio.
 Macron sanoi televisioidussa puheessaan haluavansa, että katedraali on kunnostettu viidessä vuodessa. Asiantuntijat taas ovat arvioineet kunnostustöiden vievän jopa vuosikymmeniä.
 Macronin mukaan Notre Dame kunnostettaisiin Pariisissa vuonna 2024 järjestettäviin kesäolympialaisiin mennessä. Presidentin mielestä se on täysin mahdollista.
 Sen sijaan Strasbourgin katedraalin kunnostustöistä vastaavan säätiön johtaja  Eric Fisher  arvioi uutistoimisto AFP:lle, että Notre Damen korjaaminen voi viedä vuosikymmeniä.
 Historiallisia rakennuksia kunnostavan yritysryhmän johtaja  Frédéric Létoffé  taas arvioi kunnostuksen kestävän 10–15 vuotta.
 Yksi ongelma aikataulun kannalta on se, löytyykö riittävän paljon ammattitaitoisia restauroijia.
 Tuhojen kustannuksia ei vielä tiedetä
 Tuhojen rahallista arvoa ei vielä tiedetä, koska asiantuntijat eivät ole päässeet arvioimaan vahinkoja.
 15 tuntia jatkunut tulipalo tuhosi suurimman osan katedraalin katosta ja keskustornin.
 Tuhoutuneiden taide-esineiden määrä ei ole tiedossa.
 Merkittävä osa katedraalin mittaamattomien arvokkaista taideaarteista pelastui. Esineitä oli siirretty muualle jo ennen paloa korjaustöiden takia. Osa onnistuttiin pelastamaan palon sytyttyä.
 Kuvien perusteella ainakin yksi maineikkaista ruusuikkunoista on säilynyt vahingoittumattomana. Urut pelastuivat, mutta niiden kärsimiä vahinkoja ei vielä tarkasti tiedetä.
 Palon syttymissyytä selvitetään. Tutkijat kuulevat viiden kunnostustöihin osallistuneen yrityksen edustajia.
 Palon epäillään syttyneen kunnostustöiden yhteydessä. Tässä vaiheessa mikään ei viittaa siihen, että palo olisi sytytetty tahallaan.
 Lahjoitusilmoituksia 880 miljoonan euron arvosta
 Presidentti Emmanuel Macron ehti kertoa varainkeruukampanjasta Notre Damen kunnostamiseksi katedraalin sammustustöiden ollessa vielä meneillään.
 Ranskalaiset miljardöörit ja yritykset ilmoittivat heti tiistaina valtavista lahjoituksista. Tähän mennessä ilmoituksia lahjoituksista on tehty noin 700 miljoonan euron arvosta.
 Kolmen kosmetiikka- ja muotialan yrityksen omistajat ovat luvanneet lahjoittaa yhteensä 500 miljoonaa ja öljy-yhtiö 100 miljoonaa euroa.
 Lahjoituslupauksia on tullut myös ulkomailta. Ne huomioiden yhteissumma on uutistoimisto AP:n mukaan noin 880 miljoonaa euroa.
 Lahjoituslupauksia on annettu nopeaan tahtiin.
 Esimerkiksi maaliskuussa iskeneen hirmumyrsky Idain uhrien auttamiseen ja tuhojen korjaamisen on humanitaarista apua toimitettu noin 78 miljoonaa euroa tarvittavasta 345 miljoonasta, arvioi  apua seuraava ReliefWeb-sivusto .
 Lisää aiheesta:
 Notre Damen täydellinen tuhoutuminen oli todella lähellä
 "Se oli minuuteista kiinni" – Irene Gil Alarcon aikoi kiivetä Notre Damen torniin, kun vartijat tulivat

Katso miltä Notre Damen sisällä näyttää palon jälkeen – Macronin mielestä tuhot korjataan viidessä vuodessa, asiantuntijoiden mukaan se voi viedä vuosikymmeniä


Summary: Lopulliset tulokset saadaan vasta ensi kuussa.

Indonesian istuva presidentti  Joko Widodo  on pääsemässä jatkokaudelle maan presidentinvaaleissa, kertovat äänestyspakoilta kerätyt ennakkotiedot.
 Tietojen mukaan Widodo olisi saamassa noin 55 prosenttia äänistä, kun taas hänen vastaehdokkaansa  Prabowo Subianto  olisi jäämässä 44 prosenttiin.
 Vaalien lopullinen tulos on luvassa vasta ensi kuussa, koska äänestyspaikkoja on 800 000 ja äänioikeutettuja 190 miljoonaa.

Widodo säilyttämässä paikkansa Indonesian johdossa


Summary: Sosiaali- ja terveysministeriö ei usko, että terveyskeskusten uudistaminen riittää.

Sosiaali- ja terveysministeriö ajaa Suomeen sote-uudistusta, mutta sitä ei kannattaisi tehdä liian suurina paloina.
 Ensi alkuun riittäisi, että hallitus panisi remonttiin hallinnon.
 Pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus ajoi mallia, jossa sote-palvelut järjestäisi 18 maakuntaa. Haave 18 maakunnasta oli pääministeripuolue keskustan unelma.
 – Se on huomattavasti parempi kuin nykyiset 300 kuntaa. Mutta me teimme jo 2015 asiasta virka-arvion ja totesimme, että 5–12 järjestäjää on sopiva määrä. Tuo arvio pitää yhä, sanoo sosiaali- ja terveysministeriön ylijohtaja  Kirsi Varhila.
 Sosiaali- ja terveysministeriö kertoi tiistaina, millaisia tavoitteita sillä on hallitusneuvotteluihin.Viesti on se, että sote-uudistuksen tarve ei ole hävinnyt mihinkään. Terveyskeskusten uudistaminen ei ministeriölle riitä.
 Suomessa puhutaan paljon lääkäripulasta, mutta huomattavasti suurempi pula tulee hoitajista. Vuoteen 2035 mennessä terveydenhoitoon tarvitaan 200 000 uutta työntekijää.
 – Silloin (2030-luvulla) suuri osa hoitajista eläköityy ja vanhusten määrä kasvaa eli tarvitaan vielä lisää tekijöitä. Yksi suuri ryhmä, josta on tulee pula, ovat lähihoitajat.
 Lääkäripula ei ratkea, ellei nykyistä työterveyshuoltoa muuteta. Työterveyshoidossa työskentelee 2 000 lääkäriä eikä heillä ole kiinnostusta siirtyä töihin terveyskeskuksiin.
 Tällä hetkellä lääkäriin pääsyyn vaikuttaa se, onko ihmisellä työpaikka vai onko hän työtön. Työterveyshoidon uudistamiseen ei ole kuitenkaan ole Suomessa riittänyt poliittista tahtoa.

Ylijohtaja Varhila: Sote-uudistuksella on kiire – Suomesta loppuvat kymmenen vuoden päästä lähihoitajat


Summary: Perhonjoen yli Vittsarin pohjoispuolella kulkevan sillan peruskorjaus kestää jopa 7 kuukautta. Tieosuudella huristaa päivittäin yli 11 000 autoa.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Tuhansien ihmisten ajomatka hidastuu pian Valtatie 8:lla Kokkolassa siltatöiden takia.
 Ely-keskus peruskorjaa Perhonjoen ylittävän Storån sillan Kokkolan Vittsarissa. Työ alkaa huhtikuun lopulla ja kestää jopa seitsemän kuukautta.
 Skanska Infran työmaapäällikkö  Jussi Holmi  kehottaa autoilijoita varautumaan ruuhkiin, erityisesti kesäkuukausina. Paikalla on tutkalla varustettu liikennevalo-ohjaus, ja yksi kaista on käytössä kerrallaan.
 – Valoissa on kolmen minuutin kierto eli hiljaisenakin aikana se tietää viiden minuutin odotusta. Jos kaikki autot eivät joka kierroksella ehdi läpi, niin odotus voi olla pahimmillaan 10 minuuttia. Tietysti pahimpina ruuhka-aikoina se voi kestää kauemminkin, myöntää Holmi.
 Siltatyötä tehdään päivällä eli arviolta kello 7–17, joskus pidempäänkin.
 Kesäkuukausina ruuhka voi pahentua
 Ruuhkilta ei voi välttyä, koska tieosuus on alueen yksi vilkkaimmin liikennöityjä.
 Kajaanintien risteyksen ja Kokkolan keskustan välillä kulkee keskimäärin 11 000 autoa vuorokaudessa. Rekkoja niistä on tuhatkunta ja henkilöautoja 10 000, eikä kiertopaikkoja juuri ole.
 – Kesäaikana liikennemäärä nousee jopa 12 000:een, sanoo työmaapäällikkö Jussi Holmi.
 Näin suuri remontti 25 vuoden välein
 Perhonjoen ylittävä silta on korjattu viimeksi 1990-luvun puolivälissä. Nyt siltaa kunnostetaan noin miljoonalla eurolla. Sen päällysteet ja vesieristeet uusitaan. Myös sillan reunapalkit ja kaiteet menevät uusiksi.
 Tällaisia korjauksia tehdään silloilla yleensä 25 vuoden välein.
 Holmi kehuu sillan vedessä olevia, lähes satavuotiaita tukirakenteita kestäviksi.
 – Tällaisia pilareita ei enää nykypäivänä tehdä. Ne ovat todella hienot graniittikiviset pylväät vuodelta 1928, osa saattaa olla jopa käsin hakattu, arvelee Holmi.

Tuhannet autoilijat jonottavat pian Kokkolassa valtatie 8:lla – siltatyö kestää kuukausia ja tuo ruuhkia etenkin kesällä


Summary: Hiekoitusmateriaalin kierrättämistä vasta kokeillaan, mutta ongelmatonta se ei ole.

Tästä on kyse Katujen hiekoituksia puhdistetaan parhaillaan pois. Espoossa hiekoitusmateriaali kerätään talteen, jotta sitä voidaan käyttää uudelleen seuraavana talvena. Uusikäyttö on puhtaasti ilmastoteko. Hiekoitussepelin puhdistus ja kierrättäminen maksavat saman verran kuin uuden sepelin ostaminen. Oulussa hiekkaa käytetään muun muassa meluvalleihin tai maan kaltevuuksien korjaamiseen.
 Talvisin hiekoitusmateriaalia kuluu kaupungeissa kymmeniä tuhansia tonneja, mutta tähän asti se on ollut pitkälti kertakäyttötuote.
 Esimerkiksi Espoossa käytetään liukkaudentorjunnassa kalliosta louhittua ja puhdistettua kalliosepeliä. Viime talvena hiekoitusta käytettiin 35 000 tonnia.
 Ensi talvena hiekoitussepeliä käytetään ensimmäistä kertaa osin myös kierrätettynä.
 Uusiokäyttöön menee 10–15 prosenttia vuosittaisesta hiekoitussepelistä. Uudelleenkäytöllä ei ainakaan aluksi tavoitella säästöjä. Tavoite urakoitsijoiden kilpailutuksessa oli, etteivät kustannukset nousisi nykyisestä.
 – Hiekoitussepelin puhdistus ja kierrättäminen maksaa suunnilleen saman verran kuin uuden sepelin ostaminen. Ympäristötekona tämä pitää mielestäni nähdä, kertoo Espoon katutuotantopäällikkö  Teemu Uusikauppila .
 Uusiokäytettävä hiekoitussepeli puhdistetaan puhallustekniikalla. Sepeli pudotetaan puhdistusseulaan, jossa erotetaan pois isommat roskat. Tämän jälkeen sepeli ajetaan puhdistuslaitteiston läpi.
 Tuhansien tonnien hiekoitussepelin uusiokäyttö on mielestäni suuri ympäristöteko.  Teemu Uusikauppila
 Hiekoitussepelin kierrättäminen on Uusikauppilan mukaan kahdella tapaa ekoteko: kalliota säästyy aikaisempaa enemmän louhinnalta, ja hiilidioksidipäästöt pienenevät, kun sepelikuljetuksia tarvitaan vähemmän. On mahdollista, että samaa hiekoitussepeliä käytetään jopa useampana talvena peräkkäin.
 Uusikauppila uskoo, että Espoon kierrätyssepeli voi avata uusia mahdollisuuksia muuallekin.
 – Kaupungit ovat suurimpia hiekoitussepelin käyttäjiä. Tuhansien tonnien hiekoitussepelin uusiokäyttö on mielestäni suuri ympäristöteko, summaa Uusikauppila.
 Liukkaudentorjunnassa käytettävää hiekoitussepeliä on puhdistettu kokeilumielessä aiemminkin, mutta ei tässä mittakaavassa. Helsingin seudun ympäristöpalvelut ja Maapörssi-yhtiö testasivat kierrätysmenetelmää Espoon Ämmänsuon jätteenkäsittelykeskuksessa vuonna 2016.
 Kokeilu ei kuitenkaan kantanut tuolloin pidemmälle, koska hiekoitussepeliä ei saatu tarpeeksi kokeilun jatkamiseen.
 Oulussa hiekasta tulee jätettä
 Oulussa muun muassa pyöräteiden hiekoitukseen käytetään seulottua luonnon soraa, joka ei sisällä teräviä kiviä. Kyseistä hiekoitusmateriaalia sanotaan yleisesti hiekoitushiekaksi, vaikka se ei ole luonnon seulomaa maa-ainesta.
 Oulussa hiekoitushiekka kerätään talteen joka vuosi, mutta sitä ei käytetä liukkaudentorjunnassa uudelleen. Oulussa hiekoitushiekalle löytyy muuta käyttöä. Käytännössä siitä tulee  jätettä.
 – Tämän talven aikana kerätty hiekka menee lumenkaatopaikalle. Poistamme lumenkaatopaikan kaltevuuksia, jolloin sulavat vedet saadaan laskemaan haluttuun suuntaan, kertoo kunnossapitopäällikkö  Kai Mäenpää .
 Lumien sulamisen jälkeen hiekoitushiekasta nouseva pöly huonontaa ilmanlaatua.  Marko Väänänen / Yle
 Oulu on käyttänyt hiekoitushiekkaa myös muun muassa liikenteen meluvallien ja  kuntoilureittien  rakentamiseen.
 Kaupungissa on pohdittu mahdollisuutta hiekoitushiekan uusiokäyttöön. Mäenpään mukaan tätä rajoittaa tällä hetkellä useampi asia.
 – Hiekka pitäisi puhdistaa, jotta sitä voitaisiin käyttää uudelleen. Siihen voi jäädä epäpuhtauksia, kuten raskasmetalleja. Hiekoitushiekka voi myös murskautua uudelleenkäytössä enemmän, mikä aiheuttaa lisäpölyä ilmaan, listaa Mäenpää.
 Espoon kokemuksia uusiokäytöstä aiotaan seurata Oulussa tarkkaan.
 – Luonnonvaroja tulisi käyttää järkevästi. Puhdistetun hiekoitushiekan uusiokäyttö voi hyvinkin olla tulevaisuutta, pohdiskelee Mäenpää.
 Tiedätkö, miten sinun kotikaupunkisi hiekoitushiekalle käy? Keksitkö uusia tapoja hyödyntää sitä? Jutun keskusteluosiossa voit jakaa kokemuksia aiheesta kello 22.00 saakka.

Kaduille levitetään joka talvi valtavat määrät hiekoitusta – silti sen kierrätystä aloitellaan vasta nyt


Summary: Maailman suurinta Suomen lippua ei voida vieläkään vetää salkoon Haminassa.

Vielä pari viikkoa sitten kaikki näytti hyvältä. Haminassa päästiin huhtikuun ensimmäisenä päivänä viimein  kokeilemaan maailman suurimman Suomen lipun nostamista  satametrisen lipputangon huipulle. Koenosto onnistui ja tangon lopullisen käyttöönoton piti tapahtua pian sen jälkeen.
 Näin ei ole kuitenkaan tapahtunut ja tällä hetkellä lipputankoa ei voi käyttää ollenkaan. Syynä on se, että lipputankoon asennettu tuulimittari ei toimi. Mittarivika johtuu katkenneesta kaapelista. Lipputangon toimittaneen ADS Finlandin  Kari Hyrkäs  vakuuttaa, että vika saadaan korjattua viimeistään ensi viikon aikana.
 Lippu salkoon korkeintaan navakalla tuulella
 Mittarin toimivuus on tärkeää, koska sen avulla suurlippu voidaan automaattisesti laskea alas liian kovalla tuulella. Tuulen voimistuessa liikaa vaarana on lipun repeäminen.
 Tällä hetkellä väliaikaiseksi tuulirajaksi on sovittu 12–15 metriä sekunnissa, joka tarkoittaa navakkaa tuulta. Lopullinen tuuliraja määritellään myöhemmin, kun lipun kestokyvystä saadaan käytännön kokemusta.
 Haminan kaupunki sai tiistaina tulokset lipputangon teräslevyistä tehdyistä vetokokeista. Kaupunkikehitysjohtaja  Matti Filpun  mukaan koetuloksia tutkitaan vielä ja on mahdollista, että tangon kestävyyteen tulee vielä joitakin rajoituksia.
 Myös tangon hitsausjälkeä joudutaan vielä tutkimaan. Tutkimukset tehdään tangon tyviosasta, jota tosin päästään tutkimaan vasta kun routa on sulanut toukokuun alussa.
 – Se on enää pienestä kiinni, mutta lipun nostopäivää ei pysty vieläkään sanomaan varmasti. Hetki joudutaan vielä odottamaan, sanoo Matti Filppu.
 Lippua ei voitu nostaa syksyllä heti pystyttämisen jälkeen, koska  tangon turvallisuudesta  ei ollut täyttä varmuutta. Hamina teetti lisäselvityksiä, jotta se saattoi olla varma, että venäläisvalmisteinen tanko vastaa suomalaisia turvallisuusmääräyksiä.
 Pöytäkirja: Tanko alimitoitettu
 Selvityksiä käytiin läpi kokouksessa maaliskuussa. Kaupungin ja ADS Finlandin edustajien lisäksi paikalla oli myös A-Insinöörit -yhtiön ja Kiwa Inspectan edustajat, jotka ovat tehneet tarkastuksia lipputankoon. Myös venäläisen valmistajan eli Amiran edustajat olivat mukana kokouksessa.
 Kokouksen pöytäkirjassa todetaan muun muassa, että tangon rakenne on suunniteltu kokeellisia menetelmiä käyttäen ja että sen rakenne on Suomessa vaadittavaan varmuustasoon verrattuna alimitoitettu.
 Kokouksessa päätettiin myös tangon lujuuden mittaamisesta vetokokeilla ja hitsausjäljen tarkastamisesta tangon tyvestä. Esimerkiksi Kiwa Inspecta totesi omassa tarkastuksessaan, ettei pitkittäinen hitsaussauma täytä normaalin konepajatyön laatua ja täyttö on vajaa. Suurempi merkitys on kuitenkin tangon alaosan hitsauksilla. Samalla todettiin, että rakenteen käyttöönottoa voidaan alkaa valmistella.
 Epäselvyyttä on myös siitä, millaisen maastoluokan mukaan tuuliolosuhteita arvioidaan. Venäläisvalmistaja Amira on osittain laskenut tuulikuorman maastoluokan 1 eli järvimaaston mukaan. Lipputanko seisoo kuitenkin tuulisemmalla meren rannalla, jonka maastoluokka on 0.
 Lopullisen päätöksen maastoluokan soveltamisesta tekee kaupunki.
 Tankomarkkinat toukokuussa
 Koripallokentän kokoinen Suomen lippu voidaan tarvittaessa nostaa myös väliaikaisella luvalla, mutta se vaatii tuulimittarin toimivuutta. Kun ongelmia lipputangon kestävyydestä alkoi ilmetä, päätti kaupunki pidättää lipputangon toimittajalta ADS Finlandilta 80 000 euron maksun, jota ei ole vieläkään maksettu.
 Kaupunki  kertoi maaliskuussa  lipputangon olevan riittävän turvallinen. Samalla kaupunki kertoi järjestävänsä lipputangon juurella Tankomarkkinat -tapahtuman toukokuun 25. päivä osana Kesätuulella Haminassa -tapahtumaa. Juhlallisen lipunnoston päivää ei ole vielä kerrottu.

Suomen korkeinta lipputankoa ei voi vieläkään käyttää – lipussa repeämisvaara


Summary: Väitettyä huumetta ei ole löydetty, kertoo paikallinen viranomaislähde.

Länsi-Japanissa Matsuyaman yliopiston farmakologian professorin epäillään opettaneen opiskelijansa valmistamaan MDMA:ta, joka tunnetaan myös ekstaasina, kertovat viranomaislähteet uutistoimistojen AP ja Kyodo mukaan.
 Oppilaiden epäillään valmistaneen MDMA:ta vuonna 2013. Professorilla ei ollut tähän lupaa.
 Tutkimus käynnistyi ulkopuoliselta saadun vihjeen perusteella, kertoo Kyodoa lainaava  The Japan Times -lehti .
 Ehimen prefektuurin terveysviranomaiset ovat tutkineet professorin laboratorion ja kodin. Lähteet kertovat, etteivät tutkijat ole löytäneet MDMA:ta. Sen sijaan he löysivät laboratoriosta jäänteitä toisesta huumeesta, kertoo Kyodo.
 AP:n lähteiden mukaan professori olisi valmistuttanut viime vuonna opiskelijoilla toista muuntohuumetta, 5F-QUPICia.
 Yliopisto pyytää anteeksi
 61-vuotiasta professoria kuulusteltiin jo tammikuussa. Hän on kertonut jutun tutkijoille, että hän pyrki edistämään farmakologian opiskelijoidensa opintoja.
 Yliopisto on pyytänyt tapausta anteeksi opiskelijoilta ja näiden vanhemmilta. Professoria vastaan se aikoo ryhtyä kurinpitotoimiin riippuen tutkinnan tuloksista.
 Professoria voi odottaa jopa kymmenen vuoden tuomio, jos hänet todetaan syylliseksi.
 Opettajilla täytyy olla lupa ennen kuin he saavat valmistuttaa huumausaineita oppitunnilla. Kyodon lähteiden mukaan professorilla olisi ollut toisesta prefektuurista saatu lupa, mutta se olisi vanhentunut.
 Kyodon lähteet kertovat, että professori on tutkinut Japanissa vaarallisiksi luokiteltavia huumeita, jotka ovat piristeitä sekä voivat aiheuttaa hallusinaatioita.
 Muun muassa ekstaasilla on tällaisia vaikutuksia.  Maailmalla on tehty lääketieteellisiä kokeita , joissa on tutkittu ekstaasin tehoa traumaperäisen stressihäiriön hoidossa.

Japanilaisprofessorin epäillään opettaneen opiskelijoita valmistamaan ekstaasia – professoria uhkaa jopa 10 vuoden vankeustuomio


Korkein hallinto-oikeus (KHO) on hylännyt valitukset Fennovoiman ydinvoimalahankkeen ympäristö- ja vesitalousluvasta.
 Yhtiö suunnittelee ydinvoimalaa Pohjois-Pohjanmaalle Pyhäjoen Hanhikiven alueelle. KHO:n mukaan yhtiö oli tarkastellut ydinpolttoaineen loppusijoitusta ja kuljetusta loppusijoitukseen riittävällä tarkkuudella suunnitelmissaan.
 Fennovoima kertoi loppuvuodesta, että hankkeen voimalan rakentaminen voisi alkaa vuonna 2021, ja kaupallinen käyttö vuonna 2028. Aiempi tavoite oli, että sähköntuotanto olisi alkanut vuonna 2024.

KHO hylkäsi valitukset Fennovoiman ydinvoimalahankkeen ympäristöluvasta


Summary: Energiayhtiön arvo on kolminkertaistunut kuudessa vuodessa. Kauppa ei vaikuta sähkön siirtohintoihin.

Tästä on kyse Kajaanin kaupunki ja Sotkamon kunta myyvät omistamastaan Loiste Oy:stä 33,9 prosenttia ulkomaisille sijoitusyhtiöille. Kauppasumma on 200 miljoonaa euroa. Kunnat pysyvät edelleen sähköyhtiön pääosakkaina. Kajaanin omistusosuus on jatkossa 50,1 ja Sotkamon 16 prosenttia. Kajaanin kaupunki saa kaupasta 150 miljoonaa ja Sotkamon kunta 50 miljoonaa euroa. Miljoonat sijoitetaan edelleen. Kauppa ei vaikuta sähkön siirtohintoihin.
 Kajaanin kaupunki ja Sotkamon kunta myyvät omistamastaan Loiste Oy:stä 33,9 prosenttia kahdelle ulkomaalaiselle sijoitusyhtiölle, ruotsalaiselle  Infranodelle  ja ranskalaiselle  Mirovalle .
 Kauppasumma on 200 miljoonaa euroa, josta Kajaani saa 150 miljoonaa ja Sotkamo 50 miljoonaa euroa.
 Miljoonia ei pistetä kuntien käyttötalouteen tai perusinvestointeihin, vaan ne sijoitetaan hajautetusti.
 – Raha pitää sijoittaa niin, että siitä saadaan mahdollisimman järkevät tuotot. Ajatuksena on, että pieni osuus voidaan varata esimerkiksi koulutukseen tai yrityselämän kehittämiseen, Kajaanin kaupunginjohtaja  Jari Tolonen  sanoo.
 – Energian omistaminen on kannattavaa. Katsotaan, onko niillä markkinoilla sijoituskohteita, mutta kyse voi olla esimerkiksi maanomistuksesta tai pörssiosakkeista. Näitä asioita katsotaan asiantuntijoiden kanssa, Sotkamon kunnanjohtaja  Mika Kilpeläinen  jatkaa.
 Sähköpylväitä uusitaan parhaillaan Sotkamon Kontinjoella. Jarmo Nuotio / Yle
 Kajaanin omistusosuus Loisteesta on ennen kauppaa suuri, 75,8 prosenttia. Kaupan jälkeen se on 50,1 prosenttia. Sotkamon osuus pienenee 24,2 prosentista 16 prosenttiin. Määräysvalta, eli osake-enemmistö säilyy edelleen Kajaanilla ja Sotkamolla.
 – Se oli kaupalle ehdoton edellytys. Tulemme omistamaan Sotkamon kanssa yhtiöstä jatkossakin 66,1 prosenttia, Jari Tolonen toteaa.
 Kunnat hankkivat yhtiön koko osakekannan vuonna 2013 saksalaisen E.ON -konsernin vetäytyessä Suomen energiamarkkinoilta. Kuudessa vuodessa yhtiön arvo on kolminkertaistunut, mikä selittää kaupan kannattavuutta. Loiste Oy:n kokonaisarvo on tällä hetkellä 700 miljoonaa euroa, kun se oli kuusi vuotta sitten 223 miljoonaa euroa.
 – Suurin yksittäinen syy kaupalle oli riskien hallinta. Haluamme jakaa omaisuuspottia useaan paikkaan, Mika Kilpeläinen sanoo.
 Miten käy sähkön hinnan?
 Yleisöosastoilla erityisesti Loisteen sähkön siirtohinta on ollut  hampaissa jo pitkään . Suomen kalleimpiin lukeutuvaan siirtohintaan ei ole kaupankaan jälkeen luvassa helpotusta.
 – Sähkömarkkinalaki määrää jakeluverkon haltijan tehtävän ja energiavirasto valvovana viranomaisena katsoo tuottotason. Omistuksella ei ole merkitystä sähkönjakelubisneksen etenemiselle, Loiste Sähköverkko Oy:n toimitusjohtaja  Heikki Juntunen  kertoo.
 Loisteen jakeluverkko kattaa Kainuun kahdeksan kuntaa sekä Vaalan, Pyhännän ja osan Siikalatvaa Pohjois-Pohjanmaalta. Sähköjohtoja Loisteella on yli 13 000 kilometriä. Valtaosa keskijänniteverkosta on ilmajohtoa ja sijaitsee haja-asutusalueella, minkä vuoksi verkko on altis kaatuville puille ja talven lumikuormille.
 Tätä verkonosaa korjataan seuraavan kymmenen vuoden aikana yli 20 miljoonalla eurolla joka vuosi.  Heikki Juntunen
 Sähköverkko on jatkossakin ilmastollisesti vaikeassa paikassa.
 – Kuten vuosi sitten näimme, Kainuussa tuli valitettavan paljon lumesta johtuvia keskeytyksiä, joista merkittävimmät koskivat viidesosaa asiakkaistamme. Tätä verkonosaa korjataan seuraavan kymmenen vuoden aikana yli 20 miljoonalla eurolla joka vuosi, Juntunen sanoo.
 Suomeksi se tarkoittaa, että sähkön siirtohinnat voivat jopa nousta.
 – Todennäköisesti niissä on enemmän painetta ylöspäin kuin laskumahdollisuuksia, Juntunen sanoo.
 Ostajat tutkittiin tarkoin
 Suomen sähköverkot ovat olleet viime vuosina kansainvälisten suursijoittajien suosiossa. Esimerkiksi Suomen toiseksi suurin sähköverkkoyhtiö  Elenia vaihtoi omistajaa  (Talouselämä) puolitoista vuotta sitten 3,7 miljardin kauppahinnalla. Tässä tapauksessa kyse oli koko yhtiöstä, ei osuuksista kuten Loiste-kaupassa.
 Kajaani ja Sotkamo järjestivät osakkeistaan tarjouspyyntökilpailun, johon osallistui 59 energia-alan toimijaa.
 – Siellä ei juuri suomalaisia näkynyt, eli kotimaiset energiayhtiöt ovat kiinnostuneita enemmistöosuuksista. Ulkomaisten sijoittajien valinta ei pelottanut, koska jokainen taho tutkittiin tarkasti, sanoo kaupunginjohtaja Jari Tolonen.
 Metsuri raivaa johtokatua syksyllä talven lumituhojen jälkeen Kuhmossa. Jarmo Nuotio / Yle
 Ostajista Infradonen tausta on julkiseen rakentamiseen sijoittaminen ja Mirova on puolestaan keskittynyt muun muassa kestävään sijoittamiseen. Suomessa ostajayhtiöt toimivat nimellä Kanerva Energia Oy. Sijoitukselle on laskettu kestoksi noin 25 vuotta.
 – Ostajat ovat pitkän linjan sijoittajia. Heiltä löytyy energialaitoksia, kouluja, moottoriteitä ja kaikkea mahdollista. Toiminta on suurta, kunnanjohtaja Mika Kilpeläinen kuvailee.
 Pelottaako sinua siirtohintojen nousu? Jutun lopussa voit keskustella kello 22.00 saakka.

Tekivätkö Kajaani ja Sotkamo nerokkaimmat kaupat ikinä? Energiayhtiöstä myytiin pala 200 miljoonalla, mutta valta jäi omiin käsiin


Summary: Provinssin viidellä lavalla esiintyy kesän festivaalissa 91 artistiryhmää.  Esiintyjistä puolet nähdään Provinssissa ensimmäistä kertaa sen 40-vuotisen historian aikana.

Kesäkuun lopulla juhlittava Provinssi-festivaali on julkistanut 40 uutta artistia.
 Provinssin ohjelman kruunaa yhdysvaltalainen hip hop -muusikko  Macklemore ., joka nousi kuuluisuuteen vuonna 2013 kappaleella “Thrift Shop”. Viimeistään vuonna 2014 parhaan rap-albumin Grammy-palkinto Heist-albumista toi muusikon maailman laajuiseen tietoisuuteen. Macklemore tunnetaan rohkeista ja kantaaottavista sanoituksistaan. Hittejä ovat muun muassa “These Days”, “Glorious”, “I Don´t Belong To This Club” sekä ”Can’t Hold Us”, joka oli vuonna 2013 Spotifyn maailmanlaajuisesti kuunnelluin kappale. Edellisen kerran muusikko on esiintynyt Suomessa viime kesänä Weekend-festivaalilla.
 Provinssin ensi kesän artisteja ovat myös yhdysvaltalainen ja pitkän linjan nu metal -nelikko  Papa Roach , yhdysvaltalainen hip hop artisti  Yelawolf  sekä brittiläinen vaihtoehtorockia soittava  YUNGBLUD . Kotimaisista lavalle nousevat muun muassa yhteiskeikan soittavat  Pyhimys & Saimaa, Samuli Putro, Jonna Tervomaa  ja  Etta.
 Yelawolf, Jurassic Rock 2012 Yle / Juho Liukkonen
 Lipunmyynti viime vuoden tasolla
 Provinssin viidelle lavalle nousee kesäkuun lopulla yhteensä 91 artistiryhmää, joista 15 tulee ulkomailta ja 76 kotimaasta. Festivaalijohtaja  Sami Rumpusen  mukaan Provinssi on onnistunut tänä vuonna festivaalikattauksessa erityisen hyvin.
 Provinssin esiintyjät To 27.6.2019 Macklemore (US), Bring Me The Horizon (UK), Anne-Marie (UK), Flogging Molly (US), Converge (US), Tesseract (UK), YUNGBLUD (UK), ALMA, Amorphis, Dave Lindholm, D.R.E.A.M.G.I.R.L.S., Ellips, Huora, IBE, Ismo Alanko, Jannika B, Jonna Tervomaa - Tilassa, Kingston Wall by JJylli, Kuoppis & VHB, Lac Belot, Linkopii, Lähiöbotox, Memoremains, Medeia, Nykyaika, Pariisin Kevät, Pekko Käppi & K.H.H.L., Rosita Luu, The Holy Pe 28.6.2019 Limp Bizkit (US), Cypress Hill (US), Lamb of God (US), Apulanta, Ville Valo & Agents, Haken (UK), Anna Puu, Anssi Kela, Asa & Band, Barbe-Q-Barbies, Beast In Black, Cledos, CMX, Etta, Gettomasa, Henna Emilia & Houreet, Iisa, Maustetytöt, Nicole Willis & Banda Palomita, Pyhimys & Saimaa, Pää Kii, SANNI, Sara, SOFA, The Funky Sound Foundation, Turmion Kätilöt, Vesala, Ville Valoton, Vilma Alina, Vuono, Yona, Younghearted La 29.6.2019 Papa Roach (US), Yelawolf (US), JVG, Behemoth (PL), Cult Of Luna (SE), Adikia, Anniina Auf, Chisu, CMX, DJ Ibusal, Elastinen, Elias Gould, Ellinoora, Gasellit, Henrik!, Hulda Huima & Hitaat Sekunnit, Ida Paul & Kalle Lindroth, Jori Sjöroos, Juha Tapio, Jukka Nousiainen & Kumpp., KUUMAA, Luukas Oja, Pauliina Kokkonen, Ruusut, Santa Cruz, Samuli Putro - Herätyskokous, Sini Yasemin, Tuure Kilpeläinen & Kaihon Karavaani, Vesta, Viikate - Kuu kaakon yllä 10v, Ydinperhe, Ylva Haru
 – Meillä on 2,5 kuukautta festivaaliin ja kaikki alkaa olemaan valmista. Tilanne on enemmän kuin hyvä, Rumpunen kertoo.
 Maaliskuussa konemusiikin ystävät saivat suru-uutisia, kun The Prodigyn laulaja  Keith Flint kuoli . Yhtyeen oli tarkoitus esiintyä kesällä myös Provinssissa. Provinssin organisaatiolla oli edessään uuden pääesiintyjän etsintä torstai-illalle.
 – Välittömästi, kun valitettava tieto Keith Flintin poismenosta saavutti meidät, aloitimme kartoittamaan vaihtoehtoja. Kun paikataan perunut esiintyjä, niin se ei aina tarkoita, että korvaisimme samanlaisella palalla. Meillä oli siinä vaiheessa vielä 40 esiintyjää julkaisematta. Ohjelma on hyvin balanssissa genrerajat rikkovana festivaalina, Rumpunen kertoo.
 Mikään helppo tehtävä suuren kansainvälisen artistin löytäminen lyhyessä ajassa ei kuitenkaan ole. Rumpunen kertoo, että kansainvälisen organisaation vuoksi he eivät hetkeäkään epäilleet, etteikö korvaava artisti löydy.
 – Provinssi ei koskaan ole ollut yhden esiintyjän varassa. Ei tänäkään vuonna. Monesti festivaali itsessään on jo se headliner, Rumpunen toteaa.
 Torstain lippujen ostajilla oli mahdollisuus palauttaa festivaaliliput The Prodigyn peruuntumisen vuoksi. Palauatettujen lippujen määrä jäi Rumpusen mukaan minimaaliseksi.
 – Tämä on mielestäni yksi parhaista signaaleista siitä, että festivaali itsessään on se pääesiintyjä eikä vain yksi iso ja odotettu yhtye. Puhutaan vain muutaman käden sormista palautuneiden lippujen osalta.
 Sami Rumpunen on tyytyväinen festivaalin esiintyjiin Mirva Ekman / Yle

Macklemore, Papa Roach ja Yelawolf Provinssiin – festivaali julkisti  40 uutta esiintyjää


Summary: Tilastokeskus muistuttaa, että ilmoitusten määrä vaihtelee paljon vuosittain.

Poliisin tietoon tuli alkuvuonna selvästi enemmän epäiltyjä raiskauksia ja lapsen seksuaalisia hyväksikäyttöjä kuin vuosi sitten,  Tilastokeskuksen tuoreet tilastot  kertovat.
 Poliisille ilmoitettujen raiskausten ja lapsen seksuaalisten hyväksikäyttöjen määrä oli tammi-maaliskuussa lähes 30 prosenttia korkeampi kuin vastaavaan aikaan viime vuonna.
 Epäiltyjä raiskauksia ilmoitettiin yhteensä 379, mikä oli 27,6 prosenttia enemmän kuin viime vuoden tammi-maaliskuussa. Lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä poliisi sai 417 ilmoitusta. Kasvua viime vuoden vastaavaan ajanjaksoon oli 28,7 prosenttia.
 Tilastokeskus huomauttaa, että viranomaisten tietoon tulleiden seksuaalirikosten määrät vaihtelevat vuosittain paljonkin. 2010-luvulla eniten ilmoituksia lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä tehtiin huhti-kesäkuussa 2013, jolloin poliisin tietoon tuli 612 epäiltyä tapausta.
 Kaikkiaan poliisin, Tullin ja Rajavartiolaitoksen tietoon tulleiden rikosten määrä laski lähes kolme prosenttia viime vuoden tammi-maaliskuuhun verrattuna.

Poliisille ilmoitetuissa raiskauksissa ja lapsen seksuaalisissa hyväksikäytöissä kasvua lähes 30 prosenttia


Vuosaaren palkkamurhan uudelleenavattu tutkinta on valmistunut. Helsingin huumepoliisin ex-päällikkö Jari Aarnion murhaepäily siirtyy syyttäjälle.
 Kerromme pian lisää.

Vuosaaren palkkamurhan uudelleenavattu tutkinta valmistui – Jari Aarnion murhaepäily siirtyy syyttäjälle


Summary: Summassa on mukana virkasuhteen päättymisestä maksettava korvaus ja korvaus asiamiehen käyttämisestä aiheutuneista kuluista.

Kittilän kunta on päättänyt maksaa sovintosopimuksen mukaisen korvauksen entiselle kunnanjohtajalle Anna Mäkelälle. Kunta maksaa Mäkelälle 140 828 euroa. Summassa on mukana virkasuhteen päättymisen johdosta maksettava korvaus 119 664 euroa, loput summasta on korvausta Mäkelän asiamiehen käyttämisestä aiheutuneista kuluista.
 Kittilän kunnanhallitus päätti asiasta tiistaina äänestyksen jälkeen. Kaksi Oikeudenmukainen Kittilä -ryhmän päättäjää olisi halunnut lisäksi periaatepäätöksen siitä, että mikäli irtisanomisjupakasta syytetyt päättäjät saavat tuomiot tahallisista rikoksista, kunnan pitäisi periä tuomituilta Mäkelälle maksetut korvaukset. Esitys hävisi äänin 5–2.
 Lapin käräjäoikeus antanee ratkaisunsa Kittilän syytteessä olevien kuntapäättäjien jutussa 28. kesäkuuta.
 Sovintosopimus Kittilän kunnan ja entisen kunnanjohtajan Anna Mäkelän välille sai lainvoiman vajaa kuukausi sitten, kun  korkein hallinto-oikeus hylkäsi sovintosopimuksesta tehdyn valituksen . Kittilän kunnanvaltuusto irtisanoi Mäkelän kunnanjohtajan virasta lähes 4,5 vuotta sitten. Potkut todettiin myöhemmin laittomiksi.

Kittilä-jupakka: Kunta maksaa yli 140 000 euron sovintokorvauksen entiselle kunnanjohtajalle


Summary: Liikevaihtoa laski päätelaitemyynnin ja yhdysliikenteen liikevaihdon lasku sekä liiketoimintojen myynti.

Teleoperaattori Elisan vertailukelpoinen liikevoitto ja liikevaihto laskivat tammi-maaliskuussa.
 Liikevoittoa kertyi nyt 92 miljoonaa euroa, kun viime vuonna vastaavalla jatkolla se oli 97 miljoonaa. Liikevaihto laski kymmenellä miljoonalla eurolla 440 miljoonaan.
 Liikevaihtoa laski Elisan mukaan päätelaitemyynnin ja yhdysliikenteen liikevaihdon lasku sekä liiketoimintojen myynti.
 Toimitusjohtaja  Veli-Matti Mattilan  mukaan Elisan kilpailukyky vahvistui silti edelleen, asiakaskokemuksen ja laadun jatkuvalla parantamisella.

Teleoperaattori Elisan liikevoitto ja liikevaihto laskivat


Summary: Eetti ry arvioi suomalaisia vaatefirmoja sen perusteella, mitä ne kertovat toimistaan vastuullisen tuotannon varmistamiseksi. Tulos on huolestuttava.

Suomalaiset vaateyritykset menestyivät heikosti avoimuuteen keskittyvässä kansainvälisessä vastuullisuusarvioinnissa, Eettisen kaupan puolesta ry:n  selvitys kertoo .
 Eetti ry:n vaikuttamistyön koordinaattori  Maija Lumme  kertoo, että kaikilla arvioinnissa mukana olleilla firmoilla on edelleen tekemistä ja parantamisen varaa yritysvastuullisuuden osalta.
 – Erityisesti riskimaissa vastuullinen tuotanto edellyttää tiukkoja toimia ja mittareita työolojen parantamiseksi ja elämiseen riittävien palkkojen varmistamiseksi. Myös ilmastovaikutusten minimoimisessa riittää tekemistä.
 Selvityksessä  on hyödynnetty kansainvälistä Rank a Brand -kriteeristöä. 23 suomalaisyritystä vertailtiin yli 1500:aan kansainväliseen brändiin. Vaatemerkit pisteytettiin sen mukaan, miten avoimesti ne kertoivat nettisivuillaan toimistaan vastuullisen tuotannon varmistamiseksi.
 Parhaat pisteet sai suomalaisista B-kategoriaan päätynyt Papu. Seuraavana C-kategoriaan sijoittuivat Sail&Ski sekä Vimma. Näitä yrityksiä yhdistää se, että niiden tuotanto tapahtuu pelkästään Suomessa tai muissa matalan riskin maissa.
 D-kategoriaan päätyivät By Pia’s, Noom, Lindex, Marimekko, House, Mywear, Nosh ja R-Collection. Suurin osa, eli 12, arvioiduista suomalaisbrändeistä päätyi alimpaan E-kategoriaan. Nämä olivat Halti, Reima, Nanso, Pola, Peak Performance, Sasta, Gugguu, Luhta, Makia, Rukka, Torstai ja Your Face.
 Luhta Group on ainoa yrityksistä, joka ei vastannut Eettisen kaupan puolesta ry:n yhteydenottoihin. Yhteydenottoja yrityksiin tehtiin siksi, että kun niiden nettisivuillaan kertomia tietoja oli arvioitu etukäteen, yrityksille annettiin mahdollisuus korjata puutteita.
 Yritysten vastuullisuuslupaukset liian usein ympäripyöreitä
 Eetti ry:n vaikuttamistyön koordinaattori  Maija Lumme  kertoo, että nyt selvitys on uusi: yhdistys teki sen nyt ensimmäistä kertaa, joten vertailua ei ole voi tehdä aiempiin vuosiin.
 Hänen mukaansa ilahduttavaa ja yllättävääkin oli se, että yritykset suhtautuivat vastuullisuuden arviointiin pääsääntöisesti myönteisesti, ja vastuullisuus koettiin usein tärkeäksi, ainakin puheen tasolla.
 Lumme perää Suomeen yritysvastuulakia, joka velvoittaisi yrityksiä tekemään arvioinnin omista ihmisoikeusvaikutuksistaan sekä raportoimaan tästä.
 Hänen mukaansa yhä useampi kuluttaja kaipaa tietoa ostamiensa tuotteiden alkuperästää, mutta ongelma on usein se, että yritysten vastuullisuuslupaukset ovat liian ympäripyöreitä. Siksi kuluttajan on hankala arvioida sitä, miten vastuullisuus käytännössä toteutuu.
 – Vastuullisen yrityksen on kerrottava täsmällistä tietoa siitä, mitä se tekee vastuullisen tuotannon varmistamiseksi, Lumme painottaa.

Suomalaiset vaatemerkit floppasivat vastuullisuusvertailussa


Summary: Kaivos tarvitsee neljännen rikastushiekka-altaan, koska kolmas allas on täyttymässä vuonna 2021.

Pohjois-Suomen aluehallintovirasto on myöntänyt Agnico Eagle Finland Oy:lle ympäristöluvan Kittilän kaivokselle suunnitellun uuden rikastushiekka-altaan rakentamiselle ja toiminnalle. Samalla on hyväksytty päivitetty kaivannaisjätteen jätehuoltosuunnitelma.
 Lisäksi aluehallintovirasto on kaivosyhtiön pyynnöstä määrännyt, että toiminta voidaan aloittaa, vaikka viraston päätöksestä valitettaisiin.
 Päätöksen mukaan uusi NP4 -allas rakennetaan olemassa olevan NP3-altaan ja Pikku Rouravaaran pohjoispuolelle kaivosalueen laajennuksen sisälle. Sen pinta-ala on valmistuessaan noin 175 hehtaaria. Altaaseen mahtuu rikastushiekkaa sen verran, että sen on laskettu riittävän kaivoksen toiminta-ajan loppuun saakka.
 Rakennustyöt kestävät useamman vuoden
 Kaivosyhtiö aikoo rakentaa altaan useamman vuoden aikana. Altaan ja patojen tiivistysmateriaalina käytetään moreenista ja keinotekoista eristeestä muodostuvaa yhdistelmärakennetta.
 Uuden rikastushiekka-altaan rakentamisvaiheen aikana muodostuvat kiintoainepitoiset vedet on määrätty johdettavaksi käsittelyyn. Aluehallintoviraston mukaan käsittelyn jälkeen vesiin johdettavat päästöt eivät sanottavasti lisää Seurujokeen kohdistuvaa kuormitusta.
 Kaivoksen nykyinen NP3-allas on täyttymässä vuoteen 2021 mennessä.
 Aluehallintovirasto on samalla hyväksynyt päivitetyn kaivannaisjätteen jätehuoltosuunnitelman sekä kiviaineksen hallintasuunnitelman ja muuttanut niiden takia Kittilän kaivoksen lainvoimaisen ympäristö- ja vesitalousluvan eräitä määräyksiä. Sivukivialueen vakuutta on nostettu siten, että sen kokonaissumma on noin 8 miljoonaa euroa.
 Aluehallintoviraston päätös on nähtävillä 17. toukokuuta saakka Kittilän kunnanvirastossa. Lupa löytyy myös  viraston verkkosivuilta . Päätöksestä voi valittaa 17. toukokuuta saakka.

Kittilän kaivoksen uudelle rikastushiekka-altaalle ympäristölupa


Summary: Palon syttymissyystä ei vielä tässä vaiheessa ole tietoa.

Kempeleen pappilan  eilen illalla syttynyt tulipalo  on saatu viimein sammutettua. Jälkisammutustyöt jatkuivat vielä tänä aamuna.
 Oulu-Koillismaan pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Jarno Soisalo  kertoo, että pappila on tuhoutunut palossa pahasti.
 – Katto ja osa seinistä on jouduttu purkamaan ja niiden lisäksi rakennuksen välipohja. Sen lisäksi vesivahingot ovat suuret.
 Palo ei ole aiheuttanut henkilövahinkoja, eikä palon syttymissyystä ole vielä tietoa.
 Hälytys 1800-luvulla rakennetun pappilan palosta saatiin eilen illalla puoli seitsemän aikaan. Palo sai tiettävästi alkunsa rakennuksen ylävälipohjasta. Vanha pappila on kaksikerroksinen, noin 250 neliön kokoinen rakennus.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
 120-vuotias pappila tuhoutui lähes täysin Kempeleessä

Kempeleen 120-vuotiaan pappilan tulipalo on saatu sammutettua


Summary: Tilat ovat vain osa työpaikan oloja, mutta niilläkin voidaan luoda työhyvinvointia tai heikentää sitä.

Palveluasiantuntija  Jenna Salo  ei ole tehnyt päivääkään etätöitä sen jälkeen, kun hänen työnantajansa Elisa vaihtoi Kokkolan puhelinpalveluyksikön tilat uusiin pari kuukautta sitten. Ennen sitä Salo oli etänä melkein puolet työajasta.
 – Työkavereissa ei ollut vikaa, meillä on huipputiimi. Ne oli pikemminkin ne tilat.
 Ennen 180 työntekijää olivat levällään kolmessa kerroksessa, nyt yhdessä. Vanhat tilat olivat paitsi ahtaat, myös hälyisät. Nyt äänet eivät kuulu liian hyvin, vaikka työntekijät istuisivat vierekkäin.
 Avokonttorit yleistyivät Suomessa jo 80-luvulla, ja niitä rakennettiin vielä 2000-luvulle tultaessa. Niiden hälystä on puhuttu jo pitkään, sillä  hälyisyys vie sekä aikaa että energiaa . Väitöstutkimuksen mukaan avokonttorin ongelmia voi ehkäistä  vaimentavien materiaalien, sermien ja peiteäänien yhteisvaikutuksella .
 Monitoimitilat taas ovat tulleet meillä muotiin viime vuosina . Avokonttorimaisissa hybriditiloissa on nimensä mukaisesti tiloja erilaisiin tarpeisiin: keskittymiseen, ryhmätyöhön, palavereihin.
 Tällaisetkaan tilat eivät kaikille sovi,  ja siksikin pidetään tärkeänä sitä, että työntekijöiden toiveet ja tarpeet otetaan huomioon jo varhaisessa vaiheessa.
 Kokkolan-toimipisteessä työntekijöillä on "lähtöpesä", jossa tiimi kokoontuu. Sen jälkeen kukin voi valita, missä työskentelee. Kalle Niskala / Yle
 Kokkolassa Elisa-pisteen suunnittelussa otettiin huomioon fyysisen tilan lisäksi sosiaalinen puoli.
 – Ryhmät voivat hyvin ja niiden välinen yhteistyö lisääntyy, toivoo Elisan Pohjanmaan aluejohtaja  Niklas Granholm .
 Moni työ on muuttunut yhä enemmän tietointensiiviseksi, ja siksi vuorovaikutus onkin äärimmäisen tärkeää, sanoo apulaisprofessori  Marko Kesti  Lapin yliopistosta.
 – On olennaista tehdä tiloja ja tilaisuuksia, joissa työntekijät pääsevät vuorovaikutukseen.
 Niklas Granholm sanoo, että työstään innostuneet ihmiset ovat työpaikan valttikortti. Kalle Niskala / Yle
 Asiakaskokemuksen kehityspäällikkö  Matti Lahti  näkee hyvinvoinnista suoran yhteyden asiakaspalveluun.
 – Se näkyy myös asiakkaiden kokemuksessa. Kun on hyvä olla, pystyy myös innokkaammin palvelemaan muita.
 Työhyvinvoinnin ja tuottavuuden yhteys on todettu myös tieteellisesti. Apulaisprofessori  Marko Kesti  Lapin yliopistosta kertoo, että tutkimusten mukaan työhyvinvointiin tehdyt investoinnit lisäävät työntekijän tuottavuutta 500–5 000 euroa vuodessa.
 – Työtilat ovat tärkeä edellytys hyvälle tekemiselle, vaikka eivät yksin riitä, sanoo Marko Kesti.
 Palveluasiantuntija Jenna Salo onkin pari viime kuukautta ollut työkavereidensa kanssa tekemisissä paljon aiempaa enemmän. Työpäivästä riippuu, missä Salo milloinkin viihtyy: välillä toisten keskellä, joskus yksin.
 – Kyllähän se mieleen vaikuttaa, kun saa itse päättää missä istuu. Henkinen hyvinvointi on noussut seiskasta ysiin.
 Jenna Salolla on pari paikkaa, joissa hän mieluimmin työskentelee. Pikkukoppi on yksi suosikeista. Kalle Niskala / Yle
 Kokkolan tila on ensimmäinen Elisan toimipiste, jossa liikkuva työ toteutuu näin vahvasti. Erilaisia työpisteitä on paljon, ja liikkuminen mahdollistetaan työvälineillä. Liikkuva työ oli yksi työntekijöiden toiveista.
 Henkilökunta otettiin alusta asti mukaan suunnitteluun: oli palavereja ja ilmoitustaulu, jolle sai viedä ideoita ja peukuttaa toisten toiveita. Moni niistä toteutui.
 – Tuli vahvasti kokemus, että työntekijöitä kuunneltiin. Arvostuksen puutetta ei ole ollut kertaakaan, sanoo Jenna Salo.
 Niin pitäisi ollakin, sanoo apulaisprofessori Marko Kesti Lapin yliopistosta. Työntekijöitä on tärkeää kuunnella, kun kehitetään työympäristöä tai prosesseja eli ratkaistaan ongelmia, jotka voivat aiheuttaa työpahoinvointia.
 – Se on jo arvostuksen osoitus, kun ihmiset ovat päässeet vaikuttamaan. Se lisää hyvää fiilistä ja vaikuttaa positiviisesti.
 Työntekijöiltä kysyttiin mielipidettä myös  värivalinnoista. Kalle Niskala / Yle
 Elisan Kokkolan tilat ovat olleet käytössä niin vähän aikaa, ettei muutosten vaikutuksia ole voitu mitata. Aluejohtaja Niklas Granholmin mukaan yhtiö tutkii kuitenkin koko ajan laajemmin sekä henkilö-, toimitila- että asiakastyytyväisyyttä.
 Tämä vuosikymmen on menty nousu-uralla: henkilö- ja toimitilatyytyväisyys on noussut reilusta kolmesta yli neljän.
 – Me nähdään, että tällä on selkeä vaikutus viihtyvyyteen ja sitä kautta tuottavuuteen. Tällaisella alalla henkilöt ovat keskiössä, sanoo Granholm.
 Biljardipöytä kuuluu työpaikan varustukseen. Kalle Niskala / Yle

Jenna Salo palasi etätöistä työpaikalle, kun tilat pantiin uusiksi – tutkimusten mukaan tuottavuus kasvaa, kun työhyvinvointiin satsataan


Summary: Elottomuuden tunnistaminen ei ole helppoa. Elvyttäminen kannattaa kuitenkin aloittaa epäröimättä.

Kun sydän pysähtyy, elämä on kiinni minuuteista. Tällöin ratkaisevaa voi olla, miten nopeasti ihmisen elottomuus havaitaan ja elvytys aloitetaan.
 Itä-Suomen yliopiston väitöstutkimuksessa havaittiin merkittävä ero sydänpysähdyspotilaan ennusteessa riippuen siitä, milloin hänen elottomuutensa oli havaittu.
 Jos elottomuus oli tunnistettu jo hätäpuhelun aikana, hengissä selvisi 23 prosenttia sydänpysähdyspotilaista. Jos elottomuutta ei tunnistettu, eloon jäi vain 16 prosenttia potilaista.
 Väitöstutkija  Sakari Syväojan  mukaan elottomuuden tunnistaminen panee vauhtia hoitoketjuun, mikä on suurin syy potilaan ennusteen paranemiseen.
 – Hätäkeskuspäivystäjä antaa elvytysohjeet, maallikkoelvytys toteutuu, ensihoitoyksikkö kiirehtii nopeammin kohteeseen ja aloittaa hoitoelvytyksen, Syväoja kuvaa. Näin tapahtumat etenevät ihannetilanteessa.
 Noin viidesosa sydämenpysähdyksistä jää tunnistamatta
 Elottomuuden tunnistaminen ei ole yksinkertaista. Pulssi voi olla hyvin heikko, eikä hengityksenkään havaitseminen ole helppoa.
 Jopa ammattilaisten on vaikea tunnistaa elottomuutta, mikäli heillä ei ole käytössään apuvälineitä, Sakari Syväoja toteaa. Hän työskentelee tällä hetkellä Pohjois-Karjalan keskussairaalan anestesian ja tehohoidon poliklinikan ylilääkärinä.
 – Elottomuuden alussa potilaalla voi olla agonaalisia hengitysliikkeitä eli niin sanottuja viimeisiä hengenvetoja. Syviä huokauksia, jotka hätääntynyt sivustakatsoja helposti tulkitsee hengitykseksi. Mutta kyse ei ole tehokkaasta hengityksestä vaan henkäykset ovat merkki sydämenpysähdyksestä.
 Tutkimuksen tulosten mukaan hätäkeskuspäivystäjät tunnistivat 81 prosenttia sydänpysähdyksistä.
 Sakari Syväoja työskentelee Pohjois-Karjalan keskussairaalan anestesian ja tehohoidon poliklinikan ylilääkärinä. Ari Tauslahti / Yle
 Älypuhelin lähettää sydänfilmin hätäkeskukseen?
 Tulevaisuudessa älypuhelimet voidaan valjastaa avuksi elottomuuden tunnistamiseen.
 Väitöstutkimuksessa havaittiin, että matkapuhelimen kokoiselta alueelta pystytään tallentamaan luotettavasti sekä sydämen perusrytmi että elottomuutta aiheuttama kammiovärinärytmi.
 Syväojan mukaan tulos merkitsee sitä, että elottomuuden tunnistamiseksi on mahdollista kehittää mobiilisovellus.
 – Potilaan rinnalle asetetaan puhelin, joka rekisteröi rytmin ja lähettää sydänfilmin hätäkeskuspäivystäjälle. Puhelin voi jopa antaa ohjeita, että aloita peruselvytys, Syväoja kuvailee.
 Tällaista sovellusta ei vielä ole markkinoilla, mutta Syväoja haluaa heittää pallon ohjelmistosuunnittelijoille.
 Maallikkoelvytys tuplaa mahdollisuudet selvitä hengissä
 Pelkkä mobiilisovellus ei ihmistä pelasta. Sakari Syväojan mukaan tutkimustulokset korostavat entisestään maallikkoelvytyksen merkitystä.
 Maallikkoelvytys kaksinkertaistaa potilaan mahdollisuudet selvitä elossa. Silti tällä hetkellä alle puolet sydänpysähdyspotilaista saa maallikkoelvytystä.
 – Yksinkertainen ohje: jos kohtaat mahdollisesti elottoman ihmisen, elvytä. Jos vahingossa elvytät elossa olevaa ihmistä, siitä ei ole paljoa harmia. Paljon suurempi haitta on, jos jättää kokonaan elvyttämättä, Syväoja toteaa.
 Lue lisää:  Pimeällä kadulla makasi eloton mies naama veressä – nuoren perheenisän elämä sai jatkua, koska paikalle sattunut ohikulkija tiesi mitä tehdä

Tulevaisuudessa kännykkäsovellus voi käskeä elvyttämään – Väitös: Elottomuuden tehokkaampi tunnistaminen pelastaisi ihmishenkiä


Summary: Alkoholin kohtuukäyttäjien on ajateltu säästyvän sydänoireilta ja aivoverenkiertohäiriöiltä muita todennäköisemmin, mutta viimeaikaisten tutkimustulosten valossa näkemys on todennäköisesti ollut virheellinen.

Alkoholia kohtuullisesti käyttävien on ajateltu säästyvän sydänoireilta ja aivoverenkiertohäiriöiltä muita todennäköisemmin, mutta viimeaikaisten tutkimustulosten valossa näkemys on todennäköisesti ollut virheellinen. Tähän viittaa myös tuore geenitietoja hyödyntänyt tutkimus, jonka mukaan kohtuukäyttöön liitetyt hyödyt selittyvät alkoholin sijaan muilla seikoilla.
 Tutkimuksessa hyödynnettiin yli 500 000 kiinalaisen terveys- ja geenitietoja, ja niiden avulla tutkijat pystyivät tunnistamaan joukosta osallistujat, joiden perimä tekee alkoholin käytöstä epämukavaa. Kyseiset geenivariantit ovat yleisiä Aasiassa, ja tutkimusten mukaan niiden kantajat useimmiten välttävät alkoholia. Tulokset koskevat vain miehiä, sillä naiset joivat niin vähän alkoholia.
 Tavanomaisessa analyysissa kohtuullisesti eli noin 1–2 alkoholiannosta päivittäin juovat olivat pienentyneessä vaarassa sairastua sydän- ja verisuonitauteihin, aivoinfarktiin, aivoverenvuotoon ja sydäninfarktiin. Tämä havaittiin verrattuna täysin raittiisiin ja suurkuluttajiin.
 Tulokset kuitenkin muuttuivat, kun analyysissa huomioitiin osallistujien geenitiedot. Kun alkoholinkäyttö määriteltiin geenivarianttien avulla, kohtuukäyttö ei enää liittynyt pienempiin sairastumisriskeihin vaan aivoverenvuodon ja aivoinfarktien riskit suurenivat tasaisesti kulutuksen kasvaessa.
 Kiinalaisten tulokset ovat uskottavia, sillä geenitietojen avulla he pystyivät aiempia tutkimuksia paremmin erottamaan alkoholin ja muiden muuttujien vaikutukset sairastumisiin. Tulokset viittaavatkin siihen, että aiemmissa tutkimuksissa kohtuukäyttöön liitetyt sydänhyödyt ovat todennäköisesti johtuneet kohtuukäyttäjien muista elintavoista ja ominaisuuksista. Monissa tutkimuksissa ei myöskään huomioida sitä, että täysin raittiiden parissa on myös entisiä suurkuluttajia.
 Tutkimus julkaistiin lääketieteellisessä  Lancet-lehdessä .

Alkoholin kohtuukäyttö ei vähennä sydänoireita – tissuttelun terveyshyödyt muutenkin kyseenalaisia


Summary: Rakkauteen ladataan keskenään ristiriitaisia odotuksia kuten elämään yleensäkin, mutta vastaavatko rakkautta koskevat myytit todellisuutta, joka ilmenee usein vain pettymyksinä, kysyy Janne Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olen viime aikoina miettinyt paljon rakkautta, epäonnistumista ja häpeää.
 Monien nelikymppisten lailla olen pannut lusikat jakoon ja jakanut lasten vaatteet kahden kodin laatikoihin. Olen nähnyt, miljoonannen kerran länsimaiden historiassa, että se mikä alkaa intohimona, avoimuutena ja rehellisyytenä, muuttuu vuosien raastaessa vaiteliaisuudeksi, pälyilyksi ja mykkäkouluksi.
 Ne, jotka aluksi eivät voineet pitää näppejä toisistaan erossa, puhuvat lopuksi toisilleen vain välttämättömästä. Avautuvan oven ääni, joka joskus lupasi iloa ja ystävyyttä, kiihdyttää pulssia. Se muistuttaa, että alkaa syyttely ja riitely. Vähä vähältä pitenevät kävelyretket koiran kanssa pimenevässä yössä, kun et halua palata taloon, jonka ostit haaveiden pesäpaikaksi.
 Etpä voi muitakaan syyttää kuin itseäsi. Mielen valtaa häpeä, että en minä tätäkään osannut. Että rakkaus ei kantanut, kuten ei edellinenkään rakkaus, ja tuskin seuraavakaan. Että osaamattomuuteni takia lapset joutuvat haurastumaan ennen kuin kunnolla vahvistuivat, ja toiset ihmiset muuttamaan totuttuja tapoja.
 Nämä ovat minun ja myös ystäväpiirin i yleisimpiä ongelmia: romanttisen rakkauden etsintä, häpeä siitä, että sitä ei löydä, kyvyttömyys rakentaa ihmissuhdetta, joka kestäisi aikaa.
 Ikuisen elämän on korvannut toive tulipunaisena kouristavasta orgasmista, joka jatkuu lähiörivitalon Ikean tapettien välissä maailman tappiin.
 Romanttinen rakkaus on aikamme yleisin uskonto. Enemmän kuin kristinusko tai nationalismi, persujen tai vasemmiston vaalivoitto, ihmisten sydämiä liikuttaa ajatus siitä, että jossain on joku, joka hyväksyy meidät sellaisena kuin olemme, ottaa ihailunsa kohteeksi, eikä koskaan päästä irti.
 Rakkauden etsintä ja hylätyksi tulemisen kauhu on korvannut edellisten sukupolvien taivaan ja helvetin. Ikuisen elämän on korvannut toive tulipunaisena kouristavasta orgasmista, joka jatkuu lähiörivitalon Ikean tapettien välissä maailman tappiin. Helvetin taas on korvannut hylätyksi tulemisen häpeä.
 Asiasta on kirjoitettu miljoonia kolumneja, eikä tämä ole niitä viisaampi. Silti kuiskaan hiljaa, että ehkä vika onkin rakkautta koskevissa odotuksissamme? Mitä, jos vallitseva rakkauden uskonoppi onkin yhtä ongelmallinen kuin ajatus taivaissa istuvasta partasuisesta sedästä, joka säätää ilmoja ja rankaisee homoja heittämällä heidät tuliseen järveen.
 Maailma ympärillämme on romuttanut  turvaa antavan ja lapset kasvattavan kyläyhteisön ja sukuyhteisön. Samalla se on säilyttänyt vanhan maailmanjärjestyksen ytimen, avioliiton, yksiavioisen parisuhteen. Avioliitosta on poistettu entisaikojen pragmatiikka ja sen tilalle on tullut romantiikka. Hollywood ja iskelmät ovat värittäneet kahden ihmisen parisuhteen helakaksi ja opettavat, että se kestää ikuisesti.
 Ei rakkaus kestä. Iskelmissä ja elokuvissa valehdellaan rakkaudesta samoin kuin entisajan leipäpappi valehteli Jumalasta, lohdun ja toivon takia.
 Vastaavatko nämä rakkautta koskevat myytit todellisuutta, joka levittäytyy ympärillämme: pettymisen ja jätetyksi tulemisen, pettämisen ja uudelleenrakastumisen kierrettä, johon kovin moni näyttää olevan tuomittu?
 Ei rakkaus kestä. Iskelmissä ja elokuvissa valehdellaan rakkaudesta samoin kuin entisajan leipäpappi valehteli Jumalasta, lohdun ja toivon takia. Sitä pahempi on pettymys kun valhe paljastuu.
 Ihmiselämän lainalaisuudet ovat muuttuneet  ajoista, jolloin avioliitto kesti kuolemaan saakka. Tuolloin kyseessä oli lähinnä taloudellinen järjestely. Sitä paitsi kuolema tuli pian. Keskiajan Suomessa “ikuinen” avioliitto kesti keskimäärin alle kymmenen vuotta.
 Meidän sukupolvellemme avioliitossa taas on kyse hyvin pitkän elämän tunnetarpeiden tyydyttämisestä. Siksi rakkauteen ladataan keskenään ristiriitaisia odotuksia kuten elämään yleensäkin.
 Rakkauden tulisi olla intohimoista ja seksuaalisesti voimakasta. Samaan aikaan sen tulisi kuitenkin olla turvallista. Sen tulisi olla haltioitumista toisen läsnäolosta, mutta johtaa tilanteeseen, jossa ympärillä velloo kakalta haisevia vaippoja.
 Eihän tällainen rakkaus ole mahdollista, vai onko? Tuleeko tähän joskus jokin muutos?
 Pysyvä palkkatyö hallitsee yhä työelämän rakenteita, vaikka yhä harvempi käy palkkatöissä. Samoin hallitsee romanttinen rakkaus ja unelma avioliitosta parisuhteiden rakenteita. Mutta nyt vasemmalla ja oikeallakin ehdotetaan kansalaispalkkaa. Eikö joku voisi ehdottaa rakkauteenkin remonttia?
 Jotain, mikä vastaisi todellisuutta.
 Janne Saarikivi
 Kirjoittaja on suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori ja todennäköisesti eri mieltä kanssasi.

Janne Saarikiven kolumni: Romanttinen rakkaus on aikamme yleisin uskonto, mutta onko se totta?


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Päästöt alas, työllisyys ylös – Sitra esittää jättimäistä veroremonttia
 Suomi voisi vahvistaa talouskasvua, synnyttää kymmeniätuhansia uusia työpaikkoja ja samalla leikata ilmastonmuutosta kiihdyttäviä hiilidioksidipäästöjä. Näin sanovat taloustutkijat  Sitran tuoreessa selvityksessä . Tätä varten Suomen pitäisi alentaa työn ja yritystoiminnan verotusta tuntuvasti ja kiristää samalla selvästi päästöveroja.
 Juha Sipilän kahdeksan vuoden matka oppositiosta valtaan ja takaisin
 Uusi puheenjohtaja Juha Sipilä Keskustan puoluekokouksessa Rovaniemellä 9. kesäkuuta 2012. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Juha Sipilän  (kesk.) poliittinen tähdenlento kesti alle kymmenen vuotta. Jakso muistetaan kikyistä, sairaanhoitajista ja sotesotkuista. Lue  täältä  pitkä matka ja sen kääntöpisteet.
 Haluatko tietää, mitä kansanedustajasi saa aikaan?
 Freepik / Teemu Kiviniemi
 Ylen uutiskirjekokeilu  seuraa jokaisen kansanedustajan  aktiivisuutta eduskunnassa. Kerran kuukaudessa ilmestyvä, Voitto-robotin uutiskirje koostaa muun muassa kansanedustajaa koskevat uutiset ja seuraa poissaoloja ja puheenvuoroja.
 Notre Damen täystuho oli todella lähellä
 Notre Damen kattorakenteet paloivat Pariisissa 15. huhtikuuta.  Julien De Rosa / EPA
 Katedraali Notre Damen  täydellinen tuhoutuminen  oli kiinni vain puolesta tunnista tai jopa vielä lyhyemmästä ajasta, arvioi Ranskan varasisäministeri  Laurent Nunez . Palomiehet jäivät henkensä uhalla katedraalin sisälle.
 Pääsevätkö veistokset takaisin kotiin Akropoliille?
 Kymmenen vuotta toimineessa Akropoliin museossa on ollut 14 miljoonaa kävijää. Museo tarjoaa kävijöiden mukaan ihanteelliset puitteet Parthenonin veistosten palauttamiselle. Sofia Papastrati
 Britit ja kreikkalaiset ovat kiistelleet jo parisataa vuotta Parthenonin marmoriveistosten palauttamisesta Ateenaan. Kiistassa on nyt käsillä  merkittävä käänne . Akropoliin museon mukaan veistosten Britanniaan viemiseen ei ollut virallista lupaa.
 Sää jatkuu aurinkoisena ja lämpöisenä
 Yle Sää
 Aurinkoinen ja lämmin sää jatkuu. Päivän ylimmät lämpötilat kohoavat etelässä selvästi 15 asteen yläpuolelle eli hieman tiistaita korkeampiin lukemiin. Etelässä ja lännessä on aurinkoista, idässä ja pohjoisessa pilvisempää. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Sitra esittää valtavaa veroremonttia, Voitto-robotti kaivaa kansanedustajasi tekemiset, Notre Damen täystuho oli todella lähellä


Summary: Suomen Parthenon-komitea osallistui Akropoliin museossa kansainväliseen konferenssiin, jolla Kreikka pyrki lisäämään tietoisuutta Parthenonin veistosten jälleenyhdistämisen välttämättömyydestä.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Tästä on kyse Brittiläinen lordi Elgin irrotti vuosina 1801-1804 Parthenonin temppelin kuvakoristelusta noin puolet ja myi veistokset Britannian hallitukselle. Elgin vetosi turkkilaisilta saamaansa lupaan tutkia Akropolis-kukkulaa. Muun muassa Unesco ja Euroopan parlamentti ovat esittäneet British Museumille neuvotteluja veistosten palauttamisesta. British Museum on kieltäytynyt neuvotteluista omistusoikeuteensa vedoten. Kreikka alkoi toivoa Parthenonin veistoksia takaisin jo 1830-luvulla itsenäistyttyään Osmanien valtakunnasta, mutta virallisesti maa on vaatinut veistoksia vuodesta 1982. Vaatimuksen takana oli edesmennyt näyttelijä ja Kreikan kulttuuriministeri Melina Mercouri.
 ATEENA  Lasiseinien siivilöimä luonnonvalo Akropoliin museon ylimmässä kerroksessa saattelee salia kiertävää Parthenonin temppelin marmorifriisiä.
 Suuri museovieraiden ryhmä on pysähtynyt ihailemaan 160-metrin pituisen friisin yhtä osaa, jossa on elävästi ikuistettu ratsumiehiä.
 Antiikin ateenalaisten Panathenaia-juhlakulkuetta kuvaava friisi on näyttävä, mutta veistoskokonaisuuden säilyneistä alkuperäisistä osista vain noin puolet on Ateenassa. Toinen puoli on Lontoon British Museumissa.
 Puuttuvien, 2500 vuotta vanhojen katkelmien paikalla on Akropoliin museossa valkoiset kopiot. Ne erottuvat aamupäivän valossa alkuperäisistä veistosten osista kuin neonvärein huutaen.
 Akropoliin museon johtaja  Dimitris Pandermalis  on tässä ympäristössä selvästi kotonaan.
 Hän opastaa, että runollisin hetki tutustua Parthenonin veistoksiin on alkuillasta.
 – Silloin kun purppurainen valo lankeaa saliin. Pidän siitä, kun valot ja varjot leikittelevät veistoksilla.
 Akropoliin museon johtaja Dimitris Pandermalis ihailee Parthenonin marmorifriisin tarkkoja yksityiskohtia. Parthenonin veistoskoristelu on Ateenan klassisen kauden kuuluisimman kuvanveistäjän Feidiaan ja hänen koulukuntansa kädenjälkeä. Sofia Papastrati
 Lordi Elginillä ei ollut toimiinsa sulttaanin päätöstä
 Akropolis-kukkulan helmen, Parthenonin temppelin kuvakoristelu käsitti aikoinaan ulkoseinää kiertäneen reliefifriisin lisäksi pylväshallin palkistossa olleet metooppilaatat ja päätykolmioveistokset.
 Parthenonin itäpuolen päätykolmioveistoksista iso osa on Lontoon British Museumissa. Sofia Papastrati
 Brittiläinen lordi Elgin irrotti temppelin veistoksia ja arkkitehtonisia osia kovin ottein ottomaanivallan aikaan Akropoliita tutkiessaan. Elginillä oli tutkimuksiinsa turkkilaisilta lupa, vaikka se ei käsittänytkään Akropoliin rakennusten vaurioittamista.
 Näin ainakin on tähän saakka uskottu.
 Tilanteen saattaa muuttaa parhaillaan käynnissä oleva, kreikkalaisten ja turkkilaisten asiantuntijoiden tutkimus. Se pyrkii valoittamaan vuosien 1800-1833 ajanjaksoa, kun Akropolis muuttui linnakkeesta arkeologiseksi alueeksi.
 Akropoliin museon ylimmästä kerroksesta on suora näkymä Parthenonin temppeliin. Doorilaistyylinen temppeli rakennettiin vuosina 447-438  eaa.. Sofia Papastrati
 – Ottomaaniajan arkistoihin perehtyneet turkkilaiset tutkijat ovat saaneet selville, että Elgin vei Parthenonin veistokset ilman virallista sulttaanin päätöstä. On olemassa vain italiankielinen asiakirjakopio Konstantinopolin käskynhaltijalta, mutta hänellä ei ollut oikeutta määrätä veistosten viemistä, Dimitris Pandermalis kertoo.
 Sitten hän nyökkää merkitsevästi.
 – Virallisen asiakirjan puute voisi olla käänne Parthenonin veistoskysymyksessä. Mutta puhumme nyt vasta tutkimuksen ensimmäisistä tuloksista, Pandermalis toppuuttelee.
 Tähän saakka British Museum on ollut veistosten omistajuudessa taipumaton.
 Museon nykyinen johtaja  Hartwig Fischer  kieltää jyrkästi ajatuksen veistosten palauttamisesta tai minkääntyyppisestä lainauksesta, niin kauan kuin Kreikka ei hyväksy taideteosten lailliseksi omistajaksi British Museumia.
 – Miten voisimme allekirjoittaa, että pää veistoksista kuuluu British Museumille ja vartalo Kreikalle? Dimitris Pandermalis ihmettelee.
 – Ei veistoksilla ole omistajaa. Tärkeää on vain, että Parthenonin osat yhdistyvät jälleen.
 Brexitin ei uskota avaavan ovea veistosneuvotteluille
 Jos British Museum ja Britannian hallitukset ovatkin olleet tähän saakka taipumattomia neuvottelemaan Parthenonin veistoksista, on yleinen mielipide vastakkaisella kannalla. Yli 70 prosenttia briteistä kannattaa veistosten palauttamista Ateenaan.
 Akropoliin museossa vierailevalle brittituristi  Nicki Durrantille kysymys on kaksijakoinen.
 Brittituristi Nicki Durrant pitää selvänä, että British Museumin kielteisyydessä neuvotella Parthenonin veistoksista on pelkoa muidenkin maiden vaatimuksista palauttaa esineistöä. Sofia Papastrati
 – Toisaalta veistokset tulisi palauttaa Ateenaan, mutta toisaalta ne ovat Britanniassa muistutus historian valitettavasta tapahtumasta, niin että voimme ottaa tulevaisuudessa opiksemme.
 Durrant ei pistäisi päätään pantiksi oppositiojohtaja  Jeremy Corbynin  lupaustensuhteen. Corbyn on ilmoittanut aloittavansa neuvottelut veistosten palauttamisesta, jos hän nousee pääministeriksi.
 – Ennen vaaleja on aina helppo puhua. Corbyn on vain yksi poliitikoista, enkä usko heidän rehellisyyteensä, Durrant toteaa.
 Brexitin Durrant ei näe millään lailla auttavan veistosten palauttamisessa. Siihen ei usko Akropoliin museon johtajakaan.
 – Olisi kuin kiristäisimme sivistysperinnöllä jos uhkaisimme brittejä, että emme hyväksy lähtöänne EU:sta, mikäli ette anna veistoksia. Emme halua briteille ongelmia, Dimitris Pandermalis korostaa.
 Parthenonin päätykolmioveistoksiin kuuluva osa kuvaa Attikan ensimmäistä tarunomaista kuningasta Kekropsia tyttärensä Pandrosoksen kanssa.  Kekropsin alavartalo muistutti käärmettä, mutta osa on Lontoon British Museumissa. Sofia Papastrati
 Suomen Parthenon-komitea kannattaa sopuratkaisua
 Parthenonin veistosten palauttaminen ei ole kuitenkaan vain kreikkalaisten ja brittien välinen kysymys.
 Veistosten palauttamiseksi on perustettu kansallisia komiteoita jo 17 maahan.
 Suomen Parthenon-komitean puheenjohtaja  Ole Norrback  muistuttaa, että Eurooppa on täynnä varastettuja kulttuuriesineitä. Akropolis ja Parthenon ovat niiden joukossa kuitenkin poikkeustapauksia.
 –Koko Euroopan kulttuuri on lähtenyt Kreikasta liikkeelle. On siis todella tärkeää, että veistokset ovat kokonaisuudessaan juuri oikealla paikalla.Tämä ei ole ulkopoliittinen vaan kulttuurihistoriallinen kysymys. Sen vuoksi tähän ei pitäisi kytkeä kansallisia intressejä niin hirveästi, Norrback muotoilee.
 Parthenon-komiteoiden edustajat kokoontuivat Akropoliin museossa maanantaina järjestetyssä konferenssissa, jonka tarkoituksena oli kansainvälisen tietoisuuden leviäminen veistosten palauttamisen oikeutuksesta.
 Suomen Parthenon-komitean kanta myötäilee Kreikan virallista linjaa: neuvotteluhteys British Museumiin on pyrittävä avaamaan sivistysyhteistyön keinoin.
 – Oikeusteitse eteneminen olisi kallis ja hankala prosessi. Me tähtäämme yleisen mielipiteen muokkaamiseen ja Parthenon-komiteoiden profiilin nostamiseen, Ole Norrback sanoo.
 Norrback on valmis tukemaan Parthenonin veistoskysymyksen viemistä myös Euroopan parlamenttiin. Tähän tähtää kreikkalaisten alullepanema Bring them back-verkkokampanja.
 –Jatkamme työtä sen puolesta, että nämä esineet palautetaan Ateenaan mahdollisimman pian. Ja kyllä minä uskon, että se toteutuu jossakin vaiheessa, Norrback arvelee.
 ”Muuta voittajaa ei ole kuin Parthenonin veistokset”
 Myönteisenä Ole Norrback pitää viime aikaista suuntausta ryöstetyn kulttuuriperinnön palautusvaatimuksista alkuperämaihin.
 Muun muassa Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on  ilmoittanut kannattavansa  afrikkalaisen kulttuuriperinnön palauttamista Ranskasta alkuperämaihin.
 Myös Βritish Museum on jo suostunut lainaamaan kokoelmistaan Beninin pronssiesineitä Nigeriaan. Se jopa lainasi vuonna 2014 yhden Parthenonin veistoksista Pietarin Eremitaasi-museoon.
 Yhtä hyvin Parthenonin marmorit voisivat matkustaa Ateenaan.
 Parthenonin metrin korkuinen marmorifriisi kuvaa antiikin Panathenaia-juhlakulkuetta ratsumiehineen, juhlan osanottajineen ja uhrieläimineen. Valkoiset osat ovat Lontoon British Museumissa. Sofia Papastrati
 Dimitris Pandermalis ehdottaa veistosten tilalle British Museumiin esimerkiksi uranuurtavia näyttelyitä uusilla löydöksillä.
 – Olemme avoimia luoville ratkaisuille, niin että molemmat museot hyötyvät. Muuta voittajaa ei ole kuin Parthenonin veistokset.

Parisataavuotisessa kiistassa Parthenonin marmoriveistosten palauttamisesta merkittävä käänne – Akropoliin museo: "Veistosten Britanniaan viemiseen ei ollut virallista lupaa"


Summary: Palkkojen ja eläkkeiden verotusta pitäisi laskea selvästi ja päästöverotusta kiristää tuntuvasti, sanoo Sitra.

Suomi voisi vahvistaa talouskasvua, synnyttää runsaasti uusia työpaikkoja ja samalla leikata ilmastonmuutosta kiihdyttäviä hiilidioksidipäästöjä.
 Tämä voitaisiin saavuttaa vuoteen 2030 mennessä mylläämällä verotus perusteellisesti, selviää Sitran keskiviikkona julkaisemasta  selvityksestä .
 – Meillä on aikamoinen kiire saada vähennettyä päästöjä. Verotus on tehokas keino ohjata niitä, tutkimustyötä vetänyt kansantaloustieteen tohtori  Saara Tamminen  sanoo.
 Mikäli Suomi haluaa mitoittaa ilmastotoimensa 1,5 asteen tavoitteen mukaiselle polulle, päästöjen pitäisi pudota 60 prosenttia vuoteen 2030 mennessä 1990 tasolta.
 Tammisen työryhmän mukaan isolla verouudistuksella voitaisiin saavuttaa – toteutustavasta riippuen – noin neljän miljoonan tonnin, eli kymmenen prosentin, päästövähennykset 2030 mennessä.
 Se vastaisi karkeasti samaa kuin että Suomen kuorma- ja linja-autoliikenteen päästöt loppuisivat kokonaan.
 Suomessa ilmastotoimien kiristämistä on vastustettu sanomalla, että Suomesta katoavat työpaikat.
 Tutkijaryhmän mallinnusten mukaan Suomeen voisi kuitenkin syntyä kymmeniätuhansia uusia työpaikkoja, jos päästöihin puututtaisiin verouudistuksella.
 Kuinka temppu oikein tehdään?
 Verotus on tehokas keino ohjata päästöjä, sanoo Sitran johtava asiantuntija Saara Tamminen. Markku Pitkänen / Yle
 Palkasta enemmän käteen
 Sitra on ristinyt ehdotuksensa kestävän kehityksen verouudistukseksi. Sen ideana on alentaa työn sekä yritystoiminnan verotusta ja samalla rokottaa kotitalouksia ja yrityksiä saastuttamisesta.
 Muun muassa Maailmanpankki, teollisuusmaiden järjestö OECD ja Euroopan komissio suosittelevat valtioille tämänsuuntaisia veroreformeja päästöjen vähentämiseksi.
 Käytännössä muutos voisi tarkoittaa esimerkiksi sitä, että palkasta ja eläkkeestä jäisi selvästi aiempaa enemmän rahaa käteen.
 Samaan aikaan esimerkiksi perinteinen bensa- ja dieselautoilu ja kodin lämmittäminen fossiilisilla polttoaineilla tai lentäminen kallistuisivat tuntuvasti.
 Yritykset taas voisivat nähdä muutoksen esimerkiksi fossiilisen energian kallistumisena, ympäristölle haitallisten verotukien poistumisena ja EU:n päästöoikeuksien hinnan nousuna.
 Tammisen mukaan yritykset kuitenkin hyötyisivät palkkaverojen alentamisesta: Paineet palkankorotuksiin pienenisivät ja toisaalta työn tarjonta lisääntyisi.
 – Palkkakustannukset ovat tosi iso asia monelle yritykselle, myös runsaasti energiaa kuluttavissa yrityksissä verrattuna energiakuluihin, Tamminen sanoo.
 Energiaintensiivisille yrityksille nousevia ympäristöveroja voitaisiin hyvittää myös laskemalla esimerkiksi sähkön verotusta.
 Kaikissa tutkijoiden tekemissä mallinnuksissa talouskasvu ja vienti hieman vauhdittuivat perusuraltaan verouudistuksen myötä.
 Selvityksessä nostetaan esille myös lentoveron käyttöönotto. Fredrik Von Erichsen / EPA
 Kolme pakettia päättäjien purtavaksi
 Tammisen työryhmän mukaan verouudistus voidaan toteuttaa monella tavalla. Tutkijat eivät nimeä suosikkiaan toteutustavaksi, vaan painottavat valintojen olevan poliittisten päättäjien käsissä.
 Päätöksentekoa helpottaisi osaltaan se, että reformi olisi budjettineutraali, eli valtion budjetti ei kasva eikä pienene. Julkisia palveluita ei siis tarvitse leikata verouudistuksen toteuttamiseksi.
 Tutkijat mallinsivat kolme esimerkinomaista polkua: Uudistus voitaisiin toteuttaa muuttamalla teollisuuden päästöverotusta, kotitalouksien kulutuksen verotusta tai ohjaamalla koko taloutta nykyistä tehokkaampaan materiaalien käyttöön.
 Jokainen paketti voi koostua erilaisista veronkorotusten ja -alennusten yhdistelmästä. Vaihtoehdot on tiivistetty alla olevaan grafiikkaan.
 Sitra painottaa, ettei se suosita mitään tiettyä pakettia. Verouudistuksen lopputulokset riippuisivat poliittisista valinnoista. Kaikki mallit vaatisivat vielä jatkoselvityksiä vaikutusten arvioimiseksi. Mikko Airikka | Yle
 Tuloerojen kasvu voidaan välttää
 Haittaverojen, kuten bensaveron, kiristämisen on pelätty iskevän koviten pienituloisiin.
 Tästä on nähty esimerkkejä Ranskassa, jossa presidentti Emmanuel Macronin hallinnon päätös kiristää polttoaineveroja toimi sytykkeenä keltaliivien mellakoille.
 Tammisen mukaan ilamstotoimien ei tarvitse tarkoittaa eriarvoisuuden ja tuloerojen kasvua, jos kokonaisuus suunnitellaan huolellisesti ja ympäristöveroja nostetaan laaja-alaisesti.
 Pienituloisille liikkumisen tai asumisen kallistuminen voidaan esimerkiksi hyvittää korottamalla tulonsiirtoja hintatason nousun mukaisesti.
 Tulonsiirtojen ja palkkaverojen madaltamisen rahoittamiseksi käyttöön voitaisiin ottaa esimerkiksi valmistevero, joka määräytyisi kulutustuotteen elinkaarenaikaisten hiilidioksidipäästöjen perusteella.
 Kulutuksen verotus on progressiivista, eli se osuu selvityksen mukaan eniten suurituloisiin, jotka aiheuttavat kulutuksellaan myös muita isommat päästöt henkeä kohden.
 Bensa- ja dieselautoilun kallistumisen vastineeksi taas voitaisiin poistaa autovero autoilta, jotka eivät tuota päästöjä kulkiessaan. Myös nykyinen käyttövoimavero poistuisi diesel-, sähkö- ja kaasuautoilta.
 Rohkea muutos pienen viilailun sijaan
 Verotusta on jo hivutettu Suomessa Sitran ehdottamaan suuntaan, mutta muutokset ovat olleet varovaisia.
 Tamminen huomauttaa, että ympäristö- ja luonnonvaraverot kattavat nyt alle seitsemän prosenttia verotuotoista, kun työnteon ja yritysten verot ovat 60–70 prosenttia veropotista.
 Kaikkiaan valtion tulot olivat vuonna 2018 noin 49 miljardia ja julkiset tulot liki sata miljardia.
 Vastavalitun eduskunnan pitäisikin uskaltaa tehdä miljardiluokan verosiirtymä pienten viilausten sijaan, jotta muutos näkyisi päästöissä ja työn tarjonnassa.
 Tammisen mukaan olennaista on, että verouudistus suunniteltaisiin huolella, vaikutukset analysoitaisiin tarkkaan etukäteen ja muutos toteutettaisiin vähitellen vuosikymmenen kuluessa.
 – Emme suosittele, että ympäristöveroja kiristettäisiin heti maksimiin, vaan niitä kiristettäisiin vähitellen. Pitäisi tehdä pitkän tähtäimen tiekartta, josta näkyy kuluttajille ja yrityksille, miten veroja tullaan muuttamaan.
 Vaalikausien yli ulottuva suurhanke pitäisi käytännössä valmistella hallitus–oppositio-rajan yli. Oma kysymyksensä on, kykenevätkö puolueet sopimaan näin isosta muutoksesta.
 Lue myös:
 Valtio niistää autoilijoilta miljardiverot, mutta liikenteen päästöt eivät laske – Tutkijat: Bensaveroihin pakko tehdä raju korotus, joiltakin autoilta autovero pois
 Autoilu mullistuu täysin jo ihan kohta, jos Suomi ottaa tosissaan 1,5 asteen ilmastotavoitteen – Ilmastopaneeli listaa järeät keinot
 Ihmiskunnan ratkaisevat vuodet – Jättiraportti: Ilmaston lämpeneminen voidaan rajata 1,5 asteeseen, jos päästöt nollataan ennätysnopeasti
 5 asiaa, jotka maailman merkittävimmästä ilmastoraportista pitää tietää – ilmastoprofessori: "Olen paatunut ja kokenut, mutta silti järkyttynyt"

Suomeen ehdotetaan jättimäistä veroremonttia: Palkasta jäisi enemmän käteen, saastuttaminen kallistuisi – samalla syntyisi valtavasti työpaikkoja