Summary: Suomalaiset etsivät tietoa sukulaisistaan yhä innokkaammin myös DNA-tutkimusten avulla.

Geenitutkimus yleistyy Uusin ja kattavin geneettistä sukututkimusta käsittelevä kirja on Marja Pirttivaaran  Juuresi näkyvät, geneettisen sukututkimuksen ABC,  Siltala 2017. Pirttivaaran mukaan vuoden 2018 lopussa Suomessa oli yli 20 000 geneettisen sukututkimuksen testin tehnyttä henkilöä. Maailmalla DNA-testattuja on arviolta yli 20 miljoonaa.
 Turkulainen historianopiskelija Jere Markkanen kiinnostui sukututkimuksesta jo pikkupoikana. Hänen isoäitinsä harrasti sukututkimusta ja yhdessä hänen kanssaan poika katseli vanhoja valokuvia. Keitä kuvissa on? Mitä sukua he ovat minulle?
 Vuonna 2012 Markkanen päätti selvittää isoisänsä juuria DNA-testillä. Kuusi vuotta sitten DNA-testaus ei ollut vielä niin yleistä  kuin nyt , kun testit ovat entistä helpompia ja halvempia.
 Koska isoisä oli jo kuollut, teetti Markkanen testin itsestään ja isästään. Myös isoisän muut sukulaiset olivat teettäneet DNA-testin.
 Tuloksista selvisikin jotain, mutta se oli aivan jotain muuta kuin mitä Markkanen oli odottanut.
 Kävi nimittäin ilmi, että hänen vaarinaan pitämänsä mies ei ollutkaan hänen isoisänsä.
 Biologinen isoisä oli joku aivan muu.
 Jere Markkanen etsi isoisäänsä, mutta löysikin aivan vieraan miehen. Jere Markkasen kotialbumi
 Illallinen ulkomaalaisen miehen kanssa
 Asiasta olisi ollut helpointa kysyä Markkasen isoäidiltä, mutta hän oli kuollut pian testin ottamisen jälkeen. Siksi Markkanen kääntyi isoäidin ystävien ja sukulaisten puoleen.
 – Mutta kukaan ei ainakaan suoraan tiennyt mitään, muistelee Jere Markkanen.
 Yksi johtolanka silti löytyi. Joku tiesi kertoa, että Lahden MM-kisojen aikaan vuonna 1958 isoäiti oli käynyt syömässä ulkomaalaisen miehen kanssa. Kukaan ei kuitenkaan tarkemmin tiennyt kenestä tai edes minkä maalaisesta miehestä oli kysymys.
 – Siinä vaiheessa oli pakko todeta, että DNA oli ainut keino, jolla tuntematon isoisä voisi löytyä.
 Jäljet eivät johtaneetkaan hiihtoladulle vaan tanssiravintolaan.
 Jere Markkasen isoäiti nuorena neitona  Jere Markkasen kotialbumi
 Tuhansien ihmisten sukupuu
 Jere Markkanen kääri hihansa ja aloitti useiden kuukausien mittaisen urakan geneettisen sukututkimuksen syövereissä.
 – Analysoin ensin isäni DNA-osumia, jotka veivät vahvasti Ruotsin Taalainmaalle. Aloin rakentaa Malungin kuntaan keskittyvää sukupuuta.
 Lopulta Markkasen tietokannassa oli noin 10 000 ihmistä. Sieltä löytyi muutamia etäisiä sukulaisia, jotka olivat teettäneet itsestään DNA-testin.
 – Heistä pystyimme aloittamaan sukupuun rakentamisen. Sieltä alkoi selviämään joukko miehiä, joista joku todennäköisesti olisi minun isoisäni.
 Pikkuhiljaa, kuukausien kuluessa Markkanen pystyi karsimaan tätä joukkoa.
 Loppujen lopuksi oli jäljellä 12 miestä.
 – Selvitin heidän ammattejaan ja kävi ilmi, että yksi miehistä oli ollut muusikko.
 Tiedettiin, että isoäiti  Seija Halm  oli aikanaan käynyt paljon tanssimassa.
 Alkoi polttaa.
 Isoisä löytyy
 Etsinnän tässä vaiheessa Jere Markkasen isä lähti Lahden kirjastoon tutkimaan sanomalehtiä selvittääkseen, mitä kaikkea kaupungissa oli tapahtunut syyskuussa 1958.
 Jotain löytyikin.
 Sanomalehtimainoksen mukaan Ruotsin Malungissa syntyneen  Sven Olofssonin  yhtye oli keikkaillut koko syyskuun ajan lahtelaisissa tanssipaikoissa.
 Jere Markkasen isä oli saanut alkunsa syyskuun lopulla samana vuonna. Liippasi liian läheltä ollakseen puhdas sattuma.
 Myöhemmin tehtiin vielä varmistustestit, mutta jo siinä vaiheessa Markkanen tiesi, että hänen oikea isoisänsä oli löytynyt.
 Markkasen isästä oli äkkiä tullut puoliksi ruotsalainen ja Markkasesta itsestään neljännesruotsalainen.
 Isoisä, jonka juuria hän alun perin oli lähtenyt tutkimaan, ei ollutkaan hänelle mitään biologista sukua.
 Sven Olofsson ylioppilaslakissa ja Jere Markkasen isä  Jere Markkasen kotialbumi
 Isoäiti jatkoi elämäänsä
 Mistään nyt selvinneistä asioista ei ollut koskaan puhuttu Markkasten perheessä.
 Vuoden 1958 syys-lokakuun vaihteessa Seija Halm oli jo tavannut myös tulevan aviomiehensä  Terjo Markkasen . Tuohon aikaan mies oli töissä merillä. Kihlat solmittiin marraskuussa Halmin jo odottaessa lasta. Tammikuussa 1959 pari solmi avioliiton Lahden kaupungintalolla.
 Seija Halm oli viidennellä kuulla raskaana.
 Jere Markkanen ei tiedä, tiesikö isoäiti itsekään, kenen lasta kantoi. Terjo Markkanen kuoli vuonna 2007.
 – Oletamme, että isoäiti on ollut juhlimassa syntymäpäiviään syyskuussa 1958 ja tavannut tanssipaikalla Svenin. Siitä sai alkunsa isäni. Sellaista elämä on. Historioitsijana en niin kovin osaa yllättyä elämän käänteistä, kaikkea voi tapahtua ja tapahtuukin.
 Lahdessa syntynyt sahatyömiehen tytär ja Taalainmaan Malungissa syntynyt kirjanpitäjän poika tapasivat.
 Kaunis nuori vaaleaverikkö, komea tumma nuorukainen.
 Seija-mummo ja Jeren Markkasen isä  Jere Markkasen kotialbumi
 Lahden naistensairaalassa syntyi kesällä 1959 poika, Jere Markkasen isä.
 Perhe muutti Kotkaan vuonna 1960. Seija Markkanen aloitti työt autotuontiliikkeen varaosakortiston hoitajana ja Terjo Markkanen Kotkan öljysatamassa, kunnes pääsi virkaan tele-ja lennätinlaitokselle.
 Perheeseen ostettiin auto, rakennettiin omakotitalo.
 Elämä soljui eteenpäin.
 Biologinen isoisä ei ehtinyt kuulla totuutta
 Lahdessa keikkaillut Sven Olofsson ei koskaan saanut tietää Suomessa asuvasta pojastaan ja pojanpojastaan.
 Hän avioitui Ruotsissa kolmesti, kahdesta liitosta tuli lapsia.
 – Sven oli hahmo, jonka olisin mielelläni tavannut. Hän vaikuttaa hyvin samanlaiselta kuin minun isäni, avarakatseiselta ja yritteliäältä, arvelee Jere Markkanen.
 Insinöörin koulutuksen saanut Olofsson soitti läpi elämänsä eri kokoonpanoissa muiden töidensä ohella. Hän ehti kuolla vain muutamaa vuotta ennen kuin Markkasille selvisi, kuka kadonnut isä ja isoisä oli.
 Sven Olofsson ja Seija Markkanen kuolivat itse asiassa kahden viikon välein vuonna 2014. Ympyrä oli sulkeutunut.
 Yllättävät sukulaiset Suomesta
 Jere Markkanen otti silti yhteyttä biologisen isoisänsä sukulaisiin Ruotsissa. Olofssonin suvulle oli täysi yllätys, että heidän elämäänsä tupsahti sukulaisia Suomesta.
 Suvun reaktiot eivät olleet yksinomaan myönteiset. Löytyi ihmisiä, jotka eivät halunneet olla missään tekemissä uusien sukulaistensa kanssa.
 Toiset ottivat Markkaset vastaan avosylin.
 – Onneksi saimme yhteyden Malungissa asuvaan Svenin siskoon. Aluksi hän hieman järkyttyi, mutta tutustuttuamme hän oli varma, että kyllä me sukua olemme.
 Jere Markkanen isiensä mailla Ruotsin Taalainmaalla.  Jere Markkasen kotialbumi
 Jere Markkanen myös jakoi Sven Olofssonin kanssa tietyn fyysisen erikoispiirteen, joka poisti siskon viimeisetkin epäilyt.
 – Teimme myös varmistustestit, joilla sukulaisuus tuli aukottomasti todistettua. Olen tuntenut tietynlaista yhteyttä näihin Ruotsin sukulaisiin. Siellä on ihmisiä, joiden kanssa on hyvin vahvasti alkanut synkkamaan.
 Yksi yhteinen piirre on Olofssonien aamu-unisuus.
 – Yksi Svenin siskoista puhui ilmiöstä nimeltä ”Olofsson-time." Sven oli armottoman aamu-uninen ja myöhästyi joka paikasta. Myös minun isäni on aamu-uninen ja työskentelee mieluiten yöllä. Minulle itsellenikin on ilta parasta työaikaa.
 Biologia vastaan sosiaalinen perhe
 Tieto oikeasta isoisästä on Jere Markkasen mukaan selvittänyt hänelle ja hänen isälleen vahvasti sitä, keitä he ovat ja mistä he tulevat.
 Itseään ymmärtää paremmin, kun tuntee biologisen taustansa. Samalla Markkanen on oppinut myös arvostamaan sosiaalisen perheen merkitystä.
 – Siellä on ne ihmiset, jotka ovat oikeasti vaikuttaneet meidän elämäämme. Olen hirveän kiitollinen Terjo-vaarilleni kaikesta, mitä hän on minulle opettanut. Sosiaalisessa mielessä hän on edelleen minun vaarini. Hän on se ainoa isoisä, johon olen saanut tutustua.
 Lisää aiheesta:
 DNA on maailman paras historiankirja
 Petturi-isiä, perinnöllisiä sairauksia ja amerikanserkkuja – geneettisen sukututkimuksen keinoin menneet salaisuudet aukeavat
 Geneettinen sukututkimus löytää sukulaiset ja kertoo, mistä geenisi ovat kotoisin
 Kalle Haatanen: Geneettinen sukututkimus
 Kalja maistuu ja hiki haisee – Riku Rantala ja Tunna Milonoff testasivat suomalaisuusasteensa DNA:sta
 dnaguru.fi
 Suomi-DNA -projekti

DNA-testi osoitti ettei Jere Markkasen isoisä ollutkaan hänelle mitään sukua – sitkeä salapoliisityö vei lahtelaisen tanssiravintolan kautta Ruotsin Taalainmaalle


Summary: Poliisi löysi asunnosta myös kaksi sahaa ja verijälkiä.

43-vuotiaalle irakilaistaustaiselle miehelle on luettu syytteet taposta ja hautarauhan rikkomisesta Kymenlaakson käräjäoikeudessa. Miehen uskotaan tappaneen 36-vuotiaan maanmiehensä kerrostaloasunnossa Kotkan Karhuvuoressa.
 Surmaan liittyy poikkeuksellisen julmia piirteitä. Asunnosta löytyi tutkinnan yhteydessä kaksi sahaa, luita ja verijälkiä. Syytetty kaivoi surman jälkeen myös kuopan parin kilometrin päähän asunnosta, mutta kuopasta ei löytynyt ruumiinosia.
 Oikeudessa on kuultu muun muassa naapureita, jotka kertoivat asunnosta kuuluneista tappelun äänistä.
 Henkirikos tapahtui viime vuoden elokuussa. Poliisin mukaan miehet tunsivat toisensa. Se tutki tapausta ensin katoamisena. Kun tutkinnassa tuli ilmi henkirikoksen piirteitä, tapaus siirtyi keskusrikospoliisille.
 Epäilty otettiin kiinni lokakuun lopussa, ja hän on ollut vangittuna siitä lähtien.

Kerrostaloasunnosta löytyi luita – uhrinsa paloittelemisesta epäilty mies sai syytteen taposta


Summary: Britannian parlamentin keskustelu sopimuksen hyväksymisestä alkaa kello 14 Suomen aikaa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Lue myös:
 Analyysi: "Tulkintojen tulkinnat" Strasbourgin illasta eivät välttämättä riitä myymään erosopimusta Britannian parlamentille
 Britannian hallitus hyväksyi laillisesti sitovia muutoksia brexit-sopimukseen – Juncker: "Kolmatta mahdollisuutta ei enää tule"
 Tänään alkaa brexitin kohtalonviikko – 5 vastausta polttavimpiin kysymyksiin brittiparlamentin äänestysten sarjasta
 Brexit kiihdyttää paluumuuttoa Britanniasta Baltiaan – Töitä saattaa löytyä paremmin entisestä kotimaasta
 Britannia on toiseksi suosituin maa suorittaa ulkomainen tutkinto – esitä nyt asiantuntijalle kysymyksesi EU-eron vaikutuksista

Britannia äänestää kohtalostaan, tarvittaessa kolmesti – katso tästä vaihtoehdot EU-erolle


Summary: Virallisissa yhteyksissä naapuruussuhteita kehutaan, mutkan kautta ja epävirallisesti muistutetaan Venäjän etujen huomioimisesta.

Suomen yhä tiiviimpi asema osana läntisiä puolustusjärjestelyjä voi johtaa Venäjän lisääntyvään kritiikkiin ja painostustoimiin, sanotaan tuoreessa Voiman Venäjä -raportissa.
 Sen mukaan Venäjä pyrkii vaikuttamaan Suomessa käytävään turvallisuuspoliittiseen keskusteluun ja päätöksentekoon.
 Laaja raportti on tehty puolustus-, ulko- ja sisäministeriöiden toimeksiannosta, mutta sen sisältö ei edusta valtionhallinnon näkemystä.
 Raportin mukaan Venäjällä on Suomelle kaksi keskeistä viestiä. Myönteisessä viestissä kehutaan maiden hyviä ja toimivia naapuruussuhteita. Kielteisessä viestissä taas varoitetaan, etteivät hyvät suhteet ole itsestäänselvyys, ellei Suomi toimi vastuullisesti eli ota huomioon Venäjän intressejä.
 – Erityisesti ensimmäinen, myönteinen viesti välitetään suoraan virallista kanavaa pitkin: korkean tason vierailujen yhteydessä, virallisissa lausunnoissa ja hallinnon eri tasojen tapaamisissa, raportissa kirjoitetaan.
 Varoittavaa viestiä välitetään Suomeen epävirallisempia kanavia pitkin ja epäsuorasti. Suomi puolestaan luovii tilanteessa tiivistämällä yhteistyötä kumppaneiden kanssa ja ylläpitämällä samalla vuoropuhelua Venäjälle.
 "Venäjän näkökulmasta ulkopolitiikka on toiminut"
 Raportin mukaan Venäjän naapurimaiden kannalta on ongelmallista, että Venäjä määrittelee turvallisuutensa tavalla, joka lisää muiden maiden turvattomuutta.
 Suhtautuminen Suomeen heijastelee Venäjän laajempia ulko- ja sotilaspoliittisia tavoitteita. Niihin kuuluvat raportin mukaan Naton laajentumisen estäminen ja EU:n päätöksenteon heikentäminen.
 Suomelle taas on tärkeää, että valtiot saavat valita turvallisuusratkaisunsa itse. Venäjälle kansainvälinen politiikkaa on jatkuvaa valtakamppailua, ja maan etu on hajanainen länsi.
 – Venäjän näkökulmasta valittu linja on toiminut, raportissa kirjoitetaan.
 Sotilaalliseen varustautumiseen riittää rahaa
 Venäjän sotilaallisten kykyjen osalta raportti arvioi Venäjän kyenneen talousongelmista huolimatta takaamaan asevoimien kehittämiselle riittävän rahoituksen. Ensi vuoteen päättyvä nykyinen varusteluohjelma on kehittänyt asevoimien materiaalista suorituskykyä samalla, kun harjoittelua on lisätty.
 – Uuden, vuoteen 2027 ulottuvan varusteluohjelman rahoitus säilyy nykytasolla, raportti ennustaa.
 Venäjän kasvanut suorituskyky ja sotilaallisen voiman toistuva käyttö ovat tekijöitä, jotka ovat yhä merkittäviä myös Suomen omissa turvallisuusarvioissa.
 – Jatkossa on arvioitava järjestelmällisesti ja ennakkoluulottomasti toimintaympäristön kehittymisen vaatimuksia (Suomen) puolustusratkaisulle ja puolustuksen voimavaroille, raportissa sanotaan.
 Venäjän sisäpoliittinen tilanne ei sen sijaan ennakoi Suomen kannalta suuria muutostarpeita, vaikka vaikeuksia itänaapurissa riittää: talouskasvu pysyy hitaana, korruptio on juurtunut syvälle järjestelmään, väestö vanhenee ja presidentinvaltainen valtio edistää lähinnä eliittiin kuuluvien taloudellisia etuja. Äkkiromahduksia ei taloudessa ole kuitenkaan odotettavissa, raportissa arvioidaan.

Ministeriöiden Venäjä-raportti: Länsisuhteita tiivistävä Suomi saattaa kohdata aiempaa enemmän painostusta


Summary: Paikalla on runsaasti poliisiautoja.

Tampereen keskustassa on aamulla iso poliisioperaatio. Operaatio on rautatieaseman lähellä eli todella näkyvässä paikassa, missä on paljon liikennettä.
 Asiasta kertoi ensin  Aamulehti . Aamulehden mukaan paikalla on runsaasti poliisiautoja ja poliiseilla luotiliivejä.
 Aamulehden mukaan yhdellä poliisilla näkyi myös konetuliase.
 Sisä-Suomen poliisi kertoi Twitterissä, että kolme henkilöä on otettu kiinni. Poliisipartio oli hälytetty paikalle yksityisasuntoon Rautatienkadulle.
 Hälytys tuli kello 9.25 tiistaina aamulla.
 – Kyseessä oli uhkaavaan häiriökäyttäytymiseen liittyvä tehtävä, poliisi kertoi  Twitterissä .
 Sivullisille ei aiheutunut poliisin mukaan vaaraa. Yle ei ole tavoittanut poliisia kertomaan asiasta tarkemmin.
 Seuraamme tilannetta.

Tampereen keskustassa iso poliisioperaatio: Kolme ihmistä otettu kiinni


Summary: Vakavimmat epäkohdat ovat johtaneet muutaman pakohuoneen sulkemiseen toistaiseksi kokonaan.

Laajat turvallisuustarkastukset pakohuoneissa ympäri Suomea ovat johtaneet toimenpiteisiin.
 Tarkastukset alkoivat sisäministeriön määräyksestä tammikuun lopulla, kun puolalaisessa pakohuoneessa sattui tulipalo, jossa kuoli viisi ihmistä.
 Suomessa viranomaiset tarkastivat noin sata pakohuonetta, joista 19:stä löytyi vakavia epäkohtia esimerkiksi poistumisteiden merkitsemisessä. Osa pakohuoneista on nyt jouduttu sulkemaan kokonaan tai ainakin siksi aikaa, että puutteet saadaan korjattua.
 – Vakava puute esimerkiksi poistumisturvallisuudessa tarkoittaa, että virhe on korjattava, ennen kuin toiminta voi jatkua. Joissain paikoissa se on tehtävissä tunnissa esimerkiksi sarjoittamalla lukot uudelleen, mutta noin 4 prosentissa pakohuoneista toiminta on jouduttu nyt keskeyttämään pidemmäksi aikaa, erityisasiantuntija  Jarkko Häyrinen  sisäministeriöstä sanoo.
 Käytännössä suljettuja paikkoja on hänen mukaansa koko Suomessa yhteensä alle viisi.
 Häyrinen sanoo silti yllättyneensä siitä, kuinka paljon erilaisia puutteita lopulta löytyi.
 – Kun noin joka viidennen paikan poistumisteissä on ongelmia, tarkoittaa se käytännössä sitä, ettei tilanne ole meillä paljoakaan parempi kuin Puolassa. Kun siellä oli käyty läpi noin 200 toimipistettä, oli vastaavia ongelmia löydetty vasta joka kymmenennestä pakohuoneesta, Häyrinen toteaa.
 Siilinjärven pakohuone suljettiin
 Esimerkiksi Siilinjärvellä Pohjois-Savossa sijaitseva pakohuone suljettiin tarkastuksen yhteydessä kokonaan, sillä pakohuoneesta ulospääsy on ollut vaaratilanteessa hankalaa, jopa mahdotonta.
 – Tarkastuskäynnillä todettiin tiettyjä puutteita, joiden vuoksi toimintaa ei voitu jatkaa. Esimerkiksi hätätilanteissa poistumismatkat maan pinnalle ylittyivät. Yrittäjälle annettiin lisäaikaa toukokuun loppuun joko supistaa toimintaansa tai parantaa varatiejärjestelyjä, rakennuslupainsinööri  Aarne Hamunen  Siilinjärven kunnan rakennusvalvonnasta sanoo.
 Kyseinen pakohuone on toiminut kylpylä-hotelli Kunnonpaikan yhteydessä. Yrityksen toimitusjohtaja  Timo Juurakko  sanoo, että pakohuone oli jo muutenkin tullut tuotteena tiensä päähän.
 – Emme ala korjata sitä, sillä havaitut epäkohdat ainoastaan nopeuttivat koko pakohuoneen alasajoa. Olimme luopumassa siitä muutenkin, joten se lakkautetaan nyt lopullisesti, Juurakko toteaa.
 Hän kuitenkin lisää, että Kunnonpaikassa on yhä toinen, toimiva pakohuone.
 – Syksyllä avatussa pienemmässä pakohuoneessa ongelmia ei havaittu ja toiminta jatkuu, Juurakko sanoo.
 "Muiden virheistä opiksi"
 Kuopiossa toimivan Hämmennys-pakohuoneen yrittäjä  Joose Hakosalo  myöntää, että aluksi kohu pakohuoneiden ympärillä ihmetytti. Jälkikäteen hän kokee, että laajamittaiset tarkastukset olivat kuitenkin vain hyväksi koko alalle.
 – Aluksi tarkastusten laajuus tuntui jopa ylireagoinnilta, mutta jälkikäteen ajatellen ne olivat todella tarpeen. Olihan Suomessakin jopa pakohuoneita, jotka saattoivat tulipalon sattuessa sulkeutua kokonaan, Hakosalo hämmästelee.
 Hämmennys-pakohuoneen yrittäjä Joose Hakosalo kokee, että tarkastukset tulivat tarpeeseen. Joonas Nieminen / Yle
 Hänen mukaansa Hämmennys on pakohuoneena vielä niin tuore, eli ollut avoinna vasta kuukausia, että potentiaaliset puutteet havaittiin jo rakennusvaiheessa.
 – Alkuvaiheessa meille huomautettiin palosammuttimen puuttumisesta. Se hommattiin, minkä lisäksi hankimme jälkikäteen valaisevat hätäpoistumiskyltit. Otimme muiden virheistä opiksi ja laitoimme kerralla asiat kuntoon, joten tämän vuoden tarkastusten yhteydessä ongelmia ei havaittu, Hakasalo toteaa.

Pakohuoneiden turvallisuusriskit yllättivät asiantuntijat – "Tilanne liki sama kuin Puolassa"


Oikeusministeriön mukaan toimitusministeristö voi nimittää tiedusteluvalvontavaltuutetun hallituksen viimeviikkoisesta erosta huolimatta. Ministeriö kertoo tarkistaneensa asian oikeuskansleri  Tuomas Pöystiltä.
 Oikeusministeriö on valmistellut tiedusteluvalvontavaltuutetun nimittämistä. Virkaa varten haastateltavat on valittu. Virkamiesesitys nimityksestä saataneen valmiiksi maaliskuun aikana.
 Eduskunta hyväksyi siviili- ja sotilastiedustelua koskevat lait eilen. Lakien voimaantulo edellyttää, että tiedusteluvalvontavaltuutettu on aloittanut tehtävänsä.
 Tiedusteluvalvontavaltuutettu toimii tietosuojavaltuutetun toimiston yhteydessä. Hän valvoo tiedustelutoiminnan lainmukaisuutta ja perus- ja ihmisoikeuksien toteutumista tiedustelutoiminnassa.

Nyt se varmistui: Toimitusministeristö voi nimittää tiedusteluvalvontavaltuutetun


Summary: Moottorikelkkaturmat sattuvat usein tutussa ympäristössä.

Moottorikelkkaonnettomuudet vaativat viime vuonna 11 ihmisen hengen.
 Kaikkiaan kuolemaan johtaneita kelkkaonnettomuuksia oli viime vuonna kymmenen. Puolet niistä tapahtui Lapissa.
 Suurin osa turmista sattui jäällä tai jäältä maalle siirryttäessä.
 Neljässä kuolemaan johtaneessa onnettomuudessa kelkalla ajettiin jäällä ja osuttiin sulaan. Kolmessa tapauksessa onnettomuus sattui jäältä maalle siirryttäessä. Lisäksi kaksi onnettomuutta sattui moottorikelkkareitillä ja yksi metsäautotiellä.
 Tiedot käyvät ilmi liikenneonnettomuuksien tutkijalautakuntien ennakkotiedoista.
 – Moottorikelkkaturmat sattuvat usein kuljettajalle aivan tutussa ympäristössä, kun otetaan riskejä ja lähdetään esimerkiksi heikoille jäille joskus huonoissakin olosuhteissa. Kokeneenkaan kuljettajan ei kannata aliarvioida olosuhteiden vaikutusta, Onnettomuustietoinstituutti OTI:n liikenneturvallisuustutkija  Arja Holopainen  sanoo tiedotteessa.
 Kolmessa kuolemaan johtaneessa kelkkailuonnettomuudessa kuljettajaa epäillään rattijuopumuksesta.
 Satoja loukkaantumisia vuosittain
 Tutkijalautakunnat tutkivat viime vuonna 14 vakavaan loukkaantumiseen johtanutta moottorikelkkaonnettomuutta. Loukkaantumiseen johtavia onnettomuuksia sattuu moottorikelkkailussa vuosittain satoja.
 Tutkintaan otetuissa 14 henkilövahinkoon johtaneessa onnettomuudessa loukkaantui kaikkiaan 21 henkilöä. Neljä henkilöä selvisi vammoitta. Kahdeksassa onnettomuudessa moottorikelkan kyydissä oli kuljettajan lisäksi matkustaja.
 – Matkustajan kanssa ajaminen on erityisesti kokemattomalle kuljettajalle haastavaa. Jos kuljettaja ja matkustaja ovat huomattavan eri kokoisia, se vaikeuttaa kelkan hallintaa, Holopainen varoittaa.
 Mutka vasemmalle hankala paikka
 Vasemmalle kaartuvat mutkat ovat moottorikelkkailijoille hankalia. Yleisiä riskejä ovat myös liian lähellä kelkkareittiä sijaitsevat puut ja suuret kivet. Havainnot ovat toistuneet onnettomuustutkinnassa vuosien ajan.
 – Vasemmalle kaartuvat mutkat ovat haastavimpia, sillä silloin moni työntää oikealla kädellä ohjaustankoa ja samalla vahingossa puristaa oikeassa kahvassa sijaitsevan kaasuvivun pohjaan. Vauhdin äkillinen kiihtyminen yleensä yllättää, eikä törmäystä esimerkiksi reitin sivussa kasvaviin puihin ehdi enää estää,  Eero Heikkilä  Lapin tutkijalautakunnasta kuvailee onnettomuuden syntyä.
 Viime vuonna tutkintaan otetuista loukkaantumisista kahdeksan tapahtui moottorikelkkasafareilla. Kelkkayrittäjät voivat vaikuttaa moottorikelkkailun turvallisuuteen monin tavoin.
 – Viime vuonna tutkituista kelkalla sattuneista loukkaantumisista monessa oli mukana lumeen tottumaton turisti. Onnettomuuksia voidaan ehkäistä muun muassa uudistamalla kelkkaopetusta ottamaan huomioon erilaiset asiakasryhmät ja kiinnittämällä huomiota reittien suunnitteluun. Olemmekin julkaisseet erityisesti kelkkasafariyrittäjille suunnatun käytännöllisen oppaan auttamaan turvallisuuden kehittämisessä, Holopainen vinkkaa.

Moottorikelkkaonnettomuuksissa kuoli 11 ihmistä viime vuonna


Poliisi löysi eilisiltaisesta Helsingin Pohjois-Haagassa tapahtuneesta taposta epäillyn miehen läheisestä roska-astiasta piileksimästä, kertoo Helsingin poliisilaitos.
 Vuonna 1991 syntynyt mies otettiin kiinni, mutta häntä ei ole vielä päästy kuulemaan. Tutkintaa käynnistellään muun muassa todistajia kuulustelemalla, kertoo rikosylikomisario  Jari Koski  Helsingin poliisilaitokselta.
 Täysi-ikäinen mies puukotettiin maanantai-iltana Kaupintiellä. Alustavan tutkinnan perusteella mies oli lyönyt uhria teräaseella useita kertoja.
 Vuonna 1994 syntynyt uhri vietiin sairaalaan, jossa hän menehtyi saamiinsa vammoihin.
 Lue myös:
 Mies puukotettiin kuoliaaksi Helsingin Pohjois-Haagassa

Poliisi löysi Pohjois-Haagassa puukotuksesta epäillyn roska-astiasta piileksimästä


Vakavasti sairaan lapsen murhasta syytetyn isäpuolen käräjäkäsittely Hyvinkäällä alkoi julkisuuskeskustelulla. Lapsen vanhemmat pyysivät koko jutun istumista salaisena, sillä jutussa on heidän mukaansa tarkoitus käsitellä arkaluonteisia terveydentilaan liittyviä tietoja. Juttua on tullut seuraamaan paikalle useita median edustajia.
 Vanhempien mukaan asiaa on mahdotonta käsitellä käsittelemättä kuolleen lapsen terveydentilaan liittyviä tietoja.
 Syyttäjä vaatii 36-vuotiaalle miehelle elinkautista vankeusrangaistusta vakavasti sairaan lapsen murhasta. Epäilty henkirikos tapahtui Nurmijärvellä marraskuussa.
 Lue lisää:
 Poliisi epäilee isäpuolta vaikeasti vammaisen lapsen murhasta Nurmijärvellä
 Poliisi epäilee miehen murhanneen vakavasti sairaan lapsen Nurmijärvellä

Isäpuoli syytteessä sairaan lapsen murhasta Nurmijärvellä – käsittelyä vaaditaan salaiseksi


Summary: Vaasan kytkintehtaan henkilöstön osaaminen on yhtiön mukaan ratkaiseva tekijä, että tuotantoa saadaan palautettua Suomeen.

ABB satsaa Vaasan kytkintehtaaseen. Yhtiö investoi Vaasan kytkintehtaan uuteen automaatiolinjaan ja tehtaan automaatiotaso kasvaa.
 Investoinnin myötä kytkinten napojen valmistus palaa takaisin Suomeen, kun niitä on aikaisemmin valmistettu alihankintana eri puolilla maailmaa. ABB:n Vaasan kytkintehtaan henkilöstön osaaminen ratkaisi napojen valmistuksen palauttamisen Vaasaan ja Suomeen, kertoo ABB tiedotteessaan.
 ABB:n kytkintehtaalla on ollut automatisointiohjelma jo 1990-luvulta lähtien. ABB:n mukaan kehitystyö on parantanut tuottavuutta tehtaalla kymmenisen prosenttia vuosittain.
 Samalla toimitusvarmuus on parantunut ja henkilöstön sairaspoissaolot vähentyneet. Työntekijöiden työtyytyväisyys on myös kohentunut, kertoo ABB. Tehtaalla on automatisoinnin myötä jo useita vuosia panostettu henkilöstön kouluttamiseen.
 Vaasan kytkintehtaalla valmistetaan noin 3 miljoonaa kytkintä vuosittain. Uusi automaatiolinja hyödyntää konenäköä laadun varmistamisessa.
 – Automaation lisääntymisen myötä työ monipuolistuu, muuttuu vaativammaksi ja mahdollistaa paljon uuden oppimista. Henkilöstön osaamisella on suuri merkitys siirrettäessä tuotantoa takaisin Suomeen, Protection and Connection -liiketoiminnan johtaja Heikki Rasku ABB:ltä sanoo yhtiön tiedotteessa.
 Suomen ABB:n kytkintehdas Vaasassa on  yksi ABB:n automatisoiduimpia tehtaita . Tällä hetkellä tehtaalla työskentelee 24 robottia yhdessä ihmisten kanssa. Uusi automaatiolinja tulee sisältämään kahdeksan ABB:n robottia.

ABB investoi Vaasan kytkintehtaaseen – napojen valmistus palaa maailmalta Suomeen


Summary: Talouskasvu ja työllisyyden parantuminen ovat saaneet palkansaajien optimismin kasvuun, arvioidaan TEM:n työolobarometrissä.

Valtaosa, peräti 83 prosenttia palkansaajista uskoo tarvittaessa löytävänsä uuden, nykyistä vastaavan työpaikan. Lähes puolet oli asiasta varma. Miesten ja naisten vastauksissa ei ole merkittäviä eroja.
 Vain kuusi palkansaajaa sadasta arvioi, ettei varmasti löytäisi uutta vastaavaa työpaikkaa. 12 prosenttia arvioi, että luultavasti ei löytäisi vastaavaa paikkaa.
 Tiedot ilmenevät tiistaina julkaistuista Työ- ja elinkeinoministeriön TEM:n työolobarometrin ennakkotiedoista. Ne perustuvat syksyllä 2018 palkansaajille tehtyihin kyselyihin.
 Edellisen kerran palkansaajat olivat yhtä optimistisia vuonna 2008 eli juuri talouden taantuman kynnyksellä. Silloin 80 prosenttia vastaajista luotti löytävänsä tarvittaessa uuden, nykyistä vastaavan työn.
 Nuoremmat luottavaisimpia
 Viime syksynä tehdyssä kyselyssä nuoremmat luottivat vanhempia useammin uuden työn löytymiseen.
 Kuitenkin erityisesti yli 55-vuotiaiden luottamus työllistymiseen kasvoi eniten edellisvuodesta. Eniten mahdollisuuksiinsa uskoivat ylemmät toimihenkilöt.
 Varmimpia uuden työn löytymisestä olivat kuntien palkansaajat: heistä jopa 87 prosenttia uskoi uudelleentyöllistymiseen.
 Yksityisissä palveluissa työskentelevillä osuus oli 84 prosenttia. Teollisuudessa uuden työn uskoi löytävänsä 79 prosenttia ja valtiolla 76 prosenttia.
 Valtaosa palkansaajista uskoo tarvittaessa löytävänsä uuden, nykyistä vastaavan työpaikan.  Henrietta Hassinen / Yle
 Odotukset irtisanomisista ja lomautuksista ovat painuneet entisestään. Sekä miesten että naisten osalta tunnelmat ovat palanneet vuoden 2009 taantumaa edeltäneeseen aikaan.
 Naisista kahdeksan ja miehistä kuusi prosenttia arvioi viime vuonna irtisanomisen mahdolliseksi. Lomautuksia uumoili kahdeksan prosenttia miehistä ja seitsemän prosenttia naisista.
 Talousluottamus näkyy myös palkansaajien näkemyksissä oman työpaikan vakaudesta.
 Useampi uskoo oman työpaikan taloustilanteen kehittyvän parempaan kuin huonompaan suuntaan. Noin kolmannes vastaajista kertoi, että omalla työpaikalla on viime vuonna lisätty henkilöstön määrää.
 Työn ja työnteon mielekkyyden balanssiluku heikentyi
 Luottamuksesta huolimatta TEM:n kyselyssä laskettu työn ja työnteon mielekkyyden balanssiluku kääntyi viime vuonna pakkasen puolelle.
 Palkansaajista 23 prosenttia arvioi, että työn ja työnteon mielekkyys kehittyy huonompaan suuntaan, kun 18 prosenttia arvioi, että muutos on parempaan suuntaan. Näistä kyselyssä lasketaan balanssi, joka oli siis viime vuonna (18-23=)-5.
 Balanssiluku ei huomioi niitä vastaajia, joiden mielestä tilanne säilyy ennallaan. Heitä oli 59 prosenttia vastaajista.
 Vuonna 2017 työn ja työnteon mielekkyyden balanssiluku oli ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2000 positiivinen, eli suurempi osa vastaajista odotti positiivista kuin negatiivista muutosta.
 Etätöissä ja kehittämismahdollisuuksissa isot erot
 Osallistumismahdollisuudet työpaikan toimintatapojen, prosessien, tuotteiden tai palvelujen kehittämiseen ovat parantuneet, mutta erot eri sosioekonomisten ryhmien välillä ovat suuret.
 Työntekijöistä vain yksi prosentti teki viime vuonna  viikoittain etätöitä. AOP
 Ylemmistä toimihenkilöistä 64 prosenttia koki mahdollisuutensa hyviksi, kun työntekijöillä luku oli 43 prosenttia. Kaikista vastaajista 55 prosenttia koki mahdollisuutensa työpaikan toiminnan kehittämiseen hyviksi.
 Etätyön tekeminen on yleistynyt viime vuosina. Ylemmistä toimihenkilöistä jopa 27 prosenttia teki päivittäin tai viikoittain etätöitä. Alemmilla toimihenkilöillä osuus oli 11 prosenttia. Työntekijöistä vain yksi sadasta teki etätöitä viikoittain.
 Sosiaalista mediaa käytti työssään 25 prosenttia miehistä ja 31 prosenttia naisista. Somea käytetään työssä useimmin tiedon jakamiseen ja hankintaan.
 Työ- ja elinkeinoministeriön työolobarometri perustuu elo–syyskuussa tehtyihin yli 1 600 palkansaajan puhelinhaastatteluihin.
 Tiedot voidaan TEM:n mukaan luotettavasti yleistää koskemaan työssä olevia palkansaajia koko maassa ja kaikilla sektoreilla.

Ennätysmäärä ihmisistä uskoo löytävänsä uuden työn, jos menettäisi nykyisen – viimeksi yhtä hyvät tunnelmat oli ennen vuoden 2008 taantumaa


Summary: Säätieteilijät varoittavat tuulen lennättämistä esineistä ja omaisuusvahingoista.

Irlantiin on saapumassa voimakas kevätmyrsky, jolle säätieteilijät ovat anteet nimen Gareth.
 Tuuli yltyy Irlannin pohjoisosassa tänään tiistaina iltapäivällä. Illalla myrsky leviää Skotlantiin, Walesiin ja Englantiin.
 Britannian ilmatieteen laitos Met Office ennustaa, että pohjoisilla rannikkoseuduilla tuulen nopeus voi puuskissa nousta 35 metriin sekunnissa. Maallakin puuskat ovat lähellä 30 metrin sekuntinopeutta.
 Myrskyyn liittyy voimakas sade. Runsain sade osuu Cumbriaan, missä vettä voi kahden päivän aikana tulla 50 - 60 milliä, kertoo  The Guardian .
 Säätieteilijät varoittavat liikennehäiriöistä sekä tuulen mahdollisesti aiheuttamista materiaalisista tuhoista ja lentoon nostattamista esineistä.
 Keskiviikon-torstain aikana myrsky siirtyy länteen, jolloin voimakkaita tuulia havaitaan Hollannista Etelä-Norjaan ulottuvalla alueella. Myöhemmin myrskyalue hajoaa ja sen vaikutus Suomeen jää nykyisen ennusteen mukaan vähäiseksi, sanoo Ylen meteorologi  Seija Paasonen .
 Lue lisää :
 BBC:   Storm Gareth: Yellow weather warning for the UK

Brittein saarille iskee voimakas myrsky


Summary: Britannia ja EU sopivat uusista täsmennyksistä erosopimukseen, josta parlamentin alahuone äänestää jälleen illalla. Myönnytysten muoto voi olla tärkeämpi kuin niiden sisältö, kirjoittaa EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio.

Britannian ja EU:n välisten neuvotteluiden loppusuora oli tarkkaan mietittyä teatteria.
 Samaan aikaan kun varapääministeri David Lidington julisti parlamentin alahuoneessa Lontoossa, että EU:n kanssa on sovittu "laillisesti sitovista" muutoksista erojärjestelyyn, pääministeri Theresa May lopetteli Strasbourgissa neuvotteluita komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin kanssa.
 Myöhään illalla  May ja Juncker astuivat median eteen ja yrittivät parhaansa mukaan saada asiat näyttämään siltä, että EU on tehnyt myönnytyksiä Britannialle. Ilman vaikutelmaa myönnytyksistä oli selvää, että erosopimus ei menisi läpi alahuoneen äänestyksessä tänään tiistaina.
 Ei se mene välttämättä nytkään, koska kysymys on paitsi sisällöstä myös muodosta.
 EU:n ja Britannian sovun  sisältö keskittyy Irlannin rajatarkastusten välttämiseksi sovittuun ns. backstop-järjestelyyn. Järjestelyn mukaan Britannia jatkaisi eron siirtymäajan jälkeen tulliliitossa EU:n kanssa, jos rajatarkastuksia ei pystytä välttämään esimerkiksi vapaakauppasopimuksen kautta.
 May ja Juncker sopivat Strasbourgissa lausumasta, joka vakuuttaa Britannialle että backstop-järjestelyä ei ole tarkoitus jättää voimaan maailman tappiin. Uusi muotoilu avaa Britannialle myös mahdollisuuden poistua tulliliitosta jos tietyt ehdot täyttyvät.
 Sisällön osalta  voi olla, että uudet muotoilut riittävät vakuuttamaan tarpeeksi monen erosopimuksen vastustajan siitä, että sopimus ei sido Britanniaa EU:hun ikuisesti. Sopimuksen läpimeno voi silti kaatua uusien myönnytysten muotoon.
 Maylta ja Junckerilta kysyttiin Strasbourgin illassa toistuvasti, ovatko he muuttaneet itse erosopimusta, joka on 585-sivuinen laillisesti sitova asiakirja. Molemmat joutuivat myöntämään, että sopimuksen tekstiä ei ole muutettu.
 Sitä ei olisi voitukaan muuttaa, koska EU-maat ovat torjuneet sopimusneuvotteluiden avaamisen.
 Sopimuksen muuttamisen sijaan  ratkaisu on toteutettu liittämällä erosopimukseen uusia asiakirjoja, jotka ovat osapuolten mukaan laillisesti sitovia. May vakuuttaa, että liitteet ovat yhtä lailla sitovia kuin itse sopimus.
 Argumentti ei välttämättä mene läpi. Parlamentin alahuone tyrmäsi alkuperäisen erosopimuksen historiallisen suurella 230 äänen erolla tammikuussa. Sen jälkeen se edellytti, että sopimukseen pitää saada sitovia muutoksia.
 Noin ison tappion  kääntäminen voitoksi sopimusliitteiden avulla on vaikeaa. Äänestyksen kohteena on kuitenkin lopulta sama erosopimus, josta äänestettiin tammikuussa.
 Toisaalta ajan kuluminen on parantanut Mayn mahdollisuuksia saada sopimuksensa läpi. Britannian eroon on enää 17 päivää aikaa.
 Juncker yritti antaa  Maylle vetoapua korostamalla illalla, että käsillä on ota tai jätä -tilanne. Kolmatta tilaisuutta ei tule.
 – Emme aio tehdä uusia tulkintoja tulkinnoista emmekä uusia vakuuttelujen vakuutteluja, Juncker totesi naama peruslukemilla.

Analyysi: "Tulkintojen tulkinnat" Strasbourgin illasta eivät välttämättä riitä myymään erosopimusta Britannian parlamentille


Summary: Vaikuttamisesta kiinnostuneet käyttävät monia keinoja osallistua.

Nuorten kiinnostus politiikkaan on lisääntynyt, käy ilmi Nuorisobarometristä. Viime vuoden kyselyssä politiikasta ainakin jonkin verran kiinnostuneiden osuus on suurempi kuin kertaakaan aiemmin yli 20 vuoden seuranta-aikana.
 Vastaavasti kokonaan välinpitämättömien osuus on pienempi kuin kertaakaan aiemmin.
 Tutkimukseen osallistuneista 61 prosenttia ilmoitti olevansa ainakin jonkin verran kiinnostunut politiikasta. Kokonaan politiikasta välinpitämättömien osuus oli 8 prosenttia.
 Myös poliittisessa toiminnassa mukana olleiden määrä on kasvanut erityisesti alle 20-vuotiaiden ryhmässä.
 Barometrin mukaan korkeakoulutetut nuoret ovat muita aktiivisempia äänestämään ja osallistumaan järjestöjen toimintaan. Vähemmän koulutetut vaikuttavat useammin osallistumalla keskusteluihin sosiaalisessa mediassa tai protestoivat jättämällä äänestämättä.
 Vaikuttamisesta kiinnostuneet nuoret käyttävät usein useampia keinoja osallistua.
 – Nuorisobarometri ei tue ajatusta vaikuttamisen "buffet-pöydästä", jossa nuoret valitsisivat itselleen sopivimman osallistumisen muodon. Vaikuttaminen kasautuu samoille nuorille, sanoi Nuorisotutkimusverkoston tutkija  Tomi Kiilakoski  tiedotteessa.
 Perinteiset keinot yhä suosittuja
 Enemmistö nuorista uskoo perinteisiin vaikuttamisen tapoihin, kuten ehdolle asettumiseen vaaleissa, äänestämiseen ja toimimiseen aktiivisesti järjestössä tai nuorisovaltuustossa.
 Ostopäätöksillä vaikuttamista tehokkaana pitävien osuus on noussut vuoden 2013 alle kolmanneksesta lähes kahteen kolmasosaan. Myös ryhmä, joka pitää poliittista keskustelua sosiaalisessa mediassa tai nettifoorumeilla hyvänä vaikutuskeinona, on kasvanut.
 Monet nuoret ovat huolissaan ilmastonmuutoksen, maailmanpoliittisen tilanteen ja kansainvälisen terrorismin takia. Samalla kuitenkin toiveikkuus on kasvanut.
 – Nuoret, jotka kantavat huolta maailman tilasta ovat muita todennäköisemmin myös aktiivisia yhteiskunnallisia vaikuttajia, totesi Nuorisotutkimusverkoston tutkija  Sami Myllyniemi .
 Lue myös:
 Nuorisoasiantuntija varoittaa puolueita: Torikahvit ja Facebook eivät saa nuoria äänestämään – Pelissä on demokratian tulevaisuus

Nuorison kiinnostus politiikkaan on kasvanut


Summary: Konsultti selvittää kuntien perusterveydenhuollon siirtämistä yksityiselle tuottajalle.

Pelkosenniemen ja Savukosken sosiaali- ja terveyspalvelut saattavat siirtyä tulevaisuudessa yksityiselle palveluntuottajalle.
 Kuntien perusterveydenhuollosta vastaa Pelkosenniemen-Savukosken kansanterveystyön kuntayhtymä. Kuntayhtymän hallitus on 20. helmikuuta päättänyt hyväksyä konsulttiyhtiö Perlacon Oy:n tarjouksen selvityksestä.
 Perlaconin selvitys koskee perusterveydenhuollon siirtämistä yksityiselle tuottajalle. Samalla konsultti selvittää mahdollisuutta siirtää palvelujen tuottaminen Lapin sairaanhoitopiirille.
 Perlaconin ehdotuksen mukaan terveydenhuolto kilpailutetaan ja kilpailutus laajennetaan koskemaan myös vanhuspalveluja ja niiden tukipalveluja.
 Tiedotustilaisuus kuntalaisille ja työntekijöille
 Savukosken kunta hyväksyi maanantaina ehdotuksen. Pelkosenniemen ja Savukosken kuntien valtuustoille järjestetään asiasta yhteinen iltakoulu maanantaina 25. maaliskuuta. Seuraavana iltana molemmissa kunnissa pidetään tiedotustilaisuus kuntalaisille ja sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijöille. Tilaisuuksissa Perlacon Oy:n edustaja käy läpi eri vaihtoehdot ja kysymyksiin.
 Tilaisuuksien jälkeen kuntayhtymässä ja kunnissa päätetään, miten asia etenee.
 Julkisuudessa on arveltu, että sote-uudistuksen kaatuminen lisää kuntien palvelujen ulkoistamisia.

Pelkosenniemi ja Savukoski yksityistämässä terveyspalvelunsa?


Summary: Luminen ja talvinen sää eivät takaa kunnon jäitä. Esimerkiksi Saimaalla on suuria railoja ja jääjärviä.

Tästä on kyse Runsasluminen talvi ei takaa vahvaa jäätä, vaan usein päinvastoin Esimerkiksi Saimaalla ilmassa on jo kevättä ja jäätilanne on epävakaa. Jään vahvuus kannattaa selvittää kairaamalla.
 Tänä talvena jäätilanne on vaihdellut voimakkaasti alueittain.
 Esimerkiksi retkiluistelijaa kannatteleva kymmenen sentin paksuinen teräsjää jäi monessa vesistössä vain haaveeksi. Syynä ovat olleet hyvin talvinen ja runsasluminen keli, jotka estävät jään muodostumista.
 Kokenut Saimaan-kävijä, valokuvaaja  Mikko Nikkinen  kertoo, että nyt ilmassa on jo kevättä. Esimerkiksi Saimaalla on suuria railoja ja jääjärviä. Viime viikonlopun sateet ovat kerääntyneet jäille isoiksi lätäköiksi.
 – Jääjärven keskellä on todennäköisimmin on railoja ja uveavantoja. Käytännössä se tarkoittaa, ettei siellä ole enää jäätä, Nikkinen kertoo.
 Ilmastonmuutos mietityttää
 Jääjärvet eivät ole ilmiönä uusi, mutta uutena ilmiönä Nikkinen näkee sen, että aikaisemmin stabiilina tunnetut talvet saattavat hyvinkin olla takanapäin.
 – Kaikki kulminoituu sanaan ilmastonmuutos. Tämä talvi on ollut kovasti talven näköinen, mutta kunnon jäätalvea ei ole ollut. Heti jäiden tultua tuli iso määrä lunta ja se on ollut jäällä viime viikkoihin saakka, Nikkinen kuvailee.
 Mikko Nikkisellä kertoo, että hänellä on rinnassaan viiltävä tunne miettiessään, ehtivätkö hänen lapsensa enää siirtää jäällä liikkumisen tietotaitoa omille lapsilleen.
 – Se on tosi iso kysymysmerkki, jota me kaikki joudumme tavalla tai toisella pohtimaan, Nikkinen sanoo.
 Jäällä liikkumiseen Nikkisellä on selkeä ohje. Jos vähänkään epäilyttää, jäälle ei kannata mennä.
 – Jään paksuuden voi selvittää kairaamalla tai kirveellä hakkaamalla, Nikkinen muistuttaa.

Railoja, jääjärviä ja uveavantoja – Jäätilanne jäi tänä talvena epävakaaksi


Summary: Seinäjoen lentoaseman odotushalli täyttyy enää harvoin lentomatkustajista. Sen sijaan siellä käy iloinen, muutaman sadan opiskelijan puheensorina.

Kello on vähän yli kahdeksan maanantaiaamulla ja Seinäjoen lentoaseman odotusaula on juuri hiljentynyt. Väki ei ole lähtenyt aamulennolle vaan oppitunneille. Seinäjoen koulutuskuntayhtymä Sedu keskitti koulutuksiaan lentoasema-alueelle, kun Seinäjoen kentän reittiliikenne hiipui.
 Sedu vei runsas vuosi sitten lentoasemalle vuokratiloihin logistiikka-, maanrakennus- ja metsäalan koulutustaan. Rengonharjun vuosittainen opiskelijavirta on jo noin 300–350 oppilasta. Rengonharjulla koulutetaan sekä nuoria että aikuisia.
 Lentoaseman muuntuminen koulutuskampukseksi ei ole vaatinut uudisrakentamista, vaan päärakennuksen toimistotilat on muutettu luokkahuoneiksi.
 – Uutta ei ole tarvinnut rakentaa, mutta seiniä on kaatunut. Pienistä toimistotiloista on tehty meidän käyttöön suurin piirtein soveltuvia tiloja, toteaa Sedu Rengonharjun koulutuspäällikkö Hannu Muhonen.
 Kiellettyjä alueita ja kerosiinin hajua
 Aivan joka paikkaan koulutuskeskuksen väellä ei ole kuitenkaan lentoasemalla menemistä. Seinäjoen lentokenttä on edelleen lentovalmiudessa, vaikka mitään reittiliikennettä sillä ei ole. Lentokenttää käytetään yksityisiin charter- ja liikelentoihin sekä harvakseltaan myös ambulanssi- ja elinsiirtolentoihin. Lisäksi Etelä-Pohjanmaan ilmailukerho toimii Seinäjoen lentokentällä.
 Lentotehtävissä asemalla työskentelee vielä päätoimisesti kaksi henkilöä, lentoasemapäällikkö ja kunnossapitopäällikkö. Molemmat ovat Seinäjoen Lentoasema Oy:n palveluksessa. Tarvittaessa kentälle kutsutaan lisää työntekijöitä.
 – Lentokenttä on sellaista aluetta, minne me emme saa mennä. Se on niin sanottua puhdasta aluetta. Samanlaisia alueita ovat myös lennonjohtotorni ja lentomatkustajien vastaanottotilat. Niihin meillä ei ole käyttöoikeutta, mutta muuten olemme levittäytyneet hyvin tällä tontilla, Sedun Hannu Muhonen selvittää.
 Mutta eivätkö juuri kielletyt alueet kiehdo nuoria opiskelijoita?
 – No, aidat ovat olemassa, eikä niiden ylitse saa kiivetä, Hannu Muhonen virnistää, mutta vakavoituu saman tien.
 – Koulutusalamme ovat hyvin kurinalaisia aloja, joten olemme tottuneet toimimaan sääntöjen mukaan. Olemme yhdistäneet lentoaseman ja meidän säännöt. Kyllä tämä toimii!
 Vaikka koneita laskeutuu ja nousee Seinäjoen lentokentältä harvakseltaan, jossain se tuntuu ja näkyy.
 – Ainut haitta on se, että isommista koneista tulee joskus sisälle kerosiinin haju, Hannu Muhonen miettii jotain miinuslistallekin.
 Koulutuspäällikkö Hannu Muhonen arvioi, että Rengonharjun kampuksen opiskelijavirta yltää jo 300–350 opiskelijaan vuodessa. Taustalla simulaattorin puikoissa yhdistelmäajoneuvon kuljettajaksi opiskeleva Katri Salmi. Päivi Rautanen/Yle
 Rengonharju tukikohta tiellä liikkuville opiskelijoille
 Rengonharjulla tarjottava koulutus on hyvin pitkälle kuljetuskoulutusta. Maanrakennusalalta valmistuu maanrakennuskoneen kuljettajia ja metsäalan koulutuksesta metsäkoneen kuljettajia. Logistiikkakoulutuksessa opiskellaan yhdistelmäajoneuvon, linja-auton tai kuorma-auton kuljettajiksi. Logistiikan perustutkinnosta voi valmistua myös varastonhoitajaksi.
 Kouluttaja Kari Huhtala laittaa aamun puutavarakuljetukset vauhtiin ja kertoo, että alalle hakeutuu opiskelemaan ihmisiä, jotka pystyvät itsenäiseen ja osin melko yksinäiseenkin työhön. Lentoasema on soveltunut mutkitta hänen ja opiskelijoiden koulutustukikohdaksi.
 – Tämä on vain asemapaikka. Koulutus on työpainotteista. Kun aamulla lähdemme, haemme puut metsästä ja ajamme ne tehtaille ja sahoille, Kari Huhtala korostaa.
 Simulaattoreille uusi koti korjaamohallista
 Lentoaseman suuri huoltokaluston korjaamohalli toimii nykyään opetustilana sekä koulutuskeskuksen kaluston huolto- ja varastotilana. Hallin uumenista löytyy simulaattoriluokka, jossa opiskelijat harjoittelevat vaikka yhdistelmäajoneuvon kuljettamista ennen rattiin hyppäämistä.
 Lappajärveläinen Panu Olli hankkii Sedusta raskaan ajoneuvon ajopätevyyden ja vie koulutuksensa päätökseen oppisopimuksella. Panun uusi koulutusviikko on alkanut simulaattoriluokassa, ja hän on nyt ensimmäistä kertaa simulaattorin nosturin puikoissa lastaamassa kuormaa. Simulaattorista lähti myös Panu Ollin raskaan kaluston kuljettajakoulutus.
 – Kun ensimmäistä kertaa nousin isoon autoon, niin kyllähän se jännitti. Simulaattorilla harjoittelu auttoi alkuun, kun pääsi näkemään ja vähän kokemaankin, miten auto käyttäytyy. Nyt on jo kilometrejä tien päällä nähty jonkin verran, Panu Olli kertoo.
 Kouluttaja Pertti Heino katsoo sivusta tyytyväisenä, miten Panu Ollin ensimmäinen kuorman lastaaminen simulaattorilla onnistuu. Heinon mukaan lentoaseman tilat ovat taipunet hänen alansa opetustiloiksi, mutta suunnitelmallisuutta se on vaatinut.
 – Toki on ollut ahdasta niin pihoilla kuin sisätiloissakin, mutta hyvin suunnittelemalla on saatu kaikki tehtyä mitä on pitänytkin.
 Pertti Heinon mukaan Rengonharjun koulutukset hyötyvät synergiaeduista.
 – Logistiikkapuolen oppilaat pääsevät kuljettamaan ja siirtämään metsäalan koulutuksen koneita. Myös varasto- ja kuljettajakoulutukset hyötyvät toisistaan, Pertti Heino arvioi.

Reittiliikenteen loppu ei ollutkaan kuolinisku – hiljentynyt Seinäjoen lentoasema muuntui 350 opiskelijan kampukseksi


Summary: Miten saadaan aikaan muutos? Puhu ihmisistä, sovella olemassa olevaa ja katso eteenpäin, opettaa www:n keksijä.

Maaliskuun 12. päivänä vuonna 1989 – siis tasan kolmekymmentä vuotta sitten – brittiläinen tietojenkäsittelytieteilijä  Tim Berners-Lee  lähetti viestin kollegoilleen.
 Informaation hallinta: Ehdotus
 Otsikko oli kaikkea muuta kuin vallankumouksellinen. Viesti oli itse asiassa niin epäseksikäs, että nykyisen sähköpostitulvan aikana useimmat meistä saattaisivat jättää sen lukematta.
 Tuo viesti piti kuitenkin sisällään siemenen, josta myöhemmin kasvoi World Wide Web eli www. Toisin kuin monet luulevat, internet ja www eivät ole toistensa synonyymeja, vaan www on internetissä toimiva hypertekstijärjestelmä.
 Tim Berners-Leen lähettämässä dokumentissa – joka muuten löytyy  täältä  – kuvattiin ongelma, joka vaivasi hänen työpaikkaansa, sveitsiläistä ydintutkimuskeskus CERNia.
 – CERN on mahtava organisaatio, jossa tuhannet luovat ihmiset työskentelevät kohti yhteistä tavoitetta...
 Jos jälkeenpäin arvioi, mikä Berners-Leen viestissä oli omiaan nytkäyttämään muutoksen pyörät pyörimään, yllä olevaan lauseeseen tiivistyy yksi perusinhimillinen opetus.
 Aloita aina ihmisistä – älä puhu vain koneista tai prosesseista.
 Sen jälkeen voit siirtyä asiaan.
 Tim Berners-Lee poseeraa ensimmäisen Internet-serverin takana Internetin 20-vuotispäivänä v.2009. EPA/MARTIAL TREZZINI
 Berners-Leen mukaan CERN-laitoksella oli valtavasti tietoa, jota oli mahdottoman vaikea löytää saati hallita. Periaatteessa organisaatio on järjestetty hierarkkisesti, mutta ihmiset tekevät työtä ja kommunikoivat aivan toisin.
 Lisäksi tyypillinen työntekijä viipyi laitoksessa vain kahden vuoden ajan. Siksi informaatiota hukkuu jatkuvasti ja usein pysyvästi. Tiedon ja dokumenttien hallintaan tarvittiin parempi järjestelmä.
 Berners-Lee ehdotti ratkaisuksi hyperlinkkejä.
 Termi oli todennäköisesti useimmille vieras, mutta Berners-Lee kiiruhti kuvaamaan, että kyse oli tutkimusalueesta, johon satsattiin jo paljon yliopistojen ja yksityisten yritysten tutkimuskeskuksissa. Itse hyperlinkki-termikin oli itse asiassa 1950-lukulainen, ja Berners-Lee antoi siitä kunniaa tietojenkäsittelyguru  Ted Nelsonille .
 Siinä on toinen opetus.
 Sovella muiden ajatuksia. Rakenna olemassa olevan päälle. Älä yritä keksiä kaikkea uudelleen.
 World Wide Webin keksijä Tim Berners-Lee on toistuvasti vaatinut, ettei internetin sisältöjä saa jättää palveluntarjoajien valikoitavaksi ja valvottavaksi, vaan internetin neutraalius on säilytettävä. Mika Kanerva
 Ole maltillinen ja katso eteenpäin
 Yhdysvaltalainen Time-aikakauslehti analysoi viisi vuotta sitten Tim Berners-Leen lähettämän  viestin opetuksia .
 Lehti kiinnitti huomion esimerkiksi miehen  moderniin ajatteluun . Viestissään Berners-Lee perusteli, miksi järjestelmän tulisi olla hajautettu– vaikka useimmat tietojärjestelmät perustuivat tuolloin yhteen keskitettyyn tietokantaan.
 Ehdotus oli myös  maltillinen . Tim Berners-Lee arvioi, että projektin ensimmäisen vaiheen voisi saada valmiiksi 6-12 kuukaudessa kahden hengen voimin. Se on varsin kohtuullinen työmäärä useiden tuhansien työntekijöiden organisaatiossa.
 Lisäksi Berners-Leellä oli  katse eteenpäin . Hän viittasi esimerkiksi siihen mahdollisuuteen, että vastaaviin järjestelmiin tallennettaisiin myöhemmin grafiikkaa, puhetta ja videokuvaa.
 Toisaalta Berners-Lee näki  laajan kuvan . CERN oli Berners-Leen mukaan tilanteessa, jossa muu maailma olisi muutaman vuoden kuluttua.
 – Kymmenen vuoden päästä tarjolla voi olla kaupallisia ratkaisuja näihin ongelmiin, mutta tänään tarvitsemme ratkaisuja joilla pääsemme eteenpäin, Berners-Lee kirjoitti.
 Tim Berners-Leen hahmottelema ratkaisu oli lopulta niin toimiva, että kaupalliset ratkaisut eivät kilpailussa pärjänneet.
 Vasta alkutahdit
 Kului vielä monta vuotta ennen kuin World Wide Web nousi siivilleen. Tim Berners-Lee esitti toisen ehdotuksen alkuvuonna 1990 ja kolmannen yhdessä belgialaisen  Robert Cailliaun  kanssa loppuvuonna 1990. Tuolloin otettiin myös ensimmäiset www-yhteydet.
 Vuonna 1991 Berners-Lee julkaisi www-ohjelmiston, joka piti sisällään selaimen sekä palvelinohjelmiston.
 Graafinen käyttöliittymä yleistyi vasta yhdysvaltalaisten  Eric Binan  ja  Marc Andreessenin  vuonna 1993 julkaiseman Mosaic-selaimen myötä. Vasta siitä alkoi www:n nousu koko maailman työkaluksi.
 Tim Berners-Lee luennoimassa ja jakamassa tunnustuksia Suomalaisille Internetin kehittäjille Tampereen Raatihuoneella v.2005. Mika Kanerva / Yle
 Silmät aukenivat
 Tim Berners-Lee on huolissaan siitä, mihin hänen ideaansa on sittemmin käytetty. Aivan selvää on, ettei hänellä ollut kolmekymmentä vuotta sitten mielessään sitä, että www voisi synnyttää Facebookin tai Googlen kaltaisia markkinointikoneistoja.
 Ranskan Lyonin the Web Conference -tapahtumassa www:n isä kertoi silmiensä auenneen  lopullisesti vuonna 2016 .
 – Siihen asti moni uskoi, että jos vain teemme webistä vapaan, ilmaisen ja neutraalin, hienoja asioita tapahtuu. Kaikki olisi yhtä wikipediaa. Tapahtunut kuitenkin osoittaa, että vaikka rakennat järjestelmiä parhain tarkoitusperin, se voi tuottaa asioita, joita et odottanut.
 Esimerkki tällaisista järjestelmistä on sosiaalinen media, joka on johtanut yhteiskunnan polarisaatioon. Some vähentää vuoropuhelua ja jakaa ihmiset vastakkaisiin leireihin.
 Toivoa silti on. Berners-Lee tuntui uskovan esimerkiksi eurooppalaiseen tietosuojasääntelyyn.
 Entä mitä tapahtui 30 vuotta sitten lähetetylle viestille? Millaisen vastaanoton Tim Berners-Leen ehdotus sai?
 Ei häntä ainakaan tyrmätty.
 Esimies tulosti Berner-Leen ehdotuksen ja  kirjoitti päälle sanat  "vague but interesting". Epämääräistä mutta mielenkiintoista.
 Vallankumous vaatii ennen kaikkea sitkeyttä.

World Wide Webin peruskivi muurattiin tasan 30 vuotta sitten – tällainen oli kirje, joka käynnisti tiedon vallankumouksen


Summary: Kouvolassa mietitään, mitä tehdä ahtaalle ja sisäilmaongelmaiselle teatteritalolle.

– Tällä hetkellä ulkona on kolme astetta lämmintä, ja lumien sulamisvedet tulevat seinistä sisälle. Katosta valuu näyttämölle vettä ja ikkunat vuotavat. 60-luvulta peräisin olevat viemärit ovat elinkaarensa päässä, kuten myös käyttövesiputket, lämmitys…
 Kouvolan Teatterin käyttöpäällikkö  Riku Hämäläinen  osoittaa teatterin valtavien ikkunoiden yläosia, joissa veden aiheuttamat vahingot ovat nähtävillä.
 – Tilannehan on se, että täällä ei ole tehty lainkaan isoja peruskorjauksia. Muutamia erillisiä ilmastointiremontteja on tehty ja sähköjä korjattu, mutta kiinteistöä ei ole peruskorjattu, Hämäläinen toteaa.
  Taloa on pidetty yllä laastariratkaisuilla tähän asti.  Riku Hämäläinen, käyttöpäällikkö, Kouvolan Teatteri
 Teatterissa 20 vuotta työskennelleen näyttelijä  Satu Taalikaisen  mukaan katsojat eivät näe, millaisia hankaluuksia ongelmista koituu henkilökunnalle.
 – Näyttämön sivuissa ei ole yhtä paljon tilaa kuin tämän kokoisissa teattereissa yleensä on. Toinen sivuista on niin ahdas, että sinne ei voi juurikaan sijoittaa lavasteita. Toinen puolestaan toimii esityksen aikana paitsi lavasteiden liikuttelutilana, myös varastona, Taalikainen toteaa.
 Satu Taalikainen toimii näyttelijöiden luottamusmiehenä. Tiina Karppi / Yle
 Äänet käheinä
 Sisäilmassakaan ei ole kehumista. Taalikaisen mukaan siihen on sekoittunut pölyä näyttämön takana sijaitsevalta puuverstaalta, jonka läpi näyttelijät kulkevat kesken esitysten.
 – Äänityöläisenä ilman kuivuudesta on haittaa äänihuulille. Jos kurkkulääkäri sanoo että 40 prosenttia olisi ihanteellinen taso, niin meillä ei yleensä päästä edes kahteenkymmeneen näin talvisaikana. Kotona on varmistettava, että ilmankosteus pysyy ihanteellisena, mutta täällähän sitä suurimman osan ajasta viettää, Taalikainen toteaa.
 Lisäksi lämpötilat etenkin alemmissa kerroksissa ja pienemmällä näyttämöllä ovat alhaisia.
 – Ihmiset saaneet homeoireisiin viittaavia oireita kuten kurkun kuivumista, äänen käheytymistä ja päänsärkyä, näyttelijöiden luottamusmiehenä toimiva Satu Taalikainen kertoo.
 Väistötilat vai uusi teatteri?
 Nyt Kouvolassa mietitään vaihtoehtoja teatterin uusimiseksi. Niitä ovat joko vanhan rakennuksen pienempimuotoinen saneeraus tai vanhan rakennuksen kattavampi muokkaus ja mahdollinen laajentaminen. Yksi vaihtoehto on rakentaa kokonaan uudet tilat.
 Ensimmäinen vaihtoehto antaisi teatteritalolle arviolta kymmenen elinvuotta lisää, kun taas muokkausvaihtoehto toisi käytölle 50 lisävuotta. Laajennus toisi helpotusta tilojen ahtauteen.
 – Teatterit ovat aina sokkeloisia rakennuksia, mutta käytävät ja varastointitilat täällä ovat hyvin ahtaita, mikä on työturvallisuusriski. Esityksen aikana toimitaan pimeässä ja nopeasti, ja monesti esitykseen kuuluu kovia ääniä ja valot vilkkuvat. Tällaisessa tilanteessa tilojen epäkäytännöllisyys korostuu, käyttöpäällikkö Riku Hämäläinen sanoo.
 Jos näyttelijän on siirryttävä toiselle puolelle lavaa esityksen aikana, on hänen kuljettava puuverstaan läpi. Tiina Karppi / Yle
 Vaihtoehtoja punnitsemaan on nimetty ohjausryhmä, johon kuuluu muun muassa teatterinjohtaja  Tiina Luhtaniemi . Hän on sitä mieltä, että teatterin kannalta paras ratkaisu olisi uudisrakennus.
 Jos uutta teatteria ei voida rakentaa, siitä koituu mittavia haittoja teatterin toiminnalle. Remontin ajaksi teatteri joutuisi nimittäin muuttamaan toisaalle.
 – Se on hyvin pelottava ajatus. Kouvolassa ei ole muita ammattiteatterille soveltuvia tiloja. Väistötilat vaatisivat aikamoisia investointeja, käyttöpäällikkö Riku Hämäläinen toteaa.
 Tappioita lipputuloista
 Myöskään teatterinjohtaja ei osaa sanoa, mihin teatteri muuttaisi remontin ajaksi.
 – Kouvolassa on kaksi kulttuuritaloa, Kouvola-talo ja Kuusankoski-talo, mutta niissä on muuta ympärivuotista toimintaa. Emme halua aiheuttaa tilannetta, jossa teatteri häätäisi muun toiminnan pois, Tiina Luhtaniemi sanoo.
 Pienemmät tilat vaikuttaisivat merkittävästi myös lipputuloihin ja henkilöstöön.
 – Olemme arvioineet, että kahden vuoden aikana lipputulojen menetys voisi olla jopa lähes miljoona euroa. Mitä tulee henkilötyövuosien vähenemiseen, meillä se tarkoittaisi noin 2-5 henkilötyövuoden menetystä, Luhtaniemi kertoo.
 Kun henkilötyövuosia vähennetään, valtion myöntämä tuki laskee.
 – Se on kuin iso oravanpyörä, joka valitettavasti muistuttaa ennemminkin viemärin pyörrettä, käyttöpäällikkö Riku Hämäläinen toteaa.
 Tilojen ahtaus ja sokkeloisuus korostuvat, kun esityksen aikana liikutaan pimeässä ja nopeasti. Tiina Karppi / Yle
 Laastariratkaisuja
 Teatterin uusimisen tarkka budjetti on yhä auki. Siihen on kaavailtu käytettäväksi viidestä viiteentoista miljoonaa euroa.
 – Taloa on pidetty yllä laastariratkaisuilla tähän asti. Jos taloon laitetaan viisi miljoonaa euroa, niin se on vain vähän isompi laastari, käyttöpäällikkö Riku Hämäläinen toteaa.
 Kustannusarvio on pudonnut roimasti alkuperäisestä. Kun edellinen hankesuunnitelma tehtiin, uudisrakennuksen hinta määriteltiin 29 miljoonaan euroon. Silloin kyse oli tapahtumakeskuksesta, ja uutta teatteria suunniteltiin osaksi sitä. Sittemmin kaupungin suunnitelmat keskuksen rakentamisesta on  myllätty .
 – Uusi teatterikiinteistö ei ole enää millään tavalla vertailukelpoinen aiempaan suunnitelmaan, käyttöpäällikkö Riku Hämäläinen toteaa.
 Teatterilla ei kuitenkaan osata arvioida, kuinka paljon uuden teatterin hinnaksi nyt tulisi. He ovat valmiita tarkastelemaan taloteknisiä tarpeitaan, jotta hinta saataisiin sopimaan reunaehtoihin.
 – Uskon vakaasti siihen, että uudisrakennus saadaan kustannuksiltaan vastaavalle tasolle laajennusvaihtoehdon kanssa, jos tilat suunnitellaan järkevästi. Toivon mukaan päätös rakentamisesta on tämän vuoden puolella tehty, teatterinjohtaja Tiina Luhtaniemi sanoo.
 Kouvolan kaupunginhallitus jätti päätöksen teatterin tulevaisuutta koskevan esityksen pöydälle maanantain kokouksessa.
 Teatterilavan toinen sivu toimii paitsi  lavasteiden liikuttelutilana, myös varastotilana. Tiina Karppi / Yle
 Vanha teatteritalo on näyttelijä Satu Taalikaiselle rakas. Hänkin on kuitenkin valmis luopumaan siitä väistötiloihin siirtymisestä koituvien haittojen vuoksi.
 – Se vaikuttaisi todella paljon tulevaisuuteemme remontin jälkeen. Olen seurannut tilannetta teatterin hallituksessa ja joutunut toteamaan, että uudisrakennus olisi helpoin vaihtoehto, eikä loppujen lopuksi välttämättä edes se kallein, Taalikainen sanoo.
 Uudelle teatterille on mietitty jo paikkaakin.
 – Olemme puhuneet palaneen yhteiskoulun tontista mahdollisena paikkana. Se on huippuhieno tontti keskustassa, aivan nykyisen teatterin vieressä, teatterinjohtaja Tiina Luhtaniemi kertoo.

Näyttelijöiden äänihuulet kuivuivat, koska teatteri hajoaa käsiin – "Katosta valuu näyttämölle vettä ja ikkunat vuotavat"


Summary: Kun urheilun megatapahtumien järjestäjät puhuvat kuinka koko kansa hyötyy kisoista, on kyseessä lähinnä Pinokkion nenään verrattavasta jutusta, kirjoittaa mediatutkija Sami Kolamo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Mitä yhteistä on Kiinalla, Etelä-Afrikalla, Brasilialla ja Venäjällä? Maat ovat järjestäneet viime vuosien aikana urheilun megatapahtumia, kuten olympialaisia ja jalkapallon MM-kisoja.
 Näitä maita yhdistää myös epädemokraattisuus ja korruptoituneisuus. Eikä maita voi kutsua mallioppilaiksi ihmisoikeuksien ja ympäristöasioiden hoitamisessakaan.
 Kovin samantyyppisiä ovat olleet näiden maiden kisaorganisaatioiden edustajien lupaukset ennen odotettuja kotikisoja. He ovat puhuneet kansakunnan näytön paikasta ja julistaneet koko kansaa hyödyttävistä tekijöistä. Tämä on valtiopropagandistista puhetta, sillä lupaukset vuotavat kuin nuhakuumeisen Pinokkion nenä.
 Propaganda viittaa  järjestelmälliseen suostuttelevaan viestintään. Sen tarkoituksena on kääntää huomio pois yhteiskunnallisista epäkohdista, kuten sananvapausongelmista ja pahaveliverkostoista. Nykyisessä digitaalisessa mediaympäristössä propagandan muotoja ovat valeuutiset ja trollaus.
 Urheilun megatapahtumista toiseen samat valheelliset lupaukset toistuvat. Näitä ovat ennen kaikkea väitteet talouskasvusta, työllisyyden kehityksestä ja turistien kisakaupunkeihin tuomista rahoista.
 Ensiksikin talouskasvu  ei pidä kutiaan. Huolimatta siitä, että keskeisten tapahtumapaikkojen läheisyydessä sijaitsevat pubit täyttyvät kisojen aikana kasvomaalatuista ja värejä tunnustavista turisteista, megatapahtumien  kansantaloudellinen hyöty on yleensä mitätön .
 Arviot turistien tuomista rahavirroista ovat liioiteltuja.
 Toiseksi työpaikat  ovat tilapäisiä ja huonosti palkattuja. Toisinaan on osuvaa puhua orjatyövoimasta. Venäjän jalkapallon MM-kisoissa Pietarin uutta jalkapallopyhättöä rakensivat naapurimaista, kuten Valko-Venäjältä, Ukrainasta ja Pohjois-Koreasta tulleet duunarit, joita  ei kohdeltu paikallisten työlakien mukaisesti . Pohjoiskorealaisten  palkoista iso siivu kulkeutui   Kim Jong-unin  hallinnon sotavarustelubudjettiin.
 Kolmanneksi arviot turistien tuomista rahavirroista  ovat liioiteltuja. Laskelmissa ei oteta huomioon sitä, kuinka paljon tapahtuma syrjäyttää muuta turismia, joka saapuisi kisakaupunkeihin, jos tapahtumaa ei järjestettäisi. Megatapahtumia koskevassa numeropelissä ohitetaan usein myös nettovaikutukset eli investointien ja muun tapahtuman järjestämiseen suunnatun julkisen rahoituksen potentiaaliset vaihtoehtoiset käyttökohteet.
 Kaiken kukkuraksi stadioneiden rakennuskustannukset  arvioidaan kisabudjeteissa karkeasti alakanttiin.  Todelliset kulut ovat moninkertaiset.  Tämä virhearvio koskee myös demokraattisina pidettyjä isäntämaita. Valitettavan usein toimittajat lainaavat tapahtumalobbareiden väitteitä kuluista ja menoista. Tällaista mediakerrontaa voi pitää osana propagandaa, sillä virheellisten lukujen ja kuviteltujen hyötyjen avulla ihmisiä suostutellaan hyväksymään ristiriitaiset kisahankkeet.
 Veronmaksajien osuus kisabudjeteista on huomattavasti suurempi kuin sponsoreiden.
 Kiinnostavaa on myös se, kuinka yksityiskohtaisen tarkasti lakisääteisten sopimusten avulla virallisten sponsoreiden etuja suojellaan kisojen aikana. Jalkapallon MM-kisoissa Kansainvälisen jalkapalloliiton Fifan valvomilla alueilla paikallisten herkkujen sijaan joutuu tyytymään yhdysvaltalaisiin burgereihin ja juomiin.
 Sponsoreiden oikeuksien puolustajien mukaan kritiikki on turhaa, sillä ilman monikansallisten yhtiöiden rahavaroja urheilun megatapahtumia ei pystyttäisi lainkaan järjestämään. Tämäkin väite tulee ampua alas, sillä veronmaksajien osuus kisabudjeteista on huomattavasti suurempi kuin sponsoreiden.
 Rehellisempää on sanoa,  että ilman julkisten varojen korvamerkkaamista kisainfrastruktuurin rakentamiseen – sen sijaan että rahat sijoitettaisiin vaikkapa kouluihin ja sairaaloihin – isäntämaa(ehdokas) ei pääsisi edes hakukilpailuvaiheessa  short listille .
 Näin asioista ei kuitenkaan tiedoteta. Miksi? Siksi, koska kyse on vallankäytöstä, jossa poliittinen ja kaupallinen propaganda ovat liittoutuneet keskenään.
 Hyötynä voi pitää yhteisöllistä hauskanpitoa ja hyvää fiilistä, jonka myös tv-kuvista voi nähdä.
 Mitä hyötyä urheilun megatapahtumista  sitten on?
 Hyötynä voi pitää yhteisöllistä hauskanpitoa ja hyvää fiilistä, jonka myös tv-kuvista voi nähdä. Kyse on sinänsä tärkeästä ei-mitattavissa olevasta tunnehyödystä, kuten torilla toisiaan tapaavat suomalaiset jääkiekkofanit hyvin tietävät.
 Mutta jos karnevaalimeininkiä tarkastelee osana toimintaa, jossa poliittinen ja taloudellinen eliitti haalii surutta voittoja itselleen, näyttäytyy hauskanpito toisessa valossa. Se toimii sumuverhona, jonka taakse megatapahtuman organisointiin liittyvä kova politiikka, kuten kansalaisaktivistien vangitseminen ja eliminoiminen, voidaan häivyttää.
 Lopuksi toiminnallinen ehdotus tulevaisuutta silmällä pitäen. Kun seuraavan kerran kuulet kisaorganisaation edustajan julistavan ylimalkaisesti koko kansan hyödyistä, nouse pystyyn ja huuda: Valetta! Ja kysy sitten: Kenen etujen puolesta sanasi asettelet?
 Sami Kolamo
 Kirjoittaja on urheiluun perehtynyt mediatutkija ja aineenopettaja. Hän toivoo urheilutoimittajilta riippumattomuutta ja terävää yhteiskuntakritiikkiä. Urheilu on merkittävä osa yhteiskuntaa – kulttuuria, taloutta ja politiikkaa. Siksi urheilun kentillä tulisi olla nykyistä enemmän vallan vahtikoiria.
 Aiheesta voi keskustella 12.3. klo 16.00 asti.

Sami Kolamon kolumni: Urheilun megatapahtumia käytetään myös härskiin propagandaan


Summary: Venezuelan sisäinen kaaos pahenee jatkuvasti.

Yhdysvallat vetää pois jäljellä olevan diplomaattihenkilöstönsä Venezuelasta, kertoo ulkoministeri  Mike Pompeo .
 Diplomaattien perheenjäsenet ja muu ei-välttämätön henkilöstö vedettiin pois jo tammikuussa. Nyt Caracasin suurlähetystö tyhjennetään kokonaan.
 – Päätös perustuu toisaalta Venezuelan heikkenevään tilanteeseen ja toisaalta siihen johtopäätökseen, että suurlähetystössä oleva USA:n diplomaattinen henkilöstö asettaa rajoitteita Yhdysvaltain toimille, Pompeo kirjoitti Twitterissä.
 Pompeo ei maininnut tarkempaa ajankohtaa, milloin diplomaatit poistuvat maasta. USA:n ulkoministeriö kehottaa Venezuelassa asuvia yhdysvaltalaisia myös poistumaan.
 Venezuelassa vallitsee taloudellinen sekasorto maan talouden romahdettua. Maan hallinto yrittää hillitä kuohuntaa tiukoin ottein. Venezuelan parlamentin puhemies  Juan Guaidó  on ilmoittanut syrjäyttävänsä opposition tuella maan presidentin  Nicolas Maduron .
 Uusin ongelmana on lähes koko maan lamauttanut sähkökatko, jonka syytä tutkitaan. MAduro on syyttänyt Yhdysvaltoja kyberhyökkäyksestä.
 Sähköpulan takia esimerkiksi sairaalat joutuvat hoitamaan potilaitaan ilman sähkölaitteiden apua ja Venezuelan öljyteollisuus- ja satamat ovat lamaantuneet.
 Osassa maata sähköt on palautettu, mutta katkoksia tapahtuu edelleen.
 Lue lisää:
 Venezuelan sähkökatkot ovat tappaneet 15 munuaispotilasta
 Oppositiojohtaja Guaido palasi Venezuelaan: "Jatkamme eteenpäin"

Yhdysvallat vetää diplomaattinsa Venezuelasta – "rajoittavat politiikan vaihtoehtoja"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kokelaat aloittavat tänään yo-urakkansa – kaikki kokeet sähköisinä ensimmäistä kertaa
 Kevään ylioppilastutkinto  alkaa äidinkielen lukutaidon kokeella . Tällä viikolla kirjoitetaan myös vieraan kielen lyhyt oppimäärä ja ensimmäinen reaaliaine. Kaikki kokeet ovat nyt sähköisiä. Yhteensä 40 271 kokelasta tavoittelee tutkintoa tänä keväänä.
 Brexit-sopimusta muutettiin, kelpaako parlamentille?
 Theresa May lehdistötilaisuudessa Strasbourgissa maanantaina. Frederick Florin / AFP
 Britannian pääministeri  Theresa May  on yön neuvotteluissa  saanut läpi muutoksia  EU:n kanssa tehtyyn EU-erosopimuksen luonnokseen. Brexitistä vastaava ministeri  David Lidington  kertoo, että muutokset ovat laillisesti sitovia. Hänen mukaansa ne vahvistavat ja parantavat erosopimusta ja poliittista julistusta.  Britannian parlamentti äänestää tänä iltana , hyväksyykö se erosopimuksen. Oppositiossa oleva työväenpuolue äänestänee esitystä vastaan.
 Ikääntyvistä vanhemmista huolehtiminen voi viedä voimat
 Seija Noppari on äitinsä Helvi Nopparin epävirallinen omaishoitaja. Päivi Meritähti / Yle
 Arviolta yli 300 000 suomalaista tekee omaishoitajan työtä ilman sopimusta tai korvausta. Osa kokee muun muassa omien vanhempiensa hoitamisen velvollisuudekseen. Omat voimat voivat hyvästä tahdosta huolimatta joutua koetukselle.  Missä menee jaksamisen raja?
 Brexit kiihdyttää paluumuuttoa Britanniasta Baltiaan
 Latvialaisen Arturs Žiznerskisin tarina noudattelee tilastoissa näkyviä yleisiä trendejä: Hän lähti Latvian vaikeina vuosina Lontooseen tienaamaan, mutta jätti Britannian brexit-äänestyksen jälkeen, kun punta menetti arvoaan. Markus Kuokkanen
 Jotkut pienet EU-maat kuten Latvia ovat menettäneet merkittävän siivun väestöstään Britannian työmarkkinoille.  Nyt moni palaa kotikonnuilleen  brexitin aiheuttaman epävarmuuden vuoksi. Tilastokeskus ONS:n mukaan EU-kansalaisten virta Britanniaan alkoi kutistua heti vuoden 2016 brexit-äänestyksen jälkeen, kun punta menetti arvoaan ja taloustilanne samanaikaisesti parani muualla EU:ssa.
 Sää poutaantuu ja kylmenee
 Yle
 Matalapaine väistyy itään ja korkeapaine vahvistuu. Tiistaina sää on suurelta osin poutaista ja aurinkoista osassa maata. Aluksi pilvisyys on kuitenkin etelässä ja idässä runsasta. Lumikuurot ovat mahdollisia vielä tiistaina päivälläkin. Lämpötila on pakkasen puolella, ja idässä ja etelässä pohjoistuuli lisää kylmyyden tunnetta. Lue lisää  säästä täältä.

Herätys: Sähköiset yo-kokeet alkavat, brexit-sopimukseen muutoksia, sää kylmenee


Summary: Arviolta yli 300 000 suomalaista tekee omaishoitajan työtä ilman sopimusta tai korvausta. Osa kokee sen velvollisuudekseen.

Linnut parveilevat olohuoneen suuren ikkunan takana. Naapurin kissa päivystää lintulaudan lähellä ja kurkkii välillä ikkunasta sisään. Ikkunan takana on luultavasti aina joku, joka tulee pihalle rapsuttamaan.
 Porilainen  Helvi Noppari  on asunut samassa talossa jo yli 50 vuotta. Siinä ajassa pihapiirin kissat ovat vaihtuneet ja lapset ovat lähteneet lintuparvien lailla maailmalle. Muuten koti on pysynyt aika lailla ennallaan.
 Se on muistisairaalle ihmiselle tärkeää.
 Nopparin hartain toive on, että hän saisi asua omassa kodissaan elämänsä loppuun asti.
 Lupaus isälle
 Viisi vuotta sitten Helvi Noppari jäi kotitaloonsa yksin. Hän rakensi talon yhdessä aviomiehensä kanssa vuonna 1966 ja kasvatti siellä viisi lasta.
 – Kun isä kuoli, lupasimme hänelle pitää äidistä huolta, kertoo yksi lapsista,  Seija Noppari .
 Seija Noppari käy päivätöissä ja viettää suuren osan vapaa-ajastaan äitinsä luona. Päivi Meritähti / Yle
 Helppoja nämä vuodet eivät ole olleet. Helvi Nopparin muisti on temppuillut jo pitkään.
 – Ikinä ei tiedä, millainen äiti tänään on vastassa. On henkisesti raskasta nähdä, miten ihmisen persoona muuttuu. Äiti ei ole enää se äiti, jonka on tuntenut, Seija Noppari toteaa.
 Työtä ilman korvausta
 Hoitovastuu äidistä jakautuu viiden sisaruksen kesken. Yksikään heistä ei ole virallinen omaishoitaja.
 Arviolta yli 300 000 suomalaista tekee omaishoitajan työtä ilman virallista sopimusta.
 – Olisi vaikea määritellä, kuka meistä se virallinen hoitaja olisi, kuka meistä auttaa eniten. Rahallinen korvaus on muutenkin niin pieni, että turha meitä sen takia on asettaa eriarvoiseen asemaan, Seija Noppari pohtii.
 Vaikka omaishoitajille maksettava korvaus on vain satoja euroja kuukaudessa, säästää valtio heidän ansiostaan  Omaishoitajliiton mukaan  miljardeja euroja.
 Omat rajat hyvä tuntea
 Seija Noppari hoitaa äitiään iltaisin ja viikonloppuisin. Sen lisäksi hän tekee normaalia päivätyötä kuntoutuskeskuksessa. Vapaa-aikaa hänellä ei juuri ole.
 Se alkaa uuvuttaa.
 – Olen viime päivinä joutunut kysymään itseltäni usein, paljonko minun pitää jaksaa. Milloin tulee se raja vastaan, että oma elämäni alkaa olla vaakalaudalla?

 Nopparilla on myös omia lapsia ja lapsenlapsia, joista hän haluaisi huolehtia – jos vain joka paikkaan ehtisi.
 Oma äiti auttoi häntä silloin, kun hänen lapsensa olivat pieniä. Osin siksi hän tuntee velvollisuudekseen auttaa nyt äitiään.
 – Tiettyyn pisteeseen asti koen, että omista vanhemmista on velvollisuus huolehtia. Mutta pitää tietää, missä se raja menee, ettei hoitaja polta itseään loppuun.
 Puolesta ja vastaan
 Velvollisuudentunne on yleistä. Esimerkiksi Facebookissa on ollut viime viikkoina useita keskusteluja aiheesta.
 Yhden niistä laittoi alulle saarijärveläinen  Iida Pääkkönen.  Hän kysyi: Onko aikuisella lapsella velvollisuus pitää huolta ikääntyvistä vanhemmistaan?
 Päivi Meritähti / Yle
 Osa kertoi suoraan pitävänsä sitä velvollisuutena. Osa koki auttavansa ennemminkin omasta halusta ja rakkaudesta, ei niinkään velvollisuudesta. Toiset olivat sitä mieltä, että eivät ole vanhemmilleen mitään velkaa.
 Pääkkösen omat vanhemmat eivät toistaiseksi ole tarvinneet apua, mutta hän on seurannut sivusta miehensä isovanhempien heikkenevää terveydentilaa. Se on saanut hänet pohtimaan, kuinka paljon olisi itse valmis tekemään.
 – Voisin tehdä ruokaostoksia kerran viikossa, auttaa siivoustöissä ja viedä vanhuksia kahville, mutta jos joutuisin pitämään huolta päivittäisistä tarpeista, kuten ruokailusta, henkilökohtaisesta hygieniasta ja lääkkeiden antamisesta, en sitä jaksaisi.
 Joku muu voi hoitaa paremmin
 Iida Pääkkönen kokee, että auttamisenhalun pitää kummuta omista lähtökohdista. Sekä auttaja että autettava saavat hyvää mieltä, jos auttaminen ei tunnu kummastakaan rasitteelta.
 – Elämä on kuitenkin niin lyhyt, että jos joutuu tahtomattaan omien vanhempien omaishoitajaksi jopa vuosiksi, ei se enää ole hyvää elämää. Eikä auttamisesta ole kenellekään hyötyä, jos on itse väsynyt ja voimaton.
 Pääkkönen ymmärtää, että moni kokee kotihoidon laitosta paremmaksi vaihtoehdoksi. Hänen mielestään se ei automaattisesti ole niin.
 – Olen kuullut lähiseudun vanhainkodeista pääasiassa hyvää palautetta. Olen luottavainen siihen, että jossain vielä hoidetaan vanhuksia paremmin kuin mihin itse mahdollisena uupuneena omaishoitajana kykenisin.
 Kuka tekee päätöksen hoidosta?
 Porilaisessa Nopparin perheessä ajatusta kodin ulkopuolisesta hoitopaikasta on jo väläytelty. Seija Noppari uskoo, että esimerkiksi perhekoti voisi olla hänen äidilleen sopiva paikka. Siellä hän voisi leipoa ja tehdä käsitöitä, joita ei yksin kotona saa aikaiseksi. Ruokakin maittaisi todennäköisesti seurassa paremmin, eivätkä yksinäiset yöt tuntuisi turvattomilta.
 Mutta äiti ei halua muuttaa.
 – Onhan täällä hiljaista, kun ei ole paljon seuraa, mutta kyllä minä pärjään. Minulla on täällä oma vapauteni. En halua laitokseen tai mihinkään muualle. Kyllä koti on koti, Helvi Noppari toteaa.
 Helvi Nopparin hartain toive on saada asua omassa kodissaan. Päivi Meritähti / Yle
 Tytär jopa hieman häkeltyy äidin vastauksesta. Äiti selkeästi ymmärtää ja on pohtinut asiaa. Se ei ole muistisairaan kanssa itsestään selvää.
 Sitä hän ei välttämättä kuitenkaan ymmärrä, kuinka paljon hän tarvitsee apua. Helvi Nopparin lapset huolehtivat käytännössä kaikista arkisista asioista, ruokailusta ja hygieniasta lähtien.
 – Muistisairauteen kuuluu kieltäminen ja silloin itsemääräämisoikeus on vaikea kysymys. Silloin on vaikea tietää, koska omaisten pitää tehdä päätös, voiko hoitopaikan muuttaminen parantaa hoidettavan elämänlaatua, Seija Noppari toteaa.
 Jo nyt lasten lisäksi talossa käy hoitaja huolehtimassa lääkityksistä.
 "Joskus tuntuu siltä, että olen taakka"
 Ainakin nyt Helvi Nopparin ajatukset ovat kirkkaita. Voi olla, että huomenna hän ei muista tästä keskustelusta mitään.
 Silti hän ymmärtää, kuinka paljon lapset kantavat hänestä huolta.
 – Olen ainakin yrittänyt olla kiitollinen. En tiedä huomaavatko he sitä, mutta kyllä minä olen tyytyväinen. Lapset käyvät täällä usein ja olen ajatellut, että niin kauan kun näin pärjään, niin hyvä on.

 Lasten uupumuskaan ei ole jäänyt häneltä huomaamatta.
 – Joskus tuntuu siltä, että olen taakka, kun aina pitää pyytää apua. Mutta kun kaikenlaista kremppaa on tullut itselle, niin kai se vain pitää hyväksyä. Täytyy noilta lapsilta kysyä, millainen hoidettava minä olen.
 Raskasta, mutta palkitsevaa
 Tytär, Seija Noppari liikuttuu näistä sanoista.
 – Ihminen ei saa itse valita, millainen sairaus hänelle tulee. Vaikka tämä onkin minulle raskasta, olen itseni kanssa paremmin sinut, kun pidän äidistä huolta. Saan siitä sisäistä rauhaa.
 Onko aikuisilla lapsilla mielestäsi velvollisuus huolehtia ikääntyvistä vanhemmistaan? Missä menee raja? Huolehtisitko sinä? Tai jos huolehdit jo nyt, kerro kokemuksistasi. Voit keskustella aiheesta kommenttikentässä kello 17:ään saakka.

Onko ikääntyneistä vanhemmista huolehtiminen rakkautta vai rasite? ”Joskus minusta tuntuu siltä, että olen taakka”


Summary: Eräät pienet EU-maat ovat menettäneet merkittävän siivun väestöstään Britannian työmarkkinoille. Britannian EU-eron lietsoma paluumuutto lievittää Baltian väestökatoa.

Kahdeksan vuotta sitten latvialainen  Arturs Žiznerskis  totesi, että hänellä ei ole enää varaa jatkaa graafisen suunnittelun opintojaan. 21-vuotias mies jätti opinnot kesken ja lähti Riiasta Lontooseen tarjoilijaksi.
 – Monet ystäväni olivat muutaneet ulkomaille heti, kun Latvia liittyi EU:hun. Minulla oli tuttuja Lontoossa. He auttoivat paljon, kun muutin sinne, Žiznerskis kertoo.
 Žiznerskisin tarina on Latviassa tyypillinen. Kymmenen vuotta sitten Latviaan iski kova talouskriisi. Kymmeniä tuhansia ihmisiä muutti vuosittain parempien palkkojen perässä varsinkin englanninkielisiin maihin, Britanniaan ja Irlantiin.
 Latvian väkiluku hupeni kovaa vauhtia. Mutta nyt paluu Britanniasta entisiin kotimaihin on käynnissä.
 Britannian parlamentin alahuone äänestää tänään  tiistaina pääministeri  Theresa Mayn  EU-erosopimuksen hyväksynnästä. Jos sopimus jälleen hylätään, kansanedustajat äänestävät keskiviikkona siitä, onko Britannian erottava EU:sta ilman sopimusta.
 "Ketjumaastamuutto" vei latvialaisia maailmalle
 Muuttoliikkeitä tutkiva  Elina Apsite-Berina  Latvian yliopistosta kertoo, että itäisissä EU-maissa vaikutti voimakkaasti niin sanottu ketjumaastamuutto: kun yksi lähti ulkomaille, hänen tuttavansa seurasivat perässä.
 Nyt jopa kuusi prosenttia latvialaisista asuu Britanniassa. Myös liettualaisista ja irlantilaisista noin 6–7 prosenttia on ehtinyt siirtyä Britannian työmarkkinoille.
 Britannian kansallisen tilastokeskuksen ONS:n mukaan maassa asuu nyt 337 000 Irlannin kansalaista. Liettuan kansalaisia on Britanniassa 203 000 ja Latvian kansalaisia 113 000.
 Puolalaiset ovat Britannian suurin EU-kansalaisten ryhmä. Brexitillä on kuitenkin suhteellisesti suurempi merkitys Latvian kaltaisille pienille maille, joiden väestöstä merkittävä siivu asuu Britanniassa.
 Lähtömaasta voi löytyä paremmin töitä
 Tilastokeskus ONS:n mukaan EU-kansalaisten virta Britanniaan alkoi kutistua heti vuoden 2016 brexit-äänestyksen jälkeen, kun punta menetti arvoaan ja taloustilanne samanaikaisesti parani muualla EU:ssa.
 Myös Arturs Žiznerskis on jo palannut kotiseudulleen. Kun punnan arvo alkoi laskea, hänkin jätti Britannian.
 Ensin töitä löytyi Norjasta rakennuksilta. Sitten hän päätyi Latviaan pankin asiakaskonsultiksi.
 – Kun tuohon aikaan kävin Latviassa tapaamassa perhettäni ja ystäviäni, huomasin vuosien mittaan, että palkkaerot Britannian ja Latvian välillä kapenivat. Nyt pystyn tienaamaan enemmän täällä kuin Englannissa. Siellä tein tarjoilijan töitä, mutta täällä sain töitä pankista, koska osaan kieliä ja matematiikkaa, hän selittää.
 Apsite-Berina sanoo, että Latviassa näkyy nyt paluumuuttotrendi.
 – Myllerrykset muualla ovat edistäneet paluumuuttoa, hän kuvaa.
 Elina Apsite-Berina työskentelee tutkijana Latvian yliopiston ihmismaantieteen osastolla. Markus Kuokkanen
 – Moni lähti Latviasta elämän epävarmuuden vuoksi. Nyt Britanniassa asuvat ovat epävarmoja tulevaisuudestaan ja lainsäädännön kehityksestä siellä. Heidän on päätettävä strategiastaan, tutkija kuvailee.
 Osa paluumuutosta liittyy suoraan brexitiin. Apsite-Berina kertoo, että jotkut latvialaiset ovat jääneet työttömiksi, kun Britannian yritykset ovat muuttaneet tai irtisanoneet ihmisiä brexitin vuoksi.
 Paluumuutto helpottaa Latvian väestökatoa ja on periaatteessa maalle hyvä asia. Lukujen taustalla on kuitenkin myös traagisia tarinoita. Apsite-Berinan mukaan osa muuttaa pakon edessä, selvitäkseen taloudellisesti.
 Osa ehtinyt juurtua Britanniaan
 Lähestyvä Brexit ei ole kuitenkaan muuttanut siirtolaisuuden isoa kuvaa. Latviasta lähtee edelleen enemmän ihmisiä kuin sinne palaa. Britanniaan saapuu edelleen enemmän EU-kansalaisia kuin sieltä lähtee.
 On myös paljon latvialaisia, jotka ovat ehtineet juurtua tiukasti Britanniaan.
 Arturs Žiznerskis kertoo, että myös hänen sisarensa muutti lopulta Britanniaan ja serustelee nyt britin kanssa. Hän pohtii, että rakkaus luultavasti pitää sisaren Britanniassa taloudellisista näkökohdista riippumatta.
 – Taloudellisesti hän pärjäisi varmaan paremmin täällä.
 Lue myös:
 Tänään alkaa brexitin kohtalonviikko – 5 vastausta polttavimpiin kysymyksiin brittiparlamentin äänestysten sarjasta
 Britannia on toiseksi suosituin maa suorittaa ulkomainen tutkinto – esitä asiantuntijalle kysymyksesi EU-eron vaikutuksista
 Brexit käy kalliiksi muiden EU-maiden veronmaksajille, Suomessakin pitää säätää monta yksityiskohtaa

Brexit kiihdyttää paluumuuttoa Britanniasta Baltiaan – Töitä saattaa löytyä paremmin entisestä kotimaasta


Summary: Yli 40 000 kokelasta on ilmoittautunut tutkintoon.

Ylioppilaaksi tähtäävät aloittavat urakkansa tänään äidinkielen lukutaidon kokeella ja ruotsi tai suomi toisena kielenä -kokeella.
 Kaikki ylioppilastutkinnon kokeet suoritetaan nyt digitaalisina. Viimeisimpänä sähköiseen muotoon siirtyy tänä keväänä matematiikan koe, joka suoritetaan 26.3.
 Äidinkielen koe tehdään nyt toista kertaa sähköisenä. Kuopion klassillisen lukion apulaisrehtori, äidinkielen ja kirjallisuuden lehtori  Kerttu Happonen  kertoo uudistuksen tuoneen kokeeseen aiempaa monimuotoisemmat aineistot.
 – Lukutaidon kokeen aineistona voi olla perinteisten mediatekstien ja kaunokirjallisuuden lisäksi esimerkiksi mainoselokuvia, musiikkivideoita tai tv-haastatteluja, Happonen kirjoittaa sähköpostitse.
 Äidinkielen kokeen toinen osa eli kirjoitustaidon koe järjestetään perjantaina 22.3.
 – Kirjoitustaidon kokeessa haasteena on oman näkökulman rajaaminen ja sopivien aineistojen valinta useiden melko laajojenkin aineistojen joukosta, Happonen luonnehtii.
 Viime hetken vinkit lukutaidon kokeeseen voit  lukea tästä Abitreenien jutusta , jossa ylioppilaslautakunnan äidinkielen sensori  Kimmo Svinhufvud  kertoo yleisimmät kokeessa tehtävät mokat.
 Jännittääkö?  Lue tästä  psykologin neuvot koetilanteeseen.
 Seuraavaksi luvassa vieraan kielen lyhyt oppimäärä ja reaali
 Yhteensä 40 271 kokelasta tavoittelee tutkintoa tänä keväänä. Ilmoittautuneiden määrä on noin 600 vähemmän kuin vuosi sitten. Luvuissa ovat mukana kokelaat, jotka uusivat kokeitaan tai täydentävät tutkintoaan.
 Kokelaiden urakka jatkuu tällä viikolla vieraan kielen lyhyen oppimäärän kokeella torstaina ja ensimmäisen reaaliaineen kokeella perjantaina.  Ylioppilaslautakunnan mukaan  tänä keväänä kokelaita on ilmoittautunut myös kaikkiin kolmeen saamen kielen lyhyen oppimäärän kokeisiin.
 Kevään viimeinen koe on toisen reaaliaineen koepäivänä 28.3. Koko kevään kokeiden aikataulun voit katsoa  ylioppilastutkintolautakunnan sivuilta .
 Ylioppilastutkinnon tuloksilla on ensi keväästä lähtien entistä suurempi painotus, kun korkeakoulujen on valittava yli puolet opiskelijoistaan ylioppilastodistusten perusteella. Esimerkiksi  Helsingin Sanomat  on kirjoittanut siitä, että osa opiskelijoista on huolissaan ylioppilastodistuksen entistä suuremmasta merkityksestä.
 Lue lisää:
 Mitä sähköisessä äidinkielen ylioppilaskokeessa kannattaa ottaa huomioon?
 “Oleelliset asiat eivät saa jäädä yksityiskohtien varjoon” – Huomioi nämä asiat äidinkielen lukutaidon yo-kokeessa
 Näin kirjoitat ällän paperit
 Kun A:kin kelpaa – näin läpäiset ylioppilaskirjoitukset
 Jännittääkö matematiikan sähköinen yo-koe? Ota haltuun nämä kolme teknistä asiaa!
 Yo-koe tarkistetaan ainakin viidesti ennen koepäivää

Kokelaat aloittavat tänään urakkansa yo-kirjoituksissa – ensimmäisenä vuorossa on äidinkielen lukutaidon koe


Summary: Pompeon mukaan myös Venäjä on mukana sabotoinnissa.

Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  kritisoi Kuubaa ja Venäjää Venezuelan presidentin  Nicolas Maduron  tukemisesta. Pompeon mukaan Kuuballa ja Venäjällä on ollut keskeinen rooli venezuelalaisten demokratiaunelmien ja hyvinvoinnin sabotoimisessa.
 Pompeo haukkui Kuubaa muun muassa siitä, että se antaa Madurolle ja tämän lähipiirille fyysistä suojaa ja poliittista tukea. Hänen mukaansa Kuuba on Venezuelassa imperialistinen voima.
 – Kun ei ole sähköä, kiitä Kuuba-johtoista ihmeellistä insinööritaitoa. Kun ei ole vettä, kiitä erinomaisia hydrologeja Kuubasta. Kun ei ole ruokaa, kiitä Kuuban kommunistisia herroja, Pompeo sanoi.
 Yhdysvallat on ollut etujoukoissa tukemassa Venezuelan oppositiojohtajaa, maan väliaikaiseksi presidentiksi julistautunutta  Juan Guaidoa . Yhdysvallat haluaa syöstä Maduron vallasta, mutta Venäjä ja Kuuba seisovat edelleen Maduron takana.
 – Nicolas Maduro lupasi venezuelalaisille paremman elämän ja sosialistisen paratiisin, ulkoministeri sanoi.
 Pompeo jatkoi, että Maduro piti lupauksensa sosialismista. Hänen mukaansa on kuitenkin todettu monta kertaa, että se on resepti talouden tuhoamiseen. Hänen mukaansa lupauksen paratiisiosaa ei ole pidetty.
 Yli 50 maata on jo tunnustanut Guaidon maan väliaikaiseksi johtajaksi. Maduro on kuitenkin kieltäytynyt luopumasta vallasta.
 Maata piinaa edelleen laaja sähkökatko
 Venezuelassa on kärsitty viime viikon torstaista alkaen laajasta sähkökatkosta, jonka vuoksi miljoonat ihmiset ovat olleet vailla sähköä. Katkon takia koulut ja yritykset ovat olleet kiinni, ja Maduro on ilmoittanut, että ne pysyvät säpissä vielä ainakin seuraavan vuorokauden. Ainakin 17 ihmistä on kuollut sähkökatkon takia, sillä he eivät ole saaneet sähköttömistä sairaaloista tarvittavaa hoitoa.
 Maduro on syyttänyt Yhdysvaltojen olevan katoksen takana.
 Guaido kehotti puheessaan maanantaina maan parlamenttia myös julistamaan hälytystilan.
 – Venezuelassa ei ole mitään normaalia, emmekä anna tragedian normalisoitua. Tämän vuoksi meillä on mahdollisuus hälytystilaan, Guaido uhosi parlamentissa.
 Lue myös:
 Venezuelan sähkökatkot ovat tappaneet 15 munuaispotilasta  (10.3.)
 Poliisi esti mielenosoittajia pääsemästä eteenpäin Venezuelassa   (9.3.)
 Venezuelassa koulut ja työpaikat kiinni laajan sähkökatkon takia – varapresidentti syyttää äärioikeistoa
  (9.3.)

Yhdysvaltain Pompeo syyttää Kuubaa ja Venäjää Venezuelan ongelmista


Summary: Perustuslaki edellyttää, että hallituksen eron jälkeen eduskuntaryhmät keskustelevat uuden hallituksen muodostamisesta.

Kaikkien eduskuntaryhmien on tänään iltapäivällä määrä kokoontua neuvottelemaan hallitustilanteesta. Ryhmät kutsui viime viikolla koolle keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkonen .
 Kaikkonen aikoo ehdottaa, että nykyinen hallitus jatkaisi toimitusministeristönä. Hänen mukaansa eduskuntavaalit ovat jo niin lähellä, että tässä tilanteessa ei ole edellytyksiä aloittaa hallitusneuvotteluja poliittisen hallituksen muodostamisesta.
 Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) jätti perjantaina hallituksensa eronpyynnön soten kaatuminen takia. Presidentti  Sauli Niinistö  pyysi heti tuoreeltaan eronnutta hallitusta jatkamaan toimitusministeristönä.
 Eduskuntavaalit järjestetään 14. huhtikuuta.
 STT:n eduskuntaryhmien puheenjohtajille eilen tekemän soittokierroksen perusteella suurin osa puolueista on Kaikkosen linjoilla.
 – Vaaleihin on niin vähän aikaa, että hallituksen muodostamisneuvotteluita on turha lähteä käymään, sanoi kokoomuksen ryhmänjohtaja  Kalle Jokinen .
 Samaa sanovat myös vihreiden, sinisten ja RKP:n ryhmänjohtajat.
 Perussuomalaiset haluaisi muodostaa uuden toimitusministeristön, joka noudattaisi eduskunnan voimasuhteita.
 - Nyt ollaan mahdollisesti luomassa ennakkotapausta, ja haluamme asiasta keskustelua, perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Leena Meri  kommentoi.
 Suurimman oppositiopuolueen sosiaalidemokraattien ryhmänjohtaja  Antti Lindtman  sanoi puolestaan, että puolue tekee päätöksen kannastaan kuultuaan tiistaina Kaikkosen perustelut ja toimitusministeristössä istuvien puolueiden näkemykset ministeristön vallan rajoista.

Eduskuntaryhmät neuvottelevat hallitustilanteesta – Kaikkosen ehdotukselle kannatusta


Belgiassa, Brysselin juutalaismuseoon vuonna 2014 iskenyt ranskalais-algerialainen  Mehdi Nemmouche  tuomittiin tiistaina elinkautiseen vankeusrangaistukseen, kertoo uutistoimisto AFP.
 33-vuotias Ranskan ja Algerian kaksoiskansalainen Nemmouche hyökkäsi museoon toukokuussa 2014 ja ampui neljä ihmistä.
 Surmansa saivat israelilainen pariskunta, museon belgialainen työntekijä sekä ranskalainen vapaaehtoistyöntekijä. Nemmouche ampui uhrinsa käsiaseella ja rynnäkkökiväärillä alle 1,5 minuuttia kestäneessä tulituksessa.
 Varhain tiistaiaamuna annetussa tuomiossa mainitaan, että Nemmouche ei katunut tekojaan lainkaan. Tuomiot annettiin tiukkojen turvatoimien takana. Brysselin oikeustalolla vartioi useita poliiseja vahvasti aseistettuina.
 Syyttäjän mukaan Nemmouchen teko oli raukkamainen.
 – Herra Nemmouche, sinä olet vain pelkuri. Tapoit ihmisiä ampumalla heitä takaapäin. Tapoit vanhoja naisia rynnäkkökiväärillä. Tapoit, koska saat siitä tyydytystä, Syyttäjä  Yves Moreu  sanoi AFP:n mukaan.
 Tuomion sai myös  Nacer Bendrer , joka todettiin syylliseksi iskun suunnittelusta ja aseiden toimittamisesta Nemmouchelle. Bendrer sai 15 vuoden vankeusrangaistuksen.
 Molemmat miehet kärsivät rangaistuksensa Ranskassa.
 Ehti olla usein vankilassa
 Ennen museoiskua Nemmouche oli istunut vankilassa Ranskassa useaan otteeseen sekä matkustanut Syyriaan taistelemaan ääri-islamistien riveissä.
 Poliisi uskoo, että Nemmouche radikalisoitui juuri vankilavuosiensa aikana. Vapauduttuaan vankilasta vuoden 2012 lopussa Nemmouche matkusti Syyriaan, jossa hän liittyi ääri-islamistisiin ryhmiin.

Ranskalais-algerialainen mies tuomittiin elinkautiseen Brysselin juutalaismuseon terrori-iskusta – Syyttäjä: "Olet vain pelkuri"


Summary: Britannian parlamentti äänestää sopimuksesta tiistaina.

Britannian hallitus kertoo hyväksyneensä laillisesti sitovia muutoksia brexit-sopimukseen EU-virkamiesten kanssa Strasbourgissa Ranskassa.
 Brexitistä vastaava ministeri  David Lidington  kertoo, että pääministeri  Theresa May  on turvannut laillisesti sitovat muutokset, jotka vahvistavat ja parantavat erosopimusta ja poliittista julistusta.
 May lähti vielä maanantai-iltana Strasbourgiin tarkoituksenaan keskustella sellaisista muutoksista, jotka saisivat brittiparlamentin hyväksymään jo kertaalleen hylkäämänsä brexit-sopimuksen. Britannian parlamentin on tarkoitus äänestää sopimuksesta tiistaina.
 Lue myös:
 Tänään alkaa brexitin kohtalonviikko – 5 vastausta polttavimpiin kysymyksiin brittiparlamentin äänestysten sarjasta
 Reuters: Jos brexit tapahtuu ilman sopimusta, EU lyö ensimmäiseksi Britannialle 50 miljardin euron laskun

Britannian hallitus hyväksyi laillisesti sitovia muutoksia brexit-sopimukseen


Summary: Epäilty tekijä on otettu kiinni.

Helsingin Pohjois-Haagassa täysi-ikäinen mies on puukotettu kuoliaaksi, kertoo poliisi STT:lle.
 Epäilty tekijä on otettu kiinni. Hän on myös täysi-ikäinen mies. Poliisi sai ilmoituksen puukotuksesta noin kello kymmenen aikaan maanantaina illalla.
 Vakavia vammoja saanut uhri vietiin sairaalaan, jossa hän myöhemmin kuoli.
 Epäilty puukottaja on poliisin vanha tuttu.
 Puukotuksesta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .

Mies puukotettiin kuoliaaksi Helsingin Pohjois-Haagassa


Summary: Kymmeniin säkkeihin pakattujen huumeiden arvo katukaupassa olisi ollut noin 77 miljoonaa dollaria eli 68,5 miljoonaa euroa.

Yhdysvaltain tulliviranomaiset tekivät valtavan kokaiinitakavarikon New Yorkin satamassa helmikuun lopussa.
 Asiasta kertoi maan huumevalvontavirasto DEA maanantaina. Kokaiini oli pakattu kuuteenkymmeneen säkkiin, ja saaliin kokonaismäärä oli lähes 1,5 tonnia. Kyseessä on suurin New Yorkin satamassa tehty löytö vuoden 1994 jälkeen.
 Tutkimukset ovat kesken eikä ketään ole toistaiseksi pidätetty. Kontti löytyi laivasta, joka on peräisin Etelä-Amerikasta.
 Opiaattipohjaisten huumeiden käyttö Yhdysvalloissa on lisääntynyt voimakkaasti. Vuonna 2017 keskimäärin 197 ihmistä kuoli joka päivä huumeiden yliannostukseen.

Tulliviranomaiset löysivät kontillisen kokaiinia New Yorkin satamassa


Summary: Yli 20 miljoonan asukkaan kaupungin liikenne on kaaoksessa.

Ainakin 12 ihmistä on kuollut ja kuusi loukkaantunut Brasilian Sao Paulossa rankkasateiden aiheuttamissa tulvissa, kertoo uutistoimisto AP.
 Paikallisen pelastuslaitoksen mukaan neljä ihmistä kuoli, kun talo sortui rankkasateiden ja tulvan vuoksi Sao Paulon laitakaupungilla.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan sunnuntain ja maanantain aikana Sao Paulossa satoi lähes 110 millimetriä vettä, minkä myötä kadut täyttyivät vedestä. Vesi on liikuttanut esimerkiksi autoja rakennusten ja puiden päälle.
 Vesisateiden odotetaan piinaavan Brasilian suurinta kaupunkia Sao Pauloa vielä ainakin parin päivän ajan.
 Yli 20 miljoonan asukkaan kaupungin liikenne on ollut kaaoksessa, kun paikallisjunia on peruttu ja bussit sekä autot ovat olleet jumissa veden täyttämillä kaduilla.
 Sao Bernardo do Campossa sijaitseva Mercedes Benzin tehdas on paikallisen metalliliiton mukaan osittain suljettu, koska vedet ovat tulvineet tehtaaseen sisälle.

Ainakin 12 ihmistä on kuollut Brasilian Sao Paulon tulvissa – vettä luvassa vielä pari päivää


Tiedusteluvalvontavaltuutetun nimitysesitys etenee ainakin toistaiseksi normaalisti eteenpäin huolimatta hallituksen viimeviikkoisesta erosta.
 Oikeusministeriön kansliapäällikkö  Pekka Timosen  mukaan haastatteluja tehdään normaalisti ja nimitysesitystä valmistellaan. Hänen mukaansa sitä, voidaanko asia viedä toimitusministeristöön vai ei, katsotaan, kun asia on ajankohtainen.
 Timosen mukaan siviili- ja sotilastiedustelun laillisuusvalvontaa hoitavan valtuutetun täytyy olla olemassa siinä kohtaa, kun lait tulevat voimaan.
 Hänen mukaansa ajatus poikkeusjärjestelystä, kuten vt. valtuutetusta on tässä tapauksessa vaikea, koska kyseessä on kokonaan uusi tehtävä.
 Lue myös:
 Tiedusteluvalvontavaltuutetun nimitys saattaa lykkääntyä seuraavalle hallitukselle
 Tiedusteluvalvontavaltuutetuksi haki yhdeksän ihmistä – joukossa muun muassa Aarnio-vyyhdin tutkinnanjohtaja


Summary: Kipsin levitys pelloille vähentää välittömästi fosforivalumia.

Tästä on kyse Saaristomeren valuma-alueen pelloille levitetään lähivuosina kipsiä noin 60 000 hehtaarin alalle Kipsikäsittely vähentää peltojen fosforivalumia noin 50 prosenttia, sanoo Helsingin yliopiston ympäristöekonomian professori Markku Ollikainen Eduskunnan hyväksymästä vesiensuojelupotista kohdistetaan puolet Saaristomeren alueelle
 Perjantaina eronnut hallitus sanoi hoitavansa juoksevia asioita normaalisti. Yksi tällainen on ravinteiden juoksun jarruttaminen vesistöön. Viime vuonna eduskunta myönsi kolmelle vuodelle yhteensä 45 miljoonaa euroa Itämeren rehevöitymisen estämiseen.
 Tänään maanantaina ympäristöministeri  Kimmo Tiilikainen  (kesk.) ilmoitti, että puolet potista suunnataan Saaristomeren valuma-alueella tehtävään peltojen kipsikäsittelyyn. Noin 22 miljoonan euron potista on käytettävissä tänä vuonna noin kahdeksan miljoonaa euroa.
 Turun yliopiston Saaristomeri-seminaariin maanantaina osallistunut Helsingin yliopiston ympäristöekonomian professori  Markku Ollikainen  oli päätöksestä tyytyväinen.
 – Tällä päästään hyvään alkuun. Saadaan käsiteltyä 60 000–70 000 hehtaaria pinta-alasta, joka voisi olla tuplasti suurempi, Ollikainen täsmentää.
 Mikäli työ saadaan nopeasti alkuun, kipsin levitys pelloille voisi alkaa syksyllä.
 – Jos syyskuussa levitetään, niin kyllä jo lokakuussa näkyy jokien veden laadun paraneminen, Ollikainen lupaa.
 Peltojen kipsikäsittely on tehokas tapa hillitä fosforivalumia, sanoo professori Markku Ollikainen Helsingin yliopistosta. Yle / Mattias Simonsen
 Kipsi muuttaa maan rakennetta
 Professori Markku Ollikainen  on ollut johtamassa tutkimuksia , joissa kipsin soveltuvuutta ravinteiden valumien estämiseen on testattu. Kipsikäsittely soveltuu hienoille kivennäismaille, erityisesti savipelloille, jotka sijaitsevat suoraan mereen laskevien vesistöjen varsilla. Lounais-Suomessa tällaista savipeltoa on runsaasti.
 Kipsin teho perustuu siihen, että se sitoo fosforin tiukemmin hiukkasten pinnoille, eikä se lähde yhtä helposti sadeveden tai sulamisvesien mukana pelloilta ojiin ja mereen. Samalla fosfori pysyy pellossa ja tuottaa satoa yhtä hyvin kuin ennen.
 Liedossa viime kesänä tehtyjen tutkimuksien mukaan peltoon levitetty kipsi puolittaa fosforivalumat, joten teho on huikea.
 Peltoon levitettävä kipsi on kaivannaisteollisuuden sivutuotetta. Suurin kustannus tulee kipsin kuljettamisesta lounaissuomalasisille pelloille. Kipsikäsittely pitää uusia noin viiden vuoden kuluttua.
 Lue lisää:
 Peltojen kipsauksella satoja tonneja fosforia pois Itämerestä
 Tonnikaupalla kipsiä levitetään nyt Vantaanjoen varren pelloille – Suomenlahtea rehevöittävä fosfori voidaan saada kuriin
 Pelastetaanko Itämeri kipsillä? Pelloille levitetty kipsi vähensi fosforipäästöjä reilusti, ja nyt menetelmä halutaan käyttöön koko Itämeren alueella – keskustele
 Miksi ihmeessä levittäisimme kipsiä pelloille? Professori antaa viisi syytä
 Pilottihanke käyntiin – Pelloille levitetään tonneittain kipsiä, jotta fosforipäästöt saataisiin kuriin

Saaristomeri sai valtiolta puhdistusrahaa miljoonia euroja – pellot saavat kipsikäsittelyn


Summary: Lait hyväksyttiin tänään ilman äänestystä.

Siviili- ja sotilastiedustelulait ovat saaneet viimeisen sinetin eduskunnassa. Lait hyväksyttiin tänään toisessa käsittelyssä ilman äänestystä.
 Eduskunta hyväksyi lakien sisällön ensimmäisessä käsittelyssä perjantaina.
 Tiedustelulakeihin on liittynyt eduskunnassa monipolvinen prosessi. Lakeja piti käsitellä eduskunnan täysistunnossa jo helmikuussa, mutta ne vedettiin yllättäen pois asialistalta. Lait päätyivät "sakkokierrokselle" valiokuntiin.
 Puhemies  Paula Risikko  (kok.) piti menettelyä tarpeellisena perustuslakiasiantuntijoiden esittämän kritiikin jälkeen. Kritiikkiä esittivät ainakin professorit  Juha Lavapuro  ja  Martin Scheinin  Twitterissä.
 Täysistunto päätti lähettää siviilitiedustelulain takaisin hallintovaliokuntaan ja sotilastiedustelua koskevan lain takaisin puolustusvaliokuntaan. Valiokunnat antoivat tämän kuun alussa tiedustelulainsäädännöstä uudet mietinnöt.
 Miten käy tiedusteluvalvontavaltuutetun nimityksen?
 Hallituksen viimeviikkoisen eron jälkeen avoin kysymys on se, milloin siviili- ja sotilastiedustelun laillisuusvalvontaa hoitava tiedusteluvalvontavaltuutettu nimitetään. Oikeusministeriön kansliapäällikön  Pekka Timosen  mukaan haastatteluja tehdään normaalisti ja nimitysesitystä valmistellaan. Hänen mukaansa sitä, voidaanko asia viedä toimitusministeristöön vai ei, katsotaan, kun asia on ajankohtainen.
 - Päätöksenteko saattaa lykkääntyä, mutta se tiedetään vasta myöhemmässä vaiheessa prosessia, Timonen kommentoi STT:lle tänään.
 Hänen mukaansa siviili- ja sotilastiedustelun laillisuusvalvontaa hoitavan valtuutetun täytyy kuitenkin olla olemassa silloin, kun lait tulevat voimaan. Hänen mukaansa ajatus poikkeusjärjestelystä, kuten vt. valtuutetusta on tässä tapauksessa vaikea, koska kyseessä on kokonaan uusi tehtävä.
 - Mutta se tarvekin joudutaan miettimään, jos käy niin, että tätä ei voida toimitusministeristössä ratkaista.
 Lykkäys jopa kesään mahdollinen
 Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti  sanoi STT:lle viikonloppuna, että hallituksen eron jälkeen auki olevien nimitysten kohtalo arvioidaan yksittäistapauksina. Pöysti ei halunnut ottaa julkisuudessa kantaa, mitä tiedusteluvalvontavaltuutetun nimitykselle käy.
 Oikeusministeriön hallintojohtaja  Olli Muttilainen  on puolestaan arvioinut, että jos jostain syystä toimitusministeristö ei pysty nimitystä tekemään, asia siirtyy seuraavalle hallitukselle, jolloin tiedusteluvalvontavaltuutettu nimitettäisiin todennäköisesti kesällä.
 - Onhan se suhteellisen pitkä viivästys, Muttilainen pohti.
 Muttilainen kertoi, että ministeriö keskustelee oikeuskanslerin kanssa siinä vaiheessa, kun nimitysesitys on valmiina.
 Eduskunnan perustuslakivaliokunta antoi viime viikolla nimitystä varten oman lausuman, jossa se asettui kannattamaan virkaan oikeuskanslerinviraston kansliapäällikköä  Kimmo Hakosta .
 Lue lisää:
 Helsingin Sanomat: Tiedustelulait hyväksyttiin: nämä uudet salaiset oikeudet Supo saa, ja näin ne vaikuttavat tavallisen kansalaisen elämään
 Eduskunta aloittaa loppurutistuksensa ennen vaalitaukoa – valiokunnat penkovat vielä soten raunioita

Sakkokierrokselle joutuneet tiedustelulait saivat viimeisen sinetin eduskunnassa