Summary: Turvapaikanhakijoiden muutama kouluvierailu ja yksi päiväkotivierailu ovat herättäneet paljon vastustusta Oulussa.

Tästä on kyse Oulussa päätettiin, ettei turvapaikanhakijoiden päiväkoti- ja kouluvierailuja toistaiseksi voi järjestää. Tällaisia vierailuja on järjestetty viimeksi vuodenvaihteessa päättyneessä Esikoto-hankkeessa: yksi vierailu päiväkotiin ja joitakin kouluihin. Vierailujen lopettamista on perusteltu palautteella. Sivistys- ja kulttuurijohtajan mukaan palaute liittyy ennen kaikkea pelkoon siitä, että turvapaikanhakijat ja oppilaat muodostaisivat suhteita vierailujen aikana. Vierailuita järjestäneen Vuolle Setlementin toiminnajohtaja Jussi Kemppainen pitää osaa kauhuskenaarioista käsittämättöminä. Vierailujen lopettamista on vaadittu Oulussa jo alkuvuonna 2018 valtuustoaloitteella, mutta tuolloin kaupunki piti vierailujen kieltämistä yhdenvertaisuuslain näkökulmasta kestämättömänä ratkaisuna.
 Oulun kaupunki  päätti vasta , että turvapaikanhakijaryhmiä ei toistaiseksi enää päästetä kaupungin päivähoitopaikkoihin tai oppilaitoksiin tutustumiskäynneille.
 Päätös tehtiin sen jälkeen, kun Oulussa oli tullut esiin epäilyjä  alaikäisiin kohdistuvista seksuaalirikoksista , joiden epäillyistä osa on tullut maahan turvapaikanhakijoina. Kaupungin mukaan näiden epäilyjen jälkeen vierailuista oli tullut niin paljon palautetta, että vierailut katsottiin parhaaksi keskeyttää toistaiseksi.
 Turvapaikanhakijat ovat käyneet Oulussa toisinaan koulussa ja viime vuoden alussa yhdellä päiväkotivierailulle osana syksyllä päättynyttä Vuolle Setlementin Esikoto-hanketta.
 Turvapaikanhakijoiden vierailut ovat siis paljosta palautteesta huolimatta koskeneet suoraan vain hyvin pientä ihmisjoukkoa.
 Ylen aiemmassa jutussa  asiantuntijat kuten mediakulttuurin professori ja turvapaikanhakijoiden kanssa tekemisissä olevat ihmiset pitivät päätöstä ongelmallisena, koska se voi välittää vääränlaisen signaalin.
 Kysyimme Oulun sivistys- ja kulttuurijohtajalta, mikä on palautteissa esiin tuotu uhka, jonka takia vierailut päätettiin keskeyttää huolimatta siitä, että poliisin mukaan niihin ei ole liittynyt riskejä. Selvitimme myös, mistä vierailuissa on ollut kyse.
 Miksi turvapaikanhakijoiden on pitänyt tavata lapsia?
 Oulun sivistys- ja kulttuurijohtaja  Mika Penttilän  mukaan turvapaikanhakijoiden koulu- ja päiväkotivierailujen tarkoituksena on ollut hyödyttää sekä lapsia ja nuoria että turvapaikanhakijoita. Turvapaikanhakijoille kyse on kotouttamisesta, lasten ja nuorten osalta kulttuurikasvatuksesta. Esimerkiksi kouluissa turvapaikanhakijat ovat voineet kertoa omasta kielestään.
 – Erityisesti kouluissa ajatus on, että oppilaat saavat tietoa siitä, mistä maista turvapaikanhakijat ovat lähteneet ja tutustuvat eri kulttuureihin ja kieliin.
 Vuolle Setlementin toiminnanjohtajan  Jussi Kemppaisen  mukaan vierailuille osallistuneet ovat järjestäjän hyvin tuntemia ja valikoimia nuoria, jotka ovat saaneet koulutuksen vierailuihin.
 Kemppainen kertoo, että ainoa päiväkotivierailu järjestettiin päiväkodin vanhempainillassa esiin nousseen toiveen takia keväällä 2018.
 Oulun kaduilla väistämättä törmää kuitenkin ihmisiin monesta kulttuurista.  Jussa Kemppainen
 Päiväkotivierailulla maahanmuuttajat näyttivät lapsille kuvia kotimaansa eläimistä ja maisemista. Yksi vierailulle osallistuva nainen teki kasvomaalauksia, ja lapset tekivät maahanmuuttajien kanssa rannekkeita, joihin kirjoitettiin kunkin nimi persiaksi.
 Vierailu kesti 1,5 tuntia. Siihen osallistui kahdeksan turvapaikanhakijaa, kolme heidän ohjaajaansa ja kolme päiväkodin ohjaajaa.
 Kemppainen kertoo, että vierailuja on järjestetty myös muualle kuin kouluihin ja päiväkoteihin, esimerkiksi työpaikoille. Hän sanoo, että sosiaalisessa mediassa on ihmetelty, miksi turvapaikanhakijoita ei viedä töihin, mutta todellisuudessa he ovat tehneet todella paljon vapaaehtoistyötä.
 – He ovat olleet muun muassa vapaaehtoisina Rukan maailmancupissa, Tervahiihdossa ja pyöräilyn SM-kisoissa, Kemppainen luettelee esimerkkejä.
 Käykö päiväkodeissa muita vierailijoita?
 Toisin kuin lukuisissa some-keskusteluissa epäillään, oululaisissa päiväkodeissa ja kouluissa käy muitakin aikuisten tutustujien ryhmiä. Etenkin kouluissa mutta myös päiväkodeissa vierailee toisinaan monenlaisia ulkopuolisia.
 Penttilä kertoo, että esimerkiksi viime vuonna Saksan liittopresidentti kävi Oulun-käynnillään koulussa ja päiväkodissa.
 Oulun Hiukkavaaratalon uudenlaisia luokkahuoneita on esitelty sivistys- ja kulttuurijohtajan mukaan useille vierailuryhmille. Paulus Markkula / Yle
 Penttilän mukaan Oulun kouluissa käy paljon vieraita tutustumassa esimerkiksi uudenlaisiin oppimisympäristöihin, kuten monitoimitaloon, jossa on samassa rakennuksessa koulu, päiväkoti, kirjasto ja muita tiloja. Vierailijoissa on kansainvälisiä opettajia, opiskelijoita ja esimerkiksi yritysten edustajia.
 – Koulut ovat hyvin suosittuja vierailukohteita. On totta, että päiväkodeissa ei käy niin paljon vierailijoita. Joissain päiväkodeissa käy paljonkin vieraita, suurimmassa osassa käy vähän tai ei ollenkaan, Penttilä sanoo.
 Myös muualla Suomessa päiväkodeissa käy vieraita. Tampereen, Turun, Helsingin ja Vantaan varhaiskasvatuksesta vastaavat johtajat kertovat Ylelle, että päiväkodeissa käy vieraita. Tyypillisesti vieraat ovat kansainvälisiä vierailijoita, joita kiinnostaa suomalainen varhaiskasvatus, siihen liittyvät pedagogiset ratkaisut tai esimerkiksi tilan käyttö.
 Yhdessäkään edellä mainituista kaupungeista ei muisteta, että turvapaikanhakijaryhmien järjestettyjä vierailuja olisi ollut.
 Helsingistä kuitenkin kerrotaan, että avoimen varhaiskasvatuksen leikkipuistotoiminnassa on ollut mukana turvapaikanhakijaperheitä.
 – Meillä on avoin palvelu, johon kutsumme avoimesti kaikkia perheitä. Meillä on selkeä muoto näille vierailukäynneille, eikä meillä ole ollut mitään yleiskeskustelua Oulun tapaukseen liittyen, sanoo Helsingin leikkipuisto- ja iltapäivätoiminnan päällikkö  Hanna Linna .
 Mikä on vierailuissa nähty uhka?
 Päätöstä vierailujen lopettamisesta on perusteltu ihmisten osoittamalla huolella, joka on noussut etenkin Oulussa tutkittavien seksuaalirikosepäilyjen takia.
 Vierailut on järjestetty aina koulun tai päiväkodin henkilökunnan ollessa läsnä.
 Vuolle Setlementin toiminnanjohtajan Jussi Kemppaisen mukaan sosiaalisessa mediassa liikkuneet huhut siitä, että yksi Oulun seksuaalirikoksista epäilty olisi osallistunut koulu- tai päiväkotivierailulle, eivät pidä paikkansa. Hän kertoo, että yksi epäilty on ilmeisesti ollut osallistujana Vuolle Setlementin järjestämässä, kaikille avoimessa tilaisuudessa, jossa juostiin Cooperin testi. Näitä kuvia on myöhemmin levitetty somessa ja väitetty niiden olevan kouluvierailulta.
 Mikä on sitten tilanteisiin liittyvä uhka, josta palautetta kaupungille laittaneet ihmiset ovat huolissaan? Kun kerran vierailut keskeytettiin seksuaalirikosepäilyjen takia, onko pelko se, että turvapaikanhakijat yrittäisivät tehdä seksuaalirikoksia esimerkiksi päiväkodissa henkilökunnan ollessa paikalla?
 – En ole kokenut, että suoraan olisi viitattu, että käytettäisiin juuri siinä tilanteessa lapsia tai nuoria hyväksi. Palautteessa on ollut, että kun käydään lukiossa tai yläkoulussa, siellä luodaan suhteita ja tutustutaan, sivistys- ja kulttuurijohtaja Mika Penttilä sanoo.
 – En ihan tarkkaan ole itsekään hahmottanut, mikä konkreettisesti on se turvallisuuden tunnetta horjuttava seikka, Penttilä lisää.
 Vuolle Setlementin toiminnanjohtaja Jussi Kemppainen pitää kauhuskenaarioita päiväkodeissa ja kouluissa lapsia metsästävistä turvapaikanhakijoista käsittämättöminä.
 – Pelottavaa, että tällaisia ajatuksia edes on.
 Myös Saksan liittopresidentti Frank-Walter Steinmeier on vieraillut oululaisten koulu- ja päiväkotilaisten luona Hiukkavaaratalossa. Clemens Bilan / EPA
 Vierailut nousivat kuitenkin kiistanaiheeksi jo ennen Oulussa tutkittavia seksuaalirikosepäilyjä. Noin vuosi sitten osa kaupunginvaltuutetuista allekirjoitti perussuomalaisen kaupunginvaltuutetun jättämän aloitteen, jossa vaadittiin vierailujen lopettamista. Perusteena oli, että kaikkien osallistujien taustoja ei voi varmuudella selvittä.
 Tuolloin sivistys- ja kulttuuripalvelut tyrmäsivät ehdotuksen toteamalla, että yhdenvertaisuuslain näkökulmasta ei ole kestävää, jos yhdeltä ihmisryhmältä kielletään vierailut.
 Yksi aloitteen allekirjoittajista oli tuolloinen sivistys- ja kulttuurilautakunnan puheenjohtaja, kaupunginvaltuutettu  Matias Ojalehto  (kesk.). Hän pitää edelleen turvapaikanhakijoiden vierailuja turhia jännitteitä yhteiskuntaan aiheuttavina.
 Hän kertoo myös saaneensa parikymmentä viestiä päiväkoti- ja kouluvierailuista. Hän uskoo, että viestit ovat vanhemmilta.
 Ojalehdon mukaan voi kysyä, ovatko kaikki palautteissa esitetyt perusteet vierailujen estämiselle relevantteja. Hän kuitenkin sanoo, että ei ole koskaan saanut palautetta, jonka mukaan turvapaikanhakijat pitäisi päästää päiväkoteihin.
 Ojalehto sanoo, että viestien lähettäjät ovat olleet huolissaan muun muassa siitä, voisiko esimerkiksi Turun puukotusten tapaista terrori-iskua tapahtua päiväkodissa. Hän ei itse pidä tällaista todennäköisenä.
 – Saamissani palautteissa ei ole pelätty, että vierailun aikana tapahtuisi seksuaalista hyväksikäyttöä. Palautteissa on enemmän ollut huolta siitä, että eihän lapsille anneta viestiä, että kulttuurieroilta suljetaan silmät eikä avoimesti kerrota haasteista, joita niihin liittyy.
 Haasteilla hän viittaa esimerkiksi naisen asemaan ja erilaisiin suojaikärajoihin eri kulttuureissa. Myös Ojalehto kertoo, että palautteissa toistuu pelko "suhteiden luomisesta" vierailujen aikana.
 – Yhteydenottajilla on selkeästi ajatus, että he eivät halua, että nuoret tai lapset saisivat sitä kautta kontakteja turvapaikanhakijoihin.
 Oulun kaupungintalolla tammikuussa järjestetyssä turvallisuusinfossa kerrottiin turvapaikanhakijoiden koulu- ja päiväkotivierailujen keskeyttämisestä. Projekti, johon viime aikojen vierailut ovat liittyneet, on kuitenkin päättynyt jo vuodenvaihteessa. Matias Sieppi / AOP
 Ojalehto sanoo, että hän ei usko, että päiväkotilasten kohdalla olisi huolta suhteiden luomisesta. Päiväkotivierailuihin liittyvä suurin ongelma on hänestä se, että turvapaikanhakijoiden menneisyyttä ja taustoja ei tunneta.
 – Jos vanhemmat kysyvät vaikka päiväkodin johtajalta, ketä päiväkodissa on käynyt, mielestäni heillä on oikeus tietää. Jos ei tarkkaan pystytä kertomaan, millaisista olosuhteista ja taustoista ihmiset tulevat, se on omiaan luomaan ylimääräistä jännitettä lasten vanhempien ja turvapaikanhakijoiden välille.
 Kaupunginvaltuutettu Matias Ojalehto sanoo, että hänen mukaansa kansainvälinen kasvatus voisi tarkoittaa myös "länsimaisista arvoyhteisöistä tuleviin" tutustumista.
 – Kansainvälistä kasvatusta voitaisiin antaa muutenkin, vaikka vaihto-opiskelijavierailujen ja täällä jo asuvien kansainvälisten ihmisten avulla. Pitäisin sitä kuntalaisten mielipiteitä paremmin huomioivana.
 Miksi vierailut keskeytettiin, vaikka niistä ei ole ollut ongelmaa?
 Ylen aiemmin haastatteleman apulaispoliisipäällikkö  Arno Karnarannan  mukaan poliisin tiedossa ei ole vierailuihin liittyvää uhkaa. Myöskään sivistys- ja kulttuurijohtaja Mika Penttilä tai Vuolle Opiston toiminnanjohtaja Jussi Kemppainen eivät ole kuulleet vierailuista mitään negatiivisia kokemuksia.
 Penttilä kertoo, että päätös vierailujen keskeyttämisestä tehtiin kuitenkin runsaan palautteen takia.
 – Jos vanhemmilta tulee kovasti palautetta, niin vierailuita ei järjestetä.
 En ihan tarkkaan ole itsekään hahmottanut, mikä konkreeettisesti on se turvallisuuden tunnetta horjuttava seikka.  Mika Penttilä
 Hän kuitenkin itsekin sanoo, että ei ole tiedossa, ovatko palautteen lähettäjät vierailukohteiden lasten vanhempia tai edes vanhempia ylipäätään.
 – Tiedetään myös, että helposti tulee viestejä ihmisiltä, joilla ei minkäänlaista kosketuspintaa asiaan.
 Hänen mukaansa nyt kuitenkin pitää puhua ja jollakin tapaa selvittää oululaisten vanhempien kanta vierailuihin.
 Myös Vuolle Setlementin Jussi Kemppainen sanoo, että on hyvä, että vierailuja ei juuri nyt järjestetä "työrauhan" takia. Hän kuitenkin toivoo, että niitä jatkettaisiin mahdollisimman pian. Kouluilta on jo tullut toiveita uusista vierailuista. Hänen mukaansa on ennakkoluuloinen ajatus, että lasten tai nuorten ei haluttaisi tapaavan joistain kulttuuritaustoista tulevia ihmisiä vaan esimerkiksi pelkästään länsimaista tulleita maahanmuuttajia.
 – Oulun kaduilla väistämättä törmää kuitenkin ihmisiin monesta kulttuurista. Luulisi, että jos joku pelkää heitä, hän nimenomaan toivoisi, että eri kulttuureista tuleviin voisi tutustua tällaisten suunniteltujen vierailujen avulla.
 Lue myös:
 Opetusministeri Oulun päätöksestä lopettaa turvapaikanhakijoiden päiväkotivierailut: "Uskon, että Oulussa on tehty hyvää harkintaa"
 Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta “ilmiön”

Selvitimme, miksi turvapaikanhakijoiden päiväkoti- ja kouluvierailut nähtiin Oulussa uhkana ja mistä niissä oli kyse


Summary: Aftonbladetin mukaan kesällä varastetut arvoesineet löytyivät roskakorista.

Ruotsin poliisin mukaan Strängnäsin tuomiokirkosta varastetut kruununkalleudet on mahdollisesti löydetty.
 Ruotsalaislehti  Aftonbladetin  tietojen mukaan korut löydettiin Tukholman alueella sijaitsevasta roskakorista. Poliisi on luvannut tiedottaa asiasta enemmän, kunhan nyt löytyneet arvoesineet voidaan vahvistaa kruununjalokiviksi.
 Kaksi kruunua ja valtakunnanomena  varastettiin elokuussa keskellä kirkasta päivää Strängnäsin tuomiokirkosta , joka sijaitsee noin sata kilometriä Tukholmasta länteen. Ruotsia 1600-luvun alkupuolella hallinneen  Kaarle IX:n  ja hänen puolisonsa  Kristiinan  jäämistön arvoksi on arvioitu noin 6, 2 miljoonaa euroa. Toisaalta kruununkalleuksien arvoa pidetään teoreettisena, sillä ainutlaatuisia esineitä on käytännössä mahdoton myydä.
 Ruotsin poliisi pidätti syyskuussa  22-vuotiaan miehen epäiltynä kalleuksien ryöstöstä. Syytetyn oikeudenkäynnissä oli tänään alkamassa viimeinen istuntopäivä. Oikeudenkäynti kuitenkin keskeytyi aamupäivällä, kun syyttäjä ilmoitti, että osa ryöstösaalista oli mahdollisesti löytynyt.
 Lue lisää:
 Röyhkeät varkaat ryöstivät kruununjalokiviä kirkosta Ruotsissa – "Esineet ovat ainutlaatuisia"
 Kruununjalokivien ryöstöstä epäilty napattiin kiinni Ruotsissa – arvoesineet vielä tipotiessään

Ruotsin poliisi uskoo varastettujen kruununkalleuksien löytyneen


Summary: Poliisin mukaan tapaukset eivät liity toisiinsa.

Poliisi on selvittänyt  Uuraisten ja Loimaan  joulukuisten bussivälikohtausten kulkua. Kumpikin tutkinta siirtyy syyteharkintaan.
 Kuulusteluissa on poliisin mukaan selvinnyt, että epäillyt, noin 30-vuotiaat miehet olivat sekavassa tilassa.
 Esitutkinnassa ei ole tullut esiin seikkoja, jotka yhdistäisivät tapauksia toisiinsa, eivätkä miehet ole esitutkinnan perusteella tunteneet toisiaan.
 Epäillyt ovat ulkomaalaistaustaisia ja kotoisin eri maista. Molemmat ovat edelleen vangittuina.
 Kumpikaan tekijöistä ei osannut selittää tekoaan
 Uuraisilla epäilty oli alkanut käyttäytyä aggressiivisesti ja rynnännyt tarttumaan tätä ranteesta. Matkustajat olivat taltuttaneet epäillyn ja pidelleet tätä poliisin tuloon asti. Aggressiivinen käytös oli jatkunut vielä poliisin saavuttua.
 Epäilty on kertonut kuulusteluissa olleensa lääkkeiden ja kannabiksen vaikutuksen alaisena. Varsinaista motiivia ei hänen mukaansa ollut.
 Loimaalla toinen epäilty tarttui linja-auton rattiin ja onnistui vääntämään sitä niin, että bussi ohjautui vastaantulevien kaistalle ja osui toiseen linja-autoon.
 Epäilty ei kuulusteluissa antanut motiivia teolleen.

Loimaan ja Uuraisten bussivälikohtaukset syyteharkintaan – Poliisi: "Tekijät olivat sekavassa mielentilassa"


Summary: Humalaiset miehet otettiin kiinni Karhuvuoren koulun lähistöltä.

Poliisi otti Kotkassa tiistaiaamuna kiinni kaksi miestä, jotka häiriköivät koulun pihalla. Päihtyneet miehet olivat liikkuneet Karhuvuoren koulun pihalla ja koulun vieressä olevassa kaupassa.
 Toista miestä epäillään myös lievästä pahoinpitelystä. Mies oli tarttunut paikalle tullutta 15-vuotiasta poikaa takin kauluksesta. Miehet olivat myös seuranneet oppilasta koululle ja toinen heistä oli tullut kouluun sisälle. Hän poistui paikalta vasta opettajien kehotuksesta. Pojalle ei kuitenkaan aiheutunut vammoja.
 Kotkan kaupungin mukaan koulun ulko-ovet suljettiin ja oppilaat määrättiin pysymään sisällä turvallisuussyistä, kunnes tilanne oli ohi. Koulun sisällä tai pihalla olleisiin oppilaisiin ei kohdistunut uhkaa ja pihalla olleet oppilaat siirtyivät välittömästi sisälle.
 – Tapaus on erittäin ikävä ja käymme asiaa koulussa läpi ja tarjoamme tukea oppilaille. Tilanne on nyt rauhoittunut ja henkilökuntamme reagoi tilanteeseen nopeasti, sanoo Karhuvuoren koulun rehtori Marianne Puumalainen.
 Kerromme kohta lisää

Kaksi miestä kävi käsiksi 15-vuotiaaseen poikaan koulun pihalla Kotkassa – koulu määräsi oppilaat sisään ja lukitsi ovet


Summary: Arabiemiraatit etsii aktiivisesti suvaitsevuutta eri uskontojen välillä.

Ensi kertaa paaviuden 2000-vuotisessa historiassa katolisen kirkon johtaja on pitänyt messun Arabian niemimaalla.
 Paavi Franciscus  vierailee parhaillaan Arabiemiraateissa, missä hän piti messun Zayedin urheilustadionilla. Tapahtumaan osallistui valtava väkijoukko, jossa arvioitiin olleen 135 000 ihmistä.
 Kristilliseen tapahtumassa oli mukana myös noin 4 000 muslimia.
 Arabiemiraatit on poikkeus vahvasti muslimienemmistöisellä Arabian niemimaalla, missä muiden uskontojen kuin islamin julkinen esittäminen on suurelta osin kielletty. Tästä syystä Abu Dhabissa tuhansien ihmisten laulama  Halleluja  ja muut hymnit olivat hyvin poikkeuksellinen ja historiallinen tapaus.
 Arabiemiraattien 9-miljoonaisesta väestöstä noin miljoona on katolisia kristittyjä. Heistä valtaosa on muualta töihin tulleita siirtolaisia. Arabiemiraatteihin on tullut työväestöä etenkin Filippiineiltä ja Intiasta.
 Paavi lohdutti työläisiä, vetoomus sotaa ja muureja vastaan
 Siirtotyöläisten asema on usein hyvin huono. He kohtaavat tylyä kohtelua ja joutuvat elämään kaukana perheestään. Paavi antoi heille lohdutusta.
 – Ei varmasti ole helppoa elää kaukana kotoa, menettää läheisyyden rakkaimpiinsa, ja samalla olla epävarma siitä, mitä tulevaisuus tuo tullessaan. Mutta Jumala on uskollinen, eikä hylkää kansaansa.
 Paavi puhui italiaksi. Hänen puheensa käännettiin arabiaksi ja tekstitettiin englanniksi.
 Paavi on Arabiemiraateissa osallistuakseen maan johdon järjestämään, uskonnollista suvaitsevaisuutta edistävään konferenssiin. Eilen maanantaina pidettyyn kokoukseen on saapunut satoja osallistujia kaikista tärkeimmistä uskontokunnista.
 Paavi otti kokouksessa kantaa rauhan puolesta. Arabiemiraatithan on mukana Jemenin sisällissodassa. Hän kehotti uskonnollisia johtajia estämään "sodan kammottavaa raakuutta, vastustamaan asevoimaan perustuvaa logiikkaa, rajojen aseistamista ja muurien pystyttämistä".
 – Vaihtoehtoa ei ole. Joko rakennamme yhdessä tulevaisuutta tai tulevaisuutta ei ole, paavi totesi.
 – Jumala on niiden kanssa, jotka etsivät rauhaa.
 Maanantaina paavi tapasi Arabiemiraattien johtoa. Hän myös allekirjoitti sopimuksen "inhimillisestä veljeydestä" imaami  Sheikh Ahmed el-Tayebin  kanssa. El-Tayeb johtaa Egyptissä uskonnollista oppilaitosta, joka on toiminut jo yli tuhannen vuoden ajan.

Paavin messuun keskellä islaminuskoista Arabiaa osallistui yli 100 000 ihmistä, myös tuhansia muslimeja


Summary: Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo sanoo, että kokoomus ei vastusta lakiin kirjattavaa hoitajamitoitusta.

Kokoomus on jopa valmis 0,7 hoitajaan yhtä hoidettavaa kohti, jos muut puolueet sitä haluavat.
 – Nyt näyttää siltä, että kaikki muut puolueet haluavat tuettuun palveluasumiseen 0,7 hoitajamitoituksen, joten näin varmaan käy. Mutta se ei yksin riitä,  Petteri Orpo  kertoi Turussa.
 – Me haluamme uuden vanhuspalvelulain ja haluamme, että hoitajamitoitus sinne kirjataan. Jos enemmistö haluaa, että 0,7 kirjataan sinne, niin kyllä pitää vähintään keskustella siitä, mikä oikea, todellinen hoidon tarve on.
 Orpon mukaan vanhuspalvelulaista pitää säätää paljon nykyistä velvoittavampi. Lakiin pitää tulla kirjaukset hoidon ja hoitajien määrästä. Niiden tulee kokoomuksen puheenjohtajan mielestä perustua todelliseen hoidon tarpeeseen. Hoitajamitoituksen nostaminen 0,7 hoitajaan nykyisestä 0,5:stä tulisi eri arvioiden mukaan maksamaan 200–300 miljoonaa euroa.
 – Jos se raha päätetään tähän käyttää, niin sitten tehdään niin. Mutta haluaisin keskustella, voidaanko 300 miljoonaa käyttää laajemmin vanhuspalveluihin. Meidän pitäisi puhua, mitä voimme tehdä omaishoidon parantamiseksi ja kotihoidolle. Meillä on monia muitakin kysymyksiä, joita pitää ratkaista. Haluan, että keskustellaan asiasta laajemmin, ei pelkästään yhdestä luvusta.
 Petteri Orpo on aiemmin sanonut, että hän ei kannata velvoittavaa hoitajamitoitusta lakiin. Hän on todennut, että vanhuspalveluiden ongelmat eivät ratkea sillä, että lakiin kirjataan jokin desimaali.
 Petteri Orpo avaa Sannikka & Ukkola -ohjelman puoluejohtajien henkilökuvasarjan TV1:ssä perjantai-iltana.

Kokoomus asettuu myös hoitajamitoituksen taakse vanhustenhoidossa


Summary: Vaikka viime vuosi aiheutti pahoja talvitappioita, on mehiläispesiä nyt Suomessa ennätyksellisen paljon.

Tästä on kyse Suomessa talvehtii tänä vuonna ennätyksellisen suuri määrä mehiläispesiä, yli 70 000 kappaletta. Vaikka mehiläispesät eivät hätkähdä koviakaan pakkasia, kuolee osa pesistä talven aikana. Viime talvena talvitappiot olivat harvinaisen suuret, yli joka viides talvehtineista pesistä kuoli tai heikkeni niin, ettei tuottanut kesän aikana hunajaa. Suuret tappiot heikentävät alan kannattavuutta.
 Hengitys huuruaa pikkupakkasessa, kun mehiläistarhaaja, Suomen Mehiläishoitajain Liiton puheenjohtaja  Hannu Luukinen  kahlaa hangessa kohti mehiläispesiään Limingassa.
 Lunta on puolisääreen asti ja taivaalta satelee hiljalleen lisää. Hän ei ole vieraillut pesillä pariin kuukauteen, sillä mehiläiset pärjäävät normaalisti itsekseen läpi talven.
 Mehiläispesän rauhallinen ulkokuori kuitenkin valehtelee. Mehiläiset eivät vaivu talvella horrokseen, vaan ne tietävät, että läheisyys lämmittää.
 Luukinen kurkistaa varovasti yhden pesän sisään. Siellä ne ovat, nätisti talvipallossa. Sen keskellä on pesän tärkein yksilö, emo eli kuningatar.
 Pallon ulommaiset mehiläiset värisyttävät siipiään ja pitävät pesän lämpimänä koko talven ajan. Pitkän linjan mehiläistarhaaja  Ari Seppälä  Jyväskylästä kuvailee pesän talviaikaa runollisesti.
 – Sanon aina, että mehiläiset kertovat juttuja toisilleen ja lämmittävät mökkiä koko talven. Siellä ne rauhassa surisevat ja pitävät huolen, että talvipallon sisällä on noin 25 astetta lämmintä.
 Kuluva talvi on ollut kylmä, mutta pakkaset eivät pesää yleensä hetkauta, kertoo mehiläishoidon neuvoja  Maritta Martikkala  Suomen Mehiläishoitajain Liitosta.
 – Kun on lämmintä, ne ovat väljemmin, kun tulee kylmempää, ne menevät tiiviimmin toisiaan vasten.
 Pahoja talvitappioita
 Vaikka mehiläisillä on hienostunut tapa elää läpi talven, viime vuonna tapahtui harvinaisen paljon mehiläisyhteiskuntien talvikuolemia.
 Pesistä kuoli tai heikkeni talven aikana yli joka viides, selviää Mehiläishoitajain Liiton keräämistä tiedoista. Talven aikana heikentynyt mehiläisyhteiskunta ei tuota hunajaa seuraavana kesänä. Talvitappiot nakertavatkin alan kannattavuutta.
 Mehiläiset eivät vaivu talvella horrokseen. Ne kerääntyvät pesässään kuvassa näkyväksi talvipalloksi ja pitävät toisensa lämpiminä.  Hanna Juopperi / Yle
 Eniten pesäkuolemia aiheutti pesissä lisääntyvä  varroapunkki  (Suomen Mehiläishoitajain Liitto), joka levittää mukanaan myös erilaisia virustauteja. Mehiläishoidon neuvoja Maritta Martikkala huomauttaa, että myös tarhaajien toiminnassa on kehittämisen varaa.
 Talvella, nopeiden lämpötilanvaihtelujen seurauksena pesiin kertyvä kosteus voi olla mehiläisille kohtalokasta. Vesi tiivistyy kylmällä ilmalla pesän rakenteisiin, ja jos katosta tippuu kylmää vettä mehiläisten päälle, ne eivät pysty ylläpitämään pesässä tarvittavaa lämpöä.
 Kun lämmönhukka kasvaa, kuluu myös enemmän ruokaa. Pahimmassa tapauksessa pesään varastoitu ruoka loppuu kesken ja mehiläiset kuolevat nälkään.
 Myös esimerkiksi emon kuolema tai muut emo-ongelmat, liian pieni yhteiskunta tai erilaiset mehiläistaudit voivat aiheuttaa pesän kuoleman tai heikentymisen talven aikana.
 Tinttien ruokinta-automaatti
 Joskus tuhoaja voi pyrähtää paikalle lintulaudalta.
 Hannu Luukinen huomaa yhden pesän edustalla lumessa linnun siiven jälkiä. Tällä kertaa lintu on ehkä vain viettänyt yönsä pesän alla lämpimässä, mutta joskus talitiaiset oppivat käyttämään pesää ruokinta-automaattinaan.
 – Linnut koputtelevat pesän etureunaan ja kun mehiläinen tulee kurkkimaan, niin silloin se napataan nokkaan. Tämä saattaa tietyissä tapauksissa olla pesälle ihan kohtalokasta, Luukinen kertoo.
 Mehiläistarhaajalle talvi on rauhallista aikaa, koska mehiläiset pärjäävät talvella yleensä parhaiten itsekseen. Mehiläistarhaaja Hannu Luukinen käy silloin tällöin tarkistamassa, että kaikki on tarhalla hyvin, eivätkä esimerkiksi talvimyrskyt ole aiheuttaneet vahinkoja. Hanna Juopperi / Yle
 Häiritty pesä talvehtii huonommin ja tietääpä Maritta Martikkala kertoa pesistä, jotka ovat kuolleet talviaikana esimerkiksi läheisen rakennustyömaan tärinän aiheuttamiin häiriöihin.
 Myös hiiret ja muut jyrsijät ovat kiinnostuneita pesistä talvella. Niiden pääsy pesään estetään pesien lentoaukkoihin asennettavilla hiirenestimillä. Keväällä pesiä voivat kiusata myös talviuniltaan heränneet karhut, kun sähköistettyjä suoja-aitoja ei ole vielä voitu asentaa tarhojen ympärille.
 Pesiä ennätyksellisen paljon
 Vaikka viime vuonna talvi oli mehiläistarhoille vaikea, Suomessa talvehtii nyt yli 70 000 mehiläispesää, ilmenee Mehiläishoitajain Liiton tilastoista. Martikkalan mukaan määrä on ennätyksellisen suuri.
 Hänen mukaansa uusia tarhaajia on tullut lisää ja monet isot toimijat ovat lisänneet pesämääräänsä. Mehiläispesiä lisätään tekemällä niistä uusia jaokkeita, ja viime vuonna lämmin kesä mahdollisti pesämäärän lisäämisen.
 Talvitappioista huolimatta tänä talvena mehiläispesiä on talvehtimassa ennätyksellinen määrä. Hanna Juopperi / Yle
 Keväällä on puhdistuslennon aika
 Mehiläiset lähtevät liikkeelle pesistään, kun lämpötila kohoaa keväisiin lukemiin. Silloin on puhdistuslennon aika. Ari Seppälä kertoo, että mehiläinen ei ulosta pesäänsä, vaikka se syö talven aikana useamman kerran painonsa verran ruokaa. Lämmin kevätpäivä saa mehiläiset lentoon.
 – Keväällä ulostetta voi olla jopa mehiläisen kolmannes painosta. Silloin ne lentävät pesästään muutaman kymmenen metrin matkan ja ulostavat hangelle.
 Jos jollekulle varma kevään merkki ovat tippuvat räystäät, mehiläistarhaajalle se on ruskeaksi värjäytynyt hanki pesän edustalla. Pesä on selvinnyt talvesta ja valmiina kevääseen.
 Lue myös:
 Kukka kuulee pölyttäjän pörinän – lähestyvä mehiläinen saa helokin tuottamaan makeinta mettään

Punkit, ihminen tai vaikka talitiainen voi olla mehiläispesän surma – viime talvena mehiläistarhojen talvitappiot olivat harvinaisen suuret


Summary: Oikeuskansleri Tuomas Pöysti kertoi näkemyksistään yksityisten hoivayhtiöiden valvonnasta Yle Radio 1:n Ykkösaamussa tiistaina.

Oikeuskansleri  Tuomas Pöystin  mielestä vanhus- ja sosiaalihuollon valvonta on nykyisellään liian ohutta.
 Pöystin mukaan yksityisten hoivayhtiöiden ongelmat osoittavat, että omavalvonta ei toimi ja viranomaisvalvontaa pitää lisätä.
 – Täytyy suhtautua kyllä todella suurella kriittisyydellä omavalvonnan toimivuuteen. Meidän käsityksemme oikeuskanslerinvirastossa on, että aluehallintovirastojen valvontaote, osittain resurssisyistä ja osittain ehkä organisoitumisesta johtuen, on jäänyt liian ohueksi,  sanoo Pöysti Ylen Radio 1:n Ykkösaamun haastatelussa .
 – Myöskään kunnat, jotka ovat hankkineet nykyisen lainsäädännön mukaisesti ostopalveluja, eivät ole riittävän tarmokkaasti valvoneet tilannetta.
 Oikeuskanslerin mielestä omavalvonnalla on palvelukäytäntöä ylläpitävä vaikutus, mutta se ei voi korvata viranomaisvalvontaa.
 Yksityisten palveluntuottajien valvonta kuuluu ensisijaisesti kunnille, jotka ostavat niiltä palveluita. Sen lisäksi sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira ja aluehallintovirastot valvovat hoivakoteja.
 Valviralla ja aluehallintovirastoilla on tarvittaessa mahdollisuus asettaa uhkasakkoja tai vaikka sulkea hoivakoti, jos toiminta ei täytä lain vaatimuksia.  Näin tapahtui viime kuussa Kristiinankaupungissa .

Oikeuskansleri vanhustenhoidosta: ”Omavalvonta ei voi korvata viranomaisvalvontaa”


Summary: Lyhytdokumenttisarjan ensimmäinen jakso julkaistaan saamelaisten kansallispäivänä Yle Areenassa.

Musiikki, elokuvakulttuuri, roller derby.  Muun muassa nämä asiat auttavat neljää rohkeaa alkuperäiskansanuorta jaksamaan eteenpäin haastavinakin päivinä.
 Gearddit  (suom. Kerrokset)  -nimisessä sarjassa  ovat mukana inarilainen  Aslak Uula Länsman , inarilainen  Sunna Nousuniemi , grönlantilainen  Aqqalu Berthelsen  ja nykyisin Oulussa asuva ivalolaislähtöinen  Anne Olli .
 Dokumenttisarjan nimen taustalla on ajatus siitä, miten ihmisessä on useita erilaisia kerroksia – kuten puun vuosirenkaat, jotka kasvavat vuodesta toiseen jokainen omalla tavallaan – joita ei aina näe tai joista muut eivät välttämättä tiedäkään.
 Sarjassa käsitellään esimerkiksi identiteettiä, mielenterveyttä, rakkautta sekä tulevaisuutta. Haastattelut on toteutettu pohjoissaameksi ja osittain englanniksi. Sarja on tekstitetty suomeksi. Ohjelma on nähtävillä koko maailmassa.
 Mielenterveys ja huoli huomisesta
 Kerrokset-dokumenttisarjan kolmea saamelaisnuorta yhdistää se, että he kertovat avoimesti omista haasteistaan mielenterveysongelmien kanssa.
 Esimerkiksi Anne Olli ei ole saanut koskaan mielenterveyspalveluita omalla äidinkielellään, pohjoissaameksi. Ennen varsinaisten oireiden käsittelemistä hän on joutunut pitkän kaavan kautta kertomaan hoitajille siitä, mitä saamelaisuus on ja minkälaisia asioita kulttuuriin kuuluu. Se, ettei kulttuurin ominaispiirteitä tunneta, voi aiheuttaa pelkoa siitä, ettei mielenterveysongelmien taustoja ymmärretä täysin.
 – En voi tietää, olisiko minulla mielenterveysongelmia, jos en olisi saamelainen, toteaa Anne Olli miettiessään syitä alakuloisuuden ja masentuneisuuden taustalla.
 Anne Olli kuuluu vähemmistön vähemmistöön, hän kutsuukin itseään sateenkaarisaamelaiseksi. Joskus hän kuulee vihapuhetta, kun kulkee saamenpuku yllään, mutta hän saamelaisuudesta hän on kuitenkin ylpeä. Anne Olli on mukana Gearddit - Kerrokset -dokumenttisarjassa ja hänen jaksonsa ilmestyy 20.2.2019 Yle Areenassa.  Linda Tammela / Yle
 Aslak Uula Länsman puolestaan kertoo, kuinka päätyi vuonna 2014 tutkimuksiin esimerkiksi keskittymisvaikeuksien vuoksi. Selvisi, että hänellä on ADHD. Monen erilaisen elämän mutkan ja kiemuran vuoksi ADHD löytyi vasta aikuisiällä, sillä esimerkiksi koulussa Länsmanilla oli aina mennyt arvosanojen puolesta hyvin. Länsman kutsuukin ADHD:ta mieluummin ominaisuudeksi, kuin sairaudeksi.
 Rap-musiikki on yksi tapa, jolla hän kertoo tunteistaan sekä yhteiskunnallisiin asioihin liittyvistä näkemyksistään, mutta myös huolistaan:
 "Ilmasto lämpenee, ihminen kylmenee, tulee kyseenalaiseksi ihmisarvo ja minun kansani."  Suomennettu Aslak Uula Länsmanin rap-lyriikoista
 Jokaista kolmea saamelaisnuorta yhdistää myös pelko ja huoli huomisesta – siitä, millaiselta saamelaisten tulevaisuus näyttää.
 Rakkautta ja iloa
 Saamenmaa.  Se on jokaisella sarjan päähenkilöistä tärkeänä mielessä ja tiukasti sydämessä. Saamelaisuus tuo iloa ja ylpeyttä.
 Grönlantilainen Aqqalu Berthelsen muutti vuosi sitten tyttöystävänsä Sunna Nousuniemen luokse Inariin ja koki heti olevansa Inarissa kuin kotonaan, onhan Inarissa tiivis saamelaisyhteisö, joka tuntui inuiitille varsin kotoisalta.
 Aqqalu Berthelsen on kotoisin Grönlannista, mutta Saamenmaa on hänelle koti. Hän löysi Saamenmaalta rakkauden ja muutti tyttöystävänsä, inarilaisen Sunna Nousuniemen luokse. Aqqalu Berthelsen ja Sunna Nousuniemi ovat mukana Gearddit -dokumenttisarjassa ja heidän jaksonsa ilmestyy 13.2.2019 Yle Areenassa. Linda Tammela / Yle
 Musiikkituottajana työskentelevä Berthelsen ja elokuvafestivaalin johtajana toimiva Nousuniemi ovat yhtä mieltä siitä, että alkuperäiskansaan kuulumisella on suuri merkitys heidän rakkaudessaan ja rakastumisessaan – elämää alkuperäiskansaan kuuluvana ei tarvitse erikseen selittää, kun toinen sen ymmärtää täysin.
 Aslak Uula Länsman muutti itse useiden vuosien jälkeen takaisin kotiseudulleen Saamenmaalle. Isänsä kotipaikassa, syrjäisessä Lisman kylässä Inarissa, Länsman istahtaa keinutuoliin ja toteaa tuntevansa sisäistä rauhaa.
 – Saan voimaa ja iloa muiden ihmisten hymyistä ja ystävällisestä käytöksestä, pohdiskelee Länsman kysyttäessä elämän hienoimmista hetkistä.
 Kaikki jaksot helmikuussa Yle Areenassa
 Kerrokset-dokumenttisarja on kuvattu Inarissa ja Oulussa marraskuussa 2018.
 Sarjan on tehnyt ja tuottanut Yle Saamen toimittaja, journalismin opiskelija  Linda Tammela  osana opinnäytetyötään Oulun ammattikorkeakouluun.
 Sarjan musiikista vastaa toimittaja  Mikkâl Morottaja , joka tunnetaan inarinsaamenkielisestä rap-musiikistaan Amocina. Ohjelmassa kuullaan lisäksi Aslak Uula Länsmanin rappia sekä Aqqalu Berthelsenin DJ-tuotantoa.
 Gearddit - Kerrokset -dokumenttisarjan jaksot ilmestyvät Yle Areenassa 6.2., 13.2. ja 20.2.

Millaista on kuulua alkuperäiskansaan? Ylen uusi dokumenttisarja avaa neljän nuoren elämän kerroksia


Summary: Vanhustenhoidossa esiin tullut haamuhoitajaongelma on tuttua myös lasten päivähoidossa. Touhula-päiväkotien toimitusjohtaja ei tunnista työntekijöiden huolenaiheita päiväkodeissaan.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

– Tilapäinen miehityksen alitus oli jokapäiväistä, kertoo  Maria  työstään Touhula-päiväkodissa.
 Mari on lastentarhanopettaja Uudeltamaalta. Hän ei halua esiintyä jutussa oikealla nimellään.
 – Jos esimerkiksi ryhmän toisella työntekijällä oli hammaslääkäri, toinen oli koko aamupäivän yksin 18 lapsen kanssa koko aamupäivän, Maria sanoo.
 Pääsääntöisesti sijaisia ei hänen mukaansa saanut edes palkata. Lisäksi Touhulassa työntekijät joutuvat hoitotyönsä ohessa tekemään myös muita töitä, kuten ruuanlaittoa, siivousta ja lumitöitä. Nämä kaikki veivät aikaa varsinaiselta lasten hoitotyöltä.
 – Hankalia tilanteita tuli, kun samaan aikaan piti valvoa lapsia ja hoitaa keittiövuoro, Maria lisää.
 Maria kertoo, että esimerkiksi ikävästä tilanteesta käy se, kun lapsi oli purrut toista lasta, ja vanhempi otti yhteyttä päiväkotiin. Marian mukaan vanhemmille piti valehdella näissä tilanteissa, sillä ei saanut kertoa, että kukaan hoitajista ei ollut nähnyt tilannetta. Ja syynä oli usein se, että yhdellä hoitajalla oli liian monta lasta paimennettavanaan.
 Eteeni tuli ikäviä tilanteita, kun sain lasten vanhemmilta kuvia puremajäljistä, eikä voitu kertoa, että kukaan työntekijä ei ollut tilannetta nähnyt”
  Lastentarhanopettaja Uudeltamaalta
 Maria on Touhulassa työskentelynsä aikana nähnyt monta muutakin epäkohtaa. Kuten sen, että jatkuvasti työllistettiin palkkatuella ihmisiä töihin, joita ei ollut hänen sanojensa mukaan aikomustakaan palkata.
 Maria kertoo myös työntekijästä, joka oli huomannut, että lapsi tarvitsee erityistä tukea kehitykseensä. Työntekijä kertoi vanhemmille, että sellaista tukea Touhula ei tarjoa. Hän kehotti vanhempia tämän takia hakeutumaan kunnan omaan päivähoitoon, jotta lapsi saisi tarvitsemansa tuen.
 Tämän jälkeen johdolta tuli tiukat ohjeet siitä, että tällaisista asioista perheille ei saa kertoa.
 Muutenkin Maria kertoo päiväkodin huonosta tilanteesta, jossa lasten erityistä tuen tarvetta ei huomattu, sillä päiväkodissa ei ollut koulutettuja työntekijöitä, jotka olisivat kyenneet tunnistamaan tilanteen.
 “Touhulassa erityisen tuen tarpeen havaitseminen on hankalaa, sillä ei ole päteviä hoitajia ja lastentarhanopettajia.”   Lastentarhanopettaja Uudeltamaalta
 Yhteydenotot liittoon ovat lisääntyneet viimeisten parin vuoden aikana
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto (Avi) kertoo, että heille on tullut kahden viime vuoden aikana yhteensä kuusi valvontailmoitusta yksityisistä päiväkodeista. Puolet näistä, eli kolme, koskevat Touhula-päiväkoteja. Yksi ilmoitus koskee ryhmäkokoa, toinen henkilöstömitoitusta ja kolmas kahden työntekijän riitatilannetta.
 Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin varhaiskasvatuksen asiantuntija  Johanna Perez  kertoo, että liitolle Touhulan kyseenalaiset ja jopa lainvastaiset toimintatavat ovat tuttuja. Touhulan päiväkotiketju on voimakkaasti kasvanut parin viime vuoden aikana ja kasvun aikana liitto on saanut jäseniltään useita yhteydenottoja kuukaudessa.
 Viime päivinä yhteydenotot ovat tosin lisääntyneet valtavasti, sillä julkisuudessa esille otettu  lapsen puremistapaus  on herättänyt ketjun hoitajissa halun kertoa yhtiön ongelmista.
 Superin mukaan yhteydenottoja on tullut kymmenistä ketjun päiväkodeista. Super arvioi, että luottamusmiesjärjestelmä on Touhulan päiväkodeissa heikko, ja siksi työntekijät ottavat liittoon yhteyttä.
 Touhula on Suomen suurin yksityinen päiväkotiketju ja sieltä otetaan yhteyttä eniten liittoon.
 – Lapsilla on kyllä aika paljon suojelusenkeleitä siellä, Perez sanoo.
 Hänen mukaansa on ihme, ettei lapsille ole tapahtunut mitään vakavaa Touhulan päiväkodeissa. Niin pielessä ovat henkilöstön mitoitukset Touhuloissa.
 Tommi Parkkinen / Yle
 Pätevää henkilökuntaa liian vähän
 Superiin otetaan yhteyttä mitoitusasioiden lisäksi myös sairausajan palkkausasioissa. Työntekijät kysyvät paljon myös nollatuntisopimuksista, jotka aiheuttavat päänvaivaa arjen järjestämisessä ja niin sanotusta harmaasta ylityöstä eli palkattomasta ylityöstä.
 Johanna Perezin mukaan Touhulan päiväkodit eivät ole suinkaan ainoita, joissa käytetään hyväksi varhaiskasvatuslaissa olevaa mahdollisuutta henkilömitoituksen tilapäiseen poikkeavuuteen. Saman asian kanssa painitaan myös kunnallisissa päiväkodeissa. Sijaisia ei aina edes yritetä palkata.
 “Lapsilla on kyllä aika paljon suojelusenkeleitä Touhula-päiväkodeissa”  Varhaiskasvatuksen asiantuntija Johanna Perez, Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer
 Perezin mukaan myös henkilökunnan pätevyydessä on puutteita varsinkin pääkaupunkiseudulla.
 – Touhulan päiväkotien kaikissa ryhmissä ei ole lainkaan varhaiskasvatusopettajaa, vaikka lain mukaan niitä pitäisi olla vähintään yksi.
 Perez sanoo huolestuneensa Touhulan tilanteesta erityisesti sen jälkeen, kun kuuli tapauksesta, jossa aikuinen työntekijä joutui lapsen pahoinpitelemäksi.
 Perezin mielestä yksi huolestuttava piirre on se, että työntekijät eivät osaa eivätkä uskalla ilmoittaa tällaisista vakavista tapauksista kunnalle, jolla on valvontavastuu. Työntekijöitä kalvaakin usein pelko, eivätkä he uskalla ottaa epäkohtia esille Touhulan päiväkodeissa.
 – Jos työntekijät pelkäävät työpaikkansa puolesta, jos tuo epäkohtia esiin, niin ei niitä koskaan päästä myöskään korjaamaan, Perez sanoo.
 Pelon takia moni hoitaja on uupunut työssään. Epäkohtia esille tuoneet työntekijät ovat joutuneet esimiesten puhuttelemiksi ja heitä on painostettu jättämään työnsä.  Superin mukaan suuret päiväkotiketjut onnistuvat väistelemään kuntien valvontaa .
 Vikaa on myös valvovan viranomaisen toiminnassa, joka ei aina edes kiinnitä huomiota oikeisiin asioihin, vaan esimerkiksi ennalta ilmoitettu valvontakäynti tehdään toimistossa pullakahvien äärellä. Henkilöstöltä tuskin kysytään mitään.
 Touhulan toimitusjohtaja ei tunnista työntekijöiden kertomaa
 Touhula-päiväkotien toimitusjohtaja  Virpi Holmqvist  kertoo lasten turvallisuuden olevan päiväkodeissa kaikkein tärkein asia. Hänen mukaansa päiväkodeissa pyritään aina lainmukaiseen henkilömitoitukseen. Holmqvistin mukaan hänen aikanaan päiväkodeissa ei ole ollut sijaiskieltoa.
 – Minun on pakko nyt selvittää tilannetta, sillä näitä asioita ei ole tullut minun tietooni, hän sanoo.
 Holmqvist ei myönnä, että työntekijöiden kertomukset muusta työstä kuin lastenhoidosta pitäisivät paikkansa.
 – Päiväkotiapulaisen työtehtävä ei ole kasvatusvastuullinen työ, vaan hänen tehtäviinsä kuuluu siivous, ruuanlaitto ja vaatehuolto. Jokaisessa päiväkodissa tulisi olla tämä päiväkotiapulainen.
 Pelon ilmapiiriäkään yhtiön toimitusjohtaja ei tunnista. Hänen mukaansa henkilökunnalle ja työntekijöille on juuri palautetta varten perustettu järjestelmä, jossa palautetta voi antaa nimettömänä.
 Lue lisää:
 Jyväskyläläisessä päiväkodissa lapsi puri toista lasta useita kertoja – varhaiskasvatuksen palvelujohtaja: paikalla oli lakisääteinen määrä henkilöstöä
 Helsinkiläinen lastentarhanopettaja ei laittaisi lastaan päiväkotiin, jossa työskentelee: "Pitää hymyillä, vaikka päivästä on tulossa kaaos"
 Epäiletkö, että lapsesi päiväkodissa on liian vähän aikuisia ja ryhmät suurempia kuin laki sallii? Katso 5 ohjetta, miten toimia

Haamuhoitajia on myös lasten päivähoidossa – Super: "Lapsilla on siellä paljon suojelusenkeleitä"


Summary: Juha Sipilän on helppo luvata, että Suomi vaatii puheenjohtajakaudellaan EU:lle tiukempaa ilmastopolitiikkaa. Toteutus on hankalampaa, kirjoittaa EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio.

Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) toisti viime torstaina  Euroopan parlamentin täysistunnossa  suomalaispyrkimyksen tiukentaa EU:n ilmastotavoitteita vuodelle 2030.
 EU:ssa on sovittu 40 prosentin vähennyksistä kasvihuonekaasujen päästöihin. Sipilä kertoi, että kahdeksan suomalaispuoluetta ajaa 55 prosentin leikkausta.
 Sipilä vahvisti toimittajille  puheen jälkeen, että tavoitetta lähdetään edistämään EU:n puheenjohtajamaan paikalta kuluvan vuoden loppupuoliskolla.
 – Suomen puheenjohtajuuskaudella nämä tavoitteet pitää valmistella vuoteen 2020 mennessä, Sipilä sanoi.
 Tavoite on peräisin  eduskuntapuolueiden pyöreän pöydän keskusteluista  joulukuulta. Vain perussuomalaiset sanoutui irti työryhmän työstä.
 Uuden, tiukemman tavoitteen tarkoitus  olisi päästä polulle, joka johtaa hiilineutraaliuteen vuosisadan puoliväliin mennessä.  YK:n ilmastopaneelin raportin  mukaan tähän pitää päästä, jos maapallon lämpötilan nousu halutaan rajoittaa 1,5 asteeseen.
 Mutta voiko Sipilän ja suomalaispuolueiden ehdotus menestyä?
 Vuoden 2030 tavoite lyötiin lukkoon lokakuun 2014 huippukokouksessa. Sen ympärille luotiin satojen ellei tuhansien sivujen lainsäädäntö, joka on neljän vuoden valmistelun ja käsittelyn jälkeen juuri läpäissyt EU:n koneiston.
 Yksityiskohtainen pykälikkö säätelee  miltei kaikkea sähköautojen latauspisteistä sähkömarkkinoihin ja päästökauppaan, talojen energiaremontteihin, biopolttoaineiden sekoitussuhteisiin ja metsien hakkuutähteiden käsittelyyn.
 Suomen puheenjohtajakaudelle lukuisista lakiesityksistä jää korkeintaan yksi, jos Romania ei saa omalla kaudellaan raskaan tieliikenteen päästörajoja käsiteltyä.
 Suomella ei siis puheenjohtajamaana ole lainsäädännön käsittelyssä käytännössä juuri mahdollisuuksia kiristää tavoitteita. Normaalisti ministerineuvoston puheenjohtaja voisi luotsata lakiesityksiä haluamaansa suuntaan tekemällä kompromissiesityksiä.
 Vielä hankalampaa tällainen vaikuttaminen  on Suomen kauden ajoituksen takia. Eurovaalit pidetään toukokuussa, ja nykyisen komission toimikausi päättyy lokakuun lopussa.
 Vanhalta komissiolta ei sovi odottaa enää uusia esityksiä. Uusi taas ei ehdi päästä vauhtiin ennen kuin Suomen kausi päättyy vuoden vaihteessa. Käsittelyyn ei varmuudella tule lainsäädäntöaloitetta, jossa ehdotetaan 2030 tavoitteen kiristämistä.
 Ilmastokomissaari  Miguel Aries Cañete  sanoi Ylen haastattelussa marraskuussa, että vuoden 2030 ilmastotavoitteiden välitarkastelu on vuosina 2023 ja 2024.
 – Silloin seuraava komissio voi kasvattaa kunnianhimon tasoa, Cañete sanoi.
 Aloitteentekijä tavoitteiden tiukentamisessa  on siis komissio. Sen suunnitelmiin voi vaikuttaa uuden komission työohjelman kautta, kunhan komissiolle on saatu valittua puheenjohtaja eurovaalien jälkeen.
 Toisaalta jäsenmaiden johtajat hyväksyvät toukokuussa oman näkemyksensä siitä, mihin suuntaan EU:ta pitäisi tulevina vuosina lähteä viemään. Suomen ilmastovaikuttamisen paikka onkin tässä kokouksessa, joka järjestetään Romanian Sibiussa Eurooppapäivänä 9. toukokuuta.
 Suomen eduskuntavaalit on pidetty reilut kolme viikkoa aiemmin. On varsin epätodennäköistä, että Suomeen on saatu valittua toimivaltainen pääministeri ja hallitus tuohon mennessä.
 Sipilä korosti Brysselissä , että hän on puhunut ilmastotavoitteista kaikissa kahdenvälisissä tapaamisissaan muiden EU-maiden pääministerien kanssa.
 – Kyllä sieltä vastakaikua tulee, Sipilä sanoi.
 Julkinen tuki on ollut niukempaa. Alankomaiden hallitus on tiettävästi ainoa, joka ajaa virallisesti vuoden 2030 tavoitteen kiristämistä 55 prosenttiin.
 Välitavoitetta ei esimerkiksi löydy  ilmastojulistuksesta , jonka Helsingissä hiljattain kokoontuneet Pohjoismaiden ministerit allekirjoittivat, vaikka julistus lupaakin lisää toimia lyhyellä tähtäimellä.
 On siis epäselvää , miten Suomi voi puheenjohtajana edistää vuoden 2030 tavoitteiden tiukentamista. Sipilältä kysyttiin Brysselissä, aikooko hän ehdottaa juuri valmiiksi saadun ilmastolakipaketin avaamista.
 Pääministeri ei vastannut kysymykseen suoraan.
 – Se, mitä on päätetty, pitää toimeenpanna, kuten korostin puheessani monta kertaa. Mutta myös kaikille on selvää, että pitää tehdä enemmän. Sitä meidän pitää alkaa valmistella Suomen puheenjohtajuuskaudella, Sipilä sanoi.
 Sipilän ja muiden suomalaisten  puoluejohtajien eurooppalaisissa ilmastolupauksissa on mukana reipasta optimismia. Eduskuntavaalien alla äänestäjille on helppo luvata, että eurooppalaisia tavoitteita yritetään tiukentaa.
 On piristävää, että EU näyttäytyy vaalipuheissa ratkaisuna eikä ongelmana. Ilmastolupauksen käytännön toteuttaminen on kuitenkin vaikeampaa.

Analyysi: Suomi aikoo ajaa EU:n ilmastotavoitteiden kiristämistä – Lupaako pääministeri liikoja?


Summary: Tutkija Tricia Cleland Silva selvitti väitöskirjassaan ensimmäisten filippiiniläisten sairaanhoitajien värväämistä hoivaamaan Suomen vanhuksia.

Hoivakoteja ylläpitävän Esperi Caren toimintamallille rakennettiin pohja jo yli kymmenen vuotta sitten, sanoo Helsingin ruotsinkielisen kauppakorkeakoulun tutkija  Tricia Cleland Silva.
 Hän selvitti väitöstutkimustaan varten Esperin työvoiman hankintaa Filippiineiltä aikana, jota hän pitää käänteentekevänä kehityksessä, joka on nyt nostanut hoivalaitosten ongelmat otsikoihin.
 Elettiin vuoden 2007 loppua ja vuotta 2008. Suomessa, Euroopassa ja koko läntisellä pallonpuoliskolla väestö ikääntyi ja hoivapalvelujen tarve oli kasvussa. Samalla oli jo yleismaailmallinen pula alan työntekijöistä.
 – 38 000 suomalaista ammattilaista oli päättänyt jättää alan. He olivat tyytymättömiä palkkaansa, vuorotyöhön ja moniin työnjohdollisiin asioihin, Cleland Silva selittää tutkimuksensa taustaa.
 Ydinajatuksena kustannustehokkuus
 Vuoden 2007 lopussa Esperi ryhtyi yhteistyöhön rekrytointiyritys Opteamin kanssa. Niiden ratkaisu työvoimapulaan oli hoitajien hankkiminen Filippiineiltä.
 Suomen hallituksella ja kunnilla oli työvoimapulan lisäksi haasteita myös siinä, millä perusteilla ulkomaisen työvoiman pääsyä Suomeen avattaisiin ja valvottaisiin.
 – Yritykset näkivät siinä tilaisuuden. Ne sanoivat pystyvänsä ratkaisemaan julkisen alan ongelman. Taustalla oli kuitenkin yksityisyrityksen toimintamalli eli voittojen tavoittelu, Cleland Silva arvioi.
 Ne toisin sanoin näkivät bisnesmahdollisuuden ja pyrkivät käyttämään sen hyväkseen, tutkija sanoo. Hänen tulostensa perusteella ydinajatuksena oli vähentää kustannuksia niin paljon kuin vain mahdollista muusta piittaamatta.
 Opteamin kansainvälisen rekrytoinnin HR-konsultti  Päivi Mäenpää  sanoo olevansa yllättynyt näkemyksestä, että rekrytoinnit olisi hoidettu muutoin kuin täysin eettisesti.
 Ulkomailta rekrytointi ei ole halpaa, eikä siinä missään tapauksessa ollut kyse säästöistä, vaan sillä haluttiin vastata Suomen työvoimapulaan, Mäenpää sanoo.
 Yritykset portinvartijoiksi
 Cleland Silva on kotoisin Ottawasta Kanadasta. Hän tuli vuonna 2006 Helsingin yliopistoon tekemään maisterintutkintoa terveydenhoidon hallinnosta ja kiinnostui rekrytointikysymyksistä, jotka olivat nousemassa isoiksi kaikkialla maailmassa.
 Kun hän alkoi kaksi vuotta myöhemmin tehdä väitöskirjaansa Hankenilla, Helsingin ruotsinkielisessä kauppakorkeakoulussa, filippiiniläisten hoitajien rekrytointi oli käynnistymässä. Väitöskirjan aihe suorastaan tarjosi itseään, hän sanoo.
 Tutkimus osoitti, että yksityisyrityksistä tuli rekrytoinnissa myös julkisen sektorin portinvartijoita, jotka päättivät hoitotyön sisällöstä ja johdosta, hän sanoo. Julkisivu kuitenkin noudatti EU:n työlainsäädäntöä, ja yritykset olivat yhteydessä hoitajien ammattiliittoihin, hän lisää.
 Taitoja jäi käyttämättä
 Filippiineiltä valituilta hoitajilta edellytettiin sairaanhoitajatutkintoa ja työkokemusta. Työpaikka luvattiin, mutta heille ei välttämättä ollut selvää, että työ hoivakodissa ei vastannut heidän koulutustaan, sanoo Cleland Silva.
 Heidän sairaanhoitajatutkintoaan ei Suomessa kelpuutettu myöskään perushoitajatutkinnoksi. Hoiva-avustajaksi pääsee ilman tutkintoja. Osa rekrytoiduista ryhtyi siis niihin töihin, osa perushoitajan oppisopimuskoulutukseen.
 Filippiineillä perushoitaja-nimikettä ei ole, on vain sairaanhoitajan tutkinto. Suomen hoivakodeissa ei puolestaan työskentele ketään sairaanhoitaja-nimikkeellä.
 – Useimmilla oli Suomeen tullessaan jo kokemusta erikoissairaanhoidosta, ja he ilmaisivat pettymystään siihen, etteivät päässeet käyttämään taitojaan, Cleland Silva kertoo haastattelujensa perusteella.
 Mahdollisuuksien rajat epäselvät
 Mäenpään mukaan tulijoille oli selvää, millaisesta työstä oli kyse. Siitä kerrottiin heille kyllä, hän sanoo.
 Näkemysten ristiriitaa voi selittää toinen filippiiniläishoitajia koskenut tutkimus.  Yle uutisoi  siitä viime vuonna näin:
 "Hoitajille kerrotaan kotimaassa järjestetyssä koulutuksessa, millaista hoiva-avustajan työ hoivakodeissa on. Mutta on vähän toinen juttu, pystyvätkö he todella ymmärtämään, että se on pelkkää perustarpeista huolehtimista. Erityisesti, kun vanhusten hoitopaikkoja ei Filippiineillä ole ollenkaan, tutkija Päivi Vartiainen pohtii."
 Kaikki tuohon Tampereen yliopiston tutkimukseen haastatellut hoitajat kertoivat tähtäävänsä koulutuksensa täydentämiseen niin, että voisivat työskennellä Suomessa sairaanhoitajina. Heille ei näyttänyt olevan selvää, ettei oleskelulupa välttämättä sallinut siirtymistä töistä kokopäiväiseksi opiskelijaksi, tutkijat kertoivat.
 Missä he nyt ovat?
 Toteutumattomat odotukset kääntyivät itseään vastaan, sanoo Cleland Silva. Hänen mukaansa monet hoitajista lähtivät muihin maihin – muun muassa Britanniaan ja Yhdysvaltoihin – oltuaan Suomessa ajan, johon olivat alkujaan sitoutuneet.
 – Rekrytoinnin ajatusmalli oli ollut saada työntekijöitä mahdollisimman halvalla ja organisoida työ samalla periaatteella. Se ei ollut kestävää. Yksikään hoitaja ei jää pitkäksi aikaa sellaisiin oloihin, Cleland Silva summaa.
 Päivi Mäenpäällä on eri käsitys rekrytoitujen viihtymisestä. Hänen mukaansa suurin osa on yhä Suomessa. Opiskelu lähihoitajasta sairaanhoitajaksi on riippunut kunkin omasta halusta, ja useilta koulutus on onnistunut, hän sanoo.
 Millaisista määristä noissa ensimmäisten vuosien rekrytoinneissa sitten puhutaan?
 Mäenpään mukaan Esperille tuli Opteamin rekrytoimina kaikkiaan noin 50 filippiiniläishoitajaa, viimeksi vuonna 2015. Samaan aikaan Opteam rekrytoi muillekin, myös julkiselle sektorille.
 Cleland Silva sanoo, että Opteamin rekrytointiluvut jäivät tutkimuksessa liikesalaisuuden takia epäselviksi.
  Tehtyään alemman korkeakoulututkinnon kotimaassaan Kanadassa 15 vuotta sitten Tricia Cleland Silva halusi vaihto-opiskelijaksi ulkomaille. Hän päätyi opinto-ohjaajan suosituksesta Tampereelle ja tykästyi lyhyen oleskelunsa aikana niin, että tuli takaisin Suomeen tekemään maisterintutkintoaan. Nyt hänellä on täällä perhe. Paulo de Tarso Fonseca Silva
 Tricia Cleland Silvan toissa marraskuussa tarkastettu väitöstutkimus  Transnational Management and Globalised Workers: Nurses beyond Human Resources  ilmestyi viime vuonna  kirjana .
 Hän haastatteli tutkimustaan varten Esperin ja Opteamin sekä rekrytointihankkeeseen niin ikään osallistuneen suomen kielen koulutusta tarjonneen Amiedun edustajia.
 Esperin rekrytoimien sairaanhoitajien lisäksi haastateltavina oli muita Suomessa työskenteleviä filippiiniläisiä hoitajia, sisä- ja työministeriön ja Helsingin kaupungin edustajia sekä hoitoalan ammattiliittojen Tehyn ja SuPerin ynnä hoitoalaa valvovan Valviran edustajia.
 Lääkäreillä on selvä väylä, hoitajilla ei
 Opteam ei ole enää muutamiin vuosiin rekrytoinut hoitajia Filippiineiltä, kertoo Päivi Mäenpää. Työvoimapulaan luotu malli on hänen mukaan tyssännyt, ja syitä on monia, muun muassa pitkäksi venynyt lupien käsittely.
 Ulkomaisen sairaanhoitajatutkinnon laillistamisväylääkään ei edelleenkään ole, toisin kuin lääkäreillä. Mäenpää suree sitä, että viime vuosikymmenellä alulle saatu pilottimalli jäi taantuman jalkoihin.
 Tähän juttuun pyydettiin myös Esperin kommenttia. Henkilöstöjohtaja Maria Pajamo vastasi näin: "En halua käydä läpi vanhoja toimintamalleja, koska on selkeää että on tehty virheitä, mutta nyt tulee muutos."

Tutkija: Julkisen sektorin työvoimapulasta tuli viime vuosikymmenellä bisnestilaisuus hoivayritykselle


Summary: Pakettimatkan ostaneet voivat yhtiön mukaan hakea korvaavia yhteyksiä.

Saksalainen lentoyhtiö Germania on kaatumassa rahaongelmiin.
 Yhtiö on perunut kaikki lentonsa Saksasta eri puolille Eurooppaa, niiden joukossa lennot  Kittilään Lapissa . Yhtiö kertoo  tiedotteessaan , että se ei ole onnistunut järjestämään rahoitusta viime vuoden aikana syntyneisiin yllättäviin menoihin.
 Yhtiö kertoo, että sille on kasaantunut lyhyessä ajassa lisämenoja useista syistä. Germanian mukaan muun muassa lentopolttoaineen hinnannousu ja euron vahvistunut kurssi dollarin suhteen ovat ajaneet yhtiön konkurssitilaan.
 Yhtiö aloitti toissa talvena lennot myös Lappiin, Rovaniemelle ja Kittilään. Yhtiön reitinavauksia pidettiin hyvänä lisänä Lapin matkailun kehittymismahdollisuuksille myös Keski-Euroopassa. Yhtiö on laajantanut toimintaansa vauhdilla viime vuosina.
 Lapin kentistä vauhdikkaimmin on kasvanut Kittilä, jonka matkustajamäärät nousivat toissa vuodesta 26 prosenttia. Kittilä on lähennellyt määrissä Rovaniemea viime vuosina.
 Gemania on toinen saksalaistaustainen lentoyhtiö, joka on ajautunut vaikeuksiin. Air Berlin  lopetti  lentonsa vuoden 2017 loppupuolella.
 Pakettimatkan ostaneet matkustajat voivat hakea korvaavia yhteyksiä peruuntuneiden lentojen tilalle. Germania ei korvaa reittilentonsa suoraan yhtiöltä ostaneiden matkoja.
 Lue myös:
 Finavialta jälleen jättisatsaus Lappiin – Kittilän uudistuneelle kentälle lennetään suoria lentoja jo viidestä eri maasta
 Ostitko lennot Air Berliniltä? Jos lentoyhtiö tekee konkurssin, käteisasiakas on heikoilla

Germanian lennot Lappiin jäivät lyhyeksi: yhtiö peruu kaikki lentonsa rahoitusvaikeuksien takia


Summary: Rottia on hävitetty viemäriverkostosta nyt jo yli puoli vuotta. Nyt jahti alkaa tuottaa tulosta.

Tästä on kyse Rotat ovat pyrkineet lattiakaivojen ja wc-pönttöjen kautta asuntoihin ja päiväkoteihin Kouvolassa. Yli puoli vuotta kestäneessä viemärirottajahdissa ollaan pääsemässä niskan päälle. Sähköansat ovat pyydystäneet runsaassa puolessa vuodessa vajaat 200 viemärirottaa.
 Utelias mutta epäluuloiselta vaikuttava viemärirotta lähestyy kapealla kulkureitillään tuholaistorjujaa. Samassa rotta pyörähtää ympäri ja lähtee takaisin tulosuuntaansa. Parin sekunnin kuluttua se tulee taas.
 – Hyvässä turkissa ja hyvässä kunnossa olevia pulskia rottia viemäreissä tuntuu liikkuvan, kommentoi tuholaistorjuntayritys Anticimexin Itä- ja Kaakkois-Suomen myyntipäällikkö Jari Lehmusmetsä katsoessaan videokuvaa viemäristä.
 Rotta on havainnut reitillään jotain epäilyttävää, ja sen matka etenee hitaasti ja varovasti. Muutaman peruutuskerran jälkeen uteliaisuus voittaa, ja viemäreiden asukas ottaa kohtalokkaat askeleensa.
 Sähköansa on osoittanut tehokkuutensa, rotan elämä päättyy yhdellä voimakkaalla iskulla.
 – Rotta ei pysty elossa ohittamaan ansaa, jossa on lämpö– ja liiketunnistin, kertoo Lehmusmetsä katsellessaan tietokoneensa näytöltä viemärikameran videokuvaa.
 Rottien kulkureiteille viemäreihin asennettavat sähköansat lasketaan paikoilleen kaivojen kansien kohdalta. Kouvolassa ansoja on viritetty neljä kappaletta, kertoo myyntipäällikkö Jari Lehmusmetsä. Yle / Vesa Grekula
 Lehmusmetsän edustama yritys on hävittänyt rottia Kouvolan viemäreistä runsaan puolen vuoden ajan.
 Rottaongelma on työllistänyt erityisesti Kuusankosken taajamassa, jossa rottia pyrki kaupunkialueella asuinkiinteistöihin lattiakaivojen ja wc–pönttöjen kautta jo viime keväänä.
 Havaintoja tehtiin muun muassa kahdessa päiväkodissa sekä tavaratalon parkkipaikalla sijaitsevan jätteiden kierrätyspisteen tuntumassa.
 Runsas saalis
 Kuusankosken keskustan länsiosiin keskittyneessä jahdissa viemärirottakeskittymä on saarrettu neljällä kulkureiteille asennetulla pyydyksellä.
 – Ansassa on tylppä muovinen atrainta muistuttava laite, joka iskee rottaan 70 kilometrin tuntinopeudella, ja murskaa eläimen kuoliaaksi. Sen jälkeen laite virittää itsensä uudestaan ja valmistautuu seuraavaan kohtaamiseen, kertoo Jari Lehmusmetsä.
 Oikealla olevan esineen reiät kätkevät sisäänsä rotan kannalta kuolettavan iskuvälineen. Vasemmalla sähköansan akku. Yle / Vesa Grekula
 Atraimen “piikit” ovat päistään tarkoituksella tylppä, jotta atrain ei lävistäisi rottaa. Kuolleet rotat kulkeutuvat muun viemärijätteen tavoin pitkän ajan kuluessa verkoston loppupäähän jätevedenpuhdistamolle.
 Jari Lehmusmetsän mukaan viemäriverkostoon asennetut ansat ovat pyydystäneet keväästä lähtien vajaat 200 rottaa.
 – Kaikkia rottia ei koskaan saada viemäreistä pois, mutta tilanne on nyt kuitenkin rauhoittunut, kuvailee Lehmusmetsä.
 Viemäreissä riittää rotille syötävää
 Viemäreihin asennetut pyydykset ovat eräänlaisia älylaitteita. Ne sisältävät muun muassa puhelimista tutun sim–kortin, jonka avulla ansa raportoi saalismäärät suoraan tuholaistorjujan tietokoneelle.
 Kouvolan viemäriverkostoa hallinnoivalle Kouvolan Vesi Oy:lle rottien vähentäminen viemäreistä maksaa kuukaudessa noin tuhat euroa. Torjuntaa jatketaan toistaiseksi, alustavan arvion mukaan kevääseen saakka.
 – Jatkokin on mahdollinen, mutta katsotaan nyt miten osumia tulee. Nythän sieltä on tullut enää yksittäisiä iskuja. Olemme erittäin tyytyväisiä ansojen toimintaan, sanoo kunnossapitovastaava Jan Mänttäri Kouvolan Vedeltä.
 Tuholaistorjunnan ammattilaisten mukaan suurimmat saalismäärät saadaan yleensä pian sen jälkeen kun ansat on asennettu. Näin kävi myös Kouvolassa. Vajaat 200 rottaa reilussa puolessa vuodessa on melko tavanomainen määrä tuholaistorjujalle.
 – Määrä ei mitenkään yllätä, sanoo Jari Lehmusmetsä. Viemäreissä on rottia, koska siellä riittää syötävää. Jos lähistöllä on asuintaloja, niin yleensä niistä ajautuu syömäkelpoista materiaalia viemäriin.
 Rottahavaintoja tehdään koko ajan
 Myös maan pinnalla tehdyt rottahavainnot ovat Kuusankosken katukuvassa vähenemään päin. Kierrätyspisteellä tehdyt havainnot ovat loppuneet kokonaan.
 Kouvolan kaupungin terveysvalvonnan mukaan kierrätyspisteelle oli säännöllisesti tuotu vanhentunutta leipää, joka oli houkutellut rottia paikalle.
 – Leivän alkuperää emme saaneet selville, mutta tiedottamisella leivän tuonti sille kuulumattomaan paikkaan saatiin loppumaan. Samalla kaupunkilaisten rottahavainnot palautuivat normaalille arkipäiväiselle tasolle, kertoo terveystarkastaja Mari Järvinen.
 Kierrätyspisteelle tuodut leivänpalat houkuttelivat rottia väärään paikkaan Kouvolassa tavaratalon parkkipaikalla. Yle / Vesa Grekula
 Rottahavaintoja tehdään kaupungin terveysvalvontaan ympäri vuoden. Järvisen mukaan yksittäisiä ilmoituksia tulee edelleen, myös muualta kuin Kuusankoskelta. Ilmoitusten määrässä tulee piikki yleensä syksyisin, kun liikkeellä olevat rotat saattavat alkaa etsiä sisätiloja.
 Maan pinnalla tehtyjen havaintojen osuminen samoihin aikoihin viemärirottajahdin kanssa lienee osittain sattumaa.
 – Viemärirotilla on niin hyvät oltavat, että ne viihtyvät pääosin viemäreissä. Joskus jokunen yksilö saattaa yrittää maan päällekin, mutta uskoisin, että kierrätyspisteellä vierailleet rotat olivat eri eläimiä kuin viemärirotat, arvelee Järvinen.

Rottasota täydessä käynnissä Kouvolassa – pulskat ja röyhkeät rotat ovat kova vastus: "Hyvässä kunnossa näyttävät liikkuvan"


Summary: Koko vuoden tulos ennen veroja pysyi nipin napin päälle miljardissa eurossa.

Työeläkkeiden hoidon ja vakuutuskannan siirto eläkeyhtiö Ilmariselle vaikutti myönteisesti finanssiryhmä OP:n tulokseen viime vuonna, kertoo pääjohtaja Timo Ritakallio tilinpäätöstiedotteessa.
 – Sijoitusympäristö oli siirrolle poikkeuksellisen suotuisa, ja ajoitus onnistui sijoitusmarkkinatilanteen johdosta erinomaisesti, Ritakallio arvioi.
 OP:n tulos ennen veroja nousi loka-joulukuussa 330 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 192 miljoonasta eurosta.
 Kulut supistuivat reippaasti 303 miljoonaan euroon 503 miljoonasta eurosta. Kulut putosivat, koska työeläkevastuun siirto Ilmariselle pienensi OP:n eläkekuluja 286 miljoonaa euroa.
 Ilman eläkevastuiden siirtoa kulut olisivat kasvaneet 17 prosenttia. Ritakallio myöntää, että OP:n haasteena oli viime vuonna kulujen nousu.
 OP:n koko vuoden tulos ennen veroja supistui hieman, mutta pysyi ennakkoarvioiden mukaisesti nipin napin yli miljardissa eurossa. Pankkitoiminnan tulos nousi 28 prosenttia 795 miljoonaan euroon. Takapakkia tuli vahinkovakuutuksessa ja varallisuudenhoidossa.
 – Vahinkovakuutuksen tulosta heikensi korvauskulujen kasvu. Myös sijoitustoiminnan tuotot laskivat selvästi. Yleinen markkinakehitys laski varallisuudenhoidon hallinnoitavien asiakasvarojen määrää, Ritakallio luettelee.
 Irtisanomisten määrä jäi vähäiseksi
 Vuoden viimeisellä neljänneksellä OP sai päätökseen 6 000 työntekijää koskeneet yt-neuvottelut osana laajempaa toimintamallin muutosta. Niiden seurauksena 700 työtehtävää päättyi ja 1 000 uutta työtehtävää avautui.
 – Neuvottelut käytiin erittäin hyvässä hengessä henkilöstön edustajien kanssa. Muutostilanteen aikana olemme tukeneet henkilöstöä monin tavoin uuden työtehtävän löytämiseksi OP Ryhmästä, ja irtisanomisten määrä on jäänyt vähäiseksi, Ritakallio kertoo.
 Hän ei tarkentanut tiedotteessa irtisanottujen määrää.

OP:n tulos parani reippaasti vuoden lopulla – taustalla eläkevakuutusten siirto Ilmariselle


Summary: Jäljelle jäänyt julkisivu tuetaan ja suojataan pikimmiten.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Tulipalossa osittain tuhoutunut  luontomuseo Kiepin vanha osa on sortumisvaarassa Kokkolassa. Tuli tuhosi 1833 rakennetun hirsitalon kantavia rakenteita, ja nyt jäljellä on lähinnä julkisivu ja hirsikehikko. Rakennus on epävakaa erityisesti yläosasta.
 Kadullakulkijoita neuvotaan turvallisuussyistä välttämään Kiepin vieressä liikkumista. Rakennuksen vierelle Pitkänsillankadulle ja Itäiselle Kirkkokadulle on tuotu puomit, jotta väki kiertäisi rakennuksen kauempaa. Lisäksi museokorttelin pihapiiri on turvallisuussyistä suojeltu aidoin.
 Tukeminen alkaa pian
 Rakennuksen tukeminen alkaa tällä viikolla. Tammikuun lopulla syttyneen tulipalon tuhoja päästään tutkimaan vasta tukemistöiden jälkeen. Esimerkiksi vakuutusyhtiö ei ole vielä päässyt tutustumaan kohteeseen.
 Rakennusmestari Jaakko Kukkola kaupungin tilapalveluista kertoo, että tulipalopaikkaa on tarkkailtu yläilmoista pelastuslaitoksen dronen avulla, mutta muuten palon tuhoja on päästy arvioimaan vasta karkeasti.
 Kukkolan mukaan näyttäisi siltä, että Kiepin vanhassa osassa viisitoista prosenttia kantavista kattorakenteista on poissa pelistä, ja kolmasosa alakatosta on tuhoutunut sammutustöissä. Irtonaiset osat poistetaan ja tilalle tuodaan väliaikaisia tukia pikimmiten. Sen jälkeen rakennus saa suojakseen tilapäisen sääkatteen.
 Säilyykö rakennus?
 Kaupungin vs. kiinteistöpäällikkö Anssi Loukon mukaan tällä hetkellä näyttää siltä, että suojeltu rakennus pystytään vaurioista huolimatta säilyttämään.
 Jos rakennus olisi palanut kokonaan, tilalle olisi pitänyt suojelumääräysten mukaan rakentaa vastaava uusi. Hirsikehikko näyttäisi lähinnä hiiltyneen eli saattaa olla korjattavissa.
 Asiasta ei kuitenkaan ole tehty vielä päätöksiä.
 Luonnontieteellisen museon vuonna 1982 rakennettu uudempi osa ei vaurioitunut tulipalossa, mutta sai rytäkässä savu-, noki- ja vesivaurioita. Suurin osa museon  näyttelyesineistä oli uudessa osassa . Heti palon jälkeen museoassistentti Merja Passoja arvioi, että palavasta rakennuksesta saatiin turvaan paljon esineitä.

Museokorttelissa riehunut palo tuhosi tukirakenteet – Kokkolan luontomuseo Kiepin vanha rakennus tarvitsee kiireesti pönkitystä


Summary: Sukupuu paljastui Muumien virallisesta blogista ja herätti kuohuntaa sosiaalisessa mediassa.

Miten tämä on voinut pysyä salassa? Tämä oli ensimmäinen reaktio, kun sosiaalinen media alkoi kuhista Muumilaakson yllättävästä uudesta sukulaisuussuhteesta.
 Kerrotaan järisyttävä uutinen heti kärkeen. Rakastetut hahmot Nuuskamuikkunen ja Pikku Myy ovat sukua.
 Asia paljastui, kun  Muumien virallisessa blogissa  tehtiin sukupuu Nuuskamuikkusen ja Mymmyleiden sukupuusta. Siitä selviää, että Mymmeli vanhempi on sekä Pikku Myyn että Nuuskamuikkusen äiti.
 Asiasta kertoi ensin  Ilta-Sanomat.
 Pikku Myy ja Nuuskamuikkunen ovat Muumi-tarinoiden päähahmoja. Pikku Myystä tulee yhdessä sarjakuvassa jopa muumiperheen ottolapsi.
 Äitillä varsinainen suurperhe
 Pikku Myyn ja Nuuskamuikkusen äiti esiintyy  Muumipapan uratyöt  -kirjassa. Mymmeli vanhempi on varsinainen suurperheen äiti.
 – Hän on pyöreähkö ja kovin onnellinen ja hänellä on edellä mainittujen lisäksi 34 muuta lasta, jotka esiintyvät myös samassa kirjassa, blogissa kuvataan.
 Mymmeli nuorempi on puolestaan Pikku Myyn isosisko. Pikku Myyllä ja Nuuskamuikkusella on eri isät.
 © Moomin Characters™
 Pikku Myyn isä on blogin mukaan tuntematon. Sen sijaan Nuuskamuikkusen isä on Muumipapan nuoruudenystävä Juksu.
 – Nuuskamuikkunen muistuttaa isäänsä hoikan ruumiinrakenteensa, hattunsa, piippunsa sekä rauhallisen ja pohtivan elämänasenteen myötä, blogissa kerrotaan.
 Kuohutti somea
 Blogissa selviää myös toinen kuohuttava asia. Nuuskamuikkunen on itse asiassa Pikku Myyn pikkuvelipuoli, sillä Pikku Myy on vanhempi kuin Muumipeikko, Nipsu ja Nuuskamuikkunen, joiden vanhemmat vasta kohtaavat toisensa  Muumipapan urotyöt  -kirjassa, jossa Pikku Myy jo syntyy.
 Nuuskamuikkunen esiintyy jokaisessa Muumikirjassa yhtä kirjaa lukuun ottamatta.
 Sukulaisuussuhde herätti kiivasta keskustelua sosiaalisessa mediassa.
 – Ehdin melkein 21v ikään ennen ku kuulin että Nuuskamuikkunen on Pikkumyyn veli !!!!Oon syvästi järkyttyny ja eläny valheessa!
 – Ei ei ei. Nyt on artikkelin kirjoittaja napsinut muumipapan taikasieniä Toven 60-70-luvun stripeistä. Ei voi pitää paikkaansa.
 – Fake News! En suostu uskomaan.
 – No mun piti näköjään elää 43-vuotiaaksi.
 Osa verkkokeskustelijoista kertoo tietävänsä tämän sukulaisuussuhteen jo etukäteen.
 Blogi on julkaistu Muumien virallisilla kotisivuilla. Muumiperhe on Suomen kuuluisimpia lastenkirjoja. Sen kirjoittaja suomenruotsalainen kirjailija  Tove Jansson  (1914-2001) saavutti maailmanlaajuisen suosion kuvittamillaan ja piirtämillään Muumi-kirjoilla ja sarjakuvilla.
 © Moomin Characters™.

Muumilaakson sukupuusta paljastui jymy-yllätys: Pikku Myy ja Nuuskamuikkunen ovat sukua – "Piti näköjään elää 43-vuotiaaksi"


Summary: Mikäli lakiesitys hyväksytään, Yhdysvaltain osavaltioon astuu voimaan tiettävästi maailman tiukin tupakkalaki.

Havaijilla tupakan ystävät voivat tulevaisuudessa joutua odottamaan melko pitkään saadakseen vetää laillisesti ensimmäiset henkoset nikotiinisavua. Paikallisen poliitikon jättämä lakiesitys kieltäisi toteutuessaan tupakan myynnin alle 100-vuotiaille.
 Havaijin osavaltiossa tupakan myymistä koskevat lait ovat jo entuudestaan tiukimpia Yhdysvalloissa. Vuonna 2014 tupakan myynnin ikäraja nostettiin saarilla 21 vuoteen.
 Uusi lakiesitys nostaisi ikärajan ensi vuonna 30 vuoteen. Seuraavana vuonna 2021 ikäraja olisi jo 40, ja 2022 tupakan ostajan tulisi olla vähintään 50-vuotias.
 Vuonna 2023 tupakan hankkiminen olisi salittua enää vain 60-vuotiaille ja sitä vanhemmille ihmisille. Lopulta vuonna 2024 ikäraja nostettaisiin kerralla 100 vuoteen.
 Ei täyskieltoa?
 Mikäli demokraatteja edustavan lainsäätäjän  Richard Creaganin  esitys hyväksytään, se käytännössä kieltäisi tupakan myynnin.
 Asteittain äärimmäisyyksiin asti nouseva ikäraja ei kuitenkaan ole vain silmänlumetta vaan oleellinen osa lakiesitystä. Creaganin mukaan esitys on muotoiltu juuri näin, jotta sen voidaan katsoa olevan lainmukainen.
 Juridisesti lakiesityksen ydin on siinä, ettei se vaadi tupakan täyskieltoa vaan ainoastaan myynnin rajoittamista.
 Tiettävästi maailman tiukinta tupakkalaki ehdottanut Creagan on siviiliammatiltaan lääkäri. Hänestä täysikielto ei ole liioittelua.
 – Valtio on velvoitettu suojelemaan kansalaisten terveyttä, Creagan – entinen tupakoija – perusteli  Hawaii Tribune-Herald -sanomalehdelle.

Havaiji kaavailee tupakan ikärajan nostamista  – 100 vuoteen


Summary: Perinteisestä YouTubesta poiketen lastenversion sisältö kootaan erikseen luotettavista lähteistä.

Google lanseeraa lapsille suunnatun YouTube Kids -videopalvelun Suomessa. 3–12-vuotiaille lapsille tarkoitetun palvelun sisältö on koottu luotettavista kanavista eikä sinne voi itse ladata mitään materiaalia.
 Ilmaisen, mainosrahoitteisen sovelluksen kanavat ja videot on jaettu neljään eri kategoriaan: ohjelmat, musiikki, opetus ja tutustu.
 Palvelussa vanhemmat voivat luoda jokaiselle perheen lapselle oman ikään sopivan profiilin, johon voi asettaa nähtäväksi vain tietyt kanavat tai videot. Halutessaan vanhemmat pystyvät myös estämään tiettyjen kanavien ja videoiden tai esimerkiksi hakutoiminnon käytön. Myös videoiden katseluaikaa voi rajoittaa.
 – YouTube Kids -palvelulla ei ole mitään tekemistä YouTuben kanssa. Se ei ole sen osa, vaan täysin erillinen alusta, joka on rakennettu erityisesti lapsia ja perheitä ajatellen, korostaa YouTube Kidsin johtaja  Gregory Dray  Ylen haastattelussa.
 Mahdollisimman suomalaista sisältöä
 YouTube Kids lanseerattiin Yhdysvalloissa neljä vuotta sitten. Dray kertoo, että syynä oli vanhemmilta tullut palaute, jossa toivottiin lapsille suunnattua omaa palvelua YouTuben rinnalle.
 Dray kertoo, että palvelun tuominen Suomeen otti oman aikansa muun muassa siksi, että sovellukseen haluttiin mahdollisimman paljon paikallista ja suomenkielistä sisältöä.
 – Olemme tehneet parhaamme sisällyttääksemme sovellukseen suomenkielistä sisältöä niin paljon kuin mahdollista. Tämä ei ole sovellus, jonka tuomme sellaisenaan Yhdysvalloista Suomeen vaan tämä on paikallinen sovellus Suomessa suomalaisille lapsille ja perheille, Dray painottaa.
 YouTube Kids tekeekin yhteistyötä paikallisten sisällöntuottajien, kuten Rovion kanssa. Sovelluksessa on silti paljon myös esimerkiksi englanninkielistä sisältöä.
 Ei kilpaile Lasten Areenan kanssa
 Ylen lasten ja nuorten ohjelmien päällikkö  Teija Rantala  on osannut odottaa YouTube Kidsin tuloa. Rantala pitää uutta sovellusta hyvänä erityisesti lasten turvallisuuden vuoksi. YouTubessa itsekseen seikkaillessaan lapsi voi harhautua myös sellaisten videoiden pariin, mitkä eivät ole tarkoitettu lapsille.
 Rantala ei kuitenkaan näe sovellusta pahana kilpailijana tai suurena uhkana Ylen omille palveluille,  Lasten Areenalle  ja  Pikku Kakkosen  sovellukselle.
 – Tähänkin asti suomalaisissa lapsiperheissä on käytetty paljon YouTubea ja sieltä on etsitty monenlaisia sisältöjä, myös meidän tuottamia sisältöjä.
 Lisäksi Rantala muistuttaa, että Ylen palvelut erottuvat monella tapaa kaupallisista toimijoista. Ylen palveluissa lapsille ei näytetä mainoksia ja tarjolla on animaatioiden lisäksi myös kotimaista lasten draamaa, joissa esiintyvät sekä lapset itse että erilaiset hahmot, kuten esimerkiksi  Maltti ja Valtti  tai  Katti Matikainen .
 – Se on asia, jota meidän julkisen palvelun toimijana ja suomalaisen kulttuurin vaalijana kuuluu tehdä. Onneksi se myös toimii ja sen takia me sitä teemme monenikäisille, Rantala toteaa.
 Palvelussa vanhemmat voivat luoda jokaiselle perheen lapselle oman ikään sopivan profiilin, johon voi asettaa nähtäväksi vain tietyt kanavat tai videot.  Henrietta Hassinen / Yle
 Väkivaltaisilla ohjelmilla houkutellaan poikia
 Ylen lastenohjelmissa on myös kaupallisia toimijoita tiukempi linja suhtautumisessa väkivaltaan. Rantalan mukaan moni hyvinkään tehty sarja ei koskaan pääse Ylen ohjelmistoon moraalisten linjausten vuoksi.
 – Meillä väkivalta ei ole ongelmien ratkaisu. Meillä käytetään päätä, älyä ja sosiaalisia taitoja. Se on meidän kriteeri aina käsikirjoituksissa ja aina, kun valitsemme kansainvälisiä animaatioita. Ei pidä tarjota valmiiksi ratkaisumalliksi sitä, että se, jolla on kovimmat nyrkit tai suurimmat tykit, on kovin äijä.
 Rantala sanoo, että erityisesti kouluikäisille lapsille suunnatuista ohjelmista valtaosa on väkivaltaisia.
 – Ne ohjelmat, joita poimimme  Galaxiin , on todella etsimällä etsitty ja kaivettu esiin, sillä valtavirta on aika väkivaltainen.
 Rantalan mukaan väkivaltaisilla sisällöillä yritetään vedota erityisesti poikiin, mutta hän muistuttaa, että poikia kiinnostavat myös toisenlaiset sisällöt.
 – Myös kouluikäisiä poikia kiinnostavat ihmissuhdekysymykset ja draamat. Esimerkiksi aina, kun  Sohvaset -sarja palaa  Galaxin  ohjelmistoon, me näemme katsojaluvuissa piikin ja siellä on myös poikia mukana.
 Yksi asia lasten ohjelmissa on muuttunut
 Minkälaiset sisällöt sitten kiinnostavat tämän päivän lapsia?
 Animaatiot, lasten lorut, pelit, urheilu sekä faktapohjaiset sisällöt, kuten tiededokumentit, Dray luettelee ja toteaa samaan hengenvetoon, että mitään yhtä tiettyä on vaikea sanoa.
 Drayn mukaan YouTube Kids yrittää tarjota mahdollisimman monipuolista sisältöä, sillä 12-vuotias on kiinnostunut eri asioista kuin 3-vuotias.
 Dray arvelee, että suomalaiset lapset eivät välttämättä pidä samoista ohjelmista kuin amerikkalaiset lapset, vaikka toteaakin esimerkiksi  Pipsa Possun  olevan suosittu alle kouluikäisten keskuudessa melkein missä tahansa.
 Rantalan mielestä lasten kiinnostuksen kohteet ovat aika lailla samantyyppisiä maasta ja kulttuurista riippumatta. Esimerkiksi huumori toimii kaikenikäisille lapsille ikään ja sukupuoleen katsomatta.
 Lapsille tarjottavat sisällöt eivät ole Rantalan mukaan vuosien aikana muuttuneet kovinkaan paljon. Animaatioita, faktaohjelmia, dokumentaarisia sarjoja ja draamoja on ollut aina.
 Mutta yksi asia on toisin.
 – Esittämistavat ovat muuttuneet aika radikaalisti, tai se, millä tahdilla kerrotaan, miten asioita esitetään tai minkälaisella kielellä lapsille puhutaan, Rantala sanoo.
 Uusimpana trendinä lasten sisällöissä on nähtävissä erilaiset oppimiseen liittyvät sovellukset ja digitaaliset pelit. Ylekin on julkaisemassa ensi kesänä 5–6-vuotiaille suunnatun Eskari-työnimellä kulkevan sovelluksen, jossa opetellaan leikin kautta lukemisen alkeita. Myöhemmin sovellukseen julkaistaan myös osiot musiikki ja laskeminen.
 Lisäksi koululaisille on työn alla iso lasten draama, Rantala kertoo.
 Tällä viikolla vietetään valtakunnallista mediataitoviikkoa, tutustu Pikku Kakkosen mediataitoviikkoon  tästä .

Markkinajätti YouTube teki suomalaislapsille oman sovelluksen – Myös Ylen lastenohjelmiin tulossa uutta sisältöä


Summary: Tuhkarokkoon sairastunut on mahdollisesti altistanut muita taudille, varoittaa THL.

THL kehottaa helmikuun alussa Silja Linen risteilyllä olleita matkustajia tarkistamaan rokotesuojansa tuhkarokon osalta. THL:n mukaan tuhkarokkoa sairastanut aikuinen henkilö on matkustanut 1.–3. helmikuuta Silja Serenade -aluksella Helsingistä Tukholmaan ja takaisin.
 Tapaus liittyy tuhkarokkotartuntaan, joka todettiin aiemmin pääkaupunkiseudulla. THL:n mukaan sairastunut henkilö on mahdollisesti altistanut muita taudille.
 THL neuvoo samalla laivalla matkustaneita tarkkailemaan tuhkarokon oireita seuraavien kolmen viikon aikana. Ensioireita ovat korkea kuume ja hengitystieoireet.
 Lue myös:   Tuhkarokon rokotekattavuus on nyt 96 % – Paikalliset erot silti huolena

THL varoittaa tuhkarokosta Ruotsin-laivalla – sairastunut matkusti Silja Serenadella


Summary: 3D-skannaus ja 3D-tulostus ovat jo teollisuuden käytössä, mutta etenkin tulostuksessa Suomessa otetaan vielä ensiaskelia.

Pienet liekit hyppivät lasin takana ja nopeasti näkyviin alkaa muodostua kuvio. Kone tekee samaa erehtymättä, jatkuvasti, ja tuloksena on pientä hiomista vaille oleva valmis tuote. 3D-tulostus on viimein saapumassa Suomen teollisuuden avuksi.
 Innostuneimmissa arvioissa on lupailtu, että 3D-tulostus on neljäs teollinen vallankumous. Suomalaiset asiantuntijat toppuuttelevat liiallista hypetystä, mutta uskovat kolmiulotteisen tulostuksen valtaavan nopeasti alaa myös täällä.
 Toistaiseksi esimerkiksi metallia tulostavia 3D-tulostimia on Suomessa vasta muutama. Maailmalla niitä on jo tuhansia.
 – Meiltä puuttuu sellaista lentokone- ja autoteollisuutta, joka on edistänyt 3D:n tuloa Keski-Euroopassa. Nyt on syytä päästä nopeasti muun Euroopan tahtiin, toivoo tekninen johtaja  Markku Lindqvist  hämeenlinnalaisesta Delva Oy:stä.
 Delva Oy on vasta aloittamassa metallien kolmiulotteista tulostamista. Yhtiö odottaa saavansa tilaamansa tulostimen lähiaikoina. Ensimmäiset laitteet yritys aikoo tuottaa parin kuukauden sisällä.
 – Tarkoituksena on laajentua nopeasti. Tilaamme lisää koneita ja ajatuksena on, että pystymme samaan hintatasoon kuin Keski-Euroopan 3D-tulostajat.
 Lahdessa tulostuu hammasproteesien runkoja
 Lahtelainen Materflow on jo aloittanut metallin 3D-tulostuksen.
 – Tällä hetkellä suurin osa tuotteistamme löytyy ihmisten suista. Hammasproteesien runko-osat muodostavat kolme neljäsosaa metallitulostimen tuotannosta, kertoo yhtiön myyntijohtaja  Timo Peltonen .
 Materflow'n Timo Peltonen esittelee metallitulostuksen päätuotettaan, hammasproteesin metallitukea. Heikki Kiseleff / Yle
 Myös Peltonen pitää neljännen teollisen vallankumouksen käsitettä liioittelevana.
 – Eräs asiakkaamme sanoi hyvin, että 3D-tulostus tuo suunnittelun vallankumouksen teollisuuteen. Se mahdollistaa sellaisten komponenttien suunnittelun ja valmistuksen, joita vanhoilla menetelmillä on vaikea toteuttaa.
 3D on ekologinen vaihtoehto
 3D-skannauksella saadaan monimutkainenkin esine digitaaliseen muotoon, katsottavaksi ja muokattavaksi tietokoneen ruudulla. Se antaa mahdollisuudet suunnitella, mitata ja valmistaa laitteita joko perinteisin menetelmin tai 3D-tulostuksella.
 Hämeen ammattikorkeakoulu opettaa oppilaitaan 3D-skannauksen ja suunnittelun pariin ja tarjoaa palvelujaan myös yrityksille.
 – 3D-skannaus on paljon tarkempaa ja nopeampaa kuin perinteiset menetelmät. Skannauksessa saadaan kappale mitattua kymmenesosassa siitä ajasta, mitä menee käsin mittamiseen. Tarkkuus on jopa sata kertaa parempaa, kertoo konetekniikan lehtori  Timo Kärppä  Hämeen ammattikorkeakoulusta.
 3D-skannaus vähentää tai jopa poistaa tarpeen paperisiin teknisiin piirustuksiin. Se on myös ekologista.
 3D-tulostuksella saadaan tuotettua monimutkaisiakin esineitä. Kuva on Formnext 2018 -messuilta Frankfurtista. Delva Oy:n Markku Lindqvist kertoo, että kuvassa on hydrauliikan komponentti, jossa sekä kokoa että virtausta on 3D-tulostuksella päästy optimoimaan. Markku Lindqvist
 – Meidän ei tarvitse tehdä uusia prototyyppejä, vaan nämä prototyypit ovat virtuaalimaailmassa. Säästämme ainetta ja materiaalia ja tietysti aikaa, selittää Timo Kärppä.
 Myös 3D-tulostamisen ammattilaiset kehuvat ekologisuudella.
 – Tulostaminen tuottaa huomattavasti vähemmän hukkamateriaalia kuin perinteinen metallikomponenttien valmistus, kehuu johtaja Markku Lindqvist hämeenlinnalaisesta Delva Oy:stä.

Kolmiulotteinen tulostus on mullistamassa Suomen teollisuutta: "Suurin osa tuotteistamme löytyy ihmisten suista"


Summary: Savolainen avasi Ylelle kalenterinsa. Katso tästä jutusta, millainen on syyttäjän työviikko.

Kihlakunnansyyttäjä  Sanna Savolaisen  kenkien korot kopsahtelevat Vantaan oikeustalon käytävillä.
 Hän siirtyy yhdellä oven avauksella Itä-Uudenmaan syyttäjänvirastosta Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden puolelle.
 Savolainen kävelee jonkun matkaa käytävää pitkin ja pysähtyy sen keskivaiheille käräjäsali numero viiden oven eteen.
 Kun puheenjohtaja huutaa osapuolet saliin, Savolaisen perässä oikeussaliin astelee pitkähiuksinen nainen lenkkareissaan ja fleecepaidassaan.
 Savolainen vaatii naisen pahoinpitelijälle sakkorangaistusta.
 – Hoidan naisiin ja lapsiin kohdistuvia seksuaalirikoksia ja vakavia väkivaltarikoksia, Savolainen kertoo.
 "Niin sanottu virka-aika ei oikein tahdo riittää"
 Savolainen on työskennellyt kihlakunnansyyttäjänä vuodesta 2007.
 Hän kertoo, että viime vuosina syyteharkintaan tulevien juttujen laajuus ja vaikeustaso on lisääntynyt.
 Ja samalla työmäärä on kasvanut.
 – Niin sanottu virka-aika ei oikein tahdo riittää. Se tarkoittaa sitä, että me (syyttäjät) olemme jatkaneet iltaisin ja viikonloppuisin työntekoa.
 Jatkuva venyminen näkyy omassa jaksamisessa.
 – Omat voimavarat ovat välillä vähissä, ja palautuminen työstä on tietysti myös hitaampaa.
 Syyttäjien lisäksi tilanteesta kärsivät myös rikosten uhrit eli Savolaisen tapauksessa seksuaali- ja väkivaltarikosten uhrit.
 – Se on todella valitettavaa, jos juttuja ei saada varsinkaan vakavissa rikosasioissa kohtuullisessa ajassa eteenpäin. Viimeiseen asti venytään, että asiat saataisiin kohtuullisessa ajassa eteenpäin, mutta valitettavasti resurssipula näkyy myös käsittelyajoissa, Savolainen sanoo.
 Yle pyysi Sanna Savolaiselta hänen työkalenterinsa viime viikolta.
 Kalenteri on tämän jutun lopussa. Viime viikolla Savolaisella oli vain yksi vapaapäivä.
 "Kyllä on pelättävissä, että me väsymme työtaakan alle"
 Sanna Savolainen ei ole Suomen ainoa syyttäjä, joka paiskii töitä iltaisin ja viikoloppuisin.
 Suomen syyttäjäyhdistyksen tekemän selvityksen mukaan syyttäjät tekevät keskimäärin kuuden päivän työviikkoa.
 – Keskimäärin teemme kuusi päivää viikossa töitä. Syyttäjillä ei ole työaikaa, niin tämä työnteko ei vaikuta valtiontalouteen. Töitä tehdään periaatteessa ilmaiseksi, sanoo Syyttäjäyhdistyksen puheenjohtaja  Jukka Haavisto .
 Haaviston mukaan syyttäjät tekevät töitä jaksamisensa äärirajoilla.
 – Velvollisuudentunnosta töitä tehdään iltaisin ja viikonloppuisin, että syyteharkinnat saadaan tehtyä. Ei tämä järjestelmä voi toimia niin, että jatkuvasti vain venytään. Kyllä on pelättävissä, että me väsymme työtaakan alle, Haavisto varoittaa.
 Syyttäjät ovat seuranneet sivusta, kun poliisi on saanut viime aikoina lisää resursseja.
 Oulun seksuaalirikostutkintojen poikkeuksellisen laaja julkisuus sai hallituksen lupaamaan Oulun kaupungille parin miljoonan euron hätäavun.
 Sellainen raha kelpaisi syyttäjillekin.
 – Syyttäjälaitoksen budjetti on noin 44 miljoonaa, noin 0,02 promillea valtion taloudesta. Jos meille luvattaisiin 2 miljoonaa lisää, niin se auttaisi hyvin paljon syyttäjälaitoksen ja syyttäjien asemaa. Se on arvovalintakysymys, miten näitä asioita hoidetaan, syyttäjäyhdistyksen puheenjohtaja Jukka Haavisto sanoo.
 Yle Uutisgrafiikka

Syyttäjä Sanna Savolainen paiskii töitä illat ja viikonloput, mutta rikosten uhrit joutuvat usein liikaa odottamaan – "Viimeiseen asti venytään"


Summary: Valamoon pääsee enää yhdellä bussivuorolla. Julkisen liikenteen huononemisesta kärsii eniten ortodoksinen kansanopisto.

Valamon luostari Heinävedellä kärsii Helsingistä lähteneen ja Valamossa pysähtyneen bussivuoron lakkauttamisesta. Pääkaupungista aamuisin lähtenyt linja-auto poikkesi luostarissa vuodenvaihteeseen asti, jolloin bussiyhtiö Savonlinja lopetti vuoron kannattamattomana.
 Julkisten liikenneyhteyksien huononeminen huolestuttaa Valamon opistossa. Maan ainoan ortodoksisen kansanopiston lyhytkursseille, muun muassa tunnetuille ikonimaalauskursseille, osallistuu vuosittain parituhatta ihmistä. Osalle julkinen liikenne on ainoa keino päästä luostariin.
 Valamon kansanopiston rehtori  Pia Houni  onkin harmissaan, koska ainoa jäljelle jäänyt päivittäinen linja-autovuoro luostariin ei palvele lyhytkurssien osallistujia. Kurssit taas ovat tärkeitä opiston rahoitukselle.
 – Viestejä asiasta on tullut paljon ja kurssejakin on peruttu, Houni kertoo tammikuun kokemuksista.
 Lyhytkurssit alkavat yleensä perjantaina iltapäivällä, jotta kurssin vähimmäisoppituntimäärä saadaan täyteen viikonloppuna. Saapuminen edellispäivänä taas tarkoittaa ylimääräisiä majoituskuluja kurssilaisille.
 – Eikä luostarin majoituskapasiteettikaan riitä ainakaan kesäaikaan, rehtori Houni toteaa.
 Liikennöitsijän esitys: tilausbussilla loppumatka
 Valamon saavutettavuutta puolustavaan adressiin kertyi kahdessa viikossa yli 450 nimeä. Aamubussivuoron palauttamista vaativa adressi on jo luovutettu Savonlinjalle.
 Bussiyhtiölle kyse on yksinkertaisesti rahasta.
 – Vuoro oli kannattamaton, kun verrattiin tuloja ja kustannuksia, kaukoliikenteestä vastaava aluepäällikkö  Teuvo Punavaara  Savonlinjalta toteaa.
 Bussiyhtiö jätti jäljelle myöhemmän Helsinki–Joensuu-vuoron, jossa on aluepäällikön mukaan paljon enemmän matkustajia.
 Punavaara esittää ratkaisuksi tilausbussia Mikkelistä eteenpäin silloin, kun luostariin on tulijoita.
 – Olemme valmiita ajamaan loppumatkan Valamoon pikkubussilla, vaikka se ei tuottaisi voittoa. Jos tulijoita olisi viisikin, hinta olisi edullinen, lupaa Savonlinjan aluepäällikkö.
 Huhtikuun alussa Savonlinja aloittaa bussivuoron, joka lähtee kello 7.30 Helsingistä Savonlinnaan. Mahdollinen vaihtopaikka Valamoon olisi Mikkelissä noin kello 11.

Valamon luostarin suosittu kurssitoiminta vaarassa bussivuoron loputtua


Summary: Maan etelä- ja keskiosissa saadaan tänään tiistaina lunta ja räntää.

Utsjoella on tehty talven pakkasennätys. Ilmatieteen laitoksen mukaan Utsjoen Kevolla mitattiin maanantai-iltana 39,1 astetta pakkasta. Talven aiempi ennätys oli Sodankylässä kaksi viikkoa sitten mitattu 38,7 pakkasastetta.
 Tiistaina Pohjois-Lapissa on hieman lauhempi päivä, ja lämpötilat pyörivät pääasiassa 25 ja 30 pakkasasteen välillä.
 – Sitten jos pilvipeite oikein pääsee rakoilemaan niin se voi taas laskea hyvinkin alas. Siellä liikuskelee pilvenriekaleita, mikä tuo ennustamiseen ison haarukan, kertoo Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi Kaisa Solin.
 Maan etelä- ja keskiosissa puolestaan on tiedossa lumi- ja räntäsateinen päivä sadealueen levittäytyessä lounaasta kohti koillista. Aivan lounaisrannikolla sade saattaa tulla myös vetenä.
 Etelärannikolla lämpötila on nollan tietämissä, maan keskiosissa pakkasta on 5–10 astetta tai paikoin enemmänkin.
 Huonon ajokelin varoitus on voimassa 14 maakunnassa Etelä-Pohjanmaa–Pohjois-Karjala-linjasta etelään.
 Ilmatieteen laitos varoittaa  myös huonosta jalankulkukelistä Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla.
 Lue lisää:
 Ylen sääsivut
 Talven pakkasennätys rikki Lapissa: Kevojärvellä -39,0 astetta

Utsjoella mitattiin talven ennätyspakkanen –39,1 astetta – Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla erittäin liukas jalankulkukeli


Summary: Transparency International: Saksa ja Ranska ovat muita paremmassa asemassa euroalueen asioista päätettäessä jo siksi, että niillä on pieniä suuremmat resurssit kerätä ja muodostaa tietoa.

Niin kutsuttu euroryhmä käyttää nykyään merkittävää taloudellista päätösvaltaa, minkä vuoksi sen pitäisi olla paremmin ulkopuolisten valvottavissa, kansalaisjärjestö Transparency International sanoo tiistaiaamuna julkaisemassaan arviossa.
 19 euromaan talousministerien muodostaman epävirallisen ryhmän merkitys yhteisvaluutta-alueella on kasvanut Euroopan keskuspankin rinnalla. Vaikka talouspäätösten pitäisi perustua sääntöihin, euroryhmän päätökset ovat tärkeimmissä asioissa kuitenkin poliittisia, kansalaisjärjestö arvostelee.
 Euroryhmän valta kasvoi kriisivuosina Euroryhmä luotiin yhteisvaluutan alussa epäviralliseksi keskustelukerhoksi, jossa euroalueen talousministerit pohtivat yhteiseen rahaan liittyviä kysymyksiä. Vuoden 2008 pankkikriisin ja Kreikasta alkaneen eurokriisin aikana ryhmästä tuli keskeinen päätöksentekijä ja kriisinhoitaja Euroopan keskuspankin rinnalla. Nykyään euroryhmän lonkerot ulottuvat laajalle, myös yksittäisten jäsenmaiden talouksiin. Se tarkkailee, antaa suosituksia ja ohjailee jäsenmaiden taloudenpitoa – nyt myös kriisinhoitoa varten perustettujen uusien rahoituslaitosten kuten Euroopan vakausmekanismin kautta.
 "Demokraattinen vastuunkanto puuttuu"
 Euroryhmä paljastaa tätä nykyä päätöstensä taustoja käytännössä juuri sen verran kuin se itse haluaa.
 Keskustelut ja kokouksissa käytetyt taustaraportit ja asiakirjat halutaan pitää mahdollisimman luottamuksellisina. Siksi niistä kuullaan julkisuudessa vain mitä ryhmän puheenjohtaja paljastaa raportissaan tai valtiovarainministerit kertovat kotimaissaan.
 Euroryhmällä on siis paljon valtaa, mutta ei juuri demokraattista vastuuta.
 Transparency Internationalin mielestä euroryhmän pitäisikin lisätä vastuuvelvollisuuttaan muun muassa parantamalla tiedonsaantia päätöstensä valmistelusta. Sen pitäisi julkaista listaa dokumenteista, joiden sisältö on päätetty salata. Näin ulkopuoliset voisivat tehdä ryhmälle tietopyyntöjä.
 "Vaikutuksia kansalaisiin pitäisi valvoa"
 Järjestö ottaa esimerkiksi euroryhmän roolin kehittymisestä kriisimaiden (Kreikka, Espanja, Portugali, Irlanti ja Kypros) lainaohjelmien neuvottelut takavuosina.
 – Niiden rahoitusavusta ja talouden sopeuttamisohjelmista päätettäessä euroryhmä sai merkittävää uutta valtaa. Nykyisin ryhmä tekee kauaskantoisia päätöksiä, joilla on vaikutuksia kokonaisiin kansantalouksiin, raportissa todetaan.
 Kansalaisjärjestö pitää ongelmana myös sitä, että vaikka euroryhmä tosiasiassa tekee jopa kansalaisoikeuksiin vaikuttavia linjauksia, sen päätöksiä ei voi haastaa oikeudessa.
 Ryhmästä on tullut merkittävä Eurooppa-tason päättäjä, mutta sen jäsenet eli talousministerit kantavat poliittista vastuuta vain kotimaissaan. Euroryhmän ylikansallista valtaa ei valvo oikein kukaan.
 Niinpä EU-parlamentin valvontamahdollisuuksia esimerkiksi suoraan kansalaisiin vaikuttavissa talouspäätöksissä pitäisi lisätä, Transparency International ehdottaa. Toisin kuin nyt, euroryhmän puheenjohtajalla pitäisi kansalaisjärjestön mielestä myös olla velvollisuus vastata EU-parlamentin kysymyksiin.
 Kreikan kriisi söi velkaisten maiden valtaa
 Kreikan piti hakea kriisivuosina talouden sopeuttamispaketeilleen euroryhmän hyväksyntä. Tiistaina julkaistun raportin mukaan niihin liittyvät päätökset olivat usein poliittisia eivätkä sääntöihin pohjautuvia.
 Suurten velkojamaiden valta kasvoi suhteessa pieniin velkaisiin maihin, kun velkojamaat saivat kokouksissa helpommin tukea muilta.
 Jälkikäteen on kyselty, miksi talouskuri oli euroryhmän mielestä ainoa vaihtoehto Kreikalle tai kuka määritteli, että Kreikka pystyi suoriutumaan veloistaan eikä joutunut velkajärjestelyyn. Myös euroministerien käyttämien taustatietojen  oikeellisuutta  on kyseenalaistettu.
 – Kriittisiä tilanteita tulee tulevaisuudessakin, ja euroryhmä tekee taas päätöksiä, joilla on isoja seurauksia, raportti muistuttaa.
 "Isot maat voivat rikkoa sääntöjä"
 Tuoreimpana esimerkkinä poliittisesta väännöstä ja suurten maiden vallasta ryhmän sisällä Transparency International mainitsee loppuvuoden tapahtumat Italian ja Ranskan talousarvioihin liittyen.
 Ne osoittivat järjestön mielestä, että suuret jäsenmaat käyttävät aktiivisesti valtaansa paitsi EU-komission painostamiseen myös liittolaisten keräämiseen eurorymässä.
 Ensin  EU uhkasi Italiaa  rangaistustoimilla maan populistihallituksen esittelemän alijäämäisen budjetin vuoksi.
 Sitten joulukuussa Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  lupasi suuria mielenosoituksia järjestäneille keltaliiveille myönnytyksiä, jotka  olisivat johtaneet maan budjettivajeen singahtamiseen yli EU-rajojen .
 Italia käytti tilaisuuden hyväkseen ja vaati rangaistustoimia myös Ranskalle. Viikkoa myöhemmin komissio  hyväksyi Italian budjetin .
 – Se [Italian uusi budjettisuunnitelma] oli käytännössä sama kuin minkä talouskomissaari  Pierre Moscovici  oli hylännyt riittämättömänä viikkoa aiemmin, Transparency Internationalin raportissa todetaan.

Kansalaisjärjestö: Salamyhkäisen euroryhmän toimet pitää avata muillekin – isot maat jyräävät pienet rahan kulisseissa


Summary: Rahalla ei ole moraalia, kirjoittaa Pekka Juntti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Minulle on tuottanut vaikeuksia vaurastua. En ole päässyt mukaan piensijoitus- ja rahastohommeleihin, vaikka siistiin jakkuun tai pikkutakkiin sonnustautuneiden talousnerojen puheista tiedämme, että aina on oikea aika aloittaa.
 Upeasta neuvosta huolimatta minulla oli hyvin pitkään erittäin väärä aika aloittaa.
 Ei ollut rahaa. Kaikki meni elämiseen. Opiskelin, hankin vaimon kanssa lapsia ja talolainan, koska suhdanne oli suotuisa ja pätkätyöläisillekin irtosi touhusatanen unelmiensa toteuttamiseen.
 Sittemmin, kun olen kiipinyt ruosteisen riisikupin ohjaimista röyhkeän nelivetomaasturin korkeampiin tuulilasinäkymiin, olisin voinut pistää rahaa rahastoihin, lopettaa makuuttamisen, panna poikimaan, korkoa korolle, kyllä te tiedätte, passiivista tuloa helposti ja kevyesti. Mutta nyt minulle on tullut uusi este.
 Jakkupuvut ja pikkutakit ovat jo joitakin vuosia julistaneet, valkein hampain ja kirkkain silmin, että nyt kannattaa sijoittaa hoiva-alaan.
 Niinä rumina vuosina matkalla materiaalisesta köyhyydestä tyhjämieliseen keskiluokkaan minusta ehti tulla pösilö. Aloin ajatella itseäni vahingoittavalla tavalla, minusta tuli markkinayhteiskunnan realiteetteihin sopimaton unelmahörhö ja puunhalaaja. Aloin rakastaa ihmisiäkin, toki harvaa edelleenkään mitenkään kohdennetusti, mutta noin niin kuin yleisellä tasolla.
 Tiukan euron vuosina ehdin tutustua työelämään ja tutkailla maailman kujeita ihan tavallisena maisterina, ja rupesin näkemään kaikenlaisia kehityskulkuja ja näkyjä, joita tietenkin pidän totena, sillä niin hörhöt tekevät.
 Minulla   on tapana katsella  jakkuja ja pikkutakkeja telkkarista. Kuuntelen heidän todistustaan talouden trendeistä. He puhuvat oikukkaasta ja suotuisasta Markkinasta kuin jumalastaan, ja jumala se onkin.
 Nämä ihmiset taas ovat papistoamme.
 Taivaaseen vie koilliseen kurkottava käyrä. Ylöspäin, siellä auvomme siintää, mutta ennen sitä pitää vielä uhrata hieman aikaa, luonnonvaroja ja ihmisyyttä. Ja juuri kun talouden veturikuski on töräyttämässä torvea Paradiisin asemalle saapumisen merkiksi, Saatana pilaa kaiken. Tulee lama ja mälsä.
 Kun osakemarkkina jyrähtää, yrityksen on pakko sopeuttaa toimintojaan.
 Vuosia   sitten todistin , miten keskiluokkainen vasemmistoa äänestävä vekkuli ilahtui kuulleessaan, kun muuan pankki aloitti massiiviset YT-neuvottelut. Ilo kumpusi hänen omistamistaan pankin osakkeista, joiden arvon hän arveli reippaiden toimenpiteiden vuoksi vihdoin nousevan. Valinnan paikassa solidaarisuuden nimiin vannova kaveri rakasti enemmän karttuvaa sijoitustiliään kuin sääli elämänsä kovimpaan prässiin joutuvia työttömiä.
 Tämä on talousjärjestelmämme syvää ydintä. Rahalla ei ole moraalia. Sijoittaja voi suhtautua myötätuntoisesti ympäristöön ja ihmiskuntaan, mutta teot puhuvat toista. Hänen rahansa lyö koko ajan lyötyä.
 Jos lama syö yrityksen tuloksen, se ei kelpaa sijoittajjalle selitykseksi. Hän vaatii lisää, enemmän kuin viime vuonna. Muuten pääoma vaihtaa osoitetta. Sijoittaja ajaa omaa etuaan, olipa hän sitten  Warren Buffet  tai naapurin Ritu.
 Kun osakemarkkina jyrähtää, yrityksen on pakko sopeuttaa toimintojaan. Koska firman pahanpäivänvara on jaettu osinkoina Ritulle ja Warrenille, on ryhdyttävä säästämään. Toimitusjohtaja ja HR:n ikipirteä Sirpa pitävät palkkansa ja työnsä, mutta rahvaan parissa tapahtuu taloudellinen puhdistus. HR:n Sirpa osoittaa YT-tuolileikin jälkeen ovea sadoille sillä aikaa kun toimari golffaa ikävää fiilistään pois.
 Alamaisille näytetään alamaisen paikka. Pääoma on teitä tärkeämpää.
 Olemme asiakkaita, kuluttajia ja kiipijöitä, yhä harvemmin hyviä kanssaihmisiä.
 Yhtiön   toiminnan tarkoituksena  on tuottaa voittoa osakkeenomistajille. Näin sanoo osakeyhtiölaki, ja jäljet näkyvät. Voitonnälkä nielee alleen kaiken muun. Mitä globaalimpi yritys on ja mitä lujemmin pörssissä, sitä törkeämpää on meno. Kukaan ei toppuuttele. Sijoittajaa kiinnostaa kurssikehitys ja osingot. Lopputuotteen käyttäjä ei boikotoi, koska hän ei tiedä tuotteen inhimillisiä kustannuksia. Saksalainen takapuoltaan pyyhkivä Günther ei tunne nahoissaan suomalaisen Paulin surua, kun hänen lempimetsänsä viedään sellukattilaan.
 Globaali vauraus perustuu luonnon ja ihmisen riistoon. Riisto taas on riistoa aina jossakin muualla.
 Sadan vuoden maailmanlaajuisen keskinäisen varastamisen jälkeen, maapallo alkaa olla valmis. Luonnonvarat loppuvat, lajit katoavat, eikä inhimillisyys ole muodissa.
 Markkinauskonto   on lävistänyt  kaikki inhimillisen toiminnan tasot. Se on muuttanut meitä. Olemme asiakkaita, kuluttajia ja kiipijöitä, yhä harvemmin hyviä kanssaihmisiä. Valtioita johtavat bisnesmiehet yritysjargonia jauhaen, yritysmaailman periaattein. Jos rahaa ei ole, sitten leikataan. Köyhiä, vanhoja ja tarpeettomia kyykytetään. Rikkaita ei koskaan.
 Kun talouspuheen kyllästämä köyhän kunnan päättäjä sitten sopii voittoa himoitsevan kansainvälisen hoivayrityksen kanssa vanhustenhoidosta, sitä maataan kohta hoivakodin lattialla viltteihin peiteltynä. Sitä lojutaan omassa ulosteessa, tai kärsitään nälkää. Sitä toivotaan, että joku läheisistä tulisi hieromaan kättä, kun se on kipeä, vaikka se on sängystä putoamisen takia poikki ja sijoiltaan. Sitten sitä jo kuollaankin, eikä se ole kenenkään muun kuin vainajan etu, sillä kuolleista hoidokeista maksetaan heikkoa hintaa.
 Jakkupuvut ja pikkutakit ovat jo joitakin vuosia julistaneet, valkein hampain ja kirkkain silmin, että nyt kannattaa sijoittaa hoiva-alaan. Siellä on luja kasvunäkymä ja muikea tuotto-odotus. Vaikka he puhuivat kuin psykopaatit, eivät he valehdelleet. Kyllä se olisi kannattanut.
 Mutta kun se tuntuu niin vaikealta.
 Pekka Juntti
 Kirjoittaja on Ruotsin Haaparannalla asuva Lapissa työskentelevä vapaa toimittaja.
 Aiheesta voi keskustella 5.2. klo 16.00 asti.

Pekka Juntin kolumni: Vaurastumisesta ja lattialla makaavista vanhuksista