Summary: Sari Essayahin mukaan eroamalla hallitus tunnustaa tappionsa, Jussi Halla-ahon sanoo, että ero on puolitoista vuotta myöhässä. Antti Rinteestä ero on outo mutta ymmärrettävä ja Haavistosta hallitus halusi kaatua saappaat jalassa. Li Andersson: Ymmärtääkseni tämä tuli yllätyksenä myös hallituskumppaneille.

Juha Sipilän  (kesk.) hallitus jätti tänään perjantaina eropyyntönsä sote- ja maakuntauudistusten ongelmien vuoksi.
 Opposiotiopuolueiden puheehjohtajat pitävät eroa ymmärrettävänä seurauksena soten karitumiselle, mutta osa yllättyi ajankohdasta.
 Marko Oikarinen
 Li Andersson: Ymmärtääkseni tämä tuli yllätyksenä myös hallituskumppaneille
 Vasemmistoliiton  Li Anderssonin  mukaan hallituksen eroanomus tuli yllätyksenä.
 – Ymmärtääkseni tämä tuli yllätyksenä myös hallituskumppaneille. Sipilällä on taipumus tietynlaiseen dramatiikkaan. Siten tämä sopii kuvaan, Andersson sanoo.
 Hänestä veto oli linjassa Sipilän koko hallituskauden jatkuneen tulos tai ulos -ajattelun kanssa. Toisin kuin hallituksen ero, soten kaatuminen ei ollut Anderssonin mukaan yllätys.
 – Oppositio on lähinnä odottanut, että kuka on se henkilö, jolla on johtajuutta todeta tämä ääneen, Andersson sanoo. Hänen mukaansa hallituksen ero on arvovaltatappio ja vaikuttaa sitä kautta tuleviin vaaleihin.
 – Sote kaatui niihin ongelmiin, joista oppositio on varoittanut ja joihin oppositio on kiinnittänyt huomiota koko vaalikauden ajan.
 Andersson toivoo, että puoluejohtajat voisivat seuraavaksi kokoontua ja miettiä, miten "siirtymäpäätökset", kuten maakuntien rahoitus, saadaan tehtyä. Sitten puolueet voivat keskenään keskustella, mitkä ovat askelmerkit tulevan sotemallin korjaamiseen.
 Jari Kovalainen / Yle
 Essayah: Eroamalla hallitus tunnustaa tappionsa
 Kristillisdemokraattien  Sari Essayahin  mukaan hallituksen ero ei ole yllätys. Sitä on ehditty jo pari kertaa aiemminkin väläyttää hallituskaudella ja soten kariutuessa ero oli selkeä ratkaisu.
 – Hallituksen ero on johtopäätös soteuudistuksesta. Se on perustuslain vastainen ja sitä on sanottu monessa käänteessä. Hallitus ei ole sitä suostunut korjaamaan ja se on luonnollinen lopputulema. Kyseessä on tappion tunnustaminen, Essaiyah toteaa.
 Ero ei Essayahia yllättänyt. Hänen mukaansa hallituspuolueet halusivat irti hallitusohjelmasta, jotta voisivat kampanjoida vapaammin.
 – Hallituksen jääräpäisyys oman mallinsa suhteen johti tähän, Essayah sanoo.
 Myös Essayah painottaa, että seuraavaksi tarvittaisiin kaikkien puoluejohtajien yhteistä tapaamista. Toimitusministeriö ei voi hänen mukaansa tehdä suuria avauksia, joten nyt tarvitaan kaikki puolueet mukaan.
 Halla-aho: Hallitus eroaa puolitoista vuotta myöhässä
 Perussuomalaisten  Jussi Halla-aho  toteaa Ylelle, että hallituksen ero tulee puolitoista vuotta myöhässä.
 – Kyllä tässä varmaan on vaalien läheisyyden synnyttämästä paniikista kysymys,  Halla-aho sanoo Ylelle.
 Ero tässä vaiheessa tuli yllätyksenä.
 Sotemalli, jota nyt tehtiin, ei Halla-ahon mukaan ollut tavoitteidensa mukainen. Siksi oli Halla-ahosta oli hyvä, että malli kaatui.
 Haavisto: Haluttiin kaatua saappaat jalassa
 Vihreiden  Pekka Haaviston  mukaan Sipilän ratkaisu oli ymmärrettävä. Kun hallituksen viimeiseen saakka ajama kärkihanke, markkinamalli, kaatui, ei Haaviston mukaan ollut paljoa muita vaihtoehtoja. Soteuudistus ei olisi eduskunnassa mennyt läpi.
 Kysymykseen siitä, oliko ero yllätys, Haavisto sanoo, että odotti hallituksen vetävän pois eduskunnasta esitykset, joilla ei ollut enemmistöä takanaan.
 – Selvästi halutaan saappaat jalassa markkinamallin puolesta kaatua, Haavisto sanoo.
 Tästä voit seurata päivän tapahtumia hetki hetkeltä.
 Rinne: Ero outo, mutta ei yllättävä
 SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne   sanoo, että Juha Sipilän (kesk.) hallituksen ero on outo ratkaisu , mutta ei yllättävä.
 – Aika outo ratkaisu sinällään päätyä hakemaan eroa tässä tilanteessa, kun vaaleihin on muutama viikko aikaa. Samaan aikaan pitäisi olla poliittista valmistelua esimerkiksi EU-puheenjohtajuuskaudelle. Toivon nyt, että presidentti miettii, miten tässä mennään eteenpäin, Rinne sanoo Ylelle.
 Rinne arvostelee hallitusta siitä, että se on tuonut härkäpäisesti eduskuntaan esityksiä, jotka eivät ole täyttäneet perustuslain edellytyksiä.
 Rinne sanoo, että olisi toivonut hallituksen löytävän soteen ratkaisun tämän vaalikauden aikana. Rinne uskoo, että seuraavassa hallitusohjelmassa linjataan selkeästi, mitkä asiat sotessa vaativat korjausta. Hän myös uskoo, että soten valmistelua voitaisiin jatkaa parlamentaarisesti.
 – Valmistelu ei ole valunut hukkaan. Toivon, että hallitus voisi jatkaa maakuntien rahoitusta.
 Yle seuraa päivän tapahtumia hetki hetkeltä. Lue viimeisimmät käänteet täältä.

Näin oppositiojohtajat kommentoivat hallituksen eroa: taustalla hallituksen jääräpäisyys ja Sipilän dramaattisuus


Summary: Hallituksen eroa ja sote- ja maakuntauudistuksen kaatumista käsitellään vielä useissa erikoislähtetyksissä päivän ja illan aikana.

Yle seuraa ja kertaa päivän tapahtumia Areenassa ja TV1:ssä kello 15, 20 ja 21.05 alkavissa erikoislähetyksissä.
 Lähetysten takia kello 20 alkava Sannikka&Ukkola muuttuu erikoislähetykseksi. Myös A-studio kello 21.05 keskittyy päivän tapahtumiin.
 Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) jätti hallituksensa eroanomuksen aamulla kello 10 ja tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  hyväksyi sen. Hallitus jatkaa vaaleihin saakka toimitusministeristönä.
 Sipilän mukana hallituksen ero oli hänen päätöksensä. Kumppanit hallituksessa hyväksyvät Sipilän ratkaisun.
 Myöhemmin päivällä eduskunnan puhemies  Paula Risikko  (kok.) kertoi, ettei eduskunta jatka sote- ja maakuntauudistuksen käsittelyä hallituksen eron takia.
 Lue lisää:
 Hallitus on eronnut, kokoomuksen Petteri Orpo: Olen oppinut tuntemaan pääministeri Sipilän ja osasin odottaa ratkaisua – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Tässä on 6 syytä, miksi sote kaatui ja hallitus erosi: "Billnäsin tuolia ei rakenneta Ikean jakkarasta"
 Sote kaatoi hallituksen – Pääministeri Sipilä: Edellytyksiä etenemiselle ei ole, se on minulle valtava pettymys
 Soten kaatuminen ei yllättänyt, mutta epävarmuutta se tuo: "2020-luvulla on iso joukko kuntia, jotka joutuvat mahdottomaan tilanteeseen"

Yle seuraa politiikan kiemuroita iltapäivän ja illan erikoislähetyksissä kello 15, 20 ja 21.05


Summary: Veikkauksella on meneillään yhteistoimintaneuvottelut noin 400 ihmisen vähentämiseksi.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkauksen toimihenkilöiden ulosmarssilla vastustetaan satojen ihmisen vähentämiseen tähtääviä yhteistoimintaneuvotteluja. Myös työnantajan henkilöstöpolitiikka närästää työntekijöitä.
 Ulosmarssi alkoi tänään kello 12. Töihin työntekijät palaavat lauantaina aamulla kello 6.
 Yt-neuvottelut johtuvat Veikkauksen suunnitelmista lopetaa pelipöytätoiminnat ravintoloissa ja Pelaamoissa. Samalla Veikkaus lopettaisi niiden tukitoiminnot.
 Yhteensä Veikkauksen suunnitelmat vaikuttavat noin 700 ihmisen työsuhteiden ehtoihin.
 Lue lisää:
 Veikkaus aloittaa isot yt-neuvottelut – yhtiön Feel Vegas -klubit neuvottelujen ulkopuolella

Veikkauksen toimihenkilöt marssivat ulos


Summary: Ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen antoi itse hallitukselle hyvän päättöarvosanan luonnon lajikirjon suojelusta.

Kyselyn tulos on tyly. Hallitus suosii metsien hakkuuta, pihistelee luonnon suojelussa ja luonto osoittaa kuolemisen merkkejä, asiantuntijat sanovat kyselyssämme.
 Kysyimme tutkijoista ja virkamiehistä koostuvalta Luontopaneelilta arviota siitä, kuinka  Juha Sipilän  hallitus on onnistunut taistelemaan Suomen luonnon köyhtymistä vastaan. Halusimme tietää, millaisen päättötodistuksen luonnon elinvoimaisuuden asiantuntijat antavat pian neljä vuotta toimineelle hallitukselle.
 Tänään julkaistiin  uusi arvio  Suomen lajien uhanalaisuudesta. Se tukee kyselyymme vastanneiden asiantuntijoiden käsitystä luonnon elinvoimaisuuden heikkenemisestä. Uuden tiedon mukaan Suomen luonnon eläin- ja kasvilajeista jo joka yhdeksäs on uhanalainen. Selkärankaisista eläimistä lähes joka kolmas on uhanalaisten listalla.
 Kysyimme paneelin jäseniltä arviota hallituksen toiminnan kokonaisvaikutuksesta luonnon monimuotoisuuteen. Pyysimme heitä antamaan yleisarvosanan asteikolla -2 - +2. Alempana olevasta piirakkakuviosta näet tarkemmin arvosana-asteikkomme.
 Enemmistö kyselyymme vastanneista arvioi, että Juha Sipilän hallituksen päätökset ovat kaiken kaikkiaan edesauttaneet luonnon köyhtymistä. Kasvit, eläimet ja sienet olisivat siis vaarassa uhanalaistua jatkossakin.
 Tässä erään vastaajan perustelut:
 "Luonnon köyhtyminen uhkaa ilmastonmuutoksen ohella maapallon, mukaan lukien ihmiskunnan, tulevaisuutta. Metsänhakkuiden lisäys sekä tutkimuksen ja suojelun leikkaukset eivät ole omiaan pysäyttämään luonnon köyhtymistä."
 Alla näet, kuinka asiantuntijoiden vastaukset jakaantuivat.
 Suurin osa Ylen kyselyyn vastanneista asiantuntijoista piti hallituksen toimintaa haitallisena luonnon hyvinvoinnille. Yle Uutisgrafiikka
 Ministeri Tiilikainen puolustaa hallitusta
 Ympäristöministeri  Kimmo Tiilikainen  (kesk.) puolustautuu moitteilta. Tiilikainen on vakuuttunut, että monimuotoisuuden suojelu on edistynyt nykyisen hallituksen päätöksillä.
 – Suojelualat ovat kasvaneet tämän hallituksen aikana, Tiilikainen perustelee.
 Ministeri laskee, että 70 000 hehtaaria uusia luontoalueita on suojeltu pysyvästi.
 Vain yksi kyselyymme vastanneesta 12 asiantuntijasta on samoilla linjoilla ministerin kanssa. Hänkin arvioi, että luonnon mahdollisuuksia säilyä monimuotoisena on edistetty nykyisen hallituksen ansiosta.
 Pyysimme kaikkia Luotopaneelin asiantuntijoita nimeämään joka tapuksessa jonkin edistyksellisen toimen hallitukselta. Yleisin kehun aihe oli  Hossan kansallispuiston perustaminen  Suomussalmelle Kainuuseen.
 Saimme myös ratkaisuja ongelmaan
 Pyysimme paneelilta myös ratkaisuja eli kysyimme, mitä pitäisi tehdä tilanteen kohentamiseksi. Suurimman kannatuksen saivat metsien hakkuun rajoittaminen luonnon kestävyyden mukaan sekä soiden ja metsien nykyistä huomattavasti laajempi suojelu.
 Kyselyymme vastasi 12 paneelin 22 jäsenestä. Osa virkamiesjäsenistä kertoi, ettei voi asemansa vuoksi arvioida hallituksen politiikkaa.
 Osoitimme kyselymme Luontopaneelille, koska sen päämääränä on huolehtia luonnon monimuotoisuudesta eli erilaisten elinympäristöjen ja lajien runsaudesta. Tarkoitus on, että asiantuntijoiden ja virkamiesten yhteistyöelimen avulla tutkittu tieto päätyy osaksi poliittista päätöksentekoa.
 Luontopaneeli on toiminut pian neljä vuotta. Se on ympäristöministeriön asettama.
 Luontoprofessori sanoo hallituksen epäonnistuneen
 Luontopaneelin  puheenjohtaja  professori  Janne Kotiaho  antoi yleisarvosanaksi -2 eli huonoimman mahdollisen arvion.
 Kyselymme paras mahdollinen arvosana olisi ollut +2. Aiemmin jutussa olevan piirakkakuvion vierestä näet asteikon tarkemmin.
 Puheenjohtaja Kotiaho on siis sitä mieltä, että hallituksen toimet ovat huonontaneet huomattavasti luonnon mahdollisuuksia säilyä runsaslajisena.
 Ekologian professori Janne Kotiaho kertoo, että metsien hoito on keskeinen syy luonnon lajiston heikentymiseen Suomessa. Niko Mannonen / Yle
 – Kun luonnon lajisto ja lajien elinympäristöt ovat entistä uhanalaisempia, silloin politiikka on epäonnistunutta, Jyväskylän yliopiston ekologian professori Kotiaho perustelee.
 Nyt joka yhdeksäs luonnon kasvi- tai eläinlaji on uhanalainen, joten ekologian professori Kotiahon mukaan luonto ei voi hyvin.
 – Kun luonto osoittaa kuolemisen merkkejä, on syytä olla huolestunut ihmiskunnan omasta olemassaolosta, Kotiaho sanoo.
 Ministeri antaa itse hyvän arvosanan
 Ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen antoi myös arvosanan itse itselleen. Kysyimme häneltäkin puhelimitse, kuinka hyvin hallitus on onnistunut edistämään luonnon monimuotoisuuden säilymistä.
 Ministeri Tiilikainen näkee hallituksen onnistuneen hyvin, mutta ei kuitenkaan täydellisesti. Hän antaa oma-arviossaan päättötodistukseen +1. Se on kyselymme toiseksi paras mahdollinen arvosana.
 – Kyllä monimuotoisuuden edistämisessä on menty eteen päin, ministeri vakuuttaa.
 Moite 1: Suuri puute suojelurahasta
 Professori Janne Kotiaho ei näe edistymisen merkkejä monimuotoisuuden varjelussa uusista suojelualueista huolimatta. Ensimmäisenä hän moittii Juha Sipilän (kesk.) hallitusta metsänsuojelurahojen puutteesta.
 Eteläisen Suomen metsiä suojellaan niin sanotulla Metso-ohjelmalla. Yksityiset henkilöt tai vaikkapa seurakunnat suojelevat metsiä vapaaehtoisesti ja valtio maksaa heille korvauksen.
 Nykyinen hallitus on vähentänyt suojelurahojen määrää. Kotiahon mukaan nykyinen suojeluun käytetty rahasumma pitäisi kymmenkertaistaa.
 – Rahaa metsien suojeluun tarvitaan vuotuisesti 200–300 miljoonaa, kunnes Suomen kansainvälisesti tekemät luonnonsuojelu- ja ennallistamissitoumukset tulevat täytetyksi, Kotiaho sanoo.
 Suomi on sitoutunut muun muassa pysäyttämään luonnon köyhtymisen. Tavoitteena oli, että se tapahtuisi vuonna 2020.
 Sata euroa työntekijän pussista
 Metsät ovat Suomen yleisin ja siksi tärkein lajien elinympäristö.
 Vanhoissa metsissä elää runsaasti eri kasvi-, eläin- ja sienilajeja. Ne ovat siksi tärkeitä paikkoja monipuolisen lajiston kannalta.
 Kotiahon laskelman mukaan metsää tulisi suojella seuraavat kymmenen vuotta yllä mainitulla vuotuisella summalla. Jokaista työssäkäyvää suomalaista kohti se tietäisi vajaat sata euroa vuosittain.
 Nykyiseen verrattuna kymmenkertainen vuotuinen summa riittäisi siihen, että Suomi saavuttaisi yli puolet kansainvälisesti sovitusta 17 prosentin suojelutavoitteesta. Tavoite piti saavuttaa jo vuoden kuluttua.
 Rahan puute luonnonsuojelussa oli myös muiden kyselyyn vastanneiden yleisin moite hallitukselle. Alla yksi maininta asiasta:
 "Tämä hallitus ei ole (ainakaan muistaakseni) tehnyt mitään merkittäviä päätöksiä, jotka edistäisivät luonnon monimuotoisuuden säilymistä, sen sijaan on tehty useita huononnuksia, esimerkiksi Metso-ohjelman rahoituksen leikkaus."
 Ministeri myöntää rahan vähäisyyden
 Ministeri Kimmo Tiilikainen tunnistaa kyllä rahan niukkuuden metsien suojelussa. Metsänomistajat tarjoavat metsiään suojeluun enemmän kuin sitä voidaan suojella.
 – Olen itsekin harmissani, että Metso-ohjelman määrärahat eivät olleet suuremmat, Tiilikainen sanoo.
 Hän perustelee rahoituksen leikkausta säästöillä, jotka hallitus on tehnyt kaikilla valtion rahoittamilla yhteiskunnan alueilla.
 – Säästöt kohdistuivat myös luonnonsuojeluun, Tiilikainen puhuu.
 Ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen (kesk.) mainitsee yhtenä hallituksen tekona luonnon monimuotoisuuden hyväksi Hossan kansallispuiston perustamisen Suomussalmelle Kainuuseen. Nella Nuora / Yle
 Moite 2: Metsiä hakataan liikaa
 Toisena moitittavana asiana professori Janne Kotiaho pitää hallituksen suhtautumista metsien hakkuuseen. Juha Sipilän hallitus tavoittelee, että Suomen metsiä hakattaisiin teollisuuden tarpeisiin 80 miljoonaa kuutiota vuosittain. Tavoite on huomattavasti suurempi kuin nykyinen 72 miljoonan (vuonna 2017) kuution hakkuut.
 – Nykyinenkään hakkuutaso ei ole monimuotoisuuden kannalta kestävää, Kotiaho kritisoi.
 Vaikka metsät eivät ole ainoa eläinten ja kasvien elinympäristö, metsissä elää yli kolmasosa myös tänään julkaistun punaisen kirjan uhanalaisista lajeista.
 Ministeri Kimmo Tiilikainen tietää toki, että metsien hakkuilla on merkittävä yhteys luonnon monimuotoisuuteen.
 – Mutta mikähän se kestävä hakkuutaso sitten olisi? Tiilikainen kysyy.
 Hallituksen hakkuutavoitteen nostaminen sai moitteita usealta muultakin Luontopaneelin jäseneltä. Seuraavassa lainaus yhden vastaajan kirjoituksesta:
 "Hallitus on asettanut tavoitteeksi metsien käytön lisäämisen, vaikka nykyinenkään käyttö ei ole ekologisesti kestävällä tasolla."
 Hakuu hävittänyt vanhaa metsää
 Sen lisäksi että suuri joukko metsien kasvi- ja eläinlajeja on uhanalaistunut, myös moni metsäluototyyppi on vaarassa hävitä. Kotiahon mukaan sekin on merkki kestämättömästä tilanteesta metsissä. Esimerkiksi Etelä-Suomen kuivat kangasmetsät ovat uhanalaisia.
 Luontotyypit ovat lajien elinympäristöjä. Kun luontotyyppi vähenee, eläin- ja kasvilajit käyvät harvinaisemmaksi ja niiden riski kuolla sukupuuttoon kasvaa.
 Metsien hakkuun seurauksena luonnosta ovat kadonnut etenkin vanha metsä ja lahoava puu.
 Metsän myyjät ja metsäteollisuus ovat kuitenkin koettaneet lisätä lahopuun määrää talousmetsissä jo pitkään. Siitä huolimatta luonnon monimuotoisuuden asiantuntija ei ole tyytyväinen tilanteeseen.
 – Kaikesta puheesta huolimatta Etelä-Suomen talousmetsissä lahopuun määrä on kasvanut viimeisen 20 vuoden aikana reilun kuution hehtaaria kohden ja on edelleen alle 4 kuutiota hehtaarilla, Kotiaho kertoo.
 Ekologian professori vertaa nykyistä tilanne luonnontilaiseen metsään. Siellä lahopuuta olisi noin 100 kuutiota hehtaarilla.
 – Yhden prosentin lisäys lahopuuta on lajien säilymisen kannalta katastrofaalisen vähän ja sitä pitäisi nopeasti lisätä merkittävästi enemmän, professori Kotiaho sanoo.
 Moitte 2: Soidensuojelu lepsua
 Kolmas Janne Kotiahon moite Juha Sipilän hallitukselle tulee soidensuojelusta.
 Uusi soidensuojeluohjelma oli edellisen hallituksen valmistelussa jo pitkällä, mutta se perui ohjelman viime metreillä.
 – Toteutetuksi tuli pääsääntöisesti vain valtion mailla sijaitseva ohjelman kolmasosa, Kotiaho harmittelee.
 Muutama muukin Luontopaneelin jäsenistä mainitsee nykyisen hallituksen synniksi sen, että se ei ole ottanut soidensuojeluohjelmaa uudestaan esille. Alla esimerkki:
 "Soidensuojelun täydennysohjelmaa on edelleen yritetty toteuttaa vain vapaaehtoisuuden pohjalta, ei ekologisen merkityksen perusteella."
 Ratkaisu 1: Hakkuut luonnon kestävyyden rajoissa
 Kysyimme Luontopaneelin asiantuntijoilta myös ohjeita luonnon tilan kohentamiseksi.
 Metsien merkitys Suomen luonnon elinvoimaisuudelle korostui myös tässä kohtaa.
 Vastaajat pitävät tärkeänä, että poliitikot määrittävät metsien hakkuutavoitteet ekologisin perustein. Asiantuntijat pitävät ollennaisen tärkeänä, että hakkuut eivät vähentäisi luonnon monimuotoisuutta. Metsiä tulisi hakata vain niin, että monimuotoisuus säilyy tai vahvistuu.
 Ratkaisu 2: Soita vaikka pakkosuojeluun
 Kyselyssämme soiden suojelu nousi tärkeäksi keinoksi estää luonnon köyhtymistä.
 Luontopaneelin asiantuntijat kehottivat poliittisia päättäjiä kaivelemaan esille jo vuosia sitten valmistellun soidensuojeluohjelman laajennuksen. Siinä valtio olisi pakkolunastanut suojeluun luonnon monimuotoisuuden kannalta arvokkaimpia soita.
 Alexander Stubbin  (kok.) pääministeriyden aikainen hallitus jätti toteuttamatta ohjelman. Perusteluna oli, että hallitus halusi suojella soita vapaaehtoispohjalta, ei pakolla.
 Ratkaisu 3: Lisää suojelumetsiä etelään
 Kolmen tärkeimmän konstin joukkoon nousi kyselyssämme metsien suojelu entistä suuremmalla voimalla. Se olisi asiantuntijoiden mukaan tärkeä teko luonnon monimuotoisuuden puolesta.
 Kyselyyn vastaajien mielestä poliitikkojen tulisi tehdä Metso-ohjelmasta, eteläisen Suomen metsien suojelusta, nykyistä kunnianhimoisempi.
 Nyt Metso-ohjelman tavoitteena on suojella yhteensä 96 000 hehtaaria Rovaniemen eteläpuolisen Suomen monimuotoisuudelle arvokkaita metsiä. Luontopaneelin puheenjohtaja Janne Kotiahon mukaan monimuotoisuuden säilymisen kannalta tavoite ei ole riittävä, vaikka se saavuitettaisiinkin.
 Kotiahon oma resepti luonnonsuojeluun
 Professori Janne Kotiaholla on oma resepti luonnon elinkelpoisuuden kohentamiseksi. Jos hän saisi päättää, hän määräisi luonnon tilaa heikentävän tahon korvaamaan aiheuttamansa haitan.
 Jos vaikkapa uusien raiteiden alta tuhotaan luontoa, radan rakentajan tulisi esimerkiksi ennallistaa ja suojella luontoa vastaavasti jossain muualla. Toimintaa kutsutaan ekologiseksi kompensaatioksi.
 – Jos kompensaatio toteutettaisiin kaikessa toiminnassa, se lopettaisi monimuotoisuuden henkentymisen, Kotiaho puhuu innokkaasti.
 Lajistoltaan rikkaiden ja harvinaisten alueiden suojelu on toki myös Kotiahon mukaan hyvin tärkeää.
 – Suojelu kyllä estää monimuotoisuuden tulevan heikentymisen, mutta se ei välittömästi tuo monimuotoisuutta lisää, Kotiaho painottaa.
 Suojelun lisäksi tärkeitä elinympäristöjä tulisi Kotiahon reseptin mukaan myös ennallistaa. Se tarkoittaa esimerkiksi sitä, että ojittamalla kuivunut suo autettaisiin palautumaan takaisin luonnontilaan tukkimalla ojia.
 Näin teimme kyselyn Teimme kyselyn Juha Sipilän hallituksen politiikasta luonnon hyvinvoinnin kannalta. Kysely liittyy tänään perjantaina ympäristöministeriön jukaisemaan uuteen tietoon Suomen uhanalaisista lajeista. Lähetimme kyselyn Luontopaneelin jäsenille. Paneeliin kuuluu 22 asiantuntijaa ja virkamiestä. Ympäristöministeriön asettama paneelin tehtävänä on luonnon monimuotoisuuden edistäminen ja tutkitun tiedon saattaminen poliittisen päätöksenteon avuksi. Kysyimme paneelin jäseniltä yleisarviota siitä, onko hallitus on onnistunut edistämään Suomen luonnon monimuotoisuutta neljän vuoden aikana. Pyysimme asiantuntijoita myös laittamaan tärkeysjärjestykseen eri ratkaisuja, joilla luonnon lajien uhanalaistumista voi torjua Suomessa.
 Lue ja katso lisää tuoretta tietoa Suomen uhanalaisista lajeista:
 Uusi arviointi: Joka yhdeksäs Suomen eliölajeista on uhanalainen – varsinkin monille lintulajeille voidaan sanoa pian heippa
 Lajien punainen lista – katso, mitkä Suomen eläimet ovat vaarantuneet

Ylen kysely: Hallitus saa surkean “päättötodistuksen” luonnon huippututkijoilta – “Metsien hakkuu rajattava lajiston kannalta kestäväksi"


Summary: Perusuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon mielestä sote-mallin kaatuminen oli kuitenkin hyvä asia.

Perusuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon mielestä ajatus hallituksen erosta on oikea, mutta päätös tulee 1,5 vuotta liian myöhään. Hän arvioi eropäätöksen liittyvän vaalien läheisyyteen.
 – Tässä vaiheessa ero tuli kieltämättä yllätyksenä, Halla-aho sanoi.
 Sote-malli, jota esitettiin ei olisi Halla-ahon mukaan toteuttanut niitä tavoitteita, joita sotelle oli asettu.
 – Kokoomuksen malli olisi lisännyt julkisen terveydenhuollon kustannuksia, on hyvä, että tämä malli kaatui.

Halla-aho: Hallituksen eropäätös oikea, mutta 1,5 vuotta myöhässä


Summary: Venezuelan kriisi on aiheuttanut pakolaisvirran eri puolille maanosaa.  Yhdistääkö yhteinen kieli ja kulttuuri? Kysy toimittaja Erkka Mikkoselta

Argentiinaan on tullut lyhyessä ajassa kymmeniä tuhansia venezuelalaisia, jotka pakenevat maansa kaaosta. Kuinka vastaanottoon vaikuttaa se, että maahanmuutto on olennainen osa Argentiinan historiaa?
 Olisiko eurooppalaisilla jotain opittavaa Latinalaisen Amerikan asenteista? Vai vaihtuuko kuherruskuukausi karuun arkeen?
 Kysy toimittaja  Erkka Mikkoselta  pakolaiskriisistä Buenos Airesin tapaan - kysymyksiä voi esittää jo nyt tämän jutun kommenttiosassa.
 Erkka Mikkonen Yle
 Erkka Mikkosen jutun talouskriisin vaikutuksesta argentiinalaisten elämään  voit lukea tästä . Naisten oikeustaistelusta ja #metoo -kampanjasta Argentiinassa  voit lukea tästä .
 Ylen toimittajan  Maija Salmen  reportaasin Venezuelasta  voit lukea tästä .
 Simo Ortamon  ja Erkka Mikkosen podcastin Argentiinan kuulumisista  voit kuunnella tästä .
 Kysymysten esittämiseen tarvitset Yle-tunnuksen. Sen  voit luoda tästä .
 Kommenttipalsta on auki, ja Erkka vastaa kysymyksiin tässä jutussa kello 14-16, minkä jälkeen palsta suljetaan.

Pakolaisuus joka ei ole ongelma - miksi Venezuelan kriisin karkottamat ovat tervetulleita Argentiinaan? Kysy Ylen Etelä-Amerikan toimittajalta Erkka Mikkoselta


Summary: Istuva Juha Sipilän hallitus jatkaa toimitusministeriönä.

Hallitus eroaa Suomessa. Vaalit on tarkoitus käydä huhtikuun 14. päivä eli siihen on vain kuukausi.
 Mitä tämä tarkoittaa?
 Suuren valiokunnan puheenjohtaja, kansanedustaja  Arto Satonen  (kok) ei usko, että hallituksen erolla on suuria vaikutuksia.
 – Kausi on käytännössä lopussa, hän sanoo. Käytännössä varmaan virkamieshallitus hoitaa tämän lyhyen ajan, Satonen kertoo.
 Tästä voit  seurata päivän tapahtumia hetki hetkeltä .
 Eduskunta ehtii Satosen mukaan käsitellä vielä tiedustelulain. Satonen uskoo, että hallituspuolueet äänestävät esityksien puolesta, vaikka hallitus on eronnut.
 – Uusia esityksiä ei ole tulossa eduskuntaan hallitukselta. Sinänsä hallitus on jo oman työnsä tehnyt. Eron vaikutukset jäävät nähtäviksi, Satonen sanoo.
 – Nyt siirrytään vaalikamppailuun, Satonen sanoo.
 Ainutkertainen tilanne
 Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja  Markku Jokisipilä  sanoo, että ilmoitus on ainutkertainen. Pääministeri on vaihtunut 2000-luvulla, mutta muu hallitus on pysynyt.
 – Tämä on todella harvinainen juttu.
 1970-luvulla hallitus saattoi erota keskinäisen riidan takia, mutta nyt syy on erilainen. Hallitus eroaa, koska epäonnistuu keskeisen uudistushankkeessaan.
 Mitä toimitusministeriö tekee?
 Miten tästä jatketaan eteenpäin?
 – Normaalikäytäntö on, että presidentti pyytää hallitusta jatkamaan toimitusministeriönä. Se hoitaa juoksevat asia, Jokisipilä sanoo.
 Presidentti  Sauli Niinistö  jo  pyysi jatkamaan hallitusta  toimitusministeriönä.
 Toimitusministeriö on luonteeltaan ihan erilainen kuin normaalihallitus.
 – Mitään poliittisia asioita se ei edistä, vaan hoitaa asiat jotka on pakko hoitaa.
 Satosen käyttämä termi virkamieshallitus tarkoittaa Jokisipilän mukaan toimitusministeriötä.
 Eli virkamiehet eivät tule hallitukseen?
 – En usko, että sellaista tulee, jos mennään kuten on totuttu menemään. Istuva hallitus jatkaa siihen asti, kun meillä on uusi hallitus.
 Virkamieshallitus on ollut Suomessa Jokisipilän muistin mukaan viimeksi 1970-luvulla.
 Toisaalta tästä on kokemusta joka vaalien välillä. Eduskuntavaalien jälkeen vanha hallitus jatkaa toimitusministeriönä, kunnes uusi hallitus on valittu.
 Jokisipilä uskoo, että edellisen päivän vaaligallupit vaikuttivat ilmoitukseen. Jokisipilä uskoo, että hallituspuolueet kokivat, että parempi tehdä ilmoitus nyt eikä juuri ennen vaaleja.
 Viimeksi 1980-luvulla
 Nykyisen kaltaista  hallituskriisiä muistuttavaa tilanne oli viimeksi 1982 . Suomen Kansan Demokraattinen Liitto, SKDL (eli kommunistit) äänesti omaan hallitustaan vastaan puolustusmäärärahoja koskevassa kiistassa. Hallitus oli natissut jo aikaisemmin markan devalvaatiota koskevissa kiistoissa.
 Sdp:tä edustanut pääministeri  Kalevi Sorsa  pakotti SKDL:n ministerit lähtemään hallituksesta. SKDL:n lähtö olisi vienyt hallitukselta eduskunnan enemmistön tuen. Sorsan hallitukseen otettiin kuitenkin tilalle liberaalinen kansanpuolue, millä hallitus sai eduskunnassa niukan enemmistön.
 Hallitus jatkoi ohuen enemmistön tuella ns. Sorsan IIIb -hallituksena kolme kuukautta seuraaviin eduskuntavaaleihin asti.
 Sorsan kolmannen hallituksen kaatumisessa olennaista oli se, että se kaatui nimenomaan puolueiden väliseen poliittiseen kriisiin ilman, että presidentti kaatoi hallituksen.

Hallitus eroaa, mitä nyt tapahtuu? Erittäin harvinainen tilanne Suomessa


Summary: Kun hallitus eroaa, sen esitykset raukeavat, sanoo eduskuntatutkimuksen johtaja Markku Jokisipilä.

Pääministeri Juha Sipilän hallituksen erotessa sen tekemät esitykset raukeavat. Sote-paketin lisäksi yksi suurimmista kokonaisuuksista ovat sotilas- ja siviilitiedustelulait.
 Pakettia on palloteltu perustuslakiasiantuntijoiden, eduskunnan puhemiehistön ja valiokuntien kesken toista vuotta. Hallituksen esitys annettiin alunperin eduskuntaan viime vuoden tammikuussa.
 Esityksen perustuslaillisuuden arvioinnissa yhtenä käänteenä oli myös puolustusministeri Jussi Niinistön (sin.) esittämä asiantuntijioden nimittely  "perustuslakitalebaaneiksi".
 Mutta nyt monien mutkien esitys raukeaa. Eduskuntatutkimuksen johtaja Markku Jokisipilä mukaan kuvio on selvä.
 – Kun poliittisesti muodostettu hallitus jättää eronpyynnön, niin poliittisen tekemisen aika on ohi, Jokisipilä sanoi Yle aamu-tv:ssä.
 "Ei tämä ainakaan nosta kannatusta"
 Hallitus jatkaa toimitusministeriönä vaaleihin saakka ja pitää huolta vain välttämättömistä juoksevista hankkeista.
 – Mutta mitään isompia hankkeita ei enää pystytä edistämään.
 Jokisipilä arvioi myös että Sipilä ratkaisuun eronpyynnöstä on vaikuttanut osaltaan eilinen puolueiden kannatusmittaus, jossa hallituspuolueiden kannatus oli pudonnut "varsin vaatimattomiin lukemiin".
 Miten eropäätös heijastuu puolueiden kannatukseen vaaleissa?
 – Ei tämä ainakaan nosta heidän kannatustaan, kun neljä vuotta yritettiin tällaista uudistusta eikä sitä ei saatu maaliin.

Tutkija: Nyt tyssää myös pitkään viilattujen tiedustelulakien käsittely


Summary: Uhanalaisuus on luonnon hätätila, jossa kaikki ensiapu tarvitaan kiireellisesti, kirjoittaa ympäristöfilosofi Leena Vilkka.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Sain tutustuttavakseni arvokkaan opuksen, tuoreen Punaisen kirjan  Suomen lajien uhanalaisuus 2019 . Hatunnosto Punaisen kirjan tekijöille! Jokainen kirjassa esiintuotu laji ansaitsisi oman uutisotsikkonsa.
 Kirjahyllyssäni on Punainen kirja vuodelta 2000. Se oli merkittävä vuosi, sain esikoislapseni, jonka myöhemmin menetin. Se oli äärimmäinen yksilötragedia.
 Luomakunnan tragedia on, että lajit kuolevat sukupuuttoon. Siis kokonaiset lajit.
 Vuonna 2000 arvioitiin olevan 1505 uhanalaista lajia. Tänään ilmestyneen Punaisen kirjan mukaan Suomesta on hävinnyt kokonaan 312 lajia. Uhanalaisina on 2667 lajia. Uhanalaisuus on luonnon hätätila, jossa kaikki ensiapu tarvitaan kiireellisesti.
 Luonnon monimuotoisuus on kaiken elämän edellytys maapallolla.
 Määrällisesti eniten uhanalaisia lajeja  on sammalissa, putkilokasveissa, perhosissa, kovakuoriaisissa ja jäkälissä. Metsät ovat elintärkeitä ja metsien talouskäyttö on uhanalaisuuden merkittävä syy.
 Luonnon monimuotoisuus on kaiken elämän edellytys maapallolla. Viime kädessä ihminen ja luonto ovat yhtä. Kaikki, mitä tapahtuu luonnolle, tapahtuu myös ihmiselle. Luomakunnan tragedia koskettaa syvästi ihmisen omaa hyvinvointia ja näkyy maailmanlaajuisesti nälänhätänä ja pakolaiskriisinä.
 Tuoreen Punaisen kirjan mukaan  maastamme kokonaan hävinneitä selkärankaisten lajeja ovat tammihiiri, mustarotta, vesikko ja tunturipeura.
 Uhanalaiset lajit ovat parhaan saatavilla olevan tiedon perusteella uhanalaisia ja niihin kohdistuu hyvin korkea häviämisriski. Äärimmäisen uhanalaisia ovat muun muassa rantakurvi ja naali. Erittäin uhanalaisia ovat tervapääsky, viherpeippo, varpunen, ahma ja susi. Vaarantuneita ovat hilleri ja liito-orava.
 Kaikilla lajeilla pitäisi olla yhdenvertainen oikeus olemassaoloon. Yhdellä lajilla, ihmisellä, ei ole oikeutta vaarantaa yhdenkään muun lajin olemassaoloa.
 Lajin joutuminen uhanalaisten listalle on viimeinen hätähuuto lajin pelastamiseksi. Aikaa on jäljellä vähän, laji on katoamassa. Lajin pelastamiseksi tulisi tehdä kaikki, mikä inhimillisesti katsoen on mahdollista.
 Jokaisessa päätöksenteossa pitäisi huolehtia, että luonnon, eläinten ja tulevien sukupolvien näkökulma tulee huomioon otetuksi.
 Vastuu uhanalaisista lajeista kuuluu julkiselle vallalle , Suomessa ympäristöministeriölle. Sen tehtävänä on huolehtia jokaisen oikeudesta hyvään ympäristöön ja luonnon monimuotoisuuden säilymisestä. Käytännössä tehtävä lienee mahdoton käytettävissä olevalla ympäristön- ja luonnonsuojelun  noin 100 miljoonan budjetilla , jolla pitää huolehtia Itämerestä, ottaa ilmastonmuutos haltuun, saada aikaiseksi kiertotalousyhteiskunta ja kestävä kaupunkikehitys. Siitä ei paljon jää uhanalaisten lajien suojeluun ja hoitoon. Vertailun vuoksi,  Suomen sosiaaliturvan menot ovat vuositasolla noin 70 miljardia .
 Luonto ei ole suomalaiselle tärkeä , se näkyy valtion talousarviosta. Ihmisen suhde luontoon kaipaa perusteellista uudelleen arviointia. Ylipäänsä sen muistamista, että luonto on olemassa, lajit ovat olemassa. Että luonto ei ole itsestäänselvyys. Jokaisessa päätöksenteossa pitäisi huolehtia, että luonnon, eläinten ja tulevien sukupolvien näkökulma tulee huomioon otetuksi.
 Kun laji on jo uhanalainen, ollaan jo katastrofitilanteessa.
 Ihmiskeskeisessä maailmassa  ihmisten huolet ja tarpeet ovat loputtomat. Siksi jokainen Punaisen kirjan laji ansaitsisi tulla huomatuksi. Kun laji on jo uhanalainen, ollaan jo katastrofitilanteessa. Pitäisi tehdä ennalta ehkäisevää suojelutyötä ja huolehtia lajeista paljon ennen kuin ne uhanalaistuvat.
 Lajien yhdenvertaisuus edellyttää yhtäläistä äänioikeutta. Suomessa on 48 000 lajia. Jotta tämä muistettaisiin ja otettaisiin huomioon päätöksenteossa, pitäisi joka lajille nimetä oma edustajansa. Jokaisella lajilla olisi yksi ääni, jota lajin edustaja käyttäisi. Tässä on merkityksellinen työtehtävä välittömästi lähes 50 000 suomalaiselle, toimia luonnon asianajajana nimetyn lajinsa puolesta. Luonnon asianajajat tuovat jokaiseen päätöksentekoon eläinten, kasvien, sienten, sammalten ja jäkälien ajankohtaiset asiat.
 Tämä olisi kohtuullinen panostus, jotta luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen saadaan pysäytettyä vuoteen 2020 mennessä, mikä on Suomen tavoite.
 Leena Vilkka
 Kirjoittaja on Helsingin yliopiston ympäristöfilosofian dosentti ja Helsingin NNKY:n toiminnanjohtaja.
 Lue lisää
 Uusi arviointi: Joka yhdeksäs Suomen eliölajeista on uhanalainen – varsinkin monille lintulajeille voidaan sanoa pian heippa
 Katso mitkä Suomen lajit ovat vaarantuneet
 Aiheesta voi keskustella 8.3.2019 klo 16.00 asti.

Leena Vilkan kolumni: Tänään saimme kuulla, että Suomesta on hävinnyt kokonaan 312 lajia – ja seuraavaksi uhkaavat mennä jopa pääskyt


Summary: Tänään soten päälle ripotellaan tuhkaa ja  pääministeri Juha Sipilä päätti lähteä. Vaaleihin on viisi viikkoa aikaa.

Hallituksen suurin hanke sote-uudistus kaatui ja hallitus jätti eronpyyntönsä. Ei tule valinnanvapautta eikä maakuntauudistusta.
 Miten tässä näin pääsi käymään? Yle Uutiset listasi kuusi syytä.
 1. Mahdoton lehmänkauppa.  Synkkänä ja myrskyisänä marraskuun yönä 2015 kokoomus ja keskusta tekivät lehmänkaupan. Keskusta halusi Suomeen 18 maakuntaa ja kokoomus valinnanvapauden.
 Päätös tehtiin ilman sen kummempaa valmistelua ja vasta sen jälkeen virkamiehet alkoivat valmistella sotelakeja.
 Hallitus rakensi ensin täytekakun ja vasta sen jälkeen alettiin pohtia täytteitä.
 2. Kasvojen menetys.  Kun lehmänkaupasta oli päätetty, siitä pidettiin kiinni hampaat irvessä. Kokoomus ei antanut periksi valinnanvapaudesta eikä keskusta 18 maakunnasta. Tästä tehtiin paketti, josta kumpikaan ei halunnut luopua.
 Vielä eilen kumpikaan päähallituspuolue ei halunnut myöntää, että ei tule takkia eikä edes tuluskukkaroa. Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) on sanonut useaan kertaan, että jos sote kaatuu, hän lähtee.
 3. Perustuslailliset ongelmat.  Kerta toisensa jälkeen sote-uudistus on törmännyt ongelmiin perustuslain kanssa. Perustuslaki takaa kansalaisille tasa-arvoiset oikeudet terveydenhoitoon, asuipa hän missä päin tahansa.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta kuuli vielä torstaina perustuslakiasintuntijoita, mutta se oli liian myöhäistä.
 Ei auttanut edes hallituksen siilipuolustus. Epäonnistumisesta syytettiin eduskunnan valiokuntien hidastelua. Valiokunnista taas todettiin, että "uudistus on hallituksen käsissä".
 Sosiaalisessa mediassa alkoi levitä vertauksia, jossa todettiin, että "Billnäsin tuolia ei saa Ikean jakkarasta". Sellaisessa jakkarassa jalat sojottavat eri suuntiin.
 4. Kohu vanhustenhoidosta . Tammikuussa selvisi, että hoivayhtiö Esperi Care ja monet muut yksityiset hoivayhtiöt olivat syyllistyneet vanhusten kaltoinkohteluun. Kansalaisten mielipiteet yksityistä hoivabisnestä kohtaan muuttuivat.
 5. Säästöjä ei tullutkaan.  Väki vanhenee ja kulut kasvavat. Sote-uudistuksen piti hillitä terveydenhoidon kustannusten nousua kolmella miljardilla eurolla.
 Pikkuhiljaa alkoi selvitä, että kulut räjähtävät käsiin. Sote-uudistuksessa rahoitus olisi tullut valtiolta. Enää ei pystytty takaamaan, miten maakuntien rahoitus riittää.
 6. Yritettiin liian suurta  Suomen terveydenhoitojärjestelmä on rakennettu tiili tiilen päälle vuosien saatossa. Pelkästään tietojärjestelmiä on Suomessa kymmeniä ja kuntia yli 300. Sote-uudistuksessa haluttiin uudistaa koko järjestelmä kertarysäyksellä. Se ei onnistunut.
 Ongelmista syytettiin aikapulaa, vaikka uudistusta on valmisteltu yhteensä yli kymmenen vuotta. Mukana ovat olleet aiemmin myös oppositiopuolueet. Hallitus toisensa jälkeen on kompastunut samaan soteen.
 Jo nyt on ehdotettu, että seuraava hallitus ei haukkaisi koko kakkua kerralla, vaan uudistus palasteltaisiin.
 Silloin olisi mahdollista rakentaa tuoli, jolla voisi myös istua. .

Tässä on 6 syytä, miksi sote kaatui ja hallitus erosi: "Billnäsin tuolia ei rakenneta Ikean jakkarasta"


Summary: Pääministeri Juha Sipilän päätös on keskustan viimeinen epätoivoinen yritys välttyä karmaisevalta vaalitappiolta, kirjoittaa politiikan toimittajan Matti Koivisto.

Pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) päätöksen ei olisi pitänyt tulla yllätyksenä.  Sipilä on jo aiemmin kertonut kaatavansa hallituksen , mikäli hallituksen merkittävin uudistus ei etene. Lähellä käytiin jo hallituskauden alkumetreillä, kun Sipilä uhkasi marssia Mäntyniemeen sote-uudistukseen liittyvien erimielisyyksien takia.
 Yllätyksenä hallituksen kaatuminen silti lopulta tuli. Harva uskoi, että hallituksessa olisi halua näin poikkeukselliseen ratkaisuun juuri ennen vaaleja. Vaaleihin on aikaa enää viisi viikkoa ja istuva hallitus jatkaa toimitusministeristönä vaaleihin asti. Poliittisia ratkaisuja hallitus ei enää saa tehdä, mutta isoja poliittisia linjauksia hallitus ei viimeisten viikkojen aikana olisi ollut tekemässä muutenkaan.
 Sote-uudistukseen jatkoon liittyen on epäselvää, miten jo tehdyn valmistelutyön jatkuvuus turvataan. Tässä hallituksen tekemät poliittiset päätökset olisivat voineet tulla tarpeeseen.
 Poltetun maan taktiikkaa
 Hallituksen kaatamisella Sipilä lunasti aiemmin antamansa lupauksen, oli siinä tässä vaiheessa järkeä tai ei. Keskustan piirissä on ilmeisesti arvioitu, että järkeä siinä on ainakin keskustan vaalimenestyksen näkökulmasta.
 Sipilä sanoi tiedotustilaisuudessa ratkaisunsa olleen henkilökohtainen, mutta hän on kuullut myös muuta keskustan johtoa ratkaisua puntaroidessaan. Eilen puolueen keskeiset poliitikot  kokoontuivat Sipilän johdolla Kesärantaan  pohtimaan puolueen heikkoa kannatusta ja soten kohtaloa.  Ylen eilen julkaisemassa puoluekannatusmittauksessa  riitti pohdittavaa, sillä keskusta näyttää sen perusteella olevan matkalla veret seisauttavaan vaalitappioon.
 Kokouksessa tultiin ilmeisesti siihen lopputulokseen, että poltetun maan taktiikka on keskustan viimeinen toivo. Hallituksen hajottamisella keskusta pääsi eroon pääministeripuolueen asemasta, jonka yhdistäminen vaalitaisteluun ja puolueen omiin poliittisiin avauksiin on koettu keskustassa vaikeaksi.
 Selvältä on myös näyttänyt se, että nykyisellä linjalla jatkaminen ei ollut vaihtoehto. Tuhoontuomittuun sote-malliin ripustautuminen ja läpi puoluekentän inhotun valinnanvapausmallin selittely äänestäjille olisi ollut keskustalaisille ehdokkaille kivireki, jota olisi pitänyt raahata katkeraan vaalitappioon asti. Keskustalla ei ollut enää mitään menetettävää.
 Hallituksen hajoaminen käynnistää kuitenkin arvaamattoman prosessin. Hallitus on äänestäjien keskuudessa historiallisen epäsuosittu, mutta ei ole kirkossa kuulutettu, että äänestäjät ilahtuvat keskustan loppumetreillä löytyneestä poliittisesta selkärangasta. Moni olisi toivonut, että hallitus olisi kaatunut jo 2017, kun perussuomalaiset saivat lähtöpassit hallituksesta.
 Soten likaisessa jälkipyykissä riittää pestävää vaalipäivään asti. Myös kokoomuksella riittänee tähän asti piilossa pidettyjä tuntoja siitä, miten jääräpäisenä tunnettu pääministeri Sipilä on hallituksen suurinta uudistusta johtanut.
 Hallituksen kaatuminen aloittaa hullunmyllyn, joka huipentuu 14. huhtikuuta.

Analyysi: Tulos tai ulos – Sipilällä ei ollut enää mitään menetettävää


Summary: Kuntaliiton varatoimitusjohtaja torppaa myös hallituksen mallin mukaiset maakunnat kolmantena hallinnon tasona. "Helsinki ja Kainuu eivät sovi sote-palveluissa samaan muottiin".

Kuntaliiton varatoimitusjohtaja Hanna Tainio ei hämmenny soten kaatumisen vuoksi. Hän sanoo, ettei nyt tehty työ mene hukkaan. Kaatuvalle mallille jysähtää tuomio.
 – Ongelmana on se, että on koetettu nielaista liian suuri pala, tehdä liian iso uudistus. Valinnanvapautta ei voida tällaisenaan enää tulevassa sotessa hyödyntää. Myöskään maakuntia tällaisena kolmantena hallinnon tasona ei voi toteuttaa.
 Tainio arvelee, ettei kunnissa tehty työ mene hukkaan, vaan jatkuu.
 – Sain juuri eilen Pohjanmaalta viestiä, että he jatkavat kuntayhtymäpohjalta jo tehtyä työtä. Luulen, että suurin osa kunnista haluaa jatkaa maakunnan kokoisella alueella. Lakihan salii vapaaehtoiset kuntayhtymät.
 Kuntaliiton varatoimitusjohtaja Hanna Tainio sanoo, että suurin ongelma on terveydenhuollon rahoitus. Maan eri alueet eivät ole samanlaisia.
 – Sama ratkaisu ei sovi Helsinkiin ja Kainuuseen. Sotessa lähdettiin nyt liikaa ylhäältäpäin.
 Tainio muistuttaa vielä, että esimerkiksi Helsinki on sotessa aivan omanlaisensa.
 – Kuntaliitto ei tule tulevassa sotessa lobbaamaan minkään tietyn mallin puolesta. Kunnissa ja alueilla asuu se viisaus. Tuemme vapaaehtoisia kuntayhtymiä. Niiden rahoitus on ratkaistava.
 Kuntaliitto toivoo, että tulevassa uudistuksessa kuntia todella kuunnellaan.
 – Olemme varoittaneet alusta alkaen näistä ongelmista, jotka nyt ovat kärjistyneet näissä perustuslakivaliokunnan lausunnoissa. En halua olla vahingoniloinen, mutta sen sanon, että olisiko kannattanut ajoissa kuunnella?

Kuntaliiton Hanna Tainio: Valinnanvapaus ei tulevaisuuden sotessa mene läpi – Väkisin yritetty liian suurta uudistusta


Suurimman oppositiopuolueen SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  pitää  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen eroa outona ratkaisuna. Sipilä jätti perjantaina aamupäivällä presidentille hallituksen eroanomuksen.
 – Aika outo ratkaisu sinällään päätyä hakemaan eroa tässä tilanteessa, kun vaaleihin on muutama viikko aikaa. Samaan aikaan pitäisi olla poliittista valmistelua esimerkiksi EU-puheenjohtajuuskaudelle. Toivon nyt, että presidentti miettii, miten tässä mennään eteenpäin, Rinne sanoo Ylelle.
 Rinne arvostelee hallitusta siitä, että se on tuonut härkäpäisesti eduskuntaan esityksiä, jotka eivät ole täyttäneet perustuslain edellytyksiä.
 Kerromme asiasta kohta lisää.

Antti Rinne hallituksen erosta: "Outo ratkaisu"


Summary: Poikkeuksellisen laaja sähkökatkos pimensi Venezuelan ruuhka-aikaan.  Presidentti Maduro väitti syyksi sabotaasia

Suurin osa Venezuelaa pimeni torstai-iltana laajan sähkökatkon vuoksi. Sähkökatkos koetteli pääkaupunki Caracasin ohella koko maata yhtä osavaltiota lukuunottamatta.
 Caracasissa töiden päättymisen aikaan alkanut sähkökatkos aiheutti liikennekaaoksen, kun liikennevalot ja metro lakkasivat toimimasta.
 Yli kymmenen kilometriä töistä kotiin kävellyt myyntipäällikkö  Estefania Pacheco  sanoi ihmisten olevan aivan lopussa. Sähkökatkot ovat kriisin koettelemassa Venezuelassa yleisiä.
 Sähkökatkon suututtama väki paukutti protestiksi pannuja ja kattiloita. Virta alkoi palautua Caracasiin seitsemän tunnin katkoksen jälkeen.
 Presidentti  Nicolas Maduro  sanoi sähkökatkoksen johtuneen tuhotyöstä maan suurimmassa vesivoimalaitoksessa. Maduro syytti tapahtuneesta "Yhdysvaltain imperialismin johtamia sotatoimia", ja sähköyhtiö ilmoitti Twitter-viestissä että kyseessä on "sähkösota valtiota vastaan".
 Oppositiojohtaja  Juan Guaido  - joka on julistautunut väliaikaiseksi presidentiksi - sanoi sähkökatkojen ja ruokapulan olevan seurausta Maduron hallinnon kyvyttömyydestä.

Sähkökatsos pimensi Venezuelan ja väki paukutti kattiloita  – vallasta kilpailevat Maduro ja Guaido syyttivät toisiaan


Summary: Sote-uudistus kaatui tänään perjantaina. Lisäksi hallitus on esittänyt eropyyntönsä.

Sote-uudistus ei toteudu tällä hallituskaudella, ja hallitus on jättänyt eroanomuksen. Pääministeri Juha Sipilä pyytää hallituksen eroa tasavallan presidentiltä tänään Mäntyniemessä klo 10.  Tässä artikkelissa seuraamme  päivän tapahtumia hetki hetkeltä.
 Puhemiesneuvosto kokoontuu kello 10 päättämään sote-valmistelun lopettamisesta tämän eduskunnan aikana kertovat Ylen lähteet.
 Ylen tietojen mukaan perustuslakivaliokunta lopetti maakuntien tehtäviä säätävien lakien valmistelun. Asia on sidottu sote-uudistukseen ja jos yksi kaatuu, niin kaatuu myös toinen.
 Maakunnissa soten kaatuminen ei ilahduttanut, mutta se ei myöskään yllättänyt.
 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin johtaja: otettiin liian iso kakku
 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin johtaja  Rauno Ihalainen  ei ylläty siitä, että sote on kaatumassa.
 – Ei se enää tässä vaiheessa. Tämä ratkaisu on ollut jo pidempään vuodenvaihteen jälkeen odotettavissa.
 Ihalaisen mukaan sote-ratkaisua on nyt yritetty jo ainakin 15 vuoden ajan. Tarve ratkaisulle ei katoa mihinkään, koska suomalaiset ikääntyvät ja tarvitsevat enemmän hoitoa.
 Ihalaisen mukaan sote-ratkaisua on yritetty viedä eteenpäin liian isona kokonaisuutena. Edellinen hallitus kytki siihen kuntaliitokset, nykyinen maakuntahallinnon ja valinnanvapauden.
 Onko yritetty liian isoa kakkua?
 – Näin käytännössä. Nämä ovat niin isoja kokonaisuuksia.
 Ihalainen toivoo, että sote-ratkaisua vietäisiin seuraavassa eduskunnassa läpi parlamentaarisesti.
 Soten kaatuminen ei vaikuta Ihalaisen mukaan sairaanhoitopiirien arkeen välittömästi. Esimerkiksi Pirkanmaa hakee yhteistyötä Etelä-Pohjanmaan ja Kanta-Hämeen kanssa eikä tämä asia muutu.
 Tulevaisuutta varten rakenteellisten uudistusten tarve ei katoa minnekään. Terveys- ja sosiaalipuolelle haetaan vahvempia ja isompia toimijoita kuin nyt.
 Kuntien pitäisi Ihalaisen mukaan ottaa aktiivisempi rooli sairaanhoitopiirien kanssa ja miettiä, miten ratkaisua on mahdollista hakea maakunnissa.
 – Jatkossa pitää miettiä sairaanhoitopiireittäin, miten toimintaa kootaan yhteen.
 Lahden kaupunginjohtaja: koko Päijät-Häme olisi ollut voittaja
 Soten todennäköinen kaatuminen ei ilahduta Lahden kaupunginjohtaja  Pekka Timosta . Uudistuksen tuoma lisärahoitus ei olisi ollut pahitteeksi budjettinsa kanssa painivalle Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymälle.
 – Koko Päijät-Häme olisi ollut voittaja. Valtion rahoitus Päijät-Hämeen sotelle olisi tällä sotepaketilla noussut merkittävästi, tai siihen olisi ollut mahdollisuus.
 Timonen kertoo olevansa huolissaan lähivuosien tilanteesta kunnissa, kun terveysmenot kasvavat.
 – Jos ei mitään ei tehdä, ihan pian 2020-luvulla on iso joukko kuntia, jotka joutuvat ihan mahdottomaan tilanteeseen.
 Timonen pitää jonkinasteista uudistusta välttämättömänä, vaikka hallituksen ajama malli kaatuikin.
 – Se minkä tämä eduskunta taakseen jättää, sen seuraava eduskunta edestään löytää.
 Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirin hallituksen puheenjohtaja: epävarmuus lisääntyy
 Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirin hallituksen puheenjohtajan  Kaija-Leena Savijoen  mukaan kaatuminen ei tarkoita mitään dramaattista asiakkaille.
 – Se ei varanna uutta Assi-sairaalaa tai tähti-sairaalaa, ne etenevät. Mutta on pakko sanoa, että epävarmuus lisääntyy.
 Suurin huolenaihe on Riihimäen halu irrottautua Kanta-Hämeestä. Riihimäellä on pohdittu siirtymistä HUSin asiakkaaksi.
 – Riihimäen mahdollinen irtautuminen näkyisi väistämättä tulevan Assi-sairaalan koossa, sillä Riihimäen osuus sairaalan rahoituksesta on yksi kolmasosa, Kaija-Leena Savijoki muistuttaa.
 Etelä-Savon maakuntajohtaja: maakuntavalmistelujen kaatuminen voi turhauttaa
 Etelä-Savon maakuntajohtaja  Pentti Mäkinen  toteaa, että maakuntavalmistelujen kaatuminen voi tietenkin turhauttaa.
 – Ensin täytyy kuitenkin katsoa mitä valmistelusta voidaan hyödyntää Sote-puolella on tehty paljon perusyhteistyötä, joka on käytettävissä. Erikoissairaanhoito on sitten oma kysymyksensä, viime päivien Savonlinnan ulkoistussuunnitelmat on oma merkkinsä siitä.
 – Joka tapauksessa meillä on yhteistoiminta/erva-alue, joka tällä hetkellä omalta osaltaan joutuu miettimään myöskin sitä järjestämistä. Nämä on sitten kuntayhtymien eli sairaanhoitopiirien käsissä miten edetään, Mäkinen jatkaa.
 Mäkinen toivoo, että maakunnissa saataisiin vastaava kokonaisuus, kuin nyt valmistelussa ollut.
 – Kaikki maakunnan elinvoiman ja palveluiden kannalta tärkeät organisaatiot saataisiin saman katon alle. Olisi hyvä tavoite seuraavallekin kaudelle, mutta riippuu tietenkin seuraavan hallituksen tekemisistä.
 Kouvolan kaupunginjohtaja: Kymsotelle uudistuksen kaatuminen ei merkitse yhtään mitään
 Kouvolan kaupunginjohtaja  Marita Toikka  ei ole yllättynyt sote- ja maakuntauudistuksen kaatumisesta.
 – Tässä on seurattu tiiviisti kaupungin virkamiehenä sitä, miten hallitus etenee tässä omassa valmistelussaan, mutta eihän tämä varmasti tässä vaiheessa kenellekään yllätys ollut, että ollaan tässä tilanteessa.
 Kymenlaaksossa otettiin sosiaali- ja terveyspalveluiden suhteen etukeno ja sote-palvelut on tammikuun alusta lähtien järjestänyt uusi maakunnallinen Kymsote, jolle siirtyi iso joukko tehtäviä, jotka aiemmin ovat olleet kuntien tai sairaanhoitopiiri Carean vastuulla.
 – Kymsotelle uudistuksen kaatuminen ei merkitse yhtään mitään. Se on juridisesti olemassa oleva toimielin kuntayhtymän muodossa ja se jatkaa toimintaansa. Kyllä minä katson, että meillä on tehty jo se isoin rakennemuutos, jota maan tasolla vasta valmistellaan.
 Toikalla tulee keväällä täyteen 20 vuotta kuntapuolen johtotehtävissä.
 – Tässä on kolmas hallituskausi maan tasolla, että on tehty rakennemuutosta, eikä ole saatu malleja maaliin asti, joten tässä ei siis sinänsä ole mitään uutta. Totta kai se tietyllä tavalla turhauttaakin.
 Voit keskustella aiheesta jutun keskusteluosiossa 8.3.2019 klo 16 saakka.
 Lue lisää:
 Yksinkertainen opas sote-finaaliin: Tätä vuosikausia kestäneellä hankkeella tavoitellaan, ja näin se voisi vielä edetä
 Sote-uudistus vaatii entistä enemmän aikaa – lakipaketin molemmat osat hyväksyttävä ennen kuin uudistus voi astua voimaan

Sote kaatuu, epävarmuus lisääntyy: "2020-luvulla on iso joukko kuntia, jotka joutuvat mahdottomaan tilanteeseen"


Summary: Törkeissä huumerikoksissa ulkomaalaisia tekijöitä oli epäiltyinä aiempaa vähemmän. Tullin rikostorjunnan ns. vaikuttavuus oli noin 39 miljoonaa euroa.

Tulli paljasti vuonna 2018 lähes 9 000 tullirikosta ja takavarikoi yli tuhat kiloa huumausaineita. Takavarikkoon jäi myös ennätysmäärä doping-aineita, nuuskaa ja ekstaasitabletteja.
 Nuuskan takavarikkomäärä lähes kaksinkertaistui huippuvuoteen 2016 verrattuna.
 Tulli löysi myyntiin tulevaa nuuskaa 6 744 kiloa. Suomessa laitonta nuuskaa kaupataan verkossa eri kauppapaikoilla ja esimerkiksi postiennakolla.
 Ekstaasia historiallisen suuri määrä
 Salakuljetettujen huumeiden takavarikkojen kokonaismäärä laski. Kaikkiaan takavarikkoon jäi 1 060 kiloa huumausaineita, mikä on 2 000 kiloa vähemmän kuin vuonna 2017.
 Pienempää määrää selittää tullin mukaan khat-huumeen ja hasiksen vähäisemmät takavarikot.
 Sen sijaan ekstaasia löytyi tullin historian mittavin määrä, noin 188 000 tablettia. Ennätyksellinen ekstaasitablettien määrä selittyy kahdella suurella takavarikolla, kertoo tulli.
 Myös marihuanaa takavarikoitiin ennätykselliset 200 kiloa, mikä on suurin määrä 13 vuoteen.
 Sen sijaan amfetamiinia vahvempi metamfetamiini näyttäisi takavarikkotilastojen ja muiden tullin saamien tietojen perusteella vähentyneen Suomen markkinoilla.
 Metamfetamiinia ja amfetamiinia takavarikoitiin vuonna 2018 yhteensä noin 46 kiloa eli noin 12 kiloa edellisvuotta vähemmän.
 Dopingia jättierä
 Myös doping-aineita tulli sai haaviinsa aiempaa enemmän. Takavarikoitujen doping-aineiden määrä lähes viisinkertaistui edellisvuoteen verrattuna, vaikka dopingrikosten kokonaismäärä pysyi lähes samana.
 Merkittävä muutos dopingin salakuljetuksessa johtuu takavarikkoerien koon kasvusta. Yhdessä salakuljetuserässä saattaa olla esimerkiksi tuhat ampullia tai useampi kilo testosteronia.
 Doping-aineita takavarikoitiin noin 587 500 tablettia tai ampullia
 Isoista huumerikoksista epäiltynä aiempaa vähemmän ulkomaalaisia
 Tulli paljasti vuonna 2018 yhteensä 2 753 huumausainerikosta, joista törkeitä oli 281.
 Ulkomaalaisten epäiltyjen osuus törkeissä huumausainerikoksissa oli 42 prosenttia, mikä on noin kahdeksan prosenttiyksikköä vähemmän edelliseen vuoteen verrattuna.
 Tullin rikostorjunnalla on merkittävää yhteiskunnallista vaikuttavuutta: sen lasketaan olevan noin 39 miljoonaa euroa.
 Suurin osa yhteiskunnallisesta vaikuttavuudesta koostui rikoshyödystä, jota tulli sai takaisin viime vuonna 26,1 miljoonaa euroa.

Tulli takavarikoi ennätysmäärän nuuskaa, doping-aineita sekä ekstaasi-huumetta viime vuonna


Pääministeri Juha Sipilä aikoo pyytää hallituksen eroa kello 10 tasavallan presidentiltä, kertoo hallituksen tiedote.
 Hallituksen tiedotustilaisuus alkaa Kesärannassa kello 10.45.
 Kerromme kohta lisää.

Sote kaataa hallituksen – Sipilä pyytää eroa


Summary: Suomessakaan eläimet ja eliölajit eivät ole turvassa, ja suunta on huonompaan päin.

Suomen luonto köyhtyy edelleen. Uhanalaisia lajeja on kaikissa lajiryhmissä, mutta suhteellisesti eniten linnuissa ja sammalissa.
 Arvioiduista yli 22 000 lajista 11,9 prosenttia on uhanalaisia. Edellisessä arvioinnissa osuus oli 10,5 prosenttia.
 Punainen kirja -raportin  mukaan paljon on tehtävissä uhanalaistumisen pysäyttämiseksi, mutta toimilla on kiire.
 Uhanalaisia lajeja voit tarkastella tarkemmin  datavisualisoinnista täällä .
 Selkärankaisista kolmannes uhanalaisia – linnut suurimmassa vaarassa
 Lähes kolmasosa Suomen selkärankaisista eläimistä on uhanalaisia. Äärimmäisen uhanalaisia niistä on uudessa arviossa kaikkiaan 23 lajia. Suurin osa äärimmäisen tai erittäin uhanalaisista lajeista on lintuja, kuten tunturipöllö, peltosirkku, kuningaskalastaja, suokukko, tervapääsky, piekana, huuhkaja, selkälokki, varpunen, haahka ja viherpeippo.
 – Linnuilla menee huonosti. Muutokset ovat olleet dramaattisia, sanoo uhanalaisuusarviointia tekemässä ollut Suomen ympäristökeskuksen vanhempi tutkija  Ulla-Maija Liukko .
 Suokukkojen Euroopan pesimäkannasta Suomessa pesii noin yksi prosenttia. Jorma Luhta
 Nisäkkäistä äärimmäisen tai erittäin uhanalaisia on 41 lajia. Tällaisia ovat naali, saimaannorppa, susi ja ahma. Myös kaloja on päätynyt tälle listalle. Järvilohi, ankerias ja nieriä ovat vaarassa kadota Suomesta. Myös meritaimen, merialueen vaellussiika sekä sisävesien taimen leveyspiirin 67 eteläpuolella ovat erittäin uhanalaisia.
 Paljon uhanalaisia lajeja on myös sammalissa, jäkälissä, putkilokasveissa, perhosissa ja pistiäisissä. Kaikissa näissä lajiryhmissä tilanne on huonontunut edellisestä 10 vuoden takaisesta arvioinnista.
 Suomen hyönteislajeista noin 10 prosenttia on uhanalaisia. Hyönteislajeja  katoaa myös maailmanlaajuisesti valtavaa vauhtia ,  samoin kuin muitakin lajeja .
 Suomessa esimerkiksi perhosilla menee sekä hyvin että huonosti. Etelä-Suomeen on tullut uusia perhoslajeja todennäköisesti ilmastonmuutoksen seurauksena. Vastaavasti pohjoisessa toiset lajit vetäytyvät kohti pohjoista.
 Tunturipöllö on yksi 13:sta Suomessa äärimmäisen uhanalaiseksi luokitellusta lintulajista. Thomas Hagström / Yle
 Elinympäristöjen väheneminen on suurin syypää
 Monet Suomen luontotyypit ovat uhanalaisia. Siksi myös niissä elävät lajit häviävät tai ovat vaarassa hävitä.
 Suurin osa uhanalaisista lajeista elää metsissä ja perinneympäristöissä, jotka katoavat tai muuttavat muotoaan ihmistoiminnan vaikutuksesta tai sen puutteesta. Metsissä ja perinneympäristöissä elää eniten lajeja, mikä osaltaan selittää uhanalaisten lajien suurta määrää.
 Hyönteiskato maailmalla vaikuttaa esimerkiksi hyönteisiä syöviin lintuihin. Hyönteiskato näkyy myös Suomessa, mutta ei niinkään myrkkyjen, vaan muuttuneen maatalouden takia.
 – Meillä ei ole enää niin paljon laitumella eläimiä ja maatalous on siistiytynyt niin, että siellä on sen takia vähemmän hyönteisiä, Liukko sanoo.
 Nopeinta uhanalaistuminen on tuntureilla, soilla, vesissä ja kallioilla. Niiden lajistossa on tapahtunut vain yksittäisiä muutoksia parempaan. Tunturilajeista uhattuina ovat etenkin perhoset ja putkilokasvit, jotka kärsivät muun muassa ilmastomuutoksen vaikutuksista.  Monelle lajille lumen puute talvella voi koitua kohtaloksi .
 Kettu levittäytyi naalin elinalueille tuntureihin 1980-luvun lopulla, jolloin naalikanta romahti. Ilmastonmuutos on ollut luultavasti yksi syy kettujen leviämiseen. AOP
 Metsien hakkuut suurin uhka lajeille
 Metsät ovat tärkein uhanalaisten lajien elinympäristö. Ensisijaisesti metsissä elää 833 uhanalaista lajia, eli 31,2 prosenttia uhanalaisista lajeista. Metsien hakkuut, muut metsien elinympäristöjen uudistamis- ja hoitotoimet sekä vanhojen metsien, kookkaiden puiden ja lahopuun väheneminen ovat suurin syy Suomen eliölajien uhanalaisuuteen. Ne ovat ensisijainen uhanalaisuuden syy 733 lajille Suomessa.
 – Monet lajit tarvitsevat ikääntyviä metsiä, Liukko sanoo.
 Toiseksi yleisin lajien uhanalaistumiseen vaikuttanut syy on avoimien elinympäristöjen umpeenkasvu, mikä on 639 lajin uhanalaisuuden syynä.
 Ilmastonmuutos vaikuttaa etenkin tunturilajien uhanalaistumiseen.
 Joitakin uhanalaisia ja jopa erittäin uhanalaisia lajeja saa edelleen myös metsästää Suomessa. Esimerkiksi erittäin uhanalaiset tukkasotka ja jouhisorsa  ovat edelleen metsästettäviä lajeja . Niiden kanta on romahtanut 80 prosenttia parissakymmenessä vuodessa. Punasotkan  metsästys kiellettiin viime vuonna kolmeksi vuodeksi  kantojen romahtamisen takia.
 Ahman tulevaisuus on riippuvainen muiden suurpetojen, etenkin susien, esiintymisestä, koska ahma on haaskansyöjä. Pekka Ovaskainen
 Suojelualueet eivät yksin riitä turvaamaan lajeja
 Lajien uhanalaistumisen pysäyttämiseksi on tehtävissä paljon. Uhanalaisuusarvioinnissa eli Punaisessa kirjassa esitetään monia toimenpiteitä lajien elinolosuhteiden parantamiseksi.
 Aktiivisia suojelu-, ennallistamis- ja hoitotoimenpiteitä tulisi merkittävästi lisätä erityisesti soiden ja lintukosteikkojen lajiston turvaamiseksi. Lisäksi tarvitaan enemmän tietoa lajiesiintymistä ja lajien elintavoista.
 Valtaosa uhanalaisista lajeista keskittyy Etelä-Suomeen. Valtaosa suojelluista metsistä eli noin 19 prosenttia taas on Pohjois-Suomessa. Etelä-Suomessa vain noin viisi prosenttia metsistä on suojeltu.
 Suojelualueet eivät kuitenkaan yksin turvaa lajien säilymistä, vaan monimuotoisuus on huomioitava kaikessa luonnonvarojen ja alueiden käytössä.
 – Jotta tilanne oikeasti paranisi, pitäisi tekemisen tapaa ajatella uudella tavalla kaikilla niillä sektoreilla, joilla käytetään luonnonvaroja, Liukko sanoo.
 Kun suunnitellaan vaikkapa tietä, ratahanketta, laitosta tai isompia kaavoituksia, pitäisi Liukon mukaan ottaa myös luonnon monimuotoisuusarvot huomioon jo suunnittelupöydällä.
 – Se ei välttämättä tarkoita edes taloudellisesti mitään ihmeellisiä menetyksiä, jos mietitään mitä arvoja alueella on ja miten toiminta voidaan sovittaa niin että vaikutus monimuotoisuuteen olisi mahdollisimman pieni.
 Saimaannorppa on yksi maailman harvinaisimmista hylkeistä. Petri Vironen / Yle
 Suomen lajien uhanalaisuus arvioitiin viidennen kerran. Työtä koordinoi Suomen ympäristökeskus ja mukana oli 180 asiantuntijaa yliopistoista, luonnontieteellisistä museoista, Luonnonvarakeskuksesta, Suomen ympäristökeskuksesta, Metsähallituksesta ja Suomen nisäkästieteellisestä seurasta. Työtä ohjasi ja työryhmien tekemät arvioinnit hyväksyi ympäristöministeriön asettama ohjausryhmä.
 Suomen lajiston uhanalaisuusarviointia voidaan pitää maailman kattavimpana, sillä riittävät tiedot uhanalaisuusarviointiin saatiin kokoon noin puolesta maamme noin 48 000 lajista.
 Lue myös:
 Mikä uhkaa hyönteisiä? Luonnontieteellisen museon hyönteistiimin vetäjä Pasi Sihvonen vastasi yleisön kysymyksiin

Uusi arviointi: Joka yhdeksäs Suomen eliölajeista on uhanalainen – varsinkin monille lintulajeille voidaan sanoa pian heippa


Summary: Puhemiesneuvosto kokoontuu klo 10 päättämään sote-valmistelun lopettamisesta tämän eduskunnan aikana kertovat Ylen lähteet.

Ylen lähteiden mukaan perustuslakivaliokunta on lopettanut maakuntien tehtäviä säätävien lakien valmistelemisen.
 Täksi aamuksi valiokunnalle oli tehty kokousvaraus mutta asialistaa ei ole julkaista eikä kokousta pidetä, vahvistaa Ylen lähde.
 Perustuslakivaliokunnan käsittelemä maku 2 -paketti on sidottu sote-uudistukseen. Jos toinen kaatuu, se kaataa toisen mennessään. Näin ollen koko sote-uudistus kaatuu.
 Ylen tietojen mukaan puhemiesneuvosto on kutsuttu koolle klo 10 päättämään lakien valmistelun lopettamisesta.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta kokoontuu parhaillaan ja käsittelee sote- ja maakuntalakeja. Sen oli tarkoitus lähettää lait eteenpäin perustuslakivaliokunnalle, jotta epäselvyydet perustuslaillisuudesta voitaisiin selvittää.
 Kerromme pian lisää

Ylen lähteet: Perustuslakivaliokunta lopetti maakuntalakien tekemisen – Sote kaatuu tähän


Summary: Nordean teettämän kyselyn mukaan nuoret 18–25 -vuotiaat suomalaiset sijoittavat yhtä aktiivisesti kuin vanhemmat ikäluokat.

Yli puolet nuorista (18–25 v.) sijoittajista tavoittelee sijoituksillaan taloudellista riippumattomuutta ja lähes yhtä moni sijoittaa pahan päivän varalle. Tulos selviää pankkikonserni Nordean teettämästä kyselytytkimuksesta, johon vastasi yli tuhat yli 18-vuotiasta.
 Kyselyn mukaan 18–25 -vuotiailla sijoittaminen on yhtä yleistä kuin muissa ikäluokissa, mutta säännöllinen säästäminen hieman harvinaisempaa. Noin joka kolmas nuori ilmoittaa sijoittavansa silloin tällöin ja 10 prosenttia ilmoittaa sijoittavansa säännöllisesti.
 – Taloudellisen riippumattomuuden tavoittelun suosio yllätti minut, kommentoi Nordean yksityistalouden ekonomisti  Olli Kärkkäinen .
 Sijoittaminen periytyy
 Kyselyn mukaan sijoittaminen on periytyvää: jos omat vanhemmat ovat sijoittaneet, on lapsen sijoittaminen todennäköisempää ja alkaa nuorempana.
 Niistä nuorista, joiden vanhemmat ovat sijoittaneet, yli puolet sijoittaa itsekin ainakin silloin tällöin. Niistä, joiden vanhemmat eivät ole sijoittaneet, vain joka kolmas sijoittaa itse.
 Lue myös:
 Testaa Ylen sijoituslaskurilla, miten sinun kannattaisi säästää – bloggaaja Natalia Salmela kokeili: "Tsiisus, täytyy alkaa säästää heti"
 Kolmekymppinen! Aloita säästäminen vanhuuden varalle nyt – “Ettei eläkkeellä tarvitsisi tinkiä kodista tai terveydestä”

Nordean kysely: yli puolet nuorista sijoittajista tavoittelee taloudellista riippumattomuutta


Summary: Lapin käräjäoikeus hylkäsi keskiviikkona Utsjoen saamelaisten kalastussyytteet Vetsijoella ja Utsjoella.

Tenon sivuvesistön luvattomasta pyynnistä ja kalastusrikkomuksesta syytetyt kalastajat kokoontuivat keskiviikkoaamuna Utsjoen kunnan valtuustosaliin kuuntelemaan Lapin käräjäoikeuden tuomiota. Tuomio julistettiin etäyhteydellä Rovaniemen istuntosalista.
 Käräjätuomari  Esko Hohti  aloitti tuomion julistuksen perusteluilla. Jo tässä vaiheessa syytettyjen kasvoilta oli havaittavissa hymynkareita, etenkin, kun tuomari totesi vastaajilla olleen saamelaisina perustuslaissa turvattu oikeus kalastaa kotijoellaan.
 Kyyneleiltäkään ei vältytty, kun tuomari julisti, että  syytteet hylätään .
 – Nyt se on oikeudessa todettu, että meillä saamelaisilla on oikeus omaan kulttuuriimme. Todella hieno tunne, iloitsee Vetsijoessa ilman Metsähallituksen vapakalastuslupaa kalastanut  Heidi Eriksen .
 Käräjäoikeus: Perusoikeuksien rajoitusta on perusteltava hyväksyttävillä tavoitteilla
 Muutama vuosi sitten voimaan tulleet uusi kalastuslaki ja Tenon rajajokisopimus rajoittivat tuntuvasti paikallisten kalastusoikeuksia. Neljä kalastajaa Vetsijoelta ja yksi Utsjoelta eivät hyväksyneet uusia rajoituksia, jotka veivät paikallisilta oikeuden ilmaiseen vapakalastuslupaan ja kielsivät elokuisen verkkokalastuksen.
 Kesällä 2017 he rikkoivat tarkoituksella kalastussääntöjä kotijoissaan Tenon vesistössä päästäkseen käräjille. Helmikuussa 2019 pidetyssä Lapin käräjäoikeuden istunnossa heitä syytettiin luvattomasta kalastuksesta ja kalastusrikkomuksesta.  Syytetyt vetosivat perustuslakiin , jonka mukaan saamelaisilla on oikeus harjoittaa omaa kulttuuriaan, johon kalastus olennaisena osana kuuluu.
 Lapin käräjäoikeuden istunto Utsjoen kalastusasiasta pidettiin Utsjoella 14.2.2019. Oikeuden puheenjohtajana toimi käräjätuomari Esko Hohti.  Vesa Toppari / Yle
 Keskiviikkona 6.3. käräjäoikeus vahvisti, että uudet kalastussäännökset rikkovat saamelaisten perusoikeuksia rajoittamalla kalastusoikeutta kohtuuttoman paljon.
 Tuomion mukaan perustuslain rajoituksen on perustuttava hyväksyttävään päämäärään. Käräjäoikeus yhtyy vastaajien osoittamiin tutkimustuloksiin, joiden perusteella saamelaisten perinteinen kalastus ei uhkaa lohikantaa Vetsijoessa eikä Utsjoessa, ja siksi pyyntiä ei ole tarpeellista rajoittaa siten, kuin uusilla rajoituksilla on tehty.
 – Asiassa on jäänyt näyttämättä, että perusoikeuden rajoittamiselle olisi ollut hyväksyttävät syyt, tuomiossa todetaan.
 Tavoitteena korkeimman oikeuden ennakkopäätös
 Vastaajien tavoitteena on päästä asian kanssa korkeimpaan oikeuteen.
 – Ajattelimme ensin, ettei käräjäoikeuden tuomiolla ole mitään merkitystä. Kun aloin ymmärtää, että mehän voitamme, niin herättihän se tunteita, ettei ollut turhaa ryhtyä tähän, kertoo  Kati Eriksen , yksi Vetsijoen kalastajista.
 Vaikka voitto tuntuu hyvältä, on se vasta ensimmäinen etappi matkalla, jonka kalastajat toivovat päättyvän korkeimman oikeuden ennakkopäätökseen.
 – Silloin sillä olisi vaikutusta kaikille saamelaisille eikä pelkästään meidän viiden henkilön kalastukseen, kertoo Vetsijoessa niin ikään kalastanut  Anne Nuorgam .
 Utsjoessa pyyntiajan ulkopuolella elokuussa verkoilla kalastanut  Esko Aikio  on alusta asti muistuttanut, että edessä on pitkä prosessi, eikä käräjäoikeuden tuomiolla siksi ole suurta merkitystä. Silti hänkin ilahtui kuultuaan tuomion.
 – Täytyy tunnustaa, että olihan se mukava tunne, vaikka toisaalta tiedän, että voitto oli vasta ensimmäinen askel, kertoo Aikio.
 Tunnelma oli katossa, kun tuomio julistettiin. Kuvassa syytetyt Esko Aikio, Heidi Eriksen, Kati Eriksen ja Anne Nuorgam.  Vesa Toppari / Yle
 Syyttäjä  Anita Haapakoski  kertoo aikovansa hakea muutosta käräjäoikeuden tuomioihin suoraan korkeimmalta oikeudelta, jotta asiaan saataisiin ennakkopäätös.
 – Kyseessä on erittäin merkittävä ja ainutlaatuinen ratkaisu, toteaa Haapakoski.
 Ennakkopäätösvalitus on syyttäjän mukaan mahdollinen, jos vastaajat antavat siihen suostumuksen ja korkein oikeus myöntää valitusluvan. Muussa tapauksessa syyttäjä hakee muutosta Rovaniemen hovioikeudelta.
 Mikä merkitys käräjäoikeuden tuomiolla on?
 Kalastajat uskovat, että tällä käräjäoikeuden tuomiolla voi olla merkitystä, vaikka odottavatkin vielä korkeampien tuomioistuinten vahvistusta. Esko Aikio pohtii, että vaikutusta voi olla esimerkiksi siihen, miten viranomaiset tästä eteenpäin tulkitsevat kalastussääntöjä paikallisten kohdalla.
 Odotuksissa on myös se, että päätös näkyisi ensikesän lupamyynnissä ja  kalastuslain muutosesityksen  eduskuntakäsittelyssä. Aikio toivoo myös, että maa- ja metsätalousministeriö alkaisi nyt pohtia, pitäisikö Tenon sivujokien kalastussääntöä muuttaa sellaiseksi, että se turvaa saamelaisten perusoikeudet ja ihmisoikeudet.
 Utsjokelainen varatuomari  Jussi Lauerma  uskoo, että tuomio saattaa aiheuttaa päänsärkyä maa- ja metsätalousministeriössä sekä Metsähallituksessa.
 –Kyllä tällä tulee olemaan huima vaikutus. Nyt kun on tällainen pohja, niin varmasti tätä tulosta alkavat muutkin käyttämään hyväkseen. Totta kai nyt pitää muistaa, että kalastajat voittivat taistelun, mutta eivät he vielä ole sotaa voittaneet.
 Sekä Lauerma että oikeustieteiden tohtori  Markku Kiikeri  pitävät käräjäoikeuden tuomiota hyvin perusteltuna.
 – Tämä on juridisesti hyvin mielenkiintoinen ja tärkeä juttu, jolla on voi olla yleistä merkitystä siihen, miten kansainväliset sopimukset vaikuttavat suomen perustuslain tulkintaan. Onhan se aika historiallinen päätös, pohtii Markku Kiikeri.
 Saamelaiskulttuurin huomiointi tuomiossa osoittaa, ettei perustuslaissa määritelty saamelaisten oikeus harjoittaa omaa kulttuuriaan jää vain tyhjäksi lakipykäläksi.

Saamelaisten kalastusoikeudet tunnustettiin käräjäoikeudessa – "Nyt se on oikeudessa todettu, että meillä on oikeus kulttuuriimme"


Summary: Helsingin ja Tallinnan välinen yksityinen tunnelihanke on saanut alustavan miljardien eurojen rahoituksen Kiinasta.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Peter Vesterbackan luotsaama yhtiö Finest Bay Area Development on tehnyt 15 miljardin euron aiesopimuksen kiinalaisomisteisen yhtiön kanssa.  Touchstone Capital Partnersin  kanssa.
 Yksityiskohdat neuvotellaan seuraavan kuuden kuukauden aikana, mutta kolmannes rahoituksesta tulee pääomasijoituksena ja loput kaksi kolmannesta velkarahana.
 Peter Vesterbacka esittelemässä Tallinna-tunnelihanketta tammikuussa 2018. Mihkel Maripuu / AOP
 Aiemmin tunnelia kehittävä yhtiö on sopinut 100 miljoonan euron rahoituksen ARJ Holdingin kanssa. Kiinalainen Touchstone Capital Partners on tehnyt vastaavanlaisia sijoituksia eri puolilla maailmaa.
 Lue lisää:
 Peter Vesterbackan Tallinna-tunneli on saanut 100 miljoonan euron rahoituksen – dubailaisen perheyhtiön rahat käytetään suunnitteluun ja lupiin
 Helsinki-Tallinna -rautatietunnelin linjauksesta ei vielä päätöstä maakuntahallituksessa
 Ovatko puheet Tallinna-tunnelista tästä maailmasta ja olisiko se edes turvallinen? Te halusitte tietää miljardihankkeesta, me keräsimme vastaukset kahdeksaan kysymykseen

Kiinasta miljardipotti Helsingin ja Tallinnan väliselle tunnelille


Summary: Helsingissä vieraillut marokkolaisasiantuntija Ahmed Abaddi johtaa neuvostoa, joka edistää maltillista islamintulkintaa.

Pohjoisafrikkalainen Marokko on tunnettu maltillisesta islamin tulkinnasta. Silti Marokosta on lähtenyt YK:n arvion mukaan noin 1 500 ihmistä taistelemaan terroristijärjestö Isisin riveihin pääasiassa Libyaan.
 Euroopan johtajat ovat viime aikoina joutuneet miettimään,  mitä Isisistä palaaville taistelijoille ja heidän perheilleen tehdään .
 Myös Marokko on saman ongelman edessä. Kuningaskunnan turvallisuuspalvelun mukaan 200 Isisin riveistä palannutta on otettu kiinni ja tuotu oikeuden eteen vastaamaan teoistaan.
 Marokko otti reilu kaksi vuotta sitten käyttöön sopeuttamisohjelman, jossa Isisistä palaajat saavat psykologista tukea. 35 jihadistia on saanut ohjelman ansiosta armahduksen ja vertaistukea toisilta entisiltä taistelijoilta.
 Ahmed Abaddi johtaa Marokossa neuvostoa, joka kouluttaa imaameja ja koordinoi radikalismin vastaista työtä. Hän vieraili Helsingissä helmikuussa. Juho Takkunen / Yle
 Marokkolainen radikalisaation vastaisen työn asiantuntija  Ahmed Abaddi  sanoo Ylelle, että palaajia autetaan tekemään sovinto itsensä ja yhteiskunnan kanssa. Heitä myös opetetaan tulkitsemaan uskonnollisia tekstejä maltillisesta näkökulmasta.
 – Palaajien on tehtävä sovinto myös terrorismin uhrien perheiden kanssa esittämällä heille anteeksipyyntö, Abaddi kertoo.
 Nopea raha kiinnostaa
 Abaddi johtaa Marokon muslimioppineiden neuvostoa Rabita Mohammadiaa, joka työskentelee radikalisoitumista vastaan. Säätiö tekee tutkimusta ja kouluttaa islamilaisia uskonoppineita tulkitsemaan Koraanin tekstejä nykyajan todellisuuden mukaisesti, maltillisesta näkökulmasta.
 – Emme vaadi ihmisiä uskomaan sokeasti, vaan kasvatamme heidän ymmärrystään, Abaddi selittää.
 Uskonnon asema Marokossa Marokko on kuningaskunta, jossa islam on valtionuskonto. Kuningas Mohammed VI on sekä valtiollinen johtaja että uskonnollinen auktoriteetti, joka perimätiedon mukaan on profeetta Muhammedin suora perillinen. Marokkolaisista 95–99 prosenttia on sunnimuslimeja. Juutalaisia on joitain tuhansia ja kristittyjä muutamia kymmeniä tuhansia. Juutalaisuudella on Marokossa pitkät perinteet vähemmistöuskontona.
 Marokossa tiedetään, että monilla Euroopassa terrori-iskuja toteuttaneista on yhteyksiä kuningaskuntaan. Euroopan viime vuosien terrori-iskujen tekijät ovat usein olleet marokkolaistaustaisia, esimerkiksi Barcelonan vuoden 2017 iskussa ja Turun veitsi-iskussa.
 Abaddin mukaan Marokko tekee yhteistyötä Ranskan ja Belgian kanssa taistelussa terrorismia vastaan. Myös Britannian kanssa keskustellaan parhaillaan tietojenvaihdosta.
 – Marokolla ei ole velvollisuutta holhota muualla asuvia kansalaisiaan. Yhteistyöpyyntöjen pitää tulla Euroopan mailta, Abaddi korostaa.
 Abaddi toteaa, että lupaukset äkkirikastumisesta selittävät pohjoisafrikkalaisten intoa liittyä Isisiin.
 – Jihadistit tarjoavat tuhansia dollareita rahaa ja lupaavat parempaa tulevaisuutta kuin kotimaassa, Abaddi sanoo.
 Taustalla ovat Pohjois-Afrikan maiden korkeat työttömyysluvut ja nuorten heikot tulevaisuudennäkymät.
 Apuna some ja animaatiot
 Marokossa islaminusko ja valtio kietoutuvat tiiviisti yhteen. Kuningas  Mohammed VI  on perustuslain mukaan sekä poliittinen monarkki että ylin uskonnollinen auktoriteetti, kaikkien "uskovaisten komentaja".
 Valtion kaksoisrooli on mahdollistanut myös tehokkaan radikalisoitumisen vastaisen työn. Esimerkiksi  Forbes-talouslehti on kuvaillut  Marokon pehmeän lähestymistapaa yhdeksi muslimimaailman onnistuneimmista.
 Marokko alkoi 2000-luvun alussa korostaa diplomatiassaan "keskitien islamia". Kuningaskunnassa on perehdytetty maltillisen islamin oppeihin imaameja eli islamilaisten yhteisöjen hengellisiä johtajia oman maan lisäksi Saharan eteläpuolisesta Afrikasta, Tunisiasta ja Ranskasta.
 Hassan II:n moskeija Casablancan rannalla on Marokon suurin moskeija. Iida Tikka / Yle
 Rabita Mohammadia -säätiö taistelee radikalisoitumista vastaan teknologian avulla.  Tales from the Frontlines -sivulla  on piirrettyjä animaatioita, joissa kuvataan esimerkiksi vaikeissa oloissa eläneen nuoren miehen radikalisoitumista ja päätymistä Isisin riveihin.
 Yhdessä jaksossa pääosassa on varakkaasta perheestä tuleva nuori nainen, joka kiinnostuu jyrkästä islamintulkinnasta.
 Säätiö on järjestänyt lyhytelokuvakilpailun radikalismin vastaisista teemoista. Nuorille on myös tarjolla radikalismin vastaisia keskustelufoorumeita.
 – Esimerkiksi Bacteria-videopelissä radikalismin soluttautumista yhteisöön kuvataan bakteerilla, joka leviää ruumiissa ja johon vastataan antibiooteilla, Rabita Mohammadian johtaja Abaddi sanoo.
 "Uskonnollisia miinoittajia"
 Abaddin mukaan radikalisoituminen johtuu usein siitä, että yhteiskunnan perhekäsityksen muuttuminen on jättänyt joitain yksilöitä ulkopuolisiksi. Hän viittaa globalisaation tuomaan yksilökeskeisyyteen, joka on yleistymässä Euroopan tavoin Marokossa. Nuoret etääntyvät perheestään ja suvustaan, jotka aiemmin määrittivät arvomaailman.
 Abaddi sanoo, että yksinäisiä ihmisiä on helppo houkutella radikaaleihin piireihin, jotka tarjoavat sosiaalisen yhteisön.
 Radikalisoituminen ei koske Marokossa vain heikko-osaisia ja syrjäytyneitä, vaan myös hyvätuloisten perheiden nuoria. He saattavat kiinnostua jyrkästä islamintulkinnasta.
 Abaddi kuvailee radikaalisaarnaajia uskonnollisiksi miinoittajiksi, jotka yrittävät tunkeutua Marokon moskeijoihin levittämään vääränlaista sanomaa muslimien mieliin. Saarnaajat arvostelevat länsimaalaista "salaliittoa" muslimeja vastaan ja siirtomaa-aikaa, joka heidän mukaansa tuhosi muslimien yhtenäisen kalifaatin.
 – He tuovat esille unelmaa yhtenäisyyden palauttamisesta, Abaddi sanoo.
 Saarnaajat houkuttelevat Abaddin mukaan etenkin niitä länsimaissa asuvia muslimeja, jotka eivät ole sopeutuneet yhteiskuntaan. Salafistit ja islamistiset aktivistit sanovat nykyistä islamin tulkintaa tahriintuneeksi ja tarjoavat mahdollisuutta "puhtaaseen ja hartaaseen" islamilaiseen elämään.
 Lisää aiheesta:
 Pohjoismaalaisten naisten murhat Marokossa: Isis-kannattajat jakoivat mestausvideota sosiaalisessa mediassa
 “Haaveeni on lähteä Marokosta” – Rabatin ja Casablancan kaduilla halveksitaan terroristeja

Sarjakuvat, some-animaatiot ja sovinnonteko radikalismin vastalääkkeitä – Marokon työ jihadismin suitsimisessa saa kiitosta maailmalla


Summary: Ruotsalaisen kansanpuolueen puheenjohtajaan käytiin lähes käsiksi, kun häntä haastateltiin keskellä Helsinkiä.

Jotkut suomenkieliset uskovat sitkeästi, että kaikki ruotsinkieliset ovat syntyneet hopealusikka suussaan ja että heidän tiensä menestykseen on aurattu puhtaaksi jo nuoruudesta lähtien.
 Ruotsalaisen kansanpuolueen puheenjohtajalla  Anna-Maja Henrikssonilla  ei voi väittää olleen näin asiat. Henriksson kertoo  Sanna Ukkolan haastattelussa , miten seitsenlapsisessa perheessä oli taloudellisesti tiukkaa. Perheessä ei ollut autoa, joten Henrikssonin piti kulkea kouluun kävelemällä, pyöräilemällä, hiihtämällä tai potkukelkalla.
 – Kaverit saivat lahjaksi Abban levyjä, koska Abba oli hyvin suosittu tuolloin. Minä puolestani nauhoitin sitten radiosta ne Abban kappaleet.
 Henrikssonin isä menehtyi jo silloin, kun perheen nuorimmainen Anna-Maja oli vasta puolivuotias. Myös äiti kuoli, kun kuopus opiskeli lakia Helsingin yliopistossa. Äidin kuolema oli Henrikssonin mukaan hänen elämänsä vaikein paikka.
 – Meni pari kuukautta, jolloin opinnot pysähtyivät täysin. En tehnyt silloin mitään. Sitten päätin ryhdistäytyä ja ajattelin, että äitikin olisi toivonut, että valmistun. Hän olisi sanonut, että "kyllä sinä pärjäät". Äitikin pärjäsi.
 "Puhukaa suomea, Suomessa puhutaan suomea"
 Kielikysymys konkretisoitui Anna-Maja Henrikssonille ensimmäisen kerran jo pikkulapsena.
 Nelivuotiaana hän joutui nielurisaleikkaukseen. Henriksson sanoo, että ruotsinkielisenä pikkulapsena hän ehti jo tuntea, miltä tuntuu, kun kuuluu vähemmistöön Suomessa. Hoitajat, jotka puhuivat ainoastaan suomea, eivät sairaalassa kyenneet ymmärtämään, mitä ruotsinkielinen pikkutyttö yritti heille selittää.
 – Edelleen minulla on [muistissa] tämä tunne, että kun olet sairas, et pysty välittämään sitä, mitä haluaisit sanoa niin, että toinen ymmärtäisi, mistä on kysymys.
 Henriksson kuulee silloin tällöin tapauksista, joissa suomenruotsalaisille huomautellaan, kun he puhuvat ruotsia julkisilla paikoilla. Hänelle itselleenkin on raitiovaunussa joskus tokaistu, että "puhukaa suomea, Suomessa puhutaan suomea".
 Ainoastaan kerran tilanne on kuitenkin ollut vakavampi. Henrikssonia oltiin haastattelemassa Helsingin rautatientorilla, kun häneen käytiin lähes käsiksi. Paikalla olleet muut henkilöt estivät käsirysyn.
 – Mieshenkilö sai päähänsä, että hän ei tykännyt siitä, kun kansanedustaja Henrikssonia haastatellaan. Laitan tämän sen tiliin, että mies ei ehkä voinut oikein hyvin.
 Anna-Maja Henriksson on toiminut Suomen oikeusministerinä neljän vuoden ajan. Vuonna 2016 hänestä tuli RKP:n puheenjohtaja.
 Uutterasta lakitieteen opiskelijasta piti alun perin tulla tuomari. Hän kuitenkin päätyi ennen poliitikon uraansa pankkilakimieheksi.
 – Muistan varsinkin yhden mieshenkilön, joka oli tulossa vieressämme istuvan yritysneuvojan luokse. Tämä mies siinä kurkisti sisään huoneeni ovenpielestä ja kysyi, että "oletko sinä sen Knutin uusi sihteeri". Minä sanoin, että "EN, vaan minä olen tämän pankin uusi lakimies."
 Katso Anna-Maja Henrikssonin haastattelu  tämän artikkelin videosta . Perjantai-illan Sannikka & Ukkola TV1:ssä kello 20:00 sekä  jatkojen kanssa Areenasta .
 Artikkeli on osa Sannikka & Ukkola -ohjelman puheenjohtajien henkilökuvasarjaa, jossa haastatellaan puolueiden puheenjohtajia heidän henkilöhistoriansa ja poliittisten valintojensa näkökulmasta.
 Lue ja katso myös:
 Petteri Orpo: "Olen aivan aito poliittinen broileri" – Kipinä poliitikon ammattiin syttyi kun kaikki ovet aukesivat opiskelijapoliitikolle
 Sari Essayah someraivosta: "Olen nähnyt kollegoja todella uupumisen ja itkun partaalla"
 Sampo Terho: "Työttömyys oli masentavaa ja raivostuttavaa" – Vaikutti myös hänen poliittisiin valintoihinsa
 Li Andersson: "Puheenjohtajaksi tulo pelotti" – Vasemmistolaisuus ei tullut kulttuurivanhempien perintönä vaan kaveripiiristä

Anna-Maja Henriksson: "Koin nelivuotiaana, miltä tuntuu kuulua vähemmistöön" – Ruotsinkielisenä potilaana oli vaikeaa selittää hoitajille, mikä oli hätänä


Summary: Terveellisenä pidetty ruokavalio sisältää mm. kasviksia, oliiviöljyä, pähkinöitä, hedelmiä, kalaa ja täysjyväviljoja.

Pitkäaikainen altistuminen ilmansaasteille suurentaa monien sairauksien ja niistä johtuvien kuolemien vaaraa. Tuoreen yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan riskejään voi kuitenkin pienentää muokkaamalla ruokavaliotaan terveellisempään suuntaan.
 Circulation-lehdessä  julkaistut tulokset perustuvat 550 000 aikuisen 17-vuotisiin seurantatietoihin, ja niiden perusteella suurille ilmansaastepitoisuuksille vuosikausia altistuvien riski menehtyä sydän- ja verisuonitauteihin on sitä pienempi mitä terveellisempi heidän ruokavalionsa on.
 Terveellisenä pidettiin ruokavaliota, jossa oli runsaasti piirteitä Välimeren alueella perinteisesti noudatetusta ruokavaliosta. Tällainen ruokavalio sisältää kasviksia, oliiviöljyä, pähkinöitä, hedelmiä, kalaa, täysjyväviljoja ja kohtuullisesti alkoholia, mutta vähänlaisesti punaista lihaa, makeisia ja teollisia viljoja.
 Välimeren ruokavalio suojaa sydänsairauksilta, mutta tieto sen vaikutuksista ilmansaasteisiin liittyviin terveysriskeihin on ollut vähänlaista. Nyt julkaistut havainnot ovat uskottavia, mutta ne olisi hyvä varmistaa lisätutkimuksissa, sillä ruokavalion lisäksi monet muutkin seikat ovat voineet vaikuttaa tuloksiin.
 Lue lisää:
 Välimeren ruokavalio pidentää myös iäkkäiden elinikää
 Kasvisruoka yhtä hyvä kuin Välimeren ruokavalio – ainakin laihduttamisessa
 Välimeren ruokavalion tutkimus yllätti: Vain varakkaat ja koulutetut hyötyvät

Terveellinen ruokavalio vähentää ilmansaasteiden terveyshaittoja


Summary: Yhä useampi tuomari on nainen. Mutta onko sillä mitään väliä, pohtii Ylen oikeustoimittaja Päivi Happonen blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Jotkut lauseet  jäävät mieleen.
 Yhden sellaisen kuulin vuosia sitten, kun olin vierailulla eräässä tuomioistuimessa.
 Pöydän ympärillä istui naisia ja miehiä.
 Tuomareita ja toimittajia.
 Jossain vaiheessa eräs miestuomari sanoi, että kyllähän se usein näkyy tuomiossa, onko tuomari ollut nainen vai mies.
 Klik klik klikkiotsikko. Ja kunnon uutinen.
 Miestuomari kameran eteen kertomaan, että naisten antamat tuomiot ovat erilaisia kuin miesten. Ja vieläpä selitys päälle, miten se näkyy käytännössä.
 Enemmänkö päiväsakkoja ja useampi vuorokausi linnaa?
 Helsingin käräjäoikeudessa työskentelee yhteensä 99 tuomaria. Heistä 70 prosenttia on naisia.
 Naiset ovat marssineet  miesten ohi kovaa vauhtia oikeuslaitoksen tärkeisiin tehtäviin.
 Suomen Syyttäjäyhdistykseen kuuluu 265 jäsentä. Heistä naisia on 152.
 Myös 100-vuotias Suomen Asianajajaliitto naisistuu kovaa vauhtia.
 Liiton reilusta 2100 jäsenestä joka kolmas on naisia. Ja liitosta kerrotaan, että uusista jäsenistä jo 60 prosenttia on naisia.
 Entäpä tuomarit?
 He, jotka jakelevat tuomioita syyttäjien vaatimuksesta ja asianajajien vastustuksesta huolimatta.
 Käräjäoikeustuomarit ry on Suomen tuomariliiton suurin jäsenyhdistys.
 Käräjäoikeustuomarien yhdistykseen kuuluu 313 jäsentä. Heistä naisia on 164.
 Suomen Hovioikeustuomareiden yhdistykseen kuuluu 108 naista ja 57 miestä.
 Suomen suurimmassa tuomioistuimessa Helsingin käräjäoikeudessa työskentelee yhteensä 99 tuomaria. Heistä 65 prosenttia on naisia.
 Osa naisista ei suostu puolustamaan miestä, jota syytetään seksuaalirikoksista tai vaimonsa pahoinpitelystä.
 Mutta onko sillä mitään  väliä, hoitaako oikeusalan hommia nainen vai mies?
 Syyttäjäyhdistyksestä kerrotaan, että töitä pyritään jakamaan sen mukaan, mistä aiheista syyttäjät ovat kiinnostuneita ja mihin he ovat erikoistuneet.
 Syyttäjäyhdistyksen puheenjohtajan  Jukka Haaviston  mukaan naisten ja miesten välillä ei näy eroja, millaisiin rikosjuttuihin he haluavat erikoistua.
 Syyttäjät eivät itse voi valita juttujaan tai asiakkaitaan.
 Mutta asianajajat voivat.
 Tunnettu ja kokenut asianajaja  Riitta Leppiniemi  kertoo, että sukupuoli näkyy asianajajan työssä: osa naisista ei suostu puolustamaan miestä, jota syytetään seksuaalirikoksista tai vaimonsa pahoinpitelystä.
 Tuomarit ovat samassa tilanteessa kuin syyttäjät.
 Hekään eivät voi valita asiakkaitaan, mutta tuomaritkin voivat erikoistua.
 Hoitavatko naistuomarit erilaisia juttuja kuin miestuomarit?
 Helsingin käräjäoikeutta johtava laamanni  Tuomas Nurmi  kertoo, että töitä ei tuomareille jaeta sukupuolen mukaan.
 Nurmen havainto kuitenkin on, että naiset haluavat miehiä useammin hoitaa perheoikeudellisia juttuja, eli esimerkiksi lasten huoltajuus- ja tapaamisriitoihin liittyviä asioita.
 Laamanni ei ole kuitenkaan havainnut, että esimerkiksi talousrikosjutut kiinnostaisivat miehiä enemmän kuin naisia.
 Mutta olisiko se lopulta niin valtaisa jymy-yllätys, että nainen voisi ajatella - jostain rikoksesta ja rangaistuksesta - eri tavalla kuin mies?
 Vaikka käräjäoikeuksissa erikoistutaan , jokaisen tuomarin pitäisi pystyä hoitamaan monenlaisia juttuja. Oikeussaliin voi astua esimerkiksi epäilty sarjamurhaaja tai lapsen raiskaaja.
 Voisiko tällaisessa tilanteessa olla jotain merkitystä sillä, istuuko pöydän toisella puolella nainen vai mies?
 Mitä tarkoitti vuosia sitten kuulemani miestuomarin lause "kyllähän se usein näkyy tuomiossa, onko tuomari ollut nainen vai mies". Valitettavasti tuo keskustelu ei jatkunut pidempään.
 Pöydän ympärillä istuneet toimittajat ymmärsivät, ettei tuota lausetta koskaan kuultaisi julkisesti.
 Mutta olisiko se lopulta niin valtaisa jymy-yllätys, että nainen voisi ajatella - jostain rikoksesta ja rangaistuksesta - eri tavalla kuin mies?
 On tietysti selvää, että kaikki tuomarit lukevat samaa lakikirjaa, mutta voisiko nainen käyttää erilaista harkintaa ja antaa samanlaisesta teosta hivenen erilaisen tuomion kuin viereisessä salissa istuva mieskollega?
 Tätä emme tiedä.
 Mutta se olisi kiinnostavaa selvittää. Ainakaan viime vuosina en ole huomannut tästä aihepiiristä laajaa ja perusteellista selvitystä.
 Seksuaalirikosjutuissa on erityisen tärkeää, että tuomareina on naisia ja miehiä.  Helsingin käräjäoikeuden laamanni Tuomas Nurmi.
 Tuomioistuimissa työt jaetaan  erikoistumisen ja osaamisen mukaan. Mutta myös sukupuolella on merkitystä.
 Suomen suurimmassa tuomioistuimessa tämä tarkoittaa sitä, että kahden ja kolmen tuomarin kokoonapanoihin pyritään aina laittamaan naisia ja miehiä. Samoin silloin, kun ammattituomarin lisäksi juttua on ratkomassa maallikkotuomareita eli lautamiehiä.
 – Seksuaalirikosjutuissa on erityisen tärkeää, että tuomareina on naisia ja miehiä, kertoo Helsingin käräjäoikeuden laamanni Tuomas Nurmi.
 Tuomioistuimessa kuten muissakin oikeudenhoidon tehtävissä tarvitaan siis naisia ja miehiä.
 Kuten kaikissa muissakin työpaikoissa.
 Suomessa meillä naisilla on lähtökohtaisesti hyvä olla töissä ja kotona. Moneen muuhun maahan verrattuna.
 Hyvää naistenpäivää kaikille!
 Päivi Happonen
 Kirjoittaja on Ylen oikeustoimittaja, joka tekee rikos- ja oikeusuutisia Ylen verkkoon, radioon ja televisioon.

Päivi Happonen: Naiset valtasivat tuomioistuimet – Onko naistuomari armollisempi kuin mies?


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Tänään vietetään naistenpäivää
 Naisasialiikkeen  merkkipäivää  on juhlittu yli sata vuotta, mutta kaikkialla tasa-arvon tuloksia ei vielä näy. Naisten pääsy pörssiyhtiöiden hallituksiin ei kuitenkaan lisää naisten määrää  yhtiöiden johtoryhmissä . Lisäksi naisiin kohdistuvan  väkivallan vastaista  työtä pitää tehdä entistä näkyvämmin.
 Ruotsinkielisten onnellisuus kumpuaa yhteisöstä ja auttamishalusta
 Jonas Möller ja Ada Selänniemi ovat tyytyväisiä opiskelijaelämäänsä. Lina Frisk / Yle
 Suomenruotsalaiset ovat kaksin verroin tyytyväisempiä elämäänsä kuin suomea puhuvat. Asia selviää  Ylen tekemästä kyselystä . Osallistuminen tiiviin yhteisön rientoihin lisää onnellisuutta ja valmiutta tarjota apua muille.
 Lukiolaiset panevat puoluejohtajat koville uutisluokan vaalitentissä
 Puoluejohtajat, kuten SDP:n Antti Rinne ja vihreiden Pekka Haavisto, joutuvat Uutisluokan tenttiin tänään. Markku Ulander / Lehtikuva
 Ylen vaalikeskusteluihin otetaan pieni varaslähtö tänään, kun Helsingin medialukiolaiset haastavat puoluejohtajia Uutisluokan vaalitentissä. Tentti alkaa klo 10.30, ja Yle seuraa tenttiä suorana. Lukiolaisten itse suunnittelemassa tentissä nousevat esille  nuorille tärkeät vaaliteemat .
 Filippiiniläinen naistoimittaja tekee työtä uhkauksien ja oikeusjuttujen varjossa
 Filippiiniläinen toimittaja Maria Ressa kävi videoneuvottelua kännykällään tammikuussa Manilassa. Francis R. Malasig / EPA
 Tänään kansainvälisenä naistenpäivänä – kuten muulloinkin – filippiiniläinen, palkittu uutissivuston perustaja  Maria Ressa  jatkaa sinnikästä taisteluaan. Vastapuolella on presidentti  Rodrigo Duterten  masinoima propaganda ja vihaviestikampanja. Riesana ovat myös hallituksen nostamat oikeusjutut, joita on vuoden 2018 alun jälkeen kertynyt jo kymmenen. Kaikkien näiden tavoitteena on ollut Ressan ja kollegoiden  kriittisen journalismin tyrehdyttäminen .
 Lumisadealue liikkuu maan yli kohti pohjoista
 Yle
 Lumisadealue tuo mukanaan runsaasti lunta varsinkin Pohjois-Pohjanmaalle, Kainuuseen ja Etelä-Lappiin. Enimmillään lunta voi sataa kymmenen, jopa 15 senttimetriä. Etelässä sade voi tulla lumena, räntänä tai silkkana vetenä. Poudasta saadaan nauttia Lapin pohjoisimmissa osissa.
 Sateiden takia ajokeli on monin paikoin huono.
 Etelässä lämpötila nousee useita asteita plussalle ja sateet tulevat vetenä. Aivan pohjoisessa on poutaa ja useita asteita pakkasta.
 Lue lisää  säästä täältä .

Herätys: Suomenruotsalaiset tutkitusti tyytyväisiä, lukiolaiset tenttaavat puoluepomoja ja tänään vietetään naistenpäivää


Kolme neljästä suomalaisesta ajattelee, että Suomen pitää tukea naisiin kohdistuvan väkivallan vastaista työtä näkyvästi maailmalla. Yksimielisiä ollaan siitä, että naisiin kohdistuva väkivalta on aina väärin. Kolmannes suomalaismiehistä kuitenkin uskoo, että väkivalta voi joskus olla naisen oma vika.
 Kolme neljästä suomalaisesta on sitä mieltä, että Suomen pitää tukea näkyvästi kaikkialla maailmassa naisiin kohdistuvan väkivallan vastaista työtä. Lähes yhdeksän kymmenestä puolestaan pitää tärkeänä, että Suomi pyrkii parantamaan naisten asemaa kehittyvissä maissa. Tämä selviää Solidaarisuus-järjestön teettämästä kyselystä, jossa selvitettiin suomalaisten mielipiteitä ja asenteita liittyen naisiin kohdistuvaan väkivaltaan.
 Suomalaiset ovat lähes yksimielisiä siitä, että naisiin kohdistuva väkivalta on aina väärin. Henkistä väkivaltaa pidetään myös yhtä vakavana kuin fyysistä.
 – On ilahduttavaa huomata, että naisiin kohdistuvan väkivallan vastaiselle kansainväliselle työlle on suomalaisten laaja tuki. Haluamme muistuttaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on aina väärin, tapahtuipa se sitten Suomessa tai muualla maailmassa ja tästä suomalaiset näyttävät olevan kyselytulosten mukaan kanssamme samaa mieltä, sanoo Solidaarisuuden tasa-arvoasiantuntija  Maria Väkiparta .
 Kyselyn mukaan vain viisi prosenttia suomalaisista on sitä mieltä, että Suomen ei tule puuttua sellaisiin väkivallan muotoihin, jotka perustuvat traditioihin ja kulttuuriin, kuten esimerkiksi naisten sukuelinten silpominen. Yli puolet vastaajista on puolestaan sitä mieltä, että naisiin kohdistuvan väkivallan vastaiseen työhön tulee Suomessa ohjata enemmän julkisia varoja.
 Nuorilla ja miehillä keskimäärin kovimmat arvot ja asenteet
 Neljä viidestä suomalaisesta ajattelee Suomen olevan turvallinen maa naisille. Joka kolmas suomalaismies puolestaan ajattelee, että naisen kohtaama väkivalta voi joskus olla naisen oma vika. Kaikista suomalaisista näin uskoo noin joka neljäs.
 Kysely nostaa esille myös eroja eri ikäryhmien asenteissa ja arvoissa. Alle 30-vuotiaat vastaajat suhtautuvat kriittisimmin siihen, että julkisia varoja allokoidaan kansainväliseen naisiin kohdistuvan väkivallan vastaiseen työhön. Alle puolet nuorista pitää tärkeänä, että Suomi parantaa näkyvästi naisten asemaa ja toimii väkivallattomuuden puolesta kehittyvissä maissa.
 – On huolestuttavaa, että vähiten solidaarisuutta ja väkivallan tuomitsemista löytyy juuri nuorimmasta vastaajaryhmästä. Se, että kolmannes suomalaismiehistä pitää naisiin kohdistuvaa väkivaltaa joissain tilanteissa naisen omana vikana tarkoittaa, että olemme vielä valitettavan kaukana väkivallan nollatoleranssista, Väkiparta sanoo.
 Tutkimuksen toteutti TNS Kantar. Kyselyyn vastasi 1 061 henkilöä ympäri Suomen viime joulukuun aikana.

Kysely suomalaisille: Naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan toimittava näkyvästi sekä Suomessa että maailmalla


Summary: Helsingin medialukiolaisten tentattavana on jokaisen eduskuntapuolueen puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja.

Ylen vaalikeskusteluihin otetaan pieni varaslähtö tänään perjantaina, kun Helsingin medialukiolaiset haastavat puoluejohtajia Uutisluokan vaalitentissä.
 Tentti alkaa klo 10.30, ja se kestää noin tunnin. Voit seurata lähetystä suorana Yle Areenasta. Yle seuraa tenttiä myös tässä jutussa.
 Mukana ovat puolueiden puheenjohtajat  Antti Rinne  (sd.), Jussi Halla-aho  (ps.),  Pekka Haavisto  (vihr.),  Li Andersson  (vas.) ja  Sari Essayah  (kd.)
 Keskustaa, kokoomusta, sinisiä ja RKP:tä edustavat varapuheenjohtajat  Katri Kulmuni  (kesk.),  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.),  Tiina Ahva  (sin.) ja  Anders Adlercreutz  (r.)
 Vaalitentin sisältö teemoineen ja kysymyksineen on täysin Helsingin medialukion opiskelijaryhmän käsialaa.
 – Meillä on kolme pääteemaa, ja lisäksi haastamme poliitikkoja eri tavoilla, kertoi opiskelija  Antonio Räisänen   eilen YleX:n Etusivu-ohjelman haastattelussa .
 Räisänen ja ohjelmassa niin ikään vieraillut  Jasmin Tuomi  arvioivat, että politiikka ja nuoret ovat usein liian etäällä toisistaan.
 Tentillä medialukiolaiset yrittävät korjata tätä ongelmaa ja nostaa käsittelyyn nuoria kiinnostavia politiikan teemoja.
 – Kaikki arvoihin liittyvät kysymykset puhututtavat omassa kaveripiirissäni. Myös ilmastonmuutos on nuorisoa lähellä oleva kysymys, Tuomi arvioi.

Antti Rinne palaa vaalikeskusteluihin Uutisluokan tentissä – katso, kun lukiolaiset haastavat puoluejohtajia klo 10.30 alkaen


Summary: Rappler-uutissivuston perustaja Maria Ressa on joutunut Duterten hallinnon silmätikuksi.

Toimittaja  Maria Ressa  on  Rappler-verkkouutissivuston  toimitusjohtaja, jonka vapaus ja työ Filippiineillä ovat uhattuina. Siksi amerikkalainen  Time-aikakauslehti nimesi  hänet 2018 yhdeksi vuoden henkilöistä.
 Ressan vaino sai alkunsa, kun Rappler alkoi kuvata Filippiinien huumeiden vastaista sotaa, jonka presidentti  Rodrigo Duterte  aloitti noustessaan valtaan vuonna 2016.
 – Toimittajamme näkivät joka yö keikoillaan keskimäärin kahdeksan ruumista. Se ei ole normaalia. Me jatkoimme juttujen tekoa. Pidimme lukua poliisin kertomasta uhrien määrästä ja huomautimme, jos luvut eivät pitäneet paikkaansa, Ressa kertoo toimituksessaan Manilassa.
 Kun surmattujen määrä nousi tuhansiin alle vuodessa eikä syyllisiä saatu oikeuden eteen, verkkosivu julkaisi juttusarjan rankaisemattomuudesta.
 Samalla Rappler paljasti myös propagandakampanjan, jota pyöritti verkkoon piiloutunut trolliarmeija.
 – Me olimme ensimmäisenä tutkimassa hallituksen käyttämää propagandakoneistoa. Se oli valeinformaatioverkosto. Sitä piti yllä sama sosiaalisen median kampanjakoneisto, joka auttoi presidentti Dutertea voittamaan vaalit, Ressa kuvailee.
 Paljastusten jälkeen alkoivat vaikeudet.
 Maria Ressa kävi videoneuvottelua kännykällään tammikuussa Manilassa. Francis R. Malasig / EPA
 Hallinto haastoi oikeuteen
 Kun Rappler julkaisi artikkelin verkkopropagandasta, uutissivusto sai päälleen organisoidun vihaviestien vyöryn.
 – Sain noin 90 vihaviestiä tunnissa. Ja Rappler sai vielä enemmän, Ressa muistelee.
 Sosiaalisen median raivon myötä alkoivat myös oikeusjutut.
 Presidentti Duterte väitti, että Resan johtama verkkosivu oli amerikkalaisessa omistuksessa, koska se sai rahoitusta kansainvälisten toimittajien ja sijoittajien ryhmiltä. Rappler joutui selvittämään oikeudelle, että yhtiö oli täysin filippiiniläisten hallussa ja omistajat olivat verkkosivun omia toimittajia.
 Presidentti Duterte uhkaili myös muita huumesotaa arvostelleita tiedotusvälineitä.
 Filippiinien hallitus on nostanut Ressaa ja Rappleria vastaan kymmenen oikeusjuttua vuoden 2018 alusta lähtien. Ressa on maksanut takuut jo kuusi kertaa pysyäkseen vapaalla jalalla.
 – Emme elä normaaleja aikoja. Olen ollut toimittaja yli 30 vuotta. Tämä on selkeästi pyrkimys pelotella ja hiljentää meidät. Mutta me taistelemme, Ressa sanoo.
 Presidentti Rodrigo Duterten kaudella Filippiinit on aloittanut aggressiivisen kampanjan huumerikollisuuden kitkemiseski.  Francis R. Malasig / EPA
 Rahoitusta ja aiheita joukkoistamalla
 Rappler on uraauurtava tiedotusväline niin Kaakkois-Aasiassa kuin maailmallakin. Ressa perusti sen yhdessä kokeneiden kollegojensa kanssa. Suurin osa heistä oli naisia.
 Vuosikymmeniä politiikkaa seuranneet toimittajat ja nuoret diginatiivit alkoivat vahtia vallanpitäjiä ja tuottaa niin tekstiä, kuvia kuin videota verkkosivuille uudella teknologialla.
 Rapplerin toimintamalli niin rahoituksessa kuin uutisoinnissakin perustuu osin joukkoistamiseen. Niinpä Rappler panostaa myös kansalaisjournalismiin.
 – Käytämme teknologiaa kasvaaksemme ja keskustellaksemme yleisön kanssa. Haluamme journalismillamme rakentaa yhteisöjä toimimaan.
 Rapplerin menestys perustuu osin teknologiaan ja verkon voimaan. Mutta nyt verkosta on tullut sotatanner.
 – Sosiaalisessa mediassa tapahtuva informaatiosota ja filippiiniläisten manipulointi Facebookissa on helpottanut valheiden naamioimista totuudeksi. Taistelemme sitä vastaan, Ressa kiteyttää.
 Mielenosoittajat protestoivat helmikuussa Maria Resan pidätystä Manilassa.  Alec Ongcal / EPA
 Valedemokratiassa sananvapauden rajat ovat häilyviä
 Ennen siirtymistään Rappleriin Ressa tutki useita vuosia Kaakkois-Aasian terroristiverkostoja amerikkalaisen CNN-uutiskanavan toimittajana sekä Filippiinien ja Indonesian toimitusten päällikkönä.
 Tässä työssä entinen sotakirjeenvaihtaja oppi tunnistamaan diktaattori  Suharton  valheet kuten sotilashallinnon luomat, islamisteiksi naamioidut taistelujoukot. Hän myös neuvotteli panttivangeiksi joutuneet toimittajansa vapaiksi islamistiselta Abu Sayyaf -terroristiryhmältä johtaessaan filippiiniläisen TV-kanavan uutistoimitusta.
 Ressan mukaan tämän päivän taistelut verkossa ja oikeudessa ovat kuitenkin omalla tavallaan vaikeampia kuin raportointi diktatuurin alla.
 – Tavallaan niissä olosuhteissa työskentely on helpompaa. Rajat ovat selkeät. Tiedät, että jos ylität tietyn rajan, joudut vankilaan. Nyt vallanpitäjät yrittävät muuttaa säännöt, mutta näytellä kuin eläisimme yhä demokratiassa, Ressa miettii.
 Lue lisää:
 Presidenttiä kritisoinut toimittaja saa nyt kunnianloukkaussyytteen Filippiineillä

"Toimittajamme näkivät joka yö keikoillaan keskimäärin kahdeksan ruumista" – Palkittu journalisti ei vaikene Filippiinien huumesodasta