Summary: Poliisille on tullut satoja vihjeitä Norjassa valtavaa kohua herättäneestä epäillystä sieppauksesta.

Anne Elisabeth Falkevik Hagenin  olinpaikasta ei edelleenkään ole tietoa. Hän katosi lokakuun viimeisenä päivänä. Miljönääri  Tom   Hagenin  puolisoa on jäljitetty kaikessa hiljaisuudessa. Norjan poliisi kertoi katoamisesta vasta keskiviikkona.
 Forset Groupin johtava turvallisuuskonsultti  Tommi Nyström  selvittää, että taustalla näyttää olevan huolellinen tutkimustyö, jonka perusteella on ammattimaisesti arvioitu, että asia kannattaa tuoda julkisuuteen siten, että siepatun turvallisuus ei vaarannu.
 – Oli positiivinen yllätys, että asia on pysynyt tällä tietotulvan aikakautena poissa julkisuudesta näin pitkään. Myös perheenjäsenet ovat vaienneet katoamisesta valtavasta paineesta huolimatta.
 Nyström sanoo, että on vielä epäselvää, miten ulostulo vaikuttaa ja onko vihjeistä hyötyä tapauksen selvittämisessä. Poliisin mukaan myös siepatun status on epäselvä.
 – Varmuudella ei tiedetä, onko henkilö elossa vai ei.
 Tommi Nyströmillä on kymmenien vuosien kokemus turvallisuusalalta. Yhtiön toimenkuvaan kuuluu riskienhallinta, matkustusturvallisuus ja korkean profiilin henkilöiden turvallisuus Suomessa ja ulkomailla. Norjan sieppauksen kanssa Nyström ei ole ollut tekemisissä.
 Kryptoraha on nykysieppaajien valuutta
 Hagenien kotoa löytyi heikolla norjankielellä kirjoitettu lappu, jossa uhattiin surmata rouva, jos poliisi sekaantuisi tapaukseen tai miljoonalunnaita ei makseta. Poliisi ei ole tutkinnallisista syistä julkistanut viestin sisältöä.
 – Virheitä vilisevä kieli voi viitata kansainvälisyyteen. Se voi olla myös hämäystä.
 Tommi Nyström arvioi sieppauksia yleisellä tasolla. Poliisitutkimuksia tehdään kuumeisesti, esimerkiksi perheenjäsenien mahdollista tarkkailua ennen rikoksen toteuttamista selvitetään. Hän muistuttaa, että Norja on suhteellisen pieni maa ja avoin yhteiskunta. Rouva Hagen saattaa olla myös Norjan ulkopuolella.
 Nyströmin mukaan sieppaus voi periaatteessa jatkua miten kauan tahansa.
 – Kyllä tässä jo sitä rajaa jo lähestytään, jos sieppaajat eivät ole rahoja saaneet, että jotain ratkaisuja on tulossa, kun puhutaan jo kuukausista.
 Pohjoismaissa sieppaukset usein huoltajuuskiistoihin liittyviä
 Pohjola on sieppaustenkin määrässä lintukoto. Suomen viime vuosien tunnetuin tapaus on varakkaaseen Herlinien sukuun kuuluvan  naisen sieppaus  vuonna 2009.
 – Sieppausyritykset eivät tule julkisuuteen vaikka niitä on.
 – Suomalaiset kidnappaukset liittyvät yleensä arkipäiväisempiin asioihin, kuten lastenhuoltajuuskiistoihin. Ne eivät yleensä ylitä uutiskynnystä. Uhkatilanteet sinänsä eivät ole harvinaisia.
 Kansainvälisesti panttivankien sieppaamisen yleisin syy on silti raha. Terroristiryhmät keräävät varoja operaatioihinsa, rikolliset vaurastumiseen.
 – Arjessa vaikuttavat toki myös muut syyt, perhesyyt ja tunteet. Kiristys liittyy esimerkiksi tapaamisoikeuteen. Pankkitili saatetaan tyhjentää pakottamalla ihminen automaatille baari-illan jälkeen.
 Henkilöturvallisuuspalvelujen käyttö kasvussa
 Tommi Nyström sanoo, että esimerkiksi sosiaalisen median aiheuttama tietotulva on muuttanut yhteiskuntaa. Ihmisten liikkeistä on olemassa valtavasti julkista tietoa. Se antaa informaatiota myös rikollisille.
 – Suomea suojaa jonkin verran syrjäinen sijainti. Mutta Eurooppa on muutoin avoin, ei meillä rajoja tarkastella tiukasti, liikkua voi vapaasti maasta toiseen. Avoimuus lisää myös rikollisten mahdollisuuksia. Kolikolla on aina kaksi puolta.
 Vaikka tavallinen kansalainen joutuu sieppauksen kaltaiseen tilanteeseen erittäin harvoin, Nyström kehottaa pohtimaan esimerkiksi henkilökohtaista tietoturvallisuutta. Kaikkia aikatauluja, aivan koko elämäänsä ei kannata jakaa somessa.
 – Pohjoismaalaiset ovat perinteisesti vaatimattomia, varakkuutta ei haluta näyttää. Ei ajatella, että oltaisiin erityisiä missään mielessä. Sosiaalista mediaa osataan kuitenkin käyttää myös ulkomailla, kyllä siellä osataan katsoa, ketkä alueella matkustavat.
 Lue myös:
 Norjan poliisille sataa vihjeitä teollisuusmiljonäärin epäillyssä sieppaustapauksessa – ei edelleenkään epäiltyjä
 Norjalaisen teollisuuspohatan vaimo kateissa, sieppausta epäillään – kidnappaajana esiintyvä taho vaatii miljoonalunnaita kryptovaluuttana

Suomalainen turvallisuusasiantuntija Norjan miljonäärin vaimon  sieppauksesta: Katoaminen pysyi salassa yllättävän pitkään


Summary: Sipilä muistuttaa, että vakavat rikokset vaikuttavat kielteisesti pysyvän oleskeluluvan saamiseen.

Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) on paheksunut kovin sanoin Oulussa tänään perjantaina paljastuneita uusia alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä.
 – Saimme tänään tiedon, että Oulun poliisilaitos on käynnistänyt esitutkinnan neljästä uudesta seksuaalirikosepäilystä, jotka ovat kohdistuneet alle 15-vuotiaisiin tyttöihin. Rikoksiin epäiltyjen on kerrottu olevan ulkomaalaistaustaisia nuoria miehiä, Sipilä toteaa lausunnossaan.
 Sipilä kertoo, kuinka jo aiemmat teot alaikäisten seksuaalisesta hyväksikäytöstä hänessä "syvän inhon tunteen". Hän sanoo siksi ymmärtävänsä kansalaisten keskuudessa esiintyvän huolen ja järkytyksen.
 Sipilä jatkaa, että jokaisen tänne tulevan on noudatettava Suomen lakeja ja kunnioitettava jokaisen ihmisen koskemattomuutta. Rikoksiin syyllistyneet saatetaan vastuuseen teoistaan oikeusvaltion periaatteiden mukaan. Vakavat rikokset vaikuttavat lisäksi kielteisesti pysyvän oleskeluluvan saamiseen. Sipilän mukaan turvapaikkajärjestelmä ei voi suojella rikollisia.
 – Ajatuksemme ovat kaikkien näiden alaikäisten nuorten ja heidän perheidensä tukena näissä täysin epäinhimillisissä ja tuomittavissa teoissa. Tämänkaltaista väkivaltaisuutta ja piittaamattomuutta en voi ymmärtää, Sipilä päättää lausuntonsa.
 Myös valtiovarainministeri ja kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  tuomitsi jyrkästi uudet seksuaalirikosepäilyt.
 Lue lisää
 Oulussa on ilmennyt uusia alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä – Kaupunkilaiset järkyttyivät: "Ovatko lapsemme turvassa?"

Pääministeri Sipilä Oulun uusista seksuaalirikosepäilyistä: Tämänkaltaista ei voi ymmärtää


Summary: Kultainen Venla -gaalan etkoilla nähtiin liuta eturivin tv:n tekijöitä.

Yle seurasi etkoja ja gaalaa tässä jutussa hetki hetkeltä.

Yleisö äänesti: paras tv-ohjelma on Puoli seitsemän – Yle seurasi gaalaa hetki hetkeltä


Summary: Alustavien tulosten mukaan digitaaliset laitteet eivät näytä täyttävän vielä alle 10-vuotiaiden lasten elämää.

Viime aikoina on oltu huolissaan lasten leikkimisen vähenemisestä. On pelätty lasten siirtyvän yhä aiemmin lelujen luota älylaitteiden ja pelien pariin.
 Helsingin yliopiston vielä julkaisematon kyselytutkimus osoittaa huolen osin aiheettomaksi, kertoo Yle Radio Suomen päivässä vieraillut kasvatustieteen professori  Kristiina Kumpulainen .
 – Tutkimuksen mukaan aika lailla yllättäen lasten toiminta, vapaa-aikana ja kotona, oli perinteistä eli alle 10-vuotiaiden lasten elämässä älylaitteet eivät ole vallanneet vapaa-aikaa.
 Älypuhelin häviää jopa askartelulle
 Pienten lasten huoltajille suunnattu verkkokysely toteutettiin keväällä 2018. Kyselyyn osallistui kaikkiaan lähes 6 500 vanhempaa, joiden lapset olivat iältään 0–10-vuotiaita.
 Huoltajat ilmoittivat, että lapsi käyttää kotona itsenäisesti eniten leluja, lasten kuva- tai tarinakirjoja, palapelejä, liikuntavälineitä ja askartelu- ja kädentaitovälineitä. Lelut olivat huoltajien näkemyksen mukaan suosituimmat välineet myös silloin, kun lapset viettävät aikaa keskenään.
 Alustavien tulosten mukaan älypuhelimet olivat vasta sijalla yhdeksän ja tablettitietokoneet sijalla kymmenen.
 Iän myötä älylaitteiden käyttö kasvoi jonkin verran. Hyvin vähäistä älylaitteiden käyttö oli alle 6-vuotiailla lapsilla.
 Vaikka digitaalisuus on lisääntynyt lasten elämässä, se näyttää tulosten valossa olevan vain yksi ja toistaiseksi melko pieni osa lasten elämää ja vapaa-aikaa. Älylaitteiden käyttö näytti häviävän esimerkiksi askartelemiselle, soittamiselle ja palapelin tekemiselle.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Kumpulainen sanoo tutkijoiden tiedostavan, että kyselytutkimuksessa vanhemmat ovat saattaneet kaunistella totuutta.
 – Vaikka tämä ei arjessa täysin pitäisikään paikkansa, tulos kertoo silti vanhempien arvoista ja asenteista.
 Kumpulaisen mukaan vanhemmat ymmärtävät perinteisen leikkimisen, liikunnan ja lukemisen merkityksen lasten elämässä. He myös itse antavat mallin älylaitteiden käytössä.
 Kyselyssä vanhemmat kertoivat itse käyttävänsä mobiililaitteita ja sosiaalista mediaa miltei päivittäin lasten läsnäollessa.
 – Vanhempien rooli korostuu. Ennen kaikkea, miten vanhemmat toimivat kodin piirissä, mitä mahdollisuuksia he antavat lapsille. Onko teknologia vanhemmille väline antaa lapselle jotain tekemistä, kun he itse haluavat tehdä jotain muuta?
 Lapsille luetaan sittenkin
 Kyselyn mukaan lapset käyttävät digilaitteita itsenäisesti myös merkittävästi vähemmän kuin perinteisiä kirjoja. Yksin ollessaan lapsi käyttää useimmiten leluja, mutta miltei yhtä usein katsotaan tai luetaan erilaisia kirjoja.
 Lasten vanhemmilta saadut vastaukset haastavat myös julkisuudessa usein esitetyn väittämän, jonka mukaan nykylapsille ei enää luettaisi. Vanhemmat ilmoittivat lukevansa lapsilleen lapsen iästä riippumatta.
 Lukemista, laskemista, kuvakirjojen katselua ja sanaleikkejä leikittiin vanhempien koulutustaustasta riippumatta viikoittain tai jopa päivittäin.
 – Oli hienoa lukea tuloksia siitä, että pienten lasten vanhemmat käyttävät säännöllisesti kirjastoja. Niillä on iso merkitys vanhempien ja lasten elämässä. Vanhemmat kävivät vähintään kerran kuussa lastensa kanssa kirjastossa, Kumpulainen kertoo.
 Emilia Malin / Yle
 Vastanneiden lapsista 49 prosenttia oli tyttöjä ja 51 prosenttia poikia. Tyttöjen ja poikien kanssa tehtiin hyvin pitkälle samanlaisia asioita. Poikien kanssa digilaitteita käytettiin hiukan enemmän, mutta erot olivat hyvin pieniä.
 Medialaitteilla lasten mielipuuhaa oli pelien pelaaminen, lastenohjelmien katselu ja musiikin kuuntelu.
 Leikeistä erityisen suosittuja vastausten perusteella olivat erilaiset roolileikit ja rakentelu, kuten majan rakennus sekä legoilla ja palikoilla rakentelu.
 Digitaalisuutta on pakko opetella
 Kumpulaisen mukaan nykypäivänä digitaalisuus ja perinteinen leikki sekoittuvat eikä niitä voi enää erotella mustavalkoisesti.
 Kansainväliset tutkimukset osoittavat, että lapset sotkevat digitaalista maailmaa omiin leikkeihinsä. He katsovat esimerkiksi YouTubesta musiikkivideon, jossa esitellään uutta tanssia ja sitten he alkavat itse tanssia sitä ulkona kavereidensa kanssa. Tv-ohjelman hahmot siirtyvät osaksi lasten metsäleikkejä.
 – On hyvä, että digitaalisuus on lasten elämässä läsnä. Huolestuttavampaa olisi jos sitä ei olisi ollenkaan, sillä sen käyttöä on pakko opetella, Kumpulainen sanoo.
 "Lapset eivät pärjää enää tässä maailmassa, jos heillä on vain perinteinen tekstinlukutaito."  Kristiina Kumpulainen
 Kyselytutkimus on osa Monilukutaitoa Opitaan Ilolla -kehittämisohjelmaa, jonka tarkoitus on kehittää ja tutkia lasten monilukutaitoa. Monilukutaidolla tarkoitetaan kykyä hankkia, tulkita, käyttää, tuottaa, esittää ja arvioida tekstejä eri muodoissa, eri ympäristöissä ja tilanteissa sekä erilaisten välineiden avulla.
 – Juuri tämä monilukutaito on se, mitä lapset tarvitsevat. He eivät pärjää enää tässä maailmassa, jos heillä on vain perinteinen tekstinlukutaito, vaikka se onkin tärkeä osa sitä kokonaisuutta.
 Kumpulaisen mukaan vanhempien ja ammattikasvattajien tulee opettaa lapsille kykyä lukea multimodaalisia tekstejä, joita tulee esimerkiksi sosiaalisessa mediassa. Monilukutaito auttaa esimerkiksi ymmärtämään onko tieto totta vai ei ja millaisia erilaisia vaikuttamispyrkimyksiä erilaisilla viestimillä voi olla.
 Leikkiminen opettaa tärkeitä taitoja
 Kumpulainen muistuttaa, että leikki on yksi tärkeimmistä asioista lapsen kehitykselle. Leikin kautta lapsi harjoittelee kasvamista maailmaan.
 Lapsi harjoittelee kaikkea näkemäänsä leikin kautta: tapoja olla, viestiä, tehdä erilaisia asioita ja osallistua yhteiskuntaan.
 Yhdessä muiden kanssa leikkiessään lapsi oppii myös yhdessäoloa ja sosiaalisia taitoja.
 – Kaikki ei aina mene niin kuin minä tahdon eli lapsi joutuu neuvottelemaan muiden kanssa. Leikissä nämä oleelliset taidot, kuten vuorovaikutus-, yhteistyö- ja itsesäätelytaidot harjaantuvat.
 Kumpulainen kuitenkin muistuttaa, että monista hyödyistä huolimatta leikin ei tarvitse olla tavoitteellista. Leikkimistä pitää olla lapsen elämässä pelkästään leikin ilosta.
 – Monissa muissa maissa Aasiassa ja Yhdysvalloissakin näyttää olevan hyvin voimakas suuntaus, että leikitään aikuisten asettamia tavoitteita varten ja leikki määritellään sitä kautta. Onneksi meillä Pohjoismaissa on säilynyt melko vahvana ymmärrys siitä, että leikillä ei tarvitse olla muuta tarkoitusta kuin leikkiminen itsessään ja leikin riemu.
 Lue myös:
 Leikkiminen ja herkuttelu voittivat älypuhelimet, kun 6-vuotiailta kysyttiin viikonlopun kohokohdista – pienetkin lapset nähdään nyt kansalaisina, joiden kokemuksia pitää kuulla
 Kuusi kysymystä lasten älylaitteiden käytöstä: Milloin pitää puuttua tai olla huolissaan?

Uusi tutkimus haastaa yleiset käsitykset: Lapset viettävät sittenkin enemmän aikaa lelujen ja kirjojen kuin älylaitteiden parissa


Summary: Puolentoista kilometrin läpimittainen meteoriitti syöksyi maahan uusimman tutkimuksen mukaan 77,8 miljoonaa vuotta sitten. Se on kaksi miljoonaa vuotta luultua aiemmin. Virhemarginaali laskelmissa on 780 000 vuotta.

Lappajärven kraatteria on tutkittu 160 vuotta erilaisilla menetelmillä. Vielä  1960-luvulla ja osittain 1970-luvulla  Lappajärveä pidettiin tulivuorikraatterina, kunnes ruotsalainen Nils-Bertil Svensson osoitti, että kraatteri on syntynyt meteoriitin iskusta. Kraatteri on saanut vuosien varrella useita ikämääritelmiä, mutta nyt alue on saanut uuden iän.
 Ruotsissa Tukholman luonnonhistoriallisessa museossa postdoc-tutkijana työskentelevä Gavin Kenny on kollegoidensa kanssa määritellyt Lappajärven kraatterin syntyneen 77,8 miljoonaa vuotta sitten. Edellinen ikämääritelmä on vuodelta 2013, jolloin Martin Schmieder ja Fred Jourdan määrittelivät iäksi 76,2 miljoonaa vuotta.
 Gavin Kennyn ja työryhmän tutkimuksen alustavia tuloksia julkistettiin ensimmäisen kerran jo viime kesänä Meteoritical Societyn kokouksessa, mutta viimeistelty tutkimus julkaistiin alan lehden  artikkelissa  vasta tämän vuoden puolella. Geologi ja kraatteritutkija  Teemu Öhman  pitää ikämääritelmää tarkkana, vaikka virhemarginaali on 780 000 vuotta.
 – Jos kraatteritutkimuksessa päästään alle kahden prosentin virhemarginaaliin, niin se on hyvä ajoitus. Tässä Lappajärven ajoituksessa päästiin alle prosenttiin. Se on erittäin hyvä, Öhman toteaa. Öhman kirjoitti uudesta ikämääritelmästä myös  blogiinsa.
 Uusimman tutkimuksen mukaan Lappajärvi syntyi 77,8 miljoonaa vuotta sitten. YLE/Strömsö
 Tarkka uraani-lyijy -menetelmä
 Gavin Kennyn työryhmän iänmääritelmä toteutettiin uraani-lyijy -menetelmällä (U-Pb), jossa tutkitaan uraanin hajoamista lyijyksi.
 –Radioaktiivinen kello käy omaa tasaista tahtiaan. Sitten vain mitataan tarkasti, että paljonko mitäkin ainetta löytyy, esimerkiksi tässä tapauksessa törmäyksessä ”nollautuneesta” zirkonikiteestä. Sitä kautta saadaan hyvinkin tarkasti ikä selville, Öhman selittää.
 Aina kun ajanmäärityksiä tehdään, pitää Öhmanin mukaan miettiä, minkä ajan tutkimus loppujen lopuksi kertoo. Aikaisempi Martin Schmiederin ja Fred Jourdanin tutkimus toteutettiin argon-argon -menetelmällä (Ar/Ar), joka perustuu kaliumin hajoamiseen.
 – Argon-argon -tutkimus ei todellisuudessa kerro sitä törmäyshetkeä, vaan se kertoo ajankohdan, jolloin kraatteri oli vielä kuuma ja siellä kierteli kuumia liuoksia. Uraani-lyijy - menetelmä kertoo tarkemmin sen törmäysajankohdan, Öhman kertoo.
 YLE/Strömsö
 "Kraattereiden helmi"
 Alajärven, Lappajärven ja Vimpelin alueella sijaitseva Lappajärvi on pinta-alaltaan 145 neliökilometriä. Euroopan suurin kraatterijärvi on syvimmillään noin 40-metrinen ja rantaviivaakin löytyy 160 kilometriä.
 Lappajärven syntyessä kyseessä ei ole ollut mikään pieni taivaalta pudonnut kivenmurikka. Meteoriitti oli läpimitaltaan puolitoista kilometria. Lappajärven kaltaisia meteoriittitörmäyskraattereita  tunnetaan  maapallolta tällä hetkellä runsaat 190.
 Suomalaiset kraatteritutkijat voi laskea lähes yhden käden sormilla. Yhtään virkaatekevää tutkijaa ei kuitenkaan maasta löydy. Öhman itse on jo vuodesta 1999 asti erikoistunut geologiassa törmäyskraattereihin. Hän on tehnyt pro gradu -tutkielmansa Saarijärven kraatterista, lisensiaatintutkielman Marsin kraattereista, ja väitöskirjan Marsin ohella Venuksen ja Kuun kraattereista.
 Öhman on tutkinut itse innokkaasti Lappajärven kraatteria. Ensimmäisenä Suomesta tunnistettu ja kraattereista nuorin hurmaa kokeneenkin tutkijan.
 – Se on toiseksi suurin, nuorin ja siellä on aivan loistavat mahdollisuudet tehdä tutkimuksia, koska siellä on runsaasti kiviä saatavilla. Lappajärvi on Suomen kraattereiden helmi, Öhman kehuu.

Lappajärven kraatteri vanheni pari miljoonaa vuotta – tuore tutkimus paljasti meteorin tarkan törmäysajankohdan


Summary: Ylen meteorologin Joonas Koskelan mukaan kovia pakkasia ei ole luvassa lähiaikoina.

Viikonlopusta on tulossa pääosin poutainen, mutta luoteesta käyvä voimakas tuuli saa sään tuntumaan mittarilukemaa huomattavasti kylmemmältä ainakin lauantaina.
 Tänään perjantaina lumikuuroja on tullut maan keskiosassa. Sateet väistyvät yön aikana itään, ja voimakas luoteistuuli puhaltaa lauantaista alkaen. Lämpötilat ovat huomenna lauantaina nollan ja viiden pakkasasteen välillä koko maassa.
 Maan etelä- ja keskiosassa on poutaista ja aurinkoista. Lapissa ja maan itäosassa tulee päivän mittaan lumisateita.
 – Tuuli lisää pakkasen purevuutta useita asteita. Jos ulkona on muutama aste pakkasta, niin se tuntuu lähes kymmeneltä asteelta, sanoo Ylen meteorologi Joonas Koskela.
 Yle
 Sunnuntaina pakkanen kiristyy
 Sunnuntai on Koskelan mukaan vaihtelevan pilvinen poutapäivä, mutta edellispäiviä kylmempi.
 – Pakkasta on päivällä selkeimmillä alueilla etelässäkin 10-15 astetta. Lännessä ja lounaan pilvisemmillä alueilla pakkasta on vain muutama aste, hän sanoo.
 Ensi viikon alussa ilmavirtaus käy pohjoisesta ja se tietää kylmenevää säätä. Maan eteläosassa pakkasta on maanantaina viiden asteen molemmin puolin ja pohjoisessa 20-25 asteen välillä, sanoo Koskela.
 Koskela kuvailee ensi viikon säätä vaihtelevaksi ja kylmäksi, mutta hirmupakkasia ei lähiaikoina ole tiedossa.
 Henrietta Hassinen / Yle

Viikonlopusta tulossa pääosin poutainen, sunnuntaina kylmenee – Vinha tuuli saa pakkasen tuntumaan entistä purevammalta


Summary: Imatran Pallo-Veikot haastaa avauksellaan muut urheiluseurat mukaan ehkäisevään päihdetyöhön.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Miesten pukukopissa näyttää olleen tarkkuusheittokilpailu. Käytetyt nuuskatyynyt vain eivät ole osuneet roskakoriin, vaan ovat lätsähdelleet pitkin lattiaa.
 – Näky on varsin tavallinen aikuisten miesten harrastajaporukan jäljiltä. Siksi onkin harmi, jos sinne seuraavaksi pölähtää junnujoukkue, sanoo Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen koordinaattori  Aija Rautio .
 Rautio on mielissään pesäpalloseura Imatran Pallo-Veikkojen avauksesta.
 IPV on ensimmäisenä eteläkarjalaisena urheiluseurana sopinut Eksoten kanssa ehkäisevän päihdetyön yhteistyöstä.
 IPV pyrkii kaikessa seuratoiminnassa eroon nuuskasta ja tupakasta. Tavoitteena on vaikuttaa niin eri-ikäisten pelaajien kuin yleisönkin asenteisiin.
 – IPV:llä ei ole ongelmia nuuskan kanssa. Valistuksella pyrimme siihen, ettei niitä tulekaan, sanoo seuran puheenjohtaja  Liisa Marsio .
 Yhteistyö Eksoten kanssa toimii siten, että Eksote huolehtii valistuksesta silloin, kun sitä tarvitaan.
 Nuuskaaminen yleistynyt 10 vuodessa huimasti
 Nuuskaaminen ja jääkiekkoilijat on perinteisesti liitetty yhteen. Viime vuosina nuuskan käyttö on levinnyt pukukopeista koulujen pihoillekin.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL:n kouluterveyskyselyn mukaan vuonna 2008 noin kaksi prosenttia 15–17-vuotiaista suomalaisnuorista käytti nuuskaa päivittäin.
 Kymmenessä vuodessa nuuskankäyttäjien kokonaismäärä on noussut huimasti, samoin erot nuuskan käytössä eri oppilaitoksissa opiskelevien kesken.
 Vuonna 2017 10,3 prosenttia ammattikoululaisista käytti nuuskaa päivittäin. Peruskoulun 8.-ja 9.-luokkalaisista päivittäin nuuskasi 4,5 prosenttia ja lukion 1.- ja 2.-luokkalaisista 3,7 prosenttia.
 "Nuuskan käyttöön ei ole tarvinnut puuttua"
 Luulisi nuuskaamisen näkyvän urheiluseuroissakin. Valmentajat eivät kuitenkaan välttämättä nuuskaan törmää.
 Saipan B-junioreja valmentava entinen liigapelaaja  Ville Hämäläinen  kertoo odotelleensa turhaan ensimmäisen nuuskapurkin takavarikointia.
 – Yhtään nuuskaa en poikien huulessa ole nähnyt. Asiaan ei siis ole tarvinnut puuttua, sanoo Hämäläinen.
 Hänen havaintojensa mukaan nuuskan käyttö jääkiekkopiireissä on viime vuosina selvästi vähentynyt.
 – Urheilun vaatimustaso on noussut myös, sanoo Hämäläinen.
 Hän arvioi, että pojat ovat sisäistäneet sekä seuran arvot että oman joukkueen säännöt. Saipalla on nollatoleranssi päihteiden käytön kanssa. Jokainen joukkue laatii myös omat sääntönsä ja huolehtii niiden noudattamisesta.
 "Noista aineista ei ole urheilijalle mitään hyötyä"
 Saipan junioripäällikkö  Mikko Pylkkönen  valmentaa alle 12-vuotiaita jääkiekkoilijoita.
 – Heidän kanssaan en ole törmännyt nuuskan käyttöön, sanoo Pylkkönen.
 – Kyllähän 2000-luvun alkupuolella kiekkopiireissä nuuskattiin ja tupakoitiin enemmän kuin nykyisin, hän sanoo.
 Pylkkösen mielestä ehkäisevä päihdetyö on ilman muuta tarpeellista.
 – Jääkiekkoliitto huolehtii meillä siitä. Liitto toimittaa materiaalia ja valistusta sekä pelaajille että heidän vanhemmilleen, sanoo Pylkkönen.
 NST:n  Jarno Vallen  valmennettavat ovat 14–16-vuotiaita salibandyn pelaajia.
 – En ole havainnut nuuskan käyttöä peleissä enkä harjoituksissa. Puuttuisin ilman muuta, jos tilanne sitä vaatisi. Noista aineistahan ei urheilijalle ole mitään hyötyä, sanoo Valle.

Pesäpalloseura otti tiukan linjan nikotiinituotteisiin – nuuskan käyttöä kitketään junioreilta ja yleisöltä


Summary: Uusi teatteri tarjoaa cinefiileille paljon teknisiä herkkuja, mutta perinteikkään Orionin tunnelmaan se ei yllä.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Perjantaiaamuna kymmeneltä Kansallisen audiovisuaalisen instituutin apulaisjohtaja  Kirsi Raitarantaa  jännittää ja vähän surettaa.
 Tänään yksi aika päättyy ja uusi alkaa.
 Elokuvan aarteita esitettiin Orionissa yli 30 vuoden ajan. Tunnelmallisessa, art deco -tyylisessä teatterissa tekniikka takkuili, vessoihin hädin tuskin mahtui sisään, ja konehuoneessa vuoroin paleltiin, vuoroin hikoiltiin.
 Orionista luopuminen oli kuitenkin monelle tosi kova pala.
 Raitaranta ei ehtinyt pahemmin miettiä lähtöä ennen h-hetkeä. Hänen piti suunnitella Kino Reginan ohjelmistoa, tehdä nettisivuja, ja miettiä toimintaa täysin aiemmasta poikkeavaan, ympäristöön, uuteen keskustakirjastoon.
 Kirsi Raitarannan tunnelmat Kino Reginan avajaispäivänä ovat sekä haikeat että helpottuneet. Jaani Lampinen / Yle
 Vuodenvaihteen viimeiset näytökset menivät Raitarannalta tunteikkaissa ja terapeuttisissa merkeissä.
 – Toisiksi viimeisessä näytöksessä vain itkin. Viimeisessä näytöksessä oli sitten aika rauhallisemmille hyvästeille. Orionista on paljon kauniita muistoja, mutta on tärkeää, että emme pitäneet mitään hautajaisia. Meidän osaltamme toiminta vain siirtyi Oodiin.
 Se suremisesta.
 Jännittämisen syy on se, että on aika toivottaa ensimmäiset vieraat tervetulleeksi  Kino Reginaan . Viikko sitten elokuvateatteri oli vielä keskeneräinen työmaa.
 Osa uuden projektorin saksalaisista asentajista häärii yhä konehuoneessa ja tekniikka on moneen kertaan testattu. Kukaan ei ole kuitenkaan vielä katsonut täällä yhtään kokonaista elokuvaa, ei edes KAVIn oma väki.
 – Meillä on täällä kovan luokan ammattilaiset hoitamassa asioita, tiedän, että koneet toimivat, eikä sillä tavalla ole huolen häivää. Yleensä aina kuitenkin jotain sattuu, on hämmästyttävää, jos kaikki menee täysin nappiin.
 Kohta käynnistyy Tšekkoslovakian uutta aaltoa hurjimmillaan edustava  Vera Chytilován   Tuhatkaunokit  (1966).
 Lehdistönäytöksessä katsottiin tsekkiläistä uuden aallon elokuvaa digitaalisena versiona, vaikka uusi filmiprojektori on teatterin ylpeys. Jaani Lampinen / Yle
 Monta kokkia sopalla
 Kino Reginan synnytys kesti yli seitsemän vuotta. KAVIn apulaisjohtaja  Mikko Kuutti  toimitti syyskuussa 2011 Helsingin tilakeskukselle luonnoksen siitä, millainen olisi ihanteellinen, 300-paikkainen elokuvateatteri.
 Ihan kaikkea ei saatu, mitä toivottiin, mutta varsin paljon.
 Kino Reginan sijainti Oodissa aiheutti suunnittelu- ja rakennusvaiheessa omat mutkansa matkaan. Soppaa olivat kokkaamassa KAVIn lisäksi kaupungin tilakeskus, Oodin väki ja valtion kiinteistöyhtiö Senaatti. Rivien välistä kuulee, että kaikissa asioissa ei välttämättä kuultu asiantuntijoita.
 – Hankinnat olivat hankalia moniportaisen hallinnon takia. Pahoittelen katsojille sitä, että täällä asiat vähän alkuun ehkä yskähtelevät, Kuutti sanoo.
 Yksi harmin paikka on hätäpoistumisteitä osoittavat, valaistut vihreät kyltit. Ne ovat varsin suuret ja todella kirkkaasti valaistut. Vähemmän räikeästä ratkaisusta oli ollut puhetta.
 Hienosäätöä kaipaa myös salin lämpötila. Tsekkielokuvan Marie-nimisten hahmojen valkokankaalla käyvää kermakakkusotaa pitää seurata takki päällä, jos ei tahdo palella. Asia kuulemma korjaantuu.
 Uusi teatteri, uudet herkut
 Enimmäkseen Kino Reginassa kuitenkin kaikki on – historiaa ja tunnelmaa lukuunottamatta – paljon paremmin elokuvan kannalta kuin Orionissa.
 Paikkoja on 40 enemmän. Jokaiselta penkiltä näkee yhtä hyvin kankaalle, ellei eteen satu koripalloilija. Vessoja Oodissa riittää, ja niihin mahtuu myös normaalikokoinen ihminen. Toisin kuin Orion, Kino Regina on esteetön. Kahden varsinaisen invapaikan lisäksi koko eturivi voidaan tarvittaessa varata pyörätuoleille.
 Kino Regina 253 paikkaa 4K-digitaalinen projektori, jolla voi esittää myös 3D-elokuvia Aikaisempien 16 ja 35 -millisten filmiprojektoreiden lisäksi uusi yhdistelmäprojektori, jolla voi esittää myös 70 millimetrin filmejä Dolby Atmos -äänijärjestelmä 11 metriä leveä valkokangas Soveltuu kaikkien elokuvamuotojen näyttämiseen mykkäfilmistä laajakangasspektaakkeleihin Esteetön Toimii myös auditoriona: varustukseen kuuluvat erillinen puheäänentoisto ja tulkkikopit
 Kelluvaan saliin ei kuulu kirjaston häly, eivätkä elokuvien äänet häiritse yläkerrassa toimivaa äänitysstudiota.
 Valkokangas on valtavasti entistä isompi, kuva kirkas, ja ainakin  Tuhatkaunokkien  surrealistiset värit hehkuvia. Jatkossa yhdentoista metrin leveys palvelee erityisesti Cinemascope-elokuvia.
 Äänentoistojärjestelmä on huippulaadukas Dolby Atmos, jollainen löytyy vain kourallisesta muita suomalaisia elokuvateattereita.
 Konehuoneessa on runsaasti työtilaa,ja ennen kaikkea kaksi uutta projektoria: 4K-digiprojektori, jolla voi näyttää myös 3D-elokuvia, ja kombiprojektori, jolla voidaan esittää 35-millisten lisäksi 70-millisiä filmejä.
 Mikko Kuutti on jälkimmäisestä erityisen innoissaan.
 – Sehän ei oikeastaan ole uusi, vaan rakennettu 1950-luvulla. Löysimme sen Saksasta, ja se on rakennettu oikeastaan uudelleen meitä varten. Se on projektoreiden Rolls-Royce.
 Filmi on Kino Reginassa pääasiallinen esitysformaatti. Jaani Lampinen / Yle
 "Lupaamme naarmuisia filmikopioita"
 Uusi projektori vaikuttaa myös ohjelmistoon.
 Kun Orionissa ei voitu esittää 70 millimetrin filmejä, on niitä nyt uutuudenviehätyksen takia runsaasti Kino Reginan ohjelmistossa.
 – Tämä on todella kova juttu arkistonäkökulmasta. Näitä on nyt ohjelmistossa paljon, mutta emmeköhän tästä vähän rauhoitu. Lupaamme silti esittää myös jatkossa todella huonoja, naarmuisia filmikopioita, Kirsi Raitaranta vitsailee.
 Orionista tutut konseptit, kuukauden elokuvat, ohjaajaklubit ja kinokonsertit muuttivat KAVIn mukana Kino Reginaan.
 Paremman tekniikan myötä myös sillä saralla on uutta tarjolla.  Elokuvataivas-sarjassa  esitellään klassikkoiden avulla elokuvataiteen kerrontateknologiaa, kuten erilaisia värillisiä kuvausmenetelmiä ja cinemascope-laajakuvaformaattia. Teema huipentuu Color, color -seminaariin huhtikuussa.
 Odotuksena on, että KAVIn tarjonta löytää keskeisen sijainnin myötä uutta yleisöä, toteaa Raitaranta. Vaikka lippuluukku on ollut näihin päiviin asti suljettuna, on siellä käynyt jo uteliaita haistelemassa ilmaa. Oodissa pystytään entistä paremmin toteuttamaan KAVIn perustehtävää: elokuvakulttuurin monipuolista esittämistä ja tutuksi tekemistä.
 – Onhan Kino Regina Orionia paremmin saavutettavissa: suurten yleisöjen äärellä ja ihmisten keskellä. Moni, joka on käynyt rakennustyömaalla kurkkimassa on ollut hämmästynyt ja ihastellut, että ai, täällä on tällaista.
 Kino Reginan suunnittelusta vastasi ALA Arkkitehdit yhdessä KAVIn Mikko Kuutin kanssa. Jaani Lampinen / Yle
 "Jos ajattelee tätä vain salina, niin tämä on aivan nappi"
 Orionin entiset kanta-asiakkaat ovat olleet pettyneitä siihen, että muuton myötä myöhäisiltojen esitykset jäivät historiaan.
 Kino Regina on ainakin toistaiseksi naimisissa Oodin aukioloaikojen kanssa.
 Teatteri on KAVIn käytössä tiistaista sunnuntaihin, iltapäivästä puolille öin. Muuna aikana tila on Helsingin kaupungin auditorio. Koululaisnäytännöt kuitenkin jatkuvat entiseen malliin, eikä KAVIn päivätoimintaa ole suljettu muutenkaan pois.
 Yhteiselämän pelisääntöjä ja KAVIn toimintaa tarkastellaan uudelleen, kun kokemus ensimmäisestä kaudesta on karttunut. Vaikka alkuun teatterissa ei katsota elokuvia yömyöhään, voisi kassa periaatteessa olla auki siihen asti, kunnes kirjasto suljetaan.
 Näytös voi jatkua myöhempään, sillä teatterista pääsee ulos takaovesta. Tai pääsee sitten, kun avaimet oveen löydetään jostain, ja opitaan käyttämään hälytysjärjestelmää. Pientä viilaamista vielä.
 Elokuvan kannalta tärkeimmät asiat ovat kuitenkin kunnossa. Ensimmäisen näytöksen päättyessä Kirsi Raitaranta on helpottunut. Kaikki meni niin kuin mennä piti.
 – Se on hyvä kysymys, mikä fiilis on nyt. Jos ajattelee vain elokuvateatterin salina tätä, niin tämähän on aivan nappi, mutta samaan aikaan...No, elokuvateatterina tämä oli tosi hyvä kokemus.

Elokuva-arkiston aarteita tarjoillaan nyt Oodissa – Kino Reginan huipputekniikka tekee oikeutta klassikkofilmeille


Summary: Poliisi sai ilmoituksen Kulosaaresta löytyneestä räjähteestä kello 14 iltapäivällä.

Helsingin Kulosaaressa rakennustyömaalta Kulosaaren Puistotieltä löytyi perjantai-iltapäivänä räjähde. Puolustusvoimat on tunnistanut räjähteen toisen maailmansodan aikaiseksi pommiksi. Puolustusvoimat kuljetti pommin purettavaksi Santahaminaan.
 Koska räjähde löytyi keskeiseltä paikalta Helsingissä, sen kuljettamisen takia esimerkiksi metroliikenne jouduttiin pysäyttämään. Poliisin mukaan liikennekatkokset olivat noin viidentoista minuutin mittaisia.
 Kulosaarta pommitettiin Helsingin suurpommitusten yhteydessä helmikuussa 1944. Eversti Peppiuksen tuhoutunut huvila kuvattiin 3. helmikuuta. SA-kuva
 Polisiin mukaan puolustusvoimat raivaa sodan aikaisia pommeja noin 400 kertaa vuodessa, joten räjähteen löytyminen ei sinänsä ole tavatonta. Erikoisen tapauksesta teki se, että räjähde löytyi Helsingistä ja läheltä Itäväylää ja metroliikennettä.
 Poliisin mukaan pommi ei ole aiheuttanut vaaraa, koska se on ollut niin kauan räjähtämättömänä. Toisaalta: koska kyseessä on räjähde, sen kuljettaminen ei ole täysin vaaratonta.
 Puolustusvoimien mukaan kyseessä on palopommi, joka sisältää räjähdettä yhteensä 20 kiloa. Pommin arvioitu pudottamisajankohta on helmikuu 1944.
 Poliisi tiedottaa asiasta lisää  twitterissä .
 Yle Uutisgrafiikka

Rakennustyömaalta löytyi toisen maailmansodan aikainen pommi Helsingissä – metroliikenne jouduttiin katkaisemaan kuljetuksen takia


Summary: Seksuaalivähemmistöjen oikeuksia ajava kansalaisjärjestö kiittää perustuslakituomioistuimen päätöstä.

Liettuan perustuslakituomioistuin linjasi perjantaina, että maan on rinnastettava ulkomailla solmitut homoliitot avioliittoihin, kun ulkomaalainen puoliso hakee maahan oleskelulupaa. Näin on toimittava siitä huolimatta, että Liettuan lainsäädäntö rajaa avioliiton miehen ja naisen väliseksi sopimukseksi.
 Oikeuden mukaan käytäntö olla tunnustamatta ulkomailla solmittuja samaa sukupuolta olevien avioliittoja oli syrjivä ja ihmisen arvokkuutta loukkaava.
 – Kieltäytyminen luvan myöntämisestä ei voi perustua ainoastaan sukupuoli-identiteettiin tai seksuaaliseen suuntautumiseen, oikeus perusteli.
 2,8 miljoonan asukkaan katolisessa maassa päätös on otettu vastaan ristiriitaisin tuntein. Seksuaalivähemmistöjen oikeuksia Liettuassa edistävän Gay League -järjestön puheenjohtaja  Vladimir Simonko  kertoo uutistoimisto AFP:lle, että edistyksellinen päätös lähettää tärkeän viestin seksuaalivähemmistöille ja päättäjille.
 – Toivon, että päätöksen myötä homoperheisiin suhtaudutaan positiivisemmin, Simonko sanoo.
 Liettuan piispainkokous kritisoi oikeuden päätöstä kirkon opetusten vastaisena. Papisto muistutti, että perheen käsite ei ole sukupuolineutraali.
 – Avioliitto on perheen perusta ja siihen tarvitaan miehen ja naisen vapaa yhteinen suostumus, piispainkokous tiedotti.

Liettua tunnustaa ulkomailla solmitun homoliiton perusteeksi puolison oleskeluluvalle – Maan laki ei kuitenkaan tunne samaa sukupuolta olevien avioliittoa


Summary: EU edellyttää jatkossa, että eniten myydyt sähkölaitteet on kyettävä korjaamaan.

Hajosiko kodinkone juuri, kun sen takuuaika oli ehtinyt ummeta? Sanoiko korjaaja, ettei laitetta voi korjata, koska varaosia ei ole saatavilla tai laitetta ei saa auki sitä rikkomatta. Eikö korjausohjetta löytynyt mistään?
 Euroopan unionissa on viime vuosina tehty paljon työtä näiden ongelmien ratkaisemiseksi. Jäsenmaiden viranomaiset ovat parhaillaan hyväksymässä suurta säädöslistaa, joka vaatii sähkölaitteiden valmistajia helpottamaan laitteiden korjattavuutta.
 Säädökset liittyvät EU:n ekosuunnitteludirektiiviin, joka edellyttää, että laitteiden korjattavuutta, kierrätettävyyttä ja kestävyyttä parannetaan jatkuvasti.
 Korjattavuuteen liittyvä säädöstö on hyvin hankala kokonaisuus, koska laitteita on valtavasti erilaisia. Pelkästään tuoteryhmiä on yli 60, kertoo Energiaviraston erikoisasiantuntija  Kaisa-Reeta Koskinen .
 Käytössä parin vuoden sisällä
 Kolmen viime vuoden aikana EU-virkamiehet ovat keränneet tietoa ja laatineet standardeja, miten laitteiden korjattavuutta arvioidaan ja mitataan. Ilman näitä standardeja lakeja ei voisi soveltaa, kyseessä olisi tyhjä lainsäädäntö, Koskinen kertoo.
 Työ on nyt alkanut tuottaa tulosta. Viime vuoden lopulla EU-tasolla hyväksyttiin alustavasti muiden muassa valaisinlaitteita, tiskikoneita ja erilaisia tietokone- ja TV-näyttöjä koskevat määräykset.
 Huoltomies korjaa pyykinpesukonetta. AOP
 Määräykset edellyttävät, että laitteet on kyettävä avaamaan korjaamista varten ja tietyt osat on voitava irrottaa. Lisäksi saatavilla tulee olla varaosia ja korjausohjeita.
 Säädökset käyvät vielä läpi EU:n tarkistusprosessin. Sen jälkeen eri laiteryhmillä on 1 - 2 vuoden siirtymäaika ennen kuin säädökset astuvat varsinaisesti voimaan. Tämä tarkoittaa, että ne ovat voimassa näillä näkymin vuosista 2020 tai 2021 alkaen.
 Nämäkin hyvät asiat tapahtuivat maailmalla tällä viikolla Johanna Aulén / Yle Hyvät uutiset jäävät usein synkkien varjoon. Poimimme tähän hyviä uutisia maailmalta viikon varrelta. Mysteeri selvisi: Pääsiäissaaren tiukkailmeiset patsaat ohjaavat juomaveden äärelle Googlen kehittelemä "näkymätön näppäin" voi korvata erilaisten nappuloiden lisäksi vaikkapa kosketusnäytöt Seurasimme kiinalaispariskunnan matkaa Pekingistä Rovaniemelle: Arkinen Suomi on kiinalaisen silmissä outo paikka, jossa lapset kulkevat yksin kadulla ja kaupan maitohylly jatkuu metritolkulla Kööpenhamina ratkoo tonttipulaa rakentamalla yhdeksälle tekosaarelle "Euroopan Piilaakson"
 Uusia tuoteryhmiä hyväksytään jatkuvasti lisää. Lähipäivinä EU-virkamiehet hyväksynevät muiden muassa sähkömoottoreita, tehomuuntajia, ulkopuolisia teholähteitä ja kauppojen kylmälaitteita koskevat määräykset, Koskinen kertoo.
 Energiaviraston erikoisasiantuntija arvelee, että muutos kohti laitteiden parempaa korjattavuutta on vasta alkanut. Nyt otetaan ensimmäisiä askeleita. Säädöksetkin on tarkoitettu vain laajalti myydyille tuotteille.  Direktiivi koskee  vain tuotteita, joita myydään EU-maissa vähintään 200 000 kappaletta vuodessa.
 Korjattavuudelle huutava tarve
 Kuluttajajärjestöt ovat vaatineet, että EU parantaisi laitteiden korjattavuutta. Niiden mielestä EU on liikaa mukautunut laitevalmistajien vaatimuksiin. Valmistajat ovat halunneet, että monia laitteita saisivat korjata vain valmistajien omat edustajat tai että korjaaminen edellyttää erikoistyökaluja, joita saa vain valmistajalta.
 Toisaalta valmistajat ovat sanoneet kiristyvien vaatimusten haittaavan tuotekehitystä.
 Monet tilastot tukevat käsitystä, jonka mukaan yhä suurempi osa sähkölaitteista heitetään pois lyhyen käytön jälkeen.
 BBC:n tietojen mukaan  vuosien 2004 ja 2012 välisenä aikana niiden laitteiden osuus, jotka menivät rikki viiden käyttövuoden kuluessa nousi 3,5:sta prosentista 8,3:een prosenttiin.
 BBC:n mukaan pesukoneista yli kymmeneosa hajoaa alle viiden vuoden käytön jälkeen. EU:ssa on myös myynnissä valaisimia, joiden lamppuja ei voi irrottaa ja vaihtaa, vaan koko valaisin menee roskiin lampun sammuttua.
 BBC kertoo myös tutkimuksesta, jonka mukaan pitkään kestävä pesukone aiheuttaa 20 vuoden aikana 1,1 tonnia pienemmät hiilidioksidipäästöt kuin jos kone pitäisi vaihtaa useaan kertaan.
 Halu parantaa laitteiden käyttöikää ei rajoitu vain EU-maihin.  Yhdysvalloissa jo 18 osavaltiota  on ottamassa käyttöön lakeja, jotka parantavat "right to repair" -säädöksiä.
 Löytyykö laitteille minimikäyttöikä?
 EU:ssa pohditaan myös säädöksiä, kuinka kauan laitteiden on vähintään kestettävä käyttökunnossa.
 Minimikäyttöiän määritteleminen on vieläkin monimutkaisemman valmistelun takana kuin korjattavuusstandardin. Laitetyyppejä on lukuisia, mutta myös ihmisten tavat käyttää laitetta vaihtelevat paljon.
 Tälläkin saralla on silti tapahtunut edistystä.
 Esimerkiksi hehkulamput ovat jo kadonneet kauppojen hyllyiltä samaisen ekosuunnitteludirektiivin ansiosta. Kun lamppujen ekotehokkuusvaatimuksia aikanaan vähitellen kiristettiin, hehkulamput eivät enää täyttäneet vaatimuksia, jolloin niistä piti luopua.
 Hehkulamppujen tilalle tuli muun muassa energiansäästölamppuja ja led-valoja, joiden sähkönkulutus oli vain noin neljännes verrattuna hehkulamppuun ja käyttöikä moninkertainen.

EU pidentää sähkölaitteiden käyttöikää – korjauskelvottomia kodinkoneita ei enää päästetä myyntiin


Summary: Hodeidan satamakaupunkiin määrätty tulitauko on vähentänyt taisteluja, mutta avustusliikenne ei vieläkään kulje.

Jemenin kriisin ratkaisuun saatiin lähtölaukaus Tuhkolmassa joulukuussa. Jemenin hallitus ja huthikapinallisten edustajat istuivat tuolloin saman neuvottelupöydän ääreen.
 Konfliktinratkaisujärjestö CMI isännöi tällä viikolla Jemenin-sodan osapuolten tapaamista Helsingissä. Varsinaisia rauhanneuvotteluja ei käydä, vaikka paikalla on osittain samoja henkilöitä kuin Tukholmassa. Edustajat pohtivat maan kehittämistä pitkällä tähtäimellä, jotta alueen herkkyys ajatua konflikteihin vähenisi.
 Tukholmassa sovittiin tulitauosta Hodeidaan. Hodeida on Jemenin tärkein satamakaupunki, jonka kautta avustuskuljetuksia pitäisi saada maahan.
 Tulitauko takkuilee
 Tulitauko ei ole täysin pitänyt, mutta väkivaltaisuudet ovat vähentyneet. YK haluaa lähettää paikalle tarkkailijoita.
 – On tavallista, että tulitaukoa rikotaan alussa, varsinkin ennen kuin tarkkailijat ovat paikalla, CMI:n Jemenin projektipäällikkö  Sylvia Rognvik  sanoo.
 Tukholmassa sovitut muut asiat eivät ole edenneet. Avustuskuljetukset eivät kulje, eikä vankien vaihto ole alkanut. Osapuolet sopivat Tukholmassa 16 000 vangin vaihtamisesta.
  Jemeniläisministeri Abdulrazaq Ahmed Al Hegri odottaa huthien vetäytyvän Hodeidasta. Hannele Muilu / Yle
 Osapuolet mahtuvat samoihin tiloihin, mutta toisen syyttely purkautuu yhä herkästi ilmoille.
 Jemenin hallituksen edustaja Abdulrazaq Ahmed Al Hegrin mukaan rauhanneuvottelut eivät etene, ennen kuin Hodeidan tilanne on ratkennut.
 – Huthi-kapinalliset eivät ole vetäytyneet kaupungista kuten on sovittu. Jos huthit tekevät osuutensa, voimme jatkaa keskusteluja.
 Huthien neuvottelija  Abdelmalek al Egri  sanoo, että Saudi-Arabian johtaman koalition sotilaat ovat yhä kaupungissa.
 – Sopimus edellyttää, että myös he poistuvat kaupungista.
 Jemenin kriisiin ovat sotkeutuneet myös ulkovallat. Saudi-Arabia tukee Jemenin hallitusta ja Iranin uskotaan vahvasti aseistavan hutheja.
 Yhdysvaltain uskotaan painostaneen liittolaistaan Saudi-Arabiaa, jotta se edesauttaisi rauhanneuvotteluja.
 Millä keinoin rauhaan?
 Rauhanneuvotelujen oli määrä jatkua tammikuun lopussa. Myös YK:n erityislähettiläs  Martin Griffith  haluaa, että Hodeidassa päästään ensin eteenpäin.
 – Huthien pitäisi luovuttaa aseensa ja suostua uuden hallituksen valitsemiseen, sanoo Jemenin ministeri  Abdulrazaq Ahmed Al Hegrin.
 Hän uskoo, etteivät huthit saisi vaaleissa juuri kannatusta.
 Huthien edustaja Abdelmalek al Egri oli mukana Jemenin rauhanneuvotteluissa Tukholmassa. Hannele Muilu / Yle
 Huthien Abdelmalek al Egrin mukaan tarvitaan siirtymäkauden hallinto, jossa maan kaikki kiistelevät osapuolet ovat mukana.
 Hänen mukaansa aseet pitäisi kerätä kaikilta armeijalle, joka olisi uuden hallinnon valvonnassa.
 CMI:n Sylvia Rognvikin mukaan osapuolet ovat vielä vaiheessa, jossa rakennetaan luottamusta. Sen jälkeen heidän pitäisi pystyä ratkaisemaan, miten valta ja alueet jaetaan Jemenissä.
 Etelä- ja Pohjois-Jemen yhdistyivät yhdeksi valtioksi 1990. Nyt esillä ovat olleet vaihtoehdot yhdestä tai kahdesta valtiosta sekä liittovaltion muodostaminen.
 Tärkeintä Rognvikin mukaan on, että osapuolet haluavat jatkaa neuvotteluja.
 – Tämä ei ole helppoa eikä nopeaa, mutta parasta mitä on nähty vuosiin.
 YK korostaa Jemenin humanitääristä kriisiä. 30 miljoonasta asukkaasta arviolta 14 miljoonaa tarvitsee pikaista hätäapua. Sodan saartamissa kaupungeissa ja köyhällä maaseudulla on paljon ihmisiä nälkäkuoleman partaalla. Myös kulkutaudit kuten kolera ovat päässeet leviämään.
 Lue lisää:
 Kun Jemen suistui tuhoon ja nälkään, maailma seurasi katseella – aikajana näyttää kriisin käännekohdat
 Jemenin kriisiin on sotkeutunut kymmenkunta valtiota – miksi rutiköyhän maan aavikoista taistellaan verisesti?

Jemenin rauha etenee piinallisen hitaasti – osapuolet syyttelivät toisiaan Helsingissä, mutta haluavat neuvotella


Summary: Hän erosi yhtyeestä jo vuonna 1979, mutta sanoitti monta yhtyeen alku-uran laulua.

Eppu Normaali -yhtyeen alkutaipaleen basisti ja sanoittaja  Mikko Saarela  kuoli 60-vuotiaana vaikeaan sairauteen Terhokodissa Helsingissä perjantaina.
 Myös Eppu Normaalin nimen keksinyt Saarela oli nokkela sanoittaja, jonka leikkisä ja paikoin piikikäs verbaliikka olivat tärkeä tekijä yhtyeen läpimurrossa.
 Hän kirjoitti muun muassa sanat lauluihin  Suomi-ilmiö  ja  Puhtoinen lähiöni.  Tämän lisäksi Saarela teki yhdessä bändin kitaristin  Mikko "Pantse" Syrjän  kanssa tekstit lauluihin  Njet, njet ,  Myrkkyä  ja  Pidetään ikävää .
 Eppujen neljän ensimmäisen albumin kappaleet olivat valtaosin Saarelan tekstittämiä, vaikka hän jäikin pois vuonna 1978 levyuransa aloittaneen bändin riveistä jo vuonna 1979.
 Eppu Normaalin  Facebook-sivuilla  yhtye muistelee Saarelan jatkovaiheita ja kertoo hänen ja yhtyeen yhteisistä vaiheista myöhemmin muun muassa näin:
 "Välit Eppu Normaalin jäseniin säilyivät hyvinä ja yhtye esiintyi Mikon kanssa mm. hänen 50-vuotispäivillään vuonna 2008. Viimeisen kerran yhteinen esiintyminen oli Ratinan stadionilla elokuussa 2016 Eppu Normaalin juhlakonsertissa, jolloin Mikko esitti kaksi kappalettaan yhdessä Eppujen kanssa. Mikon mietteitä osuudestaan Eppu Normaaliin kuultiin myös "Eput"-elokuvassa."
 Sivuston kirjoituksessa myös muistellaan hyvää ystävää lämpimästi:
 "Sen lisäksi, että Eppu Normaali on menettänyt yhden jäsenistään, on myös menetetty ystävä. Oli vuosia, jolloin Mikkoa tavattiin vain satunnaisesti, mutta aina juttu jatkui siitä, mihin se edellisellä kerralla oli jäänyt, ikäänkuin aikaa tapaamisten välissä ei olisi ollutkaan."
 Eppu Normaalin jälkeen Saarela oli esillä musiikissa muun muassa Freud, Marx, Engels & Jungin jäsenenä, Ylen Rockradion ohjelmillaan ja kriitikkona.
 Saarela valmistui opinnoistaan biologiksi ja työskenteli opettajana.

Eppu Normaalin entinen jäsen ja sanoittaja Mikko Saarela on kuollut


Summary: Vuoden 2004 tapaninpäivänä miltei neljännesmiljoonan ihmistä tappanut tsunami on arvioitu korkeimmillaan 30-metriseksi. Jo se oli poikkeuksellisen korkea.

Vajaat 66 miljoonaa vuotta sitten Maahan iskeytyi vuoren kokoinen asteroidi, joka oli kiitänyt avaruudesta luodin nopeudella. Maapallon eläin- ja kasvikunnasta tuhoutui kolme neljäsosaa. Joukossa olivat kaikki lentokyvyttömät dinosauruslajit.
 Tämä tiedetään vanhastaan, kuten sekin, että yksi asteroidin seurauksista olivat tsunamit. Uutta tietoa sen sijaan on, että ne olivat paljon oletettuakin hurjempia.
 Yhdysvaltalaisen  Michiganin yliopiston  tutkijat ovat laatineet kaksi simulaatiota merten myllerryksestä, jotka halkaisijaltaan 14-kilometrinen asteroidi sai aikaan pudotessaan nykyisen Meksikon rannikolle.
 Asteroidin kraatteri on nimetty lähikaupungin mukaan Chicxulubiksi.
 Ensimmäisessä simulaatiossa tarkasteltiin asteroidin vaikutusta Meksikonlahden matalissa vesissä ensimmäisen kymmenen minuutin aikana. Toisessa selvitettiin, miten tsunami liikkui muissa merissä ympäri maapalloa.
 Simulaatiovideot ovat katsottavissa  Earth & Space Science News  -verkkosivulta.
 Vaikutus ylsi maailman kaikkiin meriin
 Tsunami-sana tuonee useimmille mieleen vuoden 2004 tapaninpäivän tapahtumat. Intian valtameren tsunamissa henkensä menetti miltei neljännesmiljoona ihmistä. Joukossa oli Thaimaassa lomailleita suomalaisia.
 Merenpohjan maanjäristyksen nostama vesimassa nousi tuhojen perusteella korkeimmillaan 30 metriin. Valtaosa pahimmistakin tsunameista on alle kymmenmetrisiä.
 Chicxulubin tsunamin hurjia mittasuhteita on niiden rinnalla vaikea edes hahmottaa. Simulaatioiden mukaan ensimmäinen tsunamiaalto ylsi Meksikonlahdella puolentoista kilometrin korkeuteen.
 Energialtaan Chicxulubin tsunami oli ainakin 2 600-kertainen Intian valtameren tapaninpäivän tsunamiin verrattuna.
 Tsunami pujahti Amerikkojen välistä Tyynellemerelle
 Asteroidi iski merenpohjaan valtavan kuopan, ja vesi pakeni iskua. Muutamaa minuuttia myöhemmin vesi kääntyi takaisin ja syöksyi täyttämään myös kraatterin.
 – Tsunami eteni Meksikonlahdella enimmillään 143 kilometrin tuntivauhtia. Vuorokaudessa vaikutukset levisivät Atlantille ja tuohon aikaan avoimen Keski-Amerikan meritien kautta Tyynellemerelle, kertoo tutkimusta johtanut paleo-oseanografi  Molly Range   LiveScience -tiedesivustolla.
 Ensimmäisen tsunamiseinämän jälkeen aallot nousivat Meksikonlahdella uudelleen jopa sadan merin korkeuteen. Avomeren korkeimmat tsunamiaallot niin Atlantilla kuin Tyynellämerellä olivat 14-metrisiä, ja rajua loiskuntaa oli maailman kaikissa muissakin merissä.
 Koska malleissa ei ollut tietoa tuonaikaisten mantereiden topografiasta, tutkijat eivät voineet päätellä, miten korkeina aallot iskeytyivät kaukaisiin rannikkoihin.
 Merenpohjassa aallot kiisivät yli 20 senttiä sekunnissa, mikä raastoi eteläisen Tyynenmeren ja Pohjois-Atlantin pohjasta sedimenttejä uusille sijoille jopa yli kuuden tuhannen kilometrin päähän.
 Tuo eroosio on havaittu myös merenpohjan kokeissa, joita Michiganin yliopiston tutkijat ovat tehneet osana toista tutkimusta. Kumpikaan tutkimus ei ole vielä ilmestynyt tiedejulkaisussa.
 Chicxulubin pikkukaupungissa on vaatimaton muistomerkki dinosauruksille, joiden valtakausi päättyi täällä.  Adam Castforth / CC BY-SA 3.0
 Suurtuho oli joillekin uusi alku
 Asteroidin aiheuttamat tsunamit, paineaalto ja myrskytuulet tekivät eläin- ja kasvikunnalle hetkessä hurjaa tuhoa, mutta ne olivat vasta alkua.
 Kun kallioperästä höyrystyneet kivet satelivat alas kuumina kivirakeina, luonto leimahti tuleen. Tulipalojen sammuttua elämä joutui kamppailemaan maailmassa, jota Aurinko ei kyennyt pitkään aikaan valaisemaan eikä lämmittämään hiukkaspilvien läpi.
 Liitukauden joukkosukupuutto hävitti eläinkunnan vanhat suuret valtiaat ja avasi tilan pienten kehittymiselle uusiksi lajeiksi. Joukossa oli myös se nisäkäs, jonka sukua me ihmiset olemme.

Luultuakin hurjempaa: Dinosaurusten kohtaloksi koitunut asteroidi nostatti puolentoista kilometrin korkuisen tsunamin


Summary: Parhaat tv-ohjelmat ja tekijät palkittiin Kultainen Venla -gaalassa perjantaina.

TV-alan ammattilaisista koostuva Televisioakatemia ry:n jäsenistö on valinnut viime vuoden parhaat tv-ohjelmat ja niiden tekijät.
 Yleisöäänestyksen perusteella jaettiin parhaan tv-ohjelman, esiintyjän sekä lasten- ja nuortensarjan palkinnot.
 Kultainen Venla -gaala pidettiin Suomen Kansallisoopperassa ja se televisioitiin Yle TV2:lla. Juontajina olivat Vappu Pimiä ja Marja Hintikka.
 Parhaina palkittiin...
 Draamasarja:  Keisari Aarnio  (Ruutu)
 Komediasarja:  Sunnuntailounas  (C More)
 Lifestyleohjelma:  Ina <3 Porno  (Sub)
 Musiikkiviihde:  Alasti-klubi  (C More)
 Game Show:  The Wall Suomi  (Nelonen)
 Keskusteluohjelma:  Yökylässä Maria Veitola  (MTV3)
 Viihdeohjelma:  Sohvaperunat  (Yle TV2)
 Uutis-, ajankohtais- ja asiaohjelma:  Elossa 24h  (Yle TV1)
 Reality
 Kilpailu:  Selviytyjät Suomi  (Nelonen)
 Seuranta:  Ensitreffit alttarilla  (MTV3)
 TV-event:  Jalkapallon MM-kisat  (Yle TV2 ja Areena)
 Tekijät
 Naisnäyttelijä:  Pihla Viitala  ( Karppi , Yle TV2 ja Areena)
 Miesnäyttelijä:  Eero Aho  ( Tuntematon sotilas , elokuvaan perustuva sarja , Yle TV1 ja Areena)
 Ohjaaja:  Teemu Nikki  ( Sekasin , Yle Areena)
 Käsikirjoitus:  Atte Järvinen ,  Sunnuntailounas  (C More)
 Yleisöäänestys (ääniä yhteensä n. 160 000)
 Ohjelma:  Puoli seitsemän  (Yle TV1)
 Esiintyjä: Aki ja Äijä-koira ( Eränkävijät , Yle TV1)
 Lasten- ja nuortensarja:  Metsähaaste  (Yle Areena)
 Elämäntyöpalkinto
 Elämäntyöpalkinto jaettiin tänä vuonna monipuoliselle näyttelijälle ja koomikolle  Ritva Valkamalle . Hän näytteli pitkän uransa aikana niin teatterissa, televisiossa kuin elokuvissakin.
 Koko kansan suosikki Valkamasta tuli tv-sarjassa Parempi myöhään.
 Kultainen Venla –kilpailun esituomaristoon kuuluivat Televisioakatemian hallituksen jäsenet Antti Väisänen (pj), Riku Saaranluoma, Teemu Kalliala, Marko Karvo, Ani Korpela, Elina Mustelin, Katja Santala ja Ville Toivonen...
 ...sekä erikseen kutsuttuina asiantuntijoina Seija-Liisa Eskola, Sari Isotalo, Matti Kajander, Mari Kinnunen, Elina Knuutila, Elina Laurila, Sari Lempiäinen, Samuli Norhomaa, Joonas Partanen, Matti Paunio, Antti Seppänen, Tuukka Temonen, Jenni Uotinen, Katri Utula, ja Marko Äijö.
 Televisioakatemian jäsenet valitsivat lopulliset voittajat esituomariston laatimasta shortlistasta.
 Televisioakatemian jäseninä on yli 500 tv-alan ammattilaista.

Puolet Venla-palkituista ohjelmista löytyy Ylen kanavilta – katso tästä kaikki voittajat


Summary: Rinne jatkaa toipumistaan edelleen sairaalahoidossa.

Matkallaan Espanjassa sairastunut SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  ja hänen vaimonsa  Heta Ravolainen-Rinne  ovat palanneet turvallisesti Suomeen perjantai-iltana, kertoo SDP tiedotteessa.
 Puheenjohtaja Rinteen toipuminen on edennyt, mutta hän jatkaa toipumista sairaalahoidossa myös kotimaassa.
 Rinne joutui Espanjassa sairaalahoitoon vakavan keuhkokuumeen vuoksi. Myös Rinteen vaimo oli sairaalahoidossa hengitystieinfektion takia.
 Aiemmin tällä viikolla ilmoitettiin, että Rinne on sairauslomalla tammikuun loppuun asti. Arvio sairausloman kestosta on edelleen sama, SDP:stä kerrotaan.
 Lue myös:   SDP:n Antti Rinne joutunut sairaalaan Espanjassa keuhkokuumeen takia

SDP:n puheenjohtaja Rinne palasi Suomeen


Summary: Nimen vaihtuminen Pohjois-Makedoniaksi on nyt kiinni Kreikan parlamentista.

Makedonian parlamentti kannattaa maan nimen vaihtamista Pohjois-Makedoniaksi. Parlamentin 120 jäsenestä 81 äänesti perjantaina nimenmuutoksen puolesta. Tämä riitti täpärästi, sillä muutokseen tarvittiin kahden kolmasosan enemmistö.
 Makedonia ja Kreikan hallitukset pääsivät kesäkuussa sopuun nimikiistasta. Nyt nimenvaihdos on enää kiinni Kreikan parlamentista, jonka täytyy hyväksyä muutos. Mikäli Kreikka äänestää uuden nimen puolesta, maiden välejä vuosikymmeniä hiertänyt nimikiista saa lopullisen päätöksen.
 Erimielisyys sai alkunsa Jugoslavian hajoamisesta 1990-luvulla. Jugoslavian Makedonia-niminen tasavalta halusi olla myös valtiona Makedonia. Kreikka ei tätä hyväksynyt, koska Kreikassa oli jo entuudestaan Makedonia-niminen provinssi.
 Kreikan pääministeri  Aléxis Tsípras  onnitteli perjantaina Makedonian pääministeriä  Zoran Zaevia  prosessin päättämisestä. Vielä ei ole tiedossa, milloin Kreikan parlamentti tulee äänestämään nimenmuutoksesta.
 Kreikka on luvannut olla vastustamatta Makedonian jäsenyyttä EU:ssa tai Natossa, mikäli maa suostuu vaihtamaan nimensä.
 Lue lisää:
 Pitkään nimikiistaan sopu: Makedonian valtio vaihtaa nimensä Pohjois-Makedoniaksi

Makedonian parlamentti hyväksyi nimenmuutoksen


Summary: Traumapsykologi Soili Poijula arvioi, että Oulun kaupunki ei selviä yksin, etenkin kun epäiltyjen seksuaalirikosten uhrien määrä on lisääntynyt entisestään.

Oulussa työskentelevä kokenut traumapsykologi  Soili Poijula  löytää kaupungin tähänastisesta toiminnasta paljon parantamisen varaa. Oulussa on tullut tietoon jo useita epäiltyjä seksuaalirikoksia,  tuoreimmat niistä  perjantaina.
 – On tiedotettu, että rikoksia on tapahtunut ja huomio on näissä tekijöissä ja on pelko, että tulee uusia uhreja.
 – Mutta mitään tiedottamista, vanhempien tilaisuuksia tai nuoriin suuntautuvia interventioita, mitä olisi pitänyt tehdä turvallisuuden palauttamiseksi ja selviytymisen tukemiseksi ei vielä ole ollut. Ainakaan missään sellaista tietoa ei ole esillä.
 Varsinkin nuorten maailmassa pohditaan, että keitä tämä koskee.  Soili Poijula
 Poijula korostaa, että jo se, että tällaisia asioita on tapahtunut, on ahdistava asia monille lapsille, nuorille ja vanhemmille.
 – Varsinkin nuorten maailmassa pohditaan, että keitä tämä koskee. Osa tuntee uhreja, heitä voi olla ystäväpiirissä tai samassa koulussa.
 Poijula: Valtakunnallinen apu tarpeen
 Poijula sanoo, että normaalit palvelut, joita on tavanomaisissakin tilanteissa liian vähän, eivät nyt riitä. Vanhempien ja lasten kanssa työskenteleville pitäisi järjestää neuvontaa ja tukea.
 – Pitäisi enemmän järjestää tätä ilmiötä, sen vaikutuksia uhreihin ja läheisiin koskevaa tiedottamista ja tukipalveluita, joissa on ammatti-ihmisiä, jotka osaavat auttaa.
 – Kun uhreja tulee näin paljon, niin kyllähän tämä on eräänlainen suuronnettomuus Oulun kokoisessa kaupungissa. Eivät yliopistosairaalan ja kaupungin palvelut lasten ja nuorten perheille ja lapsille ja nuorille riitä, eikä niissä ole sellaista osaamista tällä hetkellä.
 Kun uhreja tulee näin paljon, tämä on suuronnettomuus Oulun kokoisessa kaupungissa.   Soili Poijula
 Suuronnettomuudesta puhutaan yleensä, kun uhreja on enemmän kuin kymmenen. Poijula huomauttaa, että pienempikin määrä voi merkitä suuronnettomuutta paikkakunnalle, jos resursseja tilanteesta selviämiseen ei ole riittävästi.
 Tällöin paikkakuntaa pitäisi auttaa valtakunnallisesti, jotta tapahtuman kielteisiä vaikutuksia voitaisiin lieventää ja auttaa ihmisiä toipumaan ja selviytymään, korostaa Poijula.
 – Viimeistään nyt pitäisi herätä. Tähän tarvitaan omat erilliset resurssit. Ei ole muutaman päivän eikä viikon asia, vaan voi olla pitkä projekti.
 – Tulisi hakea välittömästi sosiaali- ja terveysministeriöltä rahoitusta suuronnettomuus- tai katastrofityyppisesti erilliseen resurssiin, joka käytetäisiin monentasoisesti näiden tapahtumien vaikutusten hoitamiseen.
 Poijula: Ouluun tarvitaan asiantuntijatiimi
 Oulun kaltaiset tapahtumat voivat Poijulan mukaan vaikuttaa etenkin niihin, joilla on valmiiksi vaikeuksia ja uhriutumista. Kielteisiä vaikutuksia on monella taholla.
 – Pitäisi olla tietoa ja tukea, joka auttavat asettamaan tapahtumat paikoilleen ja perspektiiviä, miten näistä voi selvitä. Se vaatii ammattitaitoisia ihmisiä.
 Traumaattisissa tapahtumissa tulisi Poijulan mukaan olla asiantuntijatiimi, joka tekee työtä ja myös kouluttaa ja ohjaa muita. Hänen mielestään kyse ei ole niinkään asiantuntijoiden lukumäärästä vaan siitä, että on osaamista.
 – Tarvitaan 5-6 ihmistä, jotka ovat psykoterapiataitoisia ja jotka voisivat kouluttaa muita auttajia. Päiväkodeissa ja kouluissa työskentelevillä pitäisi olla tietoa ja osaamista siitä, miten asioista puhutaan.
 Viimeistään nyt pitäisi herätä. Tähän tarvitaan omat erilliset resurssit  Soili Poijula
 Hän arvioi, että Oulusta löytyisi osaamista tällaiseen ryhmään, jos ihmisiä voidaan irrottaa heidän nykyisistä työtehtävistään.
 – Epäilen, että tämä on kuitenkin aika vaikeaa.
 Poijula korostaa, että ammattiapu on äärimmäisen tärkeää etenkin rikosten kohteiksi joutuneille. Hän on ollut itse auttamassa seksuaalisen hyväksikäytön ja raiskauksen uhreja.
 – Tiedän, että voi auttaa, voi toipua, elämä voi jatkua tällaisten tapahtumien jälkeen, mutta ei välttämättä, jos ei asiantuntevaa apua saada mahdollisimman ajoissa.
 Nuorilta kannattaa kysellä huolista
 Poijula sanoo, että vanhempien olisi nyt hyvä seurata entistäkin aktiivisemmin lasten ja nuorten tekemisiä sekä sosiaalisen median käyttöä ja rajoittaa sitä tarvittaessa. Vanhempien tulisi tietää, mille kaikelle lapset altistuvat.
 – Kannattaa keskustella lasten ja nuorten kanssa ja ottaa puheeksi myös ahdistavia asioita. Nuoret voivat jo odottaakin sitä, että vanhemmat kysyvät. Voi kysyä useampaankin kertaan sitä, onko tällaisia huolia.
 Voi kysyä useampaankin kertaan sitä, onko tällaisia huolia  Soili Poijula
 – Ilmiöhän ei häviä mihinkään sillä, että sitä ei saisi puhua, mutta puhumisen tulisi olla hallitumpaa. Olisi huolehdittava, että lapset ja nuoret eivät keskenään jäisi näitä ilmiöitä seuraamaan.
 Soili Poijula on laillistettu psykologi ja psykoterapeutti, jolla on pitkäaikainen koulutus ja kokemus traumapsykoterapiasta. Hän toimii Oulussa Oy Synolon Ltd:n ja Suomen traumaterapiakeskuksen toimitusjohtajana.
 Lisää aiheesta:
 Pääministeri Sipilä Oulun uusista seksuaalirikosepäilyistä: Tämänkaltaista ei voi ymmärtää
 Oulussa on ilmennyt uusia alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä – Kaupunkilaiset järkyttyivät: "Ovatko lapsemme turvassa?
 Oulussa jälleen tutkinnassa seksuaalirikosepäily – Poliisi: Ei liity aikaisempiin tapauksiin
 Sisäministeri Mykkänen olisi valmis viemään kansalaisuuden törkeään seksuaalirikokseen syyllistyneeltä – myös Maahanmuuttovirastossa uskotaan, että kovemmat rangaistukset voisivat auttaa
 Yle selvitti: Tällaisia ovat Oulun seksuaalirikoksista epäillyt
 Tämän tiedämme Oulun seksuaalirikosepäilyistä nyt: Kymmenen epäiltyä, joista yksi tavoittamatta, useita kansallisuuksia, kaikki uhrit alle 15

Traumapsykologi: Oulun seksuaalirikokset ovat kaupungille suuronnettomuus – apua tarvitaan suurelle joukolle


Summary: Alustavien tietojen mukaan pormestari Pawel Adamowiczia on puukotettu hyväntekeväisyystapahtumassa.

Puolassa Gdańskin pormestarin  Pawel Adamowiczin  kimppuun on hyökätty hänen esiintyessään hyväntekeväisyystilaisuudessa, uutisoivat paikalliset mediat.
 TVN24-kanavan mukaan Adamowiczin kimppuun käynyt mies on otettu kiinni. Uutistoimisto AP kertoo puolalaismedioiden perusteella, että hyökkäyksessä on käytetty veistä.
 53-vuotias Adamowicz edustaa keskustaoikeistolaista Kansalaisfoorumi-puoluetta.
 Kerromme uutisesta kohta lisää.

Puolan media: Gdańskin pormestaria puukotettu


Summary: Viimeisiä asetinlaitteen käyttöönottoon liittyviä asioita ratkotaan HKL:n mukaan yön aikana.

Helsingin kaupungin liikennelaitos HKL, kertoi sunnuntai-iltana, että metron asetinlaitteen käyttöönotto metrolinjan osuudella Ruoholahdesta itään on valmistumassa ja matkustajaliikenne käynnistyy varhain maanantaina normaaliin aikaan.
 Metrojärjestelmään tehdään kuitenkin vielä sunnuntain ja maanantain välisen yön aikana joitakin muutoksia. Tämän vuoksi on mahdollista, että aamun ruuhkaliikenteessä liikennettä ajetaan jonkin verran harvennetuin vuorovälein.
 – Metron koeajoissa on ilmennyt joitakin tiheimmän ruuhka-ajan liikenteeseen ja järjestelmän käytettävyyteen liittyviä haasteita, joita vielä yön aikana ratkotaan. Mahdollinen vuorovälien harventaminen ruuhkassa olisi varotoimi, jolla varmistettaisiin liikenteen sujuvuus, kertoo HKL:n toimitusjohtaja  Ville Lehmuskoski .
 Puutteet eivät HKL:n mukaan vaikuta metroliikenteen turvallisuuteen.

Helsingin metro ajaa madollisesti aamulla harvennetuin vuorovälein


Summary: Autoilijoiden kannattaa ottaa ajo-olosuhteet huomioon erityisesti Kaakkois-Suomessa, jossa varoitetaan erittäin huonosta ajokelistä.

Maanantain vastaisena yönä lännestä saapuvan matalapaineen myötä saadaan maan etelä- ja keskiosissa lumisateita. Lämpötila on Ylen meteorologin  Joonas Koskelan  mukaan etelässä lähellä nollaa, joten osa lumesta voi tulla rännän sekaisena.
 – Aamun mennessä lunta sataa paikoin viitisen senttiä, sää lauhtuu selvästi ja Kaakkois-Suomessa varoitetaan erittäin huonosta ajokelistä, Koskela sanoo.
 Kaakkois-Suomessa lunta tulee maanantai-iltaan mennessä kymmenisen senttiä. Lämpötilat ovat koko maassa enimmäkseen pakkasella, nollan ja viiden asteen välimaastossa, Lapissa pakkasta on enimmillään -15 astetta.

 – Hajanaiset lumisateet liikkuvat hitaasti itään ja tiistaina maan keskivaiheilla lunta tulee lisää vielä viitisen senttiä, Koskela sanoo.
 Keskiviikkona matalapaine alkaa heiketä, mutta maan itäosissa ja Pohjois-Suomessa saattaa edelleen sadella lunta.
 – Lämpötila on maan etelä- ja keskiosissa viiden pakkasasteen molemmin puolin ja pohjoisessa on edelleen pakkasta kymmenestä viiteentoista astetta.
 Koskelan mukaan tämän hetkisen ennusteen mukaan näyttää siltä, että torstaina voi taas lunta tupruttaa sakeammin.
 Viikonloppuna matalapaineen väistyttyä ilma kylmenee ja etelässäkin mittarilukemat voivat pudota kymmenen pakkasasteen tienoille.

Lunta turputtaa alkuviikosta reippaasti ja ajokeli on osin surkea – aurinko ei suostu näyttäytymään


Summary: Kolme ulkomaalaistaustaista miestä on epäiltyinä törkeästä raiskauksesta.

Helsingin poliisi tutkii Itä-Helsingissä tapahtuneeksi epäiltyä alaikäiseen kohdistunutta törkeää lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä.
 Asiaa tutkitaan myös törkeänä raiskauksena.
 Poliisi epäilee, että tekokertoja on ollut useita. Epäillyt rikokset ovat tähänastisten tutkimusten mukaan ajoittuneet viime vuoden marraskuun alun ja tämän vuoden tammikuun alun välille. Poliisi on ottanut jutussa kiinni kolme, ulkomaalaistaustaista epäiltyä.
 Poliisi ei ota kantaa uhrien määrään tai ikään. STT kertoi aiemmin, että kiinniotot oli tehty Roihuvuoren kaupunginosassa. Poliisi ei kuitenkaan vahvista tätä tietoa Ylelle eikä STT:lle, vaan kertoo, että operaatio kohdistui Itä-Helsinkiin. Poliisista kerrottiin yöllä STT:lle, että poliisilla oli operaatio asunnossa Roihuvuoressa. Poliisi kertoi silloin operaation liittyvän aiempaan poliisitutkintaan.
 Lue lisää
 Poliisi: Helsingissä kolme miestä kiinni epäiltyinä lapseen kohdistuneista seksuaalirikoksista
 Keskustan Kaikkonen kutsuu eduskuntaryhmät koolle tiistaiksi – taustalla Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyt
 16 epäiltyä, yksi vapaalla jalalla, uhrien määrä lähestyy kymmentä – ainakin tämä Oulun seksuaalirikosepäilyistä tiedetään

Poliisi valottaa Helsingin seksuaalirikosepäilyjä: Tekokertoja useita, tapahtuneet talven aikana


Summary: Demaripomo ehdottaa kuutta toimenpidettä, joilla kiristetään lainsäädäntöä nykyisestä.

SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  haluaa kaikki eduskuntaryhmät koolle Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyjen takia.
 Lindtmanin mukaan ryhmät sopisivat yhteisistä, jo tällä vaalikaudella tehtävistä konkreettisista toimenpiteistä lapsiin ja nuoriin kohdistuvien seksuaalirikosten kitkemiseksi. Hän esittää kuutta toimenpidettä. Niihin kuuluvat muun muassa kansalaisuuden menettäminen tietyissä tapauksissa ja poliisien resurssien lisääminen.
 – Hyväksyessään nämä muutokset eduskuntaryhmät lähettäisivät vahvan yhteisen viestin siitä, että me päätöksentekijät pystymme nopeisiin ratkaisuihin ihmisten oikeudentajua vakavasti koettelevien rikosten ehkäisemiseksi, Lindtman sanoo tiedotteessaan.
 Hän toteaa, että eduskunnan lakivaliokunnassa on parhaillaan käsittelyssä seksuaalirikoksiin ja kansalaisuuslakiin liittyviä lakiehdotuksia.
 – Ehdotankin, että eduskuntaryhmät kokoontuisivat heti alkavalla viikolla käsittelemään, miten nämä ehdotukset viedään eduskunnassa lävitse kiristäen selvästi lainsäädäntöä nykyisestä, Lindtman sanoo.
 Lauantaina Siniset vaati, että  hallitus kokoontuu  hätäkokoukseen Oulun uusien seksuaalirikosepäilyjen vuoksi. Myöhemmin lauantaina pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.)  torppasi  Sinisten vaatimukset hätäkokouksen järjestämisestä.
 Lue lisää
 Poliisi: Helsingissä kolme miestä kiinni epäiltyinä lapseen kohdistuneista seksuaalirikoksista
 Sipilä: Suomeen tulevien on sopeuduttava lainsäädäntöömme ja arvoihimme
 Siniset vaatii hallitusta hätäkokoukseen Oulun seksuaalirikosepäilyjen takia
 16 epäiltyä, yksi vapaalla jalalla, uhrien määrä lähestyy kymmentä – ainakin tämä Oulun seksuaalirikosepäilyistä tiedetään

SDP:n Lindtman: Eduskuntaryhmät koolle Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyjen vuoksi


Summary: Dokumenttielokuvaa tekevän ryhmän mukaan palkkasoturi tunnusti Hammarsköldin murhan ystävälleen. Ryhmä löysi myös asiakirjoja, jotka eivät ole aiemmin olleet julkisuudessa.

Dokumenttielokuvaa työstävä tutkimusryhmä on löytänyt uusia todisteita, joiden mukaan ruotsalainen YK:n toinen pääsihteeri  Dag Hammarsköld  joutui salamurhan uhriksi vuonna 1961, kertoo  Ruotsin yleisradioyhtiö SVT .
 Hammarsköld kuoli syyskuussa 1961, kun häntä kuljettanut Douglas DC-6 -lentokone syöksyi maahan nykyisessä Sambiassa.
 Hammarsköld oli matkalla Ndolaan tapaamaan  Moise Tshombaa , joka oli itsenäisyyttä tavoitelleen Katangan tasavallan johtaja. Tapaamisen tarkoituksena oli rauhanneuvottelut niin sanotussa Kongon kriisissä.
 Ystävän mukaan palkkasoturi tunnusti salamurhan
 Vuosikymmenien ajan on epäilty, että kone joko ammuttiin alas tai se joutui Britannian tai Belgian tiedustelupalveluiden sabotaasin kohteeksi. Molemmat maat olivat kytköksissä Katangan kaivosteollisuuteen.
 Edesmenneen brittiläis-belgialaisen palkkasoturin  Jan van Risseghemin  ystävä kertoi dokumenttiryhmälle, että van Risseghem tunnusti hänelle ampuneensa alas Hammarsköldia kuljettaneen lentokoneen.
 Cold Case Hammarsköld -dokumentin työryhmään kuuluvan  Andreas Rocksénin  mukaan van Risseghemin ystävä kuvaili yksityiskohtaisesti, kuinka van Risseghem toteutti salamurhan.
 SVT:n mukaan jo varhaisessa vaiheessa epäiltiin, että Jan van Risseghem olisi ampunut koneen alas.
 Pelle T. Nilsson / AOP
 Toinen lentäjä tunnisti van Risseghemin
 Rocksénin mukaan työryhmä on myös saanut haltuunsa Yhdysvaltain viranomaisten vuonna 2014 julkaiseman salaisen kaukokirjoitin- eli telexviestin, joka on kirjattu syyskuun 15. päivälle vuonna 1961.
 SVT:n julkaiseman asiakirjan mukaan toinen lentäjä oli tunnistanut van Risseghemin lentäneen katangalaista konetta samana päivänä, kun Hammarsköldin kone putosi maahan.
 Eläessään Jan van Risseghem kiisti toistuvasti, että hänellä olisi ollut jotain tekemistä Hammarsköldin koneen putoamisen kanssa. Hän esitti todisteeksi lokikirjoja, joiden mukaan hän ei ollut Katangassa Hammarsköldin koneen putoamispäivänä.
 Rocksénin mukaan van Risseghemin leski kertoi yhdelle dokumenttiryhmän jäsenelle, että hän oli täyttänyt van Risseghemin lokikirjat.
 – Tämä saa meidät epäilemään, että hän yritti salata aviomiehensä osallisuuden tapahtumaan, Rocksén sanoi SVT:lle.
 Dokumenttiryhmä löysi myös aiemmin tuntemattomia valokuvia Hammarsköldia kuljettaneen lentokoneen hylystä. Kuvista selviää, että koneen pyrstössä oli suuri reikä, josta ei aiemmin tiedetty julkisuudessa.
 – Olemme näyttäneet kuvaa kahdelle asiantuntijalle. He uskovat, että vaurio on aiheutunut joko ohjuksesta tai kranaattitulesta.
 Pääsihteerillä oli vihamiehiä
 Hammarsköldin kuolemasta on esitetty runsaasti salaliittoteorioita. SVT:n mukaan monet tahot luultavasti suhtautuvat epäillen dokumenttiryhmän uusiin todisteisiin.
 Andreas Rocksén arvioi SVT:lle, että vahvat poliittiset intressit halusivat aikoinaan poistaa pääsihteeri Hammarsköldin kuvioista, koska hän puolusti YK:n julistusta ja tuki pieniä jäsenvaltioita vastoin suurvaltojen etuja.
 Rocksénin mukaan belgialaisilla ja briteillä oli merkittäviä taloudellisia kytköksiä Katangan kaivoksiin. Esimerkiksi hän nosti Britannian parlamentissa kokoontuneen oikeistopoliitikkojen ryhmän, joka kutsui itseään nimellä The Monday Club.
 – He olivat katkeria Britannian dekolonisaatiopolitiikan vastustajia. He ilmaisivat selvää vihaa Hammarsköldiä kohtaan.
 SVT on mukana tuottamassa Cold Case Hammarsköld -dokumenttia. Dokumentti esitetään SVT:llä keväällä.
 Lue myös:
 Nya uppgifter: Legoknekt erkände att han dödat Dag Hammarskjöld (SVT)

Onko yksi 1900-luvun suurista mysteereistä ratkeamassa? SVT: Ruotsalaisen YK:n pääsihteerin Dag Hammarsköldin kuolemasta uusia todisteita


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Mikromuovia päätyy peltoihin tonneittain
 Euroopan peltoihin päätyy puhdistamolietteen mukana jopa yli 400 000 tonnia mikromuovia. Se, miten muovi ja sen yhdisteet vaikuttavat maaperään, tunnetaan vielä kovin huonosti.  Tutkijoiden mukaan  lietteen ja kierrätyskumin käyttöön pitäisi suhtautua varovaisesti.
 Tyttöleijonat ottivat historiallisen pronssin
 Suomalainen jääkiekkojuhla jatkuu. Tyttöleijonat-lempinimen saanut alle 18-vuotiaiden maajoukkue  kaatoi varhain sunnuntaiaamuna  Suomen aikaa Venäjän pronssiottelussa. MM-mitali on Suomelle tässä ikäsarjassa vasta historian toinen.
 Leijonat.fi
 Näyttelijä Marc Gassot ja isän rakkaus
 Suomalais-ranskalainen näyttelijä Marc Gassot tiedetään taitavana miimikkona, mutta yksityiselämässä hän on tuntenut itsensä epävarmaksi. Gassot yritti vuosikausia lunastaa työllään ranskalaisen isänsä rakkauden. Epätoivoinen miellyttämisen tarve kostautui, ja Gassot kävi lähellä  lopullista romahtamista .
 Antti Haanpää / Yle
 Huumepomo El Chapon oikeudenkäynti on paljastanut kartellien maailman
 New Yorkissa on yli kahden kuukauden ajan käyty oikeudenkäyntiä meksikolaista huumepomoa  Joaquín "El Chapo" Guzmán Loeraa  vastaan. Guzmánin kerrotaan johtaneen Sinaloan kartellia kymmenien vuosien ajan. Sinä aikana hän salakuljetti satoja tonneja kokaiinia ja muita huumeita Yhdysvaltoihin. Guzmánin  oikeudenkäynti on valottanut  ennennäkemättömällä tavalla huumekartellien toimintaa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Pilvistyvää pakkaspoutaa
 Sunnuntaiaamuna pakkasta on yleisesti 10–15 astetta, etelän sisämaassa paikoin kylmempääkin. Pilvisyys lisääntyy päivän mittaan lännestä alkaen, ja lounaistuuli lauhduttaa ilmaa maan länsiosassa. Lännessä saapuu illalla lumisateita, jotka leviävät maanantaiksi etelästä Lounais-Lappiin ulottuvalle alueelle. Maanantaina pohjoinen pysyy kylmänä ja etelämpänä pakkasta on viitisen astetta. Katso sääennuste omalle paikkakunnallesi  Ylen sääsivuilta .
 Yle Sää

Herätys: Mikromuovien vaikutusta maaperään selvitetään, Tyttöleijonille MM-pronssia, El Chapon tapaus valottaa kansainvälistä huumekauppaa


Summary: Suomalais-ranskalainen näyttelijä ja miimikko, kulttuurivieras Marc Gassot hyväksyi vasta nelikymppisenä, ettei hänellä ollut ollut isää. Gassot oli keksinyt kaiken.

Viime kesänä  Marc Gassot  oli kovan paikan edessä.
 Hän oli syventämässä opintojaan teatterikoulussa Pariisin lähistöllä, ja opettaja pyysi oppilaita muistelemaan lapsuuden onnellista hetkeä.
 Gassot yritti muovailla aiheeseen liittyviä lauseita, mutta suusta ei tullut ulos mitään järkevää. Lapsuudesta ei löytynyt yhtään onnellista muistoa.
 Gassot meni lukkoon.
 “Tunnen yhä syyllisyyttä”
 Marc muutti kuusivuotiaana Siilinjärven Kasurilan kylään. Elettiin 1970-luvun jälkipuolta. Gassot oli ummikko, joka ei osannut juurikaan suomea.
 Poika oli päätynyt Pohjois-Savoon suomalaisen äitinsä kanssa, joka oli eronnut ranskalaisesta miehestään. Ero oli ollut myrskyisä, ja Marcin huoltajuudesta tapeltiin pariisilaisessa tuomioistuimessa.
 Riitaantuneet vanhemmat siirtelivät poikaansa kuin pakettia yhden luota toisen luo. Hänet vei isälle tai äidille kolmas henkilö. Isä oli Gassot’n mukaan armoitettu naistenmies, joka seurusteli  Brigitte Bardot ’n kanssa samaan aikaan, kun teki eroa suomalaisesta vaimostaan.
 – Ajattelin lapsena, että olin tehnyt virheen, koska synnyin. Tuotin niin paljon tuskaa vanhemmilleni, Gassot sanoo.
 Isän suku liittoutui Marcin äitiä vastaan. Marcin setä oli sarjakuvapiirtäjä, joka laittoi Suomeen muuttavan pojan matkaan piirtämänsä stripin. Siinä Marcin isä jäi itkemään Pariisiin, kun poika nousi pohjoiseen lähtevään lentokoneeseen.
 – Se oli niin pakahduttava, enkä saanut purettua sitä mihinkään, Gassot muistelee.
 Siilinjärvellä äidin vanhempien luona Gassot kehitti itselleen päänsisäisen äänen, joka suojeli ja lohdutti häntä.
 Tuleva näyttelijä koki, että se oli ainoa “ihminen”, joka ei pettänyt. Siitä seurasi kuolemanpelko.
 – Ajattelin, että jos kuolen, menetän ainoan ystäväni, päänsisäisen ääneni, Gassot toteaa.
 Suomalaisesta isoäidistään Gassot puhuu lämmöllä. Näyttelijä meinaa purskahtaa itkuun, kun hän hän muistelee tältä saamaansa rakkautta.
 – Hän oli ainoa ihminen, joka ymmärsi, että tarvitsen sitä.
 Gassot tuntee yhä syyllisyyttä, ja usein aivan väärissä tilanteissa. Se voi näkyä esimerkiksi parisuhteessa tai työyhteisössä. Gassot voi huonosti taiteellisissa tiimeissä, joissa henkilökemiat eivät pelaa, ja hän lähtee herkästi korjaamaan tilannetta heittäytymällä rauhanrakentajaksi.
 Gassot’sta, 47, tulee ristiriitatilanteissa se sama pelokas pikkupoika, joka luuli, että hänet oli kidnapattu Suomeen. Suomalais-ranskalainen näyttelijä taantuu kuusivuotiaan tasolle.
 Aiemmin hän ei uskaltanut puhua tunteistaan sanaakaan.
 Antti Haanpää / Yle
 “En tiennyt, kuka olen”
 Gassot istuu Kansallisteatterin näyttelijälämpiössä ja puhuu lähes tauotta. Häntä on vaikea keskeyttää. Näyttelijän ajatus on kirkas, mutta jutut polveilevat. Puheesta kuulee, että Gassot on tehnyt jo pidemmän aikaa töitä menneisyytensä kanssa.
 Hän puhuu itsestään tinkimättömänä taiteentekijänä, jolle mikään suoritus ei ollut aiemmin tarpeeksi hyvä. Gassot on rakastanut itsensä piiskaamista ja rankaisemista. Hän on halunnut olla täydellinen.
 Aiemmin hän täytti elämänsä työllä, kunnes eräänä päivänä seinä tuli vastaan. Gassot nosti kädet ylös ja lähti hakemaan apua.
 – Aina kun työt loppuivat tuli tunne, etten tiedä kuka olen, Gassot sanoo.
 Alalla Gassot tunnetaan tarkkana ja fyysisenä näyttelijänä, joka briljeeraa miimikon taidoillaan aina kun siihen on vain mahdollisuus, mutta näytelmien tekstit tuottavat hänelle tuskaa. Gassot’sta on usein tuntunut, ettei hän opi ikinä repliikkejään ulkoa.
 Hänellä on lukihäiriö, jota hän kompensoi fyysisyydellään.
 Kansallisteatteriin on valmistunut Gassot’n uusi teos  Lion – The Weird And Magical Abracadabra Circus Show.  Siinä hän yrittää voittaa puolelleen maailman vaikeimman kohderyhmän eli teinit. Aseina taiteilijalla ovat klovneria, mimiikka ja taikuus. Lavalla roiskuu näkymätön veri, kun Gassot lainaa splatter-elokuvista tuttuja tehosteita mimiikkaansa.
 Gassot tekee nyt koko perheen teosta.
 Edellisessä sooloteoksessaan hän leikki pornolla ja väkivallalla. Hulvaton  Dark Side of the Mime  (2014) oli kielletty alle 18-vuotiailta, ja siitä tuli tapaus erityisesti teatterilaisten keskuudessa. Gassot esitti teosta loppuunmyydyille saleille ympäri Suomea.
 Kulttuurivieraat Kaikki kulttuurivieraat Viisi edellistä: Anna Heinämaa Hannu-Pekka Björkman Vesa-Matti Loiri Marja Helander Ringa Manner
 “Pornomiimin” hän kehitti Jacques Lecoqin kansainvälisessä teatterikoulussa Pariisissa, jonne Gassot lähti opiskelemaan Teatterikorkeakoulun jälkeen vuonna 2004. Pariisilaiskoulussa hän viihdytti tuhmilla jutuilla opiskelijatovereitaan, koska ei itse päässyt lavalle.
 – Olin niin paska, Gassot hymyilee.
 Viisi vuotta sitten hän päätti lyödä hanskat lopullisesti tiskiin, koska tunsi, ettei kelvannut kenellekään näyttelijänä.
 Antti Haanpää / Yle
 “Olin valehdellut kaiken”
 Loputon menneisyytensä kieltäminen ajoi hieman yli nelikymppisen Gassot’n nurkkaan reilut viisi vuotta sitten. Hänellä ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin hakeutua terapiaan. Gassot oli elänyt liian kauan valheellisen minänsä kanssa. Voimat alkoivat loppua, ja näyttelijällä oli itsetuhoisia ajatuksia.
 – Ajattelin tehdä kaksi sooloteosta ja myöntää sen jälkeen, että olen epäonnistunut, Gassot sanoo.
 Näyttävä joutsenlaulu meni pieleen, sillä molemmista teoksista tuli hittejä, ja Gassot palkittiin Vuoden teatterinäyttelijänä. Sen lisäksi hän sai Vuoden teatteriteko -palkinnon.
 Gassot kiittää yhä  Pauliina Hulkkoa  ja  Akse Petterssonia , jotka pelastivat hänet takaisin näyttelijän ammattiin. Pettersson ohjasi Teatteri Takomoon  The Dark Side of the Mime  -esityksen ja Hulkko  Raajarikon  (2014). Jälkimmäisen piti alun perin kertoa vammaisuudesta, kunnes Hulkko tajusi, että Gassot on itse eräällä tapaa raajarikko. Tällä ei ollut todellista isää, eikä Gassot ollut millään halunnut myöntää sitä. Siitä Hulkko keksi näytelmän idean.
 – Tajusin, että olin valehdellut kaiken, Gassot toteaa.
 Hän oli yrittänyt epätoivoisesti todistaa olevansa täydellinen poika, jonka isä lopulta hyväksyy, kun poika on tarpeeksi hyvä.
 Raajarikosta  tuli lopulta Gassot’n sukutarina. Gassot on ranskalainen aatelissuku, joka menetti mittavan omaisuutensa. Suvulla oli useita kerrostaloja eri puolilla Pariisia, mutta Marcin isoisä ja tämän kaksi veljeä panivat kaiken haisemaan toisen maailmansodan aikana.
 Marc puhuu suvustaan tšehovilaisena tarinana. Siihen liittyy sukupolvesta toiseen siirtynyt isättömyys ja addiktiot. Päihteet ja työnarkomania.
 Antti Haanpää / Yle
 Isoisällä Renéllä oli lastenhoitaja 21-vuotiaaksi asti. Aatelisperheissä korostettiin sitä, ettei lapsista saanut olla minkäänlaista häiriötä vanhemmilleen. René ei Marcin mukaan oppinut milloinkaan läheisyyttä.
 – Isoisäni ei ottanut koskaan lapsiaan syliin, ja isäni suhde häneen jäi etäiseksi.
 Marcin isä on ranskalainen tv-kasvo Philippe Gassot, joka työskenteli sotareportterina ja myöhemmin Washingtonin kirjeenvaihtajana ranskalaisille tv-kanaville.
 Marc uskoo, että hänen isänsä yritti lunastaa isänrakkauden omalta isältään täyttämällä elämänsä työllä, ja Marc jatkoi samaa tragediaa.
 – Olen tehnyt myös itse isänä suuria virheitä, mutta en ole hylännyt vastuuta, kuten aiemmat sukupolvet, Gassot sanoo.
 Hänellä on kolme kouluikäistä lasta.
 “Olin kuin koira”
 Teatterikorkeakoulussa Gassot teki kirjallisen lopputyön, jonka nimi oli  Minä, minä, minä eli Mielistelijän päiväkirjat  (2002).
 Lopputyön lupaavasta nimestä huolimatta Gassot ei uskaltanut paljastaa todellista minäänsä. Hän veti koulun läpi näyttelemällä kovista, vaikka oli sisältä konflikteja pelkäävä hauras mies, jolla oli huono itsetunto.
 – Sen jatkuvan pelon kanssa eläminen oli niin tuskallista, että oli helpompaa hypätä aggressioilla sen päälle, Gassot sanoo.
 Mukaan tulivat päihteet, ja Gassot sekoitti päänsä kaikella, mitä käsiinsä sai. Hänestä tuntui, että päihteiden avulla oli mahdollista hallita pelkoja, vaikka tunne oli harhaa.
 Päihteiden väärinkäytöstä Gassot kertoo päässeensä eroon kolmekymppisenä. Elämänmuutokseen vaikutti myös nykyinen puoliso. Pikku hiljaa Gassot uskalsi alkaa puhua parisuhteessa itsestään ja omista tunteistaan. Sitä ennen hän pelkäsi kuollakseen jonkun huomaavan, että hän on todellisuudessa heikko, avuton lapsi.
 Pienenä poikana Siilinjärvellä Gassot teki itsestään luokan pellen, joka hauskuutti muita. Hän sepitti tarinoita ranskalaisesta isästään, jota kukaan ei ollut nähnyt.
 Antti Haanpää / Yle
 – Valehtelin ummet ja lammet, jotta sain porukat kiinnostumaan itsestäni.
 Aluksi hän kertoi, ettei hänellä ole lainkaan isää, koska se tuntui Marcista vähemmän tuskalliselta. Myöhemmin hän piti huolen siitä, että puheissa esiintyi aina sankari-isä, vaikka Gassot’lla oli hatara käsitys siitä, mitä tämä teki työkseen.
 Isältä tuli postikortteja maailman oudoimmista paikoista, ja joskus isän ääni kuului puhelimesta. Gassot’sta tuntui häpeälliseltä olla yksinhuoltajaäidin poika 1970-luvun Siilinjärvellä.
 Muutaman Suomen vuoden jälkeen, Marc alkoi viettää pätkiä kesälomistaan isän luona Rankassa. Tällä oli jo uusi perhe ja Marcilla ranskalaisia sisarpuolia.
 Ranskassa Marc alkoi esittää täydellistä, sivistynyttä poikaa, jolla oli maailman parhaat käytös- ja pöytätavat. Niitä arvostettiin Ranskassa. Piti osata puhua oikein ja olla kiinnostunut samoista asioista kuin aikuiset.
 Marc halusi lyödä olemuksellaan pahimmat kilpailijansa, sisarpuolet, laudalta.
 – Olin kuin koira. Tein niitä temppuja, joita isäntä halusi, Gassot sanoo.
 Mestariklovnin neuvo
 Viime kesänä Gassot opiskeli  Philippe Gaulierin  teatterikoulussa Pariisin lähellä. Gaulier on ranskalainen mestariklovni ja pedagogi. Hänen oppilaitaan ovat muun muassa brittikoomikko  Sasha Baron Cohen  ja näyttelijä  Emma Thompson .
 Koulussa Gaulier ohjasi Gassot’n oivaltamaan, ettei tästä voi tulla hyvää klovnia, ellei suomalaisnäyttelijä opi rakastamaan itseään.
 Gassot unelmoi, että oppisi jonain päivänä tekemään niin.
 Antti Haanpää / Yle

Näyttelijä Marc Gassot taisteli vuosikymmeniä isänsä rakkaudesta, kunnes luovutti


Summary: Presidentti Donald Trump ilmoitti joulunalusviikolla vetävänsä amerikkalaiset sotilaat kotiin Syyriasta. Päätös jättää alueen kurdivähemmistön Turkin armoille, kirjoittaa Hannu Reime.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Valkoista taloa puolitoista vuotta isännöineen  Donald Trumpin  päätöksissä mikään ei tunnu yllättävän. Vaikutusvaltaisten tahojen vastustuksesta huolimatta presidentti on sanoutunut irti Iranin ydinvarustelua rajoittavasta sopimuksesta myötäillen tässä hyvän ystävänsä, Israelin pääministerin  Benjamin Netanyahun  toivetta. Samoin hän teki päättäessään, että Yhdysvallat ensimmäisenä merkittävänä valtiona siirtää Israelin suurlähetystönsä Tel Avivista Jerusalemiin.
 Myös amerikkalaisten sotilaiden pikaista kotiuttamista Syyriasta vastustetaan niissä piireissä, jotka ovat tottuneet ajamaan vähemmän tempoillen Yhdysvaltojen etuja johtavana maailmanvaltana. Sellainenhan Amerikka edelleenkin on huolimatta paljon puhutusta Kiinan noususta, Venäjän itsetunnon kasvamisesta ja Lähi-idän verisestä sotkusta, jonka syntyyn Yhdysvallat itse ja sitä ennen Britannia ja Ranska ovat suurelta osin syyllisiä.
 Eniten Trumpin Syyria-ilmoituksesta iloitsee Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoǧan , eikä myöskään Venäjän  Vladimir Putinilla  ole mitään sitä vastaan. Venäjän ja Nato-maa Turkin olisi sitä helpompaa järjestää asiat Syyriassa mielensä mukaan ja oletettavasti niin, että  Bashar al-Assad  pysyy vallassa.
 Syyriassa käydään sotaa, jossa ei ole kahta selvästi vastakkaista osapuolta, vaan useita.
 Internetissä törmää edelleen kirjoituksiin , joissa Syyrian sota nähdään jonkinlaisena kylmän sodan jatkona: Yhdysvallat liittolaisineen yrittäisi kaataa Assadin ”edistyksellisen” ja ”imperialisminvastaisen” hallituksen, jota Venäjä entistä Neuvostoliittoa seuraten puolustaa. Tämä on siinä mielessä totta, että Venäjä todella pelasti Assadin massiivisella väliintulollaan siinä vaiheessa, kun kymmenet, usein keskenään riitaiset kapinallisryhmät todella uhkasivat hallitusta. Ylivoimainen enemmistö Syyrian sodan sadoista tuhansista siviiliuhreista on menehtynyt venäläisten ja hallituksen joukkojen ilmapommituksissa.
 Syyriassa käydään sotaa, jossa ei ole kahta selvästi vastakkaista osapuolta, vaan useita. Monet ulkopuoliset sotivat syyrialaisilla niin, että jokainen niistä on omalta osaltaan pahentanut Syyrian humanitaarista katastrofia: puolet syyrialaisista on joutunut jättämään kotinsa, ja heistä puolet on paennut ulkomaille.
 Syyrian sota alkoi arabikevään innoittamina  mielenosoituksina Assadin suvun dynastista diktatuuria ja rikkaita suosivaa talouspolitiikkaa vastaan. Hallituksen turvajoukkojen väkivaltainen reaktio sai aikaan sen, että rauhanomaiset mielenosoitukset muuttuivat kansannousuksi ja vallankumoukseksi, joka degeneroitui avoimeksi sodaksi. Samalla islamistisen opposition merkitys kasvoi. Yhdysvallat liittolaisineen antoi kapinallisille apua, mutta ei kipeästi kaivattua ilmatorjuntakalustoa, ei edes olalta laukaistavia sinkoja, joilla olisi voinut ampua alas tynnyripommeja siviilien päälle pudottaneita hallituksen helikoptereita.
 Amerikkalaisten antama suhteellisen vähäinen apu Syyrian hallituksen vastaisille ryhmille selittyy käsittääkseni parhaiten sillä, että näin haluttiin varmistaa jalansija mahdollisessa Assadin jälkeisessä Syyriassa. Tämän avun rinnastaminen Yhdysvaltojen edellisellä vuosikymmenellä tekemään tuhoisaan hyökkäykseen Irakia vastaan on harhaanjohtavaa: päinvastoin kuin Syyriassa, Irakissa ei ollut mitään kansannousua tai vallankumousta vuonna 2003. Silloin Yhdysvallat käytti kaiken tarvittavan sotavoiman Saddam Husseinin kaatamiseen ja regiimin vaihtoon Irakissa satojen tuhansien ihmisten hengen kustannuksella.
 Kaoottisissa oloissa Isis sai värvätyksi kannattajia sankoin joukoin, muun muassa amerikkalaisten hajottaman Saddam Husseinin armeijan entisistä sotilaista.
 Irakin miehityksellä oli kohtalokkaita seurauksia  myös Syyriassa. Irakissa syntyi uusi, tähänastisista fanaattisin ja häikäilemättömin jihadistijärjestö, joka tunnetaan englanninkielisellä nimilyhenteellään Isis. Tämä omituinen kuolemankultti julisti kesällä 2014 uuden kalifaatin perustetuksi Irakiin ja Syyriaan. Kaoottisissa oloissa Isis sai värvätyksi kannattajia sankoin joukoin, muun muassa amerikkalaisten hajottaman  Saddam Husseinin  armeijan entisistä sotilaista. Kalifaatti valtasi pian suuria alueita molemmissa maissa ja rakensi niille oman, sanoinkuvaamattoman raa’an hallintojärjestelmänsä.
 Isis kohtasi kovimman vastustajansa Syyrian kurdivähemmistön asuinseuduilla Turkin vastaisella rajalla. Kolmesta maakunnasta koostuvalla alueella, josta kurdit käyttävät nimeä Rojava (’länsi’), oli alettu rakentaa uutta yhteiskuntaa Assadin hallituksen joukkojen vetäydyttyä sieltä kukistamaan kansannousua Syyrian keskeisissä arabimaakunnissa. Hallitus ei halunnut käydä kahden rintaman sotaa ja jätti kurdit rauhaan.
 Uuden hallinnon järjestämistä Rojavassa  johti Demokraattinen liittopuolue PYD, joka itse asiassa on rajan toisella puolella, Kaakkois-Turkissa, toimivan Kurdistanin työväenpuolueen PKK:n syyrialainen sisarjärjestö. PKK:n perustaja ja pitkäaikainen johtaja  Abdullah Öcalan  istuu elinkautista vankeustuomiota Turkissa. Sellissään hän on lukemattomin kirjoituksin muovannut puolueelleen uutta vapaudenhenkistä ideologiaa korvaamaan aikaisemman marxismi-leninismin. Öcalanin federalistisia ja demokraattisia ajatuksia on alettu soveltaa käytäntöön Rojavassa.
 Myös Rojavan hallinnon pohjaa on laajennettu ottamalla siihen mukaan kurdien lisäksi arabeja ja kristittyjä assyrialaisia. Rojava on nimetty Pohjois-Syyrian demokraattiseksi federaatioksi, joka ei pyri itsenäiseksi, vaan sanoo olevansa malli tulevalle demokraattiselle Syyrialle. Turkki pitää tätä kaikkea äärimmäisen kielteisenä kehityksenä.
 Yhdysvallat liittoutui Syyrian kurdien kanssa  syksyllä 2014 ilmeisenä syynä se, että nämä ovat motivoiduimpia ja tehokkaimpia taistelijoita Isisiä vastaan. Isisin joukot piirittivät silloin Turkin rajan pinnassa sijaitsevaa Kobanen kaupunkia. Amerikkalaisten ilmapommitukset sekä Kobanen puolustajien, muun muassa kurdien naistaistelijoiden, urhoollisuus pelastivat kaupungin. Siitä lähtien Yhdysvallat on koordinoinut ilmatukensa kurdijoukkojen kanssa näiden vapauttaessa Isisin valtaamia kaupunkeja yhden toisensa jälkeen. Kaikkiaan Syyriassa toimii runsaat 2000 amerikkalaista sotilasta.
 Ensimmäinen konkreettinen osoitus siitä, että Yhdysvaltojen ja Syyrian kurdien järkiavioliitto rakoilee, saatiin vuosi sitten, kun Turkki valtasi Rojavaan kuuluvan Afrinin kantonin. Yhdysvallat ei yrittänyt estää Nato-liittolaisensa provosoimatonta hyökkäystä. Myöskään Erdoǧanin kanssa hyvää pataa oleva Putin ei tehnyt mitään kurdien hyväksi.
 Presidentti jättäisi kernaasti ”kurdikysymyksen” brutaalin ratkaisun Turkille, mitä taas strategisemmin ajattelevat neuvonantajat ja sotilaat eivät pidä järkevänä.
 Trump on nyt neuvonantajiensa ja Pentagonin painostamana venyttänyt vetäytymisen aikataulua, mikä ärsyttää Turkkia. Diplomaattisena protestina Erdoǧan ei suostunut ottamaan vastaan Ankarassa vieraillutta Trumpin turvallisuuspoliittista avustajaa  John Boltonia.
 Trumpin ja hänen hallintonsa köydenvedosta voi päätellä, että presidentti jättäisi kernaasti ”kurdikysymyksen” brutaalin ratkaisun Turkille, mitä taas strategisemmin ajattelevat neuvonantajat ja sotilaat eivät pidä järkevänä Yhdysvaltojen omien geopoliittisten intressien kannalta. Ehkä Trumpin käyttäytyminen myös todistaa sitä, että hän pitää sellaisia hahmoja kuin Erdoǧan, Putin, Assad ja Netanyahu todellisina hengenheimolaisinaan.
 Hannu Reime
 Kirjoittaja työskenteli Ylen radiouutisissa uutistoimittajana, ulkomaantoimittajana ja viimeksi erikoistoimittajana vuodesta 1966 vuoteen 2008, jolloin jäi eläkkeelle.

Hannu Reimen kolumni: Donald Trump haluaisi jättää kurdit yksin Syyriassa


Summary: Euroopan pelloille päätyy satoja tonneja mikromuovia vuosittain.

Mikromuovia on viime aikoina  löydetty jopa hengitysilmasta , mutta hyvin vähän vielä tiedetään, mihin kaikkialle alle viiden millimetrin muovipartikkelit kulkeutuvat ja miten.
 Suomen ympäristökeskus SYKEn erikoistutkija  Salla Selonen  on mukana eurooppalaisessa  IMPASSE -tutkimushankkeessa, jossa selvitetään muun muassa jätelietteistä peräisin olevien mikromuovien päätymistä maatalousmaahan.
 Mikromuovien on jo maailmanlaajuisesti arvioitu olevan uhka meriympäristölle, mutta niiden mahdollisiin vaikutuksiin maaperässä on vasta äskettäin havahduttu.
 Jätevesilietteen on arvioitu olevan yksi merkittävimmistä maaperän mikromuovilähteistä. Arvioiden mukaan Euroopassa päätyy vuosittain peltoihin 63 000–430 000 tonnia mikromuovia.
 Selosen mukaan suomalaisista jätevedenpuhdistamoista syntyy vuosittain noin  150 000 kuiva-ainetonnia puhdistamolietettä , josta valtaosa (90 %) päätyy maanparannusaineeksi viherrakentamiseen tai maatalouteen.
 Suurin osa kuiduista ja mikromuovista jää puhdistusprosessin tuloksena jätelietteeseen. Lietteestä löytyvä yleisin keinotekoinen kuitu on polyesteri.
 Jätevedenpuhdistamoista tulee tonneittain lietettä vuodessa. Kalle Pallonen / Yle
 Vesilaitosyhdistys ja Luonnonvarakeskus julkaisivat viime vuoden lopulla  tutkimuksen  puhdistamolietteiden lannoitekäytön riskeistä.
 Minne mikromuovit päätyvät?
 Erikoistutkija Salla Selosen tutkimuksessa fleecehuovasta riivittiin kuituja maanäytteisiin, joissa oli lieroja, änkyrimatoja, hyppyhäntäisiä ja siiroja.
 Polyesterikuitujen vaikutukset näyttivät kokeessa jäävän vähäisiksi, vaikka koe-eläimet nielivät mikromuoveja. Lierojen syömät kuidut kuitenkin pilkkoutuivat pienemmiksi.
 Tässä voi olla riski, epäilee Salla Selonen.
 – Maaperäeläimet nielevät synteettisiä kuituja, joten ne voivat toimia reittinä ravintoverkkoon. Nämä kuidut myös pilkkoutuvat maaperäeläinten toimesta. Lintujen napatessa maasta lieron, mikromuovit siirtyvät ravintoketjuun.
 Maaperäeläimet nielevät ja pilkkovat mikromuoveja. Salla Selonen / SYKE
 Mikromuovien kemiallista koostumista ja vuorovaikutusta ympäristön kanssa tutkitaan Itä-Suomen yliopistossa.
 Tutkija  Samuel Hartikainen  sanoo, että maaperän kuten peltojen mikromuovi- tai rengaskumitilannetta ei tiedä vielä kukaan, koska maaperän osalta mikromuovikuormitusta on ryhdytty tutkimaan vasta viime aikoina. Siksi esimerkiksi puhdistamolietteiden laittaminen peltoon on hänen mukaansa enemmänkin piilotus- kuin kiertotaloutta.
 Puhdistamoliete on melkoinen kemikaalikoktaili, jossa on erilaisia yhdisteitä runsaasti. Samuel Hartikainen suhtautuukin varovaisesti lietteen kierrätykseen.
 – Maaperän mikromuovia ei ole tutkittu juuri ollenkaan. Pitäisi tutkia, paljonko pelloissa ja tienpenkoissa on muovia ja kumia.
 Vaikutukset luontoon vielä tuntemattomia
 Tutkijat ympäri maailmaa etsivät vastauksia siihen, kuinka paljon mikromuovit pystyvät sitomaan itseensä eri aineita ja siirtämään niitä ympäristöön.
 Avainkysymys on Samuel Hartikaisen mielestä se, mikä on mikromuovin kemiallinen vuorovaikutus luonnon kanssa.
 – Oli se sitten lintu, mato, ihminen tai kala, joka mikromuovin on syönyt, niin pitäisi saada selville, miten mikro- tai nanomuovi vuorovaikuttaa kemiallisesti ympäristön kanssa, tutkija sanoo.
 Vuorovaikutuksen saaminen selville voi paljastaa, pystyykö nanomuovi tunkeutumaan solutasolla tai luovuttamaan aineita elimistöön.
 Itä-Suomen yliopistossa tutkitaan parhaillaan sitä, miten mikromuovit pystyvät ottamaan eri lääkeaineita tai haitta-aineita ja luovuttamaan niitä. Tulosten perusteella pystytään arvioimaan riskejä.
 Renkaista irtoaa luontoon kumihiukkasia, joiden vaikutusta ympäristöön ei tarkasti tunneta. Ismo Pekkarinen / AOP
 Renkaista irtoaa mikrokumia kilokaupalla
 Erityisen huolestunut tutkija Samuel Hartikainen on  autojen renkaista irtoavan  mikrokumin vaikutuksista. Synteettinen kumi on erilaista kuin mikromuovi.
 Kumihiukkaset sekoittuvat hiilipitoisina helposti muuhun autoista irtoavaan aineistoon. Rengasarjasta on arvioitu irtovan neljästä kuuteen kiloon kumia luontoon, jos ajaa renkaat loppuun.
 – Käytännössä ei ole vielä ole edes saatu kehitettyä menetelmiä rengaskumin analysointiin ympäristöstä, Hartikainen sanoo.
 Menetelmiä kehitellään parhaillaan. Renkaita kuitenkin kierrätetään ympäristöön tonnikaupalla esimerkiksi tienpenkkoja rakennettaessa. Niitä on tarkoitus käyttää myös vesistöjen biosuodattimina.
 Tutkija Samuel Hartikainen pitää kierrätyskumin käyttöä ympäristörakentamisesa ristiriitaisena sen kanssa, että samaan aikaan ollaan hyvin huolestuneita rengaskumin kulumisesta ja joutumisesta vesistöön.
 – Aika paljon puhutaan, että tiedettäisiin, missä kumihiukkaset ovat. Mutta ei sitä tiedetä eikä sitä, minne se menee.
 Lue lisää:
 Mikromuovia on jo hengitysilmassakin – suurtehoimurin haaviin tarttui Turun saaristossa runsas hiukkassaalis, joka yllätti tutkijatkin
 Takana hullu muovivuosi – Hukummeko muoviin vai voisiko muovi olla myös ystävämme? Maija Pohjakallio yrittää ratkaista maailmanlaajuisia muoviongelmia

Merien lisäksi myös maaperään päätyy mikromuovia jätevesistä – vaikutuksia vasta tutkitaan, mutta osa muovista voi päätyä ravintoketjuun