Summary: Slovakian johtavien poliitikkojen yhteyksistä rikollisjärjestöihin kirjoittanut toimittaja ja hänen tyttöystänsä ammuttiin kuoliaaksi  kotonaan viime vuonna.

Slovakialaisen tutkivan toimittajan ja tämän kihlatun murhasta on nostettu syytteet neljää ihmistä vastaan. Syytettyjen joukossa on myös tunnettu liikemies  Marián Kočner , kertoo Britannian yleisradioyhtiö  BBC.
 Ján Kuciak , 27, ja hänen tyttöystävänsä  Martina Kušnírová , 27, ammuttiin kotonaan lähellä pääkaupunki Bratislavaa helmikuussa 2018. Kuciak kirjoitti muun muassa Slovakian johtavien poliitikkojen yhteyksistä rikollisjärjestöihin.
 Lue myös :  Slovakialaisten Jánin ja Martinan piti mennä toukokuussa naimisiin – sen sijaan heidät ammuttiin, ja nyt mielenosoittajat vaativat politiikkaa ilman korruptiota
 Kaksoismurha käynnisti Slovakiassa suurimman mielenosoitusaallon sitten kommunismin kaatumisen 30 vuotta sitten. Pääministeri ja sisäministeri joutuivat eroamaan murhan seurauksena.
 Kolme syytetyistä, heidän joukossaan liikemies Kočner, ovat kiistäneet murhasyytteet. Neljäs syytetyistä on myöntänyt järjestäneensä pariskunnan murhan. Viimeisin syytetty on tehnyt syyttäjän kanssa sopimuksen ja todistaa oikeudenkäynnissä kolmea muuta syytettyä vastaan.
 Syyttäjien mukaan murhat tilasi liikemies Kočner, joka oli useiden Kuciakin kirjoittamien juttujen keskiössä. Kočner on kiistänyt tilanneensa murhat.
 Mikäli nelikko todetaan syylliseksi murhaan, uhkaa heitä elinkautinen vankeustuomio.
 Lue myös:
 BBC: Jan Kuciak: Four charged over murder of journalist and fiancée

Slovakian pysäyttänyt kaksoismurha: Toimittajan ja tämän kihlatun ampumisesta syytteet neljälle


Summary: Ensimmäinen punatukka eli noin 100 000 vuotta sitten. Jokainen, joka kantaa jotain punahiuksisuuden aiheuttavaa geenivarianttia on hänen suora jälkeläisensä.

Muotoilija  Sissi Ehrströmin  upea punainen hiuspehko hohtaa auringossa. Ei ihme, että ne keräävät huomiota ohuthiuksisten ihmisten maassa, jossa yleisin oma hiusväri on sävyä maantie.
 – Saan kommentteja varsinkin sitten, kun ne alkavat kasvaa ja pidentyä, Sissi Ehrström sanoo huvittuneesti. –Kun hiukseni villiintyvät ja alkavat elää omaa elämäänsä, ihmiset haluavat koskea ja hypistellä. Kuulen kaikenlaista. Ihana väri, ihanan paksut hiukset, hyvin ei-tyypilliset suomalaiset hiukset.
 Hyvin epätyypilliset maailmassa, itse asiassa.
 Harvinainen ilmiö ihmiskunnassa
 Vain murto-osa suomalaisista on punahiuksisia.  Mikko Koski/Yle
 Yleisesti on arveltu, että maailman väestöstä vain yhdestä kahteen prosenttia olisi luonnostaan punatukkaisia. Eniten punahiuksisia on Skotlannissa ja Irlannissa, uusien tietojen mukaan tosin Wales on ohittanut tässä Irlannin.
 Punahiuksisuus on yleistä myös suomensukuisten udmurttien keskuudessa. Suomalaisista vain murto-osalla on punaiset hiukset.
 Punahiuksisuutta on löytynyt myös Australian pohjoispuolella sijaitsevalta Papua-Uudelta-Guinealta. Miksi, on tutkijoille vielä arvoitus.
 Sissi Ehrströmillä on se kaikkein harvinaisin värikombinaatio maailmassa: punaiset hiukset ja siniset silmät.
 Geeni piilottelee
 – Isän äidillä oli punaiset hiukset, samoin äitini isoisällä.
 Jotta ihmisen hiukset olisivat punaiset, pitää hänen periä sitä aiheuttava geenimuunnos kummaltakin vanhemmaltaan. Punatukkaisuutta aiheuttavat MC1R-geenin tietyt muunnelmat.
 Punatukkaisuus on niin sanottu väistyvä ominaisuus, se voi kulkea suvussa piilossa sukupolvien ajan.
 Ensimmäinen punatukka eli noin 100 000 vuotta sitten. Emme tiedä oliko hän mies vai nainen. Jokainen, joka kantaa jotain punahiuksisuuden aiheuttavaa geenivarianttia on hänen suora jälkeläisensä.
 Siis myös Sissi.
 Ensimmäinen punatukka eli 100.000 vuotta sitten.  Myös Sissi on hänen jälkeläisensä.  Mikko Koski/Yle
 Magiaa ja vainoa
 Punaiset hiukset ovat aina herättäneet huomiota. Historian kulussa se on useimmiten ollut kielteistä.
 Keskiajalla varoiteltiin ottamasta punahiuksista ystäväksi tai neuvonantajaksi. Heihin kun ei voinut luottaa.
 Punahiuksisten miesten eritteillä uskottiin olevan maagisia ominaisuuksia. Punatukkaisten poikien virtsaa käytettiin kirkkojen lasimaalauksiin tarvittavien maalien valmistuksessa.
 Taiteessa Juudas, noidat ja Maria Madgaleena on yleensä esitetty punatukkaisina. 1600-luvulla noitavainojen aikaan jo pelkkä punatukkaisuus oli merkki noituudesta.
 Noitavainojen aikaan pelkät punaiset hiukset riittivät todisteeksi.  Mikko Koski/Yle
 Fyysisiä erityispiirteitä
 –Aurinko ei ole ystäväni, koska ihoni on tyypillinen punapään iho; vaalea ja herkkä ja helposti palava, sanoo Sissi. –Kestän aurinkoa tosi huonosti.
 Punahiuksisuutta ja siihen liittyvää kalpeaihoisuutta on erityisen paljon Euroopan pohjoisosissa, missä auringonvalo on kortilla.
 Onkin arveltu, että punatukkaisuuden yleistyminen pohjoisessa voisi johtua siitä, että se tehostaa auringon säteilyn aiheuttamaa D-vitamiinin tuotantoa iholla.
 Punapäät siis saavat muita nopeammin D-vitamiininsa oloissa, joissa auringonvalo on harvinaista herkkua.
 Muitakin fyysisiä erityispiirteitä punahiuksisilla ihmisillä on.
 Heidän kipukynnyksensä on todettu olevan matalampi kuin muiden. Kivunlievityksessä ja nukutuksessa punapäät tarvitsevatkin vahvemman annostuksen kuin muut.
 Punahiuksisten riski sairastua Parkinsoniin tautiin on lähes kaksi kertaa suurempi kuin esimerkiksi mustahiuksisten. Punatukkaisilla naisilla todennäköisyys sairastua endometrioosiin on muita 30% suurempi.
 Riskit ovat pelkkiä todennäköisyyksiä, eikä Sissi Ehnström niistä huolimatta osaa kuvitella itseään blondina tai ruskeatukkaisena.
 – Punaiset hiukset ovat tosi vahva osa omaa persoonaa, hän sanoo.
 Niin kuin monille muillekin tytöille, Peppi Pitkätossu oli Sissin suosikki.    Mikko Koski/Yle

Maailman väestöstä arviolta vain 1–2% on luonnostaan punatukkaisia – Sissi Ehrströmillä on kaikkein harvinaisin värikombinaatio maailmassa


Summary: Suomen pankin pääjohtaja kritisoi kirjassaan Suomen kuulumista talouskurimaiden Hansa-ryhmään.

European Commissioner for Economic and Monetary Affairs and the Euro

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Brexitiä kauhistellessa on ehkä vaikea muistaa, että muutama vuosi sitten Suomessakin yltyi keskustelu  euroerosta .
 Lehdissä julkaistiin ekonomistihaastatteluja, joissa nämä arvioivat jäsenyyden  haittoja ja hyötyjä . Suomen mahdollisella euroerolla oli nimikin, fixit.
 Entinen talouskomissaari  Olli Rehn  muistaa termin hyvin.
 – Jotkin ministeritason harkitsemattomat lausunnot kesän 2012 aikana antoivat vaikutelman, että Suomenkin euroero oli aivan mahdollinen, mitä se ei koskaan ollut, Rehn kirjoittaa.
 Rehnin maanantaina julkaistu teos  Kuilun partaalta  kertoo vuosikymmenen alun eurokriisin vaiheista.
 Keihin ministereihin Rehn kirjassaan viittaa? Ainakin tuolloinen valtiovarainministeri, nyt EU-komissaariksi ehdolla oleva  Jutta Urpilainen  oli kertonut haastatteluissa, että Suomi puolustaa euroa, mutta  ei hinnalla millä hyvänsä . Urpilaisen mukaan Suomessa oli tehty laskelmia myös sen varalta, että  valuuttaliitto hajoaa .
 Kansainvälisessä mediassa julkituloja tulkittiin mutkia oikoen ja esitettiin, että myös  Suomen euroero  olisi mahdollinen.
 Rehn siteeraa Roubini Global Economics -analyytikkayhtiön katsausta: "Suomen eurojäsenyyden tulevaisuus näyttää yhä epävarmemmalta – – Suomalaisessa mediassa on viime aikoina kritisoitu eurojäsenyyttä huomattavasti. Kun suuren yleisön käsitys muuttuu, muuttuvat poliitikkojenkin näkemykset."
 Rehnin mielestä Roubinin raportissa unohdettiin mainita, että Suomessa eurojäsenyydellä oli vahva kahden kolmasosan kannatus kriisinkin aikana.
 – Tällainen jossittelu aiheutti paljon hämminkiä, epävarmuutta ja vahingollista Suomen euroeroa koskevaa spekulointia, Rehn sanoo.
 Talouskomissaari joutui selittelemään lausuntoja. New Yorkissa pitämänsä illallispuheen jälkeen hän joutui vastaamaan "kahden markkinavoimien nuorekkaan edustajan" tivauksiin: Mitä luulette, eroaako Suomi eurosta jo varhain tänä syksynä vai tapahtuuko se vasta myöhemmin, kuten ensi vuonna?
 Komissaari ratkoi eurokriisiä "mahdottomassa kolmiossa"
 Maanantaina julkaistu yli 400-sivuinen teos kuvaa euron pelastamista tarkasti: salaisia tapaamisia, sähköposteja, tekstiviestejä, turhautumisia, kompromissien sovitteluja, valtiovarainministerien opettamista.
 Rehn oli talous- ja raha-asioista vastaava komissaari vuosina 2010–2014 – eli juuri eurokriisin pahimmat vuodet.
 Hän oli läsnä lähes kaikkialla, missä kriisiä ratkottiin: ideoimassa tulevien vakausrahastojen toimintaa, järjestämässä kriisipalavereja ja taivuttelemassa poliittisia päättäjiä. EU järjesti velkakriisin vuoksi liki 20 huippukokousta parin vuoden kuluessa.
 Rehn joutui tasapainoilemaan kolmen vahvan tahon välissä eurokriisin vuosina. Yksi oli Saksan liittohallitus Berliinissä, toinen Euroopan keskuspankki EKP Frankfurtissa ja kolmas Kansainvälinen valuuttarahasto IMF Washingtonissa.
 Rehn alkoikin kutsua tätä ”mahdottomaksi kolmioksi”. Komissio toimi kuviossa välittäjänä ja etsi yhteisiä nimittäjiä.
 Kuvaavaa on, että Rehn piti EKP:n neuvoston kuukausittaisia kokouksia Frankfurtissa ”mentaalisina lomapäivinään”.
 – En yleensä ota ammatillisia paineita henkilökohtaisesti, mutta etenkin vuosina 2010–2013 elämäni oli yhtä vakuuttelua.
 Rehnin tehtävä oli esittää perusteluja joko Brysselissä tai muissa EU:n pääkaupungeissa ja suostutella talouspolitiikasta vastaavia kollegoita ryhtymään rakenneuudistuksiin, tasapainottamaan julkista taloutta tai tukemaan pelastuspaketteja.
 Siksi ”mentaalinen lomapäivä” tuli välillä tarpeeseen – Euroopan keskuspankissa talouskomissaari sai olla kuunteluoppilaana eikä joutunut olemaan pääroolissa.
 EU-parlamentaarikko Olli Rehn (kesk.) ja Suomen komissaariehdokas Jyrki Katainen (kok.) keskustelivat EU-parlamentissa syksyllä 2014, jolloin Katainen oli meppien kuultavana. Olivier Hoslet / EPA
 Talouskriisi oli instituutioiden kriisi
 Koska euroalue oli syntyessään keskeneräinen valuutta-alue ja perustui pitkälti luottamukseen, eurokriisin hoidossa ongelmana oli Rehnin mielestä väärä marssijärjestys.
 Kun jäsenmaat pyrkivät minimoimaan poliittisia riskejä kotimaissaan, euroalueen taloudellinen tulevaisuus ei kiinnostanut. Viivyttely vaikeissa kysymyksissä ei siis johtunut niinkään yksittäisistä päättäjistä kuin päätöksentekoprosessin jäykkyyksistä.
 – Euroalueen kriisi ei ollut enää pitkään ollut pohjimmiltaan talouskriisi vaan poliittinen kriisi.
 Toinen syy väärään marssijärjestykseen oli se, että yksimielisyyden vaatimus vaikeutti päätöksentekoa. Puheet ”Brysselin määräysvallasta” eivät Rehnin näkemyksen mukaan vastaa lainkaan päätöksenteon todellisuutta.
 – EU:n ongelma ei ollut liika voima vaan liika heikkous. Kynnyskysymyksiä oli liikaa, mikä tappoi kompromisseja.
 Sumpliko Kreikka Saksan kanssa?
 Kirja on kiinnostava kuvaus tapahtumista ja henkilöistä päätösten takana, mutta suuria uutisia siinä ei ole. Mielenkiintoisimmat kommentit jäävät nimettömiksi.
 Esimerkiksi Kreikan kriisin alkuvaiheessa Rehn kertoo järkyttyneensä "erään entisen valtiovarainministerin" tunnustuksesta:
 – Me kai kaikki Ecofinin pöydän ääressä kyllä varmasti tiesimme, ettei Kreikka täyttänyt Emu-kriteerejä, mutta päätimme silti yksimielisesti hyväksyä sen jäseneksi, ministeri totesi Rehnin mukaan.
 Kriisitukipaketteja laadittiin lopulta viidelle maalle, Kreikan lisäksi Espanjalle, Irlannille, Kyprokselle ja Portugalille. Kaikkia niitä yhdisti se, että avunpyyntö tuli myöhään. Tuolloin EU:ssa ei ollut järjestelmää, jossa jäsenmaiden talouksia voitiin seurata yhtä tarkasti kuin nykyisin.
 Vaikka kaikki tiesivät esimerkiksi Kreikan ongelmien syvyyden, ensimmäistä tukipyyntöä saatiin odottaa pitkään. Rehn epäileekin, että Kreikka sopi avunpyyntönsä ajankohdasta Saksan kanssa vuonna 2010.
 Hänen mukaansa tuntui, että "kreikkalaiset ja saksalaiset ovat sopineet keskenään selkämme takana, etteivät he esitä pyyntöä ennen toukokuun 10. päivää". Tuolloin pidettiin Saksan seuraavat, Nordrhein-Westfalenin aluevaalit.
 – Jos olin väärässä, kuten ehkä olinkin, pyydän anteeksi molemmilta osapuolilta. Oli kuitenkin aina parempi olla jopa ylihuolehtivainen kuin tulla jymäytetyksi, Rehn kirjoittaa.
 Hansa-ryhmä = "ei, ei ja vielä kerran ei"
 Rehn kertoo kirjassaan myös kummastelevansa Suomen kovaa intoa osallistua uuteen Hansa-liittoon, kahdeksan maan epäviralliseen ryhmittymään.
 Ryhmässä ovat olleet mukana Hollanti, Irlanti, Baltian maat ja Pohjoismaat. Hansa on ottanut useasti kantaa suunnittelilla oleviin euroalueen uudistuksiin.¨
 Lue lisää:   Muistatko Hansaliiton?  Suomi ja muut kokosivat joukon taas kasaan ja vaativat kriisimaita EU:ssa vastuuseen veloistaan.
 – Kaikki kunniallisia maita ja hyvähän kumppaneita on olla, mutta kun Hansa-liitto on kannanotoillaan leimautunut pitkälti ”ei, ei, ja vielä kerran ei” -ryhmäksi etenkin euroalueen uudistamisessa, en näe, että yhtyminen automaattisesti sen kantoihin ajaisi Euroopan saati Suomen asiaa, Rehn kirjoittaa.
 – Eikö olisi parempi olla avoin yhteistyölle muidenkin jäsenmaiden suuntaan ja pyrkiä aktiiviseksi sillanrakentajaksi yhteisten, realististen eurooppalaisten ratkaisujen löytämiseksi?
 Rehn arvioi Hansa-ryhmää myös kirjansa julkistamistilaisuudessa maanantaina. Hänen mielestään EU:n rooli korostuu, kun Yhdysvallat on ottanut etäisyyttä moninkeskeiseen kansainväliseen järjestelmään ja Britannia on eroamassa EU:sta.
 Sääntöperusteinen kansainvälinen järjestelmä on Rehnin mielestä parempi kuin "geopoliittinen viidakon laki". Siksi Hansa-ryhmän jarrutus talous- ja rahaliiton uudistuksissa voi olla epäviisasta.
 – EU:lla on entistä isompi vastuu siitä, että moninkeskeinen järjestelmä toimii, se on pienen maan etu. On tärkeää, että euroluetta kyetään uudistamaan niin, että euroalue on iskukykyisempi talous ja sen kansainvälinen asema vahvistuu, Rehn sanoi.
 – Eurooppaa ei rakenneta kuppikunnilla tai ryhmittymillä.

Olli Rehnin epäilys: Saksa ja Kreikka sumplivat ensimmäisen EU-tukipaketin ajankohdan yhdessä – "Jos olin väärässä, pyydän anteeksi"


Summary: Yksiöiden osuus on kasvanut voimakkaimmin Oulussa, Turussa ja Tampereella, selviää PTT:n tutkimuksesta.

Asuntorakentamisen buumi on tuonut uuden ilmiön Suomeen: nuoret aikuiset, pienituloiset, vuokra-asujat ja eläkeläiset pakkautuvat tietyille alueille ja siitä voi seurata sosiaalisia ongelmia.
 Taustalla on se, että pieniä asuntoja – eli yksiöitä ja kaksioita – on rakennettu hurjaa vauhtia isoihin kaupunkeihin. Pienten asuntojen osuus on noussut suureksi erityisesti uusilla asuinalueilla, ja se vääristää asukkaiden ikäjakaumaa: ahtaissa neliöissä asuvat toisaalta nuoret ja opiskelijat, mutta myös eläkeläiset.
 Tämä selviää kuuden suuren kaupungin tilaamasta tutkimuksesta, jonka toteutti Pellervon taloustutkimus PTT. Siinä tarkasteltiin pienten asuntojen määrän nousun vaikutusta asuinalueisiin Helsingissä, Espoossa, Vantaalla, Tampereella, Turussa ja Oulussa.
 Pelkona on, että pienten asuntojen asuinalueista tulee läpikulkualueita, joissa asutaan vain hetken ja vaihtuvuus on suurta. Näin toteaa asumisen asiantuntija  Mikko Autio  Oulun kaupungilta.
 – Kun vaihtuvuus on suurta, asukas ei kiinny alueeseen. Yhteisöllisyys kärsii eikä synny alueidentiteettiä, sanoo Autio.
 Sosiaalisia ongelmia ei ole tässä vaiheessa huomattu, mutta aika näyttää tuleeko niitä myöhemmin. Olisi mielenkiintoista toistaa tämä tutkimus 5-10 vuoden päästä.  Mikko Autio, asumisen asiantuntija, Oulun kaupunki
 Nuorten ja eläkeläisten pakkautuminen tietyille asuinalueille voi olla ongelma, sillä yleensä kaupunkien tavoitteena on saada alueelle mahdollisimman monipuolinen kattaus eri-ikäisiä ja eritaustaisia asukkaita.
 Aution mukaan oma riskitekijänsä on myös se, että uudet pienet asunnot ovat usein sijoittajien omistuksessa. Siksi niissä asutaan pääosin vuokralla. Taloyhtiössä päätäntävalta voi olla sijoittajilla, jolloin yksityiset asunnonomistajat ovat altavastaajina päätöksenteossa.
 Huolena on myös se, onko asuntokanta tarpeeksi monipuolinen tulevaisuudessa. Aution mukaan nyt on jo nähtävissä, että yhä useampi lapsiperhe hakeutuu asumaan keskustan tuntumaan ja kerrostaloihin. Nykyinen asuntokanta ei kuitenkaan vastaa tätä tarvetta.
 Tutkimuksen mukaan yksiöiden osuus on kasvanut voimakkaimmin Oulussa, Turussa ja Tampereella. Samalla asuntojen koko on laskenut.
 Rakennettujen yksiöiden määrä Helsingissä, Espoossa, Vantaalla, Turussa, Tampereella ja Oulussa:
 Oulu ottaa jo korjausliikkeitä
 Onko Suomessa syytä huoleen? PTT:n tutkimuksen mukaan ei ainakaan vielä. Pienten asuntojen keskittyminen ei ole johtanut eriytymis- tai viihtyvyysongelmiin.
 – Pienten asuntojen määrän kasvussa on tunnistettavissa mahdollisia ongelmia, mutta ne näyttävät jääneen pieniksi ja olevan osin suhdanneluonteisia, sanoo PTT:n tutkimusjohtaja  Olli-Pekka Ruuskanen .
 Tutkimuksessa haastateltiin isännöitsijöitä, jotka näkivät tässä vaiheessa riskit pieninä. Mahdollisina ongelmina pidettiin vaikutuksia omaan työmäärään, kiinteistöjen kustannuksiin ja asukasvaihtuvuuteen. Isännöitsijät pitivät riskejä pieninä, koska uudet pienet asunnot ovat hyvällä sijainnilla ja hyvien palveluiden äärellä.
 Esimerkiksi Oulussa pienet asunnot ovat keskittyneet Toppilansalmen ja Limingantullin uusille kerrostaloalueille. Oulussa ei ole havaittu ongelmia, mutta kaupunki on ryhtynyt toimiin.
 – Sosiaalisia ongelmia ei ole tässä vaiheessa huomattu, mutta aika näyttää tuleeko niitä myöhemmin. Olisi mielenkiintoista toistaa tämä tutkimus 5–10 vuoden päästä, sanoo Autio.
 Oulun kaupunki on reagoinut tilanteeseen tiukentamalla maankäytön sopimusten ja tontinluovutuksen ehtoja: Enää ei voi rakentaa pelkästään pieniä asuntoja, vaan joukossa pitää myös olla isompia asuntoja. Ne houkuttelevat alueille perheitä.
 Toisaalta markkinat korjaavat tilanteen ennen pitkää. Asuntorakentamisen buumi alkaa taittua eikä asuntosijoittaminenkaan ole enää niin houkuttelevaa.
 – Markkinat hoitavat asiat osittain, mutta kaupungin säätelyä silti tarvitaan, sanoo Autio.

Nuoret ja pienituloiset pakkautuvat tietyille alueille – kaupungit pelkäävät, että siellä asutaan vain hetki ja yhteisöllisyys kärsii


Summary: Stora Enson Oulun tehdas vähensi väkeään viimeksi kuluvan vuoden toukokuussa, kun yli 350 työtekijää irtisanottiin.

Stora Enso suunnittelee vähentävänsä enimmillään 135 henkilöä Paper-divisioonasta maailmanlaajuisesti.
 Suunnitellut vähennykset vaikuttaisivat ensisijaisesti kaupallisiin toimintoihin sekä tukitoimintoihin, muun muassa asiakaspalvelukeskuksen työntekijöihin. Keskuksen työntekijät vastaavat esimerkiksi Venäjän ja Pohjoismaiden paperitilauksista ja toimitusketjuista ainoina Suomessa.
 Suunnitelmat koskevat toimihenkilöiden osaston luottamusmies  Sanna Puhakan  mukaan alle kolmeakymmentä työtekijää Oulussa, loppuja yli sataa muiden eri Euroopan maissa.
 – Työntekijöiden keskuudessa on osattu odottaa vähennyssuunnitelmia. Minulla ei ole tarkkaa tietoa yt-neuvotteluiden ajankohdasta, mutta ne alkanevat lokakuussa.
 Yhtiön mukaan vähennyssuunnitelmat liittyvät organisaatiomuutoksiin, jotka puolestaan johtuvat Oulun tehtaan muuntamisesta kraflaineria eli pakkausmateriaalia tuottavaksi tehtaaksi. Nyt vähennyssuunnitelmien piirissä olevien työtekijöiden työt jatkuvat Paper-divisioonan viestintäjohtaja  Liisa Nyyssösen  mukaan ensi vuoden loppuun saakka.
 Stora Enso vähensi rajusti väkeään Oulun tehtaalta  toukokuussa .
 Korjaus 21.10. kello 13.20: Muokattu otsikosta ja tekstistä pois virheellinen tieto, jonka mukaan vähennykset koskisivat yksinomaan Oulun tehdasta.
 Lue lisää:   Stora Enson yt-pommi on Oululle pahin isku sitten Nokian – potkut saaville voisi löytyä uusi työ, mutta ei ehkä 58 000 euron vuosipalkalla
 Analyysi: Suomen suurimman paperitehtaan jättimuutos ja yt-neuvottelut kertovat kaiken metsäteollisuuden nykymenosta
 Mikä muuttuu, kun Suomen suurin paperitehdas siirtyy hienopaperista pahviin? Selkein muutos on tulonsiirto paperityöläisiltä metsänomistajille

Stora Enso suunnittelee 135 työntekijän vähennyksiä Paper-divisioonaan


Summary: Tuoreessa tv-haastattelussa herttuatar Meghan kertoo ystäviensä varoittaneen, että brittilehdet tuhoaisivat hänen elämänsä.

Britanniassa prinssi  Harry  ja hänen vaimonsa herttuatar  Meghan  ovat kertoneet suhteestaan julkisuuteen poikkeuksellisen avoimessa televisiohaastattelussa.
 Meghan sanoo televisiokanava ITV:n sunnuntai-itana esittämässä ohjelmassa, että häntä oli varoitettu Britannian lehdistöstä jo ennen, kuin pariskunta viime vuonna meni naimisiin.
 – Kun tapasin tulevan mieheni, ystäväni sanoivat, että hän on varmasti mahtava tyyppi. Mutta että minun ei kannattaisi jatkaa suhdetta, koska brittitabloidit tuhoavat elämäni.
 Herttuatar Meghan kertoo vastanneensa, ettei ymmärrä, mistä ystävät puhuvat. Mutta toteaa kuluneen vuoden olleen vaikea.
 Aiemmin näyttelijänä työskennellyt yhdysvaltalainen Meghan Markle meni Harryn kanssa naimisiin toukokuussa 2018. Viime toukokuussa pariskunta sai pojan, joka nimeksi tuli  Archie .
 Meghan kertoo olleensa erityisen kovan paineen alla ollessaan raskaana ja pojan toukokuisen syntymän jälkeen.
 – En kuvitellutkaan, että tämä olisi helppoa. Mutta uskoin, että tämä olisi reilua.
 Herttuapari on tässä kuussa ryhtynyt oikeustoimiin useita eri brittilehtiä vastaan. Meghan on nostanut oikeusjutun yksityisen kirjeensä luvattomasta julkaisemisesta ja Harry kymmenen vuoden takaisesta puhelinkuuntelutapauksesta.
 He syyttävät mediaa "kiusaamisesta" ja "säälimättömästä" kampanjasta herttuatarta vastaan.
 Dianan kuolema yhä "arka asia"
 Televisiohaastattelu on kuvattu pariskunnan hiljattain tekemän Afrikan-matkan aikana. Haastattelija on ITV:n uutisankkuri ja prinssin pitkäaikainen ystävä  Tom Bradby .
 Prinssi Harry kertoo ohjelmassa, että hänen äitinsä Dianan kuolema on hänelle yhä hyvin arka asia. Hän sanoo, ettei halua tapahtumien toistuvan.
 Prinsessa Diana oli yksi maailman valokuvatuimpia naisia. Hän kuoli vuonna 1997 auto-onnettomuudessa, kun paparazzikuvaajat jahtasivat häntä Pariisin kaduilla.
 – Kaikki, mitä hän kävi läpi ja mitä hänelle tapahtui, on minulle arka asia joka ikinen päivä. Kyse ei ole siitä, että olisin vainoharhainen, vaan siitä, etten halua tapahtumien toistuvan, Harry sanoo.
 Hän vakuuttaa suojelevansa perhettään.
 – Meidän täytyy keskittyä olemaan aitoja ja omia itsejämme, puolustamaan asioita, joihin uskomme. Minua ei kiusata pelamaan sitä peliä, joka johti äitini kuolemaan, Harry sanoo.
 Veljesten huonot välit
 Brittilehdistö on kertonut pariskunnan välien kruununprinssi  Williamin  ja tämän vaimoon herttuatar  Catherineen  viilenneen viime aikoina.
 Harry ei tätä kiistä. Hän toteaa, että kuninkaallisen perheen työ ja perheenjäsenten kohtaamat paineet saattavat johtaa myös erimielisyyksiin. Hänen mukaansa veljeksillä on "hyviä päiviä ja huonoja päiviä".
 – Olemme veljeksiä, ja tulemme aina olemaan veljeksiä, Harry sanoo.
 – Kuljemme eri polkua tällä hetkellä. Mutta olen aina hänen tukenaan, ja tiedän, että hän tulee aina olemaan minun tukenani.
 Harryn mukaan veljekset ovat nykyään kumpikin tahoillaan niin kiireisiä, että he tapaavat toisiaan harvemmin kuin ennen.
 Aiheesta aiemmin:
 Entä jos tosielämä olisi kuin draamasarja The Crown? "Meghan Markle ja prinssi Harry saisivat kaksi lasta, joista toinen olisi tumma ja toinen vaalea, ja siitä syntyisi hämminkiä"
 Tummaihoiset britit ovat Meghan-huumassa  - prinssin morsiamesta toivotaan Britannian Obamaa
 Yle seurasi Britannian prinssihäitä: Kappelin portailla nähtiin suudelma, sitä ennen Prinssi Harry ja Meghan sanoivat toisilleen tahdon
 Prinssi Harryn ja herttuatar Meghanin poika kastettiin yleisön katseilta piilossa – Archien kummien nimetkin salattiin

Prinsessa Dianan kuolema on jatkuvassa mediapaineessa elävälle prinssi Harrylle yhä arka asia: "En halua tapahtumien toistuvan"


Summary: Toista kesää kaupungin kupeessa ja moottoritien läheisyydessä natura-alueella laiduntavista lehmistä on tehty eläinsuojeluilmoitus.

Toista kesää Vaasassa Eteläisen kaupunginselän natura-alueella laiduntaneet lehmät ovat olleet toistuvasti karkuteillä. Ne ovat aiheuttaneet vaaraa liikenteessä sekä vahinkoa muun muassa ruotsinkielisen ammatti-instituutin (Yrkesakademin i Österbotten) viljapelloilla.
 Nautojen omistajalla on sopimus maisemanhoidollisesta laiduntamisesta Metsähallituksen kanssa. Metsähallituksessa toivottiin, että ensimmäisen laiduntamiskesän ongelmista olisi otettu opiksi, mutta niin ei ole käynyt. Ongelmat ovat jatkuneet toisenakin kesänä.
 – Lehmät ovat tehneet hyvää työtä maisemanhoitajina, mutta eihän tämä ole kaiken kaikkiaan mennyt niin kuin odotettiin, sanoo suojelubiologi  Carina Järvinen  Metsähallituksesta.
 Järvisen mukaan talven aikana täytyy pohtia, onko ruovikkorannalla edellytyksiä jatkaa laiduntamista. Järvisen mukaan pitäisi olla täysin mahdollista tehdä aidat, joiden sisällä naudatkin pysyvät. Ainakin muualla siinä on onnistuttu.
 – Harmittaa luonnon puolesta, toteaa Järvinen. Laiduntamisen tarkoitus on edistää alueen luonnon monimuotoisuutta.
 "Kaikki kukat menivät"
 Ongelmat maisemanhoitolehmien kanssa alkoivat jo kesällä 2018. Eläimet eivät pitkään viihtyneet aitauksessaan vaan lähtivät etsimään ruokaa muualta.
 Syötävää löytyi muun muassa läheiseltä huvila-alueelta.
 – Kaikki kukat menivät ja nurmikolta keräsin kottikärryllisen lantaa, muistelee lehmien vierailua omalla tontillaan  Tuija Peltoniemi .
 Peltoniemi kertoo, että naapurustossa lehmille maistuivat myös esimerkiksi omenapuut.
 Tänä kesänä laiduntamista jatkettiin siinä toivossa, että eläimet pysyvät aitojen sisällä. Toisin kävi. Lehmät ovat jatkaneet karkailuaan ja kookkaina eläiminä aiheuttaneet huolta ja pelkoa ympäristössä.
 Natura-alueella liikkuu paljon ulkoilijoita, joista monet ovat tehneet tuttavuutta lehmien kanssa. Niiden retkistä on raportoitu pitkin kesää sosiaalisessa mediassa. Ruokaa etsiviä eläimiä on bongattu teillä, pihoilla ja jopa moottoritien vieressä ABC:n kiertoliittymässä.
 Paitsi liikenteelle lehmät ovat aiheuttaneet vaaraa myös ratsastajille, joiden maastoreiteille lehmät ovat osuneet.
 Havaintoja lehmistä on tehty useita vielä laidunkauden jälkeen viime viikolla.
 Ammatti-instituutin viljapellon antimet ovat maistuneet maisemanhoitolehmille paremmin kuin rantaruovikko.  lukijan kuva
 "Kyllä tämä nyt oli tässä"
 Eteläisen kaupunginselän alueella laiduntava karja on Aberdeen Angus -rotua. Täysikasvuinen Angus-lehmä painaa 650-700 kiloa.
 Lehmien omistaja  Kristian Wester  Mustasaaresta kertoo, että maastoon jäi kolme vasikkaa. Villiintyneiden vasikoiden kiinni ottaminen on osoittautunut Westerin mukaan mahdottomaksi tehtäväksi. Siksi vasikoista kaksi lopetettiin viime perjantaina.
 Kateissa on vielä yksi vasikka, jota odottaa sama kohtalo.
 – Kyllä tämä nyt oli tässä, sanoo Wester.
 Westerin mukaan ongelmat aiheutuvat siitä, että vasikat eivät kunnioita sähkölankoja vaan katkovat niitä jatkuvasti ja lähtevät seikkailemaan. Emolehmät seuraavat sitten perässä.
 Wester ei aio jatkaa lehmiensä pitämistä natura-alueella. Toiminta on johtanut riitoihin, eläinsuojelutoimenpiteisiin ja ainakin yhteen rikosilmoitukseen.
 Eläinsuojeluilmoitus
 Vaasanseudun eläinsuojeluyhdistys on tehnyt maisemanhoitolehmistä eläinsuojeluilmoituksen. Yhdistys on huolissaan erityisesti siitä, että osa eläimistä jätettiin heitteille laidunkauden jälkeen.
 – Vapaana kulkeminen karkuteillä ja pakkasöiset metsät eivät ole eläinsuojelulain- ja asetusten mukaista naudanpitoa, huomautetaan eläinsuojeluilmoituksessa.
 Eläinsuojeluyhdistyksen puheenjohtaja  Maija Raatikainen  kertoo, että yhteydenottoja heitteillä olevista eläimistä on tullut jatkuvasti.
 Vapaana liikkuvista lehmistä on tehty myös rikosilmoitus. Sen tutkinta on kesken, kerrotaan Pohjanmaan poliisilaitokselta.

Maisemanhoitohanke meni Vaasassa täysin mönkään – karanneet lehmät hortoilleet pitkin pihoja ja peltoja, ja viimeiset karkulaiset joudutaan lopettamaan


Summary: Arkea maailmalta: Italia pyrkii saamaan itsensä unohdetuksi tuntevia nuoriaan mukaan politiikkaan laskemalla äänestysikää, kirjoittaa Ylen Italian-avustaja Jenna Vehviläinen.

Syyskuun lopussa Italiassa tapahtui jotain odottamatonta. Ilmastomielenosoitukset saivat liikkeelle  ennätysmäärän ihmisiä  ja nostattivat toivottua julkista keskustelua unohdetusta nuoresta sukupolvesta.
 Mielenosoituksia seurasi maan entisen pääministerin  Enrico Lettan  ehdotus äänestysiän laskemista 16 ikävuoteen. Hän perusteli ehdotustaan näin:
 – Tämä olisi tapa viestiä, että otamme tosissaan ne nuoret, joita näimme mielenosoituksissa sloganeiden ympäröimänä ja täynnä intoa. Näin osoitamme ymmärtävämme, että heidän ajatuksensa ja etunsa eivät ole nyt edustettuina.
 Ehdotusta on väläytelty aiemminkin Italian politiikassa. Tällä kertaa päähallituspuolueiden johtajat kuitenkin näyttivät ehdotukselle  yksimielisesti vihreää valoa  ja sanoivat, että parlamentin tulisi tehdä asiasta lakialoite.
 Tapahtumaketju yllätti erityisesti italialaiset nuoret, jotka ovat viimeisen vuosikymmenen aikana kokeneet ajautuvansa hiljalleen yhä vain kauemmas politiikan keskiöstä. Eikä heitä voi syyttää, kun katsoo nuorten asemaa italialaisessa yhteiskunnassa.
 Politiikkaa on tehty pitkään ikääntyneille
 Italialaisten keskusteluissa kuulee usein sanonnan: Italia ei ole nuorten ihmisten maa. Puolileikillisessä sanonnassa piilee kuitenkin totuutta.
 Monet asiat saavat italialaisen nuoren tuntemaan itsensä merkityksettömäksi yhteiskunnan jäseneksi. Nuorisotyöttömyys on Euroopan korkeinta – kolmannes nuorista ei ole töissä ja työelämä on epäreilua niille, jotka ovat: ilmaisia työharjoitteluja, pätkätyösopimuksia ja matalia palkkoja.
 Räikeästi tämä näkyy esimerkiksi media-alalla. Nuorista journalisteista yhä useampi on freelancer, ja artikkelista saatetaan suurissa päivälehdissä maksaa alimmillaan vain 5–10 euroa.
 Kaksi kolmesta 18–34-vuotiaasta asuu vanhempiensa kanssa. Ekonomistien mukaan noin 2 miljoonaa nuorta on  muuttanut pois  Italiasta viimeisen vuosikymmenen aikana.
 Nuoria on maassa myös yhä vähemmän. Italian 15–29-vuotiaiden ikäryhmä on  pienin koko Euroopassa , 15 prosenttia väestöstä. Samalla väestön toinen ääripää paisuu. Italialaisten keski-ikä on kirinyt jo yli 45:n. Luku on maanosan korkein.
 – Italialaiselle poliitikolle on strategisesti kannattavampaa kosiskella eläkeläisiä kuin nuoria, koska heitä on äänestäjistä niin paljon enemmän, kommentoi asiaa vastikään haastattelemani italialainen talouspolitiikan professori.
 Ja tottahan se on. Perheiden tuet ja esimerkiksi nuorten työllistymiseen tähtäävät toimenpiteet laahaavat. Koulutuksesta leikattiin vasta, ja ympäristönsuojeluun tähtäävien toimenpiteiden osalta Italia on totuttu näkemään  Euroopan maiden häntäpäässä .
 Sen sijaan hallitus on tänä vuonna esimerkiksi laskenut eläkeikää ja korottanut vähimmäiseläkkeiden määrää. Kun trendi on tämä, tuntuu pieneltä ihmeeltä, että johtavat poliitikot alkavat puhua äänestysiän laskusta.
 Onko matala äänestysikä ratkaisu?
 Ehdotus äänioikeusiän laskemisesta sai Italiassa aikaan paitsi myötätuulta, myös epäluuloa. Moni miettii, olisiko muutoksella paljonkaan todellista arvoa päätöksenteossa. Asiantuntijat arvioivat, että se toisi äänioikeuden piiriin noin miljoona 16–17-vuotiasta. Tällä hetkellä äänioikeutettuja on reilu 50 miljoonaa.
 Nuoret pohtivat myös, onko ehdotus vain populistista strategiaa, jolla todellisuudessa  pyritään kalastelemaan ääniä  poliittisesti passiiviselta z-sukupolvelta.
 Keskustavasemmistolaisen PD-puolueen kansanedustaja  Giuditta Pini  mietti Twitterissä, kuinka järkevää on laskea äänestysikää ilman, että nuoret voivat itse asettua ehdolle. Kuka edustaisi heidän poliittisia etujaan? Ketä he oikein äänestäisivät?
 Äänestysiän laskeminen on pieni, lähinnä symbolisen arvon omaava muutos. Olennaisempaa olisi kysyä, ovatko keski-iältään lähes 50-vuotiaat poliitikot valmiita tekemään politiikkaa myös nuorille, eikä vain eläkeläisille.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa  Ranska:  Ulkonäköpaineet saavat yhä useamman ranskalaismiehen kosmetiikka- ja jopa meikkiostoksille Itävalta:  Ampiaisen pisto toi eteen sarjan erilaisia hoitovaihtoehtoja – Keski-Euroopassa ei aina tiedä, milloin lääke on lumetta ja milloin ei Venäjä:  Venäjällä uutiset kertovat totuuden – varsinkin vääristellessään sitä Kenia:  Annoin kerjäävälle lapselle rahaa, koska yhdenkään tytön ei pidä hävetä kuukautisiaan Viro:  Virolainen paiskii töitä usein kymmenenkin tuntia päivässä – työn ja vapaa-ajan ero on häilyvämpi kuin Suomessa Yhdysvallat:  Kuuluisa rikoskirjailija vaatii huomiota karjahtelemalla – Washingtonissa kaikki tavoittelevat toisen ihmisen aikaa Kiina:  Kiinassa lapsikin saisi kioskilta kaljaa eikä viinan kiroista juuri puhuta

Italia on vanhojen ihmisten maa – muuttuuko se, jos äänestysikää lasketaan?


Summary: Kroonista väsymysoireyhtymää eli ME/CFS:ää sairastavien nuorten perheet kokevat, etteivät saa julkisella hoitoa. Yksityisellä määrätyt kokeelliset hoidot ovat johtaneet lastensuojeluilmoituksiin.

Ainakin kolme kroonista väsymysoireyhtymää eli ME/CFS:ää sairastavaa nuorta on lähiaikoina otettu kiireellisesti sijoitukseen. Lisäksi yhden sairastuneen kohdalla sijoitusta pois kotoa pohditaan. Tampereella järjestetään mielenilmaus maanantaina asian takia.
 Asiasta kertoo potilasyhdistys Suomen lääketieteellinen ME/CFS-yhdistys ry.
 Tuorein tapaus on Pirkanmaalta, missä 15-vuotiaasta  Sannista  tehtiin perjantaina kiireellinen sijoituspäätös. Äiti  Satu  kertoo, että lastensuojelupäätös pakotti perjantaina illalla tyttären Tampereen yliopistolliseen sairaalaan viikonlopun yli tutkimus- ja osastoseurantaan. Äidin mukaan tyttären vointi on huonontunut sairaalassa.
 Perheelle on kerrottu, että tytär siirretään maanantaina sairaalasta lastenkotiin.
 Yle käyttää äidistä ja tyttärestä etunimiä heidän suojelemisekseen.
 – Olemme kuulleet päätöksen vain suullisesti. Syy on lapsen terveyden vaarantaminen kokeellisilla hoidoilla. Lastensuojeluilmoitus minun pitää kuulemma pyytää itse kirjaamosta kaupungilta, Satu sanoo.
 Suomessa ei ole kansallista suositusta hoitoon
 Äidin mukaan syynä lastensuojeluilmoitukseen ovat perheen yksityiseltä hakemat hoidot kroonista väsymysoireyhtymää eli ME/CFS:ää varten.
 Toisin kuin esimerkiksi muissa Pohjoismaissa, Suomessa ei ole kansallista suositusta tämän taudin hoidosta ja sen järjestelyistä.
 Sairauden oirekuvaa hallitsee  Duodecimin mukaan  useimmiten äkillisesti alkanut ja pitkäkestoinen huonovointisuus ja uupumus, joka pahenee vähäisessäkin fyysisessä tai henkisessä ponnistelussa eikä lievity levolla. Sairauden syntymekanismi on edelleen tuntematon.
 Sanni on saanut äidin mukaan apua esimerkiksi hengitettävästä hapesta, keittosuolanesteytyksestä ja pieniannoksisesta naltreksoni ldn-lääkkeestä, jolle on äidin mukaan sairaalan hyväksyntä. Tytär saa lääkettä sairaalassa, mutta äidin mukaan muuta apua ei.
 – Lisähappeakaan ei saa antaa, vaikka sängyn vieressä on laite, josta sitä saisi. Olemme pyytäneet edes sitä monta kertaa, mutta siitä on lääkärin kielto, Satu sanoo.
 Tampereen yliopistollinen sairaala ei kerro yksittäistapauksesta. Lastentautien ylilääkäri  Marja-Leena Lähdeaho  sanoo yleisellä tasolla, että lastensuojeluilmoitus on velvollisuus tehdä, jos herää huoli lapsen asioista.
 Mielenilmaus Tampereella
 Vertaistukiryhmä järjesti maanantaina kahdelta iltapäivällä mielenilmauksen Tampereen yliopistollisen sairaalan edessä tapauksen vuoksi.
 Elina Vuorenmaan kaksi lasta sairastaa ME/CFS-oireyhtymää.  Matias Väänänen / Yle
 Mielenilmausta järjesti  Elina Vuorenmaa , jonka kaksi lapsista sairastaa samaa sairautta. Hänen mielestään on käsittämätöntä, että julkinen sairaanhoito ei tarjoa apua ja kun perheet hakevat sitä yksityiseltä, lastensuojelu voi puuttua asiaan.
 Vertaistukiryhmässä tehdyn kyselyn mukaan perheistä tehdyt lastensuojeluilmoitukset ovat varsin tavallisia.
 – Tilanne perheiden ja yliopistosairaaloiden välillä on jatkunut ristiriitaisena jo vuosia. Ja nyt se on entisestään vain kärjistynyt. Nämä potilaat eivät saa mitään auttavaa tai parantavaa hoitoa julkisella. Vakavasti sairaiden on vaikea hakea apua mistään muualtakaan esimerkiksi taloudellisten syiden vuoksi.
 Sannin tapauksessa nuorelle on annettu esimerkiksi hengitettävää happea ja keittosuolaliuosta.
 – Kuka tahansa heikossa kunnossa oleva saa keittosuolaliuosta, Vuorenmaa kyseenalaistaa.
 Lääke ldn on kokeellista hoitoa, mutta sitä on käytetty myös Suomessa. Vuorenmaan mukaan nuorten aseman tekee huonoksi se, että aikuispotilaita saatetaan hoitaa julkisella puolella samoilla keinoilla, mistä nuorille on tullut lastensuojeluilmoituksia.
 – Tilanne pelottaa kyllä, jos mitään hoitoa ei ole tarjolla julkisessa terveydenhuollossa ja sitä täytyy hakea muualta. Jos hakee, sitten rangaistaan lasta. Tämä sotii järkeäni vastaan.
 Elina Vuorenmaa on käyttänyt toisen lapsensa hoitoihin noin 60 000 euroa. Hänen lapsensa on saanut apua kokeellisista hoidoista. Parhaillaan apua haetaan nuoremmalle lapselle ulkomailta.
 Ei ensimmäinen tapaus
 Potilasyhdistys Suomen lääketieteellinen ME/CFS-yhdistys ry kertoo, ettei Sannin tapaus ole ensimmäinen. Toiminnanjohtaja  Samuli Tanin  mukaan tiedossa on ainakin kolme tapausta alkukesän jälkeen.
 Iltalehti kertoi viikonloppuna Petteristä , joka sijoitettiin vastoin äitinsä tahtoa. 15-vuotias ME/CFS:ää sairastava nuori sijoitettiin muun muassa sen takia, että useista tutkimuksista huolimatta kaikkeen oireiluun ei ole löytynyt selkeää syytä. Perhe oli jättänyt Iltalehden mukaan tutkimusjakson kesken lapsen väsymyksen takia.
 Samuli Tanin mukaan ristiriita johtuu siitä, että ME/CFS tulkitaan toiminnalliseksi häiriöksi, jota voidaan hoitaa esimerkiksi psykoterapialla. Psykoterapia voi viedä Tanin mukaan voimia nuorelta, joka on ennestään jo hyvin uupunut.
 Kun nuori kokee, ettei siitä ole hyötyä ja perhe haluaa keskeyttää hoidon, tämä tulkitaan Tanin mukaan lapsen hyvinvoinnin estämiseksi.
 Taysin edustalla nähtiin maanantaina pieni tukimielenosoitus Sannin kiireellistä sijoitusta vastaan.   Matias Väänänen / Yle
 Avun saaminen vaihtelee
 Koska sairauden hoito ei ole Suomessa vakiintunut, avun saaminen vaihtelee hyvin paljon.
 – Toiset lääkärit pystyvät asiallisesti kuuntelemaan ja hoitamaan, toisille pelkkä sana ME/CFS johtaa ongelmiin. Mitä sairaampi olet, sitä huonommaksi kohtelu tuntuu muuttuvan. Osa vuodepotilaista ei saa edes diagnoosia tai jätetään oireet hoitamatta, Samuli Tani sanoo.
 Sairauteen ei ole olemassa hyväksyttyjä hoitoja eikä yhtenäistä kansainvälistä linjaa hoitamiseen. Tani ihmettelee, miksi Suomessa ei anneta tehdä hoitokokeiluja.
 – Jos sairauteen ei ole hyväksyttyä hoitoa, miksi lääkäri ei voisi antaa kokeellista hoitoa? Suomessa on mahdoton kokeilla uusia hoitoja, kun siitä saa heti leiman tai lääkärinoikeuksia jopa rajoitetaan, vaikka potilaat saavat hoidoista apua.
 Infektiolääkäri: Tautiin ei mitään tieteellisesti todistettua lääkehoitoa
 Infektiolääkäri  Jukka Lumio  kertoo kuulleensa tapauksesta, mutta ei tiedä ratkaisun taustoista.
 – Ilman tarkempia tietoja asiaan ei voi ottaa kantaa.
 Lumion mukaan happihoidoista ja suolaliuoksesta on tieteellisiä raportteja, mutta niiden raporttien mukaan hoidon tehosta ei ole todisteita.
 Arkistokuva Jukka Lumiosta.  YLE / Mari Vesanummi
 Happipitoisuuden ja suolaliuosannosten pitää olla turvallisia, ettei hapesta tule ongelmia keuhkoille ja keittoliuoksesta verenkierrolle, infektiolääkäri sanoo.
 Lumion mukaan ME/CFS tunnetaan lääketieteellisesti jo varsin hyvin. Esimerkiksi tiedetään, että se on vaikea pitkäaikainen fyysinen sairaus. Sairauden tekee ainutlaatuiseksi se, että fyysinen tai psyykkinen ponnistelu esimerkiksi kuntoutumistarkoituksissa aiheuttaa usein päiviä kestävän oireiden pahenemisen. Tämän takia hyvää tahtova ponnistelu voi olla Lumion mukaan joskus potilaalle haitaksi.
 Toinen ongelma on infektiolääkärin mukaan se, että tautiin ei ole mitään tieteellisesti tehoavaksi todistettua lääkehoitoa.
 – Lääkkeellistä hoitoa joudutaan kokeilemaan sillä periaatteella, että mahdollinen hyöty olisi odotettuja haittoja suurempi. Tästä rajanvedosta on Suomessakin ollut näkemyseroja potilaiden, heidän omaistensa ja lääkärikunnan välillä.
 Tieteellisellä Lääkäriseura Duodecimilla on parhaillaan parikymmenhenkinen asiantuntijaryhmä miettimässä tämän taudin hoidon järjestelyitä Suomessa.
 – Tämä niin sanottu hyvä käytäntö -ohjeistus on tarkoitus saada valmiiksi ensi vuoden loppuun mennessä. Siinä on keskusteltu myös sairastuneiden oikeuksista, ja siitä varmaan tulee suositukseenkin, Lumio kertoo.
  "Tämä on ihan kauhea järkytys"
 Sanni on ollut sairaalassa viikonlopun tarkoissa testeissä, mutta haittavaikutuksia hoidoista ei ole äidin mukaan löytynyt. Sairaalassa lapsen vointi on äidin mukaan huonontunut.
 – Sanni sanoi toistuvasti, että haluaa kotiin. Huonovointisuus, aivosumun paheneminen, oksettava olo, ajoittain päänsärkyä, käsien tärinää nivelkipuja. Muistin heikkeneminen entisestään, hän luettelee.
 Sanni on saanut julkiselta diagnoosin vuonna 2017. Hän ei ole pystynyt käymään koulua vuosiin.
 – Tämä on ihan kauhea järkytys. Olen yrittäjä, mutta en perjantaiaamun lastensuojelusoiton jälkeen ole voinut tehdä töitä.
 Lue lisää:
 Linda Sorrius elää uupumuksen ja pahoinvoinnin vallassa – Hän kärsii väsymysoireyhtymästä, jota lääkäreiden on vaikea tunnistaa

Sannin, 15, tapaus ei ensimmäinen: Ainakin kolme kroonista väsymysoireyhtymää sairastavaa nuorta on määrätty lastenkotiin


Summary: Santiagosta kotoisin oleva nuori agronomi Hugo Parada sanoo kotimaansa tarvitsevan syvää muutosta.

Chileläiset kävivät viikonloppuna nukkumaan tuhansien sotilaiden ja tankkien partioidessa kaduilla. He heräsivät sunnuntaina poikkeustilaan ja uutisiin kuolonuhreista.
 Etelä-Amerikan korkeimpien tuloerojen maassa poliittinen painekattila oli kiehunut ylitse.
 Multimiljardöörillä, keskustaoikeistolaisella presidentillä  Sebastian Piñeralla  on nyt ratkaistavanaan kolme vuosikymmentä ensi vuonna täyttävän demokratian syvin kriisi.
 Chilen laajan protestiaallon taustalla on pitkään jatkunut epätasa-arvo koulutus-, eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmissä. Kansalaisten viha rikkaiden poliitikkojen omahyväisyyteen ja korruptioon on kasvanut. Samalla monet ovat pettyneet uudistusten turhaan odotukseen.
 Poliisi ampui sunnuntaina kyynelkaasua Chilen pääkaupungissa Santiagossa. Alberto Pena / EPA
 Uudistuksia on vaadittu pitkään, sillä maailman suurimman kuparinviejävaltion talous on vakaa ja tämän vuodesta notkahduksesta huolimatta talous kasvaa edelleen. Vuonna 2018 talouskasvu oli 4,0 prosenttia ja vuoden 2019 ensimmäisellä puoliskolla 1,8 prosenttia.
 Chilen talous on kasvanut nopeimmin Latinalaisen Amerikan maista viime vuosikymmenillä eli demokratian aikana. Vuonna 2000 maan köyhyysaste oli 30 prosenttia, vuoteen 2017 mennessä luku oli pudonnut 6,4 prosenttiin.
 Maailmanpankin luokituksessa Chile on nyt korkean keskitulon maa eli sen keskimääräinen bruttokansantuote henkeä kohden on yli 10 800 euroa vuodessa. Noin puolet maailman maista ei yllä samaan.
 Hyvän talouskasvun myötä 18 miljoonan asukkaan Chilelle onkin kertynyt julkisia varoja, jotka olisi mahdollista kohdentaa nykyistä laaja-alaisemmin.
 Sotilaiden voimankäyttö järkytti
 Etelä-Amerikan länsiosassa sijaitsevan viini- ja kuparimaan Chilen maanlaajuiset protestit ja presidentin rajut vastatoimet, kuten ulkonaliikkumiskielto, ovat järkyttäneet kansaa.
 Santiagolainen  Hugo Parada  on pettynyt maan johtoon.
 – Ihmiset ovat väsyneet epäoikeudenmukaisuuteen, jota huokuu alati valtion taholta. Vuosien ajan hallitus on tehnyt löysiä lakeja, jotka ovat laskeneet eläkkeiden tasoa ja nostaneet elintarvikkeiden, tietullien, sähkön ja terveyspalveluiden hintaa, Parada arvioi.
 Opiskelija Hugo Parada vaatii Chilen ministereitä eromaan. Hugo Parada
 Parada on insinööriksi opiskeleva agronomi, joka kuuluu Chilen koulutettuun, tasa-arvon ja oikeudenmukaisuuden merkitystä arvostavaan sivistyneistöön. Protestien aikana hän on ollut kotonaan.
 – Nyt ihmiset saivat epäoikeudenmukaisuudesta kyllikseen ja lähtivät rohkeasti kaduille. Ärtymys yksityisten kauppojen ja supermarkettien hinnoilla pelaamiseen ja paikoin surkeasti toimiviin kalliisiin bussilinjoihin sai vandalismin liikkeelle, Parada arvioi.
 Hänen mukaansa metrojen hinnankorotuksen peruminen ei enää riitä tilanteen rauhoittamiseksi.
 – Ministerivaihdoksia pitää tulla. Hallitus ei voi jatkaa, sen on erottava, Parada sanoo.
 Kuukausipalkka yliopiston kuukausimaksuun
 Levottomuuksien kipinänä toimi Santiagon metron hinnankorotus.  Mitättömän tuntuinen korotus  oli monelle viimeinen pisara, sillä ruuan ja palveluiden hinnat ovat jo ajat sitten karanneet liian korkeiksi suurelle osalla Chilen väestöstä
 Keskiluokka elää luottokorteilla. Pienituloisten lapset eivät opiskele, sillä kaikki yliopistot – myös valtion julkinen yliopisto – ovat maksullisia ja kalliita. Minimipalkka on Chilessä muutama sata euroa kuussa eli saman verran kuin kuukauden yliopisto-opinnot voivat maksaa.
 Pahoin palanut metro Elisa Correan asemalla Santiagossa. EPA/ Alberto Peña
 Vähävarainen väestö työskentelee usein kotiapulaisina rikkaiden kaupunginosissa.
 Työmatkat ovat pitkiä, ne tehdään useilla kulkuvälineillä. Vähävaraisille työmatkalaisille metrolippujen hinnan korotus on iso asia, sillä juuri he käyttävät julkista liikennejärjestelmää.
 Vauraat aikuiset ja nuoret ajavat omilla autoillaan. He eivät koskaan käytä bussia tai metroa.
 Viidennes nuorista ei opiskele eikä käy töissä
 Viikonloppuna ulkonaliikkumiskielto oli ehdoton ja koski kaikkia suuria kaupunkeja ja tärkeitä Tyynenmeren satamia.
 Poikkeustilalla on Chilessä huono maine. Armeija käytti sitä sotilashallinnon vuosina 1973–1990 siepatakseen, kiduttaakseen ja kadottaakseen vastustajikseen epäilemiään henkilöitä ulkonaliikkumiskiellon turvin.
 Nyt protestoijat eivät näytä pelkäävän armeijaa historian painolastista huolimatta. Kovimpien, tuhopoltoiksi kärjistyneiden mielenilmausten johtajat ovat alle kolmekymppisiä nuoria.
 Myös päivällä nähtiin tulipaloja, kun protestoijat osoittivat sunnuntaina mieltään Valparaísossa Chilessä. Raul Zamora / EPA
 19 prosenttia Chilen 15–29 vuotiaista nuorista ei ole työssä eikä opiskele. Heitä kutsutaan Nini-nuoriksi. Ilmaisu tulee espanjankielisestä määritelmästä ”ni estudia, ni trabaja”, ei työssä eikä opiskele.
 Koulupudokkaiden suuri määrä kertoo osaltaan siitä, että koulutussektorin ja työmarkkinoiden kehittäminen on ollut Chilessä heikkoa.
 Niillä nuorilla, joilla on varaa hankkia kallista koulutusta, opintojen tarjoamat mahdollisuudet työllistyä ovat Chilessä hyvät. Korkeasti koulutettujen työllisyysluvut ovat Latinalaisen Amerikan maista korkeimmat juuri Chilessä Perun, Panaman ja Costa Rican ohella.
 Poikkeustila mahdollistaa väärinkäytökset
 Hallitus on syyttänyt mielenosoittajia vandaaleiksi. Pelkkä vandalismin voima tuskin olisi kyennyt levittämään protesteja neljä tuhatta kilometriä pitkän maan eri osiin.
 Kadulla päiväsaikaan liikkuvat mielenosoittajat ovat olleet eri ikäisiä, keskiluokkaan kuuluvia ihmisiä ja perheitä, jotka ovat vaatineet julkisten varojen kanavoimisesta nykyistä laajapohjaisempaan hyvinvointiin.
 Öiset tuhopolttajat ovat peittäneet kasvonsa hupuin ja liinoin. Tuliaseita heillä ei ole ollut, joten huume- ja muu järjestäytynyt rikollisuus ei ole levottomuuksien takana.
 Mielenosoittajia kohti ammuttiin sunnuntaina kyynelkaasua Plaza Italia -aukiolla Santiagossa. Esteban Garay / EPA
 Sunnuntai-iltana protestit jatkuivat. Poikkeustila oli yhä voimassa neljässä maan kuudestatoista maakunnasta. Chilen ihmisoikeusinstituutti INDH raportoi ainakin kahdenkymmenenkahden ihmisen joutuneen sotilaiden väärinkäytöksen kohteiksi suurissa kaupungeissa. Heidän joukossaan oli myös lapsia.
 Näin rajut protestit ovat Chilessä harvinaisia. Myös poikkeustila on harvinainen toimenpide.
 Demokratian kolmella vuosikymmenellä presidentti on julistanut poikkeustilan Chileen kahdesti, vuonna 1998 entisen diktaattorin  Augusto Pinochetin  Lontoon pidätyksen aikaan sekä vuonna 2010 maanjäristyksen jälkeisen ryöstelyaallon taltuttamiseksi.
 Poikkeustilan tavoite on rauhoittaa maa, estää tuhotyöt sekä suojata ihmishenkiä ja omaisuutta.
 Chilessä presidentti määrää poikkeustilan käytöstä. Presidentti Piñera antoi poikkeustilan toimeenpanon taktisiin operaatioihin erikoistuneelle kenraalille  Javier Iturriaga del Campolle , jonka maine on hyvä.
 Campo on esiintynyt sävyisän ja harkitun oloisena Chilen televisiossa kriisin aikana. Hän ei ole ryvettynyt viime vuonna Chileä ravistelleessa asevoimien rahankavallus- ja korruptioskandaalissa.
 Sotilaat yrittävät lauantaina estää mielenosoittajien kulkuetta etenemästä Santiagossa. ELVIS GONZALEZ / AOP
 Etelä-Amerikan suurimmat tuloerot
 YK:n mukaan Chile on Latinalaisen Amerikan maista kehittynein, vakain ja vähiten korruptoinut valtio, joka nousi alueelta ensimmäisenä teollisuusmaiden järjestön OECD:n jäseneksi. Chileä ei luokitella kehitysmaaksi.
 Chile on alueen maista ainoa, joka on saanut hävitettyä äärimmäisen köyhyyden, joskaan ei köyhyyttä. YK:n talouskomission Cepal:n mukaan köyhyysrajan alla Latinalaisessa Amerikassa elää 13–54 prosenttia väestöstä eli luku vaihtelee suuresti maittain.
 Chilen tilanne kuvaa hyvin sitä, että talouskasvulla ja köyhien määrällä ei ole suoraa yhteyttä. Maan tuloerot ovat kasvaneet suurimmiksi Latinalaisessa Amerikassa ja Chileen on syntynyt entistä syvempi juopa köyhimmän ja rikkaimman kansanosan välille.
 Vauraus on kuitenkin lisääntynyt niin merkittävästi, että siitä on sadellut murusia myös köyhien pöydälle, jolloin tilastoluokitus ”äärimmäinen köyhyys” on nipistetty pois näkyvistä.
 Chilen media on kertonut kriisin käänteistä, mutta se on toistaiseksi käsitellyt merkille pantavan vähän protestien syitä. Taustalla lienee se, että Chilen päämedia on hallitusta kannattavien vauraiden sukujen omistuksessa. Se arvostelee harvoin hallitusta kärkkäästi, jos ollenkaan.
 Lue lisää:
 Chilen presidentin mukaan maa on ajautumassa sotaan
 Mielenosoittajat sytyttivät vaatetehtaan tuleen Chilessä – viisi kuoli
 Chilen mellakoissa kuolonuhreja – Nousevat hinnat ja rikkauden epätasainen jako turhauttavat ihmisiä
 Chilessä armeija kaduilla, tuhopolttoja ja väkivaltaa – Syynä neljän sentin korotus metrolipun hintaan

Chile vaurastui, mutta rahat jäivät harvoille – Nyt kauan kytenyt tyytymättömyys leimahti liekkeihin


Summary: Muutokset koskevat eniten pelkkää kassatyötä tekeviä.

Rakennustarvikkeiden jälleenmyyntiketju Stark aloittaa yt-neuvottelut 68 työntekijän vähentämiseksi.
 Toimitusjohtaja  Harri Päiväniemen mukaan  neuvottelujen tavoitteena on vähentää pelkkää kassatyötä tekevien ihmisten määrää, koska valtaosa yrityksen asiakkaista on nykyään laskulle ostavia ammattiasiakkaita.
 – Tämä koskee siis nimenomaan kassamyyjiä, joten puhdas kassatyöskentely tulisi poistumaan kokonaan, Päiväniemi valottaa.
 Kyseessä on siis uuden asiakaskunnan paremmasta palvelusta.
 Päiväniemi muistuttaa, että vähennysten määrä saattaa jäädä pienemmäksi kuin nyt on arvioitu.
 – Usko ja toivo on, että luku tulee olemaan pienempi kuin 68.
 Päiväniemen mukaan neuvottelut ovat valtakunnalliset, eivätkä ne johda liikkeiden sulkemiseen millään paikkakunnalla.
 Starkin palveluksessa on yhteensä noin 1 000 työntekijää 26 toimipisteessä ja keskusorganisaatiossa.

Stark aloittaa yt-neuvottelut – 68 työpaikkaa vaarassa


Summary: Tallink Siljan Europa -risteilyalukselta löydettiin sunnuntaina aamuyöllä kahden nuoren suomalaisen ruumiit.

Viron poliisi ei ole toistaiseksi käynnistänyt tutkintaa Silja Europa -laivalta menehtyneinä löydettyjen kahden nuoren suomalaisen kuolemasta. Viron poliisi katsoo, että 25-vuotiaan naisen ja 21-vuotiaan miehen kuolemat eivät olleet epäilyttäviä.
 – Tällä erää ei ole käynnissä tapausten poliisitutkintaa, koska emme pidä näitä kuolemia epäilyttävinä, Viron poliisin edustaja  Leana Loide  ilmoitti STT:lle sähköpostitse.
 Loiden mukaan kummankin vainajan tarkka kuolinsyy selvitetään ruumiinavauksessa. Loide toteaa, että kummankaan vainajan ruumiista ei löydetty ulkoisen väkivallan merkkejä.
 Viron poliisi ei ainakaan toistaiseksi usko, että kuolemat liittyisivät toisiinsa.
 "Kuolemat laivoilla harvinaisia"
 Silja Europan omistaa varustamo Tallink Silja. Varustamon viestintäjohtaja  Marika Nöjd  kertoi STT:lle maanantaina sähköpostitse, että myös yhtiön käsitys on edelleen se, että varhain sunnuntaina laivalta löydettyjen vainajien kuolemat olivat kaksi erillistä tapausta.
 Nöjdin mukaan Tallink Silja selvittää omalta osaltaan, mitä ja miten kaksikolle oli laivalla tapahtunut.
 – Käymme näitä tapauksia läpi ja sitä, onko jotain, missä voidaan meidän puolelta parantaa tai muuttaa toimintaa. Mutta ne käydään meillä sisäisesti, keskustellaan nyt tulevina viikkoina.
 Silja Europan liikennöintiin viikonlopun tragedia ei Nöjdin mukaan vaikuta.
 Tallink Siljan viestintäjohtaja lisää, että kuolemantapaukset laivalla ovat harvinaisia.
 – Yleensä on kyse iäkkäämmästä matkustajasta, joka menehtyy sairauskohtaukseen. Yleensä näissä tapauksissa matkustaja on jo kotona ollessaan tuntenut huonoa oloa ja saanut sitten sairauskohtauksen. Näitä sattuu joitakin vuodessa. Meillä on lähes kymmenen miljoonaa matkustajaa vuosittain, niin ovathan nämä siinä suhteessa harvinaisia.
 Aiheesta aiemmin:
 Tallink Siljan risteilyalukselta löytyi kahden suomalaisen ruumiit

Viron poliisi ei käynnistä tutkintaa Silja Europalla menehtyneistä – "kuolemat eivät epäilyttäviä"


Summary: Puolustusministeri Mark Esper kertoi, että osa joukoista jää varmistamaan, etteivät alueen öljykentät joudu Isisin käsiin.

Yhdysvaltojen joukko-osastojen kerrottiin varhain maanantaina jättäneen Pohjois-Syyrian alueet ja siirtyneet Irakin puolelle.
 Reutersin mukaan yli 100 armeijan ajoneuvoa on ylittänyt rajan Irakiin. Yhdysvaltalaisia odotti kurdilaisen Rudaw tv:n mukaan iloinen vastaanotto Dahukin maakunnassa.
 Puolustusministeri  Mark Esper  kertoi Yhdysvaltojen jättävän kuitenkin osan joukoista alueella olevien öljykenttien liepeille. Joukot vartioivat kurdijoukkojen kanssa öljykenttiä, jotta ne eivät joutuisi Isisin haltuun, sanoi Esper.
 Esper kertoi toimittajille matkallaan Afghanistanissa, että Yhdysvaltojen vetäytyminen Syyriasta on käynnistynyt. Hän kertoi, että keskustelut joukkojen jäämisestä Koillis-Syyriaan ovat käynnissä.
 Yhdysvallat kertoi sunnuntaina , että Syyriassa olevia sotilaita ei vedetäkään kotimaahan, vaan heidät siirretään Länsi-Irakiin.
 Kurdien hallinnoiman Kamishlin kaupungin asukkaiden on kerrottu olleen raivon vallassa ja heitelleen ohiajavia sotilaita perunoilla.
 – Yhdysvallat pakenee kuin rotat, sanoi yksi vihainen mies.
 Kurdit olivat järkyttyneitä Yhdysvaltojen presidentin  Donald Trumpin  päätöksestä vetää maansa tuki pois kurdijoukoilta.
 Tal Tamrin kaupungin lähellä toinen mieltään osoittanut mies astui poistuvien yhdysvaltalaisten eteen pidellen plakaattia "Kiitos amerikkalaiset, mutta Trump petti meidät".
 Kurdit ovat tukeneet Yhdysvaltain tavoitteita ja olleet etulinjassa taistelussa terroristijärjestö Isisiä vastaan.
 Turkki hyväksyi  torstaina Yhdysvaltojen ehdotuksen viiden päivän tulitauosta.
 Turkki on vaatinut kurdijoukkoja poistumaan keskiviikon vastaiseen yöhön mennessä rajansa läheiseltä puskurivyöhykkeeltä, jota se on alkanut kutsua turvavyöhykkeeksi. Turkki on kertonut jatkavansa sotatoimia, jos ehtoja ei täytetä.
 Turkki aloitti hyökkäyksen terroristeina pitämiään kurdijoukkoja vastaan toissa viikolla.
 Venäjä sanoi maanantaina, että Turkin hyökkäyksen seurauksena on jäänyt 12 vankilaa ja kahdeksan pakolaisleiriä vartioimatta. Interfaxin mukaan vankiloissa on pidetty Isis-vankeja. Venäjän puolustusministerin  Sergei Shoigun  mukaan vangit voivat karata ja palata kotimaihinsa.
 Venäjän ja Turkkien presidenttien on kerrottu keskustelevan Turkin sototoimista tiistaina. Venäjän mukaan alueen tilanne voi rauhoittua vain yrittämällä yhdistää Syyria niin, että kaikkien vähemmistöjen ja uskonnollisten ryhmien mielipiteet huomioidaan.
 Lue myös:
 Kurdit ovat vetäytyneet saarretusta Ras al-Ainin rajakaupungista
 Yle Pohjois-Syyriassa: Kurdit hautasivat Turkin iskuissa tulitauon aikana kuolleita – "Maailma on hylännyt meidät"
 Turkki kehottaa Yhdysvaltoja käyttämään vaikutusvaltaansa Pohjois-Syyrian kurdijoukkoihin
 Kurdit: Turkki estää kurdijoukkojen evakuointia Ras al-Ainin alueelta – Amnesty syyttää Turkkia sotarikoksista
 Republikaanijohto, kenraalit ja amiraalit ryöpyttävät Trumpin Syyria-päätöstä – "Amerikkaa vastaan hyökätään sisältäpäin"
 Pakolaiset tukkivat tien pois Qamishlin kurdikaupungista: "Miksi olet menossa sinne", kysytään Ylen toimittajalta Irakin ja Syyrian rajalla

Yhdysvallat veti joukkojaan pois Pohjois-Syyriasta – kurdit heittivät perunoilla


Kilpailu- ja kuluttajavirasto on hyväksynyt sähkömarkkinoiden pelikenttää uudistavan kaupan.
 Lahti Energia, Oulun Energia, Oulun Seudun Sähkö, Pori Energia ja Vantaan Energia sekä Oulun Sähkönmyynnin osakkaat Tornion Energia, Haukiputaan sähköosuuskunta, Raahen Energia, Rantakairan Sähkö ja Tenergia solmivat  aiemmin tänä vuonna  esisopimuksen muun muassa sähkönmyyntinsä yhdistämisestä. Kilpailu- ja kuluttajavirasto näytti kaupalle vihreää valoa viime viikolla.
 Suuri sähkönmyyjä
 Yhtiöiden mukaan perustettavalla konsernilla on yli 400 000 asiakasta ja siitä tulee alan toiseksi suurin toimija Suomessa. Sen tavoitteena on kasvaa Suomen suurimmaksi toimijaksi kasvattamalla omistuspohjaa ja hankkimalla uusia asiakkaita.
 Yhteistyö koskee sähkön vähittäismyyntiä, aurinkosähköpalveluja, sähköisen liikenteen palveluja sekä asiakaspalvelua ja laskutusta. Uusien myynti- ja asiakaspalveluyhtiöiden on suunniteltu aloittavan toimintansa ensi huhtikuun alussa.
 Yhtiöiden nykyisten asiakkaiden ei tarvitse tehdä uudistuksen takia mitään. Henkilöstö eli noin 110 ihmistä siirtyy uusiin yhtiöihin vanhoina työntekijöinä.

Kilpailuvirasto hyväksyi sähköyhtiöiden suuren yhteenliittymän: 400 000 asiakasta saa uuden sähkönmyyjän


Summary: Vihreiden puolueiden kannatus nousi viime vaaleista jopa kuusi prosenttiyksikköä.

Vihreitä arvoja kannattavat puolueet ovat ottaneet historiallisen vaalivoiton Sveitsin vaaleissa. Maanantain lopullisten tulosten mukaan Vihreä puolue sai 13,2 prosenttia äänistä, mikä on peräti kuusi prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna 2015.
 Toinen ekologisia arvoja ajava puolue, Vihreät liberaalit, lisäsi niin ikään kannatustaan 7,8 prosenttiin edellisten vaalien alle viidestä prosentista.
 Sveitsin kansanpuolue (SVP) säilytti asemansa parlamentin suurimpana puolueena, mutta sen kannatus putosi 25,6 prosenttiin, kun se edellisissä vaaleissa oli vielä 29,4 prosenttia.
 – Sveitsin mittakaavassa tämä ei ole aalto vaan hyökyaalto, kiteytti politiikan tutkija Pascal Sciarini.
 SVP:n edustajan  Oscar Freysingerin  mukaan tappio oli odotettu.
 – Siitä huolimatta avainkysymyksenä säilyy tämä: ennen kuin pelastamme planeetan, meidän on pelastettava Sveitsin itsemääräämisoikeus, Freysinger sanoi.
 Lue myös:
 Sveitsiin ennakoidaan vihreiden voittoa, sillä ilmasto huolettaa jäätiköitään menettävää maata
 Sveitsiä vaivaa demokratiavaje, jonka vain naiset voivat ratkaista – "Lakeja on ollut laatimassa enemmän Hans-nimisiä miehiä kuin naisia"

Vihreille puolueille historiallinen voitto Sveitsissä – kansanpuolueelle selkeä tappio


Summary: Uusikuu-yhtye on esittänyt suomalaista tangoa Euroopassa jo 20 vuoden ajan.  Kappaleet esitetään suomenkielellä.

Suomalaista tangoa ovat vieneet eurooppalaiseen tietoisuuteen muun muassa Aki Kaurismäen elokuvat, FINtango-festivaali Saksassa ja monet suomalaiset esiintyjät kiertueillaan. Näin sanoo tietokirjailija  Timo Kalevi Forss , joka on juuri kirjoittanut kirjan  Tähdet meren yllä: suomalaisen tangon tarina .
 – Ajattelin aikaisemmin, että suomalaisessa tangossa saksalaisia viehättävät melankolia ja tuska. Saksassa käytyäni oivalsin, että muunmaalaisiin tangossa voi vedota vahva luontosuhde. Tangossa puhutaan aina tuomesta, pihlajasta tai vesistöstä. Satumaa-tangossakin on luontovertauksia. Saksa ja Buenos Aires eivät näytä samanlaiselta kuin Suomen luonto, sanoo Forss.
 Myös Uusikuu-yhtye kiertää Saksassa ja Sveitsissä suomalaista tangoa markkinoiden. Se on esiintynyt klassisen musiikin festivaaleilla, kansanmusiikkifestivaaleilla ja jazzklubeilla, kertoi yhtyeen solisti  Laura Ryhänen   Radio Suomen Päivä -ohjelmassa.
 Uusikuu laulaa tangoa suomenkielellä. Miten tangon sanoma menee perille?
 – Mukavin hetki esiintymisessä on se, kun ihmisillä on silmät kiinni ja he kuuntelevat. Jälkeenpäin he sanovat, etteivät ymmärrä yhtään, mistä lauloin. Siitä tulee kuitenkin hyvä mieli. Laulujen tarinat ovat kuitenkin iso osa esiintymistä ja niistä kerrotaan laulujen välillä.
 Ryhänen haluaa viedä suomalaista tangoa kaikkien niiden tietoisuuteen, jotka eivät vielä tunne sitä. Parikymppisenä tango oli Ryhäselle vierasta, mutta elämänkokemuksen myötä hän alkoi löytää hyviä sanoituksia.
 Hänen mukaansa Uusikuu ottaa esityksiin hyvin vähän kaikista tunnetuimpia suomalaisia kappaleita. Kappaleita valitessaan yhtyeen viulisti  Mikko Kuisma  kuunteli yli 1 000 kappaletta, joista tiedettiin, että ne oli käännetty suomeksi, tai ainakin toivottiin, että niistä olisi käännösversiot.
 – Otettiin erityisesti sellaisia kappaleita, joista laulajana tykkään. Saksalaisista kappaleista mukaan tuli kappale Ei itketä lauantaina. Kun ollaan Saksassa, halutaan osoittaa kunnioitusta myös saksalaiselle musiikille.
 Repertuaariin kuuluvat myös  Unto Monosen  tangot sekä Dallapen vanha tuotanto ja  Georg Malmstenin  kappaleet 1930 - 1960 -luvuilta.
 – Monet Dallapen jäsenistä esiintyivät ulkomailla. Jos he nyt näkevät, he ovat varmaan tyytyväisiä, että heidän musiikkiaan esitetään yhä. Niiden kappaleiden voima kantaa sata vuotta jälkeenpäin missä tahansa. Mitä muuta lauluntekijä voisi toivoa omalle työlleen, sanoo Laura Ryhänen.
 Suomalaista tangoa on vienyt ulkomaille myös Sväng-yhtye, joka kiertänyt Saksassa. Heillä on ollut mukana myös tanssipari, joka on pitänyt opetustuokioita suomalaisen tangon askeliin.
 – Suomalaisen tangon tanssiminen koetaan helpoksi. Se on sellainen joka miehen laji, sanoo Timo Kalevi Forss.
 Lisää tangosta:
 Suomalainen tangon taika

Suomalainen tango puree myös Keski-Euroopassa – kaiho ja luonto kiehtovat kuulijaa


Summary: Hoasin vuokralaiset ovat järkyttyneitä opiskelija-asuntosäätiön perimistä perusteettomista ja liioitelluista vahingonkorvausvaatimuksista.

Tiia Sjöblad  oli järkyttynyt, kun hän avasi vuokranantajansa Hoasin lähettämän kirjeen: 5 100 euron lasku, maksuaikaa kolme viikkoa.
 – Taisin hieman itkeäkin. Se oli valtava summa. Kysyin itseltäni: mistä saan rahat kasaan?
 Sjöblad asui Hoasin opiskelija-asunnossa sulhasensa  Fredrik Sjöbladin  kanssa. Pariskunta oli aiheuttanut pienen vesivahingon vuorka-asuntonsa keittiöön. Kun lattia oli avattu, sieltä oli löytynyt vanha kosteusvaurio. Hoas tiesi vanhasta vahingosta, sillä siitä oli raportoitu jo vuonna 2013 – vuosi ennen kuin Sjöbladit muuttivat asuntoon. Nyt Hoas siis vaati, että pariskunta maksaisi myös vanhasta vesivahingosta koituvat korjauskustannukset.
 – Siinä vaiheessa alkoi suututtaa. Hoas yritti periä meiltä yli viisi tuhatta euroa vanhasta vahingosta, josta he tiesivät jo ennen kuin muutimme asuntoon, Tiia Sjöblad kertoo.
 Tiia Sjöbladin (vas.) mukaan valitusprosessi vei paljon aikaa ja energiaa. Yle / Taisto Lapila
 Svenska Ylen selvityksestä  käy ilmi, että Sjöbladit eivät ole ainoat Hoasin lähettämistä vahingonkorvaus- ja siivouslaskuista valittaneet asukkaat. Hoasilla on yli 9 700 vuokra-asuntoa pääkaupunkiseudulla, ja viimeisen kymmenen vuoden aikana 33 entistä vuokralaista on valittanut opiskelija-asuntosäätiön toiminnasta Kuluttajariitalautakuntaan.
 Vain pieni osa kaikista vuokrakiistoista päätyy Kuluttajariitalautakunnan käsittelyyn.
 – Suurimmalla osalla opiskelijoista ei ole energiaa tai he eivät edes tiedä, että sellainen mahdollisuus on olemassa, Kuluttajariitalautakunnassa istuva asianajaja  Marina Furuhjelm  sanoo.
 Viranomaiset hylkäävät Hoasin vaatimukset
 Suurin osa Hoasiin kohdistuneista valituksista liittyy siivous- ja vahingonkorvauskuluihin. Summat ovat sadoista euroista tuhansiin. Kirjallisisissa lausunnoissaan Kuluttajariitalautakunta on suhtautunut skeptisesti Hoasin vaatimuksiin, sillä Hoasilta on puuttunut kuvallinen todistusaineisto väitetyistä vaurioista tai likatahroista.
 Yhdeksässä tapauksessa 16:ssa lautakunta on joko pienentänyt Hoasin vaatimaa summaa tai evännyt vahingonkorvausvaatimuksen kokonaan. Niissä tapauksissa, jossa korvauslasku on todettu perättömäksi, Hoas on joutunut maksamaan vuokravakuuksia vuokralaisille takaisin korkojen kera.

Kuvassa olevassa tapauksessa Kuluttajariitalautakunta katsoi, että Hoasin esittämät maksuvaatimukset olivat sisällöltään ristiriitaisia. Yle / Alexander Uggla
 4 000 euron lasku saunan uusimisesta
 Dina Belfer  oli muuttanut Hoasin perheasunnosta pois jo useita kuukausia sitten, kun hän sai postissa opiskelija-asuntoyhtiöltä 4 000 euron laskun. Lasku koski asunnon saunaa, johon Hoas oli uusinut kaikki puiset osat. 18 vuotta vanhaa saunaa ei ollut koskaan aiemmin korjattu ja nyt Belferiä vaadittiin maksamaan koko urakka.
 – Olen yksinhuoltaja ja menin täysin paniikkiin laskusta. Olin käyttänyt saunaa vain muutaman kerran, Belfer kertoo.
 Belfer valitti laskusta Kuluttajariitalautakuntaan, joka katsoi, että saunan korjausvaatimukset olivat kohtuuttomat, sillä opiskelija-asuntoyhtiö ei ollut huomioinut vanhan saunan ikää.
 Dina Belfer näyttää kuvia saunasta Spotlightin toimittajalle. Hoas käytti kuvia todisteina vahingonkorvausvaatimuksessaan. Yle / Taisto Lapila
 Lopulta Belferin maksettavaksi jäi yhteensä 1 800 euroa vaurioista, joita ei voinut laittaa normaalin kulumisen piikkiin. Ne koostuivat muun muassa Belferin kahden kissan aiheuttamista jäljistä. Vaikka lemmikit olivat asunnossa sallittuja, niiden aiheuttamat mahdolliset vahingot vuokralainen joutuu yleensä korvaamaan.
 Vahingot pienenivät neljännesosaan alkuperäisestä
 Tiia ja Fredrik Sjöblad valittivat yli viiden tuhannen euron keittiölaskustaan.
 – Olemme käyneet varmaankin 20 sivun verran sähköpostikeskustelua Hoasin kanssa, Fredrik Sjöbland sanoo.
 Monta kuukautta kestäneen kädenväännön jälkeen, vuokranantaja lopulta suostui pienentämään vaaditut korvaukset neljäsosaan alkuperäisestä. Todisteet vanhasta kosteusvahingosta puhuivat puolestaan. Myös Kuluttajariitalautakunta katsoi, että 1 300 euroa oli kohtuullinen korvausvaatimus vesivahingosta, jonka pariskunta oli keittiöön aiheuttanut.
 "Inhimillisiä virheitä"
 Hoas ei halunnut kommentoida Svenska Ylelle yksittäistapauksia. Opiskelija-asuntosäätiön mukaan kyse on inhimillisistä virheistä.
 – Teemme virheitä silloin tällöin. Pyrimme siihen, että kaikkiin valituksiin suhtaudutaan samalla tavalla. Toki se tarkoittaa myös sitä, että kohtelemme heitä suurena massana, Hoasin kiinteistöjohtaja  Kim Lindholm  sanoo.
 Lindholmin mukaan kulumista on erityisen paljon juuri opiskelija-asunnoissa. Muuttoja Hoasin asuntoihin ja niistä pois on vuodessa yhteensä 10 000. Vuokralaisia on 19 000.
 Hoasin kiinteistöjohtaja Kim Lindholmin mukaan kulumista ilmenee erityisen paljon juuri opiskelija-asunnoissa, joissa vuosittaiset muuttovirrat ovat valtavat. Yle / Taisto Lapila
 Kiinteistöjohtaja huomauttaa, että Hoasin tiukka linja tahroista ja vaurioista on yksi syy siihen, että vuokrat voivat olla niin alhaiset. Säätiö ei osallistu samalla tavalla vuokrakohteen ylläpitokustannuksiin kuin muut vuokranantajat. Hoasin vuokrat ovat noin 35 prosenttia halvemmat kuin yksityisillä markkinoilla.
 – Emme lähetä perusteettomia laskuja. Mutta joskus virheitä sattuu, Lindholm sanoo.
 Vuokralaiset heikommassa asemassa kuin vuokranantaja
 Liisausasioihin erikoistunut asianajaja Marina Furuhjelmin uskoo, että vuokranantajien vaatimat perättömät ja ilman selvityksiä tehdyt vahingonkorvausvaatimukset ovat yleisiä. Virheelliset korvausvaatimukset huomataan vasta sitten, kun vuokralainen tekee valituksen.
 – Tätä tietoa Hoas ei saa selville ennen kuin vuokralainen kirjoittaa takaisin. Vasta sitten Hoas alkaa selvittämään, onko vaatimus aiheellinen vai ei, Furuhjelm sanoo.
 Asianajaja Marina Furuhjelmin mukaan vuorkalainen jää helposti suuren vuokrantajan jalkoihin, sillä vuokranantajalla on niin paljon enemmän resursseja käytettävissään. Yle / Taisto Lapila
 Vaikka laki asuinhuoneiston vuokrauksesta on vuokralaisen puolella, valtasuhteet vuokramarkkinoilla ovat todellisuudessa päinvastaiset.
 – Vuokralaisen asema on selkeästi heikompi. Suurella vuokranantajalla on yleensä omat asianajat, jotka tietävät tarkalleen, mitä he tekevät, Furuhjelm sanoo.
 Eräs Hoasin entinen vuokralainen sai puolestaan 130 euron siivouslaskun muutettuan pois Hoasin asunnosta. Kun hän teki asiasta valituksen Kuluttajariitalautakuntaan, Hoas vastasi välittömästi peruvansa korvausvaatimuksensa prosessiekonomisista syistä ja lisäsi, että väitetylle lialle ei ollut näyttöä.
 Miksi Hoas veti vahingonkorvausvaatimuksensa takaisin?
 – Oma työmme maksaa ja kaikkiin yksittäistapauksiin ei kannata työllistää Kuluttajariitalautakuntaa. Kokonaisarvionnin jälkeen päädyimme siihen, että tätä tapausta ei kannata jatkaa, Hoasin kiinteistöjohtaja Kim Lindholm vastaa.
 Hoas perui maksuvaatimuksensa sen jälkeen, kun vuokralainen valitti siitä Kuluttajariitalautakuntaan. Väitetylle lialle ei ollut todisteita. Yle / Alexander Uggla
 Reklamointi on työlästä
 Asianajaja Marina Furuhjelmin mukaan on huolestuttavaa, että isot vuokrantantajat, kuten Hoas, laiminlyö vuokralaisia saavuttaakseen suurempia taloudellisia tavoitteita.
 – Vuokranantaja yrittää selvästi vähentää omia kustannuksiaan ja laittaa niistä niin paljon kuin mahdollista vuokralaisen piikkiin. Lopulta kyse on bisneksestä ja taustalla on aina raha, Furuhjelm sanoo.
 Tiia ja Fredrik Sjöblad ovat pettyneitä siihen, miten Hoas kohteli heitä. Jos pariskunta ei olisi pitänyt pintaansa, he olisivat joutuneet maksamaan noin 4 000 euroa enemmän kuin mitä he valituksen jälkeen maksoivat.
 – Se oli stressaavaa, että oli sellainen summa, jonka olet velkaa jollekin taholle. Miten väittää vastaan, jos et ole syyllinen? Se vei paljon aikaa energiaa, Tiia Sjöblad sanoo.
 Lue alkuperäinen artikkeli Svenska Ylen sivuilta:
 Skadestånd på tusentals euro – för skador som hyresgästen inte orsakat: "Jag blev helt panikslagen"
 Katso alkuperäinen haastattelu Spotlight-ohjelmassa Yle Areenassa:

Tuhansien eurojen lasku vahingoista, joita vuokralaiset eivät aiheuttaneet: "Menin paniikkiin"


Summary: Kahden kymenlaaksolaisen vihannespuutarhan toimitusjohtaja tuomittiin terveysrikoksesta sakkoihin.

Kahden kymenlaaksolaisen kauppapuutarhan toimitusjohtaja on tuomittu sakkoihin terveysrikoksesta. Kymenlaakson käräjäoikeus antoi tuomion maanantaina.
 Kymenlaakson käräjäoikeus tuomitsi miehen, koska  puutarhoilla käytettiin tahallisesti  Suomessa kiellettyä kasvinsuojeluainetta.
 Kauppoihin päätyi kaksi vuotta sitten esimerkiksi salaattia, jossa oli liian paljon jäämiä imidaklopridi-torjunta-aineesta. Noin 1 440 kappaleen salaattierä oli käsitelty Admire-kasvinsuojeluaineella, jota Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes ei ole hyväksynyt käytettäväksi Suomessa.
 Salaattikerät sisälsivät 6,9 mg/kg imidaklopridia, kun suurin sallittu enimmäismäärä olisi ollut 2 mg/kg.
 Tuotannossa on lisäksi käytetty nitraattia sisältävää kasvinsuojeluainetta.
 Erä rucolaa on sisältänyt 8 600 mg/kg nitraattia, vaikka nitraatin sallittu enimmäismäärä olisi ollut 6 000 mg/kg. Rucola-erän suuruus on ollut noin 228 ruukkua, ja ne toimitettiin kauppoihin kuluttajille myytäviksi.
 Käräjäoikeus ei uskonut vahinkoa
 Tuomittu kiisti syytteen tahallisuuden käräjäoikeudessa. Hänen mukaansa kysymys oli vahingosta ja puutarhalla sattui ruiskutusvirhe.
 Käräjäoikeus katsoi kuitenkin todistajanlausunnon ja kirjallisten todisteiden perusteella, että toimitusjohtaja menetteli tahallisesti ruiskuttaessaan salaatteihin kiellettyä kasvinsuojeluainetta.
 Käräjäoikeuden mukaan terveyshaittojen aiheutuminen ihmisille olisi edellyttänyt tavallista runsaampaa salaatinsyöntiä, mutta terveysriskiä ei voitu sulkea kokonaan pois etenkään lasten osalta.
 Jääsalaatin sisältämille imidaklopridijäämille altistuminen syömällä voi lyhytaikaisesti aiheuttaa ihmisille vakavia ja välittömiä hermostollisia haittavaikutuksia.
 Rucola-erän sisältämän nitraatin saanti puolestaan voi aiheuttaa ihmisille nautittuna methemoglobinemiaa. Se on hemoglobiinin muoto, jonka kyky kuljettaa happea on huono. Se voi olla erityisesti pienille lapsille vaarallista. Ihmisille voi aiheutua myös ihonvärin sinertymistä.
 Toimitusjohtajalle tuomittiin maksettavaksi viisikymmentä päiväsakkoa, mikä tarkoittaa 300 euroa. Lisäksi vastaajan on suoritettava valtiolle rikosuhrimaksu, 80 euroa.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.

Viljelijä käytti laitonta tuholaismyrkkyä, jolla tuotetut kasvikset päätyivät kauppoihin – käräjäoikeus tuomitsi terveysrikoksesta


Summary: Liikenteen päästöjä tutkivan järjestön, ICCT:n vertailussa Suomen edellä on vain Singapore, kun lentämisen päästöt suhteutetaan asukaslukuun.

Suomalaisten lentomatkoista aiheutuu asukaslukuun suhteutettuna toiseksi eniten hiilidioksidipäästöjä, arvioi kuljetuksesta aiheutuvia päästöjä selvittävä järjestö.
 The International Council on Clean Transportation -järjestön  mukaan selvästi eniten hiilidioksidipäästöjä asukaslukuun suhteutettuna aiheutuu singaporelaisten lentomatkoista.
 Leena Luotio / Yle,  lähde: ICCT
 Suomalaisten  ulkomaanlennoista aiheutuvat päästöt  ovat samaa suuruusluokkaa kuin Suomessa henkilöautoilusta aiheutuvat päästöt.
 Suomalaisten jälkeen kolmantena vertailussa ovat islantilaiset, neljäntenä australialaiset ja viidentenä britit. Pitkien etäisyyksien Australiassa kotimaanlentojen osuus on suurempi kun muissa kärkipään maissa.
 Matkustajalentoja koskevassa vertailussa oli huomioitu lennot, jotka lähtivät ja saapuivat kustakin maasta. Eli esimerkiksi Suomesta muualle lähteneet ja sieltä Suomeen palanneet matkustajat laskettiin, mutta ei Aasiasta Suomen kautta Eurooppaan matkustaneita.
 Maailmanpankin turismia koskevan datan avulla vertailusta pyrittiin poistamaan turistivirtojen aiheuttamat vääristymät. Ylilentoja siinä ei huomioitu.
 Singaporelaisten lentämisestä aiheutuneet hiilidioksidipäätöt olivat viime vuonna keskimäärin 1,2 tonnia ja suomalaisten ja islantilaisten noin tonnin.
 Määrällisesti eniten hiilidioksidipäästöjä aiheutuu amerikkalaisten, kiinalaisten, brittien, japanilaisten ja saksalaisten lentomatkoista.
 Jos vertailussa ovat mukana ulkomaalaiset turistit, koituu ICCT:n mukaan eniten päästöjä Dominikaaniseen tasavaltaan, Kroatiaan ja Portugaliin suuntautuvista lennoista.
 Lisää aiheesta:
 Suomalaisten lentämisen päästöistä näkyy vain murto-osa –  lentokoneet saastuttavat jo saman verran kuin autot

Asukaslukuun suhteutettuna suomalaisten
lentomatkoista kertyy koko maailmassa toiseksi eniten hiilidioksidipäästöjä


Summary: Kontaktiopetuksen määrä on vähentynyt selvästi viime vuosina. Taustalla ovat ammattikorkeakoulujen rahoitusleikkaukset.

Ammattikorkeakoulujen opetuksen resurssipula huolestuttaa tekniikan alan opettajia ja opiskelijoita. Esimerkiksi Lapin ammattikorkeakoulun perusrahoitus on vähentynyt viime vuosina miljoonan euron vuositahtia, mikä on saanut opettajat karsimaan lähiopetuksen määrää.
 Kemiläinen  Tero Keskikallio  aloitti sähköinsinööriopinnot Lapin ammattikorkeakoulussa viime vuonna. Hän kertoo, että opetuksen ongelmat ovat puhuttaneet opiskelukavereita paljonkin viime aikoina.
 – Kontaktituntien määrä on ollut keskimäärin 20 tuntia viikossa. Ei heillä ole aikaa eikä resursseja yhtään enempään, Keskikallio sanoo.
 Ammattikorkeakoulujen tekniikan ja liikenteen opetusalan henkilöstön asialla olevassa TOOL ry:ssä on laskettu, että viidessä vuodessa ammattikorkeakoulujen tekniikan yksiköissä opetukseen käytettävä raha on supistunut kolmanneksella.
 – Kontaktituntien määrä on pudonnut merkittävästi rahoituksen supistuessa. Viisi vuotta sitten oppitunteja oli 26–27 opintopistettä kohti, nyt niitä on vain 20, sanoo yhdistyksen hallituksen puheenjohtaja  Jarno Varteva .
 Opettaja huolissaan lähiopetuksen hiipumisesta
 Lapin ammattikorkeakoulun rehtori  Riitta Rissanen  muistuttaa, että opettajat voivat suunnitella opetusjaksojensa sisällön opetussuunnitelman tavoitteita silmällä pitäen vapaasti. Mitään vähimmäisvaatimuksia kontaktiopetuksen määrälle ei ole.
 – Opetuksen laatua ei voi mitata pelkästään kontaktiopetuksen määrällä. Nykyaikainen ammattikorkeakouluopetus on monimuotoista ja opiskelijoiden tarpeet vaihtelevat. Opettajat tekevät pedagogiset ratkaisunsa itse käytössä olevien resurssien rajoissa, Rissanen sanoo.
 Pitkään Lapin ammattikorkeakoulun yliopettajana ja yliopisto-opettajana toiminut  Timo Kauppi  sanoo, että aikaisemmin jako kontaktituntien ja suunnittelun välillä oli selvä.
 Yhtä oppituntia kohti oli yksi tunti suunnitteluun. Nyt suhde on opettajan päätettävissä, eli periaatteessa vaikka kaikki tunnit on käytettävissä kontaktiopetukseen.
 – Mutta tässä ei pidä unohtaa sitä, että opintojaksoa ei voi toteuttaa ilman suunnittelua.
 Kauppi on pitänyt tilastoa tunneista. Hän on huolestunut opetusresurssin hiipumisesta.
 – Vuoden 2009–2012 tilanteeseen verrattuna kontaktituntien määrä on pienentynyt 34 prosenttia.
 Myös ammattiopetuksessa on esitetty samoja huolenaiheita  kontaktiopetuksen vähenemisestä . Lisää aiheesta myös näissä jutuissa:
 Sähköasentajaksi opiskeleva Esko Laitinen tappaa aikaa kotona  – Opetuksen vähyyteen pettynyt äiti: “En antaisi Eskon asentaa sähköjä kotiini”
 Opettajilla synkkä näkemys ammatillisen koulutuksen uudistuksesta – “Vahvat voivatkin selvitä, heikot jäävät vaille tarvitsemaansa tukea”
 Verkko-opetus joutunut syyttä huonoon valoon
 Korkeakoulupolitiikan vastuualueen johtaja  Birgitta Vuorinen  opetus- ja kulttuuriministeriöstä harmittelee sitä, että verkko-opetus on joutunut huonoon valoon.
 – En näe verkko-opetusta ollenkaan huonona opetusmuotona, jos se on pedagogisesti hyvin suunniteltua ja toteutettua ja opiskelijat saavat riittävästi ohjausta, Vuorinen sanoo.
 Korkeakoulut päättävät itsenäisesti, miten ne suuntaavat rahoituksen korkeakoulujen eri toiminnoille. Näin ollen ne päättävät myös opetukseen kohdennetun rahoituksen osuudesta.
 Ammattikorkeakoulujen perusrahoitus määräytyy korkeakouluille niin sanottujen rahoitusmallin indikaattoreiden mukaisesti. Vuosina 2015–2018 ammattikorkeakoulujen perusrahoitus väheni vajaat 50 miljoonaa euroa eli noin kuusi prosenttia.
 Lapin ammattikorkeakoulun rehtorin Riitta Rissasen mukaan rahoitusleikkaukset ovat koskeneet kaikkia ammattikorkeakouluja ja kaikkia opetusaloja.
 – Koko kenttä on kärsinyt leikkauksista. Viimeisten kahdeksan vuoden aikana perusrahoitus on meillä vähentynyt noin kahdeksalla miljoonalla eurolla, eli voisi sanoa miljoona euroa vuodessa, Rissanen sanoo.
 Yrittäjä Pentti Aula ja kokenut yliopettaja Timo Kauppi ovat huolissaan siitä, että tekniikan alan opinnot eivät anna valmistuville insinööreille tarpeeksi hyviä käytännön taitoja. Juuso Stoor / Yle
 "Koko lailla heikko taso"
 Kauppi on ollut jo pitkään turhautunut tilanteesta. Hänen mielestään verkko-opetus on hyvä opetusmuoto, mutta se ei sovi kaikkeen ja laadukkaan oppimisympäristön tekeminen vaatii runsaasti työtä.
 – Kontaktiopetuksen määrä on laskenut koko ajan ja yhä näyttää laskevan. Mennään yhä enempi virtuaaliopetuksen suuntaan. Tällä tekniikan alalla insinööritaitojen oppiminen virtuaalisesti on mielestäni utopiaa, Kauppi moittii.
 Kauppi haluaa alleviivata, että ongelmat eivät koske jotain tiettyä ammattikorkeakoulua, vaan kaikkia oppilaitoksia.
 – Sanoisin, että taso on koko lailla heikko toisesta asteesta ihan tuonne ammattikorkeakouluihin ja aina yliopistoihinkin asti. Valitettavasti tämä koskee koko maata.
 Timo Kauppi on pohtinut, mitä pitäisi tehdä. Hän on tullut siihen tulokseen, että pitäisi ottaa muutama askel taakse päin.
 – Ei tarvitse kuin katsoa peruutuspeiliin. Takavuosina teollisuuteen valmistui hyvää porukkaa, niin toisen asteen oppilaitoksista, ammattikorkeakouluista kuin yliopistoistakin, Kauppi sanoo.
 Opinnot vaativat omaa aktiivisuutta
 Rehtori Riitta Rissanen muistuttaa kuitenkin, että laatumittareista tarkasteltuna opetus on Lapissa hyvällä tasolla.
 – Meillä on laatujärjestelmä, joka on auditoitu pari kolme vuotta sitten hyvin arvosanoin. Seuraamme myös opiskelijapalautetta kurssikohtaisesti. Myös opiskelijoiden työllistyminen erityisesti omaan maakuntaan on hyvällä tasolla, Rissanen luettelee.
 Tero Keskikallion mielestä nykyinen opintorakenne ammattikorkeakoulussa vaatii opiskelijalta omaa aktiivisuutta. Kaikille tämä ei sovi.
 – Joillakin voi olla muutenkin haastetta oppimisen kanssa. Eniten huolettavat ammattiaineet. Olen joutunut miettimään tuleeko sähköturvallisuus tarpeeksi esille koulutuksessa, Keskikallio sanoo.
 Keskikallio on huolissaan jopa koulutuksen ja suomalaisen insinööritaidon maineesta.
 – Joko tässä aletaan horjuttamaan maailmankuulun suomalaisen insinöörityön pohjaa?
 Riitta Rissanen tunnistaa ongelman: opiskelijoiden tuen tarve vaihtelee.
 – Monilla valmiudet itsenäiseen opiskeluun eivät ole vielä aivan huippuluokkaa. Toisaalta on myös niitä, jotka nimenomaan kaipaavat itsenäistä otetta ja menevät kuin juna eteenpäin, Rissanen sanoo.
 Käytännön taidot hukkaantuvat?
 Osassa tekniikan alan työpaikoista ollaan huolissaan valmistuvien insinöörien käytännön taidoista. Nykyään AMK-insinööriopintoihin mennään yleensä suoraan lukiosta.
 Tero Keskikallio on suorittanut ensin ammattikoulututkinnon. Hän on sitä mieltä, että se antoi hyvän pohjan opiskeluun.
 – Minun mielestä paras pohja on kaksoistutkinto. Lukiosta tulee matikat ja kielet, mutta siinä on kuitenkin ammattikoulu käytynä, Keskikallio sanoo.
 Pitkän linjan metallialan yrittäjä, Iin Konepaja Oy:n toimitusjohtaja  Pentti Aula  allekirjoittaa huolen käytännön taitojen harvinaistumisesta.
 – Ennen kun päästiin pyrkimäänkään tekulle, niin meillä piti olla vähintään kahden vuoden työkokemus. Siitähän on ollut pelkkää hyötyä, Aula sanoo.
 Keskikallio sanoo, että lukuvuosien väliset kesätyöt voisivat olla merkittäviä lisä ammatilliseen osaamiseen. Töiden pitäisi kuitenkin olla oikeita alan töitä.
 – Kesätöiden pitäisi olla alan töitä, mutta ne voivat olla mitä tahansa. Pari kaveria kävi kysymässä töitä linjayhtiöistä. Heille sanottiin, että ensimmäisenä kesänä työ on yleensä linjanraivausta raivaussahalla, Keskikallio harmittelee.
 Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Korkeakoulutettuja tarvitaan tulevaisuudessa lisää, lähihoitajistakin tulee kova pula – Mihin koulutusrahat pitäisi käyttää?
 Ammattikorkeakoulut uudistivat pääsykokeensa – tänä syksynä sama koe avaa tien sairaanhoitajan tai insinöörin opintoihin
 Korkeakoulut tyrmistyivät leikkauksista – Itä-Suomen yliopiston rehtori: "Pohja pois kilpailukykysopimukselta"

Osa AMK-opiskelijoista ja -opettajista on huolissaan kontaktiopetuksen hupenemisesta – "Insinööritaitojen oppiminen virtuaalisesti on utopiaa"


Summary: Terminen syksy alkaa, kun vuorokauden keskilämpötila laskee pysyvästi alle 10 asteen.

Käsivarren Lapissa alkoi terminen syksy 2. syyskuuta. Sitä ehti kestää kuitenkin ainoastaan pari viikkoa, ennen kuin syksy otti harppauksen termiseen talveen jo 15. syyskuuta.
 – Tyypillisesti terminen syksy alkaa Lapissa elokuun puolivälissä ja terminen talvi puolestaan lokakuun puolessa välissä. Termistä syksyä kestää pari kuukautta, joten sikäli tämä syksy on ollut Lapissa poikkeuksellinen, sanoo Ylen meteorologi  Anniina Valtonen.
 Syksy ei ole ollut poikkeava kuitenkaan vain Lapissa. Meteorologi pitää erikoisena sitä, että Suomen eri kolkissa vietettiin samaan aikaan termistä kesää ja termistä talvea.
 – Kahden päivän ajan eli 15.-17. syyskuuta etelä- ja länsirannikolla oli vielä käynnissä terminen kesä, kun käsivarressa oli jo siirrytty termisen talven puolelle, Valtonen toteaa.
 Grafiikka: Tanja Ylitalo / Yle
 Hänen mukaansa terminen syksy alkoi tänä vuonna etelässä hiukan tavallista aikaisemmin, useimmiten se saavutetaan vasta 22. syyskuuta jälkeen.
 Termiset vuodenajat  määritellään vuorokauden keskilämpötilojen perusteella. Suomessa termisistä vuodenajoista tavallisesti pisin on talvi ja lyhyin kevät.
 Termisen syksyn katsotaan alkaneen, kun vuorokauden keskilämpötila laskee pysyvästi 10 asteen alapuolelle.
 Terminen talvi puolestaan alkaa, kun vuorokauden keskilämpötila laskee pysyvästi 0 asteen alapuolelle.
 Lue lisää
 Mikä on elinaikasi lämpimin päivä kotiseudullasi? Anna syntymäaikasi ja koneemme kertoo sen sekä monta muuta sääknoppia

Poikkeuksellinen syksy: Suomessa on vietetty termistä kesää ja termistä talvea samanaikaisesti


Summary: Saamelaismuseon varaston kätköissä 170 saamelaisten luuta ja pääkalloa odottaa uudelleen hautaamista.

Melkein kaksikymmentä vuotta varastossa maanneet, haudoistaan kaivetut saamelaisten luut ja pääkallot pitäisi haudata uudelleen, mutta mihin ja milloin, sitä pohditaan parhaillaan Inarissa, saamelaismuseo Siidassa.
 Helsingin yliopisto luovutti vuonna 2001 saamelaismuseolle luukokoelmansa säilytettäväksi. Kokoelmassa on saamelaisalueelta tutkimuskäyttöön kaivettuja luita ja pääkalloja, yhteensä 170 kappaletta, kertoo museonjohtaja  Sari Valkonen.
 – Kokoelman mukana tuli myös jonkin verran tutkimustuloksia, joista selviää, että luita on mittailtu, sanoo Valkonen.
 Viimeiset leposijat eivät saaneet olla rauhassa varsinkaan 1800-luvun lopussa ja 1930-luvulla
 Anatomian tutkijat ovat kaivattaneet luita vanhoista haudoista ympäri saamelaisaluetta. Ihmisille ei ole tarkkaan kerrottu, mistä tarkalleen ottaen luita on kaivettu ylös viimeisistä leposijoista.
 Helsingin yliopiston anatomian laitos keräsi antropologisia tutkimuksia varten näytteitä ja kaivatti hautoja jo 1870– ja 1880-luvuilla Utsjoella ja Inarissa.
 Utsjoen ja Inarin vanhat hautausmaat olivat kaivausten kohteena 1930-luvulle asti. Inarin Vanhasta Hautuumaasaaresta on kaivettu ylös ainakin 152 pääkalloa vuosina 1878 ja 1934.
 Pääkalloja Helsingin yliopiston hyllyillä Yle Uutiset
 Utsjoen vanhalta hautausmaalta on viety ainakin 94 pääkalloa. Muitakin hautoja on pengottu, esimerkiksi 1870-luvulla kaivettiin ahkerasti Tenojokivarren muinaiskalmistoja. Utsjoella, Jámežiidguolbba-nimisessä paikassa ja Nuvvuksessa kaikkiaan 57 hautaa joutuivat kaivauksien kohteiksi.
 Läntisellä saamelaisalueella, Markkinassa, Rounalassa ja Muonionniskassa tutkijat vierailivat vuosien 1838-1918 välissä ja veivät mukanaan ainakin 57 pääkalloa.
 Myös Petsamossa ja Sodankylässä vanhoja hautoja on avattu tutkimuksen nimissä ja luut viety mittauksia varten pois.
 Tämä risti on muistomerkki vuonna 1995 Inarijärven hautumaasaareen haudattujen ihmisten muistolle. Anneli Lappalainen / Yle
 Ajat muuttuivat hiljalleen ja luita on palautettu yliopistojen ja museoiden toimesta takaisin kotiseuduille. Viimeisten 25 vuoden aikana monet ylös kaivetut luut ovat saaneet uuden leposijansa.
 Inarissa vuonna 1995 melkein sata pääkalloa kätkettiin uudelleen Vanhan Hautuumaasaaren (inarinsaameksi Jaamišsuálui) uumeniin. Heinäkuun 16. päivänä 1995 järjestetyn maahan kätkemisen toimittivat silloinen Oulun hiippakunnan piispa  Olavi Rimpiläinen  ja Inarin silloinen kirkkoherra  Jouko Lepistö .
 Uudelleen hautauksia järjestettiin myös muualla saamelaisalueilla, vuonna 1997 Norjan Alattiossa, vuonna 2011 Norjan Näätämössä ja viimeisimpänä elokuussa 2019  Ruotsin Lyckselessä.
 Monta sataa ihmistä kokoontui saattamaan ja uudelleen hauta 10.8.2019 25:n vainajan pääkalloja ja luita. Ann Catrin Stenberg Partapuoli / Sameradion & SVT Sápmi
 Saamelaismuseon varastossa olevat luut ovat kaivettu Inarin ja Utsjoen alueilta
 Saamelaismuseo Siida säilyttää ja pitää huolta edelleenkin varastossa olevista saamelaisten luista. Varastotiloihin ei ole ulkopuolisilla pääsyä.
 Nyt on päätetty, että nämä luut uudelleen haudataan.
 – Museosäätiön hallitus on päättänyt, että nämä luut uudelleen haudataan. Hallitus selvittää yhdessä saamelaisyhteisön kanssa, mikä olisi paras tapa toimia. Eiköhän ratkaisu pian löydy, toivoo museojohtaja Sari Valkonen.
 Saamelaismuseo Siidan johtaja Sari Valkonen on keskustellut uudelleenhautauksesta muun muassa Saamelaiskäräjien kanssa.  Anneli Lappalainen / Yle
 Oulun yliopiston Giellagas-instituutin väitöskirjatutkija  Eeva-Kristiina Harlin  on tutkinut varsinkin saamelaisten esineistön palautuksia maailman museoista takaisin kotiin.
 Pääkallot, jotka nyt lepäävät saamelaismuseo Siidan varastossa, on kaivettu Inarin ja Utsjoen alueilta. Kaivupaikat ovat tiedossa, juuri muuta ei sitten tiedetäkään.
 – Aikanaan kun hautoja on kaivettu, ei ole pidetty tärkeänä ketä ja miten heidät on haudattu. Silloin oli tärkeintä vain kaivaa ihmisjäänteet ylös ja kerätä pääkalloja. Se tehtiin tutkimuksen vuoksi, mutta näin jälkikäteen ajateltuna, suuri suruhan se on, kuvailee Harlin.
 Väitöskirjatutkija Eeva-Kristiina Harlin on tutkinut hautakaivuita ja saamelaisesineistön palautuksia maailman museoista. Anneli Lappalainen / Yle
 Pääkalloja, ja muitakin alkuperäiskansojen esineistöä on käytetty kauppatavarana. Voi olla, että ympäri maailmaa joissain museoiden varastoissa makaa enemmänkin saamelaisten pääkalloja.
 –Ainakin Oslossa, Kööpenhaminassa ja Pariisissa on useita saamelaisten pääkalloja, tietää Harlin.
 Ajatuksissa yhteinen, voimaannuttava seremonia
 Harlin on mielessään pohtinut, miten näiden varastoitujen pääkallojen ja luiden kanssa tulisi toimia. Vaikea kysymys se joka tapauksessa on.
 – Me emme tiedä, ovatko he olleet kristittyjä. Saamelaisyhteisön on itse päätettävä kuinka toimia. Minun mielestä luut on ehdottomasti haudattava uudelleen, jotta saamelaisten esivanhemmat saavat viimein rauhan.
 – Sopivaa olisi ehkä järjestää seremonia, joka olisi voimaannuttava ja myös apuna yhteisön surussa, koska edelleenkin saamelaisten pääkalloja on pitkin maailmaa, sanoo Harlin.

Mistä saamelaisten vanhoista haudoista ryöstetyt pääkallot saisivat uuden viimeisen leposijan? – Saamelaismuseo Siidaan varastoidut luut ja pääkallot halutaan haudata uudelleen


Summary: Mökiltä löytyi samalla reissulla kaksi pullopostia. Toisen lähettäjät ovat edelleen kateissa.

Pitkä kaislikko keinuu pienessä syystuulessa. Kuopiolainen  Eeva Lehtonen  kiertelee rantaviivaa mökkinsä läheisyydessä Tuusniemellä. Tarkoituksena on tutustua tarkemmin lähiympäristöön, sillä tämä kesä on ollut Lehtosen ensimmäinen mökillä.
 Sitten kaislikon keskeltä näkyy muovipullo, joka pysäyttää Lehtosen matkanteon.
 – Ajattelin, että kerään roskat pois rannalta, mutta pullon sisällä olikin käärö, Lehtonen kertoo.
 Muovipullo löytyi kaislikon keskeltä. Anna Ronkainen / Yle
 Lehtonen ottaa muovipullon mukaansa ja jatkaa tutkimusmatkailuaan rantaviivaa pitkin. Hän ei ehdi kävellä kuin parikymmentä metriä eteenpäin, kun kaislikosta paljastuu toinenkin pullo, jonka sisällä on pala paperia.
 – Mietin, etteivät nämä ehkä olekaan pullopostia, vaan joku muu merkinantojuttu tai jotain vastaavaa, Lehtonen sanoo.
 Molemmat pullot ovat läpinäkyviä: toinen kirkas ja toinen vihreä. Sisällä olevat viestit ovat säilyneet kuivina ja ovat edelleen selkeästi luettavissa.
 Ensimmäinen viesti on terveisiä kaikille Emmi T:ltä ja Anna K:lta. Lisäksi viestissä lankapuhelinnumero, johon kehotetaan soittamaan pullopostin löytyessä. Lehtonen ei kuitenkaan yritä soittaa numeroon.
 Molempien pullopostien viestit ovat edelleen selkeästi luettavissa. Anna Ronkainen / Yle
 Toinen viesti on avunhuuto Liisalta, Amandalta, Jussilta ja Pilviltä.
 "Olemme haaksi rikoutunet löysimme pullon venestä kun kun vene on puoliksi ehjä tulkaa pelastamaam meidät Kerma saarelta kaikki muut on kuollut paitsi minä siskoni isosiskoni ja pikku velini olemme hyvin nälkäisia Tulkaa hakemaan meidät äkkiä"
 Lehtonen päättää yrittää selvittää pullopostien lähettäjät.
 – Kylmiä öitä tiedossa ja ties kuinka pitkään lapsiraukat ovat olleet siellä saarella ilman ketään.
 Hän julkaisee Facebookissa päivityksen ja jakaa sen Puskaradio Kuopio -ryhmässä. Pian alkaa tapahtua.
 Pulloposti lähti matkaan 90-luvun vaihteessa
 Vantaalainen  Anna Kemppi  saa viestin sukulaiseltaan, joka on bongannut etsintäkuulutuksen pullopostin kirjoittajista Facebookista.
 – Hän vielä soitti perään, ettei kukaan muu voi olla nämä Anna K. ja Emmi T. kuin me serkkuni kanssa, Kemppi kertoo.
 Kemppi laittoi vielä samana iltana viestin serkulleen  Emmi Taskiselle . Ollaanko me tosissaan lähetetty joskus pullopostia?
 – Hämärä muistikuva oli kyllä ja siinä viestitellessä muistettiin molemmat, että joskus on taidettu pullopostia laittaa mökillä ollessa, Kemppi sanoo.
 Emmi Taskinen (vas.) ja Anna Kemppi eivät muista lähettäneensä kuin yhden pullopostin ollessaan lapsia. Kuva vuodelta 1992. Anna Kempin kotialbumi
 Sen sijaan tarkkaa vuosilukua tai edes kirjeen kirjoittajaa ei kumpikaan muista enää vuosikymmenten jälkeen.
 – Käsialasta ei voi päätellä, että kumpi sen olisi kirjoittanut. Varmaan jossain 90-luvun vaihteessa se on kuitenkin laitettu matkaan, Kemppi kertoo.
 Matkaa kertyi vain parisensataa metriä
 Anna Kemppi vietti lapsena kesäisin monesti aikaa serkkunsa Emmi Taskisen perheen mökillä Tuusniemellä.
 Pullopostin lähettäminen ei kuulunut heidän leikkeihinsä. Se, kuinka yhtenä päivänä kaksikko innostui kuitenkin kirjoittamaan pullopostia, jäänee mysteeriksi
 – Mökillä on varmaan yritetty viihdyttää itseämme ja pullopostin laittaminen on tainnut olla hauska keksintö kehittää tekemistä. Sen tarkemmin ei ole muistikuvia siitä, millainen tilanne se on ollut, Kemppi muistelee.
 Anna Kemppi ja Emmi Taskinen eivät saaneet pääteltyä kirjeen käsialasta sitä, kumpi viestin on kirjoittanut. Anna Ronkainen / Yle
 Pullopostin löytänyt Eeva Lehtonen ja toinen pullopostin kirjoittajista Anna Kemppi ovat olleet yhteydessä toisiinsa puhelimitse.
 Selvisi, ettei pulloposti päässyt reilun 25 vuoden matkallaan kuin noin parinsadan metrin päähän lähtöpaikasta.
 – Tämä pulloposti on yksi ja ainokainen, mikä on lähtenyt meiltä matkaan. Oli hauskaa saada tällainen kontakti vuosien takaa. Ihan hyvä vastausprosentti siis, Kemppi sanoo.
 Tuoreena mökkiläisenä Lehtonen pitää pullopostin löytymistä hauskana tapana tutustua mökkinaapureihin ja siellä edelleen vierailevaan Kemppiin.
 – Tällä tahdilla ehditään Annan kanssa vaihtaa vielä kolmekin kirjettä hyvällä tuurilla, jos elämä kohtelee hyvin, Lehtonen naurahtaa.
 Toinen pulloposteista on sen sijaan vielä selvittämättä. Toistaiseksi kukaan ei ole vielä ilmoittautunut toisen viestin lähettäjäksi. Kuinka mahtoi käydä Kerma-saaren Liisalle, Amandalle, Jussille ja Pilville?
 Lue myös:
 Tällainen oli naisen käsilaukun sisältö vuonna 1946 – tansseissa kadonnut laukku löytyi 72 vuotta katoamisensa jälkeen: ”Tämä on meille sukulaisille todellinen aarreaitta”
 Pullopostin uskomaton matka – 20 vuotta läpi tuulen, jään ja tyrskyjen

Eeva Lehtonen löysi mökiltään salaperäisen pullopostin ja julkaisi sen somessa – viesti johdatti lapsuuden kesään yli 25 vuotta sitten