Summary: Perinteisesti tietyt puolueet menettävät kannatusosuuttaan ääntenlaskennan edetessä, mutta tänä vuonna tilanne voi olla erilainen.

Ennakkoäänestyksen tuloksen tulkitseminen voi tänä vuonna olla aiempaa monimutkaisempaa, arvelee Ylen vaaliasiantuntija  Sami Borg .
 Ennakkoäänestysaktiivisuus nousi viime eduskuntavaaleista merkittävästi, mikä saattaa vaikuttaa siihen, miten puolueiden kannatus muuttuu ennakkoäänestyksen tuloksesta lopulliseen vaalitulokseen illan aikana.
 Tähän saattaa myös vaikuttaa se, ehditäänkö kaikki ennakkoäänet laskea ennen iltakahdeksaa, jolloin ennakkoäänten tulos julkaistaan.
 – Kohonnut ennakkoäänetysaktiivisuus saattaa merkitä sitä, että esimerkiksi kaikkia Helsingin ja Uudenmaan ennakkoääniä ei välttämättä ole laskettu. Näemme sitten kahdeksalta illalla, mikä on tilanne. Silläkin voi sitten olla oma vaikutuksensa siihen, kuinka kannatus eri puolueilla muuttuu. Tämä on aika monimutkaista, Borg sanoo.
 Borg on toiveikas, että kohonnut ennakkoäänestysaktiivisuus tarkoittaisi myös koko äänestysaktiivisuuden nousua.
 – Pari kolme prosenttiyksikköä voisi nousta koko kotimaan äänestysprosentti, mikä olisi poikkeuksellista Suomen olosuhteissa. Meillä on muutamina viime vuosina noussut vain pari kertaa äänestysprosentti eduskuntavaaleissa.
 Yle seuraa vaalipäivän tapahtumia hetki hetkeltä Etsitkö vielä ehdokasta? Vaalikone auttaa Ylen tulospalvelu seuraa ääntenlaskentaa kello 20 lähtien
 Keskusta laskee, perussuomalaiset kysymysmerkki
 Jos muutokset puolueiden kannatuksessa ovat samankaltaisia, kuin muutamissa edellisissä eduskuntavaaleissa, Borgilla on muutama huomio, joka kannattaa muistaa ennakkoäänestyksen tulosta tulkittaessa.
 – Keskustan kannatus laskee ennakkoäänistä lopulliseen vaalitulokseen pari prosenttiyksikköä ja demareilla luultavasti ainakin prosenttiyksikön.
 Sen sijaan vihreät ja RKP ovat puolueita, joiden kannatus ennakkoäänten jälkeen yleensä vielä nousee.
 – Kaksissa edellisissä eduskuntavaaleissa vihreiden kannatus on noussut yhden prosenttiyksikön ennakkoäänistä ja itse asiassa aiemmissa vaaleissa jopa vähän enemmän. RKP:llä se yleensä nousee noin yhden prosenttiyksikön verran, Borg sanoo.
 Perussuomalaiset on Borgin mukaan kysymysmerkki.
 – Viime vaaleissahan perussuomalaiset voitti vaalipäivän äänet ja heidän kannatusosuutensa nousi ennakkoäänistä lopulliseen vaalitulokseen jopa kaksi prosenttiyksikköä. Mutta näin ei tapahtunut esimerkiksi vuoden 2011 jytkyvaaleissa, jolloin muutos ennakkoäänistä lopulliseen vaalitulokseen oli alle puoli prosenttiyksikköä.

Muista nämä asiat, kun ennakköäänten tulokset tulevat –  Vaaliasiantuntija: Kaksi asiaa mutkistaa tulosten tulkintaa


Summary: Huijausohjelmiston epäillään koskevan  2012–2015 valmistettuja Mercedes-Benz GLK 220 CDI -mallin autoja.

Autoyhtiö Daimler vahvisti sunnuntaina olevansa sääntelytutkinnan kohteena, raportoi uutistoimisto AFP.
 Syynä on viranomaisille aiemmin tuntematon, autojen päästöjä vääristelevä ohjelmisto. Autovalmistajan väitetään asentaneen sen joihinkin autoistaan.
 Saksan autoalaa valvovan viranomaisen KBA:n aloittamasta tutkinnasta raportoi Bild am Sonntag. Bildin mukaan huijausepäily koskee noin 60 000 vuosina 2012–2015 valmistettua Mercedes-Benz GLK 220 CDI -mallin autoa, uutistoimisto AFP kertoo.
 Daimler sanoi tekevänsä yhteistyötä KBA:n kanssa.
 KBA määräsi jo viime vuonna Daimlerin kutsumaan takaisin 700 000 autoa laittoman ohjelmiston vuoksi. Daimler on valittanut päätöksestä.
 Dieselskandaali on vellonut Saksassa vuodesta 2015. Tuolloin autovalmistaja Volkswagen myönsi asentaneensa 11 miljoonaan autoon huijausohjelmiston. Vastaavasta  on aiemmin syytetty  myös Daimleria.
 Viime viikolla  EU:n komissio nosti syytteet  Daimleria, Volkswagenia ja BMW:tä vastaan laittomasta sopimuksesta, jonka tarkoituksena oli hidastaa saastepäästöjä ehkäisevän teknologian yleistymistä.

Autovalmistaja Daimleria epäillään aiemmin tuntemattomasta huijausohjelmistosta


Summary: Pyhtään kunnanjohtajan Jouni Ehon mukaan suruliputukseen on saatu lupa nuorten omaisilta.

Levin tulipalon uhrit ovat pyhtääläisiä nuoria. Nuoret kävivät Huutjärven koulua, joka järjestää maanantaina muille koululaisille tarpeen mukaan kriisiapua yhdessä seurakunnan kanssa. Paikalla on myös nuorisotyöntekijöitä.
 Huutjärven koululla järjestetään maanantaina suruliputus, johon on kysytty lupa uhrien omaisilta.
 – Nuorten omaiset ovat antaneet hyväksyntänsä suruliputukselle, kertoo Pyhtään kunnanjohtaja  Jouni Eho.
 Tiistai-iltana nuoria muistetaan suruhartaudessa Pyhtään kirkossa. Suruhartaus alkaa kello 18. Kunnanjohtaja Jouni Eho lähettää surunvalittelut ja lämpimän osanoton uhrien omaisille ja läheisille.
 – Tällainen tragedia koskettaa laajasti koko Pyhtään kunnan yhteisöä. Myötätuntoni on menehtyneiden lasten sekä surua kohtaavien läheisten luona.
 Rikosta ei epäillä
 Tulipalo syttyi kaksikerroksisessa hirsimökissä Levillä varhain perjantaina. Kaikki kolme kuolonuhria ja yksi palosta selviytynyt olivat alaikäisiä. Palosta selviytynyt perheenjäsen oli lähes täysi-ikäinen ja yläkerrassa nukkuneet ja menehtyneet olivat hänen pikkusisaruksiaan.
 Lapin poliisilaitoksen mukaan mökkiseurueeseen kuului lisäksi yksi täysi-ikäinen huoltaja, joka ei ollut palon aikaan rakennuksessa.
 Onnettomuuden osallisia kuten huoltajaa, palosta selviytynyttä ja mökin omistajaa on kuultu viikonlopun aikana. Kuolonuhreille tehdään myös kuolemansyyn tutkinta.
 Palossa ei epäillä rikosta eikä myöskään ole ilmennyt mitään, mikä viittaisi, että palo olisi johtunut huolimattomuudesta.

Levin tulipalon kuolonuhrit olivat pyhtääläisiä nuoria – koulu järjestää kriisiapua ja suruliputuksen, kirkossa hartaus


Summary: YK:n mukaan taisteluiden kuluessa on myös toistuvasti hyökätty avustustyöntekijöiden kimppuun.

Diktaattorin kaataminen ei tuonut vakautta Arabikeväänä 2011 kapinalliset nousevat Libyaa vuosikymmenet hallinnutta diktaattoria  Muammar Gaddafia  vastaan. Länsimaat asettuvat tukemaan pääoppositioryhmää. Elokuussa 2011 Gaddafi katoaa maan alle. Kapinalliset kuitenkin löytävät ja tappavat hänet. Valta siirtyy oppositiolle vuonna 2012, mutta kahdessa eri kaupungissa, Bengasissa ja Tripolissa, päämajojaan pitävien ryhmien välit ovat jännitteiset. Libyan kansallisen armeijan päällikkö  Khalifa Haftar  valitsee puolensa ja alkaa organisoida iskuja Bengasin islamistista ryhmää vastaan 2014. Taistelut kiihtyvät rajuiksi kesällä 2014. YK vetää väkensä pois ja lähetystöt sulkevat ovensa. Tripolin kaupunki tuhoutuu taisteluissa pahoin. Rauhankeskustelujen jälkeen Libyassa aloittaa uusi YK:n tukema hallinto 2016, mutta se ei onnistu yhdistämään hajonnutta maata. Sillä ei myöskään ole armeijaa, joka voisi kilpailla Libyassa majailevien aseellisten ryhmittymien kanssa. Haftar armeijoineen saa haltuunsa suuren osa idässä sijaitsevista öljynvientialueista. Syyskuussa 2018 Libyan hallitus julistaa hätätilan, kun levottomuudet kiihtyvät Tripolissa jälleen. Keväällä 2019 Haftar lähestyy armeijoineen Tripolia ja sanoo aikovansa ottaa pääkaupungin haltuunsa. Lähteet: BBC, Atlantic Council
 Libyassa ainakin 121 ihmistä on saanut surmansa ja liki 600 on haavoittunut sen jälkeen, kun sotapäällikkö  Khalifa Haftar  aloitti hyökkäyksen maan pääkaupungin Tripolin valtaamiseksi, kertoo YK:n alainen Maailman terveysjärjestö WHO.
 YK:n mukaan kuun alussa alkaneiden taisteluiden kuluessa on myös toistuvasti hyökätty avustustyöntekijöiden ja heidän ajoneuvojensa kimppuun.
 Haftarin joukot tukevat Itä-Libyan erillishallintoa, joka taas vastustaa YK:n tunnustamaa GNA-hallintoa.

Libyan taistelut kiihtyvät, yhteenotoissa jo satoja uhreja


Summary: Mielenosoittajat neuvottelivat sotilasjohdon kanssa.

Sudanin mielenosoittajat vaativat maassa vallan kaapanneita sotilaita aloittamaan valmistelut siviilihallintoon siirtymisestä, kertoo mielenosoituksia johtava ryhmä.
 Protestoijien kymmenenhenkinen ryhmä neuvotteli sotilaiden kanssa myöhään eilen.
 Mielenosoituksia koordinoivan Vapauden ja muutoksen liittouman johtoon kuuluvan  Omar al-Degierin  mukaan maata johtavaan sotilasneuvostoon on saatava siviiliedustajia ja valmistelut täydelliseen siviilihallintoon siirtymisestä on aloitettava heti.
 – Tulemme jatkamaan istumalakkojamme siihen saakka kunnes vaatimuksiimme suostutaan, Degier sanoi.
 Sudanin uusi sotilashallinto  sanoi lauantaina , että mielenosoittajia surmanneet joutuvat vastaamaan teoistaan oikeuden eteen. Lisäksi se ilmoitti lopettavansa heti yöllisen ulkonaliikkumiskiellon.
 Sotilashallinnon johtaja, kenraali  Abdel Fattah al-Burhan  myös määräsi vapautettaviksi kaikki vangitut mielenosoittajat.
 Armeija kaappasi vallan pitkäaikaiselta presidentiltä  Omar al-Bashirilta  torstaina. Bashir ehti johtaa Sudania vuodesta 1989, jolloin hän nousi valtaan vallankaappauksella.
 Lue myös:
 Neljä kuukautta protesteja, kaksi kaadettua johtajaa: Näin Sudanin tapahtumat ovat edenneet
 Kansanmurhasta syytetty presidentti painui maan alle: Sudanin pahamaineinen voimamies luopui vallasta

Sudanin mielenosoittajat vaativat siviilihallinnon palauttamista – aikovat jatkaa, kunnes vaatimuksiin suostutaan


Summary: Tutkijat löysivät (225088) 2007 OR10:n vuonna 2007. Nyt sille etsitään hieman helpompaa nimeä.

Gonggong, Holle ja Vili. Siinä nimiehdokkaat, joista  voi äänestää suosikkiaan netissä , jos sattuu näin eduskuntavaalipäivänä olemaan muutenkin hyvässä äänestysvireessä.
 Kyseessä on äänestys yhden pikkuplaneetan nimestä. Planeetan nykynimi on (225088) 2007 OR10.
 Pikkuplaneetta osui kolmen tutkijan "haaviin" jo vuonna 2007, mutta sille on alettu etsiä helpompaa nimeä vasta nyt. Osin syynä on ollut halu tietää kohteesta enemmän, osin ihan vain työ, elämä ja kiireet, tutkijat selittävät  nimeämistä varten perustetulla sivulla .
 Tutkijat pyytävät ihmisiä äänestämään suosikkinimeään 10. toukokuuta mennessä. He esittävät voittajaehdokasta planeetan viralliseksi nimeksi. Nimipäätöksen tekee lopulta Kansainvälisen tähtitieteellisen unionin eli IAU:n erityinen nimeämiskomitea.
 Gonggon on punatukkainen, kaaosta luova kiinalainen vesijumala, Holle taas eurooppalainen hedelmällisyyden, uudelleensyntymisen ja naisten talvijumalatar. Vili on pohjoismainen maailman luoja.
 Äänestyksestä  kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Vain 16 merkkiä nimessä
 Pikkuplaneettojen nimeäminen on  monimutkainen prosessi  ja nimivalinnoille on useita sääntöjä.
 Perussääntöjä ovat muun muassa: nimen pitäisi olla alle 16 merkin pituinen, mielellään yksi sana ja lausuttavissa jollain kielellä. Se ei saisi olla loukkaava tai kaupallinen eikä lemmikkien nimiä suositella.
 Jos haluttu nimi on annettu pääasiassa politiikasta tai asevoimista tunnetun ihmisen tai tapahtuman mukaan, ihmisen kuolemasta tai tapahtumasta pitäisi olla jo sata vuotta.
 IAU:n sivuilta löytyy pienplaneettojen nimien  aakkosellinen lista . Sieltä löytyvät myös muun muassa Suomi-kytköksiset Savonlinna, Sibelius, Yrjö ja Paavo Nurmi.
 Pikkuplaneetan saa nimetä sen löytäjä.

Himottaako äänestäminen? Hyvää putkea voi jatkaa vaikkapa äänestämällä pikkuplaneetalle nimen


Summary: "Olen 74-vuotias, mutta näytän paremmalta kuin hän, vaikka hän on 47," kertoi Assangen isä lehtihaastattelussa.

Tietovuotaja  Julian Assangen  isä haluaa poikansa takaisin tämän kotimaahan Australiaan.
 John Shipton  kertoi järkyttyneensä syvästi nähtyään poikansa raahaamisen ulos Ecuadorin suurlähetystöstä Lontoossa.
 – Kun poliisit raahasivat hänet alas portaita, hän ei näyttänyt hyvältä. Olen 74-vuotias, mutta näytän paremmalta kuin hän, vaikka hän on 47. Se oli järkytys, Shipton sanoi  Herald Sun -lehden  haastattelussa.
 – Kuukausikaupalla häntä on kohdeltu kuin korkeimman turvaluokituksen vankia: hän ei ole voinut mennä edes vessaan ilman etteivät kamerat olisi seuranneet hänen jokaista liikettään, Shipton jatkoi.
 Australian pääministeri  Scott Morrison  sanoi perjantaina, että Assangen on turha odottaa minkäänlaista erityiskohtelua Australian taholta.
 Assange otettiin kiinni Ecuadorin Lontoon lähetystöstä torstaina sen jälkeen, kun Ecuador oli perunut hänen turvapaikkansa. Hän ehti olla lähetystössä liki seitsemän vuotta.
 Parroittunut Julian Assange näytti peukkua poliisiauton kyydissä torstaina.  Reuters
 Brittikansanedustajat vetosivat Ruotsiin luovuttamisen puolesta
 Yhdysvallat haluaa Britannian luovuttavan Assangen, koska hänen perustamansa Wikileaks-sivusto julkaisi dokumentteja, jotka paljastivat arkaluonteisia tietoja muun muassa Irakin ja Afganistanin sodista. Assangea voi odottaa Yhdysvalloissa viiden vuoden vankeusrangaistus.
 Kymmenet brittiläiset kansanedustajat puolestaan  ovat vedonneet maan sisäministeriin , jotta Assange luovutettaisiin raiskausepäilyjen takia Ruotsiin, jos maa sitä haluaa.
 Assangea epäiltiin Ruotsissa useista vuonna 2010 tapahtuneista seksuaalirikoksista. Kaikki muut epäilyt raiskausepäilyä lukuun ottamatta ehtivät vanhentua niiden vuosien aikana, jotka Assange vietti lähetystössä.
 Raiskausepäily olisi vanhentunut vasta vuonna 2020, mutta tapauksen tutkinta lopetettiin vuonna 2017, koska syyttäjä katsoi, ettei edellytyksiä viedä tutkintaa eteenpäin enää ollut.
 Nyt Assangea raiskauksesta syyttäneen naisen asianajaja sanoi tekevänsä kaiken voitavansa, jotta tapaus avataan uudelleen. Assange on kiistänyt epäilyt.

Assangen isä haluaa poikansa takaisin Australiaan – kertoi järkyttyneensä nähtyään poikansa raahaamisen suurlähetystöstä


Summary: Ilhan Omar on harvoja musliminaisia Yhdysvaltain konressissa.

Yhdysvalloissa kohistaan videosta, jonka presidentti  Donald Trump  jakoi  Twitter-tilillään .
 Videolla näyttää, että edustajainhuoneen jäsen, islaminuskoinen  Ilhan Omar  vähättelee syyskuun 2001 terrori-iskujen merkitystä.
 Videolla siteerataan palaa Omarin pitämästä puheesta. Siinä Omar kuvaa syyskuun 11. päivä vuonna 2001 tehtyjä terrori-iskuja sanomalla, että "jotkut tekivät jotakin". Trumpin jakamalla videolla mukaan on leikattu uutiskuvia terrori-iskusta. Trump jakaa videon saatesanoilla "EMME KOSKAAN UNOHDA."
 Sitaatti on herättänyt kritiikkiä republikaanien keskuudessa. New York Post -lehti reagoi asiaan julkaisemalla etusivuillaan kuvan palavista World Trade Centerin torneista. Otsikossa luki "Tässä on sinun jotakin".
 Minnesotalainen Ilhan Omar on ensimmäisiä musliminaisia Yhdysvaltain kongressissa. Hän on syntynyt Somaliassa. Omar voitti paikan edustajainhuoneeseen viime vuoden vaaleissa. Hän edustaa demokraatteja.
 Omar esitti kommenttinsa 23. maaliskuuta Amerikkalais-islamilaisten suhteiden neuvoston (CAIR) tilaisuudessa pitämässään puheessa. Hän sanoi tilaisuudessa, että monet muslimit huomasivat kansalaisvapauksiensa heikentyneen 9/11-iskujen jälkeen. Hän puhui aktivismin puolesta.
 – Olemme liian kauan eläneet toisen luokan kansalaisten epämukavuuksien kanssa. Suoraan sanottuna olen väsynyt siihen, ja jokaisen muslimin tässä maassa pitäisi olla väsynyt siihen, uutistoimisto AP siteeraa tilaisuudesta nettiin laitettua videota.
 – CAIR perustettiin 9/11-iskujen jälkeen, koska tunnistettiin, että jotkut ihmiset tekivät jotain ja kaikki meistä alkoivat menettää kansalaisvapauksiamme.
 CAIR perustettiin 1994, mutta sen jäsenmäärä lähti nousuun iskujen jälkeen, AP huomauttaa.
 "Vaarantaa edustajan hengen"
 CAIR:n kansallinen toiminnanjohtaja  Nihad Awad  sanoi  lausunnossaan , että Trumpin jatkuvan lietsonnan Omaria vastaan pitäisi inhottaa jokaista amerikkalaista.
 – Hän vaarantaa edustaja Omarin hengen irrottamalla hänen sanansa asiayhteydestä ja tuomalla mieleen kivuliaita kuvia hyödyntääkseen kansallista tragediaa, Awad kommentoi.
 Omaria puolustivat muun muassa edustajainhuoneen demokraattipuheenjohtaja  Nancy Pelosi  ja presidenttiehdokas  Elizabeth Warren . Myös monet muut demokraattien presidenttiehdokkaiksi pyrkivät kommentoivat asiaa.
 Pelosi sanoi Twitterissä 9/11-iskujen muistojen olevan pyhiä ja että aiheesta pitäisi keskustella kunnioittavasti. Presidentin ei pitäisi käyttää päivän kivuliaita kuvia poliittisiin iskuihin, Pelosi kirjoitti.
 Pelosin tviitti ei kuitenkaan kelvannut kaikille. Osa kommentoijista piti ilmaisuja heikkoina.
 Omar on itse aiheuttanut demokraateille epämiellyttäviä hetkiä kommenteillaan Israelista ja sen vaikutusvallasta Washingtonissa. Hän on pyytänyt anteeksi vihjaustaan, että lainsäätäjät tukevat Israelia rahasta ja sanonut, ettei kritisoi juutalaisia.
 Omar on kuitenkin pitänyt sinnikkäästi kiinni tviitistään, jossa hän antoi ymmärtää, että yhdysvaltalaiset Israelin tukijat vannovat uskollisuutta vieraalle valtiolle.

Presidentti Trump jakoi videota, jolla kongressiedustaja vaikuttaa vähättelevän 9/11-iskuja, demokraatit suuttuivat


Summary: Sinikettu Urho löytyi Mikkelin keskustasta päiväkodin pihalta maaliskuun alussa. Nyt se elää Kiteen eläinpuistossa.

Sinikettu Urho nuuhkii ilmaa. Kiteen eläinpuiston toimitusjohtajan  Kalle Keskimäen  kädessä oleva nakki kiinnostaa, mutta vieressä seisoskeleva toimittaja vähän arveluttaa.
 Herkkupala nostaa veden ketun kielelle. Urho lähestyy varovasti nakkia. Tuuheaturkkinen sinikettu kurottaa niin pitkälle kuin suinkin pystyy. Kettu nappaa nakin ja juoksee salamana kauemmas ihmisistä hotkaisemaan nakin parempiin suihin.
 Ketulla kävi munkki
 Urholla on käynyt elämässään hyvä nakki. Ainakin jos olettaa sen vaihtoehtoisen kohtalon olleen turkistarhaelämä 0,8 neliön häkissä.
 Urho löytyi  Mikkelin keskustasta päiväkodin pihalta  maaliskuun alussa. Kettu oli nukkunut kaikessa rauhassa päiväkodin terassilla, kun työntekijät tulivat aamulla töihin.
 Villieläinhoitaja  Jarno Lautamäki  nappasi siniketun kiinni ja sitä kautta Urhoksi nimetty sinikettu päätyi eläintarhaan Kiteelle.
 Ketun elämänvaiheet ennen terassille nukahtamista ovat säilyneet mysteerinä. Sinikettu on jalostettu naalista turkiseläimeksi, eikä niitä elä luonnossa. Urho on voinut karata turkistarhalta tai kuljetuksesta.
 Kukaan ei ole ilmoittautunut ketun omistajaksi. Lautamäki ei usko, että kettu olisi ollut kenelläkään lemmikkinä, koska se ei ollut kiinniotettaessa niin kesy. Se jopa puraisi vangitsijaansa.
 Tiina ja Urho ne yhteen sopii
 Kiteen eläinpuiston johtajan Kalle Keskimäen mukaan kettu vaikuttaa hyvin kohdellulta.
 – Ei se ainakaan nälkää ole nähnyt. Se on paksussa kunnossa ja sen turkki on tosi hyvä.
 Eläinpuistossa se saa rehua, lihaa ja kalaa. Keskimäen mukaan Urho vaikuttaa olevan aktiivinen ja sosiaalinen otus. Keskimäki arvelee Urhon olevan noin 3–4-vuotias.
 Urho liikkuu paljon isossa aitauksessaan. Osan päivää se makoilee koiramaisesti kopin katolla ja tarkkailee ympäristöä. Toisella puolen kulkuväylää majailee talviuniltaan herännyt Riku-karhu.
 Aluksi karhu ja kettu vain tiirailivat toisiaan aitaustensa raoista.
 – Parin päivän päästä ne olivat jo hyviä ystäviä. Eläimet ääntelivät toisilleen puolin ja toisin, Keskimäki tulkitsee eläinten käytöstä.
 Pian Urho kuitenkin joutuu hylkäämään Riku-karhun kettumaisemman kaverin vuoksi. Urho siirtyy ensi viikolla viettämään yhteiseloa sinikettu Tiinan kanssa toiselle puolelle puistoa. Urho ja Tiina ovat jo lyhyesti tavanneet. Tapaamiseen perusteella kettujen yhteiselo voi muodostua hyvinkin hedelmälliseksi.
 Aiheesta voi keskustella klo 22:een saakka .

Päiväkodin terassille simahtaneen siniketun hyvä tuuri jatkuu – Katso videolta miltä ketun elämä näyttää uudessa kodissa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Suomi äänestää tänään
 Eduskuntavaalien vaalihuoneistot avautuvat kello 9.
 Ennakkoon äänensä on jo antanut yli 1,5 miljoonaa suomalaista. Se on 36,1 prosenttia äänioikeutetuista ja eduskuntavaalien uusi ennätys. Äänestyspaikat sulkeutuvat klo 20. Jos äänestyspaikalla on jonoa klo 20, kaikki siihen mennessä paikalle saapuneet saavat äänestää.  Äänestystulos selviää illalla .
 Ylen vaalikone  auttaa tutustumaan ehdokkaisiin, jotka ajattelevat samaan tapaan kuin sinä. Vaalikonetta on tähän mennessä käytetty yli 1,5 miljoonaa kertaa.
 Vaalit vaativat valtavan joukon vapaaehtoisia
 Virastomestarit Marika Murto ja Alf Lassfolk ovat hoitaneet äänestysalueensa käytännönjärjestelyt viime vuosina. Antti Haanpää / Yle
 Vaalien käytännön järjestelyihin osallistuu noin 20 000 ihmistä vaalitoimitsijoina ja ääntenlaskijoina. Jukka Kuittinen on vaaliveteraani. Hän on ollut  vaalitöissä kaikissa vaaleissa 1970-luvun puolivälistä  lähtien. Hänen mukaansa tälläkin kerralla "sinne lähdetään oikein innostuneella tunnelmalla".
 Virpojatkin liikkeellä
 Antti Haanpää / Yle
 Vaalipäivälle osuu palmusunnuntai, jonka näkyvin perinne ovat pienet virpojanoidat. Samana päivänä tapahtuva äänestys saattaa toki tarkoittaa, että ovelta toiselle kiertelevät lapset saattavat usein koputella tyhjiin koteihin. Koristelluista vitsoistaan he toivovat palkaksi karkkia tai rahaa.
 Pohjanmaalla trullit tapaavat liikkua vasta pääsiäislauantaina.
 Afrikassa käydään "modernia orjakauppaa"
 Shamim Nalumansi lähti Dubaihin puolitutun vinkistä. Ayaan syntyi Ugandaan paluun jälkeen.  Liselott Lindström / Yle
 Kasvava määrä yrityksiä vie nuoria naisia ja miehiä Ugandasta töihin Persianlahden maihin. Lue  Liselott Lindströmin  raportti Ugandasta, mistä  Shamim Nalumansi   luuli lähtevänsä Dubaihin kotiapulaiseksi , mutta joutuikin matkallaan huijatuksi.
 Suomen naisleijonat kohtaa MM-finaalissa Yhdysvallat
 Jenni Hiirikoski (vas.) ja Yhdysvaltojen Kelly Pannek. Tomi Hänninen
 Suomi kaatoi lauantaina naisten jääkiekon MM-välierässä Kanadan. Kotikisat huipentuvat tänään pelattavaan finaalin, jossa vastassa on Yhdysvallat. Suomen naisten jääkiekkomaajoukkue pääsee  ensimmäistä kertaa historiassaan  pelaamaan maailmanmestaruudesta ja vielä kotiyleisön edessä. Lähetys Suomen ja Yhdysvaltojen välisestä loppuottelusta alkaa TV2:ssa ja Yle Areenassa kello 19.40.
 Vaalipäivä on poutainen
 Sunnuntaista on luvassa poutapäivä. Aamu on pilvinen, mutta sää selkenee päivän mittaan ainakin länsirannikolla ja monin paikoin maan keskiosassa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Sääennuste sunnuntaille 14. huhtikuuta.  Yle

Herätys: Suomi äänestää tänään, Afrikassa käydään "modernia orjakauppaa", Suomen naisleijonat MM-finaalissa kotiyleisön edessä


Summary: Kommelluksilta ei voi välttyä, kun mieslauman tavoitteena on laulaa puhdas kolmisointu. Suomalainen mieskuorolaulu täyttää tänä vuonna 200 vuotta.

Sehän on jo sanana provosoiva, kun oikein maistelee: mieskuoro.
 Voiko tuo sukupuolittunut instrumentti olla tasa-arvon ja #metoo:n aikana muuta kuin toksisen maskuliinisuuden pesiytymä, jossa isänmaalliset laulut kohottavat ryhmähenkeä?
 Onko mieskuoro muutakin kuin vappuna ravintoloissa häiritsevän kovaa hoilaava karjulauma, joka ottaa juomalaulujen sanoitukset kirjaimellisesti?
 Kyllä on, sanoo Suomen kuoromaailman grand old man, Helsingin Musiikkitalon kahvilaan saapunut emeritusprofessori  Matti Hyökki .
 – Mieskuorot ovat terapeuttisia veljeskuntia, hän luonnehtii.
 Matti Hyökki s. 1946 Helsingissä Sibelius-Akatemian kuoronjohdon lehtorina ja professorina 1982–2014 YL:n johtajana 1980–2010 Johtanut myös mm. Akateemista Laulua ja Kansallisoopperan kuoroa. Johtaa parhaillaan Laulu-Miehiä ja Savonlinnan Oopperajuhlakuoroa.
 Tasan 200 vuotta sitten Uppsalassa juristiksi valmistunut  Johan Josef Pippingsköld  (1792–1832) palasi Turkuun ja perusti Suomen ensimmäisen mieskuoron, kahdeksanhenkisenä aloittaneen Sångsällskapetin.
 Konsepti osoittautui harvinaisen toimivaksi. Miesten äänissä yhdistyy jotain, joka puhuttelee suomalaista yleisöä vieläkin.
 Sitä vasten peilattuna tuntuu hassulta, että Suomen ykkösmieskuorossa Ylioppilaskunnan Laulajissa on hiljattain väännetty kättä mieskuoron syvimmästä olemuksesta: onko kyse sittenkin ihan vain kuorosta, joka laulaa miesäänille sävellettyä musiikkia?
 Voisiko laulaja olla siis nainen?
 YL:ää 1980–2010 johtanut Hyökki naurahtaa epäuskoisena "nykyajan hömpötykselle".
 – Mieskuoro on instrumentti siinä missä muutkin instrumentit. Tämä on puhtaasti akustinen kysymys. Se kuulostaa siltä miltä kuulostaa, jostain syystä hyvältä myös yleisön mielestä.
 Antti Haanpää / Yle
 On syytäkin loukkaantua
 Mieskuoron on oltava ajassa kiinni. Ei siis ihme, että määritelmän pitävyyttäkin on jo testattu.
 Silti instrumentin syvin olemus on ajaton ja vaikeasti eriteltävä. Hyvin laulava mieskuoro soi usein uljaasti ja komeasti, tarvittaessa herkästi ja kauniisti. Mieskuoroja yhdistää kyky heittäytyä klassisesta kevyeen, serenadista marssilauluun.
 Mieskuoro riisuu jäseniltään työelämässä saavutetut natsat, yhdistää ekstrovertit ja introvertit. Toimintaa ohjaa yhteinen tavoite: mahdollisimman hyvin laulettu musiikki.
 Mieskuoro on toiselle turvapaikka poliittisen korrektiuden vaateelta, toiselle se tarjoaa järjestystä, jota johtaja ja kuoron hierarkia pitävät yllä.
 – Se ei ole armeijan jatke, mutta järjestykselle se on jatkoa. Mieskuoron laulukoe on riitti, jonka kaikki jäsenet suorittavat. Kunniamerkit ovat nimenomaan mieskuoron juttu, ja niillä on oma merkityksensä. Sellaisia ei ole kamarikuoroissa tai sekakuoroissa.
 Antti Haanpää / Yle
 Kuorosta riippuen taiteelliset vaatimukset voivat olla koviakin, vaikka Suomessa kysymys on aina harrastuksesta.
 Hyökki huomasi aikanaan YL:n peräsimessä, että kuoron sisäinen dynamiikka muuttui vaatimusten mukana. Kun tiedossa oli raskas ja vaativa levytyssessio, jutut muuttuivat levottomiksi.
 – Alkoi tulla rivoja vitsejä, eikä bussiin voinut enää päästää ulkopuolisia. Luin sen niin, että kun taiteelliset tavoitteet kohosivat korkealle, piti vastapainona olla köli, ettei laiva kaadu.
 Moni laulava mies tavoittelee vapautta, eikä jälki ole aina kaunista. Hyökki on aikanaan saanut huomata, että pahimmillaan mieskuoroelämällä voi olla kauaskantoisia vaikutuksia. Monista mieskuorojen toilailuista sopii loukkaantua ihan syystä.
 – Ulkomailla jätkät kävivät paikoissa, esimerkiksi Saksan Reeperbahnilla. Se oli sitä aikaa. Tuli avioeroja huhupuheiden perusteella, Hyökki kertoo.
 Johtajasta tulee osa kalustoa
 Mieskuoro on paikka, jossa ikäpolvet kohtaavat ja jakavat kokemuksia. Vapaalla yhdistyvät nuoruuden into ja iän mukana kasvava halu olla taas nuori. Tulosta, joka tällaisista kohtaamisista syntyy, ei voi ennakoida.
 Hyvä yhteishenki paistaa lavalle saakka, ja toisin päin: hyvä taiteellinen taso ruokkii itsetuntoa ja parantaa yhteishenkeä. Viimeisen silauksen antaa kuoronjohtaja, jonka pitää tehdä päätöksiä ja seistä niiden takana.
 – Itse työssä ei voi oikein kaveerata. Epävarma johtaja voi hetken aikaa hyväksyä rivistä tulevia ehdotuksia, mutta lopulta kuoro huomaa, että joku toinen voisi johtaa heitä paremmin.
 Antti Haanpää / Yle
 – Musiikkia tehdessä jonkun on soitettava soitinta, ja kuoro on siinä mielessä soitin missä muutkin.
 Hyökki saattaa toisinaan kertoa anekdootin kesken harjoituksia, mutta silloinkin tarkoitus on vain rentouttaa ilmapiiriä niin, että kuoro oppii paremmin ja esityksestä tulee hyvä.
 Toisaalta Matin poika  Pasi Hyökki , YL:n nykyinen johtaja, on sanonut, että "Matti on se hauska mies, minä en".
 – Isänmurha piti näköjään tehdä, Matti Hyökki virnistää.
 Nykyään päätyönään Savonlinnan Oopperajuhlakuoroa johtava Hyökki on saanut huomata, että lopulta johtaja jää kuorostaan ulkopuoliseksi.
 – Iän mukana olen sen oppinut. Kun miehet vaihtuvat, huomaa lopulta itse kuuluvansa kalustoon. YL:ssä aikanaan kiertuekonsertin jälkeen bussi otti ja lähti hotellille ilman minua. Kukaan ei huomannut, että johtaja puuttuu.
 Antti Haanpää / Yle
 Körpedagog – kuuluisa ajo-opettaja vai kuoronjohtaja?
 Urheiluvertaukset olisivat houkutteleva tapa luonnehtia mieskuoroa. Jotain samaa koetaan jääkiekkojoukkueen pukukopeissa ja turnausmatkoilla kuin konserttisalien takahuoneissa, kirkkojen sakasteissa ja konserttikiertueilla.
 Toisaalta Suomessa on yli 70 000 rekisteröitynyttä jääkiekon pelaajaa, kun mieskuorolaulajia on Mieskuoroliiton arvion mukaan noin 5 000. Tosin, jos naiskuorot ja sekakuorot lasketaan mukaan, kuoroharrastajia on toki moninkertainen määrä.
 Siltikään kuorolaulu ei mitään urheilua ole. Valitettavasti, toteaa Hyökki. Mittasuhteita puntaroidaan anekdootin avulla, kuten Hyökillä on tapana. Hänellä riittää tietoa ja tarinoita, joista useat päättyvät poikamaiseen naurunremakkaan.
 Ruotsalainen kuoroguru  Eric Ericson  veti kuorokurssia Paraisten musiikkipäivillä 2000-luvun alkupuolella. Kansalaisopiston juhlasali täyttyi sadoista ihmisistä. Järjestäjä oli innoissaan tilaisuuden suosiosta.
 Ericson astui saliin, johti harjoituskuorolla avauskappaleen, kääntyi yleisöön päin, esitteli seuraavan laulun, johti, puhui, johti ja puhui.
 Hiiren hiljaa kuuntelevassa yleisössä alkoi syntyä liikettä. Ihmisiä valui ulos salista. Pian jäljellä oli parikymmentä eturiviin siirtynyttä kuulijaa.
 Kävi ilmi, että paikallislehden toimittaja oli kääntänyt sanat körpedagog ja körkurs väärin. Kuorokurssin sijaan juttu oli kertonut kuuluisan ajo-opettajan ajokurssista kansalaisopistossa.
 Hyökki todisti tilannetta paikan päällä.
 – Kiltit suomalaiset kuuntelivat paikoillaan muutaman laulun ennen kuin uskalsivat poistua. Asian todellinen laita selvisi vasta seuraavana päivänä, ja nolona selitin Ericsonille, mistä oli kyse, Hyökki nauraa.
 Antti Haanpää / Yle
 Huippusäveltäjät sanoivat ei
 Suomi on täynnä erinomaista kuorokirjallisuutta, josta merkittävä osa on juuri mieskuorolle räätälöityä. Jatkuvuus on siitä kiinni, sävelletäänkö instrumentille myös uutta musiikkia.
 Hyökki vaatiikin kuoroilta ennakkoluulottomuutta. Perinteisen ohjelman rinnalla on käytettävä tämän päivän säveltäjien musiikkia.
 Jos aikanaan kenttää dominoivat säveltäjät  Jean Sibelius ,  Toivo Kuula  ja  Leevi Madetoja , 1900-luvun puolivälin jälkeen manttelinperijöitä olivat muun muassa  Erik Bergman  ja  Einojuhani Rautavaara . Nyt vuoro on siirtynyt taas seuraaville sukupolville.
 – Ankkuroituminen vanhaan tarkoittaa taantumusta. Paljon kuulee jämähtänyttä ja musiikillisesti heikkoa kuorolaulantaa. Usein se johtuu siitä, ettei johtajalla ole näkemystä, vaan tehdään niin kuin on aina tehty.
 Eivät sentään kaikki säveltäjät mieskuoroinstrumentista perusta. Erityistä murroksen aikaa Hyökin mielestä oli 1990-luku.
 – Yritin tilata sävellyksiä  Magnus Lindbergiltä  ja  Kaija Saariaholta . Saariahon perässä juoksin Kiasman avajaisissa (1998), mutta ei. He eivät lämmenneet ajatukselle.
 Havaitsemme musiikissa jotain, mikä ei ikään kuin ole tästä todellisuudesta.  Matti Hyökki
 Saariaho kirjoitti tuolloin läpimurto-oopperaansa  Kaukainen rakkaus .
 – Ehdotin, että oopperasta voisi sovittaa osia mieskuorolle, kuten Rautavaaralla oli tapana. Hän katsoi minua kuin halpaa makkaraa, ettäkö hän toistaisi itseään!
 Totuutta etsimässä
 Kun sanat loppuvat, niin musiikki alkaa, kuuluu vanha sanonta. Tuo viisaus pätee musiikkiin yleensä, siis myös mieskuorolauluun.
 Kun joukko miehiä laulaa puhtaan soinnun, jonka päällä helkkyy yläsävelsarja, on kysymys jostain aistikokemuksia suuremmasta.
 Siihen tiivistyvät kokemukset harjoituksissa, juhlissa, konserteissa ja kiertueilla – painokelvoton huumori ja veljeys, varjopuolet ja poleeminen suhde nykypäivään.
 – Miksi musiikki vaikuttaa meihin niin voimakkaasti? Havaitsemme siinä jotain, mikä ei ikään kuin ole tästä todellisuudesta, Hyökki luonnehtii.
 Tunnettuja suomalaisia mieskuoroja Akademiska Sångföreningen (1838, Helsinki) Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Laulajat (1949, Helsinki) Laulu-Miehet (1914, Helsinki) Mieskuoro Laulajat (1909, Tampere) Mieskuoro Euga (2011, Turku) Polyteknikkojen kuoro (1900, Espoo) Ylioppilaskunnan Laulajat (1883, Helsinki) Suomen Mieskuoroliitossa on 103 rekisteröitynyttä mieskuoroa.
 Sitä kokemusta mieskuorotkin etsivät. Joskus se löytyy yllättäen ennen konserttia äänenavauksessa. Toisinaan karonkan jatkoilla baarissa. Joskus se syntyy juuri oikeaan aikaan silloin, kun miehet seisovat muodostelmassa kuorokorokkeella.
 Antti Haanpää / Yle
 Moniäänisen laulun alku on isojen kirkkojen jälkikaiussa. Kirkkoja rakennettiin ja polyfoniaa kehitettiin rinta rinnan. Vireen etsintä, tempojen, dynamiikan ja balanssin tutkiminen – siinä on jotain ikiaikaista.
 Sanoilla päämäärää on vaikea kuvata, mutta Hyökillä on ehdotuksensa.
 – Ilmiön nimi voisi olla totuus.
 Suomalainen mieskuorolaulu 200 vuotta -juhlakonsertit Turussa 7.5. ja Helsingissä 14.5.

Elämä mieskuorossa voi johtaa avioeroon – konkarijohtaja Matti Hyökki paljastaa, mistä testosteroninkatkuisessa instrumentissa on kyse


Summary: Kymmenien vaalien konkari: "Sinne lähdetään oikein innostuneella tunnelmalla." Äänestyspaikkojen määrä on vähentynyt tuhannella. 2000-luvulla.

Jukka Kuittisen  kaltaista vaalisitkeyttä saa hakea.
 Ala-asteen rehtorina työskentelevä Kuittinen on ollut vaalitoimitsija  kaikissa vaaleissa  sitten 1970-luvun puolivälin jälkeen.
 Se tarkoittaa yhteensä pitkälti yli kolmeakymmentä kunta-, eduskunta-, presidentin ja eurovaalia.
 Pitkästä urakasta huolimatta Kuittisen vaalikuume ei ota hellittääkseen.
 Hän odottaa innolla sunnuntaiaamun aikaista herätystä ja suuntaa Helsingin kaupungintalolle, äänestyspaikalle 1A vaalilautakunnan puheenjohtajan ominaisuudessa.
 – Sinne lähdetään oikein innostuneella tunnelmalla. Kiva nähdä, kun ihmiset tulevat äänestämään ja haluavat käyttää kansalaisoikeuttaan, lähes kansalaisvelvollisuuttaan niin kuin monet mieltävät sen.
 Sähköä ilmassa
 Kuittinen tietää, että äänestyspaikalla on hyvä olla ajoissa, sillä ensimmäiset äänestäjät tulevat olemaan käsi ovenkahvalla reilusti ennen äänestyksen alkamista klo 9.00.
 Moni haluaa olla se päivän ensimmäinen. Ilmassa on sähköä.
 – Siinä ollaan yhteiskunnan toimintojen keskiössä ja nähdään mitä tapahtuu. Se on kiinnostavaa työtä.
 Tämänkertaisia eduskuntavaaleja hän luonnehtii varovaisesti ja vaalitoimitsijan neutraaliuden tinkimättömästi säilyttäen.
 Virastomestarit Marika Murto ja Alf Lassfolk ovat hoitaneet äänestysalueen käytännönjärjestelyt viime vuosina. Antti Haanpää / Yle
 – Nyt on ollut näitä gallupeja ja valtava määrä erilaisia vaalitenttejä, niin saattaapa olla, että se on sähköistänyt tilannetta ja ihmiset ovat valpastuneet ilmaisemaan oman mielipiteensä.
 Äänestyspuuhissa tapaa tuttuja
 Mutta on vaalityössä muutakin kuin yhteiskunnallinen taso.
 – Vaaleissa tulee tavattua ihmisiä, joita en ehkä muuten tapaisi. Tässä yhteydessä tapaan säännöllisesti esimerkiksi yliopiston opettajiani, Kuittinen hymyilee.
 Oikeusministeriön vaalijohtaja  Arto Jääskeläinen  arvioi, että näissä vaaleissa töitä tekee noin 20 000 hengen joukko, kun mukaan lasketaan äänestyspaikkojen toimitsijat ja ääntenlaskijat.
 Kunnanhallitukset asettavat vaalitoimisijat tehtävään niin, että he edustavat tasapuolisesti puoluejakoa.
 Tehtävät ovat haluttuja paitsi aidon vaalielämyksen, myös työstä maksettavan palkkion takia. Sen suuruus määräytyy kunnan muiden luottamustehtävätaksojen mukaan.
 Virastomestari Marika Murolla ja Alf Lassfolkilla on luvassa sunnuntaina pitkä päivä. Äänestyspaikalla aiotaan olla klo 7 ja illalla klo 20 jälkeen äänestyskopit pakataan pois seuraavia vaaleja odottamaan.  Antti Haanpää / Yle
 Helsingissä vaalilautakunnan puheenjohtaja saa noin 350 euroa ja lautakunnan jäsen noin 250 euroa. Summasta maksetaan yleensä niin sanottu luottamushenkilövero sille puolueelle, jonka kautta tehtävään on tullut valituksi.
 Kuittinen laskee, että summasta jää käteen verojen jälkeen reilusti alle puolet.
 Äänestyspaikat vähenivät vauhdilla
 Vaalit maksavat kunnille. Viime vuosina ne ovat hakeneet säästöjä vähentämällä äänestyspaikkojen määrää.
 Vuosituhannen alussa vaalipäivän äänestyspaikkoja oli 2 900. Nyt niitä on jäljellä enää 1 900.
 Lain mukaan riittää, että kunnassa on yksi äänestyspaikka. Muista äänestyspaikoista ja siten myös vaalitoimitsijoiden määrästä ja palkkioista kunta päättää itse.
 Vaalijohtaja Jääskeläinen ei ole tyytyväinen vaalipäivän äänestyspaikkojen hupenemiseen.
 – Vaalipäivän äänestysmahdollisuudet heikkenevät, kun äänestysmatkat muodostuvat pitkiksi. Toki on ennakkoäänestämismahdollisuus, ja se saattaa olla käytännössä se ainoa mahdollisuus äänestää.
 Äänestyspaikkojen vähentyminen ja äänestysmatkojen pidentyminen ovat erityisesti haja-asutusalueiden ongelma. Jääskeläisen mukaan kuntien vapaudesta päättää äänestyspaikkojen määrästä on keskusteltu.
 – On hyvä seurata tilannetta varsinkin haja-asutusalueiden osalta ja katsoa miten tilanne tästä etenee.

Vaalivirkailija Kuittinen on ollut töissä kaikissa vaaleissa 1970-luvun puolivälistä – ja taas hän ja 20 000 muuta panevat vaalit rullaamaan


Summary: Ehdokkaan valinta on myös tapa tutustua omiin ajatuksiin, pohtii sarjakuvapiirtäjä Aiju Salminen.

Aiju Salminen
 Kolumnisti on kuvittaja, taidekuraattori, kuvataiteilija ja sarjakuvapiirtäjä, kahden lapsen äiti sekä kahvinjuoja. Hän pitää podcastien kuuntelemisesta, inkivääristä, liian myöhään valvomisesta ja lounasravintoloista joissa on buffet.
 Lähde:  Nauhoissa olevat rituaalin määritelmät perustuvat antropologi  Anna-Maria Tapanisen  rituaalin määritelmää käsittelevään  kirjoitukseen .
 Kolumneja  tekee laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä.
 > Kaikki kolumnit voit lukea täällä
 > Ykkösaamussa kuullut audiokolumnit voit kuunnella Areenassa
 Aiheesta voi keskustella 14.4. klo 16.00 asti.

Aiju Salmisen sarjakuvakolumni: Äänestäminen on rituaali


Summary: Kasvava määrä yrityksiä vie nuoria Ugandasta töihin Persianlahden maihin. Shamim Nalumansi joutui matkallaan huijatuksi.

KAMPALA Shamim Nalumansin  kädet käyvät nopeaan tahtiin. Hän letittää ketterästi irtohiuksia kiinni asiakkaan omiin hiuksiin.
 Nalumansi on nyt 23-vuotias pienen lapsen äiti ja kampaaja. Neljä vuotta sitten hän istui vankilassa Dubaissa ja itki ja oksensi.
 Dubaihin Nalumansi oli houkuteltu työtarjouksen avulla suoraan ugandalaisesta slummista.
 Katwen slummi pääkaupungin Kampalan kupeessa on pienten hökkelitalojen ja pölyisten polkujen sokkelo, jossa paistetun ruoan tuoksu sekoittuu viemärin hajuun ja kanat ja vuohet juoksevat ympäriinsä. Nalumansi muutti slummiin jäätyään 15-vuotiaana orvoksi.
 Katwessa Nalumansi kuljeskeli pitkin kujia ja etsi töitä. Hän siivosi, oli kotiapulaisena ja tarjoili ravintoloissa. Työpäivät olivat pitkiä ja palkka surkea.
 Nalumansi oli vasta 18-vuotias mutta jo kyllästynyt elämäänsä. Hän katseli ystäviään, jotka olivat tulleet teini-ikäisinä vanhemmiksi. Lapsille ei ollut juuri mitään tarjottavaa.
 Sitten puolituttu kertoi Nalumansille mahdollisuudesta lähteä töihin ulkomaille.
 Katwen slummin asukkaista jopa yli 70 prosenttia on työttömänä.  Liselott Lindström / Yle
 Dubaissa ei olisi hökkeleitä, vaan taivasta hipovia pilvenpiirtäjiä. Paperit hoidettaisiin kuntoon, Nalumansi pääsisi kotiapulaiseksi dubailaiseen perheeseen, ja palkka olisi huomattavasti parempi kuin mitä hän nyt sai raavittua kasaan.
 Nalumansilla ei ollut mitään menetettävää. Hän suostui.
 Ympäri Ugandan pääkaupunkia  Kampalaa näkyy kylttejä, joissa haetaan naisia ja miehiä töihin Lähi-itään:
 Middle East Consultants Limited. We are looking for boys and girls, age 21–45 .
 Mainokset houkuttelevat monia. Ugandassa työttömyys on korkeaa, ja etenkin köyhillä nuorilla on huonot mahdollisuudet ansaita tarpeeksi elääkseen edes siedettävää elämää.
 Ugandassa on yli sata rekisteröityä yritystä, jotka vievät ihmisiä ulkomaille töihin. Suurin osa lähtijöistä rekrytoidaan Persianlahden maihin. Arabiemiirikunnissa sijaitsevien Dubain ja Abu Dhabin lisäksi suosittuja kohteita ovat esimerkiksi Saudi-Arabia ja Oman.
 Rekrytointifirmojen bisnes kasvaa Ugandassa. Muutamassa vuodessa yritysten määrä on moninkertaistunut.  Liselott Lindström / Yle
 Toiminnan laajuus valkenee myös Kampalan kansainvälisellä lentokentällä Entebbessä.
 Kentällä voi nähdä kymmeniä nuoria miehiä, jotka ohjataan erilliseen passintarkastusjonoon ja sieltä VIP-portin kautta lentokoneeseen. Tai nuoria naisia, joilla kaikilla on saman rekrytointiyrityksen t-paidat. He lentävät Etiopian pääkaupunkiin Addis Abebaan, jonka kautta suuri osa Ugandasta Persianlahden maihin menevistä matkustaa.
 Rekrytointiyritykset toimivat usein laillisuuden ja laittomuuden välisellä harmaalla alueella. Tarkkoja tietoja bisneksen koosta ei ole, mutta kannattavaa se vaikuttaa olevan: Ugandassa yritysten määrä on viime vuosina moninkertaistunut.
 Liiketoiminnasta hyötyy matkan varrella moni. Korruptio kukoistaa, ja omat siivunsa saavat muun muassa lääkärit, maahanmuuttoviranomaiset ja muut eri asiakirjoja myöntävät tahot. Myös lentoyhtiöt hyötyvät asiakasmääristä. Kohdemaissa taas hyötyvät nälkäpalkkoja maksavat työnantajat.
 Ugandalainen lehti  Daily Monitor  lähetti naispuolisen toimittajansa selvittämään, millaisia maksuja rekrytoitavilta vaaditaan. Toimittaja esiintyi työnhakijana, sillä muutoin yrityksistä on vaikea saada tietoja.
 Rekrytoijat vetoavat usein tunteisiin. Nuorilta he saattavat kysyä, millaista elämää nämä haluavat lapsilleen. Liselott Lindström / Yle
 Kotiapulaiseksi mielivän piti maksaa ensin muutama kymmenen euroa rekisteröintimaksua, saman verran lääkärintarkastuksesta ja vielä todistus puhtaasta rikosrekisteristä. Päälle tulivat maksut sopivasta ansioluettelosta sekä lentolipuista ja viisumista. Yhteensä summa nousee satoihin euroihin, joka on Ugandassa iso raha.
 Shamim Nalumansin tapaus poikkesi hieman tavallisesta, sillä hänelle hoidettiin ja maksettiin kaikki tarvittavat paperit. Arabiemiirikuntiin hän matkusti laillisesti.
 Kun Shamim Nalumansi nousi koneesta  Dubaissa, häntä väsytti. Vastaan lentokentälle tuli ugandalainen nainen. Nalumansi ihmetteli tätä mutta ajatteli, että nainen veisi hänet myöhemmin uuden isännän luo.
 Nainen vei Nalumansin pieneen asuntoon, käski levätä ja kertoi tulevansa hakemaan illalla.
 Ilta tuli, ja nainen palasi. Hän otti Nalumansin autonsa kyytiin ja pysähtyi kadunkulmaan.
 – Tämä on sinun paikkasi, nainen sanoi.
 Nalumansi ajatteli, että kyse oli väärinymmärryksestä. Minunhan piti olla kotiapulainen, hän protestoi.
 Mutta hän ei voinut mitään.
 Maanantaista keskiviikkoon Nalumansilla oli kymmenestä kahteenkymmeneen asiakasta, viikonloppuisin paljon enemmän. Nalumansi sanoo, että viikossa ugandalainen parittaja pakotti hänet seksiin jopa yli sadan miehen kanssa.
 Nalumansi mietti, miten voisi säästää rahaa, jotta pääsisi takaisin Ugandaan. Mutta ugandalainen naispomo tarkkaili häntä koko ajan ja otti kaikki rahat.
 Asiakkaat olivat valkoisia, paikallisia, turisteja, vierastyöntekijöitä. Nalumansi yrittää olla muistamatta.
 Luksushotelleja ja pilvenpiirtäjiä Dubaissa. Ali Haider / EPA
 Dubaissa on arvioiden mukaan  jopa kymmeniätuhansia prostituoituja, ja seksiturismi kaupunkiin on kasvava ilmiö, vaikka prostituutio on laitonta.
 Yksi paikallisista asiakkaista kohteli Nalumansia ystävällisemmin kuin muut. Mies lupasi mennä Nalumansin kanssa naimisiin, pitää hänestä huolta ja viedä hänet takaisin Ugandaan.
 Nalumansi tarttui pieneen toivoon, jotta pääsisi kadulta pois.
 Mutta mitään ei ehtinyt tapahtua, sillä eräänä päivänä poliisi pidätti kaikki samalla kadulla olleet prostituoidut. Nalumansi vietti kolme kuukautta dubailaisessa vankilassa.
 Ei ollut passia eikä rahaa lentolippuun. Oli vain epätoivo ja vatsassa kasvava sikiö.
 – Oli todella tukala olo, koska silloin olin jo raskaana tietämättäni, Nalumansi kertoo.
 Yksi poliiseista ymmärsi tilanteen ja tunsi myötätuntoa. Hän onnistui saamaan Nalumansin pomon puhelinnumeron toiselta pidätetyltä ja soitti hänelle. Nalumansi ei osaa jälkeenpäin selittää, miksi pomo suostui, mutta tämä toi pitkin hampain Nalumansille passin ja lentolipun.
 Nalumansi palasi kotiin ilman rahaa, suuressa häpeässä. Noin puoli vuotta myöhemmin syntyi poika  Ayaan .
 Yle Uutisgrafiikka
 Itäisestä Afrikasta Persianlahden maihin  töihin lähtevistä on vaikea löytää tilastoja. Laillisesti rekisteröityjen yritysten lisäksi yksityishenkilöt ja järjestäytyneet salakuljettajat vievät ihmisiä ulkomaille myös laittomasti.
 YK:n tilastojen mukaan Persianlahden maissa on töissä yli 600 000 sudanilaista ja 300 000 kenialaista. Kenian, Sudanin ja Ugandan lisäksi myös Etiopiasta ja Somaliasta lähtee paljon työvoimaa ulkomaille.
 Pelkästään Saudi-Arabiassa oli töissä noin puoli miljoonaa etiopialaista, ennen kuin maa rupesi karkottamaan paperittomia siirtolaisia pari vuotta sitten.
 Kuuntele ohjelma Afrikan siirtolaisuudesta Maria Tolsa / Yle Nuoria tyttöjä lähtee työnhakuun Persianlahden maihin myös Etiopiasta. Kuuntele Anifan ja Bonan tarina  Maailmanpolitiikan arkipäivää -ohjelmassa . Jaksossa kerrotaan myös Shamim Nalumansin vaiheista Dubaissa.
 Ugandassa rekrytointiyritykset esittelevät mielellään menestyneitä työntekijöitä, jotka ovat päässeet töihin kahvilaketju Starbucksiin tai ansainneet muuten tuhansia dollareita.
 Tosiasiassa moni nainen löytää itsensä orjuuden kaltaisista oloista kotiapulaisena tai seksityöläisenä. Miehet työskentelevät usein vartijoina ja taksinkuljettajina.
 Työpäivät voivat olla jopa 20-tuntisia. Jos yrittää karata, päätyy paperittomaksi kadulle. Passit tulijoilta viedään heti heidän päästyään maahan.
 Kaikki eivät ole yhtä onnekkaita kuin Shamim Nalumansi. Joka vuosi kymmenet ugandalaiset päätyvät Persianlahden maissa itsemurhaan toivottomuuden seurauksena.
 Ugandan pääkaupungin Kampalan taloja. Dai Kurokawa / EPA
 Ahmed Hadji on suurikokoinen mies , jolla on lempeä ääni. Hän herkistyy helposti.
 – Tämä kaikki satuttaa minua henkilökohtaisesti, hän sanoo ja hiljenee.
 Hadji johtaa Ugandan musliminuorten kehitysfoorumi -nimistä järjestöä Kampalassa. Järjestö työskentelee Katwen slummissa muun muassa radikalisoitumista vastaan ja nuorten työllistymisen edistämiseksi.
 Ahmed Hadji kasvoi köyhissä oloissa slummissa mutta on päässyt muuttamaan muualle koulutuksen ansiosta. Nyt hän haluaa osoittaa nuorille, että Ugandassakin voi pärjätä. Liselott Lindström / Yle
 Kampalan toiseksi suurin slummialue tunnetaan ulkomailla parhaiten tositapahtumiin perustuvasta elokuvasta  Queen of Katwe , joka kertoo nuoresta lahjakkaasta shakinpelaajasta.
 Mutta Katween liittyy enemmän tarinoita, jotka päättyvät huonosti.
 Kun somalialainen terroristijärjestö al-Shabaab iski Ugandan pääkaupunkiin kesällä 2010, pomminrakentajat tulivat juuri Katwesta. Yli 70 ihmistä kuoli iskuissa ravintolaan ja baariin, joihin sadat olivat kerääntyneet seuraamaan jalkapallon MM-kisojen finaalia.
 Myös Ahmed Hadji oli katsomassa jalkapalloa, kun pommit räjähtivät. Hän menetti monta ystäväänsä.
 Katwea Hadji kuvailee paikaksi, jossa onnellisuus on vain teoreettinen käsite. Lapsia saadaan jo teini-iässä, ja harvalla on varaa syödä enemmän kuin yksi ateria päivässä.
 Katwe on Ugandan pääkaupungin Kampalan toiseksi suurin slummialue.  Liselott Lindström / Yle
 Valtaosa asukkaista on työttömiä. Täällä on helppo värvätä Shamim Nalumansin kaltaisia lähtijöitä Persianlahden maihin.
 – Rekrytoijat vetoavat usein tunteisiin. He sanovat vanhemmille, että päästä lapsesi menemään, ethän halua, että hän joutuu elämään samanlaista elämää kuin sinä. Nuorille taas, että ethän halua lapsillesi tätä samaa, Hadji selittää.
 Hänen mukaansa moni ajattelee, että jos lähtee lentokoneella, elämästä tulee parempaa.
 Kun lähtijät sitten palaavat tyhjin käsin, heitä hyljeksitään, Hadji sanoo.
 Ahmed Hadjin järjestö pyörittää keskusta , jossa nuoret voivat saada ammattikoulutusta esimerkiksi kampaajiksi, ompelijoiksi tai sähkötyöntekijöiksi. Täältä myös Shamim Nalumansi valmistui kampaajaksi viime vuonna.
 Koulutuskeskusta rahoittaa Suomen ulkoministeriö Kirkon ulkomaanavun kautta.
 – Me kilpailemme rekrytoijien kanssa samoista nuorista. Toisin kuin heillä, meidän viestimme on, että nuoret voivat saavuttaa unelmansa ja menestyä myös täällä, Hadji sanoo.
 Katwen koulutuskeskuksessa olisi tarvetta myös lastenhoitajalle. Katwessa moni tulee nuorena äidiksi. Liselott Lindström / Yle
 Hadjia surettaa katsoa ulkomailta palanneita rikkinäisiä nuoria.
 Hän syyttää koko ilmiöstä afrikkalaisia johtajia, jotka hänen mielestään näkevät kasvavan nuoren väestön lähinnä uhkana ja ongelmana. Hyväksymällä rekrytointiyritysten toiminnan he tekevät Hadjin mukaan ihmiskaupasta hyväksyttävää.
 Hadji vertaa Persianlahden maihin suuntaavaa siirtolaisuutta moderniin orjuuteen ja sanoo, että Afrikan mailla on peiliin katsomisen paikka.
 – Meidän pitää käydä tämä keskustelu maanosana ja hyväksyä, että olemme myös itse syypäitä omaan epäonnistumiseemme. Siirtomaaherrat lähtivät kauan sitten, Ahmed Hadji sanoo.
 Hadjin mukaan nuorille pitäisi tarjota enemmän mahdollisuuksia kehittää taitoja, joilla he voisivat työllistää itsensä Ugandassa. Katwen koulutuskeskuksessa sadat nuoret saavat kolmivuotisen hankkeen aikana koulutuksen.
 – Rahoitus on 150 000 euroa. Älä tule sanomaan minulle, että hallituksella ei olisi tällaiseen varaa. Se on priorisointikysymys, Hadji sanoo.
 Shamim Nalumansin kolmevuotiaalla Ayaan-pojalla ei ole yhteyttä isäänsä. Liselott Lindström / Yle
 Shamim Nalumansin kolmevuotias  poika Ayaan juoksee innostuneena muiden lasten kanssa ympäri koulutuskeskusta. Lapsia on täällä monta.
 Kun Nalumansi kuuli keskuksesta, hän luuli sen olevan huijausta. Hän pelkäsi joutuvansa takaisin Dubaihin. Mutta keskus olikin uusi mahdollisuus.
 – Pystyn elättämään itseni ja poikani kampaajana. Käteen ei jää paljon, mutta ainakaan ei tarvitse mennä nälkäisenä nukkumaan, Nalumansi kertoo.
 Hän on saanut keskuksessa myös keskusteluapua traumoihinsa. Välillä muistot Dubaista iskevät kipeästi.
 – Joskus tuntuu hirveän pahalta. Kun vein Ayaanin kouluun, mietin, miksi synnytin hänet, eihän minulla ole mitään tarjottavaa, Nalumansi sanoo.
 – Mutta haluan, että hän saa paremman elämän kuin minä.
 Shamim Nalumansi unelmoi omasta kampaamostaan, mutta laittaa toistaiseksi asiakkaiden hiuksia koulutuskeskuksen tiloissa. Liselott Lindström / Yle
 Lue myös:
 Yle ihmiskaupan alkulähteillä Nigeriassa: Madame lupasi unelmatöitä Euroopasta ja Rejoice uskoi, mutta todellisuus oli seksityötä Italian kaduilla
 Länsi-Afrikassa useimmat pakenevat lähelle, mutta ilmastonmuutos voi ajaa miljoonat kohti Eurooppaa – kolme syytä, jotka saavat ihmiset liikkeelle

Afrikassa käydään "modernia orjakauppaa" – ugandalainen Shamim luuli lähtevänsä kotiapulaiseksi, mutta joutuikin Dubaihin myymään seksiä


Summary: Äänestyspaikat aukeavat kello 9.

Suomalaiset päättävät tänään sunnuntaina eduskuntavaaleissa, kuka Suomea johtaa seuraavat neljä vuotta. Yle seuraa vaalipäivän tapahtumia tässä jutussa hetki hetkeltä.
 Jos et vielä ole löytänyt sopivaa ehdokasta, tee Ylen vaalikone Tärkeimmät vaalijutut ja kaikki vaalitentit löydät täältä

Suomi äänestää tänään eduskuntavaaleissa – Yle seuraa vaalipäivää hetki hetkeltä


Summary: Valtiovarainministerin mukaan asiaa harkitaan.

Yhdysvalloissa kongressin demokraatit ovat antaneet veroviranomaisille 10 päivää aikaa luovuttaa presidentti  Donald Trumpin  verotiedot viimeisen kuuden vuoden ajalta. Asiaa tutkivan edustajainhuoneen komitean demokraattipuheenjohtaja  Richard Neal  asetti takarajaksi tietojen luovuttamiselle huhtikuun 23. päivän.
 Trumpin hallinnon valtiovarainministeri  Steven Mnuchin  kertoi, että hallinto pohtii asiaa ja antaa vastauksensa määräaikaan mennessä. Mnuchin kritisoi demokraattien asettamaa takarajaa keinotekoiseksi ja varoitti, että verotietojen pyyntö voi toimia ennakkotapauksena verovirasto IRS:n käyttämisestä poliittisena aseena.
 Neal puolestaan sanoi, ettei ole IRS:n tai ministeriöiden tehtävä arvioida, mikä on kongressin komitean motiivi verotietojen pyytämisessä.
 – Huolet siitä, mitä komitea tekee verotiedoilla, ovat vailla pohjaa, Neal sanoi.
 Neal totesi, että jos verotietoja ei toimiteta määräaikaan mennessä, hän tulkitsee sen pyynnöstä kieltäytymiseksi.
 Toisin kuin muut viime vuosikymmenien presidentit ja presidenttiehdokkaat, Trump ei ole suostunut julkistamaan verotietojaan. Hän on väittänyt toistuvasti, että ei voi tehdä niin, koska IRS:n selvitykset hänen tuloistaan ovat kesken. IRS on kuitenkin sanonut, ettei se ole este tietojen julkistamiselle.
 Trumpin Valkoisen talon virkaatekevä kansliapäällikkö  Mick Mulvaney  sanoi viime viikolla, etteivät demokraatit koskaan saa presidentin verotietoja nähtäväkseen. Hänen mielestään kysymys verotietojen oleellisuudesta ratkaistiin jo vuoden 2016 vaaleissa, kun Trump äänestettiin presidentiksi, vaikkei tietoja ollut julkistettu.
 Demokraattien noustua valtaan edustajainhuoneessa marraskuun välivaaleissa puolue on käyttänyt lisääntynyttä vaikutusvaltaansa muun muassa Trumpin talouskuvioiden selvittelyyn.
 Lue myös:
 Valkoisen talon kansliapäällikkö: Trumpin verotietoja ei julkaista koskaan  (8.4.)

Demokraatit antoivat uuden takarajan Trumpin verotietojen luovuttamiselle – 10 päivää aikaa


Summary: Venezuelan armeija on pysynyt uskollisena presidentti Madurolle.

Venezuelan presidentti  Nicolas Maduro  on määrännyt asevoimiensa määrää lisättävän miljoonalla taistelijalla, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Armeijan puolisotilaallisten joukkojen määrän on tarkoitus nousta kolmeen miljoonaan henkeen vuoden loppuun mennessä, Maduro kertoi lauantaina. Puolisotilaalliset joukot ovat osa maan asevoimia. Nämä joukot vastaavat suoraan presidentille ja niiden tarkoituksena on täydentää armeijaa. Osaston perusti Maduron edeltäjä  Hugo Chavez  vuonna 2008.
 – Aseet olkapäillänne, olkaa valmiit puolustamaan isänmaatanne ja kyntämään maata kylvääksenne siemeniä, jotta saadaan ruokaa kansalle, Maduro lausui puheessaan tuhansille puolisotilaallisten joukkojen edustajille Venezuelan pääkaupungissa Caracasissa.
 Maan armeija on pysynyt uskollisena Madurolle, vaikka opposition johtaja  Juan Guaido  on luvannut armahduksen kaikille armeijan edustajille, jotka vaihtavat opposition riveihin. Satoja sotilaita on loikannut Kolumbian puolelle.
 Guaido kiersi sähkökatkojen piinaamaa Zuliaa
 Kymmenet maat ovat tunnustaneet Juan Guaidon Venezuelan uudeksi presidentiksi, mukaan lukien suurin osa länsimaista.
 Maduron pitäessä puhetta Caracasissa Guaido kiersi tapaamassa ihmisiä maan länsiosissa Zulian osavaltiossa.
 Vaikka maata vaivanneet sähkökatkokset on saatu lähestulkoon pois päiväjärjestyksestä Caracasissa, muualla maassa sähkönjakelua säännöstellään edelleen.
 – Olemme täällä tarkastamassa tilannetta. Te kärsitte tällä hetkellä, mutta Zulia nousee vielä, Guaido lupasi kansalaisille.
 Pula ruoasta ja lääkkeistä on ajanut yli kolme miljoonaa venezuelalaista kodeistaan viime vuosien aikana ja sähkökatkot ovat olleet yleinen vaiva koko maassa.
 Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan yli tuhat hallituksenvastaista mielenosoittajaa on pidätetty tänä vuonna. Guaidon kansliapäällikkö pidätettiin viime kuussa.
 Sen sijaan Guaidon kanssa tavanneet kaksi aiemmin tällä viikolla pidätettyä Venezuelan keskuspankin työntekijää on vapautettu.
 Lue myös:
 Maduro: Punaisen ristin apu on tervetullut Venezuelaan (4.4.)

Maduro vahvistaa Venezuelan armeijaa miljoonalla taistelijalla


Summary: Pelastuslaitos sai estettyä palon leviämisen naapuriasuntoihin.

Hyvinkäällä äiti ja pieni lapsi on viety sairaalaan tarkistettavaksi rivitaloasunnossa syttyneen palon takia. Palo saatiin sammutettua, mutta asunto vaurioitui palossa pahasti ja on täydellisen remontin tarpeessa.
 Palo syttyi kolmen huoneiston rivitalon päätyhuoneistossa Hämeenkadulla. Kun pelastuslaitos saapui paikalle, olohuoneessa paloi täysillä. Hälytyksen tehnyt nainen oli tullut lapsensa kanssa ulos, mutta asukkaat olivat hengittäneet sen verran savua, että heidät vietiin sairaalaan.
 Pelastuslaitos sai sammutettua palon ja estettyä sen leviämisen ullakolle ja naapuriasuntoihin.
 – Ikkunat olivat puhki kun mentiin kohteeseen, räystään kautta tuli oli menossa jo ullakolle. Saatiin se ihan viime tipassa kiinni, kertoi päivystävä palomestari  Kari Virtanen .
 Asuinkelpoinen asunto ei vähään aikaan ole.
 – Asunto menee ihan täydelliseen remonttiin, niin isot ovat nokivahingot ja palovahingot.Palopaikalla on käynnissä jälkivartiointi. Palon syttymissyystä ei vielä ole tietoa.
 Hälytys palosta tehtiin ennen kahta.

Äiti ja pieni lapsi sairaalaan rivitalopalon vuoksi Hyvinkäällä


Summary: Muuttohanhet valitsevat Etelä-Suomen pysähdyspaikakseen, koska siellä niille on ruokaa.

Etelä-Suomen pellot toimivat tällä hetkellä muuttohanhien juhlapöytinä. Linnut syövät ja lepäävät kyntämättömillä peltoaukeilla ennen lentoa pesimäpaikalle Venäjän pohjoisosiin. Hanhille ruokailu on nyt tärkeää, koska Venäjällä pesimäalueelle saavuttaessa ruokaa ei ole vielä samalla tavalla tarjolla.
 Birdlifen suojelu- ja tutkimusjohtajan  Teemu Lehtiniemen  karkean arvion mukaan muuttohanhia pysähtyy Suomessa nyt keväällä noin 200 000 yksilöä.
 – 2000-luvun alkuun verrattuna Suomessa pysähtyvien muuttohanhien määrä on monikymmenkertaistunut.
 Lehtiniemi kertoo, että muuttohanhien saapumisessa on iso ero verrattuna 80-luvun Suomeen.
 – Esimerkiksi taigametsähanhen saapuminen Oulun korkeudelle on aikaistunut kuukaudella.
 Kotkalaisen lintuasiantuntijan  Mikko Pöyhösen  mukaan muuttohanhien määrä lisääntyy jatkossakin Etelä-Suomessa. Yhtenä syynä hän pitää ilmastonmuutosta.
 – Ennen linnut viihtyivät keväällä Baltian alueilla. Nyt kevät on aikaistunut siellä niin paljon, että kevään peltojen muokkaustyöt aloitetaan jo huhtikuussa. Linnut eivät voi sellaisilla pelloilla ruokailla, ja siksi ne tulevat pohjoisempaan, Pöyhönen sanoo.
 Maatalouden muutuminen osasyynä
 Myös Teemu Lehtiniemen mielestä ilmastonmuutos vaikuttaa muuttohanhien määrän kasvuun.
 – Myös Venäjän puolella rajan läheisyydessä vähentynyt maatalous vaikuttaa muuttohanhien reittivalintaan. Suomen puolella niille on tarjolla enemmän ruokaa.
 Lehtiniemi lisää vielä, että Suomessa peltoja ei enää kynnetä talvea vasten niin paljon kuin esimerkiksi 30 vuotta sitten.
 – Talveksi kyntämättä jätetty sänkipelto tarjoaa keväällä hanhelle ruokaa, Lehtiniemi sanoo.
 Kahta reittiä pesimäpaikalle
 Ensimmäiset hanhimuuttajat jakautuvat karkeasti Kaakkois-Suomen kautta Venäjälle suuntaaviin tundrametsähanhiin ja Varsinais-Suomen kautta Pohjois-Pohjanmaalle kipuaviin ja sieltä itään lentäviin taigametsähanhiin. Molemmat harmaahanhen alalajit lentävät kevään aikana useita tuhansia kilometrejä.
 – Reitit määräytyvät tarjolla olevan ravinnon mukaan, sanoo Birdlifen suojelu- ja tutkimusjohtaja Teemu Lehtiniemi.
 Sekä taigametsä- että tundrametsähanhet ruokailevat ravinteikkailla peltoaukeilla.
 Kymenlaakson pelloilla näkyy tällä hetkellä suurimmaksi osaksi tundrametsähanhia. Huhtikuun alun laskentojen perusteella niitä on nyt noin 40 000 yksilöä.
 Lintuasiantuntija Mikko Pöyhönen kertoo, että Kaakkois-Suomessa pysähtyvien hanhien määrä on kasvanut vuosi vuodelta.
 – Täällä hanhet saavat olla rauhassa. Niitä ei metsästetä ja niille on paljon ravintoa. Ne tulevat tänne talvehtimisalueilta Saksasta, Hollannista, Tanskasta ja Puolasta.
 Kaakkois-Suomessa pysähtyvien tundrametsähanhien matka jatkuu ruokailun jälkeen kohti Venäjän tundraa.
 Muuttohanhet liikkuvat suurissa parvissa. Antti Kolppo / Yle
 Länsi-Suomessa matkaavat taigametsähanhet pysähtyvät ruokailemaan lyhyemmäksi ajaksi ja useamman kerran kuin tundrametsähanhet.
 – Taigametsähanhet nousevat Pohjanmaata pitkin aina Oulun korkeudelle saakka, josta ne lentävät Venäjän havumetsävyöhykkeelle pesimään, Birdlifen suojelu- ja tutkimusjohtaja Teemu Lehtiniemi kertoo.
 Lehtiniemi kertoo, että muuttohanhien pysähdyspaikkojen ravinteikkuus on tärkeää.
 – Hanhet syövät viimeisen kerran suuremmin Suomessa ennen kuin lentävät pesimäpaikoille Venäjälle. Esimerkiksi tundralla ei juuri ruokaa ole tarjolla, Lehtiniemi sanoo.
 Lämmin sää on kasvattanut muuttohanhien määrää Kymenlaaksossa. Olli Törönen
 Muutkin linnut liikkeellä
 Lintuasiantuntija Mikko Pöyhönen kertoo, että huhtikuun alun lämmin sää houkutteli hanhien lisäksi muitakin lintuja Suomeen. Esimerkiksi Kouvolassa Elimäenjärvellä havaittu mustapyrstökuiri on toiseksi varhaisin havainto kautta aikojen koko Suomessa.
 Kevään merkkinä pidetystä västäräkistä on Pöyhösen mukaan ilmoitettu jo yli 60 havaintoa. Hyönteissyöjälinnuista ensimmäiset havainnot on tehty myös tiltaltista ja kivitaskusta.
 Pöyhönen kertoo, että kaiken kaikkiaan puolesta maakuntaan saapuvista muuttolinnuista on jo nyt saatu havainto.

200 000 hanhea ahmii Suomen peltoja tyhjiksi matkallaan Venäjälle: "Tundralla ei ole ruokaa tarjolla"


Summary: Monen pienen puolueen haaveet omista kansanedustajista murskautuvat vaaleissa. Eduskunnan kynnys on korkea.

Sunnuntain vaaleissa eduskuntapaikoista kamppailee 20 poliittista järjestöä, joilla on ehdokkaita lähes koko maassa. Peräti seitsemän noista liikkeistä on syntynyt juuri päättyneen vaalikauden aikana.
 Edessä on protestivaalit. Se, keiden kaikkien hyväksi protesti kanavoituu, on vielä epävarmaa.
 Kannastaan epävarmoja äänestäjiä on hyvin paljon. Siksi voisi kuvitella, että uusilla puolueilla on kohtuulliset mahdollisuudet saada ehdokkaitaan läpi vaaleissa.
 Näin asia ei kuitenkaan ole. Uusista poliittisista järjestöistä vain viidellä on jonkinasteinen mahdollisuus saada eduskuntaan omia edustajiaan.
 Nuo järjestöt ovat  Liike Ny t,  Seitsemän tähden liike ,  Sininen Tulevaisuus ,  Feministinen puolue  ja  Piraattipuolue . Kuitenkin vain yksi tai kaksi mainituista voi onnistua tavoitteessa, jos vaalitulos vastaa suunnilleen tuoreimpia mielipidetiedusteluja.
 Uudet puolueet syntyvät useimmiten vanhojen perustusten varaan
 Uuden puolueen perustaminen on usein seurausta vanhan puolueen hajoamisesta tai hiipumisesta. Esimerkiksi perussuomalaisen puolueen perusta rakennettiin alun perin Suomen Maaseudun Puolueen (SMP) raunioille.
 SMP:n kokeneet puolueaktiivit osasivat rakentaa nopeasti organisaation uudelle puolueelle. He myös onnistuivat kehittämään uudelle puolueelleen nykyaikaisen populistisen strategian ja keräämään sen avulla ympärilleen uusia jäseniä ja kannattajakuntaa.
 Vasemmistoliitto on syntynyt samantapaisen muodonmuutoksen kautta. Se on niin ikään kyennyt kokoamaan itselleen uusia, uudentyyppisiä kannattajia.
 Usein käy myös niin, että kokenut, karismaattinen poliitikko irtautuu entisen puolueensa jäsenyydestä ja houkuttelee kannattajansa mukaansa uutta poliittista liikettä pystyttämään.
 Esimerkiksi  Suomen maaseudun puolue (SMP)  oli entisen puolueensa johdon kanssa riitaantuneen, karismaattisen poliitikon,  Veikko Vennamon  perustama populistinen liike.
 Paavo Väyrysen johtama Seitsemän tähden liike merkittiin puoluerekisteriin viime joulun alla. Derrick Frilund / Yle
 Viime vuoden lopulla rekisteröidyn Seitsemän tähden liikkeen synnyn tausta on samantapainen.
 Täysin uuden puolueen aseman vakiinnuttaminen on visainen tehtävä
 Nollapisteestä toimintansa aloittavan, täysin uuden poliittisen liikkeen eduskuntaan nostaminen onnistuu vaaleissa aniharvoin.
 Viimeksi tällaista on koettu 1990-luvulla, kun Nuorsuomalaiset, Remonttiryhmä ja Kirjava Puolue onnistuivat saamaan edustajiaan Arkadianmäelle. Noiden puolueiden taival eduskunnassa jäi lyhyeksi ja liikkeet kuihtuivat nopeasti.
 Vihreät on poikkeus nollapisteestä valtakunnanpolitiikkaan harpanneiden puolueiden joukossa. Kun vihreä liike näki Suomessa päivänvalon 40 vuotta sitten, sen johtohahmot olivat uusia kasvoja politiikassa.
 Liike syntyi uuden aatteen pohjalle ja se erottautui useimmista muista puolueista välttäessään oikeistoon tai vasemmistoon leimautumista.
 Täysin uuden eduskuntapuolueen aseman vakiinnuttaminen on miltei yhtä vaikeaa kuin painovoiman kumoaminen. Vihreät on silti onnistunut sen tekemään. Puolue on vakiintunut, kasvattanut kannatustaan ja saanut ajoittain myös edustajiaan maan hallitukseen.
 Muista viime vuosikymmeninä syntyneistä puolueista vain perussuomalaiset on pystynyt vakiinnuttamaan asemaansa vastaavalla tavalla. SMP:n raunioille syntyneen liikkeen vakiintumista on edesauttanut sen ideologinen suunnanmuutos.
 Puolue on entistä maahanmuuttovastaisempi ja kansallismielisempi. Tämän muutoksen myötä se on myös yhtenäisempi kuin ennen.
 Päättyneellä vaalikaudella syntyi seitsemän uutta poliittista liikettä
 Viime vaaleissa kahdeksan puoluetta sai ehdokkaitaan eduskuntaan. Vaalikauden lopussa eduskunnassa oli kuitenkin yhdeksän rekisteröityä puoluetta ja kaikkiaan  kymmenen eduskuntaryhmää .
 Harry Harkimo perusti Liike Nytin viime vuoden huhtikuussa loikattuaan pois kokoomuksen eduskuntaryhmästä. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kesken vaalikauden eduskuntaan ilmaantuivat puolueet nimeltä Sininen tulevaisuus (Sin.) ja Seitsemän Tähden Liike eli tähtiliike (TL).
 Siniset syntyi perussuomalaisten hajottua toissa kesänä. Euroopan parlamentista eduskuntaan palannut  Paavo Väyrynen  perusti tähtiliikkeen viime vuonna, kun hän  riitaantui  Kansalaispuolueen muun johdon kanssa.
 Kun  Harry Harkimo  loikkasi kokoomuksesta omaan ryhmäänsä vuosi sitten, eduskuntaan syntyi kolmas uusi eduskuntaryhmä, Liike Nyt. Se ei ole organisoitunut puolueeksi, mutta on asettanut eduskuntavaaleihin ehdokkaita koko maassa.
 Vailla eduskuntapaikkoja olevia  rekisteröityjä puolueita  on yhdeksän. Niistä neljä on perustettu juuri päättyneellä vaalikaudella. Nuo neljä ovat  Eläinoikeuspuolue (EOP) ,  Kansalaispuolue (KP) , Feministinen puolue (FP) ja  Suomen Kansa Ensin (SKE) .
 Sami Kilpeläinen johtaa Kansalaispuoluetta, jonka Paavo Väyrynen perusti vuonna 2016. Derrick Frilund / Yle
 Puoluerekisterissä olevista poliittisista liikkeistä vailla eduskuntapaikkoja ovat myös  Suomen Kommunistinen Puolue (SKP)  ,  Kommunistinen Työväenpuolue - Rauhan ja Sosialismin puolesta (KTP) ,  Itsenäisyyspuolue (IPU) , Piraattipuolue (PP) ja  Liberaalipuolue - Vapaus valita (Lib.) .
 Kaikki edellä mainitut pienpuolueet kärsivät samoista ongelmista, jotka rasittavat niitä vaalitaistelussa.
 Sekä puolueiden johtajat että niiden ehdokkaat ovat tuntemattomia suurelle yleisölle. Pikkupuolueet toimivat vapaaehtoisen talkootyön varassa, koska niiden organisaatiot ovat ohuet ja rahavarat olemattomat.
 Pienpuolueet kiertävät noidankehää. Niillä on toistaiseksi vähän kannatusta ja luottamustoimia. Siitä johtuen niiden näkyvyys tiedotusvälineissä on heikko.
 Koska puolueiden näkyvyys mediassa on olematon, niiden on vaikea kasvattaa kannatustaan ja saada hoitoonsa luottamustehtäviä.
 Eläinoikeuspuolue tavoittelee kansanedustajanpaikkoja Santeri Pienimäen johdolla. Derrick Frilund / Yle
 Liike Nyt ja tähtiliike erottuvat tulokkaiden joukosta
 Tähtiliike ja puolueeksi rekisteröimätön Liike Nyt poikkeavat muista eduskuntaan pyrkivistä pienryhmistä.
 Kummankin johdossa on laajalti tunnettu ja ansioitunut henkilö. Nämä uudet liikkeet ovat myös kyenneet rekrytoimaan listoilleen selvästi enemmän  ehdokkaita  kuin muut pienpuolueet.
 Tähtiliikkeellä on ehdokkaita kaikissa manner-Suomen vaalipiireissä. Heitä on kaikkiaan 175. Liike Nytillä on 108 ehdokasta yhteensä 10 vaalipiirissä. Eläinoikeuspuolue on ehdokkaiden määrällä mitattuna pienin pienpuolueista. Sillä on koko maassa vain 17 ehdokasta.
 On mahdollista, että sekä TL että Liike Nyt saavat ainakin pääehdokkaansa läpi vaaleissa.
 Paavo Väyrynen ja Harry Harkimo ovat johtamiensa liikkeiden kiistattomat vetonaulat. He ovat asettuneet ehdolle Uudellemaalle, jossa kynnys eduskuntaan on matala. 13 000 ääntä keräävä puolue tai vaaliliitto voi saada siellä yhden edustajan läpi.
 Tähtiliike ja Liike Nyt joutuvat keräämään ehdokkaiden läpimenoon tarvittavat äänipotit omin avuin. TL ei ole solminut  vaaliliittoja  muiden puolueiden kanssa. Liike Nyt ei sitä voi tehdä, koska se ei ole puolue, vaan yksittäisten ehdokkaiden valitsijayhdistysten muodostama vaaliliitto.
 Se ei ole edes pyrkinyt rekisteröitymään puolueeksi eikä sillä ei ole yksityiskohtaista vaaliohjelmaa. Liike Nytin ehdokkaita yhdistää vain löyhä periaatejulistus, joka sisältää kuusi periaatetta.
 Heikki Aitakari johtaa Itsenäisyyspuoluetta, joka ajaa muun muassa Suomen eroa EU:sta ja Eurosta. Derrick Frilund / Yle
 Liike Nytin vaalimenestys lepää paljolti Harry Harkimon maineen varassa
 Harry Harkimo keräsi viime eduskuntavaaleissa Uudeltamaalta 11 416 ääntä. Vastaavaan henkilökohtaiseen äänimäärään yltäminen lienee hänelle nyt vaikeaa, koska osa Harkimoa viimeksi äänestäneistä ei hyväksy sitä, että hän loikkasi kokoomuksesta.
 Siksi Harkimokaan ei voi olla vuorenvarma läpimenostaan. Harkimon menestystä siivittää kuitenkin hänen maineensa tv-persoonana, liikemiehenä ja urheilumogulina.
 Haitaksi Liike Nytille on ollut se, ettei se ole voinut osallistua puolueille tarkoitettuihin tv:n vaalitentteihin.
 Liike Nyt saattaa yllättää vaaleissa, koska sen tavoitteet, organisaatio ja toimintatapa poikkeavat täysin kilpailijoiden malleista. Liike Nyt sanoo pyrkivänsä muuttamaan ennen muuta politiikan menettelytapoja.
 Tätä korostaessaan liike on luonut itsestään mielikuvaa politiikkaa uudistavana voimana. Tuo viesti saattaa puhutella poliittiseen päätöksentekoon epäilevästi suhtautuvia ihmisiä.
 Liike Nyt aikoo äänestää eduskunnassa “nettiparlamentin” tekemien päätösten mukaisesti. Järjestön oman ilmoituksen mukaan sen perustamaan nettiparlamenttiin kuuluu 12 000 ihmistä.
 Toimintamalli sisältää ristiriidan. Liike Nyt ei hyväksy puoluekuria, mutta  edellyttää ehdokkaittensa sitoutuvan  nettiparlamentin päätöksiin.
 Suomen Kansa Ensin on Rajat kiinni! -liikkeen aktiivien perustama kansallismielinen puolue. Sen puheenjohtaja on Marco de Wit. Derrick Frilund / Yle
 Tähtiliike kalastelee kannatusta perussuomalaisten nostamilla teemoilla
 Tähtiliikkeen menestys vaaleissa on paljolti kiinni Paavo Väyrysen äänisaaliista. Väyrysen vaalitulosta on vaikea ennakoida, koska hän oli edellisissä eduskuntavaaleissa ehdolla Lapissa. Siellä hän keräsi 6 889 ääntä.
 Jotta Väyrynen pääsisi eduskuntaan, hänen täytyisi todennäköisesti saada Uudeltamaalta huomattavasti enemmän ääniä kuin mitä hän keräsi Lapista viime vaaleissa. Läpi päästäkseen hän tarvinnee myös muiden tähtiliikkeen ehdokkaiden ääniä tuekseen.
 Väyrysen mahdollisuuksia heikentää se, että hän on leimautunut riidankylväjäksi. Hänellä on ollut pitkällisiä kiistoja keskustan ja kansalaispuolueen kanssa. Niiden vuoksi hän lienee menettänyt perinteisiä äänestäjiään melko paljon.
 Väyrysen uudelleenvalinta eduskuntaan olisi pieni ihme, mutta Väyrystä ei pidä aliarvioida. Hän on tehnyt lukemattomia ihmeitä lähes 50 vuotisen poliittisen uransa aikana.
 Tähtiliikkeen ongelma puolueena on siinä, että se koettaa tunkeutua tonteille, jotka muut puolueet ovat vallanneet jo aikoja sitten.
 TL vaatii maahanmuuton hillitsemistä, vastustaa “Euroopan ylikansallista yhdentymistä” ja Suomen sotilaallista liittoutumista. Puolueen sanoma kuulostaa monelta osin perussuomalaiselta. Toisaalta puolueella on samoja  tavoitteita  kuin keskustalla.
 Kansalaispuolue, Suomen kansa ensin ja liberaalit kärsivät samasta ongelmasta kun tähtiliike: niiden ajamat asiat ovat jo pitkään olleet vahvasti muiden puolueiden työjärjestyksessä.
 Piraattipuolue on tietoyhteiskuntapuolue, joka puolustaa yksilönvapautta, avoimuutta ja yhdenvertaisuutta.  Puolueen puheenjohtaja on Petrus Pennanen. Derrick Frilund / Yle
 Piraattipuolue ja feministit ovat liittoutuneet, mutta kilpailevat keskenään
 Yksitoista vuotta toiminnassa ollut Piraattipuolue ja vajaan kolmen vuoden ikäinen Feministipuolue painivat valtakunnan politiikassa suurinpiirtein samassa painoluokassa. Vaaleissa puolueet ovat sekä toistensa kilpailijoita että yhteistyökumppaneita.
 Kumpikin puolue haaveilee saavansa kansanedustajan läpi Helsingin vaalipiiristä, jossa niiden puheenjohtajat,  Petrus Pennanen  (PP) ja  Katju Aro  (FP) ovat ehdolla.
 Heillä lienee yhtäläiset teoreettiset mahdollisuudet läpimenoon, mutta vain toinen heistä voi paikan saada.
 Helsingin piraattien ja feministien välisessä kisassa parasta menestystä on povattu Katju Arolle. Hänen kannatuksestaan kertoo muun muassa Helsingin Sanomien hiljattain tekemä  vetovoimakysely.  Siinä Aro sijoittui Helsingissä 20:n suosituimman ehdokkaan joukkoon.
 Feministinen puolue työskentelee ihmisoikeuksien ja syrjimättömyyden edistämiseksi Katju Aron johdolla.   Derrick Frilund / Yle
 Piraatit ja feministit ovat Helsingissä samassa vaaliliitossa, jossa on lisäksi kaksi muuta ryhmittymää: eläinoikeuspuolue ja liberaalit. Vaaliliiton pitäisi saada 14 000 ääntä, jotta yksi kansanedustajan paikka irtoaisi.
 Sekä edellisten kunta- että eduskuntavaalien tulosten perusteella 14 000 äänen keruu on kova haaste vaaliliitolle. Yhden edustajan läpiajo voi kuitenkin olla nipin napin mahdollisuuksien rajoissa.
 Vaaliliitot ovat pienpuolueiden oljenkorsi
 Kaikki pienpuolueet tähtiliikettä ja KTP:tä lukuun ottamatta koettavat kohentaa mahdollisuuksiaan muiden pikkupuolueiden kanssa solmituilla vaaliliitoilla.
 Juha-Pekka Väisäsen luotsaama Suomen kommunistinen puolue ajaa vaaliohjelmassaan muun muassa maksuttomia julkisia palveluita ja 1200 euron perusturvaa. Derrick Frilund / Yle
 Liberaalipuolue ja piraatit ovat liittoutuneet keskenään monessa vaalipiirissä. Eläinoikeuspuolue, feministit ja SKP hakevat toisistaan tukea Pirkanmaalla.
 Kansalaispuolue ja Suomen kansa ensin ovat tehneet samoin. Eniten vaaliliittoja – kaikkiaan kahdeksan – on kansalaispuolueella. Se on liittoutunut pääasiassa SKE:n kanssa.
 Kansalaispuolue, SKE ja liberaalit kärsivät samasta ongelmasta kun Tähtiliike: niiden ajamat asiat ovat jo pitkään olleet vahvasti muiden puolueiden työjärjestyksessä.
 Osa pienpuolueista on marginaalin marginaalissa
 Vuonna 2014 syntynyt Liberaalipuolue ei ole saanut toistaiseksi tuulta siipiensä alle.
 Parin vuoden takaisissa kuntavaaleissa puolue keräsi koko maassa vain 4 117 ääntä. Kaksi vuotta myöhemmin perustettu Eläinoikeuspuolue sai tyytyä 1 795 ääneen (0,07 prosenttia äänistä).
 Liberaalipuolue - Vapaus valita nimeää kärkiteemoikseen eduskuntavaaleissa elinkeinovapauden, perusturvan ja ympäristövastuun. Puolueen puheenjohtaja on Tea Törmänen.  Derrick Frilund / Yle
 Suomen Kansa Ensin aloitti toimintansa vasta vuoden 2017 lopulla. Jyrkän kansallismielinen puolue mittaa nyt ensimmäistä kertaa kannatustaan vaaleissa. SKE on asettanut 34 ehdokasta.
 Kommunistiset puolueet, SKP ja KTP ovat hiljalleen kutistuneet marginaalin marginaaliin. Nuo kaksi puoluetta saivat viime eduskuntavaaleissa koko maassa yhteensä alle 0,4 prosenttia äänistä.
 SKP:lla on koko maassa 88 ehdokasta, KTP:lla 32. Puolueiden kannattajakunnan ikärakenne on vino. Niiden ehdokaslistoilla on suhtettoman paljon eläkeikäisiä.
 Kahdenkymmenenviiden vuoden ikäinen itsenäisyyspuolue (IPU) on kokenut saman tapaisen kohtalon, kuin kommunistiset puolueet. Sen kannatus jäi vuoden 2015 eduskuntavaaleissa 0,46 prosenttiin.
 Mikko Vartiainen johtaa yli 30 vuotta sitten perustettua Kommunistista työväenpuoluetta.  Puolueella ei ole ollut kansanedustajia eikä se ole saanut kolmissa viimeksi järjestetyissä vaaleissa paikkoja kunnanvaltuustoihinkaan.  Derrick Frilund / Yle
 Median teettämät puoluekannatusmittaukset koskevat lähinnä eduskuntapuolueita. Viime aikoina ne ovat mitanneet yksilöidysti yhdeksän eri puolueen kannatusta. Perussuomalaisista irtautunut ryhmä, siniset, on luettu gallupeissa eduskuntapuolueisiin.
 Liike Nyt ja Seitsemän tähden liike sisältyvät tutkimuksissa kategoriaan “muut”, jossa on lisäksi yhdeksän rekisteriin merkittyä, eduskuntapaikkoja vailla olevaa pienpuoluetta.
 Ylen tuoreimmassa puoluekannatusmittauksessa “muut”-ryhmän yhteenlaskettu kannatus on 3,4 prosenttia. “Muut” puolueet saisivat tuon ennusteen mukaan kaksi paikkaa eduskuntaan.
 Jos arvio pitää kutinsa, on kiinnostavaa nähdä, nostaako “muiden” äänisaalis eduskuntaan yhden vai kaksi uutta poliittista liikettä.
 Sampo Terhon johtamalla Sinisellä tulevaisuudella oli eduskunnassa 17 kansanedustajaa. YLE:n tuoreimmassa mielipidetiedustelussa puolueen kannatus on pudonnut 0,8 prosenttiin.   Derrick Frilund / Yle
 Ylen gallupin tulos viittaa siihen, että Sininen tulevaisuus putoaisi eduskunnasta.
 Sinisillä saattaa kuitenkin olla hienoinen mahdollisuus saada paikkaan oikeuttavat äänet Uudeltamaalta. Puolue on keskittänyt sinne ehdolle useita tunnetuimmista poliitikoistaan.
 Korjaus 13.4. kello 20:30. Korjattu Eläinoikeuspuolueen kuntavaaleissa saamaksi tulokseksi 0,07 prosenttia äänistä. Jutussa luki aiemmin 0,007 prosenttia.
 Lue myös:
 Tunnistatko puolueiden ilmastolupaukset? Testaa tietosi
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneessa – mukana noin 2 200 ehdokasta koko maasta
 11 uutta ryhmää pyrkii eduskuntaan, mutta vain pari voinee onnistua – Miksi puolueen synnyttäminen on niin vaikeaa?   Tapahtuuko lähipäivinä jotain outoa? Näillä nopeilla vinkeillä voit tunnistaa vaalihäirinnän ilmiöt, jotka ovat tapahtuneet jo muualla


Summary: Tradition mukaan vitsa on kertakäyttöinen ja se pitää hävittää helatorstain jälkeen polttamalla.

Tulevana sunnuntaina ovilla kiertävät taas pikkunoidat, puput ja kissat ovelta ovelle herkkujen toivossa. Joka vuosi virpomaperinteestä syntyy myös kiistoja: mikä on oikea virpomispäivä, milloin palkka kuuluu saada ja miten virpoja saa pukeutua?
 Oikeaoppisuudesta väitellessä on hyvä muistaa, että palmusunnuntain virpomisperinne on yhdistelmä itää, länttä ja pakanallisuutta. Perinne on elänyt ja muuttunut vuosien varrella usein.
 Keräsimme muutamia faktoja virpomiseen liittyen.
 1. Virpomisen juuret ovat pakanallisessa perinteessä
 Virpomisen juuret ovat muinaisessa pakanallisessa tavassa karkoittaa oksan heilautuksella pahoja henkiä. Erityisesti kotieläimet oli tapana saattaa keväällä ensi kertaa laitumelle huiskimalla niitä karjaonnea tuovilla vitsoilla.
 Kristinuskon levitessä vitsat siirtyivät kuvaamaan palmunoksia, joilla kansa tervehti Jerusalemiin ratsastavaa Jeesusta. Pohjoisilla levysasteilla paju oli varhaisen kukintonsa vuoksi sopiva palmun korvike.
 Virpominen on toiminut siunauksena, terveyden tuojana ja kuin pahan karkottajanakin.
 2. Ortodoksien vitsat siunataan kirkossa
 Kristillisen tradition mukaan virpovitsat kuuluu siunata palmusunnuntaita edeltävän Lasaruksen lauantain iltajumalanpalveluksissa. Vihkivedellä siunaamisen mukana oksiin siirtyy tämän näkemyksen mukaan "Jeesuksen väkeä" aina Jerusalemin palmunlehvätervehdyksen ajoilta.
 Nykyisin siunaaminen kuuluu meillä enää ortodoksiseen perinteeseen, sillä protestanttisen kirkon piirissä siunaaminen kiellettiin "katollisena tapana" Örebron kirkolliskokouksessa 1529.
 Esimerkiksi Uuden Valamon luostarissa Heinävedellä talkootyöläiset valmistavat ennen Palmusunnuntaita satoja vitsoja, jotka sitten jaetaan kirkkokansalle.
 Valamon luostarissa tehdään tänäkin vuonna satoja virpovitsoja Lasaruksen lauantain Vigiliassa siunattaviksi Tässä tekijäryhmä Soili Itkonen (vas), Seija Iltola ja Ritva Oksanen. Jari Pussinen
 3. Oikeaoppinen vitsa on kolmihaarainen
 Ihanteellisessa pajunoksassa on kolme haaraa, joihin kiinnitetään hellyydellä tehdyt kolme paperista kukkaa.
 Luku kolme symboloi Isää, Poikaa ja Pyhää Henkeä.
 Materiaalina voidaan käyttää mitä tahansa paperia. Aikoinaan tarkoitukseen säästettiin karamellipapereita, pula-aikana jopa sanomalehdistä leikatut suikaleet ovat kelvanneet.
 Nykyään käytetään lähinnä silkki- ja kreppipaperia sekä värjättyjä sulkia.
 Käytännössä koristelu on makuasia, mutta kohtelun pitää olla kunnioittava.
 Tradition mukaan vitsa on kertakäyttöinen. Virpomisen jälkeen se kuuluu kiinnittää mahdollisen kotialttarin ikonin taakse ja säilyttää koko pääsiäiskauden eli helatorstaihin saakka.
 Sen jälkeen se kuuluisi hävittää polttamalla.
 Yhden virpovitsan tekemiseen saattaa mennä jopa tunti Jari Pussinen
 4. Pikkunoidat alkoivat saada palkkaa 1800-luvulla
 Koko Suomeen levinnyttä läntistä perinnettä edustavat meillä palmusunnuntaina kiertelevät pikku noidat.
 Tapa sai alkunsa vanhasta uskomuksesta, jonka mukaan pääsiäisen aluspäivinä Kristuksen levätessä haudassa, pääsevät pahat voimat riehumaan ja noidat ja trullit tekevät tihutöitä ja lentävät paholaisen juhliin Kyöpelinvuorelle.
 Tästä syntyi Ruotsissa 1800-luvun alussa muun muassa kirjailija Selma Lagerlöfin kuvaama perinne, jossa pikkutytöt kiertelivät kaupungeissa pitkissä hameissa, huivit päässä, kasvot maalattuina ja kahvipannut käsissä toivottamassa hyvää pääsiäistä.
 Pikkunoitaperinne rantautui tuoreeltaan myös Pohjanmaan ruotsinkielisille alueille ja on nykyisin osin sulautunut yhteen karjalais-ortodoksisen virpomisperinteen kanssa. Kaikki ortodoksit eivät ole tästä kovinkaan mielissään.
 Virpojat saivat palkkansa alunperin vasta paaston päätyttyä pääsiäisenä, ja se oli joko punaiseksi maalattu kananmuna, suklaamuna tai vastaavaa. Nykyisin ovella seisova pikku trulli tahtoo palkkansa heti käteensä ja mahaansa.
 Virpovitsojen teko on odotettu tapahtuma, joka valmistaa pääsiäiseen. Jari Pussinen
 5. Loruja voi keksiä myös itse
 Virpomisloruja on kerätty talteen kymmeniä, varsinkin Karjalasta.
 Jokainen voi niistä vapaasti muotoilla omansa. Myös itse keksiminen on sallittua.
 Tässä sen "Virvon varvon tuoreeks terveeks" -lorun lisäksi pari käyttökelposta:
 Mie se virvon vitsasella,
 varvon pajunoksalla.
 Toivon sulle terveyttä
 vitsan myötä virkeyttä.
 Mie se virvon viisahasti,
 taputtelen taitavasti,
 rikkahaksi,rakkahaksi,
 ison talon isännäksi,
 viien piian pitäjäksi,
 nejän lehmän kaitsijaksi.
 Isännälle ihravatsa,
 emännälle perä leveä,
 veikolle hyvä hevonen,
 tyttärelle punaiset posket.
 Katso juttu Valamon pääsiäisvalmisteluista:

Tiesitkö tämän virpomisesta? Ihanteellisessa vitsassa on kolme haaraa ja kolme koristetta


Esperi Caren lähihoitaja haastoi työnantajansa oikeuteen 17 euron takia
 Hoivayritys Esperi Care on ajautunut kiistaan ylimääräisestä palkanosasta, niin sanotusta Esperi-lisästä, jota se on maksanut noin tuhannelle hoitajalle ja ohjaajalle usean vuoden ajan. Sen suuruus on ollut muutama kymppi kuukaudessa, mutta Lähi- ja perushoitajaliitto Superin mukaan sitä on leikattu. Yhtiön palveluksessa oleva lähihoitaja  haastoi työnantajansa oikeuteen 17 euron  takia.
 "Mies aivopesi minua vaimokseen kaksi vuotta"
 Donna Pollard avioitui 16-vuotiaana itseään lähes tuplasti vanhemman miehen kanssa. Mies työskenteli lastensuojelulaitoksessa, johon Pollard oli toimitettu itsetuhoisuuden vuoksi. Nina Svahn
 Alaikäisten liitot on kielletty kokonaan Yhdysvalloissa vain kahdessa osavaltiossa. Nyt monin paikoin on  havahduttu kiristämään lakeja .  Donna Pollardista  tuli 16-vuotiaana lapsimorsian. Nyt hänestä on tullut lapsiavioliittojen vastaisen työn keulakuva monissa Yhdysvaltain osavaltioissa.
 20 ryhmää pyrkii eduskuntaan, uusista harva saanee paikan
 Yhdeksän järjestön puheenjohtajat osallistuivat TV 1:n pienpuoluetenttiin huhtikuun 2. päivänä. Derrick Frilund / Yle
 Sunnuntain vaaleissa kamppailee 20 poliittista järjestöä, joista 8 ei ole aiemmin osallistunut eduskuntavaaleihin. Uuden poliittisen liikkeen vakiinnuttaminen on miltei mahdoton tehtävä. Uusilla ryhmillä eli "muilla" on yhteensä 3,4 prosentin kannatus Ylen tuoreimmassa kannatusmittauksessa. Käytännössä siis  vain yksi tai kaksi niistä päässee sisään .
 Suomi on pysähdyspaikka arviolta 200 000 muuttohanhelle
 Metsähanhia. Raine Martikainen / Yle
 Muuttohanhien määrä keväisin Suomen pelloilla on  monikymmenkertaistunut 2000-luvun alkuun verrattuna . Ensimmäiset muuttohanhet ovat taiga- ja tundrametsähanhia, jotka pysähtyvät syömään Suomessa ennen siirtymistä pesimäpaikalle Pohjois-Venäjälle.
 Poutainen päivä luvassa
 Viikonlopusta on tulossa poutainen. Sää on lauantaina suuressa osassa maata pilvinen. Lämpötila on viiden asteen molemmin puolin. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Sääennuste lauantaille 13. huhtikuuta.  Yle

Herätys: Hoitaja ja Esperi Care 17 euron riidassa, Donna Pollard taistelee lapsiavioliittoja vastaan USA:ssa, pikkupuolueilla ahdas elintila


Summary: Lääkärin siittämiä lapsia saattaa todellisuudessa olla tätäkin enemmän.

Hollantilainen hedelmöityslääkäri käytti omaa spermaansa 49 lapsen siittämiseen.
 Kaksi vuotta sitten kuolleen  Jan Karbaatin   on jo pitkään epäilty käyttäneen  hedelmöityksissä omaa spermaansa valitun luovuttajan sperman sijasta.
 Epäilyksille saatiin vahvistus, kun asiaa koskevien dna-testien tulokset julkistettiin Hollannissa perjantaina. Tulosten mukaan 49 lasta on Karbaatin suoria jälkeläisiä, sanoi lapsia edustava järjestö.
 Yksi lapsista kommentoi hollantilaiselle  NOS:lle  voivansa nyt, 11 vuoden etsinnän jälkeen jatkaa elämäänsä.
 – Olen iloinen, että olen vihdoin saanut asiaan selvyyden.
 Lapsia voi olla enemmänkin
 Karbaat kuoli 89-vuotiaana vuonna 2017. Hän oli aiemmin kieltäytynyt testeistä.
 Karbaatin dna:ta otettiin talteen hänen kuolemansa jälkeen. Tuolloin tuomioistuin kuitenkin päätti, että tässä vaiheessa dna-testejä ei sallita. Muun muassa hammasharjasta otetut näytteet talletettiin lukkojen taakse.
 Tämän vuoden helmikuussa  hollantilainen tuomioistuin lopulta määräsi , että lapsilla ja vanhemmilla on oikeus tehdä dna-testit selvittääkseen, onko Karbaat lasten biologinen isä.
 Karbaatin Rotterdamin lähellä sijainnut hedelmöitysklinikka suljettiin vuonna 2009 epäselvyyksien vuoksi. Karbaatin  epäiltiin muun muassa väärentäneen  luovuttajia koskevia tietoja ja siittäneen saman luovuttajan spermalla yli kuusi lasta.
 Karbaatin jälkeläiseksi paljastunut  Eric Lever  kommentoi sanomalehti NRC:lle, ettei koe Karbaatin huijanneen äitiään.
 – Hän todella halusi lapsen eikä voinut saada sitä isäni kanssa, uutistoimisto AFP siteerasi haastattelua.
 Karbaatin siittämiä lapsia saattaa olla enemmänkin. Hollantilaisten lasten oikeuksia ajavan järjestön mukaan Karbaatin spermaa lähetettiin myös muille klinikoille.

Hollantilainen hedelmöityslääkäri käytti omaa spermaansa 49 lapsen siittämiseen – dna-testit vahvistivat asian


Summary: Ilmastonmuutoksesta on puhuttu paljon eduskuntavaalien yhteydessä. Mutta mitä asiasta sanotaan puolueiden vaaliohjelmissa?

Tulevien eduskuntavaalien yksi isoista teemoista on ilmastonmuutos. Puolueiden vaaliohjelmissa ilmastonmuutoksesta puhutaan, mutta tarkalleen ottaen mitä?
 Testaa tietosi vaaliohjelmissa olevista ilmastoasioista alla olevalla testillä: minkä puolueen ohjelmasta mikäkin lause löytyy? Otimme testiin mukaan eduskuntapuolueet.
 Lue lisää:
 Yle vaalikone
 Suomesta ilmastotekojen mallimaa?
 Ilmastobarometri: Suomalaiset haluavat poliitikot toimimaan ilmaston hyväksi, mutta poliitikot eivät uskalla
 Luulitko tekeväsi arjen ilmastovalintasi itse? Näin poliitikot vaikuttavat ruokavalioosi, vaatteisiisi ja autoiluusi
 Ylen tärkeimmät vaalijutut

Tunnistatko puolueiden ilmastolupaukset? Testaa tietosi


Summary: 60-luvulla moottoriajoneuvot lähes syrjäyttivät porokoirat porotöissä. Nyt ne asettavat koirille uusia haasteita.

Vanhaan aikaan porokoirat ajattivat isoja tokkia, ja pennut olivat joukon jatkona oppimassa tätä työtä. Kuten muuallakin eläinmaailmassa, nuoret yksilöt oppivat parhaiten uusia taitoja seuraamalla emonsa esimerkkiä.
 Moottoriajoneuvojen tultua porotalouden käyttöön 1960-luvulla porokoirat lähes katosivat työkäytöstä Saamenmaalla. Perinteiseen koulutukseen syntyi katkos, eivätkä emot enää kouluta pentujaan työhön. Koulutuksesta huolehtii koiran emäntä tai isäntä.
 Nyt nelijalkaiset ovat palaamassa töihin, mutta nykyään niiltä vaaditaan aivan uudenlaisia taitoja. Perinteisen tokkatyön lisäksi täytyy olla myös melkoinen konemies, kun täytyy pysyä myös moottoriajoneuvon mukana.
 Hyvä porokoira on tottelevainen, mutta tietyllä tavalla kaivataan myös kovaa luonnetta, jotta pärjää työssä eikä pelkää poroja. Myös sosiaaliset taidot ovat tärkeitä. Koiran täytyy pärjätä ihmisjoukossa erotuspaikalla.
 Sitkeyden vuoksi suurin osa porokoirista onkin narttuja. Nartut ovat myös hieman kookkaampia.
 Porokoiralla ei saa olla liian menevä luonne. Se ei saa lähteä omin nokkineen kulkemaan, ja sen täytyy haukkua käskystä vaikka liikkuvan moottorikelkan päällä.
 Porokoirayhdistyksen puheenjohtaja Hanna-Riikka Kuhmonen Vuotsosta toivoo, että poronhoitajat ottaisivat yhä enemmän porokoiria mukaan työhönsä. Kaisa Aikio / Yle
 Koiran tulisi päästä jo noin kolmikuisena mukaan tulevaan työympäristöönsä. Oppiminen alkaa heti, ja se kestääkin sitten koko työiän.
 Kun perinteiset opit eivät enää siirry emolta pennulle, on koiranomistajien koulutusasioissa apuna Porokoirayhdistys.
 – Koiria on otettu käyttöön ja se on hyvä. Kuitenkin se tieto, miten niitä koulutetaan ja saadaan töihin, on kadonnut, kun siihen on tullut väli. Siinä olemme pyrkineet auttamaan, kertoo Porokoirayhdistyksen puheenjohtaja  Hanna-Riikka Kuhmonen  Vuotsosta.
 Yhdistys järjesti hiljattain työpajan porokoirien omistajille Raja-Joosepissa Lapin paliskunnan erotusaidalla, Inarin kunnan itäosassa. Paikanpäälle olikin kokoontunut koiranomistajia koirineen keskustelemaan käytännön työstä, ja myöskin harjoittelemaan sitä.
 Työt muuttuneet ajan saatossa
 Seitsemänvuotiaan Riitu-koiran emäntä  Leila Jaakkola  Narkauksen paliskunnasta Rovaniemen eteläpuolelta kertoo, miten koiran työnkuva on muuttunut aikojen saatossa. Koska hän on kotoisin niin sanotusta metsäpaliskunnasta, missä on sakeita metsiä, hänen Riitultaan vaaditaan toisenlaisia taitoja kuin tunturimaailmassa.
 Jaakkolan vanhempi koira Riitu on jo niin sanotusti täysin oppinut, mutta Naru-pentu on vasta opettelemassa. Suurin osa ajasta kuluukin leikkiä lyöden, mutta vielä jonain päivänä senkin tulee uskaltaa painua teräväsorkkaisten eläinten perään – nimenomaan käskystä.
 Leila Jaakkola kutsuu Riitu-koiraansa vanhaksi rouvaksi. Riitu onkin osioittautunut työssään taitavaksi. Kaisa Aikio / Yle
 Leila Jaakkolan mukaan Riitu osaa jäljittää ja etsiä sakeasta maastosta kuolleita poroja. Jos porot menevät ihmisten pihoille tai pelloille, silloin Riitu lähtee paikalle.
 – Toisinaan peltoporoja pitää ajaa pois. Jos on urosporoja eli hirvaita ja härkiä, ja eritoten jos siinä on joku härkäkin matkassa, niin se käy koiran päälle. Koiralla pitää olla luonnetta ajaa härkä pois, kertoo Leila Jaakkola Narkauksen paliskunnasta.
 Paljon pohjoisempana, laajassa Lapin paliskunnassa Sodankylän kunnan pohjoisosassa on kahdenlaista maastoa, metsämaita ja avotuntureita. Siksi vuotsolaisen poromiehen,  Jouko Hetan  Runne-koiran täytyy osata toisenlaisia taitoja. Moottoriajoneuvot ovat tärkeä osa porokoirien työtä ja Runne on jo melkoinen konemies.
 Runne on tärkeä isännälleen Jouko Hetalle. Vuotsolainen poromies Jouko Hetta on helmikuusta asti asustellut Runnen kanssa Lapin paliskunnan erotusaidalla Raja-Joosepissa. Kaisa Aikio / Yle
 – Runne osaa olla mönkijän, auton ja moottorikelkan kyydissä. Joskus se saattaa tahallaan pudottautua pois, jos työ ei huvita. Ja mikä tärkeintä, koiran pitää olla äänekäs ja haukkua käskystä vaikka liikkuvan moottorikelkan päältä, poromies Jouko Hetta Vuotsosta kertoo.
 Runne on vielä nuori koira, vuoden ja kaksi kuukautta. Jos koira ei ole oppinut työtään kaksi-kolmevuotiaana, ei se opi koskaan, sanoo Jouko Hetta.
 Porokoirien elämä muuttunut
 Vanhemmat ihmiset vielä muistavat, kun porokoirat ajattivat suuria tokkia tunturissa. Se on kuin unikuva, vanha muisto. Koirat osasivat itsenäisesti toimia ja hoitaa hommansa.
 Nykyaikana koira seuraa isäntäänsä jalkojen juuressa, eikä saa tehdä koiramaisia juttua. Työtä tehdään käskystä. Vapaa-aikaansa koirat viettävät sohvaperunoina perheidensä kanssa lämpimässä pirtissä, ja ovat perheenjäseniä toisten joukossa.
 – Ei ole kauaa siitä, kun toiset saattoivat nauraa, jos joku toi porokoiran erotusaidalle. Nyt tilanne on muuttunut ja koiria on työssä yhä enemmän. Se ilahduttaa kovasti, kertoo porokoirayhdistyksen puheenjohtaja Hanna-Riikka Kuhmonen.
 Ja mikäpäs se siinä, kunhan pää paukkuu ja porot juoksevat koiran käskytyksestä, siitä se hyvän porokoiran työura alkaa.
 Porokoiraväen tapaamisessa yhtenä tärkeänä osana on uusien tuttavuuksien luominen. Riitu-rouva ja eilen vuoden täyttänyt Rino-pienoinen hierovat tuttavuutta. Mukana emännät Leila Jaakkola ja Kirsti Kustula Ivalon paliskunnasta. Kaisa Aikio / Yle

Paluu seurakoirasta oikeaan työhön – nyt porokoirilta vaaditaan uusia taitoja


Summary: Suomen pitkäaikaisin naiskansanedustaja keskittyy nyt isoäitiyteen ja kirjan kirjoittamiseen.

Tästä on kyse Forssalainen Sirkka-Liisa Anttila (kesk.) toimi 36 vuotta kansanedustajana. Hän on Suomen pitkäaikaisin naiskansanedustaja. Anttila on ollut myös muun muassa maa- ja metsätalousministerinä sekä eduskunnan varapuhemiehenä.
 Sirkka-Liisa Anttila  (kesk.) siivosi eduskunnassa työhuoneensa hyvissä ajoin. Kotiin hän kantoi 14 laatikollista papereita. Niitä tarvitaan, kun Anttila ryhtyy työstämään kirjaansa.
 Kerrottavaa riittää, sillä eduskunnassa vierähti ennätykselliset 36 vuotta. Kukaan muu naiskansanedustaja ei ole vastaaviin vuosiin yltänyt. Vuosia voisi olla enemmänkin, jos Anttila ei olisi ollut Euroopan parlamentissa vuosina 1996-1999 tai jos hän olisi vielä kerran lähtenyt ehdolle.
 – Ei, paljastuksia ei ole tulossa, Anttila nauraa tulevasta kirjahankkeestaan.
 Entinen kansanedustaja aikoo keskittyä siihen, mitä on nähnyt uransa varrella, miten Suomi ja maailma ovat muuttuneet ja siihen, miten EU:n ministerineuvoston neuvotteluissa ja kabineteissa pärjää.
 Vennamon kehut
 Anttila valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan vuonna 1983. Kansanedustaja täytti myöhemmin samana vuonna 40 vuotta.
 Nyt vuosikymmeniä myöhemmin, kotinsa pöydän ääressä, Anttila ryhtyy muistelemaan eduskunnassa pitämäänsä neitsytpuhetta. Uuden kansanedustajan ensimmäistä puhetta puhujapöntöstä. Kuukausi oli huhtikuu.
 – Tullessani puhujakorokkeelta paikalleni, kansanedustaja  Veikko Vennamo  istui etupenkissä ja sanoi kauniisti: "Komeita nämä Hämeen emännät".
 Lausahdus päätyi viikonlopun Ilta-Sanomiin. Seuraavana tiistaina Anttila ja Vennamo tapasivat perustuslakivaliokunnan kokouksessa.
 – Veikko sanoi minulle, että "Kuule Sirkka-Liisa, kotona oleva  Sirkka  minua moitti koko viikonlopun, että sinä vain ihailet niitä Hämeen emäntiä, mutta sanon tässä, että olen edelleen samaa mieltä".
 Väänäsen ja Virolaisen "opissa"
 Jalat olivat ilmassa, myöntää Sirkka-Liisa Anttila, kun hän ensimmäistä kertaa asteli kansanedustajana ylös eduskunnan portaita. Tunnelmat olivat kaksijakoiset. Ensinnäkin jännitti uusi tehtävä, mutta toisaalta erittäin kova työ palkittiin.
 Johannes muistutti monta kertaa, että vaikka kansa on vaaleissa arvaamatonta, niin "kansaa sie et voi vaihtaa!"  Sirkka-Liisa Anttila
 – Olin ollut ehdokkaana jo vuonna 1979 ja tasavallan presidentin valitsijamiehenä  Johannes Virolaiselle  vuonna 1982. Tämä [eduskuntavaalit 1983] oli toinen valtiollisissa vaaleissa koettu menestys. Se tietysti lämmitti, mutta en sinä päivänä voinut ajatellakaan, että olen yhdeksän vaalikautta eduskunnassa.
 Oppi-isäkseen ja -äidikseen Anttila nimeää puolueestaan Virolaisen ja  Marjatta Väänäsen.
 – Johannes muistutti monta kertaa, että vaikka kansa on vaaleissa arvaamatonta, niin "kansaa sie et voi vaihtaa!"
 Kakkostie jäi harmittamaan
 Anttilan eduskuntavuosiin mahtuvat muun muassa pestit maa- ja metsätalousministerinä, varapuhemiehenä sekä maa- ja metsätalousvaliokunnan puheenjohtajana.
 Kun Anttila pohtii, mihin hän on tyytyväinen, ja mikä on jäänyt harmittamaan, hän nostaa esiin ministerikautensa (2007-2011) ja valtatie kakkosen. Anttila arvioi ministerikautensa sujuneen hyvin.
 – Saimme hyvin monta asiaa eteenpäin kovalla työllä.
 Oleellinen osa työtä oli luottamuksellinen yhteistyö eurooppalaisten ministerien kanssa.
 – Silloin, kun teet yhteistyötä Suomen asioiden puolesta, niin ensimmäinen kysymys pitää olla, miten minä voisin tukea sinun tavoitteitasi. Siitä aloitetaan keskustelu, eikä niin, että mennään omat asiat edellä. Omat asiat tulevat hoidetuksi, kun olet valmis hoitamaan toistenkin asioita.
 Sirkka-Liisa Anttila aikoo kirjoittaa kirjan kokemuksistaan poliitikkona. Tiina Kokko / Yle
 Helsingistä Poriin Forssan ja Lounais-Hämeen kautta kulkevan valtatie kakkosen rahoitus ja kunnostus ovat puolestaan edenneet turhankin hitaasti. Parikymmentä vuotta työtä on tehty yksin ja yhdessä. Aina tie sai vain rippeitä, ex-kansanedustaja harmittelee.
 Jatkuva rahan anelu sai Anttilan huomaamaan, että pienempien seutukuntien asioiden hoitaminen ei ole helppoa tässä maailmassa, jossa kaikki keskittyvät suuriin keskuksiin.
 – Ja keskusten tarpeet ovat aina ensimmäisenä listalla, ja tulevat hoidetuiksi. Pienemmät seutukunnat tarvitsevat omat edustajansa, jos täällä aiotaan pärjätä.
 Tällä hallituskaudella kakkostie vihdoin sai kaipaamiaan miljoonia.
 Lapsenlapset käänsivät pään
 Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Sirkka-Liisa Anttila sai 5 200 ääntä. Hän myöntää, että elätteli vielä ajatusta yhdestä vaalikaudesta, jotta 40 eduskuntavuotta olisi tullut täyteen. Lapsenlapset saivat Anttilan pään kuitenkin kääntymään.
 – "Mamma, jos haluat olla meidän elämässä mukana, niin nyt on se aika", kertoo Anttila käännytyspuheesta.
 Viime vuonna, marraskuun viimeisenä päivänä Antila teki päätöksen. Eduskunta saa jäädä.
 Varmasti olen kaiken sen tehnyt, mitä pystyn.  Sirkka-Liisa Anttila
 Anttila kokee olevansa etuoikeutettu: hän on päässyt vaikuttamaan niin suomalaisen yhteiskunnan kehitykseen kuin eurooppalaiseenkin kehitykseen Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin ministerineuvoston kokousten kautta.
 – Olen erittäin kiitollinen näistä vuosista, mutta sanon myöskin, että kyllä parhaani olen tehnyt. Varmasti olen kaiken sen tehnyt, mitä pystyn.

"Komeita ovat Hämeen emännät" – Sirkka-Liisa Anttila sai Veikko Vennamolta kehut tuoreena kansanedustajana


Summary: Arkkipiispa iloitsee siitä, että lapsiköyhyys on nostettu eduskuntavaalien alla esiin.

Arkkipiispa Tapio Luoman mukaan eduskuntavaalien alla käytävävä keskustelu ja ilmapiiri on muodostunut kovin kärjekkääksi. Hän nostaa Yle TV1:n Ykkösaamun haastattelussa esiin yhdeksi huolestuttavaksi piirteeksi vihapuheen.
 Arkkipiispan mukaan tunnelma on kiristynyt ja sähköistynyt Suomessa eduskuntavaalien alla. Hän lisää, että näin tapahtuu toki aina vaalien alla.
 – Se pistää kysymään, mistä kaikesta meidän yhteiskunnassamme on kysymys, kun keskustelun äänensävy on toisinaan kovinkin kärjekästä.
 Arkkipiispa sanoo olevan iloinen siitä, että etenkin lapsiköyhyys on nostettu esiin vaalikeskusteluissa. Aihe on nostettu esiin kirkon omassa hallitusohjelmatavoitteessa. Luoman mukaan vaalikeskusteluissa on nostettu esiin monia kirkon mielestä tärkeitä teemoja.
 – Kirkko ei ole osunut ihan harhaan tässä. Se (lapsiköyhyys) vaikuttaa lasten kasvuun ja minkälaisia mahdollisuuksia heillä on harrastaa tai kouluttautua.

Arkkipiispa Tapio Luoma: Äänensävyt kärjekkäitä vaalien alla, vihapuhe huolestuttava piirre


Summary: Helsingistä lähetetään tyhjä kone ottamaan matkustajat kyytiin.

Helsingistä Manchesteriin matkalla ollut Finnairin Airbus 319 -mallinen kone on joutunut tekemään hätälaskun Tukholmaan lauantaina aamupäivällä. Finnairin mediasuhteiden johtaja  Päivyt Tallqvist  sanoo, että syynä oli koneessa ilmennyt paineistukseen liittynyt vika.
 Hänen mukaansa kone tuodaan turvallisesti alas mahdollisimman nopeasti, jos paineistuksessa ilmenee ongelmia.
 – Itse laskeutuminen sujui normaalisti ja 139 matkustajaa odottavat nyt Arlandassa (Tukholmassa), että lähetämme Helsingistä tyhjän koneen, joka ottaa matkustajat kyytiin, sanoo Tallqvist.
 Hätälasku tehtiin noin 40 minuutin lennon jälkeen.
 Tämän hetkisen arvion mukaan matkustajien matkateko viivästyy noin neljä tuntia.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .

Finnairin kone teki hätälaskun Tukholmaan, syynä ongelmat koneen paineistuksessa


Summary: Mikä instanssi on ylin vaaliviranomainen Suomessa? Ylen testi on laadittu yhdessä Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtajan Markku Jokisipilän kanssa.

Lue myös:
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneessa – mukana noin 2 200 ehdokasta koko maasta
 11 uutta ryhmää pyrkii eduskuntaan, mutta vain pari voinee onnistua – Miksi puolueen synnyttäminen on niin vaikeaa?   Tapahtuuko lähipäivinä jotain outoa? Näillä nopeilla vinkeillä voit tunnistaa vaalihäirinnän ilmiöt, jotka ovat tapahtuneet jo muualla
 Tee toinen testi:
 Tunnistatko puolueiden ilmastolupaukset? Testaa tietosi
 Testaa: Mitä tiedät eduskunnasta

Testaa: Mitä tiedät eduskuntavaaleista