Summary: Sopimuksettoman EU-eron uhka kasvoi, kun Britannian parlamentti hylkäsi erosopimuksen.

Monet EU-maat ovat vakuutelleet, että niissä asuvat britit eivät jää tyhjän päälle, vaikka Britannia irtaantuisikin EU:sta maaliskuun lopulla ilman erosopimusta.
 Britannian parlamentti hylkäsi tiistain äänestyksessä pääministeri  Theresa Mayn  hallituksen neuvotteleman EU-erosopimuksen. Hylkäys kasvattaa mahdollisuutta, että Britannia jättää EU:n ilman sopimusta 29. maaliskuuta.
 Sopimukseton brexit merkitsisi, että Britannian kansalaiset muuttuisivat hetkessä EU-kansalaisista kolmansien maiden kansalaisiksi.
 EU-komissio on kehottanut EU-hallituksia  jalomielisyyteen, jos näin käy. Komissio on kehottanut maita antamaan käytännönläheisesti briteille väliaikaisia oleskelulupia siksi aikaa, kun näiden pidempiaikaista asemaa selvitetään.
 Muun muassa Hollanti, Portugali, Puola ja Tšekki ovat jo ilmoittaneet, että britit voivat jatkaa asumistaan normaalisti siirtymäaikana, kun taas joukko muita maita kuten Itävalta ja Ruotsi on ilmoittanut, että ne aikovat kiireesti hyväksyä samanlaiset toimet.
 – Järjestäytynyt brexit on elintärkeä. Mutta oli lopputulos mikä tahansa, Britannian kansalaiset Itävallassa voivat olla rauhallisin mielin siitä, että he ovat edelleen tervetulleita ja heidän oikeuksiaan suojellaan. Olette arvokas lisä maahamme ja tahdomme teidän jäävän!, Itävallan Eurooppa-ministeri  Karin Kneissl  vakuutti Twitter-tilillään.
 Suomen sisäministeriö ilmoittaa , että Suomi haluaa turvata jatkossakin brittien mahdollisuudet asua, työskennellä ja opiskella maassa. Yksityiskohdat ovat yhä epäselvät.
 Vuonna 2017 arviolta 1,3 miljoonaa Britannian kansalaista asui muissa EU-maissa, ja 3,8 miljoonaa muiden EU-maiden kansalaista Britanniassa.
 Britannian viranomaiset ovat kehottaneet muissa EU-maissa asuvia kansalaisiaan hoitamaan paperiasiansa kuntoon ennen EU-eroa.
 Britannian diplomaatit arvioivat marraskuussa  Financial Times -lehdelle , että joissakin EU-maissa jopa puolet briteistä ei ole rekisteröitynyt asukkaaksi paikallisten vaatimusten mukaisesti.
 Hollanti lähetti jo ohjekirjeen
 Hollanti on tällä viikolla lähettänyt kirjeitse maassa asuville Britannian kansalaisille ohjeet siitä, miten näiden tulee toimia, jos Britannia eroaa unionista 29. maaliskuuta ilman erosopimusta.
 Hollannin hallitus on päättänyt, että sopimuksettoman brexitin oloissa Britannian kansalaiset voivat edelleen entiseen tapaan asua, opiskella ja työskennellä maassa 15 kuukauden mittaisen siirtymäajan verran.
 Hollannissa asuu noin 45 000 aikuista Britannian kansalaista.
 Suomessa yhä epävarmuutta
 Yle Newsin haastattelemat  Suomessa asuvat Britannian kansalaiset ilmaisivat turhautuneisuuttaan epävarmuuteen asemastaan Britannian EU-eron jälkeen.
 – Olen asunut täällä vuodesta 1982. Ellei minulta ole jäänyt jotain huomaamatta, en tunne, että Suomen hallitus olisi tehnyt paljoa rauhoittaakseen meitä. Mutta toisaalta luulen, että se johtuu ainakin osittain siitä, että hekin ovat epävarmoja,  Tim Bird  sanoi Yle Newsille.
 Maahanmuuttovirasto ei ole vielä pystynyt antamaan ohjeistusta  Ison-Britannian kansalaisille siitä, miten heidän tulee toimia mahdollisen eron jälkeen, jotta oleskeluoikeus Suomessa säilyy.
 Suomessa asuvia Britannian kansalaisia on kehotettu rekisteröimään mahdollisimman pian oleskeluoikeutensa Maahanmuuttovirastossa ja hakemaan virastosta todistus EU-kansalaisen pysyvästä oleskeluoikeudesta.
 Sisäministeriön edustaja kertoi Yle Newsille, että lisätietoa saadaan helmikuun alussa.
 Ministeriö arvioi, että sopimuksettomassa tilassa noin 5 000 brittiä joutuu hakemaan oleskelulupaa Suomesta. Sisäministeriö lupaa mahdollisimman nopeaa ja joustavaa lupamenettelyä.
 Lisää aiheesta:
 Yle News: "A bureaucratic pain": Brits in Finland seek answers on Brexit  15.1.2019
 Aiheesta muualla:
 The Guardian:  EU states escalate no-deal preparations after May defeat  16.1.2019
 Dagens Nyheter:  Britter i Sverige får ett års respit vid en hård Brexit  14.1.2019
 The Local:  Brits in Sweden 'could stay for one year' in event of no-deal Brexit  15.1.2019
 The Irish Times:  Rights of Irish in Britain and British in Ireland protected from no-deal Brexit  15.1.2019
 BBC: Brexit:  How would no deal affect UK citizens in the EU?  14.1.2019
 The Guardian:  No-deal Brexit: Poland and Czech Republic to allow Britons to stay if UK crashes out  15.1.2019
 The Guardian:  Dutch government assures residency of UK citizens in event of no Brexit deal  8.1.2019
 The Guardian:  UK nationals in Italy assured of residency in event of no Brexit deal  4.1.2019

EU-maat rauhoittelevat Britannian kansalaisia sopimuksettoman brexitin varalta – Hollanti ohjeistaa brittejä kirjeitse


Summary: Mies löi maassa makaavaa poikaa useita kertoja. Poliisi etsii 30-40-vuotiasta miestä.

Helsingin Oulunkylän kirjastossa tapahtui maanantaina väkivaltatilanne, jossa aikuinen mies pahoinpiteli 13-vuotiasta poikaa, kertoo Helsingin poliisi.
 Poliisin mukaan miehen ja kahden pojan välille oli syntynyt riitaa. Tilanne kärjistyi niin, että lopulta toinen pojista makasi maassa ja mies löi häntä useita kertoja, poliisi kertoo.
 Poliisi on ollut yhteydessä pojan huoltajaan. Miestä käsketään ilmoittautumaan poliisille.
 – Olemme yrittäneet tuloksetta selvittää miehen henkilöllisyyttä. Meillä on tilanteesta valvontakameratallenne, jonka voimme tarvittaessa julkaista, mutta toivomme, että mies ilmoittautuisi ensisijaisesti itse poliisille, sanoo tiedotteessa tutkinnanjohtaja Pekka Korhonen.
 Pahoinpitelystä epäilty mies on poliisin mukaan tanakka ja noin 30–40-vuotias. Hänellä oli tapahtumahetkellä yllään tumma hupullinen takki, farkut, harmaa paita ja mustat lenkkarit, joissa oli harmaita raitoja, poliisi kertoo.

Tuntematon mies pahoinpiteli 13-vuotiasta poikaa Helsingin Oulunkylän kirjastossa


Summary: Barnier muistutti, että EU on valmis neuvottelemaan vapaakauppasopimusta läheisemmästäkin suhteesta jos Britannia muuttaa reunaehtojaan. Eropäivään on enää kymmenen viikkoa aikaa.

Euroopan unioni on odottavalla kannalla sen jälkeen kun Britannian parlamentin alahuone torjui EU-erosopimuksen tyrmäävällä 230 äänen erolla tiistai-illan äänestyksessä.
 Tämä kävi selväksi, kun Euroopan parlamentin täysistunto keskusteli brexit-tilanteesta Strasbourgissa. EU-komissio odottaa Britannian hallitukselta tietoa siitä, miten se aikoo nyt edetä.
 – Maaliskuun loppuun on enää 10 viikkoa aikaa. Sopimuksettoman eron riski on tänään lähempänä toteutumista kuin koskaan, sanoi EU:n brexit-pääneuvottelija  Michel Barnier .
 Ero ilman sopimusta tarkoittaisi, että esimerkiksi tavarakaupassa alettaisiin periä tullimaksuja Britannian ja EU:n välillä. Myös ihmisten liikkuminen mutkistuisi.
 Barnier muistutti parlamentissa, että EU on valmis hakemaan myös vapaakauppasopimusta läheisempää suhdetta Britannian kanssa eron jälkeen, jos Britannian hallitus muuttaa reunaehtojaan.
 Tähän saakka hallituksen tavoitteena on ollut vapaakauppasopimus, ja jäsenyys EU:n tulliliitossa tai sisämarkkinoilla on suljettu pois. Sisämarkkinoilla jatkaminen tarkoittaisi työvoiman vapaan liikkuvuuden jatkoa. Tulliliitossa Britannia ei taas voisi neuvotella omia kauppasopimuksia kolmansien maiden kanssa.
 Brexit-työryhmän johtaja vastustaa eron lykkäämistä
 Barnier huomautti, että äänestys ei tuottanut positiivista vaihtoehtoa sopimukselle, joka on pöydällä. Pääneuvottelija puolusti sopimusta "mahdollisimman hyvänä kompromissina".
 Briteiltä perättiin keskustelussa tietoa siitä, mitä he haluavat.
 – Antakaa meille selvä suunta, ja EU on valmis viemään neuvottelut loppuun, sanoi suurimman ryhmän EPP:n ryhmänjohtaja  Manfred Weber .
 – Nyt tarvitaan äkkiä enemmistö jonkin vaihtoehdon puolesta, totesi puolestaan parlamentin brexit-työryhmän puheenjohtaja  Guy Verhofstadt .
 Hän tosin ilmoitti vastustavansa ajatusta lisäajan hankkimisesta siirtämällä eropäivää eteenpäin.
 – Emme salli, että Britannian politiikan riitoja tuodaan eurooppalaiseen politiikkaan. Vaikka ymmärrämme, että tarvitsette lisää aikaa, olisi huono ajatus jatkaa neuvotteluita eurovaalien yli, Verhofstadt sanoi.
 Euroopan parlamentin vaalit pidetään toukokuun lopussa.
 Nigel Farage Euroopan parlamentissa Strasbourgissa 16. tammikuuta.  Patrick Seeger / EPA
 Europarlamentin demarit väläyttävät uutta kansanäänestystä
 Britannian opposition työväenpuolue kuuluu europarlamentissa sosialistiryhmään, joka ehdotti täysistunnon puheenvuorossaan uuden brexit-kansanäänestyksen järjestämistä Britanniassa. Ajatus sai kannatusta myös vihreiltä.
 Brexitin puuhamiehiin kuulunut UKIP-puolueen ex-johtaja  Nigel Farage  arvioi, että jos eropäivää siirretään, eromieliset britit osallistuvat eurovaaleihin innolla.
 Ajatus uudesta kansanäänestyksestäkään ei häntä pelota.
 – Voitamme vielä suuremmalla enemmistöllä, Farage sanoi.
 Mielipidemittauksissa eron kannattajat ovat viime aikoina jääneet vähemmistöön.
 Lue myös:
 Britannian parlamentti murskasi Theresa Mayn EU-erosopimuksen – Nämä ovat brexit-kaaoksen seuraavat askeleet
 Analyysi: Mayn murskatappio parlamentissa johtanee Britannian EU-eron lykkääntymiseen
 Analyysi: Theresa May tuskin kaatuu EU-erosopimuksen rökäletappioon – Britannian taloudelle voi silti käydä huonosti
 Asiantuntija Brexit-esityksen kaatumisesta: Normaalimmassa tilanteessa pääministeri May olisi varmaan eronnut

Brittiparlamentin tyrmäys mietityttää EU:ssa: Sopimukseton brexit lähempänä kuin koskaan


Summary: Monet järjenvastaiset tempaukset ovat levinneet nopeasti. YouTube yrittää nyt suitsia vaarallisia videoita.

Videopalvelu YouTube on kieltänyt vaarallisten ja traumatisoivien "kepposvideoiden" julkaisemisen.
 YouTubessa on julkaistu lukuisia vaarallisia "haasteita", kuten videoita silmät sidottuina liikenteessä kävelemisestä tai pesuainetablettien pureskelusta.
 Videot ovat yllyttäneet katsojiaan uhkarohkeisiin tempauksiin.  YouTube ilmoitti blogipäivityksessään , ettei "tulihaasteen" tai Tide Pod eli pesuainekapselihaasteen kaltaisia videoita enää sallita.
 YouTuben edustaja totesi, että videoiden matkiminen voi johtaa tai jopa on johtanut kuolemiin ja vammoihin.
 "Tulihaasteessa" kuvattava laittaa vartalolleen syttyvää nestettä ja sytyttää itsensä palamaan. Pesuainekapselihaasteessa kuvattava pureskelee pesuainetablettia. Viime vuonna pesuainemyrkytyksissä oli Yhdysvalloissa viranomaisten mukaan piikki.
 Valvonta on vaikeaa
 Teknologiayhtiö Googlen omistamalla YouTubella ja sosiaalisen median palveluilla on paineita osoittaa, että ne pystyvät estämään ongelmallisia sisältöjä.
 Jo aikaisemmin YouTube on kieltänyt videot, joiden matkiminen voi johtaa vakaviin seurauksiin. Palvelussa on kuitenkin ollut kiellettyä materiaalia sen jälkeenkin, kun YouTube on ilmoittanut poistavansa sitä.
 Monitulkintaisten pilavideoiden valvonta voi olla vielä hankalaa.
 Sandra Bullock elokuvassa Bird Box. Varsinkin Yhdysvalloissa teinit ovat alkaneet kuvata elokuvan innoittamana videoita, joissa kuvattava liikkuu silmät sidottuina.  AOP
 YouTube kieltää myös videot, jotka voivat aiheuttaa psyykkisiä traumoja. Tällaisia ovat esimerkiksi lavastetut vaaratilanteet, kuten tekaistut hyökkäykset koteihin ja lavastetut ampumiset ohiajavasta autosta.
 Netflixissä kuukausi sitten julkaistu  Bird Box -elokuva on saanut ihmiset tekemään asioita silmät sidottuina  ja lataamaan tästä videoita YouTubeen. Elokuvassa ihmiset joutuvat kulkemaan silmät sidottuina, koska ulkona olevan "mysteerisen voiman" näkeminen pakottaisi heidät tekemään itsemurhan.
 Coloradon poliisi varoitti Twitterissä sortumasta monumentaalisen tyhmiin tekoihin.
 Yhdysvalloissa Utahissa "Bird Box -haasteeseen" osallistunut 17-vuotias tyttö  ajoi viikonloppuna silmät sidottuina kolarin  päin vastaantullutta autoa. Kolarista selvittiin peltivahingoilla.
 Netflix varoitti vuoden alussa "Bird Box -haasteesta".

YouTube kielsi vaaralliset "pilavideot", kuten pesuaineen syömisen ja itsensä tuleen sytyttämisen


Summary: Työajan pidennys on 24 tuntia vuodessa, ja se saattaa jäädä pysyväksi.

irtisanoutuminen (henkilön aseman muuttaminen)

Kolmivuotinen kilpailukykysopimus, tuttavallisemmin kiky, vetelee viimeisiään. Mutta kerran se on vielä tulossa: lomarahojen leikkaus.
 Varhaiskasvatuksen opettaja  Miia Keränen  odottaa kesällä 30 prosenttia pienempää kesälomatiliä.
 – Toki se vaikuttaa kesälomasuunnitelmiin. Minä pärjään kyllä, mutta kollegoiltani olen kuullut, että jää reissuja tai muita suunnitelmia tekemättä.
 Tammikuun tilissä Keränen ja kaikki muut kuntien ja valtion työntekijät saavat lomarahaleikkauksista kipukorvauksen.
 Se on 9,2 prosenttia kuukausipalkasta. Hallitus kompensoi lomarahaleikkauksia myös verohelpotuksilla.
 "Työajan pidennys on pysyvä"
 Kilpailukykysopimuksessa sovittiin myös, että työaika pitenee 24 tuntia vuodessa eli kuusi minuuttia päivässä.
 Miia Keräsen työpaikalla työviikko piteni puolella tunnilla.
 – Se on merkittävä työajan pidennys. Meillä on ollut jo valmiiksi pitkä työaika. Onhan se aika kohtuutonta, että sekä lomarahaleikkaukset että työajan pidennys osuvat etenkin pienituloisiin naisvaltaisiin aloihin.
 Työnantajaleiristä kerrotaan, että ei kikytuntien tekeminen tähän lopu. Kuntatyönantajien työmarkkinajohtaja  Markku Jalonen  katsoo jo vuoteen 2020.
 – Lomarahaleikkaukset ovat määräaikaisia ja ne päättyvät, mutta työajan pidennys on pysyvä, koska se on lisätty työ- ja virkaehtosopimuksiin.
 Puoli tuntia lisää töitä tuntuu paljolta alalla, jolla ei aina ehdi itse syömään. Miia Keränen jakaa ruokaa lapsille. Mikko Koski/Yle
 Haluamme tasa-arvoerän
 Terveydenalan ammattilaisia edustavan Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen  ei valmis jatkamaan työajan pidennyksiä. Hän aikoo seurata tarkkaan, mitä vientialalla päätetään.
 Viisi Teollisuusliiton toimialaa ilmoitti lokakuussa irrottautuvansa 24 tunnin työajan lisäyksestä.
 Hoitoala ei jää seuraamaan sitä sivusta.
 Tehyn Millariikka Rytkönen ennakoi, että seuraavista työehtosopimusneuvotteluista tulee vaikeat. Hän vaatii naisvaltaisille aloille tasa-arvoerää.
 Mikään muu ei tunnu enää auttavan palkkakuilun umpikuromiseen.
 – Kyllä ne vitsit siellä kentällä on vähissä. Haluamme tasa-arvoerän, jotta meidän työntekijät jaksavat sitä vastuullista ja raskasta työtä tehdä, Rytkönen sanoo.

Lomarahoja leikataan viimeistä kertaa, mutta loppuuko kiky-tuntien tekeminen koskaan?


Summary: Moni ehdottelun kohteeksi joutunut lapsi tai nuori ajattelee, että häirikön blokkaaminen riittää. Tämä antaa tekijälle kuitenkin tilaisuuden jatkaa sopivan uhrin etsimistä.

Kouluikäiset eivät kerro aikuisille netistä saamistaan seksiin viittaavista viesteistä. Varsinkin kynnys kertoa poliisille on korkea, kertoo psykologi  Hanna-Mari Lahtinen .
 Lahtinen tekee Itä-Suomen yliopistossa väitöstutkimusta vuonna 2013 kerätyn lapsiuhritutkimuksen aineistosta. Siinä jopa viidennes nuorista kertoi, että häneltä oli pyydetty seksikkäitä kuvia edeltävän vuoden aikana. Useimmat olivat kertoneet tapahtumista jollekin, mutta jollekin aikuiselle oli kertonut vain 16 prosenttia ehdottelua kokeneista.
 – Nuoret kokevat, että se ei ole niin vakavaa. Ajattelisin itse, että se liittyy osittain siihen, että nuoret eivät ihan ymmärrä tekojen merkitystä. 13-vuotiaana ei välttämättä tule miettineeksi, mitä voi seurata, jos lähettää kuvan itsestään jollekin tuntemattomalle henkilölle.
 Joillakin on toimintatapana kalastella niin kauan, että löytyy yksi, joka vastaa viesteihin.  Hanna-Mari Lahtinen
 Lahtisen mukaan netissä tapahtuva lasten seksuaalinen häirintä ja ehdottelu tulevat poliisin tietoon harvemmin kuin monet muut lapsiin kohdistuvat rikokset. Yksi syy voi olla, että nuoret osaavat suojautua estämällä häiritsevien viestien lähettäjät, eivätkä tunne tarpeelliseksi kertoa eteenpäin.
 Psykologin mielestä tapauksista kannattaisi kuitenkin myös kertoa aikuiselle, koska silloin kalastelijat jäisivät kiinni.
 – Joillakin on toimintatapana kalastella niin kauan, että löytyy yksi, joka vastaa viesteihin ja jonka kanssa saa kontaktin luotua. Netti mahdollistaa, että uhreja voi olla paljon ja eri puolilla. Jotkut ajavat pitkiäkin matkoja tapaamassa uhreja. Jos yksikin tällainen tekijä jää kiinni, se saattaa pelastaa monen nuoren kohdalla paljon.
 Lapsiuhritutkimuksen aineisto kerättiin vuonna 2013. Kyselyyn vastasi runsaat 11 000 koululaista 6.- ja 9.-luokilta eri puolilta maata.
 Lue myös:
 Poliisin kuusi vinkkiä nuorille: toimi näin, jos epäilyttävä henkilö ottaa yhteyttä somessa
 "Se on varmasti pisara valtameressä, mitä me kuullaan" – Asiantuntijat kehottavat aikuisia puhumaan grooming-ilmiöstä
 Suojele mediatulvalta, pidä arkea yllä ja korosta, että maailmassa on paljon hyvää – näin käsittelet pienen lapsen kanssa uutisia seksuaalirikoksista

Psykologi: Koululaiset eivät kerro aikuisille netissä saamistaan seksiviesteistä, koska eivät pidä niitä vakavina


Summary: Poliisin mukaan huumausaineet liittyvät tällä hetkellä vain yhteen tapaukseen.

Ainakin yksi Oulun epäiltyjen seksuaalirikosten uhri olisi huumattu ennen tekoa. Asiasta  kertoi ensin MTV .
 Oulun rikosylikomisario  Markus Kiiskinen  vahvistaa asian Ylelle.
 – Yksi uhri on ollut huumausaineiden vaikutuksen alaisena ennen kuin hänet on raiskattu, Kiiskinen kertoo.
 Hän ei kommentoi sitä, ovatko epäillyt tekijät tai tekijä huumannut tytön ennen raiskausta. Kiiskisen mukaan asia on tutkinnan alla.
 Markus Kiiskinen kertoo, että huumausaineet liittyvät tutkinnan mukaan tällä hetkellä vain yhteen tapaukseen. Hän ei kommentoi sitä, mikä epäillyistä seksualirikoksista on kyseessä
 – Näyttää siltä, että huumeet eivät näyttele oleellista roolia tapauksissa. Esitutkinta on kesken ja selvitämme asiaan.
 Useita epäiltyjä alaikäisiin kohdistuvia seksuaalirikoksia
 Oulun poliisi tutkii lukuisia seksuaalirikosepäilyjä kesän ja syksyn 2018 ajalta.  Ensimmäiset tapaukset  tulivat julkisuuteen joulukuun alussa, ja perjantaina poliisi tiedotti  uusista epäilyistä .
 Uusissa tapauksissa uhrit ovat poliisin mukaan alle 15-vuotiaita tyttöjä. Aiemmissa tapauksissa uhreja on viisi, ja heidän iäkseen on kerrottu 12–15 vuotta.
 Yhteensä epäiltyjä on nyt kuusitoista, kaikki ovat ulkomaalaistaustaisia. Ylen tietojen mukaan aiempien tapauksien epäillyissä on mukana henkilöitä ainakin Irakista, Afganistanista, Eritreasta ja Syyriasta.
 Heistä osa on tullut Suomeen turvapaikanhakijoina ja osa kiintiöpakolaisina. Osa on saanut Suomen kansalaisuuden. Suurin osa miehistä on 20–30-vuotiaita. Uusissa tapauksissa kaksi epäiltyä on poliisin mukaan alle 18-vuotiaita.
 Rikosnimikkeitä on ollut useita: ainakin törkeä raiskaus, törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja pahoinpitely. Kaikki nimikkeet eivät koske kaikkia epäiltyjä.
 Lue myös:
 Nämä 9 asiaa tiedämme nyt Oulun ja Helsingin seksuaalirikostutkinnoista
 Yle selvitti: Tällaisia ovat Oulun seksuaalirikoksista epäillyt
 Poliisin kuusi vinkkiä nuorille: toimi näin, jos epäilyttävä henkilö ottaa yhteyttä somessa

Oulun poliisi: "Yksi uhri on ollut huumausaineiden vaikutuksen alaisena ennen kuin hänet on raiskattu"


Summary: Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov piti vuosittaisen tiedotustilaisuuden toimittajille.

Venäjä on valmis aloittamaan keskustelut Yhdysvaltojen kanssa keskimatkan ydinaseita koskevan sopimuksen eli INF:n jatkosta.
 Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  kertoi keskiviikkona tiedotustilaisuudessa Moskovassa, että ongelmista huolimatta maa haluaa jatkaa vuonna 1987 tehtyä sopimusta. Yhdysvallat on vihjannut mahdollisuudesta, että se vetäytyisi sopimuksesta Venäjän uusien ohjusten takia.
 Yhdysvaltain mukaan  Venäjän kehittelemä uusi SSC-8-ohjus rikkoo ns. INF-sopimusta, joka kieltää keskimatkan eli 500 – 5 500 kilometrin kantaman ohjukset.
 Venäjän mukaan sopimus ei koske kyseisiä ohjuksia niiden ominaisuuksien takia.
 Sopimus kieltää osapuolilta lyhyen ja keskimatkan ohjusten sijoittamisen Eurooppaan.
 Venäjä toivoo, että Yhdysvallat ei vetäydy uudesta Start-sopimuksesta. Venäjän ja Yhdysvaltojen välinen  sopimus tuli  voimaan vuonna 2011.
 Muita tiedotustilaisuuden aiheita olivat esimerkiksi Valko-Venäjän ja Venäjän suhde, Venezuelan tilanne sekä Venäjän ja Japanin kiista Kuriilien saarista Tyynellämerellä.
 Lavrov kertoi myös, että Venäjällä on kysymyksiä Makedonian nimenvaihdoksesta.
 Kreikan ja Makedonian hallitukset pääsivät sopimukseen nimenmuutoksesta kesäkuussa. Jos Makedonian nimi muuttuu Pohjois-Makedoniaksi, Kreikka ei enää estä maan jäsenyyttä EU:ssa tai sotilasliitto Natossa.
 Kreikan tulisi vielä  hyväksyä nimenvaihto.
 Ei vaihtoa Butinaan
 Moskovassa joulukuussa pidätettyä entistä sotilasta  Paul Whelania  ei aiota vaihtaa venäläisvankiin muussa maassa. Lavrov sanoi, että tämänkaltaiset huhut ovat epätodellisiä.
 – Toistan, hänet saatiin kiinni itse teossa, sanoi Lavrov.
 Venäjä on kertonut  epäilevänsä miestä vakoilusta. Entisen yhdysvaltalaissotilaan pidätys Moskovassa on kiristänyt Venäjän välejä Yhdysvaltoihin ja Britanniaan.
 Lavrovin mukaan Yhdysvaltojen suurlähetystön edustajille on myönnetty toinen mahdollisuus vierailla Whelanin luona.
 Pidätetty mies on Yhdysvaltain, Britannian, Irlannin sekä mediatietojen mukaan myös Kanadan kansalainen.
 Jotkut asiantuntijat ovat epäilleet, että Venäjä haluaa vaihtaa Whelanin Yhdysvalloissa vangittuun  Maria Butinaan .  Butina on myöntänyt  syyllistyneensä laittomaan poliittiseen vaikuttamiseen Venäjän puolesta.
 Tiedotustilaisuudessa Lavrov kritisoi Yhdyvaltoja kaksoisstandardista Butinaan liittyen.  Lavrovin mukaan  Butina on vain ihminen, joka halusi opiskella Yhdysvalloissa ja seurustella paikallisten kanssa.
 Butina oli luonut suhteita republikaanipuoluetta lähellä oleviin tahoihin, kuten kansalliseen kivääriyhdistykseen.
 Lue myös:
 Yhdysvallat uhkaa irtautua ydinasesopimuksesta ellei Venäjä ryhdy noudattamaan sitä
 Entisen yhdysvaltalaissotilaan pidätys Venäjällä hämmentää – onko jopa neljän maan kansalainen vakooja vai diplomaattinen pelinappula?

Venäjä haluaa jatkaa keskusteluja keskimatkan ohjuksia koskevasta sopimuksesta – Moskovassa pidätetystä amerikkalaisesta ei vaihtoa


Summary: Haminan kaupunginjohtaja halusi toteuttaa unelmansa maailmanympärimatkasta, kun on vielä hyvässä kunnossa.

Haminan 59-vuotias kaupunginjohtaja  Hannu Muhonen  oli ajatellut lähteä maailmanympärysmatkalle, kun jää eläkkeelle. Puolitoista vuotta sitten kaikki kuitenkin muuttui, kun hän menetti kaksi läheistä ikätoveriaan. Elämän rajallisuus tuli vastaan.
 – Jokainen tietää, että aika menee aika nopeasti. Aloin miettiä, että nyt kun vielä olen fyysisesti ja muutenkin kunnossa, niin ehkä kannattaa miettiä, mitä haluaa tehdä. Sitten päätimme entisen opiskelukaverini Markun kanssa, että lähdetään.
 Jokainen tietää, että aika menee aika nopeasti.  Hannu Muhonen
 Opiskelukaveri on Lappeenrannan kaupungin kehitysjohtaja  Markku Heinonen .
 – Olimme joskus aikaisemminkin puhuneet maailmanympärysmatkasta, Muhonen sanoo.
 Tangoa Argentiinassa
 Kaksikko aloitti matkan suunnittelun heti. Reitin suunnittelua helpotti se, että kaverukset halusivat vierailla useissa samoissa kohteissa, esimerkiksi Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.
 Lopulta matkakohteiksi valikoituivat Japani, Kambodza, Hong Kong, Australia, Uusi-Seelanti, Tahiti, Chile, Argentiina, Brasilia, Peru ja Yhdysvallat. Näiden sisällä matkalaiset vierailivat esimerkiksi useissa maailmanperintökohteissa.
 Parhaiten mieleen jäi vierailu Machu Picchulla.
 – Se oli todella vaikuttava paikka. Nousimme vuorelle inkojen portaita pitkin. Kivirappuja oli 2 600 kappaletta, ja nousua kesti kaksi tuntia. Se oli kohteena minulle ehdoton ykkönen.
 Machu Picchun muinainen inkakaupunki Perussa. Hannu Muhonen
 Japanissa vaikutuksen teki Hakodaten satamakaupunki, jossa on Haminaa vastaava tähtimäinen linnoitus. Myös käynti Tokiossa oli mieleenpainuva kokemus.
 – Heti kun levitimme kartan, joku tuli auttamaan. Ihmiset lähtivät jopa saattamaan, koska emme pystyneet lukemaan katujen nimiä. Siellä kirjoitus on niin erilaista, ettemme ymmärtäneet sitä.
 Kambodzasta mieleen jäi maan ruokakulttuuri.
 – Ei minulla ollut mitään käsitystä, miten hyvää aasialaista ruokaa sieltä saa. Vaatimattomastihan siellä eletään, mutta ilmeisesti syödään kuitenkin hyvin.
 Siellä sitä vedettiin paritangoa puistossa elävän musiikin tahdissa.  Hannu Muhonen
 Yksi Muhosen unelmista oli osallistua tangokurssille Argentiinassa. Haave toteutui Buenos Airesissa. Aluksi miehet kävivät tunnin mittaisen kurssin, jolla perehdyttiin argentiinalaisen tangon perusteisiin. Illalla he lähtivät testaamaan oppeja käytännössä.
 – Löysimme naisia, jotka lähtivät heti peliin mukaan, kun kerroimme mistä on kyse. Siellä sitä vedettiin sitten paritangoa puistossa elävän musiikin tahdissa. Se oli upea tilanne, Hannu Muhonen kertoo.
 Australiassa Muhonen kohtasi kenguruemon poikasineen. Kaliforniassa vastaan ui hieman erikoisempi tuttavuus.
 – Huomasin eläimen meressä ja otin siitä kuvan. Los Angelesissa vierailimme suuressa akvaariotalossa. Näytin kuvaa työntekijälle, ja hän totesi eläimen olevan merisaukko. Hän ei ollut koskaan nähnyt sellaista luonnossa.
 Haminan kaupunginjohtaja Hannu Muhonen nappasi maailmanympärysmatkallaan kuvan merisaukosta Kaliforniassa.  Hannu Muhonen
 Uusi ihminen
 Matkustuskokemusta Hannu Muhosella oli jo entuudestaan, sillä nuorena hän harrasti interreilaamista. Kaukomatkailu oli kuitenkin jäänyt vähemmälle.
 Etelä-Amerikkaan suunnatessaan matkalaiset varautuivat turvallisuuskysymyksiin. Hotelliin he eivät kuitenkaan halunneet linnoittautua.
 – Kaikki meni hienosti, eikä ongelmia tullut. Vietimme esimerkiksi uudenvuodenyön kaupungilla Limassa. Sain uskoa ihmisiin. Ihmiset ovat kaikkialla miellyttäviä ja auttavat.
 Elämä ja arki on kuitenkin tässä ja nyt.   Hannu Muhonen
 Muhonen kuvaa itseään kuin uudeksi ihmiseksi kokemansa jälkeen.
 – Matka muutti loppuelämäksi käsityksiäni ja laajensi omaa ajatteluani kansainvälisyydestä ja toisista ihmisistä.
 Hakodaten kaupungissa Japanissa on tähdenmuotoinen linnoitus, kuten Haminassakin. Hannu Muhonen
 Nuoruuden matkojen ja nyt tehdyn maailmanympärysmatkan suurin eroavaisuus löytyi Muhosen mukaan nettimaailmasta.
 – Ennen ei ollut kännyköitä eikä mitään. Matkalle lähdettiin kuukaudeksi, ja ehkä kerran soitettiin kotiin esimerkiksi Lontoon puhelinkioskista. Netti tekee omatoimimatkailun hirveän helpoksi ja omalla tavallaan myös huomattavasti turvallisemmaksi.
 Ennen matkaa joku kysyi Muhoselta, eikö lähtö hirvitä.
 – Ei missään tapauksessa hirvittänyt. Matkustellessa säilyy kuitenkin ehkä vähän sellaista poikamaista uteliaisuutta. Järki pitää tietysti olla mukana, mutta jos kaikkea pelkää, niin ei siinä sitten minnekään lähtisi.
 Irti arjesta
 Muhonen lähti maailmanympärysmatkalle marraskuun puolivälissä kiireisen arjen keskeltä. Vielä edellisenä iltana hän istui kaupungin budjettivaltuustossa.
 – Matkan ensimmäisen viikon ajan olin ikään kuin välitilassa. Sitten se matka nappasi mukaansa ja pääsin täysin irti arjesta. Seurasin kyllä päivittäin mediaa ja kaupungin asioita, mutta ei se tuonut stressiä. Päinvastoin oli hienoa tietää, missä mennään ja mitä Suomeen kuuluu.
 Muhonen seurasi matkansa lomassa myös Haminan lipputangon vaiheita.
 – Ei siihen riittänyt edes mielikuvitus, mitä kaikkea sen suhteen voi vastaan tulla. Mutta eihän siinä mitään, kyllä siinä vielä maaliin mennään.
 Lampaita Uuden-Seelannin maaseudulla. Hannu Muhonen
 Takaisin kotiin
 Kahden kuukauden ja yhdentoista maan jälkeen koitti aika palata kotiin. Paluu arkeen ei tuottanut vaikeuksia.
 – Kun oli ennakolta miettinyt, että matka kestää kaksi kuukautta, oli tosi kiva tulla myös pois. Se oli sellainen kerran elämässä -kokemus, Hannu Muhonen toteaa.
 Paluulennolla kaksikko pui kokemaansa. He tulivat siihen tulokseen, ettei matkan varrella tapahtunut mitään sellaista, joka olisi saanut jäädä kokematta.
 – Markulla oli yksi vatsasairaus, minulla ei sitäkään. Etelä-Amerikassa kieli oli ongelma, koska kumpikaan meistä ei puhu espanjaa. Sielläkin meni kuitenkin kaikki hyvin. Sain kokea matkalla niin monta uutta asiaa, että enää ei kyllä pienestä säikähdä.
 Hannu Muhonen nappasi matkallaan kuvan Australian tunnetusta maamerkistä, Sydneyn oopperatalosta. Hannu Muhonen
 Uuden kokeminen. Se jäi päällimmäisenä Haminan kaupunginjohtaja Hannu Muhosen mieleen.
 Matkustuskilometrejä Muhonen ei laskenut, mutta matkareitin varrelle osui 11 eri maata neljällä eri mantereella. Kahden kuukauden aikana hän matkusti maapallon ympäri maalla, merellä ja ilmassa. Lentoja kertyi 17 kappaletta, hotellihuoneita ja asuntoja vajaa kolmekymmentä.
 Kävelyaskelia Muhonen otti päivittäin yli kymmenen kilometrin edestä.
 – Ihonvärikin on vähän muuttunut. Olimme käytännössä kaksi kuukautta ulkona. Se oli hyvin intensiivistä, ei sinne lepäämään lähdetty, Hannu Muhonen toteaa pari päivää paluunsa jälkeen työhuoneessaan.
 Ei jetlagia
 Suomeen paluun jälkeen Muhonen vietti ainoastaan yhden vapaapäivän ennen töiden aloittamista.
 – Pitkät lennot vaikuttivat niin, ettei minulle tullut varsinaista jetlagia. Rytmi tosin on vähän erilainen, tänäkin aamuna heräsin kolmelta ja puoli kuudelta olin jo lumenluonnissa.
 Hannu Muhonen haluaa kertoa maailmanympärysmatkastaan julkisuudessa avoimesti, jotta ihmiset innostuisivat toteuttamaan unelmiaan.
 – On se sitten pienempi tai isompi juttu, niin sen kuin rupeaa vain toteuttamaan, jos se on vain mahdollista. Elämä ja arki on kuitenkin tässä ja nyt.
 Juulia Tillaeus / Yle

Kaupunginjohtaja Hannu Muhonen ymmärsi elämän rajallisuuden ja lähti tangokurssille Argentiinaan: "Siellä vedettiin paritangoa puistossa"


Summary: Pidennetyn hirvestyksen avulla on pyritty vähentämään suuria hirvivahinkoja.

Talven hirvenmetsästyskausi päättyi tiistaina tammikuun 15. päivä. Tämänkertainen hirvestyskausi oli erityinen monella tapaa:  pyynti sallittiin ensimmäistä kertaa myös tammikuun puolella  ja  lupamäärää nostettiin peräti 27 prosenttia viime vuodesta .
 Hirvenpyynti alkoi syyskuun alussa ja kesti noin kolme viikkoa ennen rykimätaukoa. Pyynti jatkui rykimän jälkeen lokakuun puolivälistä tammikuun puoliväliin. Lupamääriä lisättiin kuluneelle kaudelle, muun muassa Inarissa, jossa LUKE:n laskennassa on todettu olevan tuhansia hirviä.
 Lapin riistapäällikkö  Sami Tossavainen  kertoo, että sekä pidennetystä pyyntiajasta että kaatolupien määristä on ollut mielipiteitä sekä puolesta että vastaan. Jotkut pelkäävät, että hirvet loppuvat muutamassa vuodessa, jos lupia myönnetään paljon myös jatkossa. Toiset taas ovat tyytyväisiä suuriin lupamääriin ja pidennettyyn pyyntiaikaan.
 – Yllättävän vähän näin pyyntikauden aikana on tänne meille päin tullut palautetta. Metsästäjät ovat keskittyneet siihen hirvenmetsästykseen, toteaa Tossavainen.
 Lapin riistapäällikkö Sami Tossavainen on tyytyväinen kaadettujen hirvien määrään, vaikka kaikkia lupia ei käytettykään. Vesa Toppari / Yle
 Poronhoitoalueella pyynnin pidentämisestä sekä hyötyä että haittaa
 Hirvenpyynnin viimeisinä päivinä angelilainen poromies  Eino Länsman  on liikkeellä jo varhain aamusta. Inarijokilaaksossa hirvet vaeltavat joen ja samalla Norjan ja Suomen rajan yli ja hirvestäjän on odotettava, milloin hirvi liikkuu Suomen puolella.
 – Yhden hirven näin, mutta se meni Norjan puolelle. En voinut ampua sitä, kertoo Länsman.
 Poromies Eino Länsman Inarin Angelista on myös ahkera hirvimies. Ritva Torikka / Yle
 Hirvet palaavat Suomen puolelle usein illalla, mutta silloin niitä ei enää näe ampua. Kaamoksen aikana päivä on lyhyt. Länsman ei ole ottanut hirvenpyynnistä stressiä, vaikka poromiehellekin hirvenliha kelpaa oikein hyvin.
 – Toisinaan on hyvä syödä muutakin kuin poroa. Ei tarvitse joka päivä syödä samaa soppaa, Länsman naurahtaa.
 Poromies ei jouda syksyllä hirvenpyyntiin. Siksi pidennetty pyyntiaika sopii Eino Länsmanille hyvin, se antaa paremmat mahdollisuudet pyytää pihoilla ja teillä pyöriviä hirviä vähemmäksi. Pidennetty pyynti ei kuitenkaan ole poronhoitajan kannalta pelkästään hyvä asia, se häiritsee poroja ja porojen paimentamista pidempään kuin ennen.
 – Poronhoitajalle se on huono. Hirvenpyytäjät saattavat ajaa moottorikelkoilla erityisluvalla esimerkiksi kansallispuistoon ja siellä liikkua suksin ja kelkoilla. Jälkiä tulee paljon ja porot lähtevät vaeltamaan niitä pitkin, Länsman kertoo.
 Paikalliset elinkeinot otettu jollain tasolla huomioon
 Lapin riistapäällikkö Sami Tossavainen kertoo, että heille aluetoimistoon ei ole tullut valituksia kuluneesta hirvenpyyntikaudesta ja sen jatkamisesta tammikuun puolelle. Hän painottaa, että poronhoito on ainakin osittain otettu huomioon pyyntimääräyksissä.
 – Tammikuun pyynnissähän koirien käyttö on jo lähtökohtaisesti kielletty. Ainoastaan haavoittuneiden hirvien pyyntiin saa käyttää koiraa. Siinä on huomioitu osaltaan poroelinkeinoa.
 – Hirvestäjien tulee tietenkin ottaa huomioon poronhoito kuten muutkin elinkeinot myös silloin, kun on lupa käyttää koiraa, Tossavainen jatkaa.
 Hirven jälkiä. Ritva Torikka / Yle
 Pidennetty pyyntiaika antaa mahdollisuuden pyyntiajan valitsemiseen
 Tossavainen painottaa, että pidennetyn pyyntiajan ja suurempien lupamäärien avulla pyritään vähentämään hirvivahinkoja.
 Hirvien määrä on viime vuosina lisääntynyt monilla alueilla Lapissa. Kannan kasvun ja ravinnon puutteen seurauksena hirvet ovat  esimerkiksi Inarissa alkaneet pyörimään pihoilla poroille tarkoitettujen heinäpaalien perässä .  Samasta syystä Inarin ja Utsjoen seudulla kuoli toissa keväänä nälkään jopa sata hirveä.
 – Pidemmällä pyyntiajalla pystytään vaikuttamaan hirvikantaan pidemmällä ajanjaksolla. Sillä tavalla pystymme vaikuttamaan hirvien aiheuttamiin vahinkoihin vielä joulukuun aikana sellaisella alueella, jonne hirviä kerääntyy. Jopa tammikuussa voidaan vielä vaikuttaa hirvikantaan pienialaisissa kohteissa.
 Angelilainen Eino Länsman tutkii hirven makuupaikkaa Inarijokivarressa. Hirvi on mennyt Norjan puolelle. Illalla se tulee takaisin, hän arvelee. Ritva Torikka / Yle
 Joidenkin näkemysten mukaan hirvenpyyntialueiden pitäisi itse voida päättää pyyntiajoistaan, jotta paikalliset olosuhteet voidaan ottaa huomioon. Se ei Tossavaisen mukaan ole mahdollista tällä hetkellä.
 – Metsästyslain mukaan valtioneuvosto päättää rauhoitusajoista asetuksella. Siksi pyyntiajoista päättäminen paikallisella tasolla ei ole mahdollista.
 – Pitkä pyyntiaika antaa kuitenkin hirvenpyytäjille mahdollisuuden valita sopiva pyyntiaika, Tossavainen huomauttaa.
 Inarin alueen luvista käytettiin vain reilu kolmannes
 Inarin seutu on yksi hirvirikkaimmista alueista:  lentolaskentojen perusteella alueella on arveltu liikkuvan tuhansia hirviä . Tämä on huomioitu lupia myönnettäessä. Edellisellä kaudella vuonna 2017 Inariin myönnettiin luvat 246 hirven pyyntiin. Tällä kaudella hirvestyslupia myönnettiin Inarin alueelle 1 442. Lupia olisi ollut haettavana kokonaiset 3 000 kappaletta.
 Vaikka lupia myönnettiin paljon, kaadettiin Inarin alueella vain yli 600 hirveä tällä kaudella. Jotkut hirviporukat eivät halunneet kaataa enempää kuin yhden hirven, vaikka lupia olisi riittänyt vaikka jokaiselle hirviporukan jäsenelle. Jotkut metsästäjät taas eivät kaataneet yhtään hirveä. Vaikka kaatomäärä on lupiin verrattuna vähän, on se aikaisempiin vuosiin verrattuna paljon.
 – Onhan se aikaisempaan verrattuna iso lisäys, kun aikaisempina vuosina kaadettujen hirvien määrä on ollut 200–250, Sami Tossavainen kertoo.
 Petri Timonen / LUKE
 Vaikka lupia jäi käyttämättä, on kaadettujen hirvien määrä sen verran suuri, että Lapin riistapäällikkö arvioi seuraavallekin kaudella myönnettävien kaatolupien määrä olevan huomattava.
 – Katsomme, millaisia havaintoja metsästäjät ovat tehneet, tutkimme hirvimääriä ja lähdemme siitä liikkeelle. Mutta varmasti merkittävän suuresta lupamäärästä on kysymys seuraavallakin kaudella, arvelee Tossavainen.

Historian ensimmäinen tammikuinen hirvenpyynti päättyi – Poronhoitoalueella pidennetty pyynti sekä haittaa että hyödyttää


Summary: Sosiaalidemokraattien Stefan Löfven aikoo muodostaa hallituksen yhdessä ympäristöpuolueen kanssa.

Vasemmistopuolueen puheenjohtaja  Jonas Sjöstedt  kertoo, että puolue ei estä sosiaalidemokraattien  Stefan Löfveniä  valintaa pääministeriksi. Päätös tarkoittaa, että Löfvenistä on tulossa Ruotsin pääministeri.
 Sjöstedt kertoi asiasta tiedotustilaisuudessa tavattuaan Ruotsin valtiopäivien puhemiehen  Andreas Norlénin .
 Löfvenin on tarkoitus muodostaa hallitus yhdessä ympäristöpuolueen kanssa. Ruotsin valtiopäivien on määrä äänestää pääministeristä perjantaina. Sjöstedtin mukaan vasemmistopuolue äänestää tyhjää.
 Keskusta ja liberaalit lupasivat viikonloppuna tukea Löfveniä pääministeriksi, jos hallitus tekee niille myönnytyksiä ohjelmassaan. Tuen ehtona oli, etteivät vasemmistopuolue tai ruotsidemokraatit pääsisi vaikuttamaan hallituspolitiikkaan.
 Ruotsin valtiopäivävaalit pidettiin syyskuussa, ja hallitusta on yritetty muodostaa siitä lähtien.
 Lue myös:
 Hallituksen syntyminen Ruotsiin edelleen epävarmaa: Vasemmistopuolue vaatii vielä lisäneuvotteluja
 Ruotsissa myös liberaalit tukevat Löfveniä pääministeriksi
 Ruotsin uuden pääministerin nimi saattaa ratketa viikonloppuna – hallitus on saatava aikaan muutamassa viikossa

Ruotsi on viimein saamassa hallituksen – Vasemmistopuolue ei estä Stefan Löfvenin valintaa pääministeriksi


Summary: Kulttuuri yksin ei tee kenestäkään raiskaajaa, mutta on syytä tunnustaa, mitkä tekijät tutkitusti kasvattavat riskiä, kirjoittaa Rajkumar Sabanadesan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Ajattelin ensin, etten koske pitkällä tikullakaan ahdistavaan ja vaikeaan aiheeseen turvapaikanhakijoiden seksuaalirikosepäilyt. Asiaa mietittyäni tulin kuitenkin siihen tulokseen, että keskusteluun osallistuminen on paitsi oikeuteni, myös velvollisuuteni: pitkä kokemukseni työstä turvapaikanhakijoiden ja eri kansallisuuksien parissa tuo keskusteluun toivoakseni hyödyllistä näkökulmaa.
 Me kaikki olemme  suurelta osin kulttuurimme tuotteita: toiset enemmän ja toiset vähemmän. Siksi on täysin mahdotonta käydä keskustelua turvapaikanhakijoiden tekemistä seksuaalirikosepäilyistä ilman, että keskustellaan kulttuurista ja sen vaikutuksista.
 Suomeen tulee turvapaikanhakijoita kymmenistä eri maista – ja lähtömaan kulttuurilla on väliä, kun puhutaan erilaisista riskeistä. Esimerkiksi Saudi-Arabia ja Afganistan, sekä useimmat arabimaat ovat äärimmäisen patriarkaalisia kulttuureja. Edelleen vielä vuonna 2018 Saudi-Arabiassa naisilla ei ole ollut oikeutta tietää, ovatko he naimisissa: miehellä ei ollut velvollisuutta informoida vaimoaan avioerosta. Ääripatriarkaalisissa kulttuureissa naisen asema on erittäin heikko. Jos naiset olisivat etninen vähemmistö, jolta lainsäädännön keinoin viedään kansalaisoikeudet ja liikkumisvapaus kuten naisilta monissa Lähi-idän maissa, kansainvälinen yhteisö olisi puuttunut asiaan jo ajat sitten erilaisilla pakotteilla, ehkä jopa humanitaarisella interventiolla.
 Islam  ei ole kulttuuri. Islam on uskonto, jota harjoitetaan keskenään hyvin erilaisissa kulttuureissa. Esimerkiksi Suomessa on ollut islaminuskoisia tataareja jo 1800-luvulta saakka, eikä heidän sopeutumisessaan valtaväestöön ole ollut mitään ongelmia. Muistetaan myös, että maailman suurin muslimimaa on Indonesia. Kun nyt puhutaan  turvapaikanhakijoiden seksuaalirikosepäilyistä , puhutaan pääosin  arabien tekemistä epäillyistä rikoksista .  YK:n teettämän laajan tutkimuksen mukaan  arabimiehistä vain hyvin pieni osa ylipäätään uskoo tasa-arvoon.
 Kaikissa kulttuureissa miehet vastaavat leijonanosasta väkivalta- ja seksuaalirikollisuudesta.
 Kulttuuria ei siis voi  eikä saa sivuuttaa, kun puhutaan näistä kauheista rikoksista. Silti kuulee usein muistutettavan, että ”tekeväthän suomalaisetkin seksuaalirikoksia”. Tämä on kuitenkin samanlaista whataboutismia (suomeksi ”entäs sitten” -argumentointia) kuin mitä esimerkiksi  Donald   Trump  harrastaa. Kun häneltä kysytään Venäjän kanssa vehkeilystä, Trumpin vakiovastaus on: ” entäs  Hillary  – katsokaa hänen sähköpostejaan ”! Toinen ei kuitenkaan sulje pois toista. Kukaan ei ole väittänyt, että turvapaikanhakijat olisivat tuoneet seksuaalirikollisuuden Suomeen, jossa ennen ei oltu moisesta kuultukaan. Seksuaalista väkivaltaa on aivan jokaisessa maailman maassa: myös kotimaassani Sri Lankassa ja tamilien keskuudessa. Tilastot puhuvat kuitenkin aivan selvää kieltä: kysymys on nyt uudesta, erillisestä ilmiöstä. Siksi siitä pitää pystyä puhumaan myös sellaisena.
 Kulttuurin lisäksi on olemassa muita tunnettuja riskitekijöitä, jotka vaikuttavat rikollisuuteen. Kaikissa kulttuureissa miehet vastaavat leijonanosasta väkivalta- ja seksuaalirikollisuudesta. Sukupuolen lisäksi riskitekijöitä ovat ikä (nuoret miehet ovat väkivaltaisimpia) sekä asunnottomuus, matala koulutus, alhainen sosiaalinen asema, pienet tulot ja naimattomuus. Yksinäisten nuorten miesten turhautumisella onkin  tutkitusti  hyvin vahva korrelaatio väkivaltaiseen käytökseen kaikissa yhteiskunnissa. Arabimaissa nuorten miesten työttömyys ylittää reilusti globaalin keskitason, ja tulevaisuudennäkymät ovat erittäin synkät. Saman ilmiön näkee, kun katsoo yksinäisten suomalaisten nuorten miesten väkivaltatilastoja 1970-luvun Ruotsissa. Kun yhtälöön lisätään vielä äärimmäisen patriarkaalinen kulttuuritausta, on resepti ongelmiin valmis.
 Olin silloin nuori, yksinäinen ja turhautunut mies, ja asuin vuosia lähinnä nuorten, yksinäisten ja turhautuneiden miesten keskuudessa vastaanottokeskuksessa. Tiedän siis, mistä puhun.
 Mikään näistä tekijöistä ei tietenkään tee kenestäkään raiskaajaa yksin tai yhdessäkään, mutta riskit tutkitusti kasvavat. Tämä on syytä avoimesti tunnustaa. Olen itse entinen turvapaikanhakija. Olin silloin nuori, yksinäinen ja turhautunut mies, ja asuin vuosia lähinnä nuorten, yksinäisten ja turhautuneiden miesten keskuudessa vastaanottokeskuksessa. Tiedän siis, mistä puhun.
 Lisäksi olen johtanut useita vastaanottokeskuksia  ja sittemmin vieraillut niissä monissa viime vuosina valmentajana ja coachina. Pitkän kokemukseni rintaäänellä voin sanoa, että on aivan päivän selvää, että eri kulttuureista tulevien ihmisten integroitumisessa on toisistaan poikkeavia haasteita. Tiedän myös, että pelko, ahdistus ja turhautuminen ovat läsnä vastaanottokeskuksissa joka päivä. Joka muuta väittää, ei yksinkertaisesti tunne asiaa, tai haluaa ummistaa siltä silmänsä muista syistä.
 Yhdeksi ratkaisuksi on esitetty  valistusta. Kysyn vaan, että jos ihminen on kasvanut kulttuurissa, jossa tasa-arvoa ei tunneta, on toiveajattelua ja jopa hölmöä luottaa siihen, että pari sosiaalityöntekijän (usein naisen) vetämää tasa-arvokurssia vastaanottokeskuksessa muuttaa asian. Muistan, kun toimin vastaanottokeskuksen johtajana, että vanhempi Lähi-idästä tullut mieshenkilö kertoi minulle perheeseensä kuuluvan neljä lasta. Ihmettelin kovasti, kun perhe saapui ja heitä olikin yhdeksän. Kysyin mieheltä uudelleen, että onko tässä perheesi. Hän vastasi myöntävästi. Lopulta selvisi, että heillä on tapana lukea lapsiksi vain pojat. Tyttöjä ei lasketa. Väittääkö joku vakavissaan, että varttuminen tällaisessa kulttuurissa ei vaikuta siihen, miten ihminen ymmärtää ja kokee suomalaisen yhteiskunnan? Tai että tällaiset asenteet muuttuvat valistuksella?
 Myös rangaistuksen pelotevaikutus  on täysi nolla, kun suomalainen vankila näyttäytyy esimerkiksi irakilaiseen vankilaan verrattuna lähinnä täysihoitolalta (tai srilankalaiseen vankilaan, josta minulla valitettavasti on omakohtaista kokemusta ja muistona edelleen näkyviä arpia). Mikä sitten ratkaisuksi? Helpommin sanottu kuin tehty. Kansainväliset sopimukset tai yleinen oikeustajukaan ei sallisi sitä, että tietyistä kulttuureista turvaan ei pääsisi, vaikka olisi sen tarpeessa. Perheiden suosiminen yksinäisten miesten kustannuksella varmasti ennaltaehkäisisi ongelmia, mutta sekin olisi eettisesti ongelmallista, ja todennäköisesti täyttäisi syrjinnän tunnusmerkit. Palautuskäytäntöjen tehostaminen ja palautuskynnyksen madaltaminen niiden henkilöiden osalta joka ei ole turvan tarpeessa ovat varmasti yksi mahdollinen keino. Yhtä ihmelääkettä ei kuitenkaan ole olemassa.
 En aina edes muista olevani tummaihoinen, mutta noissa tilanteissa saan muistutuksen kuin kylmän vesisuihkun niskaan.
 Rasismin lisääntyminen on  ymmärrettävä mutta ei tietenkään missään nimessä hyväksyttävä seuraus Oulun tapahtumista. Monet tummaihoiset tuttavanikin kokevat, että ilmapiiri on kiristynyt – eräs kurdiystäväni kertoo korostavansa joka välissä, että ”vaikka tulen Lähi-idästä en ole arabi”. Olen itsekin huomannut tämän arjessani sydäntäkouraisevalla tavalla: kun käyn teini-ikäisen tytärpuoleni kanssa kahvilla kaupungilla, saamme joskus osaksemme todella pahoja katseita. En aina edes muista olevani tummaihoinen, mutta noissa tilanteissa saan muistutuksen kuin kylmän vesisuihkun niskaan.
 Olemme keskustelleet tytärpuoleni kanssa  tästä, ja myös Oulun tapahtumista. Tytärpuoli tietää nyt olla hyväksymättä uusia tuttavuuksia viestittelykavereiksi somessa, ja osaa myös varoittaa kavereitaan. Kävimme pitkän keskustelun, joka oli kaikkea muuta kuin helppo. Mutta se oli tarpeellinen. Toivoisin, että jokainen vanhempi kävisi lapsensa kanssa sen saman keskustelun. Ei ole rasismia kertoa lapselle tämän hetkisestä yhteiskunnallisesta todellisuudesta ja kehottaa häntä pitämään korvat ja silmät auki.
 Henkilökohtaisesti tunnen kymmeniä ja kymmeniä nuoria arabimiehiä, jotka ovat kunnollisia ihmisiä. He ovat järkyttyneitä näistä tapahtumista, ja myös kokevat suurta syyllisyydentunnetta, vaikka heillä ei ole mitään tekemistä näiden kauheuksien kanssa. Onkin tärkeää muistaa kaikkien riskitekijöiden ohella, että suurin osa Suomessa olevista arabimiehistä ei syyllisty mihinkään rikoksiin, kuten ei valtaosa muistakaan turvapaikkaa hakevista. Onkin oltava hyvin varovainen, kun puhutaan yleistäen ”turvapaikanhakijoiden rikollisuudesta”. Mutta vaikka ei ole oikein leimata kaikkia arabimiehiä rikollisiksi, asioista pitää uskaltaa ja voida puhua oikeilla nimillä.
 Rajkumar Sabanadesan
 Kirjoittaja on tamperelainen yrittäjä, muutosjohtamisen konsultti ja entinen turvapaikanhakija.

Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Oulun tapahtumista on vaikea puhua, mutta juuri siksi niistä pitää puhua – rehellisesti


Summary: Käräjäoikeus perustelee kolmekymppisen miehen vangitsemispäätöstä todennäköisin syin. Poliisi jatkaa tapauksen tutkintaa.

Helsingin käräjäoikeus on  vanginnut törkeästä raiskauksesta ja törkeästä lapsen hyväksikäytöstä  epäillyn miehen. Vangitsemispäätöksen perusteena ovat todennäköiset syyt.
 Itä-Helsingissä tapahtuneista lapseen kohdistuneista seksuaalirikoksista epäillään yhtä, 1990-luvulla syntynyttä miestä.
 Poliisi sai lauantai-iltana tiedon yksityisasunnon tapahtumista hätäkeskukseen tulleen ilmoituksen kautta. Epäillyillä rikoksilla on yksi uhri, ja tekokertoja on poliisin mukaan useita lokakuun ja tammikuun välillä.
 Epäilty on poliisin mukaan Suomessa asuva ulkomaan kansalainen.
 Poliisi jatkaa tapauksen tutkintaa.
 Helsingin seksuaalirikosepäilyt järkyttivät nuorisoasianjohtajan – "Nuorilla pitää olla paikka, jossa puhua asioista"   Poliisi valottaa Helsingin seksuaalirikosepäilyjä: Yksi uhri, tekokertoja useita, tapahtuneet talven aikana

Itä-Helsingin seksuaalirikoksista epäilty mies vangittiin


Summary: Venäjä autioituu, ja väki pakkautuu maan Euroopan puoleisiin osiin. Yle tapasi uudisraivaajia, joille Venäjän johto tarjoaa porkkanaa Kaukoitään muuttamiseksi.

Venäjän toisella laidalla, Kamtšatkan niemimaalla kerrotaan vitsikästä anekdoottia – totena tietenkin. Turisti kysyy huolestuneena paikalliselta oppaalta:
 – Pitääkö paikkansa, että täällä tiet ovat täynnä karhuja?
 – Ei, paikallinen opas vastaa. – Ei meillä täällä Kamtšatkalla mitään teitä ole.
 Kamtšatkalla on yli sata tulivuorta, joista parikymmentä on toimivia. Marjo Näkki / Yle
 Kamšatkan niemimaa sijaitsee Venäjän itäisimmällä reunalla ja työntyy syvälle Tyyneen valtamereen. Pituutta sillä on enemmän kuin Suomella, mutta asukkaita vain runsaat 320 000. Niitä karhuja on sitten sitäkin enemmän.

 Karhuja pölähtää karkuun pusikosta, kun ajamme keskellä yötä takaisin Kamtšatkan tulivuorilta. Kamera ei ehdi niitä napata, sillä verkkaisesta ulkomuodostaan huolimatta ne ovat nopeita eläimiä.
 Venäjälle olisi tärkeää pitää koko jättiläisvaltio Kamtšatkaa myöten asutettuna, jo turvallisuussyistä. Asumattomat alueet kun on helppo valloittaa. 144 miljoonasta venäläisestä ei kuitenkaan ole levittäytymään yhdelletoista aikavyöhykkeelle. Kansa kuluu liian ohueksi.
 Kamtšatka on vulkaanista maaperää ja siellä on muun muassa kuumia lähteitä. Grigori Vorobjov
 Kamtšatkan talous nojaa yhdellä jalallaan turismiin.
 Ukrainasta kotoisin oleva  Andrei Bobrik  luotsaa vanhaa neuvostoarmeijan maastokuorma-autoaan kohti vuoria. Kyyti on kuoppaista neuvostoarmeijan vanhassa maastoautossa, kun niitä teitä ei juuri ole.
 Vaikeakulkuiseen maastoon hakeutuu lähinnä kivenkovia retkeilijöitä ja karhujen perässä tulleita metsästyksen harrastajia.
 – Kiinalaisia, saksalaisia, amerikkalaisia, venäläisiä, hän luettelee.
 Andrei Bobrikin ylpeys on neuvostoarmeijan maastokuorma-auto GAZ-66.  Grigori Vorobjov
 Olosuhteet ovat karut, ja Kamtšatka kärsii Suomenkin syrjäseuduilta tutusta ilmiöstä. Muuttosuunta jylhistä maisemista on poispäin.
 Siitä huolimatta muutamat nuoret aikuiset ovat päättäneet pärjätä.
 Yhdeksän tunnin päässä paistaa Moskovan aurinko
 Kamtšatka on syrjäseutua, yhdeksän tunnin lentomatkan ja yhdeksän tunnin aikaeron päässä Moskovasta. Siksi paikalliset osaavat yhdeksän kertotaulun niin hyvin, kertoo paikallislehdessä työskentelevä toimittaja  Uljana Bakumenko .
 Moskova on aurinko, jota Venäjän kaukaisemmatkin alueet kiertävät. On tiedettävä, missä ajassa aurinko on.
 – Välimatka täältä Moskovaan on valtava ja sen valitettavasti myös tuntee, Bakumenko kuvaa.
 Toimittaja Uljana Bakumenko tuli Kamtšatkalle miehensä työn takia. Marjo Näkki / Yle
 Viime vuonna Kamtšatka sai puolen miljardin euron ennätystuet Venäjän keskushallinnolta. Suuremmat palkat tai aluetuet eivät kuitenkaan riitä kannustamaan ihmisiä saapumaan tai jäämään.
 Esimerkiksi viime vuonna niemimaalta lähti yli 13 000 ihmistä, mikä on valtava määrä 300 000 asukkaan joukosta. Yli puolet koulunsa päättäneistä jatkaa opintojaan muualla Venäjällä – eivätkä he enää palaa.
 – Tietysti vanhemmat haluavat lapsilleen vain parasta ja lähettävät heidät suuriin venäläiskaupunkeihin. Usein he lähtevät itse perässä, kertoo toimittaja Bakumenko.
 Kamtšatka sijaitsee Tyynen valtameren rannalla. Grigori Vorobjov
 Kamtšatka on raja-aluetta. Niemimaan pääkaupungissa Petropavlovsk-Kamtšatskissa on Venäjän Tyynenmeren laivaston tukikohta, jossa päivystävät myös ydinsukellusveneet.
 Niemimaa on siis strategisesti tärkeä paikka Venäjän itäiselle puolustukselle. Armeija onkin iso työllistäjä. Se toi kuusi vuotta sitten paikkakunnalle myös Bakumenkon.
 – Mieheni on sotilas, ja hänet määrättiin tänne, Bakumenko kertoo.
 Kamtšatkalle saapuvat sotilaat saavat ”pitkää ruplaa” eli suuremman palkan kuin monissa muissa varuskunnissa.
 Kamtšatkalla sijaitsee Venäjän sotilastukikohta. Marjo Näkki / Yle
 Bakumenko on seurannut Kamtšatkan kehitystä työnsä puolesta. Hän vertaa Kamtšatkaa ja Petropavlosk-Kamtšatskia jatkuvasti synnyinkaupunkiinsa Vladivostokiin, johon Venäjän keskushallinto on satsannut.
 – Ennen vuotta 2007 Vladivostok oli vain yksi syrjäinen kolkka monista. Sitten alkoi rakentaminen: siltoja, teitä, risteyksiä. Nyt Vladivostok on Kaukoidän bisneskeskus, Bakumenko sanoo.
 Joulukuussa Vladivostokin arvo nousi entisestään, kun siitä tuli Kaukoidän uusi pääkaupunki presidentti  Vladimir Putinin  asetuksella Habarovskin sijaan.
 Hehtaari sitä haluaville
 Suurin osa Venäjän väestöstä, 75 prosenttia asuu Uralin länsipuoleisella Venäjällä, eikä sielläkään kovin tiheässä. Jos pääsee tiirailemaan lentokoneen ikkunasta pimeässä Moskovan ja Pietarin välimaastoa, sielläkin on valotonta.
 Kaukoidän kehityksestä vastaa Venäjällä oma ministeriö. Se aloitti vuonna 2017 ohjelman, jossa Venäjän kansalainen voi hakea itselleen hehtaarin ilmaista maata Kaukoidästä. Ehtona on, että maatilkun omistaja kehittäisi sillä elinkeinoa viiden vuoden kuluessa.
 Kahdessa vuodessa ministeriö on onnistunut jakamaan vain yli 40 000 hehtaaria maata. Se on pieni määrä Venäjän mittakaavassa.
 Darja Podsnjakovalla on seitsemän hevosta. Marjo Näkki / Yle
 Kolme hehtaaria kuuluu hevostilalliselle  Darja Posdnjakovalle  ja hänen miehelleen.
 Jos tarkkoja ollaan, yhden hehtaareista omistaa Posdnjakovan sisko, joka on monen muun kamtšatkalaisen nuoren tavoin muuttanut pois kotikonnuiltaan. Siskon tie vei Pietariin.
 – Hän sanoi, että hän ei tule ikinä takaisin, joten voimme pitää hänenkin osuutensa, Posdnjakova sanoo.
 Posdnjakova on järjestänyt toista vuotta ratsastusvaelluksia luontoon.
 Darja Podsnjakova syntyi niemimaalla, eikä halua jättää kotikontujaan.  Grigori Vorobjov
 Nyt tallissa on seitsemän hevosta ja pihalla lauma koiria, jotka ovat täällä välttämättömyys. Ne lähtevät tottuneesti mukaan hevosvaelluksille ja pitävät huolen siitä, että karhut pysyvät poissa reitiltä.
 Niin, ne karhut. Kamtšatkalla niitä on enemmän väkilukuun suhteutettuna kuin missään muualla maailmassa.
 Kaksi yksilöä asuu kesäisin aivan Posdnjakovan tallin takana sijaitsevassa metsässä. Muutaman kerran koirat ja karhut ovat olleet myös kuonokkain.
 Yhdestä kohtalokkaasta kohtaamisesta on muistona kolmella jalalla pihalla juoksenteleva nuori venäjänvinttikoira, joka ei ymmärtänyt varoa isompaansa. Nyt Podsnjakova seuraa, olisiko siitä vielä eläjäksi.
 – En voi sanoa pitäväni karhuista, mutta pääsääntöisesti ne yrittävät vältellä meitä. Ja me niitä, Podsnjakova kuvaa.
 Kamtšatkalla on enemmän karhuja kuin missään muualla maailmassa. Nämä yksilöt ovat täytettyjä. Marjo Näkki / Yle
 Ilmainen maakaan ei ole riittävä houkutin saada lisää asukkaita Venäjän Kaukoitään.
 Epäileväisesti viranomaisiin suhtautuvat venäläiset pelkäävät, että maa voidaan ottaa heiltä pois sen jälkeen, kun he ovat sinne jotain investoineet.
 – Me emme pelkää. Haluamme tehdä omaa juttuamme, eikä meillä ole aikaa odotella, Podsnjakova sanoo päättäväisesti.
 Podsnjakova luottaa tulevaisuuteen. Toiminta pidetään maltillisena, mutta sitä kehitetään koko ajan. Uusia reittejä etsitään, ja turisteille aiotaan pian tarjota mahdollisuutta yöpyä maastossa.
 – En halua lähteä täältä minnekään. Kasvatamme lapsemme täällä ja vaellamme luonnossa. Tunnemme itsemme täällä vapaiksi, Podsnjakova sanoo.
 Putin kutsuu maanmiehiään kotiin
 Kamtšatka on niitä paikkoja, joissa tähtitaivas on kirkkaampi ja täplikkäämpi kuin muualla. Päiväsaikaan taivaankansi on kirkkaansininen. Sitä vasten lepäävät niemimaan yli sata tulivuorta.
 Eräopas Giorgi Novalenko on kotoisin Moldovasta.
 Marjo Näkki / Yle
 Gorelin tulivuorelle kapuamiseen valmistautuu eräopas, Moldovasta kotoisin oleva  Giorgi Novalenko .
 Novalenko on poikkeus muuttovirrassa, sillä hän kauhoi sitä päinvastaisen suuntaan kuin niin moni muu. Hän muutti Kamtšatkalle Moldovasta neljä vuotta sitten.
 – Vaimoni aneli, että muuttaisimme Venäjälle, hän kertoo.
 Kamtšatka houkuttelee luontomatkailijoita. Grigori Vorobjov
 Dina -vaimo kuului Moldovan venäläisvähemmistöön. Näitä maanmiehiään Putin on kutsunut palaamaan kotimaahansa väestökatoa helpottamaan.
 Pariskunta luki muutto-ohjelmasta internetistä. Ohjelmaan pääsyn edellytyksenä oli venäjän kielen taito ja venäläiset juuret.
 – Venäjän valtio maksoi lennot ja ensimmäisen puolen vuoden vuokran. Venäjän kansalaisuuden saimme yksikertaistetun menettelyn kautta, Novalenko luettelee.
 Kansalaisuuden saaminen kesti puoli vuotta. Ehtona oli, että pari viettää ainakin kaksi vuotta Kamtšatkalla. Nyt aikaraja on reilusti ylitetty, eikä Novolenkoilla ole aikomustakaan lähteä. Seitsemänvuotias  Martin -poika käy paikallista koulua.
 Gorelin tulivuoren huipulla on vulkaaninen järvi Grigori Vorobjov
 Moldovassa Novalenko työskenteli rakennuskiipeilijänä. Kamtšatkalla hänellä on ollut useita työpaikkoja, joista mieluisin on nykyinen.
 – Unelmani olisi kehittyä turismissa. Viettäisin kesät ja talvet täällä, keväät ja syksyt Moldovassa, hän kaavailee.
 Venäjä on viime vuodet kärsinyt erityisesti koulutettujen ihmisten maastamuutosta eli aivovuodosta. Vuonna 2015 lähtijöitä oli ennätysmäärä – 350 000, siis enemmän kuin koko Kamtšatkalla on asukkaita.
 Muuttoliike kiihtyi vuoden 2012 presidentinvaalien jälkeen, kun Putin palasi valtaan.
 Toinen iso potku muuttoliikkeelle oli Krimin niemimaan valtaus vuonna 2014 ja siitä seuranneet lännen asettamat pakotteet ja talousvaikeudet. Nyt yhä useammat nuoret lähtevät ulkomaille hankkimaan korkeakoulutusta ja jäävät sille tielleen.
 Eräopas Giorgi Novalenko vei Gorelin tulivuoren huipulle, jossa on vulkaaninen järvi Marjo Näkki / Yle
 Suosituin kohdemaa on Yhdysvallat, mutta nuoria kiinnostavat myös Espanja, Saksa ja Britannia. Siis maat, joista piirretään Venäjän valtion ohjailemilla televisiokanavilla vankkaa viholliskuvaa.
 Vuorille kapuavaa Novalenkoa ei politiikka liikuta, eikä lopullinen paluu kotimaahan.
 – Moldovassa elämä on hyvää, mutta aina jotain puuttuu. Täällä voimme elää niin kuin tahdomme, päättää asioistamme itse, Novalenko summaa.
 Yhdeksän tunnin matkan päässä, Moskovassa, tämä on mieluisaa puhetta.
 A-studion lähetyksessä tänään TV1:llä klo 21 keskustellaan aiheesta Tavalliset venäläiset kituuttavat, miksei Venäjän talous uudistu?

Ilmaista maata ja Venäjän passi helpolla – Näin suurvalta houkuttelee väkeä Kaukoitään, sillä asumattomat maat on helppo valloittaa


Summary: Opetusministeriön työryhmä esittää, että vastaanottokeskuksissa olevilla lapsilla pitäisi olla mahdollisuus päästä päivähoitoon vähintään 20 tunniksi viikossa.

Maahanmuuttajien koulutusta ja työllistymisen edistämistä selvittänyt työryhmä esittää oppivelvollisuuden pidentämistä, vastaanottokeskuksissa oleville lapsille nykyistä selvempää oikeutta päivähoitoon ja kaikille tarvitseville oikeutta perusopetukseen valmistavaan opetukseen.
 Työryhmä ehdottaa myös, että oleskeluluvan saaneiden tulisi saada heti tietoa suomen tai ruotsin opiskelumahdollisuuksista. Yhä enemmän pitäisi kiinnittää huomiota myös maahanmuuttajataustaisten opettajien määrän lisäämiseen, koska se vaikuttaa ulkomaalaistaustaisten oppimistuloksiin.
 Opetusministeriön työryhmän tehtävänä oli tehdä ehdotuksia maahanmuuttajien koulutuksen ja kotouttamisen parantamiseksi. Työryhmä esittää raportissaan 40 eri toimenpidettä.
 Työryhmä luovutti raporttinsa opetusministeri Sanni Grahn-Laasoselle (kok.) keskiviikkona.
 Päivähoidon tilanne tulkinnanvarainen
 Raportin mukaan kansainvälistä suojelua hakevien lasten oikeus varhaiskasvatukseen on nykyisin tulkinnanvarainen. Kunnan velvollisuudesta järjestää päivähoitoa säädetään varhaiskasvatuslaissa.
 Työryhmä esittää, että vastaanottokeskuksissa olevien lasten tulisi saada osallistua varhaiskasvatukseen vähintään 20 tuntia viikossa.
 Perustelu on, että varhaiskasvatus tukee lapsen kotoutumista sekä suomen tai ruotsin oppimista. Lapset voivat tarvita hoitoa myös esimerkiksi vanhempien kotoutumiskoulutuksen vuoksi.
 Tulkinnanvaraista on työryhmän mukaan myös se, onko kunnan järjestettävä varhaiskasvatusta kunnassa laittomasti oleskelevalle lapselle. Tällainen tilanne voi syntyä esimerkiksi silloin, kun kielteinen turvapaikkapäätös on saanut lainvoiman, mutta perhe ei ole vielä poistunut maasta.
 Toisaalta raportissa todetaan, että vastaanottokeskuksissa olevien lasten osallistuminen varhaiskasvatukseen voi olla vähäistä "kulttuurisista syistä".
 Maahanmuuttajataustaisia lapsia oli vuonna 2016 kunnallisessa varhaiskasvatuksessa runsaat 19 000, mikä on vajaa kymmenesosa kaikista kunnallisessa päivähoidossa olevista lapsista.
 Valmistavan opetuksen puute heikentää oppimista
 Raportin mukaan toisen polven maahanmuuttajien oppimistulokset eivät ole juuri lainkaan parempia kuin ensimmäisen polven maahanmuuttajien. Tähän voi työryhmän mukaan vaikuttaa osaltaan se, että kaikki Suomessa syntyneet vieraskieliset eivät saa perusopetukseen valmistavaa opetusta, vaikka heillä olisi siihen tarvetta.
 Työryhmä esittää lainmuutosta, jolla koulut velvoitetaan antamaan perusopetukseen valmistavaa opetusta sitä tarvitseville. Nykyisin kunnilla ei lakiin perustuvaa velvollisuutta ole.
 OECD kiinnitti Suomen kotouttamispolitiikkaa koskevassa selvityksessään erityistä huomiota maahanmuuttajalasten kantaväestöä heikompiin PISA-tuloksiin. Heikot tulokset näyttävät raportin mukaan kiertyvän selkeästi puutteisiin suomen kielen taidossa.
 Työryhmä totesi myös, että osalla perusopetuksen loppuvuosina maahan tulleilla nuorilla koulutus saattaa jäädä hyvin puutteelliseksi.
 Ryhmä harkitsisi sitä, että perusopetusta koskevaa oppivelvollisuutta pidennetään niiden osalta, jotka eivät saa suoritettua perusopetuksen oppimäärää nykyisessä ajassa.
 Oppivelvollisuus päättyy nykyisin lukuvuoden lopussa sinä vuotena, jona nuori täyttää 17 vuotta.
 Korkeakoulutettujen oleskeluluvista ei selvää kantaa
 Ryhmä viittaa myös ehdotuksiin, että korkeakoulututkinnon suorittaneiden oleskeluluvan pidentäminen kannustaisi Suomessa jo olevia kansainvälisiä osaajia asettumaan maahan. Esimerkiksi Suomen ylioppilaskuntien liitto on esittänyt suomalaisista korkeakouluista valmistuville ulkomaalaisille opiskelijoille pysyvää oleskelulupaa.
 Ryhmä tyytyy kuitenkin esittämään, että "korkeakouluopiskelijoiden oleskelulupaprosessia kehitetään tukemaan työperäistä maahanmuuttoa".
 Suomen väestöstä oli raportin mukaan ulkomaalaistaustaisia toissavuonna yhteensä 384 000 eli 7 prosenttia.

Kotouttamista pohtinut työryhmä: Lisää maahanmuuttajataustaisia opettajia, oppivelvollisuus pidemmäksi


Summary: Pääministerin erosopimuksen tappio viittaa EU:n näkökulmasta siihen, että Britannia tarvitsee lisää aikaa selvittääkseen, mitä se haluaa, kirjoittaa EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio.

Britannian on tarkoitus erota EU:sta 72 päivän kuluttua. Eilen tiistaina kävi kuitenkin hieman todennäköisemmäksi, että näin ei tapahdu.
 Hallituksen neuvottelema sopimus EU-erosta kärsi rökäletappion parlamentin alahuoneessa äänin 202–432. Marginaali oli paljon suurempi kuin juuri kukaan olisi arvannut.
 Viesti on selvä: Neuvoteltu sopimus ei kelpaa parlamentille. Murskaluvut viittaavat siihen, että se ei kelpaisi parlamentille vaikka pääministeri  Theresa May  onnistuisi saamaan siihen pieniä myönnytyksiä EU:sta.
 Isoja myönnytyksiä taas ei ole tarjolla. EU-komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  ilmoitti heti tuloksen jälkeen, että unioni jatkaa sopimuksen ratifiointia omassa koneistossaan. Sopimus ei siis edelleenkään ole avattavissa uusille neuvotteluille.
 – Kehotan Britanniaa selventämään aikomuksensa mahdollisimman pian. Aika on miltei lopussa, Juncker sanoi.
 Britannia tarvitsee lisää aikaa
 EU-johtajia tuskin aiotaan lennättää Brysseliin hätäkokoukseen niin kauan kuin brittien paletti on täysin levällään. Murskaava äänestystulos teki selväksi, että viilaukset ja uudet selvennyspaperit eivät nyt riitä.
 Kello käy, eropäivä lähestyy. May sanoi heti äänestyksen jälkeen, että hän ei halua päätyä sopimuksettomaan eroon. Hallituksella ei ole mitään uutta sopimusta tai ratkaisua, jonka se voisi lyödä viime hetkellä tiskiin. EU:n kanssa on neuvoteltu vain tämä sopimus.
 Niinpä näyttääkin yhä todennäköisemmältä, että Britannia tarvitsee lisää aikaa saadakseen selville, mitä se oikeastaan haluaa.
 Pykälien mukaan eropäivää voidaan siirtää, jos eroava maa sitä pyytää ja 27 muuta jäsenmaata suostuvat pyyntöön yksimielisesti.
 Lykkäyksestä seuraisi kaksi ongelmaa
 Valtaosalle jäsenmaistapyyntöön suostuminen tuskin olisi ongelma, kunhan näköpiirissä olisi jonkinlainen ratkaisu pitkittyvään brexit-piinaan.
 Lykkäys olisi kaikkien kannalta pienempi paha kuin Britannian ero ilman sopimusta. Pidennyksessä on tosin kaksi pulmaa.
 Eropäivän lykkääminen eurovaalien jälkeiseen aikaan tarkoittaisi periaatteessa, että Britannian pitäisi lähettää 73 europarlamentaarikkoa myös seuraavaan Euroopan parlamenttiin, ainakin vähäksi aikaa. Paikat on kuitenkin jaettu jo muille, eikä Britannia osallistu vaaleihin.
 Toinen ongelma on, että useassa jäsenmaassa, mutta etenkin Ranskassa, hallitukset pelkäävät euroskeptisten ryhmien vyörytystä eurovaaleissa.
 Eropäivän lykkääminen hamaan tulevaisuuteen todistaisi näille porukoille, että EU on kuin vankila, josta on mahdotonta lähteä.
 EU:ssa toivotaan brexitin perumista
 Eurovaaleja enemmän jäsenmaiden laskelmissa painaa kuitenkin se mahdollisuus, että eropäivän lykkääminen voisi välttää Britannian eron ilman sopimusta.
 Lisäksi mantereella elätellään toivoa, että se avaisi mahdollisuuden Britannian jäämiselle unionin jäseneksi.
 Tähän suuntaan vihjasi jäsenmaiden johtajista koostuvan Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  Twitterissä:
 – Jos sopimus on mahdoton, eikä kukaan halua sopimuksetonta eroa, niin kenellä on lopulta rohkeutta sanoa, mikä on ainoa positiivinen ratkaisu?
 Donald Tuskin "positiivinen ratkaisu" voisi olla esimerkiksi brexitin peruuntuminen, mihin hän on aiemminkin viitannut mahdollisuutena.
 Tämä voisi periaatteessa tapahtuauuden brexit-kansanäänestyksen kautta. Brittien yleinen mielipide on kääntynyt jäsenyydelle suopeammaksi, tosin varsin kapealla erolla.
 Se ei tarkoita sitä, että eron peruuntuminen olisi kovinkaan todennäköistä. Sen lykkääntymiselle ja pehmentymiselle alkaa kertyä vakuuttavia perusteluita. Mutta samaan aikaan kasvaa myös sopimuksettoman eron todennäköisyys.
 Lue myös:
 Britannian parlamentti murskasi Theresa Mayn EU-erosopimuksen – Nämä ovat brexit-kaaoksen seuraavat askeleet
 Analyysi: Theresa May tuskin kaatuu EU-erosopimuksen rökäletappioon – Britannian taloudelle voi silti käydä huonosti
 Asiantuntija Brexit-esityksen kaatumisesta: Normaalimmassa tilanteessa pääministeri May olisi varmaan eronnut

Analyysi: Mayn murskatappio parlamentissa johtanee Britannian EU-eron lykkääntymiseen


Summary: Vuonna 2018 turvapaikkaa haki Suomesta yhteensä yli 4 500 henkilöä, kertoo Migri.

Irakilaiset ovat edelleen suurin turvapaikanhakijaryhmä.
 Vuonna 2018 turvapaikkahakemuksia jätettiin yhteensä 4 548, mutta hakemuksista lähes puolet oli uusintahakemuksia. Eniten uusintahakemuksia tekivät irakilaiset.
 Piikkivuonna 2015 Suomeen tuli yli 30 000 turvapaikanhakijaa, joista valtaosa oli irakilaisia. Ennen sitä hakijamäärä oli vuositasolla 3 000–4 000:n luokkaa, ja poikkeusvuoden jälkeen runsaat 5 000.
 Vuoden 2015 valtavan hakijamäärän taustalla oli muun muassa Isisin terrorista kehittynyt sotatila Irakin ja Syyrian alueella. Määrän paisumisesta tuli Suomessa ennennäkemätön haaste turvapaikkapolitiikalle ja kotouttamistyölle.
 Viime vuosina yksi yleistyneistä perusteista myönnetylle turvapaikalle on ollut hakijan kääntyminen kristinuskoon. Esimerkiksi Irak kuuluu maailman vaarallisimpiin maihin elää kristittynä. Maahanmuuttovirasto selvittää kääntymisen aitoutta turvapaikkapuhuttelussa.
 Tällä viikolla kansalaisaloite seksuaalirikoksesta tuomitun oleskeluluvan peruuttamisesta ja henkilön karkottamisesta saavutti 50 000 allekirjoitusta ja etenee siksi eduskuntaan. Aloitetta ovat kantaneet poliisin viime viikkoina kertomat tiedot useista seksuaalirikosten epäilyistä.
 Lue lisää:
 Runsaassa kolmessa vuodessa Suomessa on myönnetty turvapaikka yli 14 000 henkilölle. Missä he ovat nyt?
 Myönteisten turvapaikkapäätösten osuus harppasi selvästi

2 400 turvapaikanhakijaa tuli Suomeen 2018 – lisäksi lähes yhtä paljon uusintahakemuksia


Summary: Joka päivä keskimäärin yli kuudessa yrityksessä tehdään päätös ovien sulkemisesta. Viime vuonna Suomessa pantiin vireille 2 534 konkurssia.

yrityksen perustaminen (perustaminen (tiedollinen luonti), tiedollinen luonti)

Tänäänkin jonkun toivo todennäköisesti hiipuu. Vaikka kuinka yrittäisi, ei nenä enää pysy pinnalla. Onko nyt aika luovuttaa?
 Viime vuonna yrittäjien ahdinko oli aiempaa syvempi. Konkursseja pantiin vireille lähes 17 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin.
 Omasta pussista tiettyyn rajaan asti
 Näin paljon konkursseja pantiin vireille viimeksi vuonna 2015. Sitäkin enemmän konkurssihakemuksia jätettiin vuotta aiemmin. Silloin Satakunnan käräjäoikeuden ovista asteli sisään myös kokemäkeläinen  Juhani Seppälä .
 Henkilökohtaisten takausten raja oli tullut vastaan. Seppälä oli yrittänyt pelastaa kolmea paikallislehteä ja yhtä painotaloa maksamalla laskuja omista rahoistaan. Enempää hänellä ei ollut.
 – Ymmärsin, että minulla on myös perhe, jonka tulevaisuutta en halua vaarantaa, Seppälä kertoo.
 “Pahoittelut, loppu jää maksamatta”
 Satakunnan painotuote -osakeyhtiön alamäki oli alkanut jo puolitoista vuotta aiemmin. Juhani Seppälä oli juuri investoinut neljällä värillä painavaan koneeseen. Sitä asiakkaat olivat halunneet.
 Suunnitelmat investoinnin takaisinmaksusta karahtivat karille, kun yksi suurimmista asiakkaista lähti. Tilauksia tuli jatkuvasti vähemmän.
 – Kirjapaino- ja sanomalehtiala olivat suurissa vaikeuksissa. Ilmoitusmyynti takkusi ja tilaukset vähenivät, Seppälä  kertoi heti konkurssin jälkeen .
 Satakunnan painotuotteessa valmistettiin muun muassa paikallislehtiä. Päivi Meritähti / Yle
 Seppälä sinnitteli. Hän piti huolen, että työntekijät saavat palkkansa – vaikka hänen omasta pussistaan. Verottajan, pankin ja eläkevakuutusyhtiön suuntaan maksuja jäi hoitamatta. Velkaa kertyi.
 Sinnikäs yrittäjä yritti räpiköidä viimeiseen asti. Vuoden 2014 alussa oli kuitenkin selvää, että yritys ei enää selviytyisi.
 – Käräjäoikeuden pihassa soitin vielä verovirastoon, kiitin joustosta ja pahoittelin, että loppusumma jää nyt maksamatta. Takaraja tuli vastaan, Seppälä kertoo.
 Seppälä jätti 14. maaliskuuta neljä konkurssihakemusta. Lehtiä painaneen yrityksen lisäksi pohja putosi Ulvilan seutu, Uusi Pori ja Satakuntalainen -lehdiltä.
 Häpeää ja syyllisyyttä
 Konkurssi oli Juhani Seppälälle iso kolaus. Hän oli tottunut pitämään lupauksensa. Jos hän sanoi hoitavansa asian, niin hän myös teki – siihen asti kun pystyi. Ja kun ei enää pystynyt, otti se koville.
 – Syyllisyys söi syvältä. Miksi minä epäonnistuin? Miksi minulle kävi näin, vaikka muut pärjäävät?
 Juhani Seppälä tunsi syvää syyllisyyttä konkurssista. Jari Pelkonen / Yle
 Konkurssiin liittyy edelleen vahva häpeän tunne. Seppälä ei puhu siitä mielellään. Se johtuu osittain siitä, millainen kuva muilla konkurssista on.
 – Harva sitä päin naamaa sanoo, mutta kiertoteitä olen kuullut mielipiteitä, jotka eivät ole tuntuneet mukavilta.
 Keplottelijat pilaavat myös muiden konkurssin tehneiden maineen.  Juhani Seppälä
 Juhani Seppälän konkurssi oli puhdas. Siihen ei liittynyt mitään epärehellistä. Silti hän kokee tarpeelliseksi korostaa, että näin oli.
 – Konkurssista puhutaan usein negatiivisesti, koska julkisuudessa ovat yleensä näkyvästi esillä ne, joilla ei ole puhtaat jauhot pussissa. Tällaiset keplottelijat, mätämunat, pilaavat myös muiden konkurssin tehneiden maineen, Seppälä harmittelee.
 Konkurssin painolasti pysyy hartioilla
 Juhani Seppälä otti konkurssin hyvin henkilökohtaisesti. Hän halusi puhua asiat selviksi niin velkojien ja asiakkaiden kuin läheistensäkin kanssa ennen konkurssin julkistamista.
 – Ajoitin hakemuksen jättämisen tietoisesti perjantai-iltapäivään. Siten sain viikonlopun aikaa hoitaa asioita ennen kuin media tarttui uutiseen, Seppälä kertoo.
 Maanantain valjettua Seppälä vastasi yli sataan puheluun ja antoi haastatteluja. Illalla hän seisoi kaupunginhallituksen edessä ja avasi tilannetta kaupungin päättäjille.
 Seppälä halusi tehdä näin, vaikka henkilökohtaisella konkurssilla ei olisikaan ollut vaikutusta luottamustoimeen. Ei sillä ollutkaan. Seppälä oli kaupunginhallituksen puheenjohtaja silloin ja sitä hän on nyt.
 Satakunnan Yrittäjät otti viime kuussa kantaa konkurssin vaikutuksiin luottamustoimessa. Jari Pelkonen / Yle
 Vaikutusta olisi silti voinut olla. Konkurssin painolasti jää usein yrittäjän harteille pitkäksi aikaa. Esimerkiksi Satakunnan yrittäjät joutui viime kuussa ottamaan kantaa vastavalitun puheenjohtajan vuosia sitten tekemään konkurssiin.
 Aihetta puitiin silloin myös julkisuudessa. Maakuntalehti  Satakunnan Kansa kertoi , että  Pia Hirvonen  ei ota tehtävää vastaan, koska hänen aiempi konkurssinsa on aiheuttanut järjestössä keskustelua ja mielipahaa. Hän ei enää halua kaivella vanhoja.
 Yrittäjien puheenjohtaja  Markku Kivisen  mukaan varsinaista estettä luottamustoimen hoitamiselle ei olisi ollut.
 – Keskustelimme asiasta hallituksen työvaliokunnassa ja otimme yksiselitteisen kannan, että aiemmin tapahtunut konkurssi ei ole meillä este luottamustoimelle.
 Yrittäjille tukea ja vähemmän esteitä
 Markku Kivinen toivoo, että konkurssin tehneitä yrittäjiä kohdeltaisiin nykyistä paremmin. Yrittäjän epäonnistuminen on harvoin vain hänen omaa syytään ja vielä harvemmin siihen liittyy keplottelua.
 – Konkurssi johtuu usein toimintaympäristöstä tai siitä, että liikeidea ei ole enää kilpailukykyinen, Kivinen toteaa.
 Yrittäjä todennäköisesti kokee riittävästi musertavia ajatuksia jo omassa päässään. Muiden olisi hyvä keskittyä hänen tukemiseensa.
 – Meillä on tällaista palvelua ollutkin tarjolla. Yrittäjät ovat voineet soittaa toisille maksuvaikeuksissa olleille tai konkurssin tehneille yrittäjille. Heiltä on saanut henkistä tukea ja lakineuvontaa, Kivinen kertoo.
 Markku Kivinen toivoo lisää tukea konkurssin tehneille yrittäjille. Jari Pelkonen / Yle
 Palvelu on nyt tauolla, mutta se otetaan Kivisen mukaan tarpeen vaatiessa uudelleen käyttöön.
 Uuden yrityksen perustaminen on konkurssin jälkeen aika haasteellista.  Markku Kivinen
 Nyt yrittäjäyhdistys on keskittynyt löytämään uusia keinoja yrittäjien tukemiseen. Painopiste on vaalien alla erityisesti muurien murtamisessa. Konkurssin tehneet yrittäjät kohtaavat monia vaikeuksia byrokratiassa yrittäessään perustaa uutta yritystä.
 – Nykyään uuden yrityksen perustaminen on konkurssin jälkeen aika haasteellista. Tuleva hallitus voisi miettiä, mitä esteitä polulta voisi poistaa, Kivinen toteaa.
 Uusi alku yrittäjälle
 Konkurssin kokenut Juhani Seppälä halusi yrittää heti uudelleen. Vaikka edellinen yritys kohtasi loppunsa, uskoi hän uuden ideansa toimivuuteen.
 Seppälälle uuden yrityksen perustaminen oli mahdollista, sillä hän sai kaikki velkansa maksettua hyvissä ajoin. Siinä auttoi työpaikan löytyminen heti konkurssin jälkeen. Ura painoalalla jatkui, nyt vain toisen palveluksessa.
 – Olin työskennellyt painoalalla kymmeniä vuosia. Se, että sain edelleen avata aamuisin oven ja haistaa painomusteen tuoksun, auttoi minua jatkamaan elämässä eteenpäin.
 Juhani Seppälä työskentelee nykyään Eura Printin myyntipuolella. Jari Pelkonen / Yle
 Mikä ihanteellisinta, nykyinen työnantaja Eura Print tukee Seppälän yrittäjyyttä. Hän saa tehdä osan painotöistä omalla toiminimellään. Yrittäjän kipinästä ei ole siis tarvinnut luopua, vaikka se hetkeksi sammuikin.
 – Toivon, että yhteiskunta soisi muillekin konkurssin tehneille uuden alun. Jos yksi suunta katkeaa, voi yrittäjällä olla muita hyviä ideoita jäljellä. Jos Suomi jollain pärjää niin yrittäjyydellä, Seppälä toteaa.

Vireille pantujen konkurssien määrä kasvoi: ”Miksi minulle kävi näin, vaikka muut pärjäävät?”


Summary: Britannian parlamentti kaatoi  pääministeri Theresa Mayn esittelemän sopimuksen Britannian EU-erosta.

Parlamentin alahuoneen edustajista peräti 432 äänesti sopimusta vastaan ja 202 puolesta. Yli sata pääministerin oman puolueen edustajaa äänesti vastaan. Tulos yllätti jyrkkyydellään jopa asiantuntijoita.
 – Siinä mielessä yllätti, että tämä on näin selvä. Ja että Theresa May ei ollut onnistunut parantamaan asemaansa puolueen sisäisen äänestyksen jälkeen, sanoo Helsingin yliopiston Eurooppa-tutkimuksen verkoston tutkimusjohtaja  Juhana Aunesluoma .
 Joulukuun jälkeen Mayn asema on jatkanut heikentymistään.
 – Hänen asemansa puolueensa johtajana on niin kyseenalainen, että normaalimmassa tilanteessa hän olisi jo varmaan eronnut, Aunesluoma arvioi.
 Euroopan unioni -tutkimusohjelman ohjelmajohtaja  Juha Jokela  korostaa, että myös konservatiivipuolueen sisällä on erilaisia näkemyksiä siitä, miten brexit tulisi toteuttaa.
 – Neuvottelujen edetessä yleinen kritiikki sille, että tämä neuvotteluratkaisu ei ole se oikea tapa, on kasvanut, Jokela sanoo.
 Asiassa on myös suoranaisia kiistakysymyksiä.
 – Ehkä se kaikkein keskeisin on Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajaan liittyvä varajärjestely, toteaa Jokela.
 Aunesluoman mukaan äänestyksen tiukasti sopimuksen torjuva tulos estää sen, että samaa mallia tarjottaisiin parlamentille toistamiseen. Jos tappio ei olisi ollut näin selvä, May olisi voinut tulla sopimuksen kanssa uudelleen parlamentin eteen.
 – Nyt tämä sopimus on Britannian parlamentissa kuollut, Aunesluoma napauttaa.
 Lue lisää:
 Britannian parlamentti murskasi Theresa Mayn EU-erosopimuksen – Nämä ovat brexit-kaaoksen seuraavat askeleet
 Analyysi: Theresa May tuskin kaatuu EU-erosopimuksen rökäletappioon – Britannian taloudelle voi silti käydä huonosti

Asiantuntija Brexit-esityksen kaatumisesta: Normaalimmassa tilanteessa pääministeri May olisi varmaan eronnut


Summary: Äärijärjestö al-Shabaab on sanonut olevansa iskun takana.

Kenian Nairobissa hyökkäys hotelli- ja toimistokompleksiin jatkuu yhä. Ainakin 15 ihmistä on kuollut tiistaina alkaneessa iskussa.
 Tämä hyökkäyksestä tiedetään nyt.
 Miten hyökkäys on edennyt?
 Hyökkäys alkoi tiistaina iltapäivällä, kun ylellisen hotellin ja toimistokompleksin pysäköintipaikalla räjähti. Lisäksi loistohotelli DusitD2:n aulaan tehtiin itsemurhaisku. Valtavan räjähdyksen ääni kuului kilometrien päähän.
 Tämän jälkeen ainakin neljä aseistautunutta miestä hyökkäsi hotelliin ja kauppoihin. Hyökkääjien ja poliisin välillä käytiin päivällä tulitaisteluja.
 Illalla turvallisuusjoukot ilmoittivat, että ne olisivat olivat tarkastaneet kaikki rakennukset. Silti alueella on kuulunut aamuyöllä ja aamulla hajanaista ampumista.
 Aamulla poliisi tiedotti, että turvallisuusoperaatio on yhä käynnissä. Uutistoimisto Reutersin tietojen mukaan kompleksissa on yhä ihmisiä loukussa, ja ammuskelu on jatkunut.
 Mitä uhreista tiedetään?
 Kahden poliisilähteen mukaan hyökkäyksessä on kuollut ainakin 15 ihmistä. Lisäksi useita ihmisiä on loukkaantunut hyökkäyksessä.
 Yhdysvaltain viranomaiset ovat vahvistaneet, että Yhdysvaltain kansalainen on kuollut iskussa. Ruumishuoneen työntekijän mukaan uhrien joukossa on yksi britti ja 11 kenialaista, uutistoimisto Reuters kertoo. Tietoa ei ole vahvistettu.
 Monet uhreista olivat Reutersin tietojen mukaan olleet ruokailemassa kompleksiin kuuluvassa Secret Garden -ravintolassa.
 Mitä iskun tekijöista tiedetään?
 Somalialainen äärijärjestö al-Shabaab on kertonut tehneensä iskun. Kenian viranomaiset eivät ole ottaneet kantaa väitteeseen.
 Al-Shabaab on tehnyt useita terrori-iskuja Keniassa viime vuosina. Vuonna 2013 lähes 70 ihmistä kuoli, kun järjestö iski Nairobissa Westgate-ostoskeskukseen.
 Vuonna 2015 al-Shabaab teki tähän asti tuhoisimman iskunsa yliopiston kampukselle Garissan kaupungissa. Iskussa kuoli lähes 150 ihmistä.
 Kenian presidentin  Uhuru Kenyattan  on määrä puhua iskusta kansalaisille keskiviikkona aamuna.
 Lue myös:
 Nairobin hotelli-iskussa ainakin 14 kuollutta, ammuskelu jatkuu yhä – tunnettu terroristiryhmä ilmoittautui tekijäksi
 Yhdysvallat on vähentämässä erikoisjoukkojaan Afrikassa – "He jättävät pelikentän auki Venäjälle ja Kiinalle"

Poliisi taistelee yhä Nairobissa hyökkääjiä vastaan, ainakin 15 kuollut – Tämä hotelli-iskusta tiedetään nyt


Summary: Näyttelyssä on esillä noin 120 museolaatuista alkuperäisjulistetta.

Tampereelle on kesällä kattava Andy Warhol -näyttely.
 Näyttelyssä on esillä noin 120 museolaatuista alkuperäisjulistetta 1960–1980-luvuilta. Lisäksi näyttelyssä on kirjojen, lehtien ja levyjen kansia sekä keräilyesineitä ja Warholin julkaisemia Interview-lehtiä.
 Tampere-taloon rakennettavan näyttelyn teokset ovat lainassa Hampurin taideteollisuusmuseosta.
 Näyttelyssä soi myös musiikki.
 Tampere-talo julkaisee helmikuussa taidekilpailun. Taiteilijoilta pyydetään oman tulkinta Andy Warholin taideperinnöstä tämän päivän Suomessa. Parhaista töistä rakennetaan oma kokoelma Andy Warhol -näyttelyn yhteyteen.
 Pop-taiteen pioneerina tunnettu Andy Warhol syntyi vuonna 1928 ja kuoli 1987.
 Andy Warhol ei tunnustanut töidensä sisältävän yhteiskuntakritiikkiä tai ironiaa, vaikka aikalaiset sitäkin niissä näkivät. Hän ilmoitti tekevänsä taidetta vain ansaitakseen rahaa.
 Näyttely on Tampere-talossa 17.6.–25.8.

Laaja Andy Warhol -kokoelma valtaa Tampere-talon kesällä


Summary: Reseptilääkkeet voi nykyisin tilata kotiin vaikka kännykällä. Myös lääkkeiden luovutusautomaatit yleistyvät nopeasti.

Tästä on kyse Lääkkeiden etäostaminen yleistyy tietotekniikan avulla. Reseptilääkkeet voi jo hankkia jonottamatta apteekissa. Noutoautomaatit soveltuvat myös julkisiin sote-palveluihin.
 Automaatioon ja älypuhelimiin perustuvat noutopisteet yleistyvät Suomessa vauhdilla. Uutta ovat apteekkien lääkeautomaatit, ja vastaavia palveluita on avautumassa myös kunnallisiin hyvinvointipalveluihin.
 Apteekeissa kehitysvauhti on nyt nopeaa. Eri puolille Suomea on toimitettu jo noin sata lääkkeiden luovutusautomaattia. Kotimaiset alan yritykset ennustavat alkaneelle vuodelle voimakasta kasvua.
 Oulun kaupunginsairaalan hoitotarvikkeiden jakeluautomaatti on esimerkki siitä, kuinka automaatio etenee myös julkiseen sosiaali- ja terveydenhuoltoon. Kotisairaanhoidossa käytettäviä tarvikkeita on aikaisemmin pitänyt jonottaa palvelutiskillä määrättyinä aukioloaikoina, mutta uusi noutoautomaatti palvelee myös aukioloaikojen ulkopuolella.
 Hoitotarvikkeet saa hakea omaan tahtiin
 Oulun kaupungin hyvinvointipalveluissa työskentelevä perushoitaja  Seija Pehkonen  täyttää hoitotarvikkeiden noutoautomaattia Kontinkankaalla, kaupunginsairaalan aulassa.
 Lokeroon sujahtaa tällä kertaa pahvilaatikollinen avannepusseja. Terveydenhuoltolain nojalla hoitotarvikkeita jaetaan maksutta tietyille erityisryhmille, mikä helpottaa pitkäaikaissairaiden pärjäämistä kotihoidossa.
 – Tästä lähtee seuraavaksi tekstiviesti asiakkaan puhelimeen, ja noutokoodilla oikean luukun sitten saa auki, Pehkonen selvittää.
 Asiakas voi hakea hoitotarvikkeet automaatista silloin, kun hänelle sopii parhaiten, myös iltaisin ja viikonloppuisin.  Helena Ruokamo
 Palveluesimies  Helena Ruokamo  kertoo, että asiakaspalautteen perusteella uusi palvelu on otettu vastaan todella hyvin. Ruokamon mukaan kaupungin hyvinvointipalvelut saavat automaatiosta arvokasta kokemusta, ja samalla henkilöstön teknologiaosaaminen lisääntyy.
 Hoitotarvikeautomaatti helpottaa osaltaan vuotuista työkuormaa yhteensä noin 5,4 miljoonan euron arvoisten hoitotarvikkeiden jakelussa ja samalla parantaa asiakkaiden palvelua.
 – Asiakas voi hakea hoitotarvikkeet automaatista silloin, kun hänelle sopii parhaiten, myös iltaisin ja viikonloppuisin. Toivomme, että palvelua voitaisiin laajentaa jatkossa koko Oulun alueelle, Ruokamo toteaa.
 Postin pakettiautomaatit esikuvana
 Noutoautomaation vahvana edelläkävijänä voidaan pitää Postin pakettiautomaatteja, joiden  lukumäärä kasvaa  kuluvan vuoden aikana jo 1500:aan.
 Luovutusautomaatteja kehittävä  Seppo Kangas  Smartpickbox oy:stä tunnustaa auliisti, että Posti on opettanut suomalaiset pakettiautomaattien käyttäjiksi.
 – Saimme idean juuri Postin pakettiautomaateista. Ryhdyimme ideoimaan automaateille myös muuta käyttöä. Nyt olemme toimittaneet niitä yli kymmenelle eri toimialalle, Kangas kertoo.
 Luovutusautomaatio on selvästikin läpimurtovaiheessa. Esimerkiksi Kankaan yritys on kaksinkertaistanut liikevaihtonsa viime vuonna. Ohjelmisto- ja tuotekehitys on oululaisissa käsissä, ja automaatit valmistaa kuusamolainen yritys alihankintana.
 Eri puolille Suomea on toimitettu jo noin sata lääkkeiden luovutusautomaattia. Timo Nykyri / Yle
 Kankaan yritys on toimittanut apteekkien luovutusautomaatteja jo noin 80 tilaajalle. Yhtiö on saanut jalansijaa myös autohuoltamoiden avain- ja maksurutiinien automatisoinnissa sekä muun muassa rautakauppojen ja varaosaliikkeiden noutoautomaatiossa.
 – Asiakas säästyy jonottamiselta. Esimerkiksi jälkitoimitukseen siirretyn lääkkeen voi hakea automaatista itsenäisesti, jopa aukioloaikojen ulkopuolella, Kangas motivoi.
 Julkisissa sosiaali- ja terveyspalveluissa Smartpickbox-yhtiön ensimmäinen pilotti on Oulun kaupunginsairaalan aulassa palveleva hoitotarvikeautomaatti.
 – Uskon, että julkinen puoli tulee lisäämään noutoautomaatteja jatkossa vahvasti. Automaatit soveltuvat esimerkiksi sairaaloiden avainten hallintaan ja jakeluun sekä työvaatehuoltoon, kaikkiin kädestä käteen –rutiineihin.
 Lääkkeitä tilauksesta kotiovelle
 Lääkkeiden hankkiminen ei vaadi enää välttämättä lainkaan käyntiä apteekissa. Verkkopalveluja käyttämällä vähintäänkin palvelutiskin jonot voi ohittaa helposti.
 Yliopiston apteekissa lääkkeiden ja hyvinvointituotteiden verkkotilaukset ovat kaksinkertaistuneet vuoden 2018 aikana. Kolmellatoista paikkakunnalla toimiva apteekkikonserni on hankkinut lääkkeiden noutoautomaatteja useille toimipaikoilleen sekä konserniin kuuluvalle Ego-hyvinvointimyymäläketjulleen.
 Proviisori  Paula Filppula  Oulun Yliopiston apteekista kokee, että automaatio tarjoaa asiakkaalle lisää palveluvaihtoehtoja ja vapauttaa resursseja asiakaspalveluun toimipisteissä.
 – Asiakas voi tehdä ostokset paikasta riippumattomalla tavalla puhelimen ja verkon chat-palvelun tai Uniikki-sovelluksen avulla. Tuotteet voidaan hakea automaatista tai pyynnöstä lähettää kotiovelle saakka.
 Automaatissa on tavaraa koko ajan ja joulun alla meinasi ihan tila loppua kesken.  Katja Joensuu
 Lääkkeet toimitetaan kotiin postin tai pakettipalvelun kautta. Reseptilääkkeitä toimitetaan myös pakettiautomaattiin. Tämä edellyttää, että asiakas on ensin rekisteröitynyt pankkitunnuksillaan Yliopiston apteekin verkkopalvelun käyttäjäksi.
 Proviisori Filppula pitää järjestelmää helppona ja turvallisena. Puhelimitse asioitaessa palvelutilanteessa käytetään turvakysymystä, johon asiakkaan on osattava vastattava oikein. Turvakysymyksen asiakas asettaa rekisteröityessään verkkoapteekkiin ensimmäistä kertaa.
 Apteekin teknisten toimihenkilöiden esimies  Katja Joensuu  kertoo, että lääkkeiden noutoautomaatti on Oulussa otettu hyvin vastaan niin asiakkaiden kuin henkilökunnankin keskuudessa. Viivakoodien ansiosta järjestelmä on helppokäyttöinen henkilökunnalle. Asiakkaalle järjestelmä lähettää tekstiviestinä tarvittavan numerokoodin heti, kun tuotteet ovat noudettavissa.
 – Automaatissa on tavaraa koko ajan ja joulun alla meinasi ihan tila loppua kesken, Joensuu kertoo.
 Lääkeautomaatit auki myös ilman valvovaa henkilökuntaa
 Farmaseutilta voi nykyisin ostaa lääkkeet verkon yli samalla tavalla kuin asioidaan apteekin palvelutiskillä.
 Espoolaisen Remomedi oy:n Videoapteekissa asiakas saa videopuhelun aikana sopimusapteekin farmaseutilta lääkeneuvonnan, sekä ostaa ja maksaa apteekkituotteensa. Lääkkeet voidaan sen jälkeen hakea yhtiön valmistamasta Noutoapteekista tai toimittaa asiakkaan kotiin.
 Apteekkari Kati Rantoja käynnistelee Remomedi oy:n toimittamaa Kuusamon Keskusapteekin videoapteekkia. Ensio Karjalainen / Yle
 Toimitusjohtaja  Kari Paukkeri  korostaa yrityksensä lääkeautomaattien turvallisuutta. Noutoapteekin moduuleissa on murtoyrityksiä ehkäisevä teräsrakenne, ja lääkkeiden osto- ja luovutusohjelmiston tietoturvaan on kiinnitetty erityistä huomiota. Lisäksi luovutusautomaatit kontrolloivat lääkkeiden säilytyslämpötilaa.
 Viime vuoden lopulla alkaneet ensimmäiset toimitukset ovat suuntautuneet muun muassa pääkaupunkiseudulle, länsirannikolle ja Pohjois-Karjalaan.
 – Luovutusautomaatit sijoittuvat usein kivijalka-apteekin tuulikaappiin, jonne asiakkaat pääsevät myös aukioloaikojen ulkopuolella käyttämällä yksilöllistä tunnistuskoodia, Paukkeri kuvailee.
 Nouto- ja Videoapteekin ohjelmistokehitys on Remomedin omissa kotimaisissa käsissä, ja teräsrakenteiden tuotantoa ollaan kuluvan vuoden aikana siirtämässä Tanskasta Suomeen. Remomedi on yli kahdenkymmenen suomalaisen apteekkarin omistama yhtiö.
 Paukkeri uskoo, että tänä vuonna yhtiö toimittaa automaattisen Noutoapteekin 40–50 apteekkarille eri puolilla Suomea. Viime vuoden lopulla alkaneet ensimmäiset toimitukset ovat suuntautuneet muun muassa pääkaupunkiseudulle, länsirannikolle ja Pohjois-Karjalaan.
 – Muihin pakettiautomaatteihin verrattuna tuoteperheemme on kehitetty juuri apteekkikäyttöön, eikä sitä myydä muille toimialoille, Paukkeri korostaa.
 Liitot mukana kehityksessä
 Suomen Apteekkariliitto pitää alan digitalisaatiota myönteisenä ilmiönä. Liiton johdolla päivitetään parhaillaan verkkoapteekkialustaa, jota käyttää jo lähes sata apteekkia eri puolilla maata, kertoo liiton viestintäjohtaja  Erkki Kostiainen .
 – Uusi eAPTEEKKI -nimisen sovelluksen myötä verkkoapteekkien määrä yli kaksinkertaistuu Suomessa tänä vuonna. Myös pienemmät apteekkiluvan haltijat voivat sen myötä aloittaa verkkopalvelun, Kostiainen arvioi.
 Uusi verkkokauppa-alusta tarjoaa mahdollisuuden lääke- ja hoitotarvikeostojen ohella myös moniin muihin digipalveluihin, kuten farmaseutin etävastaanotot, tarkistuspalvelut ja lääkehoidon onnistumisen seuranta, Erkki Kostiainen selvittää.
 Farmasialiiton puheenjohtaja  Antti Katajan  mukaan automaation vaikutusta alan kehitykseen on tässä vaiheessa vaikea arvioida. Liitolla ei liioin ole erityistä kantaa lääkkeiden luovutusautoautomaation yleistymiseen.
 – Itse ajattelen, että tärkeintä on potilaan lääkeneuvonnan turvaaminen, hänen sitouttaminen lääkehoitoon ja yleensäkin lääkityksen turvallisuus, Kataja toteaa.

Netistä tilatut lääkkeet voi noutaa pakettiautomaatista – apteekit ottavat mallia Postista


Summary: Pääministeri Theresa Mayta uhkaa luottamusäänestys, eikä hänen sopimukselleen löydy tukea.

Britannian parlamentti hylkäsi pääministeri  Theresa Mayn   EU-erosopimuksen murskaluvuin 432–202.  Nyt sekä hallituksen että EU-eron kohtalo on vaakalaudalla.
 Näin Britannian brexit-prosessi etenee seuraavien päivien aikana – ainakin tämänhetkisten tietojen mukaan.
 Keskiviikko: luottamusäänestys
 Parlamentti äänestää tänään keskiviikkona hallituksen luottamuksesta. Aloitteen äänestyksestä teki oppositiossa olevan työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn .
 Hallituksen uskotaan selviävän äänestyksestä. Vaikka 118 konservatiivia ja Pohjois-Irlannin unionistipuolue DUP:n edustajat äänestivät Mayn sopimusta vastaan, he eivät halua antaa työväenpuolueelle mahdollisuutta päästä valtaan.
 Jos hallitus menettää parlamentin luottamuksen, sillä on  kaksi viikkoa aikaa voittaa uusi luottamuslauseäänestys.  Jos luottamusta ei tule, uudet vaalit on järjestettävä noin kuukauden sisällä. Tämä tarkoittaisi lähes varmasti EU-eron lykkäämistä.
 Luottamusäänestys on määrä pitää kello 21 Suomen aikaa.
 Lue myös:
 Analyysi: Theresa May tuskin kaatuu EU-erosopimuksen rökäletappioon – Britannian taloudelle voi silti käydä huonosti
 Maanantai: hallituksen uudet suunnitelmat
 Jos pääministeri May voittaa luottamusäänestyksen, hänen on kerrottava uusista brexit-suunnitelmistaan viimeistään ensi maanantaina. Sitä ennen May aikoo keskustella muiden puolueiden johtajien kanssa,  yleisradioyhtiö BBC kertoo.
 Luultavasti May kertoo aikovansa neuvotella EU:lta ja muilta jäsenmailta lisämyönnytyksiä, jotta hänen sopimuksensa hyväksyttäisiin. EU:n johto on kuitenkin ilmoittanut, ettei siihen ole tarjolla kuin pieniä viilauksia.
 Monia Britannian parlamentaarikkoja hiertää etenkin se, että sopimuksen mukaan Britannia jää toistaiseksi EU:n kanssa yhteiseen tulliliittoon, jos Pohjois-Irlannin ja Irlannin rajan auki pitämisestä ei synny sopua.
 Osa parlamentin jäsenistä haluaisi ottaa brexit-prosessin hallitukselta omiin käsiinsä. Tämä vaatisi kuitenkin ennenkuulumattomia muutoksia parlamentin sääntöihin.
 29. maaliskuuta: EU-ero?
 Britannia eroaa 29. maaliskuuta EU:sta ilman sopimusta, jos parlamentti ei ole hyväksynyt mitään sopimusta eikä eroa ole lykätty tai peruttu.
 Sopimuksetonta eroa haluavat vain kaikkien jyrkimmän linjan brexitin kannattajat. Taloustieteilijät ovat varoittaneet, että se syöksisi Britannian talouskaaokseen.
 Britannia voisi lykätä eroa, jos muut jäsenmaat hyväksyvät sen pyynnön. On epäselvää, olisiko pääministeri Theresa May valmis lykkäykseen, jos vaihtoehtona olisi ero ilman sopimusta.
 Muun muassa Skotlannin pääministeri  Nicola Sturgeon  ja monet työväenpuolueen edustajat ovat vaatineet uutta kansanäänestystä, jotta kansalaiset voisivat vielä harkita eron perumista kokonaan. Toistaiseksi kansanäänestyksellä ei ole parlamentin enemmistön tukea.
 Lue myös:
 Parlamentti hylkäsi murskaluvuin Mayn brexit-sopimuksen, keskiviikkona epäluottamusäänestys – Yle seurasi hetki hetkeltä
 Analyysi: Theresa May tuskin kaatuu EU-erosopimuksen rökäletappioon – Britannian taloudelle voi silti käydä huonosti

Britannian parlamentti murskasi Theresa Mayn EU-erosopimuksen – Nämä ovat brexit-kaaoksen seuraavat askeleet


Summary: Nuoret työntekijät kaipaavat muita enemmän palautetta työnsä sujumisesta.

Kesätöiden hakuaika lähestyy ja on joillakin aloilla jo menossa. Mitä ei kannata tehdä, jos toivoo kesätyöpaikan ovien aukeavan?
 Pyysimme tähän vinkkejä kahdelta kokeneelta rekrytoijalta. Neuvoja antoivat S-ryhmän henkilöstöjohtaja  Susa Nikula  ja Stora Enson Imatran tehtaiden henkilöstöpäällikkö  Aimo Kettunen .
 Moka: Jätä vajaa hakemuslomake, chättää hakemus kuten viesti kaverille, jaarittele niitä näitä
 Enemmistö kesätöistä haetaan sähköisesti, jolloin lomakkeiden kanssa kannattaa olla tarkkana.
 – Jos pyydetään hakemaan sähköisellä lomakkeella, ei kannata täyttää vain haluamiaan kohtia, vaan vastata kaikkiin kysymyksiin mihin pyydetään, S-ryhmän Nikula neuvoo.
 – Jos taas hakee vapaamuotoisella hakemuksella, kannattaa kirjoitustyyliä miettiä, eikä olla yhtä vapaamuotoinen, mitä some-viestittelyssä kavereiden kanssa tulee oltua.
 Stora Enson Kettunen toteaa, että sekavan oloinen ja epälooginen hakemus usein siirtyy sivupinoon. Useaan paikkaan lähteviä kopioi-liitä-tekniikalla kirjoitettuja hakemuksia kannattaa välttää.
 – Meillekin tulee toisinaan copy-paste-hakemuksia, ja sellainenhan ei kerro, miksi henkilö on hakemassa juuri meille tai meidän työpaikoistamme kiinnostunut, Kettunen sanoo.
 Niin S-ryhmässä kuin Stora Ensollakin ihminen lukee pääsääntöisesti kaikki saapuvat hakemukset, eikä koneellista karsintaa käytetä. Poikkeuksena ovat S-ryhmällä lähinnä tehtävät, joissa selkeästi edellytetään jotain asiaa, kuten täysi-ikäisyyttä. Silloin alaikäisten hakemukset eivät mene luettavaksi asti.
 – Varsinkin nuorimmille suunnatuissa paikoissa pyrimme myös haastattelemaan kaikki hakijat. Henkilökohtaisella lyhyellä tapaamisella on hakemusta isompi merkitys, Nikula sanoo.
 Moka: Laita äiti, isä tai muu sukulainen viemään hakemus ja soittamaan puolestasi
 Nikula toteaa, ettei ketään muuta kannata laittaa viemään hakemusta. Esimerkiksi nuorimmille suunnattuja tutustu ja tienaa -kesätyöpaikkoja hakiessa hakemus usein jätetään suoraan kaupan toimipaikkaan.
 Varsinaisen asian hoitamisen sijaan sukulaisen tai kaverin voi pyytää avuksi työnhakuun toisella tavalla.
 – Kannattaa tehdä sparrausta sukulaisten kanssa, kun hakee ensimmäistä työpaikkaa. Kokeneemmalta voi saada apua vaikka käymällä läpi mahdollisia haastattelun kysymyksiä, Nikula sanoo.
 Kettunen on puolesta-asioinnista samoilla linjoilla. Hakeminen ei yleensä etene, jos laittaa itsensä sijaan jonkun muun asialle.
 Sama pätee puheluihin. Stora Enson Kettunen toteaa, ettei anna hyvää kuvaa hakijasta, jos tämä sanoo soittaessaan sen ja sen käskeneen tai pyytäneen kyselemään työpaikan perään.
 Moka: Mene työhaastatteluun kengänkärkiä katsellen, tai täysi teatteriesitys päällä
 – Meillä asiakaspalvelu on melkein kaikissa tehtävissä, joten ihmisiä pitää uskaltaa tervehtiä ja katsoa silmiin, Nikula toteaa.
 Haastattelussa ei anna parasta kuvaa itsestään, jos katselee kengänkärkiä ja jauhaa purukumia. Reipas asenne kannattaa ja huomaavaisilla käytöstavoilla pääsee pitkälle.
 Vaikka itsestään kannattaa tuoda esille parhaat puolet, ei kannata lähteä esittämään täysin eri ihmistä.
 – Ei sellaista roolia jaksa kantaa pitkään töissä.
 Moka: Älä turhaan selvitä hakemasi työtehtävän taustoja ennen haastattelua
 – Haastattelussa ei kannata antaa vaikutelmaa, että on velvollisuudesta tullut paikalle, Kettunen toteaa.
 Tilannetajusta on apua. Jos haastatteluun tulee selkeästi yli- tai alipukeutuneena, voi tulla mieleen että tietääköhän hakija, millaisesta tehtävästä on kyse.
 – Toivotaan että hakija ottaa selvää haetusta tehtävästä ja hieman, mitä normeja siihen kuuluu, Kettunen mainitsee.
 Vinkki työnantajalle: Palautetta kaivataan ja arvostetaan
 Mitä ensimmäisiä kokemuksiaan työelämästä saaneet ovat ajatelleet? Miltä työelämä näyttää sinne vasta saapuvalle?
 – Nuoria yllättää aika usein, että työssä käyminen on raskasta, ja päivän aikana tehdään paljon töitä. Joitain yllättää, että töissä pitää olla oikeasti silloin, kun työaika alkaa, Nikula kertoo.
 S-ryhmä teetti viime kesänä kyselytutkimuksen alle 25-vuotiaille työntekijöilleen. Toinen nuoria yllättänyt asia oli, kuinka paljon lyhyessä ajassa pitää eri asioita oppia ja omaksua.
 – Esimerkiksi työ Prisman kassalla on aika vaativaa. Siihen joutuu lyhyessä ajassa omaksumaan paljon eri asioita.
 Yksi selkeä ilmiö on huomattu niin S-ryhmässä kuin Stora Ensollakin.  Nuoret työntekijät kaipaavat entistä enemmän palautetta siitä, kuinka töissä meni ja kuinka siinä on pärjännyt.
 – Se on kesätyöntekijöiden palautteista noussut esille, että omasta tehtävästä suoriutumisesta kaivataan palautetta. Se voi yllättää, ettei palautteen antaminen ole samanlaista mihin on tottunut vaikka koulussa, Kettunen sanoo.
 Kesätöiden tarjoajalle voikin antaa vinkiksi muistaa antaa palautetta. Sitä voi antaa silloinkin, kun kaikki on mennyt sujuvasti odotusten mukaan.
 Nuoret fiksuja ja reippaita
 Perinteiselle teollisuuden alalle töihin tulevia saattaa yllättää myös vuorovaikutuksen haasteellisuus. Hyvin eri-ikäisten ihmisten ja kenties voimakkaidenkin persoonien kanssa kaikki eivät ole tottuneet toimimaan.
 Niin Nikula kuin Kettunen haluavat ehdottomasti painottaa, että nuoret ovat reippaita ja töistään innostuneita.
 – Sen haluan sanoa, että on paljon reippaita ja päteviä nuoria jotka haluavat tehdä töitä, Nikula toteaa.
 – Nykynuoriso on fiksua joukkoa, ja ottavat hyvin tehtävät hoitoonsa, jatkaa Kettunen.
 S-ryhmä on suurimpien kesätöitä tarjoavien yritysten joukossa. Se  on kertonut  palkkaavansa jopa 14 000 työntekijää ensi kesäksi. Keskolla  on paikkoja  viidelletuhannelle kesätyöntekijälle.  Stora Enso  palkkaa yli tuhat kesätyöntekijää eri puolille maata. Perinteisesti isoja kesätyöllistäjiä ovat olleet lisäksi kunnat, kaupungit ja kuntayhtymät.
 Lue myös
 Työllisyysaste nousi hallituksen 72 prosentin tavoitteeseen – Sipilä: "Se on keveiden tuuletusten paikka autotallissa tänään"
 Juuso Toivonen, 30, sai pätkätöistä ja epävarmuudesta tarpeekseen – ratkaisu löytyi pienestä Karkkilasta, jossa on otettu kovat keinot käyttöön ammattilaisten saamiseksi
 Haussa ketterä ja intohimoinen kunnansihteeri – markkinoinnin kieli  valuu voimalla myös julkisen sektorin työpaikkailmoituksiin
 "Norjalaisen miehen pitää kestää kylmää" – Kaikki norjalaisnuoret eivät hiihdä, mutta yllättävän monella on tuhannen euron takki

Haetko pian kesätöitä? Kaksi kokenutta rekrytoijaa kertoo, mitkä virheet ainakin kannattaa välttää