Summary: Virgin-konsernin nokkamies, brittimiljardööri Richard Branson on kuvaillut Brunein kivityskuolemanrangaistuksia kammottaviksi ja epäinhimillisiksi.

Brunein sulttaaniin kytköksissä olevien hotellien vastaiseen boikottiiin on liittynyt uusia julkisuuden henkilöitä sen jälkeen, kun sulttaanikunta otti eilen käyttöönsä sharia-lain rangaistuskäytännöt. Vastaisuudessa homoseksistä ja uskottomuudesta avioliitossa rankaistaan Bruneissa kivityskuolemalla.
 Yhdysvaltalainen talk show -juontaja, koomikko  Ellen Lee DeGeneres  sekä takavuosien legendaarinen tennistähti  Billie Jean King  ovat viimeisimmät julkkikset, jotka seuraavat boikotissa Hollywood-näyttelijä  George Clooneyta . Myös artisti  Elton John  on ilmoittanut boikotoivansa Dorchester Collection -ketjun hotelleja Yhdysvalloissa, Britanniassa, Ranskassa ja Italiassa.
 Hotellit omistaa Brunei Investment Agency, joka on suoraan kytköksissä Brunein sulttaaniin  Hassanal Bolkiahiin.
 Billie Jean King jakoi Twitterissä Ellen Lee DeGeneresin Instagram-postin, jossa on listattu sulttaannin omistamat luksushotellit.
 Dorchester Collection-luksuhotelliketju on antanut lausunnon, jossa se korostaa tuomitsevansa kaikenlaisen syrjinnän.
 Ketjun hotellit ovat pääsosin pitäytyneet kommentoimasta julkkisten boikottiliikettä. Le Meurice -hotelli Pariisissa kuitenkin ilmoitti ”kunnioittavansa LGBTQ-ryhmien oikeuksia”.
 Lentoyhtiö lopetti matka-alennussopimuksen
 Brunein tiukkaan sharia-lakiin on reagoinut myös brittimiljardööri  Richard Bransonin  Virgin-konserniin kuuluva lentoyhtiö Virgin Australia.
 Australian toiseksi suurin lentoyhtiö on perunnut sulttaanikunnan kansallisen lentoyhtiön Royal Brunein kanssa tekemänsä henkilökunnan matka-alennussopimuksen, kertoo  The Guardian .
 Sopimus salli Virgin Australian työtekijöiden hankkia edullisia lentolippuja Royal Bruneilta vapaa-ajan matkoilleen.
 Henkilökunnalleen lähettämässä sähköpostissa Virgin Australia ilmoitti, ettei sopimusta voida jatkaa Royal Brunein kanssa sen vuoksi, että Brunei rankaisee äärimmäisen julmasti – jopa kuolemantuomiolla – ihmisiä asioista, jotka ovat Australiassa laillisia ja hyväksyttäviä.
 Miljardööri Branson on kommentoinut Brunein sharia-lakia kuvaillen sitä ”kammottavaksi, epäinhimilliseksi ja keskiaikaiseksi lainsäädännöksi, jolla ei ole sijaa 2000-luvulla.”
 Aiheesta lisää:
 Ellen DeGeneres and Billie Jean King join call for hotel boycott over Brunei's gay sex stoning law
 Virgin Australia ends staff deal with Brunei airline over sharia law
 George Clooney kehottaa boikotoimaan Bruneihin kytköksissä olevia luksushotelleja

Uusia julkkiksia yhtyi Brunei-boikottiin – lentoyhtiö irtisanoi sopimuksen Royal Brunei Airlinesin kanssa


Summary: Helsingin, Porvoon ja Kouvolan välinen oikorata mahdollistaisi tuntia nopeamman yhteyden esimerkiksi Kuopiosta ja Joensuusta Helsinkiin.

Nykyistä nopeammalla itäradalla olisi suuri merkitys Itä-Suomen alueelle. Tuore selvitys ehdottaa, että itärataa voitaisiin nopeuttaa uudella Helsingin, Porvoon ja Kouvolan välisellä oikoradalla.
 Mihin oikorata vaikuttaisi? Kokosimme muutamia pääseikkoja aluekehittämisenkonsulttitoimisto MDI:n itäisen Suomen maakunnille sekä Kouvolan ja Porvoon kaupungille tekemästä selvityksestä.
 Nopeat itäradat osana kestävää aluekehitystä -raportissa on analysoitu nopeampien itäratojen aluetaloudellista merkitystä saavutettavuuden, elinvoimaisuuden ja aluekehityksen näkökulmasta.
 1) Selvästi nopeammat yhteydet Helsinkiin
 Uusi oikorata mahdollistaisi kolmen tunnin yhteyden Kuopiosta ja Joensuusta Helsinkiin. Yhteydet nopeutuisivat tunnilla. Nykyisin Kuopion yhteys Helsinkiin on nopeimmillaan 4 tuntia 4 minuuttia ja Joensuun yhteys Helsinkiin nopeimmillaan 4 tuntia 17 minuuttia.
 Kouvolasta Helsinkiin se mahdollistaisi alle tunnin yhteyden ja Mikkelistä Helsinkiin puolestaan kahden tunnin yhteyden. Myös aikaetäisyys Helsingin ja Pietarin välillä lyhenisi.
 Nykyisin esimerkiksi Kokkolasta pääsee Helsinkiin nopeammin kuin Kuopiosta, vaikka sieltä on 50 kilometriä enemmän matkaa pääkaupunkiin. Yhteys Kokkolaan on 25–38 minuuttia nopeampi.
 Tämä on aluetutkija  Timo Aron  mukaan hyvä esimerkki Itä-Suomen saavutettavuuden heikentymisestä verrattuna muihin suuralueisiin ja erityisesti pääradan yhteydessä olevaan Länsi-Suomeen.
 2) Nopeammat yhteydet houkuttelisivat yrittäjiä ja asukkaita
 Kaikkien alueen maakuntien ja kaupunkien menestymisen vuoksi nopeat ja sujuvat yhteydet olisivat erityisen tärkeitä. Yhteyksien nopeuttamisella jo 10–20 minuutilla saattaa olla iso merkitys paikkavalintaan esimerkiksi työssäkäyntiä ajatellen.
 Sijaintipäätöksiä tekeville yrityksille sekä pääomaan liittyviä päätöksiä tekeville investoijille nopeat yhteydet ovat tärkeitä. Sillä on vaikutusta myös muuttoliikkeeseen.
 – Nopeampi junarata ei tarkoita pelkästään sitä, että Itä-Suomen kaupungeista pääsee nopeammin Helsinkiin, vaan voi olla myös vastavirtoja, jotka ovat kiinnostuneita liikkumaan toiseen suuntaan, muistuttaa Aro.
 Itäradan molempien haarojen vaikutusalueella sijaitsee seitsemän maakuntaa ja 16 kaupunkia. Alueella asuu tällä hetkellä joka kuudes suomalainen eli yhteensä noin 930 000 ihmistä.
 3) Ilmastonmuutos ja työssäkäyntialueen laajentuminen
 Nopeamman itäradan varrella olevien keskusten kiinteämpi yhteys muodostaisi laajemman työssäkäyntialueen. Tämä hyödyttäisi sekä kaupunki- että maaseutualueita.
 Se myös tarjoaisi paremmat mahdollisuudet työllistyä omaa koulutusta, kokemusta ja kiinnostusta vastaavaan työhön.
 Kaikista kulkumuodoista juna on henkilö- ja tavaraliikenteessä vähäpäästöisin ja ympäristöneutraalein vaihtoehto. Siksi ratayhteyksiin panostaminen on Timo Aron mukaan samalla myös ilmasto- ja tulevaisuusteko.
 Raportissa ei selvitetty oikoradan rakentamisen kustannuksia tai kannattavuutta. Myös itäinen rantarata Porvoon ja Kotkan kautta itään oli rajattu selvityksen ulkopuolelle.
 Liikenne- ja viestintäministeriön selvitys itäradan vaikutuksista  julkaistaan perjantaina.

Raportti: Nopea junayhteys Helsinkiin voisi tuoda Itä-Suomeen lisää yrityksiä ja työssä kävijöitä


Suomenlahden merivartiosto pelasti torstaina kolme pilkillä ollutta miestä, jotka olivat joutuneet veden varaan Pyhtäällä Munapirtin länsipuolella.
 Kaksi miestä oli pudonnut jäästä läpi, mutta kolmas mies oli pystynyt vetämään heidät takaisin jäälle. Jäälle pääsyn jälkeen miehet eivät uskaltaneet enää liikkua jäällä, koska se petti jatkuvasti heidän altaan.
 Miehet oli pakotettu odottamaan ja he makasivat jäällä X-asennossa. Auttajat saapuivat paikalle puolessa tunnissa.
 Helikopterin päästyä kohteelle, aloitettiin henkilöiden vinssaaminen turvaan. Tapahtumapaikka oli noin 200 metriä rannasta.
 Henkilöt lennätettiin Kotkan merivartioasemalle ensihoitoyksiköiden tarkastettavaksi ja kaksi henkilöä vietiin lievästi kylmettyneenä jatkohoitoon. Merivartioston mukaan pilkkijät eivät olleet varustautuneet pelastautumis- tai kelluntapuvuilla.
 Merivartiosto muistuttaa, että jäät ovat nyt erittäin petollisia ja että jäälle ei enää pidä mennä. Pyhtään tapaus oli jo viides jäihin vajoaminen viikon sisällä Suomenlahden alueella.

Kaksi pilkkijää vajosi jäihin Pyhtäällä – makasivat puoli tuntia paikallaan jään päällä apua odottaen


Summary: Vettä alkoi valua alahuoneen istuntosalin katosta kesken istunnon.

Britannian parlamentin alahuoneen istunto piti keskeyttää torstaina, kun istuntosalin yläpuolella olevalta lehdistöparvelta alkoi lorista vettä alas.
 Vuonna 1870 valmistunut nykyrakennus on tiedetty jo pitkään huonokuntoiseksi. Sen putket ovat halkeilleet useasti, tiilet murenevat ja asbestiakin löytyy.
 Vedenpaisumus herätti sosiaalisessa mediassa kuitenkin välitöntä hilpeyttä ja se yhdistettiin parlamentin vaikeuksiin päättää Britannian EU-erosta.
 Parlamentin istuntoa johtanut varapuhemies   Lindsay Hoyle  komensi kansanedustajat ulos ja kielsi heitä kuvaamasta. Istuntovideolle tilanne kuitenkin tallentui taustalta kuuluvan vedenlotinan säestyksellä.
 Parlamentti jatkaa istuntoaan vasta maanantaina.

Vertauskuva brexit-sotkulle? Britannian parlamentin istunto piti keskeyttää veden tulviessa katosta


Summary: Eduskuntavaaliehdokkaiden ilmasto-osaamista olivat kommentoimassa Marita Laukkanen VATTista ja Mikael Hildén Sykestä.

Keskustelu kivihiilestä ja turpeesta sähköisti keskustelua Ylen ilmastotentissä tänään torstaina.
 Ilmastotenttiä kommentoivat suorana johtava tutkija  Marita Laukkanen  Valtion taloudellisesta tutkimuskeskuksesta VATTista ja johtaja  Mikael Hildén  Suomen ympäristökeskuksesta Sykestä.
 Alla on yhteenveto asiantuntijoiden analyysistä.
 Mikä oli tentin kohokohta?
 Marita Laukkanen : Turve tuntui sähköistävän keskustelua. Yleisesti sanoisin, että keskustelu pysyi aika hyvin suurissa päästövähennysmahdollisuuksissa. Puhuttiin myös paljon tuotannon päästöistä, ei niinkään kulutuksen. Se on hyvä, koska Suomen kansainväliset sitoumukset koskevat Suomessa tuotettuja päästöjä.
 Mikael Hildén : Metsäkeskustelu on varma tunnelmankohottaja Suomessa :-) - kaikissa konkreettisissa keinoissa nousee esiin aidosti poliittisia kysymyksiä, joissa joudutaan tekemään ratkaisua, joissa on ainakin lyhyellä aikavälillä sekä voittajia että häviäjiä. Näiden asioiden punnitsemiseksi tarvitaan poliitikkoja.
 Mikä oli tentin outo hetki?
 Marita Laukkanen : Kulmakarvat kohosivat kun puhuttiin turvetuotannon työllisyysvaikutuksista. Arvio olisi hyvä tarkistaa. Yleisesti ottaen unohtuu, että jos turvetta korvataan muilla energiamuodoilla, työvoimaa tarvitaan niissä enemmän – eli jos työpaikkoja häviää päästöllisen energian puolella niin niitä myös syntyy päästöttömän energian puolella.
 Mikael Hildén : Suomen ylivoimaisuus ilmastoasioissa on myytti, joka ei kestä kriittistä tarkastelua. On parempi lähteä realistisesta kuvasta ja pohtia mitä voimme hyödyntää kiistattomia vahvuuksia kuin esittää, että kaikkien muiden on seurattava Suomea.
 Toistuiko tentissä jokin ydinsanoma?
 Marita Laukkanen : Sanoisin että aika hyvin nähtiin se, että tarvitaan poliittisia ratkaisuja. Ei siis sysätty vastuuta kuluttajille ja perätty vapaaehtoisia toimia. Tuli esiin, että fossiilisista tulee päästä irti jos päästöjä halutaan vähentää.
 Mikael Hildén : Hyvää oli, että pyrittiin keskustelemaan ratkaisuista. Se, että kaikkiin ratkaisuihin liittyy myös hankaluuksia ei ole yllätys kun käsitellään ilmastonmuutoksen kaltaista viheliäistä ongelmaa.
 Meniköhän se ihan näin? Tuliko tentissä esille jokin erikoinen väite?
 Marita Laukkanen : Aika hyvin keskustelijat puuttuivat toistensa sanomiseen, jos mutkat meinasivat mennä suoriksi. Teollisuuden kilpailukyky nostettiin tapetille, vaikka se ei oikein ole Suomen päästövähennystoimien osalta liipasimella.
 Mikael Hildén : Marita nosti jo esiin: turpeen työllistävä vaikutus, taakanjaon ja päästökaupan väliset suhteet myös epäselvät eräissä puheenvuoroissa.
 Mikä yllätti?
 Marita Laukkanen : Eivätkös haittaverot ja verotuksen painopisteen siirtäminen työn verotuksesta haittojen verotukseen ole olleet kokoomuksen taholta esillä? Harri Jaskari ei nyt kuitenkaan ollut oikein valmis kiristämään lämmitysöljyn tai polttoaineiden verotusta.
 Mikael Hildén : Yleisesti ehkä se, että jotkut uskovat kovasti "pehmeisiin" keinoihin. Tuet ovat hyviä, mutta tulevat helposti kovin kalliiksi.
 Ketä vastaan hyökättiin?
 Mikael Hildén : Perussuomalaisten Putkonen esiintyi johdonmukaisesti "ilmastoskeptikkona" eikä varsinaisesti suostunut mihinkään rakentavaan keskusteluun.
 Marita Laukkanen : Samaa mieltä.
 Huomasitko tämän? Pieni tai iso asia, joka saattoi mennä monelta ohi?
 Marita Laukkanen : Henkilöautoliikenteen sähköistäminen vaatisi sekä sähköautojen hankinnan tukemista, joko tuilla tai verotusta keventämällä, ja latausinfran tukemista. Tästä ei juuri puhuttu.
 Mikael Hildén : Yritystukien muuttamista niin, että ne kannustavat merkittäviin toimiin energiansäästöissä tai kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä ei keskustelussa pohdittu.
 Laura Railamaa / Yle
 Yhdeksän eduskuntapuoluetta oli lähettänyt tenttiin aihepiiriin perehtyneitä ehdokkaitaan. SDP:stä mukana oli  Sanna Marin , kristillisdemokraateista  Aki Ruotsala , vasemmistoliitosta  Hanna Sarkkinen , RKP:stä  Anders Adlercreutz , keskustasta  Hanna Kosonen , kokoomuksesta  Harri Jaskari , sinisiltä  Tiina Elovaara , perussuomalaisilta  Matti Putkonen  ja vihreiltä  Emma Kari .
 Täältä voit lukea, mikä oli ennen tenttiä osallistujien mielestä tärkein keino torjua ilmastonmuutosta .
 Tutustu eduskuntavaaliehdokkaisiin myös  Ylen vaalikoneessa  ja  Yle Areenan  vaalisivulla

Keskustelu kivihiilestä ja turpeesta nosti kierroksia Ylen ilmastotentissä: Lue asiantuntijoiden liveanalyysi täältä


Summary: Kymmenen vuoden päästä vaaliuurnille pääsevä äänestäjäsukupolvi tietää jo, mitä politiikassa periaatteessa tapahtuu.

Poliitiikan ja poliittisen päätöksenteon perusasiat muistuvat mieleen helposti, kun kysyy asiaa lapsilta. Valtaalan koulussa Isossakyrössä ykkös- ja kakkosluokkalaiset pääsivät puhumaan hetkeksi politiikkaa muiden koulutuntien joukossa.
 Tulevalla äänestäjäsukupolvella oli jo asiat niin sanotusti hanskassa, vaikka äänestysuurnille he pääsevät vasta kymmenen vuoden kuluttua.
 Politiikka oli sana, jota kukaan ei osannut selittää tarkemmin, mutta eduskunta ja kansanedustajat olivat jo tutumpia termejä.
 Muutenkin ilmeet ja vastaukset olivat melko vakavia, vaikka hieman huumoria toimittaja saattoi aluksi odottaakin.
 "Eikös ne keksi niitä lakeja"
 Käsiä nousee pystyyn, kun luokanopettaja  Sari Osmo  aloittaa keskustelun vaaleista.
 – Vaalit tarkoittaa sitä, että Helsinkiin äänestetään ihmisiä päättämään Suomen asioista, tietää 8-vuotias  Anni Sippola .
 Mitä kansanedustajat oikein eduskunnassa tekevät?
 Tokaluokkalainen Anni Sippola Valtaalan koulusta tiesi jo melko paljon politiikasta. Mirva Ekman / Yle
 – Eivätkö ne suunnittele jotain juttuja aina siellä, miettii  Viola Rinnekari  ja vieressä istuva Anni Sippola jatkaa:
 – Eikös ne keksi niitä lakeja, tai päättää lakeja siellä.
 Tuleva äänestäjäsukupolvi on jo melko hyvin kartalla asioista.
 – Jos tämä nyt on oikein sanottu, niin eikö ne halua siellä Suomen parasta, kysyy ekaluokkalainen  Anni Suikkanen .
 Tehokkaita tekstejä
 Luokan seinille oli nostettu muutamia vaalijulisteita havainnollistamaan vaalikeskustelua. Eniten huomiota keräsivät ne julisteet, joissa oli muitakin kuvia kuin pelkästään ehdokkaita.
 Mainostekstit olivat lasten mielestä tehokkaita, mutta herättivät ne myös kysymyksiä.
 – Jäin miettimään tuota "äänestä Suomi takaisin" -lausetta. Että mitä se tarkoittaa, kun meillä on jo Suomi, Anni Sippola miettii.
 Samaa oli jäänyt miettimään  Juho Kultti .
 Luokan seinille oli nostettu muutamia julisteita havainnollistamaan keskustelua vaaleista. Mirva Ekman / Yle
 – Miksi siinä sanotaan niin, kun Suomi ei ole lähtenyt mihinkään kälppimään, Kultti muotoilee.
 Kultin mielestä hyvä lause oli "verotuksen tulisi kannustaa työntekoon". Hän ei kuitenkaan tiedä, mitä se tarkoittaa.
 Jaakko Rintamäen  mielestä paras teksti oli "Suomen arvoisia tekoja". Hän arvelee, että se voisi tarkoittaa esimerkiksi sitä, ettei Suomeen tule sotaa.
 Äänestäminenkö helppoa?
 Lapset tietävät myös, että eduskuntaan pitää valita vain muutama henkilö edustamaan koko kansaa. Samalla tavalla toimii myös pienen kyläkoulun oppilaskunta.
 – Jos sinne valittaisiin kaikki, niin ei siitä tulisi mitään, jos kaikki olisivat eri mieltä, miettii tokaluokkalainen  Viljami Ilves .
 Nämä koululaiset astuvat vaaliuurnille noin kymmenen vuoden päästä. Lapset arvioivat, ettei äänestäminen ole kovin helppoa.
 – Varsinkin jos tykkää monesta, niin siinähän on vaikea valita, sanoo ekaluokkalainen Anni Suikkanen.
 Luokanopettaja Sari Osmo veti lasten kanssa vilkasta keskustelua politiikasta. Mirva Ekman / Yle
 Luokanopettaja Sari Osmo uskoo, että tästäkin keskustelusta jää ajatuksia lasten mieleen. Ainakin he muistavat jatkossa, että näistä asioista on jo koulussa puhuttu.
 – Se on tärkeää, koska heistä tulee yhteiskunnassa vaikuttajia, ja he ymmärtävät sen, että he voivat vaikuttaa päätöksiin. He pystyvät edistämään asioita vaikuttamalla. Luulen, että se on se tärkein asia lapsille, Osmo hymyilee.

Vaaleja ja politiikkaa lasten silmin: "Jäin miettimään tuota äänestä Suomi takaisin -lausetta, että mitä se tarkoittaa, kun meillä on jo Suomi"


Summary: Hallitus haluaa Ruotsista nykyistä paremmat yöjunayhteydet muualle Eurooppaan.

Ruotsin kaukojunaliikenne on kasvattanut huomattavasti suosiotaan muutamilla keskeisillä reiteillä, Ruotsissa uutisoidaan. Sanomalehti  Sydsvenskanin  keräämien tietojen mukaan suurimmat kaukojunien operaattorit kertovat kaikki saaneensa viime aikoina merkittävästi lisää matkustajia.
 Valtion omistama rautatieyhtiö SJ kertoo matkustajamäärän kasvaneen tänä vuonna arviolta 10 prosenttia. Snälltåget kertoo sen junissa Tukholman ja Malmön välillä matkojen määrän kasvaneen 27 prosenttia. MTR Express kertoo matkamäärien kasvaneen sen liikennöimällä reitillä Tukholma–Göteborg.
 Tarkkoja lukuja yhtiöt eivät ilmoita, mutta SJ:stä kerrotaan, ettei näin nopeaa nousua ole huomattu heillä koskaan aiemmin.
 Sydsvenskanin mukaan taustalla on ihmisten lisääntynyt huoli ilmastonmuutoksesta ja sitä kautta halu välttää lentämistä. Snälltågetin edustaja arvioi, että yritykset ovat tehneet muutoksia matkustuspolitiikkaansa ja siirtyneet lentojen sijaan käyttämään useammin junayhteyksiä.
 Ruotsin kotimaan lentoliikenteessä on samalla ollut laskua.  Swedavian tilaston  mukaan matkustajamäärä kotimaan lentoliikenteessä laski neljä prosenttia tammi-helmikuussa viime vuoden vastaavaan aikaan verrattuna.
 Ulkomaanlentojen suosio on kasvanut Ruotsissa viime vuodet nopealla vauhdilla, mutta kasvu  alkoi viime vuonna hidastua . Hidastumisen syiksi on arveltu niin lentoveroa, lämmintä kesää kuin huolia ilmastonmuutoksesta.

 Hallitus: Paremmat yöjunayhteydet Eurooppaan
 Ruotsin tuore hallitus suunnittelee käyttävänsä tänä vuonna vajaat viisi miljoonaa euroa saadakseen kattavammat suorat yöjunayhteydet muualle Eurooppaan.
 – On vielä aikaista sanoa, mihin Euroopan kaupunkeihin yhteydellä pääsisi. Liikennevirasto selvittää mahdollisuuksia. Tavoitteena on, että yöjunayhteys olisi useisiin kaupunkeihin, sanoo ministeri Tomas Eneroth  hallituksen tiedotteessa .
 Nykyisin yksityinen junayhtiö Snälltåget liikennöi yöjunavuoroa Malmöstä Berliiniin, mutta yhteys kulkee vain osan vuodesta eikä silloinkaan päivittäin.
 Ruotsin valtion rautatieyhtiö SJ kertoi viime kesänä, että asiakkaiden kiinnostus matkustaa junalla Ruotsista ulkomaille on kasvanut. Yhtiö on aikonut myös lisätä vuorotarjontaansa kaikilla pääreiteillään Ruotsissa ja kasvattaa tarjontaansa kansainvälisillä reiteillä Tukholmasta Osloon ja Kööpenhaminaan.
 Nopeita junayhteyksiä Ruotsin sisällä aiotaan  lähivuosina lisätä merkittävästi . Vuoteen 2029 asti yltävälle suunnittelukaudelle on varattu 700 miljardin kruunun (67 miljardin euron) rahoitus teiden ja ratojen kunnossapitoon ja uusiin hankkeisiin. Uusia hankkeita ovat muun muassa merkittävästi nopeammat rautatieyhteydet Tukholmasta Malmöön ja Göteborgiin.
 Lue myös
 Ruotsi haluaa eroon uusista bensiini- ja dieselautoista vuoteen 2030 mennessä, mutta ei vielä tiedä, miten se käytännössä toteutetaan
 2030-luvulla lennetään hybridikoneella ja lentolipun hinta voi jopa laskea – "Lentokoneet ovat halvempia huoltaa ja käyttää"
 Suurin osa Suomen ruusuista lentää rahtikoneella Keniasta – Keskustelu lentämisen ilmastovaikutuksista pyörii kuitenkin lomalentämisessä

Ruotsalaislehti: Kaukojunissa matkustus kasvoi ennätysvauhtia, huoli ilmastosta vei kotimaanlentojen suosiota


Summary: Uuteen päivystysapunumeroon voi soittaa esimerkiksi pohtiessaan, pitäisikö kipujen vuoksi lähteä päivystykseen.

Tällä viikolla laajempaan käyttöön Suomessa tullut päivystysapunumero 116 117 ei pysty yhdistämään kaikkia puheluita. Uudella palvelunumerolla on pyritty helpottamaan hätänumeron 112 ruuhkautumista.
 Ongelma liittyy eri puolilla Suomea kahteen eri operaattoriin ja osaan heidän asiakkaistaan. Operaattorin lisäksi numeron toimimiseen vaikuttaa, millaisella matkapuhelimella potilas soittaa.
 Puhelun yhdistämisongelma ei sinänsä ole uusi. Numero otettiin paikallisesti koekäyttöön ensi kerran 2017. Epäonnekkaalla operaattorin ja puhelinmallin yhdistelmällä ei ole päässyt läpi koskaan päivystysapunumeron olemassaolon aikana.
 Uuden Päivystysavun numeroon voi soittaa esimerkiksi pohtiessaan, pitäisikö kipujen vuoksi lähteä päivystykseen. Numero laajentui maanantaista alkaen yhteensä seitsemän sairaanhoitopiirin alueelle, missä sen on tarkoitus vähentää sekä tarpeettomia soittoja 112:een että tarpeettomia käyntejä päivystyspoliklinikoilla.
 Yhdistymisongelmat ovat eskaloituneet Päivystysavun laajentuessa. Nykyään numero toimii jo Etelä-Karjalassa, Etelä-Savossa, Helsingissä ja Uudellamaalla, Kainuussa, Keski-Suomessa, Pohjois-Savossa sekä Päijät-Hämeessä.
 THL:n projektipäällikkö  Viljami Hätönen  ei halua tarkentaa ongelmaan liittyvien operaattorien nimiä eikä luetella pitkää listaa puhelinmalleja, jottei jäisi käsitystä, että kukaan näiden operaattorien asiakas ei pääsisi läpi Päivystysapuun.
 Satoja tuhansia puheluja
 Hätönen laskee, että ongelma-alueilla 7,5 prosenttia kyseisten operaattorien asiakkaista ei tällä haavaa saa puheluaan yhdistymään 116 117 -numeroon.
 Esimerkiksi pelkästään Uudellamaalla 116 117 -numeroon on arvioitu vastattavan vuoden aikana puoli miljoonaa kertaa.
 Jos Päivystysavun numero ei toimi, hätätilanteessa voi aina soittaa hätänumeroon 112, THL:n Hätönen muistuttaa. Jos potilaan tilanne ei ole kiireellinen, omalla sairaanhoitopiirillä voi olla ohjeet, miten toimia.
 Päijät-Häme on toinen kahdesta tällä viikolla Päivystysapuun liittyneistä sairaanhoitopiireistä. Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä neuvoo soittamaan vaihteeseensa, jos 116 117-puhelu ei yhdisty.
 Puhelinoperaattorit ja THL ratkaisevat ongelmaa. Hätönen pahoittelee ongelmasta aiheutuvaa haittaa.
 Lue myös:
 Uusi valtakunnallinen päivystysnumero 116 117 laajenee koko maahan ensi vuonna – Mutta millaisissa tilanteissa siihen pitäisi soittaa?

Päivystysnumero 116 117 ongelmissa – osa puheluista ei yhdisty


Summary: Uusien bensiini- ja dieselkäyttöisten henkilöautojen myynti pitäisi kieltää muiden pohjoismaiden tahdissa, sanoo liikenne- ja viestintäministeriö.  Mutta mitä sanoo AKL?

Liikenne- ja viestintäministeriön virkamiehet ovat laatineet  tulevaisuuskatsauksen , miten liikenne- ja viestintäpolitiikan pitäisi näkyä seuraavan hallituksen hallitusohjelmassa.
 – Puolueet ja niiden edustajat ovat aina kysyneet meiltä vaalien alla ja monesti vielä hallitusneuvotteluissakin virkamiesnäkemyksiä, ja aina olemme ne antaneet, kansliapäällikkö  Harri Pursiainen  ilmoittaa.
 Maanantaina julkaistussa katsauksessaan LVM muistuttaa, että Suomessa liikenne muodostaa noin viidenneksen kasvihuonekaasupäästöistä ja 90 prosenttia siitä on tieliikenteen osuus.
 Suomi on sitoutunut puolittamaan liikenteen hiilidioksidipäästöt vuoteen 2030 mennessä. Haastetta lisää, että Suomessa on Euroopan vanhin autokanta. Ja näiden vanhojen autojen päästöt ovat uusia autoja huomattavasti korkeammat.
 LVM tarjoaa Suomen seuraavalle hallitukselle yhdeksän keinoa autokannan uudistamiseksi.
 Autoalan Keskusliitto kokoontui torstaina vuosikokoukseensa Helsingissä. Kysyimme AKL:ltä, mistä keinoista autoalan edunvalvoja on samaa mieltä ja mistä ei. Vastaukset antoi AKL:n toimitusjohtaja  Pekka Rissa .
 LVM:n yhdeksän keinoa
 1. Muiden pohjoismaiden tahdissa kielletään uusien bensiini- ja dieselkäyttöisten henkilöautojen myynti ja vaikutetaan vastaavan EU-tasoisen tavoitteen saavuttamiseksi.
 AKL:  Teknologiarajoitteiset kiellot ovat huonoimpia mahdollisia toimenpiteitä päästöjen vähentämiseen. EU-lainsäädäntö, ensisijaisesti autonvalmistajille asettamat sitovat tavoitearvot, asettavat selvät reunaehdot sille, millaisia autoja markkinoille voidaan tuoda. Valmistajille asetetut grammamääräiset päästörajoitukset ovat paras ja toimivin keino ja ne jättävät tilaa myös uusille innovaatioille. Uusiutuvat polttoaineet soveltuvat myös polttomoottoriautoihin, joten kiellot veisivät pohjaa polttoaineiden kehittämiseltä.
 2. Vapautetaan päästöttömät ajoneuvot autoverosta.
 AKL:  Oikeansuuntainen toimenpide, mutta sen vaikutukset jäävät pieniksi. Päästöttömien autojen autovero on nykyisinkin vain 2,7 prosenttia. Tehokkaampaa olisi nostaa kotitalouksille suunnatun sähköautojen hankintatuen summaa - 2000 eurosta esimerkiksi 3000-4000 euroon - ja porrastaa työsuhdeautojen verotusarvo päästöihin vähäpäästöisillä autoilla.
 3. Jyrkennetään voimakkaasti auto- ja ajoneuvoveron CO2-porrastusta. Alennetaan vähäpäästöisten henkilöautojen autoveroa ja vastaavasti korotetaan suuripäästöisten henkilöautojen ajoneuvoveroa.
 AKL:  Oikeansuuntainen toimenpide, mutta autoveroa ei missään päästöluokassa saisi korottaa, jotta verotus ei kannustaisi tuomaan suuripäästöisiä autoja käytettynä maahan. Autoverotus kannustaa jo nyt ensisijaisesti suuripäästöisten autojen tuontiin. Maahan tuodaan jo nykyisin enemmän yli 140 g/km -päästötason autoja käytettynä kuin niitä myydään uutena.
 4. Luovutaan päästöttömien ajoneuvojen käyttövoimaverosta.
 AKL:  Hyvä toimenpide, joka ohjaa oikeaan suuntaan.
 5. Korotetaan fossiilisten polttoaineiden verotusta asteittain.
 AKL:  Veronkorotuksia ei tulisi tehdä, sillä biojakeluvelvoitteen nostaminen lisää jo nykylainsäädännöllä selvästi polttoaineiden hintaa. Polttoainevero kohdentuu sokeasti kaikkiin tuloluokkiin ja myös niihin, joilla ei ole aitoja vaihtoehtoja henkilöauton käytölle. Lisäksi dieselin veronkorotus lisäisi merkittävästi logistiikkakustannuksia, mikä aiheuttaisi ongelmia teollisuuden ja palveluelinkeinojen kilpailukyvylle ja lisäisi kotitalouksien kustannuksia myös välillisesti kaupan kustannusten kasvuna.
 6. Tuetaan uusien sähkö- ja kaasukäyttöisten ajoneuvojen hankintaa. Henkilöautoille osoitetaan tukea 30–50 miljoonaa euroa ja raskaalle kalustolle 8–15 miljoonaa euroa vuosittain.
 AKL:  Tärkeitä toimenpiteitä, hankintatukia tarvitaan vielä useiden vuosien ajan, kunnes uusien teknologioiden tuotantokustannukset tasaantuvat perinteisten teknologioiden rinnalle.
 7. Jatketaan määräaikaisesti biokaasun verovapautta.
 AKL:  Tärkeä toimenpide. Biokaasun tuotantoon on suuri kotimainen potentiaali, rajoittavana tekijänä on melkeinpä ainoastaan pieni kaasuautokanta.
 8. Tuetaan verohelpotuksin yritysten päästöttömien työsuhdeautojen hankintoja.
 AKL:  Erittäin tärkeä toimenpide, joka olisi kustannustehokkain tapa saada autokantaan vähäpäästöisiä autoja.
 9. Edistetään sähköautojen kotilatausverkoston syntymistä muun muassa taloyhtiöissä.
 AKL:  Erittäin tärkeä toimenpide. Sähköautoja ladataan yleisimmin kotona. Kotilatausmahdollisuuden puuttuminen on ylivoimainen este sähköauton hankkimiselle.
 Vain kahdesta keinosta eri mieltä
 Liikenne- ja viestintäministeriön mukaan autokannan uusiutumista voidaan siis nopeuttaa siirtämällä verotuksen painopistettä ajoneuvon hankinnasta ajoneuvon käyttöön. Autokannan uudistumien nopeutuisi myös nolla- ja vähäpäästöisten ajoneuvojen hankintatuella.
 Verouudistuksen ja tukien tavoitteena on LVM:n kasvattaa sähkö- ja kaasuautojen osuus ensirekisteröidyistä autoista nykyisestä muutamasta prosentista vähintään 25 prosenttiin vuoteen 2023 mennessä.
 Autoalan Keskusliiton ennusteen mukaan täyssähköautojen osuus henkilöautojen ensirekisteröinneistä kasvaisi Suomessa noin yhdeksään prosenttiin nykyisestä 0,6 prosentista vuoteen 2025 mennessä.
 AKL on LVM:n yhdeksän keinon valikoimassa selkeästi eri linjoilla vain uusien bensiini- ja dieselkäyttöisten henkilöautojen myynnin kieltämisessä ja fossiilisten polttoaineiden veronkorotuksista.
 Mös AKL:n omassa ilmastostrategisten toimenpiteiden listasta löytyvät LVM:n ehdottamat autoveron vaiheittainen poistaminen, vähäpäästöisten työsuhdeautojen verotusarvon alentaminen sekä biopolttoaineet. AKL toivoisi poliitikoilta kuitenkin näiden lisäksi myös romutuspalkkiokampanjoiden satunnaista uusimista.

LVM esittää fossiilisten polttoaineiden veronkorotuksia sekä 8 muuta keinoa autokannan uudistamiseksi – Mitä mieltä autoala on keinoista? Lue tästä


Summary: Presidentti Donald Trump on uhannut käyttää asiassa veto-oikeuttaan.

Edustajainhuone on äänestänyt Yhdysvaltain tuen vetämisestä Saudi-Arabian johtaman liittouman sotatoimilta Jemenissä.
 Päätöslauselma hyväksyttiin äänin 247-175. Senaatti  hyväksyi kyseisen päätöslauselman  jo maaliskuun puolivälissä.
 Lähes identtinen esitys hyväksyttiin jo joulukuussa edustajainhuoneessa, mutta asian käsittely pysähtyi tuolloin, koska edustajainhuone oli republikaanien hallinnassa. Vuodenvaihteen jälkeen aloittaneessa edustajainhuoneessa on demokraattienemmistö.
 Valkoinen talo ilmoitti viime kuussa, että presidentti  Donald Trump  aikoo käyttää veto-oikeuttaan kumotakseen päätöksen.
 Jemenin tilannetta on luonnehdittu maailman pahimmaksi humanitaariseksi kriisiksi. Maassa on arviolta 14 miljoonaa ihmistä nälänhädän partaalla. Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan sodassa on kuollut 10 000 ihmistä.
 Trumpin myötämielistä suhtautumista Saudi-Arabiaan on arvosteltu molemmista puolueista sen jälkeen, kun Yhdysvalloissa asuva saudijournalisti  Jamal Khashoggi  surmattiin viime vuonna Turkissa.
 Esimerkiksi Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA tuli pian murhan jälkeen tutkinnassaan siihen tulokseen, että Saudi-Arabian kruununprinssi  Mohammed bin Salman  määräsi Khashoggin murhan.
 Presidentti Trump on asettunut sille kannalle, että kruununprinssi ei ole ollut osallisena murhaan.
 Aiheesta lisää:
 USA:n edustajainhuone vetäisi tuen Saudi-Arabian toimilta Jemenissä – Trump jatkaa vankkumatonta tukeaan Saudi-Arabialle
 Saudi-Arabia syyttää Yhdysvaltain senaattia sekaantumisesta maan sisäisiin asioihin
 Senaatti haluaa lopettaa Yhdysvaltain tuen Saudi-Arabialle Jemenin sodassa

Kongressi uhmaa Trumpin Saudi-Arabian-politiikkaa –"USA:n tuki pois sotatoimilta Jemenissä"


Summary: Valmentajat ja managerit ovat yhä useammin mukana myös e-urheilussa, joka ammattimaistuu vauhdilla.

Suomen elektronisen urheilun liitto (SEUL)

Joni Törmälä kiinnostui tietokonepelaamisesta 12-vuotiaana. Hän huomasi heti olevansa hyvä pelaamaan formulaa. Sisäinen palo vaati pelaamaan yhä paremmin, ja kymmenen vuotta myöhemmin Törmälä huomasi olevansa yksi  kansainvälisen Red Bull -tallin kuljettajista  (Helsingin Uutiset).
 Yksi maailman huipuista, kuten oikeissa formuloissa Kimi Räikkönen tai Valtteri Bottas.
 – Olihan se mahtavaa, kun pääsi tehdastallin kuljettajaksi, ja sitten se oli vielä Red Bull, sanoo Joni Törmälä.
 Pienen pojan unelma ei suinkaan toteutunut itsestään, ilman ponnisteluja. Törmälä on istunut tietokoneen edessä, ratin ja polkimien takana kymmeniätuhansia tunteja ja tehnyt valtavan määrän töitä unelmansa eteen. Kansainvälisten kontaktien luominen on ollut yksi suurimmista haasteista.
 – En koe, että olisin jäänyt paitsi mistään, vaikka olen pelannut paljon ja käyttänyt aikaa urani eteen. Olen elänyt ihan tavallisen nuoruuden, sanoo Joni Törmälä.
 Joni Törmälä kotona pokaalin vieressä Ville Viitamäki / Yle
 Törmälä on raivannut tiensä e-formuloihin ilman valmentajaa ja manageria. Se on huikea saavutus, sillä tietokonepelaaminen on viime vuosina hiljalleen ammattimaistunut.
 Vaatimustaso on noussut, valmentajat ovat tulleet mukaan ja urheilijat organisoituneet kuten perinteisessä urheilussa. Pelkällä pelaamisella ei pärjää, jos ei pidä itsestään huolta.
 – Se nyt on vaan tosi, että e-urheilun huipulla marginaalit ovat niin pieniä, että elämänhallinnan on oltava kunnossa. Pitää syödä hyvin, liikkua ja levätä, sanoo e-urheiluvalmentaja Kristian Joutsenvuori Vaasasta.
 Kristian Joutsenvuori valmentaa e-urheilijoita. Kalle Niskala / Yle
 Joni Tormäläkin on huomannut, että elämän pitää olla kokonaisuutena hallinnassa. Hän on määrätietoisesti kiinnittänyt puolen vuoden ajan huomiota ruokailuun, liikkumiseen ja lepoon.
 – Ei tätä voi tehdä, jos ei ole muuta elämää. Nykyisin treenaan neljästä viiteen tuntiin päivässä. Jos on tulossa joku kilpailu, niin silloin treenataan jopa kahdeksan tuntia, sanoo Törmälä.
 E-urheilijoiden valmentaminen on lapsenkengissä, mutta lisääntyy kovaa vauhtia. Varsinkin peleissä, joita pelataan joukkueina.
 – Jos joukkueessa on esimerkiksi viisi pelaajaa, niin suoritusten parantamiseksi vaaditaan ulkopuoliset silmät: se kuudes pelaaja, joka näkee kuka, ketkä ja mikä on joukkueen heikoin lenkki. Näin voi tehdä asialle jotain, jotta joukkue kehittyy, sanoo Kristian Joutsenvuori.
 E-formula on yksilölaji, joten siinä henkilökohtaisen valmentajan merkitys ei ole yhtä suuri kuin joukkuepeleissä, joissa valmentaja näkee kokonaisuuden paremmin kuin yksittäiset pelaajat.
 – Pelaamisen lisäksi pelaajan pitää keskittyä myös omaan hyvinvointiinsa ja tehdä muitakin mieluisia asioita, jotta mieli nollaantuu. Liika pelaaminen vain rajoittaa pelisuorituksia, sanoo Kristian Joutsenvuori.
 Joni Törmälä ajaa simulaattorissaan e-formulaa. Ville Viitamäki / Kokkola
 E-urheilun kasvuvauhti on kova. Suomessa on noin 50 ammattimaista e-urheilijaa, jotka hankkivat elantonsa pelaamalla. Osa saa tulonsa turnauksista, osalle maksetaan kuukausipalkkaa.
 – Sopimus Red Bull -tallin kanssa kieltää kertomasta, minkä kokoinen kuukausittainen shekki on, sanoo Joni Törmälä.
 Suomen Elektronisen urheilun liitossa on tällä hetkellä noin 40 jäsentä, yhdistyksiä ja yrityksiä.
 – Perinteiset urheiluseuratkin ovat heränneet e-urheilun mahdollisuuksiin, sanoo Suomen elektronisen urheilun liiton puheenjohtaja Joonas Kaipiainen.
 Pelaamisen rahavirrasta on ollut julkisuudessa paljon puhetta. Monesti luodaan mielikuvaa miljoonista, mutta palkintosummat vaihtelevat ja harvoilla on kuukausipalkka.
 – Tällä hetkellä e-urheilijoiden tulot ovat kuukaudessa 0–5000 euron välillä, sanoo Kaipiainen.
 Suomen elektronisen urheilun liiton puheenjohtaja Joonas Kaipiainen. Jari Saukkonen
 E-urheilussa ei välttämättä pärjää lahjakkain, sillä ankarasti harjoittelemalla voi kompensoida eroa lahjakkaan ja ei-lahjakkaan välillä.
 – Kyllä se harjoittelu tekee mestarin, sanoo Joonas Kaipiainen.
 E-urheilijat ovat pääsääntöisesti nuoria, ja kaikki haaveilevat jollain tavalla maailman valloituksesta.
 – Jos joskus voittaisin e-formuloiden maailmanmestaruuden, niin se ois siistiä, sanoo Joni Törmälä.

22-vuotias Joni Törmälä raivasi tiensä e-formuloiden huipulle ilman valmentajaa – "Olen elänyt ihan tavallisen nuoruuden"


Summary: Napuen mamsellit ovat omapäisiä naisia maalta ja kotiseutuhistorian elävöittämiseksi valmiita vaikka jalkapuuhun.

Pohjankyrön suurpitäjä, maaliskuu 1718.  Kievarin pitäjä Johanna kattaa pitkiä pirtinpöytiä yhdessä naapurin Herrgårdin mahtitalon emännän Helenan kanssa. Illanistujaisiin on tulossa nelisenkymmentä vierasta.
 Turvesuosta on kaivettu esiin vihollisilta piilotetut pöytähopeat. Veitsi katetaan lautasen viereen hieman vinoon, ettei uhata vastapäätä istuvaa. Tunteet saattavat kuumeta ja näin pyritään välttämään yhteenotot.
 Pakanallisuutta ei uskalleta aivan hylätä. Siksi haarukan piikit ovat alaspäin.
 – Näin paholainen pysyy pöydän alla, mamselli Johanna kertoo.

 Katovuosien juhlat
 1700-luvun taistelut ja katovuodet piinasivat koko maata, myös Pohjanmaata. Silti pöydät notkuvat herkuista. Alkuruokana on sienisoppaa, jonka jälkeen nautitaan muun muassa meren antimia: kyröläisessä wiinassa uitettua lohta.
 Keskimmäinen pöytä on varattu korkeamman säädyn edustajille ja korkeasti oppineille. Pöydän päähän on katettu pöytä kapteeni Pegetsu Tevalinille ja Ulrika Andersintytärelle.
 – Toivomme, että hän on suopealla tuulella. Mikäli hän ei ole, hänellä on valta sanoa, että hän seuralaisineen syö kaiken ja muut vain istuvat ja katsovat, mamselli Johanna kertoo.
 Kapteeni Pegetsu Tevalin ja Ulrika Andersintytär (Pekka Termala ja Kirsi Jaakkola) Ilon ja valon iltamissa.
 Reunimmaisissa pöydissä istuvat maanviljelijät ja käsityöläiset. Östermyrastakin on saapumassa vieraita. Nähtäväksi jää miten he tulevat toimeen Waasan vieraiden kanssa.
 Kun vieraat saapuvat, riittää mamselleilla kiirettä heidän kestitsemisessään. Ruokasalin täyttää hameiden kahina, kun mamsellit juoksevat köökin ja salin väliä.

 Napuen taistelusta selvinneitä itsellisiä naisia
 Isokyrö, maaliskuu 2019.   Napuen mamsellit koostuu kuvitteellisesti Napuen taistelusta selvinneistä naisista. Yhtään miestä ei ole ryhmässä virallisena jäsenenä.
 – Se johtuu täysin siitä historiasta, että me ollaan itsellisiä naisia. Napuen taisteluiden aikaan suuri osa miehistä kuoli. He menettivät henkensä taisteluissa tai heidät tapettiin taisteluiden jälkeen tai vietiin orjiksi,  Johanna Talso  kertoo.

 Idea Mamselleihin syntyi vuonna 2014 Napuen taistelun 300-muistovuoden jälkeen. Kaikilla silloiseen näytökseen osallistuneilla naisilla oli ommeltu ajan henkeen sopivat vaatteet.
 – Joku sitten näytöksen jälkeen kysyi, että mitä nyt tehdään, Talso kertoo.
 Napuen mamsellit perustettiin aluksi kotiseutuyhdistyksen kylkeen, mutta eriytyi myöhemmin omaksi yhdistyksi. Aktiiveja toiminnassa on reilu parikymmentä naista.
 Napuen mamsellit vuonna 2014 Napuen taistelun 300-muistovuositapahtumassa. Anne Tastula /Yle
 Isokyröläisten  Helena Tuuri-Tammelan  jaTalson innostus toimintaan lähti halusta elävöittää omaa värikästä historiaa. Elävöittämisen vuoksi naiset ovat valmiita istumaan vaikka jalkapuussa. Mamsellit ovat tuoneet myös yhteisöllisyyttä ja yhteishenkeä Isoonkyröön.
 – Siellä historiassa on suruja ja iloja. Niiden kautta me halutaan oppia historiaa, elävöittää sitä ja viedä eteenpäin, Tuuri-Tammela kertoo.
 Rankka historia
 Elämä 1700-luvun Pohjanmaalla ei ollut helppoa, sillä vuosina 1700–1721 käytiin suuri Pohjan sota. Taistelu huipentui 19. helmikuuta 1714 käytyyn Napuen taisteluun, jossa Venäjän joukot saivat voiton Ruotsin karoliinijoukoista ja heitä avustaneista pohjalaisista talonpojista. Taistelussa kuoli ja joutui vangiksi suuri joukko Kyrönmaan miehistä.
 – Ne jotka pystyivät, pakenivat jään yli Ruotsin puolelle. Ne, jotka eivät paenneet, jäivät tänne vihollisen armoille ja koettivat paeta metsiin, Talso kertoo.

 1714 alkoi isonvihan eli venäläismiehityksen aika, joka kesti vuoteen 1721 asti. Pohjanmaan kerrotaan kokeneen isonvihan kauhut raskaampana kuin muun Suomen.
 – Siitä se meidän vahvuus on varmasti tullutkin. Vaikeuksien kautta on menty eteenpäin. Sitä arvostan, että on pärjätty, Tuuri-Tammela toteaa.
 Vaikka taisteluista on reilu 300 vuotta, näkyy se edelleenkin alueella. Isostakyröstä löytyy muun muassa monia piilopirttejä ja muistomerkkejä. Myös moni yritys ammentaa brändiään pohjalaisesta sisukkuudesta ja taistelutahdosta.
 .

 “Mieluummin nenä noessa ja vähäsen rikkinäisissä ja parsituissa vaateparsissa”
 Historian elävöittämisessä tärkeässä roolissa on vaatetus: korsetit, kerrostetut hameet, esiliinat, hartiahuivit ja myssyt. Vaikka aikakausi antaisi luvan mahtailuun, ovat mamsellit Talson ja Tuuri-Tammelan mukaan kunnon maalaisia, joilla on jalat maassa.
 – Kun on oltu sodassa ja väkivallan, raiskauksien ja ryöstämisten melskeessä, ei silloin ole kaivettu pitsiä ylle, Tuuri-Tammela toteaa.
 – Mieluummin nenä noessa ja vähäsen rikkinäisissä ja parsituissa vaateparsissa. Me on haalittu ylle sitä, mitä kaikessa hätäkässä on ehditty, Talso lisää.

 Talson mukaan lukuisat vaatekappaleet ovat saaneet hänet ymmärtämään, miksi piikatyttöjä on tarvittu apuun pukeutumisessa.
 – On hikistä hommaa saada kaikki nämä päälle, Talso naurahtaa.
 Monet harrastajista ovat ommelleet asunsa alusta lähtien itse. Paljon hyödynnetään kirpputoreja, vintin kätköjä ja ulkomaisia verkkokauppoja.
 – Aluksi ihmettelin historian harrastajia, jotka kertoivat tilaavansa kenkiä Tšekeistä, nappeja Amerikasta ja kankaita Ruotsista. Mietin, että mitähän nämä kummajaiset ovat. Nyt olen itse samanlainen, Talso kertoo.

 Yksityiskohtia
 Vaatetuksessa on paljon yksityiskohtia, jotka ihmetyttävät nykypäivänä. Tuuri-Tammelan kaulassa esimerkiksi roikkuu pieni viinalusikka, joka soveltuu hyvin alkoholin nauttimiseen.
 – Eihän sitä hieno nainen voi sotaväen seurassa humaltua, Tuuri-Tammela naurahtaa.
 Talson vyötäröllä roikkuu keritsimet, ruoka-aitan avain ja tupakkamassi. Lukuisten hamekerroksien alta paljastuviin pussukoihin voi piilottaa tärkeitä esineitä. Iloisen Olkipatjan kievarin emäntä pelkäsi esimerkiksi orjaksi joutumista ja hänellä oli siksi mukanaan suuri pussi eri maiden kolikoita, joilla pystyisi tarvittaessa ostamaan itsensä vapaaksi.

 Mamselleihin on kotikulmilla jo totuttu. Lähikaupassakaan ei erikoisemmin ihmetellä, vaikka Tuuri-Tammela, Talso tai muut mamsellit astelevat kauppaan korseteissa ja isoissa hameissa.
 – Kun olemme muutaman päivän ajan nämä vaatteet päällä uponneet oikein syvälle kulloiseenkin tapahtumaan, niin paluu arkeen on aika karua. Sitä on nykyajassa vähän puusta pudonnut, Talso naurahtaa.

 Juhlintaa myöhälle yöhön
 Ilon ja valon iltamat jatkuvat pitkälle yöhön. Ruokasalia valaisseet kynttilät ovat palaneet jo lähes loppuun ja takassa on enää jäljellä hiillos.
 Ilallisvieraat ovat saaneet vatsansa täyteen ruokaa. Myös kyökkipiiat saavat hengähtää palveltuaan herrasväkeä.
 Ilta sujui lämpimissä ja sovinnollisissa merkeissä, väki nousi vankkureihinsa klo 11 lyömällä. Riidoiltakin vältyttiin.

 Kuvat: Jarkko Heikkinen/Yle & Merja Siirilä/Yle
 Artikkelin lähteena on käytetty Etelä-Pohjanmaan kotiseutuhistoria-kirjaa (Viiskunta Oy, 1985)

Isonvihan ajan pidoissa pöytähopeat kaivetaan suosta ja paholainen pidetään pöydän alla – historiaharrastus saa pohjalaisnaiset heittäytymään 1700-luvun mamselleiksi


Summary: Meksikon rajan yli kulkee päivittäin tavaraa 1,7 miljardin dollarin eli 1,5 miljardin euron arvosta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  toisti uutistoimisto Reutersin mukaan torstaina uhkauksen, jonka mukaan hän on valmis sulkemaan Meksikon rajan kokonaan, jos Meksiko ei auta Yhdysvaltoja tukkimaan siirtolaisvirtaa.
 Hän uhkasi myös asettaa tulleja Meksikosta tuotaville autoille.
 Hän arveli Valkoisessa talossa toimittajille, että tullit ovat ensimmäisenä toimenpidelistalla. Hän sanoi antavansa Meksikolle vuoden aikaa tyrehdyttää huumeiden tuonti rajan yli Yhdysvaltoihin.
 Trump  uhkasi jo viime perjantaina,  että hän saattaa sulkea rajan. Hänen mukaansa median raportointi on saanut jo Meksikon vähentämään tulijoiden tulvaa.
 – Meksikon kanssa tapahtuu paljon hyviä asioita. Meksiko ymmärtää, että me aiomme sulkea rajan tai minä aion asettaa tulleja autoille, sanoi Trump.
 Rajan sulkeminen ja tullit iskisivät amerikkaisyrityksiin
 Meksikossa toimii ainakin kahdeksan isoa autonvalmistajaa. Myös yhdysvaltalaisia autotehtaita on siirtynyt vuosien mittaan halvemman työvoiman Meksikoon. Meksikossa tehdään muun muassa General Motorsin, Chryslerin ja Fordin autoja.
 Näiden lisäksi Yhdysvalloissa valmistettavissa autoissa on meksikolaisia osia. Autoteollisuutta tutkivan  laitoksen asiantuntija arvioi  CNN:lle, että kaikki amerikkalaiset autotehtaat joutuisivat keskeyttämään tuotantonsa viikossa, jos Meksikon raja suljettaisiin.
 Trumpin hallinnon päätös siirtää 750 liittovaltion työntekijää tullitarkastuksista maahantulijoiden tarkastuksiin on hidastuttanut jo muutoinkin rajaliikennettä.
 Raja-asemilla on neljättä päivää monen kilometrin autojonot. Muun muassa Meksikon teollisuusjärjestön Indexin johtaja,  Luis Aguirre  arveli torstaina, että liikennehaittoja aletaan kohta välttää siirtämällä tuontia lentorahteihin.
 Meksikon raja on yksi vilkkaimmista rajanylityspaikoista maailmassa. Sen yli arvioidaan kulkevan päivittäin tavaraa 1,5 miljardin euron edestä.

Trump uhkaa Meksikoa autotuonnin verotuksella ja rajan sulkemisella


Summary: Monikieliseksi voi oppia vasta aikuisiällä. Katso videolta, kuinka swahili ja saame taipuvat eläkeläiseltä Arto Seppäseltä.

Tästä on kyse Eläkkeelle jäänyt Utsjoen kirkkoherra Arto Seppänen puhuu viittä eri kieltä: suomea, swahilia, ruotsia, englantia ja saamea. Seppäsen oli vaikea oppia kieliä koulussa, koska opetusmetodit eivät sopineet hänelle. Seppänen oppi kieliä vasta työelämässä. Hän on muun muassa kääntänyt raamattua ja virsiä saameksi
 – Kieli on avain kulttuuriin.
 Arto Seppänen  puhuu kokemuksesta. Hän on oppinut aikuisiällä kolme vierasta kieltä, joiden kautta mies on päässyt tutustumaan muun muassa saamelaisten maailmaan ja kenialaiseen kulttuuriin.
 Kielten oppiminen ei ole ollut Seppäselle itsestäänselvyys: kouluaikoina kielten numerot olivat korkeintaan kuutosia, vaikka ruotsin opinnot oli aloitettu jo 10-vuotiaana.
 – Englannista kirjoitin ylioppilaskirjoituksissa kirkkaasti improbaturin. Pitkän saksan ja ruotsin selvitin jotenkin, Seppänen tunnustaa.
 Seppänen uskoo, että koulupoikana hänellä ei ollut motivaatiota oppia uusia kieliä, eikä opetusmetodikaan kannustanut oppimaan.
 – Keskikoulussa ja lukiossa ei koskaan päässyt puhumaan opittavaa kieltä. Kieliä opeteltiin vaan siksi, että pystytään yliopistossa lukemaan vieraskielisiä tenttikirjoja.
 Kun oppilas on motivoitunut tekemään jotakin, hän oppii kieltä siinä sivussa.  Jarna Piippo
 Helsingin yliopiston kielten tutkija  Jarna Piipon  mukaan opetustavalla on suuri merkitys siinä, kuinka oppi menee perille. Nykyään  koulujen opetussuunnitelmat  (Opetushallitus) tukevat kielten opiskelua aikaisempaa laajemmin. Kouluissa suositaan toiminnallista ja leikillistä opetusta sekä kielikylpy- tai CLIL-menetelmiä (Content and Language Integrated Learning), joissa oppiaineiden sisältöjä opiskellaan vieraalla kielellä.
 – Kieliä käytetään kaikkien oppiaineiden tunneilla, ei vain kielten tunneillla. Kun oppilas on motivoitunut tekemään jotakin, hän oppii kieltä siinä sivussa, Piippo sanoo.
 “Tapasin kauniin neitosen ja sitten minä tapoin hänet”
 Koulutaipaleen jälkeen Arto Seppänen toimi pappina vuosia, kunnes sai kutsun Keniaan, opettamaan teologiseen seminaarin. Kielitaidottomana uusi työ ei olisi luonnistunut, joten edessä olivat intensiiviset kielikurssit. Ensin Seppänen opiskeli Birminghamissa englantia kaksi kuukautta ja sen jälkeen Nairobissa kuusi kuukautta swahilia.
 – Opetus oli niin käytännönläheistä, että kielen oppi väkisin. Minulla oli myös motivaatiota oppia, koska tiesin, että pitäisi alkaa opettaa tulevia pappeja ja evankelistoja, Seppänen sanoo.
 Jos virheitä tulee, niistä opitaan.   Arto Seppänen
 Kielten oppimista ja varsinkin vieraan kielen puhumista usein arastellaan, koska pelätään mokaamista. Seppänen on myös mokannut, mutta osaa jo nauraa virheilleen. Swahilin kielikurssin päättyessä Seppäsen piti kertoa oma elämäntarinansa: hän halusi sanoa “Tapasin kauniin neitosen ja sitten menin hänen kanssaan naimisiin”.
 – Yksi oo vaihtui uuksi, ja sanoin, että “Tapasin kauniin neitosen ja sitten minä tapoin hänet”. Jos virheitä tulee, niistä opitaan. Minun ei tarvinnut kuin kerran tehdä se virhe, että tapoin vaimoni, Seppänen nauraa.
 Uskonnollinen työ on vienyt Arto Seppäsen kulttuurista ja kielestä toiseen. Mimmi Nietula / Yle
 Seppänen ehti työuransa aikana luennoida teologiasta yhteensä viidellä eri kielellä. Hän toimi myös yli 20 vuotta pappina Utsjoella, jossa saarnat ja siunaukset toimitettiin saameksi.
 – Oli ratkaisevaa, että saapuessani Utsjoelle saamelaiset vastasivat minulle saameksi, kun puhuin heille saamea. Kielen käyttö on avain kielten oppimiseen, Seppänen tietää.
 Kielitaidon käyttäminen on tärkeää  myös taidon ylläpitämisessä  (Ainamedia). Mikäli opittua kieltä ei harjoita, tuppaa kielitaito ruostumaan.
 Seppänen on saanut kehittää kielitaitoaan monin eri tavoin. Hän on ollut mukana kääntämässä Raamattua pohjoissaamen kielelle ja kääntänyt myös useita virsiä saameksi. Hän on myös kääntänyt lauluntekijä  Pekka Simojoen  kappaleita saameksi.
 – En ole näihin hommiin hinkunut, mutta olen nauttinut haasteellisesta työstä. On tärkeä löytää riimit ja korvata kappaleen kielikuvat vastaaviin kielikuviin.
 "Se on Jumalan huumorintajua"
 Kieliä oppii parhaiten lapsena, mutta niitä on mahdollista oppia missä iässä tahansa. Tästä Arto Seppänen on hyvä esimerkki. Tutkijat  kannustavat kielten opiskeluun  (HS) vanhemmalla iällä, sillä kieli pitää mielen virkeänä.
 – Iällä on merkitystä, lapseni puhuvat loistavaa englantia, kun ovat oppineet sitä jo lapsena, Seppänen sanoo.
 Kielten opiskelu ruokkii myös uutta osaamista. Mitä enemmän kieliä osaa, sitä helpompi on oppia uusia kieliä.
 – Yksi kieli toimii kuin trampoliinina seuraavalle, erityisesti sukulaiskielet keskenään. Kun on esimerkiksi oppinut espanjaa, portugalin sanasto ja rakenteet on helppo ymmärtää ja oppia tuottamaan, kielten tutkija Jarna Piippo sanoo.
 Kielten opiskelu on ruokkinut myös Seppäsen musikaalisuutta.  Mimmi Nietula / Yle
 Opeteltuaan uusia kieliä, Seppänen löysi itsestään uusia puolia. Hän alkoi säveltää. Mies osaa myös soittaa pianoa, viulua, harmonikkaa ja kitaraa.
 – Niinhän sitä sanotaan, että musiikki ja kielet asuvat aivoissa lähekkäin.
 Seppänen naurahtaa, kun häneltä kysyy, olisiko hän nuorena uskonut puhuvansa sujuvasti useampaan kieltä.
 – Minusta se on Jumalan huumorintajua! Mies joka ei ollut ollenkaan kiinnostunut kielistä, joutui tekemään yli puolet virkaurastaan useammalla vieraalla kielellä, Seppänen naurahtaa.
 Montako kieltä sinä puhut? Oletko oppinut kieliä vasta aikuisena? Keskustele aiheesta jutun keskusteluosiossa kello 22.00 saakka.

Arto Seppänen reputti englannin koulussa – nyt hän puhuu sujuvasti swahilia ja saamea


Summary: Isät pitävät perhevapaita edelleen vähemmän kuin äidit. Suurin tekijä on raha, kertoo kaksi erilaista isää. Aiheesta voi keskustella tänään klo 22 saakka.

Tästä on kyse Perhevapaat jakautuvat äitiyslomaan (4kk), isyysvapaisiin (9vkoa) ja vanhempainvapaaseen (6kk). Vanhempainvapaan voi pitää isä tai äiti. Perhevapaiden jälkeen kumpi tahansa vanhemmista voi jäädä hoitovapaalle, kunnes lapsi on kolme vuotias. THL esittää, että äidille osoitettaisiin 6 kuukauden vapaa, isälle 6 kuukauden vapaa ja lisäksi vanhemmat voisivat valita, kumpi pitää kolmannen 6kk vapaajakson.
 Mikkeliläinen  Jaakko Palmunen  kiiruhtaa haastatteluun lapsen lääkärikäynniltä. Tarkoitus oli tavata Palmusen kotona, mutta siellä muu perhe makaa noroviruksen kourissa. Palmunen itsekin tervehtyi vasta pari päivää sitten.
 Palmusella on neljä lasta, kaikki alle kouluikäisiä. Hän on pitänyt jokaisen lapsen syntymän jälkeen kaikki mahdolliset isyysvapaat eli kunkin vauvan kohdalla yhdeksän viikkoa.
 – Olen kerännyt viime vuodet Vuoden työntekijä -palkintoja, kun olen tämän tästä jollakin perhevapaalla, Palmunen naurahtaa.
 Kolmannen lapsen synnyttyä perhe päätti, että isä jää pitemmäksi aikaa kotiin. Isyyslomaa, vanhempainvapaata ja hoitovapaata yhdistelmällä Palmunen pystyi olemaan yhdeksän kuukautta koti-isänä.
 – Suosittelen. Se oli hyvää aikaa. Lasten kanssa on mukava olla.
 Jaakko Palmunen hoitaa päivittäin lasten päiväkotiin viemisen ja sieltä hakemisen. Esa Huuhko/Yle
 Isien on ollut mahdollista jäädä vanhempainvapaalle jo vuodesta 1985 saakka. Silti THL:n ja Kelan lapsiperheille tekemän  kyselytutkimuksen  mukaan kolmannes perheistä ei edes tiedä, että isänkin on mahdollista jäädä kotiin äidin sijaan. Jaakko Palmusen valinta on harvinaisuus.
 Muun muassa siksi eduskuntavaalien alla puhutaan siitä, pitäisikö perhevapaita uudistaa niin, että vapaat osoitettaisiin nykyistä tasapuolisemmin erikseen isille ja äideille.
 Parhaana aamuna lämmitin kahvin neljä kertaa mikrossa, ja silti se jäi juomatta.  Neljän lapsen isä Jaakko Palmunen
 Palmuselle on aina ollut itsestään selvää olla lasten arjessa mukana siinä missä äitikin. Koti-isäksi jääminen ei siksi ollut hyppy tuntemattomaan.
 Etukäteen mietitytti lähinnä se, olisivatko päivät pitkiä ja tylsiä, puolison kotiin odottelua. Eivät olleet.
 – Päivät menivät ihan hetkessä. Kun aamutoimet oli tehty ja vähän leikitty, pitikin olla jo ruokaa tekemässä. Sitten vähän touhuttiin ja olikin jo välipala. Sitten äiti tulikin jo kotiin.
 – Parhaana aamuna lämmitin kahvin neljä kertaa mikrossa, ja silti se jäi juomatta.
 Suurin syy Palmusen haluun jäädä kotiin lasten kanssa oli se, että ehtisi olla lasten kanssa kun he ovat pieniä. Hän ei halunnut joutua harmittelemaan myöhemmin olleensa aina töissä.
 – Normaalissa arjessa ei ehdi tehdä kuin perushuollon lapsille. Ruoka ja pikaleikit ja pikkukakkonen ja nukkumaan. Varsinkin jos tekee pitkää työpäivää tai on harrastuksia, niin ei siinä ehdi olla lasten kanssa oikeasti.
 Iso perhe tarvitsee ison auton, jotta kaikki lapset mahtuvat kyytiin. Esa Huuhko/Yle
 Niina Palmunen  oli ollut lasten kanssa kotona jo neljä vuotta ennen kuin vuoro vaihtui isälle. Isä-Palmunen muistaa kuittailleensa ennen koti-isänä oloaan joskus siitä, että kotona vallitsi kaaos.
 – Ei siinä siivoamaan ehtinyt, jos halusi olla lasten kanssa. Sukkia ehtii poimimaan lattialta sittenkin, kun lapset ovat isompia, Jaakko Palmunen sanoo.
 Koti-isänä Palmunen hoiti kaiken arjen rullaamiseen liittyvän, myös neuvolakäynnit, puheterapiat, muskarit ja taaperojumpat. Alunperin oli tarkoitus, että hän pitäisi huolen myös lasten vaatehankinnoista, mutta äiti ei osannutkaan laskea niitä naruja käsistään.
 "Opin tuntemaan lapset paremmin"
 Monissa perheissä ajatellaan yhä, että  lastenhoito on enemmän äitien tehtävä , isä puolestaan on perheen elättäjä. Palmunenkin tunnustaa, että ensimmäisen lapsen ollessa vauva ajatus isän muskariin menosta tuntui nololta.
 – Kai se oli se, että on ainoa isä äitien keskellä. Toisen lapsen kohdalla taaperojumpassa käydessä mukana oli jo toinenkin isä.
 Nykyään Palmunen näkee isiä touhuamassa lasten kanssa paljon enemmän kuin ennen. Taaperojumpassakin kävi lopulta niin, että isiä oli usein enemmän kuin äitejä. Palmunen arvelee sanan kiirineen, että jumpassa on muitakin isiä, jolloin uusia isiä rohkaistui mukaan.
 Jaakko ja Niina Palmunen eivät kokeneet arjen mullistuneen, vaikka kotiin jäikin isä äidin sijaan. Esa Huuhko/Yle
 Isien kynnystä jäädä vapaille voi nostaa se, että monessa perheessä äidin ajatellaan olevan ykkösvanhempi. Isät pelkäävät, etteivät pärjää lapsen kanssa ilman äitiä.
 Palmustenkin kotona vitsailtiin, kuinka isän käy, kun kolme muksua vilistää menemään ja äiti on koulussa. Jaakko Palmunen itse oli luottavainen siihen, että kaikki sujuu hyvin. Lastenhoito ei ole rakettitiedettä.
 – Jos on ollut lasten normi-ilta arjessa mukana, päiväarki ei ole sen kummempaa. Useammin Niina soittaa kotoa minulle kuin minä Niinalle.
 Esa Huuhko/Yle
 Palmusen mielestä parasta kotona olemisessa oli oppia tuntemaan lapsiaan paremmin. Erilaiset luonteenpiirteet tulivat esiin paremmin kuin ennen. Lapsen asioihin pystyi paneutumaan kunnolla, mikä auttoi ymmärtämään lasta.
 – Se auttoi lapsen pään sisään pääsemistä, että mitä siellä liikkuu. Ja varmaan lapsellekin on tärkeää huomata, että isänkin kanssa voi keskustella.
 Suurin syy, miksi yhä vain harva isä jää kotiin, on perheen taloudellinen tilanne. Jos vaimo on ylempi toimihenkilö tai johtaja, on isän kotiin jääminen todennäköisempää kuin silloin, jos vaimo on vaikkapa opiskelija, kuten Niina Palmunen. Jaakko Palmunen ei olisi voinut jäädä koti-isäksi ilman säästöjä.
 – Rahaa paloi yllättävän paljon.
 Myös isän työelämä vaikuttaa kotiin jäämiseen. Palmunen on maanmittausinsinööri. Hänen työnantajansa suhtautuu ymmärtäväisesti perhevapaisiin.
 Tilanne on kokonaan toinen jos sattuu olemaan vaikkapa yrittäjä.
 Jaakko Palmunen ja tytär Viida Palmunen. Esa Huuhko/Yle
 Maatalousyrittäjä-isä: "Jos jäisin kotiin, tili menisi 50 tonnia miinukselle"
 Mikkelin Ristiinassa maatalon tuvassa kahdeksan kuukauden ikäinen  Otso -vauva kurkottaa isänsä  Juho Vesalaisen  syliin. Otso on äidin,  Virpi Lapin  kanssa päivät kotona, kun Vesalainen on töissä. Jo silloin, kun Otso syntyi, oli selvää, että äiti jää vauvan kanssa kotiin.
 – Olen maatalousyrittäjä. Jos olisin jäänyt kotiin, olisi varmaankin pitänyt myydä kalustoa pois ja ilmoittaa ihmisille, että hankkikaa joku muu auraamaan tiet ja tekemään heinät. Ja tili olisi mennyt 50 tonnia miinukselle, Vesalainen sanoo.
 "Otso on leppoisa vauva. Paitsi silloin kun alkaa karjua", Juho Vesalainen nauraa. Kalle Purhonen / Yle
 Myös Lappi on yrittäjä, mutta fysioterapeuttina hänen oli helpompi laittaa yritystoiminta tauolle kuin Vesalaisen. Hän myös halusi olla se, joka jää kotiin.
 Perheen arki pyörii niin, että isä hoitaa Otson aamuisin, keittää puurot ja vaihtaa vaipat. Päivällä hän saattaa piipahtaa kotona, jos työt sallivat. Illat ja viikonloput ollaan yhdessä.
 Vesalainen ei ole pitänyt lainkaan isyysvapaita.
 – En voi olla pois töistä kuin yksittäisiä päiviä. Joskus voin jonkun pyytää urakoimaan jonkun homman jos tarvitsee, ja maksan laskun. Pyöritän tätä itsenäisesti, palkollisiin ei ole mahdollisuuksia.
 Virpi Lappi ja Juho Vesalainen kokevat olevansa tasapuolisesti vanhempia, vaikka Vesalainen onkin päivät töissä ja Lappi kotona Kalle Purhonen/ Yle
 Useat puolueet ja THL ovat sitä mieltä, että isille pitäisi kiintiöidä nykyistä enemmän perhevapaita. Tällä hetkellä isälle on osoitettu 9 viikkoa isyysvapaata ja äidille neljä kuukautta. Sen lisäksi kumpi vain voi olla puoli vuotta vanhempainvapaalla.
 THL:n esittämässä mallissa  sekä isälle, että äidille osoitettaisiin kummallekin oma kuuden kuukauden vapaakiintiönsä. Lisäksi olisi vielä kuuden kuukauden jakso, jonka voisi pitää kumpi vain.
 Lappi ja Vesalainen eivät ole vielä päättäneet, jääkö Lappi hoitovapaalle vai palaako töihin. Kalle Purhonen / Yle
 Lappi ja Vesalainen toteavat, että heillä THL:n mallissa kävisi niin, että isälle osoitettu puolivuotinen jäisi pitämättä.
 – Mutta on se jännä, että isän ja äidin vanhempainvapaa-ajassa on vielä niin suuri ero. Miksei sitä voisi vähän tasapuolistaa, Vesalainen pohtii.
 Lapin vanhempainvapaa loppuu muutaman viikon päästä. Lappi haluaisi jatkaa hoitovapaalla kotona Otson kanssa. Perhe miettii nyt, onko se taloudellisesti järkevää. Kotihoidon tuki on maksimissaan 519,41 euroa ennen veroja.
 Lappi on jo pikkuhiljaa ryhtynyt tekemään yrityksestään uudelleen näkyvää. Paljon täytyy aloittaa alusta, vaikka vanhojakin asiakkaita on.
 – Mielenkiinnolla kuuntelen, mitä poliitikot näistä aiheista puhuvat, Lappi toteaa.
 Perhevapaat hajottavat poliitikkojen mielipiteitä – myös puolueiden sisällä
 Perhevapaiden uudistamisesta on puhuttu jo vuosia. Viime hallituskaudella  uudistus kaatui , ehkä rahan puutteeseen, ehkä vanhoillisiin ajatuksiin miesten ja naisten rooleista. Nyt vaalien läheisyys on antanut keskustelulle uutta potkua.
 Ylen vaalikoneessa  punavihreä laita haluaisi kiintiöidä perhevapaat tasan äitien ja isien kesken. Kokoomuksen ja keskustan riveissä mielipiteet hajoavat. Oikea laita vastustaa kiintiöimistä.
 Mikko Airikka | Yle
 Perhevapaiden kiintiöimisen kannattajat ovat ajattelevat, että se parantaisi isien asemaa perheissä ja äitien asemaa työelämässä. THL:n tutkimukset aiheesta puoltavat näkemystä.
 THL:n tutkimuspäällikkö  Johanna Lammi-Taskulan  mukaan isille korvamerkityt vapaat ovat tähänkin asti kannustaneet isiä vapaille. Hän arvelee, ettei isän ja lapsen välille pääse välttämättä syntymään arkista varmuutta ja rutiinia, jos isä ei vietä lapsen kanssa yksin aikaa kotona kuin lyhyissä pätkissä.
 Naisilla puolestaan etenemismahdollisuudet uralla ja palkkakehitys voivat huonontua, jos äiti on pitkään kotona.
 Perhevapaiden kiintiöimistä vastustavat uskovat, että perheillä täytyy olla itsellään vapaus valita, kuka lasta kotona hoitaa. Perheiden tilanteet ovat erilaisia.
 Juho Vesalainen pitää huolen, ettei tee jatkuvasti pitkää päivää työssään yrittäjänä. Aikaa täytyy jäädä perheelle. Kalle Purhonen / Yle
 Neljän lapsen isä Jaakko Palmunen ei tunnusta poliittista väriä, mutta hän ei usko, että vapaita kiintiöimällä voisi vaikuttaa siihen, miten vanhemmuus perheessä toteutuu. Halu olla perheen arjessa lähtee isästä itsestään.
 – Jos äiti tai isä on omasta tahdostaan kotona, silloin tasa-arvo toteutuu. Pitääkö sitä kenenkään pakottaa tai taulukosta katsoa, että nyt, kun on kumpikin ollut yhtä paljon kotona niin ollaan tasa-arvoisesti vanhempia?, Palmunen pohtii.
 Maatalousurakoitsija Juho Vesalainen uskoo, että vaikka äiti on nyt Otso-vauvan kanssa enemmän, osat saattavat vielä vaihtua.
 – Otso oli jo yhtenä päivän traktorissa mukana. Voi olla, että koneet ja iskän työ alkaa kiinnostaa, kun ikää tulee lisää.
 Aiheesta voi keskustella tänään klo 20 saakka.
 Lue lisää
 Perhevapaiden uudistus yskii, mutta on harhaa syyttää siitä vain miehiä: "Mielelläni päästäisin puolison töihin ja hoitaisin lapsia kotona"
 Nordean yllättävä laskelma: Isyysvapaan pitäminen kannattaa myös taloudellisesti
 Tuntuuko, että pyörität kodin arkea yksin? Näillä neuvoilla voit saada puolisosi havahtumaan apuun

Suurperheen isä jäi lasten kanssa kotiin, mutta yrittäjä ei ole pitänyt päivääkään isyysvapaata: "Tili menisi 50 tonnia miinukselle"


Summary: Arviolta 20 000 belgialaisille uudisasukkaille ja afrikkalaisnaisille syntynyttä lasta vietiin väkisin Belgiaan maan siirtomaavallan aikana.

Belgian pääministeri  Charles Michel  on pyytänyt anteeksi tuhansien lasten sieppaamista maan aiemmista siirtomaista Burundista, Kongosta ja Ruandasta.
 Métis-nimellä kutsuttuja lapsia syntyi belgialaisille uudisasukkaille ja paikallisille naisille afrikkalaisissa siirtomaissa. Belgia otti väkisin lapset äideiltään ja vei heidät Belgiaan, missä lapset siirrettiin katolilaisten munkki- ja nunnakuntien kasvatettaviksi.
 Suurin osa lasten biologisista belgialaisista isistä kieltäytyi tunnustamasta isyyttään. On arveltu, että Belgia riisti noin 20 000 métis-lasta äideiltään.
 Osa 1940- ja 50-luvuilla syntyneistä lapsista ei koskaan saanut Belgian kansalaisuutta.
 Belgian parlamentissa puhunut pääministeri Charles Michel sanoi, että toimillaan Belgia rikkoi perustavanlaatuisesti lasten ihmisoikeuksia. Maa vei Michelin mukaan ”lapsilta heidän identiteettinsä, leimasi heidät ja erotti sisarukset toisistaan.”
 Kaksi vuotta sitten myös katolinen kirkko pyysi anteeksi rooliaan lasten sieppausskandaalissa.
 "Kolmannen luokan belgialaisia"
 Viime vuonna belgialaiset kansanedustajat vaativat maan hallitusta auttamaan siepatuiksi joutuneita lapsia löytämään biologiset vanhempansa. Lisäksi kansanedustajat vaativat, että kyseisille lapsille on myönnettävä Belgian kansalaisuus.
 Britannian yleisradioyhtiö  BBC  kertoo, että myös siepattujen lasten äidit ovat vuosien varrella yrittäneet tavoittaa lapsia, jotka heiltä riistettiin väkisin.
 Yksi aikoinaan väkisin Belgiaan tuotu lapsi  Georges Kamanayo  totesi, että pääministerin anteeksipyyntö merkitsee vääryyden ja epäoikeudenmukaisuuden perimmäistä tunnustamista.
 – Olemme tunteneet itsemme jo kauan kolmannen luokan belgialaisiksi. Asuessamme siirtokunnassa meidät erotettiin valkoisista lapsista. Kyse oli puhtaasta rotuerottelusta, kertoo Kamanayo  De Standaard -lehdessä .
 Belgian siirtomaahistoria on poikkeuksellisen synkkä ja maa kohteli äärimmäisen julmasti siirtomaidensa asukkaita. On arvioitu, että 10-15 miljoonaa afrikkalaista kuoli Belgian Kongossa (nykyisessä Kongon demokraattisessa tasavallassa) Belgian siirtomaaherruuden aikana.
 Aiheesta lisää:
 Belgium apology for mixed-race kidnappings in colonial era

Belgia pyysi anteeksi lasten sieppaamista afrikkalaisista siirtomaista


Summary: Myös kulttuurivaikuttajana tunnettu Donner aloitti poliittisen uransa Helsingin kaupunginvaltuustossa jo vuonna 1968.

Jörn Donner  (r.) on hakenut eroa Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenyydestä. 86-vuotias Donner pyytää eroa terveydellisten syiden vuoksi.
 Kaupunginhallituksen päätösehdotuksessa ero hyväksytään. Asiasta päätetään kaupunginhallituksen kokouksessa maanantaina.
 Donner kertoi  Iltalehdelle  maaliskuun puolivälissä aikovansa erota valtuustosta.
 Donnerin tilalle valtuustoon noussee RKP:n valtuustoryhmän ensimmäinen varavaltuutettu  Laura Finne-Elonen . Kaupunginvaltuuston toimikausi kestää vuoden 2021 toukokuun loppuun saakka.
 Donnerin poliittinen ura on ollut vaiherikas ja hän on edustanut useita puolueita.
 Donner aloitti poliittisen uransa Helsingin kaupunginvaltuustossa vuonna 1968, jolloin hän edusti SKDL:ää. Vuonna 1984 hän palasi usean välivuoden jälkeen valtuustoon RKP:n edustajana ja istui siellä 1990-luvun alkuun saakka.
 2000-luvun alussa Donner valittiin sitoutumattomana edustajana Tammisaaren valtuustoon. Vuonna 2004 Donner nousi Helsingin kaupunginvaltuustoon SDP:n edustajana.
 Donner valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon vuoden 2017 kuntavaaleissa 980 äänellä.
 Donner on toiminut myös RKP:n kansanedustajana 1987–1995, 2007 sekä 2013–2015. Europarlamentaarikkona hän oli 1996-1999.
 Politiikan ohella Donner tunnetaan merkittävänä kirjailijana sekä elokuvaohjaajana ja tuottajana.
 Lue myös:
 Donnerilla ja Väyrysellä eniten poissaoloja Helsingin valtuustosta – "En puhu asioista, jotka eivät kiinnosta"

Jörn Donner haki eroa Helsingin kaupunginvaltuustosta


Summary: Toinen peuroista kuoli jään petettyä avantoon. Toinenkin peura jouduttiin huonokuntoisena lopettamaan.

Inkoon vapaapalokunta yritti tuloksetta pelastaa heikoille jäille eksyneitä peuroja torstai-iltana.
 Bärösundissa Ramsjöntien tuntumassa kaksi peuraa oli päätynyt 100–200 metrin päähän rannasta kevätjäille. Ne eivät päässeet omin avuin jäiltä pois.
 Pelastajien päästyä lähietäisyydelle jää oli jo pettänyt alta ja toinen peuroista oli kuollut avantoon. Toinenkin peura oli todella huonossa kunnossa.
 Paikallinen metsästäjä kävi lopettamassa huonokuntoisen peuran.
 Jäät ovat heikentyneet vauhdilla viime päivinä. Pelastuslaitokset ovat varoitelleet ihmisiä liikkumasta jäillä. Suomenlahden alueella on ollut viikon sisään viisi tapausta, jossa ihminen on vajonnut jäihin.
 Viimeksi tänään torstaina Suomenlahden merivartiosto pelasti helikopterilla kolme pilkkikalastajaa, jotka olivat joutuneet veden varaan Pyhtäällä.
 Lue myös:
 Kaksi pilkkijää vajosi jäihin Pyhtäällä – makasivat puoli tuntia paikallaan jään päällä apua odottaen
 Jäät ottivat varaslähdön Päijänteellä – katso huikea kuva rantaan muodostuneesta muurista

Pelastuslaitos yritti hakea kaksi peuraa turvaan heikoilta jäiltä Inkoossa – surullinen loppu


Summary: Rikkinäisen elämän elänyt Hollywood-tähti ja suomalainen rap-artisti ovat taustoiltaan hyvin samanlaisia.

Rap-artisti Mercedes Bentson eli  Linda-Maria Roineen  silmissä on vahvat rajaukset ja huulissa syvänpunaista huulipunaa. Platinan vaalea peruukki peittää Roineen omat tummat hiukset ja kauneuspilkku poskessa viimeistelee tyylin. Rap-artisti Mercedes Bentson sijasta pelistä katsoo  Marilyn Monroe  ja Roine hymyilee leveästi peilikuvalleen.
 Roine on ihaillut Monroeta pienestä asti. Haaveillut pikkutyttönä filmitähteydestä ja tuntenut isompana sielujen sympatiaa Hollywoodin yhden palvotuimman ja traagisimman tähden kanssa.
 – Meillä on hyvin samanlaiset taustat. Pystyn samaistumaan isättömyyteen, hyväksynnän hakemiseen ja suojelijoiden etsimiseen. Meillä on myös samanlainen mielenterveysongelma. Marilyn tunsi olevansa olemassa esiintymisen kautta. Minä tunnen samoin.
 Kohtalona päihteet
 25-vuotias Roine oli teini-iässä huumekoukussa ja päihteiden sekä väkivallan täytteinen elämä oli koitua hänen kohtalokseen. Roineen tapaan rikkinäisen lapsuuden elänyt Marilyn Monroe oli päihde- ja lääkeriippuvainen, ja kuoli 36-vuotiaana lääkkeiden yliannostukseen.
 – Ihmiset näkivät Marilynin palvottuna ikonina, mutta yksityiselämässä hän voi huonosti. Hänen kohtalonsa oli surullinen ja olisin toivonut, että hänkin olisi saanut olla onnellinen, Roine sanoo.
 Hänen oma elämänsä näyttää nyt valoisalta. Puoli seitsemän -ohjelmassa hän kertoi julkaisseensa juuri uuden albumin ja haaveilevansa häistä ja lapsista tulevaisuudessa.
 – Haluaisin myös tehdä joskus yhteistyötä idolieni laulaja  Lana Del Reyn  ja räppäri  Eminemin  kanssa. Unelmoin mieluummin isosti kuin pitäisin haaveeni liian matalalla. Unelmien avulla on joka päivä syy herätä.
 Rikkinäinen lintukoto
 Vastikään julkaistussa kirjassa  Mercedes Bentso: ei koira muttei mieskään  kerrotaan Roineen tarina. Se on kaunistelematon ja rujo kuvaus elämästä, jollaista ei toivoisi kenellekään. Hyväksikäyttöä, huumeita, väkivaltaa, alistamista, seksuaalista väkivaltaa, kuolemaa, kiusaamista.
 Roine halusi kertoa tarinansa, jotta naisiin kohdistuvasta väkivallasta puhuttaisiin enemmän.
 – Haluaisin, että kaikki ne lukisivat kirjan, jotka luulevat Suomen olevan lintukoto. Ne, joiden mielestä Suomi on tasa-arvoinen maa ja joiden mielestä naiset ovat samassa asemassa kuin miehetkin tai ne, joiden mielestä seksuaalivähemmistöjä ei vainota. Olen elänyt elämää, jollaista kenenkään nuoren ei pitäisi joutua kokemaan. Kaikki se löytyy kirjasta. Se on puistattavaa.
 Selviytyminen ei tee selviytyjää
 Vaikka kaikki on tällä hetkellä hyvin, Roine ei halua puhua itsestään selviytyjänä.
 – Kritisoin sitä ajatusta. Minun elämäni on mennyt näin. Minusta on haluttu maalata kuva pohjalta nousseesta selviytyjästä, mutta se on suppea kuva ja termi. Haluan mennä elämässä eteenpäin ja selviytyä rauhassa ilman, että joku muu päättää puolestani, että olen selviytynyt.
 Katso Linda-Maria Roineen koko haastattelu  Yle Areenasta .
 Katso myös:
 Aino Sunin ohjaama dokumenttielokuva  Ei koskaan enää (12)  kertoo, miten huumenuoresta kasvoi provosoiva räppäri.

Marilyn Monroen kohtalo koskettaa räppäri Mercedes Bentsoa –"Samaistun hänen tarpeeseensa hakea hyväksyntää"


Useat Kuuban valtiolliset sanomalehdet joutuvat vähentämään reilusti sivumääräänsä maata riivaavan paperipulan vuoksi.
 Lisäksi lehtien ilmestymispäiviä vähennetään, kertoo Kuuban hallitus.
 Granma-sanomalehti kertoo  sivuillaan , että ainakin kuuden valtio-omisteisen sanomalehden sivumäärä on vastaisuudessa keskiviikkoisen ja perjantaisin 16:n sijaan 8. Osa lehdistä ilmestyy jatkossa harvemmin.
 Muutokset astuvat voimaan perjantaina.
 Uutistoimisto AP:n mukaan tilanne saattaa kieliä käteispulasta Kuubassa. Myös lukuisista muista tuontituotteista on pulaa maassa.
 Viimeksi Kuuba kärsi merkittävästä sanomalehtipaperipulasta Neuvostoliiton hajoamisen aikoihin.

Paperipula pakottaa Kuubaa nipistämään sanomalehtiensä sivumäärää


Summary: Reformi puolue on jäämässä yllättäen oppsitoon.

Virossa on sovittu uudesta hallituspohjasta. Yllättävää on, että Reformi puolue on jäämässä oppositioon, vaikka sen johtaja  Kaja Kallas  valittiin eilen hallituksen tunnustelijaksi ja pääministeriehdokkaasi.
 Tänään lauantaina keskipäivällä kokoontuivat Keskusta, EKRE ja Isämaa puolueiden edustajat tehdäkseen kolmen puolueen koalitiohallituksen,  kertoo virolainen Postimees -lehti.
 Samalla kerrottiin puolueiden ministeriehdokkaaat.
 Keskusta puolue ilmoitti, että pääministerinä jatkaa  Jüri Ratas . Talousministeriksi esitetään  Taavi Aasia .
 EKREn ministeriehdokkaina ovat muun muassa  Mart Helme  sisäministeriksi ja  Martin Helme  valtiovarainministeriki.
 Isanmaa puolueesta puolestaan ovat ehdolla puolustusministeriksi  Jüri Luik  ja oikeusministeriksi  Raivo Aeg .
 Aiheesta lisää:
 Reformipuolueen Kaja Kallas johtamaan Viron hallitusneuvotteluja

Virossa yllätyssopu hallituksessa – Jüri Ratas jatkaa pääministerinä


Vantaan Simonkylässä palaa iso autotalli. Pelastuslaitoksen arvion mukaan kyseessä on noin 40 auton talli.
 Ensimmäisten pelastusyksiköiden saapuessa paikalle Vanamontielle palo oli jo levinnyt useisiin talliosastoihin. Sammutustyöt ovat edelleen käynnissä ja paikalla on yli kymmenen pelastuslaitoksen yksikköä.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen tulipalosta iltaseitsemän maissa.
 Kerromme pian lisää.
 Kimmo Kaisto, Pelastustieto

Iso autotalli tulessa Vantaalla – kyseessä 40 auton tallirakennus


Summary: Kevään lämpöennätys mitattiin tänään Rauman Pyynpäässä, jossa lämpötila kipusi 14,1 asteeseen.

Lämmennyt sää on tuonut tullessaan kevään ensimmäisen ruohikkopalovaroituksen. Pelastuslaitokset ovat sammuttaneet myös maastopaloja eri puolilla Suomea.
 Ilmatieteen laitoksen mukaan Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa on ruohikkopalovaaran mahdollisuus. Asiasta twiittasi myös Ylen meteorologi Matti Huutonen.
 Pohjanmaata varoitetaan puolestaan tulvan mahdollisuudesta.
 Kevään lämpöennätys  mitattiin tänään Rauman Pyynpäässä , jossa lämpötila kipusi 14,1 asteeseen.
 Esimerkiksi Kirkkonummella paloi tänään iltapäivällä noin hehtaari maata, kun kulotuksesta ja risujen poltosta tuli levisi maastoon. Salon Särkisalossa puolestaan roskienpoltto sytytti noin 30 aaria peltoa tuleen.
 Lue myös:
 Kevään lämpöennätys mitattu – Raumalla yli 14 astetta

Kevät on täällä: kauden ensimmäinen ruohikkopalovaroitus, pelastuslaitoksia työllistävät maastopalot


Länsi-Suomessa Rauman Pyynpäässä mitattiin tämän kevään uusi lämpöennätys, joka on 14,1 astetta.
 Asiasta kertoi meteorologi  Matti Huutonen  Twitterissä.
 Huutonen kertoo sään olevan vuodenaikaan nähden tavanomaista lämpimämpää. Mitään isompia ennätyksiä ei hänen mukaansa tulla rikkomaan.
 – Tänään on paras päivä olla ulkona seuraavaan viikoon.

Kevään lämpöennätys mitattu – Raumalla yli 14 astetta


Summary: Vaikka ilmaston puolesta on marssittu viime aikoina harva se päivä, järjestäjät uskovat mielenosoitukseen saapuvan ennätykselliset 10 000 ihmistä vaatimaan seuraavalta eduskunnalta päätöksiä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.

Ilmastomarssilla vaaditaan, että poliitikkojen on aika tehdä päätöksiä, jotta ilmaston lämpeneminen saadaan rajoitettua 1,5 asteeseen.
 – Seuraavan hallituksen on pakko tehdä päätökset. Jos neljä vuotta vielä jatketaan tekemättä ratkaisuja, en tiedä mitä silloin olisi tehtävissä, sanoo yksi ilmastomarssin järjestäjistä,  Matti Ikonen  Korvaamaton-kampanjasta.
 Ilmastomarssilla vaaditaan todellisia päätöksiä poliitikoilta: bensalla käyvien autojen myynti pitäisi lopettaa vuonna 2027, turpeen käytön lopettamisesta pitää tehdä päätös, fossiilisia polttoaineita käyttävien voimalaitosten tukeminen pitää lopettaa, ruuantuotantoa ja -kulutusta pitää ohjata kasvispainotteisempaan suuntaan vaikkapa lihaverolla ja maataloustuilla. Valtion täytyy pitää huolta rataverkosta ja vähentää metsien hakkuita.
 Mielenosoituksen järjestävät luonnonsuojelu- ja ympäristöjärjestöt vaativat kampanjallaan rakenteellisia muutoksia ja poliittisia päätöksiä, jotta ilmastonmuutoksen torjuminen ei jäisi pelkästään kuluttajien harteille.
 – Kuluttajien muutos voi olla joskus myös muoti-ilmiö, mutta onhan toki ihan selvää, että kaikki eivät halua syödä yhtä paljon lihaa ja lentää kuin ennen. Mutta jos toiset syövät entistä enemmän lihaa ja lentävät entistä enemmän, niin kokonaisuus voi mennä vielä jonkun aikaa huonoon suuntaan, Ikonen sanoo.
 Myös hehkulamppujen kieltäminen aiheutti "itkua ja parkua"
 Ikonen muistuttaa, että vaikka Suomi ja lähes kaikki puolueet ovat sitoutuneet Pariisin ilmastosopimukseen, moni on jättänyt kertomatta millä keinoilla tavoitteisiin päästään.
 – Mitä nopeammin keinoista päätetään, sitä nopeammin ja pienemmillä kuluilla yhteiskunnassa selvittäisiin.
 Ratkaisut eivät saa toisaalta tulla liian vaikeiksi ihmisille, ja siksi tarvitaan lainsäädäntöä nopeasti, jotta ihmiset ehtisivät sopeutumaan siihen.
 Ikonen vertaa uusia ympäristöystävällisiä kulutustottumuksia tupakointiin: vielä 1990-luvulla tehtiin töitä toimistoissa tupakka huulessa, eikä silloin ajateltu, että tupakoimattomuus voisi toteutua. Mutta sitten kun tuli sosiaalinen paine lopettaa, niin tupakointi on vähentynyt.
 – Kun yhteiskunta on valmis muutokseen, niin kovasti vastustettuja asioita saatetaaan hyväksyä.
 Hän ottaa esiin myös toisen esimerkin.
 – Hehkulamppujen kieltäminen EU-direktiivillä aiheutti itkua ja parkua, mutta nyt meillä on led-valaistus, joka kuluttaa varmaan 99 prosenttia vähemmän kuin hehkulamppuvalaistus. Tämä on hyvä esimerkki teknologian kehittymisestä ja hinnan laskusta.
 "Ilmastolakot ovat sytyttäneet toivon liekin"
 Ilmastomarssin järjestäjät iloitsevat siitä, että eduskuntavaaleista on tullut todellisest ilmastovaalit.
 – Vaaliohjelmissa on puhuttu paljon ilmastonmuutoksesta ja vaadittu poliitikoilta vastauksia siitä mihin he ovat ovat valmiita. Neljä vuotta sitten sellainen olisi tuntunut toivottomalta.
 Hän sanoo, että vaikka ilmastonmuutoksesta on tiedetty kymmeniä vuosia, vielä ei ole myöhäistä vaikuttaa, vaan päinvastoin: viime aikojen ilmastomarssit ja koululaisten ilmastolakot ovat sytyttäneet "toivon liekin".
 Jos Matti Ikonen pääsisi aikakoneella johonkin yhteen hetkeen, jolloin olisi voinut tehdä ratkaisevan ilmastokatastrofin estävän päätöksen, niin mikä se hetki olisi?
 – Mielenkiintoinen hetki olisi ollut vaikkapa siinä öljy-yhtiöiden kokoushuoneessa 1970-luvulla,kun öljy-yhtiöiden omat tutkijat kertoivat, että yhtiön toiminta tulee aiheuttamaan ilmaston lämpenemisen. Tiedosta huolimatta yhtiön edustajat päättivät jatkaa toimintaansa niin kauan kuin öljyä riittää, hän pohtii.
 – Mutta kaikkein mieluiten olen Suomessa vuonna 2019 juuri sen takia, että meillä on niin paljon toivoa ja laajaa liikehdintää ilmaston puolesta. Myös osa puolueista on valmiita tekemään ilmastotoimia.
 Ikonen on innoissaan esimerkiksi koululaisten ilmastolakkoilusta ja siihen liittyvästä hyvästä tunnelmasta, jota on tarkoitus vaalia myös tämän päivän mielenilmauksessa.
 – Ilmastoasia ei ole toivoton, vaan meillä on ennen kaikkea toivoa.
 Ilmastomarssi on toinen laatuaan: ensimmäinen järjestettiin syksyllä 2018. Tuolloin mielenilmaukseen kokoontui järjestäjän mukaan 8000 ihmistä, tänään paikalle toivotaan jopa kymmentä tuhatta marssijaa.
 Tapahtuma alkaa kello 14 Senaatintorilla. Kulkue lähtee kohti eduskuntataloa noin puoli kolmelta. Eduskuntatalolla on musiikkia ja ohjelmaa, minkä jälkeen Kansalaistorilla on piknik-tyyppiset jatkot.
 Marssi on nimeltään  llmastomarssi 2 . Ensimmäinen järjestettiin syksyllä 2018.  Korvaamaton -kampanjan  takana on erilaisia luonnonsuojelujärjestöjä, kuten Suomen Luonnosuojeluliitto, Greenpeace, Bird Life ja WWF Suomi.
 Yle välittää ilmastotapahtuman suorana kello 14 alkaen Yle Areenassa.

Suomen suurimmaksi povattu ilmastomarssi: "Nyt on pakko tehdä päätöksiä" –  Katso suorana kello 14 alkaen


Summary: Iran uhkaa tehdä saman määrittelyn Yhdysvaltain armeijalle.

Yhdysvallat on aikeissa määritellä Iranin vallankumouskaartit terroristijärjestöksi, kirjoittaa Wall Street Journal. Nimettömiin lähteisiin perustuvan uutisen mukaan presidentti  Donald Trumpin  hallinto saattaa ilmoittaa päätöksestä maanantaina.
 Reutersin mukaan Iran reagoi tietoihin heti ja ilmoitti määrittelevänsä Yhdysvaltain armeijan terroristijärjestöksi, jos päätös toteutuu.
 Vallankumouskaartit muodostettiin vuoden 1979 islamilaisen vallankumouksen jälkeen puolustamaan Iranin vallanpitäjiä, kun perinteisemmät sotilasyksiköt puolustavat rajoja.
 Wall Street Journalin mukaan Yhdysvaltain puolustusministeriö ja keskustiedustelupalvelu CIA suhtautuvat Trumpin hallinnon aikeisiin varauksellisesti. Ne eivät usko, että päätös juurikaan vahingoittaa Iranin taloutta jo voimassa olevien pakotteiden lisäksi. Sen sijaan ne pelkäävät päätöksellä olevan kielteisiä seurauksia Yhdysvaltain joukoille.

WSJ: USA aikoo julistaa Iranin vallankumouskaartit terroristijärjestöksi


Summary: Vaikka Brexit sai taas lykkäystä, passeissa ei enää ole mainintaa EU-jäsenyydestä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Uusien passien hakijat ovat hieraisseet Britanniassa silmiään. BBC:n mukaan passien kannesta on kadonnut Euroopan unioni -teksti, vaikka brexit ei ole lähimainkaan selvä. Päinvastoin maan eroaikeille on myönnetty taas jatkoaikaa kesäkuun loppuun.
 Britannian on tarkoitus palata vuoden lopussa samantyylisiin tummansinisiin passeihin, joita se käytti ennen EU-jäsenyyttä. Nyt myönnettävä viininpunainen passi ilman EU-mainintaa otettiin käyttöön 30. maaliskuuta eli päivä sen jälkeen, kun Britannian oli tarkoitus lähteä EU:sta.
 Uuden passin saaneet ovat olleet ymmärrettävästi hämmentyneitä.  Susan Hindle Barone  sanoo, ettei uskonut passin ulkonäön muuttuvan ennen kuin EU-ero on selvä. Hän julkaisi Twitterissä kuvaparin uudesta ja vanhasta passista.
 Sisäministeriön tiedottajan mukaan myös vanhoja, Euroopan unioni -sanaparin sisältäviä myönnetään edelleen, koska niitä on vielä varastossa.
 – Ei ole kuitenkaan väliä, kumpaa passia Britannian kansalainen käyttää. Molemmat passit kelpaavat matkustettaessa, tiedottaja sanoo.

BBC: Brittipassien kansista katosi sanapari Euroopan unioni


Summary: Yle seurasi eduskuntavaalien loppukiriä ympäri Suomea. Simossa paistettiin makkaraa, Tampereella kiroiltiin.

Kello 11 orava käy laittamassa kengät jalkaan.  Sen tossut ovat aivan märät.
 Tervolan Salen parkkipaikalla sataa vettä ja räntää ja tuulee ja paistaa aurinko. Käynnissä on keskustan kunnallisjärjestön vaalitilaisuus, ja tapahtuma on menestys. Hernekeittoa on tarjolla 400 ensimmäiselle, ja poni on kohta tulossa.
 On perjantai, ja aikaa varsinaiseen vaalipäivään on hieman yli kaksi viikkoa.
 Rovaniemeläinen kansanedustaja  Markus Lohi  viipottaa ympäri parkkipaikkaa ja jakaa sipsipusseja (sourcream & onion), joihin on painettu hänen vaalimainoksensa. Torniolainen kansanedustaja  Katri Kulmuni  vastailee kansalaisten kysymyksiin kiiltävässä pipossa, ja ensimmäistä kertaa ehdolla oleva  Olli Rainio  istuutuu hernekeittoa lusikoivien isäntien ja emäntien joukkoon.
 Kahvia juodaan, pullaa syödään.
 Nuuskaa on, kaikki hyvin.  Mikko Kärnä
 Teltta väpättää tuulessa.  Lapsi katsoo maskottioravaa kauhistunut ilme kasvoillaan. Kampanjapäällikkö polttaa bussin takana salaa tupakkaa.
 Bussin omistaja on  Paavo Väyrysen  varamiehenä eduskuntaan noussut ja Väyrysen comeback-kiertueen takia sieltä pudonnut  Mikko Kärnä . Nyt Kärnä haluaa takaisin eduskuntaan ja kiertää raivoisasti Suomea.
 Kampanjapäällikkö  Tiina Loukola  käy läpi viikonlopun ohjelmaa.
 Iltapäivällä paistetaan makkaraa Simon K-Marketin parkkipaikalla, illaksi mennään navettakahveille Ylikärppään. Lauantaina on Tornion suurpilkit, ja jossain välissä pitäisi heittää puikulaperunat ja lihat ja puolukat Keminmaan Motel Käpylään, koska sunnuntaina siellä tarjotaan käristystä ja pottuvoita 150 ensimmäiselle.
 – Nuuskaa on, kaikki hyvin, Kärnä kartoittaa tilannetta.
 Tuuli tarttuu pahvilaatikkoon ja heittää sen kuralätäkköön. Orava silittää ponia ja kietoo kätensä toimittajan ympärille.
 – Laita sinne, että lastentarhanopettaja  Juha Juutilainen  jakoi lapsille karkkia ja hyvää mieltä.
 Siinä on pottu ja Lohi, koko ateria, Markus Lohi markkinoi. Sakari Piippo / Yle
 Pohjoissuomalaisten parkkipaikkojen perusteella näyttää tosiaan siltä, että politiikka ei nuoria kiinnosta.  Mutta mistä tässä parkkipaikoilla palelemisessa tarkalleen ottaen pitäisi kiinnostua? Perinteisellä kampanjoinnilla on niukasti tarjottavaa niille, jotka eivät piittaa soppatykeistä ja räntäsateesta.
 Kiinnostuminen onkin yksi monista asioista, jotka nykynuoret tekevät väärin.
 Suomalaisnuoret ovat nyt ennätyksellisen kiinnostuneita politiikasta, mutta julkisuudessa se ei juuri näy.
 Vuoden 2018 Nuorisobarometrin mukaan  61 prosenttia 15–29-vuotiaista nuorista on ainakin jonkin verran kiinnostunut politiikasta. Se on enemmän kuin kertaakaan aiemmin vuodesta 1998 tehdyn barometrin historiassa. Myös täysin välinpitämättömästi politiikkaan suhtautuvia nuoria on vähemmän kuin koskaan.
 Nuorisobarometrin tulokset antoivat kättä pidempää niille, joita puhe poliittisesti vetelistä nuorista turhauttaa.
 Enemmistö nuorista uskoo perinteisiin vaikuttamisen tapoihin, äänestämiseen ja järjestäytymiseen. Barometrin mukaan nuoret tekevät jo niitä arjen tekoja, joihin poliitikot heitä "kannustavat". Jopa 77 prosenttia nuorista kertoo vaikuttaneensa kulutuspäätöksillä. Se on 17 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013.
 Mikko Kärnä on teettänyt voiveitsiä. Sakari Piippo / Yle
 Tämäpä on sellaista makkaraa, ettei jää jauhon maku suuhun!  Mikko Kärnä
 Mikko Kärnän suosio on kasvanut Simossa satoja prosentteja.  Viime kerralla Kärnän vaalitilaisuudessa oli kaksi henkilöä, nyt useita. Roskapussi lepattaa tuulessa. Kärnä paistaa makkaraa ja huutelee ohikulkijoille.
 – Lapin puolustajan lähikyrsä numero 13! Lihapitoisuus 73 prosenttia! Tämäpä on sellaista makkaraa, ettei jää jauhon maku suuhun!
 Puhutaan Paavo Väyrysestä ja punaisesta maidosta. Kaksi moottorikelkkaa kiitää parkkipaikan läpi.
 – Tarjookos Kärnä persulle makkaraa?
 Paikallinen perussuomalainen kurvaa bussin viereen naljailemaan. Perussuomalaiset on paistanut S-Marketin avajaisissa tolkuttoman määrän makkaraa, ja mies haluaa tietää, paljonko Kärnä on saanut menemään.
 Kärnä pistää määrään nelisensataa prosenttia lapinlisää.
 Ja riistamausteita.  Sakari Piippo / Yle
 Jokainen joskus Facebook-eventin tehnyt tietää, ettei "kiinnostus" ole aukoton mittari.  Barometrin laatijat huomauttavat, ettei kiinnostuksen määrästä voi päätellä sen voimakkuutta eikä sitä, johtaako se koskaan toimintaan.
 Äänestämiseen se ei ainakaan aina johda.
 Viime eduskuntavaaleissa 18–24-vuotiaista alle puolet äänesti, ja 25–34-vuotiaidenkin boksissa äänestysaktiivisuus jäi alle 60 prosentin.
 Karuimmat luvut on pelkän peruskoulun käyneillä 25–34-vuotiailla naisilla. Heistä vain 30 prosenttia käytti äänioikeuttaan. Se on kaukana korkeakoulutetuista 55–69-vuotiaista, joista yli 90 prosenttia äänestää. Myös nuoremmissa ikäluokissa korkeakoulutetut äänestävät muita ahkerammin.
 Tulokset ovat samansuuntaisia muissakin vaaleissa.  Vuoden 2018 presidentinvaaleissa  yli 80 prosenttia 65–74-vuotiaista äänesti, 20–24-vuotiaista alle puolet.
 Suomessa spekuloitiin, onko nuorten huoli aitoa. Haluavatko he sittenkin vain lintsata koulusta?
 Nuorten heikon äänestysaktiivisuuden kauhistelu kertoo siitä, millaista poliittista osallistumista pidetään kunnollisena.  Sosiologien mukaan meiltä jää helposti huomaamatta se, mitä tapahtuu muodollisen politiikan ulkopuolella. Kampanjat, mielenosoitukset, vetoomukset, kansalaisaloitteet.
 Tai sitten sitä ei arvosteta.
 Maaliskuun puolivälissä järjestetty koululaisten maailmanlaajuinen ilmastolakko sai tuhannet nuoret liikkeelle ympäri Suomea. Maailmalla mieltään osoitti  jopa 1,5 miljoonaa koululaista .
 Suomessa spekuloitiin, onko nuorten huoli aitoa. Haluavatko he sittenkin vain lintsata koulusta? Nuoret vaativat rakenteellisia ja poliittisia muutoksia, mutta pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) ehdotti vaalitentissä, että he voisivat mennä istuttamaan puita.
 Miikka Kortelainen on teettänyt haalarimerkin. Sakari Piippo / Yle
 Satakunta kilometriä etelämpänä Oulussa lähikyrsä on vaihtunut punaviiniin.  Oulun vasemmistonuoret ovat kokoontuneet Tukikohtaan kaupungin laidalle viettämään bändi-iltaa. Sätkiä kääritään.  Naomi Kleinin   No Logoa  on nurkan "radikaalissa kirjastossa" kaksin kappalein.
 Baaritiskillä istuu  Miikka Kortelainen . Tiskillä on limpparia, kahvia ja sipsiä (salt & vinegar).
 Kajaanin kaupunginvaltuuston 25-vuotias puheenjohtaja on piipahtanut käymään Oulussa, matkaa on autolla vain pari tuntia. Kortelainen on myös vasemmistoliiton eduskuntavaaliehdokas.
 Kortelaiselle näissä vaaleissa on ennen kaikkea kyse aluepolitiikasta. Nyt ratkaistaan, mikä alue pystyy tarjoamaan asukkailleen kokemuksen  hyvästä elämästä . Siihen kuuluvat Kortelaisen mukaan esimerkiksi lapsiperheiden ja vanhusten palveluiden parantaminen.
 Tärkeintä hänestä olisi kuitenkin kysyä, millä perusteella elämän hyvyyttä arvotetaan. Onko kyse elintasosta vai elämisen laadusta? Mitataanko kaikkea rahalla?
 – Palvellaanko me suurpääomaa ja kvartaalikapitalismia vai palvellaanko me ihmistä?
 Kortelainen on Kleininsa lukenut.
 Jonkun pitää vaan polkasta ramppa kalkattammaan.  Miikka Kortelainen
 Kortelainen on kotoisin Jormuan kylältä Kajaanista koilliseen.  Asukkaita oli 90-luvun alussa 500, kyläkoululaisia 40. Tekemistä ei ollut, ellei sitä itse järjestänyt.
 Kortelainen perusti kavereidensa kanssa Jormuan Tarmokkaat Urheilijat. Ensimmäiset jäsenet olivat Kortelainen, hänen veljensä ja serkkupoikansa.
 – Jonkun pitää vaan polkasta ramppa kalkattammaan.
 Kortelaisella ramppa – mikä ikinä se onkaan – taitaa kyllä kalkattaa.
 Huutia saavat niin sote-uudistus (järjetön) kuin koulutusleikkaukset (typeriä). Puheessa vilisevät vasemmiston avainsanat oikeudenmukaisuudesta kestävyyteen. Jatkuvaan kasvuun perustuva markkinatalous on tullut tiensä päähän, ja "puoluejunttakulttuurille" pitäisi saada vaihtoehto.
 – Ettei sovita asioita tupaillan takahuoneessa.
 Vasemmistonuorten lyijykynä. Sakari Piippo / Yle
 Tänä keväänä käydään ensimmäiset eduskuntavaalit, joissa 65-vuotiaita äänestäjiä on  enemmän kuin 18–34-vuotiaita .  Elleivät vanhemmat ikäluokat ala äänestää nuoria tai nuoret säntää suin päin synnytystalkoisiin, valta valuu tulevaisuudessa entistä vahvemmin ikäihmisten käsiin.
 Ikä on tietenkin vain numero, mutta nuoria äänestäjiä huolettaa, etteivät iäkkäämmät poliitikot tunne nuorten asioita – tai välitä niistä. Se on huomattu esimerkiksi  Nuorisotutkimusseurassa . Nuorten ehdokkaiden äänestämistä pidettiin tärkeänä myös siksi, että se tasapainottaa eduskunnan ikärakennetta.
 Pian kautensa päättävän eduskunnan keski-ikä on 51 vuotta. 90-luvulla syntyneitä edustajia on yksi, SDP:n  Ilmari Nurminen .
 Jos nämä järkäleimäiset kysymykset eivät saa nuoria liikkeelle, mikä oikein saa?
 Nykynuoret ovat ensimmäinen sukupolvi, jonka odotettu elintaso on  heikompi kuin edeltäjillään.  Huoltosuhde on vinksallaan, eläkejärjestelmän kustannukset paisuvat. Ja sitten on tietenkin ilmastonmuutos.
 Jos nämä järkäleimäiset kysymykset eivät saa nuoria liikkeelle, mikä oikein saa?
 Nuorisobarometrin mukaan kiinnostumisen muuttuminen osallistumiseksi vaatii ainakin sitä, että nuorilla on käsitys omista vaikutusmahdollisuuksistaan ja että joku ajaa oikeasti heidän asiaansa. Usein nuorten "osallistaminen" politiikkaan vaikuttaa enemmän kontrolloinnilta kuin aidolta kuuntelemiselta.
 Nuorten "kuulemiseksi" ja "osallistamiseksi" on kyllä kehitelty kaikenlaisia konsteja. On nuorisovaltuustoja ja oppilaskuntia.
 Nuorisotutkimusseuran haastattelemat nuoret kuitenkin kokivat, että tällaiset vaikutuskanavat on tarkoitettu  tietynlaisille , jo valmiiksi aktiivisille nuorille. Jos ei hallitse heidän puhetapaansa ja koodistoaan, osallistuminen on hankalaa.
 Nuorisotutkimusseura puolestaan huomauttaa, että jos epävirallisia vaikutuskanavia ei tunnisteta politiikaksi, se saa politiikan tuntumaan entistä etäisemmältä ja vieraammalta. Haastatteluissa paljastui, että moni itsensä passiiviseksi mieltänyt onkin oikeasti aktiivinen.
 Kokoomuksen kahvikupissa on tyylikäs design. Sakari Piippo / Yle
 Juuri kun Tampere oli alkanut toipua maisemaa halkovasta mustasta Tornista, ruvettiin naapuriin kokoamaan seuraavaa Lego-taloa.  Valkoisen tornin nimi on Luminary, ja sen harmaassa Hygge-aulabaarissa kilistelevät lauantaina alkuillasta kokoomuslaiset.
 Kokoomuskuohuvilla on ohjelmassa vapaata seurustelua paikallisten aatetoverien kanssa. Pöydän ääressä istuvat ensimmäistä kertaa ehdolla olevat  Ida Leino  ja  Petri Rajala . Rajala on paikallisten kokoomusnuorten puheenjohtaja, Leino aluekoordinaattori.
 Kimmo Sasi  istuu pöydän päässä Burberryn huivi kaulassa.  Aura Salla  puhuu artikloista ja algoritmeista. Paikalla on kymmenkunta kokoomuslaista ja Aura Sallan vanhemmat.
 Sasi ja Salla ovat ehdolla eurovaaleissa, täällä he ovat tsemppaamassa ja tervehtimässä  tulevaisuden vaikuttajia.  Yhteiskuvia otetaan. Aura Sallan mies selaa toisessa pöydässä puhelinta. Jos mikrotargetointi on onnistunut, hän saattaa törmätä Rajalan tai Leinon mainokseen.
 Kuka muu hoitaa nuorten asioita kuin nuoret itse?  Ida Leino
 25-vuotias Leino ja 25-vuotias Rajala yrittävät kampanjoissaan tavoitella nuoria aikuisia.  Leinolle nuorisoehdokkaan titteli sopii hyvin. Hän haluaa esimerkillään innostaa nuoria mukaan politiikkaan.
 – Kuka muu hoitaa nuorten asioita kuin nuoret itse?
 Rajala ei halua, että kukaan äänestää häntä vain siksi, että hän on nuori. Häntä kiinnostaa kaupunkien asema Suomessa.
 Aura Salla puhuu pankkiunionista.
 Karkkikulho löytyy joka kojulta. Sakari Piippo / Yle
 Nuorisojärjestöjä lukuun ottamatta vasemmisto-oikeisto-jaottelu on menettänyt merkitystään.  Suomessa perinteiset puolueet syntyivät tiettyjen ryhmien edunvalvojiksi. Työläisille SDP, maalaisille Maalaisliitto.
 2000-luvulla yhteiskunnalliset ryhmät ovat sekoittuneet. Kuka ajaa kolmikymppisen maalta kaupunkiin muuttaneen freelancerin asiaa?
 Vasemmisto-oikeisto-jaottelun sijaan puhutaankin entistä enemmän liberaaleista ja konservatiiveista, ja janan sijaan puolueet ripotellaan nelikentälle.
 Kallion kreaajille saattaa olla aivan samantekevää, ajaako ehdokas vasemmistolaista vai oikeistolaista talouspolitiikkaa. Heitä kiinnostaa translaki, seksuaalivähemmistöjen oikeudet ja se, saako Alepasta viiniä.
 Kommunististen puolueiden aatteelliset erot taitavat ymmärtää vain kommunistit itse jos hekään.
 Puolueiden ote kansalaisista kirpoaa.  Vuonna 1980 lähes 16 prosenttia suomalaisista kuului puolueisiin. Nykyään jäsenkirja löytyy enää noin kahdeksalta prosentilta äänestäjistä.
 Myös puolueuskollisuus rapautuu. Liikkuvia äänestäjiä on entistä enemmän.
 1970-luvun lopulta yli 75 prosenttia äänestäjistä äänesti samaa puoluetta kuin edellisissä vaaleissa. 2000-luvulla vastaava luku on noin 60 prosenttia.
 Puolueuskottomuudesta huolimatta uudet pienpuolueet eivät ole oikein löytäneet yleisöään.
 Piraattipuolueen kannatus on enimmillään ollut 0,85 prosenttia, vuonna 2015 perustettu eläinoikeuspuolue keräsi vuoden 2017 kuntavaaleissa 0,07 prosentin kannatuksen.
 Tänä keväänä jännitetään, miten käy  Katju Aron  johtaman feministisen puolueen. Sen liepeillä vaikuttaa ainakin Helsingissä ja Twitterissä olevan kohtalaista pöhinää.
 Kommunististen puolueiden aatteellisista eroista taitavat olla jyvällä vain kommunistit itse jos hekään. Nykyistä liberaalipuoluetta eli entistä viskipuoluetta puolestaan ei tule sekoittaa Suomen Liberaalinen Puolue ry:hyn eikä Liberaalit ry:hyn. Paavo Väyrynen riitaantui Paavo Väyrysen perustaman puolueen kanssa ja perusti uuden puolueen.
 Ei ihme, jos äänestäjä ei pysy tässä saippuaoopperassa perässä.
 Iris Westerlund teetti itsestään roskapussin. Sakari Piippo / Yle
 Naisena pitää aina olla kolme kertaa parempi kuin miesten ja ei se mitään, kyllä mä oonkin.  Sanni Lehtinen
 Pieni nainen nousee lavalle ja kertoo hennolla äänellä, mikä kaikki häntä vituttaa.
 – Mies houkutteli minut tänne ja nyt vituttaa, kun se lähti kattoo formuloita eikä oo kattomassa minua.
 Tullikamarin Klubilla on tänään Feministinen kiroiluiltama. Sen juontajana toimii eduskuntavaaliehdokas  Iiris Suomela  ja esikiroilijana  Rosa Meriläinen . Meriläisen,  Saara Särmän  ja  Johanna Vehkoon  feministisen ajatushautomon Hatun keksimän konseptin idea on purkaa "sukupuolittaneita paineita" eli avautua syrjinnästä, seksismistä tai muusta vituttavasta.
 Yleisössä on tamperelaisia vihreitä ja ylioppilaskunta-aktiiveja, mutta myös ei-järjestäytyneen näköisiä nuoria mies- ja naisoletettuja.
 Ja tamperelaisia toden totta vituttaa.
 Yksi kertoo painajaismaisesta raskauspahoinvoinnistaan, toinen omasta ylipainostaan. Kolmatta vituttaa työpaikan äijien seksismi ja SYL:n puheenjohtajaa se, miten hänen asiantuntemustaan vähätellään.
 – Naisena pitää aina olla kolme kertaa parempi kuin miesten ja ei se mitään, kyllä mä oonkin.
 Yleisö hurraa.
 Kristillisdemokraattien tiskirätti. Sakari Piippo / Yle
 Iiris Suomelan vaalibussi koostuu kaljakärrystä ja valtavasta repusta.  Bussi kaartaa Tullikamarin aukion poikki ja parkkeeraa Bar Passionin pöytään.
 24-vuotias Suomela on Tampereen kaupunginvaltuuston varapuheenjohtaja ja toista kertaa ehdolla eduskuntavaaleissa. Hän tavoittelee myös vihreiden varapuheenjohtajuutta.
 Noste on kova, mutta pelkkää juhlaa kampanjointi ei ole ollut. Suomelan mukaan hänen tukiryhmänsä jäseniä on häiritty, ja internetissä meuhkaaminen vaikuttaa hänestä jälleen kiihtyneen ennen vaaleja.
 Feministisen kiroiluiltaman hengessä on kysyttävä klassikkokysymys: vituttaako?
 Suomelaa vituttaa tänään muun muassa se, että  Matti Apunen  kommentoi Ylen vaalitenttejä. Suomelaa vituttaa myös  Junes Lokka  -oikeudenkäynti, yritystuet ja demareiden löysä ilmastolinja.
 Suomelaa vituttavat myös ilmastolakkoihin liittyvät salaliittoteoriat. Suomela kannusti Twitterissä koululaisia osallistumaan ilmastolakkoon. Se sai jotkut spekuloimaan, onko ilmastolakko jokin vihreiden masinoima salajuoni.
 – Olispa sellanen valta teineihin.
 Kenen tikuilla raapaisisit? Sakari Piippo / Yle
 Yle seuraa tänään vaalitunnelmia eri puolilla Suomea. Voit katsoa verkkolähetystä  tästä linkistä.

 Helsinkiläinen valokuvaaja Sakari Piippo kuvaa eduskuntavaaliehdokkaiden kampanjakrääsää. Erikoisia, hupsuja ja kivoja esineitä voi ilmiantaa Piipolle osoitteeseen sakariphoto@gmail.com.

 Kirjoituksessa on käytetty lähteinä seuraavia teoksia: Mari K. Niemi, Tapio Raunio & Ilkka Ruostetsaari (toim.): Poliittinen valta Suomessa (Vastapaino 2017), Mikko Piispa: Yhdeksän sanaa Y-sukupolvesta (Teos 2018), Juha Siltala: Nuoriso - Mainettaan parempi? (WSOY 2013).

Suomen demokratian peruspilarit ovat soppatykki ja parkkipaikalla paleleminen – Onko ihmekään, jos politiikka ei kiinnosta nuoria?


Summary: Vetoomukseen yhtyi myös Venäjä, jonka on arveltu tukevan entistä kenraalia Khalifa Haftaria.

YK:n turvallisuusneuvosto on kehottanut Libyassa toimivaa niin sanottua kansanarmeijaa pysäyttämään  hyökkäyksen kohti pääkaupunkia Tripolia . Yksimieliseen vetoomukseen yhtyi myös Venäjä.
 Muammar Gaddafin  hallinnon kaatumisen jälkeen maan itäosaa ovat hallinneet entisen kenraalin  Khalifa Haftarin  johtamat puolisotilaalliset joukot. Haftarilla on ollut käytännössä oma hallintonsa, joka on kilpaillut YK:n tunnustaman, pääkaupungissa Tripolissa toimivan hallinnon kanssa.
 Nyt armeija yrittää vallata Tripolin, mikä sai YK:n turvallisuusneuvoston kokoontumaan.
 – Turvallisuusneuvoston jäsenet ovat hyvin huolissaan Tripolin lähellä tapahtuvasta sotilaallisesta toiminnasta, joka asettaa vaaraan maan vakauden sekä mahdollisuudet YK:n rauhanvälitykseen ja kattavan poliittisen ratkaisun löytymiseen, sanoi Saksan YK-lähettiläs  Christoph Heusgen  turvallisuusneuvoston kokouksen jälkeen.
 Vetoomus hyökkäyksen lopettamiseksi sai YK:n turvallisuusneuvostolta yksimielisen tuen. Sitä kannatti myös Venäjä, joka on aiemmin sijoittanut erikoisjoukkojaan Libyan rajan tuntumaan Egyptissä. Venäläisjoukkojen läsnäolon on arveltu liittyvän Haftarin tukemiseen.
 Myös Ranskassa koolla olleet G7-maiden ministerit vaativat hyökkäyksen välitöntä keskeyttämistä ja varoittivat siviilien olevan vaarassa.
 Kapinalliset eivät aio perääntyä
 Tripolissa valtaa pitää ainakin näennäisesti kansainvälisen yhteisön tunnustama pääministeri  Fayez al-Sarraj . Käytännössä kaupungissa taistelee kilpailevia asejoukkoja.
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  vieraili perjantaina Libyassa. Hänen johdollaan oli määrä aloittaa ensi viikolla kaikkien Libyan valtaryhmittymien yhteiset neuvottelut maan hallinnon järjestämiseksi ja uusien vaalien aikaansaamiseksi.
 Guterresin erityisedustaja  Ghassan Salame  kertoi turvallisuusneuvostolle Haftarin tehneen pääsihteerille selväksi, ettei hän aio perääntyä pääkaupungin valtausaikeistaan.
 Guterres pelkää nyt levottomuuksien leviämistä.
 – Lähden Libyasta raskain sydämin ja syvää huolta tuntien. Toivon yhä, että aseellinen selkkaus voidaan välttää Tripolin ympäristössä, sanoi Guterres toimittajille lentokentällä.

YK:n turvallisuusneuvosto kehottaa kapinalliskenraalia perääntymään Libyassa