Summary: Onnettomuus tapahtui kesken harjoituksen Pasin väistäessä poroa.

Kainuun prikaatin varusmiehiä joutui tänään liikenneonnettomuuteen noin kuudelta illalla, tiedottaa Kainuun prikaati.
 Varusmiehistä viisi vietiin ambulanssilla ja seitsemän puolustusvoimien ajoneuvoilla tarkastettaviksi Lapin keskussairaalaan.
 Onnettomuus tapahtui kesken Pohjoinen 19 -paikallispuolustusharjoituksen tiellä 82 Ketolan ja Kemijärven välillä, kun Pasi-miehistönkuljetusajoneuvo törmäsi toisen Pasin perään, etummaisen väistäessä poroa.
 Ajoneuvoissa oli yhteensä 28 henkilöä, joista 27 oli varusmiehiä ja yksi henkilökunnan jäsen. Viisitoista varusmiestä on tarkkailtavana Sarriojärven leirisairaalassa.
 Harjoituksen johtaja: "Ei tietoa vakavista loukkaantumisista"
 Harjoituksen johtaja, eversti  Jari Osmosen  mukaan tällä haavaa ei vaikuta siltä, että kukaan sairaalaan viedyistä olisi vakavasti loukkaantunut.
 – Tässä vaiheessa ei ole tietoa mistään vakavista loukkaantumisista. Meillä on kuitenkin varotoimenpide, että käytetään tarkistuttamassa sairaalassa.
 – Aina kun on kyse onnettomuudesta, jossa varusmiehiä on mukana, toimitaan näin.
 Osmonen oli vielä yhdeksän aikaan illalla melko vähäsanainen tapahtuneesta. Hän ei itse ollut paikalla onnettomuuden tapahtuessa.
 – Minun saamien tietojeni mukaan siinä on poroa väistetty ja sitten vielä on aurinko häikäissyt. Siinä on peräänajosta ollut kyse.
 Onnettomuudessa olleet varusmiehet ovat olleet yhteydessä läheisiinsä.
 Poliisi tutkii tapahtunutta.

Varusmiehet kolarissa Kemijärvellä – näillä näkymin ei vakavia loukkaantumisia


Summary: Valtavia omaisuuksia hallinnoivat rahastot lupaavat vetää rahansa pois fossiilisesta energiasta.

Ilmastonmuutokseen sopeutumista tutkiva kansainvälinen komissio  Global Commission on Adaptation  on julkaissut arvovaltaisen raporttinsa. Asiasta kertoo esimerkiksi  BBC .
 Komission johtajina toimivat entinen YK:n pääsihteeri  Ban Ki-moon , Maailmanpankin johtaja  Kristalina Georgieva  ja Microsoftin perustaja  Bill Gates .
 Komissio toteaa raportissaan, että on rikkaiden maiden velvollisuus investoida toimenpiteisiin, jotka auttavat maapalloa sopeutumaan lämpenevään ilmastoon. Raportin mukaan ilmastonmuutos vaikuttaa eniten sellaisiin köyhiin valtioihin, jotka kaikkein vähiten ovat aiheuttaneet ilmastonmuutosta.
 Komission laskelmien mukaan seuraavan vuosikymmenen aikana olisi tehtävä 1,8 biljoonan, eli 1 800 miljardin dollarin arvosta investointeja.
 Luku on valtava, mutta komission mukaan toimenpiteet tuottaisivat hyödyn, jonka arvo olisi enemmän kuin seitsemän biljoonaa dollaria.
 Jos investointeja ei tehdä, haitat ja kustannukset kasvavat.
 – Me olemme viimeinen sukupolvi, joka voi muuttaa ilmaston lämpenemisen suunnan, ja me olemme ensimmäinen sukupolvi, joka joutuu kokemaan sen vaikutukset, totesi Ban Ki-moon.
 – Viivyttele ja maksa, tai toimi ja vaurastu, hän kiteytti.
 Raportissa luetellaan viisi tärkeintä aluetta, jotka on otettava huomioon.
 Merenpinnan nousun uhkaamia saaria ja rannikkoalueita varten on luotava varoitusjärjestelmä sään ääri-ilmiöitä varten.
 Infrastruktuuri on rakennettava kestämään ilmastonmuutos. Tämä koskee esimerkiksi teitä, rakennuksia ja siltoja. Raportissa annetaan vinkkejä, joiden avulla rakennukset voivat helpottaa lämpenemistä. Esimerkiksi New Yorkiin kaupunki aikoo maalata rakennusten taloja valkoisiksi, jotta ne heijastavat auringonvalon pois, eivätkä kuumenna kattojen pintaa.
 Maanviljelystä on kehitettävä siten, että kasvilajikkeet kestävät entistä kuivemman säätilan.
 Komissio kehottaa palauttamaan mangrovemetsät trooppisten vesistöjen rannoille. Ne auttavat rannikkoa kestämään myrskyjä ja toimivat myös eliöstön tärkeänä turvapaikkana.
 Lisäksi komissio kehottaa kehittämään vesihuoltoa ja varmistamaan, ettei vettä tuhlata.
 Sijoittaja luopuvat fossiilisista
 Kapkaupungissa on pidetty globaalien sijoitusyhtiöiden Financing the Future -kokous.
 Kokouksessa julkaistiin raportti, joka käsitteli sijoittajien toimia päästöttömän energian edistämiseksi.
 Raportin mukaan yli tuhat suursijoittajaa, joiden hallussa on noin 11 biljoonan dollarin omaisuus, ovat päättäneet luopua fossiiliseen energiaan liittyvistä omaisuuksistaan.
 Sijoittajien joukossa on säätiöitä, pankkeja, vakuutusyhtiöitä, kaupunkeja, yliopistoja ja uskonnollisia organisaatioita.
 Tavoittena on, että kun sijoittajien kiinnostus fossiilisieen energiaan heikkenee, siihen investoidaan entistä vähemmän. Viime vuosina sijoitukset eivät kuitenkaan ole vähentyneet lainkaan niin nopeasti, kuin Pariisin ilmastosopimus edellyttäisi.

Raportti: Ilmastonmuutokseen sopeutuminen maksaa 1 800 miljardia dollaria – Raha tulisi moninkertaisena takaisin


Summary: Meteoriitti oli läpimitaltaan noin kymmenen senttiä, arvioi Ursan tiedottaja.

Netta Eskola  todisti torstaina puoli neljän aikaan iltapäivällä Turun keskustan kupeessa meteoriitin putoamisen maahan.
 Eskola tallensi tapahtuman videolle kännykällään, kun hän oli pyöräilemässä. Eskola kertoo Ylelle, että taivalta syöksyi alas iso, punertava tulipallo.
 – Katsoin vahingossa taivaalle ja säikähdin, mikä siellä on. Se tuli vähän sen mallisesti alas, että ajattelin, onko tuo lentokone, Eskola sanoo.
 Hänen mukaansa meteoriitti tuli alas suoraan ja kovalla vauhdilla.
 – En ole kyllä vastaavaa Turussa ennen nähnyt.
 Tähtitieteellisen yhdistyksen Ursan päivystävä tiedottaja  Matti Suhonen  katsoi Eskolan kuvaaman videon Ylen pyynnöstä. Hän vahvistaa, että Eskolan tallentama taivaankappale todella oli meteoriitti.
 Suhonen arvioi, että meteoriitti oli läpimitaltaan noin kymmenen senttiä. Kappaleen koon hän pystyy päättelemään sen kirkkaudesta.
 – Yleensä noin kymmenen sentin kokoinen tähdenlento taivaalla näkyy tuohon aikaan päivästä noin kirkkaana, Suhonen kertoo.
 Meteoriitti tuskin sai aikaan tuhoa
 Pienten taivaankappaleiden päätyminen Suomen maan kamaralle on Suhosen mukaan varsin tavallista, mutta niiden havaitseminen on harvinaisempaa.
 – Osa niistä jää havaitsematta ja vielä harvempi osa maahan pudonneista kappaleista koskaan löydetään.
 – Tätäkin kymmensenttistä maahan pudonnutta rautakappaletta tai sen jättämiä jälkiä on varmasti hankala löytää.
 Suhonen arvioikin, että Turun meteoriitti tuskin on aiheuttanut maahan pudotessaan suurempaa tuhoa.
 – Tällainen kappale aiheuttaa noin itsensä kokoisen kuopan, syvyys on vähemmän kuin kappaleen läpimitta. Samanlainen kuoppahan tulee kun heittää samankokoisen kiven vaikkapa perunapeltoon, Suhonen selittää.
 Suhosen mukaan videon perusteella ei voi vielä tehdä päätelmiä siitä, mistä suuremmasta taivaankappaleesta Turun meteoriitti on peräisin.
 – Havaintoja pitäisi olla useista eri suunnista. Jos näin olisi, pystyttäisiin kappaleen rata laskemaan kolmiulotteisena.

Meteoriitti putosi Turkuun – Netta Eskola tallensi yllättävän tapahtuman videolle


Summary: Atol Avion Oy:ssä uskotaan, että tulevaisuudessa koneita valmistuu jopa 50 kappaleen vuositahdilla.

Atol Avion Oy:n pääsuunnittelija  Markku Koivurova  on liidellyt pitkän matkan lentokoneiden parissa, hän esittelee uusinta luomustaan silmät hehkuen, suunnittelijan palo ei ole sammunut.
 – Kyllä meillä on tarkoitus päästä tällä uudella koneella lentämään jo syksyn aikana, kertoo pääsuunnittelija Markku Koivurova innostuneena.
 Taustalla vuosikymmenien työ ja vastoinkäymisiä
 Palataan menneeseen. Lentokonevalmistaja Atol Avionin Oy:n historia on vaiherikas ja pitkä, sen tarina alkoi jo 1980-luvulla, kun rovaniemeläinen insinööri Markku Koivurova alkoi suunnitella kevyttä tyyppihyväksyttyä LSA-luokan lentokonetta.
 Vuosikymmenet olivat vaiherikkaita, historiaan mahtuu mm. konkurssi lamakaudella 1990-luvun alussa. Koneen suunnittelija ja tuolloin yhtiön toimitusjohtaja Markku Koivurova oli kaukaa viisas, kun hän lunasti konkurssipesältä konetyypin tuoteoikeudet.
 Lentokonevalmistaja eli pitkään hiljaiseloa, mutta uusi nousu tapahtui 2012, kun entisen yhtiön raunioille perustettiin uusi yhtiö, Atol Avion Oy.
 Viimeisin takaisku tapahtui runsas vuosi sitten, kun 3.7.2018 koelennolla ollut Atol 650 LSA teki pakkolaskun metsikköön lähelle Rovaniemeä. Koelentäjät selvisivät vammoitta, mutta polttoainesäiliö rikkoontui ja kone syttyi palamaan. Koelentäjät saivat toisen ja kolmannen asteen palovammoja. Pakkolaskun syyksi selvisi silmälasikotelo, joka oli pudonnut koneen kuomua ohjaavaan mekanismiin ja jumittanut järjestelmän. Koneen kuomulukitus aukeni, kun lentäjät ottivat laskutelineen alas.
 – Totta kai se on vaikuttanut aikatauluun. Olemme analysoineet sen tapahtuman ja todenneet, että on hyvä, kun se tapahtui meille koelennolla, eikä asiakkaalle. Olemme pystyneet korjaamaan ne asiat, jotka siinä onnettomuudessa tulivat esille. Meillä on mm. polttoainesäiliö ja polttoainejärjestelmä suunniteltu kokonaan uudestaan, kuomumekanismiin ei voi enää pudota vierasesine, valaisee pääsuunnittelija Koivurova.
 Maailmassa on tällä hetkellä vain muutama lentokonetehdas, jotka valmistavat keveintä tyyppihyväksyttyä koneluokkaa. Suomessa Atol Avion on tällä hetkellä ainoa lentokonevalmistaja ja Euroopankin mittakaavassa harvinainen, yhtiön kilpailijat löytyvät Etelä-Amerikasta ja Yhdysvalloista. Atolin koneet ovat kilpailijoista ainoita, jotka ovat rakennettu pääasiassa puumateriaalista.
 – Tämän painoluokan maalle laskeutuvia koneita tekee maailmalla noin 30 valmistajaa, mutta tälläisiä amfibio-koneita, jotka voivat toimia sekä maasta että vedestä on ainoastaan kourallinen. Siinä kategoriassa uskomme olevamme kilpailukykyinen keveyden ja nyt myös turvallisuuden suhteen.
 Suunnitelmat jopa 50 koneen vuosituotannosta
 Atol LSA 650 nimi on vaihtunut Atol Auroraksi ja suomalaiskone tähtää sinnikkäästi ulkomaan markkinoille. Tilauskannalla se ei toistaiseksi pysty toistaiseksi paukuttelemaan henkseleitä, mutta suunnitelmat ovat korkealla.
 – Tällä hetkellä meillä on viisi myytyä konetta, mutta sen lisäksi on yli kymmenen potentiaalista ostajaa, joiden uskomme päätyvän kauppaan. Meillä on tulevaisuudessa suunnitelmat jopa 50 koneen vuosituotannosta, laskee Mikko Koivurova.
 Atol Avion Oy:ssä uskotaan, että suurin markkina on Pohjois-Amerikassa, mutta Aasian odotetaan lähitulevaisuudessa kasvavan. Australia on myös yksi tärkeistä markkina-alueista. Yhtiön hallituksen puheenjohtaja  Esa Kataisto  arvioi varovaisemmin koneiden vuosituotannon seuraavina vuosina.
 – Ensi vuonna on tarkoitus myydä noin 10 konetta, mutta 2021 luvun pitäisi olla jo yli 20. Rovaniemellä pystytään tällä hetkellä rakentamaan vuodessa 10-12 konetta, joten tulevaisuudessa täytyy miettiä, missä koneet kootaan ja minne laajennutaan, arvioi Kataisto.
 Tuotantomäärien kasvusuunnitelmat tietäisivät pääsuunnittelija Markku Koivurovan mukaan myös työpaikkoja. Ne sijoittuisivat kuitenkin Lapin lisäksi ympäri Suomea, kun alihankkijat saavat tulevaisuudessa lisää tilauksia. Viime vuonna yhtiö työllisti 14 henkilöä, mutta osa jouduttiin välillä lomauttamaan muun muassa tiukan rahatilanteen vuoksi.
 Pekka Viinikka / Yle
 Entisestä formulatähdestä Mika Salosta yhtiön osakas ja koneen omistaja
 Mika Salo  astelee rennon oloisesti estradille yhtiön tiedotustilaisuudessa Rovaniemen lentokentän läheisyydessä sijaitsevassa, Lapin koulutuskuntayhtymän lentokonehallissa. Formulamaailmassa edelleen tiiviisti työskentelevä Salo on innostunut myös lentokoneista, ja hän hankki muutama vuosi sitten lentolupakirjan. Ensi keväänä formulakuski saa Helsinkiin merenrantalaituriinsa kevyen Atol Auroran.
 – Olen lentänyt helikopterilla paljon ja käynyt mm. kisareissuja sillä. Täytin vuosia tuossa pari kolme vuotta sitten ja sain kurssin lentolupakirjaa varten lahjaksi kavereilta. Pääsin sen nopeasti läpi ja olen lentänyt Cesnalla aika paljon ja tykkään niin pirusti, hehkuttaa ex-formulakuljettaja Mika Salo.
 Salo on liittynyt myös yhtiön osakkaaksi, mutta on omistuksestaan yhtiössä vaatimaton.
 – Olen osakas, mutta siinä puhutaan vaan pienistä summista.
 Pekka Viinikka / Yle
 Sami Saikkosen intohimo lentäminen
 Atol Avionin ryhmään on kiinnitetty myös tanssija-koreografi ja erilaisista TV-töistä tuttu  Sami Saikkonen . Saikkosen toinen puoli elämästä voi yllättää useat, sillä hänen intohimonsa ovat lentokoneet. Saikkonen on lennonopettaja ja ryhtyy Atol Avion Oy:n lennonopettajaksi, kun ensimmäinen kone on tyyppihyväksytty ja asiakkaalla.
 – En päässyt aikoinaan ilmavoimiin ja ryhdyin sen jälkeen tanssitaiteilijaksi. Lähdin sitten "kostoretkelle" ja 2009 Talent-ohjelman ansiosta menin Jämin lentokentälle ja minulle avattiin ovet ilmailun maailmaan. Tie on vienyt sitten tänne. Tässä saan olla ihan erilaisessa roolissa kuin taas koreografina, tanssijana tai näyttelijänä, miettii Sami Saikkonen.
 Lentokoneiden suunnittelu ja valmistus on pitkäjänteistä työtä, johon liittyy suuri määrä säädöksiä, patenttisalaisuuksia, tyyppihyväksyntää, turvallisuustestausta, koelentoja jne. Atol Auroran matka pitkäaikaiseen sarjatuotantoon on nyt lähempänä kuin koskaan. Pitkä odotus vaatii kärsivällisyyttä.
 – Välillä on mennyt aika paljon energiaa siihenkin, että on saatu pääomaa, jotta kehitystyö voi jatkua. Kärsivällisyyttä tämä kaikki on vaatinut. Nyt näyttää siltä, että päästään maaliin, toteaa pääsuunnittelija Markku Koivurova ja kiirehtii uuteen tapaamiseen.

Ainoa suomalainen lentokonevalmistaja, lappilainen Atol Avion Oy tahtää vaikeuksien jälkeen maailman markkinoille – ex-formulakuljettaja Mika Salo yhtiön uusi osakas


Summary: Tulvavesi vei auton mukanaan itäisessä Espanjassa, onnettomuudessa kuoli pariskunta.

Costa Blancan, Alicanten ja Valencian seuduille Espanjaan on annettu varoitus vaarallisesta säästä.
 Sääennusteen mukaan vettä saattaa tulla taivaalta loppuviikosta jopa 500 mm, mikä tarkoittaa todennäköisesti äkkitulvia.
 Paikoin äärimmäiset sääolosuhteet ovat jo aiheuttaneet kuolemaanjohtaneen onnettomuuden.
 Castilla La Manchan alueella kuoli torstaina 70-vuotias pariskunta, jonka auton tulvavesi vei mennessään.

Alicantessa ja Valenciassa voi romahtaa taivaalta hurja määrä vettä loppuviikosta


Summary: Suurimmat toiveet lepäävät härkäpavun ja herneen harteilla, mutta tarpeen olisivat myös eksoottisemmat sinilupiini, keltalupiini ja kotimainen soija.

Tuontisoijan korvaamista kotimaisilla vaihtoehdoilla on väläytelty vuosikaudet, mutta soijaa tuodaan vielä paljon etenkin sikojen, siipikarjan ja kanojen rehuksi. Amazonian sademetsätuhojen takia tuontisoija on  noussut jälleen otsikoihin .
 Helsingin yliopiston härkäpapututkija  Frederick Stoddard  on innoissaan, sillä muutoksen hetki voi olla nyt.
 – Elämme erittäin jännittävää aikaa. Kuulin tänä aamuna ensimmäistä kertaa elämässäni rehuteollisuudelta, että he hyväksyvät ja käyttävät härkäpapua sioille ja hernettä kanoille. Ja että sitä voidaan kasvattaa riittävästi Suomessa, dosentti Stoddard sanoo.
 Se, että ulkomailta tuotua soijarehua voidaan korvata kotimaisilla palkokasveilla ei sinänsä ole Stoddardille uutinen. Mutta rehuteollisuuden pään kääntyminen on.
 Metsien raivaus huolettaa Amazonialla – ja Suomessa Amazonian sademetsää on tuhoutunut  tänä vuonna ennätystahtiin. Yksi syy on metsän raivaaminen soijapelloiksi. Maa- ja metsätalousministeri on ehdottanut, että  Suomeen ei tuotaisi soijaa rehuksi enää vuonna 2025 . Siihen tarvittaisiin esimerkiksi härkäpapuviljelmiä 80 000 ha, eli alle 4% Suomen peltopinta-alasta. Nyt härkäpapuviljelmiä on 18 000 ha. Jos metsää raivataan pelloksi, metsän hiilivarasto ja -nielu menetetään. Lisäksi maaperä voi muuttua suureksi päästölähteeksi erityisesti  turvemailla . Suomessa metsäkato on vajaat 10 000 hehtaaria vuodessa ja siitä maatalouden osuus on kolmasosan ja puolen välillä. Etenkin vanhojen metsien vähäinen määrä  uhkaa monia eliölajeja . Peltopinta-alaa tarvitaan sitä vähemmän, mitä useammin kasviproteiinit korvaavat lihaproteiinit ihmisten lautasilla.
 Luonnonvarakeskus Luken erikoistutkija  Marjo Keskitalo  on Stoddardin kanssa samaa mieltä: tuontisoijasta voidaan luopua, jos halutaan.
 – Kyllä meillä se rehusoija ja valkuainen pystytään tuottamaan kotimaassa. Ei se ole mitään utopiaa. Tietenkin siinä tarvitaan yhteistä visiota kaikilta: tutkijoilta, neuvojilta, viljelijöiltä, kasvinjalostajilta ja teollisuudelta, sanoo Keskitalo.
 Soijan valtteja ovat hyvä laatu ja etenkin halpa hinta. Suomalainen kuluttaja ei voi soijan maailmanmarkkinahintoihin vaikuttaa, mutta Stoddard nostaa esille kuluttajien joukkovoiman.
 – Jos kuluttajat maksavat enemmän kotimaisella rehulla tuotetusta lihasta, tuottajat maksavat siitä enemmän rehuteollisuudelle ja lopulta viljelijäkin saa sen hinnan, että kasvattaminen kannattaa, Stoddard sanoo.
 Viisi vaihtoehtoa korvaajaksi
 Koska Suomi ei ole olosuhteiltaan paras mahdollinen palkokasvien viljelyyn, tarvitaan monipuolisuutta, korostavat molemmat tutkijat. Esimerkiksi viime vuonna, kun oli erittäin lämmin kasvukausi, soijan ja lupiinien hehtaarikohtaiset sadot kilpailivat härkäpavun kanssa, vaikka härkäpapu on lähtökohtaisesti monta kertaa satoisampi.
 Monipuolinen ruokavalio myös vähentää kasvien haitta-aineista koituvia ongelmia.
 Tässä on viisi vaihtoehtoa tuontisoijan korvikkeeksi – niin eläinten kuin ihmistenkin suuhun.
 Kotimainen soija
 Soijasato on ollut Luken viljelykokeissa keskimäärin 300-900 kilogrammaa hehtaaria kohden (kg/ha). Yksittäinen huipputulos on ollut 1 250kg/ha. Petteri Juuti / Yle
 Onnistuuko viljely Suomessa?
 Vaihtelevasti. Etelä-Suomessa jos jossakin. 2010-luvulla viljely on onnistunut kolmena vuotena. Suomen kesät ovat usein joko liian kylmiä, lyhyitä tai kuivia. Soijaa voidaan viljellä Suomessa ehkä lähivuosikymmeninä, jos lajikkeita kehitetään, ilmasto lämpenee, eikä Eurooppa enää rajoita viljelyteknologian kehittämistä. Viljely nykyisin vähäistä. Tuontisoija on usein  geenimanipuloitua , Suomessa sellaisia lajikkeita ei viljellä.
 Sopiiko eläinten rehuksi?
 Kuten tuontisoijaa, kotimaista soijaa voidaan käyttää kanojen ja sikojen ruokinnassa. Se sopii myös märehtijöille, mutta Suomessa soija on jo korvattu rypsirouheella. Proteiinin määrä ja laatu on erinomainen. Suomessa viljellyssä soijassa on vähemmän proteiinia kuin tuontisoijassa.
 Sopiiko ihmisille ruokapöytään?
 Kyllä, kuten tuontisoijakin.
 Härkäpapu
 Härkäpavun sato Suomessa on keskimäärin 2 100 kg/ha. Huipputulos on 4 200 kg/ha. Petteri Juuti / Yle
 Onnistuuko viljely Suomessa?
 Herneen ohella palkoviljoista parhaiten menestyvä, mutta epäonnistumisia vuosina 2017-2019. Kuivuus on ongelma, eikä herne menesty kuivilla savialueen pelloilla.
 Vaatii säännöllistä tarkkailua rikkakasvien takia, joten kokoaikaisella viljelijällä on paremmat mahdollisuudet onnistua kuin sivutoimisella. Härkäpapua viljeltiin tänä vuonna 18 000 hehtaarilla. Viljely onnistuu Seinäjoen eteläpuolella.
 Sopiiko eläinten rehuksi?
 Muille kyllä, mutta härkäpavun sisältämät visiini ja konvisiini rajoittavat käyttöä erityisesti muniville kanoille - parempaa lajiketta ollaan kehittämässä. Proteiinia ei ole yhtä paljon kuin soijassa, eikä se ole ravitsemuksellisesti yhtä täydellistä, mutta sopivasti täydennetyssä rehuseoksessa se ei ole ongelma. Sisältää paljon tärkkelystä, joten vehnän tai ohran määrää on vähennettävä hieman siipikarjan ja sikojen ruokavaliossa.
 Sopiiko ihmisille ruokapöytään?
 Kyllä, mutta siemenet eli pavut käsiteltävä ennen käyttöä. Proteiinia ei ole yhtä paljon kuin soijassa, eikä se ole ravitsemuksellisesti yhtä täydellistä, mutta tasapainoisessa ruokavaliossa sillä ei ole merkitystä.
 Herne
 Herne tuottaa satoa keskimäärin 2 330 kg/ha. Petteri Juuti / Yle
 Onnistuuko viljely Suomessa?
 Kyllä. Viime vuonna hernettä viljeltiin 5 100 hehtaarilla rehuksi ja 3 400 hehtaarilla elintarvikekäyttöön. Herneen viljely onnistuu Suomessa alueilla, joilla viljely ylipäätään onnistuu.
 Sopiiko eläinten rehuksi?
 Kaikille. Herneet ovat pienempiä ja niissä on vähemmän proteiinia kuin härkäpavuissa. A-Rehu on hiljattain ilmoittanut, että voi käyttää kotimaista hernettä siipikarjan ravintona taloudellisesti kannattavasti. Vuonna 2016  Maaseudun tulevaisuus  uutisoi herneen saatavuuden olevan suurin este herneen osuuden kasvattamiselle.
 Sopiiko ihmisille ruokapöytään?
 Kyllä.
 Sinilupiini
 Sinilupiinin sato on ollut Luken viljelykokeissa keskimäärin 500 - 1 500 kg/ha. Helsingin Yliopiston kokeissa jopa 3 000 kg/ha. Petteri Juuti / Yle
 Onnistuuko viljely Suomessa?
 Kyllä yleensä, kun on oikea lajike ja osaava viljelijä. Rikkakasvit ovat ongelma. Sinilupiinia viljellään alle 100 hehtaarilla, mutta määrä voisi olla paljon suurempi. Kasvaa parhaiten happamilla hiekkaisilla mailla, jollaisia on Etelä-Pohjanmaalla ja Satakunnassa. Kokemuksia on vielä vähän, joten sadon keskimääräistä kokoa on vielä vaikea arvioida.
 Sopiiko eläinten rehuksi?
 Soveltuu kaikille eläimille. Ulkomailla käytetään ainakin sioille ja kanoille. Hämeenlinnassa on saatu hyviä tuloksia kalkkunoiden ruokinnassa. Proteiinin määrä ja laatu parempi kuin härkäpavulla, mutta huonompi kuin soijalla.
 Sopiiko ihmisille ruokapöytään?
 Makeat ja yksivuotiset lupiinit, kuten sinilupiini soveltuvat ihmisravinnoksi, mutta eivät pähkinäallergisille. Esimerkiksi Australiassa ja Saksassa sinilupiinista erotetuista proteiineista ja kuiduista on tehty elintarvikkeita.  Huom: Tienvarsilla esiintyvä villi lupiini on myrkyllinen.
 Lue lisää:
 Harva tuntee proteiini- ja kuitupitoisen sinilupiinin hyödyt
 Keltalupiini
 Keltalupiinin sato on ollut Luken viljelykokeissa keskimäärin 500 - 1 500 kg/ha. Helsingin Yliopiston kokeissa jopa 2 400 kg/ha. Petteri Juuti / Yle
 Onnistuuko viljely Suomessa?
 Kuten sinilupiini: Kyllä yleensä, kun on oikea lajike ja osaava viljelijä. Rikkakasvit ovat ongelma. Kasvaa parhaiten happamilla hiekkaisilla mailla, jollaisia on Etelä-Pohjanmaalla ja Satakunnassa. Keltalupiinin viljelyä on kokeiltu harvoin, joten sadon keskimääräistä kokoa on vielä vaikea arvioida.
 Sopiiko eläinten rehuksi?
 Kuten sinilupiini, mutta proteiinin määrä parempi. Soveltuu kaikille eläimille. Ulkomailla käytetään ainakin sioille ja kanoille. Proteiinin määrä ja laatu parempi kuin härkäpavulla, proteiinin määrä jopa tuontisoijan tasolla.
 Sopiiko ihmisille ruokapöytään?
 Kuten sinilupiini: Makeat ja yksivuotiset lupiinit, kuten keltalupiini soveltuvat ihmisravinnoksi, mutta eivät pähkinäallergisille.  Huom: Tienvarsilla esiintyvä villi lupiini on myrkyllinen.
 Listan laatimisessa on ollut mukana haastateltujen tutkijoiden lisäksi Luken tutkimusprofessori Marketta Rinne. Jutun kuvissa käytetyt proteiinipitoisuudet ovat Luken ScenoProt-tutkimuksen tuloksia. Proteiinipitoisuus voi vaihdella lajikkeen ja kasvuolosuhteiden mukaan.
 Voit keskustella aiheesta tämän jutun alla torstaina 12.9.2019 kello 22 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Tiedätkö paljonko syöt soijaa ja miten se on tuotettu? Et edes voi, koska soijaa on niin monessa ruuassa, ja sitä tulee montaa reittiä
 Metsät roihuavat nyt Amazonilla, Indonesiassa ja Siperiassa – mikä maastopaloja selittää?
 Maailman keuhkot palavat Amazonin alueella, kauppasopimusten jäädyttäminen voisi auttaa – Tutkija pelkää: "Koko sademetsä saatetaan menettää"
 Amazonian sademetsää tuhoutunut tänä vuonna ennätystahtiin – metsäpalojen määrä on vähentynyt syyskuun alussa
 "Amazonian paloja on valtavan laajalla alueella"   – asiantuntijat vastasivat kysymyksiin kulotuksen seurauksista. Esiin nousi myös  Euroopan rooli.
 Maa- ja metsätalousministeri täsmensi avustajansa lausuntoa: Suomesta täysin soijaton rehukäytössä vuoteen 2025 mennessä

Vapise, tuontisoija – listasimme sen kotimaiset korvaajat: "Ei mitään utopiaa"


Summary: Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen mukaan Suomessa on tehty virallinen selvitys Tanskassa esiin tulleiden ongelmien vuoksi.

Tanskassa tutkitaan, ovatko poliisin ja syyttäjäviranomaisten käyttämät teletunnistetiedot luotettavia ja onko dataa viranomaisille välittävässä järjestelmässä ollut virhe johtanut vääriin tuomioihin.
 Koko ajan laajentunut skandaali paljastui, kun poliisi havaitsi keväällä ohjelmistovirheen.
 Nyt viranomaiset käyvät läpi noin 10 700 rikostapausta aina vuodesta 2012 lähtien varmistaakseen, etteivät syyttömät joudu virumaan vankilassa ohjelmistovirheen vuoksi. Toistaiseksi on epävarmaa, kuinka suuressa osassa näistä tapauksista on hyödynnetty virheellisiä teletietoja.
 Vuoden 2018 osalta määrä on jo tiedossa. Puutteellista dataa on käytetty 8,9 prosentissa kaikista tuon vuoden tapauksista Tanskassa. Poliisin mukaan ongelma voi kuitenkin olla tätä laajempi.
 Kun poliisi keväällä vertasi yhden poliisipiirin vuosina 2017–2019 käyttämiä teletunnistetietoja puhelinoperaattoreiden raakadataan, paljastui eroja 24 tapauksessa 75:stä.
 13 tapauksessa teletietojen merkitys arvioitiin niin suureksi, että ne oli syytä arvioida uudelleen. Tapauksista seitsemän oli johtanut tuomioon, kolme oli hylätty ja kolmen käsittely on edelleen kesken.
 Rikosta tutkiva poliisi voi selvittää kännykän omistajan maantieteellisen sijainnin telemastojen avulla. Nämä kännykänkäyttäjät on kuvattu Kööpenhaminan metrossa, eivätkä he liity tapaukseen.
 Suomen poliisijohto sai tiedon Tanskan tilanteesta elokuussa
 Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  kertoo Ylelle, että Suomen poliisi sai tiedon Tanskan televalvontatietoihin liittyvistä ongelmista elokuussa.
 – Sain kuulla asiasta Pohjoismaiden poliisijohtajien kokouksessa.
 Tämän jälkeen Suomessa tehtiin kaikessa hiljaisuudessa virallinen selvitys aiheesta.
 – Tämä on vakava tilanne. Siksi käynnistimme virallisen selvityksen. Siitä on saatu nyt ensitiedot. Niiden perusteella Suomessa ei pitäisi olla samanlaisia ongelmia kuin Tanskassa, koska meillä on käytössä erilainen järjestelmä, Kolehmainen sanoo.
 Mikä ero Suomen ja Tanskan järjestelmissä on, sitä poliisiylijohtaja ei lähde julkisuudessa avaamaan.
 – Salassapidon takia en voi tätä tarkemmin kertoa, mutta järjestelmät ovat erilaiset, Kolehmainen toteaa.
 Teletietoja ei toistaiseksi käytetä rikostutkinnassa
 Tanskassa tehdään nyt laaja arvio siitä, onko puutteellinen data ollut merkittävässä roolissa syyllisyyden arvioimisessa.
 Elokuun lopussa alkanut selvitys on jo johtanut yli 30 vankeustuomiota suorittaneen tai tutkintavankeudessa olleen ihmisen vapauttamiseen.
 Teletietojen hyödyntäminen rikostutkinnassa keskeytettiin elokuussa kahdeksi kuukaudeksi,  uutisoi Tanskan yleisradioyhtiö DR . Valtakunnansyyttäjä  Jan Reckendorff  arvioi kuitenkin jo tuolloin, että keskeytys voi olla tätä pidempi.
 – Tämä on erittäin vakava asia ja päätös [teletietojen käytön keskeyttämisestä] on dramaattinen. Se on kuitenkin välttämätön oikeusvaltiossa. Emme voi elää sen asian kanssa, että ihmiset joutuvat vankilaan väärien tietojen perusteella, Jan Reckendorff sanoi DR:lle elokuussa.
 Reckendorffin mukaan on parempi päästää syyllisiä vapaaksi kuin istuttaa syyttömiä ihmisiä vangittuna.
 – Me emme voi ottaa sitä riskiä, että viattomia tuomitaan, myös oikeusministeri  Nick Hækkerup  on todennut.
 Ohjelmistovirheen vuoksi poliisin käytössä olevissa paikkatiedoissa on ollut parin sadan metrinkin heittoja. Kännykkä kädessä Kööpenhaminassa pyöräillyt nainen ei liity tapaukseen. Rex Features / AOP
 Teledata on usein ratkaisevassa roolissa rikostutkinnassa
 Teledatasta käy ilmi, kuka on ollut yhteydessä kehenkin, mihin aikaan ja missä paikassa. Paikkatieto ilmaisee liittymän tai päätelaitteen, kuten matkapuhelimen, maantieteellisen sijainnin telemastojen avulla. Tämä data on usein täysin olennainen poliisin rikostutkinnassa ja oikeuksien puntaroidessa todistusaineistoa.
 – Tähän asti matkapuhelindatalla on ollut suuri merkitys oikeuksissa, sillä sen kaltaista todistusaineistoa on pidetty lähes objektiivisena. Tämä on muuttanut ajatuksiamme mobiilidatasta, kööpenhaminalainen asianajaja  Karoline Normann  sanoo uutistoimisto AFP:lle ja arvelee asianajajien jatkossa kyseenalaistavan teledatan muiden todisteiden lailla.
 Normann toivoo oman asiakkaansa tapauksen saavan oikeudessa uuden käsittelyn. Tämä tuomittiin kiristyksestä kolmen ja puolen vuoden vankeustuomioon teletunnistetietojen perusteella.
 Ohjelmistossa, joka muuntaa telemastojen keräämää dataa ymmärrettävämpään muotoon ja välittää sen poliisille, on Tanskassa ollut jo vuosia virhe.
 Sen vuoksi järjestelmä on saattanut jättää rekisteröimättä osan tiedoista tai paikantaa saman matkapuhelimen yhtä aikaa useamman telemaston alueelle.
 Myös tekstiviestin lähettäjäksi on voinut rekisteröityä väärä taho. Lisäksi mastojen sijaintitiedoissa on ollut virheitä, jotka ovat voineet aiheuttaa paikkatietoihin valtavia heittoja.
 DR uutisoi  tapauksesta, jossa sama kännykkä oli rekisteröitynyt muutaman sekunnin viiveellä Kööpenhaminassa ja Frederikshavnissa oleviin telemastoihin. Paikkojen välinen matka on 230 kilometriä.
 Tanskan Televiestintäteollisuusliiton johtaja  Jakob Willer  painottaa uutistoimisto AFP:n haastattelussa, ettei syy virheellisiin tietoihin ole teleyhtiöissä.
 – [Teleyhtiöiden] data on luotu telepalvelujen tarjoamiseksi, ei kansalaisten kontrolloimiseksi tai valvomiseksi, Willer sanoo.

Tanskassa tuomittu syyttömiä vankeuteen väärien teletunnistetietojen takia – "Suomessa on käytössä eri järjestelmä"


Summary: Lounais-Suomen poliisilaitos tutkii Turussa viikonloppuna tapahtunutta henkirikosta murhana.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus on vanginnut tänään neljä ihmistä epäiltynä murhasta.
 Iltalehden  tietojen mukaan kyse on Turun Härkämäessä viikonloppuna tapahtuneesta henkirikoksesta, jossa kuoli mies. Poliisi on aikaisemmin kertonut, ottaneensa kiinni useita epäiltyjä henkirikokseen liittyen ja suorittanut myös kuulusteluja.
 Käräjäoikeus on vanginnut tänään kaksi naista ja kaksi miestä murhasta epäiltynä.
 Poliisi on ollut vaitonainen teon yksityiskohdista. Ylikonstaapeli  Teemu Äikäs  sanoi keskiviikkona, että tutkinta on niin alkuvaiheessa, ettei asiasta voida vielä kertoa enempää.
 Poliisi ei ole vahvistanut vangitsemistietoa Ylelle.

Käräjäoikeus vangitsi neljä ihmistä murhasta epäiltynä – Turussa tapahtui henkirikos viikonloppuna


Summary: Presidentti Sauli Niinistö tapaa  Ukrainan uuden presidentin Volodymyr Zelenskyin ensimmäisen kerran.

Presidentti  Sauli Niinistö  on aloittanut kaksipäiväisen virallisen vierailunsa Ukrainassa. Heti saavuttuaan Kiovaan presidentti Niinistö ja presidentti  Volodymyr Zelenskyi  käyvät kahdenkeskiset neuvottelut Mariinski-palatsissa.
 Presidentti Sauli Niinistö ja Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi Niinistön virallisen vierailun vastaanottoseremoniassa Mariinski-palatsin pihalla, Kiovassa torstaina. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Presidenttien tiedotustilaisuuden on määrä alkaa noin kello 16.50. Videostriimissä näkyvän tilaisuuden tulkkauskieli on järjestäjien ilmoituksen mukaan englanti.
 Niinistö on korostanut jo viisi vuotta jatkuneen Itä-Ukrainan kriisin ajan, kuinka tärkeää eri osapuolten, Ukrainan ja Venäjän, olisi pitää keskusteluyhteyttä. Suomi on ollut valmis käytännön apuun yhteyksissä.
 Huomenna perjantaina Niinistö puhuu Yalta European Strategy -konferenssissa.

Presidentti Niinistö aloitti virallisen vierailunsa Ukrainassa – katso presidenttien tiedotustilaisuus Kiovasta alkaen kello 16.50


Summary: Kulttuuritoimittaja Miia Gustafsson ärtyi Loiri-elämäkerran seksiretosteluista, mutta arvostaa Tervon tapaa liittää elämäkerta osaksi yhteiskuntaa.

Taiteilija  Vesa-Matti Loiri  lupasi kertoa kaiken  Jari Tervolle  ja sen hän toden totta teki. Tervo teki työtä ja kirjoitti ilmeisesti lähes kaiken 700-sivuiseen elämäkertaan.
 Silti monen tunnin luku-urakan jälkeen Loiri ei kuitenkaan tunnu sen läheisemmältä kuin ennenkään. Vaikka lähtökohtaisesti sympatiseeraan Loiria, niin nyt jopa ärsyttää.
 Se johtuu siitä, että  LOIRI.  on äijäkirja. Miehet kertovat juttuja toisilleen. Joka ikinen naisseikkailu ja pano on kerrottu ja kirjoitettu. Siitä tulee rehentelyn sivumaku ja se saa sapen kiehumaan. Kaikkea ei olisi ehkä kannattanut sittenkään kertoa.
 Nyt lukijalle jää kuva, että kansakunnan kaapin päälle nostetun suuren taiteilijan ajatukset ovat askaroineet 50-prosenttisesti naisissa. Ehkä näin onkin, en tiedä. Toivon kuitenkin, että ei.
 Olisin mieluummin halunnut tietää, mitä Loiri ajattelee taiteen tekemisestä. Mikä oli hänen metodinsa, kun hän lauloi antaumuksella taistolaislauluja, vaikka hän ei piitannut koko aatteesta. Mitä hänen päässään liikkui, kun improvisoi Uunoa?
 Tervo osaa luoda yhteiskunnalliset kehykset
 Kirjasta kuultaa läpi Loirin ristiriitainen suhtautuminen kansansuosikin ja suuren taiteilijan rooleihin. Varsinaisia pohdintoja ei kuitenkaan löydy kirjasta. Ehkä Loiria kuvaakin paremmin konkreettinen tekeminen kuin filosofoiminen.
 Mielestäni kirjan paras, hauskin ja paljon kiteyttävä kohtaus on, kun nuorta Loiria alkaa epäilyttää oma suosio. Onko hän vielä tänäänkin suosittu, tykkäävätkö ihmiset hänestä? Hän päättää lähteä kävelylle Mannerheimintielle. Ja kyllä, ihmiset tunnistavat hänet yhä. Tuijotus alkaa kuitenkin ärsyttämään Loiria. Hän päättää tuijotella takaisin, hymyillen. Hän kääntyy jopa katsomaan taaksepäin kohdatessaan kulkijoita kadulla. Loiri huomaa, miten ihmiset ärsyyntyvät ja supisevat. Loiria hykerryttää.
 Toki Loirin huikean monipuolinen ura tulee hyvin esiin kirjassa. Ei voi kuin hämmästellä, miten lahjakas ja ehtiväinen taiteilija hän on ollut. Kirjan parasta antia onkin maamme pienten kulttuuripiirien kuvaukset. Kaikki tunsivat toisensa. Kulttuurihistoriallisena ajankuvana kirja on herkullinen.
 Poikkeuksellisen Tervon kirjoittamasta elämäkerrasta tekee sen sidos ympäröivään yhteiskuntaan. Loirin elämä syntymähetkestä lähtien on asetettu taitavasti yhteiskunnalliseen kehykseen. Lukija saa tietää, että samaan aikaan, kun Vesa-Matti otti ensimmäisiä maitohuikkia äitinsä rinnasta, Paasikivi ja Mannerheim illallistivat Helsingissä. Opin, että Paasikivi suhtautui varovaisemmin Neuvostoliittoon, kun taas Mannerheim oli jyrkempi.
 Kaikesta huomaa, että Jari Tervo on kirjoittanut historiallisia romaaneja. Kirjailijana hänellä on silmää yksityiskohdille ja herkullisille anekdooteille. Hän on selvittänyt asioita perusteellisesti ja osannut myös tivata haastateltavilta tarkkoja kuvauksia. On sinänsä ihan hauska tietää, että Vesa-Matin lapsuuskodin ovelle johti kolme porrasta. Siinä melkein näkee pikku-Matin istuskelevan.
 Huippukirjailijat kirjoittavat elämäkertoja
 Loiri-kirjasta odotetaan syksyn hittiä. Otavassa on taatusti hykerrelty, kun Loiri kelpuutti Tervon kirjoittamaan elämäkertaa. Muitakin yrittäjiä nimittäin oli. Loirin asiainhoitajan ja ystävän  Pete Eklundin  pöydällä oli parhaillaan yhdeksän ehdotusta elämäkerrasta. Nimenomaan Eklund lausahti sanat, että jos elämäkerta tehdään, niin sen pitää olla joku jari tervo.
 Eklundilla oli hyvä vainu – silloin ei vielä ollut noussut ilmiöksi huippukirjailijoiden kirjoittamat elämäkerrat. Viime vuoden myyntimenestys oli  Kari Hotakaisen  kirjoittama kirja  Kimi Räikkösestä .  Katja Ketulla  on työn alla  Ismo Alangon  elämä. Yhdistämällä kaksi tunnettua nimeä tuplataan kiinnostus ja todennäköisesti myös myynti. Kaupan päälle tulee vielä laatu, sillä kirjailijat eivät päästä käsistään mitään puolivillaista.
 Kun asialla on ammattikirjailija, hänen tyylillään ja valinnoillaan on valtaa. Millainen kuva kohteesta piirtyy, on täysin kirjoittajan kynässä. Jos Loirin naisseikkailut saivat karvat pystyyn, niin Kimi Räikkösestä aloin pitää, vaikka paheksun syvästi formula-autoilua. Hotakaisen kirjan luettuani toivoin sydämestäni Räikköselle kaikkea hyvää ja turvallisia kilometrejä.
 Entä jos Loirin elämäkerran olisikin kirjoittanut nainen, vaikkapa Katja Kettu? Millainen lopputulos olisi ollut? Kettukaan ei kursaile seksuaalisuudesta kirjoittaessaan, mutta olisiko sävy ollut erilainen. Silloin ei ainakaan olisi syntynyt mielikuvaa äijäilystä, joka jättää suuren osan lukijoista (naiset lukevat enemmän ja kirjoja lukevat miehet eivät ehkä machoile) ulkopuolisiksi.
 Tai sitten  LOIRI.  on niitä paljon kaivattuja kirjoja, jotka saavat sellaisetkin lukemaan, jotka eivät yleensä lue. Jostain syystä tässä maailmassa pätee lainalaisuus – seksi kiinnostaa aina.
 Lue lisää :

Jari Tervo haastatteli Loiria 100 tuntia elämäkertaa varten – sikarinsavussa riideltiin, mutta tunnustettiin myös rakkautta
 Ylen Kulttuuricocktailin  jutttu kirjasta .

Toimittajalta: Kannattiko sittenkään kertoa aivan kaikkea? Loiri-elämäkerrassa on äijäilyn maku


Summary: Asiantuntijan mukaan suurin osa ruoka-avun saajista on tätä nykyä naisia, joilla on pieni kansaneläke.  Apua tarvitsevat myös opiskelijat sekä pienipalkkaiset ihmiset.

Ruoka-apu on muuttumassa pelkästä ruuan jakamisesta kohti yhteisöllistä tekemistä. Ruoka-apua käsittelevässä seminaarissa Helsingissä arvioitiin, että median maalaama kuva köyhyydestä on keskittynyt liikaa leipäjonoihin.
 Yhteisvastuukeräyksen keräysjohtaja, sosiaalineuvos  Tapio Pajunen  sanoi  Radio Suomen Päivän  haastattelussa, että avustamisesta syntynyt kuva on vääristynyt.
 – Noin tuhannesta apupisteestä enintään viisi on jonomuotoisia. Osa toimijoista järjestää yhteisöllistä ruokailua tai ikä-ihmisille toimitetaan ruokakassi kotiin.
 Vantaalla Yhteinen pöytä -verkostoa vetävä  Hanna Kuisma  toivoo, että leipäjonokeskustelu voitaisiin pikkuhiljaa muuttaa ruoka-apukeskusteluksi. Vantaalle on perustettu hävikkiterminaali, jonka kautta tehtaiden, kauppojen ja tukkujen hävikki toimitetaan paikallisille avustusjärjestöille.
 Verkosto tukee alueella toimivia 65 avun jakopistettä, jotta ne puolestaan voisivat auttaa asiakkaita entistä paremmin. Ruoka-avun jakajille järjestetään esimerkiksi kursseja yhteisön rakentamisesta.
 – Toivomme, että jakopisteessä paikallinen yhteisöllisyys voimistuisi. Siten voimme vahvistaa koko kaupunkia ja lopulta varjella myös yhteiskuntarauhaa, kuten sisäministeri Maria Ohisalo totesi puhuessaan seminaarissa.
 Tapio Pajusen mukaan suurin muutos on tapahtunut avun saajissa. 1990-luvun laman aikaan apua hakeneet olivat pääasiassa asunnottomia alkoholisteja.
 – Nyt suurin ryhmä on pienellä kansaneläkkeellä kituuttavat naiset. Apua hakevat myös opiskelijat ja osa-aikaista tai pienipalkkaista työtä tekevät ihmiset.
 Pajunen kertoo, että osa avun saajista tahtoo vain ruokaa. Osa tarvitsee myös yhteisöllisyyttä ja lähimmäisiä. Toiset puolestaan haluavat tekemistä ja he voivat osallistua jopa kokkaamiseen. Ruoka-avun saajille annetaan myös talouden hallinnan työkaluja, sillä Takuusäätiö on tullut mukaan osallistavaan hankkeeeseen.
 Suomeen ollaan perustamassa valtakunnallista ruoka-apuliikettä. Sen tavoitteena on jakaa eri toimijoiden hyviä käytäntöjä ja vaikuttaa poliittisiin päättäjiin, jotta ruoka-avun tarve vähenisi.
 Kuuntele juttu :  Ruoka-apu on muuttumassa kohti yhteisöllistä toimintaa
 Lue lisää:
 Ruoka-apua ei enää jonoteta Raumalla – vuoronumeroihin siirtyminen paransi tunnelmaa: "Osalle nämä ovat ainoita sosiaalisia kontakteja"
 Ruoka-avun tarve kasvaa ja leipäjonot pitenevät – Tutkija vaatii nostamaan perusturvaa: "Ihmiset sinnittelevät hyväntekeväisyysavulla vuodesta toiseen"
 Vantaa halusi eroon ulkona kiemurtelevista leipäjonoista, ja nyt tuore selvitys osoittaa, että se kannatti: Enemmistö avun saajista pitää yhteisöruokailua mieluisana
 Raju uudistus leipäjonoihin? Köyhät halutaan syömään yhdessä, leipäjonot putsataan pääkaupunkiseudun kaduilta

Ei pelkästään leivästä - moni köyhä tarvitsee myös lähimmäisen tukea ja yhteistä tekemistä


Summary: Kuuden vuoden takaisesta murhasta 3,5 vuotta vankilassa istunut mies ei saa vaatimaansa miljoonakorvausta valtiolta.

Keski-Suomen käräjäoikeus on hylännyt syyttömänä elinkautistuomiota istuneen äänekoskelaismiehen lisäkorvausvaatimukset vapaudenmenetyksestä.
 Käräjäoikeus tuomitsi äänekoskelaismiehen murhasta elinkautiseen vankeuteen viisi vuotta sitten. Oikeus katsoi tuomitun syyllistyneen 31-vuotiaan miehen murhaan Äänekosken Kivetyllä vuonna 2013.
 Korkein oikeus kumosi tuomion sillä perusteella, että miehen kuulusteluissa ja todisteiden hankinnassa oli tehty virheitä. Käräjäoikeus vapautti miehen, kun tämä oli istunut vankilassa noin 3,5 vuotta.
 Valtiokonttori on tämän jälkeen myöntänyt miehelle korotettua korvausta vapaudenmenetyksestä yhteensä 520 000 euroa.
 Normaalitapauksessa korvaus vapaudenmenetyksestä on 120 euroa vuorokaudelta, mutta miehelle maksettiin 410 euroa vuorokaudelta. Korotusperusteena on ollut muun muassa vapaudenmenetyksen pitkä kesto.
 Vapautettu mies itse katsoi, että hänelle olisi kuulunut vielä suurempi korvaus vankeusajalta. Hän vaati valtiolta vielä lähes 500 000 euron lisäkorvausta, jota hän perusteli muun muassa tapauksen saamalla julkisuudella, parisuhteensa purkautumisella ja sillä, että vankeusaikana hänen oli vaikea pitää yhteyttä läheisiinsä.
 Keski-Suomen käräjäoikeus katsoo kuitenkin, että miehelle maksettu korvaus on oikeudenmukaisessa suhteessa korvauskäytäntöön, eikä oikeus näe muitakaan syitä, joiden perusteella korvausta pitäisi vielä korottaa.
 Käräjäoikeuden ratkaisusta voi vielä valittaa hovioikeuteen tai korkeimpaan oikeuteen ennakkopäätösvalituksella.

Kivetyn murhasta syyttömänä tuomittu ei saa vaatimiaan lisäkorvauksia


Summary: Poliisin mukaan kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Delhin lentoasemalla saatiin kiinni vanhukseksi naamioitunut huijari.

Intian poliisi pidätti sunnuntaina Indira Gandhin kansainvälisellä lentoasemalla Delhissä 32-vuotiaan miehen, joka oli naamioitunut vanhukseksi ja pyrki väärennetyllä 81-vuotiaan passilla lennolle New Yorkiin, kertovat  The Times of India  ja  Hindustan Times .
 Valevanhus oli värjännyt partansa valkoiseksi. Hänellä oli päässään suuri turbaani ja paksut silmälasit. Paikallisten tiedotusvälineiden mukaan hän pääsi ensimmäisten turva- ja maastapoistumistarkastusten läpi pyörätuolissa.
 Myöhemmin käsin tehtävässä turvatarkastuksessa viranomaisten epäilykset heräsivät, kun mies vältteili katsekontaktia ja väitti ettei pysty seisomaan.
 Intialaisen uutiskanava NDTV:n  mukaan turvallisuusviranomaiset kiinnittivät huomiota huijarin lähes rypyttömään ihoon ja ääneen, joka ei sopinut ikämiehelle.
 Mies esitti pyydettäessä passin, jonka mukaan hän olisi syntynyt 1. helmikuuta 1938.  Britannian yleisradioyhtiö BBC:n  mukaan mies tunnusti kuulusteluissa, että hän esiintyi väärällä nimellä vanhana miehenä ja passikin oli väärennetty.
 Taustalla hämärä välittäjä
 NDTV:n mukaan Ahmedabadista Gujaratin osavaltiosta kotoisin oleva mies halusi löytää töitä Yhdysvalloista. Laiton välittäjä oli luvannut toimittaa miehelle tarvittavat asiakirjat ja hoitaa hänet lennolle.
 Maksuksi miehen piti lähettää välittäjälle kolme miljoonaa rupiaa eli vajaat 38 500 euroa päästyään perille Yhdysvaltoihin.
 NDTV:n mukaan Delhissä välittäjän avustaja oli vienyt miehen hotellihuoneeseen, jossa maskeeraaja oli lavastanut hänet vanhukseksi.
 Poliisin edustaja kertoi NDTV:lle, että kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun tällainen huijari saatiin kiinni Delhin lentoasemalla.

Kolmekymppinen intialaismies yritti esiintyä 81-vuotiaana ja päästä lennolle New Yorkiin


Summary: Euroopan keskuspankin neuvosto kertoo, ryhtyykö keskuspankki talouselvytykseen esimerkiksi alentamalla ohjauskorkoa.

Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston kokoukseen tänään iltapäivällä on ladattu paljon odotuksia. Pankki linjaa, ryhtyykö se elvyttämään Euroopan taloutta, jonka kasvu on hidastunut.
 Elvytyskeinona voi olla esimerkiksi ohjauskoron alentaminen ja joukkovelkakirjojen osto-ohjelma, joka loppui viime vuonna. Pientä korkolaskua on pidetty osto-ohjelmaa todennäköisempänä.
 Jos markkinoiden odottamista elvytystoimista tai kevyestä rahapolitiikasta ei tule toimenpiteitä ja lupauksia, saattavat Euroopan pörssit kääntyä rajuunkin laskuun.
 Lue Ylen ennakkoanalyysi: Laukaistaanko iso sinko vai tuleeko suutari? Torstai on suuri päivä Euroopan keskuspankissa, järeitä talouspäätöksiä ilmassa .

Alentaako EKP korkoa entisestään, kuinka markkinat reagoivat? Yle seuraa hetki hetkeltä


Summary: HPK:n hieroja Juha Sulin sai viime keväänä ripustaa kaulaansa kuukauden sisällä sekä jääkiekon SM- että MM- kultamitalit.

Jäähallin kuivauskopin ovi on apposen auki. Pienen huoneen lattialla on pyykkikopallinen säärisuojia ja telineistä roikkuu aluspaitoja ja sukkia. Käytävälle työntyy paksu luistinten haju.
 Hämeenlinnan Rinkelinmäen jäähallin käytävillä tepastelevalla hieroja  Juha Sulinilla  on menossa viime hetken kiireet juuri ennen jääkiekkokauden alkamista.
 Pelaajien lihashuolto pitää saada sille mallille, että koko joukkue olisi pelikuntoinen ensimmäiseen otteluun. Tavaran toimittajat tuovat lastejaan ja hierojan työtilan kaapit on nyt ladattu täyteen.
 – Kylmägeelejä litratolkulla, teippejä kilometritolkulla ja lisäravinteita rekkatolkulla, jos vähän väritetään asiaa, virnistää Sulin.
 Kahden maailmanmestaruuden mies
 Kulunut vuosi on ollut Juha “Julli” Sulinille voitokas. Hän oli viime keväänä jääkiekon Suomen mestaruusjoukkueen lisäksi myös jääkiekon maailmanmestaruuden voittaneessa joukkueessa.
 Mitalisade on miehelle tuttua. Hän oli huoltoryhmässä myös vuonna 2006, kun HPK voitti Suomen mestaruuden. Maailmanmestaruus on kokeneelle hierojalle jo toinen, sillä hän oli mukana voittamassa lätkän mm-kultaa vuonna myös 2011.
 Kaikkiaan Sulinilla on ollut maajoukkuekomennuksia 23 kertaa. Sulin ei myönnä googlanneensa, onko hänen uransa tai mitalisaaliinsa hierojana ainutlaatuinen.
 – Aika onnekas olen ollut. Valmentajat ja johdot vaihtuvat, mutta minua on pyydetty ja minuun on luotettu. Kyllä tässä jotain on tehty oikein, sanoo Sulin kurkkuaan selvitellen.
 “Osaan sopivasti puhuttaa pelaajia”
 Sulin juttelee vilkkaasti hallin käytävillä niin taukotilastaan poistuvien siivoojien kuin luistimet jalassa ohi lonksuttelevien pelaajienkin kanssa. Oma äiti opetti aikoinaan ujon teinin avaamaan suunsa. Hieroessaankaan Sulin ei sano olevansa hiljainen.
 – Aika suulas minä olen, mutta osaan sopivasti puhuttaa pelaajia.
 Juha Sulin tekee töitä HPK:n medikaalitiimissä yhdessä lääkärin, fysioterapeutin ja “muutaman muun rasvanäpin” eli hierojakollegan kanssa.
 – Työni on huumorin ja hyvän fiiliksen luomista, se on minun duunini ja vahvuuteni. Mutta on myös päiviä, jolloin pitää olla hiljaa ja keskittyä, selittää Juha Sulin.
 – Kaikkihan meistä jännittää sarjakauden avausta, mutta eihän silloin olisi tulta ja paloa tähän lajiin, jos ei vähän jännittäisi, kuvaa Sulin tunnelmaa kauden alla. Ville Välimäki / Yle
 Tappion hetkellä hierojan pöydällä saattaa päästä itku
 Kevään molemmissa mitalijuhlissa näkyi, miten läheisissä väleissä hieroja on pelaajien kanssa. Sulinia kaulailtiin ja taputeltiin hartioihin ahkerasti. SM-pokaalin Sulin sai nostaa HPK-laisista jo kolmantena. Heti kapteenin ja apulaiskapteenin jälkeen.
 Sulin myöntää, että hieroja on työtään tehdessään konkreettisesti pelaajien iholla. Hieroja hoitaa loukkaantunutta, kun lihakset ovat jumissa eikä peli kulje tai kun takana on huippusuoritus.
 – Hoitotilanteessa voi puhua sellaisia asioita, mihin valmennustiimit eivät pysty nopeasti puuttumaan. Rauhoittelen kuumakalleja ja rohkaisen nuoria lähellä läpimurtoa olevia pelaajia, pohtii Sulin hierojan roolia.
 Joskus tappion hetkellä huippu-urheilijaltakin saattaa hierojan pöydällä päästä itku. Sulinin mielestä tunteiden pitääkin nousta pintaan.
 – Jos häviää olympiafinaalin, niin kyllä se kouraisee, mutta pitkässä juoksussa se myös kasvattaa. Aina on uusi mahdollisuus, uudet kaudet ja uudet joukkueet, toteaa Juha Sulin.
 TV-sarjan näyttelijä, monialayrittäjä, pelaaja ja valmentaja
 Sulin on ennen kaikkea jääkiekkomies. Hän on entinen pelaaja ja valmentaja. Mies on myös pitänyt pelikioskia ja omaa hierontavastaanottoa. 90-luvulla Sulin oli mukana Suomen kenties ensimmäisessä käsikirjoitetussa tositv-sarjassa  Heartmix .
 – Minut on keitetty jo aika monessa sopassa, kyllä se on yksi vahvuuteni, toteaa Sulin.
 Useista arvomitaleista huolimatta Sulin ei ole kyllästynyt jääkiekkomaailmaan. Hän kokee, että kaikkea ei suinkaan vielä ole saavutettu, vaikka mitalikaapissa onkin jo ahdasta.
 – Tärkeintä minulle on HPK:n menestyminen ja sitten tietenkin leijonilta puuttuu olympiavoitto. Kiinan kisat ovat kahden ja puolen vuoden päässä ja sinne on asetettu taas tavoitteet, sanoo Sulin napakasti.
 Ahveniston puut auttoivat palautumisessa kovasta keväästä
 Viime kevään mitalijuhlia edelsivät täydet seitsemän lopputottelua. Maailmanmestaruusturnauksessa Sulin kohtasi  lehtihaastattelun  mukaan enemmän mustelmia kuin koskaan ennen. Tiukkojen otteluputkien jälkeen lepo on ollut tarpeen.
 – Se oli työmäärältään kova kevät ja palautumiseen meni vähän aikaa, mutta sain kesällä ottaa happea ja halata Ahveniston eli Apparan puita, kertoo Juha Sulin.
 Pysyäkseen mukana nuorten maailmassa Sulin lukee paljon alan lehtiä ja kouluttautuu. Erityisesti korvien välin on oltava kunnossa, sanoo Sulin. Hierojan käsiä, työvälineitään, hän esittelee lämmöllä.
 – Ihan normaalit, auttavat kädet. Näillä on soitettu myös kitaraa, eivät nämä mitkään lapiot ole. Näillä on pärjätty ja tuotu leipä kotiin yli kolmekymmentä vuotta, hymyilee Sulin.

Hieroja pääsee kiekkoilijan iholle: ”Rauhoittelen kuumakalleja ja rohkaisen lähellä läpimurtoa olevia pelaajia”


Summary: Selvitysten perusteella Hakametsän säilyminen jääurheilukäytössä on todennäköisesti teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisin ratkaisu.

Tampereen kaupunki on muuttanut legendaarisen Hakametsän jäähallin tulevaisuutta koskevia suunnitelmia. Kaupunginhallituksen esityslistan mukaan Hakametsän halli voikin säilyä jääurheilukäytössä myös tulevaisuudessa. Näin voi käydä, vaikka toukokuussa 2010 valtuusto päätti poistaa Hakametsän ykköshallin jäähallikäytöstä ja muuttaa muuhun sisäliikuntaan sopivaksi.
 Hakametsän muutos on edessä, kun jääkiekkojoukkueet Tappara ja Ilves muuttavat uuteen  Tampereen Kannen areenaan  ensi vuosikymmenen alkupuolella.
 Esityslistan mukaan Hakametsän alueen selvitykset ja kiinteistön tarkastelu ovat osoittaneet, että Hakametsän ykköshallin säilyminen jääurheilukäytössä on todennäköisesti teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisin ratkaisu.
 Tampere on käynnistämässä Hakametsän alueesta konsepti- ja toteutuskilpailun.
 – Hakametsä 1 voi säilyä jääurheilun käytössä, mikäli se on esitetyn konseptin kannalta tarkoituksenmukaisin ja edullisin ratkaisu. Tällöin edellytyksenä on, että katsomokapasiteettia pienennetään ja oheistiloja lisätään, esityslistalla sanotaan.
 Kilpailun kohteena on Hakametsän nykyinen tontti. Tontille rakennetaan urheilu- ja liikuntatiloja oheisharjoittelutiloineen, asuntoja ja toimitilaa.
 Kilpailun tavoitteena on saada alueelle tamperelaisten tarvitsemat monipuoliset liikuntaolosuhteet liikuntapaikkarakentamisen suunnitelman mukaisesti ja luoda uudenlainen urheilukampus sekä löytää näiden toteuttamiseksi kumppanit.
 Kaupunki haluaa, että Hakametsä kokoaa urheilutoimijat yhteen ja muodostaa kansainvälisen tason keskuksen. Hakametsään tulisi myös asuntoja esimerkiksi urheilu- ja liikunta-alan opiskelijoille.
 Hakametsä on Suomen ensimmäinen jäähalli. Se valmistui vuoden 1965 maailmanmestaruuskisoihin.

Tampereen Hakametsä voi sittenkin säilyä jääurheilun käytössä, vaikka valtuusto on päättänyt toisin


Summary: Kyselytunnilla saattaa puhututtaa myös hoitajamitoitus. Pääministeri Antti Rinne (sd.) arvioi eilen, ettei vaalikaudella voida saada 4 000 hoitajaa ja lääkäriä lisää.

Oppositiolla on mahdollisuus haastaa jälleen hallitusta tänään eduskunnan kyselytunnilla.
 Viime viikolla istuntokauden ensimmäisellä kyselytunnilla kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) sai vastata useisiin Postin työehtokiistaa koskeviin kysymyksiin. Teema noussee esille myös tänään.
 Voit seurata kyselytuntia klikkaamalla jutun pääkuvaa  tai Yle Areenasta  klo 16 alkaen. Kokoamme tähän juttuun keskustelen keskeiset puheenvuorot.
 Postin työehdot herättivät eilen kiivasta keskustelua, kun  Helsingin Sanomat kertoi, että Posti suunnittelee tuntuvia palkanalennuksia jopa 8 000 työntekijälle .
 Aiemmin julkisuudessa oli puhuttu, että mahdolliset palkanalennukset koskevat noin 700:aa, lajittelussa työskentelevää työntekijää.
 Pääministeri Rinne ehdotti ”kertakorvausta”, oppositio moitti
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) esitti Helsingin Sanomille, että yksi ratkaisu Postin tilanteeseen voisi olla työntekijöille maksettava kertakorvaus.
 Kokoomuksen riveistä arvosteltiin välittömästi Rinteen puuttumista palkkakiistaan.
 – Pääministeri on itse vuonna 2016 sanonut, että aina kun poliitikot sotkeutuvat työmarkkina-asioihin, tulee sutta ja sekundaa. Jotenkin se tuli minulle mieleen tänään, puheenjohtaja  Petteri Orpo  (kok.)  sanoi Ylelle.
 – Minusta pääministerin eikä yhdenkään poliitikon pidä lähteä sotkeutumaan palkkaneuvottelukysymyksiin.
 Rinne totesi olevansa yhä samaa mieltä vanhasta lausunnostaan.
 – Sinällään en ottanut kantaa Postin palkkakiistaan, vaan yritän löytää ratkaisua siihen tai toivon, että omistajaohjausministeri löytää ratkaisun asiaan, hän sanoi.
 – Silloin kun kyseessä on täysin valtion omistama yhtiö, niin on tärkeää, että (siellä) noudatetaan asianmukaista henkilöstöpolitiikkaa.
 Suurimman oppositiopuolueen perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  (ps.) ei pitänyt Rinteen ajatusta kertakorvauksesta kannatettavana. Halla-aho kuitenkin arvioi, että hallitus voi olla aktiivinen Postin tapauksessa.
 – Kyllä minun mielestäni on paikallaan, että valtio on aktiivinen silloin kun kyseessä on valtion kokonaan omistama yhtiö, hän sanoi.
 Hiillostaako oppositio myös hoitajamitoituksesta?
 Kyselytunnilla esille saattaa nousta myös hoitajamitoitus.
 Ennen vaaleja kaikki puolueet kokoomusta lukuunottamatta ilmoittivat tukevansa sitovaa, 0,7:n hoitajamitoitusta vanhusten hoivaan.
 Pääministeri Rinne totesi kuitenkin eile n Kuntamarkkinoilla järjestetyssä paneelikeskustelussa, että tällä vaalikaudella ei saada 4 000 hoitajaa ja lääkäriä lisää.
 – Sitä ei pystytä tällä vaalikaudella toteuttamaan, ei ole rahaa, Rinne sanoi.
 Saman on kertonut Ylelle jo aiemmin  lain valmistelusta vastaava perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.).
 0,7:n mitoituksen on arvioitu vaativan yli 4 000 hoitajaa lisää.
 Hallitus aikoo antaa esityksen asiasta vuoden loppuun mennessä. Asiantuntijaryhmässä pohditaan parhaillaan, kuinka pitkä siirtymäaika lakiin kirjataan.
 Lue lisää:
 Oppositio nosti Postin tilanteen syksyn ensimmäisen kyselytunnin kärkiaiheeksi
 Ammattiliitto: Posti haluaa laskea jopa 9 000 työntekijän palkkoja – Työnantaja: "Kilpailukykyongelma on ratkaistava"
 Omistajaohjausministeri Paatero tarttui tiukasti Postiin: Työehtokiistaan aikalisä, johtajien palkkoihin "merkittävä" muutos
 Hallituksen esitykseen vanhusten hoitajien määrästä on tulossa vuosien siirtymäaika

Ripittääkö oppositio hallitusta jälleen Postin tilanteesta? Seuraa eduskunnan kyselytuntia klo 16 alkaen


Summary: Lappeenranta myönsi lentokentälle 800 000 euron tuen, kun valtion avustuspäätös venyi hallituksen eron takia. Nyt keskustellaan siitä, pitääkö tuki maksaa kaupungille takaisin.

Tästä on kyse Lappeenrannan lentokenttä sai kaupungilta 800 000 euron tuen kesällä, koska päätös valtionavustuksesta venyi. Valtio myönsi lentokentälle tällä viikolla 820 000 euroa. Kaupungin maksaman tuen palauttamisesta on kaksi tulkintaa. Lentokenttää ylläpitävän säätiön puheenjohtaja toivoo, ettei säätiön tarvitse maksaa tukea kaupungille takaisin. Kaupunginhallituksen puheenjohtajan mukaan henki oli sellainen, että säätiö maksaa tuen takaisin.
 Saimaan lentoasemasäätiön puheenjohtaja  Heikki Järvenpää  (kok.) on tyytyväinen Lappeenrannan lentokentän saamaan valtionavustukseen.
 Valtio myönsi lentokentälle  820 000 euron avustuksen  kuluvalle vuodelle. Lentokenttä haki miljoonaa euroa.
 – Onhan se pienempi, mutta ei ratkaisevan paljon pienempi. Suuruusluokka on kohdallaan, Järvenpää sanoo.
 Elokuussa säätiö  tiedotti , että sen tuloksesta on tulossa puoli miljoonaa euroa tappiollinen. Silloin odotuksena oli, että säätiö saa miljoonan euron avustuksen valtiolta.
 Kaupunki myönsi avustusta – pitääkö se maksaa takaisin?
 Säätiön on seuraavaksi neuvoteltava Lappeenrannan kanssa kaupungin myöntämän avustuksen takaisinmaksusta.  Kaupunki tuki säätiötä  800 000 eurolla, kun valtion avustuspäätös venyi hallituksen eron takia. Summa on likipitäen sama kuin valtion myöntämä avustus.
 – Minun toiveeni on, että meidän ei tarvitse tätä valtionavustuksen määrää kaupungille palauttaa. Silloin meidän tuloksestamme tulee siedettävä. Varmasti lievästi tappiollinen, mutta nokka on vedenpinnan yläpuolella, lentoasemasäätiön puheenjohtaja Heikki Järvenpää sanoo.
 Kaupungin avustuksen palauttaminen tarkoittaisi sitä, että säätiön tuloksesta tulisi raskaasti tappiollinen. Lentokenttä olisi Järvenpään mukaan kohta anomassa uudestaan kaupungilta tukea.
 – Vaikka uusista reiteistä käydään keskusteluja, ne parhaimmillaan alkavat vasta keväällä. Näillä kustannuksilla ja tuloilla lentokentän pyörittämisessä mennään ainakin puoli vuotta eteenpäin.
 Kaupunginhallituksen  kesäkuisessa päätöksessä  todetaan, että avustus maksetaan takaisin siltä osin kuin valtio myöntää säätiölle tukea. Lentoasemasäätiössä tulkittiin, että asiasta neuvotellaan valtion avustuspäätöksen jälkeen.
 Kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Risto Kakkolan  (sd.) mukaan henki oli sellainen, että säätiö maksaa tuen kaupungille takaisin.
 – Tietysti yhteisesti sovitulla tavalla. Katsotaan, miten edetään, sanoo Kakkola.
 Kakkola painottaa, että lentoliikenteen rahoitukseen pitää saada vakautta.
 – Eihän se ole mistään kotoisin, että koko ajan tehdään päätöksiä ja rumpataan edestakaisin.
 Lappeenrannan kaupunki omistaa Saimaan lentoasemasäätiön 100-prosenttisesti.
 Alkuvuodesta kaupunki päätti nostaa lentokentän markkinointiin tarkoitetun tuen miljoonaan euroon vuodessa. Aiemmin se oli 500 000 euroa vuodessa.
 Kuntia kysellään lentokentän rahoittajiksi
 Saimaan lentoasemasäätiön puheenjohtajan Heikki Järvenpään mukaan perusongelma on siinä, että kentän kustannusrakenne on raskas verrattuna tuloihin. Kentälle tulee yksi lento päivässä kuutena päivänä viikossa.
 – Kentälle olisi varaa ottaa vastaan tuplasti tai triplasti enemmän koneita. Silloin saisimme kentän toimimaan taloudellisesti järkevällä tavalla.
 Rahoituspohjan vakauttamiseksi lentoasemasäätiö on alkanut lähestyä Etelä-Karjalan kuntia. Toiveena on, että Lappeenrannan lisäksi muutkin maakunnan kunnat osallistuvat kentän ylläpitoon. Perusteluna on se, että lentokentästä tulevat hyödyt leviävät Lappeenrantaa laajemmalle.
 – Vastaanotto on ollut hyvä. Perataan ensin kotikenttä, sitten voimme lähestyä Etelä-Savoa, Järvenpää sanoo.
 Aiheesta voi keskustella kello 22 saakka.

Lappeenrannan lentokenttä sai valtionavustuksen – miten käy kaupungin myöntämille 800 000 eurolle?


Summary: Keskustan puheenjohtajavaali oli jännittävä. Tasaisen kilvan voittajalla on vaativa tehtävä nostaa puolueen kannatus pohjalukemista. Keskustan uusi puheenjohtaja, elinkeinoministeri Katri Kulmuni (kesk.) on TV1:n Ykkösaamun vieraana.

Kulmuni korosti linjapuheessaan järkevää taloudenpitoa hallituksen tärkeimpänä tehtävänä. Hän puhui myös yhteiskunnallisen tasa-arvon ja oikeudenmukaisuuden puolesta. Missä asioissa niitä kipeimmin kaivataan? Millaista aluepolitiikkaa hän kannattaa? Onko meillä varaa pitää koko maa asuttuna?
 TV1:n Ykkösaamu alkaa lauantaina 14. syyskuuta klo 10.05. Vieraana on puheenjohtaja Katri Kulmuni. Pirjo Auvinen haastattelee.
 Kulmunille voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamu: Mitä haluat kysyä Katri Kulmunilta?


Summary: 73 prosenttia ehdokkaista poistaisi lappalaispykälän saamelaiskäräjälaista ja 27 prosenttia säilyttäisi sen.

Saamelaiskäräjälakiin kirjattu saamelaismääritelmän lappalaispykälä jakaa syksyn saamelaiskäräjävaalien ehdokkainen näkemyksiä vähäisesti.  Julkisuudessa asiasta käydään kovaa väittelyä vuodesta toiseen .
 Ehdokkaiden näkemykset tulevat esiin  Yle Saamen vaalikoneesta . Siihen on vastannut 34 ehdokasta vaalien 36 ehdokkaasta.
 Lue myös:   Suomen saamelaispolitiikan kärkipaikoista kisaavat muiden muassa Norjan saamelaiskäräjien jäsen, saamelaispolitiikan veteraani sekä Tenon kalastusaktivisti
 33 ehdokasta on vastannut väittämään, jonka mukaan saamelaismääritelmästä tulee poistaa niin kutusuttu lappalaispykälä. 24 ehdokasta on väittämän kanssa samaa mieltä ja yhdeksän eri mieltä.
 Selkeästi samaa mieltä ovat  Leo Aikio ,  Matti Aikio ,  Juha Petteri Alakorva ,  Veikko Feodoroff ,  Ida-Maria Helander ,  Karen-Anni Hetta ,  Janne Hirvasvuopio ,  Kaisa-Mari Jama ,  Tuomas Aslak Juuso ,  Per-Oula Juuso, Neeta Jääskö ,  Anni Koivisto ,  Kirsti Kustula ,  Tauno Ljefoff ,  Asko Länsman ,  Ulla-Maarit Magga ,  Anne Nuorgam ,  Pirita Näkkäläjärvi ,  Magreta Sara ,  Marko Tervaniemi  ja  Niko Valkeapää .
 Suomen saamelaismääritelmä Saamelaisella tarkoitetaan henkilöä, joka pitää itseään saamelaisena, edellyttäen: 1) että hän itse tai ainakin yksi hänen vanhemmistaan tai isovanhemmistaan on oppinut saamen kielen ensimmäisenä kielenään; tai 2) että hän on sellaisen henkilön jälkeläinen, joka on merkitty tunturi-, metsä- tai kalastajalappalaiseksi maa-, veronkanto- tai henkikirjassa; taikka 3) että ainakin yksi hänen vanhemmistaan on merkitty tai olisi voitu merkitä äänioikeutetuksi saamelaisvaltuuskunnan tai saamelaiskäräjien vaaleissa. (Laki saamelaiskäräjistä 3§) Äänioikeutetun on myös oltava täyttänyt 18 vuotta viimeistään vaalitoimituksen viimeisenä päivänä sekä Suomen kansalainen tai hänellä on ulkomaan kansalaisena oltava kotikunta Suomessa silloin, kun pyyntö vaaliluetteloon ottamisesta on viimeistään tehtävä (Laki saamelaiskäräjistä 21§). Lähde: Laki saamelaiskäräjistä, Finlex
 – Niin sanottu lappalaiskriteeri ei ole perinteinen tapa tunnistaa henkilö saamelaiseksi, toteaa Leo Aikio.
 – Saamelaisilla on oikeus itsehallintoon ja oikeus päättää itse, ketkä kuuluvat saamelaiskäräjien vaaliluetteloon, perustelee Asko Länsman.
 Matti Aikio, Kaisa-Mari Jama, Tuomas Aslak Juuso, Neeta Jääskö, Anni Koivisto ja Niko Valkeapää nostavat perusteluissaan esille, että henkilön merkitseminen tunturi-, metsä- tai kalastajalappalaiseksi maa-, veronkanto- tai henkikirjoihin ei ole etninen merkintä, vaan että henkilö on harjoittanut niin kutsuttuja lappalaiselinkeinoja.
 – Myös suomalaisia uudisasukkaita on niissä merkitty lappalaisiksi, koska myös heille myönnettiin oikeuksia harjoittaa lappalaiselinkeinoja, sanoo Matti Aikio.
 – Saamelaisuus ei elä vanhoissa asiakirjoissa, vaan yhteisöön ja kulttuuriin kuulumisessa, lisää Kaisa-Mari Jama.
 Myös Neeta Jääskö toteaa, että saamelaiskäräjien tarkoitus on toimia kulttuuri-itsehallintona niille, jotka ovat saamelaisia tänä päivänä.
 Pirita Näkkäläjärven mukaan niin kutsuttu lappalaiskriteeri on porsaanreikä, joka mahdollistaa suomalaisten pääsyn vaaliluetteloon. Ida-Maria Helander ja Anni Koivisto toteavat, että saamelaiset eivät ole koskaan hyväksyneet lappalaispykälää.
 – Pykälän pitäminen lainsäädännössä on vastoin saamelaisten itsemääräämisoikeutta, sanoo Koivisto.
 Hänen mielestään Pohjoismailla tulisi olla yhteinen määritelmä äänioikeudesta. Tähän viittaa myös Anne Nuorgam.
 – Saamelaismääritelmä tulisi säätää saamelaiskäräjälaissa saamelaissopimusehdotuksen mukaisesti, toisin sanoen saamen kieli lasketaan neljänteen sukupolveen nykyisen kolmen sijaan, perustelee Nuorgam.
 Kirsti Kustulan mielestä olisi hyvä, että ne pykälät, jotka aiheuttavat erimielisyyksiä, joko poistetaan tai korjataan. Tauno Ljetoff puolestaan toteaa, että saamelaiskäräjälaissa on lappalaispykälä mukaan lukien useita tarkistettavia kohtia.
 Janne Hirvasvuopio näkee, että määritelmässä ei tulisi puhua saamelaisesta vaan sen sijaan oikeudesta tulla merkityksi vaaliluetteloon.
 – Vaaliluetteloon merkitseminen itsessään ei vielä merkitse saamelaisuutta, eivätkä kaikki saamelaiset siihen halua myöskään kuulua, perustelee Hirvasvuopio.
 Varovaisemmin samaa mieltä väitteen kanssa ovat lisäksi ehdokkaat  Teija Linnanmaa ,  Niina Siltala  ja  Irja Seurujärvi-Kari .
 Seitsemän ehdokasta vastustaa selvästi pykälän poistamista
 Saamelaismääritelmän lappalaispykälän poistamisesta selvästi eri mieltä ovat ehdokkaat  Anu Avaskari ,  Inka Kangasniemi ,  Pigga Keskitalo ,  Kari Kyrö ,  Pentti Morottaja , Veikko Porsanger  ja  Tanja Sanila .
 – Ei ole selvää perustetta väittämälle, että mainituissa lappalaisissa ei olisi saamelaisia. Jos halutaan laittaa jokin ajanjakso leikkaamaan polveutumisen ketjua, se on asetettava niin, ettei se loukkaa henkilön itseidentifikaatiota, sanoo Morottaja.
 – Virallisista luotettavista lähteistä hankittu polveutumistodistus on paras ja luotettavin tapa selvittää ihmisen alkuperä. Myös yhteys perinteiseen kulttuuriin on tärkeää. Puheet, että lappalaisuusmerkintä osoittaisi vain elinkeinoa, ovat ilkeää vääristelyä, toteaa Kyrö.
 Anu Avaskari on Kyrön kanssa samaa mieltä siitä, että polveutumista ei tulisi kieltää. Hän nostaa esille, että polveutumisesta puhutaan myös ILO 169 -sopimuksen alkuperäiskansamääritelmässä.
 Lisäksi Inka Kangasniemi, Pigga Keskitalo ja Veikko Porsanger puhuvat polveutumisen puolesta.
 – Saamelaisuudesta ei voi tehdä kielivähemmistöä, jolla ei ole saamelaisia juuria. Näihin maa-, veronkanto- ja henkikirjoihin merkityillä saamelaisilla on kulttuurisia oikeuksia, jotka on huomioitava tasavertaisesti saamelaispolitiikassa. Puolustan laajaa ymmärrystä saamelaisuudesta, sillä meillä on sellainen historia, ettei sitä voi rajata tiukasti, sanoo Keskitalo.
 – En kannata kieleen ja kulttuuriin perustuvaa määritelmää, sillä määritelmästä tulee silloin täysin tulkinnanvarainen ja mielivallan käytön riski kasvaa, perustelee Kangasniemi.
 Tanja Sanilan mielestä suurimmat kiistat saamelaisyhteisössä johtuvat määritelmän kirjavista tulkinnoista.
 Hieman varovaisemmin eri mieltä asiasta ovat myös  Hanna Guttorm  ja  Aslak Pekkala .
 Sammol Lukkari  ei vastannut varsinaiseen väittämään, mutta kommentoi, ettei pykälä saa rampauttaa saamelaiskäräjiä lopullisesti ja että saamelaiskeskusteluun on aika löytää oikeanlainen lopputulos.
 Ehdokkaiden vastaukset mahdollisine perusteluineen löytyvät  Yle Saamen vaalikoneesta . Saamelaiskäräjävaalit toimitetaan 2.9.–30.9.2019.
 Voit keskustella aiheesta klo 17:ään saakka.

Valtaosa saamelaiskäräjävaalien ehdokkaista luopuisi saamelaismääritelmän polveutumiseen perustuvasta lappalaispykälästä


Summary: Pelkona on, että hintataso nousee, kun jopa toista tuhatta hotellia joutuu sulkemaan ovensa.

Pietari on yksi Venäjän tärkeimmistä turistikohteista, joka on tullut tunnetuksi monipuolisesta majoitusvalikoimastaan. Kaupungista löytyy niin halpoja hostelleja, persoonallisia pienhotelleja kuin loistohotellejakin.
 Asuintaloissa toimivia pienhotelleja on vähintään 1 500, ja hostelleja useita satoja.
 Lokakuusta alkaen tilanne voi olla toinen. Silloin astuu voimaan laki, joka kieltää majoitustoiminnan asuintaloissa. Aluksi kielto koskee hotelleja ja hostelleja, myöhemmin ilmeisesti myös yksityismajoitusta, kuten airbnb:tä.
 Kokonainen yrittäjäkunta kärsii
 Pietarin pienhotellien yhdistys on monta vuotta taistellut lakiehdotusta vastaan. Taistelu on nyt hävitty, ja Venäjän duuma on hyväksynyt lain. Pienhotelliyhdistyksen puheenjohtaja  Vladimir Vasilijev  on pettynyt.
 Pietarin pienhotellien yhdistyksen puheenjohtaja Vladimir Vasilijev pitää lakia huonona. Kerstin Kronvall / Yle
 – Tämä on yksiselitteisesti huono laki, hän sanoo.
 Erityisen ikävällä tavalla se iskee niihin, jotka ovat investoineet hotelleihin,ja joilla on niistä velkaa. Heille ei ole luvassa tukea valtiolta.
 Ainoa tapa pelastaa majoitusyritys on saada kaupungilta lupa muuttaa huoneiston virallista määrittelyä asuintilasta liiketilaksi.
 – Se ei ole helppoa, koska kaikkien talon asukkaiden ja yritysten on annettava suostumuksensa siihen, Vasilijev sanoo.
 Kaupunkilaiset ovat joskus tyytymättömiä turistivirtaan
 Moni pienyrittäjä epäilee, että taustalla on suurten hotellien lobbaus. Pienet hotellit ovat vieneet niiltä asiakkaita. Lakimuutoksen syyksi on myös mainittu, että turistit ovat häirinneet muita asukkaita.
 Marija Lopatsova pitää pieniä hotelleja hyvinä eikä kannata kieltoa. Kerstin Kronvall / Yle
 Pietarilainen  Marija Lopatsova  ymmärtää niitä, jotka toivovat tarkempaa valvontaa asuintalojen majoitusyrityksille. Silti hän vastustaa kieltoa.
 – Minusta pienet hotellit avaavat hyvällä tavalla kaupunkimme elämän turisteille, hän sanoo.
 Lopatsova pitää suotavana, että pienhotellit ja hostellit eristettäisiin asuintalojen muista asunnoista. Kaupunki voisi hänen mielestään laatia tiukat ohjeet toiminnalle.
 Nevskin valtakatu täyttyy turisteista. Kerstin Kronvall / Yle
 Pienet hotellit ovat tarjonneet turisteille edullisia majoitusvaihtoehtoja. Pelkona on nyt, että hintataso nousee, kun jopa toista tuhatta hotellia joutuu sulkemaan ovensa. Tämä voi puolestaan johtaa turistimäärien vähenemiseen.
 – Tällä on katastrofaalisia taloudellisia seurauksia kaupungille, ja myös koko maalle, Vladimir Vasilijev sanoo.

Pietarin pienhotelleja uhkaa joukkokuolema: uusi laki kieltää majoitustoiminnan asuintaloissa


Summary: Ranskan valtiovarainministerin mukaan Libra aiheuttaisi riskejä talousjärjestelmälle.

Ranska ilmoitti torstaina, että se aikoo estää Facebookia kehittämästä suunnittelemaansa Libra-virtuaalivaluuttaa Euroopassa, koska Libra uhkaa hallitusten rahallista itsemääräämisoikeutta.
 Ranskan valtiovarainministeri  Bruno Le Maire  sanoi torstaina, että Libra aiheuttaisi riskejä talousjärjestelmälle ja itsemääräämisoikeudelle sekä mahdollistaisi markkina-aseman väärinkäytön.
 Le Maire otti asiaan kantaa Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n kryptovaluuttakonferenssissa.
 – Kaikki nämä Libraan liittyvät huolet ovat vakavia. Siksi haluan sanoa selvästi, että näissä olosuhteissa emme voi sallia Libran kehittämistä Euroopan maaperällä, Le Maire sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Yksi ranskalaisviranomaisten huolenaihe on, että Libra voisi auttaa ihmisiä hylkäämään kansalliset valuutat kriisiaikoina, mikä hankaloittaisi hallitusten yrityksiä ohjata taloutta.
 Digitaalinen valuutta tulossa ehkä ensi vuonna
 Facebookin odotetaan ottavan Libran käyttöön vuoden 2020 ensimmäisellä puoliskolla. Facebookin lisäksi projektissa ovat mukana muun muassa maksuvälitysyhtiöt Visa, MasterCard ja PayPal.
 Facebook kertoi kesäkuussa, että yhtiö aikoo kehittää digitaalisen valuutan maailmanlaajuiseen käyttöön. Yhtiö ilmoitti, että se perustaa kumppaniensa kanssa Libran kehitystä valvovan voittoa tavoittelemattoman yhdistyksen Sveitsin Geneveen.
 Yhdistyksen perustaminen Geneveen asettaa Libran Sveitsin sääntelyviranomaisten alaiseksi.
 Eilen keskiviikkona Facebook ja sen kumppanit pyysivät Sveitsin finanssivalvojaa The Swiss Financial Market Supervisory Authoritya Finmaa arvioimaan heidän suunnitelmansa Libran kehittämiseksi.
 Finman mukaan Facebookin ehdotuksen tulee täyttää rahanpesunvastaiset vaatimukset ja muut tiukat standardit.
 Lue myös:
 Facebook julkisti pitkään huhutun oman digitaalisen valuuttansa
 Tuleeko Facebookista Libran myötä myös planeetanlaajuinen digilompakko?

Ranska estää Facebookia kehittämästä digitaalista valuuttaansa Libraa Euroopassa


Summary: Uudenlaisen pakkausmateriaalin teollinen tuotanto on tarkoitus aloittaa ensi vuonna.

Euran Kauttualla erikoispapereita valmistava Jujo Thermal Oy tekee viiden miljoonan euron investoinnin uuden pakkausmateriaalin valmistamiseen.
 Jujo Thermal kertoi keväällä  kehittävänsä tuotetta  yhteistyössä Tampereen yliopiston paperinjalostus- ja pakkaustekniikan laitoksen kanssa.
 Uudenlaisella erikoispaperilla voidaan korvata pakkausten muoviset tai alumiiniset suojakalvot. Tavoitteena on vähentää muovin käyttöä elintarvikkeiden joustopakkauksissa.
 Investointi kohdistuu laitteiston ja laaduntarkkailun kehittämiseen. Uuden tuotesarjan teollinen tuotanto on tarkoitus aloittaa ensi vuoden kesäkuussa.
 Jujo Thermalin omistaa japanilainen Nippon Paper Industries -yhtiö. Eurasta tulee uuden tuotesarjan valmistuksen Euroopan tukikohta.
 Jujo Thermalista kerrottiin äskettäin, että Kauttuan tehtaiden  yt-prosessi on lopetettu . Kesäkuussa alkaneille neuvotteluille ei ollut enää tarvetta, kun tehtaan tilauskanta parantui huomattavasti alkukesästä.
 Jujo Thermalilla on noin 200 työntekijää ja toimihenkilöä.

Euralaiselta Jujo Thermalilta iso tuotekehitysinvestointi – paperinen vaihtoehto muoville elintarvikkeiden joustopakkauksiin


Summary: Venäläisten suhtautuminen Suomeen on muuttunut entistäkin myönteisemmäksi kahden viime vuoden aikana.

Venäläisillä on Suomesta erittäin hyvä käsitys, ja kuva Suomesta on vain kohentunut viimeisten kahden vuoden aikana. Asia ilmenee Suomen ulkoministeriön teettämästä kyselystä, jossa 1 600 venäläiseltä tiedusteltiin heidän suhtautumistaan ja tietojaan Suomesta.
 Peräti 71 prosenttia suhtautui Suomeen myönteisesti. Luku on noussut kolmella prosenttiyksiköllä verrattuna kaksi vuotta sitten tehtyyn edelliseen kyselyyn. Pietarissa peräti 95 prosenttia vastaajista suhtautui Suomeen myönteisesti.
 Negatiivisesti suhtautuvien osuus on kutistunut puoleen edellisen kyselyn kymmenestä prosentista. Tästä voidaan laskea, että vain noin kuudella miljoonalla venäläisellä on Suomesta huono kuva. Venäjällä asuu noin 145 miljoonaa ihmistä.
 Venäläiset suhtautuvat Suomeen useimmiten myönteisesti. Ilkka Kemppinen / Yle
 Maiden väliset suhteet ovat vastaajien mielestä hyvät tai naapurilliset. Kaksi prosenttia kyselyyn osallistuneista katsoi välien olevan jännittyneet. Vastausvaihtoehdolle, jonka mukaan maat olisivat keskenään vihamieliset, ei löytynyt lainkaan kannatusta.
 Sotavuodet eivät enää vaikuta maiden suhteisiin
 Venäjän tiedotusvälineissä on ollut jonkin verran uutisia, joissa on kerrottu venäläisten lapsiperheiden joutuneen Suomessa ongelmiin. Näitä uutisia oli pannut merkille vain kahdeksan prosenttia vastaajista.
 Kun kysymys kuului, mikä voisi heikentää Suomen ja Venäjän välisiä suhteita, 29 prosentin mielestä se olisi Suomen liittyminen sotilasliitto Natoon. 23 prosenttia arveli, että EU:n Venäjään kohdistamien pakotteiden tiukentaminen olisi suhteita heikentävä tekijä.
 Vastaajilta kyseltiin myös talvisodasta, jonka puolet sanoi tietävänsä hyvin tai ainakin pääpiirteissään. Noin puolet vastaajista sanoi, että sodan syy olivat Neuvostoliiton puolustustarpeet tai maan johtajan  Josif Stalinin  valloituspolitiikka.
 29 prosenttia vastasi, että syynä oli Suomen Neuvostoliitolle aiheuttama uhka. Kannat eivät olleet juuri muuttuneet viime kyselystä.
 Toisaalta jo 40 prosenttia vastaajista katsoi, ettei sota ollut oikeutettu. 78 prosenttia arvioi, että sodasta on jo niin kauan, ettei se enää vaikuta millään tavalla maiden välisiin suhteisiin.
 Tiedot yhä enemmän televisiosta ja netistä
 Venäläiset saavat eniten tietoa Suomesta televisio-ohjelmien ja internetin kautta. Myös sanomalehtien ja sosiaalisen median merkitys oli kasvussa.
 Vain seitsemän prosenttia vastaajista sanoi, ettei tiennyt Suomesta mitään.
 Yle kyseli moskovalaisisilta ajatuksia Suomesta.
 – Suomi? Pellot, mustikka, kalastus ja vodka, pohdiskelevat kaverukset  Kirill Volvatšjov  ja  Saša Filipov , joita Suomi ei kuitenkaan erityisesti kiinnosta.
 – Pietari on naapurissa ja suurin osa pietarilaisista menee sinne viikonlopuiksi lomalle ostoksille ja viihtymään, he tuumivat.
 Kirill Volvatšjov ja Saša Filipov Grigori Vorobjov / Yle
 Vapaa maa ja kaunis luonto
 Kun venäläisiltä kyseltiin mielikuvia Suomesta, eniten kannatusta saivat myönteiset arviot. Lähes joka kolmas nosti ensimmäisenä esiin elintason. Seuraavina tulivat vapaus, hyvinvointivaltio, demokratia ja nykyaikaisuus.
 Kun kysymys kuului, mitä Suomesta tulee ensimmäisenä mieleen, eniten ääniä saivat juuri luonto, sauna ja suomalainen korkea elintaso.
 Venäläisiä kiinnostaa Suomessa eniten luonto. Ilkka Kemppinen / Yle
 Negatiivisia arvioita, kuten konservatiivisuus ja periaatteettomuus antoi vain muutama prosentti vastaajista.
 Ylen haastattelema  Tamara Felšenko  nosti myös ensimmäisen esiin Suomen luonnon ja hiljaisuuden, joka miellyttää häntä. Suomalaisista henkilöistä hän muisti Venäjällä suositun suomalaisnäyttelijän  Ville Haapasalon .
 Tamara Felšenko Grigori Vorobjov  / Yle
 Suomesta venäläisiä kiinnostaa selvästi eniten luonto. Osuus oli nyt peräti 40 prosenttia, kun kaksi vuotta sitten se oli 11 prosenttiyksikköä pienempi.
 Noin viidennestä kiinnosti matkailu Suomessa ja ostokset, hieman harvempia kulttuuri ja taiteet. Nähtävyyksien ja suomalaisten tuotteiden kiinnostavuus oli laskenut, mutta kansainvälistä mainetta saaneen koulutuksen kiinnostavuus puolestaan noussut.
 Moskovalainen  Tatjana Zolkina  mietti, tunteeko hän suomalaisia elintarvikkeita.
 – Suomestahan aina tuodaan karpalolikööriä, kuului vastaus.
 Tatjana Zolkina  Grigori Vorobjov / Yle
 Kyselyyn vastaajista 15 prosenttia oli halukas muuttamaan pysyvästi Suomeen. Edellisessä kyselyssä osuus oli 12 prosenttia.
 Kyselyn tilasivat Suomen Moskovan-suurlähetystö ja Pietarin pääkonsulaatti ja sen toteutti tutkimusyhtiö Levada Market Research.
 Lue lisää :
 Tutkimus: Suurin osa venäläisistä suhtautuu Suomeen myönteisesti – erityisesti moskovalaiset pitävät meistä

Venäläisiä kiinnostavat Suomessa luonto, sauna ja elintaso – käsitys Suomesta muuttunut paremmaksi, kertoo ulkoministeriön laaja tutkimus


Summary: Saamelaisuudesta ei vieläkään opeteta tai tiedetä tarpeeksi Suomessa, toteaa Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio tuoreessa raportissaan.

Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio ECRI (European Commission against Racism) on antanut Suomelle jälleen suosituksia rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaiselle työlle.  Tuoreessa raportissaan  komissio toi esiin huolensa muun muassa saamelaiskulttuurin vähäisestä tuntemuksesta Suomessa.
 Euroopan neuvoston rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komitea seuraa ihmisoikeuksien toteutumista Euroopassa.  Aiempi Suomea koskeva raportti julkistettiin vuonna 2013 . Nyt käynnissä on viides raportointikierros.
 Saamelaiskulttuurin opettamista ja valtaväestön tietämystä lisättävä
 Raportissaan ECRI kehottaa, että Suomen kouluissa tulisi opettaa enemmän saamelaisista. Komission mukaan saamelaiskulttuurin tuntemusta on lisättävä valtaväestön keskuudessa koulujen lisäksi myös erilaisin kampanjoin. Tuntemuksen lisäämistä komissio painotti jo edellisessä raportissaan kuusi vuotta sitten.
 Tällä kertaa raportissa todetaan, että opetuksen ja tuntemuksen lisääminen voisi vähentää saamelaisten kokemaa vihapuhetta.
 Yhtenä merkittävänä asiana saamelaisten edustajat ovat nostaneet esille toiveen siitä, että Suomessa juhlittaisiin kansallisesti saamelaisten kansallispäivää.
 Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio ECRI (European Commission against Racism) kehottaa Suomea panostamaan valtaväestön tietämykseen saamelaisista. Linda Tammela / Yle
 Yhdenvertaisuusvaltuutetun toimivaltaa laajennettava, poliisivoimien väen monipuolistuttava
 Komissio suosittaa myös laajentamaan yhdenvertaisuusvaltuutetun toimivaltaa ja lisäämään resursseja tasa-arvovaltuutetulle. Lisäksi esimerkiksi seksuaalivähemmistöihin kuuluvien kokemaan vihapuheeseen puuttumiseen tulisi tehdä oma strategiansa. ECRI suosittaa Suomea myöntämään tarpeellisen rahoituksen romaanipoliittiseen ohjelmaan.
 ECRI:n raportissa kehotetaan perustamaan riippumaton toimielin, joka tutkisi väitettyjä sekä rotusortamiseen että poliisiviranomaisten väärinkäytöksiin liittyviä tapauksia.
 Raportissa todetaan lisäksi, että Poliisin monimuotoisuutta olisi lisättävä niin, että se heijastaisi paremmin väestön monipuolisuutta.
 Viimeistään kahden vuoden päästä raportin julkaisusta ECRI tarkistaa, miten Suomen viranomaiset ovat toteuttaneet raportissa esiintuodut kehotukset.

Suomelle jälleen tiukka kehotus: Valtaväestön on opittava lisää saamelaisuudesta


Summary: Tapaus avattiin uudelleen, kun todistajat muuttivat kertomustaan.

Vuonna 2005 kadonneen Jari Pesosen tapauksessa on annettu tuomio Itä-Suomen hovioikeudessa.
 Hovioikeus päätyi samaan ratkaisuun kuin käräjäoikeus.
 Käräjäoikeudessa 42-vuotias ilomantislaismies sai yhdeksän ja puolen vuoden vankeusrangaistuksen taposta ja muista rikoksista. Lisäksi tuomittu määrättiin maksamaan uhrin omaisille korvauksia. Hän valitti tuomiosta hovioikeuteen.
 Tapaus on poikkeuksellinen, sillä Pesosen ruumista ei ole löytynyt poliisin laajoista maastoetsinnöistä huolimatta. Ruumista on etsitty Ilomantsista useaan otteeseen.
 27-vuotias ilomantsilainen Jari Pesonen katosi baarireissulla elokuun puolivälissä vuonna 2005. Poliisi tutki katoamista jo tuoreeltaan henkirikosepäilynä vuosina 2005 ja 2006. Tutkinta kuitenkin kuivui kasaan. Kadonnut Jari Pesonen julistettiin kuolleeksi vuonna 2010.
 Ilomantsilainen Jari Pesonen katosi 27-vuotiaana vuonna 2005. Poliisi julkaisi tämän kuvan hänestä katoamisen jälkeen. Yle
 Hovioikeus päätyi nyt samaan näkemukseen kuin käräjäoikeus. Sen mukaan tapon uhriksi joutunut Jari Pesonen meni samaan autoon tuomitun, toisen miehen ja naisen kanssa Ilomantsissa vietetyn ravintolaillan päätteeksi. Oikeus päätteli autoa ajaneen naisen kertomuksesta, että tuomittu mies kuristi Pesosen liikkuvan auton takapenkillä elokuisena yönä.
 Tapaus avattiin uudelleen, kun autoa ajanut nainen muutti kertomustaan tapahtumista vuosien jälkeen. Hän kertoi valehdelleensa poliisille vuonna 2005, koska oli järkyttynyt ja pelkäsi nyt taposta tuomittua miestä. Myös toinen autossa ollut todistaja muutti todistustaan ja kertoi auttaneensa tuomittua piilottamaan ruumiin.
 Kun todistajat kertoivat tapahtumista, heidän omat epäillyt rikoksensa olivat jo vanhentuneet.
 Lue lisää:
 Kadonneen Jari Pesosen tapauksen käsittely alkoi Itä-Suomen hovioikeudessa – ruumista ei ole löytynyt, käräjäoikeus antoi tuomion taposta
 Yli 13 vuotta sitten kadonneen Jari Pesosen omaiset eivät luovuta, vaikka taposta tuomittu mies ei puhu – porukka kasassa jo maastoetsintöihin
 Kadonneen Jari Pesosen tapauksessa pitkä tuomio – lähes 10 vuotta taposta ja muista rikoksista

14 vuotta sitten kadonneen Jari Pesosen tapauksessa hovioikeuden päätös: tuomio taposta jäi voimaan, vaikka ruumis on yhä kateissa


Summary: Hotelliketjulla on lukuisia hotelleja ja brändejä Euroopassa. Nyt se on tulossa Vaasaan.

Hotelliketju Odyssey Hotel Groupin ja YIT:n solmima esisopimus koskee tornirakennukseen kerroksiin 0 - 12 tulevaa lähes kahta sataa hotellihuonetta. Lisäksi tiloihin tulee ravintola ja palvelutila. Yhteensä se on kooltaan 7000 neliötä. Ketju vuokraa tilat.
 Ketjulla on käytössä useita erilaisia brändejä ja Vaasan hotellin brändi julkistetaan myöhemmin.
 Vaasassa monitoimikortteli Wasa Stationiin haetaan edelleen lisää toimijoita. Rakennuttaja YIT on linjannut, että kaupan ja palvelujen tiloista on saatava täytettyä 65 prosenttia ennen kuin rakennuspäätös voidaan tehdä.
 25-kerroksinen ja sata metriä korkea tornirakennus on tarkoitus täyttää puoliksi hotellitoiminnalla ja puoliksi yksityisasumisella. Asunnot ovat herättäneet paljon kiinnostusta, vaikka niiden hinnat, koot ja muodot selviävät vasta myöhemmin.
 Wasa Station -hanke on  viivästynyt jo selvästi alkuperäisestä aikataulustaan . Päätös rakentamisesta tehtiin 2014.
 Vaasan kaupungin lopullinen päätös osallistumisesta hankkeeseen on myös vielä tekemättä. Kaupunki omistaisi kokonaisuudesta musiikki-kongressitilat. Wasa Station on tulossa kaupungin keskustaan vanhan linja-autoaseman tontille. Entinen linja-autoasema on jo purettu sen tieltä.

Wasa Stationiin tulee hollantilainen hotelliketju Odyssey


Summary: Kokeilulla halutaan kerätä asiakas- ja kuljettajakokemuksia sekä testata, miten erilainen kalusto vaikuttaa ajoaikoihin.

Turkulaiset voivat seuraavan kolmen viikon aikana kuvitella, miltä tuntuisi asua Lontoossa, kun Turun kaupunkiliikenne Föli saa kokeilukäyttöönsä kaksikerrosbussin.
 Uudenlaista bussikulttuuria päästään aistimaan myös Turun naapurikunnissa, sillä tuplakerroksiset linja-autot ajavat Turun kautta Naantaliin, Raisioon ja Lietoon suuntautuvilla reiteillä.
 Kaksikerroksiset bussit ovat tuttu näky Suomen kaukobussiliikenteessä, mutta kaupunkikäytössä niitä ei vielä ole.
 Turussa kokeilun tarkoituksena on kerätä asiakas- ja kuljettajakokemuksia sekä testata, miten erilainen kalusto vaikuttaa ajoaikoihin Turun runkoliikennesuunnittelussa.
 VDL Bus Finlandin myyntipäällikkö Timo Vainio sanoo, ettei kaksikerrosbussi ole sen suuresta koosta huolimatta sen vaikeampi ajaa, kuin tavallinen bussikaan.  Dani Branthin / Yle
 Turussa on pyöritelty viime vuosina joukkoliikenneuudistusta. Superbusseilla ja raitiovaunuilla on molemmilla omat kannattajansa. Esimerkiksi kaupunginjohtaja  Minna Arve  on liputtanut vahvasti raitiotien rakentamisen puolesta, mutta lopullisia päätöksiä ei ole tehty.
 Jää nähtäväksi, voisiko myös nyt kokeiltava kaksikerrosbussi sopia osaksi Turun seudun joukkoliikennettä.
 Kaksikerrosbussi voisi olla matkailuvaltti
 Kokeilussa oleva bussi sulautuu Turun joukkoliikenteeseen ainakin värinsä puolesta. Korkeaa kylkeä koristaa teksti "Varför London, vi har ju Föli." Teksti on muunnos Turun kaupungin markkinoinnissa pitkään käytetystä "Varför Paris, vi har ju Åbo" -tekstistä.
 Kaksikerrosbussi voisi olla Turussa ja Turulle muutakin kuin joukkoliikenneväline.
 – Kyllä kaksikerrosbussi voisi olla Turun seudun maamerkki ja nähtävyys, niin kuin Lontoossa, sanoo Turun joukkoliikennepalvelujohtaja  Sirpa Korte .
 Turun kaupungin joukkoliikennepalvelujohtaja Sirpa Korte odottaa mielenkiinnolla sitä, millaisia tuloksia kaksikerrosbussikokeilusta saadaan.  Dani branthin / Yle
 Kaksikerroksinen bussi on muiden Turun kaupunkiliikenteen bussien tapaan matalalattiainen, joka tarkoittaa sitä, ettei bussin käytävillä ole rappusia.
 Toki rappusia pitkin kivutaan toiseen kerrokseen. Portaat ovat melko jyrkät eli kapuaminen ei välttämättä onnistu jokaiselta.
 Bussin sisällä on kapeat ja jyrkät rappuset yläkertaan bussin etu- ja keskiosassa.  Dani branthin / Yle
 Matkustajien on hyvä huomioida sekin, että tavallisista Föli-busseista poiketen kaksikerrosbusseissa on vähemmän tilaa lastenvaunuille ja rollaattoreille.
 Aika näyttää, millä Turussa tulevaisuudessa kuljetaan
 Suomen Linja-autoliiton toimitusjohtaja  Mika Mäkilän  mukaan kaksikerrosbussi voisi olla haastaja Turkuun kaavaillulle raideliikenteelle.
 – Näyttää siltä, että uskottava vaihtoehto raideliikenteelle voisi olla kaksikerrosbussi tai uuteen teknologiaan perustuva linja-autokonsepti.
 Uutta teknologiaa on biokaasubussien lisäksi linja-autojen sähköistäminen. Turussa sähköbussilla ajetaan linjalla 1, sataman ja lentokentän välillä.
 Bussiin on asennettu Fölin bussiliikenteen vaatimat matkalipunlukulaitteet.  Dani Branthin / Yle
 Lähimmät aktiivisessa kaupunkiliikenteessä ajavat kaksikerrosbussit ovat Tukholmassa, jossa ne ovat kuljettaneet ihmisiä Tukholman ja Norrtäljen välillä kahdeksan vuotta.
 Mäkilä suhtautuu kuitenkin vielä varauksella ajatukseen siitä, että kaksikerrosbussit yleistyisivät enemmänkin.
 – Aika näyttää. Tässä on näkymä vielä avoin ja tämä on yhden valmistajan toteutus. Nähtäväksi jää, onko tämä kaupunkiliikenteeseen soveltuva vaihtoehto ja millä tavalla muut kaupungit tästä innostuvat.
 Kokeilun jälkeen auto jatkaa matkaa Italiaan esittelykäyttöön.

Kaksikerrosbussi kolmen viikon kokeiluajoon kaupunkiliikenteeseen — “Voisi olla Turun seudun maamerkki ja nähtävyys, niin kuin Lontoossa”


Summary: Hän on poissa eduskuntatyöstä toipumisen vaativan ajan, eduskunta kertoo.

Puhemies Matti Vanhanen (kesk.) on jäänyt sairauslomalle. Hän on poissa eduskuntatyöstä toipumisen vaativan ajan, Eduskunta kertoo Twitterissä.
 Lue lisää
 Matti Vanhasen sairausloman syy selvisi – toinen munuainen poistettiin
 Eduskunnan puhemies Matti Vanhanen jäi sairauslomalle

Puhemies Matti Vanhanen jää sairauslomalle


Summary: Suojelumääräykset velvoittavat hoitamaan tilaa siten, että rakennusperinnön kulttuurihistoriallinen arvo säilyy.

Ympäristöministeriö on vahvistanut Parikkalan Koitsanlahden hovin suojelun. Hovi suojellaan rakennusperinnön suojelemiseksi annetun lain nojalla.
 Parikkalassa sijaitseva Koitsanlahden hovi on ainoa Suomen nykyisellä alueella sijaitseva lahjoitusmaahovi. Tila on nykyisin  yksityisomistuksessa .
 Hovin historia on pitkä ja monivaiheinen. Se muodostettiin 1600-luvulla kuninkaankartanoksi, ja Uudenkaupungin rauhassa vuonna 1743 kartanosta tuli lahjoitusmaahovi.
 Sittemmin hovi on ollut Suomen valtion omistuksessa ja toiminut muun muassa mieskotiteollisuuskouluna.
 Suojelu ei estä käyttöä mutta rakennuksia tulee hoitaa
 Koitsanlahden hovi on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu ympäristö.
 Suojelumääräyksissä velvoitetaan, että rakennuksia ja niiden välitöntä lähiympäristöä tulee hoitaa ja käyttää niin, ettei niiden kulttuurihistoriallinen arvo heikenny.
 Rakennusosia tulee korjata ja tarvittaessa uusia siten, että rakenteet, materiaalit ja työtavat vastaavat alkuperäistä toteutusta ja päärakennuksen ulkoasu, rakennusrunko ja sisätilojen kiinteä sisustus tulee säilyttää.

Suomen ainoa lahjoitusmaahovi Koitsanlahden hovi suojellaan


Summary: Erityisesti avokonttoreissa puhemelu on koettu yhdeksi suurimmista häiriötekijöistä.

Moni avokonttorissa työskentelevä tunnistaa tämän tilanteen. Työkaverit keskustelevat lähistöllä ja oma keskittyminen työntekoon herpaantuu. Kuuntelet, vaikka et haluaisi. Pinnakin saattaa kiristyä, vaikka varsinaista meteliä ei kuulukaan.
 Turun yliopiston ja Turun ammattikorkeakoulun tutkijat  ovat nyt todistaneet fysiologisissa tutkimuksissa  sen, minkä moni on arjessaan kokenut. Puhemelu todella aiheuttaa stressiä.
 Tutkimuksessa koehenkilöt tekivät tutkimushuoneessa ajattelua vaativia tehtäviä ja kuulivat samalla erilaisia ääniä. Osalle soitettiin noin tunnin kestävää radion keskusteluohjelmaa.
 Tutkimuksessa huomattiin, että puheen aikana koehenkilöiden stressihormonitasot olivat koholla ja työtehokkuus alentunut.
 Tutkijat havaitsivat, että tarpeettomalla puheäänellä on erittäin suuri vaikutus työtehokkuuteen työmuistia vaativissa tehtävissä.
 – Lisäksi puhemelu todettiin häiritseväksi ja työkuormitusta lisääväksi, summaa tutkimusryhmän vetäjä  Valtteri Hongisto  Turun ammattikorkeakoulusta.
 Stressitason nousu todettiin koehenkilöiden veren plasmasta mitatusta kortisolipitoisuudesta. Koehenkilöiltä otettiin verinäytteitä kuusi kertaa yli kolme tuntia kestäneen kokeen eri vaiheissa.
 Verinäytteiden lisäksi heiltä mitattiin sydämen toimintaa sykevyön avulla. Jokaisen kokeessa tehdyn tehtävän jälkeen koehenkilöt arvioivat myös itse taustaäänien ärsyttävyyttä ja tehtyjen tehtävien kuormittavuutta.
 Miksi puhe häiritsee?
 Tutkimusten mukaan melu ja yksityisyyden puute ovat kaksi eniten häiritsevää asiaa avotoimistoissa. Ilmanvaihtoon ja tietotekniikkaan kuuluvat äänet ovat eri melulajeista vähemmän häiritseviä kuin tarpeeton puhe eli puhe, jota ihminen ei halua kuulla.
 Kun ihminen kuulee mitä tahansa puhetta, hän pyrkii saman tien tulkitsemaan sanojen sisältöä. Jos sillä hetkellä työ liittyy numeroihin, sanoihin ja tekstiin, aivoissa syntyy konflikti.
 Tarpeeton puhe sekoittaa myös luovaa ajattelua, Hongisto kertoo.
 – Työteho kärsii ja tilanne aiheuttaa tyytymättömyyttä työympäristöön, jos ei pysty suoriutumaan työstä niin hyvin kuin haluaisi.
 Työkavereiden puhe häiritsee, jos se erottuu selvästi. Tasainen peiteääni voi auttaa meluongelmaan.  PhotoAlto sas / Alamy / AOP
 Bussin hurina voi auttaa keskittymään
 Aiemmissa tutkimuksissa tutkijat ovat selvittäneet puheen häiritsevyyttä laboratoriossa siten, että koehenkilöt on altistettu erilaisille puheäänille. Puheen erotettavuutta on säädelty ns. puheensiirtoindeksin asteikolla.
 – Desibeleillä ei ole merkitystä puheäänen häiritsevyyden kannalta. Se merkitsee, saako puheesta selvän. Sen takia toimistoissa pyritään sellaiseen akustiikkaan, että puheäänen erotettavuus olisi mahdollisimman alhainen.
 Puheensiirtoindeksin asteikossa nolla tarkoittaa, ettei puhe erotu lainkaan ja yksi, että se erottuu täydellisesti.
 Tutkimuksessa havaittiin, että kun puheensiirtoindeksi on 0,5 tai enemmän, häiritsevä vaikutus on selvä ja mitattavissa. Jos puheensiirtoindeksi jää 0,2:een, häiritsevyys ei enää vaikuta työtehoon.
 Voimakas taustahumina voi siis olla jopa eduksi, kun keskitytään ajatustyöhön.
 Esimerkiksi bussimatkustajalle jatkuva 60 desibelin taustaääni saattaa olla oiva apu keskittymiseen, kun viereisen penkin juoruilut häviävät moottorin hurinaan.
 Avokonttoriin avuksi peiteääni
 Ennakoimattomat äänet – kuten puhe – kuuluvat liian selvästi, jos maisemakonttorista on häivytetty ilmanvaihdon ja koneiden äänet ja akustointi on jäänyt puolitiehen.
 Yksi ratkaisu ongelmaan on niin kutsuttu peiteääni. Esimerkiksi kattoon asennetuista kaiuttimista voidaan soittaa äänimattoa, joka alentaa puheensiirtoindeksiä eli sitä, miten hyvin tarpeeton puhe erottuu kuulijan korvaan.
 Peiteäänen avulla muutaman metrin päässä juoruilevien kollegoiden ääni ei siis enää kantaudu häiritsevän selkeänä työhönsä keskittyneen korviin.
 Yleensä peiteäänenä käytetään ilmanvaihdon ääneltä kuulostavaa kohinaa. Tutkimusolosuhteissa on kuitenkin huomattu, että vähiten häiritsevä peiteääni olisi puron solina.
 Mutta se, mikä toimii laboratoriossa, ei välttämättä toimikaan oikeassa elämässä.
 Turun ammattikorkeakoulun tutkimusryhmän vetäjä Valtteri Hongisto kertoo, että veden kaltainen ääni voi aiheuttaa häiritseviä assosiaatioita ja mielleyhtymiä – varsinkin jos ympäristössä ei ole mitään veteen liittyvää.
 – Se voi olla helpommin erotettavissa kuin tavallinen taustakohina. Siinä kohtaa painaa henkilöstön mielipide, minkälaista ääntä kannattaa käyttää.
 Peiteäänijärjestelmistä on lukuisia kaupallisia sovelluksia. Yksityiskäyttöön voi kokeilla erilaisia peiteäänivaihtoehtoja esimerkiksi  myNoice-sivulta .
 Lue myös:
 Työpaikka meluisa ja huonosti valaistu halli? Sisustusarkkitehti Vertti Kivi korjaa 5 pahinta avokonttorimokaa
 Koodarit heräsivät aivojen työkuormaan: "Avotoimiston hälyisyys on salakavala aika- ja energiasyöppö"
 Suomalaiset sullotaan monitilatoimistoihin, vaikka kaikille se ei sovi – "Titteli ei kerro minkälaisen työtilan ihminen tarvitsee"
 Vaikea keskittyä avokonttorissa? Väitös: Ongelmia voi vähentää tasaisella taustahuminalla

Suomalaistutkimus: Puhemelu aiheuttaa stressiä ja häiritsee työntekoa


Summary: Oppositiojohtaja Aleksei Navalnyin tiedottajan mukaan poliisi pyrkii halvaannuttamaan opposition työn.

Venäjän poliisi teki torstaina ratsioita kymmeniin toimistoihin, jotka kuuluvat kesällä mielenosoituksia järjestäneelle oppositioryhmälle. Lisäksi poliisi teki kotietsintöjä oppositiota tukevien aktivistien koteihin.
 Asiasta kertovat oppositiolähteet.
 Oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  läheinen avustaja  Leonid Volkov  kertoi viestipalvelu Twitterissä, että ratsioita on käynnissä yhteensä yli 80 osoitteessa 29 kaupungissa. Volkovin mukaan ratsioihin osallistui ainakin tuhat viranomaista.
 Navalvyin tiedottaja  Kira Jarmysh  sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan, että ratsioissa on kyse pelottelusta. Jarmyshin mukaan viranomaiset yrittävät antaa oppositiolle massiivisen iskun.
 – Poliisin ainoa tavoite on takavarikoida materiaalimme ja halvaannuttaa työmme, Jarmysh sanoi AFP:n mukaan.
 Elokuussa Venäjän viranomaiset käynnistivät  rahanpesututkinnan  Navalnyin perustaman korruptionvastaisen säätiön FBK:n toimintaan liittyen. Säätiö on pyrkinyt paljastamaan viranomaisten kyseenalaisia omaisuuksia.
 Uutistoimisto Tassin mukaan etsintöjä on tehty FBK:n toimitiloihin. Viranomaiset eivät ole vahvistaneet ratsioita Tassille.
 Moskovassa järjestettiin sunnuntaina paikallisvaalit, joissa presidentti  Vladimir Putinin  tukipuolue  Yhtenäinen Venäjä kärsi tappion .
 Navalnyi kehotti ennen vaaleja äänestäjiä tukemaan niitä ehdokkaita, joilla on parhaat mahdollisuudet voittaa Yhtenäisen Venäjän ehdokkaat.

Venäjän poliisi teki kymmeniä ratsioita opposition toimistoihin ja aktivistien koteihin


Summary: Kaksikon epäillään valvoneen Siperiassa Jehovan todistajien jäsenten kuulustelua, jossa oli tiettävästi käytetty sähköshokkeja ja tukahduttamista.

Yhdysvallat on asettanut kaksi Venäjän virkailijaa pakotelistalle ja maahantulokieltoon liittyen väitettyyn Jehovan todistajien jäsenten kidutukseen Siperiassa.
 Kaksikon epäillään valvoneen Jehovan todistajien jäsenten kuulustelua pidätyslaitoksessa läntisen Siperian Surgutin kaupungissa viime helmikuussa.  Kuulustelussa kidutettiin tiettävästi  ainakin seitsemää järjestön jäsentä tukahduttamalla, sähköshokkeilla ja hakkaamalla.
 Yhdysvaltain ulkoministeriön mukaan  kidutuksesta epäiltyjen virkailijoiden ja heidän perheenjäsentensä maahantulo Yhdysvaltoihin on estetty.
 Venäläinen tutkintakomitea on kiistänyt väiteet kidutuksista.
 Venäjä kielsi kaiken Jehovan todistajien toiminnan huhtikuussa 2017, koska se piti järjestöä äärimielisenä. Järjestön jäseniä on vainottu Venäjällä ja satoja heistä on paennut maasta.  Osa on hakenut turvaa Suomesta.
 – Venäjän on lopetettava epäoikeudenmukainen kampanjansa Jehovan todistajia vastaan ja vapautettava välittömästi yli 200 henkilöä, jotka on vangittu uskonnonvapauden harjoittamisen vuoksi, Yhdysvaltain ulkoministeriön tiedottaja  Morgan Ortagus  sanoi lausunnossaan.
 Useat ihmisoikeusjärjestöt, kuten Human Rights Watch ja Amnesty International, sekä YK:n ihmisoikeusvaltuutettu ovat kiinnittäneet huomiota Jehovan todistajien tilanteeseen Venäjällä.
 Lue myös:
 Venäjä tutkii väitteet Jehovan todistajien raa'asta kidutuksesta
 Jehovan todistajat: Jäseniämme kidutetaan Venäjällä – sähkösokkeja ja kuristamista
 Parisataa venäläistä Jehovan todistajaa odottaa Suomessa turvapaikkapäätöstään: "Pelkään, että Venäjällä lapsemme otettaisiin huostaan ja mieheni lähetettäisiin vankilaan"

Yhdysvallat asetti pakotelistalle venäläisvirkailijoita Jehovan todistajien kidutuksesta epäiltyinä


Summary: Esitutkinta on koskenut yhteensä neljää epäiltyä virkavelvollisuuden rikkomista.

Keskusrikospoliisi on saanut valmiiksi esitutkinnan Merivoimien palveluksessa olleen henkilön epäillystä virkarikoksesta.
 Viime lokakuussa alkanut esitutkinta on koskenut yhteensä neljää epäiltyä virkavelvollisuuden rikkomista. Poliisi epäilee, että Merivoimissa on tehty henkilöstöasioihin liittyviä päätöksiä esteellisenä.
 Asia siirtyy syyteharkintaan Länsi-Suomen syyttäjänvirastoon. Tutkintapyynnön teki pääesikunta.

Merivoimien virkarikosepäilyt etenevät syyteharkintaan