Summary: Itseoppinut kakkutaiteilija Emma Ivane loihti tänä vuonna kakut maailmanlaajuiseen tv-mainoskampanjaan.

Pieni ilmoitus menoväen ykkösjulkaisu  Time Out Londonissa  kiinnitti Lontoossa lomailevan tamperelaisen  Emma Ivanen  huomion. Elettiin huhtikuuta 2014.
 Eräässä galleriassa trendikkäässä Shoreditchin kaupunginosassa olisi tänään kakkunäyttely. Ivane otti osoitteen talteen ja lähti paikan päälle.
 Kliinisen valkoinen galleriatila oli yhden päivän ajan maalausten sijaan täynnä mitä taidokkaampia leipomuksia, joita kaikkia yhdisti rahateema. Ivane pysähtyi ihastelemaan luonnollisen kokoista syötävää kassakaappia.
 Mutta vielä eriskummallisia kakkuja enemmän Ivanea kiehtoi oviaukon eteen vedetty verho. Uteliaisuus voitti, ja hän päätti kurkistaa sen taakse. Portaat johdattivat yläkertaan huoneeseen, jossa pienten pöytien takana istui kaksi pukumiestä ja jakkupukuun pukeutunut nainen.
 Emman puolukkamuffinssit Raaka-aineet : 3 dl vehnäjauhoja, 2 dl sokeria, 1 tl vaniljasokeria, 2 tl leivinjauhetta, 150 g voita, 2 kananmunaa, 1 dl maitoa ja 3 dl puolukoita. Kuumenna uuni  175 asteeseen. Asettele paperivuoat muffinipellin syvennyksiin. Sekoita kuivat aineet  keskenään. Sekoita toisessa kulhossa sulatettu voi, kananmunat ja maito. Lisää kuivat aineet nesteeseen siivilän läpi sekoittaen vain sen verran, että taikina on tasaista. Kääntele marjat taikinan joukkoon. Jaa taikina vuokiin  ja paista muffinsseja uunin keskitasolla 20–25 minuuttia, kunnes testitikkuun tarttuu vielä meheviä murusia. Näitä puolukkamuffinsseja Emma Ivane leipoi Radio Suomen Sunnuntaivieraassa 24.11.2019
 Ivane ei oikein tiennyt, mitä tehdä, joten hän päätti esitellä heistä ensimmäiselle itsensä. Ivane kertoi olevansa intohimoinen kakuntekijä Suomesta. Että oli osallistunut edellisenä vuonna  Koko Suomi leipoo  -televisio-ohjelmaan ja että julkaisisi pian ensimmäisen leivontakirjansa.
 Olet tullut juuri oikeaan paikkaan, mies sanoi ja hymyili leveästi.
 Ivanelle selvisi jälkeenpäin, että galleriassa oli ollut leivonta-aiheisiin bisnesideoihin liittyvä rahoitustapahtuma. Hän oli kävellyt vahingossa sijoittajien eteen.
 – Parin viikon kuluttua minuun otettiin yhteyttä ja tarjottiin mahdollisuutta suunnitella kakkuja maailman tunnetuimpiin leivonta-alan julkaisuihin, Ivane, 32, kertoo.
 Siitä lähtien Emma Iivanainen on leiponut itseään maailmanmaineeseen nimellä Emma Ivane.
 Omannäköinen ura alkoi sokerimassasta
 Rakennustekniikan alavalinta kannattaa ehkä kyseenalaistaa, jos sitä opiskeleva piirtää luentomuistiinpanoihin piparkakkutaloja.
 Tai jos hän vaihto-opiskeluvuotenaan Malesiassa pysähtyy toistuvasti konditorioiden ikkunoiden eteen ihastelemaan kakuntekijöiden tarkkaa työtä ja meinaa siksi myöhästyä oppitunnilta.
 Huhtikuussa 2019 ilmestyneeseen Designer Cake Decorating – Written By 12 World's Best Cake Designers -kirjaan pääseminen on ollut Emma Ivanen uran huippukohtia. Petteri Sopanen / Yle
 Viimeistään silloin, kun Ivane sai ensimmäistä kertaa käsiinsä sokerimassaa keväällä 2011, kaikki loksahti, tai ehkä paremminkin muovaantui, paikoilleen.
 Hän nimittäin huomasi pystyvänsä tekemään saman tien ranskalaisen leipurimestarin kirjan haastavimman reseptin, viimeiseltä sivulta löytyvät hienon hienot sokeriruusut.
 – Oli todella rohkaisevaa huomata, että pystyi heti luomaan jotain sellaista, mikä on maailman huipputasoa. Tuntui voimakkaasti siltä, että tätähän minun kuuluukin tehdä.
 Ivane upotti kätensä yhä syvemmälle sokerimassaan ja antoi kakkujen viedä mennessään. Pian sana taitavasta leipurista kiiri, ja teekkariopiskelijan kakkuja tilasivat juhliinsa myös muutkin kuin hänen omat tuttavansa.
 Kun Ivane sai keväällä 2013 kuulla päässeensä mukaan maan parasta amatöörileipuria etsivään  Koko Suomi leipoo  -ohjelmaan, hän irtisanoutui samana päivänä työstään ohjelmistoyrityksessä ja soitti yliopistolle kertoakseen, että laittaa opintonsa tauolle linnoittuakseen keittiöön.
 – Päätin treenata leipomista joka päivä ennen kuin ohjelman kuvaukset alkoivat. Minulla oli paljon kirittävää, sillä olin leiponut vasta pari vuotta. Halusin antaa ohjelmassa kaikkeni.
 Ivane ei voittanut kilpailua, mutta vakuutti leipomuksillaan kotimaiset kirjakustantamot.  Kakkutaidetta kotikeittiössä  -kirjaansa hän teki samaan aikaan Tampereen teknillisen yliopiston diplomityönsä kanssa.
 Nyt kirjoja on julkaistu jo kahdeksan. Niistä viimeisimpänä huhtikuussa 2019 ilmestynyt sokeripeukaloraamattu  Designer Cake Decorating  -teos, jossa Ivane ainoana pohjoismaalaisena esittelee taitojaan maailman kahdentoista parhaaksi nimetyn kakkutaiteilijan joukossa.
 Viisinumeroinen summa kakusta
 Pitkään Ivane sai toimeentulonsa siitä, että toteutti yötä myöten keittiössään rikkaiden venäläisten tai NHL-pelaajien tulevien vaimojen yltiöpäisiä kakkutoiveita, joiden hintalapulla ei ollut väliä.
 – Silloin jääkaapin oveni oli täynnä hääparien kiitoskortteja, vaikken ollut itse häihin osallistunutkaan.
 Enää Ivane ei leivo juhliin kakkuja tilaustyönä. Jos leipoisi, maailman parhaimpiin kuuluva kakkutaiteilija voisi laskuttaa sellaisesta 10 000 euroa.
 Nykyään kakkutaiteilija keskittyy kehittelemään reseptikkaa eri yrityksille, stailaamaan kakkukuvauksia ja konsultoimaan muita taidealojen yrittäjiä.
 Emma Ivane inspiroituu luonnosta ja siksi hänen leipomuksissaan on usein kukkakoristeita. Kuppikakkujen resepti on helppo, mutta pionikoristelu vaatii harjoitusta.  Petteri Sopanen / Yle
 Tämän vuoden aikana hänen kakkunsa ovat päässeet myös mukaan maailmanlaajuiseen Hollywood-ohjaajan tekemään tv-mainoskampanjaan, jonka kuvasi Ranskan Vogueen kansia ikuistanut muotikuvaaja. Salassapitosopimuksen takia Ivane ei voi paljastaa enempää.
 Oleellisinta kuitenkin on, että huippuammattilaisten seurassa Ivane tajusi olevansa siksi, koska hänestä oli tullut kakkumaailman supertähti.
 – Mutta helposti se ei ole tapahtunut. Tähän pääseminen on vaatinut todella paljon työtä. Vaati uskallusta hypätä silloin aikoinaan tuntemattomaan ja lähteä alalle, jota moni piti ihan järjettömänä.
 Ivane kertoo, että hänen yrityksensä liiketoiminta on kasvanut varsinkin kuluvan vuoden aikana, joten jatkossa hänellä on apunaan tuottaja. Silloin kakkumaailman supertähdellä on enemmän aikaa keskittyä paperitöiden sijaan taiteelliseen toimintaan.
 Insinöörin laiskat reseptit
 Ivane tietää, että moni kakku on päältä kaunis, mutta voi sisältää vaikkapa rautalankaa. Hänen kakuissaan kaikki 24 karaatin kultahippuja myöten ovat syötäväksi tarkoitettua.
 – Haluan tietysti, että kakkuni ovat upeannäköisiä, mutta ihan yhtä tärkeää on, että ne maistuvat herkullisilta.
 Ja jos herkullisuuteen voi yhdistää helppouden, yhdistelmä on Ivanen mielestä vastustamaton. Hän kertoo etsivänsä aina yksinkertaisinta mahdollista tapaa tehdä asiat, insinöörit kun ovat "luonnostaan laiskoja".
 – Jos on ollut seitsemän ja puoli vuotta kirjoilla teknillisessä yliopistossa, on pakko omaksua ajattelumalli, jossa optimoidaan ihan kaikkea. Leivonnassa ajattelu toimii erinomaisesti. Voi esimerkiksi katsoa reseptejä kemian näkökulmasta ja karsia kaiken turhan.
 Emma Ivanen keittiössä Helsingin Puu-Vallilassa ei käytetä margariinia, sillä Ivane haluaa maun takia leipoa kakkunsa oikealla voilla.  Petteri Sopanen / Yle
 Ivanen kemiakokeiluissa on jo syntynyt notkuva pino simppeleitä kolmen raaka-aineen reseptejä, joista ensimmäiset koottiin laiskoille leipureille suunnatuksi  Vaan 3  -keittokirjaksi.
 Ivane on huomannut, että superhelpoille resepteille on kysyntää, sillä harvalla on enää aikaa panostaa, mutta moni haluaa kuitenkin leipoa ja osallistaa puuhaan perheen pienimmätkin. Tarvikkeet pitää löytää oman lähikaupan hyllyiltä.
 – Tietenkin hifistelylle on oma aikansa ja paikkansa, mutta saan itse suurimmat kiksit, kun keksin mahdollisimman helpon reseptin ja mielellään vielä sellaisen, jonka kaikki aineet voi sekoittaa yhdessä kulhossa.
 Kakku on mielenterveysteko
 Kakku on Emma Ivanen mukaan oikeastaan terveystuote, vaikka hänen reseptinsä sisältävät voita, sokeria, valkoista vehnää ja muita syntilistan raaka-aineita.
 – Kakun hyvät vaikutukset kumoavat sen haitat, ainakin mielenterveyden näkökulmasta, Ivane heittää.
 Kakut kun nostavat tunnelman arjen yläpuolelle, tuovat ihmiset yhteen, luovat unohtumattomia muistoja ja muistuttavat, että elämästä kannattaa nauttia aina kun siihen on mahdollisuus.
 Kakulla on myös tapana liittyä elämän onnellisimpiin hetkiin.
 Emma Ivane toivoo, että jokainen löytäisi oman juttunsa. "Kun todella innostuu jostain, tekemiseen välittyy oikeanlainen energia ja se voi vielä pitkälle, maailman huipulle asti." Petteri Sopanen / Yle
 Ivanen hoksaama kaava on siis insinöörimäisen yksinkertainen: kun tavoittelemme elämässämme menestystä, tavoittelemme oikeasti onnellisuutta. Se on tunne, joka löytyy samalla kun löytää elementtinsä.
 – Itse olen onnellisimmillani, kun sekoitan kakkutaikinaa keittiössäni, siksi haluan nähdä itseni kymmenen vuoden päästä tekemässä tätä samaa.

Diplomi-insinöörin sokeriunelmista tuli totta – Emma Ivane, 32, leipoi itsensä maailman parhaiden kakkutaiteilijoiden joukkoon


Summary: Viranomaisten mukaan tapaus on vaatinut lukuisia kuolonuhreja.

Useita ihmisiä on saanut surmansa matkustajakoneen syöksyttyä maahan Kongon demokraattisessa tasavallassa Keski-Afrikassa.
 Onnettomuus tapahtui sunnuntaina lähellä Goman kaupunkia maan itärajalla.
 Koneessa oli miehistön lisäksi ainakin 17 matkustajaa. Viranomaiset ovat vahvistaneet onnettomuuden vaatineen lukuisia kuolonuhreja, mutta tarkkaan määrää ei ole vielä kerrottu.
 Paikallisen lentoyhtiön Busy Been operoima lentokone putosi asutusalueelle pian lähdön jälkeen, paikallisen kuvernöörin  Carly Nzanzu Kasivitan  toimisto tiedottaa. Matkustajakoneen oli määrä lentää Gomasta noin 250 kilometrin päähän Benin kaupunkiin.
 Lento-onnettomuudet ovat verrattain yleisiä Kongon demokraattisessa tasavallassa. Niitä selittävät muun muassa koneiden heikko kunto ja löyhät turvallisuuskäytännöt, uutistoimisto Reuters kirjoittaa.
 Yhdenkään paikallisella lentoyhtiöllä ei ole tällä hetkellä lupaa toimia Euroopan unionin alueella.

Lentokone syöksyi maahan Kongossa – kyydissä ainakin 17 matkustajaa


Summary: Turvallisuusjoukot ampuivat lauantaina kohti protestoijia Nasiriyahin kaupungissa.

Irakissa ainakin viisi ihmistä on saanut surmansa ja noin 70 haavoittunut viikonlopun levottomuuksissa.
 Vakavin välikohtaus sattui Etelä-Irakissa sijaitsevassa Nasiriyahin kaupungissa myöhään lauantai-iltana, kun turvallisuusjoukot avasivat tulen kohti protestoijia surmaten kolme ihmistä.
 Mielenosoittajat olivat vallanneet Nasiriyahin kolme keskeistä siltaa, kun turvallisuusjoukot päättivät käyttää kovia panoksia, uutistoimisto Reuters raportoi.
 Myös Bagdadissa väkivaltaisuudet jatkuivat lauantaina.
 Uutistoimisto AP:n mukaan Irakin pääkaupungissa kaksi protestoijaa sai surmansa ja yli 20 loukkaantui, kun turvallisuusjoukot ampuivat mielenosoittajia kohti kumiluoteja ja kyynelkaasua.
 Ainakin 340 ihmistä on kuollut ja tuhansia on loukkaantunut sen jälkeen, kun levottomuudet Irakissa alkoivat lokakuun alussa. Protestoijat ovat vaatineet laajalle levinneen korruption kitkemistä, lisää työpaikkoja sekä parempia peruspalveluita öljyrikkaaseen maahan.
 Lue lisää:
 Irakin kovia kokeneilla sunnialueilla hallituksen vastaisia mielenosoituksia seurataan sivusta – Pelko pitää väestön kurissa toistaiseksi
 Yle Bagdadin mielenosoituksissa: Irakilaiset haluavat poliitikot vaihtoon – ja vihdoin hyvän elämän

Levottomuudet Irakissa jatkuvat  – Ainakin viisi ihmistä saanut surmansa


Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Tänään kello 10 postikiistan riitapukarit tapaavat valtakunnansovittelijan toimistolla. Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  johdolla yritetään sovitella pahaan umpisolmuun menneitä neuvotteluita PAUn eli Posti ja logistiikka-alan unionin työehtosopimuksesta.
 Koko postiriidassa on oikeastaan kyse kahdesta erillisestä riidasta. Kello 10 yritetään ratkoa siis itse PAUn alaisten postilaisten seuraavaa työehtosopimusta.
 Kello 15 puolestaan osapuolten pitäisi antaa vastauksensa eilen laadittuun ratkaisuehdotukseen. Kyseinen ehdotus koskee kiistaa 700:n pakettilajittelijan tilanteen osalta, jotka on jo siirretty halvemman työehtosopimuksen piiriin.
 Eilen annetun ratkaisuehdotuksen laati erillinen selvitysryhmä, johon kuuluvat työmarkkina-asiantuntija  Jukka Ahtela , SAK:n ex-puheenjohtaja ja entinen työministeri  Lauri Ihalainen , EK:n entinen työmarkkinajohtaja  Lasse Laatunen  sekä Palvelualojen ammattiliiton PAMin entinen puheenjohtaja  Ann Selin .
 PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen  piti lauantain edelleen tiukasti kiinni siitä, että 700 pakettilajittelijan työehtoja ei heikennetä.
 Mikäli sopua ei tänään synny, huomenna alkaa useita tukilakkoja jotka vaikuttavat muun muassa meriliikenteeseen, lentoliikenteeseen ja pääkaupunkiseudun joukkoliikenteeseen.  Voit katsoa kaikki tukilakot täältä .
 PAU ilmoittanee oman lakkonsa mahdollisesta jatkosta keskiyöhön mennessä.

Yle seuraa: Postikiistan osapuolet tapaavat kello 10  – Jos sopua ei synny, laajenevat tukilakot huomenna


Summary: Balettitanssija, kulttuurivieras Marko Juusela saa tietää usein vasta päivää ennen, missä hän huomenna tanssii.

PIETARI  Kello on vähän vaille yksitoista perjantaiaamuna, ja viimeiset tanssijat kiirehtivät sisään henkilökunnan ovesta. Baletin aamutunnit alkavat yhdeltätoista, ja  Marko Juusela , 19, on ollut jo hyvissä ajoin harjoitussalissa, kuten aina.
 Hän on ensimmäinen suomalainen, joka on kiinnitetty Mariinski-teatterin balettikuntaan, ja Pietarissa hänen tärkein tukijansa on presidentti  Putinin  ystävä.
 Marko on harjoittelemassa useimmiten jo kymmeneltä, sillä hän haaveilee urasta Mariinskin solistitanssijana. Pesti teatterissa alkoi tänä syksynä.
 Samassa talossa ovat työskennelleet venäläisen baletin maailmantähdet,  Rudolf Nurejev  (1938–1993) ja  Mikhail Baryshnikov , ja Juuselalla on kaikki mahdollisuudet merkittävään uraan balettitanssijana. Ei hän muuten olisi jo näin pitkällä.
 Juusela näyttää nuorelta gasellilta tehdessään harjoituksissa näyttävän hypyn. Se on baletin kielellä grand jeté, ja yksi solistitanssijoiden bravuureista. Siinä jalat ojentuvat ilmassa mahdollisimman komeaan spagaattiin. Hetken näyttää siltä kuin Marko leijuisi.
 Silti aina on hiomisen varaa. Sen Marko näkee harjoitussalin peilistä.
 – Tässä työssä pitäisi oppia työskentelemään ilman peiliä. Pitäisi tietää, miltä kehossa tuntuu, kun tekee kaiken oikein, Juusela sanoo.
 Marko Juusela jakaa keittiön saman kerroksen asukkaiden kanssa. Mariinskin asuntola sijaitsee kivenheiton päässä teatterista. Antti Haanpää / Yle
 Tiukat kotiintuloajat, baabuskat vartijoina
 Syksyllä neljä vuotta sitten Marko seisoi isän, äidin ja isän venäläisen ystävän kanssa Vaganovan balettiakatemian aulassa.
 15-vuotiasta Markoa oli vastassa täysi kaaos.
 Hänet oli bongattu Vaganovaan Mikkelin kansainväliseltä balettileiriltä, ja nyt suomalaistanssijan piti kirjoittautua sisään kouluun.
 Kaikki paikat olivat täynnä vanhempia, jotka saattoivat lapsiaan akatemiaan, eikä Juuselan iso matkalaukku mahtunut mihinkään.
 Venäjän kieli täytti ilman, kun akatemian virkamiehet tutkivat dokumentteja, passeja, viisumeita, leimoja ja allekirjoituksia.
 Isän venäläisen ystävän avulla Juuselat pääsivät eteenpäin ja asuntolaan, johon Marko majoittui.
 Vaganova on sisäoppilaitos, jonka käytäviä baabuskat, eli “venäläiset mummot” vartioivat.
 Yksi heistä esitteli Juuseloille taloa. Ja siinä on, mitä esitellä.
 – Onneksi isän kaveri oli mukana. Kukaan ei puhunut englantia, enkä ymmärtänyt mitään, mitä baabuska kertoi.
 Pietarin Aleksanterin teatterin takana oleva komea, uusklassinen rakennus on venäläisen baletin sydän. Sisäoppilaitoksen portaita ovat juosseet ylös ja alas myös Nurejev ja  Vatslav Nižinski  (1890–1950), venäläisen baletin merkittävä uudistaja.
 Oppilaat asuivat kahden hengen koruttomissa huoneissa, joiden seinät oli maalattu keltaisiksi. Kapeiden sänkyjen välissä oli pieni kaapisto, ja sängynpeittona kuvioitu viltti.
 Huonetoverit jakoivat vessan ja suihkun kahden muun oppilaan kanssa, ja koko käytävä käytti samaa keittiötä. Se ei ollut aina ihan helppoa. Sisällä ei saanut polttaa, eikä käyttää alkoholia.
 Asuntolassa oli tiukat kotiintuloajat.
 Sisällä piti olla kymmeneltä illalla, ja baabuskalle oli ilmoittauduttava, jos lähti ulos.
 Välillä iski koti-ikävä.
 – Kaipasin koiriani, perhettä, suomalaista ruokaa ja ruisleipää. Juustoja, maitoa ja voita. Ja irtokarkkeja. Venäjällä ei ole samanlaista valikoimaa, Juusela luettelee.
 Hän herkistyy, kun puhe kääntyy perheen koiriin Naantalissa.
 Marko haaveilee omasta asunnosta Pietarissa. Antti Haanpää / Yle
 “En ymmärtänyt mitään”
 Alku oli Vaganovassa hämmentävä. Tanssi luisti, mutta Juusela ei ymmärtänyt mitään, mitä tunneilla puhuttiin. Hän ei osannut sanaakaan venäjää.
 Vaganova on yksi maailman arvostetuimpia balettikouluja. Se perustettiin vuonna 1738, eli yli 280 vuotta sitten. Historiaa riittää.
 Tilannetta koulussa helpotti se, että Juuselan opettaja  Ilya Novoseltsev  tunsi Markon jo Suomesta, poikien balettileiriltä Mikkelistä. Hän poimi Markon Vaganovaan.
 – Meillä oli yhteys. Hän tiesi, kuka olen ja miten tanssin.
 Silti suurin osa asioista meni alussa sivu suun kielen takia.
 – Ihmiset kertoivat, mitä piti tehdä, mutta en ymmärtänyt, mistä he puhuivat. Siitä alkoi venäjän kielen opiskelu, Juusela sanoo.
 Balettitanssijan pitäisi oppia työskentelemään ilman peiliä, Marko sanoo. Antti Haanpää / Yle
 Suomen kansallisbaletin balettioppilaitokseen verrattuna Vaganovassa on paljon enemmän tunteja, ja oppilailta vaaditaan Juuselan mukaan enemmän.
 Täyttä tanssimista voi olla jopa kahdeksan tuntia päivässä, ja liikkeet käydään läpi juurta jaksaen.
 – Meille selitettiin paljon yksityiskohtaisemmin, miten baletin liikkeet toimivat, ja miten ne on tehty.
 Opettajista tuli Vaganovassa “toisia vanhempia”, jotka auttoivat myös arjen pulmissa. Venäjällä asiat tehdään venäläisittäin, ja siinä on ulkomaalaisilla oppimista.
 Vaganovassa opettajia teititeltiin, ja heiltä pyydettiin lupa, jos oppilas halusi sanoa jotain. Teitittely on muutenkin elinvoimainen osa venäläistä kulttuuria.
 Palaute oli Vaganovassa suoraa, ja joskus Juuselasta tuntui, että se meni överiksi.
 Opettajat pyysivät oppilaita korjaamaan liikkeen saman tien, jos se meni huonosti.
 – Mutta kukaan ei ikinä sanonut minulle mitään todella pahaa, Juusela sanoo.
 Opettajien lisäksi baabuskoilla on merkittävä rooli akatemiassa. He pitävät kodinomaista henkeä yllä.
 – He juttelivat meille kaikenlaisista mukavista asioista.
 Juusela puhuu “venäläisistä mummoista” lämmöllä.
 – He ottivat meidät nopeasti omakseen, antoivat karkkeja ja tulivat katsomaan esityksiämme, Juusela sanoo.
 Vaganovassa kukaan ei sanonut minulle ikinä mitään todella pahaa, Juusela toteaa. Antti Haanpää / Yle
 Tosi-tv-julkkis tukena
 Pietarissa jo neljä vuotta asunut Juusela on turkulaisen  Raija Lehmussaaren  balettikoulun kasvatti.
 Venäjällä Juuselan uraan on vaikuttanut voimakkaimmin  Nikolai Tsiskaridze .
 Eikä hän ole kuka tahansa persoona.
 Georgialainen Tsiskaridze, 45, on yksi Venäjän rakastetuimpia balettitanssijoita, joka teki uransa Moskovan Bolšoi-teatterin ensitanssijana.
 Tätä nykyä hän on Vaganovan balettiakatemian rehtori.
 Sen lisäksi Tsiskaridze on presidentti Putinin ystävä, joka monen muun kulttuurivaikuttajan tavoin tuki julkisesti Krimin valtausta vuonna 2014.
 Tsiskaridze on myös tosi-tv-sarjoista tutuksi tullut julkkis, ja hänen kanssaan Marko vaihtaa aktiivisesti viestejä puhelimella.
 Juusela puhuu Tsiskaridzestä kunnioituksella. Georgialainen opetti häntä Vaganovassa kahden viimeisen vuoden aikana. Kurssin valmistujaisjuhla oli viime heinäkuussa.
 – En ole koskaan tavannut ketään toista opettajaa, joka ottaa oppilaansa niin lähelle, Juusela toteaa.
 Georgialainen tietää Markon mukaan baletista kaiken.
 Opettajana hän on kannustanut Markoa tutustumaan muihin taidemuotoihin, kuten kuvataiteisiin, sillä Pietari on täynnä kiinnostavia museoita. Hän on auttanut Juuselaa myös ymmärtämään venäläistä kirjallisuutta ja Venäjän historiaa.
 Päivät teatterilla alkavat aamutunnilla. Antti Haanpää / Yle
 Tsiskaridze on kertonut Juuselalle jopa omasta elämästään. Ja Juusela hänelle omastaan.
 Kun Juusela tanssi ensimmäisen kerran tänä syksynä Mariinskissa, Tsiskaridze istui katsomossa.
 Opettaja ja oppilas tapasivat esityksen jälkeen.
 – Hän halasi ja pussasi otsalle ja sanoi olevansa todella iloinen puolestani, Juusela toteaa.
 Nurejev juoksi näillä käytävillä
 Koristeelliset kaakelit halkeilevat kapeiden käytävien lattioilla Mariinskissa, jonka takatiloissa näkyvät historian kerrokset. Talo avattiin vuonna 1860. Juusela kiiruhtaa tänä syksynä harjoituksista toiseen, sillä uusien tanssijoiden on otettava talon klassikkoteokset nopeasti haltuun.
 Itse asiassa hän juoksee.
 Samoja sokkeloisia käytäviä kuin Nurejev ja Baryshnikov Neuvostoliiton aikana. Silloin puhuttiin Kirovin baletista.
 Ohjelmistossa on muun muassa  Sylvia ,  Prinsessa Ruusunen  ja  Joutsenlampi , ja tanssijoiden pitää pystyä hyppäämään lennosta mihin tahansa esitykseen.
 Mariinskissa balettikuoro (corps de ballet) saa tietää useimmiten vain päivää ennen, missä teoksessa he huomenna tanssivat.
 – Suurin osa ajasta menee nyt töihin, Juusela sanoo.
 Hän on päässyt tekemään Mariinskissa jo muutaman pienen roolin: paašipojan  Bahtšisarain suihkulähteessä  ja nuken  Pähkinänsärkijässä .
 Aina on parantamisen varaa. Harjoittelu ei lopu koskaan. Antti Haanpää / Yle
 Vapaa-aikaa ei juuri ole, ja Juusela sukkuloi Mariinskin ja teatterin asuntolan väliä. Sinne hän muutti kesäloman jälkeen.
 Mariinskin asuntola on Krjukovin kanavan varrella, kivenheiton päässä teatterista.
 Vaganovassa opettajat ja baabuskat pitivät oppilaista huolta, nyt Markon on pärjättävä omillaan.
 Hänellä on Mariinskin asuntolassa oma huone, jonka päätyyn mahtuu sänky poikittain. Tilaa jää vielä kapealle pyykkien kuivaustelineelle. Naapurihuoneessa asuu Vaganovasta tuttu espanjalainen opiskelutoveri, joka tuli Pietariin Madridista. Nyt he ovat työtovereita.
 Nuoret miehet jakavat yhteisessä eteisessä olevan erillisen suihkun ja erillisen vessan. Solun keittiö on käytävän päässä.
 Mariinskin asuntolassa asuu myös tähtiä, ja Juusela tietää, että heillä on tilaa aivan toisella tavalla, mutta juuri nyt oma huone asuntolassa käy suomalaistanssijalle, sillä vuokra on nimellinen.
 Marko haaveilee omasta asunnosta.
 – Se olisi kiva jossain kohtaa, mutta ei tämäkään huono ole, kun saan tänne lisää kalusteita.
 Grand jeté kuuluu aamutunnin harjoituksiin. Antti Haanpää / Yle
 Yöpöydällä odottaa Vankileirien saaristo
 Juuselan työpäivät Mariinskissa alkavat aamulla yhdeltätoista ja päättyvät puoliltaöin, jos illalla on esitys. Töitä tehdään kuutena päivänä viikossa.
 Joskus nuoret tanssijat lähtevät yhdessä ulos syömään esityksen jälkeen, ja silloin paikalle ilmestyy usein myös faneja. Tai Tsiskaridze. Hän tapaa silloin tällöin entisiä oppilaitaan.
 Venäjällä balettitanssijat kuuluvat taiteen eliittiin, ja heitä palvotaan aivan toisella tavalla kuin Euroopassa.
 Juusela uskoo, että hänen tulevaisuutensa balettitanssijana selviää kolmen vuoden sisällä. Ja juuri nyt hänestä tuntuu, että Pietarista alkaa tulla hänen kotinsa. Se on vielä tähän asti ollut Naantalissa.
 Nähdäänkö tanssijalupaus Suomen kansallisbaletissa?
 Siihen Marko ei vastaa, mutta hän miettii mahdollisuuksiaan Keski-Euroopassa, jos ura ei Mariinskissa etene.
 Ja tänä iltana hän käy Pietarissa nukkumaan todennäköisesti myöhään.
 Yöpöydällä on venäläisiä klassikoita, kuten  Saatana saapuu Moskovaan  ja  Vankileirien saaristo .
 – Koetan saada kiinni siitä, mitä en vielä tiedä venäläisestä kulttuurista.
 Ja ennen kuin Marko nukahtaa, hän miettii, mitä voisi tehdä huomenna harjoituksissa paremmin.
 Pietarista on tulossa Markon koti. Hän on asunut siellä jo neljä vuotta.  Antti Haanpää / Yle
 Marko Juusela, 19, kiinnitettiin ensimmäisenä suomalaistanssijana Mariinski-teatteriin Pietariin – "Yksi unelma on toteutunut"

Täydellisyyteen pyrkivä Marko, 19, on Mariinskin ensimmäinen suomalaistanssija, ja Putinin ystävä tukee häntä


Summary: Köyhälle raha on kuin ahdistusta lievittävä lääke, joka leviää hitaasti elimistöön, pohtii Jani Kaaro.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olen joskus koettanut selittää lapsille, millainen on hyvä yhteiskunta. Olen pyytänyt heitä kuvittelemaan pyramidin ja että sen pohjalla ovat yhteiskunnan heikot: lapset, sairaat, vanhukset ja vammaiset. Sitten olen pyytänyt heitä kuvittelemaan, että heidän päällään on valtava määrä ihmisiä siinä järjestyksessä, missä heillä on rahaa tai valtaa määrätä toisten asioista. Mitä enemmän rahaa tai mitä enemmän valtaa, sitä korkeammalla he ovat.
 Sitten olen korostanut, että heikot eivät ole pohjalla siksi, että me muut talloisimme heitä. Päinvastoin, me, jotka olemme heidän yläpuolellaan, ponnistelemme kaikin tavoin, että pohjalla olevilla olisi hyvä olla.
 Olen pyytänyt heitä kuvittelemaan virran, joka alkaa pyramidin kärjestä. Se kiemurtelee kaikkien ihmiskerrosten läpi, haarautuu pohjalle ja kuljettaa mukanaan hyvää tahtoa. Mitä suurempi ja voimakkaampi on tuo virta, sitä parempi pohjalla on olla ja sitä hienompi on yhteiskunta.
 Kiitolliset ihmiset tuovat yhteiskuntarauhan.
 Sanon myös, että jokainen meistä viettää pohjalla osan elämästään ; lapsena, vanhuksena, sairaana, kuolemaa tehdessä. Voimme siis ihan itsekkäistäkin syistä huolehtia, että pohjalla on hyvä olla.
 Pohja on samalla perusta; se antaa yhteiskunnalliselle elämällemme merkityksen.
 Puhun tästä lapsille, koska en itse ymmärtänyt tätä lapsena. Jos olisin ymmärtänyt, olisin ehkä suuntautunut elämässä toisin. Olisin nimittäin ajatellut rahaa. Olisin ponnistellut, että saisin aivan helvetisti rahaa. Paljon, paljon, paljon rahaa. Jos haluan oikeasti olla hyödyksi ihmisille pohjalla – oli pohja sitten globaali tai kotimainen – paras tapa olisi vain antaa rahaa.
 Muistan elävästi vielä sen, kun Suomessa oli ensimmäisen kerran jaossa kymmenen miljoonan lottopotti. Kai se oli euroaikaa? Kavereiden kanssa juteltiin mitä tehtäisiin jos joku meistä saisi koko potin. En muista mitä kaverit sanoivat, mutta muistan mitä itse tein. Tein listan kaikista ystävistäni ja kuinka paljon antaisin heille rahaa. Ikuisille tyhjätaskuille antaisin enemmän, rikkaista perheistä tuleville vähemmän. Sain listaan puolensataa nimeä. Itselleni olisin tietenkin myös jättänyt jotakin.
 Noin kaksikymmentä vuotta myöhemmin  olen edelleen tyhjätasku. Silti elättelen mielessäni fantasiaa, jossa minulla olisi valtavasti rahaa. Teen edelleen listoja. Kymmenen miljoonaa syöpätutkimukseen. Kymmenen tuhatta sairaalaklovneille. Satojatuhansia luonnonsuojelujärjestöille ja Unicefille. Ottaisin kehitysmaasta kummilapsen. Tänään laittaisin 20 euroa kahdellesadalle nigerialaiselle. He voivat ostaa kanoja tai kalaverkkoja ja voivat ponnistella pois köyhyydestä. Huomenna laitan 20 euroa kahdellesadalle pakistanilaiselle naiselle. Ylihuomenna ostaisin sadalle nepalilaiselle perheelle vuohen. Ostaisin kanssasuomalaisia pois velkavankeudesta. Maksaisin ukrainalaiselle ja afganistanilaiselle lapselle syöpähoidon. Heittäisin toimeentulotuen asiakkaalle pari tonnia.
 Ei tarvitsisi maksaa takaisin.
 Jospa voisi viettää päivänsä näin? Voisi oikeasti vaikuttaa ihmisten elämään. Vetää heitä ylös epätoivosta. Estää heitä suistumasta epätoivoon. Edistää yhteiskunnallista sopua. En tiedä voisiko päiviään viettää kunniakkaammin. On tyhmää olla toimittaja. On todella tyhmää olla tyhjätaskutoimittaja. Jospa voisi olla niin kuin vanhojen heimokulttuureiden Big Man. Kilpailla siitä, kuka antaa eniten pois.
 Nyt joku kysyy, onko sinusta tullut jonkin sortin uusliberaali. Korvaat politiikan rahalla! Ai minkä politiikan. Sellaista politiikkaa ei ole. Eikä tule. Ei tule. Mietin siis pelkkää rahaa.
 Luin internetissä hauskan jutun . Sen oli kirjoittanut mediaan, teknologiaan ja populaarikulttuuriin erikoistunut tietokirjailija  Douglas Rushkoff . Hän oli ollut esitelmöimässä luksushuvilalla investointipankkiireille ja muille miljardin dollarin rahamiehille. Keskustelu alkoi ohjelman mukaisesti, mutta siirtyi nopeasti sivuraiteille.
 Pankkiirit alkoivat kysellä, mikä olisi turvallisin paikka elää ilmastonmuutoksen vaikutusten iskiessä? Alaskassa vai Uudessa-Seelannissa? Eräs pankkiiri kertoi, että hänen maanalainen bunkkerinsa on jo valmis, mutta häntä askarrutti, kuinka hän säilyttää auktoriteettinsa turvallisuusjoukkoihinsa.
 Turvallisuusjoukkoihin?  He tiesivät, että romahdus on tulossa ja että he tarvitsevat silloin turvamiehiä suojelemaan itseään vihaisilta väkijoukoilta. Mutta miten he maksavat, jos raha menettää arvonsa? He suunnittelivat erilaisia ratkaisuja, kuten ruokavarastojen piilottamista erikoislukkojen taakse, turvajoukkojen varustamista kurinpitokaulapannoilla tai turvamiesten korvaamista turvaroboteilla.
 Voi, sääliksi kävi miljardööriraukkoja. Siinä he istuvat kaikkine miljoonineen ja pelkäävät kuin pienet lapset, että leikki on pian ohitse. Tekee mieli sanoa, että miksi te tuhlaatte rahojanne avaruusmatkusteluun ja muihin pakokeinoihin? Miksi ette auta ihmisiä? Voisitte saada noilla miljardeillanne aikaiseksi niin paljon hyvää. Voitte vapauttaa ystävän velkavankeudesta. Voitte estää perheitä joutumasta kadulle maksamattomien vuokrien takia. Voitte maksaa guatemalalaisen lapsen leukemiahoidon Johns Hopkinsissa. Ja jos levitätte sellaista hyvää, teidän ei tarvitse pelätä vihaisia väkijoukkoja.
 Köyhälle raha on kuin ahdistusta lievittävä lääke, joka leviää hitaasti elimistöön. Se tuo silmiin kyyneleet ja hyvän yön unen. Kiitolliset ihmiset tuovat yhteiskuntarauhan.
 Näin pitkälle pääsin, mutta en pidemmälle ja ansaintalogiikka on kädestä suuhun.
 Olen pian 50-vuotias . Tiedän, ettei taloudellinen tilanteeni tule tästä muuttumaan. Olen kuin isäni, hänkin kuoli varattomana. Vantaan kaupunki maksoi hautajaiset. Se, että kirjoitan tätä kolumnia Ylen sivuille – se on saavutukseni. Näin pitkälle pääsin, mutta en pidemmälle ja ansaintalogiikka on kädestä suuhun. Se huolettaa minua. Vanheneminen huolettaa minua.
 Minulle kertyvä eläke on niin pieni, että minun on pakko työskennellä niin kauan kuin jaksan. Mutta mitä sitten kun en enää jaksa? Mitä jos hyvinvointivaltiota ei silloin enää ole? Voinko joutua kadulle? Voiko elämä olla niin armotonta?
 Kuvittelen, että olen vanha mies ja kävelen yöllä kollegan ikkunan alta. Hän on ollut kolmekymmentä vuotta töissä lehdessä, jonne möin juttuni. Hän on saanut rahaa säästöön ja hänellä on hyvä eläke. Raahustan syyshämärässä muovikasseineni. Pian on täysin pimeää. Yö on armoton. Kollegan ikkunassa valo on keltainen ja lämmin.
 Kuolenko jollekin sisäpihalle, vanha mies, roska-astioiden väliin, katukissan nuollessa sormiani?
 Kuoleminen huolettaa minua  myös. Mitä jos hyvinvointivaltiota ei silloin enää ole. Jos kuoleminen kestää; jos minulla on kipuja, jos lasken alleni, jos en kykene laittamaan itse vaippoja? Kuolenko jollekin sisäpihalle, vanha mies, roska-astioiden väliin, katukissan nuollessa sormiani?
 Tällaisia minä oikeasti mietin.  Rahaton on turvaton.
 Yhtä asiaa vain en ymmärrä. Olen lukenut lehdistä useita juttuja ”helikopterirahasta”; että Euroopan Keskuspankki vain yhtenä päivänä lähettäisi jokaisen suomalaisen tilille esimerkiksi tuhat euroa. Se, mitä en ymmärrä, on näissä jutuissa haastateltujen taloustieteilijöiden mielipiteet. Heidän mielestään se on huono idea.
 Miten niin huono idea? Olen täysin toista mieltä. Olenkohan koskaan kuullut parempaa ideaa?Arvon taloustieteilijöiden fantasiamaailmassa ei taida olla tilaa sille ajatukselle, millaista rahattoman on saada rahaa. Se on kuin olisi odottanut kuilun pohjalla ja pysynyt siellä hengissä skorpioneja syömällä ja vihdoin kuilun suulle ilmestyy joku joka sanoo, hei, mitä sinä siellä teet. Haluatko ylös? Se voi merkitä eroa elämän ja kuoleman, toivon ja epätoivon ja arvon ja arvottomuuden välillä.
 Niin yksinkertaista se on. Maailman parantaminen. Painakaa lisää rahaa!
 Jani Kaaro
 Kirjoittaja on tietokirjailija ja vapaa toimittaja. Hän rakastaa filosofiaa ja inspiroituu vanhan ja uuden, tutun ja tuntemattoman sekoittumisesta, joka johtaa johonkin hedelmälliseen asiaan.
 Aiheesta voi keskustella 24.11. klo 17.00 asti.
 Lue myös:
 Jani Kaaron kolumni:  Nöyryytyksen tunne on miltei pahinta mitä on
 Jani Kaaron kolumni: Miksi Jeffrey Epstein halusi jättää peniksensä perintökaluksi maailmalle?

Jani Kaaron kolumni: Painakaa lisää rahaa!


Summary: Parikymmentä siirtolaista on kadoksissa.

Italian rannikkovartiosto pelasti lauantaina 143 veden varaan joutunutta siirtolaista Lampedusan saaren edustalta. Pelastetut ovat kertoneet, että parikymmentä siirtolaista on kateissa. Kadonneiden etsintöjä on jatkettu.
 Rannikkovartiosto kertoo lausunnossaan, että siirtolaiset olivat pudonneet mereen kymmenmetrisestä aluksesta. Heidät on viety Lampedusan saarelle.
 Samaan aikaan Italia, Saksa, Ranska ja Malta ovat pyytäneet EU:n komissiolta, että se panisi Norjan lipun alla seilaavan Ocean Viking -aluksen osalta toimeen järjestelyn, jolla alukselle pelastetut 213 siirtolaista sijoitettaisiin EU-maihin.
 Kyseiset maat sopivat syyskuussa väliaikaisesta järjestelystä, jossa Välimeren yli Italiaan ja Maltalle saapuvat siirtolaiset jaetaan eri EU-maihin. Vain kourallinen EU-maita on lämmennyt järjestelylle.
 Ocean Viking on pelastanut viime päivinä yhteensä 215 siirtolaista kolmessa eri operaatiossa.
 Lue myös:
 Neljä EU-maata sopuun Välimeren yli tulevien väliaikaisesta jakojärjestelystä – Suomi mukana laatimassa järjestelyä, mutta ei sitoutunut vielä
 Ocean Viking-pelastusaluksen matkustajat pääsevät Maltalla vihdoinkin maihin
 Italialaistuomari määräsi Open Arms -pelastusaluksen otettavaksi haltuun ja päästi kyydissä olevat siirtolaiset Lampedusan saarelle
 Välimereltä pelastetut ihmiset odottaneet merellä jo viikon pääsyä maihin – EU-komissiota pyydetään apuun

Italian rannikkovartiosto pelasti Välimerestä yli 140 siirtolaista


Summary: Klaus Johanniksen odotetaan voittavan vaalit.

Romaniassa keskustalaisen  Klaus Johanniksen  odotetaan voittavan tämänpäiväiset presidentinvaalit. Johannis on ollut Romanian presidenttinä vuodesta 2014.
 Tuoreita mielipidemittauksia vaalien tuloksesta ei ole, mutta asiantuntijat ennakoivat Johanniksen voittavan vastustajansa pääministeri  Viorica Dancilan  selkeästi. Tammikuussa 2018 pääministeriksi valittu Dancila oli maan ensimmäinen naispuolinen pääministeri.
 Dancilan hallitus kaatui lokakuussa parlamentin epäluottamuslauseeseen.
 Johannis on luvannut lisäävänsä korruption vastaisia toimia sekä edistävänsä oikeuslaitoksen uudistamista. Maan peräkkäiset sosiaalidemokraattiset hallitukset ovat hidastaneet erityisesti oikeuslaitoksen reformia ja vieneet siltä itsenäisyyttä. EU on kritisoinut voimakkaasti nykyisen hallituksen toimia.
 Presidentin valta Romaniassa on melko rajoitettu. Keskeisiä valtaoikeuksia ovat pääministerin ja joidenkin pääsyyttäjien valinnat.
 Lue myös:
 Romanialaiset jälleen kaduilla – mielenosoitukset suurimpia sitten Ceaușescun syrjäyttämisen
 Romanian hallituskoalitio hajosi erimielisyyksiin presidenttiehdokkaasta

Romaniassa järjestetään tänään presidentinvaalit


Nelisenkymmentä ihmistä on kuollut rankkojen sateiden aiheuttamissa onnettomuuksissa Keniassa ja Tansaniassa. Keniassa ainakin 29 ihmistä kuoli, kun mutavyöryt veivät heidän asumuksensa mukanaan. Tansaniassa kymmenen hukkui, kun tulviva joki imaisi heidät matkaansa. Tansanian punaisen ristin mukaan on mahdollista, että uhreja on enemmänkin.
 Rankkasateet ja tulvat ovat koetelleet itäistä Afrikkaa laajemminkin. Somaliassa kymmenettuhannet ovat joutuneet jättämään kotinsa sateiden ja tulvien vuoksi. Etelä-Sudanissa tulvavedet ovat peittäneet alleen kokonaisia kaupunkeja.
 Itä-Afrikka kärsii säännöllisesti tulvista, jotka johtuvat Intian valtameren dipoli-ilmiöstä. Tänä vuonna tulvat ovat olleet poikkeuksellisen rajuja.
 Myös mantereen toisella laidalla Kongon demokraattisessa tasavallassa kymmeniä ihmisiä on kuollut Kongojoen ja sen sivujokien tulvittua yli äyräittensä.

Kymmeniä kuollut itäisen Afrikan myrskyissä ja tulvissa


Summary: Valviran mukaan hyvinvointigeenitestien valvonta kuuluu Kilpailu- ja kuluttajavirastolle, jonka mukaan parempi asiantuntemus valvontaan löytyisi Valvirasta.

Oletko vahva ja voimakas vai nopea ja ketterä? Minkälainen harjoittelu on tehokkainta juuri sinulle?  Muun muassa tällaisilla lauseilla geenitestejä markkinoidaan netissä.
 Yle selvitti  parisen viikkoa sitten hyvinvointigeenitestien luotettavuutta lähettämällä eri yrityksille sylkinäytteitä analysoitavaksi. Asiantuntijat löysivät saaduista tuloksista virheellisiä ja harhaanjohtavia tietoja.
 Tulosten mukaan esimerkiksi yhden geenimerkin avulla oli saatu selville, että näytteen lähettäjä oli tavanomaista taipuvaisempi uteliaisuuteen ja riskinottoon urheilussa. Asiantuntija ei löytänyt kyseisestä geenimerkistä yhtään tieteellistä julkaisua.
 Hyvinvointigeenitestien markkinointiin ei kukaan tällä hetkellä Suomessa puutu, vaikka Valviran ylitarkastan  Nelli Karhun  mukaan ehkä pitäisi.
 – Mielestäni joidenkin geenitestien mainoksissa on tiettyä liioittelun makua. Yritysten pitäisi olla aika tarkkana, että he eivät väitä, että testeistä saadaan enemmän tietoa, kuin niistä voidaan saada. Jonkinlaisen ohjauksen paikka ja tarve vahtia markkinointia on, jotta kuluttaja selvästi ymmärtäisi, mitä hän saa ja että se tieteellinen pohja ei välttämättä ole ihan niin vahva.
 Kenen tehtäviin valvonta kuuluu?
 Syy geenitestien markkinoinnin valvomattomuuteen käy ilmi parin puhelun jälkeen.
 Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valviran mukaan niiden geenitestien, joilla saadaan tietoa ihmisen terveydestä tai sairaudesta, valvonta kuuluu heille. Niitä säätelee  laki terveydenhuollon laitteista ja tarvikkeista .
 Lain mukaan markkinointi ei saa olla epäasiallista eikä se saa antaa liioiteltua tai virheellistä kuvaa laitteesta, tässä tapauksessa geenitestistä, sen vaikuttavuudesta tai käytöstä.
 Persoonallisuutta ja sukuhistoriaa selvittävien tai esimerkiksi urheiluun ja ravitsemukseen liittyvien geenitestien valvonta kuuluu Valviran mukaan Kilpailu- ja kuluttajavirastolle ja niitä säätelee kuluttajansuojalaki.
 Kuluttajansuojalaissa  kielletään antamasta totuudenvastaisia tai harhaanjohtavia tietoja markkinoinnissa, jos tiedot ovat omiaan johtamaan siihen, että kuluttaja tekee ostopäätöksen, jota hän ei ilman annettuja tietoja olisi tehnyt.
 "Kun ei meille ole tullut kuluttajilta mitään ilmoituksiakaan, niin ei ole ollut aihetta valvontatoimiinkaan."  Jukka Kaakkola, KKV
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston johtava asiantuntija  Jukka Kaakkola  myöntää, että heillä on kuluttajansuojalain nojalla rinnakkainen toimivalta geenitestien markkinoinnissa käytettävien väitteiden valvonnassa, mutta pitää sitä silti enemmän Valviran asiana.
 – Käytännössä ensisijainen valvontaviranomainen on Valvira, koska heillä on lääketieteellinen asiantuntemus.
 Jonkinlaisena väliinputoajana ovat geenitestit, jotka antavat arvioita erilaisista tulevaisuuden sairastumisriskeistä. Nekin kuuluisivat Valviran mukaan tällä hetkellä enemmän kuluttajansuojalain piirin, sillä terveydenhuollon laitteen ja tarvikkeen määritelmä on nykyiseen todellisuuteen verrattuna liian suppea. Tilanne on kuitenkin korjaantumassa, kun uusi EU-asetus astuu voimaan vuonna 2022, jolloin nekin testit siirtyvät virallisesti Valviran valvonnan alle.
 Soppaa hämmentää vielä se, että geenitestejä valvova Valviran Terveysteknologian ryhmä on siirtymässä vuodenvaihteessa Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimeaan, eli jatkossa terveyteen liittyvien geenitestien valvonta kuuluu Fimealle.
 Valvontaa ei tehdä ilman kuluttajien ilmoituksia
 Jukka Kaakkolan mukaan Kilpailu- ja kuluttajavirasto ei ole omin päin valvonut geenitestien markkinointia.
 – Meidän valvonta on jäänyt vähän avoimeksi eikä mitään rajanvetoa Valviran valvonnan kanssa ole jouduttu käytännössä tekemään. Ei olla oltu edes yhteydessä Valviraan päin, kun ei meille ole tullut kuluttajilta mitään ilmoituksiakaan, niin ei ole ollut aihetta valvontatoimiinkaan.
 Vaikka kuluttajat eivät ole harhaanjohtavasta markkinoinnista valittaneet, Kaakkola kuitenkin myöntää, että geenitestien markkinoinnissa voi olla jotain sellaista, mihin pitäisi puuttua.
 – Jos geenitestin perusteella lähdetään tekemään tulkintoja, jotka saattavat olla vähän viihteellisluontoisia, joilla ei välttämättä ole tutkittua pohjaa, sellaisissa ehkä sitten olisi sen valvonnan paikka kuitenkin.
 Valvontaa ei kuitenkaan aiota tehostaa ennen kuin kuluttajilta tulee palautetta.
 – Jos ongelmia alkaa tulla myös meidän pöydille, pitää viimeistään siinä vaiheessa miettiä, miten asiaan suhtaudutaan, Kaakkola toteaa.
 Valvira puuttunut muutamaan tapaukseen
 Nelli Karhu kertoo, että Valvira on puuttunut muutamaan oman valvontansa piiriin kuuluvaan geenitestiin. Hän kuitenkin arvioi, että enemmän ongelmia on nimenomaan muissa kuin terveydenhuollon piiriin kuuluvissa geenitesteissä.
 – Ne yritykset, jotka toimivat selvästi terveydenhuollon alalla, yleensä tuntevat lainsäädännön ja toimivat ihan vastuullisesti, Karhu sanoo.
 Yksi ongelma geenitestien markkinointiin puuttumisessa on Karhun mukaan niukat resurssit.
 – Tämä on aika nopeasti muuttuva ala. Markkinoinnista iso osa on paitsi internetissä, myös erilaisissa sosiaalisen median kanavissa. Joudumme priorisoimaan ja miettimään, mitkä ovat ne, joissa on korkeimmat riskit kuluttajille.
 Vaikka geenitesteistä ja niiden mahdollisesti virheellisistä tuloksista ei koidu suoranaista terveysriskiä kuluttajille, pitää Karhu niiden mahdollisesti aiheuttamaa henkistä haittaa kuitenkin tärkeänä. Jos testistä saa tuloksen, joka huolestuttaa, Karhu suosittelee kääntymään terveydenhuollon ammattilaisen puoleen ja varmistamaan tuloksen paikkansapitävyyden.
 Vaikka Valvirakaan ei ole saanut yhteydenottoja geenitesteihin liittyen, Karhu toivoo kuluttajilta kriittistä suhtautumista.
 – Tämä on meidän arkea tulevaisuudessa yhä enemmän. Toivon, että geenitieto sisältyy joskus tulevaisuudessa kansalaistaitoihinkin. Opitaan ymmärtämään mitä geenitieto on, ei pelätä sitä, mutta osataan olla myös kriittisiä, mitä tällaisella tiedolla voidaan oikeasti tehdä. Ei se kaikkea määritä.
 Lisää aiheesta:
 Lähetimme koiran ja ihmisen dna:ta suomalaisille geenitestiyrityksille – asiantuntijat löysivät saamistamme raporteista virheellisiä ja vastuuttomia tuloksia
 Lue myös:
 Geenitestit julkiseen terveydenhuoltoon? Tuhannet suomalaiset saavat pian tietää riskinsä sairastua kolmeen kansantautiin

Hyvinvointigeenitestien markkinointiin ei Suomessa puutu kukaan – "Joidenkin testien mainoksissa on tiettyä liioittelun makua"


Summary: Espanjan koulutusjärjestelmä on monille oppilaille liian joustamaton. Siksi koulu jää usein kesken.

– Katso minua! Ongelmat tuntuvat nyt niin pieniltä, en enää aio epäonnistua! räppää 18-vuotias  Cristina Álvarez  Barcelonan lähistöllä sijaitsevan ravintolakoulun edustalla.
 Aluksi Álvarezia jännittää esiintyä ulkomaalaiselle toimittajalle, mutta sitten riimit löytävät paikkansa. Pian ympärillä olevat nuoret alkavat kannustaa Álvarezia. Hän näyttää nauttivan esiintymisestä.
 Rap-kappaleen nimi on  El Repartidor . Nimi on kunnianosoitus opetusravintolalle, jonka edessä Alvarez nyt räppää.
 Koulu on tarkoitettu syrjäytymisvaarassa oleville nuorille, jotka ovat keskeyttäneet peruskoulun tai sen jälkeiset opinnot. Siinä opiskelee oppisopimusperiaatteella yhteensä 75 nuorta.
 Alvarez ehti keskeyttää kolme kertaa ennen kuin hän pääsi ravintolakouluun.
 – Yläkoulussa en käynyt juuri koskaan, hän sanoo.
 "Me joustamme, vaikka järjestelmä ei jousta"
 El Repartidor on opetusravintola, mutta se ei näy päällepäin. Sisustus on moderni ja puiset pöydät on katettu kauniisti.
 Lounaaksi on tarjolla muun muassa simpukoita ja kesäkurpitsapizzettoja. Iltamenusta voi valita lohitartarin tai tonnikalatatakin.
 Ravintolassa työskentelee kerralla noin parikymmentä 14–25-vuotiasta nuorta, jotka eivät ole syystä tai toisesta ole sopeutuneet perinteiseen koulujärjestelmään.
 Tarjoilijat asettavat pinseteillä lautasliinoja pöydälle, jonka ääressä istuu ravintolakoulua ylläpitävän El Llindar-säätiön johtaja  Begonya Gasch .
 – Espanjassa koulujärjestelmä on joustamaton eikä siinä oteta huomioon, että kaikki eivät opi samalla tavalla, Gasch sanoo.
 El Llindar-säätiön johtaja Begonya Gasch on huolissaan koulupudokkaiden suuresta määrästä Espanjassa. Agustin Oddi
 Espanjassa opintonsa  keskeyttävien 18 – 24-vuotiaiden nuorten määrä on EU:n kärkipäätä.  Viime vuonna se oli unionin korkein, lähes 18 prosenttia.
 Se on reippaasti yli EU:n keskiarvon, joka oli 11,8 prosenttia.
 Gaschilla on 15 vuoden kokemus koulupudokkaiden ja syrjäytymisvaarassa olevien nuorten kouluttamisesta. Hänen mukaansa resepti on yksinkertainen.
 – Opetuksen pitäisi olla käytännönläheistä, hän sanoo.
 Myös joustaminen on Llindar-säätiölle tärkeä periaate. Oppilaita kohdellaan yksilöinä.
 Hyvä onnistumisprosentti
 Kun lounasaika lähenee, ravintolan keittiössä on kiireistä.
 17-vuotias  Andrea Fernández  nostaa uunista jälkiruokaleivonnaisia ja sekoittaa toisella kädellä niiden päälle tulevaa massaa.
 Aiemmin Andrea Fernándezilla ei ollut unelmia, nyt hän haaveilee omasta ravintolasta ja sosiaalityöstä ongelmanuorten parissa.  Agustin Oddi
 Hän opiskelee ravintolakoulussa nyt viimeistä vuotta.
 – Tavallisessa koulussa tunsin itseni tyhmäksi eivätkä opettajat ottaneet oppimisvaikeuksia vakavasti. Lopulta en mennyt enää kouluun ollenkaan.
 Myös Cristina Álvarez moittii opettajia.
 – Opiskelu oli liian teoreettista eikä minusta koskaan tuntunut siltä, että opettajat olisivat kiinnostuneita minusta, Alvarez sanoo.
 Muut oppilaat nyökyttelevät vieressä. Esimerkiksi kiusaamiskokemuksia on vain harvalla. Suurimmat kahnaukset ovat syntyneet opettajien kanssa.
 Espanjassa oppivelvollisuus kestää 16-vuotiaaksi. Silti jo peruskoulun keskeyttäneitä on valtava määrä. Myös jatko-opinnot keskeyttävien määrä on suuri.
 – Oppilaat tulevat tänne täysin lannistuneina. He luulevat olevansa tyhmiä, hulluja tai molempia. Ensimmäiseksi täytyy palauttaa heidän usko itseensä, Gasch sanoo.
 Osalla ravintolakoulun oppilaista on ollut vaikeuksia opettajien kanssa aikaisemmissa kouluissa. Agustin Oddi
 Llindar-säätiön alaisuudessa toimii Barcelonan lähistöllä myös kaksi muuta oppisopimusperiaatteella toimivaa koulua.
 Opiskelussa voi erikoistua myös kauneudenhoitoon tai rakentamiseen.
 Onnistumisprosentti on hyvä. Suurin osa valmistuu koulusta ja moni löytää työpaikan.
 Mikäli opinnot sujuvat hyvin, on oppilailla mahdollisuus päästä työntekijöiksi koulujen yhteydessä toimiviin yrityksiin.
 Ne eivät toimi säätiön alaisuudessa, vaan tekevät yhteistyötä sen kanssa. Säätiön rahoituksesta suurin osa tulee julkiselta puolelta ja loput esimerkiksi lahjoituksina.
 Tulijoita kaksinkertainen määrä paikkoihin nähden
 Koulupudokkaiden suuri määrä on seurausta Espanjan vuosia kestäneestä leikkauspolitiikasta.
 Koulutuksesta leikattiin erityisesti vuosina 2009-2015 kestäneen talouskriisin aikana, josta Espanja ei vieläkään ole toipunut kunnolla.
 Luokkakoot ovat suuria varsinkin julkisissa kouluissa. Ongelmia aiheuttaa myös se, että vanhemmat haluavat lapsensa ennen kaikkea yliopistoihin, vaikka he eivät sinne soveltuisi.
 Yliopistoihin on Suomeen verrattuna helppo päästä, mutta opiskelutahti on kova ja opinnot teoriapainotteisia. Siksi toisen asteenkin opinnot jäävät monelta kesken.
 Espanjassa järjestetään verrattain vähän ammatillista koulutusta. Agustin Oddi
 Espanjassa ammattikoulujen määrä onkin alhainen muihin EU-maihin verrattuna.
 Myös tukijärjestelmä on puutteellinen eikä kaikilla ole varaa opiskella.
 Llindar-säätiön kaltaisia ”viimeisen mahdollisuuden kouluja” Espanjassa on noin 40.
 Begonya Gaschin mukaan niitä tarvittaisiin huomattavasti enemmän.
 – Kaikissa kouluissamme on yhteensä noin 250 paikkaa. Ennen viime lukuvuotta hakemuksia tuli lähes 500.
 Hallitukselta odotetaan toimia
 Cristina Alvarez tajusi tarttua viimeiseen oljenkorteen.
 –Aluksi lintsasin täälläkin, mutta kun huomasin, että osaan jotain, koulunkäynti alkoi kiinnostaa, hän sanoo ujosti hymyillen.
 Nyt hän töissä ja haaveilee lisäksi räppärin urasta. Takana on jo muutama keikka.
 –Räppäämisenkin aloitin, kun pääsin tähän kouluun.
 Myös ravintolan keittiössä lounasvalmisteluja lopettelevalla Andrea Fernándezilla on nykyään unelmia.
 – Muutama vuosi sitten en tiennyt yhtään mitä haluaisin tehdä. Nyt haluaisin oman ravintolan tai sosiaalityöntekijäksi, jotta voisin auttaa muita kaltaisiani nuoria, hän miettii.
 Jotkut ravintolakoulun oppilaista haaveilevat oman ravintolan perustamisesta. Agustin Oddi
 Konkreettisia toimenpiteitä odotetaan myös poliitikoilta.
 Koulumenestystä mittaavissa Pisa-kokeissa Espanja ei ole menestynyt vuosikausiin.
 Marraskuiset vaalit voittaneet sosialistit lupasivat heinäkuussa, että koulutusmäärärahoja lisätään merkittävästi.
 Sosialistipuolue PSOE:n johtajan  Pedro Sánchezin  mukaan tulevalla hallituskaudella viisi prosenttia bruttokansantuotteesta ohjataan koulutukseen.
 Tällä hetkellä Espanjan talousnäkymät ovat kuitenkin niin heikot, että velkaantuneella valtiolla ei välttämättä ole varaa kovin kunnianhimoiseen koulutuspolitiikkaan.
 Juttua korjattu klo 20.00: Korjattu virheellinen tieto, että Espanjassa 18 prosenttia olisi keskeyttänyt peruskoulun vuonna 2018. Eurostatin luku koulun keskeyttäneistä ei viitannut peruskouluun vaan opintonsa keskeyttäneisiin 18–24-vuotiaisiin.

Espanjassa koulunsa keskeyttäneiden määrä on EU:n korkein – Ruoka ja rap palauttivat Cristinan opiskeluinnon


Summary: Suuri määrä seuraajia ei takaa poliitikolle suurta huomiota. Siksi Twitter-taistoissa kilpaillaan tunteita ja reaktioita nostamalla.

Valtaosa Suomen 200 nykyisestä kansanedustajasta twiittaa. Vihreiden, RKP:n ja kristillisdemokraattien kansanedustajista kaikilla on Twitter-tili. Muissakin puolueissa vähintään kahdeksan kansanedustajaa kymmenestä on Twitterissä, vähiten vasemmistoliittolaiset ja perussuomalaiset.
 Kokonaan toinen asia on, mihin ja kuinka aktiivisesti poliitikot tilejään käyttävät. Yle laski loka-marraskuussa kansanedustajien twiitit, reaktiot ja sivustot, joihin he linkkaavat.
 Viisi eniten twiittavaa ovat vihreiden kansanedustaja  Satu Hassi , kokoomuksen  Juhana Vartiainen  ja  Timo Heinonen , perussuomalaisten  Jani Mäkelä  ja keskustan  Mikko Kärnä . Mukaan on laskettu omat twiitit sekä vastaukset toisten twiitteihin, mutta ei pelkkiä uudelleentwiittauksia.
 Eduskunnan 20 ahkerinta twiittaajaa
 Satu Hassi on twiitannut yhdeksän vuoden aikana yli 38 000 kertaa eli keskimäärin tusina twiittiä joka päivä, Mikko Kärnä yli 26 000 kertaa eli keskimäärin kymmenen twiittiä päivittäin. Yli 20 000 twiitin sarjassa ovat myös  Eva Biaudet  ( r.),  Veronika Honkasalo  (vas.) ja vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo .
 Lista näyttää kuitenkin aivan toiselta, kun katsotaan, kenellä on eniten seuraajia.
 Ykkösenä on vihreiden  Pekka Haavisto , jolla on lähes 140 000 seuraajaa. Yli 100 000 seuraajaa on lisäksi vain  Harry Harkimolla  (Liike Nyt),  Juha Sipilällä  (kesk.) ja  Paavo Arhinmäellä  (vas.).
 Seuraavina tulevat puoluejohtajat  Li Andersson  (vas.) noin 90 000 seuraajaa ja  Petteri Orpo  (kok.) noin 55 000 seuraajaa.
 Kärnällä iso vaihde päällä, Vartiaista kommentoidaan
 Aktiivisuus tai seuraajien määrä on eri asia kuin kyky ylläpitää Twitterissä keskustelua – tai toisaalta provosoida reaktioita. Näissä muutama kansanedustaja yltää omaan luokkaansa.
 Mikko Kärnän twiiteistä on tykätty 1,5 miljoonaa kertaa. Niistä 25 pidetyintä liittyy Katalonian itsenäisyystavoitteisiin. Yhteensä tykkäyksiä, vastauksia ja uudelleentwiittauksia on Kärnälle kerännyt yli 2,4 miljoonaa.
 Toiseksi eniten tykkäyksiä ja reaktioita on kerännyt Li Andersson, yhteensä yli 760 000.
 Kärnä, Andersson ja Juhana Vartiainen erottuvat paitsi ahkerina twiittaajina, myös keskustelun herättäjinä.
 Vartiaisen twiitteihin on vastattu yli 68 000 kertaa eli keskimäärin jokaiseen Vartiaiseen twiittiin tulee yli kaksi vastausta. Anderssonin runsaat 11 500 twiittiä ovat saaneet yli nelinkertaisen määrän kommentteja.
 Halla-aholla kova panos-tuotossuhde
 Osa poliitikoista pystyy saamaan Twitterissä paljon huomiota, vaikka ei itse olisi kovin aktiivinen tai vaikka pääasiassa uudelleentwiittaa muiden viestejä.
 Kova panos-tuotossuhde on etenkin puoluejohtajilla tai ministereillä, entisillä ja nykyisillä.
 Esimerkiksi perussuomalaisten  Jussi Halla-aho  seuraa itse ainoastaan muutamaa kymmentä ihmistä Twitterissä. Runsaalla 1 500 twiitillään hän on kaukana aktiivisimpien kärjestä. Halla-aho on kuitenkin kerännyt yli 331 000 reaktiota eli jokainen twiitti on tuottanut keskimäärin yli 200 reaktiota. Niistä kommentteja on noin 19 000 ja tykkäyksiä yli 281 000.
 Samantyyppinen panos-tuotossuhde on pääministerillä, SDP:n  Antti Rinteellä  ja ex-pääministeri  Juha Sipilällä  (kesk.). Rinne on twiitannut alle tuhat kertaa, ja Sipilä noin 1 500, mutta Rinne yltää reaktioiden TOP30:een ja Sipilä on 20 eniten reaktioita saaneen kansanedustajan joukossa.
 Ahkeruus somessa ei siis aina tuo huomiota, vaan oleellista on saada muut keskustelemaan tai reagoimaan omaan twiittiin tai puheenaiheeseen.
 Esimerkiksi kokoomuksen  Sari Sarkomaa  twiittaa kymmenenneksi eniten, mutta yltää reaktioiden kerääjänä sijalle 36. Vihreiden  Iiris Suomelalla  taas on noin 12 000 seuraajaa, mutta hän on saanut kahdeksenneksi eniten tykkäyksiä.
 Lasse Isokangas / Yle
 Oman puolueen lehden juttuja linkataan
 Laskimme myös, mille sivustoille kansanedustajat linkkaavat hanakimmin. Tarkkuutta haittaa se, että selvästi suosituin linkkisivu on toinen Twitter-tili, eikä sisältö näy.
 Vain kolmen eduskuntaryhmän: SDP:n, vasemmistoliiton sekä yhden miehen Liike Nytin suosituin linkkisivu on jokin muu kuin Twitter tai Facebook. Helsingin Sanomien hs.fi on SDP:n ja vasemmistoliiton kansanedustajien suosikki. Liike Nytin  Harry Harkimo  taas linkkaa eniten Iltalehden blogisivulle, johon hän kirjoittaa.
 Kun Twitter ja Facebook jätetään pois laskuista, sekä perussuomalaisten että kokoomuksen suosikki on puolueita lähellä oleva julkaisu. PS:n kansanedustajat ovat linkanneet Suomen uutisiin yli 1 200 kertaa ja kokoomus Verkkouutisiin yli 3 300 kertaa.
 Keskusta linkkaa Twitterin jälkeen eniten Yleen, RKP Svenska Yleen, vihreät Helsingin Sanomiin ja kristillisdemokraatit puheenjohtajansa  Sari Essayahin  verkkosivuille.
 Puoluelehtien suosio on hiipunut, mutta kansanedustajille omaa puoluetta lähellä oleva julkaisu on tärkeä.
 Vasemmistoliiton kansanedustajille Kansan Uutiset on kaiken kaikkiaan neljänneksi suosituin lähde, Demokraatti SDP:n edustajien viidenneksi ja Suomenmaa keskustan kansanedustajien kuudenneksi suosituin lähde.
 Pian lakkautettava Vihreä lanka ei sen sijaan mahdu vihreiden kansanedustajien kymmenen suosituimman linkin joukkoon.
 Kokoomus aktiivisin twiittaajapuolue
 Kun koko eduskuntaryhmän twiitit lasketaan yhteen, twiittihallitsijaksi nousee kokoomus. Sen kansanedustajat ovat twiitanneet 172 000 kertaa. Seuraavina tulevat vihreät, keskusta, vasemmistoliitto ja perussuomalaiset
 Kun twiittien määrä suhteutetaan kansanedustajien määrään eniten twiittaavat vihreät, vasemmistoliittolaiset ja kokoomuslaiset. Keskimäärin jokainen vihreä kansanedustaja on twiitannut noin 6 700 kertaa.
 Reaktioissa mitaten ykköspuolue on keskusta. Sijoitusta selittää Mikko Kärnä. Enemmän kuin kolme neljäsosaa keskustan eduskuntaryhmän saamista reaktioista on Kärnän twiittien satoa.
 Toisin sanoen keskusta nousisi Kärnän tykkäysten ansioista eduskunnan aktiivisimmaksi twiittiryhmäksi, vaikka kukaan muu puolueen kansanedustajista ei tekisi Twitterissä mitään.
 Yksittäisiä Twitter-käyttäjiä oli viime vuonna  Suomi-Twitter -sivuston  mukaan noin 725 000. Viikoittain twiittaili noin  70 000 suomalaista . Tähän nähden kansanedustajat ovat siis aktiivista väkeä.
 Taulukosta voit hakea ja lajitella 20 eniten twiittaavan kansanedustajan twiittejä tarkemmin.

Yle laski: Hassi on eduskunnan kovin twiittaaja, Kärnä imuroi 1,5 miljoonaa tykkäystä – Halla-aholla eri taktiikka


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Hyvinvointigeenitestien markkinointiin ei Suomessa puutu kukaan
 Valviran mukaan  hyvinvointigeenitestien valvonta kuuluu Kilpailu- ja kuluttajavirastolle , jonka mukaan parempi asiantuntemus valvontaan löytyisi Valvirasta. Yle löysi hyvinvointigeenitestien tuloksista virheellisiä ja harhaanjohtavia tietoja. Testien markkinoinnin valvontaa ei kuitenkaan aiota tehostaa ennen kuin kuluttajilta tulee palautetta. Viranomaiset myöntävät, että valvonnalle voisi olla tarvetta.
 Yle laski kansanedustajien twiitit: Ykkösenä vihreiden Hassi, keskustan Kärnällä eniten tykkäyksiä
 Eduskunnan ahkerimpien twiittaajien taktiikka vaihtelee. Eduskunta, Lasse Isokangas / Yle
 Suurella osalla kansanedustajista on tili pikaviestipalvelu Twitterissä.  Ylen laskelmien mukaan viisi eniten twiittavaa  kansanedustajaa ovat  Satu Hassi  (vihr.),  Juhana Vartiainen  (kok.),  Timo Heinonen  (kok.),  Jani Mäkelä  (ps.) ja  Mikko Kärnä  (kesk.). Mukaan on laskettu omat twiitit sekä vastaukset toisten twiitteihin, mutta ei uudelleentwiittauksia. Jutusta voit katsoa mm. myös, ketkä kansanedustajat saivat eniten tykkäyksiä.
 Espanjassa on paljon koulupudokkaita - Heitä houkutellaan takaisin kouluun nyt eri keinoin
 Aiemmin Andrea Fernándezilla ei ollut unelmia, nyt hän haaveilee omasta ravintolasta ja sosiaalityöstä ongelmanuorten parissa. Agustin Oddi
 Espanjassa  peruskoulun keskeyttävien nuorten määrä on EU:n kärkipäätä . Viime vuonna se oli unionin korkein lähes 18 prosenttia, kun EU:n keskiarvo on hieman alle 12 prosenttia.
 Espanjan koulutusjärjestelmä on monille oppilaille liian joustamaton. Siksi koulu jää usein kesken.
 Enemmistö suomalaisista ei kannata äänestysiän laskemista
 Kaikkien puolueiden kannattajien enemmistö suhtautuu kielteisesti ehdotukseen äänestysiän laskemisesta. Kalevi Rytkölä / Yle
 Vain reilu neljännes suomalaisista kannattaa äänioikeusikärajan laskemista 16 vuoteen,  käy ilmi Kunnallisalan kehittämissäätiön teettämästä tutkimuksesta , kertoo STT. Myös 18-30-vuotiaista 56 prosenttia suhtautuu ikärajan alentamiseen nuivasti, kehittämissäätiö kertoo. Valtaosa eläkeläisistä, työntekijöistä ja toimihenkilöistä vastustaa ajatusta.
 Kolumbian protestit äityivät ulkonaliikkumiskiellon julistamiseen
 Koulumbialaiset ovat turhautuneet maan hallintoon ja syyttävät sitä muun muassa ihmisoikeusaktivistien murhista. Joaquin Sarmiento / AFP
 Kolumbiassa viime päivien protestit presidentti  Ivan Duqueta  vastaan saivat presidentin määräämään  yöksi ulkonaliikkumiskiellon pääkaupunki Bogotaan . Ihmisiä kerääntyi silti mielenosoitukseen presidentin talon liepeille.
 Kolumbialaiset ovat tyytymättömiä oikeistolaisen Duquen hallintoon ja syyttävät hallintoa muun muassa korruptiosta ja ihmisoikeusaktivistien murhista. Eri puolilla maata on järjestetty suuria mielenosoituksia, jotka ovat johtaneet pidätyksiin ja loukkaantumisiin
 Aurinko voi pilkahdella etelässä
 Yle
 Lauantaina aurinko voi pilkahdella lähinnä etelässä. Muualla pilvisyys on runsasta ja pohjoisessa voi paikoin tulla heikkoa lumisadetta. Lämpötila vaihtelee vähän nollan molemmin puolin. Yöllä on koko maassa heikkoa pakkasta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivulta .

Herätys: Geenitestien villit markkinat, Yle laski kansanedustajien twiitit, Espanjassa koulupudokkuus EU:n kärkipäätä


Summary: Tuomittu myönsi keränneensä tietoja yhdysvaltalaisvakoojista, kiisti luovuttaneensa niitä eteenpäin.

Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun CIA:n entinen työntekijä  Jerry Chun Shing Lee , 55, on tuomittu 19 vuoden vankeuteen salaliitosta Kiinan kanssa.
 Lee on vuoden aikana jo kolmas CIA:n palkkalistoilla ollut henkilö, joka on tuomittu yhteistyöstä Kiinan kanssa,  BBC raportoi.
 Vuosina 1994–2007 CIA:ssa työskennellyt Lee myönsi oikeudenkäynnissä keränneensä tietoja yhdysvaltalaisvakoojista ja heidän toiminnastaan Kiinassa. Hän kertoi saaneensa kiinalaisilta useita toimeksiantoja vuosina 2010–2011, mutta kiisti välittäneensä hankkimiaan tietoja eteenpäin.
 Hongkongista kotoisin ollut Lee on Yhdysvaltain kansalainen. Hänet pidätettiin tammikuussa 2018 New Yorkissa.
 Leen tapaus on osa liittovaltion keskusrikospoliisin FBI:n laajaa tutkintaa. Sen tarkoitus on selvittää, miten Kiina sai selville merkittävän osan CIA:n Kiinan-tietolähteistä 2010-luvun alussa.
 Lue lisää:
 Entinen CIA:n työtekijä on tunnustanut vakoilleensa Kiinan hyväksi
 Muistikirjoja täynnä tietoja yhdysvaltalaisvakoojista – Yhdysvallat pidätti entisen CIA-virkamiehen epäiltynä Kiina-yhteyksistä

Entinen CIA:n työntekijä tuomittiin 19 vuodeksi vankeuteen – vakoili Kiinan hyväksi


Summary: Keskustan puoluevaltuusto kokoontuu viikonvaihteessa Kalajoella.

Keskusta on noussut 2000–luvulla kolme kertaa pääministeripuolueeksi haastamalla SDP:tä ja kokoomusta. Perussuomalaisten ja vihreiden kannatuksen vahva vire uhkaa nyt viedä tilan keskustan paluulta suureksi puolueeksi.
 Keskustan kuuluisaa kenttää edustavat 135 puoluevaltuutettua kokoontuvat viikonvaihteessa Kalajoelle.
 Syyskuun alussa Kouvolassa keskustan ylimääräinen  puoluekokous  valitsi uudeksi puoluejohtajaksi elinkeinoministeri  Katri Kulmunin . Hän kukisti äänestyksessä puolustusministeri  Antti Kaikkosen .
 Kuntavaalit ensimmäinen iso rasti
 Katri Kulmuni on johtanut keskustan politiikkaa kaksi ja puoli kuukautta. Puoluevaltuustolla on nyt ensimmäinen tilaisuus kuulla ja evästää uutta puoluejohtoa.
 Torniosta eduskuntaan valittu Kulmuni on puhunut paljon aluepolitiikan kunnian palautuksesta.
 Antti Rinteen  (sd.) johtamassa punamultahallituksessa Kulmuni ja Kaikkonen ovat laittaneet liikkeelle aluepolitiikkaa vahvistavia selvityksiä. Keskustalla on ollut pitkästä aikaa näytön paikka myös valtiovarainministeriössä, missä  Mika Lintilä  (kesk.) on vetänyt valtion budjetin lankoja.
 Elinkeinoministeri Katri Kulmuni ja valtiovarainministeri Mika Lintilä ovat keskustan avainministerit. Pekka Tynell / YLE
 Kulmunin johdolla keskusta näyttää hakevan äänestäjien luottamuksen palauttamista ensin vahvimmilla tukialueillaan, maakuntien Suomessa.
 Keskustan tulevaisuuden kannalta ratkaisevaa on, miten vahva kuntapuolue menestyy kevään 2021 kuntavaaleissa. Keskustan uuden nousun ensimmäinen testi on, kuinka puolue onnistuu keräämään ehdokkaita kuntavaaleihin.
 Uusi puoluejohto joutuu puntariin jo ensi kesän puoluekokouksessa Vantaalla. Nousun merkkien pitäisi olla silloin jo näkyvissä. Vahva menestys kuntavaaleissa antaisi hyvät lähtökohdat seuraaviin eduskuntavaaleihin.
 Sinipunahallitus – hyvä vastustaja
 Keskustan uudella johdolla on edessään pitkä marssi.  Ylen kannatusmittauksissa  keskusta on vajonnut viidenneksi suosituimmaksi puolueeksi.
 Vaaleissa alamäki on ollut viime vuosina jyrkkää. Kevään 2015 eduskuntavaalien kärkisija himmeni pronssiksi kuntavaaleissa 2017, ja viime eduskuntavaaleissa keskusta putosi mitalisijojen ulkopuolelle. Neljässä vuodessa keskusta kadotti yli 170 000 äänestäjää.
 Keskustan kannatus on ajanut vuoristorataa vuoden 1991 veret seisauttaneen vaalivoiton jälkeen. Pääministerikaudet ovat kutistaneet äänisaalista, mutta oppositiosta keskusta on onnistunut pomppaamaan aina uudelleen takaisin valtaan.
 Keskustan viime vuosikymmenten menestykseen on riittänyt SDP:n ja kokoomuksen sinipunahallitusten haastaminen.
 Kolmen suuren puolueen välinen pudotuspeli sai uutta väriä keväällä 2011, kun perussuomalaiset kipusi  Timo Soinin  johdolla suurten sarjaan.
 Vaalikaudella 2011–15 keskusta vielä nousi  Juha Sipilän  johdolla opposition kakkospaikalta  Jyrki Kataisen  (kok.) ja  Alexander Stubbin  (kok.) sinipunahallitusten päähaastajaksi. Keskustaa auttoi silloin perussuomalaisten eduskuntaryhmän kokemattomuus.
 Timo Soinin perussuomalaisten vaalikiri ja jytkyn uusiminen kevään 2015 vaaleissa todisti, että perussuomalaiset ei jäisi yhden kauden ilmiöksi.
 Perussuomalaiset ja vihreät nousussa
 Puolueiden kisassa asetelmat ovat ratkaisevasti muuttuneet, kun perussuomalaiset ja vihreät ovat kasvattaneet suosiotaan.
 Vihreät kolkutteli kärkipuolueiden tuntumassa jo loppukesällä 2017, mutta oppositiopolitiikassa SDP:n kokenut eduskuntaryhmä nosti demarit Juha Sipilän porvarihallituksen päähaastajaksi.
 Perussuomalaisten lorun arvioitiin loppuvan puolueen hajoamiseen kesällä 2017.
 Jussi Halla-ahon  johdolla perussuomalaiset nousi kuitenkin uudelleen tuhkasta ja kiri viime eduskuntavaaleissa lähes suurimmaksi puolueeksi.
 Perussuomalaiset on nyt suosituin puolue. Kuvassa Jussi Halla-aho ja Riikka Slunga-Poutsalo riemuitsevat viime kevään vaalivoitosta.  Tuomo Björksten
 Perussuomalaisten vastavoimaksi maahanmuutto- ja ilmastokysymyksissä noussut vihreät saavutti kevään vaaleissa historiansa parhaan tuloksen.
 Eduskuntavaalien jälkeen perussuomalaisten ja vihreiden suosio on ollut vahvassa nousussa.
 Perussuomalaiset on tällä hetkellä ylivoimaisesti suosituin puolue ja vihreiden kannatus hipoo jo pääministeripuolue, SDP:n, kutistuvia lukemia.
 Keskusta luottaa tolkun ihmisten tukeen
 Keskustan puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen  kirjoitti viikko sitten  Suomenmaan  palstallaan, että perussuomalalaisilla ja vihreillä on "vahvat brändit" ja julkisessa keskustelussa näiden puolueiden vastakkaiset mielipiteet hyödyttävät molempia.
 Pirkkalainen viittasi huoliin siitä, löytyykö enää koskaan sijaa perinteisemmille puolueille, jotka näkevät mustavalkoisten mielipiteiden ohessa myös toisiinsa kietoutuvia sävyjä ja asioiden keskinäisiä syy–seuraus -suhteita.
 – Mitä enemmän äärilaidat synnyttävät mielikuvaa, että yhteiskunnan suunta on valittava rajat kiinni -ajattelun ja toisaalta kannabiksen vapauttamisen välillä, sitä enemmän sijaa myös meille alkaa löytyä, Pirkkalainen valoi uskoa keskustan tulevaisuuteen.
 Vihreät on ohittanut kannatusmittauksissa keskustan. Kuvassa vihreiden Pekka Haavisto (vas.) ja keskustan Juha Sipilä jännittävät viime kevään eduskuntavaalien tulosta.  Tuomo Björksten
 Keskustan entinen puheenjohtaja Juha Sipilä puhui paljon tolkun ihmisten puolueesta. Pääministerinä hän jäi kotikentälläänkin, Oulun vaalipiirissä, perussuomalaisten maahanmuuttovastaisen populismin jalkoihin.
 Tolkun ihmisten tuen varaan keskustan johto näyttäisi laskevan myös puolueen tulevaisuuden.
 Keskusta valmistelee uutta, vuoteen 2030 tähtäävää ohjelmaa, joka on tarkoitus hyväksyä ensi kesän puoluekokouksessa.
 Ohjelmassa on kysymys keskustan tulevaisuudesta; löytääkö yli satavuotias, maaseutupohjainen kansanliike tulevaisuuseväitä, jotka innostaisivat uusia äänestäjiä muuttuvassa, kaupungistuvassa Suomessa?
 Lue myös:
 Analyysi: Kulmunin arvioitiin vievän keskustaa vasemmalle, mutta hallituksen veropolitiikka todistaa toisin
 Analyysi: Katri Kulmunista voi tulla kummitus rahaministeriöön, jos ei itse ala johtaa sitä – Pian on aika päättää
 Analyysi: Keskusta otti yllättäen perussuomalaiset tikun nokkaan salikeskustelussa – ”Te hyväksyitte 800 miljoonan maahanmuuton kustannukset”

Keskusta taistelee tulevaisuudestaan – perussuomalaiset ja vihreät kaappasivat tilan


Summary: Markus Henrikssonin mielestä Suomessa pitää hyväksyä, että vanhustenhuollon kulut nousevat, kun väestö vanhenee.

Valviran ylijohtajan  Markus Henrikssonin  kalenterista ei hevillä löydy tyhjiä aukkoja. Alkuvuonna alkanut hoivakotiskandaali johti siihen, että Valviralle ja aluehallintovirastoille (avi) on tulvinut ennätysmäärin kanteluita, ilmoituksia sekä lausunto- ja tietopyyntöjä.
 Yhteydenottoja on tullut niin omaisilta ja sote-alan työntekijöiltä kuin muilta viranomaisilta ja toimittajilta.
 Valvira valvoo sosiaalihuoltoa valtakunnallisesti. Sen pöydälle päätyy usein vakavampia tapauksia. Avit valvovat toimintaa omilla alueillaan. Virastot tekevät paljon yhteistyötä keskenään.
 Valviran käsiteltäväkseen ottamien valvonta-asioiden määrä vanhuspalveluissa kuten koko sosiaalihuollossa on kaksinkertaistunut vuodessa. Valviran aveille siirtämien tapausten määrä on kolminkertaistunut. Selvitettävää on riittänyt myös  lastensuojelussa  sekä  vammais -, päihdekuntoutus- ja  mielenterveyspalveluissa .
 – Hoivakotikohu on alentanut ihmisten kynnystä tehdä kanteluita myös muilta sektoreilta. Terveydenhuollon kantelutkin ovat kasvaneet 20 prosenttia, Henriksson kertoo.
 Tammikuussa Yle paljasti selvityksissään kaikkiaan kymmenien  Esperi Caren ,  Attendon  ja  Mehiläisen  hoivakotien vakavia epäkohtia eri puolilla Suomea. Monet kunnat olivat jopa  keskeyttäneet  vanhusten sijoittamisen Esperin yksiköihin.
 Pitäisikö voiton tavoittelua rajoittaa vanhustenhoidossa? Henrikssonin mielestä kysymys on hyvä, mutta vastaamisen hän jättää poliitikoille.
– Koulumaailmassa näin on tehty. Olisi hyvä keskustella, miksi meillä on eri aloilla ja eri Pohjoismaissa erilaisia käytäntöjä ja mihin ne perustuvat. Petteri Sopanen / Yle
 Viranomaisten valvontaraporteista  paljastui , että lukuisten yksityisten hoivakotien omavalvonta oli pettänyt pahasti. Omavalvonta tarkoittaa, että yksikkö pyrkii noudattamaan itselleen laatimiaan sääntöjä laadukkaan hoivan varmistamiseksi.
 Henrikssonin mukaan Suomessa on perinteisesti luotettu omavalvonnan toimimiseen. Hoivakotien tarkastuksissa on huomattu, etteivät yksiköt aina ole olleet luottamuksen arvoisia.
  “Ei ole uskottu, mitä olemme sanoneet”
 Henrikssonin mielestä asiat ovat kuitenkin menossa parempaan suuntaan. Hoivajätit ja kunnat vaikuttavat suhtautuvan vanhusten turvallisuuteen aiempaa vakavammin.
 – Varovainen arvaukseni on, että nyt on keskimäärin turvallisempaa olla vanhus hoivakodissa kuin vuosi sitten.
 Hän sanoo, että kohun jälkeen noin 90 prosenttia vanhusten ympärivuorokautisista hoivayksiköistä on tarkastettu. Suurin osa valvonnasta on ollut kuntien tekemää.
 – Se vaihtelee miten hyvin tarkastuksia on tehty, mutta on selvästi signaaleja, että kunnat ovat skarpanneet.
 Joissain kunnissa on Henrikssonin mukaan ajateltu, että kun hankintapäätös yksityisistä vanhuspalveluista on tehty, voidaan pestä kädet.
 – Ei se niin mene. Kunnan täytyy myös seurata ostamansa palvelun laatua ja turvallisuutta.
 Henrikssonin mielestä sote-uudistuksen viivästyminen on johtanut monien ongelmien pahentumiseen. – Yksityinen ja julkinen sektori painivat suunnitteluvaikeuksien kanssa, kun tulevaisuus on epäselvä. Se ei ole potilaiden ja asiakkaiden etu. Petteri Sopanen / Yle
 Ennen kohua vastaan tuli myös pöyristyttäviä tilanteita. Kun Valvira tai avi kehotti yritystä korjaamaan hoivakodin vakavia epäkohtia, ohjaukseen suhtauduttiin vähättelevästi.
 – Joskus tilanne on parantunut hetkeksi ja sitten taas huonontunut. Tai sitten ei ole vain uskottu, mitä olemme sanoneet. Tämä on nyt muuttunut.
 Henriksson ei halua antaa liian ruusuista kuvaa. Hänen mukaansa ongelmayksiköitä on edelleen kymmeniä sekä yksityisellä että julkisella puolella.
 – Se on aivan liian suuri määrä, koska niitä ei saisi olla yhtään.
  “Emme pelkää tehdä tutkintapyyntöä”
 Hoivakohun jälkeen avit ja Valvira ovat keskeyttäneet usean hoivakodin toiminnan, kuten viimeksi marraskuun alkupuolella  Pihlajalinnan  yksikön Sastamalassa. Henrikssonin mukaan tämä on aina viimeinen vaihtoehto.
 – Vanhukselle muuttaminen toiseen kotiin voi olla tosi rasittavaa. Ei toimintaa voi keskeyttää niin, että mennään rymistellen sisään, vaan aina pitää ajatella asiakkaiden turvallisuutta. Pikaisia päätöksiäkin pitää harkita huolellisesti.
 Kohun yhteydessä esiin nousi myös niin sanottu  haamuhoitailmiö . Hoivakotien työvuorolistoille oli merkitty henkilöitä, jotka eivät ikinä olleet vuorossa.
 Hoivakodissa pitää olla tietty määrä henkilökuntaa, jotta sillä on lupa toimia. Valvira on joutunut  pohtimaan , ovatko jotkut hoivakodit antaneet vääriä tai epäselviä tietoja niin, että kyse voisi olla rikoksesta.
 Henriksson valittiin äskettäin jatkokaudelle Valviran johtoon. – Valvonta-asiat ovat välillä aika raskaita, kun olemme tekemisissä potilaiden ja valvottavien surun ja vihankin kanssa. Antaa kuitenkin iloa ja voimia, jos vaikkapa jonkin yksikön asiat saadaan kuntoon valvontamme ansiosta. Petteri Sopanen / Yle
 Toistaiseksi Valvira ei ole tehnyt tutkintapyyntöä poliisille, mutta tilanteita arvioidaan päivittäin. Henrikssonin mukaan hoivakodeissa on ollut sekavia työvuorolistoja, mutta tästä huonosta toiminnasta on kerrottu Valviralle avoimesti.
 – Emme me pelkää tehdä tutkintapyyntöä, jos siihen on aihetta. Toistaiseksi ei ole tullut ilmi, että suoraan meille olisi annettu tarkoituksellisesti väärää tietoa.
  “Suomen historiassa on ollut paljon vaikeampia aikoja”
 Suomessa on yhä enemmän ja yhä vanhempia vanhuksia, minkä vuoksi myös aiempaa useampi sairastaa enemmän.
 Tulevaisuuden iso kysymys on, riittääkö vanhuksille hoitajia. Hallitus on nostamassa hoivakohun jälkilöylyissä hoitajamitoituksen 0,7 hoitajaan vanhusta kohden, mutta samaan aikaan Suomessa on  tuhansien  hoitajien vaje.
 Henrikssonin mukaan ongelmallisiin yksiköihin on vaikeaa saada työvoimaa, kun taas hyvämaineiset paikat houkuttelevat yhä työntekijöitä. Tilanteeseen ei ole helppoa ratkaisua. Kaikki lähtee laadukkaista työoloista.
 Henrikssonin mielestä riittävä työntekijöiden määrä ei ratkaise kaikkea, vaan tarvitaan paljon muutakin, kuten kunnollista esimiestyötä, omavalvontaa ja lääkitysturvallisuutta.
 Niin hoivayhtiöt kuin kunnat ovat valittaneet siitä, että hoivakohu tuo niille lisäkuluja. Esimerkiksi  Esperi  ja  Attendo  ovat kertoneet laittavansa lisäkustannukset työvoima- ja laatuvaatimuksista kuntien kanssa tehtäviin sopimuksiin.
 Henrikssonin mielestä tiedonhallinnan ja resurssien kannalta on tehoa alentavaa, että Valvira ja kuusi alueellista avia tekevät samanlaista valvontaa. Uusi valtion lupa- ja valvontavirasto Luova olisi tuonut tähän muutoksen, mutta se kaatui sote-uudistuksen kuoppaamisen myötä. Petteri Sopanen / Yle
 Henrikssonin mielestä kulujen nousu pitääkin hyväksyä tiettyyn rajaan asti. Jos vanhukset ovat huonokuntoisempia kuin ennen, heihin pitää hänen mielestään investoida enemmän.
 – Robotit eivät korvaa ihmisiä siinä määrin tai niin nopeasti, että siitä olisi ihmeratkaisuksi tilanteeseen, vaikka totta kai teknologiaakin pitää turvallisesti kehittää.
 – Tämä on meidän sukupolvemme juttu, että miten tämä hoidetaan. Suomen historiassa on ollut paljon vaikeampia aikoja ja niistä on selvitty, niin kyllä tästäkin pitää selvitä.
  “Luulisi olevan hyvää bisnestä tuottaa laadukasta hoitoa”
 Henriksson toimi aiemmin urallaan ilmailun asiantuntijalääkärinä ja sai seurata ammatti-ilmailun turvallisuustyötä Suomessa. Hän sanoo sen olevan huippuluokkaa.
 Jos Finnairin tai vastaavan yhtiön koneeseen voi mennä luottavaisena, miksi vanhuspalveluihin ei voi mennä yhtä turvallisin mielin, hän kysyy.
 – Luulisi olevan hyvää bisnestä tuottaa laadukasta ja turvallista hoitoa. Eri juttu sitten on, jos on kyse lyhytnäköisestä voitontavoittelusta. Toivottavasti näin ei ole, Henriksson sanoo.
 Esperin uusi  toimitusjohtaja   Stefan Wentjärvi  on aiemmin toiminut lentoyhtiö Blue1:n toimitusjohtajana. Henrikssonin mukaan tässä on otollinen paikka siirtää ammatti-ilmailun turvallisuuskulttuuria vanhustenhuoltoon.
 Henrikssonin mielestä sote-puolella voitaisiin oppia myös ilmailualan asenteista.
 Yle uutisoi hoivakohun aikana, että Esperi ja Attendo  uhkailivat  työntekijöitään, jotka toivat havaitsemiaan ongelmia päivänvaloon. Sosiaalihuollon ammattihenkilöllä on lakisääteinen velvollisuus ilmoittaa epäilemistään epäkohdista.
 – Jos vaikkapa mekaanikko huomaa, että koneessa on jotakin vaarallista korjattavaa, hän saa bonuksen. Sote-alalla tällaista henkilöä on usein pidetty kiusankappaleena, ja häntä on voitu jopa kohdella negatiivisesti.

Valviran ylijohtaja näki hoivakotikohun aitiopaikalta: "Epäkohtien vähättelyyn tuli muutos, mutta Suomessa on yhä kymmeniä ongelmayksiköitä"


Summary: JEDI-nimellä tunnetun pilvipalveluhankkeen kilpailutus oli Amazonin mukaan puolueellinen.

Verkkojätti Amazon on haastanut Yhdysvaltain puolustusministeriön oikeuteen hävittyään kilpailutuksen 10 miljardin dollarin (9 miljardin euron) pilvipalveluhankkeesta.
 Perjantaina tuomioistuimeen jätetty valitus ei ole julkinen, mutta yhtiö sanoi aikaisemmin tässä kuussa, että hallinnon hankintapäätös oli "selvästi puolueellinen".
 Puolustusministeriö antoi 10-vuotisen sopimuksen lokakuussa Microsoftille. Amazonin lisäksi siitä kilpailivat Oracle ja IBM, jotka eivät ole riitauttaneet päätöstä.
 Myös Google oli alun perin mukana kilpailutuksessa. Yhtiö kuitenkin vetäytyi viime vuonna tarjouskilpailusta arvioituaan,  että hanke saattaa olla ristiriidassa yhtiön arvojen kanssa.
 Taloudellisesti merkittävä investointi on herättänyt myös Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kiinnostuksen. Trump sanoi kesällä, että puolustusministeriön tulisi katsoa hanketta tarkemmin.
 Puolustusministeri  Mark Esperin  mukaan kilpailutus toteutettiin reilusti ilman ulkopuolista painostusta, uutistoimisto AP raportoi.
 Yhdysvaltojen asevoimien puolustushaarojen yhteinen pilvipalveluhanke (Joint Enterprise Defense Infrastructure) tunnetaan lyhenteellä JEDI. Sen tarkoitus on saada asevoimien lukuisat eri tietojärjestelmät analysoimaan ja vaihtamaan informaatiota saumattomasti.

Amazon haastoi Yhdysvaltain puolustusministeriön oikeuteen hävittyään 10 miljardin sopimuksen Microsoftille


Summary: Pääministeri Antti Rinteen esikunnassa ilmeisesti uskottiin, että omistajaohjausministerin kahden hatun taktiikka toimii, politiikan toimittaja Riikka Uosukainen arvioi.

Työmarkkinoilla piti olla rauhallista ja selkeää, kun demarit ovat hallituksessa –niin on perinteisesti uskottu.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen syksy alkoi hyvin, kun  se päätti aktiviimallin kuoppaamisesta  ensi vuoden alusta lähtien. Aktiivimalli suututti oman kannattajakunnan ja siivitti osin demarit valtaan viime keväänä.
 Mutta Postin lakkoon luisuneet työehtoneuvottelut sotkivat kaiken.
 Valtionyhtiö Postin hallituksessa seurattiin kauhulla, kun omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) vaihteli median haastatteluissa hattua eestaas Postin omistajasta työväenliikkeen edustajaksi.
 Paateron roolipeli jäi epäselväksi lakkolaisillekin. Rinteen esikunta sai seurata suorasta verkkolähetyksestä, kuinka lakkolaiset kajauttivat eduskunnan portailla uudelleensanoitetun lastenlaulun Täti Monikasta:
 On meillä hauska täti tuo täti Paatero kun täti pettää duunarin on näky komea, kas näin kääntyy takki, takki kääntyy näin.
 Mikä on hallituksen viesti Postin hallitukselle?
 Kummallekaan Postin työriidan osapuolelle ei torstaihin mennessä tuntunut selvinneen, mitä hallitus haluaa ja mitä se on eri vaiheissa Postin hallitukselle tai työntekijöille luvannut. Rinteen esikunnassa aivan ilmeisesti uskottiin, että Paateron kahden hatun taktiikka toimii.
 Työntekijöitä edustavan Posti- ja logistiikka-alan unionin (PAU) puheenjohtajan  Heidi Niemisen  ehdottomuus oli jo alkusyksystä hallituksen tiedossa. PAU ei tee työehtosopimusta ennen kuin syyskuun alussa Postin tytäryhtiöön siirrettyjen pakettilajittelijoiden kohtalo on ratkaistu. Pysyvästi, ei väliaikaisesti.
 Rinne sanoo, että  hallitus esti kesällä  9 000 Postin työntekijän siirron halvempaan Teollisuusliiton sopimukseen, mutta kumpikaan, Rinne tai Paatero ei ole uskottavasti selittänyt, miksi 700 pakettilajittelijan siirtoa Postin tytäryhtiöön ja halvempaan työehtosopimukseen ei ole estetty.
 Zitting haukkui valtakunnansovittelijan
 Sosiaalidemokraateilla on Postin sotkuisessa työriidassa paljon pelissä. Puolueen kannatusluvut ovat alamäessä. Aktiivimalli- ja kiky-kohujen jälkeen demarihallitus ei voi jäädä kiinni palkansaajien työehtojen heikentämisestä, mutta niin vain valtionyhtiö Postissa tapahtui.
 Pilkkalaulut ja sekavaksi käynyt julkisuuskuva vaativat nopeita toimia.
 Aluksi työnnettiin sivuun valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala . Merimiesunionin puheenjohtaja  Simo Zitting  pohjusti jo viime viikolla tulevaa  haukkumalla sovittelija Piekkalaa  onnettomaksi, noviisiksi ja amatööriksi.
 Kulisseissa apuun oli suostuteltu neljä entistä työmarkkinavaikuttajaa: Suomen ammattiliittojen keskusjärjestön (SAK) entinen puheenjohtaja  Lauri Ihalainen , Palvelualojen ammattiliiton (PAM) entinen puheenjohtaja  Ann Selin  sekä työnantajakeskusjärjestön entiset konkarineuvottelijat  Lasse Laatunen  ja  Jukka Ahtela .
 Heillä on sunnuntaihin asti aikaa löytää ratkaisu, joka laukaisee Postin työehtoriidan pattitilanteen. Jos he eivät onnistu, tukilakot pysäyttävät maanantain vastaisena yönä muun muassa pääkaupunkiseudun bussiliikenteen ja häiritsevät lento- ja laivaliikenteen kuljetuksia.
 Pääministerin kova lupaus
 Pääministeri Antti Rinne vaikeutti nelikon tehtävää  tokaisemalla torstaina eduskunnan kyselytunnilla, että työehtoshoppailu loppuu  tästä maasta. Hän myös vakuutti, että 700 pakettilajittelijan työehdot turvataan.
 Toisin sanoen nyt tehtävässä sovintoesityksessä ei vain pyyhkäistä pakettilajittelua sopimuksesta toiseen vaan luodaan pohjat vastaaville työehtoshoppailuriidoille.
 Vaikka shoppailijana ovat työnantajat, on palkansaajillakin lusikkansa sopassa. Shoppailusta aiheutuu alinomaan myös järjestökiistoja. Jäsenistöä shoppaillaan samoilla apajilla, kuten Postin tapauksessa PAU ja Teollisuusliitto tekivät.
 Postin työehtoshoppailun taustalla kiistellään suomalaisen työmarkkinamallin tulevaisuudesta.
 Työntekijäpuolen etu olisi säilyttää isot kokonaisuudet. Palkansaajat haluaisivat pitää kiinni jonkun sortin keskitetystä työehtoneuvottelusta, joka turvaa parhaiten myös yleissitovuuden.
 Työnantaja haluaa pilkkoa työmarkkinoita, sopia liittokohtaisesti ja paikallisesti työehdoista ja palkoista. Perusteena on digitalisointi ja nopeasti muuttuvat markkinat. Tavoitteena on halvemmat ja joustavammat työsopimukset.
 Työtuomioistuimen presidentin tehtävästä viime vuonna eläkkeelle jäänyt  Jorma Saloheimo   sanoo, ettei hän keksi miten työehtoshoppailu  saataisiin loppumaan.
 Saloheimo sanoo Ylen haastattelussa, että shoppailun lopettaminen lakiteitse johtaisi vapaan markkinatalouden ja EU-direktiivien rikkomiseen.
 Siinä on neljälle viisaalle pohtimista.
 Lasse Isokangas / Yle
 Lue lisää:
 Pääministeri ilmoitti laittavansa työehtoshoppailun kuriin – Tässä yksi ehdotus, joka hallituksen kannattaisi tsekata
 Rinne eduskunnassa: Posti halusi siirtää 9 000 työntekijäänsä uuteen työehtosopimukseen, hallitus torppasi aikeet
 Ministeri Paateron lääke postilakkoon: Neljä selvityshenkilöä yrittää viikonlopun aikana ratkaista umpisolmun – PAU:n ja Postin pyynnöstä

Analyysi: Demarit sähläsivät Postin työriidan – pelastavatko työmarkkinakonkarit Rinteen hallituksen selitysten suosta?


Summary: Lahtelainen FC Kuusysi toivoo lisää päätoimisia valmentajia.

Jalkapallon juniorivalmentajat odottavat nyt kiihkeästi, miten Huuhkajien menestys tuo uutta potkua ja konkreettista hyötyä myös ruohonjuuritasolle.
 Suomen miesten jalkapallomaajoukkueen eli Huuhkajien historiallisen EM-kisapaikan juhlinta huipentui tiistaina kansalaistorilla Helsingissä. Kisapaikkasta on riemuittu ympäri maata runsaan viikon ajan.
 Samaan aikaan jalkapallojunioreiden harjoitukset ovat pyörineet täysillä sadoissa Palloliiton jäsenseuroissa kuten lahtelaisessa FC Kuusysissä.
 9-vuotiaat pojat pelaavat pienpeliä tekonurmikentällä muutaman lämpöasteen kelissä. Miesten maajoukkueen menestys on joukkueessa huomattu.
 – Kyllähän pojat seurasivat Huuhkajien peliä tarkasti viime viikolla. Käytiin sitä peliä läpi, mitä se tarkoittaa. Kerroin pojille, että itse olen odottanut arvokisapaikkaa 44 vuotta, kun heidän täytyi odottaa vain yhdeksän , sanoo FC Kuusysin vuonna 2010 syntyneiden vastuuvalmentaja  Sami Karvonen.
 Lahtelaisseurassa tytöt ja pojat pelaavat eri ikäkausijoukkueissa. Kuusysillä on myös muun muassa naisten ja miesten joukkueet. Kesän futiskouluissa nuorimmat ovat 5-vuotiaita.
 Kuusysissä on 120–140 valmentajaa. Päätoimisia on Karvosen lisäksi muutama. Seura tarjoaa uusille valmentajapolun ja mahdollisuuden kouluttautua.
 – Valmentajien rahallinen korvaus on vielä valitettavasti pieni, vaikka meillä on mielestäni ihan hyvä tilanne.
 Menestysmiljoonia valmennuksen kehittämiseen
 Huuhkajien pääsy ensi kesän EM-kisoihin tuo Palloliitolle  runsaat 9 miljoonaa euroa .
 Joukkuebonusten ja muiden kulujen jälkeen menestyspotista jää arviolta noin puolet eli neljä miljoonaa euroa sellaista rahaa, jolla voi kehittää koko jalkapallotoimintaa, josta ruohonjuuritaso on yksi osa. Rahojen käyttökohteet tarkentuvat ensi kevään aikana.
 – Haluamme, että jokaisella jalkapalloa harrastavalla lapsella ja nuorella on osaava ja koulutettu valmentaja. Tähän suuntaan mennään myös jatkossa, sanoo Palloliiton seurapalvelujohtaja  Timo Huttunen .
 Petri Niemi/Yle
 FC Kuusysin Sami Karvonen ottaisi mielellään liiton tukea seuran arjen pyörittämiseen.
 – Jos saisimme tukea seuratasolle, niin meillä olisi mahdollisuus palkata nykyistä enemmän päätoimisia valmentajia. Voisimme liikuttaa enemmän pelaajia ja laatu paranisi.
 Nyt valmennuskulut katetaan harrastusmaksuilla eli lasten vanhempien kukkaroista.
 – Tuki voisi auttaa pitämään maksut tasolla, että kaikilla olisi varaa harrastaa, sanoo Kuusysin lapsiurheiluvaihetta koordinoiva Karvonen.
 Palloliitto panostaa seuroihin
 Palloliitto on viime vuosina uudistanut organisaatiotaan. Tavoitteena on siirtää lisää resursseja kentälle ja seuroihin.
 Liitto tukee lahjakkaiden pelaajien talenttivalmennustavähän yli 20 seurassa yhteensä noin 750 000 eurolla vuodessa. Lahdessa tätä tukea saa FC Reipas yhdessä FC Lahden kanssa vuosina 2020–2021.
 – Uskomme kohdennettuihin panostuksiin. Jos tuki jaetaan hyvin pieniin osiin, niin silloin ei ole mahdollisuutta varmistaa tuen laatua ja vaikuttavuutta, Palloliiton seurapalvelujohtaja Timo Huttunen kertoo.
 FC Kuusysin 9-vuotiaat pojat harjoittelemassa syöttösuuntia pienpelissä.  Petri Niemi/Yle
 Lahtelainen  Harri Kampman  on kokenut valmentaja, jonka koutsaamissa joukkueissa 1990-luvulla pelasivat muun muassa  Jari Litmanen  ja  Sami Hyypiä .
 Nyt Kuusysin urheilutoimenjohtajana työskentelevä Kampman haluaa seuroihin lisää osaavia valmentajia ja tähän työhön Palloliiton tukea.
 – Tarvitaan lisää päätoimisia valmentajia. Liitolta haluaisin myös tukea lahjakkaisen nuorten pelaajien valmentamiseen. Tällaisia talenttivalmentajia kaivattaisiin enemmän jo 11–12 -vuotiaille pojille ja tytöille.
 Kampman tiivistäisi nuorten maajoukkuevalmentajien ja seurojen välistä yhteistyötä sekä tiedonjakamista.
 – Palloliiton tehtävänä on myös huolehtia, että tuorein valmennustieto tulee seurojen käyttöön.
 Valmentajien vaihtuvuus ja suuret ryhmäkoot vaativat toimintaa
 Jalkapallon juniorivalmentajat -yhdistyksen puheenjohtaja  Erkko Meri  käyttäisi liiton lisätukea ainakin osaamisen kehittämiseen. Hänen mielestään seuroilta pitää kerätä palautetta, miten uusi valmennuskoulutusjärjestelmä on toiminut. Lisäresurssien avulla on mahdollista kehittää valmennuskoulutusten sisältöä ja rakenteita.
 Käpylän Pallossa valmentavan Meren mielestä suomalaiset valmentajat tarvitsevat vaikutteita myös ulkomailta.
 – En pitäisi lainkaan huonona vaihtoehtona, että Palloliitto käynnistäisi neuvottelut kansainvälisestä koulutusyhteistyöstä esimerkiksi Kölnin, Liverpoolin tai Lissabonin yliopistojen kanssa, jos resurssit antavat tähän mahdollisuuden.
 Petri Niemi/Yle
 Noin kaksi vuotta sitten perustettu juniorivalmentajatyhdistys syntyi Meren ja hänen kumppaniensa turhautumisesta suomalaiseen juniorifutiskeskusteluun.
 Vaikka seurojen ja Palloliiton vuoropuhelu on Meren mielestä parantunut viime vuosina, treenikentillä riittää vielä suuria haasteita. Monessa seurassa joukkueiden koko on suuri.
 – Vaarana on, että toistojen määrä jää pieneksi, suurin osa harjoitteluajasta menee jonottamiseen ja pelaajan valmentajalta saama huomio on minimaalinen. Tällöin jalkapallovalmentaminen on vain massojen summittaista liikuttamista, ei pelaajien opettamista.
 Uusien valmentajien houkuttelu vaatii seuroilta jalkapallon ja valmentamisen arvostamista. Seurojen pitäisi huolehtia nykyistä paremmin omista valmentajistaan sparraamalla.
 – Jos valmentajat vaihtavat jatkuvasti seuraa, seurakulttuuri kehittyy hitaasti ja vaihtuvuus syö voimia toiminnan kehittämisestä, Meri arvioi.

Huuhkajien EM-kisapaikka tuo Palloliiton kassaan miljoonapotin – jalkapallon seuravalmentajat odottavat lisätukea ruohonjuuritasolle


Summary: Selvitysryhmä ratkoo 700:aa pakettilajittelijaa koskevaa kiistaa, joka on ajanut postialan TES-neuvottelut umpikujaan.

Postikiistaa ratkova selvitysryhmä jatkaa tänään aamupäivästä työtään muun muassa osapuolten kuulemisella.
 Selvitysryhmässä mukana oleva eläköitynyt EK:n työmarkkinajohtaja  Lasse Laatunen  kertoi lauantaiaamuna STT:lle, että kaikkia osapuolia on nyt kuultu, ja nyt on kyse siitä, kuullaanko vielä joitakuita "lisähenkilöitä".
 – En osaa sitä sanoa, missä ajassa saadaan esitystä, mutta näiden tukilakkojen takia täytyisi tietysti saada pöytä putsattua kaikilta osin huomenna.
 Aiemmin Laatunen sanoi, että valmista pitäisi saada kolmessa päivässä. Selvitysryhmä aloitti työnsä eilen.
 – Eilinen päivä meni kokonaan kuulemisissa. Sitten vasta, kun on kaikki kuultu, ruvetaan keskenämme pohtimaan, mitä voisi tehdä.
 Laatusen mukaan neuvotteluissa on kuultu nyt muun muassa Palvelualojen työantajat Paltaa, Postia, Posti Palvelut Oy:tä, Medialiittoa, Teollisuusliittoa ja valtion omistajaohjausta.
 Maanantaina häämöttävät tukilakot
 Selvitysryhmän jäsenet ratkovat 700:aa pakettilajittelijaa koskevaa kiistaa, joka on ajanut postialan työehtosopimusneuvottelut umpikujaan. Posti siirsi syksyllä noin 700 pakettilajittelijaa tytäryhtiöönsä Posti Palvelut Oy:hyn ja Teollisuusliiton työehtosopimuksen piiriin, mitä ammattiliitto PAU ei hyväksy.
 Selvitysryhmään kuuluvat Laatusen lisäksi työmarkkina-asiantuntija  Jukka Ahtela , SAK:n ex-puheenjohtaja ja entinen työministeri  Lauri Ihalainen  sekä Palvelualojen ammattiliiton PAMin entinen puheenjohtaja  Ann Selin .
 Jos työriitaa ei saada viikonlopun aikana ratkaistua, alkavat maanantaina tukilakot, jotka vaikuttavat monin tavoin ihmisten liikkumiseen ja arkeen. Useat liitot ovat ilmoittaneet tukitoimista postilaisten työtaistelulle.
 PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen  on aiemmin sanonut, että ratkaisu pitää löytää sekä pakettilajittelijoiden tilanteeseen että PAUn ja Paltan työehtosopimusneuvotteluihin, jotta postilaisten lakko ja erilaiset tukilakot loppuvat. Sopu pakettilajittelijoiden asemasta ei siis yksinään riitä työtaistelutoimien päättymiseen.

Postikiistan selvittely jatkuu aamupäivällä – "Täytyisi saada pöytä putsattua"


Summary: Elokuussa Amir Tohid Fazel pakeni henkensä uhalla Iranin ulkoministerin delegaatiosta Tukholmassa. Hänen turvapaikkahakemuksensa käsitellään Suomessa.

Toimittaja  Amir Tohid Fazel  oli Ruotsissa Iranin ulkoministerin delegaatiossa, kun puhelin värähti.
 Viesti oli kohtalokas.
 – Ota välittömästi yhteyttä perheeseesi ja varoita heitä. He ovat vaarassa.
 Fazel ymmärsi heti, että nyt on tosi kyseessä.
 Neljä siviilipukuista turvallisuuspalvelun miestä oli juuri etsinyt häntä hänen työpaikaltaan Iranin pääkaupungissa Teheranissa. Uutistoimisto Mojiin ilmaantuneilla miehillä oli ollut pidätysmääräys, ja Fazel, tiesi miksi.
 Kuukautta aiemmin hän oli julkaissut tulenaran uutisjutun. Useilla Iranin johtohahmoista epäiltiin olevan kansalaisuus tai oleskelulupa myös Iranin vastustamissa maissa kuten Yhdysvalloissa ja Britanniassa.
 Fazelin julkaisemalla listalla nimettiin presidentti ja liuta muita korkea-arvoisia poliitikoita. Vara-presidentin kansliasta tulikin pian pahaenteinen varoitus listan julkaisijoille, kertoo Fazel.
 Iranin ulkoministerin vierailu Pohjoismaihin alkoi Suomesta, jossa hän tapasi muun muassa ulkoministeri Pekka Haaviston 20 elokuuta. Matti Matikainen / AOP
 Kokeneena politiikan toimittajana hän oli silti päässyt mukaan Iranin ulkoministerin  Mohammed Javad Zarifin  pohjoismaiselle kiertueelle Suomeen, Ruotsiin ja Norjaan.
 Elettiin elokuun loppua. Fazel ei saanut nukuttua. Teheranista tullut viesti tarkoitti, että Iranissa häntä odottaisi pitkä vankeustuomio, ehkä jopa teloitus.
 Fazel tuskaili. Jos hän pakenisi Iranin hallintoa, hänen perheensä voisi joutua vaaraan.
 Hän päätti silti loikata.
 Mielenosoittajat protestoivat Iranin ulkoministeri Mohammed Javad Zarifin vierailua Ruotsin parlamentin edustalla Tukholmassa elokuun lopussa. Karin Wesslen / EPA
 Kymmeniä turvamiehiä matkassa
 Seuraavana aamuna avautui tilaisuus. Aamiaisen jälkeen Fazel sanoi turvamiehille menevänsä ulos polttamaan savukkeen.
 Ulkona hän otti jalat alleen eikä pysähtynyt yli kymmeneen minuuttiin. Sen jälkeen hän tuhosi puhelimensa sim-kortin, vaihtoi vaatteet, pysäytti taksin ja aneli, että kuljettaja veisi hänet lähimmälle poliisiasemalle.
 Fazel kertoo, että hänen pakonsa oli uhkarohkea. Iranin ulkoministeriön delegaatioon kuului kymmeniä turvamiehiä, ja matkalla mukana olleet lehdistön edustajat olivat tiukassa valvonnassa.
 Fazel on ollut toimittaja jo parikymmentä vuotta hallituksen eri medioissa Hänen viimeisin työnantajansa, valtiollinen uutistoimisto Moj edustaa hallinnon vanhoillista siipeä.
 Fazel kertoo silti osallistuneensa myös uudistusmielisten toimintaan, muun muassa kahdeksan vuotta kotiarestissa olleen  Mehdi Karroubin  presidentinvaalikampanjaan. Hän sanoo myös asuneensa Turkissa, mutta joutuneensa palaamaan Iraniin taloudellisista syistä.
 Tapaus käsitellään Suomessa
 Yle haastatteli Fazelia puhelimitse. Haastatteluhetkellä hän oli Suomessa, sillä hän hakee täältä turvapaikkaa.
 Dublin-säännösten mukaan Fazelin hakemus käsitellään Suomessa eikä Ruotsissa, koska hänen Euroopan matkansa osana Iranin ulkoministerin delegaatiota alkoi Suomesta.
 Haastattelussa Fazel halusi puhua paitsi omasta tapauksestaan, myös Iranin tilanteesta.
 Viikon ajan ihmiset ovat uhmanneet turvallisuusjoukkoja katumielenosoituksissa kymmenissä kaupungissa. Lähtölaukaus mielenosoituksille oli polttoaineiden raju hinnannousu. Köyhyys on yleistä, Amir sanoo, ja noin 50 miljoonaa ihmistä on taloudellisen avun tarpeessa.
 Luotettavien tietojen saaminen protestien uhriluvuista on vaikeaa, koska internet suljettiin mielenilmausten aikana. Mielenosoitusten ensimmäisinä päivinä ainakin sata mielenosoittajaa sai  ihmisoikeusjärjestö Amnestyn mukaan surmansa .
 Fazel jakaa Ylelle mielenosoittajien kuvaamia kännykkävideoita poliisien kovista otteista. Hänen äänensä murtuu, kun hän kertoo tapetuista ihmisistä.
 Hän uskoo ainakin kolmensadan mielenosoittajan saaneen surmansa mielenosoitusten ensimmäisen viikon aikana.
 Autoilijat tukkivat moottoritien Teheranissa lauantaina vastalauseena bensan hinnan korotuksille. Abedin Taherkenareh / EPA
 Loikkaus oli kansainvälinen uutinen
 Uutinen Fazelin loikkauksesta levisi elokuussa nopeasti maailmalle yhdysvaltalaista  uutiskanava CNN:ää  ja  New York Timesia  myöten.
 Tarinan tultua julki osa iranilaisista  kyseenalaisti Fazelin uskottavuuden  sosiaalisessa mediassa. He eivät uskoneet, että parikymmentä vuotta hallituksen medioissa työskennellyt katkaisisi välinsä hallintoon.
 Jotkut ovat syyttäneet Fazelia jopa vakoojaksi, koska hän on työskennellyt myös kovaa linjaa edustavan vallankumouskaartin mediassa.
 – Minua vastaan hyökätään kaikilta suunnilta. Vanhoilliset sanovat minun kuuluvan oppositioon, oppositio sanoo minun kuuluvan vanhoillisiin. Ne jotka ymmärtävät Irania, ymmärtävät tämän, Fazel sanoo.
 Fazel kertoo, ettei hän suunnitellut pakoa ennen matkaa, mutta kun hän kuuli turvallisuuspalvelun etsinnöistä, hän tiesi olevansa suurissa vaikeuksissa.
 – Ymmärsin, että joutuisin pelinappulaksi pitkään jatkuneissa poliittisissa valtapeleissä. Iranissa on useita turvallisuuspalveluita, joilla on eri intressit, hän sanoo.
 Fazel uskoo, että ajojahdin taustalla on hänen juttunsa poliitikkojen mahdollisista kaksoiskansalaisuuksista, jonka hän julkaisi noin kuukausi ennen matkaa Pohjoismaihin.
 Fazel kertoo, että hän sai listan epäillyistä poliitikoista parlamentin edustajalta. Listalla nimettiin presidentti  Hasan Rouhani  ja hänen hallintoonsa kuuluvia henkilöitä: varapresidentti, ministereitä ja muita korkea-arvoisia vaikuttajia. Rouhani kuuluu Iranin uudistusmieliseen siipeen.
 Iranin parlamentissa vanhoilliset ovat monta kertaa  hyökänneet poliittisia vastustajiaan kohtaan  väitteillä kaksoiskansalaisuudesta. Useat poliitikot ovat opiskelleet Yhdysvalloissa ja Iso-Britanniassa. Presidentti Rouhani ja muut syytetyt ovat kieltäneet syytökset kaksoiskansalaisuudesta valheina.
 Fazelin mukaan varapresidentin kanslia on uhannut listan julkaisijoita.
 Iranin ulkoministerin vierailu Norjassa. Mielenosoitus Norjan parlamenttirakennuksen edessä 22. elokuuta 2019. Vidar Ruud / EPA
 "Korruptoitunut diktatuuri"
 Fazel ei säästele sanojaan, kun hän puhuu Iranin islamilaisesta tasavallasta. Se on hänen mukaansa korruptoitunut, naisten oikeuksia polkeva uskonnollinen diktatuuri, joka ei välitä kansalaisistaan.
 – Kenellekään ei voi tulla yllätyksenä, että halusin katkaista välit Iranin uskonnolliseen ja korruptoituneeseen diktatuuriin, Fazel toteaa.
 Iranissa valtaa pitävät vuoden 1979 islamilaisen vallankumouksen perilliset. Korkeinta valtaa on vuodesta 1989 pitänyt uskonnollinen johtaja  Ali Khamenei . Monimutkaisessa poliittisessa järjestelmässä valtakeskittymiä on useita.
 Iranin luonnonrikkaudet ovat valtavat. Esimerkiksi öljy- ja kaasuesiintymät ovat maailman suurimpia. Eri poliittiset ryhmittymät taistelevat vallasta, koska valta tuo mukanaan rikkauksia.
 Fazel sanookin korruption ja nepotismin olevan Iranin suurimpia ongelmia.
 – Työläisen kuukausipalkka on Iranissa reilut sata dollaria. Samaan aikaan he näkevät, kuinka poliitikkojen lähipiiri varastaa miljoonia.
 Iranin noin 80 miljoonan väestöstä suuri osa on nuorta. Työttömyys on laajaa, koska talouspakotteet ovat eristäneet maan maailmanmarkkinoista.
 Fazel toivoo, että EU tuomitsisi herkemmin Iranin hallinnon.
 Myös Norjan pääkaupungissa Oslossa osoitettiin mieltä Iranin ulkoministerin vierailua vastaan. Vidar Ruud / EPA
 Pelkää henkensä puolesta
 Fazel kertoo pelkäävänsä turvallisuutensa puolesta myös Suomessa. Hän olisi toivonut itselleen poliisivartiota.
 – Tunnen itseni turvattomaksi, koska tiedän islamilaisen tasavallan toimintatavat. He ovat tehneet salamurhia myös Euroopassa, Fazel sanoo.
 Hän on äärimmäisen huolestunut vaimostaan ja lapsestaan, mutta ei halua provosoida tilannetta sanomalla muuta kuin sen, että turvallisuusviranomaiset ovat ahdistelleet heitä. Vaimo on esimerkiksi erotettu työpaikastaan, Fazel sanoo.
 Iranin hallinnon tiedetään hiljentäneen ulkomailla olevia toisinajattelijoita ja toimittajia uhkaamalla heidän perheitään Iranissa.
 Fazel ei halua ajatella, mitä tapahtuisi, jos häneltä evättäisiin turvapaikka.
 – Islamilainen tasavalta ei tunne armoa vastustajiaan kohtaan. Iranin suurlähetystö Ruotsissa syytti minua maanpetoksesta. Siitä saa pitkän vankeustuomion, hän sanoo.
 – Olen myös kannustanut ihmisiä vastustamaan hallinnon sortoa kotimaassani. Samaan syyllistyneitä on teloitettu Iranissa. Se voi olla minunkin kohtaloni, Fazel miettii.
 Lisää aiheesta:
 Iran on yhä taitavampi sulkemaan yhteydet ulkomaailmaan – Netin katkaiseminen on yleistyvä keino levottomuuksien tukahduttamiseksi
 Amnesty: Yli sadan pelätään kuolleen Iranin bensalevottomuuksissa
 Trumpin pakotteet sekoittivat iranilaisperheen raha-asiat – "Nyt meillä ei ole varaa edes korjauttaa jääkaappia"

Yle haastatteli iranilaisloikkaria Suomessa: "Kotimaassa minua odottaisi teloitus tai vankila"