Summary: Kouluikään ehtineistä lapsista ilman perusrokotuksia jää vain 0,5 prosenttia, THL kertoo.

Lasten rokotuskattavuus on Suomessa erittäin hyvä. Kattavuuksissa on kuitenkin eroja eri rokotteiden ja eri alueiden välillä, kertoo THL. Tiedot pohjaavat valtakunnalliseen rokotusrekisteriin, jota on nyt täydennetty vuonna 2016 syntyneiden lasten tiedoilla.
 Kaikkein eniten on parantunut tuhkarokolta, vihurirokolta ja sikotaudilta suojaavan MPR-rokotteen kattavuus. Rokotuksen on saanut noin 96 prosenttia vuonna 2016 syntyneistä. Kasvua vuotta aiemmin syntyneisiin on lähes kaksi prosenttiyksikköä.
 Mahdollisten tuhkarokkotartuntojen leviämisen estävä laumasuoja on hyvä, jos MPR-rokotuskattavuus on yli 95 prosenttia. Valtakunnallisesti laskettuna laumasuoja siis taas toimii, mutta paikallisten epidemioiden synnyn kannalta ratkaisevaa on rokotekattavuus tartunnan saaneen lähiympäristössä.
 Asia on ollut esillä julkisessa keskustelussa viime aikoina, kun tietoon on tullut useampia ulkomaanmatkoilta Suomeen päätyneitä tartuntoja.
 Kotkalaisessa päiväkodissa tuli  tammikuun lopulla ilmi  rokottamattoman lapsen saama tuharokkotartunta. Aiemmin tammikuussa tuhkarokkoa todettiin myös aikuisella potilaalla  Espoossa .
 Joulun alla puolestaan luotolaislapsen tuhkarokkotartunta aiheutti  mittavia varautumistoimia , sillä altistuneita oli runsaasti ja alueella on paikoittain matala rokotekattavuus. Myös   Tampereella  oli joulukuussa tuhkarokkotapaus, tuolloin sairastuneina oli kolme aikuista.
 THL:n asiantuntijalääkäri  Ulpu Elonsalon  mukaan uutisointi tuhkarokosta ja siihen liittyvistä jälkitaudeista on tuonut esille sen, miksi rokotuksia tarvitaan.
 – Rokotuskattavuuksissa on kuitenkin alueellisia eroja. Koska esimerkiksi tuhkarokko tarttuu erittäin herkästi, kannattaa tavoitella mahdollisimman korkeaa kattavuutta sekä alueellisesti että eri väestöryhmittäin, Elonsalo sanoo THL:n tiedotteessa.
 Rokottamattomuus on harvinaista
 Rokotteista käytävästä julkisesta keskustelusta huolimatta rokottamattomuus on koko Suomen mittakaavassa harvinaista.
 Vain noin prosentti lapsista ei ole saanut kansallisen rokotusohjelmaan kuuluvia perusrokotuksia lainkaan kolmeen ikävuoteen mennessä. Kouluikään ehtineistä lapsista ilman perusrokotuksia jää vain 0,5 prosenttia, THL laskee.
 Elonsalo kiittelee kuntien työtä rokotuskattavuuden ja rokotusluottamuksen vahvistamisessa.
 – THL on tarjonnut viime vuosina aktiivista tukeaan yli 100 kunnalle, ja rokotusaiheisiin koulutuksiimme osallistuu vuosittain yli 20 000 terveydenhuollon ammattilaista.
 Viitosrokotteen saavat lähes kaikki lapset
 Myös muiden tutkittujen rokotteiden kattavuus on korkealla.
 Kurkkumädältä, jäykkäkouristukselta, hinkuyskältä, poliolta ja Hib-taudeilta suojaavan viitosrokotteen saa noin 99 prosenttia lapsista.
 Myös pneumokokkirokotteen suosio on kasvanut viime vuosina. Vuonna 2016 syntyneistä sen on saanut 96 prosenttia. Samoin rotavirusrokotteen sai noin 92 prosenttia lapsista.
 THL kertoo, että rokotusten kirjaamiseen ja tiedonsiirtoon liittyvien puutteiden vuoksi todelliset rokotuskattavuusluvut voivat olla vielä hieman rokotusrekisterin lukuja korkeampiakin.

Tuhkarokon rokotekattavuus on nyt 96 % – Paikalliset erot silti huolena


Summary: Tulipalo on edelleen käynnissä 8-kerroksisessa asuintalossa.

Ainakin seitsemän ihmistä on kuollut ja yksi loukaantunut vakavasti asuinrakennuksen tulipalossa Pariisissa.
 – Kuolonuhrien määrä voi edelleen kasvaa, koska tulipalo on yhä käynnissä seitsemännessä ja kahdeksannessa kerroksessa, kertoi pelastutusviranomaisten tiedottaja uutistoimisto AFP:lle.
 Alustavien tietojen mukaan palossa loukkaantui lievemmin 27 ihmistä mukaan luettuna kolme paikalle saapunutta palomiestä.
 Tulipalo tapahtui Pariisin 16. kaupunginosassa.

AFP: Tulipalo Pariisissa – Ainakin 7 kuollut


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Selluteollisuus kestää entistä paremmin talouden puhureita – tehtaat takovat nyt ennätystuloksia
 Vaikka perinteisen paperin kulutus maailmalla laskee, valmiistavat suomalaiset tehtaat nyt  sellua ennätysmääriä . Sellun tarvitaan nyt erityisesti pakkauskartongin ja pehmopaperin valmistamiseen. Kun Aasiassa elintaso nousee, kasvaa siellä myös WC-paperin tarve ja toisaalta maailmanlaajuinen nettikauppa tarvitsee pakkausmateriaalia. Tästä hyötyvät suomalaisetkin sellunvalmistajat.
 Pienyritysten todellisuus ei taivu tulorekisteriin
 Tulorekisteri  lisää hallinnollista taakkaa ja työmäärää  pienissä yrityksissä ja tilitoimistoissa. Monet yritykset hoitavat itse palkkahallinnon ja tilitoimisto puolestaan tilinpidon yrittäjän kuukausittain toimittavien paperidokumenttien pohjalta. On paljon yrittäjiä, jotka eivät käytä tietokonetta tai älypuhelinta. Toisilla taas ei ole varaa hienoihin automaattisiin palkanmaksujärjestelmiin.
 Yhdysvaltain ja Meksikon rajaseutua New Mexikon ja Ciudad Juárezin välillä.  Alejando Bringas / EPA
 Yhdysvaltalaisten usko politiikan päättäjiin on pohjamudissa
 Donald Trumpin  puheessa kansakunnalle  Suomen aikaan varhain keskiviikkona on ylimääräistä latausta. Lisälataus on tullut siirtolaispolitiikasta aiheutuneesta poliittisesta kriisistä. Puheen ajankohtaa on jo kerran siirretty kriisin takia.
 Tämänkertaista Kansakunnan tila -puhetta leimaa puoluepoliittisen kärhämöinnin lisäksi 2020 presidentinvaalien pikkuhiljaa käynnistyvä kampanjointi.
 Mika Mäkeläinen / Yle
 "Aallot tuhoavat tämän maan" – Ilmastonmuutos syöksee meren jo Waldonin kotiovelle Marshallinsaarilla, joka murenee mereen ensimmäisten joukossa
 Marshallinsaaret voi muuttua asuinkelvottomaksi jo 30 vuodessa. Moni saarten asukas on jättänyt kotimaansa, koska toivoa ei enää ole, kertoo toimittajamme Mika Mäkeläisen  juttu Marshallinsaarilta .
 Yle Sää
 Seuraava lumisadealue on jo tulossa
 Etelä-Suomeen saapuu tiistaiaamuksi seuraava lumisadealue. Sade jatkuu päivällä maan etelä- ja keskiosassa. Lämpötila kohoaa etelässä nollan vaiheille, jolloin rannikkoseudulla osa sateista voi tulla vetisempänä.
 Muualla sää on laajalti poutainen ja monin paikoin aurinkoinen. Pohjois-Lapissa tehtiin talven pakkasennätys, kun Utsjoen Kevojärvellä mitattiin -39 astetta. Pohjoisessa sää on lauhtumassa ja lumisateet ovat väistymässä itään.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Sellutehtaat ennätysvauhdissa, pienyrityksille päänvaivaa tulorekisteristä, lisää lumisateita etelään


Summary: Kokeneen tilitoimistoyrittäjän mukaan järjestelmään tarvitaan yksinkertaistuksia ja parannuksia, jotta se toimisi.

Tästä on kyse Verohallinnon alaisuudessa toimiva Kansallinen tulorekisteri otettiin käyttöön vuoden vaihteessa. Uusi järjestelmä tähtää mahdollisimman pitkälle vietyyn automaatioon palkkatietojen ilmoittamisessa. Käytännössä automaatio ei kuitenkaan aina toimi. Tulorekisteri aiheuttaa isoja ongelmia toimintansa pelkistäneissä vanhan liiton yrityksissä. Isommillekin yrityksille se on tuonut useita vaikeuksia. Myös urheiluseuroissa tulorekisterin käyttöönotto on muuttanut raportointikäytäntöjä rajusti.
 Tilitoimistoyrittäjä  Johanna Rahkala  on huolestunut tulorekisterin käyttöönoton seurauksista monelle pikkufirmalle ja pienille tilitoimistoille.
 Tulorekisteri on kansallinen sähköinen tietokanta  (Tulorekisteri), joka sisältää kattavat palkka-, eläke- ja etuustiedot yksilötasolla. Se  otettiin käyttöön  tämän vuoden alussa.
 Tulorekisterin tarkoituksena on harmaan talouden kitkeminen ja se, että palkkatietojen tarvitsijat kuten Verohallinto, vakuutusyhtiöt, Kela ja työllisyysrahasto saisivat tiedot mahdollisimman ajantasaisesti.
 Uuden järjestelmän käyttöön ottamiseen on Rahkalan mukaan liittynyt ja liittyy paljon ongelmia, vaikka asiaa on valmisteltu pitkään.
 – Meillä työmäärä on lisääntynyt tammikuussa tulorekisterin takia todella paljon. Tähänastisen kokemuksen perusteella arvioin, että palkkailmoitusten määrä nousee järjestelmän myötä noin viisinkertaiseksi aikaisempaan verrattuna, Rahkala sanoo.
 Hänen kokemuksensa on se, että tulorekisterin ruuhkaisuuden takia ilmoitukset eivät tahdo mennä perille. Jos menevätkin, niin perillemenosta ei tule ilmoitusta. Ihan yksinkertaiselta tulorekisteri ei näytä edes  siitä kertovalla Verohallinnon Youtube-videolla .
 Järjestelmät eivät vielä seurustele keskenään
 Teoriassa järjestelmä mahdollistaa palkkailmoituksen lähtemisen palkkaohjelmistoista teknisen rajapinnan kautta automaattisesti tulorekisteriin.
 Käytännössä tulorekisterijärjestelmän rajapinnat eivät vielä aina toimi eikä niitä kaikissa palkkaohjelmissa ole ollenkaan.
 Tulorekisterin tukkoisuuden ja muiden alkuongelmien Rahkala uskoo kuitenkin korjaantuvan ajan kanssa, vaikka alan yrittäjille keskeneräisenä lanseeratusta järjestelmästä on koitunut paljon ylimääräistä työtä, painetta ja harmaita hiuksia.
 Tilit tasan -tilitoimiston toimitusjohtaja Rahkalan huolen kohteena ovat paljon isommat asiat.
 Tulorekisteri edellyttää yritysten palkanmaksujen ilmoittamista viiden päivän sisällä tapahtumasta. Erillisiä palkkaennakkoja järjestelmä ei tunnista, vaan myös toisesta palkkapäivästä pitää tehdä ilmoitus erikseen.
 Palkkaennakot historiaan?
 Palkkaennakon käsittely joka kerta erikseen ilmoitettavana palkkana on ongelma paitsi satunnaista palkkaennakkoa eli "kottia" tarvitseville, mutta lisäksi firmoissa, joissa kuukauden toinen palkkapäivä on ollut virallisesti ennakkoa.
 – Monessa yrityksessä on pitkään ollut käytössä palkkaennakot. Ne on kirjattu työsopimukseen tai työehtosopimukseen eikä niistä välttämättä lähdetä luopumaan tulorekisterin vuoksi, Rahkala sanoo.
 Tyypillisiä aloja, joilla tällaista käytäntöä on sovellettu, ovat Rahkalan mukaan rakennusala, maanrakennusala ja esimerkiksi leipomot.
 Mitään alarajaa ilmoitettaville summille ei ole  Marjo Björk, viestintäpäällikkö, Tulorekisteri-hanke
 Tulorekisterin ylläpitäjä ei näe palkkaennakkoasiassa ongelmaa.
 – Sehän on työnantajan asia, kuinka usein hän palkkaa maksaa. Mutta aina täytyy tulorekisteriin tehdä ilmoitus viiden vuorokauden sisällä, sanoo Verohallinnon alaisuudessa toimivan Kansallisen tulorekisterihankkeen viestintäpäällikkö  Marjo Björk .
 Hänen mukaansa palkkojen ilmoittamisen automatisointiin tähtäävä uudistus on lähtenyt hyvin käyntiin.
 Björkin mukaan noin 80 prosenttia ilmoituksista on jo tullut automaattisesti palkkajärjestelmien ja tulorekisterin väliin rakennettujen teknisten rajapintojen kautta.
 Teoriassa kehittyneet ohjelmistot mahdollistavat palkkailmoituksen lähtemisen teknisen rajapinnan kautta automaattisesti tulorekisteriin. Käytännössä tässä on Rahkolan mukaan vielä suuria ongelmia.
 –Täydellinen automatisointi ei ole realismia. Jonkun täytyy aina syöttää tiedot järjestelmään, sanoo Rahkala.
 Ilmoitusten määrä moninkertaistuu
 Aikaisemmin työnantajat tekivät palkkatietoilmoituksen kerran vuodessa neljään eri paikkaan eli Verohallinnolle, työeläkelaitoksille, Työllisyysrahastolle ja työtapaturmavakuutusyhtiöille.
 Björk korostaa sitä, että vuoden vaihteesta lähtien ilmoitus on pitänyt tehdä vain yhteen paikkaan, eli tulorekisteriin.
 Tämä pitää kuitenkin tehdä joka palkanmaksutapahtuman jälkeen. Mikä moninkertaistaa käsin tehtävien ilmoittamiskertojen määrän, jollei yrityksellä ole digitaalisen palkkajärjestelmän ja tulorekisterin välistä teknistä rajapintaa.
 Tilitoimistoyrittäjä Johanna Rahkalan mukaan tulorekisteri ja todellisuus eivät kohtaa. Yrittäjät arastelevat kuitenkin arvostella verohallintoa. Niinpä hän puhuukin monen muunkin yrittäjän puolesta. Timo Nykyri/ Yle
 Läpinäkyvyyden ja reaaliaikaisuuden parantamiseksi tehty uudistus tarkoittaa pikkufirmassa sitä, että entisen muutaman ilmoituksen sijasta niitä pitää tehdä vähintään noin 40 vuodessa.
 Järjestelmä ei Rahkolan mukaan hahmota palkkaennakkojen laajuutta ja merkitystä pienissä firmoissa.
 – Pienyrittäjät saattavat nostaa firmastaan omaa palkkaansa useamman kerran kuukaudessa sen mukaan, miten firman tilillä rahaa sattuu olemaan. Kertoja voi olla jopa kaksikymmentä kuukaudessa. Nyt jokaisesta palkan nostosta olisi tehtävä palkkalaskelma ja tulorekisteri-ilmoitus, sanoo Rahkala.
 Järjestelmä pakottaa yrittäjän digi-maailmaan
 Käytännössä järjestelmä edellyttää yrittäjiltä siirtymistä digitaaliseen palkkahallintoon, mitä moni pienyrittäjä on nimenomaan kaihtanut, koska kokee sen vaikeaksi.
 Pienet yritykset ovat vaikeuksissa. Tulorekisteri lisää hallinnollista taakkaa ja työmäärää pienissä yrityksissä ja tilitoimistoissa. Monet yritykset hoitavat itse palkkahallinnon ja tilitoimisto puolestaan tilinpidon yrittäjän kuukausittain toimittavien paperidokumenttien pohjalta.
 On paljon yrittäjiä, jotka eivät käytä tietokonetta tai älypuhelinta. Toisilla taas ei ole varaa hienoihin automaattisiin palkanmaksujärjestelmiin.
 – Heitä ei ole huomioitu tässä ollenkaan. Palkkatietojen syöttö manuaalisesti tulorekisterin verkkolomakkeelle on hankalaa ja aikaa vievää, joten se ei ole järkevä eikä taloudellinen vaihtoehto, sanoo Rahkala.
 ViestintäpäällikköBjörkmyöntää, että järjestelmä ohjaa yrityksiä digitaaliseen palkkahallintoon ja ylipäätään digitaaliseen maailmaan.
 – Jos yrityksen palkkajärjestelmän ja tulorekisterin väliin ei ole rakennettu teknistä rajapintaa tai digitaalista palkkajärjestelmää ei ole, ilmoittaminen on kätevintä hoitaa maksuttoman palkanlaskentaohjelman (palkka.fi) kautta, mutta se vaatii tietokoneen tai älypuhelimen, sanoo Björk.
 Erotuomarin palkkiotkin on ilmoitettava viiden vuorokauden sisällä
 Samoin esimerkiksi urheiluseuroissa joudutaan ongelmiin käteismaksujen kanssa.
 – Se 15 euron tuomaripalkkio on maksettu siinä kentän laidalla ja ilmoitettu kaikki tuomaripalkkiot yhtenä summana kuukauden päätyttyä verottajalle. Nyt jokainen pikkumaksu käsitellään erillisenä palkanmaksuna, josta pitää tehdä ilmoitus viiden päivän sisällä, Rahkala kertoo.
 Kansallisen tulorekisterihankkeen viestintäpäällikkö Marjo Björk vahvistaa tämän.
 – Kaikki tällaiset palkat ja palkkiot ilmoitetaan tulorekisteriin viiden vuorokauden sisällä tapahtumasta. Mitään alarajaa ilmoitettaville summille ei ole, Björk sanoo.
 Tämä on tehty tosi vaikeaksi vanhan liiton yrittäjille  Johanna Rahkola, toimitusjohtaja, tilitoimisto Tilit tasan
 Rahkala kaipaisi tulorekisteriin ainakin muutamia selkeitä parannuksia, jotta se sopeutuisi paremmin rinnakkaiseloon todellisuuden kanssa.
 Viiden vuorokauden ilmoitusaika on hänen mukaansa kohtuuttoman lyhyt. Siihen lasketaan mukaan myös viikonloput.
 Byrokratiaa pitäisi muutenkin saada hänen mielestään karsittua uudesta järjestelmästä.
 – Esimerkiksi matka- ja palkkaennakoita ei ole järjestelmän toimivuuden takia tarpeen ilmoittaa erikseen. Kuukausikohtaisten ilmoitusten pitäisi riittää, sanoo Rahkala.
 Uudet järjestelmät mullistavat tilitoimistoalan
 Rahkolan mielestä tänä vuonna käyttöön otettu tulorekisteri ja muutaman vuoden päästä toteutuva arvonlisäverotuksen ilmoittamisen muutos ajavat alan toiminnan isojen toimijoiden käsiin. Ainoastaan isoilla taloilla on varaa jatkossa hoitaa yritysten talous- ja palkkahallintojärjestelmiä.
 – Tämä on tehty tosi vaikeaksi vanhan liiton yrittäjille. Pienillä tilitoimistoilla on paljon pienyrittäjiä asiakkaina. He tuovat paperit kerran kuussa tilitoimistoon, koska perinteinen tapa on edullisin ja heille yksinkertaisin, sanoo Rahkala.
 Tilitoimistojen ohjelmistokulut nousevat moninkertaisiksi ja ne olisi pysyttävä siirtämään asiakkaiden maksettavaksi. Samaan aikaan uudessa sähköisessä järjestelmässä asiakas tekee osan työstä itse.
 – Niinhän se meille markkinoitiin, että voitte ottaa lisää asiakkaita ja laskutatte edelleen saman verran, Rahkala sanoo.
 Lue myös:
 Mikä ihmeen tulorekisteri? Yritysten pitää ottaa uusi järjestelmä käyttöön jo vuodenvaihteessa – vain osa on siihen valmis
 Tietosuojavaltuutettu: Isoilta järjestelmähankkeilta puuttuu ohjaus – "Meillä on tässä maassa kova usko erilaisiin rekistereihin"
 Uusi tulorekisteri kerää miljoonien suomalaisten tietoja yhteen paikkaan – Verottaja rauhoittelee: Tietojen käyttäminen tarkkaan rajattua

Automatisaatioon tähtäävä uudistus vaikeuttaa yrittäjien ja urheiluseurojen elämää – "Todellisuus ei taivu tulorekisteriin"


Summary: Maailmanlaajuiset megatrendit tukevat sellun kysyntää seuraavassa matalasuhdanteessa.

Selluteollisuudella on mennyt Suomessa jo kymmenen vuotta todella hyvin. Sekä sellun hinta, tuotantomäärä että vienti ovat kasvaneet tasaisesti.
 Mikko Airikka | Yle
 Muutos aikaisempaan kymmenvuotiskauteen näyttää selvältä. Vuosina 1999–2008 sellumarkkina sahasi ylös ja alas. Tänä aikana selluntuotannossa oli Suomessa kolme selkeää nousu- ja laskukautta.
 Mikko Airikka | Yle
 Syvin lasku oli vuonna 2009, jolloin maailmanlaajuinen lama vei myös Suomen selluntuotannon pohjamutiin. Viime vuonna selluntuotannossa noustiin Suomessa nähtävästi jo vuoden 2006 tuotantoennätyksen eli 8 miljoonan tonnin tasolle. Tähän viittaa ainakin viime vuoden kolmen neljänneksen tuotantomäärä 6 miljoonaa tonnia ja kasvuluku 6,2 prosenttia.
 Vuonna 2017 Suomessa tuotettiin 7,7 miljoonaa tonnia sellua.
 Pois paperista
 Selluteollisuuden tasaisemman kasvun taustalla on se, että sellua menee nykyään entistä paljon vähemmän paperiteollisuuteen, joka on perinteisesti ollut erittäin suhdanneherkkä toimiala.
 – Nykyään sellua käytetään yhä enemmän kuluttajapakkauksissa, teollisissa pakkauksissa ja myös uusissa tuotteissa biotaloudessa, jotka eivät ole niin herkkiä talouden isoille heilahteluille, Stora Enson talousjohtaja  Seppo Parvi  kertoo.
 Stora Ensolla siirtymä pois paperiteollisuudesta on ollut voimakasta.
 – Vuonna 2006 Stora Enson liikevaihdosta vielä 70 prosenttia tuli paperiliiketoiminnasta. Nykyään tuo luku on enää 30 prosenttia, talousjohtaja Seppo Parvi kertoo.
 Viimeksi viime perjantaina Stora Enso ilmoitti jälleen yhden paperikoneensa sulkemisesta. Kone  ajetaan alas Imatralla .
 Megatrendit tukevat kysyntää
 Sellusta tehdään nykyään yhä enemmän pehmopapereita, kartonkia ja pakkausmateriaaleja, joiden tuotantoa tukevat useat megatrendit maailmalla.
 – Tällaisia megatrendejä ovat esimerkiksi väestönkasvu ja keskiluokan vaurastuminen Aasiassa sekä nettikaupan kasvu, joka lisää pakkausmateriaalien kysyntää, metsäteollisuus ry:n pääekonomisti  Maarit Lindström  kertoo.
 Metsäteollisuus ry:n pääekonomisti Maarit Lindström. Kare Lehtonen/Yle
 Myös muovipakkausten korvaaminen kuitupakkauksilla lisää sellun kysyntää.
 – Nämä asiat mahdollistavat sen, että sellupohjaisten tuotteiden markkinat kasvavat tulevaisuudessa, Lindström sanoo.
 Metsäteollisuus ry:n mukaan konsulttiyhtiö Pöyry arvioi sellupohjaisten tekstiili- ja hygieniatuotteiden sekä kuitupakkausten markkinan kasvavan maailmalla 96 miljardilla eurolla vuoteen 2030 mennessä.
 Vakaammin matalasuhdanteeseen
 Metsäteollisuus ry:n pääekonomisti Maarit Lindström korostaa, että selluteollisuuden suhdannevaihtelut säilyvät myös tulevaisuudessa.
 Selluteollisuuden nousut ja laskut saattavat tulevaisuudessa kuitenkin olla loivempia kuin silloin, kun sellua käytettiin vielä pääasiassa paperiteollisuuden raaka-aineena.
 Asiasta saadaan selvyys vasta seuraavassa laskusuhdanteessa..
 – Metsäyhtiöiden pitää mennä uusilla liiketoimintamalleillaan selkeän laskusuhdanteen läpi ennen kuin voidaan sanoa onko toimiala vähemmän suhdanneherkkä kuin ennen, Inderes-osaketutkimusyhtiön analyytikko  Antti Viljakainen  sanoo.
 Inderes-osaketutkimusyhtiön analyytikko Antti Viljakainen. Kare Lehtonen/Yle
 Hänen mukaansa sijoittajat näkevät ainakin vielä sellu- ja metsäteollisuuden entiseen tapaan varsin suhdanneherkkänä alana.
 – Kun katsoo kuinka paljon osakekurssit ovat tulleet tuolta kesän huipulta alas, niin kyllä sijoittajat luokittelevat edelleen metsäteollisuuden sykliseksi toimialaksi, Antti Viljakainen sanoo.

Selluteollisuus kestää entistä paremmin talouden puhureita – tehtaat takovat nyt ennätystuloksia


Summary: Kansakunnan tila –puhetta pidetään myös alkusoittona 2020 presidentinvaalikampanjalle.

Donald Trumpin  puheessa kansakunnalle Suomen aikaan varhain keskiviikkona on ylimääräistä latausta.
 Kerran vuodessa kongressissa järjestettävä puhe on Yhdysvaltain presidentin tärkein mahdollisuus linjanvetoon, sillä hän saa kansakunnan huomion parhaaseen television katseluaikaan. Lisälataus on tullut siirtolaispolitiikasta aiheutuneesta poliittisesta kriisistä. Demokraattienemmistöinen edustajainhuone siirsi puheen ajankohtaa jo kertaalleen tuon kriisin takia.
 Trump on kiistellyt kongressin kanssa Meksikon rajalle rakennettavasta muurista. Demokraatit ovat torpedoineet Trumpin vaatimukset 5,7 miljardin dollarin rahoituksesta muuria varten.
 Kiistan kärjistyessä joulukuussa Trump kieltäytyi allekirjoittamasta budjettilakeja, mikä johti liittovaltion virastojen osittaiseen sulkemiseen 35 päiväksi.
 Uusi sulkeminen uhkaa ensi viikon lopulla, mikäli sopua ei siihen mennessä saavuteta.
 Enemmistö ei halua muuria väkisin
 On epäselvää, kuinka pitkälle Trump on valmis vaatimuksissaan menemään. Puheesta etukäteen julkaistujen otteiden mukaan hän vetoaa samanaikaisesti kansalliseen yhtenäisyyteen.
 Trump on viime viikkoina väläytellyt jopa kansallisen hätätilan julistamista rajaseuduille muurirahoituksen saamiseksi. Se olisi valtava poliittinen riski, sillä sunnuntaina julkaistun  CBS-kanavan mielipidemittauksen mukaan  66 prosenttia yhdysvaltalaisista pitää hätätilan julistamista liioitteluna.
 Vastaajista 73 prosenttia haluaa Trumpin jatkavan neuvotteluja demokraattien kanssa, jotta uudelta virastojen sulkemiselta vältyttäisiin.
 – Ei mennä asioiden edelle. Kuulette ensin puheen kansakunnalle ja näette, mitä sen jälkeen tapahtuu, Trump sanoi arvoituksellisesti viime perjantaina.
 Presidentti Trumpin kaavailema muuri Yhdysvaltain ja Meksikon välille jakaa yhdysvaltalaisten mielipiteitä. Alejando Bringas / EPA
 Trumpilta odotetaan vastinetta demokraattiehdokkaille
 Tämänkertaista Kansakunnan tila –puhetta leimaa puoluepoliittisen kärhämöinnin lisäksi 2020 presidentinvaalien pikkuhiljaa käynnistyvä kampanjointi.
 Ensimmäiset demokraattiehdokkaat ovat ilmoittautuneet presidenttikisaan. He ovat painottaneet ohjelmajulistuksissaan tyypillisiä demokraattisia arvoja, kuten terveydenhuoltoa ja koulutusta.
 Trumpin kotimaanpolitiikan linjanvetoja peilataan nyt heitä vasten. Esimerkiksi sitä, vaatiiko Trump lisää veroleikkauksia tai palaako hän esimerkiksi 2016 vaaliteemaansa  Obaman  terveydenhuoltouudistuksen romuttamisesta?
 Ulkomaiden osalta Trumpilta odotetaan painavia sanoja muun muassa Venezuelan poliittisesta kriisistä sekä Pohjois-Korean ydinaseista. Trumpin ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  toinen huipputapaaminen järjestetään suunnitelmien mukaan tämän kuun lopussa.
 ”Poliitikot ajavat vain omaa ja rahoittajiensa etua”
 Virastojen sulkeminen on kasvattanut yhdysvaltalaisten äänestäjien epäluuloa valitsemiaan edustajia kohtaan. Marylandin yliopiston  julkishallinnon tutkimuslaitos julkaisi  viime viikolla tutkimuksen, jonka mukaan yhdysvaltalaisten usko liittovaltion hallintoon on romahtanut.
 83 prosenttia vastaajista ei luottanut pääkaupunki Washington D.C.:ssa tehtävien päätösten olevan oikeita ja kansakunnalle parhaita.
 Erityisen huolestuttavaa tutkimuksen mukaan on, että äänestäjät epäilevät poliitikkojen ja poliittisin perustein valittujen virkamiesten rikkovan Yhdysvaltain perustajaisien niin sanottua sosiaalista sopimusta. Sen mukaan kansan valitsemien edustajien olisi asetettava kansan etu omansa edelle.
 Tutkimukseen vastanneista 62 prosenttia uskoo nykyisten poliitikkojen ajattelevan päätöksissään enemmän kampanjarahoittajiensa etua. Henkilökohtaisen ja omien sidosryhmien edun tavoittelun arvioidaan kärjistyneen viime vuosina.
 Kansa löytää kompromisseja, poliitikot eivät
 Tutkijat muodostivat ”kansanparlamentin”, jossa tarjosivat ratkaisumalleja erilaisia poliittisia näkemyksiä edustaville vastaajille. Toisin kuin poliitikot, tavalliset kansalaiset pystyivät löytämään kompromisseja toivottomiltakin näyttäviin poliittisiin kiistakysymyksiin.
 – Äänestäjät kokevat, ettei heitä kuunnella eivätkä he ymmärrä päätöksiä. He eivät kuitenkaan ole yhtä jyrkästi kahteen leiriin jakautuneita kuin poliitikot, tutkimuslaitoksen johtaja  Steven Kull  sanoi julkistamistilaisuudessa Brookings-instituutissa.

Yhdysvaltalaisten usko politiikan päättäjiin on pohjamudissa – Trump valmistautuu vuoden tärkeimpään linjapuheeseensa vaikeassa tilanteessa


Summary: Keskustelu Pohjois-Suomen leikkausten keskittämisestä käy tunteikkaana. Kainuussa kohistaan rintasyöpäleikkausten siirtymisestä Ouluun.

Tästä on kyse Viisi pohjoista sairaanhoitopiiriä jakaa erikoissairaanhoidon työnjakosasetuksen listaamat leikkaukset, jos suunnitteilla oleva yhteinen osuuskunta toteutuu. Potilasvirtoja ohjattaisiin yli maakunta- ja sairaanhoitopiirirajojen, jotta leikkausten sairaalakohtaiset lukumäärävaatimukset täyttyisivät. Kainuussa suunnitelma on herättänyt kiivasta keskustelua. Huolta aiheuttaa etenkin rintasyöpäleikkauksien siirtyminen Ouluun. Suunnitelman mukaan Kainuun keskussairaalaan tulisi lisää lonkan ja polven tekonivelleikkauksia sekä selkäleikkauksia.
 – Jos olisi pakko, vastaa hyrynsalmelainen  Martti Iija  kysymykseen, olisiko hän valmis lähtemään leikkaukseen Kajaania kauemmaksi.
 Hänet on leikattu kerran Kainuun keskussairaalassa, ja leikkaus sujui hienosti.
 Vuodenvaihteessa Kajaaniin muuttanut  Satu Rinnetmäki  on samoilla linjoilla. Hän ei koe hyvänä sitä, että leikkauksen perässä pitäisi matkustaa muualle.
 – Tämä on kuitenkin kaupunki ja maakunnassa asuu kymmeniä tuhansia ihmisiä, Rinnetmäki perustelee.
 Keskustelu leikkausten keskittämisestä käy Kainuussa kiivaana. Etenkin rintasyöpäleikkausten mahdollinen siirtyminen Ouluun on herättänyt tunteikkaita kommentteja mielipidepalstoilla ja sosiaalisessa mediassa. Oman sävynsä keskusteluun tuovat myös kevään eduskuntavaalit.
 Mistä keskustelussa on kyse? Viime vuoden alussa voimaan astunut erikoissairaanhoidon työnjakoasetus määrää tietyille kirurgisille leikkauksille sairaalakohtaiset lukumäärät. Esimerkiksi lonkan ja polven tekonivelleikkauksia pitäisi olla vuodessa 600 kappaletta ja rintasyöpäleikkauksia vähintään 150.
 Jos potilas joutuu menemään isoon ja outoon sairaalaan yksin, se ei ole enää inhimillistä.  Marja-Leena Tuhkanen
 Tämän takia pohjoisen viisi sairaanhoitopiiriä suunnittelevat yhteistä  osuuskuntaa , joka jakaisi asetuksen listaamat leikkaukset sairaaloiden kesken. Lukumäärät täyttyvät Oulun yliopistollisessa sairaalassa, mutta eivät läheskään kaikissa Pohjois-Suomen keskussairaaloissa.
 Jos mitään ei tehdä, keskussairaaloiden leikkausvalikoima uhkaa kaventua ja päivystys heikentyä.
 – Meidän tulee kyetä ohjaamaan potilasvirtoja yli maakunta- ja sairaanhoitopiirien rajojen, jotta myös pienimmissä sairaanhoitopiireissä saavutettaisiin asetuksen edellyttämät lukumäärävaatimukset, sanoo Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin johtaja  Ilkka Luoma .
 Rintasyövän hoitotulokset maan kärkeä – entä jatkossa?
 Potilaalla on terveydenhoitolain mukainen oikeus valita julkisista sairaaloista hoitopaikka, kun hoidon tarve on todettu ja perusteltu. Myös osuuskunnassa potilasvirtojen ohjaaminen perustuisi vapaaehtoisuuteen.
 Tähän liittyy myös riski – mikä saisi esimerkiksi kajaanilaisen potilaan hakeutumaan vapaaehtoisesti leikkaukseen Ouluun tai vastavuoroisesti oululaisen potilaan Kajaaniin?
 – Yhtenä kannustimena on nopeampi hoitoon pääsy. Jo nyt potilaat ovat olleet valmiita liikkumaan esimerkiksi Oulaskankaan ja Oulun yliopistollisen sairaalan välillä, kun he tietävät, että hoidon laatu on sama riippumatta leikkauspaikasta, Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin johtaja Ilkka Luoma kertoo.
 Erikoissairaanhoidon työnjakoasetus määrää tietyille leikkauksille sairaalakohtaiset lukumäärät. Jos vaatimukset eivät täyty, leikkauksia ei voi enää tehdä sairaalassa. Mimmi Nietula / Yle
 Suunnitelman mukaan Kainuun keskussairaala luopuu  rintasyöpä- ja paksusuolensyöpäleikkauksista  (Kainuun Sanomat). Viime vuonna Kainuussa tehtiin 66 rintasyöpäleikkausta. Paksusuolensyöpäleikkauksia tehtiin 12 kappaletta, kun niitä pitäisi asetuksen mukaan tehdä vähintään noin 70 vuodessa. Molemmat syövät leikattaisiin jatkossa Oulun yliopistollisessa sairaalassa.
 – Emme haluaisi luopua mistään, mutta lukumäärät eivät täyty. Tarvitsisimme muilta alueilta 84 rintasyöpäleikkausta lisää vuodessa. Sellaista ei ole osuuskuntavalmistelussa ainakaan vielä luvattu, Kainuun sote-kuntayhtymän johtaja  Maire Ahopelto  sanoo.
 Kainuulaisten huoli on suuri. Tästä kertoo muun muassa se, että Pohjois-Suomen Syöpäyhdistyksen Kajaanin osasto sai lyhyessä ajassa  lähes 1 300 nimeä  (Kainuun Sanomat) adressiin, jolla vaaditaan rintasyöpäleikkausten säilymistä Kainuun keskussairaalassa. Asetuksen  kohtuullistamista  vaativaan adressiin on kertynyt nimiä huomattavasti vähemmän: 77 allekirjoitusta.
 – Rintasyöpäpotilaita on paljon, mutta hoito uhkaa pirstoutua. Kainuun keskussairaalassa hoito on hyvää ja tulokset ovat maan kärkeä, sanoo Kajaanin osaston puheenjohtaja  Marja-Leena Tuhkanen .
 Yhtenä kannustimena on nopeampi hoitoon pääsy.  Ilkka Luoma
 Kainuussa rintasyövän hoidon laatujärjestelmää on hiottu parikymmentä vuotta. Asetus ei vaikuta potilaiden hoitoon, ainoastaan leikkaus tapahtuisi toisessa sairaalassa.
 – Toivomme, että hoitoketju ei katkea. Osaajiemme on mahdollista käydä hoitamassa potilaitaan myös muissa sairaaloissa, eli sama lääkäri kävisi leikkaamassa asiakkaan toisessa sairaalassa osuuskunnan kautta, Maire Ahopelto sanoo.
 Marja-Leena Tuhkanen korostaa, että leikkaustapahtuma on syöpäpotilaalle rankka. Välimatkan takia omaiset eivät välttämättä pääsisi potilaan tueksi sairaalaan.
 – Jos potilas joutuu menemään isoon ja outoon sairaalaan yksin, se ei ole enää inhimillistä, Tuhkanen toteaa.
 Jokainen sairaala luopuisi jostakin toisen hyväksi
 Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin johtaja Ilkka Luoma sanoo ymmärtävänsä kainuulaisten huolen ja harmituksen. Kysymys ei ole siitä, etteikö rintasyöpäleikkausten laatu olisi Kainuussa asianmukaisella tasolla. Leikkauksia ei yksinkertaisesti riitä Pohjois-Suomessa useampaan kuin kolmeen sairaalaan.
 – Sairaaloiden välinen työnjako ja roolittaminen edellyttävät sitä, että jokainen sairaala joutuu luopumaan jostakin toisen sairaalan hyväksi. Muutoin vastassa olisi massiivinen leikkausten keskittyminen Pohjois-Pohjanmaalle, Luoma sanoo.
 Näin leikkaukset jakaantuisivat sairaaloittain Kainuun keskussairaala, Kajaani: lonkan ja polven tekonivelleikkaukset sekä selkäkirurgia. Keski-Pohjanmaan keskussairaala, Kokkola: rintasyöpäleikkaukset, lonkan ja polven tekonivelleikkaukset sekä selkäkirurgia. Lapin keskussairaala, Rovaniemi: rintasyöpä- ja paksusuolisyöpäleikkaukset, lonkan ja polven tekonivelleikkaukset sekä selkäkirurgia. Länsi-Pohjan keskussairaala, Kemi: asetuksen 7. pykälän ulkopuoliset leikkaukset, kuten tyrä- ja sappileikkaukset. Oulun yliopistollinen sairaala: rintasyöpä- ja paksusuolisyöpäleikkaukset, lonkan ja polven tekonivelleikkaukset sekä selkäkirurgia. Munuais-, kilpirauhas- ja eturauhassyöpäleikkaukset.
 Esimerkiksi Keski-Pohjanmaalla Kokkolan keskussairaala ei tekisi jatkossa paksusuolensyövän leikkauksia. Rovaniemellä Lapin keskussairaala joutuisi puolestaan luopumaan muun muassa lonkan ja polven tekonivelten uusintaleikkauksista sekä munuaissyövän leikkauksista.
 – Tässä työnjaossa Kainuussa olisi säilymässä lonkan ja polven tekonivelleikkaukset sekä selkäleikkaukset, jotka eivät jatkuisi ilman sairaaloiden roolittamista ja osuuskunnan ohjausvaikutusta, Luoma sanoo.
 Samalla tavalla esimerkiksi Lapin keskussairaalassa pyrittäisiin lisäämään rintasyövän sekä paksusuolisyövän leikkauksia, jotta asetuksen vaatimukset täyttyisivät. Keski-Pohjanmaan keskussairaalassa puolestaan lisättäisiin rintasyöpäleikkausten lisäksi lonkan ja polven tekonivelleikkauksia.
 Kainuun keskussairaalassa tehdään vuosittain lähes 6 000 leikkausta. Ilman työnjakoa KAKS menettäisi asetuksen piirissä olevat noin 730 leikkausta vuodessa.
 – Joistakin asioista täytyy pyrkiä sopimaan. Emme menettäisi kaikkea, vaan saisimme pitää omat lonkan ja polven tekonivelleikkaukset sekä selkäleikkaukset, ja saisimme niitä mahdollisesti jonkin verran myös lisää, sanoo Kainuun sote-johtaja Maire Ahopelto.
 Enää ei voi jahkailla
 Kajaanilaiset  Ritva  ja  Osmo Korhonen  ovat seuranneet leikkausten ympärillä käytävää keskustelua. Heidän mielestään kainuulaiset tulisi hoitaa lähellä, Kajaanissa. Toisaalta, jos keskittäminen toisi Kajaaniin lisää leikkauksia, olisi se myös hyvä asia.
 – Käyttöä pitää olla, tänne tulisi lääkäreitä ja hoitoon olisi mahdollista päästä ilman pitkää odottamista, Ritva Korhonen sanoo.
 Puoliso Osmo Korhosen mielestä tärkeintä on, että paikalla on ammattitaitoinen henkilökunta.
 – Se on iso tekijä, onnistuuko leikkaus vai tuleeko siinä jokin ikävä häiriö, Korhonen sanoo.
 Kainuun sote-kuntayhtymän johtaja Maire Ahopelto sanoo, että Kainuun keskussairaala tarvitsisi muualta 130 lonkan ja polven tekonivelleikkausta vuodessa, jotta lukumäärävaatimukset täyttyisivät. Selkäleikkauksia tarvittaisiin noin 15 lisää vuodessa. Mimmi Nietula / Yle
 Pohjois-Suomen sairaanhoitopiirit ovat sitoutuneet esittämään työnjakoa hallituksilleen helmikuussa, ja valtuustot päättäisivät asiasta mahdollisesti maaliskuussa. Luoma arvioi  Lääkärilehdelle  aikaisemmin, että osuuskunta voisi olla toiminnassa huhtikuussa.
 Selvää on, että pohjoisen sairaanhoitopiirien on ratkaistava asia nopeasti, sillä asetuksen siirtymäaika päättyi viime heinäkuussa.
 Maire Ahopellon mukaan asetus on hyvin yksiselitteinen, eikä siihen ole luvassa muutoksia. Tosin sosiaali- ja terveysministeriö on jo käynnistänyt selvityksen siitä, miten asetus on vaikuttanut keskussairaaloiden päivystystoimintaan koko maassa.
 – Sen pohjalta voidaan tehdä johtopäätöksiä, onko asetus vaikuttanut toimintoihin positiivisesti vai negatiivisesti, tai mahdollisesti kustannuksiin. Toivottavasti selvityksen valmistuttua asiaa voidaan tarkastella, Ahopelto sanoo.
 Lue lisää:
 Pienet sairaalat on pakotettu kilpailemaan tekonivelpotilaista – samalla leikkausten määrä on alkanut kasvaa huomiota herättävästi
 "Ei erivapauksia" – vaativat hoidot keskitetään, vaikka osa sairaaloista kapinoi loppuun asti

Puolen Suomen sairaalat jakavat leikkauksensa – veitsen alle voi joutua 200 kilometrin päähän, mutta hoitoon pääsisi nopeammin


Yhdysvaltain erityislähettiläs matkustaa keskiviikkona Pohjois-Korean Pjongjangiin, kertoo Yhdysvaltain ulkoministeriö.
 Erityislähettiläs  Stephen Biegunin  matkan tarkoituksena on pohjustaa Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  tulevaa huipputapaamista. Lisäksi osapuolten on tarkoitus viedä eteenpäin maiden suhteiden uudistamista ja Korean niemimaan ydinaseriisuntaa, johon Trump ja Kim ilmoittivat sitoutuvansa edellisessä tapaamisessaan kesäkuussa.
 Trumpin ja Kimin seuraavan tapaamisen paikkaa ja aikaa ei ole vielä vahvistettu. Todennäköisenä tapaamispaikkana on pidetty Vietnamia.

Yhdysvaltain erityislähettiläs matkustaa Pohjois-Koreaan pohjustamaan Trumpin ja Kimin tapaamista


Summary: Puhe oli alun perin määrä pitää jo viime viikolla.

Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trumpin  on määrä pitää vuosittainen kansakunnan tilaa koskeva puheensa kongressille paikallista aikaa tiistai-iltana eli varhain keskiviikkona Suomen aikaa.
 Puhe oli alun perin määrä pitää jo viime viikolla, mutta kongressin edustajainhuoneen demokraattipuhemies  Nancy Pelosi  pyysi Trumpia lykkäämään puhetta turvallisuushuoliin vedoten liittovaltion hallinnon ollessa vielä suljettuna. Hallinnon sulku päättyi toissa viikolla.
 Puheen viivyttämisen katsottiin olevan yksi Pelosin keino saada Trump taipumaan hallinnon avaamiseen ilman tämän hamuamaa rahoitusta Meksikon rajamuuria varten.
 Jokavuotinen State of the Union -puhe on presidenteille yksi vuoden tärkeimmistä tilaisuuksista, sillä suorana televisioitavaa puhetta ovat paikalla kuulemassa sekä senaatti että edustajainhuone ja muitakin Yhdysvaltain hallinnon huomattavia henkilöitä.
 Valkoisen talon lehdistöpäällikkö  Sarah Sanders  on sanonut, että Trump odottaa kovasti tilaisuuttaan puhua yhdysvaltalaisille.

Trump pitää kansakunnan tilaa koskevan puheensa tiistai-iltana


Summary: David Bernhardt on työskennellyt tammikuun alusta saakka virkaa tekevänä sisäministerinä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on nimittämässä maan uudeksi sisäministeriksi  David Bernhardtin . Trump ilmoitti nimityssuunitelmistaan Twitterissä maanantaina.
 – David on tehnyt mahtavaa työtä saapumisestaan asti, Trump kirjoitti twiitissään.
 Bernhardt on työskennellyt tammikuun alusta saakka virkaa tekevänä sisäministerinä. Tuolloin edellinen sisäministeri  Ryan Zinke  jätti paikkansa.
 New York Timesin mukaan sekä öljyteollisuus että republikaanit ovat ottaneet nimityksen iloisina vastaan.
 – Se on mahtava veto. Kukaan ei ole niin kokenut kuin hän. Odotan innolla työskentelyä hänen kanssaan, hehkutti utahilaisedustaja  Rob Bishop , joka oli Timesin mukaan myös yksi mahdollisista nimistä uudeksi sisäministeriksi.
 Bernhardt on urallaan työskennellyt myös öljy-yhtiöiden lobbarina.
 – Bernhardt tuntee ministeriön hyvin ja ymmärtää sen roolin energia-asioissa. Työskentelemme mielellämme ministeriön kanssa jatkaaksemme maamme talouden kasvua ja parantaaksemme amerikkalaisten elämää, yksityisten öljy-yhtiöiden yhdistyksen toimitusjohtaja  Barry Russell  sanoi lausunnossaan.

Trump ilmoitti sisäministerinsä nimittämisestä Twitterissä – "David on tehnyt mahtavaa työtä"


Summary: Lihavuuteen liittyvien syöpien määrä on kasvanut 25–49-vuotiaiden keskuudessa.

Lihavuuteen liittyvien syöpäsairauksien määrä kasvaa nuorten aikuisten keskuudessa, kertoo maanantaina julkaistu American cancer societyn analyysi.
 Analyysissä tutkittiin yhteensä lähes 15:ttä miljoonaa syöpätapausta Yhdysvalloissa vuosien 1995 ja 2014 välillä. Tutkimuksessa oli mukana 30 erityyppistä syöpää, joista 12 oli liikalihavuuteen liittyviä.
 Brittiläisessä lääketieteen aikakauslehdessä  The Lancetissa  julkaistun analyysin mukaan syövän esiintyvyys on kasvanut ennen kaikkea kuudessa lihavuuteen liittyvässä syövässä: luuytimen syöpä, paksusuolen syöpä, kohdunrungon syöpä sekä sappirakko-, munuais- ja haimasyöpä.
 Näiden syöpien määrä on kasvanut 25–49-vuotiaiden keskuudessa ja ennen kaikkea tuon ikäluokan nuoremmissa sukupolvissa, analyysi kertoo.
 – Lihavuuteen liittyvän syövän riski kasvaa nuorempaan sukupolveen päin. Tämä voi pysäyttää tai kääntää päinvastaiseen suuntaan sen edistyksen, jota syöpäkuolemien vähentämiseksi on saatu aikaan viime vuosikymmeninä, sanoo yksi analyysin kirjoittajista,  Ahmedin Jemal   CNN :lle.
 CNN:n mukaan edellä mainitut kuusi syöpäsairautta on yleensä tavattu vanhemmilla potilailla, 60–70-vuotiailla. Näitä siis kuitenkin löytyy enemmän ja enemmän nuoremmilta ihmisiltä. Samaan aikaan yleisesti ottaen syöpää sairastavien määrät ovat vähentyneet miesten osalta ja naisten osalta saatu vakaantumaan, Jemal kertoo.
 Hälytyskellojen pitäisi soida
 Clevelandilaisen Case Western Reserven yliopiston onkologi  Nathan Berger  toivoo CNN:n haastattelussa, että tämä analyysi soittaisi hälytyskelloja sekä tavallisilla kansalaisilla että päätöksentekijöillä.
 – Ihmisten pitää ymmärtää, että ei ole milloinkaan hyvä olla ylipainoinen. Et voi sanoa, että "onpa söpö ja pulska pikkulapsi, mutta älä huoli, sillä hän kasvaa siitä yli". Sen pulskan pojan ylipaino voi olla jo mahdollistamassa syövän tuloa, Berger sanoo.
 Texasin yliopiston syöpäkeskuksen professori  George J. Chang  on samoilla linjoilla Bergerin kanssa.
 – Lapsuuden lihavuus on selkeä enne aikuisiän liikalihavuudesta. Se korostaa sitä, kuinka tärkeää on taistella lihavuutta vastaan paremman ruokavalion ja liikunnan kautta. Niiden pitäisi olla ensisijaisia kaikissa terveyspoliittisissa ohjeistuksissa, Chang sanoo CNN:lle.
 Chang kuitenkin sanoo, ettei pidä täysin yleistää epidemiologisen tutkimuksen pohjalta.
 – Tätä tutkimusta ei tehty näyttääkseen toteen syy-seuraussuhdetta. Tiedämme, että on olemassa paljon asioita, jotka liittyvät sekä syöpään että lihavuuteen. Tällaisia asioita ovat esimerkiksi huono ruokavalio sekä liikunnan puute. Se, kuinka paljon tuollaiset asiat vaikuttavat syöpään, on vähemmän selvää.
 39 prosenttia aikuisista ylipainoisia
 Maailman terveysjärjestön  WHO :n mukaan maailmassa oli vuonna 2016 yli 1,9 miljardia ylipainoista aikuista. Näistä 650 miljoonaa oli liikalihavia. Prosentuaalisesti tämä tarkoittaa sitä, että 39 prosenttia aikuisista ihmisistä oli ylipainoisia vuonna 2016. Liikalihavia oli 13 prosenttia.

Amerikkalaistutkimus: Lihavuuteen liittyvien syöpäsairauksien määrä kasvaa nuorten aikuisten keskuudessa


Suomalaisten radionkuuntelu on pysynyt ennallaan, selviää Finnpanelin tekemästä kansallisesta radiotutkimuksesta.
 Viime vuonna radiota kuunteli päivittäin 71 prosenttia ja viikoittain 92 prosenttia suomalaisista. Päivittäin radiota kuunneltiin keskimäärin kaksi tuntia ja 48 minuuttia. Luvut ovat pysyneet liki samoina viime vuodet.
 Tutkimuksen mukaan radion kuunnelluin hetki oli arkiaamuisin kello kahdeksalta, jolloin radio tavoitti keskimäärin 1,2 miljoonaa kuulijaa.
 Eniten kuunteluminuutteja keräsi edelleen Ylen Radio Suomi, joka sai liki kolmanneksen kaikesta radionkuuntelusta. Toiseksi kuunnelluin oli Radio Nova ja kolmantena oli Yle Radio 1.
 Radiota kuunnellaan yhä eniten perinteisestä radiovastaanottimesta. Kännykällä radiota kuunteli alle 45-vuotiaista joka kolmas ja yli 45-vuotiaista joka kymmenes vastaaja.
 Kansallisessa radiotutkimuksessa seurataan päiväkirjamenetelmällä lähes 21 000 suomalaisen radionkuuntelua.
 Finnpanelin tutkimuksen  mukaan vuonna 2017 radiota kuunneltiin keskimäärin muutama minuutti enemmän kuin viime vuonna, 2 tuntia ja 56 minuuttia.

Radio pitää pintansa - kännykällä kuuntelijat ovat edelleen vähemmistössä


Summary: Kunnan on myös otettava kunnossapito itselleen, jos se ei asukkailta onnistu.

Lain mukaan myös omakotitaloasukkaan tulee hoitaa jalkakäytävän talvikunnossapito talonsa kohdalla. Asia on kuitenkin monimutkainen, koska kunta voi ottaa vastuun itselleen.
 – Pientalojen omistajat eivät välttämättä edes tunne tätä lakia, koska valtaosalla omakotitaloista kunta on ottanut jalkakäytävän talvikunnossapidon itselleen, sanoo Omakotiliiton talous- ja kehityspäällikkö  Katja Keränen .
 Laki velvoittaa kunnan ottamaan pientalovaltaisten alueiden jalkakäytävät vastuulleen myös silloin, jos talvikunnossapito ei jakaudu asukkaiden kesken tasapuolisesti tai jos kunnossapitoa ei saada pidettyä riittävällä tasolla.
 Käytännössä omakotitalon asukkaan kannattaa selvittää oman alueensa tilanne kunnalta. Esimerkiksi valtaosassa Turkua omakotitaloasujan todennäköisesti ei tarvitse huolehtia jalkakäytävästä.
 – Turussa on tehty poliittinen päätös, että kaupunki hoitaa pientalovaltaiset alueet, sanoo kaupungin kunnossapitopäällikkö  Mari Helin .
 Turun keskustassa valtaosa jalkakäytävistä kuuluu kuitenkin taloyhtiöille.
 Lain mukaan talvikunnossapitoon kuuluu lumen puhdistus, liukkauden torjunta ja hiekoitushiekan poistaminen keväällä.

Kenelle kuuluu jalkakäytävän kolaaminen omakotitalon kohdalla? Lain mukaan asukkaalle, mutta useimmiten kunnalle


Summary: Proteiinin ja vitamiinien vähyys väijyvät vanhusta, kun ruoka ei maistu. Gerontologinen ravitsemus -yhdistys toivoo, että kuntiin ja laitoksiin palkattaisiin vanhusten ravitsemukseen erikoistuneita asiantuntijoita.

Vain muutamassa kunnassa on tarjolla vanhuksille tarkoitettua ravitsemusterapiaa. Gery ry:n toiminnanjohtaja  Merja Suominen  kertoo, että Vantaalla on yksi ravitsemusterapeutti ja Helsingissä kolme. Suomisen mukaan tarvittaisiin suurta suunnanmuutosta.
 Vanhusten ruokailu saattaa kärsiä esimerkiksi muistisairauden takia. Myös lääkitys ja masennus voivat viedä ruokahalua.
 – Ongelmia tulee silloin, kun vanhuksen syöminen ei onnistu. Kannattaa miettiä, miten ruokailu järjestetään. Vuoteeseen syöttäminen ole kovin suositeltavaa. Pitäisi olla kivoja yhteisiä ruokailutiloja, joissa syöminen muistuu mieleen.
 Merja Suominen kertoi Radio Suomen Päivässä, että monissa laitoksissa ruokavalion laatu on hyvällä tasolla.
 – Kaikissa laitoksissa ei tiedosteta, että hyvä ruoka on myös hyvää hoitoa. Toisaalta on myös paikkoja, joissa ymmärretään, että ruokailuhetki on sekä hyvän mielen tuottamista että hyvää hoivaa.
 Toiminnanjohtaja Merja Salminen kertoo nähneensä myös hoitopaikkoja, joissa on mietitty, miten tilat järjestetään, miten ruoka tuodaan ja tarjoillaan.
 – Silloin sängylläkin voidaan tuoda ruokailijoita silloin tällöin yhteiseen tilaan. Muistisairaallakin on tunteet ja kokemus jäljellä. Se ei katoa.
 Gery ry viettää parhaillaan Voimaa ruuasta -viikkoa. Viikon tavoitteena on myös kannustaa ikäihmisen omaisia ja tuttavia lähteä yhdessä ruokailemaan, sillä ruokailulla on myös sosiaalinen ulottuvuus.
 Merja Salmisen mielestä omaisten kannattaisi kiinnittää huomiota kotona asuvien ikäihmisten ruokailuun ja miettiä, miten voisi tukea hänen ruokavaliotaan. Voisi tehdä ruokaa yhdessä, käydä ruokaostoksilla tai auttaa käyttämään kauppakassipalveluita.
 Lue myös:
 Ratsaa rohkeasti mummosi jääkaappi! Moni vanhus syö liian vähän ja ravinneköyhästi: “Äiti sanoi juoneensa koko päivänä vain lasin mehua”
 Suurin osa kotona asuvista vanhuksista on aliravittuja – tutkijat löysivät kolme riskitekijää, jotka ennakoivat ongelmia
 Ylen selvitys: Vanhusten ravitsemus oli retuperällä Mehiläisen hoivakodissa – letkuruokinnassa ollut asukas ei saanut ravintoa 18 tuntiin

Tarjoa ruuanlaitto- ja ruokaseuraa ikääntyvälle läheiselle – "Kaikissa laitoksissa ei tiedosteta, että hyvä ruoka on myös hyvää hoitoa"


Summary: Vaaleihin valmistautuvat kansalaiset joutuvat pohtimaan, kestääkö Antti Rinteen terveys vaalikampanjan ja mahdollisen pääministeriyden rasitukset. Juttusarja käsittelee vaali-ilmiöitä.

SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  julkaisi eilen Facebookissa kysymyksiä herättävän päivityksen. Hän kertoi olevansa voiton puolella ja totesi, että “sairauden hoitojakso on ohi”.
 Viestistä ei käy yksiselitteisesti ilmi, onko Rinne yhä sairaalassa vai ei. Häntä ei ole kuitenkaan kotiutettu vielä. Rinne on kuntoutuksessa. Se tapahtuu yhä laitoksessa.
 Satunnainen vaalitarkkailija Juttusarja kommentoi ja analysoi kevään vaalikampanjoiden käänteitä. Sarja jatkuu eduskuntavaalien ja eurovaalien ajan.
 SDP näyttää luottavan siihen, että Rinne kestää kampanjan rasitukset
 Mielipidetiedustelujen mukaan SDP on tällä hetkellä maan suurin puolue. Sen puheenjohtajana Antti Rinne on potentiaalinen pääministeriehdokas.
 SDP:n varapuheenjohtaja  Sanna Marin  julisti puolueen vaalistartissa runsas viikko sitten, että muutos alkaa 14. huhtikuuta, kun SDP:stä tulee suurin puolue ja Antti Rinteestä pääministeri.
 Sosialidemokraatit lähtevät siis siitä, että nimenomaan Antti Rinne on puolueen ehdokas seuraavaksi pääministeriksi. Ilmeisesti puolueen johto on varma siitä, että Rinteen kunto kestää vaalikampanjan ja jopa pääministeriyden rasitukset.
 Julkisuuteen annettujen tietojen perusteella tuo päätelmä vaikuttaa toistaiseksi uskaliaalta.
 Jos SDP katsoo, että eduskuntavaali on pääministerivaali, puolueen pitäisi nyt antaa äänestäjille tarkat tiedot ehdokkaansa terveydentilasta. Asiasta tähän mennessä julkistetuissa tiedoissa on oleellisia aukkoja.
 Ennen kaikkea sepelvaltimotukokseen ja sen seurauksiin liittyvät oleelliset yksityiskohdat jäävät avoimiksi. Myös poikkeuksellisen pitkä sairaalahoito nostaa pohdittavaksi monia kysymyksiä.
 Antti Rinne ei ole julkistanut kaikkia oleellisia tietoja sairaudestaan
 Antti Rinne sairastui Espanjassa vuodenvaihteen tienoilla. Hän on julkistanut sairastumisestaan ja saamistaan hoidoista tietoja kolmeen otteeseen.
 Kertomansa mukaan Rinne poti Espanjassa keuhkokuumeen ja sepelvaltimon tukoksen. Rinne on myös todennut, että hänen tilaansa on lisäksi heikentänyt sairaalainfektio.
 Sepelvaltimon tukos havaittiin kuitenkin vasta Suomessa, jonne Rinne palasi 11. tammikuuta. Kotimaassa Rinteelle tehtiin pallolaajennusleikkaus.
 Esimerkiksi seuraavat seikat eivät käy ilmi Antti Rinteen julkistamista tiedoista: Milloin ja kuinka pahoin sepelvaltimo tukkeutui? Edelsikö keuhkokuume tukosta, vai laukaisiko tukos keuhkokuumeen? Onko sepelvaltimotukos vaurioittanut Rinteen sydänlihasta?
 Nämä ovat sairauteen liittyviä yksityiskohtia, mutta hyvin oleellisia paitsi potilaan tämän hetkisen kunnon, myös hänen tulevan kuntonsa ja suorituskykynsä arvioimisessa.
 Sepelvaltimotukos vaurioittaa sydänlihasta
 Pitkän uran tehneen kardiologin mukaan useita päiviä kestävä sepelvaltimotukos aiheuttaa yleensä arpeutuman sydänlihakseen. Siitä seuraa sydämen vajaatoiminta, joka heikentää potilaan fyysistä suorituskykyä pysyvästi.
 Kertoessaan vakavasta sairastumisestaan Antti Rinne on Facebook-päivityksissään käyttänyt sanaa sepelvaltimotukos. Kysyin sydäntautien asiantuntijalta myös, mitä käsite sepelvaltimotukos tarkoittaa.
 Lääkärien kielenkäytössä se tarkoittaa tilannetta, jossa verenkierto pysähtyy täysin. Siitä johtuva hapenpuute aiheuttaa aina sydäninfarktin eli vaurion sydänlihakseen.
 Silloin, kun verisuonessa on vielä aavistus virtaamaa – esimerkiksi kaksi prosenttia normaalista – kyse on dynaamisesta tukoksesta. Tällöin suurta infarktia ei synny.
 Kun lääkäri puhuu sepelvaltimon ahtaumasta tai kaventumasta, kyse ei ole infarktista, vaan läheltä piti -tilanteesta.
 Pitkä sairaalahoito ja kuntoutus herättävät paljon kysymyksiä
 Koska Antti Rinteen sairaalahoito on kestänyt kuukauden, on selvää, että hän on potenut poikkeuksellisen vaikean sairauden. Potilas, jolle on tehty pallolaajennus, pääsee useimmiten kotiin jo operaation jälkeisenä päivänä, joka tapauksessa alle viikossa.
 Pallolaajennushoidon saanut potilas kuntouttaa yleensä itseään kotona lääkärin antamien ohjeiden mukaan. Lääkäri antaa kullekin toipilaalle henkilökohtaiset kuntoutusohjeet. Esimerkiksi kuntoutuksen rasittavuuden aste ja kesto määritellään potilaan kunnon mukaan.
 Vaikka Antti Rinne on saanut hoitoa moneen vaivaan yhtä aikaa, hänen saamansa sairaalahoito on kestänyt poikkeuksellisen pitkään. Se, miksi sairaalahoito kesti kuukauden päivät, on yhä mysteeri.
 On perusteltua kysyä, onko hoidon pituus johtunut hänen sydänvaivoistaan, sairaalainfektiosta, vai kenties jostain aivan muista syistä? Edelleen on aiheellista kysyä, miksi Rinteen kuntoutus ei tapahdu hänen kotonaan?
 Tulisiko pääministeriehdokkaiden julkistaa lääkärintodistukset terveydentilastaan?
 Omaa terveydentilaa koskevat tiedot ovat jokaisen kansalaisen yksityisasioita, niillä on hyvin vahva suoja. Maan johtavien poliitikoiden kohdalla yksityisyyden suoja ei ole kuitenkaan samanlainen kuin kansalaisilla keskimäärin.
 Tasavallan presidentti julkistaa säännöllisin väliajoin lääkärinlausunnon terveydentilastaan. Tähän käytäntöön siirryttiin Suomessa Urho Kekkosen presidenttikauden päätyttyä. Osasyynä tähän käytäntöön siirtymiseen oli aikanaan se, että presidentin valinta muutettiin suoralla kansanvaalilla tapahtuvaksi.
 Pääministeriltä tai pääministeriehdokkailta vastaavaa säännöllistä lääkärinlausuntoa ei edellytetä, vaikka pääministeriys on Suomen poliittisessa järjestelmässä raskain ja stressaavin työtehtävä. Pääministerin työn vaativuus ja kuormittavuus on kasvanut Suomen EU-jäsenyyden aikana huomattavasti.
 Korkeissa poliittisissa tehtävissä olevat henkilöt julkistavat yleensä oma-aloitteisesti tietoja vakavista, tehtäviensä hoitoon vaikuttavista sairauksistaan.
 Puolueet eivät voi ulkoistaa pääministerin valintaa äänestäjille
 Suurimmilla puolueilla on jo vuosien ajan ollut tapana korostaa, että eduskuntavaalit ovat pääministerivaalit. Näin asia ei tosiasiassa ole.
 Kansalaiset eivät äänestä vaaleissa pääministeristä, vaan valitsevat kansanedustajia. Esimerkiksi SDP:n nykyistä puheenjohtajaa Antti Rinnettä voivat äänestää vain uusimaalaiset.
 Mikään säädös ei edellytä, että pääministerin täytyy edustaa vaaleissa suurimmaksi nousevaa puoluetta. Tästä käytännöstä puolueet ovat sopineet keskenään. Laki ei myöskään määrää, että pääministerin tulee olla puolueen puheenjohtaja.
 Esimerkiksi Mauno Koivisto nousi sekä Suomen pääministeriksi että presidentiksi, vaikkei hän ollut missään vaiheessa kansanedustaja.
 On tietysti luonnollista ja ymmärrettävää, että suurimman puolueen asemaan vaaleissa johtanut henkilö on etusijalla, kun pääministeriä valitaan. Puolueet eivät voi kuitenkaan ulkoistaa pääministerin valintaa äänestäjille.
 Jos maan suurimmat puolueet ovat aidosti sillä kannalla, että edessä olevat eduskuntavaalit ovat myös pääministerivaalit, tuohon kisaan osallistuvien puolueiden tulisi nimetä pääministeriehdokkaansa hyvissä ajoin. Kunkin pääministeriehdokkaan pitäisi myös julkistaa oma ehdotuksensa tulevaksi hallitusohjelmaksi.
 Siinä tapauksessa olisi myös suotavaa, että kukin noista puolueista julkistaisi lääkärin lausunnon ehdokkaansa terveydentilasta. Vastuuta pääministerin valinnasta ei pidä sälyttää äänestäjille, jollei heillä ole noita tietoja käytettävissään.
 Vastuu pääministeriehdokkaiden valinnasta on täysin puolueilla. Virallisesti lopullisen pääministerin valinnan tekee eduskunta ja tehtäväänsä hänet nimittää Tasavallan presidentti.
 Jos puolueet haluavat tehdä eduskuntavaalista pääministerivaalin, niiden tulisi tehdä aloite lainsäädännön muuttamiseksi niin, että kansalaisilla olisi mahdollisuus äänestää pääministeriehdokkaista.
 https://yle.fi/uutiset/3-10619955

Satunnaisen vaalitarkkailijan analyysi: Antti Rinne ei kerro kaikkea sairaudestaan – Tiedot pitäisi julkistaa, jos Rinne pyrkii pääministeriksi


Summary: Tupakoiminen kuuluu katukuvaan, sillä berliiniläiset eivät juuri piittaa tupakointikiellosta, kirjoittaa Dan Ekholm.

Berliini on kuin aikakone. Ihmiset polttavat lähes kaikkialla ja tupakansavua on vaikea välttää.
 Tilastojen mukaan joka kolmas berliiniläinen (32,2 prosenttia) polttaa tupakkaa.
 Jatkuva polttaminen näkyy selvästi Berliinin katukuvassa, sillä berliiniläiset eivät myöskään piittaa kovin paljon tupakointikiellosta. Päivittäin joku polttaa vieressäsi metron tai lähijunan laiturilla – vaikka se on kiellettyä.
 Viime viikolla kotitaloni parkkihallissa rakennusmiehet polttivat. Joskus joku on polttanut hississäkin.
 Polttaminen ei tietenkään  ole sallittua myöskään työpaikoilla. Sen takia kaikki polttavat pääovien edessä.
 Koska niin moni polttaa, sillä on oikeasti merkitystä. Mihin tahansa menetkin, joudut sukeltamaan savupilven läpi, ennen kuin pääset sisään – tai ulos – julkisesta rakennuksesta.
 Passiiviselta tupakoinnilta välttyminen on siis Berliinissä huomattavasti vaikeampaa kuin esimerkiksi Helsingissä.
 Vaikka tupakointi näkyy Berliinissä liki kaikkialla, savutellaan  Berliiniä ympäröivässä Brandenburgin osavaltiossa  vieläkin enemmän. Siellä väestöstä 42,6 prosenttia polttaa.
 Valtakunnallisesti luku on 28,3 prosenttia. Vähiten poltetaan Hessenin osavaltiossa eli Frankfurtin seudulla. Siellä vain 18,1 prosenttia väestöstä polttaa.
 Vertailun vuoksi mainittakoon, että  Suomessa 13 prosenttia väestöstä polttaa .
 Jotta ongelma saataisiin  kuriin, haluaa Berliinin senaatti, eli Berliinin osavaltion hallitus, tiukentaa tupakkalakeja.
 Nyt kaupunkiin harkitaan tupakkaruutuja. Niitä ei voisi sijoittaa ainakaan sairaalan pääsisäänkäynnin eteen.
 Ruokaravintoloissa ei ole saanut polttaa enää kymmeneen vuoteen, mutta baareissa tupakoiminen sen sijaan on yhä sallittua. Tupakoimista varten on kuitenkin oltava erillinen tupakkaosasto.
 Kaikkialle tupakkatilaa ei suinkaan tarvitse rakentaa: jos baarin pinta-ala on alle 75 neliömetriä, voi sisällä polttaa vapaasti.
 Jos haluaa välttyä tupakansavulta, ei pieniin mukaviin baareihin kannata mennä. Ulko-ovella siitä varoittaa teksti ”Raucherlokal”, eli tupakoitsijatila.
 Ylen kirjeenvaihtajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Ranska:  Ranskalaisnaiset eivät romahda kirjailijamiehen kommenteista – heillä ei ole aikaa, sillä heidän on kamppailtava asemastaan työelämässä Argentiina:  Talouskriisi on päällä, mutta jokaisen argentiinalaisen on päästävä rantalomalle – paahteiseen kaupunkiin jäävät katsovat muiden lomailua televisiosta Venäjä:  Moskovassa meikinpoistoaine ja juusto voivat aiheuttaa raskaan pettymyksen, mutta yhteen voi luottaa – nimittäin mustikkakeittoon
 Asenteet polttamiseen ovat  muuttuneet Euroopassa nopeasti.
 Muistan, kuinka raportoin Norjasta 1. kesäkuuta 2004, kun maa kielsi tupakanpolton ravintoloissa. Norja oli Irlannin jälkeen toinen Euroopan maa, joka kielsi tupakanpolton ravintoloissa ja baareissa.
 Norjalaiset olivat huolestuneita siitä, että ravintoloissa alkaisi haistaa pahalle, esimerkiksi hielle, kun tupakansavu ei enää peittäisi muita hajuja ja tuoksuja.
 Asiasta keskusteltiin Suomessakin. Pelättiin, että ravintolat ja baarit menevät konkurssiin, jos ihmiset eivät enää saa polttaa.
 Lomamatkallani Berliinissä  1990-luvun puolivälissä minun piti käydä pankissa lunastamassa matkashekkejä.
 Commerzbankin miesvirkailija poltti samalla, kun hän laski rahojani. Hän puhalsi savua ulos tiskin yli suoraan asiakkaan naamaan. Enää tätä ei Berliinissä sentään tapahtuisi – mutta ei täällä käytetä enää matkashekkejäkään.
 Mietin, milloin olen tullut näin herkäksi tupakansavulle.
 Kun aloitin kesätoimittajana Ylellä, ihmiset polttivat vielä sekä työhuoneissa että käytävillä. Itse menin vapaaehtoisesti ravintolaan tai baariin niin Suomessa kuin Saksassakin, vaikka sain päänsärkyä tupakansavusta ja vaatteeni haisivat.
 Myös oma asenteeni on muuttunut yllättävän nopeasti. Se mikä oli hyväksyttävää käytöstä 25 vuotta sitten, ei sitä enää ole.
 Ja nykyisin rakennusmiehen savuttelu parkkihallissa ärsyttää minua.
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Kreikkalaiset polttavat kahviloissa ja työpaikoilla tupakkalaista huolimatta – "Tupakointikielto on rasismia"

Kiellettyä tai ei, Berliinissä tupakansavua on vaikea välttää


Summary: Aggressio on yksi ihmisen perustunteista eikä se itsessään ole hyvä tai paha.

Kuka tahansa osaa suuttua. Se on helppoa. Mutta osata olla oikealla tavalla sopivasti vihainen oikeasta asiasta oikealle henkilölle, siinä on taito, sanoi filosofi  Aristoteles .
 Jos aggressiota ei osaa kanavoida rakentavasti, se saattaa olla todella vahingollista, kuvaavat psykoterapeutit  Terhi Ketola-Huttunen  ja  Heli Pruuki .
 He ovat kirjoittaneet kirjan Vihainen nainen, joka käsittelee erityisesti  naisten aggressiota . Naisille on edelleen usein vaikeaa hyväksyä vihaisia tunteitaan saati purkaa niitä oikein.
 Vinkkejä oman aggressiotyypin tunnistamiseen löytyy artikkelin lopusta.
 Jos aggressiota ei osaa kanavoida rakentavasti, se saattaa olla todella vahingollista. Unsplash
 Aggressio voi olla tuhoavaa väkivaltaa tai positiivista elämänvoimaa
 Aggressio on yksi ihmisen perustunteista, kuten ilo, suru, seksuaalisuus ja pelko. Tunteena aggressio ei ole itsessään hyvää eikä pahaa, vaan se riippuu siitä, kuinka sen kanavoi ulos päin.
 Ihminen tarvitsee aggressiota myös energiakseen. Sitä tarvitaan jo siihen, että jaksaa nousta aamulla sängystä ylös ja laittaa asioita tapahtumaan silloinkin, kun on väsynyt tai ei jaksa.
 Usein negatiivisen aggressiokäyttäytymisen taustalta löytyy vaillejäämisen kokemusta, surua, pelkoa ja kipua.
 – Jos suruun ei ole kosketusta, käy usein niin, että elämän varrella se käsittelemätön suru saattaa laueta hirveinä aggressio- tai suuttumuskohtauksina. Aggressio tulee siinä suojaamaan sitä kipeää herkkää ydintä, Ketola-Huttunen sanoo.
 Kasvatus tekee edelleen pojista kovia ja tytöistä hoivaajia
 Aggression kanavoimiseen vaikuttavat kasvatus ja kulttuuri. Lapsena opitut tunnetaidot näkyvät aikuisuuteen asti.
 Usein sukupuoli määrittelee edelleen sitä, mitä tunteita ja miten lapsi saa näyttää. Pojat eivät saa olla herkkiä, surullisia tai itkuisia. He joutuvat sen takia hyvin usein kanavoimaan oman surunsa aggressiiviseen käytökseen, pahimmillaan väkivaltaan.
 Ketola-Huttusen ja Pruukin mukaan tytöiltä kiukku, suuttumus ja aggressio puolestaan kielletään usein jo ihan pienenä. Tytöistä kasvatetaan hillittyjä hoivaavia pikkuäitejä. Se saattaa johtaa siihen, että nainen ei aikuisenakaan uskalla sanoa ei.
 – Suomessa on on hyvin paljon masentuneita ja erityisesti masentuneita naisia. Masennus on usein kiellettyjä aggression tunteita ja myös sitä surua ja kipua mitä ei ole pystyny käsittelemään aktiivisesti, Pruuki kertoo.
 Passiivinen aggressio ilmenee usein mykkäkouluna. Unsplash
 Epäsuora ja passiivinen aggressio ilmenevät juoruamisena ja mykkäkouluna
 Aggressiota on monta eri tyyppiä.  Epäsuora aggressio  ilmenee ulospäin, mutta sen osoite on väärä. Se voi näkyä esimerkiksi niin, että puhutaan pahaa selän takana siitä tyypistä joka ei ole juuri nyt paikalla.
 Passiivinen aggressio  voi näkyä muun muassa tietoisena ulkopuolelle jättämisenä tai tervehtimättä jättämisenä. Se voi olla myös katsekontaktin välttämistä.
 Yksi tutuimmista passiivisen aggression muodoista on mykkäkoulu. Se voi olla myös vaikka ovien paiskomista tai tietyn perheenjäsenen pyykkien ryttäämistä. Eli tunnetta ei ilmasta suoraan, mutta ilmaistaan kuitenkin.
 Itseen kääntyvä aggressio on pahimmillaan itsemurhayrityksiä ja viiltelyä
 Itseen käännetty aggressio  kohdistuu ihmiseen itseensä. Silloin kyse on tunteesta, jota ihminen ei ole osannut tai uskaltanut ilmaista oikeaan kohteeseen.
 Tunne kääntyy itseä kohti.
 – Samoin voi toimia suru ja pettymys. Kun sen pitäisi tulla pihalle, niin se pakkautuukin sisälle itseen, Ketola-Huttunen kuvaa.
 Tällöin ihminen esimerkiksi puhuu itselleen piinaavan rumasti ja arvostelevasti. Pahimmillaan itseen käännetty aggressio voi johtaa itsemurhayrityksiin ja viiltelyyn.
 Tuhoava aggressio on fyysistä tai henkistä väkivaltaa
 Jos omasta aggressiosta ei ole tietoinen, se voi purkautua  tuhoavana aggressiona . Suorana ilmenevä tuhoava aggressio on esimerkiksi fyysistä väkivaltaa toista ihmistä kohtaan.
 Yleisimmin tuhoava aggressio ilmenee kuitenkin emotionaalisena tai henkisenä väkivaltana, joka voi olla esimerkiksi haukkumista, vähättelyä, ivaamista tai rumaa puhetapaa.
 Jos on huolissaan siitä, että käyttää muihin ihmisiin emotionaalista tai fyysistä väkivaltaa, kannattaa hakea apua.
 Myönteinen aggressio on kykyä sanoa kyllä, mennä kohti unelmia ja kykyä iloita
 Mutta se negatiivisista aggression muodoista.  Myönteinen aggressio  on kykyä ilmaista omaa halua ja se auttaa rakentamaan yhteyttä toisiin ihmisiin, olemaan selkeä ja rehellinen.
 Myönteinen aggressio tukee myös tervettä seksuaalisuutta ja kykyä sanoa asioille selkeästi kyllä ja ei.
 – Terve seksuaalisuus onnistuu vain hyvien rajojen avulla – uskallanko sanoa ei ja kyllä niille asioille, joita haluan tai en halua, Ketola-Huttunen korostaa.
 Terhi Ketola-Huttunen ja Heli Pruuki summaavat, että myönteinen aggressio on usein myös sitä, että uskaltaa elää täydellä potentiaalillla. Silloin pystyy nauttimaan elämästä ja antaa luvan olla täynnä iloa, onnea ja onnistumista silloin kun on sille paikka.
 Eli sen muistamista, että tämä elämä ei ole kenraaliharjoitus, vaan se tapahtuu tässä ja nyt.
 Vinkkejä, joilla voit tutustua omaan aggressioosi:
 Mieti, mikä aggression ilmaisun tyyleistä on sinulle tutuinta: epäsuora, passiivinen, itseen kääntyvä tai tuhoava?
 Mieti, keneltä lapsuuden perheen jäseneltä olet kenties kopioinut tapaasi käsitellä aggressiota.
 Oletko oppinut vaikeiden tunteiden ilmaisua suoraan ja rakentavasti?
 Pohdi onko myönteinen aggressio sinulle tuttua ja miten voisit pyrkiä lisäämään sitä elämässäsi.
 Pidä aggressiopäiväkirjaa: kirjaa parin viikon ajan ylös kaikki aggressiosi. Näin tulet tietoiseksi siitä, mihin asioihin ja millaisissa tilanteissa harmistut, suutut tai raivostut. Pohdi ja kirjaa, mikä kaikki vaikutti tunnereaktioosi ja mitä kiukullesi teit: miten purit sitä tai minne sen piilotit?
 Mieti, mille asioille haluat sanoa tällä hetkellä elämässäsi kyllä ja mille ei. Mieti myös tilanteita, jossa käytät sanaa ehkä. Onko ehkä-sanan käyttö vastuun välttelyä tai kenties sitä, että et uskalla sanoa ei?
 Juttuun haastateltu Terhi Ketola-Huttunen on psykoterapeutti ja teologian maisteri. Heli Pruuki on pariterapeutti, perhepsykoterapeutti ja teologian tohtori.
 Lue lisää aiheesta:
 Naisen kiukku kipinöi voimaa ja antaa energiaa: "Jos kasvatamme tytöistä liian kilttejä, kasvatamme heistä voimattomia"

Aggressio voi tuhota tai viedä kohti unelmia – tunnista oma aggressiotyylisi ja opi hallitsemaan sitä


Summary: Vielä veteraanien MM-kisojen vuonna 2008 alla Matti Nykänen osoitti, että halu tehdä kovasti töitä voiton eteen ei ollut hävinnyt mihinkään.

– En voinut pahimmissa painajaisissakaan kuvitella, että näin käy, saa  Pasi Huttunen  sanotuksi sankan lumisateen keskellä Puijon mäkimontussa.
 Tieto mäkilegenda  Matti Nykäsen  kuolemasta vain 55-vuotiaana on ollut Huttuselle sokki. Hän oli Nykäsen parhaimpia hyppykavereita, eikä miesten välinen yhteys katkennut kilpailu-uran päättymisen jälkeenkään. Yhteyttä pidettiin puolin ja toisin vähintään joka kuukausi.
 – Yritän mennä tunti kerrallaan eteenpäin. Kaikki hyvät muistot Matista ovat nyt mielessä, Huttunen kertoo.
 Me laitettiin mäki salaa kuntoon, siellä ei ollut ketään muuta.  Pasi Huttunen
 Huttunen tunsi Nykäsen siitä asti, kun nuorukaiset kilpailivat mäkihypyn juniorikilpailuissa, tosin eri sarjoissa. Nykäsen lahjat – ja värikäs luonne – tulivat esiin jo tuolloin.
 – Oltiin yhtä aikaa Kaipolassa ja Matti oli hirmukunnossa. Hän lähti kymmenen metriä alempaa kuin muut ja veti monttuun. Silloin ajateltiin, että se on kova kaveri – ja niinhän siitä tuli.
 Tämä muisto osuu vuoteen 1981. Samana vuonna Nykänen toi nuorten MM-kisoista kultaa ja voitti myös ensimmäisen aikuisten suomenmestaruutensa. Kansallisissa kisoissa Nykäselle ei tahtonut löytyä voittajaa, ja ennen pitkää asetelma oli sama myös maailmalla.
 – Kun istuttiin pukukopissa vierekkäin, Matti joskus leikillään kysyi: "Kuka haluaa olla tänään kakkonen?" Monelle meni luu kurkkuun, Matti oli niin kovassa kunnossa silloin 1980-luvulla.
 Muistot Nykäsen huippusuorituksista Holmenkollenilla 1982, Sarajevossa 1984 ja Calgaryssä 1988 ovat nyt taas suomalaisten mielessä. Mutta Huttunen lisää listaan vielä yhden Nykäsen mestaruuden, sellaisen, josta ei ole puhuttu yhtä paljon.
 Se oli vuonna 2008, kun molempien hyppääjien aktiiviura oli jo kauan sitten päättynyt. Nykänen oli palannut muutaman vuoden jälkeen mäkeen hyppäämään veteraanien MM-kilpailuissa. Huttunen auttoi vanhaa ystäväänsä, jonka hyppykunto ei oikein tahtonut löytyä.
 – Sitten Matti sanoi, että nyt lähdetään kakskymppiseen mäkeen treenaamaan ponnistusta ja laskuasentoa. Me laitettiin mäki salaa kuntoon, siellä ei ollut ketään muuta, Huttunen muistelee.
 – Seuraavana päivänä Matti voitti pienen mäen kultaa.
 Pasi Huttunen Suomalainen entinen mäkihyppääjä Kilpaili maailmancupissa 1984–1998 Osallistunut aktiivisesti veteraanien MM- ja SM-kisoihin Työskentelee liikuntapaikkojen hoitajana
 Lue lisää:
 Mäkihyppylegenda Matti Nykänen on kuollut
 Katso Yle Urheilun tunnin mittainen erikoislähetys mäkihyppylegenda Matti Nykäsestä (1963–2019)
 Täältä löydät Matti Nykäsen uroteot Oslosta Calgaryyn – palaa mäkilegendan unohtumattoman uran vaiheisiin Ylen arkistojen aarteiden avulla
 Näin Matti Nykästä on kunnioitettu ympäri Suomea ja maailmaa – Yle Urheilu keräsi muistoja hetki hetkeltä

"Sitten Matti sanoi, että nyt lähdetään treenaamaan" – pitkäaikainen kilpakumppani kertoo Nykäsen vähemmän tunnetun kultamitalin taustat


Summary: Monivuotisen ystävyyden aikana Kai Merilä ja Matti Nykänen juttelivat myös kuolemasta. Merilä kertoo, että mäkilegenda halusi lähteä saappaat jalassa. Kuten kävikin.

Matti Nykäsen  pitkäaikainen ystävä, toimittaja  Kai "Kaitsu" Merilä  heräsi aamulla, avasi tietokoneensa ja näki eri medioiden uutisotsikot: Matti Nykänen on kuollut!
 Ensimmäinen ajatus oli, että joku on hakkeroinut tietokoneen. Uutista oli vaikea uskoa todeksi.
 – Ajattelin, että kuka voi tehdä näin sairasta pilaa, Merilä sanoo.
 Sitten puhelimet alkoivat soida ja häneltä pyydettiin lausuntoa 55-vuotiaana kuolleen ystävänsä kuolemasta.
 – Lyö edelleen niin tyhjää päässä kuin vain olla ja voi.
 Vielä perjantaina Matti Nykänen esiintyi laulukeikalla Helsingissä, minkä jälkeen hän palasi kotiinsa Joutsenoon.
 Merilä kertoo, että Matti nautti kotona olemisesta ja risti talonsa "Villa Masaksi".
 – Appiukko teki hänelle puisen reliefin, jossa oli kotka ja luki "Villa Masa" kohokirjaimin. Se piti kiinnittää keväällä talon seinään. Jäi laittamatta.
 Kai Merilä ei tiedä ystävänsä kuolinsyytä. Aikaisemmin todetun diabeteksen lisäksi vakavista terveysongelmista ei ollut merkkejä.
 – Hän oli tosin valitellut huonoa vointia ja että häntä pyörryttää, mutta kaiken piti olla muuten kunnossa.
 Matti halusi lähteä saappaat jalassa
 Ystävät olivat jutelleet kuolemasta.
 – Joskus hänen kanssaan funtsittiin, mikä olisi hyvä tapa lähteä täältä. Kumpikin toivoi, ettei iskisi sairaus, joka sitoo sänkyyn ja letkuihin, vaan saisi lähteä saappaat jalassa. Matti toteutti sen.
 – Hyvä, ettei lyyhistynyt jonnekin kuppilan nurkkaan, vaan sai kuolla rakkaassa kodissaan, Merilä jatkaa.
 Myös hautaaminen tuli keskusteluissa puheeksi.
 – Matti sanoi, että kun hän kuolee, hän haluaisi että uurna viedään 10 kilometrin korkeuteen sinivalkoisilla Finnairin siivillä ja tuhka ripoteltaisiin maailman tuuliin. Näin se sanoi.
 Kai Merilä ja Matti Nykänen tutustuivat jo 1990-luvun alussa.
 Merilä laskee, että hän ehti kirjoittaa Nykäsestä yli 400 lehtijuttua ja kaksi kirjaa. He myös matkustivat ulkomailla yhdessä.
 – Matti oli haastava ystävä. Hän oli pänkäpää kuten minäkin. Kumpikaan meistä ei antanut periksi. Välillä meni ihan nyrkkitappeluksi.
 – Sitten taas vitsi lensi ja naurettiin yhdessä. Huumorilla selvittiin.

Nykäsen luottotoimittaja Kai Merilä ystävästään: "Matti toivoi, että tuhkat ripotellaan lentokoneesta taivaan tuuliin"


Summary: Hoitajien luottamusmiehen mukaan toimenpiteet Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksessä eivät vielä ole riittäviä.

Tästä on kyse Hoitajat ovat olleet huolissaan potilas- ja työturvallisuudesta Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksessä, koska henkilökuntaa on liian vähän, ylitöitä tehdään paljon ja henkilöstö on uupumuksen partaalla. Asiasta kanneltiin aluehallintovirastoon tammikuun alussa. Työnantaja on sittemmin tarkistanut henkilöstön määrää ja on palkkaamassa seitsemän hoitajaa lisää.
 Kouvolassa sijaitsevan Pohjois-Kymen sairaalan päivystykseen palkataan lisää hoitajia.
 Vuoden alussa Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksen tilanne oli jo pitkään ollut ylikuormittunut ja hoitajia oli liian vähän. Asiasta kanneltiin aluehallintovirastoon.
 Kantelun mukaan  henkilökuntaa on päivystyksessä ollut aivan liian vähän, ylitöitä tehdään paljon ja henkilöstö on  uupumuksen partaalla .
 Potilasturvallisuuden toteutuminen ja hoitohenkilökunnan jaksaminen huolestutti muun muassa hoitajien luottamusmiestä sekä päivystyksessä käynyttä asiakasta.
 Kymenlaakson sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän Kymsoten johtajaylihoitajan  Hannele Mattilan  mukaan päivystystä vahvistetaan nyt yhteensä seitsemällä hoitajalla.
 Jo viime syksynä päivystykseen oli päätetty rekrytoida neljä hoitajaa lisää. Vuoden alussa päivystykseen on saatukin kolme uutta hoitajaa.
 Lisäksi viime perjantaina päättyneessä haussa rekrytoidaan vielä yksi uusi hoitaja sekä kolme hoitajaa varahenkilöstöön.
 – Hakijoita oli viime viikon keskiviikkona jo kymmenen. Kyllä me heistä täydennystä saamme, Mattila sanoo.
 Työnantaja reagoi
 Kantelun aluehallintovirastoon tehnyt Tehyn luottamusmies ja päivystyksen hoitaja  Paula Werning  on tyytyväinen, että työnantaja reagoi hoitajien viestiin.
 Hän mainitsee perustetun työryhmän, jossa työnantaja ja työntekijät pohtivat yhdessä pidemmän tähtäimen ratkaisuja toiminnan kehittämiseksi. Lisäksi olemassaolevasta varahenkilöstöstä kaksi hoitajaa on varattu pelkästään päivystyksen käyttöön, ja uusia paikkojakin on ollut avoinna.
 – Eihän muutos hetkessä tapahdu. Jokainen tajuaa sen. Hyvä, että työnantaja reagoi, vaikka toimenpiteet eivät vielä tällä hetkellä ole riittäviä.
 Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksessä työskentelee 49 hoitajaa.
 – Saimme juuri uuden työvuorolistan, joka alkaa viikon päästä. Kyllähän siellä edelleen puutosvuoroja on, joissa työntekijän kohdalla lukee vain sijainen, Werning sanoo.
 Werningin toive on, että aamu- ja iltavuoroihin saataisiin kumpaankin kaksi hoitajaa lisää ja yövuoroihin yksi.
 – Valitettavasti kuormittavuus näkyy siinä, että potilaan saapumisesta päivystykseen voi mennä tunti tai puolitoista ennen kuin hoitaja ehtii ottaa hänet vastaan. Lisäksi menee liian pitkään, ennen kuin hoitaja ehtii toteuttaa lääkärien potilaille antamia hoito- ja lääkemääräyksiä, Werning kertoi tammikuun alussa.
 Esimerkiksi  kouvolalaisnainen jonotti  pitkäaikaissairaan läheisensä kanssa päivystyksessä seitsemän tuntia joulukuun alussa, minkä jälkeen hän laati kantelun.
 Plus miinus nolla?
 Werning kuitenkin kritisoi jo tehtyjen rekrytointien luomaa mielikuvaa siitä, että tilanne olisi olennaisesti parantunut. Hänen kantansa on, että rekrytoinnit eivät ole olennaisesti lisänneet käsipareja.
 – Yksi rekrytoiduista ei ottanut paikkaa vastaan lainkaan, kaksi heistä olivat jo meillä töissä, ja vaikka yhden uuden hoitajan saimme, eräs toinen lähti samoihin aikoihin pois. Se oli plus miinus nolla, Werning kertaa.
 Mattilan mukaan vakinaista henkilöstöä on kuitenkin onnistuttu vahvistamaan.
 – Pitää paikkaansa, että kaksi rekrytoiduista olivat päivystyksessä jo sijaisina. Niihin sijaisuuksiin on kuitenkin saatu jo uudet sijaiset.
 Mattilan mukaan päivystyksessä tarvittava henkilöstön määrä on tammikuussa tarkistettu. Työnantajan vakaa tarkoitus on ollut rekrytoida lisää työntekijöitä.
 – Olemme lisäämässä kaikkiaan seitsemän hoitajaa. Paikkoja pantiin hakuun kiireen vilkkaa, kun tilanne tuli ilmi, Mattila sanoo.
 Selvityspyyntö
 Aluehallintovirasto on pyytänyt Kymsotelta selvitystä päivystyksen kuormittuneisuudesta tehtyjen kantelujen vuoksi. Niihin Kymsoten on vastattava 8. helmikuuta mennessä.
 Aluehallintovirasto on seurannut Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksen toimintaa jo jonkin aikaa. Avi otti päivystyksen seurantaan noin vuosi sitten, jolloin päivystys vuoden 2018 alusta siirtyi Kouvolan kaupungilta Kymenlaakson sairaanhoitopiiri Carean vastuulle.
 Tämän vuoden alusta Kymenlaakson kaikki terveys- ja sosiaalipalvelut koottiin uuden sote-kuntayhtymän Kymsoten alaisuuteen.
 – Arvioimme saamamme vastauksen perusteella, onko meidän tarpeen käydä Pohjois-Kymen sairaalassa. Se vie oman aikansa, mutta uskoisin, että kevään aikana tulisi päätös asiaan liittyen, Etelä-Suomen aluehallintoviraston terveydenhuoltoyksikön päällikkö  Anne Hiiri  kertoi Ylelle  tammikuun alussa .

Työnantaja kuunteli sairaalan uupuneita hoitajia ja päätti palkata lisää väkeä: "Paikat pantiin hakuun kiireen vilkkaa"


Summary: Yhdysvaltain maahanmuutto- ja tullivirasto ICE kertoi ottaneensa sunnuntaina kiinni atlantalaisräppäri 21 Savagen, sillä tämän viisumi on umpeutunut aikoja sitten.

Räppäri 21 Savage, eli  Shayaa Bin Abraham-Joseph , tuli maahan vuonna 2005 eikä lähtenyt maasta vuotta myöhemmin vaan hänen viisuminsa on umpeutunut, kertoi yhdysvaltalaisviranomainen maanantaina  BBC:lle .
 Viranomaisten mukaan räppäri on Britannian kansalainen.
 26-vuotias räppäri pidätettiin sunnuntaina Georgian osavaltiossa. Yhdysvalloissa väärin perustein maahan aikoinaan tullut voidaan karkottaa myös myöhemmin, vaikka asiakirjat muutoin olisivat kunnossa.
 Mies on Yhdysvaltain maahanmuutto- ja tullivirasto ICE:n huostassa ja hänen karkottamistaan maasta valmistellaan.  CNN:n  mukaan asian ratkaisee tuomari, jonka päätöstä nyt odotellaan.
 Räppäri on aiemmin kertonut useissa haastatteluissa lapsuudestaan ja nuoruudestaan Yhdysvalloissa.
 Esimerkiksi  Fader -lehden julkaisussa hän kertoi nähneensä aseen ensimmäistä kertaa 8-vuotiaana. Lehti ei kuitenkaan tarkentanut, missä hän oli aseen nähnyt.
 Rap-muusikko kertoi myös, että hänet erotettiin koulusta Atlantassa teini-ikäisenä sen takia, että hän toi aseen kouluun.
 Huumausainetuomio ja "roolimalli"
 21 Savage sai huumausainetuomion vuonna 2014 Georgiassa.
 Räppärin asianajaja  Dina LaPolt  kertoi maanantaina medioille, että tilannetta räppärin karkotuksen suhteen selvitetään. Hänen mukaansa räppäri on "roolimalli", joka on viime vuosina rahoittanut kampanjoita vähäosaisten lasten hyväksi.
 LaPolt kertoi haastattelussa Variety-lehdelle, että on yhä epäselvää voiko räppäriin päteä DACA-ohjelma.
 Ex-presidentti Barack Obaman perustama DACA-ohjelma on aiemmin suojannut luvatta maahan saapuneiden siirtolaisten lapsia.
 Tarkoitus on suojella maahan alaikäisenä tuotuja nuoria siirtolaisia karkotukselta. Heistä monet ovat kasvaneet Yhdysvalloissa ilman suoraa kosketusta vanhempiensa kotimaahan.
 Twitterissä on maanantaina levinnyt päivityksiä, joissa irvaillaan räppärin paljastumisella britiksi.
 Joulukuussa räppäri julkaisi viimeisimmän "I am > I was" -levynsä, joka nousi hittilistojen kärkeen. Hänen ehdolla kahden Grammy-palkinnon saajaksi tänä vuonna.

Yhdysvallat aikoo karkottaa räpmuusikko 21 Savagen –  onkin oikeasti viisumiton britti?


Summary: Käräjäoikeus tuomitsi miehen tekojen vakavuuden vuoksi vankilaan, vaikka tuomion pituus olisi mahdollistanut ehdollisen tuomion.

Ylivieskalainen yrittäjä on tuomittu yhden vuoden ja kymmenen kuukauden vankeuteen muun muassa työntekijöidensä pahoinpitelystä.
 Yrittäjä oli pahoinpidellyt toistuvasti viittä työntekijäänsä työpaikalla kun yritys oli saanut työstään kielteistä palautetta. Yrittäjä oli myös pahoinpidellyt avovaimoaan ja uhannut sanallisesti hänen henkeään.
 Lisäksi hänet tuomittiin yhdestä ravintolassa tapahtuneesta pahoinpitelystä.
 Kahdessa tapauksessa syyttäjä piti pahoinpitelyjä törkeinä, mutta oikeus ei yhtynyt näkemykseen törkeästä tekomuodosta. Oikeus totesi tapausten olleet lähellä törkeän pahoinpitelyn rajaa.
 Juttukokonaisuudessa oli seitsemän asianomistajaa, tuomioon johtaneet teot tapahtuivat vuosina 2015-2018.
 Vaikka alle kahden vuoden vankeusrangaistus voidaan tuomita ehdolliseksi, käräjäoikeus päätyi passittamaan miehen vankilaan tekojen poikkeuksellisuuden, vakavuuden ja tekijän häikäilemättömyyden vuoksi.
 Yrittäjä kiisti pahoinpitelysyytteet. Hän piti niitä tekaistuina ja työntekijöiden huumeiden käyttöön liittyvänä. Työntekijät olivat myöntäneet käyttäneensä huumeita vapaa-ajallaan tekojen aikana.
 Tapaus käsiteltiin Oulun käräjäoikeuden Ylivieskan toimipisteessä.

Yrittäjä pahoinpiteli työntekijöitään kun työn jälki ei miellyttänyt – tuomittiin vankeuteen


Summary: Valtava lumikirkko on kooltaan yhden kolmasosaa aidosta Helsingin tuomiokirkosta.

Japanissa Hokkaidon saarella sijaitsevaan Sapporon kaupunkiin on kohonnut lumesta tehty Helsingin tuomiokirkko.
 Lumikirkko on kooltaan yhden kolmasosan aidosta Helsingin tuomiokirkosta. Näyttävä lumiveistos on osa Suomen ja Japanin diplomaattisuhteiden  100-vuotisen taipaleen juhlistamista .
 Juhlavuoden kunniaksi  Sapporon lumifestivaaleille  haluttiin rakentaa suomalainen maamerkki.
 Sapporon lumifestivaalin pääveistokset ovat Japanin itsepuolustusvoimien rakentamia.  Yoshio Tsunoda / AFLO / Reuters
 Lumikirkon takana ovat Sapporon kaupunki ja paikallinen mediayhtiö HBC, joka on Sapporon lumifestivaalin pääkumppani.
 Vuosittainen lumifestivaali on Sapporon kuuluisimpia tapahtumia, ja se järjestetään nyt 70. kerran. Ympäri kaupunkia on noin 200 lumiveistosta ja kymmenkunta isompaa lumesta tehtyä rakennelmaa.
 Lumesta tehty tuomiokirkko ja muut pääveistokset ovat Japanin itsepuolustusvoimien tekemiä, eli veistoksia ovat olleet rakentamassa Hokkaidon saarella olevat sotilaat. Massiivisen lumikirkon rakentaminen on kestänyt noin neljä viikkoa.
 Lumikirkon avajaisia vietettiin tänään. Paikalla oli Suomen Tokion suurlähetystön lähetystösihteeri Ari Honkanen.
 – Kirkkohan on varsin hämmästyttävä. Jo pelkkä koko puhuttelee, mutta yhdennäköisyys on hämmästyttävä, koska lumikirkko on valkoinen, eli samannäköinen kuin kirkko oikeassakin elämässä.
 Honkanen kertoo, että lumikirkon veistämiseen on käytetty noin 2 300 kuutiota lunta. Turvallisuussyistä kirkon sisälle ja sen välittömään läheisyyteen meneminen on kielletty.
 – Ehkä entistä makeampaa tästä tekee sen, että lumilinna on pystyssä vain viikon ajan, eli festivaalien ajan. Tämän jälkeen kirkko ajetaan maan tasalle pitkälti turvallisuussyistä.
 Lumesta tehtyä tuomiokirkkoa pääsee ihastelemaan vain etäältä. Yoshio Tsunoda / AFLO / Reuters
 Suomi on muutenkin edustettuna Sapporon lumifestivaaleilla, sillä festivaalin yhteydessä järjestettäviin lumenveistokilpailuihin osallistuu suomalainen joukkue.
 Täältä voit katsoa  paikallisen mediayhtiöä HBC:n tuomiokirkosta tekemän uutisklipin.

Japanin Sapporoon kohosi lumesta veistetty Helsingin tuomiokirkko – "Yhdennäköisyys on hämmästyttävä"


Summary: Virkamiehet tarjoavat niukkuutta. Osa poliitikoista varautuisi jo mieluummin jakamaan rahaa, Ari Hakahuhta kirjoittaa.

Se tulee takuuvarmasti kuin räntäsade, piti siitä tai ei. Sen jälkeen vaalikampanjointi ei ole entisellään.
 Se on valtiovarainministeriön virkamiespuheenvuoro, joka kertoo,  missä jamassa uusi hallitus saa Suomen julkisen talouden  hoidettavakseen.
 Valtiovarainministeriön madonluvut ovat mittapuu puolueiden vaalilupauksille. Jokaisen puolueen rahalupauksia verrataan tästä eteenpäin virkamiesten pohjapaperiin. Piti puoluejohtaja siitä tai ei.
 Johtavat virkamiehet ehdottavat nyt seuraavalle hallitukselle kahden miljardin euron sopeutusta, siis leikkauksia tai veronkorotuksia. Lisäksi pitäisi saada syntymään satatuhatta työpaikkaa lisää ja jonkinlaisen sote-uudistuksen pitäisi hillitä terveysmenojen kasvua.
 Virkamiesten näkemys ei ole eurolleen tarkka  kuva julkisen talouden tilanteesta. Se on kamreerimainen arvio: mitä se tarkoittaa euroissa, kun suomalaiset ikääntyvät ja syntyvyys vähenee ja samaan aikaan rahaa kuluu enemmän terveysmenoihin ja eläkkeisiin. Raportti siis kuvaa julkisen talouden kestävyysvajeen.
 Tarjolla on taas taattua valtiovarainministeriötä . Jaossa on vain niukkuutta, piti siitä tai ei.
 Olo voi olla kuin Tuntemattomassa sotilaassa  puoluejohtajallakin.
 Väinö Linnan kirjan nälkää valittelevaa Lahtista mukaellen: Menes valittaan, että vaalikentillä pitäisi voida luvata jotain jaettavaakin, niin lyödään sellainen rätinki eteesi, jossa todistetaan, ettei sinulla ole varaa luvata mitään.
 Raportti vaikuttaa varmasti vaalilupauksista käytävään keskusteluun . Nyt on tarjolla yhden sortin todellisuustarkistus siihen, mitä vaalikentillä tarjotaan.
 Virkamiesjohdon raportti tarjoaa kättä pidempää puolueille, jotka kannattavat niukkaa menolinjaa. Ikäviä kysymyksiä on luvassa puolueille, joilla olisi luottamusta siihen, että lisämenoille löytyy muutakin kuin velkarahaa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Mitä seuraa nyt , kun vaalikampanjat ovat alkamassa?
 Puolueet todennäköisesti poimivat raportista omaan ohjelmaansa sopivat asiat. Työllisyyden parantaminen saa jakamattoman kannatuksen, leikkaukset ja veronkorotukset eivät.
 Suhtautuminen väläytettyihin leikkauksiin  tulee jakamaan puolueita.
 Kahden miljardin euron sopeutus julkisessa taloudessa neljässä vuodessa merkinnee, että ehkä merkittäväkin osa urakasta on hoidettava valtion budjetin kautta. Se merkinnee myös leikkauksia.
 Yhtään epäilemättä, vaalikentillä kovassa kurssissa  on vannominen työllisyyden paranemiseen ja talouskasvuun. Poliitikkojen arvio voi olla, ettei äänestäjien sietokyky kestä enää uusia leikkauksia sosiaaliturvaan tai koulutukseen.
 Kukaan ei voi taata  virkamiesten valistunutta arvausta tulevaisuudesta täsmälleen oikeaksi. Ikävä kyllä, liian harvoin ovat toteutuneet ylitoiveikkaat arviot talouskasvusta tai harmaasta taloudesta saatavista verotuloista valtion budjetin pönkittämiseksi.
 Poliitikkojen liikkumavara paljon rahaa vaativien vaalilupausten osalta on raportin valossa ahdas. Jos uusia menoja tulee, vastaavasti pitää leikata vanhoja menoja.
 Yhtä ahdas on raportin tarjoama pelivara verotuksesta. Ratkaisevasti veroja ei saisi kiristää, jotta talouskasvu ja työllisyys eivät kärsisi. Toisaalta virkamiehet eivät suosita kokonaisverotuksen keventämistä, koska valtio ja kunnat tarvitsevat verotuloja.
 Virkamiehet pohtivat, että työn verotuksen kevennykselle  voisi löytä tilaa alennettuja arvonlisäverokantoja korottamalla. Se taas merkitsisi esimerkiksi ruoan tai lääkkeiden hintojen nousua.
 Tämä on ehdotus, jota poliitikot tuskin vaalikentillä tekevät. Kuuluisalla Prisman ovella olisi vaikea selittää, miksi ruoan ja lääkkeiden hintaa pitäisi nostaa.
 Ja tarjota vastineeksi lupausta, että hintojen nousu korvataan työn verotusta alentamalla. Siinä vaiheessa kysyttäisiin myös, miten ruoan hinnan korotus hyvitettäisiin pienituloisimmille, joilla ei välttämättä ole työpaikkaa.
 Raportti ei tarjoa valmiita ratkaisuja  taloudenpitoon. Teot jäävät seuraavan hallituksen ja hallituspuolueiden vastuulle.
 Poliitikot lopulta päättävät leikataanko menoja, korotetaanko veroja vai jätetäänkö virkamiesarvio noteeraamatta. Uusien ministerien on valittava, millä keinoilla työpaikkoja saataisiin syntymään lisää.
 Virkamiespuheenvuoro julkisesta taloudesta on julkaistu ainakin neljännesvuosisadan ajan.
 Valtiovarainministeriön raportti ei onnistunut  hillitsemään valtion menojen kasvua ennen vuoden 2007 vaaleja.
 Puolueet kilpailivat, kenen ohjelmassa jakovara, mahdollisuus uusiin menoihin tai veronalennuksiin oli suurin. Sitten tuli Yhdysvaltojen asuntoluottokriisi ja Suomeen talouskasvun menetetty vuosikymmen.
 Raportin vaikutusvallan lopullinen läpimurto  osui vuoden 2015 eduskuntavaalien menoleikkauskeskusteluun. Valtiovarainministeriön listalla oli leikkauspainotteinen kuuden miljardin euron sopeutustarve valtion ja kuntien menoihin.
 Tähdet olivat suotuisat virkamiesten ajatusten edetä.  Huoli valtion velkaantumisesta oli suurta. Virkamiehet vaativat leikkauksia,  leikkaukset olivat puolueiden puheissa  vaalikampanjoissa ja porvarihallitus sitoutui menoleikkauksiin.
 Viimeistään siinä vaiheessa,  kun puoluejohtaja on hallitustunnustelija , hän kallistaa korvansa virkamiesten suuntaan.
 Jos arvata saa , mitä sitten uusi hallitus tekisi, jos se seuraisi virkamiesohjeita?
 Kahden miljardin sopeutus näkyisi ainakin joinain leikkauksina valtion tai kuntien menoissa ja palveluissa.
 Yritysten verotukia ja muita yritystukia yritettäisiin jälleen perata. Nykyhallitus ei päässyt urakassa alkua pitemmälle.
 Kokonaisverotus ei paljoa nousisi tai laskisi. Sen sijaan veroja maksettaisiin vähemmän työstä ja enemmän kulutuksesta ja kiinteistöveroina eli asumiskuluina.
 Työllisyydessä pyörähtäisi laaja ideointikierros  käyntiin: miten syntyisi uusia työpaikkoja ja työttömät työllistyisivät. Harkittavana olisi niin keppi kuin porkkanakin.
 Erityisesti mietittäisiin, miten saada enemmän 55–64 -vuotiaita töihin. Valtiovarainministeriön kansliapäällikkö  Martti Hetemäki  sanoi maanantaina, että sadantuhannen työpaikan lisäys toteutuisi, jos tämän ikäluokan työllisyydessä päästäisiin samalle tasolle kuin Ruotsissa.
 Lisäksi yritettäisiin taikoa uusia osa-aikaisia työpaikkoja sekä naisia työhön kannustava perhevapaauudistus.
 Lukekaahan valtiovarainministeriön ehdotus uudelleen , kun uusi hallitus julkistaa ohjelmansa. Sitten näette, kuinka paljon virkamiehiä tällä kertaa kuunneltiin. Piti siitä tai ei.
 LUE LISÄÄ:
 Valtiovarainministeriö: Uuden hallituksen varauduttava kahden miljardin euron leikkauksiin tai veronkiristyksiin

Analyysi: Valtiovarainministeriön kahden miljardin euron leikkaukset ja veronkiristykset ovat mittapuu vaalilupauksille – piti siitä tai ei


Summary: Osa perutuista kaukojunavuoroista korvataan bussikyydeillä. VR kehottaa matkustajia myös varautumaan myöhästymisiin lähipäivinä.

VR peruu kaukoliikenteen junavuoroja torstaihin asti kovan pakkasen ja runsaan lumisateen takia.
 Yhteensä 18 junavuoroa jää pois ja osa niistä korvataan busseilla. Perutut junavuorot ovat väleillä Helsinki–Turku, Helsinki–Tampere, Helsinki–Lappeenranta, Tampere–Vaasa ja Vaasa–Seinäjoki. Tarkempaa tietoa perutuista vuoroista voi lukea  VR:n sivuilta .
 Syynä perumisiin on poikkeuksellisen runsasluminen talvisää, joka haittaa vaihteiden kääntymistä sekä junien sähkö- ja paineilmajärjestelmiä. Viime päivinä lumi ja jää ovat aiheuttaneet pieniä vaurioita junakalustoon. Peruuttamalla junavuoroja VR toivoo saavansa lisäaikaa kaluston sulattamiseen ja huoltamiseen.
 Samalla VR kehottaa matkustajia varautumaan myöhästymisiin lähipäivinä.
 Liikenteestä vastaava Väylävirasto vakuuttaa, että lumentuloon on varauduttu rautateillä.
 – Ratakunnossapito pyörii nyt maksimivolyymilla ja tiedossa oleviin lumisateisiin on varauduttu. Mutta tämän vuoden alussa olemme kokeneet jo viisi sankkaa, pitkäkestoista lumisadetta Etelä-Suomessa, sanoo kunnossapito-osaston johtaja  Magnus Nygård  tiedotteessa.
 Tammikuu oli Helsingissä historiallisen luminen,  uutisoi Helsingin Sanomat.

VR peruu kaukojunia aina torstaihin asti – poikkeuksellinen lumentulo rikkonut kalustoa


Summary: Keikkamyyjä Esa Nummela kehuu Nykäsen työmoraalia, sillä hän meni aina keikoille vaikka pää kainalossa.

Matti Nykäsen  viimeiseksi keikaksi jäi esiintyminen perjantaina 1. helmikuuta ravintola Pallogrillissä Helsingin Laajasalossa.
 Yli seitsemän vuotta Nykäsen keikkoja myynyt  Esa Nummela  Magnum Livestä kertoo, että keikka oli sujunut hyvin, sillä siitä ei hänen korviinsa ole kantautunut mitään erityistä.
 – Suomalaiseen mentaliteettiin kuuluu, että jos keikka menee hyvin, siitä ei kuulu mitään. Jos menee huonosti, niin sitten kuuluu. Nyt ei ole kuulunut mitään, joten keikka on ollut ilmeisen hyvä.
 Viimeisellä keikalla Nykänen esiintyi yhdessä kitaristi-laulajan ja taustanauhojen kanssa. Rockshow'ssa hän esitti omia kappaleitaan. Nykäsen keikat olivat yleensä noin tunnin mittaisia, mutta viimeinen keikka oli ollut normaalia pidempi, noin puolitoista tuntia.
 Työmoraali kohdillaan
 Matti Nykänen keikkaili ahkerasti, vuosittain esiintymisiä kertyi noin sata. Hän veti show'taan pari kertaa viikossa. Välillä Nykänen piti pidempiä lomia, mutta sitten hän saattoi vetää keikkoja tiheämmällä tahdilla.
 – Tälle vuodelle oli jo tiedossa 50 keikkaa, kertoo keikkamyyjä Esa Nummela.
 Hän oli tosi sydämellinen, lämmin ja kiva tyyppi, kun hänet oppi tuntemaan.  Esa Nummela
 Nummela ehti työskennellä Nykäsen keikkamyyjänä yli seitsemän vuotta. Tuona aikana hän ehti tutustua Nykäseen hyvin.
 Aluksi Nummelaa jännitti, minkälainen tyyppi Nykänen on, sillä mielikuvat perustuivat vain lehdistä luettuun.
 – Sitten kun Matti päästi minut lähelleen, meistä tuli ihan kavereita. Mielikuvat siitä mitä lehtien palstoilta oli lukenut muuttui. Hän oli tosi sydämellinen, lämmin ja kiva tyyppi, kun hänet oppi tuntemaan. Oikein lämpimät muistot jäävät kyllä.
 Keikkamyyjä sai usein kyselyitä viinaan menevästä artistista, että tuleeko tämä varmasti paikalle.
 – En ole varmaan yhtä luotettavaa artistia myynyt. Olipa Matti kipeänä tai pää kainalossa, niin aina hän meni keikalle. Työmoraali oli sikäli kohdillaan. Vaikka hänellä oli kuumetta, niin aina hän meni keikalle ja teki sovitut duunit.
 Joutsenossa asunut Nykänen tykkäsi keikkailusta, eikä valittanut pitkistä ajomatkoistakaan. Jos tuli yksittäinen keikkakysely Ouluun, Nykänen halusi sen mennä tekemään, vaikka matka oli pitkä.
 – Hän oli musahommista aina innoissaan. Matti tykkäsi kierrellä tuolla, vaikka oli välillä ujo ja hiljainen.
 Matin mitalit ja kuolemattomimmat sanonnat kirjoitettuna lapulle. Juha Metso / AOP
 Huumorintajua
 Esa Nummelalle on jäänyt mieleen Nykäsen esiintymistä erityisesti hänen viljelemänsä huumori.
 – Hänen välispiikkinsä olivat stand up -komiikkaa. Kun nämä lentävät lauseet kuten fifty-sixty yhdistettiin Matin muuten hyvään huumorintajuun, niin ne olivat todelle viihdyttäviä settejä. Biisien välissä tuli aina jotain hauskaa läppää.
 Matti Nykäsen kuolema tuli Nummelalle aivan puskista. Vielä viime viikolla he juttelivat puhelimessa tulevista keikoista.
 – Nyt jäi kaikki tavallaan vähän kesken ja puolitiehen. Viime viikolla käytiin läpi palkanmaksullisia asioita ja rahaliikennettä. Matti heitti, että kyllä mä tän ymmärrän, mutta kun mun aivot ei. Se hymyilytti minua kovin.
 Lue lisää:
 Mäkihyppylegenda Matti Nykänen on kuollut
 Näin Matti Nykästä on kunnioitettu ympäri Suomea ja maailmaa - Yle Urheilu kerää muistoja hetki hetkeltä
 Nämä Matti Nykäsen lentävät lauseet tullaan muistamaan: "Elämä on ihmisen parasta aikaa"

Matti Nykäsen viimeinen sutkautus keikkamyyjälle raha-asioista: “Kyllä mä tän ymmärrän, mutta mun aivot ei”


Summary: Kymmenkunta EU-maata on ilmoittanut tukevansa Venezuelan oppositiojohtajaa maan väliaikaiseksi presidentiksi.

Venezuelan hallitus aikoo ottaa kahdenväliset suhteensa joukkoon EU-maita uuteen tarkasteluun.
 Venezuelan hallituksen maanantaina antamassa lausunnossa ei kerrota tarkemmin, millaisiin toimiin se on ryhtymässä. Hallitus muotoilee lausunnossa torjuvansa päätöksen, jossa jotkut Euroopan maat "virallisesti alistuvat Yhdysvaltojen strategialle presidentti  Nicolás Maduron  hallinnon kaatamiseksi".
 Useat EU:n jäsenmaat ilmoittivat maanantaina tunnustavansa Venezuelan oppositiojohtajan  Juan Guaidón  maan väliaikaiseksi presidentiksi. Mukana ovat muun muassa Saksa, Ranska, Espanja, Britannia ja Puola. Suomen ulkoministeriöstä  viestitettiin maanantaina  Ylelle, että Suomi tukee Guaidóa.
 EU:n yhteistä tuenilmausta ei näyttäisi olevan ainakaan vielä tulossa. Diplomaattilähteet kertovat uutistoimisto Reutersille, että yhteinen julkilausuma olisi pysähtynyt maanantaina Italian vastustukseen.
 Venezuelan presidentti  Nicolás Maduro  on puolestaan kirjoittanut paaville kirjeen. Italialaiselle tv-kanavalle  SkyTG24:lle antamassaan haastattelussa  Maduro kertoo kirjoittaneensa, että hän on "Kristuksen palveluksessa" ja siksi pyytävänsä paavia edistämään vuoropuhelua.
 Venezuelan viranomaiset, armeija mukaan lukien, ovat pysyneet Maduron tukena. Nykyhallintoa tukevat myös Venäjä, Kiina sekä muun muassa Iran, Turkki, Meksiko ja Pohjois-Korea.
 Toissa viikolla presidentiksi julistautuneen oppositiojohtaja Guaidón näkyvin tukija on Yhdysvallat. Presidentti  Donald Trump  ilmoitti tuesta varsin pian Guaidón ilmoituksen jälkeen. Useiden EU-maiden lisäksi oppositiota tukevat muun muassa Argentiina, Brasilia, Kolumbia sekä Australia ja Israel.
 Lue lisää:
 Suomi tukee Guaidóa Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi – Useat EU-maat tunnustivat oppositiojohtajan maan johtajaksi
 Maduro ei hyväksy Euroopan maiden vaatimusta aikaistetuista presidentinvaaleista
 Yle Venezuelassa: Valtavat väkijoukot kokoontuivat kaduille Caracasissa, opposition marssi sujunut rauhallisesti   Yle Venezuelassa: Äiti ikävöi poikaansa, joka tuskin palaa – "Hänelle ei ole täällä tulevaisuutta"
 EU alkaa johtaa kansainvälistä kontaktiryhmää Venezuelan kriisin ratkomiseksi

Venezuelan hallitus aikoo vastata maan oppositiota tukeville EU-maille – Maduro vetoaa jo korkeampiin voimiin


Summary: SAK pelkää, että muuttuvassa työkulttuurissa työnantajavelvoitteet jäävät yhä useammin tekijän kannettavaksi.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK on huolissaan ilmiöistä, missä työtä tehdään työsuhteen kaltaisessa asemassa ilman työsopimusta.
 Esimerkkinä tällaisesta on muun muassa monet alustatalouden työt, kuten ruokalähettipalvelut, mutta ongelma on tuttu myös muualla.
 Yle kertoi tänään  rekkakuski Pasista , jolle ei kertynyt työsuhteesta eläkettä, koska työnantaja oli pitänyt häntä yrittäjänä. Pasi itse luuli olleensa työsuhteessa kuljetusyritykseen.
 – Isoin ongelma tässä on tietysti se, että nämä työntekijät jäävät vaille kaikkea työsuhteen mukanaan tuomaa turvaa. Ei ole turvattua toimeentuloa, ei työterveyshuoltoa eikä myöskään ansiosidonnaista sosiaaliturvaa, kuvailee lakimies  Paula Ilveskivi  SAK:sta.
 Järjestö vaatii työsopimuksen käsitteen täsmentämistä niin, ettei työsopimusten naamiointi erilaisiksi toimeksiantosopimuksiksi olisi mahdollista.
 Aiheesta keskustellaan  illan A-studiossa kello 21 alkaen .
 “Ilmiö on lähtenyt käsistä”
 Ongelmallisia toimialoja Ilveskiven mukaan ovat esimerkiksi monet alustapalvelut, kuten ruokalähettipalvelut, taksipalvelut ja siivousyritykset.
 Myös moni taksikuski on näennäisyrittäjä. Sandra Crawford / Yle
 Mukana on myös perinteisempiä aloja, kuten lehdenjakajia sekä kielenkääntäjiä.
 – Kyllä tämä on lähtenyt aikalailla käsistä tämä juttu, Ilveskivi päivittelee.
 Tilastokeskus: “Aika marginaalinen ilmiö”
 Epätyypillisen työn tekeminen on lisääntynyt viime vuosikymmenillä, mutta näennäisyrittäjyydestä ilmiönä on vaikeaa saada tietoa.
 – Käsitykseni on, että tällainen palkkatyön siirtäminen yrittäjätyöksi on aika marginaalinen ilmiö Suomessa. Se on muualla yleisempää, kertoo  Anna Pärnänen  Tilastokeskuksesta.
 Tilastollisesti ryhmä luokitellaan itsensätyöllistäjiksi, joiden määrä on kasvanut hitaasti ainakin parin vuosikymmenen ajan.
 Vuoden 2017 lopulla heitä oli vajaat 180 000, selviää  Tilastokeskuksen tutkimuksesta .
 Suurin osa itsensätyöllistäjistä on yrittäjiä omasta halustaan. Noin joka neljäs on päätynyt työllistämään itsensä yrittäjänä olosuhteiden pakosta.
 – Yrittäjyys voi silti olla henkilön kannalta ihan hyväkin ratkaisu, Pärnänen muistuttaa.
 – Näennäisyrittäjyyttä on vaikeaa mitata, koska siinä on monia elementtejä. Olennaista on se millainen on itsensätyöllistäjän neuvotteluasema, kun toimeksiannon hinnasta ja ehdoista sovitaan.
 Vähintään neljänneksen tuloistaan tienasi eri alustoilta viime vuonna 0,3 prosenttia suomalaisista.
 Itsensätyöllistäjien ensimmäinen lakko uhkaa
 Tässä kuussa saatetaan nähdä myös ensimmäinen itsensätyöllistäjien lakko.
 Perjantaina Suomen Journalistiliitto ja Akavan Erityisalat ilmoittivat käännösyrityksille ja valtakunnansovittelijalle pääasiassa itsensätyöllistäjinä työskentelevien  av-kääntäjien lakkouhasta .
 – Kyse on myös laajemmin toimeksiantajistaan riippuvaisten itsensätyöllistäjien eli niin sanottujen näennäisyrittäjien oikeudesta työehtosopimustoimintaan, sanoo edunvalvontayksikön päällikkö Helena Lamponen Akavan Erityisaloista.
 A-studiossa tänään: Siirtyykö yrittäjäriski työntekijöille? Studiossa SAK:n lakimies Paula Ilveskivi sekä työmarkkinajohtaja Janne Makkula Suomen Yrittäjistä. Juontajana Sakari Sirkkanen.  Katso suorana kello 21.03 alkaen . #yleastudio
 LUE LISÄÄ
 10-tuntisia päiviä 2500 euron bruttopalkalla – rekkakuski ajaa usein ilman lisiä ja ylityökorvauksia
 Tuore vakuutusmuutos tekee itsensä työllistäjästä väliinputoajan: "Freelancer ei ole oikea yrittäjä"

Kiikuttaako pitsalähetti päivällisen kotiisi ilman työsopimusta? SAK haluaa päivittää työsuhdelakia "Työntekijät jäävät vaille kaikkea työsuhteen tuomaa turvaa"