Summary: Uusi tutkimus osoittaa metsätalouden ilmastovaikutukset entistä suuremmiksi.

Metsäteollisuus puolustaa selvin sanoin omaa toimintaansa ilmastokysymyksen ratkaisuissa.  Aamulla julkaistu suomalaistutkimus  osoittaa metsätalouden ilmastovaikutukset entistä suuremmiksi ja kyseenalaistaa metsäteollisuuden mahdollisuudet tuoda nopeita ratkaisuja ilmastonmuutoksen hidastamiseksi.
 – Metsäteollisuutta on pitkän aikaa ja aikojen kuluessa haastettu paljonkin erilaisista toimista. Mielestämme kestävä metsätalous ja metsäpohjaiset tuotteet kyllä luovat ratkaisuja globaaleihin haasteisiin, sanoo metsäjohtaja  Karoliina Niemi  Metsäteollisuudesta.
 Karoliina Niemen mielestä puupohjaisista raaka-aineista saadaan kehitettyä muun muassa muovin korvaajia.  Markku Rantala / Yle
 Suomen ympäristökeskuksen, Itä-Suomen yliopiston ja Luonnonvarakeskuksen tutkimuksen mukaan ala aiheuttaa arvioitua enemmän kasvihuonepäästöjä kuin sitoo hiilidioksidia metsiin ja puutuotteisiin. Sellupanostusten sijaan puutuotteita pitäisi jalostaa pidemmälle ja mahdollisimman pitkäikäisiksi.
 – Tuotepalettia pitäisi muuttaa perusteellisesti ja kaikki metsänhoidon keinot pitäisi ottaa käyttöön. Päästövähennyksiä pitää saada nopeasti, tiivistää tutkimuksen pääkirjoittaja, professori  Jyri Seppälä  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Niemen mukaan nykyisetkin tuotteet ovat oivia, ja samaan aikaan kehitellään koko ajan uutta. Esimerkiksi sellusta löytyy iso määrä mahdollisuuksia tehdä uusia tuotteita.
 – Paljon on kehitteillä ja on jo kokeiluvaiheessa, mutta massatuotantoon pääsy vie aina oman aikansa. Esimerkiksi sellusta raaka-aineena on muovin korvaajaksi, tekstiiliteollisuuteen, pakkausteollisuuteen. Osa puusta menee sellun tuotantoon, osasta saadaan raaka-ainetta esimerkiksi puurakentamiseen ja lisäksi tehdään paperia. Voidaan sanoa, että se kirjahyllyssä sata vuotta istuva kirja on sekin oma hiilivarastonsa, Niemi huomauttaa.
 Tehtaat polttavat puuta
 Yksi ongelma metsäteollisuuden ilmastokuorman kannalta on puun runsas polttaminen. Merkittävä osa puusta palaa sellutehtaiden voimaloissa sähköksi ja lämmöksi. Tutkijoiden mukaan silloin puu vapauttaa hiilensä liian nopeasti hakkuiden jälkeen.
 Niemen mukaan metsäteollisuus haluaa käyttää hankkimansa puuraaka-aineen mahdollisiman tarkasti hyväksi.
 – On hienoa, että osana uusiutuvan energian palettia pystymme käyttämään energiantuotannossa ne osat, joita ei tällä hetkellä pystytä vielä jalostuksessa hyödyntämään.
 Näitä ovat muun muassa tukin jämäpalat, kaarna, mustalipeä. Mitä seuraisi jos näitä jämiä ei käytettäisi energiantuotannossa?
 – Sitten jämät jäisivät käyttämättä ja vastaava energia korvattaisiin jollakin muulla. Olisivatko ne sitten fossiilisia tai muita?
 Niemen mukaan fossiilisista raaka-aineista pitää päästä eroon korvaamalla niitä uusiutuvilla raaka-aineilla.
 – Se on tärkein keino. Hallitusohjelmassakin selvästi sanotaan, että halutaan irti fossiilisista. Metsien kestävä käyttö ja puupohjaiset tuotteet on varmasti siinä ratkaisu.
 Tulevaisuuden sellunkeitto voisi Suomen ilmastopaneelin jäsenen, professori Seppälän mukaan saada ison osan sähköstä uusiutuvasta tuulesta. Niemen mukaan Metsäteollisuus ei ota kantaa yksittäisiin uusiutuvan energian muotoihin.
 Lue myös:
 Uusi tutkimus osoittaa metsätalouden ilmastovaikutukset arvioitua suuremmiksi – Professori: "Käytämme luonnonresurssia vähän hullulla tavalla"

Metsäteollisuus puolustautuu ilmastotutkijoiden tuloksilta –  "Paljon on kehitteillä ja on jo kokeiluvaiheessa"


Summary: Kutistuvan keisariperheen edustusmatkat voivat jatkossa jäädä tekemättä, arvioi juuri Suomeen saapunut kruununprinssi.

Japanin kruununprinssi  Akishino  ja kruununprinsessa  Kiko  ovat saapuneet vierailulle Suomeen. Akishinoa pidetään kotimaassaan vanhoja perinteitä hämmentävänä kapinallisprinssinä.
 Vierailunsa aikana kruununprinssipari tapaa tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  ja hänen puolisonsa  Jenni Haukion . Kalaharrastajana tunnettu ja eläintiedettä opiskellut Akishino pääsee vierailulle myös Fallkullan kotieläintilalle.
 Akishinon ja Kikon matka on keisariperheen ensimmäinen ulkomaanmatka kevään keisarinvaihdoksen jälkeen. Pariskunta matkusti Suomeen Puolasta.
 Keisariperheen kapinallinen
 Japanin keisariperheessä eletään kiinnostavia aikoja.
 Japanin aiempi keisari  Akihito  luopui vallasta keväällä toimitettuaan  virkaansa 30 vuotta . Syyksi 85-vuotias Akihito kertoi heikentyneen terveytensä. Perinteisesti Japanin keisarit ovat olleet tehtävässään kuolemaansa saakka.
 Isänsä eläköitymisen jälkeen Akihiton vanhin poika  Naruhito  kruunattiin keisariksi. Samalla tuli Akishinon, 53, vuoro täyttää kruununprinssin saappaat.
 Sekä kruununprinssi että -prinsessa ovat opiskelleet Gakushuinin yliopistossa, kuten monet muutkin keisarillisen perheen jäsenet. Akishino luki lakia, Kiko psykologiaa. Kruununprinsessa valmistui vuonna 2013 tohtoriksi.
 Japanin kruununprinssi Akishino ja kruununprinsessa Kiko. Roni rekomaa / Lehtikuva
 Kruununprinssi Akishino opiskeli myös eläintiedettä Oxfordin yliopistossa, ja hänet tunnetaan erityisesti kalojen ystävänä.
 Kalat menivät jopa diplomaattisten suhteiden edelle vuonna 1996, kun Akishinon vaimo Kiko sai yksikseen edustaa pariskuntaa keisarillisilla juhlaillallisilla Yhdysvaltain presidentin  Bill Clintonin  seurassa.
 Akishino itse osallistui kalafestivaaleille Thaimaassa. Japanissa kuohahti. Prinssin päätöstä kuvailtiin muun muassa itsekkääksi, kertoo  uutistoimisto AP .
 Kylmä sota keisariperheen sisällä?
 Huhut kertovat, että perinteet ja valtataistelu hiertävät keisariperheen välejä. Jo 1980-luvulla Akishino joutui taistelemaan saadakseen luvan opiskella Oxfordin yliopistossa kuten veljensä, kertoo brittisanomalehti  The Telegraph .
 Laki kieltää tuoreelta keisarilta poliittiset kannanotot, mutta Suomessa vieraileva kruununprinssi Akishino on kohauttanut konservatiivisia piirejä kerran jos toisenkin myös 1990-luvun kalafestareiden jälkeen.
 Esimerkiksi vuonna 2011 Akishino avasi keskustelun siitä, pitäisikö keisarille asettaa jatkossa eläkeikä. Avaus oli järisyttävä, sillä elossa oleva keisari luopui kruunusta edellisen kerran yli 200 vuotta sitten.
 Kun veli Naruhiton kruunajaisia suunniteltiin vuodenvaihteessa, hallitus päätti kustantaa juhlallisuudet julkisilla rahoilla.
 Joidenkin arvioiden mukaan keisarin kruunajaisten hintalappu illallisineen ja muine juhlallisuuksineen on vuoden aikana jopa 16,7 miljoonaa euroa, kertoo The Telegraph.
 Kruununprinssi kyseenalaisti hallituksen päätöksen. Hän vetosi Japanin perustuslakiin, joka erottaa valtion ja kirkon toisistaan.
 Akishinon älähdys oli poikkeuksellinen, ja se sai keisarillisen perheen asioista vastaavan viraston suivaantumaan.
 Vastikään kruununprinssi sai aikaan eripuraa, kun hän ei keisariperheen protokollan mukaisesti tiedottanut tyttärensä tuoreimmista avioliittosuunnitelmista, kertoo sanomalehti  The South China Morning Post .
 Japanin kruununprinssi Akishino ja kruununprinsessa Kiko Ateneumin taidemuseossa. Museota esittelevät kuraattori Anne-Maria Pennonen ja pääjohtaja Risto Ruohonen. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Edustusmatkat voivat jatkossa jäädä tekemättä
 Japanilainen laki suosii keisariperheen miesjäseniä. Vain miehet voivat esimerkiksi periä kruunun.
 Nykyisellä keisarilla on vain yksi tytär.  Kruununprinssiparilla  puolestaan on kaksi aikuista tytärtä ja 12-vuotias poika, prinssi  Hisahito . Kruununprinssiparin kuopuksella on hyvät mahdollisuudet  periä kruunu tulevaisuudessa , sillä hän on tällä hetkellä isänsä jälkeen kruunun perimisjärjestyksessä toinen.
 Ennen Hisahiton syntymää Japanissa valmisteltiin jo lakimuutosta, joka olisi mahdollistanut keisarinnan valtaannousun. Nyt hanke on kuitenkin jäähyllä, kun tulevaisuuden miesjohtaja on jo kiikarissa.
 Keisariperheessä on tällä hetkellä 18 jäsentä. Heistä vain viisi on miehiä. Ennen Euroopan-kiertuettaan kruununprinssi Akishino ilmaisi huolensa siitä, että keisarillinen perhe voi joutua jatkossa supistamaan edustusohjelmaansa jäsenmäärän vuoksi.
 – Voisimme tehdä enemmän, jos seuraava sukupolvi on isompi, mutta nykytilanteen valossa luulen, että meidän on mietittävä muutoksia, Akishino arvioi STT:n mukaan.
 Akishinon mukaan keisariperheessä tehtäviä voitaisiin jakaa paremmin miesten ja naisten kesken. Mahdollista keisarinnojen valtaanousua Akishino ei ole suostunut suoraan kommentoimaan, kertoo brittilehti  The Independent .
 Keisariperheen miehet voivat etsiä puolisonsa perheen ulkopuolelta, mutta naiset menettävät virallisen asemansa avioituessaan ulkopuolisten kanssa. Tällä hetkellä kolme keisariperheen tytärtä on  avioitumassa "taviksen" kanssa .
 Japanin kruununprinssi Akishino ja kruununprinsessa Kiko vierailevat Helsingin tuomiokirkossa. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Tavallinen reittilento kelpaa kruununprinssiparille
 Siinä missä aiempi kruununprinssi, nykyinen keisari Naruhito käytti ulkomaanmatkoillaan yksityisjettiä, nykyinen kruununprinssipari lensi Euroopan-vierailulleen tavallisella reittilennolla, kertoo sanomalehti  The Japan Times .
 Kruununprinssiparin nelipäiväinen Suomen-vierailu juhlistaa Suomen ja Japanin satavuotisia diplomaattisuhteita.
 Tiistaina Suomeen saapuneet kunniavieraat tutustuivat Kansallismuseoon, Ateneumin taidemuseoon ja Helsingin tuomiokirkkoon.
 Keskiviikkona luvassa on seppeleen laskeminen Helsingin Hietaniemen hautausmaalla ja matka Naantalin Kultarantaan.
 Torstaina kruununprinssipari vierailee Kansallisarkistossa, Uudessa lastensairaalassa ja keskustakirjasto Oodissa. Lisäksi he tutustuvat suomalaiseen neuvolaan Espoon Isossa Omenassa. Japani on ottanut jo muutamia vuosia sitten käyttöönsä suomalaiseen malliin  nojaavat neuvolapalvelut .
 Kruununprinssipari ei anna vierailunsa aikana haastatteluja medialle.

Suomessa vieraileva Japanin kruununprinssi kohauttaa kotimaansa konservatiivisia piirejä – pani jo 90-luvulla kalafestarit Clintonin edelle


Summary: Parin vuoden kokemus lelualalta on kertonut Tanja Vikströmille, että lelukauppa ei ole tyrehtynyt Suomessa.

Leikkikalujen ja askartelutarvikkeiden vähittäiskauppa

Perheenäiti  Tanja Vikström  sattui pari vuotta sitten huomaamaan, että nyt olisi myynnissä lelujen verkkokauppa. Tilaisuus tuntui niin houkuttelevalta, että kaupat tehtiin ja ompeluyritys vaihtui lelukaupaksi.
 Tuoreen lelukauppiaan aviomies on yrittäjä ja sukulaiset ympärilläkin ovat. Siksi heittäytyminen nettikaupan pitäjäksi ei tuntunut valtavalta askeleelta.
 Nyt Vikströmien autotalli on täynnä leluja. Se toimii kivijalkaliikkeenä sekä leikkikauppa.fi-nimisen verkkokaupan varastona. Sieltä, pienestä Luodon kunnasta, lähtee Suomeen ja Ruotsiin lelupaketteja päivittäin.
 Lelut ovat vallanneet Vikströmien autotallin. Tavaraa riittäisi isompaankin tilaan, mutta perheen elämäntilanteeseen autotallikauppa sopii nyt hyvin. Ville Viitamäki / Yle
 Ostetaanko leluja?
 Tanja Vikström lähti mukaan alalle, joka on muuttunut viime aikoina. Alalta kuuluu hyvää ja huonoa.
 Suomen leluyhdistyksen järjestöpäällikkö  Heini Pennanen  kertoo, että lelujen tukkukauppiailta ja maahantuojilta kerätyt tilastot osoittavat lelumyynnin kasvaneen parina viime vuonna.
 – Niin se on, mutta tosiasiassa samaan aikaan leikki-ikä on laskenut. Lapset siis yhä nuorempina jättävät leluilla leikkimisen ja siirtyvät ruutujen ääreen. Aika nuorilla on jo kännykät.
 Suomalaista lelukauppaa määrittää myös se kehitys, että lelut ostetaan nykyään pääosin marketeista.
 Keskosta ja S-ryhmästä kerrotaan, että niiden lelumyynti on viime aikoina kasvanut. Kyse voi olla markkinoiden uusjaosta, sillä suuret kansainväliset leluketjut BR-lelut ja Toys'R'Us  lopettivat äskettäin  toimintansa.
 Yksityisiä leluliikkeitä toimii Suomessa vain parisenkymmentä. Alaa pitkään seurannut turkulainen Suomen leluyhdistyksen puheenjohtaja  Riia Sandström  miettii, että kaikilla erikoiskaupoilla on maassa sama tilanne.
 – Me nyt näköjään olemme marketti- ja halpahallikansaa. Emme vaadi tai halua palvelua, kun emme muusta tiedä. Ruotsissa on toinen tilanne.
 Lapsetko eivät leiki?
 Tuore lelukauppias ei kuitenkaan ole huolissaan. Hän uskoo, että pienelle lelukaupalle nettikauppoineen on tilausta.
 – Kyllä lapset vielä leikkivät leluilla. Vanhemmat päättävät, paljonko lapset saavat olla tabletilla ja kännykällä. Sitten toki aikuisten pitäisi olla mukana leikeissä. Ota lapset mukaan, leiki ja pelaa pelejä, sitten he kyllä leikkivät.
 Vikströmeillä ei näprätä kännykkää tai leikitä tableteilla. Vanhin poika on tutustunut digitaaliseen maailmaan esikoulussa ja tutustuu siihen varmasti vielä enemmän kouluun mennessään. Pienemmät eivät sellaisesta vielä tiedä.
 – Kouluun menevä Elias pelaa lautapelejä, esimerkiksi laivan upotusta. Tytöt leikkivät nukeilla ja nuorin palapeleillä sekä autoilla.
 Rauhallisessa luotolaisessa pihapiirissä sijaitsee lelukauppa ja lelujen verkkokauppa. Ville Viitamäki/ Yle
 On myös olemassa  uusia tutkimustuloksia , joiden mukaan alle 10-vuotiaat lapset viettävät edelleen enemmän aikaa lelujen ja kirjojen kuin älylaitteiden parissa.
 Kilpailua isojen kanssa
 Tällä hetkellä leikkikauppa.fi tuo suurimman osan Tanja Vikströmin tuloista. Ainoastaan 10-20 prosenttia on peräisin kivijalkaliikkeestä.
 Tanja Vikström myöntää, että kivijalkaliikkeeseen eksyisi enemmän asiakkaita, jos se ei sijaitsisi kaukana asutuskeskuksista. Mutta sijaintiin on syynsä.
 – Toki autotalli on pieni ja se lisää haasteita, mutta tämä on hyvä meidän perheelle. Kun lapset ovat pieniä, pysyn Luodossa. Tulevaisuudessa ehkä avaan liikkeen jonnekin muualle. Nyt olen joskus pitänyt pop-up-myyntiä parissa paikassa.
 Lelukauppiaaksi ryhtynyt perheenäiti kertoo, että alan taivaalle kertyneistä synkistä pilvistä huolimatta hän tulee kaupallaan toimeen. Erityisesti nettikaupan tilaukset kasvavat koko ajan. Toki haasteitakin on.
 – Marketit myyvät paljon leluja. Alalla toimii myös kaksi todella suurta ruotsalaista lelujen verkkokauppaa. Minä yritän erottua joukosta nopeilla verkkokaupan toimituksilla sekä ottamalla myyntiin erilaisia leluja. Sellaisia, joita marketeista ei saa. Myyn esimerkiksi paljon puuleluja.
 Tanja Vikström on aiemmin ommellut vauvoille unipesiä ja hän myy niitä edelleen. Ompeluhommat ovat kuitenkin väistyneet lelukaupan tieltä, sillä aika ei riitä kaikkeen. Ville Viitamäki / Yle
 Tanja Vikströmin periaate on, että myyntiin laitetaan vain Euroopassa tehtyjä CE-merkittyjä ja turvallisia leluja. Asiakkaat toivoisivat, että löytyisi myös suomalaisia leluja, mutta se on ongelma.
 – En ole juurikaan löytänyt CE-merkittyjä kotimaisia leluja, joiden maalit olisivat myrkyttömiä. Ottaisin sellaisia myyntiin heti, jos löytäisin.
 Tuore kauppias haluaa olla kehityksessä mukana. Siksi hän käy parhaillaan markkinointikoulutuksessa, jossa opastetaan yrittäjiä somemarkkinoinnin saloihin. Liikeyritys tarvitsee tuekseen somemainontaa, esimerkiksi videoita ja hyviä kuvia.
 Työ työnä ja kotielämä erikseen
 Vikströmeillä on neljä lasta, joista nuorin on vajaat kaksivuotias ja vanhin kuusi. Äiti pystyy hoitamaan omaa yritystä kotoa, koska lapsia hoitaa kunnan palkkaama perhepäivähoitaja. Usein  Aron ,  Ida ,  Emmi  ja  Elias  ovat hoitajan kanssa omassa kodissa, toisinaan taas hoitajan kotona.
 – Näen, kun lapset leikkivät pihalla, mutta teen kuitenkin töitä sen aikaa, kun hoitaja on paikalla. Sitten kun olen perheen parissa, yritän olla tekemättä töitä.
 Tanja Vikströmin lapset eivät pääse kovinkaan usein vierailemaan pihapiirissä sijaitsevassa lelukaupassa. Pienet lapset saattaisivat panna kaupassa hyrskyn myrskyn.
 He kyllä pääsevät testaamaan uutuusleluja, jolloin äiti tietää, ovatko ne tarpeeksi kestäviä. Ehkä lapsille vasta vanhempana valkenee, että äidillä on lapsen näkökulmasta maailman paras ammatti: lelukauppias.
 Aiheesta voi keskustella kello 22 saakka.
 Lue myös:
 HS:   Konkurssien jälkeen Suomessa on enää alle 20 lelukauppaa - lapset lopettavat leluilla leikkimisen yhä nuorempana ja siirtyvät peleihin

Yksi Suomen harvoista lelukaupan pitäjistä tietää, millä lapset saataisiin leikkimään: kun aikuiset leikkivät mukana


Summary: Terapiaopintojen aikana Michaela Moua ymmärsi, että apua rasismia kokeneille ei ole tarjolla riittävästi.

"Miten puhut noin hyvää suomea?"
 "Mistä olet oikeasti kotoisin?"
 Moni suomalainen, jolla on sukujuuria Euroopan ulkopuolella, törmää toistuvasti tällaisiin kysymyksiin. Silloinkin, kun hän on syntynyt Suomessa ja puhuu äidinkielenään suomea. Vaikka kysyjä saattaa olla omasta mielestään vain hyväntahtoisesti utelias, näillä kyselyillä voi aiheuttaa tunteita, joista myöhemmin kehittyy mielenterveyden ongelmia.
 Mistä kyse?
 Viime vuonna julkaistiin  EU-raportti , jonka tulos oli synkkä: afrikkalaistaustaiset kokevat Suomessa enemmän rasistista ahdistelua kuin missään muussa EU-maassa. Terapeutti Michaela Moua näkee vastaanotollaan, miten nämä rasistiset teot vaikuttavat niiden kohteeksi joutuvien ihmisten mielenterveyteen.
 – Oireet voivat olla ahdistusta, masennusta ja itsesyytöstä. Häpeä on tosi vahva tunne, jota rasismin kohteena olevilla henkilöillä on, Moua luettelee.
 Helsingin yliopistossa valmistui tänä keväänä ensimmäinen  Suomessa tehty väitöstutkimus , jossa tarkasteltiin ulkomailla syntyneen väestön terveyttä väestötutkimusaineistolla. Tutkimustulokset ovat linjassa Mouan kuvauksen kanssa. Siitä selviää, että venäläis-, somalialais- ja kurditaustaisenväestön keskuudessa koettu syrjintä on heikentänyt sekä fyysistä että psyykkistä terveyttä.
 Terapeutti Michaela Moua käsittelee rasismin vaikutuksia ratkaisukeskeisessä lyhytterapiassa. Laura Hyyti / Yle
 Kuka ja mitä?
 Michaela Moua on terapeutti, joka tarjoaa asiakkailleen ratkaisukeskeistä lyhytterapiaa.
 – Terapiaopintojen aikana huomasin, että on valtava tarve terapeuteille, jotka ymmärtävät, miten rasismi vaikuttaa mielenterveyteen, minkälaisia oireet ovat ja minkälaista on elää marginalisoituna, ruskeana tai mustana ihmisenä valkoisessa yhteiskunnassa, Moua kertoo.
 Hän toivoisi, että terapeuttien koulutuksessa käsiteltäisiin rasismia sen kautta, että sitä ilmenee yhteiskunnassa laaja-alaisesti.
 – Suomessa tällä hetkellä on mielestäni haasteena se, että rasismi ymmärretään melko alkeellisella tavalla, Moua huomauttaa.
 – Se ymmärretään ensinnäkin tekona tai tapahtumana, joka tapahtuu yksilöiden tai ryhmien välillä. Rasismi on toki sitäkin, mutta se on paljon muutakin. Skaala on äärettömän laaja.
 Rasismi voi olla ihmisten välistä syrjivää kohtelua tai pahimmillaan jopa fyysistä väkivaltaa. Lisäksi rasismia ilmenee yhteiskunnan rakenteissa. Kyse on siis paljon muustakin kuin siitä, että jokin ihminen käyttäytyy rasistisesti toista ihmistä kohtaan.
 Helsingin yliopiston väitöstutkimuksessakin huomattiin, että syrjintäkokemukset lisäsivät heikon terveyden ja mielenterveysoireiden todennäköisyyttä myös niillä, jotka kertoivat kokeneensa vain epäsuoraa syrjintää.
 Michaela Moua nostaa esiin mikroaggressiot, jotka ovat tahallisia tai tahattomia sanoja ja tekoja, jotka ylläpitävät rasistisia stereotypioita. Sellaiseksi voidaan lukea esimerkiksi kyselyt kielitaidosta tai "oikeasta" kotimaasta.
 – Multa kysytään, että mistä mä olen kotoisin, mutta ei riitä vastaukseksi, että olen Munkkiniemestä Helsingistä.
 – Kysyjä saattaa ajatella, että hän on vain kiinnostunut. Tarkoitusperänä ei välttämättä ole loukata, mutta sillä ei ole mitään merkitystä, mikä kysyjän tarkoitusperä on. Merkitystä on sillä, miten se vaikuttaa siihen, jolta kysytään. Tämä ei usein ole ensimmäinen, ei kymmenes eikä sadas kerta, vaan häneltä on jo monia vuosia kysytty tämän tyyppisiä kysymyksiä, Moua kuvailee.
 Michaela Moua vieraili tiistaina Ylen 8 minuuttia -ohjelmassa. Laura Hyyti / Yle
 Tätä et ehkä tiennyt
 Yhdysvalloissa Columbian yliopiston professorin Robert T. Carterin mukaan  toistuvat rasismikokemukset voivat pahimmillaan johtaa post-traumaattiseen stressihäiriöön . Michaela Moua huomauttaa, että tämän tiedon pitäisi olla isommassa osassa terapeuttien koulutuksessa myös Suomessa.
 – Terapeutteja pitäisi kouluttaa ymmärtämään rasismia ilmiönä, ja miten rasismi traumana vaikuttaa mielenterveyteen, hän sanoo.
 Rasismikokemusten ymmärtäminen trauman aiheuttajaksi, voisi auttaa ymmärtämään paremmin sitä, miten laaja-alaisia oireita syrjintä voi aiheuttaa.
 – Kun ihmisellä on jatkuvia ja vuosia kestäviä kasautuvia traumoja eri muodoissa, se alkaa vaikuttamaan sekä psyykkiseen että fyysiseen hyvinvointiin.
 Michaela Mouan mukaan pitäisi päästä eroon siitä, että rasismin poistaminen on yksilön vastuulla. Laura Hyyti / Yle
 Mitä on tärkeä muistaa?
 Työssään Moua on huomannut sen, että rasismilta ei suojaa se, että puhuu suomea äidinkielenään, on kouluttautunut Suomessa ja alkanut luoda uraa työelämässä.
 – Pitää päästä eroon siitä, että se rasismin poistaminen laitetaan yksilön tasolle, Moua tiivistää.
 Hän kokee, että nimenomaan hänen kaltaisensa suomalaiset jäävät mielenterveyspalveluissa väliinputoajiksi.
 – On valtaväestölle suunnatut mielenterveyspalvelut ja sitten on paljon mielenterveyspalveluita maahanmuuttajille ja pakolaistaustaisille, eli todella haavoittuvaisessa asemassa oleville. Minun kaltaisten suomalaisten, jotka puhuvat äidinkielenään suomea, ovat käyneet suomalaisen koulusysteemin ja kokevat identifioituvansa suomalaisuuteen ja Suomeen, niin meidän erityisyyttä ei osata huomioida, hän kuvaa tilannetta.
 Michaela Mouaa haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:
 Tutkimus: Afrikasta EU-maihin tulleet tuntevat eniten rasistista ahdistelua Suomessa

"Ahdistusta, masennusta ja itsesyytöstä" – rasismin kokeminen voi aiheuttaa vakavia mielenterveysongelmia, sanoo terapeutti Michaela Moua


Summary: Vaalikonevastausten perusteella kaksikon arvomaailma eroaa ainakin eutanasian sekä verotuksen ja leikkausten suhteen.

Keskustan puheenjohtajakisan kärkinimet, puolustus- ja elinkeinoministerit  Antti Kaikkonen  ja  Katri Kulmuni  ovat yksimielinen kaksikko: kumpikin haluaa, että Suomi on ilmastonmuutoksen edelläkävijä, mutta ei kieltäisi polttomoottoriautojen myyntiä tai verottaisi lihaa nykyistä enemmän.
 He ovat yhtä mieltä eurosta ja Natosta, sekä siitä että sosiaali- ja terveyspalvelut pitäisi mieluummin tuottaa ensisijaisesti julkisina palveluina. Viinit maitokaupoissa ovat molemmille periaatteessa ok, ainakin 2019 eduskuntavaalien vaalikonevastausten perusteella.
 Onko merkittävin ero siis se, että Kaikkonen on 45-vuotias mieskansanedustaja Tuusulasta, joka nousi ensi kerran eduskuntaan vuonna 2003, ja Kulmuni taas 31-vuotias naiskansanedustaja Torniosta?
 Toinen sanoo mie, toinen mä, toinen on ehtinyt marinoitua vaalirahaskandaalissa ja tv:n tanssiohjelmassa, toinen toistaiseksi suurille yleisöille tuntemattomampi toisen kauden kansanedustaja?
 – Tämä saattaa olla enemmän henkilö- kuin linjavaali, Kaikkonen myöntää.
 Hän on Ylen kyselyssä  pari prosenttiyksikköä  Kulmunia edellä kannatuksessa
 1) Kaikkonen liberaalimpi kuin Kulmuni, vai sittenkin toisin päin?
 Kun vilkaisee vaalikonevastauksia, erojakin löytyy.
 Ylen vaalikonedatan perusteella  Kaikkonen olisi hitusen viherliberaalimpi ja Kulmuni kansalliskonservatiivisempi. Toisaalta Helsingin Sanomien vastausten perusteella tehdyllä nelikentällä Kulmuni on liberaalimpi.
 Kaikkonen on esimerkiksi jokseenkin samaa mieltä Ylen vaalikoneväittämästä parantumattomasti sairaiden oikeudesta eutanasiaan, ja Kulmuni jokseenkin eri mieltä.
 Ylen Vaalikone, Lasse Isokangas /Yle
 Myös isien ja äitien perhevapaiden jakaminen sekä kysymys kurinpidosta erottaa kaksikkoa.
 Kaikkonen on jokseenkin samaa mieltä, ja Kulmuni jokseenkin eri mieltä siitä, että Suomessa tarvitaan nyt "koviakin keinoja järjestyksen ja tavallisten ihmisten puolustamiseksi".
 –On ehdottoman tärkeää, että Suomi pysyy turvallisena yhteiskuntana. Tarvitsemme lainsäädännön ajantasaistamista, mutta myös lisää poliiseja, vastasi Kaikkonen vaalikoneeseen.
 –Mitä tarkoittavat kovat keinot? Lainsäädäntömme on kunnossa järjestyksen ylläpitämiseksi. Kovempia rangaistuksia seksuaali- ja väkivaltarikoksista kannatan sekä poliisin läsnäoloa kauttaaltaan koko maassa, jokaisessa kunnassa, Kulmuni vastaa.
 Kaikkonen asemoitui Ylen vaalikoneen vastaustensa perusteella yhtä lähelle sinisten ja Liike Nytin ehdokkaiden keskimääräisiä vastauksia kuin oman puolueensa.
 Ylen Vaalikone, Lasse Isokangas /Yle
 Myös kysymys isien roolista lastenhoidossa hajautti heidät eri puolille janaa. Kumpikaan ei leikkaisi äitien osuutta, kuten ei hallitusohjelman mukaan tehdäkään, mutta Kulmuni jakaisi perhevapaat tasan vanhempien kesken, Kaikkonen ei.
 –Tämän vuoksi uudistukseen tarvitaan rahaa, jotta isien osuutta perhevapaiden käytöstä saadaan kasvatettua, Kulmuni vastasi.
 –Ei tarvitse jakaantua tasan, perheet tehkööt itse valintansa, Kaikkonen vastasi.
 Siinä missä Kaikkosen vastaukset ovat 85-prosenttisesti samoja sinisten, keskustan ja Liike Nytin kanssa, Kulmunin lähimmät puolueet ovat keskusta, SDP ja siniset.
 Ylen Vaalikone, Lasse Isokangas /Yle
 2) Kulmuni talouskysymyksissä enemmän vasemmalla
 Katri Kulmuni onkin nelikentällä jonkin verran Antti Kaikkosen vasemmalla puolella: hän olisi Kaikkosta valmiimpi kiristämään verotusta kuin karsimaan menoja.
 Toisaalta Kaikkonen vastasi vanhustelunhoitokohun jälkimainingeissa vastustavansa vanhustenhoidon ulkoistamista yksityisille toimijoille jyrkemmin kuin Kulmuni.
 Ylen Vaalikone, Lasse Isokangas /Yle
 Kaikkonen myös vastasi varovaisesti kannattavansa sosiaaliturvana vastikkeetonta perustuloa, toisin kuin Kulmuni.
 3) "Ryöpytystä joutuu kestämään"
 Kun kerran valintaa tehdään selkeästi persoona edellä, minkälaisena johtajana ehdokkaat itsensä näkevät?
 – Keskustan puheenjohtajana olisin avoin, innostava ja osallistava, Kulmuni arvioi.
 –Se on selvä, että Keskustan johtaja joutuu ennemmin tai myöhemmin kestämään kovaa ryöpytystä. Sellainen pitää kestää, ja muutenkin paineensietokyvyn pitää olla kohdillaan, Kaikkonen sanoo.
 Eduskuntaryhmän johdossa Kaikkonen kertoo pärjänneensä "hieman enemmän kuunnellen kuin julistaen".
 –Olen luonteeltani joukkojen kokoaja. Pystyn aika hyvin yhdistämään eri laillakin ajattelevia ihmisiä. Luulen, että se taito tulisi keskustan puheenjohtajana käyttöön, sanoo Kaikkonen.
 Kulmuni liittää keskustan johtajuuden myös sen missioon aluepuolueena.
 – Kaikkein eniten keskustaa erottaa muista puolueista kysymys keskittämisestä ja hajauttamisesta, aluepolitiikaksikin sitä sanotaan: se, että ihmiset voivat osallistua ja vaikuttaa omaan lähiympäristöönsä.

Toinen sanoo "mie" ja toinen "mä", mikä muu erottaa keskustan johtajakisaajat Kaikkosen ja Kulmunin toisistaan? Ainakin menokuri ja kurinpito


Summary: Oumuamuan arveltiin jopa olevan vieraan älyn aurinkokuntaan lähettämä tiedustelualus.

Vuoden 2017 lokakuussa tähtitieteilijät havaitsivat aurinkokunnassamme jotain perin kummallista: sikarinmuotoiseksi kuvatun kappaleen, jossa oli sekä asteroidin että komeetan piirteitä, mutta joka ei vaikuttanut olevan peräisin lähiavaruudestamme.
 Kappale tunnettiin pian havaijinkielisellä nimellä Oumuamua, joka tarkoittaa tiedustelijaa. Tällä nimellä viitattiin mahdollisuuteen, että kyseessä olisi avaruuden kehittyneen sivilisaation lähettämä alus.
 Tämä mahdollisuus aiheutti runsaasti pöhinää niin kansainvälisessä mediassa kuin tutkijapiireissäkin.  Ylekin uutisoi  kahden Harvardin yliopiston tutkijan ajatuksista, joiden mukaan kyseessä saattoi olla avaruuden asukkien lähettämä alus, joka oli mahdollisesti karannut omille teilleen.
 Valitettavasti Oumuamua häipyi muutamassa viikossa Maan teleskooppien ulottumattomiin, eikä sitä ehditty kunnolla tutkia.
 Sen verran asia jäi kuitenkin mietityttämään, että Oumuamuan alkuperää ryhdyttiin selvittämään kansainvälisessä tutkijaryhmässä, jossa oli asiantuntijoita eri tieteenaloilta. Ryhmä on nyt julkaissut tuloksiaan  Nature Astronomy  -lehdessä. Tutkimustiedote löytyy  täältä.
 Ainakin ensimmäinen laatuaan
 – Emme ole koskaan nähneet mitään Oumuamuan kaltaista aurinkokunnassamme. Se on yhä mysteeri, sanoo tutkijaryhmän toinen vetäjä  Matthew Knight  Marylandin yliopistosta.
 Hänen mukaansa työryhmän lähtökohta oli pitää kiinni perinteisistä selitysmalleista, ellei vastaan tulisi jotain aivan poikkeuksellista.
 Vaikka tutkijat uskovatkin sen luonnolliseen alkuperään, jäi Oumuamua silti arvoitukseksi. Sen muoto ja tapa jolla se pyörii herättävät kummastusta. Oumuamuasta ei myöskään havaittu haihtuvan kaasuja, kuten komeetasta haihtuisi, eikä sen lentorata selity pelkällä painovoimalla, kuten asteroidin lentorata selittyisi.
 Ajatus vieraan älyn avaruusaluksesta on Knightin mukaan viihdyttävä, mutta työryhmän käsitys on, että Oumuamualle on iso joukko luonnollisia selityksiä. Oumuamua on esimerkiksi väriltään punainen, kuten moni muukin pieni kappale aurinkokunnassa.
 Knightin mukaan ihmisellä on pyrkimys olettaa, että omassa lähiympäristössä havaitut fysikaaliset prosessit ovat universaaleja. Mitään Oumuamuan kaltaista ei ole havaittu aurinkokunnassa, mutta se ei tarkoita, ettei sille voisi olla luonnollista selitystä, hän korostaa.
 Lisää kaukaisia vieraita kaivataan
 Oumuamuan kaltaisia kulkijoita on voinut vierailla aurinkokunnassa aiemminkin, vaikka niitä ei ole havaittu, tutkijat uskovat.
 Lähivuosina tutkijat saavat käyttöönsä uusia ja entistä tehokkaampia teleskooppeja, jotka voivat tuoda lisävalaistusta tähän asiaan.
 – Saatamme alkaa nähdä uusia kohteita joka vuosi. Silloin voimme tietää, onko Oumuamua outo vai tavallinen, sanoo Knight.
 – Jos niitä löytyy 10-20 ja Oumuamua vaikuttaa yhä epätavalliselta, on meidän pohdittava uudelleen selityksiämme, hän lisää.
 Lue myös:
 Ulkoavaruuden hiippari hämmentää - oliko kyseessä komeetta vai vieraan sivilisaation avaruusalus?
 Aurinkokunnassamme käväisi punertava kummajainen kaukaa tähtien välistä

Tähtien väliä kulkeva erikoinen kappale Oumuamua sai ehkä selityksen – lienee luonnollista alkuperää


Summary: Pääministeri Antti Rinne: Kerroin kokouksessa, että meillä on kaksi hyvää ehdokasta, mutta he eivät keskustelussa vain menneet läpi.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksan puolustusministeri ja liittokansleri  Angela Merkelin  puoluetoveri, konservatiivien  Ursula von der Leyen  nousee uudeksi EU-komission puheenjohtajaksi nykyisen  Jean-Claude Junckerin  jälkeen, sopivat EU-valtionjohtajat tiistaina Brysselissä kolme päivää kestäneessä huippukokouksessa.
 28 jäsenmaan kompromississa ranskalainen  Christine Lagarde  nousee Euroopan keskuspankin pääjohtajaksi.  Tehtävään olivat ehdolla  myös Suomen pankin pääjohtaja  Olli Rehn  ja entinen pääjohtaja  Erkki Liikanen .
 Pääministeri  Antti Rintee n mukaan Suomi piti Rehnin ja Liikasen nimiä esillä kahdenvälisissä keskusteluissa koko kokouksen ajan.
 – Tähän pakettiin se ei vain sopinut, Rinne sanoi heti huippukokouksen jälkeen. Hänen mukaansa Suomi ei olisi voinut heidän nimittämisekseen tehdä enempää.
 EU:n ulkopoliittiseksi edustajaksi tulee Espanjan sosialistinen ulkoministeri  Josep Borrell .
 Josep Borrell nousee EU:n ulkopoliittiseksi edustajaksi. Stephanie Lecocq / EPA
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaksi nousee Belgian keskustaliberaali pääministeri  Charles Michel.
 – Charles Michel on ihanteellinen välittäjä EU-maiden välille, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  sanoi tiedotustilaisuudessa heti huippukokouksen jälkeen.
 Charles Michel on Eurooppa-neuvoston uusi puheenjohtaja. Geoffry van Der Hasselt / EPA
 Charles Michel, 43, on toiminut pääministerinä vuodesta 2014. Myös hänen isänsä  Louis Michel  on entinen tunnettu eurooppalainen poliitikko, joka on toiminut muun muassa EU-komissaarina.
 Väistyvän Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald Tuskin mukaan EU-komission varapuheenjohtajiksi nousevat tanskalainen  Margrethe Vestager  ja hollantilainen  Frans Timmermans .
 – Olen erittäin tyytyväinen, että miesten ja naisten välinen tasapaino löytyi tässä kokouksessa. Ensimmäistä kertaa komission puheenjohtajaksi on tulossa nainen, pääministeri Rinne totesi.
 Vaikka kokous kesti kolme päivää, Rinteen mielestä paketti oli niin monimutkainen, että kokousaikaa ei voi pitää kohtuuttoman pitkänä.
 Kärkiehdokkaat ohitettiin
 Jäsenmaiden kokoon kursimaa nimityspakettia voi pitää niin kutsutun kärkiehdokasmenettelyn täydellisenä ohittamisena.
 EU-parlamentin puolueet nimesivät jo ennen EU-vaaleja ehdokkaansa komission johtoon. Vaalituloksen perusteella suurimman parlamenttiryhmän EPP:n ehdokkaan  Manfred Weberin  olisi pitänyt nousta komissioon puheenjohtajaksi. Nyt Weber perui ehdokkuutensa aivan huippukokouksen loppumetreillä varmistaakseen Von der Leyenin nimityksen.
 Paketissa ei ole myöskään muiden puolueiden kärkiehdokkaita.
 Parlamentti äänestää keskiviikkona omasta puheenjohtajastaan. Sen pitää hyväksyä Von der Leyenin nimitys, ja voikin olla, että parlamentista kuullaan vielä soraääniä.
 Muihin nyt sovittuihin nimityksiin ei tarvita parlamentin hyväksyntää.
 Kuka sitten on Ursula von der Leyen, 59?
 Hän on kristillisdemokraatti, joka on istunut Merkelin hallituksessa ministereistä pisimpään, 14 vuotta. Hän on toiminut puolustusministerinä joulukuusta 2013. Aiemmin hän on ollut työ- ja sosiaaliministerinä sekä perhe-, vanhus-, nais- ja nuorisoasiainministerinä.
 Von der Leyen syntyi ja vietti lapsuusvuotensa Brysselissä. Hän puhuukin saksan lisäksi sujuvaa ranskaa ja englantia. Näiden kolmen kielen taitoa on pidetty perusvaatimuksena EU-huipputehtävissä.
 Von der Leyen oli helppo hyväksyä myös EU:n uusimmissa jäsenmaissa Itä- ja Keski-Euroopassa: hän on matkustanut maissa paljon Nato-tukikohdissa ja hänet tunnetaan tiukasta suhtautumisesta Venäjään. Hän on myös vankkumaton transatlanttisen yhteistyön kannattaja.
 Häneen liitetään myös joitakin skandaaleja: häntä esimerkiksi epäiltiin muutama vuosi sitten  väitöskirjansa plagioinnista . Parhaillaan Saksan parlamentti selvittää, onko hän syyllistynyt  väärinkäytöksiin konsulttien palkkaamisessa  Saksan armeijan Bundeswehrin uudistuksissa.
 Von der Leyenillä on seitsemän lasta.
 Euroopan keskuspankkiin tuleva Christine Lagarde, 63,  on Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n pääjohtaja ja entinen Ranskan valtiovarainministeri. Hän on konservatiivi.
 Valtiovarainministeriksi hänet nimitettiin kesäkuussa 2007, jolloin hänestä tuli ensimmäinen naisministeri johtavien teollisuusmaiden G8-ryhmässä. Hän on myös ensimmäinen nainen IMF:n ja nyt EKP:n johdossa.
 Christine Lagarde on ensimmäinen nainen EKP:n johdossa. Julien Warnand / EPA
 Lagarde on kilpailu- ja työmarkkina-asioihin erikoistunut juristi. Hänellä on työkokemusta myös yksityiseltä sektorilta: hän on työskennellyt suuressa kansainvälisessä asianajoyhtiössä Baker & McKenziessä useita vuosia.
 Kreikan-kriisin vuosina Lagarde tuli tunnetuksi tiukkojen säästökuurien kannattajana. IMF vaati eri yhteyksissä Kreikkaa toteuttamaan kovia menojen leikkauksia ehtona valuuttarahaston tuelle.
 Lue myös:
 Mitä yhteistä on paavilla ja Euroopan komission puheenjohtajalla? Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio kertoo

Maratonkokous tuotti kompromissin: saksalainen Ursula von der Leyen EU-komission puheenjohtajaksi – Suomi ei saanutkaan EKP:n johtajuutta


Suomessa myytävässä jäätelössä käytetään paljon raaka-aineita, joiden tuotannossa on merkittäviä ihmisoikeusriskejä, kertoo  Finnwatchin selvitys . Tällaisia ovat muun muassa palmuöljy, kaakao ja trooppiset hedelmät.
 Osalla Finnwatchin kyselyyn vastanneista seitsemästä jäätelönvalmistajasta tuotantoketjujen valvonta ei ylety tuotannon alkulähteille, eivätkä kaikki yritykset myöskään aseta tavarantoimittajilleen sosiaaliseen vastuuseen liittyviä vaatimuksia.
 Finnwatchin mukaan jäätelöissä käytetyn brasilialaisen sokerin tuotannossa on raportoitu pakkotyötä, ja vaniljan tuotantoon Madagaskarilla liittyy huonoja palkkoja ja lapsityötä.
 Finnwatchin tarkastelun kohteina olivat noin puolen litran rasioissa myytävät jäätelöt. Kyselyyn vastasivat Valio, Fazer- ja Yosa-tuotemerkkien takana oleva Fazer, Pingviini-jäätelöitä valmistava Froneri Finland, Alpro-jäätelöitä valmistava Danone sekä Jymy, Kolme Kaveria ja Oatly.
 Vastuullisuusvalvonnassa puutteita
 Seitsemästä Finnwatchin kyselyyn vastanneesta yrityksestä Froneri Finlandin ja Valion vastuullisuusvalvonta ulottuu vain niiden ensimmäisen portaan tavarantoimittajiin.
 Yritykset luottavat suorien tavarantoimittajiensa huolehtivan tuotantoketjujen ihmisoikeuksista, mutta eivät johdonmukaisesti edellytä esimerkiksi riskiraaka-aineiden tai riskimaissa toimivien raaka-ainevalmistajien vastuullisuuden varmistamista.
 Yrityksistä Danone, Fazer, Jymy ja Oatly pystyivät kertomaan kaikkein eniten identifioimiensa riskiraaka-aineiden sosiaalisen vastuullisuuden valvonnasta. Näidenkään yritysten osalta valvonta ei Finnwatchin arvion mukaan aina ole kattavaa tai herätä luottamusta.
 Osa yritysten käyttämistä vastuullisuusaloitteista on teollisuuden omia aloitteita, joissa kansalaisjärjestöillä tai työntekijöiden edustajilla on vain vähän tai ei ollenkaan sananvaltaa. Lisäksi joistakin aloitteista on julkisesti saatavilla vain rajallisesti tietoa.
 Finnwatch suhtautuu skeptisesti myös yritysten oman henkilökunnan tehdas- ja tilavierailuihin sekä erilaisiin tuottajien antamiin julistuksiin.
 Lisä- ja sakeuttamisaineista vähän tietoa
 Kolme Kaveria ja Jymy kertoivat, etteivät aseta tavarantoimittajilleen minkäänlaisia sosiaaliseen vastuuseen liittyviä vaatimuksia, vaikka yritysten mukaan vastuullisuusnäkökohdat ovatkin ohjanneet tavarantoimittajien valintaa.
 Edellä mainittujen yritysten tavoin ne luottavat tavarantoimittajiensa huolehtivan ihmisoikeuksien toteutumisesta toimitusketjuissaan. Kolme Kaveria ja Jymy kuitenkin antoivat Finnwatchille kattavaa tietoa riskiraaka-aineidensa alkuperästä.
 Valiota ja Froneri Finlandia lukuun ottamatta yritykset eivät olleet tunnistaneet jäätelöiden valmistuksessa käytettäviä lisä- tai sakeuttamisaineita riskiraaka-aineiksi. Tällaisia ovat esimerkiksi guarkumi, erilaiset tärkkelykset tai harvinaisemmat rasvat kuten sheavoi.
 Finnwatchin mukaan alkuperästä ja toimitusketjuista riippuen myös näiden raaka-aineiden tuotantoon voi liittyä merkittäviä ihmisoikeusriskejä.

Finnwatch: Suomessa myytävässä jäätelössä ihmisoikeusriskejä


Summary: Ulkoministeriön mukaan leirillä olevien tilanteen selvittelyä jatketaan edelleen.

Syyrian al-Holin leiriltä ei voida helposti tuoda lapsia Suomeen ilman heidän äitejään, kertoo sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö, ylijohtaja  Tuija Kumpulainen .
 Sosiaali- ja terveysministeriössä (STM) on erityisenä haasteena pidetty sitä, että paikan päällä ei ole selkeää viranomaistahoa vastassa.
 – Sisä- ja ulkoministeriö varmaan tietävät, mutta ainakaan minä en ole hahmottanut, kenen kanssa neuvotellaan, kertoo Kumpulainen.
 Tämä tekee Kumpulaisen mukaan esimerkiksi lasten huostaanotosta vaikeata, ellei jopa mahdotonta. Virallisia teitä ei lapsia voi äideiltä ilman heidän suostumustaan helposti viedä, koska se vaatisi lastensuojelullisia toimenpiteitä.
 – Se on niihin oloihin arvioitu, että siihen saakka ei päästä. Siellä ei ole edes sitä toimivaa viranomaista, jonka kanssa huostaanotosta keskusteltaisiin, Kumpulainen kertoo.
 – Muualla maailmassa keskusteltaisiin kohdemaan kanssa. Meillä on kaikenlaisia erinäisiä tilanteita, joissa siirretään lapsia maasta toiseen. Mutta tässä ei ole sitä yhteistyökumppania, Kumpulainen avaa järjestelyn ongelmallisuutta.
 Kumpulainen kuitenkin pohtii, miten äidit itse toimisivat, jos heiltä voitaisiin asiaa kysyä.
 – Jos olisi kontakti äiteihin, niin kuinka moni äiti olisi halukas saattamaan lapsensa pois sieltä leiriltä jäämällä itse. Se on se, mitä itse äitinä mietin, Kumpulainen sanoo.
 Selvitykset leiriläisten kohtalosta jatkuvat
 Viime torstain kyselytunnilla pääministeri  Antti Rinne  (sd.) kertoi, ettei Suomella ole suunnitelmia evakuoida kansalaisiaan Syyrian al-Hol-leiriltä tai tarjota heille konsulinkyytejä kotiin. Vaikka asia tuntui jäävän ilmaan, ei selvitys ole nähtävästi kuitenkaan tyssännyt tähän lausuntoon.
 – Ministerit toivat kyselytunnilla esiin, että vaikka kotiuttamistoimet leiriltä eivät tällä hetkellä ole mahdollisia, selvitystoimia ja yhteydenpitoa muihin maihin jatketaan. Erityisesti lasten edun toteutumista pidetään selvitystyössä tärkeänä, ulkoministeriön konsuliasioiden yksikön päällikkö  Antti Putkonen  kertoo.
 – Monessa Euroopan maassa käydään asiasta samansuuntaista keskustelua kuin Suomessa, Putkonen jatkaa.
 Sitä, miten asian selvittelyä käytännössä tehdään, ei ole juuri ministeriöistä avattu.
 Ministeriö on valmiina, vaikka leiriltä tultaisiin huomenna
 Sosiaali- ja terveysministeriö on selvittänyt laajalti tilanteen oikeusperustaa sekä lastensuojelua ja sen toimintamahdollisuuksia ulkomailla. Ministeriö on tuonut selvityksen aikana esille lasten oikeuksia, esimerkiksi perhekäsitettä ja lapsen oikeutta perheeseen.
 – Lähinnä on haettu lainpykäliä esille siitä, mikä on laillista ja laitonta, ja mikä suotavaa. Lisäksi on mietitty sitä mahdollista siirtorealismia, Kumpulainen kertoo.
 Käytännössä sosiaali- ja terveydenhuollon mahdollisuudet alkavat kuitenkin vasta siitä, kun leirillä olevat ovat Suomen maaperällä.
 – Tässä tilanteessa, kun he ovat niin epäselvässä paikassa, reaalitoiminta alkaa siitä, kun heidät tuodaan Suomeen. Yksittäin tai ryhmänä, Kumpulainen toteaa.
 Ministeriö on selvityksissään yrittänyt varmistua siitä, mikä on leirillä olijoiden henkilökohtainen terveydentila, tartuttavuuden aste ja välittömien terveydenhuollon toimenpiteiden tarve.
 – Jos tiedämme mistä oloista ihminen tulee, pystymme varsinkin terveydenhuollossa arvioimaan, mitä tutkimuksia tarvitaan ja mitä arvioita pitää tehdä, Kumpulainen kertoo.
 Ministeriöllä on Kumpulaisen mukaan olemassa materiaali, jonka pohjalta voidaan järjestää tarvittavat toimenpiteet, jos ryhmä saapuisi Suomeen.
 – Jos nyt tänään päätettäisiin, että huomenna heitä tuodaan, niin meillä on tavat toimia, Kumpulainen kertoo.
 Saapumista Suomeen ei voi estää, jos leiri aukeaa
 Siihen, miten leirillä olevien mahdollinen kotiuttaminen käytännössä tapahtuisi, ulkoministeriön Putkonen ei antanut suoraa vastausta. Sen sijaan hän kertoi viestissään, ettei ministeriö ota kantaa asian yksityiskohtiin.
 Tilanne ei ole tarjonnut hallituksen mukaan mahdollisuutta siihen, että kotiuttamistoimia voitaisiin aloittaa.
 STM:n Kumpulaisen mukaan tilanne olisi kuitenkin täysin erilainen, jos tulijat pääsisivät itse leiriltä Suomeen. Myös tässä tilanteessa pitäisi terveydenhuollon pystyä arvioimaan tulijat riippumatta siitä, miten he maahan saapuvat.
 – Minulla on sellainen käsitys, että sieltä ei voi lähteä vapaasti. Mutta jos he voisivat ja leiri avaisi ovensa, niin siinä tilanteessahan Suomen kansalaisilla on oikeus tulla takaisin Suomeen. Sitä ei voi estää, Kumpulainen toteaa.
 Lue aiheesta lisää:
 Professori arvostelee Suomen asennetta Isis-äitien lapsia kohtaan: "En osaa pitää kymmentä naista kauhean suurena vaarana Suomen turvallisuudelle"
 Ylen kysely: Puolet kansasta haluaa Suomen hakevan suomalaislapset pois Isis-leiriltä, äitien paluuta tukee vain joka neljäs
 Yle Isis-leirillä Syyriassa: Leirillä on jopa 44 suomalaista, kertovat suomalaisnaiset videolla – "Haluamme takaisin Suomeen"

Ministeriö: Al-Holin leirillä olevien lasten hakeminen ei onnistu ilman äitien lupaa – "Sieltä puuttuu toimiva viranomainen"


Summary: Tutkijan mukaan nykyhetki on otollista aikaa puheelle, jossa poliittinen eliitti saa kuulla kunniansa.

Beppe Grillo ,  Volodymyr Zelenskyi ,  Donald Trump  ja  Boris Johnson . Viime vuosina demokraattisten maiden johtoon on noussut miehiä, joilla on vahva tausta komiikassa ja viihteessä.
 Grillo ja Zelenskyi ovat entisiä koomikkoja. Trump ja Johnson tulivat tutuiksi television viihdeohjelmista. Johtajia yhdistää myös se, että he asettuvat puheissaan tavallisen kansan puolelle eliittejä vastaan.
 Ukrainanassa toivotaan, että uusi presidentti  Zelenskyi puhdistaisi maan hallinnon  korruptiosta ja Yhdysvaltain presidentti Trump on luvannut " kuivattaa Washingtonin suon ". Lontoon entinen pormestari Johnson on puolestaan ajanut Iso-Britannian eroa Euroopan unionista, jota  hän pitää liian poliittisena .
 Johnson on vahva ehdokas Iso-Britannian seuraavaksi  pääministeriksi .
 Some selittää suosiota
 Diktatuureissa johtajien arvostelu on kielletty, mutta demokratioissa päättäjiä on pilkattu aina. Ulkopoliittisen instituutin vanhemman tutkijan  Antto Vihman  mukaan nykyhetki on otollista aikaa sellaiselle puheelle, jossa poliittinen eliitti saa kuulla kunniansa.
 – Sosiaalisen median kautta räväkät viestit leviävät helposti, kun julkisuuden perinteiset portinvartijat ovat heikentyneet. Lisäksi puoluekenttä on monissa maissa pirstoutunut, mikä on avannut populisteille tilaa haastaa vanhaa poliittista keskustaa.
 Populistit ovat taitavia sosiaalisen median käyttäjiä. Trump tviittaa ahkerasti politiikasta ja Grillo on kerännyt kannattajia bloginsa kautta. Somessa viestin ei tarvitse olla totta, kunhan se on tarpeeksi kiinnostava.
 PolitiFact-sivuston  mukaan esimerkiksi Trumpin puheista yli puolet on joko osittain tai täysin valheellisia.
 Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan ja  Neuvostoliiton pääsihteri Mihail Gorbatsov. EPA
 Filmitähti USA:n presidenttinä
 Viihdyttävät esiintyjät ovat aina vedonneet ihmisiin, ja tv-tähtiä on nähty politiikan huipulla ennenkin.  Ronald Reagan  ehti näytellä yli 50 Hollywood-elokuvassa ennen kuin hänet valittiin Yhdysvaltain presidentiksi vuonna 1981. Reagan hyödynsi kampanjassaan taitavasti television tarjoamaa valtakunnallista näkyvyyttä.
 Politiikan henkilöityminen ja viihteellistyminen nousivat akateemisen tutkimuksen kohteeksi 1990-luvulla, kun poliitikot alkoivat antaa henkilöhaastatteluja viihdelehtiin ja ottaa osaa television viihdeohjelmiin.
 Tampereen yliopiston puheviestinnän professorin  Pekka Isotaluksen  mukaan politiikan henkilöityminen voi parhaimmillaan myös edistää demokratiaa.
 – Ihmiset, jotka seuraavat politiikkaa, ovat usein kriittisiä henkilöitymistä kohtaan, mutta henkilöityminen saattaa innostaa heitä, jotka eivät ole yhtä kiinnostuneita politiikasta, Isotalus sanoo.
 Huumori syö uskottavuutta
 Tunnetut kasvot ovat eduksi, kun käydään vaalikamppailua, mutta viihdyttäjän rooli voi myös viedä uskottavuutta.
 Viestinnän asiantuntijan  Katleena Kortesuon  mukaan viihdemaailmasta on vaikea nousta politiikan ammattilaiseksi.
 – Opimme laittamaan ihmisen tiettyyn kontekstiin, kun hän astuu ensimmäisen kerran julkisuuteen. Suuren yleisön silmissä viihteen ammattilainen ei ole asiantuntija, vaan hän joutuu ensin todistamaan osaamisensa.
 Monesti koomikot ja näyttelijät joutuvat muuttamaan omaa esiintymistään ja tapaansa puhua, kun he lähtevät politiikkaan.
 – Poliitikon mahdollisuudet laskea leikkiä ovat todella paljon pienemmät ja sallitun huumorin rajat ovat ahtaammat kuin koomikoilla. Joillekin voi olla vaikeaa luopua vanhasta identiteetistä, Kortesuo sanoo.
 Politiikassa hassuttelijan rooli on varattu lähinnä miehille, joille poliittisen uskottavuuden rakentaminen on helpompaa.
 Vahvat populistiset naisjohtajat, kuten  Marine Le Pen  tai  Laura Huhtasaari  ovat räväköitä keskustelijoita, mutta heidän puheistaan on vaikea löytää yhtä viihteellisiä elementtejä kuin esimerkiksi Trumpin tviiteistä.
 Lotta Backlundin mukaan koomikon pitää pystyä  osoittamaan epäkohtia tasapuolisesti.  Yle
 Maine seuraa pitkään
 Warner Bros Finlandin myyntijohtaja  Lotta Backlund  pyrki tänä keväänä eduskuntaan, mutta hän ei tullut valituksi. Backlund on tehnyt töitä stand up -komiikan ja viihteen parissa, mutta hänellä on myös pitkä ja monipuolinen tausta opiskelijajärjestöissä.
 Backlundin mukaan koomikon töistä on ollut politiikassa sekä haittaa että hyötyä.
 – Komiikan kautta tulin tunnetuksi paljon suuremmalle yleisölle kuin ilman julkista ammattia. Toisaalta vaaleissa minut leimattiin helposti julkkisehdokkaaksi, joka kuulostaa aina vähättelevältä. Omasta mielestäni olin ihan samalla viivalla kaikkien muiden kanssa, Backlund sanoo.
 Kesällä 2017 Backlund nimitettiin Helsingin pormestarin  Jan Vapaavuoren  erityisavusajaksi. Tuolloin  Helsingin Sanomien  otsikossa luki, että pormestari palkkasi avukseen stand up -koomikon. Jutusta syntyi kohu ja monet riensivät tukemaan Backlundia, joka ei ollut tehnyt keikkoja kahdeksaan vuoteen ja jolla oli myös muita, tehtävän kannalta merkittävämpiä titteleitä.
 – Koomikkous oli nähtävästi liian houkutteleva yksityiskohta jättää mainitsematta. Monen silmissä otsikko ohjasi narratiivia juuri siihen suuntaan, ja epäilemättä kahvipöydissä kuultiin taivastelua rekrytointivalinnasta.
 Backlundin mukaan koomikkoja nähdään suhteellisen vähän puoluepolitiikassa, koska koomikko ei voi puolustaa yksisilmäisesti jotain tiettyä arvomaailmaa.
 – Koomikon pitää pystyä tasapuolisesti osoittamaan epäkohtia ja tehdä ne naurunalaisiksi. Politiikassa on vaikea asettaa itseään ja omia arvojaan samalla tavalla alttiiksi kritiikille.
 Vihreiden puheenjohtaja, ulkoministeri Pekka Haavisto ja kansanedustaja Pirkka-Pekka Petelius eduskunnan täysistunnossa Helsingissä perjantaina 14. kesäkuuta 2019. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Tähdet tuikkivat Suomessakin
 Suomalaisessa politiikassa huumori on muutenkin näytellyt pienempää roolia. Täällä valtaan on päässyt helpommin urheilun, musiikin tai kirjallisuuden saavutuksilla. Urheilusankareista kansanedustajiksi ovat nousseet muun muassa  Sari Multala ,  Markku Uusipaavalniemi  ja  Juha Mieto .
 Perussuomalaisten riveissä on kuitenkin nähty televisiosta tuttuja kansanedustajia.  Ritva "Kike" Elomaa  ja  Tony Halme  nousivat aikoinaan kansanedustajiksi viihdetähden statuksilla. Lisäksi puolueen entinen puheenjohtaja  Timo Soini  on tunnettu lentävistä lausahduksistaan.
 Näyttelijä  Pirkka-Pekka Petelius  nousi tänä keväänä eduskuntaan vihreiden listalta. Hänen poliittiset teemansa ovat kuitenkin hyvin erilaisia kuin eurooppalaisilla populisteilla. Nähtäväksi jää, kuinka koomikkona tunnettu Petelius onnistuu luomaan uraa uskottavana poliitikkona, joka puhuu vakavista aiheista, kuten luonnonsuojelusta ja ilmastonmuutoksesta.
 Lue aiheesta lisää:
 Brittien pörröinen moottoriturpa Boris Johnson tahtoo nyt pääministeriksi – kampanjoi jo päästäkseen konservatiivien johtoon Brittien pörröinen moottoriturpa Boris Johnson tahtoo nyt pääministeriksi – kampanjoi jo päästäkseen konservatiivien johtoon
 Koomikko Volodymyr Zelenskyi on Ukrainan presidentinvaalien vahva suosikki – Odessalaiset odottavat uudelta presidentiltä muutosta
 ”Vangitkaa Hillary, rakentakaa muuri, valemedia hävetköön” – Trumpin vaalitilaisuus oli kuin uusintalähetys neljän vuoden takaa

Koomikot rynnivät vallan huipulle ympäri maailman – Miksi hassut miehet vetoavat kansaan?


Summary: Palo on saatu sammumaan ja yksiköt ovat poistumassa paikalta.

Teollisuusrakennus syttyi palamaan Tampereen Nekalassa myöhään tiistaina. Palon tarkka paikka oli Ahlmanintien ja Mäntyhaantien risteyksessä. Ohikulkija ilmoitti palosta hätäkeskukseen.
 Pirkanmaan pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Juha Toivonen  kertoo, että palo on saatu sammumaan ja yksiköt ovat jo poistumassa paikalta.
 – Vahingot rajoittuvat syttymishuoneistoon. Rakennuksessa ei ollut syttymishetkellä ihmisiä, Toivonen sanoo.
 Poliisi tutkii palon syttymissyytä.
 Teollisuusrakennus syttyi palamaan Tampereen Nekalassa myöhään tiistaina.  Derrick Frilund / Yle

Teollisuusrakennus paloi Tampereen Nekalassa – poliisi tutkii syttymissyytä


6.6 magnitudin maanjäristys on iskenyt Etelä-Kaliforniaan. Tv-kanava CBS:n mukaan maanjäristyksen keskus on Searles Valleyn autiomaassa.
 Järistyksen keskuksen on kaukana isoista asutuskeskuksista. Se sijaitsee noin 300 kilometriä koilliseen Los Angelesista.

Maa järisi Etelä-Kaliforniassa


Summary: Lapsi ja äitiys ovat tuoneet Iidan matkassa -blogiin uusia lukijoita.

Vanhemmilla on hyvin erilaisia näkemyksiä siitä, mitä sisältöjä lapsesta voi julkaista sosiaalisessa mediassa. Työkseen bloggaavalle vauva voi tuoda merkittävän määrän uutta yleisöä, mutta samalla tekijä joutuu määrittelemään lapsen yksityisyyden rajat.
 Kuka ja mitä?
 Iida Åfeldt on koulutukseltaan lastentarhanopettaja. Paremmin hänet tunnetaan Iidan matkassa -blogin tekijänä. Blogilla on kuukausittain kymmeniä tuhansia lukijoita, ja vaikka Åfeldtin yhdeksän kuukauden ikäinen lapsi esiintyy julkaisuissa usein, linja siitä kenestä blogi kertoo on tekijälle selvä.
 – Mun some-kanavat, blogi ja Instagram, kertovat minusta. Elämääni kuuluu lapsi, mutta lapsi ei ole siellä pääosassa vaan minä olen, hän tiivistää.
 Åfeldtin itselleen määrittelemä perussääntö on se, että kaiken julkaisuun päätyvän materiaalin pitää olla lasta kunnioittavaa. Lapsella pitää olla vaatteet päällä ja iloinen ilme.
 – En halua julkaista mitään, missä hänellä on kiukkukohtaus, huono ilme tai missä hän olisi esimerkiksi potalla, bloggaja linjaa.
 Iidan matkassa -blogi tunnetaan rohkeudestaan. Siellä on käsitelty avoimesti esimerkiksi sinkkuelämää ja deittailun käänteitä. Lisäksi Åfeldt on kirjoittanut siitä, ettei raskaus ollut suunniteltu, eikä odottava äiti tiennyt, kumpi kahdesta vaihtoehdosta on lapsen isä.
 Avoimuudesta huolimatta bloggaajaa ei huolestuta se päivä, kun lapsi löytää blogin sisällöt ja lukee ne.
 – Ajattelen, että rakennan jo nyt lapsen kanssa sitä, että meillä voi olla todella keskusteleva ja vuorovaikutteinen hyvä suhde. Että voimme keskustella näistä jo ennen kun lapsi tulee löytäneeksi ja lukeneeksi niitä, Åfeldt sanoo.
 Iida Åfeldt kertoo Iidan matkassa -blogissa elämästään 9 kuukauden ikäisen Eemin kanssa. Laura Hyyti / Yle
 Mistä kyse?
 Perheissä on hyvin erilaisia käytäntöjä sen suhteen mitä lapsen elämästä jaetaan somessa.
 Yhdet julkaisevat ensimmäisen kuvan jo synnytysairaalassa. Toiset eivät jaa someen edes lapsen nimeä, ja kuvien julkaisu kielletään visusti myös sukulaisilta ja ystäviltä. Samalla tavalla suhtautuminen lasten some-näkyvyyteen jakaa myös ammattibloggaajia.
 Åfeldt aloitti lapsesta kertovien julkaisujen tekemisen varovasti.
 – Muutama päivä synnytyksen jälkeen julkaisin lapsen varpaista kuvan, hän muistelee.
 Åfeldt joutuu säännöllisesti vastaamaan kysymyksiin siitä, miksi on päätynyt näyttämään lapsen kasvoja somessa. Kyselyitä lisää se, että raskausaikana hänestä tehtiin Helsingin Sanomiin juttu, jonka lopussa oli sitaatti: "En aio näyttää lapseni kasvoja kuvissa."
 Nyt Åfeldt ajattelee, että jutusta saattoi välittyä hänen ajattelustaan turhankin turhan jyrkkä kuva, mutta myöntää lapsen syntymän muuttaneen suhtautumista sisätöjen jakamiseen.
 – Raskaana ei vielä osannut ajatella, että kun on yksin vanhempana, niin miten suuri se jakamisen tarve on, hän kertoo.
 Täysyksinhuoltajana hän viettää paljon aikaa lapsen kanssa kaksin. Silloin paikalla ei ole toista aikuista, jonka kanssa voisi iloita vauvavuoden tärkeistä hetkistä.
 – Hei vau, se oppi nyt ryömimään! Se oppi nyt kääntymään! Kenelle mä tämän kerron? Some on vähän kuin korvannut tarvetta jakaa sitä, hän kuvailee.
 Lainsäädännön näkökulmasta kysymys siitä, mitä vanhemmat voivat lapsestaan julkaista, ei ole yksiselitteinen. Lapsella on oikeus yksityisyyden suojaan. Jos vanhempi levittää tietoa, joka voi aiheuttaa lapselle vahinkoa, kärsimystä tai halveksuntaa hän voi syyllistyä laittomaan toimintaan.
 Yksittäinen kuva iloisesta lapsesta tuskin täyttää yksityiselämää loukkaavan tiedon kriteerejä, mutta entäpä jos kuvia julkaistaan toistuvasti usean vuoden ajan? Voiko silloin ajatella, että vanhempi on jakanut nettiin niin paljon tietoa, että se voi myöhemmin aiheuttaa vahinkoa esimerkiksi työnhaussa?
 Vaikka lakia ei olisi rikottu, somessa julkaistu materiaali voi myöhemmin aiheuttaa lapselle mielipahaa. Kansainvälisissä medioissa on kerrottu teineistä, jotka ovat järkyttyneet siitä, miten paljon heidän lapsuudessaan löytyy tietoa internetistä.
 Ammattimaisesti somettava Åfeldt ei pelkää sitä hetkeä, kun joutuu perustelamaan valintojaan lapselle. Hän pitää ohjenuorana sitä, miten itse olisi suhtautunut siihen, jos hänen omat vanhempansa olisivat somettaneet hänen vauva-ajastaan.
 – Koitan peilata sitä siihen, mitä itse olisin ajatellut vaikka teini-ikäisenä. Että mitä teini-ikäinen minä olisi sanonut jostain kuvasta, hän pohtii.
 Iida Åfeldtin blogin lukija määrät ovat kasvaneet äitiyden myötä. Laura Hyyti / Yle
 Tätä et ehkä tiennyt
 Lapsi ja äitiys on tuonut Iidan matkassa -blogiin ison joukon uusia lukijoita.
 – Ihan hirveästi, varmaan kolminkertaistanut määrän, hän sanoo innoissaan.
 Åfeldt yllättyi siitä kuinka paljon tavalliset lapsiarkeen liittyvät asiat ihmisiä kiinnostavat.
 – Ihmiset kyselee tosi arkisia juttuja: millaista ruokaa lapsi syö, mitkä on suosikkipuuroja, miten käydään potalla ja millainen on meidän päivärytmi. Ne on suosituimpia juttuja, bloggaaja luettelee.
 Kesäkuun suosituimmassa julkaisussa Åfeldt esitteli lapselle rakennettua pottanurkkausta.
 – Eemi on yhdeksän kuukautta ja käy potalla. Kesäkuun suosituin postaus oli se kun kirjoitin, miten olemme alkaneet käydä potalla. Moni ajattelee, ettei yhdeksänkuinen vielä voi alkaa käydä potalla, hän kertoo hymyillen.
 Kymmenien tuhansien ihmisten yleisö kiinnostaa myös mainostajia. Åfeldt on tehnyt lasten tarvikkeisiin liittyviä yhteistöitä, mutta ei silti ajattele, että olisi kaupallistanut lapsensa.
 – Nämä vaunut on saatu, hän sanoo ja osoittaa harmaita lastenvaunuja.
 Some-vaikuttajana Åfeldt on itse joutunut luomaan työnkuvansa ja näkee saadut lastentarvikkeet korvauksena pitkäjänteisestä työstä.
 – Olin tosi onnellinen, koska en olisi itse voinut ostaa näin kalliita vaunuja. Silloin ajattelin että tämä oli kuin lahja, jonka mä sain. Se oli tosi hyvä ja ihana juttu, että mä pystyin hyötymään siitä, mitä olen itse luonut.
 Bloggaaja Iida Åfeldt vieraili Ylen 8 miuuttia -ohjelmassa. Laura Hyyti / Yle
 Iida Åfeldtia haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:

"Kesäkuun suosituin postaus oli, että olemme alkaneet käymään potalla" – bloggaaja Iida Åfeldt on yksinhuoltaja, jolle some korvaa aikuisen seuran puutetta


Summary: Yöllä presidentti Donald Trump poikkeaa edeltäjistään pitämällä puheen kansallispäivänä, jota yleensä ei ole ollut politisoida.

Perinteikäs kansallispäivän paraati kulkee Washingtonin monumenttikeskustassa Constitution Avenueta pitkin.
 Paraatiin osallistuu kutsuttuja marssiorkesteita, sotilaita ja julkisuuden henkilöitä. Paraati on keskeinen kansallispäivän tapahtuma, jonka tarkoitus kiinnittää huomio juhlapäivän todelliseen merkitykseen. Eli kyse on puna-sini-valkoisesta tähtilippujen ja isänmaallisuuden juhlasta.
 Raskasta armeijan kalustoa kuten panssarivaunuja paraatissa ei nähdä, koska ne turmelisivat katujen pinnan. Presidentti  Donald Trump  on kuitenkin vaatinut panssareita muuta armeijan kalustoa oman puheensa rekvisiitaksi Lincolnin monumentille.
 Presidentti Trump poikkeaa edeltäjiensä tavoista ja pitää oman kansallispäivän tilaisuutensa Lincolnin monumentilla. Presidentit eivät yleensä ole pitäneet puheita kansallispäivänä, jotta juhlapäivä ei politisoituisi.
 Voit  nähdä puheen suorana  kello 1.20.

Yhdysvallat juhlii kansallispäivää – katso paraatitunnelmat suorana Washingtonista kello 18.50


Summary: Ensimmäisten uusien junien olisi tarkoitus olla käytössä Etelä-Suomen taajamaliikenteessä vuonna 2014.

VR aikoo uusia taajamajuniaan noin 250 miljoonalla eurolla.
 Uudella kalustolla on tarkoitus korvata nykyisin Etelä-Suomessa taajamaliikenteessä käytettävä Sm2-kalusto. Tällä hetkellä Sm2-junia on käytössä 34 kappaletta.
 Kalustolla ajetaan välejä Helsinki–Kouvola, Helsinki–Tampere, Helsinki–Riihimäki, Riihimäki–Lahti, Lahti–Kouvola ja Kouvola–Kotka.
 VR:n mukaan vanha kalusto on tullut tiensä päähän eikä se täytä nykyajan vaatimuksia.
 – Liikkuminen ei ole niissä esteetöntä, eli esimerkiksi pyörätuolilla ei pääse sisään. Lisäksi niistä puuttuu ilmastointi, kuvaa VR:n viestintäjohtaja  Tatu Tuominen .
 Uudella kalustolla lisää nopeutta
 Lisäksi uusien junien olisi tarkoitus olla huomattavasti vanhoja nopeampia.
 – Nykyisten taajamajunien huippunopeus on tällä hetkellä 120 kilometriä tunnissa, kun muulla lähijunakalustolla se on 160. Uusilla hankittavilla junilla huippunopeus voisi olla 200 kilometriä tunnissa, Tuominen sanoo.
 Hänen mukaansa, mitä nopeammin junat kulkevat, sitä pidempiä matkoja niillä voidaan tehdä. Uudet taajamajunat saattavat olla myös kaksikerroksisia, Tuominen kertoo.
 – Tällöin esimerkiksi yläkerran voi varata työskentelytyyppiseen matkustamiseen.
 VR:n mukaan kaluston toimittajaa ei vielä ole valittu, vaan hankinta käynnistetään tänä vuonna.
 Tavoitteena on, että ensimmäiset uudet junat saataisiin käyttöön vuonna 2014. Kokonaisuudessaan vanha kalusto olisi korvattu vuonna 2026.
 Investointi on VR:lle mittava, Tuominen toteaa. Hän vertaa sitä viime vuosina matkustajaliikenteeseen tehtyihin investoihin, joihin on kulunut noin 230 miljoonaa euroa. Tässä yhteydessä esimerkiksi ravintola- ja ekstravaunuja on uudistettu.

Taajamajunilla nykyistä nopeammin perille? VR aikoo uusia kalustoaan 250 miljoonalla eurolla


Summary: Lahtelaisyritys tekee kierrätetyistä kattohuovista bitumia asfaltin raaka-aineeksi, mutta sen käyttö yleistyy hitaasti. Asfalttifirmat kaipaisivat materiaalista enemmän kokemuksia.

Teiden, katujen, lentokenttien ja urheilualueiden rakentaminen

Lahdessa toimiva yritys on valmistanut noin viiden vuoden ajan bitumia kierrätetystä kattohuovasta. Bitumia olisi tarkoitus käyttää asfaltin sideaineena. Alussa Tarpaper Recycling pelkäsi, ettei saa tarpeeksi raaka-ainetta.
 Kierrätyshuopaa kuitenkin alkoi virrata hyvin, ja nyt ongelmana on saada tuotetta kaupaksi, vaikka se pienentäisi tienrakennuksen hiilijalanjälkeä tuntuvasti. Yritykselle kyse on sekä ympäristöstä että bisneksestä.
 – Se on siis kiertotaloutta, siinä on kaksi sanaa, kierto ja talous. Eli teemme tätä ympäristön hyväksi ja korvaamaan neitseellisen bitumin. Ei toki kaikea, vaan puolet siitä, sanoo Tarpaper Recycling Oy:n maajohtaja  Kimmo Laaksonen .
 Kierrätettyä kattohuopaa on kertynyt hyvin jatkojalostettavaksi. Mika Moksu / Yle
 Uusia asfalttiteitä tehdään vähän
 Lahtelaisfirman uusiobitumia on koekäytetty muun muassa Lahdessa. Kokemukset sen laadusta ja kestävyydestä ovat olleet kaupungin katupäällikkö  Mika Lastikan  mukaan hyviä. Se on myös kymmenisen prosenttia "uutta" bitumia halvempaa.
 Markkinat uusiobitumille ovat avautuneet nihkeästi, koska Suomessa tehdään vähän uutta asfalttitietä. Suurin osa maamme päällystysurakoista on vanhan korjaamista. Tällöin uuden bitumin tarve on hyvin pientä, koska vanha asfaltti murskataan uusiokäyttöön paikan päällä. Tienrakennusfirmojen etujärjestöstä Infra ry:stä kerrotaan, että Suomi on Euroopan kärkimaita vanhan asfaltin kierrättämisessä.
 Vanha, murskattu asfaltti hyödynnetään niin tehokkaasti, että uutta massaa tarvitaan lisäksi vain noin kymmenen prosenttia. Kun kattohuopabitumin osuus voi olla kaikesta bitumista vain noin puolet, määrä jää pieneksi.
 Asfalttia valmistavien laitoksien pitäisi investoida kattohuopabitumin takia uusia kuljetin- ja sekoitinlaitteita.
 – Toki laiteinvestoinnit ovat kalliita. Yritykset ovat hyvin kustannustietoisia ja pohtivat kuluja tarkkaan. Jos tällaisesta vanhasta kattohuovasta tehdystä bitumista saataisin taloudellista hyötyä, niin sitä olisi varmasti laajemmin jo kokeiltu, pohtii tienrakennusfirmojen etujärjestö Infra ry:stä tieasioihin erikoistunut johtaja  Heikki Jämsä .
 Kierrätysbitumia voi sekoittaa sfalttiin enintään puolet tarvittavasta bitumista. Siksi sen menekki on vähäistä. Mika Moksu / Yle
 Päällysteen kestävyys askarruttaa
 Kierrätysbitumia on valmistettu Suomessa viitisen vuotta. Vaikka hyviä kokemuksia on jo saatu, on viisi vuotta melko lyhyt aika tehdä pitkälle meneviä johtopäätöksiä sen kestosta. Kattohuopabitumin valmistaja tosin vakuuttaa, että tuote kestää kulutusta uutta bitumia paremmin. Kierrätysbitumille on myönnetty ce-merkintä, joka on yksi todiste tuotteen laadukkuudesta.
 Kokemukseen pohjautuvaa tietoa on vaikea saada, koska nykysäädösten mukaan kierrätysmateriaalit on sijoitettava asfalttipäällysteessä sen alimpiin kerroksiin, eikä siihen kohdistu niin voimakasta suoraa kulutusta. Soittokierros maamme suurimpiin asfalttifirmoihin vahvistaa, että lisäkokemuksia kaivattaisiin.
 – Asfalttipäällysteen elinkaari on neljästä kymmeneen vuotta, muistuttaa johtaja Jämsä Infra ry:stä.
 Kierrätysbitumin käytön lisäämiseksi etsitään koko ajan uusia keinoja. Mika Moksu / Yle
 Huopavuorta uhkaa jätevero
 Kattohuopaa kierrättävässä yrityksessä toivotaan markkinoiden pikaista vilkastumista. Kun tuote ei käy kaupaksi, uhkaa raaka-ainevarastosta tulla kallis taakka. Kierrätysmateriaaliksi kasattu huopavuori muuttuu verottajan silmissä jätteeksi kolmessa vuodessa, ja siihen kohdistuu jätevero, 70 euroa tonnilta. Markkinoita etsitään siis kuumeisesti.
 Kierrätysbitumia lähtee myös vientiin, pääasiassa Baltiaan ja esimerkiksi Kazakstaniin.
 Kotimaan markkoiden avautumisessa toivo kohdistuu valtioon ja kuntiin, jotka omistavat tiet. Rahaa niillä on niukasti, mutta esimerkiksi Lahden kaupunki on päättänyt lisätä kierrätysbitumin käytöä tulevaisuudessa mahdollisimman paljon.
 Kierrätysfirmassa uskotaan tulevaisuuteen.
 – Koskaan tilanne ei ole toivoton. Meillä on hyviä hankkeita kuntien ja asfalttiyhtiöiden kanssa, mutta toivoisimme enemmän päättäväisyyttä siihen, että tätä pitää käyttää, sanoo Tarpaper Recycling Oy:n maajohtaja Kimmo Laaksonen.

Kattohuovasta tehty bitumi olisi tehokasta kiertotaloutta –asfalttifirmat eivät vielä innostu


Summary: Väistyvän komission lyhyttä Suomen-vierailua on luonnehdittu kohteliaisuuskäynniksi.

Euroopan komissio saapuu tänään vierailulle Suomeen kuten EU:n puheenjohtajakauden alkajaisiksi on tapana. Tapaaminen tapahtuu kuitenkin poikkeuksellisissa olosuhteissa.
 Suomen puheenjohtajuus osuu nimittäin vaalien jälkeiseen saumakohtaan.
 Suomeen vierailulle saapuva  Jean-Claude Junckerin  johtama komissio on jo poliittisesti rampa ankka. Se ei voi tehdä enää uusia poliittisia avauksia.
 Junckerin komission on määrä väistyä loka-marraskuun taitteessa, jos EU-maiden komission puheenjohtajaksi esittämä  Ursula von der Leyen  saa vihreää valoa Euroopan parlamentilta.
 Helsingissä taas on vastassa uutuuttaan kiiltävä hallitus, jossa ainoastaan muutamalla ministerillä on laajempaa kokemusta EU-työstä.
 Suomeen puheenjohtajuudesta povataan haastavaa. Ratkaistavia asioita on liikaa puoleksi vuodeksi rahoitus- ja pakolaiskysymyksistä ilmastotoimiin. EU on myös aiempaa riitaisempi.
 Alkava kokous Helsingissä onkin lähinnä kohteliaisuuskäynti.
 Euroopan komission väistyvä puheenjohtaja Jean-Claude Juncker poseerasi seuraajaehdokkaakseen valitun Ursula von der Leyenin kanssa torstaina Brysselissä.  Olivier Hoslet / EPA
 Ilmastokysymykset tekevät paluun EU:n asialistan kärkeen
 Kokouksessa on tarkoitus käydä läpi Suomen puheenjohtajuusohjelmaa ja Euroopan haasteita.
 Tavan mukaan keskustellaan myös puheenjohtajuusohjelmasta. Siinä on suomalaisittain vähän kaikkea kaikille lähtien ilmaston pelastamisesta oikeusvaltioperiaatteiden suojeluun.
 Eurooppa-neuvosto eli jäsenmaat julkistivat kesäkuun huippukokouksessa EU:n strategisen ohjelman seuraaville viidelle vuodelle. Se on tarkoitettu ohjaamaan seuraavaa komissiota.
 Eurooppa-neuvoston ja Suomen ohjelmilla on yhteistä tartuntapintaa. Niistä löytyvät ilmastonsuojelu, kansalaisten turvallisuuden parantaminen ja sosiaalisen tasa-arvon lisääminen unionissa.
 Eroa Junckerin väistyvän komission ohjelmaan sen sijaan on. Siinä ilmasto ja ympäristö loistivat poissaolollaan. Junckerin listalta löytyivät talouden vahvistaminen ja kilpailukyvyn lisääminen, koska elettiin eurokriisin jälkeistä aikaa.
 Nyt ilmastokysymykset tekevät paluun EU:n asialistalle. Ne ovat tärkeimpien kysymysten joukossa. Suomen ja useiden muiden EU-maiden tavoite on tehdä EU:sta hiilineutraali vuoteen 2050 mennessä.
 Komission johtoon ehdolla oleva Ursula von der Leyen ei ole kertonut vielä mitään omista kannoistaan ilmastonsuojelukysymyksessä. Von der Leyen sen sijaan peräänkuuluttaa vahvempaa yhteistä puolustusta.
 Suomi tarjoaa vieraille ainakin hanavettä
 Väistyvän komission vierailu on lyhyt. Se alkaa tänään illallisella pääministeri  Antti Rinteen  (sd) virka-asunnolla Kesärannassa. Ruokalista on ainakin toistaiseksi valtiosalaisuus.
 Huomenna perjantaina Suomen hallitus ja komissio tapaavat Säätytalossa, mistä he siirtyvät presidentinlinnaan tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  tarjoamalle lounaalle.
 Senkin makuaarteet on pidetty toistaiseksi salassa. Se tiedetään, että Suomen ohjelman mukaisesti tarjolla pitäisi olla hanavettä.
 Lounaalta vieraat siirtyvät eduskuntaan, missä he tapaavat EU-asioista päättävän suuren valiokunnan ja puhemiehistön. Siihen vierailu päättyy.
 Komission vierailun kanssa samaan aikaan Finlandia-talossa kokoustavat EU:n kilpailukykyministerit.
 Vierailut aiheuttavat ainakin  hetkittäisiä tukoksia  sekä Helsingin keskustassa että lentoasemalla.

Rampa ankka -komissio tapaa EU-puheenjohtajana aloittaneen Suomen untuvikkohallituksen


Summary: Ennakkotietojen mukaan kesäkuussa hukkui 20 ihmistä, joista juhannuksena viisi. Hukkuneista ainakin 15 oli miehiä.

Suomen uimaopetus- ja hengenpelastusliitto (SUH)

Suomen Uimaopetus- ja Hengenpelastusliiton (SUH) keräämien ennakkotietojen mukaan kesäkuussa hukkui 20 ihmistä, joista juhannuksena viisi. Hukkuneista ainakin 15 oli miehiä.
 Hukkumisista yhdeksän sattui uidessa, viisi vesiliikenteessä ja yksi putoamisen seurauksena. Lopuissa viidessä tapahtumien kulku ei ole selvillä. Ennakkotilastojen mukaan alkuvuoden aikana on hukkunut yhteensä 44 ihmistä.
 SUH:n mukaan alkukesän lämmin sää selittää hukkumisten määrää. Kesäkuussa hukkui yhtä paljon ihmisiä viimeksi vuonna 2013, jolloin nautittiin myös vastaavista helteistä. Viime vuonna kesäkuussa hukkui yhdeksän ihmistä ja tammi–kesäkuussa 28 ihmistä.
 Vesille suunnataan liian usein myös humalassa ja ilman pelastusliivejä. Veneestä hukkuneista yli puolet on ollut päihtyneenä.
 – Iso osa näistä hukkumisista olisi vältettävissä, mikäli ihmiset käyttäisivät asianmukaisia pelastusliivejä, huomioisivat sääolosuhteet ja tiedostaisivat muutenkin veteen liittyvät riskit, sanoo SUH:n viestintäasiantuntija  Niko Nieminen .
 Kesäkuun hukkumiskuolemista kolme tapahtui Etelä-Suomessa, kuusi Itä-Suomessa, kolme Länsi- ja Sisä-Suomen alueella, neljä Lounais-Suomessa, kaksi Pohjois-Suomessa ja kaksi Lapissa.

Lämmin sää houkutteli vesille – kesäkuussa hukkui yhtä paljon ihmisiä viimeksi kuusi vuotta sitten


Summary: Glencoren tytäryhtiön kuparikaivoksella sattui viikko sitten maanvyöry, jossa kuoli yli 40 luvatonta kaivostyöläistä.

Kongon demokraattisen tasavallan turvallisuusjoukot ovat karkottaneet epävirallisia kaivajia Glencore-kaivosjätin kuparikaivokselta Kongon eteläosassa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Tapaus on seurausta viikko sitten sattuneesta onnettomuudesta, jossa 43 epävirallista kaivostyöläistä kuoli maanvyöryssä Kamoto Copper Company -yhtiön kuparikaivoksella Kolwezissa. Kamoto Copper Companyn enemmistöomistaja on sveitsiläis-brittiläisen Glencoren tytäryhtiö.
 Kaivoksella työskentelee arviolta 2 000 yksityistä kaivajaa laittomasti. Onnettomuuden jälkeen viranomaiset määräsivät heidät poistumaan kaivoksen alueelta, mutta kaivajat ovat uhmanneet kieltoa.
 Kaivosyhtiö Glencore vahvisti lausunnossaan, että sotilaita on suorittamassa tehtävää kaivoksen luona. Yhtiö kuitenkin korosti vaatineensa heitä toimimaan maltillisesti ja kunnioittamaan ihmisoikeuksia.
 Köyhyys ja näköalattomuus ajavat kaivoksille
 African Resources Watch -kansalaisjärjestön johtajan  Emmanuel Umpulan  mukaan osa yksityisistä kaivajista protestoi aiemmin karkotusmääräystä aluehallinnon rakennuksen edustalla. Turvallisuusjoukot kuitenkin hajottivat mielenosoituksen.
 Järjestö toteaa sivuillaan , että työttömyys ja köyhyys ajavat ihmisiä kaivamaan laittomasti suurten kaivosyhtiöiden valtauksilla, joiden kaikissa osissa yhtiöt eivät itse louhi. Viime vuosina kaivosyhtiöiden ja laittomasti kaivavien käsityöläisten välit ovat kiristyneet.
 Kongon eteläosassa kaivetaan paljon sähköautojen akkuihin käytettävää kobolttia, kuparia ja muita arvomineraaleja. Alueella on yleisesti epävirallista kaivostoimintaa, jonka harjoittajat työskentelevät isoilla kaivoksilla laittomasti alkeellisilla työvälineillä: hakuilla, lapioilla ja ämpäreillä.
 Kansalaisjärjestöt  ovat aiemmin syyttäneet Glencorea  Kongossa muun muassa kaivosten lähialueiden ilman saastuttamisesta, mikä on aiheuttanut hengitystiesairauksia.
 Kongon demokraattinen tasavalta on luonnonvaroiltaan rikas, mutta yksi maailman korruptoituneimmista maista.
 Aiheesta muualla:
 Kauppalehti:  Kongon kaivosturma tappoi 41 — kaivoksen on määrä toimittaa kobolttia Kokkolan jalostamoon
 Financial Times:  Congolese army deployed to Glencore copper mine following deaths

Sotilaat karkottivat epävirallisia kaivajia kansainvälisen jättiyhtiön omistamalta kuparikaivokselta Etelä-Kongossa


Epävakaa sää on hillinnyt leväkukintoja sekä sisävesillä että Suomen merialueilla, selviää Suomen ympäristökeskuksen (Syke) leväkatsauksesta.
 Sisävesillä sinilevää on havaittavissa ajankohdalle tyypillisiä määriä. Tilanne ei ole juurikaan muuttunut viime viikosta.
 Järvillä sinilevää on havaittu yhteensä noin 30 valtakunnallisen leväseurannan havaintopaikalla. Runsaasti sinilevää on havaittu vain neljällä havaintopaikalla.
 – Tällä hetkellä sinilevätilanne järvillä on tyypillinen tai hieman vähäisempi ajankohdan tyypilliseen tilanteeseen nähden. Mikäli viileähkö ja tuulinen sää jatkuu, sinilevien pintakukintojen runsastumisen todennäköisyys on edelleen pieni, sanoo Syken tutkija  Kristiina Vuorio  tiedotteessa.
 Merialueilla sinilevää on havaittu vain paikoitellen. Suomen rannikolla, lähinnä Saaristomerellä ja Suomenlahdella, on löydetty hieman sinilevää. Voimakkaita sinileväkukintoja ei ole havaittu Suomen avomerialueella.
 – Satelliittikuvat kertovat kohtuullisesta sinileväkukinnasta Itämeren pääaltaalla Gotlannin tasolta pohjoiseen. Kukinta ei kuitenkaan ulotu Suomen avomerialueelle. Tilanne on siis edelleen meillä rauhallinen, kertoo Syken ryhmäpäällikkö  Harri Kuosa  tiedotteessa.
 Säiden tyyntyessä sinilevälauttoja voi kehittyä Saaristomerellä.
 Järvivesien lämpötilat keskiarvoa, merialueilla edelleen viileää
 Järvissä pintavesien lämpötilat ovat edelleen ajankohdan pitkäaikaisen keskiarvon tuntumassa.
 Etelä- ja Keski-Suomessa pintalämpötilat ovat monissa järvissä 17–20 astetta ja Pohjois-Pohjanmaalla sekä Kainuussa 16–18 astetta. Lapissa pintaveden lämpötilat ovat pääosin 12–16 astetta.
 Tällä hetkellä Suomen avomerialueet ovat edelleen viileitä. Rannikolla meriveden lämpötila on korkeampi, mutta sielläkin alle 20 astetta.
 Sääolosuhteet vaikuttavat sinilevien runsastumiseen: tyynellä säällä ja veden lämmetessä voi sinileväkukinta kehittyä nopeastikin. Ennustettu tuulinen sää on kuitenkin sinilevien kasvua hidastava tekijä.

Epävakaa sää on hillinnyt sinilevän kukintoja – Merialueilla havaittu sinilevää paikoittain


Summary: Sakari Peltolan ajatukset ilmastonmuutoksesta saivat suurta huomiota sosiaalisessa mediassa. Peltolan video on kerännyt Facebookissa yli 400 000 katselukertaa.

– Minä olen ihmetellyt aika paljon sitä kun kuulee niin paljon näistä lehmien ilmastovaikutuksista ja punaisen lihan ja kaiken sellaisen. Se ihmetyttää minua aika paljon, Peltola aloittaa videonsa.
 Maanviljelijä  Sakari Peltola  kävelee niitetyllä heinäpellollaan ja juttelee nauhoittavalle puhelimelle. Pyhtääläinen Peltola on paitsi maanviljelijä myös videobloggaaja. Hän avaa ajatuksiaan nettivideoillaan kärkkäästi, ja sai paljon huomiota kesäkuun lopulla Facebook-sivullaan julkaisemallaan videolla. Se alkoi levitä nopeasti.
 Someilmiöksi nousseella videolla hän arvostelee karjankasvatuksen ympärillä käytävää ympäristökeskustelua.
 – Minä kuten monet muutkin olen kyllästynyt tapaan, jolla tämän hetken yhteiskunnassa keskustellaan monista hyvin monimutkaisista tieteellisistä kysymyksistä, Peltola sanoo.
 Video on kerännyt Facebookissa yli 400 000 katselukertaa alle kahdessa viikossa.  Youtubessa  videota on katsottu yli 18 000 kertaa. Peltolan mielestä videon suosio kertoo ilmastonmuutos- ja lihantuotantokeskustelun tarpeellisuudesta.
 Peltolan toiveena on että jatkossa maanviljelyn ympäristökysymyksistä käytävä keskustelu muuttuisi.
 – Toivon keskustelun menevän asiallisempaan suuntaan. Jätettäisiin pois kaikki paniikki ja vouhottaminen.
 Pyhtäällä Peltolan 60 hehtaarin tilalla laiduntaa ylämaankarjaa 30 pään verran.
 Sakari Peltolalla on 30 pään ylämaankarjatila. Antti-Jussi Korhonen
 Peltola puhuu maaperää uudistavan laidunnuksen puolesta. Siinä maaperää muokataan mahdollisimman vähän. Menetelmä edistää hänen mukaansa maan hiilensidontaa. Peltolan mielestä vastuullisella viljelyllä voidaan sitoa paljon hiiltä, mikä näkyisi myös lihakarjatalouksien hiilipäästöissä.
 – Heinä kasvaa tässä, tosi pienellä panoksella. Jos maaperä on kunnossa ja heinän seassa on vaikka apilaa, se sitoo typpeä ilmasta. Kun on tarpeeksi typpeä, heinä voi kasvaa hyvin. Heinä sitoo hiilidioksidia, Peltola kertoo.
 Viljelijä korostaa karjan maaperää parantavia vaikutuksia.
 – Sinulla on eläin, eläin syö heinää, eläin tapetaan ja sinä syöt sen eläimen. Samalla kun eläin laiduntaa se lisää maan terveyttä, ellei ole ylilaidunnusta. Kaiken voi tehdä väärin, jos haluaa.
 Luonnonvarakeskuksen tutkija  Hannele Pulkkinen  suhtautuu väitteisiin varovaisemmin. Hän kuitenkin myöntää, että Peltolan puheissa on myös jonkin verran perää.
 – Me tutkijat olemme varmaan vähän varovaisempia, kun puhutaan hiilensidonnan merkityksestä Suomen olosuhteissa kivennäismailla. Toki kyllä meidänkin pitkäiset maaperäseurantamme sen osoittavat, että nurmituotannolla on etuja yksivuotisiin viljelykasveihin, Pulkkinen sanoo.
 Tutkijan mukaan totta on myös, että nurmituotanto ehkäisee maaperän eroosiota ja parantaa maaperän kasvukuntoa.
 Metaani on ongelma
 Pulkkinen muistuttaa, että hiilenkierron lisäksi lihakarjatuotannon ilmastovaikutuksista puhuttaessa tulisi ottaa huomioon muutkin kasvihuonekaasut. Karjankasvatuksessa suuri osa metaanista syntyy nautaeläimen märehtiessä. Naudan pötsin mikrobit, arkit tekevät vedystä ja hiilidioksidista metaania. Nauta hönkäilee suurimman osan metaanista ulos suun kautta.
 – Eläinten ruuansulatuksesta syntyy metaania. Rehuntuotannossa käytettävien typpilannoitteiden ja lannan käytöstä syntyy myös typpioksiduulia. Nämä kaksi ovatkin nykytiedon valossa suurimmat tekijät, jotka johtavat lihakarjantuotannossa ilmastovaikutukseen.
 Suosiota saaneella videollaan Peltola ei puhu metaanista. Viljelijä tiedostaa metaanikaasun aiheuttaman keskustelun. Hänen mukaansa asiasta kaivataan lisää tietoa.
 – Metaanikysymys on monimutkainen. Metaania on ollut ympäristössä aina ja sitä ei tulla koskaan saamaan täysin sieltä pois, Peltola sanoo.
 Peltola huomauttaa, että nautakarjantuotantoa enemmän metaania ilmaan pääsee muun muassa öljyntuotannosta.
 – Ihmiset tulevat jatkossakin tarvitsemaan ruokaa. Melkein kaikesta muun tarpeellisuudesta voidaan keskustella, mutta ruokaa tarvitaan.
 Tämän hetken tutkimustiedon mukaan sadan vuoden ajanjaksolle yhteismitallistettuna metaani on noin 35 kertaa voimakkaampaa kuin hiilidioksidi.
 Vuonna 2017 Suomen metaanipäästöistä puolet tuli maatalouden päästöistä.
 Sakari Peltola kuuntele yliopistoluentoja työnsä ohessa, muun muassa traktorihytissä. Antti-Jussi Korhonen
 Luonnonvarakeskuksen tutkija Hannele Pulkkinen ajattelee, että ilmastovaikutuksia tulisi vähentää kaikilla sektoreilla. Pulkkinen pitää Suomen tasollakin maatalouden päästöjä merkittävinä.
 – Siinäkin mielessä keskustelu näillä aloilla on tervetullutta.
 Pulkkisen mukaan ilmastopäästöjen lisäksi pitää ottaa huomioon muitakin seikkoja, kun aletaan puhua tuotannon kehittämisestä.
 – Ympäristövaikutusten lisäksi kokonaisvastuullisuuden nimissä pitää muun muassa ajatella kuinka paljon, miten tuotettua ja minkälaista ruokaa meillä on tulevaisuudessa mahdollisuus tuottaa Suomessa, Pulkkinen sanoo.
 Pulkkinen tarkoittaa, että jos ajatellaan vain maatalouden ympäristövaikutuksia, tulee vaikeuksia tuottaa tarpeeksi ravinteikasta ja monipuolista ruokaa.
 – Meillä on ruokaturvan nimissä vastuu. Jos kaikki rupeaisivat vegaaneiksi ja kuluttaisivat vain ulkomailla tuotettua ruokaa, se tuskin veisi globaalisti ympäristövaikutuksia yhtään parempaan suuntaan, Pulkkinen sanoo.
 Opiskelua traktorin hytissä
 Peltola on koulutukseltaan puutarhuri. Hän on omien sanojensa mukaan kiinnostunut laaja-alaisesti kaikesta. Hän on itsenäisesti perehtynyt muun muassa ympäristö-, ravitsemustieteitä, biologiaa ja psykologiaa käsitteleviin aineistoihin.
 Peltola kertoo, että hänen tavoitteena on yksinkertaistaa lihakarjatalouden ympärillä käytävää keskustelua ymmärrettävään muotoon.
 – Joitain asioita on mahdollista kertoa yksinkertaisemmin. Metaaniongelma ei tosin ole yksi niistä, Peltola sanoo.
 Nettivideoiden tekemistä Peltola on aikeissa jatkaa. Peltola kertoo tekevänsä videoita, koska pitää asioiden pohdiskelusta.
 – Tykkään itse ajatella asioita ja tutkia niitä. Itsensä ilmaisu on yksi tapa kehittää omaa ajatteluaan.
 Tiedon keräämisen Peltola suorittaa oman työnsä ohessa. Yliopistoluentoja Peltola kuuntelee Youtubesta. Päivän aikana Peltola saattaa kuunnella kolmesta kuuteen tuntia luentoja istuen samalla päivätöissään traktorin hytissä.
 – Englannin kielistä aineistoa on tarjolla paljon. Harvardin ja MIT-yliopiston professorien näkemyksiä pääsee kuulemaan helposti. Kuuntelen niitä, koska tieteeseen pohjautuva keskustelu kiinnostaa minua, Peltola sanoo.
 Toiveena rauhallisempi keskustelu
 Sakari Peltola ajattelee, että suomalaiset viljelijät ovat valveutuneina ympäristöasioissa.
 Uskotko, että maanviljelijät ennättävät ajattelemaan ympäristöä edistäviä ratkaisuja omien kiireidensä keskellä?
 – Se on hyvä kysymys. Luulen että enemmän kyse on valinnasta. Aina voi tulla taloudellisia paineita, jotka voivat työntää viljelijän tuotantomuotoon joka ei välttämättä ole hänen itsensä mielestä paras.
 Sakari Peltola toivoo, että keskustelu maanviljelyn ympäristövaikutuksista muuttuisi rauhallisempaan suuntaan. Antti-Jussi Korhonen

Viljelijä pitää ilmastopuhetta vouhotuksena ja toivoo monipuolisempaa keskustelua – tutkijan mukaan hänen puheissaan on myös perää


Summary: Ministeri vakuuttaa, että aluksen ydinreaktori onnistuttiin eristämään täysin palolta ja että  reaktori on käyttökunnossa.

Venäläisessä sukellusveneessä  maanantaina tapahtunut  tulipalo ei vaikuttanut aluksen ydinreaktoriin, kertoo maan puolustusministeri  Sergei Shoigu . Tämä on ensimmäinen kerta, kun Venäjä myöntää turma-aluksen olleen ydinsukellusvene.
 Shoigun mukaan tulipalo oli aluksen osassa, jossa säilytetään sen akkuja.
 – Tunnistimme pääsyyn onnettomuudelle, tulipalo akkuosastolla, joka myöhemmin levisi, puolustusministeri kertoi presidentille raportissaan.
 Ydinreaktori sen sijaan on Shoigun mukaan täysin eristetty ja miehittämätön. Shoigu kertoi Venäjän presidentti  Vladimir Putinille , että miehistö pyrki suojelemaan reaktoria liekeiltä ja sai reaktorin eristettyä. Hänen mukaansa reaktori on käyttökunnossa ja alus voidaan korjata.
 Shoigu oli matkannut selvittämään tulipaloa Jäämeren rannalla olevaan Severomorskin sotilassatamaan, jossa alus on nyt.
 Derrick Frilund / Yle
 Shoigu kertoi aiemmin, että miehistön jäsenten onnistui eristää liekeissä oleva osasto muusta aluksesta sulkemalla sinne johtava luukku. Tätä ennen he olivat pelastaneet osastolta siellä olleen siviilihenkilön.
 Maanantainen tulipalo tappoi 14 laivaston upseeria. Uhrien joukossa oli presidentti Putinin mukaan seitsemän ensimmäisen luokan kapteenia ja kaksi, joille on annettu arvonimi Venäjän sankari. Titteli on korkea Venäjän presidentin antama tunnustus.
 Mediassa spekuloitu, mikä alus on kyseessä
 Aluksen nimeä ei ole vahvistettu virallisesti ja Kreml kertoi eilen, että osa tapauksen yksityiskohdista aiotaan pitää salaisina. Tietojen kerrottiin vertautuvan valtionsalaisuuksiin. Ennen asian virallista vahvistusta ehdittiin eri medialähteissä käydä eilen kovaa spekulaatiota siitä, onko kyse ydinsukellusveneestä vai ei.
 Monet lähteet kertoivat, että alus kuuluu salaiselle yksikölle. Venäläiset mediat kertoivat, että lähteiden mukaan kyse olisi Losharik-nimisestä aluksesta.
 Losharikin kerrottiin olevan epävirallinen nimi erittäin salaisia asioita käsittelevän meriyksikön projektille. Losharikina tunnettu alus on ydinkäyttöinen AS-12-sukellusvene.
 Shoigu on aiemmin vahvistanut mediassa liikkuneet tiedot siitä, että loput  miehistön jäsenet olisivat selvinneet hengissä . Hän ei kuitenkaan ole kertonut tarkkoja lukuja.
 Ilta-Sanomat  kertoi eilen, että Losharikin miehistö on tavallisesti 25-henkinen ja koostuu yksinomaan laivaston ammattiupseereista. Jos alus on medialähteiden mukaisesti Losharik, tämä tarkoittaisi 11 miehistön jäsenen selvinneen tulipalosta.
 Puolustusministeriö on kertonut tulipalon uhrien olevan sankareita. Ministeriön mukaan he pelastivat kollegansa omalla toiminnallaan, mutta maksoivat urhoollisuudesta hengellään.
 Lisää aiheesta:
 Venäjä vaitonainen sukellusveneturmasta – puolustusministerin mukaan osa miehistöstä onnistui pelastautumaan
 14 kuoli sukellusveneonnettomuudessa Venäjällä – aluksessa oli ydinreaktori

Venäjän puolustuministeri: Ydinsukellusveneen palo alkoi aluksen akkuosastolta


Summary: Tavallisesti heinäkuun lämpötilat pysyttelevät 20–22 asteen tuntumassa.

Heinäkuisista hellepäivistä ei päästä nauttimaan ainakaan lähipäivinä, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela.
 – Suomessa on tällä hetkellä 2–3 astetta keskimääräistä heinäkuuta viileämpää, Koskela kertoo.
 Tavallisesti vuorokauden ylimmät lämpötilat huitelevat 20–22 asteen korvilla heinäkuussa.
 Huomenna perjantaina ero tavanomaisiin heinäkuun lämpötiloihin kasvaa entisestään, sillä sateisilla alueilla lämpötila tippuu 10–13 asteeseen. Sadetta on luvassa erityisesti maan eteläisissä osissa.
 Myös Turun seudulle on luvattu runsaita sateita, joten  loppuunmyyty Ruisrock  alkanee kosteissa tunnelmissa.
 Viikonloppuna on luvassa sateita eri puolille Suomea. Joonas Koskela / Yle
 Sää ei suosi myöskään lounaisten merialueiden veneilijöitä, sillä matalapaineen seurauksena alueella esiintyy voimakkaita tuulenpuuskia.
 Maan keskiosassa päästään puolestaan perjantaina nauttimaan auringon pilkahduksista. Aurinkoisilla alueilla lämpötila voi kohota 20 asteen tuntumaan. Myös Pohjoisessa pilvipeite voi vähän rakoilla.
 Helteitä ei ole näkyvissä
 Koskelan mukaan sää pysyttelee hyvin epävakaisena koko loppuviikon. Sadetta ja sadekuuroja on viikonlopun mittaan luvassa eri puolille Suomea.
 Sateisilla alueilla lämpötila jää noin 15 asteeseen, kun taas auringon tullessa esiin lämpötila voi nousta 20 asteeseen.
 Tämänhetkisen ennusteen mukaan myös ensi viikon alku jatkuu viileänä.

Viikonloppu alkaa etelässä koleana – sateisilla alueilla lämpötila voi pudota lähemmäs kymmentä astetta


Summary: Airbnb:n mukaan Pariisin väkiluku on ollut laskussa 1950-luvusta lähtien ja asunto-ongelmista on kärsitty jo useita vuosikymmeniä ennen Airbnb:n olemassaoloa.

– Sen sijaan, että kuulisimme aamuisin lasten kiljahduksia heidän suunnatessaan kouluun, kuulemme perässä vedettävien matkalaukkujen kolinaa.
 Näin kiteyttää erään alakoulun rehtori Champs-Elysées’n lähistöllä Pariisin ydinkeskustassa. Rehtori kommentoi tilannetta uutistoimisto AFP:lle nimettömänä, sillä hän ei saa puhua lehdistölle ilman opetusministeriön lupaa.
 Pariisin keskustassa on suljettu viime vuosina useita kouluja oppilaspulan vuoksi. Asuntojen räjähdysmäisesti nousseet hinnat pakottavat keskiluokkaiset perheet muuttamaan pois kaupungin ytimestä ja monet jättävät taakseen koko Pariisin etsiessään kohtuuhintaista perheasuntoa.
 Lukuisat vanhemmat ja opettajat syyttävät ilmiöstä majoituspalvelu Airbnb:tä.
 – Pariisin keskustasta on tullut valtava Airbnb-hotelli ja alueella elää yhä vähemmän vakinaisia asukkaita, kertoo vanhempainyhdistys FCPE :n varapuheenjohtaja  Jean-Jacques Renard  uutistoimisto AFP:lle.
 Koulut sulkevat ovensa tai yhdistyvät toisten kanssa
 Tuhannet Pariisin keskustassa asunnon omistavat vuokraavat tätä nykyä asuntonsa Airbnb:n kautta, sillä tuotot ovat huomattavasti suuremmat kuin mitä niistä saisi perinteisiltä vuokramarkkinoilta. Pariisissa Airbnb:n listoilla on noin 65 000 asuntoa, mikä tekee kaupungista Airbnb:n suurimman yksittäisen markkina-alueen.
 Niiden pariisilaisasuntojen määrä, joissa ei asuta vakinaisesti, nousi vuosien 2012–2017 välisenä aikana 30 000:lla. Tämä on nostanut entisestään sekä vuokria että asuntohintoja ja pakottanut lapsiperheet jättämään kaupungin.
 Tällä viikolla ovensa sulkee aivan Pariisin keskustassa, lähellä Luxembourgin puistoa sijaiseva Vaugirardin peruskoulu. Ainostaan 51 opiskelijaa oli ilmoittautunut kouluun kuluneena vuonna.
 Kyseessä on neljäs koulu, joka pistää lapun luukulle neljän vuoden sisällä. Lisäksi kouluja on vähentynyt niiden yhdistyessä toisten kanssa. Ja vaikka syyskuussa Pariisin keskustassa on määrä avata kolme uutta kouluja, ovat oppilasmäärät kääntyneet selvään laskuun viime vuosina.
 Kaikkiaan oppilaiden määrä on vähentynyt Pariisissa vuodesta 2012 lähtien yhdeksän prosenttia eli 13 000 oppilaalla.
 "Lasten lähteminen muuttaa kaupunkikuvaa"
 Airbnb on kuitenkin vain yksi tekijä, joka vaikuttaa koulujen määrän vähenemiseen Pariisissa.
 Asiantuntijoiden mukaan kaupunki tarvitsisi lisää uusia asuntoalueita. Lisäksi syntyvyys on Ranskassa selvässä laskussa: kun vuosina 2006-2014 nainen synnytti keskimäärin kaksi lasta, oli lapsimäärä pudonnut 1,87:een vuonna 2018.
 Lisäksi laki on vuosikausia ollut Ranskassa vahvasti nimenomaan vuokralaisen puolella. Tämä on johtanut siihen, etteivät monet asunnon omistajat uskalla laittaa asuntoaan vuokralle siinä pelossa, että vuokralainen jättää maksamatta vuokran.
 Airbnb kertoo, että se on ryhtynyt toimenpiteisiin, jotta Pariinsin asuntomarkkinat eivät vääristyisi sen toiminnan johdosta. Tämän vuoden alusta lähtien Airbnb sallii asunnon lyhytaikaisen vuokraamisen enintään 120 päiväksi vuoden aikana. Kyseinen Ranskan lakiin perustava rajoitus on voimassa suurimmassa osassa ranskalaiskaupunkeja.
 – Viralliset tilastot osoittavat, että Pariisin väkiluku on ollut laskussa 1950-luvusta lähtien ja asunto-ongelmista on kärsitty jo useita vuosikymmeniä ennen Airbnb:n olemassaoloa, kerrotaan yhtiöstä.
 Pariisi on EU-alueen toiseksi kallein pääkaupunki Lontoon jälkeen. Kun asuntojen neliöhinnat pyörivät keskimäärin 9 700 euron kieppeillä, on selvää, että keskiluokkaiset perheet hakeutuvat muualle asumaan.
 – Kun perheeseen syntyy toinen lapsi, on muutto yleensä edessä, sanoo Ranskan suurimman opettajien liiton Snuipp-FSU:n edustaja  Jerome Lambert .
 Lamberin mukaan ilmiö muuttaa myös yleistä kaupunkikuvaa.
 – Tämä on sääli, sillä lapset tekevät naapurustoista tietynlaisia ja houkuttelivat myös alueille tietyn tyyppisiä liikepaikkoja.
 Lisää aiheesta:
 Pariisi kyllästyi turistibusseihin – ei enää asiaa keskustaan
 Airbnb nostaa vuokria ja lisää remuamista rapuissa – Kaupungit lisäisivät vastatoimia, mutta EU:n syytetään olevan jarruna

Lapsiperheet muuttavat pois Pariisista – syyttävä sormi osoittaa Airbnb-majoituspalveluun


Asiantuntijapalveluita tarjoavan Accenturen yt-neuvottelut ovat päättyneet Suomessa.
 Yhtiö kertoo tiedotteessa, että neuvottelujen tuloksena ja organisaation uudelleenjärjestelyiden ansiosta irtisanomisten määrä tulee jäämään yhteen.
 Yhtiössä on myös sovittu 65 työntekijän kanssa henkilökohtaisista vapaaehtoisista järjestelyistä.
 Neuvottelujen alkaessa  huhtikuussa  Accenture arvioi, että vähennystarve on enintään 200 työtehtävää.
 Accenturella on Suomessa 1 200 työntekijää. Maailmanlaajuisesti henkilöstöä oli vuosi sitten vajaat 450 000.

Accenturen yt-neuvottelut päätökseen: Yksi irtisanotaan – alkuperäinen vähennystarve oli enintään 200 työtehtävää


Summary: Trampoliini on monen kotipihan vakiovaruste kesällä. Pomppimisen hurmassa keikkuu myös loukkaantumisriski.

Trampoliini on tuttu näky pihoilla ympäri Suomen. Pomppiminen kiehtoo erityisesti lapsia, mutta vahvarakenteiset trampat kestävät toki isompiakin ihmisiä. Hyppiminen trampoliinilla kohottaa kuntoa ja kehittää koordinaatiota iästä riippumatta.
 Trampoliinihyppimisen suosio näkyy päivystyksissäkin. Turun yliopistollisessa keskussairaalassa hoidetaan kesällä joka päivä noin yhtä trampoliinionnettomuuspotilasta. Oulun yliopistollisessa sairaalassa leikataan viikottain trampoliinionnettomuuksissa loukanneita potilaita.
 Tyksin ylilääkäri  Teemu Elomaan  saamien tietojen mukaan trampoliinivammoja saavat useimmiten lapset. Yleisimpiä ovat yläraajavammat ja kaularankavammat. Aikuisilla vammat ovat yleensä alaraajavammoja.
 – Kesäkuun viimeisellä viikolla oli kaksi sairaalahoitoa vaatinutta lasten kaularankavammaa, yksi lapsen leikattava yläraajamurtuma ja yksi aikuisen avonilkkamurtuma, kertoo Tyksin traumatologi  Karri Kirjasuo .
 Kirjasuon mukaan jopa kymmenen prosenttia trampoliinivammoista luokitellaan vakaviksi vammoiksi traumapisteytyksessä.
 – Suurin riskitekijä on, että useampi pomppii samaan aikaan, Kirjasuo sanoo.
 Trampoliinilla hyppiminen on hyvä harrastus, kunhan muistaa turvallisuuden. Rosa Huuska / Yle
 Vammoja havaittu yliopistollisissa sairaaloissa
 Lasten ortopedian ja traumatologian dosentti  Juha-Jaakko Sinikumpu  Oulun yliopistollisesta sairaalasta arvioi vakavampien trampoliinivammojen lisääntyneen.
 – Osasyynä lienee se, että nuoret katselevat netistä videoita, ja yrittävät matkia näitä videolla esiintyviä. Erityisesti takaperinvoltit ovat vaarallisia. Sinikumpu sanoo.
 Tampereen yliopistollisen sairaalan lastenkirurgiasta arvioidaan trampoliinivammojen muodostavan merkittävän osan päivystyksessä hoidettavista lasten murtumista. Tyypillisiä vammoja ovat yläraajojen murtumat.
 Helsingin yliopistollisesta keskussairaalasta ei voitu kertoa Ylelle trampoliinivammojen tarkkaa määrää lomakauden vuoksi.
 Turvallisuus- ja kemikaalivirastosta painotetaan vanhempien vastuuta. Trampoliineista tehdään Tukesiin hyvin vähän turvallisuusilmoituksia. Tukesin ylitarkastaja  Anja Merenkivi  painottaa trampoliinien mukana tulevien ohjeiden noudattamista.
 Sirkusvalmentaja ohjeistaa turvalliseen pomppimiseen
 Turun Sirkus Oy:n päävalmentaja  Esa Östberg  liputtaa trampoliiniharrastuksen puolesta. Hän on kuitenkin huolissaan turvallisuudesta trampoliinien yleistyessä kotipihoilla. Monet onnettomuudet voitaisiin välttää oikeanlaisella tekniikalla. Listasimme ohjeita Östbergin avulla.
 1. Hypi trampoliinilla aina yksin
 Samanaikainen hyppiminen voi antaa kanssahyppijälle liikaa vauhtia, jolloin hyppimistä on vaikeampi kontrolloida. Myös vauhdin antaminen toiselle voi pahimmassa tapauksessa lennättää kevyemmän pomppijan jopa turvaverkon yli.
 Trampoliinilla tulee aina hyppiä yksi kerrallaan. Anna siis kaverin pomppia rauhassa. Rosa Huuska / Yle
 2. Trampoliinissa on oltava turvaverkko
 Vaihtoehtoisesti trampoliinille voi kaivaa kuopan maahan, jolloin kukaan ei ainakaan putoa korkealta.
 Esa Östberg opastaa lapsia, miten trampoliinilla hypitään turvallisesti selällään. Rosa Huuska / Yle
 3. Älä pompi ruoka suussa
 Kurkkuun juuttuva karamelli voi hyppiessä olla hengenvaarallinen.
 4. Älä tee temppuja, joita et osaa
 Aloita aina yksinkertaisista liikkeistä, kuten matalalla tasajalkahyppelyllä.
 Itselleen voi antaa turvallisesti vauhtia pyörittämällä käsiä. Rosa Huuska / Yle
 5. Älä tee voltteja, ellei mahdollisuutta turvalliseen harjoitteluun ole
 Voltteja tehdessä vaarana on tulla päälleen alas, jolloin pahin vamma voi olla jopa neliraajahalvaus. Esimerkiksi sirkuskoulussa voltteja voi harjoitella turvallisesti valjaiden kanssa.
 Volttia turvallisempaa on tehdä esimerkiksi kuperkeikkoja. Trampoliini joustaa, joka helpottaa kuperkeikasta jaloilleen pääsemistä.
 Östberg painottaa, ettei liian vaikeita temppuja tehtäisi ilman hyvää harjoitusta. Esimerkiksi sirkuskoulussa voltteja voi harjoitella turvallisesti valjaiden kanssa. Rosa Huuska / Yle
 Epäonnistuneesta voltista on vaarana pudota päälleen, jolloin vammat voivat olla vakavia. Rosa Huuska / Yle
 Kuperkeikka on volttia turvallisempi. Rosa Huuska / Yle
 6. Älä pompi polvillaan
 Selkään kohdistuva isku voi vääntää selän pahasti yli. Turvallisempaa on pomppia konttausasennossa, jossa paino jakautuu tasaisemmin.
 Esa Östberg näyttää nuken avulla, miten polvillaan hyppiessä selkä voi vääntyä pahasti. Rosa Huuska / Yle
 Hyppiessä painon tulee aina jakautua tasaisesti. Koskaan ei saisi hyppiä yhdellä jalalla tai polvillaan. Konttausasennossa paino jakautuu tasaisesti koko keholle. Rosa Huuska / Yle
 7. Ota molemmilla käsillä tukea, kun pompit istuma-asennossa
 Esimerkiksi mahallaankin voi pomppia, kunhan muistaa ottaa käsillä tukea.
 Esa Östberg opastaa nuken avulla, miten käsillä otetaan turvallisesti tukea. Rosa Huuska / Yle
 8. Tyhjennä taskut ja trampoliini esineistä
 Mukana pomppivat esineet voivat aiheuttaa vaaraa.
 9. Peitä trampoliini, kun sitä ei käytetä
 Aurinko haurastuttaa mustaa verkkoa. Verkon kunto kannattaa tarkistaa säännöllisesti.
 Trampoliinilta ei putoa korkealta, jos sen kaivaa maahan. Rosa Huuska / Yle
 Esa Östberg ei halua kieltää trampoliiniharrastusta, vaan kannustaa pomppijoita turvallisempaan harrastamiseen.
 – Trampoliiniharrastus on oiva kunnonkohottaja ja mahtava hankinta, hän sanoo.
 Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella . Keskustelu sulkeutuu 4.7. kello 18.

Trampoliinivammoja hoidetaan sairaaloissa joka päivä – sirkusvalmentajan 9 vinkkiä pomppimiseen, jotta ilo ei vaihdu itkuun


Summary: Ensitiedon mukaan lentäjä selvisi tilanteesta ilman vammoja.

Hätäkeskus sai silminnäkijältä tiedon maahan pudonneesta purjelentokoneesta torstaina hieman kello 11:n jälkeen.
 Kone laskeutui maastoon lähelle Jämijärven lentokenttää Pohjois-Satakunnassa.
 Paikalle on hälytetty Satakunnan pelastuslaitoiksen yksiköitä. Päivystävä palomestari  Jarkko Savilepo  kertoo, että tässä vaiheessa tiedetään, että lentäjä selvisi tilanteesta ilmeisesti vahingoittumattomana.
 Vielä ei ole tietoa, miksi kone joutui tekemään pakkolaskun maastoon, koska lentäjää ei ole päästy jututtamaan.
 Kerromme kohta lisää.

Purjelentokone teki pakkolaskun lähelle Jämijärven kenttää