Summary: Pärnun kylpyläyrittäjät ovat huolissaan, koska suomalaisturistit matkustavat Viroon aiempaa vähemmän.

Kuopiolainen  Kaija Kieppi  makaa vihreän, paksulta makuupussilta näyttävän kääreen sisällä. Pienessä huoneessa soi rauhallinen musiikki.
 – Minulla on ranteiden ja nilkkojen ympärillä kuumat parafiinipakkaukset. Niiden tarkoitus on saada lämpimiksi nämä kylmät kädet ja jalat, Kieppi selittää.
 Pärnulaisen Tervis-terveyskylpylän hoidot ovat Kaija Kiepille tuttuja, sillä hän on siellä vieraana jo kymmenettä kertaa.
 Pärnussa lomailee paljon suomalaisia. Sinne houkuttelevat pitkä hiekkaranta, kodikas vanha kaupunki puutaloineen sekä runsas kylpylätarjonta.
 Kaupungille ja sen matkailuyrittäjille suomalaisturistit ovat merkittävä tulonlähde.
 Esimerkiksi Tervis-kylpylässä kolmasosa vieraista tulee Suomesta. Kun lasketaan kylpylässä vietettyjä öitä, suomalaisten osuus vierailijoista on vieläkin suurempi, jopa puolet. Tyypillinen suomalaisvieras on eläkeläinen, joka viipyy kylpylähotellissa pitkään, peräti viikon kerrallaan.
 Suomalaisturisteja on kuitenkin entistä vähemmän. Näin kertovat Viron keskuspankin ja tilastokeskuksen viimesyksyiset tilastot, jotka nousivat otsikoihin Virossa ja Suomessa.
 Kuopiolainen Kaija Kieppi on Tervis-kylpylän vieraana jo kymmenettä kertaa. Silja Massa
 Virossa huolestuttiin turistien kaikkoamisesta
 Suomalaismatkailijoiden määrä alkoi laskea vuoden 2016 jälkeen, ja laskua on jatkunut parin vuoden ajan. Tilastot perustuvat suomalaisten matkapuhelinten paikannukseen Virossa, Virossa vietettyjen hotelliöiden määrään sekä Helsingin sataman liikennetilastoihin.
 Tilastot eivät ole yksiselitteisiä, sillä esimerkiksi majoituspalvelu Airbnb:n kautta vuokrattavissa asunnoissa yöpyjiä ei huomioida. Silti kaikkiaan näyttää selvältä, ettei Viro kiinnosta suomalaismatkailijota entiseen tapaan. Virolaiset ovat olleet uutisista huolissaan.
 Suomalaisturistien määrä ei ole ollut näin matalalla tasolla kymmeneen vuoteen, uutisoi Viron yleisradioyhtiö ERR.
 Suhtautuuko Viro suomalaisiin liian itsestäänselvänä asiana? kysyi talouslehti Ärileht.
 Monessa lehtijutussa pohdittiin, miten Viron talouden käy, jos suomalaisturistien määrä jatkaa laskuaan.
 Suomalaiset ovat Viron ylivoimaisesti suurin matkailijaryhmä. Esimerkiksi vuonna 2017 he kuluttivat Virossa 800 miljoonaa euroa.
 "Suremme jokaista menetettyä hotelliyötä"
 Myös Tervis-kylpylässä suomalaismatkailijoiden määrät ovat notkahtaneet. Suomalaiset viettivät kylpylähotellissa vuonna 2018 noin seitsemän prosenttia vähemmän öitä kuin vuonna 2016.
 – Totta kai suremme jokaista menetettyä hotelliyötä. Suomalaiset ovat meille elintärkeä asiakasryhmä, sanoo kylpylän johtaja  Jaan Ratnik.
 Ratnikin mukaan kylpylä tekee nyt kaikkensa, että saisi suomalaisvieraiden määrän taas kasvuun.
 Kylpylän kuntosali on esimerkiksi hiljattain remontoitu ja ryhmäliikuntatunteja on lisätty. Kylpylän ulkopuolelle merenrantaan rakennettiin syksyllä uusi kävelyreitti.
 – Meidän onneksemme liikunta ja terveelliset elämäntavat ovat tällä hetkellä kansainvälisiä megatrendejä, Ratnik sanoo.
 Tervis-kylpylähotelli on yksi Pärnun tunnetuimmista kylpylöistä. Silja Massa
 Viro-matkailu ei ole enää halpamatkailua
 Viron hintojen nousua on veikkailtu suurimmaksi syyksi matkailijakadolle. Nopeasti kasvanut talous on nostanut monien palveluiden kustannukset jo lähelle Suomen tasoa.
 – Viro on nyt selvästi kalliimpi maa kuin esimerkiksi vielä vuonna 2014, kylpylänjohtaja Ratnik toteaa.
 Erityisen suurena tekijänä pidetään alkoholin valmisteveron viimevuotista korotusta Virossa. Sen myötä suomalaisten niin sanottu viinaralli maahan on hiipunut. Osa suomalaisista ajaa halvan alkoholin perässä Viron halki Latviaan saakka.
 Talous on kasvanut Suomessakin, mikä saattaa osaltaan vaikuttaa ihmisten matkustusvalintoihin. Tilastot näyttävät, että suomalaiset matkustivat parin viime vuoden aikana aiempaa vähemmän myös Ruotsiin ja muihin naapurimaihin. Sen sijaan matkat Välimeren maihin ovat yleistyneet selvästi.
 – Kun ihmisillä on enemmän rahaa, matkustetaan kauemmas, Jaan Ratnik tiivistää.
 "Aiomme tulla jatkossakin"
 Tervis-kylpylän suolahuoneeseen tihkuu luonnonvaloa pyöreistä ikkunoista. Huoneen katto ja seinät ovat valkoisen vuorisuolan peitossa. Lattialla on paksu kerros merisuolaa niin että tuntuu, kuin kävelisi hiekalla.
 Suolahuoneen lepotuolilla makoileva  Raili Hietamäki  Uudestakaupungista ei ole huomannut Viron hintojen nousseen vielä Suomen tasolle.
 – Ainakin nämä kylpylähoidot ovat täällä vielä selvästi edullisempia, hän sanoo.
 Hietamäki on käynyt miehensä kanssa jo parinkymmenen vuoden ajan Virossa kylpylälomilla kerran tai pari vuodessa. Yleensä he ostavat viikon kylpyläpaketin, johon kuuluu majoituksen lisäksi tietty määrä kylpylähoitoja.
 – Aiomme tulla jatkossakin. Täällä saa aina hyvää palvelua. Plussaa on se, että palvelua saa suomen kielellä, Hietamäki sanoo.
 Raili Hietamäki, Aili Peltoniemi ja Marjatta Lyytikäinen hengittävät suolapitoista ilmaan Tervis-kylpylän suolahuoneessa. Silja Massa
 Väestön ikääntyminen on kylpyläyrittäjälle siunaus
 Viron matkailuyrittäjät pohtivat parhaillaan erityisesti sitä, kuinka saada nuoret suomalaiset kiinnostumaan maasta.
 Viron matkailunedistämiskeskus Visit Estonia esimerkiksi palkkaa jatkuvasti nuoria sosiaalisen median vaikuttajia matkustamaan ympäri Viroa ja jakamaan kokemuksiaan omilla kanavillaan Instagramissa, Youtubessa sekä blogeissa.
 Projektiin on pyydetty ja saatu mukaan myös suomalaisia tubettajia ja bloggareita.
 Terveyskylpylän näkökulmasta nuorten matkailijoiden houkutteleminen ei ole aivan yhtä oleellista.
 – Suurin asiakasryhmämme ovat seniorit, ja heidän määränsä kasvaa niin Virossa kuin Suomessakin, Ratnik sanoo.
 Väestön vanheneminen on siis kylpyläyrittäjälle positiivinen asia.
 – Uskon, että suomalaiset eläkeläiset löytävät jatkossakin tiensä Pärnuun hyvinvointipalvelujen äärelle.
 Lue lisää aiheesta:
 Viro ei vedä enää entiseen malliin, eikä syynä ole yksin kallistunut alkoholi – "Kun Suomella menee hyvin, suomalaiset matkustavat kauas"
 Suomalaisturistien määrä Virossa laskee – ovatko suomalaiset ja virolaiset kyllästyneet toisiinsa kuin vanha aviopari?
 Ilmastoahdistus ei näy suomalaisten matkustusinnossa: Ulkomaille matkaillaan entistä enemmän

Viro on jo liian kallis monille suomalaisille, mutta Raili Hietamäki viihtyy Pärnun kylpylöissä – "Plussaa on, että palvelua saa suomeksi"


Summary: Attendon Alavudella sijaitseva hoivakoti ehti toimia vain kuukauden. Kuukauden aikana kuoli kuusi hoivakodin asiakasta.

Attendon Hoivakoti Pelimannin toiminnasta on tehty tutkintapyyntö poliisille. Alavudella sijaitsevan hoivakodin toiminta jouduttiin keskeyttämään reilu viikko sitten.
 Noin 50:n asukkaan hoivakoti oli toiminut Alavudella vasta kuukauden, kun siitä jo tehtiin useita ilmoituksia. Moitteet koskivat muun muassa hoitajien määrää. Ensimmäisen kuukauden aikana 6 asukasta kuoli ja 10 hoitajaa irtisanoutui.
 Myös  Esperi Caren toiminnasta on jätetty tutkintapyyntöjä . Valvira sulki Esperi Caren yksikön Kristiinankaupungissa tammikuussa.
 Pohjanmaan Poliisilaitos ei ole vielä aloittanut tapausten tutkimista. Poliisi odottaa tietoa poliisihallituksen ja Valviran tämän päiväisestä tapaamisesta. Sosiaali- ja terveysalan viranomainen Valvira ja poliisin johto keskustelevat maanantaina hoivakotien valvonnasta.

Attendon Alavudella suljetusta hoivakodista tutkintapyyntö – poliisi odottaa tietoja poliisihallituksen ja Valviran kokouksesta


Summary: Kaikissa lajeissa avain menestykseen on lihastyö, vaikka se ei aina päällepäin näy.

Lihastyön tekijän pitää tuntea vartalonsa perinpohjin, koska onnistuminen ja epäonnistuminen tuntuu omassa kehossa tietynlaisena tunteena. Mikä oli aika maaliviivalla, miltä koreografia näytti, miltä laulu kuulosti?
 Jokaisen lajin harrastaja tarvitsee hieman erilaisia lihaksia. Selvitimme millaista lihastyötä tekevät kolmen eri alan ammattilaiset: uimari, tanssija ja laulaja.
 Uimari toimii hermoston ja räjähtävän voiman avulla
 Kun uimari läpsii itseään starttipallin läheisyydessä, se voi vaikuttaa sotahuudolta. Kyse ei ole kuitenkaan taikauskoisesta rituaalista, vaan hermoston herättämisestä.
 Läpsyttelyhetken jälkeen uimari  Ari-Pekka Liukkonen  nostaa katseensa altaan toiseen päätyyn ja antaa mielensä tyhjentyä ajatuksista.
 Starttipistoolin laukauksen jälkeen suoritusta varten trimmattuja lihaksia ohjaa autopilotti.
 – Se on vähän kuin olisin lentokoneen kapteeni, joka yrittää vain tarkkailla mittaristoja ja valvoa, että kaikki toimii niin kuin pitää. Parhaista suorituksista en muista jälkikäteen oikeastaan mitään lähdön ja maalintulon välistä.
 Thomas Hagström / YLE
 Ari-Pekka Liukkonen on sprintteri. Sprintterit uivat lyhyitä matkoja nopealla ja räjähtävällä voimalla, yleensä jopa hengittämättä koko 50 metrin altaanmitan.
 Räjähtävää voimantuottoa Liukkonen harjoittelee esimerkiksi viisikiloista jumppapalloa pompottamalla. Pallon liikerata kertoo, kuinka valmiina kroppa ja hermosto ovat tuottamaan räjähtävää voimaa.
 Harjoituksen alussa pallo saattaa pompata hallitsemattomiin suuntiin, mutta kun hermosto on herännyt, myös pallon liikeradat ovat hallinnassa.
 Jyväskyläläisen AaltoAlvarin uimahallin kaakelit ovat lähes jokapäiväinen työnäkymä uimari Ari-Pekka Liukkoselle. Thomas Hagström / YLE
 Uidessa kädet ojentuvat eteen vuorotellen ja liikkeet ovat isoja, joten lihastenkin pitää olla maksimipituuteen verrytellyt. Uimari yrittää saada vedestä otteen ja tavallaan punnertaa itseään eteenpäin vetämällä.
 – Jos uidessa kokee siirtävänsä itsensä sijaan vettä, silloin ote on huono. Se on vähän sama kuin jos ajaa autolla liukkaalla tiellä ja painaa liikaa kaasua: rengas lähtee sutimaan.
 Pituudesta on uimarille hyötyä: yhdellä käsivedolla matkaa taittuu vähintään oman pituuden verran.
 Tanssija saa liikkeet näyttämään kevyiltä, vaikka takana on paljon voimaa
 Tanssijalle tärkeintä on se, että liikkeitä toistaa loputtomasti. Liikeraradat on saatava lihasmuistiin niin, että niitä ei tarvitse tanssiessa miettiä. Siksi myös lahjakkuus on sitä, että jaksaa tehdä tavoitteellisesti töitä.
 Tätä mieltä on ainakin pitkään Kansallisbalettia konsultoinut fysioterapeutti  Jarmo Ahonen
 – Fyysistä lahjakkuutta, kuten liikkuvuustekijöitä on korostettu liikaa määrätietoisen harjoittelun kustannuksella.
 Breaktanssija Pietari Kauppinen a.k.a. B-boy Kifle näyttää flarea Lounaispuiston lavalla Jyväskylässä. Thomas Hagström / YLE
 Breaktanssija  Pietari Kauppinen  harjoittelee viitisen kertaa viikossa, tunnin kaksi kerrallaan. Kahdeksan vuoden aikana hän on ehtinyt pyöriä akselinsa ympäri melkoisen määrän kierroksia.
 Ponnistus ei näy breaktanssijan liikkeissä, vaikka käsivarsien, reisien ja keskivartalon lihaksisto tekee täysillä töitä. Tanssija saa liikkeensä näyttämään kevyeltä myös, koska hänellä on kehonpainoonsa nähden paljon voimaa.
 Tanssija on vähän kuin kenguru, joka loikkaa korkealle suhteellisen pienen lihasmassan avulla.
 Isoissa tanssiliikkeissä lähtö oikealle liikeradalle heti liikkeen startissa on kaikkein tärkein asia. Tanssija on salamannopea ongelmanratkaisija, joka tietää vaistomaisesti millä lihaksilla tehdä ja mitä, kun liike etenee.
 Breakissa tämä tuottaa tanssijalle usein myös yllätyksiä.
 – Välillä biisi tempaa mukaansa niin, että unohdan miettiä mitä olen tekemässä ja vaan menen musiikin mukana. Yhtäkkiä saattaa syntyä joku uusi liike tai liikkeiden yhdistelmä, jota voi olla hankala toistaa, kun ei yhtään tiedä miten sen teki.
 Thomas Hagström / YLE
 Lapsena Kauppinen pelasi jalkapalloa, harrasti parkouria, karatea ja pomppi tietenkin trampalla. Fysioterapeutti Jarmo Ahonen toivoo, että lapset eivät luopuisi monipuolisesta liikunnasta kasvaessaan.
 – Kimmoisuus syntyy, kun jaksaa lapsena tehdä pomppuja. Lapset ovat ketteriä, mutta kun heidät istutetaan koulupenkille, ketteryys häviää. Meidän pitäisi pysyä lapsina tässä suhteessa. Ketteryys on taito, joka pysyy ja kehittyy, kun jaksaa haastaa itseään uusiin liikkeisiin.
 Laulaja ei kuule itseään, mutta tuntee epäonnistumisen lihaksissaan
 Laulajan työ on huomattavassa määrin piilotettua lihastyötä. Laulaja ei kuule onnistumista äänestään, mutta tuntee sen kropassaan – myös epäonnistumisen.
 Sopraano  Iida Antola  avaa ääntään hymisemällä pitkää m-konsonattia ja a-vokaalia, samalla käsi tunnustelee niskaa.
 – Kokeilen, että avaanko kunnolla. Niskassa tuntuu hengityksen mukana pieni avausliike. Mutta sitä on vaikea selittää, kun sitä ei itse näe.
 Sopraano Iida Antola tulkitsee Viktor Ulmannin liediä Oopperatalon amfiteatterissa. Thomas Hagström / YLE
 Jos laulaja ei näe omaa lihastyötään, niin eipä hän myöskään kuule itseään kovin hyvin - tai ainakaan samalla tavalla kuin yleisö. Siksi lihaksisto pitää tuntea hyvin, koska se kertoo laulajalle, miten esitys kulloinkin menee.
 – Minulle se on semmoista huminaa. Tuntuu siltä, että jotenkin värisen, keho resonoi selässä asti.
 Laulajan tehtävä on tulkita esittämänsä teos yleisölle. Koskettavaan tulkintaan vaaditaan paljon lihastyötä. Lihaksiston pitää olla rento. Laulajan rentous ei kuitenkaan tarkoita löysää lötköttämistä, vaan tiettyä vireys- ja valmiustilaa.
 Rentouden tilaan pääsee, kun lämmittelee ja venyttelee raajoja ja kylkiä isoilla rauhallisilla liikkeillä.
 – Veri pitää saada kiertämään kaikkialla, vaikka laulamisen kannalta tärkeimmät paikat ovatkin keskivartalon tietämillä. Lihasten pitää olla lämpimät ja elastisen tuntuiset.
 Thomas Hagström / YLE
 Kun laulaja hengittää, hänen olkapäänsä eivät nouse. Keuhkot täyttyvät sisään virtaavasta ilmasta ja pallea väistää alaspäin. Ulospäin se näkyy niin, että keskivartalo pullistuu, rintakehäkin laajenee hieman. Tämä on oikeastaan ainoa lihastyö, joka näkyy laulajan vartalossa ulospäin.
 Uloshengityksen aikana laulaja ei luovuta kaikkea ilman avulla saamaansa tilaa, vaan säätelee ilman ulosvirtausta niin, että hengityksen avaama kroppa pysyy avoimena. Sisäänhengityslihakset ikään kuin jarruttavat uloshengityslihasten työtä.
 Se ei kuitenkaan tarkoita, että keskivartalo jäykistyisi lihasjännityksestä, vaan laulaja ennemminkin tavoittelee tietynlaista elastisuutta. Tästä puhutaan yleisesti laulajan tukena.
 Thomas Hagström / YLE
 Omaa laulamisen tukea pystyy kokeilemaan esimerkiksi näin: hengitä kevyesti sisään yllä mainitulla tavalla. Laita kädet vyötäröllesi ja huudahda ”hei”. Käsien alla tuntuu selvä liike. Se on tuki. Hyvä tuki on siis voimaa, joka ikään kuin kannattelee laulamista.
 Oikein ja hyvin laulaminen ei ole ainoa musikaalisuuden kriteeri, vaikka sitä tapaa peruskoulussa musiikin opetuksessa on käytettykin. Laulaminen on myös lihastyötä.

Oikein toimivat lihakset tekevät mestarin niin uimarista, tanssijasta kuin laulajastakin – pelkkä lahjakkuus ei riitä jos ei jaksa treenata


Suomen valtio maksaa helmikuun alussa kuolleen mäkihyppylegenda  Matti Nykäsen  hautajaiskulut, kertoo  Seiska . Asian vahvistaa lehdelle eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri  Sampo Terho  (sin.).
 – Voin vahvistaa osaltani perhepiiristä saamasi tiedon. Nykästen omaisten kanssa on sovittu, että Opetus- ja kulttuuriministeriö maksaa hautajaiskustannukset. Mielestäni Matti on urheilusaavutuksillaan sen ansainnut, ilmoitti Terho tekstiviestillä Seiskalle.
 Aiemmin hyväntekeväisyysjärjestö Pietarinkadun Oilers on kertonut, että se haluaa maksaa Nykäsen hautajaiset kunnianosoituksena.
 Nykäsen hautajaispäivää ei ole vielä annettu julkisuuteen.

Seiska: Valtio maksaa Matti Nykäsen hautajaiskustannukset


Summary: Gibraltarin mukaan Espanjan laivasto yrittää hämärtää kansainvälistä lakia, jonka mukaan Gibraltar kuuluu Britannialle.

Espanjan laivaston alus on aiheuttanut eilen sunnuntaina välikohtauksen Britanniaan kuuluvan Gibraltarin satamassa.
 Espanjalainen alus määräsi radioviestissä Gibraltarin satamaan ankkuroituneita kauppalaivoja poistumaan "Espanjan aluevesiltä", kertovat Britannian tiedotusvälineet, muiden muassa  Independent-lehti .
 Kauppalaivat eivät ymmärtäneet, mistä määräyksessä oli kysymys. Radioliikenteestä kuultiin, kun erään laivan miehistö pyysi espanjalaisalusta "vahvistamaan, koskiko määräys heidän alustaan".
 Espanjalaisille myös kerrottiin, ettei alus ole tuuliajolla, vaan ankkuroituneena satamaan.
 Gibraltarin satamaviranomaiset käskivät kauppalaivoja pysymään paikoillaan.
 Hetkeä myöhemmin Britannian laivasto laski vesille ilmatäytteisen partioveneen suojaamaan kauppa-aluksia.
 Espanjalaisalus, jonka tykkiaseistus oli silminnäkijöiden mukaan esillä ja miehitettynä, ajoi hitaasti Gibraltarin sataman editse ennen poistumistaan.
 Gibraltarin viranomaiset antoivat välikohtauksen johdosta kipakan vastalauseen.
 – Näillä typerillä peleillä on arvoa ainoastaan kiusantekona, ja niitä pelaavat eivät halua tunnustaa, että Gibraltaria ympäröivät vedet kuuluvat kiistämättömällä tavalla Britannian hallintaan, kuten on YK:n merioikeussopimukseen kirjattu.
 – Espanjan laivastossa tuntuu yhäkin olevan joitakin, jotka haluavat hämärtää kansainvälisen lain, lausunto jatkui.
 Espanja ei ole toistaiseksi selittänyt, mistä välikohtauksessa oli kyse.
 Britannian ero EU:sta aiheuttaa kuohuntaa Espanjan ympäröimässä Gibraltarissa. Jos Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta, saattaa Gibratarin ruokahuolto häiriytyä.

Espanjalainen sotalaiva häiritsi kauppa-aluksia Gibraltarilla – Britannian laivasto puuttui peliin


Summary: Oppositiojohtaja Juan Guaidó oli kutsunut keskustaoikeistolaisen EPP:n edustajia tustustumaan maan tilanteeseen.

Venezuela eväsi sunnuntaina viiden europarlamentin jäsenen pääsyn maahan.
 – Meidät karkotetaan Venezuelasta, passimme on viety. Meille ei ole kerrottu karkotuksen syytä, vierailijaryhmää johtanut espanjalainen europarlamentaarikko  Esteban Gonzalez Pons  kommentoi pikaviestipalvelu Twitterissä.
 Maahanpääsy estettiin kolmelta espanjalaiselta, yhdeltä portugalilaiselta ja yhdeltä hollantilaiselta europarlamentaarikolta. Kaikki maasta käännytetyt edustavat parlamentissa keskustaoikeistolaista EPP-ryhmää.
 Ryhmä oli saapunut Venezuelaan oppositiojohtaja  Juan Guaidón  kutsumana. Maan väliaikaiseksi presidentiksi julistautuneen Guaidón mukaan europarlamentaarikkojen käännyttäminen osoittaa, että Venezuelaa johtaa eristäytynyt ja yhä järjettömämmin käyttäytyvä hallinto.
 Lue lisää:
 Venezuelan hallitus aikoo vastata maan oppositiota tukeville EU-maille – Maduro vetoaa jo korkeampiin voimiin
 Suomi tukee Guaidóa Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi – Useat EU-maat tunnustivat oppositiojohtajan maan johtajaksi

Venezuela esti viiden europarlamentaarikon maahanpääsyn


Summary: Sikalarakennuksen palossa kuoli viidennes merikarvialaisen tilan eläimistä.

Merikarvialaisella sikatilallisella  Harri Asmalalla  on takanaan uneton yö.  Sunnuntainen tulipalo  ei hevillä unohdu. Kun Asmala aamupäivällä kiersi tilan eläinrakennuksia, kaikki näytti olevan hyvin.
 Maanantaiaamuna näkymä Asmalantiellä sijaitsevan tilan pihalla on kuitenkin lohduton. Toinen isoista sikalarakennuksista on palanut kivijalkaa myöten. Lähes 300 eläintä on kuollut.
 –On tämä näkymä aika erilainen kuin eilen.
 Ilmastointiputkesta tuleva savu havahdutti
 Sunnuntaina iltapäivällä puoli kahden aikaan Asmala huomasi, että sikalarakennuksen ilmastointiputkesta tulee tummaa savua. Hän soitti saman tien hätäkeskukseen.
 Maatilalle on tehty pelastussuunnitelma ja Asmala tiesi, että kestää noin 25 minuuttia ennnen kuin ensimmäinen paloauto ehtii paikalle.
 – Aloimme hiekoittaa paikkoja ja aurata palomiehille tilaa. Tiesimme, että sikalarakennukseen ei kannata mennä sisälle, koska siellä olevat siat eivät ole tottuneet menemään pakkaseen, eikä niitä yksi tai kaksi ihmistä saa sieltä mihinkään.
 Sikoja ei voitu pelastaa. Kun ensimmäinen palo-auto tuli paikalle, palo oli jo levinnyt välikattoon.
 – Palomiesten ripeä toiminta pelasti onneksi viiden metrin päässä olleen toisen rakennuksen, jossa on 500 porsasta. Lämpösäteily oli niin kova, että rakennuksen räystästä paloi parinkymmenen metrin matkalta.
 Rami Koivula/ Yle
 Syttymissyynä sähkövika?
 Palon syttymissyytä ei ole vielä varmaa tietoa, mutta Asmalan arvion mukaan syynä on sähkövika valaistuksessa tai ilmastoinnissa.
 – Ei siellä muuta palavaa ollut. Joko ilmastoinnin ohjauskeskus tai valaistus. Osastossa oli vielä loisteputkivalaistus.
 Asmala ei ole vielä päättänyt, rakentaako palaneen sikalaosaston tilalle uuden.
 – Palossa tuhoutui 20 prosenttia eläinpaikoista, mikä ei kokonaan halvaannuta tuotantoa. Täytyy miettiä, mihin uusi osasto mahdollisesti rakennetaan vai rakennetaanko ollenkaan.

Sikalan tuhoisa palo vei yöunet Harri Asmalalta ja hengen lähes 300 eläimeltä


Summary: Tänä vuonna on huolimattomia kiinnityksiä on paljastunut poikkeuksellisen paljon.

Jäinen talvi aiheuttaa hankaluuksia raskaalle liikenteelle. Tänä vuonna on paljastunut poikkeuksellisesti jo kymmenkunta sellaista tapausta, joissa raskaan liikenteen ajoneuvoyhdistelmien perävaunut on kiinnitetty huolimattomasti. Huonosti kiinnitetyt rekkojen perävaunut ovat liikenteessä hengenvaarallinen yhdistelmä.
 Poliisi painottaa, että talvisin kuljettajien tulee tarkastaa erityisesti se, ettei perävaunun kiinnityskohta eli vetopöytä ole jään peitossa.
 – Osassa näistä tapauksista vetopöydän kytkentä on ollut niin jäässä, ettei kytkentä ole ollut enää turvallinen. Meillä on tämän vuoden puolelta tiedossa tapauksia, joissa tällaiset jäiset kytkennät ovat lähteneet irti liikenteessä, ylikomisario  Harri Auvinen  Itä-Uudenmaan poliisilaitokselta painottaa tiedotteessa.
 Yhdessä tapauksessa kuljettaja oli ajanut huolimattomalla kiinnityksellä Ruotsista Helsinkiin ja Suomen puolella vielä Hyvinkään ja Vantaan kautta Mäntsälään ennen kuin ongelma oli huomattu.
 Perävaunu karkaa rampissa
 Huolimattomasti kiinnitetyt perävaunut lähtevät irti yleensä liittymissä ja rampeissa, joissa vetopöytään kohdistuu vääntöä maantieajoa enemmän.
 – Näissä tämänvuotisissa tapauksissa on ollut sinänsä onni onnettomuudessa, ettei liikenteessä ole ainakaan vielä sattunut henkilövahinkoja. Irronneet perävaunut ovat toistaiseksi aiheuttaneet vain liikenteen ruuhkautumista, Auvinen kertoo.
 Poliisi valvoo raskasta liikennettä  tällä viikolla valtakunnallisesti. Huomiota kiinnitetään erityisesti aiemmilla valvontajaksoilla havaittuihin selvimpiin epäkohtiin, kuten juuri kuorman varmistamiseen.

Hengenvaara maanteillä: Jää tukkii rekkojen kytkennät – perävaunuja irronnut liikenteessä


Poliisi on jatkanut Himoksen laskettelukeskuksessa lauantaina tapahtuneen lasketteluonnettomuuden tutkintaa.
 Sisä-Suomen poliisi kertoo tiedotteessa, että tutkinnassa ei ole noussut esiin seikkoja, joiden perusteella asiasta olisi syytä käynnistää esitutkinta.
 Poliisi kertoo jatkavansa tapauksen selvittämistä kuolemansyyn tutkintana eikä tiedota asiasta enempää.
 Kerromme kohta lisää

Poliisi: Himoksen turmassa kuollut poika putosi 6-8 metriä korkealta kallionreunalta


Summary: Erot vastaavat suurimmillaan lähes Suomen nykyisiä fossiilisten polttoaineiden päästöjä.

Metsien muodostaman hiilinielun kehittymistä koskevat ennusteet poikkeavat hyvin paljon toisistaan, kertoo Suomen ilmastopaneeli. Tämän vuoksi metsien kehitystä kuvaavien mallien tietopohjaa on paneelin mukaan vahvistettava.
 – Nyt laadittu raportti osoittaa, kuinka kiire on eri mallien kehitystyöhön ja yhteistoimintaan, jotta päätöksentekijät saavat nykyistä luotettavampaa tietoa metsien hiilitaseen tulevaisuuden kehityksessä, arvioi ilmastopaneeli tiedotteessaan.
 Erot ennusteissa ovat niin valtavia, että suurimmillaan ne vastaavat lähes Suomen nykyisiä fossiilisten polttoaineiden aiheuttamia päästöjä.
 – Selvityksen keskeinen tulos on se, että tutkitut mallit tuottavat hyvin erilaisia ennusteita.
 Esimerkiksi yhdessä ennusteessa nykyistä pienemmät hakkuut vähentäisivät metsien kasvua jo parin vuosikymmenen kuluttua. Toisessa mallissa kasvu päinvastoin kiihtyisi. Puuston kasvuvauhti vaikuttaa metsän kykyyn sitoa hiilidioksidia ilmakehästä.
 Ilmastopaneeli tarkasteli metsien vaikutusta ilmastoon kolmella eri hakkuutasolla. Matalin hakkuutaso on 40 miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Toinen on 80 miljoonaa kuutiometriä ja kolmas 85 miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Ilmastopaneeli määrittelee 85 miljoonaa kuutiometriä suurimmaksi kestäväksi hakkuutasoksi. Aikajänteet ulottuvat vuosiin 2065 ja 2100.
 Viime vuosina Suomessa on Luonnonvarakeskuksen mukaan hakattu puuta noin 70 miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Hakkuut uhkaavat kuitenkin lisääntyä useiden sellutehdas- ja jalostamohankkeiden vuoksi.
 Myös muun maankäytön päästöt pitäisi tutkia
 Suomen ilmastopaneeli korostaa metsien kehitykseen liittyviä epävarmuuksia. Sen vuoksi tarvitaan eri ennusteiden analysointia ja niiden pohjalta laadittua yhteenvetoa.
 Ilmastopaneeli peräänkuuluttaa myös metsien lisäksi maatalouden ja muun maankäytön hiilinielujen ja päästöjen tutkimista. Maankäyttösektorin nielut ja päästöt ovat keskeisiä ilmastopolitiikassa, jonka tavoitteena on rajata maailmanlaajuinen lämpötilan nousu 1,5 asteeseen.
 Ilmastopaneelin näkemys on, että lämpötilan nousun rajoittaminen edellyttää Suomen hiilineutraaliutta 2030-luvun puoliväliin mennessä. Vuonna 2050 hiiltä pitäisi sitoa ilmakehästä merkittävästi enemmän kuin päästöt ovat.

Ilmastopaneeli: Ennusteet metsien hiilinielun kehittymisestä poikkeavat valtavasti toisistaan


Summary: Viime viikolla Tanskassa lasketeltiin tekohiihtomäessä, osoitettiin mieltä Trump Towerin edessä ja järjestettiin sotaharjoitus Cobra Gold. Tässä viikon vaikuttavimmat uutiskuvat koottuna.

Poliisit kuljettavat mielenosoituksissa loukkaantuneita kansalaisia Port-au-Princessä, Haitissa 11. helmikuuta. Jean Marc Herve Abelard / EPA
 Rajavartijat tuhosivat laittomia viinapulloja Karachissa, Pakistanissa 11. helmikuuta. Rehan Khan / EPA
 Cornwallin herttuatar Camilla poseeraa muraalin edessä Liverpoolissa 12. helmikuuta. Peter Powell / EPA
 Turisteja rapsipellolla Etelä-Korean Jeju-saarella 13. helmikuuta. Yonhap / EPA
 Bonsainkasvattaja Seiji Iimura työskenteli pienen mäntypuunsa kanssa Kawaguchissa, Japanissa 13. helmikuuta. Viimeaikaiset bonsairyöstöt aiheuttavat murhetta kasvattajien keskuudessa Tokion alueella. Myös Iimuran puita, joita hän on hoitanut vuosikymmeniä, on varastettu. Muunmuassa 400-vuotias pienoiskataja vietiin. Franck Robichon / EPA
 Ihmiset osallistuivat kiinalaisen uudenvuoden ensimmäisen täydenkuun juhlaan Gwangjussa, Etelä-Koreassa 14. helmikuuta. Jwibulnori-leikissä tulella halutaan karkottaa pahaa onnea ja pahoja henkiä. Yonhap / EPA
 Ainakin 44 puolisotilaallisten poliisijoukkojen jäsentä kuoli pommi-iskussa Intian Kashmirissa 14. helmikuuta. Sanat Kumar Sigh / EPA
 Jemeniläinen nainen vauvansa kanssa odottaa ruoka-apua Sanaassa 14. helmikuuta. Yahya Arhab / EPA
 Ihmiset protestoivat presidentti Trumpia vastaan Trump Towerin edessä 15. helmikuuta. Alba Vigaray / EPA
 Guadalajarassa, Meksikossa sijaitsevassa sairaalassa käytetään koiria, pelejä ja värikkäitä tiloja lievittämään sairaiden lasten henkistä tuskaa ja kipua. Palliatiivinen osasto on ainoa laatuaan Meksikossa ja siellä käy noin 11 000 lasta vuodessa saamassa hoitoa. Francisco Guasco / EPA
 Malandain Biarritz -baletin tanssija harjoituksissa Kursaal-salissa San Sebastianissa, Espanjassa. Javier Etxezarreta / EPA
 Amerikkalaisten ja thaimaalaisten yhteinen sotilaallinen harjoitus "Cobra Gold" pidettiin Thaimaassa 14. helmikuuta. Lillian Suwanrumpha / AFP
 Ilmastonmuutoksen vastainen mielenosoitus Lontoossa viime perjantaina. Sadat opiskelijat lakkoilivat koulusta ottaakseen osaa protestiin. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Lauantaiksi suunnitellut Nigerian presidentin- ja parlamenttivaalit siirretään viikolla eteenpäin, kertoi maan vaalikomissio vain tunteja ennen äänestyspaikkojen aukeamista. Luis Tato / AFP

Kööpenhaminassa lasketellaan vihreässä rinteessä ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Intian energiantuottajien yhteisjärjestö on jo vuosia vaatinut kannustimia.

Intian hallitus kannustaa yrityksiä tehostamaan toimintaansa ilmansaasteiden vähentämiseksi. Yrityksille on tarjolla kannustinrahaa 885 miljardia rupiaa, eli noin 11 miljardia euroa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Valtaosa rahasta on määrä käyttää energiantuotantolaitosten päästöjen hillitsemiseen.
 Intian energiaministeriö on jo aiemmin antanut määräyksiä etenkin rikkipäästöjen hillitsemiseksi. Määräysten ongelmana on ollut se, että korjausten hinta olisi siirtynyt kuluttajien maksettavaksi. Kuluttajat ovat olleet haluttomia kustantamaan muutoksia, jolloin energiayhtiöt ovat joutuneet kustannusongelmiin.
 Energiayhtiöiden yhteistyöjärjestö onkin pyytänyt valtiolta apua jo vuosien ajan.
 Intian suurimpien kaupunkien energialaitokset on ollut määrä muuttaa vähemmän saastuttaviksi jo vuosi sitten, mutta yhtiöt eivät ole kyenneet noudattamaan aikarajoja.
 Lämpövoimalaitokset aiheuttavat 80 prosenttia Intian kaikista rikki- ja typpioksidin päästöistä. Saasteet aiheuttavat keuhkosairauksia, happosateita ja savusumua.
 Maan energiaministeriön päätöksessä varataan rahaa myös sähköautoilun edistämiseen. 70:een kaupunkiin on määrä rakentaa infrastruktuuria, jotta autoilijat voivat ottaa käyttöön sähköautoja.
 Intian tavoitteena on, että kaikki uudet autot olisivat sähköllä toimivia vuodesta 2030 lähtien.

Reuters: Intialta valtava rahasumma ilmansaasteiden estämiseen ja sähköautoiluun


Summary: Pian sairaalaosastolla otetun verinäytteen tulos valmistuu tarvittaessa jopa vartissa näytteenotosta, käsin koskematta.

Tästä on kyse Suomessa tehdään vuosittain noin 70 miljoonaa verinäytetutkimusta, joista noin 90 prosenttia julkisen terveydenhuollon puolella. Pohjois-Suomessa Nordlab tekee noin 8,8 miljoonaa tutkimusta viidessä laboratoriossaan. Kainuussa tutkimuksia tehdään 1,1 miljoonaa. Tutkimuksista valtaosa tehdään automaattisilla laitteilla.
 – Listalla on noin 1500 erilaista tutkimusta, mitä ihmisistä voimme tehdä meidän laboratorioissamme, sanoo Nordlabin Kajaanin aluelaboratorion johtaja  Heikki Aaltonen .
 ”Meidän laboratoriot” tarkoittaa käytännössä Pohjois-Suomen alueella toimivia keskussairaalalaboratorioita Kajaanissa, Kokkolassa, Länsi-Pohjassa ja Rovaniemellä sekä Oulun yliopistollisen sairaalan laboratoriota ja lukuisia terveyskeskuslaboratorioita. Kaikkiaan yhtiön viidellä aluelaboratoriolla on 57 näytteenottopistettä eri puolilla aluetta.
 Yhteensä Nordlabin laboratorioissa tehdään vuosittain 8,8 miljoonaa tutkimusta verestä, joista puolet Oulussa. Koko maassa veritutkimuksia tehdään vuodessa noin 70 miljoonaa kappaletta, joista julkisella puolella yhdeksän kymmenestä.
 Verinäyte otetaan manuaalisesti, mutta tutkimuksista noin 70 prosenttia tehdään automaattikoneilla.  EPA/ROBERTO ESCOBAR
 Kajaanin laboratorio on pieni – tutkimusten määrä on noin 1,1 miljoonaa kappaletta. Määrä saattaa tuntua hämmentävän suurelta, koska koko maakunnassa asuu 73 000 ihmistä. Verinäytteitä laboratorioon tulee jokaisessa kunnassa olevista näytteenottopisteistä, terveyskeskuksista, sairaalan osastoilta ja päivystyksestä.
 Putkiposti suhahtaa, tulos koneelle vilahtaa
 Heikki Aaltonen esittelee ylpeänä Esaksi nimettyä automaattista lajittelijaa. Koneen kitaan kaadetaan kymmeniä veriputkia kerrallaan.
 Putkissa on erivärisiä korkkeja. Värikoodit kertovat, mihin tutkimuksiin mitäkin putkea käytetään.
 – Osassa putkia on sisällä muun muassa hyytymisenestoaineita ja muita lisäaineita valmiina.
 Kriisissä laboratorion ja koko talon toiminta muuttuu.  Heikki Aaltonen
 Joissain putkissa on pohjalla reilun sentin kerros heikosti läpikuultavaa, tahmean näköistä ainetta.
 – Kun näytettä käsitellään, veren punasolut erottuvat plasmasta ja geeli asettuu niiden väliin. Näyte on helpompi tutkia, sanoo Aaltonen.
 Lajittelumasiina Esa havaitsee, mitä verinäytteestä pitää tutkia ja asettelee putket oikeisiin lokeroihin – osasta poistetaan korkit, ja ne jatkavat rataa pitkin automaattikoneisiin. Kaksi seuraavaa konetta on nimetty Tatuksi ja Patuksi. Niillä tutkitaan verestä tai plasmasta kymmeniä erilaisten yhdisteiden pitoisuuksia, esimerkiksi kolesterolia tai glukoosia.
 Linjan päässä oleva neljäs kone kiiltää vielä uutuuttaan. Laite korvaa kaksi vanhempaa laitetta, jotka nököttävät sivupöydällä. Kiiltävän valkoinen uusi kone on hematologia-automaatti. Laitteella tutkitaan, millainen on veren koostumus. Sillä voidaan esimerkiksi tutkia, kuinka paljon punasoluja on, kuinka suuria ne ovat tai miten paljon valkosoluja verestä löytyy.
 Koeajossa olevan laitteen virallinen nimi on vielä hiukan scifiltä kalskahtava XN9000. Henkilökuntaa naurattaa koneen nimeäminen. He eivät vielä paljasta sitä. Mutta nimikilpailua ei tarvita, he kyllä itse huolehtivat sen nimeämisestä.
 Näyteputkia valmiina koneelliseen tutkimukseen.  Timo Sihvonen / Yle
 Kaikissa Nordlabin aluelaboratorioissa automatiikka on samalla tasolla. Kajaanissa odotellaan vielä uudempaa lisäautomatiikkaa, joka saadaan, kun rakenteilla oleva uusi sairaala valmistuu. Se on putkipostijärjestelmä, joka kiidättää osastoilta yksittäisen verinäytteen muutamassa kymmenessä sekunnissa laboratorioon. Putkiposti kolauttaa näytteen suoraan väsymättömään Esa-lajittelijaan, joka käynnistyy automaattisesti.
 – Valmis tulos on tietokoneen ruudulta osastolla nähtävillä 15–30 minuutin kuluttua näytteen ottamisesta, riippuen siitä, mitä tutkitaan, sanoo Aaltonen.
 Syväjäädytettyjä näytteitä viedään kauas
 Ilman automatiikkaa laboratoriossa työskentelisi useita ihmisiä enemmän kuin tällä hetkellä. Toisaalta yhden näytteen kokonaishinta laskee juuri sen takia, että se tutkitaan automaattisesti ilman ihmisiä.
 Niiden näytteiden yksikköhinta onkin monikertainen, jotka tutkitaan käsipelillä joko Kajaanissa tai lähetetään muualle tutkittavaksi.
 – Työvoimapula on todellinen, tälläkin alalla. Siksi automatiikkaa on lisättävä, sanoo Aaltonen.
 Vaikka verestä voidaan tehdä tuhansia tutkimuksia,  muutama kymmenen yleisintä tutkimusta  (HUS) kattaa leijonanosan kaikista tehdyistä tutkimuksista.
 Möhkälemäisessä Telstar-syväjäädyttimessä on pakkasta yli 80 astetta.  Timo Sihvonen / Yle
 Pieni osa tutkimuksista on niin harvinaisia, ettei niitä tutkita edes Oulun yliopistollisen keskussairaalan laboratoriossa. Ne lähtevät tutkittavaksi suurempiin laboratorioihin joko Helsinkiin, Turkuun tai Tampereelle.
 – Myös ulkomaille lähtee tutkittavaksi esimerkiksi geneettisiä ja lääkeainepitoisuustutkimuksia.
 Osa näytteistä lähtee reissuun pakastettuna, mutta "hieman" kotipakastinta jytkymmällä pakastimella. Ison kassakaapin näköisen laitteen sisällä on kylmempää kuin Siperian talvessa.
 – Asteita on -80 celsiusta, kun paketti laitetaan matkaan, ettei se vain lämpene liikaa.
 Suuronnettomuustilanteissa laboratorion hiljaisin nurkka herää henkiin
 Laboratoriossa on paljon muitakin tutkimuslaitteita kuin linjalla olevat automaattilaitteet. Automaattiradalla, eli Esalla, Patulla ja Tatulla saadaan tehtyä noin 70 prosenttia kaikista tutkimuksista, loput tehdään muilla laitteilla.
 Kajaanin aluelaboratorion johtaja Heikki Aaltonen kiertää sokkeloista laboratoriota ympäri ja näyttää veriviljelyautomaattia, verikaasuanalysaattoria ja mikrobiologian laboratoriota.
 Nordlabin Kajaanin aluelaboratorion johtaja Heikki Aaltonen Timo Sihvonen / Yle
 Viimeisenä hän esittelee verikeskukseen, selvästi ylpeänä sen kriisivalmiudesta.
 Se on paikka, joka elää normaalisti hissukseen, mutta räjähtää täyteen toimintaan hätätilanteissa. Verikeskuksessa on verivarastot, siellä tutkitaan veriryhmät ja annettavat veret.
 – Kriisissä laboratorion ja koko talon toiminta muuttuu. Täällä työskentelee silloin moninkertainen määrä ihmisiä. Harjoittelemme suuronnettomuustilanteita säännöllisesti.
 Verinäyte kohtaa lopussa tulen
 Verinäytteen taru ei pääty siihen, että siitä on tutkittu lääkärin määräämät pöpöt ja pitoisuudet.
 Ihan ensimmäisenä sitä varastoidaan pienen hetken, jos näytteestä tarvitaan lisätutkimuksia tai tarkistuksia.
 Sen jälkeen viimeinen matka alkaa kohti ongelmajätelaitosta. 75 litran siniseen muovitynnyriin laitetaan niin näytteet, neulat kuin mikrobiologian laboratorion kasvatusmaljatkin. Kohti Riihimäkeä lähtee viikossa kymmenkunta sinetöityä tynnyriä.
 Verinäytteen viimeinen matka alkaa suljetussa tynnyrissä kohti polttoa ongelmajätelaitoksella.  Timo Sihvonen / Yle
 Tarvikkeet hävitetään polttamalla useasta syystä. Verinäytteissä voi olla pieni riski taudinaiheuttajista, viljelymaljoissa hieman isompi riski. Suurin syy on kuitenkin se, että verinäyteputket sisältävät henkilötietoja.
 – Eikä oteta myöskään riskiä, että neuloja joutuisi vääriin paikkoihin, sanoo Aaltonen.
 Lue lisää:
 Kukaan verenluovuttaja ei tiedä, minne oma veri päätyy – me selvitimme sen Saulin puolesta

Veresi päätyy poltettavaksi – näytteen tie kyynärtaipeesta ongelmajätteeksi


Summary: Erotettu FBI:n apulaisjohtaja Andrew McCabe kertoi sunnuntaina esitetyssä TV-ohjelmassa, miksi liittovaltion poliisi tutkii presidentti Trumpia.

Yhdysvaltain liittovaltion keskusrikospoliisin johtajat

Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n entinen apulaisjohtaja  Andrew McCabe  esiintyi eilen sunnuntaina CBS-kanavan "60 Minutes"-ajankohtaisohjelmassa.
 McCabe kertoi haastattelussa perusteita sille, miksi FBI tutkii presidentti  Donald Trumpin  tekemisiä, muun muassa vastavakoilun näkökulmasta.
 McCaben mukaan monet presidentin toimet olivat antaneet aihetta tutkimuksille.
 Kun FBI oli alkanut tutkia turvallisuusneuvonantaja Michael Flynnin suhdetta Venäjään, Trump oli pyytänyt FBI:n johtajaa  James Comeytä  lopettamaan tutkinnan.
 Kun Comeytä oltiin erottamassa entisen ulkoministerin  Hillary Clintonin  sähköposteihin liittyvän tutkinnan virheiden takia, Trump oli pyytänyt, että perusteeksi laitettaisiin myös maininta Venäjästä. Eromääräystä kirjoittanut apulaisoikeusministeri  Rod Rosenstein  kieltäytyi.
 Trump on myös julkisesti perustellut Comeyn erottamista sillä, että tämä tutki Venäjän-yhteyksiä.
 Comeyn erottamisen jälkeen Trump oli sanonut Venäjän edustajille Valkoisessa talossa, että Comeyn erottaminen "helpotti painetta".
 CBS:n haastattelussa McCabe esitti kysymyksen, miksi Trump oli tehnyt kaikki nämä asiat ja antanut näin aihetta tutkia, oliko Trump itse kansallinen turvallisuusuhka.
 – Kaikki nämä tekijät yhdessä saivat meidät kysymään, oliko tämän presidentin ja kaikkein pelottavimman vastustajamme, Venäjän hallituksen välillä asiaton suhde.
 McCabelta kysyttiin myös, tukeeko apulaisoikeusministeri Rosenstein vastavakoiluun ja oikeuden toteutumisen estämiseen kohdistuvia tutkimuksia. "Ehdottomasti", McCabe vastasi.
 McCabe erotettiin oikeusministeriöstä viime vuonna sen jälkeen, kun hänen katsottiin antaneen harhaanjohtavia lausuntoja sisäisessä tutkinnassa. McCabe pitää erottamista poliittisesti motivoituna. Erottaminen tehtiin vain kaksi päivää ennen kuin hän olisi jäänyt eläkkeelle.
 Pohdintaa presidentin erottamisesta
 Andrew McCabe vahvisti haastattelussa The New York Times -lehden viimevuotisen uutisen, jonka mukaan apulaisoikeusministeri Rosenstein oli harkinnut ehdottavansa USA:n perustuslain 25. lisäyksen käyttöönottoa. 25. lisäys mahdollistaa presidentin siirtämisen syrjään, jos tämän ei katsota selviävän tehtävistään.
 Rosenstein on kiistänyt puhuneensa asiasta. McCaben mukaan Rosenstein teki laskelmia, kuinka moni hallituksen jäsen kannattaisi presidentin syrjäyttämistä.
 McCabe kertoi myös, että Rosenstein on ehdottanut salakuuntelumikrofonin viemistä Valkoiseen taloon, jotta presidentin puheita voitaisiin kuunnella. Presidentin salakuuntelu on ehdottomasti kiellettyä.
 McCaben mukaan Rosenstein oli silti "äärimmäisen vakavissaan" ehdottaessaan mikrofonia. Hän oli todennut, ettei kukaan koskaan tutkinut häntä, kun hän meni käymään Valkoisessa talossa.
 Valkoinen talo on kommentoinut McCaben väitteitä sanoen, ettei niillä ole uskottavuutta.
 Lue lisää:
 Trumpin ex-kampanjapäällikkö joutumassa vankilaan 19-24 vuodeksi
 FBI-johtaja: Oikeusministeriö pohti jo, pitäisikö hallitus kutsua panemaan Trump viralta

Entinen FBI-johtaja Trumpista: Rikoksia on voinut tapahtua


Summary: Suomi maksaa viimeisen erän perinteistä kehitysapua Sambiaan vuonna 2023. Yhteistyötä ovat varjostaneet väärinkäytöstapaukset.

Vielä kuusi vuotta sitten Sambia oli Suomen kehitysavun kärkimaita. Vuonna 2013 Suomi maksoi kohdemaistaan toiseksi eniten kehitysapua Sambialle, yli 30 miljoonaa euroa.
 Sen jälkeen pudotus on ollut raju: Viime vuonna Suomi käytti kahdenväliseen kehitysapuun Sambiaan alustavan arvion mukaan vain 4,3 miljoonaa euroa.
 Tänä vuonna summa tippuu 3,5 miljoonaan. Sitten 2 miljoonaan, kunnes se loppuu: viimeinen erä on tarkoitus maksaa vuonna 2023.
 Yli 45 vuotta kestänyt perinteinen kehitysapu ajetaan alas vauhdilla.
 Taustalla on periaatepäätös Suomen ja Sambian kahdenkeskisen kehitysavun lopettamisesta. Päätös tehtiin  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen alkutaipaleella.
 Ulkoministeriön mukaan syynä olivat Sambian silloiset hyvät talousnäkymät ja kehitysyhteistyön merkityksen kutistuminen maassa.
 Ministeriössä tiedostetaan, että maan tilanne on kuitenkin heikentynyt päätöksen jälkeen.
 Yle Uutisgrafiikka
 – Voi sanoa Sambian tuottaneen pettymyksiä viimeisten vuosien aikana. Maa on ottanut takapakkia monilla mittareilla ja poliittinen tilanne on varsin tulehtunut. Sambia on velkaantumassa nopeassa tahdissa – voi sanoa kestämättömästi – ja sen välit kansainväliseen valuuttarahastoon ovat huonot, kertoo  Juha Savolainen  Eteläisen ja läntisen Afrikan yksikön päällikkö ulkoministeriöstä.
 Esimerkiksi Kansainvälinen valuuttarahasto IMF ilmoitti viime syyskuussa pidättäytyvänsä lainaamasta Sambialle lisää rahaa.
 – Korruptioskandaalit ovat käyneet entistä yleisimmiksi. Siellä on johtavia poliitikkoja erotettu tai he ovat jättäneet hallituksen tällaisten epäilyjen takia, Savolainen kuvailee.
 Savolainen myöntää, että päätös kehitysavun lopettamisesta tehtiin toisenlaisessa ilmapiirissä. Sambian talous kasvoi 2010-luvun alussa parhaimmillaan jopa 10 prosentin vuosivauhtia. Viimeiset vuodet kasvu on ollut noin 3 prosentin luokkaa.
 – Seuraamme huolestuneena tilannetta ja käymme aktiivisesti vuoropuhelua Sambian kanssa, Savolainen luonnehtii.
 Suomen suunnitelmat eivät ole kuitenkaan muuttuneet, vaan kehitysapu päättyy vauhdilla.
 Nopean alasajon taustalla vaikuttaa osaltaan vuonna 2016 tapahtunut kehitysyhteistyörahojen raju leikkaus.
 Toinen nopeuttava tekijä ovat Sambiassa viime vuosina paljastuneet kehitysapuun kohdistuneet väärinkäyttötapaukset, joiden myötä hankkeita on jouduttu lopettamaan tai jäädyttämään.
 Sambian tilanne on heikentynyt viime vuosina. Yle
 Leikkaukset ja väärinkäytökset vauhdittavat
 Ylen A-studio tilasi ulkoministeriöltä julkiset raportit kaikista kehitysyhteistyörahojen väärinkäyttöepäilyistä vuosilta 2015–2018.
 Ulkoministeriö luovutti 20 väärinkäyttöepäilyistä tehtyä päätöstä. 11 päätöksistä liittyi Sambiaan.
 Seitsemän niistä oli takaisinperintäpäätöksiä.
 Neljä muuta päätöstä olivat sekalaisia: Yhdessä tapauksessa väärinkäytetyt kehitysrahat jätettiin takaisinperimättä, sillä järjestö ehti hajota.
 Toisessa raportissa päätettiin hankkeen sulkemisesta viivästyksien ja hallinnollisten vaikeuksien vuoksi.
 Kolmannessa sovittiin takaisinperinnän maksusuunnitelmasta järjestön uuden johdon kanssa.
 Neljännessä tapauksessa järjestön tilintarkastuksessa paljastui useita budjetin ylityksiä, mutta selvityksessä kävi ilmi, että varat oli käytetty sopimuksessa määritellyllä tavalla.
 Suurin osa päätöksistä oli tapauksia, joissa suurlähetystö oli suoraan tukenut paikallisia pieniä järjestöjä. Takaisinperittävät summat vaihtelivat näissä tapauksissa parista tuhannesta eurosta lähes 70 000 euroon.
 Ulkoministeriön Savolaisen mukaan päätösten määrään vaikuttaa se, että Lusakan suurlähetystöllä on ollut käytössä paikallisen yhteistyön määräraha, jolla se on voinut tukea suoraan pieniä paikallisjärjestöjä. Tukea on annettu esimerkiksi kansalaisjärjestöille, jotka kampanjoivat ihmisoikeuksista ja yrittävät saada päättäjiä korjaamaan epäkohtia.
 Savolainen pitää lähetystön suoraa tukea yhtenä esimerkkinä Suomen onnistumisista Sambiassa, vaikka väärinkäytöksiä on ollut useita.
 Lusakan suurlähetystö Sambiassa. Yle, MOT
 – Hyviä kehitysvaikutuksia tuottaneita pieniä hankkeita on ollut niitä enemmän. Näissä pienissä paikallisen yhteistyön hankkeissa voi hyvässä tapauksessa saada paljon vipuvaikutusta pienellä rahamäärällä, hän perustelee.
 Laajoja väärinkäytöksiä Suomen avun ytimessä
 Pienempien väärinkäyttötapausten lisäksi viime vuosien yhteistyötä Sambiassa ovat sävyttäneet kaksi merkittävää väärinkäyttöepäilyä, jotka ovat molemmat iskeneet Suomen ydinkohteisiin maan kehitysavussa: maanviljelyyn ja sosiaaliturvaan. Viimeisin epäily paljastui syyskuussa 2018.
 Kyse on sosiaaliturvajärjestelmä Social Cash Transferista, jota ovat tukeneet Suomi, Ruotsi, Irlanti ja Iso-Britannia. Sambia itse on maksanut kaksi kolmasosaa järjestelmästä.
 Sosiaaliturvahankkeen väärinkäyttöepäily on parhaillaan rikostutkinnassa, ja kaikki sitä avustaneet maat ovat jäädyttäneet tukensa hankkeelle. Suomi antoi vuosina 2016–2017 hankkeeseen neljä miljoonaa euroa.
 – On syytä olettaa, että kyse on merkittävästä väärinkäytöstä, mutta sen tarkka luonne ja laajuus valottunee, kun rikostutkinnan tulos selviää, Savolainen arvioi.
 THL:n ohjelmajohtaja  Timo Voipio  ei ole hallinnollisesti tekemisissä kyseessä olevan toimeentulotukiohjelman kanssa, mutta tuntee kontekstin seurattuaan Sambian sosiaaliturvajärjestelmän rakentumista jo lähes 20 vuoden ajan. Voipio kertoo Ylelle, että kyseinen sosiaaliturvaohjelma toimi Sambiassa moitteetta ensimmäiset 13 vuotta.
 Kiinalaisten tuki näkyy Sambiassa. AOP
 Ongelmat ilmenivät, kun ohjelmassa avattiin kahden aiemman maksukanavan lisäksi kolmas: maksut Sambian postin kautta.
 – Postin johdon ja silloisen ministerin välillä on mitä ilmeisimmin tapahtunut väärinkäytöksiä, joita nyt käynnissä oleva rikostutkinta selvittää. Ministeri on jo saanut potkut. Sambian valtiovarainministeri on luvannut, että asia selvitetään ja harhateille joutuneet rahat palautetaan köyhille sambialaisille perheille, Voipio kertoo.
 Voipion mukaan kyseinen ohjelma on ollut huolellisten arviointien mukaan erittäin onnistunut. Hän on seurannut Sambian tilannetta läheltä, sillä THL on mukana paikallisessa työeläkkeen kehittämisprojektissa.
 – Social Cash Transfer -ohjelmalla on onnistuttu tavoittamaan kaikkein köyhimpiä ihmisiä useiden vuosien ajan – paremmin kuin monilla muilla projekteilla, Voipio luonnehtii.
 Suomella oli sovittuna vielä kolmas, kahden miljoonan euron maksatus Social Cash Transfer -ohjelmaan. Todennäköistä kuitenkin on, että sitä ei enää makseta.
 – Näen erittäin vaikeana sen, että me tässä yhteistyötä enää jatkaisimme. Ikävä kyllä, väärinkäytöksistä kärsivät aina eniten kehitysmaan köyhät ihmiset, Savolainen toteaa.
 Päätös vasta vuosia myöhemmin
 Toinen viime vuosien laaja väärinkäyttötapaus on sambialaisen maanviljelijäliiton ZNFU:n tapaus. ZNFU:n tapauksesta on raportoinut muun muassa  Yle MOT .
 ZNFU:n väärinkäyttö tapahtui vuosina 2014–2015. Kyseisessä tapauksessa liiton johtaja väärinkäytti järjestön varoja. Lopullinen perintäpäätös nuijittiin ulkoministeriössä vasta tammikuussa 2019 eli lähes viisi vuotta myöhemmin. Summa on tämän hetken kurssin mukaan noin 650 000 euroa. Ulkoministeriö on saanut summasta tähän mennessä 95 000 euroa.
 Kuinka realistista on, että koko summa saadaan takaisin?
 –He yrittävät omaisuuttaan realisoimalla selvitä näitä lopuista maksuista. ZNFU ei ole siis varaton, vaikka sillä kassassa vajetta onkin. Omaisuuden realisoiminen voi olla useissa tapauksissa vaikeaa, mutta toivotaan, että he pääsevät näistä vaikeuksista yli, Eteläisen ja läntisen Afrikan yksikön päällikkö Juha Savolainen sanoo.
 Suomella on parhaillaan takaisinperinnässä kehitysapurahoja Sambiasta yhteensä noin 770 000 euroa. Summa koostuu viidestä eri hankkeesta. Toistaiseksi summasta on maksettu takaisin 125 000 euroa.
 Vanhin tapauksista on vuodelta 2009. Kyse oli Luapulan läänin maaseudun kehitysohjelmasta, jota Suomi tuki 9,9 miljoonalla eurolla. Suomi päätti 2015 karhuta takaisin noin 10 000 euron summan väärinkäytöksestä.
 Joulukuussa 2018 Suomi sai vihdoin lupauksen, että Sambian maatalousministeriö on varannut varat takaisinmaksuun vuoden 2019 budjetistaan.
 Alasajosta kritiikkiä ja kiitosta
 Savolaisen mukaan Suomella on tällä hetkellä Sambiassa käynnissä vielä yksi yksityissektorin kehittämishanke.
 – Se on viimeinen hanke, eikä meillä ole suunnitteilla enää uusia kehitysyhteistyöhankkeita.
 THL:n Voipion mukaan Suomen kehitysapurahoja suunnataan entistä enemmän maihin, joissa on paraikaa konflikti tai sodan uhka tai joista tulee Eurooppaan turvapaikanhakijoita.
 – Siinä ikään kuin rankaistaan niitä maita, jotka sattuvat olemaan vain köyhiä, eivätkä ole vielä ajaneet itseään rajuun väkivaltaan.
 Sambian sisäinen eriarvoisuus on jyrkkä. Vaikka kaupungit modernisoituvat, maaseutu elää syvässä köyhyydessä.
 Sambian maaseutu kärsii yhä köyhyydestä. Yle
 – Minun tapaiselleni ihmiselle, joka on vuosia kulkenut Sambiassa ja tavannut näitä köyhiä miehiä, naisia ja lapsia, se tuntuu mahdottoman väärältä se tuomio, että Sambia olisi nyt jo liian rikas saadakseen Suomen apua, Voipio toteaa.
 Myös Pelastakaa Lapset ry:n Sambian ohjelmapäällikkö  Tupuna Mäntysaari  arvostelee avun loppumista. Pelastakaa Lapset ry on kehittänyt Sambiassa erityisesti lapset huomioivaa sosiaaliturvaa.
 – Suomi tuki vuosia sosiaaliturvan vahvistamista Sambiassa ja nyt työ jää kesken, Mäntysaari toteaa.
 Toisenlaisiakin näkemyksiä löytyy. Kehitysapua kritisoinut entinen suurlähettiläs  Matti Kääriäinen  on sitä mieltä, että Suomen kehitysavun loppumisella Sambiassa ei ole mitään vaikutusta.
 – Voi olla, että se jopa helpottaa sambialaisten elämää, kun ei tarvitse niin monen lahjoittajan kanssa toimia, Kääriäinen toteaa.
 Kääriäisen mukaan kehitysyhteistyön Sambiassa olisi pitänyt näyttää paljon parempia tuloksia jo aikoja sitten. Hän pitää suurimpana ongelmana Sambiassa laitonta pääomapakoa.
 – Hassuahan sinne on suomalaisia verorahoja viedä, kun samanaikaisesti toisesta ikkunasta maan eliitti ja isot yritykset vuotavat ne maasta ulos. Eihän se maa voi kehittyä, Kääriäinen toteaa.
 Kysytään ulkoministeriön mielipidettä. Mitä jäi käteen Suomen yli 45-vuotisesta kehitysyhteistyöstä Sambiassa?
 – Voi hyvin kysyä sen, onko neljäkymmentä vuotta sitten riittävän pitkä aika? Kehitys on vaikea toiminnan ala ja usealla saralla voi sanoa, että myös nämä pitkäaikaiset vaikutukset jäävät osittain tavoitteista, Savolainen myöntää.
 Savolaisen mukaan Suomen kehitystyön perintö on nyt myös sambialaisten käsissä.
 – Viime kädessä kehitys riippuu Sambian yleistilanteesta ja paikallisesta omistajuudesta. Tämä on se vaikuttavuuden ja kestävyyden ydin.
 Luong Thai Linh / EPA
 Kehitysapu Vietnamiin loppui viime vuonna
 Sambia ei ole ainoa maa, johon Suomen pitkäaikainen kehitysapu on lopetettu. Suurimmat kehitysapuhankkeet Vietnamiin päättyivät viime vuonna.
 Vietnamista tuli alemman keskitulon maa jo vuonna 2010. Tämän jälkeen kehitysapua jatkettiin tasaisesti kuitenkin 10–18 miljoonalla eurolla vuosittain seitsemän vuoden ajan. Vielä viimeisenä vuonna 2018 Suomi maksoi Vietnamiin 6,8 miljoonaa euroa.
 Sambia puolestaan vasta pyrkii alemman keskitulon maaksi vuoteen 2030 mennessä.
 – Suomen kahdenvälisten kehityskumppanuuksien luonti on usean tekijän summa. Ei ole helppo verrata maiden tilanteita toisiinsa, sillä kaikki kontekstit ja tilanteet ovat uniikkeja. Päätökset tehdään monet tekijät huomioon ottaen, Savolainen kuvailee.
 Vuonna 2012 yhteistyö päättyi Nicaraguan kanssa maan alettua suistua diktatuuriin. Egyptissä ja Namibiassa kahdenvälinen kehitysapu päättyi vuonna 2007.
 Suomi tekee yhä kahdenvälistä kehitysapua useaan Afrikaan maahan, muun muassa Keniaan.  EPA
 Sambiasta luopuessa Suomi lisää tukeaan Afrikassa Somalialle ja Etiopialle. Myös Kenian, Mosambikin ja Tansanian kanssa kehitysyhteistyötä jatketaan.
 Aasiassa Suomi antaa kahdenvälistä kehitysapua Afganistaniin, Nepaliin ja Myanmariin. Lisäksi kevyempää tukea annetaan Ukrainaan, Lähi-itään ja Pohjois-Afrikkaan, Kirgisiaan ja Tadzikistaniin.
  Suomen kahdenvälisen kehitysyhteistyön kumppanimaat . Yle Uutisgrafiikka
 Sipilän hallitus on ajanut Suomen kehitysapua sijoitusmuotoiseen ja yrityspainotteiseen kehitysyhteistyöhön. Tällaista yhteistyötä, kaupan edistämistä ja poliittista vuoropuhelua, aiotaan jatkaa myös Sambiassa, vaikka perinteinen lahjamuotoinen kehitysapu loppuu.
 Savolainen painottaakin, että jo Afrikan valtavan väestönkasvun vuoksi sen geopoliittinen merkitys kasvaa merkittävästi. Vuonna 2050 Afrikassa ennustetaan olevan 2 miljardia ihmistä. Vuosisadan loppuun mennessä 4 miljardia.
 Myös talouskasvu, ja sen seurauksena tapahtuva kaupungistuminen ja keskiluokkaistuminen, on houkuttanut paikalle yhteistyökumppaneita Kiinasta, Turkista ja Saudi-Arabiasta.
 – Afrikan manner tulee kasvamaan keskimääräistä kasvuvauhtia nopeammin vastaisuudessakin, joten on syytä olla läsnä mantereella ja vaikuttaa sen kehityskulkuun, Savolainen toteaa.

Suomi lopettaa yli 45 vuotta kestäneen kahdenkeskisen kehitysavun Sambiaan – väärinkäytökset nopeuttaneet alasajoa


Summary: Vakavimmat tieliikenneonnettomuudet sattuvat maanteillä. Helpolta tuntuva tieosuus on usein pahin.

Suora tie ja hyvä näkyvyys. Mitä mukavin ja turvallisin paikka autoilla siis. Vaan ei välttämättä.
 – Helppo tie voi antaa virheellisen turvallisuuden tunteen, sanoo liikenneturvallisuusasiantuntija  Kjell Lind  Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksesta.
 Esimerkiksi tällaisesta hän nostaa valtatie 8 Närpiön ja Kristiinankaupungin välillä.
 – Se houkuttaa ylinopeuksiin, eikä kuljettaja ole aina skarppina, sanoo Lind.
 Vakavimmat tieliikenneonnettomuudet sattuvat luonnollisesti siellä, missä liikennettä on eniten ja nopeudet ovat kovimmat.
 Poliisi näkee päivittäin liikennevalvontaa tehdessään, että kuljettajan tarkkaavaisuus suuntautuu muualle juuri niillä tieosuuksilla, joilla kaikkea keskittymistä ei tunnuta tarvittavan ajamiseen.
 – Kaikki on mahdollista, kun ihmisistä on kyse, sanoo onnettomuustutkijalautakunnan jäsen, liikennepoliisissa Keski-Pohjanmaalla työskentelevä  Vesa-Matti Viirre .
 Nukahtamista, kännykän käyttöä tai muuta huomion herpaantumista ajatellen maanteihin on monin paikoin jyrsitty täristäviä keski- ja reunaviivoja, joiden tarkoitus on havahduttaa kuljettaja tarvittaessa.
 Kjell Lind muistuttaa myös, että uusissa autoissa on esimerkiksi kaistavahteja, adaptiivisia vakionopeussäätimiä ja automaattijarrutusjärjestelmiä lisäämässä turvallisuutta.
 Miten olosuhteet vaikuttavat sinun keskittymiseesi? Kerro näkemyksesi, teemme aiheesta juttua myöhemmin. Kaikkiin kohtiin ei ole pakko vastata.

Liian mukava tie voi olla turvallisuusriski – kerro, miten
olosuhteet vaikuttavat sinun keskittymiseesi kuskina


Summary: Perushelsinkiläiset luulevat elättävänsä muuta Suomea, kirjoittaa Pekka Seppänen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Tiesittekö, mikä on Suomen vaikutusvaltaisin populistinen ryhmittymä? Se ei ole perussuomalaiset, vaan perushelsinkiläiset.
 Perushelsinkiläisillä ja perussuomalaisilla on kyllä paljon yhteistä, kuten vahva epäluulo ulkopuolisia kohtaan. Perussuomalaiset pelkäävät ulkomaalaisia, ja perushelsinkiläiset pelkäävät ulkopaikkakuntalaisia.
 Sekä perussuomalaiset että perushelsinkiläiset ovat varmoja siitä, että muut rellestävät heidän kustannuksellaan. Suunniteltiin Suomessa sotea tai ihan mitä tahansa uutta, niin perushelsinkiläiset alkavat heti julistaa, että heitä sorretaan.
 Perushelsinkiläisten mielestä helsinkiläiset elättävät muuta Suomea, vaikka asia saattaa olla tasan päinvastoin. Todellisuudessahan helsinkiläiset istuvat muun Suomen pöydässä ja syövät muun Suomen tuottamaa ruokaa.
 Perushelsinkiläisten mielestä Helsinki on Suomen veturi, vaikka vähintään yhtä osuva vertaus olisi, että Helsinki on Suomen ravintolavaunu.
 Toisin kuin perushelsinkiläiset uskovat , Helsingin menestys ei johdu siitä, että helsinkiläiset olisivat poikkeuksellisen erinomaisia ihmisiä. Päinvastoin. Helsingin menestys johtuu ennen kaikkea siitä, että tsaari  Aleksanteri I  nimitti Helsingin uuden suuriruhtinaskuntansa pääkaupungiksi, koska edellinen pääkaupunki Turku oli epäilyttävän lähellä vihollista eli Ruotsia. Sittemmin muu Suomi on jättänyt yksinvaltiaan tekemän vainoharhaisen päätöksen voimaan, vaikka voisi kumota sen milloin haluaisi. Muun Suomen asukkaita on sentään yli kahdeksankertaisesti helsinkiläisiin verrattuna.
 Helsinkiläiset ovat Suomen lellikkejä.
 Perushelsinkiläisten puheiden perusteella voisi tosin luulla, että helsinkiläiset ovat kaltoin kohdeltu enemmistö.
 Helsinkiläiset ovat Suomen lellikkejä. Joulukuussa Helsingissä avattiin Oodi-niminen upea kirjasto, joka on valtion ja Helsingin yhteinen lahja 100-vuotiaalle Suomelle.
 Aika epäreilua muiden kannalta. Suomelle annettu lahja on annettu Helsingille.
 Perushelsinkiläiset eroavat perussuomalaisista  siten, että perushelsinkiläisillä ei ole puolueohjelmaa. Puolueohjelman sijaan perushelsinkiläisiä ohjaa strategia.
 Perussuomalaisten mielestä Suomi on maailman paras maa, ainakin vielä. Perushelsinkiläisten mielestä taas Helsinki on maailman toimivin kaupunki, ainakin kohta.  Helsingin strategiaan on nimittäin kirjattu , että ”Helsingin visiona on olla maailman toimivin kaupunki”.
 Strategiateksti ylpeilee sillä, että jo nyt Helsingissä tulee puhdasta vettä hanasta, bussit kulkevat ajallaan, lapsen koulutie on turvallinen ja päiväkodin henkilökunta on joustavaa. Hmm. Eikös muissakin Suomen kaupungeissa tule hanasta puhdasta vettä. Ja eikö lapsen koulutie ole turvallinen muissakin kaupungeissa, ehkä jopa turvallisempi.
 Helsinkiä tekevät myös ne tuhannet siirtotyöläiset, jotka joka aamu saapuvat Espoosta, Vantaalta ja muista lähikunnista tekemään Helsinkiä.
 Helsingin strategiassa sanotaan, että ”Helsingin tekevät helsinkiläiset”. Ulkopuolisen tarkkailijan mielestä Helsinkiä tekevät myös ne tuhannet siirtotyöläiset, jotka joka aamu saapuvat Espoosta, Vantaalta ja muista lähikunnista tekemään Helsinkiä.
 Perushelsinkiläiset katsovat näitä naapuripaikkakuntalaisia nenän vartta pitkin. Vieraiden työpanos kyllä kelpaa. Mutta jos he joskus onnistuisivat muuttamaan Helsingin ylihintaisiin asuntoihin, heitä kyllä muistutettaisiin heidän hemu-taustastaan eli siitä, että he eivät ole paljasjalkaisia helsinkiläisiä.
 Perushelsinkiläisen liikkeen keulakuva  on pormestari  Jan Vapaavuori . Hän on omiensa keskuudessa jopa ihaillumpi kuin perussuomalaisten johtaja  Jussi Halla-aho .
 Vapaavuoren johtamat perushelsinkiläiset ovat ylpeitä saavutuksistaan. Tiedotteita sinkoilee maailmalle. Yhdessä  tiedotteessa kehuttiin,  että Helsinki on Euroopan älykaupunkimatkailun ykkönen.
 Ulkopaikkakuntalainen ei tosin ymmärrä, mitä älykaupunkimatkailu on, saati miten sitä vertaillaan.
 Samassa tiedotteessa luetellaan muita Helsingin menestymisiä kansainvälisissä vertailuissa. Helsinki on ykkönen älykaupunkien yhteisöllisyydessä! Helsingissä on paras älykaupunginosa eli Kalasatama!
 Kaikki eivät lue Helsingin kaupungin tiedotteita, joten pormestari Vapaavuori päätti lopettaa Helsingin kaupungintalon aulassa sijainneen gallerian toiminnan. Taidenäyttelyiden tilalle on tulossa propagandakeskus, jossa aiotaan esitellä Helsingin strategisia kärkihankkeita.
 Kaupunginjohdon saavutusten esitteleminen on sinällään harmitonta puuhastelua. Yksi vaihtoehto tietysti olisi, että pullistelun sijaan perushelsinkiläiset keskittyisivät parantamaan tavallisen kaupunkilaisen saamia palveluja. Kuten esimerkiksi vanhuspalveluja.
 Kirjoittaja on espoolainen kirjailija, hallitustyöskentelijä, valmentaja tai laiskottelija, päivästä riippuen.

Pekka Seppäsen kolumni: Suomen äänekkäin populistinen ryhmittymä on perushelsinkiläiset


Summary: Palkansaajan ja pomon palkkaero on kasvanut entisestään.

Palkansaaja on tänään maanantaina tienannut pörssiyhtiön toimitusjohtajan päiväpalkan verran. Vuonna 2017 tähän tarvittiin 34 työpäivää, kun vuotta aiemmin suhdeluku oli 33 päivää.
 Laskelman on tehnyt STTK vuoden 2017 tietojen perusteella. Se on jo useamman vuoden seurannut, miten suurten pörssiyhtiöiden toimitusjohtajien ja palkansaajien välinen ansioiden suhde kehittyy.
 Seuranta on saanut alkunsa vastaavasta, Britanniassa syntyneestä Fat Cat Daystä. STTK:n laskelmat perustuvat yhtiöiden julkisiin vuosikertomuksiin ja Tilastokeskuksen tietoihin.
 Suurten yhtiöiden toimitusjohtajien kokonaisansiot olivat vuonna 2017 yhteensä 1 600 704 miljoonaa euroa, kun vastaavana aikana yksityisen sektorin palkansaaja tienasi 40 250 euroa.

Duunari raataa 34 päivää saadakseen saman kuin pörssiyhtiön toimitusjohtaja yhdessä päivässä


Summary: Meksikossa murhien määrä on noussut uuteen ennätykseen kahtena peräkkäisenä vuonna.

– Meidät oltiin vähällä ryöstää viimeksi eilen, hammaslääkärinä työskentelevä  Elisa Sánchez Rojas  naurahtaa.
 Läheltä piti -tilanne tapahtui paikassa, jossa yli neljä viidesosaa meksikolaisista kertoo pelkäävänsä: kadun varrella olevalla pankkiautomaatilla. Mutta kahden lapsen äidillä ei ole juuri nyt aikaa kertoa siitä enempää, sillä hänen on etsittävä yksivuotiaan  Lilietten  kengät ja laitettava paperituppo kolmevuotiaan  Elisan  nenään, josta on alkanut vuotaa verta.
 Sánchez Rojas hoputtaa tyttärensä hissiin, joka vie heidät kerrostalon kellarikerrokseen asukkaiden parkkihalliin. Auton rattiin päästyään Sánchez Rojas alkaa kertoa Meksikon heikentyneestä turvallisuustilanteesta. Hän kertoo tunteneensa vuoteen 2012 asti olonsa turvalliseksi Meksikon pääkaupungissa Méxicossa.
 Elisa Sánchez Rojas kampaa tyttäriään ennen päiväkotiin lähtöä. ”Jos tyttöjen hiuksia ei ole laitettu kiinni, päiväkodista tulee heti noottia”, Sánchez Rojas nauraa. Anna-Reetta Korhonen
 – Uskalsin kävellä yöllä yksin. Sen jälkeen väkivalta lisääntyi kameroista ja poliisien läsnäolosta huolimatta, Sánchez Rojas kuvailee.
 30-vuotias äiti ei ole kokemuksensa kanssa yksin. Mielipidetutkimusyritys Mitofskyn tekemässä kyselyssä marraskuussa joka kolmas meksikolainen kertoi itsensä tai läheisen sukulaisen joutuneen rikoksen uhriksi viimeisen kolmen kuukauden aikana.
 Väkivalta pelottaa meksikolaisia ja syytä onkin: maassa on jo kahtena vuonna peräkkäin tehty historiallisen paljon murhia. Viime vuonna murhia tehtiin kolmannes enemmän kuin edellisenä vuonna, yhteensä yli 33 000 murhaa vuodessa.
 Kehätielle päästyään Sánchez Rojas alkaa kertoa edellisen päivän tapahtumasta tarkemmin. Hän oli pistäytynyt miehensä kanssa torilla, joka on edullinen mutta taskuvarkaiden suosiossa. Hääpäivänsä vuoksi he olivat pukeutuneet juhlavasti, mikä oli Sánchez Rojasin mukaan virhe.
 Monet keskiluokkaiset perheenäidit liikkuvat Meksikossa autolla, sillä he pelkäävät julkisessa liikenteessä.  Anna-Reetta Korhonen
 – Meillä ei ollut tarpeeksi käteistä, joten jouduimme menemään pankkiautomaatille. Kun mieheni oli nostamassa rahaa, kaksi epämääräisen oloista tyyppiä alkoi pyöriä hänen takanaan, Sánchez Rojas kuvailee.
 Juuri silloin poliisiauto pysähtyi heidän kohdalleen.
 – Se melko varmasti pelasti meidät täpärästi ryöstöltä, Sánchez Rojas uskoo.
 Sánchez Rojas aikoo käydä edullisten hintojen takia samalla torilla myös tulevaisuudessa. Jatkossa hän kuitenkin varmistaa, että mukana on riittävästi käteistä.
 Sisaren taposta huolimatta on elettävä normaalia elämää
 Sánchez Rojas pysäköi auton päiväkodin eteen, tien varteen.
 – Nyt näytän, miten otan turvallisesti lapset ulos autosta.
 Sánchez Rojas käy ensin avaamassa päiväkodin puolella istuvan kolmevuotiaan Elisan turvavyöt. Hän sulkee vielä oven ja jättää lapsen hetkeksi autoon. Seuraavaksi hän kiertää kadun puoleiselle ovelle, avaa yksivuotiaan Lilietten turvavyöt ja ottaa tämän syliinsä. Yksivuotias sylissä hän kiertää taas isomman lapsen puolelle ja nostaa tämän ulos autosta.

Elisa Sánchez Rojas on erityisen varovainen ottaessaan lapset pois autosta. Hän ei jätä kumpaakaan lasta hetkeksikään yksin kadulle. Anna-Reetta Korhonen
 – Minä joudun tekemään enemmän kierroksia auton ympärillä, mutta tällä tavoin varmistan, ettei kumpikaan lapsista seiso yksin kadulla silloin kun avaan toisen turvavöitä, Sánchez Rojas selittää.
 Näin toimimalla hän pyrkii toisaalta välttämään mahdollisen ryöstön, toisaalta auton alle jäämisen.
 Jätettyään tytöt päiväkotiin Sánchez Rojas palaa jälleen auton rattiin ja lähtee ajamaan takaisin kotiin. Nyt kun pienet korvat ovat poissa kuulolta, äiti voi kertoa häntä koskettaneista rikoksista.
 Sánchez Rojas on kokenut monenlaista. Kaikkein pahin tapahtui hänen ollessaan 16-vuotias. Kaksi vuotta nuorempi pikkusisko oli ollut yksin kotona tyttöjen pikkuserkun kanssa. Tämä ilmeisesti yritti käyttää Sánchez Rojasin pikkusiskoa seksuaalisesti hyväkseen.
 – Siskoni oli saanut käteensä veitsen ja yrittänyt puolustautua. Vartijana toimiva, 26-vuotias serkku oli vahvempi kuin sisareni ja iski tätä neljä kertaa sydämeen kuolettavasti, Sánchez Rojas kertoo.
 Paljon naurava Sánchez Rojas vakavoituu hetkeksi kertoessaan siskonsa kuolemasta, mutta hymyilee pian taas. Hän ei halua antaa tapahtuman hallita elämäänsä.
 – En halua lasteni elävän pelossa, haluan heidän olevan onnellisia ja nauttivan elämästä, Sánchez Rojas miettii.

14-vuotiaana tapetun pikkusiskon muisto elää Elisa Sánchez Rojasin kodissa. Sisko Emma Sánchez Rojas keltaisessa topissa vasemmassa alakulmassa.    Anna-Reetta Korhonen
 Seksuaalinen häirintä on ollut Sánchez Rojasille osa naiseksi kasvamista, kuten Meksikossa monille muillekin. Häntä on häiritty julkisessa liikenteessä 12-vuotiaasta alkaen. 20-vuotiaana hän pelastui täpärästi raiskaukselta pimeällä kadulla.
 Muutama vuosi sitten silloisen hammaslääketieteen opiskelijan autoon murtauduttiin ja sieltä vietiin hänen peräkonttiin unohtamansa laukku. Vaikka luottokorttien uusimisesta ja hammaslääkärin työvälineiden hankkimisesta uudelleen aiheutui harmia ja kuluja, Sánchez Rojas oli helpottunut yhdestä asiasta.
 – Onneksi en ollut paikalla, eikä minun tarvinnut kohdata varkaita tai joutua aseella uhatuksi. Kaikista eniten pelkään aseellisen ryöstön uhriksi joutumista.
 Naiset ja äidit maalitauluja
 Sánchez Rojas ohjaa autonsa kotitalon parkkihallin ovelle. Parkkihallin ovesta sisään ajettuaan hän pysähtyy ja varmistaa takapeilistä ovien sulkeutuneen ennen kuin ajaa auton omalle paikalleen.
 – Vaikka talossa on vartiointi, on myös jokaisen asukkaan vastuulla varmistaa ettei kukaan livahda sisään, Sánchez Rojas kertoo.
 Kotona Sánchez Rojas alkaa viikata kestovaippoja.
 Sánchez Rojas on tehnyt elämässään monia valintoja juuri turvallisuuden takia. Perhe asuu kerrostalossa, jossa on ympärivuorokautinen vartiointi, keskiluokkaisella Colonia del Vallen alueella. Hän käy ruokaostoksilla ostoskeskuksessa, jota pitää turvallisena. Sánchez Rojas kertoo ottavansa riskit huomioon, mutta kieltää tuntevansa pelkoa.
 Äitiys tekee Sánchez Rojasin mukaan naisesta maalitaulun rikollisille.
 – Ryöstäjät tietävät, että äidit suojelevat ensisijaisesti lapsiaan, omaisuus on toisarvoista.
 Koska hän äitinä kokee olevansa entistä haavoittuvampi, hän on alkanut olla ulkona entistä valppaampi.
 Eikö jatkuva valppaana oleminen ole raskasta?
 – No on! Jatkuva valppaanaolo aiheuttaa fyysistä ja henkistä väsymystä, Sánchez Rojas sanoo.
 ”Opetan tyttäreni olemaan kadulla tarkkaavaisia ja aina äidin lähellä, mutta en pelottele heitä vaaroilla”, Elisa Sánchez Rojas kertoo. Anna-Reetta Korhonen
 Vanhemmat pelkäävät lapsen ryöstämistä
 Meksikolaisessa sosiaalisessa mediassa on tämän tästä ilmoituksia kadonneista lapsista. Tämä herättää vanhemmissa pelkoa.
 Sánchez Rojas kertoo olevansa poikkeus ystäväpiirissään, sillä hän uskaltaa käydä leikkipuistossa ja supermarketissa lasten kanssa ilman puolisoaan. Hänestä juuri ne lapset, jotka pidetään aina neljän seinän sisällä, ovat ulos päästessään alttiita rikoksille.
 – Haluan lasteni kehittävän sen kuudennen aistin, joka vihjaa vaarasta ja käskee juoksemaan. Sellainen katu-uskottavuus kehittyy vain kaduilla.
 Sánchez Rojas arvelee, että moni kadonneeksi ilmoitettu lapsi onkin tosiasiassa eronneen vanhemman mukana. Sosiaalisessa mediassa tieto lapsen löytymisestä vaikka mummolasta ei kuitenkaan leviä samalla voimalla kuin katoamisilmoitus.
 Mahdollisuus pitää lapset aina turvassa kotona lastenhoitajan tai kotiapulaisen valvonnassa on Meksikossa vain ylempien luokkien etuoikeus. Köyhien on vietävä lapset kouluun julkisilla liikennevälineillä, ja köyhät lapset voivat joutua kävelemään kouluun yksin, vaikka se useilla alueilla onkin vaarallista.

Kolmevuotiaalle Elisalle on kerrottu, että äidin sisko Emma on kuollut ja äiti ikävöi siskoaan kovasti. Se, miten Emma kuoli, kerrotaan Elisalle vanhempana.  Anna-Reetta Korhonen
 On puututtava köyhyyden alkusyihin
 Matkalla takaisin päiväkotiin puhelin soi. Kaiuttimista kuuluu naisen ääni.
 – Hyvää iltapäivää, neiti Elisa Sánchez Rojas? Nimeni on Carmen Méndoza, soitan teille tarjotakseni palkintoa kiitokseksi vastuullisesta pankkikortin käytöstä…
 – Kuulkaas neiti, älkää höpöttäkö, minulla ei edes ole pankkikorttia, minulla ei ole edes luottotietoja!, Sánchez Rojas huudahtaa puhelimeen ja katkaisee puhelun.
 Kyseessä oli huijauspuhelu. Sánchez Rojas nauraa katketakseen.
 – Ei voi olla totta, teemme haastattelua rikollisuuden uhan vaikutuksesta arkeen, ja juuri nyt sain tällaisen puhelun.
 Menetelmän nimi on kalastus. Soittaja onnittelee esimerkillisestä luottokortin käytöstä ja tarjoaa palkintoa. Jotta puhelimeen vastannut voi käydä vastaanottamassa palkinnon, on hänen vain kerrottava vähän tietoja itsestään. Soittaja pyrkii kalastelemaan tietoja, joiden avulla voi käyttää korttia.
 Koska Sánchez Rojas tunnistaa huijausmenetelmän, hän väittää soittajille, ettei hänellä ole luottokorttia. Meksikon viranomaiset ohjeistavat katkaisemaan tällaiset puhelut välittömästi.
 Joulukuussa valtaan noussut vasemmistolainen presidentti  Andrés Manuel López Obrador  on korostanut Meksikon turvallisuustilanteen parantamisessa köyhyyden vähentämistä. Sánchez Rojas uskoo taloudellisen puutteen ajavan ihmisiä rikollisuuteen.
 – Jos työllä tulee toimeen, ei tarvitse ryöstellä, hän uskoo.
 Sánchez Rojas korostaa myös sosiaalisen liikkuvuuden merkitystä.
 – Olen kokenut sen itse. Tulen köyhästä perheestä, työväenluokkaiselta alueelta ja olen käynyt julkiset koulut, mutta olen päässyt elämässä eteenpäin.

Äitiys on väkivaltaisessa Meksikossa jatkuvaa valppaana oloa – "Olen poikkeus, kun uskallan viedä lapset leikkipuistoon ilman miestäni"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Tulisijojen käyttö aiheuttaa noin 200 ennenaikaista kuolemaa vuodessa
 Suomi haluaa kitkeä  puun pienpolton terveyshaittoja tiukemmin. Pelkästään pääkaupunkiseudulla on noin 50 000 pientaloasujaa, jotka altistuvat puun pienpolton hiukkaspäästöille. Lahdessa mitattiin puunpolton aiheuttamia yhdisteitä ensi kertaa, ja tulokset olivat hälyttäviä.
 Isisin viimeinen linnake Syyriassa kaatumassa
 Kurdien SDF-joukot pommittivat Baghuzia 16. helmikuuta.  Delil Souleiman / AFP
 Syyriassa kurdien ja heidän tukijoidensa muodostamat SDF-joukot  puhdistavat Baghuzin pikkukaupunkia  Isis-terroristeista. Baghuz on asutuskeskus Irakin rajan tuntumassa, missä Isis on viime päivät puolustautunut yhä pienemmällä maakaistaleella. Terroristeilla on mukanaan jopa 2 000 siviiliä, joita mahdollisesti käytetään panttivankeina.
 Väkivaltaisessa Meksikossa äidit joutuvat olemaan jatkuvasti valppaana
 Elisa Sánchez Rojas kampaa tyttäriään ennen päiväkotiin lähtöä. ”Jos tyttöjen hiuksia ei ole laitettu kiinni, päiväkodista tulee heti noottia”, Sánchez Rojas nauraa. Anna-Reetta Korhonen
 Meksikossa tehdään henkirikoksia enemmän kuin koskaan ennen, ja yhä useampi meksikolainen tuntee olonsa turvattomaksi.  Erityisesti äidit joutuvat pohtimaan tarkoin , missä uskaltavat liikkua lasten kanssa.
 Pohjoisessa lumisateita, etelässä poutaa
 Yle
 Maanantaiaamu valkenee pakkasella koko maassa, kertoo Ylen meteorologi Toni Hellinen. Päivällä lounaasta leviää Suomeen pilviä ja pohjoiseen myös lumisateita. Ensimmäinen talvilomaviikko on sään puolesta vaihteleva. Alkuviikko on lauha ja epävakainen, loppuviikolla korkeapaine tuo poutasäätä ja pakkasta. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Isisin kalifaatin viimeinen linnake horjuu, takka päästää tappavia myrkkyjä, etelän talviloman sää on vaihteleva


Summary: Lahdessa pientaloalueella mitattiin korkeita määriä syöpää aiheuttavaa yhdistettä. Omakotiasujia ryhdytään nyt ohjeistamaan aiempaa tiukemmin puunpoltossa.

Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY)

Tästä on kyse Omakotitalouksien puun pienpolton pienhiukkaspäästöt halutaan Suomessa paremmin kuriin. Pelkästään pääkaupunkiseudulla on noin 50 000 pientaloasujaa, jotka altistuvat kohonneille pienhiukkaspitoisuuksille. Lahden Launeella mitattiin puun pienpolton hiukkaspitoisuuksia ensimmäisen kerran, ja tulokset olivat yllättävän korkeita.
 Takassa räiskyvä tuli lämmittää  Päivi Granlundin  omakotitaloa talvella päivittäin. Samoin lämpiää moni muukin Launeen pientaloalueen kodeista Lahdessa. Alueella on noin 600 taloutta.
 Granlundin kotona pyritään polttamaan puuta mahdollisimman päästöttömästi.
 – Se on meillä yhtä tärkeää kuin roskien lajittelu. Poltetaan puhdasta ja kuivaa puuta. Eikä sinne tungeta mitään maitotölkkejä tai pahvia tai muuta vastaavaa.
 Puuta palaa Launeella reilusti, muttei aina puhtaasti. Tämä selviää  Lahden kaupungin tutkimuksesta , jossa mitattiin pientaloalueen ilmanlaatua vuoden 2018 neljän ensimmäisen kuukauden aikana. Niiden perusteella Launeen ilmassa on runsaasti terveyttä vaarantavia pienhiukkasia, jotka ovat peräisin puun pienpoltosta ja epäpuhtaasta palamisesta.
 Lahden kaupungin mittausinsinööri  Kaarina Kähäri  yllättyi tuloksista. Korkeiden pitoisuuksien takia mittauksia jatketaan ympärivuotisena.
 – Hirveän pitkälle meneviä johtopäätöksiä on vaikea tehdä vain neljän kuukauden jaksosta. Nyt myös tehostetaan omakotiasukkaiden ohjeistamista oikeanlaisesta puunpoltosta.
 Launeessa koteihin onkin jaettu Helsingin seudun ympäristöpalveluiden (HSY) tekemää  ohjetta , kuinka polttaa puuta päästöttömämmin.
 Vähäpäästöisin tapa sytyttää puut palamaan on päältä. Lauri Rautavuori / Yle
 "Pitoisuudet ovat yhtä korkeita kuin ruuhka-aikana keskustan vilkasliikenteisillä kaduilla"
 THL:n mukaan  takkojen ja muiden tulisijojen lämmittäminen aiheuttaa yli 80 prosenttia soluille myrkyllisten ja syöpävaarallisten PAH-yhdisteiden päästöistä Suomessa. Puiden pienpolton päästöjen arvioidaan aiheuttavan noin 200 ennenaikaista kuolemaa vuodessa.
 HSY:n ilmasuojeluyksikön päällikkö  Maria Myllynen  kehottaa pohtimaan tarkasti, jos mielii muuttaa pientaloalueelle. Puun pienpolton päästöt ovat haitaksi etenkin sydän- ja hengityssairaille.
 – Kannattaa arvioida, ohjautuuko naapurin savu omaan sisäilmaan tuloilman kautta.
 PAH-yhdisteistä syöpävaarallisin on bentso(a)pyreeni, jonka pitoisuuksiin Lahden Launeenkin mittaukset keskittyivät. Se aiheuttaa myös allergisia iho- ja silmäoireita, perimä- ja sikiövaurioita, kehittymisongelmia sekä heikentää hedelmällisyyttä.
 EU-direktiiviin pohjautuvassa laissa on määritelty vuotuinen tavoitekeskiarvo bentso(a)pyreenille. Seuraava Launeen mittausjakso kertoo, ylittyykö vuotuinen raja asuinalueella.
 HSY:n ilmasuojeluyksikön päällikkö Maria Myllynen. Antti Kolppo / Yle
 Lahden Laune ei ole poikkeuksellisen huonoilmainen pientaloalue, vaikka tulokset ovatkin hälyttäviä. HSY on seurannut vastaavia pienhiukkaspäästöjä pääkaupunkiseudun pientaloalueilla kymmenisen vuotta.
 Pääkaupunkiseudulla elää noin 50 000 pientaloasujaa, jotka alistuvat kohonneille pienhiukkaspitoisuuksille.
 – Esimerkiksi iltaisin ja viikonloppuisin pienhiukkaspitoisuudet ovat yhtä korkeita kuin ruuhka-aikana keskustan vilkasliikenteisillä kaduilla, Maria Myllynen kertoo.
 Puun pienpolton haitat esillä uudessa ilmansuojeluohjelmassa
 Samalla, kun liikenteen ja teollisuuden päästöt laskevat, puun pienpolton päästöjen arvioidaan tulevaisuudessa pysyvän lähes ennallaan.
 Haitallisia pienhiukkasia tupruttavat savupiiput huolettavat myös ympäristöministeriössä. Tammikuussa lausuntokierroksella ollut uuden  ilmansuojeluohjelman luonnos  (lausuntopalvelu.fi-sivusto) esittää tiukempia toimia puun pienpolton päästöjen kitkemiseksi.
 Perussuomalaisten  Olli Immonen  ja  Rami Lehto  vaativat  lokakuussa Suomen Uutisissa , ettei puun pienpolttoa saa Suomessa kieltää. Tällaista tai muitakaan puunpolttoa koskevia määräyksiä ilmansuojeluohjelmassa ei ehdoteta.
 HSY:n Maria Myllynen pitää ehdotettuja toimenpiteitä riittävinä ja rakenteisiin tähtäävinä.
 – Siellä ei ole kauheasti keppejä ja porkkanoita, vaan viestitään paremmista tulisijan käyttötavoista niin, että tulisijaa voisi käyttää paremmin ja polttoaine (puu) olisi parempilaatuista.
 Ohjelmaluonnoksessa ehdotetaan myös, että kiukaille asetettavien teknisten vaatimusten mahdollisuus selvitettäisiin.
 – Pyritään kehittämään puhtaammin palavia kiukaita ja antamaan kuluttajia varten jonkinlainen ympäristömerkki, jonka perusteella voi valita vähäpäästöisemmän tulisijan, Myllynen kertoo.
 Lue lisää:
 Puukiukaiden päästöt kuriin – tulisijojen aiheuttamat pienhiukkaspäästöt pakkasiltoina voivat olla korkeammat kuin pahimpaan ruuhka-aikaan Helsingin keskustassa

Vain pönttö polttaa maitotölkkejä kiukaassa – uudet mittaustulokset omakotitalojen hiukkaspäästöistä ovat hälyttäviä


Tästä on kyse GoSleep-yritys perustettiin vuonna 2011.  Kaiken taustalla oli halu keksiä ratkaisu lentokentillä nukkumisen epämukavuuteen. Ratkaisuksi luotiin unimuna, joka on kapseli, jonka sisällä ihminen voi nukkua. Yrityksen tarina on hyvä esimerkki siitä, millainen matka keksinnöllä on ideasta käyttöön. Yrityksen menestymiseen ei riitä vain hyvä idea, vaan siihen tarvitaan myös kestävyyttä paperitöiden tekemiseen, hyviä suhteita ja tuuriakin.
 Unimunien tarina alkoi siitä, kun kaksi kaverusta joutui kokemaan odottamisen kurjuuden lentokentillä. Monissa penkeissä on käsinojat, jotka estävät makoilun penkkien päällä pitkittäin. Lattia on kova, eikä monella lentokentällä katsota hyvällä lattialla lojumista.
 Kuulostaako tutulta? Varmasti moni on törmännyt ongelmaan, mutta kaksikko päätti keksiä ratkaisun siihen. He vaistosivat, että tässä olisi hyvä yritysidea.
 Nyt unimunat valloittavat maailmaa. Ne ovat muuttaneet tapaa ajatella nukkumista julkisissa tiloissa ja tuoneet uuden sanan suomenkieleen. Sana "unimuna" lisättiin kielitoimiston sanankirjaan vuonna 2015.
 Unimunien tarina kertoo, miten pieneltä Suomen paikkakunnalta voi ponnistaa maailmalle.
 Pelle Pelotonkin säikähtäisi paperitöitä
 Maailmanvalloitukseen ei riitä vain hyvä idea. Keksintöjen tie käyttäjille on pitkä ja vaatii paljon paperitöitä.
 Unimunien toinen keksijä  Jussi Piispanen  kertoo, että jo ennen kuin koko keksintöä kehitettiin, tutkittiin ettei missään ollut jo vastaavaa. Vastaan tulivat japanilaiset kapselihotellit, joiden kuitenkin ajateltiin olevan aivan toisenlainen tuote.
 Unimunat kootaan käsityönä Pieksämäellä. Toimitusjohtaja Jussi Piispanen ja myyntijohtaja Cristian Kundt seisovat valmiilta näyttävän munan vieressä. Valmiit munat on helppo kuljettaa ympäri maailman, eikä kokoamiseen mene lentokentillä aikaa. Esa Huuhko / Yle
 Unimuna näytti ensin hammaslääkärin tuolin näköiseltä penkiltä, jonka pystyi saamaan makuuasentoon. Piispasen ja hänen ystävänsä  Esko Koikkalaisen  täytyi ratkaista, mihin matkalaukun saisi turvaan uinumisen ajaksi. Unimuna löysi nykyisen muotonsa melko nopeasti designerin käsissä.
 Munasta piirrettiin muutamia kuvia, joiden kanssa kaksikko marssi paikallisen puusepän luokse saadakseen munasta puisen mallin.
 – Puuseppä katsoi vähän hölmönä, että mitä pojat oikein horisevat. Sitten ryhdyttiin tuumasta toimeen ja laitettiin sirkkelit laulamaan, Piispanen kuvailee tilannetta.
 Ensimmäisen mallin pohjalta munan muotoa hiottiin. Aluksi esimerkiksi ohut munan päälle vedettävä kansi oli metallia ja toimi kuten auton takakontin luukku. Unimunan muotoa hahmoteltiin myös pahvisin pienoismallein.
 Piispasen mielestä materiaalivalinnat ovat keksinnössä erittäin tärkeät. Munaan haluttiin materiaaleja, jotka kestäisivät hyvin kulutusta.
 Yrityksen toimistolla on nähtävissä paljon erilaisia sertifiointeja ja patentteja. Maailmaa valloittaessa paperitöistä ei ole puutetta. Esa Huuhko / Yle
 Kun unimuna alkoi näyttää valmiilta, varsinainen työ oli vasta edessä: tuotteelle ja sen materiaaleille piti hankkia sertifioinnit, joihin meni kuukausia. Tutkimuslaitosten täytyi siis tutkia tuote, jotta se on turvallinen eli se ei esimerkiksi aiheuta sähköiskuja, se on paloturvallinen eikä aiheuta allergiaa.
 Eikä siinä vielä kaikki. GoSleep halusi alusta asti viedä unimunat maailmalle, jolloin he ovat saaneet törmätä eri maissa erilaisiin määräyksiin.
 Sertifioinnin lisäksi uudelle keksinnölle kannattaa hankkia patentti. Eikä yksi patenttihakemus välttämättä riitäkään. Unimunat ovat patentoitu niin Euroopassa, Kiinassa, Japanissa, Yhdysvalloissa kuin Venäjälläkin. Se tarkoittaa patenttihakemusta poikineen.
 Piispanen lohduttaa kuitenkin kaikkia valopäitä, joilla paperihommat aiheuttavat tuskan hikeä. Suomessa on hänen mukaansa helppo saada apua. Esimerkiksi Ely-keskus, Bisness Finland ja erilaiset asiantuntijat voivat auttaa läpi paperiviidakon.
 Liikesalaisuuksista ja sopimuksista ei hiiskuta
 Piispasen mielestä yrityksen menestymiseen tarvitaan suhteita ja verkostoja. Unimunan alkutaipaletta siivitti keksijöiden tuttu, joka oli töissä ilmailupuolella. Hän osasi esimerkiksi antaa kriteerit, jotka unimunan tulisi täyttää päästäkseen lentokentille.
 Keksinnön kehittämisessä auttoi insinöörejä, materiaalin tuntijoita ja alihankkijoita.
 usein keksijä on kuitenkin halunnut pitää matalaa profiilia, jotta ei saisi paikkakunnalla mainetta miehenä, joka kulkee pää pilvissä. Hän on halunnut myös vältellä aikavarkaita eli avunpyytäjiä ja turhan avun tarjoajia.
 GoSleepin toimisto on täynnä mielenkiintoisia tavaroita, joita on tuotu työmatkoilta ympäri maailman. Ikkunalaudalle on kerätty lentokoneiden pienoismalleja. Esa Huuhko / Yle
 Piispanen jättää monet yrityksen asiat salaisuuden verhon taakse. Mitkä asiat määrittelevät tuotteen olevan juuri heidän keksimänsä tuote suojauksen saamiseksi? Kuinka kauan yhden unimunan kokoamiseen menee? Ja ennen kaikkea kuinka kumppanit pääsivät ilmailualan päätapahtumaan, saksalaisille messuille esittelemään tuotettaan kun ovet avautuvat vain harvoille? Messut olivat nimittäin keino, jolla GoSleep sai unimunansa kokeiltavaksi Abu Dhabin lentokentälle.
 – Se on liikesalaisuus. Vaikka maapallo on iso, verkostot ovat tietyllä tavalla pieniä. Täytyy kunnioittaa tiettyjä sääntöjä. Kun luvataan, että asiat pidetään hiljaisuudessa, ne pidetään sitten, Piispanen kommentoi.
 Hän suostuu kuitenkin kertomaan jotain messuista. Hän ja hänen kumppaninsa halusivat kokeilla unimunaa oikeassa ympäristössä, jotta selviäisi, miten heidän ideansa toimisi oikeasti.
 Aamulla hotellilla miehet päättivät leikillisesti, että pilotti toteutettaisiin sillä lentokentällä, joka ensimmäisenä kiinnostuisi heidän ajatuksestaan.
 Viisi minuuttia sen jälkeen, kun messujen ovet aukaistiin, Abu Dhabin lentokentän johtoryhmä tutki kiinnostuneena unimunia. Päätettiin, että pilotti tehtäisiin heidän kanssaan.
 Abu Dhabi oli ensimmäinen lentokenttä, jossa unimunat otettiin käyttöön myös pilotin jälkeen. Pikku hiljaa munia on alkanut näkyä myös muilla lentokentillä. Seitsemässä vuodessa munat ovat levinneet yhdeksälletoista kentälle.
 Päiväunien vallankumous tai kutumuna
 Yrityksen myyntijohtaja  Cristian Kundt  pitää erittäin tärkeänä sitä, että yritys osaa sanoa ei. Yrityksen on tärkeää pitää kiinni omista arvoistaan ja päämääristään.
 Esimerkiksi suuri ranskalainen lentokenttä olisi halunnut ostaa unimunia käyttöönsä. Yritys olisi saanut näin unimunilleen paljon näkyvyyttä. Munia ei kuitenkaan myyty, sillä yrityksen ideana on vuokrata munia. Jos munien käyttö olisi ilmaista, ne jäisivät helposti oman onnensa nojaan. Huonosti hoidetut munat taas eivät houkuttele nukkumaan.
 GoSleepin tavoitteena ei ole toimia vain lentokentillä. Yrityksessä on mietitty, missä kaikkialla keksintöä voisi hyödyntää. Parhaillaan uutta nukkumisen tapaa testataan sairaaloissa Hollannissa ja toimistoissa Japanissa.
 Kundt maalailee kuvaa päiväunien vallankumouksesta Euroopassa. Unimunien halutaan levittävän kulttuuria, jossa päiväunien ottaminen vaikka kesken työpäivän olisi hyväksyttyä. Kundtin mielestä kymmenen minuutin päikkärit olisivat usein parempi vaihtoehto kuin kahvin juominen.
 Tältä unimuna näyttää sisältä päin. Vuokratiskiltä mukaan saa peiton ja tyynyn. Jalkojen alle saa työnnettyä matkalaukun. Seinämässä on USB-pistoke. Unen maittaessa munan ylitse saa vedettyä ohuen levyn katoksi. Esa Huuhko / Yle
 Menestykseen tarvitaan usein suuria suunnitelmia, mutta keksinnölle voi silti tapahtua jotain aivan suunnittelematonta: kolme vuotta sitten  Vantaan Sanomat uutisoi, että unimunista on tullut kutumunia.  Useasta munasta on kuulunut jutun mukaan intiimejä ääniä ja jopa voimakkaita kiljahduksia, kun ihmiset ovat huomanneet tilaisuuden intiimiin hetkeen.
 Kyselytutkimuksen mukaan joka toisessa munassa harrastettiin seksiä. GoSleepin toimitusjohtaja Jussi Piispanen ei pahastu tästä. Kun keksijä päästää keksintönsä maailmalle, ihmiset voivat ottaa sen vastaan aivan toisella tavalla kuin keksijä on ajatellut.

Keksijä, huolettaako kuinka saat ideasi maailmalle? Ota mallia unimunista, jotka valloittavat lentokenttiä


Summary: Pääministerin mukaan vaaleihin sekaantumisesta ei kuitenkaan ollut näyttöä.

Australian pääministerin mukaan maan suuret puolueet ja parlamentin tietoverkko ovat joutuneet vieraan valtion hakkeroinnin kohteeksi kevään vaalien alla.
 Maan kyberturvallisuuden asiantuntijat uskovat, että teosta on vastuussa "pitkälle kehittynyt valtiollinen toimija", kertoi pääministeri  Scott Morrison  maanantaina parlamentissa.
 Hakkerointi tapahtui muutama viikko sitten. Australiassa pidetään tänä keväänä parlamenttivaalit. Pääministerin mukaan vaaleihin sekaantumisesta ei kuitenkaan ollut näyttöä, kertoo  Sydney Morning Herald  -lehti.
 Australiassa on viime vuosina käyty kiivasta debattia etenkin Kiinan poliittisesta vaikuttamisesta. Australia on taloudellisesti hyvin riippuvainen Kiinasta, sillä noin 30 prosenttia maan viennistä suuntautuu Kiinaan.

Australian pääministeri: "Pitkälle kehittynyt valtiollinen toimija"
on hakkeroinut parlamenttia ja puolueita


Summary: Poliisi valvoo raskasta liikennettä tehostetusti koko viikon.

Poliisi valvoo tällä viikolla raskasta liikennettä tehostetusti koko maassa. Valvonta alkaa tänään ja päättyy sunnuntaina.
 Valvonnan tavoitteena on liikenneturvallisuuden parantaminen sekä harmaan talouden ja kuljetusrikollisuuden torjunta.
 – Liikenneturvallisuuden näkökulmasta valvontaa kohdennetaan aiemmilla valvontajaksoilla havaittuihin selkeimpiin epäkohtiin, kuten ajo- ja lepoaikojen noudattamiseen, kuorman varmistamiseen sekä ajoneuvojen kuntoon, poliisitarkastaja  Kari Onninen  Poliisihallituksesta kertoo tiedotteessa.
 Kaikki poliisilaitokset mukana tehovalvonnassa
 Tällä viikolla erityissyynissä ovat ammattikuljettajille ajon aikaista tarkkaamattomuutta aiheuttavat tekijät, esimerkiksi puhelimien, tablettien ja läppäreiden käyttö.
 – Valvonnassa puututaan muun muassa näkökentän esteisiin, kuten kojelaudan päälle rakennettuihin ja asennettuihin tasoihin tai tuulilasin kiinnitettyihin koriste-esineisiin. Varsinkin sellaisiin esineisiin ja esteisiin, jotka haittaavat kuljettajan näkyvyyttä ajosuunnassa oikealle, Onninen kuvailee.
 Viime vuoden vastaavalla valvontajaksolla tarkastettiin 1 973 ajoneuvoa, joista yli neljännekselle annettiin tiedoksi joko sakko tai rikesakko ilmenneiden rikkeiden vuoksi. Tällä viikolla tavoitteena on noin 1 800–2 000 ajoneuvon tarkastaminen.
 Valtakunnalliseen tehovalvontaan osallistuvat kaikki poliisilaitokset. Valvontajakso on samalla osa Euroopan liikennepoliisiverkoston koko maanosan laajuista valvontateemaa.
 Raskaan liikenteen valvonta on yksi poliisin liikenneturvallisuustyön painopistealueista tänä vuonna.

Poliisi valvoo tehostetusti raskasta liikennettä koko viikon – erityissyynissä "tarkkaamattomuutta aiheuttavat tekijät"


Summary: Sovun toivotaan helpottavan Jemenin humanitaarista kriisiä.

Jemenin rauhanneuvotteluissa on tapahtunut edistystä, kertoo YK. Jemenin hallitus ja huthikapinalliset ovat sopineet ensimmäisestä vaiheesta joukkojensa vetämisessä Hodeidan satamakaupungista. YK kuvaili sopua tärkeäksi edistysaskeleeksi.
 Aselevosta Hodeidassa sovittiin jo joulukuussa Tukholmassa käydyissä neuvotteluissa. Joukkojen vetäminen kaupungista ei kuitenkaan ole tähän mennessä toteutunut, vaikka sen piti alun perin tapahtua kahden viikon sisällä aselevon alkamisesta.
 Kaupungin rauhoittamista on pidetty tärkeänä Jemenin humanitaarisen kriisin lievittämiseksi, sillä Hodeidan sataman kautta kulkee valtaosa maahan lähetetyistä avustustarvikkeista. Sota on ajanut Jemenin nälänhädän partaalle.
 Viikonloppuna Hodeidassa käydyissä neuvotteluissa hallitus ja huthit sopivat vetävänsä joukkonsa kaupungin satama-alueilta sekä niiltä alueilta, joissa on humanitaarisia rakennuksia kuten sairaaloita. Osapuolet sopivat myös periaatteen tasolla joukkojen vetämisen toisesta vaiheesta. Neuvottelut yksityiskohdista jatkuvat tällä viikolla.
 Vuonna 2015 alkaneessa Jemenin sodassa on kuollut kymmeniätuhansia ihmisiä. YK on kuvaillut maan tilannetta maailman pahimmaksi humanitaariseksi kriisiksi.
 Joulukuun sopimus Hodeidan aselevosta oli ensimmäinen merkittävä käänne parempaan rauhanneuvotteluissa.

Jemenin rauhanneuvotteluissa edistystä – osapuolet sopivat joukkojen vetämisestä Hodeidan satamakaupungista


Summary: Parlamentti kehottaa EU-komissiota ja jäsenvaltioita käsittelemään esteitä, jotka haittaavat kannabiksen käyttöä lääkinnällisiin tarkoituksiin.

Euroopan parlamentti haluaa EU:n laajuisia sääntöjä kannabiksen lääkinnällisestä käytöstä sekä rahoitusta alan tieteelliseen tutkimukseen.
 Parlamentti hyväksyi kuluneella viikolla  päätöslauselman , jossa muun muassa vaaditaan selkeää laillista lääkekannabiksen määritelmää, halutaan lisää rahoitusta lääkekannabiksen tutkimukseen ja innovaatioihin sekä vaaditaan tehokkaita kannabispohjaisia lääkkeitä korvattavaksi sairausvakuutusjärjestelmien kautta. Suomessa tämä tarkoittaisi siis sitä, että lääkekannabis pääsisi Kela-korvauksen piiriin.
 EU-komissiota ja jäsenvaltioita kehotetaan puuttumaan sääntelyyn, rahoitukseen ja kulttuuriin liittyviä esteitä, jotka haittaavat kannabiksen käyttöä lääkinnällisiin tarkoituksiin ja kannabista yleensä koskevaa tieteellistä tutkimusta. Lisäksi Parlamentti kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita määrittelemään tarvittavat olosuhteet, jotka mahdollistavat luotettavat ja riippumattomat laaja-alaiset tieteelliset tutkimukset kannabiksen käytöstä lääkinnällisiin tarkoituksiin.
 Parlamentti huomauttaa lauselmassaan, että "on todisteita siitä, että kannabis tai kannabinoidit voivat olla tehokkaita ruokahalun parantamisessa ja painonmenetyksen estämisessä hivin/aidsin yhteydessä ja että ne voivat helpottaa mielenterveyden häiriöitä, kuten psykoosia ja Touretten oireyhtymää, ja lieventää epilepsian sekä Alzheimerin taudin, niveltulehduksen, astman, syövän, Crohnin taudin ja glaukooman oireita ja pienentää liikalihavuuden ja diabeteksen riskiä ja lievittää kuukautiskipuja".
 Parlamentin mukaan selkeä lainsäädäntö vaikuttaisi suotuisasti kannabiksen laatuun ja tuotteiden luotettavaan nimikointiin, mikä taas takaisi potilaille mahdollisuuden kannabiksen turvalliseen lääkekäyttöön. Erityisesti parlamentin mukaan tulee huolehtia nuorten ja raskaana olevien naisten turvaamisesta.
 EU-tason säännöt auttaisivat myyntipisteiden ja mustan pörssin valvomisessa sekä väärinkäytösten estämisessä. Sääntöjen avulla voitaisiin lisäksi estää juurikin nuorten riippuvuutta kannabiksesta, päätöslauselmassa todetaan.
 Lääkekannabikseen on voinut Suomessa saada toimeentulotukea, mutta  Helsingin Sanomien (1.12.2018)  mukaan Kela on periaatteessa lopettanut tuet lääkekannabiksen käyttäjiltä jo reilu vuosi sitten.

EU-parlamentti haluaa lääkekannabiksen Kela-korvauksen piiriin