Summary: Jäljelle jääviä leikkipuistoja kunnostetaan

Tästä on kyse Kouvolassa vähennetään kaupungin ylläpitämien lasten leikkipuistojen määrää. Kaupungissa on 141 leikkipaikkaa, joista 33 hiljentynyttä puistoa lakkautetaan ja 59 kunnostetaan. Kouvolalaiset lapsiperheet tekivät kaupungin asukaskyselyiden vastausennätyksen, kun leikkipaikkojen tilanteesta järjestettiin kysely viime talvena.
 Kouvolan kaupunki aikoo karsia huomattavan osan lasten leikkipuistoista. Tavoitteena on sulkea noin joka neljäs leikkipuisto.
 Syynä on se, että  väestokadosta kärsivässä  kaupungissa monet leikkipuistot ovat jääneet hyvin vähälle käytölle.
 Lisäksi tyhjien leikkipuistojen ylläpitäminen maksaa. Kouvolan talous painui viime vuonna  kymmeniä miljoonia euroja miinukselle , ja  kaupunki etsii säästöjä  laajalta rintamalta.
 Toisaalta kaupunki aikoo panna parempaan kuntoon niitä leikkipuistoja, jotka jäävät jäljelle.
 Kouvolassa on 141 leikkipaikka, joista selvityksen perusteella 33 aiotaan lähivuosina lopettaa ja 59 kunnostaa.
 Jopa 50 vuoden ikää lähenteleviä leikkivälineitä
 Kouvolan leikkipaikkojen välineistä monet ovat jo ylittäneet niiden keskimääräisen käyttöiän.
 Välineiden joukossa on paljon 2000-luvulla hankittuja tuotteita, mutta joukkoon mahtuu muun muassa keinutelineitä, jotka ovat peräisin 1980- tai jopa 1970-luvulta, vanhin leikkiväline oli selvityksen mukaan hankittu vuonna 1971.
 Vuorilaakson leikkipaikka otettiin käyttöön 1980-luvun alussa. Se valmistui Kuusankosken vuoden 1983 asuntomessualueen läheisyyteen. Osa alunperin paikalle tuoduista leikkivälineistä on jo viety huonokuntoisina pois. Paikka on lakkautettavien listalla Kouvolassa. Pyry Sarkiola / Yle
 Leikkivälineen keskimääräinen käyttöikä on enimmillään noin 20 vuotta.
 Kouvolassa on 141 leikkipaikka, joista selvityksen perusteella 33 aiotaan lähivuosina lopettaa ja 59 kunnostaa.
 Lakkautuslistalle päätyneet leikkipaikat ovat joko olleet vähällä käytöllä huonon sijainnin takia tai ne ovat huonokuntoisia.
 Turvallinen kiipeily ja keinuminen tärkeää
 Kouvolalaiset lapsiperheet toivovat lähivuosien leikkipuistoihinsa liukumäkiä, kiipeilytelineitä ja hiekkalaatikoita.
 Tämä sopisi myös kouvolalaiselle  Piia Koskelalle , joka silloin tällöin pyörähtää eskari- ja alakouluikäisten poikiensa kanssa kaupungin ydinkeskustan Hampstapuistossa.
 – Kiipeily ja keinuminen ovat tärkeitä. Ja se, että saa juosta vapaasti, jotta pojat pääsevät energiaa purkamaan, tämä korostuu varsinkin näin koulujen kesäloman alettua, naurahtaa Koskela.
 Piia Koskelan mielestä alakouluikäisten poikien on leikkipuistossa hyvä päästä purkamaan energiaa esimerkiksi kiipeilemällä. Vesa Grekula / Yle
 Korialla asuva  Matti Holopainen  muistuttaa myös leikkipuistojen turvallisuudesta. Hänellä on 2 ja 4 vuotiaat lapset.
 – Tietysti leikitään kotipihallakin, mutta varmaan ainakin kerran viikossa käydään jossain leikkipuistossa. Ykkösjuttu on, että leikkivälineet ovat ehjät ja turvalliset.
 Kaupungin viime talvena tekemän asukaskyselyn mukaan myös kunnollinen valaistus sekä penkit ja roska-astiat kuuluvat toivelistan kärkeen.
 Sen sijaan esimerkiksi leikkimökkejä tai asfalttialueita vaikkapa skeittausta tai scoottausta varten leikkipuistoihin kaipaa harva.
 Leikkipuistoista huippusuosittu asukaskysely
 Kouvolassa järjestetystä leikkipaikkakysely antaa kaupungille erittäin selvän viestin leikkipaikkojen tarpeellisuudesta ja merkityksestä.
 –Se oli yllättävää, ja tietysti myös ilahduttavaa, että saatiin niin paljon vastauksia. Käytännössä kysely on pohjana sille, mitä leikkipaikkoja kunnostetaan ja tietysti sillekin mitä poistetaan, sanoo kaupungininsinööri  Anne Ahtiainen .
 Kaupungininsinööri Anne Ahtiainen Kuusankoskella Vuorilaakson leikkipaikalla, joka on yksi lakkautettavaksi aiotuista Kouvolan leikkipaikoista. Pyry Sarkiola / Yle
 Leikkipuistoja koskeneeseen asukaskyselyyn vastasi lähes tuhat kouvolalaista. Se on kaikkien aikojen suurin vastausmäärä Kouvolan järjestämiin asukaskyselyihin.
 Kyselyjä on aiemmin järjestetty kaupungin suunnitelmien pohjaksi muun muassa liikenteestä, meluhaitoista sekä jätehuollosta.
 Lähin leikkipaikka on usein mieluisin
 Kouvolalaisten suosiossa ovat etenkin ne leikkipaikat, jotka ovat lähellä kotia. Kyselyyn vastanneista reilusti yli puolet ilmoitti tulevansa leikkipuistoon alle kilometrin päästä.
 Samaan aikaan moni olisi kuitenkin valmis liikkumaan pitempiäkin matkoja, jopa viisikin kilometriä leikkipuistoon päästäkseen. Edellytyksenä on kuitenkin se, että tarjolla on nykyistä isompi, paremmin varusteltu tai muuten houkuttelevampi leikkipaikka.
 Leikkipuiston ohjeita mobiiliaikakaudella Kouvolan ydinkeskustassa. Vesa Grekula / Yle
 – Meidän lähileikkipaikka Korialla on jo aika vanhentunut. Ei se ole läheskään niin hieno kuin tämä Kouvolan keskustan leikkipuisto. Toivelistalla olisivat vauvakeinut sekä uudet kiipeilytelineet ja liukumäet Koriallekin, tuumailee Matti Holopainen.
 – Vaikka onhan sinne asuntomessujen takia uusi leikkipuisto tulossakin, muistelee noin kuuden kilometrin päässä kaupungin keskustasta asuva perheenisä samaan hengenvetoon.
 – Meidän ykkösleikkipaikka on kodin lähellä sijaitseva leikkipaikka Kaunisnurmella, siellä ollaan käyty ihan siitä asti kun pojat olleet taaperoita. Mutta tämä keskustan puisto on ihan kivaa vaihtelua, sanoo puolestaan parin kilometrin päässä Kouvolan keskustasta asuva Piia Koskela.
 Isot leikkipuistoalueet kysymysmerkki
 Kyselyn vastauksissa esitettiin myös toivomuksia Lahden  Launeen perhepuiston   tai Kotkan  Katariinan meripuiston  kaltaisesta laajasta viheralueesta.
 Kaupungininsinööri Anne Ahtiainen ei ainakaan Launeen kaltaista perhepuistoa pidä kovin realistisena ajatuksena.
 – Suhtaudumme siihen toiveena, muotoilee Ahtiainen.
 Mutta on hänellä hieman samaan suuntaan viittaava varovainen ajatus.
 – Jos ja kun Kymijoen rantapuistoa Kuusankoskella kunnostetaan, voisi siellä olla myös leikkivälineitä. Siinä olisi aineksia isoon koko perheen viheralueeseen leikkimistä ja oleskelua varten.
 Leikkipaikan välineistöä 1980-luvulta. Pyry Sarkiola / Yle
 Huonokuntoisista tai vähälle käytölle jääneistä leikkipuistoista moni olisi kyselyn mukaan valmis luopumaan kokonaan. Vähäistä käyttöä selittää Kouvolan paikoitellen tiheä leikkipaikkaverkko. Lähimmät leikkipaikat sijaitsevat 150 metrin päässä toisistaan.
 Pientä säästöä vähitellen
 Kouvolan leikkipaikkaselvityksellä haetaan myös kustannussäästöjä. Yhden leikkipaikan kunnossapitäminen maksaa kaupungin mukaan keskimäärin vähintään 2000 euroa vuodessa, riippuen paikan suosiosta ja kunnosta.
 Kaupunki on myös laskenut, että leikkipaikan purkaminen ja maisemointi maksaa noin 7000 euroa, jolloin noin kolmessa vuodessa saavutettaisiin kustannussäästö vuosikunnostuksiin verrattuna.
 Kouvolassa on vielä selvittämättä millä aikataululla lopetettavaksi aiotut leikkipuistot purettaisiin ja miten alueet jatkossa olisivat kaupunkilaisten käytössä.
 Osa Kouvolan leikkipaikoista on hiljentynyt, kävijöitä ei enää riitä huonon kunnon tai huonon sijainnin takia. Vesa Grekula / Yle
 Samoin on avoinna se, miten jäljelle jäävien ja kunnostettavien leikkipuistojen laatua parannettaisiin ja millä aikataululla.
 Kaupungininsinööri Anne Ahtiainen sanoo, että kunnostaminen tapahtuu todennäköisesti pikkuhiljaa, leikkipaikka kerrallaan.
 – Tahti on ehkä 3-4 leikkipuistoa vuodessa, olipa sitten kyse lakkauttamisesta tai kunnostamisesta.
 Selvityksen mukaiseen leikkipuistoverkoston remonttiin päästäneen aikaisintaan vuonna 2020.

Lasten leikkipuistot hiljenivät Kouvolassa – kaupunki aikoo sulkea joka neljännen


Summary: Euroopan komissio on viime viikolla jälleen pyytänyt Italiaa selvittämään maan julkisen velan nousua.

Italian pääministeri  Giuseppe Conten  odotetaan esittävän vaatimuksen liittyen maan julkiseen talouteen ja omaan kohtaloonsa maan johdossa, kertoivat useat italialaissanomalehdet maanantaina.
 La Repubblican mukaan  Conte aikoo uhata jättävänsä ministeripaikkansa illan tiedotustilaisuudessaan, jollei Italian populistihallitus sitoudu noudattamaan Euroopan unionin jäsenmaiden taloudenpitoa säätelevää budjettikuria.
 Lehden mukaan Conte ei aio suostua rikkomusmenettelyyn, joka voi uhata Italiaa. Maan liiallisen julkisen velan seurauksena häämöttävät miljardien eurojen sakot.
 Euroopan komissio kysyi viime viikolla Italialta selvitystä siihen, miksi maan julkisen talouden velka nousi viime vuonna. Velan olisi pitänyt sääntöjen puitteissa supistua.
 Italian julkinen velka oli vuoden 2018 lopulla  noussut reiluun 132 prosenttiin bruttokansantuotteesta . Vuotta aiemmin sama luku oli noin 131.
 Italian valtiovarainministeri  Giovanni Tria   vastasi komissiolle perjantaina sopuisaan sävyyn . Ministeri sanoi, että menojen supistaminen vahingoittaisi Italian taantumassa olevaa taloutta entisestään. Hän vakuutti maan ensi vuoden budjetin noudattavan Euroopan vakaus- ja kasvusopimusta.
 EU:n odotetaan ottavan kantaa Italian tilanteeseen jälleen keskiviikkona.
 Jännitettä hallituspuolueiden välillä
 Poliittisesti sitoutumaton pääministeri Conte pyrkii uhkavaatimuksellaan näpäyttämään Italian riitaisia populistisia hallituspuolueita Viiden tähden liikettä ja La Legaa. Jännitteet puolueiden välillä ovat kasvaneet viime kuukausina suuriksi, ja hallituksen ennenaikaista kaatumista on jo ennustettu Italiassa.
 Molemmat puolueet ovat vastahakoisia noudattamaan EU:n budjettikuria. Niiden tärkeimpiä vaalilupauksia olivat muun muassa uudistukset eläkejärjestelmään ja  sosiaaliturvaan  sekä tasavero, joka on ainoa vielä toteuttamaton uudistus.
 Erityisesti eurovaalien jättivoittajan, oikeistopopulistisen La Lega -puolueen johtaja ja sisäministeri  Matteo Salvini  on jatkanut vaalien jälkeen EU-vastaista puhetapaa.
 – Katsotaan kummalla kestää kantti pidempään, meillä vai EU:lla, Salvini kommentoi  italialaismedioille lauantaina.
 Italian valtionlainojen korot ovat nousussa jännitteiden vuoksi. Maan viisivuotisen  valtionlainan korko nousi viime perjantaina 1,792  prosenttiin – ohi Kreikan vastaavan.
 Lue lisää:
 EU ja Italia pääsivät sopuun budjettikiistassa
 Italian populistihallituksen "kansan budjetti" kasvattaa velkaa ja viis veisaa EU:n säännöistä

Italian pääministerin pää jälleen vadilla – Contelta tulossa uhkavaatimus julkisesta taloudesta ja omasta jatkosta


Summary: Palavankiven kriisi koettelee Viron pahinta työttömyysaluetta.

Virossa uhkaa jopa tuhat ihmistä menettää työnsä, koska palavallakivellä tuotettu energia on menettänyt kilpailukykynsä päästökiintiöiden hinnan noustessa. Näin arvioi Viron talousministeri  Taavi Aas  Viron  yleisradioyhtiölle ERR:lle .
 Palavaakiveä eli öljyliusketta louhitaan Kohtla-Järven lähellä Itä-Virossa, ja siitä tuottaa sähköä enimmäkseen Eesti Energia -yhtiö.
 Palavankiven kannattavuusongelmien takia on irtisanottu jo noin 500 ihmistä, ja ministeri Aasan mukaan työpaikkoja voidaan menettää vielä 800–1 000. Itä-Viro on jo nyt Viron pahin työttömyysalue.
 Hiilidioksidin päästökiintiöiden hinta on noussut nopeasti. Taavi Aasan mukaan kiintiön hinta on noussut runsaassa vuodessa 7 eurosta 24 euroon ja ylikin. Sen vuoksi palavakivisähkö ei ole kilpailukykyistä.
 Päästökiintiöt ovat EU:n ilmastopolitiikkaan kuuluva keino, jolla pyritään ohjaamaan energiantuotantoa vähemmän saastuttavaan suuntaan.
 Viron energia-alan ammattiliiton johtajan  Sander Vaikman  mukaan EU:n ilmastopolitiikka ja käytäntö ovat ristiriidassa.
 Hän sanoo, että sähkön hintaa painetaan alas EU:n ulkopuolelta tuotavalla "mustalla" energialla, jota eivät kuitenkaan rasita kiintiömaksut.
 – Puhutaan myös Viron energiaturvallisuudesta. Jos Eesti Energia lopettaa, olemme riippuväisia tuontisähköstä ja venäläisestä energiasta, sanoo Vaikma.

Päästökiintiöiden kallistuminen uhkaa satoja työpaikkoja Virossa


Summary: Uppsalan käräjäoikeudessa on käsitelty Assangeen kohdistuvaa raiskausepäilyä vuodelta 2010.

Ruotsi ei vaadi Wikileaks-sivuston perustajan  Julian Assangen  vangitsemista ja luovuttamista Ruotsiin.
 Asiasta päätti Uppsalan käräjäoikeus tänään. Sen mukaan on olemassa riski sille, että Assange Ruotsissa ollessaan karkaisi vankilasta.
 Uppsalan käräjäoikeuden mukaan Assangea voidaan kuulustella ilman, että hänet pitää vangita.
 Syyttäjä  Eva-Marie Persson  on pyytänyt käräjäoikeutta vangitsemaan Assangen poissaolevana. Persson ilmoitti aikaisemmin, että aikoo pyytää Britannian viranomaisia luovuttamaan Assangen Ruotsiin.
 Assangen epäillään raiskanneen ruotsalaisen naisen vuonna 2010, jolloin Assange oli vierailulla Ruotsissa.
 Tapauksen esitutkinta keskeytettiin vuonna 2012, kun Assange haki turvapaikkaa Ecuadorin Lontoon-lähetystöstä välttääkseen luovutuksen Ruotsiin ja Yhdysvaltoihin.
 Esitutkinnan aloittaminen uudestaan tuli ajankohtaiseksi, kun Ecuador karkotti Assangen huhtikuussa ja Britannian poliisi pidätti hänet.
 Australialainen Assange on kärsinyt viime viikot Britanniassa  vajaan vuoden mittaista vankeusrangaistusta  takuuehtojensa rikkomisesta. Oikeuden mukaan Assange rikkoi aiempaa oikeuden määräystä, kun hän haki turvapaikkaa Ecuadorin Lontoon-lähetystöstä.
 Yhdysvallat on nostanut Assangea vastaan kaikkiaan 18 syytettä ja vaatii Britanniaa luovuttamaan tietovuotajan Yhdysvaltoihin oikeudenkäyntiä varten. Assangen luovuttamista Yhdysvaltoihin on tarkoitus käsitellä erillisessä oikeudenkäynnissä.
 Lisää aiheesta:
 Julian Assangen raiskaustutkinta aloitetaan uudelleen Ruotsissa
 YK:n erityisasiantuntija: Assange joutunut psykologisen kidutuksen kohteeksi
 Tietovuotaja Assangen luovutuksen käsittely viivästyy – "Liian sairas oikeuteen"

Ruotsi ei vaadi Julian Assangen vangitsemista


Summary: Hakukoneeseen on koottu hallitusohjelman konkreettisia kirjauksia.

Tulevan hallituksen  ohjelma on julkaistu . Tässä jutussa voit selvittää, mitä se merkitsee sinun arjessasi. Valitse alta, mihin ryhmiin kuulut ja mihin rahasi kuluvat, ja saat tietää, mitä SDP:n  Antti Rinteen  hallitus sinulle lupaa.
 Seuraava hallitus panee vireille lukuisia selvityksiä ja ohjelmia, mutta tähän on poimittu vain muutamat kansalaisen kannalta kiinnostavimmat.
 Ilmasto ja energia-asiat ovat laveasti esillä hallitusohjelmassa, mutta arkea koskettavia toimenpiteitä on varsin vähän. Kaavailuja ja selvityksiä on sitäkin enemmän.
 Selkeät ilmastotoimet liittyvät lähinnä polttoaineisiin. Esimerkiksi öljylämmitys pitäisi vaihtaa muuhun lämmitysmuotoon 2020-luvulla. Tähän tarjotaan kotitalouksille erityistä ohjelmaa, mutta mahdollisia kannustimia ei mainita.
 Lue myös:
 Yle seurasi hallitusohjelman julkistuspäivää hetki hetkeltä: Ministeriveikkaukset alkoivat, hallitusneuvottelijat vetäytyivät Korpilammelle
 Analyysi: Antti Rinteen hallituksen riemun päivät haihtuvat nopeasti
 Analyysi: Hallitusohjelma lupaa hoitoonpääsyn viikossa – voiko se olla totta?

Antti Rinteen hallitus lupaa jokaiselle jotakin: Ylen hakukone kertoo, mitkä lupaukset koskevat sinua


Summary: SDP:n Antti Rinteen hallitus haluaa pikavipit kuriin ja nopean valokuituverkon kaikille.

Antti Rinteen (sd.) vetämät hallitusneuvottelut ovat ohitse, ja keskustavasemmistolainen hallitus julkisti maanantaina liki 200-sivuisen hallitusohjelmansa. Yle seurasi politiikan suurta päivää  hetki hetkeltä .
 Tähän juttuun on poimittu nimenomaan alle 30-vuotiaita koskevia linjauksia.
 1. Työpaikkatakuu
 Jos alle 25-vuotias nuori tai alle 30-vuotias opinnoistaan valmistunut jää työttömäksi, hallitus takaa hänelle kolmen kuukauden kuluessa esimerkiksi työharjoittelu- tai oppisopimuspaikan.
 Kyseessä voi olla myös työpaikka, työkokeilu, työpaja tai kuntoutus.
 2. Virvoitusjuomien ja alkoholin verotus kiristyy
 Hallitus jatkaa alkoholin ja tupakan veronkorotuksia sekä kiristää virvoitusjuomien verotusta. Virvoitusjuomavero kiristyy ja se painottuu sokeripitoisiin juomiin. Alkoholiveroa korotetaan maltillisesti.
 Nyt kahdeksan euroa maksava aski olisi laskelmien mukaan korotuksen jälkeen 9,80 euron hintainen.
 3. Toisen asteen tutkinto pakolliseksi
 Varmistetaan, että jokainen peruskoulun päättävä suorittaa toisen asteen koulutuksen eli lukion tai ammatillisen koulutuksen. Korotetaan oppivelvollisuusikä 18 ikävuoteen.
 Energiajuomia saavat vain 16 vuotta täyttäneet. Kalle Mäkelä / Yle
 4. Energiajuomat pois nuorimmilta
 Hallitus kieltää energiajuomien myymisen alle 16-vuotiaille.
 5. Ruotsi ylioppilaskirjoituksiin
 Hallitus haluaa vahvistaa toisen kotimaisen kielen oppimista koulussa ja  pyrkii palauttamaan  ruotsin pakolliseksi yo-aineeksi.
 6. Ilmaista ehkäisyä
 Ehkäisy muuttuu koko maassa maksuttomaksi alle 25-vuotiaille. Kyseessä on kokeilu, jonka jatkosta päätetään vaalikauden lopulla.
 7. Valokuitua kaikille
 Hallitus aikoo rakentaa valokuituverkon koko maahan, jotta jokaisella on mahdollisuus nopeaan laajakaistaan. Lisäksi tiedonsiirtonopeutta nostetaan.
 8. Lisää kasvisruokaa ja luomua
 Uusi kansallinen ilmastoruoka-ohjelma pyrkii pienentämään suomalaisten syömän ruoan ilmastojalanjälkeä ja lisäämään ymmärrystämme ruoantuotannosta.
 Kasvisruoan osuutta lisätään esimerkiksi kouluissa ja virastoissa, ja ohjataan kuntia suosimaan lihan, kananmunien ja maidon osalta kotimaista lähi- ja luomutuotantoa
 9. Ylivelkaantumisen torjuntaa
 Maksuhäiriömerkintöjen kestoaikaa lyhennetään.
 Lisäksi otetaan käyttöön positiivinen luottorekisteri eli tietokanta, josta luotonantajayhtiöt voivat nähdä luotonhakijan lainamäärät ja tulotiedot reaaliaikaisesti. Tarkoitus on antaa luotonantajalle nykyistä parempi mahdollisuus arvioida lainan ottajan maksukykyä.
 10. Raiskausten uhreille tukea
 Raiskaus määritellään entistä tiukemmin, kun se muutetaan rikoslaissa suostumuksen puutteeseen perustuvaksi. Seksuaalirikosten uhrien tukikeskusten palvelutarjontaa ja valtakunnallista kattavuutta laajennetaan.
 Hei lukija! Siinä olivat kiireisimmät tärpit. Mutta kiinnostavat poiminnat hallitusohjelmasta vain jatkuvat.
 11. Ei lukukausimaksuja korkeakouluihin
 Tutkintoon johtava korkeakoulutus säilyy maksuttomana.
 12. Liikuntapaikkoja lisää
 Liikkumista kannustetaan tukemalla liikuntapaikkojen rakentamista sekä lisäämällä ja kunnostamalla lähiliikuntapaikkoja, puistoja ja ulkoilureitistöjä.
 Muovien kierrätystä tehostetaan. AOP
 13. Ympäristön puolesta kierrätyksellä
 Tekstiilijätteen erilliskeräykselle etsitään keinoja jo ennen jätedirektiivissä asetettua vuoden 2025 määräaikaa, ja tehostetaan muovinkierrätystä.
 14. Bensan hinta nousuun
 Vähäpäästöisempi liikkuminen otetaan huomioon niin auto- ja ajoneuvoverotuksessa. Fossiilisten polttoaineiden verotusta korotetaan kuluttajahintojen ennustetun nousun mukaisesti. Esimerkiksi bensiinin ja dieselin hinta nousee noin viisi senttiä litralta.
 15. Lapsiin kohdistuvat seksuaalirikokset
 Vähimmäisrangaistuksia korotetaan varsinkin silloin, kun kyseessä on lapseen kohdistuva törkeä seksuaalirikos.
 16. Ulkomainen nimi ei saa haitata työnhakua
 Hallitus laatii rasismin ja syrjinnän vastaisen toimintaohjelman. Tehdään selvitys nimettömästä työnhausta.
 Nyt monet kokevat, että esimerkiksi ulkomaalaiselta kuulostava nimi työhakemuksessa karsii hakijan pois jatkosta, vaikka hänellä olisi työhön sopiva koulutus ja kokemusta.
 17. Urheilijanuorille mahdollisuus amikseen
 Urheilua tavoitteellisesti harrastavat nuoret saavat samanlaiset edellytykset opiskella ammatillisessa koulutuksessa kuin heillä nyt on urheilulukioissa.
 18. Perusopetus myös paperittomille
 Hallitusohjelmassa turvataan jokaisen nuoren, myös kesken koulutuksensa maahan tulleiden ja paperittomien, oikeus suorittaa perusopetus loppuun.
 19. Silpomiset estettävä
 Hallitus turvaa määrärahat sukuelinten silpomisen vastaiseen työhön.
 20. Pakkoavioliitot ehkä rikollisiksi
 Pakkoavioliittojen mitätöinti tehdään mahdolliseksi ja niiden kriminalisointia selvitetään.
 21. Medialukutaidolla valeuutisia vastaan
 Väärän tiedon leviämistä pyritään ehkäisemään opettamalla medialukutaitoa entistä paremmin kouluissa ja nuorisotyössä. Autetaan lapsia myös suojautumaan ja käsittelemään verkossa kohtaamiaan ongelmia.
 Lisäksi hallitus tukee niiden journalististen medioiden vastuullista työtä, jotka toimivat erityisesti nuorten suosimilla digitaalisilla alustoilla.
 22. Pikavippien houkuttelevuutta vähennetään
 Kuluttaja- ja pikaluottoja koskevaa sääntelyä kiristetään tarpeen vaatiessa. Kuluttajaluottojen houkuttelevuutta vähennetään hillitsemällä niiden aggressiivista markkinointia.
 23. Sukupuolten palkkaeroja kavennettava
 Naisten ja miesten välisiin perusteettomiin palkkaeroihin puututaan nykyistä tiukemmin muun muassa lisäämällä palkka-avoimuutta.
 24. Perheenlisäys ja työsuhde
 Lainsäädäntöä täsmennetään siten, että raskaus ja perhevapaan käyttö eivät saa vaarantaa määräaikaisen työsuhteen jatkumista.
 Henkilötunnus uudistetaan. Poliisi
 25. Henkilötunnus ja sukupuoli
 Henkilötunnuksesta tulee sukupuolineutraali, kun sen sukupuolisidonnaisuudesta luovutaan osana henkilötunnuksen uudistamista.
 26. Translaki
 Translaki uudistuu siten, ettei sukupuoltaan korjaavilta jatkossa vaadita lisääntymiskyvyttömyyttä. Lisäksi lääketieteelliset hoidot eriytetään juridisen sukupuolen korjauksesta. Sukupuolenkorjausta voi kuitenkin edelleen hakea vasta täysi-ikäisenä.
 27. Sukuelinkirurgia pois nuorimmilta
 Intersukupuolisten lasten kosmeettisesta, ei-lääketieteellisestä sukuelinkirurgiasta luovutaan lasten ollessa pieniä. Näin vahvistetaan heidän itsemääräämisoikeuttaan.
 Muokattu kello 20.32: Kohdan 2 otsikkoon nostettu alkoholin ja virvoitusjuomien verotus tupakkaveron sijaan.
 Lue lisää:
 Tutustus hallitusohjelmaan tämän tiedotteen liitteistä (Valtioneuvosto)
 Yle seurasi hallitusohjelman julkistuspäivää hetki hetkeltä: Ministeriveikkaukset alkoivat, hallitusneuvottelijat vetäytyivät Korpilammelle
 Analyysi: Antti Rinteen hallituksen riemun päivät haihtuvat nopeasti

27 tapaa, joilla hallitusohjelma vaikuttaa nuoriin: Ehkäisy maksuttomaksi, energiajuomille ikäraja, oppivelvollisuus täysi-ikäiseksi asti


Summary: Pirkka- Rainbow- ja muiden niin sanottujen private label -tuotteiden osuus Suomen päivittäistavarakaupasta on neljännes ja niitä myydään noin 4,5 miljardilla eurolla vuodessa.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Kaupan alalla on tänään ihmetelty, mitä tarkoittaa tämä uuden hallitusohjelman lakoninen kirjaus: "Hillitään päivittäistavarakauppojen ylivoimaista neuvotteluasemaa lainsäädännöllisin toimin, muun muassa private label -tuotteet".
 Private label -tuotteet ovat kauppaketjujen omia tuotemerkkejä, joita yleensä myydän hieman halvemmalla kuin ns. merkkituotteita. Tunnettuja kaupan merkkejä Suomessa ovat mm. K-ryhmän Pirkka-tuotteet ja S-ryhmän Rainbow-tuotteet.
 Kaupan omien merkkien hintaetu vastaaviin ns. merkkituotteisiin verrattuna voi perustua mm. suuriin hankintaeriin ja pienempiin markkinointikustannuksiin.
 Päänraapimista päivittäistavarakaupassa aiheuttanut kirjaus ylivoimaisen neuvotteluaseman hillinnästä ja private label -tuotteista on peräisin Säätytalon hallitusohjelmaneuvottelujen maatalousryhmästä, jonka sihteerinä toimi maatalousministeri  Jari Lepän  erityisavustaja  Risto Lahti .
 – Kirjauksella haluttiin alleviivata poliittista tahtoa siihen, että elintarvikeketjun kaikki osapuolet pärjäävät ja hallitus haluaa etsiä siihen keinot, Risto Lahti sanoo.
 Asiantuntijat miettimään keinoja
 Lahti ei vielä halua arvioida, millaisia mahdolliset lainsäädännölliset keinot voisivat olla, mutta pitää private label -tuotteiden kieltämistä käytännössä epätodennäköisenä vaihtoehtona. Hänen mukaansa hallitusohjelman kirjaus toimii pohjana käynnistettävälle asiantuntijatyölle ja asiantuntijoiden tehtävänä on etsiä sopivat keinot, joilla päivittäistavarakaupan neuvotteluasemaa hillitään ja private label -tuotteiden kauppaa mahdollisesti säädellään.
 Risto Lahden mukaan hallitusohjelmaan sisältyvän kirjauksen taustana on myös OP:n entisen pääjohtajan vuorineuvos  Reijo Karhisen selvitystyö , jonka yhteydessä Karhinen kiinnitti huomiota myös  kaupan vahvaan neuvotteluasemaan elintarvikeketjussa .
 Suomen päivittäistavarakaupasta kaupan omien merkkien eli ns. private label -tuotteiden osuus on noin neljännes.
 "Rajua puuttumista yritystoimintaan"
 Päivittäistavarakauppa ry:n toimitusjohtaja  Kari Luoto  kertoo, että kaupan piirissä hallitusohjelman kirjaus on herättänyt hämmennystä, eikä kukaan tiedä, mitä se voisi käytännössä tarkoittaa.
 – Kaupan merkkien kieltäminen Suomessa olisi aika rajua puuttumista yritystoimintaan, Luoto sanoo.
 Hän huomauttaa, että Suomessa on juuri säädetty elintarvikemarkkinalaki, ja elintarvikeketjun epäterveitä kauppatapoja suitsivaa ns. utp-direktiiviä (unfair trading practises) ollaan parhaillaan sisällyttämässä Suomen lainsäädäntöön.
 Kyse on suuren mittakaavan asioista, sillä koko Suomen päivittäistavarakaupan myynti on noin 18 miljardia euroa vuodessa ja private label -tuotteiden osuus siitä on noin 4,5 miljardia euroa. Hallitusohjelmassa mainitut mahdolliset lainsäädännölliset toimet koskisivat siis suurta kaupan volyymiä, joka koostuu suurelta osin monille kuluttajille tärkeistä halvempien tuotteiden ryhmistä.

Miten käy Pirkka- ja Rainbow -tuotteiden?
Kaupan alalla ihmetellään, aikooko hallitus puuttua tuttujen halpamerkkien myyntiin


Summary: Vastaa kyselyyn ja kerro vinkkisi, miten perhe-elämän saa sujumaan, kun koululaiset lomailevat.

Saako nuoriso nukkua puolillepäivin? Kuuluuko koululaisen kesälomaan kotitöitä tai arjen aikatauluja?
 Koulujen loma-aika pyöräyttää myös perhearjen uusiksi. Juuri nyt monissa perheissä mietitään, millaista päivärytmiä kesällä pidetään yllä vai tarvitaanko kesänviettoon yhteisiä sääntöjä lainkaan.
 Teemme juttua siitä, miten perhe-elämä rullaa, kun koululaiset lomailevat. Vastaa kyselyyn ja kerro, millaisista säännöistä teidän perheessänne on sovittu.

Kerro meille, teemme juttua: Millaisia sääntöjä perheessänne on koululaisten kesälomalla?


Summary: Demarijohtaja Antti Rinteen hallituksen ulkopoliittinen linja ei suuresti vanhasta muutu. Vanhat tekstit ovat saaneet ideologisen ihmisoikeuskuorrutuksen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Antti Rinteen  viiden puolueen hallitusohjelman ulko- ja turvallisuuspoliittinen osa ei sisällä suuria muutoksia Suomen ulkopoliittiseen linjaan. Ulkopoliittisen instituutin johtaja  Teija Tiilikainen  näkee muutosta vain esitystavassa.
 – Suurimmat muutokset löytyvät kirjoitustyyleistä.  Juha Sipilän  hallituksen tyyli oli tiivis – nyt maailaillaan suuremmalla pensselillä, instituutin johtaja Teija Tiilikainen muotoilee.
 Vaikka Rinteen ohjelmassa on tekstiä paljon, ei sieltä ole löydettävissä varsinaista ulkopolitiikan wow-efektiä. Tiilikaisen mukaan ohjelmassa on paljon vanhaa, mutta uusin sanoin.
 – Tekstissä ei ole kohtaa, joka ei olisi jo jossain muodossa ollut aiemmin joissain mietinnöissä olemassa, Helsingin yliopiston kansainvälisen politiikan professori  Tuomas Forsbergkin  huomauttaa.
 Kuvaava osoitus ulkopolitiikan itsestäänselvyydestä oli se, ettei Oodin tiedotustilaisuudessa asiasta puhuttu halaistua sanaa.
 Uudet henkilöt ja katse menneeseen
 Tuomas Forsberg katsoo, että muutos vanhaan tulee esiin enemmänkin henkilöissä ja imagossa kuin ohjelman teksteissä. Hallituksen ulkopoliittiset kasvot tulevat vihreistä ja demareista, ja se tulee jo sinällään näkymään.
 Lisäksi vasemmiston ja vihreiden kädenjälki näkyy ulkopoliittisessa ohjelmassa siten, että ihmisoikeudet, demokratia, oikeusvaltioperiaatteet ja Yhdistyneet kansakunnat ovat korostetusti esillä ohjelmassa. Halutessaan tässä voi nähdä paluuta takavuosien demarijohtoiseen ulkopolitiikkaan.
 Professori Tuomas Forsberg sanoo, että samat tavoitteet sääntöpohjaisen maailmanjärjestyksen vahvistamisesta ovat olleet Suomen ohjelmissa aiemminkin.
 Ulkopoliittisen instituutin johtajan Teija Tiilikaisen mukaan hallituksen havaitsemat uhkakuvat nousevat juuri siitä, että sääntöpohjainen maailmanjärjestys on rapautunut.
 – Nyt todetaan, että sääntöpohjaisuudessa on menty huonompaan suuntaan. Siis nyt ei olla niin optimistisia kuin vaikka 15 vuotta sitten, Tuomas Forsberg arvioi.
 Suurvallat samalla viivalla
 Forsbergin mukaan suurvaltoja käsitellään Rinteen ohjelmassa ikään kuin samalla viivalla. Tämä korostuu muun muassa siinä, että Kiina, Venäjä ja Yhdysvallat mainitaan neutraalisti aakkosjärjestyksessä.
 – Venäjästä ja Yhdysvalloista ei puhuta kovin paljon. Yhdysvaltoja ei tuoda esiin, kun puhutaan transatlanttisuudesta, Forsberg huomauttaa.
 Optio Nato-jäsenyydestä on voimassa.  Suomi on jatkossakin sotilasliiton rauhankumppani. Kuvassa on meneillään Nato-johtoinen Trident Juncture 18 -harjoitus Norjassa, jossa Suomikin oli mukana. David Wa / AOP
 Tietenkin suurin kiinnostus hallitusohjelman ulko- ja turvallisuuspoliittisen osan tekstistä kohdistuu taas siihen, millainen muotoilu tällä kertaa on Nato-optiosta keksitty. Se menee näin:
 "Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perustaan kuuluu kansallisen liikkumatilan ja valintamahdollisuuksien ylläpitäminen. Tämä säilyttää mahdollisuuden hakea Natojäsenyyttä."
 Sen kummemmin Forsberg kuin Tiilikainenkaan ei löydä sanamuodoista ruodittavaa. Tiedotustilaisuuden ainoa ulkopolitiikkaa sivunnut kysymys oli sotilasliitto Natosta, että onko hallitus muuttamassa Nato-linjausta.
 – Ei ole muuttamassa, Antti Rinne totesi yksikantaan.
 Teksti jatkuu toteamuksella "ratkaisuja tarkastellaan aina reaaliajassa kansainvälisen turvallisuusympäristön muutokset huomion ottaen". Forsberg pitää lausetta itsestäänselvyytenä.
 – Varmaan ratkaisuja tarkastellaan reaaliajassa. Ei voine mennä aikakoneella johonkin muuhunkaan aikaan, professori Forsberg toteaa.
 Suomi jatkaa puolustusyhteistyön syventämistä Ruotsin kanssa. Kuvassa suomalaiset ja ruotsalaiset sotilaat harjoittelevat brittisotilaiden kanssa maihinnousua. US Marines Photo / AOP
 Ruotsi, EU ja yhteinen arvopohja
 Luonnollisesti ohjelman ulko- ja turvallisuuspoliittiseen osaan on nostettu maininnat hybridi- ja kyberuhista. Laaja-alaisen turvallisuuskäsitteen hengessä tekstistä löytyvät myös ympäristöuhat ja eriarvoistumisesta nousevat uhat.
 Vanhan kertausta on myös se, että puolustusyhteistyötä Ruotsin kanssa yhä vain syvennetään. Toinen ilmeinen ulkopoliittisen ajattelun kulmakivi on toteamus siitä, että EU on "Suomen ulkosuhteiden tärkein viitekehys ja vaikutuskanava sekä turvallisuusyhteisö".
 Euroopan unioniin liityy Suomen ulkopolitiikan lähiajan suurimmat haasteet, kun EU-puheenjohtajuus alkaa heinäkuun alussa.
 Unioni on sisäisesti repaleinen, uusi europarlamentti alleviivaa hajaannusta ja Britannian EU-eron kivuliaat käänteet jatkuvat. Antti Rinteen hallitus joutuu muistuttamaan EU-ystäviä yhteisestä arvopohjasta tuon tuostakin.
 Täältä  voi lukea hallitusohjelman kokonaisuudessaan .

Uuden hallituksen ulkopoliittinen ohjelma on maalattu paksulla pensselillä – muutokset vanhaan ovat silti minimalistisia


Summary: Espoo uskoo kuitenkin, että kaupunkirata saadaan eteenpäin tällä hallituskaudella. Helsinki puolestaan näkee Pisararadan olevan edellytyksen kaikille ratahankkeille.

Uusi hallitusohjelma lupaa kolmen suuren rataverkon kehittämishankkeen etenevän tällä hallituskaudella. Ohjelmaan on kirjattu päärata ja sen laajennukset, Helsingistä länteen suuntautuva rata, johon luetaan mukaan Espoon kaupunkirata, sekä Helsingistä itään suuntautuva rata.
 Pääradan laajennus pitää sisällään tunnin junan Helsingistä Tampereelle lentoaseman kautta. Etenemisen ehdoksi hallitusohjelmaan on kirjattu sopimukseen pääseminen kuntien, valtion ja muiden mahdollisten toimijoiden välillä.
 Sen sijaan Helsingin ratapihan alle suunnitellun Pisara-radan edistämiseen hallitusohjelma vaatii lisäselvityksiä.
 Hallitusohjelmassa ei kuitenkaan oteta erikseen kantaa hankkeiden keskinäiseen tärkeysjärjestykseen.
 Espoo ja Helsinki tulkitsevat ratahankkeiden tärkeysjärjestyksen eri tavoin.
 Espoo uskoo kaupunkiradan mahdollisuuksiin
 Espoon kaupunginjohtaja  Jukka Mäkelä  harmittelee, että Espoon kaupunkiradan rakentamisen aloittamista ei hallitusohjelmassa suoraan luvata, vain sen suunnittelun jatkaminen mainitaan. Kaupunkirata jatkuisi Leppävaarasta Kauklahteen, kun se nykyisellään kulkee Helsingin ja Leppävaaran väliä.
 – Meillä olisi Espoossa ollut mahdollisuudet mennä jo pitemmälle, sillä Espoon kaupunkiradan suunnittelu on ollut valmiina koko 2000-luvun, Mäkelä sanoo.
 Hän kuitenkin toivoo, että kaupunkiratahanke edistyy tällä hallituskaudella, sillä se kytkeytyy  Espoon keskustan kehittämiseen  ja on myös edellytys Keran alueen rakentamiselle. Keraan on suunnitteilla asuntoja 20 000 uudelle asukkaalle.
 Mäkelä uskoo kaupunkiradan olevan vahvoilla ratainvestointien toteuttamisjärjestyksessä, sillä suunnitelmat ovat valmiit ja rakentaminen voidaan aloittaa heti.
 – Samalla kaupunkirata mahdollistaisi (Turun) tunnin junan toteuttamisen tulevaisuudessa ja parantaisi rantaradan liikennöintiä, Mäkelä sanoo.
 Helsingin mukaan Pisararata on edellytys suurille raideinvestoinneille
 Helsingin kaupunkiympäristön apulaispormestari  Anni Sinnemäki  (vihr.) puolestaan näkee Pisararadan olevan edellytys kaikille muille suurille ratahankkeille, eli tunnin junille Helsingistä Turkuun ja Tampereelle sekä itäradalle.
 – Jos haluamme liikkua siihen suuntaan, että kaupunkien väliset nopeat raideyhteydet toimivat ja että niitä olisi huomattavasti nykyistä enemmän, niin tähän tavoitetilaan ei päästä ilman Pisararataa, Sinnemäki sanoo.
 Sinnemäen mukaan uusi hallitusohjelma antaa suuntaviivoja raideinvestointien tekoon, vaikka niiden tärkeysjärjestystä ei mainita.
 Pisararata on Helsingin keskustan alle suunniteltu, tunnelissa kulkeva lähijunarata. Toukokuun alussa Pisaran suunnitelmat saivat käänteen, kun  hankkeesta julkaistiin uusi selvitys .
 Väyläviraston tekemässä selvityksessä nousi esiin uusia ongelmia ratahankkeesta. Virasto vastaa valtion tieverkon, rautateiden ja vesiväylien kehittämisestä sekä kunnossapidosta.
 Selvityksestä kävi ilmi esimerkiksi, että Pisararata parantaisi Helsingin seudun lähijunaliikenteen yhteyksiä vain hieman.
 Junaliikenteen kehityskuva  -selvityksessä puolestaan arvioidaan, että Pisara tai vastaava maanalainen yhteys Helsingin ratapihan ruuhkien takia on välttämätön vasta vuonna 2040.
 HSL epäröi ja odottaa lisäbudjettia
 Helsingin seudun liikenteen HSL:n kannalta uudessa hallitusohjelmassa on monia hyviä asioita.
 HSL:n toimitusjohtaja  Suvi Rihtniemi  sanoo, että nopea ratayhteys Helsingistä länteen tarkoittaa hänen tulkintansa mukaan kaupunkiradan jatkamista Espoon Kauklahteen saakka.
 – Mutta sitten tässä hallitusohjelmassa todetaan, että kesäkuussa annetaan lisäbudjetti, jossa tarkemmin määritellään näitä eri ratahankkeita, Rihtniemi lisää.
 Tämän takia Rihtniemen mukaan on vaikea arvioida, mitä lopulta on odotettavissa.
 Hallitusohjelmassa joukkoliikenteelle luvataan hallituskaudelle 20 miljoonan euron vuosittainen joukkoliikennetuki. Tuki on ilmastoperusteinen ja sen tavoitteena on vähentää päästöjä.
 Lue lisää:
 Orpo: Tunnin junan rakentaminen voisi alkaa jo ensi vuonna

Jättimäiset ratahankkeet etenevät nyt, lupaa hallitus – Näin pääkaupunkiseudulla on reagoitu, Espoo harmissaan: "Olisi ollut mahdollisuuksia pidemmälle"


Summary: Kielteisen päätöksen saanut turvapaikanhakija voi saada oleskeluluvan, jos hän on ehtinyt työllistyä.

Antti Rinteen  hallitus tekee useita muutoksia Suomen maahanmuuttopolitiikkaan.  Juha Sipilän  hallituksen aikana tehtyjä kiristyksiä puretaan.
 Kaikkea ei kuitenkaan laiteta uusiksi. Esimerkiksi kielteisen päätöksen saaneiden palautukset jatkuvat.
 – Kovin radikaaleja muutoksia hallitusohjelmassa ei maahanmuuton suhteen ole, arvioi Siirtolaisuusinstituutin ja Turun yliopiston eduskuntatutkimuksen keskuksen tutkija  Matti Välimäki.
 Hän sanoo, että yleisvireenä hallitusohjelmassa on myönteinen suhtautuminen ihmisten liikkuvuuteen.
 Perusoikeusmyönteinen ja syrjinnänvastainen näkökulma on Välimäen mukaan vahva. Kotimaisia työmarkkinoita kuitenkin pyritään suojaamaan muun muassa säilyttämällä EU- ja ETA- alueen ulkopuolelta tulevaa työvoimaa koskeva saatavuusharkinta.
 Kokosimme yhteen hallitusohjelmaan kirjatut maahanmuuttopolitiikan olennaiset linjaukset. Koko hallitusohjelman voit lukea  valtioneuvoston sivuilta .
 1. Kiintiöpakolaisten määrä nousee sadalla
 Kiintiöpakolaisia otetaan Suomeen ensi vuonna vähintään 850. Tämän jälkeen määrästä päätetään erikseen joka vuosi. Määrä vaihtelee vuosittain 850–1 050 välillä turvapaikanhakijoiden määrästä riippuen.
 Kiintiöpakolaisia valittaessa painotetaan haavoittuvaa asemaa ja otetaan huomioon myös kotoutumisen edellytykset.
 2. Perheenyhdistämistä helpotetaan
 Perheenyhdistämiseen liittyvät ongelmat ja kansainvälistä suojelua saavien perheenkokoajien tulorajojen kohtuullisuus selvitetään. Nykyisin yhdellä aikuisella tulisi olla tuloja kuukaudessa 1 000 euroa ja toisella aikuisella noin 700 euroa.
 Tulojen on tultava palkasta, yritystoiminnasta, eläkkeestä tai muusta varallisuudesta. Myös jotkin etuudet lasketaan tuloiksi.
 Jos perheenyhdistämistä hakee kansainvälistä suojelua saava alaikäinen, ei toimeentulovaatimusta jatkossa ole.
 3. Tekninen valvonta käyttöön säilöönoton ohella
 Kielteisen turvapaikkapäätöksen saanutta voidaan valvoa teknisellä valvonnalla säilöönoton tai asumisvelvoitteen sijasta.
 Suomessa on valvottu vankeja jalkapannalla. Hallitusohjelmaan ei kuitenkaan ole kirjattu tarkemmin, millä tavalla turvapaikanhakijoiden tekninen valvonta aiotaan toteuttaa.
 Yli 15-vuotiaiden lasten säilöönotolle selvitetään muita vaihtoehtoja. Säilöönottokeskuksissa on vain runsaat sata paikkaa.
 4. Turvapaikanhakijoiden oikeusturvaa parannetaan
 Avustajan käyttö Maahanmuuttoviraston turvapaikkapuhuttelussa on jatkossa mahdollista. Nykyisin avustajan saa vain erityistilanteissa.
 Avustajille maksettavissa palkkioissa palataan työtuntien mukaiseen laskutukseen ja kiinteistä palkkiosta luovutaan. Osa avustajista ei ole kiinteän palkkion vuoksi enää halunnut hoitaa vaikeimpia juttuja.
 Kielteisten päätösten valitusaika palautetaan ennalleen eli nykyisestä kolmesta viikosta neljään viikkoon. Perusoikeuksien varmistuminen ja näyttökynnyksen kohtuullisuus arvioidaan.
 5. Ihmiskaupan uhreille apua
 Ihmiskaupan uhrien auttamiseksi säädetään laki. Se turvaa kuntien mahdollisuudet auttaa uhreja. Turvallisesta ja tuetusta asumisesta huolehditaan.
 6. Kielteisen päätöksen saaneiden palautukset jatkuvat
 Palautuksia pannaan toimeen tehokkaasti, mutta perustuslain ja kansainvälisten ihmisoikeussopimusten palautuskieltoja aiotaan kunnioittaa.
 Palautussopimuksia pyritään solmimaan niiden maiden kanssa, joiden kansalaisia voidaan palauttaa turvallisesti. Ensisijainen vaihtoehto on vapaaehtoinen paluu ja sitä kehitetään.
 7. Kielteisen päätöksen saanut voi jäädä töihin
 Ne kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneet, jotka ovat työllistyneet, voivat jatkossa saada oleskeluluvan työn perusteella nykyistä joustavammin. Lainsäädäntöä ja soveltamiskäytäntöjä aiotaan tämän vuoksi muuttaa. Suomessa jo olevien maahanmuuttajien työllistymiseen panostetaan.
 Tiia Korhonen / Yle
 8. Turvapaikanhakijoiden koulutukseen panostetaan
 Kielikoulutukseen tulee päästä kolmen kuukauden kuluessa myönteisen oleskeluluvan saamisesta. Kotouttamisen on käynnistyttävä jo vastaanottokeskuksessa. Maahanmuuttajanaisten mahdollisuudet osallistua koulutukseen varmistetaan.
 Jokaisen nuoren, myös paperittoman, oikeus suorittaa perusopetus loppuun asti turvataan. Paperittomien ja turvapaikkaa hakevien lasten osallistuminen varhaiskasvatukseen selvitetään.
 9. Ulkomaalaisten opiskelua helpotetaan
 Suomessa tutkintoa opiskeleville ulkomaalaisille myönnetään oleskelulupa koko tutkinnon suorittamisen ajaksi. Valmistumisen jälkeen oleskelulupaa jatketaan kahdella vuodella ja työllistymistä tuetaan.
 EU:n ja ETA-maiden ulkopuolelta tulevien opiskelijoiden lukuvuosimaksujen vaikutukset selvitetään. Maksuja voidaan hyvittää, jos opiskelija jää valmistumisen jälkeen työskentelemään Suomeen.
 10. Osaavaa ulkomaista työvoimaa halutaan
 Ulkomaalaisia työntekijöitä aiotaan hankkia työvoimapulasta kärsiville aloille. Opiskelijoiden lisäksi Suomeen halutaan erityisosaajia ja tutkijoita. Työperusteiset oleskeluluvat tulisi saada keskimäärin kuukaudessa.
 EU- ja ETA- alueen ulkopuoliseen työvoimaan sovelletaan saatavuusharkintaa. Ulkomaisen työvoiman hyväksikäyttö aiotaan torjua.
 Lue myös:
 Analyysi: Antti Rinteen hallituksen riemun päivät haihtuvat nopeasti
 Näin hallitusohjelma on otettu vastaan: Enteilee konkurssia, on hiekalle rakennettu huvila – toisaalta auttaa Suomen yli laskusuhdanteen
 Yle seurasi hetki hetkeltä: Puolueet valitsevat ministerinsä alkuviikosta – Haavisto todennäköinen ulkoministeri ja Andersson opetusministeri, Sipilä jää ulos hallituksesta

Näin Antti Rinteen hallitus muuttaa Suomen maahanmuuttopolitiikkaa – katso 10 linjausta tuleville vuosille


Summary: Vertaistukiryhmässä toista ymmärtää puolestakin sanasta. Muualla sanat voivat jäädä vähiin.

Huumenuorten vanhemmat kokevat usein jäävänsä yksin syyllisyyden, pelon ja neuvottomuuden kanssa. Jo vertaistuki auttaa, sillä tilanne pidetään usein salassa tuttavilta.
 – Se pelko. Olin yksin sen kanssa, kuvaa  Alina , jonka poika on nyt 17-vuotias huumeiden käyttäjä.
 Alina sekä omat tarinansa kertovat  Mia  ja  Irma  eivät esiinny jutussa omilla nimillään, koska eivät halua, että heidän lapsensa tunnistetaan.
 Irti Huumeista ry:llä on 23 vertaistukiryhmää eri puolilla maata. Läheistoiminta on kuulunut yhdistyksen repertuaariin alusta asti, mutta ryhmien määrä on kasvanut viime vuosina.
 – Tarve on isompi kuin mihin pystymme vastaamaan. Laissa sanotaan, että päihdepalvelut pitäisi järjestää sekä käyttäjien että läheisten tarpeisiin. Saamme läheisiltä paljon palautetta, ettei näin ole, sanoo toiminnanjohtaja  Mirka Vainikka.
 Nuorten huumeiden käyttö on lisääntynyt viime aikoina reippaasti monessa pienessäkin kaupungissa. Kokkolassa tähän on tartuttu aloittamalla alueen ensimmäinen vertaistukiryhmä huumeita käyttävien nuorten vanhemmille. Lastensuojelu ostaa palvelun Avominneltä.
 Äidit kokevat, että nuoret saavat kyllä tukea, mutta läheiset jäävät paitsioon.
 – Luulen, että en olisi joutunut näin huonoon kuntoon, jos tällainen ryhmä olisi ollut alusta asti, Alina sanoo.
 Sari Vähäsarja / Yle
 Miantytär alkoi käyttää päihteitä 15-vuotiaana. Kokeilut alkoivat alkoholilla ja olivat heti rajuja. Tyttöä on haettu sairaalasta ja putkasta ja tuotu ambulanssilla kotiin. Silti kannabikseen siirtyminen tuli yllätyksenä – kannabista tyttö alkoi käyttää sijoituksessa ollessaan.
 Lastensuojelu tuli mukaan kuvioon jo alkuvaiheessa, ja tukea on saatu, mutta se ei ole auttanut. Aiempia sijoituksia on takana kaksi, nyt 17-vuotias tyttö asuu nuorisokodissa.
 – Elämä on pyörinyt tämän ympärillä siitä asti. Jatkuvasti tuntuu kuin kävelisi nuoralla, sanoo Mia.
 Kaksi nuorempaa sisarusta on joutunut näkemään paljon, ja heidän elämästään on karsiutunut asioita: viime hetkellä peruttuja yökyliä ja arkisia menoja.
 – Sitä ei huomaakaan, miten elämä ajautuu lapsen päihteiden käytön ympärille. Alkaa perua omia menojaan, sillä viikonloppuisin pitää olla valmiudessa ja päivystää. Elämästä katoaa ilo, ei jaksakaan enää lähteä mihinkään.
 Sillä rakkaus päihteitä käyttävään nuoreen löytyy aina jostain. Samoin toivo, kun nuorella on paha olla ja hän katuu. Toivo kestää seuraavaan kertaan asti.
 Mia tuntee helpotustakin siitä, että nuori asuu muualla. Muu perhe on saanut palautettua osittain omaa elämäänsä, irrottauduttua päihdeongelman ympärillä elämisestä.
 Tyttö itse ei koe, että hänellä olisi ongelma. Pian hän on täysi-ikäinen ja äidin vahvin tunne on pelko. Äidit ovat puntaroineet monenlaista toiselle paikkakunnalle muutosta siteiden katkaisemiseen.
 Mian on kuitenkin vaikea kuvitella, etteikö hän olisi mukana tyttären elämässä joka tapauksessa.
 Koko ajan pelottaa. Se kuluttaa omia voimavaroja, se huolissaan olo.  "Alina"
 Irman tytön alkoholikokeilut alkoivat 13 – 14 -vuotiaana. Ensimmäisenä havahdutti poliisi, joka toi nuoren kotiin. Alussa kuvioon kuului myös viiltelyä.
 Karkureissut tulivat osaksi perheen arkea. Tytärtä etsittiin kuin neulaa heinäsuovasta. Mukana pelko, jännitys, ahdistus.
 – Löytyykö tyttö elossa vai joutuuko tällä kertaa oikeasti ostamaan arkun? Sitä paineen suuruutta ei osaa kuvata. Tämä on painajainen, joka tulee todeksi. Yleensä painajaisesta herää, mutta tästä ei. Tätä ei osaisi kuvitella, jos ei itse eläisi sitä.
 Yläkoulussa tytär alkoi käyttää pillereitä, mutta silti siirtyminen kannabikseen pääsi yllättämään vanhemmat. Käyttö ryöstäytyi salaa, perhekodissakaan sitä ei huomattu, kunnes ongelma rävähti silmille. Sekakäyttö on edennyt, ja hatkareissujen jälkeen seula on paljastanut kannabiksen lisäksi useimmiten bentson ja amfetamiinin käytön.
 Tytär on ollut sijoitettuna 14-vuotiaasta asti, nyt hän on laitoksessa ja käy myös päihdehoidossa. Äidin mukaan hän vaikuttaa motivoituneelta hoitoon.
 Löytyykö tyttö elossa vai joutuuko tällä kertaa oikeasti ostamaan arkun? Sitä paineen suuruutta ei osaa kuvata.  "Irma"
 Epäilys on silti koko ajan läsnä. Valhetta on tullut niin paljon, että Irman on vaikea löytää luottamusta. Sisäinen taistelu syö voimia. Irma on oppinut varovaiseksi:
 – En kehu, että menee hyvin, koska voi olla, että kohta ei mene.
 Vanhemmat ovat pohtineet realistisesti vaihtoehtoja: tytär voi 18-vuotiaana olla päihteetön, kuten vanhempi sisaruksensa on ollut koko ikänsä. Mutta sitäkin on pitänyt miettiä, mitä tehdä, jos kaikki romahtaakin.
 – Olen joskus pontevasti sanonut, että minähän rupean elämään omaa elämää! sanoo Irma.
 – Mutta toivossa tässä eletään, hän sanoo. Pienemmällä äänellä.
 Päihde- ja läheisohjaaja Virpi Karhu Avominnesta vetää alueen ensimmäistä huumenuorten vertaistukiryhmää. Sari Vähäsarja / Yle
 Päihde- ja läheisohjaaja  Virpi Karhu  Avominnesta sanoo, että läheiset kokevat samoja tunteita kuin päihderiippuvaisetkin, mutta eri vaiheessa. Pelko, häpeä ja ahdistus kuuluvat morkkikseen ja krapulaan. Läheinen taas elää niitä silloin, kun ei tavoita nuorta tai tiedä, mikä tätä vaivaa.
 Läheisten onkin tärkeä löytää omat tunteet, kun on elänyt pitkään nuoren tunteissa ja saattanut lakata näkemästä, kuka oikein itse onkaan. Vastatunteina tulee katkeruutta, pettymystä, surua, vihaa ja häpeää. Sitä sekamelskaa ryhdytään selvittämään, jotta läheisen oma elämä pääsisi taas aukeamaan.
 Riippuvuussairaudet koskettavat aina laajempaa piiriä ja kaikki joutuvat ottamaan tunteillaan kantaa. Silloin yleensä ymmärretään alkaa hoitaa myös itseä.
 – Ei se helppoa ole, se on haastavaa. Ei äitiys tai isyys mihinkään häviä. Lapsia ei voi vaihtaa, sanoo Karhu.
 Koko ajan pelottaa. Se kuluttaa omia voimavaroja, se huolissaan olo.  "Alina"
 Alina sai ensimmäisen yhteydenoton koulusta. Pojan oli kuultu kyselevän, mistä saisi huumeita. Pian karkureissun jälkeen nuoren verestä löytyi jo jäämiä aineista.
 Pitkät karkumatkat jatkuivat ja aineiden kirjo kasvoi: kannabiksen jälkeen tulivat lääkkeet, sitten amfetamiini, muuntohuumeet ja lopuksi suonensisäiset.
 Äidin arkea ovat sävyttäneet jännitys ja paine: mitä seuraavaksi tapahtuu. Poika oli välillä myös väkivaltainen äitiään kohtaan.
 – Se pelko. Olin yksin sen kanssa. Ja tietysti pelko oli myös siitä, pysyykö poika hengissä.
 Poika on ollut monta kertaa sijoitettuna viime vuosien aikana, nyt hän on 17 ja huostaanotettuna.
 Alinalla on hätä. Aikaa on vähän. Mitä sitten, kun poika on täysi-ikäinen? Ongelmat ehtivät venyä niin pitkään. Ehtiikö tässä ajassa enää korjata tilannetta? Mieltä painaa myös tilanteen ristiriita, sillä fiksun pojan rahkeet riittäisivät vaikka mihin.
 – Toivon, että vuodessa tulisi järkeä päähän. Koko ajan pelottaa. Se kuluttaa omia voimavaroja, se huolissaan olo.
 Ei äitiys tai isyys mihinkään häviä. Lapsia ei voi vaihtaa.  Päihde- ja läheisohjaaja Virpi Karhu, Avominne
 Mian koko perheelle luvattiin alussa tukea, mutta käytännössä sitä ei tullut. Päihdenuorelle tukea on tarjottu kyllä paljon, mutta muuta ei ole osannut edes toivoa.
 – Ei ole tullut paljon itseä ajateltua.
 Kenelle tahansa aiheesta ei voi puhua. "Pistäkää tiukemmat rajat" -neuvot alkavat nopeasti tympiä. Riippuvuus löytää konstit, ja nuori voi tulla kotiin sovittuun aikaan. Onhan sitä ennen ehtinyt päiväkännit.
 Syyllisyys on tuttu tunne kaikille kolmelle äidille, vaikka heitä on yritetty siitä vapauttaa. Niin ammattilaiset kuin joskus nuori itsekin on sanonut, ettei kyse ole siitä, mitä vanhemmat ovat tehneet.
 – Itsehän minä tätä teen, sanoi Irman tytär.
 Naiset ovat jaksaneet kuka mitenkin. Osan parisuhde kesti, toisten ei. Luottoystäville on voinut puhua, mutta esimerkiksi työpaikan kahvipöytäkeskusteluissa huumenuoren vanhempi on usein sivussa.
 – Kun toiset puhuvat omista nuoristaan, tulee ulkopuolisuuden tunne. Ei voi kehua omaansa. Eikä voi sanoa, että hänelle kuuluu todella huonoa.
 Irma on purkanut oloaan lapioimalla soraa tai lähtemällä lenkille. Ollut sairaslomilla, käynyt työterveyspsykologilla ja aloittanut psykoterapian.
 Myös Alina käy psykoterapiassa masennuttuaan vakavasti. Aluksi auttoi jo se, että sai jutella perhetyöntekijän kanssa. Lopulta Alina ymmärsi, että tarvitsee saman kokeneiden puheseuraa: sen näkemistä, ettei ole yksin ja ainoa.
 – Täällä ei tarvi selitellä. Toiset ymmärtävät jo puolesta sanasta. Monesti ajattelee, että ihan kuin hän puhuisi mun suullani, sanoo Alina.
 Päihdesairaudesta kärsivän läheisiä yhdistävät samat tunteet. Sari Vähäsarja / Yle
 Läheiset tarvitsevat myös tietoa, jo pelkästään päihdesairaudesta. Asiantuntijuus on avuksi, sillä vanhempi voi tehdä päätöksiä rakkaudesta ja säälistä: kuten purkaa sijoituksen liian pian.
 Vaikka vertaistuki on tärkeää, alussa tarvitaan ohjausta, sanovat Mia, Irma ja Alina. Vetäjä, joka tietää, mistä puhutaan.
 – Ehdottomasti tällainen ryhmä pitäisi olla tarjolla heti. Luulen, että en olisi joutunut näin huonoon kuntoon, jos olisi ollut, sanoo Alina.
 Mia tunsi alussa vihaa, joka kohdistui esimerkiksi omaan mieheen ja lastensuojeluun. Jos tunteita olisi saanut purettua, ehkä asiat olisivat menneet toisin, hän pohtii nyt.
 – Terve järki tuntui välillä kadonneen. Jo nyt olen saanut uudenlaista varmuutta, sanoo Mia.
 Ryhmässä pystyy myös katsomaan asioita vähän kauempaa. Kaikki käyvät läpi samoja asioita, mutta erilaisina persoonina ja eri vaiheessa.
 – Ahaa-elämyksiä tulee jatkuvasti, sanoo Irma.
 Irti Huumeista ry:n ryhmiä ohjaavat koulutetut vapaaehtoiset ohjaajat, joille on tarvittaessa tarjolla ammatillista tukea.
 Osa läheisistä on käynyt ryhmissä pitkään, osa taas tulee ja menee sen mukaan, miten huumearki vaihtelee. Toiminnanjohtaja Mirka Vainikka muistuttaakin, että kyseessä on pitkäaikaissairaus, jonka kanssa läheisillä riittää työstettävää.
 Kysely on osoittanut, että läheiset kärsivät samanlaisista ongelmista kuin käyttäjät: esimerkiksi ahdistuksesta, masennuksesta ja ruokahaluttomuudesta.
 He tarvitsevat myös tietoa, mutta Vainikan mukaan on pohdittava, kuinka paljon vertaistuessa kannattaa keskittyä sairauteen ja kuinka paljon läheisen omaan tilanteeseen.
 Huumenuoren äiti toivoo sellaista, mitä moni muu vanhempi pitää itsestäänselvänä. Että voisi murehtia tavallisia murheita, kuten sitä, että nuori lentää pesästä.
 – Olisin onnellinen, jos minulla olisi tavallinen elämä.

"Tämä on painajainen, joka tulee todeksi" – huumenuorten vanhemmat jäävät usein yksin tunteidensa kanssa, ja siksi tarvitaan vertaistukea


Summary: Suomikin on allekirjoittanut niin kutsutun Rooman julistuksen, jonka mukaan Sudania tuetaan rahallisesti, jotta maa pysäyttäisi ihmissalakuljetuksen Sudanin läpi.

Maanantai oli synkkä päivä Sudanin pääkaupungissa Khartumissa. Useita ihmisiä kuoli ja yli sata loukkaantui, kun armeija sai tarpeekseen pari kuukautta jatkuneista mielenosoituksista puolustusministeriön ulkopuolella.
 Luotien ampumisesta syytetään Sudanin pelättyjä puolisotilaallisia joukkoja, Rapid Support Forces, RSF.
 Joukot perusti entinen presidentti  Omar al-Bashir  suojellakseen itseään, mutta lopulta ne kääntyivät häntä vastaan.
 Bashir joutui eroamaan huhtikuun 11. päivä, ja nyt maata johtavan armeijan ylimenoneuvoston varapäällikkönä, eli Sudanin kakkosmiehenä, toimii RSF:n komentaja  Mohamed "Hemeti" Hamdan Dagalo .
 RSF:ää tunnetaan ehkä paremmin nimellä Janjaweed. Sillä on juurensa Darfurin konfliktissa, jossa se murhasi silmittömästi ja oli vastuussa monesta verilöylystä. Omar al-Bashiria vastaan onkin nostettu syyte kansainvälisessä rikostuomioistuimessa ICC:ssä rikoksista ihmisyyttä vastaan Darfurissa.
 RSF:n eli pahamaineisen Janjaweedin joukkoja Khartumissa tänään. Marwan Ali /EPA
 Sudanin mielenosoitukset ovat jatkuneet joulukuusta asti. Ne juontavat juurensa taloudellisesta ahdingosta, johon maa on joutunut al-Bashirin takia. Koska maa löytyy Yhdysvaltojen laatimalta terrorismia tukevien maiden listalta, ulkomaiset sijoittajat ovat kaikonneet.
 Armeijan neuvosto on kuitenkin  kieltänyt yrittäneensä hajottaa mielenosoituksia, ja kertoi vain iskeneensä tiettyyn paikkaan, jossa oli ihmisiä, jotka ovat vaaraksi kansalliselle turvallisuudelle.
 Hyökkäyksen lopputuloksena keskustelut armeijaneuvoston sekä siviilihallintoa vaativan ammattiliittojen kattojärjestön välillä ovat kuitenkin kariutuneet.
 Valta on nyt armeijalla.
 Miten EU liittyy tähän?
 Jo ennen vuotta 2015, jolloin Eurooppaan tunnetusti tuli ennätysmäärä turvapaikanhakijoita ja siirtolaisia, EU oli huolestunut rajoistaan.
 Loppuvuodesta 2014 EU aloitti  Khartumin prosessin , jonka päämääränä oli pysäyttää siirtolaisia Afrikan sarven maista sekä Sudanista. Sudan on pitkään ollut yksi tärkeimmistä siirtolaisten keskuksista. Se on sekä lähtömaa, määränpää että läpikulkumaa siirtolaisille etenkin Eritreasta, Etiopiasta ja Somaliasta.
 Khartumin prosessissa EU julistaa haluavansa päästä kiinni siirtolaisuuden juurisyihin ja pyrkivänsä aina toimimaan ihmisoikeuksia kunnioittaen. 37 EU:n ja Afrikan maata – mukaan lukien Suomi – allekirjoitti niin kutsutun Rooman julistuksen, Khartumin prosessin sopimuksen.
 Kriitikot sanovat, että EU käytännössä ulkoistaa rajavalvontansa maille, joiden ihmisoikeustilanne on vähintäänkin kyseenalainen.
 Sudanissa yhteistyökumppani oli huhtikuuhun asti Omar al-Bashir, jota siis syytetään rikoksista ihmisyyttä vastaan. Tammikuussa prosessin kiertävä puheenjohtajuus siirtyi Eritrealle ja presidentti  Isaias Afwerkille,  jonka julma hallinto on ajanut kymmenesosan maan asukkaista pakoon.
 Sudanille miljoonia siirtolaisten pysäyttämiseksi
 EU on maksanut satoja miljoonia Sudanille, jotta se pitäisi ihmisiä rajojensa sisäpuolella.
 Omar al-Bashir pani omat puolisotilaalliset joukkonsa asialle. RSF lähetettiin  partioimaan Libyan ja Eritrean rajoja . Ja se toimii – alueelta tulevien siirtolaisten  määrä on Euroopassa laskenut  huomattavasti viime vuosina.
 Mutta EU:n toimet ovat moraalisesti kyseenalaistettavissa, sanovat  ihmisoikeusasiantuntijat . Juurisyyt siirtolaisuuteen eivät ole kadonneet minnekään, osoittaa myös armeijan maanantainen väkivalta Khartumin kaduilla.
 Ihmiset lähtevät pakoon sotaa, vainoja ja köyhyyttä, eikä rajavalvonta lopeta niitä.
 Jo loppuvuodesta 2017 julkaistiin  raportti,  joka kritisoi voimakkaasti Khartumin prosessia.
 Opposition mielenosoittajia Khartumissa 22. toukokuuta. Amel Pain / EPA
 Raportin ovat laatineet pakolaisjärjestö  International Refugee Rights Initiative  (IRRI), naisasiajärjestö  The Strategic Initiative for Women in the Horn of Africa  (SIHA), sekä Lontoon yliopiston ihmisoikeuskeskus.
 Raportti kritisoi EU:n mallia antaa tukea muun muassa Sudanille, joka kiitoksena vartioi rajojaan voimalla. Kun keskitytään laittomuuteen eikä poliittiseen kontekstiin, siirtolaisten matkasta tulee yhä vaarallisempi. EU ja Afrikan sarven maat ovat itse asiassa pahentaneet niitä ongelmia, joita he yrittävät ratkaista, raportti toteaa.
 Sudanin toimet kyseenalaistetaan
 RSF:ää ja Sudanin salaista poliisia syytetään siirtolaisten kiduttamisesta. He pidättävät ja lähettävät ihmisiä takaisin muun muassa Eritreaan, vaikka monia siellä odottaa lisää kidutusta ja vankeutta.
 Vaikka EU ei rahoita suoraan RSF:ää, unioni on Khartumin prosessin kautta maksanut Sudanille yli 200 miljoonaa euroa eri yhteistyöjärjestöjen kautta.
 – Maan turvallisuusjoukot hyötyvät suoraan EU:n siirtolaisrahastosta, sanoo  Ahmed Hussain Adam  the Guardian -lehden  haastattelussa . Adam on tunnettu asianajaja ja neuvottelija Darfurin rauhanprosessissa.
 Sudanilaisessa mediassa raportoidaan aika ajoin ihmissalakuljettajien ja RSF:n välisistä tulitaisteluista.
 New York Timesin  haastattelemat ihmissalakuljettajat puolestaan kertovat, että RSF tekee yhteistyötä heidän kanssaan Libyan rajalla, ja saa osan rahoista.
 Samasta artikkelista selviää, että Khartumissa sijaitseva EU:n alueellinen komentokeskus on riippuvainen rajoja vartioivan salaisen poliisin tiedustelutyöstä.
 Vaikka Omar al-Bashir ei ole enää presidentti, armeijan ylimenoneuvoston jäsenistä suurin osa on vanhoja al-Bashirin liittolaisia ja ystäviä. Sudan ei ole vain läpimenomaa pakolaisille ja siirtolaisille, vaan sen omat pitkäaikaiset sisäiset konfliktit ajavat ihmisiä liikkeelle.
 “EU:n veronmaksajien tulisi tietää, että heidän rahansa rahoittaa RSF:ää, joka on syyllistynyt kansanmurhaan, sotarikoksiin ja rikoksiin ihmisyyttä vastaan, ja joka on pidättänyt ja joskus tappanut pakolaisia”, kirjoittaa sudanilainen lakimies Mon’im Omer toukokuussa  the Africa Report -lehdessä.
 Lue lisää:
 Sudaninin mielenosoituksissa jo 30 kuollutta – armeija hajotti kauan jatkuneen mielenosoituksen väkivalloin
 Sudanin entistä presidenttiä syytetään rahanpesusta ja terrorismin rahoittamisesta
 Yle Sudanissa: Naisille presidentin ero ei riitä – seuraavaksi he haluavat murskata miesten ylivallan

Sudanissa rauhanomaisia mielenosoittajia ampuneet joukot saavat epäsuorasti rahoitusta EU:lta


Summary: Päihdyttävän aineen on havaittu vaikuttavan muun muassa sikiön hermostokehitykseen, mutta moni odottaja hakee aineesta apua  raskauspahoinvoinnin ehkäisyyn ja stressiin.

Yhdysvalloissa raskaana olevien naisten kannabiksen käyttö on yleistynyt, kertoi   Medical News Today -sivusto  tammikuussa. Useat naiset käyttävät ainetta raskauspahoinvoinnin helpottamiseen.
 Amerikkalaisyliopiston tutkimus  kartoitti Kaliforniassa vuosina 2009–2016 kannabiksen käytöstä raportoineita tai positiivisen tuloksen testissä antaneita raskaana olevia naisia. Heidän prosenttiosuutensa liki tuplaantui neljästä seitsemään. Tutkijat olettavat luvun olevan todellisuudessa vieläkin korkeampi.
 Kalifornian osavaltio  on laillistanut kannabiksen  viihdekäytön viime vuoden alussa.
 – Olisin voinut valita lääkkeet ja päätyä lopulta sairaalaan, mutta valitsin kannabiksen, kertoo eräs ahdistuksesta kärsinyt ja raskaana ollessaan kannabista käyttänyt armeijan veteraani  Vox-sivustolle .
 Esimerkiksi vuoden 2013 julkaistun Yhdysvaltain terveysviraston mukaan kannabiksen käyttö aiheutti sikiölle yli kaksi kertaa suuremman riskin kuolla kohtuun. Vuonna 2017 julkaistun  artikkelin  mukaan kannabis altistaa sikiön alikasvulle, ennenaikaisille synnytykselle ja lapsen myöhemmille hermosto-ongelmille.
 Yhteensä 32 osavaltiossa kannabiksen käyttö lääkkeenä on sallittua, 10 osavaltiossa ja Yhdysvaltojen pääkaupungissa viihdekäyttö on sallittua.
 Tutkimusta ei tarpeeksi
 Lääkärit ovat viime vuonna alkaneet lisääntyvästi varoitella useissa kannabiksen olevan edelleen sopimatonta odottaville naisille.
 – Naisille tulisi kertoa siitä, että ei ole hyvä idea käyttää kannabista raskauden aikana, sanoo asiasta kirjoittanut Stanfordin tutkija  Seth Ammerman   Los Angeles Times  -lehdelle. Myöskään aineen käyttöä imettämisen aikana ei suositella.
 Ammerman oli mukana ryhmässä, joka viime elokuussa julkaisi raportin, jossa kannabiksen todettiin vaikuttavan lapsen kasvuun sikiöaikana sekä myöhempään kehitykseen.
 Ilmeisesti kannabiksen käytöstä raskauden ja imetyksen aikana liikkuu ristiriitaista tietoa tai siihen vaikuttaa sallivammaksi muuttunut yleinen suhtautuminen kannabikseen.
 Yhdysvaltain kansallinen huumeiden väärinkäyttöä tutkiva laitos National Institute on Drug Abuse (NIDA)  on myöntänyt , että kannabiksen haitoista raskauksen ja imetyksen aikana ei ole riittävästi tietoa. Lisätietoa kaivataan myös raskaana olevien käyttäjien määristä.
 Medical News Todayn mukaan aineen tutkiminen raskauden aikana on hankala asia. Esimerkiksi olisi epäeettistä tehdä tutkimusta altistamalla raskaana olevia ja kehittyviä sikiöitä kannabikselle.
 Viraston mukaan viitteitä on siitä, että noin 20 prosenttia 24-vuotiaista ja sitä nuoremmista naisista on käyttänyt kannabista raskaana ollessaan.
 Suomi painottaa haittoja
 Suomen sosiaali- ja terveysministeriön alainen Terveyden ja hyvinvoinninlaitos mainitsee kannabiksen käytöstä raskauden aikana pelkästään aineen haittavaikutuksista. Kannabiksen käyttö ja hallussapito on rangaistavaa Suomessa.
 THL:n mukaan kannabinoidit läpäisevät istukan ja kertyvät sikiöön. Lisäksi on viitteitä siitä, että kannabista käyttäneiden äitien lasten syntymäpaino ja -pituus sekä pään ympärysmitta ovat normaalia alhaisemmat.
 Myös raskauden ensimmäisen kolmanneksen aikana kannabista käyttäneiden äitien lapset ovat olleet koulumenestykseltään kontrolliryhmiä heikompia, joskin erot kannabista käyttämättömien äitien lapsiin verrattuna kaventuvat myöhemmällä iällä.
 Raskauden aikainen kannabiksen käyttö lisää myös joidenkin lapsuusajan syöpien kehittymisen riskiä, kertoo THL.
 Esimerkiksi  Helsingin Uudenmaan Sairaanhoitopiirin  sivuilla todetaan, että kannabiksen käyttö lisää tupakoinnin tavoin selvästi sikiökuoleman riskiä. HUSin alla toimii Naistenklinikka eli Helsingin yliopistollisen keskussairaalan naistentauteja ja synnytyksiä hoitava sairaala.
 Vau.fi-sivusto  kertoi vuonna 2016, että myös Suomessa osa odottavista äideistä on lääkinnyt raskauspahoinvointia kannabista polttamalla.
 Ylen tänä keväänä tekemän kyselyn mukaan eduskuntapuolueista vain vihreät lieventäisi kantaa niin, että käyttö ei olisi enää rangaistavaa. Tällä hetkellä 42 prosenttia suomalaisista ajattelee, ettei kannabiksen käyttämisestä pitäisi rangaista.
 THL:n mukaan  suomalaisten kannabis-kokeilut  ovat lisääntyneet viime vuosina eniten verrattuna muihin huume-kokeiluihin.
 Lue myös:
 Vihreä aalto etenee maailmalla, mutta milloin kannabis laillistetaan Suomessa? Näin vastaavat puolueet
 Jo joka neljäs suomalainen on käyttänyt huumeita – Näin päihdeasenteet ovat vuosien varrella muuttuneet
 Luxemburg aikoo laillistaa kannabiksen ensimmäisenä EU-maana
 Kannabisosakkeet ovat saaneet kansainväliset sijoittajat ekstaasiin, mutta kestääkö huuma?
 Toisena maana maailmassa: Kanada laillisti kannabiksen kaiken käytön

Yhdysvalloissa raskaana oleville jaetaan ristiriitaista tietoa – kannabista käytetään yhä enenevässä määrin raskauspahoinvointiin


Summary: Kaksi yläkoululaista oppilasta valmistaa puukkoja kansainväliseen veitsinäyttelyyn, joka järjestetään marraskuussa Belgiassa.

Valokuva kahden yläkoululaisen tekemästä puukosta somessa poiki tekijöilleen mielenkiintoisen reissun vuoden loppupuolelle.
 Keiteleläisten kahdeksasluokkalaisten tekemät puukot pääsevät esille Belgian Gemblouxissa järjestettävään kansainväliseen veitsinäyttelyyn marraskuussa.
 Opettajana viime lukukaudella oli alan huippuammattilainen, paikallinen puukkoseppämestari  Pekka Tuominen , joka työskenteli teknisen työn opettajan viransijaisena.
 Hän laittoi keväällä kahden oppilaan puukoista kuvan sosiaaliseen mediaan. Sen sattui näkemään belgialainen veitsentekijä, joka ihastui  Lenni Jäntin  ja  Riku Matilaisen  työn jälkeen niin paljon, että kutsui Jäntin ja Matilaisen mukaan näyttelyyn.
 – Puukkojen yksinkertaisuus ja konstailemattomuus herättivät huomiota, Tuominen kertoo.
 Jäntin ja Matilaisen valmiiden puukkojen kahva on visakoivua. Hela on tehty tinasta. Työläin vaihe oli kahdesta nahan suikaleesta pyöritetty tupen remmi. Sen sijaan terän taonta ja kahvan tekeminen olivat mukavia työvaiheita. Marianne Mattila / Yle
 Ennen marraskuista matkaa Jäntti ja Matilainen tekevät kumpikin näyttelyyn kolme puukkoa. Osa puukoista myydään, osa on paikalla puhtaasti näyttelyesineenä.
 Pojat ovat tyytyväisiä tulevaan Belgian-reissuun.
 – Aika yllättävää oli, että päästiin sinne. Mukava, että tästä kasvoi niin iso juttu, Matilainen toteaa.
 Sekä Jäntti että Matilainen käyttävät puukkoa, mutta itse tehdyt puukot ovat olleet vielä hyllyllä.
 – En ole raaskinut vielä testata sitä, Jäntti kertoo.
 Veitsinäyttelyyn lähteviin puukkoihin valmistui kevään aikana terät. Puukon tekeminen aloitetaan aina terästä. Sen jälkeen tehdään kahva ja viimeisenä puukkoon sopiva tuppi. Marianne Mattila / Yle
 Suomalainen puukko kiinnostaa veitsentekijöitä
 Suomalainen puukko on puhdaslinjainen käyttöesine. Siinä ei ole ylimääräistä krumeluuria.
 – Peruspuukkoa arvostetaan yhä enemmän, Tuominen kertoo.
 Puukkoja tehdään joka puolella maailmaa, koska sitä voi käyttää oikeasti. Puukko ei ole pelkkä koriste-esine.
 – Eri maiden perinneveitset voivat olla hyvin monimutkaisia ja silloin ne ovat oikeastaan koriste-esineitä, Tuominen kertoo
 Puukkoa kutsutaan aina puukoksi. Esimerkiksi englanniksi se on puukko knife.
 Pekka Tuominen ei muista, että koskaan aikaisemmin veitsinäyttelyssä olisi ollut esillä yläkouluikäisten tekemät ensimmäiset puukot. Marianne Mattila / Yle
 Belgialaiset kustantavat poikien reissun
 Gemblouxin näyttelyn järjestää  Belgian veitsentekijöiden yhdistys .
 Tekijöitä tulee kymmenestä eri maasta.
 – Paikalla on pari sataa näytteilleasettajaa, kertoo kerran paikalla ollut Tuominen.
 Yhdistys on päättänyt kustantaa poikien lennot, majoituksen ja pöytäpaikan näyttelyyn.
 Keiteleen kunta tukee matkaa kustantamalla kahden opettajan lennot.
 Marraskuussa nelikkoa odottaa neljän päivän reissu.
 – Onhan tämä onnellinen ja erilainen tarina, Tuominen toteaa hymyillen.
 Puukkojen tekoa jatketaan vielä syksyllä Pekka Tuomisen ohjauksessa. Belgiaan lähtevät Lenni Jäntti ja Riku Matilainen istuvat vastakkain edessä. Samassa käsityökerhossa olivat mukana myös Miska Paananen ja Juri Eevala. Marianne Mattila / Yle

Kansainvälisen veitsinäyttelyn järjestäjä näki yläkoulun tunnilla valmistetut puukot –  kuva poiki pojille kutsut Belgiaan


Summary: Työllisyysasteen tavoite on 75 prosenttia ja 60 000 uutta työpaikkaa. Menolisäykset on sidottu työllisyyden nousuun.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

SDP:n puheenjohtajan  Antti Rinteen  johtaman  hallituksen ohjelma  julkistettiin maanantaina kello 10.30 alkaneessa tiedotustilaisuudessa  Helsingin keskuskirjasto Oodissa.  Ohjelma julkistettiin samaan aikaan  valtioneuvoston sivuilla .
 Hallitusohjelman nimi on  Osallistava ja osaava Suomi, Sosiaalisesti, taloudellisesti ja ekologisesti kestävä yhteiskunta .
 1.  Rinteen mukaan hallituksen päätavoitteet ovat  korkea työllisyysaste, kestävä julkinen talous ,  kestävä ympäristöpolitiikka ,  tuloerojen kaventaminen  sekä  tuottavuuden kasvu . Rinteen mukaan takuumieheksi tarvitaan toimiva hyvinvointivaltio.
 2.   Ministereitä tulee 19 . Ministerisalkut jakautuvat seuraavasti:
 SDP  pääministeri (VNK) eurooppaministeri (VNK), kunta- ja omistajaohjausministerin (YM), kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri (UM), perhe- ja peruspalveluministeri (STM), liikenneministeri (LVM) ja työministeri (TEM).
 Keskusta  tulevat valtiovarainministeri (VM), tiede- ja kulttuuriministeri (OKM), elinkeinoministeri (TEM), puolustusministeri (PLM) sekä maa- ja metsätalousministeri (MMM).
 Vihreät  ulkoministeri (UM), ympäristö- ja ilmastoministeri (YM) ja sisäministeri (SM)
 Vasemmistoliitto  sosiaali- ja terveysministeri (STM) ja opetusministeri (OKM).
 RKP  oikeusministeri (OM) sekä pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeri (OM).
 SDP ja vihreät valitsevat ministerinsä huomenna tiistaina, vasemmistoliitto ja keskusta keskiviikkona.
 Tähän mennessä tiedossa on muutamia nimiä:  Oikeusministeriksi  nousee RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  ja  pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeriksi  kansanedustaja  Thomas Blomqvis t. Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  on todennäköisesti  opetusministeri .  Ulkoministeriksi  on nousemassa vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto .
 Hallitusneuvotteluja vetäneestä, SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinteestä  tulee hyvin todennäköisesti  pääministeri .
 3.  Keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  kertoi seuraavansa eduskunnassa takapenkistä työllisyystavoitteen täyttymistä  eikä lähde ministeriksi.  Vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto  kehui hallitusohjelman olevan  ilmastonmuutoksen torjunnan osalta maailman kunnianhimoisin hallitusohjelma.  Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson iloitsi työttömien aktiivimallin purkamisesta.  RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  kysyi miksei Suomikin pystyisi  nostamaan työllisyysasteen 75 prosenttiin , jos naapurimaissa Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa pystytään siihen?
 4.  Tulevat  18 maakuntaa  hoitavat Rinteen mukaan  vain sote-palveluita sekä palo- ja pelastustointa . Perusterveydenhuollon hoitotakuu tiukentuu,  kiireettömissä tapauksissa   hoitoon  pääsee  viikon sisällä  hoidon tarpeen arvioinnista. Tavoite voidaan ohjelman mukaan saavuttaa  tuhannen yleislääkärin lisäyksellä.  Vanhusten hoivan  hoitajamitoituksen vähimmäistasoksi kirjataan 0,7.
 5. Alle 1000 euroa ansaitseville eläkeläisille  hallitus lupaa  50 euroa  kuukaudessa lisää rahaa puhtaana käteen.
 6. Polttoaineiden verotus kiristyy  ja nostaa bensiiniin ja dieseliin hintaa noin 5 senttiä litralta.
 7. Oppivelvollisuus pitenee 18 ikävuoteen  ja toinen aste eli käytännössä lukiot ja ammattikoulut muuttuvat maksuttomiksi.
 8.  Hallitusohjelmassa on  kaksi nuorisoa  kiinnostavaa kohtaa:  Energiajuomien myynti alle 16-vuotiaille kielletään  ja  kansalaisaloitteen allekirjoittamisen ikäraja lasketaan 15 vuoteen .
 9.  Hallitusohjelman  julkaistamisen jälkeen eduskuntaryhmät kokoontuivat  Espoon Korpilammelle seminaariin, jossa ne  kävivät hallitusohjelmaa läpi , sitouttaakseen myös viiden puolueen kansanedustajat hallitusohjelman taakse.
 10.  Hallitusohjelman mukaan  verotuloja lisättäisiin 730 miljoonalla eurolla , tämä ei kuitenkaan kata kaikkia pysyviä menolisäyksiä.  Lisätukea toivotaan työllisyyden kasvusta . Talousasiantuntijan mukaan hallitusohjelman linjaukset tuovat  lisää rahaa pienituloisille . Sen sijaan keski- ja suurituloisille esitetyt muutokset vaikuttavat todennäköisesti vain vähän.  Valmisteverojen kiristykset tuntuvat  monen kukkarossa.
 Aiheesta lisää:
 Antti Rinteen hallitus lupaa jokaiselle jotakin: Ylen hakukone kertoo, mitkä lupaukset koskevat sinua
 Analyysi: Hallitusohjelma lupaa hoitoonpääsyn viikossa – voiko se olla totta?
 Näin hallitusohjelma on otettu vastaan: Enteilee konkurssia, on hiekalle rakennettu huvila – toisaalta auttaa Suomen yli laskusuhdanteen
 Vaasan keskussairaalalle luvataan hallitusohjelmassa laaja päivystys – "Tämä on keskussairaalan tulevaisuuden päivä"

Rinteen hallitus muuttaa Suomea – katso 10 kohtaa politiikan superpäivästä


Summary: RKP on jo päättänyt ministerinsä: Anna-Maja Henriksson oikeusministeriksi ja Thomas Blomqvist tasa-arvoministeriksi.

Hallitusneuvottelujen vetäjän  Antti Rinteen  (sd.) tulevasta hallituksesta on selvillä käytännössä jo kuusi ministeriä.
 Antti Rinteestä itsestään tulee pääministeri, jos hallitus syntyy.
 Ruotsalainen kansanpuolue on jo nimennyt ministeriehdokkaiksi  Anna-Maja Henrikssonin  oikeusministeriksi ja  Thomas Blomqvistin  pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeriksi.
 Lisäksi muut hallituspuolueiden puheenjohtajat ovat todennäköisesti mukana hallituksessa keskustan  Juha Sipilää  lukuunottamatta.
 Hallituspuoluetta olisi vaikea johtaa hallituksen ulkopuolelta. Kaikkiin tarvittaviin kokouksiin osallistuminen olisi käytännössä hankalaa tai pitäisi ainakin tehdä erityisjärjestelyjä.
 Vihreiden puheenjohtajuuden kesäkuussa jättävä  Pekka Haavisto  on erittäin vahva ehdokas seuraavaksi ulkoministeriksi.
 Puolueen seuraavasta puheenjohtajasta  Maria Ohisalosta  tullee myös ministeri. Ohisalolle ei ilmoittautunut haastajaa, joten vihreät ei järjestänyt jäsenäänestystä puheenjohtajastaan.
 Varma ministeri on myös vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson . Andersson kertoi Ylen haastattelussa olevansa kiinnostunut opetusministerin salkusta.
 Yleensä ministerivalinnoissa vahvoilla ovat puolueiden puheenjohtajien lisäksi varapuheenjohtajat ja eduskuntaryhmien johto.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Antti Rinne johtaa hallitusta – SDP:lle seitsemän ministeriä
 Antti Rinteen pääministeriyden lisäksi puolueen ministerilista voisi näyttää seuraavalta.
 Eurooppaministeriksi on vahvoilla oululainen kansanedustaja  Tytti Tuppurainen . Hän oli viime kaudella EU-politiikkaa käsittelevän suuren valiokunnan toinen varapuheenjohtaja.
 Kuntaministeriksi noussee SDP:n puoluevaltuuston puheenjohtaja ja Antti Rinteen luotettu  Sirpa Paatero . Kotkalainen kansanedustaja on Kuntaliiton hallituksen puheenjohtaja.
 Kehitys- ja yhteistyöministeriksi olisi mahdollinen puolueen varapuheenjohtaja  Ville Skinnari . Lahtelainen kansanedustaja on työskennellyt ulkomailla ja kansainvälinen kauppa on tuttua.
 SDP:n varapuheenjohtaja  Sanna Marin  lienee myös ministeri, ehkäpä liikenne- ja viestintäministeri.
 Mahdollisesti Skinnarin ja Marinin pestit voisivat mennä myös toisinpäin.
 Perhe- ja peruspalveluministeriksi valinta voisi olla porilainen kansanedustaja  Krista Kiuru . Hän johti viime vaalikaudella eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokuntaa.
 Työministeriksi saattaa olla vahvoilla eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman .
 Tuula Haatainen  saattaisi jatkaa eduskunnan varapuhemiehenä.
 SDP päättää ministereistään tiistaina.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 "Annika Saarikko ottaa minkä salkun tahtoo"
 Ylen eri lähteiden puheissa keskustan ministereistä toistuu yksi arvio:  Annika Saarikko  ottaa minkä ministerinsalkun tahtoo, vaikka sanoikin puolueen puheenjohtajuudelle juuri nyt ei.
 Saarikolla on sama tilanne kuin neljä vuotta sitten: silloin hänen esikoisensa oli vielä vauva, nyt toisen lapsen laskettu aika on sama kuin keskustan ylimääräisellä puoluekokouksella.
 Neljä vuotta sitten Saarikon vanhempainvapaa turvattiin järjestetyllä, jossa  Juha Rehula  oli perhe- ja peruspalveluministerinä kaksi ensimmäistä vuotta, Saarikko kaksi viimeistä.
 Sama kaava toistunee nytkin. Vahvin veikkaus on tiede- ja kulttuuriministerin salkku. Lisäksi tarvitaan joku tuuraajaksi.
 Mutta sitten keskustan ministeriveikkaus menee vaikeammaksi. Sipilä kieltäytyy kaikista keskeisistä paikoista ja vetäytyy eduskunnan takariviin kantamaan vastuuta surkeasta vaalituloksesta, kuten hän itse sanoi.
 Valtiovarainministeri arvoituksena keskustan valinnoissa
 Keskustassa on kahta ilmaa siitä, minkälaiset paikat todennäköisille puheenjohtajaehdokkaille pitäisi nyt järjestää.
 Toiset laittaisivat puheenjohtajaehdokkaat mahdollisimman koviin tehtäviin, toisten mielestä esimerkiksi valtiovarainministerin paikan antaminen nyt  Antti Kaikkoselle  merkitsisi hänen puheenjohtajaksi valintansa tukemista. Ratkaisu voisi kääntyä syyskuun puoluekokousäänestyksessä jopa Kaikkosta vastaan.
 Siksi veikkaukset Kaikkosen salkusta vaihtelevat valtiovarainministeristä elinkeinoministeriin ja puolustusministeriin. Elinkeinoministeri ja puolustusministeri voisivat olla tässä vaiheessa jopa todennäköisemmät vaihtoehdot.
 Toinen vaihtoehto valtiovarainministeriksi tai elinkeinoministeriksi voisi olla  Mika Lintilä , elinkeinoministeriksi ehkä myös  Katri Kulmuni .
 Varapuheenjohtaja Katri Kulmuni voisi nousta myös puolustusministeriksi. Toinen vaihtoehto on kansanedustaja  Mikko Savola .
 Kulmuni lienee todennäköinen ministeri, mutta pesti riippuu ministeripaketin kokonaisuudesta.
 Myös arviot maatalousministeristä vaihtelevat. Toisten mielestä  Jari Lepän  pitäisi nyt antaa jatkaa tehtävässä, koska Suomen EU-puheenjohtajuus alkaa jo heinäkuun alussa ja maatalousrahat ovat olennainen neuvottelun kohde.
 Edellinen keskustalainen pääministeri  Matti Vanhanen  siirtynee eduskunnan puhemieheksi. Perusteluna on mainittu muun muassa Vanhasen elokuinen sydänleikkaus, josta toipuminen onnistuu helpommin puhemiehenä kuin ministerinä.
 Toinen mahdollisuus puhemieheksi voisi olla  Anu Vehviläinen .
 Keskusta päättää ministeriehdokkaistaan keskiviikkona.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Vihreiden Pekka Haavisto ulkoministeriksi
 Vihreissä käytännössä varma ulkoministeri on Pekka Haavisto.
 Kesäkuussa puolueen johtoon valittava Maria Ohisalo nousee joko ympäristö- ja ilmastoministeriksi tai vaihtoehtoisesti sisäministeriksi.
 Jos Ohisalo haluaa ympäristöministerin pestin, sisäministeriksi noussee eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Krista Mikkonen .
 Tamperelainen entinen kansanedustaja ja Sitran neuvonantaja ympäristöasioissa työskentelevä  Oras Tynkkynen   pyrkii ilmastoministeriksi . Jos Maria Ohisalo haluaa samaan tehtävään, Tynkkysellä tuskin on menestymisen mahdollisuuksia.
 Vihreät päättää hallitusohjelman hyväksymisestä ja ministeriehdokkaistaan tiistaina.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Vasemmistoliitosta mahdollisesti vain naisia ministereiksi
 On paljon mahdollista, että Vasemmistoliitto esittää vain naisia puolueen ministereiksi.
 Puheenjohtaja Li Andersson haluaa mieluummin opetusministeriksi.
 Koska Andersson on Turusta, vasemmistoliiton tapojen mukaisesti toinen ministeri nimitettäneen Pohjois-Suomesta. Sosiaali- ja terveysministeri lienee  Hanna Sarkkinen .
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 RKP nimesi jo ministeriehdokkaansa
 Ruotsalainen kansanpuolue nimesi jo sunnuntai-iltana ministeriehdokkaansa. Puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson ryhtyy oikeusministeriksi.
 Samaan ministeriöön pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeriksi nimitetään Thomas Blomqvist Raaseporista. Hän on RKP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja.
 Lue lisää:
 Rinteen hallitus muuttaa Suomea – katso 10 kohtaa politiikan superpäivästä
 Oras Tynkkynen haluaa ilmasto- ja ympäristöministeriksi: "Toivoisin, ettei sukupuolta ainakaan nähdä esteeksi"
 Yle seurasi hallitusohjelman julkistuspäivää hetki hetkeltä: Ministeriveikkaukset alkoivat, hallitusneuvottelijat vetäytyivät Korpilammelle

Kuusi varmaa ministeriä ja joukko vahvoja ehdokkaita – Juha Sipilä ei ryhdy ministeriksi eikä eduskunnan puhemieheksi


Summary: Conte lupasi Italian noudattavan EU:n talouskurisääntöjä.

Italian pääministeri  Giuseppe Conte  on  odotetusti uhannut erota  virastaan, elleivät hallituspuolueet La Lega ja Viiden tähden liike lopeta riitelyä ja osoita tukevansa pääministeriä.
 Conte esitti vaatimuksensa hallitusrakennus Palazzo Chigissä Roomassa pitämässään tiedotustilaisuudessa.
 Hän kertoi olevansa halukas toteuttamaan sovittua hallitusohjelmaa, mutta sanoi, ettei pysty siihen ilman hallituspuolueiden tukea.
 – Vaadin puolueilta selvää ja pikaista vastausta, Conte sanoi.
 Conte otti myös kantaa EU:n Italialta vaatimaan budjettikuriin.
 – Budjettimme pitää olla tasapainossa ja Italian tulee noudattaa EU:n sääntöjä niin kauan kuin ne ovat voimassa, hän sanoi.
 Euroopan komissio kysyi viime viikolla Italialta selvitystä siihen, miksi maan julkisen talouden velka nousi viime vuonna. Velan olisi pitänyt sääntöjen puitteissa supistua.
 Lue myös:
 Italian pääministerin pää jälleen vadilla – Contelta tulossa uhkavaatimus julkisesta taloudesta ja omasta jatkosta

Italian pääministeri Conte kovistelee hallituskumppaneitaan: "Eroan jos ette tue minua"


Summary: Lämpenevässä meressä lunnien saaliskalat ovat aiempaa laihempia ja niitä pitää hakea laajemmalta alueelta.

Jopa lähes yhdeksän tuhatta lunnia menetti henkensä tähän saakka selittämättömässä joukkokuolemassa Alaskan vesillä vuoden 2016 lopulla. Washingtonin yliopiston tuoreen tutkimuksen mukaan pääsyynä oli meren lämpeneminen.
 Joukkotuho paljastui, kun Beringinmeressä sijaitsevan St. Paulin saaren rantaan huuhtoutui satoja kuolleita tai kuolemaisillaan olleita lintuja.
 Miltei 80 prosenttia oli töyhtölunneja ja runsas kymmenesosa töyhtökiislasia. Joukossa oli myös isolunneja ja etelänkiisloja.
 Lintujen kunto viittasi siihen, että ne olivat kuolleet nälkään, tutkijat totesivat. Heidän laskujensa mukaan merelle oli jäänyt moninkertainen määrä lunnien ruumiita.
 St. Paul on yksi neljästä Venäjän ja Alaskan välissä sijaitsevasta Pribilofinsaaresta. Niillä pesii yli kaksi miljoonaa merilintua. Ihmisiä saarilla asuu vajaat 500.
 Lokakuussa 2016 asukkailta alkoi tulla yhä useampia ilmoituksia rantaan ajautuneista lunneista tai niiden ruumiista.
 – Oli ilmiselvää, että ympäristössä oli jotakin todella pahoin pielessä, kertoo St. Paulin ympäristönsuojeluviraston johtaja  Lauren Divine   The Atlantic  -lehden haastattelussa.
 Rasvakudos kadonnut, lihakset kuihtuneet
 Divinen ryhmän haravoinnissa St. Paulin rannoilta löytyi seuraavina kuukausina 70 prosenttia enemmän kuolleita lintuja kuin normaalisti vastaavana aikana.
 Yleensä juuri töyhtölunnien ruumiit ovat erityisen harvinainen löytö. Kymmenen edellisen vuoden aikana niitä oli löytynyt vain kuusi.
 Washingtonin yliopiston tutkijat laskivat löytyneiden ruumiiden ja tuulien suuntatietojen perusteella, että töyhtölunneja oli kuollut vuoden 2016 viimeisinä kuukausina vähintään 3 150 ja jopa 8 800.
 Ruumissa ei ollut ulkoisia merkkejä petojen hyökkäyksistä tai sairauksista. Joidenkin mahasta löytyi levien tuottamaa myrkkyä, mutta pitoisuudet eivät olleet läheskään tappavia.
 Linnuilla oli hyvin vähän rasvakudosta, ja lentämiseen tarvitut lihakset olivat kuihtuneet. Linnut eivät olleet saaneet kylliksi ravintoa; ne olivat nälkiintyneet hengiltä, tutkijat päättelivät.
 Taitavan kalastajan saalis on kaikonnut
 Töyhtölunni on erittäin taitava sukelluskalastaja. Sukkulamaisen ruumiinsa ja kaarevien siipiensä ansiosta se suorastaan lentää veden alla pienten kalojen perässä.
 Beringinmeren saaliskalat ovat kuitenkin vähentyneet nopean ilmastonmuutoksen vuoksi. Jääpeitteen katoaminen on hävittänyt hyisen vesikerroksen, jossa on ollut paljon planktonia ja sitä syöviä kaloja.
 Niinpä kalat sekä jäävät laihoiksi että hajaantuvat laajalle. Lintujen on tehtävä paljon normaalia enemmän töitä saadakseen ravinnostaan kylliksi energiaa, selittää  PLOS ONE  -lehdessä ilmestynyttä tutkimusta johtanut professori  Julia Parrish .
 Syksyllä lunneilla on lisäksi aivan erityinen tarve energialle, sillä ne vaihtavat muutamassa viikossa koko vedeltä ja kylmältä suojelevan höyhenpukunsa.
 Luonto on järjestänyt asiat niin, että juuri kesän ja syksyn taitteessa ravintoa on ollut tarjolla paljon. Uuden asun saaneet linnut ovat voineet lentää lokakuuhun mennessä pulskina lämpimämmille vesille.
 Ilmastonmuutoksen takia niin ei enää ole.
 Merilinnuilla jo kolmas kuolonvuosi
 Pohjoisen Tyynenmeren merilintujen joukkotuhot ovat muutoinkin lisääntyneet, kertoo Yhdysvaltain luonnonpuistovirasto  NPS .
 Sen mukaan viime vuosi oli kolmas perättäinen vuosi, jolloin useita lajeja kuoli suuria määriä. Ekosysteemin muutosten vaikutukset ovat kasaantuneet, NPS:n tutkijat toteavat.
 Muutokset ovat olleet niin nopeita, että on erittäin vaikea ennustaa, mitä seuraavaksi tapahtuu, lisää Julia Parrish tv-haastattelussa  CTV-kanavan  sivulla.
 Yhdestä uudesta uhkasta pohjoisen merilinnuille raportoitiin  kansainvälisessä tutkimuksessa  viime vuoden lopulla: ilmastonmuutos ajaa käärmeitä, kettuja ja muita pesiä ryöstäviä eläimiä alueille, joissa linnut ovat aiemmin voineet pesiä rauhassa.
 Tuossa tutkimuksessa tarkasteltiin lähes 240 pesimäalueen havaintoja yli seitsemän vuosikymmenen ajalta kaikkialta maailmasta. Ilmastonmuutoksen vaikutukset havaittiin suurimmiksi arktisilla alueilla.
 Lue myös: Ilmastonmuutos ajaa merien planktonia kohti napa-alueita – kaikki kalat ja merieläimet eivät pysy muutoksessa mukana

Satoja nälkään nääntyneitä lunneja huuhtoutui alaskalaissaaren rantaan – Ilmastonmuutos hävittää lunnien kala-apajat


Summary: Itävaltaan kootaan virkamieshallitusta, jonka tarkoituksena on hallita maata syyskuun vaaleihin asti.

Suomalaissyntyinen  Iris Rauskala  on nimetty Itävallan virkamieshallituksen opetusministeriksi.
 Asiasta kertoo  itävaltalainen Der Standard -sanomalehti .
 Taloustieteilijä Rauskala on toiminut Itävallan opetusministeriön osastopäällikkönä.
 Liittokansleri  Sebastian Kurzin  johtama hallitus  kaatui viime viikolla  epäluottamulauseäänestyksessä. Hänen tilalleen väliaikaiseksi liittokansleriksi nimettiin perustuslakituomioistuimen puheenjohtaja  Brigitte Bierlein .
 Bierleinin johtama hallitus hallitsee Itävaltaa syyskuussa pidettäviin vaaleihin asti.

Suomalaissyntyinen Iris Rauskala nousi Itävallan opetusministeriksi


Summary: Tanskan yleisradion mukaan koko punainen blokki on saamassa hyvän vaalituloksen.

Sosiaalidemokraattinen puolue on ottamassa reilun vaalivoiton Tanskan parlamenttivaaleissa, ennustaa  Tanskan yleisradion teettämä DR:n ovensuukysely .
 Sosiaalidemokraatit ovat saamassa ovensuukyselyn mukaan hieman yli 25 prosenttia äänistä.
 Sosiaalidemokraattien ja koko punaisen blokin vaalivoittoa ennakoitiin vaalien alla. DR:n ovensuukyselyn perusteella näyttää siltä, että punainen blokki on saamassa enemmistön parlamenttiin.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.
 Lisää aiheesta:
 Muuttuuko Tanskan tiukka maahanmuuttopolitiikka vaalien jälkeen? Nämä viisi asiaa kiinnostavat huomisessa vaalituloksessa

Ovensuukysely: Sosiaalidemokraatit voittamassa Tanskan parlamenttivaalit reilusti


Summary: 81-vuotias ampui kotiinsa tunkeutunutta rintaan. Nyt syyttäjä pohtii, oliko kyseessä hätävarjelutilanne.

Hartolassa maaliskuussa tapahtuneen vanhuksen törkeän ryöstön esitutkinta on valmis. Poliisin selvittelyn perusteella molempia osapuolia on syytä epäillä rikoksesta.
 Ryöstöstä epäiltyjen epäillään syyllistyneen törkeään ryöstöön, törkeään kotirauhan rikkomiseen ja ampuma-aserikokseen. Miehet ovat edelleen vangittuina. Myös ryöstön kohteena ollutta vanhusta epäillään tapon yrityksestä.
 Vuonna 1997 syntyneen hartolalaisen ja lahtelaisen miehen epäillään murtautuneen 81-vuotiaan miehen omakotitaloon. Vanhus oli ollut sisällä asunnossaan ja puolustautunut ampumalla kotiinsa tunkeutunutta miestä rintaan.
 Miehet saivat anastettua asunnosta aseen ja patruunoita. Poliisi löysi ne esitutkinnan aikana.
 Lisäksi kaksi hartolalaista vuonna 1999 ja 2000 syntynyttä miestä oli hetken aikaa vangittuna törkeästä ryöstöstä epäiltyinä. Kumpaakaan ei kuitenkaan epäillä törkeästä ryöstöstä, koska eivät olleet rikoskumppaniensa kanssa talossa sisällä.
 Heidät on vapautettu tutkintavankeudesta. Siitä huolimatta 1999 syntynyttä epäillään ampuma-aserikoksesta ja törkeästä varkaudesta. Vuonna 2000 syntynyttä miestä epäillään törkeästä varkaudesta.
 Vanhuksen osalta ratkaisu menee syyttäjälle ja viime kädessä tuomioistuimelle. Seuraavaksi syyttäjä pohtii, onko kyseessä ollut vastuusta vapauttava hätävarjelutilanne.
 Esitutkinta-aineisto on toimitettu Salpausselän syyttäjänvirastoon syyteharkintaan. Käräjäoikeus on määrännyt syytteen nostamisen määräpäiväksi 13. kesäkuuta.

Hartolalan ryöstön esitutkinta päätökseen – myös vanhusta epäillään rikoksesta


Summary: Puita voi myös adoptoida yhden euron kappalehintaan.

Hi and ho, we plant trees. For environment and peace! North and South, East and West.
 Hip ja hei, puita vaan tänään pannaan kasvamaan. Afrikkaan, Eurooppaan, Amerikkaan, Aasiaan.
 Näin kajautti kuorolauluna yli satapäinen joukko nuoria tänään Helsingin kaupungintalolla.
 Tänään päättyi Liperissä ja Helsingissä vietetty maailman koululaisten ilmastokokous (WSSC 2019), johon osallistui 135 oppilasta ja 100 opettajaa kaikista maanosista 70 maasta.
 Kokouksen päätteeksi julkaistiin maailman koulujen ilmastosopimus. Sopimuksessa luvataan istuttaa 100 miljoonaa puun taimea ympäri maailmaa.
 Nuoret koululaiset ympäri maailman kertoivat, että aikovat istuttaa puita, adoptoida niitä ja levittää ilmastonmuutoksen torjunnan sanomaa omissa kotimaissaan.
 Kasvettuaan suureksi näiden puiden olisi tarkoitus sitoa hiilidioksidia kolme miljoonaa tonnia vuoteen 2025 mennessä. Se vastaa esimerkiksi  Finnairin vuosittaisia lentopäästöjä .
 – Istutamme puita kaupunkimme läheiseen laaksoon Chilen ja Bolivian rajalle. Se on nyt aavikkoa, sanoo 17-vuotias chileläinen  Felipe Villablanca .
 Villablanca aikoo myös kiertää ympäri Chileä kertomassa ilmastonmuutoksen torjunnan tärkeydestä ja tarvittavista toimista. Soittaa ja laulaa hän aikoo myös, kuten teki tänään Helsingissä kokousyleisölle. Ennen kotiinpaluuta on aikomus käydä vielä Chilen suurlähettilään pakeilla Helsingissä puhumassa samoista asioista.
 Puidenistutus- ja adoptointisopimuksen on allekirjoittanut jo 370 koulua 50 maasta, Suomesta vasta muutama Joensuun alueen koulu. Puiden istuttamiseen tai adoptoimiseen voi  ilmoittautua mukaan hankkeen kotisivuilla .
 Chileläinen Felipe Villablanca (oik.) soitti kitaraa ja lauloi maailman koululaisten ilmastokokouksen päätöstilaisuudessa. Markku Pitkänen / Yle
 Yhdellä eurolla voi adoptoida yhden puun
 Koululaisten ilmastosopimus tarkoittaa sitä, että koulu voi joko istuttaa puita tai adoptoida muiden istuttamia puita.
 Ne koulut, jotka eivät syystä tai toisesta voi istuttaa puita, adoptoivat puita partnerikoululta. Käytännössä adoptoiva koulu siis maksaa puita istuttavalle koululle puiden istuttamisesta.
 Puita istuttavissa kouluissa istutetaan joka vuosi puoli hehtaaria (50x50 m) puun taimia vuosina 2019–2025. Puut istutetaan paikkoihin, joissa metsää ei ole kaadettu viimeisten 10 vuoden aikana. Näin uuden metsän kasvu turvataan.
 Puita adoptoivissa kouluissa rahat puiden adoptoimiseen kerätään oppilaiden töillä. Oppilaat voivat esimerkiksi auttaa vanhuksia, pestä autoja, kerätä kierrätyspaperia tai työskennellä puutarhassa. Yhdellä eurolla saa yhden puun taimen.
 Puita istutetaan, koska se on kustannustehokkain, helpoin ja mitattavissa oleva tapa poistaa ilamstonmuutosta aiheuttavaa hiilidioksidia ilmakehästä.
 Puiden istuttaminen tehdään yhteistyössä kuntien ja valtioiden kanssa, jotta löydetään sopivat paikat istuttamiseen.
 Kokoukseen osallistuneiden koululaisten on tarkoitus myös vaatia omissa kouluissaan viikottaisia ekologian oppitunteja, joissa opetetaan esimerkiksi mitä hiilen sidonta ja metsäkato tarkoittavat ilmastolle.
 Koululaiset ja opettajat sitoutuivat myös kierrättämään kouluillaan enemmän vähentääkseen päästöjä.
 He aikovat myös kieltäytyä kokonaan kertakäyttömuovin käytöstä tai vähentää sitä, sekä vähentää paljon hiilipäästöjä aiheuttavia ruokia koulujen ruokaloissa. Lisäksi tarkoituksena on kouluttaa koulujen henkilökuntaa ilmastoasioissa.
 "Täällä on saatu paljon aikaan verrattuna aikuisten ilmastokokouksiin"
 Suomen ilmastoneuvottelija  Outi Honkatukia  antoi kaiken tukensa koululaisten aloitteille ja sopimukselle.
 – Mahtavaa nähdä näin paljon energiaa ja innostusta ja konkreettisia toimintasuunnitelmia. Verrattuna siihen, että edellisessä ilmastokokouksessa riitelimme kaksi viikkoa siitä, että hyväksytäänkö IPCC:n 1,5 asteen raportti vai ei, niin täällä on saatu aikaan paljon, Honkatukia sanoi tilaisuudessa.
 Myös EK:n johtava asiantuntija  Mika Tuuliainen  antoi nuorille rohkaisevan viestin.
 – Keep on pushing. We will push it too. (=Jatkakaa vaatimuksianne. Mekin jatkamme.)
 Suomen ilmastoneuvottelija Outi Honkatukia kehui koululaisten olevan paljon aikaansaavampia kuin aikuisten ilmastokokouksissa. Markku Pitkänen / Yle
 Taimien istuttamista harjoiteltiin Pohjois-Karjalassa
 Kokouksen osanottavat eli 135 oppilasta ja 100 opettajaa työskentelivät kokouspäivien aikana yhdessä ja erikseen ilmasto- ja kiertotalousaiheiden parissa Liperissä, Joensuussa ja Helsingissä.
 Ohjelmassa oli ryhmätöitä, työpajoja, luentoja ja tutustumiskäyntejä eri kohteisiin. Oppilaat keskustelivat ja jakoivat tietoa ilmastonmuutoksesta, sen vaikutuksista omissa maissaan ja keinoista ilmastonmuutoksen torjunnassa ja siihen sopeutumisessa.
 Yksi kokouspäivistä omistettiin puiden istuttamiselle.
 Nuoret istuttivat yhtenä kokouspäivänään puun taimia Pohjois-Karjalassa. Korpipaja / ENO Schoolnet
 Kokouksen tarkoituksena oli saada 14–17-vuotiaiden nuorten ääni kuuluviin ilmastoasioissa ja tuoda näkyväksi koulutuksen merkitystä ilmastonmuutoksen haasteiden ratkaisemisessa.
 Puidenistutushankeen ja koululaisten ilmastokokouksen takana on joensuulainen ENO Schoolnet Association, joka on jo 20 vuoden ajan tehnyt ilmastotyötä nuorten parissa, muun muassa istuttamalla puita maailman eri maissa.
 Alakoulun opettajana Enossa Pohjois-Karjalassa toiminut Mika Vanhanen perusti maailmanlaajuisen kestävän kehityksen ENO-verkkokoulun vuonna 2000. Tähän mennessä sen toimintaan on osallistunut jo 10 000 koulua lähes 160 maassa. Markku Pitkänen / Yle
 Presidentti Sauli  Niinistö suojelee  koululaisten ilmastokokousta. Suomalaiset kunnat, yhteisöt ja yritykset, kuten Fazer, Pöyry, Vaisala, Vattenfall ja WWF ovat tukeneet kokousta, esimerkiksi kehitysmaiden koululaisten matkakuluja.
 Lue myös :
 Joanna Chang, Grace Libongani, Otso Välimäki ja Juan Wehinger sanoivat oppineensa toisiltaan paljon koululaisten ilmastokokouksessa. Laura Kosonen / Yle
 Koululaisten ilmastokokoukseen osallistunut taiwanilainen, sambialainen, argentiinalainen ja suomalainen koululainen kertoivat Ylen haastattelussa aiemmin, miten ilmastonmuutos näkyy heidän kotimaissaan: " Eniten minua huolestuttaa ruuan riittävyys" – näin ilmastonmuutos vaikuttaa neljän teini-ikäisen arkeen eri puolilla maailmaa

Maailman koululaisten ilmastokokouksen päätös: 100 miljoonaa puuta ympäri maailmaa istutetaan torjumaan ilmastonmuutosta


Summary: Juomien veronkorotukset lyhytnäköisiä, sanoo Hartwallin toimitusjohtaja

Panimoala suhtautuu penseästi hallitusohjelmaan kirjattuun alkoholiveron ja virvoitusjuomaveron nousuun. Hartwallin toimitusjohtaja  Kalle Järvinen  sanoo, että panimoala on joutunut jälleen maksumiehen asemaan.
 Hallitusohjelmassa on sovittu, että alkoholijuomien verotus nousee 50 miljoonalla ja virvoitusjuomavero 25 miljoonalla eurolla.
 – Korotukset ovat lyhytnäköisiä siinä mielessä, että samaan aikaan kun Viro tiputtaa, meillä nostetaan alkoholiveroa, Järvinen toteaa.
 Myös panimoliitto on ilmaissut huolensa veronkorotuksien ja matkustajatuonnin yhteensovittamisesta.
 Panimoliitosta kerrotaan, että Suomessa esimerkiksi oluen verotus on kaksinkertainen Viroon, yli kahdeksankertainen Latviaan ja Saksaan verrattuna lähes 20-kertainen. Liiton mielestä olutveroa ei yksinkertaisesti voi enää nostaa Suomessa.
 Lue myös:   Hallituksen esitys kieltää energiajuomat nuorilta ihmetyttää juomavalmistajaa: "Populistista ja turhaa"
 Myös Hartwallin toimitusjohtaja jakaa huolen. Hän uskoo, että Baltian veronalennuksien myötä matkustajatuonti voi kasvaa merkittävästi. Se taas johtaa verotulojen laskuun. Hallitusohjelmassa on luvattu seurata tuonnin vaikutusta.
 Hartwallin tuotantoon Lahdessa ei ole veronkorotuksien myötä suunnitteilla ainakaan välittömiä muutoksia.
 – Toki juomien kysyntä kotimaassa vaikuttaa myös tuotantomme volyymiin Lahdessa, Järvinen muotoilee.
 Lähdevettä verotetaan edelleen virvoitusjuomana
 Toimitusjohtaja Kalle Järvinen pitää epäreiluna, että virvoitusjuomaveron piirissä on tuotteita, jotka eivät sinne hänen mukaansa kuulu. Siihen hän olisi toivonut aloittavalta hallitukselta korjausta.
 – On absurdia perustella terveysperusteilla sitä, että esimerkiksi lähdevesi on virvoitusjuomaveron piirissä.
 Järvinen pitää vesien verotusta epäreilu ja kilpailua vääristävä. Hän myös toteaa, ettei sillä ole terveysperustetta.
 Toimitusjohtaja uskoo, että kuluttajat kykenisivät tekemään terveydelle parempia valintoja myös ilman veronkorotuksia.
 Veronkorotuksien mahdollisia vaikutuksia hinnoitteluun Järvinen ei kommentoi.

Panimoala: Alkoholi- ja virvoitusjuomaverojen korotukset osuvat huonoon saumaan


Summary: Saimaan kanavan sulkujen pidentämisestä ei ole vielä tehty päätöstä, mutta tekniset suunnitelmat ovat jo lähes valmiit.

Saimaan kanavan sulkujen pidentämisen suunnittelu on loppusuoralla. Varmuutta sen toteuttamisesta ei vielä kuitenkaan ole.
 Sulkujen pidentäminen on mainittu uudessa hallitusohjelmassa.
 Jos sulkuja pidennettäisiin, pidemmät laivat pystyisivät kulkemaan Saimaan kanavan läpi.
 Väyläviraston sisävesiväyläyksikön päällikkö  Tero Sikiö  kertoo, että suunnitelmassa ollaan suhteellisen viimeistelyvaiheessa eli teknisiä yksityiskohtia käydään läpi.
 Sulut on suunniteltu pidennettäväksi yläporttien puolelta eli yläporttia siirretään 11 metriä ylävirtaan päin.
 – Siihen liittyy monta teknistä yksityiskohtaa työn toteuttamistavasta siihen, minkänäköisiä materaaleja käytetään. Olemme alan urakoitsijoiden kanssa yhdessä todenneet, että tämä on erittäin haastava erikoistyö, jota ei tehdä kovinkaan usein, Sikiö sanoo.
 Saimaan kanavan sulkujen pidentämistä on perusteltu esimerkiksi sillä, että sen avulla sisävesiliikennettä saataisiin lisättyä. Jari Tanskanen / Yle
 Suunnitelmat valmiiksi tänä vuonna
 Saimaan kanavan sulkujen pidentämiseen liittyvien suunnitelmien on tarkoitus valmistua tämän vuoden puolella.
 Sulkujen pidentämisen jälkeen niihin mahtuisi enintään 93-metriset laivat. Nyt alusten enimmäispituus on 82,5 metriä. Sulkujen pidentäminen mahdollistaisi rahtilaivaliikenteen tuntuvan lisäyksen Saimaan ja Suomenlahden välillä.
 Toteutuessaan rakennustyö olisi suurin kanavan rakentamisen jälkeen ja hintaa sille tulisi tämän hetken tiedon mukaan noin 60 miljoonaa euroa.
 Viime talvena Saimaan kanavassa saatiin valmiiksi muutaman talven kestänyt sulkuporttien uusimisurakka.
 Hallitusohjelmassa on mainittu myös Pien-Saimaan ja Suur-Saimaan yhdistävän Kutilan kanavan rakentaminen, jonka avulla Pien-Saimaan vedenlaatu paranisi ja järvimatkailu tehostuisi.

"Tämä on erittäin haastava erikoistyö, jota ei tehdä kovinkaan usein" – suunnitelmat Saimaan kanavan sulkujen pidentämiseksi ovat loppusuoralla