Summary: Savonlinnan henkilöstöleikkaukset kohdistuvat muun muassa koulujen ryhmäkokoihin ja liikuntapaikkojen kunnossapitoon.

Savonlinnan kaupunki on saanut päätökseen kaupungin koko henkilökuntaa koskevat yt-neuvottelut. Neuvottelujen lopputuloksena kaupunki vähentää henkilöstöä 105 henkilötyövuoden edestä vuoteen 2022 mennessä.
 Savonlinna toteuttaa henkilöstövähennykset ensisijaisesti eläköitymisillä, määräaikaisuuksia vähentämällä ja toimintoja uudelleen järjestelemällä. Kaupunki varautuu irtisanomaan tarvittaessa jopa 40 työntekijää, jos säästötavoitteeseen ei ylletä pehmeämmillä keinoilla.
 Säästöjä haetaan keskushallinnon lisäksi sivistystoimesta ja teknisestä toimesta. Teknisessä toimessa säästöjä nähdään ainakin katujen ja puistojen kunnossapidosta, liikunta-alueiden hoidosta ja lupien käsittelyajoista.
 Sivistystoimeen iskevät yli viidenkymmenen henkilötyövuoden vähennykset tulevat näkymään Savonlinnan kouluissa. Kaupunginvaltuusto torppasi kaupungin kouluverkon karsimissuunnitelmat viime vuonna, joten koulujen sulkemisen sijaan muutokset iskevät tuntikehyksiin.
 – Lähtökohta on, ettei kouluverkkoon kohdistu muutoksia. Tuntikehystä tullaan supistamaan, mikä tarkoittaa ryhmäkokojen voimakasta kasvua. Toisaalta valinnaisuutta tullaan supistamaan ja koulunkäyntiohjaajia vähentämään. Myös muita määräaikaisia työsuhteita vähennetään. Kouluissa ja niiden palvelutasossa nämä säästöt tulevat näkymään, kaupunginjohtaja  Janne Laine  toteaa.
 Miljoonasäästöt vuoteen 2022 mennessä
 Savonlinnan tilinpäätös oli viime vuonna  4,9 miljoonaa euroa alijäämäinen  ja kuluvalle vuodelle laadittu talousarvio on kaksi miljoonaa euroa alijäämäinen. Kaupungin on korjattava talouden suuntaa välttääkseen kriisikuntamenettelyn.
 Savonlinnan kaupunginvaltuusto päätti viime joulukuussa tavoitella vuoteen 2022 mennessä 4,8 miljoonan euron säästöjä kaupungin henkilöstöstä. Kuluvalle vuodelle toteutettiin 0,3 miljoonan euron säästöt määräaikaisia työsuhteita karsimalla, mutta seuraaville vuosille päätetyt 1,5 miljoonan euron vuosittaiset leikkaukset vaativat yt-neuvottelujen toteuttamista.
 Henkilöstösäästöjen lisäksi kaupunki säästää palvelutuotannostaan ja neuvottelee Itä-Savon sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä Sosterin kanssa sote-kulujen leikkaamisesta. Yhteensä kaupungin säästösumma nousee vuoteen 2022 mennessä 14 miljoonaan euroon.
 Savonlinnan kaupunginjohtaja Janne Laine. Sanni Harmanen / Yle
 Kaupunginhallituksen äänestys säästöistä ratkesi tyhjään ääneen
 Savonlinnan kaupunginhallitus hyväksyi maanantaina kaupungin ja henkilöstöjärjestöjen yhteistoimintaneuvottelujen neuvottelutuloksen.
 Päätös syntyi hallituksessa niukalla erolla, sillä kokousta johtanut kaupunginhallituksen 1. varapuheenjohtaja  Eija Stenberg  (sd.) esitti yt-neuvottelutuloksen hylkäämistä ja kaupunkirakenneselvityksen teettämistä.
 Stenbergin ehdotus sai taakseen kaksi muuta hallituksen jäsentä, kun yt-neuvottelujen tuloksen hyväksymistä kannatti neljä hallituksen jäsentä. Äänestys ratkesi  Lauri Kososen  (vihr.) antamaan tyhjään ääneen ja henkilöstövähennykset hyväksyttiin äänin 4-3.
 Lisäsäästöjä, jos valtionosuuksia leikataan lisää
 Kaupunginjohtaja Laine pitää 14 miljoonan säästötoimia riittävänä, mikäli kaupungin valtionosuusrahoitus pysyy ennallaan.
 – Yksi syy, miksi säästöjä on tarvittu, ovat olleet nyt jo edesmenneen hallituksen valtionosuusleikkaukset. Keskeistä on, jatkaako myös maan uusi hallitus valtionosuusleikkauksia. Jos leikkaukset jatkuvat, syntyy talouteen lisää alijäämää, joka pitää taas tasapainottaa.
 Valtionosuuksien lisäksi myös sosiaali- ja terveysmenojen kasvu on rokottanut Savonlinnan taloutta.
 – Jos (sote-kuntayhtymä) Sosteri ei pysy asetetuissa menokehyksissä, tulee se heijastumaan myös kaupungin talouteen, Laine toteaa.
 Laine näkee tunnelin päässä myös valoa. Savonlinna on onnistunut elinkeinopolitiikassaan hyvin, ja kaupunkiin on syntynyt uusia työpaikkoja.
 – Savonlinnaan tuli viime vuonna yli 200 nettotyöpaikkaa lisää. Meillä on menossa yli sadan miljoonan euron investoinnit, ja meillä on edelleen hyviä neuvotteluja. Viimeisimpänä tietysti  Argus Spectrum , joka aloittaa muutamalla kymmenellä työntekijällä. Olemme kehittäneet työllisyyteen ja talouskasvuun, eikä sieltä ole leikattu. Verotulopohja vahvistuu ja sitä kautta myös kaupungin tulopohja.
 Lisää aiheesta:
 Savonlinna saattaa irtisanoa jopa 40 työntekijää
 Sosteri hidasti sote-kulujen kasvua, kuntien maksuosuudet kasvoivat silti 7 miljoonalla

Talouskurimuksessa painivan Savonlinnan yt-neuvottelut päätökseen – kaupunki vähentää lähivuosina yli 100 henkilötyövuotta


Summary: Suomessa on tällä hetkellä tavanomaista lämpimämpää. Torstaina on tehty myös tämän kevään lämpöennätyksiä.

Luvassa on aurinkoinen ja harvinaisen lämmin pääsiäinen, ennustaa Ylen meteorologi  Anne Borgström . Parhaista ulkoilusäistä päästään pyhien aikana nauttimaan maan etelä- ja keskiosissa, missä aurinko paistaa useana päivänä pilvettömältä taivaalta.
 Kesäisistä lämpötiloista ei kuitenkaan vielä päästä nauttimaan.
 – Lauantaina voi olla pieni mahdollisuus, että 20 astetta menee rikki. Sanoisin kuitenkin, että se menee ensi viikkoon.
 Vaikka pääsiäistä vietetään tänä vuonna myöhäisenä ajankohtana, on sää myös vuodenaikaan nähden tavanomaista lämpimämpi. Maa on monin paikoin myös kuiva.
 – Vaikka metsässä on lunta eikä varoituskartalla ole mainintaa ruohikkopalovaarasta, niin tulen kanssa kannattaa olla hyvin varovainen, Borgström muistuttaa.
 Pohjoisimmassa Suomessa tällaista vaaraa ei vielä ole, sillä lumi peittää vielä maata. Esimerkiksi Kittilässä oli perjantaina aamulla vielä 84 senttimetriä lunta.
 Lapissa sateita ja räntää
 Torstaina on mitattu kevään lämpimimpiä lämpötiloja. Perjantaina sää on hieman viileämpi ja pilvisyys lisääntyy jonkin verran, kertoo Borgström. Länsi-Lapissa voi sataa iltapäivästä alkaen räntää.
 Lauantaina sateet kuitenkin väistyvät itään ja pohjoisessa päästään viettämään pääsiäisen lämpimintä päivää. Lapissa voidaan päästä 15 asteeseen ja etelässäkin sen yläpuolelle. Maan itäosissa lauantai on viileämpi, lämpötila jää monin paikoin 10 asteeseen.
 Pääsiäisviikonlopun sääkartat lupaavat lämmintä säätä. Yle
 Sunnuntaina pohjoisessa saadaan sadekuuroja ja tuulta. Etelässä sen sijaan on edelleen lämmintä ja melko aurinkoista.
 Borgströmin mukaan sää lämpenee myös Lapissa tiistaina, jolloin koko maassa on aurinkoista. Lämpötila alkaa myös lähestymään 20 astetta maan etelä- ja keskiosissa.
 Yle tarjoaa varaslähdön pääsiäisen ulkoilukeleihin torstaina iltapäivällä. Tule mukaan kävelylle taimenpuron varrelle Helsingin Longinojalle. Voit seurata lähetystä Longinojalta  täältä .
 Kommentointi sulkeutuu 18.4. kello 22.

Luvassa harvinaisen lämmin pääsiäinen – Katso sääkartalta milloin kannattaa lähteä ulkoilemaan


Summary: Oikeusministeri toisti ennen julkaisua, että vaalivehkeilyä Venäjän kanssa ei ollut eikä Trump estänyt oikeutta toteutumasta. Peli ohi, tviittasi presidentti Trump heti vastaukseksi.

Yhdysvaltain liittovaltion keskusrikospoliisin johtajat

Yhdysvalloissa on tänään julkaistu lyhennetty versio erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  Venäjä-tutkinnan loppuraportista.
 Tästä raportissa on kyse:
 Mueller selvitti muun muassa sitä, vehkeilikö presidentti  Donald Trump  Venäjän kanssa voittaakseen vuoden 2016 vaalit. Lisäksi selvitettiin, yrittikö Trump estää oikeuden toimintaa, kun hän erotti FBI:n johtajan  James Comeyn  vuonna 2017. Mueller sai tutkintansa päätökseen viime kuussa, ja oikeusministeri  William Barr  julkaisi tuolloin hänen loppuraportistaan  muutaman sivun tiivistelmän . Tiivistelmässä todettiin, ettei Muellerin tutkinta löytänyt todisteita presidentti Trumpin vehkeilystä venäläisten kanssa. Barrin mukaan Mueller ei sen sijaan ottanut kantaa siihen, oliko Trump syyllistynyt oikeuden estämiseen.
 22:20   Uutiskanava CNN  listannut seitsemän avainkohtaa Muellerin Venäjä-raportista:
 Trumpin kampanjaväki toivoi saavansa apua Venäjältä, mutta ei syyllistynyt salaliittoon. Trump pyysi raportin mukaan vaalikampanjansa aikana toistuvasti alaisiaan etsimään käsiinsä Hillary Clintonin kadonneet sähköpostit. Asian on muun muassa vahvistanut Trumpin entinen turvallisuuspoliittinen neuvonantaja Michael Flynn. Raportti ei sisällä lopullista johtopäätöstä siitä, syyllistyikö Trump oikeudenkäytön estämiseen Venäjä-tutkinnassa. Trumpin yritykset vaikuttaa tutkintaan epäonnistuivat pääosin siksi, että hänen alaisensa kieltäytyivät tottelemasta tämän käskyjä. Raportin mukaan Trump oli kauhuissaan kuullessaan erikoissyyttäjän nimittämisestä: "Hyvä jumala. Tämä on kauheaa. Tämä on presidenttikauteni loppu. Olen kusessa." Muellerin mukaan kongressi voi edelleen todeta Trumpin syylliseksi oikeudenkäytön estämiseen. Mueller päätti, että on todisteita siitä, että  Donald Trump Jr  rikkoi kampanjalakeja tavatessaan venäläisiä Trump Towerissa. Ei voida kuitenkaan todistaa, että hän oliis rikkonut lakeja tahallisesti.
 21:18  Mueller raportissaan: Trump ei onnistunut häiritsemään oikeutta, koska hänen alaisensa kieltäytyivät noudattamasta hänen määräyksiään.
 21:11  Edustajainhuoneen puheenjohtaja Nancy Pelosi katsoo Muellerin raportin viittaavan siihen, että presidentti Trump pyrki estämään oikeudenkäytön Venäjä-tutkinnassa.
 Pelosin mukaan oikeusministeri William Barrin esittämä tulkinta asiasta eroaa Robert Muellerin raportin tekemästä johtopäätöksestä.
 Mitä seuraavaksi: Raportista vaaliase, nouseeko virkarikossyyte sittenkin esiin?
 20:26  Uutistoimisto Reuters listaa mahdollisia tulevia askelmia ja raportin vaikutuksia.  Seuraavat presidentinvaalit  ovat jo ensi vuonna, ja Reuters arvioi, että Trump saattaa yrittää hyödyntää raporttia kampanjassaan. Se voisi innoittaa hänen tukijoitaan.
 Muita tutkimuksiakin  on meneillään. New Yorkissa liittovaltion syyttäjät tutkivat Trumpin liiketoimia. Tämä tutkimus on Muellerista riippumaton.
 Reuters pohtii myös, voiko  virkarikossyyte  nousta sittenkin esiin. Muellerin raportissa on yksityiskohtia, jotka saattavat muuttaa demokraattien mielen. Kovin todennäköiseltä syyte ei silti näytä.
 Lisää keskustelua varmaan syntyy myös raportin mustatuista kohdista. Edustajainhuoneen lakivaliokunta saattaa lakiteitse  vaatia koko raporttia  nähtäväkseen. Epäselvää on, suostuisiko oikeusministeriö.
 Todistuksia tulossa.  Oikeusministeri Barrin on määrä todistaa lakivaliokunnalle toukokuun 2. päivä. Muellerin mahdollinen todistus on Barrin jälkeen.
 Lisää raportteja. Republikaanivoittoisen senaatin tiedusteluvaliokunnan samaista Venäjän vaalivaikuttamista koskeva raportti on vielä julkaisematta. Sitä odotellaan myöhemmin tänä vuonna.
 (Ja vielä toimituksesta väliterveisiä: vaihdamme täällä vuoroa, tämän seurannan puikkoihin hyppää nyt ulkomaantoimittaja  Inka Haukka . Minna kiittää seurasta!)
 Erikoissyyttäjä Robert Muellerin raportti on yli 400-sivuinen. Sen kasaamiseen meni lähes kaksi vuotta. Alex Wong / EPA
 Kirjeenvaihtajan arvio: Trumpille erävoitto, äänestäjillä myös muita mietteitä
 19:53  Tässä vähän lisää ensianalyysiä kirjeenvaihtajaltamme Mika Hentuselta Washingtonista: "Trump otti erävoiton tässä, koska raportin keskeinen kysymys oli se, oliko hän salaliitossa venäläisten kanssa vai ei ja siitä Mueller ei 448-sivuisessa raportissa löydä viitteitä. Hän jättää avoimeksi sen, onko kongressi eri mieltä.
 Muellerin raportti poikii uusia tutkmuksia, mutta kuinka vakavia ne Trumpin kannalta on, on epäselvää. Demokraattien edustajainhuoneen puheenjohtaja Nancy Pelosi sanoi jo useita viikkoja sitten, ettei hänen mielestään Trumpia kannata lähteä viemään valtakunnanoikeuteen. Vaalit ovat jo vuoden kuluttua.
 Huomionarvoisaa on myös se, että tavallisen kansan keskuudessa Muellerin raportilla ei näytä olevan ratkaisevaa merkitystä suuntaan tai toiseen.  Monmouth-yliopiston mittauksessa  Trumpin kannatus oli laskenut 40 prosenttiin, mutta syynä oli tämän viikon veroilmoitusten jättöpäivä Yhdysvalloissa. Amerikkalaiset ovat silloin aina tyytymättömiä – kuitenkin se kertoo myös siitä, että äänestäjillä on muita mietteitä. "
 Mikalta muuten lisää kommentteja myös puoli ysin uutisissa TV1:ssä, jos olet television tai Areenan äärellä.
 Jeff Sessions oli Yhdysvaltain oikeusministerinä vuosina 2017-2018. Michael Reynolds / EPA
 Raportin tietoja: "Olen kusessa", kommentoi Trump kuullessaan erikoissyyttäjästä
 19:25  Raportin mukaan Trump oli kauhuissaan kuullessaan erikoissyyttäjän nimittämisestä. Raportti siteeraa (s. 290) muistiinpanoja Trumpin reaktiosta näin: "Hyvä jumala. Tämä on kauheaa. Tämä on presidenttikauteni loppu. Olen kusessa."
 Trump suuttuu syyttäjästä kertoneelle oikeusministeri Jeff Sessionsille ja kyselee, miten Sessions on voinut antaa tämän tapahtua. Trump sanoo, ettei tutkinta kestää vuosia ja hän ei saa mitään aikaiseksi. "Tämä on pahinta, mitä minulle on tapahtunut."
 19:08  Sivuhuomiona täältä toimituksesta: raportissa on varsin paljon mustattuja kohtia, jopa kokonaisia sivuja. Wall Street Journal visualisoi asian hyvin konkreettisesti:
 19:02  Reuters:Ei ole löydetty dokumenttitodisteita siitä, että Trump olisi tiennyt tapaamisesta venäläisten kanssa Trump Towerissa.
 18:59  Reuters: Raportin mukaan tutkinta ei pysty sitovasti päättelemään, että rikollista toimintaa ei tapahtunut.

 18:47  Reuters: Kesäkuussa 2017 Trump käski Valkoisen talon juristia Don McGahnia sanomaan virkaatekevälle oikeusministerille, että Muellerilla on eturistiriitoja ja hänet pitää siirtää sivuun.
 18:43  Reuters: Kun silloinen oikeusministeri  Jeff Sessions  kertoi Trumpille, että erikoissyyttäjä nimitetään, Trump sanoi: "Tämä on presidenttikauteni loppu".
 18:40  Reuters:Trumpin entinen asianajaja Michael Cohen puhui toistuvasti Trumpin asianajajan kanssa ennen kuin valehteli kongressille.
 18:38  Reutersilta: Raportin mukaan Trump pyysi toistuvasti Valkoisen talon asianajajaa  Don McGahnia  puuttumaan oikeusministeriön tutkintaan sen jälkeen, kun FBI:n entinen johtaja Comey toimitti Trumpin kampanjaa koskevan tutkinnan kongressille.
 18:35 Kommentteja myös Trumpin pojasta:  Mueller päätti, että on todisteita siitä, että  Donald Trump Jr  rikkoi kampanjalakeja, mutta ei uskonut, että tapauksesta saa tuomion.
 18:22  Raportti on siis  julki . Reutersin mukaan Mueller sanoo, että oli merkittäviä todisteita siitä, että Trump irtisanoi Comeyn, koska hän oli "haluton julkisesta sanomaan, että presidentti ei ollut henkilökohtaisesti tutkinnan kohteena." Lisäksi raportin mukaan Trump tarkoitti antaa Manafortin ymmärtää, että tämä voisi saada armahduksen.
 Siinä se nyt on. Toimittaja pitelee printattua, osin salattua Muellerin raporttia. Erik S. Lesser / EPA
 Ensireaktiot: Demokraatit vaativat Muelleria todistamaan
 18:20  Trump kommentoi asiaa lyhyesti sotaveteraanien tilaisuudessa Valkoisessa talossa: "Tällaista ei pitäisi tapahtua yhdellekään presidentille toiste", siteeraa uutistoimisto AP.
 Presidentti Trump kommentoi tuoreeltaan tutkintaa huijaukseksi ja sanoi, ettei sitä olisi pitänyt koskaan tehdä. Shawn Thew / EPA
 18:16 Raportti on nyt julki yleisölle.  Jos haluat lukea kaikki 448 sivua, löydät raportin  täältä .
 18:05  Trumpin  ryvettynyt ex-asianajaja   Michael Cohen  tarjoutuu valottamaan poistettuja kohtia, raportoi  Newsweek . Cohen tviittaa asiasta Twitterissä: "Pian olen valmis puhumaan amerikkalaisille uudelleen...kertomaan kaiken...ja kertomaan sen itse!"
 17:41  Edustajainhuoneen puheenjohtaja Nancy Pelosi jatkaa kritiikkiään.
 Hän kommentoi Twitterissä, että Barr on vahvistanut Trumpin hallinnon "ällistyttävää" ja puolueellista yritystä vaikuttaa yleisön ajatuksiin Muellerin raportista. Täydennyksenä vielä myönnettiin, että Trumpin hallinto sai vilkaista raporttia ennalta, Pelosi moittii ja vaatii taas hänkin Muelleria todistamaan kongressissa.
 15:17   Muelleria kaivataan nyt todistamaan kongressin lakivaliokuntaan.
 17:14  Jos ennustajiksi ryhdytään, keskustelua varmaankin herättää Barrin tulkinta oikeuden estämisestä ja kommentti siitä, että Trump oli tutkinnasta turhautunut ja vihainen. Muellerin raportissa on kymmenen tapausta, jotka liittyvät kysymykseen oikeuden estämisestä. Mueller siis ei tehnyt suoraa päätelmää siitä, yrittikö Trump estää oikeuden toimintaa. Barr kertoi hänen ja ja apulaisoikeusministeri Rod Rosensteinin käyneen yhdessä tapaukset läpi.
 17:03  Presidentti Donald Trump kommentoi heti, tietysti Twitterissä: "Ei vehkeilyä. Ei estämistä. Vihaajille ja radikaaleille vasemmistodemokraateille: Peli ohi."
 Oikeusministeri William Barr piti lehdistötilaisuuden Robert Muellerin raportista ennen raportin julkistamista.  Win Mcnamee / AFP
 Barrin tiedotustilaisuus
 16:58.  Tiedotustilaisuus päättyy. Nyt raportti siis toimitetaan kongressille ja sitten julkisuuteen kaikille.
 16:56  Tässä Mikalta Washingtonista ensikommentit: "Oikeusministeri William Barr antoi tiedotustilaisuudessaan käytännössä täydellisen vapautuksen presidentti Donald Trumpille ja hänen kampanjalleen. Barrin mukaan Robert Muellerin ryhmän raportista voi vetää johtopäätöksen, että Trump ei vehkeillyt tai rakentanut salaliittoa venäläisten kanssa, ei yrittänyt estää oikeutta ja teki yhteistyötä Muellerin tutkijoiden kanssa. Seuraavaksi odotetaan demokraattien vastausta. He eivät ole olleet tyytyväisiä tapaan, jolla Barr asiaa on hoitanut, vaan olisivat halunneet nähdä raportin ensin itse. "
 16: 51  Barr vakuuttaa, että kukaan oikeusministeriön ulkopuolelta ei ollut mukana päättämässä, mitä raportista salataan
 16:46  Todisteita ei ole, että Trump olisi syyllistynyt oikeuden toiminnan estämiseen, sanoo Barr. On paljon todisteita, että presidentti oli turhautunut tutkintaan. Silti Valkoinen talo teki täyttä yhteistyötä tutkinnan kanssa, Barr sanoo.
 16:42  Todisteita yhdenkään amerikkalaisen koordinaatiosta tai salaliitosta Venäjän hallinnon kanssa ei ole.
 16:38  Alkajaiseksi Barr kommentoi raporttia toteamalla aiemman: todisteita vaalivehkeilystä Venäjän kanssa ei löytynyt. Venäjä pyrki vaikuttamaan vaaleihin.
 16:34  Julkistustilaisuus alkaa.
 Tässä katsaus ennakkoasetelmiin: Demokraatteja ärsyttää Barrin tapa, Trump tviittaa "presidentillistä häirintää"
 Oikeusministeriön pressitilassa valmisteltiin aamulla tiedotustilaisuutta.  Erik S. Lesser / EPA
 16:23  Näin asiaan reagoi presidentti heti aamusta (sikäläistä aikaa)
 16:20  Barrin valitsema ajankohta ja julkistustapa sai etukäteen paljon kritiikkiä. Amerikkalaiset – mukaan lukien kongressi – viettävät pääsiäisvapaita. Lisäksi Barr siis pitää tiedotustilaisuuden ennen kuin kukaan muu on ehtinyt lukea raporttia.
 Tavasta hermostui esimerkiksi edustajainhuoneen puheenjohtaja  Nancy Pelosi  Twitterissä.
 16:18  Aloitetaan aikatauluilla. Ensin, kello 16:30 Suomen aikaa alkaen luvassa on siis oikeusministeri William Barrin tiedotustilaisuus asiasta. Barr on toiminut virassaan  vasta helmikuusta , joten hän melkeinpä putosi suoraan tapahtumien keskiöön. Kun tiedotustilaisuus on ohi, raportti toimitetaan noin kello 18–19 välissä kongressille CD-levyillä. Tämän jälkeen se on saatavilla myös internetistä, kertoo uutistoimisto AP.
 Uutistoimisto Reuters kasasi viisi kohtaa, joita kannattaa seurata. Voit lukea  koko jutun tästä .
 16:15  Iltapäivää, aloittelemme täällä erikoissyyttäjä Robert Muellerin  Venäjä-raportin julkistuksen  seurantaa. Täällä Pasilassa tätä seurantaa kasaa ulkomaantoimittaja  Minna Kurki . Washingtonissa tiedotustilaisuutta ja reaktioita seuraa kirjeenvaihtajamme  Mika Hentunen .

Trumpin ensireaktio, kun hän kuuli Muellerin tutkinnasta: "Tämä on presidenttikauteni loppu" – Yle seuraa raportin julkistusta


Summary: Soinin poliittisen uran vuoristoradassa oli pitkä nousu huipulle. Sitä seurannut jyrkkä pudotus yllätti jokaisen.

Niin paljon päättyy, kun  Timo Soini  torstaina  ilmoitti jättäytyvänsä eurovaaleista  ja jo sitä ennen eduskunnasta "vapaana miehenä". Soinin poliittinen ura täytti tänä vuonna 40 vuotta.
 – En ole ollut vankilassa, olen ollut politiikassa. Tarkkailtavana ja vastuussa vuosikymmeniä. Olen ajatellut tätä hetkeä paljon. Tästä eteenpäin vastaaminen on vapaaehtoista, Soini  kirjoitti tänään blogissaan .
 Timo Soini liittyi Suomen Maaseudun puolueeseen 16-vuotiaana 1979. SMP otti Soinin ensin varapuheenjohtajakseen, sitten puoluesihteerikseen, mutta meni konkurssiin 1995. Raunioille synnytettiin Soinin vahvalla vaikutuksella perussuomalaiset.
 Ensin perussuomalaisia johti  Raimo Vistbacka  ja jo kaksi vuotta myöhemmin Soini. Kun vuosituhat vaihtui, luottamustehtäviä tuli vielä näkyvämmille paikoille.

 Vuonna 2000 Soini valittiin kotikuntansa Espoon valtuustoon, 2003 eduskuntaan ja 2009 Euroopan parlamenttiin. Euroopan parlamenttiin Soini lähti maan äänikuninkaana – hän sai 8,9 prosenttia äänistä. Vuoden 2011 vaaleissa Soini palasi Suomen eduskuntaan.
 Presidenttiehdokas Soini on ollut kahdesti, vuosina 2006 ja 2012.
 Kuinka te kehtaatte – ja kyllä te kehtaatte.  Timo Soini
 Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa perussuomalaiset sai huikean vaalivoiton ja Soini lanseerasi kielenkäyttöön jytky-sanan. Puolueesta tuli kolmanneksi suurin puolue kokoomuksen ja SDP:n jälkeen kansanedustajien määrällä mitattuna.
 Vaalikaudesta alkoi "harjaus". Muutama PS-edustaja vuorollaan joutui kohun silmään; kuka natsitervehdyksestä, kuka rasistisesta puheesta. Puolueen johto siivosi sotkuja antamalla niistä huomautuksia.

 Vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen perussuomalaiset nousivat hallitukseen ja Soinista tuli ulkoministeri. Soini vastusti vuosikausia Kreikalle annettavaa tukea ja lainoja, mutta joutui lopulta ministerinä valitsemaan, oman soinisminsa mukaisesti, ruton ja koleran väliltä.
 Perussuomalaiset valitsivat  Jussi Halla-ahon   uudeksi puheenjohtajakseen  vuoden 2017 puoluekokouksessa, mikä aloitti ennennäkemättömän tapahtumasarjan.
 ... pitäkää tunkkinne ja homo-kasvis-fillari...  Timo Soini
 Soini ei tuolloin hakenut jatkokautta puolueen puheenjohtajana. Lopulta osa puolueesta Soini mukaan lukien  irtautui perustussuomalaisista  ja perusti oman eduskuntaryhmänsä ja sittemmin puolueen. Sen nimeksi tuli Sininen tulevaisuus.
 Siniset ministerit saivat pitää paikkansa, kun keskusta ja kokoomus eivät kelpuuttaneet Halla-ahon perussuomalaisia hallituskumppanikseen.
 Katolinen Soini ei hyväksy aborttia.  Viime keväänä  Soini osallistui abortinvastaisen liikkeen tilaisuuteen virkamatkallaan Kanadassa, mitä  kritisoitiin ankarasti .
 Soinin sutkauksia on kuultu vuosien varrella niin paljon, että ne saivat oman määritelmänsä – ne ovat soinismeja.
 Viime kuussa eduskunnasta jättäytyessään Soini itse sanoi henkilökohtaiseksi suosikikseen "Kuinka te kehtaatte – ja kyllä te kehtaatte". Ne olivat haukut  Jyrki Kataisen  (kok.) hallitukselle eduskuntasalin puhujanpöntössä.

 Uutta materiaalia syntyi vielä poliitikonuran loppumetreillä.  Lehtikolumnissa  tammikuussa Soini leikitteli ajatuksella politiikkaan lähtemisestä kirjoittamalla "pitäkää tunkkinne ja kasvis-homo-fillari". Lausuntoa on seurannut ainakin yksi  kantaaottava tatuointi .
 Suuremmat foorumit ovat nyt jääneet Soinilla taakse, mutta vielä hän jatkaa poliittista vallankäyttöä Espoon kaupunginvaltuustossa.
 Mitä muuta Soini suunnittelee, jää nähtäväksi.
 – Olen politiikan ammattilainen. Ei kokemus ja näkemys mihinkään katoa. Niistä on matkaevääksi moneen tarkoitukseen, Soini kirjoitti kiirastorstaina blogissaan.
 Juttu on koostettu Ylen aiemmista Soini-profiileista:
 Populistipäällikön ura politiikassa – Timo Soinin vanha vaalivideo kuulostaa tutulta
 Analyysi: Maisterisjätkän lähtö – Soini jää historiaan miehenä, joka  loi jytkyn ja loikkasi

"En ole ollut vankilassa, olen ollut politiikassa" – Timo Soinin ura jytkyineen ja sotkuineen: Katso 90-luvun nousevan tähden haastattelu


Summary: Teollisuuden etujärjestön mukaan jo riski päästöjen tiukentamisesta voi viedä markkinaosuuksia.

Päästöjen rajoittaminen verotuksella tai muilla keinoilla noussee esille pian alkavissa hallitusneuvotteluissa.
 Sitran tuore raportti  pohjusti asiaa keskiviikkona ja ehdotti monenlaisia kiristyksiä suomalaisyritysten päästö-, ympäristö- ja luonnonvaraveroihin.
 Mutta johtaisivatko nousevat kustannukset hiilivuotoon eli siihen, että yritykset siirtäisivät tuotantonsa sinne, missä päästöistä ei rangaista?
 Silloin päästöt vaihtaisivat paikkaa, mutta eivät vähenisi. Sen sijaan Suomi menettäisi työpaikat. Tästä, niin sanotusta hiilivuodosta puhutaan paljon, mutta lopulta sen osoittaminen on vaikeaa.
 Sitran tilaisuudessa emeritusprofessori  Sixten Korkman  tyrmäsi ajatuksen yritys- ja työpaikkapaosta, jos päästöjen hintaan nostetaan veroilla.
 – Tutkimusten mukaan ei ole niin, että yritystoiminta siirtyisi muihin maihin jonkin suhteellisen vaatimattoman ympäristöveron takia, Korkman vahvisti Ylen haastattelussa.
 – Näillä tahoilla on suuret lobbarit nopeasti liikkeellä
 Turhaa tukea teollisuudelle?
 Suomi tukee paljon energiaa käyttävää teollisuutta muun muassa 200 miljoonan euron veronpalautuksilla. Valtion taloudellisen tutkimuslaitoksen (VATT) muutaman vuoden takaisen selvityksen mukaan tälle tuelle ei saada vastinetta.
 VATT:n tutkimuksen mukaan  energiaveronpalautus ei ole parantanut energiaintensiivisen teollisuuden kilpailukykyä.
 Tekeillä on myös uusi selvitys, joka valmistuu tämän kuun lopussa. Valtioneuvoston kanslia tilasi selvityksen VATT:lta ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitokselta.
 Etlan tutkimusjohtaja ja professori  Mika Maliranta  ei vielä paljasta tutkimuksen sisältöä, mutta hänen mukaansa ekonomistien yleinen näkemys tukee Korkmanin kantaa.
 Palkka ennen energiaa
 Maliranta korostaa, että yrityksen sijaintipäätös on “satojen asioiden summa”.
 Tuotantopanosten hinta on vain yksi päätöksiin vaikuttava kokonaisuus, ja tästä energian hinta vain yksi osa. Esimerkiksi henkilöstökulut ovat suurempi kokonaisuus.
 – Energiapanoksen osuus kokonaiskannattavuudesta on hyvin pieni. Se vaihtelee, mutta on useimmilla toimialoilla suhteellisen pieni, Maliranta luonnehtii.
 – Kannattavuuden vuosittainen vaihtelu on niin suurta, että energian hinta ei siinä näy.
 Etujärjestöt tiukkana
 Korkman muistutti jutun alussa elinkeinoelämän nopeista lobbareista.
 Tänä keväänä vientiteollisuuden suurimmat etujärjestöt eli Kemianteollisuus, Metsäteollisuus, Teknologiateollisuus  kertoivat omasta yritysjohtajakyselystään.
 Kyselyssä todetaan, että “energian ei tule olla Suomessa verrokkimaita kalliimpaa” ja että “jos teollisuuden välilliset kustannukset kasvavat, investoinnit siirtyvät kilpaileviin maihin”.
 Elinkeinoelämän keskusliiton ilmasto- ja energiakysymyksistä vastaava johtava asiantuntija  Kati Ruohomäki  myöntää, että hiilivuodosta EU:n ulkopuolelle on vaikea löytää selvää todistusaineistoa ainakaan vielä.
 Ei voida olla laboratoriossa
 Mutta hänen mielestään kyse ei ole vain siitä, että eurooppalainen yritys sulkee ovensa ja siirtyy jonnekin EU:n ulkopuolelle. Riskinä on myös se, että hiilikustannusten takia EU:n ulkopuolinen yhtiö vie markkinaosuuksia eurooppalaisilta.
 – Tämä riski vaikuttaa jo siihen, mihin sijoittajat laittavat rahansa ja mihin investoidaan, Ruohomäki sanoo.
 – Ei voida mennä siihen, että annetaan sen tapahtua ja todetaan, että nyt on sitten hiilivuotoa. Ei voida olla koelaboratoriossa.
 Suomessa kahdeksan eduskuntapuoluetta sopi joulukuussa Suomen ilmastotoimien merkittävästä kiristämisestä alkavalla hallituskaudella.
 Tehdäänkö ympäristöveroilla Suomesta ja Euroopasta koelaboratorio? Aiheesta voi keskustella tänään torstaina klo 22 saakka.

Säikyttääkö koventuva ympäristöverotus firmat ja työpaikat Suomesta? Sixten Korkman rauhoittelee pelkoa hiilivuodosta


Summary: Moni matkailija on viivästyttänyt lähtöä pääsiäislomille hyvän ajokelin myötä.

Kiirastorstain menoliikenne on sujunut ennustetun mukaisesti. Helsingin tieliikennekeskuksen mukaan ruuhkahuiput olivat pääkaupunkiseudulla iltapäivällä kolmen ja neljän välillä. Muuallakin maassa menoliikenne alkoi hiljentyä iltakuuden jälkeen.
 Tieliikenneonnettomuuksia oli vajaat kymmenkunta. Peräänajot ovat ruuhkauttaneet liikennettä väliaikaisesti, mutta suuremmilta vahingoilta on vältytty.
 Tampereen tieliikennekeskuksen ennusteen mukaan pääsiäisen menoliikennettä riittää perjantaina vielä aamuyhdeksän ja iltapäiväkahden välille.
 Illansuussa liikennettä haittasi valtatielle 4 Renkomäen kohdalle pudonnut siltapalkki. Raivaustöiden takia liikenne pohjoisen suuntaan jouduttiin ohjaaman Lahden keskustan kautta.
 Kaksipyöräiset ilmestyivät katukuvaan
 Myös liikenne- ja viestintäviraston Traficomin johtava asiantuntija  Jussi Pohjonen  arvioi, että kiirastorstaina vältytään pahimmilta ruuhkilta.
 – Tässä näyttäytyy samanlainen tilanne kuin meidän muissakin juhlapyhissämme, eli menoliikenne alkaa päivää aiemmin kuin ennen. Ihmisillä on erilaisia työaikoja ja vapaita. Se näkyi eilen tien päällä. Liikenteessä näytti paljon arkikeskiviikkoa vilkkaammalta.
 Pohjosen mukaan ainakin Etelä-Suomen päätieverkolla on tänään täysi kesäkeli. Hän muistuttaa, että liikenteessä näkyy kevään merkkinä myös moottoripyöriä, ja autoilijoiden kannattaa olla tarkkana eteen tulevien tilanteiden kanssa.

Menoliikenteen huiput ohitettu – uusi rutistus perjantaina aamupäivällä


Summary: Onnettomuuden syy ei ole selvillä, mutta Kivujärvellä kulkevat alukset ovat usein ylikuormitettuja.

Kongon demokraattisen tasavallan politiikka

Kongossa alkuviikolla sattueen lautaturman uskotaan vaatineen yli 150 ihmisen hengen.
 Viranomaiset ovat varmistaneet 13 ihmisen kuolleen ja kateissa on yhä ainakin 142 ihmistä. 37 ihmistä pelastettiin turman jäljiltä.
 Turma sattui Kivujärvellä maan itäosissa. Onnettomuuden syy ei ole selvillä, mutta alukset ovat usein ylikuormitettuja. Lisäksi sääolosuhteiden tiedetään muuttuvan usein äkillisesti Kivujärvellä.
 Kongon presidentti on  Felix Tshisekedi  on julistanut maahan päivän suruajan.
 Presidentti vakuutti, että turmasta syylliset joutuvat oikeuden eteen vastaamaan rikoksistaan.
 – Teemme kaikkemme varmistaaksemme, ettei tämän kaltaisia tragedioita enää tapahdu, Tshisekedi totesi.
 Lautta lähti maanantaina matkaan Pohjois-Kivun maakunnasta päämääränään Etelä-Kivussa sijaisetseva Kalehe.
 Aiheesta lisää:
 Rescuers search for survivors of capsized Congo boat

Yli 150 ihmisen pelätään kuolleen lauttaturmassa Kongossa


Summary: Kerro kokemuksistasi: Oletko tuntenut häpeää lentämisestäsi? Oletko salaillut sitä? Oletko kerskaillut junamatkoistasi?

"Flygskam"  on uusruotsia ja tarkoittaa sitä, että lentomatkailun vuoksi tunnetaan häpeää.  "Smygflyg"  kertoo kuitenkin siitä, että häpeästä huolimatta lennellään – mutta salaa. Ja "tågskryt" puolestaan kuvaa sitä, miten kerskaillaan siirtymisellä lentämisestä ilmastoystävällisempään junamatkailuun.
 Ruotsalaisten lentoasemien matkustajaluvut ovat pitkän buumin jälkeen kääntyneet selkeään laskuun. Keskeytymätön pudotus alkoi viime syksyn alussa ja pudotuksen tahti on kiihtynyt.
 Kaikkien Ruotsin lentoasemien yhteen laskettu matkustajamäärien pudotus on ensimmäisen vuosineljänneksen kuluessa ollut yli neljä prosenttia. Maaliskuussa pudotus oli jo yli kuusi prosenttia vuoden takaiseen verrattuna. Suurimpia ruotsalaiskenttiä ylläpitävän  Swedavian luvut  ovat yhtä lailla laskusuuntaiset.
 Yle Uutisgrafiikka
 Swedavia on antanut julkisuuteen lausuntoja, joissa ilmastokeskustelun kiihtymistä pidetään yhtenä syynä lentomatkailun vähenemiseen. Samaan hengenvetoon maaliskuun notkahdukselle  luetellaan myös muita syitä : pääsiäisen osuminen vasta huhtikuulle, maaliskuun alun sääongelmat, heikko kruunun kurssi sekä osake- ja asuntomarkkinoiden epävakaus.
 "En tunne lentohäpeää, mutta tiedostan valintojeni ympäristövaikutukset"
 Ilmastokeskustelu ei ollut Ruotsin syyskuisten valtiopäivävaalien kampanjoissa läheskään yhtä merkittävässä osassa kuin esimerkiksi Suomen eduskuntavaalikampanjoissa nyt keväällä.
 Sen jälkeen keskustelu ilmastonmuutoksesta ja sen torjumisesta on ollut sitäkin kiivaampaa Ruotsissa. Suomeen ja muualle maailmalle levinnyt Fridays for Future -koululakkoilu alkoi juuri Ruotsista, ja nuorten ilmastoaktivismin keulakuvaksi on noussut ruotsalainen koululainen  Greta Thunberg .
 Sosiaalisessa mediassa Instagramiin on perustettu ryhmä, jonne voi ilmiantaa julkisuuden henkilöitä, jotka lentävät.
 Tunnettu ruotsalainen julkkisjuhlien järjestäjä matkusti Marrakechiin. Hänen matkansa ja hiilidioksidipäästönsä päätyivät Instagram-tarinaksi ryhmään, jonne voi ilmiantaa julkkisten lentomatkoja. Kuvakaappaus Instagramista
 Ryhmässä näytetään Insta-storyn muodossa, minne julkkis on lentänyt ja paljonko hiilidioksidia matka aiheutti. Ryhmän nimi on "Aningslösa influencers" eli vapaasti suomennettuna "tietämättömät vaikuttajat".
 Maailman luonnonsäätiön Ruotsin-toimiston tuhannelle ruotsalaiselle teettämä  kysely  osoittaa, että vajaa neljännes ruotsalaisista on jättänyt lentoja tekemättä ilmastosyistä. Vajaa viidennes on puolestaan korvannut lentomatkoja junamatkoilla.
 Tukholman Arlandan lentoaseman matkustajamäärät olivat maaliskuussa kuusi prosenttia viimevuotista alhaisemmat. Matkoja tehtiin maaliskuussa silti yli kaksi miljoonaa. Mike Toivonen
 Yksi lentomatkailua vähentäneistä on Tukholmassa asuva  Niklas Gustafsson . Hän teki vielä muutamia vuosia sitten lukuisia kaukomatkoja vuodessa ja niiden lisäksi Euroopan- ja kotimaanlentoja.
 – En tunne lentohäpeää, mutta tiedostan valintojeni ympäristövaikutuksen, Niklas Gustafsson sanoo.
 Tämä on johtanut siihen, että viime vuodesta lähtien Gustafsson on korvannut kaikki lyhyemmät lentomatkansa esimerkiksi Tukholman ja Göteborgin tai Tukholman ja Malmön välillä junamatkoilla. Helsinkiin Gustafsson matkustaa laivalla lentämisen sijaan. Ja vaikka junayhteydet Ruotsista manner-Eurooppaan eivät ole vielä erityisen nopeat Tanskan pullonkaulan vuoksi, hän on kokeillut myös yöjunalla matkustamista Berliiniin.
 – Juna on parempi ympäristövalinta. Muutos on pieni, mutta olen vakuuttunut siitä, että jos moni tekee tällaisen muutoksen, sillä on suuri vaikutus.
 Suomessa lentomatkustus kasvaa edelleen yli kolmen prosentin tahtia
 Suomessa ei ole merkkejä vastaavasta kehityksestä.
 Lähes kaikkia Suomen merkittäviä lentoasemia ylläpitävän Finavian asemilla lentomatkustajamäärät kasvoivat ensimmäisen vuosineljänneksen aikana yhteensä 3,1 prosenttia vuodentakaisista luvuista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Finavian tekninen johtaja  Henri Hansson  sanoo, että erityisesti hyvä taloustilanne on aktivoinut liikennettä. Muutenkin Oulun alueen teknologiateollisuuden menestys näkyy lentoliikenteen luvuissa, samoin kuin Lapin matkailun suotuisa kehitys.
 – Varmasti on olemassa hyvin ilmastotietoisia ihmisiä, mutta se koskee kaikkea liikkumista. En usko, että ilmastokeskustelu näkyy erityisesti lentämisestä puhuttaessa.
 Hansson muistuttaa myös, että matkustajamäärien kasvu ei tarkoita automaattisesti lentojen määrän kasvua. Lentoyhtiöiden tehokkuus lisääntyy, kun koneiden käyttöaste ja koko kasvavat.
 Ruotsissa lentoasemien matkustajamäärät putoavat, Suomessa kasvavat. Pohjoismainen lentoyhtiö SAS on Ruotsissakin kuitenkin pitänyt pintansa ja kasvattanut matkustajamääriään. Mike Toivonen
 Hansson ei usko lentoliikenteen hiipumiseen Suomessa. Pitkällä aikavälillä kotimaan lentoliikenteen kehitys on Hanssonin mukaan ollut varsin tasaista, vaikka suhdanteista johtuvia muutoksia näkyykin. Ulkomaanliikenteessä näkyvät puolestaan globaalit megatrendit, kuten keskiluokan vaurastuminen väkirikkaissa maissa, kuten Kiinassa.
 – Viimeiset kaksi vuotta ovat olleet hyvää kehitystä. En tarkoita, ettei lentoliikenteen pitäisi tehdä mitään, mutta kannattaa muistaa, että lentoliikenteen osuus kotimaanliikenteen kokonaispäästöistä on kaksi prosenttia.
 "Ruotsi on ollut Suomea kymmenkunta vuotta edellä ympäristöajattelussa"
 Yksi Suomen johtavista liikenneasiantuntijoista, professori  Jorma Mäntynen  arvioi, että Suomen ja Ruotsin tilanteiden eroa selittää osittain myös kansanluonteiden ero. WSP Finland -yhtiön johtajana työskentelevän Mäntysen mukaan Ruotsi on ollut ympäristöajattelussa Suomea vuosikymmenen edellä, vaikka ero onkin kaventunut.
 – Ruotsissa ympäristö- ja turvallisuusajattelu ovat olleet äärimmäisen kehittyneitä. Aikoinaan esimerkiksi tieliikenneonnettomuuksien nollavisio ei olisi Suomessa tullut kuuloonkaan, ja nyt puhutaan lähes samoilla sanoilla kuin Ruotsissa. Samalla tavalla Ruotsissa liikenteen ympäristöajattelu on koko ajan edellä. Luulen, että tällainen keskustelu kuin Ruotsissa ei Suomessa ota samalla tavalla tulta.
 Professori Jorma Mäntynen näkee Suomen ja Ruotsin välillä sekä kansalaisten ilmastotietoisuuteen että maiden asutukseen että elinkeinotoiminnan sijoittumiseen liittyviä eroja. Marko Melto / Yle
 Mäntynen toteaa, että myös Ruotsin asutus ja elinkeinotoiminta ovat erittäin keskittyneitä etelään, mikä suosii maayhteyksien käyttöä.
 – Ruotsissa sekä poliittinen tahto että kansalaisten tahto on ollut erittäin vahva toimivien junayhteyksien kehittämiseen. Maassa on aito kilpailu junayhteyksien välillä, kun kilpailevat yhtiöt lähtevät vierekkäisiltä raiteilta. Siellä kilpaillaan sekä hinnalla että laadulla.
 Mäntysen mukaan Suomessa kotimaan lentoliikenne koostuu pääasiassa työmatkaliikenteestä.
 – Vientiteollisuudelle hyvät lentoyhteydet ovat elämän ja kuoleman kysymys. Liikemies ei lähde edes Eurooppaan junalla, vaan matka saa kestää korkeintaan joitain tunteja suuntaansa. Myös kansainvälisten asiakkaiden on päästävä tänne tutustumaan tuotantoon.
 Mäntynen kuitenkin lisää, että myös Suomessa nuorten ikäluokkien matkustuskäyttäytymisessä on havaittavissa orastava trendi maata pitkin matkailuun.
 Ruotsin hallitus: Lentovero ja vaatimus biopolttoaineista
 Ruotsin junaliikenteestä raportoidaan parhaillaan  muhkeita kasvulukuja . Mäntynen sanoo, että Ruotsissa on "jollakin aikavälillä" ajatus kaiken kotimaanliikenteen siirtymisestä kiskoille.
 Yksityinen MTR Express -juna lähdössä Göteborgiin Tukholman keskusrautatieasemalta. Joidenkin junayhteyksien kasvuluvut ovat lähennelleet 30 prosenttia. Mike Toivonen
 Lentoliikenteen kasvua ja sen ilmastovaikutuksia on pyritty Ruotsissa suitsimaan myös lentoverolla. Veron lentoinnokkuutta vähentävä vaikutus on kuitenkin kiistanalainen, koska veron suuruus Euroopan unionin sisällä on vain vajaat kuusi euroa. Thaimaan-matkan hinnan päälle tulee vajaat 40 euroa veroa. Sosialidemokraattien ja ympäristöpuolueen muodostama hallitus on ilmoittanut haluavansa  jatkaa lentoveron perimistä .
 Lentoliikenteen toimijoille puheet lentohäpeästä ovat kiusallisia. Ne haluavat mieluummin puhua kestävästä kasvusta.
 Sekä Ruotsista, Tanskasta että Norjasta käsin toimiva lentoyhtiö SAS uskoo, että lentoliikenne voi kasvaa edelleen, jos lentoalan toimijat torjuvat kasvun haitallisia vaikutuksia, kuten hiilidioksidipäästöjä.  SAS:in matkustajamäärät  eivät ole pudonneet muun ruotsalaisen lentoliikenteen vanavedessä.
 Lentoyhtiö SAS:in ympäristö- ja yhteiskuntavastuujohtaja Lars Andersen Resare sekä Ruotsin-pääkonttorin viestintäjohtaja Freja Annamatz. Mike Toivonen
 SAS-konsernin ympäristö- ja yhteiskuntavastuujohtaja  Lars Andersen Resare  kertoo, että ilmastokysymykset ovat jo pitkään olleet yhtiön asialistalla.
 – Meillä on käsillä valtaisa muutostyö, jonka aikana yksitellen vaihdamme vanhat koneet uusiin. Siten, että päästömme vähenevät, vaikka samalla matkustajakilometrimme lisääntyvät. Panostamme myös vahvasti uusiutuvaan energiaan, biopolttoaineisiin. Jatkossa koneidemme tankeissa on entistä enemmän biopolttoaineita.
 Ruotsissa tähän on tulossa paineita myös valtiovallan suunnalta. Hallituksen selvittelijä, ympäristöpuolueen entinen keulakuva  Maria Wetterstrand  jätti  ehdotuksen , jossa kaikkien Ruotsissa tankkaavien lentokoneiden pitää sekoittaa biopolttoainetta mukaan jo kahden vuoden päästä. Aluksi sekoitusvaatimus on vain yhden prosentin luokkaa, mutta vuoteen 2030 mennessä se nousisi jo 30 prosenttiin.
 Lars Andersen Resare myöntää myös, että jos lentoyhtiöt eivät vähennä päästöjään, niillä on suuria ongelmia edessään. SAS:in päästövähennystavoite on 25 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
 Yksi lentoyhtiö SAS:in vastaus päästöjen vähentämiseen on lentokaluston uusiminen.  Mike Toivonen
 – Lentämistä ei pidä hävetä. Mutta matkustajan on hyvä tehdä valistuneita päätöksiä ja ottaa selvää siitä, miten lentoyhtiöt toimivat lentämisen ilmastovaikutusten vähentämiseksi. On monia tapoja kompensoida hiilijalanjälkensä.
 Kerro meille omista kokemuksistasi: Oletko tuntenut häpeää lentämisestäsi? Oletko salaillut sitä? Oletko ilmastosyistä kerskaillut lentämisen vaihtamisella junamatkoihin? Oletko ärsyyntynyt, kun muut tekevät näin? Lähetä kokemuksiasi sähköpostitse osoitteeseen kai.jaskari@yle.fi.
 Lue myös:
 Ruotsalaislehti: Kaukojunissa matkustus kasvoi ennätysvauhtia, huoli ilmastosta vei kotimaanlentojen suosiota
 Ruotsin hallitus haluaa pitää kiinni lentoverosta, mutta ruotsalaisten ulkomaanmatkailun vähentyminen ei selity yksin verolla
 ”Flygskam” gör avtryck på svenskars resande (Dagens Industri)
 As ‘Flying Shame’ Grips Sweden, SAS Ups Stakes in Climate Battle (Bloomberg)
 Ilmastoahdistus ei näy suomalaisten matkustusinnossa: Ulkomaille matkaillaan entistä enemmän – listasimme valuutat, jotka ovat suomalaisille edullisia juuri nyt
 Ilmastobarometri: Suomalaiset haluavat poliitikot toimimaan ilmaston hyväksi, mutta poliitikot eivät uskalla
 Junalla ja laivalla Ruotsista Australiaan – tv-meteorologi tempaisee tekemällä "ilmastomatkan", joka kouraisee tuntuvasti kukkaroa
 Aiju Salmisen sarjakuvakolumni: Kavereiden matkakuvien näkemisestä seuraa, että haluaisin lennähtää lomalle

"Lentohäpeää" pidetään tärkeänä syynä Ruotsin lentomatkailun matkustajamäärien laskuun – Suomessa lentomatkailun käyrät osoittavat ylöspäin


Summary: Yllättävän moni saa päivittäin satoja, jopa tuhansia pikaviestejä. Tutkija pitää määrää hurjana.

"Viestitulva on valtava, ja se on ahdistanut minua jo pidemmän aikaa. Kuitenkin tuntuu epäkohteliaalta olla vastaamatta, mutta aina ei vain yksinkertaisesti jaksa. Olen todella väsynyt WhatsAppissa käytävään keskusteluun, sillä sitä on ympäri kellon ja odotetaan, että osallistun, vaikka en todellakaan aina haluaisi. "
 Näin luonnehtii 23-vuotias nimimerkki Informaatioähkyssä, joka kertoo kuuluvansa useisiin ryhmäkeskusteluihin niin koulussa kuin perhepiirissä.
 Viimeviikkoisessa verkkojoukkoistuksessa  kysyimme, millaisiin pikaviestittelyryhmiin lukijamme kuuluvat ja miten he hallitsevat ryhmäkeskustelujensa viestitulvaa. Saimme 190 vastausta. Vastaajat ovat 15–76-vuotiaita.
 Jatkuvasti kilkattavat ryhmäkeskustelut stressaavat isoa joukkoa. Paras lääke viestiähkyyn on lukijoidemme mukaan hiljentää keskustelut. Tässä jutussa lainattuja vastauksia on tiivistetty.
 Jopa tuhansia viestejä päivittäin
 Pikaviestittelyryhmiä luodaan niin työelämän, opiskelujen kuin ihmissuhteiden tarpeisiin. Joillakin viestien määrä pysyy maltillisena, mutta yllättävän monen puhelin kilahtaa tai välähtää viestin merkiksi jopa satoja ja tuhansia kertoja päivässä:
 "Minulla on useita kymmeniä kansainvälisiä ryhmiä Hangoutsissa ja Telegrammissa. Viestejä tulee keskimäärin 4000 päivässä."  CTHU, 41
 "Viestejä tulee 300-500. Jätän niitä lukematta ja vain selailen."  ketsuppikuppi, 18
 Pikaviestittelyryhmiä perustetaan matalalla kynnyksellä. Puhelin saattaa rallattaa viesteistä satoja kertoja päivässä. Toni Pitkänen / Yle
 Nimimerkki Lemmings, 36, kertoo, että viestejä tulee vähintään viiden minuutin välein.
 – Apua, kuulostaa aika hurjalta, sanoo Jyväskylän yliopiston viestinnän professori  Anu Sivunen .
 Sivunen tutkii tavoitettavuutta erityisesti työelämässä. Hän vertaa ryhmäviestittelyä hälyisään kahvilaan tai torinkulmaan, jossa ihminen yrittää käydä montaa keskustelua yhtäaikaa.
 – Hyvä kysymys on, miten ihmisten huomio jakautuu viesti-ilmoitusten keskellä. Näytölle tulevat ilmoitukset keskeyttävät usein myös kasvokkain tapahtuvan vuorovakutuksen, Sivunen muistuttaa.
 "Pää kiehuu yli" viestisotkun keskellä
 Ei siis ole ihme, että monen mielestä pikaviestittely häiritsee esimerkiksi työntekoa ja koulutehtäviin keskittymistä. Moni on jo pohtinut viestittelyn rajoittamista:
 "Hirveän rasittavia, ahdistavia ja aina läsnäolevia nämä ryhmät. Helpompaa olisi ilman."  Viestit ahdistaa, 39
 "Tiedän, että päässäni kiehuisi yli, ellen todella tarkkaan harkitsisi kaiken mahdollisen some-sisällön osalta, haluanko nähdä tätä ja jos haluan, niin milloin."  Taipale, 32
 Ei kukaan normaali ihminen pidä ilmoituksia päällä missään ryhmäkeskustelussa.   Elkkus, 20
 Pikaviestittelyryhmiä luodaan matalalla kynnyksellä hyvin erilaisiin tarpeisiin. Näin lukijat kertovat meille ryhmistä, joihin he kuuluvat:
 "Lasten harrastusryhmät, mm. jääkiekko, jääkiekon peliryhmä, jääkiekon kirppis, jääkiekon kuljetus, VPK, työn teatteri, työn jumpparyhmä, perheryhmä, pari eri sukuryhmää, äiti-sisko-ryhmä, äiti-sisko-täti-ryhmä, lapsuuden kaverit, äiti-ryhmä. Lisäksi monia tapauskohtaisia: synttäri-, rippijuhla-, mökkiretkiryhmät, joissa suunnitellaan tapahtumaa, lahjoja ym."  jonnar, 48
 "Naapurin kissa kyläilee meillä. Kissaa varten on perustettu keskusteluryhmä."  Kissanystävä, 36
 "Asun kommuunissa, ja meilläkin on käytössä kaksi eri Telegram-ryhmää: yleinen, johon usein vierailevat kaveritkin saavat liittyä ja Vakavien Asioiden Kanava esim. siivousvuoroista tai raha-asioista sopimista varten."  Hilla, 29
 Sivusen mukaan eri ryhmien normit vaikuttavat siihen, miten mielekkäänä viestittely koetaan.
 – Esimerkiksi se, miten nopeasti pitää vastata, voi lisätä stressiä tietotulvasta. Toisaalta stressin kokemus vähenee, jos viestittely on vain taustalla oleva asia. Sen avulla saa tietoa toisista, mutta viesteihin ei ole pakko vastata, Sivunen sanoo.
 Sivusen mukaan ryhmissä roikkumisen taustalla voi olla myös niin kutsuttu FOMO-ilmiö. Lyhenne viittaa englannin kielen sanoihin  fear of missing out  ja tarkoittaa pelkoa siitä, että jää jostain paitsi.
 Apua, kuulostaa aika hurjalta.  professori Anu Sivunen
 Osa kuitenkin tekee rohkean ratkaisun ja jättäytyy ryhmistä pois:
 "Lopetin vuodenvaihteessa kaikkiin ryhmiin kuulumisen, koska koin stressaavana sen, että puhelimen sovelluskuvakkeessa oli jatkuvasti uusien viestien ilmoituksia, vaikka äänet olivat pois. Lisäksi koin stressaavana, että viesteihin olisi odotettiin reagointia. Tämä teki hankalaksi sen, että ryhmiä ei olisi seurannut koko aikaa. Sanoin vaan kylmästi yksi päivä kaikille, että poistin kaikki ryhmät, turha loukkaantua. Sukulaisryhmissä oli silti pientä loukkaantumista."  Nainen 39
 "Kyllästyin siihen jatkuvaan piippaamiseen ja siihen, että kun tavataan oikeasti, niin ei olekaan mitään kuulumisia kerrottavana. Kaikki on viestitelty reaaliajassa. Hylkäsin älypuhelimen ja ostin sellaisen johon voi lähettää vain sms-viestejä. "  epä-älypuhelimen omistaja, 31
 Älypuhelinsukupolvi puolestaan pitää viestitulvaa normaalina asiana, joka on tätä aikaa ja johon on tarjolla helppo ratkaisu:
 "En tiedä ketään ikäistäni, joka ei olisi mykistänyt ryhmiä. Välillä turhauttaa, kun vanhemmat ihmiset vauhkoavat tällaisista asioista. Jopa huvittaa, että tästä piti tehdä artikkeli, koska ei kukaan normaali ihminen pidä ilmoituksia päällä missään ryhmäkeskustelussa."  Elkkus, 20
 Työn ja vapaa-ajan raja häilyy
 Moni vastaaja kertoi, että viestittelyissä harvoin on mitään niin tärkeää, että niitä pitäisi aktiivisesti seurata. Pikaviestittelyryhmiä luodaan kuitenkin myös työn ja luottamustoimien ympärille, jolloin oletuksena on, että osallistujat seuraavat keskustelua.
 Ryhmiä perustetaan myös työn ja opiskelujen ympärille.  Toni Pitkänen / Yle
 Muutama vastaaja piti pikaviestittelyryhmiä hyvinä keinoina pysyä kärryillä työasioista. Iso enemmistö kuitenkin korosti, että jatkuva tavoitettavuus on ahdistavaa.
 "Turhia viestejä tulee joka päivä kymmenittäin. Viestejä ei kehtaa jättää lukematta, kun sitäkin jotkut kyttäävät. Kerran viikossa jollain on jotain tähdellistä asiaa. Tavoitettavuudesta on tullut riesa, ei etu."  äkäinen setämies, 44
 Professori Anu Sivunen kuvaa ilmiötä autonomian paradoksina. Nykypäivän tietointensiivisessä työssä meillä ihmisillä on mahdollisuus itse suunnitella ja tehdä työtämme niin kuin haluamme, mutta sen myötä me joudumme olemaan tavoitettavissa jatkuvasti.
 – Se on ikään kuin autonomian hinta. Itse asiassa ihmiset ovat todella liimautuneita puhelimeen, koska eivät ole tekemisissä kasvokkain. Samaa voi ajatella vapaa-ajan suhteista. Teknologia mahdollistaa yhteydenpidon, kun ei muutoin ole mahdollista olla tekemisissä. On tärkeää olla jatkuvasti saavutettavissa, Sivunen luonnehtii.
 Aina työpaikan pikaviestittelyryhmissä ei pitäydytä työasioissa:
 "Olen ainoa, joka ei kuulu firman aluekonttorin Whatsapp-ryhmään. Ei kiinnosta illanviettojen ja kännisekoilujen raportointi. "  epsome, ikää sopivasti
 Naapurin kissa kyläilee meillä. Kissaa varten on perustettu keskusteluryhmä.   Kissanystävä, 36
 Sivunen pitää tärkeänä, että erityisesti työpaikan viestittelyryhmissä sovitaan selkeistä säännöistä. Tärkeää on miettiä esimerkiksi, milloin viestejä saa lähettää, mistä aihepiireistä ja miten nopeasti niihin pitää reagoida.
 Aina säännöt eivät ole selkeitä. Näin nimimerkki Tapani, 26, pohdiskelee työpaikkojen pikaviestittelyä:
 "Siitä on vähän ristiriitaisia tunteita, että miten hyvin ihmiset ymmärtävät vapaa-ajan arvokkuuden. Siitä ei onneksi tule juuri koskaan sanomista, jos jättää työviesteihin vastaamisen seuraavaan työpäivään, mutta välillä taas pomoporras lähettelee tärkeitä viestejä selkeästi työajan ulkopuolella. Tämä on huono juttu kahdesta syystä: jotain tärkeää voi hukkua viestien massaan, jos sitä ei heti lue. Toinen syy on se, että mielestäni johtajien tulisi omilla viestittelyn ajankohdillaan ohjata toimintaa siihen suuntaan, että töitä tehdään työajalla ja vapaa on vapaata. Samaten se, että pomoportaan suusta usein kaikkien kuullen tulee kehuja siitä, että joku yksittäinen työntekijä niin hienosti hoitaa asiakkaiden tarpeita kellon ympäri nopealla reagoinnillaan. Mielestäni tämä on erittäin väärä sanoma, luo muillekin sellaista oloa, että on oltava jatkuvassa päivystysvalmiudessa."  Tapani, 26
 Aseta omat rajasi: lukijoiden 10 vinkkiä
 Vain harva vastaaja kertoo, että ryhmissä on sovittu suoranaisia pelisääntöjä. Jos sääntöjä on sovittu, ykkösnyrkkisääntö on "ei spämmiä".
 19-vuotias nimimerkki Matti kertoo vastaanottavansa tavallisena päivänä jopa tuhat viestiä erilaisista luottamustoimi-, harrastus- ja opintoryhmistä. Ryhmissä on sovittu joitakin yhteisiä sääntöjä:
 "Virallisissa ryhmissä voidaan esimerkiksi sopia, milloin viestejä voidaan lähettää. Eräässä hallituksessa vaihdoimme jopa sovellusta Slackiin, jotta tärkeät viestit olisi löydettävissä helpommin ja jotta öisin ei tulisi ilmoituksia uusista viesteistä. "
 "Ei spämmiä", on ryhmien ykkössääntö. AOP
 Osa vastaajista kirjoittaa, että säännöille olisi kyllä tarvetta. Osa taas korostaa, että vastuu on jokaisella itsellään:
 "Miksi sääntöjä pitäisi sopia ryhmän kesken?! Olen aikuinen ihminen, ja vastaan itse somenkäytöstäni sen sijaan, että odotan muiden huolehtivan, koska voivat lähettää minulle viestejä."  Somemummo, 37
 "Mielestäni ei ole oikein, että jonkun teknisen kyvyttömyyden takia toiset joutuvat pohtimaan omaa viestintäänsä. Nykypäivänä oman saavutettavuutensa hallinta on tehty niin helposti, että on oma syy jos herää öisin viesteihin tai kännykkä värisee jatkuvasti."  N, 24
 Vastaajilla on kuitenkin hyviä vinkkejä siihen, miten omaa viestiähkyä voi välttää. Kokosimme niistä vinkkilistan:
 Poista viesti-ilmoitukset käytöstä. Näin puhelin ei vilku ja kilkata jatkuvasti. Aseta puhelimeen yöajaksi automaattinen Älä häiritse -tila, jolloin viestit eivät tule läpi. Voit myös asettaa puhelimen lentotilaan. Poista viestittelysovellukset aloitusnäytöltä ja vie ne puhelimeesi pidemmän polun taakse. Näin et päädy selailemaan viestejä puolivahingossa. Aseta omat rajasi. Älä vastaa viesteihin iltayhdeksän jälkeen. Älä lue vapaa-ajan viestejä työpäivän aikana. Älä lue työviestejä vapaa-ajalla. Tee selväksi myös muille ryhmän jäsenille, ettet ole tavoitettavissa jatkuvasti. Kerro, miten sinut voi tavoittaa hätätilanteessa. Keskustele ryhmässä, voisitteko siirtää työhön ja luottamustoimiin liittyvät keskustelut pois niistä sovelluksista, jotka ovat käytössäsi myös vapaa-ajalla (esimerkiksi WhatsAppista Slackiin). Sopikaa, miten usein luottamustoimiin ja työhön liittyvät viestit pitää katsoa. Jos ryhmä on alun perin perustettu tärkeään tarkoitukseen, sopikaa, ettei ryhmään saa spämmätä mitään turhaa. Tärkeä tieto hukkuu helposti hymiöiden, meemien, linkkien ja ääniviestien keskelle. Jos tärkeässä ryhmässä viestitellään monesta tärkeästä asiasta, hajauttakaa ryhmä pienempiin ryhmiin, jotka pitäytyvät tiukasti aiheessa. Käyttäkää pingaus-toimintoa. Sen avulla voit osoittaa isossakin keskustelussa yksittäisen viestin tietylle henkilöllle. Jätä ne ryhmät, joihin et halua kuulua. Kerro ryhmässä, miksi et halua ryhmässä ja miten sinut tarvittaessa tavoittaa.

"Poistin ryhmät, turha loukkaantua" – lukijat listasivat 10 vinkkiä, joilla pikaviestien sarjatulitus loppuu


Summary: Nuori opiskelijanainen murhattiin maaliskuussa Etelä-Carolinassa hänen astuttuaan autoon, jota luuli tilaamakseen Uber-kyydiksi.

Uber on lisännyt Yhdysvalloissa uuden turvatoiminnon palveluunsa, jotta käyttäjät tietävät menevänsä oikean auton kyytiin.
 Yhtiön mukaan kyydin tilaajalle lähetetään vastaisuudessa ilmoitus, joka sisältää Uber-kuskin nimen, kuvan, rekisterinumeron sekä auton merkin ja mallin.
 Uber päätti uudistuksesta sen jälkeen, kun Etelä-Carolinan yliopistossa opiskellut nuori nainen surmattiin maaliskuussa hänen astuttuaan autoon, jota luuli tilaamakseen Uber-kyydiksi. Auton kuljettajaa vastaan on nostettu syytteet kidnappauksesta ja murhasta.
 Uusi turvatoiminto on aluksi käytössä Etelä-Carolinan osavaltion pääkaupungissa Columbiassa ja se ulotetaan myöhemmin koskemaan kaikkia Uber-kyytejä Yhdysvalloissa.
 Uber kertoo lisäksi lähettävänsä kaikille asiakkailleen sähköpostin, jossa ohjeistetaan, miten varmistaa, että tilattu Uber-kyyti on oikea.

Uber lisäsi uuden turvatoiminnon sen jälkeen, kun väärinkäsitys johti nuoren naisen surmaan


Kerjäämisen ja järjestäytyneen rikollisuuden suhde on puhuttanut Suomessa ja muissa Pohjoismaissa jo vuosia.
 Norjan yleisradion dokumenttisarjassa  Lykkelandet  (Onnenmaa) dokumentaristit paljastivat piilokameroiden avulla järjestön, jossa romaninaisia pakotettiin kerjäämiseen, rikoksiin ja prostituutioon. 140-henkinen organisaatio pyöritti myös huumekauppaa Bergenissä.
 Sekä Norjassa että Ruotsissa kerjääminen on laillista, mutta molemmissa maissa kerjäämiselle on asetettu alueellisia kieltoja. Suomessa perussuomalaiset kansanedustajat  Rami Lehto ,  Olli Immonen  ja  Jari Ronkainen  tekivät lakialoitteen kerjäämisen kieltämiseksi vuonna 2016. Aloite kaatui kuitenkin perustuslain vastaisuuteen. Seuraavana vuonna kansanedustaja  Mikko Kärnä  (kesk.) teki lakialoitteen organisoidun kerjäämisen kieltämiseksi.
 Onko mahdollista, että Suomessa on käynnissä kerjäämiseksi verhottua rikollisuutta, jota ei ole onnistuttu selvittämään?
 “Onko se sitten totuus, sen voi kukin tahollaan kyseenalaistaa”
 Helsingin poliisin ylikomisarion  Kari Niinimäen  mukaan Suomessa kerjäämistä ei ole ainakaan toistaiseksi yhdistetty järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Helsingissä ei ole käyty tähän viittaavia esitutkintoja tai annettu tuomioita. Asiaa pyritään kuitenkin kartoittamaan.
 – Asia ei ole toistaiseksi yksilöitynyt niin pitkälle, että tutkintoja tai tuomioita sen tiimoilta olisi. Jotain konkretiaa täytyy olla. Se, että naapurimaissa on selvinnyt vastaavanlaista toimintaa, ei riitä, Niinimäki kommentoi.
 Romanit ovat yksi Euroopan unionin suurimmista etnisistä vähemmistöistä. EU:n jäsenvaltioissa asuu yhteensä noin 10-12 miljoonaa romania. Itä-Euroopan romaneja alkoi näkyä Suomessa vuonna 2007, kun Romania ja Bulgaria liittyivät EU:hun, joka puolestaan mahdollisti kansalaisten vapaan liikkuvuuden muissa EU-maissa.
 Sellaiset henkilöt, jotka istuvat maassa kupin kanssa, eivät yleensä syyllisty yhtään mihinkään rikoksiin.  Kari Niinimäki
 Helsingin poliisissa työskentelevät romanialaiset ja bulgarialaiset poliisit joka vuosi kuukauden ajan. Ulkomaalaiset poliisit puhuttavat Helsingin liikkuvaa väestöä, joka koostuu pääosin Itä-Euroopan romaneista.
 Niinimäen mukaan käytyjen keskusteluiden perusteella liikkuva väestö on Helsingissä vapaasta tahdostaan, eikä ole syytä olettaa, että oleskeluun liittyisi ihmiskauppaa tai muuta järjestäytynyttä rikollisuutta.
 – Onko se sitten totuus, sen voi kukin tahollaan kyseenalaistaa, Niinimäki sanoo.
 Niinimäki arvioi Helsingissä kerjäävien henkilöiden määräksi tällä hetkellä noin 50. Luvun ulkopuolelle jäävät esimerkiksi katulehtien myyjät ja katusoittajat. Esimerkiksi Oslossa vastaava luku on vähintään kymmenkertainen –  kerjäläisten määräksi arvioidaan 500–1000 .
 Niinimäki huomauttaa, että ilmiön tulkintaan vaikuttaa myös se, kuka luokitellaan kerjäläisiksi. Osa liikkuvan väestön edustajista kerää pulloja, soittaa kadulla tai myy lehteä.
 – Sellaiset henkilöt, jotka istuvat maassa kupin kanssa, eivät yleensä itse syyllisty yhtään mihinkään rikoksiin, Niinimäki toteaa.
 Poliisi tekee yhteistyötä liikkuvan väestön kanssa tekemisissä olevien tahojen, kuten Helsingin diakonissalaitoksen ylläpitämän päiväkeskus Hirundon kanssa. Hirundo tarjoaa liikkuvalle väestölle myös hätämajoitusta kesäkauden ulkopuolella.
 Perjantai-dokkari seurasi Leonoran, Ionican ja Lauran kerjäämistä kadulla. He ovat tulleet Suomeen paremman elämän toivossa. Koko dokkari Areenassa:

 Järjestäytynyt rikollisuus on hankalasti tutkittavissa
 Ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmän ylitarkastajan  Terhi Tafarin  mukaan kerjäämiseen pakottamiseen tai painostamiseen liittyvää ihmiskauppaa on tunnistettu Norjan lisäksi myös Tanskassa, Ruotsissa ja Virossa. Tafarin mukaan näkemykset siitä, liittyykö kerjäämiseen Suomessa rikollisuutta, ovat sahanneet edestakaisin.
 – Olisi todella outoa, jos Suomessa ei olisi viitteitä samasta ilmiöstä, edes pienemmässä mittakaavassa. Kerjääminen ei yleensä aiheuta järjestyshäiriöitä, jolloin se ei myöskään nouse helposti silmätikuksi, mutta tarkoittaako se, ettei ihmiskauppaa tai muuta hyväksikäyttöä tapahdu?
 Ruotsin poliisi selvitti vuonna 2017  kerjäläisten toimintaa Gävleborgissa . Poliisin mukaan toiminta vaikutti järjestäytyneeltä, mutta näyttöä rikollisuudesta ei kuitenkaan saatu. Ilmoitettujen tapausten tutkinta keskeytettiin todisteiden puutteessa.
 Gävleborgin poliisin mukaan kerjäämisen vuosittainen liikevaihto kipusi jopa kymmeneen miljoonaan kruunuun, eli noin miljoonaan euroon. Poliisi kertoi kuitenkin myöhemmin NA-lehden toimittajalle, että  arvioi tehtiin kolmen kerjäläisen kertomuksen perusteella . Arvio kumottiin epätodennäköisenä.
 Tafari epäilee, että poliisille ei ole ilmoitettu järjestäytyneeseen rikollisuuteen viittaavasta toiminnasta.
 – Esimerkiksi Itä-Euroopan romanivähemmistön edustajat eivät todellakaan ilmoita toisistaan poliisille, vaikka tilanne olisi mikä.
 Tafarin mukaan ihmiskaupan ja muun järjestäytyneen rikollisuuden tunnistaminen on hankalaa, sillä asianomaiset tekevät rikosilmoituksen vain harvoin. Rikolliseen toimintaan pakotettu ei useinkaan uskalla hakea apua poliisista, koska pelkää itse saavansa rangaistuksen.
 – Uhrin oma ja hänen läheistensä turvallisuus voi myös olla uhattuna, mikäli hän niin sanotusti vasikoi, Tafari sanoo.
 Suomessa huumekauppa lavastettiin lehdenmyynniksi
 Yle uutisoi kesällä 2017  Helsingissä pyörineestä huumekaupasta , jonka tiimoilta 20 Romanian kansalaista vangittiin epäiltynä törkeästä huumausainerikoksesta. Huumekauppa oli verhottu Iso Numero -katulehden myynniksi.
 Iso Numero on kadulla myytävä aikakauslehti, joka tarjoaa vähävaraisille mahdollisuuden toimeentulonsa parantamiseen. Myyjä pitää itsellään puolet 10 euron kansihinnasta.
 Ison Numeron toimituspäällikön  Janne Hukan  mukaan yksikään virallinen myyjä ei ollut osallisena huumekauppaan. Myyjät käyttävät oranssia liiviä, ja heillä on kaulassaan myyjäkortit. Lehden viralliset myyjät ilmoittivat itse epäilyttävästä toiminnasta lehden toimitukselle.
 Poliisin mukaan tilanne on rauhoittunut ainakin toistaiseksi.
 – Käsittääkseni tällä hetkellä ei ole käynnissä kuviota, jossa huumekauppa olisi verhottu lehdenmyynnin varjoon, Niinimäki kommentoi.
 Niinimäen mukaan tilanne saattaa kuitenkin muuttua nopeasti, kun uutta liikkuvaa väestöä saapuu Helsinkiin. Huumekauppa on yleensä luonteeltaan järjestäytynyttä.
 – Tietyt ihmiset hankkivat pillerit, toiset kuljettavat ne ja kolmannet myyvät. Se, kuka on asian aivot ja kuka saa suurimman hyödyn, on jo hankalampi kysymys, Niinimäki sanoo.
 Perjantai kysyy, miksi kerjääminen häiritsee? Vieraina entinen kansanedustaja Sirkka-Liisa Anttila (kesk.) ja romanien elämää seurannut toimittaja Kimmo Oksanen. Koko ohjelma Areenassa:

 Lue myös:  Annatko lantin kerjäläiselle? Romanien elämää seurannut toimittaja: "He ovat tavallisia eurooppalaisia köyhiä"

Kerjäämisen ja rikollisuuden suhde on puhuttanut jo vuosia: "Ei riitä, että naapurimaissa on selvinnyt vastaavanlaista toimintaa"


Summary: Uskonnollisissa yhteisöissä asuu Suomessa arviolta muutama sata ihmistä. Uusinta keskittymää puuhataan nyt Järvenpäähän.

Vantaan Koivuhaassa asuvan  Elli Kinkun  arki on alkanut samalla tavalla jo kuusitoista vuotta.
 Kello herättää tavallisesti seitsemään mennessä. Kaksikymmentä minuuttia myöhemmin televisiossa alkaa  hengellinen ohjelma , kuten Kinkku itse sitä kuvailee.
 Ohjelma kestää puolisen tuntia, ja siinä kuullaan jokin Raamatun ajatus.
 Työt alkavat kahdeksalta. Kinkun mukaan yksi hänen elämäntilanteensa monista hyvistä puolista on se, että hän työskentelee samassa osoitteessa kuin asuukin: Jehovan todistajien Suomen-päämajassa eli -haaratoimistossa.
 Tästä on kyse Uskonnollisissa yhteisöissä asuu Suomessa yhteensä muutama sata ihmistä, arvioi tutkija. Yle tutustui niistä tiettävästi suurimpaan: Jehovan todistajien Suomen-haaratoimistoon Vantaalla. Uskonnolliset asuinyhteisöt ovat olleet muutenkin tapetilla Uudellamaalla, sillä Järvenpäähän aletaan rakentaa kesällä kokonaista kristillistä korttelia.
 Jehovan todistajiin kuuluu Suomessa alle parikymmentätuhatta jäsentä. Uskonnollinen liike tunnetaan etenkin ovelta ovelle -saarnaamisestaan.
 Sitä Elli Kinkkukin tekee vapaa-ajallaan. Mutta nyt hän on työssä: siivoaa erästä rakennuskompleksin ensimmäisen kerroksen vierashuoneista.
 Kinkun tehtävänä on varmistaa, että vieras voi vain tulla huoneeseen matkalaukku kädessään ja olla kuin kotonaan.
 Kinkku itse on 34-vuotias ja asunut tässä osoitteessa puolisonsa kanssa melkein puolet elämästään. Lapsia pariskunnalla ei ole.
 Jos olisi, heidän olisi muutettava täältä pois.
 Kuin pieni kylä, metalliaidan takana
 Jehovan todistajien Suomen-haaratoimistossa asuvaa ja työskentelevää, tällä hetkellä noin 150 hengen yhteisöä kutsutaan liikkeen keskuudessa Betel-perheeksi.
 Jehovan todistajien Vantaan-haaratoimisto on valmistunut 1960-luvulla. Tällä hetkellä rakennuskompleksissa asuu ja työskentelee noin 150 ihmistä. Kristiina Lehto / Yle
 Haaratoimisto sijaitsee vantaalaisen teollisuusalueen laitamilla. Pihapiiriä ympäröi metalliaita. Ulkona oleva uima-allas on näin keväällä tyhjillään. Säiden lämmettyä siinä poreilee suihkulähde.
 Jehovan todistajat nimittävät punatiilistä rakennuskompleksia Beteliksi eli "Jumalan huoneeksi". Ulkopuolisille jaettavassa lehtisessä nimeä perustellaan sillä, että kaikki, jotka täällä asuvat ja työskentelevät, ovat vihkiytyneet Jumalalle ja tukevat koko ajallaan "Valtakunnan saarnaamista".
 Haaratoimistossa muun muassa käännetään liikkeen julkaisuja englannista suomeksi. Kaikki toiminta rahoitetaan vapaaehtoisilla lahjoituksilla, eivätkä työntekijät saa työstään palkkaa.
 Helsingin Sanomat  vieraili tässä paikassa kaksi vuotta sitten ja kuvaili aluetta kuin pieneksi kyläksi: Asukkailla on käytössään esimerkiksi oma pesula, parturi-kampaamo, terveydenhuolto sekä autokorjaamo. Sähkö- ja putkimiehiä on omasta takaa, niin myös kokkeja ja Elli Kinkun kaltaisia siivoojia.
 Täältä löytyvät jopa tenniskenttä ja kuntosali.
 Nyt Jehovan todistajien tiedottaja  Jukka Palonen  ei päästä tutustumaan vapaa-ajan tiloihin tarkemmin. Rakennuskompleksissa on alkamassa peruskorjaus, minkä takia tutustuminen ei ole mahdollista.
 Järvenpäähän nousee pian kristillinen kortteli
 Jehovan todistajien Suomen-haaratoimisto on yksi esimerkki siitä, millaista uskonnollisen asuinyhteisön arki voi Suomessa olla.
 Maassa olevista uskonnollisista asuinyhteisöistä se on tiettävästi suurin. Muut yhteisöt ovat aiheeseen erikoistuneen Kirkon tutkimuskeskuksen koordinaattorin  Jussi Sohlbergin  mukaan enimmillään noin 40 asukkaan suuruisia, enemmistö tätä pienempiä.
 Esimerkiksi tällaisia uskonnollisia asuinyhteisöjä Suomesta löytyy Ihmisyyden tunnustajat . Yhteisö pitää kotia Mänttä-Vilppulassa, yhteisössä asuu nelisenkymmentä henkeä. Perustettu 1980-luvulla.  Lue lisää Ihmisyyden tunnustajista tästä jutusta. Jehovan todistajien  haaratoimisto Vantaalla. Asukkaita tällä hetkellä noin 150. Lasarus-veljet  Säkylässä. Perustettu 1970-luvulla. Kolmisenkymmentä henkeä, myös lapsiperheitä. Pyrkii noudattamaan alkuseurakunnan ideaalia ja elämäntapaa. Katolinen  Opus Dei  – neljä asuinyhteisöä Helsingissä, kaksi miehille ja kaksi naisille. Yhteensä muutama kymmenen ihmistä. Krishna-liikkeen  temppeli Helsingin Malmilla.  Voima-lehti vieraili paikassa noin vuosi sitten ja tuolloin siellä asui vakituisesti neljä ihmistä. Antroposofiset yhteisöt , tarjoavat asumispalveluja ja työtoimintaa. Palvelukodit esimerkiksi Helsingissä ja Lahdessa. Listauksessa ei ole huomioitu esimerkiksi luostariyhteisöjä. Lisäksi voi olla pienempiä, muutaman hengen kommuunityyppisiä yhteisöjä, joihin liittyy jokin uskonnollinen vakaumus. Lähde: Kirkon tutkimuskeskuksen koordinaattori Jussi Sohlberg
 Kaiken kaikkiaan uskonnollisissa yhteisöissä asuu Suomessa muutama sata ihmistä, Sohlberg laskee.
 Määrä on kuitenkin kasvamassa reilun vuoden kuluttua: pääkaupunkiseudun kylkeen Järvenpäähän on nimittäin nousemassa kokonainen kristillinen kortteli.
 Hanketta ajavan Kristillisen vanhusten asumisyhdistyksen Laihon sihteeri  Hanna-Leena Forsman  kertoo, että kortteliin tulee seitsemän asuintaloa ja niihin 51 asuntoa. Asukkaita yhteisöön on tulossa yhteensä noin sata.
 Rakennustyöt alkavat ensi kesänä, ja valmista pitäisi olla vuoden päästä.
 Jussi Sohlberg ja Siirtolaisuusinstituutin johtaja, uskontotieteen dosentti  Tuomas Martikainen  pitävät Järvenpään hanketta ainutlaatuisena – esimerkiksi Jehovan todistajien haaratoimistosta kortteli poikkeaa ainakin sillä, että siitä ei ole tulossa yhden tietyn liikkeen yhteisöä ja asukkaat ovat vapaita työskentelemään missä ja millä alalla haluavat.
 Forsmanin mukaan tulevia asukkaita yhdistää se, että he pitävät kristillisiä arvoja tärkeinä ja haluavat olla mukana yhteisöllisessä toiminnassa.
 – Tämä on paikallisesti syntynyt, eri seurakunnista ja suunnista tulevien ihmisten yhteinen unelma, hän avaa.
 Hanna-Leena Forsman toimii myös Keski-Uudenmaan kristillisen koulun opettajana ja apulaisrehtorina. Koulu sijaitsee tulevan kristillisen korttelin naapurissa. Antti Kolppo / Yle
 "Tällaista aluetta tarvitaan enemmän kuin koskaan"
 Suomessa olevilla uskonnollisilla asuinyhteisöillä on tavallisesti takanaan vuosikymmenten historia. Esimerkiksi Jehovan todistajien nykyinen rakennuskompleksi on valmistunut Vantaalle jo 1960-luvulla.
 Tilastojen mukaan evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluu vuosi vuodelta vähemmän ihmisiä. Tammikuussa uutisoitiin, että  kirkkoon kuuluvia on enää alle 70 prosenttia kansasta .
 Mihin kristillistä korttelia tarvitaan – onko sille tänä päivänä todellista tarvetta?
 Tarvetta on enemmän kuin koskaan, huudahtaa Järvenpään hankkeen taustatahoihin kuuluva  Marja-Leena Pellikka  Laiho-yhdistyksestä.
 Asuinalueelle on muuttamassa muun muassa tukea tarvitsevia vanhuksia, ja siksi Pellikka viittaa vastauksessaan viime kuukausina käytyyn keskusteluun vanhustenhoidon tasosta ja monissa palvelukodeissa ilmenneistä ongelmista.
 – Olemme nähneet viime aikoina suuressa mittakaavassa, miten asuinalueet ja palvelukodit, jotka ovat rakentuneet taloudellisille arvoille, eivät tyydytä ihmisen arvoja ja tarpeita riittävästi. Hengellisiä arvoja ja tällaisia alueita tarvitaan nyt enemmän kuin koskaan.
 Pystyykö uskonnollisia yhteisöjä sijoittamaan kartalle? Etenkin luterilaisen kirkon alla toimineissa herätysliikkeissä on ollut perinteisesti joitakin alueellisia rajoja, sanoo Siirtolaisuusinstituutin johtaja  Tuomas Martikainen . Esimerkiksi lestadiolaisuus on ollut Pohjois-Suomessa paikoin hyvinkin vahvaa. Tänä päivänä alueelliset rajat eivät ole Martikaisen mukaan yhtä merkittäviä: ero kulkee pikemminkin suurten kaupunkiseutujen ja muun maan välillä. Kaupungeista löytyy laajasti erilaisia uskonyhteisöjä, aina erilaisista vapaakirkoista maahanmuuttajien mukanaan tuomiin uskonnollisiin perinteisiin. Se, että kristillistä korttelia puuhataan nyt juuri Järvenpäähän, on Martikaisen mielestä ennen kaikkea sattumaa. Keski-Uudellamaalla sijaitseva Järvenpää ei ole poikkeuksellisen uskonnollista aluetta.
 Vantaalla Jehovan todistajien haaratoimisto on tiedottaja Jukka Palosen mukaan haluttu paikka. Tulijoita olisi paljon, ja yleensä yhteisöön pääsee asumaan ja työskentelemään vain pyydettäessä.
 Uskonnolliseen asuinyhteisöön hakeutuminen voi kertoa paitsi vahvasta vakaumuksesta myös yhteisöllisyyden kaipuusta, arvioi Jussi Sohlberg Kirkon tutkimuskeskuksesta.
 – Perusjuonteena ovat usein yhteisöllisyys ja yksinkertaisen elämäntavan ideaali. Kaiken kaikkiaan aatteelliseen vakaumukseen pohjautuva yhteisasuminen on Suomessa kuitenkin harvinainen, jopa vastakulttuurinen elämäntapa.
 Uskonnollisen yhteisön keskuudessa asuminen merkitsee myös sen sääntöihin sitoutumista. Vantaan Koivuhaassa ohjenuorana ovat Raamatun periaatteet.
 Jehovan todistajien yhteisössä lapset ovat kiellettyjä
 Tiedottaja Jukka Palonen esittelee Vantaalla Jehovan todistajien haaratoimiston toimitiloja. Huoneissa työskennellään kolmen hengen pienryhmissä. Työn alla on esimerkiksi  Vartiotorni - ja  Herätkää! -lehtien käännöksiä.
 Jehovan todistajien käännöstiimit työskentelevät kolmen hengen kokoonpanoissa. Kuvassa Tuomas Tiitinen, Leena Jääskeläinen sekä Helena Mikkonen (oikealla). Kristiina Lehto / Yle
 Palonen on pukeutunut pikkutakkiin, suoriin housuihin ja mustaan kauluspaitaan. Palosen mukaan pukeutuminen ilmentää sitä, että paikka on hänelle hyvin rakas. Toisaalta kyse on myös pukeutumiskoodista.
 – Arvostamme sitä, mitä saamme tehdä täällä. Se näkyy ulkoisessa olemuksessa.
 Jehovan todistajat pyrkivät elämään Raamatun periaatteita noudattaen, Palonen sanoo. Betel-perheessä se tarkoittaa, että asukkaat kunnioittavat toisiaan ja ovat toisilleen rehellisiä ja ystävällisiä.
 Emmi Sainio, 31, on asunut Jehovan todistajien Vantaan-haaratoimistossa kolme ja puoli vuotta. Hän työskentelee vastaanotossa. Sainio sanoo yhteisössä asumista mahtavaksi etuoikeudeksi. Kristiina Lehto / Yle
 Lapsia täällä ei asu.
 – Lapset ovat ihania. Me rakastamme lapsia. Mutta on totta, että täällä lapsia ei ole. Sen takia, että sitten joutuisimme menemään aika paljon lasten ehdoilla. Se aiheuttaisi paljon käytännön ongelmia. Lastenhoitoa olisi hankala järjestää tällaisessa yhteisössä, joka on tiivis ja jossa kaikilla on tiukka aikataulu.
 Jos lapsia haluaa hankkia, on siirryttävä asumaan muualle perheensä kanssa.
 Jotkut ovat niin tehneetkin, Palonen huomauttaa – "siirtyneet niin sanottuun normaaliin elämään".
 Tiedottaja Jukka Palonen ja hänen puolisonsa Asta Palonen ovat asuneet ja työskennelleet Jehovan todistajien yhteisössä peräti 28 vuotta. Myös Asta Palonen työskentelee liikkeen tiedotusosastolla. Kristiina Lehto / Yle
 Myös Elli Kinkku tiedostaa tämän mahdollisuuden.
 – Olemme täällä niin kauan kuin perhetilanteemme on tällainen. Jos meille tulee lapsi, menemme muualle. Olemme iloisia siellä ja palvelemme Jehovaa.
 Kristillisessä korttelissa ei kytätä eikä valvota naapureita
 Järvenpään kristillisessä korttelissa varsinaisia käyttäytymissääntöjä ei ole etukäteen määritelty.
 – Asukkaat pääsevät mukaan rakentamaan näitä ajatuksia. Siitä syntyy sellainen asukkaiden näköinen kortteli, Hanna-Leena Forsman sanoo.
 Saako esimerkiksi sinkku tuoda kotiinsa yövieraan?
 – Se on asukkaan oma asia, Forsman vastaa.
 Tulevassa yhteisössä ei hänen mukaansa kytätä tai valvota naapureita.
 – Kristillisyydessä on perimmiltään kyse aivan toisenlaisista asioista kuin toinen toistensa kyttäämisestä.
 Kristillinen kortteli rakentuu Etelä-Järvenpäähän, Lepolaan. Antti Kolppo / Yle
 Järvenpääläiskorttelista ei ole muodostumassa varsinaista uutta uskonnollista yhteisöä, vaan pikemminkin samankaltaisesti ajattelevien ihmisten naapurusto.
 Lienee syytä myös todeta, että vaikka uskonyhteisö voi ehkä ravita yhteisöllisyyden kaipuuta, voi sillä olla huonotkin puolensa:  Uskontojen uhrien tuki UUT muistuttaa, että hengellistä väkivaltaa voi esiintyä missä tahansa uskonnollisessa yhteisössä.
 Elli Kinkku lähetti hakemuksen – ja on sillä uralla edelleen
 Elli Kinkku päätyi Jehovan todistajien haaratoimistoon asumaan melkein kuin sattumalta.
 Taulu Jehovan todistajien Suomen-haaratoimiston aulassa. Se kertoo Jehovan todistajien tekemästä lähetystyöstä. Kristiina Lehto / Yle
 Koulut käytyään hän mietti, mitä tekisi seuraavaksi. Hän lähetti haaratoimistoon hakemuksen – ja sattui pääsemään sinne töihin.
 – Sillä uralla olen edelleen.
 Päivät kuluvat pitkälti kodinhoidon, siivouksen, sänkyjen petaamisen, kaikenlaisten arjen askareiden parissa. Mutta Kinkku ei valita.
 – On ihanaa, kun saa tehdä töitä sellaisten ihmisten kanssa, joilla on samat arvot. Olemme kaikki toistemme kanssa hyvin läheisiä ystäviä. Kyllä tämä työyhteisö on varmasti lämpimimmästä päästä mitä olla voi.
 Kinkun, kuten muidenkin haaratoimistolla työskentelevien, työpäivä päättyy viideltä. Sen jälkeen hän tekee kotitöitä omassa kodissaan: laittaa ruokaa, pyykkää ja siivoaa,  niin kuin kaikki muutkin ihmiset .
 Iltaisin hän saattaa osallistua Jehovan todistajien saarnaamistyöhön.
 Aamulla kello soi aikaisin ja herättää kuulemaan Raamatun sanaa.

Tässä yhteisössä lapset ovat kiellettyjä eikä työstä saa palkkaa – Elli Kinkku on asunut täällä 16 vuotta ja on kiitollinen joka päivästä


Summary: Tutkijat eivät ole päässeet vielä katedraalin sisään turvallisuussyistä.

Notre Damen katedraalin palo sai alkunsa todennäköisesti oikosulusta, kertoo Ranskan poliisi.
 Katedraalissa oli käynnissä kunnostustyöt, kun palo syttyi maanantai-iltana.
 Tutkimukset ovat yhä kesken. Tutkijat ovat kuulleet palosta kunnostustöihin osallistuneiden yrityksen edustajia.
 Tutkijat eivät pääse toistaiseksi katedraalin sisään turvallisuussyistä. Myöskään tuhojen rahallista arvoa ei vielä tiedetä, koska asiantuntijat eivät ole päässeet arvioimaan vahinkoja.
 15 tuntia jatkunut tulipalo tuhosi suurimman osan katedraalin katosta ja keskustornin.
 Tuhoutuneiden taide-esineiden määrä ei ole tiedossa.
 Merkittävä osa katedraalin mittaamattomien arvokkaista taideaarteista pelastui. Esineitä oli siirretty muualle jo ennen paloa korjaustöiden takia. Osa onnistuttiin pelastamaan palon sytyttyä.
 Macron ylisti palomiehiä
 Presidentti  Emmanuel Macron  kiitti tänään palomiehiä ja muita pelastustöihin osallistuneita.
 – Ranska ja koko maailma katsoivat meitä, ja te olitte esimerkillisiä. Olitte täydellinen esimerkki siitä, mitä meidän pitäisi olla, Macron sanaili Elysee-palatsissa.
 Presidentti lupasi palomiehille myös kultaisen kunniamitalin osoituksena rohkeudesta ja omistautumisesta.
 Aiheesta lisää:
 Kodittomiksi jääneille katolisille balsamia haavoihin – Notre Damen eteen nousee väliaikainen puinen katedraali
 Notre Damen palo on saanut huijarit liikkeelle Ranskassa – jälleenrakennusrahoja kalastellaan ovelasti
 Katso, miltä Notre Damessa näyttää palon jälkeen – asiantuntijat eri mieltä kuin Macron: tuhojen korjaaminen voi viedä jopa vuosikymmeniä

Notre Damen palon arvellaan saaneen alkunsa oikosulusta


Nelostiellä Lahden kohdalla oli pudonnut tielle korkeusrajoitin, jonka takia pohjoiseen menevät kaistat olivat suljettu Renkomäen ja Joutjärven liittymien välillä.
 Tunnin ajan liikenne pohjoisen suuntaan ohjattiin Lahden keskustan kautta.
 Liikennepäivystäjä  Mikko Penkkala  kertoo ylikorkean ajoneuvon menneen sillan ali. Ajoneuvo törmäsi korkeusrajoittimeen, jolloin rajoitin tippui tielle aiheuttaen esteen kaistoille.
 Lue lisää:
 Menoliikenteen huiput ohitettu – uusi rutistus perjantaina aamupäivällä

Palkki putosi nelostiellä vaikeuttaen liikennettä – tilanne ohi, liikenne sujuu taas normaalisti


Summary: Hussein al-Taee ei kiistä avoimista Facebook-ryhmistä edelleen löytyvien kommenttien aitoutta.

Hussein al-Taeen  kirjoitusten mukaan Yhdysvallat ja Israel toimivat yhteistyössä äärijärjestö Isisin kanssa
 Kansanedustajaksi valitun Hussein al-Taeen (sd.) kirjoitukset Facebookissa eroavat selkeästi linjasta, jolla hän on julkisuudessa viimeisimmän lähes viiden vuoden ajan kommentoinut terrorismia ja Lähi-idän tilannetta. Hän oli jo aloittanut konfliktinratkaisujärjestö CMI:n työntekijänä syksyllä 2014, kun eräässä Facebook-ryhmässä oli keskustelua Ruotsin aikeesta tunnustaa Palestiinan valtio.
 – Nyt siis alkaa lähtölaskenta siitä, miten Ruotsiin vaihdetaan hallitus + alkaa Tukholmassa tai Malmössä todennäköisesti räjähtelemään. Mossad ei antaisi tätä Ruotsille anteeksi, koskaan, al-Taee kirjoittaa viitaten Israelin tiedustelupalvelun toimintaan.
 Tämä ja monet muut päivitykset olivat yhä torstaina nähtävillä Facebook-ryhmässä Uutisryhmä: Gazan sota - Lähi-idän tilanne - uutisseuranta. Ryhmän ylläpitäjiin kuuluu  Janus Putkonen , joka vuonna 2014 toimi Verkkomedia.org-julkaisun päätoimittajana. Ryhmän kuvauksessa kerrotaan nyt, että "Täältä leviävät uutislinkit, keskustelut ja vinkit Verkkomedia.org uutispalvelulle". Myös al-Taee toimi aiemmin ryhmän ylläpitäjänä.
 Vantaalainen al-Taee valittiin eduskuntaan SDP:n listalta Uudeltamaalta, jossa vaalien ensikertalainen sai yli 4 000 ääntä. Hän mainosti kampanjassaan olevansa konfliktinratkaisun ammattilainen ja käyvänsä jatkuvasti asiantuntijana kuultavana eduskunnassa ja ministeriöissä.
 Al-Taee ei kiistä yhä löytyviä kommentteja
 Paljolti politiikan aiheisiin keskittynyt Verkkomedia.org-sivusto kuvasi itseään lännen valtamedian haastajaksi. Artikkeleissaan sivusto piti esillä esimerkiksi Venäjä-myönteisiä ja rokotekriittisiä kantoja, mutta Israelin ja Yhdysvaltojen toimintaa sivusto kritisoi jatkuvasti. Myös al-Taeen suosimassa Facebook-ryhmässä on nähtävissä selkeät jakolinjat. Yhdysvaltojen, Israelin ja äärijärjestö Isisin katsotaan olevan Lähi-idän väkivaltaisuuksien takana ja jopa yhteistyössä keskenään, kun taas Iran, Venäjä ja palestiinalaiset ovat hyvien puolella.
 Myös al-Taeen kirjoituksissa vihjaillaan Israelin ja Yhdysvaltojen kouluttaneen Isis-terroristeja. Syyskuussa 2014 ryhmässä harmiteltiin Isisin johtajan  Abu Bakr al-Baghdadin  selviytymistä Yhdysvaltojen iskusta.
 – ...Sitäpaitsi Lähi-Idän terrorismista on vastuussa radikalismi ja lännen aseistus ja koulutus. Ei ne omia poikiaan tapa, ellei käytä ensin loppuun, al-Taee kirjoitti vastauksessaan.
 Hän myös jakoi syyskuussa 2014 jutun, jonka mukaan Israelin tiedustelupalvelu Mossad koulutti sotilaallisesti al-Baghdadia vuoden ajan. Lisäksi al-Taee vertaa toistuvasti Israelin ja Isisin toimintaa. Kirjoitusvirheet ovat alkuperäisissä päivityksissä.
 – ...Enkä itse näe suurta eroa Israelin valtion ja ISIkSen välillä, toinen on valloittajana paljon nuorempi. Molemmissa tapauksessa alueelle on hyökännyt joukko miehiä lännen tukemina valtaamaan alkuperäisväestöltä "heille historiallisesti kuulumia alueita" ja ovat rakentaneet "valtion", jota nyt yrittävät puolustaa. Kumpikin rekrytoi nuoria miehiä ja naisia ympärimaailmaa asiansa edistämiseksi. ISkSen riveissä on yhtä monta kansallisuutta kuin Israelia perustettaessa, al-Taee kirjoitti lokakuun lopulla 2014 Facebook-ryhmässä Moderni Lähi-itä.
 Nyt Al-Taee haluaa pyytää anteeksi. Hän ei kiistä avoimista Facebook-ryhmistä yhä löytyvien kommenttien aitoutta.
 – Haluan pyytää anteeksi sitä, että olen rinnastanut Israelin ja Isisin, koska se kommentti on yksiselitteisesti typerä eikä millään tavalla edusta omaa ajatteluani tai arvomaailmaani, al-Taee sanoo STT:lle.
 Keskustelua Janus Putkosen kanssa
 Al-Taee kommentoi ryhmässä toistuvasti Janus Putkosen ryhmään linkkaamia Verkkomedian kirjoituksia. Al-Taee ei epäile lähteen luotettavuutta vaan joko kommentoi Putkosen jakamia kirjoituksia tai tykkää niistä.
 – En ole ihan varma, tiedänkö nytkään, kuka Janus Putkonen on, mutta en allekirjoita hänen ajatuksiaan. Koen hänen ajattelumaailmansa hyvin ongelmallisena ja vastenmielisenä. Kun henkilökohtaisesti aloin näkemään Venäjä-mielistä ajattelua, niin en lähtenyt sellaiseen mukaan ja poistuin näistä ryhmistä, al-Taee sanoi STT:lle torstaina.
 Putkonen joutui maaliskuussa Ukrainan pakotelistalle. Hän oli toiminut Venäjän tukemien vallanpitäjien hyväksymänä vaalitarkkailijana vaaleissa, jotka järjestettiin marraskuussa niin kutsutuissa kansantasavalloissa Itä-Ukrainassa. Hän on myös toiminut siellä lehdistökeskuksen päällikkönä.
 CMI: Kyse yksityisajattelusta
 Irakista pakolaisena Suomeen tullut al-Taee aloitti työskentelyn suomalaisessa konfliktinratkaisujärjestössä Crisis Management Initiativessä syyskuussa 2014. Vuonna 2015 hän nousi suomalaismedioiden vakiokommentaattoriksi, joka analysoi Isisin hirmuhallintoa Irakissa ja Syyriassa sekä äärijärjestön Euroopassa tekemiä iskuja. Lisäksi hän arvioi Irakista Suomeen tulleiden turvapaikanhakijoiden tilannetta. CMI ei halunnut torstaina antaa al-Taeen kirjoituksista haastattelua STT:lle.
 – Kyse on Hussein al-Taeen yksityisajattelusta, eivätkä kommentit edusta CMI:n kantoja, CMI:n viestinnästä vastattiin torstaina sähköpostilla.
 Al-Taee sanoo, että kirjoituksia ei ole ikinä käyty CMI:n kanssa läpi. Hän kuitenkin korostaa, että suojelupoliisi tekee jokaiselle CMI:n työntekijälle laajan turvallisuusselvityksen ennen sopimuksen allekirjoittamista.
 Näiden avoimissa ryhmissä olevien al-Taeen kirjoitusten lisäksi STT on syksyn ja talven aikana pyrkinyt selvittämään saamiaan ja myöhemmin verkossa levinneiden jyrkkää kieltä vähemmistöistä sisältävien kuvakaappausten todenmukaisuutta, mutta ei ole pystynyt niitä todentamaan. Kuvakaappaukset on väitetysti otettu vuonna 2015.
 STT kysyi näiden kuvakaappausten aitoudesta Al-Taeelta ensimmäisen kerran marraskuussa. Hän kutsui tuolloin asiaa "mustamaalausyritykseksi". CMI oli tuolloin STT:hen yhteydessä ja kiisti kuvakaappausten aitouden. STT on kevään aikana ollut muutamiin kuvakaappauksissa kirjoittaviin henkilöihin yhteydessä, ja myös he ovat sanoneet kuvakaappausten olevan väärennettyjä.
 – En näitäkään kaikkia lähde kuitenkaan kiistämään, kun en voi olla varma. Nuorempana olin turhautunut ja kiukkuinen. Minun tapani poistaa pahaa oloani oli lähteä rakentamaan rauhaa, al-Taee sanoo nyt STT:lle.
 STT tavoitteli torstaina al-Taeeta kommentoimaan avoimista Facebook-ryhmistä löytyviä kirjoituksia. STT lähetti myös al-Taeen pyynnöstä tällä viikolla otetut kuvakaappaukset hänelle nähtäväksi. Yhteydenoton jälkeen hän kirjoitti Facebookiin, että hän tunnistaa osan kirjoituksista omikseen, mutta sanoi myös, ettei tunnista kaikkia vanhempia päivityksiä omikseen. Hän myös täsmensi STT:lle, että ei pysty muistamaan kaikkia vanhoja Facebook-päivityksiään, joten hän ei pysty varmasti sanomaan jyrkkää kieltä vähemmistöistä sisältävien kuvakaappausten aitoudesta.
 Al-Taee sanoo, että hän ei ole keskustellut vanhoista kirjoituksistaan SDP:n kanssa.

STT: Eduskuntaan valittu Hussein al-taee pyytää anteeksi vanhoja Facebook-päivityksiään – Rinnasti niissä Israelin ja Isisin


Summary: Luontoseurantaa on tarjolla monen eri kameran kautta.

Keväällä luonto herää pitkän talven jälkeen. Muuttolinnut palaavat ja koko luomakunta virkistyy. Nykytekniikka antaa mahdollisuuden seurata eri lajien elämää vaikka kotisohvalta.
 Valitse itse tylsyydenkarkoitin pääsiäisenä näistä nettikameroista.
 Yle Areenassa voit tarkkailla ainutlaatuista  hirvien vaellusta  Pohjois-Ruotsissa lähellä Junselen kylää.
 SVT:n livekuvaa
 Kalasääkset ovat saapuneet jo pesilleen. Nauvossa on seurattu jo useampana vuotena sääksipariskunnan ja poikasten elämää Seilin saarella, missä on Turun yliopiston Saaristomeren tutkimusasema.
 Saaristomeren sääksikamera
 Sääksikameran sivuilta löytyy runsas  valikoima linkkejä , joista voi seurata esimerkiksi kattohaikaroita ympäri Eurooppa 115 eri kohteesta.
 Kattohaikaralinkkejä
 Kattohaikaran pesäpuuhia voi seurata esimerkiksi Puolasta. Linkki: http://www.wawrzinek.pl/pl/component/content/article/57 kuvakaappaus kattohaikarasivulta
 Käärmeet ovat heränneet talvihorroksestaan ja WWF:n Luontoliven kyykameraa on seurattu jo ahkerasti.
 WWF:n luontoliven kyykamera
 Metsäpeuroja palautetaan entisille asuinsijoilleen. Metsähallituksen mailla voi seurata tuon lajin elämää.
 WWF:n metsäpeuralive
 Muut WWF:n kameraseurannat ovat parhaillaan tauolla, mutta viime syksynä saattoi nähdä ahman ja liito-oravan liikeitä sekä taimenien uintia purossa.
 Norppalive aukeaa taas toukokuussa. Se on yksi suositummista nettikameroista. Siinä saattaa päästä seuraamaan Pulleron tai muiden saimaannorppien elämää lepokivillään.
 Norppalive  aukeaa toukokuussa
 Kuusamon suurpetokeskuksen ilveksiä ja karhuja voi nähdä keskuksen kameroiden välityksellä.
 Kuusamon suurpetokeskuksen Karhutv
 Kuuluisia Yyterin hiekkarantoja pystyt seuraamaan nettikameran välityksellä. Jäät ovat lähteneet, mutta uimareita ei vielä näy. Lähistöllä ovat myös lintujen suosimat alueet.
 Yyterin hiekkarannat
 Rannikon jäätilannetta voi seurailla monen sataman tai rannassa olevan nettikameran avulla.
 Helsingin Etelärannan maisema
 Monen rannikkokaupungin sivuilta löytyy livekuvaa välittäviä kameroita. Kokkolan kameraa pystyy kääntämään haluttuun suuntaan.
 Kokkolan vanhan vesitornin maisemakamera
 Yle Luonto on kerännyt artikkeliinsa luontokameroiden osoitteita ympäri maailmaa.
 Yle Luonto: Parhaat luonnon livekamerat
 Näistä linkeistä pääsee esimerkiksi Viron Lootuskalender.ee -sivuille, mistä löytyy muun muassa kalojen seurantaa.
 Lootuskalenderin kalakamera
 Pohjoisen Suomen laskettelukeskuksissa kausi jatkuu vielä pääsiäisenä, vaikka etelässä lumipeite on jo kadonnut. Kuusamon Rukan rinteiden lumitilannetta voi tarkkailla stillkuvista.
 Rukan webkamerat
 Pääsiäisen matkaajille paikkakuntakohtaisesta säästä ja kelistä löytyy seurattavaa koko maan kattavasta kelikameraverkostosta.
 Kelikamerat

On mielenkiintoista seurata, kun pitkään aikaan ei tapahtu yhtään mitään – Kokosimme Suomen luonnon rauhallisimmat livelähetykset


Summary: Lapsia liikuttanut WAU ry menetti rahoittajia ja joutui hakeutumaan konkurssiin.

– Tämä on antanut mahdollisuuden niillekin lapsille, joiden vanhemmat eivät pääse kuljettamaan lapsia harrastuksiin, tai jotka ovat etäällä kaikista harrastuksista. Tämä on mahdollistanut kaikille lapsille tasapuolisesti liikuntaharrastuksen, mikä on lapsille tärkeää, rovaniemeläinen isä  Ossi Saniola  kertoo
 Valtakunnallisesti toimiva Wau ry on järjestänyt lasten liikuntakerhoja lähellä lapsia, mahdollisuuksien mukaan koulujen liikuntasaleissa tai ulkoliikuntapaikoilla. Kerhoja on järjestetty iltapäivien lisäksi myös aamuisin. Tämä on ollut Saniolan mukaan hyvä.
 – Monesti on niin, että lapsi jää yksin kotiin odottamaan koulun alkua. Tämä on paljon parempi, kun saa olla täällä ohjatussa, ammattimaisesti vedetyssä kivassa harrastuksessa, Saniola sanoo.
 Rahoittaja lopetti tukemisen
 Kiirastorstaina nämä ilmaiset liikuntakerhot loppuivat tuhansilta lapsilta eri puolella Suomea WAU ry:n konkurssin vuoksi. Toiminta loppui, koska useampi merkittävä rahoittaja lopetti yhdistyksen tukemisen kesken rahoituskauden.
 Uusia rahoituslähteitä ei löydetty joten WAU ry jätti konkurssihakemuksen huhtikuun alussa.
 Yhdistys on vuosien aikana järjestänyt liikuntakerhoja lapsille ja nuorille yli 40 paikkakunnalla eri puolella Suomea.
 – WAU ajetaan koko valtakunnassa alas. Sen vuoksi noin 10 000 lapselta lähtee viikottainen ilmainen harrastus alta pois, Tuomas Kosunen kertoo.
 Rovaniemellä mukana 500 lasta
 Rovaniemen Koskenkylän koulun liikuntasaliin on kerääntynyt keskiviikkoisin koulun oppilaita pelaamaan erilaisia pallopelejä. Ilmassa oli tällä viikolla pientä haikeutta, koska lapsilla oli viimeinen Wau ry:n järjestämä liikuntakerho.
 Rovaniemellä kuuden ohjaajan voimin järjestettyihin kerhoihin on osallistunut noin 500 lasta viikottain.
 – Meillä on ollut täällä kerhoja 32 viikkotuntia, eli 32 kertaa olemme käyneet eri kouluilla pitkin Rovaniemeä liikuttamassa lapsia. Osa kerhoista on aamuisin, osa iltapäivisin ja osa kerhoista on järjestetty keskellä päivää, kertoo Wau ry:n liikuntakoordinaattori  Tuomas Kosunen .
 Kosunen ehti omien laskujensa mukaan toimia WAU ry:ssä kahdeksan vuotta, kahdeksan kuukautta ja 18 päivää.
 Ilmainen lämppäri ennen koulupäivää
 Koskenkylän koulua käyvä  Saga Saniola  on käynyt nimenomaan WAU:n aamukerhoissa aktiivisesti.
 – Mä tykkään kun täällä saa liikkua paljon. Siinä menee aamu kivasti, Saga Saniola kertoo.
 Koulukaveri  Ville Laurila  on kerhoista samaa mieltä.
 - Ne ovat tosi kivoja ja sitten siellä saa periaatteessa ilmaisen aamulämppärin, Laurila sanoo.

Tuhansien lasten ilmaiset liikuntakerhot loppuvat ympäri maata


Summary: Palolaitokselta kerrottiin, että noin 250 sikaa pystyttiin pelastamaan.

Pohjanmaalla Vöyrin kunnassa kuoli torstai-iltana suuren sikalarakennuksen palossa arviolta yli 1200 sikaa.
 Pelastetuksi arvioitiin saadun noin 250 sikaa. Sikalarakennus oli kooltaan 3900 neliötä.
 Päivystävän palomestarin  Sakari Innasen  mukaan palo on saatu sammutettua ja raivaustyöt ovat käynnissä.
 – Ensimmäisen sammutusyksikön tullessa paikalle, oli rakennuksesta jo puolet ilmiliekeissä.
 Vaasan hätäkeskus oli saanut ilmoituksen palosta ohikulkijalta puoli yhdeksän aikaan illalla ja sammutustyöt kestivät kaksi tuntia.
 Palon syttymissyystä ei ole tällä hetkellä tietoa.

Yli 1200 sikaa kuoli tulipalossa Pohjanmaalla Vöyrissä


Summary: Jääennusteen mukaan jäät heikkenevät tulevalla viikolla kymmeniä senttejä Lappia myöten.

Heikot jäät ovat työllistäneet viime viikkoina varsin tiuhaan sekä pelastuslaitoksia, poliisia että rajavartiolaitosta.
 Veden varaan on uponnut useita ihmisiä, luontokappaleita ja lemmikkikoiria. Vartiolentolaivue julkaisi pääsiäislauantaina Twitterissä videon, jolla se osallistuu koiran pelastamiseen kaukana rantaviivasta.
 Kyseinen pelastusoperaatio oli viime viikolla Kirkkonummella. Viime viikonloppuna  pelastuslaitos kertoi ainakin tapauksesta , jossa koira lähti Kirkkonummella kotipihasta rantatontilla 100 metrin päähän jäille joutsenten perään ja räsähti avantoon.
 Jäiden haurastuminen on kiihtynyt pohjoisemmassakin Suomessa yöpakkasten päätyttyä aiemmin viikolla, Ilmatieteen laitokselta kerrotaan. Tällä hetkellä kiintojäätä on vielä Vaasan pohjoispuolella, Vaasan saaristossa jää on jo haurasta.
 Meteorologi  Niko Tollman  Ilmatieteen laitokselta sanoo, että jäätä voi olla pohjoisilla merialueilla vielä paksultikin, mutta keväisin jään paksuudella ei enää ole väliä.
 – Kun jään rakenne haurastuu, niin paksummastakin jäästä voi mennä läpi. Kyllä Perämeren ja Pohjanmaan rannikoillakin alkaa olla syytä jo varovaisuuteen, Tollman sanoo.
 Tollmanin mukaan huhtikuu on ollut keskimääräistä lämpimämpi. Jäätä on merialueilla huomattavasti vähemmän kuin viime keväänä.
 – Päivässä muutamassa voi tulla suuriakin muutoksia. Jos jää on vielä tiistaina kestänyt, niin sama paikka ei enää viikonloppuna välttämättä kestä.
 Vaikka jää aamupäivällä kestäisi, se saattaa nopeasti muuttua puikkoutuneeksi kevätjääksi, jonka läpi hulahtaa pelkästään astumalla.  Kristiina Heinonen
 Keski-Suomesta ja Kainuusta pohjoiseen jäätä vaikuttaa järvissä olevan senttimääräisesti hyvin, mutta keskimääräistä lämpimämpi huhtikuu haurastuttaa myös järvien jäitä. Suomen ympäristökeskuksen jääennusteen mukaan järvien jäät heikkenevät kymmeniä senttejä alkavan viikon aikana aivan pohjoisinta Lappia myöten.
 Jäille menoa ei enää suositella
 Suomen Uimaopetus- ja Hengenpelastusliitto kehottaa välttämään jäille menoa etenkin merialueilla ja Keski-Suomen järvillä.
 – Kevätjää on todella petollinen. Vaikka jää aamupäivällä kestäisikin, se saattaa nopeastikin muuttua puikkoutuneeksi kevätjääksi, jonka läpi voi hulahtaa pelkästään astumalla, liiton toiminnanjohtaja  Kristiina Heinonen  sanoo.
 Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Liiton hukkumistilastojen mukaan jäihin pudonneita hukkuneita oli viime vuonna 16. Tänä vuonna on tilastoitu kolme hukkumista.
 Heinosen mukaan kylmän veden sietokyky vaihtelee ihmisillä, mutta usein puhutaan vain minuuteista, kun hypotermia alkaa iskeä.
 – Jos jäihin putoaa, tärkeintä on rauhoittaa itsensä ja alkaa huutaa apua pikimmiten. Samalla on syytä yrittää päästä avannosta omin neuvoin naskaleiden avulla, koska toimintakykyä ei riitä pitkään, Heinonen sanoo.
 – Jos nyt joku pakolla on jäille tunkemassa, niin kuivapuvut ovat ainoita, jotka kylmää pitävät, hän jatkaa.
 Oulussa eilen useita pelastustehtäviä jäällä
 Oulun pelastuslaitoksella oli eilen  useita pelastustehtäviä  jäillä pulaan joutuneista ihmisistä. Liminganlahdella jäät pettivät pilkkijöiden alta, ja Virpiniemessä puolestaan hiihtäjä joutui veden varaan.
 – Oulun seudulla jää alkaa pehmetä mantereen puolelta voimakkaammin, kun siellä on jokien aiheuttamia avopaikkoja, Ilmatieteen laitoksen Tollman sanoo.

Video: Kevätjäihin uponnut koira haroo tassut kohmeessa turvaan – Lämmin huhtikuu haurastuttaa jäitä vauhdilla ympäri Suomen


Summary: Korkean turvaluokituksen vankilaan kuluneella viikolla siirretty Sudanin ex-diktaattori hallitsi maata kolme vuosikymmentä.

Sudanin yleinen syyttäjä tutkii, onko reilu viikko sitten syrjäytetty presidentti  Omar al-Bashir  syyllistynyt rahanpesuun sekä huomattavan rahamäärän hallussapitoon ilman laillisia perusteita.
 Reilu viikko sitten syrjäytetty al-Bashir siirrettin kuluneella viikolla presidentin virka-asunnolta korkean turvaluokituksen vankilaan pääkaupungissa Khartumissa.
 Al-Bashirin syrjäyttämistä edelsivät kuukausia jatkuneet mielenosoitukset, jotka eivät ole vieläkään laantuneet. Nyt niissä vaaditaan vallan siirtämistä sotilashallinnolta siviilihallinnolle.
 Al-Bashir nousi valtaan vallankaappauksessa 30 vuotta sitten. Hänen hallintoaan ovat leimanneet opposition tukahduttaminen ja julmuudet.
 Sudanin protestiliikkeen johtajat aikovat tänään esitellä uuden siviilineuvoston, jonka haluavat maan johtoon. Neuvosto esitellään tilaisuudessa, johon protestiliike on kutsunut muun muassa ulkomaisia diplomaatteja ja journalisteja.
 Aiheesta lisää:
 Omar al-Bashir hallitsi Sudania kovin ottein kolme vuosikymmentä – Länsi-Darfurin konflikti toi syytteet kansanmurhasta

Sudanin syyttäjä tutkii syrjäytettyä presidenttiä epäiltynä rahanpesusta