Summary: Venäjä juhlii Itä-Euroopan pääkaupunkien valloittamisen 75-vuotispäiviä ilotulituksilla ja kunnialaukauksilla Moskovassa

Viron ulkoministeri  Urmas Reinsalu  on tuominnut Venäjän aikeet juhlia Tallinnan takaisinvaltauksen 75-vuotispäivää syyskuun 22. päivänä. Reinsalu pitää juhlintaa provokatiivisena askeleena.
 Viron ulkoministeriö kutsui Venäjän suurlähettilään keskiviikkona puhutteluun ja esitti hänelle vastalauseen.
 Saksa miehitti Tallinnaa ja muuta Viroa toisessa maailmansodassa kesästä 1941 syksyyn 1944. Neuvostoliiton armeija valtasi Viron saksalaisilta. Ulkoministeri Reinsalu sanoo, että Tallinnan valtauksen juhliminen Venäjällä ei ole hyväksyttävää.
 – Tallinnan takaisinvaltaus ei tuonut Virolle vapautta, vaan aloitti puoli vuosisataa kestäneen neuvostomiehityksen, sanoo Reinsalu Viron ulkoministeriön tiedotteessa.
 Viron ulkoministeri Urmas Reinsalu. Europa Newswire / AOP
 17 juhlaa kaupunkien vapauttamiselle
 Venäjän  puolustusministeriön mukaan  Moskovassa järjestetään tänä ja ensi vuonna 17 ilotulitusta Neuvostoliiton suurkaupunkien ja Itä-Euroopan pääkaupunkien takaisinvaltauksen 75-vuotispäivän kunniaksi.
 Venäjällä ei tosin käytetä termiä takaisinvaltaus, vaan fasistien käsistä vapauttaminen.
 Neuvostoliitto valtasi vuosina 1944 ja 1945 takaisin Saksan miehittämiä alueitaan ja niiden lisäksi Saksan miehittämiä tai sen liittolaisena taistelleita Itä-Euroopan maita. Myös suuri osa itse Saksaa päätyi neuvostoarmeijan käsiin.
 Tähän mennessä Venäjällä on juhlittu Odessan, Sevastopolin ja Minskin vapauttamista.
 Seuraavaksi, ensi lauantaina iltakymmeneltä, Moskovassa pidetään ilotulitus ja ammutaan kunnialaukaukset Liettuan nykyisen pääkaupungin Vilnan valtauksen johdosta.
 Antautuneita saksalaisia sotilaita Vilnassa 13. heinäkuuta 1944. Neuvostoarmeija valtasi kaupungin samana päivänä. A. Friedlanskij / AOP
 Viro ehti nostaa lippunsa
 Virolaisille kysymys on historian tulkinnasta. He eivät hyväksy Venäjän käsitystä Tallinnan "vapauttamisesta".
 Viro oli liitetty Neuvostoliittoon vuonna 1940 eli ennen Saksan hyökkäystä. Viro kuitenkin pitää Neuvostoliittoon liittämistä laittomana, koska se tapahtui neuvostojoukkojen ja turvallisuuspoliisin maassa ollessa.
 Sodan loppuvaiheissa, syyskuun 22. päivänä 1944 virolaiset ehtivät nostaa lippunsa Pitkän Hermannin torniin – pian saksalaisten joukkojen vetäydyttyä ja juuri ennen neuvostojoukkojen tuloa.
 Pari päivää aiemmin valittu  Otto Tiefin  hallitus yritti julistaa Viron puolueettomaksi. Viro katsoo, että yhteys Neuvostoliittoon katkesi tuolloin.
 Neuvostosotilaat eivät moisesta piitanneet. He vetivät Viron sinimustavalkean lipun saman tien tornista alas ja nostivat tilalle Neuvostoliiton punalipun.
 Varsova vuorossa ensi talvena
 Venäjän ilotulitukset ja kunnialaukaukset saattavat herättää vastalauseita myös ensi vuonna, esimerkiksi Puolassa. Tammikuun 17. päivänä Moskovassa juhlitaan Varsovan valtauksen 75-vuotispäivää.
 Varsovan kohtalo oli sodan surullisimpia. Puolaan edenneet neuvostojoukot odottivat rauhassa Veiksel-joen toisella rannalla, kun saksalaiset tuhosivat Varsovan maan tasalle ja kukistivat puolalaisten vastarinnan siellä.
 Puola on suhtautunut Venäjän nykypolitiikkaan muutenkin hyvin kriittisesti.
 Ensi vuoden puolelle osuvat myös muun muassa Budapestin (13.2.), Berliinin (2.5.) ja Prahan (9.5.) valtauksen juhlinnat.
 Helsinkiin neuvostoarmeija ei päässyt. Kesäkuun lopulla Venäjä juhlisti suomalaisten jatkosodassa miehittämän Petroskoin takaisinvaltauksen 75-vuotispäivää sotilasparaatilla.

Viro hermostui Venäjän voitonjuhlista – provokaatio, sanoo ulkoministeri Reinsalu


Summary: Fredriksson tunnetaan eritoten Mopo-yhtyeestä.

Saksofonisti ja säveltäjä  Linda Fredriksson  on valittu Pori Jazzin tämän vuoden  Ted Curson  -palkinnon saajaksi.
 Fredrikssonin instrumentteja ovat baritoni- ja alttosaksofonit sekä bassoklarinetti ja huilu. Hän on valmistunut musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemiasta.
 34-vuotias Fredriksson tunnetaan parhaiten Mopo-yhtyeestä, jossa hän on soittanut kymmenen vuotta yhdessä basisti  Eero Tikkasen  ja rumpali  Eeti Niemisen  kanssa.
 Linda Fredriksson on tuttu myös monista muista yhtyeistä, joihin ovat viime aikoina kuuluneet esimerkiksi Superposition! ja Ricky-Tick Big Band.
 Ted Curson -palkinto on Pori Jazzin vuotuinen tunnustus, joka jaetaan kulloisellakin festivaalilla tärkeässä roolissa vierailevalle taiteilijalle.
 Tunnustuksen lisäksi muusikko saa rahallista tukea, jonka kohteen Pori Jazz ja muusikko valitsevat yhdessä.
 Linda Fredriksson esiintyy tämän kesän festivaalilla Superposition! -yhtyeen ja Mopo-yhtyeen kanssa.
 Mopolla on festivaalilla erikoiskonsertti lauantaina heinäkuun 20. päivänä. Sen teemana on kaikkien aikojen ensimmäinen kuukävely. Yhdysvaltojen laskeutumisesta kuun pinnalle tulee konserttipäivänä kuluneeksi 50 vuotta.
 Vuoden nousevana kykynä Pori Jazz palkitsee 24-vuotiaan rumpali  Okko Saastamoisen , joka tunnetaan erityisesti OK:KO-yhtyeestä.
 Tämän kesän Pori Jazz alkaa perjantaina, kun pääsymaksuton Jazzpuisto avautuu yleisölle Kirjurinluodossa.
 Festivaalin pääkonsertit järjestetään ensi viikon torstaina, perjantaina ja lauantaina, jolloin Kirjurinluodossa esiintyvät muun muassa  Christina Aguilera , Toto, Stray Cats,  Melody Gardot  ja Snarky Puppy.

Saksofonisti Linda Fredriksson sai Pori Jazzin Ted Curson -palkinnon


Summary: Jyväskylässä on otettu käyttöön kaupungin ensimmäinen biokaasubussi.

Biokaasubussien määrä kasvaa pikkuhiljaa suomalaisessa kaupunkiliikenteessä. Jyväskylässä on tällä viikolla otettu käyttöön kaupungin ensimmäinen biokaasubussi ja syksyllä autojen määrä kasvaa vielä kolmella.
 Muutoksen taustalla on kilpailutus, jonka voitti jyväskyläläinen kuljetusyritys Mennään Bussilla Oy. Sopimuskausi kestää kahdeksan vuotta.
 Jyväskylässä kaupunki on linjannut, että biokaasua tarkastellaan kilpailutuksissa aina ensisijaisena vaihtoehtona.
 Kaupungissa on oma biokaasuntuotantolaitos, Mustankorkea Oy, jonka tuotannossa on ollut pitkä katko laiteongelmien vuoksi. Yhtiön  uusi tankkausasemakin on jouduttu väliaikaisesti sulkemaan . Mustankorkealta arvioidaan, että tekniset ongelmat saadaan selätettyä tämän kesän aikana.
 Kaupunkiliikenteen seuraava kilpailutus Jyväskylässä on tulossa myöhemmin tänä vuonna. Yksi biokaasubussi maksaa varustelusta riippuen noin 250 000 euroa.
 Vaasassa on otettu biokaasubusseja käyttöön vuonna 2017 ja kokemukset ovat olleet hyviä. Sen jälkeen biokaasuun on päädytty myös  Lappeenrannassa  ja  Oulussa .
 Biokaasubussien buumi Suomessa on vasta käynnistymässä, arvioi myyntipäällikkö  Ilkka Korpela  kuorma- ja linja-autovalmistaja Scaniasta. Yhtiön Suomen ja Puolan tehtaalla valmistettiin viime vuonna noin 300 biokaasubussia, joista valtaosa meni Ruotsin, Norjan sekä Keski-Euroopan markkinoille.
 Esimerkiksi Ruotsissa biokaasubusseja on liikenteessä pari tuhatta.
 Päästötön joukkoliikenne kehittyy vauhdilla
 Biokaasu- ja sähköbussien kysyntä tulee lähivuosina kasvamaan myös uuden direktiivin myötä. EU:ssa hyväksyttiin kesäkuussa direktiivi, jonka tarkoituksena on  edistää puhtaiden ajoneuvojen osuutta julkisissa hankinnoissa .
 Direktiivi tulee voimaan todennäköisesti kesällä 2021 ja se tulee ohjaamaan esimerkiksi kaupunkiliikenteen kalustehankintoja suuntaan, jossa suositaan vaihtoehtoisia polttoaineita 100-prosenttisesti käyttäviä ajoneuvoja.
 Kuntaliiton liikenneasiantuntija  Johanna Vilkuna  arvioi, että lähivuodet ovat päästöttömän joukkoliikenteen kehittämisen kannalta merkittäviä. Jo nyt kaupungeissa pohditaan asiaa paljon: moni on tehnyt hiljattain omia suunnitelmiaan siitä, lähdetäänkö julkista liikennettä kehittämään sähkön vai biokaasun pohjalta.
 Kaupunkiliikennettä kilpailutetaan tyypillisesti liikenteellisinä kokonaisuuksina, jotka voivat olla kooltaan pieniä, keskikokoisia tai isoissa kaupungeissa myös isoja kohteita.
 Kilpailuttaminen kohteittain on Vilkunan mielestä järkevää sekä alan kehittymisen että kilpailun näkökulmasta. Valitun kaluston hyvät ja huonot puolet käyvät ilmi samalla kun pienemmilläkin yrittäjillä on aidosti mahdollisuus pärjätä kilpailutuksissa.
 HSL uskoo sähköbusseihin
 Helsingin seudun liikenteestä vastaavan HSL:n linjoille tulee syksystä alkaen uusia sähköbusseja. Tavoitteena on, että   vuoteen 2025 mennessä joka kolmas HSL:n linjoja ajava auto on sähköbussi . Määrä on merkittävä, sillä kaikkiaan liikenteessä on noin 1500 autoa.
 Jo nyt HSL:n reiteillä ajaa kymmenkunta sähköautoa: HSL on  vuokrannut kokeilukäyttöön liikennöitsijöilleen  sähköbusseja lahtelaiselta sähköautojen kehittäjältä Linkkeriltä.
 Sähköbussit ovat vielä kalliita - yksi auto maksaa noin 400 000 euroa eli yhden sähköbussin hinnalla saa kaksi dieselbussia. Sähköbussien käyttö on kuitenkin edullista, kertoo osastonjohtaja  Ilmari Mäkinen  HSL:stä. Mäkisen mukaan autot kehittyvät vauhdilla muun muassa akkuteknologian ja latausaikojen osalta.
 Sähköautojen ohella HSL:n linjat ajetaan tulevaisuudessa vähäpäästöisillä, biodieseliä käyttävillä busseilla.
 Dieselbussin käyttöikä on 15, jopa 20 vuotta. Sähkö- ja biokaasubussien osalta niiden todellista käyttöikää ei tiedä vielä kukaan. Valmistajat lupaavat autoille käyttöikää 10-15 vuotta, mutta asiasta ei ole vielä käytännön kokemuksia.

Sähkö ja biokaasu yleistymässä bussien käyttövoimana – kaupungeissa siirrytään kohti päästötöntä kaupunkiliikennettä


Summary: Britannian tavoite on leikata ilmastopäästönsä nollaan vuoteen 2050 mennessä. Komitean mukaan teot puuttuvat.

Britannian ilmastopolitiikan toteutumista valvova komitea sanoo olevansa järkyttynyt, kuinka heikolla tolalla saarivaltion valmistautuminen ilmastonmuutoksen seurauksiin on.
 Maalla ei ole suunnitelmaa, kuinka varautua esimerkiksi helleaaltoihin tai äkillisiin tulviin.
 Hallituksen itsensä asettama ilmastokomitea The Committee on Climate Change (CCC) on jättänyt  vuosittaisen raporttinsa .
 Theresa Mayn  johtama hallitus asetti kesäkuussa maalle kunnianhimoisen tavoitteen, jonka mukaan maa vähentää ilmastonmuutosta edistävien kaasujen päästöt nollaan vuoteen 2050 mennessä. Tavoite on rikkaiden G8-maiden kovin.
 Britannia aikoo kutistaa ilmastopäästönsä nollaan 30 vuodessa – Teollisuus: Oikea tavoite
 Komitea toteaa, että vaikka tavoite on ansiokas, maan hallitus ei ole tehnyt juuri mitään, jotta se toteutuisi. Tavoitteet eivät itsessään vähennä päästöjä, vaan päästöjen vähentäminen on tehtävä määrätietoisella politiikalla.
 Viime vuonna Britanniassa olikin voimassa 25 ohjelmaa, joiden tavoitteena oli vähentää ilmastopäästöjä. Käytännössä vain yhtä niistä toteutettiin, komitea huomauttaa.
 Hallitus oli myös luetellut 33 eri avainalaa, jotka tulisi ottaa huomioon, jotta kansalaiset voisivat alkaa varautua tulevaan ilmaston lämpenemiseen ja sopeutua siihen. Yhtään niistä ei nyt suunnitella kunnolla, jyrähtää CCC:n toiminnanjohtaja  Chris Stark .
 Ilmastokomitean puheenjohtajalle lordi  Debdenille  on tullut hallituksen toiminnasta mieleen 1970-luvun TV-sarja  Ruutiukot  (engl.  Dad's Army ), jossa höperöt ja ikäloput kotirintaman miehet ovat valmistautuvinaan saksalaisten hyökkäykseen Toisen maailmansodan aikana.
 – Hallitus johtaa tätä koko hommaa kuin  Ruutiukot . Emme kerta kaikkiaan voi jatkaa tätä surkeaa systeemiä. Se ei ole edes alkanut vastata varsinaisiin ongelmiin. Tämä on todellinen vaara koko väestölle, lordi Debden lausui  The Guardian -lehden  mukaan.
 CCC:n mukaan Britannian hallinnossa työskenteli vielä vuonna 2013 kymmeniä ihmisiä, joiden tehtävänä oli järjestellä maan valmistautumista ilmaston lämpenemiseen. Viime vuoteen mennessä määrä oli laskenut muutamaan. Valtion alueille, yrityksille ja kansalaisille suuntaama tuki ilmastonmuutokseen valmistautumiseen oli lakkautettu. Ministerit eivät myöskään kommunikoineet kansalaisten kanssa, millaisia muutoksia elämäntapaan olisi tehtävä.
 Britannian hallituksen tiedottaja myöntää, että enemmän olisi tarvetta tehdä. Tiedottajan mukaan hallitus kertoo lähikuukausina, miten ilmailun, lämpövoimaloiden, energiantuotannon ja liikenteen päästöjä lähdetään vähentämään.

Brittihallituksen valmistautuminen ilmastonmuutokseen on kuin TV-sarja "Ruutiukkojen" sähläystä, sanoo hallituksen oma komitea


Summary: Alueen työpaikkamäärä voi investointivaiheessa jopa tuplaantua nykyisestä.

Keskipohjalainen Kaustisen seutukunta on nousemassa seuraavien 4–5 vuoden aikana yhdeksi investointien kuumista alueista koko Suomessa, arvioidaan hankkeiden vaikutuksia läpikäyneessä hankkeessa.
 Alueelle on suunniteltu suurinvestointeja noin 1,5 miljardin euron edestä, josta Kokkola saisi 200 miljoonaa. Investointeja ovat muun muassa Keliberin litiumkaivos sekä Lestijärven, Halsuan ja Toholammin tuulivoimapuistot.
 Investointivaihe tuo seutukuntaan arviolta 700–3500 henkilötyövuotta. Positiivisin versio tuplaisi työpaikkojen nykymäärän, sillä tällä hetkellä seutukunnassa on kaikilla aloilla yhteensä 3500 henkilötyövuotta.
 Kaustisen seutukuntaan kuuluu kuusi kuntaa. Niissä asuu vajaat 16 000 ihmistä.
 Kaikkien hankkeiden lasketaan tuovan jopa 13 000 henkilötyövuotta, jotka vuotavat myös alueen ulkopuolelle.
 Kun investoinnit on tehty, pysyviä työpaikkoja jää arviolta 170–270. Ne kertyvät pikku hiljaa vuosien kuluessa, sillä hankkeet ovat pitkäkestoisia.
 Työpaikat syntyvät tuulivoima- ja kaivosalalle. Ensimmäisenä liikkeelle on lähtemässä Lestijärven tuulivoimahanke. Myös Keliberin litiumkaivos-rikastamon ja Kokkolaan tuleva kemiantehtaan uskotaan pääsevän vauhtiin melko pian.
 Havainnekuva Lestijärvelle rakennettavasta tuulivoimapuistosta. FCG suunnittelu ja tekniikka / YVA-selostus
 Kuljetus, maanrakennus, mutta myös palvelut hyötyvät
 Välilliset vaikutukset kohdistuvat Kaustisen alueella perinteisille aloille, joita uudet alat tarvitsevat, kuten kuljetukseen. Myös palveluille syntyy laajenemismahdollisuuksia.
 Suurimmat paineet kohdistuvat kuljetusalalle ja maanrakennukseen. Projektipäällikkö  Timo Pärkkä  muistuttaa, että myös majoitustoiminta onmielenkiintoisessa saumassa.
 – Tilanne on se, että vähintään yhdessä kohtaa tätä periodia kaikki alueen majoituspaikat ovat täynnä reissutyöläisiä. Hankkeissa tarvitaan osaamista, jota ei välttämättä löydy koko Suomesta.
 Kehitys pitää ottaa huomioon myös koulutuksessa, sillä vaikutukset jäävät elämään.
 – Alueen nuorille kertoa uusista mahdollisuuksia ja siitä, miten ne vaikuttavat. Liike-elämän palveluihin tarvitaan varmasti lisää tekijöitä tulevina vuosina.
 Edessä onkin sopeutumisen ja muuntuminen, arvioi yliopistotutkija  Olli Rosenqvist  Kokkolan yliopistokeskus Chydeniuksesta. Maaseudulle rakennetaan uudenlaista roolia.
 – Perinteisellä toimintatavalla ei tulevaisuudessa ehkä enää menestytä, ottaen huomioon, että tämä on muuttotappioaluetta. Kaikenlaisia keinoja pitää koettaa, että se saadaan käännettyä. Nämä suurhankkeet tarjoavat siihen hyvän lähtökohdan.

1,5 miljardin investoinnit ja valtavasti lisää työpaikkoja – Kaustisen seutu on nyt kuumaa aluetta kaivos- ja tuulivoimahankkeiden ansiosta


Summary: Vuoden 2020 talouskasvuksi euroalueella ennustetaan 1,4 prosenttia, kun edellinen ennuste oli 1,5.

EU-komissio on laskenut hieman euroalueen ensi vuoden talousennustettaan.  EU ennakoi  vuoden 2020 talouskasvuksi 1,4 prosenttia, kun toukokuussa ennuste oli vielä 1,5.
 Syynä tähän on maailmantaloudessa piilevä epävarmuus, joka johtuu maailmankaupan jännitteistä, kuten Yhdysvaltain kauppapolitiikasta.
 Vuoden 2019 euroalueen talousennusteen komissio pitää ennallaan 1,2 prosentissa. Viime vuonna euroalueen talous kasvoi vielä 1,9 prosenttia.
 Suomelle povataan komission ennusteessa ensi vuodelle 1,2 prosentin talouskasvua. Euroalueen ulkopuolisen Ruotsin talouskasvuksi ennakoidaan 1,5 prosenttia.

USA:n kauppapolitiikka tuo tummia pilviä Euroopan taloustaivaalle – EU laskee ensi vuoden talousennustetta


Summary: Viron ja Ruotsin vierailujen jälkeen pääministeri Antti Rinteen (sd.) kolmas matka uutena hallituken johtajana suuntautuu Saksaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

EU:n tuoreen puheenjohtajamaan Suomen pääministeri  Antti Rinne  tapaa tänään keskiviikkona Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin  Berliinissä. Kaksikon käsiteltävänä on isoja asioita, kuten EU:n ja Yhdysvaltojen suhteet, EU:n tulevien vuosien rahoitus ja ilmastoasiat.
 Saksan hallituksessa sopu on rakoillut viime aikoina yhä pahemmin, ja vallasta pikku hiljaa luopuvan Euroopan mahtinaisen Merkelin asema on alkanut horjua.  Saksassa yhä harvempi uskoo Merkelin hallituksen kestävän vuoden 2021 liittopäivävaaleihin asti .
 Rinne ja Merkel pitävät klo 14.15 tiedotustilaisuuden, jonka Yle näyttää suorana lähetyksenä.

Katso Rinteen ja Merkelin tiedotustilaisuus suorana kello 14.15 – Tuore EU-luotsi tapaa Euroopan horjuvan mahtinaisen


Summary: Eristäytyneellä alueella sattuneissa veritöissä on kuollut yli 20 ihmistä.

Yli 20 ihmistä on tapettu syrjäisellä alueella Papua-Uudessa-Guineassa muutaman päivän aikana tehdyissä veritöissä. Suuri osa tapetuista on naisia ja lapsia.
 Tuorein joukkomurha tapahtui maanantaina, jolloin ainakin 16 ihmistä tapettiin Karidan kylässä. Verityö oli ilmeisesti kosto aiemmasta iskusta, jossa tapettiin ainakin kuusi ihmistä.
 Verityöt ovat tapahtuneet Helan maakunnassa eristäytyneellä alueella, jossa asuu keskenään jo pitkään taistelleita heimoja.
 Verityöt ovat järkyttäneet syvästi Papua-Uutta-Guineaa, ja pääministeri  James Marape  on luvannut tekijöiden joutuvan vastaamaan teoistaan. Yhtään epäiltyä ei kuitenkaan ole vielä otettu kiinni
 – Tämä on elämäni surullisin päivä, pääministeri kirjoitti sosiaalisessa mediassa julkaisemassaan viestissä.
 Marapen mukaan poliisien vähäisyys on johtanut alueella laittomuuksiin.

Naisten ja lasten joukkomurha järkyttää Papua-Uudessa-Guineassa – "Tämä on elämäni surullisin päivä"


Summary: Ihmisoikeusprofessorin mukaan Syyriassa leirillä olevien naisten ja lasten tapaukset on arvioita yksilöllisesti.

Al-Holin leirillä olevien naisten ja lasten tilanteiden ratkaisulla alkaa olla kiire, sanoo  Martin Scheinin.
 Lähtökohtaisesti Suomen valtiolla on vastuu kansalaisistaan, velvollisuus juontaa Suomen ratifioimiin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin, selventää kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien professori Martin Scheinin  Ykkösaamun haastattelussa.  Pohjana on myös Suomen oma perustuslaki.
 – Lisäksi pitää miettiä normeja, jotka koskevat kansainvälisiä rikoksia ja kansalaisuusvaltion vastuuta tarvittaessa saattaa henkilöt oikeuden eteen. Ja vielä konsulipalvelulaki, joka koskee niin kutsuttua yksilöllistä konsulikyytiä sekä ihmisten evakuointia kriisialueelta, josta tässä nyt on kysymys, selventää Scheinin.
 Erityisesti professori Martin Scheinin korostaa jokaisen leirillä olevan yksilöllistä kohtelua.
 – On mahdollista, että joku heistä on syyllistynyt rikokseen, joka on kansainvälisen oikeuden mukaan rangaistava. Jos näin on, niin kansalaisuusvaltiolla suuri osuus sen varmistaessa, että henkilö saadaan syytteeseen ja tuomioistuimen eteen.
 – Lasten osalta on selvää, että he ovat uhreja. Vaikka lapsi olisi tehnyt jotain julmaa, niin silti on selvää, että hän on uhri, ei hän ole sitä tehnyt vapaasta tahdosta. Häntä tulee auttaa, hän tarvitsee monenlaisia psykososiaalisia toimia. Tarvittaessa jopa huostaanottopäätöksen, jolla hänet saadaan rauhallisiin ja turvallisiin olosuhteisiin. Ei ole sitä mahdollisuutta, että lapsia asetettaisiin rikoksesta syytteeseen.
 Suomen velvoitteet kansainvälisen rikosoikeuden nojalla on huolehtia siitä, että kansainvälisiin rikoksiin syyllistyneet saadaan vastuuseen teoistaan. Oikeutta voitaisiin käydä toisessa valtiossa, joissain tilanteissa Haagin kansainvälisessä tuomioistuimessa tai Suomessa. Jos oikeutta käytäisiin muussa valtiossa on Suomella silloinkin vastuu huolehtia, että esimerkiksi oikeudenkäynti on oikeudenmukainen ja olosuhteet inhimilliset.
 – Se tarkoittaa vankilaolojen ja oikeudenkäyntien tarkkailua, ja huolehtimista siitä, että ei ole käytössä sellaisia rangaistuksia, jotka ovat Suomen ihmisoikeusvelvoitteiden vastaisia, kuten ruumiilliset rangaistukset tai kuolemanrangaistus, sanoo Scheinin.
 Asialla on kiire
 Neuvotteluja naisten ja lasten evakuoinnista tarvitaan diplomaattisella tasolla, toteaa Scheinin. Tilannetta kuitenkin hankaloittaa, että alueella ei ole toimivaa valtiota. Scheinin toivoo, että  vastikään Suomessa vierailleen paikallisen kurdihallinnon edustajan  kanssa käytiin evakuoinneista neuvotteluja.
 – Toivottavasti kulissien takana käytiin neuvotteluja siitä, kuinka Suomi tai muuta EU-maat voisivat järjestää evakuoinnin.
 Scheinin lisää, että yhteistyö muiden EU-maiden sekä kansainvälisten avustusjärjestöjen kanssa on myös mahdollista.
 – Jos muilla EU-mailla on siellä diplomaattisia edustajia, niin heidän palveluitaan on mahdollista käyttää ikään kuin alihankkijoina.
 – Ymmärrän hyvin, että kaikesta ei haluta keskustella julkisuuden kautta, koska diplomatiaan kuuluu luottamuksellisuus. On hyvä olla hiljaa, kun jotain on työn alla ja harkinnassa, mutta jotain pitäisi alkaa tapahtua - tulee kiire, toteaa Scheinin.
 Hän kommentoi kurdiedustaja Salih Muhammadin kertomia lukuja al-Holin leirillä olevista suomalaisista. Muhammadin mukaan leirillä olisi kahdeksan suomalaisnaista ja 25 lasta. Ylen uutisoi toukokuussa, että leirillä on 11 suomalaista naista ja 33 lasta.
 – Toivottavasti kaikki ovat hengissä. Kurdihallinnon edustaja puhui pienemmistä luvuista, toivottavasti tämä ei tarkoita sitä, että ihmiset ovat alkaneet menehtyä, sanoo Scheinin.
 Al-holin leiriä ylläpitää Syyrian kurdihallinto. Tällaisella hallinnolla, josta ehkä tulevaisuudessa voisi muodostua valtio, ei ole samanlaisia ihmisoikeusvelvoitteita kuin valtioilla on.
 Scheinin toteaakin, että koska valtioiden väliset vastuut eivät ole alueella selkeät, korostuu Suomen vastuu huolehtia siitä, että ihmiset saadaan joko turvaan tai rikoksesta syytteeseen.
 – On vaikea sanoa minkälaisia olisi alueellisten valtioiden ihmisoikeusvastuut, kun niillä ei kuitenkaan ole tehokasta kontrollia asianomaisten henkilöiden olosuhteisiin. Kaikki tämä painottaa sitä, että Suomen pitää olla aktiivinen ja ottaa vastuu kansalaisistaan.
 Lasten huostaanottopäätöstäkään ei voi tehdä harkitsematta jokaista tapausta erikseen.
 – Kun keskustelua käydään ryhmään kuulumisen perusteella tietämättä tapausten yksityiskohtia, se edustaa eräänlaista ihmisryhmän dehumanisointia. Heidän ihmisyytensä kielletään, jos ei edes haluta tietää tosiseikkoja. On totta, että huostaanotto on yksi mahdollisuus, mutta sitä ei tehdä ryhmään kuulumisen perusteella.
 Ihmisoikeuksia kyseenalaistetaan
 Ihmisoikeuksien kyseenalaistaminen myös länsimaiden taholta juontaa juurensa jo vuoden 2001 syyskuun 11. terrori-iskuihin, pohtii Scheinin.
 – Helposti ajaudutaan sellaisiin keskusteluihin, että leimataan ryhmiä terroristeiksi ilman yksilöllistä tutkintaa ja kielletään ihmisoikeudet, kuten vaikka kansalaisille kuuluvat oikeudet palata Suomeen. Kun käytetään tätä terrorismileimaa, on helppo unohtaa, että Suomi on oikeusvaltio ja sen tulee kunnioittaa kaikkien ihmisten ihmisoikeuksia, vaikka henkilö olisi syyllistynyt rikoksiin.
 Scheinin toteaa yllättyneensä Suojelupoliisin lausunnoista, jossa al-Holin leirillä olevat naiset ja lapset todettiin turvallisuusriskiksi.
 – Kyllä Supolla on käytössään keinovalikoima, jolla näitäkin ihmisiä pystytään tarkkailemaan ja seuraamaan, jos heidät tuodaan Suomeen. Se on ammattilaisten työtä seurata mahdollisia riskihenkilöitä, ja huolehtia siitä, että riskit eivät aktualisoidu. Vastaavia lausumia voisi antaa monista tilanteista, jossa ihmiset tulevat Suomeen kovien kohtaloiden jälkeen, tai ovat jopa Suomessa kokeneet kovia kohtaloita. Ei suojelupoliisi ole lähtenyt tällaisia ennakolta leimaamaan ilman yksilöllistä työtä. Tehkööt työnsä ja antakoon tässä asiassa poliitikkojen päättää, sanoo Scheinin.
 Lue lisää:
 Edustaja Pia Kauma Etyj-kokouksessa: Isis-alueilta palaavat saatettava oikeuden eteen
 Punainen Risti: Hakekaa kansalaisenne al-Holin leiriltä
 Isis-leirin suomalaisnaiset haluavat kotiin, omaiset maksaisivat matkan, miksi edes lapsia ei haeta? Rinne: "Emme voi vain mennä leirille ja viedä ihmisiä pois"
 Analyysi: Isis-leirin suomalaislapset ovat ensisijaisesti poliittinen ongelma, johon on tarjolla kaksi epäsuosittua ratkaisua

Ihmisoikeusprofessori Martin Scheinin al-Holin leirin naisista ja lapsista: Jotain pitäisi tapahtua – tulee kiire


Summary: Kotkan Mussalon satamasta lähtenyt alus ajautui matalikolle viime vuoden syyskuussa.

Viime syyskuussa Kotkassa tapahtuneen  konttialuksen karilleajon  tutkinta on valmistunut.
 160 metriä pitkä MV Priamos -alus törmäsi Mussalon satamasta lähdön yhteydessä poijuun ja ajautui läheiselle matalikolle. Vaurioitunut alus jouduttiin hinaamaan takaisin satamaan. Konttialus on rekisteröity Antiguaan ja Barbudaan.
 Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan alueella puhalsi voimakas puuskittainen tuuli. Luotsi huolehti aluksen ohjauksesta ja ohjeisti mukana ollutta hinaajaa, mutta hänellä ei ollut käytössään ajantasaisia säätietoja sataman alueella.
 Onnettomuustutkintakeskus suosittaakin , että Ilmatieteen laitos kehittäisi satamien kanssa järjestelmän, joka tuottaisi satamakohtaisia säätietoja.
 Lisäksi luotsaukseen pitäisi keskuksen mielestä kehittää satamakohtaiset rajoitukset. Olosuhteisiin liittyvissä rajoituksissa olisi tarkasteltava luotsinkäyttöpakon alaisia sekä siitä vapautettuja ja etäluotsattavia aluksia.
 OTKES esittää myös, että satamien ja väylien rakentamisessa pitäisi kuulla luotseja nykyistä enemmän.

Konttialus ajautui kovassa syystuulessa karille – Onnettomuustutkintakeskus haluaa satamakohtaiset säätiedot


Summary: Ruotsissa otettaneen käyttöön ns. asettautumistyöt, joissa maahanmuuttaja saa "rahakuoren" työnantajalle vietäväkseen.

Kun  Pohjoismaita verrataan maahanmuuttajien työllisestämisessä , joukosta erottuu yksi tähti: Ruotsi.
 Ruotsi on onnistunut työllistämään maahanmuuttajansa paremmin kuin naapurimaat, vaikka verrataan lähes mistä tahansa maasta tai maanosasta tulleita. Tämä pätee myös näiden maahanmuuttajien jälkeläisiin eli toisen sukupolven maahanmuuttajiin.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Tuorein vertailukelpoinen tilasto on vuodelta 2016. Vuonna 2015 Ruotsista haki turvapaikkaa yli 160 000 ihmistä. Koska suurin osa heistä tuli Syyriasta, Afganistanista ja Irakista, Ruotsin Aasiasta tulleiden työllisyysaste tässä tilastossa jäi alhaisemmaksi.
 Mikä sitten selittää sen, että Ruotsi pesee varsinkin Suomen näissä tilastoissa? Voisiko Suomi kenties ottaa mallia joistain toimenpiteistä?
 Listasimme asiantuntijoiden ja päättäjien kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta viisi syytä tähän tilanteeseen.
 Niiden lisäksi Ruotsia ovat suosineet Suomea parempi taloustilanne ja osittain sitä kautta koko väestön parempi työllisyysaste. Ruotsilla on myös pitkät perinteet työperäisestä maahanmuutosta.
 1. Maahanmuuttajien työllistämiseen tehtiin täysremontti
 Ruotsin työmarkkinaministeri  Ylva Johansson  kertoo, että uudet maahantulijat saadaan nykyisin töihin tuplasti nopeammin kuin aiemmin.
 Tavoitetasoon eli kahdessa vuodessa työllistymiseen on kuitenkin vielä matkaa.
 Sairaanhoitaja Suzanne Kaneza (vas.) pakeni sotaa Burundista Ruotsiin. Hän on työskennellyt seitsemän vuotta koulutustaan vastaavassa työssä Nackan sairaalassa. Alussa hän tarvitsi apua jopa kaupassa käyntiin, nyt ammattitermit sujuvat ruotsiksi. Mike Toivonen
 Yksi keskeisimmistä toimenpiteistä töihin pääsyn vauhdittamiseksi oli se, että vastuu maahanmuuttajien kotouttamisesta siirrettiin kuntien harteilta valtiolle. Toiminnasta tuli strategisempaa ja tasapuolisempaa maan eri osien välillä.
 2. Töihin haluaville tarjotaan keppiä ja porkkanaa
 Ruotsin pääministeri  Stefan Löfven  sanoo, että Euroopan ulkopuolelta tulleille ei voi olla muuta työllisyystavoitetta kuin kaikille muillekin. Siitä tilanteesta ollaan kuitenkin vielä kaukana: Viime vuonna Ruotsissa syntyneiden ja ulkomailla syntyneiden työllisyysasteiden ero oli 16,4 prosenttiyksikköä.
 Ulkomailla syntyneiden työllisyys kuitenkin kasvaa nopeammin kuin Ruotsissa syntyneiden.
 Töihin pyrkiville maahanmuuttajille on tarjolla kielikoulutusta, ammatillista koulutusta, työharjoittelua sekä työpaikkoja, joissa valtio tarjoaa työnantajille houkuttimena palkkatukea.
 Ruotsin pääministeri Stefan Löfven jätti tänä vuonna eliitin kokoontumiseksi parjatun Almedalenin poliittisen viikon väliin, mutta osallistui maahanmuuttajien Järvaveckan-tapahtumaan. Mike Toivonen
 Valtion apu on kuitenkin ehdollista.
 – Jos saa yhteiskunnalta tukea ja tarvitsee esimerkiksi koulutusta töihin pääsemiseksi, siihen koulutukseen on myös osallistuttava. Jos ei osallistu, ei myöskään ansaitse yhteiskunnan tukea, Stefan Löfven sanoo.
 Jos työnhakija ei aktiivisesti osallistu työmarkkinatoimenpiteisiin, hän saa ensin varoituksen. Sen jälkeen hän voi menettää taloudellisen tukensa ensin väliaikaisesti tai lopulta jopa kokonaan.
 3. Vanhemmille suunnatut tuet kohdistettiin yksilöille
 Kun maahanmuuttajien kotouttaminen oli vielä kuntien harteilla, yhteiskunnan tukia maksettiin perhekunnille. Työmarkkinaministeri Ylva Johansson sanoo, että nyt valtio ohjaa tuet yksilöille, jolloin heille voidaan myös asettaa myös yksilöllisiä vaatimuksia.
 Toisin sanoen myös äitejä kannustetaan ja patistetaan työelämään.
 Sairaanhoitaja Suzanne Kanezan mielestä tärkein edellytys maahanmuuttajien työllistymiselle on uuden maan kielen oppiminen. Mike Toivonen
 Johanssonin mukaan on tärkeää, että miehet ja naiset osallistuvat uuden elämän rakentamiseen Ruotsissa samoilla ehdoilla. Siitä, että lasten kanssa pystyi aiemmin olemaan pitkään kotona, muodostui eräänlainen "naisansa".
 – Aiemmin sellaisetkin perheet, joissa oli vaikkapa 3- ja 5-vuotiaat lapset, saivat täyttä vanhempainpäivärahaa ikään kuin lapset olisivat vastasyntyneitä. Nyt vanhemmat saavat korvausta lyhyemmän ajan, ja lapset laitetaan varhaiskasvatukseen oppimaan ruotsia.
 4. Etsivän toiminnan avulla löydetään vaikeasti työllistyviä
 Ruotsalaisten kaupunkien asuinalueiden eriytyminen eli segregaatio on selvästi Suomea jyrkempää. Monet varsinkin Tukholman, Göteborgin ja Malmön lähiöt ovat muuttuneet tyystin maahanmuuttajavaltaisiksi.
 Tukholman lähiössä Spångassa järjestetyssä Järvaveckan-tapahtumassa oli tänä kesänä tarjolla yli 2 000 työpaikkaa erityisesti maahanmuuttajille. Mike Toivonen
 Maahanmuuttajien työllistämisen parissa työskentelevät viranomaiset tekevät näissä lähiöissä etsivää toimintaa, jonka avulla pyritään löytämään työkykyisiä ja -halukkaita, mutta työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuneita ihmisiä. Tällaisia ovat muun muassa jälleen nämä kotiin jäävät naiset.
 – On paljon naisia, jotka haluaisivat tehdä töitä, mutta esimerkiksi aviomies on sitä mieltä, että se ei ole tärkeää. Tai anopin mielestä se ei ole edes sopivaa, Ylva Johansson toteaa.
 5. Ruotsi panostaa maahanmuuttajien osaamisen tunnistamiseen
 Suomen työ- ja elinkeinoministeriön maahanmuuttojohtaja  Sonja Hämäläinen  kertoo, että myös Suomessa tehdään monia samanlaisia toimenpiteitä kuin Ruotsissa.
 Naapurimaassa niitä tehdään kuitenkin enemmän. Ja joissain asioissa Suomi on Hämäläisen mukaan selvästi Ruotsia jäljessä. Tällainen on esimerkiksi maahanmuuttajien osaamisen tunnistaminen.
 – Maahanmuuttajilla on paljon sellaista osaamista, jota meidän työmarkkinamme tai koulutusjärjestelmämme ei vielä tunnista. Meidän tulisi tehostaa osaamisen tunnistamista.
 Työ- ja elinkeinoministeriön maahanmuuttojohtaja Sonja Hämäläinen on käynyt kollegojensa kanssa Ruotsissa tutustumassa siihen, miten naapurimaassa työllistetään maahanmuuttajia. Nella Nuora / Yle
 Yksityisen terveysalan yrityksen Capio Geriatrikin toimitusjohtaja  Björn Sjögren  Nackan sairaalasta Tukholman naapurikunnasta sanoo, että heillä Ruotsissa ja ulkomailla syntyneet hakijat ovat rekrytoinneissa samalla viivalla.
 – Jos sairaanhoitaja tai lääkäri on saanut luvan ammatinharjoittamiseen Ruotsissa, emme epäröi ulkomailta tulevan palkkaamista. Valinta tapahtuu ihan normaalein valintaperustein, joilla arvioidaan hakijan persoonallisuutta ja ammatillista kokemusta.
 – Potilasturvallisuuden kannalta on tärkeintä kielitaito. Toisinaan kustannamme työntekijälle puheopetusta, jos esimerkiksi huonokuuloisten potilaiden on vaikeaa saada selvää työntekijän korostuksesta.
 Seuraava askel: Asettautumistyö
 Ruotsin hallitus ja työmarkkinaosapuolet ovat jo luonnostelleet seuraavan askeleen, jolla maahanmuuttajien ja pitkäaikaistyöttömien työllisyystilannetta halutaan kohentaa. Sen nimi on  etableringsjobb , asettautumistyö.
 Asettautumistyössä maahanmuuttaja saa ikään kuin käteensä rahakuoren, jonka hän voi viedä työnantajalle palkkatukena. Työnantaja maksaa alle puolet työntekijän kustannuksista, mutta sitoutuu työn ohessa tarjoamaan työntekijälle mahdollisuuden esimerkiksi työn rinnalla käytävään kielikoulutukseen tai ammatilliseen koulutukseen.
 Asettautumistyön tavoitteena on erityisesti vähentää työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmaa eli sitä, että joillain aloilla on työvoimapula samaan aikaan kun toiset ovat vailla työtä.
 Suunnitelma on juuri nyt lausuntokierroksella. Kuumimmat asettautumistyötä koskevat kiistakysymykset koskevat sitä, voidaanko tällaisia töitä tehdä työvoimanvuorkausfirmojen kautta tai yrityksissä, jotka eivät noudata työehtosopimusta.
 Jos asettautumistyöt saadaan käyntiin, 10 000 maahanmuuttajaa ja pitkäaikaistyötöntä pääsee työn syrjään kiinni ensi vuoden puolivälistä alkaen.
 Keskiviikon A-studiossa TV1:ssä kello 21:05 keskustellaan siitä, mitä Suomessa pitäisi tehdä, jotta maahanmuuttajien työllisyystaso saataisiin nostettua nykyistä korkeammalle.
 Lue myös:
 Maahanmuuttajien työllistymistä edistävät keskukset starttaavat viiden miljoonan potilla – ”Jo neljä on työllistynyt meidän kauttamme”
 Irakilaisnainen on etsinyt 12 vuotta töitä – näin eri maista tulleet ulkomaalaiset työllistyvät Suomessa
 Miksi maahanmuuttajanainen ei ole töissä? Maryan Jamalla on siihen vastaus

5 syytä, miksi Ruotsi pesee Suomen maahanmuuttajien työllistämisessä – Myös äitejä kannustetaan ja patistetaan töihin


Summary: Jo ainakin yhdeksän Naran kaurista on kuollut syötyään muovia.

Useat Japanin Naran kuuluisat kauriit ovat kuolleet turistien piittaamattomuuden vuoksi. Jo yhdeksän maaliskuun jälkeen kuolleen kauriin vatsasta on löytynyt muovia.
 Suurin kauriin vatsasta löydetty muovimöykky on painanut 4,3 kiloa.
 Muovi päätyy kauriiden vatsaan, kun nämä syövät turistien hylkäämiä muovipusseja ja muita muovipakkauksia.
 Yli kaksi miljoonaa turistia vierailee vuosittain Narassa ihailemassa suurta puutemppeliä ja puistossa käyskenteleviä kesyjä kauriita. Kauriita elää Naran puistossa yli tuhat kappaletta.
 Turistit syöttävät kauriille erityisesti niitä varten tarkoitettuja sokerittomia keksejä, joita myydään puistossa. Keksejä ei ole pakattu muoviin, mutta turistit tuovat mukanaan muovipusseja.

Japanin kuuluisat kauriit kuolevat turistien hylkäämiin muovipusseihin


Summary: Kunnostusluvasta on valitettu, mutta ruoppaus voi alkaa, koska valitukset eivät koske imuruoppausta tai lietteen kuivaamista.

Stora Enso aloittaa Kemijärven entisen sellutehtaan jätevesialtaan kunnostuksen, yhtiö kertoi keskiviikkona. Pohjois-Suomen aluehallintovirasto on myöntänyt Stora Ensolle luvan imuruoppauksen aloittamiseksi altaassa. Yhtiö itse kutsuu allasta jälkilammikoksi.
 Työt alkavat välittömästi. Yhtiön mukaan allas ruopataan kahdella koneella, jotta työt valmistuvat vielä sulan maan aikana.
 Pohjois-Suomen aluehallintovirasto antoi toukokuussa Stora Ensolle luvan jälkialtaan kunnostukseen. Lupa kattaa altaan imuruoppauksen, jätteen käsittelyn niin sanotuissa geotuubeissa sekä kuivaustuotteen hyödyntämisen maanrakennuksessa.
 Päätöksestä on valitettu, mutta se koskee vain jätteen loppusijoitusta. Stora Enso haki lupaa töiden aloittamiseksi muilta osin, koska se ei tee muutoksenhakua hyödyttömäksi.
 Stora Enso ei halunnut poistaa lietettä, mutta valitus hylättiin
 Jätevesiallas toimi osana sellutehtaan jätevesien käsittelyjärjestelmää vuoteen 2006 saakka. Ympäristöviranomaisten mukaan lietteen pitkäaikaisesta varastoinnista altaan pohjassa aiheutuu ympäristön pilaantumisen vaara.
 Pohjois-Suomen aluehallintovirasto määräsi vuonna 2010, että Stora Enson pitää poistaa liete altaasta vuoden 2016 loppuun mennessä. Stora Enso piti lietteen poistamista liian kalliina ympäristöhyötyyn nähden, ja se olisi halunnut käyttää altaassa biologista puhdistusmenetelmää.
 Stora Enso valitti avin päätöksestä, mutta korkein hallinto-oikeus hylkäsi valituksen vuonna 2013.
 Lue lisää
 KHO hylkäsi Stora Enson valituksen - Kemijärven jätealtaan puhdistus selvitettävä
 Stora Enson mielestä luonto puhdistaa Kemijärven tehtaan jätelammen
 Kemijärven jätevesialtaalle lintutorni?
 Sellutehtaan jätelammikon liete poistettava

Stora Enso siivoaa Kemijärven entisen sellutehtaan jätealtaan


Summary: Nuoria parjataan usein kännykän liiallisesta käytöstä. Kesätöissä he osaavat kuitenkin irrottautua puhelimestaan.

Vahva kahvipapujen tuoksu leijailee lappeenrantalaisen kahvila-paahtimo Lehmus Roasteryn ovelta vastaan. Kahvilan sali on täynnä asiakkaita ja tiskin molemmin puolin käy kuhina. Myös paahtimon puolella on kiireistä.
 Papuja jauhetaan ja valmiit tuotteet saavat etikettinsä. Molemmilla puolilla työskentelee liuta nuoria työntekijöitä. Kenenkään käsissä ei näy puhelinta.
 15-vuotias kesätyöntekijä  Renata Söderlund  ei koe edes houkutusta käyttää puhelinta työajalla. Työpäivät paahtimon puolella pitävät hänet tarpeeksi kiireisenä.
 – Minusta se on tyhmän näköistä, jos esimerkiksi kaupan myyjä käyttää puhelinta. Kun on töissä, ei siellä pitäis käyttää puhelinta.
 Läheisellä Hiekkalinnan jäätelökioskilla kesän työskentelevä  Aliisa Äijälä , 16 on Renata Söderlundin kanssa samaa mieltä.
 – Se on aika epäkohteliaan ja laiskan näköistä. Vaikuttaa siltä, että asiakkaat eivät kiinnosta. Pitäisi olla asiakaspalvelumoodi päällä, kertoo Äijälä.
 Renata Söderlund käyttää puhelintaan vain tauoilla, eikä silloinkaan joka kerta. Kare Lehtonen/Yle
 Työnantajalla oikeus kieltää puhelimen käyttö
 Kännykkä on nykyään nuorille elintärkeä laite, joka kulkee aina mukana. Työajalla sen käyttöä kuitenkin rajoitetaan. Työnantajalla on täysi oikeus määrätä kaikesta, mitä työajalla tapahtuu.
 Jos puhelimen käyttö ei liity työntekoon, sen käyttö voidaan kieltää kokonaan. Kesätyöntekijät ovat pääasiassa ymmärtäneet säännöt ja noudattavat niitä hyvin.
 Lappeenrantalaisen kahvila-paahtimo Lehmus Roasteryn markkinointi- ja viestintäjohtaja  Arttu Muukkonen  kertoo, että kahvilan puolella on usein niin kiireistä, että kännykkää on parempi käyttää vain tauoilla. Liian tiukkoja sääntöjä he eivät ole halunneet laatia.
 – Emme mitenkään kyttää puhelimen käyttöä. Meillä on yrityksen pilvipalvelussa tiedostoja, joita työntekijöiden tarvitsee joskus käyttää, sanoo Muukkonen.
 Työnantajat eivät ole kokeneet tarpeelliseksi säädellä kännykän käyttöä työsopimuksissa. Tommi Parkkinen / Yle
 Yrittäjä  Juha Härkösellä  on Lappeenrannan alueella useita jäätelökioskeja. Myös hänellä on pääsääntöisesti ohjeena, että asiakkaiden tullessa kioskille kännyköitä ei räplätä.
 – Meillä on käytössä kassajärjestelmä, joka toimii puhelinsovelluksen kautta. Myös työntekijöiden henkilökohtaiset kännykät toimivat maksupäätteinä, ja niitä joudutaan joskus käyttämään.
 Joissain tilanteissa sallittua
 Lappeenrannan Hiekkalinnan kupeessa sijaitsevan Kahvila Hiekkalinnan 16-vuotiaat myyjät  Viivi Perälä  ja  Ketlin Kade  myöntävät, että joskus oman puhelimen kaivaminen esiin tuntuu houkuttelevalta ajatukselta.
 – Jos ei ole käynyt pitkään aikaan asiakkaita ja sataa vettä, tulee mieleen, että pitäisikö alkaa katsella puhelinta. Sitten pitää vain alkaa tehdä jotain muuta, Perälä pohtii.
 – Jos asiakapalvelija käyttäisi puhelinta töissä, siitä tulee minulle olo, että hän on someriippuvainen, Kade lisää.
 Aliisa Äijälä olisi kaivannut tarkempia ohjeita kännykän käytöstä työajalla. Kare Lehtonen/yle
 Joissakin tilanteissa puhelinta saa kuitenkin käyttää töissä ihan luvan kanssa. Hiekkalinnalla käy paljon vieraspaikkakuntalaisia, jotka kysyvät usein kahviloiden ja kioskien myyjiltä apua.
 – Melko paljon tytöt neuvovat, missä on se ja se ravintola tai missä on se ja se hotelli. Tiedon löytää nopeasti puhelimesta. Se, että puhelin lukittaisi arkkuun ja tiputettaisiin Saimaaseen, ei ole sellaista asiakaspalvelua, jota me haluamme antaa, yrittäjä Juha Härkönen nauraa.
 Juha Härkönen uskoo, että nuoret pärjäävät kesätöissä maalaisjärjellä. Kare Lehtonen/yle
 Kahvipaahtimossa puhelinta voi toisinaan käyttää musiikin kuunteluun.
 – Paahtimon puolella on yksinkertaisia tehtäviä, joita on mukavampi tehdä kuulokkeet päässä, joten olemme antaneet siihen luvan, kertoo Lehmus Roasteryn markkinointi- ja viestintäjohtaja Arttu Muukkonen.
 Isoilla työnantajilla tiukemmat säännöt
 Isot yritykset vaikuttavat olevan pienyrityksiä tiukempia kännykän käytöstä työajalla. Esimerkiksi Tampereella sijaitseva huvipuisto Särkänniemi on kieltänyt kännykän käytön työaikana. Operatiivinen johtaja  Tiia Ojansivu  perustelee sääntöä ennen kaikkea turvallisuudella.
 – Meillä on yksiselitteiset ohjeet kännykän käytöstä, että sitä ei saa käyttää työajalla. Sääntö perustuu siihen, että kännykkää käyttäessä työturvallisuus kärsii ja samoin asiakaspalvelu. Se ei näytä hyvältä, jos työntekijä on nenä kiinni puhelimessa.
 Särkänniemellä kesätyöntekijät eivät saa käyttää ollenkaan puhelinta työajalla. Petra Ketonen / Yle
 Särkänniemessä ei saa työajalla myöskään esimerkiksi lukea kirjaa tai kutoa.
 – Kun ollaan työpisteellä, silloin tehdään niitä töitä mitä siinä kuuluu tehdä. Jos esimerkiksi laitteella on hiljaisempi hetki, aina voi vaikka pyyhkäistä huvipuiston laitetta parempaan kuntoon.
 "Nuoret ovat äärettömän fiksuja"
 Nuorten kännykän käyttö ei ole aiheuttanut kahdelle lappeenrantalaiselle pienyrityksen työnantajalle päänvaivaa.
 – Joskus jopa pyydetään työntekijöitä ottamaan kuvia esimerkiksi kahveista, jotka voimme sitten julkaista yrityksen sosiaalisen median kanavissa, kahvila-paahtimo Lehmus Roasteryn markkinointi- ja viestintäjohtaja Arttu Muukkonen sanoo.
 Yrittäjien mielestä nuorille kesätyöntekijöille tulee kertoa, millaiset rajat kännykän käyttöön työpaikalla on. Se on yksi tapa oppia työelämän sääntöjä.
 – Joillekin kännykkä on elämää tärkeämpi ja heitä pitää joskus muistuttaa, että ollaanko töissä vai kotona katsomassa Netflixiä, jäätelökioskiyrittäjä Juha Härkönen toteaa.
 Myöskään Särkänniemellä ei ole ollut suurempia ongelmia kännyköiden käytön kanssa.
 – Nuoret ovat äärettömän fiksuja, he kyllä ymmärtävät asian ja noudattavat ohjeistusta, kun asian perustelee heille hyvin, Särkänniemen operatiivinen johtaja Tiia Ojansivu kehuu.

Saako kännykkää käyttää kesätöissä? – 15-vuotias kesätyöntekijä: "Minusta se on tyhmän näköistä"


Summary: Hallitusohjelman mukaan korotus kohdistuisi noin 1000 euron kuukausieläkkeeseen saakka.

Hallitus valmistelee pienimpien eläkkeiden korottamista. Hallituksen esitysluonnoksen mukaan kansaneläkkeen täyttä määrää korotettaisiin 31 eurolla ja takuueläkkeen täyttä määrää 50 eurolla kuukaudessa. Ehdotukset muutoksista lähtevät lausuntokierrokselle.
 Takuueläke on tarkoitettu kaikkein pienituloisempien eläkeläisten toimeentuloksi. Jos eläkkeensaajan kansaneläke ja ansioeläke jäävät alle laissa määritellyn eläketulorajan, puuttuva osa maksetaan takuueläkkeenä.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ohjelmassa on päätetty käyttää 183 miljoonaa euroa vuodessa pienimpien eläkkeiden korottamiseen. Hallitusohjelman mukaan korotus kohdistuisi noin 1 000 euron kuukausieläkkeeseen saakka.
 Hallituksen esitysluonnoksen mukaan, noin 609 000 eläkeläistä tulisi saamaan pienen korotuksen eläkkeeseensä.
 Hallituksen mukaan pienten eläkkeiden korotus toteutettaisiin niin, ettei se vaikuttaisi eläkkeensaajien asumistukeen.
 – Olemme iloisia ja ylpeitä voidessamme esittää tuntuvaa 50 euron korotusta pienimpiin eläkkeisiin. Tämän esityksen myötä korotuksen saisivat he, joiden arjessa lisäraha tuntuu kaikista voimakkaimmin, sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  sanoo.
 Esitys on tarkoitus antaa eduskuntaan syksyllä. Tavoitteena on, että lakimuutokset tulevat voimaan 1. tammikuuta 2020.
 Pienten eläkkeiden nostaminen oli yksi Rinteen keskeisistä vaalilupauksista.
 Rinne piti vappuna 2018  puheen, jossa hän lupasi  kaikkiin alle 1 400 euron eläkkeisiin satasen korotuksen.  Myöhemmin hän sanoi, ettei uudistusta voi tehdä yhdessä vaalikaudessa.
 Myös  Ylen vaalitentissä  Rinne lievensi lupaustaan sanoen muun muassa, että lupauksen toteuttamisen aikataulu riippuu talouskasvusta.
 Lue lisää:
 Satanen eläkeläisille, hoitotakuu kaikille – Antti Rinteen 10 vaalilupausta

Hallitus valmistelee pienimpien eläkkeiden korottamista – kansaneläkettä korotettaisiin 31 euroa ja takuueläkettä 50 euroa


Summary: Liittokansleri Angela Merkelin hallitus saattaa kaatua vielä Suomen EU-puheenjohtajuuskauden aikana, kirjoittaa Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen.

Pääministeri  Antti Rinne  tapaa tänään Berliinissä Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin .
 Parituntisessa tapaamisessa liittokanslerin virastossa on esillä Suomen puheenjohtajuuskauteen liittyvät EU-kysymykset mutta myös suhteet Yhdysvaltoihin. Suomea kiinnostaa Saksan linja oikuttelevan Yhdysvaltain kanssa.
 Antti Rinne   on tuore  pääministeri, joka on vasta aloittanut tutustumiskierroksen Euroopan eri valtionjohtajien luona. Hän vierailee nyt ensimmäistä kertaa pääministerinä Berliinissä.
 Angela Merkel on Saksaa vuodesta 2005 hallinnut maratonpoliitikko, joka jättää jo pitkiä jäähyväisiä Saksan johtajana. Hän ei aio enää asettua ehdolle seuraavissa, vuonna 2021 pidettävissä liittopäivävaaleissa. Osa vallasta on jo annettu eteenpäin:  viime joulukuussa hän luopui  kristillisdemokraattisen CDU-puolueensa puheenjohtajuudesta.
 Saksassa yhä harvempi uskoo hänen hallituksensa kestävän vaaleihin saakka. Merkelin hallitus on ajautunut jatkuvaan riitelykierteeseen, joka on jälleen kärjistynyt.
 Viime viikolla  Merkelin edustaman CDU-puolueen, sen baijerilaisen sisarpuolueen CSU:n ja sosiaalidemokraattisen SPD-puolueen hallitus riitautui EU:n huippujohtajien nimityskiistassa.
 SPD raivostui tavasta, jolla  Ursula von der Leyen   juntattiin  ehdolle EU-komission puheenjohtajaksi. Saksan puolustusministerinä toiminut kristillisdemokraatti ei ollut mukana eurovaalien kärkiehdokaskisassa. Von der Leyen nostettiin johtopaikalle sen jälkeen, kun neuvotteluissa oli päädytty umpikujaan.
 Angela Merkel äänesti nimityskokouksessa tyhjää, koska hallituskumppani SPD:ltä ei ollut haettu hyväksyntää saksalaisnimitykselle. Riita leimahti silti, ja koko prosessi nähtiin jälleen yhtenä askeleena kohti hallitusyhteistyön loppua.
 Vaikutusvaltainen CDU-poliitikko, Saksan liittopäivien puhemies  Wolfgang Schäuble  ilmoitti  sunnuntaina Bild-lehden  haastattelussa kristillisdemokraattien olevan valmis jatkamaan vallassa ilman demareita.
 Toinen tuore kiista koskee  Yhdysvaltojen pyyntöä Saksalle  lähettää maajoukkoja Syyriaan avuksi Isisin vastaiseen rintamaan. Kansleripuolue CDU olisi ollut valmis neuvottelemaan asiasta, SPD torjui esityksen välittömästi.
 Saksassa   moni arvioi   hallituksen kaatuvan  vielä tämän vuoden aikana. Hallitus syntyi tuskaisesti alkuvuodesta 2018, ja koko valtakausi on ollut vaikea.
 SPD:n on vuoden toisella puoliskolla määrä tehdä välitilinpäätös hallitusyhteistyön eduista ja haitoista. Syksyllä on luvassa kolmet osavaltiovaalit, joissa erityisesti demarien odotetaan häviävän.
 SPD:n kannatus on pudonnut kyselyissä 13 prosentin pintaan, mikä on entiselle kansleripuolueelle olemassaoloa uhkaava katastrofi. Puolueessa on lisäksi kesken puheenjohtajan tai puheenjohtajakaksikon etsintä  Andrea Nahlesin  kesäkuisen eron jälkeen.
 Saksan hallituksen  riitelystä voi hyvin tulla myös Suomen ongelma. Suomen EU-puheenjohtajuuskausi päättyy vuoden lopussa.
 Merkelin hallitus voi olla historiaa jo ennen sitä.

Analyysi: Saksan toraisasta hallituksesta voi tulla Suomen ongelma


Näyttelijä  Rip Torn , yksi amerikkalaisen filmihistorian räyhäkkäimmistä persoonista, on kuollut, kertovat  yhdysvaltalaismediat .
 88-vuotiaana kuollut Torn aloitti esiintymisen elokuvissa ja teatterissa 1950-luvulla ja hänen uraansa leimasivat sekä nousut että laskut.
 Torn ehti elokuvauransa aikana esittää muun muassa  Judas Iskariotia  ja  Richard Nixonia  sekä keräsi lukuisia palkintoja ja ehdokkuuksia. Hänellä oli rooli myös hitiksi nousseessa scifi-komediaelokuvassa  Miehet mustissa  vuodelta 2000.
 Tornin urakehitystä hidastivat hänen kiivas luonteensa ja maineensa tappelijana. Hänellä piti olla rooli  Dennis Hopperin  legendaarisessa  Easy Riderissa , mutta Torn riitautui jo ennen kuvausta niin pahasti Hopperin kanssa, että rooli menikin  Jack Nicholsonille .
 Torn ei juuri seestynyt ikääntyessään. Poliisi otti hänet kiinni vuonna 2010, kun hän oli juovuspäissään murtautunut pankkiin Connecticutissa mukanaan ladattu käsiase. Torn oli tiettävästi luullut pankkia kodikseen ja sammunut sisälle.

Näyttelijä Rip Torn on kuollut – muistetaan MiB-roolistaan ja räyhäkkäästä luonteestaan


Summary: Asuntomessut käynnistyvät perjantaina Kouvolassa.

Tummanharmaa ulko-ovi työntyy auki. Esiin pistävät  Anne Hasun  hymyilevät kasvot.
 – Tässä tämä nyt vihdoin on, hän esittelee kääntyessään kävelemään pitkin eteistä.
 On kuin Hasu sanoisi sanat ennemminkin itselleen kuin kenellekään muille. Naisen tummista silmistä heijastuu käytävän toista seinää peittävän hopeanharmaan taidetapetin kuva. Silmistä paistaa onni.
 Tunteelle on hyvä syy: Anne Hasu ja  Paavo Hakkarainen  ovat maalisuoralla. Kaksi vuotta sitten ideoitu Taidekoti-projekti alkaa vihdoin olla valmis, juuri ajoissa Kouvolan asuntomessuille.
 Taidekotia koristavat taiteilija Johanna Oraksen teokset. Kalle Purhonen / Yle
 Taiteenystävän talo
 Harmaan, vaaleanruskean ja sinisen sävyillä koristeltu käytävä johdattaa työhuoneeseen, joka on tällä hetkellä täynnä taiteilija  Johanna Oraksen  taideteoksia. Hänen kättensä jälki leimaa koko Taidekotia.
 – Hänen öljyvärimaalauksiaan ja niistä printattuja tapetteja, veistoksia, astioita sekä tekstiilejä on ympäri asuntoamme, kertoo Anne Hasu.
 Taiteen tuominen kotiin oli Hasulle luontevaa. Hän on työskennellyt 22 vuotta taidekauppiaana sekä yrittäjänä.
 – Taiteilijan valitseminen oli vaikeaa, sillä tunnen heistä monia. Olemme tehneet Johanna Oraksen kanssa kanssa tiivistä yhteistyötä ja markkinointia jo vuosia, joten tuntui oikealta ratkaisulta valita hänen työnsä koristamaan kotiamme.
 Osa Taidekotiin sijoitetuista teoksista on myynnissä asuntomessuilla. Kalle Purhonen / Yle
 Itse taloa on rakennettu  noin vuoden päivät , ja siitä on vastannut pääasiassa täysin Paavo Hakkarainen. Nyt jäljellä on enää pieniä pihatöitä.
 – Muistan, kun talon runkoelementit tulivat tontille. Minua oli auttamassa kaveriporukka, ja ajattelin että pystytyksessä kuluisi lähemmäs kaksi päivää. Siihen menikin vain kahdeksan tuntia, Hakkarainen virnistää.
 Siitä eteenpäin rakentaminen on sujunut ongelmitta, sillä se on yrittäjänä työskentelevälle Hakkaraiselle tuttua. Suurin  haaste syntyi ajankäytöstä .
 – Messujen ajankohta on tarkkaan määritelty, joten aikataulussa on pysyttävä. Lähes kaikki vapaa-aika on mennyt talon tiimoilta, mutta on tämä ollut todella palkitsevaakin.
 Taidekodin oleskelutilassa pääväreinä ovat vihreän, harmaan ja ruskean sävyt. Kalle Purhonen / Yle
 100 000 vieraan tupaantulijaiset
 Tunnelma Taidekodissa on levollinen. Aivan kuten Anne Hasu ja Paavo Hakkarainen suunnittelivatkin.
 – Meidän molempien arki on kiireistä, ja tahdomme uuden kotimme olevan rauhoittumisen paikka, Hasu toteaa.
 Paavo Hakkarainen nyökkää.
 – Hienointa on nähdä, miten hyvin olemme onnistuneet siinä, mitä yhdessä suunnittelimme. Kaikki värit ja elementit ovat natsanneet yhteen juuri oikein.
 Taidetta löytyy myös pienistä yksityiskohdista kuten tyynyliinoista, astioista sekä pyyhkeistä. Tiina Karppi / Yle
 Pian heidän uutta kotiaan saapuu ihastelemaan monituhatpäinen yleisö, kun asuntomessut käynnistyvät Kouvolassa perjantaina.
 – Tämä on ainutlaatuinen tilaisuus rakentajalle. Totta kai kuitenkin hieman jännittää, tuleeko taloon mitään tuhoja. Kyseessä ovat kuitenkin isot tupaantuliaiset, joihin odotetaan yli 100 000 vierasta, Anne Hasu nauraa.
 Vielä ennen messujen alkamista talon lattiat suojataan ja osa huoneista eristetään köysillä. Reilun kuukauden päästä edessä on kauan odotettu muuttopäivä.
 Anne Hasu ja Paavo Hakkarainen tekevät vielä viimeisiä pihatöitä ennen asuntomessuja. Tiina Karppi / Yle
 Loppuelämän koti
 Anne Hasu ja Paavo Hakkarainen innostuivat asuntomessualueelle talon rakentamisesta heti, kun kuulivat messujen rantautuvat Kouvolaan.
 – Halusimme tänne päin asumaan, ja löysimme sopivan tontin. Asuntomessualueelle muuttamisessa houkutti se, että alue tulee yleensä kaikin puolin valmiiksi kerralla. Se tekee muuttamisesta helppoa, Hakkarainen sanoo.
 Asuntomessut loppuvat 11.8. Muutama päivä sen jälkeen pariskunta asettuu taloksi uuteen kotiinsa.
 – Olo on helpottunut. Kaksi vuotta olemme omistautuneet tälle projektille, ja nyt muuttopäivään on enää reilu kuukausi. Se tuntuu epätodelliselta, Anne Hasu hymyilee.
 Taidekoti on Anne Hasun toiveiden täyttymys. Kalle Purhonen / Yle
 Anne Hasu on itse Kouvolasta kotoisin. Korian alue on hänelle kuitenkin uusi asuinympäristö.
 – On mielenkiintoista muuttaa täysin uuteen yhteisöön. Olemme jo ehtineet tutustua muihin rakentajiin, ja uskon että tulemme viihtymään oikein hyvin.
 Paavo Hakkaraisen haaveissa on puolestaan päästä grillaamaan terassille.
 – Tuntuu erittäin hyvältä päästä viimeinkin huilaamaan ja nauttimaan oman työni aikaansaannoksesta. Toivottavasti syksyllä on vielä vähän kesää jäljellä.
 Hakkarainen luo lempeän katseen ulos olohuoneen ikkunasta.
 – Tämä on meidän loppuelämämme koti.

Yrittäjäpariskunnan kahden vuoden urakka huipentuu: "Tupaantuliaiset, joihin odotetaan yli 100 000 vierasta"


Summary: Tilausten määrä on kasvanut yhtäjaksoisesti jo puoli vuotta.

Teollisuuden uusien tilausten määrä kasvoi toukokuussa 3,4 prosenttia vuodentakaisesta, kertoo Tilastokeskus.
 Tilausten määrä on kasvanut yhtäjaksoisesti nyt kuuden kuukauden ajan.
 Koko alkuvuoden tilauskanta oli edellisvuotta vahvempi, sillä tammi-toukokuussa tilauksia kirjattiin 2,3 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin.
 Tilaukset kasvoivat toukokuussa etenkin metalliteollisuudessa, jossa kasvua oli kuusi prosenttia viime vuoden vastaavaan aikaan. Kasvua oli myös kemianteollisuudessa. Paperiteollisuudessa tilausten määrä puolestaan laski yli kaksi prosenttia.
 Edelliskerran tilausten määrä laski viime marraskuussa, jolloin tilausten määrä laski yli 30 prosenttia toissa vuoden marraskuuhun nähden. Tilastokeskus kuitenkin huomauttaa, että voimakkaat heilahtelut ovat kuukausitasolla tyypillisiä.
 Alkuvuoden tilauskanta on kuitenkin kasvanut verrattain tasaisesti, sillä huipussaan tilaukset ovat olleet tammikuussa, jolloin tilaukset kasvoivat hieman yli viisi prosenttia. Alimmilleen uudet tilaukset laskivat huhtikuussa, jolloin ne kasvoivat edellisvuodesta hieman alle prosentin.
 Kaivostuotanto sukelsi huoltoseisokkien vuoksi
 Kausitasoitettu teollisuustuotanto puolestaan laski toukokuussa 2,8 prosenttia huhtikuusta, jolloin tuotanto kasvoi pirteästi. Tuotanto laski hieman myös vuodentakaiseen tilanteeseen verrattuna.
 Huomattavaa pudotusta oli etenkin kaivostoiminnassa huoltoseisokkien takia. Kaivosteollisuuden tuotanto laski toukokuussa 37,5 prosenttia huhtikuuhun nähden. Allapäin olivat myös sähkö- ja elektroniikkateollisuuden ja metalliteollisuuden tuotanto.
 Tuotanto kasvoi kuukausivertailussa hienoisesti sähkö-, kaasu- ja lämpöhuollossa sekä metsäteollisuudessa.

Teollisuuden tilausmäärät kasvoivat toukokuussa, mutta tuotanto nuupahti


Summary: Nicki Minaj on aiemmin esiintynyt muun muassa Pride-paraatissa.

Yhdysvaltalainen laulajatähti  Nicki Minaj  on perunut esiintymisensä Jeddan musiikkifestivaaleilla Saudi-Arabiassa. Festivaali olisi järjestetty viikon päästä.
 Kun Nicki Minaj oli kertonut aikeestaan esiintyä yhdessä maailman konservatiivisimmista arabimaista hän joutui ankaran arvostelun kohteeksi sosiaalisessa mediassa. Minajia syytettiin kaksinaamaisuudesta, sillä hän on osallistunut muun muassa sukupuolivähemmistöjen Pride-marssille.
 Myös ihmisoikeusjärjestöt Human Rights Foundation ja Amnesty International vetosivat häneen, jotta hän peruisi esiintymisensä.
 Human Rights Foundation lähetti hänelle avoimen kirjeen, jossa häntä pyydettiin "torjumaan hallinnon rahat" ja käyttämään vaikutusvaltaansa, jotta Saudi-Arabian hallitus vapauttaisi vangitsemiaan naisaktivisteja.
 – Huolellisen harkinnan jälkeen olen päättänyt, etten noudata suunnitelmaani esiintyä Jedda World Festissä, hän kertoo uutistoimisto AFP:lle lähettämässään viestissä.
 – En toivo mitään muuta kuin että voisin esiintyä faneilleni Saudi-Arabiassa. Olen kuitenkin nyt perehtynyt aiheeseen tarkemmin ja uskon, että minun on tärkeää tehdä selväksi, että tuen naisten oikeuksia, LGBTQ-yhteisöä ja ilmaisunvapautta, hän jatkoi.
 – Olisi järkyttäävää, jos yksikin fanini joutuisi pidätetyksi tai PAHOINPIDELLYKSI siksi, että esiintyy omana itsenään, Minaj totesi.
 Saudi-Arabia pidätti maaliskuussa kymmenen naisaktivistia, jotka olivat vaatineet laajempia oikeuksia naisille. Homoseksuaalisuus on kuningaskunnassa kokonaan kielletty.
 Saudi-Arabiassa ajokieltoa uhmanneet naisaktivistit oikeuteen –  saattavat joutua jopa vuosikymmeniksi vankilaan
 Jeddan festivaalilla esiintyvät joka tapauksessa brittimuusikko  Liam Payne  ja yhdysvaltalainen DJ  Steve Aoki .
 Aiemmin tänä vuonna laulajatar  Mariah Carey  ei piitannut ihmisoikeusjärkestöjen vetoomuksista ja konsertoi Saudi-Arabiassa. Joulukuussa räppäri  Nelly  piti Jeddassa konsertin, johon pääsy oli vain miehillä.
 Lue myös :
 BBC:  Nicki Minaj pulls out of Saudi Arabia festival after backlash

Nicki Minaj perui esiintymisensä Saudi-Arabiassa – Artisti joutui perehtymään maan ihmisoikeustilanteeseen


Summary: Ratikkatyömaan keskellä heinäkuun ajan siivoavan Jyvälän piti käydä läpi useita koulutuksia, ennen kuin lupa työmaalla liikkumiseen heltisi.

Keltaiseen huomiopaitaan pukeutunut Toni Jyvälä kulkee kypärä päässä pitkin Tampereen Hämeenkatua ja nappaa pihteihinsä pikaruokapakkauksia, karkkipusseja ja juoma-astioita. Välillä mies piipahtaa katua halkovan ratikkatyömaan aitojen sisälle ja pyydystää sinne heitettyjä roskia.
 Jyvälä on koulujen alkuun asti Hämeenkadun PR-siistijä. Työrupeama alkoi viime viikolla ja jo muutamassa päivässä on tullut selväksi, mitä jätteitä väki kadulle kylvää ja mistä löytyy Hämeenkadun roskaisin paikka.
 – Se on ehdottomasti rautatieaseman puoleinen pää, siellä saa käydä siivoamassa muutaman tunnin välein, Jyvälä kertoo.
 Palkkion roskien keräämisestä maksaa Jyvälälle tamperelaisten yritysten yhdistys, Tampere tunnetuksi ry. Yhdistys palkkasi siistijän, kun yrittäjät suivaantuivat siihen, että Hämeenkadun roskaisuus tuntui lisääntyneen ratikkatyömaan myötä.
 Toni Jyvälän mukaan Hämeenkadun likaisin paikka on rautatieaseman seutu. Marko Melto / Yle
 Siivoustyötä varten Jyvälä on suorittanut tieturva- ja työturvakurssit ja käynyt läpi työmaaperehdytyksen.
 – Ideanahan tässä oli, että kun tässä on verrattain iso rakennustyömaa, niin taloyhtiöiden ja kaupungin siivoojat ei saa mennä tuonne työmaa-alueille, niin tarvittiin poikkeustilanteen aikana tämmöinen haastavien tilanteiden mies hommiin, Jyvälä sanoo.
 "Roskaisuus korostuu työmaan keskellä"
 Tempauksellaan yrittäjät haluavat herättää keskustelua.
 – Eihän tämä lopullinen ratkaisu ole. Niin paljon on roskaa, ettei sitä pysty yksi mies siivoamaan, sanoo Tampere tunnetuksi yhdistyksen hallituksen jäsen, yrittäjä Sami Lappalainen.
 Yrittäjä Sami Lappalainen toivoo, että suurten työmaiden aikaiset siivousasiat ennakoidaan nykyistä paremmin. Marko Melto / Yle
 – Kuluttajat ja kadunkävelijät voivat miettiä, että miten roskaavat ja yrittäjät sitä, että itse voi yrittää parantaa asioita.
 Lappalainen toivoo, että myös suunnittelupuolella tajutaan kiinnittää huomiota lieveilmiöihin
 – Ratkaisut pitäisi olla mietittynä jo etukäteen sekä työn tilaajilla, suunnittelijoilla että suorittajilla, Lappalainen sanoo.
 Lappalainen sanoo, että roskia ei välttämättä ole enempää kuin ennen, mutta työmaa korostaa ongelmaa. Työmaan aidat muodostavat kanjoneita, joissa roskat pyörivät.
 – Roskia tulee olemaan aina, mutta me jokainen olemme vastuussa ja voimme tehdä asialle jotain.
 Siistijän työ maistuu stand up -koomikolle
 Toni Jyvälälle siistijän homma on hyvää vaihtelua. Päätyökseen hän tekee stand up -koomikon keikkoja. Siivoojan työ on hyvää vaihtelua hiljaiselle kesäkaudelle.
 – Tässä näkee työnsä jäljen, saa olla ulkona ja jutella ihmisille. Hienoa on ollut tähän asti, ja arvostukseni siivoojia kohtaan on kasvanut, Jyvälä sanoo.
 PR-siivoojan sopimus kestää 9. elokuuta asti. Jyvälällä on kaino toive kadunkulkijoille.
 – Jos voisi katsoa, että löytyykö roskista läheltä, olisi kiva. Erityisesti tumpit on pahoja, ne on pieniä ja niitä on paljon!
 Jyvälä ei halua kuitenkaan syyllistää ketään ja tunnustaa itsekin toisinaan syyllistyneensä roskaamiseen. Pesti siivoojana on kuitenkin saanut katsomaan asiaa toisin silmin.
 – Nyt sitä huomaa, kuinka paljon roskia heitetään kadulle. Jos roskat voisi laittaa roskikseen – meillä olisi kaikilla kivempaa täällä siistissä kaupungissa.

Yrittäjät kyllästyivät Tampereen pääkadulla pyöriviin roskiin ja palkkasivat oman siistijän – Toni Jyvälä on kauppiaiden täsmäase sotkuja vastaan


Summary: Pyry-panda täyttää tänään kuusi vuotta. Ähtärin eläinpuiston kävijämäärä ei nousse viime vuoden huippulukuihin.

Ähtärin eläinpuistossa asustava Pyry-panda täyttää tänään kuusi vuotta.
 Pyry ja sen toveri Lumi  saapuivat Suomeen  tammikuussa 2018.
 Ähtärin eläinpuistoon kotiutunut Pyry on hoitajansa  Anna Palmrothin  mukaan tyypillinen murkku. Ruoka ja uni maistuvat, lelut ja leikit eivät kiinnosta samalla tavalla kuin ennen, ja välillä on känkkäränkkäpäiviä, jolloin lelut ja tarha saavat kyytiä.
 – Pyry merkkailee reviiriä aika paljon ja pitää huolen, että naapurin tyttö tietää, että aidan toisella puolella on viriili nuorimies. Tyypillistä teinipojan elämää, Anna Palmroth naurahtaa.
 Samaan tarhaan harjoittelemaan
 Alusta asti pandoista huolehtinut Anna Palmroth tuntee suojattiensa tavat. Lumi-tytöllä oli kiima jo keväällä, joten hormonit hyrräävät molemmilla. Pandat tulevat sukukypsiksi 4 – 8 -vuotiaina.
 Oikea hetki pandojen lisääntymiselle arvioidaan yhdessä eläinpuiston intendentin ja Kiinan pandakeskuksen kanssa, mutta todennäköistä on, että Lumi ja Pyry pääsevät ensi kevään kiima-aikaan samaan aitaukseen.
 – Jos ei muuta, niin saavat ainakin harjoitella, Palmroth sanoo.
 Pandavauvoja Ähtärissä ei kuitenkaan välttämättä nähdä moneen vuoteen, vaikka pandat toisiinsa tykästyisivätkin.
 Palmrothin mukaan pandan lisääntymiselle on tärkeää, että etenkin naaras kokee ympäristönsä turvalliseksi ja saa riittävästi ravintoa. Ja tietysti molempien on tiedettävä, miten ollaan ja mitä tehdään.
 – Jotkut eläintarhat treenaavat uroksia, että ne jaksavat seistä takajaloilla. Pyry on kuitenkin aika atleettinen ja niin aktiivinen panda, että sitä ei tarvitse treenata, Palmroth sanoo.
 Vaikka sukukypsyyttä tavoittelevien pandojen lisääntyminen on vasta ajatuksen asteella, on Ähtärissä varauduttu jo mahdollisiin pienokaisiin.
 Pandat painavat syntyessään noin 100 – 150 grammaa, joten emon hoiva on ensiarvoisen tärkeää. Siltä varalta, että pandavauva jäisi ihmisten hoitoon esimerkiksi emon hylättyä sen, pandalassa on keskoskaappi.
 – Hyvin harvoin hylkäämisiä tapahtuu, mutta siihenkin pitää varautua. Ei ole sanomatta selvää, että kun vauva syntyy, kaikki on hyvin.
 Keskiviikkona vietettävää kuusivuotispäivää juhlitaan kakulla. Pyryn juhlakakussa on porkkanaa, omenaa, bambua ja pandojen perusruokaa "pandakakkua".
 Anna Palmroth arvelee, että pandat huomaavat päivässä jotain erikoista.
 – Ne näkevät harvoin herkkuja niin isoja määriä, joten se herättänee ihmetystä, eivätkä ne oikein osaa päättää, mistäpäin alkavat kakkua syödä.
 Kati Ala-Renko / Yle
 Viime vuoden kävijäluvuista jäljessä
 Vuosi 2018 oli Ähtärin eläinpuistolle ennätysvuosi. Pandojen siivittämänä kävijämäärä nousi  275 000:een .
 Samaan ei päästäne tänä vuonna. Toimitusjohtaja  Jonna Pietilän  mukaan kävijämäärä oli kesäkuussa noin 15 – 20 prosenttia jäljessä viime vuodesta.
 Heinäkuu on perinteisesti eläinpuiston kesäajan vilkkain sesonki, joten tässä kuussa odotukset ovat korkealla. Vaikka virallista kävijätavoitetta ei Pietilän mukaan olekaan asetettu.
 – Odotamme samankaltaista kesää kuin viime vuonna. Jos lähelle pääsemme, olemme tyytyväisiä, Pietilä sanoo.
 Pietilän mukaan pandoilla on sen verran vetovoimaa, että niitä tullaan katsomaan myös toisen kerran. Eläinpuistossa käy vuosikorttilaisia ja joillekin eläinpuistoreissu kuuluu jokaiseen kesään, Pietilä arvelee.
 Pandojen ohella Ähtärissä investoidaan myös perinteiseen eläinpuistokierrokseen. Kierrosreittiä on muutettu ja palveluita reitin varrella kehitetty. Tavoite on uudistusten myötä saada myös sähköistystä ja valaistusta reitille aiempaa enemmän.
 Toiveissa uusi lumileopardi ja muitakin lajeja
 Pietilän mukaan uusien eläinlajien saamisen mahdollisuutta selvitellään jatkuvasti muun muassa Euroopan lajikoordinaattorien kanssa. Lajikoordinaattorit määrittelevät lajit, yksilöt ja aikataulut, joilla eläinsiirtoja voidaan tehdä tarhasta toiseen.
 Myös  keväällä synnytykseen menehtyneen  lumileopardinaaraan tilalle toivotaan uutta yksilöä.
 – Olemme olleet yhteydessä Euroopan lajikoordinaattoriin. Tavoitteemme on saada uusi yksilö, mutta millä aikataululla, en osaa sanoa.
 Lue lisää Lumista ja Pyrystä  täältä .

6-vuotiaalla Pyryllä on jo teinipojan elkeet – Ähtärissä uskotaan yhä pandojen vetovoimaan ja valmistaudutaan ensi kevään kiima-aikaan


Summary: Kontiolahden tehtailla on töissä yli 500 ihmistä, joista 45 on neuvotteluiden piirissä.

Lääkelaitteita Kontiolahdella valmistava Phillips-Medisize Oy on aloittanut yhteistoimintaneuvottelut. Niiden piirissä on noin 45 työntekijää.
 Lisäksi työnantaja on sanonut irti kaikki työntekijöiden etuja koskevat paikalliset sopimukset.
 Teollisuusliiton pääluottamusmies  Jani Kähkönen  sanoo, että tieto yt-neuvotteluista tuli yllätyksenä.
 – Kyllä se tuli totaalisena yllätyksenä. Pieniä merkkejä oli nähtävissä alkukeväästä, mutta yt-neuvotteluiden tarvetta ei ehkä nähty siinä vaiheessa.
 Jani Kähkösen mukaan pitkäaikaisten paikallisten sopimusten irtisanominen on myös kova isku.
 – Se on käytännössä iso osa vuorotyöläisen ansiota. Todella kova isku työntekijöille, Kähkönen sanoo.
 Phillips-Medisizen tehtailla työskentelee yli 500 ihmistä. Kontiolahdella valmistetaan muun muassa diabeteksen hoidossa käytettäviä insuliinikyniä. Yrityksen omistaa amerikkalainen Molex.

Phillips-Medisize Oy on aloittanut yt-neuvottelut


Summary: Lähiasukkaat ja luonnonsuojelijat vaativat vakuuden korottamista.

Valkeakosken Kaapelinkulman kultakaivosta koskeva valitus on kaatunut Hämeenlinnan hallinto-oikeudessa. Kultakaivoksen kaksi lähiasukasta ja kaksi luonnonsuojelujärjestöä vaativat, että kaivoksen lopettamista ja jälkitoimenpiteitä varten määrättyä vakuutta olisi pitänyt korottaa.
 Hämeenlinnan hallinto-oikeuden mielestä Turvallisuus- ja kemikaaliviraston Tukesin määräämä vakuus on riittävä. Hallinto-oikeuden päätös ei ole lainvoimainen.
 Hallinto-oikeus ei käsitellyt valitusta kahden lähiasukkaan tekemänä, koska oikeuden mukaan noin 1,5 kilometrin päässä kaivoksesta asuvat henkilöt eivät ole kaivoslain mukaan asianosaisia.
 Oikeus käsitteli kuitenkin valituksen, koska järjestöillä oli toiminta-alueidensa ja tarkoituksensa perusteella oikeus valittaa Tukesin päätöksestä.
 Tukes määräsi 50 000 euron vakuuden huhtikuussa 2018. Kaivosyhtiö Dragon Mining oli esittänyt vakuuden suuruudeksi 10 000 euroa.
 Kaivoslain mukaisen vakuuden lisäksi Dragon Mining on ympäristöluvassa määrätty asettamaan 70 000 euron vakuus kaivannaisjätealueen asianmukaisen jätehuollon varmistamiseksi.
 Pohjavesien ja lähiluonnon tila huolettavat
 Lähiasukkaat ovat vaatineet muutoksia myös kaivoksen ympäristölupaan. Kaapelinkulman ympäristöluvan määräykset on tarkistettu vuonna 2015.
 Kesäkuussa Vaasan hallinto-oikeus osittain hylkäsi ja jätti osittain tutkimatta asukkaiden ympäristölupaa koskevan valituksen.
 Lähiasukkaat ja luonnonsuojelijat ovat olleet huolissaan muun muassa pohjavesien mahdollisesta pilaantumisesta ja lähiluonnon kärsimisestä.
 Talvella Dragon Miningia vastaan oli mielenosoituksia Valkeakoskella ja Sastamalassa.
 Dragon Mining aloitti kullan louhinnan Kaapelinkulmassa alkuvuonna. Avolouhoksen toiminta-ajaksi on arvoitu noin kaksi vuotta.
 Ympäristölupapäätöksen mukaan louhoksen syvyys on noin 45 metriä ja kokonaislouhintamäärä vajaat miljoona tonnia. Kultaa on kahdessa vuodessa tarkoitus saada noin 280 kiloa.
 Lupapäätös sisältää muun muassa määräykset kaivoksen vesipäästöjen, melun, tärinän ja ilmapäästöjen rajoittamisesta, jätteitä koskevat määräykset sekä tarkkailumääräykset.
 Lue lisää:
 Dragon Mining on alkanut sulkea Suomen vanhinta kultakaivosta – kaivos ehti ehtyä ennen kuin kielto oikeudesta tuli
 Poliisi kielsi Sanni Lainetta menemästä synnyinkuntaansa – kullasta käydään nyt kovaa taistelua, vaikka sitä ei edes pitänyt löytyä Suomesta
 Salaisesta kaatopaikasta kaivoksen sisältä saatu jätettä pois jo lähes 30 000 kiloa – kukaan ei tiedä, paljonko sitä on vielä jäljellä
 Mielenosoittaja kiipesi rakenteisiin kultakaivoksella ja rikastamolla, poliisi määräsi matkustuskiellon – oikeusoppinut ihmettelee
 Valkeakoskella osoitetaan jälleen mieltä kultakaivosta vastaan – aktivistit kahlehtivat itsensä, poliisi paikalla

Hallinto-oikeus hylkäsi Valkeakosken kultakaivosta koskevan valituksen: Vakuus riittää kaivoksen lopettamiseen ja jälkitoimiin


Summary: Yhdysvaltain laivasto tarjoaa operaatioon komentoaluksia.

Yhdysvallat on kokoamassa liittoumaa, jonka tehtävänä olisi turvata merenkulun vapaus öljykuljetusten kannalta tärkeiden salmien läpi Lähi-idässä.
 Yhdysvallat on huolissaan Iranin aiheuttamasta uhkasta Hormuzinsalmessa. Toinen uhanalainen paikka on Bab al-Mandabin salmi, joka sijaitsee Jemenin ja Afrikan sarven välissä. Jemenin länsiosaa pitävät hallussaan Iranin tukemat huthi-kapinalliset.
 Yhdysvaltain asevoimien puolustushaaraneuvoston puheenjohtaja, kenraali  Joseph Dunford  kertoo, että Yhdysvallat neuvottelee parhaillaan eräiden alueen maiden kanssa, joilla on "poliittista tahtoa" ottaa osaa operaatioon.
 Dunfordin mukaan Yhdysvallat kartoittaa eri maiden sotilaallisia valmiuksia, jota ne voisivat tuoda yhteiseen hankkeeseen. Yhdysvallat itse tarjoaa komento- ja johtoaluksia. Hankkeeseen toivotaan erityisesti partioveneitä, jotka suorittaisivat valvontaa.
 Operaatio alkaisi pienimuotoisena, mutta sitä olisi mahdollista laajentaa, Dunford kertoo.
 Yhdysvaltain vt. puolustusministeri  Mark Esper  esitti liittouman perustamista viime kuussa myös Naton päämajassa, mutta Nato-maat eivät olleet innostuneita. Mukaan on siis tulossa näillä näkymin Yhdysvaltain lisäksi vain alueen maita, kertoo  al-Jazeera-uutiskanava .
 Omaninlahden alueella ja Hormuzinsalmessa on ollut parin viime kuukauden aikana kaksi välikohtausta, joissa on hyökätty säiliölaivoja vastaan. Hyökkäyksistä on syytetty Irania, joka on kuitenkin kiistänyt osallisuutensa. Kesäkuussa Iran ampui alas yhdysvaltalaisen vakoilulennokin.
 Laivaliikenne Bab al-Mandabin salmessa on ollut ajoittain keskeytettynä, sillä huthikapinallisten sekä sitä vastaan sotivien Jemenin hallituksen joukkojen ja kansainvälisen liittouman välisten taisteluiden on katsottu aiheuttavan vaaraa ohikulkeville laivoille.
 Hormuzinsalmen ja Bab al-Mandabin halki kulkee jopa viidennes maailman öljystä.
 Lue lisää :
 BBC:  US to enlist military allies in Gulf and Yemen waters

USA perustamassa laivastoliittouman estämään Iranin iskut Persianlahdella ja Jemenin vesillä


Summary: Etenkin lasten kasvattaminen älylaitteiden käyttöön herättää mielipiteitä ja kysymyksiä.

Netin, somen ja älypuhelimien liiallisella käytöllä on havaittu yhteys moniin ongelmiin, kuten masennukseen ja rapautuneeseen keskittymiskykyyn. Älylaitteiden käytöllä on suuri vaikutus etenkin lapsen aivoihin.  Lue lisää aiheesta täältä .
 Aihe puhututtaa myös suomalaisia. Yle järjesti lukijoille mahdollisuuden kertoa kokemuksistaan ja kysyä aiheesta  Minna Huotilaiselta . Huotilainen on aivotutkija ja kasvatustieteen professori Helsingin yliopistossa.
 Kokosimme keskustelussa esitettyjä mielipiteitä, kysymyksiä ja Huotilaisen vastauksia tähän artikkeliin. Voit lukea koko keskustelun  täältä .
 Muutos on tapahtunut, mutta onko se hyvä vai huono asia? "Dataa ei ole riittävästi"
 Älylaitteiden yhteiskunnallisia vaikutuksia on vaikea olla huomaamatta. Moni lukija kertoi huomanneensa muutoksen itsessään, tai vähintään ympärillään olevissa ihmisissä.
 Suurin osa havainnoista oli luonteeltaan negatiivisia.
 "Vaikka monilla on kännykkä lähes käteen liimattuna, niin entistä harvinaisemmaksi on tullut saada ilmoitus siitä jos toinen myöhästyy sovitusta tapaamisesta."  Nimimerkki "Kerettiläinen"
 "Pääkaupunkiseudulla kun ihminen tulee bussiin metroon tms. niin ekana se kaivaa esiin sen "älykännynsä" ja nuokkuu sen kera matkansa. Sellainen zombiarmeija."   Nimimerkki "Wolfman53"
 "Kaikenikäisten oppilaiden pitkäjännitteisyys on heikentynyt 15 vuoden aikana aivan selkeästi. Vaikea on luetella monenkirjavia syitä tähän, mutta älylaitteilla varmasti on oma vaikutuksensa."  Nimimerkki "TomppaHki"
 Osa lukijoista kuitenkin kyseenalaisti tuomionpäivän viestin.
 "Mielestäni tulevat polvet soputuvat uusiin tapoihin. Niin sapiensit aina ovat tehneet. Emme muuten olisi näin runsaslukuisia täällä".  Nimimerkki "Vapaapäivä"
 Myös tutkijat varoittavat tekemästä liian pitkälle vedettyjä johtopäätöksiä älylaitteiden vääjäämättömistä ja huonoista vaikutuksista. Tästä huomautti myös keskusteluun osallistunut aivotutkija Minna Huotilainen.
 – Iso osa tutkijoista on sitä mieltä, ettei meillä ole vielä riittävästi dataa, jonka perusteella voisimme väittää älylaitteiden käyttämisen aiheuttaman muutoksen olevan kielteistä.
 Aivotutkija ja Helsingin yliopiston kasvatustieteen professori Minna Huotilainen.  Otavamedia/Kari Hautala
 Älylaitteissa ja niiden sovelluksissa on kuitenkin paljon uutta, eikä nykytilannetta voi arvioida aiempien sukupolvien kokemusten perusteella. Huotilainen toteaa, että ilmassa on kieltämättä huolestuttavia merkkejä.
 – Alkaa olla merkkejä siitä, että tietotulva ja keskeytykset ovat käymässä ylipääsemättömiksi joidenkin työpaikkojen työntekijöillä.
 Huotilainen muistutti, että myös Facebookin kaltaisten yritysten ansaintalogiikka on jotain uutta. Se perustuu ihmisen tarkkaavaisuuden jatkuvaan vangitsemiseen, mikä on aina mahdollista, kun älypuhelin on aina taskussa.
 – Pelit, sosiaalisen median alustat, suoratoistopalvelut, uutispalvelut ja muu älylaitteiden sisältö saa merkittävältä osin rahoituksensa sen ajan perusteella, kuinka paljon käyttäjä on palvelun parissa. Tämä ajaa palvelut koukuttamaan käyttäjiänsä mahdollisimman hyvin.
 Kokemuksia käytön vähentämisestä: "Lopetin Facebookin, masennus hävisi"
 Monia lukijoita mietitytti, miten älylaitteiden huonoista vaikutuksista pääsee eroon.
 Osa esitti omia ratkaisujaan.
 "Pidänkin suurimman osan päivästä älypuhelintani äänettömällä ja välillä jätän puhelimen vapaa-ajalla tarkoituksella kotiin."  Nimimerkki "Hööps"
 "10 vuoden käytön jälkeen lopetin Facebookin kokonaan. Masennus hävisi ja myös sosiaalinen elämä kohentunut kun painottaa kasvokkain kohtaamisia."
  Nimimerkki "ilmiöitsijä"
 "Kun jatkuvalla ruudun käytöllä on onnistunut rapauttamaan oman/lapsen keskittymiskyvyn tai saanut muuta haittaa aikaan itselleen, niin onko tilanteesta mahdollista palautua?"  Nimimerkki "ilmiöitsijä"
 Huotilainen luetteli jälkimmäiseen kysymykseen käytännön ratkaisuja. Jos puhelin keskeyttää jatkuvasti, on ehkä syytä säätää puhelimen asetuksia.
 – Onko puhelin äänellisellä, kun teen läksyjä tai keskityn työasiaan? Onko sen pakko olla edes samassa huoneessa, Huotilainen kehotti pohtimaan.
 Milloin lapselle älypuhelin? "Riippuu käyttötavasta"
 Etenkin lasten kasvattaminen älylaitteiden keskellä herätti kysymyksiä ja mielipiteitä.
 Osa keskustelijoista kannatti tiukkaa linjaa.
 "Vanhemmat voivat tehdä asian eteen vain sen että jarruttavat lapsen vempaimen hankintaa mahdollismman pitkään."   Nimimerkki "Kavanaugh"
 "Älypuhelin on hyvä lahja rippikoulun jälkeen ja perusteelliseen jutusteluun pohjautuen".   Nimimerkki "Tapani 2018"
 Huotilainen totesi, että älylaitteen huonot vaikutukset riippuvat käyttötavasta. Esimerkiksi lyhytjänteisellä somettamisella on  tutkitusti yhteys huonoon keskittymiskykyyn . Älylaitteen käyttäminen koodaamiseen tai taideharrastukseen on toinen juttu.
 – Jotta itseään pääsee ilmaisemaan, on oltava siihen jonkinlaisia keinoja. Älylaitteet voivat tuoda nämä keinot helpommin saataville kuin vaikkapa viulutunneilla tai balettitunneilla käyminen.
 Samalla Huotilainen muistutti, että pienelle lapselle monimutkaisista ohjelmista ei ole vielä hyötyä. Huotilainen kehottikin miettimään, mistä syystä ekaluokkalaiselle tulisi hankkia älypuhelin?
 – Hyötyjä ja haittoja pohdittaessa tulisi miettiä ajankäyttöä kokonaisuutena. Minkä tekemisen tilalle älypuhelimen käyttö tulee? Mitä sillä on tarkoitus tehdä?
 "Olen huomannut eron digisisällön vaikutuksessa omaan taaperoon. Youtuben muovailuvaha- ja muut askarteluvideot saavat aina aikaan suuren surun, kun katselu pitäisi lopettaa".   Nimimerkki "trollimatias"
 "Lapsi on lapsi, mutta millä keinoin yletöntä riitaa voisi välttää?"  Nimimerkki "j-p vehkala"
 Minna Huotilainen esitti yhtenä ratkaisuna perheriitoihin sääntöä, jossa lapsi saa pelata valitsemiaan pelejä esimerkiksi puoli tuntia päivässä ja tämän lisäksi aikuisen valitsemia pelejä toiset puoli tuntia.
 – Siirtymä koukuttavasta pelistä pelaamaan vaikkapa kielenoppimispeliä, liikuntapeliä tai Ekapeliä voisi olla helpompi kuin siirtymä kokonaan pois koneelta. Säännöt voivat tuntua lapsesta motivoivammilta ja ymmärrettävämmiltä, jos hän on itse saanut osallistua niiden laatimiseen.
 Totaalista älylaitelakkoa Huotilainen ei suosittele. Sen sijaan aivotutkija kehotti luomaan seuraavia sääntöjä:
 – Määrittele kellonaikaraja illalla, jonka jälkeen koko perheen puhelimet ja älylaitteet suljetaan. Neuvotelkaa tämä kellonaika yhdessä perheenä. Saatat joutua hankkimaan herätyskellon.
 – Sopikaa huoneista, joihin älylaitteita ei tuoda. Näitä voivat olla vaikkapa makuuhuone, keittiö ja vessa.
 – Sopikaa, ettei älylaitteita käytetä, kun keskustellaan tai syödään.
 Lue myös:
 Tuhoaako älypuhelin keskittymiskyvyn, mielenrauhan ja lapsen aivot? “On meneillään ihmiskoe”

Peli päättyy, lapsi saa raivarin, mitä tehdä? Tätä suomalaiset kysyvät älylaitteista, näin asiantuntija vastaa


Summary: Englannin kielen yksinomainen käyttö kansainvälisissä suhteissa luo vaarallisen maailmankuvan, jossa ihmiset jakaantuvat "omiin" ja vieraisiin, pohtii professori Janne Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Miksi ihmeessä Iso-Britannia haluaa eroon Euroopan unionista? Eräs vastaus on, että siksi, koska sinäkin todennäköisesti osaat englantia.
 EU:ssa on yhtenäiset työmarkkinat, mutta työn tekemiseksi tarvitaan käsien lisäksi myös kieltä. Yhteisen kielen puuttuminen on tärkein työvoiman liikkuvuutta estävä asia Euroopassa. Samalla se on myös syy siihen, että kielitaitoiset eliitit pitävät EU:ta pääosin hyvänä ideana ja melko kielitaidoton työväestö taas huonona.
 Vaikka Euroopan unionissa on eniten äidinkielisiä saksan puhujia, on Euroopan ylivoimaisesti laajimmin osattu kieli englanti, jota opiskellaan kouluissa koko maanosassa. Siksi Itä-Euroopan maista on suuntautunut paljon enemmän maahanmuuttoa Britanniaan kuin taloudeltaan ja väestöltään suurempaan Saksaan tai samankokoiseen Ranskaan.
 Työhaluisten nuorten itäeurooppalaisten tajunnan kammarit  on vuorattu Hollywoodin tuottamalla englanninkielisellä viihteellä, jota he hyräilevät kulkeissaan. Siksi he eivät lähde töihin Saksaan vaikka siellä on vahva talous eivätkä Ranskaan, jossa viini virtaa. He suuntaavat Englantiin, jossa on jo entuudestaan melkoinen määrä alempaa keskiluokkaa kärsimässä työn halvasta hinnasta.
 Seurauksena on sosiaalinen törmäys, EU-vastaisuuden lisääntyminen Iso-Britanniassa, tunnetuin seurauksin.
 Tästä kaikesta on kiittäminen Yhdysvaltojen informaatiovaikuttamista  toisen maailmansodan jälkeisenä aikana. Nykyisin varmaan sanottaisiin, että kyseessä oli “hybridisodankäynti”.
 Emme osaa englantia siksi, että se on neutraali kansainvälisen kommunikaation kieli, vaan koska toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvallat näki paljon vaivaa varmistaakseen, että lännen valtapiiriin kuuluneissa Euroopan maissa englanti korvaisi saksan pääasiallisena vieraana kielenä. Tätä varten perustettiin stipendi- ja vaihto-oppilasjärjestelmiä ja huolehdittiin siitä, että amerikkalaista viihdettä olisi saatavissa kaikkialla.
 Suomalaisetkin alkoivat käydä massoittain vaihto-oppilaana Yhdysvalloissa. Sieltä he toivat tuliaiseksi hyvän englannin kielen taidon ja ajatuksen, että kansainvälisyys on yhtä kuin englannin kieli.
 Maailmassa on enemmän kiinan ja espanjan kuin englannin äidinkielisiä puhujia.
 Näin ei kuitenkaan ole Euroopan ulkopuolella . Maailmassa on enemmän kiinan ja espanjan kuin englannin äidinkielisiä puhujia. Talous ei kasva nopeimmin englanninkielisissä maissa, vaan siellä missä puhutaan esimerkiksi kiinaa, arabiaa, urdua, farsia ja indonesiaa.
 Tiesittekö, että Kiinassa osaa englantia eri arvioiden mukaan noin 7-8 prosenttia väestöstä ja Venäjällä tätäkin vähemmän. Intialla taas on maine maana, jossa “kaikki puhuvat englantia”, mutta todellisuudessa 90 prosenttia väestöstä ei puhu.
 Länsimaiden koulutusjärjestelmän paradoksi  onkin, että kaikkien oletetaan osaavan englantia, jolla on noin 400-500 miljoonaa äidinkielistä puhujaa, mutta oikeastaan kenenkään ei oleteta osaavan lähes samankokoisia arabian, hindin tai indonesian kieliä. Seurauksena on hyvin vaarallinen maailmankuva, jossa maailma jakautuu “omiin”, joihin voi samaistua englannin kielen välityksellä, ja vieraisiin, eli kaikkiin muihin.
 Tämä kaikki johtuu siitä, että englannin kieli hallitsee mieliämme.
 Suomenkin media uutisoi Yhdysvaltain tapahtumista kuin omista. Terrori-iskut Amerikan maaperällä saavat satakertaisen huomion Indonesian tai Pakistanin terrori-iskuihin, samoin Yhdysvaltain vaalit verrattuna esimerkiksi Aasian väkirikkaiden maiden vaaleihin. Tämä kaikki johtuu siitä, että englannin kieli hallitsee mieliämme.
 Mutta uutisten todellisuus ei ole oikea vaan yksipuolisen kieliympäristön väärentämä todellisuus. Se on epäoikeudenmukaista lopulta myös englannin äidinkielisille puhujille, kuten Brexit osoittaa.
 Siksi olen iloinen siitä, että Brexit-neuvottelut käydään EU:n vaatimuksesta ranskaksi. Se on simputusta, mutta oikeudenmukaista sellaista. Jäljellejääneiden EU-maiden tulee ottaa kohtalonsa omiin käsiinsä ja luoda oma, monikielinen yhteisö. Siinä tulee käyttää saksaa ja ranskaa, mutta myös suomea.
 Tulevaisuuden Euroopassa  ei journalistien tule haukkua yhtään ministeriä tai eurokansanedustajaa huonosta englannin taidosta vaan päinvastoin puolustaa hänen oikeuttaan käyttää omaa kieltään EU-instituutioissa. Siinä tulee lähettää vaihto-oppilaita yhden suuren englanninkielisen maan sijaan joka puolelle.
 Tulevaisuuden Euroopassa kansainvälisyys ei ole englannin kieltä vaan monikielisyyttä.
 Janne Saarikivi
 Kirjoittaja on suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori ja todennäköisesti eri mieltä kanssasi.
 Aiheesta voi keskustella 10.7. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Janne Saarikiven kolumni: Nykykielessä “osaaminen” ja “kasvu” ovat itsestäänselvästi hyvää, eikä kukaan kysy, mitä osataan, tai mikä kasvaa
 Janne Saarikiven kolumni: Suomen kieli on edelleen vahva kieli, mutta suomalaiset itse tyrkyttävät tilalle englantia
 Janne Saarikiven kolumni: Mummoni oli fasisti, mutta silti ennen kaikkea mummo

Janne Saarikiven kolumni: Brexit osoittaa, miten englannin kielen yksipuolinen käyttö on kansainvälisen yhteisön valuvika


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Miten puuttua koirahyökkäyksiin? Yle kysyi tuhannelta suomalaiselta – näin he vastasivat
 Suomalaiset haluavat uusia, jämäkämpiä keinoja puuttua koirahyökkäyksiin, ilmenee Ylen teettämästä kyselystä. Vastaajista vain yksi kymmenestä katsoi, että nykyiset keinot hyökkäysten ennaltaehkäisyyn riittävät. Esimerkiksi Helsingin poliisista kerrotaan, että sille ilmoitetut  koirahyökkäykset ovat olleet yhä kasvussa .
 Valtaosa suomalaisista haluaisi taloustiedon omaksi oppiaineekseen peruskouluun – asiantuntijat tyrmäävät ehdotuksen
 Pörssisäätiön teettämään kyselyyn vastanneista  80 prosenttia haluaisi talouden pakolliseksi  oppiaineeksi peruskouluihin. Tilaa taloustiedolle vastaajat raivaisivat vähentämällä uskonnon, ruotsin ja taideaineiden opetusta. Opetushallituksen mielestä nykyinen opetussuunnitelma sisältää taloustaitojen opettelua jo perusopetuksen alaluokilta alkaen.
 80 prosenttia suomalaisista toisi taloustiedon peruskouluihin. Toni Pitkänen / Yle
 Ei on ei festareillakin – Ilosaarirock kitkee seksuaalista häirintää
 Seksuaaliseen häirintään puututaan  entistä enemmän suomalaisilla festivaaleilla. Ilosaarirockissa päivystää ensi viikonloppuna koulutettu tukihenkilö, joka kuuntelee kokemuksia ja ohjaa häirinnän kohteeksi joutuneen eteenpäin tarpeen mukaan.
 Ilosaarirockissa on ensimmäistä kertaa paikalla SPR:n koulutettu tukihenkilö auttamassa seksuaalisen häirinnän uhreja. Matti Myller / Yle
 Yhdysvaltain aselajineuvoston puheenjohtaja kiittelee Suomea
 Yhdysvallat haluaa  tiivistää puolustusyhteistyötä Suomen kanssa  useilla eri alueilla, kertoi kenraali  Joseph F. Dunford  Ylelle. Hän keskusteli yhteistyömahdollisuuksista Suomen puolustusvoimain komentajan  Jarmo Lindbergin  kanssa Washingtonissa ja kiitteli Suomea siitä, että se on tarjonnut tärkeän tapahtumapaikan keskusteluille Venäjän kanssa.
 Yhdysvaltain aselajineuvoston puheenjohtaja Joseph F. Dunford kiitti puolustusvoimain komentaja Jarmo Lindbergiä pitkästä yhteistyöstä. Nina Svahn / Yle
 Etelässä lämmintä, muualla viileää
 Päivälämpötila jää tänään idän ja pohjoisen pilvisimmillä alueilla paikoin vain 10 asteen tuntumaan. Etelässä päivä on aurinkoinen ja melko lämmin. Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .
 Yle

Herätys: Koirahyökkäykset halutaan kuriin, rockfestivaalilla kitketään seksuaalista häirintää, etelässä lämpenee


Summary: Yle kysyi suomalaisilta, miten koirahyökkäyksiä voitaisiin parhaiten ehkäistä ennalta. Suosituimmaksi keinoksi nousi koira-ajokortti.

Sora pöllyää helsinkiläisessä koirapuistossa.
 Kolmivuotias Särö-koira ja kohta kaksivuotias Rommi telmivät ja juoksevat neliöksi aidattua puistoa ympäri.
 Kaksikko tulee keskenään toimeen, vaikka eivät tunne toisiaan entuudestaan.
 Omistajille toisenlaisetkin tilanteet ovat kuitenkin tuttuja.
 Isabella Karhun Särö-koira on rodultaan welsh corgi pembroke. Karhu sanoo, ettei pelkää koirahyökkäyksiä juurikaan. Ronnie Holmberg / Yle
 – Koirapuistossa on tullut pari kertaa vähän kärhämää. Mutta sen jälkeen oppii, että näillä koirilla ei juttu luista, ja osaa varoa, sanoo Särön omistaja, helsinkiläinen  Isabella Karhu .
 Myös Rommi on joutunut omistajansa, helsinkiläisen  Eija Miettisen  mukaan toisen koiran hyökkäyksen kohteeksi.
 – Kun sellaisia kokemuksia on ollut, hän on tulevissa tilanteissa hieman varovaisempi ja saattaa olla jopa aggressiivinen, Miettinen toteaa.
 Karhu ja Miettinen ehkäisisivät vastaavia tilanteita ensi sijassa koiranomistajia valistamalla: että nämä oppisivat lukemaan koiraansa ja puuttumaan käytökseen jo etukäteen.
 Sitä mieltä on myös iso osa Ylen teettämään kyselyyn vastanneista.
 Ylen kysely: Iso osa ehkäisisi koirahyökkäyksiä uusin keinoin
 Koirahyökkäykset nousivat viime syksynä laajaan keskusteluun, etenkin sen jälkeen kun Yle oli uutisoinut  vihtiläisnaisesta, joka joutui naapurinsa koiran raatelemaksi aivan kotipihan kynnyksellä .
 Samassa yhteydessä  poliisin tilastopalvelusta kerrottiin  Ylelle, että koirahyökkäyksistä tehdyt ilmoitukset ovat lisääntyneet tilastoissa vuosi vuodelta.
 Aihe on pysynyt otsikoissa senkin jälkeen: esimerkiksi  viikko sitten  poliisi tiedotti Hämeenlinnassa tapauksesta, jossa koira oli purrut kymmenvuotiasta lasta niin, että tämä oli tarvinnut sairaalahoitoa.
 Muun muassa näistä syistä Yle kysyi nyt suomalaisilta, miten koirahyökkäyksiä voitaisiin parhaiten ehkäistä ennalta.
 Näin kysely tehtiin Taloustutkimus haastatteli Ylen toimeksiannosta 1 005:tä henkilöä 17.–25. kesäkuuta. Kysely tehtiin puhelinhaastatteluina. Otos edustaa Suomen aikuisväestöä. Tulokset painotettiin iän, sukupuolen ja asuinpaikan mukaan. Kyselyn virhemarginaali on kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Taloustutkimuksella teetettyyn kyselyyn vastasi noin tuhat ihmistä, ja sen tulokset ovat selvät: Lähes yhdeksän kymmenestä oli sitä mieltä, että koirahyökkäyksiin on puututtava jollain tapaa. Vastaavasti noin yksi kymmenestä eli yksitoista prosenttia katsoi, ettei uusia keinoja tarvita.
 Sillä, oliko vastaajalla itsellään koiraa vai ei, ei ollut vastauksiin juurikaan vaikutusta.
 Iso osa vastaajista kannatti kyselyssä täysin uusia keinoja: Koiranomistajilta vaadittavaa niin sanottua koira-ajokorttia harkitsisi liki joka toinen. Koira-ajokortin saanti edellyttäisi esimerkiksi koiranpitokokeen tai -kurssin suorittamista.  Aiemmin sen puolesta on puhunut ainakin Helsingin eläinsuojeluyhdistys.
 Toiseksi suosituimmaksi keinoksi nousi Ylen kyselyssä kuonokopan käyttö. Julkisilla paikoilla sitä vaatisi tietyiltä roduilta useampi kuin joka kolmas.
 Tiettyjä, käytännössä vaarallisina pidettyjä, koirarotuja olisi valmis kieltämään 23 prosenttia vastanneista.
 Kyselyssä oli mahdollista valita useita vaihtoehtoja.
 Yle kysyi suomalaisilta, miten koirahyökkäyksiä voitaisiin ehkäistä parhaiten. Kyselyssä sai valita useita vaihtoehtoja. Ronnie Holmberg / Yle
 Valmiiden vastausvaihtoehtojen ulkopuolelta ratkaisuiksi ehdotettiin myös muun muassa koirien nykyistä parempaa koulutusta ja koirien pitämistä kiinni tai hihnassa.
 Kennelliitto ei usko rotukieltojen tepsivän
 Koira-alan asiantuntijajärjestössä ei olla yllättyneitä Ylen teettämän kyselyn tuloksista.
 Kennelliiton puheenjohtaja  Harri Lehkonen  sanoo, että järjestö osallistui itsekin viime vuonna aiheen ympärillä käytyyn keskusteluun ja kutsui esimerkiksi rotujärjestöjä neuvotteluun.
 Nämä puolestaan valistivat harrastajia ja  järjestivät jopa ilmaista tottelevaisuuskoulutusta . Kennelliitto ja sen jäsenyhdistykset eivät kuitenkaan tavoita kaikkia suomalaisia koiranomistajia.
 Lehkosen mukaan valistuksen olisi lähdettävä ruohonjuuritasolta.
 Koiraa hankkivan on ymmärrettävä, millaista koiraa on hankkimassa ja riittävätkö omat kyvyt sen kouluttamiseen. Kasvattajan on puolestaan selvitettävä, että rotu ja yksilö sopivat koiraa toivovalle, Lehkonen painottaa.
 Suomen Kennelliiton hallituksen puheenjohtaja Harri Lehkonen. Ronnie Holmberg / Yle
 Ylen kyselyssä koira-ajokortti oli suosituin keino ehkäistä koirahyökkäyksiä. Mitä mieltä Kennelliitto on ajatuksesta?
 – Se, että lisättäisiin tietämystä, osaamista sekä koirarotujen ja koirien käyttäytymisen tuntemusta, on erittäin kannatettavaa. Mutta vähän epäilen sitä, miten vaikkapa netissä olevan ajokorttityyppisen suorituksen avulla saataisiin kaikki selväksi, Lehkonen vastaa.
 Entä vaatimus kuonokopasta – olisiko se hyvä keino?
 Lehkonen sälyttää vastuuta koiranomistajille itselleen: heidän olisi ymmärrettävä oma-aloitteisesti, että on heidän itsensäkin kannalta järkevää, että voimakas, arvaamattomasti käyttäytyvä koira puettaisiin julkisilla paikoilla kuonokoppaan.
 – Pakot ovat aina hankalia asioita. Niitä kuitenkin rikotaan, eivätkä ne yksin ole ratkaisu.
 Lehkonen ei innostu myöskään kokonaisista rotukielloista.
 – Kun näistä asioista viime kesänä puhuttiin, selvitimme tilannetta. Ulkomailla on monta tutkimusta siitä, että joissakin maissa tehdyt rotukiellot eivät ole auttaneet. Ne eivät ratkaise asioita.
 Helsingissä jo saman verran hyökkäyksiä kuin viime vuonna yhteensä
 Millainen ongelma koirahyökkäykset Suomessa ovat?
 Tilanteesta on vaikea saada kokonaiskuvaa, sillä poliisin tilastopalvelusta kerrotaan nyt, ettei  viimevuotisessa uutisoinnissa käytettyjä tilastotietoja  enää toimiteta.
 Vakuutusyhtiöiden mukaan tilanne on suurin piirtein sama kuin  viime vuonnakin : esimerkiksi Ifiin ja Fenniaan ilmoitetaan viikoittain useampia koirien aiheuttamia vahinkoja.
 Suurimmista poliisilaitoksista täsmällisimmän luvun saa Helsingin poliisilta. Sille ilmoitettiin viime vuonna kuutisenkymmentä koirahyökkäystä, kun taas tänä vuonna tapauksia on kertynyt puolen vuoden aikana saman verran, kertoo rikoskomisario  Anne Hietala .
 Hän on kehityksestä huolissaan.
 – Periaate on se, että jos ihminen kadulla kulkee, niin kyllä siellä pitäisi saada kulkea rauhassa.
 – Jos ihminen pelkää koiria, niin ei tällainen ole kivaa. Lemmikinomistajan pitäisi pitää sen verran huolta, ettei lemmikki aiheuta kenellekään ylimääräistä kipua, tuskaa tai edes säikähtämistä.
 Rikoskomisario Anne Hietala selvittää työkseen eläinrikoksia Helsingin poliisissa. Kristiina Lehto / Yle
 Helsingin poliisilaitos perusti viime vuoden lopulla uuden yksikön, joka alkoi tutkia pelkästään eläinrikoksia,  ensimmäisenä Suomessa .
 Hietalan mukaan yksikköä työllistävät eniten juuri koirahyökkäykset ja toisaalta eläinten laittomat maahantuonnit.
 – Itse toivon, että nämä hyökkäystapaukset vähenisivät. Meillä riittäisi kyllä isompiakin eläimiin liittyviä rikoksia tutkittavaksi.
 Helsingin poliisi: Purijat yleensä sekarotuisia
 Kennelliiton tavoin Hietalakaan ei ole varma, miten hyvin esimerkiksi rotukiellot ehkäisisivät koirahyökkäyksiä.
 Hän sanoo Helsingin poliisin luokitelleen viime vuoden lopulta asti, mitä rotuja hyökkäysten takana on ollut.
 – Suurimpana purijaryhmänä ovat sekarotuiset, Hietala kuittaa.
 Kennelliiton Harri Lehkonen vastuuttaisi myös poliitikoita koirahyökkäyksiin puuttumisesta.
 – He näistä asioista päättävät loppujen lopuksi.
 Sen sijaan, että mallia otettaisiin joidenkin maiden rotukielloista, Lehkonen neuvoo hakemaan esimerkkiä vaikkapa Hollannista.
 – Kaupungin järjestyssäännöissä voidaan rajoittaa, ettei määrätynkokoisia koiria saa kuljettaa pitkässä remmissä julkisilla paikoilla tai julkisissa liikennevälineissä, hän havainnollistaa.
 Lehkonen huomauttaa, että koirien määrä Suomessa on lisääntynyt samalla kun ihmiset asuvat yhä tiiviimmin.
 – Myös kaavoituksella voidaan vaikuttaa. Koirille voi tehdä selvät ulkoilualueet.
 Koirahyökkäyksiin voi vaikuttaa hänen mukaansa sekin, että aiemmin kaupunkilaisilla oli usein eläimiä omistavia sukulaisia maaseudulla ja sitä kautta kokemusta eläinten käyttäytymisestä.
 Enää näin ei kuitenkaan ole, hän toteaa.
 Koiranomistaja: Kaikki lähtee kotoa
 Helsinkiläisessä Rajasaaren koirapuistossa koirien keskinäiset kahnaukset ovat tuttu aihe.
 Sanna Sihvosen Muska-koira on tullut Suomeen aikoinaan Romaniasta. Kristiina Lehto / Yle
 Helsinkiläinen  Sanna Sihvonen  sanoo, että hänen kymmenvuotiaan Muska-koiransa päälle on hyökätty muutaman kerran, mutta tilanteista on aina selvitty säikähdyksellä.
 Hänkin ehkäisisi uhkaavia tilanteita koiria kouluttamalla.
 – Kotoa se lähtee.
 Kiira Karimaa toivoo, etteivät ihmiset heittelisi koirapuistoissa palloa koirilleen, koska se voi johtaa yhteentörmäyksiin. Kuvassa myös sileäkarvainen noutaja Noppa. Kristiina Lehto / Yle
 Niin ikään helsinkiläinen  Kiira Karimaa  ei kieltäisi kokonaisia koirarotuja, mutta rajoittaisi joitakin rotuja esimerkiksi lapsiperheissä.
 – Kaikkia rotuja ei kuulu ottaa lapsiperheeseen, Karimaa sanoo.
 Saksassa nykyisin asuva, Izzy-koiransa kanssa Rajasaaressa vieraillut  Kukka Tuuteri  ottaisi koira-ajokortin käyttöön myös Suomessa.
 – Saksassa koira-ajokortteja on ollut jo vuosia. Mielestäni siellä on myös paljon enemmän hyvin käyttäytyviä koiria kuin Suomessa, Tuuteri pohtii.
 Miten sinä ehkäisisit koirahyökkäyksiä? Voit keskustella aiheesta asiallisesti jutun lopussa tänään keskiviikkona kello 22 asti.
 Lue seuraavaksi:
 Tuire Kaimion kolumni: Suloisesta koirasta tuli melkein murhaaja, mutta käynti eläinlääkärissä palautti koiran ystävälliseksi itsekseen  (6.10.2018)
 Yle kertoi viime syksynä vihtiläisestä Laura Salmelasta, joka joutui koiran raatelemaksi aivan kotipihan kynnyksellä. Lue hänen tarinansa alla olevasta linkistä. Petteri Juuti / Yle
 "Nyt kuolen", ajatteli Laura Salmela, 33, kun naapurin koira raateli hänen kasvojaan – karut tilastot paljastavat, ettei hän ole ainoa uhri  (20.8.2018)
 Poliisikoiraryhmän johtaja: Vihaisen koiran hyökkäykseltä saa ja pitää puolustautua  (13.3.2014)
 Video: Tältä näyttää, kun 40-kiloinen koira hyökkää päälle – luvan kanssa  (24.9.2015)

Tässäkö ratkaisu koirahyökkäyksiin: Omistajat kursseille, rotuja mustalle listalle – tätä mieltä suomalaiset olivat Ylen kyselyssä


Summary: Ensimmäiset heteropariskuntien rekisteröinnit päästään mahdollisesti tekemään ennen vuoden loppua.

Kaikki heteroparit Englannissa ja Walesissa saavat halutessaan mahdollisuuden muuttaa avioliittonsa rekisteröidyksi parisuhteeksi, The Guardian kertoo  verkkosivuillaan .
 Tasa-arvoasioita Britanniassa hoitava The Government Equalities Office -viranomainen on käynnistämässä selvitystä siitä, miten parisuhteen rekisteröinti voitaisiin toteuttaa eri sukupuolta oleville pariskunnille.
 Britannian pääministeri  Theresa May  lupasi jo viime vuonna, että jokainen pariskunta saarivaltiossa saa tulevaisuudessa valita rekisteröidyn parisuhteen ja avioliiton välillä. Mayn lupaus oli seurausta korkeimman oikeuden yksimielistä päätöstä, jossa rekisteröidyn parisuhteen rajaaminen vain homopareille todettiin syrjiväksi.
 Korkein oikeus totesi silloin, että parisuhteensa rekisteröimistä tavoitelleiden  Rebecca Steinfeldin  ja  Charles Keidanin  ihmisoikeuksia rikottiin, kun he eivät voineet muodostaa virallista liittoa ilman avioitumista.
 GEO-virasto toivoo, että ensimmäiset heteropariskuntien rekisteröinnit päästäisiin tekemään ennen vuoden loppua.
 Aviopareille uusi vaihtoehto siirtymäaikana
 Virasto aikoo selvittää muun muassa julkista mielipidettä eri sukupuolta olevien pariskuntien avioliittojen muuntamisesta rekisteröityihin parisuhteisiin. Lainsäädännön edetessä suunnitteilla on myös siirtymäaika, jolloin eri sukupuolta olevat avioparit saavat halutessaan vaihtaa parisuhteensa rekisteröidyksi – vaihtoehto, joka heille ei avioituessa ollut vielä valittavana.
 Saman siirtymäajan aikana samaa sukupuolta olevat rekisteröidyt parit saavat muuttaa suhteensa avioliitoksi.
 Britanniassa samaa sukupuolta olevat parit ovat voineet rekisteröidä parisuhteensa vuodesta 2005 lähtien, ja avioituminen on ollut mahdollista heille vuodesta 2013 lähtien.

Rekisteröity parisuhde saattaa jatkossa olla myös heteroparien oikeus Britanniassa – jo avioituneet parit saavat halutessaan muuntaa liittonsa rekisteröidyksi