Summary: Eksoten hallituksen puheenjohtaja Marja-Liisa Vesterinen sanoo, ettei ole tehnyt laittomuuksia. Eksoten tarkastuslautakunta haluaa poliisitutkinnan hänen toimistaan.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten hallituksen puheenjohtaja  Marja-Liisa Vesterinen  (sd.) aikoo jatkaa tehtävässään, vaikka poliisi alkaisi tutkia hänen  toimintaansa .
 – En hyväksy näitä väittämiä, jotka eivät ole totta. En oikein tiedä, miten meidän hallitus ja valtuusto voivat tässä toimia. Voivatko he tehdä päätöksen minun erottamisestani, jos he eivät yhtään tiedä miksi, Vesterinen sanoo.
 Eksoten tarkastuslautakunta päätti  keskiviikkoillan kokouksessaan  pyytää poliisia tutkimaan, onko Vesterinen syyllistynyt virka-aseman väärinkäyttöön tai virkavelvollisuuden rikkomiseen.
 Eksoten tarkastuslautakunnan puheenjohtaja  Laura Kaijanen  kertoo, että tarkastuslautakunta aikoo tehdä poliisille tutkintapyynnön Vesterisen toiminnasta mahdollisimman pian.
 – Keskustelemme juristin kanssa, ja tutkintapyyntö tehdään saman tien, Kaijanen sanoo.
 Eksoten nuorille lääkäreille kohdentama rekrytointimainos ja sen pois vetäminen keskustelutti kesällä.  Kuvakaappaus Eksoten somemainoksesta
 "Olen hyvin korrekti ihminen"
 Eksoten tarkastuslautakunnan mukaan Vesterinen on puuttunut operatiiviseen toimintaan järjestämällä tutuilleen lääkäriaikoja Eksoten toimipisteisiin, vaikuttamalla tai pyrkimällä vaikuttamaan rekrytointeihin, hyödyntämällä asemaansa toimeensa liittymättömissä asioissa ja toimimalla epäasiallisesti erilaisissa yhteyksissä.
 Väitteeseen lääkäriaikojen järjestämisestä Vesterinen vastaa näin:
 – Ei se nyt kyllä ihan noin ole. Olen antanut selvityksen, miksi olen lähettänyt tietoa, että jonkun asiakkaan asia on jäänyt kesken. Se, mistä tällaiset väitteet ovat tulleet, pitää kysyä tarkastuslautakunnasta, Vesterinen sanoo.
 Hän ei tunnusta pyrkineensä vaikuttamaan rekrytointiin tai esimerkiksi vetäneensä pois Eksoten nuorille lääkäreille suunnattua rekrytointikampanjaa viime kesänä.
 – Jos siellä olisi luettu ihan tarkkaan ne viestit, joita heidän omissakin materiaaleissaan oli, niin he näkisivät, että siellä on ollut toimielimen päätös takana. Olen jo aikoja sitten sanonut ja teillekin on  Tuula Karhula  ilmoittanut, että hän on sen päätöksen tehnyt, Vesterinen sanoo viitaten rekrytointi-ilmoitukseen.
 Tuula Karhula toimi viime kesän rekrytointikampanjan aikana Eksoten toimitusjohtajan sijaisena.
 Vielä kesällä kampanjakohun alkumetreillä Marja-Liisa Vesterinen  kertoi Ylelle määränneensä , että kuva on poistettava.
 Vesterinen kiistää toimineensa myöskään epäasiallisesti.
 – Olen hyvin rauhallinen ja korrekti ihminen. Yritän aina puhua kaikille ystävällisesti ja asiallisesti. En ole käyttäytynyt epäasiallisesti ketään kohtaan, Vesterinen sanoo.
 Eksoten valtuusto on käsitellyt hallituksen puheenjohtaja Marja-Liisa Vesterisen toimia. Elli Sormunen / Yle
 Lappeenrannan kaupunginhallituksen puheenjohtaja: "Tuntuu aika kovalta meiningiltä"
 Lappeenrannan kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Risto Kakkola  (sd.) sanoo, että Vesterisen toimista keskustellaan SDP:ssä.
 – Varmasti Vesterinen haluaa itsekin, että asiasta keskustellaan. Kyllä tämä tuntuu aika kovalta meiningiltä, Kakkola toteaa.
 Kakkolan mukaan päätöksiä Marja-Liisa Vesterisen asemasta ei voida tässä vaiheessa tehdä.
 – Mielestäni maltti on valttia. Katsotaan nyt, mitä on todella tapahtunut ja tehdään päätöksiä sen jälkeen. Olen nähnyt, että Vesterinen on hyvin terhakkaasti hoitanut niitä asioita, joita kuntalaiset ovat hänelle tuoneet, ja kuntalaisten edun mukaiseksi, Kakkola sanoo.
 Tutkintapyynnön saadessaan Kaakkois-Suomen poliisi selvittää, onko asiassa syytä aloittaa esitutkinta. Tarvittaessa poliisi keskustelee syyttäjän kanssa jo esitutkinnan aloittamista harkitessaan.
 Jos Vesterisen toiminnassa on poliisin mukaan syy epäillä rikosta, se aloittaa perusteellisen esitutkinnan.
 Marja-Liisa Vesterinen on hyvillään siitä, että asiat selvitetään.
 – Poliisin tutkinta on objektiivista ja perinpohjaista. Siellä haastatellaan riittävä määrä ihmisiä, että totuus tulee julki, Vesterinen sanoo.

Poliisitutkintaan varautuva sairaanhoitopiirin puheenjohtaja aikoo jatkaa tehtävässään: "En hyväksy näitä väittämiä, jotka eivät ole totta"


Summary: Ohisalon mukaan irakilaismiehen karkotukseen liittyvä asia on otettu esiin ministeriössä.

Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) pitää erittäin painavana Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) tänään antamaa päätöstä, jonka mukaan Suomi on loukannut ihmisoikeussopimusta irakilaismiehen karkotuksessa. Mies karkotettiin vuonna 2017 Irakiin, missä hänet ammuttiin kuoliaaksi.
 Ohisalon mukaan on erittäin vakavaa, että oikeusvaltio ei ole onnistunut suojelemaan kaikkein tärkeimmän oikeuden eli elämän turvaamista. Ohisalo sanoo, että asia on otettu esiin ministeriössä, ja se aikoo selvittää, ettei vastaavaa enää tapahtuisi.
 STT ei ole tavoittanut karkotuksen aikaan sisäministerin salkkua kantanutta kokoomusta kommentoimaan EIT:n päätöstä.
 Lue myös:   Euroopan ihmisoikeustuomioistuin tuomitsi Suomen
ihmisoikeussopimuksen rikkomisesta – syynä Irakissa tapetun turvapaikanhakijan käännyttäminen

Sisäministeri EIT:n päätöksestä: Oikeusvaltio on epäonnistunut kaikkein tärkeimmän oikeuden suojelemisessa


Summary: Keski-Suomen kansanedustajat kannustavat sairaanhoitopiiriä palkkaamaan tilanteeseen ulkopuolisen selvittäjän.

Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtajuuskriisi tuli julkisuuteen noin kuukausi sitten , kun keskussairaalan ylilääkäreille tehdyssä kyselyssä lähes puolet vastanneista kertoi harkitsevansa työpaikan vaihtoa.
 Syyksi tyytymättömyyteen ylilääkärit nimesivät muun muassa vuosi sitten tehdyn johtamistapauudistuksen. Ylilääkärit myös kokivat että heitä ei kuunnella valmistumassa olevan uuden sairaalan Novan suunnittelussa.
 Uusia irtisanoutumisia "alle viisi"
 Lääkäreiden puheet irtisanoutumisesta eivät olleet pelkkää uhkailua, vaikka pahin skenaario eli joukkoirtisanoutuminen ei ole toteutunut.
 Vielä kuukausi sitten Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtaja  Juha Kinnunen  oli tietoinen vain yhdestä kriisin liittyvästä irtisanoutumisesta. Nyt Kinnunen vahvistaa Ylelle, että kuukauden sisällä irtisanoutumisia on tullut yhteensä alle viisi kappaletta ja myös erilaisia osa-aikaisuusjärjestelyjä sekä pidempiä virkavapaita on myönnetty.
 Kinnunen myöntää, että ainakin osa tapauksista liittyy suoraan tai osittain kyselyssä esille tuotuihin epäkohtiin ja lääkäreiden tyytymättömyyteen.
 Muutoksia on tulossa, mutta riittävätkö ne?
 Kriisin tultua julkisuuteen Keski-Suomen sairaanhoitopiirin tilannetta on ryhdytty selvittämään henkilökunnan ja johtajien välisillä sisäisillä keskusteluilla.
 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtaja Juha Kinnunen uskoo, että keskussairaalan sisäinen kuohunta on laantumassa. Niko Mannonen / Yle
 Myös konkreettisia muutoksia ylilääkäreitä hiertäneisiin ongelmiin on luvattu. Hankalaksi koettu puheentunnistusohjelmisto aiotaan vaihtaa ja ylilääkärikokouksia palautetaan vielä tämän kuun aikana.
 – Viime viikon aikana on ollut jo paljon merkkejä ja tullut palautetta, että tämä tilanne alkaa normalisoitumaan, Kinnunen kertoo.
 Kaikki keskussairaalan ylilääkärit eivät allekirjoita johtajan näkemystä parantuneesta tilanteesta.
 Kehittäjäylilääkäri  Pirjo Mustosen  mukaan pintapuolisiin pulmiin on tartuttu, mutta kaikkein syvimpien ongelmien olemassaolosta ja vakavuudesta johtajilla ja henkilökunnalla on edelleen täysin erilainen näkemys.
 – Todellisuudet ovat edelleen kaukana toisistaan. Se on aika toivottoman oloista, Mustonen sanoo.
 Hän nimeää syvimmiksi ongelmiksi epäonnistuneeksi koetun organisaatiouudistuksen ja koko sairaanhoitopiirin johtajuuskulttuurin.
 Kansanedustajat: puolueeton selvittäjä voisi auttaa
 Yle kysyi Keski-Suomen kansanedustajilta, pitäisikö sairaanhoitopiirin kriisiä ratkaisemaan pyytää ulkopuolista selvittäjää.
 Ajatus saa kannatusta neljältä päättäjältä.
 – Pitäisin ulkopuolisen selvittäjän nimeämistä kannatettavana, jotta tilanteeseen saadaan selvyys vellovien huhujen päättämiseksi,  Joonas Könttä  (Kesk.) kommentoi.
 Niko Mannonen / Yle
 Kolme Ylen kyselyyn vastanneesta kansanedustajasta koki olevansa liian ulkopuolinen ottaakseen kantaa asiaan. Kaksi ei usko, että rahan käyttäminen konsulttiin olisi tarpeellista kriisin ratkaisemiksi.
 – Konsultin palkkaaminen tässä asiassa on vastuun siirtämistä muille, sanoo SDP:n kansanedustaja  Piritta Rantanen .
 "Irtisanoutuminen on lähempänä kuin kuukausi sitten"
 Sairaanhoitopiirin sisällä ulkopuolista selvittäjää ei ole vielä harkittu. Sairaanhoitopiirin johtajan Juha Kinnusen mukaan keskusteluyhteys johdon ja henkilökunnan välillä on edelleen olemassa.
 – Jos tilanne pitkittyy niin sitten ulkopuoliset selvittäjätahot voi olla hyvinkin tarpeen, Kinnunen sanoo.
 Kehittäjäylilääkäri Pirjo Mustonen olisi kiinnostunut kuulemaan, miten puolueeton asiantuntija näkee johdon ja henkilökunnan väliset ristiriidat.
 – Kiihkoton analyysi siitä, miten voi olla kaksi näin erilaista näkemystä asioista olisi minun mielestäni tarpeellista, Mustonen sanoo
 Keski-Suomen keskussairaalan kehittäjäylilääkäri Pirjo Mustosen mukaan sairaanhoitopiirin johdon ja henkilökunnan todellisuudet ovat kaukana toisistaan. Niko Mannonen / Yle
 Myös Mustonen itse harkitsee irtisanoutumista Keski-Suomen keskussairaalasta. Lähikuukaudet saattavat ratkaista, mihin suuntaan päätös kallistuu. Juuri nyt irtisanoutuminen tuntuu olevan lähempänä kuin vielä kuukausi sitten.
 Hän kertoo, että osa työntekijöistä ei usko kriisin ratkeavan sairaanhoitopiirin nykyisen johdon alaisuudessa.
 Mustonen itse kaipaisi johdolta selkeää viestiä siitä, että myös työyhteisöä vaivaaviin syviin ongelmiin aiotaan puuttua.
 – Että tulisi sellainen olo, että näiden ongelmien olemassaolo tunnustetaan ja niitä ryhdyttäisiin rehellisesti selvittämään, Mustonen toivoo.

Keski-Suomen keskussairaalan johtajuuskriisissä uusia irtisanoutumisia – henkilökuntaa hiertäneisiin käytännön ongelmiin luvataan nopeita ratkaisuja


Summary: Tulvavesi nousi tiistaina korkeimmalle tasolleen yli 50 vuoteen.

Venetsiassa Pohjois-Italiassa varaudutaan uusiin tulviin.
 Tulvaveden ennakoitiin torstaina nousevan yli 1,3 metriin mikä riittää tuomaan vesimassat jälleen Pyhän Markuksen torille. Tiistaina tulvavesi nousi korkeimmalle tasolleen viiteen vuosikymmeneen, 1,87 metriin, vahingoittaen muun muassa Pyhän Markuksen kirkkoa.
 Lehtikioskia pitävä  Stefano Gabbanoto , 54, sanoi avaavansa kioskinsa torilla, vaikka joutuneekin panemaan sen kohta kiinni.
 – Tästä saan leipäni, joten mitä muutakaan voin tehdä.
 Gabbanoto sanoi kuitenkin jatkavansa kioskin sulkemisen jälkeen kauppahommia samalla paikalla myymällä turisteille kumisaappaita.
 Dogen palatsin luona poseeraava hongkongilaispariskunta  Jay Wong , 34, ja hänen morsiamensa  Sabrina Lee , räpsivät kuvia ja videoita, vaikka Wong joutuikin myöntämään, että Lee vaikutti viluiselta.
 – Reissu varattiin jo aikoja sitten, joten ei sitä voinut muuttaa. Tämä on silti ihan kiva kokemus. Vähän kuin seikkailu, Wong intoili.
 Satojen miljoonien vahingot
 Italian pääministerin  Giuseppe Conten  oli määrä torstaina tavata Venetsian pormestari, pelastustyöntekijöitä sekä yrittäjiä, joiden kiinteistöt olivat tulvassa kastuneet. Hallituksen odotetaan julistavan alueelle hätätilan tulvien vuoksi.
 Venetsian pormestarin  Luigi Brugnaron  mukaan tiistain tulva sai aikaan satojen miljoonien eurojen vahingot. Viranomaisten mukaan tulvavesi kasteli noin 80 prosenttia kaupungista.
 Tulvavesi on vain kerran noussut Venetsiassa korkeammalle kuin tiistaina sen jälkeen kun tilastoja alettiin pitää vuonna 1923. Vuonna 1966 vesi nousi 1,94 metrin korkeuteen.
 Venetsiassa asuu vain noin 50 000 ihmistä, mutta kaupungissa vierailee vuosittain liki 36 miljoonaa turistia.
 Venetsialaiset syyttävät korruptoituneita poliitikkoja siitä, että kaupungin suojaksi suunniteltu tulvajärjestelmä ei vieläkään ole toiminnassa. Projekti noin 80 tulvaportin rakentamiseksi aloitettiin jo vuonna 2003.

Uusi tulva uhkaa Venetsiaa – Pormestarin mukaan jo satojen miljoonien vahingot


Summary: Sotkamolaiset halusivat selvittää kahden eri näkemyksen taustat.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Sotkamon Nuasjärven tilasta noussut kohu johtuu tutkijoiden ja Ely-keskuksen näkökulmaeroista. Asiaan on tullut kuitenkin nyt selvyys, kertoo Sotkamon kalatalousalueen puheenjohtaja  Petri Komulainen.
 Sotkamossa pidettiin 8. marraskuuta yleisötilaisuus, jossa Helsingin yliopiston  tutkijat esittelivät yleisölle tekemänsä tutkimuksen  ja selvensivät myös tutkimusmenetelmiään. Komulainen sanoo, että esitys selkeyttävä.
 Komulaisen mukaan ristiriidat johtuivat siitä, että tutkijat ja Ely-keskus  olivat käsitelleet asiaa eri näkökulmista . Tutkijat korostivat järven syvänteissä olevaa happikatoa, kun taas Kainuun  Ely-keskus on puhunut järvestä kokonaisuutena .
 – Nyt voimme todeta, että purkuputkella on ollut vaikutuksia järven syvänteisiin, mutta vaikutukset rajautuvat tietylle alueelle. Kokonaisuudessaan Nuasjärven tila on hyvä, Komulainen sanoo.
 Helsingin yliopiston tutkija  Jan Weckström  ihmettelee väärinkäsitystä.
 – Olemme selkeästi todenneet, että pohjanläheinen tila purkuputken lähistöllä kuvastaa saastuneen järven tilaa ja on siten ollut selkeästi purkuputken vaikutuksen alaisena.
 Ely-keskus tai mikään muukaan taho ei ole kiistänyt Helsingin yliopiston tutkimustuloksia, mutta Kainuun Ely-keskuksen ylitarkastajan  Kimmo Virtasen  mukaan Helsingin yliopiston ensimmäinen ulostulo antoi väärän kuvan tilanteesta.
 – Se viesti antoi liian synkän kuvan. Omalla vastineella halusimme tuoda esiin sitä, että meillä järveä on tarkasteltu kokonaisuutena. Tokihan yliopiston tutkimuksessakin todettiin, että havaitut ongelmat keskittyivät purkuputken läheisyyteen, Virtanen kertoo.
 – Nuasjärven tila on virallisen luokituksen perusteella hyvä ja sitä näkemystä tukevat myös Terrafamen tarkkailutulokset, sanoo Terrafame Oy:n kestävän kehityksen johtaja  Veli-Matti Hilla .
 "Kukaan ei tätä löydöstämme kiistänyt"
 Helsingin yliopiston tutkijat havaitsivat purkuputken asennuksen jälkeen pohjanläheisen hapen vähentyneen selvästi putken lähellä sijaitsevissa näytepisteissä. Kauempana, usean kilometrin päässä putkesta sijainneissa näytteissä ei havaittu merkittävää happitilanteen heikkenemistä.
 – Viime perjantain tilaisuudessa kukaan ei tätä löydöstämme kiistänyt, sanoo Jan Weckström.
 Weckströmin mukaan keskustelua käytiin siitä, kuinka hyvin velvoitetarkkailun tarkkailupisteet ja menetelmät kattavat purkuputken läheiset syvänteet.
 – Olimme myös yksimielisiä, että negatiivinen vaikutus syvänteisiin on selkeä, mutta päällysvesi on vielä hyvässä kunnossa.
 Kalatalousalueen puheenjohtajan Petri Komulaisen mukaan paikalla 60 henkeä, mikä oli hyvä määrä, vaikka lisääkin väkeä olisi paikalle mahtunut. Komulainen kertoo, että yleisökeskustelussa keskeisimmäksi asiaksi nousi se, mitä purkuputkien vaikutukset ovat olleet ja miten niiden vaikutuksia voitaisiin vähentää tai poistaa kokonaan.
 Keskusteluissa purkuputken uutta sijaintia hahmoteltiin Kajaanin Petäisenniskan tunnelivoimalalle, jossa purkuputken vesi sekoittuisi vesistöön Nuasjärveä paremmin. Tämä vaihtoehto oli esillä jo purkuputken suunnitteluvaiheessa.
 Purkuputkea ei olla siirtämässä
 Purkuputken vaihtoehtoisia sijaintipaikkoja on tutkittu muun muassa virtaus- ja vedenlaatumallien avulla. Tehtyjen selvitysten perusteella purkupaikan siirtämiselle ei ole löydetty perusteita, sanoo Terrafame Oy:n kestävän kehityksen johtaja Veli-Matti Hilla.
 Hillan mukaan tutkimustulokset tai niistä aiheutunut keskustelu eivät aiheuta toimenpiteitä. Yhtiö jatkaa edelleen ympäristön tilan seurantaa viranomaisen hyväksymällä tarkkailuohjelmalla ja viestii avoimesti tarkkailun tuloksista.
 Tilaisuudessa esitettiin myös, voisiko ympäristövaikutusten tutkimuksissa lisätä uuden näytteenottopisteen purkuputken vierelle. Ely-keskuksen Virtanen ei tyrmää ajatusta, mutta ei näe pisteelle suurta kiirettä.
 – Terrafamella on uusi ympäristölupa käsittelyssä, ja mikäli lupa myönnetään, tarkkailuohjelma päivitetään. Muutoksia voidaan tehdä siinä yhteydessä ja muutenkin tarvittaessa, Virtanen toteaa.
 Virtanen haluaa tarkentaa, että muutokset pohjaeläinyhteisöissä eivät johdu saasteista, vaan sulfaattipitoisen veden painavuudesta, mikä aiheuttaa sen, ettei vesi pääse kiertämään ja hapettumaan riittävästi.
 – Nämä vaikutukset johtuvat pohjan happitilanteesta, eikä mistään myrkyllisistä haitta-aineista. Pohjasyvänteiden hapettomuus ei ole mitenkään ainutlaatuinen ilmiö, Virtanen sanoo.
 Lue lisää:
 Tuore tutkimus: Terrafamen jätevesi pilannut Nuasjärven pohjaa poistoputken ympäriltä
 Kainuun ELY-keskus eri mieltä yliopistotutkimuksen kanssa: Terrafamen jätevedet eivät pilaa Nuasjärven pohjaa
 Nuasjärven tilaa puidaan Sotkamossa – "Asiaan pitää saada selvyys"

Kohu Nuasjärven happikadosta johtui väärinymmärryksestä: tutkijat keskittyivät syvänteisiin, viranomaiset koko järveen tilaan


Summary: Porissa julkistettiin torstaina odotettu selvitys kaupungin johtamisesta. Toimittaja Antti Laakso hämmästelee, että selvitykseen johtaneita väitettyjä ongelmia ei käsitellä julkisuuteen tuodussa raportissa lainkaan.

Porissa julkistettiin  torstaina odotettu selvitys kaupungin johtamisesta. Selvitys on toteutettu haastattelemalla kaupungin johtoa ja isoa joukkoa virkamiehiä ja poliitikkoja
 Selvityksen tekemisen taustalla olivat muun muassa kaupungin palveluksesta eronneen kehittämispäällikön  Timo Aron  syytökset kaupunginjohtaja  Aino-Maija Luukkosta  kohtaan.
 Tutkija Timo Aro. Jari Pelkonen / Yle
 Aron mukaan  työilmapiiri Porin kaupungintaolla on kriisiytynyt ja kaupunginjohtaja johtaa pelolla. Vastaavia syytöksiä on esitetty aiemminkin  (Lue tästä syytösten taustasta ).
 Konsulttiyhtiö Tamoran  hienolle paperille painettu yhteenveto ei kuitenkaan mainitse väitettyjä ongelmia. Varsinainen raportti on salattu. Konsulttien sijasta julkisuuteen tuotua yhteenvetoa esitteli kaupunginjohtaja Luukkonen itse.
 Konsulttiyhtiö  ehdottaa  muun muassa kaupunginhallitukselle päätoimista puheenjohtajaa ja kaupunginhallituksen kokouksiin pähkinätarjoilua. Näitä muutoksia poliitikot nyt alkavat pohtia.
 Kokoomus vaati  Aron syytösten jälkeen tiukasti kaupunginjohtajan toiminnan selvittämistä. Ryhmänjohtaja  Anttivesa Knuuttila  ilmoitti, että hyssyttelyn on loputtava. Tänään oli täysin toinen ääni kellossa. Knuuttilan mielestä ei ole syytä arvostella yksittäisiä henkilöitä vaan johtamisselvitys koskee isompaa kokonaisuutta.
 Anttivesa Knuuttila (kok.) Antti Laakso / Yle
 Kokoomusryhmästä on tänään kuultu hiukan toisenlaisiakin kommentteja. Valtuutettu  Mikael Ropo  piti selvityksen tuloksia täysin turhina ja vaati, ettei konsulteille maksettaisi itsestäänselvyyksien toistelusta. Raportti maksoi kaupungille yli 50 000 euroa.
 Jotain kaupungin  erikoisesta ilmapiiristä saattaa kertoa, että useat johtavat virkamiehet ovat hakeutuneet kaupungin palveluksesta muihin hommiin.
 Kaupungin johtavat poliitikot tuntuvat kuitenkin ajattelevan, että tänään julkistettu selvitys riittää ratkaisemaan huolet.
 Arja Laulainen (sd.) Antti Laakso / Yle
 Selvityksen ohjausryhmää vetänyt demarien valtuustoryhmän puheenjohtaja  Arja Laulainen  ei kuitenkaan lupaa, että kaupungintalon työilmapiiri ei nostaisi uusia kohuja. Hän arvioi, että kohuja saadaan aikaan, jos halutaan – joskus pienistäkin asioista.
 Yleisradio on pyytänyt  Porin kaupungilta uutisointia varten käyttöönsä salatun raportin niiltä osin, kuin se ei sisällä julkisuuslain mukaan salassa pidettäviä asioita.
 Ilman varsinaisen raportin näkemistä median on vaikea arvioida, miten pienistä asioista kaupungin johtamisen ongelmissa on kysymys – vai eikö niitä noussut esille kenenkään muun kuin Timo Aron puheissa.
 Artikkelista voi keskustella 14.11. klo 22 saakka.

Analyysi: Porin kaupungin väitetyt merkittävät johtamisongelmat jäivät käsittelemättä


Summary: Vuonna 2004 Porin johtoon noussutta Aino-Maija Luukkosta on kulisseissa syytetty Porin kaupungintalon ilmapiirin tulehduttamisesta. Viimeisin kohu keväällä johti tänään julkistetun johtamis- ja organisaatioarvionnin tekemiseen.

Yli 15 vuotta Poria johtanut  Aino-Maija Luukkonen  on joutunut virkakautensa aikana useaan otteeseen syytetyksi kovista otteista kaupungintalon korkeimpana virkamiehenä.
 Jokaisessa julkisuuteen asti nousseessa kohussa teema on ollut aina samankaltainen. SDP-taustaisen Luukkosen on väitetty luoneen kaupunginjohtajana pelon ilmapiiriä kaupungintalolla. Luukkonen on jyrkästi kiistänyt tiedot.
 2009
 Luukkosen erottaminen nousi esiin ensimmäisen kerran viitisen vuotta hänen valitsemisensa jälkeen.
 Tuolloin taustalla oli muun muassa välien kiristyminen SDP:n ryhmän kanssa. Lisäksi kaupungitalolla tehdystä työilmapiirikyselystä velloi vahvistamattomia huhuja, jonka mukaan Luukkonen olisi saanut alaisiltaan murska-arvion toiminnastaan.
 Entinen työntekijä: Porin kaupungintalon ilmapiiri on pelokas Porin ilmapiiritutkimuksen salailu yltää työsuojeluunkin Pori salaamassa ilmapiiritutkimuksensa
 Työilmapiiritutkimusta ei vaatimuksista huolimatta koskaan julkistettu. Myöskään välirikko SDP:n valtuustoryhmän kanssa ei johtanut lopulta mihinkään, sillä kaupunginjohtaja sai vahvaa tukea kokoomukselta. Lopulta myös demarit oikaisivat rivinsä ja keskustelu kaupunginjohtajan erottamisesta hiipui.
 2014
 Porin poliittiset johtajat suunnittelivat kaupunginjohtajan kaatamista alkuvuodesta 2014. Poliitikot pitivät Aino-Maija Luukkosta yhteistyökyvyttömänä.
 Kokoomuksen, demarien, perussuomalaisten, vasemmistoliiton ja keskustan johtajien suunnitelmat menivät kuitenkin mönkään, kun viime tingassa SDP veti suunnitelmalta tukensa.
 Taustalla oli tuolloin demariryhmän sisäinen riitaisuus ja pelko siitä, että Luukkosen seuraajaksi valittaisiin demarin sijasta porvari. Porin ykköskaupunginjohtaja on sodan jälkeen aina ollut demari. SDP:n kannatus oli vuonna 2014 heikkoa, eikä puolue halunnut menettää kaupunginjohtajan titteliä. Luukkonen sai jälleen jäädä.
 Porissa vaikea poliittinen sekasotku salaisten neuvottelujen kaaduttua Porissa uskomaton poliittinen sekasotku kaupunginjohtajan asemasta Porin poliittinen johto kokoustaa epävirallisesti: "Epämiellyttävää vellomista"
 Keskustelua käytiin myös alkuvuodesta 2015. Luukkosen asema oli noussut taas kerran otsikoihin Porissa sen jälkeen, kun kokoomuksen  Juha Vasama  ja vasemmistoliiton  Tapio Furuholm  kyseenalaistivat lehtihaastattelussa hänen kykynsä hoitaa tehtäviään.
 Keskustelu tyrehtyi myös tuolloin, eikä mitään konkreettista tapahtunut.
 Porin entinen kehittämispäällikkö kritisoi kaupungin päättäjien ja virkamiesten välistä nahistelua. Joni Tammela / Yle
 2019
 Keväällä 2019 Porin entinen kehittämispäällikkö  Timo Aro  kritisoi kaupungin johtoa ja erityisesti Aino-Maija Luukkosta siitä, että päättäjien ja virkamiesten välillä vallitsee luottamuspula, jota ruokkivat kiristynyt työilmapiiri ja kaupungin ylimmän johdon kyvyttömyys ottaa vastaan kritiikkiä.
 – Johtamiseen liittyvää kritiikkiä on helppoa esittää ja sitä käytetään valitettavasti usein hyväksi erilaisten tarkoitusperien saavuttamiseksi, sanoi kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Diana Bergroth-Lampinen  haastattelussa.
 SK: Aluetutkija Timo Aron mukaan vakava johtamisongelma jarruttaa Porin kehittymistä Kaupunginhallituksen puheenjohtaja ihmettelee Timo Aron esittämää arvostelua Porin johtamisesta Kokoomus ja vihreät vaativat kaupunginjohtaja Luukkosen toiminnan selvittämistä
 Aron kritiikki johti siihen, että Porin johtaminen meni jälleen kerran arviointiin. Tänään julkistetun raportin julkisessa osassa työilmapiiristä ei kuitenkaan puhuta käytännössä ollenkaan.
 Lue lisää:
 Analyysi: Porin kaupungin väitetyt merkittävät johtamisongelmat jäivät käsittelemättä

Kaupunginjohtaja Aino-Maija Luukkosen taivalta Porin johdossa ovat varjostaneet syytökset pelokkaan työilmapiirin luomisesta


Summary: Perussuomalaiset veisi rahaa maahanmuutosta, kehitysavusta ja tuulivoimatuesta.

Perussuomalaiset sanoo suunnitelleensa vaihtoehtobudjettinsa ensisijaisesti suomalaisia ja heidän tarpeitaan silmällä pitäen.
 PS säästää maahanmuutosta, kehitysavusta sekä yritystuista, ja ohjaa rahaa tärkeämpiin kohteisiin, kuten vähäosaisiin, vanhuksiin, lapsiperheisiin ja sairaisiin.
 Puolue satsaisi varoja terveydenhuollon resursseihin, omaishoidon tukemiseen, sisäilmaongelmien ratkaisemiseen, lääkekorvauksiin ja ulosotossa olevien auttamiseen. Myös viljelijöitä muistetaan ylimääräisellä rahalla.
 Pienviljelijöiden lisätuki ja lomittaminen, + 60 miljoonaa euroa Tuhannen poliisin kouluttaminen ja palkkaaminen, + 50 miljoonaa euroa Kuntaosuuksien lisäys hoitohenkilökunnan palkkaamiseen, + 50 miljoonaa euroa Hoitohenkilöstön aloituspaikkojen kasvattaminen AMK-tasolla ja ammattiopistoissa, + 20 miljoonaa euroa Rajavartiolaitos, hälytyskeskukset ja pelastustoimi, + 21 miljoonaa euroa
 Lisäksi PS poistaisi lääkkeiden omavastuun pienituloisimmilta, nostaisi diabeteslääkkeiden korvaustasoa ja palauttaisi keliakiaa sairastavien ruokavaliokorvauksen. Sisäilmaongelmien ratkaisemiseksi ja ylivelkaantuneiden auttamiseksi puolue perustaisi omat ohjelmat.
 Valtion kirstuun rahoja kehitysavusta ja yritystuista
 Perussuomalaiset esittelee vaihtoehtoisessa budjetissaan pitkän listan tiukennuksia nykyiseen maahanmuuttolinjaan ja leikkauksia maahanmuuttajien vastaanotto- ja kotouttamismenoihin.
 PS:n mukaan säästöt maahanmuuton kustannuksista kertautuvat terveydenhoidon, sosiaaliturvan ja oikeuslaitoksen resursseissa, joten ne eivät jää vain yhteen vuoteen. Puolueen laskelmassa maalaillaan miljardien, ellei jopa kymmenien miljardien eurojen säästöjä.
 Näillä keinoilla menolisäykset rahoitetaan:
 Maahanmuuttokulujen säästöt vuonna 2020, + 320 miljoona euroa Yritystukien, erityisesti tuulivoimatukien leikkaus, + 330 miljoonaa euroa Kehitysavun leikkaus, + 300 miljoonaa euroa. Luonnonsuojelualueiden hankinnan leikkaus, + 40 miljoonaa euroa.
 Lisäksi tuloja tulisi ulkomailta Suomeen muuttavien avainhenkilöiden verohuojennuksen poistolla sekä laskemalla erityisavustajien ja valtiosihteerien määrä edellisen hallituksen tasolle. Puoluetukeakin voisi leikata tuntuvasti.
 Veromuutokset:
 Polttoaineiden veronkorotusten peruminen, - 250 miljoonaa euroa Työtulovähennyksen nosto, - 100 miljoonaa euroa Yle-veron alennus, - 100 miljoonaa euroa Kotitalousvähennyksen leikkauksen poisto, - 92 miljoonaa euroa Lapsivähennyksen palauttaminen, - 70 miljoonaa euroa Suursäätiöiden ja -yhdistysten pääomatulojen vero + 65 miljoonaa euroa Eläkkeiden verotuksen yhdenmukaistaminen työtulojen kanssa, - 50 miljoonaa euroa
 PS myös kohtuullistaisi perintöveroa ja muuttaisi omaishoidon tuen verovapaaksi. Lisäksi energiavero laskettaisiin EU:n minimitasolle teollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi ja pk-yrityksille kehitettäisiin uusi yhteisöveromalli. Tämä helpottaisi työllistämistä.
 PS: Ostovoima paranee, velkaakin vähemmän
 Perussuomalaisten vaihtoehtobudjetti on 194 miljoonaa euroa ylijäämäinen  Antti Rinteen  (sd.)  hallituksen ensi vuoden talousarvioon verrattuna .
 Menoja on noin 740 miljoonan euron edestä ja tuloja lähes 550 miljoonaa euroa.
 PS arvioi, että heidän vaihtoehdossaan verotus laskee ja ihmisille jää enemmän rahaa käteen. Tällöin kansalaiset voivat ostaa enemmän hyödykkeitä ja palveluita, mikä vahvistaa kotimaista kysyntää.
 Perussuomalaiset laskee, että sen budjetti parantaisi kansalaisten ostovoimaa 700 miljoonalla eurolla verrattuna hallituksen talousarvioon. Velkaakin otetaan noin 190 miljoonaa euroa vähemmän.
 Puolueen mukaan valtion velkaantuminen pysähtyy, eikä valtion omaisuutta tarvitse myydä kertaluontoisten menojen takia, kuten nykyhallitus aikoo tehdä.
 Kokoomus julkaisee oman varjobudjettinsa ensi viikolla. Opposition talousarvioista keskustellaan eduskunnan täysistunnossa tiistaina 20. marraskuuta.
 Lue lisää:
 KD nostaisi lapsilisiä, antaisi vauvatonnin ja peruisi bensaveron korotukset – tuloja kerättäisiin sokeriverolla ja asumistuen ehtojen kiristyksellä

PS:n varjobudjetti: 1 000 uutta poliisia, lisää hoitajia, lapsivähennys takaisin – leikkauslistalla tutut kohteet


Summary: Yhtiön johto toivoo toiminnalle löytyvän jatkajan nopeasti.

Yritysten tietotekniikkajärjestelmiä asentava Relacom Oy on jättänyt torstaina aamulla konkurssihakemuksen Vantaan käräjäoikeuteen. Hakemuksen syynä on eräiden velkojen päätös vaatia lainoja maksuun. Yhtiön kassa ei kestänyt näin suurta lainanperintä.
 – Pyrimme siihen, että yhtiö pystyisi jatkamaan toimintaansa jollain tavalla. Joko uuden omistajan avulla tai jotenkin muuten, toimitusjohtaja  Antti Kirjavainen  totesi Ylelle.
 Mitenkään muuten Kirjavainen ei halunnut kommentoida syitä konkurssihakemuksen jättämiseen. Hän ei myöskään halunnut kertoa kuinka suurta velkasummaa yhtiöltä oltiin perimässä.
 Relacom työllistää Suomessa noin 450 henkilöä. Kaikkiaan yhtiöllä on noin 3000 työntekijää Pohjoismaissa.

Vantaalla toimiva Relacom on jättänyt konkurssihakemuksen


Summary: Talouden vauhti hidastuu, sanovat ennustelaitokset. Epävarmuutta näkymiin lisäävät kauppasodat, brexit ja kotimaisittain työmarkkinakiistat. Löytyykö Euroopan keskuspankista vielä uusi suuri elvytyssinko? Ykkösaamun vieraana on Suomen Pankin pääjohtaja Olli Rehn.

Euroopan keskuspankki on pumpannut euroalueelle jo ainakin 2 600 miljardia euroa elvyttääkseen taloutta. Vieläkö rahkeet riittävät lisäelvytykseen, jos näkymät huomattavasti heikkenevät?
 Myös Suomen talouskasvun ennustetaan hidastuvan. Mikä merkitys taloudelle on sillä, minkälaisiin ratkaisuihin työmarkkinoilla lopulta päädytään?
 Entä miltä näyttävät hallituksen työllisyystoimet? Antti Rinteen hallitus tavoittelee työllisyysasteen nostamista 75 prosentiin, mikä tarkoittaisi 60 000 uutta työllistä vuoteen 2023 mennessä. Mistä löytyvät keinot?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 16.11. klo 10.5 on Suomen Pankin pääjohtaja  Olli Rehn .  Seija Vaaherkumpu  haastattelee.
 Rehnille voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Olli Rehn: Mitä haluat kysyä?


Summary: Päätös on ensimmäinen kerta, kun Suomen katsotaan rikkoneen ihmisoikeussopimuksen artiklaa kaksi, jonka mukaan kaikilla on oikeus elää.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomi on syyllistynyt Euroopan ihmisoikeussopimuksen rikkomiseen, toteaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT).
 Tapaus koskee irakilaista turvapaikanhakijaa, jolle Suomi antoi vuonna 2016 käännytyspäätöksen. Henkilö palasi Bagdadiin talvella 2017, ja tapettiin viikkoja paluunsa jälkeen.
 Kyseessä on Irakissa tapetun Alin tapaus,  josta Yle kertoi helmikuussa 2018 .
 Irakissa tapetun Alin kuolintodistuksen ja poliisin raportin mukaan Ali kuoli 17.12.2017 kolmeen ampumahaavaan pään ja vartalon seudulla. Todistuksesta on peitetty Alin nimi, henkilökunnus, sekä Alin vanhempien nimet omaisten turvallisuuden suojelemiseksi. Lähde: kuolintodistuksen toimittivat Ylelle Alin lähiomaiset
 Päätöksessä tarkasteltiin sitä, syyllistyikö Suomi Alia käännyttäessään Euroopan ihmisoikeussopimusken artikloja kaksi ja kolme. Kakkosartiklan mukaan jokaisella on oikeus elää ja kolmosartikla kieltää kidutuksen ja epäinhimillisen kohtelun.
 Suomi käännytti Alin, vaikka hän oli todistetusti joutunut Irakissa tappoyritysten kohteeksi. Näin Suomi rikkoi Euroopan ihmisoikeussopimusken artiklaa kaksi, jonka mukaan jokaisella on oikeus elää. Kyseessä on ensimmäinen kertoa kun EIT toteaa Suomen syyllistyneen kakkosartiklan rikkomiseen.
 Valituksen EIT:lle oli tehnyt Alin tytär Noor, joka myös sai Suomelta käännytyspäätöksen vuonna 2016. Maahanmuuttovirasto perusteli Noorin käännytyspäätöstä muun muassa sillä, että hänen äitinsä ja isänsä muodostaisivat Noorille ja hänen tyttärilleen Irakissa turvaverkoston.
 EIT tuomitsi Suomen maksamaan Noorille 20 000 euron korvaukset isänsä kohtelusta.
 Juttua päivitetään.

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin tuomitsi Suomen
ihmisoikeussopimuksen rikkomisesta – syynä Irakissa tapetun turvapaikanhakijan käännyttäminen


Summary: Myles oli raportoimassa kuulemisesta kännykällä uutissivustolle.

Näyttävä ilmestys varasti hetkeksi shown, kun Yhdysvaltain edustajainhuoneessa oltiin eilen aloittamassa presidentti  Donald Trumpin  virkarikostutkinnan ensimmäistä julkista kuulemista.
 Harmaiden pukujen seasta erottunut tulipunaiseen lateksimekkoon, piikkikorkoihin ja isoon peruukkiin sonnustautunut hahmo oli drag queen  Pissi Myles , joka oli paikalla raportoimassa kuulemisesta  uutissivustolle nimeltä Happs .
 Virkarikostutkinnassa selvitetään sitä, käyttikö Donald Trump presidentin valtaoikeuksia oman etunsa ajamiseen.
 Kongressin tiedusteluvaliokunnan ensimmäisessä  julkisessa todistajien kuulemisessa  kuultiin eilen Yhdysvaltain Ukrainan-suurlähettilästä  William Tayloria  ja ulkoministeriön virkamiestä  George Kentiä .
 NBC-kanavalle kommentin antanut Myles totesi poliittisten jännitteiden olevan korkealla, ja vitsaili, ettei edustajainhuoneen Longworth Houseen ollut vaikea päästä.
 Myles esiintyy työkseen drag queenina New Yorkin alueella.
 Happsin edustajat olivat bonganneet Pissi Mylesin lavalla Barracuda-yökerhossa Manhattanilla ja tarjonneet tälle työkeikkaa, kertoi puoliso ja liikekumppani  David Ayllon   NBC:lle .
 Tarkoituksena oli hänen mukaansa löytää komedienne, joka pystyy improvisoimaan ja kertomaan uutisista hauskalla tavalla.
 Myles raportoi selfiekepin päässä olleella kännykällä.
 Mylesin nettisivuilla kerrotaan , että hän on paitsi palkittu drag queen, komediatuottaja ja laulaja.

Trumpin virkarikostutkinnan kuulemisessa huomion hetkeksi varastanut hahmo oli drag queen Pissi Myles


Summary: Suomen tärkeimmän kauppakumppanin Saksan talous kasvoi hitusen loppukesästä. Teknisesti  Euroopan suurin talous on  vielä siis välttänyt taantuman.

Saksa on ainakin toistaiseksi välttynyt taantumalta, ilmenee maan tilastoviranomaisen kolmannen vuosineljänneksen bruttokansantuotteen ennakkotiedoista.
 Talous kasvoi huhti-kesäkuusta 0,1 prosenttia lähinnä kotimaisen kulutuksen ansiosta. Kotitaloudet kuluttivat loppukesästä hieman enemmän kuin alkukesästä ja myös rakentaminen vilkastui. Lisäksi valtio lisäsi panostuksiaan talouskasvuun. Kotimarkkinoita ylläpitävät myös alhainen työttömyys, nouseva palkkataso ja vahva palvelusektori.
 Talouden vire oli hieman ennakoitua parempi, sillä sen odotettiin supistuvan heinä-syyskuussa, kertovat uutistoimistot.
 Vuositasolla Euroopan suurin talous kasvoi heinä-syyskuussa 0,5 prosenttia, ilmenee tilastoviranomaisen tiedoista. Luku on kausitasoitettu. Kasvu oli hieman alkukesää ripeämpää.
 Heikkoa talouskasvua jäytävät kauppasota ja brexit
 Maan valtiovarainministeri Peter Altmaier varoitti silti talouskasvun hauraudesta.
 – Teknisesti emme ole taantumassa, mutta kasvuluvut ovat silti liian heikot, Altmaier sanoi ARD-televisiokanavan haastattelussa.
 Maan talouden tulkitaan olevan taantumassa, jos sen bruttokansantuote on negatiivinen kaksi vuosineljännestä peräkkäin.
 Tänään torstaina kerrotut ennakkotiedot paljastavat myös, että toisen vuosineljänneksen kasvu oli odotettua heikompaa: kasvu supistui 0,2 prosenttia huhti-kesäkuussa, vaikka aiemmin oli kerrottu 0,1 prosentista.
 Vaikka Saksa on välttänyt taantuman täpärästi, talouden asiantuntijat katsovat maan talouden olevan pysähtyneisyyden tilassa. Vaikeuksien kanssa kamppaileva teollisuustuotanto ja erityisesti Saksaa pyörittävä autoteollisuus kärsivät muun muassa Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasodasta ja autotullien uhasta sekä Britannian EU-eroon liittyvistä monista epävarmuuksista.

Saksa välttyi täpärästi taantumalta – Valtiovarainministeri: "Kasvu on silti heikkoa"


Summary: Uusi lainsäädäntö vaikuttaa syksyllä ylioppilaskirjoituksiin osallistuneisiin uudella tavalla. Syksyllä valmistuneiden määrä on pysynyt ennallaan.

Lappeenrannassa 19-vuotias  Henri Hoskonen  avaa Kimpisen lukion oven tottuneesti. Näitä käytäviä on kuljettu monet kerrat, luokkatilojen penkkejä on kulutettu ahkerasti. Hoskonen vielä ahkerammin kuin moni muu.
 Hoskonen on viittä vaille valmis ylioppilas kolmen ja puolen vuoden lukiourakan jälkeen. Lukiotaival venyi puolella vuodella, sillä kunnianhimoisen nuoren miehen kurssitarjotin ei olisi mahtunut tavoiteaikataulun kanssa yksiin.
 Lukion päättötodistus vaatii 75 lukiokurssia. Hoskonen suoritti 98.
 – Päätin heti lukion alussa, että haluan opiskella mahdollisimman laaja-alaisesti ja monipuolisesti. Osasyynä oli myös se, etten vielä tiennyt, mitä haluan tehdä, Hoskonen kertoo.
 Henri Hoskonen opiskeli ylioppilaaksi Kimpisen lukiossa. Kun vanhemmat muuttivat Luumäelle, Hoskonen muutti omaan kotiin Lappeenrantaan, jotta koulumatkat pysyivät kohtuullisena.  Silva Nieminen / Yle
 Valtaosa lukiolaisista valmistuu kolmessa vuodessa ja painaa valkoisen lakin päähänsä keväällä. Ylioppilastutkinnon suorittajien määrät ovat pysyneet viime vuodet melko samalla tasolla. Keväällä valmistuu keskimäärin 27 000 ylioppilasta, syksyllä tutkinnon suorittaa noin 3 500 kokelasta.
 Hoskonen kirjoitti tänä syksynä pitkän matematiikan, äidinkielen, psykologian ja ruotsin. Matematiikkaa Hoskonen lähti korottamaan. Kaikkiaan hän kirjoitti kahdeksan ainetta.
 – Kaikki menivät läpi ja lakki tulee, siitä en ota paineita. Kun mennään pääsykokeisiin, aion panostaa kunnolla. Mutta kirjoituksista ei enää ole stressiä, Hoskonen kuvailee tuntojaan.
 Keväällä korkeampia arvosanoja
 Tyypillisesti kokelaat kirjoittavat 5–6 ainetta. Pakollinen aine on äidinkieli, jonka jälkeen moni valitsee pitkän englannin, reaalin ja matematiikan tai ruotsin.
 – Moni aloittaa toisen vuoden keväällä, jatkaa kolmannen vuoden syksyllä ja lopettaa kolmannen vuoden keväällä. Osa tähtää valmistumiseen kolmessa ja puolessa vuodessa ja osa neljässä vuodessa, pääsihteeri  Tiina Tähkä  ylioppilastutkintolautakunnasta kertoo.
 Tilastojen mukaan keväällä kirjoitetuista aineista saadaan syksyä parempia arvosanoja.
 – Syksyn kokelasjoukko on joskus aika poikkeuksellinen. Niissä aineissa, joita hajautetaan paljon keväälle ja syksylle, arvosanat ovat samankaltaisia. Mutta niissä aineissa, joissa syksyn kirjoittajat ovat uusijoita ja suorittavat pidennettyä tutkintoa, esiintyy heikompia arvosanoja, Tähkä kertoo.
 Kova työnteko uuvutti
 Runsas kurssimäärä mahdollisti, että Henri Hoskonen pystyi opiskelemaan kaikkia niitä aineita, joista oli kiinnostunut. Suosikkeja olivat liikunta ja yhteiskuntaoppi.
 Lukio-opiskelun Hoskonen hallitsi hyvin, eivätkä aineet tuntuneet liian vaikeilta. Kova työtahti kuitenkin uuvutti ajoittain. Hoskonen opiskeli pitkiä päiviä ja halusi parhaita tuloksia.
 – Viime keväänä olin väsynyt. Oli kursseja, eikä lukulomaa. Kirjoitusten jälkeen iski väsymystila ja vika jakso meni taistellen, että sain kurssit suoritettua, Hoskonen kertoo.
 Ohi on, ainakin melkein. Syksyn ylioppilaat juhlivat itsenäisyyspäivän aattona ympäri Suomea.  Silva Nieminen / Yle
 Hoskonen tunnustaa tavoittelevansa usein täydellisyyttä. Kun uupumus iski, Hoskonen huomasi oppivansa huonommin. Pitkää matematiikkaa sai tankata normaalia enemmän, jotta pysyi tiukkatahtisissa opinnoissa.
 – Välillä tuntuu, ettei meinaa antaa itselleen siimaa, jos jostain täytyy joustaa. Siinä on ollut opettelemista.
 Vastapainoa opiskelulle Hoskonen löytää liikunnasta, joka on tärkeä osa arkea. Hoskonen on harrastanut street dancea, pikajuoksua ja crossfittiä. Lisäksi Hoskonen käy töissä.
 Omat suoritukset näytille
 Hylätty koe on ollut tähän asti mahdollista uusia kahdesti ja hyväksytty koe kerran. Elokuussa voimaan tulleen lakimuutoksen jälkeen hyväksytyn kokeen voi uusia niin monesti kuin haluaa – hylätynkin kolmesti.
 Toinen muutos liittyy kokeiden arvosteluun. Ennen kokelas on saanut tiedon vain pisteiden määrästä. Jatkossa jokainen voi nähdä oman kokeensa myös jälkikäteen Oma opintopolku -palvelussa. Palvelussa näkyvät sensorien mahdolliset kommentit, mutta ennen kaikkea kokelas voi verrata omaa vastaustaan mallivastauksiin.
 – Se on tosi tärkeä lisä kokelaiden oikeusturvaan. Jos on jotain sellaista, mikä askarruttaa, kokelaalla on mahdollisuus tehdä oikaisuvaatimus, pääsihteeri Tiina Tähkä kertoo.
 Yo-kokeet tehtiin kaikkialla sähköisesti ensimmäisen kerran keväällä 2019.   Ilkka Klemola / Yle
 Jälkitarkastelun mahdollistaa digitaalinen ylioppilaskoe, joka otettiin lopullisesti käyttöön viime keväänä.
 Aivan ongelmaton koe ei ole ollut, sillä uusi tekniikka on tuonut mukanaan myös vaikeuksia. Esimerkiksi viime keväänä äidinkielen koe pääsi alkamaan Kouvolan yhteislyseossa 2,5 tuntia myöhässä palveluverkon tukkeutumisen vuoksi.
 Oppilaat eivät saaneet poistua koko aikana muualle kuin vessaan.
 Kahdeksan yo-koetta
 Henri Hoskonen kirjoitti ylioppilaskokeissa kahdeksan ainetta: äidinkielen, pitkän matematiikan, ruotsin, englannin, yhteiskuntaopin, biologian, terveystiedon ja psykologian. Arvosanoja on tullut cum laude approbaturin ja eximia cum laude approbaturin välillä.
 Sähköiset kokeet sujuivat Hoskosella hyvin, eikä ongelmia tullut. Hoskonen ei usko tarkastelevansa omia koevastauksiaan jälkikäteen.
 – Aina voi jälkiviisastella, mutta mitään en kadu. Olen tehnyt parhaani ja sen, mitä olen jaksanut, Hoskonen sanoo.
 Yo-juhlia Hoskonen viettää vanhempiensa kotona Luumäellä itsenäisyyspäivänä. Vieraiksi on kutsuttu perhettä ja kavereita.
 – Yo-lakki löytyi halvalla, sillä lainaan sitä isoveljeltä. Pidetään ihan peruspirskeet, ei mitään isoa haloota tarvii asiasta tehdä, Hoskonen kertoo.
 Henri Hoskonen kirjoitti kahdeksan ainetta, kymmenellä kerralla - kahden kokeen lopputulemaan hän ei ollut tyytyväinen vaan yritti uudestaan.  Kalle Purhonen / Yle
 Nouseeko matematiikan suosio?
 Lukioikäisten ikäryhmät kasvavat vuoteen 2027 asti, minkä jälkeen määrä lähtee voimakkaasti laskuun.
 – Sen jälkeen pitää katsoa kaikessa koulutukseen liittyvässä, miten ikäluokkien pieneneminen vaikuttaa, ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri Tiina Tähkä sanoo.
 Kirjoituksissa matematiikan merkitys korostuu jatkossa, sillä  Juha Sipilän  hallituksen yksi kärkihankkeista liittyi korkeakoulujen pääsykokeiden uudistamiseen. Tavoite on saada nuoret jatko-opiskelemaan entistä tehokkaammin.
 Uudessa pisteytysjärjestelmässä pitkän matematiikan ylioppilaskokeella saa eniten pisteitä jatko-opintopaikkaa haettaessa, myös ei-matemaattisilla aloilla.
 Matematiikan ylioppilaskirjoituksissa onkin viime vuosina näkynyt pientä kasvua.
 ‒ Katsotaan nyt, kun saadaan tämän syksyn ja kevään tiedot, että näkyykö trendiä. Pientä havaintoa on viime keväältä, että pitkää matematiikkaa kirjoitettiin jonkin verran enemmän, Tähkä kertoo.
 Pitkää matematiikkaa painotetaan korkeakouluhauissa, sillä siitä saa eniten pisteitä.  Kaisa Siren / AOP
 Erikoisrajajääkäriksi ja pankkiiriksi
 Lukion jälkeen Henri Hoskonen valmistautuu armeijaan ja yliopiston pääsykokeisiin. Armeija alkaa heinäkuussa ja haaveissa on suorittaa varusmiespalvelus erikoisrajajääkärinä Immolassa.
 Itsensä ylittäminen armeijassa kiinnostaa, mutta kyseessä on myös pieni veljellinen kilpailu.
 – Isoveli on aina haastanut ja pistänyt itseään fyysisesti likoon ja on tehnyt hommia rauhanturvaajanakin. Kun toinen pystyy sellaiseen, niin pitää näyttää, että pysyy perässä, Hoskonen nauraa.
 Henri Hoskosen lukiotaival ei ole ollut helpoin, mutta hän on tyytyväinen valintoihinsa. Ne on tehty itseä varten.  Kalle Purhonen / Yle
 Armeijan jälkeen Hoskonen haluaa opiskelemaan kauppatieteitä LUT-yliopistoon. Tulevaisuudessa kiinnostaa rahoitus- ja pankkiala.
 – Olen kiinnostunut sijoittamisesta ja sijoitan niin paljon kuin mahdollista.
 Lukioaikaa Hoskonen muistelee ilolla. Parasta antia on ollut mahdollisuus oppia paljon myös itsestään. Joskus kiireen keskellä hän on miettinyt, onko jäänyt jostain paitsi tai jääkö kaveriporukassa ulkopuolelle.
 ‒ Mutta loppujen lopuksi olen tehnyt valintoja omaa elämääni varten, Hoskonen päättää.
 Katso kaikki syksyn ylioppilaiden nimet   Ylen ylioppilaskoneesta .

Henri Hoskonen halusi kokeilla kaikkea ja opiskeli 98 lukiokurssia – sitten iski uupumus: “Aina voi jälkiviisastella, mutta mitään en kadu”


Summary: Lontoossa Schjerfbeck-näyttely siivitti kriitikot nokittelemaan toistensa arvioita.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Kaikki tämä ja paljon muuta, voisi olla Ateneumin uuden Schjerfbeck-näyttelyn otsikko. Laaja  Helene Schjerfbeckin  töiden näyttely oli esillä Lontoossa heinäkuussa. Nyt myös suomalaiset saavat tutustua Lontoota varten koottuun kokonaisuuteen Atenemin taidemuseossa Helsingissä.
 Tanssiaiskengät-maalaus vuodelta 1882 on ollut viimeksi esillä Suomessa 1990-luvun alussa. Jenni Nurminen / Kansallisgalleria
 Koska suurin osa Schjerfbeckin töistä on Suomessa, Helsingin näyttelystä on voitu rakentaa kaksi kertaa Lontoossa nähtyä suurempi. Ateneumin seinällä komeilee muun muassa vasta esiin putkahtanut teos  Tyttö Barösundista , kuin sokerina pohjalla.
 Tuntematon Schjerfbeck esille Ateneumiin – teos löytyi yksityisomistuksesta
 Perjantaina avautuvassa näyttelyssä on esillä myös viimeksi 1992 Suomessa nähty merkkiteos  Tanssiaiskengät . Maalaus on yksi Schjerfbeckin tunnetuimmista ja se on ruotsalaisomistuksessa.
 Tyttö hirsiaitan nurkalla ei ole Schjerfbeckiä tyypillisimmillään
 Ensi kertaa julkisesti esillä olevassa teoksessa seisoo nuori maalaistyttö aittapolulla heleässä alkukesän valossa. Pieni, 1800-luvun lopulle sijoittuva teos ei ole tyypillinen Schjerfbeckille. Hän kuvasi usein ihmisiä läheltä tai sitten maisemia ilman ihmisiä.
 Tyttö on näyttelyn intendentin  Anna-Maria von Bonsdorffin  mielestä oiva esimerkki Ateneumin näyttelyn teemasta. Näyttelyn nimi  Maailmalta löysin itseni  viittaa Schjerbeckin tekemiin ulkomaanmatkoihin ja niiden vaikutteisiin. Samaan aikaan näyttely kertoo siitä, kuinka taiteilijat Pariisista tai Italian kaupungeista palatessaan huumaantuivat suomalaisen maiseman raikkaudesta ja heleästä valosta.
 – Siinä voi nähdä kauan ulkomailla reissanneen taiteilijan paluuta Suomeen. Värit viittaavat siihen, että se on heti alkukesästä maalattu ulkona, siinä paikanpäällä.
 – Kotimaan kesän ihana valo on inspiroinut Schjerfbeckiä tekemään tällaisen maalauksen.
 Tyttö Barösundista on maalattu arviolta vuosien 1885-1890 välillä. Jenni Nurminen / Kansallisgalleria
 Von Bonsderffin mukaan esimerkiksi Pariisissa työskentelevät ja opiskelevat taiteilijat lähtivät kesäksi pois kaupungista, kun akatemioiden lukukausi päättyi. Schjerfbeck tuli yleensä Suomeen, tässä tapauksessa Inkoon seudulle.
 Maalaus löytyi yksityiskodista. Teoksen aitous on varmennettu Ateneumissa ja se on entisöity ja puhdistettu ennen näytteille asettamista.
 Maailmalta löysin itseni  -näyttelyssä on myös neljä muuta teosta, joita ei ole nähty aiemmin Suomessa. Kaksi maalauksista on löytynyt toisen teoksen takaa.
 Taiteilijaksi saattoi tulla vain Pariisissa
 Helene Schjerfbeckin ja hänen aikalaistaiteilijoittensa oli lähdettävä Suomesta valmistuakseen ammattiinsa kunnialla. Suomessa 1800-luvun lopulla annettava taideopetus oli puutteellista. Suomen suuriruhtinaskunnassa kuitenkin arvostettiin taidetta ja taiteilijoita.
 –Apurahat olivat aika mittavia ja niitä myönnettiin myös nuorille taiteilijoille. Kun Helene Schjerfbeck sai ensimmäisen apurahansa, se oli niin suuri, että hän pystyi asumaan vuoden Pariisissa, Anna-Maria von Bonsdorff kertoo.
 Von Bonsdorffin mukaan Pariisilla oli merkittävä vaikutus Suomen maalaustaiteen kultakauden syntyyn 1800-luvun lopulla. Kuvateilijat saivat huippuluokan opetusta, kaupungissa oli kansainvälinen, avoin ilmapiiri ja esillä runsaasti taidetta niin museoissa kuin ajankohtaisissa näyttelyissäkin. Tämä kaikki kouli Suomen taiteilijat siihen kukoistukseen, josta heidät nyt tunnetaan.
 Toipilas-teoksen Schjerfbeck maalasi St Ivesissa, Cornwallissa, Englannissa.  Finlands Nationalgalleri/Yehia Eweis CC0 / Public domain
 Pariisin jälkeen taiteilijoiden pyhinvaelluspaikaksi nousi Italia ja sen perinteitä tihkuvat kaupungit. Monet maalarit olivat ihastelleet Louvressa renessanssiajan taiteilijoiden töitä. Schjerfbeckin ne johdattivat Firenzen lähellä sijaitsevaan etruskikaupunkiin Fiesoleen. Siellä taiteilija oli lähellä renessanssiajan mestariteoksia.
 Yksi Schjerfbeckin uran tärkeistä paikoista oli myös Englannin Cornwallissa sijaitseva St Ives. Siellä syntyi muun muassa yksi taiteilijan tunnetuimmista ja lainatuimmista teoksista,  Toipilas . Sekin nähdään nyt Ateneumissa.
 Lontoossa kiisteltiin pohjoisen valosta
 Lontoon kesäinen Schjerfbeck-näyttely sai ristiriitaisen vastaanoton. Taiteilijan maalausten kuvattiin hehkuvan viileää pohjoisen valoa. Toisten kriitikoiden mielestä se oli kylmää ja luotaantyöntävää toisten mielestä maagista ja valovoimaista.
 The Guardian  lehti julkaisi kaksi toisiaan korvalle lyövää kritiikkiä. Kun viikolla kriitikko antoi näyttelyllä kaksi tähteä, viikonlopun erikoisnumeroon kirjoittava kriitikko oli lämmennyt neljän tähden verran.
 Anna-Maria von Bonsdorff oli mukana rakentamassa Schjerfbeckin näyttelyä Lontooseen. Ateneumin näyttely on hänen kuratoimansa. Petteri Sopanen / Yle
 Lue tästä Lontoon Schjerfbeck-näyttelyn kritiikkejä:
 https://www.theguardian.com/artanddesign/2019/jul/17/helene-schjerfbeck-review-royal-academy-london-finnish-painter
 https://www.theguardian.com/artanddesign/2019/jul/21/helene-schjerfbeck-royal-academy-arts-review
 https://www.timeout.com/london/art/helene-schjerfbeck-review
 Pohjoisen valoa toki monissa Schjerfbeckin töissä nähdään, mutta yhtä moni teos on maalattu Ranskassa, Italiassa ja Englannissa. Ehkä pohjoinen valo on vain mielikuva, jonka katsoja näkee mielessään.
 – Voi sen noinkin nähdä! Mutta ehkä Lontoossa nähtiin, että pohjoismainen taiteilija katsoo vaikkapa lämmintä Italian valoa tietyllä tavalla. Ja kuvaa sitä tietyllä tavalla, pohjoismaiseen tyyliin.
 – Schjerfbeck yhdistetään pelkistettyyn, keskittyvään maalaustaiteeseen, joka ei rönsyile, eikä kuvaa vaikkapa ihmisjoukkoja, von Bonsdorff toteaa.
 Schjerfbeck ei ole Englannissa kovinkaan tunnettu, vaikka hän siellä työskentelikin. Anna-Maria Von Bonsdorff kertoo, että St Ivesissa moni kyllä nyökytteli ja sanoi muistavansa sen “vaikeanimisen naistaiteilijan”.
 Ateneumin näyttelyssä on esillä yksi ainoa Schjerfbeck, joka on englantilaisen museon kokoelmissa. Se on pieni maalaus cornwallilaiselta pellolta, jossa hyppelee kanoja heinäsuovan edessä. Taiteilija on itse lahjoittanut työn Penlee House Museum & Gallery -museolle.
 Uusi muoti ja vapaammat tuulet hurmasivat ikääntyvän taiteilijan
 Helene Schjerfbeck oli taiteilija, joka ahmi monenlaisia visuaalisia ärsykkeitä. Asetuttuaan Suomeen ensin Hyvinkäälle ja sittemmin Tammisaareen hän selasi mielellään taidekirjoja, mutta myös erilaisia tuoteluetteloja ja lehtiä. Suuri mielenkiinnon kohde olivat muotilehdet.
 Muodin lisäksi Schjerfbeckiä puhutteli tapojen ja erityisesti naisen aseman muutos. Naiset ottivat 1920-luvulle tultaessa aktiivisemman roolin yhteiskunnassa. Schjerfbeck maalasi uuden ajan polkkatukkaisia naisia, muodikkaissa asuissaan ja erilaisten ammattien edustajina.
 Hänen töissään nähdään sairaanhoitaja, sirkustyttö ja laulaja. Myös intiiminä pidetty tutkielma nuoresta ystävästä  Einar Reuterista  on saanut reippaan nimen, Purjehtija.
 Einar Reuter oli Schjerfbeckin läheinen ystävä, malli ja tukija. Reuter itse kertoo olleensa metsätöissä ja polttaneensa ihonsa. Taiteilija kuitenkin näki hahmossa purjehtijan. Petteri Sopanen / Yle
 Kyse ei ole kuitenkaan muotokuvista.
 – Schjerfbeck saattoi nähdä kirjassa  El Grecon  madonnan kuvan ja näki jotain samaa mallina olleessa sairaanhoitajassa. Hän yhdisti nämä kaksi toisiinsa hyvin luovalla tavalla.
 – Hän myös korostaa yksityiskohtia, kuten huulipunaa tai vaikka vaatteen leikkausta tai tekstuuria.
 Näin teoksesta tulee jotain muuta kuin esittävä muotokuva, vaikka mallin nimikin olisi tiedossa. Sama koskee taiteilijan omakuvia
 Sirkustyttö-maalaus vuodelta 1916 uhkuu tulevan 1920-luvun naisen emansipaatiota.  Petteri Sopanen / Yle
 .
 Suomalaiset asiantuntijat odottivat kesällä, että Lontoon näyttelyn yhteydessä yksityiskodeista löytyisi lisää Schjerfbeckin maalauksia. Näin ei kuitenkaan heidän pettymyksekseen käynyt. Joistakin töistä on tietoa ja jopa valokuva, mutta ne ovat pysyneet piilossa.
 – Joskus teosten omistajat eivät tiedä kuka taiteilija on. Jos Englannissa jonkun kotona on seinällä maalaus, joka on nimikoitu H-S., nimi ei ehkä sano mitään. Omiin tauluihin ei yleensä suhtauduta niin, että ne ovat uutisia, von Bonsdorff järkeilee.
 – Tosin emme voi tietää ovatko tiedossa olevan työt tuhoutuneet. Sekin on mahdollista.

Lontoossakin nähty Helene Schjerfbeck -näyttely avautuu Ateneumissa kaksi kertaa suurempana – Esillä myös ennen näkemättömiä teoksia


Summary: Suomalaiset löydettiin hyteistään kuolleina 20. lokakuuta.

Viron poliisi kertoo toisenkin Tallinnan-lautalla kuolleen terveydellisten syiden takia, kertoo  Iltalehti . Viron poliisi ei kerro 21-vuotiaan miehen tarkkaa kuolinsyytä, koska kyseessä on henkilökohtainen terveystieto.
 Iltalehden haastattelema Viron poliisi- ja rajavartiolaitoksen tiedottaja Annika Maksimov pitää olleellisena sitä, ettei tapauksessa ole syytä epäillä väkivaltaista kuolemaa.
 Kaksi suomalaista kuoli Tallink-yhtiön Silja Europa -laivalla 20 lokakuuta. Kuolleet löydettiin omista hyteistään.
 Uhreista toisen, 25-vuotiaan naisen kuolinsyyksi vahvistettiin sairauskohtaus jo muutama päivä tapahtuman jälkeen.
 Lue lisää:
 Postimees: Toinen Tallinnan-lautalla menehtyneistä suomalaisista kuoli sairauskohtaukseen
 Viron poliisi ei käynnistä tutkintaa Silja Europalla menehtyneistä – "kuolemat eivät epäilyttäviä"
 Tallink Siljan risteilyalukselta löytyi kahden suomalaisen ruumiit

Toisenkin Tallinnan-lautalla kuolleen kuolinsyy selvisi – terveyteen liittyvä syy molempien kuoleman taustalla


Summary: Presidentti Trump ilmoitti syksyllä, että kaikki Yhdysvaltain sotilaat vedetään Syyriasta, mutta käskyä on myöhemmin muutettu.

Yhdysvallat aikoo pitää edelleen noin 600 sotilasta Koillis-Syyriassa, kertoo maan puolustusministeri  Mark Esper .
 Yhdysvaltain asevoimilla on edelleen käynnissä operaatio, jossa osa Syyrian koillisosassa olleista joukoista siirretään Irakiin.
 Presidentti  Donald Trump  määräsi aiemmin syksyllä Yhdysvaltain joukot pois Syyriasta. Puolustusministeri Esper täsmensi myöhemmin aikomuksia kertomalla, ettei joukkoja palauteta kotimaahan, vaan ne siirretään Irakin puolelle.
 Esperin mukaan kuutisen sataa sotilasta pysyy alueella kaikesta huolimatta. Hän täsmensi, etteivät luvussa ole ne noin 200 USA:n sotilasta, jotka on sijoitettu al-Tanfin tukikohtaan maan eteläosaan.
 USA:n Koillis-Syyriassa olevien joukkojen lukumäärä saattaa jonkin verran vaihdella varsinkin, jos Euroopan maat lisäävät omien sotilaidensa määrää alueella.
 Venäjä perustaa tukikohtaa
 Venäjä on perustamassa helikopteritukikohtaa Koillis-Syyriaan, kertoo maan puolustusministeriön omistama Zvezda-televisiokanava.
 Tukikohta on määrä nousta Qamishlin kaupungin lähelle, joka sijaitsee Turkin ja Syyrian rajalla. Vaikka rajaseutu on jo useita vuosia ollut kurdien hallinnassa, Qamishli on säilynyt Syyrian armeijan hallussa.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Uutistoimisto Tass kertoo, että tukikohtaa suojaamaan tuodaan ilmatorjuntaohjuksia. Paikalla on jo nyt kolme helikopteria.

USA aikoo pitää 600 sotilasta Koillis-Syyriassa – Venäjä rakentaa alueelle tukikohtaa


Summary: Tiedot koneeseen saadaan kouluilta.

Torstaina julkaistaan syksyn ylioppilaiden nimet. Tänä syksynä valmistuu  noin 3000 uutta ylioppilasta  (Ylioppilastutkintolautakunta).
 Ylioppilastutkintolautakunta antoi kirjoitusten tulokset tänä aamuna kouluille, joilta kokelaat saavat omat tuloksensa. Myös Ylen ylioppilaskoneen nimet on saatu kouluilta. Nimilistoja päivitetään sitä mukaa, kun uusia tietoja tulee.
 Kaikkiaan syksyn ylioppilaskokeisiin ilmoittautui 39 505 opiskelijaa. Määrä sisältää kaikki kokelaat eli myös esimerkiksi heidät, jotka uusivat aiemmin suoritettuja kokeita. Syksyn pisterajat löytyvät  tästä Ylen Abitreenien jutusta .
 Lue myös:
 Kaisa ja Uula Jouste menivät naimisiin 18-vuotiaina rikkoakseen perinteitä – nyt he kirjoittavat yhdessä ylioppilaiksi
 Suoraan lukiosta korkeakouluun on yhä useammalle mahdollista ensi keväänä – uuden todistusvalinnan aineiden pisteytyksen pohjana toimivat lukion kurssien määrät
 Näin yo-kokeiden pisterajat ovat vaihdelleet äidinkielessä, matematiikassa, ruotsissa ja englannissa – YTL kommentoi
 Kevään 2019 ylioppilaat

Onnea uusille ylioppilaille! Ylen ylioppilaskoneesta näet syksyllä valmistuneiden nimet


Summary: Katon korjaustyöt ovat alkamassa.

Kouvolan Anjalassa toimivan työkeskus Vapriikin katon putoamisen syy on selvinnyt. Alakaton tuenta petti, koska siihen oli kiinnitetty liikaa kuormaa.
 – Alakattoon oli kiinnitetty teräskehikoita, eikä niiden kiinnitys ollut riittävä, Kouvolan kiinteistöpäällikkö  Arto Kuitikka  kertoo.
 Rakennus on tyypiltään peltinen kaarihalli, jossa on alaslaskettu välikatto. Katto on tehty levyistä, ja se roikkuu puurakenteiden varassa vesikatosta.
 Työkeskus Vapriikin  katto putosi  viime viikon keskiviikkona useita senttejä.
 Rakennuksen metallityötilassa oli kuulunut kova pamaus, ja välikaton huomattiin laskeutuneen. Metallityötilan katto laskeutui noin 30 neliömetrin alueelta. Tilassa oli tapahtumahetkellä muutama henkilö, joista kukaan ei loukkaantunut.
 Vapriikissa järjestetään työtoimintaa kehitysvammaisille ja pitkäaikaistyöttömille. Rakennuksessa työskentelee päivittäin noin 40 työntekijää ja kuusi henkilökunnan jäsentä.
 Rakennus on toistaiseksi poissa käytöstä.
 Korjaustyöt alkavat
 Katon korjaustyöt ovat alkamassa.
 Ensin katto korjataan työkeskuksen opetuspuolelta. Kun katon tuenta on saatu tarkastettua ja tukea saatu lisättyä, opetustila voidaan ottaa käyttöön.
 – Korjaustöissä menee todennäköisesti ainakin ensi viikko, Kuitikka arvioi.
 Tämän jälkeen korjaukset jatkuvat hitsaustilan puolella, jossa katon romahdus tapahtui. Korjaustöiden kestosta ei ole tässä vaiheessa tarkempaa tietoa.
 Erityyppisiä halleja on romahtanut Suomessa erityisesti lumikuorman vuoksi. Tammikuussa ajoneuvojen suojana ollut kaarihalli romahti  lumen painosta Lappeenrannassa . Maaliskuussa suurehko  peltihalli romahti lumikuorman alla  Lieksassa.

Kaarihallin katon putoamisen syy selvisi Kouvolassa: alakaton tuenta petti, koska kattoon oli kiinnitetty teräskehikoita


Summary: Nimeämisporosessi voidaan aloittaa, mikäli saamelaiset hyväksyvät neuvotellun mandaatin.

Saamelaisten totuus- ja sovintokomission perustaminen etenee, kertoo Valtionneuvosto.
 Eilen keskiviikkona hallituksen iltakoulussa käsiteltiin käsiteltiin saamelaisten totuus- ja sovintokomissiolle valmisteltu mandaatti ja katsottiin, että asiassa voidaan edetä nimeämisprosessiin.
 Tarkoituksena on asettaa viisijäseninen komissio, joka olisi toiminnassaan itsenäinen ja riippumaton. Suomessa toteutettavan saamelaisten totuus- ja sovintokomission työn tavoitteena on käydä läpi historian tapahtumat ja oppia niistä.
 Komission mandaattia on valmisteltu vuoden 2019 aikana yhteistyössä saamelaiskäräjien ja kolttien kyläkokouksen kanssa, joiden toimielinten on tarkoitus käsitellä mandaatti osaltaan. Nimeämisprosessi on tarkoitus käynnistää näiden käsittelyiden jälkeen.
 Ensimmäinen virallinen edistysaskel komission aloittamiseksi
 Saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio  näkee valtionneuvoston päätöksen merkittävänä askeleena komission toteutumisesta.
 Takana on pitkä neuvotteluprosessi, toteaa Sanila-Aikio.
 – Olemme aloittaneet työn jo melkein neljä vuotta sitten, kun komission perustaminen merkattiin saamelaiskäräjien toimintasuunnitelmaan. Meillä on ollut useita kuulemisia ja erilaisia tapaamisia ja nyt tämä on ensimmäinen virallinen askel eteenpäin.
 Vesa Toppari / Yle
 Nyt on Saamelaiskäräjien ja kolttien kyläkokouksen aika käsitellä saamelaisten totuus- ja sovintokomission mandaattia, eli sitä millaisin ehdoin ja toimeksiannoin komissiotyötä lähdetään edistämään.
 Saamelaiskäräjät käsittelee totuus- ja sovintokomission mandaattia vielä tämän vaalikauden viimeisessä kokouksessaan joulukuussa.
 Myös kolttien kyläkokouksen käsittelee aihetta joulukuun aikana, kertoo kolttasaamelaisten luottamusmies  Veikko Feodoroff .
 – Tämä on tärkeä asia. Sen eteen on kovasti tehty töitä, että komissio etenisi Suomessa, sanoo Feodoroff.
 Vesa Toppari / Yle
 Uutista päivitetään.

Saamelaisten totuus- ja sovintokomissio etenee Suomessa – komission nimeämisprosessin voi nyt valtion puolesta aloittaa


Summary: Syksyn ylioppilaskirjoituksien tulokset tulevat tänään torstaina.

Kaisa Laine  ja  Uula Jouste  päättivät järjestää yhteiset 18-vuotisjuhlat Kaisan kotona yli vuosi sitten. Siellä tilanne eskaloitui, kuten Kaisa kuvaa.
 – Olin sopinut yhteisen kaverin kanssa, että hän menee nukkumaan alakertaan. Kysyn sitten Uulalta, tuleeko hän nukkumaan viereeni.
 Uula tuli.
 Seuraavana päivänä nuoret päättivät katsoa, mihin suhde etenee.
 Ylioppilaskirjoitusten tulokset tänään
 Nyt Kaisa ja Uula Jouste odottavat kuumeisesti syksyn ylioppilaskirjoitusten tuloksia. Kaisa on muuttanut sukunimensä Jousteeksi. He ovat aviopari.
 Tamperelaisten vuosi on ollut yhtä juhlahumua. Jousteet muuttivat yhteen syksyllä ja siitä kahden viikon kuluttua he menivät naimisiin. Nuoret ehtivät avioon ennen kuin täyttivät 19 vuotta.
 Seurustelun alussa he suhtautuivat vielä epäillen avioliittoon ja perinteiseen parisuhteeseen.
 – Yhdessä oltuamme huomasimme, ettei avioliitto kuulostakaan niin tyhmältä. Ei tässä auta muu kuin mennä naimisiin, ajattelimme, Kaisa Jouste kertoo.
 Moni ulkopuolinen ajattelee, että Jousteet ovat avioituneet uskonnollisista syistä. Se ei ole syy. Jousteiden ei ollut "pakko" mennä naimisiin, he vain halusivat mennä.
 Uula Jouste pohtii, että ennen on menty nuorena naimisiin käytännöllisistä syistä. Heillä syynä oli heittäytyminen. Se tuntui hyvältä.
 – Emme vaali perinteitä. Kukaan kavereistamme ei ole naimisissa. Ei tämä ainakaan vielä ole mikään trendi kaveripiirissä, Jousteet sanovat.
 Nuorten avioliitot harvinaisia
 Tuoreet ylioppilaat haluavat rikkoa perinteitä. Avioliitto nuorena on nykyään radikaalia, Jousteet ajattelevat.
 Ja todella harvinaista.
 Tilastokeskuksen mukaan  alle 19-vuotiaita meni viime vuonna naimisiin yhteensä 89 paria Suomessa.
 Kaisa ja Uula Jouste hääkuvassaan.  Jousteen perhealbumi
 Solmittujen avioliittojen määrä on vähentynyt huomattavasti. Viime vuonna solmittiin 23 799 avioliittoa, mikä on useita tuhansia vähemmän kuin vuotta aiemmin.
 Jousteet rikkovat perinteitä myös siinä, että he eivät aio olla mustasukkaisia. He pitävät realistisena sitä, että toinen voi ihastua myös muihin avioliiton aikana.
 Toisaalta he haaveilevat kuukivihääpäivästä, joka on vuosipäivä 85 vuotta naimisiin menosta. Silloin Kaisa ja Uula olisivat yli satavuotiaita.
 – Katsoimme häistä seuraavana päivänä Wikipediasta kaikkien hääpäivien nimet. Onhan tässä rauha ja vakaa olo, Kaisa Jouste kertoo.
 "Kukin perustakoon perheensä, milloin siltä tuntuu"
 Ensimmäisen avioliiton solmimisikä on noussut Suomessa. Naisten keski-ikä oli viime vuonna 31,7 vuotta ja miesten 33,9 vuotta.
 Kaisa Jouste ymmärtää, että moni haluaa rakentaa uran ennen avioliittoa. Toisaalta Suomessa on puhuttu paljon siitä, miten moni lykkää perheen perustamista niin myöhään, että siitä tulee hankalaa.
 – Kukin perustakoon perheensä, milloin siltä tuntuu. Meillä lapset eivät ole ajankohtaisia. Avioliitto oli meille todella toimiva ratkaisu.
 Nuori pari aikoo muuttaa Helsinkiin opiskelemaan. Mielellään jo vuodenvaihteessa.  Jani Aarnio / Yle
 Uula Jouste sanoo, että on mukava muuttaa uuteen kaupunkiin vaimon kanssa. Jousteet tähtäävät opiskelemaan Helsinkiin. Kaisa haluaa opiskelemaan Helsingin yliopistoon suomen kieltä ja kirjallisuutta ja Uula musiikkia.
 – Olemme halunneet Helsinkiin ja olisimme muuttaneet yhteen sielläkin. Helsingissä on ihmisiä, keiden kanssa tahtoisin tehdä musiikkijuttuja, Uula Jouste sanoo.
 Säätöä ja vispilänkauppaa
 Vielä kolme vuotta sitten kukaan ei olisi uskonut, että Kaisa, silloin Laine, ja Uula Jouste menevät naimisiin. He aloittivat Kalevan lukion ja alkoivat viihtyä samassa kaveripiirissä.
 1,5 vuotta sitten he huomasivat tunteiden muuttuneen. Molemmat olivat seurustelleet muiden kanssa, mutta oma ystävä alkoi tuntua yhä läheisemmältä.
 – Säädimme muutaman kuukauden epämääräisesti. Hengasimme koulussa tosi paljon ja oli vispilänkauppaa, Kaisa Jouste kuvaa.
 Seurasi 18-vuotisjuhlat, joissa Uula tuli nukkumaan Kaisan viereen.
 Kaisa ja Uula Jouste tapasivat Kalevan lukiossa Tampereella.   Jani Aarnio / Yle
 "Ei ollut mitään draamaa"
 Myöhemmin nuoret vitsailivat kaveriporukassa, kuinka 18-vuotiaina on mahdollista mennä naimisiin. Vitsi muuttui vakavaksi parin päivän kuluttua.
 – Päädyimme ratkaisuun yhteisesti. Olisinko se ollut minä, joka otin asian esille ensin? Uula kysyy.
 Sama muistikuva on Kaisalla.
 – Oleminen oli jotenkin niin helppoa alusta asti. Ei ollut mitään draamaa. Olimme samalla viivalla arvojen ja elämänasenteiden suhteen. Kaikki loksahteli paikalleen. Tuntui, että on helppo lähteä rakentamaan vakavaa juttua.
 Maistraatti täyttyi
 Osalle sukua nuorena avioituminen tuli yllätyksenä. Kukaan ei kuitenkaan vastustanut.
 – Äiti sanoi, että aika nopeasti menette, jaahas. Puhe jäi tauolle hetkeksi, Uula Jouste naurahtaa.
 Tuleva anoppi suhtautui Kaisan mukaan kuitenkin asiaan rennommin kuin moni muu.
 Nuoren parin piti mennä naimisiin maistraatissa vain muutaman todistajan nähden. Lopulta kuitenkin perheet ja kaverit täyttivät koko maistraatin.
 – Hääjuhlassa oli aamulla suku ja perhe ja illemmalla kaverit tulivat hääjuhlaan.
 Kotityöt sujuvat paremmin kuin kämppiksen kanssa
 Parin kuukauden perusteella avioelämä on sujunut Jousteilla hyvin.
 – Asuin aiemmin kämppiksen kanssa. Hänen kanssaan oli hankalampi sopia kotitöistä kuin Uulan kanssa. Meillä on ollut yllättävän helppoa, Kaisa Jouste sanoo.
 Kotityöt saadaan Uulan mukaan joustavasti sovittua.
 – Ainakin vielä, Kaisa naurahtaa.
 Kaisa Jouste haluaa opiskelemaan suomen kieltä ja kirjallisuutta ja ehkä toimittajaksi. Uula Jouste haluaa ammatin musiikin parista.  Jani Aarnio / Yle
 Yhdessä pari käy keikoilla tai syömässä. Toista muistetaan pienillä eleillä arjessa.
 – Kaisa on tosi fiksu ja ymmärtää asioita. Hän osaa lutvia ongelmia niin, että pääsemme yhteisymmärrykseen, Uula kehuu.
 – Uula on ymmärtäväinen ja fiksu ja hauska ja komea, Kaisa vastaa kehuihin.
 Ylioppilasjuhlat ja muutto Helsinkiin
 Alustavien arvioiden mukaan molempien ylioppilaslakkien pitäisi olla varmoja. Aviopari ei järjestä yhteisiä juhlia, vaan suvut järjestävät juhlat erikseen.
 – Ei ole ollut erityistä paloa suunnitella juhlia häiden jälkeen, Kaisa Jouste sanoo.
 Pariskunta toivoo, että Helsingistä löytyy asunto vuodenvaihteessa.
 – Haemme keväällä opiskelupaikkoja. Mutta vaikka ne eivät heti paukahtaisi, kai me sinne Helsinkiin muutamme ja tutkailemme skeneä. Hengaan siellä ja teen töitä ja opiskelen avoimessa korkeakoulussa, jos opiskelupaikka ei irtoa heti, Kaisa Jouste sanoo.

Kaisa ja Uula Jouste menivät naimisiin 18-vuotiaina rikkoakseen perinteitä – nyt he kirjoittavat yhdessä ylioppilaiksi


Summary: Sastamala toivoo, että yritykset saavat asiansa kuntoon kohtuullisessa ajassa.

Sastamalassa ollaan pettyneitä yksityisissä vanhusten hoivakodeissa ilmenneisiin ongelmiin. Samanaikaiset kriisit voivat vaarantaa hoivapaikkojen järjestämisen uusille tarvitsijoille.
 Sastamala on keskeyttänyt palvelusetelien myöntämisen kolmeen yksityiseen hoivakotiin. Rekisteristä on poistettu sekä Pihlajalinnan, Mehiläisen että Attendon hoivakoti.
 Viimeksi näistä on  julkisuudessa  ollut Pihlajalinnan Ikipihlaja Anne, jonka toiminnan aluehallintovirasto keskeytti osittain viime perjantaina. Syynä oli  potilasturvallisuuden vaarantuminen .
 Ikipihlaja Anneen jäi 15 asukaspaikkaa. Viidelle asukkaalle  etsittiin uusi paikka .
 Yksikössä on ollut hoidettavana vanhuksia Sastamalan lisäksi Mänttä-Vilppulasta, Hämeenkyröstä, Parkanosta ja Kihniöstä. Sastamala jatkaa hoivakodin tiivistä valvontaa.
 Lain noudattaminen voi vaikeutua
 Yksityisten hoivakotien ongelmat voivat pian tehdä lain noudattamisen vaikeaksi Sastamalan kaupungille. Vaarana on, että kaikille vanhuksille ei löydy hoivakotipaikkaa Sastamalasta lain määrittämässä ajassa.
 Sosiaali- ja terveysjohtaja  Päivi Tryykin  mukaan vielä ei olla siinä pisteessä, mutta riski on olemassa.
 – Jos tilanne pitkittyy, niin totta kai jono kasvaa, jopa sellaiselle tasolle, että voidaanko lakisääteisessä määräajassa paikka kaikille löytää.
 Sastamala vaatii, että kaikki kolme yritystä saavat asiansa kuntoon. Yritykset palautetaan palvelusetelirekisteriin vasta, kun epäkohdat on korjattu ja aluehallintovirasto on hyväksynyt korjaukset.
 Sastamalan on vaikea keksiä ratkaisuja, jotka olisivat yhtä aikaa hyviä ja nopeita. Pikaiset ratkaisut ovat väistämättä väliaikaisia. Tämä on ristiriidassa sen kanssa, että ikäihmisille pitäisi tarjota koti loppuelämäksi.
 Yrityksiä tarvitaan, vaikka epäkohdat ovat pettymys
 Kunnat eri puolilla Suomea ovat toivoneet, että yhteistyö yksityisten yritysten kanssa toisi kestävän ratkaisun vanhusten hoivaan. Tryyki katsoo, että yritysyhteistyö on edelleen tärkeää, kuten on julkinenkin toiminta.
 – Ne eivät sulje toisiaan pois, eikä kumpikaan korvaa täysin toistaan, mutta totta kai nämä esille tulleet epäkohdat ovat pettymys, Tryyki sanoo.
 Pahimmassa tapauksessa Sastamala voi joutua miettimään tulevaisuuden uusiksi.
 – Uskomme, että asiat korjataan määräaikoihin mennessä. Jos näin ei käy, silloin me, kuten moni muukin kunta Suomessa, joudumme miettimään, miten jatkossa toimitaan.
 Tryyki muistuttaa, että viime hallituskauden lopussa kaatuneessa sote-uudistuksessa vanhusten ympärivuorokautinen hoiva olisi ollut vahvasti yksityisten yritysten hoitamaa.
 – Pitäisi voida luottaa, että yksityinen pystyy huutoon vastaamaan, vaikka sote-uudistus kaatui, Tryyki sanoo.

Kolmen eri yrityksen hoivakodit ovat kriisissä yhtä aikaa Sastamalassa – kaupungin voi olla pakko miettiä vanhusten hoiva uusiksi


Summary: Uhkapelit ovat tuttu ilmiö tältä vuodelta Helsingin poliisille.

Kolme kuppia. Yksi noppa. Kiikkerä pahvilaatikko, jonka päällä on lauta.
 Yksi mies on pelinpyörittäjä, ja kaksi muuta tarkkailee ympäristöään pahvilaatikon molemmilla puolilla. Miesporukka houkuttelee huudoillaan ohikulkevia ihmisiä pelaamaan noppapeliä. Paikkana on Helsingin Kauppatorin ja merikylpylä Altaan välinen kaarisilta heinäkuun puolivälissä.
 Pelin idea: Noppa laitetaan yhden kupin alle, ja kuppeja siirrellään nopeasti pöydän päällä edestakaisin. Pelaajan pitää lyödä vetoa ja arvata, minkä kupin alla noppa on.
 Ihmiset lyövät suulaan pelinpyörittäjän käteen 50 euron seteleitä ja kokeilevat onneaan.
 Kohta yksi porukan miehistä tekee eleillään selväksi, että kannattaa mennä muualle kuvaamaan kesäistä Helsinkiä.
 Katson parhaaksi lähteä Kauppatorin ihmismassaan.
 Ylikomisario  Seppo Kujala  Helsingin poliisista tunnistaa edellä mainitun tilanteen. Ilmiö on poliisille uusi viime kesältä ja syksyltä, mutta sitä ei pidetä isona ongelmana.
 – Havaintoja uhkapelistä ei ole paljoa tullut, mutta havaitsimme näitä tilaisuuksia Kauppatorin ympäristössä. Yksi rikosilmoitus toiminnasta tehtiin, mutta se ei johtanut enempiin toimenpiteisiin näytön puutteen vuoksi.
 Kolmen kupin noppapeliä pelattiin rahasta Helsingin Kauppatorin vieressä heinäkuun puolivälissä. Jarno Virtanen / Yle
 Kujala kehottaa ihmisiä välttämään katu-uhkapelejä.
 – Arvioin, että vaikka voiton mahdollisuudet ovat olemassa, niin lähtökohtaisesti pelinpitäjä kerää enemmän voittoa kuin pelaaja.
 Kujalan mukaan kaduilla tapahtuvaa uhkapeliä pyörittävät ilmeisesti Etelä- ja Itä-Euroopasta tulleet henkilöt. Samanlaisia havaintoja on myös muista Euroopan kaupungeista.
 – Poliisi tarkastelee toimintaa itse uhkapelin lisäksi myös sen aiheuttaman häiriön kautta. Se ei saa aiheuttaa häiriötä yleiselle turvallisuudelle ja järjestykselle.
 Elokuussa  Britannian yleisradioyhtiö BBC raportoi  samanlaisesta uhkapelihuijauksesta Lontoon keskustassa. Silloin 14 erilaista porukkaa pyöritti Westminsterin sillalla samaa "kolmen nopan -temppua" kuin tämän jutun videolla Helsingissä heinäkuun puolivälissä.
 BBC:n mukaan turisteilta huijattiin Lontoossa tuhansia euroja. Lontoon poliisi oli pidättänyt elokuuhun mennessä 30 ihmistä katu-uhkapeleihin liittyen.
 Poliisihallitus: Mielenkiintoinen ilmiö
 Mitä laki sanoo kadulla pelattavasta rahapelistä? Se on kimurantti juttu.
 Rahapelejä ja arpajaisia valvova Poliisihallitus pitää Kauppatorin tapausta kiinnostavana. Kysymys on siitä, kilpaillaanko rahasta omilla taidoilla vai onko kyseessä huijauksen yritys, kertoo ylitarkastaja  Mikko Cantell  Poliisihallituksesta.
 – Se ei ole raha- tai arpapeli, vaan taitopeli, jos pelaaja menestyy aidosti sitä paremmin, mitä tarkemmin pystyy omalla katseellaan seuraamaan nopan liikkeitä. Vaikka pelattaisiin rahasta. Jos pyörittelyä tehdään hyvin kauan, taidon merkitys vähenee ja sattumalla alkaa olla merkitystä. Jos tällaiseen peliin osallistutaan rahalla ja voittona on rahapalkinto, kyseessä olisi rahapeli.
 Cantell muistuttaa, että Suomessa rahapelejä saa toimeenpanna vain Veikkaus. Myös tavara-arpajaisten järjestäminen on luvanvaraista toimintaa.
 – Kyseisessä Kauppatorin tapauksessa kyse saattaa olla enemmän silmänkääntötempusta kuin taitolajista.
 Lue lisää:
 BBC: Tourists being scammed for thousands in 'three cup trick'

Uusi uhkapeli-ilmiö saapui Euroopasta Suomen kaduille – Lontoossa onneaan kokeilevilta ihmisiltä huijattiin tuhansia euroja


Summary: Hoitolassa tutkitaan, aiheuttaako häntä koiralle haittaa.

Yhdysvaltain Missourissa on löydetty koiranpentu, jolla on hyvin omalaatuinen syntymävika - pennulla kasvaa pieni häntä keskelle sen otsaa.
 Pentu on noin kymmenen viikon ikäinen. Se pelastettiin Mac's Mission -koirahoitolaan, joka on erikoistunut vammautuneiden, kuten epämuodostumista, kitalakihalkioista ja traumoista kärsivien koirien hoitamiseen.
 Pentu sai nimekseen  Narwhal  (suom. sarvivalas).
 Koiraa käytettiin eläinlääkärissä, missä röntgentutkimus kertoi, ettei häntä ole yhteydessä mihinkään muihin elimiin. Se ei ilmeisesti aiheuta kipua tai aiheuta muutakaan haittaa. Narwhal ei tosin pysty heiluttamaan sitä. Häntä on kooltaan noin kolmannes oikeasta hännästä.
 Eläinlääkäri arvioi, ettei häntää ole tarvetta poistaa, ainakaan toistaiseksi.
 Hoitolan väki on jo ihastunut erikoiseen pentuun, jonka kuvat sosiaalisessa mediassa ovat saaneet valtavasti huomiota. Hoitolan työntekijät pitävät Narwhalia "maailman tyylikkäimpänä pentuna".
 Pentu on määrä antaa sopivalle perheelle hoidettavaksi, mutta ei vielä. Sen annetaan kasvaa jonkin aikaa ja ylimääräisen hännän tilannetta seurataan. Narwhalista on tehty jo yli 50 adoptiohakemusta.
 Narwhalin tausta ei ole tiedossa. Se oli löydettäessä terve ja pirteä, joskin kärsi suolistomadoista, mikä on tavanomaista hylätyillä koirilla. Löytöhetkellä sää oli hyvin kylmä ja löytäjät arvelivat, että pennulla saattoi olla paleltuma tassussaan.
 Pentu oli aikuisen koiran seurassa. Aikuinen koira on saanut nimen  Poppa Smurf  ja sen oletetaan olevan Narwhalin isä.
 Poppa Smurf on terrierin ja mäyräkoiran sekoitus.
 Missourin maaseudulla hylätään vuosittain satoja koiria.
 Lisää kuvia Narwhalista  CNN:n sivuilla .

Missourista löytyi hylätty koiranpentu, jolla erikoinen syntymävika: keskelle otsaa kasvaa häntä – Pelastettiin hoitolaan


Summary: Postialan riitaan ei eilen löytynyt ratkaisua.

Useiden kuljetusalan liittojen odotetaan päättävän tänään mahdollisista tukitoimista maanantaina alkaneelle postilakolle.
 Posti haluaa siirtää 700 pakettilajittelijaa halvemman työehtosopimuksen piiriin. Tämä ei sovi Posti- ja logistiikka-alan unionille eli PAU:lle.
 Postilakkoa yritettiin sovitella eilen keskiviikkona valtakunnansovittelijan johdolla. Riitaan  ei saatu ratkaisua . Sovittelua jatketaan perjantaina aamuyhdeksältä.
 Esimerkiksi RAU eli Rautatiealan Unioni päättää nyt omista tukitoimistaan. RAUssa on aiemmin harkittu tavaraliikenteeseen ja siten vientiteollisuuten vaikuttavia toimia. RAU:n kuuluu veturinkuljettajia ja liikenneohjaajia.
 IAU eli Ilmailualan unioni aloitti PAU:n kanssa yhtä aikaa kahden viikon tukilakon, jonka aikana IAU:n jäsenet eivät osallistu postin käsittelyyn lentoasemilla. IAU pohtii nyt jatkotoimia.
 JHL eli Julkisten ja hyvinvointialojen liitto tukee PAUn lakkoa. Postin käsittelyyn liittyviä töitä tekevät JHL:n jäsenet jäivät kahdeksi viikoksi lakkoon maanantaina. Lisäksi liitto valmistelee muita tukitoimenpiteitä.
 AKT eli Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto kertoo tukilakkopäätöksestään tämän viikon loppuun mennessä. Merimies-Unioni on jo tehnyt periaatepäätökset valmiudesta ryhtyä tukilakkoihin.
 PAU aloitti laajan lakon maanantaina. Lakossa on noin 9 000 työntekijää postin jakelua, käsittelyä ja kuljetusta koskevista tehtävistä.
 Jos sopua työehdoista ei synny, lakko laajenee kahden viikon päästä myös toimihenkilö- ja myymälätehtäviin.
 Valtion omistajaohjauksesta vastaava ministeri  Sirpa Paatero  (sd.) vaatii Postia lopettamaan  vuokratyövoiman käytön  lakon ajaksi.
 Lue lisää:
 Postilakko jatkuu – Valtakunnansovittelija: "Tämä on niin vaikea työriita"
 Kuljetusalan liitot valmiita päättämään tukitoimista, jos postilakon neuvottelut eivät keskiviikkona etene
 Pääministeri Postin lajittelukeskuksen aidan aukosta: Työtaistelussa pitää toimia sillä tavalla, että riita ratkeaa – ei niin, että riita lisääntyy
 Ministeri Paatero vaatii Postia lopettamaan vuokratyövoiman käytön lakon ajaksi

Kuljetusalan liittojen odotetaan kertovan tukitoimista postilakolle


Summary: Tunnin tai kahden matka ei ole mitään, kun tullaan Ideaparkiin ostoksille, uskotaan Seinäjoella. Yle näyttää avajaistunnelmia suorana kello 9.40.

Seinäjoen Ideaparkin nelipäiväisten avajaisten odotetaan houkuttelevan paikalle 100 000 kävijää. Ensimmäisen päivän eli torstain kävijämääräksi ennakoidaan jopa 50 000.
 – Se on varsin maltillinen arvio, sanoo kauppakeskuksen toimitusjohtaja  Petri Häli .
 Avajaisjuhlallisuudet alkavat torstaina kello 9.45. Yle tekee suoraa lähetystä kauppakeskuksesta kello 9.40 alkaen.
 Liikennettä ja järjestystä valvovat kymmenet järjestyksenvalvojat ja vartijat. Viime viikolla avattu kiertoliittymä kantatieltä 67 kauppakeskukseen saattaa ennakkoarvioiden mukaan ruuhkautua avajaispäivänä.
 Vuosien haave
 Seinäjoen kauppakeskushanke oli vireillä vuosia. Ideaparkista ja mahdollisista  muista  kauppakeskusvaihtoehdoista uutisoitiin jo  vuonna 2016 . Keskustelu on ollut välillä  kiivastakin .
 Varsinainen  rakentaminen alkoi  keväällä 2018. 21 hehtaarin  tontille raivattiin tilat  ja rakennettiin tekniikka seitsemän hehtaarin kokoista kauppakeskusta varten.
 Rakentajana toimineelle Lehto Tilat Oy:lle Seinäjoen Ideapark on ollut yksi yrityksen historian suurimmista hankkeista. Työntekijävahvuus on ollut tilanteesta riippuen 100-400 ammattilaista. Suunnittelua ja toteutusta on tehty osin päällekkäin.
 – Haastavaa on ollut erityisesti rakentamisen nopea aikataulu, sanoo Lehdon Toimitilat-palvelualueen johtaja  Jaakko Heikkilä .
 Seinäjoen Ideaparkin rakentamiseen meni puolitoista vuotta.
 Tuomas Henttula, Toivo Sukari ja Petri Häli olivat keskiviikkona juhlimassa Seinäjoen Ideaparkin valmistumista kutsuvierastilaisuudessa. Tuomo Rintamaa / Yle
 Toivo Sukari: Paras Ideapark kaikista
 Liikemies  Toivo Sukarin  mukaan ajatus Ideaparkista Pohjanmaalle syntyi jo 15 vuotta sitten. Projekti ei kuitenkaan ollut helppo.
 – Monta nousua ja laskua on ollut tämän kauppakeskuksen ympärillä, Sukari sanoo.
 Sukari toivoo, että Seinäjoen Ideapark olisi pohjalaisia yhdistävä tekijä ja toimisi linkkinä myös Seinäjoen ja Vaasan välillä.
 Keskiviikkoillan kutsuvierastilaisuuden aikaan Ideaparkissa tehtiin vielä viimeistelytöitä, mutta Sukari tietää, että avajaisissa ovien auetessa kaikki on aina valmista.
 – Jos ei olisi viimetinkaa, mikään ei onnistuisi, Sukari sanoo.
 Ennen avajaisia kokenuttakin bisnesmiestä kuitenkin jännittää aina. Sukari kertoo olevansa lähes hämmästynyt, että maassa, jossa ei ole kahta samannimistä kauppakeskusta, on kuitenkin kolme Ideaparkia.
 Uuden Ideaparkin Sukari uskoo olevan paras kolmesta. Siihen ainakin aina pyritään.
 – Hyvä ei riitä mulle. Hyvä on parhaan pahin vihollinen.
 Vaikutus maakuntaan jää nähtäväksi
 Samalla, kun päätöksiä kauppakeskuksen toteutumisesta on Seinäjoella odotettu – ja tehty – kaupungissa  on käyty keskustelua  siitä, miten keskustan ulkopuolelle rakennettava kauppakeskus tulee vaikuttamaan ydinkeskustan liikkeisiin.
 – Meidän näkemyksemme mukaan kauppakeskus elvyttää myös keskustaa ja koko kaupunkiseutua, uskoo Seinäjoen kaupunginjohtaja  Jorma Rasinmäki .
 Ideaparkiin odotetaan miljoonia kävijöitä vuosittain, joten Rasinmäki uskoo elinvoimaa riittävän alueen muillekin yrityksille ja hotelleille. Kauppakeskuksessa on tuhatkunta työpaikkaa, joista osaan tekijät löytyvät lähikunnista.
 Kauppakeskuksen asiointisäteeksi on arveltu 100-200 kilometriä. Sen vaikutukset Seinäjoen lähialueisiin ja koko Etelä-Pohjanmaan maakuntaan jäävät nähtäväksi.
 – Maakunnan kehitystä on vaikea arvioida. Uskomme kuitenkin, että keskus houkuttelee väkeä laajalta alueelta. Seinäjoen ympärillä on 1-2 tunnin säteellä lähes miljoona asukasta, Rasinmäki sanoo.
 Lue lisää:   Suomesta ei tullut Ideaparkien luvattua maata – silti lapsiperheet rakastavat Lempäälää ja Seinäjoki aikoo nyt tosissaan toistaa tempun
 Torstaiksi valmiina
 Viime kuukaudet Ideaparkissa ja sen liikkeissä on työskennellyt noin 750 rakentajaa. Loppusilauksia tehtiin vielä torstaita vasten yöllä, vaikka kutsuvierastilaisuudessa keskiviikkoiltana suurin osa tiloista olikin jo valmiina.
 – Torstaiaamuna kaikki on valmista, toimitusjohtaja Petri Häli sanoo.

Katso suorana klo 9.40: Seinäjoen Ideaparkin nelipäiväisiin avajaisiin odotetaan 100 000 kävijää – "Se on varsin maltillinen arvio"


Summary: Lahden nastolaisille on luvattu uusi terveysasema jo pitkään. Mitään ei ole kuitenkaan tapahtunut.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Kun Lahti ja Nastola yhdistyivät kolme vuotta sitten, liitossopimuksessa luvattiin peruskorjata Nastolan terveysasema vuosina 2017–2018. Kuntaliitoksen jälkeen Lahden kaupunki päätti, ettei huonokuntoista terveysasemaa kannata edes korjata vaan rakentaa uusi.
 Kukaan ei ole kuitenkaan ryhtynyt toimeen, vaan nastolalaiset sinnittelevät yhä sisäilmaongelmaisessa rakennuksessa.
 Terveysaseman kunto on hyvin Lahden tilakeskuksen johtajan  Jouni Arolan  tiedossa.
 – Rakenteet ja talotekniikka ovat jo ohittaneet elinkaarensa pään. Talo on jatkoajalla.
 Päijät-Häme siirsi sotepalveluiden järjestämisvastuun kunnilta maakunnalle ennakoiden Sipilän hallituksen maakuntasotea. Soteuudistuksessa kiinteistöjen piti siirtyä valtakunnalliselle Maakuntien tilakeskus Oy:lle, kunhan hallitus olisi saanut tarvittavat lait päätökseen.
 Sote kuitenkin kaatui ja samalla kiinteistöt jäivät edelleen talousvaikeuksien kanssa kamppaileville kunnille. Huonokuntoisia  sote-kiinteistöjä on lähes joka kunnassa  (Rakennuslehti).
 Nastolan terveysasema on tyypillinen 1970-luvun rakennus. Käytävät ovat kapeat ja eriväriset, keltaiset, vihreät ja oranssit. Huoneisiin on tuotu puhdasta ilmaa puhaltavat laitteet. Seinän ja ikkunan liitoksia on tiivistetty, jotta työntekijät ja asiakkaat voivat oleskella tiloissa. Muutenkaan talotekniikka ei ole nykypäivän vaatimusten tasolla. Kuinka lähellä käyttökieltoa terveysasema on?
 – Jos vuosia kestää ennen kuin ratkaisu saadaan, riski on aina suurempi, Arola muotoilee.
 Terveysaseman käyttöikää on pitkitetty erilaisilla konsteilla.  Marjo Pirilä / Yle
 Vuodet voivat vierähtää, sillä uuden terveysaseman rakentaminen otti takapakkia viikko sitten, kun Lahden kaupunginhallitus päätti, ettei se ryhdy toteuttamaan rakennushanketta. Kaupungin näkemyksen mukaan asia kuuluu Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymälle, jolla on nyt järjestämisvastuu palveluista.
 – Terveyskeskukseen ei ole tulossa yhtään kaupungin omaa tilaa, vaan kaikki on pelkästään sote-käyttöön. Hyvinvointiyhtymä voi siten järjestää siellä palvelut haluamallaan tavalla, sanoo kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Sirkku Hildén  (sd.).
 Hollola rakentaa omalla rahallaan sotekeskuksen
 Hyvinvointiyhtymä on parhaillaan tiivistämässä palveluverkkoaan, koska se yrittää saada kustannuksiaan kuriin. Nastolaan on suunniteltu laajan palvelun terveysasemaa. Yhtymä haluaa terveysasemat kaikkien päijäthämäläisten käyttöön kuntarajasta riippumatta.
 Siksi Lahti katsoo, ettei sen tarvitse olla yksin rahoittamassa rakentamista. Kaupunki haluaa, että kaikki hyvinvointiyhtymän omistajakunnat osallistuvat hankkeeseen omalla rahoitusosuudellaan.
 Eri asia on se, haluavatko muut kunnat rahoittaa toisen kunnan terveysasemaa samalla, kun oman kunnan terveyspalveluita saatetaan karsia.
 Päijät-Hämeen länsilaidalla Hollolassa kunta rakentaa omalla kustannuksellaan sotekeskuksen. Kustannusarvio on 14 miljoonaa euroa.
 – Me emme voi enää odottaa. Nykyisen terveyskeskuksen sisäilmaongelmat ovat sitä luokkaa, että meidän on pakko tehdä ratkaisuja, sanoo kunnanjohtaja  Päivi Rahkonen .
 Hollolan kunnanjohtaja Päivi Rahkonen on tuskastunut valtakunnallisen soten vatvomiseen. Hollola ei jää odottelemaan, vaan rakennuttaa tälle tontille uuden sotekeskuksen. Marjo Pirilä / Yle
 Rahkosen mukaan päättäjiä hämmentää, että oman investoinnin lisäksi Hollolan pitäisi osallistua myös Nastolan terveysaseman rahoittamiseen hyvinvointiyhtymän jäsenkuntana.
 – Tämä on niin periaatteellinen asia, että siihen on saatava kuntien yhteinen näkemys.
 Jos kyse olisi vain Nastolan terveysaseman rahoittamisesta, kunnat alkaisivat todennäköisesti harata vastaan. Mutta jos kunnat pääsisivät samalla eroon myös omista sote-kiinteistöistään, on ajatus houkuttelevampi. Rahkosen mukaan kunnat nyt neuvottelevat, voisivatko kaikki sote-kiinteistöt siirtyä yhtymän vastuulle.
 – Kyllä siinä tietty logiikka olisi. Koska kuntayhtymä vastaa kuntien palveluista, olisi tietenkin loogista, että se vastaisi myös toimitiloista, sanoo Rahkonen.
 Hyvinvointiyhtymä taiteilee oman taloutensa kanssa
 Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymälle kuntien suunnitelmat tulevat huonoon aikaan. Yhtymä on juuri saanut päätökseen raskaat yt-neuvottelut talouden saamiseksi tasapainoon. Lisäksi se on aloittanut itse jättimäisen urakan Päijät-Hämeen keskussairaalan saneeraamiseksi.
 – Kiinteistömassan siirtäminen yhtymän vastuulle on iso asia, sillä sitä on paljon, sanoo toimitusjohtaja  Marina Erhola .
 Erholan mielestä ei ole mitään mieltä siirtää yhtymälle tiloja, joita se ei tarvitse.
 – Emme me mitään epäkurantteja kiinteistöjä halua. Eikä sekään ole tietysti hyvä, että kunnat investoivat itse epätarkoituksenmukaisiin tiloihin.
 Yhtymä haluaa käydä ensin läpi Päijät-Hämeen palveluverkon ja sopeuttaa tilat toimintaan eikä päinvastoin. Joka kunnassa ei tulevaisuudessa ole enää yhtä laajaa palveluvalikoimaa vaan osa palveluista keskitetään isompiin yksiköihin.
 Nastolalaiset joutuvat odottamaan, kun Päijät-Hämeen kunnan neuvottelevat keskenään sotekiinteistöjen kohtalosta. Marjo Pirilä / Yle
 Lahden kaupunki on vaatinut yhtymältä talouden tasapainotusta. Miten tähän ajatukseen sopii valtavan kiinteistömassan siirtäminen yhtymän kontolle?
 – On totta, että sote-kiinteistöt ovat usein huonokuntoisia ja hyvinvointiyhtymä ei niitä mielellään edes ottaisi. Samoista kuntien rahoista on kuitenkin kyse, sanoo Lahden kaupunginhallituksen puheenjohtaja Sirkku Hildén.
 Nastolan terveysaseman remonttiin ei vain tunnu rahoja löytyvän. Yhtymän budjetin talousraameista oli sovittu jo paljon ennen kuin Lahti päätti vetäytyä vetovastuusta.
 – Ensi vuoden budjetissa ei ole minkäänlaista rahaa varattu uudelle Nastolan terveysasemalle. Mutta jos kunnat haluavat uusia investointeja, voidaan se tehdä muutostalousarviolla, sanoo yhtymän Erhola.
 Uudet investoinnit tarkoittavat myös uusia kuluja yhtymälle. Silloin kulut ovat taas vaarassa karata ja juuri sitä Lahden kaupunki on halunnut suitsia.

Vanhat terveyskeskukset ovat rapautumassa käyttökelvottomiksi – kunnat pallottelevat korjausvastuuta, kun uutta sotea ei kuulu


Summary: Toivakan kunta ottaa uudelleen käsiteltäväksi kunnanjohtaja Helena Vuopionperä-Kovasen kohutun johtajasopimuksen.

Toivakan uusi kunnanjohtaja  Helena Vuopionperä-Kovanen  aloitti Toivakan johtajana lokakuun alussa.
 – Pidän sitä ihan positiivisena juttuna, että myös nuoret naiset näihin tehtäviin hakeutuvat ja pääsevät, sanoo Vuopionperä-Kovanen.
 Hieman yllättäen keskusteluun on noussut kunnan ja uuden kunnanjohtajan välinen  johtajasopimus  (pdf).
 Siinä on muun muassa kirjaus:  "Vastaavasti kunnanjohtaja sitoutuu siihen, ettei hän julkisuudessa kritisoi luottamushenkilöiden tai luottamushenkilöorganisaatioiden toimintaa."
 Myös kunnan luottamushenkilöelimet pidättäytyvät haitallisista julkisista ulostuloista.
 Julkisuuslain asiantuntija, Jyväskylän yliopiston tutkija  Heikki Kuutti  piti  Keskisuomalaisessa  (tilaajille) Toivakan kunnanjohtajasopimusta perustuslain ja sananvapauden vastaisena.
 Kuntaliitossa ei äkkisestään muisteta johtajasopimuksissa vastaavia pykäliä.
 – Ei se ainakaan tyypillinen ole, enemmänkin poikkeuksellinen. Sanamuodot eivät ehkä ole parhaat mahdolliset, sanoo Kuntaliiton lakimies  Kai Ketelimäki .
 Pistokokein valituissa johtajasopimuksissa puhutaankin esimerkiksi molemminpuolisesta rakentavasta palautteesta (Utajärvi ja Kinnula) tai hyvän avoimen keskustelukulttuurin edistämisestä (Multia ja Juuka).
 Toivakan kunnanhallituksen puheenjohtajalle  Sakari Ainalille  kritiikki tuli yllätyksenä. Samanlainen kirjaus on ollut vuodesta 2013 lähtien Toivakan kunnanjohtajien johtajasopimuksissa, mutta keskustelua niistä ei ole syntynyt.
 Nyt kunta ottaa Ainalin mukaan johtajasopimuksen uuteen käsittelyyn kunnanhallituksessa ja harkitsee, onko sitä tarpeen muuttaa.
 – Arvioimme kriittisesti palautteen pohjalta tuota sopimusta, Ainali sanoo.
 Sakari Ainali. Simo Pitkänen / Yle
 Toivakassa riittää haasteita
 Toivakan kunta ei ole päässyt kasvuimuun muiden Jyväskylän naapurikuntien tavoin, vaikka matka Jyväskylään vie vain reilut parikymmentä minuuttia. Kunnanjohtaja ei näe asialle yhtä yksiselitteistä syytä.
 – Meillä on vielä edessä sama suunta, sanoo Helena Vuopionperä- Kovanen.
 Toivakka yrittää houkutella uusia asukkaita halvoilla tonteilla ja kunnan markkinointia tehostetaan erityisesti Jyväskylässä. Kunnanjohtajan mukaan muutamia tontteja on saatu myytyä tämän vuoden loppuun jatkuvan kampanjan aikana.
 Kunnanjohtaja myöntää, että uusia asukkaita toivotaan Jyväskylästä.
 –Ehkä me yritämme saada vähän pientä kaappausta sieltäkin päin.
 Ensi vuonna on odotettavissa näkyvä markkinointikampanja kun Jyväskylän paikallisliikenteen busseihin ilmestyvät Toivakan mainokset.
 Toivakan taloudessa on samoja ongelmia kuin monessa muussa Keski-Suomen kunnassa. Mistään kriisikunnasta ei kuitenkaan ole kyse.
 – Totta kai on myös riskejä esimerkiksi Sairaala Novassa ja Keski-Suomen Verkkoholding Oy:n takauksissa.
 Verkkoholding Oy:n takausvastuut Toivakassa ovat noin 3 miljoonaa euroa.

Toivakassa väännetään kunnanjohtajan sananvapaudesta – johtajasopimus kieltää luottamushenkilöiden kritisoinnin


Summary: Israelin iskuissa Gazaan kerrotaan kuolleen yli 30 ihmistä.

Israelin ja Gazan palestiinalaisten militanttiryhmien välille on solmittu tulitauko. Neuvotteluissa Egypti toimi välittäjänä.
 Israelin ja Islamilainen Jihad -järjestön välisen sopimuksen mukaan kaikkien väkivaltaisuuksien on loputtava Gazan alueen sisällä ja ympäristössä.
 Tämä tarkoittaa erityisesti, että Israelin on lopetettava Gazaan kohdistuvat pommitukset. Järjestön on puolestaan lopetettava rakettien ampuminen Israeliin.
 Lisäksi Israel lupaa lopettaa palestiinalaisjohtajien surmaamiseksi tehdyt täsmäiskut sekä kovien ammusten käytön Gazan rajalla mieltään osoittavia ihmisiä vastaan.
 Sopimuksen yksityiskohdista kertoo israelilainen  Haaretz-lehti .
 Tämänkertainen väkivalta käynnistyi toissapäivänä tiistaina, kun Israel teki ilmaiskut Gazaan ja Damaskokseen. Iskujen kohteina oli Islamilaisen Jihadin johtajat.
 Israel teki kaksoisilmaiskun Damaskokseen ja Gazaan – Kohteina Islamilaisen Jihadin johtajat
 Palestiinalaiset ovat vastatoimena ampuneet Israeliin ainakin 300 rakettia, joista Israelin Iron Dome -torjuntaohjusjärjestelmä on torjunut 90 prosenttia, kertoo Haaretz. Rakettitulitus on silti lamauttanut elämän eteläisessä Israelissa.
 Israelin jatkuvissa pommituksissa Gazaan on kuollut 32 ihmistä ja ainakin 97 saanut vammoja. Tänään torstaina Gazasta tulleen tiedon mukaan Israelin iskussa kuoli kuusi ihmistä samasta gazalaisperheestä.
 Israelin ilmaiskun jälkiä Gazan alueella. Rex Features
 Islamilaisen Jihadin raketit eivät suoranaisesti ole aiheuttaneet Israelissa henkilövahinkoja. Israelin viranomaisten mukaan kahdeksan ihmistä on viety sairaalaan. Heistä puolet kärsi rakettitulen aiheuttamista henkisistä traumoista ja loput olivat kolhineet itseään paetessaan raketteja pommisuojiin.

Israel ja Gazan militantit tulitaukoon – "Kovien panosten käyttö rajalla loppuu"


Summary: Telan toimitusjohtajan Suvi-Anne Siimeksen mielestä naisten pieniä eläkkeitä ei voida korottaa työeläkeyhtiöiden asiakashyvityksillä, kuten pääministeri Rinne ehdottaa.

Suomessa lakisääteiset työeläkkeet ovat osa sosiaaliturvaa, järjestelmä on tarkasti säännelty ja siinä liikkuu todella suuret rahat.
 Työeläkkeitä maksettiin viime vuonna 27,8 miljardia euroa. Tulevia eläkkeitä varten kartutettu rahasto on noin 200 miljardia euroa.
 Mutta työeläkejärjestelmä ei korjaa työuran aikana syntyviä epätasa-arvoisuuksia.
 Se kävi ilmi tiistaina julkaistusta  sosiaali- ja terveysministeriön tilaamasta selvityksestä.  Miesten ja naisten eläke-erot ovat yhä suuret ja kaventuvat hitaasti. Naisten eläkkeet ovat viidesosan pienemmät kuin miesten. Kelan maksamaa takuueläkettä saavista ikäihmisistä enemmistö on naisia.
 Melkein puolen miljoonan naisen eläke alle 1 400 euroa kuussa
 Eläketurvakeskuksen mukaan alle 1400 euroa kuussa eläkettä saavia naisia oli viime vuoden lopussa 441 186 eli useampi kuin joka neljäs  kaikista suomalaisista eläkeläisistä . Lähes 40 prosentilla eläkeläisistä eläke jäi alle 1 250 euron kuukaudessa. Heistä kaksi kolmesta oli naisia.
 Työeläkevakuuttajien Telan toimitusjohtajan  Suvi-Anne Siimeksen  mukaan suuriin eläke-eroihin on kaksi keskeistä syytä: naisten ja miesten palkkaerot ja kotihoidon tuki. Ja niitä ei pelkän eläkejärjestelmän sisällä voida muuttaa.
 – Jos pidetään ansioperiaatteesta kiinni, niin eläkejärjestelmän sisällä ei voida tehdä kauheasti. Työeläke on kuitenkin kuin peilikuva menneestä työurasta. Itse ajattelen, että tärkeintä miesten ja naisten palkkaerojen poistamisessa on palkkatasa-arvon ja koulutukseen hakeutumista koskevien valintojen tasa-arvoistuminen.
 Kotihoidontuki on naisten eläkeansa
 Siimeksen mielestä ikääntyvän Suomen olisi korkea aika huolehtia hoitovastuun jakautumisesta nykyistä tasaisemmin miesten ja naisten välillä. Ongelmia ei synny vielä vauvan ensimmäisen elinvuoden aikana eli vanhempainrahakaudella.
 – Mutta sen jälkeen pidempi lasten hoitaminen kotona on naisille eläkkeen kannalta haitallista. Itse ajattelen ja sanon sen tässäkin, että kotihoidon tukea pitäisi muokata. Se muodostaa meille ihan samanalaisen naisansan minkä se on muodostanut Ruotsissa ja missä on sitten tehty toisenlaisia ratkaisuja.
 – Meidän täytyy myös ajatella sitä, ohjaako nykyisen kaltainen kotihoidon tuki maahanmuuttajanaisia huolehtimaan omasta osaamisestaan, integroitumisestaan ja työllistymisestään. Tämä sopii minusta huonosti nykyisenkaltaisen ikärakenteen Suomeen, Siimes perustelee.
 Rinteen vappusatasen loput kympit työeläkejärjestelmästä
 Puolitoista vuotta sitten SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  lupasi  "vappusatasen"  kaikille alle 1 400 euroa eläkettä kuussa saaville. Ensi vuoden budjettiin on merkattu satasen ensimmäiset kympit. Oppositio on röykyttänyt Rinnettä katteettomasta vaalilupauksesta.
 Viime viikolla Rinne hahmotteli, että loput rahat naisten pienten eläkkeiden korotuksiin voitaisiin ottaa  työeläkejärjestelmän asiakashyvityksistä.
 Ne syntyvät työeläkejärjestelmässä maksuketjun lopputulemana ja niiden palautussäännöt eivät ole ihan yksinkertaiset. Vakuutusyhtiö Ilmarinen kuvaa, että "Asiakashyvitykset ovat työeläkeyhtiöiden asiakkailleen jakamaa ylijäämää, jota kertyy yhtiön toiminnan tehokkuudesta ja sijoitustuotoista". Asiakashyvityksen sääntöjä höllennettiin vuoden 2018 alusta ja näin luotiin lisää tilaa työeläkeyhtiöiden väliselle kilpailulle.
 Viime vuonna asiakashyvityksiä noin 356 miljoonaa
 Asiakashyvityksestä hyötyy sekä työnantaja että työntekijä, sillä se alentaa seuraavan vuoden työeläkemaksua, jonka sosiaali- ja terveysministeriö määrittää.
 Viime vuonna työeläkeyhtiöt maksoivat asiakashyvityksiä yhteensä noin 356 miljoonaa euroa. Näistä rahoista Rinne siis ottaisi 200-300 miljoonaa euroa vuosittain naisten eläkeköyhyyden poistamiseen.
 Siimeksen mielestä Rinne ajattelee väärin: asiakashyvitykset eivät ole mitään työeläkejärjestelmän ilmaista rahaa.
 – Nämä asiakashyvitykset ovat osa vakuutustoimintaa. Niitä annetaan sekä työantaja-asiakkaille työeläkeyhtiöitten kautta että meille palkansaajille palkansaajan maksuosuutta vastaavasti alentavana. Jos rahat otettaisiin muuhun käyttöön niin se tarkoittaisi sitä, että tavalla tai toisella työeläkemaksua pitäisi nostaa, Siimes päättelee.
 Työeläkemaksun nosto ei vastaisi  hallitusohjelman  kirjausta, jonka mukaan "Käynnistetään kolmikantainen selvitys siitä, miten työeläkejärjestelmän sisällä voitaisiin parantaa pienimmillä työeläkkeillä olevien asemaa. Osana tätä selvitystä selvitetään keinoja, joiden avulla voitaisiin nostaa alle 1 400 euron työeläkkeitä nettomääräisesti 100 eurolla työeläkemaksuja nostamatta".
 – Ilmaista rahaa ei ole kuleksimassa täällä eläkejärjestelmässä ja sitä on yhä vähemmän tulevaisuudessa kun meidän ikärakenteemme haastaa tulevina vuosina työikäisten väestön määrää ja palkkasumman kertymistä, Siimes perustelee.
 Rinteen ehdotus rikkoa työeläkkeiden periaatteet
 Siimeksen mielestä ehdotuksellaan Rinne myös rikkoo suomalaisen työeläkejärjestelmän keskeisiä periaatteita: työeläke perustuisikin johonkin muuhun kuin ansaintaan ja että sääntöjä muutettaisiin takautuvasti. Siimes varoittaa, että samalla avattaisiin mahdollisuus esimerkiksi leikata eläkkeitä takautuvasti.
 – En pidä loistokkaana lähtökohtisesti ylipäätänsä sitä Rinteen ideaa, että eläkejärjestelmän sisällä lähdettäisiin takautuvasti lisäämään uudelleenjakoa eläkkeissä.
 Suomalaista eläkejärjestelmää on uudistettu kahdesti viimeisten parinkymmenen vuoden aikana. Vuoden  2017 eläkeuudistuksella   haluttiin varmistaa, että järjestelmä toimii myös jatkossa kun nykyiset nuoret elävät yhä vanhemmiksi.
 Rinne mainitsi erikseen naiset, jotka ovat olleen kotihoidontuella ennen vuoden  2005 uudistusta.   Vasta silloin työeläkettä rupesi karttumaan myös vanhempainrahakaudelta, opiskeluvuosilta ja kotihoidontukikaudelta, tosin juuri se maksetaan suoraan valtion budjetista.
 Siimes ottaisi mallia Saksasta
 Siimes ei kiistä itse ongelmaa eli naisten työeläkkeiden pienuutta.
 Siimeksen mukaan naisten pienet työeläkkeet ovat ongelma myös muualla kuin meillä ja hän kehottaakin Rinnettä tutustumaan Saksan hallituksen tuoreeseen eläkeratkaisuun.
 – Sosiaalidemokraatit esimerkiksi Saksan hallituksessa ovat lähteneet siitä, että pitkän työuran tehneille pienipalkkaisille naisille pitäisi pystyä tarjoamaan korkeampi eläke kuin niille, jotka eivät ole olleet ollenkaan töissä. Saksassa päästiin tästä asiasta ja rahoituksesta juuri hiljan sopuun ja siellä tyylipuhtaasti päätettiin niin, että eläke maksetaan suoraan valtion varoista, ei eläkejärjestelmästä ja sieltä perittävistä maksuista, Siimes alleviivaa.

Työeläkevakuuttajien Suvi-Anne Siimes Rinteelle: Malli naisten pienten eläkkeiden korotuksiin Saksasta