Vuodenvaihde on monille uuden alku ja elämänmuutosten, lupausten ja toiveikkuuden aikaa. Moni aloittaa kuntoilun, laihdutuksen, uuden harrastuksen. Toiset syövät vegaaniruokaa, jollekin tärkeämpää on lisääntynyt yhteydenpito läheisiin.
 Uudenvuodenlupauksia – pieniä tai suuria – tehdään Suomessakin vuosittain varmasti miljoonia. Valtava enemmistö lupauksista kuitenkin jää toteutumatta.
 Kokosimme Yle Uutisten viime vuosien parhaita vinkkejä uudenvuodenlupausten pitämiseen – tai antamatta jättämiseen.
 Miten saan pidettyä lupaukseni?
 Vinkit uudenvuodenlupauksen tekemiseen Aikatauluta. Kirjaa lupauksesi kalenteriin. Suosi pieniä, konkreettisia muutoksia valtavan elämäntaparemontin sijaan. Aseta rima kuitenkin korkealle. Analysoi lähtötilanne, eli millainen on osaamisesi tai kykysi Pohdi, mikä on strateginen tahtotilasi: minkä pitää onnistua, jotta lupaus toteutuu. Valikoi ne taistelut, jotka pitää voittaa: millaisella tekemisellä tavoitteisiin pääsee, eli missä pitää vielä parantaa. Mittaa, seuraa edistymistäsi.
 Olisiko ratkaisu sitten siinä, että (1.)  kirjaa uudenvuodenlupauksensa kalenteriin ? Tähän uskoo elämäntapavalmentaja ja koulutusjohtaja  Auli Hedman  vuonna 2015 julkaistussa jutussamme. Hän kannustaa laatimaan lupauksia, jotka ovat kohtuullisia ja jotka voi aikatauluttaa. Päivämääriä kannattaa laittaa ylös. Lue lisää vinkkejä jutustamme:  Kalenteroi ja aikatauluta uudenvuodenlupaus
 Vuonna 2016 hyvinvointiyrittäjä  Nelli Lähteenmäki  puolestaan suositteli Ylen aamu-tv:n haastattelussa (2.)  suosimaan uudenvuodenlupauksissa pieniä askeleita . Lähteenmäen mukaan uudenvuodenlupaukset epäonnistuvat, koska tavoiteltu muutos on uuvuttavan suuri, ja sen lisäksi epämääräinen. Tie muutokseen tapahtuukin pienissä, konkreettisissa askelissa. Lue lisää jutustamme:  Onnistuneen uudenvuodenlupauksen salaisuus: "Tee epäonnistumisesta itsellesi hankalaa"
 Psykologi  Satu Kaski  piti vuonna 2017 julkaistussa jutussamme tärkeänä sitä, että unelmoimme, pyrimme kohti asettamiamme tavoitteita tai annamme uudenvuodenlupauksia. Hänen mukaansa (3.)  rima kannattaa asettaa korkealle . Oman tavoitteen tulee haastaa meidät laittamaan itsemme likoon, menemään yli mukavuusrajojen, Kaski uskoo. Myös hän puhuu pienistä askelista, ja siitä että onnistumista mitataan arjessa joka päivä. On oltava paitsi motivaatiota ja kurinalaisuutta, mutta samaan aikaan on oltava rehellinen itselleen. Lue lisää jutustamme:  Vuodenvaihde on ladattu lupauksilla – psykologi kehottaa asettamaan riman korkealle: "Hyvä tavoite on sellainen, että itseäkin pelottaa"
 Bisnesmaailman oppeja uudenvuodenlupauksen tekoon luotasimme niinikään 2017 julkaistussa jutussamme. Talent Vectian johtava konsultti  Tero Vuorinen  toteaa, että ennenkuin yhtään lupaista edes antaa, on syytä (4.)  analysoida lähtötilanne , eli esimerkiksi oma osaaminen ja kyvyt. Seuraavaksi on syytä (5.)  pohtia, mikä on strateginen tahtotilasi : minkä kaiken pitää onnistua, jotta lupaus toteutuu. Vuorinen suosittaa myös (6.)  valikoimaan ne taistelut, jotka pitää voittaa . Millaisella tekemisellä tavoitteisiin pääsee, eli missä pitää vielä parantaa? Viimeisenä bisnesneuvona on (7.)  edistymisen seuraaminen ja mittaaminen . Uudenvuodenlupauksen pitäminen onnistuu parhaiten, kun luvattu asia on hyväksytty muidenkin kuin vain omassa päässä, se on motivoiva ja riittävän konkreettinen. Lue lisää jutustamme:  Näillä bisnesmaailman opeilla saat uudenvuodenlupauksesi pitämään – maratonia ei juosta sillä, että päättää juosta maratonin
 Mitä tehdä, jos rikkoo lupauksensa jo alkumetreillä?
 Vuonna 2014 jutussamme personal trainer, lääkäri ja ravitsemusterapeutti antoivat vinkkinsä siihen, mitä kannattaa välttää, jotta uudenvuodenlupauksen mukanaan tuoma muutos jäisi alkuinnostuksenkin jälkeen pysyväksi. Asiantuntijat varoittavat samoista karikoista kuin muissakin jutuissamme: liian suurten tavoitteiden asettaminen, liika ehdottomuus ja selkeiden tavoitteiden puute. Rauhallisuus on valttia uudenvuodenlupauksissakin:  Lupasitko tehdä liikunta- ja ruokaremontin? Asiantuntijat varoittavat perusvirheistä
 AOP / Yle Uutisgrafiikka
 Useinhan käy tietysti myös niin, että lupauksen pitäminen epäonnistuu syystä tai toisesta. Vuonna 2013 julkaistussa jutussamme Iron Coach -titteliä käyttänyt  Antti Hagqvist  antaa yksinkertaisen vinkin: aloita uudestaan ja tällä kertaa järjellisesti. Hän kehottaa uudenvuodenlupaajaa jättämään alkoholin ja heittämään vaa'an nurkkaan. Totaalikieltäytyminen ei kuitenkaan ole suotavaa. Ja jos repsahditkin,  aloita alusta.  "Mutta vain jos niin haluat. Huilaa, tee suunnitelma, hanki tsemppari ja aloita rauhassa. Jos et halua, älä syyllistä itseäsi." Lue lisää jutustamme:  Karahtiko kuntolupaus jo karille? Älä lannistu vaan aloita alusta!
 Terveyspsykologi  Anu Kangasniemi  sanoo vuonna 2017 julkaistussa jutussamme, että lupaus kannattaa sitoa omiin arvoihin, sillä muuten se voi jäädä irralliseksi sekä pintapuoliseksi. Urheilulääkäri  Pippa Laukka  taas uskoo, että parhaiten lupauksessa onnistuu, jos päätös syntyy aidoista syistä. Repsahdukset ovat kuitenkin inhimillisiä ja kumpikin kehottaa suhtautumaan uudenvuodenlupausten pettämiseen "armollisesti". Lupaukseen voi sisällyttää esimerkiksi "repsahdusoption" – eikä itsensä piiskaamiseen ole syytä ryhtyä. Lue lisää jutustamme:  Joko rikoit uudenvuodenlupauksen? – "Kompastumisiin kannattaa suhtautua armollisesti"
 Entä jos kokeilisit kokonaan jotain uutta?
 Kokeile näitä lupausten sijaan Toiveet Taiat Sananlaskut Ystävien neuvot Teemavuoden viettäminen Kirjoita itsellesi kirje
 Kaikillahan ei – Suomessakaan – suinkaan ole tapana edes tehdä uudenvuodenlupauksia. Naapurimaassamme Venäjällä ei esimerkiksi suosita uudenvuodenlupauksia vaan toiveita. Kun Kremlin kellot lyövät kaksitoista, mielessään voi lyöntien aikana toivoa jotain. Yksi uudenvuodentaioista on puolestaan sellainen, että toive kirjoitetaan paperille, ja se poltetaan kellonlyöntien aikana. Tuhka sekoitetaan samppanjalasiin ja juodaan. Lue lisää vuonna 2014 julkaistusta jutustamme:  Uutenavuotena suomalainen lupaa, venäläinen toivoo
 Vanhan kansan viisautta on tallentunut vuonna 2016 julkaistuun juttuumme sananlaskuista. Siinä sananlaskujen asiantuntija  Liisa Granbom-Herranen antoi vinkkinsä vaikkapa uudenvuodenpuheen sananlaskuksi: "Löpö löpö lällää, tää vuos men tällää!" Tämän ja muita lupausten sijaan rallateltavia sananlaskuja löydät jutustamme:  Tökkiikö uudenvuodenlupauksen tekeminen? Ota apuun wanhat sananlaskut! Uudenvuoden taikojen ja enteiden tulkitsemisessa apuna voi olla vuonna 2016 julkaistu testimme:  Testaa, osaatko tulkita uudenvuoden taikoja ja enteitä kuin esivanhempasi
 Ole oma itsesi. Auttakaa kaikkia. Ananas ei kuulu pizzan päälle. Uudenvuodenlupausten sijaan voisitkin luottaa ystävien ja läheisten antamiin hyviin neuvoihin. Tuoreita vinkkejä uudenvuodenlupausten tilalle löytyy uudenvuodenaattona 2018 julkaistusta jutustamme:  Älä tee uudenvuodenlupauksia –  hyödynnä ystävien hyviä neuvoja
 Muutaman päivän takaa saattaa löytyä paras neuvo uudenvuodenlupausten korvaamiseen: teemavuoden viettäminen. Nopeasti haihtuvien dieetti- ja liikuntalupausten sijaan voitkin kokeilla lempeämpää vaihtoehtoa: suuntaa kohti omien arvojesi mukaista elämää teemavuotta viettämällä. Näyttelijä ja tuottaja  Miikka J. Anttila  vinkkaa myös toisesta ideastaan: kirjoita itsellesi kirje vuoden viimeisenä päivänä. Kirjeen voit avata seuraavan vuoden viimeisenä päivänä. Lue lisää jutustamme:  Uuden vuoden lupaukset ovat "so last season" – mitäpä jos viettäisitkin oman elämäsi teemavuotta 2019?

Miten pidät uudenvuodenlupauksesi – tai jätät sen tekemättä? Kokosimme vinkit yhteen


Summary: Samaa mieltä on Suomen kansainvälisesti kysytyin tenori Tuomas Katajala, joka ei koskaan voittanut suurta laulukilpailua.

Lenskin aarian  kaihoisat sävelet täyttävät olohuoneen hirsitalossa Hämeenlinnan keskustassa. Laulua kuunnellessa ei tarvitse ihmetellä, miksi  Tuomas Katajala  on tällä hetkellä kysytyin suomalainen tenori Euroopan oopperalavoilla.
 Katajalan tie kansainväliseksi oopperatähdeksi poikkeaa tavanomaisesta. Ovet voivat aueta ilman menestystä suurissa laulukilpailuissa.
 – Hain Mirjam Helin -laulukilpailuun, mutta en päässyt alkukarsinnasta läpi, Katajala muistelee puolentoista vuosikymmenen takaista pettymystä.
 Jo saavutettu kilpailumenestys Jyväskylän, Tukholman ja Rooman astetta pienemmissä kilpailuissa ei silloin lämmittänyt, mutta tenorille myönnetty Martti Talvela -stipendi vuonna 2005 osoittautui kullan arvoiseksi. Se oli kiinnittänyt Savonlinnan taiteellisen johdon huomion. Kutsu kävi Taminon rooliin  W. A. Mozartin   Taikahuilussa  vuotta myöhemmin.
 Kilpailusaavutuksista merkittävimmäksi osoittautui välieräpaikka saksalaisessa Neue Stimmen -kilpailussa. Sieltä Kansallisoopperan silloinen johtaja  Erkki Korhonen  bongasi Katajalan ja tarjosi näytönpaikkaa Suomen ainoassa oopperatalossa.
 Lisäksi olisi pitänyt ottaa osaa suomalaisittain merkittävään Lappeenrannan kansalliseen laulukilpailuun, mutta Katajala päätti toisin.
 – Ajattelin, etten ammu itseäni jalkaan menemällä mukaan kilpailuun. Minulla oli jo isoja rooleja tiedossa, hän sanoo.
 Tuomas Katajala Jaani Lampinen / Yle
 Ulkonäkö saattaa ratkaista
 Nyt Katajala valloittaa Euroopan ja maailman oopperalavoja ilman, että hän olisi ensin menestynyt kansallisesti tai kansainvälisesti suurissa laulukilpailuissa.
 Hän on yksi monista.
 – Minulla ei ole mitään epäilystä siitä, etteivätkö erinomaiset laulajat päätyisi ammattinäyttämöille, osallistuivatpa he kilpailuihin tai eivät. Lahjakkaat laulajat löydetään aina, sanoo Suomen Kansallisoopperan taiteellinen johtaja  Lilli Paasikivi .
 Silti kilpailut täyttyvät hakijoista.
 Esimerkiksi toukokuussa järjestettävään kansainväliseen Mirjam Helin -laulukilpailuun hakijoita on ennätysmäärä. Hakemuksen jätti 475 laulajaa eri puolilta maailmaa.
 Viikonloppuna päättyneessä Lappeenrannan kansallisessa laulukilpailussa oli Paasikiven mukaan enemmän hyviä laulajia kuin palkintopalleilla oli tilaa. Paasikivi oli Lappeenrannassa tuomariston puheenjohtajana.
 – Totta kai kilpailumenestys on spotlight, minkä jälkeen työnantajat kiinnostuvat näistä nimenomaisista taiteilijoista. Kertoohan osallistuminen laulukilpailuihin jotain laulajan tasosta, mutta pitää olla paljon muutakin.
 Jaani Lampinen / Yle
 Kun valitset laulajia töihin Kansallisoopperaan, katsotko ansioluettelosta kilpailumenestyksen, ja vaikuttaako se päätökseen?
 – On niin monia asioita, joiden pitää osua kohdalleen, jotta valitsemme laulajan mukaan tuotantoon, Paasikivi vastaa.
 Katajalan mukaan oopperan tekeminen on visualisoitunut merkittävästi. Laulajien ulkonäköön kiinnitetään entistä enemmän huomiota.
 – Kaksi kertaa on käynyt niin, että huipputaloissa johtaja on kutsunut mukaan produktioon, mutta lopulta ohjaaja ei ole halunnut minun näköistä kaveria lavalle. Johtajat ovat sentään kohteliaasti tarjonneet tilalle muita töitä.
 Kilpailumenestyksen merkitys itsestä kiinni
 Juhlapuheissa muistellaan laulukilpailuista kipinän uralle saaneita maailmantähtiä.  Jorma Hynnisen  ja  Matti Salmisen  taisto Lappeenrannassa 1969 – niin, muuan Kuningasbasso jäi Lappeenrannassa toiseksi kuten myös Lilli Paasikivi vuonna 1992.
 Karita Mattilan  voitto Lappeenrannassa 1981 oli alkusoittoa Cardiffin kansainvälisen laulukilpailun voitolle kahta vuotta myöhemmin.
 Lappeenrannan voittajia ovat myös muun muassa sopraanot  Soile Isokoski  (1987) sekä  Camilla Nylund  ja  Johanna Rusanen , jotka jakoivat ensimmäisen palkinnon vuonna 1996.
 Nykyään kilpailut ovat kuitenkin vain osa urakehitystä. Mahdollisen menestyksen merkitys uralle on myös laulajasta itsestään kiinni.
 – Oikea aika osallistua kilpailuun on silloin, kun tiedät, että pystyt hyödyntämään menestyksen tuomaa kysyntää. Pitää olla rahkeita ammattinäyttämölle ja opinnot sellaisessa vaiheessa, että töitä voi ottaa vastaan, Paasikivi toteaa.
 Karita Mattilan ura lähti nousukiitoon, kun hän voitti Cardiffissa BBC:n Singer of the World -laulukilpailun 1983. Antti Haanpää / Yle
 Äänen lisäksi on oltava ainakin bisnesvainua, somenäkyvyyttä, pelisilmää, suunnitelmallisuutta ja riskinottokykyä. Lisäksi on löydettävä luotettava agentti.
 Näiden rinnalla kilpailuvoitto on uralla pelkkä jäävuoren huippu, jota ilmankin voi pärjätä.
 – Suuri kansainvälinen laulukilpailu varmasti auttaa uralla eteenpäin, mutta haastavinta on se valtava työmäärä, ylämäki, joka on itselläkin uraa tehdessä arkipäivää. Laulajan ura rakentuu niin monesta osa-alueesta, Katajala pyörittelee.
 Töiden eteen on pidettävä verkostoja yllä ja osattava tehdä kauaskantoisia suunnitelmia.
 – Pitää osata arvioida oma kehitys laulajana viiden vuoden päähän ja suunnitella mahdollisia rooleja sen mukaan. Lisäksi on pidettävä itsensä mielenkiintoisena koko ajan.
 Todellinen ammattilaisuus mitataankin oopperatalojen lähettämissä uusintakutsuissa – ei niinkään yksittäisissä rooleissa, joita kilpailumenestyskin saattaa tuoda tullessaan.

Oopperaura ei ole laulukilpailun voitosta kiinni – Lilli Paasikivi: "Lahjakkaat laulajat löydetään aina"


Summary: Poliittisten nuorisojärjestöjen johto esitteli tiistaina tavoitteitaan huhtikuun eduskuntavaaleihin. Vaalitentin jälkeen nuorisopolitiikot suuntaavat kaksipäiväisiin "hallitusneuvotteluihin". Perjantaina pitäisi olla selvillä seuraavan "hallituksen" koostumus ja ohjelma.

Vaalitentissä toisistaan mittaa ottanut seuraava poliitikkosukupolvi oli harvinaisen yksimielinen tärkeimmästä asiasta, johon pitää hakea ratkaisua pikaisesti.
 Se on on ilmastonmuutoksen torjuminen ja muut ympäristökysymykset.
 Tätä mieltä olivat melkein kaikki yhteiseen vaalitenttiin helsinkiläisravintolassa osallistuneet poliittisten nuorisojärjestöjen puheenjohtajat.
 Vain Perussuomalaisten nuoret ei pitänyt ilmastonmuutosta ykköshuolenaiheena, kun puheenjohtajilta kysyttiin tämän hetken polttavinta kysymystä.
 Näillä konkreettisilla keinoilla puolueiden nuorisopoliitikot taistelisivat ilmastonmuutosta vastaan seuraavalla vaalikaudella.
 Demarinuorten puheenjohtaja Mikkel Näkkäläjärvi
 – Asetetaan tavoitteet riittävän kunnianhimoiselle tasolle: Suomi hiilineutraaliksi 2035 mennessä ja ilmaston lämpeneminen pysäytettävä 1,5 asteeseen. Tehdään hallituskaudet ylittävä parlamentaarinen sopimus. Ihmisten käyttäytymistä voidaan ohjata esimerkiksi verotuksella oikeaan suuntaa. Liikenteen puolella kaikki työsuhdeautot pitää saada sähköistettyä ensi vaalikaudella. Kun 100 000 sähköautoa saataisiin liikenteeseen, myös latausinfra kehittyy. Nyt ihmiset eivät uskalla ostaa sähköautoja, kun ei ole latauspisteitä syrjäseuduilla ja infra ei kehity, kun ei ole autoja.
 Vihreiden nuorten puheenjohtaja Sameli Sivonen
 – Vuonna 2035 on liian myöhäistä. Me haluamme, että Suomi on hiilineutraali jo vuonna 2030, kuten kansainvälinen ilmastopaneeli (IPCC) suosittaa. Lihavero on loistava vero, koska se kohdentuu sellaisiin tuotteisiin, jotka aiheuttavat valtavia ilmastopäästöjä. Se myös ohjaisi tekemään eettisempiä valintoja ruokaostoksilla. Painotetaan kasvisruokaa ja vähennetään eläintuotannon määrää, joka on valtavaa resurssien hukkaa. Me pistetään yhteen lehmään kymmenen kiloa ruokaa sisään ja saadaan kilo ruokaa ulos. Kaikista muista fossiilisista polttoaineista paitsi maakaasusta luovuttaisiin 2020-luvulla, maakaasustakin 2030-luvulla.
 Demarinuorten Mikkel Näkkäläjärvi kertoo näkemyksiään vaaliväittelyssä. RKP-nuorten Christoffer Ingo haluaa puheenvuoron.  Keskellä Vihreiden nuorten Sameli Sivonen ja KD Nuorten Aleksi Sarasmaa. Jouni Immonen / Yle
 KD Nuorten puheenjohtaja Aleksi Sarasmaa
 – EU:n päästökaupan kehittäminen on tehokas keino vähentää päästöjä. Vaikka päästökauppa toimii periaatteessa hyvin, päästöoikeuksia pitää saada vähenemään markkinoilta paljon nykyistä nopeammin. Se on se ensisijainen keino.
 RKP-nuorten puheenjohtaja Christoffer Ingo
 – Fossiilista polttoaineista on päästävä eroon heti. Huomauttaisin, että fossiiliset polttoaineet vastaavat 30 prosentista Suomen hiilidioksidipäästöistä, liha taas viittä prosentista. Toki lihatuotannossa voidaan vielä parantaa, mutta lihavero ei ole oikea ratkaisu.
 Kokoomusnuorten puheenjohtaja Henrik Vuornos
 – Ensin pitää saada aikaan yhteinen tahtotila, joka tulee sieltä IPCC:n raportista ja tutkijoiden suosituksista. Meidän pitää saada markkinat käyttöön ilmastonmuutoksen torjunnassa eli meidän pitää saada päästöille hinta. Tällä hetkellä olemme tosi huonoja päästöhinnoitelussa, esimerkikiksi polttoaineiden päästöt maksavat huomattavasti enemmän kuin raskaan teollisuuden. Yhtenäistetään verotusta hiiliverolla, joka luo päästöille hinnan. Otetaan ilmastonmuutos markkinoiden kautta hallintaan ja ohjataan ihmisiä käyttämään vähäpäästöisempiä tuotteita.
 Puheenvuoro Keskustanuorten puheenjohtajalla Suvi Mäkeläisellä. Kokoomusnuorten Henrik Vuornos ja Vasemmistonuorten Tuomas Suihkonen odottavat vuoroaan. Jouni Immonen / Yle
 Keskustanuorten puheenjohtaja Suvi Mäkeläinen
 – Haluan lisätä tähän hyvään listaan kestävän metsänhoidon ja hiilinielujen kasvattamisen Suomessa. Siihen liittyy myös puurakentamisen edistäminen, jotta me päästäisiin valtavasti päästöjä aiheuttavasta betonirakentamista eroon.
 Vasemmistonuorten edustaja Tuomas Suihkonen
 – Tarvitsemme poliittista tahtoa. Tällä hetkellä poliitikot reagoivat ilmastonmuutokseen vain puheella, mutta oikeasti teot puuttuvat.
 Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtaja Asseri Kinnunen
 – Me pidämme tärkeimpänä asiana turvallisuutta, johon liittyy maahanmuutto-, puolustus- ja rajapolitiikka. Myös työllisyys on tärkeä asia. Ilmastopoliittisia tekoja olisivat lähiruuan suosiminen ja kotimaisen maatalouden tukeminen, ettei meille tarvitse tuoda kaukaa ruokaa laivoilla, jotka saastuttavat paljon. Kotimainen maatalous ja ruoka ovat myös huoltovarmuuskysymyksiä, jotka liittyvät turvallisuuteen.
 Vaalitentin jälkeen poliittisten nuorisojärjestöjen edustajat suuntaavat kaksipäiväisiin "hallitusneuvotteluihin". Perjantaina pitäisi olla selvillä seuraavan "hallituksen" koostumus ja ohjelma. Jouni Immonen / Yle
 Osviittaa tulevan hallituksen kokoonpanosta jo loppuviikolla?
 Vaalitentin jälkeen nuorisojärjestöjen edustajat kokoontuvat kaksipäiväisiin "hallitusneuvotteluihin" Säätytalolle. Neuvotteluihin osallistuvat kaikkien nykyisten eduskuntapuolueiden nuorisojärjestöt.
 Nuorten hallitusneuvottelujen pohjana käytetään Ylen ja Helsingin Sanomien syksyn kannatusmittauksiin perustuvaa paikkajakoa.
 SDP on ollut gallupien suurin puolue, joten Demarinuoret aloittavat neuvotteluiden hallitustunnustelijana, joka lähettää muille järjestöille niiden näkemyksiä kartoittavat kysymykset.
 “Tulevan hallituspohjan” pitäisi olla selvillä torstaina ja “uuden hallituksen” valmis hallitusohjelma esitellään perjantaina.
 Myös oppositioon jääneet nuorisojärjestöt neuvottelevat oman ohjelmansa, joka julkistetaan samaan aikaan.
 Lue myös:   Kun kansanedustaja kaipaa avustajaa, hän soittaa nuorisojärjestön puheenjohtajille – "Broilerihautomoiksi" pilkatuissa pumpuissa kasvaa edelleen seuraava poliitikkosukupolvi

Näin nuorisopoliitikot taistelevat ilmastonmuutosta vastaan ensi vaalikaudella: Lihavero, työsuhdeautot sähköisiksi,  päästöille hiilivero


Summary: Aasialaisturistit pääsivät kömpimään ulos kattoikkunan kautta.

Saariselällä Ivalossa turistibussi ajautui pois tieltä ja kaatui kyljelleen. Kyydissä olleet 32 ihmistä eivät loukkaantuneet, kertoo pelastuslaitos.
 Bussissa oli kuljettaja, opas ja 30 aasialaista turistia, kertoo päivystävä palomestari  Jukka Harmanen .
 – He kömpivät kattoluukun kautta ulos, ja heidät on nyt kuljetettu toisella linja-autolla hotellille, Harmanen kertoo.
 Turistit eivät joutuneet Harmasen mukaan odottamaan viimassa pitkään, vaan korvaava bussi saatiin järjestettyä 15-20 minuutissa.
 Päivystävän palomestarin mukaan loukkaantumisilta säästyttiin ainakin siksi, että kaikilla oli turvavyöt ja bussi kaatui pehmeästi lumeen. Onnettomuuspaikalla on tiessä loiva kaarre.
 – Vauhti on mennyt siinä ja on pehmeästi kaatunut. Mahdollisuus oli isoonkin savottaan. Edes ikkunoita ei rikkoutunut bussista.
 Hälytys onnettomuudesta Rovaniementielle tuli hieman ennen iltakahdeksaa. Tarkempi onnettomuuspaikka on Urupäässä noin kilometri Saariselältä pohjoiseen.
 Sää onnettomuushetkellä oli luminen: lunta tuli Harmasen mukaan taivaan täydeltä ja lunta oli myös tiellä.
 Bussi on pelastuslaitoksen mukaan ulkomaisen firman.
 Ilmatieteen laitoksesta kerrotaan, että Saariselän seudulla on ollut illalla normaali pakkaskeli ja paikoin satanut lumikuuroja.

Turistibussi kaatui Ivalossa – kukaan ei loukkaantunut,  lumi ja turvavyöt pelastivat


Summary: Kosmologi Syksy Räsänen ei liputa puolesta eikä vastaan.

Uuden häkellyttävän teorian mukaan lähes 14 miljardia vuotta sitten sattunut alkuräjähdys ei synnyttänyt vain omaa universumiamme, vaan myös eräänlaisen "antiuniversumin".
 Tämä antiuniversumi olisi peilikuva omastamme: siellä aika kuluu taaksepäin ja se koostuu pääosin antimateriasta, kun omassamme materia on ylivoimaisesti niskan päällä.
 Uuden teorian ovat kehittäneet kolme Kanadassa toimivaa teoreettista fyysikkoa,  Latham Boyle ,  Kieran Finn  ja  Neil Turok . Heidän teoriansa on julkaistu  Physical Review Lettersissä  ja siitä uutisoi muun muassa  Physicsworld.
 Tutkijat perustavat ajatuksensa niin sanottuun CPT-symmetriaan. Kyseessä on fysiikan laki, jonka mukaan ilmiö on mahdollinen myös peilikuvanaan. Näin voi olla, jos hiukkasten tilalla on antihiukkasia, oikea ja vasen vaihtavat paikkaa (samoin ylös ja alas, eteen ja taakse) samoin kuin menneisyys ja tulevaisuus.
 Neil Turokin ja kumppaneiden mukaan antiuniversumi laajenisi ajassa taaksepäin alkuräjähdyksen jälkeen. Siis samaan tapaan kuin oma universumimme päinvastaiseen suuntaan. Myös sen muut ominaisuudet olisivat oman universumimme peilikuvia.
 Tutkijat: Kosminen inflaatio ja pimeä aine selittyisivät teorialla
 Tutkijat myöntävät, että heidän teoriansa ei ole vielä valmis, vaan se vaatii vielä lisätutkimusta. Heidän mielestään se kuitenkin selittää hyvin eräitä ilmiöitä, jotka ovat toistaiseksi jääneet arvoituksiksi.
 Esimerkiksi alkuräjähdystä seuranneen nopean laajenemisen vaiheen eli niin sanotun kosmisen inflaation tuloksena maailmankaikkeus on varsin samankaltainen kaikkialla.
 Ilmiön on arveltu olevan seurausta tietynlaisista kentistä, joihin liittyy alkeishiukkasia, joita ei ole vielä löydetty.
 Teoria kosmisesta  inflaatiosta - Kosminen inflaatio on alkuräjähdystä seurannut vaihe, jolloin maailmankaikkeus laajeni rajusti. - Kosminen inflaatio jatkui alkuräjähdystä seuranneiden sekunnin murto-osien ajan. - Sen aikana maailmankaikkeus laajeni valonnopeutta nopeammin. - Ajatuksen kosmisesta inflaatiosta esitti yhdysvaltalainen kosmologi Alan Guth vuonna 1981.
 Turokin mielestä fysiikkaa hallitsee liiaksi ajatus, että uusi ilmiö voidaan selittää vielä löytämättömällä hiukkasella tai kentällä. Uusi teoria ei hänen mukaansa sellaisia edellyttäisi.
 Pimeä aine - Pimeän aineen uskotaan muodostavan noin neljänneksen maailmankaikkeuden massasta. - Pimeä aine on täysin näkymätöntä, eikä tiedetä, mistä se koostuu. - Sen vaikutus tavalliseen aineeseen voidaan kuitenkin havaita gravitaation ja heikon vuorovaikutuksen kautta. - Ajatuksen pimeästä aineesta esitteli ensimmäisenä tähtitieteilijä Fritz Zwicky vuonna 1933.
 Turok katsoo teorian selättävän myös pimeän aineen arvoituksen. Pimeä aine muodostaa suuren osan universumin massasta, mutta sitä ei ole havaittu suoraan. Kanadalaisryhmän teoriaan sisältyvä steriili neutriino selittäisi hyvin tämänkin arvoituksen, hän sanoo.
 Syksy Räsänen: Villiä spekulaatiota
 – Kanadalaistutkimus on spekulaatiota siitä, mitä saattaa olla, mutta ei todista vielä mitään universumista tai antiuniversumista, sanoo kosmologi  Syksy Räsänen  Helsingin yliopistosta.
 Syksy Räsänen Jukka Lintinen / Yle
 Räsänen ei varsinaisesti tyrmää ajatusta, mutta sanoo, että se voi pitää paikkansa tai voi olla pitämättä paikkansa, ja se voi johtaa johonkin tai olla johtamatta. Fysiikassa on paljon tällaisia spekulatiivisia ideoita, mikä on hyvä, hän lisää.
 Räsänen jakaa tieteellisen tutkimuksen kolmeen eri kategoriaan.
 Ensiksi on tärkeintä ymmärtää se, mikä tiedetään vankasti ja on järkevän epäilyn ulkopuolella. Toiseen kategoriaan kuuluvat tutkimukset, jotka ovat tieteen eturintamaa: vaikka niihin liittyy vielä epäselvyyttä, sisältävät ne jo käsityksen, mistä on kyse.
 Kolmanteen luokkaan kuuluu tutkimus, joka on villiä spekulaatiota.
 Villeissä spekulaatioissa ei ole sinänsä mitään vikaa.  Syksy Räsänen
 – Tämä tutkimus on tätä osastoa, Räsänen sanoo. Villeissä spekulaatioissa ei ole sinänsä mitään vikaa, hän korostaa
 Räsänen: Ei varsinaisesti uutta
 Esimerkiksi CPT-symmetria on Räsäsen mukaan kaikkien hiukkasfysiikan teorioiden hyvin tunnettu ominaisuus. Tässä tutkimuksessa CPT-symmetriaa on sovellettu koko maailmankaikkeuteen.
 Tähän liittyen Räsäsen mielestä tutkimuksen konkreettisin havainto koskee pimeää ainetta. Toisaalta kanadalaistutkimuksen ajatus, että se perustuisi steriiliin neutriinoon on vanha idea, jossa ei ole juuri uutta. Kyseessä on yksi versio vanhasta ideasta, hän sanoo.
 Entä ajatus kentästä ja vielä löytämättömästä hiukkasesta, jotka liittyvät kosmiseen inflaatioon?
 Nasan perinteiseen teoriaan perustuva visualisointi maailmankaikkeuden evoluutiosta alkuräjähdyksestä lähtien. Nasa
 Räsäsen mukaan väite siitä, ettei hiukkasta ole vielä löydetty, on sikäli harhaanjohtava, että yksi vahva ehdokas – Higgsin hiukkanen – on löydetty. Toisaalta muitakin ehdokkaita hiukkaseksi on runsaasti.
 Turok onkin Räsäsen mukaan inflaatioteorian kriitikko, joka mielellään tökkii sitä tikulla. Inflaatioteoria on kuitenkin varsin vahvalla pohjalla. Inflaatio on ennustanut oikein kosmisen mikroaaltotaustan ja galaksien ominaisuudet yksityiskohtia myöten.
 Myös Räsänen kallistuu inflaatioteorian suuntaan.
 – Inflaatioteoria ehdottomasti paras tämänhetkinen selitys tehdyille havainnoille. Ehkä huomenna joku keksii paremman selityksen, mutta toistaiseksi inflaatioteoria ollut hyvin menestynyt. Silti ei ole vielä täysin kirkossa kuulutettua, että juuri inflaatio on vastuussa näistä rakenteen siemenistä.

Hurja teoria: Alkuräjähdys synnytti myös antimateriasta koostuvan antiuniversumin, jossa aika kulkee taaksepäin


Summary: Puhe lähetetään suorana Valkoisesta talosta ja esitetään suurimmilla tv-kanavilla Yhdysvalloissa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  tekee suoran televisiopuheen Valkoisesta talosta maan parhaaseen katseluaikaan iltayhdeksältä. Yle näyttää puheen suorana. Lähetys alkaa Suomen aikaan kello 3.50 keskiviikkona aamuyöllä.
 Puheen aiheena on turvallisuus Yhdysvaltain etelärajalla. Trump ei ole saanut hallinnolta budjettia muurin rakentamiseen, minkä takia hallinto on ollut osittain suljettuna 22. joulukuuta lähtien. Trumpin odotetaan kommentoivan Meksikon rajaa ja muuria.
 Suurimmat tv-kanavat ovat ilmoittaneet lähettävänsä puheen kanavillaan.
 Aiheesta lisää:
 Presidentti Trump pitää tv-puheen muurista parhaimpaan katseluaikaan – demokraatit vaativat tv-kanavilta vastaavaa ruutuaikaa omalle viestilleen

Katso tv-puhe suorana kello 3.50: Mitä Trump sanoo muurista ja Meksikon rajasta?


Summary: Lunta odotetaan vielä lisää Alppien pohjoispuolelle lähipäivien aikana. Jo nyt kinokset ovat kahden tai liki kolmen metrin korkuisia.

Viikonloppuna ja alkuviikosta Keski- ja Kaakkois-Eurooppaan on satanut runsaasti lunta lyhyessä ajassa.
 Kreikassa lämpötila on tippunut nollan alapuolelle ja lunta on satanut suureen osaan maata. Ylen meteorologi  Matti Huutonen  kertoo, että Kreikassa mitattiin tiistaiaamuna paikoin jopa 20 asteen pakkasia. Päivällä lämpötila on ollut muutaman asteen pakkasen puolella.
 Lunta on satanut etenkin Ateenan pohjoisosaan. Alexandros Vlachos / EPA
 Maassa ei mitata lumen syvyyttä kovinkaan monessa paikassa, minkä takia kinosten korkeutta on vaikea arvioida. Makedonian puolella lähellä rajaa lunta mitattiin tiistaiaamuna parikymmentä senttimetriä ja vuoristoisilla alueilla yli puoli metriä.
 Jopa maan pääkaupunki Ateena on saanut lumipeitettä. Koulut ovat suljettuina pääkaupungin pohjoispuolella, jonne lunta on satanut eniten. Poliisi on sulkenut myös isoimpia autoteitä onnettomuuksien välttämiseksi.
 Olympoksen Zeuksen temppeli Ateenassa kuvattuna tiistaina. Pantelis Saitas/EPA
 Itävallassa lunta on satanut niin paljon, että lähes koko maahan on annettu punainen eli vakavin varoitus lumen takia. Itävallan Alpeilla on nyt suuri vaara lumivyöryille.
 Alppien laskettelukeskuksissa rinteitä on suljettu lumivyöryvaaran takia. Useiden ihmisten kerrotaan kuolleen eri puolilla tapahtuneissa onnettomuuksissa. Huono sää on haitannut pelastusoperaatioita.

 Ylen meteorologi Huutonen kertoo, että Alppien pohjoispuolelle on luvassa pahimmillaan metrin verran lunta lisää lähipäivien aikana. Lumen syvyys on Alpeilla jopa kaksi tai kolme metriä. Lumentulon pitäisi helpottua perjantain jälkeen.
 Mies poistaa lunta katolta Itävallan Filzmoosin kaupungissa Salzburgin osavaltiossa, minne lunta on tullut eniten alueella. Christian Bruna/EPA
 Lumikaaos on yltänyt myös Etelä-Saksaan. Saksan eteläisimmässä kärjessä sijaitseva, 25 000 asukkaan Lindau on saanut lumen varsin märkänä, minkä takia muun muassa puut kaatuvat ja oksat katkeilevat vaarallisesti. Ihmisiä on kehotettu varovaisuuteen ja mielellään pysymään kotona.
 Märkä lumi on aiheuttanut 135 onnettomuutta ja 20 kilometrin liikenneruuhkat. Koulut on suljettu ja julkinen liikenne on pysähdyksissä.
 – Kukaan ei muista nähneensä tällaista määrää lunta ja näin märkää, kommentoi kaupungin pormestari  Gerhard Ecker  lehdistötilaisuudessa.
 Baijerissa teitä on suljettu lumimäärän alla kaatuvien puiden takia.
 Tältä näyttävät lumiset maisemat Itävallassa Salzburgin osavaltiossa. Christian Bruna / EPA
 Muun muassa Puolassa, Unkarissa, Slovakiassa ja Tsekeissä on ollut liikenneongelmia lumen takia.  Maanantaina lunta satoi jopa Lähi-itään : Libanoniin ja Golanin kukkuloille Israelin ja Syyrian rajalle.
 Loppuviikosta kylmää ilmaa on tulossa Venäjältä, mikä yltää Espanjaan, Ranskaan ja Italiaan asti.

Keski-Eurooppa ja jopa Kreikka peittyivät paksuun lumikerrokseen: Alpeilla lunta voi tulla vielä metri lisää – katso kuvat


Summary: Metsäyhtiö UPM sai luvan purkaa Hallan tehdasalueelta viimeisetkin rakennukset.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen sekä maa- ja vesirakentaminen

Tästä on kyse Metsäyhtiö UPM:lle on myönnetty lupa purkaa vanhoja rakennuksia Kotkan Hallassa Hallan vanhoja rakennuksia ei ole kaavassa suojeltu ja ne ovat päässeet huonoon kuntoon Hallan saaressa toimi saha vuodesta 1876 vuoteen 1986 asti
 Vanha rautatiesilta nukkuu lumivaipan alla. Horisontissa taivasta vasten piirtyy tehtaan punatiilinen piippu. Yhtä syvässä unessa ovat vanhan Hallan tehdasalueen voimalaitos ja ruokalarakennus. Yksikään niistä ei ole ollut käytössä yli 30 vuoteen.
 Pian ne katoavat Kotkan maisemasta kokonaan, sillä kaupunki on myöntänyt metsäyhtiö UPM:lle purkuluvan. Samalla häviävät viimeiset maamerkit Hallan sahasta, joka oli toiminnassa yli sata vuotta.
 – Surullista. Se oli aikoinaan niin suuri yhdyskunta ja kansainvälisten yhteyksiensä vuoksi merkittävä. Menetys on kulttuuri- ja teollisuushistorian kannalta suuri, mutta rakennukset ovat kieltämättä hurjassa kunnossa, sanoo rakennustutkija  Kirsi Toivonen  Kymenlaakson museosta.
 Museo on hakenut rakennuksille suojelua kahteen otteeseen, mutta kummallakin kerralla hakemus torpattiin. Päätöksissä vedottiin rakennusten huonoon kuntoon.
 Hallan saarella on sangen värikäs historia, johon liittyy muun muassa eräs henkirikos.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Koiran haukuntaa
 Höyrysaha perustettiin Hallan saareen 1870-luvulla, kun norjalainen Aslak Holmsen vuokrasi saaren 50 vuodeksi. Saha siirtyi UPM:n edeltäjälle eli Kymi-yhtiölle 1930-luvun alussa. Alueelle syntyi vanhan ajan teollisuusyhteisö asuntoineen, kouluineen ja kauppoineen. Myös tehtaanjohtaja asui saaressa. Tehtaantyöväkeä asui saaren lähialueilla kuten Tiutisessa.
 Vuonna 1971 Hallan tehtailla syttyi suuri  tulipalo , jonka yhteydessä tapahtui myös räjähdys. Palo levisi nopeasti ja tuhosi lajittelu- ja rimoituslaitoksen. Palokunta onnistui kuitenkin estämään palon leviämisen saharakennukseen ja puruvarastoon.
 Rakennuksia ei voi käyttää eikä kukaan ole halunnut ottaa niistä suojeluvastuuta.  Veli Tuominen
 Sahan tuotantoa alettiin supistaa 1980-luvun alussa. Se lopetti toimintansa vuonna 1986. Saharakennus purettiin pian, mutta asukkaita alueella oli vielä pitkään. Suomen Kuvalehti kertoi pari vuotta sitten, että 1990-luvulla kauppa poltettiin ja talojen ovet sekä ikkunat teljettiin. Rakennustutkija Kirsi Toivonen muistaa kuulleensa tarinan, jonka mukaan tehtaanjohtajan talon naapurissa sijaitsevassa puutalossa haukkui koira vielä 2000-luvun alussa.
 Hallassa toimii nykyisin satama, jonka kautta kulkee muun muassa haketta ja puutavaraa. 1990-luvulla alue oli otsikoissa, kun satama-altaasta löytyi ruumis.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Paljastui, että kyseessä oli henkirikoksen uhri. Miestä oli ammuttu ja hänen jalkoihinsa oli sidottu betonipainot. Rikos pysyi mysteerinä, kunnes tunnettu huumepomo  Lauri "Late" Johansson  tunnusti surman vuonna 2008 tultuaan uskoon.
 Tuhopolttoja
 UPM purki tehdasalueelta vanhan kuivaamon ja sellutehtaan jäänteet 2000-luvun alkupuolella. Alueella oli myös vanha tehtaanjohtajan talo, joka  tuhoutui tulipalossa  vuonna 2016. Aiemmin vuonna 2012 paloi toimistorakennus ja paloa epäiltiin tuhopoltoksi.
 Viimeisiä pystyssä olevia rakennuksia ei ole suojeltu kaavassa, ja ne ovat päässeet huonoon kuntoon. Rakennusten seinät ovat myös täyttyneet graffiteilla vuosien myötä. Rautatiesillan purkamiseen myönnettiin lupa vuonna 2004, mutta se raukesi ja purkamista haettiin nyt uudestaan.
 Kymenlaakson museo vastusti rakennusten purkamista, ja purkulupahakemuksesta tehtiin myös toinen huomautus.
 Hallan sahan vanha ruokalarakennus.  Juulia Tillaeus / Yle
 Rakennukset ja rautatiesilta ovat päässeet erittäin huonoon kuntoon. UPM perustelee rakennusten purkamista erityisesti turvallisuudella.
 – Käymme vanhoja rakennuksia ja teollisuusalueita läpi yksi kerrallaan ja teemme niistä riskiarviot. Hallan osalta perusteluna on juuri turvallisuus ja rakennusten kunto. Rakennuksia ei voi käyttää eikä kukaan ole halunnut ottaa niistä suojeluvastuuta, perustelee kiinteistöpäällikkö  Veli Tuominen  UPM:ltä.
 Kaupunki edellyttää, että UPM dokumentoi rakennusten ja sillan nykytilan ennen purkutöiden aloittamista. Purkaminen on tarkoitus saada tehty kesäkuun loppuun mennessä.
 Purkuluvat eivät ole vielä lainvoimaisia. Kaupunki edellyttää, että purkutyöt on saatettava loppuun vuoden 2022 tammikuun loppuun mennessä.
 Joulukuussa hyväksytyssä Kotkan-Haminan seudun strategisessa yleiskaavassa Hallan alue on varattu teollisuus-, logistiikka tai satamatoimintojen alueeksi sekä asuinrakentamisen reservialueeksi.
 Olli Törönen / Yle

Historiallinen tehdasalue kuihtui aavekyläksi – rakennukset ja iso rautatiesilta ovat seisseet hiljaa 30 vuotta, eikä pian ole niitäkään


Summary: Puolustusministeri kutsuu kertausharjoituksista vuonna 2017 alkanutta tapahtumaketjua "hieman sekavaksi vyyhdeksi".

Puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) haluaa Pääesikunnalta selvityksen, miten Lemmenjoen vapaaehtoisissa kertausharjoituksissa syytteisiin johtaneiden tapahtumien jälkiselvittelyä on Puolustusvoimissa hoidettu.
 Niinistön mukaan tietoa ei pyydetä syyteharkinnassa olevista asioista vaan siitä, miten tapahtumia on selvitelty Puolustusvoimissa.
 – Puolustusministeriössä ei ole ollut riittävän selkeää kokonaiskuvaa, miten tämä prosessi puolustusvoimissa on edennyt. Haluamme tarkistaa, että prosessi on kunnossa. Haluamme saada kokonaiskuvan tästä hieman sekavahkosta vyyhdestä, josta paljastuu tipottain lisätietoja, kertoi Niinistö Ylelle.
 Ilmavoimien Lapinmajalla Lemmenjoella järjestettiin kolmipäiväiset  vapaaehtoiset kertausharjoitukset  syyskuussa 2017.
 Valtakunnansyyttäjänvirasto on nostanut syytteet  kertausharjoitusten tapahtumista ilmavoimien komentajaa sekä Karjalan lennoston entistä komentajaa vastaan.
 Ilmavoimien komentajaa  Sampo Eskelistä  epäillään palvelusrikoksesta.
 Karjalan lennoston entistä komentajaa  Markus Päiviötä  epäillään esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelusrikoksesta ja kunnianloukkauksesta.
 Valtakunnansyyttäjänviraston mukaan myös Puolustusvoimain komentajan  Jarmo Lindbergin  toiminnasta  harkitaan esiselvityksen aloittamista.
 Ilmavoimien komentaja jatkaa toistaiseksi tehtävässään
 Ilmavoimien komentaja Sampo Eskelinen saa jatkaa tehtävässään toistaiseksi häntä vastaan nostetusta syytteestä huolimatta.
 Puolustusvoimien Pääesikunta kertoi tällä viikolla aloittavansa arvioinnin, jossa pohditaan mahdollisia Eskeliseen kohdistuvia toimia. Puolustusvoimien viestintäjohtaja  Sami Nurmen  mukaan arviointi kestää päivien sijaan todennäköisesti viikkoja.
 Pääesikunta tekee päätöksiä Eskelisen asemasta vasta arvioinnin valmistuttua.
 Lisää aiheesta:
 Syyttäjä harkitsee esiselvitystä Puolustusvoimain komentajan toiminnasta Karjalan lennoston ex-komentajan tapauksessa

Mitä tapahtui Lemmenjoella ja miten Puolustusvoimat toimi  syytteisiin johtaneen kertausharjoituksen jälkeen – Jussi Niinistö haluaa selvityksen


Summary: Perussuomalaisten kannatus nousi puolueista eniten Ylen tänään julkaisemassa mielipidemittauksessa.

Perussuomalaisten myötätuuli mielipidemittauksissa jatkuu. Ylen tänään julkaisemassa puoluekannatusmittauksessa puolueen suosio kasvoi 2,1 prosenttiyksikköä.
 Sama ilmiö oli nähtävissä  Alma Median  joulukuun lopun kyselyssä, jossa puolueen kannatus oli noussut 1,3 prosenttiyksikköä.
 Puolueen puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  uskoo, että puolue voi saada vaaleissa paremman tuloksen kuin mittauksessa.
 – Suosion kasvu on hyvä merkki perussuomalaisille ja se antaa virtaa puolueen toimijoille sekä ehdokkaille. Uskon, että ne ihmiset, jotka eivät ole ilmaisseet kantaansa lainkaan, ilmoittavat puoluekantansa vaalien lähestyessä, Halla-aho sanoo.
 Halla-ahon mukaan perussuomalaiset kärsivät aina alhaisesta äänestysaktiivisuudesta. Mikäli ihmiset ilmoittavat jatkossa kantansa, tällä on Halla-ahon mukaan vaikutusta puolueen suosiolukuihin.
 – Meillä on paljon kannatusta ihmisissä, joilla ei ole lukkoon lyötyä puoluekantaa, Halla-aho sanoo.
 Yle Uutisgrafiikka
 Perussuomalaisten mukaan puolue erottautuu monessa kysymyksessä muista puolueista.
 – Meidän ei tarvitse tehdä tikusta asiaa, vaan meillä on selkeä linja. Linjamme eroaa monessa kysymyksessä kuten ilmasto-, energia-, maahanmuutto- ja Eurooppa-politiikassa muista puolueista.
 Tilastokeskuksen tutkimusjohtaja  Tuomo Turja  sanoi eilen Ylelle, että perussuomalaisten kannatuspiikit ajoittuvat Oulun seksuaalirikosepäilyn ja Arabiarannan tragedian uutisointien yhteyteen.
 Halla-ahon mukaan tapaukset konkretisoivat ihmisille uhkia, joista puolue on puhunut pitkään.
 SDP: Ihmiset kaipaavat muutosta
 Puoluemittauksen kärkisijaa pitää edelleen SDP, jonka ero kokoomukseen tosin kapenee 0,8 prosenttiyksikköä.
 Kamppailu pääministeripuolueen paikasta näyttää keskittyvän kaksikolle, kun keskusta saa yli vuoteen heikoimman kannatuksen.
 – Tilanne on tiukka ja ennen vaaleja ehtii tapahtua paljon. Sen tässä huomaa, että ihmiset haluavat erilaista politiikkaa, sanoo SDP:n puoluesihteeri  Antton Rönnholm .
 Demarit pitänevät vaaleissa yllä ainakin työelämän ja toimeentulon teemoja. Puoluetoimiston analyysin mukaan pääministeripuolueen pitää vaihtua, ennen kuin muutos voidaan nähdä.
 – Varmasti kun kotona pöydän ääressä istutaan ja mietitään, niin huomataan se, että jos todellista muutosta halutaan, niin pääministeripuolueen pitää tulla tämän hallituksen ulkopuolelta. Uskon, että valinta osuu SDP:hen.
 SDP on johtanut Ylen mittauksia kesäkuusta 2018 lähtien.
 ”Olimme toivoneet parempia lukemia”
 Keskustan kannatusluvut jättävät puolueen jäsenille toivomisen varaa. Puolueen kannatus on tuoreimman mittauksen mukaan 16,1 prosenttia.
 – Olimme varovaisesti toivoneet parempia lukemia, joten siinä mielessä tämä gallup oli ikävä herätys, sanoo keskustan puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen .
 Puolue ei ole kuitenkaan heittänyt toivoa menemään. Pirkkalaisen mukaan vaalikeskustelut voivat vielä kääntää puolueen kannatuksen suunnan.
 Samalla keskustalaiset uskovat, että äänestäjät ymmärtävät vielä ennen vaaleja, mihin SDP:n ja kokoomuksen kärkisijat johtaisivat.
 – Jos sinipunahallitus syntyisi, se olisi koko Suomen asialle ja heikompiosaisten huolehtimiselle kylmää kyytiä, Pirkkalainen toteaa.
 Useat keskustalaiset edustajakonkarit ovat ilmoittaneet, että he jäävät pois seuraavisti eduskuntavaaleista.
 – Konkareitten poisjäänti on ilman muuta iso asia, sillä he ovat pystyneet tuomaan meille yli puoluerajojen ääniä. Toisaalta poisjäämiset ovat nyt aiheuttaneet tunkua vaalilistoille.
 Keskusta toivoo, että uudet ehdokkaat voisivat paikata konkareiden jättämää aukkoa. Eduskuntavaalit pidetään huhtikuussa 2019.
 Lue lisää:
 Ylen puoluekannatusmittaus: Miten suomalaiset äänestäisivät, jos vaalit pidettäisiin nyt?
 Ylen puoluekannatusmittaus: Perussuomalaisille iso nousu, kokoomus kirii SDP:tä
 Analyysi: Jännittävä kisa vaalipiirien viimeisistä paikoista ratkaisee eduskuntavaalien voittajat ja häviäjät

Perussuomalaiset uskovat puoluemittauksia parempaan vaalimenestykseen  - ”Meidän ei tarvitse keksiä tikusta asiaa”


Summary: Poliisi toivoo tapahtumien selvittämisessä auttavan sen, että katoaminen sattui halloween-päivänä.

Norjan poliisi on saanut yli 100 vihjettä julkaistuaan eilen tiedon miljonäärin vaimon epäillystä sieppauksesta. Poliisin mukaan useat vihjeet vaikuttavat kiinnostavilta mutta niiden perkaamiseen menee aikaa.
 Poliisi epäilee, että 68-vuotias  Anne-Elisabeth Falkevik Hagen  siepattiin kotoaan Romerikessä Oslon lähellä 31. lokakuuta.
 Poliisi pyysi torstaina tiedotustilaisuudessa, että katoamisaamuna naisen aviomiehen työpaikan luona kuvatut kolme ihmistä ilmoittautuisivat. Poliisi sanoo haluavansa kuulla heitä todistajina.
 Pyyntö liittyy teoriaan, jonka mukaan aviomiestä seurattiin ennen vaimon katoamista.
 – Arviomme mukaan taustalla on liiketoimintaa ja varakkaita ihmisiä, joten emme voi sulkea pois sitä, että heitä on seurattu joko asunnolla tai työpaikalla, kommentoi  Tommy Bröske  Norjan poliisista.
 Katoamispäivänä vietettiin halloweenia. Poliisi toivookin, että poikkeuksellinen päivä auttaisi ihmisiä muistamaan sen tapahtumat.
 Poliisi vahvistaa saaneensa tiedon katoamisesta heti samana päivänä. Poliisi piti kuitenkin tiedon salassa, koska ei kertomansa mukaan halunnut saattaa Falkevik Hagenia vaaraan.
 Epäiltyjä ei ole tiedossa
 Falkevik Hagenin aviomies  Tom Hagen  oli vuonna 2018 Norjan rikkaimpien ihmisten listauksessa sijalla 172. Yleisradioyhtiö BBC:n mukaan hänen omaisuuteensa arvioidaan noin 1,7 miljardin Norjan kruunun eli noin 174 miljoonan euron arvoiseksi.
 Poliisi kertoi eilen, että vaimosta on vaadittu kryptovaluuttana lunnaita. Norjalaismedian mukaan summa olisi 86 miljoonaa kruunua eli noin yhdeksän miljoonaa euroa.
 Poliisi vahvisti tänään, että pariskunnan asunnosta löytyi kirjallinen dokumentti, johon on kirjattu vaatimuksia ja uhkauksia. Poliisi ei kuitenkaan kerro tarkemmin sisällöstä. Poliisi on ollut yhteydessä mahdolliseen sieppaajaan, mutta viranomaisilla ei ole mitään tietoa siitä, kuka tämä on.
 – Meillä ei edelleenkään ole ketään epäiltyä, Bröske sanoi tiedotustilaisuudessa.

Norjan poliisille sataa vihjeitä teollisuusmiljonäärin epäillyssä sieppaustapauksessa – ei edelleenkään epäiltyjä


Summary: Poliisi tutkii ampumavälikohtausta, joka tapahtui eilen illalla Turun Pernon kaupunginosassa keskellä asuinaluetta.

Poliisi on jatkanut tutkintaa Turussa  Pernon asuinalueella tapahtuneesta ampumavälikohtauksesta . Ampumavälikohtauksen takia poliisi otti yöllä kiinni viisi miestä. Tänään poliisi on ottanut kuudennen epäillyn kiinni. Kaikki kiinniotetut ovat poliisin mukaan ulkomaalaistaustaisia.
 Ampumistilanne tapahtui poliisin mukaan puoli yhdeksän aikaan eilen illalla Pernon koululle johtavalla tiellä. Kukaan ei loukkaantunut ampumavälikohtauksessa.
 Poliisi on tänään tehnyt taktisia ja teknisiä tutkintatoimia alueella. Tapausta tutkitaan vaaran aiheuttamisena, ampuma-aserikoksena sekä laittomana uhkauksena.
 Poliisi kertoo, että esitutkinta on vasta alussa, eikä tiedota asiasta enempää.
 Poliisi pyytää mahdollisia tietoja näkö- ja kuulohavainnosta tapaukseen liittyen. Havainnoista pyydetään ilmoittamaan poliisin vihjesähköpostiin:  vihjeet.lounais-suomi@poliisi.fi .

Turun ampumavälikohtauksesta kuudes henkilö kiinni – poliisi pyytää havaintoja Pernossa tapahtuneesta ammuskelusta


Summary: Arkkitehtuurikilpailun voittaja ratkeaa joulukuussa.

kansallisromantiikka (tyylikaudet ja taidesuuntaukset)

Suomen kansallismuseo on pitkään havitellut itselleen nykyaikaisempia ja isompia tiloja. Haave eteni jälleen askeleen, sillä lisärakennuksen arkkitehtuurikilpailu alkoi tänään torstaina. EU:n jäsenille avoinna olevaan kilpailuun osallistuvilla arkkitehdeilla pitää kiirettä, sillä ehdotukset pitää jättää jo huhtikuun alussa. Tällöin myös yleisöllä on mahdollisuus kommentoida ehdotuksia.
 Tuomaristo on kuitenkin se, joka päättää, mitkä ehdotukset valitaan toiseen vaiheeseen kesäkuussa. Loppusuoralle valitaan kahdesta viiteen ehdotusta. Tuomaristoon kuuluu kymmenen henkeä. Yksi heistä on Kansallismuseon ylijohtaja  Elina Anttila . Hän odottaa arkkitehtuurikilpailulta luovia ehdotuksia.
 – Museoarkkitehtuuri on nyt kovassa nosteessa ja se tuntuu myös kiinnostavan. Uuden rakennuksen toivotaan korostavan päärakennuksen kauneutta. Toisaalta sen on oltava omanlaisensa ja rohkea. Uskon, että saamme paljon ehdotuksia, vaikka tässä onkin aika tarkat reunaehdot.
 Suomen kansallismuseo iltavalaistuksessa. Mårten Lampén / Yle
 Kansallismuseon tontti on tarkasti rajattu ja tuleva lisärakennus rakennetaan melko pitkälle maan alle. Lisäksi lisäosan on oltava sopusoinnussa kansallisromanttisen päärakennuksen kanssa.
 Arkkitehtuurikilpailun voittaja julkistetaan joulukuussa. Voittajalle on luvassa noin 80 000 euron palkinto. Myös toiseksi tuleva ehdotus saa mukavan summan, 40 000 euroa.
 Vaikka arkkitehtuurikilpailu on käynnistynyt ja voittoisa rakennus on selvillä loppuvuodesta, ei rakennuksen rahoituksesta ole vielä tietoa. Lisärakennuksen arvioidaan maksavan noin 50 miljoonaa euroa ja sen toivotaan olevan valmiina vuonna 2025.
 – Toivomme tietenkin, että rahat löytyisivät Kansallismuseon lisärakennukseen mahdollisimman nopeasti. Mielellään tämän vuoden aikana, sanoo Elina Anttila.
 Uuden lisärakennuksen myötä Kansallismuseossa voitaisiin pitää laajempia ja monipuolisempia näyttelyitä.
 – Kansallismuseon tehtävä on esitellä suhdetta myös nykymaailmaan. Museon on oltava yhä enemmän kiinni nykyajassa.
 Kansallismuseossa viime vuonna ollut Barbie-näyttely oli menestys. Kansallismuseo
 Lisäksi laajentamissuunnitelmiin liittyy olennaisesti ravintolatila, joka voisi olla käytössä museon ollessa suljettuna. Myös piha halutaan avata yleisön käyttöön.
 Pääsisäänkäynti tulee edelleen olemaan vanhan rakennuksen pääovista ja uusi näyttelytila on yhteydessä päärakennukseen.
 Nykyinen rakennus valmistui ja avautui yleisölle vuonna 1916. Rakennus on arkkitehtikolmikko Gesellius, Lindgren, Saarisen suunnittelema. Ulkoapäin rakennus edustaa kansallisromanttista tyyliä.
 Museo nimettiin virallisesti Suomen kansallismuseoksi itsenäistymisen jälkeen vuonna 1917. Valtakunnallisena kulttuurihistorian museona toimiva Kansallismuseo esittelee Suomen historiaa kivikaudelta nykypäivään. Sillä on noin puolen miljoonan esineen kokoelmat.
 Lue lisää:
 Kansallismuseo halajaa elämyskeitaaksi – kulttuuriministeri Sampo Terho puoltaa hanketta
 Kansallismuseon uudistaminen voi alkaa – lisärakennuksen arkkitehtuurikilpailu sai rahoituksen

Kansallismuseon lisärakennuksen arkkitehtuurikilpailu käynnistyi – rakennuksen rahoitus on yhä auki


Summary: Tuomittu oli esitellyt videolla Isis-taistelijalta leikkaamaansa päätä.

Helsingin käräjäoikeus on tuominnut 41-vuotiaan miehen ehdolliseen vankeuteen sotarikoksesta. Oikeuden mukaan Irakin armeijan sotilaana ollut mies kohteli kuolleiden ihmisten ruumiita halventavasti ja loukkasi heidän kunniaansa Irakissa kevättalvella vuonna 2015.
 Kyse oli kahdesta videosta. Toisessa videossa mies leikkaa kuolleen Isisin taistelijan pään ja toisessa hän poseeraa palavien ruumiiden edessä. Molemmista tilanteista oli oikeuden mukaan levitetty kuvamateriaalia Facebookissa.
 – Käräjäoikeus toteaa, että miehen suorittama kuolleen taistelijan pään katkaisu, sen kuvaaminen sekä molempien syytteessä tarkoitettujen videoiden sekä valokuvien lataaminen tai latauksen salliminen Facebook-profiiliin (...) loukkaa yleisesti henkilön kunniaa, tuomiossa todetaan.
 Mies tuomittiin puolentoista vuoden ehdolliseen vankeuteen.
 Mies puolusti pään leikkaamista Isisin julmuudella
 Korpraalina Irakin armeijassa palvellut sotilas myönsi oikeudessa leikanneensa kuolleen Isisin taistelijan pään irti ja roikottaneensa päätä kädessään. Tämän jälkeen toinen sotilas oli roikottanut päätä ja tuomittu mies oli näyttänyt voitonmerkkiä, mies kertoi.
 Kolmas henkilö on kuvannut tapahtuman. Mies myönsi teollaan loukanneensa kuolleen Isisin taistelijan kunniaa. Miehen mukaan hän ei kuitenkaan ladannut itse tai sallinut muiden ladata kuvamateriaalia Facebookiin.
 Hän vetosi oikeudessa myös Isisin julmuuteen ja itse kokemaansa vääryyteen. Miehen mukaan Isis oli kaapannut hänen neljä läheistään.
 – Hän oli sotilaana nähnyt kaiken Isisin aiheuttaman tuhon, menetykset ja pelon. Vihollisen pään leikkaus oli Irakissa yleinen tapa ja osoitus sankaruudesta, miehen vastauksessa sanotaan.
 Mies kertoi pitäneensä pään leikkaamista normaalina ja sanoi, että video oli esitetty "positiivisessa hengessä". Miehen mukaan armeijan näkökulmasta kyse oli "kansan kannustamisesta".
 – Hän oli katkaissut kuolleen henkilön pään hetken mielijohteesta tunnekuohun vallassa armeijakavereiden kannustaessa. Uhri oli ollut itse terroristi ja syyllistynyt paljon vakavampiin tekoihin, mies sanoi.
 Kiisti joukko-osastonsa osallistuneen ruumiiden polttamiseen
 Mies myönsi, että hänen joukko-osastonsa oli poseerannut palavien ruumiiden edessä. Hän kuitenkin kiisti sen, että olisi osallistunut ruumiiden polttamiseen.
 – Kyse oli ollut lentopommituksissa kuolleiden Isisin taistelijoiden ruumiista. Poseeraaminen videolla palavan ruumiin edessä ei ollut rikos. Ruumiit olivat tunnistamattomia, eikä niille ollut tehty mitään, vastauksessa sanotaan.
 Käräjäoikeus ei hyväksynyt miehen perusteluja ja katsoi, että hän syyllistyi toiminnassaan rikokseen.
 – Isisin paikalliseen väestöön kohdistamien tekojen julmuus (...) ei ole peruste pitää epäinhimillistä ja ihmisarvoa halventavaa kohtelua hyväksyttävänä, tuomiossa sanotaan.

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Irakin armeijan sotilaana toimineen miehen sotarikoksesta


Summary: Vielä ei ole tiedossa, mikä minimiaika olisi ja paljonko sen säätäminen vaatisi lisää rahaa.

Harvaan asutun maaseudun verkosto haluaa, että poliisille säädettäisiin minimiaika, jonka kuluessa poliisin on oltava paikalla kiireellisimmissä hälytystehtävissä.
 Mikä se minimiaika olisi ja mitä se maksaisi? Siihen ei osaa verkoston puheenjohtaja  Tytti Määttä  Kuhmosta vastata.
 – Olemme pyytäneet Poliisihallitukselta arviota siitä, paljonko se vaatisi lisää rahaa ja mikä minimivasteaika olisi, mutta emme ole saaneet vastausta. Se on tosiasia, että minimivasteajan säätäminen vaatii lisää rahaa poliiseille, Määttä sanoo.
 Toiveissa myös nopea laajakaista ja kaivosvero
 Maaseudun verkosto haluaa myös muun muassa antaa nopean laajakaistan kaikille, kunnostaa teitä nykyistä paremmin, säätää kaivosveron ja säilyttää kuljetustuen. Harvaan asutun maaseudun verkosto esitteli eduskuntavaaliteemojaan Rovaniemellä torstaina.
 Määttä sanoo, että verkoston esitysten hintaa ei ole laskettu.
 – Osa ei maksa mitään ja osa tuo lisää tuloja. Esimerkiksi esittämämme kaivosvero jaettaisiin osaksi kunnalle, jossa kaivos sijaitsee.
 Harvaan asutun maaseudun verkostossa on asiantuntijoita eri puolilta maata saaristosta Itä- ja Pohjois-Suomeen. Verkoston vetäjä on Kajaanin ammattikorkeakoulu Oy.

Esitys: Poliisille minimiaika hälytystehtäville


Summary: Yle televisioi tästä lähtien kyselytunnin kello 17 uutislähetykseen saakka.

Joululomalta palannut eduskunta kokoontuu vuoden ensimmäiselle kyselytunnille. Ideana on, että kansanedustajat pääsevät kysymään ministereiltä haluamistaan aiheista.
 Tällä viikolla on puhuttanut muun muassa sairaaloiden leikkaustoimintaan ja terveydenhuollon asiakasmaksuihin kaavaillut muutokset.
 Keskustelu yksityistä terveysfirmoista keskussairaaloiden leikkaustoiminnassa nosti keskiviikkona  poikkeuksellisen kipakan keskustelun . Oppositio syytti hallituksen lakiesityksen olevan kaikkien aikojen vedätys ja avaavan yksityisille yrityksille mittavat markkinat. Esitystä on pilkattu Lex Terveystaloksi.
 Eduskunnalla on edessään kiireinen vaalikauden loppurutistus, sillä kesken ovat yhä esimerkiksi suuret hankkkeet eli sote- ja maakuntauudistus sekä tiedustelulait.
 Alla olevalta videolta voit katsoa Ylen suoran nettilähetyksen eduskunnasta tiistaina. Kysyimme kansanedustajilta, menevätkö suuret hankkeet läpi, miten oppositio lähtee kohti vaalikevättä ja onko tulevaisuuden teemoja mennyt ohi kesken sote-kamppailun.

 Yle televisioi  tästä lähtien  kyselytunnin kokonaisuudessaan kello 17 uutislähetykseen saakka, kun aiemmin kyselytunnin näyttäminen on jouduttu lopettamaan jo aiemmin.
 Kyselytunti on nähtävissä Yle TV1:ssä ja  Yle Areenassa  kello 16–17. Voit seurata sitä myös jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Viikottaiset kyselytuntilähetykset alkoivat Ylessä syysistuntokaudella 2008. Sitä ennen suora lähetys oli jokaisen kuukauden ensimmäisestä kyselytunnista.
 Ylen puoluekannatusmittaus: Perussuomalaisille iso nousu, kokoomus kirii SDP:tä
 Yksityiset terveysfirmat saamassa lisää tilaa kiireettömissä leikkauksissa – Oppositio poltti päreensä:  "Kaverikapitalismin huipentuma"   Mielenosoitusten ilmoitusajan pidentäminen 24 tuntiin epäilytti yhä  kansanedustajia – Osa ihmetteli, miksei lisättäisi poliisin resursseja
 Nykyisellä eduskunnalla edessään ruuhkainen ja hikinen loppukiri – sote- ja maakuntauudistuksen kohtalo yhä auki, tiedustelulakeja rukataan vielä valiokunnissa
 Perustuslakivaliokunnan piinaviikot – Viisi pointtia plus bonuspointti: Kaatuuko sote vai eikö se kaadu?
 Pian saat nauttia täysimittaisesta eduskunnan kyselytunnista televisiossa ja netissä

Kuumottaako oppositio hallitusta yksityisen terveysbisneksen suosimisesta? Seuraa vuoden ensimmäistä kyselytuntia kello 16 alkaen


Summary: Kaivosveroa kannattaa kuusi eduskuntapuoluetta. Kansainvälisten kaivosyhtiöiden silmissä Suomi on kivunnut maailman houkuttelevimmaksi investointikohteeksi.

Suurin osa eduskuntapuolueista haluaa Suomeen uuden kaivosveron, selviää Ylen kyselystä.
 Yhdeksästä eduskuntapuolueesta kuusi kannattaa kaivosveroa tai jotain vastaavaa lisähyvitystä. Sillä kaivosyhtiöt laitettaisiin maksamaan Suomesta louhimistaan tuotteista nykyistä isompi korvaus.
 Nykyisellään Suomessa ei ole erillistä kaivosveroa, jolla maksettaisiin korvaus maasta kaivetuista mineraaleista. Yhtiöt maksavat muun muassa normaalit kiinteistö- ja yhteisöverot sekä kaivoslain mukaisen vuosikorvauksen maanomistajille malminetsinnästä ja louhinnasta.
 Näin kysely tehtiin Kysely tehtiin vuodenvaihteessa eduskuntapuolueille sähköpostitse. Kysymyksiä oli kaksi: 1) pitäisikö Suomessa ottaa käyttöön kaivosvero tai muu vastaava korvaus, jolla kaivosyhtiöt maksaisivat hyvityksen louhimistaan mineraaleista, ja 2) miten tämä pitäisi käytännössä toteuttaa? Kyselyyn vastasivat kaikki yhdeksän eduskuntapuoluetta.
 Kaivosveroa kannattavat muun muassa nykyinen pääministeripuolue keskusta ja Ylen  tuoreimmassa kannatusmittauksessa  kärkipaikkaa pitävä SDP.
 – Olemme esittäneet kahden prosentin rojaltiveroa, joka perustuu kaivannaisten arvoon. Mielestämme on kohtuullista, että yhteiskunta saa alueella olevista mineraaleista kohtuullisen korvauksen, SDP:n varapuheenjohtaja, kansanedustaja  Sanna Marin  sanoo.
 Keskusta on profiloitunut aluepoliittisista syistä vahvimmin kaivosten puolustajaksi. Sen selkeän myönteisen kannan kaivosveroon voi nähdä yllätyksenä. Keskusta viimeistelee parhaillaan uusia kaivoslinjauksiaan.
 – Suomalaisen yhteiskunnan pitää hyötyä nykyistä enemmän meidän kallioperässämme olevista mineraaleista. Mielestämme nyt kannattaa selvittää kaivosveroa, nimenomaan sellaista, joka tulisi kaivosten sijaintikunnalle, linjaustyötä vetävä kansanedustaja ja Lapin liiton puheenjohtaja  Markus Lohi  sanoo.
 Yle Uutisgrafiikka
 Keskusta ja valtaosa muistakin puolueista kertovat samalla kannattavansa myös kaivosyhtiöiltä vaadittujen vakuuksien korottamista. Vakuuksia tarvitaan mahdollisten ympäristövahinkojen korjaamiseen.
 – Kohtuullisen rojaltimaksun lisäksi tulisi ottaa käyttöön kunnollinen rahastojärjestelmä, josta otetaan varat mahdollisten kaivosten ympäristövahinkojen hoitamiseen, sinisten puheenjohtaja, ministeri  Sampo Terho  sanoo.
 Poliitikoilla on tuoreena muistissa Nivalan Hituran kaivos, joka  on käynyt yhteiskunnalle kalliiksi . Kaivosyhtiö teki konkurssin vuonna 2015, eivätkä yhtiön kahden miljoonan euron vakuudet riittäneet alkuunkaan ympäristövaikutusten siivoamiseen. Hituraan on kaadettu miljoonia euroja veronmaksajien rahaa.
 Kokoomus selvittäisi, perussuomalaiset ainoana vastaan
 Lopuista kolmesta puolueesta kokoomus ja RKP kertovat haluavansa kaivosverosta perusteellisen selvityksen ennen kannanottoaan. Nekään eivät kuitenkaan lähtökohtaisesti vastusta uutta veroa.
 – Halutaan varmistaa se, ettei yhtäkkisesti ilman selvitystä poukkoilla ja heitetä ilmoille varmaa kantaa. Jos haluamme, että Suomessa tehdään investointeja kaivoksiin, meillä täytyy olla vakaa toimintaympäristö. Uudet maksut pitää tehdä pitkäjänteisesti, sanoo kokoomuksessa ympäristöasioista vastaava sisäministeri  Kai Mykkänen .
 – RKP suhtautuu myönteisesti siihen, että kaivosveron tai muun vastaavan korvauksen käyttöönotto selvitetään. Meillä on myös selvityksen lopputuloksesta riippuen valmius edetä asian toteuttamiseksi, RKP:n varapuheenjohtaja  Silja Borgarsdóttir Sandelin  sanoo.
 Vain perussuomalaiset on sitä mieltä, ettei uudelle verolle ole tarvetta. Puolue haluaa kustannusten uusjaon, mutta ilman lisämaksuja ulkomaisille kaivosyhtiöille.
 – Olemassa olevia korvauksia pitäisi kohdistaa enemmän kunnille ja osin ehkä myös valtiolle, koska kyse on kansallisomaisuudesta. Mutta lisäkustannuksilla ei pidä tehdä kaivostoimintaa mahdottomaksi Suomessa, eli ei lisäveroa nykyisten korvausten päälle, puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalo  sanoo.
 Malminkuljetushihna Terrafamen kaivoksella Sotkamossa. Kimmo Rauatmaa / Lehtikuva
 Kolme mallia, tuotto ehkä joitain kymmeniä miljoonia
 Yle kysyi puolueilta myös, onko niillä jokin tietty malli mielessään veron toteuttamiseen.
 Mahdollisia veromalleja on periaatteessa paljon, mutta käytännössä vaihtoehtoja on kolme.
 Veromalliksi on kolme vaihtoehtoa Tuotantovero  tarkoittaa sitä, että vero laskettaisiin kaivosalueelta ulos vietävistä malmirikasteista, käytännössä joko tuotetusta malmimäärästä tai kaivoksen liikevaihdosta tai liikevoitosta. Louhintaverossa  taas verotettaisiin kaivosalueelta louhittuja kivitonneja. Tässä mallissa vero olisi isoin kaivoksissa, joissa tonnimäärät ovat suuria ja joissa malminlouhinnassa syntyy runsaasti sivukiveä, kuten avolouhoksissa. Jokin muu malli  olisi esimerkiksi kiinteistöveron yhteydessä perittävä erillinen vero kaivosyhtiöltä kunnalle tai vastaava vero suoraan valtiolle.
 Kolmesta eri veromallista laajimman kannatuksen saa kaivosten tuotantoon perustuva tuotantovero. Sitä kannattavat Ylen kyselyssä SDP ja kristillisdemokraatit. Lisäksi keskusta ja vasemmistoliitto mainitsevat sen yhtenä vaihtoehtona. Kristillisdemokraatit sitoisi veron nimenomaan tuotetun malmin määrään, ei rahalliseen tuottoon.
 – Kaivoksen pelkän kirjanpidollisen tuoton verottaminen on siinä mielessä ongelmallista, että sitä olisi helppo kiertää. Tiedämme, että yritykset voivat konsernin sisäisillä siirroilla saada itselleen negatiivisen tuoton, sanoo kristillisdemokraattien puheenjohtaja, kansanedustaja  Sari Essayah .
 Louhintaveroa kannattaa vihreät, ja vasemmistoliitto mainitsee sen yhtenä vaihtoehtona. Muista malleista voisi keskustan mukaan tulla kyseeseen myös kiinteistöveron yhteydessä kunnille perittävä vero.
 Vihreät perustelee malleista ankarimman eli louhintaveron kannatusta ympäristösyillä.
 – Louhinnan verotus ohjaisi siihen, että louhinta aloitetaan vasta silloin, kun mineraaliesiintymä on malmimääriltään tutkitusti riittävän arvokas ja keinot sen hyödyntämiseksi ovat riittävän kehittyneet. Vero kannustaisi myös lisäämään sellaista metallien talteenottoa, joka ei vaadi uutta louhintaa, sanoo vihreiden puoluesihteeri  Lasse Miettinen .
 Toinen kysymys on, ohjattaisiinko tuotto kunnille vai valtiolle. Kummallakin on perusteensa: kaivokset tulevat kuntien alueelle, mutta mineraalivarat ovat koko Suomen omaisuutta.
 Kaivosvero tuottaisi korkeintaan joitain kymmeniä miljoonia euroja vuodessa, arvioivat poliitikot ja kaivosalan etujärjestö Kaivosteollisuus ry. Ainoana konkreettisen arvion antoi SDP. Sen mukaan kahden prosentin rojaltimaksu voisi varovaisen arvion mukaan tuottaa 15 miljoonaa euroa.
 Eri veromalleja isompi kysymys taloudellisesti on kaivosyhtiöiden maksamien yhteisöverojen määrä.
 Yritysvastuuta tarkkaileva Finnwatch  raportoi vuonna 2016 , että Suomi menetti vuosina 2011–2014 ainakin 49 miljoonan euron verotulot yhtiöiden verosuunnittelun vuoksi. Samana aikana yhtiöt myivät suomalaisilta kaivoksilta louhittuja mineraaleja yli 3,8 miljardin arvosta.
 Yle Uutisgrafiikka
 Yhtiöt: Suomi on houkuttelevin paikka investoida
 Suomi on kanadalaisen  Fraser Instituten  mukaan nyt maailman houkuttelevin alue kaivosinvestoinneille.
 Fraser Instituten  viimevuotisessa  tuoreimmassa kyselyssä  360 kansainvälistä kaivostoimijaa arvioi maiden ja osavaltioiden houkuttelevuutta muun muassa verotuksen, maksujen, lupaprosessien ja toimintaympäristön vakauden kannalta.
 Tuoreimmassa, vuotta 2017 koskevassa kyselyssä Suomi kiilasi ohi Yhdysvaltain ja Kanadan osavaltioiden, Länsi-Australian, Chilen ja kärkikymmenikön toisen EU-maan Irlannin. Suomi on sijoittunut kyselyssä viiden houkuttelevimman alueen joukkoon koko 2010-luvun ajan.
 Kaivosveron kannattajat eivät pelkää sitä, että kaivosvero heikentäisi Suomen houkuttelevuutta.
 – Päinvastoin, nykyisellään kaivoslainsäädäntö on erittäin antelias ulkomaisille yrityksille. Mielestämme on kohtuullista, että Suomi saa tästä oman osansa ja korvaukset, SDP:n Sanna Marin sanoo.
 Kaivosala perää malttia selvittämiseen
 Kaivosalaa edustavan Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja  Pekka Suomela  toivoo poliitikoilta malttia.
 – Halua kaivoslain tarkistamiseen ja verotuksen kiristämiseen on selvästi ilmassa. Me kuitenkin toivomme, ettei veroja mätkitä suin päin, vaan asiasta tehdään ensin selkeä arviointi ja taustaselvitys, Suomela sanoo.
 Kompromissina on esitetty muun muassa mallia, jossa puolet kerättävästä maksusta menisi yhteiseen ympäristöhaittarahastoon ja puolet kunnille. Kaivosteollisuudelle tämä olisi helpoimmin nieltävissä oleva malli, kun taas louhintavero on alalle suurin kammotus. Suomelan mukaan se voisi hankaloittaa esimerkiksi avolouhosten perustamista.
 Suomela muistuttaa, että kaivostoimijat ovat hyvin erilaisia. Etenkin alkuvaiheessa olevat yhtiöt toimivat Suomelan mukaan isolla riskillä ja pienillä katteilla, ja Suomessa perittyjä malminetsintäkorvauksia ei monessa maassa peritä.
 – Pienen malminetsintäyhtiön 500 000 euron budjetista voi mennä lähes 100 000 euroa maanomistajille vuosittain maksettaviin korvauksiin. Sitä on kritisoitu ja ihan aiheestakin, että maksut painottuvat hankkeiden elinkaaren alkupäähän, Suomela sanoo.
 Kaivosteollisuus selvittelee parhaillaan, millaisen loven eri veromallit tekisivät nykyisten kaivosten talouteen ja investointeihin.
 Lue myös:
 Analyysi: Oriveden kaivosta pyöritetään ikivanhalla ympäristöluvalla – valitusrumba on venynyt niin pitkään, että Dragon Mining kertoo jo saaneensa kaivoksesta lähes kaiken haluamansa
 Asiantuntijat A-studiossa: Ympäristövalvonnan resurssit ja kaivosten maksamat vakuusrahat liian pieniä

Puolueilta laaja kannatus kaivosverolle Ylen kyselyssä – kaivosyhtiöt halutaan panna maksamaan lisää Suomesta kaivetuista mineraaleista


Lapin matkailu jatkoi nousukiitoa marraskuussa. Tilastokeskuksen mukaan yöpymisten määrä Lapin majoitusliikkeissä kasvoi marraskuussa 1,3 prosenttia edellisvuodesta. Lukema on hieman pienempi kuin koko maassa, jossa majoituksia oli 1,5 prosenttia edellisvuotta enemmän.
 Kotimaisia matkailijoita vieraili Lapissa viisi prosenttia viime vuotista vähemmän, mutta ulkomaisia vieraita oli seitsemän prosenttia aiempaa enemmän. Eniten Lapissa vieraili brittejä, joiden yöpymiset nousivat yli neljänneksen.
 Suhteellisesti eniten yöpymiset kasvoivat Sallassa, Enontekiöllä ja Rovaniemellä. Pelkosenniemellä yöpymiset sen sijaan vähenivät tuntuvasti.
 Meneekö ennätys taas rikki?
 Tammi-marraskuussa Lapissa kirjattiin rekisteröityjä yöpymisiä runsaat 2,5 miljoonaa, kertoo Tilastokeskus. Se on 2,7 prosenttia edellisvuotta enemmän. Perinteisesti Lapin matkailun vilkkaimman kuukauden eli joulukuun tilastot eivät ole vielä valmistuneet.
 – Joulukuu on ollut todella hyvä. Meillehän laskeutui joulukaudella noin 700 tilauslentoa, matkailuasiantuntija  Satu Luiro  Lapin liitosta sanoo.
 Vuonna 2017 rekisteröityjä yöpymisiä oli kaikkiaan 2,9 miljoonaa. Joulukuussa 2017 yöpymisiä oli runsaat 465 000, joten viime vuonna saatettiin yltää edellisen vuoden lukemiin tai jopa sen yli. Se tarkoittaisi siis jälleen uutta ennätystä lappilaisen matkailuelinkeinon historiassa.
 Kaikki ei näy tilastoissa
 – Lapissa on paljon rekisteröinnin ulkopuolella olevaa majoitusta, jota on arviolta puolet enemmän mitä virallisissa tilastoissa näkyy. Näitä ovat esimerkiksi yksityisten omistamat mökit ja Airbnb-majoitus, Luiro lisää.
 Viralliset Lapin matkailun kasvulukemat ovat kuitenkin vaatimattomia, jos niitä vertaa edellisiin vuosiin. Vuonna 2017 rekisteröidyt yöpymiset nousivat yli yhdeksän ja vuonna 2016 jopa runsaat 13 prosenttia.
 – Tämä selittyy pitkälti sillä, että lentoliikennekapasiteetti kasvoi kun Lappiin tuli runsaasti lisää suoria lentoyhteyksiä ulkomaille, Luiro sanoo.

Lapin matkailu hätyyttelee taas uutta ennätystä – takavuosien kasvuun ei silti ylletä


Summary: Kirjailija Ari Paulow on arvostellut somessa poliittista islamia. Hänen Facebook-tilinsä on suljettu kolmesti puolen vuoden aikana.

Tästä on kyse Kirjailija Ari Paulow on suljettu ulos Facebookista kolme kertaa kuukauden ajaksi. Käyttäjätili on suljettu päivityksistä annettujen ilmiantojen takia. Facebook valvoo käyttäjiä, mutta myös muut somettajat valvovat toisiaan. Somepäivittäjän kannattaa miettiä tarkasti mitä tietoja päivityksissään itsestään jakaa.
 Kempeleläisen rivitalon työhuoneessa tietokoneen ruudulle ilmestyy teksti: tämä toiminto on tilapäisesti estetty. Äskettäin tekemäsi julkaisu rikkoo Facebookin yhteisönormeja, joten sinua on tilapäisesti estetty käyttämästä Facebookia. Saat lisätietoja ohje- ja tukikeskuksesta.
 Kirjailija  Ari Paulowia  harmittaa, sillä hän on kolmatta kertaa jäähyllä Facebookista puolen vuoden sisään. Hän ei voi kirjoittaa päivityksiä omalle seinälleen, eikä kommentoida muiden päivityksiä. Facebook on bannannut hänet kuukaudeksi muiden käyttäjien tekemien ilmiantojen takia.
 – Facebookin mukaan olen rikkonut yhteisön sääntöjä. Olen tehnyt päivityksen, josta joku on puolestaan tehnyt ilmiannon, ja tämän vuoksi olen kuukauden päivittämiskiellossa, Paulow sanoo.
 Kyseisessä päivityksessä Paulow linkitti  Yle Areenassa  olevan dokumenttiohjelman, jossa kerrotaan ääri-islamistiperheen arjesta Syyrian Idlibissä.
 Paulow luetteli ohjelman jakotekstissään EU-maat, joissa on tehty islamistisia terrori-iskuja, ja ne EU-maat, joissa ei ole ollut vastaavia iskuja. Tämä oli nähtävästi liikaa.
 Paulowin mukaan bannaukset perustuvat ilmiantoihin. Hänen mukaansa Ylen dokumentin jakaminen aiheutti yhden ilmiannon.
 – Todennäköistä on, että sama ilmiantaja kokeili kepillä jäätä ja lähetti saman tien puolikymmentä ilmiantoa, Paulow jatkaa.
 Paulow valitti bannistaan, mutta se ei saanut vastakaikua eikä mennyt läpi Facebookissa. Paulow käyttää päivityksiään myös markkinoimaan kirjojaan. Aiemmin hän jakoi päivityksensä kaikille, mutta on nyt vaihtanut päivitykset näkymään vain kavereilleen.
 Sinua seurataan
 Oululainen sosiaalisen median kouluttaja ja yrittäjä  Harto Pönkä  huomauttaa, että vaikka somepalvelu usein mielletään keinoksi seurata tuttavapiirin jakamia julkaisuja, on kyse pikemminkin siitä, että Facebook seuraa käyttäjiä ja heidän toimintaansa.
 Facebook myös päättää algoritmeillaan, mitä julkaisuja ja mainoksia käyttäjät näkevät.
 – Facebookin näkökulmasta ongelma on siinä, että on oikeita ihmisiä, oikeita käyttäjiä, mutta on myös paljon botteja ja valetilejä tai väärällä identiteetillä olevia tilejä, joita on tehtailtu jopa miljoonia vuosien varrella, Pönkä kertoo.
 – Facebook poistaa automaattisesti valetilit. Lisäksi se poistaa käyttäjiä sen perusteella, kun käyttäjät antavat ilmi muiden julkaisuja, Pönkä jatkaa.
 Tietokirjailija ja somekouluttaja Harto Pönkä muistuttaa Facebookin keräämistä käyttäjätiedoista. Marko Väänänen / Yle
 Ilmiannon syynä voi olla valheellisen sisällön lisäksi muun muassa kiusaaminen ja vihapuhe. Facebook on myös määritellyt vihapuheen, mitä Pönkä pitää hatunnoston arvoisena tekona ja osoituksena eräänlaisesta globaalista sosiaalisen median etiikasta. Esimerkiksi Suomen laista vihapuheen määrittelyä ei vielä löydy.
 – Tässä kohtaa Facebook ansaitsee kiitoksen, vaikka monessa muussa asiassa niin ei voi sanoa, Pönkä toteaa.
 Facebookin näkökulmasta kysymys kuuluu: mikä käyttäjätili on oikea tili ja mikä ei?
 Ilmiantomekanismia voidaan myös Pöngän mukaan käyttää väärin. Toista käyttäjää voidaan ilmiantaa kiusaamistarkoituksessa, esimerkiksi ilmiantamalla paljon julkaisuja, jolloin Facebookin algoritmit voivat päätellä, että kyseessä on esimerkiksi valetili.
 Sinut pisteytetään
 Yle otti yhteyttä sähköpostitse Facebookiin kysyäksemme, montako käyttäjää Suomessa on suljettu joko lyhyemmäksi tai pitemmäksi ajaksi.
 Facebookin viestinnästä vastattiin, että heillä ei ole jaettavaksi tilastoa käyttäjätileistä, jotka on suljettu Suomessa saati maailmanlaajuisesti. Lukumäärää siis ei ole, eikä tietoa, onko suljettujen käyttäjätilien määrä kasvussa. Muuta tietoa Facebook ei antanut.
 Somekouluttaja Harto Pöngän mukaan Facebook seuraa käyttäjää ainakin kahdella eri tavalla. Käyttäjää seurataan automaattisesti. Toinen tapa on muiden käyttäjien ilmoitukset, jotka ilmoitetaan Facebookille.
 Automaattisessa seurannassa Facebook pisteyttää käyttäjän toiminnan. Pisteisiin vaikuttaa esimerkiksi käyttäjän jakamien sivustojen luotettavuus. Lisäksi pistemäärään vaikuttaa se, missä sivustoilla olet aktiivinen ja myös mahdollisesti se, minkälaisten julkaisujen jakamisesta sinut on annettu ilmi.
 Some ei pelastanut demokratiaa. Pikemminkin kysymys asetetaan nyt niin, että tuhoaako sosiaalinen media demokratian?  Harto Pönkä
 Pönkä kertoo, että kyse on hänen omasta päätelmästä.
 – Kun Facebook pyrkii tunnistamaan valetilit ja muuten sääntöjään rikkovat tilit, se käyttää siihen väistämättä erilaisia "pisteytyksiä" eli algoritmeja ja suodattimia, joilla se pyrkii tunnistamaan epäilyttävät tilit.
 – Facebook tuntee historiasi. Moderoinnin eli valvonnan näkökulmasta sinua seurataan sen mukaan, oletko tehnyt hyvää sisältöä vai ehkä epäilyttävää sisältöä, Pönkä jatkaa.
 Demokratian ylistyksestä somepettymykseen
 Somekouluttaja Harto Pöngän mukaan somessa vallitsee tällä hetkellä pettymyksen aika. Somen piti olla väylä demokratiaan ja julkiseen keskusteluun.
 Hänen mukaan some toimikin alussa julkisen keskustelun apuna, mutta pian valtiot ja yritykset käyttivät ja käyttävät edelleen esimerkiksi Facebookia ja Twitteriä valeuutisten ja kaupallisten sisältöjen jakamiseen ja mielipidevaikuttamiseen. Myös Facebookin jatkuvat tietosuojaongelmat ovat Pöngän mukaan lisänneet pettymystä somea kohtaan.
 – Some ei pelastanut demokratiaa. Pikemminkin kysymys asetetaan nyt niin, että tuhoaako sosiaalinen media demokratian? Onko niin, että kun ihmiset kirjoittavat somessa, se onkin tuotettua sisältöä? Jonkun tahon ohjailemaa sisältöä, joka käyttää somen algoritmejä ja alustoja väärin?
 Facebookin käyttäjämäärät Facebookilla on noin 1,5 miljardia päivittäistä käyttäjää. Kuukausittain Facebookia käyttää noin 2,27 miljardia käyttäjää. Marraskuussa Facebook kertoi, että se oli poistanut edellisen puolen vuoden aikana peräti 1,5 miljardia valetiliä tai muilla tavoin palvelun sääntöjä rikkovaa käyttäjätiliä. Lähde: newsroom.fb.com
 Somessa levitetyn tiedon ikuisuusongelma on Pöngän mukaan se, että väärä tieto yleensä leviää laajasti ja alkaa elää omaa elämäänsä huolimatta siitä, että se myöhemmin osoitettaisiin virheelliseksi.
 – Toinen ongelma on kaupallisten sosiaalisen median palvelujen ansaintalogiikka. Ne tarjoavat kanaviaan ja käyttäjätietojaan epäilyttävien tahojen käyttöön niin kauan kuin ne voivat tehdä siten voittoa, Pönkä muistuttaa.
 Somepäivittäjän tulisi päivityksissään miettiä tarkasti sitä, mitä tietoja haluat itsestäsi jakaa. Jakamaasi tietoa käytetään avuksi profiloinnissa somealustoilla.
 Sananvapaus vai vapaus sanoa?
 Kirjailija Ari Paulow pitää käyttäjäestoaan sananvapautensa kaventamisena. Hänen mukaansa bannauksessa on kyse hänen jakamistaan ajatuksista liittyen uskontoon ja politiikkaan.
 – Olen arvostellut poliittista islamia ja sen keskiajalta olevaa säädöstöä. Olen myös arvostellut nykyistä humanitääristä maahanmuuttoa. Nämä tuntuvat herättävän ilmiantajat, Paulow epäilee.
 Kirjailija Ari Paulow ihmettelee ilmiantoja, joiden perusteella hänen käyttäjätili on laitettu jäihin kaksi kertaa kuukauden ajaksi. Marko Väänänen / Yle
 Tietoa siitä, kuka tai ketkä ilmiantavat Paulowin päivityksiä, ei ole. Facebook ei myöskään kerro kuka ilmiannon on tehnyt. Paulow kuitenkin uskoo, että taustalla on joko äärivasemmistolaisia, uusnatseja tai venäjämielisiä henkilöitä.
 Paulowin Facebook-päivitysten tämänhetkinen esto loppuu helmikuun 2019 alussa. Hän epäilee, että edessä on taas uusi bannaus.
 – Luulenpa, että vaikka jakaisin seinälleni postikorttimaisemia Oulun seudulta, niin ne samat ilmiantajat, jotka vihaavat minua, kaivavat esille takavuosien päivityksiäni ja tekevät niistä taas ilmiannon Facebookille.
 Paulow on ratkaissut tilanteen luomalla myös toisen tilin, jonka kautta hän saa kavereilleen ajatuksiaan julki.

Asiantuntija: Somessa vallitsee pettymyksen aika, koska siellä valehdellaan, ilmiannetaan kiusallaan ja painitaan tietosuojaongelmien kanssa


Summary: Ruotsin parlamentti äänestää pääministeristä ensi keskiviikkona.

Ruotsalaiset kävivät vaaliuurnilla neljä kuukautta sitten, mutta eduskuntaan valitut poliitikot eivät ole saaneet hallitusta aikaiseksi. Ensi viikon keskiviikkona äänestetään jälleen pääministeriehdokkaasta, jo kolmannen kerran syksyn puhemieskierroksen alettua.
 Puhemies  Andreas Norlén  esittää maanantaina pääministeriksi henkilöä, jolla on parhaat mahdollisuudet mennä läpi parlamentissa. Vaihtoehdot ovat joko sosiaalidemokraattien  Stefan Löfven  tai Ruotsin kokoomuksen  Ulf Kristersson . Heidät on molemmat aiemmin hylätty syksyn äänestyksissä.
 Löfven ja Kristersson raportoivat torstaina puhemiehelle parhaillaan tiivistyvistä neuvotteluista. Molemmat kiittelivät käymiään neuvotteluja rakentaviksi. Kumpikaan ei kertonut neuvottelujen yksityiskohdista tai mahdollisista neuvotteluosapuolille tehdyistä esityksistä. Kristersson kertoi, että keskusteluissa on käsitelty hallituksen linjaa ja parlamentaarisen työn muotoja.
 Takuuta ruotsidemokraattien varalle puuhataan
 Ruotsin television tietojen mukaan kokoomus olisi muotoilemassa keskustalle ja liberaaleille jonkinlaista takuuta siitä, miten ruotsidemokraattien vaikuttaminen hallituksen työhön estetään. Käytännössä se voisi johtaa siihen, että ruotsidemokraatit äänestävät Kristerssonin pääministeriyttä vastaan. Ruotsidemokraattien puheenjohtaja  Jimmie Åkesson  on julkisuudessa vaatinut jonkinlaista lupausta vaikutusvallasta vastineena tuestaan Kristerssonille.
 Porvariliittymän keskiryhmät,  Annie Lööfin  johtama keskustapuolue ja  Jan Björklundin  johtama liberaalit ovat vaa`ankieliasemassa. He ratkaisevat kenestä tulee pääministeri, mutta myös ruotsidemokraateilla on ratkaiseva rooli porvarihallituksen läpimenossa.
 Keskustan ja liberaalien puoluehallinnot ovat valmistautuneet kokoontumaan ja ottamaan kantaa pääministeriehdokkaisiin ja mahdolliseen neuvottelutulokseen viikonloppuna. Keskusta on ollut silmiinpistävän hiljaa neuvottelujen aikana eikä sen riveistä ole tullut vuotoja. Sen sijaan tiedetään, että valinta pääministeriehdokkaiden välillä repii liberaaleja. Sen edustajat julkaisseet mediassa kannanottoja joko Löfvenin tai Kristerssonin puolesta.
 Kireä asetelma ladattiin jo vaalien edellä
 Ruotsalaiset puolueet menivät vaaleihin blokkeina, liittyminä. Punavihreään blokkiin kuuluvat sosiaalidemokraatit, ympäristöpuolue ja vasemmistoliitto. Porvariliittymässä eli allianssissa on neljä puoluetta, kokoomus, keskustapuolue, liberaalit ja kristillisdemokraatit. Punavihreät saivat vaaleissa yhden paikan enemmän kuin porvaripuolueet (144-143), mutta kumpikaan blokki ei saanut enemmistöasemaa.
 Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että molemmat pääministeriehdokkaat joutuvat hakemaan tukea poliittisilta vastustajiltaan. Stefan Löfven voi tulla pääministeriksi vain keskiryhmien tuella. Löfven yrittää saada keskustapuolueen ja liberaalit äänestämään joko hänen puolestaan tai tyhjää. Hinta on kuitenkin kova. Keskiryhmät vaativat useita uudistuksia verotukseen ja joustoa työmarkkinoihin ja asuntopolitiikkaan. Ne ovat kirvelevän vaikeita muutoksia sosiaalidemokraattien taustaryhmille kuten ammattiyhdistysliikkeelle.
 Ruotsin television tietojen mukaan viime viikkojen neuvotteluissa olisi edistytty työmarkkinoiden joustavuutta koskevissa kysymyksissä.
 Kokoomuksen Ulf Kristerssonista voi tulla pääministeri porvariliittymän ja ruotsidemokraattien äänillä. Vastakkainasettelu niiden välillä saattaa olla ylittämätön. Keskustapuolue ja liberaalit ovat luvanneet äänestäjilleen, että ruotsidemokraatteihin ei tukeuduta, ei edes pääministeriäänestyksessä. Ruotsidemokraattien puheenjohtaja Jimmie Åkesson on puolestaan ilmoittanut, ettei hän tue ketään sellaista pääministeriksi, joka ei lupaa vastineeksi vaikutusvaltaa.
 Åkesson mieluummin valmis uusiin vaaleihin
 Populistiset ruotsidemokraatit eivät saaneet syksyn vaaleissa yhtä suurta vaalivoittoa kuin mielipidemittaukset ennustivat, mutta sen asema kolmanneksi suurimpana puolueena vahvistui. Muut eduskuntapuolueet ovat kieltäytyneet yhteistyöstä sen kanssa jyrkän maahanmuuttovastaisten puheiden ja linjausten takia. Vasemmistopuolueissa ruotsidemokraatteja kutsutaan fasistiseksi puolueen historian takia.
 Porvariblokin johtajalle Ulf Kristerssonille suhtautuminen ruotsidemokraatteihin merkinnyt oman liittymän hajoamista. Kristersson puhui vaalikampanjan aikana äänestäjien päätösten kunnioittamisesta. Hänen on arveltu tarkoittaneen sitä, että ruotsidemokraattien kanssa voi tehdä yhteistyötä tai nousta valtaan kuten aateveljet Suomessa ja Norjassa. Keskusta ja liberaalit eivät ole sitä hyväksyneet. Syksyn pääministeriäänestyksen jälkeen ruotsalaisessa mediassa puhuttiin siniruskeasta liittoumasta kun Kristerssonin tueksi tulivat kristillisdemokraatit ja ruotsidemokraatit.
 Ensi keskiviikkona Ruotsissa saattaa olla uusi pääministeri. Jos tulosta ei synny, 23. tammikuuta on vielä yksi mahdollisuus ratkaista kuka Ruotsia johtaa seuraavat neljä vuotta. Jos sekin valinta epäonnistuu, Ruotsissa järjestetään uudet vaalit, viimeistään 21. tammikuuta.
 .

Ruotsin uuden pääministerin nimi saattaa ratketa viikonloppuna – hallitus on saatava aikaan muutamassa viikossa


Summary: Kysynnän muutokset, Kiinan kasvun hidastuminen ja brexit pakottavat muutoksiin.

Ford on aloittanut neuvottelut tuhansien työntekijöiden irtisanomiseksi eri puolilla Eurooppaa sijaitsevissa tuotantolaitoksissaan. Yhtiö aikoo myös irtautua kannattamattomilta markkinoilta ja sulkea tappiota tekeviä tuotantolinjojaan tavoitteenaan nostaa liikevoitto 6 prosenttiin Euroopassa.
 Yhtiö  kertoo suunnitelmistaan lehdistötiedotteessa , jossa se sanoo muun muassa lopettavansa automaattivaihteistojen valmistuksen Ranskan Bordeaux'ssa, ottavansa Venäjän yksikkönsä kokonaisudesaan tarkasteluun ja yhdistävänsä toimintojaan Britanniassa.
 – Ryhdymme päättäväisiin toimiin Fordin toimintojen uudistamiseksi Euroopassa, Euroopan alueesta vastaava johtaja  Steven Armstrong .
 Armstrong ei tarkenna irtisanottavien määrää, mutta sanoo sen olevan tuhansissa. Lopulinen määrä selviää ammattiliittojen kanssa käytävien neuvottelujen jälkeen. Fordin palveluksessa Euroopassa on 53 000 työntekijää.
 Kiina ja brexit painavat Jaguaria
 Brittimedia raportoi, että Britanniassa Jaguar Land Rover -autovalmistaja myös aikoo ilmoittaa isoista irtisanomisista. Britannian yleisradioyhtiön  BBC: mukaan  luksusautovalmistaja ilmoittaa 5 000 työntekijää koskevista leikkauksista.
 Irtisanomiset koskisivat markkinointi-, johto- ja hallintotehtäviä. Yhtiö työllistää 44 000 ihmistä Britanniassa.
 Luksusautoja valmistavan yhtiön omistaja on intialainen Tata. Irtisanomiset liittyvät Tatan viime vuonna julkaisemaan saneeraussuunnitelmaan. Luksusautojen valmistuksen kannattavuutta syövät sen mukaan kysynnän hiipuminen Kiinassa, Britannian EU-eron luoma epävarmuus ja Euroopan kiristyvät päästövaatimukset.

Euroopan autoteollisuudessa myllertää – Ford ja Jaguar sanovat irti tuhansia työntekijöitä


Summary: Ruotsista lähetetyt virheelliset ruuhkamaksu-laskut ovat Autoliiton mukaan valitettavan yleisiä.

Hiljattain suomalaiset  paloautot  ovat saaneet ruuhkamaksulappuja Ruotsista, vaikka eivät ole siellä olleet.
 Samoin käy muillekin autoille: Autoliitto saa säännöllisesti yhteydenottoja autoilijoilta, jotka ovat saaneet Ruotsista aiheettoman ruuhkamaksun.
 – Joka kuukausi tulee muutama yhteydenotto. Määrä on pysynyt samana jo vuosia. Tarkkaa määrää emme tiedä, koska ei jokainen laskun saanut välttämättä ota meihin tai mihinkään muuallekaan yhteyttä, Autoliiton matkailupäällikkö  Susanna Suokonautio-Hynninen  sanoo.
 Ruotsin Kuljetushallituksen laskutuksen ja ruuhkamaksujen perimisen hoitaa EPASS24. Palveluneuvoja  Risto Kauton  mukaan joulun tienoilla on tullut lukuisia soittoja virheellisistä ruuhkamaksuista.
 Virheellisistä laskuista voi kysyä yrityksen Suomen tukipuhelimessa +358 (0)942 450 800.
 Tekniikka ei ole erehtymätöntä
 Ruotsi perii ruuhkaveroa Tukholmassa ja Göteborgissa sekä niin sanottuja siltamaksuja eli infrastruktuurimaksuja Sundsvallissa ja Motalassa. Summat ovat pieniä, joitakin euroja.
 Kun auto ajaa tietulliaseman ohi, kamera kuvaa rekisteritunnuksen. Tunnistamisen jälkeen lasku lähetetään automaattisesti auton omistajalle.
 Myös ulkomailla rekisteröityjen ajoneuvojen on maksettava Ruotsissa ruuhkaveroa.
 – Tekniikka ei ole erehtymätöntä. Huono sää vaikuttaa kuvan laatuun. Joskus rekisterikilpi voi olla likainen tai tunnistuksessa sekoitetaan, että ruotsalaisen auton rekisteriä luullaankin suomalaisiseksi kilveksi, kertoo palveluneuvoja Risto Kautto.
 Hoitamaton lasku päätyy ulosottoon
 Matkailupäällikkö Susanna Suokonautio-Hynninen Autoliitosta neuvoo maksamaan virheellisen laskun eräpäivään mennessä.
 – Muistutusmaksu on kaupunkialueelta heti noin 50 euroa. Vaikka ruuhkamaksu-lasku on yleensä vain pari, kolme euroa, kannattaa oikaisu hakea ja saada rahansa takaisin, vaikka pienistä summista puhutaankin.
 Saman neuvon antaa myös palveluneuvoja Risto Kautto. Tukholman ja Göteborgin ruuhkaverojen lisäksi myös siltamaksut kasvavat muistutusten myötä, ensimmäisellä muistutuksella noin 30 euroa ja toisella noin 50 euroa.
 – Oikaisupyyntö ei ehdi käsittelyyn ennen eräpäivää. Yleensä käsittelyyn menee vähintään 3-4 viikkoa, usein kauemminkin, Kautto kertoo.
 Huonoin vaihtoehto palveluneuvojan mukaan on olla tekemättä mitään, koska hoitamaton lasku päätyy lopulta ulosottoon.
 Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitoksen saaman ruuhkaverolaskun loppusumma on 2,14 euroa. Automaattinen kameravalvonta oli kuvannut kokkolalaisen paloauton ruuhkamaksujen tarkastuspisteellä marraskuussa 2018.
 Paitsi että ei ollut. Säilöauto oli koko marraskuun Kokkolassa.
 – Näyttövelvollisuus on valitettavasti laskun saajalla, joten on laitettava oikaisuvaatimus mahdollisimman hyvillä dokumenteilla Ruotsiin. Paljon aivan turhaa työtä, sanoo pelastusjohtaja  Jaakko Pukkinen .

Moni suomalaisautoilija saa Ruotsista turhan ruuhkamaksun – syynä voi olla sää, tekniikka tai sekaannus


Summary: Tapahtumista toissa syksyn harjoituksen aikana ei ole juuri kerrottu julkisuuteen.

Ilmavoimien upseereja koskevan rikostutkinnan keskiössä oleva harjoitus järjestettiin Ilmavoimien Lapinmajalla Lemmenjoella, vahvistaa Puolustusvoimien viestintä STT:lle. Kyse oli Puolustusvoimien mukaan kolmipäiväisestä vapaaehtoisesta kertausharjoituksesta.
 Lemmenjoen kansallispuiston välittömässä läheisyydessä sijaitsevan 2,8 hehtaarin maa-alueen rakennuksineen omistaa Ilmavoimien Lapinmaja -säätiö. Maja on varattavissa Ilmavoimien henkilökunnan virkistyskäyttöön. Maja on käytössä myös harjoituksiin, neuvottelu- ja koulutustilaisuuksiin, työhyvinvointitapahtumiin ja vip-vierailuihin.
 Valtakunnansyyttäjänvirasto tiedotti tiistaina nostaneensa syytteet Ilmavoimien komentajaa Sampo Eskelistä sekä Karjalan lennoston ex-komentajaa Markus Päiviötä vastaan. Eskelistä epäillään palvelusrikoksesta, Päiviötä esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelusrikoksesta ja kunnianloukkauksesta.
 Rikosepäilyt saivat alkunsa Päiviön toiminnasta syyskuussa 2017 Lapinmajalla järjestetyssä harjoituksessa. Paikalla oli ainakin toistakymmentä muuta ihmistä, sillä esitutkinnan aikana jutulla kerrottiin olevan 12 asianomistajaa ja 8 todistajaa. Siitä, mitä Päiviön epäillään tehneen, ei ole toistaiseksi kerrottu julkisuuteen.
 Tavoitteena maanpuolustushengen kehittäminen
 Vapaaehtoisia harjoituksia ja sidosryhmävierailuja ovat Lapinmajalla järjestäneet Puolustusvoimien viestintäjohtaja eversti Sami Nurmen mukaan eri ilmavoimien joukko-osastot ja Ilmavoimien johto.
 – Vapaaehtoisten harjoitusten ja sidosryhmävierailujen yleisinä tavoitteina on ollut kehittää osallistujien maanpuolustushenkeä, perehdyttää Puolustusvoimien, Ilmavoimien ja joukko-osaston ajankohtaisiin asioihin, sekä kehittää sotilaan perustaitoja ja fyysistä kuntoa erämaaolosuhteissa, Nurmi vastaa sähköpostitse STT:lle.
 Hän ei kommentoi erityisesti rikosepäilyn keskiössä olevaa harjoitusta, mutta kertoo, että vapaaehtoisilla harjoituksilla on yleensä erityisteema.
 – Tällaisia teemoja ovat viimeisimmissä harjoituksissa olleet muun muassa valmius, yhteistyöhön liittyvät asiat, viranomaisyhteistyö, ilmavoimien tutkimustoiminnan kehittäminen ja johtaminen digitalisoituneessa, 100-vuotiaassa Suomessa.
 Erämaaoloissa tapahtuvaa pelastautumiskoulutusta
 Säätiön säännöissä kerrotaan, että sen tarkoituksena on edistää erityisesti ilmavoimien lentävän henkilöstön erämaaoloissa tapahtuvaa pelastautumiskoulutusta huolehtimalla majasta, jota kutsutaan säännöissä pelastautumisharjoitustukikohdaksi.
 Maja ei ole ensimmäistä kertaa julkisuudessa. Se nousi esiin rikostutkinnassa vuosituhannen alussa, kun kävi ilmi, että majaa lämmitettiin lentokonekäyttöön soveltumattomalla jätepetrolilla. Petroli on ilmavoimille verotonta.
 Syyttäjä jätti syytteen nostamatta jutussa, vaikka pitikin veron maksamatta jättämistä arveluttavana. Ilmavoimat kertoi vuonna 2004 uusineensa jutun seurauksena polttoaineohjeistuksensa ja kertoi maksavansa jatkossa käyttämästään aineesta verot.
 Lue lisää:
 Syyttäjä harkitsee esiselvitystä Puolustusvoimain komentajan toiminnasta Karjalan lennoston ex-komentajan tapauksessa

Rikosepäilyyn johtanut kertausharjoitus järjestettiin Ilmavoimien mökillä Lapissa


Summary: SAK:n mallissa töitä pitää hakea, mutta sen helpottamiseksi tarjotaan enemmän palveluita ja porkkanoita. Malli parantaisi myös keikkatyöntekijöiden tilannetta.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Suurin palkansaajakeskusjärjestö SAK jatkaa nykyhallituksen työllisyyspolitiikan kyseenalaistamista. Järjestö pitää pääministeri Juha Sipilän (kesk.) tekemiä työttömyysturvan uudistuksia turhina ja tehottomina.
 Vastapainoksi SAK kauppaa seuraavalle hallitukselle uutta työttömyysturvamallia. Järjestö pitää edelleen työnhakua työttömuusturvan edellytyksenä, mutta parantaisi työnhakijan asemaa poistamalla työttömyyskauden alkuun napsahtavat omasta kukkarosta menevät omavastuu- ja karenssipäivät.
 SAK ei ole kokonaan luopumassa enimmillään useamman kuukauden mittaisista karensseista, joita SAK:n ohella myös muut palkansaajajärjestöt ovat pitäneet työttömän kannalta  kohtuuttomina.   Mallissa karenssit voisivat pidentyä, jos työnhakija ei kuuntele saamaansa varoitusta tai korjaa esimerkiksi työnteolla laiminlyöntejä.
 SAK haluaa yleisellä tasolla yksinkertaistaa ja joustavoittaa työttömyysturvaa, joka huomioi myös keikkatyön toimeentulo-ongelmat. Järjestö haluaa unohtaa Sipilän hallituksen niin sanotut aktiivimallit, joiden suurimpana ongelmana järjestön jäsenet ovat pitäneet sitä, että töitä ei ole ollut tarjolla tai töitä ei ole saanut.
 Työtön tavattava heti työttömyyden alussa
 SAK haluaa lisää paukkuja työnhakijoiden palveluiden järjestämiseen. Tämä tarkoittaa mallissa lisää rahaa työvoimapalveluihin, kuten täydennys- tai uudelleenkoulutukseen. Tavoitteena tulisi olla, että työtön tavataan heti työttömyyden alussa.
 Työttömyysturvan ja työttömien palveluiden ongelmien paikkailu ei enää riitä  Saana Siekkinen
 Työttömyyden pitkittyessä tapaamisia on useampi puolen vuoden aikana, jonka jälkeen työtön voidaan ohjata Kelan kautta ammatilliseen kuntoutukseen. Samoin kuin työllistämis- myös kuntoutussuunnitelma on tehtävä kaikille sitä tarvitseville.
 – Työttömyysturvan ja työttömien palveluiden ongelmien paikkailu ei enää riitä. Suomen työttömyysturva on uudistettava seuraavalla hallituskaudella kokonaisuutena eikä vain pienissä paloissa, kuten tähän saakka on tehty, SAK:n johtaja  Saana Siekkinen  painottaa.
 Jos maakuntauudistus toteutuu, maakunnilla on järjestön mukaan vastuu työttömien palveluista. Yksityiset palveluntuottajat voivat täydentää palvelutarjontaa nykymallin mukaisesti.
 Keikkatyölaisten tilanteeseen muutoksia
 SAK:n haluaa purkaa työttömyysturvan turhaa byrokratiaa. Työnhakijan kannalta purkamien näkyisi jatkossa siinä, että TE-toimistoon ei tarvitse todentaa muun muassa sitä kuinka paljon on tehnyt töitä.  Tulorekisterin  myötä palkkatietojen kulku vähentää omalta osaltaan paperien pyörittelyä.
 SAK luopuisi nykyisestä kaikkein pienimmästä työmarkkinatuesta ja korvaisi työttömän tuen ansio- ja perusturvalla. Tukien tasosta järjestö ei puhu muuten kuin karenssien ja omavastuun poistojen kautta.
 Aktiivimalli on esimerkki viime vuosien turhista muutoksista, jotka lisäävät pelkoa ja monimutkaistavat työttömyysturvaa  Saana Siekkinen
 Työajan tarkastelu helpottaa SAK:n mukaan erityisesti keikkatyöntekijän arkea. Mallissa työajan tarkastelusta luovuttaisiin, mikä keventää erityisesti sovitellun päivärahan maksamista. Työtuntien tarkistusta edellytetään nykyään muun muassa siinä, onko työtön täyttänyt aktiivimalliin kuuluvan työssäoloehdon. SAK on luopumassa tästä.
 Muutokset helpottavat erityisesti  yleistynyttä  useampaa työtä samanaikaiseti tekevien tilannetta ja osa-työllistettyjä.
 – Monet keikkatyöntekijät kokevat joutuneensa byrokratialoukkuun, jossa toimeentulon turvaaminen edellyttää lukemattomien selvitysten toimittamista eri tahoille. Tulevaisuudessa etuuden kannalta kaikki olennaiset tiedot olisi saatava automaattisesti vuoden alussa käyttöön tulleesta tulorekisteristä.
 Tavoitteet palveluissa ja rahankäytössä lähelle Tanskaa ja Ruotsia
 Palkansaajakeskusjärjestön tavoitteena on uudistaa työttömyysturva seuraavalla hallituskaudella kokonaisuutena. Työttömien palveluita on parannettava, niin että laadussa saavutetaan Ruotsin ja Tanskan tasoa. OECD:n vertailutietojen mukaan Tanska käyttää kolmikosta eniten rahaa työvoimapalveluihin.
 Jos Suomessa pyritään edes lähelle Ruotsin tasoa, palveluihin pitäisi käyttää nykyisestä lähemmäs 200 miljoonaa euroa enemmän rahaa. Työttömyysturvaan ja Kelan kuntoutuksiin käytettiin vuonna 2017 4,5 miljardia euroa.
 Palveluihin suunnattujen rahojen lisäksi Suomi käyttää muun muassa palkkatukeen selvästi vähemmän rahaa kuin Tanska ja Ruotsi.
 –Nykyisellään työtön voi menettää kuukauden tai kahden toimeentulon tahattoman laiminlyönnin vuoksi. Pelkkä varoitus ensimmäisellä kerralla riittää. Aktiivimalli on toinen esimerkki viime vuosien turhista muutoksista, jotka lisäävät pelkoa ja monimutkaistavat työttömyysturvaa, Siekkinen huomauttaa.
 Lue myös:
 Menevätkö aktiivimallit ja karenssit jo sekaisin? Tässä 8 vastausta aktiivimalli kakkosen herättämiin kysymyksiin

SAK: Työttömien pakottamisen tilalle isolla rahalla apua ja tuet  ilman paperisotaa – järjestön ehdotuksessa voi välttää karenssit ja omavastuut


Summary: Finanssivalvonta kiristi asuntolainojen lainakattoa viime heinäkuussa. Nordean mukaan Suomessa on tällä hetkellä runsaasti ylimääräisiä vakuuksia ja varallisuutta asuntolainoja takaamaan.

Asuntolainojen lainakattoa kiristettiin viime heinäkuussa, mutta se näyttää vaikuttaneen vain vähän kotitalouksien asuntolainojen määrään.
 OP Ryhmästä kerrotaan, että kokonaisuudessaan asuntolainojen määrä nousi viime vuonna.
 – Jos koko vuotta katsotaan, niin lainakaton nousu ei ole näkynyt ylätasolla. Pankeista on kuitenkin tullut jonkun verran palautetta, että joillain asiakkailla kiristys on näkynyt, kertoo OP Ryhmän asuntorahoituksesta ja asumisen palveluista vastaava  Kaisu Christie .
 Näissä tapauksissa asiakkailla ei ole välttämättä ollut varaa ostaa sellaista asuntoa, millainen on alun perin ollut haaveena.
 – Asunnon ostamista on jouduttu suhteuttamaan niihin resursseihin, millä pystyy lainan hoitamaan.
 Asuntolainojen määrän nousun lisäksi myös asuntoluottojen keskikoko nousi OP Ryhmässä viime vuonna 7 000 eurolla.
 – Yleinen talouden ja työllisyyden kasvu näkyi vielä viime vuonna asuntolainoissa.
 Suomen Pankin mukaan kotitaloudet nostivat esimerkiksi viime vuoden heinä–marraskuun välisenä aikana uusia asuntolainoja 1,2 prosenttia enemmän kuin vastaavalla ajanjaksolla vuotta aiemmin.
 Asuntolainakannan kasvuvauhti hidastui kuitenkin kesäkuun jälkeen, mutta se kertoo myös siitä, että asuntolainoja on lyhennetty reippaasti.
 – Lainakaton välittömät vaikutukset asuntoluotonantoon arvioidaan maltillisiksi, mikä oli odotettuakin. Vaikutuksia tulee kuitenkin arvioida pidemmällä aikavälillä, toteaa vanhempi ekonomisti  Hanna Putkuri  Suomen Pankista.
 Vaikutusta työvoiman liikkuvuuteen ei voi vielä arvioida
 Finanssivalvonta (Fiva) kiristi asuntolainojen lainakattoa viime heinäkuussa. Sillä pyritään hillitsemään velkaantuneisuuden kasvua. Asuntoluottojen lainakattoa  kiristettiin viidellä prosenttiyksilöllä  85 prosenttiin. Ensiasuntojen osalta lainakatto pysyi 95 prosentissa.
 Käytännössä lainakatto tarkoittaa sitä, että jos on ostamassa esimerkiksi 200 000 euron asuntoa, on oltava omia säästöjä tai vakuuksia vähintään 30 000 euron edestä. Ensiasunnon ostajalla summa on hieman pienempi.
 Pääkonttorinsa Suomeen muuttaneesta Nordeasta kerrotaan, että lainoja myönnettiin viime vuonna normaaliin tahtiin. Heinäkuussa asuntolainojen määrässä tuli tuttu lomakauden notkahdus, mutta alkusyksystä oli yhtä vilkasta kuin keväällä.
 – Rahoittajan näkökulmasta lainakatto ei ole juuri vaikuttanut. Edellisenkin lainakaton vaikutus yhtään mihinkään on toistaiseksi täysin todistamaton, kommentoi Nordean kiinnitysluottopankin toimitusjohtaja  Tom Miller .
 Nordeassa ollaan enemmän huolissaan lainakaton kiristämisen  vaikutuksesta työvoiman liikkuvuuteen . Puolen vuoden kokemuksen perusteella tätäkään ei Millerin mukaan voi vielä arvioida.
 – On liian aikaista sanoa, että mikä sen kansantaloudellinen vaikutus on ja miten se näkyy liikkuvuudessa kasvukeskuksiin.
 Nordean Miller kertoo olevansa tietoinen, että erityisesti kiinteistövälittäjät ovat sosiaalisessa mediassa arvioineet lainakaton kiristämisellä olleen vaikutusta asuntokauppaan.
 – Heillä on varmaankin paras tietämys siitä, mitä asunnon ostaja ajattelee. Meillä se ei kuitenkaan näy, tiivistää Miller.
 Vanhemmat takaavat asuntolainoja omaisuudellaan
 Sekä OP:n Christie että Nordean Miller pitävät lainakattoa hyvänä ja järkevänä säätelykeinona, mutta se on kuitenkin vain osa kokonaisuutta.
 – Lainapäätöksiä tehtäessä katsotaan kuitenkin aina yhden perheen tilannetta kokonaisuutena, sen tuloja ja menoja, korostaa Christie.
 Miller muistuttaa, että Suomessa on tällä hetkellä runsaasti ylimääräistä vakuutta ja varallisuutta liikkeellä. Sen ansiosta vakuusvajeet pystytään useimmissa tapauksissa paikkaamaan.
 – Yleisimpiä ovat vanhempien asunnot, sijoitusasunnot ja kesämökit, listaa Miller.
 Millaisia kokemuksia sinulla on asunnon ostostamisesta ja asuntolainan saamisesta? Sujuiko kaikki toiveidesi mukaan? Kerro tarinasi sähköpostilla osoitteeseen anna.ronkainen@yle.fi

Lainakaton kiristäminen on näkynyt asuntolainoissa vain vähän – ”Joillain ei ole ollut varaa ostaa juuri sellaista asuntoa kuin haaveissa alun perin oli”


Summary: Keuhkoturberkuloosi todettiin Saimaan ammattikorkeakoulun opiskelijalla. Mahdollisten tartuntojen jäljittäminen on aloitettu.

Imatralla ja Lappeenrannassa toimivan Saimaan ammattikorkeakoulun tekniikan alan opiskelijalla on todettu tartuttava keuhkotuberkuloosi.
 Terveysviranomaiset ovat aloittaneet toimet mahdollisten tartuntojen selvittämiseksi, jotta tuberkuloosin leviäminen voidaan estää.
 Tuberkuloosille ajanjaksolla 1.9.2018–11.12.2018 altistuneet opiskelijat ja työntekijät on kartoitettu ja heidät on kutsuttu tarvittaviin tutkimuksiin. Asiasta on lähetty tiedote myös muille opiskelijoille, opettajille ja henkilökunnalle.
 Tuberkuloosi on hengitysteitse tarttuva sairaus, joka paranee hyvin lääkityksellä.
 Keuhkotuberkuloosin tärkein oire on yli kolme viikkoa kestävä yskä, johon voi liittyä limaisuutta. Lisäksi voi esiintyä väsymystä, ruokahaluttomuutta, laihtumista, yöhikoilua, hengenahdistusta, kuumeilua ja veriyskää.
 Muiden elinten tuberkuloosissa voi olla osittain samoja yleisoireita ja kyseisen elimen ja sen toimintaan liittyviä oireita.
 Suomessa todetaan vuosittain runsaat 200 uutta tuberkuloositapausta, joista alle kolmasosa on ympäristölleen tartunnanvaarallisia.
 Etelä-Karjalassa tavataan vuosittain 6–8 tuberkuloositapausta.
 Kerromme kohta lisää.

Ammattikorkeakoulun opiskelijalla todettu tartuttava keuhkotuberkuloosi Lappeenrannassa