Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Brexit-jyrä Johnson ja vasemmistolainen Corbyn kohtaavat brittivaaleissa tänään – katso, miten puoluejohtajat eroavat toisistaan
 Britanniassa äänestetään ennenaikaisissa vaaleissa tänään. Konservatiivit johtavat mielipidemittauksissa, mutta työväenpuolue kuroo eroa kiinni. Myös kipuilu EU-eron kanssa jakaa äänestäjiä.  Otimme selvää, millaisia ovat puolueiden nokkamiehet .
 Harvey Weinstein ja häntä seksuaalirikoksista syyttävät tekivät 25 miljoonan dollarin sovun
 Harvey Weinstein saapumassa oikeustalolle New Yorkissa 11. joulukuuta. Weinstein käveli tuen kanssa, sillä hän loukkasi selkänsä elokuussa auto-onnettomuudessa. AFP
 Hollywood-moguli  Harvey Weinstein , 67, on päässyt  alustavaan sopuun korvaussummasta  häntä seksuaalirikoksista syyttävien kanssa. Sovittu korvaussumma on 25 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ja se jaetaan yli 30 näyttelijän ja Weinsteinin entisen työntekijän kesken. He syyttävät Weinsteinia rikoksista, jotka vaihtelevat seksuaalisesta häirinnästä raiskaukseen.
 Sofia Pajunen pääsi pois väkivaltaisesta suhteesta – yhä useampi uskaltaa hakea apua
 Sofia Pajunen eli väkivaltaisessa parisuhteessa kolme vuotta.  Matti Myller / Yle
 Sofia Pajunen  eli väkivaltaisessa parisuhteessa, josta lähteminen oli hankalaa. Lopulta hän erosi miehestään, ja nykyisin Pajunen elää tavallista opiskelija-arkea. Lähisuhdeväkivallan uhreille apua tarjoavien  palvelujen kysyntä on viime vuosina kasvanut .
 Istuva elämäntapa ja älylaitteilla olo näkyvät erityisesti poikien liikkuvuudessa
 Vuoden 2019 Move!-mittauksissa viidesluokkalaisten kestävyyskunto on heikentynyt. Henrietta Hassinen / Yle
 Vuoden 2019 Move!-mittauksissa esimerkiksi neljännes kahdeksasluokkalaisista pojista ei saanut alaselkää ojennettua täysistunnassa. Vastaava luku samanikäisillä tytöillä oli kuusi prosenttia. Myös viidesluokkalaisten kestävyyskunto oli heikentynyt.  Heikko kestävyys näkyy lasten jaksamisessa .
 Etelätuuli tuo lauhaa ilmaa
 Yle
 Torstaina puhaltaa kohtalainen ja ajoittain puuskainen etelätuuli. Iltapäivällä maan keskiosissa on sataa, idässä lunta ja lännessä vettä. Myös maan pohjoisosassa voi tulla ajoittain heikkoa lumisadetta tai jäätäväää tihkua. Lämpötila vaihtelee nollan molemmin puolin.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Britit vaaliuurnilla tänään, lähisuhdeväkivallan uhrien avuntarve kasvanut, lapset istuvat itsensä jäykiksi, sää lämpenee


Summary: Muunsukupuoliset ja kielivähemmistöt olivat kiusaamisen ja häirinnän kohteena muita useammin.

Ammattiin opiskelevista 19 prosenttia on kokenut toisten opiskelijoiden puolelta kiusaamista. Määrä on hieman edellisvuosia pienempi, kertoo tuore Amisbarometri.
 Sen sijaan opettajien kiusaamisen tai väkivallan kohteeksi on joutunut 12 prosenttia ammattiin opiskelevista, eikä tilanne ole parantunut opiskelijoiden mukaan aiempaan verraten.
 Kiusaamisen, häirinnän, syrjinnän ja rasismin kokemuksia oli kaikissa vastaajaryhmissä, mutta muunsukupuoliset ja kielivähemmistöt olivat kohteena muita useammin.
 Lisäksi barometrissa tuli esille, että 29 prosenttia ammattioppilaitosten opiskelijoista kaipaa lisää lähiopetusta.
 Opiskelijoista 40 prosenttia koki rahatilanteensa riittävän hyväksi. Niukaksi rahatilannettaan puolestaan luonnehti noin 35 prosenttia vastaajista.
 Kolmannen kerran kerätyn Amisbarometrin vastaajina oli 9 584 opiskelijaa. Toteutuksesta ovat vastanneet Suomen Ammattiin Opiskelevien liitto SAKKI sekä Opiskelun ja koulutuksen tutkimussäätiö Otus.

Lähes joka viides ammattiin opiskeleva kokee joutuneensa kiusatuksi


Summary: Vaikka lähisuhdeväkivallasta puhuminen on yhä vaikeaa, sen osapuolille apua tarjoavien palvelujen kysyntä on viime vuosina kasvanut.

Toivottavasti tänään kaikki menee hyvin eikä tule riitaa.
 Tämä oli pitkään  Sofia Pajusen  ensimmäinen ajatus aamuisin.
 Pajunen pelkäsi. Hän eli parisuhteessa, johon ei olisi koskaan uskonut ajautuvansa.
 – Kun luin lehtien otsikoita väkivaltatapauksista, ajattelin aina, että ne tapahtuvat jossain tosi kaukana ja siinä on takana muutakin: alkoholia tai huumeita, ja että itse olisin jotenkin suojattu siltä. Todella typerä ajatus näin jälkikäteen.
 Aluksi kaikki oli hyvin, totta kai. Pian suhde alkoi kuitenkin muuttua.
 Oli jatkuvaa arvostelua, nimittelyä ja syyllistämistä. Pajunen ei ensin ymmärtänyt, mistä oli kyse. Kaikki tapahtui niin vähitellen.
 – Varmasti jos heti olisi tapahtunut jotain fyysistä, lähteminen olisi ollut helpompaa.
 Mutta ei. Kun henkisen väkivallan rinnalle tuli myös fyysistä väkivaltaa, Pajunen ei pystynytkään tekemään enää mitään – ei edes kertomaan asiasta kenellekään. Niin paljon Pajusta pelotti ja hävetti.
 Väkivallan jäljet hän meikkasi piiloon tai valehteli.
 – Syyllistin itseäni tilanteesta ja häpesin sitä, että olin ajautunut sellaiseen suhteeseen ja ettei minulla ollut voimia lähteä siitä pois.
 Pajunen ei ole muutama vuosi sitten tapahtuneiden kokemustensa kanssa yksin. Yhä useampi hakee myös apua. Tästä kertoo se, että lähisuhdeväkivallan osapuolille tukea tarjoavien palvelujen kysyntä on kasvanut.
 Avun hakeminen on vaikeaa, mutta yhä useampi sen uskaltaa tehdä
 Pajunen eli väkivaltaisessa parisuhteessa kolme vuotta. Lähtö ei ollut siitä kiinni, etteikö Pajunen olisi tiennyt esimerkiksi apua tarjoavista järjestöistä tai puhelinpalveluista.
 Hän ei vain koskaan uskaltanut soittaa mihinkään, sillä pelkäsi niin kovasti jäävänsä siitä puolisolleen kiinni.
 Väkivaltaa tai sen uhkaa kokeville naisille apua tarjoavan Naisten Linjan toiminnanjohtaja  Taru Anttonen  tunnistaa tilanteen.
 Anttosen mukaan esimerkiksi poliisin tietoon päätyy vain noin joka kymmenes naisiin kohdistuva väkivallanteko. Kynnys kertoa kokemastaan on korkea.
 Tosin muutostakin on tapahtunut, sillä tukipalveluiden kysyntä on viime vuosina kasvanut.
 Esimerkiksi Naisten Linja on järjestänyt kahden viime vuoden aikana ennätysmäärän vertaistukiryhmiä.
 Naisten Linjaan tulevia yhteydenottoja ei ole vähentänyt edes muutama vuosi sitten aloittanut Nollalinja, joka on kaikille lähisuhdeväkivaltaa kokeville tarkoitettu auttava puhelin. Sen sijaan myös Nollalinjassa puheluiden määrä on noussut jatkuvasti.
 Tänä vuonna Nollalinjaan oli tullut jo elokuuhun mennessä puheluita saman verran kuin koko viime vuonna yhteensä.
 Palvelujen kysyntä kasvanut: lähisuhdeväkivaltaan haetaan apua yhä enemmän Naisten Linjan  nettisivujen kävijämäärä tuplaantui viimeisten kolmen vuoden aikana. Vertaistukiryhmiä puolestaan on kahden viimeisen vuoden aikana järjestetty ennätysmäärä – kaikki tarpeeseen perustuen. Vuonna 2016 aloittaneeseen  Nollalinjaan  oli tullut jo elokuun loppuun mennessä yhtä paljon puheluita kuin koko viime vuonna yhteensä. Esimerkiksi toukokuussa Nollalinjaan soitettiin ennätykselliset 1 450 puhelua. Nollalinja on kaikille lähisuhdeväkivaltaa kohtaaville avoin auttava puhelin. Myös miehille tarkoitetun  Lyömätön Linja  -palvelun asiakasmäärät ovat olleet kasvussa viimeisen kolmen vuoden aikana. Lyömätön Linja tarjoaa apua miehille, jotka ovat käyttäneet väkivaltaa läheisiään kohtaan tai pelkäävät tekevänsä niin. Lisäksi sama suuntaus näkyy  turvakodeissa . Esimerkiksi  vuonna 2018 turvakotien asiakasmäärä kasvoi  edellisvuoteen verrattuna 17 prosentilla eli 730 asiakkaalla.
 Mutta miten Naisten Linjan Anttonen neuvoisi heitä, jotka ovat juuri nyt samanlaisessa tilanteessa kuin Pajunen jokin aika sitten?
 – Vaikka pelko on voimakas tunne, siitä huolimatta kehottaisin miettimään ainakin läheiset läpi. Kenelle asiasta voisi kertoa ja kenen luokse voisi hakeutua turvaan, Anttonen sanoo.
 Myös lähimmän turvakodin sijainti on syytä pistää muistiin. Sinne pääsee viime kädessä vaikka taksilla – turvakodissa kyllä autetaan, jos taksimatkaan ei ole varaa tai puoliso on takavarikoinut lompakon.
 Ennakointi on siis tärkeää. Siinä auttavat myös Naisten Linjan hyvin konkreettiset turvaohjeet.
 Ohjeet ovat tarkoitettu erityisesti tilanteisiin, joissa on fyysisen väkivallan uhka.
 – Väkivaltatilanteen uhatessa kannattaa esimerkiksi aina hakeutua huoneeseen, jossa on jokin poistumisreitti, kuten ulko-ovi tai ikkuna, jonka saa auki. Tai ei kannata mennä keittiöön, jossa on teräaseita, Anttonen kertoo.
 Naisten Linjan turvaohjeet kokonaisuudessaan voit lukea  täältä .
 Jotta lähtö tapahtuisi mahdollisimman nopeasti, on hyvä pitää mielessä, missä lompakko ja avaimet ovat sekä pakata laukkuun valmiiksi esimerkiksi lääkkeet ja tärkeät asiakirjat
 Ohjeissa neuvotaan myös kehittämään itselleen rutiinin, kuten lenkkeilyn tai kaupassa käymisen, jonka varjolla pääsee ulos ja pois kotoa, kun uskoo väkivallan alkavan.
 – Lisäksi puhelimessa olisi syytä olla tallennettuna hätänumero tai lähimmän turvakodin numero, johon tarvittaessa voi soittaa, Anttonen nostaa esille yhden tärkeimmistä ohjeista.
 Taru Anttosen mukaan Suomi ei vieläkään täytä kaikkia velvoitteitaan, mitä tulee naisiin kohdistuvan väkivallan palveluihin. Esimerkiksi turvakotipaikkoja ei ole tarpeeksi ja alueellinen epätasa-arvo on suurta. Jari Kovalainen / Yle
 Se ei ollutkaan kerrasta poikki
 Sofia Pajunen valmisteli lähtöään kuukausia, etsi salaa omaa asuntoa ja siirsi tavaroitaan vähitellen muualle.
 – Muistan joskus miettineeni, että kunhan vain lähden tästä suhteesta, niin sen jälkeen kaikki on hyvin ja elämä hymyilee. Mutta ei se nyt ihan niin mennyt, Pajunen huokaisee.
 Ensinnäkään entinen puoliso ei hyväksynyt Pajusen lähtöä. Mies ryhtyi vainoamaan. Hän ilmestyi muka sattumalta samoihin paikkoihin Pajusen kanssa ja lähetteli uhkaavia viestejä.
 Poliisille kertomisestakaan ei ollut apua, sillä siihen aikaan eron jälkeistä uhkailua ja seuraamista ei ollut vielä kriminalisoitu. Niin kutsuttu  vainolaki  tuli voimaan vasta vuonna 2014.
 Suomi on Euroopan vaarallisimpia maita naiselle Erityisesti naisten kokema väkivalta on Suomessa ongelma: vuonna 2014 julkaistun  tutkimuksen  mukaan joka kolmas yli 15-vuotiaista naisista on joutunut parisuhdeväkivallan uhriksi. Nollalinjaankin soittavista väkivallan uhreista naisia on 90 prosenttia.  Turvakodeissa  naisten osuus aikuisista asiakkaista on 93 prosenttia. Tilastokeskuksen  mukaan vuonna 2018 viranomaisen tietoon tulleissa pari- ja lähisuhdeväkivaltarikoksissa oli yhteensä 9 900 uhria, mikä on 3,6 prosenttia edellisvuotta enemmän. Aikuisista uhreista naisia oli 76,5 prosenttia. Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin henkirikosseurannan mukaan Suomessa kuolee parisuhdeväkivallan takia keskimäärin 15 naista vuodessa (vuosien 2010–2018 perusteella). Miksi suomalaiset satuttavat toisiaan? Syinä on pidetty mm. ylisukupolvisuutta eli pahan olon siirtymistä sukupolvelta toiselle ja sitä, että perheen sisäisistä asioista ei ole ollut tapana puhua muille. Lue lisää  täältä .
 Tällä hetkellä päänvaivaa aiheuttavat digitaalinen väkivalta ja sen tunnistaminen.
 Jatkuvasti kehittyvä teknologia kulkee mukanamme lähes kaikkialle. Tämä antaa väkivallantekijälle tukun erilaisia keinoja, joilla kontrolloida toista. Sosiaalisessa mediassa kuvilla tai julkaisuilla painostus ja älypuhelimen avulla vakoilu ovat yhtä lailla väkivaltaa.
 Pajusen onneksi hänen entinen puolisonsa lopulta luovutti ja lopetti vainon. Syytä Pajunen ei tiedä, mutta asia ei ole jäänyt kummittelemaan hänen mieleensä.
 Elämä olikin jo päällisin puolin mallillaan, kun Pajunen alkoi yhtäkkiä saada paniikkikohtauksia. Ensimmäinen kohtaus tuli vasta noin vuosi suhteesta lähtemisen jälkeen.
 – Keho reagoi kaikkeen siihen, mitä olin kokenut.
 Sofia Pajuselle on tärkeää, että hän voi omalla tarinallaan auttaa muita. Pajunen onkin aloitellut myös Ensi- ja turvakotien liiton kokemusasiantuntijana. Matti Myller / Yle
 Jouluna sinnitellään kotona, vaikka ei tarvitsisi
 Pajunen on nyt 26-vuotias. Hän opiskelee yliopistossa ja valmistuu pian kauppatieteiden maisteriksi.
 Eronsa jälkeen Pajunen on saanut apua ja tukea, mistä hän on kiitollinen. Elämä on jo normaalia.
 Tulevia juhlapyhiä Pajunen odottaa hyvillä mielin, jouluihminen kun on. Hän iloitsee siitä, että vaikka väkivaltainen suhde jätti häneen jälkensä, joulun iloa se ei vienyt.
 On tavallista, että jouluun kohdistuu paljon paineita ja odotuksia siitä, miten juhlaa kuuluisi viettää. Jouluisin kynnys hakea apua saattaakin olla korkeampi kuin muulloin.
 Juhlapäivinä ei haluta häiritä ystäviä tai läheisiä. Tai sitten toivotaan viimeiseen asti, että kaikki menee hyvin, vaikka tilanne olisi jännittynyt.
 Esimerkiksi turvakodeissa on jouluna väljempää kuin monina muina päivinä ja suurin piikki tulee vasta pyhien jälkeen.
 Naisten Linja kampanjoi joulukuussa väkivallattoman joulun puolesta.
 – Joulun turvaohje kaikille voisi olla, että jos epäilee läheisen kokevan väkivaltaa suhteessaan, niin kannattaa ottaa se puheeksi ja sanoa, että minulle muuten voi soittaa tai meille voi tulla koska vain, myös jouluna, Naisten Linjan toiminnanjohtaja Taru Anttonen kehottaa.
 Se, että joku ulkopuolinen uskaltaa puuttua tilanteeseen ylipäätään, on Pajusen mielestä merkittävä asia. Sen hän on oppinut.
 Opetti väkivaltaisesta suhteesta selviäminen Pajuselle muutakin, esimerkiksi paljon hänestä itsestään. Hän uskoo, että siitä on vielä apua monella eri tapaa.
 – Elämä jatkuu, ja se jatkuu paljon parempana.
 Juttua varten on haastateltu myös Ensi- ja turvakotien liiton kehittämispäällikköä Tiina Muukkosta ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen erikoistutkijaa Johanna Hietamäkeä.
 Lisää aiheesta:
 "Ilman mustelmia ei tule tuomiota" – Euroopan neuvosto kiirehtii Suomea uusimaan raiskauslain  (26.11.2019)
 Euroopan neuvoston tarkastusryhmältä tiukkoja ehdotuksia, jotta naisiin kohdistuva väkivalta Suomessa saataisiin loppumaan  (2.9.2019)
 Hallitus aikoo lisätä turvakotipaikkojen määrää – alkuvuonna 13 kuollut perheväkivallan seurauksena  (11.7.2019)
 "Taksi tilataan paljon useammin kuin poliisi" – Taksit kuljettavat perheväkivallan uhreja viikoittain  (7.2.2019)

Sofia Pajunen pääsi pois parisuhteesta, jossa väkivalta oli jatkuvaa – lähisuhdeväkivallan uhreille apua tarjoavien palvelujen kysyntä kasvanut


Summary: Kaksi päivää sitten kadonnutta konetta on etsitty tuhannen neliökilometrin alueelta usean maan voimin.

Kadonneen chileläiskoneen etsintöihin osallistuneet ovat löytäneet osia merestä, joiden epäillään olevan kadonneen koneen jäänteitä. Armeijan mukaan merestä löytyneet jäänteet saattavat olla koneen polttoainesäiliön osia. Osat löytyivät noin 30 kilometrin päässä kadonneen koneen viimeisestä tiedetystä sijainnista.
 Radioyhteys chileläiseen sotilaskoneeseen  katkesi maanantaina  reilu tunti koneen nousun jälkeen. Konetta on katoamisen jälkeen etsitty sekä vedestä että ilmasta.
 C-130 Hercules -mallinen kone ja sen kyydissä olleet 38 ihmistä olivat matkalla Drakensalmen yli Chilen tukikohtaan Etelämantereelle. Koneen oli tarkoitus viedä varusteita Chilen tukikohtaan Etelämantereella ja henkilöstön huoltaa muun muassa tukikohdan polttoainevarastoa.
 Kyydissä olleista 17 oli miehistön jäseniä ja loput 21 matkustajia. Heistä kolme oli siviilejä.
 Kadonneen koneen etsintöihin on osallistunut aluksia Yhdysvalloista, Brasiliasta, Uruguaysta, Argentiinasta ja Chilestä. Jäänteitä on etsitty niin vedestä kuin ilmasta käsin lähes 1 000 neliökilometrin alueelta.
 Nyt löytyneet osat kuljetetaan Punta Arenasiin Etelä-Chileen, missä niitä tutkitaan. Ilmavoimien komentajan  Eduardo Mosqueiran  mukaan osat saadaan Punta Arenasiin huomenna tai lähipäivinä. Vertailun jälkeen tiedetään, ovatko ne todella kuuluneet C-130-koneeseen.
 Myös Brasilian puolustusministeriö kertoi, että yksi maan aluksista on löytänyt kadonneeseen lentokoneeseen viittaavia jäänteitä merestä.
 Mahdollisesta putoamisesta tai katoamisen syystä ei ole vielä mitään tarkkoja tietoja. Etelä-Amerikan ja Etelämantereen välistä lentoreittiä riepottelevat usein maailman huonoimmat sääolosuhteet, mutta koneen katoamisen aikaan sää oli suotuisa. Ilmavoimien mukaan lentäjät olivat kokeneita, ja vuonna 1978 rakennettu lentokone oli hyvässä kunnossa.
 Lue lisää:
 Chilestä Etelämantereelle matkalla ollut rahtikone katosi – kyydissä 38 henkilöä

Kadonneeseen chileläiskoneeseen viittavia jäänteitä löydettiin merestä


Naisten johtamien suomalaisten pörssiyhtiöiden määrä on noussut uuteen ennätykseen, kertoo Keskuskauppakamarin selvitys.
 Selvityksen mukaan 11 pörssiyhtiöllä on toimitusjohtajana nainen. Määrä kattaa yhdeksän prosenttia Helsingin pörssiin listatuista suomalaisista yhtiöistä. Selvitykseen kuuluu yhteensä 124 yritystä.
 Keskuskauppakamarin johtavan asiantuntijan  Ville Kajalan  mukaan naisten nousemista yritysten johtoon edistää pääsy liiketoimintojen johtoon tai talousjohtoon, joista yleensä edetään toimitusjohtajiksi.
 – Nuorten naisten osuus liiketoimintajohdossa on kasvanut selkeästi viime vuosina. Se käy ajan kanssa totta kai kantamaan hedelmää myös toimitusjohtajien osalta, Kajala sanoo.
 Ennätyslukemasta huolimatta naistoimitusjohtajia on vielä suhteellisen vähän.
 – Toimitusjohtajia on nyt noin yhdeksän prosenttia, kun hallituksen jäsenten osalta ollaan noin 30 prosentissa. Kyllä siihen osuuteen on vielä matkaa.
 Johtoryhmissä naisjäsenten osuus notkahti
 Naisjohtajien ennätysmäärästä huolimatta naisten osuus suomalaisten pörssiyhtiöiden johtoryhmissä putosi tänä vuonna 24 prosenttiin. Osuus oli ennätyssuuri vuotta aiemmin, jolloin johtoryhmissä tasan joka neljäs jäsen oli nainen.
 Lasku johtuu naisten osuuden selvästä vähenemisestä pienissä pörssiyhtiöissä. Naisten osuus suurten ja keskisuurten johtoryhmissä sitä vastoin kasvoi hieman.
 Myös naisten osuus vuonna 2019 nimitetyistä uusien johtoryhmien jäsenistä laski viime vuodesta. Naisia on tänä vuonna ollut runsaat 24 prosenttia kaikista jäsenistä, kun vuotta aiemmin osuus oli neljä prosenttiyksikköä korkeampi.
 Sekä kaikkien että uusien naisjäsenten osuuksien pudotukset johtuvat Kajalan mukaan muutoksista pienissä yhtiöissä.
 – Pitäisin tätä vaihtelua yksittäisenä vuosittaisena heilahduksena. Muutokset ovat aiemminkin olleet suurimpia pienissä pörssiyhtiöissä.
 Helsingin pörssissä on 22 yhtiötä, joiden johtoryhmissä ei ole lainkaan naisia. Pörssiyhtiöistä 11 on sellaisia, että niiden johtoryhmissä on naisenemmistö tai yhtä suuri määrä miehiä ja naisia.

Naisjohtajien määrä suomalaisten pörssiyhtiöiden johdossa uuteen ennätykseen – kehitystä tukee aiempi nousu liiketoimintojen johtopaikoille


Summary: Työtaistelujen osapuolet palaavat sovittelupöytään ensi viikolla.

Vientiteollisuuden työpaikoilla palataan tänään töihin kolmipäiväisen lakon jälkeen.
 Työnteko ei kuitenkaan jatku mekaanisen metsäteollisuuden työpaikoilla, joilla työnantajajärjestö Metsäteollisuus aloittaa tänään kuusipäiväisen työsulun. Työsulun piirissä on yhteensä yli 30 toimipistettä, muun muassa UPM:n, Stora Enson, Metsä Groupin ja Versowoodin tehtaita.
 Työsulkuun kuuluvat toimipaikat ovat sahoja sekä vaneri-, viilu- ja liimapuutehtaita. Niiden henkilöstömäärä on yhteensä noin 4 300 henkilöä. Metsäteollisuus perustelee työsulkua sillä, että se pyrkii vauhdittamaan työntekijöitä edustavan Teollisuusliiton kanssa käytäviä työehtosopimusneuvotteluja. Metsäteollisuus kritisoi Teollisuusliittoa pyrkimyksestä luopua kiky-tunneista.
 – Sahoilla ja vaneritehtailla kiky-tunnit ovat olleet erittäin tärkeitä ja niiden avulla on pystytty edistämään kilpailukykyä, Metsäteollisuuden työmarkkinajohtaja  Jyrki Hollmén  on todennut järjestön tiedotteessa.
 Teollisuusliitto on puolestaan syyttänyt Metsäteollisuutta esityksistä, jotka olisivat liiton mukaan voineet alentaa työntekijöiden tulotasoa viidenneksellä.
 Työsulku aiheuttaa arviolta 5–10 miljoonan euron taloudelliset menetykset päivässä, Metsäteollisuus arvioi.
 Sovittelut jatkuvat ensi viikolla
 Metsäteollisuus ja Teknologialiitto jatkavat työkiistansa sovittelua valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  johdolla tiistaina 17. joulukuuta kello 13.
 Myös muilla lakossa olleilla vientiteollisuuden aloilla palataan neuvottelupöytään valtakunnansovittelijan toimistossa ensi viikolla.
 Vientiteollisuuden kolmipäiväisessä lakossa oli mukana noin 100 000 Teollisuusliiton, Ammattiliitto Pron ja YTN:n jäsentä. Ne palaavat neuvottelupöytään valtakunnansovittelijan toimistossa Teknologiateollisuuden kanssa maanantaina 16. joulukuuta.
 Kemianteollisuuden kanssa Teollisuusliitto jatkaa sovittelua puolestaan perjantaina 20. joulukuuta.
 Lue lisää:
 Lakko loppuu, mutta 6 vuorokauden työsulku hiljentää sahat heti huomenna – vientiteollisuuden työriidan ratkaisua ei ole näköpiirissä
 Vientialojen isot lakot alkoivat, tehtaita pysähtyi ympäri Suomen, työnantajapuoli pitää vakavana tilanteena yrityksille
 Analyysi: Erittäin harvinainen työsulku tarkoittaa sitä, että työnantajat heittävät vapaaehtoisesti rahaa ikkunasta ulos

Metsäteollisuudessa lakko vaihtuu tänään työsulkuun – muu vientiteollisuus palaa töihin


Summary: Laskun maksajaksi päätyvät Weinsteinin yhtiön vakuuttajat.

Hollywood-moguli  Harvey Weinstein , 67, on päässyt alustavaan sopuun korvaussummasta häntä seksuaalirikoksista syyttävien kanssa. Sovittu korvaussumma on 25 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
 The New York Times  uutisoi asiasta sen jälkeen, kun neuvotteluissa mukana olleet asianajajat kertoivat lehdelle sopimuksesta. Asianajajat vahvistivat tiedon myös uutistoimisto AFP:lle sekä AP:lle.
 Summa jaetaan yli 30 näyttelijän ja Weinsteinin entisen työntekijän kesken. He syyttävät Weinsteinia rikoksista, jotka vaihtelevat seksuaalisesta häirinnästä raiskaukseen.
 Kaikkien osapuolten tulee vielä allekirjoittaa sopimus, ja sille pitää saada tuomioistuimen hyväksyntä. Hyväksyntä ratkaisisi lähes kaikki Weinsteinia vastaan vuodesta 2017 lähtien nostetut syytökset.
 Jos sopimus hyväksytään, Weinsteinin ei tarvitsisi myöntää tekojaan tai maksaa korvauksia omasta taskustaan. Sen sijaan laskun hoitavat hänen konkurssiin joutuneen elokuvastudionsa vakuuttajat, New York Times kertoo.
 50-vuotias näyttelijä  Katherine Kendall  kertoi New York Timesille olevansa pettynyt sopimukseen. Hän kuitenkin allekirjoitti sen, sillä ei halunnut muiden naisten jäävän ilman korvausta.
 – En rakasta sitä, mutta en tiedä, kuinka hänet saataisiin kiinni. En tiedä, mitä voin tehdä, Kendall sanoi.
 Oikeuteen vielä tammikuussa
 Keskiviikkona paikallista aikaa Weinstein nähtiin oikeudenkäyntiä edeltävässä kuulemissa New Yorkissa. Mogulilla on vielä tammikuussa edessään sopimuksesta erillinen rikosoikeudenkäynti, jossa kaksi naista syyttää häntä muun muassa raiskauksesta vuosina 2006 ja 2013. Hän voi saada elinkautisen tuomion syytteistä.
 Weinstein on yksi Weinstein Companyn ja Miramax-studion perustajista. Hän oli yksi Hollywoodin vaikutusvaltaisimmista tuottajista ennen kuin yli 70 naista tuli julkisuuteen ahdistelu- ja raiskaussyytöksineen. Weinstein on toistuvasti kiistänyt, että olisi harjoittanut seksiä ilman suostumusta.
 Weinsteinia ovat syyttäneet useat maailmankuulut näyttelijät, muun muassa  Angelina Jolie ,  Gwyneth Paltrow  ja  Salma Hayek . Heistä kukaan ei ole mukana sovitteluun päättyneessä prosessissa.
 Weinsteniin kohdistuvat syytökset antoivat kipinöitä seksuaalista häirintää vastustavalle metoo-liikkeelle lokakuussa 2017.
 Lue lisää:
 Häirinnästä syytetty elokuvatuottaja Weinstein sopi korvauksista uhriensa ja velkojiensa kanssa: maksaa 44 miljoonaa
 Harvey Weinsteinin syytteet etenevät New Yorkissa – yritys kumota syytteet poliisien virkavirheen takia epäonnistui

Harvey Weinstein pääsi 25 miljoonan dollarin sopuun häntä seksuaalirikoksista syyttävien kanssa – sopimus vapauttaisi Hollywood-mogulin lähes kaikista syytöksistä


Summary: Ennenaikaiset vaalit järjestetään maaliskuussa. Maassa ei ole ollut toimivaa hallitusta lähes vuoteen.

Israelissa ei saatu muodostettua uutta hallitusta torstain puoleenyöhön mennessä. Israelin parlamentin eli Knessetin saama kolmen viikon määräaika hallituksenmuodostajan löytämiseksi umpeutui puoliltaöin.
 Samalla varmistui, että maassa järjestetään kolmannet parlamenttivaalit vuoden sisään. Vaalit pidetään maaliskuussa. Aiemmat vaalit järjestettiin huhtikuussa ja syyskuussa.
 Sekä virkaa tekevä pääministeri, Likud-puoleen johtaja  Benjamin Netanjahu  että toisen valtapuolueen, Sininen ja valkoinen -puoleen johtaja  Benny Gantz  epäonnistuivat vuoroillaan hallituksen muodostamisessa. Oikeistolainen Likud sekä keskustalainen Sininen ja valkoinen -puolue eivät kumpikaan saaneet riittävästi paikkoja parlamentissa muodostaakseen enemmistöhallitusta.
 Gantz ja Netanjahu keskustelivat aikaisemmin yhteisen hallituksen muodostamisesta yhdessä entisen puolustusministeri  Avigdor Libermanin  Israel Beiteinu -puolueen kanssa. He eivät kuitenkaan päässeet yhteisymmärrykseen. Lieberman ei halua yhteishallitusta, jossa on mukana uskontopuolueita tai Israelin arabeja, mikä rajaa hallituspalapelin vaihtoehtoja.
 Maassa ei ole ollut toimivaa hallitusta liki vuoteen.
 Vaalipäivästä väännetään vielä
 Valtapuolueet ovat sopineet  ennenaikaisten vaalien järjestämisestä  maanantaina 2. maaliskuuta. Israelin laissa on määritelty, että vaalit on aina järjestettävä tiistaisin, joten uusi vaalipäivä vaatii lainmuutoksen.
 Myös lakimuutos olisi pitänyt saada hyväksytyksi ennen puoltayötä. Parlamentti ehti äänestää lakimuutoksen puolesta vain kerran kolmesta vaadittavasta äänestyksestä. Puolenyön jälkeen määräaika kuitenkin umpeutui, ja parlamentti hajosi automaattisesti.
 Kansanedustajat jatkoivat silti työskentelyä puolenyön jälkeen, jotta vaalipäivä saataisiin siirrettyä.
 Ilman lainmuutosta vaalit järjestettäisiin 10. maaliskuuta. Tämä on ongelmallinen päivä, koska silloin Israelissa juhlitaan juutalaista juhlapyhää purimia.
 Lue lisää:
 Israelin puolueilla enää keskiyöhön aikaa välttää kolmannet vaalit vuoden sisällä – viime hetken neuvottelut tuskin tuottavat tulosta

Israelissa järjestetään kolmannet vaalit vuoden sisällä – parlamentti ei löytänyt hallituksenmuodostajaa määräaikaan mennessä


Summary: Vuoden 2019 Move!-mittauksissa viidesluokkalaisten kestävyyskunto on heikentynyt.

Uusimpien Move!-mittausten mukaan istuva elämäntapamme alkaa näkyä lasten ja nuorten kehon liikkuvuudessa. Vaikutukset näkyvät erityisesti pojilla.
 Esimerkiksi neljännes kahdeksasluokkalaisista pojista ei saa alaselkää ojennettua täysistunnassa. Vastaava luku samanikäisillä tytöillä on kuusi prosenttia.
 Liikkeessä istutaan lattialla jalat suorina ja tarkoitus on saada alaselkä ojennettua niin, ettei  selkä jää pyöreäksi .
 Jyväskylän yliopiston tutkijan  Arja Sääkslahden  mukaan eroavaisuuksissa on osin kyse biologiasta. Yleisesti tytöt ovat rakenteeltaan liikkuvampia ja toisaalta myös harrastavat lajeja, joissa on enemmän venyttelyä ja lihashuoltoa.
 – Kyllä tämä on silti huolestuttavaa. Lähtökohtaisesti juuri tässä mittausosiossa ei pitäisi olla sukupuolten välisiä eroja.
 Heikko kestävyys näkyy lasten jaksamisessa
 Sääkslahden mukaan nykyisen elämäntavan seuraukset tulevat selvimmin esiin oikean ja vasemman olkapään liikkuvuuden eroissa.
 Viidesluokkalaisista pojista kolmasosalla on vaikeuksia tehdä ylävartalon luonnollista liikkuvuutta osoittava vasemman käden liike. Samanikäisistä tytöistä vaikeuksia vastaavassa liikkeessä on 17 prosentilla.
 Liikkeessä toinen käsi viedään yläkautta ja toinen alakautta selän taakse ja tarkoitus on saada  sormenpäät yhteen .
 Oikealla kädellä vaikeuksia on vain 15 prosentilla pojista ja 6 prosentilla tytöistä.
 Sääkslahden mukaan vasemman olkapään huonompi liikkuvuus kertoo erityisesti älylaitteilla olemisen ja käsien staattisten asentojen pitkään jatkuvasta vaikutuksesta. Oikealla kädellä tehdään enemmän ja sen liikkuvuus säilyy parempana. Runsas istuminen näkyy puolestaan alaselän liikkuvuudessa.
 – Me olemme paljon paikoillaan, erilaisilla älylaitteilla, staattisissa asennoissa ja roikutamme päätä alaspäin. Vuositasolla kertyy isoja tuntimääriä. Se väistämättä näkyy liikkuvuudessa.
 Sääkslahti muistuttaa, että testeissä mitataan luonnollista liikkuvuutta eikä sitä, kuinka notkea lapsi tai nuori on.
 "Vanhempien pitää uskaltaa rajoittaa sitä, kuinka paljon lapset ja nuoret laitteiden kanssa ovat."  Arja Sääkslahti
 Toinen asia, joka Sääkslahtea huolestuttaa, on viidesluokkalaisten kestävyyskunnon heikkeneminen. Se kertoo Sääkslahden mukaan niin ikään istuvasta elämäntavasta.
 – Jos heikon kestävyyden omaavien lasten määrä vain kasvaa ja kasvaa, se tarkoittaa sitä, että lapset väsyvät arjessaan todella nopeasti.
 Sääkslahden mukaan meidän kaikkien olisi hyvä havahtua siihen, millaiseksi niin lasten kuin aikuistenkin elinympäristö on muokattu. Laitteiden vietäväksi ei saisi lähteä liikaa eikä unohtaa kehon tarvetta liikkumiseen.
 Varsinkin nuoret voivat kadottaa ajantajun laitteiden kanssa ja unohtaa kuunnella kehonsa tuntemuksia. Aikuisten pitäisi toimia esimerkkinä nuorille, Sääkslahti muistuttaa.
 – Vanhempien ja opettajien pitää uskaltaa rajoittaa sitä, kuinka paljon lapset ja nuoret laitteiden kanssa ovat. Kiukuttelu kannattaa uskaltaa ottaa vastaan ja lähteä vaikka yhdessä ulos.
 Kasiluokkalaisilla nähtävissä positiivista kehitystä
 Fyysisen toimintakyvyn Move!-mittauksia on tehty neljänä vuonna peräkkäin. Kaikki kahdeksasluokkalaiset ovat olleet mukana kaksi vuotta. Hyvä uutinen on se, että kahdeksasluokkalaisten fyysinen toimintakyky on mittausten perusteella kehittynyt parempaan suuntaan.
 – Se kertoo mielestäni siitä, että mittausten myötä tietoisuus on lisääntynyt. Ymmärretään, miten nämä asiat vaikuttavat oppilaiden hyvinvointiin ja jaksamiseen, ja miten näitä asioita voidaan ylläpitää ja kehittää. Liikunnanopetuksessa on pystytty toimimaan selkeän tavoitteellisesti, Sääkslahti iloitsee.
 Koulupäivän aikaisesta ohjatusta liikunnasta on todettu olevan hyötyä erityisesti sellaisille oppilaille, joiden fyysinen toimintakyky on heikko. Esimerkiksi Jyväskylässä lisättiin monipuolista ohjattua liikuntaa koulupäivään ja saatiin muun muassa oppilaiden kestävyyskunto kehittymään sekä selän ja lonkan liikkuvuus paranemaan.
 Move!-mittaukset toteutettiin viides- ja kahdeksasluokkalaisille oppilaille syksyllä 2019 osana peruskoulujen liikunnanopetusta. Mittaustulokset saatiin noin 100 000 oppilaalta.
 Mittauksissa selvitettiin oppilaiden kestävyyttä, voimaa, nopeutta, liikkuvuutta, tasapainoa ja motorisia perustaitoja. Mittausten lähtökohtana on kannustaa ja tukea oppilaita huolehtimaan fyysisestä toimintakyvystään.
 Mittaustuloksia hyödynnetään myös muun muassa pedagogisena työkaluna peruskoulun liikuntakasvatuksessa sekä kouluterveydenhuollossa.

Istuva elämäntapa ja älylaitteilla olo näkyvät erityisesti poikien liikkuvuudessa


Summary: Yhdeksän ihmistä on yhä kateissa purkauksen jäljiltä. Viranomaiset uskovat heidän kuolleen.

Uudessa-Seelannissa  maanantaina sattuneen tulivuorenpurkauksen  uhriluku on noussut kahdeksaan, maan poliisi ilmoitti keskiviikkona. Kaksi vakavasti loukkaantunutta ihmistä kuoli saamiinsa vammoihin sairaalassa.
 Poliisin mukaan yhdeksän ihmistä on yhä kateissa, ja heidän oletetaan kuolleen onnettomuudessa. Heidän uskotaan löytyvän tuhkaan peittyneeltä saarelta. Viranomaiset ovat aiemmin puhuneet kahdeksasta kadonneesta.
 Viranomaisten mukaan White Island -saarella sijaitsevalle tulivuorelle on yhä liian vaarallista mennä etsimään kuolonuhreja. Tiistaina  tulivuoren kerrottiin olevan jälleen aktiivinen , ja se voi yhä purkautua uudelleen.
 Uuden-Seelannin terveysministeriön mukaan maan sairaaloiden palovammayksiköissä hoidetaan yhä yli 20 ihmistä, jotka selvisivät purkauksesta hengissä. He ovat kriittisessä tilassa pahoja palovammoja saaneina.
 Saarella oli purkauksen sattuessa yhteensä 47 turistia tai opasta, jotka ovat kotoisin Uudesta-Seelannista, Yhdysvalloista, Australiasta, Britanniasta, Kiinasta ja Malesiasta.
 Tulivuoren uhkatasoa oli nostettu jo viikkoa ennen kuin purkaus tapahtui. Poliisi on aloittanut tapahtuneesta tutkinnan.
 Tulivuori sijaitsee noin 50 kilometrin päässä Uuden-Seelannin Pohjoissaaren itärannikolta. Tulivuori on yksi maan aktiivisimmista, ja saarella vierailee vuosittain noin 10 000 turistia.
 Lue lisää:
 Uudessa-Seelannissa purkautunut tulivuori on jälleen aktiivinen – kadonneiden etsiminen viivästyy entisestään
 Poliisi aloittaa rikostutkinnan Uuden-Seelannin tulivuorenpurkaukseen liittyen – kuolleita jopa 13, loukkaantuneet pahoin palaneita
 Viisi kuoli ja kahdeksan on kateissa Uuden-Seelannin tulivuorenpurkauksen jäljiltä – Poliisi ei usko enää löytävänsä eloonjääneitä

Uuden-Seelannin tulivuorenpurkauksen uhriluku noussut kahdeksaan – kadonneita ei päästä etsimään vieläkään


Summary: Marraskuun puolivälissä käynnistetyn suunnitelman päätavoite oli tuoda suomalaiset Irakin Erbilin kautta Suomeen charter-lennolla tällä viikolla.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ulkoministeriön johdolla luotiin marraskuussa suunnitelma palauttaa Syyrian al-Holin leiriltä kaikki palautukseen suostuvat henkilöt Suomeen. Heidät oli ensisijaisesti tarkoitus tuoda yhdellä charterlennolla Irakin Erbilin kautta Helsinki-Vantaan lentokentälle.
 Alustavan, ulkoministeriön asettaman aikataulutavoitteen mukaan lento oli tarkoitus järjestää viikolla 50 eli kuluvalla viikolla.
 Tarkoitus varmistaa lasten perusoikeudet
 Yle on nähnyt viranomaisten asiakirjan, jossa suunnitelman yksityiskohtia käydään läpi. Asiakirja on päivätty 21.11.2019.
 Siinä todetaan, että ulkoministeriö on asettanut 15.11.2019 työryhmän laatimaan suunnitelman, jolla varmistetaan Syyriassa leireillä pidettyjen suomalaisten lasten henkilökohtainen turvallisuus ja perusoikeuksien toteutuminen perustuslain, kansainvälisten sopimusten, konsulipalvelulain ja muun lainsäädännön mukaisesti.
 Varsinaisessa toimintasuunnitelmassa Suomeen kuitenkin tuotaisiin al-Holin leiriltä "kaikki palautukseen suostuvat henkilöt".
 Asiakirjassa kuvataan suunnitelman sisältöä ja poliisille suunniteltua osuutta sen eri vaiheissa.
 Muutoksiin ja hätäsuunnitelmaan varauduttu
 Varsinainen operaatiosuunnitelma on ollut asiakirjan lähettämisen aikaan luonnosvaiheessa ja siihen on varauduttu tekemään muutoksia.
 Asiakirjan mukaan pääsuunnitelmana on saada "kaikki al-Holin leirillä olevat, palautukseen suostuvat henkilöt yhdellä kertaa Irakin Kurdistaniin Erbiliin, josta heidät tuodaan charterlennolla Suomeen Helsinki-Vantaan lentokentälle".
 Asiakirjassa todetaan, että varasuunnitelmana on useamman charterlennon ja mahdollisesti muiden suomalaisten lentokenttien kuin Helsinki-Vantaan käyttäminen.
 Ylen näkemässä asiakirjassa todetaan, että operaation toteutus aikatauluineen on täysin riippuvainen operaatioalueen paikallisten toimijoiden asettamista reunaehdoista ja heiltä saatavista turvatakuista.
 Operaatiosuunnitelman toiminta tapahtuu ulkoministeriön johdolla ja päättyy siihen, kun palautettavat henkilöt on saatu Suomeen, asiakirjassa todetaan.
 Poliisin toiminta Suomessa palautettavien henkilöiden saapuessa suunnitellaan ja toteutetaan erikseen, asiakirjassa todetaan.
 Korpi-operaatio tarkoitettu erittäin salaiseksi
 Operaation suunnitteluun marraskuun puolivälissä perustetun työryhmän puheenjohtajana on ulkoministeriön työntekijä. Mukana työryhmässä on ulkoministeriön, sisäministeriön, sosiaali- ja terveysministeriön ja puolustusministeriön edustus.
 Työryhmän ja ulkomailla tapahtuvan toiminnan operaationimeksi mainitaan KORPI.
 Asiakirjassa korostetaan asian salassapidon merkitystä "operaatioon liittyvien turvallisuusnäkökohtien ja kansainvälisen ulottuvuuden vuoksi". Asiakirjan on allekirjoittanut poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen .
 Poliisiylijohtaja Kolehmainen on aiemmin  kiistänyt Ylelle  nähneensä suunnitelmaa, jolla leiriläisiä valmistauduttaisiin siirtämään Suomeen.
 Poliisiylijohtajan mukaan "omaan varautumiseen liittyvä suunnitelma"
 Keskiviikkoiltana poliisihallitus lähetti tiedotteen liittyen Ylen näkemään asiakirjaan.
 Tiedotteen mukaan poliisi on varautunut siihen, että al-Holin leiriltä saapuisi ihmisiä Suomeen. Tiedotteessa sanotaan, että varautumissuunnittelua on tehty useamman kuukauden ajan. Näkökulmana on ollut sisäisen turvallisuuden varmistaminen.
 – Olen aiemmin todennut, että minulla ei ole ollut tiedossa ulkoministeriön suunnitelmien sisältöä al-Holissa olevien suomalaisten hakemiseksi. Poliisihallitus ei ole myöskään saanut virallista ulkoministeriön virka-apupyyntöä tai muuta pyyntöä aiheesta. Poliisihallituksen asiantuntijat ovat luonnollisesti olleet mukana ulkoministeriön vastuulla olevassa suunnittelussa, poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen toteaa.
 "Julkisuudessa on viitattu Poliisihallituksessa valmisteltuun asiakirjaan, jonka allekirjoittajana on ollut poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen. Kyseessä on salassa pidettävä poliisin omaan varautumiseen liittyvä suunnitelma", tiedotteessa sanotaan.
 Juttuun lisätty kello 18.22 poliisihallituksen tiedotteen tiedot.
 Lue lisäksi:
 Ylen lähde: al-Holin leiriläisten siirtäminen Suomeen tällä viikolla ollut yksi vaihtoehdoista – ei enää todennäköinen
 Lähde Ylelle: Suomella on selvä suunnitelma al-Holin leiriläisten kotiuttamiseksi – lennot alkavat, kun kurdit tuovat suomalaisia Irakin rajalle
 Suomella on "melko täsmällinen" suunnitelma, miten al-Holin leiriläiset siirrettäisiin Suomeen

Yle näki asiakirjan al-Hol-operaatiosta: Ulkoministeriö on valmistellut kaikkien halukkaiden palauttamista Syyriasta


Summary: Iso osa jo tilatuista pakkauksista menee hukkaan. Uudet nimet tuotteille on kuitenkin jo valittu.

Keski-Pohjanmaan ympäristöterveyslautakunta on hylännyt lihatalo Poutun oikaisuvaatimuksen aiheettomana. Pouttu vaati lautakuntaa kumoamaan päätöksen, joka kielsi yhtiötä käyttämästä kasviliha-termiä tuotteiden nimissä ja markkinoinnissa.
 Toissijaisesti yhtiö vaati sille määrätyille toimenpiteille pidempää määräaikaa ja joka tapauksessa päätöksen täytäntöönpanon keskeyttämistä siksi aikaa, että oikaisuvaatimus on käsitelty ja päätös on saanut lainvoiman.
 Keski-Pohjanmaan ympäristöterveydenhuolto määräsi marraskuussa yhtiön muuttamaan markkinointia niin, että siinä ei käytetä harhaanjohtavaa kasviliha-sanaa tai muita kasviperäiseen lihaan viittaavia ilmaisuja.
 Käytännössä Pouttu Oy joutuu luopumaan kasvistuotteidensa Muu Burgerpihvi- ja Muu kasvilihapulla -tuotemerkkien käytöstä markkinoinnissa.
 Myös tuotepakkauksia pitää muuttaa niin, että ne eivät millään kielellä johda kuluttajaa harhaan ja niistä käy selvästi ilmi, että kyse on kasvistuottesta. Nimet eivät myöskään millään kielellä saa viitata lihaan.
 Terveysviranomainen kielsi kasviliha-sanan käytön – Pouttu tyrmistyi päätöksestä ja joutuu uusimaan tuotepakkauksensa
 Markkinointi piti muuttaa jo marraskuun loppupuolella, tuotteiden pakkausten muuttamiselle annettiin aikaa 8.1.2020 asti. Pouttu piti aikoja liian lyhyinä. Keski-Pohjanmaan ympäristöterveyslautakunta taas pitää niitä kohtuullisina.
 Aiheesta käytiin perusteellinen keskustelu.
 – Kyllä tämä herätti paljonkin keskustelua ja pohdintaa, onhan kyse isosta asiasta. Se käytiin läpi perusteellisesti, kertoo terveysvalvonnanjohtaja, esittelijä  Andréas Smeds .
 Taustalla kilpailijan reaktio?
 Pouttu väittää oikaisuvaatimuksessa, että sen tietojen mukaan ruokavirastolle tehdyn valvontapyynnön taustalla on kilpailijan vastareaktio uusiin tuotteisiin. Jos näin on, prosessin todelliset syyt eivät yhtiön mukaan liity elintarvikelakiin perustuvaan harhaanjohtavuuteen eikä päätökselle ole oikeudellisia perusteita.
 Lautakunta toteaa, että ruokaviraston valvontapyynnössä ei yksilöidä asiasta valittanutta eikä sillä ole merkitystäkään.
 Oikaisuvaatimuksessa väitetään myös, että ympäristöterveydenhuolto on käsitellyt asian puutteellisesti ja tulkinnut siihen liittyviä tosiseikkoja väärin. Päätöksen jälkeen on ilmennyt uutta tietoa, joka voi vaikuttaa päätökseen. Tällä yhtiö viittaa artikkeleihin, jotka osoittavat Poutun mielestä, että kasviliha ja kasvisliha ovat sanoina olemassa ja vakiintumassa.
 Yhtiö toteaa myös, että kuluttajatietoisuus asiassa on jo korkea eikä Pouttu ole väittänyt millään tavalla, että kasvipohjaiset tuotteet sisältäisivät lihaa.
 Yhtiön mukaan päätöksen tekijät eivät ole noudattaneet hyvää hallintoa eivätkä kohdelleet Pouttua tasapuolisesti tai puolueettomasti. Päätös on tehty alle kuukaudessa ja se on sisällöltään ristiriidassa sen kanssa, että sanoja burger ja pihvi käyttävät monet kilpailijat. Kieltomääräys on kuitenkin annettu vain yhdelle yritykselle.
 Toisaalta kasviliha-sana on laajasti käytössä muualla maailmassa, mistä Pouttu on sen suomentanut.
 Keski-Pohjanmaan ympäristöterveyslautakunta toteaa, että alueella ei ole toimivaltaa puuttua muualla Euroopassa tapahtuvan markkinoinnin lainmukaisuuteen. Toisaalta omalla alueella sillä ei ole tiedossa muita, jotka markkinoisivat lihakorvikkeita vastaavasti ja lainvastaiseksi. Niinpä syyte epätasapuolisuudesta on perusteeton.
 Uudet nimet jo olemassa
 Valtaosa lihatalo Poutun kasvituotepakkauksista menee hukkaan. Kasviliha-sanan sisältäviä pakkauksia oli tilattu iso erä, ja siitä saadaan käytettyä määräaikaan mennessä arviolta vain kymmenesosa.
 Vuodenvaihteessa nimiksi vaihdetaan Muu-kasviburger ja -kasvipyörykkä. Tuoteperhe myös kasvaa, joten kaikkiaan viiden tuotteen pakkausmerkinnät ja pakkaukset menevät uusiksi.
 Tappio voi nousta puoleen miljonaan.
 Pouttu aikoo taistella oikeudesta kasviliha-termiin hallinto-oikeutta myöten. Yhtiö kiistää, että kyseessä olisi ollut markkinointikikka.
 Kohu Poutun kasvislihasta kertoo kuinka vaikeaa vegeruokien nimeäminen on: Burger viittaa lihaan, mutta pihvi ei

Poutun oikaisuvaatimus nurin: kasviliha-termiä ei saa käyttää – yhtiö syyttää valvontapyynnöstä kilpailijaa


Summary: Poliisi on päättänyt Kuopiossa marketin parkkipaikalla tapahtuneen autopalon tutkinnan.

Kuopiossa lokakuussa marketin parkkipaikalla tapahtunut autopalo sai todennäköisesti alkunsa lapsen sytytinleikistä, eikä tablettitietokoneesta.
 Tutkinnan alussa poliisi epäili palon aiheuttajaksi tablettitietokonetta, mutta keskusrikospoliisin laboratorion tutkimuksissa ei löytynyt viitteitä oikosulusta. Laite ei ollut myöskään latauksessa autossa.
 – Tablettitietokonetta ei voida täysin sulkea pois, koska se oli niin pahoin tuhoutunut palossa. Jäänteistä ei kuitenkaan löytynyt mitään merkkejä oikosulusta, Itä-Suomen poliisilaitoksen viestintäasiantuntija  Arto Tynkkynen  kertoo.
 Tablettitietokoneen sijasta todennäköisenä syttymissyynä pidetään takkasytytintä, jonka jäänteet löytyivät auton takapenkin jalkatilasta. Lapset olivat istuneet takapenkillä.
 Takkasytytin oli ollut kuljettajan ja apukuljettajan välisessä lokerikossa, josta vanhin lapsi oli ilmeisesti löytänyt sen.
 – Lapsen omassa puhuttelussa sytytin ei tullut esiin, mutta isän kuulemisessa kävi ilmi, että lapset olivat kertoneet vanhemmille sytyttimen olleen heillä käsissään, Tynkkynen sanoo.
 Kuopion Prisman parkkipaikalla palaneen auton sisusta onnettomuuden jälkeen. Sami Takkinen / Yle
 Vanhin lapsi oli luultavasti leikkinyt takkasytyttimellä niin, että autonpenkki oli syttynyt tuleen.
 – Näiden tietojen valossa on todennäköisempää, että palo on lähtenyt takkasytyttimen käsittelystä kuin tablettietokoneesta, Tynkkynen sanoo.
 3- ja 5-vuotiaat lapset oli jätetty autoon takapenkille marketin parkkipaikalle sillä aikaa, kun lasten isä oli ollut käymässä kaupassa perheen pienimmän lapsen kanssa. Sillä välin autossa oli syttynyt tulipalo.
 Autossa olleet lapset saivat palovammoja muun muassa kasvoihin ennen kuin lasten isä sai heidät ulos autosta. Palovammat vaativat sairaalahoitoa, mutta lapset  ovat jo tervehtyneet .
 Poliisi on päättänyt autopalon tutkinnan.
 – Kaikki mitä on ollut tutkittavissa on käyty läpi. Tutkinnan osalta johtopäätös on, että ilmeisin syttymissyy on ollut sytytin, Tynkkynen kertoo.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Savon Sanomat .
 Lue myös:
 Kuopiossa lasten käsissä palamaan syttynyt tablettitietokone tutkitaan tarkoin – Poliisi: "Pyrimme selvittämään palon syyn"
 Poliisi: Kuopion autopalossa loukkaantuneet lapset pääsivät sairaalasta – tutkinta yhä kesken
 Tablettitietokoneiden aiheuttamat tulipalot harvinaisia – Asiantuntija: Jos akku turpoaa tai laite lämpenee poikkeavasti, lopeta käyttö

Kuopion autopalo aiheutui todennäköisesti lapsen sytytinleikistä – tablettitietokoneen jäänteistä ei löytynyt vikaa tutkinnoissa


Summary: Helsingin valtuusto kokoontuu tänään viimeistä kertaa tälle syksylle. Moni mielenkiintoinen päätös ei ehtinyt valmistua täksi vuodeksi, vaan siirtyy ensi kevääseen. Tässä kuusi asiaa, jotka jokaisen helsinkiläisen on hyvä tietää.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

1 Trigoni-nimeä kantava ehdotus voitti arkkitehtuurikilpailun vuonna 2018. Tästä tornien kokoa on vielä kasvatettu. YIT yhteistyössä Arkkitehtitoimisto Lahdelma & Mahlamäki Oy:n kanssa. 1. Trigoni – Pasilan tornit Pasilan aseman ja kauppakeskus Triplan eteen suunnitteilla olevat tornit ovat kasvaneet korkeutta asemakaavan teon aikana. Tornien korotus tulee varmasti puhuttamaan Helsingin päättäjiä. Kaupungin mukaan korotus on tehty rakennuttaja YIT:n toiveesta. Tällä hetkellä korkein torni kohoaisi maan pinnasta 200 metriin. Torni on  kasvanut siis kahdellakymmenellä metrillä sitten arkkitehtuurikilpailun. Pasilan korkeimpaan torniin on tulossa yli 50 kerrosta, toiseksi korkeimpaan vähän yli 40 kerrosta. Loput kolme tornia olisivat Kalasataman tornitalojen korkuisia. – Määrättömästi korkeutta ei voi nostaa. Jos puhutaan 60 kerroksesta, sitten mennään jo liian pitkälle, Pasilan tornialueen asemakaavoituksesta vastaava arkkitehti  Ville Purma  Helsingin kaupungilta kertoo. Viiden tornitalon asemakaava tulee lautakuntakäsittelyyn aikaisintaan maaliskuussa 2020. 2 Tänä syksynä esiteltiin keskustatunnelin uusi hahmotelma, jossa tunneli yhdistyisi suunnitteilla olevaan Sörnäisten tunneliin.  Jyrki Lyytikkä / Yle 2. Keskustatunneli Syksyllä 2017 uudelleen esiin putkahtanut keskustatunneli  jatkaa pääkaupungin poliitikkojen huulilla myös keväällä 2020. Tänä syksynä hanke jo kuopattiin vihreiden ja demareiden johdolla , mutta kokoomuslainen pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.) otti esittelijän valtuudet käsiinsä ja tuo asian poikkeuksellisin toimin uudelleen kaupunginhallitukseen keväällä 2020. Ylen lähteiden mukaan Vapaavuoren esitys ei välttämättä sisällä enää tunnelia, vaan esityksessä pyritään löytämään vastaus siihen, kuinka keskustan liikennettä saataisiin sujuvoitettua ja keskustan kauppojen elinvoimaisuutta turvattua. Jännäksi menee, millaisen esityksen Vapaavuori tuo kaupunginhallitukseen. 3 Garden Helsinki on iso monitoimiareena, jonka päähalliin mahtuisi jopa 15 000 katsojaa. Havainnekuva.  Arkkitehtuuritoimisto B & M Oy 3. Garden Helsinki Iso ja mielenkiintoinen päätös on myös Taka-Töölöön suunnitteilla oleva HIFK:n Garden Helsinki -monitoimihalli. Suunnitelmia on kritisoitu aiemmin liian massiivisiksi. Nyt rakennusta on palautteen perusteella pienennetty, ja lautakunta päättää uuden suunnitelman hyväksymisestä jo ensi viikolla. Aiemmin lautakunnassa, jopa valtuustossa, vanhan jäähallin eli niin sanotun Nordiksen viereen rakennettavan  Garden Helsinki -hankkeen päätökset ovat menneet läpi . Ylen lähteiden mukaan olisi oletettavaa, että suunnitelma menisi läpi nytkin. Lopullinen päätös rakentamisesta tehdään keväällä valtuustossa. Kokoomus, demarit ja vihreät ovat yleisesti ottaen kannattaneet hanketta. Vasemmistoliitto on vastustanut. Mikään ryhmä ei kuitenkaan vielä ole ilmaissut kantaansa uuteen madallettuun versioon. 4 Lapinlahden alueen tulevaisuudesta on tällä hetkellä kaksi ehdotusta. Elise Tykkyläinen / Yle 4. Lapinlahti Vanhan Lapinlahden mielisairaala-alueen kohtalon pitäisi myös vihdoin tulla jo Helsingin valtuuston päätettäväksi keväällä 2020. Hietaniemen hautausmaan eteläpuolella sijaitsevan vanhan sairaala-alueen kohtalo on puhuttanut ihmisiä jo vuosia. Kaupunki hakee alueelle mahdollista uutta omistajaa.  Useat julkisuuden henkilöt ovat puhuneet alueen nykytoiminnan säilymisen puolesta.  Lapinlahden alueen tulevaisuudesta on tällä hetkellä kaksi ehdotusta. Niistä raati valitsee toisen. Raadin valinta tuodaan vielä valtuuston hyväksyttäväksi. 5 Helsingin suunnitelmat oppilaaksiottoalueiden muuttamisesta ovat herättäneet keskustelua. Jyrki Lyytikkä / Yle 5. Koulupiirien muutos Helsingin kaupunki suunnittelee muuttavansa koulujen oppilaaksiottoalueita niin, että samassa talossa asuvat lapset eivät välttämättä menisi samaan lähikouluun. Toimilla kaupunki haluaisi ehkäistä alueiden eriytymistä. Asiasta uutisoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat. Aihe on jo kuohuttanut helsinkiläisten koululaisten vanhempien yhdistystä, Helvarya, eikä kuohunta varmasti lopu tähän. Mikä poliittinen puolue haluaa ottaa sen vastuun niskaansa, että äänestäjät eivät äänestäisi enää heitä, koska lapset joutuvat "epämukavaan" kouluun tai eroon ystävistään? 6 Östersundomin alue on pinta-alaltaan 44,5 neliökilometriä. Kuva: Ilkka Loikkanen / Yle. 6. Östersundom Ensi kevään ja koko vuoden päätöksentekoa tulee Helsingissä muovaamaan myös  hallinto-oikeuden päätös, jolla kumottiin Helsingin suunnitelmat  rakentaa asuntoja jopa 100 000 asukkaalle Östersundomiin itäiseen Helsinkiin. Helsinki oli hyväksynyt kaavan  jo vuotta aiemmin. Ennen joulua selviää, valittaako Helsingin kaupunki hallinto-oikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Korkeimman hallinto-oikeuden päätöstä joudutaan kuitenkin odottamaan jopa vuosi. Nyt kun Östersundomin rakentaminen on jäissä, poliittinen vääntö siitä, minne asuntoja aletaan kaavoittaa, saattaa kiihtyä.

Pasilan tornit kasvavat, Garden Helsinki pienenee ja vielä kerran keskustatunneli – nämä kuusi asiaa kuohuttavat pääkaupungissa ensi keväänä


Summary: Läpinäkyvä ruokinta-automaatti koitui hömötiaisen kohtaloksi.

Innokas lintujen ruokkija koki karmivan näyn, kun lintujen ruokinta-automaatista olikin tullut hömötiaisen surmanloukku.
 Lintu oli pienestä aukosta päässyt sujahtamaan automaattiin sisään. Automaatissa olleet pähkinät olivat alkaneet valua linnun päälle, eikä lintu enää päässyt ruokinta-automaatista ulos.
 Hömötiaisen kohtalona oli menehtyä automaattiin.
 Kuollut hömötiainen ruokinta-automaatissa Birdlife Suomi
 Toinen lähes vastaava tilanne sattui samanlaisella lintujen ruokinta-automaatilla. Kuusitiainen oli pujahtanut pienestä aukosta sisään, eikä osannut enää tulla sieltä ulos.
 Tässä tapauksessa kuusitiainen kuitenkin havaittiin ajoissa ja saatiin pelastettua. Lintu pääsi vahingoittumattomana jatkamaan matkaansa.
 Harvinainen tapaus
 Lintujärjestö Birdlife Suomen tiedottaja  Jan Södersved  on vuosikausia työskennellyt lintujen parissa. Hänelle ei pitkän uransa aikana ole vastaavanlaisia tapauksia tullut vastaan.
 – En kyllä aikaisemmin nähnyt enkä kuullut, kertoo Södersved.
 Södersvedin mukaan tällaisessa ruokinta-automaatissa on kaksikin ongelmaa. Ensinnäkin ne ovat läpinäkyviä ja toiseksi lintu mahtuu suuaukosta sisään.
 – Kun se on läpinäkyvä, on linnun hyvin hankala löytää sieltä pois, sanoo Södersved.
 Kuusitiainen jäi jumiin ruokinta-automaatin sisälle, eikä osannut tulla pois.
 Lintujen ruokinta-automaatin pitäisi Birdlife Suomen tiedottajaJan Södersvedin mukaanolla tumma tai värillinen.
 – Useimmat ruokinta-automaatit ovat umpinaisia tai värillisiä. Jos lintu sinne pääsisikin sisään, olisi linnun helpompi hakeutua valoa kohti ulos.
 Kaiken kaikkiaan ruokinta-automaatin suuaukko pitäisi Jan Södersvedin mukaan olla sellainen, ettei lintu mahdu sisään pääse.
 Pois käytöstä
 Birdlife Suomi sai kuvat suomalaiselta lintuharrastajalta, joka ei halunnut nimeään julkisuuteen. Tässä jutussa mukana olevien kuvien lisäksi yhdistys on saanut myös toisen kuvan kuusitiaisesta, joka on jäänyt jumiin samanlaiseen lintujen ruokinta-automaattiin.
 Jan Södersvedin mukaan ruokinta-automaateista ilmoittanut henkilö on kertonut ongelmasta tuotteen myyjälle, joka on luvannut reklamoida asiasta maahantuojalle. Automaatteja voi kuitenkin olla useilla suomalaispihoilla, ja ne kannattaa Södersvedin mukaan ottaa pois käytöstä.
 – Kaiken kaikkiaan suurin osa teollisesti valmistetuista ruokinta-automaateista on kyllä ihan kunnollisia ja toimivia ratkaisuja, sanoo Södersved.
 Ainakin tällainen ruokinta-automaatti on pikkulinnoille turvallinen. Vesa Vaarama / Yle

Pikkulintu menehtyi ruokinta-automaattiin ja toinen jäi loukkuun – lintujärjestö varoittaa vaarallisesta laitteesta


Summary: Erityisesti kanalat, lammas- ja emolehmätilat ovat aktivoituneet suoramyynnissä. Nopeat torikaupat sovitaan etukäteen sosiaalisessa mediassa.

Ruoan myynti suoraan tilalta kuluttajille on hienoisessa nousussa. Yhä useampi maatilallinen pohtii tilan kannattavuuden parantamista, ja tuotteiden suoramyynti on yksi keino.
 Tuoreimpien selvitysten mukaan tällä hetkellä kolmisen tuhatta maatilaa myy tuotteitaan suoramyyntinä.
 Janakkalalainen luomutilallinen  Jaana Rajakangas  lastaa autonsa täyteen pakastettua kyytön ja lampaan lihaa. Rajakangas myy  Reko-ruokapiirin  kautta tilansa tuotteita usealla eri paikkakunnalla ja tänään on Hämeenlinnan jakopäivä.
 Suurin osa Rajakankaan asiakkaista on vakituisia asiakkaita, jotka haluavat ostaa luomulihaa.
 – Aamulla kävin teurastamolla viemässä yhden sonnin. Nyt vaan kaivelin pakastimia ja otin tilaukset esiin, kertoo Rajakangas.
 Sosiaalinen media vilkastuttaa suoramyyntiä
 Maa- ja metsätalousministeriön lähiruokakoordinaattorin  Kirsi Viljasen  mukaan osalle tiloista suoramyynti on jo nyt varteenotettavaa liiketoimintaa.
 – Myös sosiaalinen media on sitä vilkastuttanut viime aikoina.
 Myös MTK Hämeen ohjelmapäällikkö  Päivi Rönni  sanoo, että suoramyynnin suosio tuottajien keskuudessa on kasvussa. Moni tila miettii parhaillaan, miten kannattavuutta voisi kasvattaa ja tuloja saisi jäämään tilalle aikaisempaa enemmän.
 – Moni on kokenut, että suoramyynnillä pystyy tulouttamaan rahaa paremmin, koska välikäsiä jää pois, sanoo Rönni.
 Erityisesti lammastilat, kanalat ja emolehmätilat ovat aktivoituneet suoramyynnissä.
 Nykyaikainen torikauppa sovitaan etukäteen somessa
 Rajakangas kurvaa Hämeen keskiaikaisen linnan kuraiselle parkkipaikalle. Pimeähköllä kentällä kymmenkunta lähiruoan tuottajaa availee pakettiautojen ovia ja asettelee taskulamppujen valossa tilojen nimikylttejä esille.
 Nykyaikaiset torikaupat on sovittu etukäteen sosiaalisessa mediassa. Moni paikalle saapuva asiakas sanoo hankkivansa ruokaa suoramyynnin kautta, koska tuottajalle jää tavallista suurempi osuus tuotteen hinnasta. Tämä joukko ostaa suurimman osan ruokatarvikkeistaan suoramyynnistä.
 Eri sesongit vaikuttavat voimakkaasti suoramyynnin suosioon ja joulu on yksi vilkkaimmista sesongeista. Moni lähtee parkkipaikalta jouluksi tilaamansa porsaanliha takakontissa.
 Hämeenlinnalainen  Otto Karvonen  kantaa mukanaan pinoa täysiä kananmunakennoja. Kyseessä on tavallinen ostos.
 – Tulee siskolle otettua tästä ja äidille myös. Suoramyynnin ruoka on puhdasta, sanoo Karvonen.
 Ari Kiipula  Janakkalasta on myös ruokapiirin vakituinen asiakas. Nyt ostoskorissa on lammasta ja pieni pala kyytönlihaa.
 – Tässä raha menee suoraan, lyhentämättä tuottajlle, sanoo Kiipula.
 Suoraa palautetta asiakkaalta tuottajalle
 Sekä ministeriön lähiruokakoordinaattori Kirsi Viljanen että MTK Hämeen ohjelmapäällikkö Päivi Rönni sanovat, että suoramyynti ei kuitenkaan ole maataloustuottajalle helppo tapa ansaita elantoa. Tuottajalle jää suurempi osuus tuotteen hinnasta, mutta toisaalta tilalle kaatuu myös koko ketjun työläs hoitaminen. Tärkeää on myös osata markkinointi.
 Rahan lisäksi moni maataloustuottaja arvostaa suoramyynnissä syntyvää aitoa kontaktia kuluttajaan.
 – Tilallisilla on ylpeys myydä omaa tuotantoaan, silloin siitä saa myös suoraan palautteen, sanoo Viljanen.
 Samaa sanoo Jaana Rajakangas, joka on myynyt aina oman tilansa tuotteet suoraan kuluttajille.
 – Asiakkaiden kohtaaminen on tosi kivaa, voi jutella kertoa maalaiselämästä, mikä on nykyään aika harvinaista ja tuntematonta ihmisille.
 Rajakankaan asiakkaat palaavat autoilleen joulutoivotuksien kera.
 Lue lisää:   Lähiruuan suurin haaste on sen toimittaminen – Onko ratkaisu suomea puhuva automaatti tai Troijan hevoseksi valjastettu kontti?

Lampaanliha ja kananmunat myydään tiloilta suoraan kuluttajille – joulu on ruokapiirien sesonkiaikaa


Summary: Kansalaisia kannustetaan työskentelemään nykyistä pidempään.

Vakavailmeinen Ranskan pääministeri  Édouard Philippe  asteli keskipäivällä toimittajien eteen esittelemään kiistanalaisen eläkereformin. Uudistukselle on tarvetta, sillä Ranskan nykyinen järjestelmä on kallis ja monimutkainen.
 Pääministeri Philippe vahvisti, että hallitus aikoo yhdistää kaikki Ranskan 42 eri eläkejärjestelmää. Se tarkoittaa esimerkiksi rautatieläisiä, metronkuljettajia tai oopperan tanssijoita koskevista poikkeusjärjestelmistä luopumista. Heidän eläke-etunsa tulevat siis heikkenemään.
 Pääministeri Philippe vakuutteli, että uusi järjestelmä on nykyistä tasa-arvoisempi. Erityiseduista luovutaan, mutta hallitus takaa kaikille ranskalaisille tuhannen euron minieläkkeen. Pääministerin mukaan uusi järjestelmä korottaa myös pienituloisten naisten ja monilapsisten vanhempien eläkkeitä.
 Nykyistä 62 vuoden eläkeikää ei nosteta. Ranskalaisia kannustetaan kuitenkin työskentelemään tätä pidempään: 64-vuotiaaksi työskentelevät kerryttäisivät suurempaa eläkettä.
 Myös eläkeuudistuksen aikataulu tarkentui. Hallitus esittelee valmiin lakiesityksensä ensi vuoden alussa ja parlamentti ryhtyy käsittelemään sitä helmikuussa.
 Opiskelijoiden mielenosoitus eläkeuudistusta vastaan. Ian Langsdon / EPA
 Ranskan lamauttaneet lakot tulevat jatkumaan
 Ranskan hallitusta on syytetty epäselvästä viestinnästä eläkeuudistuksen suhteen. Tänään Ranskan pääministeri Philippe oli kuitenkin selväsanainen. ”Eläkeuudistuksessa ei ole kyse taistelusta”, pääministeri sanoi.
 Taistelumieliala ei näytä kuitenkaan laantuvan, päinvastoin. ”Punainen linja on ylitetty”, totesi Ranskan suurimman ammattiliiton CFDT:n puheenjohtaja  Laurent Berger  pian pääministerin puheen jälkeen. Muut ammattiliitot toistivat samaa viestiä.
 Näyttää siis siltä, että Ranskaa viikon ajan lamauttaneet suurlakot tulevat jatkumaan vielä pitkään. Se tietää erittäin hankalaa joulunalusaikaa etenkin pääkaupunkiin Pariisiin, jossa julkinen liikenne on tällä hetkellä lähes pysähdyksissä.
 Eläkeuudistusta on Ranskassa kuvattu  Emmanuel Macronin  presidenttikauden suurimmaksi haasteeksi. Eläkejärjestelmän yhdenmukaistaminen on yksi uudistajana profiloituneen presidentin keskeisistä vaalilupauksista.
 Onnistuuko Macron siinä, missä useat hänen edeltäjänsä ovat epäonnistuneet? Vuonna 1995 yleislakko lamautti Ranskan useiksi viikoiksi, minkä jälkeen  Alain Juppén  hallituksen oli pakko tehdä laajoja myönnytyksiä tuolloisiin eläkekaavailuihinsa.
 Nyt vaikuttaa siltä, että kumpikaan osapuoli ei aio perääntyä. Moni ranskalainen pelkääkin, että tästä talvesta tulee vielä edellisvuoden keltaliivimellakoitakin pahempi kaaos.
 Paljon merkitystä on sillä, mihin suuntaan yleinen mielipide nyt kääntyy Ranskassa. Tähän asti lakkoilijoita on ymmärretty, mutta mielipide saattaa niiden pitkittyessä muuttua.

Ranskan pääministeri esitteli kiistanalaisen eläkeuudistuksen – ammattiliitot pettyivät ja uhkaavat jatkaa Pariisin lamauttaneita suurlakkoja


Summary: Entisen pääministerin varastoista saattaa löytyä vielä muutakin museoon kelpaavaa, merellistä esineistöä.

Suomen entinen, pitkäaikainen pääministeri  Paavo Lipponen  myhäili keskiviikkona tyytyväisenä Kotkassa Merikeskus Vellamossa vitriinin äärellä.
 Vitriinin on tallennettu Lipposen vuonna 1998 Filippiinien presidentti Fidel V. Ramosin valtiovierailun yhteydessä lahjaksi saama perinneveneen pienoismalli.
 Alun perin Lipponen lahjoitti filippiiniläisen perinneveneen pienoismallin Merikeskus Vellamon tukiyhdistys Vellamon ystävät ry:n puheenjohtajalle  Sirkka Kotolalle , jonka kautta pienoismalli päätyi Suomen Merimuseoon.
 Itsekin Vellamon ystäviin kuuluva Lipponen oli pienoismallin sijoituspaikkaan tyytyväinen.
 – Pienoismallilla on pysyvää käyttöä, kun se on yleisön nähtävillä, Lipponen totesi.
 Moottorikäyttöistä kulttuuriperintöä
 Suomen merimuseoon lahjoituksena saatu bangka-alus on filippiiniläisen kolmirunkoisen trimaaniveneen pienoismalli. Nykyään Kaakkois-Aasiassa ja Polynesian alueella bangkoja valmistetaan lasikuidusta ja ne ovat moottorikäyttöisiä.
 Bangka-alukset ovat Kaakkois-Aasian ja Polynesian alueen elävää kulttuuriperintöä. Nykyään bangkoja valmistetaan lasikuidusta, niissä on moottorit ja niitä käytetään kalastus- ja kuljetusaluksina.
 Lipposen mielestä filippiiniläisveneen pienoismalli sopii mainiosti Suomen merimuseoon.
 – Myös meiltä on ollut vientiä Filippiineille. Suomea ja Filippiinejä yhdistää muukin, kuten filippiiniläisen  Virgilio Hilarion  kanssa avioitunut Miss Universum  Armi Kuusela , Lipponen sanoi.
 Kolmirunkoiset Bangkat  toimivat yhä tänäkin päivänä Kaakkois-Aaasiassa kalastus.- ja kuljetusaluksina.  Ville Vanhala / Yle
 Yhteinen vastuu elonkehästä
 Suomen merimuseon intendentin  Timo Kuntun  mukaan filippiiniläinen bangka-alus on yksi merimuseon eksoottisimmista pienoismalleista.
 – Lahjoitus edustaa entisen pääministeri Lipposen kautta valtiollista historiaa, joten pienoismalli sopii Suomen merimuseon tallennusvastuun piiriin, Kunttu sanoi.
 Hän näki bangka-aluksen pienoismallin myös yhteisöllisyyden ja vastuun symbolina.
 Kunttu kertoo, että ne Polynesian saaret, joissa bangka-alukset ovat yhä käytössä, ovat vaarassa jäädä ilmastonmuutoksen aiheuttaman vedennousun vuoksi veden alle.
 – Meillä ihmisillä on yhteisestä elonkehästämme yhteinen vastuu, Kunttu muistuttaa.
 Mitä komerosta löytyykään?
 Bangka-aluksen pienoismalli ei välttämättä ole jäämässä ainoaksi Paavo Lipposen lahjoitukseksi Suomen merimuseoon. Entisen pääministerin varastoista saattaa hyvinkin löytyä merellistä esineistöä.
 – Jos esineillä on historiallista arvoa, niin näkisin mielelläni niiden päätyvän Vellamoon.

Bangka-alus päätyi vitriiniin – Paavo Lipponen lahjoitti Filippiinien presidentiltä saamansa pienoismallin Suomen merimuseon kokoelmiin


Summary: Israelissa joudutaan todennäköisesti uurnille maaliskuun 2. päivänä, sillä kahden suurimman puolueen johtajat ovat edelleen eripuraisia.

Israelissa ei ole ollut toimivaa hallitusta liki vuoteen. Huhtikuun tai syyskuun vaaleissa ei mikään puolue noussut sellaiseen asemaan, että olisi saanut hallitusta kasaan. Lakeja on jäänyt säätämättä, virkoja täyttämättä, ensi vuoden  budjetti hyväksymättä.
 – Koko päätöksentekojärjestelmä on jumissa ja siitä on runsaasti merkkejä kaikkialla. Israelilaiset ovat turhautuneita, koska mitään tulosta ei ole saatu aikaan, sanoo sitoutumattoman Israelin demokratia instituutin johtaja  Yohanan Plesner  uutistoimisto AP:lle.
 Tilannetta ei helpota se, että toisen valtapuolueen, Likudin johtaja ja virkaa tekevä pääministeri  Benjamin Netanjahu   asetettiin viime kuussa syytteeseen  lahjusten vastaanottamisesta, petoksesta ja luottamusaseman väärinkäytöstä. Netanjahu on kiistänyt syyllisyytensä ja haukkunut syytteitä vallankaappausyritykseksi.
 Israelin puolueet ja paikkajako Israelin hallitusneuvottelujen kompastuskivenä on Knessetin paikkajaon hajanaisuus. Millään puolueryhmällä ei ole selkeää enemmistöä 120-paikkaisessa Knessetissä. Sininen ja valkoinen -puolue (keskustalainen puolue, johtaja Benny Gantz) 33 paikkaa. Likud (oikeistopuolue, johtaja Benjamin Netanjahu) 32 paikkaa. Yhteislista (arabipuolueiden liitto, johtaja Ayman Odeh), 13 paikkaa. Shas (uskontopuolue, johtaja Aryeh Deri), 9 paikkaa. Yisrael Beiteinu eli Kotimme on Israel (maallistunut oikeistolainen, alunperin venäläissiirtolaisia edustava puolue, johtaja Avigdor Lieberman), 8 paikkaa. United Torah Judaism (oikeistolainen uskontopuolue, johtaja Yaakov Litzman), 7 paikkaa. Yamina (oikeistopopulistinen liitto, johtaja Ayeled Shaked), 7 paikkaa. Labor-Geshier (keskustavasemmistolainen liitto, johtaja Amir Peretz), 6 paikkaa. Demokraattinen unioni (vasemmistopuolueiden litto, johtaja Nitzan Horowitz), 5 paikkaa.
 Sekä Netanjahu että toisen valtapuolueen, Sininen ja valkoinen -puolueen  Benny Gantz  epäonnistuivat kumpikin vuorollaan hallituksen kokoamisessa. Siksi nyt avaimet ovat Israelin parlamentin eli Knessetin käsissä. Sen saama kolmen viikon määräaika hallituksenmuodostajan löytämiseksi päättyy tänään puolilta öin.
 Sen jälkeen presidentti  Reuven Rivlinin  on julistettava uudet vaalit. Ne olisivat jo kolmannet vuoden sisällä, huhtikuun ja syyskuun vaalien jälkeen.
 Netanjahun oikeusprosessi vaikuttaa neuvotteluihin
 Helpoimmin hallituksen saisi kasaan juuri kahdesta valtapuolueesta eli Sininen ja valkoinen -puolueesta ja Likudista. Yhteishallituksessa pääministerin pesti voisi vaihdella puoluejohtajien kesken.
 Netanjahu haluaisi istua pääministerinä oikeusprosessinsa aikana, joten jos yhteishallitus muodostetaan ja pääministerin pestiä kierrätetään, Netanjahu haluaa olla ensimmäisenä vuorossa.
 Gantz sekä Netanjahu ovat kuitenkin pahasti riitaisia.
 Gantz ei ole halunnut hallitukseen syytteessä olevan Netanjahun kanssa, mutta hän on ilmoittanut olevansa valmis neuvotteluihin Likudin kanssa, jos puolue vaihtaa johtajaa.
 Netanjahu hallituksen istunnossa sunnuntaina. Syytteeseen asettaminen ei pakota häntä eroamaan pääministerin tehtävistä, mutta oikeuskanslerilta odotetaan yhä linjausta siitä, voiko Netanjahu asettua hallituksenmuodostajaksi, jos Likud voittaa seuraavat vaalit. Ronen Zvulun / EPA
 Netanjahu on kuitenkin hallinnut puoluettaan tiukalla kädellä, ja vain yksi varteenotettava vaihtoehto, entinen opetus- ja sisäministeri  Gideon Sa'ar on noussut esille.
 – Jos minut valitaan Likudin johtajaksi, minä johdan sen voittoon. Toisaalta, jos jatkamme nykymenolla, emme pärjää seuraavissakaan vaaleissa sen paremmin kuin kahdessa edellisessä, sanoi Sa'ar tiistaina.
 Likudin puoluekokous järjestetään näillä näkymin vuodenvaihteen tienoilla, mutta Netanjahu on erittäin suosittu omassa puolueessaan, joten häntä tuskin syrjäytetään.
 Gantz onkin viime metreillä lieventänyt kantaansa. Maanantaina hän ilmoitti, että voi harkita hallitusyhteistyötä, jos Netanjahu vakuuttaa, ettei järjestele itselleen immuniteettia syytteiltä.
 Molemmat ovat turhaan yrittäneet neuvotella yhteistyöstä myös venäläissiirtolaisia edustavan Yisrael Beiteinu -puolueen johtajan,  Avigdor Liebermanin  kanssa. Lieberman ei kuitenkaan halua yhteishallitusta, jossa on mukana uskontopuolueita tai Israelin arabeja, mikä jälleen rajaa hallituspalapelin vaihtoehtoja.
 Liebermanin puolueen  lähtö Netanjahun hallituksesta  viime vuoden lopulla oli alkysysäys hallituskaaokselle.
 Uudet vaalit 2. maaliskuuta
 Valtapuolueet ovat sopineet  ennenaikaisten vaalien järjestämisestä  maanantaina, 2. maaliskuuta.
 Israelissa on laissa määritelty, että vaalit on aina järjestettävä tiistaisin, joten uusi vaalipäivä vaatii lainmuutoksen, joka pitää sekin hyväksyä ennen puoltayötä.
 Atef Safadi / EPA
 Jos lakia ei hyväksytä ajoissa, vaalit järjestetään automaattisesti 10. maaliskuuta, mikä olisi ongelmallista, koska silloin Israelissa juhlitaan juutalaista juhlapyhää, purimia.
 Järjestetään vaalit sitten kumpana tahansa päivänä, lopputuloksesta ennustetaan jälleen tasaväkistä.
 Lue lisää:
 Toimittajalta: Onko Israel yhden miehen show?
 Israelissa vaalit tulevat ja menevät, kun Benjamin Netanjahu taistelee asemastaan maan johtajana
 Israelin vaalien kolmen kerroksen väkeä – eripuraa riittää, mutta jokaisella äänestäjällä on mielipide  Netanjahusta

Israelin puolueilla enää keskiyöhön aikaa välttää kolmannet vaalit vuoden sisällä – viime hetken neuvottelut tuskin tuottavat tulosta


Summary: Tuore tutkimus todistaa, että poronhoitajien työ on fyysisesti raskasta.

Se mikä poromiehen lihaksissa tuntuu, on nyt myös tutkimuksin todistettu: usein ääriolosuhteissa tapahtuva poronhoitajan työ kuluttaa paljon energiaa.
 Poronhoitajat kuluttavat kiivaimpana poroerotusaikana syksyn ja alkutalven aikana yhtä paljon energiaa kuin hiihtovaeltajat talvella Kalliovuorilla. Erotuksissa tapahtuva porojen kiinni nappaaminen ja vetäminen kaarteesta pienempiin aitoihin tuntuu käsissä ja jaloissa. Heti perään haetaan uudet porot käsittelyyn. Sama toistuu kymmeniä kertoja illassa.
 Poronhoitaja  Anni Magga-Eira  Inarin Sallivaaran paliskunnasta lupautui kokeilemaan, kuinka monta askelta ja kaloria hän kuluttaa yhden erotusyön aikana.
 Poronhoitaja Anni Magga-Eira tietää ilman laskureitakin, että porojen erottelu on fyysisesti raskasta. Kaija Länsman / Yle
 Magga-Eira ei osaa etukäteen arvioida, montako askelta hän on ottanut siihen mennessä, kun viimeinenkin poro on vedetty kaarteesta ulos.
 – Vaikea sanoa. En ole koskaan tällaista kokeillut, pohtii Magga-Eira asetellessaan älykelloa ranteeseensa.
 Ilman kelloa ja tutkimustuloksiakin hän kuitenkin tietää, mistä puhutaan.
 – Poroerotuksissa täytyy joka tauolla syödä kunnolla, että jaksaa taas juosta. Joka erotuksen jälkeen tuntee kyllä tehneensä töitä.
 Poroerotusten aikana aktiivisimmat eivät pääse lihomaan, siihen tahtiin porohommissa kuluu energiaa. Kaija Länsman / Yle
 Energiankulutus vaihtelee aktiivisuuden ja henkilön iän, painon, pituuden sekä muiden tekijöiden mukaan. Kaija Länsman / Yle
 Pizzat eivät jää poronhoitajien vyötäröille pullottamaan
 Tutkijat halusivat selvittää, kuinka paljon vaativa ja usein ääriolosuhteissa tapahtuva poronhoitajan työ kuluttaa energiaa. Tutkimus on osa laajempaa hanketta, jossa tutkitaan työn aiheuttamaa aineenvaihdunnallista rasitusta poronhoitajilla.
 Tutkimukseen osallistui poronhoitajia seitsemästä paliskunnasta, ja se tehtiin yhteistyössä Lapin yliopiston Arktisen keskuksen, Oulun yliopiston, amerikkalaisen Notre Damen yliopiston ja Paliskuntain yhdistyksen välillä.
 Tutkijat pyysivät osallistujia pitämään ranteessaan aktiivisuusmittaria, joka keräsi noin viikon ajalta tietoja sykkeestä, askelten määrästä ja kehon liikkeistä.
 Tietojen avulla laskettiin henkilön kalorien kulutus, aktiivisuus sekä se, kuinka intensiivistä aktiivisuus on, kertoo Lapin yliopiston Arktisen keskuksen yliopistotutkija  Päivi Soppela .
 Yliopistotutkija Päivi Soppela työskentelee Lapin yliopiston Arktisessa keskuksessa. Tutkimuksessa olivat mukana myös Cara Ocobock Notre Damen yliopistosta sekä Minna Turunen Arktisesta keskuksesta. Marko Junttila
 Tulosten perusteella edes rasvaiset pizzat eivät jää pelastusrenkaaksi poromiehen vyötärölle.
 – Poromies kulutti poroerotusten aikana meidän mittaustemme mukaan keskimäärin 3500 kilokaloria päivässä. Tämä oli koko ryhmän keskiarvo noin viikon ajalta. Korkeimmillaan energiankulutus oli jopa 7100 kaloria päivässä, kertoo Soppela.
 Jos oletetaan, että yksi pizza sisältää noin tuhat kaloria, voisi poronhoitaja surutta hotkia poroerotusten tauoilla rasvaisen pizzan tai useammankin, havainnollistaa Soppela.
 – Voisi syödä pari pizzaa päivässä, tai kolmekin, jos ei syö mitään muuta. Kun keskimääräinen energiankulutus on 3500 kilokaloria vuorokaudessa, se tarkoittaa noin kolmen pizzan kaloreita. Tämä ei ole kuitenkaan mikään suositus.
 Virallisissa tutkimustuloksissa ei kuitenkaan käytetä mittarina pizzoja, vaan niissä poronhoitajien energiankulutusta verrataan muihin.
 Poronhoitaja kuluttaa noin 550 kilokaloria enemmän kuin toimistotyöntekijä. Energiankulutus oli erotusten aikana samaa luokkaa kuin vaativalla vuoristohiihtovaelluksella olevilla hiihtäjillä, jotka vetävät perässään raskasta ahkiota ja kaivavat leiriä lumeen useiden tuntien ajan.
 – Poromiesten energiankulutus ei ollut viikon jaksolla yhtä korkealla kuin kovaa harjoittelevilla kilpahiihtäjillä harjoittelukaudella, mutta ajoittain se nousi yhtä korkeaksi, koska yksilöllinen vaihtelu oli suurta, Soppela selventää.
 Anni Magga-Eiran lopputulos erotusyönä. Yön aikana pidettiin ainakin yksi tunnin mittainen tauko. Kellossa ovat mukana sekä edellisen että seuraavan vuorokauden askeleet, koska vuorokausi vaihtui kesken erotusten. Aslak Paltto
 Inarin Sallivaaran paliskunnassa poroerotus kesti tällä kertaa taukoineen noin yhdeksän tuntia. Pakkasta oli -15 astetta.
 Yhden yön aikana Magga-Eira kulutti lähes 2400 kilokaloria. Askelia kertyi yli 17 000. Mittarissa eivät ole mukana askeleet, jotka hän otti aiemmin päivällä ennen erotusta.
 Magga-Eiran käyttämän aktiivisuuskellon tulokset eivät ole suoraan verrattavissa tutkimuksessa käytettyihin mittareihin teknisten eroavaisuuksien vuoksi.
 Aamuviideltä erotusten päättyessä ranteessa oleva kello on melkein unohtunut.
 – En ajatellut sitä, täytyi tehdä vain töitä. Erotusten aikana meille on selvää, että silloin liikutaan ja työskennellään enemmän kuin normaalisti, Anni Magga-Eira toteaa hymyssä suin kovan työrupeaman päätteeksi.

Kiivaimpana poroerotusaikana poronhoitaja voisi syödä lihomatta parikin pizzaa päivässä – tutkimus todistaa kuinka raskasta poronhoitajan työ on


Summary: Itäisellä Välimerellä arvioidaan olevan merkittäviä kaasuesiintymiä. Turkki riitelee muiden maiden kanssa alueen rajoista.

Turkin ulkoministerin  Mevlüt Çavuşoğlun  mukaan Turkki on valmis käyttämään aseita pysäyttääkseen kaasunetsinnän alueilla, jotka sen tulkinnan mukaan kuuluvat Turkille. Hallitusta tukevan A Haber -uutiskanavan haastattelussa ulkoministeri Çavuşoğlu sanoi, että Turkilla on oikeus pysäyttää luvaton etsintä.
 Turkin tulkinta siitä mikä kuuluu sille ja mikä muille on törmännyt vastarintaan itäisen Välimeren muissa rantavaltioissa.
 Turkki on esimerkiksi lähettänyt tutkimusaluksia tekemään koeporauksia Kyproksen talosvyöhykkeelle, jossa energiayhtiöt Total ja Eni ovat saaneet kaasunetsintälupia. Viime vuonna turkkilaiset laivaston alukset pysäyttivät italialaisen Enin tutkimusaluksen, jolla oli Kyproksen antama lupa.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Kyproksen kahtiajako tuo lisää ongelmia
 Tilannetta mutkistaa se, että Kypros on jaettu kahtia, kansainvälisesti tunnustettuun Kyproksen tasavaltaan ja Turkin perustamaan Pohjois-Kyproksen turkkilaistasavaltaan. Turkin tulkinnan mukaan myös saaren eteläpuoleisia alueita kuuluu turkkilaistasavallan talousvyöhykkeeseen. Vain Turkki on tunnustanut Pohjois-Kyproksen tasavallan.
 Turkki valtasi ja miehitti Kyproksen pohjoisosan vuonna 1974 Kreikan tukeman vallankaappausyrityksen jälkeen, eikä saareen kahtiajakoon ole löytynyt ratkaisua lukuisista neuvottelukierroksista huolimatta.
 Libya ja Turkki jakoivat Välimeren keskiosan
 Pari viikkoa sitten Turkki  ilmoitti myös sopineensa talousvyöhykkeen rajasta  Välimeren etelärannalla sijaitsevan Libyan kanssa. Kreikka, Egypti ja Kypros ovat arvostelleet sopimusta ja sanovat, että se on kansainvälisen oikeuden vastainen.
 Kreikassa esitetyn arvostelun mukaan sopimus ei ota huomion Kreetan saaren vaikutusta rajanvetoihin, vaan aluetta tulkitaan sopimuksessa ilmeisesti avomereksi. Epävakaan Libyan nykyinen YK:n tukema hallitus on hyvin heikko. On arveltu, että Turkki seuraavaksi lähettää joukkojaan Libyaan tukeakseen hallintoa.
 Kypros on hakenut tukea erityisesti EU-mailta ja se aikoo myös viedä kiistan Haagin kansainväliseen tuomioistuimeen. Turkki on puolestaan ilmoittanut, että se aikoo kiihdyttää kaasunetsintää Välimerellä, ja se on ostamassa jo kolmannen etsintäaluksen.

Turkki valmis käyttämään sotilaallista voimaa itäisen Välimeren kaasukiistassa  – karttojen sotaa on käyty jo vuosia


Summary: Kirjaston henkilökunta on tunnistanut epäillyt tekijät valvontakameroiden kuvista.

Iitin kirjastossa tehtiin viime viikonloppuna poikkeuksellista ilkivaltaa.
 Kirjaston tuoleja oli viillelty kääntöveitsellä, ja yhdestä pöydästä löytyi polttojälkiä. Kirjaston pihalla oli poltettu kirjastosta vietyjä papereita ja pehmoleluja. Lisäksi kirjoja oltiin heitelty ja kirjaston tiloja sotkettu ruoalla ja juomalla.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Kouvolan Sanomat .
 Kirjaston pöytää oli poltettu alapuolelta. Iitin kunnankirjasto
 Tuhot paljastuivat ensimmäisenä maanantai-aamuna töihin tulleelle siivoojalle.
 – Mielestäni on kurjaa, että jotkut turmelevat yhteistä omaisuutta, joka on kaikkien hyväksi tarkoitettu. Kirjaston lelunvaihtopiste on sitä varten, että siihen voi tuoda vanhoja leluja ja ottaa uusia tilalle. Sekin on yhteistä hyvää. Sitten jotkut neropatit ovat polttaneet ja tuhonneet niitä ilman syytä, kirjastonhoitaja  Maija Rautiainen  toteaa.
 Kirjaston tiloja oli sotkettu ruoalla ja juomalla. Iitin kunnankirjasto
 Kirjaston valvontakamerakuvien perusteella tekijöinä on ollut 10–12-vuotiaita lapsia. Kirjaston henkilökunta on tunnistanut epäillyt tekijät kuvista.
 – Siellä on pari tyyppiä, jotka ovat sahanneet sisään ja ulos ja hölmöilleet enimmäkseen sunnuntaina, Rautiainen kertoo.
 Rautiaisen mukaan tapauksesta on tehty rikosilmoitus poliisille.
 Ei rikosoikeudellista vastuuta
 Iitin kirjastossa on kirjastonhoitaja Maija Rautiaisen mukaan sotkettu paikkoja aiemminkin. Edellisen kerran ilkivallasta tehtiin rikosilmoitus vuonna 2017. Tuolloinkin alle 15-vuotiaat lapset olivat hajottaneet paikkoja kirjastossa.
 – He pääsivät sisälle ränkyttämällä oven rikki ja leikkivät kirjaston lastenrattailla, jotka menivät rikki. Muovinen lehtiteline oli hajotettu ja paikkoja sotkettu mäntysuovalla, Rautiainen kertoo.
 Tuolloin asiaa soviteltiin Rautiaisen mukaan asianomaisten kesken, ja ilkivaltaa tehneiden lasten vanhemmat korvasivat tuhoja.
 Valvontakamerakuvien perusteella kirjaston tuoleja oli viillelty kääntöveitsellä. Iitin kunnankirjasto
 Kaakkois-Suomen poliisin rikoskomisario  Ilkka Kiesilän  mukaan alaikäisillä lapsilla on vahingonkorvausvastuu. Rikosoikeudellista vastuuta alle 15-vuotiailla ei ole.
 – Näistä asioista ilmoitellaan myös sosiaalitoimelle. Poliisi osallistuu yleensä sosiaalitoimen kanssa näiden asioiden selvittelyyn, Kiesilä kertoo.
 Iitin kirjaston henkilökunta tunnisti ilkivaltaa tehneet lapset valvontakamerakuvista. Maija Rautiaisen mukaan kirjaston valvontakamerakuvat ovat suhteellisen tarkkoja, ja esimerkiksi tekijöiden kasvot näkyvät niissä selvästi.
 Rautiainen ilmoitti kuvissa näkyneiden lasten vanhemmille, että asiasta on tehty rikosilmoitus.
 – Sain yhden vanhemmista kiinni puhelimitse. Hän oli aika järkyttynyt, ja lupasi puhua nuoren kanssa. Yksi isä on käynyt täällä lakki kourassa.
 Kirjaston tiloja oli myös roskattu. Iitin kunnankirjasto
 ''Tästä ei pääse kuin koira veräjästä''
 Myös Myllykosken ja Inkeroisten omatoimikirjastoissa Kouvolassa  on viime vuodet kärsitty sotkemisesta . Nuoret asiakkaat ovat levitelleet roskia ja kirjoja, soittaneet kovaäänistä musiikkia sekä käyttäneet alkoholia ja nuuskaa kirjastoissa.
 Kirjastonhoitaja Maija Rautiainen uskoo kirjastoissa sotkemisen johtuvan siitä, että kirjastoihin on helppo päästä, ja niissä on ajoittain hiljaista. Iitin kirjastossa työntekijöitä ei ole viikonloppuisin lainkaan, vaan sisään pääsee kello 7-21 välisenä aikana kirjastokortilla.
 Kirjasto ei aio lyhentää aukioloaikojaan ilkivallan vuoksi.
 – Varmaan nyt ensisijaisesti selvitellään korvausasiat, ja annetaan mahdollisesti väliaikaisia porttikieltoja näille nuorille. Onhan se selvää, ettei tästä pääse kuin koira veräjästä, kun on kuitenkin suhteellisen isoja tuhoja tehty. Varsinkin tulella leikkiminen ja teräaseen tuominen kirjastoon ovat mielestäni aika pahoja juttuja, Maija Rautiainen sanoo.
 Kirjaston pihalta löytyi palanutta paperia ja pehmolelu. Iitin kunnankirjasto
 Toinen palaneista pehmoleluista löytyi kirjaston ulkopuolelta, toinen sisältä. Valvontakamerakuvissa ei näy, onko pehmoleluja poltettu kirjaston sisä- vai ulkotiloissa. Kuvissa näkyy, kun lapset kantavat paperia ulos kirjastosta, ja yksi heistä sulloo ulkoa löytyneen pehmon taskuunsa. Varsinaista polttamista kuvissa ei näy.
 Rautiaisen mukaan pahin mahdollinen skenaario olisi ollut, että tuli olisi päässyt leviämään kirjastossa.
 – Täällä on aika paljon palavaa materiaalia, kuten kirjoja. Pahinta olisi ollut, että tuli olisi levinnyt. Meillä on joulukuusikin, olisihan senkin voinut joku tuikata huvikseen tuleen.

Pehmoleluja poltettiin ja kalusteita tuhottiin Iitin kirjastossa: ''Pahinta olisi ollut, jos tuli olisi levinnyt''


Summary: Salon kaupungin suunnitelman mukaan seitsemän päiväkotia ja viisi koulua ollaan lakkauttamassa tulevina vuosina.

Salon kaupungin tiistaina julkistama oppimisympäristöselvitys räjäytti keskustelun kaupungin tulevaisuudesta. Kaupungin julkaisema kouluja ja päiväkoteja koskettava lakkautusesitys oli monelle asukkaalle karua luettavaa.
 Konsulttiyritys FCG Oy:n  selvityksessä ehdotetaan 12 koulun ja 13 päiväkodin lakkauttamista.  Kaupungin suunnitelma on maltillisempi, mutta sekin koskettaa useita kouluja ja päiväkoteja.
 Hajalan kylässä Salon Halikossa osattiin odottaa tiistain julkistuksesta pahinta. Niin siinä myös kävi, että Hajalan koulu ja päiväkoti on ehdolla lakkautettavaksi sekä konsulttiyrityksen että kaupungin oman työryhmän listalla.
 Kaupungin suunnitelmien mukaan koulu ja päiväkoti lakkautetaan elokuun ensimmäisenä päivänä 2020.
 "Pelkkä raportti, jossa on euroja ja oppilaita"
 Hajalan koulu on seissyt mäen päällä, metsän ja peltojen ympäröimänä jo 110 vuotta. Hajalan kyläyhdistyksen puheenjohtaja  Pasi Lehti  kertoo esitellessään koulutiloja, että hänen suvussaan koulua on käyty jo kolmen sukupolven ajan.
 Toiveissa on, että neljäskin polvi saisi käydä koulunsa samassa pihapiirissä.
 Lehti osasi odottaa – jälleen kerran – sulkemisuhkaa koululle ja päiväkodille. Silti tieto oli kuin isku vyön alle.
 – Tuntuu todella pahalta, taas kerran. Tähän on jo vähän totuttu, Lehti toteaa.
 Hajalan kyläyhdistyksen puheenjohtaja Pasi Lehti taistelee koulun ja päiväkodin puolesta. Petra Ristola  Yle
 Hajalassa ei kuitenkaan suostuta lannistumaan.
 – Se on vain pelkkä raportti, jossa on euroja ja oppilaita. Siitä puuttuu toinen puoli eli kylän positiivinen kehittäminen.
 Valoja Hajalan koululla ei olla sammuttamassa. Katse suunnataan nyt siihen, miten kylää voidaan kehittää niin, että mukana ovat koulu ja päiväkoti.
 Kehityssuunnitelmia on jo tehty, ja niistä halutaan keskustella kaupungin johdon kanssa. Keskustelu käydään nimenomaan siltä pohjalta, miten aluetta pystytään kehittämään eikä ajamaan alas.
 – Keskustelemme viittä vaille valmiina olevasta kyläkaavasta ja tulevasta kaksoisraiteesta, joka mahdollistaa aseman Hajalaan. Emme anna periksi, Pasi Lehti sanoo.
 Tarkoitus on elävöittää lisää koulun ympäristöä. Sen sijaan, että kaikki elämä karkaisi, sitä tuodaan kylälle lisää.
 Hajalan koulua käy tällä hetkellä 49 oppilasta. Petra Ristola / Yle
 Koulu ja päiväkoti ovat koko kylän sydän
 Ekaluokkalainen  Nooa Ihander  on ilahtunut nähdessään äitinsä  Piia-Riina Ihanderin  koulun pihalla. Poika halaa äitiään ja äiti huolehtii, että poika tarkenee hyytävässä viimassa.
 Nooa on perheen kolmas koululainen Hajalassa. Mikäli Hajalassa koulunkäynti loppuisi, koulumatka pitenisi reilusti.
 Ihander on Hajalan koulun vanhempainyhdistyksen, Kotikoulutoimikunnan vetäjä. Tämänhetkinen taistelu koulun ja päiväkodin puolesta ei ole hänelle ensimmäinen.
 – Vuonna 2015 oli sama tilanne, ja tässä välissä on Hajalan päiväkotiakin puolustettu. Olimme valmistuneita, mutta emme lannistuneita.
 Tiistaisen linjauksen mukaan oppilaita tulisi olla 48, ettei koulua lakkauteta. Tällä hetkellä tuohon määrään ylletään.
 Hajalassa halutaan nähdä koulu ja päiväkoti yhtenä kokonaisuutena. Ihanderin mukaan oppilasmäärään tulisi laskea myös saman pihapiirin päiväkodin lapset, joita on 14.
 – Tunnen nimeltä koulun jokaisen lapsen. Tunnen myös heidän vanhempansa.
 Ihanderin mukaan alueen asukkaat saadaan tarvittaessa nopeasti yhteen ja toimimaan.
 – Olemme ennenkin saaneet aikaan ihmeitä, ja uskon siihen nytkin.
 Koulun tiloissa on järjestetty aktiivisesti muutakin kuin koulun toimintaa discoista myyjäisiin. Ihander toteaa koulun ja päiväkodin olevan koko kylän sydän.
 – En osaa kuvitella tilannetta, että piha olisi tyhjä ja valot sammutettaisiin. Toivoa on niin kauan, kunnes lopullinen nuija pamahtaa pöytään.
 7 päiväkotia ja 5 koulua lakkautetaan
 Kaupungin työryhmän esityksessä päiväkoteja oltaisiin lakkauttamassa seitsemän. Hajalan päiväkodilla ovet olisivat kiinni elokuun alusta 2020. Kaivolan päiväkodin palveluiden yksityistämistä mietitään syksyksi 2020.
 Teijon päiväkoti lakkautettaisiin elokuun ensimmäisenä päivänä 2021. Meri-Halikon, Kiikalan ja Puolukkapuiston päiväkodit saisivat jatkoaikaa vuodella: ne lakkautettaisiin elokuun alussa vuonna 2022.
 Vuotta myöhemmin eli elokuussa 2023 luovuttaisiin Palometsän päiväkodin parakeista, ja Toijan päiväkoti lakkautettaisiin elokuussa 2024. Lisäksi Sinilinnun ja Kärävuoren päiväkodit yhdistettäisiin vuosina 2022–2024.
 Kouluja ollaan kaupungin esityksessä lakkauttamassa viisi. Lisäksi on luvassa koulujen yhdistymisiä.
 Kouluista Teijon, Hajalan, Hiiden ja Komisuon koulut lakkautettaisiiin elokuun alusta 2020. Saurun koulu lakkautettaisiin elokuussa 2023.
 Lukiolaiset haluavat pitää koulutilansa, vaikka se onkin ahdas
 Salon lukion siirto aiheuttaisi dominoefektin monelle Salon opinahjolle.
 Lukio muuttaisi Kaherinkadulta Ylhäistentielle elokuussa 2021 ja Hermannin koulu takaisin Torikadulle tammikuussa 2021. Uskelan koulu ja Alhaisten koulu muuttaisivat Kaherinkadulle nykyisen Salon lukion tiloihin elokuussa 2021.
 Nuorisovaltuuston puheenjohtajaa  Salla Rounamaata  lukion siirto ihmetyttää.
 – Rakennus on rakennettu lukiolaisille, ja täällä on hyvät liikuntatilat. Miten me mahdumme tuonne Ylhäistentielle? Salla Rounamaa kysyy.
 Nuorisovaltuuston puheenjohtaja Salla Rounamaa pohtii, miten Salon lukiolaiset voisivat mahtua Ylhäistentien kiinteistöön. Petra Ristola / Yle
 Hän on huolissaan, miten lukiotilojen vaihtuminen vaikuttaa nuorison liikkeisiin. Jos Salon lukio ei pysy nykyisissä tiloissa, aikoo moni nuori Rounamaan mukaan mennä Halikon lukioon tai jonnekin Salon ulkopuolelle.
 – Jos meiltä lähtee 15-vuotiaita nuoria pois, kynnys palata Saloon on korkea.
 Nykyinen rakennus toimii lukiona hyvin, mutta tilat ovat ahtaat. Opiskeluvälineiden sähköistyminen on saanut aikaan sen, että töitä tehdään välillä kylki kyljessä.
 – Luokkakoko voi olla jopa 36 oppilasta, Rounamaa sanoo.
 Hermannin koulun oppilaat eivät koe mahtuvansa Ylhäistentien koulun tiloihin, vaikka heitä on sata vähemmän kuin lukiolaisia. Aikataulukin tuntuu liian nopealta.
 Aikataulu epäilyttää
 Säästöjä koulujen ja päiväkotien lakkauttamisista tulisi kaupungin laskujen mukaan noin 4,7 miljoonaa euroa. Ensimmäiset koulut ja päiväkoti ovat liipasimella jo ensi vuoden elokuussa.
 Päätöksiä näistä kaupunginvaltuuston pitäisi tehdä helmikuun lopulla.
 Kaupunginvaltuutettu Hannu Eeva ei usko, että koulujen lakkautukset etenevät niin rivakasti kuin on suunniteltu. Petra Ristola / Yle
 Opetuslautakunnan varapuheenjohtaja ja kaupunginvaltuutettu  Hannu Eeva  (sd.) epäilee suunnitelmien kaatuvan liian nopeaan aikatauluun. Lakkauttamiset johtavat todennäköisesti irtisanomisiin, ja aikatauluun pitäisi mahduttaa myös yt-neuvottelut.
 – Asioita pitäisi valmistella pidemmällä aikavälillä. Vanhempiakin pitää kuulla varhaiskasvatuksessa.
 Hannu Eeva haluaa korostaa rahapuolta. Eeva muistuttaa, että kaupunginvaltuusto varasi 5 miljoonaa Tunnin junaan ja 10 miljoonaa Salon Veden yhtiöjärjestelyihin.
 – Kyllähän meillä rahaa on. Nyt on kysymys siitä, mihin rahoja käytetään.
 Lue lisää:
 Radikaali esitys: lähes puolet eli 12 koulua ja 13 päiväkotia lakkautusuhan alla Salossa
 Hajalan päiväkodin toiminta on saamassa sittenkin jatkoa

Hajalan kylässä ei aiota sammuttaa valoja – Salon laajat koululakkautukset kiihdyttävät asukkaita


Summary: Yhdysvaltain demokraatit valitsivat presidentti Trumpin syytteisiin vain kaksi asiaa, jotta kansan ja kongressin olisi helpompi käsitellä sekavaa kokonaisuutta.

Presidentti  Donald Trump  sai eilen tiistaina luettavakseen  virkarikossyytteensä  pääkohdat. Niitä on vain kaksi: vallan väärinkäyttö ja kongressin tutkinnan vaikeuttaminen.
 Mahdollisuuksia olisi ollut pitkäänkin syytelistaan, mutta maltilliselle ratkaisulle oli useita perusteluja, arvioi Turun yliopiston John Morton -keskuksen tutkijatohtori  Henna-Riikka Pennanen.
 Maltillinen valinta tekee syytteestä selkeämmän niin edustajille kuin kansalle, arvioi Pennanen.
 Epäillyssä vallan väärinkäytössä on kyse siitä, painostiko Trump Ukrainaa saadakseen itselleen hyötyä ensi vuoden presidentinvaaleja varten. Tutkinnan vaikeuttaminen tarkoittaa, ettei Trump suostunut tulemaan kuultavaksi ja että Valkoinen talo kielsi useiden kuultaviksi kutsuttujen todistamisen.
 – Näistä kahdesta syyteartiklasta on eniten näyttöä julkisten kuulemisten pohjalta. Demokraatit siis uskovat, että näillä kahdella syytekohdalla tuomion uskotaan olevan todennäköisin.
 Yhdysvaltalaisten mielipiteet presidentti Trumpin syyttämisen puolesta ja vastaan ovat  nyt lähes tasoissa. Ilkka Kemppinen / Yle
 – Pidempi syytelistaus olisi voinut vahvistaa Trumpin kannattajien näkemystä siitä, että kyseessä on puoluepoliittinen ajojahti.
 Tutkijatohtori Pennanen muistuttaa, että demokraatit päättivät linjansa jo syyskuussa. Silloin edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  ilmoitti, että päätutkintalinja tulee keskittymään Ukraina-puhelun ympärille.
 Kansan mielipide ratkaisee, kuka hyötyy
 Demokraateille presidentin virkarikostutkinnan aloittaminen oli hankala päätös, jota oli pyöritelty eri yhteyksissä lähes koko Trumpin virkakauden ajan.
 – Demokraatit saavat syytteistä hyötyä ensi vuoden vaaleissa vain siinä toistaiseksi epävarmassa tilanteessa, että syyte johtaisi tuomioon.
 Ellei jotain aivan järisyttävää tapahdu, viraltapanoa ei ole tulossa. Presidentin varsinainen virkarikosoikeudenkäynti käydään senaatissa, jossa on republikaanienemmistö. Puolue on koko ajan tukenut presidenttiä, vaikka hajanaista vastusta on alkanut kuulua.
 – Demokraatit haluavat profiloitua perustuslain, Yhdysvaltain poliittisen järjestelmän ja kansan puolustajina, yli puoluerajojen.
 Tutkijatohtori Pennanen muistuttaa, että tässäkin on riskinsä. Demokraateilla ei ole yksiselitteistä kansan tukea takanaan. Samalla Trumpin peruskannatus on pysynyt suunnilleen ennallaan.
 Kun syyte mitä ilmeisimmin republikaanien äänillä senaatissa kaatuu, voi äänestäjille jäädä epäselväksi, ovatko demokraatit saaneet kaudellaan aikaiseksi mitään, muistuttaa Pennanen.
 Edustajainhuone äänestää varsinaisen syytteen nostamisesta luultavasti ensi viikolla.
 Toimittajalta: Trump saa virkasyytteen ja nimensä historiankirjoihin, mutta senaatin republikaanienemmistö pelastaa hänet viraltapanolta

Yhdysvaltain tutkija Trumpin syytteistä: Demokraattien valinnat ovat tarkan harkinnan tulos