Summary: Arwenia, Taru Ringaa ja Lorienia yhdistää yksi teema: Tolkienia himolukeneet isät, jotka halusivat tyttärilleen fantasianimet.

Muutama  Frodo  ja  Samvais,  kourallinen  Gandalfeja  ja ripaus  Legolaksia ,  Galadrieleja  ja  Sauronejakin .
 Väestörekisterikeskuksen  nimipalvelua  tarkastellessa huomaa, että Suomesta voitaisiin melko vaivattomasti koota maamme omat Sormuksen ritarit – tosin ilman  Boromiria , sillä sen nimisiä ei ole – tai vaikka haltioiden armeijan suorittamaan mielikuvituksellisia fantasiatehtäviä.
 Kirjailija  J.R.R. Tolkienin  luomat mielikuvitusmaailmat ovat kiinnostaneet suomalaisia jo vuosikymmenien ajan. Sen tuloksena moni fanisukupolvi on päätynyt nimeämään jälkeläisiään Tolkienin hahmojen mukaan.
 3. toukokuuta ensi-iltansa saava  Dome Karukosken   Tolkien-elokuva nostaa  klassikkokirjailijan ja hänen luomansa fantasiamaailman jälleen ajankohtaiseksi.
 Mutta millaisia ihmisiä Tolkien-nimien taakse kätkeytyy? Onko nimi enne: kiinnostaako  Taru Ringaa ,  Lorienia  ja  Arwenia  se fantasiamaailma, josta heidän nimensä tulevat?
 Taru Ringan Tolkien-nimeä ei aina uskota
 Englantilainen John Ronald Reuel Tolkien (1892–1973) lukeutuu kiistatta  maailman suosituimpiin  (Savon Sanomat) fantasiakirjailijoihin. Hänen tunnetuin teoksensa  Taru sormusten herrasta  on käännetty 40 kielelle, ja sitä on myyty  yli 100 miljoonaa kappaletta  (Wsoy).
 Helsinkiläinen opiskelija  Taru Ringa Eveliina Korpelainen , 28, saikin kaksi ensimmäistä nimeään koko  Taru sormusten herrasta  -teoksen kunniaksi. Mahtisormuksen saaga oli tehnyt hänen isäänsä nuoruudessa niin suuren vaikutuksen, että tyttärestä tuli kävelevä Tolkien-eepos.
 – Äitini oli päättänyt kolmannen nimeni ilmeisesti kertomatta isälleni asiasta ollenkaan. Isäni sai tietää ristiäisissä, että kolmas nimeni on Eveliina. Siksi olen Taru Ringa Eveliina, Taru sormusten Eveliinasta, Korpelainen toteaa.
 Taru Korpelainen on kahlannut nimensä esikuvateoksen läpi ja lukaissut Tolkienin elämäkerrankin. Fantasiakirjauskollisuus periytyi isältä tyttärelle. Nadja Mikkonen / Yle
 Korpelainen ei ole sen kummemmin kysynyt isältään, miksi fantasiakirjoja rakastava isä oli valinnut juuri  Sormusten herran  nimen pohjaksi. Hän kuitenkin olettaa, että syy on käytännöllinen: esimerkiksi  Ursula K. Le Guinin  klassikkoteos  Maameren tarinat  taipuisi vaikeasti erisnimeksi.
 Korpelainen kertoo, että hänen isänsä kirjahyllystä löytyy kaikki Tolkienin teokset sekä suuri määrä muutakin fantasia- ja scifi-kirjallisuutta.
 Nörttiys on periytyvää lajia: Korpelainen kertoo lukeneensa kaikki isän kirjahyllyn Tolkienit ja pitävänsä valtavasti tyylilajin kirjallisuudesta. Hän luki teokset jo lapsena ennen elokuvia, ja sai tuolloin käsiinsä varhaisen suomennoksen Hobitista eli  Lohikäärmevuoren.
 – Tiesin, että nimeni tuli  Taru sormusten herrasta  -kirjoista. Kysyin isältä, mistä kirja kertoo, ja isäni vastasi: "Siinä on neljä tyyppiä jotka kävelevät vuorelle", Korpelainen nauraa.
 Kaikesta huolimatta Korpelaista ei voida laskea Tolkien-faniksi. Tuoreen Tolkien-elokuvan matkaa hän ei ole seurannut, eikä ole varma, mitä mieltä olisi kirjoista, jos olisi tarttunut niihin vasta aikuisiällä. Naishahmoja niissä on vain muutama, ja Korpelainen sanoo teoksia paikoitellen jopa pitkästyttäviksi, vaikka epäileekin saavansa Tolkien-fanaatikkojen kiukun päällensä.
 – Pitkä ja hankala vastaus on, että Tolkien ei ole suosikkikirjailijani, mutta hurjan tärkeä minulle kuitenkin, hän summaa.
 Korpelainen kertoo, että hänen nimensä on ainakin helppo muistaa, kun hän kertoo etunimiensä taustatarinan.
 – Yllättävän moni ei usko, kun kerron asiasta. He ajattelevat, että huijaan, Korpelainen kertoo huvittuneesti.
 Usein siinä vaiheessa tehoaa ehdotus soittaa Korpelaisen isälle asian tarkistamiseksi.
 Fanisukupolvet tulivat perheenlisäysikään
 Suomessa on kymmeniä ihmisiä, joilla on erilaisia Tolkien-aiheisia nimiä. Jutun lopusta löydät lukumääriä joistakin näistä nimistä.
 Tutkija  Tanja Välisalo  Jyväskylän yliopiston nykykulttuurien tutkimuskeskuksesta kuuntelee nimipalvelun tuloksia mielenkiinnolla. Hän on ollut mukana laajassa kansainvälisessä  Hobitti-hankkeessa  (Jyväskylän yliopisto), jossa käsiteltiin muun muassa Tolkienin teoksia ja vastaajien suhtautumista niiden elokuvaversioihin.
 Välisalo arvioi, että ensimmäinen aalto suomalaisia Frodoja ja Gandalfeja ajoittuu aikakaudelle, jolloin Hobitin ensimmäinen suomennos,  Lohikäärmevuori (Kirjasampo)_,_ilmestyi vuonna 1973. Seuraava suomennos,  Hobitti eli sinne ja takaisin ,tuli vuonna 1985. Tuolta vuosikymmeneltä löytyvät myös ensimmäiset  Bilbo -nimiset suomalaiset.
 Sen sijaan ensimmäiset Legolakset ovat vasta korkeintaan 10-vuotiaita, siis melko tuoreeltaan nimettyjä. Välisalo huomauttaakin, että suomalaisten saamissa Tolkien-nimissä näkee useamman sukupolven läpäisevän fanikokemuksen.
 Legolas on toki vanhastaan tuttu  Taru sormusten herrasta  -kirjat lukeneille, mutta kenties hahmo sai näkyvyyttä vasta elokuvien myötä ja päätyi siten valituksi nimeksi.
 – Legolaksen fanitus on suorastaan oma ilmiö tämän fanikunnan sisällä. Sikäli en ihmettele asiaa yhtään, Välisalo toteaa.
 Tolkienin teoksia on suomennettu jo 1970-luvun alussa, ja niistä on tehty myös uusintasuomennoksia. Nadja Mikkonen / Yle
 Osittain suomalaisten pitkän Tolkien-fanituksen taustalla lienee varhaiset teosten suomennokset. Välisalon mukaan joissakin Euroopan maissa  Taru sormusten herrasta  käännettiin kansalliskielelle vasta  Peter Jacksonin  elokuvaversioiden jälkeen 2000-luvulla.
 Välisalo pitää suomalaista Tolkien-fandomia voimakkaan järjestäytyneenä.  Suomen Tolkien-seura  perustettiin jo 1990-luvun alussa, ja Välisalo näkee tärkeänä myös suomalaisen fantasiakulttuurin saavutettavuuden.
 – Suomalaiset ja pohjoismaiset fantasia- ja scifi-fanitapahtumat eivät ole tähtitieteellisen hintaisia. Ne perustuvat pitkälti yhdistystoimintaan eivätkä kaupallisuuteen, hän toteaa.
 Arwen valikoitui harvoista naishahmoista
 On vaikea arvioida tarkkaan, kuinka moni suomalainen on tullut nimetyksi Tolkienin kautta. Kirjailijan maailma on täynnä nimiaiheita. Jos mukaan lasketaan myös yleisessä käytössä olevat nimet, jotka esiintyvät fantasiamaailmassa, luku nousee entisestään.
 Laihialainen  Päivi Siljamäki  kertoo, että hänen nuorempi lapsensa sai ensimmäisen nimensä isoäidin mukaan, mutta toiseksi nimeksi valikoitui  Leinikki . Raskaan sarjan Tolkien-fanit tunnistavat Leinikin hobittien Samvais Gamgin ja  Roosa "Ruusa" Töllin  yhden lapsen nimeksi.
 Siljamäki arvelee, että koska hän ja hänen puolisonsa ovat kovia Tolkien-faneja, nimi on saattanut jäädä alitajuntaan kummittelemaan ja tulla siten valikoiduksi.
 Espoolaisen  Tünde Taban  nimestä taas ei välttämättä arvaisi Tolkien-taustoja, jos ei osaa unkaria.
 – Tünde on ihan tavallinen unkarilainen nimi, ja tulee sanasta  tündér  eli keiju, Taba kertoo.
 Taban unkarilainen äiti luki Tolkienin kirjoja unkariksi ollessaan raskaana, ja niissä haltia oli käännetty sanaksi "Tünde". Siitä lapsi sai etunimensä.
 Välillä kysytään, olenko vaihtanut nimeni. En ole.  Mirjami Arwen Anneli Haverinen
 Haltiateemoja pohti myös vantaalainen  Veli Haverinen , kun tytär  Mirjami Arwen Anneli Haverinen  syntyi 20 vuotta sitten. Veli Haverinen kertoo kahlanneensa nuorempana  Tarun sormusten herrasta  läpi kolmisenkymmentä kertaa. Ei siis ihme, että hän halusi valita tyttären syntymän kunniaksi nimen kirjailijan maailmasta.
 – Oma hankaluutensa oli tietenkin siinä, että Tolkienin maailma on itsessään kovin miespainotteinen. Vakavasti otettavia nimivaihtoehtoja ei mielestäni ollut kovin monia, Vesa Haverinen kertoo.
 Galadrieltuntui hänen mieleensä liian pöyhkeältä nimivalinnalta; olihan haltiakuningattaren hallussa yksi kolmesta mahtisormuksesta. Hobittinimi Roosa Tölli taas tuntui liian arkiselta ja maanläheiseltä tyttären kunniaksi.  Éowyn  taas ei käynyt, sillä Haverinen piti hahmoa liian sotaisena sankaritöistään huolimatta.
 Siispä hän valitsi Arwenin, kauniiksi kuvaillun puolihaltian nimen.
 – Kirjan Arwen-hahmossa henkilöityi sopivassa suhteessa henkistä voimaa, älyä, inhimillistä lämpöä ja arvokkuutta. Eikä henkilön sukutaustassakaan liiemmin vikaa ollut, voisin hieman itseironisesti todeta jälkikäteen, Haverinen huomauttaa.
 Tolkien-suhteestaan huolimatta Haverinen vierastaa sanaa "nörtti". Hän kertoo Tolkien-intonsa rajoittuvan kirjailijan tuotantoon ja elämäntyöhön, mutta muihin fanirientoihin hän ei ole osallistunut. Tuleva Tolkien-elokuva kuitenkin kiinnostaa kovasti.
 – Aion ilman muuta käydä katsomassa sen. Miten sen voisinkaan taustallani sivuuttaa?
 Mirjami Arwen Anneli Haverinen käyttää vain etunimeään päivittäisessä kanssakäymisessä. Vaikka toinen nimi lapsena hävetti, teini-ikään mennessä se alkoi kuulostamaan varsin kivalta. Nadja Mikkonen / Yle
 Haverisen haltianimeä kantava tytär Mirjami myöntää, että epätavallinen nimi hävetti hieman lapsena. Nykyään hän kuitenkin pitää nimestään. Haveriselle selvisi jo varhain, mihin hahmoon ja fantasiamaailmaan nimi perustuu.
 – Isä on yrittänyt saada minua lukemaan  Sormusten herraa , mutta en ole saanut sitä aikaiseksi, sanoo Haverinen.
 Klassikkoteos on siis lukupinossa muutaman muun kirjan lisäksi. Haverinen on kuitenkin katsonut Peter Jacksonin filmatisoinnit saagasta.  Liv Tylerin  näyttelemästä Arwenista hänelle jäi lähinnä hyvin hämäriä muistikuvia.
 Toinen nimi jää ihmisten mieleen, kun Haverinen esimerkiksi näyttää henkilöllisyystodistustaan asioidessaan.
 – Välillä kysytään, olenko vaihtanut nimeni. En ole, Haverinen toteaa.
 Haverisen mukaan kyselijät pitävät useimmiten Arwen-nimeä erikoisena tai hauskana. Se on yksi Tolkien-nimistä, jonka suosiossa näkyy pieni piikki 2000-luvulla.  Taru sormusten herrasta  -elokuvatrilogia julkaistiin vuosina 2001–2003, ja vuoteen 2009 mennessä 22 naista oli saanut nimekseen Arwen. Kuluvan vuosikymmenen aikana jo 13 tyttöä on nimetty ylvään hahmon mukaan.
 Tutkija Taina Välisalon mielestä Arwen-nimen suosion nousu liittynee siihen, että elokuvan katsoneet ikäpolvet ovat tulleet perheenlisäysikään.
 – Monelle  Taru sormusten herrasta  -elokuvat katsoneille kyseessä oli ensimmäinen tämän lajin teos, johon he todella tutustuivat ja uppoutuivat, Välisalo sanoo.
 Arwen on hahmona positiivinen ja romantisoitukin hahmo, joka esitetään niin elokuvissa kuin kirjoissakin ylevässä valossa. Lisäksi Välisalo arvelee nimen sopivan suomalaiseen suuhun.
 Olivia Lorien, tyttö tarujen haltiametsästä
 Nuori esimerkki Tolkien-aiheisista nimistä on 12-vuotias espoolainen  Olivia Lorien Levo . Nimestä pitkälti vastuussa oleva isä  Timo Levo  kertoo, että Lorien-nimen usein ajatellaan tulevan Tolkienin Lothlórien-termistä. Se viittaa Tolkienin luoman Keskimaan haltiavaltakuntaan, jota hallitsevat Galadriel ja  Celeborn .
 – Lorien itse asiassa viittaa paljon varhaisempaan Kuolemattomilla mailla sijaitsevaan Lorienin puutarhaan, sanoo Levo viitaten Tolkienin toiseen merkkiteokseen,  Silmarillioniin.
 Levo muistaa Tolkienin kuvailleen Lorienia lempeänä, rauhaisana paikkana täynnä hopeaisia puita ja kukkia, ja jonka kristallinkirkkaat vedet virkistivät sinne lepäämään tulleita henkiä ja haltioita.
 – Halusimme löytää nimen, joka ei suoraan yhdistyisi  Taru sormusten herrasta ,  Hobitin  tai  Silmarillionin  päähenkilöihin, mutta olisi silti tunnistettavissa Tolkienin haltiakieleksi ja sopisi meidän omalle "haltiaprinsessallemme", Levo sanoo.
 Siispä Tolkienia fanittavan Timo Levon tyttären toiseksi nimeksi tuli Lorien.
 Olivia Lorien Levo lukee parhaillaan Tove Janssonin kuvittamaa Hobittia. Seuraavaksi olisi tarkoitus urakoida Taru sormusten herrasta -trilogia. Nadja Mikkonen / Yle
 Olivia Levo itse tietää nimensä taustatarinan ja pitää toisesta nimestään. Hän on myös joskus selittänyt nimensä taustatarinaa kavereilleen, joille Tolkienin tuotanto on vieraampi. Elokuvista hän on katsonut  Hobitin  ensimmäisen osan, sillä itse kirja on myös parhaillaan luennassa.
 – Isä on tykännyt kirjasta pienenä, joten minäkin halusin aloittaa sen lukemisen, Levo kertoo.
 Tiettävästi isä myös ilahtui tästä lukuvalinnasta. Tähän asti Hobitti on ollut Levon mielestä kiva, mielenkiintoinen ja vähän jännittäväkin. Lempihahmo on ilman muuta Bilbo Reppuli.
 Seuraavaksi hän ajatteli uurastaa Taru sormusten herrasta -trilogian, kunhan Hobitti loppuu. Tulevan Karukosken Tolkien-elokuvankin Levo ajatteli ehkä käydä katsomassa, sillä on jo ehtinyt törmätä leffan mainoksiinkin.
 Tolkienista näyttää siis piisaavan aiheita nimivalinnoiksi, kuten eittämättä mistä tahansa populaarikulttuurin ilmiöstä, jonka aiheeseen vihkiytyneet ottavat omakseen.
 Mitä tulee lapsensa nimeämiseen fantasiahahmoilla, tutkija Taina Välisalo näkee sen yhtenä fanituksen muotona muiden joukossa.
 – Nimellä halutaan kertoa arvoja tai ominaisuuksia. Populaarikulttuuri on enenevässä määrin populaaria kansanperinnettä, jota halutaan välittää eteenpäin.
 Tai kuten Leinikki-lapsen äiti Päivi Siljamäki toteaa omasta kokemuksestaan:
 – Nörttiys velvoittaa.
 Tolkien-aiheisia nimiä Suomessa:
 Frodo
 Yhteensä: alle 15 miestä, alle 15 naista.
 Bilbo
 Sauron
 Samvais
 Yhteensä: alle 15 miestä, alle 15 naista.
 Samwise
 Arwen
 Yhteensä: alle 10 miestä, alle 45 naista.
 Merri
 Yhteensä: alle 27 miestä, alle 25 naista.
 Meriadoc
 Yhteensä: alle 15 miestä, alle 15 naista.
 Pippin
 Peregrin
 Yhteensä: alle 10 naista, alle 10 miestä.
 Gimli
 Legolas
 Aragorn
 Yhteensä: alle 15 miestä, alle 15 naista.
 Gandalf
 Yhteensä: alle 15 miestä, alle 15 naista.
 Galadriel
 Yhteensä: alle 20 miestä, alle 20 naista.
 Éowyn
 Yhteensä: alle 10 miestä, alle 10 naista.
 Haltiamieli
 Nolla kappaletta:  Elrond, Sméagol, Klonkku, Boromir, Faramir, Saruman . Sukunimihaun perusteella Suomessa on myös muutamia  Reppuleita .
 Nimitietojen lähde: Väestörekisterikeskuksen etunimipalvelu. Väestörekisterikeskus ei erittele etunimien eikä sukunimien kappalemääriä, jos niitä on alle viisi kappaletta. Osa listan etunimistä on erisnimiä myös Tolkien-maailman ulkopuolella.

Suomesta voisi melkein koota omat Sormuksen ritarit – Tolkien-fanius näkyy jopa lasten nimissä: "Nörttiys velvoittaa"


Summary: Kansainvälinen nykytaidetapahtuma järjesteään ensi kertaa Vallisaaressa kesällä 2020.

Helsinki on avannut aiemmin yleisöltä suljettuja lähisaariaan virkistyskäyttöön viime vuosina. Kaupunki haluaa rakentaa merellistä imagoa ja saada ihmiset liikkeelle saaristoon.
 Jos luonto ei riitä houkuttimeksi saaristoretkelle, niin ehkä taide.
 Vallisaaressa järjestetään ensimmäinen kansainvälinen Helsinki Biennaali kesällä 2020. Kansainväliseen nykyaidetapahtumaan osallistuu kolmekymmentä taiteilijaa, mutta heidän nimiään ei paljasteta vielä tässä vaiheessa.
 – Taidetta tulee kävelyreitin varrelle ulko- ja sisätiloihin. Siellä on ihan fantastisia vanhoja ruutikellareita ja rakennuksia, joihin taidetta myös sijoitetaan. Uskon, että yleisölle tulee kaikenlaista kiinnostavaa ja yllätyksellistä siinä reitin varrella, sanoo Helsingin taidemuseon johtaja Maija Tanninen-Mattila.
 Puolustusvoimien käytöstä vapautunut Vallisaari avattiin yleisölle vuonna 2016. Saarelle rakennettiin linnoitteita jo Ruotsin ja Venäjä vallan aikoihin.
 Villejä visioita merellisen luonnon ehdoilla
 Taiteilijat tekevät jo suunnitelmia ja luonnoksia valitsemilleen paikoille saaressa. Merellinen ympäristö asettaa omat haasteensa ideoille.
 – Välillä niistä on pitänyt kieltäytyä, koska ne eivät yksinkertaisesti ole mahdollisia. Toivomme, että taiteilijat pääsevät käyttämään luovuuttaan, mutta rajoitteita on, kun työskennellään näissä olosuhteissa. Saari ei ole mikään museonäyttelytila, Tanninen-Mattila toteaa.
 Saarta hallinnoivilta Metsähallitukselta ja Museovirastolta täytyy saada lupa, jos taiteilija haluaa esimerkiksi kaivaa kuoppia tai maalata kalliota.
 Eväsretki taiteen pariin
 Helsingin kaupunki käyttää tapahtumaan noin kolme miljoonaa euroa. Lisäksi kerätään vielä ulkopuolista rahoitusta.
 – Kulttuuriin ja taiteeseen kannattaa aina sijoittaa, koska ne antavat meille moninkerroin takaisin. On tärkeää saada helsinkiläiset liikeelle ja liikkumaan. Mikä olisi ainutkertaisempi tapa, kuin lähteä perheen kanssa yhdessä nauttimaan eväskorin kanssa taiteesta ja saada samalla hyötyliikuntaa, sanoo Helsingin apulaispormestari Nasima Razmyar.
 Helsingin kulttuurin ja vapaa-ajan toimialasta vastaava Razmyar vertaa Helsinki Biennaalin tulevaisuudessa kaupungille tuomaa imagohyötyä keskustakirjasto Oodin maailmalla saamaan näkyvyyteen.
 – Tästä odotetaan vähintään yhtä ainutlaatuista.
 Helsingin edustan virkistyskäytössä olevia saaria. Yle Uutisgrafiikka
 Helsinki Biennaalista tulee maksuton tapahtuma. Suomenlinnan lähellä sijaitsevaan Vallisaareen on Kauppatorilta kahdenkymmenen minuutin matka.
 Biennaalin ohjelmistoon kuuluu myös työpajoja ja poikkitaiteellisia esityksiä sekä Vallisaaressa että muualla Helsingissä.
 Kun kahden vuoden välein järjestettävä tapahtuma saa jatkoa vuonna 2022, se saatetaan pystyttää jälleen Vallisaareen.
 – Toivottavasti ja todennäköisesti se tulee vielä Vallisaareen, koska sinne päästään nyt rakentamaan infrastuktuuria, mutta se voidaan nähdä jonain toisena vuonna myös jollain toisella saarella Helsingin edustalla, Tanninen-Mattila sanoo.
 Lue myös:
 Isosaareen ja Vallisaareen pääsee ensi kesänä samalla laivalla
 "Saaristoon pitää päästä ilman että on mikään James Bond", sanoo Helsingin uusi, meriasioihin keskittyvä virkamies
 Synkän menneisyyden Vallisaari on nyt tyhjä ja tuulinen, mutta tulevaisuudessa siellä voi kenties yöpyä hotellissa
 Helsingin saaristo tarjoaa historiaa ja elämyksiä – Yrittäjät kamppailevat oikuttelevan sään armoilla

Helsinki Biennaali tuo taidetta saaristoon – luontoa ja hyötyliikuntaa samalla reissulla


Summary: Venäjän ja Yhdysvaltain ulkoministerit käyttävät hyväkseen Arktisen neuvoston kokouksen.

Yhdysvaltain ja Venäjän ulkoministerit  Mike Pompeo  ja  Sergei Lavrov  tapaavat toisensa ensi viikon tiistaina Rovaniemellä.
 Ministerit saapuvat kaupungissa järjestettävään Arktisen neuvoston kokoukseen. He tapaavat toisensa myös kahden kesken ja keskustelevat eri ajankohtaisista aiheista.
 Yksi merkittävimmistä ajankohtaisista kriiseistä on käynnissä Venezuelassa, missä tiistaina oppositiojohtaja  Juan Guaidó  yritti tiistaina aloittaa armeijan johtaman vallankumouksen. Yritys lopahti nopeasti. Neljän ihmisen kerrotaan saaneen surmansa tiistain ja keskiviikon katumellakoissa. Myös Venezuelan talous on kaaoksessa.
 Yhdysvallat, samoin kuin Euroopan unioni, tukee kiistassa oppositiota, mutta Venäjä presidentti  Nicolas Maduron  hallintoa. Pompeo ja Lavrov yrittävät Rovaniemellä sovitella näkemyksiä.
 Kokoukseen tulevat myös Arktisen neuvoston viiden muun jäsenmaan ulkoministerit.
 Rovaniemen kokous päättää Suomen kaksivuotisen kauden Arktisen neuvoston puheenjohtajamaana. Kokouksen puheenjohtajana toimii ulkoministeri  Timo Soini  (sin.)
 Kokous järjestetään Rovaniemen Lappi Areenalla.
 Lue lisää:
 Venäjä ja USA kovistelivat toisiaan Venezuelan sisäisiin asioihin puuttumisesta, levottomuuksien pelätään jatkuvan tänään
 Venezuelan oppositiojohtaja kehottaa armeijaa ottamaan vallan – Caracasin kaduilla mielenosoittajat ja sotilaat ottaneet yhteen

Venezuelan kriisiä setvitään ensi viikolla Rovaniemellä


Summary: Kodittomat pyörät ovat usein varastettuja tai sitten vain romua, josta halutaan eroon. Turussa 700 hylätystä pyörästä vain kaksi haettiin pois.

Kevään myötä sulaneiden lumien alta on paljastunut muutakin kuin luonto. Kaupungeissa yleinen näky ovat nimittäin hylätyt polkupyörät, jotka rumentavat maisemaa.
 Pyöriä hylätään vuosittain paljon: isoissa kaupungeissa satoja, keskisuuressa Joensuussa 50–100 vuosittain. Turussa hylkyjä löytyy noin 150, ja määrä on kasvussa, kertoo varikonhoitaja  Olli Laine .
 Oma lukunsa ovat lisäksi taloyhtiöt, joiden katoksista ja varastoista löytyy kymmeniä kodittomia pyöriä. Kaiken kaikkiaan Suomen tasolla puhutaan siis tuhansista pyöristä vuosittain.
 Vain pieni osa pyöristä päätyy enää käyttöön, sillä suurin osa on romua, jota kukaan ei enää halua. Joukossa on myös erittäin hyväkuntoisiakin yksilöitä.
 Polkupyörän hylkäämisestä julkiselle tai yhteiselle alueelle tuntuu tulleen tapa hankkiutua romusta eroon. Samalla se on myös roskaamista, sanoo Joensuun kaupungin piiripuutarhuri  Hannu Holopainen . – Iso osa pyöristä on täysin roskaa ja ylimääräinen kulu kaupungille. Näiden kerääminen tuntuu turhauttavalta, hän sanoo.
 Varastettuja tai turhia pyöriä hylätään
 Suurin osa kaupungin keräämistä pyöristä on Holopaisen arvion mukaan varastettuja, jotka on ajomatkan jälkeen hylätty niille sijoilleen. Siksi pyöriä löytyykin pyöräteiden päästä, johon matka usein päättyy. Myös rannoille ja vesistöihin dumpataan polkupyöriä. Joensuun erikoisuus ovat kaupunkia halkovaan jokeen heitetyt pyörät.
 Holopainen arvelee, että moni hylkää vanhan pyöränsä uuden tilalta. Samoin moni opiskelija saattaa opintojen päätyttyä muuttaa muualla ja ajaa viimeisen matkan pyörällään juna-asemalla, johon kulkuneuvo sitten jää.
 – Kierrätyspisteisiin pyörä ei kokonsa puolesta usein sovi. Ajatellaan varmaankin, että kaupunki hoitaa pyörät pois. Niitä hylätään useimmin keskustan alueelle ja juna- ja linja-autoaseman seuduille sekä yleisiin puistoihin, Holopainen luettelee.
 Joensuun aseman alueelta on tänä keväänä kerätty peräti 30 hylättyä pyörää. Se on poikkeuksellisen paljon, sanoo piiripuutarhuri Hannu Holopainen.  Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Myös kaupungin ylläpitämiin pyörätelineisiin jätetään fillareita ruostumaan. Holopaisen mukaan ne erottuvat muista pyöristä niihin kertyneen pölyn ja lumen sekä huonon kunnon vuoksi. Toisinaan kaupunki jättää pyöriin lapuilla ilmoituksia ennen niiden pois keräämistä. – Hyvin harvoin omistaja kyselee pois kerätyn pyörän perään. Nähtävästi näitä ei osata etsiä.
 Turussa on vuodesta 2014 lähtien kerätty kaupungin alueelta yli 700 pyörää. Kaikista on tehty kuulutus eli virallinen tiedonanto kunnosta riippumatta omistajan löytymiseksi. – Vain kaksi pyörää on haettu pois, sanoo varikonhoitaja Laine.
 Hylätyistä polkupyöristä on tullut kuntien päänsärky.
 Piiripuutarhuri Holopaisen mukaan suurin osa pyöristä on romua, jonka kaupunki toimittaa kierrätykseen. Joukossa on kuitenkin yksittäisiä hyväkuntoisia pyöriä. Nämä kaupunki ottaa talteen. Poliisi käy keräämässä niiden joukosta sellaiset yksilöt, joista omistaja tai vakuutusyhtiö on tehnyt rikosilmoituksen.
 Jos polkupyörille ei löydy omistajaa, poliisi huutokauppaa pyörät.
 Holopainen kertoo, että poliisi otti aiemmin vastaan kaikki hyväkuntoiset pyörät, eikä vain niitä, joista on tehty rikosilmoitus.
 – Nyt pyörät tulkitaan hylätyiksi ajoneuvoiksi, ja siksi meidän pitää järjestää osa pyörien varastoinnista, kuuluttamisesta ja hävittämisestä itse. Tätä kautta kustannuksia tulee jatkossa lisää kunnille ja kaupungille, Holopainen toteaa.
 Vastaava ratkaisu on tehty aiemmin jo esimerkiksi Jyväskylässä.
 Virastomestari Pekka Kontkanen Itä-Suomen poliisilaitokselta kertoo, että varastetut pyörät ovat usein maalattu uudestaan spraymaalilla. – Omistajat eivät usein meinaa ottaa niitä vastaan, koska eivät tunnistaa pyöriään enää, hän sanoo. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Itä-Suomen poliisilaitoksen virastomestari  Pekka Kontkanen  on hoitanut poliisille tulevaa pyörävirtaa ja huutokauppoja jo yli 20 vuotta. Hän kertoo, että pyörät ovat olleet poliisille aiemmin hienoinen ongelma. – Koska varastotilat ovat rajalliset.
 Kontkanen kertoo, että Joensuun poliisilaitokselle pyöriä on tullut vuosittain 200 ympäri maakuntaa. Niitä myydään ainakin vielä tänä keväänä poliisin huutokaupassa. Jatkossa huutokaupattavaksi päätyy aiempaa vähemmän pyöriä.

Tuhansia pyöriä hylätään vuosittain julkisille paikoille – vain murto-osa niistä päätyy takaisin käyttöön


Summary: Vähemmistöjen tarinat jäävät liian usein kertomatta.

Yle Teemalla ja Yle Arenassa nähdään 25.-26.5. suurdokumentti 24 tuntia Euroopassa. Vuorokauden mittaisessa dokumentissa seurataan aamukuudesta aamukuuteen yli 60 nuoren ja nuoren aikuisen elämää eri puolella Eurooppaa.
 Toimittajat  Susani Mahadura  ja  Yagmur Özberkan  ovat dokumentin selostajina ja katsojan kanssakulkijoina kesäisessä yössä.
 Dokumentin tarinoita katsellessa he ovat pohtineet paljon eri kansallisuuksien identiteettejä, ja miten niitä rakennetaan mediassa tarinoiden avulla.
 – Kiinnostavaa on se, mitkä tarinat nostetaan esiin ja miten ne esitetään. Yhtä kiinnostavaa on myös se, mitkä tarinat eivät päädy katsojien eteen, Mahadura sanoo.
 Özberkan kertoo, että etenkin musliminaisten tarinat jäävät usein kertomatta.
 – Lisäksi maahanmuuttajien ja rodullistettujen nuorten edustus mediassa on yleensäkin vajavaista. Muslimit tai uskovaiset esitetään usein vain tietyllä tavalla ja se on ongelmallista, jatkaa Özberkan.
 Miten suomalaisuus määritellään?
 Dokumentin selostusosuuksia tehdessään Mahadura ja Özberkan ovat pohtineet paljon myös suomalaisuutta.
 Susani Mahadura on syntynyt Savossa mutta sukujuuria on isän puolelta myös Sri Lankassa. Yagmur Özberkan on tullut Suomeen Turkista viisivuotiaana.
 Naiset toivovat, että suomalaisuuden kirjon alle kuuluvia termejä voisi jo vähitellen laajentaa.
 – Esimerkiksi pikkuveljeni on paperilla toisen polven maahanmuuttaja, mutta se on minulle jo ajatuksenakin absurdi. Hän on syntynyt ja kasvanut Suomessa, Mahadura antaa esimerkin.
 – Suomalaisuuden voi jakaa niin moneen näkökulmaan. Ei ole yhtä mallia. Voidaan puhua alueista, eri kaupungeista tai syntymäpaikoista. Meillä kaikilla täällä on kuitenkin erilainen tarina ja tausta, mutta suomalaisuuteen mahtuu kaikenlaista.
 Vähemmistöjen ääni kuuluviin
 Naisten oma tausta on yksi syy siihen, että he haluavat ravistella yhteiskunnan rakenteita ja tabuja.
 Omassa radio-ohjelmassaan toimittajat käsittelevät paljon vähemmistön asioita, ja kuluneen kevään aikana aiheena on ollut muun muassa vammaisten seksuaalioikeudet.
 Toimittajien ehdoton suosikki oli jakso, missä puhuttiin siitä, millaista on elää vähemmistönä vähemmistön sisällä. Studiossa oli saamelainen, muslimi ja ruskea suomalainen, jotka olivat kaikki sateenkaarinuoria.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillutta kaksikkoa on kiitelty aiheissaan rohkeudesta, mutta Özberkan ohjaa kiitoksen eteenpäin.
 – Vieraat ovat rohkeita, emme me.
 Katso Susani Mahaduran ja Yagmur Özberkanin koko haastattelu  Yle Areenasta .
 Juttua muokattu klo 23.07
 Mahadura&Özberkan Yle Puheella torstaisin klo 13-14
 24 tuntia Euroopassa Yle Teema ja Yle Areena 25.5.-26.5.

”Suomalaisuuden termiä olisi jo aika laajentaa"
– Susani Mahadura ja Yagmur Özberkan haluavat tuoda moninaisuutta näkyvämmin esille


Summary: Lakihanke todennäköisesti kaatuu senaatin vastustukseen tai presidentin vetoon.

Yhdysvaltain kongressin edustajainhuone on hyväksynyt lain, jolla pyritään kumoamaan presidentti  Donald Trumpin  päätös irrottaa maa Pariisin ilmastosopimuksesta.
 Demokraattienemmistöinen edustajainhuone hyväksyi lain äänin 231 – 190. Äänestys sujui puoluelinjojen mukaisesti, mutta kolme republikaania äänesti lain hyväksymisen puolesta.
 Kyseessä oli ensimmäinen ilmastonmuutoksen estämistä koskeva laki, jonka edustajainhuone on hyväksynyt yli vuosikymmeneen.
 Laissa vaadittiin Yhdysvaltain viranomaisia laatimaan suunnitelman, jolla maa täyttäisi Pariisin sopimuksen ilmastopäästöjen rajoitusvelvoitteet. Lisäksi laki estäisi liittovaltion rahojen käyttämisen hankkeisiin, joilla edistettäisiin maan eroamista sopimuksesta.
 Edustajainhuoneen päätös saattaa jäädä merkityksettömäksi, sillä se edellyttää myös senaatin hyväksynnän. Senaatin enemmistönä ovat republikaanit, jotka kannattavat Trumpin ajatusta sopimuksesta eroamiseksi.
 Senaatin republikaaniryhmän puheenjohtaja  Mitch McConnell  luonnehti, että edustajainhuoneen päätös oli "turha ele, jolla yritettiin kahlita Yhdysvaltain talous onnettomaan Pariisin sopimukseen". Hänen mukaansa "laki ei etene senaatista minnekään".
 Jos senaatti kuitenkin vastoin odotuksia äänestäisi lain puolesta, presidentti Trump todennäköisesti estäisi sen hyväksymisen veto-oikeudellaan.
 Valkoinen talo on jo aiemmin kommentoinut edustajainhuoneen hanketta. Valkoisen talon mukaan se on "ristiriidassa presidentin aikomuksen suhteen asettaa Yhdysvaltain työläiset ja perheet etusijalle, edistää edullista ja luotettavaa energiaa ja teknologiaa sekä parantaa kaikkien yhdysvaltalaisten elämänlaatua".
 Valkoinen talo huomautti lisäksi, että laki on ristiriidassa myös sen kanssa, että presidentille on maan perustuslaissa annettu oikeus johtaa maan ulkopolitiikkaa.
 Demokraatit sanovat jatkavansa taistelua ilmastosopimuksen puolesta.

USA:n edustajainhuone yrittää kumota Trumpin ilmastopäätöksen


Summary: Valiokuntien puheenjohtajuudet eivät ole kiveen kirjoitettuja, vaan ne voivat vielä vaihtua hallituksen muodostamisen jälkeen.

Eduskunnan valiokunnat ovat torstaina valinneet alkuvaiheen puheenjohtajansa ja varapuheenjohtansa. Valiokuntien kokoonpanoissa voi tulla muutoksia hallituksen muodostamisen jälkeen ja puheenjohtajat voivat vielä vaihtua.
 Suuren valiokunnan puheenjohtajaksi valittiin  Outi Alanko-Kahiluoto  (vihr.) ja ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi perussuomalaisten  Jani Mäkelä . Toinen varapuheenjohtaja  Risto Kalliorinne  (vas.).
 Perustuslakivaliokuntaa johtaa  Maria Guzenina  (sd.) ja varapuheenjohtajaksi valittiin  Timo Heinonen  (kok.)
 Ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajaksi valittiin perussuomalaisten  Laura Huhtasaari  ja varapuheenjohtajaksi  Erkki Tuomioja  (sd.).
 Valtiovarainvaliokunnan puheenjohtajana on  Timo Harakka  (sd.) ja varapuheenjohtajana  Hannakaisa Heikkinen  (kesk.).
 Tarkastusvaliokuntaa johtaa puheenjohtajana  Maria Ohisalo  (vihr.) ja varapuheenjohtajaksi valittiin  Pia Viitanen  (sd.).
 Hallintovaliokunnan puheenjohtaja on  Lulu Ranne  (ps.) ja varapuheenjohtaja  Mari-Leena Talvitie  (kok.).
 Lakivaliokunnan puheenjohtajaksi valittiin  Ville Tavio  (ps.). ja varapuheenjohtajaksi  Sandra Bergqvist  (r.)
 Liikenne- ja viestinävaliokunnan puheenjohtajana on  Katja Taimela  (sd.) ja varapuheenjohtajana  Markus Lohi  (kesk.).
 Maa- ja metsätalousvaliokunnan puheenjohtajaksi valittiin  Anne Kalmari  (kesk.) ja varapuheenjohtajaksi  Teuvo Hakkarainen  (ps.).
 Puolustusvaliokunnan puheejohtajana toimii  Kalle Jokinen  (kok.). ja varapuheenjohtajana  Jari Ronkainen  (ps.).
 Sivistysvaliokunnan puheenjohtajaksi valittiin  Mia Laiho  (kok.) ja varapuheenjohtajaksi  Jukka Gustafsson  (sd.).
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajaksi valittiin  Hanna Kosonen  (kesk.) ja varapuheenjohtajaksi  Pia Kauma  (kok.).
 Talousvaliokunnan puheenjohtajana toimii  Jukka Kopra  (kok.) ja varapuheenjohaksi  Hannu Hoskonen  (kesk.).
 Tulevaisuusvaliokuntaa johtaa  Anna-Maja Henriksson  (r.). ja varapuheenjohtajaksi valittiin  Bella Forsgrén  (vihr.).
 Työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan puheenjohtajaksi valittiin  Paavo Arhinmäki  (vas.) ja varapuheenjohtajaksi  Tarja Filatov  (sd.).
 Ympäristövaliokunnan puheenjohtajana toimii  Arto Pirttilahti  (kesk.) ja varapuheenjohtajana  Inka Hopsu  (vihr.).
 Tiedusteluvalvontavaliokunta järjestäytyy myöhemmin.

Eduskunnan valiokuntien puheenjohtajat valittiin – Alanko-Kahiluoto luotsaa suurta valiokuntaa, Huhtasaari ulkoasiainvaliokunnan johtoon


Summary: Hämeenlinnan tori on täynnä kiekkokansaa, kun ratkaisuottelua pelataan Oulussa.

Hämeenlinnan torin esiintymislavalle on pystytetty jättiscreen finaaliottelun seuraamista varten. Kansaa on torin täydeltä kalamarkkinakojujen lomassa.
 Tiina Kokko / Yle
 Kun Kerho taisteli mestaruudesta Oulun Kärppiä vastaan maalin tappioasemassa ensimmäisessä erässä, tunnelmat olivat vielä maltilliset.
 Tiina Kokko / Yle
 Riemukkaampaa menoa nähtiin  toisen erän loppupuolella , kun Valtteri Puustisen syöttö tavoitti Arto Laatikaisen, joka saatteli kiekon takatolpalta kärppämaaliin. Tasoitusmaali sai hämäläiset heräämään.
 Edes illan mittaan alkanut vesisade ei saanut tunnelmaa latistettua kolmannen erän alkaessa.
 Tiina Kokko / Yle
 Lue myös:
 Arto Laatikainen toi HPK:n tasoihin toisessa erässä – Yle seuraa seitsemättä loppuottelua

Hämeenlinnalaiset täyttivät torin – jääkiekkofinaalia jännätään jättiscreeniltä


Summary: Perjantain yhteenotot olivat väkivaltaisimpia viikkoihin.

Gazan kaistalta on ammuttu noin 50 rakettia Israelin puolelle, kertoo Israelin armeija. Lisäksi maan ilmavoimat pysäyttivät kymmeniä raketteja.
 Armeija kertoi aikaisemmin tähdänneensä kahteen rakettilaukaisimeen Gazan kaistaleella.
 Vielä ei ole selvää, onko kukaan loukkaantunut kummallakaan puolella.
 Eilen Israelin armeija ampui kaksi palestiinalaista yhteenottojen aikana. Lisäksi kaksi palestiinalaista kuoli armeijan ilmaiskussa. Perjantain yhteenottojen sanotaan olevan väkivaltaisimmat viikkoihin.

Gazasta laukaistiin noin 50 rakettia Israeliin – neljä palestiinalaista kuoli eilisissä yhteenotoissa


Summary: Omasta kehosta nauttiminen ja mielihyvän lähteisiin vapautuneesti tutustuminen ei aina ole helppoa, sanoo seksologi.

Voisiko e-seksuaalisuus olla uusi seksuaalisuuden muoto? Näin pohtii nettipettämiseen ja uskottomuuteen perehtynyt tietokirjailija  Tuija Säteri .
 – Se tarkoittaa, että ihminen toteuttaa seksuaalisuuttaan verkossa tai muuten sähköisesti ilman, että hänellä on fyysistä kontaktia toiseen ihmiseen. Nettihän tarjoaa moninaiset mahdollisuudet tällaiseen, Säteri mietiskeli  Yle uutisten haastattelun  yhteydessä aiemmin keväällä.
 Säterin mukaan e-seksuaalisuus ilmenee muun muassa seksiviestittelynä netissä, nettikameraseksinä, pornon katsomisena ja deittisivustoilla surffaamisena.
 – Kutsuisin sitä e-seksuaalisuudeksi, vaikka siinä ei fyysisesti tavata ketään. Kuitenkin pelkkä mukanaolo tempaa ihmisiä mukaansa.
 E-seksuaalisuus voi sopia elämänvaiheeseen
 Kliininen seksologi  Tiina Vilponen  pitää e-seksuaalisuus-termiä hyödyllisenä itsetutkiskelun työkaluna.
 – Kun jollekin asialle löytyy sana, se antaa luvan. Jokaisella on oma tapansa elää seksuaalisuuttaan todeksi. On tärkeää ettei mielihyvän kohteita tuomita tai vähätellä.
 Seksuaalisuus myös muuttuu elämän ja elämäntilanteiden myötä. Voi olla, että e-seksuaalisuus sopii yhteen elämänvaiheeseen ja hetkeen. Se ei tarkoita, että niin olisi loppuelämän ajan. Syyllisyys omasta nautinnosta kannattaa heittää pois.
 – On hyvä, että ihminen tiedostaa mitä tekee, pystyy säätelemään sitä ja saa siitä nautintoa. Jos se täyttää ihmisen sen hetkisen tarpeet, se on riittävää ja hyvää, Vilponen sanoo.
 Ihmissuhdeterapia auttaa löytämään omanlaisen seksuaalisuuden
 Tiina Vilponen toimii  Sexpon vappuna avatun uudenlaisen Ihmissuhdeterapiakeskuksen  johtajana. E-seksuaalisuus on yksi esimerkki siitä, miten monimuotoista ihmisten seksuaalisuus voi olla.
 Moni on kuitenkin hukassa omien halujensa ja mieltymystensä kanssa. Seksuaalisuutta ja seksiä ajatellaan helposti yhteiskunnassa vallitsevien normien mukaisesti.
 Muita vaihtoehtoja ei ehkä uskalleta tai edes osata pohtia. Sitten ihmetellään, miksi haluttomuus tuntuu olevan uusi kansantauti.
 – Omasta kehosta nauttiminen ja seksuaalisen mielihyvän lähteisiin vapautuneesti tutustuminen ei ole aina helppoa, huokaa Tiina Vilponen.
 Sexpon Ihmissuhdeterapiakeskuksen johtaja Tiina Vilponen Paula Tiessalo / Yle
 Tiina Vilponen toivoo, että ihmiset uskaltaisivat vapaammin tutkiskella omia mieltymyksiään, identiteettiään ja ihmissuhteitaan, ja tarvittaessa myös määritellä niitä uudestaan. Tähän uudessa Ihmissuhdeterapiakeskuksessa halutaan antaa tukea.
 – Kannattaa miettiä, tulevatko paineet tietynlaiseen elämään ulkopuolelta. Onko ihminen vaikka jollain lailla pakotettu jossain elämänvaiheessa tekemään ratkaisuja, jotka eivät enää tunnu hyviltä ja tuottavat pahoinvointia.
 Keskusteluapu ei myöskään enää rajoitu vain seksuaalisiin ongelmiin tai pariskuntiin.
 – Parinormatiivisuus on jo pitkään ollut meille kuin piikki lihassa. Ihmissuhdetaitoihinsa voi tarvita apua vaikka ei olisikaan ihmissuhteessa, selittää Sexpon toiminnanjohtaja  Tommi Paalanen .
 Häpeä pois, nautinto tilalle
 Keskusteluavun saaminen on pyritty tekemään aiempaa helpommaksi muun muassa etäyhteyden avulla. Näin apua voi saada jo siinä vaiheessa, kun jokin asia mietityttää ja ennen sen mahdollista kriisiytymistä.
 – Kysymykset voivat liittyä sukupuolen kokemukseen, fetisseihin tai miten haluaa elää ihmissuhteissaan, luettelee kliininen seksologi Tiina Vilponen.
 Jos ihminen siis kokee olevansa tyytyväinen vaikka juuri e-seksuaalisuuden kautta, ei siitä tarvitse kokea häpeää eikä syyllisyyttä. Ongelmaksi se muodostuu vasta silloin, jos ihminen kokee haluavansa toisenlaisia ihmiskontakteja, mutta jostain syystä ei pysty niitä rakentamaan.
 Tänä vuonna  50 vuotta täyttävä Sexpo  on toimintansa alusta asti julistanut seksuaalisuuden ilosanomaa ja opettanut suomalaisille, että seksistä saa nauttia. Myös Ihmissuhdeterapiakeskuksen toiminta perustuu seksipositiivisuuteen ja siellä järjestettävän monenlaisen toiminnan toivotaan lisäävän keskustelua nautinnosta.
 Samalla halutaan vähentää seksuaalisuuteen yhä liittyvää häpeää.
 – Me haluamme rohkaista tekemään seikkailuja omaan seksuaalisuuteen. Se ei ole itsekästä, sillä kun yksilö tuntee itsensä paremmin ja voi hyvin, myös hänen ihmissuhteensa ja sitä kautta toiset ihmiset voivat todennäköisesti paremmin, Vilponen sanoo.

Seksuaalinen nautinto voi löytyä vaikka e-seksuaalisuudesta
– Uudenlainen ihmissuhdeterapia heittää häpeän nurkkaan


Summary: Kuningas yllätti menemällä naimisiin ex-henkivartijansa kanssa juuri ennen kruunajaisiaan.

Thaimaassa kruunataan seuraavat kolme päivää uutta kuningasta.
 Uusi kuningas  Maha Vajiralongkorn  eli  Rama X , 66, aloitti kruunajaisseremonioihin valmistautumisen puhdistautumisrituaalilla kello 6.09 Suomen aikaa.
 Rituaalissa kuningas vaihtaa valkoisen sotilasunivormunsa valkoiseen kaapuun, jonka jälkeen hänet voidellaan eri puolilta Thaimaata tuodulla pyhällä vedellä.
 Rituaali symboloi muutosta ihmisestä jumalhahmoksi.
 Kuninkaan suku on hallinnut Thaimaata vuodesta 1787. Hän peri kruununsa isältään  Bhumibol Adulyadejilta , kun tämä kuoli vuonna 2016. Viralliset kruunajaiset järjestetään vasta nyt suruajan vuoksi.
 Monille thaimaalaisille kruunajaiset ovat ensimmäiset, sillä edelliset kruunajaiset järjestettiin vuonna 1950.
 Vajiralongkorn on naimisissa neljättä kertaa. Tuoreimmasta avioliitosta kerrottiin julki vasta pari päivää ennen kruunajaisia.
 Kruunajaiset etenevät näin:
 Lauantaina suoritetaan puhdistautuminen ja kuningas saa vallan merkkinsä eli esimerkiksi kruunun ja miekan. Hän julistautuu buddhalaisuuden suojelijaksi ja muuttaa virallisesti kuninkaan palatsiin. Sunnuntaina järjestetään kruunajaisparaati. Maanantaina kuningas tervehtii kansaa ja tapaa diplomaatteja.
 Lue myös:
 Thaimaan kuningas meni naimisiin henkivartijansa kanssa
 Thaimaalaiset eivät halua palata poliittiseen kuohuntaan, arvioi Suomen Bangkokin-suurlähettiläs

Thaimaan kuninkaan kruunajaiset käynnistyvät tänään: Alkajaisiksi puhdistautumisrituaali muuttaa kuninkaan symbolisesti jumalhahmoksi


Summary: Politiikassa 76-vuotias kelpaa vaikka presidenttiehdokkaaksi, kunhan hän on hyvässä kunnossa. Sairaat ja pienituloiset taas joutuvat usein ahtaalle.

LOMA LINDA/LOS ANGELES Earl Williamsin  pitkän ja solakan hahmon erottaa kaukaa mäenrinnettä laskevalla Bellefontaine-kadulla. On keskipäivä, ja Williams on tuonut kaksi snautseriaan kävelylle.
 Koirat nuuhkivat kadunvartta ja hössöttävät omia juttujaan. Williams katselee tonttinsa reunassa kasvavia lehtikuusia, joiden oksat laskeutuvat siististi toistensa päälle. Puutarhuri on tehnyt tarkkaa työtä.
 Pihanhoito ja ruohonleikkuu ovat niitä kotitöitä, joista Williams on joutunut luopumaan. Hän täytti maaliskuun 8. päivänä sata vuotta.
 Kaliforniassa Williams ei ole kummajainen. Osavaltion elinajanodote on tällä hetkellä 80,8 vuotta, mikä on kaksi vuotta enemmän kuin Yhdysvalloissa keskimäärin ja kuusi vuotta enemmän kuin vaikkapa Mississippissä.
 Satavuotias Williams lopetti työnteon vasta kymmenen vuotta sitten. Hänen päivänsä täyttyvät edelleen monenlaisesta puuhasta. Vaikka kuulo on heikentynyt ja askellus on hidasta ja jäykkää, hän seisoo ryhdikkäästi.
 – Olen vain elänyt, Williams vastaa pakolliseen kysymykseen ikänsä salaisuudesta.
 – En ole koskaan miettinyt sitä.
 Earl Williams tekee päivittäin kävelylenkin kahden koiransa kanssa. Hans-Peter Dhuy
 Pyynnöstä Williams suostuu  kuitenkin pohtimaan asiaa. Selviää, että hän ensinnäkin viihtyi erinomaisesti mekaanikon työssään Yhdysvaltain ilmavoimissa, jossa oli tarjolla paljon mielekkäitä tehtäviä.
 Ensimmäinen avioliitto kesti 46 vuotta, vaimon kuolemaan saakka. Sen jälkeen Williams avioitui itseään 25 vuotta nuoremman naisen kanssa. Kumpikin suhde on hänen mukaansa ollut onnellinen.
 Lisäksi hän kertoo syöneenä aina terveellisesti. Tupakkaa hän ei ole eläessään edes maistanut.
 Omakotitalonsa Riversiden vehreälle asuinalueelle Williams rakennutti puoli vuosisataa sitten. Yksikerroksinen, loivakattoinen talo on hiljattain maalattu, räystäät ja aita on kunnostettu. Ovien saranat eivät narise.
 Talon sisällä tavarat ovat siivouksen jäljiltä jämptisti paikoillaan.
 Williams kantaa työhuoneestaan pahvilaatikon, jossa on merkkipäivinä tulleita onnittelukortteja. Niiden järjestämistä hän voivottelee lykänneensä turhan pitkään. Kortteja on hänen arvionsa mukaan nelisensataa, pyöreitä vuosia kun on tullut juhlittua viisikymppisistä alkaen jo kuusi kertaa.
 Earl Williamsin työhuoneessa on kuvia ja muistoesineitä vuosikymmenten  varrelta. Hans-Peter Dhuy
 Se on melkoinen saavutus senkin takia, että parikymppisenä Williams oli vähällä kuolla.
 Hän pestautui ilmavoimiin 1930-luvun lopulla ja sai komennuksen Pearl Harborin tukikohtaan Havaijlle. Syttyi toinen maailmansota, ja Williamsia kuljettanut kone joutui japanilaisen hävittäjän yllättämäksi. Kone onnistui laskeutumaan mutta repesi kahtia. Williams selvisi ilman pysyviä vammoja.
 Ilmavoimista hän eläköityi 40 vuotta sitten everstinä, mannertenvälisistä Titan 1-ohjuksista vastanneena huoltopäällikkönä.
 Eläkkeellä alkoi Williamsin  toinen ura.
 Ensin Williams työskenteli republikaanipuolueen paikallisosastossa. Se oli luontevaa jatkoa sille, että vuonna 1972 hän oli ollut auttamassa  Richard Nixonin  presidentinvaalikampanjassa. Sotasankarille itselleenkin olisi ollut politiikassa vientiä, mutta Williamsia sellainen ei kiinnostanut.
 Töitä riitti myös uuden puolison yrityksissä. Tämä oli monialayrittäjä, jolla oli muun muassa kauneushoitoloita. Williams auttoi vaimoaan kirjanpidossa, kuljetuksissa ja kiinteistöjen hoidossa.
 Williamsin kaltaisia työntekijöitä on Yhdysvalloissa yhä enemmän.
 Vuonna 2016 yli 65-vuotiaista yhdysvaltalaisista 18,6 prosenttia teki töitä.  Määrä kasvaa , ja työelämästä siirrytään entistä useammin eläkkeelle  osa-aikaisten töiden kautta .
 Loma Lindan kaupungissa elinajanodote on 92 vuotta eli kymmenen vuotta korkeampi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin.  Hans-Peter Dhuy
 Syitä työuran jatkamiseen on monia. Jotkut joutuvat tekemään töitä henkensä pitimiksi, toiset haluavat leveämpää leipää eläkkeelläkin.
 Yritykset tarjoavat aiempaa harvemmin työntekijöilleen yksityistä eläkevakuutusta. Valtiollisen sosiaaliturvavakuutuksen suuruus taas määräytyy työvuosien ja maksettujen verojen mukaan, joten monet haluavat kartuttaa eläkettään pysymällä pidempään töissä.
 Myös Earl Williams kertoo jatkaneensa työntekoa, koska eläke ei ollut järin suuri. Toisaalta hän sanoo, ettei myöskään malttanut olla aloillaan.
 Siinä mielessä Williams on poikkeustapaus, että hän asuu vielä satavuotiaana omassa talossaan. Toisenlaisiakin asumisratkaisuja olisi lähiympäristössä tarjolla.
 Kalifornian suurkaupungeissa asukkaiden tuloerot ovat suuret.  Mika Hentunen / Yle
 Pehmeä klassinen musiikki kuuluu kerrostalosta pihalle.  Ikkunan takana näkyy avara aula, jossa on barokkityylisiä kalusteita ja pyöristettyjä sohvia. Ne on tuotu sinne Linda Valley Villa -palveluasuntolan asukkaita varten.
 Kerrostalon etupihalla on pieni parkkipaikka, sentintarkasti leikattu nurmikko ja kukkaistutuksia. Kadun toisella puolella alkavat laajat nurmikentät ja puistoalue, jonka toisessa päässä on vapaa-ajankeskus kuntosaleineen.
 Loma Lindan kaupunki on maankuulu vanhusten hoivakodeistaan ja palveluasunnoistaan. 20 000 asukkaan kaupungissa elinajanodote on 92 vuotta.
 87-vuotias  Olivia Luna  ja 93-vuotias  Ingrid Nelson  istuvat etupihan puutarhasohvalla ja nauttivat eteläisen Kalifornian jokapäiväisestä auringosta. Kumpikin muutti Loma Lindassa sijaitsevaan yhteisöön puolitoista vuotta sitten jäätyään leskeksi, Luna Indianasta ja syntyjään ruotsalainen Nelson Coloradosta.
 – Täällä oli paras hinta-laatusuhde, he sanovat.
 Olivia Luna (vas.) ja Ingrid Nelson viihtyvät ikääntyvien Linda Valley Villa -yhteisössä. Mika Hentunen / Yle
 Täysin varustellun 50 neliön kaksion vuokra on 2 195 dollaria eli noin 1 950 euroa kuukaudessa. Hintaan sisältyy kolme ateriaa päivässä ja muita täysihoitopalveluja. Muualla Yhdysvalloissa vastaavasta palvelutasosta voi joutua pulittamaan moninkertaisesti enemmän.
 Yhteisö ei ole köyhiä varten, mutta se on keskiluokkaisen ulottuvissa, sillä asumiseen voi hakea kunnallista tukea ja vuokrasta voi tehdä verovähennyksiä.
 Edullinen hintataso selittyy osin sillä, että Linda Valley Villan omistaa verovapaudesta nauttiva adventtikirkko. Yhdysvalloissa uskonnolliset yhteisöt ja erilaiset järjestöt tarjoavat yleisesti palveluasumista. Lisäksi on kalliimpia yksityisiä asuntoloita sekä kunnallisia vanhainkoteja, jotka tosin eivät pärjää laatuvertailuissa.
 Kaliforniassa palveluasumisen tarjonta on monipuolisempaa kuin muissa Yhdysvaltain ikäihmisiä houkuttelevissa osavaltiossa, Floridassa ja Coloradossa.
 Linda Valley Villan sadasta asukkaasta 86 on naisia ja 14 miehiä. Hans-Peter Dhuy
 Loma Lindan kaupunkiin tulijoita  karsii hengellinen ilmapiiri. Kaupungin asukkaista kolmannes kuuluu adventtikirkkoon.
 Toisia juuri se vetää puoleensa, sillä adventistit tunnetaan tiiviistä yhteisöllisyydestään ja terveistä elämäntavoistaan. Linda Valley Villassa oli vielä muutama vuosi sitten 108-vuotias asukas, tämän hetken vanhin on 99-vuotias nainen.
 Olivia Luna kertoo terveydentilansa kohentuneen muuton jälkeen.
 – Suurimpana syynä siihen on välimerellinen ruokavalio. Emme syö lihaa, emme juo kahvia emmekä muitakaan kofeiinijuomia. Toinen syy on hengellisyydessä. Täällä asuvat käyvät kirkossa ja rukoilevat paljon, hän luettelee.
 – Lisäisin tuohon vielä liikunnan, mutta suurin syy on minustakin siinä, että täällä ihmisillä on rauha sydämessään, Ingrid Nelson sanoo.
 – Olen kuullut kauhutarinoita hoivakodeista, joissa kaikki huutavat ja kiroilevat ja pyörätuolipotilaatkin yrittävät tapella keskenään.
 40 minuuttia kestävä tuolijumppa on yksi Linda Valley Villan päivittäisistä rutiineista.  Hans-Peter Dhuy
 Rauha todella tuntuu vallitsevan  Linda Valley Villassa. Hermoja lepuuttava klassinen musiikki soi myös tilavassa ruokasalissa ja muissa yhteisissä tiloissa. Asukkaat tervehtivät toisiaan ystävällisesti.
 Kaikki ovat valmiita juttelemaan myös vieraaksi saapuneen toimittajan kanssa, mikä on Yhdysvalloissa harvinaista. Täällä toimittajiin on totuttu, sillä Yhdysvaltain mediassa on ollut juttuja yhteisöstä.
 Asukkaat kiittelevät palveluja. Henkilökuntaa on heidän mukaansa riittävästi, liikkuminen on esteetöntä ja kaupungin keskussairaala on asuntolan vieressä. Ajankuluksi tarjotaan elokuvia, retkiä ja lautapeli-iltoja. Nytkin pääoven eteen kaartaa linja-auto viedäkseen halukkaita Walmart-tavarataloon.
 Lunalla ja Nelsonilla on ohjelmassa jumppaa. He kutsuvat mukaansa kellarikerroksen kerhotilaan, jossa muut voimistelijat jo istuvat rinnakkain asetetuilla tuoleilla ja pyörittelevät nilkkojaan.

 Ingrid Nelson johtaa voimistelua näyttämällä mallia, miten liikkeet tehdään. Mika Hentunen / Yle, Hans-Peter Dhuy
 On Ingrid Nelsonin ohjausvuoro. Hän asettuu muiden eteen voidakseen näyttää mallia ja laittaa cd-levyn soimaan. Jumppaajat nostelevat jalkojaan ja käsiään, pyörittävät päätään, venyttelevät niskojaan ja hartioitaan. Apuvälineinä on liinoja ja pieniä käsipainoja.
 Tuolivoimisteluun osallistuu kymmenen naista ja kaksi miestä, mikä vastaa koko yhteisön sukupuolijakaumaa. Linda Valley Villan sadasta asukkaasta vain 14 on miehiä.
 Vaikka ikäihmisten asuinyhteisöjä  rakennetaan Kaliforniaan runsaasti, osavaltioon ei ainakaan toistaiseksi liity Floridan kaltaista mielikuvaa eläkeläisten mekasta. Länsirannikon kaupunkeihin muuttaa kaikenikäisiä ihmisiä, ja väkiluku on kasvussa.
 Samalla väestön keski-ikä kuitenkin nousee. Kalifornian asukkaista on yli 65-vuotiaita nykyisin runsas kymmenesosa, mutta vuonna 2030 arviolta jo viidennes. Arvioidaan, että Kaliforniassa olisi vuonna 2060 reilusti yli 50 miljonaa asukasta ja yli 85-vuotiaita asukkaita  neljä kertaa nykyistä enemmän .
 Tuolijumpassa käytetään apuna käsipainoja.  Hans-Peter Dhuy
 Tällainen väestönkehitys muuttaa väistämättä yhteiskuntaa, sanoo Etelä-Kalifornian yliopiston yhteydessä toimivan  Milken-instituutin  johtaja  Paul Irving . Instituutti tutkii ikääntymistä lääketieteen, sosiologian ja työelämän näkökulmasta.
 – Työmarkkinat muuttuvat joustavammiksi lähes kaikilla aloilla. Ylipäätään ajattelu iästä ja sen merkityksestä muuttuu, Irving sanoo.
 Kaliforniassa asuu  jo nyt 10,8 prosenttia  Yhdysvaltain kaikista yli 55-vuotiaista työntekijöistä.
 Se näkyy vaikkapa siinä, että yli 50-vuotiaita työntekijöitä houkutellaan osavaltioon erityisillä ikääntyvien työpaikkailmoituksilla. Heille on tarjolla asiantuntijatehtäviä sekä myynti-, opetus-, hoiva- ja vartiointialan töitä.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Irving arvelee kehityksen johtavan siihen, että ihmisten jaottelu ikävuosien mukaan vähenee. Sen sijaan aletaan puhua erilaisista ihmisryhmistä. Markkinoinnin näkökulmasta elintavoiltaan nuorekas 80-vuotias saattaa jo nyt kuulua samaan aktiivisten ihmisten kohderyhmään viisikymppisten kanssa.
 Myös politiikkaan on juurtumassa uudenlaista ikäajattelua. Se näkyy jo ensi vuonna pidettävässä Yhdysvaltain presidentinvaalissa, johon on  lähdössä mukaan iäkkäitä ehdokkaita .
 72-vuotiasta presidentti  Donald Trumpia  tai  demokraattien ehdokkaaksi pyrkiviä   Joe Bidenia , 76, ja  Bernie Sandersia , 77, olisi aiemmin pidetty kehäraakkeina, mutta ei välttämättä enää – varsinkaan Kaliforniassa.
 Entinen varapresidentti Joe Biden pyrkii demokraattien presidentiehdokkaaksi. Jim Lo Scalzo / EPA
 Ongelmana on, että ikääntyvien määrän kasvaessa myös heidän eriarvoisuutensa kasvaa. Monien on pakko tehdä töitä niin pitkään kuin henki pihisee, ja elintasoerot ovat räikeimpiä elinkustannuksiltaan kalliissa suurkaupungeissa.
 Irvingin mukaan erot näkyvät konkreettisesti ikävuosien määrässä. Moni kuolee lähes kirjaimellisesti sorvin ääreen.
 – Kaliforniassa samassa kaupungissa eri kaupunginosien välillä saattaa olla 20 vuoden ero elinajanodotteessa, hän kertoo.
 72-vuotias Lee Andrew Jackson tekee keikkatöitä pystyäkseen maksamaan tarvitsemansa lääkkeet. Mika Hentunen / Yle
 Lee Andrew Jackson kelaa pyörätuolillaan  Los Angelesin keskustan 7. kadun jalkakäytävällä. Hän on lähtenyt liikkeelle majapaikastaan kodittomien asuntolasta hakeakseen pikaruokaa.
 – En pidä asuntolan ruuasta, mutta muuten olot siellä ovat ihan ok. On katto pään päällä ja tarvittaessa apua saatavilla, hän kertoo.
 Aiemmin Jackson työskenteli San Franciscon keskustahotelleissa piccolona. Elämä kuitenkin muuttui kertalaakista 20 vuotta sitten aivoinfarktin iskiessä. Jackson joutui jäämään pois vakituisesta työstään ja muuttamaan siskonsa luokse Los Angelesiin.
 Sisar kuoli pari vuotta sitten. Sen jälkeen Jackson, 72, on asunut väliaikaisissa majoituksissa ja tehnyt yksinkertaisia keikkatöitä. Niitä löytyy paikallisten hotellien ja asunto-osakeyhtiöiden vastaanotosta ja liikkeistä.
 Kaliforniassa ei ole Suomen kaltaista sosiaaliturvaa. Jackson saa sairaus- ja eläkevakuutuksesta noin tuhat dollaria eli vajaat 900 euroa kuukaudessa, mutta se ei riitä elämiseen. Tällä hetkellä hänen ei tarvitse maksaa vuokraa, mutta pelkästään lääkkeisiin voi tärvääntyä satoja dollareita kuukaudessa.
 – Olen tehnyt töitä pienestä pitäen ja haluaisin edelleen tehdä, mutta mitäs järkevää näillä tekisit, Jackson kysyy ja näyttää sairauden pysyvästi jäykistämiä kämmeniään.
 Kunnallisista vanhustenhoidon paikoista on pulaa Los Angelesissa. Mika Hentunen / Yle
 Hän ikävöi San Franciscoon mutta arvelee, ettei pystyisi elättämään siellä itseään.
 – Systeemistä on tehtävä reilumpi, jotta ihmisiä ei jätettäisi oman onnensa nojaan. Olen huolissani tulevaisuudestani, hän sanoo.
 Tutkija Paul Irving on kovistellut Kalifornian poliitikkoja puuttumaan heikompiosaisten ikäihmisten asemaan.
 Milken-instituutin tutkijoita kiinnostavat muun muassa suomalaiset ratkaisut. Niistä kävi Los Angelesissa kertomassa huhtikuun lopulla Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  seurueineen. Vapaavuori osallistui paneeliin, jossa pohdittiin ikääntymisen vaikutuksia kaupunkien johtamisen näkökulmasta.
 – Tietenkään järjestelmiä ei voi suoraan verrata keskenään, koska Suomessa maksetaan enemmän veroja ja väestön tuloerot ovat lähtökohtaisesti pienemmät kuin täällä. Ideoita voi kuitenkin vaihtaa puolin ja toisin, Irving sanoo.
 Earl Williams toi matkamuistona Helsingistä kärpäslätkän. Hans-Peter Dhuy
 Suomi on tuttu paikka myös  satavuotiaalle Earl Williamsille. Hän etsii eteisen kaapista Helsingistä ostamansa keinonahkaisen kärpäslätkän, jota kehuu parhaaksi tehtäväänsä tarkoitetuksi esineeksi ikinä.
 Matkamuisto on vajaan vuosikymmenen takaa.
 90 vuotta täytettyään ja työnteon vihdoin lopetettuaan Williams ryhtyi matkustelemaan. Hän kiersi vaimonsa kanssa Karibialla, Aasiassa ja Euroopassa.
 Reissaaminen sai jäädä muutama vuosi sitten, kun lentäminen alkoi tuntua raskaalta. Sen jälkeen käsitöistä on tullut tärkeintä ajanvietettä. Williams esittelee ylpeänä itse lähes jokaista osaa myöten kokoamaansa antiikkista kaappikelloa.
 Hän myöntää olleensa poikkeuksellisen onnekas, kun selvisi nuorena hengissä lentokoneensa alasampumisesta ja on sen jälkeen saanut elää terveenä näin pitkään.
 Satavuotiaalta on pakko kysyä myös hänen tulevaisuudensuunnitelmistaan.
 – Päivä kerrallaan. Ei kai tämänikäinen voi enää muuta sanoa, Williams naurahtaa.
 Earl Williams täytti maaliskuussa sata vuotta. Mika Hentunen / Yle
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 18 saakka. Tervetuloa keskustelemaan!
 Lue myös, kuinka Suomessakin yhä useampi käy töissä vanhuuseläkkeellä ollessaan:
 "Saa lähteä kokeilemaan, jos meinaa nuoremmat minun askelissa pysyä" – 72-vuotias Veera Härkönen tekee eläkkeellä jopa 11 tunnin työpäiviä
 Ulla-Maija Soininen etsi keikkatöistä kiinnostuneita eläkeläisiä – paikalle tuli satakunta ihmistä, jotka kaipasivat tekemistä

Earl Williamsilla, 100, on matkamuistona Suomesta "paras kärpäslätkä ikinä" – Aktiiviset vanhukset muuttavat suhtautumista ikään Yhdysvalloissa


Matkustajalentokone on syöksynyt kiitoradalta jokeen Jacksonvillessa Floridassa.
 Koneessa oli 136 matkustajaa ja seitsemän miehistön jäsentä. Jacksonvillen pormestari  Lenny Curry  kertoo Twitterissä, ettei turma ole vaatinut kuolonuhreja.
 Eri lähteiden mukaan 737-tyypin kone yritti laskeutua lentokentälle, mutta suistui kiitoradalta St. Johns -jokeen.

Matkustajakone suistui kiitoradalta jokeen Floridassa – ei kuolonuhreja


Summary: Tonnin hiilidioksidipäästöistä pitäisi raportin mukaan maksaa noin 65 euroa.

Hiilidioksidivero olisi tehokkain tapa vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, selviää tuoreesta Kansainvälisen valuuttarahasto IMF:n julkaisemasta raportista.
 Raportin mukaan 70 dollarin eli vajaan 65 euron maksu tonnin hiilidioksidipäästöistä auttaisi pitämään ilmastonlämpenemisen tavoitellussa kahdessa asteessa. Kahden asteen lämpenemisen raja on asetettu tavoitteeksi Pariisin ilmastosopimuksessa. Ilmaston lämpenemisen pysäyttäminen kahteen asteeseen vaatisi päästöjen vähentämistä kolmanneksella vuoteen 2030 mennessä.
 Hiilidioksidivero ei kuitenkaan ole tällä hetkellä suosittu ratkaisu. Esimerkiksi Ranskassa aikeet korottaa päästömaksuja saivat keltaliiveinä tunnetut mielenosoittajat kaduille.
 IMF:n pääjohtaja  Christine Lagarde  ja finanssiasioista vastaava johtaja  Vitor Gaspar  kirjoittavat blogikirjoituksessaan, että hiilidioksidivero auttaisi vähentämään energian kulutusta ja muun muassa suosisi puhtaampia energiamuotoja.
 – Se toisi myös paljon kaivattuja verotuloja, kirjoituksessa todetaan.
 Verotuloja taas voisi IMF:n johtajien mukaan sijoittaa kestävään kasvuun.
 Raportin mukaan hiileen nojaavat maat, kuten Kiina ja Etelä-Afrikka, saavuttaisivat kolmanneksen päästöjen vähennyksen jopa 35 dollarin hiilidioksidimaksulla.

Hiilidioksidivero paras tapa vähentää kasvihuonekaasuja, sanoo IMF:n tuore raportti


Summary: Etelä-Korean ja Yhdysvaltain viranomaiset analysoivat parhaillaan tietoja ohjuksesta.

Pohjois-Korea on ampunut lyhyen kantaman ohjuksen, kertoo Etelä-Korean armeija.
 Uutistoimisto Yonhapin mukaan ohjus ammuttiin aamuyhdeksältä paikallista aikaa maan itäosissa sijaitsevasta Wonsanin kaupungista kohti Japaninmerta.
 Sekä Etelä-Korean että Yhdysvaltain viranomaiset analysoivat parhaillaan tietoja ohjuksesta.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Pohjois-Korea ampui lyhyen kantaman ohjuksen kohti Japaninmerta


Summary: "Vaikka elämäni loppuu nyt, niin ei minulla ole sellainen olo, etten olisi ehtinyt elää", sanoo Feldt-Ranta Helsingin Sanomien Kuukausiliitteessä.

Ex-kansanedustaja  Maarit Feldt-Rannan  (sd.) syöpähoidot on lopettu, kertoo  Helsingin Sanomien Kuukausiliite.
 51-vuotias Feldt-Ranta kertoo lehden haastattelussa, että hänellä on elinaikaa ehkä joitakin kuukausia.
 Feldt-Ranta kertoi tammikuussa luopuvansa eduskuntavaaliehdokkuudestaan uusiutuneen mahasyövän vuoksi. Hänellä todettiin mahasyöpä vuonna 2009, ja syöpä uusiutui vuonna 2013.
 Feldt-Ranta saa nyt palliatiivista hoitoa, jolla lievitetään oireita ja poistetaan kipuja potilaan elämän loppuvaiheessa.
 – Vaikka elämäni loppuu nyt, niin ei minulla ole sellainen olo, etten olisi ehtinyt elää. Olen ollut ihan hyvä ihminen ja olen tehnyt ihan hyviä asioita. Minulla on ollut vaikeuksia, mutta myös iloinen ja valoisa elämä. Olen tyytyväinen, että olen ollut yhteiskunnallisesti hyödyksi, kertoo Feldt-Ranta Kuukausiliitteessä.
 Feldt-Ranta on Sdp:n entinen puoluesihteeri, pitkäaikainen puoluehallituksen jäsen ja varapuheenjohtaja.
 Hänet valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran keväällä 2007 Uudenmaan vaalipiiristä.
 Aiheesta lisää:
 SDP:n Maarit Feldt-Ranta sairauslomalle – jää pois kevään vaaleista

HS: Maarit Feldt-Rannan syöpähoidot on lopetettu – elinaikaa "ehkä joitakin kuukausia"


Summary: Useat tutkijat ja sponsorit uhkasivat lopettaa yhteistyön Amerikan luonnonhistoriallisen museon kanssa, mikäli  se ei peru seremonioiden järjestämistä tiloissaan.

Amerikan luonnonhistoriallinen museo (NYC)

Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  on perunut osallistumisensa brasilialais-yhdysvaltalaisen kauppakamarin tilaisuuteen New Yorkissa, kerrotaan presidentinkansliasta.
 Kiistellyn presidentin oli määrä pokata tilaisuudessa ”Vuoden henkilö” -palkinto, mutta rajun vastustuksen vuoksi Amerikan luonnonhistoriallinen museo New Yorkissa (AMNH) ilmoitti peruvansa tilaisuuden isännöimisen viime kuussa.
 Äärioikeistolaisen Bolsonaron aiemmin esittämät rasistiset ja naisvihamieliset kannanotot saivat lukuisat museon sponsorit, muun muassa Delta Airlinesin ja Financial Timesin, vetämään tukensa tapahtumalta.
 Myös useat tutkijat ja tiedemiehet uhkasivat lopettaa yhteistyön maailman maineikkaimpiin kuuluvan luonnontieteen museon kanssa, mikäli se ei peru seremonioiden järjestämistä tiloissaan.
 Brasilialais-yhdysvaltalainen kauppakamari palkitsee vuosittain järjestettävässä tilaisuudessaan henkilöitä, joiden on katsottu edistävän maiden välisiä talous- ja diplomaattisuhteita.
 Aiheesta lisää:
 Maailman kuuluisimpiin lukeutuva luonnontieteen museo perui Bolsonaron kunniaksi järjestetyn tilaisuuden

Brasilian presidentti perui matkansa Yhdysvaltoihin – museo New Yorkissa ei halunnut isännöidä palkintotilaisuutta


Summary: Yhdysvaltain ja Venäjän asevarustelua hillitsee nyt vain vuonna 2011 hyväksytty Uusi Start -sopimus, jonka voimassaoloaika lakkaa vuonna 2021.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kertoo keskustelleensa Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  kanssa puhelimitse sopimuksesta, jonka myötä ydinaseiden määrää voitaisiin vähentää.
 Trumpin mukaan myös Kiina voisi olla mukana sopimuksessa. Presidentti kertoi toimittajille puhuneensa asiasta kiinalaisten kanssa ja ilmaisi, ”että he haluaisivat todella paljon olla mukana tässä diilissä.”
 Tällä hetkellä Yhdysvaltain ja Venäjän asevarustelua hillitsee  vain vuonna 2011 hyväksytty niin sanottu Uusi Start -sopimus.  Sen mukaan maiden on rajoitettava strategisten ydinkärkien määrä 1 550:een.
 Sopimuksen voimassaolo lakkaa vuonna 2021, mutta sitä voidaan jatkaa viidellä vuodella, mikäli molemmat osapuolet suostuvat tähän.
 Trumpin mukaan johtajat keskustelivat lisäksi muun muassa Ukrainan ja Venezuelan tilanteista. Jännitteet maiden välillä ovat kiristyneet Venezuelan kuukausia jatkuneen poliittisen kriisin vuoksi. Valkoisen talon lehdistösihteeri  Sarah Sanders  kertoi Trumpin ilmoittaneen Putinille, että Yhdysvallat seisoo Venezuelan kansan takana ja, että maahan olisi saatava avustuskuljetuksia.
 Trumpin mukaan Putin oli puolestaan ilmoittanut, ettei "Venäjä haluaa sekaantua Venezuelan tilanteeseen, vaan toivoo ainostaan, että jotain myönteistä tapahtuisi maassa."
 Yhdysvaltain ulkoministerin  Mike Pompeon  on määrä keskustella Venezuelan tilanteesta ensi viikolla venäläisen virkaveljensä  Sergei Lavrovin   kanssa Rovaniemellä järjestettävässä Arktisen neuvoston ulkoministerikokouksessa.
 Aiheesta lisää:
 Trump and Putin discussed Mueller report during phone conversation, says White House
 Ydinasevarustelu taas täydessä käynnissä – Venäjä alkaa kehittää uusia aseita pikavauhdilla

Trump kertoi puhuneensa Putinin kanssa uudesta ydinsopimuksesta, johon myös Kiina voisi tulla mukaan


Summary: Parkanossa viime joulukuussa tapahtuneen henkirikoksen esitutkinta on loppusuoralla ja siirtyy syyttäjän käsiteltäväksi.

Helmikuussa Parkanossa paljastuneen henkirikoksen esitutkinta on lähes valmis. Syyttäjä saa lähiviikkoina käsiteltäväkseen jutun, jossa on neljä epäiltyä.
 Vuonna 1986 syntynyttä miestä epäillään murhasta. Hän on kuulusteluissa tunnustanut teon ja on edelleen vangittuna, muut tekijät vapautettiin helmi–maaliskuussa odottamaan oikeuskäsittelyä.
 Vuosina 1983 ja 1951 syntyneitä miehiä epäillään hautarauhan rikkomisesta ja rikoksentekijän suojelemisesta. Samalla rikosnimikkeellä tutkittiin aiemmin myös vuonna 2001 syntyneen naisen osuutta tapahtumiin.
 Nainen oli muita vapautettuja pidempään vangittuna. Häntä koskeva rikosepäily on sittemmin muuttunut.
 – Tekoaikaan 17-vuotiasta naista epäillään nyt törkeästä pahoinpitelystä. Tutkinnan aikana kävi ilmi, että hänen osuutensa tapahtumiin oli merkittävämpi kuin kahdella vapautetulla miehellä, rikoskomisario  Pasi Nieminen  toteaa.
 Epäillyt ja uhri olivat toisilleen entuudestaan tuttuja.
 Ylöjärveläismiehen ruumis löytyi poltettuna risukasasta
 Murhatutkintaan johtaneet tapahtumat saivat alkunsa, kun Ylöjärvellä asunut 21-vuotias mies ilmoitettiin kadonneeksi 8. tammikuuta. Poliisin mukaan viimeinen luotettava havainto miehestä oli joulun välipäivinä käyty puhelinkeskustelu.
 20. tammikuuta poliisi päätti käynnistää esitutkinnan.
 – Silloin kirjattiin rikosilmoitus, koska epäiltiin että jotakin vakavampaa olisi sattunut, rikoskomisario Nieminen kertoo.
 Neljä epäiltyä otettiin kiinni 18. helmikuuta. Poliisi on tutkinnan yksityiskohdista vaitonainen.
 – Oli epäiltävissä, että kadonnut henkilö oli surmattu ja hänen ruumiinsa oli hävitetty polttamalla, Nieminen sanoo.
 Seuraavalla viikolla poliisi löysi ruumiin jäänteet risukasasta. Löytöpaikka oli yhden epäillyn omistamalla maa-alueella Parkanossa, lähellä junarataa.
 Tutkinnassa selvisi, että henkirikos oli tapahtunut jo 28. joulukuuta 2018.
 – Uhri oli surmattu teräaseella alle sadan metrin päässä ruumiin löytymispaikasta, Nieminen sanoo.
 Poliisi ei kerro tarkempia yksityiskohtia rikoksen tekotavasta tai tapahtumien kulusta. Rikoskomisarion mukaan teon motiivista ei ole vielä päästy selvyyteen.
 – Nämä selviävät sitten aikanaan käräjäoikeudessa.
 Aiheesta aiemmin:
 Poliisi epäilee Parkanon surmatyötä murhaksi suunnitelmallisuuden vuoksi – eristykset purettiin keskiviikkona rikospaikan ympäriltä
 Uutta tietoa Parkanon surmasta: 32-vuotias pääepäilty tunnusti surmatyön
 Rikosnimikkeinä murha ja hautarauhan rikkominen: Parkanosta löydetty vainaja surmattu jo joulukuussa
 Porin prikaatin sotilaspoliisit vartioivat Parkanon henkirikospaikkaa

Parkanon murhasta uutta tietoa: 17-vuotiaan naisen osuus tapahtumiin oli luultua suurempi


Summary: Joillekin ei ole annettu ruokaa viiteen päivään.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Unkari ei anna käännytystä odottaville turvapaikanhakijoille ruokaa ja rikkoo siten kansainvälisiä lakeja, raportoi YK:n ihmisoikeuskomissaarin toimisto. Se vaatii viranomaisia lopettamaan käytännön.
 – Raporttien mukaan viime elokuun jälkeen 21 ihmistä on pidetty nälässä – joitakin jopa viiden päivän ajan, sanoi YK:n ihmisoikeuskomissaarin edustaja  Ravina Shamdasani .
 Asiaan on puuttunut myös ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch, joka  raportoi nälässä pitämisestä  viime elokuussa.

YK: Unkari pitää turvapaikanhakijoita nälässä


Summary: Jokainen ennakkoäänestyspaikkaan ennen sen sulkeutumista saapunut on oikeutettu äänestämään.

Oulun poliisi aloittaa esitutkinnan epäillystä vaalituloksen vääristämisestä.
 Eduskuntavaalien ennakkoäänestykseen liittyen on uutisoitu aiemmin Oulun kaupunginkirjaston äänestyspaikalla sattuneesta tapauksesta, jossa ennen kello 20:tä äänestämään saapuneet henkilöt on poistettu kello 20.
 Vaalilain mukaan  jokainen ennakkoäänestyspaikkaan ennen sen sulkeutumista saapunut on oikeutettu äänestämään  (Finlex), vaikka varsinainen äänestäminen tapahtuisi vasta sulkemisajan jälkeen.
 Asiassa on syytä epäillä rikosta, minkä vuoksi Oulun poliisilaitos on päättänyt käynnistää asiasta esitutkinnan, jossa nimikkeenä tällä hetkellä on vaalituloksen vääristäminen.
 – Ketään ei tällä hetkellä epäillä rikoksen tekijäksi, vaan eri osapuolia kuullaan. Kuulemme äänestämään tulleita sekä vaalitoimitsijoita ja muita paikalla olleita, kertoo rikosylikomario  Markus Kiiskinen .
 Oulun kaupungin lakimies  Jukka Lampén   kommentoi aikaisemmin Ylelle , että kaupunginkirjaston virastomestari ryhtyi poistamaan ihmisiä paikalta kirjaston mennessä kiinni kello 20. Vaalitoimitsijat eivät olleet reagoineet tilanteeseen.
 Lampen kertoi myös, että kaikki vaalitoimitsijat ovat kuitenkin saaneet ohjeet tällaisen tilanteen varalle. Jos äänestäjä on jonossa kello 20, hän saa äänestää ja vaalitoimitsijoiden velvollisuus on olla paikalla niin kauan, että viimeisetkin ovat saaneet äänensä antaa.
 Esitutkinta pyritään suorittamaan kesään mennessä, jonka jälkeen syyttäjä tekee päätöksensä syytteen nostamisesta.
 Lue myös:
 Vaalilakia rikottiin Jyväskylässä ja Oulussa – kymmeniä äänestäjiä käännytettiin etuajassa pois äänestyspaikalta

Poliisi aloittaa esitutkinnan vaalilain rikkomisesta Oulussa – äänestämään tulleita käännytettiin pois kaupunginkirjastolla


Summary: Noin viikon kestänyt SAS:n lentäjien lakko päättyi myöhään eilisiltana.

Lentoyhtiö SAS:n liikennöinti alkaa lakon jälkeen palautua normaaliksi. Finaviasta kerrottiin uutistoimisto STT:lle, että yhtiö oli aamulla perunut varhaisaamun lennot Helsingistä Tukholmaan ja Kööpenhaminaan.
 Muut Suomen lennot on määrä tänään liikennöidä normaalisti. Lennolle lähtevien matkustajien kannattaa varmistaa tilanne yhtiön verkkosivuilta.
 Neuvottelut lentäjien ja yhtiön välillä saatiin päätökseen myöhään eilisiltana. Yhtiön mukaan lentoliikenne saadaan normalisoitua lähipäivien aikana.
 Lentäjälakko kesti viikon päivät ja sen lopettamisesta käytiin yli vuorokauden kestäneet neuvottelut Oslossa. Lakon aikana SAS perui yhteensä yli 4 000 lentoa.

SAS:n liikenne alkaa palautua normaaliksi


Euroalueen inflaatio eli yleisen hintatason nousu vauhdittui huhtikuussa 1,7 prosenttiin vuositasolla, ilmenee EU:n tilastokeskuksen Eurostatin kertomista ennakkotiedoista.
 Analyytikot olivat ennustaneet huhtikuulle hieman hitaampaa 1,6 prosentin inflaatiota markkinatietoyhtiö Factsetin kyselyssä. Maaliskuussa inflaatiovauhti oli 1,4 prosenttia.
 Inflaation nopeutumista huhtikuussa oli odotettu pääsiäisen myöhäisen ajankohdan vuoksi, mutta toteutunut lukema ylitti ennakkoarviot.
 Samalla hintojen nousuvauhti kohosi lähemmäs Euroopan keskuspankin EKP:n tavoitetta, eli hieman alle kahden prosentin inflaatiota.

Euroalueen inflaatio kiihtyi odotuksia enemmän huhtikuussa


Summary: Siikajoella viime keväänä ilmi tulleen eläinsuojelurikoksen esitutkinta on valmistunut.

Poliisi on saanut valmiiksi esitutkinnan Siikajoella viime keväänä paljastuneesta epäillystä eläinsuojelurikoksesta ja ympäristön turmelemisesta.
 Siikajoella paljastui keväällä 2018 lumien sulettua kymmeniä kuolleita nautoja. Poliisin esitutkinnassa kävi pian ilmi, että kuolleita eläimiä oli yhteensä 95.
 Asia tuli ilmi eläinlääkärin tarkastuksessa. Eläinten kuolemat ajoittuivat syksyn 2017 ja kevään 2018 välille.
 Poliisi on kuulustellut asiassa epäiltynä siikajokista noin 50-vuotiasta miestä, jonka tilalla tutkittavana olevat rikokset ovat tapahtuneet.
 Esitutkinnassa on saatu selvitettyä tapahtumaan johtaneita syitä ja niiden aiheuttamia seurauksia. Valmistunut esitutkinta-aineisto on toimitettu syyteharkintaan.
 Poliisi on teetättänyt eläinten kuolemaan liittyvät tutkimukset Eviralla ja hankkinut ympäristön turmelemiseen liittyvän lausunnon Ely-keskukselta. Osa tilasta, jolla rikokset tapahtuivat, on sijainnut pohjavesialueella. Esitutkinnassa ei kuitenkaan ole käynyt ilmi, että pohjavesi olisi pilaantunut.
 Lue myös:
 Yli 80 nautaa löytyi kuolleena lumen alta Pohjois-Pohjanmaalla – poliisi ja Evira tutkivat tapausta

Lumen alta paljastui järkyttävä näky – lähes sata kuollutta nautaa löytyi Siikajoelta


Summary: Ojitetun suon penkereet ovat kärsineet pahoin.

Lestijärven ympäristöyhdistys on huolissaan Teerinevan tulvarakenteiden kestävyydestä. Ojitetun suon yli 40 vuotta vanhat tulvapenkereet ovat lahonneet pahoin.
 Ympäristöyhdistys onkin vedonnut tulvarakenteiden korjaamiseksi Etelä-Pohjanmaan ely-keskukseen ja suon omistajaan Vapoon.
 Teerinevan turvetyömaalla sattunut  onnettomuus pilasi Lestijärven veden 1980-luvun alussa .
 Penkereiden pettäminen voisi aiheuttaa samanlaisen katastrofin kuin 40 vuotta sitten, sanoo Lestijärven ympäristöyhdistyksen puheenjohtaja  Mikko Viitasalo .
 – Tulva voi sortaa penkereet, ja silloin kaikki tulvavedet pääsevät Lehtosenjokeen ja sitä kautta Lestijärveen. Järvi on pikku hiljaa toipunut 1980-luvun alun tuhosta, mutta sen sietokyky on edelleen hyvin alhainen. Toista suurta vesistöpäästöä se ei enää kestäisi.
 Viitasalo pitää rakenteiden korjaamista suhteellisen pienenä työnä. Se voitaisiin toteuttaa hänen mukaansa helposti, jos kesästä tulee suhteellisen kuiva.
 – Ely-keskuksen ympäristöosaston velvollisuus on mielestäni tarkistaa ja valvoa tämä tilanne. Tulvarakenteiden korjaaminen on akuutti, kiireellinen asia.
 Turvetuotantoa ei aloiteta, suo on myynnissä
 Vapo suunnitteli vielä muutama vuosi sitten aloittavansa turvetuotannon Teerinevalla, mutta on nyt luopunut hankkeesta. Vapo on laittanut suon myyntiin. Alue on noin 450 hehtaarin kokoinen.
 – Meidän kannaltamme parasta olisi, jos joko Lestijärven kunta tai valtio ostaisi Teerinevan. Näin suo voitaisiin ennallistaa tai antaa sen pikku hiljaa ennallistua pitämällä patorakenteet kunnossa. Pahin vaihtoehto olisi se, että sitä alettaisiin raivata pelloksi. Silloin sillä olisi edessä samat ongelmat kuin turvetuotannolla, sanoo Viitasalo.
 Ely-keskus ei voi hankkia sitä suojelualueeksi, koska suo ei ole luonnonmukaisessa tilassa. Sen sijaan se voitaisiin suojella esimerkiksi METSO-ohjelmalla.

Teerinevan lahot tulvasuojaukset huolestuttavat Lestijärvellä – pahin pelko on 40 vuoden takaisen katastrofin toistuminen


Summary: Konkaripoliitikko Paavo Väyrynen on ilmoittanut aikovansa asettua ehdolle seuraavissa presidentinvaaleissa, jos terveys ja työkyky pysyvät hyvinä.

Seitsemän tähden liikkeen puheenjohtaja  Paavo Väyrysen   aikomus asettua ehdolle  vuoden 2024 presidentinvaaleissa on saanut huumorilehti Pahkasian ystävät kaivelemaan arkistojaan.
 Lehti ennusti vuoden 1994 pääkirjoituksessaan, että Paavo Väyrynen voidaan nähdä presidentinvaaliehdokkaana vielä vuoden 2024 vaaleissa.
 Vuosina 1975–2000 ilmestynyttä omintakeista Pahkasikaa julkaistiin 1980-luvulta alkaen Tampereella. Lehden päätoimittajana oli käsikirjoittaja, toimittaja  Markku Paretskoi . Hän vastaa puheluun kotonaan Helsingissä.
 Kuinka riemuissasi olet siitä, että 25 vuotta sitten kirjoitettu ennuste on yhä paikkansapitävä?
 – Ei näin ilmeisestä asiasta voi uutisvoittoa tuntea. Asiahan oli hyvin selvä jo vuosikymmeniä sitten myös nuorelle miehelle, joka ei juurikaan politiikkaa seurannut: tämä mainittu valtiopäivämies pyrkii kaikkiin virkoihin, mihin vaan voi, Paretskoi sanoo.
 – Tämä on niitä uutisia, jotka ovat pitäneet paikkansa jo neljännesvuosisadan. Ei tämä ole ollut missään vaiheessa epävarma tai epäajankohtainen tieto.
 "Elää kampanjoinnista"
 Ennustetta on nostettu julkisuuteen aina aika ajoin, Väyrysen uusien ehdokkuuksien myötä. Paretskoi ei silti itse muista kirjoittaneensa ennustetta. Kyseessä on kuitenkin lehden pääkirjoitus, joten Paretskoin mukaan se on todennäköisesti hänen kirjoittamansa.
 – Minä olen tunnettu siitä, että kun kirjoitan juttuja, en seuraavalla viikolla juurikaan muista, mitä tuli kirjoitettua. Autuaasti unohdan, Paretskoi sanoo.
 Pahkasian pääkirjoitus pohtii sitä, että kansa teki virheen, kun ei valinnut Väyrystä vuoden 1994 presidentinvaaleissa. Jos näin olisi käynyt, Väyrysestä olisi lehden mukaan päästy eroon jo vuonna 2006, sillä kahden kauden jälkeen Väyrysellä ei enää olisi ollut virkaa, mihin pyrkiä.
 Paretskoi sanoo, ettei ole koskaan henkilökohtaisesti tavannut Väyrystä.
 – Aikalaistodistuksista olen saanut sen käsityksen, että hän elää kampanjoinnista ja se on hänelle henki ja elämä, elämänsä sisältö.
 Paretskoi pitää hiukan surullisena sitä, että Väyrynen ei lopettanut kampanjointiaan viimeistään vuoden 2012 presidentinvaaleihin ja vetäytynyt eläkkeelle.
 – En jaa Väyrysen poliittisia ja yhteiskunnallisia näkemyksiä, mutta hänet voi rankata valtiomieskastiin. Kun hän ryhtyi nykyisiin puoluejärjestelyihin, se oli aikamoinen alennustila vanhalle täysin palvelleelle valtiopäivämiehelle ja moninkertaiselle ministerille. Mutta se on hänen valintansa, Paretskoi sanoo.
 Tässä Pahkasian vuoden 1994 pääkirjoitus kokonaisuudessaan.
 Pahkasian pääkirjoitus vuodelta 1994. Pahkasika
 Lue myös:
 Väyrynen hyvissä ajoin liikkeellä: Tähtää vuoden 2024 presidentinvaaleihin

Legendaarinen Pahkasika ennusti Väyrysen ehdokkuuden jo 25 vuotta sitten: "Paavo on kehissä riemunamme kenties jopa vuoteen 2024"


Summary: 40 miljoonaa euroa maksava tehdas aiotaan saada tuotantoon vuoden 2020 loppupuolella.

Tästä on kyse Fazerin ksylitolitehtaan peruskivi muurattiin perjantaina. Tehdaskiinteistön kokonaispinta-ala on neljä tuhatta neliömetriä. Ksylitolialan suurimmat kilpailijat ovat Kiinassa.
 Lahteen rakennettavan ksylitolitehtaan peruskivi muurattiin perjantaina. 30 uutta työpaikkaa synnyttävän tehtaan rakennustyöt aloitettiin helmikuussa.
 – Projekti on edennyt varsin ripeästi siitä huolimatta, että tämä on uusi keksintö ja aivan uusi liiketoimintalue meille, kertoo Fazerin konsernijohtaja  Christoph Vitzthum .
 Rakennustyömaa sijaitsee Kasakkamäentien maisemaa hallitsevan Fazerin myllyn vieressä. Ksylitolitehtaan rakentaa NCC Suomi Oy. Tehdaskiinteistön kokonaispinta-ala on 4 000 neliömetriä.
 Konsernijohtaja kertoo, että kyseessä on yhtiön suurin yksittäinen investointi sitten 1950-luvun ja Fazerilan tehtaan perustamisen. Fazer aikoo saada ksylitolitehtaan valmiiksi elokuussa 2020.
 – Silloin alkaa koetuotanto. Loppuvuodesta 2020 tehdas on kaupallisessa tuotannossa, Vitzthum sanoo.
 Fazer aikoo varata tehtaan tuotannosta 15–20 prosenttia omaan käytöön. Loput yhtiö kauppaa makeis- ja purukumivalmistajille, lääketeollisuuteen sekä kosmetiikan valmistajien käyttöön.
 Tehdas päätettiin sijoittaa Lahteen siellä jo sijaitsevan myllyn ja raaka-aineen saatavuuden vuoksi. Kasakkamäellä sijaitsevalla tontilla olisi tilaa vielä ksylitolitehtaan valmistumisen jälkeen. Konsernijohtajan mukaan uudet investoinnit eivät ole poissuljettuja.
 – Fazer on kasvuhakuinen yritys ja Lahti on hyvä paikka.
 DuPontin maajohtaja: "Kysyntä kasvaa"
 Fazerin kanssa ksylitolimarkkinoilla kilpailee muun muassa yhdysvaltalainen DuPont, joka on pitänyt Kotkassa ksylitolitehdasta jo 40 vuotta. Sitä on kutsuttu myös maailman suurimmaksi ksylitolitehtaaksi.
 DuPontin maajohtaja  Jouni Viljanen  kertoo, että ksylitolin kysyntä kasvaa maailmanmarkkinoilla perinteisissä muodoissa, kuten purukumeissa, pastilleissa ja hammastahnoissa. Kysynnän kasvua on myös kokonaan uusissa käyttötarkoituksissa.
 Uusi tehdas ei pane alan asetelmia täysin uusiksi. Viljanen sanoo, että alan kovimmat kilpailijat ovat Kiinassa, jossa on useita ksylitolin valmistajia.
 Uuden tehtaan rakennustyömaa hiljeni perjantaina, kun peruskivi muurattiin kutsuvierasjoukon kanssa.  Petri Niemi/Yle
 Kiertotalouden ytimessä
 Elintarviketeollisuusliitto arvioi, että koko kotimaisen elintarvikealan investoinnit kasvavat tänä vuonna runsaan kolmanneksen viime vuodesta. Tämän vuoden noin 440 miljoonan euron investointikakusta Lahden tehtaan rakentaminen vastaa noin kymmenesosaa.
 – Uusinta teknologiaa käyttävä investointi on myös hyvä esimerkki modernin kiertotalouden innovaatiosta, sanoo liiton toimitusjohtaja  Pia Pohja .
 Kiertotalous tarkoittaa muun muassa teollisuuden erilaisten sivutuotteiden entistä tehokkaampaa hyödyntämistä, mikä pakottaa teollisuutta uusimaan tuotekehitystään ja prosessejaan.
 Kiertotaloutta hyödyntävä Lahden ksylitolitehdas saa raaka-aineensa viereisen myllyn sivuvirroista. Sitran kiertotaloustiimin johtavan asiantuntijan  Nani Pajusen  mukaan Lahden ksylitolitehdas on kiertotalouden ytimessä.
 – Yhteiskunta ja elämäntapamme toimii nyt niin, että maapallon kantokyky ei kestä sitä. Meidän täytyy miettiä, miten me käytämme luonnonvaroja tehokkaammin ja miten saadaan käytöstä poistuvat materiaalit kiertämään takaisin teollisuuden prosesseihin ja uudelleen käyttöön, arvioi Pajunen.
 Lue myös:
 Fazer rakentaa 40 miljoonan euron ksylitolitehtaan Lahteen: "Teollisuus ja kuluttajat haluavat vaihtoehtoja sokerille"
 Ksylitolia on syötetty koko kansalle – mitä koivusokeribuumista jäi käteen? Nykylasten suussa muhii uusia katastrofeja

Ksylitolitehtaan peruskivi muurattiin Lahdessa, eivätkä investoinnit välttämättä jää tähän: "Fazer on kasvuhakuinen yritys ja Lahti on hyvä paikka"


Summary: Alueen lumitilannetta tarkastettiin maanantaina Norjan armeijan helikopterilla.

Pohjois-Norjan Tamokdalenissa ei vieläkään päästä hakemaan tammikuisen lumivyöryonnettomuuden viimeistä suomalaista uhria.
 Tromssan poliisin mukaan tunturialueella on yhä niin paljon lunta, ettei etsintöjä voida jatkaa. Aluetta tarkastettiin helikopterilla alkuviikolla.
 Poliisi arvioi, että etsinnät voivat jatkua lumien sulamisen jälkeen vasta noin kuukauden kuluttua tai jopa myöhemmin.
 Neljän hiihtäjän kuolemaan johtanut  lumivyöryonnettomuus tapahtui tammikuun toinen päivä.
 Onnettomuutta seuranneissa etsinnöissä löydettiin ryhmän ruotsalainen hiihtäjä sekä kaksi suomalaista. Etsinnät lopetettiin lumivyöryvaaran vuoksi 21. tammikuuta.

Norjan Tamokdalenin etsinnät jatkuvat vasta kesällä – Lumivyöryyn joutuneiden neljän hiihtäjän ryhmästä kadoksissa yhä suomalaismies


Summary: Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden mukaan vihreiden Aino Pennanen syyllistyi ilmailurikkomukseen ja haitantekoon virkamiehelle.

Vihreiden lainsäädäntösihteeri  Aino Pennanen  on saanut sakkotuomion viime heinäkuisesta protestistaan lentokoneessa.
 Pennanen kieltäytyi istumasta lentokoneessa omalle paikalleen. Hänen tarkoituksenaan oli estää samassa koneessa olleen Suomesta käännytettävän henkilön vieminen pois maasta.
 Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden mukaan Pennanen syyllistyi ilmailurikkomukseen ja haitantekoon virkamiehelle. Tuomion mukaan hän kehotti muitakin matkustajia nousemaan seisomaan, jotta lentokone ei lähtisi niin kauan kuin maasta poistettava henkilö on mukana. Koneen lähtö Helsinki-Vantaan lentoasemalta viivästyi lopulta yhdeksän minuuttia.
 Pennanen poistettiin lennolta. Hän kuvasi tapahtumista videon Facebook-sivulleen. Videota käytettiin myös todistusaineistona oikeudessa.
 Käräjäoikeus tuomitsi Pennasen 40 päiväsakkoon, mikä hänen tuloillaan on 720 euroa. Tuomio annettiin kirjallisessa menettelyssä eli ilman suullista pääkäsittelyä. Pennanen myönsi toimineensa syytteessä kuvatulla tavalla.
 Käräjäoikeuden mukaan Pennasen toiminta oli moitittavaa ja selvästi tarkoituksellista. Teko kesti kuitenkin lyhyen aikaa, eikä Pennanen syyllistynyt väkivaltaan.
 Lue lisää:
 Vihreiden lainsäädäntösihteeri vastusti pakkopalautuksia lentokoneessa: kieltäytyi istumasta ja kuvasi tilanteen livenä somessa – poliisi poisti koneesta
 Pakkopalautusta vastustanut vihreiden lainsäädäntösihteeri joutuu syytteeseen

Vihreiden Aino Pennanen yritti estää pakkopalautuksen protestoimalla lentokoneessa – Käräjäoikeus tuomitsi sakkoihin


Summary: Illan Perjantai-ohjelma pohtii tänään mistä on kysymys, kun ihminen sairastuu sähköstä, kemikaaleista tai hajusteista.

Päivi Ingrid Siren  sairastui monikemikaaliyliherkkyyteen jo vuonna 1993, aikana, jolloin koko käsitettä ei vielä tunnettu. Kemikaalialtistus mullisti hänen elämänsä.
 – Kolme vuotta olin kotonani erakkona, joka oli henkisesti hyvin raskasta. Olin luopunut työnteosta kodin ulkopuolella, kaikista harrastuksista ja kävin ainoastaan hätäisesti ruoka-ostoksilla tai apteekissa puhallinsuojaimen kanssa. Ihmiset tuijottivat, ja jotkut nauroivat suoraan ja pitivät minua kylähulluna, Päivi Ingrid Siren kertoo.
 Siren nähdään vieraana illan Perjantai-ohjelmassa, jonka aiheena on ympäristöyliherkkyys. Mistä on kysymys, kun ihminen sairastuu sähköstä, kemikaaleista tai hajusteista? Miksi ympäristöyliherkkien oireita ei oteta todesta? Sirenin lisäksi vieraana nähdään ylilääkäri  Risto Vataja .
 Ympäristöyliherkkyys on ollut mukana suomalaisessa tautiluokituksessa vuodesta 2014. Diagnoosin saavat ihmiset, jotka reagoivat poikkeuksellisen herkästi tavanomaisiin ympäristötekijöihin, kuten hajusteisiin, kemikaaleihin, sähköön tai sähkömagneettiseen säteilyyn.
 Ympäristöyliherkkyyden määrittely on kuitenkin vaikeaa, koska sille ei ole objektiivisia mittareita. Ympäristöyliherkkien oireet ovat voimakkaita ja he kokevat usein, että virallinen terveydenhoito ei ota heidän kokemuksiaan vakavasti.
 "Kemikaaliyliherkkyys on kuin kytevä hiillos"
 Päivi Sirenin mukaan monikemikaaliyliherkkiin suhtaudutaan aivan väärällä tavalla. Heidän oireitaan väheksytään, niitä ei oteta todesta ja kemikaaliyliherkät leimataan psyykkisesti sairaiksi.
 – Jotkut monikemikaaliyliherkät kohtaavat kiusaamista työpaikalla. Hajusteita käytetään tahallaan, ja yliherkät leimataan nipottajiksi tai huomionhakuisiksi.
 Siren pystyy nykyisin elämään lähes normaalia elämää. Täysin parantunut hän ei koe olevansa.
 – Pahimmassa vaiheessa jouduin käyttämään puhallinsuojainta, kun poistuin kotoani. Suojaimessa moottori imaisee hengitysilman suodattimien kautta letkuun, jonka päähän kiinnitetään koko kasvot peittävä maski.
 – Kemikaaliyliherkkyys on kuin kytevä hiillos, joka voi milloin tahansa roihahtaa ilmiliekkeihin. Reagoin edelleen kemikaaleille, hajusteille ja homeille. Eniten häiritsevät hajusteet, joita on kaikkialla.

 Ylilääkäri  Risto Vataja  on ollut käynnistämässä HYKSin uutta toiminnallisten häiriöiden poliklinikkaa.  Lääkärilehden haastattelussa  hän sanoo, että ympäristöyliherkkyys ja muut toiminnalliset häiriöt pitää terveydenhoidossa tiedostaa uudella tavalla:
 – Toiminnallisista häiriöistä kärsiviä on vähätelty, ja on puhuttu luulosairaudesta. Kun tietoa on tullut lisää, on havaittu, että kyseessä on merkittävä potilasryhmä, jolla on oikeita hankalia ongelmia, jotka pitäisi ottaa vakavasti.
 Roosa Maskosen ohjaama  Perjantai-dokkari Sähkö tekee minut sairaaksi  kertoo, miten langattomien verkkojen käyttöä työkseen opettanut erityisopettaja  Marjut Stubbe  sairastui sähköyliherkkyyteen.
 Sähköyliherkkyys on muuttanut Marjutin elämän peruuttamattomasti.  Hän on jäänyt pois työstään eikä pysty liikkumaan kotinsa ulkopuolella kuin erityisvaatetuksessa. Hänen mukaansa ympäristöyliherkkyydet pitäisi ottaa vakavasti, vaikkei niiden vaikutusmekanismeja vielä tunnetakaan:
 – Kukaan ei tiedä vielä, miten ympäristön ärsykkeiden lisääntyminen vaikuttaa ihmisen kehoon. Tämä olisi oikea tapa keskustella asioista: me emme tiedä kaikkea, ja voi olla, että emme saa koskaan tietääkään, Stubbe sanoo.
 Yle Perjantai: Ympäristöyliherkkyys, TV1 perjantaina 3.5. klo 21.05.
 Perjantaissa tänään: Ympäristöyliherkkyys. Vieraina monikemikaaliyliherkkyyteen sairastunut Päivi Ingrid Siren ja ylilääkäri Risto Vataja. Perjantai-dokkari: Sähkö tekee minut sairaaksi. Tänään Yle TV1:llä klo 21.05. Ohjelma on nähtävissä myös suorana Yle Areenassa ja  tallenteena lähetyksen jälkeen täällä.
 Ohjelma uusintana TV1:ssä sunnuntaina klo 15.05 ja tiistaina klo 23.00.

Monikemikaaliyliherkkyyteen sairastunut Päivi Ingrid Siren: “Ihmiset tuijottavat, nauravat päin naamaa ja pitävät minua kylähulluna”


Summary: Porissa lasten vaalit on järjestetty jo kolme kertaa ja ne ovat saaneet suuren suosion.

Lapset pääsevät äänestämään omissa vaaleissa europarlamenttivaalien yhteydessä yli kolmessakymmenessä kunnassa.
 Porissa on järjestetty suuren suosion saaneet lasten vaalit jo kolme kertaa, vuoden 2017  kuntavaaleissa , vuoden 2018  presidentinvaaleissa  ja viimeksi nyt  eduskuntavaaleissa .
 Porin kaupunki, Suomen nuorkauppakamarit ja Kuntaliitto kokoavat yhdessä valtakunnallisen ehdokasasettelun, jossa fiktiiviset eläinhahmot kilpailevat lasten äänistä päästäkseen matkalle Eurooppaan. Vaalit pidetään tällä kertaa useissa suomalaiskunnissa yhtä aikaa.
 Tiedot äänestyspaikoista ja -ajoista kootaan osoitteeseen  www.lastenvaalit.fi . Ehdokasasettelu julkaistaan samalla sivustolla 10. toukokuuta.
 Lapset saavat äänestää samoilla äänestyspaikoilla kuin vanhemmat, osassa kunnista vaalipäivänä ja osassa myös ennakkoon.
 Klo 16:39 korjattu äänestysaikaa.

Lapsille järjetetään omat vaalit kymmenissä kunnissa


Summary: Mäntyharjulla junan säiliövaunun vuodon  viime kesänä pilaamat vedet ovat lähes kaikilta osin taas käyttökelpoisia.  Pieniä kemikaalipitoisuuksia mitataan järvistä kuitenkin vielä vuosikausia.

Tästä on kyse 7.4.2018 junan säiliövaunu lähti itsekseen liikkeelle säilytyspaikastaan Mäntyharjun Kinnistä. Vaunu kaatui, hajosi ja 35 tonttia bensiinin lisäainetta valui maahan ja veteen. Onnettomuus esti monen mökkeilyn ja haittasi liiketoimintaa viime kesänä. Vuodessa vesistöt ovat puhdistuneet merkittävästi ja niitä voi käyttää normaalisti.
 Mäntyharjun Voikoskella Vuohijärvessä aallot lyövät vaahtopäinä. Järven rannalla Orilammen lomakeskuksessa on vielä hiljaista, mutta kesäksi on luvassa tavanomaista kiirettä. Onneksi. Hetken aikaa näytti, että 15 kilometrin päässä tapahtunut junan kemikaalivaunun vuoto vesistöön säikäyttäisi asiakkaat pois.
 Vuosi sitten, junan säiliövaunun lähdettyä itsekseen liikkeelle, kaaduttua ja hajottua kemikaalilasteineen Orilammen lomakeskuksessa elettiin katastrofia. Lomakeskus oli juuri investoinut uuteen vedenpuhdistamoon, jonka kautta keskukseen nostettiin vedet Vuohijärvestä. Kun junan säiliövaunu kaatui ja bensiinin lisäainetta valui järveen, suunnitelmat menivät uusiksi.
 – Meidän piti keksiä parissa päivässä uusi keino saada vettä taloon, yrittäjä  Helena Topan  sanoo.
 Orilammen lomakeskus on Vuohijärven rannalla noin 15 kilometrin päässä paikasta, jossa kemikaalia valui maahan ja veteen. Esa Huuhko/Yle
 Ensin lomakeskus kokeili nostaa vettä vedenpuhdistamoon läheisestä lammesta. Vaikka vesi saatiin hygieniseltä laadultaan puhtaaksi, siihen jäi silti suon haju.
 – Siinä tilanteessa, kun asiakkaat haistelivat vettä muutenkin epäluuloisina, ei lampivettä voitu mitenkään käyttää, yrittäjä Helena Topan sanoo.
 Lomakeskus rakensi ensin yhden porakaivon, mutta vesi ei riittänyt, Rakennettiin toinen ja lopulta kolmaskin kaivo, ennen kuin vettä saatiin tarpeeksi koko lomakeskuksen käyttöön. Rahaa paloi, ja puhelin pirisi kun varauksia tehneet asiakkaat halusivat tietoa järven tilasta.
 – Talous oli muutenkin tiukilla ja nyt piti laittaa kymmeniä tuhansia kaivoihin ja varauksia peruuntui. Stressi oli valtava ja unettomia öitä on tullut vietettyä.
 Vielä pikkujouluaikaan varauksia tekevät ihmiset kyselivät veden puhtaudesta. Heille pystyi jo sanomaan, ettei hätää ole.
 Orilammen lomakeskus on perheyritys kolmannessa polvessa. Helena Topan on toinen nykyisistä yrittäjistä. Esa Huuhko/Yle
 Bensiinin lisäainetta järvissä enää 0,0001 milligrammaa litrassa
 VR on teettänyt konsulttiyhtiöllä jatkuvasti mittauksia lampien ja järvien kemikaalipitoisuuksista. Pitoisuudet ovat pienentyneet koko ajan. Nyt näyttää siltä, että lähes kaikki mökkiläiset ja yrittäjät voivat huokaista helpotuksesta.
 – Vesistöjen tilanne on erittäin paljon parempi kuin vuosi sitten. Tiedotusta kannattaa seurata aktiivisesti, mutta nyt näyttää siltä, että mukava mökkikesä on luvassa, konsulttiyhtiö Ramboll Finlandin toimialapäällikkö  Kimmo Järvinen  sanoo.
 Sarkavedessä ja Vuohijärvessä bensiinin lisäainetta on nyt noin mikrogramma litrassa. THL:n mukaan terveydelle haitallinen pitoisuus on yli 7,5 mikrogrammaa.
 Onnettomuuspaikan lähistöllä olevissa lammissa ja puroissa tilanne on toinen. Siellä veden käyttökielto on edelleen voimassa.
 Suomen ympäristökeskuksen laatiman ennusteen mukaan esimerkiksi Pajulammessa ja sen purkuojan kohdalla Sarkavedessä tilanne ei lähiaikoina parane. Kevään sulamisvedet ja vastaavasti ensi syksyn sateet todennäköisesti pahentavat kemikaalin kulkeutumista maaperästä vesistöön.
 Vuohijärvi Esa Huuhko/Yle
 “Voi verrata veden rautapitoisuuteen”
 Pieniä pitoisuuksia bensiinin lisäainetta tullaan mittaamaan vielä vuosien ajan Mäntyharjun vesistöistä.
 – Vaikka maaperästä vapautuisi jostakin käsittämättömästä syystä todella suuria määriä bensiinin lisäainetta veteen, sitä ei silloinkaan ole ympäristökeskuksen mallien mukaan niin paljon, että siitä olisi terveyshaittaa, Järvinen sanoo.
 Terveyshaittojen sijaan bensiinin lisäaineesta voi olla maku- ja hajuhaittaa. On mahdollista, että vesi haisee pahalle kun sitä heitetään kiukaalle. Se voi haista ja maistua myös kaloissa. Se on silti vaaratonta, sillä se ei kerry kaloihin.
 – Sitä voisi verrata siihen, kun vedessä on suuria rautapitoisuuksia. Rauta aiheuttaa värjäytymiä, haisee ja maistuu vedessä, mutta on silti vaaratonta, Suomen ympäristökeskuksen ryhmäpäällikkö  Jani Salminen  sanoo.
 Aamiaispöydässä oleva vesi herätti paljon kysymyksiä ja epäluuloa onnettomuuden jälkeen Orilammen lomakeskuksessa. Esa Huuhko/Yle
 Myönteisistä mittaustuloksista huolimatta viime kesä ei hevin unohdu Mäntyharjun matkailuyrittäjien ja mökkiläisten mielistä. Sadat kiinteistönomistajat ovat hakeneet VR:ltä korvauksia esimerkiksi siitä, ettei mökkiä ole voinut käyttää koko kesänä tai siitä, että vuokramökin varauksia on peruttu.
 VR on tehnyt laskentakaavan, jonka pohjalta se on tarjonnut korvauksia 300 kiinteistönomistajalle riippuen siitä, miten kaukana onnettomuuspaikasta kiinteistö sijaitsee. Korvausten suuruus vaihtelee noin 240 eurosta 2400 euroon.
 VR on luvannut, että kaikki korvataan. Luottoa on, että näin tapahtuu, kun valtionyhtiö niin lupaa.   Helena Topan, matkailuyrittäjä
 Osa kiinteistönomistajista on allekirjoittanut sopimuksen VR:n kanssa. Osaa kuitenkin kismittää, se, ettei sopimuksen tehtyään voi enää palata asiaan, vaikka tilanne muuttuisi.
 Orilammen lomakeskus on pyytänyt korvauksia noin sadan tuhannen euron edestä.
 – Meiltä on pyydetty lisäselvityksiä ja lisäselvityksiä lisäselvityksiin. VR on luvannut, että kaikki korvataan. Luottoa on, että näin tapahtuu, kun valtionyhtiö niin lupaa. Mutta toistaiseksi mitään ei ole tapahtunut, yrittäjä Helena Topan sanoo.
 Lomakeskus ei aio palata käyttämään Vuohijärven vettä, vaikka se onkin mittaustulosten mukaan käyttökelpoista.
 – Onnettomuuspaikan lähilammet ovat kokonaan pilaantuneita ja sehän valuu sieltä koko ajan tänne. En usko, että se kaikista järven syvänteistä haihtuu koskaan. Kuka uskaltaa ottaa riskin tässä asiassa?

Vuosi Mäntyharjun kemikaalivuodosta: vedet puhdistuivat, mutta pelko jäi – “En usko, että se kaikista järven syvänteistä haihtuu koskaan”


Summary: YK:n mukaan Assangen saama 50 viikon vankeustuomio sekä vankila, jossa hän on vangittuna, eivät ole suhteessa hänen rikokseensa.

YK:n vangitsemisia valvova toimielin Working Group on Arbitrary Detention arvostelee vuotosivusto Wikileaksin perustajan  Julian Assangen  vankeusrangaistusta.
 Se kirjoittaa  tiedotteessaan , että Assangen saama 50 viikon vankeustuomio on kohtuuton suhteessa rikokseen, johon hänet todettiin syylliseksi.
 Oikeuden mukaan australialainen Assange rikkoi aiempaa oikeuden määräystä, kun hän haki turvapaikkaa Ecuadorin Lontoon suurlähetystöstä vuonna 2012 välttääkseen luovutuksen Ruotsiin, jossa häntä epäiltiin seksuaalirikoksista.
 YK:n mukaan rikos on Britanniassa verrattain pieni, eikä oikeuta Assangen saamaa pitkää vankeusrangaistusta.
 Järjestön mukaan ei myöskään ole perusteltua pitää Assangea vaarallisille vangeille tarkoitetussa Belmarshin vankilassa.
 Lue myös:
 Wikileaksin Assangen luovutuspyynnön käsittely alkoi oikeudessa – Ei halua tulla luovutetuksi Yhdysvaltoihin
 Julian Assange piileskeli suurlähetystössä seitsemän vuotta – näin Wikileaks-vuotajan oikeustapaus on edennyt

"Kohtuutonta" – YK arvostelee Julian Assangen pidätystä


Summary: Karukosken ensimmäinen Hollywood-ohjaus Tolkien saa ensi-iltansa tänään. Elokuvan markkinointikoneisto jyrähti käyntiin ensi-iltagaalassa Lontoossa.

Dome Karukoski  ei julkisuutta arastele. Suomalaisohjaaja puikkelehtii punaisella matolla kuin vanha tekijä, vaikka kyseessä on hänen ensimmäisen Hollywood-elokuvansa ensi-iltagaala.
 – Tässä on sitä glamouria, mitä nuorena ajattelin elokuvanteon olevan. Tässä ollaan niin Hollywoodin äärellä kuin mahdollista, Karukoski kuvailee.
 Elokuvan nimiosan esittäjä  Nicholas Hoult  ei ole huolestunut suomalaisohjaajan pärjäämisestä kansainvälisessä mediapaineessa.
 – Dome on ulospäinsuuntautuvin ja ystävällisin henkilö, jonka tunnen. Hän menestyy tässä ympäristössä. Teidän tulee olla hyvin ylpeitä siitä, mitä hän on luonut!
 Lily Collins ja Nicholas Hoult Jim Gillham
 Karukosken innostus tarttui työryhmään
 Karukosken elämäkerta keskittyy J.R.R. Tolkienin lapsuuden ja nuoruuden vaiheisiin. Elokuva näyttää, kuinka rakastetuilla fantasiataruilla on vahva side kirjailijan elämän tapahtumiin esimerkiksi ensimmäisessä maailmansodassa.
 Tyylitajuisen ja koskettavan elokuvan näyttelijöillä riittää ylisanoja sen ohjaajalle. Tolkienin rakastetun Edith Brattin roolin tekevä  Lily Collins  kehuu suomalaisohjaajan työmoraalia.
 – Hän on erittäin energinen ja innokas, olipa kello sitten yhdeksän aamulla tai kaksi aamuyöstä. Tämä asenne tarttui näyttelijöihin ja koko työryhmään.
 J.R.R. Tolkienin lapsuuden ystävää Robert Q. Gilsonia esittävä  Patrick Gibson  on samoilla linjoilla.
 – Dome on legenda! Hän on niin luova ja valmis improvisointiin. Hän toi meille innon, jonka tarvitsimme
 Karukoski muokkasi käsikirjoitusta roimasti ja lisäsi siihen Taru sormusten herra -elokuvan faneille tärkeitä fantasiaelementtejä. Nicholas Hoult kiittelee ohjaajan tyylitajua.
 – Tolkien-elokuva on raikas ja moderni, vaikka se sijoittuukin menneisyyteen.
 Dome Karukoski ohjaamassa Nicholas Houltia ja Lily Collinsia.  David Appleby
 Perikunnan suhtautuminen ei pilaa päivää
 Britanniassa on uutisoitu siitä, kuinka J.R.R. Tolkienin  perikunta on irtisanoutunut elokuvasta . Dome Karukosken ensi-iltapäivää perikunnan suhtautuminen ei ole pilannut, mutta hieman se kaihertaa.
 – Se harmittaa, että he eivät edes ole nähneet elokuvaa. Olen ottanut heihin yhteyttä henkilökohtaisesti. Tarjouduin selittämään elokuvassa tekemiäni valintoja.
 Tolkienia kohdellaan elokuvassa kunnioituksella, joten voisi kuvitella perikunnan antaneen kommenttinsa lakiteknisistä syistä.
 Otsikot perheen suhtautumisesta toiminevat kuitenkin lähinnä markkinoinnin apuna, sillä kriitikot eivät ole nähneet ongelmaa siinä, kuinka J.R.R. Tolkien elokuvassa kuvataan.
 J. R. R. Tolkienin roolissa nähdään brittiläinen Nicholas Hoult. Hän on tullut tunnetuksi esimerkiksi elokuvasta Poika ja X-Men-elokuvista sekä tv-sarjasta Skins. Photo Courtesy of Fox Searchlight Pictures
 Sää huolettaa itsevarmaa ohjaajaa
 Lontoon ensi-iltagaalaan saapuneelle kansainväliselle toimittajajoukolle Dome Karukoski on vielä tuntematon nimi. Se, että norjalaisjournalisti kertoo liikuttuneensa Tolkien-elokuvan ennakkonäytöksessä kyyneliin, kertoo kuitenkin siitä, että pian tilanne voi olla toinen.
 Karukoski itse haluaa nauttia kiivaasta julkisuuspyörityksestä niin paljon kuin mahdollista
 – Lopetin haastattelujen laskemisen tänään viidenkymmenen kohdalla. Tämä on vielä kivaa, mutta kysy uudelleen Yhdysvaltojen ensi-illan jälkeen.
 Elokuva saa ensi-iltansa tänään. Kokeneetkin suurtuotantojen ohjaajat menettävät yöuniaan kritiikkejä ja avausviikon katsojalukuja odotellessa.
 Karukoskea jännittää ainoastaan elokuvan avausviikonlopun sää.
 – Jos tulee aurinkoinen viikonloppu niin esimerkiksi Suomessa tai Britanniassa yleisö ei mene elokuvateattereihin. Tarvitsisimme vähän sääapua.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

"Mikä legenda!" Hollywood-poikuutensa menettänyt Dome Karukoski saa suitsutusta Tolkien-elokuvan tähtikaartilta


Summary: Edistyspuolueen Sylvi Listhaug aiheutti viime vuonna kohun asiattomana pidetyllä terrorismivertauksella.

Norjan populistista edistyspuoluetta edustava  Sylvi Listhaug  palaa yllättäen ministeriksi. Pääministeri  Erna Solberg  ilmoitti tänään perjantaina Listhaugin korvaavan vanhusasioista ja kansanterveydestä hallituksessa aiemmin vastanneen ministerin  Åse Michaelsenin .
 – Tunnettu kasvo on palannut hallitukseen, ja se on mukavaa, sanoi pääministeri Erna Solberg  Norjan yleisradioyhtiön NRK:n mukaan .
 Aiemmin oikeusministerinä Solbergin hallituksessa toiminut Listhaug jätti paikkansa vuosi sitten Facebook-viestistä syntyneen kohun jälkeen. Viesti, jossa Listhaug kirjoitti oppositiossa olevan työväenpuolueen olevan kiinnostuneempi terroristien oikeuksista kuin kansallisesta turvallisuudesta, tuomittiin yleisesti.
 Terrorismivertausta pidettiin asiattomana, sillä se kohdistui puolueeseen, joka menetti useita jäseniään vuoden 2011 terrori-iskussa. Tuolloin  Anders Behring Breivik  tappoi 69 ihmistä työväenpuolueen nuorisojärjestön omistamalla Utøyan saarella.
 Norjan hallituksen muodostavat konservatiivipuolue Høyre, edistyspuolue, kristillisdemokraatit ja liberaalipuolue Venstre.
 Lue myös:
 Terrorismikommenteillaan hätkäyttänyt norjalaisministeri Listhaug eroaa
 Populistiministeri Sylvi Listhaugin Facebook-päivitys horjuttaa Norjan hallitusta

Vuosi sitten eronnut kohuministeri palaa Norjan hallitukseen