Summary: Lobbaamiseen kaivattaisiin edelleen avoimmuutta, jotta sen maine saataisiin paremmaksi.

Poliittisten päätösten taustalla tapahtuu paljon sellaista, josta tavallisella tallaajalla ei ole mitään käsitystä. Taustalla häärivät myös lobbarit, joista säännöllisesti puhutaan, mutta joiden päällä häilyy silti salaperäisyyden verho. Ainakin joidenkin mielestä.
 Kokosimme lobbauksesta eli vaikuttajaviestinnästä viisi pointtia, joiden jälkeen voit ymmärtää päätöksentekoa paremmin.
 1. Lobbaaminen on olennainen osa poliittista päätöksentekoa
 Lobbaaminen on poliittisiin päätöksiin vaikuttamista, tiivistää Helsingin yliopiston viestinnän professori  Anu Kantola . Se on olennainen osa päätöksentekoa, mutta ilman sitäkin päätöksiä syntyy.
 Lobbaamisen kohteena voivat olla poliitikot tai virkamiehet. Usein lobbaamista tehdäänkin jo virkamiestasolla, sillä mitä aiemmassa vaiheessa lobataan, sitä tehokkaampaa se yleensä on.
 Akatemiatutkija ja eurooppaoikeuden apulaisprofessori  Emilia Korkea-aho  kirjoittaa Valtiotieteellisen yhdistyksen  Politiikasta-lehdessä , että elinvoimainen lobbaus on hyvinvoivan ja terveen demokratian merkki.
 Kaikki lobbaus ei tapahdu Arkadianmäellä vaan helpommin lähestyttävää lobbausta voidaan tehdä esimerkiksi kuntapolitiikassa. Jos vanhempainyhdistys yrittää vaikuttaa asuinkuntaansa lakkautusuhan alla olevan koulun säilyttämiseksi, voidaan sitäkin kutsua lobbaukseksi.
 2. Lobbareita on monenlaisia
 Lobbausta tekevät monenlaiset henkilöt ja tahot. Kunnanjohtajan tehtäviin kuuluu lobata omaa kuntaansa. Maakuntaliitoissa on edunvalvontajohtajia, jotka lobbaavat maakunnan asioita. Ammattiyhdistykset lobbaavat, järjestöt ja muut yhdistykset voivat lobata.
 Yrityksillä on henkilöitä, jotka ajavat yrityksensä asiaa. Sellainen on muun muassa lääkeyrityksen lobbari, joka kertoo  Me Naisten  haastattelussa tietävänsä, mistä naruista vetää.
 Lisäksi on olemassa erilaisia viestintä- ja konsulttitoimistoja, joissa on niin sanottuja ammattilobbareita.
 Lobbareina toimii jonkin verran entisiä poliitikkoja ja poliitikkojen erityisavustajia, jotka ovat vaihtaneet poliittisen uran lobbaamiseen. Heillä on kontakteja, jotka ulottuvat puolueiden sisälle, ja he käyttävät näitä apunaan, kun suunnittelevat lobbausstrategioita.
 Tätä kutsutaan pyöröovi-ilmiöksi. Lobbaamisesta väitöskirjan tehnyt ja lobbarina itsekin toimiva  Anders Blom  on sitä mieltä, että se pitäisi pysäyttää.  Runsaan vuoden takaisessa haastattelussa  Blom kertoo kaipaavansa asiaan jonkinlaisia pelisääntöjä, ehkä palkallisia karenssiaikoja.
 3. Lobbauksella erilaiset äänet pääsevät kuuluviin, mutta eivät aina kaikki
 Lobbaus on hyvä osa päätöksentekoa, sillä siinä erilaiset äänet pääsevät päätöksenteon aikana kuuluviin. Siihen liittyy tosin myös lobbauksen mahdollinen epäkohta.
 Viestinnän professori Anu Kantolan mukaan toisinaan lobbauksessa pääsevät turhankin paljon kuuluviin ne äänet, joilla on paljon rahaa käytettävissä. Rinna Härkönen / Yle
 Ongelmia tulee, jos tietyt ryhmät jyräävät toisten yli. Jos esimerkiksi yrityksellä on rajattomasti rahaa käytettävissään, sen rooli päätöksenteossa voi korostua.
 – Melkein puolet kontakteista tulevat virkamiehille elinkeinoelämän puolelta, mikä on todella paljon, sillä meillä on laaja kirjo kaikenlaisia erilaisia intressiryhmiä, professori Anu Kantola sanoo.
 Kantola nostaa esimerkiksi sote-uudistuksen, jossa lobbareilla on ollut keskeinen rooli.
 – Kun julkiselle sektorille aletaan tuoda yksityisiä toimijoita, puhutaan isoista rahoista. Silloin yritykset usein satsaavat lobbaamiseenkin perusteellisesti. Tällaisissa tapauksissa pitäisi pystyä kuulemaan myös muiden, esimerkiksi potilaiden ääniä, Kantola sanoo.
 4. Läpinäkyvyys parantaisi lobbareiden mainetta
 Lobbaamista ei tällä hetkellä valvota eikä siitä pidetä kirjaa. Ihmisten on siis käytännössä mahdotonta tietää, ketkä päätöksenteon taustalla vaikuttavat.
 Eduskunnassa onkin jo jonkin aikaa puhuttu  lobbarirekisterin perustamisesta , josta kansalaiset saisivat tietoa niistä toimijoista, jotka vaikuttavat päättäjiin ja päätöksentekoon. Päättäjät taas saisivat tarkempaa tietoa lobbarien rooleista.
 Tällaista kannattaa myös professori Anu Kantola.
 – Digitaalisuus tarjoaisi tähän mahdollisuuksia. Verkossa voisi olla esillä, ketkä ovat lobbareita ja mitkä heidän keskeiset tavoitteensa ovat. Silloin kaikki tietäisivät, ketkä pyrkivät vaikuttamaan.
 5. Hyvä lobbari on sitkeä ja tuntee asiansa
 Tunnin junaa Turun ja Helsingin väliin lobbaava Varsinais-Suomen liiton edunvalvontajohtaja  Janne Virtanen  kuvailee lobbausta vähän kuin myyntityöksi. Hän myy päättäjille Varsinais-Suomen elinkeinoelämälle ja asukkaille tärkeää asiaa.
 Varsinais-Suomen liiton edunvalvontajohtaja Janne Virtanen lobbaa Tunnin junaa käytännössä kokopäivätyökseen.  Paula Collin / Yle
 Virtasen mielestä hyvä lobbari tuntee asiansa ja ymmärtää miten ja missä päätöksiä tehdään. Faktojen pitää olla kunnossa.
 – Pitää tietää, mitä oman hankkeen suunnitteluun liittyy, mitä hyötyjä siitä saadaan, mikä on realistinen aikataulu, mistä voi saada EU-rahoitusta ja paljonko tarvitaan muuta rahoitusta.
 Lisäksi tarvitaan tietysti hyviä kontakteja ja aimo annos periksiantamattomuutta. Tunnin junan lobbaaminen on Virtaselle tällä hetkellä käytännössä kokopäivätyö. Reissuja Eduskuntaan on tullut tämän vuoden aikana tehtyä jo kymmeniä, vaikka moni asia hoituu puhelimitsekin.
 – Tämä on kuin pitkänmatkanjuoksu: harvoin tulee nopeita voittoja.
 Lue lisää:
 MOT: Lobbaamista ei Suomessa säädellä lainkaan
 Väitöstutkimus: Taloudellinen eliitti saa sisäpiiritietoa, lobbaa lait ja hallitsee Suomea
 Tiedätkö, miten päättäjiin vaikutetaan? Seurasimme päivän ajan Suomen Lukiolaisten Liiton puheenjohtajaa maan suurimmassa lobbaustapahtumassa

Salamyhkäistä vaikuttamista vai osa demokratiaa? 5 pointtia lobbauksesta, joka kuuluu suomalaiseen päätöksentekoon


Summary: Epäilty on välttänyt valmiste- ja arvonlisäveroja yhteensä noin 230 000 euroa.

Tulli kertoo tiedotteessaan, että se on tutkinut poikkeuksellista veropetosta. Suomalaisen rahtialuksen kapteenin epäillään tuoneen 48 eri kerralla Saksasta Suomeen savukkeita sekä alkoholia edelleen myytäväksi.
 Tulli kertoo salakuljetuksessa hyödynnetyn laillista alustoimitusmenettelyä. Salakuljetukset ovat tapahtuneet vuosina 2013-2014.
 Kaikkiaan välitettyjen valmiste- ja arvonlisäverojen määrä on yhteensä noin 230 000 euroa.
 Savukemäärä on tullin mukaan ollut lähes 1,1 miljoona ja väkevää alkoholia yli 1 200 litraa.
 Tullin esitutkinnassa on selvinnyt, että toimitusketjussa savukkeet ja alkoholi oli aina lastattu Saksassa epäillyn pakettiautoon, joka oli valmiiksi rahtialuksessa.
 Aluksen saavuttua Suomeen epäilty rahtialuksen kapteeni oli ajanut pakettiauton ulos, toimittanut salakuljetetut savukkeet ja alkoholit edelleen myytäväksi ja palannut alukselle.

Tulli paljasti poikkeuksellisen veropetoksen – rahtialuksen kapteeni salakuljetti yli miljoona savuketta ja yli 1 200 litraa väkevää alkoholia


Summary: Gillibrand on panostanut kampanjassaan naisten tasa-arvoon ja perheiden oikeuksiin.

Yhdysvalloissa senaattori  Kirsten Gillibrand  jättää kisan demokraattien presidentinvaaliehdokkuudesta. Asiasta kertoivat useat yhdysvaltalaismediat keskiviikkona.
 New Yorkin senaattorina toiminut Gillibrand, 52, esiintyi kampanjansa aikana naisten tasa-arvon ja perheiden oikeuksien puolustajana. Hän on puolustanut voimakkaasti muun muassa naisten aborttioikeutta.
 New York Times -lehden  mukaan Gillibrand päätti luopua kisasta nyt, koska hän ei olisi saanut osallistua demokraattien syyskuiseen tv-väittelyyn. Väittelyillä on Yhdysvaltojen vaaleissa iso merkitys.
 Demokraattien kolmanteen väittelyyn pääsevät mukaan vain ne, joilla on riittävästi lahjoittajia ja jotka ovat saaneet vähintään kahden prosentin kannatuksen neljässä mielipidemittauksessa. Gillibrand ei onnistunut saamaan riittävää kannatusta.
 Demokraattien presidenttiehdokkuudesta kisaa ennätysmäärä nimiä.
 Kisassa on mukana vielä parikymmentä demokraattien ehdokasta. Johtavia demokraattiehdokkaita ovat  Joe Biden ,  Elizabeth Warren  ja  Bernie Sanders .
 Demokraattiehdokkaat ovat löytäneet  vahvimman yhteisen sävelen  tuomitsemalla istuvan presidentin  Donald Trumpin  toimia. Trump on republikaanien ennakkosuosikki myös tulevalle kaudelle. Yhdysvaltain presidentinvaalit pidetään marraskuussa 2020.
 Lue lisää:
 The New York Times: Kirsten Gillibrand Drops Out of 2020 Democratic Presidential Race

Senaattori Kirsten Gillibrand jättää demokraattien presidenttitaiston – kannatus ei riittänyt seuraavaan tv-väittelyyn


Summary: Elokuussa uudelleen alkaneilla lennoilla on ollut keskimäärin kymmenkunta matkustajaa, kun unkarilaisyhtiön koneeseen mahtuu 30 ihmistä.

Elokuun alussa uudelleen alkaneet Porin ja Helsingin väliset reittilennot eivät vielä ole olleet suuri yleisömenestys. Reitillä käytettävässä lentokoneessa on kolmekymmentä paikkaa, joista keskimäärin kymmenellä on istunut matkustaja.
 Reitin lentolippuja myyvän Inter Handling Pori Oy:n toimitusjohtaja  Marja Huhtanen  sanoo, että lipunmyynnissä on tapahtunut myönteistä kehitystä. Esimerkiksi aamun lento Porista Helsinkiin on usein lähes täynnä. Sen sijaan paluulento takaisin Poriin ei ole löytänyt matkustajia.
 – Yhtään lentoa ei peruta, oli matkustajia tai ei, vaan kaikki kuusi päivittäistä lentoa lennetään, Huhtanen sanoo.
 Pori tukee miljoonilla
 Päivittäisistä lennoista kolme suuntaa Porista Helsinkiin ja kolme Helsingistä Poriin. Täyttöasteen mataluus ei vaikuta lentojen toteutumiseen, sillä Porin kaupunki  päätti keväällä  salaisessa käsittelyssä rahoittaa niitä lähivuosina yhteensä yli yhdellätoista miljoonalla eurolla.
 Toimitusjohtaja Huhtanen uskoo, että Finnairin kanssa vastikään alkanut yhteistyö lisää matkustajamääriä.
 Porin ja Helsingin väliset lennot alkoivat elokuun alussa uudestaan yli vuoden tauon jälkeen. Edellinen väliä lentänyt yhtiö Nextjet  ajautui konkurssiin  toukokuussa 2018.
 Myöskään aiemmat Pori–Helsinki-väliä liikennöineet yhtiöt  eivät saaneet  toimintaa kannattavaksi. Niiden aikana Porin kaupungin tuki oli kuitenkin huomattavasti vähäisempää kuin nyt.
 Inter Handling Pori vastaa elokuussa alkaneiden lentojen myynnistä ja asiakaspalvelusta. Lentoja liikennöi unkarilainen lentoyhtiö Budapest Aircraft Service. Merja Huhtanen kiittää, että yhteistyö lentoyhtiön kanssa on sujunut hyvin.

Vain kolmasosa Pori–Helsinki-lentojen lipuista saatu myytyä


Kodin sisäilman mikrobisto voi vähentää lapsen riskiä sairastua astmaan, selviää Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen THL:n tuoreesta tutkimuksesta.
 Yksittäistä astmalta suojaavaa bakteerisukua tutkimuksessa ei löydetty. THL:n tiedotteen mukaan kyse on todennäköisesti ulkoa sisätiloihin kantautuvista bakteereista.
 Aiemmissa tutkimuksissa on havaittu mikrobien moninaisuuden suojaavan astmalta. Vielä mikrobien moninaisuutta paremman suojan antavat maaperän mikrobit.
 – Tässä tutkimuksessa tunnistimme tietynlaisia maaperästä peräisin olevien bakteerien ryhmittymiä, jotka antoivat suojaa astmaa vastaan. Nämä bakteeriryhmittymät suojasivat astmalta paremmin kuin aiemmin havaittu mikrobien moninaisuus, THL:n erikoistutkija  Anne Karvonen  kertoo tiedotteessa.
 Suomalaiset viettävät pääosan ajastaan sisätiloissa ja yhä useammin kaupunkiympäristöissä, mikä heikentää yhteyttä luonnon mikrobistoon.
 Karvosen mukaan kosketusta luontoon kannattaisi lisätä mikrobialtistumisen parantamiseksi.
 – Lasten kanssa voisi retkeillä ja leikkiä luonnossa kaupunkiympäristöön rakennettujen kumimatoilla päällystettyjen leikkipuistojen sijaan, Karvonen sanoo.
 Tutkimusta varten analysoitiin noin 400 suomalaiskodin mikrobisto.

Kodin sisäilman mikrobisto voi suojella lasta astmalta


Summary: Tulviva joki vei pukukoppien katolta suojaa hakeneet ihmiset mukanaan.

Seitsemän ihmistä kuoli Etelä-Marokossa, kun joki tulvi keskelle harrastelijoiden jalkapallo-ottelua, kertovat paikalliset viranomaiset.
 Koko jalkapallokenttä joutui veden varaan. Onnettomuudessa kuolleet henkilöt hakivat silminnäkijöiden mukaan suojaa kentällä olleista pukukopeista, jotka huuhtoutuivat tulvaveden mukaan.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan yksi uhreista on 17-vuotias nuorukainen ja muut vanhempia miehiä.
 Marokon ilmatieteen laitos varoitti keskiviikkona myrskysateista useissa provinsseissa. Onnettomuus tapahtui Tizertin kylässä Taroudantin kaupungin alueella.
 Marokossa tulvat ovat tavallisia. Maan infrastruktuuri on osittain heikkoa ja onnettomuuksiin varautuminen alhaista.
 Esimerkiksi tänä vuonna heinäkuussa 15 ihmistä kuoli tulvien aiheuttamassa maanvyöryssä Marrakeshin eteläpuolella. Vuonna 2014 puolestaan 50 ihmistä kuoli tulvissa maan eteläosissa.

Joki tulvi jalkapallo-otteluun Marokossa – seitsemän kuoli


Summary: Nokia korjasi palkkaerot, mutta kyseessä ei ole ihmeteko. Näin kaikkien muidenkin yritysten tulisi toimia, jos tasa-arvolain henkeä noudatettaisiin, kirjoittaa Reetta Räty.

laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Vallankumouksellinen ajatus: maksetaan ihmisille samasta työstä sama palkka! Nokia  kertoi yhtiökokouksessaan kesällä palkkahankkeesta,  jossa on käyty läpi kaikkien työntekijöiden palkat perusteettomien palkkaerojen löytämiseksi ja poistamiseksi. Nokialla on noin 103 000 työntekijää, ja se lupasi korjata palkat heinäkuun alusta alkaen. Vaikka Nokialla ei etsitty erityisesti naisten palkkasyrjintää, rakenteet paljastuivat: ”Kaikkialta, mistä selittämättömiä palkkaeroja löytyi, ero suljettiin. Siihen porukkaan kuului sekä naisia että miehiä, mutta yli 90 prosenttia oli naisia”, kertoo Nokian monimuotoisuudesta vastaava johtaja  Anneli Karlstedt  Talouselämän jutussa.
 Eikö ole tajuttoman hienoa, että Nokia on paitsi selvittänyt palkkaeroja, myös korjannut ne! Kerrankin tasa-arvoteko, jossa päästiin sanoista tekoihin.
 Tylsempi selitys palkkahankkeelle on, että se on Suomen nykyisen lainsäädännön vaatimusten mukainen. Näin kaikkien muidenkin tulisi toimia. Palkkasyrjintä on kielletty laissa, mutta se ei hetkauta yrityksiä, joissa asiaa ei joko tunnisteta tai tunnusteta.
 Tasa-arvolaki määrää , että yli 30 hengen yritysten ja organisaatioiden pitää laatia vähintään joka toinen vuosi tasa-arvosuunnitelma ja sen osana palkkakartoitus. Lain mukaan työnantajan on ryhdyttävä asianmukaisiin korjaaviin toimenpiteisiin, jos palkkaeroille ei ole hyväksyttävää syytä.
 Tämän perusteella voisi kuvitella, että kaikki yritykset ovat oman elämänsä Nokioita, jotka selvittävät ja korjaavat palkkaerot ”korjaavilla toimenpiteillä” eli rahalla. Vaatihan sitä jo lakikin!
 Näin ei kuitenkaan toimita. Syitä on monia.
 Kun palkkakartoitukset ovat surkeita, tai siis niissä on merkittäviä heikkouksia, palkkaerot eivät tule näkyviin.
 Asiamies   Kosti Hyyppä   Suomen Ekonomeista  sanoo Talouselämän jutussa, että yritysten palkkaerokartoitukset ovat ”keskimäärin aika surkeita, ja ne on tehty vain, koska laki määrää ja sitten asia on siirretty mappi ööhön”. Tasa-arvovaltuutetun viime syksynä tekemän palkka-avoimuusselvityksen mukaan ”suunnitelmien laadussa ja laadintaprosessissa on edelleen merkittäviä heikkouksia”.
 Kun palkkakartoitukset ovat surkeita, tai siis  niissä on merkittäviä heikkouksia , palkkaerot eivät tule näkyviin, tai niille keksitään selitys. Ja onhan palkkojen vertailu hankalaa. Varsinkin tietotyössä työtehtävät eriytyvät, työnkuvat ja -vastuut vaihtelevat ja henkilökohtaisissa suorituksissa on eroja.
 Nokialla asialle laitettiin konsulttiyhtiö. Jos on halua, on myös keinoja.
 Minkä pitäisi muuttua , jotta Nokian-mallista tulisi kaikkien malli?
 Jos palkkoja halutaan vertailla, täytyy tietää, millaisia ne ovat. Yksityisen sektorin palkat eivät ole Suomessa julkisia. Viime hallituskaudella  sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä käsitteli palkka-avoimuutta  palkkatasa-arvon saavuttamiseksi, mutta työtä ei saatu päätökseen. Käytännössä esimerkiksi luottamusmies voisi saada oikeuden vertailla palkkoja nykyistä helpommin.
 Naisia tai vähemmistöjä ei palkata ja kohdella kuten muitakin vain siksi, että tasa-arvolaki toteutuu, vaan siksi, että se on kannattavaa.
 Työnantajapuolella ei yleensä innostuta palkka-avoimuuden lisäämisestä. Tasa-arvotekoja saatetaan silti nähdä, koska tasa-arvoinen palkkapolitiikka on myös hyvää bisnestä. Ei ole sattumaa, että Nokiallakin on nykyään ”monimuotoisuudesta vastaava johtaja” (englanniksi Head of Inclusion and Diversity). Naisia tai vähemmistöjä ei palkata ja kohdella kuten muitakin vain siksi, että tasa-arvolaki toteutuu, vaan siksi, että se on kannattavaa.
 Kun tehdään tuotteita tai palveluita  kansainväliselle asiakaskunnalle, on mielekästä, että myös työntekijöiden taustat ovat moninaiset. Kun ratkaistaan vaikeita ongelmia, tarvitaan monenlaisia näkemyksiä ja tapoja lähestyä asioita: seksuaalivähemmistöjä, ikähaitaria, maailmankuvien, kielten ja sukupuolten kirjoa. Parhaita kykyjä saa rahalla ja reiluudella.
 Ehkä palkkojen kannalta olennaisinta on kuitenkin se, että työntekijöillä on selkeä kuva palkkauksen perusteista. Miksi minä saan tämän ja kollegan tuon? Epäselvyyksistä voisi kysyä ja epäreiluuksiin puututtaisiin. Palkkauksen  perusteiden  pitäisi olla läpinäkyviä.
 Yritykset pitävät nykyään yllä ajatusta siitä, että  ne tavoittelevat paljon muutakin hyvää kuin voittoa  osakkeenomistajille. Tässäpä konkreettinen tapa siirtyä sanoista tekoihin: kunnon palkkakartoitus tekoon ja erot umpeen – kas, käsillä on uusi Nokia!
 Reetta Räty
 Kirjoittaja on toimittaja ja yrittäjä, joka suunnittelee runoa tai vaihtoehtoisesti podcast-sarjaa: Missä olet nyt, tasa-arvotupo?
 Aiheesta voi keskustella 29.08. klo 16:00 asti.

Reetta Rädyn kolumni: Nokia korjasi naisten palkat miesten tasolle – ja sai kiitokset siitä, että noudatti lakia


Summary: Katri Kulmuni saa 50 prosentin kannatuksen, kun Antti Kaikkosta kannattaa 39 prosenttia vastaajista.

Torniolainen elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.) on ennakkosuosikki keskustan seuraavaksi puheenjohtajaksi, kertoo  Iltalehti .
 Alma Median kyselyssä Kulmuni saa 50 prosentin kannatuksen, kun tuusulalaista puolustusministeriä  Antti Kaikkosta  (kok.) kannattaa 39 prosenttia vastaajista. 11 prosenttia vastanneista haluaisi puolueen puheenjohtajaksi jonkun muun.
 Alma Media kysyi puheenjohtajasuosikkia keskustan piirihallitusten ja puoluehallituksen jäseniltä sekä kansanedustajilta, joista kyselyyn vastasi 166 eli puolet. Vastaajista noin 90 prosenttia on puoluekokousedustajia, jotka valitsevat puheenjohtajan. Kysely tehtiin 15.-27. elokuuta verkossa.
 Keskustan puoluekokous valitsee Juha Sipilän seuraajan ensi viikon lauantaina, 7. syyskuuta. Puheenjohtajan valitsevat viralliset puoluekokousedustajat, joita on noin 1900.

Alma Median kysely: Kulmuni repäisi kaulan Kaikkoseen


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Porvoon ampumisista epäiltyjä miehiä vaaditaan tänään vangittavaksi – Yle seuraa tapahtumia oikeustalolla
 Keskusrikospoliisi vaatii 25-vuotiasta ja 30-vuotiasta ruotsalaismiestä tänään vangittavaksi  useista murhan yrityksistä . Toisella miehistä on myös Suomen kansalaisuus. Miesten epäillään ampuneen kahta poliisia sunnuntain vastaisena yönä Porvoon teollisuusalueella. Kaksi poliisia loukkaantui, toinen on edelleen sairaalassa.
 Merikotka teki poikasennätyksen – entinen ennätys rikkoutui yli 50 poikasella
 Aiemmin tänä vuonna merikotka poistettiin Suomen uhanalaisten lajien listalta. Nyt merikotka luokitellaan elinvoimaiseksi lajiksi. John Gooday / AOP
 Merikotkia syntyi tänä vuonna  ennätysmäärä  Suomessa. Ympäristöjärjestö WWF:n merikotkatyöryhmä laski 558 poikasta. Tosiasiassa syntyneitä merikotkia on vielä enemmän, koska kaikkia poikasia ei löydetä. Merikotkan edellinen poikasennätys oli vuodelta 2017.
 Opetushallitus haluaa lisää miesopettajia parantamaan poikien koulumenestystä
 Poikien heikentyneisiin oppimistuloksiin löytyy Jyväskylän yliopiston tutkimuksissa useita eri syitä. Muun muassa kotiolot näyttävät vaikuttavan poikiin enemmän kuin tyttöihin. Niko Mannonen / Yle
 Opetushallituksen mukaan  miesopettajien lisääminen  alkuopetukseen voisi kohentaa poikien oppimistuloksia. Lastentarhanopettaja  Matti Santalan  mielestä opetus on ennemminkin persoonakysymys. Hänen mukaansa yksilöllisempi opetus pienemmissä ryhmissä auttaisi poikia parhaiten.
 Dorian-myrsky äityi hurrikaaniksi
 Puerto Ricon viranomaisten hälytyskeskuksessa seurataan Dorian-myrskyn etenemistä. Orlando Barria / AOP
 Trooppinen myrsky  yltyi ykkösluokan hurrikaaniksi  Neitsytsaariin kuuluvan Saint Thomasin kohdalla. Myrsky ohitti Puerto Ricon ja pohjoisen Karibian melko vähin vaurioin. Lauantain ja sunnuntain välisenä yönä hurrikaanin odotetaan iskevän Floridaan, jossa on jo julistettu hätätila.
 Helteinen sää jatkuu suuressa osassa Suomea
 Yle
 Sää jatkuu lämpimänä ja laajalti helteisenä. Päivä on suurelta osin myös aurinkoinen. Keski- ja Pohjois-Lapin yli liikkuu hajanaisia sateita. Illan ja perjantain aikana lännestä saapuu sateita ja ukkosia. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Porvoon ampumistapauksen vangitsemisoikeudenkäynti tänään, opetushallitus haluaa lisää miesopettajia, helteinen sää jatkuu


Summary: Ylen tietojen mukaan poliisi ei aio vastustaa kameroiden pääsyä oikeussaliin. Poliisi kuitenkin vaatii salaista käsittelyä ilman yleisöä.

Keskusrikospoliisi vaatii useista  murhan yrityksistä epäiltyjä ruotsalaisveljeksiä  tänään vangittavaksi. Miesten epäillään ampuneen poliiseja Porvoossa sunnuntain vastaisena yönä ja pakomatkallaan sunnuntai-iltana.
 Yle seuraa oikeudenkäyntejä Itä-Uudenmaan käräjäoikeudesta Vantaalta klo 12.45 alkaen. Päivitämme tähän juttuun päivän tapahtumat. Jutun pääkuvaa klikkaamalla pääset katsomaan suoraa lähetystä.
 25-vuotiasta ja 30-vuotiasta ruotsalaismiestä  vaaditaan vangittavaksi epäiltyinä useista murhan yrityksistä.
 Toisella miehistä on myös Suomen kansalaisuus.
 Ensimmäinen vangitsemisistunto alkaa kello 13. Tuolloin on määrä käsitellä 25-vuotiaan miehen vangitsemista.
 Toinen vangitsemisistunto pideteään kello 14. Tuolloin oikeus käsittelee 30-vuotiaan miehen vangitsemista.
 Poliisi pitää miehet erillään poliisivankilassa, ja myös heidän vangitsemisistuntonsa pidetään erillään.
 Epäillyillä on mahdollisuus osallistua oikeudenkäyntiin myös videoyhteyden avulla.
 Mutta Ylen tietojen mukaan ruotsalaismiehet ovat tulossa itse henkilökohtaisesti oikeudenkäyntiin.
 Poliisi aikoo vaatia vangitsemisoikeudenkäynnin käsittelyä salaisiksi.
 Olisi suuri yllätys, jos Itä-Uudenmaan käräjäoikeus ei tähän suostuisi.
 Tästä huolimatta Ylen tietojen mukaan oikeudenkäynnin alussa kuvaajat olisivat kuitenkin pääsemässä sisälle oikeussaliin aivan oikeudenkäynnin alussa.
 Lopullisen päätöksen asiassa tekee Itä-Uudenmaan käräjäoikeus.
 Tutkinnanjohtajalle ja epäiltyjen asianajajille monta kysymystä
 Epäillyt tuodaan oikeussaliin takaoven kautta.
 On myös hyvin pieni mahdollisuus, että he osallistuisivat oikeudenkäyntiin videoyhteydellä.
 Tutkinnanjohtaja  Kimmo Huhta-aho  ja epäiltyjen asianajajat tulevat oikeussaliin pääovesta.
 Heille media esittää useita kysymyksiä.
 Ylen lähetyksen Vantaan oikeustalolta juontavat toimittajat  Päivi Happonen  ja  Tulikukka de Fresnes .
 Motiivista ei vieläkään tietoa
 Poliisi on ollut hyvin vaitonainen tutkinnan yksityiskohdista.
 Sunnuntain vastaisena yönä hätäkeskukseen tuli puhelu, jossa viitattiin tavanomaiseen omaisuusrikokseen. Poliisipartio saapui Porvoon teollisuusalueelle noin kymmenessä minuutissa.
 Kun poliisipartio tuli paikalle, heitä vastassa olevat henkilöt alkoivat vaatia aseita poliisilta. Samalla poliiseja kohtaan alettiin ampua.
 Poliisi on tutkintansa perusteella sitä mieltä, että tänään vangitsemisoikeudenkäyntiin saapuvat ruotsalaisveljekset olivat poliisipartiota vastassa sunnuntain vastaisena yönä.
 Ruotsalaisveljekset saatiin kiinni takaa-ajon jälkeen Ikaalisissa sunnuntai-iltana.
 Poliisi ei ole kertonut julkisuuteen mitään mahdollisista motiiviepäilyistä. Poliisi ei ole myöskään sanonut, epäileekö se poliisipartion joutuneen ansaan.
 Tutkinnanjohtaja Kimmo Huhta-aho sanoi Ylelle keskusrikospoliisin tiedotustilaisuudessa sunnuntaina, että hätäkeskukseen soittanut henkilö on "mielenkiintoinen".
 Tiistaina Ylen haastattelussa Huhta-aho sanoi, että hätäkeskukseen soittaja saattaa olla osallinen tapahtumaan.
 Ruotsalaismedioiden mukaan hätäkeskukseen soitti toinen ruotsalaismiehistä, joita epäillään useista murhan yrityksistä. Suomen poliisi ei ole tätä vahvistanut.
 Ammuskelussa loukkaantui kaksi poliisia.
 Toisen vammat ovat vakavat, hän on edelleen sairaalahoidossa.
 Lue lisää:
 Missä Porvoon epäillyt liikkuivat sunnuntaina? Näin poliisi kommentoi pakomatkaa – tässä kolme kiinnostavaa kysymystä ampumistapauksesta
 Pikkurikollinen, entinen vapaaottelija ja treenattu tyyppi – Nämä 5 asiaa tiedämme Porvoon epäillyistä ampujista
 Poliisi on kuullut ampumisista epäiltyjä miehiä, "Hyvin on pärjätty puolin ja toisin" – Ylen tieto: Poliisipartio ei ehtinyt käyttää asetta
 Ylen tieto: Porvoon epäillyt ampujat puhuvat suomea – Lehtitiedot: epäillyt ovat veljeksiä ja asuneet Suomessa

Porvoon ampumisista epäillyt ruotsalaisveljekset astuvat oikeuden eteen ja julkisuuteen – Katso suora lähetys oikeustalolta kello 12.45 alkaen


Summary: Merikotkalla menee nyt hyvin. Uljas petolintu poistettiin Suomen uhanalaisten lajien listalta aiemmin tänä vuonna.

Merikotkia syntyi tänä vuonna ennätysmäärä Suomessa. Ympäristöjärjestö WWF:n merikotkatyöryhmä laski 558 poikasta.
 Tosiasiassa syntyneitä merikotkia on vielä enemmän, koska kaikkia poikasia ei löydetä. Merikotkan edellinen poikasennätys oli vuodelta 2017. Silloin laskettiin 502 poikasta.
 WWF:n mukaan pesivien merikotkaparien lukumäärä ei ole lisääntynyt viime vuosina Suomessa.
 – Se tarkoittaa, että tämän vuoden ennätyksellinen poikasmäärä johtuu hyvistä pesimäolosuhteista, sanoo WWF:n merikotkatyöryhmän seurantavastaava  Heikki Lokki  järjestön tiedotteessa.
 WWF kertoo, että Suomenlahdella sekä Etelä- ja Keski-Suomessa paljastuu vuosittain joitakin uusia merikotkan pesimäpaikkoja.
 Sen sijaan rannikkoalueilla ja saaristossa merikotkakannan kasvu on pysähtynyt. Pohjois-Suomessa kanta on vakaa. Etelä-Savon ja Etelä-Karjalan maakunnista ei ole löytynyt yhtään merikotkan pesää.
 Suojelutoimet elvyttivät merikotkakannan
 Merikotkakanta kitui ympäristömyrkkyjen takia 1960- ja 70-luvuilla. Esimerkiksi vuonna 1975 kuoriutui vain neljä poikasta.
 WWF perusti asiantuntijoista ja lintuharrastajista koostuvan merikotkatyöryhmän vuonna 1972. Työryhmän tavoitteena oli pelastaa merikotka.
 1980-luvulla merikotkan poikasia alkoikin syntyä selvästi enemmän, kun lintujen talviruokinta aloitettiin ja myrkyt kiellettiin.
 Aiemmin tänä vuonna merikotka poistettiin Suomen uhanalaisten lajien listalta. Nyt merikotka luokitellaan elinvoimaiseksi lajiksi.
 Merikotkannan seurantaan ja suojeluun liittyvä kenttätyö on siirtymässä WWF:ltä Sääksisäätiölle.
 Oheisella videolla näytetään, kuinka merikotka voi nykyään olla uudenlainen vieras myös omakotitalon pihapiirissä. Jutun ylitorniolaisesta merikotkasta voit lukea tästä:
 Perheen pihalle ilmestyi harvinainen petolintu: nälkäinen merikotka kerää voimia terassilla ja nauttii siika-aterioita – katso video

 Lue lisää:
 Merikotkien lisääntyminen aiheuttaa ristiriitoja Ahvenanmaalla ja nyt pohditaan, kumpi väistää: kotka vai ihminen

Merikotka teki poikasennätyksen – entinen ennätys rikkoutui yli 50 poikasella


Summary: Opetushallitus lisäisi miesopettajien määrää alkuopetuksessa. Poikien oppimistulokset ovat heikentyneet tyttöjä enemmän.

Poikien pärjääminen koulussa on suuri huolen aihe Suomessa. Suomalaiskoululaisten PISA-menestys on rapissut viimeisten 14 vuoden ajan. Erityisesti huolettavat  poikien oppimistulokset .
 Opetushallitus on laatinut 12 toimenpidettä  (pdf), joilla poikien oppimista pyritään parantamaan vuoteen 2025 mennessä. Eri alojen asiantuntijaryhmät koostivat täsmäratkaisuja, joissa haluttaisiin muun muassa lisätä miesopettajien määrä varhaiskasvatuksessa ja alakoulun kahdella ensimmäisellä luokalla.
 – Useammassa työryhmässä nousi esille, että varhaiskasvatuksessa ja alkuopetuksessa pitäisi olla myös miesroolimalleja. Olisi lapsille mallia siitä, miten esimerkiksi lukeminen on kiinnostavaa tai kulttuurin harrastaminen on mahdollista, sanoo opetusneuvos  Eija Kauppinen  Opetushallituksesta.
 Miesten aktiivinen rooli kasvattajana ja esikuvana tukee Opetushallituksen mukaan poikien oppimista ja tarjoaa rohkaisevan esimerkin poikien opinpolulle.
 Opetushallitus ei ole ajamassa mieskiintiöitä takaisin opettajakoulutukseen, mutta se toivoo varhaiskasvatuksessa ja alakouluissa kiinnitettävän asiaan entistä enemmän huomiota.
 Jos kouluissa on miesopettajia, he voisivat Opetushallituksen mukaan opettaa nykyistä useammin alkuopetuksessa.
 Sukupuolestako se on kiinni?
 Jyväskyläläinen  Matti Santala  on ollut lastentarhanopettajana 15 vuotta. Hänen mielestään opettajan tai hoitajan persoonalla on suurempi merkitys kuin sukupuolella.
 – Kun tekee omalla persoonallaan työtä, niin tietynlaiset persoonat lapsissakin hakeutuvat helpommin seuraan. Mielestäni se on enemmän persoonasta kuin sukupuolesta kiinni, sanoo Santala.
 – Ratkaisevinta on opettajan pedagoginen osaaminen, mutta kasvatuksellisesti ja oppimismotivaation kehittymisen kannalta miespuoliset roolimallit voivat olla hyviä, vastaa Eija Kauppinen Opetushallituksesta.
 Santalan mielestä parhaiten poikia autettaisiin pienemmillä opetusryhmillä. Hänen mielestään asiaa pitää lähestyä lasten mielenkiinnon sekä toimintatapojen kautta.
 – Toiminnallisuus on ehkä se päivän sana. Varsinkin pojat, joita ei niin kiinnosta perinteinen oppiminen ja oppimistyyli, tarvitsevat enemmän toiminnallisuutta. Samalla he tarvitsevat myös keinoja keskittyä ja rauhoittua, eli yksilöllisempää opetusta pienemmissä ryhmissä.
 Opettajien pitkään toivomia pienempiä opetusryhmiä ei Opetushallituksen listalla kuitenkaan näy.
 – Totta kai pienemmät opetusryhmät ovat oleellisia yksilöllisemmän ohjauksen näkökulmasta, mutta pienemmät ryhmät eivät nousseet meidän työpajakeskusteluissamme olennaisena asiana esiin, sanoo Eija Kauppinen.
 Jyväskylän yliopiston tutkija  Jouni Vettenranta  sanoo, että pienemmissä ryhmissä on luonnollisesti enemmän aikaa lasta kohden. Aika auttaisi hänen mukaansa etenkin erityislasten ja -oppilaiden kanssa toimiessa.
 Mutta ryhmäkoot ja koulutuksen rahoitus ovat hänen mukaansa ikuisuuskysymys, johon ei oikein ole ratkaisua.
 – Jos rahaa olisi loputtomasti, ei tarvitsisi priorisoida eri menoja asia olisi selvä. Missä rahan lisääminen sitten olisi optimaalista, onkin sitten vaikeampi kysymys, sanoo Vettenranta.
 Poikien heikon koulumenestyksen taustalla monia asioita
 Poikien heikentyneisiin oppimistuloksiin löytyy Jyväskylän yliopiston tutkimuksissa useita eri syitä. Muun muassa kotiolot näyttävät vaikuttavan poikiin enemmän kuin tyttöihin.
 – Jos kotona on kaikki hyvin, niin poikien ja tyttöjen oppimisessa ei näytä olevan mitään eroja. Mutta jos kotona on joitain ongelmia, niin pojat näyttävät kärsivän niistä tyttöjä enemmän.
 Kodin ongelmat ja asenteet näkyvät helposti jo päiväkodissa. Ne vaikuttavat myös koulussa tarvittavien perustaitojen kehittymiseen. Heikommat numero- ja kirjaintaidot ennen kouluun siirtymistä ennustavat tutkimuksen mukaan heikompia oppimistuloksia neljännellä luokalla.
 Osaamiseroilla on taipumus kasvaa koulupolkua eteenpäin mentäessä.
 – Lapsen merkittävin ympäristö on ensin koti ja vanhemmat, myöhemmin lapsen siirryttyä päiväkotiin hoitajat. Jos päiväkodeissa on ainoastaan naispuolisia hoitajia, niin pojilla voi olla kapeammat roolimallit kuin tytöillä. Sillä voi olla jotain vaikutusta myöhemmässä vaiheessa, arvioi Vettenranta.
 Pojilla on myös tyttöjä enemmän hankaluuksia opettajien kanssa, mutta tutkimus ei anna vastausta siihen, auttaisiko miesopettajien määrän lisääminen asiaa.
 Voit keskustella aiheesta tämän jutun lopussa torstaina 29.8.2019 kello 16:00 saakka.

Opetushallitus haluaa lisää miesopettajia parantamaan poikien koulumenestystä  – lastentarhanopettaja: "Opetus on enemmän persoona- kuin sukupuolikysymys"


Summary: Turkin joukot ovat rajalla valmiina toteuttamaan "turvavyöhykkeen" millä hetkellä hyvänsä.

Turkin presidentti  Tayyip Erdogan  sanoi tänään, että Turkin ja Yhdysvaltain saavuttama sopimus Syyrian lounaisosaan luotavasta ”turvavyöhykkeestä” on oikea askel.
 Samalla Erdogan sanoi, ettei anna Yhdysvaltain pitkittää sopimuksen toteuttamista.
 – Sopimus on oikea askel turvavyöhykkeen luomiseksi ja Kansan suojeluyksiköiden (YPG) taistelijoiden poistamiseksi Eufratin itäpuoliselta alueelta.
 Erdogan puhui sopimuksesta toimittajille paluumatkallaan Moskovasta presidentti  Vladimir Putinin  tapaamisesta.
 Kurdien muodostaman YPG:n joukot ovat olleet alueella Yhdysvaltain merkittävä liittolainen taistelussa Isisiä vastaan. Turkki pitää YPG:tä terroristijärjestönä.
 Toimeenpanon viivästyttämisellä Erdogan viittaa aikaisempaan sopimukseen kurditaistelijoiden poistamisesta syyrialaisesta Manbijin kaupungista. Turkin mukaan Yhdysvallat viivytteli taistelijoiden poistamisen toteuttamisessa.
 – Joukkomme ovat rajalla valmiina, joten voimme toteuttaa sopimuksen, millä hetkellä hyvänsä, Erdogan sanoi toimittajille.

Turkin Erdogan sanoo, ettei salli Yhdysvaltain pitkittävän Syyria-sopimuksen toimeenpanoa


Summary: Allekirjoittajat vaativat, että parlamentin istuntokautta ei saa lykätä, jos Britannian EU-eron aikataulua ei pidennetä tai eroa peruta kokonaan.

Yli miljoona brittiä on allekirjoittanut vetoomuksen, jolla vastustetaan pääministeri  Boris Johnsonin  päätöstä lykätä parlamentin istuntokautta. Verkkovetoomus keräsi yli miljoona allekirjoitusta vain muutamassa tunnissa.
 Johnson ilmoitti eilen, että hän lykkää parlamentin istuntokauden aloitusta lokakuun 14. päivään. Näin ollen kansanedustajille jää vain reilut kaksi viikkoa aikaa tehdä jotain ennen mahdollisen kovan brexitin toteutumista.
 Vetoomuksen verkkosivuilla todetaan, että parlamentin istuntokautta ei saa lykätä, jos Britannian EU-eron aikataulua ei pidennetä tai eroa peruta kokonaan.

Yli miljoona brittiä allekirjoitti vetoomuksen Johnsonin viimeisintä brexit-päätöstä vastaan


Summary: Puerto Ricossa ja Floridassa valmistaudutaan hurrikaanin tuloon.

Trooppinen myrsky Dorian on yltynyt hurrikaaniksi, meteorologit kertovat. Uutiskanava  CNN:n  mukaan myrsky yltyi ykkösluokan hurrikaaniksi Neitsytsaariin kuuluvan Saint Thomasin kohdalla.
 Saint Thomasin saaren lähellä on ollut tuulenpuuskia, jotka ovat olleet nopeudeltaan jopa lähes 50 metriä sekunnissa. Korkeimmat tasaiset tuulennopeudet ovat olleet noin 37 metriä sekunnissa.
 Seuraavaksi hurrikaani uhkaa Puerto Ricoa. Puerto Ricon kuvernööri  Wanda Vazquez  on julistanut osavaltioon hätätilan.
 Vazquezin mukaan osavaltio on nyt huomattavasti paremmin valmistautunut kuin vuonna 2017, kun hirmumyrsky Maria ruhjoi osavaltiota.
 Yhdysvaltain liittovaltion pelastustoimesta vastaavan viraston Feman lehdistösihteeri  Elizabeth Litzow  kertoi CNN:lle, että virastolla on Puerto Ricossa enemmän tarpeistoa kuin ennen Marian saapumista saarelle.
 – Saarella olevassa kalustossa on vuoteen 2017 verrattuna kolme kertaa enemmän generaattoreita, yhdeksänkertainen määrä aterioita, viisinkertainen määrä vettä ja 16 kertaa enemmän sinisiä pressuja, hän kertoi.
 Paikalliset ovat valmistautuneet myrskyn tuloon muun muassa suojaamalla kotiensa ikkunoita vanerilla ja ikkunaluukuilla.
 Puerto Ricoon on astunut hurrikaanin vuoksi voimaan niin sanottu "kuiva laki", joka kieltää alkoholin myynnin saarella. Vazquez ilmoitti päätöksestä keskiviikkona iltapäivällä paikallista aikaa.
 Alkoholin myyntikielto on Vazquezin mukaan voimassa vuorokauden hänen ilmoituksestaan lähtien tai siihen saakka, kun viranomaiset ehdottavat sen poistoa.
 Floridaan julistettiin myös hätätila
 Floridan kuvernööri  Ron DeSantis  julisti keskiviikkona hätätilan myös Floridaan.
 – Julistan tänään osavaltioon hätätilan, jotta Florida on täysin valmis kohtaamaan hurrikaani Dorianin, DeSantis sanoi tiedotteessa.
 Dorianin on ennustettu voimistuvan kolmosluokan hurrikaaniksi viisiportaisella asteikolla, ennen kuin se saavuttaa Floridan viikonloppuna myöhään lauantaina tai aikaisin sunnuntaina.

Dorian-myrskystä yltyi hurrikaani – uskotaan vielä voimistuvan


Summary: Murharyhmän johtaja kirjoitti eläkepäivillään muistelmat, jotka avaavat näköalapaikan Suomen rikoshistorian kovaan ytimeen.

Jalmari "Jallu" Koiranen  oli persoona, jonka rikosylikomisario  Juha Rautaheimo  muistaa jo ensitapaamisesta vuodelta 1975. Hän oli pieni ja rähjäisen näköinen, metsäläistyyppinen hahmo, joka sohi kainalokepillään kadulla vastaantulevien naisten käsilaukkuja.
 Helsingin poliisin henkilörekisterissä Jallun tekemiä pikkurikoksia on kirjattuna neljä paksua mapillista: varkauksia, näpistyksiä, petoksia, vahingontekoja, tuhopolttoja, ilkivaltaa ja niin edelleen.
 – Vaikka hän jäi usein kiinni itse teosta, hän ei koskaan myöntänyt mitään, Rautaheimo kertoo.
 Jallun vakiovastaus kuulusteluissa oli: ”Ei piä paikkaansa.” Hän oli joitain kertoja poliisin kanssa tekemisissä myös asianomistajana, kun hän oli joutunut pahoinpitelyn uhriksi. Hän kiisti silloinkin tietävänsä asiasta mitään.
 Seuraavien vuosikymmenien aikana Rautaheimosta tuli tunnettu poliisi, joka profiloitui maamme suurimpien murhajuttujen tutkijana ja tutkinnanjohtajana. Hänen uransa varrelle mahtuu suomalaisen rikoshistorian tunnetuimpia tapauksia, kuten vuoden  1997 poliisisurmat ,  Turun panttivankidraama  2009 sekä 8-vuotiaan  Vilja Eerikan murha  2012.
 Jallu Koirasesta tuli puolestaan poliisien kahvihuoneessa kiertävä vitsi, ja Rautaheimo tuli joskus luvanneeksi, että hän tekee kuolemansyyntutkinnan, kun Jallusta joskus aika jättää. Näin lopulta myös tapahtui, mutta sitä ennen Rautaheimo ehti tehdä pitkän ja näyttävän uran murharyhmässä.
 Turun panttivankijutun lunnasmiljoonat käteisenä takakontissa
 Sunnuntaina 30. toukokuuta 2009 poliisille tehtiin katoamisilmoitus nuoresta naisesta, joka oli kadonnut asunnostaan Töölössä. Juha Rautaheimo oli kyseisenä viikonloppuna töissä ja juttuvastuussa, ja näin hänestä tuli tutkinnanjohtaja uransa kovimmassa ja laajimmassa rikostapauksessa.
 Rautaheimo kuvaa Turun panttivankidraaman tutkinnan yksityiskohtia kymmenen sivun verran muistelmateoksessaan  Hermo – murharyhmän mies  (Siltala 2019). Vaikka operaatio ullakoksi nimetystä tapauksesta on tehty loputon määrä lehti- ja tv-juttuja ja yksi kirjakin, tutkinnanjohtajan kertomus yksityiskohtineen avaa siihen harvinaislaatuisen tulokulman.
 Turun panttivankitapauksessa käytetyn vankikopin pala on esillä Keskusrikospoliin Rikosmuseossa. Vesa Marttinen / Yle
 Pian katoamisen jälkeen naisen omaiset saivat englanninkielisen kirjeen, jonka mukana oli valokuva. Kuvassa naisella oli kädessään tuore Iltalehti ja taustalla näkyi asuintalon ulkovintiltä vaikuttava paikka. Mukana oli myös kahdeksan miljoonan euron lunnasvaatimus.
 Tapauksen selvittämiseksi muodostettiin poikkeuksellisen laaja toimintaorganisaatio: jutun parissa teki töitä enimmillään noin kaksisataa poliisia. Asunnostaan kaapattu nainen joutui olemaan panttivankina yli kahden viikon ajan turkulaiseen kerrostalosasuntoon rakennetussa pienessä vankikopissa.
 Laajojen televalvontojen ja pitkäjänteisen yksityiskohtien tarkastustyön seurauksena poliisi pääsi tekijän jäljille.
 – Yksi monista ihmeellisistä yksityiskohdista jutussa oli se, että kaappaaja onnistui saamaan haltuunsa koko lunnasrahasumman, Rautaheimo kirjoittaa.
 Hän kertoo hakeneensa koko kahdeksan miljoonan euron lunnassumman henkilökohtaisesti Koneen Säätiön tiloista. Rahat oli jaoteltu kaappaajan vaatimusten mukaisesti seteleihin niin, että 500 euron seteleitä oli viiden miljoonan edestä, 200 euron seteleitä kaksi miljoonaa ja 100 euron seteleitä miljoona.
 – Rahat painoivat yhteensä 33 kiloa. Kuljetin setelilaatikot yksin Tehtaankadulta Pasilan poliisitalolle siviilimallisen Ford Mondeon takakontissa.
 Juha ”Hermo” Rautaheimo (s. 1952) Juha Rautaheimo oli töissä Helsingin poliisilaitoksella vuosina 1975–2015 mm. rikostutkijana, palonsyyn tutkijana, ryhmänjohtajana, tutkinnanjohtajana, opettajana ja yksikön johtajana. Lempinimi ”Hermo” on peräisin työpari Jorma Grönroosilta. Aluksi Rautaheimo muuttui Rautahermoksi ja siitä lopulta Hermoksi. Asunut perheineen Keravalla vuodesta 1977. Harrastaa purjehtimista, lenkkeilyä sekä laulamista Keravan Mieslaulajissa. Muistelmateos  Hermo – murharyhmän mies  ilmestyy elokuun lopussa 2019 Siltalan kustantamana.
 Kaappauksen takana ollut  Juha Turunen  jäi lopulta kiinni lunnaiden maksamisen jälkeen seuranneessa operaatiossa. Poliisi pidätti hänet asunnosta, jonka hän oli hankkinut sieppausta varten Turun Resiinaraitilta. Turunen oli nukkumassa panttivankia varten rakentamassaan vankityrmässä.
 Muutama päivä kiinnioton jälkeen Turunen tunnusti sieppauksen kaikkine huolellisesti valmisteltuine yksityiskohtineen. Maaliskuussa 2010 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Turusen yhdeksän vuoden vankeuteen.  Tuomiosta ei valitettu .
 Kun jutut on selvitetty, ne katoavat mielestä
 Juha Rautaheimo jäi eläkkeelle neljä vuotta sitten palveltuaan 40 ja puoli vuotta Helsingin poliisin väkivaltarikosyksikössä eli niin sanotussa murharyhmässä. Viimeiset 25 vuotta hän toimi tutkinnanjohtajana operatiivisessa tutkinnassa, ja tämän myötä kasvot tulivat monille tutuiksi isojen poliisijuttujen tiedotustilaisuuksista, tv-uutisista ja lehtikuvista.
 Juha Rautaheimo sanoo yllättyneensä kirjansa saamasta huomiosta. "Haastattelut ovat olleet hankalia, kun ei voi enää sanoa, että "tutkinnallisista syistä en voi kertoa enempää", hän nauraa. Vesa Marttinen / Yle
 Turun panttivankitapauksen kaltaisiin valtaviin poliisijuttuihin liittyy usein paineita erityisesti jutun tutkinnanjohtajaa kohtaan. Rautaheimo sanoo oppineensa kestämään nämä paineet kohtalaisen hyvin, eivätkä jutut ole muutenkaan jääneet jälkeenpäin kummittelemaan mielessä.
 – Yleensä kun tapaus on saatu selvitettyä ja tuomiot jaettu, olen onnistunut unohtamaan tai sysäämään asian pois mielestä.
 Rautaheimon mukaan henkirikosten selvittäminen alkaa käytännössä aina vainajan viimeisten liikkeiden selvittämisellä. Siksi vaikeimpia tutkittavia ovat henkirikostapaukset, joissa surmattu ihminen löytyy maastosta, eikä saatavilla ole minkäänlaista tietoa uhrin henkilöllisyydestä.
 Tällainen tapaus osui Rautaheimon kohdalle vielä aivan hänen poliisin uransa loppumetreillä.
 Laajasalon pyjamanainen tunnistettiin hampaista
 Sunnuntaina 12. lokakuuta 2014 Laajasalon öljysatamasta löytyi tuntemattoman naisen ruumis.
 Merestä löytyneellä vainajalla oli yllään vain yöpuku, ei mitään henkilöllisyydestä kertovaa. Samana iltana tehty ruumiinavaus kertoi, että naista oli kuristettu ja hukutettu.
 Tuntemattoman vainajan henkilöllisyyttä voidaan pyrkiä selvittämään monin eri tavoin: käydään kadonneiden rekisteriä läpi, tutkitaan hampaita, sormenjälkiä, dna:ta, kysytään yleisövihjeitä ja niin edelleen.
 Laajasalon tapauksen ratkeamiseen johti lopulta onnekas sattuma: naisen sormenjäljet oli otettu noin parikymmentä vuotta aiemmin toisen tapauksen yhteydessä poliisin rekisteriin, ja ne löytyivät sieltä edelleen.
 Näin henkilöllisyys saatiin selville ja puhelintietojen ja muutamien muiden johtolankojen avulla selvisi, että surmaaja oli naisen naapuriportaassa asunut mies, jota uhri ei tuntenut entuudestaan.
 Surmaaja oli ulkoiluttanut koiraansa ja jostain syystä pahoinpidellyt tätä remmillä. Naapuriportaan nainen kuuli metelin, ja tuli yöpuvussa ulos moittimaan miestä. Mies menetti hermonsa ja löi naista niin, että tämä kaatui tajuttomana maahan.
 Hetkeä myöhemmin mies sulloi naisen autonsa peräkonttiin ja ajoi monen mutkan kautta Laajasalon vanhaan öljysatamaan, jossa hän heitti naisen mereen.
 Tekijä saatiin kiinni neljä päivää ruumiin löytymisen jälkeen, ja hän tunnusti teon lähes saman tien. Hänet tuomittiin käräjillä murhasta elinkautiseen.
 Tuomio pysyi  ennallaan hovioikeudessa  eikä korkein oikeus ottanut juttua tutkittavakseen, joten tuomiosta tuli lainvoimainen.
 Eläkkeelle jäänyt Juha Rautaheimo osallistui tapauksen oikeuskäsittelyyn istumalla yleisön joukossa.
 – Tapaus oli erityinen, ja on aina kiinnostavaa nähdä, millä lailla asia tuodaan oikeudessa esiin. Siihen vaikuttaa niin moni asia: millainen syyttäjä on ja kuinka hän osaa asian esitellä. Myös puolustusasianajajan työskentelyä on kiinnostava seurata, joskus siinä yritetään vähän pestä mustaa valkoiseksi. Yleensä murha yritetään aina kääntää tapoksi.
 Jallu Koiranen jätti oudon jäljen
 Suomessa kuolemansyyn selvittäminen on joko lääkärin tai poliisin tehtävä. Jos kuolema on yllättävä, vainaja on tuntematon tai kuolema on sattunut muuten erityisissä olosuhteissa, tehtävän tekee poliisi.
 Helsingin väkivaltarikosyksikön työntekijät käyvät vuosittain noin tuhannella kuolemantapauspaikalla. Helmikuun 14. päivä vuonna 2008 Juha Rautaheimo hälytettiin tällaiselle keikalle.
 Rautaheimo istui Helsingin poliisin väkivaltarikosyksikön kahvihuoneessa, kun sisään käveli yksikön päivystäjä  Kari Marttila  ja kuulutti suureen ääneen, että Rautaheimon täytyy lähteä keikalle.
 Kahvihuoneessa vitsailun kohteena vuosikaudet ollut Jallu Koiranen oli kuollut Diakonissalaitoksen Sällikodissa.
 Juha Rautaheimolla riittää  edelleen moikkaustuttuja Helsingin Pasilassa sijaitsevan poliisitalon pihalla. Vesa Marttinen / Yle
 Rautaheimo oli luvannut tämän tehtävän hoitaa, mutta hän epäili keikkaa viimeiseen asti työkavereiden pilaksi.
 – Kun sinne keikalle sitten lopulta jouduin, luulin että kyseessä on työkaverien järjestämä suuri kusetus, Rautaheimo sanoo.
 Vaan ei ollut. Koiranen oli saapunut iltapäivällä Sällikotiin iloisessa humalassa. Hän ei valitellut vaivojaan eikä käytöksessä ollut mitään tavallisesta poikkeavaa.
 Jallun kuolemasta ei ruumiinavauksessakaan löytynyt mitään rikokseen viittaavaa eikä suurempaa mystiikkaa. Hän vain kuoli.
 Juha Rautaheimo omisti kirjastaan kokonaisen luvun Koiraselle, koska tämä oli kertakaikkiaan niin erikoinen hahmo. He olivat kohdanneet toisensa vuosikymmenten aikana niin monta kertaa, että Rautaheimo muisti Koirasen henkilötiedot ulkoa.
 Vaikka toinen oli poliisi ja toinen rosvo, kaksikon välille kehkeytyi jonkinlainen pitkäkestoinen ystävyyssuhde.
 – Luulen, että kaikki ikäluokkani poliisit Helsingissä tunsivat tai vähintään tiesivät Jalmari Koirasen. En ole varmaankaan ainoa, joka jäi häntä oudosti kaipaamaan.

Itsepäinen pikkurikollinen Jallu oli poliisin kahvihuoneen kestovitsi – murharyhmän ex-pomo Juha Rautaheimo sanoo "kaipaavansa häntä oudosti"


Summary: Länsi-Lapissa mitattiin yli 25 asteen lukemia keskiviikkona.

Ilmatieteen laitos kertoo, että Lapissa on mitattu tänään hellelukemia.
 Erikoisen asiasta tekee se, että koskaan aiemmin Lapissa ei ole mitattu yli 25 asteen lämpötiloja näin myöhään elokuussa eli 27. päivän jälkeen.
 Sekä Kittilässä että Muoniossa mitattiin 25,3 astetta tänään iltapäivällä.
 Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi  kertoo, että lämmin ilma jatkuu myös huomenna Lapissa, mutta vielä ei voi sanoa, meneekö helleraja myös rikki.
 Lue lisää
 Helsingin Kaisaniemessä tehtiin kaikkien aikojen lämpöennätys – edellinen 74 vuoden takaa

Nyt se tapahtui taas: Kesän lämpöennätys pamahti rikki Porvoossa
 Mikä on elinaikasi lämpimin päivä kotiseudullasi? Anna syntymäaikasi ja koneemme kertoo sen sekä monta muuta sääknoppia

Historiallinen hetki tänään Lapissa: Hellettä ennätyksellisen myöhään


Summary: Cathay Pacific -lentoyhtiö on erottanut palveluksesta 20 lentäjää ja matkustamotyöntekijää, jotka ovat osallistuneet poliittisiin mielenosoituksiin Hongkongissa.

Parituhatta ihmistä osoitti mieltään Hongkongissa keskiviikkona Cathay Pacific -lentoyhtiön toimintaa vastaan. Yhtiö on antanut potkut ainakin 20 lentäjälle ja miehistönjäsenelle, jotka ovat osallistuneet Kiinan tukeman aluehallinnon vastaisiin protesteihin tai tukeneet niitä.
 Mielenosoituksen järjestänyt ammattiliitto siirsi mielenosoituksen lentokenttäalueella sijaitsevan Cathay Pacificin pääkonttorin luota kaupunkiin, koska poliisi ei antanut lupaa protestiin lentokentän läheisyydessä.
 Kaksi viikkoa sitten  lentokentän toiminta jouduttiin  keskeyttämään, kun mielenosoittajat valtasivat terminaalin lähtöaulan.
 Mielenosoittajat kantoivat kylttejä, joissa Cathay Pacificia vaadittiin perumaan potkut ja kunnioittamaan puhevapautta.
 Matkustamohenkilökuntayhdistyksen entinen johtaja  Rebecca Sy  sanoo saaneensa potkut, kun esimiehet näkivät hänen postauksiaan Facebook-sivulla.
 – Emme ole koskaan aiemmin joutuneet kurinpitotoimien kohteeksi yhtiön taholta. Kuinka he nyt erottavat minut ilman pätevää syytä vain näyttämällä minulle otteita henkilökohtaiselta Facebook-tililtäni, sanoo Rebecca Sy.
 Lentoyhtiö on joutunut Hongkongin kuohunnassa Kiinan silmätikuksi. Kiinan ilmailuviranomainen on vaatinut yhtiötä estämään protesteihin osallistuneiden pääsyn lennoille.
 Cathay Pacificin toimitusjohtaja  Rupert Hogg  jätti tehtävänsä aiemmin tässä kuussa kuohunnan vuoksi.
 Myös  Finnair on Hongkongin kuohunnan vuoksi  kieltänyt tiukkasävyisesti sen lennoilla työskenteleviä paikallisia työntekijöitä yhdistämästä Finnairin nimeä poliittisiin yhteyksiin sosiaalisessa mediassa. Finnairin lennoilla palvelee 130 hongkongilaista lentoemäntää ja stuerttia matkustamopalvelutehtävissä.Parituhatta ihmistä osoitti mieltään Hongkongissa keskiviikkona Cathay Pacific -lentoyhtiön toimintaa vastaan. Yhtiö on antanut potkut ainakin 20 lentäjälle ja miehistönjäsenelle, jotka ovat osallistuneet Kiinan tukeman aluehallinnon vastaisiin protesteihin tai tukeneet niitä.
 Mielenosoituksen järjestänyt ammattiliitto siirsi mielenosoituksen lentokenttäalueella sijaitsevan Cathay Pacificin pääkonttorin luota kaupunkiin, koska poliisi ei antanut lupaa protestiin lentokentän läheisyydessä.
 Kaksi viikkoa sitten  lentokentän toiminta jouduttiin  keskeyttämään, kun mielenosoittajat valtasivat terminaalin lähtöaulan.
 Mielenosoittajat kantoivat kylttejä, joissa Cathay Pacificia vaadittiin perumaan potkut ja kunnioittamaan puhevapautta.
 Matkustamohenkilökuntayhdistyksen entinen johtaja  Rebecca Sy  sanoo saaneensa potkut, kun esimiehet näkivät hänen postauksiaan Facebook-sivulla.
 – Emme ole koskaan aiemmin joutuneet kurinpitotoimien kohteeksi yhtiön taholta. Kuinka he nyt erottavat minut ilman pätevää syytä vain näyttämällä minulle otteita henkilökohtaiselta Facebook-tililtäni, sanoo Rebecca Sy.
 Lentoyhtiö on joutunut Hongkongin kuohunnassa Kiinan silmätikuksi. Kiinan ilmailuviranomainen on vaatinut yhtiötä estämään protesteihin osallistuneiden pääsyn lennoille.
 Cathay Pacificin toimitusjohtaja  Rupert Hogg  jätti tejhtävänsä aiemmin tässä kuussa kuohunnan vuoksi.
 Myös  Finnair on Hongkongin kuohunnan vuoksi  kieltänyt tiukkasävyisesti sen lennoilla työskenteleviä paikallisia työntekijöitä yhdistämästä Finnairin nimeä poliittisiin yhteyksiin sosiaalisessa mediassa. Finnairin lennoilla palvelee 130 hongkongilaista lentoemäntää ja stuerttia matkustamopalvelutehtävissä.

Hongkongin lentoyhtiö nyt mielenosoittajien tähtäimessä – yhtiö antanut potkuja protesteihin osallistuneille työntekijöillensä


Summary: Suomen uimahalleissa kielletään paljon – ja se voi pahimmillaan estää uimataidon oppimisen.

Suomen uimaopetus- ja hengenpelastusliitto (SUH)

Mustan labradorinnoutajan tassut rapisevat maata vasten Karhulan uimahallin pihalla Kotkassa.Koiran yllä on valjaat, joissa on kiinni metallinen kahva. Siitä pitää kiinni  Jamppa Mikkola.
 39-vuotias Mikkola sokeutui kymmenisen vuotta sitten perinnöllisen silmäsairauden seurauksena. Nyt hänen silminään toimii 7-vuotias opaskoira  Vilka .
 Karhulan uimahalli on Mikkolalle tuttu paikka. Hän on käynyt uimassa siellä pienestä pojasta saakka – kun hän vielä näki. Tällä kertaa Mikkolan tarkoituksena ei kuitenkaan ole mennä uimaan, eikä se vielä koiran saattamana olisi mahdollistakaan. Pian kuitenkin on.
 – Opaskoira on pärjäämiseni kannalta enemmän kuin tärkeä. Ei sitä osaa edes sanoin kuvailla, toteaa Jamppa Mikkola. Juulia Tillaeus / Yle
 Kotkan kaupunki on hankkimassa uimahalleihin häkkejä, joihin opaskoiran voi jättää uintireissun ajaksi. Tarkoituksena on helpottaa opas- ja avustajakoiria käyttävien uimahallikäyntejä.
 Aiemmin tänä vuonna Kotkan uimahalleissa sallittiin burkini-uimapukujen käyttö koululaisryhmille sekä uimapuvun käyttö saunassa transihmisille. Tarkoituksena on edistää yhdenvertaisuutta. Muutokset ovat lähteneet asiakkaiden toiveista.
 – Liikuntaa pidetään tietyllä tavalla kaikkien ihmisten perusoikeutena. Kun siihen on mahdollisuus mahdollisimman monella eri tavalla, se tietysti auttaa myös siinä, että ihmiset ovat paremmassa kunnossa. He voivat paremmin eivätkä sairastele niin paljon, toteaa Kotkan kaupungin liikuntapäällikkö  Esko Halonen .
 Kotkan liikuntapäällikkö Esko Halonen uskoo, että koirahäkit saadaan sijoitettua uimahallien aulatiloihin niin, että koirien on hyvä odottaa käyttäjiään niissä. Juulia Tillaeus / Yle
 Kotka on edelläkävijä. Monissa kunnissa uimahallissa on liikaa sääntöjä – ja ne saattavat pahimmillaan estää uimataidon oppimisen.
 ''Tänne ei sitten uimashortseissa tulla uimaan''
 Uimahallien säännöissä on Suomen uimaopetus- ja hengenpelastusliiton puheenjohtaja  Jukka Rantalan  mukaan paljon kehitettävää – tai oikeastaan karsittavaa.
 – Kyllä kunnissa on liian ahtaita sääntöjä. On kuntia, joissa on joku liikuntatoimenjohtaja tai uimahallipäällikkö on tehnyt yksinvaltiaan päätöksen ja todennut, että tänne ei sitten muuten uimashortseissa tulla uimaan. Sitä ei ole välttämättä edes luottamuselimissä käsitelty.
 Rantalan mukaan olisi tärkeää, että turhista säännöistä luovuttaisiin, jotta kynnys uimahalliin menemiseen madaltuisi. Yksi iso ongelma on juuri se, että peittävämpiä uima-asuja ei kaikkialla sallita.
 – On hyvä juttu, jos saamme niin sanottuja ''munauikkareita'' häpeävän teinin uimaan antamalla hänen käyttää lahkeellisia uimashortseja. Ja jos mennään 10 vuotta taaksepäin, kilpauimareiden kilpa-asut olivat nilkkaan asti ulottuvia kokovartalopukuja. Miksi emme päästä naisia burkinin kanssa altaaseen?
 Burkini on musliminaisten peittävä uima-asu, johon kuuluu hupullinen tunika ja pitkät housut. Kuva Espoonlahden uimahallista. Antti Kolppo / Yle
 Burkinien käyttökieltoa on usein perusteltu hygieniasyillä. Rantalan mielestä kielto on aiheeton, kunhan altaassa käytettävät asut ovat puhtaita ja uimiseen tarkoitettua materiaalia.
 – Suurin lika tulee siitä, ettei peseydytä. Kun naiset tulevat altaaseen meikit kasvoillaan ja kolme pulloa hiuslakkaa päässään, se lian määrä on ihan jäätävä. Sellaista likamäärää ei pysty uikkareilla altaaseen kantamaan, mitä ihminen sinne jättää, jos ei peseydy suihkussa ennen altaaseen menoa.
 Rantala on huolissaan siitä, että uimahalliin menon estävien sääntöjen vuoksi uimataito voi jäädä oppimatta. Rantalan mukaan iso osa uimarantojen pelastustehtävistä kohdistuukin ulkomaalaisiin.
 – Heillä ei ole kokemusta vedestä eikä käsitystä omasta uimataidosta. Itsekin viime kesänä pelastin yhden ulkomaalaistaustaisen hukkumiselta. Vesi on niin iso ja tärkeä elementti Suomessa, että kyllä se kulttuuri, turvallisuus ja ennen kaikkea uimaan opettaminen on tärkeää.
 Suomen uimaopetus- ja hengenpelastusliitto pyrkii puuttumaan ongelmaan yhdessä Raisiossa sijaitsevan monikulttuurisen koulun kanssa. Koulussa on opiskelijoita kymmenistä eri maista, ja se on samassa pihapiirissä uimahallin kanssa. Tarkoituksena on kehittää ulkomaalaisille monikulttuurinen uimaopetuskoulutus.
 – Sitä kautta voimme saada Suomeen jopa päteviä uimaopettajia, joiden kansallisuus ei ole suomi. Näin madallettaisiin kynnystä järjestää uimakouluja vaikka arabiaksi.
 Lisää liikuntaa
 Vilka ohjaa Jamppa Mikkolan sisään uimahallin ovista, ja aulan poikki kahvioon. Mikkola ostaa virvoitusjuoman, ja Vilka vie käyttäjänsä pöydän ääreen.
 Labradorinnoutaja Vilka on 7-vuotias opaskoira. Juulia Tillaeus / Yle
 Mikkola tuntee Karhulan uimahallin niin hyvin, että hän pystyy käymään uimassa ilman avustajaa, kunhan vain ensin pääsee hallille. Opaskoirien häkit ovat Mikkolan mielestä hyvä uudistus, kunhan niiden sijoittelu toteutetaan koiran kannalta oikein.
 – Häkit pitäisi saada sellaiseen paikkaan, etteivät muut ihmiset pääse häiriköimään koiria. Opastaminen ja avustaminen on aika rankkaa työtä koiralle. Kyllä siinä pitää huilata aina kun vaan mahdollista, Mikkola pohtii.
 Kotkan kaupungin liikuntapäällikkö Esko Halonen uskoo, että aulatilaan saadaan koirille turvallinen ja hyvä paikka.
 – Pystymme varmasti kiinteistöisännän kanssa tekemään aulatilaan sellaisia ratkaisuja, että häkkien sijoituspaikka ei ole ihan kaikkien ihmisten kulkureitin varrella ja koira saa olla rauhassa asiakaskäynnin aikana. Häkit sijoitetaan niin, että kassalta on näköyhteys niihin, ja henkilökunta pystyy seuraamaan tilannetta.
 Opaskoira tietää olevansa töissä silloin, kun sillä on valjaat yllään. Juulia Tillaeus / Yle
 Joissakin Suomen uimahalleissa opas- ja avustajakoirille on järjestetty erillisiä tiloja, joihin ne voi jättää uimareissun ajaksi. Kotkan kaavailemia häkkejä ei ainakaan Suomen Uimaopetus- ja Hengenpelastusliiton puheenjohtaja Jukka Rantalan tietojen mukaan ole muualla.
 Kaupungin tekemät sääntömuutokset ilahduttavat Rantalaa.
 – Toivon koko sydämestäni, että tällainen leviäisi ympäri Suomea. Jos yksikin ihminen saadaan näin liikkumaan, se maksaa aina itsensä takaisin. Se on ihan loistava juttu.
 Vanhojen hallien vaikeus
 Samaan aikaan kun joidenkin ihmisten uimareissut kaatuvat sääntöihin, liikuntarajoitteisille uimahallikäynnit tulevat jatkuvasti helpommiksi. Uudet hallit rakennetaan esteettömiksi, ja vanhoja pyritään peruskorjaamaan mahdollisuuksien mukaan.
 – Vanhoissa uimahalleissa joudutaan osin menemään vanhan ehdoilla, eikä esteettömyys täysin toteudu. Pyrkimys on siihen, että kaikki hallit olisivat esteettömiä, kertoo Uimahalli- ja kylpyläteknisen yhdistyksen puheenjohtaja  Jukka Maja .
 Laitosmies Mika Riikonen esittelee Karhulan uimahallin inva-pesutilojen kääntyvää pesuallasta. Juulia Tillaeus / Yle
 Majan mukaan vanhoissa uimahalleissa esteettömyyden toteuttamista voi vaikeuttaa esimerkiksi hallin pieni koko.
 – On hyvin yleistä, että vanhassa uimahallissa altaan ja seinien välissä on esimerkiksi vain vajaa metri tilaa. Sinne ei sitten pysty tekemään luiskaa tai portaita, tai sitten sinne ei mahdu allasnostinta.
 Liikuntarajoitteisille pyritään tekemään uimahalleihin omat sauna- ja pesutilat. Sitäkään tilat eivät Majan mukaan aina salli.
 – Suomessa on aina tehty, ja edelleenkin tehdään tiloista liian ahtaita. Säästetään rahaa ja tehdään niin pientä ja ahdasta kuin vain mahdollista. Esimerkiksi pyörätuolilla pitäisi päästä kääntymään ja pyörimään pesutiloissa ja saunoissa.
 Karhulan uimahallissa altaaseen pääsee allasnostimella. Juulia Tillaeus / Yle
 Vaikeuksista huolimatta vanhoissa uimahalleissa on Majan mukaan kuitenkin saatu edistettyä esteettömyyttä kohtuullisen hyvin.
 – Väestö ikääntyy ja meille tulee huonokuntoisempia ihmisiä. Terapia-altaita ja lämpimiä altaita on lisätty koko ajan. Kyllä erilaiset liikuntarajoitteet huomioidaan aika hyvinkin tänä päivänä.
 ''Pienin askelin''
 Jamppa Mikkola nousee ylös kahvion pöydästä, ja suuntaa Vilkan ohjaamana kohti uimahallin pihaa. Seuraavalla käynnillä aulassa saattaa olla jo häkki, johon koiran voisi jättää lepäämään.
 – On tosi tärkeä juttu, että yhdenvertaisuutta lisätään. Yhdenvertaisuus on menossa koko ajan parempaan päin, ja kyllä se vielä joskus tulee ihan hyväksikin. Se etenee pienin askelein, toteaa Mikkola.
 Jamppa Mikkola uskoo yhdenvertaisuuden lisääntymiseen. Juulia Tillaeus / Yle

"Naiset tulevat altaaseen meikit kasvoilla ja 3 pulloa lakkaa päässä" – hengenpelastajan mukaan uimahallien säännöt keskittyvät vääriin asioihin


Summary: Kouvolan kaupunki osallistui Pride-tapahtumaan nostamalla salkoon sateenkaarilipun, joka varastettiin samana päivänä.

Kouvolan lipputangosta kaupungintalon edustalta  varastettu  lippu on myös poltettu.
 Kouvolan kaupunki osallistui viime lauantaina Pride-tapahtumaan nostamalla aamulla sateenkaarilipun kaupungintalon salkoon. Lippu vietiin samana iltapäivänä.
 Kouvolan Sanomien  mukaan  kaupungintalon edustalta löytyi sunnuntaina poltetun sateenkaarilipun rippeet.
 Palveluneuvoja  Minna Acarca  Kouvolan kaupungilta kertoo Ylelle uskovansa, että poltettu lippu on sama, kuin kaupungintalon lipputangosta varastettu lippu. Kaupunki on tekemässä rikosilmoituksen lipun varastamisesta.
 Lippuja varastettu myös muissa kaupungeissa
 Valtakunnallinen ihmisoikeusjärjestö Seta tuomitsee sateenkaarilipun varastamisen ja polttamisen. Setan mukaan teot lietsovat vihaa sateenkaari-ihmisiä kohtaan ja vahvistavat vähemmistöön kuuluvien turvattomuuden tunnetta.
 Suomessa järjestetään tänä vuonna noin parikymmentä Pride-tapahtumaa eri puolilla maata. Osaan tapahtumista on Setan mukaan kohdistunut ilkivaltaa, kun niistä on varastettu sateenkaarilippuja.
 Pride-kulkue järjestettiin Kouvolassa lauantaina. Pyry Sarkiola / Yle
 Sateenkaarilippuja on varastettu esimerkiksi  Kokkolassa  ja  Oulussa .
 – Sateenkaarilippujen tärveleminen on vihaan perustuva ja loukkaava teko. Sillä osoitetaan konkreettisesti, että sateenkaari-ihmiset eivät ole tervetulleita paikkakunnalle, puheenjohtaja  Sakris Kupila  toteaa Setan tiedotteessa.
 Pride-tapahtumien määrä on Setan mukaan kasvanut viime vuosina erityisesti pienillä paikkakunnilla, joissa ei ole säännöllistä sateenkaaritoimintaa.
 Lippu ehti olla käytössä vain yhden kerran
 Sateenkaarilippu oli nostettu Kouvolan kaupungintalon edustalla sijaitsevaan salkoon lauantaina aamulla kymmenen aikaan, ja se lähti varkaiden matkaan noin kello 16.10. Lipun oli tarkoitus liehua kaupungintalon edustalla iltakuuteen asti.
 Valvontakameran kuvasta on paljastunut, että lipun vei kolme poikaa. Pride-tapahtumaan vartavasten tilattu lippu ehti olla käytössä vain yhden kerran.
 Kouvola osallistui Pride-tapahtumaan tänä vuonna toista kertaa.

Lipputangosta varastettu Pride-lippu löytyi poltettuna Kouvolasta – "Näin osoitetaan, että sateenkaari-ihmiset eivät ole tervetulleita paikkakunnalle"


Summary: Latvian presidentti Egil Levits korosti Suomen-vierailunsa aikana tasapuolisuutta EU:n kurinpidossa ja puolustusasioissa

Latvian presidentti  Egil Levits  korosti Suomen-vierailullaan, että EU:n rankaisumenettelyjä pitää voida soveltaa kaikkiin jäsenvaltioihin.
 Suomi on ajanut linjaa, jossa EU:lta saatu rahoitus sidotaan oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen. Levitsin mukaan on tärkeää, että unionin jäsenvaltioita kohdellaan tasa-arvoisesti.
 – Tällaisen mekanismin pitäisi olla sovellettavissa kaikkiin jäsenmaihin, riippumatta siitä, saavatko ne rahaa EU:lta vai maksavatko sinne, Levits sanoi lehdistötilaisuudessa.
 Suomessa keskiviikkona vierailleen Levitsin mukaan oikeusvaltioperiaate on unionille on elintärkeä. Hänen mukaansa periaatteen rikkominen vaikuttaa koko unionin toimintaan.
 EU:n yhteiset arvot puhuttivat
 Presidentti  Sauli Niinistö  kertoi presidenttien puhuneen tapaamisessaan unionin yhteisistä arvoista. Hän totesi Latvian presidentillä olevan asiasta paljon kokemusta.
 Levits on toiminut pitkään tuomarina EU-tuomioistuimessa. Hänen mukaansa EU-tuomioistuin pitäisi ottaa mukaan tapauksissa, joissa oikeusvaltioperiaatetta rikotaan.
 Presidentit korostivat myös maiden hyviä välejä ja sitä, että heidän oli vaikea löytää asioita, joista he olisivat eri mieltä.
 Presidentit keskustelivat myös turvallisuudesta. Niinistön mukaan EU on ”heräämässä pitkästä unesta” turvallisuuden suhteen. Niinistö totesi Naton roolin olevan äärimmäisen tärkeä koko Euroopalle ja korosti myös samalla Venäjän kanssa käydyn vuoropuhelun merkitystä.
 Levits sanoi, että Euroopan turvallisuuden vahvistamisen täytyisi hyödyttää kaikkia, ei vain osaa unionin jäsenmaista.
 Asiantuntemusta metsäpalojen sammuttamisessa
 Amazonian tilanteen osalta presidentit totesivat, että molemmista maista löytyy asiantuntemusta metsistä ja metsäpalojen sammuttamisesta.
 Konkreettisia suunnitelmia Brasilian avustamisesta ei kuitenkaan tällä hetkellä ole.
 Kyseessä on presidenttien ensimmäinen tapaaminen. Latvian edellinen presidentti  Raimonds Vējonis  teki työvierailun Suomeen vuonna 2016. Presidentti Niinistö vieraili edellisen kerran Latviassa marraskuussa 2018.

Latvian presidentti on Suomen kanssa samoilla linjoilla: EU:n arvoja on puolustettava


Summary: Lisää suojaa saivat myös eräät hait, rauskut ja merimakkarat.

Uhanalaisten lajien kauppaa säätelevän CITES-sopimuksen kokouksessa on sovittu monien eläin- ja kasvilajien tiukemmasta suojelusta. Näihin lajeihin kuuluvien yksilöiden tai niiden osien myyminen muuttuu tiukemmin säädellyksi tai kielletään kokonaan.
 CITES-sopimuksen keskeinen osa ovat liitteet, jotka säätelevät kansainvälisen kaupan rajoitusten tiukkuutta. Liite 1:een kuuluvien lajien kauppa on kielletty kokonaan, kun taas Liite 2:een kuuluvien lajien kuljettaminen maasta toiseen edellyttää kirjallista lupaa.
 Liite 2 -lajeiksi kirjattiin kokouksessa muun muassa neljä uhanalaista rauskukalaa, useat hailajit ja kolme merimakkaralajia. Päätöksen avulla voidaan hillitä ylikalastusta kansainvälisillä vesillä, kertoo Suomen ympäristöministeriö.
 Kaupan sääntelyyn piiriin kuuluvat jatkossa myös kirahvit, joiden kanta on laskenut Afrikassa noin 40 prosenttia noin 30 vuoden aikana. Afrikassa arvioidaan olevan nykyään enää alle 100 000 kirahvia.
 Kirahviperhe Krugerin kansallispuistossa Etelä-Afrikassa. AOP
 Norsujen osalta kokous päätti, että niiden siirtäminen pois luonnosta luontaisen levinneisyysalueen ulkopuolelle kielletään. Norsunluun kauppaa aletaan valvoa entistä tarkemmin, kun valtiot alkavat raportoida norsunluun kansallisista markkinoista.
 Liite 1:n piiriin liitettiin kaksi saukkolajia, joiden kannat ovat heikentyneet, kun hellyttäviä otuksia myydään lemmikkieläimiksi. Jatkossa siis pikkusaukon ja lyhytkarvasaukon kansainvälinen myynti on kokonaan kielletty.
 Lyhytkarvasaukko syö kalaa. Ed Brown / AOP

Monet eläinlajit saavat uutta suojelua – Norsujen, kirahvien, saukkojen ja kilpikonnien kauppaa aletaan säädellä tiukasti


Summary: Pieni Merenneito on teatterin kaikkien aikojen suurin musikaalituotanto. Merenalaisen ja maanpäällisen maailman loihtiminen on vaatinut valtavan tiimin työntekijöitä sekä suuren tuotantobudjetin.

Mitä Disney-musikaalin tuominen teatterin näyttämölle on tarkalleen maksanut, se teatterissa halutaan pitää liikesalaisuutena. Valmistuskuluiltaan  Pieni merenneito  on kuitenkin teatterin suurin musikaali ja noin 300 000 euroa kalliimpi kuin Helsingin kaupunginteatterin musikaalit yleensä.
 Mereneneito on myös teatterin teknisesti vaativin tuotanto. Se sukeltaa veden syvyyksiin, rapujen, mustekalojen, meduusojen ja merenneitojen maailmaan.
 Musikaali vie katsojat merenalaiseen valtakuntaan, jossa viekas noita (Sanna Saarijärvi) voi auttaa unelmien toteuttamisessa. Robrt Seger / Helsingin Kaupunginteatteri
 Kahden valtakunnan, meren ja maanpäällisen, loihtimisessa on mukana lähes 40 esiintyjää. Teknistä henkilökuntaa joka näytöksessä on liki 30, samoin muusikoita. Tuotantoon on osallistunut myös ulkomaisia nukke- ja lennätysosaajia.
 Pukuja musikaalissa on yli kaksisataa.
 – Olen paljon lavastanut esityksiä, mutta tätä kokoluokkaa ei ole tullut minulle aikaisemmin vastaan, sanoo esityksen lavastaja  Peter   Ahlqvist .
 – Mikä huikea leikkikenttä suunnittelutiimillämme on ollut leikkiä ja tehdä teatteria!
 Ahlqvist kuvailee, että käytössä on ollut varsinainen "kikkapankki" kuten nukkeja, projisointeja, taikatemppuja ja lennätyksiä.
 Peter Ahlqvistille Kinky Boots -musikaalin lavastaminen oli iso työ, mutta Pieni merenneito on sen rinnalla valtava. Mårten Lampén / Yle
 Disneyn valvova silmä musikaalissa
 Disneyn  Pieni merenneito -musikaali  nähdään nyt ensimmäistä kertaa Suomessa. Suomenkielinen kantaesitys on torstaina.
 Se perustuu  Hans Christian Andersenin satuun vuodelta 1837  sekä Yhdysvalloissa vuonna 1989 ensi-iltansa saaneeseen  Pieni merenneito -elokuvaan .  Alan Menkenin  säveltämä musiikki palkittiin Oscarilla ja kappale  Under the Sea  parhaana lauluna.
 Arielin rooli on fyysisesti rankka. Kun näyttelijä Sonja Pajunoja roikkuu ylhäällä valjaissa, hänen on laulettava samanaikaisesti. Robrt Seger / Helsingin Kaupunginteatteri
 Nyt Disney on valvonut tarkasti suomalaistuotannon valmistumista pienimpiä yksityiskohtia myöten.
 – Disney on aina merkinnyt minulle fantasiaa, mielikuvitusta, värejä, isoja tunteita, musiikillista spektaakkelia ja sen kaiken olen halunnut tuoda näyttämölle, kertoo ohjaaja  Samuel Harjanne.
 Viimeksi Harjanne ohjasi samassa teatterissa täysien katsomoiden  Kinky Boots  -musikaalin.
 Sen ja  Pienen merenneidon  tarinoista voi löytää yhtymäkohtia. Molemmat kertovat itsensä kuuntelemisesta, molemmissa kysytään, kuka olen ja uskallanko pyrkiä kohti unelmaani.
 – Moni näkee Disneyn höttönä. Väitän, että  Pienen merenneidon  tarina ei ole vaan höttöä.
 Ohjaaja Samuel Harjanne rakastui jo lapsena Pienen merenneidon vahvaan tarinaan. Mårten Lampén / Yle
 Tarvitsemme merenneidon rohkeutta
 Samuel Harjanteen mielestä musikaali on nyt enemmän kuin ajankohtainen ja tarinassa koskettaa teema erilaisuudesta. Ariel kokee olevansa ihminen, mutta merenneidon kehossa. Pyrstö on liikuntarajoite, joka estää toiveita täyttymästä.
 – Se on traaginen tarina. Väitän, että jokainen ihminen kokee joskus kuulumattomuutta ympäristöön, jossa on. Olemme kaikki joskus oman elämämme merenneitoja.
 Ariel on Sonja Pajunojan ensimmäinen rooli Helsingin kaupunginteatterin vakituisena näyttelijänä. Mårten Lampén / Yle
 Pääosa musikaalissa 16-vuotiaana Arielina oli  Sonja Pajunojalle  unelmien täyttymys. Hänelle Ariel on ollut lapsesta saakka prinsessa, jonka rohkeutta ja seikkailunhalua voi ihailla.
 Näyttelijä kannustaa vielä omaa tietään etsiviä nuoria luottamaan itseensä.
 – Kannattaa uskoa unelmiinsa ja kannattaa avata suunsa, eikä pysyä vain vaiti. Sitten kun löytää oman paikkansa ja osaa rakastaa itseään, voi löytää rakkauden myös ulkopuolelta.
 Testaa:   Kuka Hans Christian Andersenin satuhahmo olet?

"Ei mitään Disney-höttöä" – Musikaali Pieni merenneito on Helsingin kaupunginteatterin ennätyssatsaus


Summary: Yhä useampi ajokortti ajetaan nyt opetusluvalla. Lupahakemusten määrä tuplaantui vuodessa lakimuutoksen jälkeen.

Opetuslupien suosio on yli kaksinkertaistunut vuosi sitten tehtyjen lakimuutosten jälkeen. Koko maassa opetuslupia myönnettiin vuoden aikana noin 36 000, kun aiemmin määrä jäi alle 17 000:n.
 Syynä on helpottunut hakemuskäytäntö, joka alkuvaiheessa myös ruuhkautti lupapalvelun.
 – Olihan se odotettavissa, että kiinnostus opetuslupiin lisääntyy. Tämän vuoden keväällä oli jonkin verran pidemmät käsittelyajat määrien lisääntymisen takia, sanoo Traficomin erityisasiantuntija  Henna Antila .
 – Mutta olemme saaneet lisäresursseja käsittelyyn niin, että nyt olemme aika lailla samassa myöntämistahdissa kuin aikaisemminkin.
 Tällä hetkellä opetuslupa heltiää noin kahdessa ja puolessa viikossa. Postituksen kanssa luparumbaan kuluu noin kolme viikkoa.
 Opetuslupien hakeminen keventyi heinäkuun alusta 2018. Muutoksen jälkeen ajo-opetuksen antajan ei enää tarvinnut suorittaa teoriakoetta eikä ajoneuvoon asennettavaa lisäjarrupoljinta tarvinnut enää muutoskatsastaa.
 Lisäksi ajo-opetuksen voi aloittaa jo 16-vuotiaalle, kun ennen oppilaan piti olla 17 vuotta täyttänyt.
 Tuplamäärä myös pohjalaismaakunnissa
 Myös pohjalaismaakunnissa ajokortti hankitaan yhä useammin opetusluvalla. Hakemukset tuplaantuivat vuoden aikana myös Seinäjoen, Vaasan ja Kokkolan Ajovarmaan jätetyissä hakemuksissa.
 Pelkästään tänä vuonna opetuslupahakemuksia on tammi–heinäkuussa jätetty sekä Seinäjoen että Vaasan Ajovarman toimipisteisiin jo lähes viisisataa kumpaankin.
 Myös Kokkolassa tahti on ollut tiivis: Tänä vuonna lupia on haettu jo lähes yhtä paljon kuin vuonna 2017 yhteensä.

Ajokortin ajaminen opetusluvalla tuplaantui – Luparuuhka on jo hellittänyt


Summary: KHO päättää ympäristöluvasta ja samalla koko tehtaan tulevaisuudesta loppuvuoden aikana.

ympäristövaikutusten arviointi (vaikutusten arviointi)

Korkein hallinto-oikeus kokoontui keskiviikkona puheenjohtaja ja presidentti  Kari Kuusiniemen  johdolla Sorsasalon tehdasalueelle Kuopiossa. Paikalla oli kolmisenkymmentä ihmistä, mukana tehtaalle ympäristölupaa hakeneet ja sitä vastustavat tahot.
 Kallaveden rannalle suunniteltu Finnpulpin tehdas on saanut Vaasan hallinto-oikeudelta toistaiseksi voimassa olevan ympäristö- ja vesitalousluvan, mutta siitä on tehty  seitsemän valituslupahakemusta.
 Kuusiniemi kertoi aloituskokouksessa, että katselmus tehdään korkeimman hallinto-oikeuden omasta aloitteesta.
 – Rivien välistä voi päätellä, että valituslupa tullaan myöntämään ainakin joillekin hakijoille, Kuusiniemi kertoo.
 Valitusluvan myöntämisestä päätetään KHO:n istunnossa myöhemmin tänä vuonna. Samassa kokouksessa käsitellään sekä valitusluvan myöntäminen että siihen annettava ratkaisu.
 KHO:n puheenjohtaja ja presidentti Kari Kuusiniemi johti katselmusta Kuopion Sorsasalossa. Anne-Pauliina Rytkönen/Yle
 Korkein hallinto-oikeus voi päättää tilanteessa kolmella tapaa, mikäli valituslupa myönnetään. Finnpulpin ympäristö- ja vesitalouslupa voidaan pitää voimassa Vaasan hallinto-oikeuden määrittelemin ehdoin, lupaehtoja voidaan tiukentaa tai lupa voidaan evätä kokonaan.
 On myös mahdollista, että lupa myönnetään määräaikaisena tietyiksi vuosiksi. Tähän voidaan periaatteessa päätyä, jos ympäristövaikutuksissa on liikaa epävarmuutta.
 KHO:n puheenjohtajan Kari Kuusiniemen mukaan he ovat kiinnittäneet huomiota etenkin Finnpulpin tekemiin sulfaattipäästölaskelmiin. Laskelmat on tehty asiakirjojen perusteella kolmen vuoden ajalle.
 – Olemme olleet epävarmoja siitä, miten nämä sulfaattipäästöt mahdollisesti kertyvät vesistöön, kun toiminnan on suunniteltu jatkuvan noin 40 vuotta ja enemmänkin, Kuusiniemi kertoo.
 Finnpulpin hankkeen johtaja Timo Piilonen esitteli KHO:n väelle tehtaaseen liittyviä suunnitelmia. Anne-Pauliina Rytkönen/Yle
 Sellutehtaan vaikutukset vesistöön nousivat muutoinkin katselmuksessa esiin.
 – Euroopan unionin vesipolitiikan puitedirektiivi edellyttää, että vesien hyvää tilaa ei saa heikentää. Olemme täällä arvioimassa, että tämä voidaan varmistaa, Kuusiniemi kertoo.
 Liian tiukka tai määräaikainen lupa kaataisi hankkeen
 Finnpulpin kanta on, että mikäli lupa on määräaikainen, ei investointia tehdä. Ongelmia tulee myös siitä, jos lupaehtoja tiukennetaan nykyisestään merkittävästi.
 Ympäristölupaan liittyvä valituskierre on hidastanut sellutehtaan rakentamiseen liittyviä suunnitelmia. Finnpulpin toimitusjohtajan  Martti Fredriksonin  mukaan asia on edennyt odotettua hitaammin.
 – Lainvoimainen ympäristölupa on edellytys koko hankkeen eteenpäin viemiselle, Fredrikson sanoo.
 Finnpulpin toimitusjohtaja Martti Fredrikson kertoo, että Vaasan hallinto-oikeuden myöntämä ympäristölupa kelpaisi myös Finnpulpille. Anne-Pauliina Rytkönen/Yle
 Vaasan hallinto-oikeudelta saatu toistaiseksi voimassa oleva ympäristö- ja vesitalouslupa on Finnpulpin mukaan riittävän tiukka.
 – Se on kuitenkin niissä rajoissa, että sen voi jollain tapaa järkevästi toteuttaa sekä teknisesti että taloudellisesti, Fredrikson sanoo.
  Kallavesi luokiteltu hyväksi
 Katselmukseen osallistunut Pohjois-Savon ely-keskus on seurannut Kallaveden kuntoa ja luokitellut sen hyväksi. Vedenlaatu on kuitenkin laskenut viime vuosina ja on nyt lähempänä tyydyttävää kuin aiemmin.
 Ely-keskuksen mukaan Kallaveden laatuun ovat vaikuttaneet lämpötilan nousu ja valumien lisääntyminen.
 Ely-keskus painotti katselmuksessa pitämässään puheenvuorossa, että se seuraa Kallaveden kuntoa hyvin tarkasti myös jatkossa, jos tehdas rakennetaan.
 Ympäristönsuojelulaki antaa ely-keskukselle mahdollisuuden hakea tiukennuksia ympäristölupaan myös myöhemmin, jos tehdas aiheuttaa toiminnallaan merkittäviä ympäristövaikutuksia.

 Aiheesta aiemmin:
 Kuopion Sorsasalossa pidetään päivällä katselmus Finnpulpin sellutehtaan ympäristövaikutuksista
 Yli tuhat kuopiolaista on ilmoittautunut vastustamaan miljardiluokan havusellutehtaan perustamista kaupunkiin – Finnpulp: "Ihmetyttää"
 Hakkuumäärät ylitetään Suomessa vuosi toisensa perään – Kuinka paljon puuta ja rahaa tarvitaan, jos massiiviset selluhaaveet toteutuvat?

Finnpulpin Kuopion havusellutehtaan kohtalo ratkeamassa – KHO myöntänee valitusluvan ainakin osalle hakijoista


Summary: Saharan etelänpuoleisessa Afrikassa lähes 60 prosenttia ihmisistä elää ilman sähköjä.

GIKOMERO  Ruandalainen  Alphonse Nsengiyumva  näkee naapuriensa sähköjohdot kotoaan. Hänelle asti ne eivät kuitenkaan yllä, eikä viranomaisilla ole suunnitelmia laajentaa verkkoa hänen taloonsa asti.
 Kaksi ja puoli vuotta sitten Nsengiyumva asensi taloonsa aurinkopaneelin.
 – Aiemmin otti päähän, kun näki naapureiden sähköt niin läheltä. Silloin pärjäsimme paristoilla, kerosiinikynttilöillä ja öljylampuilla, hän kertoo.
 Hän kuuli aurinkopaneeleista ensimmäistä kertaa vuonna 2013, ja säästi kolme vuotta, jotta hänellä olisi varaa ostaa yksi paneeli.
 Nyt hänen aurinkopaneelinsa tuottaa tarpeeksi sähköä kännykän latausta, lamppuja ja pientä televisiota varten.
 Nsengiyumvan pihalla hänen kolme lastaan pelaavat jalkapalloa avokado- ja guavapuiden varjossa. Pallona toimii vanha kangasnyssykkä. Taustalla kuuluu kanojen kotkotusta, ja yksinäinen lehmä mutustelee tyytyväisen näköisenä heinää.
 Alphonse Nsengiyumvan aurinkopaneeli. Hän säästi kolme vuotta, jotta hänellä olisi varaa siihen. Yle/Fredrik Lerneryd
 Nsengiyumvan koti sijaitsee Gikomeron kylässä, reilun tunnin ajomatkan päässä pääkaupungista Kigalista. Talolta on upeat näkymät vehreille kukkuloille, jotka ovat Ruandan symboli.
 Moottoripyöräkuljetuksia työkseen tekevä Nsengiyumva on tyypillinen perheenisä Afrikan maaseudulla. Oman työnsä ohessa hän viljelee hieman maata ja pitää eläimiä. Vapaa-ajallaan hän rentoutuu perheen kanssa tai baarissa katsellen jalkapalloa.
 Reilun 12 miljoonan asukkaan Ruandassa vain noin kolmannes kotitalouksista saa sähkönsä sähköverkosta. Loput ovat joko ilman tai ostavat aurinkopaneelin. Mutta harvalla heistä on tarpeeksi sähköä edes pienen jääkaapin pyörittämiseen.
 – Jääkaappi olisi kyllä mahtava, silloin saisi juoda kylmää vettä, Nsengiyumva tuumii.
 Afrikassa yksi ydinvoimala
 Kun muu maailma ja etenkin Aasia on hurjaa vauhtia sähköistynyt, Afrikka on jäänyt jälkeen. Yli 600 miljoonaa afrikkalaista elää edelleen vailla sähköjä. Se on lähes 60 prosenttia väestöstä.
 Sähköpula on yksi syy Afrikan kehityksen hitauteen. Sähköllä olisi valtava merkitys muun muassa mantereen teollisuuden kehittämisessä.
 Ruanda on pieni maa, mikä huolestuttaa vihreän puolueen Frank Habinezaa. Mihin ydinvoimala sijoitettaisiin, ja mihin ydinjäte?. Yle/Fredrik Lerneryd
 Sähkökatkot ovat arkipäivää, koska verkot ovat vanhoja. Joskus sähkö yksinkertaisesti loppuu. Nyt tehtaat ja kaupat ovat riippuvaisia dieselgeneraattoreista. Ilman generaattoreita tehtaiden koneet pysähtyisivät ja kauppojen pakastimet sulaisivat aina pidemmän sähkökatkon tullessa.
 Yhä useampi afrikkalainen maa katsoo kohti ydinvoimaa ratkaisuna sähköpulaan.
 Tällä hetkellä koko mantereella on vain kaksi toiminnassa olevaa reaktoria. Vuonna 1984 käyttöön otetut reaktorit sijaitsevat Koebergin ydinvoimalassa lähellä Kapkaupunkia Etelä-Afrikassa. Ne tuottavat noin viisi prosenttia maan sähköstä.
 Alphonse Nsengiyumva lapsensa kanssa talon sisällä. Sitä valaisee katossa roikkuva hehkulamppu. Yle/Fredrik Lerneryd
 Ruanda saa tällä hetkellä sähkönsä pääsääntöisesti vesivoimasta. Maa kuitenkin allekirjoitti helmikuussa sopimuksen venäläisen Rosatomin kanssa.
 Sopimus tähtää ydinvoimaenergialle “suotuisan ilmapiirin” rakentamiseen Ruandassa. Maat järjestävät sopimuksen puitteissa yhteisiä koulutus- ja valmennusprojekteja ydinvoimateollisuuden tarpeisiin.
 Eikä Ruanda ole yksin. Rosatom suunnittelee  ydinvoimaloita useisiin afrikkalaisiin maihin . Myös Etiopia, Sudan, Kenia, Uganda, Nigeria, Sambia ja Ghana ovat solminneet sopimuksia Venäjän kanssa.
 Lisäksi Tansania, Niger, Senegal ja Namibia suunnittelevat rakentavansa ydinvoimaloita tulevina vuosina.
 Venäjän ohella Kiina on valtaamassa alaa. Maailman ydinenergiajärjestön WNA:n mukaan Kiina suunnittelee ydinvoimaloita  useaan Afrikan maahan .
 Ydinvoima on kallis ja samalla halpa ratkaisu
 Etelä-Afrikassa korruptioskandaaleissa ryvettynyt entinen presidentti  Jacob Zuma  suunnitteli moninkertaistavansa maan ydinvoimasta saaman sähkön määrän vuoteen 2030 mennessä.
 Suunniteltu Rosatomin 76 miljardin dollarin lisäprojekti tyssäsi  sekä oikeuteen että uuteen presidenttiin Cyril Ramaphosaan .
 Yksi syy oli se, että Zuman suunnitelma oli liian kallis. Vaikka ydinvoimala tuottaakin suhteellisen halpaa sähköä, sen rakentaminen on todella kallista. Nykyisin Etelä-Afrikka panostaa enemmän maakaasuun ja tuulivoimaan.
 Tavallisten ihmisten elämänlaatu ja samalla koko Afrikan kehitys voisi ottaa sähköistämisen kautta harppauksia eteenpäin. Yle/Fredrik Lerneryd
 Ydinvoimalan hinta huolestuttaa myös Ruandan vihreän demokraattisen puolueen puheenjohtajaa, oppositiokansanedustaja  Frank Habinezaa.
 – Sen lisäksi, minne laitamme ydinjätteen? Meidän pitäisi mieluummin panostaa uusiutuviin energiamuotoihin, kuten aurinkovoimaan ja tuulivoimaan, Habineza sanoo.
 Ruandan ja Kongon demokraattisen tasavallan rajalla sijaitsevan Kivu-järven alla on lisäksi metaanikaasua, jonka hyödyntämistä pitäisi Habinezan mukaan selvittää perusteellisemmin.
 Vihreän puolueen Frank Habineza oli ainoita kansanedustajia, jotka äänestivät ydinvoimaa vastaan Ruandassa.  Yle/Fredrik Lerneryd
 Habinezaa huolestuttaa myös Ruandan koko. Jos piskuiseen maahan rakennettaisiin ydinvoimala, mahdollinen onnettomuus vaikuttaisi paitsi koko maassa myös laajasti maan rajojen ulkopuolella.
 Noin Belgian kokoisella Ruandalla ei myöskään ole tarpeeksi suurta budjettia maksaakseen onnettomuudesta aiheutuvia kuluja.
 – Ydinvoima ratkaisisi joitakin ongelmia, mutta aiheuttaisi paljon enemmän uusia. Ei vain meille, vaan tuleville sukupolville ja muille maille. Miksi me nyt panostaisimme ydinvoimaan, jos muu maailma pyrkii luopumaan siitä?
 Teollisuus tarvitsee sähköä
 Ruandan hallitus näkee ydinvoimassa enemmän hyötyjä kuin haittoja. Rosatomin kanssa sopimuksen allekirjoittanut ministeri  Claver Gatete  ei kuitenkaan vastannut Ylen haastattelupyyntöön.
 Ruandan talous on viime vuosina kasvanut useita prosentteja joka vuosi ja voisi kasvaa enemmänkin. Siksi etenkin teollisuuden sähkötarpeet ovat motivoineet hallitusta panostamaan ydinvoimaan.
 Ruanda on kuitenkin profiloitunut myös ympäristöystävällisenä maana, joka on kieltänyt muovipussit jo vuosia sitten ja panostaa ekoturismiin.
 Kansanedustaja Frank Habinezan mukaan tähänimagoon ydinvoima särähtää ikävästi.
 Teollisuuden kehityksen lisäksi sähköt parantaisivat monen ihmisen elämänlaatua, mikä puolestaan vaikuttaisi Afrikan maiden ja koko mantereen kokonaisvaltaiseen kehitykseen.
 Gikomeron kylän läpi moottoripyörällään ajava Alphonse Nsengiyumva ei ole koskaan kuullutkaan ydinvoimasta. Hän arvostaa aurinkopaneelisähkön halpuutta ja ympäristöystävällisyyttä, mutta unelmoi vielä suuremmasta paneelista.
 – Sähkösilitysrauta olisi hyvä, rautaisella polttaa helposti paidat. Ja jos saisin katolle vesipumpun, voisin johtaa vettä sisälle.
 Alphonse Nsengiyumva työskentelee moottoripyöräkuljettajana. Yle/Fredrik Lerneryd

"Jääkaappi olisi mahtava" – Afrikka on jäänyt sähköistämisessä jälkeen, ja nyt moni maa suunnittelee ydinvoimaloita Venäjän ja Kiinan avulla


Summary: Poliisi kertoi keskiviikkona vaativansa salaista asian käsittelyä. Ylen tietojen mukaan poliisi ei aio kuitenkaan vastustaa epäiltyjen kuvaamista.

Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa pidetään torstaina  kaksi mielenkiintoista vangitsemisoikeudenkäyntiä , kun poliisi vaatii kahta miestä vangittavaksi useista murhan yrityksistä.
 Miesten epäillään ampuneen kahta poliisia Porvoossa sunnuntain vastaisena yönä ja pakomatkallaan sunnuntai-iltana.
 Keskusrikospoliisi tiedotti tänään, että  poliisi tulee vaatimaan  torstain vangitsemisistuntoja salaiseksi.
 Ylen poliisilähteestä saaman tiedon mukaan poliisi ei kuitenkaan aio estää kuvaajien pääsyä oikeussaliin.
 Se ei ole vielä tiedossa, aikovatko epäillyt vastustaa kuvaajien pääsyä saliin.
 Päätöksen kuvausluvasta tekee Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden tuomari huomenna aamulla.
 Vangitsemisoikeudenkäyntien alussa kuvaajat pääsevät toisinaan saliin, mutta eivät aina.
 Jos käräjätuomari sallii torstaina kuvaamisen salissa, Porvoon ampumisista epäillyt joutuvat kuvaajien piirittämäksi.
 Tällöin tiedotusvälineiden kuvaajat voivat ottaa pienen ajan kuvia oikeussalissa ennen kuin varsinainen vangitsemisistunto alkaa.
 Vantaan oikeustalolla vangitsemisistunnot pidetään huomenna kello 13 ja 14.
 Ylen tietojen mukaan epäillyt ovat tulossa henkilökohtaisesti vangitsemisistuntoihin. Heillä olisi mahdollisuus halutessaan osallistua istuntoon myös videoyhteyden avulla.
 Yle seuraa vangitsemisistuntoja torstaina Vantaan oikeustalolla.  Tästä linkistä pääset katsomaan Ylen suoraa lähetystä oikeustalolta.
 Lue lisää:
 Missä Porvoon epäillyt liikkuivat sunnuntaina? Näin poliisi kommentoi pakomatkaa – tässä kolme kiinnostavaa kysymystä ampumistapauksesta
 Pikkurikollinen, entinen vapaaottelija ja treenattu tyyppi – Nämä 5 asiaa tiedämme Porvoon epäillyistä ampujista
 Poliisi on kuullut ampumisista epäiltyjä miehiä, "Hyvin on pärjätty puolin ja toisin" – Ylen tieto: Poliisipartio ei ehtinyt käyttää asetta
 Ylen tieto: Porvoon epäillyt ampujat puhuvat suomea – Lehtitiedot: epäillyt ovat veljeksiä ja asuneet Suomessa

Ylen tieto: Poliisi aikoo sallia Porvoon ampumisista epäiltyjen miesten kuvaamisen huomenna oikeudessa – median kuvausluvasta päättää tuomari


Summary: Toimitusjohtaja Antti Mäkisen mukaan Solidiumin asema on "aika vakaa".

Kun valtion omistajaohjausyhtiö Solidium perustettiin, yhtenä tavoitteena oli rakentaa palomuuria poliitikkojen ja pörssiyhtiöiden välille.
 Yhtiölle annettiin 5,5 miljardin euron arvosta osakkeita apporttina. Se tarkoittaa muuna kuin rahana tehtävää sijoitusta.
 Nyt – kymmenen vuotta toimittuaan – Solidium on palauttanut valtiolle voitonjakona pääomaa saman verran.
 Solidiumin tehtävänä on sijoitustensa kautta vahvistaa ja vakauttaa kotimaista omistusta pörssiyhtiöissä ja kasvattaa pitkäjänteisesti omistustensa arvoa.
 Poliitikkojen suunnalta tärkeä ohjauksen väline on Solidiumille annettava toimiohje. Mutta millainen toimiohje istuisi nyt parhaiten?
 – Kun me yritämme olla pitkäjänteinen omistaja meidän yhtiöille, me toivomme että valtio olisi pitkäjänteinen omistaja Solidiumille. Ja sitä kautta mahdolliset muutokset olisivat maltillisia ja ne tehdään pitkän aikavälin aikana eikä lyhyellä tähtäimellä, toivoo Solidiumin toimitusjohtaja  Antti Mäkinen .
 Uudet nuotit syksyllä - tahtilajin toivotaan säilyvän rauhallisena
 Hänen mukaansa uusi, Rinteen hallituksen toimiohje on todennäköisesti tulossa syksyllä.
 – Meillä on se käsitys, että Rinteen hallituksen tavoitteena on tämän syksyn aikana antaa uusi toimiohje. Valmisteluvaiheesta en osaa sanoa sen tarkemmin. Yleensä hallitukset toimikautensa alkuvaiheessa antaa uuden toimiohjeen ja näin varmasti tapahtuu tälläkin kertaa.
 Mäkinen katsoo, että Solidiumin asema on varsin vakaa. Yhtiön  osakesijoitusten arvo  oli kesäkuun lopussa runsaat 7,7 miljardia euroa.
 – Koen että Solidium on aika pitkälle hyväksytty, ymmärrettävä toimija. On nähty, että se on ollut myös taloudellisesti hyvä veronmaksajille. Koen, että asema on aika vahva.
 Aika ajoin keskustellaan siitä, onko valtio pörssiyhtiöiden kannalta hankala omistaja. Solidiumissa asia koetaan toisin.
 Ankkurina tuulisilla markkinoilla
 – Jos me katsomme yhtiöidemme omistusta ja verrataan niiden arvostusta sellaisiin, joissa ei ole valtio-omistusta, niin mitään arvostuseroa ei löydy. Luulen että sijoittajat laajasti kokevat, että Solidium on toiminut hyvin vastuullisesti. Voisi jopa väittää, että tietyssä tilanteessa koetaan hyvin positiivisesti, että siellä on tällainen ankkuriomistaja, jolla on myös varaa olla omistaja, eli me pystytään näitä yhtiöitä jopa tukemaan.
 Mikäli hallituksen suunnittelemien tulevaisuusinvestointien rahoituksessa käännytään Solidiumin puoleen, toivotaan rauhallisia liikkeitä.
 – Meidän toivomus on, että jos meitä pyydetään jotain myymään, se tehdään suunnitelmallisesti ja pitkäjänteisesti, eikä hätiköiden niin että jotain taloudellisia arvoja siinä menetettäisiin.
 Silti vain yksi omistaja muiden joukossa
 Yhtiöiden vähentäessä työntekijöitään on toisinaan vaadittu, että valtion tulisi käyttää omistustensa tuottamaa valtaa. Mutta ymmärtävätkö poliitikot, että pörssiyhtiöiden omistajana ei voida mennä puuttumaan yritysten yksittäisiin toimiin?
 – Luulen, että se on nyt erittäin hyvin ymmärretty ja sisäistetty. Ei ainoastaan poliitikot vaan myös kansa ymmärtää sen.
 Mäkinen ottaa esimerkiksi Solidiumin sijoituksen teleoperaattori Elisaan.
 – Elisassa meillä on kymmenen prosenttia, mutta siellä on 90 prosenttia muilla. Eihän me voida mennä sinne yksin määräilemään meidän kymmenellä prosentilla ja luulen että kaikki ymmärtävät sen. Ne ovat kotitalouksia, ne ovat äänestäjiä. Kyllä siinä täytyy muistaa, että me olemme vain yksi omistaja muiden joukossa, sanoo Mäkinen.

Kymmenvuotias ja 7,7 miljardin euron osakesalkku – Solidium odottaa Rinteen hallitukselta uutta toimiohjetta


Summary: Näyttely on ollut paikallaan yli 30 vuotta. Siinä ajassa suhtautuminen alkuperäiskansojen kulttuureihin on muuttunut.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Oulussa on purettu Lappi-aiheinen näyttely, jota ainakin osa asiantuntijoista pitää nykyaikaan sopimattomana.
 Erityisesti hautamallissa esillä olleen shamaanin luurangon jäännökset sekä pääkallo ovat herättäneet närkästystä.
 – Kyllähän näyttely oli yleisilmeeltään jo vanhentunut ja se piti uudistaa, sanoo maakuntamuseotutkija  Riina Kohonen.
 Myös museolehtori  Arja Keskitalo  on  Kalevassa  sanonut, että näyttely ei esittele saamelaisuutta tarpeeksi monipuolisesti.
 Riina Kohonen kertoo, että shamaanihaudan esillä pito on aiheuttanut keskustelua niin talon sisällä kuin asiakkaidenkin kanssa. Asia on noussut esiin myös koululaisryhmien käydessä paikalla.
 – Asiaan liittyy tietysti myös moraalisia asioita. Tärkeää on kuitenkin myös se, miten jäänteet on esitelty. Tässä tapauksessa kyse on ollut minusta hyvin vainajaa kunnioittavasta tavasta esitellä hänen elämäänsä ja merkitystään yhteisössä, Kohonen sanoo.
 Jäänteet olivat esillä lasivitriinissä siinä asennossa, mistä vainaja löydettiin, eli makuullaan.
 Vastaavaa alkuperäiskansoille pyhien jäännösten esittelyyn liittyvää keskustelua on maailmalla käyty myös esimerkiksi Yhdysvalloissa. Siellä intiaanien haudoilta kaivettuja vainajien jäännöksiä on pidetty näytillä.
 Tutkija: Ouluun tarvitaan uusi saamelaisnäyttely
 Oulun yliopiston Giellagas-instituutin tutkija  Eeva-Kristiina Harlin  pitää puretun näyttelyn näkökulmaa haastavana. Saamelaiset eivät välttämättä tunnista siitä itseään.
 Näyttely on ollut paikallaan vuodesta 1985, ja se on ollut museon vanhin uudistamaton näyttelyosasto.
 Jäänteet olivat esillä lasivitriinissä. Näyttely purettiin viime viikon alussa ja se siirrettiin Oulun maakuntamuseon säilytystiloihin. Paulus Markkula / Yle
 Lappi-salin näyttely on Harlinin mukaan aikansa saavutus, mutta viime aikoina se on koettu pysähtyneeksi ja sen näkökulma ulkopuoliseksi. Hän laatii parhaillaan väitöstutkimusta arkeologisten ja etnografisten esinekokoelmien palautuspolitiikasta Pohjoismaissa Oulun yliopiston Giellagas-instituutissa.
 Harlin kuitenkin ajattelee, että Lappi-salin vanhan saamelaisnäyttelyn purkaminen Pohjois-Pohjanmaan museosta luo valitettavan tyhjiön saamelaiskulttuurin esittelyyn Suomessa.
 Tutkijan mukaan on selvää, että saamelaiset toivovat alkuperäiskansan kulttuurin esittelemistä kaikille. Puretun näyttelyn esineistö tulisi Harlinin mielestä siirtää Inarin museo- ja luontokeskus Siidaan. Siidan kokoelmatiloja peruskorjataan ja laajennetaan lähitulevaisuudessa.
 – Saamelaiset voisivat kuratoida Ouluun uuden näyttelyn museokeskus Siidan johdolla. Siten näyttely ilmentäisi saamelaiskulttuuria sisältä päin, Harlin toivoo.
 Näyttely siirrettiin varastoon
 Näyttelyn aineisto on nyt siirretty Oulun maakuntamuseon säilytystiloihin.
 – Suunnitelmia sen asettamisesta uudelleen esille ei Oulussa ole, mutta tietenkin esineistöä voidaan laittaa myöhemmin esille, jos siihen ilmenee tarvetta. Myös esinelainoja voidaan tehdä vaikkapa toisiin museoihin tai näyttelyihin, kertoo maakuntamuseotutkija Riina Kohonen.
 Oulun maakuntamuseon vanha Lappi-aiheinen näyttelysali liittyy vanhaan perinteeseen, jossa yleisölle haluttiin antaa mahdollisimman laaja kuva Pohjois-Pohjanmaan ja koko pohjoisen Suomen historiasta ja kulttuurista. Esimerkiksi Kuusamossa on vanhastaan ollut vankkaa saamelaisasutusta, vaikka nykyinen saamelaisalue Suomessa sijoittuukin vain pohjoisimpaan Lappiin.
 Oulun maakuntamuseon Lappi-sali koostuu pääosin museon entisen johtajan ja Lapin-matkaajan  Samuli Paulaharjun  keräämistä esineistä. Suurin osa kokoelmasta on tuhoutunut kahdessa tulipalossa.
 Kokoelman sijoittaminen Ouluun oli aikanaan luonnollista paitsi Samuli Paulaharjun oululaisuuden takia myös siksi, että Oulun maakuntamuseo huolehti aikanaan koko Pohjois-Suomen aluemuseon tehtävistä.
 – Nykyisin tehtävä on siirtynyt esimerkiksi Lapin maakuntamuseolle Rovaniemelle sekä Inarissa toimivalle saamelaismuseolle Siidalle, Riina Kohonen kertoo.
 Alkuperäiskansojen omanarvontunto nousussa
 Harlinin mukaan saamelaisten kiinnostus omaan kulttuuriperintöönsä on vahvassa kasvussa. Hän katsoo ilmiötä omien perhesuhteidensa ansiosta sisältä päin.
 Tuoreena esimerkkinä alkuperäiskansojen vaikutusvallan kasvusta Skandinaviassa museot ovat ryhtyneet palauttamaan haudoista kaivettuja luita, kalloja ja esineitä takaisin saamelaisten omaan hallintaan.
 Harlin muistuttaa, että Ruotsissa Historiska Museet on vastikään palauttanut saamelaisten jäämistöt Lyckseleen ja Suomessa Helsingin yliopisto Inarin Siidaan. Suomessa jäämistöistä päättää Siida yhteistoiminnassa Saamelaiskäräjien kanssa.
 Suomessa sotavuodet ja evakkotaival tuhosivat paljon saamelaisten esineistöä, joihin kiinnittyy merkittävä osa sukupolvelta toiselle siirtynyttä duodji-perintöä. Harlinista juuri tämä selittää saamelaisten kasvavaa halua pelastaa, suojella ja tulkita vanhaa esineistöä.
 – Kun suomalaisten historia on paljolti kirjoitettua, saamelaisten historia piirtyy esineisiin. Esivanhempien esineet kertovat jälkipolville kansansa historiaa, Harlin sanoo.
 Juttua on korjattu 28.8 kello 20.57: Museolehtori Arja Keskitalon nimi ja titteli olivat jutussa väärin.
 Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka!
 Lue seuraavaksi:
 Tämä nukke palaa Saamenmaalle – Kansallismuseo siirtää saamelaiskokoelmansa sinne minne se kuuluu
 Saamelaismuseo Siidalle merkittävä kokoelmalahjoitus

Oulussa esiteltiin vielä viime viikolla shamaanin pääkalloa ja luurangon jäänteitä – onko tämä nykypäivänä sopimatonta?


Summary: Valtava purjelaiva jouduttiin sijoittamaan isoille risteilyaluksille tarkoitettuun laituriin.

Kotkan Kantasatamassa seisoo jättimäinen huvijahti, joka saa ympäröivät maisemat näyttämään kovin vaatimattomilta.
 Jahdin omistaa venäläinen miljardööri  Oleg Burlakov , ja sitäpidetään yhtenä maailman suurimmista ja erikoisimmista purjelaivoista. Jahti on maksanut jopa  200 miljoonaa dollaria .
 Kotkasta se oli pyytänyt laituripaikkaa ollessaan liikkeellä Pietarissa.
 – En tarkkaan tiedä, miksi se tuli tänne. Se ei ole velvollinen kertomaan meille asioistaan, koska kyseessä on huvialus, kertoo liikennejohtaja  Markku Koskinen  Haminakotkan satamasta.
 Black Pearlin takilan tekniikka on hyvin erikoinen. Olli Törönen / Yle
 Black Pearl on kokonsa vuoksi sijoitettu Kotkassa samaan laituriin, jossa risteilijätkin käyvät. Sitä varten on jouduttu tekemään Kotkassa muitakin erityisjärjestelyjä.
 – Kotkan kaupungin palvelut on tarkoitettu huomattavasti pienemmille veneille. Se tarvitsi esimerkiksi narumiehiä eli kiinnittäjiä ja irrottajia, kertoo Koskinen.
 Aluksen koosta kertoo jotain se, että osa Kotkassa tänä kesänä käyneistä risteilyaluksista on ollut sitä pienempiä.
 Purjeet levälleen nappia painamalla
 Hollannissa rakennettu noin 105-metrinen alus kalpenee pituudessa maailman suurimpana pidetylle purjelaivalle Sedoville, mutta Black Pearlin mastot ovat korkeammat. Ne ulottuvat yli 70 metrin korkeuteen. Takilan Dynarig-tekniikka on hyvin erikoinen.
 Laivan rakentaneen  Oceancon nettisivuilla  kerrotaan, että purjeet saa levälleen nappia painamalla seitsemässä minuutissa. Purjekangasta on lähes 3000 neliötä.
 – Pelkkä kangas on maksanut muutaman talon verran. Purjeita ei nosteta, vaan kangas on mastojen sisällä. Mastot myös kääntyvät kokonaisuudessaan purjeen mukana, kertoo Markku Koskinen.
 Kotkan kaupungin palvelut on tarkoitettu huomattavasti Black Pearlia pienemmille veneille. Olli Törönen / Yle
 Poikkeuksellista purjeissa on myös se, että ne ovat mustat.
 – Tarinan mukaan Black Pearl -nimi tulee suoraan Pirates of the Caribbean -elokuvasta.
 Koskisen mukaan alus on myös ympäristöystävällinen.
 – On siellä moottorikin, mutta se on tehty omavaraiseksi purjelaivaksi. Se pystyy kulkemaan erittäin pienillä päästöillä ja polttoainemäärillä.
 Kauaa Black Pearl ei Kotkassa viivy. Koskisen mukaan se lähtee jo yön aikana tai viimeistään torstaiaamuna.

Venäläismiljardöörin loistojahti ei ollut mahtua satamaan Suomessa: "Pelkkä purjekangas on maksanut muutaman talon verran"