Summary: Tamperelainen insinööri jäi usean kerran luokalle, koska hänen keskivaikeaa lukihäiriötään ei löydetty. Sinnikkyys toi lopulta ylioppilaslakin.

Kymmenvuotiaana  Timo Latvala  sai ehdot kansakoulussa kirjoittamisesta. Ehdot tarkoittivat silloisessa peruskoulussa sitä, että aineen joutui uusimaan.
 – Kansakoulussa kirjoittaminen oli minulle heikkoa ja sitä myötä kaikki aineet olivat heikkoja, enkä tahtonut päästä eteenpäin, Latvala kertoo.
 Kuudennella luokalla Timo Latvala oli kaksi vuotta vanhempi kuin muut, sillä hän jäi kaksi kertaa luokalle.
 Timo Latvala saattoi kirjoittaa äidinkielen aineeseen kolme T-kirjainta ja yhden M:n, kun olisi pitänyt kirjoittaa kaksi.
 Koulunkäynti oli vaikeaa, mutta jotenkin Jyväskylässä silloin asunut Timo Latvala pääsi lukioon.
 – Lukio jäi kesken ensimmäisen vuoden syksyllä. Huomasin, ettei lukiosta tule mitään. Monet ajattelivat, ettei se poika pärjää, Timo Latvala kertoo.
 Keskivaikea lukihäiriö
 Lukion jääminen kesken jäi kaihertamaan mieltä. 54 vuotta myöhemmin Timo Latvala päätti korjata asian.
 Torstaina selvisi, että hän kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen aikuislukiosta.
 – Koko elämäni muut tuntuivat ajattelevan, etten ole lukumiehiä. Itse en ajatellut niin. Isä on Pohjanmaalta. Sieltä tulee sellainen asenne, ettei anneta periksi.
 Vasta kaksi vuotta ennen ylioppilaskirjoituksia selvisi, miksi kirjoittaminen oli ollut niin vaikeaa koko elämän ajan.
 Erityisopettaja tuli Timo Latvalan luokkaan ja kertoi, että on mahdollista tehdä lukitesti. Timo Latvala osallistui testiin.
 Hänellä todettiin keskivaikea lukihäiriö.
 Siitä syystä hän ei osannut kirjoittaa sanoja oikein. Tämä oli helpottava tieto.
 – En ollut niin tyhmä kuin olin kuvitellut.
 Lukihäiriön ansiosta Timo Latvala sai kirjoittaa kaikissa aineissa kaksi tuntia kauemmin kuin muut. Lopulta hän kirjoitti ylioppilaskirjoituksissa lyhyen matematiikan, pitkän ruotsin, äidinkielen ja terveystiedon.
 Saavutuksessa auttoi sinnikkyys.
 – Olen yrittänyt opiskella omin päin. Vaikka päätäni lyön seinään, lyön sitä aika pitkään.
 Ruotsissa insinööriksi
 Matematiikka oli tuttua insinöörin työstä. Lukion kesken jäämisen jälkeen nuori Latvala pohti, mitä vaihtoehtoja hänellä on.
 Koska kädentaidot olivat hyvät, hän päätti mennä Lahden kotiteollisuusopettajaopiston harjoituskouluun. Tämä oli edellytys, jos aikoi opettajaksi.
 Kesken koulun vaatimukset muuttuivat niin, että opettajaksi haluavalla pitikin olla ylioppilastutkinto. Taas meni yksi ovi kiinni elämässä. Timo Latvala suuttui ja lähti Ruotsiin.
 Hän toimi rakennuksilla töissä. Ruotsissa pääsi ilman kokeita tekniseen oppilaitokseen. Tahti koulussa oli kova, ja Timo Latvala jäi luokalle kielen takia. Sisukkuudella hän kuitenkin valmistui insinööriksi.
 Työnjohtajana Tampereella
 Ruotsista matka vei Tampereelle työnjohtajaksi. Aluevientipäällikkönä ja rakennusinsinöörinä lukihäiriöstä ei ollut haittaa.
 – Kirjallista työtä ei ollut paljoakaan, se yleistyi vasta ennen eläkkeelle pääsyä tietokoneiden takia.
 Timo Latvala ehti olla kymmenisen vuotta eläkkeellä, kun hän huomasi, että nythän olisi aikaa vaikka hankkia ylioppilaslakki.
 Tampereen aikuislukiossa hän oli porukan vanhin.
 – Ajat sitten koulussa oli kuri ja opettajalla oli auktoriteetti. Nyt auktoriteetti ei pelannut ja luokassa oli hälinää. Se vaivasi minua alkuun, ettei täällä pysty oppimaan kun kaikki huutavat.
 Tietokonehommat olivat uutta
 Uutta koulussa oli myös digitaalisuus. Nykyään ylioppilaskirjoitukset ovat sähköiset. Tietokone piti olla mukana joka tunnilla.
 – Opettajan täytyi tulla aukaisemaan minulle kone ensimmäisellä tunnilla. Siitä se sitten pikku hiljaa lähti. Minulla oli aika korkea kynnys käyttää iPadia, nythän se on oiva väline.
 Matematiikan Timo Latvala ehti kirjoittaa vuosi sitten paperilla, kun sen sai niin tehdä.
 Torstaina selvisi, että Latvala kirjoitti matematiikasta arvosanan B, ruotsista M:n ja terveystiedosta B:n. Miten kävi murheenkryyni äidinkielessä?
 – Kirjoitin mediasta ja sosiaalisesta mediasta, joka ei ole minulle niin tuttu. Pelkäsin ymmärtäneeni aiheen vähän väärin, mutta kyllä se B sieltä tuli.
 74-vuotiaalla on mielipiteitä ja omia ajatuksia paljon, mutta äidinkielen tekstitaidon kokeessa oli vaikea välillä pysyä aiheessa.
 Timo Latvala uskoo, että opiskelu on parantanut muistia.
  Ylioppilasjuhlat perhepiirissä
 Timo Latvalalla on kaksi aikuista lasta, jotka ovat molemmat ylioppilaita Svenska Samskolanista. Viidestä lapsenlapsesta kukaan ei ole vielä lukioiässä. Koko suku on ylpeä Latvalan saavutuksesta.
 Ylioppilasjuhlat vietetään perhepiirissä joulukuussa.
 Mikä on tuoreen ylioppilaan seurava tavoite?
 – Olen ajatellut, jos alkaisin lukea ranskaa.
 Lue lisää:
 Kaisa ja Uula Jouste menivät naimisiin 18-vuotiaina rikkoakseen perinteitä – nyt he kirjoittavat yhdessä ylioppilaiksi
 Onnea uusille ylioppilaille! Ylen ylioppilaskoneesta näet syksyllä valmistuneiden nimet

Timo Latvala kirjoitti ylioppilaaksi 74-vuotiaana – vasta kaksi vuotta sitten löytyi syy, miksi kirjoittaminen oli niin vaikeaa nuorena


Summary: Poliisin arvion mukaan nettihuijauksia tehdään vuosittain kymmeniä tuhansia. Vain osasta tehdään rikosilmoitus.

Rikosylikomisario  Jari Riiali  Lounais-Suomen poliisista sanoo, että netissä tapahtuvien huijausten määrä kasvaa jatkuvasti. Vaikka ihmisiä varoitellaan netin huijareista, oppi ei mene perille.
 – Meillä on nyt tutkinnassa noin 1 300 uutta nettipetosjuttua. Muutama sata juttua on tullut kasvua vuosittain.
 Helsingin poliisilaitoksella työskentelevä rikoskomisario  Hannu Kortelainen  sanoo, että myös pääkaupunkiseudulla nettipetokset ovat kasvaneet. Tällä hetkellä tutkintaan tulee parituhatta nettipetosta vuodessa.
 Digihuijausten eli netti- ja mobiilihuijausten todellisesta määrästä on vain arvioita, sillä vain osa huijausten uhreista tekee rikosilmoituksen.
 – Rikosilmoitus koko maassa tehdään ehkä paristakymmenestä tuhannesta digihuijauksesta. Todellinen määrä on siten kymmeniä tuhansia, Kortelainen arvioi.
 Huijauksen uhreille auttava puhelin
 Digihuijausten määrän jatkuva kasvu sai Kuluttajaliiton avaamaan kesällä neuvontapalvelun huijausten uhreille.  Huijausinfo-sivustolla  on tietoa digihuijauksista ja yhteystiedot neuvontapalveluun.
 Toistaiseksi chat- ja puhelinneuvontaan on tullut vasta 70 yhteydenottoa.
 – Yhteydenottojen määrä on toistaiseksi ollut aika vähäinen, ihmiset eivät ole vielä löytäneet palveluamme, sanoo  Tapani Veija , Kuluttajaliiton Huijarit kuriin -hankkeen projektipäällikkö.
 Nainen tutustui kahteen eri mieheen netissä ja lähetti heille rahaa useita tuhansia euroja. Toinen miehistä kertoi olevansa amerikkalainen sotilas ja toinen turkkilainen sotilas. Miehet sanoivat,  että eivät pääse pois sotilassairaalasta ennen kuin ovat maksaneet sairaalalaskun.  Tapausselostus Lounais-Suomen poliisilta
 Uusi neuvontapalvelu on jatkoa viime vuotiselle  Varo huijareita verkossa  -kampanjalle.
 Veija uskoo, että uudellekin palvelulle on tarvetta. Hän toivoo, että ihmiset uskaltaisivat soittaa ja hakea apua. Neuvontaan voi soittaa anonyymisti.
 – Me olemme ensimmäinen taho, johon voi ottaa yhteyttä. Me ohjataan sitten eteenpäin poliisille, omaan pankkiin, Kilpailu- ja kuluttajavirastolle tai vaikkapa rikosuhripäivystykseen, jos kyseessä on esimerkiksi romanssihuijaus.
 Ihmiset eivät tajua joutuneensa huijatuiksi
 Kuluttajaliitto järjestää myös digihuijauksista kiinnostuneille koulutustilaisuuksia ympäri maata. Toistaiseksi niitä on järjestetty parikymmentä ja niissä on käynyt kuutisen sataa ihmistä.
 – Osallistuneista kaksi kolmasosaa on yli 65-vuotiaita, sanoo Huijarit kuriin -hankkeen projektikoordinaattori  Jaana Savolainen .
 Koulutuksia vetävä Savolainen sanoo, että eniten osanottajia kiinnostavat nettikauppahuijaukset. Savolaiselle on käynyt selväksi, että usein ihmiset eivät edes tajua tulleensa huijatuksi. Silloin ei oteta myöskään yhteyttä viranomaisiin.
 Nainen tutustui Facebookissa mieheen, joka kertoi olevansa yhdysvaltalainen majuri työtehtävissä Afganistanissa. Nainen oli luovuttanut miehelle verkkopankkitunnuksensa, jotta mies pääsisi pois Afganistanista. Naisen tililtä hävisi yli 10 000 euroa.  Tapausselostus Lounais-Suomen poliisilta
 Yksi  nettihuijauksen uusista muodoista on tilausansa . Eli ihminen saadaan tilaamaan tietämättään jotain tavaraa, kun hän on esimerkiksi vastannut kuluttajatutkimukseen. Myös tuntemattomista osoitteista tulleita tekstiviestejä avaamalla on voinut joutua tilausansan uhriksi.
 Jaana Savolaisen mielestä rikosilmoituksen tekeminen olisi aina tärkeää.
 – Poliisiin kannattaa ottaa yhteyttä aina, jos on menettänyt rahaa, pankki- tai henkilötunnukset, tai jos epäileekään, että on tapahtunut rikos.
 Savolainen sanoo, että yksi syy miksi viranomaisiin ei oteta yhteyttä, on häpeä. Tämä näkyy erityisesti romanssihuijausten uhrien osalla.
 Kymmeniä tuhansia petoksia vuosittain
 Helsingin poliisilaitoksella toimii ainoana Suomessa digihuijauksiin erikoistunut yksikkö. Siellä työskentelee kymmenen poliisia.
 Rikoskomisario Hannu Kortelaisen mukaan perinteiset huijaukset alkavat olla vähenemään päin. Eniten nettipetoksia tehtailevat kotimaiset tahot, jotka myyvät usein olematonta tavaraa esimerkiksi  huuto.net  tai  tori.fi -sivustolla .
 – Aikaisemmin rikollisten työkaluna oli sorkkarauta, nyt tietokone, Kortelainen sanoo.
 Mies tutustui naiseen Facebookissa ja pian nainen ehdotti tapaamista. Koska naisella ei ollut rahaa matkaan, mies luovutti naiselle omat pankkitunnuksensa, jotta tämä pystyi itse maksamaan matkansa. Myöhemmin miehen nimissä oli tehty useita pikavippisopimuksia useiden tuhansien eurojen arvosta.  Tapausselostus Lounais-Suomen poliisista
 Nettikauppahuijaukset ovat yleensä kymmenien, korkeintaan muutaman sadan euron suuruisia. Huijausten kokonaiseuromäärässä mennään kuitenkin miljooniin euroihin.
 Kortelainen sanoo, että yksi ryhmä, joka on alkanut nettihuijauksia tekemään, on narkomaanit.
 – He ovat selkeästi siirtyneet nettihuijauksiin aineita saadakseen.
 Rikosylikomisario Jari Riialin mukaan nettihuijareilta saadaan harvoin rahaa takaisin. Yrjö Hjelt / Yle
 Rikosylikomisario Jari Riiali sanoo, että rikosilmoitus kannattaa tehdä aina, vaikka tappio olisikin pieni. Aika usein huijarin henkilöllisyys saadaan selville varsin helposti.
 – Kotimaisista nettihuijareista suuri osa jää kiinni, koska se summa maksetaan pankkitilille, eikä tiliä saa avattua ilman henkilötodistusta.
 Rakkaus on sokea
 Lounais-Suomen poliisilaitoksen rikosylikomisario Jari Riiali sanoo, että romanssihuijaukset ovat valitettavan yleisiä. Vaikka  poliisi on niistä varoittanut ihmisiä , romanssihuijausten määrä vain kasvaa.
 – Niitä tulee jatkuvasti lisää, kuukaudessa tulee muutama uusi tapaus.
 Romanssihuijauksissa liikkuu myös suuri raha. Yksistään Lounais-Suomessa puhutaan miljoonasta eurosta. Koko Suomen osalta liikutaan useissa miljoonissa.
 – Suurin summa on 250 000 euroa ja paljon on sitten useamman kymmenen tuhannen euron vahinkoja, Riiali kertoo Lounais-Suomessa tutkittavista huijauksista.
 Nainen tutustui netissä iranilaiseen diplomaattiin, joka oli  Afganistanissa. Mies lupaili naiselle yhteistä elämää USA:ssa. Nainen siirsi miehen tileille Ghanaan ja Eurooppaan yli 100 000 euroa vuoden aikana.  Tapausselostus Lounais-Suomen poliisilta
 Suurin osa romanssihuijauksien uhreista on naisia. Useimmat tapaukset näyttävät paperilla päivänselviltä huijauksilta, silti niihin on haksahdettu.
 – Yleensä rakastutaan Facebookin tai deittipalvelun kautta johonkin ulkomaalaiseen, esimerkiksi kenraaliin, joka tosiasiassa on ammattirikollinen. Hän saa uhrin pauloihinsa, ja lähettämään rahaa itselleen.
 Rahat menee vaikka tekijä jäisi kiinni
 Jari Riaalin mukaan ulkomaille lähetettyjä rahoja saadaan tuskin koskaan takaisin, ja tekijöidenkin jäljille päästään harvoin.
 Nainen oli tutustunut mieheen netin seuranhakupalvelussa. Mies oli kertonut olevansa impotentti ja pyytänyt 7 000 euroa impotenssin korjaavaan leikkaukseen. Nainen oli antanut rahat.  Tapausselostus Lounais-Suomen poliisilta
 Rakkaushuijareista on varoiteltu viranomaisten taholta, mutta varoitukset ovat usein olleet turhia. Uhrit eivät ole uskoneet tulleensa höynäytetyiksi.
 – Kyllä näistä on varoiteltu. Poliisi, pankit, rahanpesukeskus ovat jopa soittaneet näille uhreille kun rikos on ollut käynnissä. Siitä huolimatta uhri edelleen on lähettänyt rahaa näille rikollisille, rikosylikomisario Jari Riiali kertoo.
 Näin oli myös 250 000 euroa menettäneen naisen tapauksessa. Hän oli jopa itse epäillyt joutuneensa huijatuksi, mutta halusi auttaa pulaan joutunutta kenraalia sairaalalaskujen maksamisessa.
 – Kyllä hän sitä loppuvaiheessa epäili, mutta ei varmaan luonto antanut periksi. Se rakastuminen oli niin vahvaa, että hän siitä huolimatta jatkoi sitä maksamista.
 Poliisin ohjeet talteen
 Vaikka romanssi- ja sijoitushuijauksissa liikkuu uhrien kannalta suurimmat rahat, joutuvat ihmiset useimmiten huijatuksi netin markkinasivuilla.
 – Yleensä puhutaan kymmenistä euroista. On oltu ostamassa pääsylippuja, elektroniikkaa, kodin tarvikkeita, vaatteita.
 Mies sai englanninkielisen puhelinsoiton, jossa häntä pyydettiin mukaan hyvin tuottavaan ulkomaalaiseen sijoitustoimintaan. Mies maksoi kolmella eri kerralla yhteensä noin 18 000 euroa ulkomaisille tileille.  Tapausselostus Lounais-Suomen poliisilta
 Rikosylikomisario Jari Riialin mukaan netissä asioidessa kannattaisi tutkia, minkälaisen tahon kanssa on kauppaa tekemässä.
 – Kannattaa katsoa sieltä palautteista, millaista myyjän kanssa on ollut asioida. Mieluummin sitten sellaisen kanssa asioi, josta on jotain palautteita luettavissa.
 Perinteinen ohje, millä pahimmat huijaukset voi välttää on, että  jos se tuntuu liian hyvältä ollakseen totta , pätee myös nettihuijauksiin. Poliisi on julkaissut myös  10 kohdan ohjelman , jolla voi välttyä nettihuijaukselta.
 Sinäkin voit mennä halpaan
 Vaikka digihuijauksen uhriksi joutuminen saattaa tuntua häpeälliseltä, kuka tahansa voi haksahtaa. Yle ja Kuluttajaliitto on tehnyt yhdessä  Huijausvisan , jonka avulla voi testata omaa tietämystään netin ansoista.
 Huijauksen uhrit, ja vielä harvemmin romanssihuijauksen uhrit, kertovat tapahtuneista harvoin julkisuudessa.
 Elina Juusola kertoi oman tarinansa  Ylen jutussa, ja julkaisi aiheesta myös kirjan  Sydän saaliina - romanssihuijarit verkossa.  Hän esiintyi myös  Ylen Digihuijatut ohjelmassa  keväällä 2019.
 Jutussa käytetyt tapausselostukset ovat Lounais-Suomen poliisilaitoksella tutkinnassa olleista romanssipetosjutuista.
 Lue lisää:
 "Rakastan sinua kaikella sydämelläni, ruumiillani ja sielullani" – Elina joutui nettirakkaan huijaamaksi
 Ostajan raha lähti, myyjän puhelin vaikeni – pienikin nettihuijaus on iso harmi
 "Jos se tuntuu liian hyvältä ollakseen totta, se yleensä on" – 5 vinkkiä vilpillisen myynti-ilmoituksen tunnistamiseen

Nettihuijaukset lisääntyvät varoituksista huolimatta – lue poliisin aitoja esimerkkejä romanssihuijareista


Summary: Ainakin kolme ihmistä on haavoittunut Saugus High Schoolissa lähellä Los Angelesia sattuneessa ampumisessa.

Ainakin kaksi ihmistä on kuollut ja useita loukkaantunut ampumisessa Los Angelesissa sijaitsevassa koulussa. Haavoittuneista kaksi on kriittisessä tilassa.
 Epäilty 16-vuotias ampuja on poliisin mukaan otettu kiinni ja hän saa sairaalahoitoa. Viranomaisten mukaan hänen tilansa on kriittinen.
 Ampuminen sattui vain minuutteja ennen koulupäivän alkua Saugus High School -koulussa Santa Claritan kaupungissa Los Angelesin piirikunnassa.
 Epäillyn kerrotaan olevan koulun oppilas.
 Tiedot ampumisessa haavoittuneiden määrästä ovat vielä epäselviä. Los Angelesin poliisipäällikön mukaan viranomaisilla on hallussaan video, jossa epäilty ampuja ampuu viittä opiskelijaa ja sen jälkeen itseään.
 Seriffinviraston mukaan ampumisesta epäilty nähtiin mustiin vaatteisiin pukeutuneena koulun alueella. Kyseinen oppilaitos ja muut lähiseudun koulut suljettiin tilanteen takia.
 Poliisi pyysi sosiaalisessa mediassa lähialueen ihmisiä pysymään kotona, lukitsemaan ovensa ja ilmoittamaan mahdollisista havainnoista välittömästi hätänumeroon.
 Saugus High Schoolissa on arviolta 2 300 opiskelijaa. Oppilaitos sijaitsee noin 50 kilometrin päässä Los Angelesista luoteeseen.
 Maiju Hakalahti / Yle

Kaliforniassa sattuneessa kouluampumisessa kuoli ainakin kaksi ja useita haavoittui – 16-vuotias epäilty kriittisessä tilassa sairaalassa


Summary: Itä-Uudenmaan käräjäoikeus katsoi, että kaivantosuunnitelman puuttuminen ja työn vaarat olivat työnantajien tiedossa.

Itä-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi tänään kahden eri yhtiön edustajat sakkorangaistuksiin työturvallisuusrikoksesta ja kuolemantuottamuksesta, kertoo Etelä-Suomen aluehallintovirasto tiedotteessaan.
 Kohtalokas työtapaturma sattui 15.5.2017 Nurmijärvellä, jossa työntekijä oli suorittamassa rivitalon sisäpuolisen pohjaviemärin oikaisua.
 Yksin työskennellyt työntekijä oli alkanut poistaa maa-ainesta rakennuksen alta kaivannon kautta ja käyttänyt apunaan ajoneuvoimurin letkua.
 Jostain syystä työntekijä oli työnsä edetessä mennyt osittain rakennuksen alle, ja siellä vielä ollut maa-aines oli sortunut hänen päälleen. Työntekijä oli tukehtunut ja kuollut hapen puutteeseen.
 Käräjäoikeus katsoi, että kaivantosuunnitelman puuttuminen ja siihen liittyvän imutyön vaarat olivat yhtiöiden edustajien tiedossa, ja että he eivät olleet reagoineet niihin.
 Tehtävä työ oli kummankin yhtiön suorassa alaisuudessa, joten molempien työnantajien katsottiin noudattaneen työturvallisuusmääräyksiä puutteellisesti. Käräjäoikeuden mukaan molempien yhtiöiden edustajat olivat näin ollen laiminlyöneet heille kuuluvia huolellisuusvelvoitteita.
 Toinen tuomituista sai 50 päiväsakkoa ja yhtiö urakoitsijana 8 500 euron yhteisösakon. Toisen yhtiön edustaja sai 35 päiväsakkoa ja yhtiö työnsuorittajana 6 000 euron yhteisösakon.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston työsuojelun lakimies  Matti Nissinen  muistuttaa, että kaivantojen sortumavaara on aina otettava vakavasti.
 – Maamassojen kantavuuteen ja vakavuuteen vaikuttavat hyvin monet tekijät. Suunnittelutyössä tarvitaan perehtyneisyyttä ja pätevyyttä, Nissinen toteaa aluehallintoviraston tiedotteessa.
 Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden tuomio ei ole lainvoimainen.

Työntekijä tukehtui kaivantoon Nurmijärvellä – sakot työnantajille työturvallisuusrikoksesta ja kuolemantuottamuksesta


Biopohjaisia ja biohajoavia muovimateriaaleja käytetään yhä enemmän pakkaus-, kertakäyttö- ja kuluttajatuotteissa. Vaihtoehtoja on kuitenkin lukuisia erilaisia ja termistö kirjavaa, mikä tekee ympäristöystävällisten valintojen tekemisestä kuluttajalle vaikeaa.
 Suomen ympäristökeskus (SYKE) selvitti biohajoavien ja biopohjaisten materiaalien hajoamista Itämeren meriympäristössä  vuoden kestäneillä merikokeilla . Tutkimuksessa selvisi, että osa materiaaleista hajosi lähes kokonaan puolessa vuodessa, kun taas osa pysyi lähes ennallaan koko tutkimusvuoden ajan.
 SYKEn erikoistutkija  Hermanni Kaartokallion  mukaan yllättävintä oli, että yleisesti käytössä oleva biohajoava kalvomateriaali polyaktidi eli PLA, ei hajonnut vuoden aikana meressä juuri lainkaan.  PLA:ta käytetään esimerkiksi  kertakäyttökupeissa, take away -rasioissa ja -kansissa. Lisäksi PLA taipuu teknisistä osista bioyhteensopiviksi luuimplanteiksi, hengittäviksi muovikalvoiksi ja keveiksi vaahtotuotteiksi.
 – PLA:n hajoamattomuus oli meille yllätys, sillä se hajoaa kyllä mikrobien toimesta esimerkiksi teollisessa kompostissa, jossa lämpötila on tosin korkea, Kaartokallio sanoo.
 Merikokeessa polylaktidikalvo (PLA) kutistui ja pilkkoutui paloihin, mutta ei hajonnut. Kuvassa ylimpänä uusia kalvoja, keskellä 6 ja alimpana 12 kuukautta meressä olleita kalvoja. Hermanni Kaartokallio / SYKE
 Biohajoava ja biopohjainen ovat eri asioita
 Ongelmallista tavallisissa muoveissa on, että ne kestävät luonnossa jopa vuosisatoja. Vuosien saatossa ne hajoavat yhä pienemmiksi mikromuoveiksi.
 Meriympäristössä muovit saattavat kulkeutua pitkiäkin matkoja ja kasautua virtausten mukana rannoille ja valtamerten keskipyörteisiin. Mereen päätyessään muovit voivat aiheuttaa haittaa niin mereneliöille kuin meriympäristöllekin.
 Biohajoavat muovit eivät kuitenkaan ole yksiselitteinen ratkaisu muoviongelmaan, sillä yleistyessään myös niiden riski ajautua meriroskaksi kasvaa. Puoli vuottakin on pitkä aika, jos biohajoava roska päätyy merieliön kurkkuun tai kaulan ympärille jumiin.
 Biohajoavan muovin tulisi hajota hiilidioksidiksi ja vedeksi asti parin kuukauden tai vuoden sisällä. Tutkimus osoitti, että biohajoavuus vaatii eri materiaaleille eri olosuhteita. Esimerkiksi PLA:n hajoamiseen vaikuttaa lämpötila, joka on teollisessa kompostissa kuumempi kuin meressä.
 – Jos biohajoava muovi hajoaa hitaasti tai ei lainkaan, meressä se voi pilkkoutua pienemmiksi mikromuoveiksi, Kaartokallio selittää.
 Tutkimuksessa luonnollisiin polymeereihin perustuvat muovit, kuten selluloosa- ja tärkkelyspohjaiset materiaalit, hajosivat nopeasti meressä.
 – Jos materiaali hajoaa meriympäristössä nopeasti, sen vaikutukset ympäristöön ovat jopa satoja vuosia kestävään perinteiseen muoviin verrattuna pienemmät, Kaartokallio sanoo.
 Kuluttajia hämäävää on, että biohajoavia muoveja valmistetaan myös fossiilisista raaka-aineista. Biopohjaisista raaka-aineista valmistetaan myös tavanomaisia muoveja, esimerkiksi bio-polyeteeniä, jotka eivät ole biohajoavia.
 .
 Jos materiaali on biohajoava, luonnossa esiintyvät mikrobit hajottavat sen hiilidioksidiksi ja vedeksi. Hajoamisprosessi on kuitenkin usein todennettu vain teollisessa kompostoinnissa. Meressä hajoaminen on hitaampaa kuin teollisessa kompostoinnissa muun muassa matalamman lämpötilan vuoksi. SYKE
 Biohajoavasta selluloosa-asetaatista ratkaisu rantojen tupakantumppiongelmaan
 Yksi tutkimuksessa mukana olleista materiaaleista oli bioahajoava selluloosa-asetaatti. Materiaalia käytetään ei-hajoavana versiona muun muun muassa tupakantumpeissa, jotka ovat yksi yleisimmistä merenrantojen roskista ja joita päätyy myös mereen.  Suomessa kaupunkien rannoilla lähes 70 prosenttia roskista on tupakantumppeja , ja selluloosa-asetaatin hajoaminen voi viedä jopa 10 vuotta.
 SYKEn tutkimuksessa biohajoava selluloosa-asetaatti hajosi kuitenkin yhden vuoden aikana lähes kokonaan.
 – Jos tupakantumpit valmistettaisiin biohajovasta selluloosa-asetaatista, ne voisivat mereen päädyttyään hajota siis varsin nopeasti. EU:n kertakäyttömuovidirektiivissä on tulossa uusia vastuita myös tupakantuottajille esimerkiksi valistuksen ja roskien siivouksen kustannuksiin, Kaartokallio sanoo.
 EU:n kertakäyttömuovidirektiivi  tulee kieltämään muoviset kertakäyttöaterimet heinäkuusta 2021 alkaen. SYKEn tutkimustulokset vahvistavat, että biohajoavat ja biopohjaiset muovit olisivat varteenotettava vaihtoehto fossiilisista raaka-aineista valmistetuille muoveille kertakäyttötuotteissa.
 Biohajoavaa laatua oleva selluloosa-asetaattikalvo hajosi ja syöpyi pinnoilta merikokeessa. Vuoden kuluttua suurin osa materiaalista oli hajonnut. Kuvassa ylimpänä uusia kalvoja, keskellä 6 ja alimpana 12 kuukautta meressä olleita kalvoja. Hermanni Kaartokallio / SYKE
 Kaikki biohajoavat materiaalit eivät kompostoidu
 Kaartokallio muistuttaa, että myös  biohajoavat muovit  tulisi kierrättää oikein, ja kuluttajien tulisi välttää roskien päätymistä luontoon.
 – Kun materiaali päätyy meriympäristöön, on paljon hankalampaa tietää, mikä sen kohtalo ja vaikutus olisi ollut, jos se ei olisi koskaan ajautunut mereen. Jos roska pääsee irralleen, se voi päätyä myös mereen.
 Biohajoavat muovit kuuluvat joko energiajakeeseen, poltettavaan jakeeseen tai kompostoituvaan biojätteeseen. Ne eivät mene muovinkeräykseen, sillä biohajoavan muovin laatu on erilainen kuin perinteisen muovin.
 Kaikki biohajoavat materiaalit eivät kuitenkaan kompostoidu. Pakkauksissa lukee erikseen, jos materiaali sopii kompostiin. Jos kompostimerkintää ei ole, pakkaus tulee laittaa energiajakeeseen tai poltettavaan jakeeseen.
 Kaartokallion mukaan kierrätys ei nykyisellään ole sillä tasolla, että biohajoavat ja biopohjaiset muovit saataisiin kiertämään monta kertaa. Ne käytetään kerran, minkä jälkeen ne päätyvät kompostiin. Uudelleenkäyttö kuitenkin edellyttäisi, että biohajoaville muoveille olisi oma keräysastia.
 Biohajoava vai perinteinen hedelmäpussi?
 Kuluttaja törmää biohajoaviin muoveihin muun muassa ruokakaupan elintarvike- ja kosmetiikkahyllyillä sekä ostospusseja valitessa. Kumpi sitten on parempi vaihtoehto: biohajoava vai perinteinen hedelmäpussi? Se riippuu Kaartokallion mukaan käyttötarkoituksesta ja kierrätysmahdollisuuksista.
 – Jos käyttää biohajoavan hedelmäpussin kompostipussina, se on erinomainen valinta. Jos haluaa välttää fossiilisten raaka-aineiden käyttöä, myös silloin biohajoava hedelmäpussi on perusteltu vaihtoehto. Se ei kuitenkaan ole automaattisesti parempi kuin perinteinen.
 Kaartokallion mielestä muovi on hyvä materiaali, jos sitä käytetään ainoastaan siellä, missä se on välttämätöntä.
 – Sitä tulisi käyttää mahdollisimman vähän ja lisäksi se pitäisi kierrättää mahdollisimman monta kertaa.
 Jos biohajoavan hedelmäpussin käyttää biojätepussina ja jos haluaa välttää fossiilisten raaka-aineiden käyttöä, se on parempi valinta kuin perinteinen kestävä hedelmäpussi. Yle/Lone Widestam
 Lue seuraavaksi:
 Biomuovi voi olla kompostoitavaa tai perinteisen muovin tavoin kierrätettävää – käytön jälkeen kaikki tuotteet ovat ansainneet asianmukaisen jätehuollon
 Ovatko biomuovipussit sittenkään ympäristöystävällisiä? Tuore tutkimus nostaa esiin ongelmia
 Eräänä päivänä biokemistit päättivät loikata pakkausbisnekseen ja pelastaa maailman muovilta: "Innovointi ei ole mitään mukavaa rupattelua"

SYKE selvitti: Yleinen biopohjainen muovi PLA ei hajonnut vuoden aikana meressä lainkaan


Summary: Helsingin Kallion seurakuntapastori on kuunnellut vähemmistöjen ääntä.

Helsingin Kallion seurakuntapastori  Jaana Partti  on valittu vuoden papiksi 2019.
 Suomen kirkon pappisliiton hallituksen tekemä valinta julkistettiin torstaina liiton syysvaltuuston iltajuhlassa Vantaalla.
 – Tämä tuntuu aivan upealta. Mahdottoman iloinen asia ja olen todella kiitollinen tästä, Partti sanoo Ylelle.
 Valintaa perustellaan muun muassa siten, että Partti aloitti 1990-luvulla uraauurtavan yhteisöllisen toiminnan sateenkaariväen keskuudessa Kallion seurakunnassa.
 Tuohon aikaan seurakunnissa ei huomioitu seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä. Yleisesti ajateltiin, etteivät nämä vähemmistöt olleet tervetulleita messuun.
 Partti kuitenkin kuunteli yhteisössään vähemmistöryhmien ääntä. Hän tarttui silloisen kirkkoherransa pyynnöstä uuteen haasteeseen luoda sateenkaariväelle oma turvallinen messuyhteisö.
 Nuhteluita ja varoituksia
 Sateenkaariyhteisön asioiden edistäminen vaati erityistä siviilirohkeutta ja itsensä alttiiksi laittamista. Tänä vuonna sateenkaarityötä on tehty Kalliossa 20 vuotta.
 – Se on sittemmin levinnyt muuallekin Suomeen ja on ihanaa, että se tulee näkyvämmäksi, että tällaista työtä tehdään. Tämä on mielestäni valtava kädenojennus pappisliitolta paitsi minulle, myös niille, jotka tekevät tätä työtä hiippakunnissa ja miten moni on joutunut vaikeuksiin, Partti toteaa.
 Nuhteluiden ja muun kurinpalautuksen lisäksi moni pappi on saanut myös varoituksia.
 – Kahdesta varoituksesta saa kenkää, Partti muistuttaa.
 Hän itse totesi aikoinaan, ettei ole mitään järkevää syytä olla edistämättä vähemmistöjen asemaa seurakunnassa.
 Partin mukaan hänet on papiksi vihitty ja hänen tehtäviinsä kuuluu muun muassa messujen pitäminen, yhdessä kaikkien seurakuntalaisten kanssa, myös vähemmistön edustajien.
 – He ovat täysivaltaisia seurakunnan jäseniä, mutta silti moni on halunnut laittaa kapuloita rattaisiin sanomalla, ettei tällaista saa tehdä. Enkä ole koskaan ymmärtänyt miksi.
 Mikkelissä vuonna 1960 syntynyt Partti on valmistunut teologian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1990, jolloin hänet myös vihittiin papiksi. Partti on työskennellyt koko virkauransa Kallion seurakuntapastorina.
 Musiikkia, kirjallisuutta ja kuvataidetta harrastava Partti kertoo soittaneensa muun muassa alttosaksofonia ja ukulelea.

Sateenkaaritoiminnan uranuurtaja Jaana Partti on nyt vuoden pappi – "Tämä on valtava kädenojennus liitolta"


Summary: Molukkienmeren pohjassa havaittiin 7.1 magnitudin maanjäristys.

Indonesian saaristoon annettu tsunami- eli hyökyaaltovaroitus on peruttu.
 Varoitus annettiin sen jälkeen kun Molukkienmeren alueella tapahtui voimakas maanjäristys. Järistyskohta on Sulawesin saaren ja Pohjoisen Molukkiensaaren salmessa.
 Järistys oli voimakkuudeltaan 7.1 magnitudia, ja se tapahtui noin 45 kilometrin syvyydessä.
 Indonesian viranomaiset kehottivat ihmisiä pysyttelemään poissa rannoilta tsunamin varalta. Uutistoimisto Reutersin mukaan monet ihmiset olivat heti järistyksen jälkeen hakeutuneet korkeammille paikoille.
 Yhdysvaltain tsunamivaroituskeskus arvioi jo aiemmin, että Tyynenmeren laajuista tsunamia ei ole odotettavissa.

Indonesian saaristoon annettu tsunamivaroitus on peruttu


Summary: Sinkkiä ostetaan paljon, koska varsinkin sinkkiasetaattia sisältävät imeskeltävät tai suihkutettavat tuotteet lyhentävät tehokkaasti flunssan kestoa.

hengitystieinfektiot (hengityselinten taudit, infektiot)

Entistä useampi hakee helpotusta flunssaan sinkki-tuotteista. Niiden myynti on moninkertaistunut parin viime vuoden aikana.
 Pahimpaan flunssa-aikaan, loka-marraskuussa, pakkauksia myydään satoja kuussa, kertoo kuopiolaisen Niiralan apteekin farmaseutti  Eetu Raatikainen .
 – Suurin osa asiakkaista tietää tuotteet, koska on lukenut niistä mediasta, Raatikainen kertoo.
 Tutkimusten mukaan juuri sinkkiasetaattia sisältävät imeskeltävät tai suihkutettavat tuotteet lyhentävät tehokkaimmin flunssan kestoa.
 Ensimmäinen kotimainen imeskelytabletti kehitettiin Kuopiossa
 Ensimmäisiä positiivisia tutkimustuloksia sinkin hyödystä flunssan hoidossa kantautui Yhdysvalloista jo 1980-luvulla.
 Myöhemmin sinkkiä alettiin tutkia myös Suomessa ja marraskuussa vuonna 2017  julkaistiin Helsingin yliopiston dosentti Harri Hemilän tutkimustulokset , jotka osoittivat hyödyn olevan totta.
 Tutkimuksia seurattiin mielenkiinnolla myös Kuopiossa, jossa apteekkituotteisiin keskittyvä Fennogate Finland Oy ja lääketehdas Galena Pharma Oy alkoivat kehittää ensimmäistä suomalaista sinkkiasetaatti-imeskelytablettia.
 Tabletti tuli markkinoille vuonna 2016. Ensimmäisen vuoden aikana tuotetta valmistettiin noin 60 000 pakkausta. Tällä hetkellä pakkauksia valmistetaan vuosittain noin 200 000.
 Sinkkiasetaatin hyödyistä kertova tutkimustulos ei ole kuitenkaan yrittäjien mukaan ainoa asia, joka on vaikuttanut myynnin kasvuun.
 – Ihmiset ovat saaneet apua tuotteista ja sitä kautta niille on jäänyt pysyviä käyttäjiä, kertoo Fennogate Finland Oy:n toimitusjohtaja  Antti Pylkkänen .
 Lääketehtaalle on palkattu hyvän menekin vuoksi lisää väkeä
 Galena Pharma Oy:n lääketehtaalla hyvä menekki on tarkoittanut käytännössä sitä, että siellä on voitu investoida uusiin laitteisiin ja tuotantoa on siirretty osittain kahteen vuoroon.
 – Olemme palkanneet myös lisää työntekijöitä, Galena Pharma Oy:n toimitusjohtaja  Atte Kukkonen  kertoo.
 Kukkonen uskoo, että imeskeltävä sinkkiasetaatti-tabletti olisi myös hyvä vientituote.
 – Tulevaisuuden kannalta kansainväliset markkinat antaisivat meille eniten mahdollisuuksia.
 Sinkkiä "mummon oppien" lisäksi
 Kuopiolainen  Henna Lyytinen  on kokenut saaneensa apua oireisiin käyttämällä sinkkiä suihkeena ja imeskelytablettina. Joskus tauti ei edes tule päälle.
 – Viimeksi viime viikolla oli flunssa tulossa ja otin sinkkitabletteja ja ainakin ne tehoavat minuun.
 Henna Lyytisellä on käytössä flunssan torjumisessa ja hoidossa myös omalta mummolta opitut konstit: hunaja-inkivääri-sitruuna -juoman nauttiminen, merisuolavedellä nielun kurlaaminen, lämpimässä merisuolavedessä jalkojen liottaminen ja villasukat.  Miro Karhunen / Yle
 Kuopiolainen  Sari Karniranta  on ylipäätään kiinnostunut terveydestä ja lukenut tutkimustietoa sinkistä. Hän päätyi sitä kautta kokeilemaan sinkkiasetaatti-tuotteita.
 Koko perhe on testannut niiden vaikutusta, mutta Karniranta ei osaa sanoa onko tuote tuonut helpotusta flunssaan vai ei.
 Flunssan varalta sinkkiasetaattia ei kannata kuitenkaan nauttia. Myös annoskokoa kannattaa noudattaa. Liiallinen käyttö aiheuttaa muun muassa  vatsavaivoja .
 Lue lisää:
 Vinkit flunssan selättämiseen vähissä – lääkkeistä ja vitamiineista ei juuri apua irtoa, sinkki voi hieman helpottaa
 Iskikö flunssa? Sinkki ja C-vitamiini voivat auttaa, kunhan aloitat ajoissa

Sinkkituotteiden myynti on moninkertaistunut parissa vuodessa – imeskelytabletista toivotaan vientituotetta


Summary: Torstain bensa-ale keräsi Tuuriin pitkät autojonot.

Tuurin kyläkaupan toimitusjohtaja  Vesa Keskinen  on vakuuttunut: Seinäjoen Ideapark ei tule vaikuttamaan hänen asiakasvirtoihinsa.
 Kuitenkin Keskinen järjesti bensa-alen samalle päivälle, kun  Ideapark aukesi .
 Kyläkaupan joulunavaus alkoi samalla kestäen neljä päivää, aivan kuin Ideaparkinkin avajaiset.
 – Se kertoo siitä, että kyläkaupalla on aina ollut joulunavaus näihin aikoihin. Sattumalta Sukari on valinnut tämän saman avajaispäiväksi, Keskinen toteaa.
 Tuuriin kertyi vähintään parin kilometrin jonot torstai-iltana. Kyläkaupan ja Seinäjoen Ideaparkin etäisyys toisistaan on reilut 60 kilometriä
 Veljekset Keskisen huoltoasemalle jonotettiin torstaina polttoaine-alen takia. Antti Kettumäki / Yle
 "Minä olen kyläkauppias"
 Ideapark pyrkii alueen matkailukohteeksi viihdepalveluillaan, mutta Keskinen toteaa olleensa edelläkävijä siinä, että kaupoista alkoi kehittyä matkailukohteita.
 – Aika paljon on oltu edellä muita. Mutta kyllä Suomen kansa on sellaista, että peruskivi on se hintataso, sieltä se lähtee ja ystävällisestä palvelusta. Viihtyminen on siinä rinnalla aina vain enemmän ja enemmän noussut.
 Keskinen uskoo, että Ideapark näivettää Seinäjoen keskustan, mutta ei vaikuta Tuuriin. Ideaparkia enemmän kauppias sanoo jännittävänsä, miten vaikkapa Jumbon ja Flamingon yhdistyminen vaikuttavat.
 – Enemmän jännittää joku Helsingin Tripla kuin joku pieni Ideapark Seinäjoella.
 Hän laajentaa Tuurin palveluja jatkuvasti. Nyt on käynnistynyt uusi hotellihanke, karavaanialueen laajennus ja tänään aukesi myös ilmainen lasten sisäseikkailupuisto.
 Loppuun tulee vielä kuitti liikemies  Toivo Sukarille :
 – Toivo on hallinvuokraaja ja minä olen kyläkauppias, siinä on vissi ero.
 Lue lisää:
 Seinäjoen Ideapark avattiin – Toivo Sukari: "Näin mahtipontinen kauppakeskus ei tule ihan puhaltamalla"

Vesa Keskinen ei huolestu Seinäjoen uudesta Ideaparkista mutta järjesti kuitenkin bensa-alen: "Enemmän jännittää joku Helsingin Tripla"


Summary: Aleksandra Pihlajaniemi haluaa näyttää miehelleen, ettei hän ole ainut hullu, joka koristelee joulukuusen ajoissa. Joulusta saa nauttia pitkään.

Aleksandra Pihlajaniemi  on aloittanut jouluvalmistelut hyvissä ajoin. Jouluvalot hän ottaa esiin yleensä jo lokakuun alkupuolella, kun illat alkavat hämärtyä.
 Joulukuusen aika tuli tänä vuonna marraskuussa. Sen suhteen ilmassa on selkeästi epävarmuutta. Kai muutkin tekevät näin?
 Pihlajaniemi julkaisi keskiviikkona Facebookin suositussa naisten keskusteluryhmässä kuvan joulukuusestaan. Hän pyysi muiltakin kuvia ketjuun.
 – Sanokaa, etten ole ainoa, joka on koristellut kuusen. Voin sitten näyttää miehelle, etten ole ainut hullu, hän kirjoitti kuvan yhteyteen.
 Aleksandra Pihlajaniemen kuusesta puuttuvat vielä valot. Jouluvalmistelut ovat silti hänen kodissaan jo aika hyvässä vauhdissa. Aleksandra Pihlajaniemi
 Hetkessä yli sata innokasta koristelijaa lähetti viestiketjuun kuvan omasta joulukuusestaan.
 21-vuotias  Netta Metsäranta  on koristellut kuusen marraskuussa siitä lähtien, kun hän on muuttanut omilleen. Yksin asumisen etuja onkin, että joulusta nauttimisen voi aloittaa juuri silloin, kun itse haluaa.
 – Valot, kynttilät, tontut, kranssit ja tietenkin kuusi tulevat esiin melkein heti halloweenin jälkeen. Lämminhenkinen vihreä kuusi on piristävä lisä pimeän ja kaamoksen keskellä. Valot ja pallot tuovat vielä omaa pirteyttä. Nekin suunnittelen joka vuosi hieman erilaisiksi.
 Metsäranta myöntää olevansa hyvin jouluhenkinen. Hän odottaa jo pyhien viettoa perheenjäsentensä kanssa. Jotta odotus ei tuntuisi pitkältä, on hän aloittanut valmistautumisen hyvissä ajoin koristelemalla kotinsa ja käymällä jouluostoksilla ystävänsä kanssa.
 – Joulu tuo ihmisiä yhteen, kun on kaikkea mukavaa yhteistä tekemistä. Siksi se on minulle niin tärkeä.
 Joulu tulee Netta Metsärannan kotiin heti halloweenin jälkeen. Netta Metsäranta
 Julia Seulanto  kasvoi perheessä, jossa joulua ei vietetty. Hän on entinen Jehovan todistaja. Seulanto haluaa, että hänen lapsensa saavat kokea joulun lämminhenkisyyden, piristävän vaikutuksen ja lämmön.
 – Opin joulun taian vasta kun kasvoin aikuiseksi ja tapasin mieheni. Haluan korvata itselleni lapsuuden jouluja hössöttämällä nyt enemmän jouluasioita.
 Julia Seulanto tutustui joulun taikaan vasta aikuisena. Julia Seulanto
 Anne Leinonen  aloittaa koristelun yleensä vasta lähempänä joulukuuta, mutta tänä vuonna hän taipui lapsen toiveesta. 2-vuotias tytär oli asiassa sen verran päättäväinen.
 – Hän hoki viikko sitten, että pitää koristella kuusi heti. Näin jouluihmisenä ei haittaa yhtään, että tuli nyt jo koristeltua. Onhan se nätti pimeällä, kun saa katsella telkkaria joulukuusen valojen loisteessa.
 Anne Leinosen kodissa televisiota katsellaan kuusen valojen loisteessa. Anne Leinonen
 Myös  Emilia Soinille  joulu tuli poikkeuksellisen varhain. Uutta kotia oli kiva koristella.
 – Yleensä en koristele aikaisin. Nyt on vain ollut joulufiilis. Muutimme miehen kanssa ensimmäiseen yhteiseen asuntoon vuokralle ja senkin takia laitoimme kuusen aikaisin. Olemme molemmat jouluihmisiä.
 Emilia Soini
 Facebookin yksittäisessä keskustelussa julkaistut sata joulukuusikuvaa saavat pohtimaan, kuinka monessa kodissa joulu jo onkaan. Ainakin joulukoristeita on myyty viime vuotta vauhdikkaammin.
 – Joulu on selkeästi lähtenyt kaupallisesti käyntiin. Joulukuusia on myyty viimeisen viiden viikon aikana 50 prosenttia enemmän kuin viime vuonna vastaavaan aikaan, kertoo SOK:n kodin ja viihteen valikoimajohtaja  Ville Vahla .
 Aitoja kuusia ei kaupassa vielä olekaan. Varhaiset koristelijat luottavatkin muovikuusiin, sillä neulasten pitää pysyä paikoillaan pitkälti toista kuukautta. Tai enemmänkin, jos joulua jatketaan vielä toisesta päästä.
 Tänä vuonna kuuset koristellaan Vahlan mukaan glitterillä ja kimalluksella sekä vaaleanpunaisen, harmaan ja mustan sävyillä – ainakin myyntilukujen valossa.
 Kuusten lisäksi koteihin on ostettu paljon muutakin jouluun liittyvää.
 – Myynti on kasvanut kaikissa joulukoristeisiin ja -valoihin liittyvissä tuoteryhmissä. Erityisen näkyvää kasvu on tontuissa. Erilaisia tonttuhahmoja on ostettu lokakuun alun jälkeen jopa 200 prosenttia enemmän kuin viime vuonna samaan aikaan.
 Vahla tarkasti myyntilukemat viikolta 40 – 45. Suurin nousu myyntiluvuissa näkyy viikosta 44 alkaen.
 Lähetä kuva koristeistasi
 Varhainen joulu on havaittu myös muissa kaupoissa. Esimerkiksi Citymarketeissa kysyntä näkyy nyt sesonkivaloissa ja -koristeissa, astioissa, joululeivontaan liittyvissä tuoteissa, kynttilöissä ja lautasliinoissa. Liikkeissä joulu avataan virallisesti vasta tänä viikonloppuna, mutta innokkaimmat ovat löytäneet haluamansa hyllyväleistä jo heti syksyn alettua.
 K-Raudoissa on myyty jo runsaasti korkeita, noin 180 senttisiä tekokuusia. Myös erilaisten eläinhahmojen muotoiset ulkovalot ovat olleet tänä vuonna todella suosittuja. Tuoteryhmäpäällikkö  Outi Lehden  mukaan kaupaksi ovat käyneet niin ketut, porot kuin linnutkin.
 Löytyykö sinulta joku näistä hahmoista? Näkyykö joulu jo jotenkin kotonasi ? Näytä se meillekin.
 Voit jakaa kuvan omista joulukoristeistasi tähän juttuun. Kuvia julkaistaan 15.11. kello 12:00 asti. Yön aikana lähetetyt kuvat julkaistaan aamulla.

Joulukuuset tulivat jo – joko sinun kotisi on joulukunnossa?


Summary: Diabeetikon lääkemenot voivat haukata kuukausipalkasta jopa viidenneksen köyhemmissä valtioissa.

Maailman terveysjärjestö WHO haluaa matala- ja keskituloisten maiden saataville aiempaa halvempaa insuliinia.
 Insuliinia on käytetty diabeteksen hoitoon lähes sadan vuoden ajan. Nykyään insuliinimarkkinat ovat WHO:n pääosin kolmen suuren valmistajan kauppa. Kysynnän kasvu ja samanaikaisesti alati niukentuva tarjonta ovat nostaneet insuliinin hintaa. WHO:n mukaan esimerkiksi Länsi-Afrikassa sijaitsevassa Ghanassa diabeetikon lääkemenot voivat haukata viidenneksen tämän kuukausipalkasta.
 – Diabeteksen yleistyminen on yksinkertaisesti fakta, saatavilla olevan insuliinin määrä liian pieni ja hinnat ovat liian korkeat, joten meidän täytyy tehdä jotain, sanoo lääkkeiden ja muiden terveysteknologioiden sääntelyjohtaja  Emer Cooke  WHO:n tiedotteessa.
 Ykköstyypin diabetes voi puhjeta missä iässä tahansa, mutta tyypillisesti se puhkeaa alle 40-vuotiaana. AOP
 Tähän WHO haluaa nyt puuttua tukemalla markkinoille uusia rinnakkaislääkkeitä.
 Rinnakkaislääkkeellä tarkoitetaan eri valmistajien lääkkeitä, joissa on samat vaikuttavat lääkeaineet, mutta joilla on eri kauppanimi.  Rinnakkaisvalmisteen teho on sama kuin alkuperäisen .
 WHO ilmoittaa olevansa valmis arvioimaan rinnakkaisvalmisteiden laatua, turvallisuutta, tehokkuutta ja edullisuutta. Kyseessä on kaksi vuotta kestävä pilottiprojekti.
 Hiv-lääkkeiden hinta romahti samalla menettelyllä
 Kyseessä ei ole ensimmäinen kerta kun WHO käyttää samaa menettelyä lääkevalmisteiden hintojen alentamiseen.
 – Kun hiv-antiviraalilääkkeet tulivat markkinoille ensimmäistä kertaa, ne maksoivat potilaalle vuodessa 10 000 dollaria, Cooke kertoo WHO:n tiedotteessa.
 Hänen mukaansa rinnakkaisvalmisteita käyttävän lääkelaskut putosivat merkittävästi, vain 300 dollariin vuodessa.
 Saman uskotaan tapahtuvan myös diabeteslääkkeiden osalta.
 – Olemme varmoja siitä, että kilpailu tuo valmisteiden hintoja alas. Tällä tavoin eri mailla on suurempi valikoima aiempaa edullisempia tuotteita, Cooke sanoo.
 Kalliit hinnat eivät ole vain kehittyvien maiden ongelma.
 Lue lisää :  Yhdysvalloissa kallis insuliini ajaa diabeetikkoja ostoksille Kanadaan: ”Tämä matka on minulle elämän
ja kuoleman kysymys”
 Chris Griesbaum sairastui diabetekseen 34 vuotta sitten, koskaan aiemmin insuliini ei ole maksanut yhtä paljon kuin nyt. Lue Chrisin tarina ylläolevasta jutusta. Nina Svahn / Yle
 WHO kertoo saaneensa jo tiedusteluita lääkevalmistajilta. Jos mielenkiintoa insuliinin valmistamiseen löytyy ja lääkettä saadaan riittävästi markkinoille, projektia voidaan terveysjärjestön mukaan laajentaa.
 Miljoonat ilman kunnollista lääkitystä
 Arviolta 20 miljoonaa ihmistä sairastaa ykköstyypin diabetesta. Heille insuliinihoito on välttämätöntä. WHO:n arvion mukaan maailmassa on kymmeniä miljoonia kakkostyypin diabetesta sairastavia ihmisiä, jotka eivät saa asianmukaista lääkitystä. Yksi merkittävä syy on lääkkeiden hinta.
 Diabetesta sairastavien määrä on lähes nelinkertaistunut vuodesta 1980. Kaikkiaan diabeetikoita on WHO:n arvion mukaan  420 miljoonaa . Heistä valtaosa asuu keskitulotason maissa ja köyhimmissä valtioissa. Sairaudella on kytköksiä huonoon ruokavalioon ja liikunnan puutteeseen.
 Suomessa diabetesta  sairastaa noin puoli miljoonaa ihmistä , kertoo Diabetesliitto. Nykykäsityksen mukaan diabetes on joukko erilaisia sairauksia. Niitä yhdistää energia-aineenvaihdunnan häiriö, joka näkyy kohonneena veren sokeripitoisuutena.
 Lue myös :
 Kaapo Kakolle tunnustus esikuvana olosta: "Kaapon vaikutus nuoriin diabeetikoihin on valtava"
 Yhdysvalloissa kallis insuliini ajaa diabeetikkoja ostoksille Kanadaan: ”Tämä matka on minulle elämän
ja kuoleman kysymys”
 Ykköstyypin diabeteksen puhkeamista lykkäävästä lääkkeestä on saatu lupaavia tutkimustuloksia

Maailman terveysjärjestö WHO haluaa markkinoille nykyistä halvempaa insuliinia – keinona rinnakkaislääkkeet


Summary: Kiina aikoo lähettää luotaimen Marsiin ensi vuonna. Myös arabimaat tähyävät avaruuteen samana ajankohtana.

Avaruustutkimus on Aasian jätille voimannäytön paikka.
 Kiina tähtää Marsiin kunnianhimoisella, armeijajohtoisella ohjelmalla. Kiinan uusimmassa viisivuotissuunnitelmassa painotetaan myös Kuun tutkimusta.
 Torstaina Kiina testasi Marsin laskeutujaa Hebein maakunnassa. Tutkimusolosuhteet on luotu muistuttamaan Marsia esimerkiksi painovoiman suhteen. Painovoima on noin kolmannes Maan painovoimasta.
 Marsia aiotaan tutkia pinnalta ja kiertoradalta
 Kiinan mönkijä laskeutui onnistuneesti Kuun etäpuolelle aiemmin tänä vuonna. Kiinan kansallisen avaruushallinnon mukaan nyt suuntana on etäisempi kohde, Mars.
 Tavoitteena on, että Pitkä marssi 5 -raketti vie sekä laskeutujan että mönkijän Marsiin. Planeettaa aiotaan tutkia myös avaruudesta.
 Lento Marsiin kestää seitsemän kuukautta.
 Kiinan satsaus avaruuteen on mittava. Se käyttää avaruusohjelmiin arviolta 8,4 miljardia dollaria. Kiinan avaruusohjelma on toiseksi laajin Yhdysvaltain jälkeen.
 Kiinan pohjoisosassa sijaitsevan Hebein maakunnan olosuhteet muistuttavat jossain määrin Marsia.  Jin Liwang / AOP
 Yhdistyneet Arabiemiraatit Marsiin merkkipäivälennolle
 Avaruustutkimukseen panostetaan myös Persianlahden vauraissa valtioissa. Yhdistyneet Arabiemiraatit aikoo Marsiin vuoden 2020 heinäkuussa. Hope-luotain on ensimmäinen arabi -tai muslimivaltioiden hanke.
 Hope-projektin tavoitteena on tutkia syitä Marsin ilmakehän häviämiseen. Tutkimuksen toivotaan tuovan selkoa siihen, millaiset olot maapallon ilmakehässä vallitsivat miljoona vuotta sitten.
 Hope-luotaimen on määrä saapua Marsiin vuonna 2021 juhlistamaan Arabiemiraattien 50-vuotispäivää.
 Ihminen Marsiin 2030-luvulla?
 Kiina tavoittelee miehitetyn avaruusaseman perustamista vuoteen 2022 mennessä. Se tekee yhteistyötä muiden avaruusvaltojen kanssa, mutta on viime vuosina panostanut selvästi myös omaan tutkimusohjelmaansa.
 Yhdysvallat puolestaan kaavailee miehitettyä Mars-lentoa 2030-luvulla. Sekä presidentti Barack Obama että Donald Trumpovat olleet virkakautensa aikana valmiita vauhdittamaan ihmisen lähettämistä Marsiin.
 Kiina aikoo nousta avaruusmahdiksi Yhdysvaltain rinnalle jo lähivuosina.   Jin Liwang / AOP
 Noin puolet Mars-lennoista epäonnistunut
 Ensimmäiset luotaimet lähetti kohti Marsia entinen Neuvostoliitto 1960-luvulla.  Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan tilaston  mukaan ensimmäiset Korabl-lennot kaatuivat teknisiin ongelmiin. Yhdysvaltain Mariner 4 -luotain välitti avaruudesta kuvia Marsista vuonna 1965.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Neuvostoliiton ja sittemmin Venäjän ohjelma on ollut täynnä vastoinkäymisiä. Vain kolme viidestätoista tutkimusluotaimesta on onnistunut tehtävässään. Japanin toistaiseksi ainoa lento, Nozomi kariutui polttoaineongelmiin vuonna 1998.
 Marsin lennoissa riittää haasteita, ei vähiten etäisyyden vuoksi. Maasta Marsiin on 458 miljoonan kilometrin matka. Mars on myös ensimmäinen planeetta, jota on Kuun lisäksi päästy tarkemmin tutkimaan.
 Sodanjumalan planeetta kiinnostaa taas
 Punaisen planeetan huomioarvo kasvoi jälleen vuonna 1996, kun tutkimuksissa kävi ilmi, että planeetta muistuttaa jossain määrin Maata. Tutkijat ovat löytäneet muun muassa  jäätikön alta suolavesijärven .
 Myös Euroopan avaruusjärjestö ESA on mukana Mars-tutkimuksissa. ESA on lähettänyt Marsiin onnistuneesti yhden lennon.
 Yllä olevassa taulukossa kohdalla "muut" tarkoitetaan valtioiden yhteishankkeita, Kiinan ja Venäjän epäonnistunutta yritystä ja ESA:n ja Venäjän osin onnistunutta lentoa.
 USA:n laskeutuja tuo uusia tietoja lähiviikkoina
 Nasan tutkijat saavat ennenaikaisen joululahjan kenties jo tässä marraskuussa. Yhdysvaltain  InSight-laskeutujaa odotetaan takaisin  tämän kuun 26. päivänä. InSight on tehnyt matkaa yli vuoden. Se lähetettiin avaruuteen toukokuussa 2018.
 InSight-luotaimen ottama kuva Marsista. Liaite otti ensimmäisen selfiensä vuonna 2018.  JPL-Caltech / NASA
 InSight on kerännyt tietoa erityisesti Marsin pinnan alta. Se on mitannut kuivan ja pölyisen planeetan lämpötilaa ja tutkinut Marsin kuoren värähtelyjä laskeutumispaikkansa Elysium Planitian tasangon ympäristöstä. Aiemmat laitteet ovat tutkineet Marsin pintaa.
 InSight on lähettänyt dataa myös Marsista. Vajaan kahden vuoden projektin kustannukset ovat noin 719 miljoonaa euroa.
 Tutkimuslennon yhtenä tavoitteena on ollut lisätä ihmiskunnan tietämystä maankaltaisten planeettojen synnystä. Marsin aikakirjat avautuvat tieteelle hitaasti, mutta varmasti.
 Lue myös:
 China aims for moon and Mars
 Nasan Mars-luotain laskeutui onnistuneesti punaisen planeetan pinnalle – Katso ensimmäinen kuva
 Marsin sisuksia selvitetään jyväskyläläisellä matematiikalla

Marsiin on matkaa,  mutta sinne on myös menijöitä – Kiina tähtää punaiselle planeetalle ensi kertaa ensi vuonna


Summary: Esikoiskirjailijalle myönnettävän Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon sai tänä vuonna Jouni Teittinen runokokoelmallaan.

"Kaunokirjallisuuden taika toteutuu." Näin palkintoraati luonnehtii  Jouni Teittisen  (s.1982), runokokoelmaa  Sydäntasku  (Poesia).
 Palkintojuhlaan kiiruhtavaa voittajaa ylistävät sanat ilahduttavat. Voittoa oli aluksi vaikea uskoa todeksi.
 – Aluksi oli valtava riemun tunne. Sitten tuli epäusko.
 Voitto on melkoinen saavutus, sillä valintaraati luki reilut 70 esikoisteosta. Loppusuoralle valittiin  10 teosta  (HS), joista Teittisen runokokoelma nousi ylitse muiden.
 – Toki osaan suhteellistaa voiton. Tämä on yhden raadin näkemys, mutta totta kai se lämmittää, että se näkemys on juuri tällainen.
 Sydäntasku  kuvaa lapsuutta ja identiteetin muodostumista. Aluksi ollaan hiekkalaatikolla, mutta runojen myötä ihminen kasvaa. Valintaraadin mukaan  Sydäntasku  ilmentää, että "lapsuuden ainutkertainen ihme on sittenkin tavoitettavissa. Teos artikuloi vilpittömästi ja tosissaan,mikä tuntuu salamielisyyksien, ironian ja viittausten kyllästämänä aikanamme poikkeuksellisen raikkaalta."
 Lapsuuden muistot ja tunnelmat ovat kiehtoneet Teittistä pitkään, mutta oman sysäyksensä kirjoitustyölle antoi esikoisen syntymä.
 – Samalla rupesin käymään läpi myös omia lapsuusmuistojani.
 Teittinen korostaa kuitenkin, ettei runoissa ole omaelämäkerrallisuutta.
 Tekeillä väitöskirja kirjallisuudesta
 Runokokoelman yksi keskeisistä ajatuksista on muistaminen. Mitä muistamme oikeasti, mikä on kerrottua vai onko muistojen pohjana valokuvat?
 Teittinen halusi tuoda muistojen häilyvyyden konkreettisesti esiin graafisessa tekstissä. Yksi kirjan kappaleista on ikään kuin repaleista, häilyvää tekstiä, josta pystyy lukemaan lauseen sieltä toisen täältä.
 Tekstimuodolla leikittely on kuitenkin aiheuttanut useita kiusallisia tilanteita, kun kirjoja luullaan painossa vioittuneiksi.
 – Oli vähällä, ettei kokonainen lasti kirjoja joutunut roskikseen. Kustantaja on saanut kirjastoista useita valituksia, että tänne on nyt välitetty viallisia kirjoja.
 Sydäntaskun  kirjoittaminen vei viitisen vuotta. Turussa asuva Teittinen on kirjojen kanssa muutenkin paljon tekemisissä, sillä hän tekee väitöskirjaa postapokalyptisesta kirjallisuudesta. Lisäksi hän opettaa Turun yliopistossa muun muassa lyriikan ja proosan analyysikursseja.
 Teittinen uskoo, että 15 000 euron arvoinen palkinto kannustaa häntä jatkamaan runojen kirjoittamisesta.
 Tänä vuonna Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon raadissa olivat mukana toimittajat  Suvi Ahola ,  Sanna Kangasniemi  ja  Antti Majander  (pj.) sekä kirjailija, kriitikko  Juhani Karila , runoilija  Eino Santanen  sekä tunnustuksen viime vuonna voittanut  Eeva Turunen .

Vuoden parhaassa esikoiskirjassa uppoudutaan lapsuuden muistoihin ja välillä jopa teksti haalistuu pois - "Kirjastoista tulee valituksia, että tänne on lähetetty viallisia kirjoja"


Summary: Suuri amerikkalainen sanomalehti LA Times selvitti graffitien katoamista Ylen avulla. Yhdysvallat teki Marshallinsaarilla suurimmat ydinkokeensa.

Tyynellämerellä sijaitsevilla Marshallinsaarilla, Enewetakin atollilla, tehtiin vuosina 1946–1958 kaikkiaan 43 ydinräjäytystä osana Yhdysvaltain asekehitysohjelmaa. Atollilla testattiin myös biologisia aseita, ja sinne tuotiin 130 tonnia maata Nevadan ydinkoealueelta tutkittavaksi.
 1970-luvun lopulla atollia siivottiin radioaktiivisesta jätteestä ja jäte haudattiin yli sata metriä leveään kuoppaan, 45-senttisen betonikannen alle.
 Paikalliset pelkäävät ydinjätehaudan vuotavan plutoniumpitoista vettä Enewetakin laguuniin ja Tyyneenmereen. Jätehaudan pohja on huokoista kiveä ja pohjaveden pinta nousee ja laskee vuoroveden mukaan. Betonikansikin rapistuu.
 Kun Ylen toimittaja  Mika Mäkeläinen  kävi ydinjätehaudalla kuvaaja  Jani Saikon  kanssa 25. toukokuuta, 2018, ydinjätehaudan kanteen oli maalattu kaksi graffitia, joissa luki "Ydinjätettä, Yhdysvaltain hallituksen omaisuutta, ole hyvä ja palauta lähettäjälle". Silloin graffitit vaikuttivat melko uusilta, eivätkä paikalliset olleet Mäkeläisen mukaan tekstejä vielä aiemmin betonilla nähneet.
 Ylen toimittaja Mika Mäkeläinen, makuulla laivan kajuutassa kuvaaja Jani Saikko. Mika Mäkeläinen / Yle
 Mäkeläinen teki matkaltaan juttupaketin sekä VR-reportaasin, joita voi  lukea täältä .
 Viime sunnuntaina Yhdysvaltain kolmanneksi laajalevikkisin sanomalehti Los Angeles Times  teki reportaasin Enewetakilta . Pääkuvassa näkyy video ydinjätehaudan betonikannesta – ilman graffitteja.
 Mika Mäkeläinen alkoi ihmetellä, oliko video vanha vai oliko joku nähnyt vaivaa poistaakseen graffitit.
 – Tunnen sattumalta  Stuart Leavenworthin , joka on LA Timesin Marshall-jutun tuottaja. Hän oli aikoinaan samaan aikaan toimittajana Pekingissä, kun minäkin olin siellä kirjeenvaihtajana. Kysyin, milloin LA Timesin kuvat oli otettu. Kävi ilmi, että ne oli otettu muutama kuukausi meidän vierailumme jälkeen. Graffitit oli siis vaivihkaa siivottu pois kesällä 2018, kertoo Mäkeläinen.
 Mika Mäkeläisen ja Jani Saikon juttumatkalla toukokuussa 2018 Enewetakin atollilla ydinjätehaudan päällä oli vielä Yhdysvaltoja kritisoivat graffitit. Kesän aikana amerikkalaiset kuitenkin poistattivat tekstin. Mika Mäkeläinen / Yle
 LA Times  selvitti asiaa Mäkeläisen avustamana,  ja kävi ilmi, että Yhdysvaltain energiaministeriö oli palkannut Lawrence Livermore National Laboratoryn paikallisen työntekijän Enewetakilla siivoamaan tekstit kuvusta.
 – En halunnut tapella Yhdysvaltain hallituksen kanssa graffittien takia, sanoi Enewetakin pormestari,  Jack Ading  LA Timesille sähköpostitse.
 Yhdysvaltain kanta on, että jätehauta on Marshallinsaaren omaisuutta. Silti maa katsoi, että graffitit olivat liikaa, ja ne on poistettava.
 LA Times tiivisti episodin: on ironista, että Yhdysvaltain energiaministeriö urakoitsijoineen pitää ydinhaudan kannen puhtaana, muttei tee mitään estääkseen radioaktiivista jätettä vuotamasta sieltä ulos.
 Lue lisää:
 Maailman ensimmäinen vetypommi Ivy Mike räjähtää paratiisirannalla, ja sinä olet paikalla – Pääset nyt virtuaalimatkalle, jota et ole ennen kokenut

"Ydinjätettä, palauta lähettäjälle" – Yle ikuisti graffitit Tyynenmeren ydinjätehaudalla, ja sitten Yhdysvallat poistatti ne


Studio Julmahuvi, Läpiveto, Putous. Kaikki sketsisarjoja, joissa näyttelijä-ohjaaja  Petteri Summasella  on ollut sormensa pelissä.
 Summanen kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa, että toisinaan sketsejä on jouduttu kirjoittamaan ihan pakolla, mutta ihanteellisessa tapauksessa luomistyö syntyy vuorottelulla.
 – Olen oppinut ihan vasta viimeisten kymmenen vuoden aikana, että päivä tulisi jaksottaa niin, että tekee ensin aktiivisesti jotain, joka on kirjoittamista tai asioiden ratkaisemista. Sitten pitää päästää irti.
 Asiat jäävät ikään kuin hautumaan.
 – Tunti päivässä itsekseen kävelyä auttaa minua jäsentämään ja tuottamaan ajatuspyrskähdyksiä tai löytämään juuri sen oikean tien niistä kolmesta, jotka jäivät askarruttamaan.
 Yh-isän rooliin takaisin
 Petteri Summanen nähdään muutaman vuoden tauon jälkeen taas näyttelemässä. Hänellä on päärooli perjantaina ensi-iltaan tulevassa  Tarhapäivä -elokuvassa. Se on jatkoa muutaman vuoden takaiselle  Yösyöttö -elokuvalle, jossa perheenisä jää yksin pienen vauvan kanssa.
 Jatko-osassa vaipparalli yöheräämisineen on vaihtunut tarha-arkeen.
 – Antti Pasanen on työssäkäyvä yksinhuoltajaisä, jonka elämässä ei paljon muuta ole kuin pojan hoitaminen, kotonaolo ja työ, Summanen luonnehtii roolihahmoaan.
 Elokuvassa nähdään kohtaus, jossa Summasen roolihahmo on kadottanut hoitolapsen supermarketiin. Tilanteeseen oli hänen mukaansa helppo samaistua omakohtaisen kokemuksen kautta.
 Kun oma tytär katosi ulkomaanlomalla
 – Olin tyttäreni kanssa aikoinaan isilomalla ulkomailla ja kävin uima-altaalta ihan pikaisesti vessassa. Kun palasin, tyttöä ei näkynyt missään.
 – Se oli ihan matala lasten allas, ei mitenkään dramaattinen paikka, mutta skannasin nopeasti, että vedessä hän ei ole. Ei siinä mennyt kuin varmaan puoli minuuttia, kun olin juossut koko alueen läpi ja sieltä hän sitten tuli samasta suunnasta, mistä minä olin tullut. Hän oli siis seurannut minua sinne vessalle.
 Summanen totesi tapauksen olleen hyvä opetus.
 – Ikinä en enää halua kokea sitä uudelleen.
 Summanen kertoi myös, että hän on ottanut näyttelijäntöitä vastaan intohimoperiaatteella.
 – Kun sain tämän elokuvan käsikirjoituksen luettavakseni, tiesin heti, että siinä on aineksia. Tässä on Yösyöttöön verrattuna vielä laajempi tunnekenttä ja mennään laidasta laitaan isommin.
 Summasen koko haastattelu katsottavissa Areenasta

Petteri Summanen kertoo sketsien ideoinnista: "Tunti päivässä itsekseen kävelyä auttaa tuottamaan ajatuspyrskähdyksiä"


Summary: Kansainvälisen tutkijaryhmä on onnistunut luomaan lasia, joka painuu kasaan ja venyy murtumatta huoneenlämmössä.

Miksi lasi on niin haurasta? Mitä jos lasi ei menisikään kovasta iskusta säröille vaan siihen tulisi korkeintaan pieni lommo niin kuin metalliin?
 Näihin kysymyksiin etsii vastauksia tutkijatohtori  Erkka Frankberg , joka sanoo olevansa ennen kaikkea ongelmanratkaisija. Frankbergin johtama kansainvälinen tutkijaryhmä on onnistunut tekemään lasia, joka voi venyä ja painua kasaan huoneenlämpöisenä menemättä rikki.
 Aikaisemmin ei ole kyetty osoittamaan, että lasi voi käyttäytyä metallin tavoin. Tutkijoiden havainto lasin venyvyydestä on sen verran mullistava, että tulos on julkaistu arvostetussa Science-tiedelehdessä.
 Alumiinioksidista valmistettu lasi on tavallista lasia kymmeniä kertoja lujempaa ja vielä terästäkin monin verroin lujempaa. Materiaalin raaka-aineita on planeetallamme runsaasti ja käyttömahdollisuuksia rajattomasti.
 Tutkimus on kuitenkin vasta alussa.
 – Me olemme avanneet pelin. Toivottavasti muut tutkijat kiinnostuvat ja alkavat tutkia aihetta, Frankberg sanoo.
 Lasi on materiaalina tuttu, mutta silti tuntematon
 Ikkunoita, astioita, kännykän näyttöjä, pulloja, peilipintoja – siihen nähden, miten oleellinen materiaali lasi on arjessamme, siitä tiedetään yllättävän vähän.
 – Se on materiaaleista ehkä se vähiten tunnettu, sanoo parhaillaan Milanossa Istituto Italiano di Tecnologiassa työskentelevä Frankberg.
 Hän on tehnyt sitkeästi perustutkimusta lasin kimpussa jo useiden vuosien ajan. Uteliaisuus on tärkein motiivi.
 – Sitä aina toivoo, että tapahtuisi jotakin odottamatonta. Usein niin ei tapahdu, mutta me löysimme jotakin todella mielenkiintoista.
 Alumiinioksidilasin valmistustekniikka on varsin hankala ja vielä kokeellisella asteella. Nyt kyetään valmistamaan vasta paljon hiusta ohuempia kalvoja, jotka tässä näytteessä on kiinnitetty paksumman alustan päälle. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Frankberg muistaa elävästi hetken, kun hän näki läpivalaisuelektronimikroskoopin näytöltä ensimmäistä kertaa lasin venyvän.
 – Atomit kykenevät liikkumaan lasin sisällä. Siitä se venyminen syntyy.
 Perinteinen ikkunalasi koostuu pääosin piioksidista. Se murtuu helposti, koska materiaalin atomit eivät kykene liikkumaan paineen alla. Tai toki atomit liikkuvat lasia valmistettaessa kovassa kuumuudessa, mutta eivät enää huoneenlämmössä. Alumiinioksidissa liikettä tapahtuu ja siksi materiaali on paljon tavallista lasia sitkeämpää.
 Mutta eikö mikä tahansa materiaali murru lopulta, jos jännite vain kasvaa kasvamistaan?
 – Kyllä ja ei.
 Kun atomit lähtevät liikkeelle materiaalissa ennen murtolujuutta, jännitys ei enää kasva, vaan tasoittuu, Frankberg selittää.
 Tarvitaan vielä muitakin läpimurtoja
 Tutkijat valmistivat venyvää lasia alumiinioksidista laserin avulla. Menetelmä on hankala. Valmistus vaatii, että tuhansia asteita kuuma materiaali jäähdytetään erittäin nopeasti. Käytetty tekniikka ei ole täysin uutta, mutta vielä varsin kokeellisella asteella.
 Toistaiseksi kyetään tekemään vain hiusta paljon ohuempia kalvoja.
 – Lasin venymisen ehto on, että se on hyvin tasalaatuista ja virheetöntä. Kun me kasvatamme lasin paksuutta, on paljon todennäköisempää, että aiheutamme jonkin virheen valmistuksen aikana.
 Alumiinioksidista valmistettiin lasia tutkimusta varten Milanossa. Pulssitetussa laserkasvatuksessa voimakas lasersäde hajottaa kiteisen alumiinioksidin (vasemmalla) plasmaksi, joka näkyy kirkkaana violettina valona. Plasma jäähtyy nopeasti iskeytyessään alustaan (oikealla). Näin syntyy lasimaista alumiinioksidia. Erkka Frankberg
 Frankbergin mukaan tarvitaan läpimurto myös valmistustekniikassa, ennen kuin pääsemme hyödyntämään uuden materiaalin ominaisuuksia teollisesti. Lisäksi materiaalin pitää vielä osoittautua toimivaksi ja hyödylliseksi ihmisille.
 Ongelmanratkaisijaksi itseään kutsuva Frankberg keksii kuitenkin jo monia mahdollisia käyttötarkoituksia venyvälle lasille.
 Italiassa tutkitaan parhaillaan, voitaisiinko alumiinioksidilasia käyttää ydinvoimaloissa suojamateriaalina. Näin voitaisiin estää esimerkiksi Fukushiman kaltaiset onnettomuudet.
 Jos kännykän näyttö olisi kestävämpää lasia, monen arki helpottuisi. Uutta materiaalia voisi hyödyntää myös esimerkiksi avaruudessa.
 – Tätä voisi käyttää avaruudessa aurinkopaneelien suojamateriaalina, jolloin ne kestäisivät pienten meteoroidien iskut.
 Plastiselle lasille voi tulevaisuudessa löytyä monia käyttökohteita, joita emme nyt osaa edes ajatella. Keksintöjä voi syntyä esimerkiksi koneenrakentamisessa, akkuteknologioissa tai uusiutuvan energian tuotannossa.
 Koska venyvä lasi on arkipäivää?
 Urjalassa syntynyt ja Tampereella väitellyt Erkka Frankberg ei tee Pelle Pelottoman työtään yksin. Science-lehden artikkelia on ollut kirjoittamassa kaksikymmentä tutkijaa Suomesta, Ranskasta, Italiasta, Itävallasta, Norjasta ja Yhdysvalloista. Heidän lisäkseen on tarvittu kymmenien muidenkin ihmisten apua. Suomessa työtä on tehty erityisesti Tampereen yliopistolla.
 Materiaalin tutkiminen on varsin kallista ja hidasta, joten rahoittajiakin on lukuisia. Ja lisää tarvitaan, niin työtä kuin rahaa. Löydökset siirtyvät valmistukseen yleensä kymmenien vuosien aikajänteellä.
 – Tässä on vielä monta mutkaa matkassa.
 Frankberg palaa Milanosta Tampereelle ensi keväänä. Kansainvälinen ryhmä aikoo jatkaa työtään ja selvittää, mitkä muut lasimateriaalit voisivat käyttäytyä metallin tavoin. Ja se tärkein kysymys, miksi, on yhä täydellistä vastausta vailla.
 – Mistä johtuu, että juuri tämä lasi voi olla plastista. Meiltä puuttuu vielä täydellinen ymmärrys mekanismin synnystä. Sitä lähdemme metsästämään seuraavaksi.
 32-vuotias Frankberg toivoo, että ehtii nähdä venyvän lasin arkisessa käytössä vielä elinaikanaan.
 – Aion työskennellä sen eteen. Toivotaan. Se on tavoitteena.

Mullistava löydös: lasi voi olla lujempaa kuin teräs – suomalaisvetoisen tutkijaryhmän tulos julkaistiin Science-lehdessä


Summary: Pääministeri Antti Rinne (sd.) toisti kyselytunnilla, että naisten pieniä työläkkeitä voitaisiin korottaa työeläkevaroista.

Helsingin yliopiston sosiaalipolitiikan professori  Heikki Hiilamo  pitää pääministerin eläkepuheita ennenkuulumattomina.
 – Toisin kuin vaikka perhetukiuudistuksessa tai sote- tai sotu-uudistuksessa, niin eläkepuolella on päästy hyviin tuloksiin. Suomalainen ansioeläkejärjestelmä on yksi maailman parhaista. Tuntuu aika uskaliaalta ja pelottavaltakin se, että jos nämä eläkerahaston muuttuvat tällaisen poliittisen pelin välineiksi, Hiilamo arvio.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) toisti kyselytunnilla, että naisten pieniä työeläkkeitä voitaisiin korottaa työeläkejärjestelmässä jo olevista rahoista. Viime viikon kyselytunnin jälkeen tähän käyttöön Rinne kaavaili työeläkejärjestelmään liittyviä asiakashyvityksiä. Tämän viikon kyselytunnilla Rinne mainitsi työeläkeyhtiöiden asiakkailleen tarjoamat, työhyvinvointiin käytettävät kymmenet miljoonat.
 Vaarallinen poikkeus
 Hiilamon mukaan lainsäädäntövalta toki on eduskunnalla ja hallitus voi tehdä aloitteita, mutta tutkija varoittaa. Ja vaikka asia olisi hyvä, niin poikkeama voisi olla vaarallinen.
 – Eduskunta voi päättää, miten näitä eläkerahastoja käytetään, mutta silloin oltaisiin kyllä vaarallisella tiellä. Tämä olisi vaarallinen poikkeus. Vaikka asia on hyvä, se saattaisi johtaa siihen, että niitä käytettäisiin hyvin epätarkoituksenmukaisella tavalla, Hiilamo varoittaa.
 Hiilamo muistutta, että eläkevarojen käyttö on aina myös sukupolvien välinen oikeudenmukaisuuskysymys.
 – Meillä on pienituloisia eläkeläisiä ja paljon nimenomaan naisia näissä ryhmissä. Mutta suhteessa maksettuihin eläkemaksuihin heidän tilanteensa on paljon edullisempi kuin tulevilla sukupolvilla, jotka joutuvat maksamaan korkeampia eläkemaksuja ja tyytymään sitä kautta vähän alempiin palkkoihin.
 Hiilamon ratkaisu löytyy valtion budjetista
 Hiilamon mielestä valtion budjetti on eläkerahastoja parempi rahoitustapa lievittää naisten työeläkeongelmaa.
 – Eläkevakuuttaminen on todella pitkän aikavälin toimintaa. Koska meillä on isot eläkerahastot, voimme pitää eläkemaksut kohtuullisella tasolla. Meillä on julkinen eläkejärjestelmä, joka on yksityisesti hoidettu. Tämä malli on osoittautunut erittäin hyväksi Suomessa, Hiilamo kehuu.
 – Toinen vaihtoehto olisi, että meille tulisi henkilökohtaisia eläketilejä tai vapaaehtoisia eläkevakuutuksia, ja silloin emme olisikaan kaikki samassa veneessä. Siinä mielessä kannattaa nyt näitä meidän eläkevaroja vaalia ja pitää hyvää huolta, ettei jouduta luopumaan tästä hyvin toimivasta järjestelmästä.
 Hiilamo katsoisi myös sosiaali- ja terveydenhuollon käyttäjämaksut
 Valtion budjetin lisäksi ratkaisu voisi löytyä käyttäjämaksuista.
 – Toinen vaihtoehto on pitää huolta, ettei meillä ole liian korkeita käyttäjämaksuja sosiaali- ja terveyspalveluissa. Pidemmän aikavälin ratkaisu olisi varmasti se, että naisten työuria yritetään pidentää. Ja lyhentää sitten sitä, että perhevapaiden käyttö painottuu niin voimakkaasti naisille. Jaettaisiin tasaisemmin perhevapaita naisten ja miesten välille ja ehkä myös pidettäisiin vähän lyhyempiä perhevapaita.
 Perhevapaiden käyttömuutokset näkyisivät tulevaisuuden eläkkeissä, mutta mikä ratkaisuksi nykyisiin pieniin työeläkkeisiin?
 Hiilamo muistuttaa, että meillä on paljon pieniä eläkkeitä ja eläkeläisiä, jotka ovat työkyvyttömyyseläkkeellä pelkän takuueläkkeen varassa.
 – Tämä on se kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleva ryhmä, jonka toimeentulo on heikointa. Nämä eläkkeiden korotukset kannattaisi aina miettiä tämän vähimmäistason kautta, jos halutaan köyhyyttä ja toimeentulo-ongelmia vähentää.
 Kun eläke on pieni, hallituksella ei ole verotyökaluja käytössään.
 – Pienimmistä eläkkeistä ei käytännössä makseta veroja, eli verotus ei ole ratkaisu tässä kysymyksessä.
 Lue myös:
 Työeläkevakuuttajien Suvi-Anne Siimes Rinteelle: Malli naisten pienten eläkkeiden korotuksiin Saksasta
 Naisten eläkkeet viidenneksen pienempiä kuin miesten eläkkeet – ero pienentynyt vain vähän
 Mitä pidempi perhevapaa, sitä enemmän eläke kärsii: “Näistä pitäisi puhua jo neuvolassa”

Professori Heikki Hiilamo: Pääministerin työeläkepuheet pelottavaa poliittista peliä


Summary: Sovittelu jatkuu huomenna valtakunnansovittelijan toimistossa.

Postiriidan osapuolet kohtasivat torstai-illan  Ylen A-studiossa . Työnantajapuolta edustavan Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  väläytti keskustelussa mahdollisuutta, että pahasti solmuun menneitä TES-neuvotteluita voitaisiin mahdollisesti jatkaa ilman, että osa työntekijöistä siirrettäisiin toisen työehtosopimuksen piiriin.
 – Ennen kun (eilen) valtakunnansovittelijan toimistossa tavattiin, keskustelimme myös siitä mahdollisuudesta, että mitäs jos lähtisimme rakentamaan tulevaisuutta tämän nykyisen sopimuksen pohjalle. Kyllä meillä on ihan valmiuksia myös sitä kautta tarvittaessa edetä, Aarto kertoo A-studiossa.
 – Elikä siten, että nykyiset palkat ja palkkarakenteet säilyisivät, mutta hakisimme yhdessä siitä lähtökohtia sille, löytyisikö ratkaisuja näihin Postin ongelmiin. Jos tämän tyyppinen lähestymistapa PAUta kiinnostaa, voisimme jatkaa tästä keskustelua huomenna, Aarto jatkaa.
 Eilen keskiviikkona osapuolet siis tapasivat valtakunnansovittelijan luona ja yrittivät saada sopua TES-neuvotteluihin, jotka ovat nyt pahasti solmussa. Ratkaisua ei eilen työkiistaan saatu, mutta jälkeenpäin mainittiin, että eteenpäin päästiin pienen askeleen verran.
 Studiossa PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen  vastasi samoin tein Aarton kommenttiin:
 – Täytyy sanoa, että tämä oli se askel, joka päästiin eteenpäin (eilen). En itse sitä hienotunteisesti äsken sanonut. Hienoa, että Tuomas sen sanoi, Nieminen vastasi studiossa.
 Koko postiriidan ja lakon ytimessä on kiista palkoista ja Postin ilmoituksesta siirtää osa yhtiön työntekijöistä halvemman työehtosopimuksen alle.
 Posti  ilmoitti elokuussa siirtävänsä 700 työntekijää  pakettien lajittelusta ja verkkokauppaliiketoiminnan lajittelusta Medialiiton ja Teollisuusliiton jakelua koskevan, halvemman, työehtosopimuksen piiriin.
 Lue lisää:
 Analyysi: Postin työehtoneuvotteluissa taistellaan nyt työntekijöiden sieluista – työntekijäliitolta vaaditaan miljoonakorvausta
 Postilakko jatkuu – Valtakunnansovittelija: "Tämä on niin vaikea työriita"
 Matkahuollolle Postin lakko on lisäherkkua muutenkin nousujohteiselle toiminnalle
 Omistajaohjausministeri Paatero tarttui tiukasti Postiin: Työehtokiistaan aikalisä, johtajien palkkoihin "merkittävä" muutos

Palta väläyttää mahdollisuutta, että TES-siirtoa ei ehkä tehtäisi –  Postiriidan sovittelu jatkuisi nykyisten palkkarakenteiden pohjalta


Summary: Mielenosoituksia järjestetään yhä lauantaisin, vaikka niiden osallistujamäärät ovat romahtaneet alkukuukausista.

Ranskassa keltaliiviliike aloittelee juhlamielenosoituksia useissa kaupungeissa. Tänä viikonloppuna tulee kuluneeksi vuosi protestien alkamisesta, ja vuosipäivän kunniaksi liike on kutsunut koolle jopa 200 mielenosoitusta.
 Pariisissa poliisi odottaa useita tuhansia ihmisiä kaduille. Turvatoimina useita metroasemia on suljettu ja protestit on kielletty kokonaan keskustan kuuluisalla Champs-Elysees-kadulla. Myös muun muassa ministeriöiden valvontaa on tehostettu.
 Aamupäivän aikana Pariisin poliisi pidätti jo yli 20 ihmistä, jotka olivat poliisin mukaan muun muassa sytytelleet tulipaloja.
 Enemmistö kansasta ymmärtää keltaliivejä yhä
 Kansanliike lähti liikkeelle vastalauseena polttoaineverojen korotuksille, mutta kasvoi ajan mittaan protestiliikkeeksi presidentti  Emmanuel Macronia  ja tämän politiikkaa vastaan. Mielenosoittajien mukaan presidentti on suhtautunut pienituloisten ongelmiin välinpitämättömästi.
 Liikkeen nimi tulee mielenosoittajien käyttämistä kirkkaan keltaisista heijastinliiveistä, jotka Ranskan lain mukaan jokaisella pitää olla autossaan. Alkuun protestit keräsivät kaduille jopa satojatuhansia ihmisiä. Viime aikoina osanottajia on ollut joitain satoja.
 Politiikantutkija varoittaa julistamasta protestiliikettä kuolleeksi vain siksi, että mielenosoitukset ovat pienentyneet.
 – Keltaliivit ovat kiistämättä menettäneet vauhtiaan verrattuna viime vuoden protesteihin. Mutta kansanliikkeiden vaikutukset ulottuvat aina pidemmälle ajalle kuin niiden mobilisaatio jatkuu, sanoi pariisilainen professori  Laurent Jeanpierre .
 Aiemmin viikolla julkaistun mielipidekyselyn mukaan ranskalaisista 55 prosenttia edelleen tukee tai ainakin ymmärtää keltaliivien toimintaa. Toisaalta vastaajista 63 prosenttia sanoi, ettei kaipaa protestiliikkeen alkuaikojen jättiprotesteja.
 Noin 2 500 mielenosoittajaa saanut vammoja
 Keltaliivit ovat saaneet osan vaatimuksistaan läpi. Esimerkiksi kansanliikkeen kirvoittajana toiminut polttoaineiden veronkorotus peruttiin ja minimipalkkoja korotettiin.
 Saavutuksilla on ollut kuitenkin hintansa. Varsinkin alkuvaiheessa keltaliivien protestit äityivät usein väkivaltaisiksi. Mielenosoittajat myös vandalisoivat esimerkiksi Pariisin Champs-Elysees-kadun kauppoja ja kahviloita.
 Ranskan sisäministeriö on laskenut, että mielenosoituksissa on loukkaantunut noin 2 500 mielenosoittajaa ja 1 800 poliisia. Aktivistien mukaan 24 mielenosoittajaa on menettänyt silmänsä ja viisi kätensä.
 Keltaliivit ovat syyttäneet poliisia liiallisesta voimankäytöstä. Esimerkiksi silmänsä menettäneistä ihmisistä monet olivat saaneet kasvoihinsa poliisin ampuman kumiluodin.
 Tähän mennessä kaksi poliisia on joutumassa oikeuden eteen protesteihin liittyen. Syytteiden mukaan toinen poliiseista löi mielenosoittajaa kädellä kasvoihin ja toinen heitti mielenosoittajia kivellä vapunpäivänä Pariisissa.

Keltaliivien vuosipäivän protestit alkoivat Ranskassa – Pariisissa suljettu metroasemia ja useita pidätetty


Summary: Puolustusministeriö oli varoittanut presidenttiä muun muassa siitä, että sotarikoksista tuomittujen armahtaminen saattaa vaikeuttaa kurin ja järjestyksen ylläpitämistä joukoissa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on armahtanut kaksi sotarikoksista tuomittua amerikkalaissotilasta sekä palauttanut yhden sotilasarvon.
 Uutiskanava CNN:n  mukaan puolustusministeriö Pentagon oli yrittänyt puhua Trumpia ympäri armahduskysymyksessä. Puolustusministeri  Mark Esper  sekä armeijan korkea-arvoiset johtajat olivat varoittaneet presidenttiä siitä, että sotarikoksista tuomittujen armahtaminen saattaisi vaarantaa sotilastuomioistuimen koskemattomuuden ja vaikeuttaa kurin ja järjestyksen ylläpitämistä joukoissa. Lisäksi Yhdysvaltojen liittolaisten luottamus Yhdysvaltain armeijaa kohtaan joutuisi armahdusten myötä koetukselle, Trumpia neuvottiin.
 Trump päätti kuitenkin sivuuttaa Pentagonin neuvot ja armahti perjantaina yliluutnantti  Clint Lorancen  ja  Mathew Golsteynin . Presidentti palautti lisäksi aiemmin alennetun sotilasarvon Navy Seals -erikoisjoukkojen päällikölle  Eddie R. Gallagherille .
 Lorance tuomittiin vuonna 2014 toisen asteen murhasta, kun hän oli käskenyt sotilaitaan ampumaan kolmea moottoripyörällä liikkuvaa miestä Afganistanissa.
 Golsteynia syytettiin aseettoman afgaanin surmaamisesta vuonna 2010. Kesäkuussa pidetyssä oikeudenkäynnissä hän kiisti syytteet.
 Gallagheria syytettiin aseettomien siviilien ampumisesta sekä vangitun vihollistaistelijan surmaamisesta puukolla Irakissa. Nämä syytteet hylättiin sotaoikeudessa. Sen sijaan hänen sotilasarvonsa alennettiin, kun hän poseerasi valokuvassa kaatuneen vieressä.
 Valkoinen talo julkaisi armahduspäätösten jälkeen tiedotteen, jossa todettiin, että presidentti on armeijan ylipäällikkönä lopulta vastuussa lain toteuttamisesta ja siitä, että myös armahdus suodaan tarvittaessa.
 Lue myös:
 Trump ignores Pentagon advice and intervenes in military war crimes cases

Trump sivuutti Pentagonin neuvot ja armahti sotarikoksista tuomitut amerikkalaissotilaat


Summary: Pääministeri Antti Rinne (sd.) puhui SDP:n puoluevaltuuston syyskokouksessa Porissa.

PORI  Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) hämmästelee työmarkkinakeskusjärjestöjen tylyä vastaanottoa omalle eläkeavaukselleen.
 Rinne esitti viime viikolla, että eläkerahastoista irrotettaisiin noin 200–300 miljoonaa euroa pientä eläkettä saavien naisten eläkkeiden korottamiseen.
 Pääministeri on perustellut ehdotustaan sillä, että vasta vuodesta 2005 alkaen vanhemmuuteen liittyviltä vapailta on kertynyt eläkettä.
 – Kyse on ennen kaikkea oikeudenmukaisuudesta, Rinne sanoi SDP:n puoluevaltuuston kokouksessa Porissa.
 – En ymmärrä sitä, että työeläkejärjestelmän osapuolet, työnantajain ja palkansaajien keskusjärjestöt, tyrmäävät vielä ajatuksen tasolla olevat ideat korjata työeläkejärjestelmän sisällä olevan ruman vääryyden.
 Rinteen mukaan asiassa tarvitaan "asiallisia ja ratkaisuhakuisia neuvotteluja".
 – Tätä saa kutsua jyrähdykseksi tai miksi vain, mutta muistutan, että viime kädessä hallitus ja eduskunta sitten vastaavat tästäkin asiasta, Rinne sanoi.
 "Työrauha on laajamittaisesti vaarassa"
 Käynnissä olevia neuvotteluja suomalaisten palkoista ja työehdoista on kuvattu moneen otteeseen syksyn aikana "haastavaksi".
 Kierroksen avanneet Teknologiateollisuus ja Teollisuusliitto ovat olleet täysin eri linjoilla niin kutsuttujen kiky-tuntien kohtalosta, Postin sopimusneuvotteluja taas hiertää työnantajan halu vaihtaa työehtosopimusta.
 – Luotan täysin siihen, että liitot kykenevät löytämään omalle alalleen sopivan palkkaratkaisun, Rinne vakuutti lauantaina.
 Hän sanoi kuitenkin olevansa huolissaan siitä, että "kierroksella näyttää olevan paljon muuta painolastia."
 – Olen esittänyt toiveita kiky-tunteihin liittyvän kiistan ratkaisemiseen samalla tavalla kuin ne syntyivätkin eli laajemmalla ratkaisulla. Ajatus ei ole saanut kannatusta, mutta nyt näyttää siltä, että tämän kysymyksen takia työrauha on laajamittaisestikin vaarassa, Rinne arvioi.
 – Olen huolissani siitä, että neuvottelupöydissä näyttää syntyneen hyvin suuria näkemyseroja tekstikysymyksistä. Vähän niin kuin toista osapuolta haluttaisiin oikein provosoida reagoimaan.
 Rinne toivoi työmarkkinapöytiin "maalaisjärkeä ja malttia" puolin ja toisin.
 Lue lisää:
 Professori Heikki Hiilamo: Pääministerin työeläkepuheet pelottavaa poliittista peliä
 Työeläkevakuuttajien Suvi-Anne Siimes Rinteelle: Malli naisten pienten eläkkeiden korotuksiin Saksasta
 Mitä pidempi perhevapaa, sitä enemmän eläke kärsii: “Näistä pitäisi puhua jo neuvolassa”

Pääministeri Rinne hämmästelee eläkepuheidensa tylyä vastaanottoa – "Viime kädessä tästäkin asiasta vastaa hallitus ja eduskunta"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kemikaalikammo saa jotkut tekemään omat hammastahnansa
 Fluoripelko saa ihmiset sekoittamaan omat  hammastahnat nettireseptien  perusteella. Niiden sisältö voi kuitenkin olla riski etenkin lapsille. Myös hampaiden omatoimisesta valkaisusta koituu haittoja, kun nuoret tytöt intoutuvat puuhaan. Vaihtoehtohoitojen kiinnostus on kuitenkin laskussa, todetaan tuoreessa Tiedebarometrissa.
 Ammattikorkeakoulujen todistusvalinnan sekavuus hämmentää
 Milla Ristikangas jännittää syksyn valintakokeen tuloksia lomamatkalla Wienissä. Hän valmistui viime vuonna kuva-artesaaniksi, mutta haluaisi jatkaa opiskelua ammattikorkeakoulussa. Milla Ristikankaan kotialbumi
 Ammattikorkeakoulut valitsevat ensi vuodesta lähtien puolet opiskelijoistaan  todistusten perusteella . Jokainen ammattikorkeakoulu on päättänyt todistusvalintakiintiöistä itsenäisesti. Kiintiöissä on isoja eroja eri koulujen ja koulutusten välillä.
 Vasemmistoliitto valitsee Li Anderssonin ja uuden varapuheenjohtajiston
 Vasemmistoliiton puoluekokous valitsee Li Anderssonin jatkokaudelle lauantaina Kuopiossa. Andersson perjantaina puoluekokouksessa puolisonsa Juha Pursiaisen kanssa. Kuvassa myös kansanedustajat Veronika Honkasalo (vas.) ja Hanna Sarkkinen (oik.). Akseli Muraja / Lehtikuva
 Vasemmistoliitto valitsee Kuopion puoluekokouksessa  Li Anderssonin puheenjohtajaksi  toiselle kaudelle. Yle näyttää Anderssonin kukituksen ja kiitospuheen suorana klo 14.05 alkaen.
 "Kerrasta toiseen se on urheilu, joka tuo ihmiset yhteen" – näin Suomi eli Huuhkajat-hurmosta
 Oi Suomi on niin ihana. Juhlat EM-kisapaikasta jatkuivat ympäri Suomea aamuun asti. Tässä kuvassa juhlitaan Havis Amanda -patsaalla Helsingissä. Karoliina Simoinen / Yle
 Suomi varmisti perjantai-iltana historiansa ensimmäisen paikan miesten jalkapallon EM-kisoissa, kun se kukisti Liechtensteinin Helsingissä lukemin 3–0. Ottelua jännitettiin ympäri Suomea koko päivä. Lopulta vuosikymmenten odotus palkittiin ja ilo purkautui valtaisaksi juhlinnaksi. Katso  täältä  parhaat palat tunnelmista kansalaistorilta ennen ja jälkeen pelin.
 Poutasäätä pukkaa
 Yle
 Lauantain säästä on tulossa suurimassa osassa maata poutainen. Pilvisyyttä kuitenkin esiintyy ja maan eteläosissa saattaa sataa tihkua. Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa esiintyy satunnaisia lumikuuroja ja jäätäviä vesisateita. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kemikaalikammo pistää tekemään omat hammastahnat, uusi AMK-haku hämmentää, näin Suomi jännitti Huuhkajia


Summary: Vajaan 2200 asukkaan Puumala on melkoinen ihme sotemenojen kanssa tuskailevien kuntien joukossa.

Puumalan kunta laskee veroprosenttiaan ensi vuoden alusta 19,5 prosenttiin. Se on vähäväkisen ja vanhusvoittoisen Etelä-Savon maakunnan alhaisin veroprosentti,
 Kuntalaisille Puumalan veronalennukset näkyvät suoraan kukkarossa, etenkin jos verotusta verrataan naapurikaupunkeihin Mikkeliin ja Savonlinnaan, entisin liitoskandidaatteihin.
 Savonlinna perii ensi vuonna yli ja Mikkeli lähes kolme prosenttia korkeampaa kuntaveroa. Keskituloiselle palkansaajalla Puumalassa se tarkoittaa tuhannen euron säästöä kuntaverossa. Kahden keskituloisen perheessä ero kuukausitasolla on lähes 200 euroa.
 – Meillä ero naapurikaupunkeihin taitaa olla lähes 500 euroa kuukaudessa, sillä varhaiskasvatus on 20 tuntiin asti ilmaista,  Heidi Pietikäinen  kertoo.
 Pietikäisen nelilapsinen perhe muutti miehen kotipaikalle Kouvolasta reilut neljä vuotta sitten. Perhe viihtyy paikkakunnalla mainiosti.
 – Palvelut toimivat ainakin toistaiseksi hyvin lapsiperheen kannalta. Täällä on myös turvallista ja lapset voi jättää koulun jälkeen kirkonkylälle huoletta, kun asumme kymmenen kilometrin päässä, Heidi Pietikäinen kertoo.
 Useiden satojen eurojen säästö veroissa ei tuota ongelmia.
 – Voi miten helposti ne menevät, kaikkeen lapsiperhe-elämiseen.
 "Tilanne oli synkkä ja toivoton"
 Vielä 2010-luvun alussa Puumalan tulevaisuus näytti sumealta. Saimaan Gibraltariksi sijaintinsa puolesta kutsuttu kunta keräsi Suomen korkeinta, 21 prosentin kuntaveroa.
 – Tilanne oli synkkä ja toivoton. Konsultti iski meille sellaiset rätingit eteen, että emme voi selviytyä itsenäisenä kuntana, kunnanvaltuuston puheenjohtaja  Unto Pasanen  (kesk) muistelee.
 Konsulttien tekemän laskelman mukaan Puumalan olisi pitänyt nostaa muutamassa vuodessa veroprosentti 25:een. Siitä huolimatta alijäämä olisi paisunut vuosi vuodelta ja velkamäärä noussut yli 3 000 euroon asukasta kohti vuoteen 2017 mennessä. Nyt veroprosentti on 19,5 ja velkamäärä noin 300 euroa per asukas.
 – Noilla olettamilla valtiovarainministeriö olisi jo aikaa sitten pakkoliittänyt meidät johonkin kuntaan, kunnanjohtaja  Matias Hilden  arvioi nyt jälkikäteen.
 Esa Huuhko / Yle
 Yhteistä maarajaakin jo selvitettiin Savonlinnaan
 Unto Pasanen oli juuri valittu ensimmäistä kertaa valtuustoon. Ensikertalaisesta leivottiin suoraan kunnanhallituksen puheenjohtaja. Kriisihetkillä poliittisten päättäjien ja myös kuntalaisten välit kiristyivät, osa halusi kunnan liittyvän Mikkeliin, osa Savonlinnaan, osa Imatralle ja hajaääniä saivat myös pienemmät rajanaapurit Juva ja Ruokolahti.
 – Rajat kulkivat ihan asuinpaikan mukaan. Paljon oli erilaisia kirjelmiä liikenteessä, Pasanen kertoo.
 Puumalan onneksi koitui Kataisen hallitus ja erityisesti sen kuntaministeri  Henna Virkkunen  (kok). Virkkunen kieltäytyi käynnistämästä kuntajakoselvitystä Puumalan ja Savonlinnan välillä, sillä kunnilta puuttui yhteinen maaraja.
 Vastaava ongelma oli tosin ratkaistu aiemmin Savonlinnan ja Savonrannan välillä vetämällä yhdyskäytävä Enonkosken läpi. Sellainen olisi järjestynyt todennäköisesti myös Puumalasta Savonlinnaan.
 – Kävimme Savonlinnan kaupunginjohtajan Janne Laineen kanssa jo Ruokolahden kunnanjohtajan luona kysymässä, että löytyisikö tällainen maakaistale välillemme”, kunnanjohtaja Matias Hilden kertoo.
 Maakaistaleen etsintä päättyi varsin nopeasti, kun Puumalan valtuusto päätti jättää liitosvalmistelut sikseen
 Positiivinen kierre tuo paljon hyvää
 Varsinainen lottopotti odotti Puumalaa jo oven takana. Kevään 2011 vaalien jälkeisissä hallitusneuvotteluissa puitiin verotusta yöryhmässä, jossa oli varsin hyvä helsinkiläisedustus.. Sellä päätettiin korjata erästä epäkohtaa, joka Helsingissä koettiin epäoikeudenmukaiseksi.
 Kiinteistövero irrotettiin verotulojen tasauksesta. Helsinki arvokiinteistöineen nettosi muutoksesta 50 miljoonaa euroa. Samassa rytäkässä erityisesti kaksi asukaslukuun suhteutettuna mökkirikasta kuntaa Puumala ja Kustavi tienasivat ison kasan euroja.
 Verotulojen tasauksella tasataan Suomen kuntien välisiä tuloeroja. Kun kiinteistöveron vaikutus eliminoitiin, Helsingiltä otettiin vähemmän ja Puumalalle annettiin enemmän.
 Puumalassa myönnetään, että tuo operaatio vaikutti merkittävästi tulevaisuuteen. Puumala sai jatkossa 800 000 euroa enemmän valtionosuuksia joka vuosi.
 – Se loi tulevaisuuden uskoa, mutta ei se yksistään ratkaiseva ollut. Jos näitä silloisia laskelmia katsoo, niin tuo summa on murusia.
 Kunnanjohtajan mukaan Puumala talouden petraantuminen on monen asian summan. Verotulot ovat kasvaneet reippaasti ja valtionosuusuudistukset ovat kohdelleet Saimaan pirstomaa pitäjää lempeällä kädellä.
 – Siitä alkoi positiivinen kierre ja aloimme saada uusia hyviä veronmaksajia. Pidimme myös tiukasti kiinni menoista, Unto Pasanen.
 Puumalan velkamäärä (sinisellä) on pienentynyt samalla kun muiden kuntien yleinen velkamäärä on kasvanut.  Yle
 Omat nurkat siivottiin tehokkaasti
 Puumalassa tehtiin railakkaasti ratkaisuja. Kunta luopui kaikista ylimääräisistä kiinteistöistä, lakkautti kyläkoulut, lakkautti oman lukion ja osti sotepalvelut Mikkelistä.
 – Jopa kunnanjohtajan talo myytiin, kun edellinen kunnanjohtaja eläköityi. Laitettiin Matias asumaan pienempään taloon, Pasanen muistelee.
 Vuoden 2013 aloitti uusi valtuusto. Siitä vuodesta lähtien Puumalan tilinpäätös on ollut plussalla joka vuosi. Nyt sukan varressa on ylijäämää lähes kokonaisen vuoden verotulojen verran. Kunnan talous on olosuhteisiin nähden ja naapurikaupunkeihin verrattuna erinomainen.
 – On mietitty tarkkaan, mihin eurot laitetaan. Taisi mennä lähes neljä vuotta ennen kuin pääsin pitämään ensimmäistä työhaastattelua eli ei palkattu uusia poislähteneidenkään tilalle, Matias Hilden kuvailee.
 Puumalan talous on Hildenin mielestä kokonaisuus, joka ei ole sellaisenaan kopioitavissa muualle.
 – Meillä on pitkäjänteinen ja sitoutunut henkilökunta, joka on nähnyt huonommat ajat. Päättäjillä on realistinen ja rauhallinen suhtautuminen asioihin. Tosi valistuneita päättäjiä, kunnanjohtaja kehuu.
 Ennen pyrittiin tekemään, nyt tehdään
 Lähes kaikki kunnat Suomessa painivat parhaillaan kasvavien sotemenojen kanssa. Väestön ikääntymisen tuomat haasteet ovat Puumalassa jopa selvästi keskimääräistä isommat.
 – Erikoissairaanhoidon palvelut kasvavat, mutta paikkakunnalla olevat sotepalvelut toimivat hyvin. Ei ole pitkiä jonoja, eikä tule suuria yllätyksiä. Jos perustasolla yskii, kustannukset kasvavat nopeasti, Hilden arvioi.
 Unto Pasanen kiittelee myös virkamiesten ja poliittisten päättäjien hyvää yhteishenkeä.
 – Ennen talousarviossa luki, että pyritään tekemään sitä ja tätä. Matiaksen tulon jälkeen sinä lukee, että teemme.
 Vapaa-ajan asukkaat tuovat Puumalaen tuplasti keskiarvoa korkeampien kiinteistöverojen lisäksi myönteistä pöhinää ja julkisuutta.
 Näyttelijät kuten  Ville Haapasalo ,  Aku Hirviniemi  tai  Jarmo Mäkinen  tuovat kernaasti julkisuudessa esille Puumala-yhteyttään.
 Myös Leijonien MM-kultaa juhlittiin näyttävästi Puumalassa, valmentaja  Jukka Jalosen  kesämökkipaikkakunnalla.
 – Puumalan brändille on ollut monella tapaa tärkeää, että olemme päässeet eri tavoin esille monissa medioissa. Toisaalta ne ovat varmasti luoneet positiivista henkeä paikallisiin asukkaisiinkin, eli että ei ainakaan tarvitse hävetä sitä että asuu Puumalassa, Matias Hilden muotoilee.
 Matkailuyrittäjät Jaana ja Janne Kuivalainen sekä Matias Hilden avopuolisonsa Maiju Hallivuo kanssa edustivat kotikuntaansa Puumalaa Linnan juhlissa  vuonna 2016 Yle

Piskuinen Puumala oli suistumassa talouskriisiin ja pakkoliitokseen, nyt se laskee kuntaveroa jo kolmatta kertaa: “Lapsiperhe voi säästää lähes 500 euroa kuukaudessa”


Summary: Andersson valitaan Kuopiossa toiselle puheenjohtajakaudelleen vailla vastaehdokasta.

Vasemmistoliitto valitsee kolmipäiväisessä puoluekokouksessaan itselleen uuden johdon.
 Puheenjohtaja  Li Andersson  valitaan jatkoon ilman vaalia, sillä hänellä on puolueen vahva tuki, eikä vastaehdokasta. Andersson on johtanut vasemmistoliittoa vuodesta 2016.
 Voit seurata Anderssonin valinnan ja kiitospuheen klikkaamalla jutun pääkuvaa. Päivitämme tähän juttuun Anderssonin ja muun puoluejohdon valinnat.
 Varapuheenjohtajisto vaihtuu kokonaan, sillä kansanedustajat  Veronika Honkasalo ,  Juho Kautto  ja  Hanna Sarkkinen  jättävät paikkansa.
 Ehdokkaista vain yksi on kansanedustaja, uusmaalainen  Jussi Saramo . Muut ehdokkaat ovat  Jouni Jussinniemi  Pyhäjärveltä,  Janne Nieminen  Hämeestä,  Joona Mielonen  Kotkasta,  Minna Minkkinen  Pirkanmaalta ja  Janne Parkkila  Savo-Karjalasta. Jussinniemelle on sovitettu ennakkosuosikin viittaa.
 Puoluesihteerikisassa vuodesta 2016 puoluekoneistoa luotsanneen  Joonas Leppäsen  haastaa järjestö- ja kunnallissihteeri  Mikko Koikkalainen .
 Kokouksessa valitaan myös puoluevaltuusto ja -hallitus.
 Lue lisää:
 Vasemmistoliitto kukittaa Li Anderssonin jatkokaudelle, mutta tyytymättömyys kytee maakunnissa
 Li Andersson: Yksityisille hoivakodeille sanktio, jos hoitajamitoitus ei täyty, oppositio on unohtunut ajamaan "Audi-miesten" ja "mersupersujen" etuja

Vasemmistoliitto valitsee puheenjohtaja Li Anderssonin jatkokaudelle – Katso suorana klo 14.05


Summary: Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU sanoo, että Postin syksyllä tekemät uudet vuokratyösopimukset kielivät valmistautumisesta lakkoon.

Postin ja yhtiön työntekijöitä edustavan liiton PAUn välillä on vallinnut jo pitkään luottamuspula. Tämän käsityksen voi saada osapuolten kommenteista, jotka liittyvät lakkoa edeltävään aikaan.
 PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen  sanoo, että Posti on jo pitkään valmistautunut työtaisteluun tekemällä normaalia enemmän sopimuksia vuokratyöyritysten kanssa.
 Liiton laskelmien mukaan yhtiö on tehnyt 32 uutta sopimusta eri vuokratyöyhtiöiden kanssa tämän vuoden aikana ja elokuusta lähtien sopimuksia on syntynyt yhteensä 17.
 – Kun ilmoituksia alkoi tippua syksyllä, totesimme, että työnantaja näköjään valmistautuu työtaisteluun. Sanotaan näin, että siinä kohtaan tiesimme, että sieltä tulee tes-esitys, johon emme voi suostua, Nieminen sanoo.
 Postin mukaan uusilla vuokratyösopimuksilla ei ole mitään tekemistä työtaistelun kanssa. Yhtiöstä todetaan, että ilmoitusten määrä johtuu uudesta yhteistyökumppanista.
 – Posti vaihtoi tänä vuonna kesken vuoden vuokratyötä tarjoavaa yhteistyökumppania, minkä takia yhtiö antoi runsaasti uusia ilmoituksia. Vuokratyövoiman henkilömäärä ei kuitenkaan lisääntynyt, yhtiö vastaa sähköpostilla.
 Noin 11 prosenttia Postin työntekijöistä kuuluu vuokratyöfirmojen palkkalistoille. Osuus on kasvanut viime vuosina ja esimerkiksi kolme vuotta sitten luku oli viisi prosenttiyksikköä pienempi.
 Uusi yhteistyökumppani on puolestaan palveluyritys SOL Logistiikkapalvelut Oy, joka toimii useilla paikkakunnilla. Posti on tehnyt useita ilmoituksia sopimuksista, koska jokaisessa toimipisteessä muutos pitää ilmoittaa erikseen.
 Ilmoitus tehdään toimipisteiden työntekijöille.
 Saako vuokratyötä käyttää lakon aikana?
 Työtaisteluun varautuminen ei ole ainoa asia, josta osapuolet ovat olleet täysin eri mieltä. Toinen kiistan aihe on ollut se, onko lakkoa rikottu vai ei.
 Työntekijöitä edustava PAU on syyttänyt Postia lakon rikkomisesta vuokratyöntekijöillä, joita liiton mukaan on ollut huomattavasti keskimääräistä enemmän.
 Posti ja työnantajaliitto Palta ovat puolestaan torjuneet syytökset ja sanoneet, että vuokratyöntekijöiden määrä on säilynyt lakkoa edeltävällä tasolla.
 Riita on kärjistynyt niin pahaksi, että omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.)  pyysi osapuolilta selvitystä tilanteesta .
 – Rikkurityövoimaa ei suvaita missään tapauksessa. Se on valtio-omistajan tiukka tahto, Paatero sanoi keskiviikkona.
 Demarivetoisen hallituksen on varmasti vaikea hyväksyä laillisen lakon murtamista, mutta kyse on myös kansainvälisten sopimusten noudattamisesta.
 Kansainväliset sopimukset kieltävät uusien työntekijöiden palkkaamisen lakon alaisiin töihin laillisen työtaistelutoimen rikkomiseksi. Uusien työntekijöiden palkkaamista pidetään yhdistymisvapauden rikkomisena, ja valtion pitäisi puuttua tällaiseen toimintaan.
 Tämän vuoksi silloinen pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) puuttui  Postin toimintaan vuokratyön käytössä  vuonna 2015.
 Mutta pidetäänkö vuokratyöntekijöitä lähtökohtaisesti uusina työntekijöinä, jotka rikkovat lakkoa? Työoikeuden emeritusprofessori  Seppo Koskinen  sanoo ei.
 – Työnantajalla on työntekijöiden työtaistelun yhteydessä aina oikeus käyttää vuokratyöntekijöitä siinä määrin kuin näitä muutenkin käytettäisiin.
 Koskisen mukaan tämä tarkoittaa myös sitä, että Posti yhtiönä voi palkata kiireapulaisia joulusesongiksi entiseen tapaan. Se, milloin yhtiö rekrytoi enemmän kuin ennen lakkoa, on tulkintakysymys, joka pitää ratkaista aina erikseen.
 Vuokratyövoiman käytöstä pitkä riita
 PAUn puheenjohtaja Nieminen totesi ensimmäisenä riidan sovittelupäivänä valtakunnansovittelijan toimistolla, että Posti pyrkii leikkaamaan palkkoja kahdella tavalla.
 Yhtäältä yhtiö on siirtänyt 700 lajittelutyöntekijää uuden työehtosopimuksen piiriin. Toisaalta Posti haluaa laskea muiden palkkoja työehtosopimusneuvotteluissa.
 Neuvotteluiden vastapuoli Palta on  kiistänyt väitteet työehtojen romuttamisesta .
 Nyt puheenjohtaja Nieminen sanoo Ylelle, että Posti on pyrkinyt alentamaan työntekijöiden ansioita pitkin matkaa.
 Yksi keino tähän on hänen mukaansa ollut vuokratyöyritysten pakottaminen entistä halvempiin työehtosopimuksiin.
 – Kesän aikana Posti vaati näiltä vuokratyöfirmoilta, etteivät ne saa enää noudattaa meidän työehtosopimusta. Niiden piti mennä Medialiiton jäseniksi, jotta Posti voi noudattaa entistä halvempia työehtosopimuksia.
 Yksi näistä yhtiöistä on jutun alussa mainittu SOL, joka vaihtoi yritysjärjestelyillä työehtosopimusta. Aiemmin työntekijät työskentelivät SOL Henkilöstöpalveluissa, mutta tämän vuoden aikana työnantajaksi tuli SOL Logistiikkapalvelut.
 Suurin muutos työntekijöille oli se, että heidän tuntipalkkansa putosi uuden työehtosopimuksen takia yli 11 eurosta hieman alle yhdeksään euroon.
 Posti kiistää, että se olisi pakottanut vuokratyöyrityksiä siirtymään Medialiiton jäseniksi, jolloin niiden työehtosopimus olisi vaihtunut.
 – Posti ei voi vaikuttaa toimijoiden järjestäytymiseen, sillä Suomessa on järjestäytymisvapaus. Työnantajan järjestäytyminen ja työehtosopimuksen soveltamisala ratkaisevat sovellettavan työehtosopimuksen.
 Uusissa sopimuksissa vuokratyöyritysten kanssa näyttää kuitenkin olevan siirtymää Paun ja Paltan työehtosopimuksesta Teollisuusliiton sekä Medialiiton sopimukseen.
 Lue lisää:
 Postin työriidassa ei vielä jätetty sovintoesitystä – neuvottelut jatkuvat sunnuntaina
 Postilakko jatkuu – Valtakunnansovittelija: "Tämä on niin vaikea työriita"
 Ministeri Paatero vaatii Postia lopettamaan vuokratyövoiman käytön lakon ajaksi
 Pääministeri Postin lajittelukeskuksen aidan aukosta: Työtaistelussa pitää toimia sillä tavalla, että riita ratkeaa – ei niin, että riita lisääntyy

Työntekijäliitto PAU: Posti valmistautunut lakon murtamiseen vuokratyövoimalla jo pitkään ennen työtaistelun alkamista – yhtiö kiistää asian


Summary: Kuningatar Elisabetin toiseksi vanhin poika yöpyi yhdysvaltalaismiljonäärin luona vielä tämän saaman tuomion jälkeenkin.

Prinssi  Andrew  katuu sitä, että jatkoi ystävyyttään seksuaalirikoksista tuomitun yhdysvaltalaisen liikemiehen  Jeffrey Epsteinin  kanssa tämän saaman tuomion jälkeenkin. Kuningatar  Elisabetin  toiseksi vanhin poika kommentoi vuosia kestänyttä ystävyyssuhdettaan  Britannian yleisradioyhtiön BBC:n haastattelussa .
 Yorkin herttua, prinssi Andrew tunnustaa haastattelussa harkintakykynsä pettäneen, kun hän yöpyi Epsteinin luona New Yorkissa vuonna 2010, eli kaksi vuotta sen jälkeen, kun tämä oli tuomittu alaikäisen tytön parittamisesta.
 – Soimaan siitä itseäni joka päivä, sillä se ei ollut sopivaa kuninkaallisen perheen jäsenelle. Me pyrimme ylläpitämään korkeatasoisimpia toimintatapoja ja arvoja. Minä yksinkertaisesti petin joukkueeni, katuva prinssi sanoo haastattelussa, joka esitetään Britannian televisiossa tänä iltana.
 Syyttäjä Geoffrey Berman puhui tiedotustilaisuudessa, jossa käsiteltiin Jeffrey Epsteinin pidätystä New Yorkissa 8. heinäkuuta. Jason Szenes / EPA
 Uusista alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikoksista epäilty  Epstein kuoli vankilassa 10. elokuuta .
 Myös prinssi Andrew'n on Epsteinin rikosepäilyjen yhteydessä väitetty syyllistyneen alaikäisen hyväksikäyttöön. Prinssi sanoo BBC:n haastattelussa, ettei muista tavanneensa häntä hyväksikäytöstä syyttävää naista. Hovi on aiemmin kiistänyt, että Andrew olisi syyllistynyt seksuaalirikokseen.
 Lisää aiheesta:
 Prinssi Andrew'ta syytettiin jälleen seksuaalisesta hyväksikäytöstä Epsteinin oikeudenkäynnissä
 Jeffrey Epsteinia hyväksikäytöstä syyttävä nainen: "Hän on pelkuri" – miljonäärin oikeusjutun viimeiset kuulemiset käydään tänään
 Media spekuloi prinssi Andrew'n ja alaikäisten tyttöjen hyväksikäytöstä epäillyn Epsteinin tuttavuudella – Prinssi järkyttyi vihjailuista

Prinssi Andrew katuu ystävyyttään seksuaalirikoksista tuomitun Epsteinin kanssa: "Sopimatonta kuninkaallisen perheen jäsenelle"