Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Google on saanut 1,49 miljardin euron sakot EU:n kilpailuviranomaiselta. Sakot määrättiin epäreilua kilpailua koskevista toimista.
 Googlen katsotaan estäneen kilpailevien nettihakumainostajien toimintaa.
 Google ilmoitti jo eilen muuttavansa hakukonetoimintojaan Euroopassa.
 Sakot ovat Googlen kolmannet kahden vuoden sisällä.
 Viime vuonna Google sai 4, 34 miljardin euron sakot Androidin käyttöjärjestelmän hyödyntämisestä kilpailijoiden toiminnan estämisessä. Vuonna 2017 Google sai 2,42 miljardin euron sakot.

EU napautti Googlelle liki 1,5 miljardin euron sakot


Summary: Osapuolille riitti yksi tapaaminen valtakunnansovittelijan pakeilla. Liitot ja Kemin Satama hyväksyivät sovintoehdotuksen tiistaina.

Matkailujäänmurtaja Sampoa koskevat työtaistelutoimet ovat peruuntuneet.
 Suomen Konepäällystöliitto ry, Suomen Laivanpäällystöliitto ry ja Suomen Merimies-Unioni SMU ry sekä Kemin Satama Oy ovat hyväksyneet sovittelija  Jukka Ahtelan  tiistaina tekemän sovintoesityksen.
 Liitot uhkasivat aloittaa lakon 29. maaliskuuta, jos sopua ei  synny.  Kemin Satama vastasi lakon uhkaan työsulkuilmoituksella.
 Työtaistelu olisi osunut pahimmoilleen Sampon risteilykauden loppuun.

Matkailujäänmurtaja Sampon tes-kiistaan sopu – lakon uhka väistyi


Summary: Syrjään siirtyvän presidentti Nursultan Nazarbajevin tytär Dariga on nimetty senaatin uudeksi puheenjohtajaksi.

Tiistaina Kazakstanin presidentti  Nursultan Nazarbajev  ilmoitti luopuvansa vallasta liki kolmen vuosikymmenen jälkeen.
 Keskiviikkona Nazarbajevin vanhin tytär  Dariga Nazarbajeva , 55, nimitettiin maan senaatin puheenjohtajaksi.
 Tämä tulkittiin heti merkiksi siitä, että Dariga Nazarbajeva olisi kilpailemassa presidentin paikasta. Vaalit on määrä järjestää ensi vuoden huhtikuussa.
 Nursultan Nazarbajev  ilmoitti televisiopuheessa tiistaina , että hän lopuu presidentin tehtävästä. Nazarbajevin mukaan väliaikaiseksi presidentiksi nousee senaatin puheenjohtaja  Kassym-Jomart Tokajev , 65.
 78-vuotias Nazarbajev on johtanut Kazakstania vuodesta 1990. Entinen terästehtaan työntekijä on itsenäisen Kazakstanin ensimmäinen presidentti.
 Nazarbajev on luotsannut öljyvaltiota otteilla, jotka ovat tuoneet hänelle syytöksiä ihmisoikeusrikkomuksista. Länsimaissa Kazakstanin vaaleja  ei ole koskaan pidetty rehellisinä .
 Kun Nazarbajevin  seuraajilla on spekuloitu , sekä Tokajev että Nazarbajeva ovat olleet esillä. Vaikka tyttären etuna voi pitää isän oletettua tukea, hänen kompastuskivekseen saattaa muodostua sukupuoli.
 Kazakstanin virkaatekevä presidentti on nyt Kassym-Jomart Tokajev. EPA
 Nazarbajeva toimi Kazakstanin varapääministerinä vuodet 2015–2016. Hänellä on vahvat suhteet mediaan.
 Tokajev on puolestaan toiminut kaksi kertaa maan ulkoministerinä ja on kokenut diplomaatti.
 Yksi mahdollinen ehdokas seuraajaksi on myös uusi pääministeri  Askar Mamin , 53.
 Astana katoaa kartalta
 Vaikka isä-Nazarbajev on jättämässä presidentin tehtävän, hänellä on yhä perustuslaillinen asema maan johtajana. Siten Nazarbajev pysyy esimerkiksi valtion turvallisuuskomitean puheenjohtajana ja valtapuolueen johdossa.
 Nursultan Nazarbajev nousi Kazakstanin johtoon ennen kuin se itsenäistyi Neuvostoliitosta ja oli itsenäisen maan ensimmäinen presidentti. Hän ilmoitti tiistaina siirtyvänsä syrjään. Stephani LeCoq / EPA
 Tokajev sanoi virkaanastujaisseremoniassaan keskiviikkona, että Nazarbajevin kanta on edelleen ykkössijalla maan strategiaa mietittäessä.
 – Maamme johtajan arvostettu mielipide on erityinen ja uskoakseni tärkeysjärjestyksen kärjessä, kun strategisia päätöksiä kehitetään ja otetaan käyttöön.
 Nazarbajevia kunnioitettiin keskiviikkona muutenkin. Uutistoimisto Tass raportoi Kazakstanin parlamentin päättäneen, että maan pääkaupungin nimi vaihdetaan Astanasta Nursultaniksi.
 Vaihtoa ehdotti Tokajev.
 Astana on ollut maan pääkaupunki vuodesta 1997.

Vallanvaihto kazakstanilaisittain: Presidentti astui syrjään, pääkaupunki nimettiin uudelleen –  tytär kenties tyrkyllä uudeksi presidentiksi


Summary: Rikosoikeuden professorin mukaan tapauksessa on kyse siitä, loukkasiko toimittaja valtuutettua ihmisenä.

Tästä on kyse Oululainen kaupunginvaltuutettu Junes Lokka (asyl.) syyttää toimittaja-kirjailija Johanna Vehkoota kunnianloukkauksesta. Vehkoon syyte koskee hänen tekemäänsä Facebook-päivitystä, jossa hän kutsuu Junes Lokkaa muun muassa rasistiksi, natsiksi ja natsipelleksi. Lokka on maahanmuuttovastainen kansalaisaktivisti, joka on tunnettu ja tuomittu myös omasta kielenkäytöstään. Rikos- ja prosessioikeuden professorin mukaan tapaus on erikoinen, mutta tärkeä. Hän pitää sitä vihapuheen määrittelemisen kannalta ennakkotapauksena.
 Oulussa käydään tänään oikeudenkäyntiä liittyen sananvapauden rajojen vetämiseen. Rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  pitää tapausta vihapuheen määrittelemisen kannalta ennakkotapauksena.
 – Saako varasta nimittää varkaaksi? Tämä on erittäin merkittävä tapaus, kun mietitään rajanvetoa vihapuheelle. Mitä saa kirjoittaa niistä, jotka ovat itse kirjoittaneet sopimattomia? Tolvanen pohtii.
 Oululainen kaupunginvaltuutettu  Junes Lokka  (asyl.) syyttää toimittaja-kirjailija  Johanna Vehkoota  kunnianloukkauksesta. Vehkoon syyte koskee hänen tekemäänsä Facebook-päivitystä, jossa hän kutsuu Junes Lokkaa muun muassa rasistiksi, natsiksi ja natsipelleksi.
 Toimittaja Vehkoo pitää rikosilmoitusta osana Lokan häneen kohdistamaansa häirintää, joka johtuu hänen työstään toimittajana.
 Lokka on maahanmuuttovastainen kansalaisaktivisti, joka on tunnettu ja tuomittu myös omasta kielenkäytöstään. Hänet on  tuomittu lainvoimaisesti sakkoihin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan , ja hänen verkkoviestejään on määrätty poistettaviksi niiden loukkaavan sisällön takia.
 Kyseessä Facebook-päivitys
 Rikosasia tuli vireille Oulun käräjäoikeudessa  viime vuoden lokakuussa .
 Vehkoon Facebook-kirjoitus julkaistiin vuonna 2016. Lokka ei vielä tuolloin ollut kaupunginvaltuutettu, mutta hän piti yllä jo videotiliään.
 Syyttäjä vaatii Vehkoolta 15 päiväsakkoa.
 Esitutkintapöytäkirjasta selviää, että päivitys liittyi tilanteeseen, jossa Vehkoon oli ollut tarkoitus esiintyä Rovaniemellä kirjakaupassa ja hän sai kuulla, että Lokka oli ollut tulossa taltioimaan tapahtumaa. Vehkoo kirjoitti Facebookiin päivityksen, jossa hän käsittelee kuulemaansa tietoa. Samassa päivityksessä hän siis kutsuu Lokkaa muun muassa rasistiksi ja natsiksi.
 Vehkoo on kertonut esitutkinnassa, että kirjoitus on julkaistu rajatulle ihmisjoukolle, ja joku on kopioinut sen ja levittänyt sitä. Vehkoon mukaan päivitys on ollut vain yhden viidesosan hänen Facebook-kavereistaan nähtävissä.
 Junes Lokan mukaan Vehkoon väitteet hänestä ovat olleet haitallisia hänen kunnallisvaalikampanjalleen. Esitutkinnassa Lokka on sanonut, että Vehkoon väitteet ovat antaneet kuvan, että Lokka ei ole vakavasti otettava henkilö ja että hän on vaarallinen sekä väkivaltainen.
 Vehkoo kirjoittaa  Ylelle Valheenpaljastaja-juttusarjaa .
 Toimittaja pitää rikosilmoitusta häirintänä
 Esitutkinnassa Vehkoo on kiistänyt rikoksen. Hän pitää itseään Lokan häirinnän uhrina.
 Vehkoo sanoo esitutkinnassa, että rikosilmoitus on häirintää ja Lokka on käyttänyt eri yhteiskunnan kanavia häiritäkseen hänen työtään toimittajana sen jälkeen, kun Vehkoo on tehnyt Valheenpaljastaja-juttusarjaa.
 Vehkoon mukaan hänen kirjoittamansa asiat ovat tosia, koska Lokka on osallistunut muun muassa äärioikeistolaisiin tapahtumiin. Hänen mukaansa Lokan tarkoitus oli häiritä häntä Rovaniemen tapahtumassa.
 Johanna Vehkoo on tutkiva toimittaja ja kirjailija. Hän on yksi laajoihin reportaaseihin erikoistuneen Long Play -verkkojulkaisun perustajista. Vehkoo on myös ollut Julkisen sanan neuvoston JSN:n jäsen. Vehkoo sai tänä vuonna Suomen PENin sananvapauspalkinnon.
 "Oikeusjärjestelmää käytetään kiusaamisen välineenä"
 Rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  pitää tapausta erikoisena, mutta erittäin tärkeänä.
 Tolvasen mukaan on hyvä, että asia ratkaistaan tuomioistuimen kautta, sillä vastaavanlaisesta tapauksesta ei ole hänen tietojensa mukaan ennakkopäätöstä.
 Hänen mukaansa tapauksessa kyse on siinä, onko Vehkoo ottanut kantaa siihen, mitä Lokka on kirjoittanut vai onko Vehkoolla ollut tarkoitus loukata Lokkaa ihmisenä.
 – Minä en siihen lopullista vastausta tietenkään anna, mutta siitä tässä on kyse, Tolvanen summaa.
 Rikoslain mukaan kunnianloukkaukseen syyllistyy muun muassa silloin, kun esittää toisesta valheellisen tiedon tai vihjauksen siten, että teko on omiaan aiheuttamaan vahinkoa tai kärsimystä loukatulle taikka häneen kohdistuvaa halveksuntaa, taikka muuten halventaa toista.
 Toimittaja ei ole suojattu ammattinimike.  Hanne Aho
 Journalistiliiton puheenjohtaja  Hanne Aho  kommentoi Ylelle sähköpostitse. Hän toteaa, että se, että tällainen asia päätyy oikeuteen saakka, kertoo siitä, että syyttäjä, lainsäädäntö ja suomalainen yhteiskunta eivät ole valmistautuneet nettitrollien kitkemiseen.
 – Oikeusjärjestelmää käytetään nyt painostamisen ja kiusaamisen välineenä. Toimittajien kiusaaminen syytteitä tehtailemalla on kansainvälinen ilmiö, jota yritetään nyt tuoda Suomeen. Sellaisen ei voi antaa onnistua Suomessa.
 Helsingin Sanomien mukaan  Junes Lokan avustaja sanoi oikeudessa, että Lokka on toimittaja siinä missä Vehkookin. Lisäksi avustaja sanoi, että jos Lokka on seuraamassa mielenosoituksia, hän on seuraamassa sitä toimittajana eikä osoittamassa mieltä.
 Ahon mukaan Lokan toiminta ei muistuta edes etäisestiJournalistin ohjeitanoudattavaa vastuullista toimittajantyötä.
 – Toimittaja ei ole suojattu ammattinimike, joten kuka tahansa voi väittää itseään toimittajaksi ilman että joutuu siitä edesvastuuseen.
 Junes Lokka kutsui tämän päivän oikeudenkäynnissä muun muassa paikalla olleita Ylen ja Helsingin Sanomien edustajia valemediaksi. Hän halusi kuvata oikeudenkäynnin, sillä hänen mukaansa valemediat eivät kerro koko totuutta. Lokka ei kuitenkaan saanut lupaa kuvata istuntoa.
 Lokka on toistuvasti kutsunut perinteisiä, Julkisen sanan neuvoston toimintaperiaatteisiin sitoutuneita medioita "valemedioiksi".

Toimittajan ja kaupunginvaltuutetun oikeudenkäynti on merkittävä tapaus vihapuheen rajanvedossa – "Saako varasta nimittää varkaaksi?"


Oulun käräjäoikeus on antanut ensimmäisen tuomion Oulun epäillyistä seksuaalirikoksista. 44-vuotias  Muso Asoev  on tuomittu törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta kolmen vuoden ja kahdeksan kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen.
 Käräjäoikeus katsoi, että rangaistusta korottaa se, että lapsi on tuntenut erityistä luottamusta tekijään.
 Kyseessä oli alle 10-vuotias tyttö.
 Teot ovat tapahtuneet viime vuonna kesäkuun ja syyskuun välisenä aikana.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
 Toinen Oulun törkeä seksuaalirikosepäily oikeudessa – Tämän tiedämme nyt uhrien ja epäiltyjen määristä ja poliisitutkinnasta
 Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta “ilmiön”
 Mikä erottaa raiskauksen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä? Yle kertoo, mistä Oulun seksuaalirikosnimikkeissä on kyse

Ensimmäinen tuomio Oulun seksuaalirikoksista


Summary: Puolue esitteli tänään oman sote-mallinsa.

Toiseksi suurin eduskuntapuolue kokoomus esittelee tänään omaa linjaustaan sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistamiseksi.
 Puolue jatkaisi kehittämistä nykyiseltä kuntapohjalta. Kokoomuksen mukaan tällä mahdollistetaan se, että palvelujen kehittäminen voi alkaa vaikka heti.
 Sote-uudistuksen valmistelussa jo syntyneet vapaaehtoiset yhteistyömallit ja parhaat käytännöt voidaan puolueen mukaan hyödyntää.
 Sen sijaan kokoomus vastustaa sitä, että Suomessa otettaisiin käyttöön uusi verotaso eli maakuntavero. Tätä ovat esittäneet keskusta ja SDP omissa malleissaan.
 – Se johtaisi kovin todennäköisesti suomalaisten verotuksen kiristämiseen, arvioi kokoomuksen varapuheenjohtaja  Sanni Grahn-Laasonen  puolueen tiedotteessa.
 Tiedotteessa puolue korostaa, että pienille kunnille on etsittävä erilaisia, vapaaehtoisuuteen perustuvia ratkaisuja. Samaan aikaan kuitenkin todetaan, että "riittävän leveiden hartioiden syntyminen voidaan viime kädessä varmistaa valtion ohjauksella".
 Hoitotakuu pitävämmäksi pelvelusetelillä?
 Palvelujen järjestämisvastuu on jatkossakin julkisella sektorilla, mutta kokoomus haluaa nojata tuottamisessa myös yrityksiin ja kolmannen sektorin toimijoihin.
 Kokoomus esittää myös hoitotakuun kiristämistä. Jos hoitoon ei pääse määräajassa, olisi palveluiden järjestäjällä lakisääteinen velvoita tarjota palveluseteliä.
 Esimerkiksi vammaispalveluissa pitää olla mahdollisuus ottaa käyttöön henkilökohtainen budjetointi, puolue esittää.
 Täydennämme uutista.
 Lue lisää:
 Keskustan uusi sote-malli nojaa edelleen maakuntiin
 SDP esitteli sote-mallinsa: ei 18 maakuntaa vaan "sote-kuntaa"

Kokoomus esittää sote-uudistuksen jatkamista kuntapohjalta: "On tärkeää torjua maakuntavero"


Eevi ja Eeli olivat vuonna 2018 syntyneiden lasten suosituimmat etunimet, kertoo Väestörekisterikeskus.
 Eeviksi nimettiin 304 tyttöä ja Eeli annettiin etunimeksi 404 pojalle.
 Kerromme kohta lisää.

Eevi ja Eeli olivat viime vuoden suosikkinimet


Summary: Öljyvuoto sattui joulun 2017 alla, kun jokeen pääsi Pori Energian lämpölaitokselta noin 48 000 litraa kevyttä polttoöljyä.

Tästä on kyse Pori Energian aiheuttama öljyvuoto Kokemäenjokeen siirtyy syyteharkintaan. Poliisi on tutkinut vuonna 2017 sattunutta vuotoa törkeänä ympäristön turmelemisena. Epäiltyinä on viisi henkilöä.
 Harjavallassa vuoden 2017 joulun alla sattunut  suuri öljyvuoto  siirtyy syyteharkintaan.
 Poliisi on saanut esitutkinnan päätökseen. Viittä henkilöä epäillään törkeästä ympäristön turmelemisesta.
 Öljyä jokeen
 Onnettomuus sattui, kun Porin Energian Harjavallassa sijaitsevalle lämpölaitokselle toimitettiin kevyttä polttoöljyä säiliöautolla 20.12.2017.
 Polttoöljykuorman purussa tehtyjen virheiden ja lämpölaitoksen keskeneräisten saneeraustöiden vuoksi noin 48 000 litraa kevyttä polttoöljyä pääsi Harjavallan kaupungin hulevesiviemäriverkkoon. Suurin osa öljystä päätyi viemäriverkostoa pitkin noin kilometrin päähän Kokemäenjokeen.
 Rannat tahriintuivat
 Päästö tahri pahasti Kokemäenjoen rantoja Harjavallassa ja joen alajuoksulla. Joessa jouduttiin tekemään laajoja rantojen puhdistustöitä. Jokiveden käytölle puolestaan asetettiin  rajoituksia  muun muassa kalastukselle ja uimiselle myös Nakkilan, Ulvilan ja Porin alueella.
 Pori Energia  on ottanut  tapahtumista vastuun ja osallistunut kulujen maksamiseen. Rikosasiassa asianomistajia ovat Varsinais-Suomen ely-keskus sekä rantakiinteistöjen omistajat. Öljyvuodon jälkeen vahingon aiheuttamasta  tahrautumisesta valitti  noin 350 kiinteistönomistajaa.
 Poliisi ei kommentoi tarkemmin, keitä työntekijöitä rikosepäily koskee ja ovatko nämä myöntäneet rikoksen esitutkinnan aikana.

Kokemäenjoen suuri öljyvuoto siirtyy syyteharkintaan – viittä henkilöä epäillään törkeästä ympäristörikoksesta


Summary: Sovintosopimuksen voimaantulo tarkoittaa, että Anna Mäkelälle ei enää tarvitse palkata viransijaisia.

Sovintosopimuksesta tehdyn valituksen kaaduttua Korkeimmassa hallinto-oikeudessa Kittilä pääsee viimein valitsemaan vakituisen kunnanjohtajan. Vuonna 2016 allekirjoitetussa sopimuksessa Kittilän kunta sitoutui maksamaan noin 141 000 euron erorahan Mäkelälle vastineeksi siitä, että hän irtisanoutuu.
 – Tämä on helkkarin hyvä uutinen, iloitsee kunnanhallituksen puheenjohtaja Pekka Rajala (kesk.) uutisen kuultuaan. Hän on johtanut kunnanhallitusta kolmisen vuotta ja ehtinyt toimia jo neljän kunnanjohtajan viransijaisen kanssa.
 – Onhan siinä saanut monenlaista kokemusta eikä kenessäkään ole ollut moittimista. Mutta tämä päätös tuo varmuutta, saadaan kunnanjohtajallekin varmuutta kun voidaan tarjota vakituinen työsuhde, Rajala sanoo.
 Nykyisen vs. kunnanjohtajan Antti Jämsenin sopimus on voimassa vuoden loppuun. Uuden vakituisen kunnanjohtajan rekrytointi alkaa loppuvuonna.
 Jämsenin mukaan sopimus tulee nyt voimaan ilman viivytyksiä ja rahat siirretään Mäkelälle niin pian kuin suinkin.
 Hiihtoladulta Lapista tavoitettu Anna Mäkelä tyytyy toteamaan vain, että KHO:n päätös oli odotettu. Mäkelä kuuli päätöksestä Ylen toimittajalta.

Kittilä pääsee viimein palkkaamaan vakituisen kunnanjohtajan –  "Helkkarin hyvä uutinen", iloitsee kunnanhallituksen puheenjohtaja


Summary: Kuluttajat raportoivat Eurolla Oy:n ongelmista jo ennen konkurssia.

Lahdessakin toimineen Suomen Sänkytukun taustayhtiö on asettu konkurssiin, kertoo Kilpailu- ja kuluttajavirasto.  Moni asiakas oli jo aiemmin yhteydessä kuluttajaviranomaiseen , koska tilattuja ja maksettuja tuotteita oli jäänyt tulematta, eikä suljettuihin liikkeisiin saanut yhteyttä.
 Kuluttajaviraston  tiedotteen  mukaan Eurolla Oy on asetettu konkurssiin viikko sitten. Yhtiöllä oli Suomen Sänkytukun nimellä toimivia myymälöitä eri puolilla Suomea.
 Mahdollisuudet saada rahat takaisin saamatta jääneistä kalusteista riippuu maksutavasta. Luottokortilla maksaneet voivat hakea palautusta luotonantajalta. Muissa tapauksissa kuluttajaa neuvotaan seuraamaan konkurssipesän tiedotusta.
 Pesänhoitajan nimi löytyy Kuluttajaviraston tiedotteesta.

Suomen Sänkytukun taustayhtiö konkurssiin – luotolla saamatta jääneen kalusteen maksanut saa helpoiten rahansa takaisin


Summary: Elokuva-ala on myllerryksessä - vuosisataan ei ole nähty vastaavaa jättikauppaa. Elokuvakriitikko Kalle Kinnunen avaa asiaa iltapäivällä - tässä voit kysyä!

Leikkikalujen ja askartelutarvikkeiden vähittäiskauppa

Mikki Hiiren ja Aku Ankan maailman tietoisuuteen tuonut Disney-yhtiö hankkii jättikaupalla haltuunsa 21th Century Fox - yhtiön, joka on tullut elokuvankatsojille tutuksi loisteliaasta valonheitin-tunnuksestaan.
 Disney-yhtiön mukaan kauppa käsittää toistakymmentä Century Foxiin kuuluvaa yritystä, mukaan lukien National Geograhic Partners.
 Kaupan arvoksi on arvioitu 71 miljardia dollaria, eli yli 60 miljardia euroa.
 AOP / Yle Uutisgrafiikka
 Century Foxin työntekijöille kauppa ennakoi kovia aikoja. Yhtiön palveluksessa on nyt noin 22 000 työntekijää, joista tuhannet voivat menettää työnsä kun yhtiöt yhdistyvät.
 Erityisen ankarasti järjestelyn odotetaan koettelevan Century Foxin elokuvastudioita, jotka nyt tuottavat toistakymmentä elokuvaa vuodessa. Määrän odotetaan putoavan muutamaan, mikä uhkaa studioiden kolmen tuhannen työntekijän työpaikkoja.
 Disneyn kauppa ei koske Fox News -uutiskanavaa, joka on yleensä ollut  Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin tukena .
 Jättikaupan taustalla nähdään elokuva-alan koveneva kilpailu, kun perinteiset yhtiöt jourtuvat vastaamaan Netlix-yhtiön ja striimauksen haasteeseen. Hanke on ollut  vireillä jo toista vuotta .
 Tässä elokuvajournalisti ja tietokirjailija  Kalle Kinnunen  vastaa Disneyn ja Century Foxin kaupan herättämiin kysymyksiin.
 Mitä kuvajättien siirto merkitsee suomalaiselle elokuvan kuluttajalle?
 Millaisia kysymyksiä kauppa herättää sinun mielessäsi - mitä voi odottaa?
 Kommentteja ja kysymyksiä tästä voi esittää tällä palstalla jo nyt.
 Kalle Kinnunen vastaa kysymyksiin iltapäivällä alkaen noin kello 1430-1600.
 Vastaukset julkaistaan tämän jutun yhteydessä.
 Kysymysten esittämistä ja kommentointia varten tarvitset Yle Tunnuksen.  Sen voit luoda tästä .

Disney ostaa Century Foxin - mitä yhdistyminen merkitsee? Kuinka  elokuvankatsoja näkee muutoksen? Kysy tässä kriitikko Kalle Kinnuselta


Summary: Ei kannata ottaa sellaisia riskejä, mitä itse ei voi hallita, muistutetaan Tukesista.

Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes on huolissaan viime vuonna tapahtuneista vapaa-ajan turmista. Tukes käsitteli lähes 200 kuluttajien vapaa-ajalla käyttämissä palveluissa tapahtunutta onnettomuutta.
 Näistä 38 tapausta oli vakavia. Näiden joukossa oli seitsemän hukkuvaa ja katsojan kuolema rallikilpailussa. Eniten onnettomuuksia oli sisäaktiviteettipuistoissa, uimahalleissa, ratsastuspalveluissa tai esimerkiksi moottorikelkkasafareilla, kertoo Tukes tiedotteessa. Viimeksi tänään kerrottiin, että  poliisi epäilee  safariyritystä rikoksesta moottorikelkkaonnettomuudessa.
 Kaikki hukkuvien pelastamistapaukset tapahtuivat kesä-heinäkuussa eri puolella Suomea. Tukesin ryhmäpäällikkö  Janne Niemelä  uskoo, että viime kesän lämmin sää vaikutti osaltaan turmien määrään. Kyseessä oli Finntriathlonissa  uimarin saama sydänkohtaus ,  hyppytornionnettomuudet  sekä uimarannoilla tapahtuneet uimarien hukkumiset.
 – Joidenkin hyppytornien yöllistä käyttöä on yritetty estää, mutta aina joku sinne väkisin menee. Kokonaan sitä on mahdoton estää, vaikka torni suljettaisiin, sanoo ryhmäpäällikköJanne Niemelä Tukesista.
 "Kuluttajan pitää tunnistaa omat kykynsä ja taitonsa"
 Vapaa-ajan palvelujen tarjoajan on ilmoitettava Tukesiin vakavista onnettomuuksista tai läheltä piti -tilanteista. Esimerkiksi hukkumistapauksissa ilmoitusvelvollisuus on kunnalla. Tukes kirjaa ylös onnettomuudet, mutta ei jälkikäteen selvitä, kuinka uhrille loppujen lopuksi kävi. Siksi kaikissa seitsemässä hukkuvan pelastamisessa ei välttämättä ole kyse hukkumiskuolemasta.
 – Toivotaan, että murheellisten lukujen vuoksi uimarantojen turvallisuutta arvioitaisiin uudesta näkökulmasta. Olemme kehittäneet rantavalvontatyökaluja siihen, että suosituille ja korkeariskisille uimarannoille saataisiin enemmän valvontaa. Se varmasti vähentäisi onnettomuuksien määrää.
 Joidenkin hyppytornien yöllistä käyttöä on yritetty estää, mutta aina joku sinne väkisin menee.   Janne Niemelä, Tukesin ryhmäpäällikkö
 Tukes ei tee onnettomuustutkintaa vaan valvoo ennaltaehkäisevästi.
 Niemelä toivoo, että oman vastuunsa muistaisivat niin kuluttajat kuin palvelujen tarjoajat. Kuluttajan pitää tunnistaa omat kykynsä ja taitonsa ja se, että ei oteta sellaisia riskejä, mitä itse ei voi hallita.
 – Ei kukaan varmasti osallistu palveluun sillä mielellä, että tässä loukkaannutaan. Palvelun tarjoajan pitää kaikin keinoin pyrkiä välttämään vakavia onnettomuuksia ja suunnittelemaan oma palvelu niin, että se olisi riittävän turvallinen käyttää.
 Lue lisää:
 Onnettomuus Kuopion hyppytornissa oli jo toinen samankaltainen vuoden sisällä – "Ainoa keino estää nämä kokonaan on hävittää torni"
 Tukes selvitti: onnettomuudet ovat huolestuttavan yleisiä trampoliini- ja sisäliikuntapuistoissa

Hukkumisia triathlonilla ja hyppytorneissa, kuolema ralleissa, sairaalaan kelkkasafarilta – Tukes: 38 vakavaa turmaa vapaa-ajan palveluissa


Summary: Pohjois-Karjalan käräjäoikeuden mukaan ainoa motiivi surmasuunnitelmiin oli naisen sairaus.

Ilomantsissa perheensä tappamista suunnitellut nainen oli alentuneesti syyntakeinen, ilmenee Pohjois-Karjalan käräjäoikeuden tuomiosta. Oikeus tuomitsi naisen vuoden ja kolmen kuukauden ehdolliseen vankeuteen. Nainen ei kuitenkaan pääse vapaalle jalalle, koska hänet on määrätty tahdosta riippumattomaan hoitoon.
 Nainen oli harkinnut useita keinoja lapsensa ja miehensä tappamiseksi. Hän oli muun muassa laatinut vihkoon kahden sivun pituisen suunnitelman perheensä polttamisesta omakotitaloon. Osana suunnitelmaa nainen oli myös estänyt kodin palo- ja häkävaroittimia toimimasta ja ostanut helposti syttyvää nestettä.
 Tapaus tuli  poliisin tietoon elokuussa 2018 .
 Nainen oli kärsinyt pitkään mielenterveysongelmista. Terveydenhuoltoviranomaisten mukaan naisen todellisuudentaju oli masennuksen takia pettänyt niin, että hän näki perheensä surmaamisen ainoana vaihtoehtona.
 Oikeudenkäynnin aikana naiselle tehtiin mielentilatutkimus, jonka mukaan nainen oli kokenut itsensä äitinä kelpaamattomaksi ja kuvitellut pilanneensa lapsensa elämän niin, että lapsen oli paras kuolla. Nainen oli myös ajatellut, ettei hänen miehensä selviäisi yksin, joten myös miehen kuolema oli välttämätön.
 Mielentilatutkimuksen mukaan nainen oli teot tehdessään syyntakeeton eli ei ymmärtänyt tekojaan. Oikeus kuitenkin katsoi, että mielisairaudestaan huolimatta nainen ymmärsi tekonsa tosiasiallisen luonteen sekä sen, että se olisi oikeusjärjestyksen vastainen.
 Oikeus kiinnitti huomiota myös siihen, että nainen oli pidemmän ajanjakson aikana harkinnut useita erilaisia surmaamistapoja sekä myös sitä vaihtoehtoa, ettei olisi tehnyt mitään. Näin ollen oikeus katsoi, että nainen kykeni hallitsemaan käyttäytymistään sekä harkitsemaan tekonsa seurauksia.
 Oikeuden mukaan oli silti selvää, että naisen ainoa motiivi ja tarve rikosten tekemiseen johtui sairaudesta. Sen vuoksi oikeus katsoi, että naisen kyky säädellä käyttäytymistään oli sairauden takia merkittävästi heikentynyt.

Perhesurmaa suunnitellut ilomantsilaisnainen uskoi pilanneensa lapsensa elämän – oikeus määräsi naisen pakkohoitoon


Summary: Tuomittu oli siirtänyt rahaa Kotkan ammattiosaston pankkitililtä omalle tililleen vuosien 2014 ja 2016 välisenä aikana.

Kymenlaakson käräjäoikeus on tuominnut 72-vuotiaan miehen kuuden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen törkeästä kavalluksesta.
 Mies toimi Rakennusliiton Kotkan osaston rahastonhoitajana. Vuosien 2016 ja 2014 välisenä aikana hän oli siirtänyt ammattiosaston pankkitililtä oikeudettomasti omalle tililleen useita kertoja rahaa ja tehnyt useita käteisnostoja.
 Kavallettu summa oli kaikkiaan 22 626 euroa, ja mies tuomittiin korvaamaan summa takaisin ammattiosastolle.
 Syytteen mukaan kavalluksen kohteena on ollut suuri määrä varoja, ja ammattiosastolle on näin aiheutettu tuntuvaa vahinkoa. Teko oli kokonaisuutena arvostellen törkeä, koska rahastonhoitaja oli käyttänyt hyväkseen erityisen vastuullista asemaansa.
 Rahastonhoitaja on myöntänyt teon.
 Kotkan ammattiosasto ei halua kommentoida tapausta. Rakennusliiton puheenjohtaja  Kyösti Suokas  ei tunne tapauksen yksityiskohtia, mutta sanoo yleisellä tasolla, että tällaisia tapauksia tulee ilmi silloin tällöin.
 Ammattiosastot toimivat itsenäisesti, ja joillakin voi olla käytössään suuriakin summia.
 – Näitä sattuu aika ajoin, ei välttämättä edes joka vuosi, mutta niitä sattuu. Kun ihmiset pääsevät rahoihin käsiksi, niin joskus käy näin. Onneksi tapaukset ovat harvinaisia. Kavalluksen estäminen on myös täysin mahdotonta, jos ihmisellä on tilin käyttöoikeus eikä välitä kiinnijäämisestä.

Rakennusliiton rahastonhoitaja kavalsi ammattiosaston rahoja yli 20 000 euroa – puheenjohtaja: "Näitä sattuu"


Summary: Mitä pääministeriehdokas Juha Sipilä sanoisi suurvaltajohtajalle? Esitimme kahdeksan kiperää kysymystä keskustan puheenjohtajalle. Katso video klikkaamalla kuvaa ja tentti suorana kello 21.

Yle testasi pääministeriehdokkaiden reagointi- ja kuuntelukykyä videotentissä. Tällä kertaa vuorossa oli keskustan  Juha Sipilä.
 Nauroin kunnolla viimeksi, kun…
 kun susihukasta kerrottiin  juttua .
 Minusta tuli keskustalainen, koska...
 keskustalaisessa ajattelussa ihmisyys, kestävä talous ja kestävä luontosuhde ovat tasapainossa keskenään. Nämä kolme asiaa ovat kaikki minulle tärkeitä.
 Kenet suurvaltajohtajan haluaisitte tavata, ja mitä sanoisitte hänelle?
 Olen tavannut aika monia, ja sanonut sen mitä olen halunnut sanoa. Suomalaisista haluaisin kyllä  Kyösti Kallion  tavata, ja kiittää häntä siitä, että hän aloitti Suomen eheyttämisen sisällissodan jälkeen.
 Olisin paras pääministeri, koska…
 minulla on siitä nyt eniten kokemusta.
 Toiseksi paras pääministeriehdokas olisi...
 vaaleissa eniten saanut, kansalaisten luottamuksen saanut henkilö.
 Ryhmä Isis-taistelijoiden perheenjäseniä haluaa palata Suomeen. Mitä teette?
 En ole kovin innokas ottamaan heitä vastaan.
 Kaksi tärkeintä arvoa elämässäni ovat…
 luottamus, usko, rakkaus.
 Kadun elämässäni eniten sitä, että...
 olisin ehkä sen väitöskirjan kuitenkin voinut tehdä.
 Lue lisää:
 Suomi kuntoon, hallitus kumoon – tällainen puolue on keskusta
 Tee Ylen Vaalikone täällä
 Kaikki Ylen vaalisisällöt

Erilainen pääministeritentti: Juha Sipilä katuu, ettei tehnyt väitöskirjaa, susihukkajutut naurattivat kunnolla – video


Summary: Pahoin kärsineessä Beiran kaupungissa sähköt ja tiet ovat poikki, kaupat kiinni ja lentokentän katto vuotaa. Ihmisille pitäisi saada ruokaa ja puhdasta vettä.

Hirmumyrsky Idai iski Mosambikin rannikolle lähes viikko sitten, mutta avustustyöt ovat vielä alkuvaiheissaan. Tuhot ovat osoittautuneet luultua pahemmiksi.
 Paikallisten hätää pahentaa jatkuva sade, kertoo pahoin kärsineeseen Beiran rannikkokaupunkiin tiistaina illalla saapunut Ylen toimittaja  Liselott Lindström .
 – Pahimmille tulva-alueille ei ole päästy vielä, eli noin 200 000 ihmisen kohtaloa ei tiedetä, koska puhelinlinjatkaan ja netti eivät toimi siellä. Helikoptereilla on yritetty pudottaa jotain apua, mutta kun sää jatkuu huonona, helikopterilla lentäminen on todella vaarallista. Se vaikeuttaa auttamista.
 Sääennuste ei lupaa helpotusta:
 – Sade vain jatkuu ja jatkuu ja jatkuu, ja sadetta on luvattu kymmeneksi päiväksi, Lindström kuvailee.
 Idai-sykloni iski Mosmabikiin 170 kilometrin tuntinopeudella viime torstaina. Se teki pahoja tuhoja ja nostatti niin laajat tulvat, että Maailman ruokajärjestön WFP:n edustaja kuvaili niitä tiistaina sisämaamereksi.
 Tiet poikki, kaupat kiinni
 Beirassa asuu noin puoli miljoonaa ihmistä. Lindström kertoo, että Beirassa ei tällä hetkellä ole sähköjä kuin genraattoreiden avulla. Puhelinverkko toimii satunnaisesti.
 – Todella lohduton näky, kaikki tähän mennessä näkemäni talot jotenkin vaurioituneita. Lentokentän katto vuotaa, täällä on lätäköitä lattialla, Lindström kuvailee Beiran lentokentältä, jonne avustusjärjestöt ovat kokoontuneet.
 Kenttä on rannan läheisyydessä, joten siellä vesi ei ole kovin korkealla. Tiet ovat kuitenkin huonossa kunnossa ja avustusjärjestöillä on vaikeuksia päästä ulos kaupungista.
 Beirassa on suurimpia kansainvälisiä avustusjärjestöjä, kuten Punainen Risti, Unicef ja WFP. Avuntarpeen suuruus on tullut niillekin osin yllätyksenä.
 – Tänne ei ole saatu läheskään tarpeeksi apua, koska ei osattu varautua näin pahaan tilanteeseen. Sykloni lähti, mutta jatkuvat sateet ovat johtaneet humanitaariseen kriisiin.
 Lindström kertoo, että esimerkiksi Punainen Risti pääsi paikalle vasta sunnuntaina.
 – Nyt vasta katsotaan, mikä on tilanne ja yritetään arvioida avun tarvetta. Eli aika lapsenkengissä on vielä koko tämä avustusoperaatio.
 Apua tarvitaan perustarpeiden kattamiseen ja sairauksien estämiseen.
 – Beirassa ei ole kauppoja auki, eli ihan vettä ja ruokaa pitäisi saada tavallisille ihmisille.
 Lindström muistuttaa, että 200 000 ihmisen kohtalosta ja avuntarpeesta ei ole tarkkaa tietoa. Heille on toistaiseksi pudotettu ilmasta vedenpuhdistustabletteja ja energiapatukoita.
 Laskeutumista piti yrittää kolme kertaa
 Säätilan vaikutuksia kuvaa hyvin Lindströmin matka Mabutosta Beiraan. Kovassa tuulessa ja sateessa koneen laskeutuminen oli hankalaa, ja sitä yritettiin kolme kertaa.
 – Sen jälkeen kaikki koneet joutuivat kääntymään takaisin Mabutoon. Se tarkoittaa myös, että avustuslennoilla on hankaluuksia päästä perille. Toivotaan, että tänään pääsisi apua perille.
 Lue myös:
 Kuvat paljastavat Mosambikin tuhon laajuuden – Idai-syklonin uhriluku jatkaa nousuaan
 Suomalainen avustustyöntekijä Mosambikissa: Myrsky vahingoittanut lähes kaikkia suurkaupungin taloja

Ylen toimittaja paikalla Mosambikissa: 200 000 ihmisen tilanne epäselvä, jatkuvat sateet vaikeuttavat avustustyötä


Summary: Yli 300 ihmistä on menehtynyt. Uhriluvun pelätään nousevan merkittävästi.

Idai-syklonin jälkeiset pelastustyöt jatkuvat Mosambikissa. Hirmumyrskyn aiheuttamat tulvat ja maanvyöryt ulottuvat myös naapurimaihin Zimbabween ja Malawiin.
 Viime torstaina Afrikan mantereella rantautunut sykloni on vaatinut tähän mennessä yli 300 vahvistettua kuolonuhria. Määrän pelätään kuitenkin kasvavan, sillä satoja ihmisiä on edelleen kateissa.
 Mosambikin presidentti  Filipe Nyusi  on kutsunut myrskyvahinkoja suuren luokan humanitaariseksi katastrofiksi.
 YK:n mukaan Idai-sykloni on vaikuttanut lähes miljoonan ihmisen elämään ja pakottanut yli 80 000 asukasta poistumaan kodeistaan. Presidentti Nyusin mukaan jopa 350 000 ihmistä on vaarassa.
 .
 Avustusjärjestö Caren välittämä ilmakuva näyttää, mikä oli tilanne Praia Novan kylässä Mosambikin keskiosissa sunnuntaina. John Estey / CARE
 Mies katselee tulvaveden mennessään huuhtomia romuttuneita autoja Chimanimanissa itäisessä Mosambikissa. Zinyange Auntony / AFP
 Myrskytuhoja Beiran lentokentällä Mosambikissa. Deborah Nguyen / WFP
 Yle Uutisgrafiikka
 Kansainvälistä apua on alkanut saapua Mosambikiin. Pelastustöitä kuitenkin vaikeuttavat huonot kulkuyhteydet ja jatkuva sade. Pelastajat ovat joutuneet liikkumaan helikoptereilla, eikä apua ole vielä pystytty toimittamaan kaikille myrskyn tuhoalueille.
 Joskus pelastustyöntekijät joutuvat tekemään vaikeita päätöksiä, sanoo helikopteritiimejä koordinoiva  Ian Scher  Rescue SA -ryhmästä.
 – Joskus pystymme pelastamaan vain kaksi viidestä, joskus me pudotamme ruokaa ja menemme suuremmassa vaarassa olevan luo, Scher kuvaili työtään uutistoimisto AFP:lle.
 – Me pelastamme, mitä voimme. Muut katoavat, Scher jatkoi.
 Mosambik on yksi maailman köyhimmistä valtioista, jolla on vaikeuksia huolehtia kansalaistensa hyvinvoinnista myös normaalioloissa. Viimeksi suuri luonnonkatastrofi koetteli maata vuonna 2000, jolloin tulvat surmasivat 800 ihmistä ja jättivät ainakin 50 000 kodittomaksi.
 Avustustyöntekijä saattaa Etelä-Afrikkalaisten pelastushelikopterien evakuoimia ihmisiä turvaan. Adrien Barbier / AFP
 Lapsia istumassa kaatunen puun oksilla Sofalassa Mosambikissa. John Estey / CARE
 Mosambikilaisnainen kävelee pahasti vaurioituneen kotikylänsä kadulla. John Estey / CARE
 Lue lisää:
 200 000 ihmisen tilanne epäselvä, jatkuvat sateet vaikeuttavat avustustyötä, kertoo Ylen toimittaja Mosambikista
 Ihmisiä yhä jumissa katoilla ja puissa – YK: sykloni saattaa olla eteläisen pallonpuoliskon historian pahin sään aiheuttama katastrofi
 Suomalainen avustustyöntekijä Mosambikissa: Myrsky vahingoittanut lähes kaikkia suurkaupungin taloja

Kuvat paljastavat Mosambikin tuhon laajuuden – Idai-syklonin uhriluku jatkaa nousuaan


Korkein hallinto-oikeus (KHO) on hylännyt Kittilän kunnanjohtaja  Anna Mäkelän  sovintosopimuksesta tehdyn valituksen.
 Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden päätöksen lopputulosta ei muuteta.  Pohjois-Suomen hallinto-oikeus päätti vajaa vuosi sitten, ettei kunnan ja Mäkelän välinen sopimus ei ole lainvastainen .
 Sopimuksesta valittivat  Inkeri Yritys  ja  Pentti Kangas . Heidät velvoitetaan korvaamaan Anna Mäkelän oikeudenkäyntikulut KHO:ssa 500 eurolla viivästyskorkoineen.
 Uutista päivitetään.

Valitus Kittilän kunnanjohtajan sovintosopimuksesta nurin KHO:ssa


Summary: Vihtiläinen luomutila nousee suurimpien tuensaajien kärkikymmenikköön.

Vuosi 2018 oli Suomessa  katovuosi .
 Sato oli koko 2000-luvun surkein. Maatalouden tuet eivät kuitenkaan kasvaneet, sillä ne on sidottu eläinten lukumäärään ja pellon pinta-alaan – ei tuotantomääriin.
 Suurimpia yksittäisiä tukien saajia ovatkin muut kuin maatilat.
 Tässä listassa on kymmenen suurinta maatalouden ja maaseudun kehittämisen tukirahan saajaa.
 Juttu jatkuu taulukon jälkeen
 Tuet EU:n varainhoitovuoden aikana 16.10.2017 - 15.10.2018 Antti Parviala / Yle
 Suomeen tuli viime vuonna maataloustukia noin 1,8 miljardia euroa. Summa on pienentynyt tasaisesti ja vielä vuonna 2012 se hipoi kahden miljardin rajaa.
 Tukien saajien listalle nousee esimerkiksi matkailuyrityksiä. Selityksenä on se, että tässä listataan suoranaisten maataloustukien lisäksi maaseudun kehittämiseen liittyvät hankkeet. Usein ne ovat tukia suuriin investointeihin, vaikkapa rakentamiseen.
 Investointituet voivat olla kertasummina suuria, mutta valtaosa 1,8 miljardin euron tukipotista hajaantuu Suomen lähes 50 000 maatilalle.
 Kymmenen suurimman tuen saajan listalle nousee myös vihtiläinen  Niko Olavi Ahlqvistin  maatila. Ahlqvist ei halua kommentoida tukea, mutta se muodostuu paljolti luomutuotannon tuesta.
 Lista kaikista tuensaajista löytyy  täältä.
 Antti Parviala / Yle
 Viime vuosi oli maataloudessa kuivuuden takia heikko, mutta myös sitä edellinen vuosi tuotti huonosti – tosin liian sateisuuden takia. Maatalouden omasta tuotannosta saama myyntitulo on jäämässä vain niukasti kolmen miljardin euron päälle. Vielä 2013 se oli yli 3,5 miljardia.
 Koulumaitotuki ja pakollinen juliste
 Muun muassa viime vuonna tukien ykkössijalla ollut Valio näkyy nyt listalla sijalla 13. Tuki tulee  koulumaitotuen  tai virallisemmin koulujakelujärjestelmän muodossa. EU:n järjestelmän tavoitteena on terveellisten ruokailutottumusten lisääminen.
 Runsaan miljoonan euroan tuen turvin Valio myy kouluille ja päiväkodeille maitoa alle tuotantokustannustensa. Koulumaitotuki on siis käytännössä tukea kunnille, jotka saavat kouluruokaloihinsa edullisempaa maitoa.
 Ruokavirasto kertoo tuesta 20-sivuisessea oppassaan. Tukea saa vain rajatuille ja vähärasvaisille tuotteille ja hedelmille.
 Tuki on myös selkeästi maitotuotteiden markkinointia. Maitotuen saamisen ehtona on, että koulun seinälle ripustetaan maidon, hedelmien ja vihannesten eduista muistuttava juliste.
 Juttua täydennetään

Miten maatalouden katovuosi näkyi tukimiljoonissa? Katso lista suurimmista maataloustukien saajista


Summary: Poliisin esitutkinnassa selvitetään, onko moottorikelkkasafarilla toimittu kuluttajaturvallisuuslain vastaisesti.

Arktisen, revontulen ja napapiirin Turismi

Lapin poliisilaitos tutkii terveysrikosta, josta epäillään moottorikelkkasafareja järjestävää safariyritystä. Kyse on Lapin poliisilaitoksen ensimmäisestä esitutkinnasta, jossa selvitetään safariyrityksen vastuuta moottorikelkkaonnettomuudessa.
 Onnettomuus tapahtui loppuvuonna 2018 Lapin tunturikeskuksessa. Kokemattoman noin 55-vuotiaan kuljettajan kyydissä ollut matkustaja loukkaantui vakavasti, kun kelkka lähti hallinnasta siltaa ylittäessä. Kuljettaja ja matkustaja olivat ulkomaalaisia Suomessa lomamatkalla olleita turisteja. Kuljettajaa epäillään liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Tapausta tutkii myös onnettomuustutkintalautakunta.
 Safarit kuluttajaturvallisuuslain alla
 Moottorikelkkasafarit ovat kuluttajaturvallisuuslain alaisia kuluttajapalveluja. Kuluttajaturvallisuuslaki edellyttää, että toiminnanharjoittajan on olosuhteiden vaatiman huolellisuuden ja ammattitaidon edellyttämällä tavalla varmistauduttava siitä, että kuluttajapalvelusta ei aiheudu vaaraa kenenkään terveydelle tai omaisuudelle.
 Kuluttajaturvallisuuslakia vastoin toimiva voidaan tuomita terveysrikoksesta.
 Poliisin esitutkinnassa selvitetään, onko moottorikelkkasafarilla toimittu kuluttajaturvallisuuslain vastaisesti viemällä moottorikelkkailusta kokemattomat kuljettajat matkustajineen sellaiseen paikkaan, ettei heillä ole ollut mahdollisuutta selviytyä siellä ilman vahinkoa ja vahingon vaaraa.
 Esitutkinnassa selvitetään myös, onko safariyritys tehnyt kaiken voitavansa onnettomuuden estämiseksi ja välttämiseksi esimerkiksi valitsemalla käytetyt reitit mahdollisimman riskittömiksi. Lisäksi selvitetään, onko kuluttajille kerrottu kuluttajapalveluun liittyvistä riskeistä ennen moottorikelkkasafarille lähtöä ja onko kuluttajapalvelun riskienhallinta kunnossa.
 Esitutkunta loppusuoralla
 Esitutkinta on loppuvaiheessa ja odottaa vielä esitutkintamateriaalin käännöstyön valmistumista. Esitutkinnassa on muun muassa kuulusteltu yrityksen omistaja, oppaana toiminut henkilö sekä moottorikelkkaa kuljettanut henkilö ja hänen kyydissään ollut matkustaja.
 Lapin poliisilaitoksen mukaan syyttäjän näkemys sekä mahdollisen tuomioistuimen ratkaisu ovat merkittävät jatkoa ajatellen.
 – Kuluttajaturvallisuuslain alaisilla ohjatuilla moottorikelkkasafareilla sattuu talvikauden aikana Lapissa suuri määrä loukkaantumisiin johtavia onnettomuuksia, sanoo poliisilaitos tiedotteessaan.

Poliisi epäilee safariyritystä rikoksesta moottorikelkkaonnettomuudessa


Summary: EU-komission puheenjohtaja ei ole toistaiseksi saanut Britannian pääministeriltä kirjettä, jossa pyydetään lykkäystä Britannian EU-erolle.

Euroopan komission puheenjohtaja  Jean-Claude Junckerin  mukaan päätöstä Britannian EU-eron lykkäämisestä ei luultavasti tehdä tämän viikon EU-huippukokouksessa.
 Junckerin mukaan EU-johtajat voivat joutua kokoontumaan brexit-asian takia uudelleen ensi viikolla.
 Britannian pääministerin  Theresa Mayn  odotetaan pyytävän EU:lta lykkäystä maan EU-erolle, jonka on määrä toteutua 29. maaliskuuta.
 Juncker kertoi saksalaiselle Deutschlandfunk radiolle, että hän ei ollut saanut keskiviikkoaamuun mennessä Maylta kirjettä, jossa olisi pyydetty lykkäystä brexitille.
 Juncker sanoi, että EU ei neuvottele uudelleen Britannian kanssa erosopimuksesta.

EU:n Juncker: Päätös brexitin lykkäämisestä epätodennäköinen tällä viikolla


Summary: Presidentinlinnan paperilappumies osoitti mieltä ydinaseita vastaan.

Helsingin viimekesäisessä huippukokouksessa mieltään osoittanut toimittaja otettiin kiinni lain edellyttämällä tavalla, katsoo Poliisihallitus. Se on selvittänyt asioiden kulkua välikohtauksen jälkeen laillisuusvalvonnan kannalta eli punniten, toimiko poliisi sääntöjen mukaisesti.
 Kiinniottoa Yhdysvaltain ja Venäjän presidenttien  Donald Trumpin  ja  Vladimir Putinin  huippukokouksessa on julkisesti arvosteltu ylimitoitetuksi. Amerikkalaistoimittaja oli kirjoittanut ydinaseita vastustavan tekstin "Nuclear Weapon Ban Treaty" paperille ja nousi se käsissään seisomaan tuoliltaan juuri ennen tiedotustilaisuuden alkua.
 Poliisihallituksen mukaan kiinniotolle oli lailliset edellytykset eikä Helsingin poliisilaitos toiminut asiassa miltään osin virheellisesti. Poliisi oli aluksi pyrkinyt puuttumaan häiritsevään käytökseen. Kun mies ei kuunnellut käskyjä, hänet poistettiin ja otettiin kiinni tilaisuuden häiriöttömän kulun takaamiseksi.
 Valtionpäämiestasoisessa tiedotustilaisuudessa poliisilla on korostunut velvollisuus varmistaa tilaisuuden häiriöttömyys, Poliisihallitus painottaa.
 Lue myös:
 Video: Presidentinlinnassa välikohtaus – turvamiehet poistivat paperilappua esitelleen miehen

Poliisihallitus: Helsingin Trump-Putin-tilaisuudessa protestoinut amerikkalaistoimittaja poistettiin sääntöjen mukaisesti – video


Summary: Virvoitusjuomavero puri sokeripitoisten limsojen juojiin.

Vaikka makeisvero nosti selvästi makeisten hintoja, se ei ole vaikuttanut makeisten kysyntään. Asia käy ilmi Palkansaajien tutkimuslaitoksen tuoreesta raportista.
 Virallinen perustelu vuonna 2011 käyttöön otetulle makeisverolle oli kerätä verotuloja. Poliittisessa keskustelussa selvä tavoite oli kuitenkin ohjata kulutusta terveellisempään suuntaan. Makeisveroa peritään myös jäätelöstä.
 Sen sijaan vuonna 2014 käyttöön tullut virvoitusjuomavero alensi sokerillisten juomien kulutusta ja ohjasi sitä sokerittomiin juomiin. Onnistunut terveellisiin tuotteisiin ohjailu näyttää raportin mukaan vaativan sitä, että ostettavissa on riittävän samantyyppisiä, terveellisempiä vaihtoehtoja.
 Jättimäinen aineisto S-ryhmältä
 Tutkimuksessa oli käytössä S-ryhmältä saatu, useiden satojen miljoonien havaintojen aineisto. Sen avulla oli mahdollista verrata makeisten, jäätelön ja virvoitusjuomien sekä makeisverottomien tuotteiden hintoja ja kulutusta. Raportin mukaan aineisto kuvaa kattavasti makeisten kulutusta Suomessa.
 – Aineistosta ei kuitenkaan selviä tarkempia tietoja yksittäisistä kuluttajista, kuten ikäluokkaa tai sukupuolta. Suomen sisäisiä, alueellisia kulutuseroja voisi sen sijaan saada esiin aineiston jatkotutkimuksella, arvioi tutkimusjohtaja  Tuomas Kosonen  Palkansaajien tutkimuslaitoksesta.

Verotuksella ei ollut mitään vaikutusta karkin syöntiin


Summary: Käsityöläispanimopykälä rajaa, kuinka paljon olutta saa myydä ulos. Jos menee rajan yli, saako yritys toimia käsityöläispanimona?

Tamperelaisella Pyynikin käsityöläispanimolla on erikoinen tilanne. Olutmestari  Tuomas Pere  kertoo keksineensä suomen kieleen uuden sanan käsityöläispanimo, mutta ei nyt uskalla käyttää sitä aktiivisesti uuden alkoholilain uudistuksen takia.
 – Tilanne on epäselvä. Emme tiedä asiaa itsekään, Pere kertoo.
 Käsityöläispanimopykälä määrittää uudessa laissa, että vain alle 500 000 litraa vuodessa valmistavat panimot saavat myydä yli 5,5-prosenttisia oluita. Litramäärään lasketaan myös ulkomaanvientiin menevät oluet.
 Pyynikin käsityöläispanimo kasvaa nopeasti ja viime vuonna se myi 1,35 miljoonaa litraa olutta. Yritys sai aluehallintovirastolta määräaikaisen luvan myydä vahvoja oluita, mutta lupa päättyy tämän viikon torstaina.
 Uuden lain mukaan Pyynikin käsityöläispanimo ylittää siis käsityöläispanimon tuotantorajan. Tästä syystä yritys pelkää, että jos se käyttää käsityöläispanimonimeä, sitä voidaan syyttää harhaanjohtavasta mainonnasta.
 – Otimme käyttöön Pyynikin Brewing Company varmuuden vuoksi, jos katsotaan, ettemme saa käyttää itse suomen kieleen tuottamaamme nimeä.
 Arkistokuva Tuomas Pereestä.  Kai Pohjanen / Yle
 Tilanne on epäselvä, koska kyse on viranomaisten tulevasta tulkinnasta, joten ennakkopäätöstä nimen käytöstä ei ole Pereen tiedossa.
 Yle on pyytänyt kommenttia sosiaali- ja terveysministeriöltä nimen tulkinnasta.
 Tuomas Pere antoi käsityöläispanimo-nimen panimolle vuonna 2012. Nimi sointui keksijänsä mukaan hyvin tamperelaiseen tehdaskulttuuriin.
 – Olen henkilökohtaisesti otettu, että olen keksinyt termin ja sanan, jota käytetään laajalti virkamiesten kesken. Jännää on kyllä.
 "Vähän kuin Mersu"
 Alkoholiuudistuksen kautta  Pyynikin käsityöläispanimo menettää myös luvan myydä myymälässä vahvoja oluita. Jatkossa panimon neljää maailmalla palkittua olutta saa Alkosta tilaustuotteena.
 – Se on vähän kuin Mersu ei saisi myydä kuin pieniä kotteroita. Isommat ja tehokkaammat mallit jäävät myymättä.
 Tuomas Pere kiittelee muuten uutta alkoholilakia.
 – Sinne on eksynyt vain tällainen pieni hama.
 "Olisi pitänyt pysäyttää kasvu"
 Suomessa on noin 90 pienpanimoa , joista arviolta vain viisi tuottaa yli puolen miljoonan litran rajan ja muutama, jotka ovat tuon maagisen rajan tuntumassa. Luvut ovat vuodelta 2017.
 Käsityöläispanimopykälä koskee siis harvoja yrityksiä.
 – On vaikea ymmärtää, miksi tehdään rajoitteita, jotka vaikeuttavat yritysten kasvua. Jos olisimme halunneet säilyttää ulosmyyntioikeudet, meidän olisi pitänyt pysäyttää kasvu, Pere sanoo.
 Pyynikin käsityöläispanimo ja Lidl tekivät viime vuoden lopulla sopimuksen, jonka mukaan tamperelaisoluet tulevat myyntiin 12 Euroopan maassa ja 2 300 myymälässä.
 Suomalaisten oluiden vienti vetää ja olutmatkailu on Pereen mukaan kasvussa.
 – Ihmiset ympäri maailmaa tulevat vierailemaan panimollamme ja joka ikinen kerta he haluavat ostaa oluitamme mukaan.
 Lue lisää:
 Pienpanimoliitto uudesta alkoholilaista: Hyvä uudistus, vaikka hopeamitalilta tuntuukin
 Tamperelainen panimo teki harvinaisen sopimuksen olutmyynnistä kahteentoista Euroopan maahan

Olutmestari loi suomen kieleen uuden sanan, mutta ei uskalla käyttää sitä yrityksen nimessä uuden alkoholilain takia: Siirtyi englannin kieleen


Summary: Nivelten liikeäänien kuuntelulla voidaan seurata esimerkiksi tekonivelleikkauksen jälkeisen kuntoutumisen etenemistä.

Tästä on kyse Oululaiskeksinnössä selvitetään polvinivelten kulumia uudenlaisella akustisella menetelmällä. Liikkumisen aiheuttamien äänien analysointi antaa perustietoa esimerkiksi polvessa olevasta nivelrikosta tai rustovauriosta. Uutta menetelmää on kehitetty lääketieteellisissä tutkimuksissa, mutta menetelmää voidaan soveltaa myös eläinlääketieteessä.
 Oulussa kehitetyssä uudessa nivelrikon tutkimusmenetelmässä nivelten kuntoa selvitetään kuuntelemalla liikkuessa syntyviä ääniä. Menetelmää on testattu sekä ihmisillä että hevosilla, ja tulokset ovat olleet lupaavia.
 Äänen, liikkeen ja ihon lämpötilan muutoksia analysoivaa menetelmää kehitetään Oulun yliopiston lääketieteellisen kuvantamisen, fysiikan ja tekniikan tutkimusyksikössä.
 Tämän akustisen menetelmän avulla voidaan seurata esimerkiksi nivelrikon etenemistä ja tekonivelleikkauksen jälkeisen kuntoutumisen edistymistä.
 Menetelmää ovat Oulun yliopistossa kehittäneet tutkijatohtori  Jérôme Thevenot  ja professori  Simo Saarakkala .
 Tieteentekijät ideoivat usein vapaa-ajallaan, ja näin oli asian laita Thevenotin ja Saarakkalankin kohdalla.
 – Ajatus juolahti mieleemme sulkapallopelin väliajalla, kun pohdiskelimme, mihin kaikkeen äänien kuuntelua voisi käyttää, Saarakkala kertoo.
 Pienen alkuselvittelyn jälkeen Thevenot rakensi ensimmäisen prototyypin kotonaan, ja sen jälkeen asiaa ruvettiin pohtimaan tosi mielellä.
 Tutkimusta on tehty nyt parin vuoden ajan, ja sen kuluessa on jo saatu tutkittua toistasataa koehenkilöä Oulun yliopistollisessa sairaalassa.
 Nivelten kuluminen on yleistä
 Nivelrikko on yleisin nivelsairaus, ja sitä esiintyy polvien lisäksi myös lonkissa ja sormien nivelissä sekä selkänikamien välisissä nivelissä.
 Korvilla kuultavat äänet syntyvät Simo Saarakkalan mukaan sairauden loppuvaiheessa, mutta jo pienetkin nivelrustovauriot synnyttävät herkkiä ääniä.
 – Niitä ei ihmiskorvalla kuule, mutta herkillä mikrofoneilla ne pystytään havaitsemaan, Saarakkala kertoo.
 Uuteen menetelmään on jo saatu yksi kansallinen patentti, mutta tie varsinaiseen kliiniseen käyttöön vie vielä vuosia, koska tutkimustulokset on alistettava vielä ulkopuolisten tekemään kriittiseen tarkasteluun.
 – Kyllähän se näin on, kuten kaikilla lääketieteellisillä keksinnöillä, Saarakkala sanoo.
 Uuden menetelmän etuna on laitteiston keveys sekä myös se, että sen avulla voidaan vähentää säteilyyn perustuvia röntgenkuvauksia sekä kalliita magneettikuvauksia. Risto Degerman / Yle
 Vaikka keksinnön matka kliiniseen käyttöön ihmisten hoidossa vaatii vielä pitkäkestoisia testauksia, eläinlääketieteen puolella sovellus on jo edennyt prototyyppivaiheeseen.
 Sen avulla onkin testattu muun muassa kilpahevosten polvinivelten kuntoa.
 – Nyt kehitämme versiota, jota voidaan käyttää eläinsairaaloissa ja hevostalleilla. Sillä voidaan helpottaa alkuvaiheen nivelkipujen diagnosointia, kertoo yliopistolta keksinnön kaupallistamiseksi perustetun Maknee -start up -yhtiön toimitusjohtajaksi siirtyvä Jérôme Thevenot.
 Jessen ontumisen syyt selvisivät
 Anna Airaksisen  Jesse-hevonen tuli mukaan testeihin sen jälkeen kun Jessen etujalan leikkauksen yhteydessä selvisi, että polvessa oli rustovaurioita.
 Kun jalkaa tutkittiin leikkauksen jälkeen uudella akustisella menetelmällä, varmistui, että myös ääneen perustuva tutkimus antoi luotettavan havainnon rustovaurioista.
 Jessen lupaava kilpaura tyssäsi nuorten hevosten luokan jälkeen pari vuotta sitten. Kortisonin avulla kivut on saatu pidettyä kurissa, mutta kilpaura on nyt takana. Anna Airaksinen kertoo. Risto Degerman / Yle
 Jesse päätyi kuitenkin uudestaan tutkimuksiin, kun sen kävelyssä alkoi myöhemmin näkyä uudelleen epämääräistä ontumista.
 – Koska hevonen pyrkii peittämään kivun näyttämisen, oli kipukohdan tarkkaa paikkaa vaikea tietää, Anna Airaksinen kertoo.
 – Ei ollut tietoa siitä, mikä jalka sitä vaivaa, mutta tällä tavalla se saatiin selville.
 Anna Airaksinen kertoo kiinnostuneensa uudesta menetelmästä ensimmäisen testauksen jälkeen sen takia, että se näytti paljastavan rustovaurioita ilman kalliita magneettikuvauksia tai tähystysleikkauksia.
 Yksinkertainen tutkimus kenttäoloissa
 Jesse seisoo Oulun hevosklinikan maneesilla ryhdikkäänä emäntänsä vierellä samalla kun Jérôme Thevenot kiertää hevosen ympärillä ja kuvaa Jessen jalkoja lämpökameralla.
 Kuvaamisen jälkeen polvet peitetään tavallisilla polvisuojilla, joihin on kiinnitetty ääniantureita. Seuraavaksi nivelistä kuuluvat äänet nauhoitetaan ja kaikki tiedot analysoidaan tietokoneella.
 Mittauksen aikana Jesse kävelee muutaman kerran maneesin reunasta reunaan ja Jérôme Thevenot ja häntä avustava Oulun yliopiston opiskelija  Nanni Nielikäinen  seuraavat tietokoneen ruudulle piirtyvää äänikäyrää.
 – Tuossa kohtaa Jesse ojentaa jalkaa, Nielikäinen kertoo ja näyttää pientä piikkiä käyrässä.
 Makneen Iivari Kanninen ja tutkimusavustaja Nanni Nielikainen kiinnittävät antureita hevosen jalkaan.  Risto Degerman / Yle
 Nykyisin hevosten alaraajakipuja selvitetään useimmiten alkuvaiheessa röntgenillä ja ultraäänellä sekä seuraavassa vaiheessa joko tähystysleikkauksilla tai magneettikuvauksella.
 Esimerkiksi hevosten magneettikuvaukseen soveltuvia laitteita on kuitenkin koko Suomessa vain muutama.
 – Ultraääni ja varsinkaan röntgentutkimus ei ole kovin herkkä menetelmä tunnistamaan nivelrikkoa, kertoo akustiseen tutkimukseen tutustunut Oulun Hevosklinikan johtaja, eläinlääkäri  Ritva Kaikkonen .
 – Jos tämä lähtee toimimaan niin tämä antaa selvästi lisämahdollisuuksia diagnostiikkaan, Kaikkonen sanoo. Hän pitää uuden järjestelmän etuna nopeutta ja kevyttä toimintatapaa.
 Menetelmää voidaan kuitenkin soveltaa laajemminkin.
 – Tähän mennessä olemme kokeilleet järjestelmää ihmisiin ja hevosiin, mutta olemme miettineet testien ulottamista myös esimerkiksi kamelien sekä isojen koirien tutkimuksiin, Jérôme Thevenot kertoo.

Nivelten kuluminen on yleistä, mutta pienikin rutina voi kieliä sairaudesta – uusi menetelmä kuulee nämä äänet ihmiseltä kuin hevoseltakin


Summary: Kaupunkeihin asettautuminen edellyttää kolme vuoden asumista Australiassa.

Australia pienentää maahanmuuttajien vuotuista kiintiötä lähes 15 prosentilla. Samalla joidenkin uusien tulijoiden oikeutta asettua suurimpiin kaupunkeihin rajoitetaan.
 Maahanmuuttopolitiikkaa kiristetään, jotta metropolialueiden asuntotuotanto ja muut infrastruktuurihankkeet pysyvät väestönkasvun tahdissa. Syyskuussa tehdyn mielipidemittauksen mukaan 63 prosenttia Sydneyn asukkaista kannatti siirtolaisten muuttovirran rajoittamista.
 – Tämä on käytännön ongelma, jonka australialaiset halusivat ratkaista, maan pääministeri  Scott Morrison  kertoi pääkaupungissa Canberrassa keskiviikkona pidetyssä lehdistötilaisuudessa.
 Linjaus maahanmuuttopolitiikan tiukentamisesta julkaistiin vain muutama päivä sen jälkeen, kun muslimeja vihannut australialainen mies  surmasi Uudessa-Seelannissa 50 ihmistä terrori-iskussa.
 – Minua ärsyttää eniten se, että kun käsitellään väestöön ja maahanmuutto-ohjelmiin liittyviä kysymyksiä, nämä keskustelut menevät äkkiä sivuraiteille. Vastakkaisia näkökulmia edustavat ihmiset pyrkivät hyödyntämään näitä keskusteluja muihin päämääriin, Morrison kommentoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Jatkossa Australiaan hyväksytään vuosittain 160 000 maahanmuuttajaa. Maassa on noin 25 miljoonaa asukasta.

Australia leikkaa maahanmuuttoa 15 prosentilla  – Tulijat eivät saa muuttaa suurimpiin kaupunkeihin


Summary: Kolme keskisuomalaista politiikan konkaria jättää eduskunnan, mutta tilalle on tarjolla reilusti aiempaa suurempi joukko ehdokkaita.

Jos politiikka on rikki, korjaustyöt kiinnostavat. Lienee siis parasta unohtaa puheet siitä, että  kansanedustaja olisi kansakunnan kusitolppa  (Iltalehti).
 Eduskunta on Keski-Suomessa kasvattanut vetovoimaansa roimasti. Vaalipiirin kymmentä kansanedustajan paikkaa tavoittelee tänä keväänä ennätykselliset 153 ehdokasta, lähes 30 edelliskertaa enemmän.
 Asetelmat ovat maakunnassa kutkuttavat. Eduskunnan jättää nyt kolme politiikan konkaria: eurovaaleihin valmistautuva keskustan  Mauri Pekkarinen  sekä SDP:n molemmat edustajat,  Susanna Huovinen  ja  Lauri Ihalainen .
 Luopujat keräsivät edellisvaaleissa huimat 24 517 ääntä. Uudeltamaalta Keski-Suomeen neljä vuotta sitten ehdolle siirtynyt Lauri Ihalainen oli vaalipiirin ykkönen 10 347 äänen saaliillaan.
 Ketä äänestävät nyt ne, jotka neljä vuotta sitten äänestivät näitä kolmea?
 Yle Uutisgrafiikka
 Politiikan tutkija  Mikko Jakonen  arvioi, että erityisen tarkkaan valintaansa miettivät 40 vuoden jälkeen eduskunnan jättävän Mauri Pekkarisen kannattajat, sillä puolueen listalla ei ole juuri hänen kaltaistaan poliitikkoa.
 – Pekkarista äänestäneet voivat olla myös erityisen pettyneitä Sipilän hallituskauteen, huomauttaa Jakonen, yliopistonlehtori yhteiskuntatieteiden ja filosofian laitokselta Jyväskylästä.
 Yksi pettymys on ollut se, että Sipilän hallitukseen ei mahtunut yhtään keskisuomalaista kansanedustajaa.
 Ehdokaslistalla on kuitenkin kolme istuvaa kansanedustajaa -  Petri Honkonen ,  Anne Kalmari  ja  Aila Paloniemi  - sekä ex-kansanedustaja  Petri Neittaanmäki , joka yrittää paluuta jo kolmatta kertaa. Pekkarisen manttelinperijän titteliä havittelee myös näkyvästi kampanjoiva  Joonas Könttä .
 SDP:llä kova kisa äänistä
 Viidennen kauden kansanedustaja, entinen ministeri Susanna Huovinen siirtyi jo viime kesänä muihin töihin, mikä tarjosi varasijalta tilalle nousseelle  Riitta Mäkiselle  paalupaikan vaaleihin.
 Huovisen äänestäjiä houkuttelevat myös eduskunnasta toissa vaaleissa pudonnut  Tuula Peltonen  ja viime kerralla toiselle varasijalle yltänyt  Piritta Rantanen , molemmat Jämsästä. Piiri odottaa paljon myös entiseltä lapsiasiavaltuutetulta,  Tuomas Kurttilalta .
 Lauri Ihalaisen äänestäjiä tavoittelevat erityisesti SAK:n aluejohtaja  Ahti Ruoppila  ja pääluottamusmies  Jukka Hämäläinen . Vasemmistoliiton 2. varapuheenjohtaja  Juho Kautto  nousi kuntavaaleissa Äänekosken ääniharavaksi ja saattaa myös houkutella Ihalaista äänestäneitä.
 Konkarit vetoapuna
 Perussuomalaisten vetoapuna on  Teuvo Hakkaraisen  ja  Toimi Kankaaniemen  lisäksi toissa kauden kansanedustaja  Kauko Tuupainen . 78-vuotias entinen demari ehti jo luopua kaikista luottamustoimistaan, mutta lähti nyt  "takaamaan puolueen menestystä"  (Keskisuomalainen, vain tilaajille).
 Sinuhe Wallinheimo  lienee edelleen kokoomuksen ykkönen, jonka takana kakkospaikkaa kärkkyvät muun muassa  Lotta Ahola  ja  Juha Suonperä  sekä sote-teemalla kampanjoiva kirurgi  Ville Väyrynen .
 Vasemmistoliitto odottaa eniten neljä vuotta sitten täpärästi eduskunnasta tippuneelta  Eila Tiaiselta . Kristillisdemokraattien edellisvaalien suosituin ehdokas  Marika Visakorpi  kampanjoi ahkerasti, mutta läpimenoon puolue tarvitsee lähes 4 000 ääntä viimekertaista enemmän.
 Vihreiden näkyvin hahmo on edelleen kansanedustaja  Touko Aalto , mutta listalla on myös vahvoja naisia kuten Jyväskylän kuntavaaliyllättäjä, eurovaaleihinkin tähtäävä nuori  Bella Forsgren  sekä kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Meri Lumela .
 Pienten vaikea ylittää äänikynnystä
 Päättyvällä vaalikaudella eduskunnassa oli Keski-Suomesta totutusti viisi puoluetta. Paikat jakautuivat seuraavasti: keskusta neljä, perussuomalaiset ja SDP kaksi, kokoomus ja ensimmäistä kertaa vaalipiiristä eduskuntaan yltänyt vihreät yksi.
 Nyt äänestäjälle on tarjolla 16 puoluetta ja kaksi valitsijalistaa.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Mukana ovat RKP:ta lukuun ottamatta kaikki eduskuntapuolueet, lähes kaikki täydellä 14 ehdokkaan listalla. Sinisillä on 10 ehdokasta.
 Pienpuolueet eivät ole tehneet vaalipiirissä läpimurtoa, ja äänikynnyksen ylittyminen näyttää epätodennäköiseltä nytkin. Edellisvaaleissa viimeisen valituksi tulleen vertausluku oli 10 180.
 Keskusta altavastaajan asemassa
 Keski-Suomi on perinteisesti vahvaa aluetta sekä keskustalle että SDP:lle. Valtakunnallista tasoa paremmin täällä menestyvät yleensä myös kristillisdemokraatit ja perussuomalaiset, selvästi heikommin taas kokoomus.
 Näkyykö trendi myös näissä vaaleissa?
 Politiikan tutkija Mikko Jakonen arvioi, että Keski-Suomessakin opposition odotetaan haastavan vahvasti hallituspuolueita, ja sote noussee keskeiseksi vaaliteemaksi.
 – Siinä mielessä keskusta on varmaan aikamoisessa altavastaajan asemassa, Jakonen ennakoi.
 Jakonen pitää mahdollisena, että nykyinen oppositio voi viedä vaalipiirissä jopa seitsemän kansanedustajanpaikkaa. Keskustalle jäisi kaksi ja kokoomukselle yksi.
 Mikko Jakonen. Jyväskylän yliopisto
 Samankaltaiseen tulokseen päätyy myös Keskisuomalaisen toimittaja  Markus Mattlar   kolumnissaan  (Keskisuomalainen, vain tilaajille), joka käsittelee puolueiden tulevaa paikkajakoa Keski-Suomessa.
 Mattlar laski ensin Keski-Suomen ja valtakunnallisen vaalituloksen välisen suhdeluvun muutamista edellisvaaleista ja kertoi tämän luvun sitten tuoreimmilla gallupluvuilla.
 Menetelmä toisi SDP:lle kolme ja keskustalle kaksi kansanedustajan paikkaa. Kokoomus, perussuomalaiset, vihreät ja vasemmistoliitto saisivat kukin yhden. Kymmenes paikka menee laskutavan mukaan niin täpärälle (kuten se meni viime vaaleissakin), että sitä Mattlar ei uskalla veikata.
 Nuoret pitävät ilmastoasian esillä
 Tutkija Mikko Jakonen uskoo, että etenkin nuoret koulutetut vihreät ja vasemmistoliiton naiset nostavat ilmastoteeman esiin myös Keski-Suomessa.
 – Asiassa on tapahtunut sellainen käänne tämän talven aikana, että ilmastonmuutoksen kyseenalaistaminen on todennäköisesti vauhtia hidastava pallo nilkassa mille tahansa puolueelle, Jakonen kuvailee.
 Perussuomalaisten jämsäläinen vaalipäällikkö  Pekka Kataja  uskoo kuitenkin puolueensa hyötyvän siitä, että se ei ole lähtenyt mukaan "ilmastovöyhötykseen".
 Paljon riippuu varmasti siitä, miten ilmastonmuutoksesta huolensa ilmaisseet nuoret lähtevät äänestämään. Nuoria ehdokkaita Keski-Suomessa on listoilla vähän. Vaalipiirin nuorin ehdokas on SDP:n listan ainoa alle kolmekymppinen, 19-vuotias  Siiri Muhonen .
 Vaalipiiri kuin vaalipiiri, äänestäjä ratkaisee. Keski-Suomessa voi jännittää myös sitä, ylittyykö tällä kertaa 70 prosentin raja äänestysinnossa.
 Aiheesta voi keskustella kello 17 saakka.
 Lue lisää:
 Analyysi: Lapin viimeisistä kansanedustajan paikoista on tulossa tiukka vääntö
 Analyysi: Satakunnassa kaikki puolueet joutuvat jännittämään eduskuntavaaleissa – kolmen naisen läpimenoa pidetään lähes varmana

Analyysi: Ennätysmäärä ehdokkaita tavoittelee kansanedustajanpaikkaa Keski-Suomesta


Summary: Yrittäjät kysyivät, pitäisikö työnantajan ja työntekijän voida sopia sunnuntaipalkasta keskenään, jos molemmat haluavat.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Suomen Yrittäjien kyselyssä 58 prosenttia vastaajista sanoi olevansa valmis siihen, että työntekijät ja työnantaja voisivat sopia sunnuntaikorvausten maksamisesta keskenään. Nykyään laki vaatii, että sunnuntaina tehtävästä työstä pitää maksaa kaksinkertainen palkka arkityöhön verrattuna.
 28 prosenttia vastaajista vastusti ajatusta. 14 prosenttia ei ottanut asiaan kantaa.
 Suomen Yrittäjien mukaan nykyinen laki estää varsinkin pienyrityksiä pitämään firmaa auki sunnuntaisin. Päivä saattaa jäädä tappiolle.
 – Esitämme Kasva Suomi -tavoiteohjelmassamme, että vaalien jälkeen valittavan eduskunnan ja hallituksen kannattaa tarttua asiaan. Se olisi yksi keino parantaa työllisyyttä, että yrittäjillä olisi varaa tarjota työtunteja myös sunnuntaisin, sanoo Suomen Yrittäjien työmarkkinajohtaja  Janne Makkula .
 Tutkimuksen teki Kantar TNS Suomen Yrittäjien pyynnöstä. Aineisto kerättiin 25.–31. tammikuuta Gallup Kanavalla. Tutkimusta varten kerättiin 1 078 haastattelua. Tilastollinen virhemarginaali on 3,0 prosenttiyksikköä suuntaansa.

Tinkisitkö sunnuntain tuplapalkasta? Yrittäjien kysely: Enemmistö valmis neuvottelemaan pienemmästäkin pyhäkorvauksesta


Summary: Miehittämättömien lennokkien eli droonien eurooppalainen lainsäädäntö yhdenmukaistuu tämän vuoden aikana. Sääntelyn selkiytyminen on saanut yritykset kiinnostumaan toden teolla uuden teknologian mahdollisuuksista.

Pääkaupunkiseudulla eri yritykset testaavat omia valmiuksiaan käyttää drooneja kevään ja kesän aikana. Parasta aikaa lennokkikuljetuksissa on meneillään tai vireillä useampia kokeiluja.
 Esimerkiksi lentokentän lähellä olevasta logistiikkaterminaalista on yritetty tällä viikolla kuljettaa Matkahuollon paketteja kahteen K-markettiin.
 Googlen tytäryhtiö Wing puolestaan on ilmoittanut , että se ryhtyy tänä keväänä testaamaan Helsingin seudulla tavaroiden kuljetusta lennokeilla. Tällä viikolla yhtiö täsmensi, että testauspaikkana toimii Vuosaari.
 "Mitään vaaraa tilanteessa ei ollut"
 Robots Expert -yhtiön tällä viikolla tekemissä testikuljetuksissa kaikki ei ole sujunut kuitenkaan aivan suunnitelmien mukaan.
 Tarkoituksena oli kuljettaa Matkahuollon paketteja lentokentän lähellä olevasta logistiikkaterminaalista kahteen K-markettiin. Turvallisuussyiden takia kuljetusten pituutta piti lyhentää muutamaan sataan metriin.
 – Ilma-alusjärjestelmässä ilmeni ongelmia, minkä takia koelennon suunnitelmia päätettiin turvallisuussyistä muuttaa. Käytänössä siirryttiin mobiiliverkkojen yli tapahtuvasta ohjauksesta suoraan radioyhteyteen. Koelennon pituus lyheni noin neljästä kilometristä muutamaan sataan metriin. Tilanteesta ei koitunut mitään varaa kenellekään, sanoo Liikenteen turvallisuusviraston johtava asiantuntija  Jaakko Hannola .
 Hannolan mukaan Robots Expertin koelennätyksessä ilmenneet ongelmat ovat melko tyyppillisiä huipputeknisille, kehityksen alkuvaiheessa oleville laitteille.
 – En näe mitään estettä sille, etteikö kokeilua voitaisi jatkaa, sanoo Hannola.
 Sääntelyn selkiytyminen saa investoinnit liikkeelle
 Erilaiset testit ja kokeilut jatkunevat vilkkaina. Alan asiantuntijat arvioivat, että kiinnostus drooneihin lisääntyy tänä vuonna merkittävästi.
 Yhtenä syynä on se, että miehittämättömiä lennokkeja koskeva eurooppalainen lainsäädäntö yhdenmukaistuu tämän vuoden aikana.
 – Miehittämättömään ilmailuun on tulossa vielä tämän vuoden aikana uusi eurooppalainen säännöstö, jossa tulee yhtenäiset normit operaattoreille, laitteistoille ja sille miten drooneilla voidaan Euroopassa toimia, sanoo Hannola.
 Hän arvelee, että tämä saa yritysten patoutuneet investointisuunnitelmat etenemään.
 – Useamman vuoden jatkunut epävarmuus drooni-teknologian sääntelyssä on varmasti saanut monet odottamaan. Nyt kun eurooppalainen sääntely on valmistumassa, niin se varmasti lisää yritysten kiinnostusta investoida drooneihin.
 Suomessa drooneilla menee nyt lujaa
 Euroopassa drooni-logistiikan kehittämisessä erityisen aktiivisia ovat olleet Suomi ja Sveitsi.
 – Nimenomaan tällaiset teknologiaan hyvin positiivisesti suhtautuvat valtiot painavat kehitystä nyt voimakkaasti eteenpäin, sanoo Hannola.
 Suomalaisten positiivinen suhtautuminen teknologiaan oli myös Wing-yhtiölle peruste tulla Suomeen testaamaan droonejaan.
 – Suomalaiset ovat hyvin kiinnostuneita tekniikasta. Se on syy, miksi tulimme tänne. Tämä on ensimmäinen kohteemme Euroopassa ja syy, miksi päädyimme Suomeen on suomalaisten kiinnostus drooneihin, sanoo viestintä- ja markkinointijohtaja  Jonathan Bass  Wing-yhtiöstä.
 Droonien soveltuvuutta Suomeen puoltavat myös maantieteelliset seikat.
 Wing-yhtiö kertoi tiistaina, että se aloittaa Helsingin Vuosaaressa droonien testauksen. Bassin mukaan Vuosaari on testipaikkana hyvä, koska siellä on vähemmän asutusta ja mahdollisia esteitä kuin kantakaupungissa. Tämä lisää turvalisuutta.
 – On nopeampaa ja turvallisempaa käyttää drooneja kuin kuljettaa autolla. Uskomme, että tämä on alku suuremmalle droonien käytölle, Bass sanoo.
 Parasta aikaa pääkaupunkiseudulla lennokkikokeilua tekevä Robots Expert on Wingin kanssa pitkälti samoilla linjoilla.
 – Suomessa on paljon järviä, ja kuljetukset rannalta rannalle hoituisivat lennokeilla nopeammin ja ympäristöystävällisemmin kuin kumipyörillä. Muutamien vuosien kuluessa droonit tulevat olemaan Suomessa merkittävässä asemassa pakettikuljetuksissa, sanoo toimitusjohtaja  Tero Vuorenmaa  Robots Expertistä
 Yksi tulevan kesän mielenkiintoisista  kokeiluista on Suomen ja Tallinnan välillä .
 – Suomen ja Tallinnan välillä on tarkoitus lennättää paketteja ensi kesän aikana ja valmistelut ovat erittäin intensiivisesti meneillään, totetaa Hannola Liikenteen turvallisuusvirastosta.
 – Uskoisin, että yrityksissä tehdään nyt ihan vakavissaan töitä sen eteen, että löydettäisiin uusia keinoja sille, miten logistiikka saataisiin asiakkalle nopeammin, tehokkaamin, turvallisemmin ja pienemmällä hiilijalanjäljellä, sanoo Hannola.

Yritykset valmistautuvat kilvan drooni-teknologian käyttöönottoon – yhtenäistyvä lainsäädäntö toimii lähtölaukauksena


Summary: Pidä lääkityslista muutenkin mukanasi. Näin hoitohenkilöstöllä on ajantasainen tieto lääkityksestäsi, jos joudut onnettomuuteen tai saat sairauskohtauksen.

Kun menet lääkäriin, muistatko aina kertoa käyttämästäsi lääkityksestä? Muistatko edes, mitä kaikkia lääkkeitä käytät?
 Tässä auttaa, kun teet listan paitsi käyttämistäsi reseptilääkkeistä myös itsehoitolääkkeistä, ravintolisistä ja saamistasi rokotteista.
 Harvalla sellainen kuitenkaan on. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean toissa vuonna tekemän kyselytutkimuksen mukaan vain joka viidennellä suomalaisella on ajan tasalla oleva lista käyttämistään lääkkeistä. Pitkäaikaissairailla sellainen on joka kolmannella.
 Pidä listaa lääkkeistäsi aina mukana
 Mukana oleva lääkityslista auttaa hätätilanteessa hoitohenkilökuntaa. Jos joudut onnettomuuteen tai saat sairauskohtauksen, et ehkä itse pysty kertomaan lääkityksestäsi. Listasta sairaalassa nähdään, mitä lääkkeitä käytät.
 Lääkityslistasta on hyötyä myös aina käydessäsi lääkärillä. Kun olet kirjannut ylös kaikki käyttämäsi lääkevalmisteet, niin lääkäri saa heti kokonaiskuvan lääkityksestäsi. Hänen on helpompi karsia päällekkäiset tai muuten turhat lääkkeet ja arvioida uusien lääkkeiden tarve.
 Lista helpottaa asiointia apteekissakin. Tieto käyttämästäsi itsehoitolääkkeestä tai luontaistuotteesta voi olla oleellinen, jos se esimerkiksi ei sovi yhteen jonkun reseptilääkkeen kanssa.
 Sähköisistä tietojärjestelmistä ei löydy kaikkea tietoa lääkityksestäsi
 Itse tehty lääkityslista on tärkeä, koska ajantasaista tietoa kaikista käyttämistäsi lääkkeistä ei todennäköisesti löydy sähköisistä tietojärjestelmistä.
 Esimerkiksi  omakanta.fi  -palvelusta löytyvät kyllä sinulle määrätyt reseptilääkkeet, mutta ei tietoa, mitä niistä juuri nyt säännöllisesti käytät. Reseptejä voi olla lääkkeistä, joita et enää syö. Lääkäri on voinut myös muuttaa lääkkeen annostusta reseptin voimassaolon aikana.
 Tietojärjestelmistä ei myöskään löydy merkintöjä käyttämistäsi itsehoitolääkkeistä tai ravintolisistä, vaikka niillä voi olla yhteis- tai haittavaikutuksia reseptilääkkeiden kanssa.
 Vain sinä itse tiedät kaikki käyttämäsi lääkkeet, ja jo oman turvallisuuden takia kannattaa huolehtia, että lääketietosi ovat aina ajan tasalla.
 Tee oma lääkityslista
 Lääkityslistan voi kirjoittaa vaikka käsin paperille. Sähköinen lista voidaan tulostaa sinulle apteekin, terveyskeskuksen tai sairaalan tietojärjestelmästä.
 Voit myös itse ylläpitää sähköistä listaa, esimerkiksi  lääkkeeni.fi  -sovelluksessa tai  lääkekortti.fi  -verkkopalvelussa.
 Omakanta.fi -palvelusta voit tulostaa yhteenvedon resepteistäsi. Muista lisätä tähän listaan käyttämäsi itsehoitolääkkeet ja luontaistuotteet.
 Myös osoitteesta  lääkehoidonpäivä.fi  löytyy lääkityslistapohja, jonka voit täyttää ja tulostaa.
 Muista päivittää listasi ajan tasalle
 Lääkityslistassa on hyvä olla lääkevalmisteen nimen lisäksi sen voimakkuus, annostus ja käyttötarkoitus.
 Jotta lääkityslistasta on hyötyä, muista pitää se ajan tasalla. Päivitä listaa aina, kun lääkitystäsi tai sen annostusta muutetaan.
 Jos huolehdit esimerkiksi lapsesi tai iäkkäiden vanhempiesi lääkityksestä, niin tee myös heille omat lääkityslistat.
 Tulossa lääkitystiedot kokoava valtakunnalinen lääkityslista
 Toistaiseksi itse ylläpitämäsi ja mukana pitämäsi lääkityslista on ollut ainoa tapa varmistaa, että kaikki tiedot lääkityksestäsi ovat hoitohenkilöstön käytössä. Lähivuosina tilanne kuitenkin muuttuu.
 Jatkossa potilastieto- ja apteekkijärjestelmät tallentavat reseptitiedot keskitetysti Reseptikeskukseen. Näin vältetään lääkitystietojen kirjaaminen useaan eri järjestelmään.
 Lähes reaaliaikaisesti päivittyvää valtakunnallista lääkityslistaa voivat tarkastella Omakanta -palvelusta sekä kaikki potilaan hoitoon osallistuvat että potilas itse.
 Tarkoituksena on, että myös potilas pääsisi lisäämään lääkityslistaan tietoja esimerkiksi käyttämistään itsehoitolääkkeistä ja ravintolisistä.
 Uudistusta valmistelevat Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL sekä Kela.

Syötkö turhia tai yhteensopimattomia lääkkeitä? Tee lista kaikista käyttämistäsi lääkevalmisteista, ja ota se mukaan lääkäriin sekä apteekkiin


Summary: Onnettomuus nousee alalla  yhä esille synkkänä esimerkkinä.

VPK:n sammutusmiesten pystyttämät valomastot valaisivat talviyön pimeyden keskellä hiljaista onnettomuuspaikkaa. Kun ensimmäisessä ambulanssissa paikalle saapunut paloesimies  Jari Leppänen  kiipesi kollegansa kanssa tikkaita pitkin murskaantuneeseen bussiin, hän odotti, että vastassa olisi kymmeniä potilaita.
 – Käytössäni oli Virve-puhelin ja taskulamppu. Virve meni tukkoon. Mitään välineitä monen potilaan hoitamiseen ei ollut, Leppänen kertoo.
 Jossain vaiheessa paloasemalla oli suullisesti sovittu, että suuronnettomuuspaikalle ensimmäisenä saapuvan ambulanssin ensihoitajasta tulee ensihoidon tilannejohtaja.

 Yhtäkkiä Leppäsen hartioita painoi kylmiltään valtava vastuu. Hänen tehtävänsä olisi huolehtia, että paikalle saapuisi riittävästi ambulansseja, loukkaantuneet saisivat ensiapua ja heidät kuljetettaisiin kiireellisyysjärjestyksessä sairaalaan.
 Konginkankaan onnettomuus  oli käännekohta koko maan ensihoidossa ja pelastustyössä.
 Vakava ja vaikea tapahtuma sai liikkeelle paitsi johtamisjärjestelmän luomisen myös auttajien lisäkoulutuksen ja viranomaisten yhteistyön tiivistämisen. Myös ambulanssien hoitovälineet ja paloautojen työkalut ovat ottaneet ison kehitysharppauksen.
 Jos Jari Leppänen menisi onnettomuuspaikalle nyt, tilanne olisi aivan toinen.
 Henkeä pelastavia välineitä
 Jo ennen kuin Leppänen nousi ambulanssista Konginkankaalla, hän jätti hoitolomakekansioon vain yhden paperin ja heitti loput ambulanssin lattialle. Lomakkeet olivat aivan liian yksityiskohtaisia monen potilaan nopeaan hoitoarvioon.
 Kääntöpuolen tyhjälle sivulle Leppänen alkoi tehdä listausta potilaista ja paikalle saapuvista ambulansseista.
 Bussissa odottivat lukemattomat potilaat, mutta Leppäsellä ja  Jarmo Arpiaisella  ei ollut mitään välineitä auttaa nopeasti heitä. Vuonna 2004 ambulansseissa oli jo lähes samat hoitovälineet kuin nykyäänkin, mutta hoitoreppu oli liian iso raahattavaksi loukkaantuneiden luo. Eikä välineitä olisi ollut kuin muutamalle potilaalle.
 Kenttäjohtaja Kai Lahtinen ja triage-laukku. Jaana Polamo / Yle
 Onnettomuuden jälkeen jokaisen ambulanssin varustukseen lisättiin triage-laukku, jossa on pienessä tilassa paljon välineitä usean potilaan hätäensiapuun.
 – Esimerkiksi verenvuodon tyrehdyttämiseen on pikakiristyssiteitä, hengitystien avaamiseen on useita nopeasti ja helposti käytettäviä välineitä sekä jänniteilmarinnan purkuun on neulat. Tärkeitä ovat myös triage-kortit potilaiden hoidon kiireellisyyden luokitteluun, ensihoidon ylilääkäri  Tomi Kavasmaa  Keski-Suomen sairaanhoitopiiristä sanoo.
 Mitä on triage? Jaana Polamo / Yle Onnettomuuspaikalla ensihoitaja tutkii loukkaantuneet ja arvioi heidän hoitonsa kiireellisyyden. Vihreä on kävelevä potilas, mutta hänenkin tilaansa pitää seurata. Keltainen tarkoittaa loukkaantunutta, joka ei pysty liikkumaan, mutta rannesyke tuntuu ja hän noudattaa kehotuksia. Punainen tarkoittaa vakavasti loukkaantunutta, jonka rannesyke ei tunnu tai hän ei noudata kehotuksia. Mustaksi merkitty potilas ei hengitä, eikä kaulavaltimon syke tunnu. Kun kuljetusta odottavien potilaiden tilaa tarkastellaan uudelleen, mukaan tulee myös violetti. Violetin potilaan vammat ovat niin vakavat, ettei hän todennäköisesti selviä ja hänet kuljetetaan ambulanssilla viimeisenä. Potilaan hoidon kiireellisyydestä kertova värikoodi seuraa potilaan mukana sairaalaan. Lähde: Keski-Suomen sairaanhoitopiiri
 Jos potilaita on useita, ensihoitaja tekee kaikille nopean tarkastuksen ja merkitsee potilaat värinauhoilla, joiden ansiosta perässä tulevat auttajat näkevät heti, ketkä tarvitsevat kiireellisintä apua. Pimeässä nauhojen ohella voidaan käyttää valotikkuja.
 Lisäksi auttajien työtä helpottavat huomioliivit, joita ei vielä Konginkankaalla ollut käytössä. Jos olisi, niistä olisi nähnyt, että Leppänen on ensihoidon tilannejohtaja ja Arpiainen luokittelujohtaja.
 Työn tekee ihminen
 Vaikka hoitovälineet ovat isossa ja vakavassa onnettomuudessa tärkeitä, ilman taitavia käsiä niistä ei ole hyötyä.
 Jari Leppäsellä oli paloesimiehen koulutuksen lisäksi lähihoitajan tutkinto ja hän oli työskennellyt paljon ensihoitajana – niin kuin moni palomies tekee, koska suurin osa maan ambulansseista on pelastuslaitosten.
 Lisäksi on yksityisiä ja sairaanhoitopiirien omia ambulansseja.
 Jari Leppänen ja onnettomuuspaikalla käytettävät huomioliivit. Sanna Savela / Yle
 Onnettomuuden jälkeen pelastuslaitoksilla aloitettiin monivammapotilaiden hoitamiseen ja tilannejohtamiseen liittyviä koulutuksia. Leppänen kävi pelastusopistolla vuosia kouluttamassa esimerkiksi johtamista, viestiliikennettä ja potilasluokittelua paloesimiehille ja ensihoitajille.
 Leppäsen tavoin moni palomies suoritti työn ohessa ensihoitoon erikoistuneen sairaanhoitajan AMK-tutkinnon. Se on lisännyt osaamistasoa kaikissa ambulansseissa. Se on myös yksi syy, miksi ambulanssi ei potilaan kyytiin saatuaan heti kaahaa paikalta pillit päällä.
 – Yhä useammin hoitoa tarvitseva ihminen ei välttämättä tarvitsekaan kiireellistä kuljetusta ambulanssilla sairaalaan. Hän voi tulla vaikkapa taksilla tai tilanne voi olla sellainen, että hän voi avun saatuaan jäädä kotiin, Kavasmaa sanoo.
 Ensihoidon ylilääkäri Tomi Kavasmaa. Jaana Polamo / Yle
 Esimerkiksi Keski-Suomessa ja Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella ambulanssikyytiä ei tarvitse noin kolmannes potilaista.
 Osaamistason nousu näkyy myös palomiehillä, jotka eivät ole ensihoidossa mukana, VPK:laisilla ja poliiseilla. Monet heistä osaavat antaa ensiapua ennen ambulanssin tuloa. He pystyvät esimerkiksi turvaamaan potilaan hengitystä nielutuubeilla ja tyrehdyttämään verenvuotoa.
 Johtaminen lapsenkengissä
 Onnettomuuspaikan tuhon keskellä vuonna 2004 Jari Leppänen sai käytännössä kokea, miten lapsenkengissä johtaminen oli. Mitään järjestelmää ei ollut, eikä suuronnettomuutta oltu harjoiteltu.
 Tilannejohtaminen ja potilasluokittelu olivat alalla nousemassa esille. Jostain merkillisestä syystä Leppänen oli 24 tunnin työvuoronsa alkupuoliskolla käynyt niitä läpi. Siitä oli korvaamatonta apua lähitunteina.
 Johtaminen ei itsessään kuulosta kovin tärkeältä tilanteessa, jossa on ihmishengistä kysymys.
 Keski-Suomen pelastuslaitoksen pelastuspäällikkö  Risto Helmisen  mukaan toimivasta johtamisesta hyötyy juuri onnettomuuden uhri: kun johtaminen on jonkun käsissä, kaikki voimat käytetään tehokkaasti ja kokonaisuus pysyy hallinnassa.
 Jaana Polamo / Yle
 Nykyisin esimerkiksi kolaripaikalla yleisjohto on pelastuslaitoksella, mutta esimerkiksi uhrien irrottamisella, hoitamisella ja liikenteenohjauksella on omat johtajansa.
 Vuoden 2004 alusta pelastustoiminta oli siirtynyt kunnilta maakunnille. Keski-Suomessa uusi organisaatio oli liian nuori ottamaan vastaan Konginkankaan kaltaisen suuronnettomuuden, koska muutosvaihe oli vielä käynnissä.
 Sen jälkeen Keski-Suomi ja sitä ympäröivät seitsemän pelastuslaitosta ja sairaanhoitopiiriä ovat tiivistäneet yhteistyötään.
 Sairaalan Virve-puhelimet laatikoissa
 Onnettomuuspaikalla näky oli lohduton. Jo yksin se olisi tehnyt tehtävästä hirvittävän raskaan. Mutta myös johtamisesta tuli Jari Leppäselle miltei mahdotonta tehtävä: Virve meni tukkoon, eikä ambulansseihin ei saatu yhteyttä.
 Mikä on Virve? Jaana Polamo / Yle Ensimmäinen maanlaajuinen viranomaisradioverkko. Liikenne- ja viestintäministeriö on päättänyt, että verkkoa voivat käyttää esimerkiksi pelastuslaitokset, poliisi, ensihoito, puolustusvoimat, tulli ja hätäkeskuslaitos. Jokainen toimialue toimii omissa puheryhmissään sekä viranomaisten yhteisissä ryhmissä. Esimerkiksi ensihoito käyttää usein kahta puhelinta, joista toista käytetään ensihoitajien ja sairaalan yhteydenpitoon, toista muiden viranomaisten, kuten poliisin ja pelastuslaitoksen kanssa. Julkisen palvelun mediana myös Yle käyttää Virve-puhelimia, koska toimituksen velvollisuus on tarpeen vaatiessa välittää viranomaisten tiedotteita kansalaisille. Lähde: Keski-Suomen sairaanhoitopiiri, Liikenne- ja viestintäministeriö
 Keskellä talvista peltomaisemaa, murskaantuneiden ajoneuvojen välissä, pelastajat tajusivat, etteivät ambulanssit mitenkään riittäisi, vaikka niihin saataisiin yhteys. Sisävaatteissa lämpimässä bussissa matkustaneille, loukkaantuneille ihmisille ehtisi tulla myös hirveän kylmä.
 Virven käyttö oli alkanut levitä maanlaajuiseksi vuonna 2002. Siitä huolimatta kaksi vuotta myöhemmin Keski-Suomen keskussairaalassa puhelimet olivat pääosin myyntilaatikoissaan ja vain kourallinen ihmisiä osasi niitä käyttää. Onnettomuusyönä Virveä ei käyttänyt sairaalassa kukaan.
 Ensihoidon tilannejohtajana Leppänen ei siitä syystä saanut esimerkiksi tietoa siitä, että sairaalasta olisi voitu lähettää lääkintäryhmä, eikä sairaala puolestaan saanut suoraan Leppäseltä tietoa loukkaantuneiden vammoista.
 HUS:n ensihoidon linjajohtaja, dosentti  Markku Kuisman  mielestä varsinaisesti Virven teknologiassa ei ole vikaa. Eikä enää voi käydä niin, etteivät avainhenkilöt osaisi käyttää sitä. Ongelman ydin on Virven hyödyntämättömissä mahdollisuuksissa.
 – Sen vuoksi laaditut hallinnolliset ohjeet ovat vanhentuneita ja rajoittavia.
 Konginkankaallakaan Virven puheryhmiä ei osattu käyttää oikein.
 Valtakunnassa 450 ambulanssia
 Konginkankaalla Leppänen huolehti yksin, että paikalle tulisi riittävästi ambulansseja.
 Tilanteeseen tuli merkittävä muutos liki kymmenen vuotta myöhemmin, kun ensihoito siirtyi sairaanhoitopiirien vastuulle ja ensihoito sai ympärivuorokautisen kenttäjohtajan. Pääkaupunkiseudulla, Tampereella ja Turussa ensihoidon kenttäjohtaja oli otettu käyttöön jo paljon aikaisemmin.
 Onnettomuustilanteessa Keski-Suomen keskussairaalassa toimivassa tilannekeskuksessa istuva kenttäjohtaja  Kai Lahtinen  määrää, mitä paikalla ensimmäisenä tehdään ja kenestä tulee ensihoidon tilannejohtaja.
 – Sen jälkeen tehtäväni on järjestää resursseja riittävästi ja tilannejohtaja voi keskittyä varsinaisen hoitotyön johtamiseen. Minä myös informoin sairaalaa kaikesta siitä tiedosta, mitä onnettomuuspaikalta välittyy ja pidän yhteyttä muihin viranomaisiin. Tarvittaessa voin itse lähteä auttamaan paikan päälle.
 Lahtisen tärkein tehtävä on ohjata kaikkia sairaanhoitopiirin ambulansseja koko maakunnan alueella ja huolehtia, ettei minnekään tule tyhjiötä.
 Keski-Suomen keskussairaalan tilannekeskuksen kenttäjohtaja Kai Lahtinen. Jaana Polamo / Yle
 Karttaohjelmastaan Lahtinen näkee halutessaan koko maan  noin 450 ambulanssin sijainnin  (Kuntaliitto).
 Maakunnan raja-alueille hän voi pyytää tarvittaessa apuun toisen sairaanhoitopiirin ambulanssia.
 Tänä vuonna Keski-Suomen sairaanhoitopiirillä on 22 ambulanssia, kun vuonna 2006 niitä oli vielä 34. Valtakunnan tasolla Markku Kuisma arvioi autojen määrän pysyneen suunnilleen samanlaisena. Kattavaa tietoa määrästä ja hoidon tasosta ei ole.
 Konginkankaan onnettomuuspaikalle yritettiin saada pelastushelikopteri, mutta Varkauden Ilmaria ei saatu ilmaan rahoitusongelmien ja Oulun Sepeä sään vuoksi. Nykyisin pelastushelikopterit rahoitetaan julkisista varoista ja niitä hallinnoidaan viidestä yliopistosairaalasta. Kopterit on sijoitettu Vantaalle, Turkuun, Tampereelle, Kuopioon, Ouluun ja Rovaniemelle.
 Sen verran johtamisongelmat jäivät kaivelemaan Jari Leppästä, että sairaanhoitajaopintojen lopputyönä hän teki kollegansa  Mika Orrensuon  kanssa ambulansseissa ja ensihoidon koulutuksessa käytettävän ensihoidon käsikirjan tilannejohtajille.
 Ambulanssit kuormittuvat epätasaisesti
 Ambulanssien sijoittelu ja määrä ovat kestopuheenaiheita. Pelastusalan väen pelottavaa ajatusleikkiä on suuronnettomuus, sanotaan nyt vaikka Keski-Suomessa Kivijärvellä. Yhtä hyvin paikkakunta voisi olla Luopioinen Pirkanmaalla, Sodankylän Vuotso tai Pohjois-Karjalan Valtimo.
 Paikalle tarvittaisiin vähintään viisi ambulanssia. Jos lähikuntiin sijoitetut ambulanssit olisivat asemapaikoillaan ja välittömässä lähtövalmiudessa, lähimmälläkin autolla matkaa olisi kymmeniä kilometrejä.
 Suurin osa ambulansseista on koko ajan lähtövalmiudessa. Kuisman arvion mukaan pelkkä ylläpito vaatii noin kymmenen henkilötyövuotta ja maksaa vuodessa vähintään 650 000 euroa.
 Jaana Polamo / Yle
 Asiantuntijoiden mielestä vielä oleellisempaa kuin autojen määrä on alueiden epätasainen kuormitus: kaupungin ambulanssit ovat liikenteessä käytännössä jatkuvasti, harvaan asutuilla seuduilla tehtäviä on hyvin vähän.
 – Suurten kaupunkien tehtäväkuormitus on valtava, mutta resurssit eivät ole lisääntyneet. Jatkossa on mietittävä, voitaisiinko osa tehtävistä hoitaa jotain muuta kautta, Kuisma sanoo.
 Kavasmaa on toiveikas, että maaliskuun alussa käyttöön otettu  ympärivuorokautinen päivystysapu 116117  vähentää turhia soittoja hätänumeroon ja ambulanssien tarpeetonta ajoa.
 Harjoitus ei korvaa rutiinia
 Ambulanssien määrä on osa riskianalyysia, jota varautumista varten tehdään. Ongelmana on, että varautumisen järkevyys paljastuu vasta jälkikäteen.
 Osassa sairaanhoitopiirejä on esimerkiksi niin sanottu suuronnettomuuskontti, jossa on suojatelttoja, kevytpaareja ja hoitovälineitä. Sen ansiosta vaikkapa palopaikalla evakuoidut saadaan lämpöiseen telttaan. Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alueella tällainen yksikkö toimii pyörien päällä ja se on jatkuvassa lähtövalmiudessa.
 Jaana Polamo / Yle
 Tomi Kavasmaan mukaan konttiin liittyy ongelmia.
 Jos kontti tehtäisiin, mitä sinne hankittaisiin? Kaikki maailman välineet vai keskityttäisiinkö johonkin? Arvaus voi mennä pieleen. Entä mihin se sijoitettaisiin? Mikä tai kuka sen toisi paikalle, kun sitä tarvitaan?
 Jos jossain lisävälineitä tarvitaan, niitä saadaan Kavasmaan mukaan nopeasti haalittua kokoon ja toimitettua paikalle – myös esimerkiksi hätäverta.
 Yksi tärkeä näkökohta Kavasmaan mielestä toimintavarmuus.
 – Onnettomuustilanteessa on parempi, mitä enemmän asiat ovat kuin normaalisti. Harjoitus ei korvaa päivittäistä toimintaa.
 Akkukäyttöiset leikkurit ja kolarisovellukset
 Muutos on ollut suuri myös pelastuslaitoksilla, joissa osaaminen, kaluston määrä ja laatu, johtaminen ja viranomaisyhteistyö ovat ottaneet isoja harppauksia.
 –Jos yhdellä sanalla kuvaisi, niin se on pelastustoiminnan valmius, mikä on 15 vuodessa muuttunut todella paljon, pelastuspäällikkö Risto Helminen sanoo.
 Usein kolaripaikalla palomies tarvitsee työkaluja. Nykyisin leikkurit, levittimet ja puukkosahat ovat akkutoimisia aikaisempien hydraulisten eli öljynpaineella toimivien sijasta. Tosin varmuuden vuoksi vanhat työkalutkin kulkevat mukana.
 Lisäksi on lukuisia suojavälineitä, joilla voidaan estää esimerkiksi ratin turvatyynyä laukeamasta, lasinsirpaleita putoamasta potilaan päälle sekä suojata pelastajia teräviltä reunoilta.
 – Työ on nopeutunut ja työturvallisuus on parantunut huomattavasti. Esimerkiksi liikenteenohjauskeilat, huomioliivit ja uusien paloautojen katoista nostettavat varoitusverhot kertovat onnettomuuspaikasta entistä paremmin muulle liikenteelle, paloesimies  Juho Mäki  kertoo.

 Työkalut ovat edelleen painavia, mutta Mäki ei siitä valita: siirtely on huomattavasti helpompaa, kun ei tarvitse kompuroida letkujen seassa.
 Mutta ennen kuin työkaluihin voi onnettomuuspaikalla tarttua, Mäki tarkistaa tablettitietokoneelle ladatusta Crash Recovery Systemista, missä akku sijaitsee, että auto saadaan virrattomaksi. Nykyautoissa akku ei välttämättä ole konepellin alla tai akkuja voi olla useita.
 Nykyään myös raskaan kaluston liikenneonnettomuuksien harjoittelua on säännöllisesti – vuonna 2004 sitä ei ollut lainkaan.
 Oma taakka kevenee
 Jari Leppänen on palannut mielessään onnettomuusyön tapahtumiin lukemattomia kertoja. Vaikka työssä oli ennenkin tullut vastaan pahoja paikkoja, Konginkankaalle ei ole vertaista. Tärkein työkalu oli kokemus, jonka ansiosta tilanteesta selvittiin.
 – Onneksi meitä sattui työvuoroon porukka, joka oli ollut alalla jo vähän pidempään. Meillä oli paljon rutiinia pienemmistä onnettomuuksista ja sitä voitiin käyttää hyödyksi.
 Taskulamppu ja Virve-puhelimet olivat käytössä, kun Leppänen aloitti ensiavun Konginkankaalla. Jaana Polamo / Yle
 Vaikka pelastustyön muutoksia voi pitää mullistavina, Leppänen ei usko, että nekään olisivat voineet muuttaa lopputulosta Konginkankaalla. Painostava hiljaisuus onnettomuuspaikalla kertoi törmäyksen rajuudesta. Moni oli kuollut heti.
 Onnettomuustutkintalautakunnan  raportissa todetaan, että "ajoneuvojen massojen suuri keskinäinen ero aiheutti linja-autoon ja sen matkustajiin yli 20 g:n hidastavuuden". Ilmavoimien hävittäjälentäjät eivät harjoituksissa ylitä 7,5 g:n voimaa siksi, että sekä koneet että lentäjät pysyisivät ehjinä.
 – Pelastustyön muutosten jälkeen on ollut paljon helpompaa toimia, myös oman taakan kantaminen jälkikäteen on kevyempää. Konginkankaalla tilanne oli niin vakava, että se on mielessä loppuelämän, Leppänen sanoo.
 Lue myös:
 Onnettomuus, joka ei unohdu – Ylen erikoisartikkeli Konginkankaan onnettomuudesta 15 vuotta sitten
 Ensimmäisinä Konginkankaan onnettomuuspaikalle saapuneet ohikulkijat kohtasivat hiljaisuuden: "Se oli jotenkin niin painostava"
 Konginkankaan onnettomuudesta 15 vuotta – Areenassa erikoislähetys, jossa pohditaan voisiko samanlainen onnettomuus tapahtua uudestaan
 Toimittajalta: Onnettomuus murskasi unelmat ja teki sen uhreista eläviä muistomerkkejä
 Raskaan liikenteen valvonta on notkahtanut Konginkankaan turman suositusten unohduttua – "Tämä on pisara meressä"
 Konginkankaan onnettomuus järkytti liikenteen ammattilaisia, mutta rekkoja se ei hidastanut – nyt osa hiljentää vauhtia vapaaehtoisesti
 Nelostie on yhtä kehnossa kunnossa kuin ennen Konginkankaan onnettomuutta – palomies Jarmo Arpiainen: "Työt eivät lopu, ellei tielle tehdä jotain"

"Mitään välineitä monen potilaan hoitamiseen ei ollut" – Konginkankaan suuronnettomuus oli käännekohta pelastustyössä


Summary: Lappeenrantalaismies aloitti uusien rikosten tekemisen viikko sen jälkeen, kun hän oli päässyt ehdonalaiseen vapauteen.

Karjalan käräjäoikeus on antanut aiemmin lukuisista tuhopoltoista tuomitulle lappeenrantalaismiehelle kahden ja puolen vuoden vankeusrangaistuksen.
 Oikeus katsoi miehen syyllistyneen kaikkiaan 22 rikokseen, joiden joukossa muun muassa törkeitä varkauksia, vahingontekoja ja varkauden yrityksiä.
 Etelä-Karjalan käräjäoikeus oli tuominnut miehen viime vuoden  maaliskuussa  kahden vuoden ja kolmen kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen muun muassa  lukuisista  tuhopoltoista.
 Mies oli päässyt ehdonalaiseen vapauteen viime syyskuun lopussa. Hän aloitti uusien rikosten tekemisen viikko vapautumisensa jälkeen.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Tuomiosta kertoi ensin  Etelä-Saimaa .

Tuhopoltoista tuomitun lappeenrantalaismiehen ehdonalainen vapaus päättyi uusiin rikoksiin ja tuomioon


Summary: Kymmenessä vuodessa onnellisuuden tunne on noussut merkittävästi Beninissä, laskenut Venezuelassa ja Syyriassa.

Sustainable Development Solutions Network

Suomi on maailman onnellisin maa toista vuotta peräkkäin, selviää YK:n teettämästä tuoreesta onnellisuusraportista.
 Keskiviikkona julkaistu kansainvälinen The World Happiness Report pistää kaikkiaan 156 maata järjestykseen onnellisuuden mukaan.
 Vuosittain julkaistavan tutkimuksen tulokset perustuvat kolmen edellisen vuoden aikana tehtyjen kyselyjen tulosten keskiarvoon, joskaan kaikissa maissa ei kyselyitä järjestetä vuosittain.
 Suomen kannalta tulos on rohkaiseva. Suomi jatkaa  viime vuoden tapaan  listan kärjessä kasvattamalla entisestään eroa seuraaviin. Tutkimuksen mukaan Suomi on siis nyt maailman onnellisin maa merkittävällä erolla muihin.
 Suomen onnellisuuskäyrä on ollut lievässä mutta tasaisessa nousussa vuodesta 2014 alkaen.
 Tuttuun tapaan Pohjoismaat menestyvät listauksessa kaikkiaan hyvin. Viime vuoteen verrattuna Itävalta on napannut Australian paikan kymmenen onnellisimman maan joukossa (suluissa maan sijoitus viime vuonna):
 Suomi (1.) Tanska (3.) Norja (2.) Islanti (4.) Alankomaat (6.) Sveitsi (5.) Ruotsi (9.) Uusi-Seelanti (8.) Kanada (7.) Itävalta (12.)
 Benin saavuttanut onnen kymmenessä vuodessa
 Tutkimuksesta selviää, että useissa maissa onnellisuusaste on muuttunut merkittävästi noin kymmenessä vuodessa. Entistä onnellisempia maita on hieman entistä onnettomampia maita enemmän.
 Suurin harppaus onnen kukkuloille vuosiin 2005–2008 verrattuna on tehty Beninissä, jonka sijoitus on noussut 50 pykälää. Sen sijaan Venezuelassa ja Syyriassa on otettu reilusti takapakkia.
 Viime vuonna listan viimeisellä sijalla ollut Burundi on noussut tänä vuonna sijalle 145.
 Listan kymmenen huonoiten sijoittunutta maata:
 147. Haiti (148.)
 148. Botswana (146.)
 149. Syyria (150.)
 150. Malawi (147.)
 151. Jemen (152.)
 152. Ruanda (151.)
 153. Tansania (153.)
 154. Afganistan (145.)
 155. Keski-Afrikan tasavalta (155.)
 156. Etelä-Sudan (154.)
 Ongelmallinen onnellisuus
 Onnellisuustutkimuksessa maat laitetaan järjestykseen Gallup-yhtiön massiivisen  World Poll  -kyselyn tiettyjen kysymysten perusteella. Tuloksissa painotetaan teemoja, kuten bruttokansantuote, vapaus ja sosiaaliturva.
 Erityisesti painotetaan niin kutsuttua tikapuukysymystä. Siinä vastaaja arvioi elämänlaatua tikapuumallin mukaan: alin askelma (0) kuvastaa huonointa mahdollista elämää, ylin (10) parasta mahdollista elämää. Kysymys kuuluu, millä askelmalla tunnet seisovasi juuri nyt.
 Cantril's Ladder -menetelmä on saanut kritiikkiä, sillä sen uskotaan suosivan Pohjoismaita.
 Howstuffworks raportoikin viime vuonna , että painotusta siirtämällä maailman onnellisimpien maiden järjestys menisi kerta heitolla uusiksi. Poikkeava tulos saatiin aikaiseksi painottamalla ihmisten konkreettista tunnekirjoa laajempien teemojen sijaan.
 Osa World Pollin kysymyksistä koskevat eilistä: Tunsitko eilen masentuneisuutta? Tunsitko iloa? Tunsitko nautintoa? Olitko surullinen?
 Tällaisten kysymysten vastausten perusteella maailman onnellisin maa olisi viime vuonna ollut Suomen sijaan Kolumbia. Virallisessa raportissa se oli viime vuonna sijalla 37, tänä vuonna sijalla 43.
 Mikä tekee sinusta onnellisen? Onko Suomi mielestäsi maailman onnellisin maa? Kommentoi alle! Keräämme tietoa onnellisuudesta mahdollista jatkojuttua varten. Keskustelu sulkeutuu klo 22.

Suomi on maailman onnellisin maa jo toista vuotta peräkkäin, nyt selvällä erolla muihin


Summary: Mielikuvat siitä kenelle kuuluu millainenkin ammatti tai ihmisyys, rajoittavat sen tunnistamista missä kukin voisi olla hyvä, kirjoittaa Saara Särmä.

“Hassut ennakko-oletukset rajoittavat kykyjämme ja mahdollisuuksiamme olla ihmisiä, vahvoja omilla vahvuusalueillamme”, kirjoittaa setäkuiskaaja  Jenni Karjalainen  ( Setäkuiskaajan käsikirja , 2019).
 Rajoituksia tuottaa niin jokainen itse omassa päässään kuin myös muut ihmiset.
 Esimerkki omassa päässä tuotetuista rajoituksista  voisi olla vaikka ystäväni, joka on aina pitänyt itseään huonona leipomaan. Muutama viikko sitten hän kuitenkin aloitti leipomisen ja huomasikin osaavansa vallan hyvin. Nyt leipominen tuo suurta iloa sekä hänelle itselleen että meille muille, jotka saamme kyläillessä hänen luonaan nauttia herkullisista tuotoksista.
 Kulttuuri puolestaan on täynnä hassuja ennakko-oletuksia, joita toistelemme ilman sen suurempaa kyseenalaistamista jollemme tietoisesti kiinnitä asiaan huomiota. Usein nämä ennakko-oletukset liittyvät sukupuoleen.
 Sulje silmäsi hetkeksi ja mieti  miltä näyttää professori. Tai tee Googlessa kuvahaku sanalla professori. Miltä näyttää? Melkoisen miehistä, eikö totta? Historioitsija  Mary Beard , pitkän uran tehnyt professori itsekin, kertoo kirjassaan  Women and Power  edelleen mielikuvittelevansa professoriksi jonkun aivan muun kuin itsensä näköisen ihmisen.
 Mielikuvat siitä kenelle kuuluu millainenkin ammatti tai ihmisyys, rajoittavat sen tunnistamista missä kukin voisi olla hyvä.
 Jopa “ihminen” määrittyy  kokeellisten tutkimusten mukaan mielikuvissa merkittävästi useammin mieheksi kun naiseksi, raportoidaan Tasa-arvoasiain neuvottelukunnan hiljattain julkaisemassa kielentutkija  Mila Engelberg in väitöstutkimukseen perustuvassa teoksessa  Miehiä ja naisihmisiä – suomen kielen seksismi ja sen purkaminen .
 Mielikuvat siitä kenelle kuuluu millainenkin ammatti tai ihmisyys, rajoittavat sen tunnistamista missä kukin voisi olla hyvä. Rajoitusten ja hassujen ennakko-oletusten purkamiseen hyvä keino löytyy kehumisesta. Kun saa muilta kehuja, oppii tunnistamaan omia vahvuuksiaan eikä jää kiinni omiin hassuihin oletuksiin itsestään.
 Omia vahvuuksiaan  voi ylipäätään olla vaikea tunnistaa vaikkapa työelämässä, minkä korjaamiseen toimiva väline on saamiensa kehujen taltiointi muistikirjaan, exceliin tai  nettisovellukseen . Kun kehuja taltioi, alkaa huomata mitkä asiat niissä toistuvat ja näitä voi sitten hyödyntää esimerkiksi työnhaussa ja palkkaneuvotteluissa. Omia vahvuuksiaan on helpompi mainostaa kun on saanut vahvistusta muilta.
 Luokanopettaja ja kasvatustieteen tohtori  Eliisa Leskisenoja  väittää Ylen haastattelussa että  kehumalla ei voi pilata ketään.  Olen samaa mieltä.
 Leskisenojan väitöskirjatutkimus osoittaa, että positiivinen pedagogiikka tuottaa hyvinvointia kouluissa. Miksei sama pätisi myös laajemmin koulumaailman ulkopuolella?
 Monet tuntuvat olevan toista mieltä, jos jotain voi päätellä siitä, miten vähän kehuja kuulee. Paljon useammin palautteessa keskitytään virheisiin ja niiden korjaamiseen kuin hyvien asioiden osoittamiseen.
 Lieneekö taustalla pelko, että ihminen alkaa luulla itsestään liikoja, jollei hänelle osoiteta virheitä ja epäonnistumisia.
 Toki jotkut oppivat kovettamaan itsensä jatkuvan kritiikin edessä ja hioutuvat timantinkoviksi tekijöiksi. Mutta vaarana on, että kadotetaan monia kyvykkäitä ihmisiä ja paljon potentiaalia, jos hyvien asioiden huomaamiseen ei panosteta.
  Jokaisesta löytyy jotain kehuttavaa.
 Kun olen joskus väsyneenä ja stressaantuneena  tietoisesti päättänyt kehua muita, olen huomannut tulevani itsekin paremmalle tuulelle. Mieliala ei kohene ainoastaan siitä, että huomaa kehujen vastaanottajan ilahtuvan. Kun kehuu muita, huomaa kuinka upeita tyyppejä ympärillä pyörii. Huonona hetkenä voi itseänsä kehua vähintään siitä, miten on onnistunut ympäröimään itsensä niin hienoilla ihmisillä.
 Kehumista kannattaa harjoitella. Kun tarkkailee muita ihmisiä ilman ennakko-oletuksia, valppaan uteliaana, voi yllättyä millaista osaamista ympäriltä löytyy. Jokaisesta löytyy jotain kehuttavaa. Kun opettelee huomaamaan, missä muut ovat hyviä ja onnistuvat, samalla voi myös havaita miten monet ennakko-oletukset ovat vääriä.
 Kuten Leskisenoja toteaa, kehun aiheiden ei tarvitse olla suuria. Kehumisen harjoittelemisen voi aloittaa pienistä asioista kehumalla ja edetä sitten kohti suurempia. Kehumisessa, niin kuin missä vaan taidossa, voi kehittyä loputtomiin.
 Saara Särmä
 Kolumnisti on akateeminen sekatyöläinen, feministi ja taiteilija. Tamperelainen, jonka sisällä asuu vorssalainen. Hän haluaa uskoa yksisarvisiin ja parempaan maailmaan.

Saara Särmän kolumni: Olen havainnut, että kehuminen on hyvä keino hassujen ennakko-oletusten purkamiseen


Summary: Määrä on viisinkertainen aiempiin vuosiin verrattuna ja saattaa johtua jalkapallon MM-kisoista.

Venäjän rajaviranomaiset estivät yli tuhannen ihmisen laittoman rajanylityksen Suomeen viime vuonna, kirjoittaa Lännen Media. Suomen rajavartiolaitos on saanut tiedot Venäjältä.
 Rajavartiolaitoksen päällikön sijainen, kenraalimajuri  Pasi Kostamovaara  sanoo Lännen Medialle, että kyseessä on viisinkertainen määrä aikaisempiin vuosiin verrattuna.
 Maahanpyrkimisten taustalla vaikuttanee viime kesänä Venäjällä järjestetyt jalkapallon MM-kisat. Kisaturistit pääsivät Venäjälle ilman viisumia, ja moni käytti tilaisuuden hyväkseen ja yritti samalla Suomeen. Pyrkijät olivat kolmansien maiden kansalaisia, muun muassa afrikkalaisia.
 Kostamovaara arvioi, että viime vuoden kaltainen tilanne jatkuu ja Suomeen pyrkii lisää ihmisiä. Hän ei kuitenkaan usko yhtä suureen tulijoiden määrään.

Lännen Media: Venäläisviranomaiset estivät yli tuhannen ihmisen laittoman rajanylityksen Suomeen viime vuonna