Summary: Yksilön ympäristöteot kehystetään usein egoprojektina, toivottomuutena ja luopumisena. Tämä tulkinta on väärä, kirjoittaa Reetta Räty.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 ”En halua lapsia, koska ilmastonmuutos tekee elämästä maapallolla niin kauheaa.” Muistan, kun kuulin ensimmäisen kerran jonkun sanovan, ettei halua omia lapsia ilmastonmuutoksen takia. Puhe ei ollut vain siitä, että meitä on maapallolla liikaa, vaan myös siitä, että ilmastokriisin takia elämä muuttuu taisteluksi – jopa siinä määrin, ettei se ole elämisen arvoista.
 Pidin ajatusta liioitteluna. Varmaan ajattelin, että no, nuori ihminen, mieltä ehtii muuttaa.
 Tänä kesänä olen kuullut saman ajatuksen omalta lapselta, hänen ystäviltään, junassa vieressäni istuneelta naiselta, joka on nähnyt työssään, mitä ympäristökriisit ja niitä seuraavat konfliktit tekevät jo nyt elämälle.
 Enää ajatus ei hätkäytä. Kun lukee – ei dystopioita, vaan tieteellisesti todistettua tietoa tulevaisuuden skenaarioista lämpenevällä maapallolla – saa kiinni tunteesta, joka saa ajattelemaan näin.
 Sen sijaan, että leimaamme nuoret  draamailijoiksi, pitäisi ymmärtää sitä eksistentiaalista ahdistusta ja pelkoa, jota ilmasto- ja ympäristökysymykset aiheuttavat niissä, joiden kohdalla skenaariot eivät sijaitse epämääräisessä ”tulevaisuudessa”, vaan omassa ja mahdollisten omien lasten elämässä.
 Minusta on suuri tulkintavirhe leimata esimerkiksi vegaanit tai maata pitkin matkustajat yksilösuorittajiksi, jotka yrittävät kohottaa itsensä hyveellisiksi elämäntapajeesuksiksi. Puhutaan esimerkiksi  identiteettipolitiikasta , jonka sanotaan peittävän alleen todelliset yhteiskunnalliset kysymykset ja kääntävän huomion yksilöön ja hänen tunteisiinsa. Voi tietenkin käydä niin, että jos toisilta lähtee työ ja toimeentulo, ja toiset puhuvat transihmisille sopivista vessakylteistä, viestit ovat epäsynkassa – ja tästä hyötyvät lähinnä Trump ja kaltaisensa. Mutta minusta ongelma ei ole vain identiteettipolitiikka, vaan se, että  kaikki  elämäntapavalinnat ja poliittinen toiminta leimataan lähinnä tunteelliseksi itseilmaisuksi. Tässä tulkinnassa kieltäydytään näkemästä sekä omien arvojen mukaisen elämän poliittiset motiivit että henkilökohtaisten valintojen rinnalla vaikuttava joukkovoima.
 Ei vegaaninen elämä – tai omasta lapsihaaveesta luopuminen – ihan niin yksinkertaista ole, että sen tekisi ihan vain pitääkseen yllä jotain egoprojektia.
 Tulkintojen ero on iso:
 Voimme väittää, että nykyihminen käpertyy politiikassakin itseensä. Minä ja minun ruoka, väri, sukupuoli, seksuaalisuus, ahdistus, ja salitreeni.
 Tai sitten voimme nähdä varsinkin nuorissa kansalaisuuden ja poliittisen toimijuuden uuden nousun. Ihminen, joka tunnistaa muutoksen tarpeen ja reagoi siihen muuttamalla omia elin- ja puhetapojaan, ei ole itsekeskeinen. Ei vegaaninen elämä – tai omasta lapsihaaveesta luopuminen – ihan niin yksinkertaista ole, että sen tekisi ihan vain pitääkseen yllä jotain egoprojektia. Ei ihmisellä ole iso kuva hukassa, vaan ihan poikkeuksellisen hyvin hallussa, jos hän politisoi sukupuolen, ruuan, liikkumisen, ja nyt myös lisääntymisen.
 Lisäksi: onko tosiaan niin, että ne, jotka jaksavat puhua vaikkapa transihmisten oikeuksista tai kestävästä ruuantuotannosta, ovat täysin sokeita muille epäkohdille, kuten luokkakysymyksille?
 Tulee vielä ikävä aikoja, jolloin ärsyynnyttiin siitä, että jotkut halusivat olla osa ratkaisua ja kehtasivat kertoa siitä muillekin.
 Maailman kohtalonkysymykset eivät ratkea  yksilöiden valinnoilla. On silti outoa leimata henkilökohtaiset valinnat ja niistä puhuminen hyvesignaloinniksi, jeesusteluksi tai vouhotukseksi. Vaikuttaminen – perinteinen ja uudempi - toimii niin, että oman toiminnan lisäksi yritetään vakuuttaa muita liittymään mukaan,  kaikkien maiden proletaarit ja ympäristötuhoa pelkäävät, liittykää yhteen!
 Itse en ole kovin toiveikas ilmastokriisin poliittisen ratkaisun suhteen. Itse asiassa mietin koko demokratian kestävyyttä, jos ja kun ympäristökriisejä ei onnistuta ratkaisemaan. Poikkeustilassa otetaan käyttöön autoritaariset keinot, on poikkeustilan syy sitten sota tai ilmastopakolaisuus. Tulee vielä ikävä aikoja, jolloin ärsyynnyttiin siitä, että jotkut halusivat olla osa ratkaisua ja kehtasivat kertoa siitä muillekin.
 Länsimaisen ihmisen ympäristöteot  kehystetään usein paitsi egoprojektina, myös toivottomuutena ja luopumisena. Mutta ei ihminen välttämättä  luovu  lihasta, lentämisestä tai lisääntymisestä, vaan haluaa tehdä näin. Sitä ikään kuin luopuu olemasta osa tuhoa. Se voi tuntua itsestä välttämättömältä, vaikka ymmärtäisi hyvin, että näin ei koko maailma pelastu, ja ympärillä on tuhat muutakin pirullista ongelmaa.
 Reetta Räty
 Kirjoittaja on toimittaja, joka odottelee radikaalin ympäristöpuolueen syntyä.
 Lue myös:
 Riku Siivosen kolumni: Ihmiset rakastavat taas kommunismia, tavallaan
 Inka Meron kolumni: Perusta yritys, ryhdy tutkijaksi tai tee molemmat ja pelasta maailma
 Roope Lipastin kolumni: Joskus kannattaisi kokeilla olla väärässä
 Aiheesta voi keskustella 4.7. klo 16.00 asti.

Reetta Rädyn kolumni: Onko liioittelua olla haluamatta lapsia ilmastokriisin takia?


Summary: Oikeuden ratkaisu on laajassa vyyhdissä ensimmäinen konkurssipesän tappioksi tehty ratkaisu.

Kanta-Hämeen käräjäoikeus on kumonnut aiemman yksipuolisen tuomionsa vuodelta 2017. Silloin oikeus tuomitsi liikemies  Markku Ritaluoman  iäkkään äidin palauttamaan Sunny Car Centerin konkurssipesälle takaisin niitä vuokratuloja, jotka yhtiö oli maksanut äidille jäähalliaitiosta vuosina 2011-2014. Summa oli 172 350 euroa korkoineen.
 Nyt oikeus katsoikin, että äidin ei tarvinnut olla perillä yhtiön heikosta taloustilanteesta pelkästään siitä syystä, että yhtiö oli vuokrannut häneltä aitiota. Näin varoja ei tarvitse palauttaa pesään.
 Ensin yksipuolinen tuomio
 Palataan vielä  ensimmäiseen tuomioon . Kanta-Hämeen käräjäoikeus tuomitsi siis Ritaluoman äidin maksamaan Sunny Car Centerin konkurssipesälle 172 350 euroa korkoineen maaliskuussa 2017. Tämä oli takaisinsaanti Sunny Car Centerin maksamista, äidin omistaman jäähalliaition vuokrista.
 Helsinkiläishallissa viihdytettiin Sunny Car Centerin yhteistyökumppaneita ja sidosryhmien edustajia erilaisissa tapahtumissa, niin kiekko-otteluissa kuin konserteissakin. Tilaisuuksista ei pidetty erillistä kirjanpitoa.
 Konkurssipesän julkisselvittäjän  Jorma Tuomaalan  mielestä maksettujen vuokrien kokonaismäärä ja tilaisuuksien lukumäärä oli epäuskottavan suuri. Näin syntyi näkemys siitä, että yhtiön varoja oli käytetty tilaisuuksiin, jotka eivät liittyneet sen liiketoimintaan, tai tilaisuuksia ei ehkä ollut pidetty lainkaan.
 Rahoja oli siis siirretty yhtiön läheiselle, pois velkojien ulottuvilta. Tuomaala vaatikin varoja palautettavaksi.
 Kanta-Hämeen käräjäoikeus antoi vuonna 2017 yksipuolisen tuomion asiassa konkurssipesän hyväksi. Vastaaja, Ritaluoman äiti, ei ollut vastannut kanteeseen määräajassa.
 Takaisinsaantikanteella Ritaluoman äiti haki kuitenkin yksipuolisen tuomion palauttamista oikeuden käsiteltäväksi. Näin tapahtuikin.
 Oikeus ratkaisi nyt toisin
 Jotta varoja voisi vaatia takaisin pesään, varoja saaneen toisen osapuolen pitäisi tietää yhtiön maksukyvyttömyydesta tai ylivelkaisuudesta.
 Ritaluoman äiti puolustautui väittämällä, että yhtiö ei ollut tuolloin ylivelkainen tai maksukyvytön. Hänellä ei myöskään ollut tietoa yhtiön taloustilanteesta. Hän vetosi myös korkeaan ikäänsä.
 Oikeus katsoi kyllä, että yhtiö oli maksukyvytön viimeistään loppuvuonna 2013 ja ylivelkainenkin jo 2011 marraskuusta. Oikeus katsoi myös toteen näytetyksi, että tilaisuuksia todella oli pidetty niin paljon kuin niistä oli aitiovuokria maksettukin eli Ritaluoman äidille ei ollut maksettu liikaa.
 Oikeuden mielestä Ritaluoman äidillä ei kuitenkaan ollut velvollisuutta seurata yhtiön taloustilannetta pelkästään siitä syystä, että yhtiö vuokrasi häneltä aitiota. Äiti toimi vilpittömällä mielellä eikä hän siis ole velvollinen palauttamaan aitiovuokria.
 Näin ollen konkurssipesä velvoitettiin korvaamaan valtiolle sen varoista maksetut Ritaluoman äidin oikeudenkäyntikulut, lähes 6 000 euroa.
 Tuore tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 Laaja jupakka, useita oikeudenkäyntejä
 Sunny Car Center -autokauppahankkeen jälkiselvittelyt ovat kestäneet jo kauan. Kanta-Hämeen käräjäoikeus on käsitellyt jo useita haaroja jupakassa, jossa konkurssipesä yrittää haalia varoja takaisin pesälle eri tahoilta. Tähän mennessä oikeus on pääsääntöisesti ratkaissut takaisinsaannit pesän hyväksi.
 Pääomistaja, entinen toimitusjohtaja Markku Ritaluoma on jo huhtikuussa 2018 tuomittu  maksamaan pesälle miljoonasummia  ja vastuulliseksi on joutunut myös yhtiön hallituksen entinen jäsen Iisakki Kiemunki. Asia on nyt  hovioikeuden käsiteltävänä .
 Kesäkuussakin Ritaluoma ja Kiemunki  tuomittiin palauttamaan varoja pesään . Tästä tuomiosta molemmat vastaajat ovat jo ilmoittaneet tyytymättömyytensä, joten tämänkin asian käsittely jatkunee hovioikeudessa.
 Ainakin jonkinlaisena tappiona konkurssipesälle voidaan kuitenkin pitää myös  oikeuden viimevuotista päätöstä , jonka mukaan yksi kanteista on käsiteltävä välimiesmenettelyssä. Tämäkään ratkaisu ei ole vielä lainvoimainen.

Käräjäoikeudessa yllätyskäänne: Markku Ritaluoman äiti ei joudukaan maksajaksi Sunny Car Center -jupakassa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Keskustaoikeisto saa käytännössä yksinvallan Kreikassa
 Turistit seurasivat vahdinvaihtoa sunnuntaina vaalipäivänä Kreikan parlamenttitalon edessä Ateenan keskustassa. Turismi on yksi aloista, joita uuden pääministerin uskotaan pyrkivän uudistamaan. Anna Karismo / Yle
 Keskustaoikeistolainen Uusi Demokratia syrjäytti vasemmistolaisen Syrizan Kreikan johdosta sunnuntaina  selvällä vaalivoitolla . Pääministeri  Kyriakos Mitsotakisin  on tarkoitus vannoa virkavala ja ilmoittaa uuden hallituksen kokoonpano heti maanantaina. Uusi demokratia saa parlamentissa absoluuttisen enemmistön, 158 paikkaa 300:sta. Valta-asema on niin vahva, että Ateenassa arvioitiin Mitsotakisin puolueen pääsevän päättämään asioista käytännössä niin kuin haluaa.
 12 000 alokasta astuu tänään palvelukseen – Varusmieslitto esittää kaikille pakollista asevelvollisuutta
 Varusmiesliitto haluaisi asevelvollisuuden koskevan tulevaisuudessa myös naisia. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Palvelukseen astuu tänään yli 12 000 asevelvollista.  Varusmiesliitto vaatii asevelvollisuuden  ulottamista tulevaisuudessa myös naisiin. Ehdotuksen mukaan palvelukseen valittaisiin halukkaat henkilöt koko ikäluokkaa koskevista kutsunnoista sukupuolesta riippumatta. Nykymuotoisen varusmiespalveluksen tilasta on keskusteltu viime aikoina kiivaasti.
 Analyysi: Pitääkö sähköautolla päästä 600 kilometriä yhdellä latauksella?
 Sarajavalmisteisen e.GO Life -sähköauton valmistus alkoi maaliskuussa Saksassa. 16 000 euron kaupunkiauto perustuu tutkimustietoon, että Saksassa henkilöautolla ajetaan keskimäärin 39 kilometriä vuorokaudessa.  e.GO Mobile AG
 Jotta sähköautolla pääsisi pitkälle,  pitää auton akun olla kapasiteetiltaan  riittävän suuri. Pitkän toimintamatkan mahdollistava akku voi painaa satoja kiloja. Käytännössä siis pitkän toimintamatkan sähköauton on oltava kooltaan katumaasturiluokkaa.
 Kotimaanmatkailussa on nyt imua
 Esimerkiksi Turussa kotimaisten matkailijoiden määrän kasvu kuuluu muun muassa puhekielessä ja siinä, minkälaisia asiakkaita matkailuneuvonnassa käy. AOP, Frida Lönnroos / Yle, Seija De Rybel / Yle
 Kotimaisten matkailijoiden määrä  tuntuu lisääntyneen monissa suurissa suomalaiskaupungeissa. Vilkkaus näkyy myös junaliikenteessä: VR kertoo kaukojunaliikenteen matkustajamäärien kasvaneen toukokuussa jopa kuudella prosentilla viime vuoden toukokuuhun verrattuna. Eniten raidematkustus kasvoi Helsingin ja Rovaniemen välillä. Tärkeimpiä syitä kotimaanmatkailun lisäämiseen ovat kiinnostus paikallisuuteen ja ilmastoystävällisyys.
 Viikko alkaa pohjoisessa aurinkoisena, etelään sateita
 Sää Matti Huutonen / Yle
 Sää on maan etelä- ja keskiosassa pilvistä. Sadetta tai sadekuuroja tulee päivällä etenkin maan keskiosassa ja idässä, illalla myös etelässä tulee sadekuuroja. Pohjoisessa päivä on poutainen, Lapissa on laajalti selkeääkin. Päivälämpötila vaihtelee idän vain noin +10 asteen ja Lapin noin +20 asteen välillä. Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Keskustaoikeistolle rökälevoitto Kreikassa, Varusmiesliitto haluaa asevelvollisuuden naisille, viikko alkaa vaihtelevassa säässä


Summary: Kun tarvitaan 2 600 kiloa painava auto kuljettamaan satakiloista ihmistä, tulee tunne, että eihän siinä ole mitään järkeä, kirjoittaa toimittaja Marcus Ziemann.

Fossiilisista polttoaineista haluttaisiin eroon, mutta akkukäyttöisillä sähköautoilla ei ehkä pelastetakaan ympäristöä. Sähköautolla Euroopan kaupunkien ilmanlaatu paranee muun ympäristön kustannuksella.
 Ihmiset ostavat tunnetusti mitä haluavat. Tällä hetkellä he haluavat autolta yhtä pitkää toimintamatkaa yhdellä latauksella kuin mitä pääsisi yhdellä tankkauksella. Se on ongelmallista.
 Jotta sähköautolla pääsisi pitkälle, pitää auton akun olla kapasiteetiltaan riittävän suuri. Pitkän toimintamatkan mahdollistava akku voi painaa satoja kiloja. Akku on sähköauton suurin yksittäinen osa.
 Koska iso akku on myös kooltaan suuri, tarvitaan akkua varten riittävän suuri auto. Akkukennot sijaitsevat yleensä auton pohjassa, joten pinta-alaa on pohjalevyssä oltava paljon.
 Käytännössä siis pitkän toimintamatkan sähköauton on oltava kooltaan katumaasturiluokkaa. Valmistajille se sopii, sillä SUV:t ovat olleet viime vuodet erityisen muodikkaita.
 Sähköauto isolla akulla on painava. Esimerkiksi Audin e-tron -sähkökatumaasturi painaa perusvarustein yli 2 600 kiloa. Sillä pitäisi maailmanlaajuisen WLTP-mittaustavan mukaan päästä 417 kilometriä yhdellä latauksella.
 Sähköautot ovat painavia, vaikka auton rakenteet pyritään valmistamaan tavallista kevyemmistä materiaaleista. Paino aiheuttaa ikävän kierteen. Mitä isompi akku autossa on, ja mitä pitemmälle autolla pääsee yhdellä latauksella, sitä enemmän energiaa auto tarvitsee jokaista ajokilometriä kohden.
 Voima ei tunnetusti synny tyhjästä.
 Teslan akkua varten haihdutetaan 80 000 litraa aavikon pohjavettä
 Sähköautojen valmistusmäärien kriittinen piste on akuissa.
 Akkutehtaita perustetaan tällä hetkellä kilpaa eri puolille. Amerikkalaisilla on Nevadassa Gigafactory-hanke, joka valmistaa Teslaan akkuja. Melkein kaikki sähköauton akkukennot ovat tähän saakka tulleet Kiinasta ja Etelä-Koreasta.
 Vuoteen 2025 mennessä esimerkiksi BMW lupaa sähkömallin kaikkiin autoluokkiinsa ja joka viidennen myydyn auton olevan sähköinen. Yli 600 kilometrin kantaman auto on jo luvattu. Volkswagen taas ilmoittaa valmistavansa 80 eri sähkömallia vuonna 2025.
 Seuraavan vuosikymmenen aikana akkukennoja tarvitaan autoihin kymmenkertainen määrä tämän päivän tarpeeseen verrattuna. Siinä voi käydä vielä huonosti.
 Akkujen tärkein raaka-aine on nimittäin litium. Litiumin hankinta aiheuttaa jo nyt suuria ympäristöongelmia, sillä sitä ei löydy mistään paljaana, vaan se on aina irrotettava jostakin.
 Käytännössä litium pitää irrottaa suolasta. Tuhatta litiumkiloa kohden tarvitaan kaksi miljoonaa litraa vettä. Pelkästään Chilessä pumpataan tällä hetkellä noin 21 miljoonaa litraa pohjavettä vuorokaudessa, joka sitten haihdutetaan taivaan tuuliin. Käytännössä yhtä Tesla S -mallin akkua varten vettä pitää siis haihduttaa 80 000 litraa.
 Litiumin saanti alkaa vesialtaista. 60 prosenttia maailman litiumvarannoista sijaitsee Argentiinassa Jujuyan alueella. Pohjavesi pumpataan maanalaisen suolaveden kanssa sekaisin ja laitetaan haihtumaan jättimäisiin betonialtaisiin puoleksi vuodeksi.
 Aavikoiden kallisarvoista pohjavettä ei sekoittumisen jälkeen pysty käyttämään ihmis- tai eläinravinnoksi. Haihtumisen jälkeen altaisiin jää tiivistynyttä massaa, josta litium saadaan kemikaaleja käyttämällä irti. Kaivostoiminnan jätteet ovat myrkyllisiä.
 ”Valkoiseksi kullaksi” kutsutun pulverin hinta on seitsenkertaistunut viime vuosina. Argentiinasta lähtiessään se maksaa reilusti yli sata euroa kilolta. Ja valkoista kultaa vuollaan juuri niillä seuduilla, joissa makeasta vedestä on jo nyt paikoin pulaa.
 BMW Vision iNext 23. toukokuuta BMW i Berlin E-Prixissä.  Joka viides myyntiin tuleva BMW on yhtiön oman ilmoituksen mukaan sähköauto vuonna 2025.   BMW
 Jos autolla ajetaan 40 kilometriä päivässä, pienempikin akku riittää
 Suomalaiset ajavat henkilöautolla keskimäärin 14 000 kilometriä vuodessa eli alle 40 kilometriä vuorokaudessa. Saksassa asiaa on tutkittu tarkasti ja siellä lukema oli 39 kilometriä vuorokaudessa.
 Kaikki eivät siis tarvitse autoa, jolla pitää päästä pitkiä päivätaipaleita. Niille, jotka tarvitsevat, polttomoottori tai hybridi on järkevämpi autovaihtoehto muutenkin.
 Ja voihan auton vuokratakin niille matkapäiville, kun satunnaisesti sitä tarvitsee. Siihen tarpeeseen on jo olemassa erilaisia pakettiratkaisuja, jossa sähköauton ostaja saa välillä ajella muilla autoilla.
 Saksassa alkoi toukokuussa 16 000 euron e.GO Life-sähköauton luovutus asiakkaille. Ennakkotilauksia lähinnä kaupunkiin suunnitellusta autosta oli jätetty 3 300. WLTP-standardin mukaan halvimman e.Go:n kantama on tasan 100 kilometriä yhdellä latauksella.
 Esimerkkinä noin 1 200 kiloa painava e.Go on kiinnostava, sillä saman 14,5 kilowattitunnin akulla varustetun auton saa myös 17,5 sekä 23,5 kWh:n akulla. Suurimmalla akulla auto maksaa 20 000 euroa, jolloin toimintamatka nousee 145 kilometriin. Samalla kuitenkin 100 ajokilometriä kohden vaadittava energiantarvekin kasvaa 14,5 kilowattitunnista 16,2 kilowattituntiin.
 Kallisarvoisen akkukapasiteetin hankkiminen omaan autoonsa varastoon tai muutamaa matkaa varten varmuuden vuoksi ei siis ole kovin järkevää, jos lähes kaikki päivittäinen ajo hoituisi kevyellä autolla ja yhdellä latauksella.
 Autojen ympäristövaikutusten vertailussa on huomioitava auton koko elinkaari. Jos päivän ajot sujuisivat alle 15 kWh:n akulla, olisi sähköauto polttomoottoriautoa ympäristöystävällisempi jo 25 000 ajokilometrin jälkeen. Keskikokoisessa sähköautossa tarvitaan jo 100 000 ajokilometriä ennen kuin se on polttomoottoriautoa ympäristöystävällisempi.
 Laskutoimituksessa voi käyttää Kiinaa, jossa hiilivoimalla valmistettu akkutuotanto laskee ilmaan 150–200 kiloa CO2-päästöjä jokaista akun kilowattituntia kohden. Audi e-tronin 95 kilowattitunnin akku on päästänyt ilmaan jo noin 16 000 kiloa hiilidioksidia ennen kuin itse autolla on ajettu metriäkään.
 Audi esitteli ensimmäisen sarjavalmisteisen sähköautonsa e-tronin viime vuoden toukokuussa Abu Dhabissa. Suomen talvessa auton luvatusta 417 kilometrin kantamasta on vähennettävä noin sata kilometriä.  Audi
 Kaikki on niin alussa, että akkumateriaaleja ei edes kierrätetä
 Sähköautoja varmasti tarvitaan osana kestäviä ratkaisuja, mutta uusia ongelmia paljastuu jatkuvasti sähköautojen lisääntyessä.
 Se tiedetään nyt, että sähköautosta ei ole ympäristöteoksi, jos ainoastaan polttomoottori korvataan sähköllä. Muutos lähtee kuluttajista itsestään. Ihmisten pitäisi ajatella omaa liikkumistaan uudella tavalla.
 Mutta kuluttaja ei mielellään ajattele mistä ja millaisista oloista vaikkapa akkujen litium on peräisin. Eihän kuluttajaa ennen kiinnostanut fossiilisten polttoaineidenkaan poraaminen. Kiinnostus heräsi vasta, kun sen riittävyyttä alettiin aikoinaan pelätä.
 Litium on kuitenkin vain yksi sähköautojen tarvitsemista raaka-aineista. Kun tavallisessa autossa on käytetty vielä helposti kierrätettävää rautaa ja terästä, on monien sähköauton tarvitsemien raaka-aineiden kierrätys vasta täysin alussa. Sähköautossa materiaalitarve on kaksinkertainen tavalliseen autoon verrattuna.
 Vain 10 prosenttia Euroopan akuista kierrätetään tällä hetkellä. Sähköautojen akkumateriaaleja kierrättäviä laitoksia on yksi Hollannissa, eikä muita vastaavia taida vielä olla. Myös Suomi voisi siis halutessaan helposti olla akkumateriaalien kierrätyksen suurmaa.
 Alihankkijoita käyttävät autonvalmistajatkaan eivät muuten välttämättä tiedä, millaisista oloista heidän autojensa neitseelliset akkumateriaalit ovat peräisin. Monin paikoin kunnollista ympäristövalvontaa ei ole, koska valtiot tai maakunnat ovat usein osakkaina akkumateriaalien tuottoisissa kaivoshankkeissa.
 Kuluttajien pitäisi vaatia valmistajilta nykyistä enemmän läpinäkyvyyttä, mutta vielä voi mennä vuosia, ennen kuin aavikon hupenevat pohjavesivarannot tai akkumateriaalien kemialliset ja radioaktiiviset jätteet alkavat aidosti kiinnostaa eurooppalaisia kuluttajia. Ne ongelmat ovat niin kaukana.
 Ja vielä yksi kiinnostava havainto.
 Euroopan ruuhkat ovat pahentuneet viime vuosina osittain siitä syystä, että autot ovat koko ajan suurempia, mutta tiet ja kadut samaa kokoa. Monissa kaupungeissa ollaan nyt käynnistelemässä Berliinin esimerkin mukaisia katumaastureiden vastaisia mielenosoituksia.
 Heikkoja signaaleja lukemaan kykenevät saattavat nähdä SUV-villityksen loppuvan jo lähiaikoina. Se saattaa heijastua myös tarjolle tuleviin uusiin sähköautomalleihin.
 Ehkä kuluttajat alkavat laskea, että jos alle 15 kilowattitunnilla pääsee ajamaan sata kilometriä, näyttäytyy 95 kilowattituntia 400 ajokilometrin ajoa varten todella huonolta hyötysuhteelta.
 Se, mikä tuntuu lompakossa, tuntuu myös päässä.
 Lue lisää:
 Suola-akun kemia on testattu toimivaksi tietyissä laitteissa kuten taskulampuissa. BroadBit Batteriesin tähtäimessä ovat kuitenkin suuremmat markkinat, kuten autoteollisuus ja energian pitkäaikainen varastointi. Ghadi Boustani / Yle
 Sähköauton akku on epäekologinen ja siksi nyt on kehitteillä ilmastoystävällisempi vaihtoehto, suola-akku, joka saattaa olla suuri pelastajamme
 Vuokraamassa autoa lomalla? Netistä saatu tarjous ei ole sopimus, lopullinen hinta voi muuttua – Lue 9 tärkeää vinkkiä autonvuokraukseen
 Taloyhtiöt heräävät hitaasti sähköautoilun yleistymiseen – Valtion 1,5 miljoonan euron tuesta on jaettu alle miljoona

Analyysi: Pitääkö sähköautolla päästä 600 kilometriä yhdellä latauksella? Jos pitää, sähköauton ympäristöystävällisyyden voi unohtaa


Summary: Monista Suomen suurimpien kaupunkien matkailutoimistoista kerrotaan, että kotimaisten matkailijoiden määrä tuntuu kasvaneen.

Kotimaisten matkailijoiden määrä tuntuu olevan kasvussa monissa suurissa suomalaiskaupungeissa. Ainakin Helsinki, Jyväskylä, Lahti, Tampere ja Turku kertovat, että kotimaanmatkailu näyttää lisääntyneen. Tarkkoja tilastoja ei alkukesän osalta ole vielä lähes mistään saatavilla.
 – Kotimaan matkailu yöpymisten osalta on kasvanut koko alkuvuoden. Kotimaisten matkailijoiden osalta odotetaan kasvua myös kesän ajalta, kertoo senior advisor  Jukka Punamäki  Helsingin kaupungilta.
 Majoitusmäärät kasvoivat toukokuun osalta myös Tampereella.
 Jyväskylässä kotimaanmatkailu puolestaan kasvoi viime vuonna 8 prosenttia, ja jos verrataan tämän vuoden toukokuuta viime vuoden vastaavaan, kasvua on 4 prosenttia.
 – Kotimaanmatkailu on todellakin virkistynyt. Se on pysynyt vuosia hyvin samalla tasolla, mutta nyt tulee kasvua kasvun päälle. Se on ilahduttava asia, sanoo matkailu- ja markkinointipäällikkö  Susanne Sarvilinna  Visit Jyväskylästä.
 Turussa kotimaisten matkailijoiden määrän kasvu kuuluu muun muassa puhekielessä ja siinä, minkälaisia asiakkaita matkailuneuvonnassa käy.
 – Näyttää mutu-tuntumalla tosi hyvältä. Muutamaa kohdetta haastattelin ja joissain oli jopa 10–13 prosenttia kotimaisten matkailijoiden osalta kasvua. Tosi hieno juttu, että on lähdetty sankoin joukoin liikkeelle, myynti- ja markkinointijohtaja  Satu Hirvenoja  Visit Turusta sanoo.
 Junaliikenne lisääntynyt – niin myös lentoliikenne
 Kotimaanmatkailussa on ollut näkyvissä jo viime vuosina hienoista kasvua, mutta kovin jyrkästä kasvusta ei voida puhua. Viime vuonna suomalaiset tekivät kotimaassa 6,83 miljoonaa sellaista vapaa-ajan matkaa, jotka sisälsivät vähintään yhden yöpymisen maksullisessa majoituksessa. Se oli vain hieman enemmän kuin edellisenä vuonna.
 Ilmaismatkoja, esimerkiksi matkoja mökille tai sukulaisen luokse tehtiin viime vuonna 19 miljoonaa.
 Paula Collin / Yle
 VR tiedotti  kesäkuussa , että junaliikenteen osalta kotimaanmatkailu näyttäisi olevan tänä vuonna kasvussa. Kaukojunaliikenteen matkustajamäärät kasvoivat toukokuussa kuudella prosentilla viime vuoden toukokuuhun verrattuna. Eniten matkustus kasvoi Helsingin ja Rovaniemen välillä.
 Samaan aikaan myös Suomen lentomatkailu on kuitenkin kasvussa.  Finavian lentotilastojen  mukaan toukokuun loppuun mennessä lentoliikenteen matkustajamäärä oli jo 10,4 miljoonaa. Se on neljä prosenttia enemmän kuin viime vuonna vastaavaan aikaan. Tilastoissa ei kuitenkaan eritellä matkustajien kansallisuutta, joten tiedossa ei ole, tekivätkö matkoja suomalaiset vai johtuuko kasvu esimerkiksi ulkomaisten matkailijoiden määrän lisääntymisestä.
 Viime vuonna suomalaiset tekivät ulkomaille 7,39 miljoonaa vähintään yhden yöpymisen sisältänyttä matkaa. Määrä oli jonkin verran pienempi kuin edellisenä vuonna, mutta pidemmällä aikavälillä kehitys on ollut kasvusuuntaista.
 Paula Collin / Yle
 Hotellien puolella kasvua ei merkittävästi näy. Sokos Hotelsin tuoton hallinnan johtaja  Nina Nieminen  kertoo, että touko- ja kesäkuun perusteella kesästä on tulossa edellisten kaltainen.
 Lomakaudesta johtuen Yle ei tavoittanut Suomen kahden muun suuren hotelliketjun, Scandicin ja Holiday Clubin edustajia.
 Paikallista ja ympäristötietoista matkailua
 Kotimaanmatkailun kasvua ennakoitiin jo keväällä, kun Suomen Matkailuorganisaatioiden yhdistys Suoma ry:n teettämässä  kyselytutkimuksessa  jopa 74 prosenttia suomalaisista kertoi aikovansa matkustaa tulevana kesänä kotimaassa. Kolmen viime vuoden aikana kotimaanmatkailua ovat eniten lisänneet 18–44-vuotiaat. Tärkeimpiä syitä kotimaanmatkailun lisäämiseen ovat kiinnostus paikallisuuteen ja ilmastoystävällisyys.
 Samoja asioita nostaa esille myös matkailuorganisaatioiden väki, kun heiltä kysyy syitä kotimaanmatkailun kasvulle.
 – Voidaan spekuloida sillä, kuinka paljon kestävyyteen liittyvät seikat lisäävät kiinnostusta lähimatkailuun. Varmaankin yhä enemmän tulevina vuosina, arvelee senior advisor Jukka Punamäki Helsingin kaupungilta.
 Visit Turun myynti- ja markkinointijohtaja Satu Hirvenoja nostaa esille myös sen, että matka alkaa yhä useammin kotiovelta. Heti lähtiessä ollaan lomamoodissa, eikä vasta sitten, kun on matkustettu monta tuntia.
 – Suomalaiset ovat tarttuneet urakalla vastuullisuuteen ja matkailevat kotimaassa. Ennen piti aina mennä johonkin, mutta nyt voit mennä vaikka vain naapuripitäjään ja olla vapaalla, Hirvenoja sanoo.
 Satu Hirvenoja Visit Turusta uskoo, että lähimatkailun suosio ja vastuullisuus ovat vaikuttaneet kotimaisten matkailijoiden määrän kasvuun.  Paula Collin / Yle
 Lahdessa kotimaanmatkailua on siivittänyt kasvuun muun muassa juuri lähialuematkailu. Lahden sijainti kasvukeskusten kupeessa on lähimatkailulle optimaalinen. Tarjolla on toisaalta myös Järvi-Suomen luontoa, ja väkeä houkuttelevat tänä kesänä myös suuret tapahtumat.
 – Matkailu on ollut vahvasti kasvusuuntainen koko vuoden ja myös kesältä ennakkotilanne näyttää jopa monissa matkailukohteissa ennätykselliseltä, kertoo toimitusjohtaja  Raija Forsman  Visit Lahdesta.
 Kaikkialla kasvu ei näy
 Muutamat Ylen haastattelemista suurista kaupungeista eivät tämänhetkisen tilanteen valossa näe merkittävää kasvua kotimaisten matkailijoiden määrissä. Tällaisia ovat Espoo, Kuopio, Oulu, Pori ja Vantaa.
 Espoossa yöpymistilastot ovat alkuvuoden osalta kutakuinkin samoissa lukemissa kuin viime vuonna. Visit Espoosta kuitenkin kerrotaan, että yleinen kiinnostus lähimatkailua ja kotimaan matkailua kohtaan on selvästi kasvanut.
 Visit Espoon Rantaraitin kehittämispäällikkö  Lennart Pettersson  pohtii, että ilmastonmuutoksen ainoa hyvä puoli on saada ihmiset näkemään lähemmäs ja huomaamaan, ettei vaihtelua varten tarvitse matkustaa kauas. Pettersson uskoo vankasti lähimatkailun tulevaisuuteen.
 Myös Kuopiossa kesä näyttää majoitustilanteen osalta hyvin samanlaiselta kuin viime vuonna. Kuopio-Tahko Markkinointi Oy:n hallituksen puheenjohtaja  Ville Puustinen  kertoo, että trendinä jatkuu se, että varaukset tulevat hyvin lyhyellä aikajänteellä. Saman päivän varausten osuus on suuri.
 – Tähän toki vaikuttaa varmasti osittain sää. Monesti kuulee tiskillä, että me lähdemme aurinkoa kohti, Puustinen sanoo.
 Oulussa kotimaanmatkailulla on vahva perusta ja sillä on alueelle suuri merkitys. Noin 85 prosenttia Oulun matkailijoista on suomalaisia. Kotimaanmatkailu ei ole kuitenkaan mainittavasti lisääntynyt, ulkomaiset matkailijat sen sijaan ovat.
 – Kansainvälisten matkailijoiden rekisteröidyt yöpymiset ovat meillä kovassa kasvussa. Alkuvuodelta kasvua on 30 prosenttia verrattuna viime vuoden vastaavaan aikaan, kertoo Oulun kaupungin matkailupalvelupäällikkö  Anna Meriruoho .
 Oulussa on satsattu viime aikoina erityisesti Aasian suuntaan, josta onkin tullut ilahduttavasti uusia matkailijoita. Meriruoho kertoo, että vierailijoita on saatu muun muassa Japanista ja Kiinasta.
 Myös Porin matkailuneuvonnan tuntuman mukaan ulkomaisten matkailijoiden määrä on ollut kasvussa. Sekä ulkomaisia että kotimaisia matkailijoita kiinnostaa erityisesti Yyteri, johon kaupunki on  satsannut vahvasti .
 Suomen kymmenen suurimman kaupungin joukkoon kuuluvan Vantaan asema Helsingin kyljessä on erilainen verrattuna muihin kaupunkeihin. Matkailijoiden läpikulkuliikenne kaupungissa on lentoaseman ansiosta suuri, mutta suurin osa ei jää Vantaalle. Kaupungissa yritetäänkin nyt saada matkailijoita myös tekemään asioita Vantaalla, vaikkapa sitten pitkän välilaskun aikana. Uuden  Stopover Guide -palvelun  avulla matkailija voi katsoa, mitä hän ehtisi tehdä minkäkin mittaisen välilaskun aikana.

Kotimaanmatkailussa on nyt imua – “Suomalaiset ovat tarttuneet urakalla vastuullisuuteen”


Summary: Yhdysvaltalaislehtien mukaan lapsia on pidetty likaisissa vaatteissa täyteen ahdetuissa tautisissa selleissä.

Ylikuormituksen ja huonojen olojen vuoksi kritiikkiä saaneet pidätyskeskukset avataan medialle, kertoi Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sunnuntaina.
 – Aion alkaa näyttää joitain näistä pidätyskeskuksista lehdistölle. Haluan lehdistön menevän sisään ja näkevän ne, Trump kertoi lehdistölle Morristownissa New Jerseyn osavaltiossa.
 – Annamme osan lehdistöstä mennä sisälle, koska keskukset ovat ruuhkautuneita. Me olimme niitä, jotka valittivat niiden ruuhkautuneisuudesta, hän lisäsi.
 Näitä kommentteja edelsi New York Timesin ja El Paso Timesin artikkeli lasten oloista rajavartioasemalla Clintissä, Texasissa. Lehdet julkaisivat lauantaina artikkelin, jossa kerrottiin, että siirtolaislapsia pidetään tautisissa selleissä likaisiin vaatteisiin puettuna. Trump julisti tarinan aiemmin huijaukseksi.
 – Lasten vaatteiden löyhkä oli niin voimakas, että se tarttui agenttien omiin vaatteisiin, artikkelissa kerrottiin.
 Artikkelin mukaan yhden tytön uskottiin yrittävän tappaa itsensä, joten rajavartiolaitoksen agentit laittoivat hänet nukkumaan heidän edessään kenttävuoteella. Näin he saattoivat vahtia häntä samalla, kun he käsittelivät uusia tulokkaita.
 Demokraattiedustaja: Nämä ovat keskitysleirejä
 Kansallisesta turvallisuudesta vastaavan viraston toimintaa tarkasteleva viranomainen kertoi myös viime viikolla, että Texasin Rio Granden raja-aseman pidätyskeskuksissa on vaarallisen paljon ihmisiä.
 Pidätyskeskuksissa kävi viime viikolla vierailulla demokraattipäättäjiä, jotka hekin kertoivat täyteen ahdetuista selleistä. Selleissä ei ollut heidän mukaansa juoksevaa vettä ja lapset sekä aikuiset eivät päässeet käsiksi tarvitsemiinsa lääkkeisiin. He saattoivat olla myös jopa kaksi viikkoa ilman, että pääsivät suihkuun.
 Myös New Yorkin osavaltion kongressiedustaja  Alexandria Ocasio-Cortez  vieraili maanantaina pidätyskeskuksissa.
 – Nämä ovat keskitysleirejä. Keskitysleiriasiantuntijoiden mukaan ihmiset alkavat kuolla ylikansoituksen, heitteillejätön ja resurssien vähäisyyden vuoksi, Ocasio-Cortez tviittasi tiistaina.
 – Näimme eilisellä vierailullamme kaikki nämä kolme merkkiä.
 Trumpilta ei ole löytynyt juuri sympatiaa siirtolaisille
 Trumpilta ei ole aiemmin juurikaan irronnut sympatiaa keskuksissa oleville siirtolaisille.
 – Jos laittomat siirtolaiset eivät ole tyytyväisiä oloihin nopeasti rakennetuissa tai kunnostetuissa pidätyskeskuksissa, sanokaa heille etteivät tule. Kaikki ongelmat ratkeavat! hän on muun muassa tviitannut.
 Meksikon presidentti  Andres Manuel Lopez Obrador  suostui viime kuussa kiristämään linjaa paperittomien siirtolaisten kohdalla. Hän lähetti kymmeniä tuhansia kansalliskaartin jäseniä tiivistämään rajaa sen jälkeen, kun Trump uhkasi maata tuontitulleilla.
 Meksikon kansallinen maahanmuuttoviranomainen kertoi viime viikolla, että karkotukset olivat nousseet 33 prosenttia kesäkuun aikana.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltain tulli- ja rajavalvontavirasto aloitti tutkinnan rajavartijoiden nettiyhteisöstä – rasismia ja kongressiedustajan herjaamista
 Tämä valokuva hukkuneesta isästä ja tyttärestä voi jäädä historiaan Yhdysvaltain etelärajan siirtolaiskriisistä
 "Lapset olivat nälissään, likaisia ja sairaita" – Surkeissa oloissa pidettyjä siirtolaislapsia on siirretty pois pidätyskeskuksesta Texasissa

Trump lupaa avata pidätyskeskukset medialle – oloja verrattu keskitysleireihin


Summary: Suomalainen voittajapuolueen poliitikko Ateenassa: Mitsotakis sai niin ison enemmistön parlamenttiin, että hänellä on historiallinen mahdollisuus uudistaa Kreikkaa.

Keskustaoikeistolainen Uusi Demokratia syrjäytti vasemmistolaisen Syrizan Kreikan johdosta sunnuntaina selvällä vaalivoitolla. Pääministeri  Kyriakos Mitsotakisin  on tarkoitus vannoa virkavala ja ilmoittaa uuden hallituksen kokoonpano heti maanantaina.
 Uusi demokratia saa parlamentissa absoluuttisen enemmistön, 158 paikkaa 300:sta. Valta-asema on niin vahva, että Ateenassa arvioitiin Mitsotakisin puolueen pääsevän päättämään asioista käytännössä niin kuin haluaa.
 – Tämä on tuhannen taalan paikka Mitsotakisille. Enemmistö on niin iso, että hän voi todella ajaa uudistuksia läpi vaikka väen väkisin, suomalainen Ateenan kaupunginvaltuutettu  Teemu Lehtinen  arvioi. Hän  tuli valituksi valtuustoon  toukokuussa Uuden Demokratian listoilta.
 Uusi Demokratia on kokoomuksen sisarpuolue ja kuuluu EU-parlamentissa samaan EPP-ryhmään.
 Syriza-puolueen pääministeri  Aleksis Tsipras  myönsi tappionsa Ateenassa pitämässään puheessa maanantain vastaisena yönä.
 Väistyvä presidentti Aleksis Tsipras myönsi tappionsa maanantaiyönä. "Jatkamme työväen oikeuksien puolustamista vastuullisella mutta dynaamisella oppositiopolitiikalla", Tsipras sanoi. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Kreikan politiikassa voidaan kuitenkin nähdä kiinnostavia liikkeitä lähivuosina.
 Lue lisää:   Konservatiivit rökittivät vasemmiston Kreikan vaaleissa.
 Mitsotakisin pitää onnistua pitämään puolueensa sisäisesti yhtenäisenä uudistusten takana. Viimeksi vastaava tilaisuus oli Lehtisen mielestä  Georgios Papandreoulla  2009.
 – Papandreou ei uskaltanut käydä omiaan, maan eliittiä ja oligarkkeja vastaan. Nyt toisen poliittisen dynastian edustaja on vastaavan mahdollisuuden edessä, Lehtinen sanoo.
 Kreikan politiikka perustuu vanhastaan sisäpiireihin ja  vahvojen perhedynastio iden vallalle . Osa laeista on tehty Lehtisen mielestä siksi, että niillä voidaan ostaa lisää ääniä.
 – Mitsotakisilta vaatii paljon käydä omiaan vastaan.
 Mitsotakis lupasi edustaa kaikkia
 Kreikan vasemmisto on epäillyt, että Mitsotakis ei ole köyhien asialla, ja maassa voidaan nähdä aiempaa jyrkempää sosiaalista vastakkainasettelua. Tsipras onnistui säilyttämään yhteiskuntarauhan suhteellisen vakaana.
 Tuleva pääministeri lupasi kuitenkin sunnuntai-iltana pitämässään puheessa edustaa kaikkia kreikkalaisia.
 – Meitä on liian vähän, jotta voisimme olla jakautuneita, Mitsotakis sanoi vaalituloksen tultua julki.
 Uuden Demokratian kannattaja heilutti sunnuntai-illan voitonjuhlissa puolueen vuoden 1981 vaalikampanjan lippuja. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Kriisiajasta normaalisoitumiseen?
 Kymmenen vuotta velkakriisin puhkeamisen jälkeen vaalitulos saattaa hyvässä tapauksessa merkitä Kreikan kriisiajan vaihtumista normaaliaikaan. Mitsotakisin uskotaan käynnistävän taloudelliset uudistukset, joilla maan talous saadaan nykyistä ripeämpään kasvuun.
 – Kaikki kreikkalaiset toivovat nyt veronalennuksia, Uuden Demokratian vaalitoimitsija  Yannis Polychronitis  sanoi.
 Kreikkalaisten ostovoima romahti velkakriisin aikana eikä ole palannut ennalleen.
 Julkiset menot ovat olleet tuloja pienemmät viime vuosina, koska vasemmistolainen Syriza-hallitus joutui viemään läpi kovia menokuureja kansainvälisten velkojien painostuksesta.
 Veronkorotusten vuoksi kahvin hinta on noussut Kreikassa liki neljänneksellä. Esimerkiksi frappé-jääkahvi maksaa Ateenassa yli kolme euroa. Anna Karismo / Yle
 Mitsotakis onkin luvannut keventää verotusta. Kreikkalaisten kotitalouksien käytettävissä olevat tulot ovat romahtaneet kriisivuosina yli kolmanneksella ja maan talous on yhä neljänneksen pienempi kuin ennen kriisiä.
 Köyhyys on laajaa. Iso osa kansasta ei ole pystynyt maksamaan esimerkiksi sähköä, vuokraa tai pankkilainoja viime vuosina.
 Mitsotakis aikoo parantaa yritysten toimintaympäristöä ja luoda sitä kautta lisää työpaikkoja. Kreikka tarvitsee ulkomaalaista rahaa, ja uusi pääministeri lupasi vaalikampanjassaan houkutella maahan investointeja maailmalta.
 Turistit seurasivat vahdinvaihtoa sunnuntaina vaalipäivänä Kreikan parlamenttitalon edessä Ateenan keskustassa. Turismi on yksi aloista, joita uuden pääministerin uskotaan pyrkivän uudistamaan. Anna Karismo / Yle
 Syriza kuroi eroa umpeen
 Sunnuntain vaalit eivät lopulta olleet pääministeri  Aleksis Tsiprasille  aivan niin suuri tappio kuin ennustettiin. Syriza-puolue kiri kiinni Uuden Demokratian etumatkaa ääntenlaskennan edetessä.
 Toukokuun EU-vaaleissa ero puolueiden välillä oli kymmenen, kun se sunnuntaina oli enää noin kahdeksan prosenttiyksikköä. Vaikka Syriza kärsi rökäletappion, tulos ei ole sille pelkästään huono. Puolue vahvisti nyt paikkansa vasemmiston suurimpana vaihtoehtona.
 Perinteinen sosialistinen Pasok-puolue, joka näissä vaaleissa kuului kolmanneksi tulleeseen Muutosliike-nimiseen puolueeseen, sai vain alle kahdeksan prosentin kannatuksen.
 Äänestysvilkkaus jäi sunnuntaina pienemmäksi kuin EU-parlamenttivaaleissa ainakin osittain kuuman sään vuoksi.  Anna Karismo / Yle
 Äänestysvilkkaus jäi sunnuntaina historiallisen vähäiseksi. Vain 57 prosenttia kreikkalaisista kävi vaaliuurnilla. Osasyy oli kuumuus: Kreikassa mitattiin sunnuntaina 39 asteen lämpötiloja.
 Laitoikeisto ja laitavasemmisto saivat uusia edustajia
 Kreikan entisen valtiovarainministerin ja Syrizan hallituksesta jo alkumetreillä eronneen  Yanis Varoufakisin  vasemmistopuolue nousee parlamentin viidenneksi suurimmaksi puolueeksi yhdeksällä paikalla.
 – Varoufakis vaikeuttaa Syrizan oppositiopolitiikkaa, koska hän on Syrizaa vasemmistolaisempi riippa Tsiprasin jalassa vuoden 2015 tapahtumien sisäpiiriläisenä. Hänellä on Tsiprasin kanssa kana kynittävänä, Teemu Lehtinen arvioi.
 Syrizan radikaalit vuodet lienevät joka tapauksessa takana päin. Se saattaakin asemoitua lähemmäs keskustavasemmistoa, demareihin, ja jättää vasemman laidan Varoufakisille.
 – Muutenhan joku voisi ehdottaa, että Varoufakis voisi olla Tsipraksen seuraaja, jos tällaista siirtymää ei yritetä, Lehtinen sanoo.
 Lue lisää:   "O Finlandosina" tunnetusta Teemu Lehtisestä tuli Kreikan ensimmäinen ulkomaalainen kuntapoliitikko.
 Patrioottinen laitaoikeisto tuli neljänneksi ja näytti puoliltaöin ääntenlaskun ollessa kesken saavan kymmenen paikkaa uuteen parlamenttiin.
 Puolue on perustettu käytännössä yhden äärikonservatiivin varaan. Entinen televisiotähti  Kyriakos Velopoulos  on tullut tunnetuksi muun muassa siitä, että hän on yrittänyt kaupitella Jeesuksen tekemiä kirjallisia muistiinpanoja ja kannattaa raja-aitojen rakentamista maahanmuuton estämiseksi. Hän on myös avoimen Venäjä-myönteinen ja Teemu Lehtisen mukaan putinisti.
 Velopoulos rakensi koko vaalikampanjansa käytännössä Pohjois-Makedonian tehdyn sopimuksen vastustamiseen.
 Vuosikymmenien nimikiista päättyi alkuvuonna, kun Kreikan parlamentti hyväksyi naapurinsa nimeksi Pohjois-Makedonian. Kreikan pohjoisosaa kutsutaan Makedoniaksi, mistä syystä osa kreikkalaisista vastustaa nimeä.
 – On myös ollut epäilyjä, että Velopoulosin vaalikampanjaa rahoittivat venäläiset, Lehtinen sanoo. Venäjä-kytköksistä puhuttiin myös Velopoulosin  EU-vaalikampanjan aikana .
 – Velopoulos on erinomainen puhuja ja päihittää suurimman osan Uuden Demokratian poliitikoista väittelyissä, jos sellaiseen tilanteeseen pääsee.

Keskustaoikeisto saa käytännössä yksinvallan Kreikassa, kansalaiset odottavat Kyriakos Mitsotakisin vievän maan uudelle ajalle


Summary: Perävaunussa salaa matkustaneet siirtolaiset aiotaan palauttaa takaisin lähtömaihinsa.

Meksikolaiset viranomaiset pysäyttivät siirtolaisia salakuljettaneen kuorma-auton Zacatecasin osavaltiossa Meksikossa. Perävaunuun oli sulloutunut 51 matkustajaa, joista 21 oli lapsia.
 Meksikon turvallisuudesta vastaava ministeriö kertoi tiedotteessaan sunnuntaina, että siirtolaiset havaittiin läpivalaisulaitteen avulla. Ministeriö kertoo palauttavansa Ecuadorista, El Salvadorista, Guatemalasta, Hondurasista ja Nicaraguasta lähtöisin olleet siirtolaiset takaisin lähtömaihinsa.
 Viranomaiset kertoivat myös pidättäneensä kuorma-auton kuljettajan kuulustelua varten.
 Meksiko on lisännyt tarkastuksia siirtolaisten käyttämillä väylillä, jotta Yhdysvaltain rajalle pyrkivien siirtolaisten määrä vähenisi.
 Lue lisää:
 Siirtolaiskontrollia kiristäneestä Meksikosta on yhä vaikeampi päästä Yhdysvaltoihin – poliisit kiristävät ja hyväksikäyttävät siirtolaisia
 Meksiko tarjoutuu lähettämään etelärajalleen 6 000 sotilasta välttääkseen Trumpin tullit
 Yhdysvaltain ja Meksikon rajalla pidätetty ennätysmäärä perheitä

Meksikolaiset viranomaiset pysäyttivät siirtolaisia salakuljettaneen kuorma-auton – perävaunuun oli sullottu 51 matkustajaa


Summary: Oppositio ja Venezuelan hallinto jatkavat Norjassa tyssänneitä neuvotteluita Barbadoksella.

Oppositio ja Venezuelan hallinto aikovat jatkaa neuvotteluja Barbadoksella, kertoi Venezuelan oppositiojohtaja  Juan Guaido  sunnuntaina paikallista aikaa.
 Guaido sanoo tiedotteessaan, että oppositio vaatii edelleen presidentti  Nicolas Maduron  eroa Venezuelan johdosto, sekä uusien vaalien järjestämistä.
 Neuvottelut opposition ja presidentti Maduron hallinnon välillä tyssäsivät viime kuussa Norjassa. Guaido ei antanut sunnuntaina tarkkaa päivää keskusteluiden jatkumiselle.
 YK:n ihmisoikeuskomissaari kertoi viime perjantaina, että oikeusvaltion periaatteet ovat murentuneet vakavasti taloudellisen ja poliittisen kriisin repimässä Venezuelassa.

Venezuelan oppositio ja hallitus paalavat neuvottelupöydän ääreen – uusi yritys Barbadoksella


Summary: Sunnuntainen maanjäristys havaittiin 24 kilometrin syvyydessä Molukkienmerellä, Sulawesin ja Molukien saarien välissä.

Indonesian edustalla mitattiin sunnuntaina voimakas 6,9 magnitudin maanjäristys. Yhdysvaltain geologiavirasto havaitsi maanjäristyksen 24 kilometrin syvyydessä Molukkienmerellä, Sulawesin saaren ja Molukien saariryhmän välissä.
 Indonesian viranomaiset antoivat tsunamivaroituksen järistysaluetta ympäröiville rannikkoalueille. Uutistoimisto AFP:n mukaan varoitus peruttiin myöhemmin.
 Tämänhetkisten tietojen mukaan kuolonuhreilta ja aineellisilta vahingoilta olisi vältytty. Järistys ja sitä seurannut tsunamivaroitus kuitenkin aiheutti pakokauhua esimerkiksi Ternaten kaupungissa Molukien saariryhmällä.
 Yhdysvaltain geologiavirasto oli aiemmin varoittanut, että huonosti rakennetut tai suunnitellut rakennukset voisivat saada mittavia vahinkoja.
 Indonesia on erittäin järistysherkkää aluetta, mikä johtuu sen sijainnista kahden mannerlaatan yhtymäkohdassa. Esimerkiksi vuoden 2004 tapaninpäivän tsunamin aiheuttaneen 9,1 magnitudin maanjäristyksen keskus oli Sumatran rannikolla. Tsunami tappoi noin 220 000 ihmistä.
 Viime vuonna Palun kaupungin lähettyville Sulawesin saarella iskenyt 7,5 magnitudin maanjäristys ja sen aiheuttama tsunami johtivat yli 2 200 kuolemaan. Noin tuhat ihmistä julistettiin myös kadonneeksi.

Indonesian rannikolla jälleen voimakas maanjäristys – tsunamilta ja henkilövahingoilta vältyttiin


Summary: Yhdistys ehdottaa asepalvelusta, jota voidaan määrätä suorittamaan, jos koko ikäluokasta ei löydy tarpeeksi vapaaehtoisia.

Varusmiesliitto esittää, että Suomen asevelvollisuusjärjestelmää uudistetaan niin, että se kohtelee koko kumpaakin sukupuolta tasa-arvoisesti. Näin ehdotetaan yhdistyksen maanantaina julkaisemassa linjauksessa.
 Tänään varusmiespalvelunsa aloittaa yli 12 000 asevelvollista.
 Nykymuotoisen varusmiespalveluksen tilasta on keskusteltu viime aikoina kiivaasti. Tilalle on esitetty muun muassa  kansalaispalvelusta , joka koskisi naisten lisäksi myös ahvenanmaalaisia ja Jehovan todistajia.
 Nyt Varusmiesliitto on julkaissut oman linjauksensa nykyisen asevelvollisuusjärjestelmän uudistamisesta: Asevelvollisuuden tulisi tulevaisuudessa koskea myös naisia.
 Yhdistyksen puheenjohtajan  Matias Pajulan  mukaan nuorten vähentynyt maanpuolustustahto osoittaa omalta osaltaan, että asepalvelus koetaan epäoikeudenmukaiseksi.
 Hän viittaa vuonna 2018 julkistettuun Maanpuolustustiedotuksen  haastattelututkimukseen , jossa maanpuolustustahdon laskua havaittiin alle 25-vuotiailla vastaajilla.
 – Uskomme, että lasku nuorten maanpuolustustahdossa viittaa omalta osaltaan siihen, että nykyinen asevelvollisuusmalli koetaan epätasa-arvoiseksi, Pajula sanoo.
 Käsitteenä  maanpuolustustahto on monitulkintainen  ja poliittisesta tilanteesta riippuva.
 Termiä on käytetty kansalaiskyselyiden ohella myös esimerkiksi armeijan päivärahan suuruuteen ja varuskuntien sijaintiin liittyvissä keskusteluissa.
 "Naisia pidetään armeijassa edelleen normista poikkeavana"
 Varusmiesliiton ehdotuksen mukaan palvelukseen valittaisiin halukkaat henkilöt koko ikäluokkaa koskevista kutsunnoista sukupuolesta riippumatta.
 Pajula sanoo, että Varusmiesliiton ehdottamassa mallissa päädyttäisiin todennäköisesti siihen, että esimerkiksi Jehovan todistajia ei velvotettaisi palvelukseen.
 – Mielestämme asevelvollisuuden tulisi koskea kaikkia. Jehovan todistajia ei välttämättä tarvitsisi kuitenkaan käskeä palvelukseen, kun halukkaita olisi paremmin tarjolla.
 Jos hakijoita olisi vähemmän kuin vaadittava määrä, olisi puolustusvoimilla oikeus velvoittaa kansalaisia palvelukseen.
 Ehdotuksessa esitetään myös, että palvelukseen astuville suoritettaisiin psyykkistä ja fyysistä vointia mittaavat testit jo kutsunnoissa.
 – Kutsunnoissa suoritettavat testit varmistaisivat henkilön soveltuvuuden ja motivaation palvelukseen jo ennen sen aloittamista. Nykytilanteessa monet nuoret menevät suorittamaan palvelustaan vastentahtoisesti, jolloin tilanteesta ei hyödy yksilö tai yhteiskunta, Pajula kertoo.
 Pajulan mukaan tasa-arvoisesti sukupuolia kohteleva asevelvollisuus parantaisi naisten asemaa armeijassa.
 – Naisia pidetään armeijassa edelleen normista poikkeavana. Naissotilaiden määrän lisääntyminen parantaisi yleistä suhtautumista, Pajula sanoo.
 Uudesta linjasta monia ehdotuksia
 Ylen tuoreen kyselyn mukaan  valtaosa suomalaisista tyrmää naisten asevelvollisuuden. Kuitenkin 15–24-vuotiaista vastaajista 41 prosenttia kannattaa naisille jonkinlaista asevelvollisuuteen rinnastettavaa kansalaispalvelusta.
 Varusmiesliitto suhtautuu kansalaispalvelukseen kuitenkin skeptisesti.
 – En näe tarpeellisena, että koko ikäluokka velvoitetaan tehtäviin tietyksi aikajaksoksi. Mieluummin annettaisiin nuorten mennä eteenpäin työelämässä ja koulutuksessa, Pajula sanoo.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.)  esitti kesäkuussa,  että naisten kansalaispalveluksesta tehtäisiin selvitys. Yhtenä mahdollisena vaihtoehtona hän pitää parin kuukauden mittaista palvelusta, joka täydentäisi nykyistä järjestelmää.
 Puolustusministerin mukaan naisia ei kuitenkaan pitäisi velvoittaa miehille pakollisen palveluksen piiriin.
 Pajulan mukaan esimerkiksi Norjassa halukkuuteen perustuva asepalvelusmalli on toiminut hyvin.
 Hakijoita on enemmän kuin palveluspaikkoja. Kuitenkin varusmiespalveluksen vapaaehtoisuuden lisääminen on nähty julkisessa keskustelussa myös uhkakuvana.
 – Varusmiesliitto ei kannata vapaaehtoisuuteen perustuvaa mallia. Ehdotamme sellaista asepalvelusta, jota voidaan määrätä suorittamaan, jos koko ikäluokasta ei saada tarpeeksi vapaaehtoisia, Pajula sanoo.
 Lue myös:
 Inttiin lähdössä? Kysyimme, mitä kannattaa pakata mukaan – ja mitä ei

12 000 alokasta astuu tänään palvelukseen – Varusmiesliitto esittää kaikille pakollista asevelvollisuutta: "Nykyinen malli koetaan epätasa-arvoiseksi"


Summary: Itseä lähellä oleva kulttuuri saattaa vaikuttaa liian arkiselta, todella vanha taas arvokkaalta.

Suomessa 1960–1970-luvulla moni jugend- tai puutaloalue joutui väistymään uudisrakennusten tieltä.
 Yliarkkitehti  Pekka Lehtinen  Museovirastosta tunnistaa taudin. Kyse on ihmisille tyypillisestä toiminnasta. Siinä nähdään esi-isien jättämä vanha kulttuuri merkittävämmäksi kuin ihan lähellä oleva historia.
 – Joka aika on joutunut arvioimaan tavoitteitaan uudestaan. Vähän väliä on jouduttu miettimään, että meillä on jotain uudempaa, jota ei ole osattu arvostaa.
 Kun aikaa kuluu, näkökyky ikään kuin tarkentuu lähellekin. Näin kävi esimerkiksi Kokkolassa, jossa keskustelu arvokkaasta rakennusperinnöstä alkoi 1980-luvulla. Huoli lähti siitä, kun Osuuspankki purki arvokkaan 1820-luvulla rakennetun Boehmin kauppiassuvun asuintalon ydinkeskustassa.
 – Kokkolassa käytiin tuolloin rakennussuojelukiistoja. Silloin perustettiin jopa yhdistys, joka teki useita suojeluesityksiä. Monia taloja suojeltiinkin. Se poiki yleistä keskustelua suojelusta sekä ymmärrystä virkaportaaseen, muistelee itsekin samaiseen yhdistykseen kuulunut  Kristina Ahmas .
 Kristina Ahmas johtaa nykyään Kokkolan kaupungin museotointa. 1980-luvulla hän kuului yhdistykseen, joka teki Kokkolan vanhoista arvorakennuksista suojeluesityksiä. Moni niistä meni läpi. Heini Holopainen / Yle
 Pitääkö kaikki säilyttää?
 Vaikka moni arvostaa vanhoja rakennuksia, on aina niitäkin, joiden mielestä uusi on aina parempaa, käytännöllisempää ja kauniimpaa. Miksi pitää suojella? Pitääkö kaikki joskus rakennettu säilyttää?
 Yliarkkitehti Pekka Leinonen Museovirastosta hymähtää, ettei ihan kaikesta tarvitse tehdä monumenttia jälkipolville.
 – On kuitenkin tärkeää, että ympäristössä nähdään historiaa, jota edeltävät sukupolvet ovat rakentaneet. Se kertoo, keitä me olemme, mistä me tulemme ja mitä on tapahtunut. Sen todistusvoimaisempaa dokumenttia historiasta on vaikea löytää.
 Moni mollaa esimerkiksi 1960–1970-luvun rakentamista rumaksi ja heikkolaatuiseksi. Yliarkkitehti näkee niilläkin arvoa, vaikka asumisihanteemme ovat tuosta ajasta muuttuneet.
 – Tuon ajan rakennukset olivat ensimmäisiä asuntoja, joissa oli mukavuudet: keskuslämmitys, kylpyhuoneet, juokseva vesi. Nyt ne tuntuvat ehkä vaatimattomilta, mutta ensimmäistä kertaa asukkailla oli asumismukavuuksia ja väljyyttä. Nuo asunnot todistavat edistyksestä ja ne ovat tärkeä ja hieno vaihe historiassa. Siitä voi olla ylpeä!
 Vastarinta lähti asukkaista
 Niin sanottu Rodenin huvila on rakennettu 1800-luvun lopussa Kokkolan Ykspihlajaan. Tuolloin alueella oli enemmänkin huviloita. Myöhemmin Ykspihlajaan syntyi raskasta teollisuutta ja huvilat seisoivat ikään kuin väärässä paikassa, vilkkaan sataman alueella. Ville Viitamäki / Yle
 Kokkolassa 1980-luvulla alkanut keskustelu rakennusten suojelusta on edelleen voimissaan. Esimerkiksi Ykspihlajan kaupunginosan asukkaat osallistuvat siihen omalla tavallaan jatkuvasti.
 Ykspihlajassa heräsi 2000-luvun alussa suuttumus siitä, että alueella sijainneita vanhoja kiinteistöjä oli tuhottu ja yksi arvohuvila aiottiin siirtää muualle. Huolena oli, kuinka alueen historiasta satamakaupunkina kertovat vanhat rakennukset säilyisivät yhä vilkkaammaksi käyvän sataman alueella.
 – Meillä oli iso tahtotila, että nyt loppuu Ykspihlajan romuttaminen. Hienoa oli, että siirtouhan alla ollut rakennus sai jäädä alueelle, muistelee asukasyhdistystä luotsaava  Outi Airola .
 Asukkaat tarttuivat toimeen ja keräsivät rahaa sekä takasivat itse lainoja, että 1700-luvun lopulla rakennettu Adolf Lahden talo siirrettiin satamasta lähemmäksi asutusta ja remontoitiin. Nyt talossa toimii päiväkoti.
 Tähän mennessä hirsirunkoisia asuinkiinteistöjä on siirretty pois sataman alueelta kahdeksan, eikä enempää sieltä löydykään. Yhdistys on saanut ostaa kiinteistöt satamasta nimelliseen hintaan.
 Viimeisin asukasyhdistyksen ponnistus oli siirtää ahtaajafirman konttorina toiminut Rodenin huvila pois satamatyön tieltä. Nyt 1820-luvun hirsihuvila odottaa remonttia ja seurakseen tontille paria muutakin kiinteistöä. Pihapiiriin suunnitellaan satamatyön museota ja majoitustilaa.
 Rakennusten siirto ja kunnostus ovat teettäneet kaupunginosan asukkailla paljon töitä.
 Arvostetaanko tuoretta historiaa?
 Kokkolan museotoimen johtaja Kristina Ahmas arvostaa suuresti ykspihlajalaisten työtä oman historiansa säilyttämiseksi. Hän toivoo lisäksi, että kansalaiset näkisivät myös 1800-lukua tuoreemman rakennuskannan arvon.
 Ahmas itse arvostaa suuresti Kokkolaan 1960-luvulla kaavoitettua Kiviniityn aluetta, joka on inventoitu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
 Kokkolan Kiviniittyyn rakennettiin 1960-luvulla paljon matalia omakotitaloja. Niiden kattokulmia ja julkisivumateriaaleja säädeltiin tarkasti. Alue on säilyttänyt yhtenäisen ilmeensä. Ville Viitamäki / Yle
 Kaupunkiin syntyi 1960-luvulla suurteollisuutta Outokummun myötä. Tehtaitten rakentaminen ja niiden käyttäminen toivat kaupunkiin tuhansia ihmisiä, joille piti saada asuntoja. Niitä kaavoitettiin keskustan tuntumaan, Kiviniittyyn peräti 4200 ihmiselle. Samaan aikaan rakentui monen korttelin verran matalia omakoti- ja rivitaloja sekä kerrostaloja muutaman kymmenen hehtaarin alueelle.
 – Kokonaisuutena tämä alue kertoo kaupungin rakentumisen historiasta. Rakentaminen kuvastaa aina aikakauden arvoja. Öljykriisin aikana rakennettiin matalia taloja energiakustannusten leikkaamiseksi. Minusta näyttää siltä, että asukkaat ovat arvostaneet kotejaan, sillä alue on säilynyt yhtenäisenä.
 Yliarkkitehti Pekka Lehtinen Museovirastosta kertoo, että rakennussuojelussa on kuljettu tietä yksiköstä monikkoon. Aiemmin suojelu liittyi yksittäisiin monumentteihin tai rakennuksiin. Nykyään ajatellaan kokonaisuuksia.
 – Uudempi rakentaminen on sen tyylistä, että samankaltaisilla ratkaisuilla on tuotettu iso määrä samankaltaista rakentamista. Yksittäinen rakennus ei ole ainutlaatuinen, mutta sitä suojellaan isomman ympäristökokonaisuuden osana.
 Pieni mutta sopiva
 Emilja, Tuukka ja Katja Kentala nautiskelevat omakotitalonsa rauhaisasta pihasta. Asuinalue on kaavoitettu niin, että pihat jäävät rakennusten taakse, eivätkä kadullakulkijat häiritse yksityisyyttä. Heini Holopainen /Yle
 Pienen punaisen tiilitalon pihalla  Katja Kentala  sekä  Emilja  ja  Tuukka  kastelevat puutarhan kasveja. Perhe on muuttanut Kiviniittyyn muutama vuosi sitten. He ovat talonsa kolmansia omistajia.
 Aluksi perhe etsi kotia syrjempää, mutta nyt ei kaduta yhtään, kertoo Katja Kentala.
 – Tämä on ihana asuinalue! Naapurit moikkailevat toisiaan ja jos joku menee reissuun, niin toista pyydetään vähän huolehtimaan. Täällä on rauhallista ja lapsille on leikkipuistoja. Talon takana piha on suojainen, lämmin ja tosi yksityinen. Kadulta ei pihalle näy ollenkaan.
 Talot näyttävät ulospäin pieniltä, mutta eivät ole sitä.
 – Huonekorkeus on pieni, mutta se riittää. Talossa on tilava olohuone ja kolme makuuhuonetta. Olohuoneesta avautuvat isot ikkunat suojaiselle pihalle. Palvelut ja keskusta ovat kävelymatkan päässä.
 Telinevoimistelua harrastava kahdeksanvuotias Emilja nauttii erityisesti siitä, kun pihalla voi tehdä temppuja. Esimerkiksi metallinen mattoteline muuntuu jumppavälineeksi sekunnissa.
 – No pihalla voi rimpuilla, leikkiä leikkimökissä, auttaa äitiä puutarhatöissä ja isiä puiden halkomisessa.

Säilyttääkö vai tuhota? 1970-luvun lättänätalokin voi olla suojelemisen arvoinen


Summary: Purkutyöt voivat aiheuttaa viivästyksiä Frankfurtin lentoasemalta lähteville tai sinne laskeutuville lennoille.

Saksassa Frankfurtin keskustassa evakuoidaan tänään noin 16 500 ihmistä toisen maailmansodan aikaisen pommin purkutöiden takia.
 Ihmiset evakuoidaan noin kilometrin säteeltä noin 500-kiloisen pommin läheisyydestä, kaupungin itäosasta lähellä Euroopan keskuspankin tornitaloa.
 Purkutöiden on tarkoitus alkaa kello 13 Suomen aikaa. Töistä aiheutuu muutoksia julkiseen liikenteeseen kaupungissa.
 Frankfurtin lentokenttä sijaitsee noin 14 kilometrin päässä alueelta. Sen kautta kulkee vuosittain 68 miljoonaa matkustajaa.
 Viranomaiset ennakoivat viivästyksiä tai muutoksia Frankfurtin lentokentälle saapuviin tai lähteviin lentoihin, käy ilmi  lentoaseman tiedotteesta . Matkustajia pyydetään tarkistamaan lentotietonsa ennen matkaa.
 Pommi löydettiin rakennustyömaalta. Toisen maailmansodan aikaiset räjähdelöydökset ovat yleisiä Saksassa, ja erityisesti Frankfurtissa, jossa on käynnissä rakennusbuumi. Esimerkiksi kaksi vuotta sitten Frankfurtissa tehtiin Saksan rauhanajan suurin evakuointi, jolloin  65 000 ihmistä joutui poistumaan kodeistaan  hallitun pommiräjäytyksen takia.

Frankfurtin keskustassa evakuoidaan 16 500 ihmistä toisen maailmansodan aikaisen pommin purkamisen takia


Summary: Iran on ilmoittanut, että se aloittaa tänään uraanin rikastamisen yli vuoden 2015 ydinsopimuksessa asetetun puhtaustason.

Iran on ilmoittanut, että se jatkaa ydinsopimuksen rikkomista. Iran kertoi tiedotustilaisuudessa, että tekniset valmistelut on tehty ja uraanin rikastaminen yli vuoden 2015 ydinsopimuksessa asetetun puhtaustason aloitetaan "muutaman tunnin kuluessa".
 – Teheran on antanut tarpeeksi aikaa diplomatialle. Sitoutumisen vähentäminen ei ole rikkomus sopimusta kohtaan, Iranin neuvottelija Abbas Araqchi sanoi.
 Tiedotustilaisuudessa viranomaiset sanoivat myös, että Iran jatkaa sopimuksen rikkomista aina 60 päivän välein, elleivät ydinsopimuksen osapuolet suojele Irania Yhdysvaltojen talouspakotteilta. Uutistoimistojen mukaan Iran on silti avoin diplomaattisille keinoille asian ratkaisemiseksi.
 Lokakuussa 2010 otetussa arkistokuvassa näkyy Bušehrin ydinvoimala eteläisessä Iranissa. Majid Asgaripour / AFP
 Alkuviikosta ylittyi sallittu uraanimäärä
 Iranin presidentti  Hassan Ruhani  vahvisti jo keskiviikkona, että maa ryhtyy rikastamaan uraania yli sopimuksessa asetetun 3,67 prosentin puhtaustason. Sopimuksen rajojen rikkominen on vastatoimi sille, että sopimuksessa jäljellä olevat osapuolet eivät ole onnistuneet auttamaan Irania Yhdysvaltojen pakotteiden kiertämisessä.
 Iranin mukaan Yhdysvallat voi astua neuvottelupöytään vasta, kun kaikki pakotteet on poistettu.
 Sopimuksessa ovat mukana Iranin lisäksi Ranska, Saksa, Britannia, Venäjä ja Kiina
 Iran on rikkonut sopimusta jo aiemmin, sillä maa ilmoitti maanantaina, että se on ylittänyt ydinsopimuksessa asetetun rikastetun uraanin rajan. Sopimuksessa Iran sitoutui siihen, ettei se varastoisi kerralla yli 300:aa kiloa rikastettua uraania, jota voidaan käyttää ydinaseiden valmistamiseen. Uutistoimisto AFP:n diplomaattilähteen mukaan määrä ylittyi kahdella kilogrammalla.
 Ydinsopimuksen tarkoituksena on sitouttaa Iran rajoittamaan ydinohjelmaansa vastineeksi talouspakotteiden keventämiselle. Sopimuksesta irtautumisen jälkeen Yhdysvallat on palauttanut Iranin vastaisia pakotteita, mikä on horjuttanut sopimuksen olemassaoloa.
 Vielä ei ole selvillä, mihin asti Iran aikoo viedä rikastamistoimensa. Ydinaseeseen Iranilla on kuitenkin vielä pitkä matka, sillä siihen vaadittaisiin noin 90-prosenttista uraania.
 Macron yrittää sovitella
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on keskustellut Iranin presidentti Hassan Ruhanin kanssa Iranin ydinsopimukseen liityvistä kysymyksistä ja  ilmaissut huolensa Iranin toimista .
 Ruhani on sanonut, että Iran voisi perua rikastamistoimet, jos ydinsopimuksen muut osapuolet voisivat huojentaa Yhdysvaltojen asettamien pakotteiden vaikutuksia.
 Ranskan presidentin Emmanuel Macronin ja Ruhanin kerrotaan puhuneen puhelimessa lauantaina. Macron esitti huolensa ydinsopimuksessa asetettujen sitoumusten rikkomisesta ja sen seurauksista. Presidentit sopivatkin selvittävänsä mahdollisuuksia vuoropuhelun aloittamiseksi kaikkien sopimuksessa olevien osapuolten välillä.

Iran ilmoitti rikastavansa uraania yli ydinsopimuksessa sovitun rajan – neuvottelija: "Teheran on antanut tarpeeksi aikaa diplomatialle"


Summary: Varsinkin lomakauden aikana valelaskujen ja muiden huijausyritysten kanssa kannattaa olla tarkkana.

Tapaukset, joissa erilaisia  yritystietopalveluja ja -rekisterejä kaupitellaan harhaanjohtavasti puhelimitse  ovat tuttuja varsinkin aloitteleville pienyrittäjille, mutta myös yhdistykset altistuvat toiminnalle.
 Glims & Gloms tanssiteatterin kannatusyhdistyksen puheenjohtaja  Tuomo Railo  kertoo joutuneensa pari päivää sitten harhaanjohtavan mainonnan kohteeksi, kun eräs luettelopalvelu kyseli yhdistyksen yhteystietoja. Railo luuli, että soittajana oli yhdistykselle ennalta tuttu yritys.
 – Luulin, että kyseessä oli aiemman sopimuksen jatkaminen. Kun juttelin yhdistyksemme henkilökunnan kanssa, kävi ilmi, että olimme jo peruneet palvelun kuukausi sitten. Yritin peruuttaa palvelun, mutta sain vastaukseksi, ettei tilausta voi perua. Laskun saavuttua huomasin, että kyseessä olikin toinen melkein samanniminen yritys. Mielestäni puhelun aikana esiinnyttiin eri palveluna kuin todellisesti.
 Koreografi Tuomo Railo on espoolaisen Tanssiteatteri Glims & Glomsin perustajajäsen ja taiteellinen johtaja yhdessä puolisonsa Simo Heiskasen kanssa. YLE/Nina Simberg
 Tapaus oli Railolle ensimmäinen, mutta yhdistyksen varapuheenjohtaja  Simo Heiskanen  kertoo saanensa samanlaisia soittoja jo aikaisemmin.
 – Menin lankaan viime vuonna. Maksoin silloin perusteettoman laskun, jonka summa oli 203,36 euroa.
 Heiskaselle soitettiin samasta tai melkein samannimisesta yrityksestä myös toukokuussa, mutta silloin hän tajusi lopettaa puhelun lyhyeen.
 Näissä pyritään hakemaan sellaisia kohteita, jotka eivät ole kuluttajansuojalainsäädännön soveltamispiirissä, jolloin keinoja puuttua toimintaan on vähemmän, kun ei ole valvovaa viranomaista.  Suomen yrittäjien työmarkkinajohtaja Janne Makkula
 Kymmeniä tuhansia tapauksia vuodessa
 Erilaisia yritystietopalveluja ja -rekisterejä myyvien yritysten harhaanjohtava mainonta on yrityksiä edustavan Suomen yrittäjien työmarkkinajohtajan  Janne Makkulan  mukaan erityisesti pienten toimijoiden riesa.
 – Tämä on tavallista ennen kaikkea pienten ja vastaperustettujen yritysten ja yksinyrittäjien kohdalla, ja sama pätee varmasti muihin pieniin toimijoihin, kuten yhdistyksiin. Näissä pyritään hakemaan sellaisia kohteita, jotka eivät ole kuluttajansuojalainsäädännön soveltamispiirissä, jolloin keinoja puuttua toimintaan on vähemmän, kun ei ole valvovaa viranomaista.
 Suomen yrittäjien työmarkkinajohtaja Janne Makkula. Jouni immonen / Yle
 Suomen yrittäjien lakineuvontaan aiheesta tulee yhteydenottoja jopa päivittäin.
 – Meille tulee noin 40 000–50 000 juridista neuvontapuhelua vuodessa, ja näistä ehkä jopa kolmannes saattaa olla erilaisia harhaanjohtavaan markkinointiin liittyviä yhteydenottoja. Vuositasolla tapauksia on kymmeniä tuhansia.
 Kyseessä on tuttu ja jatkuva ilmiö, mutta Makkulan mukaan harhaanjohtava mainonta ja erilaiset huijausyritykset lisääntyvät loma-aikoina.
 – Viime aikoina on ollut näitä ikään kuin oikean sähköpostiosoitteen kautta tulevia huijausyrityksiä, joissa pyydetään siirtämään rahaa tietylle pankkitilille.  Viestit ovat usein olevinaan toimitusjohtajan tai lomalla olevan yrittäjän itsensä lähettämiä . Näissä pitää olla tarkkana.
 Valelaskutus on tyypillinen huijaustapa
 Harhaanjohtavaa mainontaa, huijausyrityksiä ja vilpillistä toimintaa on esiintynyt yritysmaailmassa aina, eikä harhauttamisesta Makkulan mukaan koskaan tulla pääsemään eroon.
 Yleisimpiä harhautusmenetelmiä ovat Makkulan mukaan sellaiset, joissa esimerkiksi puhelinkeskustelun perusteella yrittäjälle lähetetään perusteettomasti lasku palvelusta. Lasku voi tulla myös ilman yhteydenottoa.
 – Se on sellainen perinteinen valelaskutus. Voi myös tulla laskulta näyttäviä tarjouksia tai voi olla tilanne, jossa harhautetaan, että yhteydenotto tulee viranomaiselta tai kauppa- tai tavaramerkkirekisteristä ja sitten väitetään, että jos laskua ei maksa, niin yritys poistetaan rekisteristä tai joku tavaramerkki mitätöityy.
 Jos muistaa ne omat oikeudet ja länsimaisen oikeusjärjestyksen perusperiaatteet, niin kaikki menee hienosti. Yhtään perusteetonta maksua ei pidä maksaa, sillä se ruokkii tätä systeemiä.  Suomen yrittäjien työmarkkinajohtaja Janne Makkula
 Monesti kyseessä on tilanne, jossa yrittäjän pitäisi soittajan mukaan nopeasti ottaa kantaa johonkin asiaan. Makkulan mukaan tällaisissa tapauksissa yrittäjän tulisikin pistää jäitä hattuun.
 – Jos asialla on kauhea kiire, niin yleensä siinä on jotain hämärää. Kannattaa ottaa aikaa tilanteen pohtimiseksi.
 Makkulan mukaan on epäselvää, kuinka kannattavasta yritystoiminnasta harhaanjohtavassa mainonnassa on kyse. Toiminta perustuu siihen, että laskuja lähetetään monelle.
 – Puhutaan kymmenistä miljoonista euroista Suomessakin, ainakin miljoonista. Kyllä siellä sellaiset rahat liikkuu, että ne muutamat aktiiviset toimijat pystyvät raapimaan ihan kohtuullista tulosta. Sen takia se kiinnostaa. Aina joku maksaa, kun säikähtää ja pelkää luottotietojen menetystä.
 Perusteettomia laskuja ei pidä maksaa
 Railo kertoo aikovansa reklamoida saamastaan noin 150 euron laskusta.
 – Käytännössä nämä firmat hakevat vain niitä, jotka mukisematta maksavat. Minulle reklamointi on periaatteellinen kysymys.
 Makkulan mukaan Railon toimintatapa on oikea. Hän neuvoo, että jo puhelimessa on hyvä todeta, ettei ole sitoutunut mihinkään sopimukseen. Puhelun nauhoitusta kannattaa myös pyytää.
 – Jos tulee lasku, niin on syytä lähettää sähköpostitse reklamaatio, jossa todetaan, että puhelinkeskustelussa ei ole syntynyt sopimusta ja että lasku on perusteeton.
 Makkula korostaa, että perusteetonta laskua ei missään nimessä tulisi maksaa. Olennaista on, että reklamaatio lähetetään kirjallisesti.
 – Jos yrittäjä kiistää sopimuksen syntymisen, niin näyttötaakka sopimuksen syntymisestä on laskun lähettäjällä. Tämä johtaa siihen, että perintätoimisto ei laillisesti voi periä laskua riidattomana. Tällaisessa tilanteessa laskun lähettäjä voi nostaa kanteen käräjäoikeudessa ja vaatia laskua suoritettavaksi, mutta näin ei käytännössä tehdä.
 Myöskään perintätoimiston yhteydenottoa ei pidä säikähtää.
 – Sitten vaan lähettää sen saman reklamaation sinne. Tällaisessa tilanteessa ei voi tulla maksuhäiriömerkintää ja ulosottoon ei päädy asiat muuten kuin käräjäoikeuden ja maksutuomion kautta. Jos muistaa ne omat oikeudet ja länsimaisen oikeusjärjestyksen perusperiaatteet, niin kaikki menee hienosti. Yhtään perusteetonta maksua ei pidä maksaa, sillä se ruokkii tätä systeemiä.
 Lue myös:
 Poliisi varoittaa taas niin sanotuista toimitusjohtajahuijauksista – mikkeliläinen yritys menetti yli 30 000 euroa  (5.6.2019)
 Näin suomalaisia huijataan verkossa: Pornokiristystä, tunnusten kalastelua, valekaukorakkautta ja uskomattomia sijoitustarjouksia  (17.10.2018)
 Salaisia henkilötietoja ilmestyi hakemistoyrityksen sivuille – tietosuojavaltuutettu: "Ei kuulu missään nimessä tällaiseen palveluun" (31.5.2016)
 Yrittäjiä yritetään huijata puhelimitse – laskut karhuineen lähetetään perässä  (16.1.2015)

Yritysten ja yhdistysten kannattaa varautua kesällä harhaanjohtavan mainonnan ansoihin – "Vuositasolla tapauksia on kymmeniä tuhansia"


Summary: Stubbin lisäksi Olli Rehniä ja Jyrki Kataista on veikkailtu IMF:n johtoon.

Euroopan investointipankki EIB:n varajohtaja ja entinen pääministeri  Alexander Stubb  voisi olla kiinnostunut syksyllä valittavan Kansainvälisen valuuttarahasto IMF:n pääjohtajan tehtävästä. Stubb kertoo STT:lle, että hänen tehtävänsä EIB:ssä päättyy vuodenvaihteessa ja hän on edelleen kiinnostunut kansainvälisistä tehtävistä.
 Stubbin lisäksi suomalaisista myös Suomen Pankin pääjohtaja  Olli Rehniä  ja Euroopan komission varapuheenjohtaja  Jyrki Kataista  on mediassa veikkailtu IMF:n johtoon.
 IMF:n nykyistä johtajaa  Christine Lagardea  esitetään Euroopan keskuspankin johtoon.
 Asiasta uutisoi myös Helsingin Sanomat.
 Lue lisää :
 Suomalaisnimet esillä seuraavaksi IMF:n pääjohtajaksi – Katainen, Rehn ja Stubb mainittu tähän mennessä
 IMF etsii uutta johtajaa – Valinta on usein osunut ranskalaiseen, pesti kiinnostaa myös EU:n jättäviä brittejä

Alexander Stubb voisi olla kiinnostunut IMF:n pääjohtajan tehtävästä


Summary: Gilberto muistetaan muun muassa laulusta Ipaneman tyttö, jonka on Suomessa levyttänyt Laila Kinnunen.

Brasilialainen, bossa nova -musiikkityylin uranuurtaja  João Gilberto  on kuollut. Gilberto oli kuollessaan 88-vuotias.
 Gilberto kuoli kotonaan Rio de Janeirossa lauantaina iltapäivällä. Gilberton kuolemasta kertoi hänen poikansa  Marcelo Gilberto  Facebookissa.
 Gilberto muistetaan muun muassa laulusta  Ipaneman tyttö , jonka on Suomessa levyttänyt  Laila Kinnunen .
 Kyseessä on muusikko  Antonio Carlos Jobimin  ja runoilija  Vinicius de Moraesin  kappale, jonka Gilberto lauloi portugaliksi ja hänen ensimmäinen vaimonsa,  Astrud Gilberto , englanniksi.
 Kappale löytyy miljoonia kappaleita myyneeltä albumilta  Getz/Gilberto , jonka Gilberto loi yhdessä amerikkalaisen saksofonistin  Stan Getzin  kanssa. Albumi voitti useita Grammy-palkintoja.
 Brasilian koillisosassa sijaitsevassa Bahian osavaltiossa syntynyt João Gilberto Prado de Oliveira aloitti laulamisen 18-vuotiaana.
 Gilberton viimeinen konsertti nähtiin vuonna 2008. Viimeisten vuosiensa aikana Gilberto ei tiettävästi poistunut kotoaan.
 João Gilberto esiintymässä 77-vuotiaana Sao Paulossa vuonna 2008. Marco Hermes / AFP

Bossa novan isä, brasilialaismuusikko João Gilberto on kuollut


Summary: Ensimmäinen poistumismääräys asukkaille annettiin tänä vuonna jo kesä-heinäkuun vaihteessa, eli aiemmin kuin koskaan aikaisemmin.

Norjan länsirannikolla sijaitsevan Mannen-vuoren juurella asuvat ihmiset ovat jälleen joutuneet lähtemään evakkoon, sillä vuorenseinämän pelätään romahtavan. Evakkomatka on jo toinen viikon aikana,  kertoo Norjan yleisradioyhtiö NRK .
 Ensimmäisen kerran tänä kesänä asukkaat joutuivat poistumaan kodeistaan kesä-heinäkuun vaihteessa. Jo vuosittaisiksi muuttuneita evakuointeja ei ole koskaan aiemmin jouduttu tekemään näin varhaisessa vaiheessa.
 Evakkoon lähteminen on käynyt asukkaille valitettavan tutuksi, sillä syksyn 2014 jälkeen he ovat joutuneet poistumaan kodeistaan jo 13 kertaa.
 1 294 metriä korkea Mannen-vuori on ollut tarkassa valvonnassa vuodesta 2009 lähtien, sillä sulavan lumen pelätään voivan romahduttaa valtavat maamassat asutuksen päälle.
 – Pelkäämme, että tästä tulee kiireinen kesä ja syksy, sanoo vuoren juurella asuva  Gunn Walstad Sogge  NRK:lle.
 Mannen-vuori uhkaa jälleen sortua Norjassa  (2018)
 Norjalaisen vuoren rinne uhkaa romahtaa – katso suoraa kuvaa Mannen-vuorelta  (2017)
 NRK: Norjalaisvuoren maa-aines liikkuu edelleen nopeasti – "Suuri mahdollisuus, että yläosa sortuu"  (2015)

Norjassa evakuoitu taas asukkaat romahtamisvaarassa olevan Mannen-vuoren juurelta – jo 13. evakuointi viiden vuoden aikana


Summary: Ydinkelpoisen uraanin rikastaminen veisi Iranilta monia kuukausia tai pidemmän ajan, Säteilyturvakeskuksen ylitarkasta Antero Kuusi arvioi.

Iran ilmoitti, että se aloittaa tänään uraanin rikastamisen yli vuoden 2015 ydinsopimuksessa asetetun 3,67 prosentin puhtaustason. Iran on kertonut alkavansa rikastaa uraania 5 prosentin tasolle.
 – Nosto viiteen prosenttin on enemmän symbolinen liike, jolla nostetaan näkyviin ja korostetaan sopimuksen rikkomista, ylitarkastaja  Antero Kuusi  Säteilyturvakeskuksesta STUKista arvioi.
 Ydinvoimalaitoksissa käytetyn uraanin rikastusaste vaihtelee yleensä noin 3–6 prosentin välillä. Ydinasekelpoisen uraanin pitää olla yli 80-prosenttista väkevöintiasteeltaan.
 Tämänkaltaisen uraanin valmistamiseen Iranilla on vielä pitkä matka. Kuusen mukaan se olisi mahdollista, mutta se veisi useita kuukausia ja "todennäköisesti vielä pidemmän aikaa".
 Seuraava askel ydinsopimuksen rikkomisessa voisi olla rikastuksessa tarvittavien sentrifugien määrän lisääminen tai niiden kehittäminen tehokkaammiksi.
 Iranin ei ole välttämättä helppoa nopeasti kasvattaa sentrifugien määrää, sillä sentrifugien rakentamiseen tarvittava teknologia on vientivalvonnassa ja rajoitettua.
 Netanjahu perää pakotteita Iranille
 Painostus kohdistuu nyt Euroopan valtioihin, jotka ovat mukana ydinsopimuksessa.
 Iran yrittää toimillaan painostaa EU-maita helpottamaan talousahdinkoa, johon Yhdysvaltain pakotteet Irania ajavat.
 Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  puolestaan vaatii, että Euroopan maat lyövät Irania uusilla pakotteilla sopimusrikkomuksen takia.
 – Tämä toimenpide on vaarallinen askel ja kehotan ystäviäni, Ranskan, Britannian ja Saksan johtajia: Te allekirjoititte sopimuksen ja sanoitte, että sillä hetkellä, kun he [iranilaiset] tekisivät tämän toimenpiteen, heille asetetaan kovia pakotteita, Netanjahu sanoi hallituksen tapaamisessa.
 Netanjahu vastusti vuonna 2015 solmittua ydinsopimusta alusta alkaen. Hän kehotti Yhdysvaltain presidenttiä  Donald Trumpia  vetäytymään tämän edeltäjän,  Barack Obaman  kaudella luodusta sopimuksesta.
 Yhdysvallat vetäytyi sopimuksesta viime vuonna ja palautti Irania vastaan asettamansa pakotteet.

Iranilla on vielä pitkä matka ydinasekelpoiseen uraaniin – STUKin asiantuntija: "symbolinen liike, jolla korostetaan sopimuksen rikkomista"


Summary: Toukkien vuoksi Saksassa on suljettu puistoja ja moottoriteitä. Myös useissa muissa Euroopan maissa on törmätty samaan ongelmaan.

Saksassa on törmätty tänä kesänä kuivan ja kuuman sään aiheuttamaan toukkaongelmaan. Tammikulkurinirkon toukat ovat levinneet paikoin räjähdysmäisesti ja aiheuttaneet ihmisille terveysongelmia myrkyllisillä poltinkarvoillaan,  kertoo Der Spiegel .
 Poltinkarvoissa on muurahaishappoa ja thaumetopoeiini-proteiinia, mikä voi aiheuttaa iho-oireita, hengitysvaikeuksia, astmakohtauksia ja vakavimmissa tapauksissa jopa hengenvaaran. Saksassa poltinkarvoja on poistettu muun muassa useiden ihmisten silmistä.
 Toukat elävät suurina joukkoina ja rakentavat puihin toukkapesiä verhoamalla oksat ja rungot seittiin. Toukat pysyvät yhdessä koko kehityksensä ajan ja voivat liikkua suurina ryhminä muodostaen jopa kymmenen metrin pituisia jonoja. Tuuli kuljettaa myrkyllisiä poltinkarvoja toukkien nahanluonnin jälkeen.
 Toukat elävät suurina joukkoina. AOP
 Puisto suljettiin kolmeksi viikoksi
 Saksassa on toukkaongelman vuoksi suljettu puistoja ja jopa moottoriteitä, jotta viranomaiset ovat voineet puhdistaa alueet. Esimerkiksi Hampurin lähellä A1-tie suljettiin toukokuussa kolmeksi yöksi ja Dortmundissa puisto kolmeksi viikoksi, uutisoi Der Spiegel.
 Saksassa toukkia on havaittu kaikissa osavaltioissa, mutta pahin ongelma on Berliinissä, Brandenburgissa, Saksi-Anhaltissa, Baden-Württembergissä, Nordrhein-Westfalenissa ja Baijerissa.
 Leudot keväät ja kuumat ja kuivat kesät ovat yhdistelmä, joka saa tammikulkurinirkon toukat kukoistamaan. Samanlaisiin toukkaongelmiin on törmätty muuallakin Euroopassa,  muun muassa viime vuonna Britanniassa .  The Guardian-lehden mukaan  Belgian Louvainissa palokunta joutui puhdistamaan rock-konsertin järjestämisalueen toukkaongelman vuoksi.

Myrkyllisillä poltinkarvoilla varustetut toukat riehaantuivat kuumasta ja kuivasta säästä Saksassa – pistos aiheuttaa jopa hengenvaaran


Heinäkuun ensimmäinen viikko oli paikoin mittaushistorian sateisin. Lappeenrannassa vettä oli tullut sunnuntaiaamuun mennessä jo lähes 85 millimetriä, mikä on enemmän kuin keskimäärin koko heinäkuussa yhteensä.
 Yle
 Vettä on satanut runsaasti myös esimerkiksi Helsingissä, Porvoossa ja Kuusamossa. Sadekuurot ovat olleet poikkeuksellisen rankkoja ja pitkäkestoisia. Monin paikoin on satanut myös isokokoisia rakeita.
 – Yhdessä isossa kuurossa sataa helposti 30 millimetriä kerralla, Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi  sanoo.
 Ilmatieteen laitoksen tilastot  kertovat, että heinäkuussa sataa keskimäärin noin 60–80 millimetriä.
 Ensi viikolla sateet hellittävät maanantain jälkeen, mutta sää jatkuu edelleen viileänä. Jäämereltä työntyvä ilmavirta pitää huolen siitä, että helteitä ei ole tiedossa lähipäivinäkään.
 Meteorologin mukaan tilanne on hyvin epämääräinen ja sään ennustaminen on hankalaa.
 – Tämä on outo tilanne, koska kaikki ilmamassat ja sateet saapuvat idästä, Kotakorpi sanoo.
 Lue aiheesta lisää:
 Rakeet moukaroivat mansikkasadon pilalle ja vesi tukki kaupungin tunnelit – rajun ukkosmyrskyn jälkien siivoaminen vie päiviä

Kulunut viikko oli heinäkuun mittaushistorian sateisin – rankat kuurot moukaroivat muun muassa Helsinkiä ja Lappeenrantaa


Summary: Marjaneuvoja kehottaa poimimaan myös muita sinisiä marjoja, kuten juolukkaa ja variksenmarjaa.

Luonnonvarakeskuksen (Luke) ennusteet enteilevät koko Suomeen keskimääräistä kehnompaa mustikkasatoa. Espoon keskuspuiston liepeillä marjastajaa ilahduttaa kuitenkin sinisenä pilkahteleva varvikko. Paras mustikkakausi alkanee heinäkuun puolen välin tienoilla, mutta täältä sankon saa täyteen jo nyt.
 – Mustikassa on paljon polyfenoleja sekä kivennäis- ja hivenaineita. Se on hyvä silmille ja niin hyvänmakuinen, marjaneuvoja  Julia Stenberg  luettelee mustikan erinomaisuutta.
 Espoon keskuspuiston liepeiltä mustikkaa löytyy paikoin jo runsaasti. Thomas Hagström / YLE
 Vaikka ennusteet niukasta mustikkasadosta pitäisivät paikkansa, huonoinakin marjavuosina Suomessa kypsyy 20 ämpärillistä eli 100 kilogrammaa luonnonmarjoja jokaista suomalaista kohden. Puolukkasadosta odotetaan tänä vuonna keskivertoa parempaa. Suomessa kasvaa yhteensä 37 syötävää luonnonmarjalajia, joista 20 sopii erityisen hyvin ravinnoksi.
 – Tosi marjastaja saa sankonsa aina täyteen riippumatta siitä, minkälaista satoa ennustan. Vaikka nyt näyttääkin siltä, että mustikkaa tulisi hieman vähemmän kuin keskimäärin, ei kannata heittää kirvestä kaivoon. Täydet sangot ovat vain isomman työn takana, Luken erikoistutkija  Rainer Peltola  muistuttaa.
 Peltolan mukaan syynä huonoon mustikkasatoon lienee se, että viime kesän kuivien ja helteisten säiden vuoksi mustikan kukka-aihioita muodostui syksyllä vähemmän kuin yleensä.
 – Viime vuoteen verrattuna mustikkasato on kuitenkin todennäköisesti hieman parempi, sillä viimevuotinen sato oli surkea. Mutta jos katsoo havaintometsiemme kukkien ja raakileiden lukumääriä, niin pitkäaikaiseen keskivertoon nähden ne ovat alhaisemmat.
 Marjojen kypsyminen näyttäisi tapahtuvan pitkäaikaisen tarkkailujakson keskikohdassa. Viime vuonna marjat putkahtivat keskimääräistä varhaisemmassa vaiheessa ja sitä edeltävänä vuonna lähes kaikki marjat kypsyivät jälkijunassa kylmyyden takia.
 Puolukkasato kypsyy vasta loppukesästä ja alkusyksystä. Kukka- ja raakilehavainnot lupailevat keskimääräistä parempaa puolukkakautta. Thomas Hagström / YLE
 – Sen sijaan tattihavainnot ovat pikkuisen aikaisessa. Niillä paikoilla, joilta niitä on löytynyt, on siis satanut tarpeeksi ja ollut riittävän kosteaa.
 Hyödynnä myös muut siniset marjat, kuten juolukka ja variksenmarja
 Tunnetuimmat ja  kaupallisesti arvokkaimmat luonnonmarjat  ovat Suomessa puolukka, mustikka, vadelma, lakka, karpalo, tyrni ja variksenmarja.
 Stenberg kehottaa hyödyntämään mustikan lisäksi myös muita sinisiä metsän aarteita; esimerkiksi juolukassa on enemmän C-vitamiinia kuin mustikassa.
 – Juolukkaa voi kerätä myös mustikan sekaan. Se sopii hyvin esimerkiksi puuron päälle ja smoothieen, Stenberg sanoo.
 Vaikka Suomessa juolukka on hyvin marginaalinen marja kaupallisesti, Peltolan mukaan Venäjällä se on jopa kovemmassa arvostuksessa kuin mustikka. Juolukan vuosittaisista kukka- ja raakilehavainnoista Lukella ei ole seurantaa. Juolukat kypsyvät myöhemmin kuin mustikka.
 Juolukan erottaa mustikasta puisesta varresta ja siniharmaista, hieman munanmuotoisista marjoista. Juolukka viihtyy kosteammassa kasvuympäristössä kuin mustikka. Pauliina Toivanen
 – Juolukka viihtyy kosteammilla alueilla kuin mustikka ja voisi spekuloida, että viime kesän kuivuus puraisi erityisen pahasti juuri näihin kasvupaikkoihin, Peltola aprikoi.
 Sen sijaan variksenmarjaa eivät edes helteet hetkauta. Suomessa variksenmarjan alalajeja on kaksi. Eteläisessä Suomessa kasvava laji on heikommin hyödynnettävissä niukan satonsa ja pienemmän kokonsa vuoksi. Sen sijaan pohjoisen variksenmarjasato on vuodesta toiseen mehukas. Variksenmarjaa kutsutaan pohjoisessa kaarnikaksi.
 – Variksenmarja on myös siinä mielessä ainutlaatuinen luonnonmarja, että se on tuulipölytteinen. Näin ollen variksenmarjan pölytystulos on aina jonkun verran parempi kuin hyönteispölytteisten marjojen, kuten puolukan ja mustikan. Variksenmarja on aivan erinomainen mehumarja, jonka hyödyntäminen on sen potentiaaliin nähden harmillisen vähäistä, Peltola toteaa.
 Variksenmarjan lehdet ovat neulasmaisia ja marjat mustia ja kiiltäviä. Pauliina Toivanen
 Mustikan peittävyys vähentynyt, syynä avohakkuut
 Peltolan mukaan vuosikymmenien saatossa erityisesti mustikan peittävyys on Suomessa vähentynyt. Muutoksen taustalla ovat metsänhoidon entistä väkevämmät muodot.
 – Se, missä määrin se näkyy marjasadossa, on toinen kysymys. Eihän siinä ole mikään muu syynä kuin muutokset metsänhoidossa. Kun käytetään tasaikäiskasvatusta, joka päättyy avohakkuuseen ja voimakkaisiin maanmuokkauksiin, niin siinä kestää jokunen kymmenen vuotta ennen kuin mustikan kasvusto tulee siihen takaisin.
 Metsänhoidon trendeistä huolimatta suomalaisten marjastusinnostus ei ole hiipumassa. Luonnonvarakeskus ja sen edeltäjä Metsäntutkimuslaitos ovat tehneet kymmenen vuoden välein kyselyitä siitä, miten suomalaiset hyödyntävät luontoa ja luonnon antimia. Seuraavan kyselytutkimuksen tulokset julkaistaan ensi vuonna.
 – Vuoden 2000–2010 kyselytutkimus osoitti, että suomalaisten marjastusinnostus ei ole vähenemässä. Puheet siitä, että suomalaiset eivät enää poimi marjoja tai että 15–24-vuotiaat nuoret eivät niitä poimisi, eivät pidä paikkaansa. Sellainen muutos on kuitenkin tapahtunut, että suomalaiset eivät enää poimi marjoja myyntiin vaan omiin pakastimiinsa.
 Vaikka innostusta riittää, luonnonmarjoista kerätään talteen vain murto-osa. Suosittujen puolukan ja mustikan sadosta poimitaan vuosittain kolmesta kymmeneen prosenttia.
 Lue seuraavaksi:
 Valtaosa luonnon superfoodista jää hyödyntämättä ja jotain piti keksiä: "Olen kuullut huokailua, että haluaisi lähteä marjaan, mutta..."
 Kesän ensimmäiset thaipoimijat saapuvat Suomeen pian – Thaimaa ei nostanut viisumimäärää

Marjastuskausi alkaa Etelä-Suomessa: mustikkasadosta tulossa keskimääräistä alhaisempi, puolukat pärjäävät paremmin


Summary: Suomen juuri alkanut EU-puheenjohtajuuskausi tuo maahan tuhansia kokousvieraita toimittajista poliitikkoihin. Ylen visalla voit kokeilla, kuinka kartalla olet unionin asioista.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Lisää aiheesta:
 EU-komission puheenjohtaja Juncker Helsingissä: "Johtohenkilöiden valintaprosessi ei ollut kovin läpinäkyvä" – Katso video Junckerin ja Rinteen tiedotustilaisuudesta
 Isis-leirin suomalaisnaiset haluavat kotiin, omaiset maksaisivat matkan, miksi edes lapsia ei haeta? Rinne: "Emme voi vain mennä leirille ja viedä ihmisiä pois"
 Eurooppa-kirje: Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio kohtasi tyytyväisiä suomalaislobbareita Strasbourgin yössä

Suomi vetää nyt "EU-turisteja" – Testaa, nokittaisitko heidät tiedoillasi vai joutuisitko pulaan


Summary: Manner-Kiinassa Hongkongin mielenosoitusten on uskoteltu olevan ulkomailta rahoitettuja ja niiden päämääräksi on väitetty Kiinan epävakauttaminen.

Hongkongissa on jälleen osoitettu mieltä itsehallintoalueen johtoa vastaan. Tällä kertaa kymmenet tuhannet mielenosoittajat marssivat rautatieasemalle, jota kautta Hongkongiin Manner-Kiinasta tulevat ihmiset saapuvat. Lisäksi mielenosoittajat kansoittivat turistien suosiman ostosalueen.
 Hongkongin demokratialiike halusi mielenilmauksellaan valistaa Manner-Kiinasta saapuvia turisteja itsehallintoalueen tilanteesta. Manner-Kiinassa Hongkongin mielenosoituksia on kuvattu ulkomailta rahoitetuksi yritykseksi epävakauttaa Kiinaa.
 Mielenosoittajat olivat kirjoittaneet kylttinsä ja huusivat iskulauseensa mandariinikiinaksi Hongkongissa puhutun kantonin sijasta. Mielenosoittajat levittivät tekstejään myös bluetooth-yhteydellä läheisiin matkapuhelimiin.
 Poliisi vastasi eristämällä aseman lähes täysin. Sisään pääsi vain valmiiksi ostetuilla lipuilla.
 Mielenosoittajat koolla lähellä rautatieasemaa Kowloonissa. Chan Long Hei / EPA
 Mielenosoitukset jatkuneet Hongkongissa kuukausia
 Mielenosoitukset Hongkongissa alkoivat maaliskuussa, kun hallinto yritti edistää lakialoitetta vakavista rikoksista epäiltyjen luovuttamisesta Kiinaan.
 Mielenosoittajat pelkäävät tällaisen lain johtavan Kiinaa arvostelevien toisinajattelijoiden luovuttamiseen tuomittaviksi Manner-Kiinan oikeusturvaltaan heikoissa tuomioistuimissa.
 Laajojen mielenosoitusten säikäyttämä Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lam  lupasi kesäkuussa pysäyttää lakiesityksen etenemisen, mutta mielenosoitukset eivät ole laantuneet. Protestoijat vaativat Lamin eroa ja lakihankkeen hautaamista kokonaan.
 Lisää aiheesta:
 Hongkongin hallintojohtaja astui lehdistön eteen aamuneljältä ja tuomitsi väkivaltaisuudet
 Graffiteja seinille, muotokuvat palasiksi – Hongkongin mielenosoittajat tunkeutuivat lainsäädäntöneuvoston rakennukseen
 Pelko Kiinan vallan kasvusta ajaa Hongkongin kuohuntaa – tästä liikehdinnässä on kyse

Hongkongin mielenosoittajat ottivat kohteekseen mannerkiinalaiset turistit – tarjolla valistusta protestin taustoista


Summary: Kristillisdemokraatit ovat valmiita harkitsemaan joukkojen lähettämistä, mutta demarit torjuvat pyynnön.

Saksan valmiiksi eripurainen hallitus on saanut uuden aiheen erimielisyyteen, kun Yhdysvallat pyysi sunnuntaina Saksaa lähettämään maajoukkoja Syyriaan sieltä poistuvien amerikkalaisjoukkojen tilalle.
 Pyynnön esitti Yhdysvaltojen Syyrian-erityisedustaja  James Jeffrey   Die Welt-lehdessä .
 Saksan sosiaalidemokraatit tyrmäävät ajatuksen sotilaiden lähettämisestä Syyriaan. Sen sijaan puolue on valmis muunlaiseen apuun.
 Päähallituspuolue kristillisdemokraatit vaikuttaa kuitenkin olevan valmis harkitsemaan Yhdysvaltain pyyntöä, uutisoi  Die Welt . Puolueen parlamenttiryhmän puheenjohtajan  Johann Wadephulin  mukaan pyyntöä ei pidä torjua refleksinomaisesti.
 – Alueella ratkaistaan meidän turvallisuutemme, ei amerikkalaisten, hän huomauttaa.
 SPD:n lisäksi myös liberaalipuolue, vihreät ja vasemmistopuolue Linke vaativat liittokansleri Angela Merkeliä torjumaan Yhdysvaltain pyynnön.

USA pyysi Saksalta maajoukkoja Syyriaan ja aiheutti uuden eripuran hallituksessa – "Alueella ratkaistaan meidän turvallisuutemme, ei amerikkalaisten"


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Kuka teillä maksaa laskut? Katso Ylen laskurista, miten kulut voi jakaa kotona – Thelma Siberg, 27: "Ihan tietoisesti haluan maksaa enemmän"
 Rahasta ei yhteen muutettaessa juuri puhuta, vaikka se kannattaisi. Laskurillamme voit tarkistaa, millaisilla eri tavoilla pariskunnan yhteiset kulut voidaan jakaa.
 Musiikki ja grilliruoan käry johdattavat ruokakojuille kanavan rannalla. Nikolai Gontar
 Oligarkki rakensi Pietariin hipsterikeitaan, vaikka ei välttämättä saa rahojaan takaisin – "Hänelle tehtiin tarjous, josta ei voi kieltäytyä"
 Pietarin Uusi Hollanti on saari, jollaista Venäjällä ei ole aiemmin nähty. Se on kummajainen, pikkuinen pala Suomenlinnaa ja Flow-festivaalia, autoton henkireikä yhdessä Euroopan ruuhkaisimmista kaupungeista.
 Veli Vartiala omistaa sisarustensa kanssa noin puolet Vanhasaaresta. Olli Törönen / Yle
 Tällainen on rajan halkaisema saari – ainoan mökin omistaja uhmasi Neuvostoliittoa jo pikkupoikana
 Kun Suomenlahtea ajaa niin pitkälle itään kuin saa mennä, eteen avautuu varsin merkillinen saari. Toinen puoli kuuluu Suomelle, toinen Venäjälle. Suomen puolella sijaitsevan Vanhasaaren kalliolla seisoo saaren ainoa mökki. Kävimme tapaamassa mökin kesäasukasta.
 Lähihoitajaksi keväällä valmistunut Jenni Torkki muutti työn perässä omaan vuokrayksiöön Espooseen vanhempiensa luota Lohjalta. Ensimmäinen hankinta uuteen valoisaan kotiin olivat pimennyskaihtimet. Karoliina Simoinen / Yle
 19-vuotias Jenni Torkki muutti toukokuussa ensimmäiseen omaan kotiin – Jos pohdit itse muuttoa, lue tästä 5 käytännön vinkkiä, miten päästä alkuun
 Oletko lähdössä opiskelemaan tai töihin toiselle paikkakunnalle? Tai ehkä pohdit muuttoa ensimmäiseen omaan kotiin, koska et enää halua asua vanhempien nurkissa? Jos haluat minimoida vastaan tulevat yllätykset, lue oheiset vinkit ensimmäiseen omaan asuntoon muuttavalle!
 Martti Suosalo näyttelee Remedyn uudessa toimintapelissä esiintyvää hahmoa. Remedy Entertainment
 Martti Suosalo näyttelee hahmoa Remedyn uudessa pelissä: "Kun mä kotona kerroin lapsille meneväni tämmöiseen, niin ne oli ihan että etkä!"
 Videopeleissä nähdään yhä useammin suosittuja näyttelijöitä. Nyt myös monien roolien mies,  Martti Suosalo  on antanut kasvot ja äänen suomalaisen ja kansainvälisesti tunnetun Remedy Entertainmentin uuden pelin hahmolle. Suosalo lunasti paikkansa videopelissä ennen kaikkea perinteisillä teatterinäyttelijän taidoillaan.

Viisi huippujuttua sunnuntai-iltaan: Kokeile laskuria perheesi menojen jakoon, tutustu Pietarin hipsterikeitaaseen ja harvinaiseen rajasaareen


Summary: Kesällä suomalainen tempaisee ja yleisö kannustaa tienpäällä. Kulkuväline on yleensä erikoinen ja kuntoa haastava.

Suomalaiset ovat yllytyshullua kansaa. Joka kesä joku kävelee, ajaa pyörällä tai erilaisilla kulkuvälineillä läpi Suomen. Syitä tempauksiin on useita, mutta moni tekee sen myös itsensä takia. Enontekiön kunnanjohtaja  Jari Rantapelkonen  ja riihimäkeläinen yrittäjä  Kauko Pöllänen  päättivät vain ajella legendaarisella Tunturi-mopolla halki Suomen, Hangosta Nuorgamiin.
 Mopoja korjailtiin matkan varrella muutamaan otteeseen. Jari Rantapelkonen
 Erilaiseen kesälomareissuun oli varattu aikaa reilu viikko. Miehet eivät uskoneet, että mopolla ajaminen olisi niin mukavaa. Mottona oli ketjut kireinä, mutta pipo löysällä.
 – Täytyy kyllä myöntää, että vuoden 1978 mopon ajoasentoa piti koko ajan korjata. Tuntuihan se sekä ylä- että alapäässä, Jari Rantapelkonen nauraa.
 Takarenkaan laakeri hajosi
 Kokemus suomalaisista oli hyväntuulinen ja kannustava. Myös auttamishalua löytyi, kun tuli hätä. Tunturi-mopoja joutui korjaamaan ja säätämään useita kertoja. Loppumatkasta, 10 kilometriä ennen Inaria toisen takapyörän laakeri pamahti rikki.
 Kun sade yltyi, matkaajat levittivät pressun mopojen päälle. Siellä pressun alla samalla korjailtiin toista mopoa. Jari Rantapelkonen
 Paikalliset ihmiset tulivat kyläkaupan pihalla apuun.
 – Kysyimme että olisiko jollakulla Pappa-Tunturia tai edes sen raatoa. Heti joku tiesi kaverin, kenellä on.
 Kauko Pöllänen ahtautui lapsiperheen auton kyytiin moponeen ja lähti hakemaan rengasta. He olisivat ostaneet mopon raadon.
 – En minä sitä myy, kaveri sanoi. Lainatkaa ja palauttakaa rengas sitten, kun pääsette Nuorgamiin. Ei me edes nähty sitä, joka lainasi takarenkaan. Hän kysyi puhelimessa, että osaatteko itse ottaa renkaan irti, että mopo odottaa siellä pihalla.
 Suurin yllätys Jari Rantapelkoselle ja Kauko Pölläselle oli se, miten suomalaisten hymy tarttuu. Oulussa paikallinen lehti Kaleva teki heistä  jutun  ja sen jälkeen he saivat nostella kättä pohjoisen teillä koko ajan.
 Koneet hyytyi lopussa
 – Tällaiset tempaukset tuntuvat myös yhdistävän suomalaisia tsemppailuun. Autoista näytettiin etelästä saakka peukkua ja hauista ja tultiin taputtelemaan selkään. Ehkä ihmiset ajatteli, että noihan on hullumpia kuin me, Jari Rantapelkonen sanoo.
 Idean "pikku moporeissulle" keksi Kauko Pöllänen. Ja Rantapelkonen sanoo yllytyshulluna suostuneensa jo ennen kuin tiesi edes, mistä kyse. Hän arvelee, että ehkä Suomen pimeä talvi saa kesällä tempaisemaan kunnolla.
  Pysähdyspaikoilla tavattiin aina mukavia ja hymyileviä ihmisiä, usein tuttujakin. Inarin Nesteellä vasemmalta Kauko Pöllänen, Ristenrauna Magga,
Jari Rantapelkonen ja Toni K. Laine. Jari Rantapelkonen
 Rantapelkonen ja Pöllänen ajoivat 25 km/h keskivauhtia ja bensaa kului 4,5-5 litraa sadalla kilometrillä. Koko matka, 1 600 kilometriä, otti kuitenkin lopulta mopoille tosi koville; molemmat joutuvat nyt etelässä suoraan pajalle.
 – Onneksi päästiin perille. Onhan tämä Suomi kuitenkin kiva maa, kun kaikki palvelut löytyvät mopomatkan päästä.

Pappa-Tunturilla tehty pitkä lomamatka paljasti suomalaisten avuliaisuuden: "Ei me edes nähty sitä, joka lainasi takarenkaansa"


Summary: 500-kiloinen pommi löytyi rakennustyömaalta läheltä Euroopan keskuspankin päärakennusta.

Yli 16 000 ihmisen evakuoimiseen Saksan Frankfurtissa johtanut toisen maailmansodan aikainen pommi on saatu purettua turvallisesti. 500-kiloinen pommi löytyi kesäkuussa rakennustyömaalta läheltä Euroopan keskuspankin päärakennusta.
 – Tehty! Pommi purettiin onnistuneesti, Frankfurtin palolaitos iloitsi Twitter-viestissä.
 Ihmiset komennettiin poistumaan purkutöiden ajaksi noin kilometrin säteellä pommin löytöpaikasta. Viranomaiset kiersivät alueen aamulla varmistaakseen, että kaikki ovat varmasti poistuneet alueelta.
 Eristys purettiin sunnuntaina myöhään iltapäivällä.
 Liittoutuneet pommittivat Saksaa ankarasti toisen maailmansodan aikana, ja maasta löytyy edelleen vähän väliä sodanaikaisia räjähtämättömiä pommeja. Asiantuntijat ovat arvioineet, että vähintään kymmenen prosenttia Saksaan pudotetuista pommeista jäi aikoinaan räjähtämättä.
 Lisää aiheesta:
 Frankfurtin keskustassa evakuoidaan 16 500 ihmistä toisen maailmansodan aikaisen pommin purkamisen takia

Toisen maailmansodan aikainen pommi purettiin Frankfurtissa – evakuoidut asukkaat pääsivät palaamaan kotiin