Summary: Ruotsi sai haltuunsa saaren Karibialta 1700-luvulla. Sen satamassa käytiin orjakauppaa yli sadan vuoden ajan.

Ruotsin kruunun ja sitä kautta myös suomalaisten osallisuus orjakauppaan rävähtää silmille  Orjia ja Isäntiä  -kirjan sivuilta. Niinkin kotoisa käsite kuin rautaruukki saa aivan uuden merkityksen, kun saa tietää, että ruukkien tuottamasta raudasta valmistettiin orjien käsittelyssä tarvittavia kahleita, kaulapantoja ja jalkarautoja.
 Orjakauppa ja orjien tekemä työ tuottivat taloudellista hyvinvointia koko Eurooppaan. Ruotsi ja sen alusmaa Suomi halusivat siitä osansa.
 Ruotsin hallitsijaksi nousi 1771 nuori ja edistyksellinen  Kustaa III . Kustaa halusi pysyä ajan hermoilla ja hamusi maalleen vaurautta.
 Ruotsin talous laahasi pohjalukemissa, ja kuningas Kustaa näki, että maan tulisi saada tukevampi jalansija globaalissa kaupassa. Sen ydin oli orjakauppa.
 – Tällä hetkellä tuntuu, että kaikki valtiot haluavat investoida tekoälyyn. Orjakauppa oli 1600- ja 1700-lukujen tekoäly. Taloudellinen mahdollisuus, johon haluttiin investoida isosti, tietokirjailija  Jouko Aaltonen  analysoi.
 Aaltonen on toinen kirjoittaja teoksessa  Orjia ja isäntiä , joka kertoo ruotsalais-suomalaisesta siirtomaaherruudesta Karibialla. Kirja muistuttaa siitä, miten oleellinen tekijä Atlantin yli kulkeva orjakauppa oli maailman taloudessa vuosisatojen ajan.  Kauppa tuotti valtavasti ylijäämää , joka mahdollisti talouden kasvun Euroopassa. Puhuttiin kolmiokaupasta, jota käytiin purjelaivojen avulla.
 Historioitsija Seppo Sivonen ja elokuvaohjaaja Jouko Aaltonen ovat kirjoittaneet yhdessä kirjan suomalaisesta kolonialismista ja suomalaisten osuudesta globaaliin orjakauppaan. Henrietta Hassinen / Yle
 Esimerkiksi britit lastasivat laivansa täyteen rautaa ja aseita. Lopputila ruumasta täytettiin muun muassa kankailla ja monenlaisella rihkamalla. Tuotteilla ostettiin orjia Afrikan maista.
 Orjat laivattiin Karibialle ja Yhdysvaltoihin, jossa oli suuria plantaaseja ja hyvät kasvuolosuhteet. Orjat työskentelivät pelloilla, joilla kasvoi puuvillaa, sokeria ja kahvia. Nämä tuotteet seilasivat laivojen mukana takaisin emämaahan. Britannian tehtaat louskuttivat puuvillasta kangasta ja nautintoaineet päätyivät aateliston ja vauraan porvariston ruokapöytiin.
 Ruotsi etsii siirtomaata
 Pienen Ruotsin tie siirtomaavallaksi ei ollut suora ja ongelmaton. Hommassa oli suoraan sanoen hieman epätoivonkin makua.
 Ruotsilla oli jo ollut pieni siirtokunta Pohjois-Amerikassa, mutta kilpailijat jyräsivät hyvin alkaneen hankkeen. Maan hallussa olleet alueet Länsi-Afrikassa menetettiin sodissa ja siirtomaavaltojen välisissä kiistoissa. Lopulta vuonna 1784 Ruotsin haltuun ajautui aiemmin Ranskalle kuulunut pieni saari Karibialta, Saint-Barthélemy.
 Saaren ensimmäinen kuvernööri, suomalaistaustainen majuri Salomon Mauritz von Rajalin purjehti paikalle Sprengtporten-fregatilla, jonka kotisatama oli Sveaborg, Suomenlinna.
 Perillä avautuva näkymä oli lohduton. Saari oli kaunis, mutta pääasiassa kalliota. Toiveet laajoista sokeri- ja puuvillapelloista sai haudata saman tien. Saarella elävät harvalukuiset asukkaat olivat köyhiä kalastajia ja pienviljelijöitä. Suojaisa satama sen sijaan vaikutti käyttökelpoiselta.
 Herman Mollin kartta Karibialta vuodelta 1732. Saint-Barthélemyn saari erottuu pienen pienenä oikeassa reunassa Saint Maartenin kaakkoispuolella. Orjia ja isäntiä -kirja
 Sataman ympärille nousi ruotsalaisten toimesta Gustavian kaupunki, kuvernööri seurasi toistaan ja kaupunki kasvoi.
 Ruotsalaisilla olisi ollut intoa lähteä etsimään uutta elämää kolonioihin. Siirtolaisia maan omistama eksoottinen saari ei pystynyt ottamaan vastaan. Sen sijaan sinne lähti hallintovirkailijoita, sotilaita ja muutama kirkonmies. Satama työllisti muutamia, ja tietysti kuvaan kuuluivat merimiehet.
 Saint-Barthélemyn avulla Ruotsi pääsi kuin pääsikin tekemään kansainvälistä kauppaa. Se perusti Gustaviaan vapaakauppasataman. Sataman kautta kuljetettiin sekä orjia että muuta rahtia ilman veroja ja muita maksuja.
 – Alue, jossa Saint-Barthélemy sijaitsi, oli alati jatkuvien kansainvälisten konfliktien maastoa. Suurvaltapolitiikasta irrallaan oleva Ruotsi käytti hyväkseen puolueettomuuttaan ja salli satamansa käytön kaikille tasapuolisesti, tietokirjailija  Seppo Sivonen  kertoo.
 Ruotsi jatkoi orjakauppaa, vaikka muualla sitä jo vastustettiin
 Orjuuden ja orjakaupan vastainen liike oli alkanut jo nostaa päätään, kun Ruotsi vasta tuli kauppaan mukaan. Satoja vuosia oltiin ajateltu, että maailmantalouden pyörät eivät voi pyöriä ilman orjia. Pelkkä orjien vangitseminen, kuljettaminen ja myyminen olivat merkantilistisessa järjestelmässä miljoonabisnestä. Saati sitten työ, jota orjat tekivät isännilleen ilman korvausta.
 Orjalaivat seilasivat Atlantin yli 1500-luvulta 1800-luvun lopulle. Tuona aikana Afrikasta kaapattiin yli 12 miljoonaa ihmistä. Huomattava osa orjalaivojen matkustajista kuoli jo matkalla epäinhimillisissä olosuhteissa.
 Eurooppalaisten laivaamien orjien määrä Portugali: laivauksia 30 000, orjia 4 655 000 Iso-Britannia: laivauksia 12 000, orjia 2 600 000 Espanja: laivauksia 4 000, orjia 1 600 000 Ranska: laivauksia 4 200, orjia 1 250 000 Hollanti: laivauksia 2 000, orjia 500 000 Tanska: laivauksia 250, orjia 50 000 Muut: laivauksia 250, orjia 50 000
 Saint-Barthélemysta kehittyi orjien tukkukauppa. Sen kautta välitettiin orjia muille Karibian saarille ja Yhdysvaltoihin. Pienestä Gustaviasta kehittyi nopeasti kansainvälinen kaupunki, jossa asui lopulta 6 000 asukasta.
 Kuningas Kustaa III omisti henkilökohtaisesti 10 prosenttia toimintaa pyörittävän Länsi-Intian kauppakomppanian osakkeista.
 Vaatimukset orjuuden lopettamisesta kaikuivat kuuroille korville.
 – Englannissa orjuutta vastustava liike alkoi vahvistua 1700-luvun lopulla. Englantilaiset kveekarit matkustivat Ruotsiin painostamaan kuningasta lopettamaan orjakaupan.
 – Kuninkaan vastaukset olivat diplomaattista venkoilua. Luvattiin, mutta mitään ei tehty. Ruotsin kansainvälinen maine kärsi, ja asiasta keskusteltiin maan sisällä, mutta mitään orjuuden vastaista liikehdintää ei Ruotsissa syntynyt, Sivonen sanoo.
 Ruotsalaisen Carl Wadströmin painama kaavakuva orjalaiva Brooksista. Kuva näyttää, kuinka epäinhimillisissä oloissa orjat kuljetettiin Atlantin yli. Suuri osa laivaan sullotuista ihmisitä kuoli matkan aikana. Kuva tuli tunnetuksi orjuuden vastaisen liikkeen myötä. Orjia ja isäntiä -kirja
 Maailmalla orjuuden lakkauttaminen ei ollut pelkästään eettinen tai poliittinen kysymys. Teollistuminen alkoi, ja maailman talouden rakenteet muuttuivat. Orjatyö vaihtui palkkatyöhön. Alettiin myös ajatella, että palkkapussin eteen raatava työntekijä on tehokkaampi kuin työhön pakotettu orja.
 Orjuudesta luopuvissa maissa oltiin ensisijaisesti huolissaan orjien omistajista. Heille maksettiin korvauksia siitä, että he joutuivat luopumaan omaisuudestaan ja työvoimastaan.
 Ruotsissa nousi esiin vahva omat köyhät ensin -henki. Ruotsalaisista säädyistä erityisesti talonpojat vastustivat orjuuden lakkauttamista ja korvauksia, sillä maassa oli köyhiä kansalaisia, joiden auttaminen oli heidän mielestään tärkeämpää.
 Muistiinpanot talonpoikien suuresta orjuuskeskustelusta vuosilta 1844–45 ovat paljon puhuvia. Esimerkiksi  Anders Erson  Elfsborgin läänistä vastusti korvausten myöntämistä. Hän muistutti, että orjat olivat eläneet orjuudessa jo niin kauan, etteivät tunteneet oloaan niin raskaaksi kuin kuviteltiin. Samoin  Nils Nilsson  Värmlannista oli sitä mieltä, että ainakin Saint-Barthélemylla elävät orjat nauttivat paremmista oloista kuin tuhannet velkojen painamat ihmiset Ruotsissa.
 Suomalaiset orjakauppiaat
 Jouko Aaltonen on varsinaiselta ammatiltaan elokuvaohjaaja. Hän ja historian dosentti Seppo Sivonen ovat aiemmin käsikirjoittaneet yhdessä elokuvan nimeltä  Kongon Akseli .  Elokuvan ohjasi Aaltonen.  Se kertoo suomalaismiehestä, joka lähtee töihin Belgian siirtomaahan Kongoon laivamieheksi 1900-luvun alussa.
 Nyt parivaljakko suunnitteli toista siirtomaa-aiheista elokuvaa, mutta rahoittajat kokivat, että Saint-Barthélemyn tarina on liian ruotsalainen.
 Saint-Barthélemy on nykyään luksusturismin kohde. Ruotsalaisten rakentamasta kirkosta on jäljellä vain kellotorni, taustalla purjeveneitä ja loistojahteja. Jouko Aaltonen
 Suomi oli kuitenkin tapahtuma-aikaan osa Ruotsia ja suomalaiset mukana orjakaupan syövereissä siinä missä ruotsalaisetkin. Sokeriruoko suomalaisille sokeritehtaille tuli maista, jossa käytettiin orjatyövoimaa. Turkulaiset kauppiaat sijoittivat liikeneviä tulojaan orjalaivoihin.  Orjia ja isäntiä  -kirjan mukaan osa Suomessakin tuotetusta raudasta saattoi päätyä orjien kahleiksi. Saint-Barthélemyn saarella asui lukuisia suomalaistaustaisia hallintomiehiä ja sotilaita merimiehistä puhumattakaan. Orjuutta ja tummaihoisten ihmisten alemmutta pidettiin itsestäänselvyytenä.
 – Kyllä Suomi oli mukana orjuuden tarinassa siinä missä muutkin eurooppalaiset, Sivonen sanoo.
 Tanskassa maan osallisuus orjakauppaan on noussut  kansalliseksi keskustelunaiheeksi , ja asiasta puhutaan Ruotsissakin. Suomessa vastaavaa pohdintaa ei ole esiintynyt. Sivonen näkee siihen useita syitä.
 Monet suomalaiset ajattelevat, että Suomi oli Ruotsin siirtomaa ja kolonialismin kohde. Nykyään puhutaan myös Suomen saamelaisiin kohdistuneesta kolonialismista. Afrikkalaisen orjan asema 1700-luvulla tuntuu kaukaiselta asialta.
 Osittain syyttäminen on historiantutkimuksen kaanonia Suomessa.
 – Meillä oma kansallinen historia koetaan niin tärkeäksi. Kun katsoo kirjakaupassa historiahyllyä, se on täynnä tutkimusta omista sodistamme tai vuoden 1918 tapahtumista.
 – Suomalaista yliopistolaitosta vaivaa globaalin historian tietoisuuden puute, Sivonen pohtii.
 Tosiasia kuitenkin on, että suomalaiset ovat olleet osapuolia globaalissa kaupanteossa jo satoja vuosia. Aateliskodeissa juotiin teetä posliinikupeista silkkimekossa jo 1700-luvulla. Posliini, silkki ja tee tuotiin Suomeen Kiinasta. Emme eläneet omassa kuplassamme vain suomalaisia tuotteita hyödyntäen, vaikka mielikuva voikin olla sellainen.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Orjakaupan loppuminen hiljensi Saint-Barthélemyn. Sokerikauppakin hiipui, kun Euroopassa alettiin viljellä juurikasta. Luonnonkatastrofit ja Gustaviassa riehunut tulipalo kurjistivat saarta entisestään. Vuonna 1878 saari siirtyi Ruotsilta Ranskalle.
 Saint-Barthélemysta tuli syrjäinen saaripahanen, jossa kalastajat ja pienviljelijät pysyivät hädin tuskin hengissä.
 Tänä päivänä saari on vauras ja elää turismista. Filmitähdet ja miljonäärit rikkoivat Saint-Barthélemyn rauhan 1950-luvulta eteenpäin. Se on edelleen tasokas pakopaikka niille, jotka haluavat viettää lomaa kaukana paparazzien hyökkäyksiltä ja reppureissaajien huomiolta.  Orjia ja isäntiä  -kirja kertoo,että Gustaviassa elää vielä henkilöitä, jotka muistavat esi-isiensä yhteydet Ruotsiin. Orjuutta ei muistella. Saari oli läpikulkupaikka, eivätkä vapautetut orjat juurikaan asettuneet sinne asumaan.
 Lue myös:
 Karibian maat vaativat Euroopalta anteeksipyyntöä ja korvauksia orjuudesta
 Ruotsalaisalukset rahtasivat seksiorjia

Suomalaistehtaat käyttivät orjien kasvattamaa sokeriruokoa – ruotsalais-suomalainen siirtomaaherruus huipentui orjakauppasatamaan Karibialla


Summary: Opetetaan lapset jo pieninä puolustamaan kantaansa loogisilla argumenteilla, muita kunnioittavassa hengessä, ehdottaa Rajkumar Sabanadesan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Monessa maassa on pitkät perinteet debatille. Jo antiikin Kreikassa  Aristoteles  painotti retoriikan merkitystä. Brittiläisissä yliopistoissa on suosittuja väittelykerhoja, jotka kilpailevat keskenään parhaista argumentointitaidoista. Koko idea kilpailuissa on, että joukkueet eivät voi vaikuttaa aiheeseen, eivätkä edes siihen, kannattavatko vai vastustavatko kyseistä asiaa. Näin varmistetaan, että kilpailu käydään nimenomaan puhtaasti väittelytaitojen perusteella.
 Myös kotimaassani Sri Lankassa tämä perinne on voimissaan. Televisiossa näytetään jatkuvasti väittelyohjelmia, ja ne ovat erittäin suosittuja. Kouluissa opetetaan argumentointitaitoja jo alaluokilta alkaen, joten olen kasvanut pitämään debattikulttuuria itsestäänselvyytenä. Jossakin vaiheessa havahduin siihen, että Suomessa en vastaaviin televisio-ohjelmiin ole törmännyt. Kun otin asian vaimoni kanssa puheeksi, hän kertoi, ettei kouluissakaan varsinaisesti opeteta argumentointia.
 Suomi on tunnettu maana , jossa on maailman paras peruskoulutus. Siksi on yllättävää, mutta myös huolestuttavaa, että tällaiseen perustaitoon ei jostakin syystä ole panostettu lainkaan. Ja sen kyllä huomaa kuka tahansa, joka vaivautuu edes viideksi minuutiksi seuraamaan keskimääräistä suomalaista Twitter-keskustelua tai vaikka poliitikkojen vaaliväittelyä. Niissä vilisee niin sanottuja argumentoinnin virheitä, jotka vievät keskustelua pois itse aiheesta.
  Jos on mahdollista tulkita vastaväittäjän kommentti kahdella tavalla, on suotavaa tulkita kommentti sen esittäjälle edullisemmalla tavalla.
 Argumentaatiovirheiden välttäminen  kuuluukin perinteisen argumentointitaidon perusasioihin – ja siksi suosittelenkin aivan jokaiselle peruskurssiksi valtavan suosion saanutta  Kehnojen argumenttien kuvakirjaa . Teoksessa on huumorin keinoin havainnollistettu kaikki tunnetuimmat argumentointivirheet.
 Yksi yleisiä argumentointivirheitä  on niin sanottu kaltevan pinnan argumentti, jota kuulee usein etenkin poliittisessa keskustelussa. Kaltevalla pinnalla tarkoitetaan sitä, että sanotaan että asian A hyväksyminen johtaa väistämättä asiaan B – esimerkiksi ”jos hyväksytään sukupuolineutraali avioliittolaki, kohta meidän on pakko hyväksyä lapsiavioliitot ja moniavioisuus.”
 Kaltevan pinnan argumentin tekee virheelliseksi se, että vaikka olisikin mahdollista, että väitetty seuraus toteutuisi, ei ole mitään perustetta väittää, että se tapahtuisi jotenkin vääjäämättä ja itsestään.
 Toinen todella yleinen argumentointivirhe  on ns. ad hominem -argumentti. Sen voisi tiivistää näin: ei keskitytä kritisoimaan sitä,  mitä  sanotaan vaan sitä,  kuka  sanoo. Kun kesällä Rinteen hallituksen uutisoitiin esittävän turvapaikanhakijoille jalkapantoja, moni irvileuka huomautti, että asiasta olisi seurannut aikamoinen haloo, jos sitä olisivat ehdottaneet perussuomalaiset.
 Ilmiön huomaa myös kun lukee näitä meikäläisen kolumnien kommentteja: osa on sitä mieltä, että koska olen maahanmuuttaja ja vieläpä entinen turvapaikanhakija, minun kannattaisi pitää tyhmät mielipiteeni omana tietonani. Toiset taas näyttävät kommenttien perusteella ajattelevan, että aasialaisuus tuo jo itsessään jokaiseen lauseeseeni jotakin ainutlaatuista viisautta. Minulla ei tietenkään ole mitään tuota jälkimmäistä tulkintaa vastaan, mutta vakavasti puhuen: eikö ole itsestään selvää, että paras tulos esimerkiksi yhteiskunnallisten isojen kysymysten ratkaisussa saadaan nimenomaan eri argumenttien laatua – ei niiden esittäjää arvioimalla?
 Siksi esitänkin  seuraavaa. Tuodaan retoriikka omaksi oppiaineeksi kouluihin.
 Opetetaan lapset jo pieninä puolustamaan kantaansa loogisilla argumenteilla, muita kunnioittavassa hengessä. Ja tuodaan vaaliväittelyihin tuomaristo, joka arvioi ehdokkaiden argumentteja yksinomaan niiden laadun pohjalta – viihteellisyyttä saataisiin lisää siitä, kun tuomari voisi argumenttivirheen kuullessaan keskeyttää puheen vaikka punaista nappia painamalla.
 Sosiaaliseen mediaan ehdottaisin  toimintoa, jolla voi vaikka vuorokaudeksi peittää ihmisten profiilikuvat ja nimet, niin että näkyviin jäisi pelkästään se, mitä henkilö on kirjoittanut. Olisi hauskaa nähdä, kuinka paljon ihmiset tykkäisivät ”vahingossa” sellaisten ihmisten jutuista, jotka normaalisti ohittaisivat pelkän pärstän perusteella.
 Lopuksi vielä muistuttaisin  kaikkia keskustelun kultaisesta säännöstä: jos on mahdollista tulkita vastaväittäjän kommentti kahdella tavalla, on suotavaa tulkita kommentti sen esittäjälle edullisemmalla tavalla. Nykyisessä tahallisen väärinymmärtämisen kulttuurissa tuntuu, että tavoitteena on pikemminkin päinvastainen: tulkitsemme toistemme kommentit mahdollisimman pahantahtoisesti. Entäpä jos seuraavan kerran kun raivostut toisen sanomisista miettisitkin, onko mahdollista että olet tulkinnut hänet väärin? Ehkä hän tarkoittikin hyvää.
 Rajkumar Sabanadesan
 Kirjoittaja on tamperelainen yrittäjä, muutosjohtamisen konsultti ja entinen turvapaikanhakija.
 Aiheesta voi keskustella sunnuntaina 20.10. klo 17.00 asti.
 Lue myös:
 Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Suomen kieli ei ole ongelma, vaan ratkaisu
 Katri Saarikiven kolumni: Potkaisisitko koiraa vai pesisitkö Suomen lipulla vessan? Arvoeroja voi mitata, mutta yhteisen löytäminen on sitäkin tärkeämpää
 Tuukka Tervosen kolumni: Suomi-Twitter on kuin aikuisten oma riita siitä, kenen kanssa Harry Potterin pitäisi seurustella

Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Suomessa ei osata keskustella, ja siitä pitäisi jokaisen olla huolissaan


Summary: Ulkonaliikkumiskielto astuu voimaan sunnuntaina kello yhdeltä yöllä paikallista aikaa.

Chilen pääkaupunkiin Santiagoon on julistettu ulkonaliikkumiskielto, joka astuu voimaan sunnuntaina kello yksi yöllä paikallista aikaa.
 Ulkonaliikkumiskiellosta kertoivat maan turvallisuusviranomaiset.
 Santiagossa on ollut lähes kahden viikon ajan laajoja mellakoita, jotka saivat alkunsa metrolippujen hinnankorotuksesta.
 Mielenosoitukset kärjistyivät perjantaina, kun mellakoitsijat heittelivät metroasemille polttopulloja ja sytyttivät tuleen muun muassa sähköyhtiö ENEL:in toimiston.
 Chilen presidentti  Sebastian Piñera  julisti lauantain aikana poikkeustilan Santiagoon ja antoi armeijalle valtuudet palauttaa järjestyksen kaupunkiin. Se ei kuitenkaan ole toistaiseksi hillinnyt mielenosoituksia.
 Uutistoimisto AP kertoo, että Piñera ilmoitti lauantaina lopulta myös metrolippujen hinnankorotusten jäädyttämisestä. AP:n mukaan toistaiseksi on vielä epäselvää, onko ilmoitus hillinnyt mellakointia.
 Lauantain mielenilmaukset alkoivat rauhallisesti, mutta yltyivät myöhemmin mellakoiksi. Mellakoitsijat muun muassa sytyttivät tulipaloja ja ottivat yhteen poliisin sekä armeijan sotilaiden kanssa.
 Lauantain aikana myös metron toiminta keskeytettiin täysin ja kaikki asemat määrättiin tyhjennettäviksi.
 Aiheesta lisää:
 Chilessä armeija kaduilla, tuhopolttoja ja väkivaltaa – Syynä neljän sentin korotus metrolipun hintaan

Chilessä mielenosoitukset jatkuivat poikkeustilasta huolimatta – Santiagoon julistettiin ulkonaliikkumiskielto


Summary: Turkin mukaan Yhdysvallat voisi varmistaa vaikutusvallallaan, että kurdijoukot vetäytyvät ilman välikohtausta.

Turkki kehottaa Yhdysvaltoja käyttämään vaikutusvaltaansa, jotta Pohjois-Syyrian kurdijoukot vetäytyvät rajan tuntumasta. Asiaa kommentoi presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  edustaja.
 Turkki ja Yhdysvallat sopivat torstaina viisipäiväisestä tulitauosta Turkin käytännössä haltuunsa saamille alueille.
 Tulitaukosopimuksen ehtona oli, että kurdit vetäytyvät rajan tuntumasta alueelta, jolle Turkki haluaa perustaa turvavyöhykkeen.
 – Olemme sitoutuneet tähän sopimukseen, tiedottaja  Ibrahim Kalin  totesi uutistoimisto AFP:lle.
 – Viiden päivän kuluessa heidän (kurdien) pitäisi lähteä ja olemme käskeneet amerikkalaisia kollegoitamme käyttämään vaikutusvaltaansa ja yhteyksiään, jotta he voivat varmistaa kurdijoukkojen lähtemisen ilman minkäänlaisia välikohtauksia.
 Presidentin edustaja myös vakuutti, ettei Turkki ole miehittämässä naapurimaansa alueita ja että se on noudattanut tulitaukosopimusta.
 Aiheesta lisää:
 Kurdijoukot sanovat vetäytyvänsä Syyrian rajalta tulitaukosopimuksen mukaisesti
 Kurdit: Turkki estää kurdijoukkojen evakuointia Ras al-Ainin alueelta – Amnesty syyttää Turkkia sotarikoksista
 Yle Pohjois-Syyriassa: Turkki on rikkonut tulitaukosopimusta perjantaiaamusta lähtien

Turkki kehottaa Yhdysvaltoja käyttämään vaikutusvaltaansa Pohjois-Syyrian kurdijoukkoihin


Summary: Ras al-Ainin kaupunki on tarkoitus evakuoida kurdien joukoista ja siviileistä sunnuntain aikana.

Syyrian kurdijoukot lupaavat vetäytyä pois Syyrian rajan tuntumasta tulitaukosopimuksen mukaisesti, jos Turkki vain antaa kurdeille tilaisuuden evakuoida jäljellä olevat joukot ja siviilit pois alueelta turvallisesti.
 Asiasta kertoi lauantaina kurdien SDF-joukkojen edustaja  Redur Khalil , uutistoimisto AP kirjoittaa.
 Khalilin mukaan Ras al-Ainin kaupunki on tarkoitus evakuoida sunnuntaina, jos viivästyksiltä vältytään. Vasta sen jälkeen kurdijoukot vetäytyvät 120 kilometrin levyiseltä alueelta Ras al-Ainin ja Tel Abiadin kaupunkien välimaastosta.
 Khalil kertoo, että SDF-joukot vetäytyvät ja siirtyvät 30 kilometrin päähän Syyrian rajalta – kuten Turkki on vaatinut tulitaukosopimuksen ehdoissa.
 Tämä on ensimmäinen kerta, kun kurdijoukot ovat julkisesti myöntyneet vetäytyvänsä Syyrian ja Turkin rajan tuntumasta.
 Khalil sanoo myös, että lauantaina Ras al-Ainissa tehtiin Yhdysvaltojen avustuksella jo osittainen evakuointi.
 Aikaisemmin lauantaina SDF-joukkojen johtaja  Mazloum Abdi  kertoi, että Turkki olisi estänyt kurdijoukkoja evakuoimasta haavoittuneita ja siviilejä Ras al-Ainista.
 Turkki on kiistänyt kurdijoukkojen väitteet evakuoinnin estämisestä.
 Aiheesta lisää:
 Kurdit: Turkki estää kurdijoukkojen evakuointia Ras al-Ainin alueelta – Amnesty syyttää Turkkia sotarikoksista
 Yle Pohjois-Syyriassa: Turkki on rikkonut tulitaukosopimusta perjantaiaamusta lähtien
 Pakolaiset tukkivat tien pois Qamishlin kurdikaupungista: "Miksi olet menossa sinne", kysytään Ylen toimittajalta Irakin ja Syyrian rajalla
 Turkin lupaama tulitauko repeili – Turkki aikoo jatkaa hyökkäystä tiistaina

Kurdijoukot lupaavat vetäytyä Syyrian rajalta tulitaukosopimuksen mukaisesti


Summary: Sähkösavukkeiden myyjien mukaan uutisointi Yhdysvalloissa ilmenneistä keuhkosairauksista on säikäyttänyt asiakkaita.

Viime vuosina Suomen kaupunkien katukuvaan on ilmestynyt useita sähkösavukekauppoja. Nyt myymälät ovat kärsineet asiakaskadosta
 Syynä myynnin laskuun on uutisointi Yhdysvalloissa paljastuneista sähkötupakkatuotteisiin liittyvistä kuolemista ja sairaustapauksista.
 Helsinkiläisen Finnvapen myymäläpäällikkö  Sampo Somerma  kertoo, että heidän myyntinsä on vähentynyt merkittävästi. Tarkkoja myyntilukuja Somerma ei paljasta.
 – Kyllä se on vaikuttanut huomattavasti varsinkin tällaisiin aloitteleviin sähkötupakoitsijoihin, jotka eivät nyt uskalla siirtyä tupakasta sähkötupakkaan noiden uutisointien takia, Somerma sanoo.
 Sairastumisia jo reilusti yli tuhat
 Yhdysvaltain sairauksia valvova virasto  CDC kertoo , että maassa on kirjattu ainakin noin 1 300 tapausta, joissa potilas on saanut keuhkovaurioita sähkötupakan käytöstä. Kuolemantapauksia on ollut ainakin 26.
 – Kyselyitä tulee tosi paljon siitä, mikä homma tämä on, kun tätä myllytetään nyt tosi paljon mediassa ja kuolenko minä nyt, kun minä vetäisen tästä sähkötupakasta höyryt, Somerma kertoo.
 Yhdysvaltain viranomaiset epäilevät, että suurin osa sairastumisista liittyy laittomilta markkinoilta ostettuihin kannabiksen päihdyttävää THC-yhdistettä sisältäviin sähkösavukenesteisiin. Terveysviranomaisten mukaan jotkut potilaista ovat kuitenkin kertoneet höyrystäneensä pelkästään nikotiinituotteita.
 Sähkösavukenesteitä kaupan hyllyssä Yhdysvalloissa. AOP
 Helsinkiläisen Vaperoomin myyjä  Jope Kaki  kertoo, että myös heillä myynti on laskenut. Kaki uskoo, että Yhdysvalloissa terveyshaittoja aiheuttaa nimenomaan laiton kannabisneste.
 – Siellä käytetään niitä jotain kannabistuotteita. Sitä on laimennettu vitamiiniöljyllä ja kumpikaan näistä ei sovellu höyrytettäväksi missään muodossa. Siitähän ne terveyshaitat tulevat, Kaki sanoo.
 Kakin mukaan Suomessa ja Euroopassa sähkösavukkeita käytetään pelkästään siihen, mihin tuotteet on tarkoitettu.
 – Siellä on vain nikotiinia, tupakanmaku ja pohjaneste.
 Yhdysvaltain viranomaiset eivät ole toistaiseksi onnistuneet selvittämään, mikä sähkötupakkatuote tai kemikaali sairastumisia aiheuttaa.
 Sairaustapauksia ei ole toistaiseksi havaittu muualla
 Britanniassa Nottinghamin yliopiston yhteydessä toimivan UK Center for Tobacco & Alcohol Studies -tutkimuskeskuksen johtaja, professori  John Britton  kertoi maanantaina, että Yhdysvalloissa ilmenneiden tapausten kaltaisia keuhkovaurioita ei ole havaittu muissa maissa, missä sähkötupakointi on yleistä.
 – Kyseessä on paikallinen ongelma, Britton sanoi tiedotustilaisuudessa Lontoossa uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Yhdysvalloissa sähkösavuketuotteiden myynti on laskenut runsaasti kohun myötä.  New York Post -lehden  mukaan joissakin kannabiksen viihdekäytön sallivissa osavaltioissa laillisten kannabispitoisten höyrystystuotteiden myynti on laskenut jopa 60 prosenttia.
 Monet Yhdysvaltain osavaltiot ovat viime aikoina kieltäneet sähkösavukkeiden makunesteiden myynnin.
 Lue lisää:
 “Salmiakki on mun suosikki” – entinen ketjupolttaja pyrkii savusta eroon sähkötupakalla, mutta juuri sillä nikotiinikauppiaat haluavat hänet koukuttaa
 Sähkötupakointi tappaa Yhdysvalloissa – onko Suomessa varautuminen parempaa? Terveydenhuollon asiantuntijat vastasivat yleisön kysymyksiin
 Maailman terveysjärjestö WHO varoittaa: Sähkötupakka kiistatta haitallista terveydelle
 Suomi yritti lopettaa hyvänmakuisen sähkötupakan myynnin, mutta siitä tulikin kissa ja hiiri -leikki: "Älyttömän kauan kestää"

Sähkösavukkeiden myynti romahtanut Suomessa jenkkikohun takia – Asiakkaat kyselevät: "Kuolenko nyt, kun vetäisen sähkötupakasta höyryt?"


Summary: Naisten asema on noussut vanhoillisen Sveitsin sunnuntaisten parlamenttivaalien yhdeksi pääteemaksi. Taustalla vaikuttaa metoo-liike. Ehdolla on ennätysmäärä naisia.

ZÜRICH/BERN/THUN/RÖTHENBACH  Zürichin keskustassa falafel-kioskin vieressä aukeaa ovi, josta pääsee keskelle Sveitsin hiljaista vallankumousta. Ovella on vastassa 29-vuotias  Flavia Kleiner , pienessä toimistossa majailevan kansalaisjärjestön johtaja.
 Hänen mukaansa Sveitsissä on demokratiavaje, joka on saatava kuntoon. Politiikkaan tarvitaan lisää naisia. Muuten hänen mukaansa ei voida puhua edustuksellisesta demokratiasta.
 Kleiner istuu sohvalla ja alkaa selata esille ottamiaan papereita. Järjestö on tehnyt laskelmia, jotka osoittavat, mikä Sveitsin politiikassa on vialla.
 – Sveitsin parlamentissa on ollut enemmän Hans-nimisiä miehiä laatimassa lakeja kuin naisia, Kleiner sanoo.
 – Ja enemmän fritzejä, enemmän friedrichejä ja enemmän franzeja kuin naisia.
 Flavia Kleiner on järjestöineen torjunut oikeistopopulistien kansanäänestyksissä ajamia uudistuksia menestyksekkäillä vastakampanjoilla.  Manuel Lopez / EPA
 Tällä hetkellä parlamentin alahuoneessa on naisia alle 32 prosenttia ja ylähuoneessa 13 prosenttia. Suomen eduskunnassa naisten osuus on 47 prosenttia.
 Sveitsissä pidetään sunnuntaina parlamenttivaalit. Muiden Euroopan maiden tavoin yksi vaalitaistelun pääkysymyksistä on ollut ilmasto.
 Mutta toinen suuri puheenaihe on  naisten asema.
 – Maailmanlaajuisella #metoo-liikkeellä on ollut vaikutusta siihen, että naisten asemasta puhutaan nyt. Mutta olemme myös tietoisesti tehneet töitä sen eteen, että äänestäjät näkisivät ongelmat tasa-arvossa, Kleiner sanoo.
 Kleinerin mukaan naisten vähäinen osuus ei ole feministinen ongelma vaan demokratiavaje.
 – Kun naiset ovat niin aliedustettuina kuin Sveitsissä, kyseessä on todella demokratiaongelma.
 Hän tietää, minkälainen viesti vetoaa usein vanhoillisiin sveitsiläisiin. Ei puhe feminismistä vaan varoitus, että Sveitsin maailmankuulu demokratia on vaarassa.
 Kleiner on viidessä vuodessa noussut yhdeksi Sveitsin tunnetuimmista poliittisista vaikuttajista. Sveitsissä on suora demokratia, ja hän on onnistunut Operation Libero -järjestönsä kanssa kumoamaan jo useita oikeistopopulistien ajamia kansanäänestyksiä menestyksekkäillä vastakampanjoilla.
 "Kun naiset ovat niin aliedustettuina kuin Sveitsissä, kyseessä on todella demokratiaongelma."  Flavia Kleiner, Operation Libero -kansalaisjärjestön johtaja
 Suoran demokratian vuoksi Sveitsissä valta on sillä, joka päättää mistä puhutaan ja millä tavalla.
 Sen vuoksi Flavia Kleiner on järjestöineen noussut Sveitsissä vaikutusvaltaiseen asemaan, vaikkei hän edusta mitään puoluetta tai istu parlamentissa. Poliittisesti hän asemoi itsensä liberaaliin keskustaan.
 Vuosikymmeniä suurin puolue,  oikeistopopulistinen SVP on onnistunut taitavasti määrittämään kansanäänestysaloitteillaan sen, mistä Sveitsissä puhutaan. Ja sen, mitä muualla Euroopassa on Sveitsistä puhuttu.
 Vuonna 2009 oli minareettien rakentamisen kieltänyt lakialoite ja viisi vuotta myöhemmin kansanäänestys, jolla haluttiin rajoittaa EU-kansalaisten maahanmuuttoa. Oli julisteet, joissa valkoiset lampaat potkivat mustan ulos.
 Operation Libero on iskenyt kiilansa tähän kuvioon. Viime vuosina se on onnistunut murtamaan SVP:n hallitsevan aseman puheenaiheiden määrittäjänä.
 Kleinerin kehittämä vastalääke kansallismielisiin, populistisiin kampanjoihin on ollut niin ikään populismi, jossa vedotaan sveitsiläisiin perusarvoihin. Oikeusvaltioon, tasavertaisuuteen ja demokratiaan. Hän tekee sen Sveitsin liberaaliin perustuslakiin vedoten.
 Kun SVP halusi automaattikarkoituksen "rikollisille ulkomaalaisille", Kleinerin kampanja kieltäytyi puhumasta rikollisista ulkomaalaisista.
 Sen sijaan se vetosi siihen, että aloite olisi vaaraksi Sveitsin oikeusvaltiolle, jos tuomariharkinta poistettaisiin.
 Viesti upposi, ja SVP:n tukema aloite äänestettiin kumoon.
 Naisia on sunnuntain vaaleissa ehdolla 600 enemmän kuin viime vaaleissa. Joukossa on sekä aiemmin politiikassa mukana olleita että vasta politiikkaan hypänneitä naisia. Suvi Turtiainen / Yle
 Nyt Kleiner haluaa tehdä Sveitsin politiikasta  nykyistä tasavertaisempaa.
 Kleiner on mukana Helvetia ruft -nimisessä  liikkeessä , joka tekee yhteistyötä kaikkien puolueiden kanssa sen eteen, että ehdolle saataisiin lisää naisia.
 Liikkeen tavoitteena oli saada 500 naisehdokasta lisää verrattuna viime vaaleihin. Tavoite ylittyi ja naisia on nyt 600 enemmän ehdolla kuin viime vaaleissa. Joukossa on sekä aiemmin politiikassa mukana olleita että vasta politiikkaan hypänneitä sveitsiläisnaisia.
 Naisehdokkaille on tarjottu kampanja-apua ja työpajoja.
 Mutta työ ei jäänyt siihen. Sveitsissä on listavaali, joten tasa-arvo toteutuu vasta kun naisehdokkaat pääsevät kärkipaikoille puolueiden vaalilistoille.
 – Olemme soittaneet puolueita läpi ja sanoneet, että  we’re watching you , tarkkailemme teitä.
 "Todella monelle sveitsiläiselle on nyt tärkeää, että naisten asema politiikassa vahvistuu."  Cloé Jans, politiikan tutkija
 Sveitsiläisen  Neue Zürcher Zeitung -sanomalehden selvityksen mukaan  kampanja vaikuttaa onnistuneen. Eri puolueilla on sunnuntain vaaleissa aiempaa enemmän naisehdokkaita ja aiempaa paremmilla listapaikoilla.
 Naisten osuus parlamentissa tulee lähes varmasti nousemaan.
 Sveitsissä tämä voi tarkoittaa suuria muutoksia, sillä jo pienillä voimasuhteiden muutoksilla oikeistokonservatiivinen klikki saattaa menettää valta-asemansa keskustavasemmistolle ja vihreille.
 Kuuntele  Maailmanpolitiikan arkipäivää -ohjelma , jossa pohditaan sukupuolten tasa-arvon tilaa Euroopassa.
 Sveitsin demokratia on omalaatuinen.  Vaikka sunnuntaina Sveitsi saa uuden parlamentin, sama seitsenhenkinen hallitus eli Bundesrat jatkaa vallassa lähes varmasti myös vaalien jälkeen.
 Sveitsin malli nojaa vahvasti puolueiden pitkäaikaisten ministerien yhteishallituksiin, jotka jatkavat vaalikausien yli. Ainoastaan voimasuhteita tarkastellaan välillä, mutta ei välttämättä vaalikausien mukaan.
 Presidentti vaihtuu vuosittain, sillä maan johtoon nousee kukin ministeri vuorollaan.
 Samaan aikaan suora demokratia tarjoaa kansalaisille suhteellisen helpon veto-oikeuden parlamentin päätöksiin. Sveitsin suorassa demokratiassa kansa äänestää lakialoitteista neljä kertaa vuodessa pidettävissä kansanäänestyksissä.
 Parlamentin tekemät lakialoitteet voi alistaa kansanäänestykseen 50 000 allekirjoituksella. Kuka tahansa äänioikeutettu voi tehdä lakialoitteen, kunhan onnistuu keräämään 100 000 allekirjoitusta.
 Ilmastokysymyksen tavoin myös naisten asema on noussut esiin kansan tahdosta, muistuttaa politiikan tutkija Cloé Jans Gfs.bern-tutkimuslaitoksesta. Suvi Turtiainen / Yle
 Politiikan tutkija Cloé Jans   on  vaalien alla kiireinen, mutta hän ehtii antaa lyhyen haastattelun pääkaupungissa Bernissä. Hän työskentelee äänestyskäyttäytymistä tutkivassa Gfs.bern-tutkimuslaitoksessa.
 Jansin mukaan suora demokratia on erittäin tärkeä osa Sveitsin dna:ta. Sveitsissä on neljä virallista kieltä, 26 kantonia ja useita keskenään erilaisia alueita. Suora demokratia on liima, joka yhdistää Sveitsin neljä kertaa vuodessa.
 Vielä vuonna 1959 miehet sanoivat kansanäänestyksessä ei naisten äänioikeudelle.
 Sveitsin malli antaa kansalle paljon valtaa mutta tekee muutoksista hitaita. Tämä näkyy erityisesti naisten asemassa.
 Naiset saivat Sveitsissä äänioikeuden vasta vuonna 1971, kun miesten enemmistö vuosikymmenien taistelun jälkeen taipui sen kannalle. Vielä vuonna 1959 miehet sanoivat kansanäänestyksessä ei naisten äänioikeudelle.
 Ennen kuin mikään muutos voi mennä läpi, kriittisen massan on taivuttava sen puolelle. Ero on suuri verrattuna vaikka Pohjoismaihin, joissa hallituksen odotetaan näyttävän maalle suunnan ja tekevän vaikeitakin päätöksiä.
 Jansin mukaan toisaalta nyt on kansan ansiota, että Sveitsissä ylipäätään puhutaan vilkkaasti tasa-arvosta. On käynyt hänen mukaansa niin kuin usein Sveitsissä käy: kansa on edistyksellisempää kuin politiikka.
 – Puolueiden on nyt pakko tehdä jotain. Kuten ilmastokysymys, myös naisten asema on noussut esiin kansan tahdosta. Todella monelle sveitsiläiselle on nyt tärkeää, että naisten asema politiikassa vahvistuu, Jans sanoo.
 Naiset saivat Sveitsissä äänioikeuden vasta vuonna 1971, kun miesten enemmistö viimein taipui sen kannalle. Myöhemmin samana vuonna naiset pääsivät äänestämään ensi kerran parlamenttivaaleissa. AOP
 Jansin mukaan herätys tapahtui viime syksynä, kun hallituksessa eli Bundesratissa vapautui kaksi ministeripaikkaa. Naisehdokkaita oli vaikea löytää ja vaarana oli, että hallitukseen olisi jäänyt vain yksi nainen. Molempiin paikkoihin löytyi nainen, ja nyt seitsemästä ministeristä kolme on naisia.
 – Tämän jälkeen herättiin siihen, että naisten osuutta politiikassa pitää vahvistaa ja nopeasti.
 Sveitsissä alkoi tapahtua.
 Kesäkuun 14. päivänä Sveitsissä tehtiin historiaa.  Naiset menivät lakkoon. Eivät kaikki, mutta sadattuhannet lakon tunnusväriin violettiin pukeutuneet naiset poistuivat töistä tai jättivät lapset ja kotityöt miehille ja lähtivät kadulle marssimaan.
 Mielenosoituksia pidettiin ympäri Sveitsiä. Naiset vaativat tasa-arvoa työelämässä, politiikassa ja kotona.
 Sveitsissä sukupuolten tasa-arvo laahaa vielä esimerkiksi Pohjoismaita jäljessä. Naisten ja miesten  keskimääräinen palkkaero  on noin 18 prosenttia. Lisäksi Sveitsissä vastuu lapsista kasaantuu järjestelmän vuoksi pääosin naisille.
 Naiset menivät lakkoon 14. kesäkuuta ympäri Sveitsiä. He vaativat muun muassa palkkatasa-arvoa.  Georgios Kefalas / EPA
 Lain takaama äitiysloma on vain 14 viikkoa , jonka jälkeen moni jää kotiäidiksi tai palaa töihin osa-aikaisesti. Päiväkotimaksut voivat nousta kaksi- ja kolmilapsisissa perheissä tuhansiin euroihin kuukaudessa.
 Lisäksi kouluissa on usein keskellä päivää ruokatunti, jolloin monet lapset tulevat kotiin syömään. Perheet voivat myös maksaa lasten jäämisestä kouluun ruokatunniksi.
 Kaikki tämä vaikeuttaa uran ja perheen yhdistämistä.
 Flavia Kleiner sanoo tuntevansa nuori perheitä, joissa molemmat vanhemmat haluavat käydä töissä, mutta toisen palkka menee kokonaan päivähoitomaksuihin.
 Yksi naistenlakon vaatimuksista olikin saada lisää vanhempainvapaata ja muita vapaita myös isille.
 Céline ja Nicolas Held työnsivät kuukauden vanhaa vauvaansa Thunissa. Céline Held jätti työnsä vauvan syntymän jälkeen ja aikoo jäädä kotiäidiksi. Suvi Turtiainen / Yle
 Thunin kaupungissa   Alppien juurella  tuore isä  Nicolas Held  kävelee rivakasti. Hän työntää vaunuja, joissa  Elodie -vauva itkee tyytymättömänä.
 – Hänellä on varmaan jo nälkä, lapsen äiti  Céline Held  sanoo.
 Elodie-vauva on täyttänyt juuri kuukauden, mikä tarkoittaa perheen elämässä muutoksia. Nicolas Heldin on palattava töihin. Hän sai kaksi viikkoa isyyslomaa työnantajaltaan Sveitsin postilta ja lisäksi hän piti pari viikkoa vuosilomia.
 Lain turvaama isyysvapaa on tähän asti ollut yhden päivän.
 Perheessä Céline Held jätti työnsä vauvan syntymän jälkeen ja on jäämässä kotiäidiksi.
 – En haluaisi antaa pientä lasta vieraiden hoitoon, Held kertoo.
 Nyt perheiden tilanteeseen on tulossa pohjoismaisesta näkökulmasta pieni mutta Sveitsin mittakaavassa suuri muutos.
 Syyskuussa Sveitsin parlamentti hyväksyi vuosien väännön jälkeen kahden viikon isyysvapaan.
 Läheisessä ravintolassa on alkamassa  sveitsiläisen demarikansanedustajan  Adrian Wüthrichin  kampanjatilaisuus. Hänellä on rinnassaan pinssi, joka symboloi taistelua isyysvapaan puolesta.
 – Nykytilanne on käsittämätön, sillä aina edes itse synnytys ei ole päivässä ohi, Wüthrich sanoo viitaten yhden päivän isyyslomaan.
 – Yhtä paljon vapaata on myönnetty muuttoon kuin lapsen syntymään.
 Sosiaalidemokraatteja edustava Adrian Wüthrich Suvi Turtiainen / Yle
 Vaikka Wüthrich on kansanedustaja, hän on ajanut isyysvapaalakia kansalaisaloitteen kautta. Suoran demokratian Sveitsissä myös poliitikot turvautuvat kansanäänestyksiin.
 Hänen johtamansa kansalaisliike keräsi yli 120 000 nimeä lakialoitteeseen, jossa esitettiin isille neljän viikon isyysvapaata.
 Parlamentti ehdotti kompromissina kahta viikkoa. Selitys oli raha, mutta päätökseen vaikutti myös konservatiivinen käsitys perhepolitiikasta.
 – Sveitsissä moni pitää perinteisesti perhettä yksityisasiana ja siten myös perhevapaiden järjestämisen pitäisi olla perheen vastuulla, Wüthrich sanoo.
 Isyysvapaata vastaan äänestivät lähes kaikki oikeistopopulistisen SVP:n kansanedustajat.
 Arvokonservatiiviselle puolueelle puhe naisten oikeuksista ja isyysvapaista ovat vaikeita.
 Joonas Haverinen / Yle
 Ilta on pimentynyt  Röthenbachin kylän ylle. Laitumelta kuuluu lehmänkellojen tasainen kilkatus, vaikka on jo säkkipimeää. Tästä Sveitsi tunnetaan: idyllisestä maaseudusta, lehmistä ja konservatiivisista arvoista.
 Emmentalin alueella Bernin kantonissa sijaitsevassa kylässä on alkamassa maan suurimman puolueen, oikeistopopulistisen SVP:n vaalitilaisuus.
 Tupailta pidetään harjakattoisessa puurakennuksessa. Seinällä tikittää käkikello.
 Sveitsin oikeistopopulistisen valtapuolueen SVP:n kannattajia ja poliitikkoja kokoontui vaalien alla Emmentalin alueella sijaitsevassa Röthenbachissa tupailtaan. Suvi Turtiainen / Yle
 Yksi illan tähtivieraista on 39-vuotias kansanedustaja  Nadja Pieren . Hän on selvästi huolissaan ja sanoo sen avoimesti tupailtaan saapuneille äänestäjille.
 Kaupungeissa on äänestetty ennakkoon jopa kaksi kertaa aktiivisemmin kuin edellisissä vaaleissa. Se ei lupaa hyvää SVP:lle, jonka kannatuspohja lepää Sveitsin maaseudulla.
 – Nämä kaupungeissa äänestävät eivät todellakaan ole SVP:n äänestäjiä, Pieren muistuttaa ja patistaa kannattajia mobilisoimaan lähipiirinsä äänestämään.
 Viime vaaleissa Euroopan pakolaisvuonna 2015 SVP sai ennätyksellisen vaalituloksen, runsaat 29 prosenttia äänistä. Se on todella paljon verrattuna monen muun Euroopan maan oikeistopopulisteihin.
 Mutta tuona vuonna puhuttiin maahanmuutosta, mikä satoi maahanmuuttovastaisen SVP:n laariin.
 Sveitsin kansanpuolueen kansanedustaja Nadja Pieren (keskellä) istui kannattajiensa keskellä Röthenbachin vaalitapahtumassa. Suvi Turtiainen / Yle
 Nyt maailma on eri asennossa.  Näissä vaaleissa puhutaan naisten asemasta ja ilmastosta.
 Pieren pitää puhetta naisten asemasta vasemmistopropagandana.
 – Erityisesti vasemmistopuolueet ajavat naiskiintiöitä ja sanovat, että naisia syrjitään Sveitsissä. Ettei ole palkkataso-arvoa. Nämä ovat vasemmiston ja vihreiden teemoja, joita nyt vaalivuotena rummutetaan. Itse näen tilanteen täysin toisin, Pieren sanoo Emmentalin tupaillassa.
 Pierenin mukaan Sveitsissä naisilla on samat mahdollisuudet kuin miehillä, eikä valtion pitäisi puuttua siihen, miten ihmiset oman elämänsä järjestävät.
 – Meidän puolueessamme sukupuolikysymykset eivät ole mikään teema tai ongelma.
 Silti SVP:lla on parlamenttipuolueista vähiten naisia ehdolla ja hyvillä listapaikoilla on selvä miesten enemmistö, NZZ-lehden selvitys paljastaa.
 Perinteiset sukupuoliroolit näkyvät myös tupaillassa. Naiset pyörittävät kanttiinia ja tuovat emmentalilaista herkkua marenkia ja paksua kermaa pöytään. Miehillä on olutpullot kädessään.
 SVP:lla on vahva kannatus maaseudulla. Puolueen poliitikko näytti kännykästään kuvia karjastaan. Suvi Turtiainen / Yle
 Kansanedustaja Pieren ehtii jäädä vielä juttelemaan tukijoille virallisen osuuden jälkeen, vaikka hänellä on monta rautaa tulessa vaalien alla. Hän on paitsi kansanedustaja myös päiväkodin johtaja. Jälleen yksi Sveitsin demokratian erikoisuus: kansanedustajan työ ei ole kokopäiväistä vaan poliitikoilla on usein siviiliammatti rinnalla.
 Hän itse äänesti parlamentissa lain takaamaa isyysvapaata vastaan.
 – Jotkut firmat tarjoavat työntekijöilleen kuntosalijäsenyyden, toiset työsuhdeauton. Samalla tavalla perhevapaiden tarjoamisen pitäisi olla työnantajan asia, Pieren sanoo.
 Hänen mukaansa sveitsiläiset perheet ovat onnellisessa asemassa korkean palkkatason vuoksi. Perheillä on varaa siihen, että nainen on kotona lasten kanssa ilman mitään valtion tukiakaan.
 Nadja Pierenin mukaan Sveitsissä ei ole ongelmia tasa-arvon kanssa. Hän vastusti parlamentissa lain takaamaa isyysvapaata. Suvi Turtiainen / Yle
 Ja juuri siksi SVP vastustaa lähentymistä Euroopan unionin kanssa. Sveitsi ei ole EU:n jäsen, mutta sillä on lukuisia sopimuksia EU:n kanssa.
 Nyt EU haluaa tehdä kokonaisvaltaisen yleisopimuksen Sveitsin kanssa. SVP:n mukaan se romuttaisi Sveitsin palkkatason, jos halvemmalla töitä tekevät EU-kansalaiset pääsisivät nykyistä vapaammin Sveitsin työmarkkinoille.
 On selvää, että puhe naisten asemasta ei ole puhetta vain naisten asemasta. Nadja Pierenin mukaan nämä vaalit ovat käänteentekevät Sveitsin tulevaisuuden kannalta.
 – Nämä vaalit ovat puolueellemme erittäin tärkeät. Pelkäämme, että vihreiden ja vasemmistopuolueiden voitto tuhoaa koko järjestelmämme, Pieren sanoo.
 Toisella puolella Sveitsiä, toisessa maailmassa  Zürichin trendikkäässä keskustassa Flavia Kleiner on samaa mieltä. Sveitsissä on edessä käänteentekevät vaalit.
 Puhe tasa-arvosta on myös puhetta siitä, minkälainen maa Sveitsi tulevaisuudessa haluaa olla. Pysytäänkö konservatiivisissa arvoissa etäällä EU:sta vai haluavatko sveitsiläiset nyt jotain muuta.
 Kamppailua käydään globalismin kannattajien ja vastustajien välillä. Niiden välillä, jotka vaativat kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa ja niiden, jotka eivät usko täysin, että ilmastonmuutos johtuu ihmisten teoista.
 Flavia Kleiner on mukana liikkeessä, joka kannustaa naisia politiikkaan. Hän on Operation Libero -järjestön johtohahmo. Suvi Turtiainen / Yle
 Tasa-arvokeskustelu on vääntöä konservatiivisten ja liberaalien arvojen välillä. Jakolinjat ovat hyvin tutut monesta muusta länsimaasta.
 – Kyse on siitä, minkälainen visio meillä on Sveitsistä. Kutsumme SVP:n visiota hitaasti pölyttyväksi ulkoilmamuseoksi, jossa mikään ei liiku ja ilman pitäisi pysyä paikallaan, Kleiner sanoo.
 – Me sanomme tälle visiolle ei. Meille Sveitsi on mahdollisuuksien maa. Haluamme tarjota tilalle vision avoimesta ja kosmopoliitista Sveitsistä, joka on osa maailmanyhteisöä.
 Metoo- ja ilmastoliikkeet ovat ravistelleet Sveitsiä, minkä Flavia Kleiner näkee harvinaisena tilaisuutena muuttaa Sveitsin konservatiivista suuntaa.
 – Emme saa nyt hellittää. Käsissä on harvinainen hetki täynnä mahdollisuuksia, joka voi nopeasti taas karata, Kleiner sanoo.
 Korjaus 19.10. klo 17.14: Lain takaama äitiysvapaa on 14 viikkoa, ei 12 viikkoa.

Sveitsiä vaivaa demokratiavaje, jonka vain naiset voivat ratkaista – "Lakeja on ollut laatimassa enemmän Hans-nimisiä miehiä kuin naisia"


Summary: "Pitäisi löytyä kovanahkainen, mutta empaattinen muutosjohtaja, jolla on puskutraktorin työntövoima ja zen-munkin kärsivällisyys".

Valtionyhtiö Posti on tapetilla jatkuvasti, vuodesta toiseen.
 Jakeluhäiriöt, yt-kierrokset, irtisanomiset, työntekijöiden palkat ja toimitusjohtajan palkkiot ovat täyttäneet otsikoita sitä mukaan kun yhtiön ansaintalogiikkaa murtava rakennemuutos on edennyt.
 Ihmiset eivät enää lähetä toisilleen kirjeitä, vaan sähköistä dataa. Siksi paperipostin määrä on romahtanut ja Postin työntekijöiden määrä  supistunut voimakkaasti.  Tällä hetkellä  yhtiö riitelee  työntekijöiden kanssa lähivuosien työehdoista ja tavoittelee samalla 150–200 miljoonan säästöjä.
 Työntekijät  syyttävät Postia  työehtoshoppailusta ja asiakkaiden luottamus Postiin  murenee.
 Toimitusjohtaja  Heikki Malinen   sai tarpeekseen  ja erosi lokakuun alussa. Eroa edelsi suurkohu Malisen  miljoonapalkasta , 700 pakettijakelijan siirtämisestä halvempaan työehtosopimukseen ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.)  väliintulo .
 Postin  hallitus kehui  vuolaasti eronneen Malisen suoritusta tämän seitsenvuotisella kaudella ja Malinen itse totesi erotessaan täyttäneensä hänelle asetetut tavoitteet.
 Toimitusjohtaja vaihtuu, ongelmat jäävät
 Malisen erottua palkansaajapuoli  teki heti selväksi,  että taistelu työehtojen heikentämistä vastaan jatkuu johtajan nimestä riippumatta. Työnantaja puolestaan  ei näe tehostustoimilleen vaihtoehtoja .
 Väliaikaiseksi toimitusjohtajaksi nimitettiin  Paketti ja verkkokauppa -liiketoimintaryhmän johtaja  Turkka Kuusisto  ja uuden toimitusjohtajan rekrytointi aloitettiin.
 "Veikkaan, että headhunter on saanut monta kieltävää vastausta."   Emilia Kullas, EVA:n toimitusjohtaja
 Mutta minkälainen ihmenainen tai -mies Postin toimitusjohtajaksi oikein pitäisi valita? Vaaditaanko tunteita nostattavan valtionyhtiön pomolta erityisominaisuuksia?
 Millainen johtaja osaisi luovia omistajaohjauksen ja rakennemuutoksen sekä lakisääteisten palveluvelvoitteiden ja tulostavoitteiden ristiaallokossa? Pitäisikö paikalle löytää joku, joka esimerkiksi tyytyisi huomattavasti edeltäjäänsä pienempään palkkaan?
 Kysyimme asiaa sähköpostihaastatteluilla kuudelta erilaiselta asiantuntijalta.
 EVA:n Kullas: "Halukkaita ei löydy pilvin pimein"
 Elinkeinoelämän valtuuskunnan EVA:n toimitusjohtaja  Emilia Kullas  katsoo, ettei toimitusjohtajan valinta voi riippua siitä, että yhtiön omistaa juuri valtio. Mutta vaikeuskerrointa tämä tosiasia lisää.
 – Toimitusjohtajan on aina ymmärrettävä omistajien tahto. Valtionyhtiössä se voi olla erinomaisen hankalaa keskimääräistä fiksummallekin ihmiselle, koska se tahto voi vaihtua niin kovin usein.
 EVA:n toimitusjohtaja Emilia Kullas. Arttu Laitala
 Kullas arvostelee pääministeri  Antti Rinteen  (sd.)  puuttumista Postin työehtokiistoihin  ja ennakoi, että halukkaita toimitusjohtajia voi olla vaikea löytää.
 – Kun pääministeri ryhtyy mestaroimaan sivusta Postin johdon aikeita ohittaen paitsi hyvän hallintotavan, myös oman hallituksensa ministerin, halukkaita haasteen vastaanottajia löytyy kyllä, mutta ei pilvin pimein. Tämäkin tehtävä täytetään, mutta veikkaan, että asiaa hoitava headhunter on saanut monta kieltävää vastausta heti kättelyssä.
 Kullaksen mukaan Postin tai muun valtionyhtiön johtajalle ei voi lähtökohtaisesti maksaa pienempää palkkaa kuin yksityisesti omistetuissa firmoissa.
 – Veronmaksajilla on syytä vaatia, että heidän omaisuudestaan huolehditaan parhaalla mahdollisella tavalla ja kyvyillä. On yhtiön hallituksen tehtävä katsoa, että valittu johtaja juoksee kieli suusta ulkona roikkuen kompensaationsa eteen.
 EVA:n toimitusjohtajan mukaan Postia luotsaamaan pitäisi löytää "kovanahkainen mutta empaattinen muutosjohtaja, jolla on puskutraktorin työntövoima ja zen-munkin kärsivällisyys".
 "Pitää pystyä tekemään selväksi, mitä tuloksen tekeminen tarkoittaa henkilöstöpolitiikalle."  Heidi Nieminen, ammattiliitto Paun puheenjohtaja
 – Pitää pystyä luovimaan äänekkään ay-liikkeen kanssa ja oikukkaan ja alati mieltään muuttavan valtio-omistajan kanssa.
 Tehtyjä päätöksiä on uskallettava puolustaa julkisesti, varsinkin kun kyse on palvelujen toimivuudesta, Kullas vaatii.
 – Postin johto on toistuvasti pakoillut asiakasjohtajiensa selän takana silloin, kun johdon pitäisi suoraselkäisesti olla vastaamassa suurelle yleisölle itse. Siitä se palkka eli kompensaatio maksetaan.
 Ay-johtaja: "Painotettava henkilöstöjohtamista"
 Postin työntekijöitä edustavan Posti- ja logistiikka-alan unionin (Pau) puheenjohtaja  Heidi Nieminen  toivoo, että seuraava toimitusjohtaja osaisi ottaa henkilöstön paremmin huomioon.
 – Postin hallituksen ja johdon vastaus rakennemurrokseen on toistaiseksi ollut työntekijöiden vähentäminen, heidän palkkojen ja työehtojen huonontaminen sekä tarjottavan palvelun heikentäminen.
 Hänen mukaansa Postin työntekijät ja asiakkaat joutuvat kärsimään
 Posti- ja logistiikka-alan unionin puheenjohtaja Heidi Nieminen. Mikko Koski / Yle
 siitä, että Posti on jo 20 vuotta tehnyt epäonnistuneita investointeja uusiin liiketoimintoihin, joiden on uskottu rahoittavan kannattamattomaksi käyvän postinjakelun.
 Seuraavan toimitusjohtajan pitäisi Niemisen mukaan muuttaa Postin johtamiskulttuuria.
 – Henkilöstöä ei tässä toimialan ja yrityksen murroksessa ole otettu mukaan vuoropuheluun, vaan muutokset tekemiseen on tehty keskusjohtoisesti ja siksi moni muutoksista on jälkikäteen arvioituna ollut epäonnistunut niin taloudellisesti kuin muutenkin.
 Paun puheenjohtajan mukaan Postin ja valtion on käytävä "rehellistä keskustelua" siitä, minkälaista voittoa yhtiö voi tehdä hoitaessaan samalla julkisia velvoitteitaan.
 – Omistajalle pitää pystyä tekemään selväksi, mitä tuloksen tekeminen tarkoittaa henkilöstöpolitiikan ja asiakkaille tarjottavan palvelun näkökulmasta.
 "Olisi ehkä parasta, että Postin hallituksen veisi Suuri Noutaja. Tai Sirpa Paatero."  Pekka Seppänen
 Uuden toimitusjohtajan tulee Niemisen mukaan käynnistää keskustelu valtiollisesta tuesta postipalveluiden turvaamiseksi. Tehtävää voisi hänestä hoitaa myös palkalla, joka on "jossain suhteessa postityöntekijöihin palkkoihin".
 – Jos suurinta työntekijäryhmää edustavan työntekijän vuosiansio on alle 30 000 euroa ja yrityksen toimitusjohtajan vuosiansio noin 1 000 000 euroa, niin tuo ero ymmärrettävästi herättää julkista arvostelua.
 Pekka Seppänen: "Johtamisessa ei ole mitään vaikeaa"
 Kirjailija ja johtamisvalmentaja  Pekka Seppäsen  mielestä Postin toimitusjohtajalta ei vaadita erityisominaisuuksia siksi, että yhtiön omistaa Suomen valtio.
 – Julkisessa keskustelussa on mielenkiintoisella tavalla demonisoitu valtio omistajana, pitkälti varmaan ideologisista syistä. Esimerkiksi perhe- ja sukuyhtiöissä omistajan, hallituksen ja johdon roolit sekaantuvat paljon reippaammin kuin valtionyhtiöissä. Se vain ei näy julkisuudessa.
 Seppäsen mielestä Postille pitäisi kaiken järjen mukaan löytyä uusi toimitusjohtaja suhteellisen helposti.
 – Postissa on töissä noin 20 000 ihmistä. Jos näiden joukkoon ei ole rekrytoitu ketään toimitusjohtajaksi kykenevää, niin taannoin irtisanoutunut toimitusjohtaja epäonnistui tehtävässään täysin.
 Johtamiskouluttaja ja kirjailija Pekka Seppänen. Laura Railamaa / Yle
 Mitä Postin johtajan palkkioihin tulee toimitusjohtaja tulisi Seppäsen mukaan palkata voittoon pyrkivän yritystoiminnan peruslogiikalla: mahdollisimman pienillä kustannuksilla.
 – Postin toimitusjohtajan tehtävästä tulisi järjestää tarjouskilpailu, jossa riittävän kyvykkäiden tarjokkaiden joukosta valittaisiin se, joka ryhtyy tehtävään halvimmalla. Olen varma, että riittävän hyviä hakijoita olisi kymmenittäin, ellei sadoittain.
 Seppänen korostaa, että toimitusjohtajan perustehtävä on simppeli. Pitää tehdä niin kuin yhtiön hallitus haluaa. Jos hallituksen halusta ei saa selvää, pitää tehdä niin kuin parhaaksi näkee.
 – Siitähän palkkaa maksetaan. Ei se ole vaikeaa. Johtamisessa ei ole mitään vaikeaa. Vaikeaa on hypätä seipäällä yli kuusi metriä. Johtamisessa riittää, että osaa olla ihmisiksi ihmisten kanssa.
 "Palkkaneuvottelut tullevat olemaan tiukat niin palkan kuin erokorvaustenkin osalta."  Leena Linnainmaa, Difin pääsihteeri
 Seppäsen mukaan hyviksi havaitut toimitusjohtajat "eivät ole mitään yli-ihmisiä, eivät yleensä lähellekään luokkansa priimuksia".
 – Jos Postin hallitus etsii toimitusjohtajaksi Ulkopuolista (Kallispalkkaista) Pelastajaa, niin siinä tapauksessa olisi ehkä parasta, että Postin hallituksen veisi Suuri Noutaja. Tai Sirpa Paatero.
 Leena Linnainmaa: "Palkkaneuvotteluista tulee tiukat"
 Hyviä hallitustyön käytäntöjä edistävän Director's Institute Finlandin pääsihteeri  Leena Linnainmaa  katsoo valtion omistajapolitiikan tuovan kiistatta lisäkierrettä Postin johtamiseen.
 – Valittavan toimitusjohtajan on hyvä ymmärtää poliittista järjestelmää, koska liike-elämän logiikka ja ennakoitavuus eivät aina näytä käytännössä toteutuvan valtion omistajaohjauksessa. Myös erinomaista stressinsietokykyä vaaditaan julkisen kiinnostuksen vuoksi.
 Director's institute Finlandin pääsihteeri Leena Linnainmaa. Terhi Toivonen / Yle
 Postin hallitus onnistuu toimitusjohtajan valinnassa parhaiten, jos yhtiön omistajan eli valtion aikeet ovat tiedossa.
 – Esimerkiksi jos markkinaehtoinen ja yleispalveluvelvoitteeseen kuuluvat toiminnat päädytään eriyttämään eri yhtiöihin. Tällöin pelikenttä voi muuttua radikaalistikin.
 "Irtisanomisten tulee olla aina viimeinen ratkaisu."   Heidi Hautala, europarlamentaarikko
 Linnainmaa toteaa, että Postin toimitusjohtajan palkkio tulee asettaa sille tasolle, jolla haluttu osaaja johtajaksi saadaan.
 – Neuvottelut tullevat olemaan tiukat niin palkan kuin erokorvaustenkin osalta. Omistajapolitiikka on tempoilevaa ja omistajan tavoitteet voivat muuttua rajustikin varsinkin hallituskauden vaihtuessa. Parhaat toimitusjohtajakandidaatit voivat suhtautua tehtävään erityisen riskipitoisena, mikä voi näkyä palkkioneuvotteluissa.
 Heidi Hautala: "Kohtuuttomiakin odotuksia"
 Europarlamentaarikko  Heidi Hautala  (vihr.) toimi omistajaohjauksesta vastaavana ministerinä  Jyrki Kataisen  (kok.) hallituksessa vuosina 2011–2013 ja koki oman  osansa kohuista .
 Hautala kirjoittaa Postista, että valtion käytännössä kokonaan omistaman yhtiön johtoon kohdistuu usein kohtuuttomiakin odotuksia.
 – Yhtiö kilpailee markkinoilla yksityisesti omistettuja yhtiöitä vastaan.
 Europarlamentaarikko Heidi Hautala (vihr.). Yle
 Seuraavan toimitusjohtajan on oltava valmis olemaan julkisuudessa asiallisen ja toisinaan myös asiattoman arvioinnin kohteena. Omistajan odotuksiin vastaaminen on helpompaa, jos omistajaohjausministeri ja Postin hallituksen puheenjohtaja keskustelevat säännöllisesti ja kriisitilanteet ennakoidaan.
 Toimitusjohtajan on ajateltava henkilöstöä ja pidettävä se ajan tasalla, kun Postin kamppailee kannattavuudestaan paperipostin huvetessa.
 – Irtisanomisten tulee olla aina viimeinen ratkaisu. Kun vielä toimin omistajaohjausministerinä, Heikki Malisella oli hyviä avauksia työntekijöille tarjotuissa muutospoluissa, Hautala kertoo.
 "Isoja juttuja tapahtuu vain, jos riittävä kriittinen massa saadaan mukaan."  Timo Jäntti, headhunter
 Valtionyhtiön johtajan palkkioiden taso on ikuisuuskiista, jonka ratkaisemiseen Hautalallakaan ei ole viisasten kiveä. Hänestä "henkilöstön hyvinvointi ja ympäristö" saisivat korostua palkitsemiskriteereissä nykyistä enemmän.
 – Valtion palkitsemissääntö ei tunnu koskaan olevan tarpeeksi tiukka.
 Headhunter: "Vaaditaan poliittista korvaa"
 Ylimpiä johtajia etsitään headhuntereiden eli avainhenkilörekrytointeihin erikoistuneiden firmojen avulla.
 Suorahakuyhtiö Taplown toimitusjohtaja  Timo Jäntti  katsoo, että valtion omistaman Postin toimitusjohtajalta vaaditaan ainakin poliittista korvaa ja kykyä julkiseen esiintymiseen.
 Suorahakuyhtiö Taplown toimitusjohtaja Timo Jäntti. Taplow Oy
 – Näkyvässä roolissa olevan toimitusjohtajan hyviä ominaisuuksia ovat tilannetaju, harkittu reagointikyky, kyky argumentoida ja perustella yhtiön toimintaa.
 Koska Postin toimintaympäristö muuttuu niin nopeasti, johtajan pitäisi saada koko porukka ja sidosryhmätkin mukaan ja rakennettava "ymmärrettävä polku tulevaisuuteen".
 – Isoja juttuja tapahtuu vain, jos riittävä kriittinen massa saadaan mukaan muutokseen.
 Jäntin mielestä suomalaisten johtajien vahvuutena on määrätietoisuus muutoksissa ja "muut huomioon ottava ote" johtamisessa. Siksi Postin seuraavakin johtaja voi hänen mielestään löytyä hyvinkin Suomesta.
 Entä se valtionyhtiön johtajalle sopiva palkka? Headhunter-ammattilaisen mukaan korvauksen taso määräytyy aina kilpailussa "samoista huippukandidaateista" riippumatta siitä, kuka yhtiön omistaa.

Kuka ihme osaisi johtaa Postia? Headhunter, johtamiskouluttaja, ay-johtaja ja entinen ministeri kertovat, mitä kohuyhtiön uudelta johtajalta vaaditaan


Summary: Äänestyksestä odotetaan tasaista. Vielä ei ole selvää milloin brexit tapahtuu.

Britannian parlamentti äänestää tänään neljännen kerran brexit-sopimuksesta. EU ja Britannian hallitus  pääsivät sopuun uudesta erosopimuksesta torstaina .
 Parlamentin alahuoneen istunto alkaa aamupäivällä Suomen aikaa.
 Äänestyksestä odotetaan tiukkaa . Ennakkoon on arvioitu, että pääministeri  Boris Johnsonilla  on vaikeuksia saada sopimus läpi parlamentissa.
 Oheisesta kuvasta selviää, mitkä ovat seuraavat mahdolliset etapit parlamentin joko hyväksyessä tai hylätessä sopimuksen.
 Leena Luotio / Yle, lähde BBC News
 Jotta erosopimus tulisi hyväksytyksi, on 320 parlamentin jäsenen äänestettävä sen puolesta.
 Boris Johnson on vakuuttanut moneen kertaan, että Britannia eroaa EU:sta lokakuun lopussa, vaikka Britanniassa säädetty laki kieltää sopimuksettoman eron.
 Lain mukaan Johnsonin on pyydettävä EU:lta jatkoaikaa ensi tammikuun loppuun saakka, jos parlamentti hylkää erosopimuksen lauantain äänestyksessä.
 Leena Luotio / Yle, lähde BBC News
 Lisää aiheesta:
 Brexitin superlauantai tulee: Britannian parlamentti kokoontuu poikkeukselliseen istuntoon – Näin puolueet äänestävät
 Eurooppa-kirje: Toimittajan tyhjä olo – Entä jos Britannian ero toteutuu?

Analyysi: Vaikka EU ja britit sopivat erosta, lokakuun loppua kohti mennään paksussa sumussa
 Nämä kolme asiaa sinun kannattaa nyt tietää brexitistä

Britannian parlamentti äänestää tänään brexit-sopimuksesta – Katso, mitkä ovat skenaariot superlauantain jälkeen


Suomalaiset tuntevat presidenttinsä, mutta hierarkiassa toisena tulevaa eduskunnan puhemiestä osaa harva nimetä, selviää Taloustutkimuksen Lännen medialle tekemästä haastattelututkimuksesta. Vain 31 prosenttia vastanneista tiesi, että puhemiehen nuijaa heiluttaa keskustan  Matti Vanhanen .
 Johtavien poliitikkojen ja puolueiden tunnettavuutta mittaavassa tutkimuksessa selvisi myös, että sisäministeri  Maria Ohisalolla  (vihr.) on tekemistä nimensä vakiinnuttamisessa. Vain kolmasosa vastaajista osasi mainita hänet vihreiden puheenjohtajaksi, eikä luku edes oman puolueen kannattajien keskuudessa noussut kuin 39 prosenttiin.
 Pääministeritason ja puoluepolitiikan kysymykset sen sijaan olivat vastaajille tutumpia.
 Tutkimukseen haastateltiin 1005 henkilöä ovelta ovelle -menetelmällä ja sen virhemarginaali on noin 3 prosenttiyksikköä suuntaansa.

Lännen media: Vain kolmasosa suomalaisista tietää, kuka on eduskunnan puhemies


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Sähkötupakkapelko levinnyt myös Suomeen – myynti romahtanut
 Viime vuosina Suomen kaupunkien katukuvaan on ilmestynyt useita sähkösavukekauppoja. Nyt myymälät ovat  kärsineet asiakaskadosta . Syynä myynnin laskuun on uutisointi Yhdysvalloissa paljastuneista sähkötupakkatuotteisiin liittyvistä kuolemista ja sairaustapauksista, kerrotaan alan kaupoista.
 Brittiparlamentti äänestää brexit-sopimuksesta aamupäivällä
 Tänään on brexitin kohtalonpäivä. Parlamentin äänestyksestä odotetaan tiukkaa. Tolga Akmen / AFP
 Britannian parlamentti  äänestää tänään neljännen kerran  brexit-sopimuksesta. EU ja Britannian hallitus pääsivät sopuun uudesta erosopimuksesta torstaina. Parlamentin alahuoneen istunto alkaa aamupäivällä Suomen aikaa. Äänestyksestä odotetaan tiukkaa. Ennakkoon on arvioitu, että pääministeri  Boris Johnsonilla  on vaikeuksia saada sopimus läpi parlamentissa.
 Barcelonan levottomuudet kärjistyivät uudelleen
 Mellakkapoliiseja on heitelty kivillä ja kaduilla on sytytetty tulipaloja. Quique Garcia / EPA
 Barcelonassa väkivaltaisuudet poliisin ja mielenosoittajien välillä ovat  pahentuneet yön aikana . Naamioituneet mielenosoittajat ovat heitelleet mellakkapoliiseja kivillä ja polttopulloilla. Poliisit ovat käyttäneet vesitykkejä, kyynelkaasua ja kumiluoteja mielenosoittajien hillitsemiseksi. Mielenosoittajat vastustavat Katalonian separatistijohtajien vankeustuomioita.
 Posti tarvitsee johtajakseen kovapintaisen zen-munkin
 Seitsemän vuotta Postia luotsanneen Heikki Malisen tilalle etsitään uutta toimitusjohtajaa. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Minkälainen ihmenainen tai -mies Postin toimitusjohtajaksi oikein pitäisi valita? Vaaditaanko tunteita nostattavan valtionyhtiön pomolta erityisominaisuuksia? Millainen johtaja osaisi luovia omistajaohjauksen ja rakennemuutoksen sekä lakisääteisten palveluvelvoitteiden ja tulostavoitteiden ristiaallokossa?  Kysyimme asiaa  sähköpostihaastatteluilla kuudelta erilaiselta asiantuntijalta.
 Yle
 Sää jatkuu harmaana
 Lauantaina lännestä saapuva matalapaine tuo sateita ja voimistuvaa tuulta mukanaan maan etelä- ja keskiosista Kainuuseen yltävälle alueelle, missä sademäärä voi olla 10–20 millimetriä. Maan pohjoisosissa tulee myös räntää tai lunta. Illalla lumisateet väistyvät Lapissa ja aurinko pääsee paistamaan. Idässä sade taas muuttuu illalla lumeksi.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Sähkötupakan kauppa yskii pelon kourissa, Postin johtoon haetaan ihmeidentekijää, brexit-sopimuksen kohtalonpäivä on tänään


Summary: Presidentti Trump on ottanut sisäpiiriinsä useita asevoimien komentajia, nyt kaikki ovat lähteneet.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on joutunut ankaran arvostelun kohteeksi. Arvostelu tulee tällä kertaa hänen vahvimpien kannattajiensa piiristä - republikaanipuolueesta ja entisten asevoimien ylimpien johtajien suunnalta.
 Arvostelu johtuu erityisesti Trumpin tekemästä päätöksestä vetää Yhdysvaltain joukot Syyriasta ja siten jättää alueen kurdiväestö Turkin hyökkäyksen armoille. Kurdit ovat tukeneet Yhdysvaltain tavoitteita ja olleet etulinjassa taistelussa terroristijärjestö Isisiä vastaan.
 Senaatin republikaaniryhmän puheenjohtaja  Mitch McConnell  on kirjoittanut Washington Post -lehteen mielipidekirjoituksen, jossa hän sanoo joukkojen vetämisen Syyriasta olevan "strateginen painajainen", joka auttaa Yhdysvaltain vihollisia ja vahingoittaa liittolaisia.
 McConnell on ollut Trumpin vankka tukija. Hän ei kirjoituksessaan mainitse Trumpia nimeltä, mutta kritiikin kohde ei jää epäselväksi.
 Hän vertaa vetäytymistä edellisen presidentin  Barack Obaman  päätökseen vetää joukot Irakista, minkä katsotaan johtaneen Isis-järjestön vahvistumiseen.
 – Olemme nähneet Isisin kukoistavan Irakissa presidentti Barack Obaman vetäytymisen jälkeen. Tulemme näkemään saman Syyriassa ja Afganistanissa, jos hylkäämme kumppanimme ja vetäydymme konflikteista ennen kuin ne on voitettu.
 Trump on sanonut, että Yhdysvaltain on tarpeellista vetäytyä näistä "typeristä, loppumattomista sodista". McConnell kommentoi asiaa Trumpin puheisiin kohdistamallaan piikillä.
 – Amerikan sodat ovat loppumattomia, jos kieltäydymme voittamasta niitä.
 Trump kommentoi kurdijoukkojen tilannetta Syyriassa – "He eivät auttaneet meitä Normandiassa"
 Kenraaleilta ja amiraaleilta ryöpytystä
 Trumpin päätökset saavat rajua arvostelua myös monilta entisiltä sotilasjohtajilta.
 Yhdysvaltain asevoimien entinen erikoisoperaatioiden komentaja  William McRaven  on kirjoittanut ajatuksistaan  The New York Times -lehteen . McRaven on neljän tähden amiraali ja hän tuli tunnetuksi  Osama Bin Ladenin  kuolemaan johtaneen hyökkäyksen johtajana.
 Hän syyttää Trumpia Yhdysvaltain kunniakkaiden perinteiden hylkäämisestä. McRavenin mukaan Yhdysvaltain armeija on aina pitänyt tärkeänä, että se puolustaa demokratiaa ja sen arvoja. Nyt Valkoisen talon sanojen ja tekojen välillä vallitsee räikeä ristiriita.
 Amiraali William McRaven Shawn Thew / EPA / AOP
 McRavenin mukaan Trump puolustaa "despootteja ja öykkäreitä", mikä aiheuttaa asevoimien sisällä "turhautumista, häpeää, suuttumusta ja pelkoa". Hänen arvionsa mukaan Yhdysvaltain ylimpiä arvoja vastaan hyökään sisältäpäin.
 – Jos tämä presidentti ei osoita sitä johtajuutta, mitä Amerikka tarvitsee, sekä kotimaassa että ulkomailla, on aika saada presidentin virkahuoneeseen uusi henkilö - republikaani, demokraatti tai sitoutumaton - mitä pikemmin sen parempi. Tasavaltamme kohtalo riippuu siitä.
 Entinen puolustusministeri, kenraali  James Mattis  on arvostellut myös Syyria-päätöstä, minkä seurauksena Trump haukkui hänet "maailman yliarvostetuimmaksi kenraaliksi".
 Torstaina Mattis vastasi Trumpille gaalaillallisella. Aluksi Mattis ihmetteli, kuinka paljon aikaa Trump käyttää golf-kentällä ja huomautti sitten, että Trump välttyi Vietnamin sodalta, kun lääkäri kirjoitti hänelle todistuksen kantapäiden luupiikeistä (engl. bone spurs, luukannukset).
 – Minä ansaitsin kannukseni taistelukentällä, Donald Trump lääkäriltä saamallaan kirjeellä, Mattis irvaili.
 "Eeppinen virhe"
 Yhdysvaltain Nato-joukkojen entinen komentaja, amiraali  James Stavridis  luonnehti perjantaina  MSNBC-uutiskanavalla  Syyriasta vetäytymistä "geopoliittiseksi virheeksi, jolla on eeppiset mittasuhteet".
 – On vaikea kuvitella, kuinka yhdellä ainoalla päätöksellä voidaan tehdä Isisin uudelleenkasvu mahdolliseksi, korottaa Iranin asemaa, sallia sätkynukkejohtaja  Vladimir Putinin  jatkaa arvonnousuaan ja samalla kertaa asettaa sotarikollinen, kemiallisten aseiden käyttäjä  Bashar al-Assad  Syyriassa kuskin paikalle, jyrisi Stavridis.
 Venäjä pyrkii ottamaan välittäjän roolin Lähi-idässä – "Syyria on sotilaallinen näköalapaikka"
 Samalla kanavalla Irakin sodassa komentajana toiminut kenraali  Barry McCaffey  luonnehti Syyria-päätöstä "käsittämättömäksi".
 Trumpin entinen turvallisuusneuvonantaja  HR McMaster  on todennut, että päätös horjuttaa alueen vakautta ja on omiaan kiihdyttämään Syyrian sotaa.
 Korkeiden sotilasjohtajien arvostelu on huomionarvoista, koska Trump nosti valtaan päästyään asevoimat suureen arvoon. Hän sanoi "kenraaliensa" olevan keskeisissä tehtävissä hallituksessaan.
 James Mattisin ja HR McMasterin ohella Trumpin avustajina ovat toimineet kenraalit  Michael Flynn  ja  John Kelly . Nyt nämä kaikki miehet ovat eri syistä lähteneet Trumpin hallinnosta.
 Lisää aiheesta :
 Ei muuta ystävää kuin vuoret – Trump ei ole ensimmäinen, joka petti kurdit

Republikaanijohto, kenraalit ja amiraalit ryöpyttävät Trumpin Syyria-päätöstä – "Amerikkaa vastaan hyökätään sisältäpäin"


Summary: Poliisin työssä jaksamisesta ollaan huolissaan. Hallituksen lupaamat lisäresurssit eivät poliisin mielestä riitä.

Lenkkitossut ja poliisin varusteet ovat yhtä tuttuja kapineita vanhemmalle konstaapelille  Mika Penttilälle . Hämeen poliisin vahvuuksiin kuuluva mies on pitkään harrastanut kovaa kuntoa ja kestävyyttä vaativaa ultrajuoksua.
 Nyt hieman yli viisikymppinen mies sanoo, että juokseminen on auttanut häntä jaksamaan poliisin työssä. Miehen fyysinen ja henkinen kunto kulkevat käsi kädessä. Ilman hyvää kuntoa ei jaksaisi yhä raskaammaksi käynyttä työtä.
 – Yritän pitää itsestäni sellaista huolta, että työpäivät eivät tunnu liian raskailta ja että arki sujuu rutiinilla. Kun tiiminä tehdään työtä, on hyvä, etteivät keikalla asiat jää ainakaan minusta kiinni.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto  ilmaisi elokuussa huolensa poliisien jaksamisesta.  AVI:n mukaan sairauspoissaolot ovat joissain yksiköissä vähentyneet, koska poliisit eivät halua lisätä kollegoidensa työkuormaa.
 Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  esitti jo viime vuoden marraskuussa  huolensa poliisin voimavaroista .
 Poliisihallituksen henkilöstön kehittämispäällikkö  Satu Koivu  sanoo, että erityisen kuormittuneita ovat poliisivankiloiden vartijat ja rikostorjunnan väki. Rinteen hallitus on  lisäämässä poliisien määrää 300:lla , mutta  poliisihallitus toivoo enemmän .
 Hämeen poliisi on saanut lähinnä lämmintä kättä valtiolta uusien poliisien palkkaamiseen. Hämeen poliisi saa ensi vuonna uusia resursseja kolmen henkilötyövuoden verran.
 Kovat paikat kuitataan huokaisulla
 Forssassa kenttätyötä tekevä vanhempi konstaapeli Mika Penttilä sanoo, ettei väsy työssä fyysisesti. Vuoroissa on kuitenkin työjaksoja, joissa henkistä kuormittavuutta tulee kohtuuttoman paljon. Niistä palautuminen vie jonkin aikaa.
 Pahimmat keikat ovat hänen mielestään niitä, joissa poliisi joutuu viemään suruviestiä tai tekemisiin kuoleman kanssa. Työkaverin kanssa asia käsitellään usein vain huokaisemalla. Sitten vastataan jo seuraavaan tehtävään.
 – Itse asia jää mielen pohjalle. Kuukausi sitten yhdelle partiolle sattui kaksi kolaria, missä menehtyi nuoria henkilöitä. Tapahtumat tulivat aivan peräkkäisinä työvuoroina. Kaverit totesivat, että nyt alkaa olla jo tarpeeksi. Se oli poliisilta jo todella paljon sanottu.
 Tukea jaksamiseen ei poliisi hevin hae
 Mika Penttilän selviytymiskeino tiukkojen paikkojen jälkeen on pitkä lenkki. Lenkki on sitä pidempi, mitä henkisesti kuormittavampia työtehtäviä on päivään osunut. Luonnossa liikkuminen on henkireikä. Lenkillä saa ajateltua asioita lävitse.
 – Me olemme tosi huonoja hakemaan ulkopuolista apua. Avun hakeminen on ison kynnyksen takana. Se on jostain syystä tietyllä tapaa tabu. En tiedä, koetetaanko sitten esittää kovempia kuin ollaan.
 Vanhempaa konstaapelia helpottaa se, että töiden päätteeksi hän vie poliisin haalarin pukukaappiin ja työpäivä on ohi.
 – Sekin jo auttaa irtaantumaan työmaailman asioista. Toisin on tutkintapuolella, missä työkuormasta ei voi irtautua vaan asiat odottavat aina työpöydällä.

Kun Mika Penttilä kohtaa poliisin työssään kuolemaa, hän juoksee – "Avun hakeminen on ison kynnyksen takana"


Summary: Palomiehillä on jo nyt muuta väestöä korkeampi riski sairastua syöpään.

Punnerrus, ponnistus ylös, hyppy.
 Paineilmalaitteet suhisevat ja peittävät takaisin punnerrusasentoon pudottautuvien  Hannu Kokkosen ,  Pekka Kolehmaisen  ja  Sami Sällisen  puuskutuksen.
 Äänekoskelaispalomiesten kollegat ympäri maailma ovat hikoilleet tekemällä burpee-liikettä haasteessa, jolla on kerätty rahaa Maailman terveysjärjestö WHO:n syöpätutkimukseen. Nettiin ladatuissa videoissa he tekevät liikettä täysissä varusteissa minuutin ajan.
 Paineilmalaitteet ovat palomiesten tärkeimpiä suojavarusteita. Hannu Kokkonen (vasemmalla), Sami Sällinen ja Pekka Kolehmainen arvioivat savusukelluksessa käytettävien varusteiden painavan parikymmentä kiloa. Jaana Polamo / Yle
 Palomieskolmikko tietää, että ammatin kohonnut syöpäriski voi koskea myös heitä: pohjoismaisen tutkimuksen mukaan 30–49 -vuotiailla palomiehillä on 2,6-kertainen riski sairastua eturauhassyöpään verrattuna muuhun väestöön.
 Palomiesten korkea syöpäriski on ollut tiedossa vähintään vuosikymmenen, mutta tulevaisuudessa riski voi vain kasvaa. Palomiehet altistavat itsensä pelastustehtävissä yhä lisääntyville haitallisille aineille ja kaasuille. Esimerkiksi tavallisissa asuntopaloissa kaasut ovat käyneet entistä myrkyllisemmiksi.
 – Muovin määrä rakennus- ja sisustusmateriaalina on lisääntynyt. Lisäksi esimerkiksi elektroniikkaa on entistä enemmän. Niistä muodostuu erittäin myrkyllisiä kaasuja, tutkija  Juha Laitinen  Pelastusopistosta sanoo.
 Erityisen haitallista on ABS-muovi, jota käytetään esimerkiksi elektroniikkalaitteiden kuorissa. Palaessaan siitä syntyy solujen hapensaantia haittaavaa syaanivetyä sekä syöpävaarallisia butadieenia ja styreeniä.
 Jos astianpesukone syttyy palamaan ja palovaroitin hälyttää, ulos kannattaa kiirehtiä. Pelastusopistolla tehdyissä alkusammutuskokeissa on todettu, että siinä vaiheessa huoneistosta on 5–6 minuuttia aikaa poistua.
 Sen jälkeen syaanivetyä on ilmassa tappava määrä.
 Kaikkeen ei voi varautua
 Kun 44-vuotias Sami Sällinen oli työuransa alussa, palomiesten kohonneesta syöpäriskistä ei puhuttu. Vasta 15:n viime vuoden aikana riskin pienentäminen niin puheissa kuin pelastustyössä on noussut esille.
 Palomies Sami Sällinen. Jaana Polamo / Yle
 Sällinen pitää hyvänä, että terveyden kannalta välttämättömät tavat toimia otetaan nyt tosissaan. Silti hän ei näe mahdottomana, että lipsumistakin tapahtuisi.
 – Vaikkapa roskalaatikkopaloon ei suhtauduta vakavasti ja suojauksesta luistetaan. Siinä niitä kaasuja sitten hengittelee ja saa jopa iholle haitallisia aineita, Sällinen sanoo.
 Kansainvälinen syövän tutkimuslaitos IARC ei ole syyttä jo 10 vuotta sitten luokitellut palomiehen työtä mahdollisesti syöpävaaralliseksi. Kansainvälisten tutkimusten yhteen liittämisellä on selvinnyt, että kives- ja eturauhassyöpä sekä non-hodgkinin lymfooma ovat yliedustettuina palomiesten syöpätapauksissa.
 Riskin muodostavat myös tilanteet, joihin ei voida ennalta varautua. Vuonna 2014  Jyväskylässä Tellervonkadulla syttyneen tulipalon  jälkeen osa  palomiehistä joutui hakeutumaan sairaalahoitoon . (Keskisuomalainen)
 Kerrostalon alakerrassa toimi yritys, jonka valmistamat laatat sisälsivät magnesiumia, eikä sellaista paloa voi räjähdysvaaran vuoksi sammuttaa vedellä. Tiloissa oli myös typpihapposäiliöitä, jotka sulivat ja lattia lainehti haposta.
 Muovi nopeuttaa talojen palamista
 Kaikkein syöpävaarallisimmat kaasut rakennuspaloissa syntyvät muovin palamisesta. Sähköputkien ja höyrynsulkumuovien lisäksi omakotitalon seinärakenteissa voi muovia olla myös eristeessä.
 – Esimerkiksi solumuovieristeiden käyttö seinäeristeenä on lisääntynyt niiden ilmatiiviyden ja kosteusominaisuuksien ja polyuretaanin hyvän lämmöneristyskyvyn vuoksi. Samalla mineraalivillojen osuus on vähentynyt, Tampereen teknillisen yliopiston rakennustekniikan professori  Juha Vinha  sanoo.
 Paineilmalaitteita käytetään tulipalojen sammutuksessa ja savusukeltamisessa. Jaana Polamo / Yle
 Vinhan mukaan myös julkisten rakennusten yläpohjassa solumuovieristeet ovat yleistyneet.
 Talon rakenteiden lisäksi muovia on monissa sisustusmateriaaleissa, esimerkiksi muovia sisältävä laminaatti on  lattianpäällystemateriaaleista suosituin niin uusissa kuin remontoivissa asunnoissa .
 Muoviperäisten materiaalien vuoksi palot ovat myös nopeutuneet: palomiehillä on entistä vähemmän aikaa pelastaa rakennus.
 Koko sähköauto upoksiin
 Uudenlaista päänvaivaa pelastajille ovat tuoneet sähköautot.
 Pelastusopiston tutkija Juha Laitinen kertoo, että palamaan syttyvän akkukennon sammuttaminen on vaikeaa. Palosta syntyy erittäin myrkyllisiä kaasuja, jotka uhkaavat sekä kuljettajaa ja matkustajia että pelastajia.
 – Sähköautoissa ongelma kiteytyy siihen, että palo on akun sisällä. Ainoa keino on upottaa akku veteen. Ruotsissa ja Tanskassa on käytössä  sammutuskontteja, jonka veteen upotetaan nosturin avulla koko auto . (Facebook)
 Pelastusopiston tutkija Juha Laitinen. Sami Takkinen / YLE
 Myös uusissa polttomoottoriautoissa on materiaaleja, joiden käsittelyssä onnettomuustilanteessa pitää olla tarkkana.  Turvavarusteiden sijainti on tarkistettava , ettei niiden laukaisuun käytettävän patruunan kohdalta leikata vaikkapa kattoa irti.
 – Auton erilaisten muovi- ja metalliosien sahaamisesta puukkosahalla syntyy pölyä, joka on haitallista hengitettynä. Erityisen ongelmallisia ovat lasi ja autojen runkorakenteissa yleistynyt hiilikuitu, äänekoskelainen palomies Pekka Kolehmainen kertoo.
 Puoli tuntia savusukelluksen riskiraja
 Ilmastonmuutoksen odotetaan lisäävän sään ääri-ilmiöitä, joista voi seurata metsäpaloja, myrskyjä ja tulvia. Vaikka metsäpaloissa palaa enimmäkseen puhdasta puuta, niiden pitkäkestoisuus lisää kuormitusta. Altistumista savulle lisää myös se, että varustusta on pakko keventää.
 – Yleensä paloissa käytetään paineilmalaitteita, mutta niitä ei jaksa käyttää tuntikausia, Sällinen sanoo.
 Paineilmapullo riittää raskaissa oloissa Sällisen mukaan noin 20 minuutiksi. Jaana Polamo / Yle
 Pelastustyössä tehdyissä mittauksissa on todettu, että tulipaloissa syntyvien yleisimpien haitallisten yhdisteiden pitoisuudet lisääntyvät savusukeltajan elimistössä jo puolen tunnin jälkeen.
 Savusukeltaminen on vaativaa, ja se määrittää myös palomiehen ammatin tiukat kuntovaatimukset. Palomiehet harjoittelevat paljon ja usein, mutta harjoituksissa ei terveysriskejä turhaan lisätä.
 – Savusukellusharjoituksia kuumassa, oikeassa savussa tehdään kerran vuodessa. Silloinkaan ei enää polteta lastulevyä, vaan puhdasta puuta, Sällinen kertoo.
 Tutkija Laitisen mukaan pelastuslaitosten käyttämät sammutusasut ja paineilmalaitteet antavat riittävän hyvän suojauksen lähes kaikissa tilanteissa. Hengityksensuojainta pitäisi käyttää vielä myös jälkiraivauksessa, vaikka palo olisi jo sammutettu.
 Paineilmalaitteisiin kuuluva maski. Jaana Polamo / Yle
 – Jälkiraivauksessa usein rakenteita puretaan ja pöyhitään ja nokea leijailee ilmassa. Noessa on usein raskasmetalleja, joille voi altistua, ellei käytä hengityssuojainta.
 Suojaimen lisäksi palomiehen mukana pitäisi olla häkäilmaisin, sillä rakenteista voi purkautua palokaasuja, kuten häkää.
 Sammutusvaatteet jo palopaikalla pesupusseihin
 Likaiset sammutusasut eivät enää roiku paloasemilla naulakoissa, sillä haitalliset aineet tarttuvat myös palomiesten varusteisiin.
 2010-luvulla varustehuollossa on tehty isoja muutoksia, joilla estetään haitallisten aineiden leviäminen.
 Uusilla paloasemilla, kuten Äänekoskella, on erikseen puhtaat, puolipuhtaat ja likaiset tilat. Sanna Savela / YLE
 – Likaiset sammutusasut riisutaan jo palopaikalla ja ne pakataan pesussa sulaviin pusseihin. Siten estetään haitallisten aineiden leviäminen paloautoon tai -asemalle, työsuojeluvaltuutettu  Marko Lehtonen  kertoo.
 Riisuessaan vaatteita palomies pitää puuvillaiset aluskäsineet kädessä. Ne estävät suoran ihokosketuksen varusteisiin kertyneiden haitallisten aineiden kanssa.
 Likaiset sammutusvaatteet pakataan pesussa sulaviin pusseihin.  Jaana Polamo / Yle
 Paloasemalla autot ajetaan suoraan pesuhalliin, josta  aseman puhtaisiin tiloihin ei viedä mitään ennen pesua.
 Useimmiten huolellinen pesu riittää poistamaan haitalliset aineet vaatteista. Vain joissakin kemikaalionnettomuuksissa sammutusasut hävitetään ongelmajätteenä, mutta se on Laitisen mukaan harvinaista.
 Tehtävänä pelastaa
 Pohjoismaisen tutkimuksen avulla tiedetään, että keski-ikäisten eturauhassyövän lisäksi yli 70-vuotiailla suomalaisilla palomiehillä on vähintään kaksinkertainen riski sairastua keuhkojen  rauhassolusyöpään eli adenokarsinoomaan  ja asbestin aiheuttamaan keuhkopussin syöpään. (Duodecim) Palomiehen yksilölliset ominaisuudet, kuten perintötekijät voivat vaikuttaa sairastumisriskiin.
 Palomies Pekka Kolehmainen. Jaana Polamo / Yle
 Vaikka eturauhassyöpäriski on kohonnut jo työikäisillä, pelastustehtävissä se ei ole mielessä.
 Sällisen mielestä huolta vähentää, kun on tarkkaan sovittu, millaisia suojavarusteita käytetään ja miten tehtävällä toimitaan: silloin voi vain luottaa siihen, että varusteet pitävät.
 – Kyllä täällä ollaan sitä varten, että ihmishenget pelastetaan ja sitten mietitään omia asioita, Kolehmainen lisää.

Palomiehen työ entistä vaarallisempaa – muovieristeiden lisääntyminen taloissa kasvattaa erittäin myrkyllisten kaasujen määrää tulipaloissa


Summary: Ihminen uskoo osaavansa tulkita numeroita ja tilastoja hyvin. Se ei kuitenkaan mene niin. Meitä on aika helppo vedättää.

Moni on kuullut, että tuulivoimalat ovat vaarallisia eläimille. Esimerkiksi Saksassa tuulivoimaloiden lapojen arvioidaan tappavan vuodessa jopa 100 000 lintua. Se on aika paljon.
 Lintujen tuulivoimalakuolemien tarinaa esittävät erityisesti tuulivoimaa vastustavat tahot. Luvut eivät valehtele, mutta mittakaavasta ne eivät kerro mitään. Se on tarkoituskin.
 Saksan ympäristönsuojeluvirasto Bundesamt für Naturschutz arvioi, että koko Euroopassa kuolee arvion mukaan noin 90 miljoonaa lintua pelkästään ikkunalaseihin.
 Tarinan opetus on, että ajattelemme joko intuitiivisesti tai tietoisesti.
 Intuitio on ajattelun alitajuntainen oikopolku. Se perustuu kokemuksiin ja on supernopea. Intuitio on monessa nopeassa tilanteessa tietoista miettimistä parempi neuvonantaja.
 Mutta tarkkaa lopputulosta sillä ei saa. Niinpä 100 000 tuulivoimaloiden tappamaa lintua kuulostaa aivojen automaattisesti prosessoimalla nopealla ajattelulla valtavalta määrältä.
 Tietoinen ajattelu on raskaampaa ja kuluttaa energiaa.
 Intuitio perustuu vaikutelmiin, tietää Turun yliopiston psykologian dosentti  Johanna Kaakinen .
 – Intuition ongelma on, että silloin olemme täysin altistuneita tiedonkäsittelyn vinoumiin, jotka voivat johtaa huonoihin tai virheellisiin toimintatapoihin. Ajattelumme perustuu ”primingiin” eli ne asiat, jotka ovat päällimmäisinä mielessä, värittävät siitä seuraavaa havainnointia.
 Tietoista ajattelua suoritetaan silloin, kun asioista otetaan tietoisesti selvää. Se on hidasta, mutta tarkkaa. Lopuksi tietoisesta ajattelusta seuraa tarkka tulos.
 Tietoinen ajattelu on raskaampaa ja kuluttaa energiaa. Kovan ajattelutyön aikana aivojen työmuisti täyttyy pinnistelystä. Ylioppilaskokeen tai ajokortin insinööriajon tapaisen ajattelusession jälkeen ihminen on suorastaan puhki.
 Siksi meidät on suunniteltu niin, että jättäydymme usein intuition varaan. Intuitiossa on parempi teho-hyötysuhde, koska evoluutio suosii kaikkea, mikä säästää energiaa ja vaatii vähemmän vaivaa. Intuitio on hyvin nopea tapa toimia ja siitä on hyötyä esimerkiksi hengenvaarallisissa tilanteissa.
 – Tässähän ei ole kyse siitä, kumpi on parempi. Molempia tarvitaan. Kyllähän ihmiselle on luontaista myös asioiden pähkäileminen, Johanna Kaakinen sanoo.
 Ikkunalasiin törmääminen aiheuttaa monin verroin enemmän lintukuolemia vuosittain kuin tuulivoimalan lapoihin törmääminen. Kuvituskuva. AOP
 Miettimällä mielikuvia vastaan
 Intuitiosta on etua tilanteissa, joista ei ole saatavissa täyttä varmuutta. Aivomme ovat muovautuneet niin, että vähän vajavaisillakin tiedoilla saamme aikaan kelvollisen lopputuloksen.
 Ennakoimme erilaisia tilanteita aiemman kokemuksen perusteella. Seuraamme, kuinka usein joku asia tapahtuu ja pyrimme arvioimaan siitä todennäköisyyden. Ihminen on varsin hyvä arvioimaan ilmenemistodennäköisyyksiä.
 Esimerkiksi nälän ja vessahädän sattuessa osaamme vieraassakin kaupungissa päätellä sekä ravintolan että vessan löytyvän todennäköisesti menemällä lähimpään ostoskeskukseen.
 Teemme siis päätelmiä sen perusteella, mitä olemme aiemmin kokeneet. Synnytämme myös päässämme mielikuvia ja uskomme tarinoihin, vaikka meillä ei olisi mitään käsitystä, miten asioiden tapahtumaketju oikeasti menee.
 Jos ymmärrämme miten intuitio toimii, päätöksiin voidaan vaikuttaa.
 Johanna Kaakinen muistuttaa, että intuitiolle ei oikein voi mitään.
 – Aina kun kuulemme sanoja, puhetta tai jotain muuta, muisti toimii niin, että omat tiedot ja tietopohja aktivoituvat automaattisesti. Olemme aina alttiina mahdollisille vääristymille ja vinoumille, mutta emme ole niiden armoilla. Jos haluamme ottaa ylimääräistä aikaa siihen miettimiseen, niin vinoumien toiminta voidaan pysäyttää.
 Esimerkiksi Yhdysvalloissa huomattiin aikoinaan, että poliisi ampui herkemmin tummaihoisia kohti. Kyseessä oli stereotypioihin perustuva vinouma. Sitä ryhdyttiin korjaamaan sillä, että poliisia kehotettiin miettimään asiaa tietoisesti ennen ampumista. Muutaman millisekunnin miettiminen säästi mahdollisesti ihmishenkiä.
 Välillä kannattaa ottaa ajattelun aikalisä
 Aivojen tekemiin päätöksiin voi vaikuttaa, selviää myös psykologian maisteri  Tuomas Leistin  tuoreesta  väitöskirjasta .
 Helsingin yliopistossa torstaina väitellyt Leisti halusi tietoisuustutkimuksellaan selvittää, mikä merkitys tietoisella ajattelulla on, kun intuition merkityksestä puhutaan niin paljon. Hän tuli siihen lopputulemaan, että tietoisen ajattelun kautta intuitiivinen prosessi saadaan hallintaan.
 Leisti sanoo, että jos päätöksiä tehdään intuitiivisesti, mutta ymmärrämme, miten intuitio toimii, päätöksiin voidaan vaikuttaa.
 Hyvä esimerkki on työnhakutilanne. Vaikka työnantaja lukisi CV:n ja teettäisi psykologisia testejä, hakijasta syntyvä kokonaisvaikutelma on silti intuitiivinen. Se ei siis Leistin mukaan ole rationaalisen prosessin tulos.
 – Jos ymmärrämme intuitiivista prosessia, niin voimme sulkea pois sellaisia asioita, jotka eivät ole relevantteja arvioinnin kannalta. Jos tiedämme vaikka, että meillä on ennakkoluuloja, voimme sulkea niitä pois ja tarkkaavaisuus voidaan kohdistaa olennaisiin asioihin kuten työkokemukseen.
 Mutta vaivaa se vaatii. Pelkällä intuition vaikutelmilla pääsisi paljon helpommalla.
 – Se on todella raskasta varsinkin, jos ne intuitiiviset vaikutelmat ovat todella voimakkaita. On henkisesti raskasta lähteä etsimään tietoa, jotka ovat intuitiota vastaan. Joudut ikään kuin olemaan oma vastustajasi.
 Sama intuition ymmärtäminen ja sille vastaanpaneminen auttaa vaikkapa kaupassa. Ihmisillä on tapana tehdä heräteostoksia vain hetkellisen hyvänolontunteen saamiseksi.
 – Se on sitä, että pysähtyy siinä hetkessä miettimään, tarvitsenko tätä oikeasti ja tulenko käyttämään tällaista. Siinä pystyy ottamaan sellaisen aikalisän ja miettimään, onko tämä oikeasti tarpeen, psykologian maisteri Tuomas Leisti sanoo.
 Lue myös:
 Kaikki stressi ei ole pahasta – eustressi auttaa onnistumaan ja sitä voi tietoisesti lisätä
 Katri Saarikiven kolumni: Aivosi täydentävät puuttuvaa tietoa kuvittelemalla ja arvaamalla, mutta usein arvaukset ovat vääriä

Ota hetki ajattelemiseen, sillä aivojen tekemiin päätöksiin voi vaikuttaa – "Joudut ikään kuin olemaan oma vastustajasi"


Summary: Andersson luopuisi myös kotihoidon tuen sisaruslisistä, koska ne ohjaavat perheitä hoitamaan myös vanhempia lapsia kotona mahdollismman pitkään.

Opetusministeri  Li Andersson  (vas.) haluaa puuttua entistä tiukemmin koulukiusaamiseen. Andersson kertoi Yle TV1:n Ykkösaamussa, että oppilashuollon resursseja lisätään hallituskauden aikana noin 29 miljoonan euron määrärahan turvin.
 Summalla parannetaan oppilashuollon tilannetta niin peruskouluissa kuin toisen asteen oppilaitoksissa, joihin aiotaan säätää myös koulukuraattoreita ja psykologeja koskevat sitovat mitoitukset vanhusten hoidon tapaan.
 – Koulukiusaaminen jättää elinikäiset jäljet ihmiseen, elinikäisen trauman. Kyse on usein sekä henkisestä että fyysisestä väkivallasta ja siihen pitää myös suhtautua väkivaltana.
 – Kun meillä on nämä kunnianhimoiset tavoitteet siitä että koulutustason pitäisi nousta, niin kyllähän meidän silloin myöskin pitäisi huolehtia siitä että kaikilla lapsilla on sellanen olo että he uskaltavat mennä kouluun, sanoi Andersson Ykkösaamussa.
 Asiantuntija-avun tarjoaminen kouluissa vaihtelee tällä hetkellä liian paljon, muistutti Andersson.
 – Yksittäisellä koulukuraattorilla voi olla 700–2 000 oppilasta asiakkainaan tai sitten hänellä on yksi tai kaksitoista toimipistettä vastuullaan.
 Opetusministeriössä valmistellaan parhaillaan valtakunnallista mitoitusta koulupsykologeille ja koulukuraattoreille. Se, minkälainen mitoitus tulee olemaan, on vielä auki. Mitoitus on kuitenkin tarkoitus ottaa käyttöön toisen asteen oppilaitoksissa jo kuluvalla vaalikaudella.
 –Se on kytketty hallituksen tavoitteeseen oppivelvollisuuden laajentamisesta. Jos tehdään iso uudistus, jolla tavoitellaan kaikkien opiskelevan 18 ikävuoteen saakka, niin meidän pitää myös huolehtia siitä, että oppilaiden tukipalvelut ovat myös paremmin saatavissa.
 Andersson haluaa kaikki eduskuntapuolueet mukaan valmistelemaan valtakunnallista toimenpide-ohjelmaa koulukiusaamisen torjumiseksi.
 – Olen kutsumassa tähän työhön kaikki eduskuntapuolueet, koska tämä jos mikä on puoluerajat ylittävä asia. Tarvitaan valtakunnnan päättäjien taholta yhteinen viesti siitä, että kuinka vakavasta asiasta on kyse, sanoi Andersson.
 Andersson poistaisi kotihoidon tuen sisaruslisät
 Andersson sanoi Ykkösaamussa myös haluavansa luopua kotihoidon tuen sisaruslisistä. Niistä saatavat rahat hän käyttäisi varhaiskasvatuksen maksujen alentamiseen.
 Ministerin mukaan sisaruslisät ohjaavat perheitä hoitamaan lapsia kotona mahdollisimman pitkään.
 – Nyt kun puhutaan (varhaiskasvatuksen) osallistumisasteen nostamisesta ja työllisyyden edistämisen tärkeydestä, niin lähtisin tekemään muutosta jossa sisaruslisistä luovuttaisiin. Se selvästi ohjaa perheitä hoitamaan kotona myös ne vähän vanhemmat lapset.
 Erityisen ongelmallinen sisaruslisien vaikutus on maahanmuuttajataustaisissa perheissä, joissa lapset tulevat suomenkieliseen esikouluun usein vasta 6-vuotiaina, arvioi ministeri. Vuosi esiopetuksessa ei useinkaan riitä, että lapsi oppisi kieltä tarpeeksi hyvin pärjätäkseen koulussa.
 – Kyllä se on ongelma. Se vaikuttaa viesraskielisten lasten asemaan, mutta myös laajemmin. Tutkimusten mukaan varhaiskasvatuksesta hyötyvät eniten ne lapset, jotka eivät saa oppimisen mallia kotoa ja joiden vanhemmat eivät välttämättä ole kovin kouluttautuneita, muistutti Andersson.
 Sisaruslisistä luopuminen ja varhaiskasvatusmaksujen alentaminen kannustaisi perheitä osallistumaan varhaiskasvatukseen. Sillä olisi myös myönteisiä vaikutuksia työllisyyteen, arvioi Andersson.
 – Se parantaisi työnteon kannustumia. Eli näkisin että saisimme molemmat tavoitteet toteutettua, lisättyä varhaiskasvatuksen osallistumisastetta ja parannettua työllisyyyttä.
 Anderssonin mukaan tällä hallituskaudella tehdään myös pilottihanke, jossa kokeillaan esiopetuksen laajentamista kaksivuotiseksi. Hankkeella halutaan selvittää miten esiopetuksen laajeneminen vaikuttaisi oppimistuloksiin.

Opetusministeri Li Andersson: Koulukiusaamisen ehkäisyä tehostetaan ja ammattilaisten avulle laaditaan yhtenevä mitoitus


Summary: Asukkaat ovat protestoineet pääkaupungin Santiagon korkeita elinkustannuksia.

Chilen presidentti  Sebastian Piñera  on julistanut poikkeustilan maan pääkaupunkiin Santiagoon ja antanut armeijalle valtuudet palauttaa järjestyksen.
 Santiagossa on ollut lähes kahden viikon ajan laajoja mellakoita, jotka saivat alkunsa metrolippujen hinnankorotuksesta.
 Chilen hallitus ilmoitti 6.10. korottavansa 800 pesoa maksavan metrolipun hintaa 30 pesolla. Hinta nousee 1,06 eurosta 1,10 euroon. Korotusten syynä olivat sähkön hinnannousu ja peson arvon heikkeneminen.
 Alberto Pena / EPA / AOP
 Vaikka Chile on Etelä-Amerikan vauraimpia maita, vauraus on jakautunut hyvin epätasaisesti. Kuuden miljoonan asukkaan Santiagossa on paljon asukkaita, joihin korotus osuu kipeästi.
 Mielenosoitukset kärjistyivät eilen perjantaina, kun mellakoitsijat heittelivät metroasemille polttopulloja ja sytyttivät tuleen muun muassa sähköyhtiö ENEL:in toimiston. Kaduille on rakennettu tiesulkuja. Poliisi on käyttänyt esimerkiksi vesitykkejä ja kyynelkasua karkottaakseen mielenosoittajat.
 Enel-sähköyhtiön talo sytytettiin tuleen mielenosoitusten aikana.  Javier Torres / AFP / Lehtikuva
 Santiagon metro on eteläisen Amerikan nykyaikaisimpia. Se kuljettaa normaalioloissa päivittäin noin kolme miljoonaa matkustajaa. Metro on ylikansoitetussa ja saastuneessa Santiagossa välttämätön kuljetusmuoto.
 Tänään lauantaina metron toiminta keskeytettiin kokonaan ja kaikki 136 asemaa määrättiin tyhjennettäviksi.
 133 ihmistä on pidätetty syytettyinä vahingonteoista.
 Chilen liikenneministeri  Gloria Hutt  on ilmoittanut, ettei maksukorotusta peruta. Metron käyttömenoista katetaan jo nyt puolet valtion varoista.

Chilessä armeija kaduilla, tuhopolttoja ja väkivaltaa – Syynä neljän sentin korotus metrolipun hintaan