Summary: Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyin mukaan Venäjää tukevien joukkojen pitää poistua alueelta ennen kuin vaalit voidaan järjestää.

Ukraina, Itä-Ukrainan separatistit, Venäjä ja eurooppalaiset tarkkailijat allekirjoittivat tiistaina sopimuksen, jonka mukaan Itä-Ukrainan separatistialueilla voidaan järjestää paikallisvaalit.
 Sopimus koskee niin sanotun Steinmeierin mallin soveltamista. Vaalien myötä Ukrainasta itsenäisiksi julistautuneet Donetskin ja Luhanskin läänit voisivat saada itsemääräämisoikeuden.
 Valko-Venäjän pääkaupungissa Minskissä järjestettyä allekirjoitustilaisuutta pidetään Ukrainan uuden hallituksen merkittävänä askeleena Itä-Ukrainan pitkittyneen aseellisen konfliktin lopettamiseksi. Vuonna 2014 alkaneessa konfliktissa on kuollut yli 13 000 ihmistä.
 Steinmeierin mallissa vaalit pidettäisiin jo ennen venäjämielisten joukkojen vetämistä miehitetyn Donbassin alueelta.
 Presidentti: Joukot vedettävä pois ennen vaaleja
 Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  sanoi, että Venäjää tukevien joukkojen pitää kuitenkin poistua alueelta ennen kuin vaalit voidaan järjestää.
 – Vaaleja ei järjestetä aseen piipun alla. Jos joukot ovat yhä alueella, niin vaaleja ei tule, Zelenskyi sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 Lisäksi Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyjin vaalitarkkailijoiden läsnäolo vaaleissa tulee taata.
 Presidentin mukaan ennen kuin vaaleja voidaan järjestää, täytyy Venäjän ja Ukrainan edelleen jatkaa vankienvaihtoa.
 Ukrainan entinen presidentti  Petro Poroshenko  sanoi, että Steinmeierin mallia ei ole mainittu Minskin sopimuksissa. Poroshenkon mukaan Steinmeierin malli romuttaa Minskin sopimusten tiekartan.
 – Tänään Steinmeierin malli tarkoittaa Putinin mallia, Poroshenko sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Sadat ukrainalaiset nationalistit osoittivat mieltään sopimusta vastaan Kiovan Maidanilla eli Itsenäisyydenaukiolla.

Ukraina suostuu järjestämään paikallisvaalit maan itäosan separatistialueilla


Summary: Israelin pääministeri Benjamin Netanyahu yrittää muodostaa yhteishallitusta ympärillään vellovasta skandaalista huolimatta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Israelissa on aloitettu oikeudenistunto pääministeri  Benjamin Netanyahun  korruptiosyytteistä. Pääministerin asianajajat saapuivat kuulemiseen. Kuulemisten ennakoidaan kestävän neljä vuorokautta.
 Syyttäjä  Avichai Mandelblit  aikoo nostaa syytteet lahjonnasta, petoksesta ja luottamusaseman väärinkäytöstä kolmessa erilaisessa tapauksessa. Pääministerin epäilään suosieen varakkaita tukijoitaan ja liikemiehiä vastineeksi lahjoista tai posiitivisesta julkisuudesta.
 Pääministerin puolustusasianajaja  Ram Caspi  sanoi toimittajille ennen oikeudenkäynnin alkua, ettei pääministeri ole " lain yläpuolella mutta ei myöskään sen alapuolella". Oikeuden päätöksen saaminen saattaa kestää viikkoja.
 Pääministeri hallitusneuvottelujen tiimellyksessä
 Pääministeri ei osallistu kuulemisiin. Syytteiden mahdollinen nostaminen saattaa kestää viikkoja. Netanyahu on kiistänyt syytteet vihollisten mustamaalamisyritykseks.
 Hallitustunnustelijan tehtävän saanut Netanyahu käy parhaillaan keskusteluja  yhteishallituksen muodostamisesta.  Syyskuun puolivälissä käydyt vaalit olivat tasaväkistä mittelöä Netanyahun ja hänen haastajansa  Benny Gantzin   Sininen ja val.koinen-puolueen välillä.
 Gantz on peruuttanut täksi keskiviikko-päiväksi suunnitellun neuvottelutapaamisen. Hänen mukaansa puolueen tavoitteita ei ole kuunneltu. Netanyahun odotetaan tapaavan tänään uskonnollisten ja oikeistosiiven puolueiden edustajia.
 Mikäli yli 13 vuotta pääministerin tehtäviä hoitanut Netanyahu ei onnistu tehtävässään, saattaa Israelin presidentti  Reuven Rivlin  vaihtaa halllitustunnustelijaa ja nimittää siihen esimerkiksi Gantzin. Vaihtoehtoisesti parlamentti voi äänestää pääministeristä.
 Lue myös:
 Israelissa Netanjahu sai hallitustunnustelijan tehtävän
 Israelin vaalien kolmen kerroksen väkeä – eripuraa riittää, mutta jokaisella äänestäjällä on mielipide  Netanjahusta

Israelin pääministerin korruptiokuuleminen alkoi hallitusneuvottelujen keskellä


Summary: PAU:n Nieminen uhkaa  "laajoilla lakoilla", jos pakettilajittelijoiden palkkojen laskemisesta ei luovuta.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Postin kriisin ytimessä on päätös siirtää noin 700 pakettilajittelijaa Posti Oy:sta Postipalvelut Oy:hyn.
 Postin johdon mukaan siirto ei välttämättä johda palkkojen alentumiseen, mutta postin työntekijöiden mukaan  kyseessä on palkan alennus .
 Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU:n puheenjohtaja  Heidi Niemisen  mukaan kiistan ratkaisu ei ole edennyt. Niemisen mukaan PAU:lla ei ole mitään kantaa  Postin toimitusjohtajan Heikki Malisen eroon.
 .
 Malisen lähteminen tai pysyminen ei ole meidän agendalla, sanoo PAU:n puheenjohtaja Heidi Nieminen. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Nieminen tapaa tänään liittonsa pääluottamusmiehiä aiemmin sovitussa koulutustilaisuudessa Mikkelissä. Hänen mukaansa Malisen ero on siellä "sivujuonne".
 – Kyllä se varmaan nousee esille, mutta uskoisin että sillä ei ole suurta merkitystä. Malisen lähteminen tai jatkaminen ei ole ollut meidän agendalla mitenkään.
 Laajat lakot valmistelussa
 Niemisen mukaan pakettilajittelijoiden työehtosopimuskiistan ratkaiseminen ei ole edennyt viime aikoina millään tavalla.
 – Posti ei ole toiminut kuten omistaja on kehottanut eli tuomaan 700 pakettilajittelijaa takaisin tes-neuvotteluiden piiriin, Nieminen sanoo.
 PAU valmistautuu työtaistelutoimiin edelleen. Tarkemmin asiasta päätetään PAU:n liittohallituksen kokouksessa kahden viikon kuluttua.
 – Kyse on laajoista työtaistelutoimista. Niitä on käsitelty jo alustavasti, Nieminen sanoo.
 Hänen mukaansa Postin johdon kanssa ei ole asiasta hetkeen keskusteltu.
 – He ovat vaateestamme tietoisia, mutta eivät ole ottaneet siihen mitään kantaa. En tiedä miten asiaan nyt suhtaudutaan.

Postin työntekijöiden PAU: Laajat lakot uhkaavat edelleen, eikä Malisen erolla ole siihen mitään merkitystä


Summary: Tässä jutussa kerrotaan, mitä traagisesta tapahtumasta tällä hetkellä tiedetään.

Kuopiossa kauppakeskus Hermanissa, Savon ammattiopiston tiloissa, tapahtui tiistaina puoliltapäivin väkivallanteko, jossa yksi ihminen kuoli ja kymmenen loukkaantui. Yle seuraa tapausta ja tarjoaa siitä tuoreimmat tiedot hetki hetkeltä  täällä .
 Keskusrikospoliisi kertoo tiedottavansa tutkinnan etenemisestä kello 12. Lisäksi Yle haastattelee tapauksen tutkinnanjohtajaa noin kello 13. Tässä jutussa kerrotaan kootusti, mitä tällä hetkellä tiedetään. Juttua päivitetään.
 1. Yksi kuollut ja kymmenen loukkaantunut, seitsemän naisia
 Hätäkeskus sai ilmoituksen epäillystä puukotuksesta Kuopion kauppakeskus Hermanissa tiistaina kello 12.29, ja poliisi sai epäillyn tekijän kiinni vain kahdeksan minuuttia myöhemmin, kello 12.37.
 Pian tapauksen jälkeen Kuopion yliopistolliseen sairaalaan tuotiin yhteensä kymmenen loukkaantunutta henkilöä. Kahdella heistä oli vakavia vammoja. Poliisin mukaan yksi vakavasti loukkaantuneista on epäilty tekijä.
 Epäiltyä kahdesti ampunut poliisi sai myös vammoja, mutta ne ovat alustavien tietojen mukaan lievät. Muut loukkaantuneet ovat koulun opiskelijoita ja henkilökuntaa.
 Pian tapahtuman jälkeen poliisi tiedotti, että Savon ammattiopiston tiloista löydettiin yksi vainaja. Menehtynyt oli nainen.
 Kuopion yliopistollisen sairaalan sairaalajohtaja  Heikki Miettinen  kertoi Ylelle, että loukkaantuneilla oli viiltohaavoja, jotka syntyivät, kun he olivat yrittäneet puolustautua tekijältä.
 Johtajaylilääkäri  Antti Hedmanin  mukaan uhrit ovat 15–50-vuotiaita. Seitsemän heistä on naisia. Neljä uhreista pääsi eilen kotiin.
 Tänään johtajaylilääkäri Hedman kertoi Ylelle, että kenelläkään loukkaantuneista ei ole välitöntä vaaraa ja vakavasti loukkaantuneiden tila oli molemmilla vakaa. Kaikki kuusi olivat edelleen sairaalassa. Heistä kaksi on tarvinnut leikkaushoitoa. Lisäksi yksi tarvitsi sen hetkisen tiedon mukaan vielä leikkaushoitoa ja yhden tilaa arvioidaan.
 Potilailla on viiltovammojen lisäksi murtumia. Hedmanin mukaan potilaat tarvitsevat vielä muutaman päivän ajan sairaalahoitoa.
 Hermanin kauppakeskuksessa sijaitsevissa Savon ammattiopiston tiloissa oli hyökkäyksen tapahtumahetkellä yli 300 ihmistä. Sami takkinen / Yle
 2. Epäilty syntyperäinen suomalainen, opiskeli Savon ammattiopistossa
 Poliisi on vahvistanut Ylelle, että epäilty tekijä on vuonna 1994 syntynyt syntyperäinen suomalaismies, nimeltään  Joel Otto Aukusti Marin . Yle julkaisee epäillyn nimen jo tässä vaiheessa rikoksen poikkeuksellisuuden ja yhteiskunnallisen merkityksen vuoksi.
 Tiedetään, että epäilty on Savon ammattiopiston oppilas. Hän on kotoisin Siilinjärveltä, joka sijaitsee noin 20 kilometriä Kuopiosta pohjoiseen. Epäilty valmistui Siilinjärven lukiosta keväällä 2014 ja muutti Kuopion Särkiniemessä sijaitsevaan opiskelija-asuntolaan keväällä 2015.
 Epäillyllä tekijällä ei ole poliisin tiedon mukaan aiempaa rikoshistoriaa. Nyt häntä epäillään murhasta sekä useista murhan yrityksistä. Rikosnimikkeiden määrä tarkentuu tutkinnan edetessä.
 Teon mahdollisista motiiveista poliisi ei ole kertonut mitään. Teosta epäiltyä ei ole vielä kuultu. Tämän hetken tiedon mukaan epäilty toimi yksin, eikä kyse ole järjestäytyneestä rikollisuudesta. KRP tiedottaa esitutkinnasta lisää viimeistään huomenna torstaina.
 Epäilty loukkaantui eilen. Hän on on ollut KYS:ssa tehohoidossa.
 3. Käytti sapelia, kantoi ampuma-asetta ja sytytti tulipalon
 Poliisi kertoo epäillyn käyttäneen aseenaan sapelia. Lisäksi epäilty oli varustautunut ampuma-aseella.
 Ylen eilen haastatteleman silminnäkijän mukaan epäilty oli pukeutunut tummiin vaatteisiin, ja näytti siltä, että hän olisi ollut menossa lyömään poliisia.
 Poliisi on tehnyt kotietsinnän epäillyn asuntoon Särkiniemessä. Sieltä löytyi polttopulloja ja palon sytyttämiseen liittyviä välineitä.
 Kauppakeskuksessa syttyi iskun yhteydessä tulipalo, joka todettiin tahallaan sytytetyksi. Se saatiin nopeasti sammumaan. Ei ole tiedossa, oliko tulipalo sytytetty polttopulloilla tai muilla palon sytyttämiseen liittyvillä välineillä, jotka löydettiin epäillyn asunnosta.
 Poliisiauto Särkiniemessä sijaitsevan opiskelija-asuntolan pihalla Kuopiossa. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 4. Tapahtumapaikalla oli teon aikaan lähes 350 henkilöä
 Kauppakeskus Herman sijaitsee parin kilometrin päässä Kuopion keskustassa. Savon ammattiopiston tilat sijaitsevat sen sisällä.
 Savon koulutuskuntayhtymän johtajan  Heikki Helven  mukaan koulun tiloissa oli tapahtumahetkellä reilut 300 opiskelijaa. Tämän lisäksi paikalla oli noin 30 henkilökunnan jäsentä. Valtaosa opiskelijoista oli 16–19-vuotiaita nuoria, mutta koulussa oli myös aikuisopiskelijoita.
 Kauppakeskus tyhjennettiin ihmisistä pian tapahtuman jälkeen. Poliisi eristi tapahtumapaikan, tarkisti tiloja ja aloitti teknisen tutkinnan.
 Herman on eristettynä ainakin tämän päivän. Puolustusvoimat on paikalla.
 Voit katsoa tästä animaatiosta, missä kauppakeskus Herman sijaitsee :
 5. Keskusrikospoliisi pyytää kaikkia mahdollisia silminnäkijähavaintoja ja tietoja
 KRP pyytää kaikkia väkivallanteon silminnäkijöitä lähettämään havaintoja ja tietoja tapahtuneesta suoraan poliisille. Erityisesti tarvitaan paikan päällä tapahtuma-aikaan kuvattua kuva- ja videomateriaalia.
 Kuva- ja videomateriaalia pyydetään lähettämään Keskusrikospoliisin Whatsapp-numeron 050 306 8875. Keskusrikospoliisi on aktivoinut numeron käyttöön varta vasten tiistaina Kuopiossa tapahtuneen väkivallanteon kuva- ja videomateriaalin keräämiseksi.
 Muita tietoja ja vihjeitä tapahtuneesta pyydetään lähettämään Keskusrikospoliisin vihjesähköpostiin rikosvihje.krp@poliisi.fi.
 .
 Kuva poliisin eilisestä tiedotustilaisuudesta Kuopion koulusurmaan liittyen.  Yle
 6. Kriisiapua on tarjottu sitä tarvitseville eilisestä saakka
 Savon ammattiopiston kriisiryhmä tiedotti eilen , mistä uhrien omaiset, läheiset, opiskelijat ja muut tapauksesta järkyttyneet voivat saada kriisiapua.  Opiskelu jatkuu  ammattiopiston muissa yksiköissä normaalin työjärjestyksen mukaisesti heti tänään. Hermanin osalta opiskelun jatkumisesta tiedotetaan tänään myöhemmin.
 Kuopion yliopistollisen sairaalan päivystävän kriisipuhelimen 017 172 000 lisäksi apua saa sosiaalipäivystyksen suorasta asiakaslinjasta numerosta 044 718 3930. Ne ovat opiskelijoiden ja huoltajien käytössä ympäri vuorokauden.
 Tänään keskiviikkona kriisiapua on ollut saatavilla ammattiopiston Presidentinkatu 3:ssa sijaitsevan yksikön liikuntasalissa aamusta alkaen. Opiskeluhuollon henkilöstö päivystää siellä koko päivän.
 Lisäksi kriisiapua on saatavilla paikallisessa opiskelijaterveydenhuollossa osoitteessa Kaartokatu 9 A1. Sekin on auki koko päivän.
 Pelastakaa lapset ry:n tukichat palvelee osoitteessa  www.kriisichat.fi .
 Eilen myös  Suomen Punaisen Ristin Savo-Karjalan piiri mobilisoi vapaaehtoisia  viranomaisten ja ammattilaisten avuksi tarjoamaan keskusteluapua sitä tarvitseville.
 Savon ammattiopiston ja Varkauden lukion yksiköissä järjestetään tänään suruliputus ja kello 12 vietetään hiljainen hetki. Yle näyttää Savon ammattiopiston Hermanin toimipistettä ulkopuolelta suorassa lähetyksessä  Areenassa .
 Sisäministeriö on määrännyt valtion virastot ja laitokset suruliputtamaan kouluhyökkäyksen johdosta torstaina. Koko maan toivotaan yhtyvän suruliputukseen, joka alkaa kello 8 aamulla ja päättyy auringon laskiessa.
 Kauppakeskus Hermanin pihaan tuotiin eilen illalla kynttilä ja kimppu vaaleita ruusuja. Sami Takkinen / Yle
 Lue lisää :
 Savon ammattiopiston koulusurma kosketti kuopiolaisia: "Järkytys on ollut voimakasta ja syvää"
 Kymmenen vuotta sitten Suomi-sydän pysähtyi kahdesti Jokelan ja Kauhajoen koulusurmien myötä – Tutkija: Nykyään toimimme paremmin, mutta parantaa voi

Nämä kuusi asiaa Kuopion koulusurmasta tiedetään: Motiivista ei ole tietoa, aseena sapeli, KRP pyytää kaikkia mahdollisia vihjeitä


Summary: Savon ammattiopistossa pyritään palaamaan arkeen mahdollisimman nopeasti.

Savon ammattiopiston keskiviikkoaamu valkeni surun sävyttämänä. Ensimmäinen aamu tiistaina tapahtuneen kouluhyökkäyksen jälkeen on ollut raskas ja epäuskoinen.
 – Ihmisillä on suuri tarve puhua ja jakaa tunteita, kuvailee edelleen silminnähden järkyttynyt Savon koulutuskuntayhtymän johtaja  Heikki Helve .
 Hyökkäystä on käsitelty oppilaitoksen henkilökunnan ja opiskelijoiden kanssa heti keskiviikkoaamusta lähtien. Useimmat haluavat olla yhdessä, vaikka osa on ollut paikalla ihan hiljaa.
 – Jokaisella on oma tapansa käydä läpi dramaattista eilistä päivää.
 Helve kertoo, että huoli henkilöstön ja opiskelijoiden sekä heidän vanhempiensa jaksamisesta on nyt suuri.
 Hänen mukaansa seuraavaksi on tarkoitus käydä mahdollisimman nopeasti se, miten asiaa käsitellään jatkossa ja millaisia askeleita otetaan.
 Arkeen pyritään palaamaan mahdollisimman nopeasti
 Opiskelijoiden keskiviikko on poikkeava.
 Hyökkäyksen kohteeksi joutuneet kauppakeskus Hermannin liiketalouden opiskelijat eivät keskiviikkona osallistu opetukseen. Myös lähipäivien tilanne on toistaiseksi avoin.
 Helven mukaan keskiviikon aikana selviää, milloin ja missä liiketalouden opiskelijoiden opetus jatkuu.
 – Pyrimme siihen, että paluu arkeen olisi mahdollisimman nopea. Aikaisempien kokemusten perusteella on tärkeää, että arki saadaan rullaamaan mahdollisimman nopeasti, Helve sanoo.
 Muut yksiköt jatkavat tänään mukautetusti opiskelua, mutta kaikille on annettu ohjeet keskustelusta ja tapahtuneen läpikäynnistä.
 Lisää aiheesta:
 Yle seuraa hetki hetkeltä: Poliisi vahvisti Kuopion kouluiskusta epäillyn opiskelijamiehen nimen – KRP pyytää silminnäkijöiltä kuva- ja videomateriaalia
 Savon ammattiopiston koulusurma kosketti kuopiolaisia: "Järkytys on ollut voimakasta ja syvää"

Koulusurman jälkeinen aamu on ollut oppilaitoksella erittäin raskas – johtaja: "Ihmisillä on suuri tarve puhua ja jakaa tunteita"


Summary: Turun saaristossa tapahtui keskiviikkona aamupäivällä kultasepänliikeen ryöstö.

Paraisilla on tapahtunut aamupäivällä kultasepänliikkeen ryöstö.
 Lounais-Suomen poliisin mukaan tekijä sai mukaansa pienen saaliin.
 Sivullisten ansiokkaan toiminnan johdosta epäilty saatiin kuitenkin kiinni nopeasti teon jälkeen. Poliisi kertoo asiasta  Twitterissä .

Kultasepänliike ryöstettiin Paraisilla – tekijä jäi kiinni lähes heti


Summary: Vedenalainen kamera on asetettu paikkaan, johon kalat saattavat uida kutemaan.

Hiitolanjoessa elävien järvilohien ja taimenten elämää voi nyt seurata  suorassa nettilähetyksessä .
 WWF aloitti luontolive-lähetyksen Etelä-Karjalassa Rautjärvellä sijaitsevalla Hiitolanjoella tänään keskiviikkona.
 Hiitolanjoessa elävät Suomen ainoat luonnonvaraiset järvilohet. Laji on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.
 Järvilohet nousevat kutemaan joelle Venäjällä sijaitsevalta Laatokalta. Niiden matka kuitenkin tyssää Suomen puolella, koska jokeen on rakennettu kolme voimalaitosta.
 Kolme voimalataitosta ja niiden padot ovat estäneet lohen nousun perinteisille kutupaikoilleen.  Mikko Airikka / Yle
 Järvilohi ja taimen eivät ehkä ole perinteisessä mielessä suloisia lajeja. WWF:n johtava sisävesiasiantuntija  Elina Erkkilä  kuitenkin uskoo livelähetyksen näyttävän kalojen kauneuden ja ainutlaatuisuuden.
 – Joka tapauksessa luvassa on äärimmäisen mielenkiintoinen kurkistus vedenalaiseen maailmaan, Erkkilä sanoo WWF:n tiedotteessa.
 WWF on sijoittanut kameran paikkaan, johon kalat saattavat ennen patoja päästä kutemaan.
 – Parhaassa tapauksessa katsojat voivat päästä todistamaan saimaannorppaakin uhanalaisemman järvilohen lisääntymistä, Erkkilä sanoo.
 Padot puretaan
 Hiitolanjoki on pituudeltaan 53 kilometriä. Se virtaa Rautjärven Simpelejärvestä Venäjälle Laatokkaan asti.
 Joesta ainoastaan kahdeksan kilometriä on Suomen puolella Rautjärvellä. Loput joesta virtaa vapaana Venäjän puolella.
 Suomen puolella joessa on kolme voimalaitospatoa. Tällä hetkellä järvilohen ja taimenen kutu onnistuu vain pienellä alueella Kangaskosken padon alapuolella muutaman sadan metrin päässä Venäjän rajasta.
 Kangaskosken voimalaitos on valmistunut vuonna 1925. Sen vieressä oleva pato puretaan ensimmäisenä.  Kari Kosonen/Yle
 Hiitolanjoella on aloitettu mittava työ kalojen lisääntymisolosuhteiden parantamiseksi. Kaikki kolme patoa puretaan vuoteen 2023 mennessä ja kosket ennallistetaan.
 Tämä tarkoittaa sitä, että kalojen lisääntymisalue moninkertaistuu. Hiitolanjossa voi olla muutaman vuoden kuluttua jo elinvoimainen kalakanta.
 Patojen purkaminen on mahdollista, koska Etelä-Karjalan virkistysaluesäätiö saa kaikki padot haltuunsa. Kauppoja edelsi vuosikausia kestänyt oikeuskierre. Voit lukea tarkemmin Hiitolanjoen vaihteista  tästä jutusta .
 Jatkoa WWF:n Luontolive-lähetyksille
 Hiitolanjoen kalakamera on osa WWF:n laajempaa luontolive-palvelua, jossa voi katsoa suoria lähetyksiä suomalaisesta luonnosta. Tällä hetkellä Luontolivessä voi seurata kalojen lisäksi metsäpeurojen elämää.
 Aiemmin Luontolivessä on voinut seurata sääksiä, kyykäärmeitä sekä kivellä kollöttelevää saimaannorppaa.
 WWF on toteuttanut kalakameran yhdessä Rautjärven kunnan ja paikallisten vapaaehtoisten kanssa. Kalakamera löytyy  WWF:n sivuilta .
 Lue seuraavaksi:  K un salaisista patokaupoista uupui rahaa, Jasper Pääkkönen soitti kalakavereilleen – nyt Suomeen syntyy uusi, ainutlaatuinen lohijoki

Äärimmäisen uhanalainen järvilohi voi nyt vilahtaa silmiesi edessä – WWF aloitti livelähetyksen Hiitolanjoesta, josta voi kohta tulla ainutlaatuinen lohijoki


Summary: Britannian konservatiivipääministeri Boris Johnsonin odotetaan esittelevän uutta brexit-suunnitelmaa Manchesterin puoluekokouksessa.

Yle seuraa puhetta hetki hetkeltä.
 Britannian on määrä jättää Euroopan unioni lokakuun lopussa. Pääministerinkanslian mukaan Johnsonin päätöspuhe sisältää "reilun ja kohtuulllisen kompromissin" yksityiskohtia.
 Pääministeri esittelee suunnitelmaa myöhemmin illalla Brysselissä.

 Lue myös:
 Britannian pääministeri Johnson julkistaa lopullisen brexit-ehdotuksensa – “reilu ja kohtuullinen kompromissi”
 Britannia ehdottaa brexit-pulman ratkaisuksi tulliasemia – Irlanti tyrmäsi suoralta kädeltä

Katso suorana klo 13.40 alkaen: Pääministeri Boris Johnsonin puhe parlamentissa


Summary: Henkirikosten uhreja muistetaan tänään ruusutapahtumissa Tampereella ja Kauhavalla. Tilaisuuksissa muistetaan myös eilisen Kuopion koulusurman uhria.

Taina Rantala  laskee keskiviikkona illalla punaisen ruusun Kauhavanjokeen tyttärensä  Niinan  muistoksi. Rantalan tytär on yksi Kauhajoen koulusurmien uhreista. Jo 11 vuotta suru on pitänyt äitiä otteessaan.
 – Suru pitää otteessaan. Välillä on ollut huonompia päiviä, välillä parempia.
 Ruusun heittäminen veteen symboloi Rantalalle kahta asiaa – rakkautta ja irti päästämistä.
 – Irti päästäminen on ollut minulle vaikeaa. Olen halunnut pitää lapseni täällä turvassa – tai ehkä olen pitänyt hänestä kiinni itseni takia, sanoo Rantala ja painaa kädellä rintaansa.
 Ruusujen laskemisen jälkeen pidetään hiljainen hetki, missä muistetaan myös eilisen Kuopion koulusurman uhria ja loukkaantuneita.
 – Oli se aivan järkyttävä tapahtuma ja muistamme sen tilaisuudessa aivan varmasti, Rantala sanoo.
 Ensimmäinen vuosi vuonna 2008 tapahtuneen Kauhajoen kouluammuskelun jälkeen on jäänyt Rantalan muistikuvissa sumun peittoon.
 Myös seuraavat vuodet olivat rankkoja. Vasta viime vuosina suru on asettunut jotenkin uomiinsa. Rantala on joutunut jäämään pois työelämästä. Selviytymisestään hän kiittää perhettään ja lastenlapsiaan.
 – Ehkä nyt voi jollakin tasolla sanoa, että olen selviytynyt, mutta lunnaatkin siitä on maksettu.
 Vertaistuki korvaamatonta
 Kauhajoen kouluammuskelussa menehtyi ampujan lisäksi yhdeksän oppilasta ja yksi opettaja. Niina-Emilia Rantala oli kuollessaan 20-vuotias.
 Uhrien omaiset pitivät varsinkin alkuvuosina tiiviisti yhteyttä ja pitävät melko paljon edelleen.
 – Nyt kun facebook, niin siellä meitä on aika monta ja on olla yhteydessä. Soittelemme myös ja hyviä ystäviäkin olemme siitä joukosta saaneet.
 Edellisen kerran Kauhajoen uhrien omaisilla ja läheisillä oli yhteinen tapaaminen vuosi sitten, kun ampumavälikohtauksesta tuli 10 vuotta.
 Taina Rantala korostaa vertaistuen merkitystä. Hän on miehensä  Seppo Rantalan  kanssa osallistunut useisiin HUOMA ry:n vertaistukitapahtumiin.  HUOMA  on henkirikosten uhrien läheisten oma yhditys.
 – Kun ei ole itse menettänyt läheistään henkirikoksen seurauksena, ei voi koskaan ymmärtää täysin, mitä se on.
 Kysymyksiä ilman vastauksia
 Rantala sanoo, että henkirikoksen jälkeen läheiset jäävät loppuelämäksi kysymään: miksi, miksi.
 – Kuolema on aina samalla tavalla lopullista ja peruuttamatonta, mutta kun läheinen kuolee sairauden tai onnettomuuden seurauksena, se on jotenkin mahdollista järjellä käsittää.
 Rantalan mieltä piinaavat edelleen monet kysymykset eikä hän pysty hyväksymään tapahtunutta.
 – Miksi Jokelan kouluampumisesta ei oltettu opiksi? Miksi Kauhajoen tapahtumia ei estetty? Miksi?
 – Minulta on myös kysytty, olenko antanut tekijälle anteeksi. Olen vastannut, että en ole antanut. Se – anteeksi antaminen – on Jumalan tehtävä.
 Ruusu henkirikoksen uhrille -tapahtuma järjestetään tänä vuonna Kauhavalla ja Tampereella.  Elina Kaakinen / Yle
 Ruusutapahtuma
 Viime päivät Taina Rantalan on pitänyt liikkeellä ruusutapahtuma, jonka järjestämisestä hän vastaa HUOMA ry:n vapaaehtoisena Kauhavalla.
 Ruusu henkirikoksen uhrille -tapahtuma järjestetään vuosittain YK:n väkivallattomuuden päivänä eri paikkakunnilla. Tänä vuonna ruusuja lasketaan veteen Kauhavan lisäksi Tampereella. Tiistaiset tapahtumat Kuopiossa tekevät tämän vuoden muistotapahtumasta poikkeuksellisen ajankohtaisen.
 Rantala on varannut kirkkosillalle 70 ruusua. Hän on varma, että yhteen kokoontuminen tuo suuria menetyksiä kokeneille ihmisille lohtua.
 – Sen tietää, että tunteet nousevat taas pintaan, mutta kun itku tulee, sen on vain annettava tulla.
 Lue myös:
 Kymmenen vuotta sitten Suomi-sydän pysähtyi kahdesti Jokelan ja Kauhajoen koulusurmien myötä – Tutkija: Nykyään toimimme paremmin, mutta parantaa voi

Taina Rantalan tytär kuoli Kauhajoen kouluammuskelussa 11 vuotta sitten – äidin mieltä piinaavat yhä monet kysymykset


Summary: Elton Johnilla on Suomessa kaksi keikkaa ensi syyskuussa.

Brittiläinen popin legenda  Elton John  esiintyy ensi vuonna Suomessa osana The Farewell Yellow Brick Road -maailmankiertuettaan.
 Elton John esiintyy Helsingin Hartwall Arenalla 22. ja 23. syyskuuta 2020. Konserttien liput tulevat myyntiin maanantaina 11. marraskuuta.
 The Farewell Yellow Brick Road -kiertue alkoi Yhdysvalloista viime vuoden syyskuussa. Kiertueellaan Elton John tekee yli 350 keikkaa viidellä mantereella.
 Vuonna 2021 päättyvä kiertue on artistin viimeinen. Elton John esiintyi edellisen kerran Suomessa vuonna 2014.
 Elton Johnin yli 50-vuotisen uran hitteihin kuuluvat muun muassa Your Song, Rocket Man ja Oscar-palkittu Can You Feel The Love Tonight. Tänä vuonna julkaistiin myös Elton John -aiheinen elokuva Rocket man.
 Mittavan musiikkiuransa lisäksi Elton John on ollut aktiivinen hiv:n ja aidsin vastaisessa taistelussa. Artisti perusti vuonna 1992 Elton John AIDS Foundationin, joka on yksi kerännyt yli 450 miljoonaa dollaria aidsin ja hiv:n vastaiseen työhön.

Poplegenda Elton John ensi vuonna Suomeen


Summary: Teollisuusalueella sijaitsee joukkohauta ja vainajat haluttaisiin siirtää, mutta kukaan ei tiedä tarkkaan, mitä maa kätkee sisäänsä.

Sisällissodan aikaisen joukkohaudan koetutkimukset alkavat Heinolan Vierumäellä. Tarkoitus on etsiä mahdollisia merkkejä joukkohaudassa lepäävistä vainajista. Koekaivausten takia joukkohauta ja muistopaikka suljetaan ensi perjantaista alkaen.
 Teollisuusyritys Versowood ja Heinolan kaupunki suunnittelevat joukkohaudan vainajien siirtoa Heinolan seurakunnan kirkkomaalle.
 Syynä on muun muassa se, että oletettu joukkohauta sijaitsee keskellä vilkasta teollisuusaluetta. Arviot joukkohaudan vainajien määrästä vaihtelevat muutamasta sadasta pariin kymmeneen.
 Itä-Suomen aluehallintovirasto on antanut luvan vainajien siirrolle.
 Lue myös:
 Sisällissodan aikaisen joukkohaudan siirtosuunnitelma pääsee etenemään – korkein hallinto-oikeus ei tutki valitusta
 Oikeushammaslääkäri Helena Ranta arvostelee sisällissodan aikaisen joukkohaudan siirtosuunnitelmaa – vainajia Heinolassa jopa 300
 Kun 300 vainajaa siirretään työkoneiden hälystä kirkkomaan rauhaan, tarvitaan arkeologeja, oikeuslääkäreitä ja rikospaikkatutkijoita – näin harvinainen haudansiirto toteutetaan

Sisällissodan aikaisten joukkohautojen koekaivu alkaa Heinolan Vierumäellä


Summary: Tyttö on kuulusteluissa sanonut tehneensä uhkauksia hetken mielijohteesta ja vitsillä.

Oulussa Kellon kouluun  viime tammikuussa  kohdistuneen uhkauksen käsittely alkaa Oulun käräjäoikeudessa. Koulu-uhkauksen tekijäksi epäillään teini-ikäistä tyttöä. Epäilty oli tekojen aikaan 15-vuotias ja on nyt täyttänyt 16. Hän oli tekohetkellä Kellon koulun oppilas.
 Tyttö on syytteessä kaikkiaan kolmesta nuorena henkilönä tehdystä perättömästä vaarailmoituksesta, jotka hän on syyttäjän mukaan tehnyt tammi–helmikuussa tänä vuonna.
 Kyseinen tyttö teki tammikuisen kiinnijäämisensä jälkeen edelleen uhkauksia verkkoon. Kihlakunnansyyttäjä  Jenni Kivijärvi  ei kuitenkaan kerro tarkemmin, mihin muut uhkaukset kohdistuivat.
 Poliisi  kertoi aiemmin , että tyttö selitti kuulusteluissa verkon keskustelupalstalle kirjoitettuja uhkauksia hetken mielijohteella ja sillä, että kyse oli vitsistä. Oppilaalla ei ole kertomansa mukaan ollut mitään todellisia toteutusaikeita. Lisäksi hän on ajatellut, ettei kukaan ota uhkausta tosissaan.
 Uhkaus aiheutti Kellon koulussa laajat turvatoimenpiteet. Koulussa on yhteensä noin 630 oppilasta, lisäksi samassa rakennuksessa toimii päiväkoti.
 Perättömästä vaarailmoituksesta voidaan tuomita sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi.

Oulun tammikuista koulu-uhkausta puidaan oikeudessa – epäilty teini-ikäinen tyttö kirjoitti uusia uhkauksia vielä kiinnijäämisensä jälkeen


Summary: Vuoden kuvittajana 2019 palkitun Matti Pikkujämsän muotokuvista tuli vahingossa tuote, johon on neljän kuukauden jono.

– Maalaan yhden joka päivä.
 Taitelija  Matti Pikkujämsä  keksi huippusuositut muotokuvansa vähän vahingossa ollessaan Japanissa.
 – Menin skandinaavisille messuille livemaalaamaan, eli sain tehdä mitä vain. Siellä keksin muotokuvat ja se olikin yllättävän kivaa.
 Kun Pikkujämsä julkaisi muotokuvat someen, se oli menoa: tuttavat ja puolitutut alkoivat kysellä muotokuvien perään.
 Tuosta matkasta Japaniin on nyt neljä vuotta, ja suosittuja muotokuvia on tehty jo satoja.
 Pikkujämsä maalaa muotokuvan nopeimmillaan vain puolessa tunnissa.  Matti Pikkujämsä
 Japanissa on Suomibuumi
 Pikkujämsä käy edelleen säännöllisesti Japanissa ja seuraava reissu on edessä marraskuussa. Miksi japanilaiset haluavat Pikkujämsän yhä uudelleen?
 – Kaikki suomalainen on Japanissa kauhean kiinnostavaa. Siellä on suorastaan Suomibuumi, osun varmaan siihen, tuumii Pikkujämsä.
 Mutta miksi juuri muotokuva kaikista mahdollisista vaihtoehdoista?
 Ehkäpä siksi, että suhde valokuviin on Japanissa samantapainen kuin Suomessa.
 – He ottavat todella paljon selfieitä, mutta valokuvaamoissa ihmiset eivät oikein halua käydä. Monet haluavat kuitenkin niin sanotusti juhlavamman muiston itsestään muotokuvan muodossa, Pikkujämsä pohtii.
 – Samalla se voi olla myös eksoottinen kokemus tavata suomalainen, ja tavata taiteilija ja nähdä miten teos syntyy.
 Jatkuvassa selfieiden ja valokuvien tulvassa muotokuva pärjää Pikkujämsän mukaan hyvin.
 – Kuvat voivat helposti alkaa puuduttaa, mutta toisen ihmisen käsin tekemä maalaus on ihan eri juttu.
 Maalauksen ainutkertaisuuden kanssa on paha kilpailla, väittää Pikkujämsä:
 – Valokuva ei voi voittaa maalausta. Maalausta ei voi tehdä monta kertaa eikä toistaa.
 Monet haluavat ikuistaa muotokuvaan esimerkiksi lemmikkinsä tai jonkun muun arjessa tärkeän asian.  Matti Pikkujämsä
 Pehmolelukin voi olla perhe ja siksi mukana muotokuvassa
 Pikkujämsän asiakaskuntaan kuuluu ihmisiä laidasta laitaan. Nuorin muotokuvaan saapunut on ollut viikon ikäinen, vanhin satavuotias. Valtaosa kuvista on perhepotretteja, mutta paljon tilataan myös yksittäiskuvia. Ja sitten on jotain niiden väliltä.
 – Japanissa on enemmän sitä, että ihminen tulee kuvaan yksin, tai pehmolelunsa kanssa. Jos se on hänen perheensä, niin miksipä ei.
 Pikkujämsä on maalannut muotokuviin ihmisten lisäksi paljon muutakin. Kuten vaikkapa auton, ylioppilaslakin, saksofonin ja lemmikkejä.
 Harrastukset ovat ihmisille tärkeitä, ja ne halutaan tuoda mukaan kuvaan.
 – Kerran Osakassa kuvaan tuli nuori nainen Mölkyn kanssa. Hän kertoi olevansa Osakan Mölkkyseuran puheenjohtaja.
 Pikkujämsälle muotokuvat kertovat myös ajankuvaa: värit, asusteet ja tyyli maalataan tarkasti.  Matti Pikkujämsä
 Pikkujämsälle on tärkeää maalata paperille ihmisen oma tyyli, joka koostuu esimerkiksi asusteista, vaatteista ja koruista. Kuvansa taustakuvan värin jokainen asiakas saa valita itse.
 – Haluan tallettaa myös tätä aikaa. Varsinkin lapsille lempivaatteet saattavat olla todella tärkeitä, ja silloin se Ryhmä Hau -paita on maalattava tismalleen oikein.
 Mielenkiintoiset korvat
 Ihmiskasvot ovat Pikkujämsälle loputtoman ihmettelyn aihe.
 – Kaikilla on suunnilleen sama määrä silmiä ja yksi nenä, mutta mittasuhteet ovat erilaiset. Kaikissa ihmisissä on jotain kiinnostavaa.
 Pikkujämsä kertoo tarkkailevansa ihmisiä esimerkiksi raitiovaunussa.
 – Jos tarkkailet vaikkapa ihmisten korvia, niin kenelläkään ei ole samanlaisia. Se on tosi mielenkiintoista.
 Muotokuva tarjoaa muiston hetkestä, joka elämässä on sillä hetkellä menossa. Pikkujämsä suhtautuu muotokuviinsa rennosti, ja hänen puolestaan sen saa laittaa halutessaan esille vaikka jääkaapin oveen.  Matti Pikkujämsä
 Tärkeintä on kuitenkin se, mitä ei voi nähdä
 Vaikka yksityiskohdat ovat tärkeitä, myöntää Pikkujämsä kuitenkin, että mielenkiintoisin ei ole jäljennettävissä.
 – Kaikki se, mikä ei näy päällepäin on kiinnostavaa. Persoona, luonne tai olemus tai joku sellainen mitä en itsekään pysty sanoiksi määrittelemään.
 – Jotkut ihmiset esimerkiksi ovat rupattelevia ja heidän silmänsä pyrkivät iloon. Koetan etsiä ihmisestä sitä, mikä on hänelle tyypillistä.
 Pikkujämsä näkee kauneutta monessa, esimerkiksi ujoudessa.
 – Ujous on kaunista, mutta myös jöröys on. Se, että ihminen ei oikein osaa olla.
 Ihmisten kohtaaminen ja muotokuvien maalaaminen on muuttanut myös taiteilijan käsitystä itsestään.
 – Olen aina ajatellut, että olen enemmän introvertti, mutta muotokuvien myötä olen löytänyt sosiaalisen puolen itsestäni.
 Lisäksi muotokuvat ovat välillisesti kehittäneet myös kielitaitoa. 28 matkaa Japaniin ovat tehneet tehtävänsä, ja Pikkujämsä kertoo ymmärtävänsä kieltä jo ihan mukavasti.
 – Luulen kyllä, että apinakin oppisi tuossa ajassa tilaamaan ruokansa japaniksi!
 Katso Puoli seiskan juttu Matti Pikkujämsästä täältä:

 Lue lisää:
 Muotokuvamaalaus on uusi selfie  (Kotiliesi)
 Kuvittaja Matti Pikkujämsä tyhjentää mielensä lentokenttämusiikilla  (Kirkko ja kaupunki)
 Taitelija Matti Pikkujämsä on tehnyt satoja muotokuvia helsinkiläisistä  (HS)

Suomalaistaiteilijan muotokuviin jonotetaan Japanissa asti – "Osakalainen nainen tuli maalattavaksi Mölkky-pelin kanssa"


Summary: A-studio kerää postin asiakkaiden viimeaikaisia kokemuksia postipalveluiden ongelmista.

Syyskuun aikana postin perusjakelussa oli yhtiön oman ilmoituksen mukaan häiriöitä 16 päivänä. Vastaavia häiriöitä oli lähes yhtä monena päivänä myös elo- ja heinäkuussa.
 Jakeluongelmia on ollut eri puolilla maata, mutta ne ovat painottuneet vahvasti suuriin kaupunkeihin.
 Kirjeet, päiväpostin mukana jaettavat lehdet ja erilaiset markkinointilähetykset ovat saapuneet asiakkaille myöhässä jakeluhäiriöiden vuoksi.
 Kerro meille kokemuksistasi alla olevalla lomakkeella.
 Kiitos vastauksista!

Takkuavatko postipalvelusi yhtenään? Kerro meille, teemme juttua


Pirkanmaalla perustettu lasinjalostusteknologiayhtiö Glaston käynnistää yhteistoimintaneuvottelut.
 Neuvottelut koskevat kaikkia Glaston-segmentin Suomen yhtiöitä.
 Yhtiön arvion mukaan neuvottelut voivat johtaa lomautuksiin ja noin 20 henkilön irtisanomiseen.
 Yhtiön tavoitteena on saavuttaa noin kahden miljoonan euron säästöt. Yhtiön mukaan lämpökäsittelykoneiden kysyntä on ollut heikkoa loppukesän aikana.
 Glaston-segmentin Suomen yksiköissä työskenteli kesäkuun 2019 lopussa 208 henkilöä.
 Glaston on lasinjalostusteollisuuden teknologiajohtaja.
 Glaston siirsi pääkonttorinsa muutamia vuosia sitten Tampereelta Helsinkiin.

Lasinjalostusyhtiö Glaston aloittaa yt-neuvottelut


Summary: Suomen työllisyysaste nousisi lähemmäs Ruotsin tasoa, jos nykyistä useampi yli 55-vuotias olisi työelämässä.

Tuoreen kyselyn mukaan varsin moni alle 30-vuotias ja toisaalta yli 50-vuotias kokee ikänsä aiheuttaneen epätasa-arvoista kohtelua työelämässä.
 Työeläkeyhtiö Elon  kyselyssä 54 prosenttia vastaajista piti ikää syynä epätasa-arvoiselle kohtelulle tai vaikeuksille saada töitä. Erityisesti 18–29-vuotiaat ja yli 50-vuotiaat olivat havainneet työnhaussa vaikeuksia.
 Kaikkiaan vastaajista lähes kolmasosa oli havainnut ikään liittyviä vaikeuksia työnhaussa.
 – Pärjätäkseen Suomi tarvitsee pitkiä työuria ja niitä ei synny, jos ikään liittyvät asenteet eivät muutu. Nuorille täytyy antaa mahdollisuuksia kiinnittyä työelämään onnistuneesti, jotta työntekoon muodostuu hyvä suhde. 50-vuotiaalla puolestaan on noin viisitoista vuotta työuraa vielä edessä, muistuttaa Elon henkilöstöjohtaja  Hilkka Malinen .
 Jos 55–64-vuotiaiden ikäryhmän työllisyysaste olisi Suomessa sama kuin Ruotsissa, Suomella olisi ollut vuonna 2018 yli 90 000 työllistä enemmän.
 – Hallituksen 75 prosentin työllisyystavoite tarkoittaa, että tarvitsemme yli 60 000 uutta työllistä, mikäli työikäisen väestön supistuminen jatkuu aikaisempien vuosien vauhdilla. Suomella ei ole varaa menettää työikäisten ihmisten työpanosta epäoikeudenmukaiseksi koettujen työolosuhteiden takia, toteaa Elon pääekonomisti  Tiina Helenius  tiedotteessa.
 Monimuotoista työyhteisöä pidetään mielekkäänä
 Kyselystä käy ilmi, että alentunutta työkykyä ja etnistä taustaa pidetään yleisesti erittäin merkittävinä epätasa-arvoista kohtelua aiheuttavina tekijöinä työelämässä.
 Vastaajista 48 prosenttia uskoi, että etninen tausta vaikuttaa yleisesti kokemuksiin tasa-arvon toteutumisesta tai aiheuttaa vaikeuksia työnhaussa. Alentuneen työkyvyn samoihin seurauksiin uskoi 47 prosenttia.
 Kaikista vastaajista lähes joka neljännen mielestä sukupuoli ja lähes joka viidennen mielestä seksuaalinen suuntautuminen aiheuttaa yleisesti epätasa-arvoista kohtelua suomalaisessa työelämässä.
 Toisaalta yli puolet työssäkäyvistä vastaajista kertoi oman organisaationsa huolehtivan näkyvästi siitä, että erilaiset ihmiset tuntevat olonsa tervetulleeksi työpaikalle.
 Työelämässä olevista vastaajista suurin osa (80 %) kertoi, että monimuotoinen työyhteisö on heille mielekäs työpaikka.
 Elon henkilöstöjohtaja Malisen mukaan kyselyssä ilahdutti, että monimuotoisuutta arvostetaan työelämässä enemmän kuin ennen. Näin ajatteli yli 40 prosenttia vastaajista.
 Epätasa-arvon kokeminen ajanut pois työelämästä
 Kyselyn perusteella naisten ja miesten kokemukset eroavat. Naisista 44 prosenttia kertoi kokeneensa epätasa-arvoista kohtelua. Miehistä vastaavaa kertoi kokeneensa alle kolmannes.
 Vain neljäsosa epätasa-arvoista kohtelua osakseen saaneista vei asian eteenpäin esimerkiksi oman esimiehen tai muun henkilöstöasioista vastaavan tietoon.
 13 prosenttia epätasa-arvoa kokeneista kertoi jääneensä kohtelun vuoksi pois työelämästä. He olivat useimmiten 55–64-vuotiaita.
 Elon Malinen kuvailee tämän tuloksen olleen heille kyselyn suurin yllätys. Mitä syitä näin ison lukeman taustalla voisi olla?
 – Tutkimuksessa ei tarkasteltu, mitä syitä työelämästä pois jäämisellä voi olla, vaan näissä tuloksissa se oli seuraus epätasa-arvoisesta kohtelusta, Malinen sanoo.
 Hän pitää mahdollisena, että esimerkiksi oma koettu osaamisen puute on jo heikentänyt työkykyä pidemmän aikaa. Jos tämän lisäksi omalle kohdalle on sattunut kokemus huonosta kohtelusta, on se voinut olla viimeinen sysäys jättää työelämä taakse.
 – Meitä yllätti myös epätasa-arvoisen kohtelun kokemisen yleisyys. Voiko esimerkiksi olla, että moni ei uskalla ottaa puheeksi epätasa-arvoiseksi kokemaansa kohtelua, Malinen pohtii.
 Elon kysely toteutettiin touko–kesäkuussa ja siihen vastasi yhteensä 2 020 työelämässä olevaa, 18–64-vuotiasta. Vastaajajoukko on haettu satunnaisotannalla Norstatin kuluttajapaneelissa ja kiintiöity iän ja sukupuolen osalta.
 Lue myös:
 Millaista on työpaikkojen rasismi? Työilmapiiri paranisi, jos ymmärtäisimme, että rasisteja eivät ole ne toiset vaan myös minä
 Edes pohjoismaiset tytöt ja naiset eivät elä täydessä tasa-arvossa vuonna 2030, kertoo tuore raportti
 "En ole pystynyt kertomaan kokemuksistani kenellekään" – Henkinen väkivalta ja syrjintä luultua yleisempää teatteri-, tanssi- ja sirkustaiteissa

Työeläkeyhtiön kysely: Yllättävän moni kokenut epätasa-arvoista kohtelua, 13 prosenttia jättäytynyt pois työelämästä


Summary: Presidentti on määrännyt maahan uudet vaalit.

Eteläamerikkalainen Peru on ajautunut vakavaan sisäpoliittiseen kriisiin. Parlamentin ja presidentti  Martin Vizcarran  välille on syntynyt valtataistelu, joka on ajanut kansan mielenosoituksiin.
 Presidentti on hajottanut parlamentin ja määrännyt maahan uudet vaalit. Opposition hallitsema parlamentti puolestaan äänesti Vizcarran pois virastaan ja nimitti varapresidentti  Mercedes Araozin  hänen tilalleen.
 Varapresidentti Araoz ilmoitti, että hän ei ota tehtävää vastaan ja erosi. Araoz kehotti Vizcarraa järjestämään uudet vaalit lyhyellä aikavälillä.
 Vizcarra on syyttänyt maan entisen presidentin  Alberto Fujimorin  tyttären,  Keiko Fujimorin , johtamaa oppositiopuoluetta demokratian vastaisista toimista, joilla puolue on suojellut korruptoituneita poliitikkoja rikostutkinnoilta.
 Uutistoimisto AP:n mukaan näyttää siltä, että valtaosa perulaisista tukee Vizcarraa, mutta siitä huolimatta poliittinen kriisi voi johtaa levottomuuksiin.

Perun parlamentti ja presidentti taistelevat vallasta, poliittinen kriisi syvenee


Summary: Museoviraston mukaan vanhan elokuvateatterin purkamiseen on vaikea puuttua.

Tamperelainen taloyhtiö myy yhdeksän valaisimen kokonaisuutta, joista se voi saada hyvinkin puoli miljoonaa euroa. Samalla vanhan elokuvateatterin ilme muuttuu pysyvästi.
 Kyse ei ole mistä tahansa valaisimista, vaan kulttimaineeseen nousseen  Paavo Tynellin  (1890–1973) luomuksista.
 Keräilijät maksavat niistä maltaita.
 Valaisimet ovat olleet kymmeniä vuosia sitten toimintansa lopettaneessa elokuvateatteri Kino Ilveksessä. Tiloissa toimii nykyään vuokralaisena Tampereen Ylioppilasteatteri.
 Tämän valaisimen hinta-arvio on 50 000 - 70 000 euroa. Se on yli metrin kokoinen.  Annmaris
 Tynellin valaisimien kuljettaminen pois teatterista ja vaihtaminen tavallisiin "loisteputkiin" on herättänyt huomiota. Nyt valaisimet ovat myynnissä Huutokauppakamari  Annmaris Auctionsissa . Huutokauppa järjestetään ensi sunnuntaina.
 Valaisimet maksavat arviolta 40 000 eurosta 70 000 euroon. Lisäksi myynnissä on kattokoristeita.
 Taloyhtiö mietti asiaa useita vuosia
 Taloyhtiön hallituksen puheenjohtaja  Jukka Koskela  sanoo, että myyntipäätös on syntynyt pitkän ajan kuluessa. Asukkaat ovat keskustelleet siitä useita vuosia.
 – Taloyhtiössä on ollut pitkäaikaisten osakkaiden tiedossa, että Tynellin valaisimilla on kysyntää. Myyntipäätökseen on varmaan vaikuttanut myös sellainen usko, että Tynellin valaisimien kysyntä voi myös loppua.
 Tämän valaisimen hinta-arvio on 40 000 - 60 000 euroa. Annmaris
 Rahojen käytöstä ei ole Koskelan mukaan vielä selvillä.
 – Seitsemänkymmentävuotiaassa talossa kyllä remontoitavaa riittää.
 Käytännön syyt taustalla
 Annmaris Auctionsin toimitusjohtaja  Jukka Takala  sanoo, että Tynellin valaisimet ovat nyt erittäin suosittuja.
 Tällä hetkellä Paavo Tynellin valaisimia pidetään maailmalla jopa kalleimpina ja hienoimpina valaisimina.
 Tynell teki paljon valaisimia julkisiin tiloihin. Hänen valaisimiaan oli Takalan mukaan paljon elokuvateattereissa.
 Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun Tynellin valaisimia myydään elokuvateattereista pois.
 – Niitä on käytännön syistä poistettu. Yksi syy on, että ne eivät läpäise nykyisiä sähkövaatimuksia. Ne alkavat olla myös vähän liian kalliita, omistajalla ei ole mahdollisuutta suojata ja vahtia niitä. Käytännössä niitä on jouduttu vaihtamaan, Takala kertoo.
 Kotikäytössä valaisimia voi Takalan mukaan yleensä käyttää, jos tekee tarvittaessa sähkömuutoksia.
 Tynellin valaisimien hinta alkoi nousta Takalan mukaan viime vuosina. Vielä takavuosina niitä päätyi jopa kaatopaikoille.
 – Aloitin urani 30 vuotta sitten. Silloin valaisimia laitettiin kierrätykseen ja Pelastusarmeijan kirpputoreilla saattoi saada valaisimia kympeillä ja satasilla.
 Nyt suomalainen huutokauppa on myynyt valaisimia, jotka ovat olleet aiemmin ravintoloissa, metsäyhtiöiden klubeilla tai elokuvateattereissa.
 Kolme valaisinta yli miljoonalla eurolla
 Nyt myynnissä olevat valaisimet eivät ole edes kalleimpia. Viime vuonna Annmaris Auctions myi kolme Tynellin valaisinta. Niistä maksettiin yhteensä huimat 1,1 miljoonaa euroa.
 Tynellin valaisimia on mennyt keräilijöille ulkomaille. Jukka Takala iloitsee, että myös suomalaiset ovat alkaneet nähdä niiden arvon ja ostaa niitä.
 Kino Ilveksen elokuvasali.  Annmaris
 Valaisimet ovat kookkaita. Yhden nyt myynnissä olevan valaisimen korkeus on 150 senttiä ja leveys 135 senttiä.
 – Näistä saisi superhienon hotelliin aulaan tai ravintolaan tai tulevan taidemuseon aulaan. Toivoisin, että myös suomalaiset osaisivat käyttää näitä kierrätysvalaisimia.
 Paavo Tynell suunnitteli valaisimia Taito Oy:lle ja Idmanille. Valaisimia on tehty tuhansittain. Yhdysvalloissa Tynellillä oli oma edustaja, minkä ansiosta amerikkalaiset tuntevat valaisimet.
 Museovirasto: Vaikeaa suojella
 Tamperelaista Kino Ilvestä ei ole suojeltu. Sen takia myynnille ei ole estettä.
 Museoviraston kulttuuriympäristöpalveluiden osastonjohtaja  Mikko Härö  sanoo, että valaisinten suojelu paikalleen edellyttäisi ainakin rakennusperintölakiin perustuvaa suojelupäätöstä
 – Tynellin valaisinten kauppaamiseen on vaikeaa puuttua, ainakaan jos tila ei ole suojeltu.
 Taloyhtiön mukaan rakennusvalvonta on sanonut, ettei kadunpuoleista julkisivua saa muuttaa alkuperäisestä tyylistään. Sisätiloja tai muutakaan talossa ei ole suojeltu.
 Museoviraston mukaan vanhojen elokuvateattereiden suojeleminen on vaikeaa.
 – Niiden pitäminen käytössä sekä niiden interiöörien, kalusteita ja irtainta myöten, on ollut vaikeaa. Paine jatkuu, vaikka elokuvissa käynnit ovat taas lisääntyneet ja joitakin kohteita on saatu säilymäänkin, Härö sanoo.
 Alkuperäiset valaisimet Lappeenrannan Nuijamiehessä.  Yle/ Ulla Ylönen
 Finnkinoa ryöpytettiin pari vuotta  sitten julkisuudessa ja sosiaalisessa mediassa sen jälkeen, kun se osti ja sulki kaksi suojeltavaksi suunniteltua elokuvateatteria Lappeenrannassa. Finnkino vei myös teattereiden irtaimiston mukanaan, silloin varastoihin päätyi juuri Tynellin valaisimia.
  "Mukavia muistoja Kino Ilveksen elokuvista"
 Taloyhtiöön kuuluva elokuvateatteri ja talo valmistui vuonna 1951. Elokuvia näyttänyt Kino Ilves lopetti toimintansa 1980-luvun puolivälissä. Taloyhtiön hallituksen puheenjohtaja Jukka Koskela muistaa vielä elokuvateatterin ja sen valaisimet.
 – Elokuvien näyttämisen kulta aika oli 1950–60-luvulla. Tilat ovat olleet kauniit ja tarkoitukseensa sopivat valaisimineen. Itsellänikin on mukavia muistoja Kino Ilveksen elokuvista. Tarzaneista, länkkäreistä ja milloin mitäkin on ollut muodissa, Koskela sanoo.
 Huutokaupan toimitusjohtaja Jukka Takala ymmärtää, että jonkun mielestä voi olla harmi, että valaisimet myydään Tampereelta pois.
 – Toisaalta ymmärrän taloyhtiötä erittäin hyvin. Remontit ovat kalliita. On ihan järkevä laittaa valaisimet rahaksi.
 Lue lisää:
 Keräilijät maksavat itsensä kipeiksi alkuperäisistä – Paavo Tynellin valaisimia aletaan tehdä uudestaan
 Finnkino: Lappeenrannan suojelua odottavien elokuvateattereiden arvoirtaimisto tallessa
 Finnkinon purkutyöt arvokohteessa ihmetyttävät: silminnäkijöiden mukaan säilytettäväksi tarkoitettua irtaimistoa heitettiin kierrätyslavoille

Kuvat: Yhdestä suomalaisvalaisimesta pyydetään yli 50 000 euroa – tamperelainen taloyhtiö myy uskomattoman kalliit arvolamppunsa


Summary: Väliaikaiseksi toimitusjohtajaksi on nimetty Turkka Kuusisto.

Heikki Malinen  eroaa Postin toimitusjohtajan tehtävästä, tiedottaa yhtiö. Väliaikaiseksi toimitusjohtajaksi on nimetty  Turkka Kuusisto .
 Malinen ilmoitti erostaan yhtiön hallitukselle tiistaina. Hän toiminut Postin toimitusjohtajana vuodesta 2012.
 Uutinen täydentyy.

Postin toimitusjohtaja Heikki Malinen eroaa


Summary: Tilastokeskuksen väestöennusteen mukaan Suomen väkiluku kääntyy nykykehityksellä laskuun 2031.

Tilastokeskuksen maanantaina julkistama väestöennuste keskustelutti vilkkaasti Ylen nettisivuilla. Väestöennustejutun yhteyteen avattu keskustelu innosti jättämään peräti 158 mielipidettä eilisen aikana.
 Tilastokeskuksen ennusteen mukaan maamme väkiluku lähtee nykykehityksellä laskuun reilun kymmenen vuoden päästä. Suremisen sijaan moni keskustelija piti sitä ilouutisena.
 – Miten ihmeessä on jäätävää, jos 100 000 vähenee 5,5 miljoonasta? Jos vähenisi kolme miljoonaa, voitaisiin uutisoida, suhteutti nimimerkki  Asiapuhe .
 – Alhainen syntyvyys on positiivinen asia. Luonto kiittää, tuumi  Sisäkurvi .
 Parktownriderin  mielestä aleneva suuntaus pitäisi saada koskemaan koko maapalloa: "väestönkasvu on pahin CO2-pommi."
 Ana N Yymi  katsoi, että "ei koko maata tarvitse asuttaa, ei erämaasta kansalaisille mitään kuluja ole."  Hapsenkakkiainen  kommentoi sarkastisesti:
 – Nyt ovat valtio ja kunnat päässeet tavoitteeseensa: säästöä lapsilisissä, päivähoito- ja koulutuskuluissa, ei roiku vanhemmat isyys- eikä äitiysvapailla eikä hoitamassa kotona sairasta lasta tai kotihoidontuella. Sitä saa, mitä tilaa.
 "Kuka sinut hautaan saattaa"
 Toisaalta pienenevään lapsilukuun ja väkimäärän laskuun suhtauduttiin myös huolestuneesti.
 – Ensin muutos tuntuu huomaamattomalta, kun vain vauvat ja pikkulapset "puuttuvat". Fiilikset muuttuvat, kun useampi pieni ikäluokka syntyy. Kohta hupenevat koululaiset, nuoret ja pian nuoret aikuiset myös keskikokoisissa kaupungeissa. Opettajien kannattaa jo katsella muitakin työtehtäviä, vinkkasi  vKStn .
 – Karu totuus on, että nykysukupolvet joutuvat hankalaan tilanteeseen vanhuudessaan. Syy löytyy peiliin katsomalla. Loppupeleissä kysymys kuuluu: kuka sinut hautaan saattaa? kysyi  Hakamaa.
 "Onko meidätkin tehty rahasta"
 Moni mietti keinoja kääntää aleneva syntyvyys taas nousuun.  Kafiiri  antoi yksinkertaisen ohjeen: "Mars makuuhuoneeseen."
 RealK  korostaa, että äitiyttä ja perhettä pitää arvostaa enemmän.
 – Nykyinen uran korostaminen on typerää. Kun ura loppuu, mitä jää jäljelle? Yksinäisyyttä ja lopulta ruohottunut hoitamaton hauta.
 Tonttulii  kehotti nostamaan lapsilisien summaa ensimmäisestä, toisesta ja kolmannesta lapsesta.  Halipatsu  patisti kasvamaan aikuisiksi ja tekemään lapsia.
 – Älkää nillittäkö. Lapsen ja työn/opiskelun/matkustelun/terveyden/elämän yhdistäminen ei ole ikinä ollut yhtä helppoa kuin nyt.
 Hakamaan  mukaan 60 vuotta sitten "puuttuivat opintotuki, maksuton koulutus, päivähoito, asumistuki, työttömyysturva. Siitä huolimatta hankittiin lapsia."
 – Tuli vain mieleen, onko meidätkin tehty rahan takia. Kysykää vanhemmiltanne jos ovat vielä elossa, usutti  Raafela .
 "Ex-puoliso nitisti lapsihalut"
 Ano18larsen  sysäsi syytä yleiselle keskusteluilmapiirille.
 – "Asiantuntijat" ovat kertoneet meille vuosikymmenet, kuinka vaikeaa ja rasittavaa, suorastaan riistävää, on lasten teko ja kasvatus; ja kallista. Toisaalta media ja some ovat täynnä kuvauksia, kuinka "vapaan" ja huolettoman teini- ja aikuiselämän voikaan viettää ilman lapsia ja muita rasitteita.
 Jalapenon  mukaan pätkätyöt, määräaikaisuudet, yt-neuvottelut ja niiden pelko, henkilöstön uupuminen työssä, epävarmuus omasta huomisesta ovat suuri syy sille, miksi lapsia ei uskalleta yrittää.
 Kirjojuoru  kertoo syyn oman elämän lapsettomuudelle: "Olen 31-vuotias. Työelämän epävarmuudelle ja loputtomille pätkätöille pitäisi tehdä jotain. Pelkään kuollakseni hentoisen työurani puolesta."
 – Ei kukaan täysjärkinen halua lisääntyä 1 500–2 000 euron kuukausiliksalla ja korkeakoulutetut eivät lisäänny uran takia, arvioi  Äitimaa .
 Ex cathedran  lapsihalut loppuivat eroon.
 – Tein yhden lapsen. Ex-puoliso vei mennessään, vain maksut jäivät. Yhteishuoltajuus ja tapaamiset eivät merkitse käytännössä mitään. Arvatkaa monta lasta aion vielä tehdä?
 Taukopartiomies  on ollut lapseton omasta halustaan.
 – Meillä vaimon kanssa tuli puheeksi lapsiasia heti seurustelun ensi metreillä. Kun kumpikaan ei tuntenut "kutsumusta" olla vanhempi, niin oli selvää, ettei lapsia yritettäisi saada.
 Lue lisää:
 Uusi väestöennuste vahvistaa synkät pelot – Tilastokeskus: maamme väkiluku lähtee nykykehityksellä laskuun reilun kymmenen vuoden päästä
 Kuinka sinun kuntasi käy? Ylen väestökone kertoo, kuinka huolestuttava kuntasi tilanne on vuonna 2040

Väestönlaskua povannut ennuste jakoi nettikeskustelijat: "Luonto kiittää" – Toisaalta: "Mars makuuhuoneeseen"


Summary: Sairaalapäivystysten ruuhkautuminen vaarantaa potilasturvallisuuden, pidentää hoitojaksojen pituutta ja lisää potilaiden kuolleisuutta.

Sairaalat eri puolilla Suomea ovat olleet jo pidempään huolissaan ruuhkaisista yhteispäivystyksistä. Esimerkiksi heinäkuussa viiden suuren keskussairaalan ylilääkärit kirjoittivat Helsingin Sanomiin mielipidekirjoituksen, joka nosti huolen esiin jälleen kerran.
 Allekirjoittaneiden mukaan päivystyksissä ruuhkat lisääntyvät, kun perusterveydenhuolto ei pysty palvelemaan asiakkaitaan tarpeeksi tehokkaasti. Aiheesta jatkoivat uutisointia muun muassa  Helsingin Sanomat  ja  Yle .
 Myös Kanta-Hämeen keskussairaalan päivystysklinikalla Hämeenlinnassa on tuskailtu päivystyksen ruuhkautumisen kanssa. Ruuhkat vaarantavat potilasturvallisuuden, pidentävät hoitojaksojen pituutta ja lisäävät potilaiden kuolleisuutta, sanoo päivystysklinikan ylilääkäri, akuuttilääketieteen professori  Ari Palomäki .
 Sanojensa vakuudeksi ylilääkäri esittelee aiheeseen liittyviä kansainvälisiä tutkimuksia.
 Lisää lääkärityövoimaa ja neuvontaa
 Sairaalapäivystys Kanta-Hämeessä on keskitetty yhteispäivystykseen Hämeenlinnaan. Vastaavanlaisia yhteispäivystyksiä perustettiin eri puolelle Suomea, kun terveyskeskusten iltavastaanotot lopetettiin ja niiden päivystys siirtyi sairaaloiden perinteisen päivystyksen yhteyteen.
 Palomäki kertoo, että yhteispäivystyksiin palkattiin paljon ulkopuolisia lääkäreitä. Nyt lääkäreitä eläköityy, jolloin vastavalmistuneille löytyy vakituisia työpaikkoja, eikä päivystykseen saakaan enää yhtä helposti lääkäreitä.
 Kanta-Hämeen keskussairaalan päivystyksessä lääkäripula on nostanut päätään kuluneen vuoden aikana. Siksi päivystysklinikalla päätettiin tarttua toimeen.
 Kriittisesti sairaiden potilaiden hoitoon on osoitettu lisää lääkärityövoimaa ja ambulanssilla tuotavien potilaiden hoito on organisoitu uudella tavalla. Lisäksi muiden asiakkaiden ohjausta ja neuvontaa aiotaan lisätä.
 Mistä lääkärit löydetään?
 Mutta mistä lääkärivoimaa on löydetty, jos lääkäreistä on pula?
 – Olemme ottaneet omien lääkäreiden tehtäväksi entistä laajemman vastuun päivystyksestä, sanoo Palomäki.
 Ylilääkäri uskoo uudistuksesta olevan se hyöty, että lääkärin kohtaaminen ja koko prosessi nopeutuvat. Lääkäreille päivystys osuu kohdalle entistä useammin.
 – Mutta yhtä päivystystä kohti on lääkärillä vähemmän potilaita, Palomäki huomauttaa.
 – Haluamme hoitaa vakavasti sairaat potilaat rivakasti ja hyvin. Se ei ole pelkkää hoitoa, vaan siihen liittyy myös taudin määritys eli diagnostiikka. Se on kaikkein tärkeintä, että alkuvaiheen prosessi tehdään ilman turhia viiveitä.
 Hoidonarvioluokitus takaisin käyttöön
 Kanta-Hämeen keskussairaalan päivystys palaa syksyn aikana noudattamaan hoidonarvioluokitusta. Sen perusteella arvioidaan potilaan oikea hoitopaikka: onko se päivystys, terveyskeskus tai työterveys. Jo pelkkä soitto terveyskeskukseen tai päivystykseen antaa osviittaa siihen, mistä löytyy oikea hoitopaikka.
 Myös netistä löytyvä  Omaolo-palvelu  auttaa arvioimaan omia oireita ja terveysongelmia.
 Osastonylilääkäri  Veli-Pekka Rautava  muistuttaa, että jos useat ihmiset lähtevät ensiapuun kevyin perustein, silloin seurauksena voi olla päivystyksen ruuhkautuminen.
 Kun Ari Palomäeltä kysyy, voisivatko muutkin päivystykset ottaa mallia Kanta-Hämeen päivystysklinikasta siinä, miten lääkärityövoimaa lisätään, vastaa ylilääkäri, että periaatteessa. Mutta se vaatii sen, että sairaalalta löytyy riittävästi omia lääkäreitä.
 – Meillä on hyvä maine päivystyksenä. Myös meidän kirurgian ja sisätautien klinikoilla on erittäin hyvä maine erikoistuvien lääkäreiden keskuudessa. Kun on tällaiset mahdollisuudet, siinä on myös mallia muille. Jos erikoistuvia lääkäreitä ei saada, niin tyhjästä on paha nyhjästä.

Sairaalapäivystysten ruuhkat hiertävät eri puolilla Suomea – Hämeenlinnassa löydettiin ratkaisu omista lääkäreistä


Summary: Nuorta miestä syytetään eläinrääkkäykseen liittyvistä rikoksista.

Australiassa 19-vuotiasta miestä syytetään kahdenkymmenen kengurun kuolemasta. Viranomaiset epäilevät, että mies jahtasi lauantai-iltana autolla kenguruita tunnin ajan ja ajoi niiden päälle tahallaan.
 Poliisi kertoi keskiviikkona, että mies on pidätetty ja häntä syytetään eläinrääkkäykseen liittyvistä rikoksista.
 Kuolleet eläimet löytyivät tieltä Tura Beachissa, joka sijaitsee noin 450 kilometriä etelään Sydneystä Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa. Kuolleiden kenguruiden joukossa oli kaksi poikasta.
 Villieläimiä pelastavan Wires-järjestön mukaan kolme muuta 6–9 kuukauden ikäistä kengurun poikasta jäi orvoksi. Poikaset vaativat ympärivuorokautista hoitoa.
 Harmaaisokengurun poikaset alkavat tulla esiin emonsa pussista yleensä noin yhdeksän kuukauden ikäisenä. Niistä tulee täysin itsenäisiä puolentoista vuoden iässä.
 Uudessa Etelä-Walesissa noin 90 prosenttia autokolareista johtuu törmäyksistä kenguruihin. Siitä huolimatta epäillyn julmat toimet ovat järkyttäneet paikallisia ihmisiä.

Australian poliisi epäilee: Teini jyräsi autolla 20 kengurua kuoliaaksi


Summary: Kun minusta ei kuoriutunut valkoista lasta, se tuntui olevan jostain syystä minun vikani, kirjoittaa Maryan Abdulkarim.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Suomalainen koulu on maailman paras. Suomalainen koulu on tasa-arvoinen. Kaikkia Suomessa asuvia kouluikäisiä lapsia koskee oppivelvollisuus ja usein meillä Suomessa mennään lähikouluun. Ulkomailta Suomessa vierailevat kysyvät usein juuri koulusta. Suomalainen koulu on myös vientituote, joka on brändätty menestyksekkäästi.
 Tämä tarina on vahva ja elää omaa elämäänsä niin Suomessa kuin ulkomailla.
 Kaikkien kohdalla tämä tarina ei kuitenkaan toteudu  ja kokemus koulusta jää kauas ideaalista.
 Olen suomalaisen koulun kasvatti . Omat lapseni käyvät suomalaista koulua. Vanhempainillassa jokunen opettaja saattaa muistaa muistuttaa vanhempia, ettei omia kouluaikaisia traumoja kannata lapsille välittää. Varmasti hyvä neuvo, jos traumat liittyvät oppiaineisiin tai epämukavuuteen, joka liittyy ‘siihen vanhaan aikaan’ kun suomalainen koulu ei ollut kaikkea sitä, mitä sen luvataan olevan tänään.
 Omat kokemukseni suomalaisessa koulussa ovat monipuoliset. En muista kaikkea koulussa oppimaani, kuten geometrian laskukaavoja, mutta muistan yllättävän hyvin tunteet joita koulun aikuiset tai eri tilanteet herättivät. Koulun aikuisilla tuntui usein olevan oletuksia suhteeni. Ne oletukset eivät liittyneet minuun vaan heidän mielikuviinsa ‘somalitytöstä’. Erilaisuuteni oli minun vikani.
 Useimmille olen edustanut kulttuuria tai uskontoa, jota he ovat selkeästi vieroksuneet.
 Olen onnekas, että olen ollut myös sellaisten opettajien opetettavana, joille olen ollut ensisijaisesti oppilas tai opiskelija. Olin heille vain ihan tavallinen ihminen, jonka kasvussa osaksi yhteiskuntaa heillä oli osansa. Olen onnekas, sillä normi johon totuin, oli että ihmisyyteni oli monelle asia, jonka käsittelyyn heillä ei ollut työkaluja. Useimmille olen edustanut kulttuuria tai uskontoa, jota he ovat selkeästi vieroksuneet. Tämän vuoksi he eivät osanneet suhtautua minuun kuten muihin oppilaisiin tai opiskelijoihin.
 Lapsena epämukavuutta tuotti myös sellaisen katseen kohteena oleminen, mitä en ymmärtänyt. Kokemukseni on ollut, että vastuu opettajien sivistämisestä suhteessa omaan ihmisyyteeni oli minulla, ei heillä. Itsehän olin se erilainen.
 Toivon, että tässä kehutussa uuden ajan koulussa , yhä enemmän panostetaan myös siihen, että koulu olisivat miellyttävää kaikille, ei ainoastaan osalle. Koulussa kenenkään identiteetti ei voi olla ongelma, joka vaatii korjausta tai suvaitsemista.
 Kohtaamiset ovat tärkeitä. Se miten kohtaamme toisiamme vaikuttaa meihin. Opettajien valta on kiistämätön. He voivat valaa meihin opin ohella uskoa itseemme ja yhtä hyvin he voivat nakertaa sitä.
 Koulurauhasta puhuttaessa, tulisi korostaa myös identiteetin kehittymistä vailla pelkoa hyväksynnän puutteesta ja empatiataitoja, nuorille, mutta ennen kaikkea opettajanhuoneen väelle. Mahdollisesti paljon vaadittu aikuisilta, samalla se on minimivaatimus; katsoa ja kuunnella, hyväksyen toisen olevan erilainen ja silti yhtä arvokas.
 Maryan Abdulkarim
 Kirjoittaja on tamperelaistaustainen kulttuurin ja median sekatyöläinen, joka asuu Helsingissä.
 Aiheesta voi keskustella 02.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Maryan Abdulkarimin kolumni: Somali
 Tommi Kinnusen kolumni: Jokainen meistä on yhtä jännittävää kuin kaurapuuro
 Reetta Rädyn kolumni: Mikään ei muutu, jos pitää koko ajan olla kiitollinen

Maryan Abdulkarimin kolumni: Maailman paras koulu teki identiteetistäni ongelman


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kuopion koulusurman tutkinta jatkuu
 Kuopiossa tiistaina järkyttäneen koulusurman tutkintaa jatketaan keskusrikospoliisin voimin. Vuonna 1994 syntyneen miehen epäillään hyökänneen teräaseella ammattiopiston tiloihin kauppakeskus Hermanissa. Kuopion yliopistollisesta sairaalasta kerrottiin myöhään illalla, että neljä iskussa loukkaantuneista on päässyt kotiin. Yle seuraa asiaa  hetki hetkeltä -artikkelissaan .
 Suomi kiinnostaa amerikkalaisia enemmän kuin koskaan
 Vanhempi tutkija Hans Binnendijk, Atlantic Council Nina Svahn
 Ylen haastattelema Atlantic Councilin vanhempi tutkija  Hans Binnendijk  katsoo, että Suomi on Yhdysvalloista katsoen monella tapaa tärkeämpi kuin se on koskaan aiemmin ollut.  Binnendijkin mielestä  tänään tapaavien presidenttien,  Sauli Niinistön  ja  Donald Trumpin , pitäisi keskustella siitä, mitä Suomi ja Yhdysvallat odottavat toisiltaan, jos Pohjois-Euroopassa syttyisi konflikti.
 Pääministeri Johnson julkistaa lopullisen brexit-ehdotuksensa
 Britannian pääministeri Boris Johnson. Stefan Rousseau / EPA
 Britannian pääministeri  Boris Johnson   jättää tänään uuden ehdotuksensa  brexit-sopimuksesta EU:lle. Ehdotus on Johnsonin mukaan Britannian "viimeinen tarjous" ja sen vaihtoehtona on sopimukseton ero EU:sta.
 Tuulet kurittavat Suomea tänäänkin
 Seija Paasonen / Yle
 Tänään Suomessa puhaltaa kylmästi ja puuskaisesti koillisesta. Sateet vähenevät, mutta pilvisyys pysyy runsaana. Etelässä, lähinnä Suomenlahden puolella, tulee vesikuuroja. Idässä sataa paikoin myös räntää. Lapissa voi tulla jokunen lumi- tai räntäkuuro. Lämpötila on alle 10 asteen etelää myöten.
 Lue lisää Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Kuopiossa loukkaantuneista neljä päässyt kotiin, Suomi kiinnostaa amerikkalaisia, sää jatkuu tuulisena


Summary: Sosiaali- ja terveysmenot näyttävät kasvavan, kun globaali kilpailu kiristyy, tutkimuksessa sanotaan.

Kiristyvä kansainvälinen kilpailu ei ole uhka länsimaiselle hyvinvointivaltiolle, väitetään keskiviikkona julkaistussa globalisaation vaikutuksia arvioivassa Kalevi Sorsa -säätiön tutkimuksessa.
 SDP-taustaisen säätiön vt. tutkimuspäällikön  Ari-Matti Näätäsen  laatimassa, 14 aiempaan tutkimukseen perustuvassa katsauksessa myönnetään, että globalisaatio on supistanut länsimaiden julkisten sektoreiden toimintamenoja yleensä.
 Teoriat globalisaation tuloeroja lisäävästä ja sosiaalista hyvinvointivaltiota rapauttavasta vaikutuksesta eivät kuitenkaan saa tutkimuksessa tukea.
 Näätäsen analysoimien tutkimusten enemistön mukaan globalisaatio ei itsessään lisää eikä kavenna tuloeroja kehittyneissä hyvinvointivaltioissa.en tutkimusten
 Näätäsen mukaan sen sijaan esimerkiksi Kiinassa ja Intiassa sekä Itä-Euroopan maissa globalisaatio on lisännyt tuloeroja.
 Näätäsen mukaan tuloerojen kehitykseen länsimaissa vaikuttavat globalisaatiota enemmän esimerkiksi verotuksen progressio, tulonsiirrot, työttömyys ja ammattiyhdistysliike.
 Vaikka koko julkista sektoria kansainvälisen kilpailun kiristyminen kaventaakin, se ei tutkimuksen mukaan tapahdu sosiaali- ja terveysmenojen kustannuksella. Useiden tutkimusten mukaan julkisiin sosiaali- ja terveysmenoihin varattu osuus voi jopa kasvaa kilpailun kiristyessä.
 Ari-Matti Näätäsen mukaan maailmankaupan voimakas kasvu 1980-luvun jälkeen on vaikuttanut yllättävän vähän hyvinvointivaltioiden kehitykseen. Kuvassa ahtaajia Vuosaaren satamassa toukokuussa 2018. Mauri Ratilainen / AOP
 Poliitikot välttelevät epäsuosittua leikkauslinjaa
 Markkinatalouden huipentumana pidetyn globalisaation vaikutuksista hyvinvointivaltioihin on kiistelty niin kauan kuin ilmiö on ollut olemassa.
 Näätäsen mukaan näyttää siltä, että maailmankaupan voimakas kasvu 1980-luvun jälkeen on vaikuttanut yllättävän vähän hyvinvointivaltioiden kehitykseen.
 Hänen mukaansa tutkimustuloksia voisi selittää se, että oikeiston ja vasemmiston välillä ei ole ideologista yksimielisyyttä hyvinvointivaltion uudistamisesta globalisaation aikakaudella.
 Näätäsen mielestä tulokset kertovat vasemmiston ja oikeiston ideologisten erojen lisäksi poliittisista realiteeteista.
 Hänen mukaansa poliitikot pyrkivät välttämään epäsuosittua politiikkaa, jota hyvinvointivaltion leikkaaminen tai tuloerojen tietoinen kasvattaminen usein ovat.
 "Syytä välttää voimakkaita ja yksisuuntaisia arvioita"
 Näätäsen tutkimuksen aihetta on sivuttu viime aikoina muun muassa  Helsingin Sanomissa .
 Näätäsen mukaan lehden artikkelissa esitetty väite valtioiden omaehtoisen finanssipolitiikan tilan vähentymisestä globalisaation keskellä ei näy hyvinvointivaltion menotilastoissa tai saa vahvistusta hänen tutkimuksessaan.
 Näätäsen mukaan artikkelissa esitetty väite perustuu 1960-luvulla esitettyyn teoriaan, joka on pahasti vanhentunut.
 Näätänen ehdottaakin tutkimuksessa, että tutkijoiden, poliitikkojen ja asiantuntijoiden on syytä vältellä voimakkaita ja yksisuuntaisia arvioita globalisaation sosiaalipoliittisista vaikutuksista.
 Hän muistuttaa, että hyvinvointivaltion tulevaisuuden arvioinnissa globalisaatio on vain yksi muuttuja muiden joukossa.
 Ari-Matti Näätäsen mukaan poliitikkojen ja asiantuntijoiden on syytä vältellä voimakkaita ja yksisuuntaisia arvioita globalisaation sosiaalipoliittisista vaikutuksista. Yle
 Lue myös:
 Kansanedustaja Anna Kontula kannattaa omistuskattoa rikkaille: "Mehän kuollaan kaikki, jos kapitalismi jatkaa tätä vauhtia"

Demaritaustaisen ajatushautomon tutkimus: Kiristyvä kansainvälinen kilpailu ei uhkaa länsimaista hyvinvointivaltiota


Tästä on kyse Kuopiossa kauppakeskus Hermanissa tapahtui tiistaina väkivallanteko, jossa kuoli yksi ihminen ja loukkaantui kymmenen. Teko tapahtui kauppakeskuksessa sijaitsevan Savon ammattiopiston tiloissa. Poliisi sai hälytyksen päivällä kello 12.30. Poliisi on ottanut kiinni epäillyn tekijän. Poliisin mukaan epäilty tekijä on vuonna 1994 syntynyt mies, Suomen kansalainen ja Savon ammattiopiston oppilas. Epäilty tekijä käytti teräasetta, ja hänellä oli mukanaan myös ampuma-ase. Poliisi käytti tilanteessa ampuma-asetta. Yksi poliisi loukkaantui lievästi. Loukkaantuneet vietiin Kuopion yliopistolliseen sairaalaan. Kaksi ihmistä on loukkaantunut vakavasti. Epäilty tekijä on yksi vakavasti loukkaantuneista. Tekijää epäillään murhasta ja useista muista väkivaltarikoksista sekä niiden yrityksistä. Teon motiivi ei ole tiedossa.
 5.57  Poliisi jatkaa tänään Kuopion väkivallanteon tutkimista. Kuopion yliopistollisesta sairaalasta kerrottiin iltakymmeneltä, että  neljä loukkaantuneista on päässyt kotiin . Eduskunta aloittaa tämänpäiväisen istuntonsa hiljaisella hetkellä kello 14.

Yle seuraa hetki hetkeltä: Kuopiossa neljä loukkaantuneista päässyt kotiin, tutkinta jatkuu tänään, eduskunnassa hiljainen hetki


Summary: Jäästä, liikenteestä, melusta ja työpaikoista tuli paljon kysymyksiä, mutta laajempiakaan ympäristökysymyksiä ei unohdettu.

ympäristövaikutusten arviointi (vaikutusten arviointi)

Kemin kulttuurikeskuksen iso auditorio täyttyi yli puolilleen, kun noin 120 kiinnostunutta tuli saamaan tietoa Kemiin suunnitellun biotuotetehtaan ympäristövaikutusten arviointiselostuksesta. Odotetusti kysymyksiä tuli eniten paikallisista muutoksista, mutta esille tuotiin myös huoli laajemmista ympäristövaikutuksista sekä työpaikoista.
 Kemiläinen  Tapio Siirilä  peräsi Metsä Fibren väeltä selvennystä uuden tehtaan työllisyysvaikutukseen nimenomaan Kemissä.
 – Työpaikkojen määrää on hehkutettu, mutta eihän se tehtaan työntekijämäärä kasva yhtään. Työt menevät enimmäkseen muualle, puunkorjuuseen ja -kuljetuksiin, Siirilä totesi.
 Projektijohtaja  Jari-Pekka Johansson  myönsi, että uusia tehdastyöpaikkoja ei uudesta tehtaasta ole tulossa, mutta huomautti samaan hengenvetoon, että näin kuitenkin turvataan nykyinen työpaikkojen määrä.
 Mistä tulee työvoima rakentamiseen?
 Kuulijat olivat huolissaan myös rakentamisen aikaisista työpaikoista ja siitä, riittääkö pohjoisessa koulutettua työvoimaa.
 Metsä Group on arvioinut rakentamisen työllisyysvaikutukseksi noin 10 000 henkilötyövuotta. Hankkeen kotimaisuusasteen on Äänekosken vastaavanlaisen tehtaan kokemusten pohjalta ennakoitu olevan noin 70 prosenttia.
 Projektijohtaja Jari-Pekka Johansson kertoi, että Opetushallituksen kanssa on neuvoteltu koulutusmahdollisuuksista, mutta niissä on keskitytty lähinnä metsäkonekuljettajien tarpeeseen, ei rakentamisammattilaisiin.
 Yleisö arvelikin, että paikallista ja kotimaista työvoimaa ei löydy ja iso osa rakentamistöistä menee ulkomaalaiselle työvoimalle.
 Jäällä liikkuminen halutaan varmistaa
 Paikallisesti tuntuvimpia muutoksia ympäristöön on odotettavissa liikenteeseen, liikenteen aiheuttamaan meluun ja tehtaan edustan jääoloihin.
 Sekä Kemin edustan saarissa että Keminmaan Jokisuulla asuvat kertoivat helpottuneensa kuultuaan, että yhtiö on ympäristölupahakemuksessaan esittänyt jäähdytysvesien purkupaikaksi tehtaan länsipuolta, Kuivanuoroa. Sekä saarissa että jokisuulla on pelätty jäähdytysvesien vievän talviset kulkumahdollisuudet jäällä, jos purkupaikka valitaan toisin.
 Jos jäähdytysvesien purkupaikaksi tulee yhtiön suunnitelman mukaisesti Kuivanuoro, vaikutus jääoloihin jää ympäristövaikutusten arvioinnin mukaan vähäisemmäksi kuin muissa vaihtoehdoissa. Kemin tehtaan edustalla jää sulaisi 1–2 viikkoa nykyistä aiemmin.
 Toistasataa asiasta kiinnostunutta saapui tiistai-iltana kuulemaan lisätietoja biotuotetehtaan YVA-selostuksesta Kemin kulttuurikeskuksen auditorioon. Juuso Stoor / Yle
 Kemin lähisaarien Selkäsaaren ja Täikön yhdistykset jättivät ELY-keskukselle kannanottonsa siitä, että jäähdytysvesien purkamisen tulee mahdollisimman vähän häiritä asumista ja mökkeilyä, jäällä liikkumista ja matkailutoimintaa.
 Matti Tuovinen  huomautti, että Kemin edustan merialue niin sulana kuin jäisenäkin on alueen ihmisille merkittävä.
 – Meri ja merellä kulkeminen on meille yhtä tärkeää kuin kittiläläisille Levi, se on hyvin monelle ihmiselle tärkeä.
 Pirjo Kauppila  ja  Hilkka Lipponen  toivat esille huolensa muun muassa tehtaan ja metsänkäytön vaikutuksista ilmastoon, luontoon ja luonnonvaroihin. Lipponen ei pidä mahdollisena, että kaikille uusille isoille tehtaille voisi kestävällä tavalla riittää puuta. Lipposta epäilyttää myös osa esimerkiksi jätevesipäästöjen laskelmista.
 Liikenne kasvaisi ja reitit muuttuisivat
 Riitta Heinonen  asuu Karihaaran Vainion kaupunginosassa, josta on näköetäisyys tehtaalle. Myös puurekat kulkevat vierestä, aivan tontin tuntumassa – ja vielä useampi kulkee, jos uusi tehdas Pajusaareen nousee. Eniten Heinosta kiinnostavatkin juuri liikenteen järjestelyt, jotka suoraan näkyvät, kuuluvat ja tuntuvat omassa elämässä.
 – Hyvää yleistietoa täällä sai, mutta liikennevaihtoehdoista kaipaan vielä lisätietoa. Mietityttää esimerkiksi liikenteen turvallisuus, esteettömyys, melu. Paljon on alueelle tulossa muutoksia.
 Tehtaan rekkakuljetusten reitti on jo tällä hetkellä Sahansaarenkatu ja se olisi ajoreitti myös jatkossa. Koska uusi tehdas kasvattaisi kuljetusmääriä huomattavasti, tiejärjestelyihin tarvitaan kuitenkin muutoksia.
 Kemin biotuotehtaalta kantautuvaa meluhaittaa voidaan torjua meluvalleilla. Ympäristövaikutusten arvioinnista ja ympäristölupahakemuksesta vastaava Kaisu Annala esitteli uudesta tehdasalueesta tehtyä luonnosta.  Pirkko Kukko-Liedes / Yle
 Myös junien reitti voi muuttua. Nyt junat liikennöivät rataosuudella, jossa on useita tasoristeyksiä. Yhtenä vaihtoehtona on rakentaa uusi raideyhteys Sahansaarenkadun viereen. Tällöin voitaisiin luopua nykyisestä radasta, minkä arvioidaan parantavan liikenneturvallisuutta.
 Liikennejärjestelyihin liittyvä kaavamuutostyö on Kemin kaupungin vastuulla. Eri vaihtoehdot ovat parhaillaan nähtävillä ja niitä esitellään Kemissä 14. lokakuuta pidettävässä yleisötilaisuudessa. Kaavamuutoksen lausuntoaikaa on 22. lokakuuta asti.
 YVA-lausunnoille aikaa runsas kuukausi
 Biotuotetehtaan ympäristövaikutusten arviointiselostuksesta kirjalliset lausunnot on annettava viimeistään 5. marraskuuta. Lapin ELY-keskus antaa YVA-selostuksesta perustellun päätelmänsä tammikuun alussa.
 ELY-keskus tarkastelee YVA-selostusta yhteysviranomaisena, ottaa huomioon selostuksesta annetut mielipiteet sekä tarkistaa arviontiselostuksen riittävyyden ja laadun. Tämän pohjalta se laatii perustellun päätelmänsä hankkeen merkittävistä ympäristövaikutuksista.
 Kemiin suunniteltu Polar King -biotuotetehdas maksaisi 1,5 miljardia euroa. Se olisi jopa suurempi kuin Metsä Groupin Äänekosken laitos, joka käynnistyi kesällä 2017. Polar King tuottaisi 1,5 miljoonaa tonnia havu- ja lehtipuusellua sekä muita biotuotteita.
 Lisää aiheesta:
 Kemin biotuotetehdas sulattaa kevätjäätä ja saattaa muuttaa ulkoilureittejä tehtaan lähellä – uusi ratayhteys poistaisi tasoristeyksiä ja liikenne voisi kulkea "kuilussa"
 Metsä Group: Kemin biotuotetehdas tulee ennemmin tai myöhemmin
 Metsä Group: Uudet EU:n hakkuulaskelmat eivät vaikuta Kemin biotuotetehtaan suunnitteluun
 Metsä Groupin pääkonttorilla osoitettiin mieltä Kemin  biotuotetehdasta vastaan – ilmastoaktivistit liimasivat itsensä kiinni toisiinsa ja maahan
 Nyt se ratkesi – Metsä Group rakentaa Kemiin 1,5 miljardin euron biotuotetehtaan

Kemin biotuotetehtaan YVA huolettaa – paikalliset ympäristövaikutukset näkyisivät eniten merijäässä ja liikenteessä: "Meri on meille yhtä tärkeä kuin Levi kittiläläisille"


Summary: Trump ja Niinistö keskustelevat Itämeren alueen ja pohjoisen Euroopan turvallisuudesta.

Presidentti  Sauli Niinistö  vierailee keskiviikkona hornankattilaksi muuttuneessa Valkoisessa talossa. Niinistön työvierailun ohjelmassa on lounas presidentti  Donald Trumpin  kanssa ja sen jälkeen lehdistötilaisuus Valkoisen talon puutarhassa.
 Lehdistötilaisuudesta saattaa tulla tiivistunnelmainen Niinistöstä riippumattomista syistä. Washingtonissa kuohuu kongressin Trumpista käynnistämän virkasyytetutkinnan takia.
 Trumpin epäillään yrittäneen hankkia henkilökohtaista poliittista hyötyä Ukrainan presidentin kustannuksella. Trump pyysi presidentti  Volodomyr Zelenskyia  selvittämään poliittisen vastustajansa  Joe Bidenin  toimia Ukrainassa.
 Niinistö joutuu siis olemaan Valkoisessa talossa kieli keskellä suuta, niin lounaalla kuin tiedotustilaisuudessa.
 Presidentit saattavat keskusteluissaan sivuta Ukrainan tilannetta, mutta heidän keskeisenä puheenaiheenaan on Pohjois-Euroopan turvallisuustilanne.
 – Suomi on täältä katsottuna monella tapaa kiinnostavampi ja tärkeämpi kuin se on koskaan aiemmin ollut, Atlantic Councilin vanhempi tutkija  Hans Binnendijk  sanoo.
 "Suomen varoitusjärjestelmä on hidas"
 Binnedijk on työskennellyt neuvontajana neljän eri presidentin hallinnossa ja kongressissa. Hän konsultoi myös Trumpin johtamaa, keskeisistä ministereistä ja asevoimien johdosta koostuvaa kansallista turvallisuusneuvostoa.
 Hän vieraili hiljattain Suomessa  tutustumassa Itämeren turvallisuustilanteeseen ja Suomen puolustukseen. Suomen kiinnostavuus Trumpin hallinnon silmissä johtuu hänen mukaansa erityisesti tämänhetkisestä jännitteestä Baltian maiden ja Venäjän välillä. Sitä lisäävät osaltaan Puolan viimeaikaiset asehankinnat.
 – Historianne Venäjän kanssa. Yleinen ymmärryksenne venäläisestä psyykestä. Lisäksi erityisesti se, että teistä on viime aikoina tullut hyviä hybridisodankäynnin asiantuntijoita. Meillä on teiltä paljon opittavaa, Binnendijk luettelee.
 Suomella on hänen mielestään puolestaan opittavaa Yhdysvalloista strategisten varoitusjärjestelmien rakentamisessa. Binnendijk pitää Suomen kaikkia aselajeja kalustoltaan moderneina ja 280 000 asevelvollisen reserviä vaikuttavana, mutta hän näkee kokonaisuudessa yhden ongelman - hitauden.
 Tositilanteen sattuessa saattaa kulua liian kauan aikaa kaiken valmiiksi saattamiseen. Siihen tarvittaisiin hänen mielestään tehokkaampi strateginen varoitusjärjestelmä.
 – Tämä on sellainen asia, jossa Yhdysvallat voisi auttaa teitä.
 "Selvyyttä siitä, mitä toisiltamme odotamme"
 Binnendijkin mielestä Trumpin ja Niinistön pitäisi jutella keskenään siitä, mitä Suomi ja Yhdysvallat oikein odottavat toisiltaan, jos Pohjois-Euroopassa syttyisi konflikti.
 – Meillä ei ole selkeää käsitystä siitä, mitä haluaisitte meidän tekevän ja mitä me puolestaan voimme toivoa teiltä. En tarkoita mitään sotilaallista suunnittelua, vaan yhteisymmärrystä siitä, millaisia olemme suhteessa toisiimme.
 Suomi, Ruotsi ja Yhdysvallat allekirjoittivat viime vuoden keväällä kolmikantasopimuksen keskinäisen puolustusyhteistyön lisäämisestä. Binnendijk uskoo tämän yhteistyön tiivistyvän jatkossa. Hän ehdottaa työryhmän perustamista kehittämään sitä.
 – Suomi ja Ruotsi ovat kumppanuusmaina meille käytännössä monella tapaa parempia liittolaisia kuin jotkut viralliset liittolaisemme. Tätä yhteistyötä on kehitettävä ja uskon, että voimme tehdä sen Moskovaa provosoimatta.
 Binnendijk katsoo, että Suomen pitäisi tulevista Nato-päätöksistään riippumatta lisätä puolustusyhteistyötään myös Baltian, etenkin Viron kanssa. Natolla on kussakin Baltian maassa noin 1200 sotilaan vahvuiset taistelujoukot, joiden harjoituksiin ja toimintaan Suomi voisi kumppanuusmaana hänen mielestään aktiivisemmin osallistua.
 Suomelle uusi suosituimmuusasema?
 Suomen tulevat hävittäjähankinnat saattavat nousta Trumpin ja Niinistön keskusteluissa esille. Viiden esillä olleen hävittäjämallin joukossa on kaksi yhdysvaltalaista, F-35 ja Super Hornet.
 – Trump on kova myyntimies, joten en ihmettelisi, jos hän nostaa niitä esille keskiviikkona, Binnendijk sanoo.
 Trumpilla on presidentin valtuudet ainakin yhteen asiaan asekauppoja helpottaakseen: hän voi halutessaan myöntää Suomelle Natoon kuulumattoman valtion suosituimmuusaseman turvallisuusasioissa. Tuo status helpottaisi tutkimuksen ja teollisen yhteistyön lisäämistä ja puolustusteollisuuden kaupankäyntiä.

"Suomi kiinnostaa Yhdysvalloissa enemmän kuin koskaan" – Trumpin hallinnon asiantuntija odottaa Niinistön vierailun tiivistävän turvallisuusyhteistyötä


Summary: Onnettomuudet tapahtuivat päiväsaikaan Kauhajoella ja Kauhavalla.

Kauhajoella 75-vuotias mies kuoli tiistaina kahden henkilöauton tärmäyksessä Eteläisen Yhdystien ja Hyypäntien risteysalueella. Onnettomuus tapahtui puolen päivän aikaan. Toisessa autossa olleet kuljettaja ja kolme matkustajaa saivat lieviä vammoja.
 Eteläisen Yhdystien suuntaan tullut auto oli törmännyt oikealta Hyypäntieltä tulleen henkilöauton kylkeen.
 Toinen kuolemaan johtanut liikenneonnettomuus tapahtui tiistaina kello 13.30 Kauhavalla. Henkilöauto ja kuorma-auto törmäsivät toisiinsä Pohjanmaanväylällä Alahärmän keskustan kohdalla.
 Henkilöauton 32-vuotias naiskuljettaja menehtyi. Onnettomuus sattui kun Jepuan suunnalta Kauhavaa kohti ajanut henkilöauto ajautui toiselle kaistalle ja päin kuorma-auton keulaa.
 Poliisi ja liikenneonnettomuustutkintalautakunta jatkavat molempien tapahtumien selvittelyä.

Tiistai oli Etelä-Pohjanmaan liikenteessä synkkä päivä – kaksi henkilöä kuoli


Summary: Trump tviittaa tulleensa tulokseen, että tällä hetkellä käynnissä ei ole virkarikostutkinta vaan vallankaappausyritys.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kutsuu häntä vastaan aloitettua virkarikostutkintaa vallankaappaukseksi. Trump kirjoittaa asiasta Twitterissä.
 Trump tviittaa kuulleensa joka päivä lisää ja tulleensa tulokseen, että tällä hetkellä käynnissä ei ole virkarikostutkinta vaan vallankaappausyritys.
 – Tämä on vallankaappaus, jonka tarkoitus on viedä valta pois kansalta, Trump sanoo.
 Vallankaappaus yleensä määritellään yllättäväksi, väkivaltaiseksi ja lainvastaiseksi valtiovallan haltuunotoksi. Virkarikostutkinnan prosessi on kuitenkin kirjattu Yhdysvaltain perustuslakiin.
 Yhdysvaltojen edustajainhuone kertoi viime viikolla aloittavansa virkarikossyytetutkinnan Trumpista. Syynä on Trumpin ja Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  heinäkuinen puhelu, jossa Trump pyysi Zelenskyitä tutkimaan demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän  Joe Bidenin  ja tämän pojan  Hunter Bidenin  toimia.
 Aiheesta lisää:
 Kiukkuinen Trump: Tutkinta pitäisi lopettaa, noitavaino – Lehti: Ilmiantaja on CIA:n Ukraina-asiantuntija
 Toimittajalta: Trumpin virkarikostutkinta on Washingtonin mutapainia, josta Suomikin voi kärsiä
 Voidaanko presidentti Trump panna viralta? Näin Valkoista taloa horjuttava virkarikostutkinta etenee

Presidentti Trump arvostelee virkarikostutkintaansa: "Tämä on vallankaappaus"


Summary: Pohjois-Korea kertoi tiistaina, että se jatkaa neuvotteluita Yhdysvaltojen kanssa tällä viikolla.

Pohjois-Korea on laukaissut ammuksia kohti Japaninmerta, kertovat sekä Etelä-Korean puolustusvoimat että Japanin rannikkovartioisto.
 Japanin hallituksen tiedottajan mukaan yksi ammuksista näyttäisi syöksyneen Japanin talousalueen vesille. Hän lisää, että Japanin pääministeri  Shinzo Abe  on ohjeistanut maan ministereitä tutkimaan tilannetta.
 Etelä-Korean puolustusvoimat ei täsmentänyt, millaisista ammuksista oli kyse.
 Pohjois-Korea kertoi tiistaina, että se jatkaa Yhdysvaltojen kanssa neuvotteluita Pohjois-Korean ydinaseista tällä viikolla. Pohjois-Korean valtionmedian välittämässä lausunnossa maan varaulkoministeri kertoi odottavansa, että neuvottelut kiihdyttävät maiden välisten suhteiden myönteistä kehitystä.
 Myös Yhdysvaltain ulkoministeriön tiedottaja vahvisti osapuolten tapaavan viikon kuluessa.
 Maiden väliset ydinaseneuvottelut katkesivat helmikuussa maiden johtajien kolmesta tapaamisesta huolimatta.
 Lue lisää:
 Pohjois-Korea: Ydinaseneuvottelut Yhdysvaltain kanssa jatkuvat lauantaina
 Trumpin ja Kimin kirjeenvaihto jatkuu – presidentti sai kutsun Pohjois-Koreaan
 Pohjois-Korea jatkoi asetestejään kahdella ammuksella mereen

Pohjois-Korea laukaisi jälleen ammuksia Japaninmereen – yksi ammus saattoi syöksyä Japanin aluevesille


Summary: Mielenosoituksissa vastustettiin korruptiota, työttömyyttä sekä julkisten palveluiden huonoa laatua.

Turvallisuusjoukot hajottivat mielenosoituksia voimakeinoin eri puolilla Irakia tiistaina. Mielenosoitukset alkoivat rauhallisesti Bagdadissa, kun yli 1000 ihmistä marssi Tahririn aukiolla korruptiota, työttömyyttä ja julkisten palveluiden huonoa laatua vastaan.
 Mielenosoittajat vaativat maan hallinnon vaihtamista, sillä hallitus on epäonnistunut julkisten palveluiden parantamisessa sekä uusien työpaikkojen luomisessa.
 Irakin turvallisuusjoukot kuitenkin hajottivat mellakoinniksi yltyneitä mielenosoituksia käyttämällä muun muassa kyynelkaasua, kumiluoteja, tainnutuskranaatteja sekä vesitykkejä.
 Viranomaisten antamien tietojen mukaan Bagdadissa on kuollut yksi ja noin 200 on loukkaantunut mielenosoituksessa. Myös Nasiriyyan kaupungissa on kuollut yksi sekä loukkaantunut kymmeniä.
 Viranomaisten mukaan loukkaantuneista noin 40 oli turvallisuusjoukkojen jäseniä.
 Tiistain levottomuudet Irakin pääkaupungissa Bagdadissa olivat pahimmat yli vuoteen.
 Aiheesta lisää:
 Bussi-iskussa kuoli ainakin 12 Irakissa
 Miltä näyttää irakilaisten arki? Nina Järvenkylä matkusti maahan, jonka todellisuus on uutiskuvia moninaisempi
 Suomi keskeyttää sotilaskoulutuksen Pohjois-Irakissa toistaiseksi – Syynä heikentynyt turvallisuustilanne

Irakissa korruptionvastaisia mielenosoituksia – kaksi kuollut, satoja loukkaantunut


Summary: Pääministeri Johnson kertoo tarkempia yksityiskohtia ehdotuksestaan konservatiivipuolueen kokouksessa Manchesterissa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian pääministeri  Boris Johnson  jättää keskiviikon aikana uuden ehdotuksensa brexit-sopimuksesta Euroopan unionille, Britannian hallitus kertoo tiedotteessaan.
 Tiedotteessa kerrotaan myös, että ehdotus on Britannian "viimeinen tarjous” ja sen vaihtoehtona on sopimukseton ero EU:sta.
 Johnson kutsuu ehdotustaan “reiluksi ja kohtuulliseksi kompromissiksi” ja kertoo tarkempia yksityiskohtia sen sisällöstä päätöspuheessaan konservatiivisen puolueen kokouksessa Manchesterissa keskiviikkona.
 Pääministeri Johnson on luvannut Britannian eroavan EU:sta lokakuun 31. päivään mennessä, syntyy sopimusta eron ehdoista tai ei.
 The Telegraph -lehden  saamien tietojen mukaan Johnsonin ehdotuksessa Pohjois-Irlanti säilyttäisi erityissuhteen Euroopan unioniin ainakin vuoteen 2025 asti. Tämä tarkoittaisi Pohjois-Irlannin eroavan muun Britannian kanssa EU:n tulliliitosta, mutta jäävän toistaiseksi EU:n sisämarkkinoille.
 Aiheesta lisää:
 Britannia ehdottaa brexit-pulman ratkaisuksi tulliasemia – Irlanti tyrmäsi suoralta kädeltä
 Rinne tapaa brexit-neuvottelija Barnierin – Junckerin mukaan sopimukseton brexit olisi Britannian vastuulla
 Äkkiä noussut kriisi Britannian Työväenpuolueessa nosti esiin puolueen brexit-hajaannuksen

Britannian pääministeri Johnson julkistaa lopullisen brexit-ehdotuksensa – “reilu ja kohtuullinen kompromissi”


Summary: Presidentti Sauli Niinistö esitti omaisille osanottonsa. Viron presidentti seurasi huolestuneena uutisia Suomesta.

Johtavat poliitikot ovat ilmaisseet järkytyksensä Kuopion tapahtumien johdosta. Kuopiossa  kauppakeskus Hermanissa on tapahtunut väkivallanteko, jossa on kuollut yksi ihminen ja loukkaantunut 10 ihmistä .
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) pitää Kuopion tapausta erittäin poikkeuksellisena.
 – Nämä tapahtumat ovat erittäin poikkeuksellisia Suomessa, joka on yksi maailman turvallisimpia maita. Ja siitä pidämme kiinni jatkossakin, Ohisalo kommentoi.
 Ohisalo välitti median välityksellä surunvalitukset omaisille ja halusi kiittää viranomaisia nopeasta toiminnasta tapauksen hoidossa.
 – Yhtäältä poliisi, ensihoito ja pelastusviranomaiset ovat kaikki toimineet erittäin hienosti, Ohisalo sanoi.
 Sisäministeri ei kommentoinut tapahtumien yksityiskohtia, sillä tutkinta on keskusrikospoliisin vastuulla. Poliitikoille jää kuitenkin oma vastuu päätöksistä.
 – Poliisien määrän lisääminen on paljon ollut keskusteluissa ja se budjetissa päätettiin. Ennaltaestävään työhön halutaan laittaa lisää resursseja ja ylipäätään rakentaa Suomea, jossa kukaan ei jää ulkopuolelle millään tavalla. Väkivallalle myös nollatoleranssi tässä maassa, Ohisalo sanoi.
 Onko yhteiskunta sitten varautunut riittävällä tavalla Kuopion kaltaisiin tapahtumiin?
 – Isojen tapausten jälkeen poliisissa ja kouluissa on alettu tehdä entistä enemmän yhteistyötä ja harjoiteltu tällaisia tilanteita varten. Eli varaudutaan konkreettisesti käymällä kriisitilanteita läpi, se on todella tärkeää.
 Sisäministerin mukaan viranomaisten väliseen tiedonkulkuun on myös kiinnitettävä jatkossakin huomiota.
 Pääministeri: Viranomaiset toimivat ammattimaisesti ja nopeasti
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) kiittää poliisia ja viranomaisia nopeasta toiminnasta Kuopiossa.
 – Poliisin ja viranomaisten toiminta on ollut ammattimaista ja nopeaa, minkä johdosta epäilty saatiin kiinni ja loukkaantuneet saatiin hoitoon, arvioi Rinne tiedotteessaan.
 Rinne tuomitsee Kuopion väkivallanteon.
 - Savon ammattiopistossa Kuopiossa tapahtunut väkivallanteko on järkyttävä ja täysin tuomittava. Olen keskustellut poliisiylijohtajan kanssa ja hallitus on seurannut tilannetta tarkasti, kertoi Rinne illalla tiedotteessaan.
 Pääministeri esitti hallituksen surunvalittelut ja tuen kaikille väkivallanteon kohdanneiden omaisille.
 Antti Rinne kuvaili poliisin tiedotusta kouluhyökkäyksestä hyväksi. Rinne kiitti poliisia ja kaikkia viranomaisia, jotka huolehtivat päivittäin ihmisten turvallisuudesta.
 – On tärkeää antaa työrauha tilannetta hoitaville poliiseille ja muille viranomaisille, arvioi Rinne.
 Muutkin kärkipoliitikot esittivät osanottonsa
 Tasavallan presidentti Sauli Niinistö esitti pikaviestipalvelu Twitterissä syvän osanottonsa.
 Eduskunnan varapuhemies  Tuula Haatainen  (sd.) kertoi, että eduskunnan huominen istunto alkaa hiljaisella hetkellä.
 Keskustan puheenjohtaja, elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  sanoi, että hallitus seuraa viranomaisten raportointia.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  twiittasi, että jokaiselle lapselle ja nuorelle kuuluu oikeus opiskella turvassa.
 Myös oikeusministeri, RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  tuomitsi teot.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  kiitti viranomaisten nopeasta toiminnasta ja kirjoitti, että mikään ei oikeuta tällaista silmitöntä väkivaltaa.
 Kuopion isku herätti huomiota myös Suomen rajojen ulkopuolella. Viron presidentti  Kersti Kaljulaid  ilmaisi Twitterissä myötätuntonsa loukkaantuneille ja omaisille.
 Lue myös:
 Yle seurasi hetki hetkeltä: Kuopion kouluhyökkäyksestä epäilty on koulun oppilas, yksi nainen kuollut ja 10 loukkaantunut, yhden tila kriittinen
 Kuopion kouluhyökkäyksen tapahtumapaikalla opiskelee päivittäin 600 nuorta ja aikuista – "Kriisiryhmien toiminta on jo käynnistynyt"
 Kymmenkunta vapaaehtoista ympäri Pohjois-Savoa on matkalla Kuopioon, jotta väkivallanteosta järkyttyneille saadaan kriisiapua
 Sisäministeri Maria Ohisalo: Kuopion tapaus on erittäin poikkeuksellinen – "Suomi on yksi maailman turvallisimmista maista"


Summary: SPR:n Savo-Karjalan piirin valmiuspäällikkö Mika Korppinen korostaa, etteivät vapaaehtoiset korvaa ammattilaisia.

Suomen Punaisen Ristin vapaaehtoisia kriisityöntekijöitä hälytetään tällä hetkellä ympäri Savo-Karjalaa auttamaan Kuopion väkivallanteosta järkyttyneitä.
 Juuri nyt :  Yle seuraa hetki hetkeltä: Kuopiossa Savon ammattiopistossa väkivallanteko, 1 kuollut, sairaalaan tuotu 10 loukkaantunutta, poliisi käytti ampuma-asetta
 SPR:n Savo-Karjalan piirin valmiuspäällikkö  Mika Korppinen  kertoo Ylelle, että SPR hälyttää tällä hetkellä vapaaehtoisia kriisityöntekijöitä Pohjois-Savon alueelta Kuopioon. Heitä on tällä hetkellä matkalla noin kymmenkunta.
 Lisäksi Pohjois-Karjalassa kootaan valmiusryhmää, joka lähtee tarvittaessa tarjoamaan henkistä apua paikallisille, mikäli lisätarve syntyy ja viranomaiselta pyyntö tulee.
 – Päätökset tehdään sen mukaan kun tiedetään mitä viranomainen tekee, ettei toimita ristiin, Korppinen sanoo.
 Vapaaehtoisten auttajien määrä tarkentuu päivän mittaan.
 SPR:n vapaaehtoiset antavat keskusteluapua sitä tarvitseville. He tukevat siinä ammattilaisia. SPR ei korvaa ammattiapua, mutta tarjoaa viranomaisten avuksi lisäkäsiä.
 Korppinen ei osaa vielä sanoa, tuleeko Punaisen risti vierailemaan lähipäivinä esimerkiksi kouluissa avustamassa kriisiavussa. Hän korostaa sitä, että SPR toimii nimenomaan ammattilaisen tukena, ei omin päin.
 Hermanin kauppakeskuksen läheisyydessä olleet ihmiset ovat paikalla olleen Ylen toimittajan mukaan itkeneet ja halailleet.
 Kuopion yliopistollinen sairaala vastaa omaisten tiedusteluihin numerossa 017 172 000. Sairaala on järjestänyt kriisiapua sitä tarvitseville. Kriisiapua saa myös sosiaalipäivystyksen numerosta 044 718 3930.
 Pelastakaa Lapset avaa klo 16–18.30 Kriisichatin Kuopion väkivallantekoihin liittyen. Lapset ja nuoret voivat keskustella tapahtumien aiheuttamista tunteista koulutettujen ohjaajien kanssa osoitteessa  www.kriisichat.fi .
 "Akuutissa tilanteessa kyse ennen muuta paikallisesta reagoinnista"
 Opetushallituksen johtaja  Matti Lahtinen  on Kuopion tapauksesta järkyttynyt.
 – Tuntuu erittäin valitettavalta, että tällaista pääsee tapahtumaan, Lahtinen sanoo Ylelle.
 Opetushallitus ei ole tällaisessa kriisitilanteessa mukana operatiivisesti, mutta se on nostanut valmiustasoaan, jotta kaikki yhteydenotot asian tiimoilta saadaan käsiteltyä.
 Opetushallituksen rooli liittyy siihen, että se ohjeistaa koulutuksen järjestäjiä laatimaan lakisääteiset suunnitelmat, joissa varaudutaan tällaisiin tapauksiin.
 Kouluilla tulee olla laadittuna turvallisuussuunnitelmat, jotka kertovat, miten toimitaan, jos oppilas, henkilökunnan jäsen tai koulun ulkopuolinen ryhtyy väkivallantekoon. Kuinka evakuoidaan, kuinka tapauksesta tiedotetaan.
 – Jokainen koulutuksen järjestäjä toimii yhdessä paikallisten viranomaisten kanssa siten, että asiat tulee asianmukaisesti hoidettua, Lahtinen kertoo.
 Samoin tuki kriisin keskellä järjestetään paikallisesti, juuri pelastusviranomaisten ja muun muassa Punaisen Ristin kanssa.
 – Akuutissa tilanteessa on kyse ennen muuta paikallisesta reagoinnista.
 Lahtisen mukaan Opetushallitus käy vastaavien tilanteiden jälkeen kuitenkin asioita lävitse. Pohditaan, onko Opetushallituksen ohjeistus ajantasaista.
 – Onneksi näitä kuolemaan ja loukkaantumiseen johtavia tapahtumia on vähemmän, mutta on tiedostettu se, että tällaista voi Suomessa tapahtua. Korostetaan sitä, että asioita on mietitty etukäteen, Lahtinen sanoo.
 Poliisi tiedottaa Kuopion tapahtumista kello 17.00. Tiedotustilaisuus näytetään suorana Yle Areenassa.
 Lue lisää :
 Kuopion kouluhyökkäyksen tapahtumapaikalla opiskelee päivittäin 600 nuorta ja aikuista – "Kriisiryhmien toiminta on jo käynnistynyt"
 Kärkipoliitikot tuomitsevat Kuopion kouluhyökkäyksen, presidentti ilmaisi järkytyksensä, hallitus seuraa tilannetta
 Nämä 6 asiaa tiedämme nyt Kuopion kouluhyökkäyksestä: katso videolta, missä Savon ammattiopisto on
 Maininta Pelastakaa Lapset -kriisichatista lisätty kello 15.47.
 Opetushallituksen johtajan Matti Lahtisen kommentit lisätty kello 16.23.

Kymmenkunta vapaaehtoista ympäri Pohjois-Savoa on matkalla Kuopioon, jotta väkivallanteosta järkyttyneille saadaan kriisiapua


Summary: Poliisi: Epäilty on miespuolinen syntyperäinen Suomen kansalainen.

Kuopion kauppakeskus Hermanissa Savon ammattiopiston tiloissa on sattunut vakava väkivallanteko. Hätäkeskus sai ilmoituksen epäillystä puukotuksesta kello 12.29. Poliisi sai epäillyn tekijän kiinni klo 12.37.
 Tilanteen kehittymistä seurataan hetki hetkeltä  tässä artikkelissa .
 Nämä asiat tiedämme tapahtuneesta nyt.
 1. Yksi on kuollut ja kymmenen loukkaantunut
 Kuopion yliopistolliseen sairaalaan tuotiin pian tapauksen jälkeen yhteensä kymmenen loukkaantunutta henkilöä. Kaksi on loukkaantunut vakavasti. Poliisin mukaan yksi vakavasti loukkaantuneista on epäilty tekijä.
 Yksi loukkaantuneista on poliisi, jonka vammat ovat alustavan tiedon mukaan lievät. Muut loukkaantuneet ovat koulun opiskelijoita ja henkilökuntaa.
 Kello 14 iltapäivällä poliisi tiedotti, että Savon ammattiopiston tiloista löydettiin yksi vainaja. Poliisi kertoi kello 17 tiedotustilaisuudessa, että menehtynyt henkilö on nainen.
 KYSin sairaalajohtaja  Heikki Miettinen  kertoo Ylelle, että loukkaantuneilla on viiltohaavoja. Ne syntyivät, kun loukkaantuneet koettivat puolustautua.
 Johtajaylilääkäri  Antti Hedmanin  mukaan uhrit ovat 15–50-vuotiaita. Loukkaantuneista seitsemän on naisia.
 Illalla ennen yhdeksää KYS:sta kerrottiin, että loukkaantuneista kuusi on vielä sairaalahoidossa. Heistä kaksi on loukkaantunut vakavasti. Toisen tila on vakaa ja toisen kriittinen. Neljä muuta sairaalassa olevaa on lievemmin loukkaantunut.
 Sairaala antoi tilanteesta suuronnettomuushälytyksen.
 Johtajaylilääkäri Antti Hedman tiedottaa tilanteesta Kuopion sairaalassa. Riikka Myöhänen
 2. Epäilty on syntyperäinen suomalaismies
 Poliisin mukaan Hermanin tapahtumista epäilty on miespuolinen, syntyperäinen Suomen kansalainen. Hän syntynyt vuonna 1994. Poliisin mukaan hän on koulun oppilas. Hänellä ei alustavan tiedon mukaan ole rikostaustaa. Poliisi ei kerro miehen nimeä.
 Teon motiivista poliisi ei kerro mitään. Epäiltyä tekijää ei ole päästy puhuttamaan, sillä hän on tehohoidossa Kuopion keskussairaalassa.
 Poliisi otti miehen kiinni kahdeksan minuuttia hätäkeskukseen tulleen hälytyksen jälkeen. Poliisi käytti tilanteessa ampuma-asetta. Asetta käyttänyt poliisi loukkaantui tilanteessa ja hän on hoidettavana sairaalassa.
 3. Väkivallanteko tapahtui Kuopiossa Savon ammattiopiston tiloissa
 Väkivallanteko sattui Savon ammattiopiston tiloissa. Ammattiopisto sijaitsee kauppakeskus Hermanissa, pari kilometriä Kuopion keskustasta.
 Savon koulutuskuntayhtymän johtajan  Heikki Helven  mukaan paikalla oli tapahtumahetkellä reilut 300 opiskelijaa. Valtaosa oli nuoria 16–19-vuotiaita, mutta koulussa oli myös aikuisopiskelijoita. Henkilökuntaa oli paikalla noin 30.
 Kauppakeskus on tyhjennetty ja loukkaantuneet viety sairaalahoitoon.
 Poliisi on eristänyt tapahtumapaikan ja jatkaa tilojen tarkistamista. Tekninen tutkinta tapahtumapaikalla on aloitettu.
 Kauppakeskus Herman on eristettynä mahdollisesti myös huomisen.
 Voit katsoa yllä olevaltalta videolta, missä tapahtumapaikka on. Tämän  linkin  kautta voit lukea lisää ammattiopistosta.
 4. Tilanteesta ei enää vaaraa
 Poliisin mukaan tapahtuneesta ei ole enää vaaraa ulkopuolisille. Myös Kuopion yliopistollinen sairaala on purkanut suuronnettomuushälytyksen. Omaisten tiedusteluihin vastataan numerossa 017 172 000.
 5. Poliisi: Epäilty tekijä käytti teräasetta
 Poliisin mukaan epäilty tekijä käytti teräasetta. Poliisi kertoi tiedotustilaisuudessa, että ase oli sapeli-tyyppinen. Lisäksi hän oli varustautunut ampuma-aseella.
 Ylen haastatteleman silminnäkijän mukaan epäilty oli pukeutunut tummiin vaatteisiin. Silminnäkijän mukaan näytti siltä, että epäilty olisi ollut menossa lyömään poliisia. Tilanteeseen tuli nopeasti lisää poliiseja ja hoitohenkilökuntaa.
 Poliisi on tehnyt jo kotietsinnän epäillyn asuntoon Särkiniemen kaupunginosassa. Sieltä löytyi polttopulloja ja palon sytyttämiseen liittyviä välineitä. Samalla otettiin haltuun epäillyn atk-laitteet, mutta niitä ei ole ehditty tutkia.
 Tekijää epäillään murhasta sekä useista muista väkivaltarikoksista ja niiden yrityksistä.
 6. Tapahtumapaikalla tulipalo
 Poliisin tiedotustilaisuudessa kävi ilmi, että kauppakeskuksessa syttyi väkivallanteon yhteydessä tulipalo. Se oli tahalleen sytytetty ja saatiin nopeasti sammumaan.
 7. Tutkinta siirtyy KRP:n vastuulle
 Tapahtuman tutkintavastuu siirtyy Itä-Suomen poliisilta Keskusrikospoliisille. KRP huolehtii myös jatkotiedottamisesta.
 Syyttäjä ja Hämeen poliisilaitos tutkivat poliisin voimankäytön tilanteessa.
 Juttua muokattu 1.10.2019 kello 20.25: Täsmennetty, että tekijää epäillään murhasta sekä useista muista väkivaltarikoksista ja niiden yrityksistä.
 Lue myös:
 Yle seurasi hetki hetkeltä: Kuopion kouluhyökkäyksestä epäilty on koulun oppilas, yksi nainen kuollut ja 10 loukkaantunut, yhden tila kriittinen
 Kuopion kouluhyökkäyksen tapahtumapaikalla opiskelee päivittäin 600 nuorta ja aikuista – "Kriisiryhmien toiminta on jo käynnistynyt"
 Kymmenkunta vapaaehtoista ympäri Pohjois-Savoa on matkalla Kuopioon, jotta väkivallanteosta järkyttyneille saadaan kriisiapua
 Sisäministeri Maria Ohisalo: Kuopion tapaus on erittäin poikkeuksellinen – "Suomi on yksi maailman turvallisimmista maista"

Nämä 7 asiaa tiedämme nyt Kuopion kouluhyökkäyksestä: 10 loukkaantui ja yksi kuoli, kun miesopiskelija hyökkäsi sapelin kaltaisella aseella