Summary: Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean johtajat tapaavat tällä viikolla Vietnamissa. Tapaamisesta odotetaan konkreettisia tuloksia.

Kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un   tapaavat torstaina Hanoissa Vietnamissa , näytetään uutisissa arkistokuvia Yongbyonin voimalaitoksesta.
 Runsaan sadan kilometrin päässä Pohjois-Korean pääkaupungista Pjongjangista sijaitseva voimalaitos on 30 viime vuotta kylvänyt pelkoa ja ahdistusta kaikkialle maailmaan. Myohang-san-vuoren juurella olevaan paikkaan, jossa arvaamaton Pohjois-Korea on kehittänyt ydinaseita, on päässyt vain muutama ulkomaalainen.
 Yksi heistä on suomalainen  Olli Heinonen .
 – Jossain päin Pohjois-Koreaa täytyy olla toinen laitos uraanin rikastamista varten, tarkentaa Heinonen, joka työskentelee asiantuntijana Foundation for Defense of Democracies -tutkimuslaitoksessa Washingtonissa.
 Syy Heinosen pääsyyn Yongbyoniin on hänen edellinen työpaikkansa.
 IAEA:n apulaispääjohtaja Olli Heinonen tarkastusmatkalla Pohjois-Koreassa kesäkuussa 2007. AOP
 Hän teki 30-vuotisen uran kansainvälisen atomienergiajärjestö IAEA:n tutkijana ja apulaisjohtajana. Hän oli tavalla tai toisella mukana kaikissa IAEA:n Pohjois-Koreasta tekemissä tutkimuksissa ja vieraili itse maassa parikymmentä kertaa.
 Heinosen toistaiseksi näkyvin Pohjois-Korean tehtävä osui vuosiin 2007–2008, jolloin hän johti IAEA:n tutkijaryhmää Yongbyonissa.
 Pohjois-Korea oli vähän aiemmin tehnyt ensimmäiset ydinkokeensa. Kuuden maan välisissä neuvotteluissa oli sovittu tarkastuksista. Aluksi näytti siltä, että Pohjois-Korea voisi suostua ydinohjelmansa jäädyttämiseen, jos se vapautuisi taloussaarrosta.
 Koreoiden välit kuitenkin kiristyivät jälleen, ja Pohjois-Korea ajoi IAEA:n tarkastajat ulos maasta.
 Kaksi ydinkysymystä
 Heinosen ryhmän jälkeen kansainvälisiä tarkastajia ei Yongbyoniin ole päästetty. Edes neuvotteluyhteyttä ei ollut kymmeneen vuoteen kuin kulisseissa, kunnes Trump ja Kim  tapasivat viime kesäkuussa Singaporessa .
 Se oli historiallinen ensimmäinen tapaaminen, jossa konkreettisia tuloksia ei vielä saavutettu. Pohjois-Korea ei ole tehnyt tapaamisen jälkeen ohjuskokeita, mutta on yhtä vaarallinen kuin aiemmin.
 – He tuottavat edelleen rikastettua uraania, heillä on ydinaseita, niiden valmistuslaitoksia ja ohjuksia eli teknisesti mikään ei ole muuttunut. Uutta on se, että osapuolet keskustelevat, mikä on tietysti hyvä asia, Heinonen sanoo.
 Hän kuvailee Trumpin ja Kimin kahdenkeskisiä neuvotteluja lentokoneeksi, joka nousi nopeasti ilmaan. Nyt katsotaan, miten se saa tuulta siipiensä alle. Jatkaako se lentoaan normaalisti vai joutuuko tekemään pakkolaskun.
 Olli Heinonen tarkastusmatkalla Pohjois-Koreassa kesäkuussa 2007. AOP
 – Vietnamissa pitäisi jo päästä selvästi eteenpäin ja päättää kahdesta asiasta. Mitä Korean niemimaan ydinaseista riisuminen tarkalleen ottaen tarkoittaa? Mitä kansainvälinen yhteisö ja erityisesti Yhdysvallat ja Etelä-Korea odottavat Pohjois-Korean tekevän, ja mitä ne tarjoavat vastineeksi? Heinonen sanoo.
 "Vietnamissa pitäisi jo päästä selvästi eteenpäin."  Olli Heinonen, asiantuntija,  Foundation for Defense of Democracies
 Lue myös:   USA:n liittolaiset odottavat presidentti Trumpin ja Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin toista tapaamista kauhunsekaisin tuntein
 Lopputulos valmiina kassakaapissa?
 Pohjois-Korea vaatii sille asetettujen talouspakotteiden purkamista. Joukkotuhoaseet ovat maan ainoa, mutta vaarallinen neuvotteluase.
 – He haluavat turvallisuutensa takaamista pitkällä tähtäimellä. Heidän turvallisuustakeensa on ollut joukkotuhoaseissa. Ei pelkästään ydinaseissa, vaan myös kemiallisissa ja mahdollisesti biologisissa aseissa ja ennen kaikkea pitkän kantaman ohjuksissa, Heinonen muistuttaa.
 Hänen mielestään osapuolten on sovittava jo neuvottelujen varhaisessa vaiheessa siitä, saako Pohjois-Koreassa ylipäätään olla ydinvoimaa.
 Heinonen toteaa, ettei pakotteista pidä luopua helposti eikä Pohjois-Korealle pidä antaa alkuvaiheessa liikaa myönnytyksiä.
 – Iranin kohdalla luovuttiin liian paljosta liian varhain, mikä johti ongelmiin Iranin ydinsopimuksen toteuttamisessa. Iraniin jätettiin kiisteltyjä uraanin rikastamistoimintoja. Mielestäni ne pitäisi poistaa Pohjois-Koreasta kokonaan, Heinonen sanoo.
 Donald Trump ja Kim Jong-un Sentosan saarella Singaporessa kesäkuussa 2018. Kevin Lim / EPA
 "Se, mitä ennakkoon on saatu aikaiseksi, on tärkeintä."  Olli Heinonen, asiantuntija, Foundation for Defense of Democracies
 Se, että Trump haluaa neuvotella Kimin kanssa kahden kesken, arveluttaa asiantuntijoita. Esimerkiksi Singaporessa Trump häkellytti kansainvälisen yhteisön, kun hän lupasi perua Yhdysvaltain sotaharjoitukset Etelä-Koreassa.
 – Pohjoiskorealaiset ovat taitavia neuvottelijoita, joiden pokka pitää, Heinonen kuvailee vuosikymmenien kokemuksella.
 Vaikka Trump ja Kim ovat arvaamattomia, huipputapaamisen onnistumisen tai epäonnistumisen Heinonen uskoo jo sinetöidyn: Trumpin erityislähettiläs  Steve Biegun  on viime viikkoina valmistellut kokousta tiiviisti Pohjois-Korean ja sen naapurimaiden kanssa.
 Noissa keskusteluissa on sovittu kaikki olennaiset asiat, joista Trump ja Kim puhuvat.
 – Toivottavasti kassakaapissa on deklaraation hahmotelma. Se, mitä ennakkoon on saatu aikaiseksi, on tärkeintä, Heinonen sanoo.
 Kimit väsyneet eristykseen?
 Pohjois-Korean johdossa ovat vähän yli 30-vuotiaat Kimin sisarukset, jotka ovat opiskelleet ulkomailla.
 Singaporessa Kim Jong-unin seurueessa oli mukana hänen siskonsa,  Kim Yo-jong . Hän on maan työväenpuolueen keskuskomitean jäsen ja  yksi maan vaikutusvaltaisimmista henkilöistä .
 Kimit osoittivat olevansa kielitaitoisia ja perillä siitä, mitä muualla maailmassa tapahtuu. Myös muut seurueen jäsenet olivat suhteellisen nuoria.
 Tämä on lisännyt Yhdysvalloissa toiveikkuutta Pohjois-Korean mahdollisesta halusta päästä ulos kansainvälisestä eristyksestä.
 – Kyllä luulen, että he haluavat siitä pois. Tämä on erilainen Pohjois-Korea kuin se, joka 30 vuotta sitten alkoi kehittää ydinasetta.
 – Nyt on vain sovittava marssijärjestyksestä. Kuka tekee mitä ja milloin. Haluttavat muutokset pitää määritellä tarkasti, Heinonen painottaa.
 Olli Heinonen tarkastusmatkalla Pohjois-Koreassa kesäkuussa 2007. AOP
 Oma juoksurata Yongbyonissa
 Olli Heinosen parikymmentä matkaa Pohjois-Koreaan IAEA:n tarkastajana ajoittuivat vuosien 1986–2008 välille. Pisin yhtämittainen reissu oli vuonna 1994, ja se kesti kolme viikkoa.
 IAEA:n tarkastajien oli tuotava itse mukanaan tai tilattava Kiinasta kaikki työssään tarvitsemansa tavarat printtimusteesta alkaen.
 Muut ostokset oli maksettava käteisenä dollareilla ja mahdollisimman pienillä seteleillä, sillä pohjoiskorealaisilla ei ollut vaihtorahaa.
 Päivät sujuivat joko näytteitä ottaessa tai voimalaitosten työntekijöitä ja ministeriöiden virkamiehiä tavatessa. Tapaamiset venyivät pitkiksi, sillä ne tulkattiin koreaksi ja englanniksi.
 Iltaisin ei ollut vapaa-ajan virikkeitä. Pohjois-Korea kävi yöpuulle kello 22, kun paikallinen televisio lopetti ohjelmansa.
 – Tuntui kuin olisi ollut eri planeetalla, Heinonen kuvailee.
 Pjongjangissa hän majoittui samannimisessä kansainvälisessä hotellissa, mutta Yongbyonissa hänen oli pysyttävä voimalaitoksen vierastalossa. Siellä oli perusmukavuudet. Kokit valmistivat ruuan, joka piti tilata päivän ennakkoon.
 Lenkkeilyä harrastava suomalainen huolehti kunnostaan suljetun voimalaitoksen pihalla.
 – Sain sovittua radasta aidatulla alueella. Juoksin kolmea sataa metriä edestakaisin, Heinonen nauraa.
 Neljäs kerta toden sanoo?
 Ennen Trumpia on käyty kolme vakavaa neuvottelukierrosta Pohjois-Korean ydinasekehittelyn lopettamiseksi.
 1. Pohjois-Korea allekirjoitti ydinsulkusopimuksen vuonna 1985 ja vuonna 1991 Koreat sopivat niemimaansa ydinaseettomuudesta.
 IAEA ilmoitti vuonna 1993, että Pohjois-Korean antamat tiedot plutoniumin tuotannostaan ovat puutteellisia. CIA epäili maan jo tuottaneen ydinaseen ja YK:n mukaan maalla oli riittävästi fissiomateriaalia ydinasetta varten.
 2. Puitesopimus vuonna 1994. Yhdysvallat sopi antavansa Pohjois-Korealle kaksi kevytvesireaktoria, jotka eivät sovi ydinmateriaalin tuottamiseen samalla tavalla kuin grafiittihidasteiset reaktorit.
 Tätä seurasi epäselvä aikakausi, jota leimasivat pakotteet ja Pohjois-Korean nälänähätä.
 Vuonna 2002  George W. Bush  ilmoitti Pohjois-Korean kuuluvan ”pahuuden akselivaltioihin". Pohjois-Korean välit eteläisen naapurinsa ja Yhdysvaltain kanssa kiristyivät. Pohjois-Korea vetäytyi ydinsulkusopimuksesta vuonna 2006 ja testasi ydinasettaan. YK lisäsi Pohjois-Korean-vastaisia pakotteita.
 3. Kuuden maan neuvottelut ja uudet tarkastukset Pohjois-Korean ydinlaitoksissa 2006–2008
 IAEA:n tarkastajat totesivat, että Yongbyonin pahamainen ydinreaktori on suljettu. Vastalahjaksi Pohjois-Koreaan alettiin kuljettaa öljyä. Kiina ja Venäjä kehottivat Pohjois-Koreaa palaamaan ydinaseneuvotteluihin, mutta maa päätti karkottaa IAEA:n tutkijat ja käynnistää uudelleen ydinasemateriaalin tuotannon.
 4. 2018–19 Donald Trump ja Kim Jong-un yrittävät löytää sopua kahdenkeskisissä neuvotteluissa: He tapasivat ensin viime kesänä Singaporessa ja nyt kuun vaihteessa Hanoissa Vietnamissa.
 Lue myös:
 Trump saa esiintyä jalona johtajana, Pohjois-Korean Kim selviää lyhyellä lennolla – Vietnam on tarkoin valittu huippukokouspaikka
 Video: Hanoi hullaantuu huippukokouksesta – Pienyrittäjät koittavat saada oman siivunsa Kimin ja Trumpin tapaamisesta
 Asiantuntija Trumpin ja Kimin huippukokouksen tuloksesta: Ympäripyöreä sopimus, joka ei suututa ketään  [Julkaistu 12.6.2018]
 Voit keskustella aiheesta Yle-tunnuksin klo 21 asti.

Pohjois-Koreassa 20 kertaa vieraillut suomalaisasiantuntija uskoo Kim Jong-unin neuvottelevan tosissaan: "On aika sopia marssijärjestyksestä"


Summary: Onko hallitusrintamalla enää edellytyksiä viedä sotehanketta läpi? kysyy ajankohtaistoimituksen toimittaja Timo Seppänen.

Kansanedustaja  Vesa-Matti Saarakkala  (sin.) pudotti maanantaina aamupäivällä uutispommin. Hän ilmoitti aikovansa vastustaa sosiaali- ja terveysvaliokunnassa hallituksen nykyistä soteuudistusmallia.
 – Valinnanvapauselementtiä en tule edistämään, se on selvä asia, Saarakkala sanoi.
 Saarakkala siis tunnusti asettuvansa sotehankkeen jarrumieheksi. Hallituksen sotemalli voi kuitenkin yhä edetä sosiaali- ja terveysvaliokunnassa, vaikka Saarakkala äänestäisi sitä vastaan. Hallituksen esitystä kannattavilla on siellä yhä yhden äänen enemmistö.
 Saarakkala selitti kantansa julkistaessaan, ettei uudistus kaadu hänen vastustukseensa, vaan siihen, että valiokuntakäsittelyyn käytettävissä oleva aika on aivan liian lyhyt.
 Aikatauluongelmasta lähes kaikki sotenäytelmää seuranneet asiantuntijat ovat samaa mieltä. Pian saamme nähdä pitävätkö nuo ennusteet kutinsa. Sote-valiokunnalla on vielä viisi päivää aikaa tehtävänsä hoitamiseen.
 Soteuudistuksen viime käänteet herättävät paljon kysymyksiä
 Saarakkalan yllättävä ilmoitus herättää lukuisia kysymyksiä: Onko soteuudistus jo käytännössä haudattu? Löytyykö hallitusryhmistä vielä lisää soten upottajia?
 Nimittäin jo iltapäivästä Saarakkalalle löytyi seuraaja. Saarakkalan puoluetoveri, kansanedustaja  Pentti Oinonen  (sin.) antoi ymmärtää, että äänestäisi suuressa salissa sotelakeja vastaan. Tätä Veli-Matti Saarakkala ei selkeästi sanonut.
 Näistä irtiotoista huolimatta pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) haluaa tuskin vielä julistaa sotea kuolleeksi, vaikka on ilmeistä, että uudistus riutuu henkitoreissaan.
 Pääministeri halunnee, että hallitus taistelee suurimman uudistuksensa puolesta niin kauan kuin aikaa on käytettävissä. Jos pääministeri löisi hanskat tiskiin aivan vaalien alla, se olisi hänen puolueelleen katastrofi.
 Sipilä ymmärtää kuitenkin, että hallituspuolueissa saattaa olla muitakin hiljaisia edustajia, jotka äänestäisivät uudistusta vastaan, jos se äänestykseen tuotaisiin. Uusia takaiskuja soteuudistushanke ei enää hevin kestä.
 Syyllisiä soten umpikujaan on monia
 Herää myös muita kysymyksiä. Keitä soteuudistuksen umpikujasta on syyttäminen? Ajaako koko hallitusrintama soteuudistusta täysin sydämin?
 Umpikujaan on monia syyllisiä. Oppositio on jarruttanut markkinavetoiseksi kritisoimaansa sotemallia sosiaali- ja terveysvaliokunnassa. Kokoomus puolestaan hioi perustuslakivaliokunnassa perusteellisesti muutosesityksiä lakipakettiin.
 Se on synnyttänyt vaikutelman, että osa hallitusrintamasta on alkanut pelata aikaa soteuudistusta vastaan.
 Saarakkalan ja Oinosen lisäksi jo neljä muuta hallitusrintaman kansanedustajaa on ilmoittautunut aiemmin uudistuksen vastustajiksi. He ovat kokoomuksen  Elina Lepomäki  ja  Susanna Koski,  kokoomuksesta Liike Nytin riveihin loikannut  Harry Harkimo  sekä sininsistä Liike Nytiin loikannut  Maria Lohela.
 Yksi keskeinen syy ongelmiin lienee myös se, että massiivinen ja moniulotteinen uudistus on yritetty ajaa läpi yhtenä könttinä yhden vaalikauden aikana. Se on johtanut hätäiseen lakien valmisteluun, josta on seurannut turhia äkkikäänöksiä. Tämä virhe on koko hallituksen, mutta ennen kaikkea pääministeri Juha Sipilän.
 Merkittäviä sotenäytelmän huipennukseen liittyviä kysymyksiä ovat vielä nämä: Onko pääministeri Sipilällä eväitä hallituksen rivien oikaisemiseen? Olisiko lakien taakse löydettävissä enemmistö eduskunnan isossa salissa?
 Sattumat ja salatut aikeet saattavat ratkaista soten kohtalon
 Jos hallitus saa sotepaketin täysistunnon käsiteltäväksi, Juha Sipilä on fakiiri. Tämäkin vaihtoehto on yhä syytä ottaa yhä huomioon, koska politiikka on mahdollisuuksien taidetta.
 Vaikka lait saataisiin tuotua suuren salin käsittelyyn, on epävarmaa, mikä niiden kohtalo olisi. Uudistuksen vastustajilla olisi salissa kahden äänen enemmistö, mikäli Saarakkala ja Oinonen äänestäisivät hanketta vastaan.
 Toistaiseksi äänestyksen tulosta on kuitenkin mahdotonta ennustaa, koska se riippuu osaksi sattumista ja salatuista aikeista. On monia seikkoja, joita emme vielä tiedä:
 Olisivatko kaikki kansanedustajat paikalla äänestyksessä?
 Äänestäisivätkö jotkut heistä tyhjää?
 Painaisivatko jotkut opposition edustajat jaa-nappia?
 On kiinnostavaa nähdä, innostavatko tämänpäiväiset tapahtumat myös muita hallituspuolueiden edustajia liittymään soteuudistuksen vastaiseen rintamaan. Niin saattaa käydä, koska vaalit ovat päivä päivältä lähempänä.
 Osa kansanedustajista saattaa ratkaista kantansa sen mukaan, millaista palautetta he saavat kannattajiltaan. Lähestyvät vaalit saattavat olla se vihon viimeinen ratkaseva asia, joka ratkaisee soteuudistuksen kohtalon.
 Juttua on päivitetty klo 18.22. Tekstiin on lisätty maininta Maria Lohelan ilmoittautuneen äänestämään sote-uudistusta vastaan.

Analyysi: Tuleeko sotefarssille traaginen loppu? Hallituksen suurin uudistus on haudan partaalla


Tästä on kyse Oulussa Kellon koululla tapahtunut vierailu on herättänyt vilkasta keskustelua sosiaalisessa mediassa. Somekeskusteluissa nostettiin esiin, että yhteinäisperuskoululla olisi vieraillut turvapaikanhakijoita. Oulun kaupungissa turvapaikanhakijoiden vierailut päiväkoteihin ja kouluihin on tällä hetkellä kielletty. Kellon koulun rehtori sanoo, etteivät koululla vierailleet henkilöt olleet turvapaikanhakijoita, vaan Suomen kansalaisia, jotka olivat puhumassa oppilaille rasismista ja syrjinnästä. Rehtorin mukaan häneen kohdistui nettikeskusteluissa tilanteen takia uhkaavalta tuntuneita kommentteja, ja hän harkitsee tekevänsä niistä tutkintapyynnön poliisille.
 Oulussa tapahtuneesta kouluvierailusta on noussut sosiaalisessa mediassa poikkeuksellisen kiivas keskustelu, jossa on levitetty väärää tietoa ja puhuttu rehtorista hänen mielestään uhkaavalta tuntuneeseen sävyyn.
 Somekeskusteluissa nostettiin viikonloppuna esiin, että Oulun Haukiputaalla sijaitsevalla Kellon 1.–9. -luokkalaisten yhteinäisperuskoululla olisi vieraillut turvapaikanhakijoita tai maahanmuuttajia. Tunteita kuumentaneissa somekeskusteluissa esitettiin muun muassa, että aikuiset miehet olisivat vierailleet viime viikolla koulun tiloissa ala-asteikäisten pikkulasten luona.
 Oulussa päätettiin tammikuussa , ettei turvapaikanhakijaryhmiä päästetä toistaiseksi kaupungin päivähoitopaikkoihin tai oppilaitoksiin tutustumiskäynneille. Päätös tehtiin sen jälkeen, kun Oulussa oli tullut esiin epäilyjä alaikäisiin kohdistuvista seksuaalirikoksista, joiden epäillyistä osa on tullut maahan turvapaikanhakijoina.
 Rehtori  Timo Soinin  mukaan Kellon koululla vierailleet henkilöt eivät kuitenkaan olleet turvapaikanhakijoita.
 – Meillä vieraili viime viikolla kaksi naista ja yksi mies, jotka olivat monikulttuurisen taustan omaavia Suomen kansalaisia. He ovat asuneet Suomessa koko elämänsä ja olivat puhumassa yläasteikäisille oppilaille muun muassa syrjinnästä ja rasismista, Soini kertoo.
 Rehtori sanoo, että koululla käyneistä 20–30-vuotiaista naisista ja miehestä ainakin kaksi on syntynyt Suomessa. Taustaltaan he ovat urheilijoita ja muusikoita.
 Vierailu oli Timo Soinin mukaan osa koulun lainmukaiseen opetussuunnitelmaan kuuluvaa globaalikasvatusta. Kuluvalla lukuvuodella yhtenäisperuskoululla on vieraillut myös esimerkiksi chileläisiä naisopiskelijoita ja brittitaustainen isoisä tapaamassa oppilaita.
 "Tämä tilanne on mennyt ihan mahdottomaksi"
 Kellon kouluvierailusta keskusteltiin viikonloppuna varsin aktiivisesti esimerkiksi Oulun Puskaradio-ryhmässä Facebookissa.
 Oulun Kellon koulun rehtori Timo Soini kertoo, että häneen henkilökohtaisesti kohdistui nettikeskusteluissa useita uhkaavalta tuntuneita kommentteja.
 – Minut luokiteltiin idiootiksi, ja minulle toivottiin kylmää kyytiä. Keskusteluissa sanottiin myös, että minun pitäisi alistaa lapseni esimerkiksi väkivallalle. Mietin, pitäisikö minun tehdä tästä tutkintapyyntö poliisille, Soini sanoo.
 Oulun sivistys- ja kulttuurijohtaja  Mika Penttilä  kertoo, että on seurannut Kellon koulua koskevaa somekeskustelua murheellisena.
 – Tämä tilanne on mennyt ihan mahdottomaksi. Me opetamme lapsia esimerkiksi kriittiseen median käyttöön, ja samantyylistä oppia pitäisi ilmeisesti saada myös aikuisille. Netissä on nyt kerrottu tarinaa, joka ei perustu faktoihin, Penttilä sanoo Kellon kouluvierailuun viitaten.
 Mika Penttilän mukaan kaupungin päätös kieltää toistaiseksi turvapaikanhakijoiden vierailut päiväkoteihin ja kouluihin on edelleen voimassa, ja jos asia muuttuu, siitä tiedotetaan.
 Oulun linjaus on herättänyt viime aikoina runsaasti keskustelua puolesta ja vastaan. Esimerkiksi Tampereen yliopiston mediakulttuurin professori  Mikko Lehtonen   kommentoi Ylelle aiemmin , että tutustumiskäyntien lopettaminen vaikuttaa harkitsemattomalta päätökseltä.

Koulu joutui myrskyyn, kun somessa levisi väärä väite turvapaikanhakijoiden vierailusta – rehtori: "Minulle toivottiin kylmää kyytiä"


Summary: Valtiontelevision ohjelmassa esiteltyjen maalien valinta herättää kysymyksen, ovatko toimittajien tiedot ajan tasalla.

Venäjän valtiollisella Rossija-1-televisiokanavalla esitettiin eilen sunnuntaina ohjelma, joka on herättänyt kummastusta länsimaissa.
 Ohjelmassa mainostettiin Venäjän asevoimien kehittelemää 3M22 Tsirkon -ohjusta, jonka sanotaan olevan hypersooninen, eli se kykenee lentämään yli viisinkertaisella äänennopeudella. Julkisuudessa on puhuttu, että Tsirkon-ohjuksen nopeus olisi kahdeksan tai yhdeksän kertaa äänen nopeus.
 Ohjelmassa näytettiin myös kartta, jossa oli viisi kohdetta Yhdysvalloissa. Näihin kohteisiin Tsirkon-ohjuksilla iskettäisiin, jos maiden välillä syttyisi sota, ohjelmassa kerrottiin.
 Ohjelman aihe liittyi presidentti  Vladimir Putinin  viime viikolla pitämään TV-puheeseen, jossa hän mainitsi, että Venäjä on valmis "Kuuban kriisin kaltaiseen" tilanteeseen, jos Yhdysvallat sellaista haluaa.
 Vesti nedeli -ohjelmassa valitut kohteet olivat Yhdysvaltain asevoimien johtokeskuksia. Ensimmäinen niistä olisi Yhdysvaltain puolustusministeriö Pentagon, jossa sijaitsee monia komentokeskuksia sekä Yhdysvaltain puolustushaarakomentajien neuvosto.
 Toisena mainittiin Yhdysvaltain presidenttien lomanviettopaikka Camp David, joka sijaitsee noin 100 kilometrin päässä Washingtonista. Myös siellä on bunkkeriin rakennettu asevoimien johtokeskus.
 Seuraavat ohjelmassa mainitut kohteet herättävätkin ihmetystä. Ohjelman toimittaja nimesi Fort Richien, joka on Marylandissa sijaitseva koulutuskeskus, sekä McClellanin lentotukikohdan Kaliforniassa.
 Molemmat tukikohdat on suljettu jo vuosia sitten, Fort Richie vuonna 1998 ja McClellan 2001. Myös Venäjän johtoa lähellä oleva  Sputnik-uutistoimisto ihmetteli , miksi nämä kohteet mainittiin.
 Viidentenä kohteena nostettiin esiin Washingtonin osavaltiossa sijaitseva laivaston kommunikaatiokeskus Jim Creek.
 Venäjän Tsirkon-ohjus ei ole vielä palveluskäytössä, mutta kehitystyön päätyttyä se on määrä sijoittaa sukellusveneisiin, jotka toimisivat Yhdysvaltain lähivesillä. Tsirkonin valtava nopeus tekee siitä lähes mahdottoman torjua.
 Venäjän ja Yhdysvaltain välillä on käynnistynyt uusi varustelukilpa sen jälkeen, kun Yhdysvallat irtautui keskimatkan ohjukset kieltävästä INF-sopimuksesta. Molemmat maat syyttävät toisiaan sopimuksen rikkomisesta.

"Näihin kohteisiin hypersooniset ohjukset iskisivät USA:ssa" – Venäjän TV:ssä esiteltiin omituinen lista ydinaseiden maaleista


Summary: Kuluttajille on myyty jo vuosia entistä suurempia näyttöjä ja yhä enemmän megapikseleitä. Taittuva puhelin on uutta.

Barcelonan telemessuilla kännykkäjätit nokittelevat toisiaan: Kenellä on suurin ruutu? Tai eniten megapikseleitä?
 Vuodesta toiseen sama virsi. Kovin vähän on tapahtunut sen jälkeen, kun kosketusnäyttö vakiintui puhelinten käyttöliittymäksi.
 Kuluttajat ovat kisaan jo kyllästyneet. Heitä kiinnostaa kännykkää enemmän ne sovellukset ja palvelut, joita kännykällä voi käyttää. Sovellusten pyörittämiseen ei useinkaan tarvita sitä kaikkein uusinta puhelinta, miksi siis vaihtaa?
 Tutkimusyhtiöiden mukaan älypuhelinten myynti laski viime vuonna noin neljä prosenttia.
 Counterpoint Researchin  mukaan  megapikselit, suuremmat näytöt ja sormenjälkilukijat eivät ole sellaisia ominaisuuksia, jotka saisivat kuluttajat vaihtamaan puhelimia entistä useammin.
 Tänä vuonna kännyköissä on kuitenkin yksi ominaisuus, jota ei ole ennen nähty.
 Ne taittuvat.
 Huawein Mate X -puhelin keräsi kenties suurimman huomion Barcelonan MWC-messuilla.
 Auki, kiinni, auki, kiinni...
 Huawei, Samsung, Royole ja TCL tuovat markkinoille puhelimia, jotka mahtuvat taskuun kuin kännykkä, mutta aukeavat tarpeen tullen tabletiksi.
 Messuvieraat tungeksivat, mutta eivät pääse näitä ihmelaitteita hipelöimään. Puhelimet on lukittu käytävien varsille lasivitriineihin.
 Onnekkaimmat pääsevät katsomaan, kun yritysten esittelijät kääntelevät näyttöjä.
 Taittuva puhelin auki kiinni, Huawein uusi Mate X aukeaa yhdeksi isoksi näytöksi. Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Auki, kiinni, auki, kiinni...
 Huawein uusi Mate X aukeaa yhdeksi isoksi näytöksi.
 Se on itse asiassa hyvin kiinnostavaa, sillä saranakohdassa ei ole rumaa ryppyä tai saumakohtaa. Yhdellä isolla näytöllä voidaan ajaa yhtä tai useampaa sovellusta kerrallaan.
 Todellinen insinöörintyön taidonnäyte, mutta saadaanko taitettavilla puhelimilla älypuhelinkauppaan vauhtia?
 Ei ainakaan lyhyellä tähtäimellä. Hinta pitää satunnaisostajat loitolla. Samsung Galaxy Fold maksaa noin kaksi tuhatta euroa ja Huawein Mate X vielä selvästi enemmän. Harva odottaa kuluttajien ryntäävän kauppoihin.
 Tutkimusyhtiö Strategy Analyticsin mukaan taitettavien älypuhelinten myynti jää tänä vuonna alle kahteen miljardiin euroon, mikä on pieni siivu satojen miljardien eurojen älypuhelinmarkkinasta.
 Tulevina vuosina teknologian hinta kuitenkin laskee. Näin on käynyt uuden teknologian kohdalla aina.
 Kokonaan toinen asia on se, onko tälle uudelle ominaisuudelle suurta kysyntää. Tavallistenkin tabletien myynti on ollut laskussa jo pitkään.
 HMD ei taitu
 Nokian kännyköitä myyvän HMD:n harmiksi suurin messuhype keskittyi tänä vuonna taittuviin puhelimin.
 Yhtiö esitteli viisi puhelinta , mutta niistä yksikään ei taitu.
 Nokia 9 Pureview -huippumallissa on kuitenkin peräti viisi kameraa, joiden tuottama kuva yhdistyy yhdeksi huippulaatuiseksi kuvaksi.
 Nokia 9 Pureview yhdistää viiden eri kameran tuottaman kuvan. Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Hyvä kuva ei ole uusi myyntiargumentti, mutta ainakin se on kuluttajille tuttu. Hyvästä kuvasta kuluttajat ovat olleet myös valmiita maksamaan.
 HMD:n uuden Nokia-lippulaivapuhelimen hinta on noin 600 euroa.
 Se on liikaa useimmille, mutta melko vähän verrattuna Samsungin tai Huawein uusiin taittuviin puhelinmalleihin.
 Hinnoittelu tuntuu järkevältä.
 "Maailman neljänneksi suurin"
 – Mikä on maailman neljänneksi myydyin älypuhelin?
 Tamperelaisen OptoFidelityn johtajat  Ilmo Lounasmaa  ja  Hans Kuosmanen  esittävät kysymyksen äänellä, josta voi päätellä, ettei vastaus ole OPPO eikä Xiaomi.
 Maailman neljänneksi myydyin älypuhelin on nimittäin  käytetty  älypuhelin.
 "Älypuhelin kestää käyttöä", OptoFidelityn Ilmo Lounasmaa sanoo ja osoittaa kolhiintunutta puhelintaan. Vieressä kollega Hans Kuosmanen. Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Viime vuonna myytiin noin 150 miljoonaa kierrätyspuhelinta. Niiden kunnon testaaminen ihmistyönä on valtava urakka, ja usein testauksen laatu vaihtelee. Tätä tarkoitusta varten suomalaisyritys kehittää testausrobotteja.
 Yhtiö on toimittanut jo pitkään robotteja maailman suurten älypuhelinvalmistajien tarpeisiin. Nyt tähtäimessä ovat käytettyjen puhelinten myyjät.
 Hans Kuosmanen ymmärtää, miksi kuluttajat ovat laittaneet puhelinhankintoja jäihin. Kun uusia mullistavia ominaisuuksia ei kuulu, useimmat pärjäilevät varsin hyvin kaksi vuotta vanhalla puhelimella.
 – Uusien puhelinten myynti lähtee liikkeelle, kun tarjolle tulee todellinen killeritoiminto, hän sanoo.
 – Samsung toi taitettavan puhelimen kahden tuhannen dollarin hintaluokkaan, mutta volyymi ei todennäköisesti kasva kovin suureksi. Ja viidennen sukupolven teknologian yleistymiseenkin voi mennä kännyköissä vielä aikaa.
 Tässä tilanteessa käytettyjä puhelimia testaavilla roboteilla riittää kysyntää.
 Lounasmaa ja Kuosmanen sanovat, että tänä vuonna yhtiön roboteilla tutkitaan miljoonia käytettyjä puhelimia.

Tämä on nyt uusinta uutta: taittuva puhelin – ja hintalappu yli kaksituhatta euroa


Summary: Greta Thunbergin mielestä kaikki puolueet, myös Ympäristöpuolue, puhuvat muuta kuin tekevät.

16-vuotias ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  on kokenut puolessa vuodessa enemmän kuin moni elämässään. Maailman valtaeliitti on kuunnellut häntä Puolan Katowicen ilmastokokouksessa ja Davosin talousfoorumissa Sveitsissä.
 Time-lehti  valitsi Thunbergin maailman 25 vaikutusvaltaisimman nuoren joukkoon. Miljoonat lukijat ovat katsoneet hänen kasvojaan valtamedioissa ympäri maailmaa. Gretan kuvaa kannetaan nuorten ilmastomielenosoituksissa.
 Mutta maailmanlaajuiseksi ilmastokultiksi nousu ei ole muuttanut mitään, koska mikään ei ole hänen mielestään muuttunut.
 – En usko muutokseen niin kauan kuin jatkamme kuten nyt. Jotain täytyy tapahtua, Thunberg sanoo Ylelle.

Thunberg ei pidä siitä, että ihmiset sanovat yhtä ja tekevät toista. Riikka Uosukainen / Yle
 "Ihailen hiljaisia tulisieluja"
 On helmikuinen perjantai. Greta Thunberg seisoo lumikasan päällä Mynttorget-aukiolla parlamenttitalon vieressä Tukholman keskustassa. Ihailijat haluavat yhteiskuvia hänen kanssaan ja toimittajat jonottavat vuoroaan haastatteluun.
 Täälläkin, kuten Katowicessa ja Davosissa, kaikki haluavat palan hänestä.
 Thunberg ei osaa sanoa, ketä tapaamaansa tai muuten tunnettua poliitikkoa tai vallankäyttäjää hän ihailee.
 – Ihailen erityisesti heitä, jotka työskentelevät hiljaa, taistelevat eivätkä saa huomiota. Tulisieluja, hän sanoo.
 Greta Thunberg seisoo joka perjantai parlamenttitalon vieressä Tukholmassa. Riikka Uosukainen / Yle
 "Ympäristöpuolue on epäonnistunut, mutta ei myönnä sitä"
 Ruotsissa ilmastopolitiikka on ollut näkyvästi esillä jo ennen Greta-ilmiötä.
 Uusi sosiaalidemokraattien ja ympäristöpuolueen hallitus aikoo muun muassa jatkaa lentämisen verottamista ja investoida rautatieliikenteeseen.
 Hallituksen lupaamaa vihreää verouudistusta pidetään Ympäristöpuolueen saavutuksena.
 Thunbergille se ei riitä. Hänen mielestään mikään puolue ei tee edes likimain sitä mitä Pariisin ilmastosopimus edellyttäisi. Ei edes Ympäristöpuolue Vihreät.
 – Odotan, että Ympäristöpuolue alkaa puhua suoraan siitä, kuinka paljon päästöjen pitää vähentyä. He ovat epäonnistuneet, eivätkä halua myöntää sitä. Rehennellään sillä, että Ruotsi on maailman paras ja meillä on niin hieno ilmastopolitiikka. Ei ole, Thunberg tokaisee.
 Hän saa äänestää seuraavissa vaaleissa, mutta sanoo jo nyt, ettei ääni mene millekään nykyiselle puolueelle.
 – Ehkä silloin on vaihtoehtoja.
 Ruotsin Ympäristöpuolueen kannatus on keikkunut äänikynnyksen rajoilla ja osa puolueen näkyvistä nimistä on loikannut uuteen Käännekohta-puolueeseen.
 Tunnetuin loikkaajista on  Carl Schlyter , joka haluaa muun muassa tiukentaa yritysten ilmastoverotusta.
 Greta Thunbergin perjantainen koululakko jatkuu. Riikka Uosukainen / Yle
 Tärkeitä valintoja edessä, Ruotsilla ja Thunbergilla
 Greta Thunbergin ilmastoaktivismiin eivät sovi kompromissit. Hän uskoo, että olisi samanlainen kuin muutkin, jos hänellä ei olisi Aspergerin syndroomaa. Sen ansiosta hän ei pehmennä sanomaansa, vaan sanoo mitä ajattelee.
 – En pidä siitä, että ihmiset sanovat yhtä ja tekevät toista. He sanovat, että ilmasto on tärkeää, mutta sitten ei tehdä mitään. Se mitä sanoo, pitää myös tehdä.
 Yläasteen viimeistä luokkaa käyvä Thunberg aikoo jatkaa perjantain koululakkoa, kunnes Ruotsi saavuttaa Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet.
 Sopimuksen mukaan ilmaston lämpeneminen pitää rajoittaa alle kahden celsiusasteen ja pyrkiä kohti 1,5 astetta.
 Odotuksesta voi tulla pitkä, koska Ruotsin ja muiden EU-maiden on arveltu jäävän vuosien 2030 ja 2050 tavoitteista.
 Thunbergin pitäisi tehdä tärkeä oman elämän ratkaisu lähiaikoina: meneekö hän syksyllä lukioon vai pitääkö sapattivuoden ja keskittyy täyspäiväisesti ilmastoasioihin.
 Lue lisää:
 Myös Suomessa protestoidaan Greta Thunbergin innoittamana – "Voi olla yksittäisistä nuorista kiinni, kuinka suureksi ilmiö kasvaa"
 15-vuotias Greta Thunberg on Puolan ilmastokokouksen supertähti – kannustaa kaikkia perjantaina lakkoon ilmaston vuoksi

Ruotsin 16-vuotias ilmastotähti Greta Thunberg kiersi maailman huippukokoukset, mutta ei usko minkään muuttuneen


Summary: Yhtiön mukaan syynä säästötarpeeseen ja henkilöstön vähentämiseen on sähkömoottorikomponenttien kysynnän lasku.

Luvata Pori Oy on aloittanut maanantaina taloudellisten ja tuotannollisten syiden vuoksi yt-neuvottelut, jotka koskevat yhtiön koko henkilöstöä. Taustalla on sähkömoottorikomponenttien kysynnän lasku.
 Luvatan henkilöstön määrä on 371. Yt-neuvotteluissa säästötavoitteeksi on ilmoitettu kolme miljoonaa euroa ja henkilöstön vähennystarpeeksi enintään 45 henkilöä, joista työntekijöitä on 25 ja toimihenkilöitä ja ylempiä toimihenkilöitä on 20.
 Toimihenkilöiden pääluottamusmies  Kai Vihermaa  sanoo ammattiliitto Pron  sivuilla , että yrityksen toimihenkilöt olivat yt-uutisista tyrmistyneitä. Hän pitää vähennystarvetta toimihenkilöiden osalta ylimitoitettuna.
 Työntekijäpuolta edustavan Teollisuusliiton pääluottamusmies  Jyrki Levonen  sanoo työntekijöiden ymmärtävän, että yhtiön tilauskanta on heikentynyt ja taloudelliset perustelut yt-neuvotteluille ovat olemassa. Hän toivoo, että neuvotteluissa pystytään pienentämään irtisanomisten määrää merkittävästi.
 – Sähkömoottorikomponenttien kysyntä on mennyt todella äkillisesti alas, joten perustelut pitävät tällä kertaa paikkansa. Sopeuttamisen tarvetta varmasti on sen takia, mutta on eri asia, kuinka isoja sopeuttamiset ovat, Levonen sanoo.
 Yle ei tavoittanut Luvata Pori Oy:n toimitusjohtaja  Jussi Helavirtaa  kommentoimaan yt-neuvottelujen alkamista.
 Luvata Pori on osa kansainvälistä Mitsubishi Materials -konsernia.

Kuparituotteita valmistava Luvata aloittaa yt-neuvottelut Porissa – irtisanominen uhkaa kymmeniä työntekijöitä


Summary: Rundmanilla on parhaillaan myös toinen tunnettu isärooli Hamlet-näytelmän Poloniuksena Turussa.

Muumilaakso-sarja alkoi tänään  Yle Areenassa  ja TV2:lla. Animaatiosarjasta on tehty useammankieliset versiot, ruotsinkielisessä Muumipapaa näyttelee  Carl-Kristian Rundman . Monia äänirooleja jo aiemmin tehnyt Rundman kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa miten kansainvälistä animaatiosarjaa tehdään.
 – Ensin on tehty englanninkielinen versio, joka on referenssiäänenä meille. Alkuperäiset äänet tehdään ilman kuvaa, ja kuvat tehdään se mukaan miten alkuperäiset näyttelijät ovat esittäneet repliikit. Meidän tehtävänä on sovittaa repliikkimme siihen puheeseen ja kuvaan.
 Aina se ei ole niin helppoa, koska kielet ovat erilaisia.
 – Jos ajattelee suomen kieltä, siinä on yleensä enemm'n tavuja kuin esimerkiksi englannin kielessä. Esimerkiksi kaikille tuttu lause "I love you" ja "Minä rakastan sinua". Toisessa on kolme tavua, toisessa kahdeksan.
 Englanninkielisessä versiossa on paljon nimekkäitä näyttelijöitä  Kate Winsletistä   Rosamund Pikeen  ja  Jennifer Saundersiin  – pääsivätkö he helpommalla?
 – Ehdottomasti ovat päässeet helpommalla, nauraa Rundman. He ovat tehneet tosi hienoa työtä, mutta kyllä minulle sellainen tunne tuli kun olin studiossa, että nyt muumit tulee kotiin, kun me tehtiin se täällä.
 Ofelian isänä Turussa
 Tällä hetkellä Rundman näyttelee Turun kaupunginteatterissa  Hamlet -näytelmän Poloniusta. Tekstiltään perinteisen mutta visualisesti modernin version on ohjannut  Paavo Westerberg .
 – Me käytämme  Eeva-Liisa Mannerin  käännöstä ja ollaan sille aika uskollisia. Mutta mukana on myös viitteitä moderniin viihdemaailmaan ja teoksiin, jotka on kirjoitettu Hamletin päälle.
 Rundmanin roolina on Polonius, Hamletin rakastetun Ofelian isä. Siinäkin hahmossa on samaan aikaan vanhaa ja modernia.
 – Polonius voidaan helposti tulkita koomiseksi hahmoksi. Siitä minäkin lähdin liikkeelle, mutta siitä muotoutui eräänlainen tämän päivän politiikan maailman spin-doctor, lobbari. Taustavaikuttaja joka suunnitelee ja säätää mitä julmimpia juttuja. Mukana on paljon pimeitä sävyjä.
 Katso Carl-Kristian Rundmanin koko haastattelu  Yle Areenasta

Muumipapan näyttelijä Carl-Kristian Rundman: "Tuli sellainen olo, että nyt muumit tulee kotiin"


Summary: Lausunto ei ole sitova. Britannia pakkosiirsi Intian valtameressä sijaitsevien saarten asukkaat Yhdysvaltain tukikohdan tieltä.

Haagissa toimiva YK:n Kansainvälinen tuomioistuin on antanut lainopillisen lausunnon vuosikymmeniä kestäneeseen kiistaan Chagossaarista.
 Saaristoon kuuluvalla Diego Garcian saarella sijaitsee Yhdysvaltain tärkeä sotilastukikohta, jonka tieltä Britannia karkotti noin 2 000 asukasta.
 Tuomioistuin sanoo, että Britannian pitäisi mahdollisimman pian luovuttaa Intian valtameressä sijaitsevat Chagossaaret takaisin entiselle siirtomaalleen Mauritiukselle.
 Chagossaaret Britannian hallitsemat Chagossaaret koostuvat noin 55 saaresta Intian valtameressä. Ranska otti saaret hallintaansa 1700-luvulla. Saarille laivattiin afrikkalaisia orjia viljelemään kookospähkinöitä ja kopraa. Ranska luovutti saaret Britannialle vuonna 1814. Orjuus lakkautettiin 1834. Saarille muutti työläisiä Intiasta. Britannia liitti saaret Mauritiukseen vuonna 1903. Britannia irrotti saaret itsenäisyyttä tavoittelevasta Mauritiuksesta vuonna 1965. Vuonna 1966 Britannia vuokrasi saaret Yhdysvalloille sotilastukikohtaa varten. Tukikohta rakennettiin suurimmalle saarelle, Diego Garcialle. Vuosina 1968–1973 noin 2 000 saarten asukasta karkotettiin, useimmat Mauritiukseen ja Seychelleille. Saarelaiset ja heidän jälkeläisensä ovat tuomioistuimissa vaatineet oikeutta palata saarille.
 – Britannia on velvollinen lopettamaan hallintonsa Chagossaaristossa niin pian kuin mahdollista ja siten mahdollistaa, että Mauritius voi viedä siirtomaavallan purkamisen alueellaan loppuun kansojen itsemääräämisoikeuden mukaisesti,  tuomioistuin ilmoittaa lausunnossaan .
 Oikeudellinen lausunto tukee saarilta aikoinaan pakkosiirrettyjen asukkaiden vaatimuksia paluusta saarille.
 Oikeus asettui siis tukemaan Mauritiuksen kantaa, että Britannialla ei ollut laillista oikeutta siirtomaaisäntänä jakaa Mauritiuksen aluetta. Muun muassa Intia ja Afrikan unioni ovat tukeneet Mauritiuksen vaateita.
 Britannia irrotti saaret Mauritiuksen alaisuudesta vuonna 1965, vain kolme vuotta ennen Mauritiuksen itsenäistymistä.
 Mauritius sijaitsee noin 2 100 kilometriä Chagossaarista lounaaseen.
 Paineita Britannialle
 Tuomioistuimen ratkaisu ei ole sitova, mutta se kasvattaa Britannian painetta toimia asiassa, sillä kyseessä on Yhdistyneiden kansakuntien  keskeinen oikeudellinen elin .
 Vuonna 2017 YK:n yleiskokous äänesti sen puolesta, että tuomioistuimelta kysytään lainopillinen neuvo asiaan.
 Britannia on sanonut, että voi luovuttaa saaret takaisin Mauritiukselle sitten, kun niillä ei enää ole sotilaallista merkitystä.
 Britannian ulkoministeriö ilmoitti julkilausumassaan, että Yhdysvaltain lentotukikohta suojelee ihmisiä Britanniassa ja koko maailmassa terrorismin uhalta, järjestäytyneeltä rikollisuudelta ja merirosvoukselta.
 Ulkoministeriö korosti, että kyseessä on Kansainvälisen tuomioistuimen lainopillinen näkemys, ei sitova tuomio.
 Kiistellyt Chagossaaret sijaitsevat Intian valtameressä. Yle / Grafiikka
 Karkotetut saarelaiset vaativat paluuta
 Britannia karkotti 60- ja 70-luvuilla noin 2 000 Chagossaarten asukasta Mauritiukseen ja Seychelleille tehdäkseen tilaa Yhdysvaltain sotilastukikohdalle.
 Siirtomaaisän asenneilmastoa kuvaa ajankohdan diplomaattisähke, jossa kirjoitettiin, että saarilta piti siirtää "muutamia tarzaneita ja perjantaita."
 Karkotetut asukkaat ja heidän jälkeläisensä ovat pitkään vaatineet oikeutta palata kotiinsa. Noin 10 000 saarelaista ja heidän jälkeläistään asuu nykyisin Mauritiuksessa, Seychelleillä ja Britanniassa.
 Mauritiuksessa asuvat saarelaiset aloittivat oikeustoimet 1975, ja vuonna 1982 he saivat neljän miljoonan punnan korvaukset ja maata miljoonan punnan arvosta. Seychelleille asutetut chagossaarelaiset eivät saaneet korvausta.
 Britannia on sittemmin pyytänyt anteeksi "häpeällisiä" karkotuksia, mutta jatkuvasti pitänyt kiinni siitä, että saaret kuuluvat sen määräysvaltaan eivätkä asukkaat eivät voi palata saarille.
 Britanniassa asuvat chagoslaiset ovat käyneet oikeutta Britanniaan vastaan. Opposition työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  on tukenut chagosilaisten vaatimuksia.
 Strategisesti merkittävä tukikohta
 Chagossaarilla on sotilaallista merkitystä, sillä suurimmalla saarella Diego Garcialla sijaitsee Yhdysvaltain sotilastukikohta.
 Saarilla asuu noin 2 700 yhdysvaltalaista sotilasta ja 300 brittiläistä viranomaista ja näiden perheenjäseniä.
 Diego Garcian tukikohta oli Yhdysvalloille strategisesti tärkeä kylmän sodan aikaan, kun Neuvostoliiton laivasto kasvatti läsnäoloaan Intian valtamerellä.
 Se on toiminut tärkeänä pysähdyspaikkana Yhdysvaltain koneille pommitusmatkoilla Irakiin ja Afganistaniin.
 Chagossaaristoon kuuluvalla Diego Garcian saarella sijaitsee Yhdysvaltain tärkeä lentotukikohta. Se on toiminut muun muassa pysähdyspaikkana Irakiin ja Afganistaniin suuntautuvissa pommituskampanjoissa. John Parker / AOP
 Aiheesta muualla:
 BBC:  Chagos Islands dispute: UK obliged to end control - UN  25.2.2019
 The Guardian:  UN court rejects UK's claim of sovereignty over Chagos Islands  25.2.2019
 The Independent:  Chagos Islands: Britain's decolonisation 'unlawful' and it should get out immediately, UN court rules  25.2.2019

Kansainvälinen tuomioistuin otti kantaa vuosikymmeniä kestäneeseen aluekiistaan: Britannian pitää pikaisesti luovuttaa Chagossaaret takaisin Mauritiukselle


Summary: Puolue haluaa ennen kaikkea estää sopimuksettoman eron, samoin kuin konservatiivihallituksen muotoileman erosopimuksen.

Britannian työväenpuolue Labour ilmoittaa kannattavansa uuden kansanäänestyksen järjestämistä maan EU-erosta.
 Parlamentti kokoontuu jälleen keskiviikkona käsittelemään EU-eroa. Työväenpuolue aikoo tuoda äänestykseen oman versionsa brexit-sopimuksesta. Jos parlamentti ei hyväksy sitä, puolue ehdottaa tai tukee ehdotusta uudesta kansanäänestyksestä.
 Työväenpuolue on jo kauan pohtinut kantaansa uuteen kansanäänestykseen. Osa kansanedustajista on vaatinut sitä, koska ensimmäisessä äänestyksessä oli erilaisia epäselvyyksiä. Osa taas on vastustanut toista äänestystä, koska kannattavat itse brexitiä.
 Puoluejohtaja  Jeremy Corbynin  kanta on tähän asti ollut, että mikäli pääministeri  Theresa May  ei onnistu neuvottelemaan sellaista sopimusta, jonka Britannian parlamentti voisi hyväksyä, "kansanäänestysasia on pöydällä".
 Työväenpuolueen mukaan nykyinen, konservatiivihallituksen brexit-sopimusehdotus on maalle tuhoisa. Puolue haluaa myös estää EU-eron ilman erosopimusta.
 Lisäksi puolue aikoo tukea edustajansa  Yvette Cooperin  esitystä, joka antaisi pääministerille valtuudet ylittää neuvottelujen aikaraja ja käytännössä lykätä EU-eron päivämäärää ohi maaliskuun 29. päivän.
 EU:n Tusk: Brexitin lykkääminen olisi "järkevää" –  May kieltäytyi tästä vaihtoehdosta
 Puoluejohtaja Corbyn on ollut puolueen sisällä kovan paineen alaisena, kun hän ei ole kyennyt kunnolla määrittelemään kantaansa. Viime viikolla kahdeksan puolueen kansanäänestystä tukevaa kansanedustajaa erosi puolueesta.

Britannian työväenpuolue kannattaa uutta brexit-kansanäänestystä


Summary: Kysyimme joukolta asiantuntijoita, millaisena he näkevät hallituskauden suurimman hankkeen kohtalon.

Monet Ylen haastattelemat asiantuntijat pitävät sote- ja maakuntauudistuksen läpimenon mahdollisuuksia tällä vaalikaudella vähäisinä.
 Asiantuntijat muistuttavat esimerkiksi siitä, että monia soten ongelmakohtia on yritetty ratkoa jo pitkään.
 Niinpä he pitävät epätodennäköisenä, että  uudistuksen parissa puurtava eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta  ehtisi löytää niihin ratkaisun reilussa viikossa.
 Perustuslakivaliokunta on edellyttänyt  sote-lakeihin useita muutoksia ja istuntokautta on jäljellä enää kolme viikkoa.
 Vaikeuskerrointa lisää se, että hallituksen  sote-rivit repeilivät maanantaina entisestään .
 Sinisten kansanedustajista  Vesa-Matti Saarakkala  ilmoitti liittyvänsä soten valinnanvapauden vastustajien leiriin, eikä  Pentti Oinonenkaan  aio todennäköisesti äänestää uudistuksen puolesta.
 Lasse Lehtonen, terveysoikeuden professori, Helsingin yliopisto
 "Pitäisin aika epätodennäköisenä, että paketti menee läpi. Ehkä noin 10 prosentin todennäköisyys on siihen enää olemassa.
 Syytkin ovat aika selviä. Perustuslakivaliokunta nosti esiin lausunnossaan pitkälti samoja asioita, joita hallitus on jo kaksi vuotta yrittänyt selvittää. Jos niihin ei ole kahdessa vuodessa saatu tyydyttävää ratkaisua aikaan, miten se kahdessa viikossa syntyisi.
 Sote-uudistus ja valinnanvapaus ovat poliittisesti varsin kiistanalaisia asioita.
 Kun vaalit lähenevät, paineet kovenevat ja voi olla vaikeampi saavuttaa joistain kysymyksistä poliittista yhteisymmärrystä."
 Juho Saari, sosiaali- ja terveyspolitiikan professori, Tampereen yliopisto
 "Virkamiehet tekevät parhaansa ja aika pitkälle sen saavat. Mutta siellä on pari vaikeaa seikkaa, esimerkiksi EU-notifikaatio ja maakuntien rahoitus.
 Onnistuminen ei jää valiokunnasta kiinni, vaan on enemmän poliitikkojen päätöksenteosta ja eduskunnan suuresta salista kiinni, miten käy.
 Iso kysymys tietysti on, voiko tämäntyyppistä uudistusta tehdä sillä marginaalilla, joka eduskunnassa tällä hetkellä on.
 Hyvin tiukalle menee. Toivoisin, että onnistuu, mutta näyttää siltä, että aika epätodennäköistä se on.
 Toisaalta ei olisi ensimmäinen kerta, kun suomalaiset virkamiehet ovat tehneet melkein mahdottomia asioita.
 Vaalit lähestyvät, ja vaalilaukka tekee tämän yhä haastavammaksi. Epäilemättä yksittäiset kansanedustajat alkavat pohtia omaa tulevaisuuttaan, ja ryhmäkurin säilyttäminen on haastavaa."
 Meri Koivusalo, kansainvälisen terveyspolitiikan professori, Tampereen yliopisto
 "Aika ja poliittinen tuki eivät riitä läpimenolle tai se vaatisi merkittäviä lehmänkauppoja.
 Todennäköisyysprosentti on korkea sille, että uudistus ei mene kokonaisuudessaan läpi. Mutta kun otetaan huomioon, miten perustuslakivaliokunnan lausuntoon on suhtauduttu, on mahdollista, että hallitus pyrkii jyräämään sen läpi ainakin osittain.
 Perustuslakivaliokunnan korjausvaatimukset ovat käytännössä merkittäviä.
 EU:n ja sisämarkkinoiden merkitys tulee huomioida, mikäli ei haluta, että valitusten kautta ajaudutaan vahvemmin markkinaehtoisuuteen ja sisämarkkinasäädösten ohjaukseen."
 Arto Sulonen, lakiasiain johtaja, Kuntaliitto
 "Perustuslakivaliokunnan lausunnon jälkeen olisin taipuvainen ennakoimaan, että tässä aikataulussa ei ehditä tehdä edellytettyjä korjauksia. Jos pitää arvioida asteikolla 0–10, pidän kaatumisen todennäköisyyttä 7,5:na.
 Siellä on paljon asioita, jotka ovat olleet pöydällä ja jatkovalmistelussa yli vuoden ajan ja joissa ei pitkällä aikajänteelläkään ole saatu ratkaisuja aikaiseksi.
 Minusta tuntuisi aika yllättävältä, että viikossa tai kahdessa pystyttäisiin ratkaisemaan asioita, joita ei vaikkapa viime syksynä pystytty."
 Markku Tervahauta, pääjohtaja, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
 "Teknisesti on mahdollista saada tarvittavat korjaukset ja täsmennykset valmistelluiksi. Nyt on sosiaali- ja terveysvaliokunnan asia, miten työ lähtee rytmittymään ja miten valiokunta pystyy työnsä tekemään.
 Kyllä se voi onnistua.
 En lähde ennakoimaan, mikä on kouluarvosanalla mitattuna mahdollisuus onnistua. Pidän todennäköisempänä, että suureen saliin päästään kuin että ei päästäisi."
 Heikki Hiilamo, sosiaalipolitiikan professori, Helsingin yliopisto
 "Neljä vuotta sitten sosiaali- ja terveysvaliokunta kirjoitti kuudessa päivässä kokonaan uuden mallin. Se tosin ei mennyt läpi perustuslakivaliokunnasta. Joka tapauksessa silloin oli tahtoa, ja toimittiin hyvin dynaamisesti.
 Jos edetään samalla tavalla kuin tähän mennessä, sote-uudistus ei valmistu. Jokin uusi vaihde sieltä täytyisi löytyä.
 Mukana on isoja poliittisia kysymyksiä. Täytyy ottaa aika paljon takapakkia alkuperäisistä tavoitteista, jotta voidaan vastata perustuslakivaliokunnan huomioihin.
 Tilanne, jossa uudistusta tehdään, on sanalla sanoen katastrofi."
 Erikoistutkija Jenni Karimäki, Eduskuntatutkimuksen keskus
 "Ensimmäinen kysymys on aika, eli riittääkö pari viikkoa enää siihen, että asiat ehditään käsittelemään loppuun. Toinen kysymys on poliittinen. Jos esitys ehditään tehdä, tuleeko siitä sellainen, että sillä on edellytykset mennä läpi.
 Hallituksen sote-rivit ovat huvenneet varsin kriittisellä tavalla.
 Tällä hetkellä suurinta kritiikkiä kohdistuu soteen ja erityisesti valinnanvapauteen, ei niinkään maakuntauudistukseen.
 En halua lähteä tekemään arviota siitä, tuleeko valmista vai ei. Viime hallitukselle kävi niin, että aika loppui kesken ja esitys jäi tekemättä. Nyt näyttää siltä, että yhtä tiukille mennään."
 Lisää aiheesta:
 Sinisten Saarakkala ja Oinonen lipesivät hallituksen sote-rintamasta – Sampo Terho: Vielä ei ole äänestetty mistään
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta kääri hihansa ja aloittaa sote-mietinnön valmistelun
 Kuka sanoi, mitä sanoi? Oliko yksimielinen perustuslakivaliokunta sittenkään yhtä mieltä valinnanvapauden EU-notifikaatiosta
 Sote-johtaja Nerg: Valinnanvapauslakien EU-kelpoisuus voidaan ehkä hoitaa kevyemmällä tavalla
 Sote-uudistusta kovin sanoin arvostellut Jan Vapaavuori: "On hyvä asia, että huono uudistus ei mene eteenpäin"   RKP:n Anna-Maja Henriksson: Sotea ei ehditä käsitellä – "Ongelmat ovat liian suuria, tästä ei tule valmista"
 EU-professorit tylyinä: Ei valinnanvapautta ilman komission ennakkoarviota
 Analyysi: Perustuslakivaliokunta nosti tuttuja ongelmia sote-pöytään – Riittääkö aika kunnollisten ratkaisujen löytämiseen?
 Perustuslakivaliokunta esittää lausunnossaan useita muutoksia sote-uudistukseen – “Tässä on kyllä työtä”

Asiantuntijoilta kylmää kyytiä eloonjäämistaistelua käyvälle sotelle – "Ehkä 10 prosentin todennäköisyys läpimenoon"


Summary: Osallistu keskusteluun seksittömästä liitosta. Voiko se toimia?

Lahtelaisen teatteri Vanhan Jukon  Seksimusikaalissa  kolmikymppinen, lapseton pari viihtyy yhdessä. He elävät omasta mielestään mukavassa laatuliitossa, kunnes kännykkäsovellus kertoo toista.
 Löhöily ja läheiset hetket television ääressä eivät riitä. Sovelluksen seksimittari näyttää puhdasta nollaa ja seksiin pitää satsata, jos mielii pysyä yhdessä. Sovellus muistuttaa, että ”seksi on parisuhteen liima” ja ”parisuhde ilman seksiä ei ole parisuhde vaan ystävyyssuhde”.
 – Se on järkytys. Roolihenkilömme ovat tyyppejä, jotka haluavat arkensa sujuvan ”oikein”. He lataavat sen vuoksi puhelimeensa parisuhteen eri osa-alueita mittaavan appsin, kertovat näyttelijät  Minja Koski  ja  Miiko Toiviainen .
 Alkaa armoton pyrkimys kohti normaaliksi määriteltyä, sovelluksen ohjeiden mukaista arkea ja seksielämää.
 Vaikka musikaalin pariskunta on kuvitteellinen, myös  Finsex-tutkimuksen  mukaan suomalaisten seksikertojen määrä on vähentynyt 2000-luvulla. Tämä näkyy erityisesti ruuhkavuosiaan elävillä 30–40-vuotiailla.
 Mutta toisin kuin näytelmän asetelmassa, suurin osa suomalaisista haluaisi seksiä useammin kuin sitä saa, kertoo tutkimus.
 Barbie ja Superman ovat päähenkilöiden persoonan jatkeita Seksimusikaalissa.  Tuija Veirto / Yle
 Media seksuaaliterveyttä rakentamassa
 Teatteri Vanhan Jukon näytelmä edustaa uutta suomalaista musiikkiteatteria.
 Esitys pohtii onnistuneen parisuhteen edellytyksiä ja sitä, millaisia normeja ihmisille ulkoapäin asetetaan. Käsittelytapa on lempeän humoristinen.
 Seksimusikaalin tekijät kertovat halunneensa nostaa luupin alle muun muassa sen, kuinka parisuhdeseksiä mediassa käsitellään.
 – Jos vielä kymmenen vuotta sitten seksivinkkejä ja pikkutuhmia juttuja sai lukea jostain nuorille naisille suunnatuista aikakauslehdistä, nyt seksistä näkee isoja, hyvinkin avoimia juttuja terveys- ja hyvinvointisivuilla, sanoo musikaalin käsikirjoittaja  Aino Pennanen .
 Ohjaaja  Riikka Oksanen  on huomannut, että seksivinkkejä tulvii joka tuutista ja ne myös kiinnostavat lukijoita.
 – Juttuja ja vinkkejä on hirvittävän paljon, ne ovat klikattuja ja selvästi kiinnostavat ihmisiä, mutta siitä ei tahdo saada kiinni, että miksi kummassa seksistä täytyy ihmisiä niin hirveästi opastaa ja neuvoa.
 Käsikirjoittaja Aino Pennanen ja ohjaaja Riikka Oksanen.  Tuija Veirto / Yle
 Musikaalin tekijät korostavat, että päämääränä ei ole ollut arvioida tai arvottaa, mikä on yksilölle tai parisuhteelle oikea tapa olla yhdessä tai harrastaa seksiä.
 – Mutta on hyvä pohtia, mikä itselle tuntuu hyvältä, oikealta ja tärkeältä ja toimia sen mukaan sen sijaan, että joku ulkopuolinen sen kertoisi ja määrittelisi, näyttelijä Minja Koski toteaa.
 Seksiä laajalla skaalalla
 Sexpon toiminnanjohtaja  Tommi Paalanen  ei ole musikaalia nähnyt, mutta pitää tervetulleena teeman käsittelyä taiteen keinoin. Kysytäänpä häneltä, toimiiko seksitön liitto ja riittääkö pelkkä mukava yhdessäolo tekemään viriilissä vaiheessa olevat nuoret parit onnelliseksi.
 Paalanen toteaa, että ihmisten seksuaaliset tarpeet vaihtelevat. Jos eri osapuolet ovat tyytyväisiä seksin vähyyteen tai seksittömyyteen, ei asiassa ole ongelmia.
 – Usein kuitenkin on niin, että toinen osapuoli haluaa vain vähän tai ei yhtään seksiä, mutta toinen haluaisi enemmän. Silloin on usein käsillä perustavanlaatuinen ongelma tai jopa kriisi suhteessa.
 Paalasen mukaan seksuaalikulttuuri muuttuu koko ajan. Ihmiset pystyvät tekemään entistä enemmän yksilöllisiä ratkaisuja, kun perinteinen polku deittailun kautta naimisiin ei ole ainoa tie parisuhteen rakentamiseen tai seksin harjoittamiseen.
 Miehen ja Naisen parisuhde järkkyy Seksimusikaalissa.  Saga Karonen / Yle
 Finsex-tutkimuksessa havaittua yhdyntämäärien laskua Paalanen ei pidä kovin dramaattisena.
 – Muutos ei viittaa siihen, että seksi ei kiinnostaisi. Ihmiset toteuttavat seksuaalisuuttaan laajemmalla kirjolla kuin perinteisellä parisuhdeyhdynnällä. On myös entistä sallitumpaa ja helpompaa jättää seksielämä sivuun tai pieneen rooliin elämässä, jos se ei kiinnosta.
 Paalanen näkee, että seksin määrä ei yleisellä tasolla ole vähenemässä, mutta seksitavat polarisoituvat: vähiten ja eniten aktiivisten joukko erkanevat toisistaan selvästi, kun aiemmin keskivaiheille on jäänyt enemmän ihmisiä.
 – Aktiivisin joukko on todella aktiivisia: pornon käyttömäärä lisääntyy, deittisovelluksen kukoistavat, seksuaalisesti aktiiviset alakulttuurit kasvavat ja niin edelleen. Isossa mittakaavassa suurin osa ihmisistä on yhä keskivertoja tässäkin asiassa.
 Seksiä vai ei?
 Mutta onko seksillä jotakin etuja siihen nähden, ettei harrasta seksiä ollenkaan? Mihin seksiä parisuhteessa tarvitaan?
 Sexpon toiminnanjohtaja Tommi Paalasen mukaan tyydyttävällä seksillä ja sooloseksillä on valtavasti etuja muun muassa hormonitoiminnalle, verenkiertoelimille ja mielenterveydelle. Se auttaa stressinhallinnassa, mielialan parantamisessa ja itsensä rauhoittamisessa.
 – Suurimpia syitä ihmisten seksihommille lienevät, että seksi tuntuu hyvältä. Seksi on fyysinen tarve, jonka tyydyttäminen tuottaa mielihyvää. Seksi lujittaa ihmissuhteita ja toimii henkilökohtaisena, intiiminä sidoksena.
 – Tämä sanottuna, jokainen saa päättää itse siitä kuinka paljon, jos ollenkaan, haluaa seksiä harrastaa, Paalanen toteaa.
 Seksuaalisuuden ja sukupuolen käsittely ei jää Vanhassa Jukossa  Seksimusikaaliin , vaan teema on mukana koko vuoden ohjelmistossa.
 Kuuntele Yle Areenasta  käsikirjoittaja Aino Pennasen ja ohjaaja Riikka Oksasen haastattelu musikaalista. Keskustelu on avoinna maanantaina 25. helmikuuta kello 22:een saakka.
 Lue lisää:
 Kysyimme mikä tappaa seksihalut – ykköseksi nousi huono hygienia
 Haaveena seksimyönteinen Suomi – 50 vuotta täyttävä Sexpo vaatii seksuaalisuuden huomioimista kaikessa päätöksenteossa
 Saitko viikonloppuna tarpeeksi seksiä? Asiantuntijat kannustavat lopettamaan seksikertojen laskemisen
 Erityistukea tarvitsevien seksi on yhä tabu – Jere ja Julia Fonsen tutustuivat toisiinsa harrastuksessa ja menivät naimisiin kuukausi sitten

Voiko parisuhde olla onnellinen ilman seksiä? Intiimisuhteiden ahdistavia normeja puidaan näyttämöllä


Summary: Egyptin armeijan johtama 40 miljardin euron pääkaupunkihanke lupaa aavikolle oopperan ja Afrikan korkeimman tornitalon.

Tuhatvuotinen pääkaupunki Kairo on saasteinen, ruuhkainen ja siellä on liikaa ihmisiä. Egyptin armeijan ratkaisu on rakentaa uusi hallinnollinen pääkaupunki keskelle erämaata, 45 kilometriä Kairosta itään.
 Eliitille suunnatun hankkeen työnimi on Wedian, kaksi aavikkolaaksoa.
 Uusi pääkaupunki on Egyptin presidentti  Abdel Fattah al-Sisin  suurin megahanke. Maata uudelle aavikon laaksolle on varattu peräti 700 neliökilometriä ja sinne halutaan siirtää koko hallintokoneisto, virkamiehet ja ulkomaiden edustustot.
 Jo ensi kesänä muuttaa parlamentti, sitten perässä seuraavat virkamiehet.
 Kiinalainen CSCEC yhtiö voitti tarjouskilpailun uuden pääkaupungin bisneskorttelin rakentamisesta. Kortteliin on tarkoitus rakentaa 21 tornitaloa, joista yksi on maanosan korkein. Kiina aikoo myös rakentaa uuden pääkaupungin ja Kairon välillä kulkevan pikaratiovaunulinjan.  Dana Smillie
 Armeija omistaa 51  prosenttia projektia hallinnoivasta ACUD-yhtiöstä, loppua hallinnoi Egyptin asuntoministeriö. Alkuperäinen kustannusarvio on ollut 45 miljardia dollaria, mutta hankkeen rahoitus ja toteutus ovat vielä auki.
 Ensin vetäytyi kiinalainen  China Fortune Land Development Co, jonka piti vastata 6 070 hehtaarin rakennusurakasta seuraavan 25 vuoden aikana. Se on iso takapakki, sillä sopimus olisi ollut lähes 20 miljardin euron arvoinen.
 Sitten  maakauppaneuvottelut kariutuivat  Dubaissa päämajaansa pitävän Emaar-yhtiön kanssa.
 Nyt töitä tekevät etupäässä armeija ja egyptiläiset yritykset.
 Presidentti Sisin autoritäärisen hallinnon aikana  armeijan omistamien yritysten osuus  onkin lisääntynyt entisestään. Ne eivät maksa veroja ja niitä suositaan valtion hankkeissa.
 Uusi pääkaupunki on Egyptin presidentti Abdel Fattah al-Sisin ja maan armeijan megahanke.  Dana Smillie
 Liian kallis kansalle
 Tavalliset kairolaiset eivät kuitenkaan voi muuttaa uuteen pääkaupunkiin ruuhkia pakoon. Valtion virkamiehen vuosiansio on vain noin 4 200 euroa, ja  pienimmät 120 neliön asunnot  maksavat noin 64 000 euroa.
 Alkuvaiheeseen tarvittavat 50 000 valtion virkamiestä tulevat siis taittamaan päivittäisen matkan kiinalaisrahoitteisella 66 kilometriä pitkällä  junaradalla pikaraitiovaunujen  kyydissä.
 Lähin kaupunki Kairo sijaitsee 45 kilometrin päässä uudesta pääkaupungista. Toistaiseksi Kairon ja uuden pääkaupungin väliltä puuttuu julkinen liikenne, mutta suunnitteilla on junarata pikaraitiovaunuille, jonka on tarkoitus viedä Kairon laitamilta uuteen pääkaupunkiin puolessa tunnissa.  Dana Smillie
 Armeijan visiossa uudessa pääkaupungissa asuu sen valmistuttua jopa 6,5 miljoonaa asukasta, joista ensimmäisten on tarkoitus muuttaa vuonna 2020. Kaupunkia markkinoidaan eliitille vehreänä, kaikenkattavana keitaana.
 Vaikka  Egypti kärsii vesipulasta , uuteen pääkaupunkiin rakennetaan valtaisia puistoja, tekojärvi ja aavikkolaaksokaupungin läpi virtaava joki. Vettä tullaan pumppaamaan 200 000 kuutiometriä päivässä lähimmistä asutuskeskuksista. 97 prosenttia Egyptin vedestä tulee Niilistä.
 Samaan aikaan kun Egypti kärsii vesipulasta, uuteen pääkaupunkiin rakennetaan viheralueita (15m2 per asukas), puistoja, ja tekojärvi. Lisäksi aavikkolaaksokaupungin läpi on suunniteltu virtaamaan joki, kuin Niili Kairossa.  Dana Smillie
 Kenen kaupunki?
 Uuteen kaupunkiin mahtuu paljon superlatiiveja.  Kiinalaisten rakentamaan bisneskortteliin  on tarkoitus rakentaa 21 tornitaloa, joista yksi on Afrikan korkein.
 Koptikristityille rakennettava, niin ikään maanosan suurin, katedraali  vihittiin käyttöön koptien jouluaattona  6. tammikuuta. Sinne mahtuu kerralla peräti 8 200 jumalanpalvojaa. Samalla avattiin maailman toiseksi suurin al-Fattah al-Alim -niminen moskeija.
 Kopteja on noin 10 prosenttia Egyptin väestöstä. Kirkot ovat olleet useasti jihadistien kohteena: vuoden 2017 iskuissa kuoli 100 kristittyä. Nyt he pelkäävät, että uusi katedraali  voi olla seuraava kohde .
 Uuteen pääkaupunkiin on rakennettu muun muassa maailman toiseksi suurin moskeija. Khaled Elfiqi / EPA
 Myös diplomaatteja houkutellaan siirtymään pois ruuhkaisesta Kairosta.
 Egyptin mukaan  jopa 50 suurlähetystöä  on varannut tiloja, mutta yksikään maa ei ole julkisesti ilmoittanut siirtymisaikeistaan.  Egypti on myös vihjannut , ettei Kairoon jäävien suurlähetystöjen turvallisuutta ehkä pystytä takaamaan.
 Tässä valmistuu uusi parlamenttirakennus 596:lle kansanedustajalle. Aavikon keskelle muuttavat myös kaikki ministeriöt ja presidentti Abdel Fattah al-Sisi, al-Mansura -nimiseen presidentinpalatsiin.  Dana Smillie
 Sisin megahankkeet
 Hanketta on arvosteltu siitä, että megaprojektien sijaan Egyptin  tulisi kehittää olemassa olevia, erityisesti köyhien asuinalueita , joista puuttuu infrastruktuuri ja palvelut. Nykyiset hankkeet hyödyttävät vain rikkaita, eikä rakennushankkeissa ole pitkäaikaisia työllistymismahdollisuuksia.
 Presidentti al-Sisi on kuitenkin mieltynyt  megahankkeisiin : Suezin kanaalin laajennus, voimalaitoksia ja tuhansia kilometrejä teitä ja  Lähi-idän suurin kalankasvatuslaitos.
 Levottomalle Siinain niemimaalle suunnitellaan  Saudi-Arabian johtamaa megacityhanketta  ja Välimeren rannikolle  venäläistä ydinvoimalaitosta .
 Uuden pääkaupungin malli esillä EEDC-konferenssissa Sharm El-Sheikkhissa. Khaled Elfiqi / EPA
 Kirjoittaja: Sanna Ra

Presidentin jättiprojekti: Egyptin uusi hallinnollinen pääkaupunki nousee keskelle erämaata


Summary: Ydinsopimusneuvotteluja johtanut ulkoministeri joutui maassaan länsivastaisten kovan linjan kannattajien hampaisiin Yhdysvaltain irtauduttua ydinsopimuksesta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Iranin ulkoministeri  Mohammad Javad Zarif  eroaa tehtävistään. Hän ilmoitti asiasta Instagramissa.
 Zarif oli Iranin pääneuvottelija vuonna 2015 solmitussa kuuden valtion ydinsopimuksessa, josta Yhdysvallat irrottautui viime toukokuussa presidentti  Donald Trumpin  päätöksellä.
 Tämän jälkeen Zarif on joutunut Iranissa länsivastaisten kovan linjan kannattajien hampaisiin, sillä Yhdysvallat palautti pakotteet Irania vastaan irtauduttuaan sopimuksesta.
 EU-maat ovat yrittäneet pitää Iranin kanssa solmitun ydinsopimuksen elossa Yhdysvaltain vastustuksesta huolimatta.
 Zarif pahoitteli Instagramissa kyvyttömyyttään jatkaa ulkoministerinä ja kiitti Iranin kansakuntaa ja viranomaisia.
 Vielä on epäselvää, hyväksyykö  Hassan Rouhan i Zarifin eronpyynnön.

Iranin ulkoministeri ilmoitti eroavansa


Summary: Hallitus on antanut vastineensa perustuslakivaliokunnan vaatimiin muutoksiin sote-laeissa.

Hallituksen uusin ehdotus maakuntien rahoituksen korjaamisesta saa hyytävää arvostelua oikeuspoppineilta.
 Apulaisprofessori  Pauli Rautiaisen  mukaan hallitus on muuttanut perustuslakivaliokunnan sitovan kannanoton vain mielipidekysymykseksi.
 Professori  Lasse Lehtonen  puolestaan sanoo, että korjausehdotuksista huolimatta sote-uudistus voisi joillain alueilla vaarantaa pienten, mutta kalliiden potilasryhmien palvelut.
 Monet asiantuntijat ovat pitkään epäilleet maakuntien rahoituksen riittävyyttä. Sote-uudistuksen tavoitteena on hillitä kustannusten kasvua 3 miljardilla eurolla vuoden 2030 loppuun mennessä.
 Erityisen tärkeä kysymys on, miten rahoitus järjestetään niissä tilanteissa, joissa maakunnan rahat eivät riitä tarpeellisiin palveluihin. Maakunnan on myös aina kyettävä varmistamaan omalla tuotannollaan palvelujen saatavuus.
 Perustuslakivaliokunta vaati jo kesäkuussa hallituksen esitykseen muutosta, jotta ihmisten palvelut ja perusoikeudet eivät vaarannu. Sosiaali- ja terveysvaliokunta velvoitettiin tekemään korjaukset.
 Hallitus korjasi rahoitusmallia jo viime vuonna
 Marraskuisessa sote-valiokunnan mietintöluonnoksessa rahoitusta muutettiin niin, että valtion olisi korotettava kaikkien maakuntien kokonaisrahoitusta, jos rahoituksen taso olisi riittämätön useammassa kuin 7 maakunnassa tai jos vaikeuksissa olevien maakuntien asukasmäärä on yhteensä enemmän kuin 40 prosenttia koko maan asukasmäärästä.
 Tämä rahoitus korottaa pysyvästi maakuntien yhdessä saamaa rahoitusmäärää.
 Lisäksi yksittäisellä maakunnalla olisi oikeus saada lisärahoitusta, jos rahoituksen taso vaarantaisi maakunnan sosiaali- ja terveyspalvelut. Tämä rahoitus olisi tälle maakunnalle tilapäistä.
  Perustuslakivaliokunta vaati vielä perjantainakin parannuksia
 Viime perjantaisessa lausunnossa perustuslakivaliokunta totesi, että laissa on turvattava ehdotettua paremmin maakuntien rahoitus.
 Perustuslakivaliokunta ei puuttunut yksittäisen maakunnan lisärahoitukseen muutoin kuin vaatimalla, että jokaisella maakunnalla on oltava kyky reagoida häiriötilanteisiin omalla palvelutuotantonnollaan.
 Sen sijaan perustuslakivaliokunta oli tyytymätön siihen, miten rahoituksen taso varmistetaan kokonaisuudessaan niin, että ihmiset saavat tarpeelliset palvelunsa.
 Hallitus vastasi perustuslakivaliokunnan vaatimukseen esittämällä rahoituksen korottamista, jos rahoituksen ongelmat koskevat 5:ttä maakuntaa tai 35 prosenttia väestöstä.
 Siis 7 maakuntaa on muuttunut 5:ksi ja 40 prosenttia 35 prosentiksi.
 Lasse Lehtonen on Helsingin Yliopiston terveysoikeuden professori ja  HUSin ylilääkäri. Markku Pitkänen / Yle
 Professori Lasse Lehtonen sanoo, että perustuslakivaliokunta selkeästi suositti sitä, että keinotekoiset prosentti- ja maakuntamäärät olisi poistettu. Hänen mukaansa hallitus kuitenkin valitsi tässäkin koetetaan kepillä jäätä -menetelmän. Se haluaa pitää kiinni säästötavoitteestaan.
 Hallitus ei edelleenkään ole valmis tinkimään tavoitteestaan hillitä kustannuksia 3 miljardilla.
 Professori Lehtonen sanoo myös, että tämä korjausehdotus on ongelmallinen perustuslain kannalta. Vaarana on, että jollakin alueella pienten, mutta kalliiden potilasryhmien palvelut voisivat vaarantua.
 – Jos vaikka Pohjois-Karjalan, Etelä-Karjalan ja Pohjois-Savon maakunnat olisivat kaikki vaikeuksissa, niin edellytykset rahoituksen tarkistamiselle eivät täyttyisi ja esimerkiksi joidenkin syöpäpotilaiden palvelut voisivat vaarantua, Lasse Lehtonen sanoo
 Perustuslakivaliokunnan mielestä se, että sosiaali- ja terveysvaliokunta lisäsi rahoituslakiin prosentti- ja maakuntamäärät, kiristi maakuntien rahoitusta.
 Tänään antamassaan vastineessa hallitus ei tätä perustuslakivaliokunnan tulkintaa hyväksy.
 Pauli Rautiainen on Tampereen yliopiston julkisoikeuden apulaisprofessori ja valtiosääntöoikeuden dosentti. Retu Liikanen / Yle
 Julkisoikeuden apulaisprofessori Pauli Rautiainen sanoo, että perustuslakivaliokunnan tulkinta, että prosentti- ja maakuntamäärät merkitsevät kiristystä hallituksen alunperin esittämään rahoitusmalliin, ei ole mielipidekysymys, vaan perustuslakivaliokunnan sitova valtiosääntöoikeudellinen kannanotto.
 Lisäksi hän sanoo, että yli 7 maakunnan muuttuminen 5:ksi ja 40 prosentin muuttuminen 35 prosentiksi ei vastaa perustuslakivaliokunnan muutosvaatimusta.
 – Jos sosiaali- ja terveysvaliokunta edes harkitsee vastineen mukaista etenemistä, sen tulisi pyytää perustuslakivaliokunnalta uutta lausuntoa, Rautiainen sanoo.
 Lue myös:
 Sote-uudistus vaatii entistä enemmän aikaa – lakipaketin molemmat osat hyväksyttävä ennen kuin uudistus voi astua voimaan
 Sote-valiokunnassa syntyi heti riita – oppositio pillastui päätöksestä, ettei asiantuntijoita enää tarvitse kuulla: "Kertoo paniikista"
 Analyysi: Sote kiertyy yhä hankalampaan umpisolmuun – löytyykö hallituksesta avaajia?
 Analyysi: Sote-matkan 11 käännettä ja tulos – vai ulos? Onko perustuslakivaliokuntakin vaarassa tahraantua politikoinnista?
 Yhä jatkuva sote-saaga  – tässä lyhyesti soten käänteet viime  hallituskausilta

Oikeusoppinut soten rahoituksesta: Hallitus on muuttanut perustuslakivaliokunnan sitovan kannaoton mielipidekysymykseksi


Summary: Eero Mäntyrannan hiihtäjäpatsas koristaa nyt Seefeldin kunnantaloa.

Hiihtäjälegenda  Eero Mäntyranta  on palannut Itävallan Seefeldiin. Hiihtäjät  Juha Mieto  ja  Sami Jauhojärvi  sekä Pellon kunnanjohtaja  Eero Ylitalo  lahjoittivat keskiviikkona Eero Mäntyrannan patsaan Seefeldin pormestari  Werner Frießerille.
 Lahjoitettu patsaas on pienoismalli Pellon kuntakeskuksessa olevasta,  Ensio Seppäsen  tekemästä Mäntyrannan hiihtäjäpatsaasta.
 Seefeldillä on ollut merkittävä asema Eero Mäntyrannan elämässä. Hänen uransa huipentumana voidaan pitää Seefeldin Olympiahiihtoja vuonna 1964. Mäntyranta voitti ylivoimaisesti 30 ja 15 kilometrin hiihtomatkat. Lisäksi Suomen viestijoukkue hiihti hopealle.
 Seefeldin pormestari Werner Frießer kannattelee Mäntyranta-patsasta. Kuvassa myö Pellon kunnanjohtaja Eero Ylitalo sekä Sami Jauhojärvi ja Juha Mieto. Pekka Viinikka / Yle
 Lisänimensä Mr. Seefeld Mäntyranta sai kuitenkin ulkourheilullisista syistä. Seefeldin olympiakylässä järjestettiin juhlat, jossa Mäntyranta kruunattiin illan päätteeksi Mr. Seefeldiksi.
 – Siinä piti poseerata, twistata ja näyttää karvaisia sääriä, on Eero Mäntyranta myöhemmin muistellut iltamia.
 Hyväkäytöksisen ja välittömän lappilaishiihtäjän sanotaan olleen ensimmäinen urheilun superjulkkis, osuihan menestys samoihin vuosiin television yleistymisen kanssa.
 Vaikka ajan talvet tuiskuttavat menneet ladut, pronssiin ikuistettu hiihtäjä jatkaa matkaansa urheiluhistorian lehdillä ja tarinoissa.

Mäntyranta palasi Seefeldiin


Summary: Opposition ehdokas kiisti tuloksen heti.

Nigerian presidentti  Muhammadu Buhari  on valittu toiselle nelivuotiskaudelle selvin luvuin.
 Tulosten ilmoituksesta ei kulunut kauankaan, kun opposition ehdokas  Atiku Abubakar  kiisti tuloksen ja sanoi vievänsä asian oikeuteen.
 Abubakarin mukaan vaalien väärinkäytökset olivat ennalta harkittuja ja että äänestämistä tukahdutettiin hänen vahvoilla kannatusalueillaan.
 – Useiden tarkkailijoiden, sekä paikallisten että ulkomaisten, kommenttien perusteella on selvää, että vaalit olivat sekä vapaat että reilut, vastasi Buhari puhuessaan keskusvaalilautakunnalle.
 Nigerian korkein oikeus ei ole koskaan muuttanut presidentinvaalin tulosta.
 Presidentti Buhari lupaa nyt hallintonsa kiihdyttävän yrityksiään ratkoa turvallisuuden, talouden ja korruption ongelmia ja vakuutti, että hallitus ei syrji ja pitää ovensa auki.
 Nigerian keskusvaalilautakunnan mukaan Buhari sai 15,1 miljoonaa ääntä eli 55 prosenttia äänistä. Abubakarin saalis oli 11,2 miljoonaa eli 41 prosenttia. Valtakunnallinen äänestysprosentti oli 35,6.
 Nigeriassa on runsaat 203 miljoonaa asukasta, eniten Afrikassa.
 Vaalien aikaisissa väkivaltaisuuksissa kuoli ainakin 53 ihmistä. Osa uhreista tuli terroristijärjestö Isisin iskussa.
 Vaaleja  lykättiin viime tipassa  viikolla. Syyksi sanottiin logistiset ongelmat.

Istuva presidentti julistettiin Nigerian vaalien voittajaksi


Summary: Presidentti kommentoi kisoja Twitterissä.

Lonkkaleikkauksessa tänään ollut tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  kommentoi Itävallan Seefeldissä käynnissä olevia MM-kisoja heti heräämöstä käsin Twitterissä.
 – Heräämössä: kyllä hiihtoväellä lonkat liikkuu luontevasti. Samaan pyritään, urheilumiehenä tunnettu presidentti kirjoitti.
 Tasavallan presidentin kanslia  tiedotti maanantaina , että Niinistö hoitaa tehtäviään leikkauksesta huolimatta lähtökohtaisesti normaalisti. Lentomatkustamista ei kuitenkaan suositella noin kuukauteen leikkauspäivästä.
 Niinistöllä todetusta nivelkulumasta kerrottiin julkisuuteen  viime vuoden toukokuussa . Niinistön terveydentilaa koskevassa lausunnossa sanottiin tuolloin, että kulumamuutosten etenemistä seurataan säännöllisesti.

Lonkkaleikkauksesta toipuva presidentti Niinistö seurasi MM-hiihtoa heti heräämössä – "Kyllä hiihtoväellä lonkat liikkuu luontevasti"


Summary: "Olin 12 minuuttia kokousen lopusta pois, kun tämä käänne tapahtui", sote-valiokunnan puheenjohtaja toteaa.

Sote-väännön ytimessä oleva sosiaali- ja terveysvaliokunta istui tänään useita tunteja tutustumassa  hallituksen ratkaisuesityksiin  lakien perustuslaillisuuden varmistamiseksi.
 Valiokunnan puheenjohtaja, opposition SDP:tä edustava  Krista Kiuru  kertoi rupeaman päätteeksi, että kovin pitkälle ei vielä tänään päästy.
 – Hallitukselta on nyt nuotit ja joudumme sitten paineistamaan sen, että riittävätkö nämä nuotit. Tässä vaiheessa valiokunta ei ole vielä ehtinyt muuta kuin kuulla sen, että mitä näissä vastineissa on.
 Ylen tietojen mukaan valiokunnassa äänenpainot olivat välillä kiivaita.
 Asiantuntijoita ei enää kuulla - Kiuru ihmettelee
 Sote-valiokunta teki lakiesityksen aikatauluongelmien kannalta mahdollisesti merkittävän ratkaisun aivan kokouksen lopuksi.
 Äänestyspäätöksellä valiokunta päätti, ettei se käytä enää uusia asiantuntijalausuntoja työstäessään lakiesitystä hallituksen vastineiden pohjalta.
 Puheenjohtaja Kiuru tosin ei enää ollut paikalla, kun päätös tehtiin. Hänet oli kutsuttu eduskunnan puhemiesneuvostoon selvittämään sote-työn aikataulutilannetta.
 – Jouduin olemaan noin 12 minuuttia tämän kokouksen lopusta pois ja tämä käänne on nyt tässä 12 minuutin aikana tapahtunut, Kiuru toteaa.
 Heikkinen: Aivan normaalia toimintaa
 Kiuru kehotti toimittajia kääntymään asiassa valiokunnan varapuheenjohtajan  Hannakaisa Heikkisen  (kesk.) puoleen. Tämä sanoo, ettei asiassa tapahtunut mitään erikoista.
 – Asiantuntijakuulemisten päättämisestä voidaan sopia vaikka minuutissa. Tässä ei ole mitään epänormaalia. Se on aivan normaali osa prosessia ja tässä kokonaisuudessa olemme jo kuulleet toista tuhatta asiantuntijaa, Heikkinen sanoo.
 Kiurun mukaan myös puhemiesneuvostolle tänään esitelty "virkakanta" on, että sote-valiokunnan olisi hyvä kuulla vielä ainakin perustuslakivaliokunnan johtoa.
 – Nämä korjaukset, jotka perustuslakivaliokunta edellytti tehtäväksi on tehtävä. Millä tavalla ne tehdään ja millä asiantuntemuksella, niin sehän tietenkin on nyt valiokunnan se kaikkein keskeisin kysymys, Kiuru sanoi.
 Heikkisen mielestä laajan asiantuntijakuulemisen lopettaminen ei estä yhteistyötä eduskunnan valiokuntien välillä. Hän toteaa, että asiantuntijakuulemisten lopettaminen nopeuttaa valiokunnan työtä.
 – Jos laaja asiantuntijakuuleminen olisi avattu, olisi se uhannut totta kai koko prosessia, Heikkinen sanoo.

Sote-valiokunta päätti, ettei asiantuntijoita enää tarvitse kuulla – puheenjohtaja Kiuru ihmettelee toimintatapaa


Summary: Takkinsa kääntäneen asianajajan odotetaan syyttävän Trumpia rikollisesta toiminnasta ja vakuuttelevan olevansa muuttunut mies.

Presidentti  Donald Trumpin  entinen asianajaja  Michael Cohen  on tänään julkisesti kuultavana Yhdysvaltain edustajainhuoneen valvontakomiteassa.
 Etukäteistietojen mukaan  Cohenin odotetaan syyttävän Trumpia rikollisesta toiminnasta ja tekevän Trumpin kannalta noloja paljastuksia muun muassa pornotähti  Stephanie Cliffordin  eli Stormy Danielsin tapauksesta.  Alkulausunnossaan Cohen kutsuu  Trumpia rasistiksi ja huijariksi.
 Presidentti itse on parhaillaan Vietnamissa tapaamassa Pohjois-Korean johtajaa  Kim Jong-unia .
 Yle lähettää kuulemistilaisuuden suorana. Kuulemisen on määrä alkaa kello 17 Suomen aikaa, lähetys alkaa kello 16.55.

Mitä Trumpin ex-asianajaja Michael Cohen paljastaa? Seuraa suorana kello 17 alkaen


Perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja  Annika Lapintie  (vas.) kertoo valiokunnan antaneen lausuntonsa siviili- ja sotilastiedustelulaeista.
 Hänen mukaansa valiokunta käsitteli lausunnossa syrjintäkieltoasiaa, hakuehtoja, teknistä laitetarkkailua ja tuomioistuimen kokoonpanoa.
 Tiedustelulakien ympärillä on nähty monipolvinen prosessi eduskunnassa. Sotilas- ja siviilitiedustelulakeja piti jo käsitellä eduskunnan täysistunnossa, mutta ne vedettiin yllättäen pois asialistalta pari viikkoa sitten. Puhemies  Paula Risikko  (kok.) piti menettelyä tarpeellisena perustuslakiasiantuntijoiden esittämän kritiikin jälkeen.
 Kritiikin takana olivat ainakin professorit  Juha Lavapuro  ja  Martin Scheinin  Twitterissä.
 Täysistunto päätti lähettää siviilitiedustelulain takaisin hallintovaliokuntaan ja sotilastiedustelua koskevan lain takaisin puolustusvaliokuntaan.
 Täysistunnon mukaan perustuslakivaliokunnan täytyy antaa laeista hallintovaliokunnalle ja puolustusvaliokunnalle lausunnot.
 Lue myös:
 Tiedustelulait lähetetään takaisin valiokuntien käsittelyyn – Risikko: "Emme jätä mitään kiviä kääntämättä"

Lapintie: Perustuslakivaliokunta antoi lausuntonsa siviili- ja sotilastiedustelulaeista


Huippusuosittu nuortensarja Skam siirtyy teatterilavalle. Vantaalla Kulttuuritalo Martinuksen lavalla esitettävä teatteriversio perustuu tv-sarjan ensimmäiseen tuotantokauteen, kerrotaan Kulttuuritalon tiedotteessa.
 Sarjan teatteriversiossa keskitytään lukion ensimmäistä luokkaa käyvän Evan elämään. Esitys käsittelee esimerkiksi ystävyyttä, rakkautta, seksiä ja uskontoa.
 Kulttuuritalo Martinuksen johtajan, teatterinjohtaja  Christian Sandströmin  mukaan Skamin teatteriversiota ei ole esitetty missään muualla kuin Tanskassa Kööpenhaminassa. Suomi on siis toinen maa maailmassa, joka saa oikeudet teatteriversioon.
 – Aika on oikea juuri nyt. Annamme Skamin seuraajille mahdollisuuden nähdä hahmot näyttämöllä, hän sanoo Svenska Ylen haastattelussa.
 Christian Sandström Elisabeth Morney / Yle
 Teatteriversio pohjautuu  Julie Andemin  tv-käsikirjoitukseen. Sen on kirjoittanut näyttämölle  Line Mørkeby . Käsikirjoituksen suomennoksen tekee  Aino Piirola . Sandström sanoo teatteriversion olevan hyvin uskollinen sarjalle.
 – Ihan näyttelijöiden ulkonäköä ja habitusta myöten. Ei esityksessä sarjan kaikkia tarinoita nähdä, mutta hyvin paljon niistä.
 Sandström kertoo käyneensä itse katsomassa sarjan teatteriversion Tanskassa ja halusi tehdä teatteriversion myös Suomeksi. Hän on iloinen, että oikeudet saatiin juuri Vantaalle.
 Hänen mukaansa Skamin teatteriversio on oiva tilaisuus nuorille tehdä taidetta ja teatteria Martinuksen Nuorten Näyttämön -projektissa. Esityksen ensi-ilta on 2. lokakuuta.
 Skam on norjalainen nuortensarja, jonka kaikilla neljällä tuotantokaudella seurataan eri päähenkilöitä, jotka kuuluvat samaan porukkaan lukiossa. Sarja oli hyvin suosittu myös Suomessa ja sen viimeinen jakso esitettiin vuonna 2017.
 Skamista on tehty muun muassa Saksassa,  Yhdysvalloissa , Ranskassa ja Italiassa oma televisioversio.
 Lue myös:
 Skamin saksalaisversiossa ruohonpoltto ei ole ongelma, mutta kielenkäyttö on norjalaista siistimpää – tv-sarjojen paikallistaminen kasvoi ilmiöksi
 Skam-Nooran esittäjä Josefine Pettersen: "Olen Nooran tavoin toivoton romantikko"
 Jäähyväiset Skamille – hittisarjan menestysainekset summattuna

Huippusuosittu nuortensarja Skam nähdään teatterilavalla Vantaalla – Teatteriversio esitetty tätä ennen vain Tanskassa


Lunta on tänä talvena ollut monen mielestä riittävästi - myös etelässä. Tarinat hangista ja lumen määrästä ovat kuin kalajuttuja, mutta kädet viuhtovat vaakatason sijasta pystyssä. Luonto ei koe lunta valkoisena kurittajana tai rajuna rankaisijana, päinvastoin, sekä eläimet että kasvit käyttävät monipuolisesti hyväksi lumen suojaavaa ja lämmittävää rakennetta.
 Jokainen lumihiutale on laulun arvoinen
 Kahta samanlaista lumihiutaletta ei ole - tai ainakin sen löytämiseen kuluisi ihmisikä. Asian voi tarkista menemällä 1900-luvun alkuun ja kysymällä yhdysvaltalaiselta  Wilson Benleyltä , joka kuvasi samalla kalustolla 46 vuoden aikana yli 5 000 lumihiutaletta. Niistä jokainen oli erilainen.
 Hiutaleet muodostuvat kiteistä, jotka puolestaan syntyvät höyrystyneestä vedestä vaikkapa pölyhiukkasen ympärille. Kun lisää vesihöyryä härmistyy, kide kasvaa ja kehittyy monimutkaisemmaksi. Yksi kuitenkin säilyy: kuudella jaollisuus.
 Levymäisissä lumikiteissä on aina kuusi kulmaa, ja tähtimäisissä lumikiteissä on aina kuusi sakaraa. Lumihiutaleet ovat lisäksi lähes poikkeuksetta symmetrisiä. Kun kaksi tähtimäistä lumikidettä tarttuu toisiinsa oikeassa kulmassa, syntyy 12-sakarainen lumihiutale. Samalla tavalla voi syntyä 18- ja 24-sakaraisiakin lumihiutaleita.
 Kun hiutaleet kasvavat niin isoiksi, ettei pilven muodostanut nousuliike enää kannattele niitä, ne putoavat alempiin ilmakerroksiin, missä on tyypillisesti lämpimämpää ja kosteampaa. Samalla ne jälleen kasvavat.
 Luonnossa on tavattu yhdeksän millimetrin levyinen lumihiutale, ja tuulettomissa laboratorio-oloissa on kasvatettu 25 millimetrin levyisiä lumihiutaleita. Taivaalta sataa silloin sukupuolesta ja -polvesta riippuen, joko tiski- tai jalkarättejä.
 Milloin lumi narskuu?
 Kuusisakaraisuus selittää eräitä lumeen liittyviä ominaisuuksia, joita vaikkapa kiinalaiset ovat tutkineet ensimmäisen kerran jo 2000 vuotta sitten. Parhaat hiihtokelit ovat pikku pakkasella, koska lumikiteet murtuvat silloin sopivasti hiihtäjän painon alla ja tekevät pinnan luistavaksi. Jos on liikaa pakkasta, murtumista ei tapahdu ja luisto jää syntymättä. Suojalla taas kiteet sulavat yhteen. Silloin on hyvä tehdä lumipalloja.
 Lumi narskuu jalkojen alla tyypillisimmin silloin, kun pakkasta on 10-15 astetta ja kuulemamme ääni tulee siitä, kun kiteiden kärjet murskaantuvat. Lunta sattuu.
 Kuusisakaraisten kiteiden sulaminen yhteen aiheuttaa myös ilmiön nimeltä hankikanto. Auringon lämmittämä lumi ja öinen pakkanen muodostaa kovan pinnan, jonka päällä kelpaa kävellä tai hiihtää tai jopa ajaa pyörällä.
 Eläimille hankikanto voi tosin olla kohtalokas. Lumeen yöksi lämmittelemään mennyt kana- tai pikkulintu ei pääse jäätyneen pinnan läpi pois ja lumeen saaliin perässä sukeltava lapinpöllö voi lyödä päänsä.
 Kaupunki lumen alla
 Vaikka lumihanki näyttää koskemattomalta, sen alla on talven mittaan käynnissä aikamoinen vipinä.
 Hangen alle lumen ja maanpinnan väliin jäävässä tilassa on tasainen lämpötila ja sopiva kosteus, vaikka ylempänä paukkuisi parin- kolmenkymmen asteen pakkanen. Lämpötila laskee harvoin nollan alapuolelle.
 Jotta lumen alle voi muodostua ilmatila, täytyy lumikerroksen olla paksu ja toisaalta kasvillisuuden niin korkeata, ettei lumi täysin painu maata vasten. Otollinen paikka lumen alisen tilan muodostumiseen on esim. pelto-oja ja viljapellon sänki.
 Useimmat jyrsijät elävät suuren osan talvesta lumen alla. Myyrät ja sopulit keräävät talvivarastoon versoja ja lehtiä. Metsähiiri puolestaan kerää siemeniä, pähkinöitä, terhoja ja käpyjä.
 Lumen antama suoja petoja, erityisesti lintupetoja vastaan, on niin suuri, että pikkunisäkkäitä on todettu olevan runsaasti erityisesti runsaslumisilla alueilla. Lumettomilla tai vähälumisilla alueilla petolinnut syövät pienet vipeltäjät vähiin joka vuosi.
 Myös linnut käyttävät lumen lämmittävää ominaisuutta hyödyksi ja kirjaimellisesti sukeltavat suojaan. Kana- ja myös pikkulintu täräyttää itsensä penkkaan tai jopa höttöiseen umpihankeen, räpiköi jonkin matkaa eteenpäin ja jää yöksi. Isompi siivekäs voi olla suojassa pakkasilta ja pedoilta muutaman päivän.
 Tämän suojan pystyy tarkan kuulonsa avulla murtamaan lapinpöllö, joka napsii ravintonsa talvisaikaan paikantamalla saaliinsa iskemällä suoraan lumipeitteen läpi.
 Lumijäljet kertovat
 Lumihanki on kuin kirja sille, joka taitaa sen kieltä.
 Hangen pintaan ilmestyy yö yön jälkeen tassuin, käpälin ja sorkin kirjoitettua kirjoitusta eläinten elämästä.
 Joka puolelta löytyy katkenneita oksia, karvatupsuja, osittain syötyjä käpyjä ja lukemattomia muita eläinten liikkumismerkkejä.
 Jälkiä voi seurata halki metsän ja pitkin avomaita, katsella miten eläin on metsästänyt tai mitä kasveja se on valinnut syötäväksi.
 Ehkä reitiltä löytyy päivämakuupaikka tai ulosteita, joista näkee mitä eläin on syönyt. Lumijäljet paljastavat, mitä eläimiä lähiympäristössä asustaa, mutta lisäksi voit kartuttaa tietoja niiden elintavoista, käyttäytymisestä, liikkumisreiteistä ja ruokavaliosta.
 Sopivin ajankohta jäljestämiseen on päivä tai pari lumisateen jälkeen.
 Lähde liikkeelle, seuraa ja ole utelias. Lumesta, lumijäljistä ja eläimistä saat lisää tietoa Yle Areenasta Juhat Luonnossa sarjan Lumi-trilogiasta.

Lumi suojaa luontoa, lintuja ja nisäkkäitä  – Ja auttaa eläinten laskennassa ja seurannassa


Summary: Yleensä ryhävalaat ovat tähän aikaan vuodesta tuhansien kilometrien päässä löytöpaikasta.

Brasiliassa paikassa, jossa yksi Amazonjoen haaroista laskee Atlanttiin, kummasteltiin vajaa viikko sitten, mikä saa haaskalinnut kiertelemään syrjäisen Marajón saaren yllä.
 Yllätys oli melkoinen, kun paikalliset kalastajat törmäsivät mangrovemetsässä kuolleeseen ryhävalaaseen. Luonnonsuojelujärjestö Bicho D´Águan ryhmä kävi varmistamassa löydön.
 Valas oli kahdeksan metriä pitkä ja noin vuoden ikäinen – eli vielä poikanen. Löydettäessä eläin oli ollut kuolleena jo useita päiviä, arvioivat viranomaiset.
 Valas oli mahdollisesti kellunut kuolleena meressä, ja mangrovemetsikköön se olisi päätynyt vuorovesiaallon kannattelemana. Löytöpaikalta oli rannalle vain viitisentoista metriä.
 Tähän aikaan vuodesta vuorovesi nousee kahdesti päivässä lähes neljä metriä ja tuo maalle kaikenlaista tavaraa.
 Valas oli kaikinpuolin väärässä paikassa
 Ryhävalas ei ollut pelkästään kuivalla maalla, vaan muutenkin pahasti eksynyt.
 Brasilian rannikolla elää arviolta kymmeniä tuhansia ryhävalaita, mutta helmikuussa ne ovat yleensä siirtyneet Etelänapamantereen lähistölle useiden tuhansien kilometrien päähän löytöpaikasta.
 Biologit tutkivat maalle ajautuneen ryhävalaan ruhoa Brasiliassa.  Ngo Bicho D'agua / AOP
 Bicho D´Água -järjestön johtaja  Renate Emin  pohtii, että eläin on saattanut joutua eroon emostaan kuollut nälkään.
 Biologit ovat yrittäneet selvittää valaan kuolinsyytä. Siitä etsitään myös merkkejä kalastajien verkoista tai törmäämisestä veneeseen, kertoo Emin brasilialaiselle  G1-uutissivustolle.  Tapauksesta uutisoi muun muassa  CNN.

Brasiliassa yllätyttiin: Miten ihmeessä ryhävalas päätyi mangrovemetsään?


Summary: Muutosten toteuttamisella on kova kiire, koska eduskunnan vaalitauon on määrä alkaa ensi kuun puolivälisssä.

Hallitus on saanut valmiiksi ratkaisuehdotuksensa maakunta- ja sote-lakeihin.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) ja kunta- ja uudistusministeri  Anu Vehviläinen  (kesk.) sekä kaksi keskeistä sote-virkamiestä täsmentävät iltapäivällä järjestettävässä tiedotustilaisuudessa, millaisilla keinoilla ongelmakohtia on tarkoitus ratkoa.
 Voit seurata tiedotustilaisuutta suorana klikkaamalla yllä olevaa kuvaa. Seuraamme tiedotustilaisuutta myös tässä artikkelissa.
  Perustuslakivaliokunta vaati perjantaina pariakymmentä muutosta  Juha Sipilän  (kesk.) halituksen suurimpaan uudistukseen.  Ratkaisuehdotuksista on jo kerrottu  yleisesti.
 Saarikon ja Vehviläisen lisäksi sote-problematiikka purkavat maakunta- ja sote-uudistuksen projektijohtaja  Päivi Nerg  valtiovarainministeriöstä jaylijohtaja  Kirsi Varhila  sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Ratkaisuehdotukset maakunta- ja sote-lakeihin on toimitettu sosiaali- ja terveysvaliokunnalle, joka valmistelee parhaillaan lausuntoa uudistuksesta. ratkaisuehtotukset on julkaistu  alueuudistus.fi  -sivustolla.
 Perustuslakivalokunnalla on edelleen puntaroitava uudistukseen keskeisesti liittyvä toinen laaja lakipaketti. Sillä myös muita kuin terveyden- ja sosiaalihuoltoon liittyviä tehtäviä siirrettäisiin maakuntien hoidettavaksi. Lisäksi siinä säädetään tulevasta uudesta monialaisesta valvontaviranomaisesta.
 Muutoksilla on kova kiire, sillä eduskunnan vaalitauon on määrä alkaa 15. maaliskuuta. Monet asiantuntijat epäilevät uudistuksen toteutumista, vaikka eduskunnan  puhemiesneuvoston pohdittavana on eduskuntakauden jatkaminen .
 Lisää aiheesta:
 Yksinkertainen opas sote-finaaliin: Tätä vuosikausia kestäneellä hankkeella tavoitellaan, ja näin se voisi vielä edetä
 Analyysi: Sote kiertyy yhä hankalampaan umpisolmuun – löytyykö hallituksesta avaajia?
 Perustuslakivaliokunta esittää lausunnossaan useita muutoksia sote-uudistukseen – “Tässä on kyllä työtä”
 Asiantuntijoilta kylmää kyytiä eloonjäämistaistelua käyvälle sotelle – "Ehkä 10 prosentin todennäköisyys läpimenoon"

Kaksi ministeriä valaisee hallituksen sote-ratkaisujen sisältöä, perustuslakivaliokunta vaati pariakymmentä muutosta – Yle näyttää suorana klo 15


Summary: Työväenpuolue kannattaa nyt uutta brexit-kansanäänestystä. Puolueen europarlamentaarikko Richard Corbett valottaa, miten uuteen äänestykseen voitaisiin päätyä.

Polku uuteen kansanäänestykseen Britannian EU-erosta on kapea ja mutkikas, mutta sellainen näyttäisi olevan nyt olemassa.
 Opposition työväenpuolue  ilmoitti maanantaina kannattavansa uutta brexit-kansanäänestystä . Puolueen puheenjohtaja  Jeremy Corbyn  täsmensi eilen tiistaina, että äänestys pitäisi järjestää jos Britannian erosopimus saadaan osittainkin voimaan: Kansalta pitää kysyä, kelpaako sopimus heille.
 Corbynin puoluetoveri  Richard Corbett  on tallannut Brysselin ja Strasbourgin käytäviä työväenpuolueen europarlamentaarikkona vuodesta 1996. Hänen mukaansa uuden kansanäänestyksen todennäköisyys on noussut selvästi.
 Miksi uusi brexit-äänestys on nyt todennäköisempi?
 – Kaikki tärkeimmät oppositiopuolueet, labour, liberaalidemokraatit, vihreät, Skotlannin ja Walesin nationalistit, tukevat nyt toista kansanäänestystä, Corbett sanoo.
 Hän kuitenkin myöntää, että ehdotuksen hyväksyminen vaatisi sitä, että merkittävä osa myös konservatiivien kansanedustajista kääntyisi uuden kansanäänestyksen puolelle.
 Toinen ongelma on, että ne labourin kansanedustajat jotka on valittu EU-eroa kannattaneista vaalipiireistä epäröivät uuden kansanäänestyksen puoltamista. Osa heistä eittämättä vastustaisi ajatusta.
 Muuttaisiko uusi brexit-äänestys mitään?
 Corbett viittaa mielipidetiedusteluihin, joiden mukaan suurin osa briteistä on kääntynyt kannattamaan EU-jäsenyyden jatkamista. Kesäkuun 2016 äänestyksessä kannattajia oli 48 prosenttia, nyt noin 55.
 Kannatus on vielä suurempaa jos äänestäjiä pyydetään valitsemaan Britannian hallituksen neuvotteleman erosopimuksen ja EU:hun jäämisen väliltä.
 – Ihmiset näkevät nyt, miltä brexit näyttää ja mitä se tarkoittaa. Moni on alkanut sanoa, että ehkä se ei olekaan niin hyvä idea, Corbett sanoo.
 Richard Corbett edustaa Britannian työväenpuoluetta Euroopan parlamentissa. Alexis Haulot / EU
 Riittääkö aika uuden kansanäänestyksen järjestämiseen?
 Britannian on määrä erota EU:sta reilun kuukauden päästä, 29. maaliskuuta. Jos uuteen kansanäänestykseen päädyttäisiin, eropäivää pitäisi lykätä.
 Corbett arvioi, että EU myöntäisi auliisti lykkäystä, jos sen tarkoitus olisi kansanäänestyksen tai uusien parlamenttivaalien järjestäminen.
 Lykkäyksen ongelma on, että jos Britannia on EU:n jäsen europarlamenttivaalien jälkeen, sillä pitää olla edustus myös parlamentissa. Britannia ei aio kuitenkaan järjestää eurovaaleja.
 Corbettin mukaan ongelma voitaisiin ratkaista muuttamalla EU-sääntöjä siten, että Britannian ei tarvitsisi järjestää vaaleja. Mutta tämäkin edellyttäisi sitä, että muutos hyväksyttäisiin kaikkien jäsenmaiden parlamenteissa ennätysajassa.
 Mitä reittiä uuteen brexit-kansanäänestykseen voitaisiin päätyä?
 Corbettin mukaan uuteen kansanäänestykseen on kolme polkua. Parlamentin alahuone voi pyytää uutta kansanäänestystä, jos sitä puoltavan ehdotuksen taakse saadaan riittävä enemmistö. Tämä on ainakin tällä hetkellä epätodennäköistä.
 Toinen vaihtoehto on, että pääministeri  Theresa Mayn  neuvottelema sopimus kaatuu parlamentissa uudelleen, ja May itse päätyisi alistamaan sopimuksen kansanäänestykselle. May on ilmoittanut, että parlamentin alahuoneen ratkaiseva äänestys erosopimuksesta järjestetään viimeistään 12. maaliskuuta.
 Kolmannessa skenaariossa työväenpuolue suostuu tukemaan Mayn erosopimusta sillä ehdolla, että se tulee voimaan vain jos se hyväksytään kansanäänestyksessä. Jos kansa ei sopimusta hyväksy, Britannia jäisi unioniin.
 Mitä äänestyslipussa kysyttäisiin?
 Kysymyksen ratkaisisi parlamentti. Työväenpuolueen kanta on, että vaihtoehtoja olisi kaksi: Joko Mayn sopimuksen hyväksyminen tai jääminen EU:hun.
 Konservatiivien oikealla laidalla ollaan sitä mieltä, että jos kansanäänestykseen jostain syystä päädyttäisiin, siinä pitäisi tarjota myös sopimuksettoman eron vaihtoehtoa. Eli tarjolla olisi ero neuvotellun sopimuksen ehdoilla, ero ilman sopimusta, tai jääminen EU:n jäseneksi.
 – Kummin päin vaan, mielipidemittaukset osoittavat, että kansalaiset äänestäisivät EU:hun jäämisen puolesta jos uusi kansanäänestys järjestettäisiin nyt, Corbett sanoo.
 Miten todennäköistä uuden kansanäänestyksen järjestäminen on?
 Corbett ei suostu arvioimaan todennäköisyyksiä. Hän tyytyy toteamaan, että äänestys on nyt todennäköisempi kuin se oli aiemmin.

 Mitä Corbett itse aikoo tehdä?
 Työväenpuolue ei ole alkanut valmistautua valmistautua eurovaaleihin siltä varalta että brexit lykkäytyisi tai peruuntuisi. Esimerkiksi vihreät ja liberaalidemokraatit sen sijaan valitsevat jo ehdokkaita. Britannian itsenäisyyspuolue Ukipin entinen johtaja Nigel Farage varautuu hänkin kampanjoimaan eurovaaleissa.
 Työväenpuolueen 20-henkistä europarlamentaarikkoryhmää johtava Corbett aikoo asettua uudelleen ehdolle, jos vaaleihin päädytään.
 Tällä erää todennäköisempi vaihtoehto kaikesta huolimatta on kuitenkin se, että Britannia eroaa, joko 29. maaliskuuta tai pari kuukautta myöhemmin jatkoajan jälkeen. Siinä tapauksessa brittimepit pakkaavat tavaransa ja palaavat kanaalin toiselle puolelle.
 – Säästän rahaa, jotta voin ostaa hevosen ja ratsastaa sillä auringonlaskuun, Corbett sanoo.
 Lue myös:
 Brexit voi lykkääntyä hetkeksi, EU suhtautuu myönteisesti – Yle seurasi hetki hetkeltä päivän brexit-puheita
 Britannian työväenpuolue kannattaa uutta brexit-kansanäänestystä
 EU:n Tusk: Brexitin lykkääminen olisi "järkevää" –  May kieltäytyi tästä vaihtoehdosta

Uusi kansanäänestys Britannian EU-erosta? Näin britit voisivat päätyä äänestämään uudelleen


Summary: Ryanair muuttaa alunperin kesäkaudeksi suunnitellun reitin ympärivuotiseksi hyvän kysynnän ansiosta.

Visit Finland (Matkailun edistämiskeskus)

Ryanair aloittaa huhtikuun alussa lennot Lappeenrannasta Milanon Bergamoon, Berliiniin, Ateenaan ja Thessalonikiin. Suosituimmaksi on osoittautunut yhteys Bergamoon.
 – Lennot ovat olleet lähes poikkeuksetta myyty melkein täyteen ja kesä näyttää myös hyvältä, sanoo Lappeenrannan Lentoasema Oy:n toimitusjohtaja Eija Joro.
 Ryanairin päätös muuttaa Bergamon reitti ympärivuotiseksi merkitsee sitä, että Saimaalle odotetaan italialaisia matkailijoita myös talvikaudella.
 – Italiassa on alkamassa Visit Finlandin kanssa yhteistyössä markkinointikampanja, jossa Saimaata markinoidaan talvimatkailukohteena, sanoo Joro.
 Bergamon kentältä on vain muutaman kymmenen kilometrin matka Sveitsin rajalle, joten lennoille odotetaan myös sveitsiläisiä matkailijoita.
 Kesäkaudella Ryanairilla on myynnissä Lappeenrannan lennoille 68 000 paikkaa. Talvikauden lennot nostavat koko vuoden matkustajamäärän noin 80 000:een, kun mukaan lasketaan myös valmismatkojen lomalennot.

Ryanair lentää Lappeenrannasta Milanoon ympäri vuoden


Summary: Neljän suurimman euromaan taloudet ovat nyt EU-komission tarkkailussa, Suomi kuuluu parhaimmistoon.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomen talous on pitkän ja syvän taantuman jälkeen terveessä kasvussa, vaikka kasvuvauhti on hidastunut, EU-komissio arvioi keskiviikkona julkaisemassaan maaraportissa. Kasvu antaa mahdollisuuden parantaa talouden sietokykyä ja kasvumahdollisuuksia.
 Vaikka raportti on Suomea kohtaan paria viime vuotta hieman kriittisempi, Suomen voi kuitenkin sanoa kuuluvan parhaisiin eurotalousmaihin.
 Huonommin menee esimerkiksi neljällä suurimmalla euromaalla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Italialla, joiden talouksissa on EU-komission mukaan epätasapainoa. Niiden lisäksi myös Ruotsi on noussut tarkkailtavien talouksien listalle ylikalliiden asuntojensa ja kansalaisten velkaantumisen vuoksi.
 Pahasti epätasapainossa ovat nyt kolmen euromaan taloudet; Kreikan, Kyproksen ja Italian.
 Alla on listattu neljä syytä, miksi Suomen taloudella menee hyvin, ja mikä toisaalta mättää.
 1. Sosiaalinen eriarvoisuus on pientä
 Tuloerot ovat Suomessa EU:n pienimpiä ja köyhyys tai syrjäytyminen koskee vain harvoja suomalaisia.
 Koulutusjärjestelmä toimii hyvin.
 Toisaalta tuottavuus pitäisi saada elpymään. Se on tärkeää, jotta taloudellinen vauraus voidaan varmistaa, kun suomalaiset ikääntyvät ja terveydenhuollon menot kasvavat.
 2. Taloudesta saadut tulot taas huipussaan
 Bruttokansantuote ylitti kymmenen vuoden takaiset huippulukemat vuonna 2018. Kasvu johtuu pääosin suomalaisten kasvaneesta kulutuksesta.
 Komissio odottaa yritysten investointien eli sijoitusten kehitykseen lisääntyvän, koska voitot kasvavat ja korkotaso on matala –lainarahaa saa halvalla.
 Suotuisa tilanne auttaa komission mielestä uutta hallitusta jatkamaan julkisen talouden vakauttamista ja supistamaan velanottoa.
 Bruttokansantuote ei kasva enää entistä vauhtia tulevina vuosina, mutta se johtuu Suomen ulkopuolisista tekijöistä: kansainvälisen kaupan hiipumisesta.
 3. Työllisyysaste kohenee
 Vaikka Suomen työllisyysaste on ylittänyt hallituksen 72 prosentin tavoitteen ja noussut ennätyslukemiin, se on edelleen matalampi kuin muissa Pohjoismaissa.
 Työttömyysaste on kuitenkin suhteellisen korkea. Se johtuu EU-komission mielestä siitä, että työn vastaanottamiselle on esteitä eikä työ löydä tekijäänsä: työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmat kasvavat.
 Avoimia työpaikkoja tulee lisää, koska suomalaisilla on on joko liikkuvuusongelmia tai osaamisvajetta ja väestö vanhenee.
 4. Kansalaisten velkaantuminen hallittua – toistaiseksi
 Suomalaisten lainanotto ja velat kasvavat, mutta eivät komission mielestä vielä hälyttävän nopeasti. Sävy velkaantumisesta on kuitenkin varoittavampi kuin esimerkiksi vuonna 2017.
 Komissio kiinnittää huomiota siihen, että velat kasvavat erityisesti asunto-osakeyhtiöiden yhtiölainojen kautta ja kulutusluotot lisääntyvät nopeasti. Luottotietorekisteri voisi komission mielestä auttaa pankkeja saamaan paremman käsityksen yksittäisten lainanottajien kaikista veloista.
 Suomalaiset selviytyvät kuitenkin veloistaan hyvin, ja järjestämättömien lainojen osuus on pankeissa Euroopan pienimpiä. Myös pankit ovat hyvässä kunnossa.
 Moitteet: Koulutukseen pitäisi sijoittaa
 Suomen kannattaisi komission mukaan investoida lisää inhimilliseen pääomaan, tutkimukseen ja innovointiin.
 Se on tärkeää, jotta vanhenevan väestön poistuminen työelämästä voidaan korvata. Osaamiseen ja koulutukseen panostamalla myös tuottavuutta saataisiin paremmaksi.
 Nyt tutkimukseen käytetään voimavaroja komission mielestä kapea-alaisesti.
 Tutkimus- ja kehitysinvestoinnit eivät ole myöskään elpyneet kriisivuosista. Lisäpanoksia tarvittaisiin, jotta korkean teknologian viennistä tulisi nykyistä monipuolisempaa.
 Investointeja tehdään Suomessa kyllä EU:n keskiarvoa enemmän, mutta suurin osa niistä on rakennusinvestointeja. Laitteisiin taas investoidaan EU-keskiarvoa vähemmän.
 Suomen kannustin- ja työttömyysloukut ovat komission mukaan esteenä työvoiman käytölle. Esimerkiksi toimeentulotuki ja asumistuki pienenevät asteittain ja lakkaavat nopeasti tulojen kasvaessa. Vaarana onkin, että työn vastaanottaminen ei ole riittävän palkitsevaa.
 Lisäksi komissio kiinnittää huomiota siihen, että työvoiman liikkuvuus on meillä pientä. Kohtuuhintaisten asuntojen puute kasvukeskuksissa voi olla siihen yksi syy.

Näistä syistä Suomella menee EU-keskiarvoa paremmin – ja muutama moite Brysselistä


Summary: Talousvaliokunnan korkokatto on reilusti alempi kuin hallituksen esityksessä.

Talousvaliokunta ehdottaa mietinnössään 20 prosentin korkokattoa kuluttajaluotoille.
 Valiokunnan mukaan korkokattoa on laskettava niin alas, että luotonantajien on pakko selvittää kuluttajien maksukyky.
 – Korkeakorkoisten pienlainojen markkinoinnissa saatetaan jopa korostaa, että maksuhäiriöitä ei katsota uuden luoton saamisen esteeksi, valiokunnan tiedotteessa sanotaan.
 Hallitus esitti alkuperäisessä  esityksessään 30 prosentin korkokattoa , joten valiokunnan mietinnössä kattoa on laskettu kymmenellä prosenttiyksiköllä.
 Talousvaliokunnan mukaan muutoksella saadaan nykyistä aiemmin velkakierteitä katki. Samalla valiokunta esittää, että asian valvonta siirretään Finanssivalvonnan käsiin.
 Päätös asiasta ehdittäneen tehdä vielä ennen huhtikuun eduskuntavaaleja.

Talousvaliokunta ehdottaa 20 prosentin korkokattoa – asiasta äänestetään vielä ennen vaaleja