Summary: Rajaseudulla turkkilaiset eivät syytä konfliktista presidentti Recep Tayyip Erdoğanin hallintoa vaan Yhdysvaltoja ja kurdin PKK-järjestöä.

AKÇAKALE, TURKKI  Pikkuruinen arkku laskettiin perjantai-iltapäivällä maahan Akçakalen rajakaupungissa Kaakkois-Turkissa.
 Kaupunki sijaitsee Syyrian vastaisella rajalle.
 Arkussa makasi yhdeksänkuisen vauvan  Mohammed Omarin  ruumis. Mohammedin syyrialaiset vanhemmat olivat aiemmin paenneet sotaa Turkin puolelle Syyriasta, mutta täältäkään he eivät löytäneet turvaa.
 Mohammed-vauva oli toinen Akçakalessa kuolleista siviileistä sen jälkeen, kun Turkin aloittama sotaoperaatio "Rauhanlähde" alkoi Koillis-Syyrian kurditaistelijoita vastaan.
 Hautajaisissa kuultiin voimakkaita puheenvuoroja. Kemal Aslan
 Taisteluja käydään vain satojen metrien päässä Akçakalesta, syyrialaisessa Tal Abyadin kaupungissa.
 Pieneen Turkin lippuun käärittyyn arkkuun kiinnitetyssä lapussa luki: "Marttyyri Mohammed Omar".
 – Allahuakbar! Jumala on suurin, huusi hautajaisiin osallistunut väkijoukko hautajaisrukouksen jälkeen.
 Syyllinen: Amerikka
 Hautajaisväestä syyllinen lapsen kuolemaan oli selvä. Se ei ollut Turkin presidentin  Recep Tayyip Erdoğanin  hallinto, joka oli operaation aloittanut, eikä se ollut Syyrian kurdit, joiden alueelle oli hyökätty tykistötulella ja ilmaiskuin.
 Monen surijan mielestä syyllisiä olivat Amerikka sekä kurdien aseellinen PKK-järjestö, jota vastaan Turkin joukot ovat sotineet 35 vuotta.
 Kun yhdysvaltalainen TV-kanava haastatteli hautajaisväkeä, akçakalelainen mies kiihtyi niin, että hyökkäsi toimittajan kimppuun ja poliisi joutui puuttumaan tilanteeseen.
 .
 Poliisi valvoi perjantaisen rukoushetken sujumista Akçakalessa. Kemal Aslan
 ”Kirurgisen tarkka operaatio”
 Syyrian puolella Kurdien Punainen puolikuu vahvisti ainakin 17 siviilin kuolleeksi perjantaihin mennessä Turkin iskuissa.
 Kun operaatio "Rauhanlähde" alkoi keskiviikkona tykistötulella ja ilmaiskujen sarjalla Koillis-Syyrian kurdien hallussa oleviin kaupunkeihin, Turkki sanoi aikovansa tyhjentää alueen kurdien YPG-joukkojen taistelijoista. Nämä joukot Turkki rinnastaa PKK-järjestöön.
 Turkki on luonnehtinut operaatiotaan "kirurgisen tarkaksi" — niin tarkasti yritetään välttää siviiliuhreja, Turkki sanoo.
 Turkin puolella rajaa sijaitsevassa Akçakalen kaupungissa on vahvistettu kuolleen kaksi siviiliä. Kuva torstailta. Kemal Aslan
 Kansainväliset avustusjärjestöt ovat varoittaneet laajamittaisen humanitäärisen katastrofin vaarasta. Koillis-Syyriassa jopa 450 000 siviiliä voi joutua operaation vuoksi jättämään kotinsa, he varoittivat torstaina.
 Taistelujen tieltä on paennut 70 000 ihmistä, arvioi YK:n hätäaputoimisto OCHA.
 Kaikki isänmaan puolesta
 Turkin puolella melkein kaikki Akçakalen asukkaat ovat perjantaihin mennessä paenneet kaupungista lähikyliin ja -kaupunkeihin.
 Kaupat ovat vetäneet rautaverhot ikkunoiden eteen ja koulu seisoo suljettuna.
 Kuljettaja  Ali Yildirim  yritti torstaina viedä bussillaan sisartaan ja muita sukulaisia turvaan heidän Syyrian rajalla sijaitsevasta talostaan Akçakalessa, kun Koillis-Syyriasta ammuttu kranaatti iskeytyi hänen bussinsa eteen.
 Kranaatti-iskussa loukkaantunut Ali Yildirim pitää Turkin sotilasoperaatiota oikeutettuna. Kemal Aslan
 Sairaalavuoteella loukkaantuneenakin 28-vuotias Yildirim on sitä mieltä, että Turkin operaatio on tarpeellinen.
 Alin pieni poika istuu isänsä sängyllä. Sairaalan toisessa siivessä on sisaren mies tehohoidossa sirpale keuhkoissaan.
 – Annamme kaikkemme isänmaamme vuoksi, Yildirim sanoo.
 Ankarassa operaatio jakaa mielipiteitä
 Poikkeavia mielipiteitä operaatiosta rajalla ei juuri kuullut. Harvat kaupunkiin jääneet siviilit sanoivat kokevansa velvollisuudekseen palvella alueella turkkilaissotilaita. He pitivät kauppansa, apteekkinsa ja leipomonsa auki.
 Pääkaupungissa Ankarassa operaatio on jakanut mielipiteitä oppositiossa, jonka mielestä operaation tarkoitus on ensisijaisesti pelastaa Erdoğanin oma hallinto ja viedä huomio pois maan taloudellisista ja poliittisista ongelmista.
 Turkin hallinnon kannatus on laskenut viime kuukausina ennätyksellisen alhaiselle tasolle heikentyneen taloustilanteen vuoksi. Moni turkkilainen syyttää maan huonosta taloustilanteesta 3,6 miljoonaa syyrialaista pakolaista.
 Turkin pääoppositiopuolue CHP antoi tukensa operaatiolle ”haluttomasti”. Turkin kurdien HDP-puolue taas vaati Koillis-Syyrian ”miehitysoperaation” keskeyttämistä heti.
 Operaatio "Rauhanlähde" on jättänyt jälkeensä tuhoa ja kuolonuhreja Turkin ja Syyrian rajaseudulla. Kemal Aslan
 Merkkejä operaation keskeyttämisestä ei ole kuitenkaan rajaseudulla näkynyt, pikemminkin päinvastoin.
 Yle näki torstai-iltana, miten rajalle kuljetettiin sotilasajoneuvoja ja bussilasteittain Turkin tukemia Syyrian Vapaan Armeijan taistelijoita. Näille joukoille toimitettiin myös henkilöautoja operaation viimeistä vaihetta, katutaisteluja varten.
 Kaikissa Syyrian rajan kurdikaupungeissa, joissa taisteluja on käyty, Turkki jatkoi perjantaina ilmaiskujen tekemistä ja ampui tykistötulta.
 Mikäli 30 kilometrin syvyinen ja 480 kilometrin pituinen maa-alue saadaan lopulta tyhjennettyä, Turkki haluaa perustaa sinne sen valvoman ”turvavyöhykkeen”, jonne syyrialaisia pakolaisia siirrettäisiin Turkista.
 Turvavyöhyke ei ole saanut tukea
 Turvavyöhykkeelleen Turkki haluaa rakennuttaa kerrostaloja, kouluja ja sairaaloita kahdelle miljoonalle syyrialaiselle kansainvälisen yhteisön tuella.
 Ainoastaan tässä kohdassa Turkin hallinnon suunnitelmia kansallismielisimmätkin turkkilaiset käyvät mietteliäksi.
 – Kaikkien syyrialaisten on lähdettävä Turkista turvavyöhykkeelle. Mutta jos tämä kaikki rakennetaan sinne meidän taskuistamme ja meidän tuellamme, se ei käy, sanoi 57-vuotias eläkeläismies  Mustafa  Akçakalessa.
 Ulkopoliittisesti Turkki on suunnitelmansa kanssa varsin yksin. Kansainväliseltä yhteisöltä ajatus turvavyöhykkeestä ei ole saanut tukea.
 Lue lisää:
 Turkin hyökkäys Syyriaan: ensimmäiset tappiot turkkilaisille, 70 000 siviiliä paennut
 Ylen toimittaja Turkin ja Syyrian rajalla: Turkki näyttää valmistautuvan katutaisteluihin Tal Abyadin kaupungissa
 Miksi Turkki hyökkää Syyriaan, ja mitä siitä seuraa? Tässä 100 ja 400 sanan mittaiset vastaukset
 Analyysi: Syyrian kurdialue oli harvinainen menestystarina, nyt tarinalle uhkaa tulla katkera loppu

Ylen reportaasi Turkin ja Syyrian rajalta: Siviilejä kuollut molemmin puolin rajaa, sotilasoperaatio jatkuu


Summary: Turussa opiskeleva nuori vaikuttaja aikoo palata Ecuadoriin jatkamaan taistelua alkuperäiskansojen puolesta.

Nuorten ilmastoliikkeen aloittanut  Greta Thunberg   ripitti taannoin maailman johtajia  tulevaisuuden ja unelmien murskaamisesta, eikä hän ollut yksin.
 Samaan aikaan YK:n päämajan ulkopuolella New Yorkissa, Yhdysvalloissa sadat nuoret eri puolilta maailmaa toivat esiin huoltaan ilmastonmuutoksesta.
 Yksi heistä oli ecuadorilainen  Helena Sirén Gualinga , jonka kantama kyltti vaati, ettei alkuperäiskansojen verta enää vuodatettaisi.
 Ilmastokokouksen jälkeen muun muassa uutiskanava  CNN  sekä  Insider  nostivat hänet esiin Thunbergin taustalta nuorten vaikuttajien kärkikastiin.
 17-vuotiaan kansalaisaktivistin kotikylä on uhannut jäädä suurten öljy-yhtiöiden sekä kaivosten runtelemaksi.
 Sarayakun kylän mannut Ecuadorin sademetsäalueella eivät kuitenkaan ole Helena Sirén Gualingan ainoa koti. Toinen koti löytyy Suomesta.
 Isänsä kautta hänellä on siteitä Suomeen, ja Gualinga on asunut suurimman osan teinivuosistaan täällä. Parhaillaan hän käy lukiota Turun Katedraalikoulussa Paraisilla vietettyjen varhaisempien vuosien jälkeen.
 Öljy-yhtiöt tulivat kertomatta kylään
 Helena Sirén Gualinga on seurannut kansansa taistelua suuryhtiöitä ja Ecuadorin valtaapitäviä vastaan pienestä pitäen. Konflikti äityi veriseksi, ja pahimmillaan yhteisön keulahahmot menettivät henkensä.
 – Tunnen, että tämä ei ollut valinta, vaan synnyin tämän keskelle. Minusta tämä on mahdollisuus, joka täytyy käyttää.
 Argentiinalainen CGC havitteli Ecuadorin hallituksen tuella alueen öljyvarantoja, mutta alkuperäiskansa kampitti kaavailut lopulta lakituvassa.
 Amerikan valtioiden ihmisoikeustuomioistuin linjasi vuonna 2012, että alkuperäiskansoja on kuultava heitä koskevissa asioissa. Tuomio ei kuitenkaan ole taannut alueen koskemattomuutta.
 Etenkin Helena Sirén Gualingan äidin puoleinen suku on tehnyt aktiivisesti työtä turvatakseen kansansa ja kulttuurinsa olemassaolon.
 New Yorkin ilmastokokoukseen kertyi nuoria vaikuttajia ympäri maailmaa. Sirén Gualingan kotialbumi
 Itse hän toimii viemällä viestiä eteenpäin muun muassa puhumalla kouluissa ja keskustelemalla asioista paikallisten nuorten kanssa. Sarayakut eivät ole ongelmineen yksin.
 – Vanhempana ymmärsin, mikä valta ja voima minulla on puhua näistä ongelmista. Olen koittanut innostaa nuoria osallistumaan omissa kylissään, ja tekemään yhteistyötä ympäri Ecuadoria.
 Helena Sirén Gualinga toteaa, että samaiset suuryhtiöt ovat suuressa vastuussa ilmastonmuutoksen kiihtymisestä.
 Vanhukset ovat nähneet suuren muutoksen
 Ilmastonmuutoksen vaikutukset näkyvät Ecuadorin Amazon-alueella niin aavikoitumisena ja metsäpaloina kuin vuorien lumihuippujen sulamisena.
 Gualingan isovanhemmat ovat kertoneet, että hävitystä ja tauteja aiheuttavia tulvia oli aikoinaan parin vuosikymmenen välein. Nyt ne voivat pyyhkiä kylän yli jopa neljä kertaa vuodessa.
 – Etenkin vanhempi väki on huomannut, että jotain tapahtuu, he näkevät suuren muutoksen. Heillä ei ole ehkä tieteellistä tietoa yhtä paljoa kuin meillä, mutta heillä on varmasti ensikäden tietoa muutoksista.
 Helena Sirén Gualinga käy lukiota Katedraalikoulussa Turussa. Jasmine Nedergård / Yle
 Helena Sirén Gualingan viesti on tutun kuuloinen: muutokseen on tartuttava nyt.
 Hänen mielestään jokainen voi vaikuttaa omaan kulutukseensa, ja yhteistyöllä voidaan painostaa poliitikkoja parempaan päätöksentekoon. Näillä taas on valta vaikuttaa luonnonvaroja tuhlaavaan teollisuuteen.
 Nuoret antavat toivoa tulevaisuudesta
 Greta Thunberg on Helena Sirén Gualingan mielestä hyvin inspiroiva henkilö. Hän kuitenkin huomauttaa, että Thunbergin ohella on paljon muitakin nuoria, jotka ovat tehneet yhtä tärkeitä asioita.
 Itse Gualinga ei koe olevansa ilmastoaktivisti. Hän sanoo vain seisovansa näkemystensä takana.
 Suomessa hän ei ole sanomaansa tuputtanut. Ystävät toki tietävät hänen taustansa, mutta hän arvelee sen olevan hämärän peitossa valtaosalle koulukavereista.
 – Equadorissa olen paljon aktiivisempi kuin Suomessa. Mutta kun saan tilaisuuden avata suuni, teen sen.
 Opiskelujen jälkeen taistelu alkuperäiskansojen puolesta jatkuu Ecuadorissa. Jasmine Nedergård / Yle
 Sanottavansa hän saa kuuluville kichwan ja ruotsin kielen ohella ainakin englanniksi ja espanjaksi, mutta suomi ei vielä oikein suju.
 Tavoitteena on käydä lukio loppuun Suomessa, ja palata sitten Ecuadoriin – se on hänelle kuitenkin rakkaampi koti. Taistelu alkuperäiskansojen kulttuurin säilyttämiseksi jatkuu, ehkä entistäkin voimallisemmin.
 New Yorkin kokouksessa Helena Sirén Gualinga tapasi runsaasti hengenheimolaisiaan ja kohtalontovereitaan Etelä-Amerikasta ja muualta maailmasta.
 – Kaikkien niiden nuorten näkeminen antoi minulle todella paljon toivoa tulevaisuudesta. Jos teemme yhteistyötä, voimme hidastaa ilmastonmuutoksen etenemistä.
 Artikkeli perustuu Svenska Ylen toimittajan Jasmine Nedergårdin  tekemään haastatteluun .
 Lue lisää:
 Ecuadorissa ainakin yksi mielenosoittaja on kuollut väkivaltaisissa yhteenotoissa
 Ecuadorin hallitus pakeni pääkaupungista mellakoiden takia – polttoaineen hinnannousu suututti alkuperäiskansat
 Åbobon Helena Sirén Gualinga: "Vi måste stoppa den fossila industri"

Helena Sirén Gualinga, 17, taistelee ilmastonmuutosta vastaan Greta Thunbergin taustalla: "Tämä ei ollut valinta, synnyin tämän keskelle"


Summary: Ylen selvitys paljasti epäkohtia useista Mehiläisen ja Humanan tytäryhtiöiden lastenkodeista.

Lastensuojelu on tuottoisaa bisnestä Suomen suurimmille yksityisille lastensuojeluyrityksille. Kaksi suurinta toimijaa, Familar ja Arjessa, ovat takoneet viime vuosina miljoonavoittoja.
 Yle uutisoi  keskiviikkona, että valvontaviranomainen on havainnut epäkohtia ainakin 50 suomalaisessa lastensuojelulaitoksessa ja ammatillisessa perhekodissa viime vuosina. Mukana oli useita Familarin ja Arjessa-konsernin yksiköitä.
 Valvontaviranomaisen ojentamista lastenkodeista vain muutama on julkinen laitos, loput yksityisiä. Suomessa yritykset  tuottavat valtaosan  lastensuojelulaitosten palveluista.
 Lastensuojelualan markkinat Suomessa ovat paisuneet jo yli miljardiin euroon, kun huostaanottojen määrä on noussut  hurjaa vauhtia .
 Tämä on näkynyt monien alan  yritysten kukkarossa : ne ovat olleet keskimäärin hyvin tai kohtalaisen kannattavia, ja käyrä on ollut viime vuosina nouseva.
 Samalla on noussut esiin kysymys: Saako lasten ongelmilla  tehdä rahaa ?
 Suurissa kaupungeissa yhden lapsen vuorokausi laitoksessa maksaa yli  300 euroa  päivässä, mikä tekee toistasataa tuhatta euroa vuodessa.
 Familarin ja Arjessa-konsernin pääomistajat ovat ulkomaisia sijoitusyhtiöitä. Familar kuuluu terveysjätti Mehiläiseen, jonka isoin omistaja on Luxemburgissa sijaitsevan  CVC Capital Partnersin  hallinnoima rahasto.
 Arjessa on pohjoismaisen hoivapalveluyhtiön Humanan Suomen-yhtiö. Tukholman pörssiin listatun Humanan suurin omistaja on ruotsalainen  sijoitusyhtiö Impilo .
 Mehiläinen ja Humana ovat isoilla panoksilla Suomessa mukana  vanhusten   hoivabisneksessä .
 Ja kuten vanhusten hoivassa, ne kasvavat kovaa vauhtia myös lastensuojelun puolella ostamalla pienempiä kilpailijoitaan.
 Familar käänsi tappiot miljoonavoitoiksi
 Familar muodostettiin vuosina 2015–2016, kun Mediverkon, MilaPron ja Mehiläisen lastensuojelupalvelut yhdistettiin yhdeksi toimijaksi.
 Kasvu on ollut sittemmin vauhdikasta. Pelkästään 2018 Familar osti tai siihen sulautui toistakymmentä yhtiötä, selviää Familarin viime vuoden tilinpäätöksestä.
 Kolmessa vuodessa Familarin liikevaihto on kohonnut yli 50 miljoonaan ja tulos miljoonaluokkaan.
 Viime vuoden liikevoitto oli 5,6 miljoonaa, mutta koska Familar antoi Mehiläiselle konserniavustuksina 4,3 miljoonaa, viivan alle jäi vain kymppitonni.
 Laura Merikalla/Yle Uutisgrafiikka
 Familarin toimitusjohtaja  Harri Pomell  sanoo Ylelle, että lastensuojelun kysyntä on kasvanut paljon parin viime vuoden aikana. Samaan aikaan monet yrittäjät ovat luopuneet yrityksistään.
 – Tuloksemme on mahdollistanut sen, että olemme pystyneet merkittävästi investoimaan esimerkiksi toimitiloihin, henkilöstön osaamiseen ja laadun kehittämiseen. Lastensuojelutoimialalla nämä ovat isoja investointeja, Pomell kertoo sähköpostitse.
 Vielä 2015 Familar teki tappiollisen tuloksen. Pomellin mukaan kysyntä vaihtelee voimakkaasti lastensuojelussa.
 – Tänä vuonna palveluiden kysyntä on ollut hidastumaan päin, eikä yritysjärjestelyjä ole aktiivisesti käynnissä.
 Arjessa: Tehokkuutta syntyy, kun karsitaan byrokratiaa
 Myös Arjessa-konserni on kasvanut tasaisesti. Viime vuonna yhtiön liikevaihto nousi yli 60 miljoonaan ja tulos lähes neljään miljoonaan.
 Konsernin liikevaihdosta ja tuloksesta noin puolet tulee lastensuojelusta. Lastensuojelun laitospalveluiden lisäksi Arjessa tarjoaa mielenterveys-, hoiva-, vammais- ja avopalveluja.
 Yhtiön hyvinvointipalvelujen johtaja ja toimitusjohtajan sijainen  Janne Telén  sanoo, että laadukkaille sijaishuollon palveluille on kysyntää.
 – Olemme ottaneet rohkeita askelia ja investoineet merkittävästi toiminnan kasvuun, uusiin yksiköihin, rakennuksiin ja henkilökuntaan. Kasvaa ei voi laadun kustannuksella. Taloudellinen onnistuminen on yksi asia, joka kertoo, että onnistumme tekemään laadukkaasti mutta tehokkaasti.
 Yksityiset lastenhoitolaitokset järjestävät usein hoitovuorokaudet julkista halvemmalla. Telénin mukaan tehokkuutta syntyy, kun karsitaan byrokratiaa ja satsataan työhyvinvointiin, mikä vähentää sairauspoissaoloja.
 – Lastensuojelu ei yleisesti ole hirveän hyvää liiketoimintaa, koska kiinteät kulut ovat korkeat eikä takeita asiakasvirrasta ole. Laadukkalla työllä on mahdollista pärjätä.
 “Jos epäkohtia havaitaan, niihin puututaan välittömästi”
 Ylen selvityksen mukaan valvontaviranomainen on löytänyt viime vuosina epäkohtia kahdeksasta Familarin ja neljästä Arjessa-konsernin yksiköstä. Katso lista puutteista taulukosta jutun lopusta.
 Molempien yritysten mukaan palautteeseen suhtaudutaan vakavasti, siitä on keskusteltu niin yksiköissä kuin johdossakin, ja epäkohdat on korjattu.
 Familarin Pomell sanoo yhtiön satsaavan omavalvontaan, mutta jos epäkohtia havaitaan, niihin puututaan välittömästi.
 – Olemme varmistaneet koko organisaation tasolla muun muassa koulutuksin ja ohjeistuksia selkeyttäen, ettei vastaavia epäkohtia synny muissa yksiköissä, hän sanoo.
 Arjessa-yhtiön Telénin mukaan yhteistyö valvontaviranomaisten kanssa on toimii hyvin.
 – Jos on asioita, joita pitää muuttaa, niitä muutetaan hyvässä hengessä. Arjen kasvatustyössä tulee eteen tilanteita, joita on aika ajoin syytä tarkastella, Telén sanoo.
 Hän kertoo, että lasten ääni yritetään saada yhä paremmin kuuluviin. Lasten kokemuksia voinnistaan kirjataan säännöllisesti, ja tehdyt rajoitustoimet käydään tarkasti läpi.
 Lapset myös voivat osallistua oman arkensa suunnitteluun, mikä voi vähentää ristiriitatilanteita.
 Lapsi laitoksessa maksaa 300 euroa päivässä
 Lastensuojelun kulut Suomessa ovat  kasvaneet räjähdysmäisesti  runsaassa vuosikymmenessä.
 THL:n viime vuoden laajasta raportista selvisi, että kun lapsi otetaan Suomessa huostaan, huostaanotto  puretaan harvoin .
 Viime vuonna kunnat käyttivät nettona lähes 780 miljoonaa laitos- ja perhehoitoon ja 280 miljoonaa avohuoltoon.
 Lapsen yhden laitosvuorokauden hinnat alkavat tavallisesti noin 300 eurosta ja ammatillisessa perhehoidossa noin 160 eurosta, sanoo Kuntaliiton erityisasiantuntija  Aila Puustinen-Korhonen .
 – Mitä vaikeammin oirehtiva lapsi tai nuori on kysymyksessä, sitä korkeampaa hintaa hoitamisesta pyydetään, Puustinen-Korhonen toteaa.
 Lastensuojeluun ohjataan resurssipulan vuoksi myös lapsia, jotka tarvitsevat täysin muunlaista apua.
 Kuntaliiton viime vuoden  kyselyssä paljastui , että noin kolmasosa vastanneista kunnista ottaa usein lapsia huostaan, koska heille ei pystytä järjestämään mielenterveyspalveluita.
 – Suomi katsoo olevansa kehittynyt länsimainen hyvinvointivaltio. Onko tosiaan näin, jos ainoa vaihtoehto auttaa lasta, jonka mieli on järkkynyt, on laittaa hänet kymmeneksi vuodeksi lastensuojelulaitokseen?
 Puustinen-Korhonen sanoo, että lastensuojelupalvelujen markkinoilla julkisen pitäisi hallita, mutta nyt tilanne on toisinpäin.
 Hänen mielestään yksityiset eivät välttämättä sitoudu lasten hoitoon samalla tavalla kuin julkinen puoli.
 – Lapsilla ei pitäisi tehdä lainkaan voittoa.
 Lue lisää:
 Yle seurasi päivän lastensuojelun arkea – yllättävä tieto puhelimessa sai jähmettymään: "Onhan tämä työ henkisesti raskasta"
 Mirosta, 21, tuli lastenkodissa narkomaani – Joka kymmenes lastenkoti on rikkonut lakia, katso millaisia pulmia laitoksista on löytynyt

Hoivabisneksestä tutut terveysjätit vuolevat miljoonia huostaanotetuilla lapsilla – Asiantuntija: Lapsilla ei pitäisi tehdä lainkaan voittoa


Summary: Beata Rodaksen Youtube-kanava Paqpa rikkoo ennakkoluuloja tyttöjen pelaamisesta. Nuori naistubettaja kerää myös pojat pelivideoidensa ääreen.

“Hellou, meitsi on Paqpa”  tervehtii 24-vuotias  Beata Rodas  tuttavallisesti kameraa ja ryhtyy pelaamaan Minecraftia.
 Rodas on tubettaja, jonka  Paqpa-kanava  muodostuu pääsääntöisesti hauskoista pelivideoista ja joskus vlogin tapaisista videoista naisen näkökulmasta.
 Rodas on opiskellut kokiksi, mutta ei ole tehnyt päivääkään töitä alalla. Itseoppineella tubettajalla on tällä hetkellä yli 200 000 tilaajaa ja harrastuksesta on muodostunut työ. Palkkansa hän saa mainostuloista.
 Tänään vuorossa on kalastusfarmilla onkimista ja luolastojen tutkimista. Fanien antamien vinkkien perusteella Rodas etenee pelissä.
 – Kerääkö teistä kukaan näitä kiviä? Jos te keräätte, niin mitä te teette näillä kivillä? Rodas kyselee.
 Videon julkaisun jälkeen Youtuben kommenttikenttä täyttyy vastauksista ja kommenteista. Vajaassa vuorokaudessa videota on katsottu 85 000 kertaa ja kommentteja on kertynyt toista tuhatta.
 “oot parrrrraaaasss pqp :3 <3”
 “seiso siin arkun päällä ja kalasta "normisti" sen laatan päällä”,
 “Tosi hyvä video :) <3 kiitos päivän pelastuksesta <3”
 “OOT MAAILMAN PARHAIN TUBETTAJA!!! <3”
 Rodas rikkoo ennakkoluuloja tubettamalla peleistä Pasi Takkunen / Yle
 Nimi periytyi CounterStrikea pelanneelta isältä
 Beata Rodas perusti Paqpa-kanavansa neljä vuotta sitten. Kanavan nimi periytyi hänelle  Counter-Strikea  pelanneelta isältä. Nimen lyhyys ja muoto ihastuttivat.
 Naisten pelaaminen Suomessa:  – Suomalaistytöistä ja -naisista 62 prosenttia pelaa digitaalisia viihdepelejä silloin tällöin, 42 prosenttia puolestaan pelaa aktiivisesti. – Naiset suosivat pelityypeistä eniten pulmapelejä. Miesten suosituimmat pelit ovat ammuskelupelejä. – Naisista vajaa prosentti ainakin joskus pelannut eSports-kilpapelejä. Miehistä 6 prosenttia pelaa niitä ainakin joskus. Lähde:  Pelaajabarometri-tutkimus  (2018)
 – Kun hän ei enää tarvinnut nimimerkkiä, niin varastin sen, Rodas naurahtaa.
 Nousu suomenkielisten tubettajien kärkijoukkoihin ei ole tapahtunut yhdessä yössä, vaan askel askeleelta.
 Erityisesti uusien pelien testaamiset ovat kasvattaneet katsojien määriä. Ensimmäisen kerran videoiden katsojamäärissä oli nousua  Sister Location  -pelin ilmestymisen myötä, seuraavaksi  Hello Neighbor - ja  Granny -pelien jälkeen. Viimeisin piikki on tapahtunut  Minecraft -pelin uudelleen tulemisesta.
 Pelimaailma on hyvin poikavoittoinen ja Paqpa kuuluu siellä pieneen tyttöjen joukkoon.
 – Olen pienestä pitäen pelannut mun isän ja veljen kanssa, niin siitä se sitten lähti, Rodas kertoo.
 Rodaksen työpäivästä kolmekin tuntia saattaa mennä fanien viesteihin vastaamiseen. Pasi Takkunen / Yle
 Sekä tyttöjen, että poikien suosikki
 Paqpan Youtube-kanavalle on muodostunut laaja ja uskollinen fanijoukko. Uusia faneja kanavalle tulee noin tuhat viikossa. Tilaajat ovat keskimäärin 6–15-vuotiaita, mutta ääripäitäkin löytyy.
 – Nuorimmat ovat jopa neljävuotiaita, mikäli se on uskottavaa, jotkut harvat kolmekymppisiä.
 Vaikka Paqpan fanit ovat iältään nuoria, ei se aseta Rodakselle suurempia haasteita.
 – Aivan uran alussa olin aikamoinen rääväsuu. Ehkä nykypäivänä se lisää painetta, että jos nuoret katsoo niitä liian vanhoja videoita.
 Rodas on harvinainen tubettaja, sillä hänen kanavansa tavoittaa sekä miehiä ja naisia.
 – Olen nainen, joka pelaa pelejä. Se on varmasti tytöille kiinnostavaa, koska tytöt tekevät yleensä meikki- ja hiusvideoita ja pojat tykkäävät pelivideoista. Kai se on sitten se.
 Turun yliopiston digitaalisen kulttuurin yliopisto-opettaja  Usva Friman  tekee parhaillaan väitöskirjaa suomalaisesta naispelaamisesta. Tutkimustaan varten hän toteutti kyselytutkimuksen, johon osallistui 737 suomalaista naispelaajaa.
 Frimanin mukaan sisältö ratkaisee, mitä youtubessa katsotaan. Välttämättä edes pelillisellä osaamisella ei ole väliä katsojalle.
 – Videossa ratkaisee se mitä pelataan, minkä tyyppistä sisältöä tuotetaan, esiintyminen ja esiintyjän persoona. Esimerkiksi, miten hän reagoi pelin tapahtumiin ja onko hänellä esimerkiksi hyvin vahvat ja viihdyttävät reaktiot. He ovat nykypäivän viihdetyöläisiä, joiden tehtävä on esiintyä katsojille, Friman kertoo.
 Pasi Takkunen / Yle
 Ennakkoluulojen keskeltä tienraivaajaksi
 Rodas on kokenut urallaan ennakkoluuloja. Aluksi hän sai osakseen paljon vihaa, sillä joidenkin mielestä pelit on tarkoitettu vain pojille ja tytöt eivät osaa pelata.
 – Jo nuorena jos kerroin joillekin, että pelaan, sain kuulla epäsuoraa vähättelyä: ''Eihän tyttöjen pitäisi pelata?'', '' Ihme nörtti, eikö sun pitäisi olla kiinnostunut meikeistä ja vaatteista'', ''En ikinä haluaisi naista, joka pelaa pelejä''.
 Negatiivista palautetta tulee edelleen, mutta harvemmin. Rodas on raivannut tiensä suosittujen pelitubettajien joukkoon.
 Frimanin kyselyvastaajista 75 prosenttia koki, että heidän sukupuolensa on vaikuttanut omaan peliharrastukseen.
 – Monilla oli negatiivisia kokemuksia. He kertoivat, että sukupuolen vuoksi oletetaan, että on huono pelaaja. Osa joutuu kuuntelemaan seksistisiä kommentteja, Friman kertoo.
 Frimanin mukaan naispelaajat eivät pidä itsestään melua pelatessaan juuri sukupuoleen kohdistuvan häirinnän vuoksi.
 – Monet heistä eivät halua osallistua äänichatteihin, joita peleihin usein liittyy. Naiset valitsevat usein myös nimimerkkejä, joista ei käy ilmi sukupuoli, Friman kertoo.
 Positiivisiakin kokemuksia Frimanin tutkimuksesta löytyy, sillä osa naistubettajista koki saavansa osakseen ihailua stereotypioiden rikkomisesta.
 Fanilahjoja ja laatikkokaupalla kirjeitä
 Kaksikin videota päivässä julkaiseva Rodas tunnistetaan jo Vaasan katukuvassa ja fanit tulevat juttelemaan.
 Suosiosta kertoo muun muassa se, että fanit käyvät kurkkimassa Rodaksen asunnon ikkunoista sisään. Yksityisyyttään suojellakseen Rodas pitääkin päivisin verhot asunnossaan kiinni.
 Myös Postille Paqpan suosio on tullut tutuksi, sillä fanit lähettävät hänelle jopa sata kirjettä viikossa. Kirjeet ovat sisältäneet piirustuksia, itse tehtyä koruja ja karkkeja.
 Aluksi Rodas keräsi kirjeet työhuoneensa seinälle, mutta nyt kaikki eivät enää mahdu esille. Työhuoneen lattialla on isoja laatikoita, johon on kasattu faneilta tulleita pehmoleluja ja koriste-esineitä.
 Usva Frimanin tutkimuksen mukaan kommunikaatio fanien kanssa lisää tubettajan suosiota. Rodas haluaa vastata faniensa kysymyksiin ja toteuttaa sellaisia videoita, joita fanit toivovat.
 – Välillä videoiden kommentteihin vastaaminen on kestänyt kolmekin tuntia päivästä.
 Rodas toivoo pystyvänsä työllään vaikuttamaan peleihin liittyviin mielikuviin. Pelaaminen ei ole vain poikien juttu.
 – Haluaisin, että kanavani videoineen rohkaisee tyttöjä pelaamaan enemmän avoimesti, ja poikia oppimaan, että tytötkin pelaavat pelejä ja siinä ei ole mitään noloa, että katsoo tyttöjen tekemiä pelivideoita.
 Tulevaisuudessa 24-vuotias Rodas haaveilee vielä opiskelevansa alaan liittyviä asioita. Se on kuitenkin varmaa, että videoita hän tekee vielä pitkään.
 “Muistakaa painaa Moti Moti ja jos ootte uusi kanavalla, niin painakaa tilausnappulaa. Sieltä löytyy 1800 videota. Mutta se olisi tällä erää moikkaa”

"Meitsi on Paqpa!" Huippusuosittu tubettaja sai kuulla nuorena nörttipuheita mutta nyt häntä fanittavat tytöt ja pojat


Summary: Marissa Mayer on Googlen entinen voimahahmo ja Yahoon ex-toimitusjohtaja. Ja hengeltään suomalainen.

On teennäistä yrittää omia suomensukuista ulkomaalaista kovin suomalaiseksi.
 Että ulkomaanelävän pitäisi tykätä hiljaisuudesta, järvistä ja kalaruoista vain siksi, että sukulaisensa ovat syntyneet Suomessa.
 Mutta  Marissa Mayerin  kohdalla on tehtävä pieni poikkeus.
 Sitä voi miettiä, kun avaa seuraavan kerran hakukone Googlen.
 Mayer työskenteli 2000-luvun taitteessa Googlella tiimissä, joka suunnitteli ja ylläpiti palvelun etusivua. Kun muiden hakupalveluiden etusivut olivat täynnä hörsöä ja hyperlinkkejä, Googlen etusivusta luotiin yksinkertainen ja suorastaan yliasiallinen.
 – Se on mielestäni tyyliltään aika suomalainen. Minimalistista valkoista ja värikkäät, yksinkertaiset muodot, Mayer sanoo.
 Googlen etusivu.
 Sivu on niin yksinkertainen, että sitä voisi luulla väliaikaiseksi. Että tällainen se on, kunnes keksitään parempaa.
 Samaan ajattelumaailmaan Mayer törmäsi käydessään Helsingissä Temppeliaukion kirkossa. Hän kutsuu sitä turistien käyttämällä nimellä  rock church , kivikirkko.
 – Sisällä kirkossa oli ruma aita, joka oli tarkoitettu väliaikaiseksi. Opas sanoi, ettei mikään ole niin pysyvää kuin väliaikainen. Se iski minuun! Käytin ihan samaa sanontaa omassa arjessani, että tehdään tämä nyt vaan nopeasti ja viimeistellään se sitten myöhemmin – jos viimeistellään, Mayer sanoo.
 Mayerista tuli Googlen kasvot
 Marissa Mayer ei ole Suomessa kovin tunnettu. Mutta Piilaaksossa kaikki tuntevat hänet.
 Mayerista tuli 2000-luvun ensimmäisenä vuosikymmenenä Googlen naiskasvot ja teknologiamaailman kiintotähti, joka täytti talous- ja teknologialehtien kannet.
 Marissa Mayer on antanut kasvot teknologiateollisuuden johtaville naisille. Laura Merikalla/Yle Uutisgrafiikka
 Kuten  Matt Damonin  tai  Pamela Andersonin , myös 44-vuotiaan Mayerin juuret ovat Suomessa.
 Hänen äidinäitinsä ja äidinisänsä ovat suomalaisia, jotka muuttivat siirtolaisiksi Wisconsinin osavaltioon Yhdysvaltain pohjoisosiin. Mayerin äidin perheen kotikieli oli suomi, ja vielä Mayerinkin lapsuudessa naapurustossa vilisi suomenkielisiä sukunimiä.
 – Rintala, Rintamäki, Hautamäki... Mayer luettelee.
 – Useimmat kasvoista muistuttivat suomalaisuudesta. Huomaan sen, kun käyn Helsingissä. Kun ostin kerran täällä käydessäni liput balettiin, lipunmyyjä näytti aivan veljeltäni, hän nauraa.
 Mayerille suomalaisuus on työteliäisyyttä, korkeaa koulutustasoa ja asiallisuutta, josta hän kertoo nauttivansa.
 Mayerin oma lapsuus oli kuitenkin englanninkielinen ja amerikkalainen. Hän kasvoi tietokoneiden tehdessä läpimurron ja piti matematiikasta ja tieteistä.
 "Tykkään teknologiayrityksistä kaikissa eri vaiheissa. Pieninä tai isoina, aloittelevina tai jo kypsyneinä", Mayer sanoo. Markku Pitkänen / Yle
 Ensimmäisen tietokoneensa hän osti vasta 1990-luvun alussa lastenvahtimisesta saamillaan rahoilla. Sitten hän lähti Stanfordin yliopistoon opiskelemaan tietojenkäsittelytieteitä. Kun lahjakkaana ja kunnianhimoisena pidetty Mayer valmistui, hän sai 14 työtarjousta.
 Yksi niitä oli vastaperustetulta Googlelta, jolla oli tuolloin kahdeksan työntekijää. Mayer valitsi Googlen, koska sen osaaminen ja kunnianhimoisuus tekivät vaikutuksen. Hänestä tuli varhaisen Googlen kahdeskymmenes työntekijä ja ensimmäinen naispuolinen insinööri.
 – Suoraan sanoen ajattelin, että firma menee luultavasti jossain vaiheessa nurin. Mutta ajattelin, että paikka on oman oppimiseni kannalta paras mahdollinen, Mayer sanoo.
 Nurin menemisen sijasta Googlesta tuli nettijätti ja sen etusivusta pysyvä väliaikaisuus. Mayer taas nousi yhdeksi yhtiön hakutuotteiden kehitysjohtajista ja antoi usein kasvot Googlelle.
 Teknologia-ala on yhä miesvaltainen
 Istumme Finlandia-talon toisen kerroksen huoneessa, joka on varattu kapellimestareille.
 Sellainen Mayer tänään onkin.
 Huoneen ulkopuolella 1 200 naista kuuntelee luentoja Teknologiateollisuuden järjestämässä Women in Tech -seminaarissa. Haastattelun aikana IBM:n datastrategisti  Laura Sutinen  puhuu tekoälystä, Wärtsilän myyntijohtaja  Reetta Kaila  hiilineutraaliudesta ja Zalandon tuotesuunnittelujohtaja  Vilma Sirainen  asiakaskokemuksen räätälöinnistä.
 Muutamaa tuntia myöhemmin on Mayerin vuoro. Hän on seminaarin pääpuhuja. Mikä on hänen viestinsä?
 – Aion kertoa elämäntarinani.
 Markku Pitkänen / Yle
 Kun piipahdamme kuvanottoa varten Finlandia-talon yläaulassa, tunnelma on vastakohta marraskuiselle Slush-tapahtumalle. Slushissa melkein kaikki ovat miehiä, täällä melkein kaikki ovat naisia.
 Suomessakin teknologiapiirit ovat vielä miesvaltaisia.  Tuoreiden tilastojen mukaan  teknologiateollisuuden kaikista työntekijöistä 14 prosenttia on naisia. Suunnittelijoista ja konsulteista naisia on 25 prosenttia, ja tietotekniikka-alan toimihenkilöistä 27 prosenttia.
 Googlen johtamistapoja on pidetty hyvin suoraviivaisina, poikki ja pinoon -tyylisinä. Millaisena Mayer on kokenut työskentelyn miesvaltaisissa teknologiapiireissä?
 – En ole koskaan törmännyt ongelmiin. Googlella oli erittäin arvostava ilmapiiri ja paljon erilaisia ihmisiä. Se on mielestäni tärkeää. Ei ole kyse vain naisten määrästä, vaan siitä että yhtiöissä on ylipäätään riittävästi erilaisia ihmisiä, Mayer sanoo.
 Voisitko kuvitella tekeväsi jotain muuta?
 – En oikeastaan. Rakastan sitä mitä teen.
 Lumi Labs – "Rakastan lunta"
 Vaatimattomasti ja ystävällisesti – suomalaisittain – esiintyvä Mayer kävi aiemmin Suomessa vuosittain, yleensä äitinsä kanssa.
 Nyt viime kerrasta on kahdeksan vuotta. Sen jälkeen hän on saanut kolme lasta ja ollut viisi vuotta Yahoon toimitusjohtajana pelastamassa yhtiötä romahdukselta. Kun telejätti Verizon osti Yahoon vuonna 2017, myös Mayer jätti yhtiön.
 Viime vuodet hän on ollut pitkälti poissa julkisuudesta.
 "Olen saanut työskennellä Googlessa ja Yahoossa, jotka ovat molemmat muuttaneet maailmaa", Mayer sanoo. Markku Pitkänen / Yle
 Vuonna 2018 Mayer perusti entisen Yahoo-yhtiökumppaninsa kanssa Lumi Labs -yrityshautomon. Nimen hän nappasi Suomesta.
 – Rakastan lunta. Pohdin tyttärelleni nimeä Lumimarja, ja sehän on yksi Marimekon kankaistakin, Mayer sanoo.
 Perheen San Franciscon -kodissa on Marimekon kankaita ja Iittalan vesilasit. Nyt Mayer aikoo pitkästä aikaa viettää äitinsä ja kaksostyttäriensä kanssa pitkän viikonlopun Helsingissä.
 Mutta pian Lumi Labsia ei enää ole. Starttivaihe on nyt takana, ja edessä on uudelleenbrändäys toisella nimellä, Mayer kertoo.
 Mihin Mayer tähtää uudella yrityksellään?
 – Emme ole vielä juuri puhuneet siitä julkisesti. Mutta ajatuksemme on helpottaa arkipäiväisiä asioita tekniikan avulla. Ihmiset viettävät liikaa aikaa laitteidensa kanssa, ja tahdomme säästää arvokasta aikaa muille asioille, Mayer sanoo.
 Arkipäiväisiä asioita. Sehän kuulostaa yhtä suomalaiselta kuin astiakaappi.

Mieti Googlen etusivua, ja tajuat että se on yksinkertaisuudessaan suorastaan suomalainen – tämä nainen jos joku tietää sen


Summary: Miljardiluokan investointien talousvaikutus on merkittävä, mutta ne tuovat hiipuville alueille myös uskoa tulevaan.

Kemiin mahdollisesti rakennettavalla Metsä Groupin biotuotetehtaalla voisi olla suuri positiivinen vaikutus alueen taloudelliselle kehitykselle. Paitsi uusia työpaikkoja, tehdas voisi tuoda Lappiin myös aluetaloutta elvyttäviä valtion liikenneinvestointeja.
 Kaksi vuotta sitten  valmistuneen Metsä Groupin Äänekosken tehtaan  selluntuotanto on 1,3 miljoonaa tonnia vuodessa. Kemiin suunniteltu tehdas on hieman suurempi, eli 1,5 miljoonaa tonnia.
 Äänekosken kokemusten perusteella Kemissä rakentaminen kestäisi vähän yli kaksi vuotta, ja rakentaminen vaatisi kymmenen tuhatta henkilötyövuotta, josta yli puolet tehtäisiin Kemissä.
 Yhtiössä on laskettu, että yli 15 000 eri henkilöä tulisi työskentelemään rakentamisvaiheessa. Äänekoskella rakennustyömaalla oli 13 500 henkilöä töissä ja heistä 64 prosenttia oli suomalaisia.
 – Äänekoskella paikallisia eli keskisuomalaisia yrityksiä oli noin 340 ja henkilöitä noin 2200, sanoo Kemin biotuotetehtaan projektijohtaja  Jari-Pekka Johansson .
 Yrityksiä työmaalla oli tuhat. Niistä yhdeksän kymmenestä oli suomalaisia.
 Kehittämispäällikkö  Veli-Pekka Päivänen  Keski-Suomen Liitosta on seurannut Äänekosken tehtaan vaikutuksia.
 – Rakentamisen vaikutus näkyi ostovoimassa ja siinä, että rakentajat majoittuivat noin 50 kilometrin säteellä Äänekoskelta. Eli Jyväskylässäkin oli Äänekosken rakentajia majoittuneena, Päivänen sanoo.
 Metsä Group suunnittelee parhaillaan Kemin sellutehtaan korvaamista modernilla biotuotetehtaalla. Yhtiö tekee päätöksen rakentamisesta aikaisintaan ensi kesänä.
 Työpaikkoja syntyisi eri puolille Pohjois-Suomea
 Metsä Groupin Kemin tehtailla työskentelee nyt noin 250 ihmistä. Projektijohtaja Jari-Pekka Johanssonin mukaan uudelle tehtaalle ei aiota palkata lisää väkeä, kuten ei tehty myöskään Äänekoskella.
 – Olemme arvioineet, että uusi Kemin tehdas luo 1500 uutta työpaikkaa suoraan arvoketjuun Suomessa. Näistä työpaikoista valtaosa tulee puunhankintaan, korjuuseen ja kuljetuksiin. Nyt siinä arvoketjussa työskentelee noin tuhat ihmistä, Johansson sanoo.
 Antti Ullakko / Yle
 Pohjoisessa työpaikkoja syntyisi sen sijaan Lappiin, Pohjois-Pohjanmaalle ja Kainuuseen, joista puu pääasiassa tuodaan tehtaalle. Tarvittaessa puuta voidaan tuoda puuta myös Venäjältä, Ruotsista ja Baltian maista.
 – Me tutkimme puunhankintaa muun muassa Ruotsista, mutta ensi sijassa puu halutaan Suomesta, Johansson sanoo.
 Äänekosken tehdas nielee puuta 5,6 miljoonaa kuutiota ja Kemin tehdas peräti kaksi miljoonaa kuutiota enemmän.
 Tehtaan porttien sisäpuolelle on kuitenkin Äänekoskella tullut uutta väkeä muun muassa Metsä Woodin kokonaan uudelle koivuviilutehtaalle. Metsä Group on myös investoinut 40 miljoonaa euroa demolaitokseen, jossa tutkitaan miten sellua voisi hyödyntää vaatetuotannossa.
 – Metsä Groupin investointien lisäksi alueelle on syntynyt muuta yritystoimintaa. Kaupunki on investoinut lukioon, terveyskeskukseen, liikuntahalliin ja kaupungin keskustan kehittämiseen useita kymmeniä miljoonia, Päivänen sanoo.
 Keski-Suomi elpyi tehtaan myötä
 Kehittämispäällikkö Veli-Pekka Päivänen Keski-Suomen Liitosta sanoo, että kun Keski-Suomi joutui syvään taantumaan vuonna 2009, se menetti noin miljardi euroa vientituloja ja sen myötä 7500 henkilötyövuotta. Nyt uusi tehdas tuottaa puoli miljardia lisää vientituloja vuosittain.
 – Tällä biotuotetehdasinvestoinnilla oli erittäin iso merkitys siihen, että Keski-Suomi nousi ensimmäisten joukossa lamasta, Päivänen sanoo.
 Meri-Lapissa on odotettu muun muassa  Ajoksen väylän syventämistä  ja  Laurila-Tornio -radan sähköistämistä . Keski-Suomeen tehdasinvestointi toi valtion liikenneinvestointeja.
 – Vuoden 2015 keväällä valtio päätti sijoittaa 170 miljoonaa euroa teiden parantamiseen. Siinä tuli Äänekosken ohitustie ja alempiasteisen tiestön kehittämistä ja Jyväskylä–Äänekoski -radan peruskunnostus ja sähköistys, Päivinen luettelee.
 Kemin seutu  on kärsinyt väestökadosta ja alueen kunnat ovat taistelleet talousvaikeuksissa. Uutta nostetta on toivottu muun muassa  Kaidin biodieseltehtaasta , mutta toistaiseksi suurinvestoinnit eivät ole sataneet Meri-Lapin laariin.
 Päivänen sanoo, että psykologinen noste oli Keski-Suomessa kaikkein merkittävin asia. Alue oli taantumassa ja yhtenä vaihtoehtona oli uhkaamassa koko entisen tehtaan alasajo.
 – Keski-Suomen kasvu lähti liikkeelle heti syksyllä 2015, kun tehtaan investointipäätös tehtiin keväällä. Muulla Suomessa kasvu alkoi vasta vuotta myöhemmin.
 Viime vuonna Äänekosken seudun liikevaihto kasvoi peräti yli 12 prosentilla, kun koko maan keskiarvo oli alle puolet siitä.
 – Puolen miljardin euron lisävienti tuottaa noin 10–15 miljoonaa euroja lisäveroja vuodessa ja valtioveroja 5–10 miljoonaa. Eli hyvässä lykyssä voi sanoa, että jopa 25 miljoonan euron verotulot vuodessa on tullut lisää, Päivänen laskee.
 Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Finnpulp lisäsi Kuopion havusellutehtaan suunnitelmaan biohiilitehtaan ja korotti kustannusarvion 1,6 miljardiin euroon
 Analyysi: Metsä Group pani muille sellunkeittäjille luun kurkkuun – Kemiin nouseva uusi jättitehdas vie puut toisten käsistä
 Metsä Groupin pääjohtaja Kari Jordan: "Äänekosken biotuotetehdas lisää vientituloa puoli miljardia"

Biotuotetehdas nosti Keski-Suomen taantumasta – puolentoista miljardin tehdashanke herättää tulevaisuustoivoa myös Kemissä


Summary: Sotaa tarkkailevan järjestön mukaan yli 20 siviiliä on saanut surmansa Syyriassa ja Turkissa.

Yhdysvallat harkitsee Turkille hyvin voimakkaita pakotteita Koillis-Syyrian kurdialueille hyökkäämisen takia, kertoo Yhdysvaltain valtiovarainministeri  Steven Mnuchin  perjantaina tiedotustilaisuudessa Valkoisessa talossa.
 Mnuchinin mukaan Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  on jo valtuuttanut pakotteet, mutta niitä ei ole vielä aktivoitu.
 – Kyse on hyvin voimakkaista pakotteista. Toivomme, että meidän ei tarvitse käyttää niitä, mutta voimme sammuttaa Turkin talouden, jos meidän on pakko, Mnuchin sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Erdoğan vannoo sotatoimien jatkuvan
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  sivuutti perjantaina maan sotatoimien saaman kritiikin.
 – Emme lopeta koskaan tätä askelta, jonka olemme ottaneet. Emme lopeta, huolimatta siitä, sanoi kuka tahansa mitä tahansa, Erdoğan sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Arviolta 100 000 paennut taisteluja
 Arviolta 100 000 ihmistä on joutunut jättämään kotinsa Koillis-Syyriassa, arvioi YK perjantaina. Turkin hyökkäys ja osapuolten väliset taistelut ovat vaatineet lukuisia kuolonuhreja.
 Lue tästä Ylen toimittajan Ayla Albayrakin reportaasi Turkin ja Syyrian rajalta:
 Ylen reportaasi Turkin ja Syyrian rajalta: Siviilejä kuollut molemmin puolin rajaa, sotilasoperaatio jatkuu
 Tiedot uhreista ristiriitaisia
 Kuolleiden joukossa on myös siviilejä. Tiedot kuolleiden määrästä ovat vielä hyvin ristiriitaisia. Syyriassa ainakin 17 siviiliä on saanut surmansa ja Turkissa seitsemän, kertoo sotaa tarkkaileva Syrian Observatory for Human Rights perjantaina.
 Järjestön mukaan 41 kurdien SDF-ryhmittymän taistelijaa on kuollut. Turkin mukaan yli 300 kurditaistelijaa on surmattu. Turkki kertoi perjantaina alkuillasta, että neljä sen sotilasta on saanut surmansa ja useita on haavoittunut.
 Pakolaisleiriä evakuoidaan
 Koillis-Syyriassa kurdit aloittivat noin 7 000 maan sisäisen pakolaisen evakuoinnin Turkin iskujen takia. Kurdien mukaan Turkin kranaattituli on osunut leiriin ja että se uhkaa kaikkien leirillä olevien henkeä.
 Mabroka-leiri sijaitsee noin 12 kilometriä etelään Turkin-vastaiselta rajalta. Sen asukkaat evakuoidaan toiselle leirille.
 Isis-taistelijoita saattanut päästä pakoon
 Kurdien mukaan Turkin tykistötuli on moukaroinut myös lännempänä sijaitsevaa Ain Issan leiriä, jossa asuu myös satoja Isis-taistelijoiksi epäiltyjen sukulaisia.
 Kurdilähteiden mukaan viisi Isis-taistelijaa on paennut Navkur-vankilasta Koillis-Syyriassa perjantaina sen jälkeen, kun Turkin tykistötuli osui vankilaan. Tietoa ei ole vahvistettu muualla.
 Al-Holin leirissä on sattunut useita väkivaltaisuuksia viime päivinä , kertovat järjestöt ja suomalaisnaiset. Perjantaina joukko kivin ja kepein aseistautuneita naisia hyökkäsi vartijoiden kimppuun alueella, jossa asuu ulkomaalaisia.
  Qamishlin kaupungissa Koillis-Syyriassa räjähti tuhoisa autopommi ja useita kuoli perjantaina. Ilkka Kemppinen / Yle
 Syyriassa räjähti myös autopommi
 Koillis-Syyriassa, kurdeille tärkeässä Qamishlin kaupungissa sattui perjantaina tuhoisa autopommi-isku. Televisiokanava Al-Arabiyan mukaan iskussa kuoli neljä ja ainakin yhdeksän loukkaantui.
 Taistelut kiihtyvät rajakaupungeissa
 Turkin hyökkäys Syyrian kurdialueille alkoi keskiviikkona. Al-Arabiyan mukaan perjantaina Turkin sotalentokoneet ja tykistö moukaroivat Ras al-Ainin rajakaupunkia. Taistelut ovat kiihtyneet myös noin 120 kilometriä länteen sijaitsevassa Tel Abyadissa.
 Turkki ja sen syyrialaiset liittolaiset ovat vallanneet 11 kylää rajan tuntumasta, tarkkailijajärjestö Syrian Observatory of Human Rights kertoo. Kurdit ovat yrittäneet lyödä takaisin Turkin hyökkäystä Syyrian luoteisosassa.
 Suuri sairaala sulki ovensa
 Lääkärit ilman rajoja -järjestö kertoo, että se on joutunut sulkemaan sairaalan Tal Abyadissa. Sairaala palveli arviolta 200 000 lähiseudun asukasta. Järjestön mukaan valtaosa kaupungin asukkaista, myös sairaalan henkilökunta ja heidän läheisensä ovat joutuneet pakenemaan rajakaupungista.
 Tusk vastasi Erdoğanille
 Kyproksessa vieraileva Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  tyrmäsi Turkin presidentti Erdoğanin puheet siirtolaisten päästämisestä Eurooppaan. Erdoğan uhkasi eilen päästävänsä Eurooppaan 3,6 miljoonaa syyrialaispakolaista, jos Euroopan maat leimaavat Turkin hyökkäyksen Syyrian kurdialueelle miehitykseksi.
 – Emme tule koskaan hyväksymään sitä, että pakolaisia käytetään aseena ja kiristyksen välineenä. Pidän presidentti Erdoğanin uhkauksia täysin sopimattomina, Tusk sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Tusk korosti olevansa huolissaan siitä, että Turkin sotatoimet johtavat jälleen uuteen humanitaariseen katastrofiin.
 Naton pääsihteeri Turkissa
 Turkissa vieraileva sotilasliitto Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  toivoi Turkilta malttia. Stoltenberg tapasi Turkin ulkoministerin  Mevlüt Çavuşoğlun .
 – Esitin hänelle vakavan huoleni meneillään olevasta operaatiota ja epävakauden, jännitteiden ja inhimillisen kärsimyksen lisääntymisestä alueella, Stoltenberg sanoi.
 – Vaikka Turkilla on oikeutettuja turvallisuushuolia, odotan Turkin toimivan pidättyväisesti.
 Venäjän presidentti huolissaan
 Venäjän presidentti  Vladimir Putin  puolestaan ilmaisia huolta, että Turkin operaatio vahvistaa ääriliike Isisiä. Putinia huoletti, että kurdien vangitsemat Isis-taistelijat voivat tilanteen takia pakenemaan leireiltä.
 – En ole varma, kykeneekö Turkin armeija – ja kuinka nopeasti – ottamaan nämä hallintaansa, Putin sanoi Itsenäisten valtioiden yhteisön johtajien kokouksessa Turkmenistanin pääkaupungissa Ašgabatissa.
 Turkki hiljentää somekansaa
 Yli 100 ihmistä on pidätetty Turkin hyökkäystä kritisoivien sosiaalisen median julkaisujen takia, kertoo Turkin sisäministeri perjantaina.  Süleyman Soylu  kertoo, että jopa 500 henkilön kirjoituksia on tutkittu. Maan poliisivoimien mukaan pidätettyjen epäillään syyllistyneen ”terrorismipropagandaan”.
 Lue myös :
 Ylen toimittaja Turkin ja Syyrian rajalla: Turkki näyttää valmistautuvan katutaisteluihin Tal Abyadin kaupungissa
 Kuurupiiloa vai taktikointia: Mitä Venäjä pohtii Turkin hyökkäyksestä?

Yhdysvallat varoittaa Turkkia hyvin voimakkaista pakoitteista, presidentti Erdoğan: "Emme lopeta koskaan" – lue perjantain päätapahtumat


Summary: Nummeloiden kodissa kaikki olivat tottuneet pitkiin keskustelulouhoksiin.

Näyttelijä  Helmi-Leena Nummela  muisteli Puoli seitsemän -ohjelmassa lapsuuttaan Joutsenossa. Viisihenkisessä perheessä käytiin usein pitkiä keskusteluja.
 – Meillä on ollut aina hyvin läheiset välit ja on voitu puhua vaikeistakin asioista. Kaikki meistä ovat tottuneet pitkiin keskustelulouhoksiin, Nummela kertoo.
 Hän kuvailee perhettään "Serranon perheeksi", jossa kaikki puhuvat paljon ja kovaan ääneen.
 "Rangaistus lusittiin keittiön pöydässä"
 Perheessä oli myös ilmeisen toimiva metodi puuttua huonoon käytökseen.
 – Jos oli tehnyt jotain kiellettyä, pahin rangaistus oli, että seuraavan päivänä joutui keskustelemaan.
 "Rangaistus" lusittiin keittiön pöydän ääressä ja toisella puolella pöytää istuivat vanhemmat.
 – Siiinä sitten käytiin läpi, miksi oli törttöillyt, lähtenyt sekoilemaan tai karannut, Nummela nauraa.
 Samainen keskustelumetodi oli käytössä kaikilla Nummelan tyttärillä.
 – Kyllä se toimi, koska piti analysoida tekojaan. Ja samalla siinä oppi tunteenkäsittely- ja vuorovaikutustaitoja.
 Sisko kehottii luomaan myös b-suunnitelman
 Vuoden teatterinäyttelijänä palkittu Helmi-Leena Nummela kertoi olleensa jo yläasteikäisenä varma ammattihaaveestaan.
 Hän muutti 15-vuotiaana Joutsenosta siskonsa perässä Helsinkiin ja aloitti opiskelun Kallion ilmaisutaidon lukiossa tähtäimenään hakea myöhemmin Teatterikorkeakouluun. Samassa asunnossa asunut sisko kehotti varautumaan myös muuhun.
 – Sisko sanoi, että pitää olla b-suunnitelma ja valita muitakin aineita. Otin sitten pitkän matikan ja kirjoitin sen ja se oli ihan hauska harrastus. Olisi ihanaa, jos olisi vielä vaikka joku matikkakerho. Tykkäisin.
 "On ollut tytöttelyä ja vähättelyä"
 Kansainvälisenä tyttöjenpäivänä Helmi-Leena Nummela kertoi myös itse kohdanneensa tyttönä ja nuorena naisena vähättelyä ja päällepuhumista.
 – Nyt puutun herkemmin siihen jo pienissä tilanteissa ja ne ovatkin niitä kaikkein tärkeimpiä. Esimerkiksi kahdenvälisissä tilanteissa pystyy jo sanomaan, jos jokin tuntuu halventavalta tai epämukavalta ja kyseenalaistamaan.
 Helmi-Leena Nummelan koko haastattelu katsottavissa Areenassa

Näyttelijä Helmi-Leena Nummelan lapsuudenkodissa oli tehokas kasvatuskikka: "Toimi, koska siinä piti analysoida tekojaan"


Summary: Keli oli huono onnettomuuden aikaan.

Kaksi ihmistä on kuollut kuorma-auton ja henkilöauton välisessä nokkakolarissa Kuusamossa. Onnettomuus tapahtui Viitostiellä lähellä Rukajärventien risteystä perjantaina päivällä noin puoli kahdentoista aikaan.
 Oulun poliisin mukaan pohjoisesta kohti Kuusamoa matkalla ollut henkilöauto oli ajautunut vastaan tulleen kuorma-auton keulaan. Onnettomuudessa kuolivat heti henkilöautossa olleet, vuosina 1966 ja 1963 syntyneet miehet. Kuorma-auton kuljettaja loukkaantui turmassa.
 Tapahtumapaikalla oli onnettomuuden aikaan sateinen keli ja tiellä oli useita senttejä loskaa. Valtatie 5 oli suljettuna onnettomuuden vuoksi noin viisi tuntia.
 Poliisi tutkii onnettomuuden syytä.

Kaksi kuoli henkilöauton ajauduttua päin rekkaa Kuusamossa


Summary: Uhri on toimitettu sairaalaan. Epäilty antautui ilman vastarintaa.

Porin keskustassa ravintolan edustalla Antinkadulla on ammuttu, kertoo Lounais-Suomen poliisi. Polisiin mukaan mies ampui toista käsiaseella useita kertoja kello 20:n jälkeen tänään perjantaina. Uhri toimitettiin sairaalaan.
 Poliisi kertoo olleensa kohteessa nopeasti. Se otti epäillyn kiinni ilman vastarintaa.
 Poliisit tutkivat tapahtumapaikkaa iltakymmenen aikaan. Antti Laakso / Yle
 Poliisi tiedottaa asiasta lisää aikaisintaan huomenna lauantaina.
 Välikohtaus sattui ravintola Jolenen ulkopuolella Antinkadulla. Porilaisen Ylen toimittajan mukaan paikalla oli paljon poliiseja vielä iltakymmenen aikaan.
 – Täällä on poliiseja tekemässä tutkintaa ravintolan edessä. Tunnelma on rauhallinen, ja jonkin verran on ihmisiä pysähtynyt paikalle juttelemaan, toimittaja  Antti Laakso  kertoi.

Miestä ammuttiin Porin keskustassa


Summary: Kuntapoliitikko ja toimittaja ottivat yhteen siitä, millaista puhetta poliitikon pitää kestää.

Viime viikolla julkaistun  tutkimuksen mukaan  merkittävä osa kuntapäättäjistä ja kansanedustajista on ollut vihapuheen kohteena. He myös kertoivat, että vihapuhe oli vaikuttanut heidän toimintaansa melko vahvasti.
 Yksi isosti häiritty ryhmä oli maahanmuuttajataustaiset poliitikkomiehet, kuten Helsingin kaupunginvaltuutettu  Abdirahim Hussein  (sd.).
 – Vihapuhe on minulle todellinen asia. Olen vaihtanut jopa sukunimeni, jotta perhettäni ei yhdistettäisi minuun.
 Hussein keskusteli aiheesta  Sannikka&Ukkola  -ohjelmassa laajaa sananvapautta puolustavan toimittaja  Ivan Puopolon  kanssa.
 Puopolon mukaan törkeäänkään puheeseen ei pidä puuttua, jos se vain on laillista. Poliitikon pitää kestää painetta: jos ei siedä Twitter-trollia, ei ole pätevä toimimaan politiikassa.
 – Jos poliitikko sanoo, että laillinen vihapuhe pitää lopettaa, niin hän yrittää sanoa, että kansalaiset saavat osoittaa kritiikkiä minua kohtaan vain niin kuin minä sanon. Ja se on erittäin vaarallista.
 "Vihainen puhe pitää erottaa vihapuheesta"
 Husseinin mielestä keskustelussa pitäisi erottaa vihainen puhe ja vihapuhe. Vihainen puhe on sellaista, jossa kritiikki kohdistuu poliitikon toimintaan. Vihapuhe taas kohdistuu henkilön uskontoon, ihonväriin tai seksuaalisuuteen.
 Sellaisen puheen hyväksyminen on Husseihin mielestä sama kuin hyväksyisi rasismin.
 – Tai kuin seisoisi kiusatun vierellä ja hyväksyisi kiusaamisen.
 Hussein ei usko, että ongelmaa saadaan kuriin pelkällä lainsäädännöllä, vaan hän toivoo julkisia puheenvuoroja vihapuhetta vastaan.
 – Ongelma tällä hetkellä Suomessa on se, että osa ihmisistä vähättelee vihapuhetta ja ylläpitää rasismia hyväksymällä sen.
 Katso Abdirahim Husseinin ja Ivan Puopolon koko väittely Sannikka&Ukkola -ohjelmassa Yle Areenasta. Mukana lähetyksessä myös opetusministeri Li Andersson, joka perustelee miksi oppivelvollisuus laajennetaan 18-vuotiaisiin saakka:

Abdirahin "Husu" Husseinin mielestä vihapuheen hyväksyminen on sama kuin hyväksyisi kiusaamisen: “Olen vaihtanut jopa sukunimeni, jotta perhettäni ei yhdistetä minuun”


Summary: Valtiovarainministeri Steven Mnuchin kertoo, että kiinalaistuotteiden tullikorotuksia lykätään.

Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppaneuvotteluissa virisi perjantaina toiveikkuutta ainakin osittaisesta sopimuksesta.
 Wall Streetillä eläteltiin toivoa, että presidentti  Donald Trumpin  ja Kiinan varapääministerin  Liu Hen  tapaamisesta saataisiin ilmoitus, että Yhdysvallat lykkää uusien tullien voimaantuloa.
 Valtiovarainministeri  Steven Mnuchin  sanoi, että neuvottelut ovat olleet tuloksellisia. Trump tviittasi tapaamisen edellä, että tunnelmat neuvotteluissa ovat olleet lämpimämmät kuin viime aikoina yleensä.
 Yhdysvallat ja Kiina pääsivät neuvotteluissa alustavasti sopuun siitä, että  osapuolet voisivat  solmia aselevon kauppasodassa, kirjoittaa talouslehti Bloomberg viitaten nimettömään lähteeseen. Lehden mukaan Kiinan ja Yhdysvaltojen neuvotteluissa luotiin myös pohja laajemmalle sopimukselle, jonka maiden johtajat voisivat allekirjoittaa myöhemmin tänä vuonna.
 Ellei muuta sovita, astuvat Yhdysvaltojen uudet tullikorotukset kiinalaistuotteille voimaan ensi viikon tiistaina. Trumpin ja Liun oli määrä tavata Valkoisessa talossa iltapäivällä paikallista aikaa.
 Kiinan onkin toivottu myöntyvän osaan Yhdysvaltojen vaatimuksista, jotta entistä rajummalta tullinokittelulta vältyttäisiin. Kiinan odotetaan muun muassa lupaavan ostaa enemmän amerikkalaisia maataloustuotteita ja pidättäytyä valuuttamanipuloinnista.
 Trump: "Hyvin huomattava osittainen sopimus saavutettu Kiinan kanssa"
 Presidenttti Trump ilmoitti myöhemmin perjantaina, että Yhdysvallat ja Kiina ovat päässeet “hyvin huomattavaan” osittaiseen sopimukseen maiden välisissä neuvotteluissa.
 Ensimmäisen vaiheen sopimus kattaa alustavien tietojen mukaan suuria maataloustuotteiden kauppoja, rahoitusalaa sekä tekijänoikeuksia, mutta tarkempia yksityiskohtia ei ole vielä annettu julki.
 Valtiovarainministeri Mnuchin kommentoi perjantain neuvotteluista, että yhteinen sävel on löytymässä.
 – Olemme päässeet perustavanlaatuiseen yhteisymmärrykseen avainkysymyksissä, mutta vielä on tekemistä, Mnuchin sanoo.
 Samalla Mnuchin vahvisti, että ensi viikolla voimaan astuviksi suunniteltuja kiinalaistuotteiden tullikorotuksia lykätään.
 Lue myös :
 Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppaneuvotteluiden ensimmäinen päivä loppui toiveikkaissa merkeissä

Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppaneuvotteluissa läpimurto: "Hyvin huomattava osittainen sopimus Kiinan kanssa"


Japanin Tyynenmeren rannikolla ja pääkaupunki Tokiolla on edessään myrskyisä viikonloppu.
 Voimakkaan Hagibis-taifuunin odotetaan iskevän Japanin rannikolle rajusti lauantaina. Sen odotetaan tuovan mukanaan ennätysmäisen rankkoja sateita ja tuulia Tokain ja Kanton alueilla.
 Tällä hetkellä taifuunin myrskytuulet puhaltavat noin 45 metriä sekunnissa, puuskissa arviolta 65 metriä sekunnissa, kertoo  Japanin yleisradioyhtiö NRK .
 Viranomaiset ovat kehottaneet paikallisia varaamaan riittävästi ruokaa ja vettä kolmen päivän ajaksi Tokion itäpuolella sijaitsevassa Chiban prefektuurissa.
 Tokiossa kauppojen hyllyt ammottIvat tyhjyyttään perjantaina. Xinhua/ All Over Press
 Taifuuni voi olla voimakkain Tokioon iskenyt hirmumyrsky yli 60 vuoteen. Japanin ilmatieteen laitos on varoittanut voimakkaista tuulista ja myrskytulvista.
 Meteorologian viraston edustaja  Yasushi Kajihara  kertoo, että Hagibis muistuttaa voimakasta taifuunia, joka iski Tokion alueelle vuonna 1958. Tuolloin lähes puoli miljoonaa kotia joutui tulvavesien saartamaksi ja yli 1 200 ihmistä kuoli.
 Taifuunin nostamat korkeat aallot lyövät aallonmurtajaan Kihon kaupungissa Mien prefektuurissa Japanissa. All Over Press
 Perjantaina Finnairin neljästä Japanin-lennosta yksi peruttiin . Finnair tiedottaa seuraavansa tilannetta.
 Taifuuni on vaikuttanut lentojen lisäksi myös junaliikenteeseen ja tapahtumiin. Japanissa junavuoroja on peruttu, ja myös Formula 1:n Japanin gp:n aika-ajot Suzukassa on siirretty sunnuntaille myrskyn takia. Tällä hetkellä näyttää siltä, että sunnuntain F1-kisat järjestetään, mutta  olosuhteet ovat silti haastavat .
 Lauantailta on peruttu myös kaksi rubgyn maailmanmestaruuskisojen ottelua.
 Taifuuni on nimitys trooppiselle hirmumyrskylle. Supertaifuuniksi se muuttuu silloin, jos tuulen keskinopeus on vähintään 58 metriä sekunnissa, kertoo Ilmatieteen laitos.
 Lue myös :
 Supertaifuuni on väistymässä Suzukan yltä ennen F1-kisaa, mutta olosuhteet ovat silti haastavat – katso ennusteanimaatio myrskyn etenemisestä
 Japania lähestyy voimakkain taifuuni vuosikymmeniin – Finnairin lento Osakaan peruttu, Formula 1 -kisojen aika-ajot siirretty sunnuntaille
 Lue Faxai-taifuunista, joka iski Tokioon reilu kuukausi sitten :
 Tokioon iski hirmumyrskyn jälkeen helleaalto – laajat sähkökatkot pahentavat tukaluutta

Supertaifuuni Hagibis liikkuu kohti Japania – tältä se näyttäisi Euroopan yllä


Syyrian joukot ovat siirtymässä kohti pohjoisen kurdialueita, jonne Turkki on hyökännyt, kertovat uutistoimistot.
 Tiedot ovat peräisin Syyrian valtionmedialta.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on ilmoittanut pitävänsä hätäkokouksen liittyen Pohjois-Syyrian tilanteeseen.
 Tämä päivittyvä uutinen .

Uutistoimistot: Syyria siirtää joukkojaan pohjoiseen vastatakseen Turkin hyökkäykseen


Summary: Neljä vuotta hallinneen Laki ja oikeus -puolueen odotetaan voittavan vaalit selvästi. Yksi syy suosioon on avokätinen tukipolitiikka. Yle tapasi äänestäjiä Varsovassa.

Puolalaiset äänestävät tänään merkittävissä parlamenttivaaleissa. Äänestysprosentin odotetaan nousevan selvästi viime vaaleista, sillä puolalaiset äänestävät nyt tulevaisuutensa suunnasta.
 Puolassa on viimeiset neljä vuotta ollut vallassa nationalistinen konservatiivipuolue Laki ja oikeus. Euroopan unioni on käynnistänyt menettelyn Puolaa vastaan, koska unioni on huolissaan Puolan demokratian tilasta. Erityistä huolta on herättänyt oikeuslaitoksen uudistaminen, jonka pelätään heikentävän tuomareiden riippumattomuutta.
 Valtapuolue itse sanoo puhdistavansa oikeuslaitosta kommunismin ajan jäänteistä.
 Pelissä on Euroopan unionin yhtenäisyys, jos Puola jatkaa vetäytymistä EU-jäsenmaiden enemmistön jakamisesta liberaalin demokratian arvoista.
 Vaalikamppailun aikana valtapuolue Laki ja oikeus on arvostellut rajusti seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä. Puolueen mukaan perhe voi koostua vain miehestä, naisesta ja heidän lapsistaan. Seksuaalivähemmistöjen puolestaan väitetään uhkaavan perinteisiä puolalaisia arvoja.
 Nobelisti: Tärkeimmät vaalit sitten kommunismin sortumisen
 Tuore kirjallisuuden nobelisti  Olga Tokarczuk   sanoi aiemmin täällä viime viikolla , että vaalit ovat tärkeimmät sitten kommunismin kaatumisen vuonna 1989. Silloin Puola vapautui autoritaarisesta kommunismihallinnosta.
 – Elämme hermoja raastavaa, synkkää aikaa. Mutta edessämme on selvä valinta: äänestämmekö Euroopasta eristäytyvän Puolan puolesta tai Eurooppaan kuuluvan Puolan puolesta, nykyhallintoon kriittisesti suhtautuva Tokarczuk sanoi.
 – Yksinkertaisesti sanottuna, valitsemme demokratian ja autoritaarisuuden välillä.
 Laki ja oikeus -puolue on mielipidetiedustelujen mukaan voittamassa vaalit. Adam Warzawa / EPA
 Mielipidetiedustelujen mukaan Laki ja oikeus on voittamassa vaalit selvästi. Sille ennustetaan selvästi yli 40 prosentin kannatusta. Puolan monimutkaisen vaalitavan mukaan enemmistöön parlamentin alahuoneessa riittäisi noin 43 prosentin ääniosuus.
 Yksi syy valtapuolueen suosioon on avokätinen tukipolitiikka. Vaalien alla 500 zlotyn eli noin 120 euron kuukausittainen lapsilisä ulotettiin koskemaan myös ensimmäistä lasta. Lisäksi nuorille myönnettiin veroetuja. Puolassa talous kasvaa vahvasti.
 Tunnelma Puolassa on vaalipäivänä erittäin jännittynyt. Vaikka mukana on useita eri puolueita, vaaliasetelma on kahtia jakautunut. Vaaleissa äänestetään nyt valtapuolueen puolesta tai sitä vastaan.
 Yle tapasi äänestäjiä Varsovassa sunnuntaina.
 Katarzyna Kuzminscy, rahoitusalalla
 Suvi Turtiainen /  Yle
 – En halua sanoa, mitä puoluetta äänestän. Olen ollut tyytyväinen Puolan kehitykseen viime vuosina. Uusi 500 zlotyn (120 euroa) lapsilisä on hyvä asia, koska se maksetaan kuukausittain. Puolassa se on suuri määrä.
 – Toivon, että hallitus jatkossakin auttaa lapsiperheitä. Puolan kannalta on tärkeää, että lapsia syntyy paljon.
 – On suoranainen vitsi, että Euroopan unioni on huolissaan Puolan demokratiasta. Olen juuri menossa äänestämään ja voin äänestää ketä haluna. Demokratian kanssa ei ole ongelmia.
 – Oikeuslaitoksen uudistaminen on vain hyvä asia, koska moni vanha tuomari edustaa vielä vanhaa kommunistihallintoa.
 Waldermar Blaszczyk
 Suvi Turtiainen /  Yle
 – Äänestin Laki ja oikeus -puoluetta tietenkin. He tekevät hyvää työtä. Aiemmin poliitikot ottivat meiltä, mutta Laki ja oikeus antaa meille. Lapsilisää on korotettu ja minimipalkkaa on korotettu. Aiemmin moni joutui tekemään töitä orjapalkalla.
 – Oikeusjärjestelmää onkin syytä uudistaa. Loukkaannuin työtapaturmassa, mutta oikeuden mukaan työnantajan ei tarvinnut maksaa korvauksia. Mutta Laki ja oikeus auttaa nyt ihmisiä.
 Olga Szmit, tapahtumajärjestäjä
 Suvi Turtiainen /  Yle
 – En ole ollut aiemmin kovin poliittinen, mutta neljä vuotta kestänyt Laki ja oikeus -puolueen valtakausi on muuttanut mieltäni. Olen huolissani Puolan demokratian tilasta. Laki ja oikeus ei edusta nykyisyyttä vaan mennyttä aikaa. Mutta myös oppositio on ongelma. Täällä Varsovassa ei ole ketään todella hyvää opposition ehdokasta. Äänestän silti oppositiota. Valinta on tehtävä siis huonon ja todella huonon välillä.
 – Nuorille myönnetyt veroedut ovat huono asia, koska opiskelijat ansaitsevat siten enemmän kuin kokeneet työntekijät. Laki ja oikeus sallii ihmisten tekevän vähemmän töitä, mikä on huonoksi Puolalle.
 Jan Duszynski, säveltäjä
 Puolalaiset äänestävät sunnuntaina parlamenttivaaleissa. Suvi Turtiainen /  Yle
 – Äänestän oppositiota, koska olen Laki ja oikeus -puoluetta vastaan. Suurin syy siihen on se, että kannatan erilaisia arvoja kuin valtapuolue. En pidä politiikan ja katolisen kirkon nykyisistä läheisistä suhteista. Sen vuoksi seksuaalivähemmistöt ovat olleet suuri vaaliteema, koska kirkko on halunnut nostaa asian esille.
 – Minusta Euroopan unioni on käynnistänyt aika herkästi menettelyn Puolaan vastaan. Sinänsä on hyvä, että EU reagoi herkästi, jos se on huolissaan Puolan demokratiasta. Mutta mielestäni EU on aika keskustavasemmistolainen ja reagoi tässä opposition tavoin Puolan hallitusta vastaan.

Yle seuraa Puolan jännitteisiä vaaleja Varsovassa - ”Valitsemme demokratian ja autoritaarisuuden välillä”


Summary: Kurdien mukaan leirillä on tuhansia Isis-äärijärjestöön kuuluvien perheenjäseniä.

Pohjois-Syyriassa Ain Issan leiriltä on paennut lähes 800 ulkomailta tulleiden Isis-taistelijoiden perheenjäsentä, kertovat kurdiviranomaiset. Heidän mukaansa leirillä on tuhansia äärijärjestö Isisin jäsenten perheenjäseniä, mutta tällä hetkellä siellä ei ole vartijoita.
 Leiri sijaitsee sen alueen lähistöllä, jossa Turkki sotii kurdijoukkoja vastaan.
 Turkin hyökkäyksen on pelätty johtavan siihen, että Isisiin kuuluneita pääsee pakoon kurdien vartioimilta leireiltä ja Isis voimistuu muutoinkin uudelleen.
 Syyriassa kurdien vartioimissa vankiloissa on kaikkiaan arviolta 12 000 Isis-taistelijaa.
 Pakoilaisleireillä on arviolta saman verran ulkomailta alueelle tulleita naisia ja lapsia. Noin kaksi kolmasosaa heistä on lapsia.
 Sadat tuhannet paenneet sotatoimia
 YK:n arvion mukaan Turkin hyökkäys kurdijoukkoja vastaan on toistaiseksi pakottanut noin 130 000 ihmistä pakenemaan kodeistaan. Järjestö uskoo, että luku nousee moninkertaiseksi, jopa 400 000:een.
 Toistaiseksi useimmat kotinsa jättäneet ovat löytäneet oleskelupaikan sukulaisten tai muun yhteisön luota. Yhä useampi kuitenkin päätyy muun muassa kouluihin perustettuihin majoituksiin.
 Turkin sotatoimet Pohjois-Syyriassa alkoivat keskiviikkona pian sen jälkeen kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  siirsi amerikkalaiset joukot pois alueelta.
 Sotatoimista on seurannut useita kymmeniä siviiliuhreja. Pelkästään sunnuntaina on Syrian Observatory for Human Rights -järjestön mukaan kuollut 14 siviiliä.
 Lue myös :
 Sadattuhannet Syyrian kurdit joutuvat pakenemaan Turkin hyökkäystä – "meillä ei ole paikkaa, minne mennä", "lapsillamme ei ole ruokaa"

Kurdit: Lähes 800 Isis-taistelijoiden perheenjäsentä on paennut Ain Issan leiriltä


Summary: Kuvernööri Gavin Newsom allekirjoitti samalla myös muita eläinten oikeuksia parantavia lakeja.

Kalifornia on päättänyt kieltää uusien turkistuotteiden tuotannon ja myynnin vuodesta 2023 lähtien. Siitä tulee Yhdysvaltain ensimmäinen osavaltio, joka kieltää turkisbisneksen koko osavaltion laajuisesti. Kuvernööri  Gavin Newsom  allekirjoitti uuden lain lauantaina. Asiasta uutisoivat muun muassa  San Francisco Chronicle  ja  Reuters .
 Newsom on kutsunut kieltoa "yhdeksi Yhdysvaltain historian vahvimmista eläinsuojelulaeista".
 Käytettyjä turkiksia ja alkuperäiskansojen keskuudessa hengelliseen ja kulttuurisiin tarkoitukseen käytettäviä tuotteita voi myydä jatkossakin vapaasti. Laki ei koske myöskään esimerkiksi nahkaa tai täytettyjä eläimiä.
 Jos lain rikkomisesta jää kiinni, joutuu maksamaan 500–1000 dollarin sakot yhtä turkistuotetta kohti.
 Kansainväliset eläinoikeusjärjestöt ovat ottaneet uutisen vastaan innolla. The Humane Society of the United States juhli Twitterissä "voittoa".
 Myös suomalainen Oikeutta eläimille tiedotti sunnuntaina iloitsevansa Kalifornian päätöksestä.
 Fur Information Council of American tiedottaja  Keith Kaplan   kritisoi  kieltoa aikaisemmin. Hänen mukaansa se on osa "radikaalia vegaaniagendaa, jolle turkiskielto on vain ensimmäinen askel kohti muita asuste- ja ruoka-ainekieltoja".
 Newsom allekirjoitti myös muita eläinten oikeuksien parantamista tavoittelevia lakeja. Ne muun muassa kieltävät elefanttien, karhujen ja muiden villieläimien näyttelyn kalifornialaisissa sirkuksissa ja ilveksen metsästämisen trofeeksi eli metsästysmuistoksi.
 Myös New Yorkin osavaltio on  suunnitellut turkisbisneksen kieltoa .
 Voit keskustella aiheesta kello 22 saakka.

Kalifornia kieltää ensimmäisenä osavaltiona Yhdysvalloissa kokonaan eläinperäisten turkistuotteiden tuotannon ja myynnin


Summary: 16-vuotiaan urheilijan katoaminen on yksi Suomen tunnetuimmista ratkaisemattomista tapauksista. Keskusrikospoliisin rikoskomisario avaa kolmea yhä jäljellä olevaa tutkintalinjaa.

Ilta alkoi lupaavasti lauantaina 16. lokakuuta vuonna 1999. Koripalloa harrastava  Raisa Räisänen  lähti kaverinsa luokse. Lahjakas koripalloilija oli päivällä tehnyt joukkueelleen yli 20 pistettä. Oli syytä juhlaan.
 Raisa Räisänen matkusti lähiöstä kaverinsa kanssa bussilla Tampereen keskustaan.
 Kaverukset saapuivat puoli kymmeneltä ravintola Casablancaan, joka sijaitsi Tampereen pääkadulla Hämeenkatu 18:ssa. 16-vuotias Räisänen pääsi ravintolaan sisään täysi-ikäisen kaverinsa papereilla. Se oli hyvin tavallista nuorten keskuudessa.
 Räisäsellä oli päällään musta lyhyt hame, punainen toppi, musta bleiseri ja kymmenen sentin korot. Ilta oli kylmä, joten Räisänen laittoi bleiserin alle vielä mustan paitapuseron.
 Yöllä oli vain neljä astetta lämmintä, mutta sää oli poutainen ja tyyni.
 Asmo Raimoaho / Yle,  Google Maps
 Ravintola Casablancassa Raisa Räisänen tanssi varusmiehen kanssa, mutta tämä kertoi poliisille myöhemmin lähteneensä pian toiseen ravintolaan. Myös tytöt poistuivat jo puolen tunnin päästä saapumisesta, koska heille tuli puhelu.
 Pian tämän puhelun jälkeen Raisa Räisänen katosi jälkiä jättämättä.
 "Uskon, että syyllinen vielä löytyy"
 Räisäsen katoamisesta tulee 20 vuotta nyt lokakuussa. Hänen viimeisestä illastaan Tampereella tiedetään paljon, mutta kuitenkin liian vähän.
 Poliisi tutkii katoamista nyt murhana. Keskusrikospoliisin rikoskomisario  Paavo Tuominen  kertoo kolmesta jäljellä olevasta tutkintalinjasta. Niissä tutkinnan kohteena on kaikissa eri henkilö, eikä ketään heistä ole vielä tavoitettu.
 – Uskon, että syyllinen vielä löytyy, Tuominen sanoo.
 Hän on tutkinut Räisäsen katoamista 15 vuotta, eikä aio luovuttaa.
 Mitä mysteeristä nyt tiedetään?
 Poliisi on pystynyt selvittämään tarkasti Raisa Räisäsen liikkeet katoamisyönä kello 22.50 asti. Sen jälkeen tiedot ovat silminnäkijöiden havaintojen varassa. Nämä tiedot ovat hyvin ristiriitaisia.
 Se tiedetään, että Raisa Räisänen soitti kello 22.18 poikaystävälleen. Tämä oli kotibileissä Pirkkalassa. Räisänen toivoi itsekin pääsevänsä vielä Pirkkalaan, jos saisi jostain kyydin. Se oli hänen viimeinen puhelunsa.
 Rikoskomisario Paavo Tuominen seisoo paikalla, jossa Raisa Räisänen nähtiin viimeisen kerran niin, että silminnäkijät sen todistetusti kertovat.   Marko Melto / Yle
 Hieman ennen yhtätoista illalla Räisäsen ystävä nousi tavaratalo Sokoksen edessä Hämeenkadulla autoon, jonka määränpäänä oli Huittisten Seurahuone. Tästä asiasta ystävän poikaystävä oli soittanut tytöille ravintolaan ja siksi nämä lähtivät sieltä pois. Pojalla oli kavereita Huittisissa. Räisänen ei mahtunut kyytiin.
 – Raisa olisi ollut kuudes autossa, eikä pieneen Peugeotiin mahtunut viittä enempää, Tuominen sanoo.
 Räisänen jäi Tampereelle. Ystävä ojensi Räisäselle 20 markkaa (nykyrahassa noin 4,5 euroa) ja varmisti, että tämän taskussa olevassa kännykässä on virtaa.
 – Kännykässä oli tolppia jäljillä, kuten tuohon aikaan puhuttiin.
 Valvontakameroista säästettiin
 Raisa Räisäsen kännykkä oli malliltaan Nokia 2110i. Sitä tai vääriä henkilöllisyyspapereita ei ole koskaan löytynyt, vaikka poliisi on etsintäkuuluttanut ne.
 Poliisille on toimitettu kaksi vastaavaa kännykkää, mutta tunnistetiedoista on selvinnyt, että ne eivät kuuluneet Räisäselle.
 Vuonna 1999 kännykät olivat vielä harvinaisia. Niissä ei ollut kameroita, ja valokuvia on tuolta illalta todella vähän.
 Poliisi
 Tämänkaltaiset vaatteet Raisa Räisäsellä oli katoamisyönä. Poliisi
 Kuvat Räisäsen vaatteista tuolta illalla on tehty kuulemisten perusteella. Samanlaiset vaatteet on ostettu kaupasta kuvia varten.
 Tuomisen mukaan Tampereen kaupunki säästi tuolloin valvontakameroista, eikä kameroita ollut huollettu tai niissä ei ollut videonauhaa. Tapauksen jälkeen valvontaa lisättiin.
 – Silloin kaupunki ei kustantanut niin paljon valvontaa kuin tänä päivänä. Kävimme läpi lähinnä pankkien omia valvontakameroita. Se oli niukempaa aikaa, eivätkä liikkeetkään sijoittaneet kameroihin, Tuominen sanoo.
 Vaikka Räisänen liikkui Tampereen keskustassa, hänen kuvansa ei tallentunut yhteenkään valvontakameraan. Poliisi luuli, että Räisänen olisi vilahtanut yhdessä valvontakamerassa ennen katoamista, mutta kuvassa ollut tyttö oli vaaleampi ja pitkätukkaisempi kuin Räisänen.
 Tässä jutussa poliisi julkistaa ensimmäisen kerran valvontakamerakuvan kellonajalla. Sen perusteella poliisi pitää todennäköisenä, että Raisa Räisänen nähtiin Tampereen keskustassa vielä noin kello 23.50. Se on tunti myöhemmin kuin aiemmin luultiin viimeiseksi havainnoksi.
 Ennen tätä oli ehtinyt tapahtua paljon.
 Viimeinen varma havainto
 Kun tiet erosivat, Raisa Räisänen ja hänen ystävänsä sopivat soittelevansa myöhemmin illalla. Ystävä näki Räisäsen kävelevän Hämeenkadun yli takaisin ravintola Casablancan puolelle.
 Tätä pidettiin pitkään viimeisenä varmana havaintona Räisäsestä.
 Vuonna 2009 poliisille ilmoittautui uusia todistajia. Tamperelaispariskunta oli palaamassa katoamisyönä ravintola Kaksista kasvoista Kauppakadulta kello 23.53.
 Pariskunta kiinnitti huomiota kevyesti pukeutuneeseen nuoreen tyttöön, joka käveli nopein askelin. Poliisi löysi pariskunnan valvontanauhasta ja pystyi siten selvittämään havainnon tarkan ajankohdan. Räisästä ei kuvissa valitettavasti näy.
 Valvontakamerat todistivat pariskunnan kulkeneen kaupungilla, kuten he kertoivat. Räisästä ei kuvissa näy.  Poliisi
 Kun ystävä soitti puolenyön jälkeen, Räisäsen puhelimeen ei enää vastattu. Ystävä soitti uudelleen, mutta ei tavoittanut Räisästä ja arveli tämän menneen kotiin yöbussilla.
 Myös poikaystävä soitti Räisäselle puolen yön aikaan, mutta hänkään ei saanut Räisästä kiinni.
 Poliisin tutkinnan mukaan kännykkä sammui joskus yöllä. Kun Raisa Räisäsen äiti yritti soittaa tyttärelleen aamulla, puhelin ei enää hälyttänyt, vaan soitto meni suoraan vastaajaan.
 Seuraavana päivänä kauheus paljastui.
 Kun Räisänen ei ilmestynyt seuraavana päivänä miesten peliin, äiti tiesi, että jotain vakavaa on sattunut. Raisa Räisänen oli usein toimitsijana koripallopeleissä. Hän sai siitä taskurahaa ja se oli hänelle tärkeää.
 Äiti antoi haastattelun Ylelle vuonna 2006. Raisa Räisäsen äiti ja isä eivät halunneet antaa uutta haastattelua tätä juttua varten.

 EU-huippukokouksen takia paljon poliiseja
 Viimeisen varman näköhavainnon jälkeen Räisäsestä on useita silminnäkijähavaintoja.
 Yö oli vilkas, sillä Tampereella järjestettiin samaan aikaan Euroopan unionin huippukokous.
 Koko Suomen huomio oli kiinnittynyt Tampereelle. Turvatoimia oli kiristetty ja kaupungissa oli poliiseja kaikkialta Suomesta.
 Sekaannus Seurahuoneista?
 Myöhemmin on ajateltu, että Räisänen saattoi sekoittaa Seurahuoneet. Räisäsen ystävä lähti Huittisiin, mutta vain 600 metrin päässä Sokoksesta sijaitsi Tampereen Seurahuone.
 Vuonna 2008 miestodistaja ilmoitti tanssineensa Tampereen Seurahuoneella Räisäsen näköisen tytön kanssa kahden kappaleen verran. Tyttö oli todistajan mukaan asiakaskuntaan nähden erittäin nuori. Hän oli kylmissään ja kädet olivat jäässä. Myöhemmin mies ei enää löytänyt tyttöä ravintolasta.
 Poliisi pitää todennäköisenä, että kyseessä oli Raisa Räisänen.
 Ensimmäinen tutkintalinja: Museoauto
 Tätä ennen poliisin tietoon oli tullut mielenkiintoisia vihjeitä, joista uutisoitiin laajasti. Vuonna 2005 tulleen vihjeen mukaan Räisänen olisi pakotettu nousemaan mustaan limuniisinin tyyppiseen museoautoon Hämeenkadulla.
 Näitä valokuvia Raisa Räisäsestä jaettiin julkisuuteen etsinnöissä. Poliisi
 Museoauto nähtiin kello 23:n aikaan Sokoksen lähellä. Tutkittava kulkuneuvo oli autoja harrastavan todistajan mukaan 1950-luvun museoauto.
 – Noin 30-vuotias sopusuhtainen, skandinaavin näköinen mies oli nähty ohjaamassa naista takapenkille. Nainen olisi vastustanut hieman tätä, Tuominen sanoo.
 Apulannan rumpali  Sipe Santapukki   otti yhteyttä poliisiin , koska hän oli ajanut Cadillacilla tuona iltana. Santapukki ei liittynyt poliisin mukaan mitenkään tapaukseen. Auto oli eri vuosikymmeneltä.
 Keskusrikospoliisi on tutkinut vastaavia museoautoja ympäri Suomen, mutta ei ole löytänyt linkkejä katoamiseen. Tutkintalinja on Tuomisen mukaan kuitenkin yhä auki.
 Poliisi on yrittänyt löytää tämänkaltaisen auton.  Poliisi-TV
 Tuhansia vinkkejä
 Raisa Räisäsen tutkintaan on tullut Tuomisen arvion mukaan noin 3 000 vihjettä ja vinkkiä.
 – Niitä tulee sähköpostilla noin kerran viikossa, viimeksi eilen, Tuominen kertoo haastatteluhetkellä lokakuun alussa.
 Sekin vinkki tarkastettiin. Poliisi sai vinkin ulkomaalaisesta henkilöstä kantamassa raskasta taakkaa, mutta sen nimistä ihmistä ei löytynyt.
 – Nimi vaikutti keksityltä.
 Räisästä on etsitty Tammerkoskesta, Näsijärvestä, Pyhäjärvestä, joista ja ojista ruumiskoirien avulla ja naaraamalla. Poliisi on tarkastanut lukuisia vinkkejä.
 2000-luvun alussa Aamulehti kertoi miehestä, joka oli kalassa Näsijärven Koljonselällä. Miehen mukaan uistimeen tarttui pitkiä, vaaleita hiuksia. Sukeltaja ja ruumiskoira tarkastivat vinkin, mutta poliisin mukaan kyseisestä kohdasta löytyi vain tukkeja.
 Toinen tutkintalinja: Taksikuskin todistus
 Kuuluisin vihjeistä on taksinkuljettajan todistus vuonna 2015. Tämä on poliisin tutkintalinja numero kaksi.
 – Taksinkuljettaja ilmoitti ottaneensa kyytiin keskustasta Räisäsen tuntomerkkeihin sopivan, kylmissään olevan nuoren naisen, Tuominen kertoo.
 Taksinkuljettajan mukaan mukana oli ollut turkkilaisen näköinen mies, joka oli naista lyhyempi. Kuljettaja on muistellut, että kyyti olisi ollut puolenyön maissa tai ennen yhtä.
 Tyttö oli noussut taksin etupenkille, kun mies jutteli auton takana. Pelokas nainen oli sanonut: Mitenköhän minulle käy?
 Kuljettaja rauhoitteli tyttöä ja tarjoutui viemään hänet kotiin. Tyttö ei kieltäytynyt, mutta ulkomaalaistaustaisen miehen tullessa autoon asiasta ei enää keskusteltu.
 Asmo Raimoaho / Yle,  Google Maps
 Kuljettaja kertoi vieneensä kaksikon noin kymmenen kilometrin päähän keskustasta Multisillan lähiöön Multiojankatu 28:ssa sijaitsevalle kerrostaloalueelle.
 Taksinkuljettajan havainnoista kerrottiin  MTV:n Vinkkimiehet-ohjelmassa . Sen jälkeen poliisi sai taas lukuisia vinkkejä. Multisillan kaivannoissa ei kuitenkaan löytynyt mitään, vaikka poliisi teki etsintöjä myös vesialueilla.
 Poliisi selvitti pitkään myös Multiojankadulla asuneiden ulkomaalaistaustaisten henkilöiden liikkeitä. Tuntomerkkeihin sopivaa miestä ei kuitenkaan ole löytynyt.
 Poliisi on kuulustellut ainakin yhtä turkkilaista miestä, mutta tämä on kiistänyt olleensa Räisäsen kanssa tekemisissä.
 Tunnustus epätodennäköistä
 Poliisilla on muitakin syitä uskoa siihen, että Räisäsen murha takana on epäilty, jolla on juuret Turkissa tai sen lähialueilla. Yksi todistaja näki tuntomerkkeihin sopivan naisen kävelemässä noin 170-senttisen ulkomaalaisen miehen kanssa Hämeenpuiston suuntaan.
 Kaksi erillistä todistajaa on lisäksi kertonut näihin tuntomerkkeihin sopivan naisen ja miehen keskustelleen Sokoksen nurkilla.
 – Tällaista linjaa tutkittiin jo vuonna 2009. Tähän juttuun sopivaa epäiltyä ei ole saatu selville, Tuominen sanoo.
 Paavo Tuomiselle on kertynyt aineistoa Raisa Räisäsen katoamisesta monta mapillista. Suurin osa aineistosta on tietokoneella. Marko Melto / Yle
 Vuonna 1999 Suomessa ei ollut niin paljon ulkomaalaisia kuin nykyään. Ulkomaalaiset saattoivat sillloinkin Tuomisen mukaan oleskella epävirallisesti kavereiden nurkissa. On myös mahdollista, että epäilty on jo poistunut maasta.
 Tampereen Tesoman surma ratkesi, kun tekijä tunnusti parin vuoden jälkeen. Voiko Räisäsen murhatutkinnassa käydä samoin?
 – Kyllä se mahdollista on, mutta epätodennäköistä näin pitkän ajan jälkeen. Olisi luullut, että tällainen ihme olisi tapahtunut jo aiemmin, Tuominen sanoo.
 Sitä hän kuitenkin toivoo.
 Poliisilla on kolmaskin tutkintalinja.
 Kolmas tutkintalinja: Kiljaisuja formulakisojen aikaan
 Räisäsen katoamisyönä vuonna 1999 tuli Formula 1 -kisat. Niitä katseltiin myös Tampereen keskustan lähellä Armonkalliossa. Kaksikin eri ihmistä kuuli kovia kiljaisuja ulkoa kello kahden ja kolmen välillä yöllä.
 Asmo Raimoaho / Yle,  Google Maps
 Toisen havainnon mukaan kiljaisu kuului läheiseltä Lapintieltä, toisen havainnon mukaan Haarakatu 10:n autohallista.
 Räisäsen näköinen nainen oli myös nähty lähistöllä Lapintiellä kävelemässä itseään lyhyemmän, 30–50-vuotiaan naisen kanssa. Tämä nainen oli nähty aiemmin kapakoissa, mutta häntä ei ole tavoitettu etsinnöissä.
 Siksi tämäkin tutkintalinja on yhä avoinna.
 Useita vinkkejä tuhansista poliisille tulleista vinkeistä on pystytty sulkemaan. Tammikuussa 2017 poliisin kerrottiin salakuunnelleen Tampereen yliopistollisessa sairaalassa työskennellyttä lääkäriä vuonna 2006.
 Lääkäri oli seurustellut erään tamperelaisen naisen kanssa ja nainen huolestui lääkärin puheista. Lääkäri oli kehuskellut tietävänsä, mitä Räisäselle tapahtui ja sanonut, ettei tätä koskaan löydettäisi. Lääkärin mukaan tekoon oli osallistunut henkilöitä, joiden ei ikinä uskoisi sekaantuneen siihen.
 Nainen ilmoitti poliisille epäilyistään. Lääkäri asui Armonkalliolla, ja hän oli tyttöystävänsä mukaan maanisen seksuaalinen ja viehtynyt väkivaltaan.
 Poliisi sai oikeudelta luvan kuunnella kuukauden ajan lääkärin puhelimia. Poliisi päätyi kuitenkin siihen, etteivät lääkärin liikkeet sovi Räisäsen kuolemaan, eikä häntä enää epäilty. Lääkäri kuuli poliisilta salakuuntelusta vuonna 2011. Nyt hän on kuollut.
 Tunnustus
 Raisa Räisänen julistettiin kuolleeksi 16. lokakuuta 2004, jolloin katoamisesta oli kulunut päivälleen viisi vuotta.
 Sen jälkeen tutkinta on johtanut myös ainakin yhteen tunnustukseen. Vuonna 2013 tamperelainen mies tunnusti pubin omistajalle surmanneensa Räisäsen ampumalla ja haudanneensa tämän ruumiin Pälkäneelle.
 Asmo Raimoaho / Yle,  Google Maps
 Tämä vinkki tuli myöhemmin poliisin tietoon. Poliisi tutki miehen maita ruumiskoirien avulla Pälkäneellä. Mitään ei kuitenkaan löytynyt.
 Tunnustuksen tehnyt mies on kuollut. Ampumiseen liittyvä tutkinta on lopetettu.
 Poliisi piti vinkkiä alun perinkin epävarmana, koska se tuli kahden vuoden tauon viiveellä.
 Kaikki uudet vinkit ovat käytännössä vuosia vanhoja, voiko niihin luottaa?
 – Ihmisten tekemät havainnot ovat aina epävarmoja, koska ne ovat herkkiä ulkopuolisille vaikutuksille.
 Usein havaintoja tulee median uutisoitua aiheesta. Vanhoja vinkkejä jää Tuomisen mukaan kertomatta, koska moni ajattelee, ettei hänen havainnoillaan ole merkitystä tai osa voi pitää katoamista jo selvitettynä.
 – Osa vinkeistä on vääriä, mutta on meidän tehtävä tarkastella ne. Voi ihan rohkeasti laittaa sähköpostia jos tietää jotain, joka voi liittyä tähän.
 Sähköpostia voi laittaa rikosvihje.krp@poliisi.fi.
 Raisa Räisäsen katoamiseen liittyvä tekninen näyttö on Tuomisen mukaan vielä olematon.
 – Aina kun aikaa kuluu, mahdollisuudet ovat heikompia. Jos löytyisi vainaja, että saataisiin vinkkiä. Ei voi varmaksi sanoa, että hän on kuollut, mutta se on hyvin todennäköistä.
 Jos poliisi löytäisi Räisäsen kengän tai kännykän, siitä saataisiin yhdellä hipaisulla DNA.
 Tuomisella on paljon muitakin tutkittavia juttuja, mutta hän ei luovuta Räisäsen löytymisen suhteen.
 Tapaus olisi vanhentunut 20 vuodessa eli nyt lokakuussa, jos sitä olisi tutkittu tappona. Tutkinta vaihdettiin murhatutkinnaksi.
 – On mahdollista, että teko on ollut julma tai raaka tai siinä on suunnitelmallisuutta, Tuominen perustelee murhatutkintaa.
 Murha ei vanhene koskaan.
 Katso lisää:
 Elävä arkisto: Kun Raisa Räisänen katosi, äiti tasapainoili toivon ja pelon välillä

Nuori koripalloilija Raisa Räisänen katosi 20 vuotta sitten – Poliisilla on kolme eri teoriaa, mitä tapahtui: "Uskon, että syyllinen löytyy"


Summary: Aiemmin rattijuopumussyyte saatettiin nostaa päiviä polttelun jälkeen. Korkeimman oikeuden ratkaisu muutti käytännön.

Kannabiksen käyttö on Suomessa laitonta, joten siitä kiinni jäänyt tuomitaan aina huumausaineen käyttörikoksesta.
 Kannabiksen käytöstä kiinni jäänyt autokuski ei kuitenkaan enää automaattisesti saa rattijuopumustuomiota. Tämä johtuu siitä, että kannabista ja rattijuopumusta koskeva laintulkinta on muuttunut.
 Ennen kannabista käyttänyt saattoi saada rattijuopumustuomion, vaikka käytöstä olisi kulunut useita päiviä. Uuden käytännön mukaan tuomio tulee käytännössä silloin, kun auton rattiin on tartuttu tuntien sisällä käytöstä.
 Laki siis kohtelee pössyttelijöitä aiempaa lempeämmin. Mistä tämä johtuu?
 Kannabiksen vaikutus lakkaa tuntien kuluttua, mutta se jättää elimistöön "sormenjäljen"
 Uuden laintulkinnan ymmärtämiseksi on ymmärrettävä pari asiaa kannabiksesta.
 Kannabista käyttäessä ihmisen elimistöön päätyy  tetrahydrokannabinolia  (THC). Samalla ihmisen elimistö muodostaa THC:n aineenvaihduntatuotetta,  karboksitetrahydrokannabinolia  (THC-COOH).
 THC on psykoaktiivinen yhdiste. Se päihdyttää, joten sen löytyminen kuskin verestä johtaa aina rattijuopumistuomioon.
 Suomessa rattijuopumustuomio on ollut tapana antaa myös silloin, jos kuskin verestä löytyy aineenvaihduntatuotetta THC-COOH.
 Yhdisteiden välillä on kuitenkin iso ero.
 Ensiksi: THC poistuu elimistöstä henkilöstä ja annoksesta riippuen 6–8 tuntia käytön jälkeen. Aineenvaihduntatuote näkyy veressä päiviä tai jopa viikkoja kauemmin. Se on ikään kuin kannabiksen "sormenjälki", joka paljastaa kannabiksen käytön lähimenneisyydessä.
 Toiseksi: Toisin kuin THC, aineenvaihduntatuote THC-COOH ei päihdytä. Se ei heikennä ajokykyä.
 On siten loogista, että sen löytyminen kuskin verestä ei johda rattijuopumustuomioon, sanoo oikeustoksikologian yksikönpäällikkö  Teemu Gunnar  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL:ltä.
 – On ihan järkevää, että sen löytyminen usean päivän jälkeen käytöstä ei johda rattijuopumustuomioon, koska sillä ei ole vaikutusta ajokykyyn.
 Korkein oikeus teki päätöksen, poliisi ja syyttäjänlaitos muuttivat käytäntöjään
 Käytännön muuttumisen syynä on  korkeimman oikeuden (KKO) ennakkopäätös muutaman vuoden takaa . Oikeus hylkäsi syytteet ja hovioikeuden antaman rattijuopumistuomion tapauksessa, jossa autonkuljettaja oli polttanut kannabista muutama päivä ennen ajoa.
 Poliisi ja syyttäjä ovat muuttaneet käytäntöään korkeimman oikeuden linjan mukaiseksi. Syyttäjä ei enää nosta syytteitä pelkän aineenvaihduntatuotteen vuoksi, tai poliisi toteaa jo tätä aiemmin, ettei syytä rikosepäilyyn ole.
 – Olemme menetelleet KKO:n linjauksen mukaisesti, eli pääsääntöisesti jätetty syytteet nostamatta. Ennen tätä (ennakkopäätöstä) nämä johtivat syytteisiin, sanoo Syyttäjänlaitoksen aluesyyttäjä  Tero Kekki .
 – Asiaan on reagoitu, ja käytäntö on muuttunut. Ettei tehdä turhaa työtä, sanoo rikostarkastaja  Ilpo Pajunen  Helsingin poliisilaitoksesta.
 KKO:n perusteet ennakkopäätökselle olivat samat kuin THL:n Gunnarilla: THC-COOH "ei vaikuta ajokykyyn eikä liikenneturvallisuuteen korkeinakaan pitoisuuksina", päätöksessä todettiin.
 Jos asia on näin, miksi aineenvaihduntatuotteen löytyminen verestä on aiemmin johtanut rattijuopumustuomioon?
 Selitys aiemmalle käytännölle on Suomen rikoslaki. Sen mukaan rattijuopumuksesta tuomitaan kuski, jonka veressä on "ajon aikana tai sen jälkeen käytetyn huumausaineen vaikuttavaa ainetta tai sen aineenvaihduntatuotetta".
 Korkein oikeus kuitenkin kiinnitti huomiota lainvalmisteluun. Lain esitöissä todetaan, että rattijuopumussäännöstä ei ole tarkoitus soveltaa tilanteisiin, joissa kuskin ajokyvyn ei voida todeta huonontuneen huumausaineen käyttämisen vuoksi.
 Kuinka merkittävästä muutoksesta on kyse? "Ei niitä juttuja pilvin pimein ole"
 Yhä suurempi osa Suomen rattijuopumustapauksista johtuu huumausaineiden käytöstä. Yleisin kuskien verestä löytynyt huumausaine on amfetamiini. Sitä löytyi viime vuonna 5 107 kuskin verinäytteestä.
 Kannabis aineenvaihduntatuotteineen on toiseksi yleisin. Viime vuonna THC:tä löytyi 1 784:stä laboratorioon toimitetusta verinäytteestä. Aineenvaihduntatuotetta THC-COOH löytyi huomattavasti enemmän: 3 794 näytteestä.
 Jos kannabiksen aineenvaihduntatuote ei kuitenkaan ole osoitus päihtymisestä, onko osa rattijuopumustilaston kuskeista siis ollutkin ajokuntoisia?
 Tällaista johtopäätöstä ei voi vetää.
 Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.
 Poliisi teki viime vuonna noin 21 000 liikennejuopumustutkimusta, joista verinäytetuksia oli  13 457. Verinäytteistä noin 90 prosentissa todettiin joko alkoholia, huumaus- tai lääkeaineita tai molempia.

 Suuri osa keskusrikospoliisille toimitetuista näytteistä sisältää useampia aineita. Ajokyvyn kannalta merkityksettömän aineenvaihduntatuotteen lisäksi kuskin veressä ei siis välttämättä ole THC:tä, mutta mahdollisesti jotain muuta huumausainetta. Tai sitten perinteistä alkoholia.
 Lisäksi: Poliisin mukaan kuski passitetaan huumetesteihin silloin kun poliisilla on huume-epäilyynsä jokin syy. Esimerkiksi silloin kun alkometri ei värähdä, mutta auto huojuu tai kuskin silmät seisovat.
 Sen vuoksi Helsingin poliisin rikostarkastaja Pajunen epäileekin, että päiviä aikaisemmin kannabista käyttäneitä ja siten ajokuntoisia kuskeja ei huumetesteihin juuri päädy.
 – Ei niitä juttuja pilvin pimein ole. Pitää olla jokin ärsyke epäillä, että on päihteiden vaikutuksen alainen. Käyttäytyminen, ajovirhe tai joku tämän kaltainen.

Kannabiksesta kärähtänyt kuski ei enää automaattisesti saa rattijuopumustuomiota – "koska sillä ei ole vaikutusta ajokykyyn"


Summary: Suomalaiset ostavat enemmän vaatteita ja käyttävät niihin vähemmän rahaa. Pikamuotijätit viherpesevät brändejään, mutta vain tuotannon vähentäminen auttaisi ilmastokriisiin, toimittaja Anton Vanha-Majamaa kirjoittaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Muistatko, kun tutkijat julkaisivat ensimmäisen valokuvan mustasta aukosta? Muistatko, kun Notre Damen katedraali paloi? Muistatko Suomen eduskuntavaalit, tai Sri Lankan pommi-iskut, joissa kuoli ja haavoittui satoja ihmisiä?
 Huhtikuusta 2019 tuntuu olevan ikuisuus. Huhtikuun alussa, 5. päivä, vietettiin Suomen ylikulutuspäivää. Siis päivää, jolloin suomalaiset olivat kuluttaneet laskennallisesti osansa maapallon luonnonvaroista.
 Päivä koitti viikkoa nopeammin kuin vuotta aiemmin. Helsingin Paloheinässä hiihdettiin vielä.
 Isoimmat syylliset ylikulutukseen ovat energiantuotanto, liikenne ja ruoka, mutta meidän täytyy miettiä uudelleen koko elämäntapamme.
 Kuluttamisen täytyy loppua.
 Meidät on ehdollistettu lääkitsemään pahaa oloa shoppailulla.
 Kun minua oikein ahdistaa , ensimmäinen impulssini on ostaa jotain kivaa. Yleensä vaatteita. Kotisohvalla plärään padilla lempivaatekauppojeni nettivalikoimat. Kylillä marssin puotiin, vuoraan itseni muotivermeillä ja koen oloni onnistuneeksi.
 Meidät on ehdollistettu lääkitsemään pahaa oloa shoppailulla. Uudet tuotteet vapauttavat aivoissamme dopamiinia, joka tuottaa mielihyvää.
 Suosituimmat vaateliikkeet panostavat pikamuotiin. Mallistoihin, jotka seuraavat toisiaan nopealla syklillä niin, että seuraavalla shoppailureissulla on takuuvarmasti aina uutta ostettavaa. Mallistoihin, joiden tuotteet eivät  by design  kestä käyttöä tai aikaa. Ne hajoavat tai muuttuvat epämuodikkaiksi koko ajan nopeammin.
 Isot vaateketjut saattavat myös tuhota myymättä jääneitä tuotteitaan uusien tieltä. Vuosi sitten kohun keskelle joutui Burberry, joka  myönsi tuhonneensa vaatteitaan pitääkseen yllä brändin luksusmainetta .
 Vaatteiden käyttöiän surkastuessa ylijäämän määrä kasvaa. Suomalaiset tuottavat ihmistä kohden vuosittain  jo jopa 18 kiloa tekstiilijätettä .
 Ilmastomarsseilta ja YK:n hätäkokouksista saamamme signaalit maalaavat kuvaa maailmasta, joka havahtuu omiin virheisiinsä, panostaa kestävään kehitykseen ja toitottaa asioiden eettisyyttä ja ekologisuutta.
 Silti halpavaatteilla menee paremmin kuin koskaan. Vuonna 2018 suomalaiset ostivat vaatteita ja asusteita aiempaa enemmän, mutta  maksoivat niistä euromäärällisesti aiempaa vähemmän .
 Muotiteollisuus on vastuussa kymmenestä prosentista maailman hiilidioksidipäästöistä.
 Vaatejättien pr-osastot ovat reagoineet  siihen, että moni pitää tätä ongelmana. Tänä syksynä Helsingissä on ollut vaikea välttyä H&M:n "tiedostavan malliston" mainoksilta. Malliston "jokainen tuote sisältää vähintään 50 % kierrätetyistä PET-muovipulloista valmistettua polyesteriä tai muuta ympäristöä säästävämpää materiaalia".
 Ensimmäinen ajatus monella lie: Onpa kivaa, että iso vaatejättikin kantaa vastuunsa. Nyt minun ei täydy potea huonoa omaatuntoa tyhjentäessäni vaaterekkejä ostoskoriin.
 Väärin. Täytyy potea.
 Ensinnäkin "tiedostava mallisto" on yksi tusinasta vuoden aikana lanseeratusta mallistosta. Valtaosa myydyistä vaatteista on yhä kaikkea muuta kuin "eettistä".
 Toiseksi "50 prosenttia kierrätettyä materiaalia" tarkoittaa 50 prosenttia ei-kierrätettyä materiaalia.
 Kolmanneksi "tai muuta ympäristöä säästävämpää materiaalia" jättää auki sen, mitä kaikkea vaatteiden ekologinen aines on. Se voi olla esimerkiksi luomupuuvillaa, jonka viljely on kyllä vähemmän myrkyllistä kuin tavallisen puuvillan, mutta vettä ja maapinta-alaa  kuluu saman verran .
 H&M, joka yhdessä Electroluxin ja Ericssonin kanssa  tuottaa maailmanlaajuisesti enemmän päästöjä kuin koko Ruotsi valtiona , ilmoittaa malliston ekologisuuden niin ympäripyöreästi, että  Norjassa kuluttajansuojavirasto älähti kesällä . Viraston mukaan yrityksen viestinnän pitäisi keskittyä konkreettisiin toimiin sen sijaan, että käytetään yleisiä termejä kuten "kestävä", "ympäristöystävällinen" tai vihreä".
 Neljänneksi: Jos vaate on sekoitekangasta ja sisältää esimerkiksi elastaania, sitä on käytännössä mahdotonta kierrättää. Silloin vaate menee roskiin.
 Viidenneksi – ja tämä on tärkein kohta – uuden vaatteen valmistaminen  kuormittaa aina maapalloa . Muotiteollisuus on vastuussa  kymmenestä prosentista maailman hiilidioksidipäästöistä .
 Ainut todellinen ekoteko on vaihtaa uusien vaatteiden shoppailu kierrätystavaraan.
 Valtaosa vaatteista heitetään suoraan roskiin.
 Suomalaiset osaavat  sinänsä kierrättää. Uffin laatikoihin tiputetaan vuodessa  15 miljoonaa kiloa vaatetta .
 Luku on iso, mutta mistä se kertoo? Siitä, että suomalaiset ovat laupiaita samarialaisia? Vai sittenkin siitä, että suomalaisilla on nurkissaan aivan helvetisti vaatetta? Ja koko ajan tulee lisää.
 "Hyväntekeväisyys on pitkään ollut länsimaalaisille kätevä takaportti, jonka turvin vanhoista ja ylimääräisistä vaatteista on voinut päästä eroon eettisesti kestävällä tavalla",  Aamulehden pääkirjoituksessa  todettiin pari vuotta sitten.
 Vaatteet kierrättämällä ei pitäisi kuitenkaan saada puhdasta omaatuntoa. Valtaosa vaatteista heitetään suoraan roskiin. Noin neljännes hyvätekeväisyyteen laitetuista tekstiileistäkin päätyy lopulta jätteeksi ja yleensä poltettavaksi.
 Osa kierrätysvaatteista kärrätään Afrikan maihin, joissa paikallinen vaateteollisuus häviää taistelua länsimaista pikamuotia vastaan.
 Monet halpavaateliikkeet ottavat vastaan käytettyjä vaatteita. Osa kuteista puretaan uusiksi muotiluomuksiksi, osa myydään eteenpäin, mutta paljon myös tuhotaan.
 Kierrätyksestä saattaa saada kiitokseksi esimerkiksi kupongin, jolla voi ostaa lisää halpamuotia alennettuun hintaan. Kuluttajakäärme syö häntäänsä kiihtyvällä vauhdilla.
 Käärmeeltä pitäisi nyt saada pää poikki.
 Onneksi dopamiinikiksit voi saada  myös käytetyistä vaatteista. Ja niitähän riittää, ihan joka pitäjässä.
 Kierrätyskeskukset, kirpputorit ja Facebookin kierrätysryhmät ovat täynnä hyvälaatuisia, kestäviksi todettuja vaatteita huokeaan hintaan.
 Oikean koon ja mallin löytäminen voi olla vaikeaa. Mutta niin kuuluukin olla. Helppouteen meillä ei ole varaa.
 Anton Vanha-Majamaa
 Kirjoittaja on journalisti ja kirjailija, joka yrittää vaihtaa vaatekaupat kirppareihin, mutta himoaa vietävästi uusia lenkkareita.
 Aiheesta voi keskustella sunnuntaina 13.10. klo 17.00 asti.
 Lue myös:
 Aiju Salmisen sarjakuvakolumni: Mikseivät kaikki osta vaatteitaan käytettyinä?
 Pikamuoti koukuttaa ja on sisäsiisti tapa hallita tunteita – Professori: Se vertautuu pikaruokaan ja kertakäyttökulttuuriin
 Anton Vanha-Majamaan kolumni: Ahdistus on aikamme sitkein trendi, ja nyt sillä mainostetaan kaikkea sihijuomista pakastepihveihin

Anton Vanha-Majamaan kolumni: Halpavaatteiden ostamisesta ei saa ekologista millään, ja siksi meidän täytyy saada dopamiiniryöppymme muualta


Summary: Myrsky on poistunut jo merelle, mutta pelastustyöt ovat yhä käynnissä eri puolilla Japania.

Japanissa ainakin neljä ihmistä on kuollut ja 17 on kateissa voimakkaan taifuuni Hagibisin jäljiltä. Armeijan johtamat pelastustyöt olivat sunnuntaiaamuna täydessä käynnissä ihmisten pelastamiseksi tulvien keskeltä.
 Yleisradioyhtiö NHK:n mukaan ainakin 99 ihmistä on loukkaantunut. Kadonneista moni oli joutunut tulvavesien vietäväksi.
 Yhtenä viime vuosien voimakkaimmista taifuuneista pidetty Hagibis rantautui Japanin pääsaaren Honshun itärannikolle lauantai-iltana seitsemältä paikallista aikaa. Taifuuni toi mukanaan jopa 60 metriä sekunnissa puhaltaneita myrskytuulia, mutta etenkin tunteja jatkunut kaatosade aiheutti tuhoja. Sade aiheutti laajoilla alueilla tulvia ja maanvyöryjä.
 Ensimmäinen kuolonuhri tuli jo ennen myrskyn varsinaista rantautumista, kun myrskytuulet kaatoivat pienen kuorma-auton Chibassa Tokion itäpuolella ja autoa kuljettanut mies kuoli. Yksi mies kuoli maanvyöryssä Tokion pohjoispuolella, ja Kawasakissa kuusikymppinen mies löydettiin kuolleena veden valtaamasta kodistaan. Lisäksi yksi nainen kuoli maanvyöryn tuhottua hänen kotinsa Samigaharassa Tokion lounaispuolella.
 Sunnuntaiaamuun mennessä myrsky oli heikentynyt ja palannut merelle.
 Kymmenettuhannet pakenivat kodeistaan
 Hagibis aiheutti Tokion alueella liikennekaaoksen. Kaikki lennot Tokion alueella peruttiin, samoin suurin osa junavuoroista.
 Yli seitsemälle miljoonalle ihmiselle oli annettu lauantaihin mennessä evakuointimääräys. Sen noudattaminen ei ollut pakollista, mutta kymmenettuhannet ihmiset pakenivat kodeistaan valtion järjestämiin suojatiloihin.
 Hagibis-taifuunin aikaansaaman tornadon tuhoja Ichiharan kaupungissa Chiban prefektuurissa.
JIJI PRESS / EPA
 Japanin keskiosassa entisessä talviolympiakaupungissa Naganossa tulvapadon pettäminen sai vedet tulvimaan asuinalueelle. Vesi nousi asuintaloissa jopa toiseen kerrokseen asti. Armeijan helikopetrit ovat olleet pelastamassa ihmisiä asuntojensa parvekkeilta.
 Taifuuni sekoitti myös urheilutapahtumien aikatauluja. Jo myrskyn lähestyessä formula 1:n Japanin gp:n aika-ajo Suzukassa siirrettiin lauantailta sunnuntaiaamulle, ja kaksi rugbyn MM-ottelua peruttiin. Sunnuntaiaamuna rugbyn MM-kisojen järjestäjät ilmoittivat myös kolmannen ottelun perumisesta.
 Lisää aiheesta:
 Vuosikymmenten voimakkain taifuuni kuritti Japania lauantaina – Tokiossa sadat tuhannet edelleen ilman sähköä

Japanissa taifuunin vaatimien kuolonuhrien määrä nousee


Summary: Vanhat pellot ja turvesuot tarjoavat hyviä mahdollisuuksia metsitykseen.

Metsityksen merkitys ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa on noussut vahvasti esiin viimeaikaisissa tutkimuksissa. Vaikka Suomi on yksi maailman metsäisimmistä maista, olisi täälläkin mahdollista lisätä metsäpinta-alaa ainakin jonkin verran nykyisestä.
 Ilmeisiä metsityskohteita ovat käytöstä poistetut maatalousmaat ja turvetuotannossa olleet suot. Näiden alueiden uusiokäyttöä on jo tutkittu muun muassa Luonnonvarakeskuksessa (Luke).
 Tutkija  Antti Wall  Lukesta arvioi, että metsityksen piiriin olisi mahdollista ottaa ehkä jopa 100 000 hehtaaria näitä tuotannosta poistuneita alueita.
 – Turvesuon pohjia vapautuu vuosittain sellaiset 2 000-3 000 hehtaaria, mutta näistä osa menee sitten maatalouskäyttöön. Turvesoista ehkä karkeasti arvioiden puolet metsitetään, Wall kertoo.
 Turvetuotannosta vapautuville alueille pitää yleensä tehdä tuhkalannoitus ennen kuin metsä saadaan kunnolla kasvamaan.
 – Toimenpiteenä se on kuitenkin helppo ja kohtuullisen halpakin. Mutta ilman tuhkalannoitusta turve on liian köyhää puuston kasvua ajatellen. Sieltä puuttuu nimenomaan kaliumia ja fosforia.
 Kaapelointi vapauttaa 40 000 hehtaaria
 Sähköverkkoyhtiöillä on meneillään miljardien eurojen urakka, jossa metsien läpi kulkevia ilmajohtoja siirretään maan alle turvaan myrskyiltä ja muilta luonnonvoimilta. Tavoitteena on, että ensi vuosikymmenen loppuun mennessä keskijänniteverkosta noin puolet ja pienjänniteverkosta noin kaksi kolmasosaa kulkisi maan alla. Metsiin voimalinjoja varten raivatut, tarpeettomiksi käyneet "johtokadut" voitaisiin tällöin metsittää ainakin osittain uudelleen.
 Kaapelit vedetään lähtökohtaisesti teiden varsille, sillä kaapelointi metsässä on kallista ja hankalaa. Johtaja  Kenneth Hänninen  Energiateollisuus ry:stä arvioi, että keskijänniteverkon maakaapeloinnin myötä metsästä poistuu noin 40 000 kilometriä ilmajohtoja.
 – Metsäkäyttöön vapautuu näin 40 000 hehtaaria, Hänninen laskee.
 Mikäli maakaapeli asennetaan metsään, se tarvitsee ympärilleen parin metrin suoja-alueen. Tämä on kuitenkin huomattavasti vähemmän kuin ilmajohtojen vaatima kymmenen metrin levyinen väylä.
 Kaavavaraus taajamametsän tiellä
 Taajama-alueilla metsityksen mahdollisuudet ovat rajalliset, vaikka paikoin laajojakin maa-alueita on näennäisesti käyttämättömänä suurten asutuskeskusten liepeillä.
 – Niissä voi kuitenkin olla kaavassa varauksia rakentamiseen, erikoistutkija  Tarja Tuomainen  Lukesta muistuttaa.
 Maaseudun muuttotappioalueilla asuntorakentaminen ei olisi este metsän istuttamiselle. Tuomaisen mukaan kyläympäristöjen voimakas metsittäminen voisi kuitenkin olla ristiriidassa maisema-arvojen kanssa.
 Suomessa on myös kallioisia ja hietikkoisia alueita, joita ei voi metsittää. Näillä alueilla on myös usein omat luontoarvonsa ja erikoiset lajistonsa. Käytöstä poistetulta tiestöltä vapautuvat alueet ovat puolestaan pinta-alaltaan varsin pieniä.
 Vanhojen hiekkakuoppien ja kaatopaikkojen metsittämistä ja maisemointia on tutkittu esimerkiksi Suomen ympäristökeskuksessa. Näiden alueiden merkitys metsäalan kasvattamisen kannalta on kuitenkin pieni.

Ilmajohtojen siirto maakaapeliin vapauttaa kymmeniätuhansia hehtaareja metsitykseen