Summary: Suhtautuminen ja pärjääminen riippui asemasta, mutta monet pystyivät elämään kutakuinkin normaalia elämää.

Keskiaika oli karua ja kamalaa, vammaisia pilkattiin, vammoja pidettiin Jumalan rangaistuksena ja vammaisia kohdeltiin huonosti. Tällainen käsitys elää edelleen paikoitellen vahvana, muttei ole totta.
 Lähtökohtaisesti vammaisuuteen suhtauduttiin keskiajalla neutraalisti. Näin sanoo filosofian tohtori  Jenni Kuuliala , joka johtaa Tampereen yliopiston Vammaisuuden vaiettu historia -hanketta.
 – Ihmisten odotettiin kantavan oman kortensa kekoon, ja niin kauan kuin se onnistui, asiat olivat hyvin, Kuuliala sanoo.
 Pärjääminen riippui siis usein vamman laadusta. Esimerkiksi näkövammainen saattoi hyvin hoitaa omat lapsensa ja pystyi osallistumaan yhteisön hyväksi tehtävään työhön.
 Osatyökykyisille töitä
 Muutoinkin keskiajalla oli paljon töitä, joita vammat eivät välttämättä rajoittaneet.
 – Keskiaikaisessa kotitaloudessa oli parhaimmillaan kymmeniä ihmisiä tekemässä töitä. Se antoi eri tavalla tilaa ihmisille, joita nykypäivänä kutsuttaisiin osatyökykyisiksi, kertoo filosofian tohtori  Reima Välimäki
 Myös Välimäki on mukana vammaisuuden historiaa kartoittavassa hankkeessa.
 Hyvässä yhteiskunnallisessa asemassa olevat saattoivat elää kohtalaisen normaalia elämää vammastaan huolimatta. Jopa yliopisto-opinnot saattoivat olla mahdollisia.
 Reima Välimäki kertoo lapsuudessa sokeutuneesta yliopisto-opiskelijasta.
 – Sokeutunutta poikaa ei laitettu mihinkään peräkammariin vaan hänelle tarjottiin mahdollisuus opiskella.
 Heikommista pidettiin huolta
 Keskiajalla oli vallalla ajatustapa, jossa heikommista pidettiin huolta. Siksi myös niistä vammaisista, jotka eivät työhön pystyneet, yritettiin huolehtia.
 Pärjääminen riippui kuitenkin paljon yhteiskunnallisesta asemasta ja suvun vauraudesta. Heikoimmassa asemassa olivat esimerkiksi orvot tai vanhukset, joilla ei ollut omia lapsia.
 – He olivat suurimmassa riskissä joutua kerjuulle, mutta se koski yhtä lailla ihmisiä, joilla ei ollut mitään vammaa, Reima Välimäki sanoo.
 Myös se, miten vammaisuuteen suhtauduttiin, riippui asemasta. Kerjäläisten kohdalla vammat saattoivat aiheuttaa pilkkaa, huonoa kohtelua ja jopa väkivaltaa.
 Reima Välimäki ja Jenni Kuuliala ovat tutkineet vammaisten elämää keskiajalla. Paula Collin / Yle
 Keskiajalla ihmisellä oli oikeus elättää itsensä kerjäämällä, jos hänellä oli jokin vamma. Ihmiset kuitenkin saattoivat helposti olla epäluuloisia sitä kohtaan, olivatko vammat todellisia.
 Jenni Kuuliala kertoo, että kerjäläisiä saatettiin tutkia fyysisesti, kun heidän huijausmenetelmänsä pyrittiin saamaan selville.
 – Täytyy kuitenkin muistaa, että keskiajalla ulkoisten ominaisuuksien kommentointi ja niille naureskelu oli ihan erilaista kuin mitä se on nykyään, Kuuliala sanoo.
 – Ihmiset saivat muun muassa liikanimiä ulkoisten ominaisuuksiensa perusteella. Sen kohteeksi joutuivat muutkin kuin vammaiset.
 Synnynnäiset epämuodostumat saattoivat kuitenkin herättää ihmisissä ihmetystä tai jopa pelkoa.
 Oliko kaikki ennen huonommin?
 Jenni Kuuliala kertoo, että viime aikoina keskiajan vammaisten elämästä on saatu yhä enemmän tietoa. Myös arkeologia on osoittautunut hyödylliseksi.
 Mistä sitten johtuu, että edelleen elää vahvana käsitys siitä, että keskiaika oli vammaisille erityisen kurjaa aikaa?
 Kuuliala uskoo, että yksi syy on nyky-yhteiskunnan jossain määrin ongelmallinen suhtautuminen vammaisuuteen.
 – Se nähdään helposti automaattisesti tragediana. Silloin on helppo vetää ajatuskulku, että totta kai sen piti olla vielä suurempi tragedia menneisyydessä, hän pohtii.
 – Samalla meillä on vahva usko oman aikamme lääketieteeseen ja muutenkin ajatus siitä, että kaikki on nykyään paremmin kuin ennen.
 Erot nykypäivään eivät ole niin suuria
 Turun Keskiaikaiset markkinat tuo vammaisuuden historiaa tänä vuonna esille.
 Markkinanäytelmässä on kaksi näkövammaista hahmoa, joita esittävät näkövammaiset näyttelijät.  Linn Gröndahl  ja  Lea Vihonen  ovat tyytyväisiä asiaan.
 – Olin otettu ja ilon kyyneleet pääsivät, kun kuulin, että pääsen mukaan. On hyvä, että asiaa tuodaan ihmisten tietoisuuteen, Vihonen sanoo.
 – Saisi tuoda enemmänkin. Nyt näyttelemme näkövammaisia näkijöitä, mikä on aika tyypillistä. Tämä on kuitenkin ensimmäinen askel, Gröndahl lisää.
 Turun Keskiaikaisilla markkinoilla halutaan tuoda esille kaikkien historiaa. Paula Collin / Yle
 Tutkija Reima Välimäki toimii myös Turun Keskiaikaisten markkinoiden historiallisena asiantuntijana. Hän sanoo, että markkinoilla on jo vuosia haluttu tuoda esille kaikkien keskiaikaa, ei ainoastaan valtaapitävien miesten tarinaa.
 Moneen vuoteen markkinanäytelmässä ei ole kuitenkaan esitetty vammaisia hahmoja. Näyttelijöinä on näkövammaisia tiettävästi ensimmäistä kertaa.
 – Eriasteisista vammoista tai muista rajoitteista kärsivät henkilöt olivat olennainen osa keskiajan yhteiskuntaa. On ilmiselvää, että heidän tarinoidensa pitää näkyä myös täällä, Välimäki sanoo.
 Miltä keskiajan vammaisen elämä sitten kuulostaa nykypäivän näkövammaisen mielestä?
 – Ei loppujen lopuksi kovin erilaiselta. Apua ja tukea sai eri tavalla kuin nykyään, mutta uskon ainakin itse, että yhteisöllisyys oli jopa tehokkaampaa kuin nykyajan avut, Linn Gröndahl sanoo.
 Lea Vihonen säestää Gröndahlia ja huokaa:
 – Olisipa aikakone.
 Lue lisää:
 Turun Keskiaikaisilla markkinoilla heti avajaispäivänä 30 000 kävijää

Keskiajalla vammaisten elämä ei ollut niin synkkää kuin monet luulevat – omista yritettiin aina pitää huolta


Summary: Maria Ohisalo kertoi Ylelle, että Suomi haluaa uutena EU:n puheenjohtajamaana näyttää koko unionille esimerkkiä.

Hallitus päätti tänään perjantaina, että  Suomi ottaa vastaan  Italian hallituksen torjumalta Sea Watch 3 -alukselta vastaan kahdeksan turvapaikanhakijaa.
 Kyseessä on uuden hallituksen linjanmuutos pakolaispolitiikkaan, sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) sanoo Ylelle.
 – Euroopan komissio on esittänyt tällaisen pyynnön eri jäsenvaltioilleen, ja Suomi EU:n tulevana puheenjohtajamaana kantaa hieman enemmän vastuuta, Ohisalo kertoo.
 – Kyse on totta kai myös ihmisoikeuksista. Hallitusohjelmaan on kirjattu, että Suomi neuvottelee puheenjohtajakaudellaan yhteisestä eurooppalaisesta turvapaikkapolitiikasta. Valitettavasti se keskustelu on tällä hetkellä harvinaisen jumissa, ja sen takia joudutaan valitettavasti päätymään tällaisiin yksittäisiin nopeisiin ratkaisuihin. Asian ei lainkaan pitäisi olla näin.
 Ohisalon mukaan on ymmärrettävää, etteivät Välimeren valtiot voi yksin kantaa vastuuta kaikista Eurooppaan pakenevista ihmisistä.
 – Tällaisessa tilanteessa nousee esiin yhteinen eurooppalainen vastuu ja solidaarisuus. Tässä me näytämme nyt omalla esimerkillämme tietä.
 Selvä ero edellisen hallituksen linjaan
 Suomen edellinen hallitus kieltäytyi ottamasta vastaan Maltalle pelastautuneista turvapaikanhakijoista tämän vuoden tammikuussa.
 Tuolloin ministerikokouksessa Suomea edustanut valtiosihteeri  Samuli Virtanen  (sin.) perusteli päätöstä sillä, ettei Suomi sitoudu uusiin kiintiöihin, "ennen kuin vanhat on hoidettu".
 Ohisalon mukaan tulevista turvapaikanhakijoista ei voi toistaiseksi kertoa lukumäärän lisäksi muuta. He tulevat käymään läpi normaalin suomalaisen turvapaikanhakuprosessin.
 Ohisalo pitää tulevien vastaavien laivatapausten ratkaisun kannalta tärkeänä, että EU:lla olisi jatkossa jokin yhteinen, sovittu tapa menetellä.
 – Euroopan parlamentti on juuri valittu ja komissio tulee vaihtumaan, niin nyt on se tilanne, että voimme käydä rauhassa tulevaisuuskeskustelua. Miettiä, miten löydämme ne pienimmät yhteiset nimittäjät jäsenvaltioiden kesken, jotta päästäisiin siihen, että esimerkiksi näiden yksittäisten laivojen kohdalla olisi selkeä ja vahva menettely, että aina tiedetään, kuinka toimitaan.
 – Hallitusohjelman nimi on  Osallistava ja osaava Suomi . Siellä on vahva painotus siihen, että jokainen osallinen ja Suomi kantaa Euroopan unionin tasolla vastuuta ihmisoikeuksista. Tällä linjalla menemme, Ohisalo sanoo.
 Italian ulkoministeriön mukaan siirtolaisia ovat laivalta luvanneet ottaa vastaan Suomen lisäksi Ranska, Saksa, Luxemburg ja Portugali.
 Lue lisää :
 Uuden hallituksen linjaus: Suomi ottaa vastaan turvapaikanhakijoita Italian torjumalta pelastusalukselta
 Pienestä siirtolaisjoukosta tuli pelinappula – Suomikin torjuu Välimerestä pelastetut

Sisäministeri Ohisalo Suomen päätöksestä ottaa vastaan Italian torjumia turvapaikanhakijoita: Pakolaispolitiikan linja on muuttunut


Summary: Kiinalainen Juneyao Airlines aloitti päivittäiset lennot Helsinki-Vantaan ja Shanghain välillä.

Kiinalaisen Juneyao Airlinesin matkustajakone laskeutuu Helsinki-Vantaan kentälle puolitoista tuntia etuajassa. Koneen matkustajista valtaosa jatkaa Euroopan lennoille.
 – Olen läpikulkumatkalla, mutta ennen jatkolentoa ehdin käymään tutustumassa Helsinkiin, sanoo ensilennolla Shanghaista tullut Shij Ze Xu.
 Juuri tällaisten matkustajien varaan Juneyao laskee reitin suosion perustuvan.
 – Helsinki-Vantaasta tulee meille erittäin tärkeä solmukohta, sen kautta matkustajat voivat jatkaa edelleen Eurooppaan, sanoo Juneyao Groupin hallituksen puheenjohtaja  Wang Junjin.
 Vuonna 2006 perustettu Juneyao Airlines on osa yksityistä kiinalaista Juneaya Grouppia, joka on yksi Kiinan sadasta suurimmasta yrityksestä.
 Juneayao Airlinesin tuloa juhlittiin Helsinki-Vantaalla muun muassa yhteiskuvalla.  Jari Tanskanen / Yle
 Lentoyhtiö valitsi Helsinki-Vantaan ensimmäiseksi kohteekseen Euroopassa. Vuodessa yhtiö arvioi kuljettavansa Shanghain ja Helsinki-Vantaan välillä 200 000 matkustajaa.
 – Meidän on joskus tarkoitus laajentaa muihin kohteisiin Euroopassa, mutta ainakin aluksi tutkimme markkinoiden kehittymistä Helsinki-Vantaalta käsin, sanoo Wang Junjin.
 Juneyao Airlines on jo toinen tänä vuonna Helsinki-Vantaalle lennot aloittanut kiinalaisyhtiö. Aiemmin lennot aloittanut Tibet Airlines lentää Jinaniin.
 Kiinan ja Helsinki-Vantaan välisille lennoille on tulossa pian kolmaskin yhtiö, sillä Sichuan Airlines hakee parhaillaan Kiinan ilmailuviranomaiselta liikennöintioikeuksia Chengdun ja Helsinki-Vantaan väliselle reitille.
 – Tavoite on, että lennot voisivat alkaa loppusyksystä, sanoo johtaja Joni Sundelin.
 Viime vuonna Suomen ja Kiinan välisillä lennoilla matkusti 830 000 ihmistä, kun mukaan lasketaan myös Hongkongin reitillä kulkeneet matkustajat. Tänä kesänä Helsinki-Vantaan ja Kiinan välillä lennetään ennätykselliset 51 viikkovuoroa.
 Kiinalaiset lentoyhtiöt laajentuvat Eurooppaan
 Kiinalaisilla lentoyhtiöillä on käynnissä Euroopan valloitus, sillä yhtiöt haluavat saada osansa kiinalaisten kasvavasta matkailusta. Tänä vuonna jo 12 kiinalaisyhtiötä lentää mannertenvälisiä kaukoreittejä, kun pari vuotta sitten yhtiöitä oli vain neljä.
 Kiinalaiset lentoyhtiöt lentävät Eurooppaan uudella kalustolla. Juneyao Airlines lentää Helsinki-Vantaalle Boeing 787-9 Dreamliner -koneilla. Jari Tanskanen / Yle
 Uudet lentoyhtiöt ovat haluttuja asiakkaita eurooppalaisilla kentillä. Kevään aikana useimpien Euroopan lentoasemien edustajia on kiertänyt ahkerasti kolkuttelemassa ovia kiinalaisten lentoyhtiöiden pääkonttoreilla, joukossa myös Finavian edustajat.
 – Kyllä tässäkin prosessissa Juneyaosta kilpaili monta lentoasemaa. Tiedämme, että siellä oli monen naapurikentän edustajia, sanoo Helsinki-Vantaan lentoaseman johtaja  Joni Sundelin.
 Finavialle kiinalaismatkustajat ovat toivottuja asiakkaita, sillä monilla on jatkolento muualle Eurooppaan. Vaihtomatkustaja merkitsee suurempaa tuloa lentoasemalle.

Kiinalaisten lentoyhtiöiden Euroopan valloitus on täydessä käynnissä – "Helsinki-Vantaasta tulee meille erittäin tärkeä solmukohta"


Summary: Kuumailmapalloharrastajat kuudesta maasta ovat kokoontuneet Sotkamoon keskiyön ilmalentoja varten.

11 kuumailmapalloa nousee Kainuun taivaalle perjantain ja lauantain välisenä yönä. Kuumailmapalloharrastajia on saapunut Yhdysvalloista, Englannista, Pohjois-Irlannista, Saksasta ja Slovakiasta.
 Tapahtumajärjestäjä  Vesa Lensu  kertoo, että useimmat Suomen kesäyön taivaalle hinkuvat ovat tuoneet omat kuumailmapallonsa paikalle. Esimerkiksi slovakialaiset vieraat ovat ajaneet lähes yhtä kyytiä 2 300 kilometriä Bratislavasta.
 – Yhdysvaltalaisille lainaamme pallon, koska kuljettaminen sieltä asti olisi haasteellista ja kallista. Homma toimii näin myös toisin päin, sillä he lainaavat kuumailmapallon meille, kun vierailemme siellä.
 Kuumailmapalloharrastajat ovat lentäneet Kainuun yössä jo keskiviikkona ja torstaina. Pääkuvasta pääset katsomaan perjantaiyön lentoa suorana klo 22.30 jälkeen.
 Kaunis luonto ja kirkas ilma kiehtovat
 Jyväskylässä järjestettiin  vuonna 2009 samantapainen tapahtuma. Lensu muistelee, kuinka brittiläinen kävijä kertoi itkeneensä koko lennon. Tunteenpurkaus oli johtunut täysin suomalaisen luonnon kauneudesta.
 – Suomalainen ilma on todella kirkas. Harvalla ulkomaalaisella harrastajalla on kotimaassaan mahdollisuus lentää taivaalla, jossa näkyvyys on yli viisikymmentä kilometriä, Lensu sanoo.
 Sotkamossa järjestettävä tapahtuma on erityinen myös siksi, että näillä leveysasteilla kuumailmapallolla saa poikkeuksellisesti lentää keskellä yötä.
 Ilmailulain mukaan kuumailmapallolla ei lähtökohtaisesti saa lentää yöllä. Sotkamossa ei kuitenkaan tähän aikaan vuodesta tule  EU:n yhteisten lentosäännösten  määrittelemää yötä, eli auringon keskikohta ei laske kuutta astetta horisontin alapuolelle.
 – Täällä aurinko ei tähän aikaan kesästä laske niin alas. Tämän määritelmän mukaan yötä ei siis ole lainkaan, eli lennämme päivällä. Ulkomaisille harrastajille tämä on ainutlaatuinen kokemus, Lensu myhäilee.
 Mikä on mielestäsi parasta valoisissa kesäöissä? Keskustele kello 23.00 saakka.

Harvoin tarjolla: Kuumailmapallon kyydissä kesätaivaalla keskiyöllä – katso suorana kello 22.30 alkaen


Summary: Kauppasopimuksesta on neuvoteltu yli 20 vuoden ajan.  Se vaatii kaikkien EU-maiden ja Euroopan parlamentin hyväksynnän.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan Unioni ja Mercosur-kauppavyöhykkeen maat ovat solmineet alustavan sopimuksen vapaakaupasta.
 Mercosur-vyöhykkeen maihin kuuluvat Argentiina, Brasilia, Paraguay ja Uruguay.
 Sopimuksesta on neuvoteltu yli 20 vuoden ajan. Kyseessä on  merkittävä sopimus,  joka kattaisi valtavan osan maailmankaupan volyymistä.
 Halvempaa lihaa, appelsiinimehua – ja lisää antibiootteja? EU–Mercosur olisi kauppasopimusten jättiläinen (2018)
 Alustavan sopimuksen läpimeno sai puhtia ainakin osittain siksi, että EU päätti ryhtyä hakemaan uusia kauppakumppaneita sen jälkeen, kun kauppaneuvottelut eivät edeneet Yhdysvaltojen kanssa.
 Euroopan komission puheenjohtaja  Jean-Claude   Juncker  luonnehtii Twitterissä, että kauppasopimus on suurin, jonka EU on olemassaolonsa aikana solminut.
 Komission mukaan kauppasopimus muun muassa poistaa suurimman osan kauppaa koskevista tullimaksuista. Esimerkiksi autotullit ovat Etelä-Amerikkaan vietäessä olleet 35 prosenttia ja koneenosien tullit jopa 20 prosenttia.
 Kauppasopimus myös vaatii sopimusosapuolia sitoutumaan Pariisin ilmastosopimukseen.
 Brasilia: Yksi historian tärkemmistä sopimuksista maallemme
 Brasilia ilmoitti, että sopimuksen myötä tullit poistuvat lukuisilta maataloustuotteilta, kuten appelsiinimehulta, pikakahvilta ja hedelmiltä.
 Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  luonnehti Twitterissä sopimusta historialliseksi. Presidentin mukaan kyseessä on yksi maan tärkeimmistä sopimuksista, ja se "tuo valtavia etuja Brasilialle".
 EU-maista muun muassa Ranska ja Irlanti ovat olleet huolissaan siitä, että vapaakauppasopimuksen myötä eteläamerikkalaisen lihan tulo EU-markkinoille tuhoaa heidän oman tuotantonsa.
 Sopimus vaatii kaikkien EU-maiden ja Euroopan parlamentin hyväksynnän.

Kauppasopimusten jättiläinen syntymässä? EU ja Etelä-Amerikan Mercosur-maat alustavaan sopuun


Summary: Tiibetin hengellinen johtaja otti kantaa myös Euroopan pakolais- ja siirtolaiskysymykseen ja arvosteli Yhdysvaltain presidenttiä.

Tiibetin hengellinen johtaja Dalai Lama on sitä mieltä, että mikäli hänen seuraajansa on nainen, tulisi tämän olla viehättävä.
 Dalai Lama kertoi näkemyksistään Britannian yleisradioyhtiö  BBC:n haastattelussa .
 Kun BBC:n toimittaja tiedusteli, ymmärtääkö Dalai Lama, että kommentti saattaa loukata naisia, naurahti hengellinen johtaja.
 – Jos naispuolinen Dalai Lama…, hän aloitti ja elehti naamallaan ikään kuin esittääkseen ankeakasvoista naista ja jatkoi:
 –…uskoisin, että ihmiset eivät haluasi nähdä häntä, hänen kasvojaan.
 Nobelin rauhanpalkinnolla palkittu 83-vuotias otti kantaa myös Euroopan siirtolais- ja pakolaiskysymykseen. Hänen mukaansa vain ”rajallinen määrä” pakolaisia saisi jäädä asumaan Eurooppaan.
 – Euroopan maiden tulisi vastaanottaa nämä pakolaiset, antaa heille koulutusta, jotta he voivat palata omaan maahansa, sanoi Dalai Lama.
 – Pitäkää Eurooppa eurooppalaisille, hän lisäsi.
 Dalai Lama arvosteli haastattelussa myös Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpia  todeten, että tältä puuttuvat ”moraaliset periaatteet.”
 83-vuotias Dalai Lama asuu maanpaossa Dharamshalassa, Pohjois-Intiassa.

Dalai Lama: Jos seuraajani on nainen, tulisi hänen olla viehättävä


Summary: Vihreiden hallituskumppani keskustan ryhmänjohtaja Kurvinen painottaa, että jotta hallitusyhteistyö toimisi, tulisi Maria Ohisalon ja muidenkin ministereiden noudattaa hallitusohjelmaa.

Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja, kansanedustaja  Antti Kurvinen  hämmästelee sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) Ylelle antamaa lausuntoa tiedotteessaan.
 – Ohisalo ei selkeästikään ole vielä ehtinyt perehtyä riittävällä tavalla hallitusohjelman turvapaikka- ja pakolaispolitiikkaan. Ei sieltä ole mitään linjanmuutosta tulossa, Kurvinen sanoo.
 Ohisalo sanoi aiemmin perjantaina Ylelle , että Suomen maahanmuuttopoliittinen linja on muuttunut uuden hallituksen myötä.
 Kurvinen toteaa, että Suomi on aina tähänkin asti pyrkinyt yleiseurooppalaisiin ja -pohjoismaisiin ratkaisuihin pakolaispoliittisissa kysymyksissä, eikä nykyinen hallitus tee asiassa poikkeusta.
 Kurvinen sanoo, että nyt Italiasta vastaanotettavat turvapaikanhakijat ovat yksittäinen joukko, joka otetaan maahan Suomen puheenjohtajakauden takia, ja että saapuneista jokainen, joka ei ole kansainvälisen suojelun tarpeessa, tullaan palauttamaan kotimaahansa.
 Hän muistuttaa, että hallitusohjelmassa on sovittu turvapaikka- ja pakolaispolitiikasta turvallisuuskärki edellä, ja pitää esimerkkeinä tästä kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden jalkapantavalvontaa ja tulevaisuudessa laadittavaa laittoman maahantulon ja maassaoleskelun vastaista torjuntaohjelmaa.
 Ohisalo on vastuussa molemmista.
 Kurvinen päättää tiedotteen toteamalla, että Keskusta haluaa suunnata hädänalaisten auttamiseen varatut resurssit ihmisille, joilla on aidosti hätä.
 "Hallitusohjelman noudattaminen ei ole varmaan kohtuuton vaatimus"
 Yle tavoitti Kurvisen vielä perjantai-iltana kommentoimaan asiaa.
 Antti Kurvinen, toteat tiedotteessa, että Italiasta vastaanotettavat turvapaikanhakijat ovat yksittäinen, maksimissaan kahdeksan hengen joukko, jonka otamme puheenjohtajakautemme takia. Mitä tarkoitat tällä? Kuulostaa siltä, että tämä vastaanottaminen olisi Suomelle imagokysymys.
 – Tämä ei ole suoranainen imagotehtävä, vaan voisiko sanoa, että hyväntahdon ele, jota EU-puheenjohtajamaat ovat harjoittaneet jo jonkin aikaa, muun muassa Romania. Hekin ovat ottaneet tällaisia sisäisiä siirtoja, ikään kuin näyttääkseen hyvää esimerkkiä.
 – Valitettavasti EU:ssa ei ole näitä yhteisiä pelisääntöjä. On muodostunut tällainen käytäntö, että puheenjohtajamaat tekevät talkoita enemmän.
 Uhkaako Ohisalon lausunto vihreiden ja keskustan hallitusyhteistyötä?
 – Keskusta lähtee liikkeelle siitä, että ministerit noudattavat hallitusohjelmaa. Se ei ole varmaan kohtuuton vaatimus. Me jatkamme EU:n yhteisen linjan rakentamista, Suomen ei pidä rakentaa mitään omia vetovoimatekijöitä, Kurvinen sanoo.
 – Ainut keskustan vaatimus on se, että Maria Ohisalo ja kaikki muutkin ministerit lukevat mitä siellä hallitusohjelmassa sanotaan ja noudattavat sitä. Kun niin toimitaan, niin hallitusyhteistyökin toimii.
 Ohisalo mainitsi haastattelussa, että turvapaikanhakijoiden siirto Italiasta on yksittäinen ratkaisu, eikä kestävä sellainen. Ette te kai siis niin eri mieltä tästä asiasta ole?
 – On oleellista, ettei linja ole muuttunut. Pakolaispolitiikassa ei ole tapahtunut täyskäännöstä, vaan jatkamme viime vaalikaudella muodostunutta linjaa, joka on hyvin yleiseurooppalainen ja mukailee Ruotsia, Kurvinen sanoo.
 – On täysin väärä arvio, jos sanoo, että me lähdemme nyt tämän hallituskauden aikana tekemään isoja muutoksia maahanmuuttopolitiikkaan. Sen näkee, kun katsoo hallitusohjelmaa.
 Lue lisää:
 Sisäministeri Ohisalo Suomen päätöksestä ottaa vastaan Italian torjumia turvapaikanhakijoita: Pakolaispolitiikan linja on muuttunut
 Uuden hallituksen linjaus: Suomi ottaa vastaan turvapaikanhakijoita Italian torjumalta pelastusalukselta

Keskustan Kurvinen vastaa Ohisalolle: Pakolaispolitiikan linja ei ole muuttunut, Italian pakolaiset "yksittäinen hyväntahdon ele"


Summary: Hänet tuomittiin myös maksamaan uhreille yhteensä 18,6 miljoonaa Norjan kruunua eli vajaa kaksi miljoonaa euroa.

Norjalainen 27-vuotias mies tuomittiin perjantaina 16 vuodeksi vankeuteen 270 alaikäisen pojan seksuaalisesta hyväksikäytöstä useilla verkkoalustoilla ja chatissa.
 Myös jalkapallotuomarina toiminut mies esitti netissä nuorta Sandra-nimistä tyttöä. Hän kävi poikien kanssa seksuaalissävytteisiä keskusteluja ja sai nämä masturboimaan videolla. Myöhemmin hän kiristi uhreja lähettämään videoita lisää uhkaamalla muuten julkaista niitä, kertoi Norjan yleisradioyhtiö NRK.
 - Kyse on hyvin haavoittuvista uhreista. Heillä on ollut suuria psyykkisiä ongelmia hyväksikäytön jälkeen, sanoi tuomari Maria Engöy Duna Nedre Romeriken käräjäoikeudessa.
 Mies pidätettiin ensi kerran kesäkuussa 2016, mutta myöhemmin hänet vapautettiin. Hänet pidätettiin uudelleen saman vuoden lokakuussa.
 Mies on myöntänyt osan syytteistä.
 Lue lisää:
 Norjalaismiestä epäillään yli 250 lapsen hyväksikäytöstä – Norjan median mukaan yksi uhreista asuu Suomessa

Norjalaismies sai 16 vuoden vankeustuomion 270 pojan hyväksikäytöstä


Summary: Halla-aho valittiin Tampereella jatkamaan perussuomalaisten johdossa seuraavat kaksi vuotta.

Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  linjaa puolueensa tulevaisuutta Tampereen puoluekokouksen päätteeksi. Alustavan aikataulun mukaan puhe alkaa noin klo 16.30.
 Yle näyttää puheen suorana. Voit katsoa sen klikkaamalla tämän jutun pääkuvaa.
 Halla-aho taputettiin lauantaina  uudelle kaksivuotiskaudelle perussuomalaisten johdossa. Hänellä ei ollut vastaehdokkaita.
 Tampereella perussuomalaisille valittiin myös varapuheenjohtajat ja uusi puoluesihteeri.
 Rinnalleen ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi Halla-aho sai puolueen nousevana tähtenä pidetyn ensimmäisen kauden kansanedustajan ja entisen poliittisen suunnittelijan  Riikka Purran .
 Toiseksi varapuheenjohtajaksi äänestettiin kolmannen kauden kansanedustaja  Arja Juvonen  ja kolmanneksi eduskunnan toinen varapuhemies  Juho Eerola , joka jatkaa tehtävässä.
 Puoluesihteeriksi kokousväki äänesti Suomen Perusta -ajatuspajan toiminnanjohtajan  Simo Grönroosin .
 Lue myös:
 Analyysi: "Mestari" Halla-aho on kiusaantunut liikanimestään ja kaitsee nyt opetuslapsiaan asialinjalle

Perussuomalaisten puoluekokous huipentuu Halla-ahon linjapuheeseen – katso suorana


Summary: Lyhyeksi ennustettu tapaaminen on merkittävä ainakin kolmesta syystä.

Maailma näyttää muuttuneen niin, että tärkeät poliittiset tapaamiskutsut esitetään Twitterissä – ja tapaamiset järjestetään vuorokauden sisällä.
 Tällaiseen ajatukseen voi päätyä, jos katsoo, mitä Yhdysvaltain, Etelä-Korean ja Pohjois-Korean myrskyisissä suhteissa on tapahtunut viikonlopun aikana.
 1. Pikatreffit saivat alkunsa pikaviestipalvelusta
 Alkajaisiksi Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  tarttui lempiviestintävälineeseensä Twitteriin ja esitti kutsun:
 – Jos puheenjohtaja Kim näkee tämän, haluaisin tavata hänet rajalla, kätellä ja sanoa päivää, Trump kirjoitti Twitterissä varhain lauantaina Suomen aikaa.
 Trumpin mukaan heitto oli spontaani. Pohjoiskorealaiset vastasivat pian tapaamisen kuulostavan kiinnostavalta.
 Trump osallistui viikonloppuna G20-maiden tapaamiseen Japanin Osakassa ja jatkoi sieltä matkaansa Etelä-Koreaan, jossa hän on käynyt keskusteluja Etelä-Korean presidentin  Moon Jae-inin  kanssa.
 Aiemmin sunnuntaiaamuna  presidentit vahvistivat yhdessä, että tapaaminen Kimin kanssa todella tapahtuu. Kaukana ovat viikkoja ennen ilmoitetut ja tarkoin pohjustetut tapaamiset – tai näin ainakin asia näyttäytyy julkisuuteen.
 Lue lisää G20-tapaamisen tuloksista:   Asiantuntija: Trumpin ja Xin huipputapaamisessa ostettiin lisäaikaa, mutta ongelmia se ei välttämättä ratkaise
 2. Yksi askel voi olla merkittävä symboli
 Trumpin ja Kimin tapaaminen ei ole huippukokous tai edes varsinainen tapaaminen, vaan sen on määrä olla lyhyt tervehdyskäynti Koreoiden välisellä demilitarisoidulla vyöhykkeellä.
 Symbolisesti ja mediatapahtumana se kuitenkin on merkittävä.
 Erityisesti symboliikka kasvaa, jos Trump astuu Kimin kanssa Pohjois-Korean puolelle. Lauantain lehdistötilaisuudessa Osakassa Trump sanoi olevansa tähän valmis.
 Viime vuoden keväällä  Etelä-Korean Moon ja Pohjois-Korean Kim suorittivat vastaavaa symboliikkaa raja-alueella, kun Kim astui Etelä-Korean puolelle ja Moon Pohjois-Korean. Johtajat myös  istuttivat yhdessä puun .
 Lue lisää viime vuoden rajatapaamisen merkityksestä:   Analyysi: Kimiltä ja Moonilta tarvitaan enemmän kuin kauniita sanoja – Nuudelijutustelu luo mielikuvaa ystävyydestä, mutta ei riitä rauhaan
 3. Edellinen tapaaminen meni lopulta mönkään – pohjustetaanko tässä uutta tapaamista?
 Trump on tavannut Kimin huippukokouksessa kahdesti aiemmin. Viimeisin kokous Vietnamissa päättyi helmikuussa tuloksettomana.
 On selvää, että yksi kättely rajoilla ei ratkaise Etelä- ja Pohjois-Korean vuosikymmenten riitoja tai saa Pohjois-Koreaa lopettamaan kiisteltyä ydinohjelmaansa. Silti jo hyväntahtoinen kättely olisi eleenä merkittävä ja voimakas, ja parhaimmillaan vie keskusteluja eteenpäin.
 Lue lisää Hanoin tapaamisen tuloksista:   Analyysi: Trump ja Kim lähtivät Hanoista ilman diiliä – Mutta oli sittenkin hyvä, ettei lupauksia tehty hätäisesti
 Pohjois- ja Etelä-Korean maiden välinen raja on erittäin raskaasti vartioitu. Yonhap / EPA

Astuuko Trump Kimin kanssa Pohjois-Koreaan? – Seuraa suorana Trumpin ja Kimin yllätystapaamista demilitarisoidulla vyöhykkeellä


Summary: Ulkonäköön panostaminen ja siitä puhuminen mielletään usein vain naisten etuoikeudeksi.

Kasvojenpuhdistusaine, kasvovesi, kosteusvoide ja silmänympärysvoide aamuin ja illoin.
 Näin oululainen  Jere Laava  luettelee ihonhoitorutiineitaan. Tubettajana ja mallina toimiva Laava pitää huolta kasvojensa ihosta, sillä se on instrumentti, jolla hän tekee töitä.
 Laava tietää näkevänsä paljon enemmän vaivaa ulkonäkönsä eteen kuin miehet yleensä. Hän ei vierasta myöskään kauneuskirurgiaa tai kosmeettisia hoitoja.
 Parikymppinen Laava kertoo ottaneensa täyteainetta huuliinsa ja nenäänsä. Hänen nenänsä kyömyä on tasoitettu ja huultensa epäsymmetriaa korjattu hyaluronihappopistoksella. Samalla huuliin on saatu lisää näyttävyyttä.
 Laava on ulkonäkönsä eteen tekemien toimiensa ja avoimuutensa vuoksi poikkeus. Vaikka ulkonäkö on yhä tärkeämpi myös miehille, kauneuskirurgiaa käyttävien määrä on edelleen väestötasolla marginaalista, kertoo väitöskirjatutkija  Erica Åberg  Turun yliopistosta.
 Jere Laava kertoo kiinnittäneensä huomiota omaan ulkonäköönsä jo pienenä.  Paulus Markkula / Yle
 Åberg on mukana tutkimusryhmässä, joka on selvittänyt ulkonäön merkitystä suomalaisille. Suomi ulkonäköyhteiskuntana -tutkimushankkeen tuloksista julkistetaan syksyllä kirja.
 Åbergin mukaan miehet kokevat ulkonäköpaineita ja kokevat ulkonäköönsä liittyvää epävarmuutta samalla tavalla kuin naiset, mutta eri asioista.
 – Naisilla tyytymättömyys kohdistuu yleensä painoon, miehillä lihaksiin: erityisesti vatsa- ja rintalihaksiin. Miehillä on usein tavoitteena saavuttaa yhteiskunnallinen ideaalivartalo, eli hoikka, mutta lihaksikas.
 Itseensä panostamista ei mielletä ulkonäön hoitamiseksi
 Punnerruksia, leuanvetoja ja monipuolisia liikkeitä painoilla. Näistä koostuu nelikymppisen  Kalle Väisäsen  saliohjelma tällä kertaa. Väisänen on tuttu näky oululaisella kuntosalilla, sillä mies treenaa ahkerasti.
 Väisäselle kuntoilu tarkoittaa kokonaisvaltaista hyvinvointia, ja treenien jääminen väliin vaikuttaa hyvään oloon kropassa ja sitä kautta mieleen ja peilikuvaan.
 – Jos on ollut vaikka flunssaa tai kiirettä töissä, kiloja alkaa voi alkaa kertyä ja lihas vähentyy. Tällöin ryhtikin voi kärsiä.
 Kalle Väisänen treenaa, jotta keho säilyisi kunnossa vielä ikääntyessäkin. Paulus Markkula / Yle
 Åbergin mukaan tutkimuksista on käynyt ilmi, että vaikka ulkonäkö on yhä tärkeämpi myös miehille, siitä ei ehkä osata puhua, eikä ulkonäköä välttämättä tunnisteta tärkeäksi.
 Yksi syy tähän voi olla se, että ulkonäköön panostaminen mielletään naisille ominaiseksi toiminnaksi, joten näin ollen se ei sovi miehille.
 – Me suomalaiset myös ajattelemme usein olevamme käytännönläheistä ja koreilematonta kansaa. Ulkonäöstä puhuminen ei ole meille tuttua, Åberg sanoo.
 Suomi ulkonäköyhteiskuntana -tutkimuksen mukaan miehet esimerkiksi panostavat hiusten leikkuuseen ja hoitamiseen siinä missä naisetkin. Hiustenhoitoa ei kuitenkaan ajatella ulkonäön kautta, vaan puhutaan mieluummin siisteydestä ja puhtaudesta.
 Myös Väisänen puhuu mielellään urheilun vaikutuksesta toimintakykyyn, ei niinkään ulkonäköön. Åbergin mukaan tämä on yleistä. Miesten ulkonäkö kehystetään usein toimintakyvyn kautta, eikä esimerkiksi seksikkyyden kautta.
 Väisänen myöntääkin, että ulkoisista syistä tulee välillä treenattua enemmän toisia lihaksia kuin toisia.
 Miehille ulkonäkö on vaikea puheenaihe
 Väisänen työskentelee opettajana, mutta tekee satunnaisesti myös mallikeikkoja. Niistä hän kertoo saaneensa pääosin positiivista palautetta kaveripiiristään. Joskus mallin töistä on myös vinoiltu.
 Väisänen uskoo, että miesten on nykyisin helpompi kommentoida positiivisesti toisten miesten ulkoista olemusta, ilman että se otetaan mielistelynä.
 – Esimerkiksi salilla voi tulla tuntemattomiltakin kommentteja, että näyttää hyvältä.
 Suoraan ulkonäöstä puhuminen on Väisäsen mielestä kuitenkin vaikeaa, sillä siihen ei ole totuttu. Hänen mielestään asiasta tulisi kuitenkin puhua enemmän ääneen.
 – Miesten ulkonäöstä puhumiseen liittyy edelleen vanhoja asenteita, sievistelyä ja prameilua.

 Jere Laava sen sijaan puhuu ulkonäköönsä panostamisesta avoimesti, sillä hän haluaa hälventää leimaa, joka liittyy miesten ulkonäön hoitoon. Laava on esimerkiksi esitellyt omalla YouTube-kanavallaan ottamiaan kasvohoitoja.
 – On ihan okei panostaa itseensä ja ei ole millään tavalla väärin, jos sattuu haluamaan vähän volyymia lisää huuliinsa.
 Laava arvelee, että yleensä miehet eivät uskalla puhua siitä, kuinka paljon he laittavat rahaa ulkonäkönsä hoitoon. Kauneushoitojen ajatellaan olevan naisten etuoikeus.
 – Miehen ilmeisesti pitäisi olla täydellinen luonnostaan.
 Ihannemiehen vartalo on tavikselle liki saavuttamaton
 Laava ja Väisänen tunnistavat mainoskuvien luoman miesihanteen.
 – Se on tikissä, sixpack, isot rintalihakset, komea ja parran sänkeä löytyy, Väisänen luettelee.
 Samalla hän toteaa, että ihannemiehen ulkomuodon eteen pitäisi treenata todella paljon epämukavuusalueella ja samalla kiinnittää huomiota syömiseen.
 – Normaalilta nelikymppiseltä perheelliseltä ja työssäkäyvältä mieheltä tuollaisen ulkomuodon ylläpitäminen vaatisi valtavasti työtä, ei siihen noin vaan ryhdytä.
 Väisänen kertoo oman ulkonäköidolinsa olevan peräisin ajalta, jolloin hän pelasi itsekin jalkapalloa aktiivisesti.
 –  David Beckham  ikääntyy arvokkaasti ja näyttää edelleen fressiltä.
 Väisänen seuraa myös  Mikko Leppilammen  treenihaastetta. Myös Väisäsen omana tavoitteena on pysyä kunnossa, vaikka ikää tuleekin.
 Urheileminen on Kalle Väisäselle elämäntapa. Paulus Markkula / Yle
 Iän vaikutukset täytyy kuitenkin ottaa huomioon. Aineenvaihdunta hidastuu ja syömiseen täytyy kiinnittää enemmän huomiota. Kroppa on myös aamuisin kankeampi ja vaatii enemmän venyttelyä, Väisänen kertoo.
 Mies huomasi muutoksen kehossaan jo alle kolmikymppisenä, lopetettuaan aktiivisen jalkapallon pelaamisen. Treenaamattomuus alkoi näkyä kropassa alle parissa vuodessa.
 Åberg kertoo, että heidän tutkimusaineistonsa mukaan yleensä miehet heräävät ikääntymisen vaikutuksiin vasta 45 vuodesta eteenpäin. Eniten huolissaan ikääntymisestään on 56_– 65-vuotiaat. Naisia huoli ikääntymisestä koskettaa läpi elämän, mutta huolestuneimpia ovat 26 –_35-vuotiaat.
 – Keskustellessaan ulkonäkösuhteestaan ikääntyneemmät miehet sanovat, ettei ulkonäöllä ole heille merkitystä. Samalla heidän puheessaan kuitenkin korostuu tietynlainen kohtuullisuuden ideaali, jossa vanhan puvun päälle mahtuminen ja terveelliset elämäntavat saavat mielellään näkyä päällepäin.
 Tutkimuksen mukaan myös yhteiskuntaluokka vaikuttaa ikääntymisen kokemukseen. Ylempi keskiluokka kokee ulkonäkönsä paremmaksi ja tärkeämmäksi kuin työväenluokka, jolle ulkonäkö ei tutkimusten mukaan ole samalla tavalla itseilmaisun väline, Åberg sanoo.
 Lihaskimppu vieressä luo alemmuuskompleksin
 Jere Laavan miesihanne löytyy Calvin Kleinin alusvaatemainoksissa esiintyvästä  Shawn Mendesistä . Myös Laava itse toivoisi olevansa lihaksikkaampi, mutta toteaa nykyisenkin vartalon riittävän itselleen.
 Laava sanoo, että hänelle kuntosalimaailma ei sovi.
 – Se aiheuttaa vartalokateutta ja pistää treenaamaan tavalla, joka ei ole hyväksi itselleni.
 Myös kesä ja vähissä vaatteissa esiintyminen tuo miehille paineita. Jos esimerkiksi uimarannalla on vieressä paidattomia lihaskimppuja, voi se tuoda alemmuuskompleksin itselle. Samalla miettii ottaako oman paitansa pois, Laava pohtii.
 Jere Laava levittää tottuneesti puuteria kuvausta varten, etteivät kasvot kiillä. Paulus Markkula / Yle
 Laavan mukaan mainosten mieskuvien ja sosiaalisen median lisäksi miehille ulkonäköpaineita luovat myös naiset.
 – Naiset panostavat paljon itseensä, joten monet heistä odottavat, että miehet tekevät samoin, Laava sanoo.
 Åberg muistuttaa, että ulkonäköön suhtautuminen väestötasolla on edelleen sukupuolittunut. Naisilta jopa odotetaan ulkonäköön panostamista, ja esimerkiksi ikääntymisen merkkien häivyttämistä, kun taas miehiltä vastaava käytös ei ole odotettua tai se saattaa olla jopa paheksuttua.
 Laava on valmis satsaamaan ulkonäköönsä myös tulevaisuudessa. Hän on pohtinut nenäleikkausta ja kulmakarvojen kohotusta.
 – Nenäleikkaus voisi olla ylioppilaslahja itselleni.
 Laava arvelee olevansa edelläkävijä käyttäessään kauneuskirurgiaa. Hän myös uskoo olevansa rohkeampi muuttamaan omaa ulkonäköään mieleiseksi kuin moni muu mies.
 Visuaalinen maailma luo painetta näyttää hyvältä
 Åbergin mukaan myös sosiaalinen media luo eri tavoin paineita esittää itseään positiivisessa valossa.
 Naiset kokevat sosiaalisessa mediassa enemmän painetta ulkonäöstään, mutta esimerkiksi Tinderissä myös miehet tulevat arvioiduksi ulkonäkönsä kautta.
 Åberg sanoo, että on mielenkiintoista nähdä, tuleeko nykyisistä nuorista miehistä ulkonäkökeskeisempiä kuin aiemmista sukupolvista.
 – He elävät hyvin erilaisessa maailmassa kuin vaikka isoisänsä, jotka eivät ole olleet sosiaalisessa mediassa, ja joille esimerkiksi selfieiden ottaminen on ihan hepreaa.
 Millaisia ulkonäköpaineita sinulla on ja mistä ne johtuvat? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.
 Lue myös:
 "Onpa jätkä lihonu!" – Miesten saunailloissa naljaillaan. Painon kommentointi sattuu, vaikka sitä ei näytetä
 Ulkonäköpaineet ovat myös miesten riesa – katso vaikka somea ja kuuntele miesten läpän heittoa pukukopissa

Ulkonäöstä puhuminen on monille miehille vierasta – he treenaavat ja käyvät ahkerasti parturissa, mutta eivät myönnä tekevänsä sitä ulkonäön vuoksi


Summary: Mökkeilystä aiheutuvat päästöt muodostavat vain pienen osan keskivertosuomalaisen hiilijalanjäljestä.

Suomalaiset ovat tunnetusti mökkikansaa. Viime vuonna Suomessa oli Tilastokeskuksen mukaan yhteensä 509 800 kesämökkiä, joissa käy säännöllisesti yli kaksi miljoonaa henkilöä.
 Mökillä perinteisesti nautitaan ympärillä olevasta luonnosta, mutta mökkeilykin kuormittaa ympäristöä ja aiheuttaa päästöjä.
 Toimittaja  Roman Schatzin   mukaan mökkeily on jopa suoranainen ympäristökatastrofi. Schatz kritisoi  Maaseudun Tulevaisuudessa aikaisemmin tässä kuussa julkaistussa kolumnissaan  muun muassa säännöllisiä automatkoja mökille.
 Myös Vapaa-ajan asukkaiden liiton mukaan mökkiliikenteen ympäristövaikutuksia tullaan jatkossa syynäämään tarkemmin.
 – Mökkimatkat ovat keskimäärin vajaat 200 kilometriä edestakaisin ja kun kesäisin matkan ajaa joka viikonloppu, tulee aika paljon päästöjä, sanoo liiton puheenjohtaja  Tapio Tervo .
 Olen nähnyt, että mattoja vielä pestään laitureilla ja se lika ja pesuaine valuu sitten suoraan järveen. Sitä ei enää missään tapauksessa suositella.  Tapio Tervo, Vapaa-ajan asukkaiden liiton puheenjohtaja
 Liitto on laatinut  ilmastonmuutosohjelman , jossa otetaan kantaa mökkiliikenteen lisäksi muun muassa jätehuoltoon ja kierrätykseen sekä mökkien lämmitykseen, rakentamiseen ja eristämiseen.
 – Haluamme kannustaa mökkiläisiä tekemään parempia valintoja. Ilmasto on paljon esillä tällä hetkellä ja halusimme ajoittaa ohjelman juuri kesään, Tervo sanoo.
 Etelä-Savossa tapahtuvan mökkeilyn hiilijalanjälki selvitettiin keväällä
 Vapaa-ajan asumisen tutkimuksen dosentin, Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkijan  Kati Pitkäsen  mukaan mökkeilyn hiilijalanjälkeä ei ole laskettu valtakunnallisesti.
 Keväällä Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu  kuitenkin laski Etelä-Savon vapaa-ajan asukkaiden aiheuttaman hiilijalanjäljen  alueen matkailun hiilijalanjälkilaskennan  yhteydessä.
 Tutkimuksen mukaan vapaa-ajan asukkaiden yhteenlaskettu hiilijalanjälki on noin 84 000 tonnia hiilidioksidiekvivalenttia vuodessa. Vapaa-ajan asukkaiden aiheuttamat päästöt muodostavat noin kolmanneksen koko maakunnan matkailun hiilijalanjäljestä.
 – Hiilijalanjälki on noin 400 kiloa vapaa-ajan asukasta kohden. Etelä-Savo on yksi merkittävimmistä mökkeilymaakunnista, eli sikäli selvitys antaa hyvän kuvan mökkeilyn hiilijalanjäljestä, Pitkänen sanoo.
 Suomen suosituin mökkeilykohde on Saimaa. AOP
 Laskennassa otettiin huomioon matkustus vapaa-ajan asunnolle, sähkönkulutus ja hankinnat, päivittäinen asiointi, aktiviteetit ja ravitsemuspalvelut.
 Suomalaisen keskimääräinen hiilijalanjälki on  Sitran mukaan  10 300 kiloa eli siihen suhteutettuna Etelä-Savon mökkeilystä aiheutuvat päästöt ovat vain pieni osa kokonaisuudesta.
 – Kaikilla ihmisen toimilla on ympäristövaikutuksia ja mökkeilyssä kysymys on pitkälti siitä, että meillä on kaksi asuntoa, joiden ylläpito lisää kokonaiskulutusta,Pitkänensanoo.
 Nykyään mökki voikin olla  hyvin varusteltu niin sanottu kakkosasunto suihkuineen, pakastimineen, astianpesukoneineen ja pyykkikoneineen .
 ”Yli 90 prosenttia mökkimatkoista tehdään henkilöautoilla”
 Pitkäsen mukaan merkittävin päästöjen lähde mökkeilyssä on matkustaminen.
 – Suomessa mökit ovat hajallaan maaseudulla haja-asutusalueilla, minne tosi puutteellisesti menee julkisen liikenteen yhteyksiä. Muistaakseni yli 90 prosenttia mökkimatkoista tehdään henkilöautoilla.
 Tapio Tervon mukaan joukkoliikennettä tulisikin parantaa haja-asutusalueilla.
 – Lyhytaikaiset autovuokraukset ja yhteisöautot tulevat varmaan olemaan yksi tapa miten ihmiset tulevaisuudessa matkustavat mökille. Se ei sinänsä vähennä mökkiliikenteen päästöjä, mutta vähentää autoilun päästöjä yleisesti. Pitäisi lisätä julkista asioimisliikennettä tai ainakin pitää nykyisiä yllä, että olisi mahdollista päästä mökille tai edes kauppaan ilman autoa.
 Juhannuksena pitkät autojonot ovat tuttu näky moottoriteillä. Simo Pitkänen / Yle
 Mökin käytöstä aiheutuviin ympäristövaikutuksiin lasketaan esimerkiksi energiankulutus, erilaiset tavaroiden ja palvelujen ostot ja mökkiläisten aktiviteetit.
 – Aika usein mökillä ajetaan moottoriveneillä, mönkijällä tai muilla pörisevillä vehkeillä. Jokainen voi harkita, tarvitseeko niitä, sillä jokaisesta polttomoottorilaitteesta tulee päästöjä, sanoo Tervo.
 Tervon mukaan yksittäisen mökkiläisen vastuulla on myös vanhojen tapojen päivittäminen ympäristöystävällisempiin vaihtoehtoihin.
 Mieti näitä mökkeillessä: Onko oma auto pakollinen vai pääsisitkö mökille julkisilla tai kimppakyydillä? Voisiko uusiutuvaa energiaa käyttää enemmän? Millä tolalla mökin energiatehokkuus on? Mikä on lämmityksen tarve? Riittääkö ylläpitolämpö silloin kun mökkiä ei käytetä? Voiko mökki olla kylmillään? Kuinka hyvin jätehuolto ja kierrätys sujuu? Kuinka monta polttomoottorilaitetta mökillä oikeasti tarvitset?
 – Olen nähnyt, että mattoja vielä pestään laitureilla ja se lika ja pesuaine valuu sitten suoraan järveen. Sitä ei enää missään tapauksessa suositella, ympäristöystävällistä pesuainetta ei ole matoille. Roskien poltto on toinen, mitä edelleen harrastetaan hyvin paljon, sanoo Tervo.
 Mökkirakentamiseen liittyvä ympäristön muokkaus ja infrastruktuurin rakentaminen kuormittaa myös luontoa.
 – Jos ajatellaan mökkirakentamista Suomessa, niin voisi miettiä, että tarvitseeko uusia mökkejä rakentaa vai voiko olemassa olevaa mökkikantaa hyödyntää ja ottaa tehokkaammin käyttöön, Pitkänen sanoo.
 Mökkiläisille vesistöjen laadun tarkkailu on tärkeää. Tanja Heino / Yle
 Mökkeilyllä voi olla myös positiivisia ympäristövaikutuksia
 Pitkäsen mukaan suomalaiset ovat yleisesti ottaen ympäristötietoista mökkikansaa. Aurinkopaneelien suosio on esimerkiksi lisääntynyt.
 – Vapaa-ajan asukkaille ympäristön laatu on tosi tärkeää ja esimerkiksi vesien laadusta ollaan huolissaan. Mökkijärviä kunnostetaan ja lähimaisemien ylläpidosta huolehditaan. Mökkeilyn kautta kaupunkilaisväestökin saa säännöllisesti kosketuksen ympäristöön ja sillä voi olla jopa kansanterveydellisiä vaikutuksia.
 Mökkeilyn ympäristövaikutuksia voi verrata myös siihen, mitä tehtäisiin, jos sinne mökille ei mentäisikään. Voisiko mökkeily korvata esimerkiksi ulkomaanmatkoja?
 – Olen tätä vähän tutkinut ja havainnut, että mökkeily usein yhdistyy hypermobiiliin elämäntapaan, jossa mökin ohella käydään myös matkoilla. Tulevaisuudessa kun ilmastoarvot korostuvat, voi kuitenkin olla, että ihmiset näkevät mökkeilyn entistä houkuttelevampana vaihtoehtona.
 Lue myös:
 Tässä on mökki, joka on niin lähellä nollapäästöistä kuin vain mahdollista – Yle testasi yhdeksänneliöisen ja tuhatkiloisen mini-ihmeen  (30.8.2018)
 Suomalaisen rakastama mökki on pahimmillaan luontoa rasittava energiasyöppö – Riina Puusaari ei halua omistaa, vaan kyläilee muiden kesäasunnoilla  (28.6.2018)
 Suomalaisten on pakko päästä mökille – Lue, oletko keskivertomökkeilijä vai tilasto-oikku  (22.6.2018)

Mökkeily kuormittaa luontoa monella eri tavalla, mutta onko se ympäristökatastrofi? Lue, mitä ilmastoviisas mökkielämä voi tarkoittaa


Summary: Uutistoimisto AFP:n mukaan demilitarisoidun vyöhykkeen Pohjois-Korean puoli suljettiin sunnuntaiaamuna turisteilta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoi varhain sunnuntaiaamuna, että Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  haluaa tavata hänet Etelä- ja Pohjois-Korean välisellä rajalla, demilitarisoidulla vyöhykkeellä, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Trump saapui Etelä-Koreaan lauantaina G20-kokouksesta Japanin Osakasta. Hän tapasi Etelä-Korean presidentin  Moon Jae-inin  illalla.
 Trump twiittasi perjantaina halustaan tavata Kimin.
 – Jos puheenjohtaja Kim näkee tämän, haluaisin tavata hänet rajalla, kätellä ja sanoa päivää, Trump kirjoitti.
 Sunnuntaiaamuna Trump oli toiveikas tapaamisen toteutumisesta.
 – Saa nähdä. Hän kyllä todella haluaisi [tavata]. He yrittävät saada sen aikaiseksi. Me molemmat haluamme tehdä sen. Se tulee olemaan todella lyhyt, lähinnä vain kädenpuristus. Mutta se on ihan ok. Se merkitsee paljon, Trump kertoi tiedotusvälineille Soulissa.
 Hän sanoi, että he ovat Kimin kanssa hyvissä väleissä, mutta vielä on paljon tehtävää, että sopimus Pohjois-Korean ydinohjelmasta luopumisesta ja vastaavasti sanktioista luopumisesta sekä pysyvästä rauhasta Korean niemimaalla saadaan aikaiseksi.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan demilitarisoidun alueen Pohjois-Korean puoli suljettiin sunnuntaiaamuna turisteilta.

Trump: Kim Jong-un haluaa tavata demilitarisoidulla vyöhykkeellä


Summary: Boris Johnsonista ei välttämättä tule Ison-Britannian pääministeriä, vaikka hänestä tulisi konservatiivien johtaja.

Boris Johnsonista  ei välttämättä tule Britannian pääministeriä, vaikka hänestä tulisi konservatiivien johtaja, kirjoittaa kaksi perustuslakiasiantuntijaa analyysissaan. Asiasta uutisoi Guardian.
 Lontoon yliopiston perustuslakiyksikön professorit  Robert Hazell  ja  Meg Russell  sanovat, että Johnsonin pääministeriys voi olla uhattuna, jos kourallinen konservatiivien edustajista ei tue Johnsonin hallitusta.
 Heidän mukaansa tärkein testi on se, saako konservatiivien uusi johtaja luottamuksen parlamentin alahuoneelta.
 Britannian konservatiivien johtajan paikasta kisaa entisen ulkoministeri Johnsonin lisäksi nykyinen ulkoministeri  Jeremy Hunt .
 Lue myös:
 Britannian konservatiivien johtajakisa tiivistyy – Boris Johnsonin haastajista putosi nyt Rory Stewart
 Britannian konservatiivien johtajaehdokkaat väittelyssä – Johnson ei ilmestynyt paikalle
 Brittikonservatiivien ensimmäinen johtajaäänestys: Boris Johnson ykkösenä

Asiantuntijat: Konservatiivien johtajuus ei ole automaattinen pääsylippu Britannian pääministeriksi


Summary: Naiset kärsivät migreenistä miehiä useammin, tyypillisimmin migreeni puhkeaa 20-40 vuoden iässä

Noin 700 000 suomalaista sairastaa migreeniä. Koko väestöstä migreeniä on 15–18 prosentilla naisista ja 6–8 prosentilla miehistä.
 Suomen Migreeniyhdistyksen mukaan luvut kuvaavat diagnosoituja tapauksia. Näiden lisäksi on ihmisiä, joilla on migreeni, mutta ei diagnoosia.
 – Nykyään migreeni tunnistetaan entistä aikaisemmassa vaiheessa, ja potilas saa suoraan oikean diagnoosin. Ennen annettiin lähes poikkeuksetta esimerkiksi jännityspäänsärkydiagnoosi ennen migreenidiagnoosia, Suomen Migreeniyhdistyksen neuvontahoitaja  Marja Hassinen  kertoo.
 Professorin ja neurologian erikoislääkärin  Markus Färkkilän  mukaan migreeni on aivorungon sairaus, jossa kohtaus leviää aivokuorelle ja verisuoniin.
 Sen taustalla on useiden migreenille altistavien geenien vaikutus, mutta myös ympäristön tekijöillä on suuri merkitys. Migreeniä laukaisevat esimerkiksi alkoholi, kirkkaan välkkyvät valot, raju fyysinen rasitus, psyykkinen ja fyysinen stressi, huono yöuni, runsas sokerin käyttö ja niskalihasten jumiutuminen.
 Hassinen listaa altistaviin tekijöihin lisäksi näyttöpäätteen, huonot työasennot, melun ja hälinän sekä heikon sisäilman. Hassisen mukaan migreeni puhkeaa tyypillisimmin 20–40 vuoden iässä.
 Eniten migreeniä on Färkkilän mukaan 25–55-vuotiailla naisilla, eli pahimpien ruuhkavuosien aikaan. Naisilla migreeni on miehiä yleisempää ainakin osittain hormonaalisista syistä.
 Usein migreeni helpottuu iän myötä
 Färkkilän mukaan 25 prosenttia migreenipotilaista kärsii migreenistä, joka tekee potilaasta täysin toimintakyvyttömän. Lievimmillään migreenioireet voivat olla pientä jomotusta, joka helpottaa nopeasti kohtauslääkkeellä. Suurimmalla osalla migreenikohtaus on jotakin näiden ääripäiden väliltä.
 Hassinen kertoo, että migreeniin liittyy aina vaiheita, joista kipu on vain yksi vaihe. Ennakko-oireita ovat yleensä mielialan muutokset, uupumus, lihaskivut tai mieliteot. Seuraavaksi tulee kipuvaihe, joka on yleensä toispuoleista, keskikovaa tai kovaa, jomottavaa särkyä. Lopuksi tulevat jälkioireet, jotka voivat olla hyvin samankaltaisia ennakko-oireiden kanssa. Tyypillisesti migreenikohtaus kestää ennakko- ja jälkioireineen noin kaksi päivää.
 – Suurin osa ihmisistä yhdistää migreenin vain kipuun, mutta yleensä myös ennakko- ja jälkioireet haittaavat toimintakykyä. On myös valitettavaa, kuinka usein migreenipotilaiden kipua vielä tänäkin päivänä väheksytään ja esimerkiksi verrataan yksittäisiin päänsärkyihin.
 Aurallinen migreeni on auratonta migreeniä selvästi harvinaisempi. Sitä on noin 15 prosentilla migreenipotilaista. Aurallinen migreeni alkaa tyypillisesti auroilla, jotka ovat yleensä näköoireita, kuten sahalaitaa, mutta ne voivat olla myös esimerkiksi puutumista tai voimattomuuden tunnetta raajoissa.
 Färkkilän mukaan suurimmalla osalla on migreenikohtauksia keskimäärin kerran kuukaudessa, mutta tämä voi vaihdella paljonkin myös samojen henkilöiden kohdalla: joskus on ajanjaksoja, jolloin migreenejä on enemmän, kunnes ne taas rauhoittuvat.
 – Usein migreeni helpottuu iän myötä, kun laukaisevat tekijät, kuten työelämän paineet, helpottuvat. Vaihdevuosien jälkeen migreeni helpottuu yli puolella potilaista, vaikka toisaalta osalla migreeni aktivoituu vaihdevuosien aikaan uudelleen, Färkkilä toteaa.
 Migreenin estoon syksyllä uusia lääkkeitä
 Hassisen mukaan merkittävä osa migreenin hoitoa on, että henkilö pystyy itse tunnistamaan oman migreeninsä laukaisevat tekijät ja välttämään niitä mahdollisuuksien mukaan.
 Migreenilääkkeet jaetaan kohtauslääkkeisiin ja estolääkkeisiin.
 – Estolääkitystä suositellaan silloin, kun potilaalla on yli neljä migreenikohtausta kuukaudessa, Hassinen sanoo.
 Färkkilän mukaan aiemmin migreenin estolääkkeinä on käytetty esimerkiksi verenpaine- ja epilepsialääkkeitä. Huhtikuussa 2018 Suomen markkinoille tuli uusi lääkeryhmä, biologiset täsmäestolääkkeet, jotka on tarkoitettu nimenomaan migreenin estoon. Lääkkeitä pistetään itse kotona ihon alle neljän viikon välein.
 Färkkilä kertoo, että 10–20 prosentilla potilaista migreeni loppuu kokonaan, ja yli puolella potilaista kohtaukset vähenevät merkittävästi. Suomessa lääke sai Kela-korvauksen huhtikuussa 2019, minkä jälkeen lääkkeen käyttö on alkanut yleistyä.
 – Syksyllä on tulossa 1–2 muuta samaan vaikutusmekanismiin perustuvaa täsmäestolääkettä, Färkkilä kertoo.
 Hassisen mukaan Kela-korvattavuuden kriteerinä on, että potilaalla on vähintään kahdeksan migreeniä kuukaudessa ja kaksi aiemmin kokeiltua estolääkitystä, eli läheskään kaikkien migreenipotilaiden lääkkeestä ei ole kyse.
 Hassisen mukaan noin 5 prosentilla migreenipotilaista migreeni kroonistuu. Kroonisesta migreenistä on kyse, kun särkypäiviä on vähintään viisitoista kuukaudessa.
 – Krooninen migreeni on usein vyyhti, jossa yhdistyvät migreeni, jännityspäänsärky, eli lihasjumeista johtuva särky, sekä lääkepäänsärky, joka on liiallisella lääkkeiden käytöllä aiheutettua särkyä.
 Färkkilän mukaan 75 prosenttia kroonisista migreeneistä muuttuu pelkällä lääkevieroituksella takaisin tavalliseksi migreeniksi.
 Kroonistumiselle altistaa erityisesti lääkkeiden liikakäyttö. Myös alihoidetut tai liian myöhäisessä vaiheessa hoidetut kohtaukset altistavat migreenin kroonistumiselle.

Neljäsosa Suomen 700 000 migreenipotilaasta menettää oireiden myötä toimintakykynsä kokonaan – Syksyllä tulossa uusia lääkkeitä


Summary: Piirinuohouksen päättymisen ei arvella vaikuttavan suuresti hintoihin tai paloturvallisuuteen.

Viimeiset piirinuohoussopimukset päättyvät tänään. Tämä merkitsee sitä, että nuohous vapautuu kilpailulle kaikkialla Suomessa maanantaista alkaen.
 Vastedes nuohooja ei toimi enää alueellaan yksinoikeudella.
 Asiantuntijat ovat arvioineet, että muutos ei vaikuta suuresti nuohouksen hintaan tai paloturvallisuuteen.
 Sen sijaan uudistuksen häviäjiksi on ennakoitu haja-asutusalueiden asukkaat, joita aiempi piirinuohouksen järjestelmä suojeli. Kilpailutilanteessa nuohoojat saattavat siirtyä tiheään asutuille seuduille, joilla työtä on tarjolla paljon.

Piirinuohous tuli tiensä päähän – heinäkuun alusta lähtien nokikolareita odottaa vapaa kilpailu


Summary: Britannian pääministeri myös toisti, että työtä Jemenin tilanteen ratkaisemiseksi on jatkettava.

Britannian pääministeri  Theresa May  nosti sauditoimittaja  Jamal Khashoggin  murhan ja Jemenin tilanteen esiin kahdenkeskisessä tapaamisessaan Saudi-Arabian kruununprinssin  Muhammed bin Salmanin  kanssa, kertoo muun muassa  Guardian . Kaksikko tapasi Japanin Osakassa G20-maiden kokouksessa.
 Vanhempi virkamies kertoo Guardianille Mayn vaativan, että Khashoggin murhatutkinnan on oltava avoin ja läpinäkyvä. Saudi-Arabiasta kriittisesti kirjoittanut Khashoggi murhattiin julmasti viime syksynä Saudi-Arabian konsulaatissa Istanbulissa. Muun muassa YK on katsonut, että murhan takana on Saudi-Arabia.
 May lisäksi toisti, että työtä Jemenin tilanteen ratkaisemiseksi ja konfliktin lopettamiseksi on jatkettava. YK kutsuu Jemenin konfliktia maailman pahimmaksi humanitaariseksi kriisiksi. Sen helmikuussa julkaistun arvion mukaan konfliktissa on kuollut 17 700 siviiliä ja 3,3 miljoonaa ihmistä on jättänyt kotinsa.
 Tapaaminen Saudi-Arabian kruununprinssin kanssa saattoi olla Mayn viimeinen huipputapaaminen ennen kuin hän jättää tehtävänsä.
 Trump väisteli kysymyksiä Khashoggiin liittyen
 Myös Yhdysvaltain presidentiltä  Donald Trumpilta  kysyttiin G20-maiden kokouksessa Khashoggin tapauksesta. Trumpilta penättiin perusteluja esimerkiksi siitä, että presidentti ei julkisesti arvostellut Saudi-Arabiaa Khashoggin murhatapauksesta. Toimittaja kysyi, pelkääkö Trump loukkaavansa kruununprinssi Salmania.
 – En oikeastaan välitä, jos loukkaan ihmisiä, luulisi sinun tietävän sen. Tulen toimeen kaikkien kanssa, kaikkien paitsi teidän, hän sanoi tarkoittaen edessään istuvia toimittajia.
 Trump sanoi pitävänsä Khashoggin murhaa vastenmielisenä mutta väitti, ettei kukaan ole syyttänyt asiasta kruununprinssiä. Kun toimittaja huomautti esimerkiksi Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun CIA:n sanoneen bin Salmanin olevan vastuussa murhasta, Trump totesi, ettei voi kommentoida tiedusteluasioita.
 Lue myös:
 Venäjä ja Yhdysvallat neuvottelupöytään ydinaseista
 Asiantuntija: Trumpin ja Xin huipputapaamisessa ostettiin lisäaikaa, mutta ongelmia se ei välttämättä ratkaise
 Ensimmäinen kohtaaminen hermomyrkkyiskun jälkeen – yhteiskuva paljastaa Putinin ja Mayn jäiset välit

Britannian May vaati Saudi-Arabian kruununprinssiltä avointa tutkintaa Khashoggin murhasta – Trump väisteli aihetta


Summary: Tuntemattomat asemiehet ampuivat neljää ihmistä yökerhossa varhain lauantaiaamuna San Luis Potosissa.

Tuntemattomat asemiehet avasivat tulen yökerhossa San Luis Potosin kaupungissa Meksikossa varhain lauantaiaamuna. Välikohtauksessa kuollut tunnistettiin myöhemmin israelilaiseksi tiskijukaksi  Ronen Dahaniksi . Paikallinen syyttäjänvirasto tunnisti Dahanin henkilöllisyyspapereista, ja hänen arvellaan esiintyneen turmapaikalla.
 Aseistautuneiden miesten kerrotaan saapuneen yökerhoon varhain lauantaiaamuna ja avanneen tulen tuntemattomasta syystä. Välikohtauksessa kuoli Dahan, ja lisäksi kolme muuta paikalla ollutta loukkaantui. Yksi loukkaantuneista kuoli saamiinsa vammoihin myöhemmin sairaalassa.
 Dahan oli Israelin kansalainen, mutta oli syntynyt Ranskassa ja asui nyttemmin Tukholmassa. Facebook-sivunsa mukaan Dahan oli julkaissut toistakymmentä albumia elektronista musiikkia ja tehnyt lukuisia maailman kiertueita.
 Väkivaltarikollisuus on ollut viime aikoina kasvussa Meksikossa, ja maan pääkaupungissa Méxicossa on pormestarin päätöksestä otettu kansalliskaarti avuksi väkivallan kitkemiseen. Kansalliskaarti perustettiin maahan hiljattain ja siihen on määrätty satoja sotilaita, liittovaltion poliiseja sekä merijalkaväen sotilaita.

Asemiehet avasivat tulen yökerhossa Meksikossa – uhrien joukossa israelilainen DJ


Summary: Perussuomalaiset ovat tällä hetkellä puoluekannatusmittausten ykkösiä, ja kannatus työntekijöiden keskuudessa on vielä kovempaa.

Kevään vaalit vahvistivat perussuomalaisten asemia selvästi, mutta yhden ison valtalinnakkeen ulkopuolella puoluekokouksensa tänä viikonloppuna pitävät perussuomalaiset ovat pitkälti edelleen: ammattiyhdistysliikkeen.
 Ammattiliittojen päätöselimissä perussuomalaisia istuu vain yksittäin.
 – Ammattiliittojen jäseninä on paljon perussuomalaisia, mutta he ovat syrjityssä asemassa liitoissa kautta linjan. Harvat pääsevät päättävälle paikalle, sanoo talvella perustetun Peruspuurtajat ry:n puheenjohtaja  Ari Perämaa  Vesilahdelta.
 Yhdistys on Perussuomalaisen puolueen alajärjestö, joka pyrkii edistämään nimenomaan työntekijöiden asioita valtakunnallisesti.
 – Haluaisimme itsekin päästä päättäville paikoille, emmekä olla vain maksavia jäseniä. Tavoite on saada omaakin ääntä kuulumaan liitoissa. Nythän valta on liitoissa pitkälti demareilla, Perämaa linjaa.
 Asemien valloittaminen on kuitenkin perussuomalaisten mielestä vaikeaa ja johtuu suuresti vaalijärjestelmästä.
 – Vaalijärjestelmä on pirun mutkikas ja ylipäätään ay-liikkeeseen on tosi vaikea päästä, koska se on niin Sdp:n linnoittama, puuskahtaa Peruspuurtajien perustajajäsen  Mikko Nurmo  Valkeakoskelta.
 – Se vaatii vuosien työn ja nyt kun liittorakenteet ovat suurentuneet, se on entistä vaikeampaa, sanoo puolestaan Perussuomalaisten  Matti Putkonen .
 Putkosen mukaan ay-liike ei ole teemana viikonlopun puoluekokouksessa, mutta yleiskeskustelussa aihe nousee varmasti esiin.
 Voittaja vie kaiken
 Ay-liikettä pitkään tutkinut ja sen hyvin tunteva dosentti  Tapio Bergholm  Itä-Suomen yliopistosta ei täysin allekirjoita perussuomalaisten näkemystä mukaanpääsyn vaikeudesta.
 – Vastaus on kyllä ja ei, mutta enemmän ei. En pitäisi mukaan pääsemistä liittokokousvaaleihin sen vaikeampana kuin osallistumista esimerkiksi kirkollisvaaleihin.
 Tapio Bergholm tuntee ay-kenttää pitkältä ajalta.  Ville Airaksinen / Yle
 Bergholmin mukaan monen liiton ammattiyhdistyksessä kokous päättää liittokokousedustajat. Eniten ääniä saanut saa kaikki edustajapaikat ja muut eivät mitään.
 Jossain on myös pitänyt kerätä 10–15 tukijan nimilista, jotta pääsee ehdolle. Erilaisia sekamallejakin on käytössä.
 – Päätösvaltaan pääsy ay-liikkeessä vaatii vuosia aikaa ja vaivaa. Perussuomalaisten ekasta jytkystä on kahdeksan vuotta, mutta eivät ole juuri panostaneet vaikutusvallan kasvattamiseen ay-liikkeessä, vaikka ovat julistautuneet työväenpuolueeksi, Bergholm sivaltaa.
 Gallup-ykkönen
 Talvella perustettu Peruspuurtajat on askel siihen suuntaan ja tuoreet gallup-luvut antavat toimintaan sytyttävää polttoainetta.
 Ylen  toukokuun puoluemittauksen  mukaan perussuomalaisten kannatus työntekijöiden keskuudessa oli lähes 29 prosenttia, kun Sdp sai tyytyä 18 prosenttiin ja muut paljon vähempään.
 – Ei ole tarkoitus lähteä murtamaan ay-liikkeen valtaa, vaan olla yhdessä mukana. Peruspuurtajat on perustettu yhdistäväksi tekijäksi. Emme lähde ammattiliittojen paikallisosastojen kanssa kilpailemaan jäsenistä, Perämaa korostaa.
 – Ei olla liittoja valtaamassa, säestää Nurmo.
 Pitkää pinnaa ja hikeä
 Bergholmin mukaan asemiin pääsy ay-liikkeessä vaatii kärsivällisyyttä ja onnistuu vain käytännön työn kautta.
 – Se tarkoittaa sitä, että perussuomalaisten pitää nimenomaan työpaikoilla hakeutua luottamusmiehiksi, pääluottamusmiehiksi ja työsuojeluvaltuutetuiksi. Pitää olla kovissa paikoissa puolustamassa työehtosopimuksia ja työlainsäädäntöä ja kerätä sitä kautta luottamusta muilta.
 – Se on pitkä tie, mutta sitä kautta muutkin puolueet ovat nousseet asemiinsa ay-liikkeessä ja pitäneet paikkansa, Bergholm sanoo.
 Lähimmät ay-vaalit ovat jo ensi vuonna, kun esimerkiksi SuPer, Jyty, Merimies-Unioni, Pro ja Sähköliitto astuvat uurnille. 2021 ovat vaalivuorossa muun muassa Paperiliitto, PAU sekä Tehy, ja vuotta myöhemmin siitä OAJ ja Suomen Elintarviketyöläisten Liitto SEL.
 Uusi Teollisuusliitto pitää ensimmäiset vaalinsa 2023. Jo ennen sitä, syksyllä 2021, se päättää vaalijärjestyksestä eli miten vaalit hoidetaan.

Perussuomalaiset haluavat jalansijaa ammattiliittojen päätöksentekoon – "Meitä hyljeksitään ay-liikkeessä"


Summary: Puoluekokouksessa uusittiin lähes koko varapuheenjohtajisto. Uusi puoluesihteeri Simo Grönroos on myös nationalistisen Suomen sisu -järjestön jäsen.

Yle seurasi lauantain tapahtumia perussuomalaisten puoluekokouksessa Tampereella. Alla kooste päivän annista.
 Lue myös:   Analyysi: "Mestari" Halla-aho on kiusaantunut liikanimestään ja kaitsee nyt opetuslapsiaan asialinjalle
 Perussuomalaisten puoluekokouksen ensimmäinen päivä Tampereen messu- ja urheilukeskuksessa on päättynyt.
 Kokouksen ensimmäinen päivä kului puoluejohdosta äänestettäessä. Kokous jatkuu sunnuntaina aamupäivällä.
 Perussuomalaisten uusi puoluejohto Puheenjohtaja: Jussi Halla-aho (jatkaa tehtävässään) Puoluesihteeri: Simo Grönroos 1. varapuheenjohtaja: Riikka Purra 2. varapuheenjohtaja: Arja Juvonen 3. varapuheenjohtaja: Juho Eerola (jatkaa tehtävässään)
 Jussi Halla-aho  valittiin odotetusti jatkokaudelle puolueen puheenjohtajaksi seuraavalle kaksivuotiskaudelle. Puheenjohtajakisaan ei ilmoittautunut vastaehdokkaita.
 Tampereen puoluekokous on ensimmäinen sitten  vuoden 2017 kokouksen , joka johti puolueen hajoamiseen.
 Kahden vuoden takaisessa Jyväskylän puoluekokouksessa osallistujia oli jopa 3 000. Tampereen kokouksen osanottajamäärä jää tätä pienemmäksi: kokousedustajia oli lauantaina paikalla noin 1 300, joista äänioikeutettuja hiukan yli 1 000.
 Varapuheenjohtajistoon muutoksia
 Puolueen ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi valittiin  Riikka Purra . Hän on 42-vuotias ensimmäisen kauden kansanedustaja Kirkkonummelta. Hän on myös eduskunnan hallintovaliokunnan puheenjohtaja.
 Purra on toiminut puolueensa poliittisena suunnittelijana vuodesta 2016. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden maisteri.
 Puolueen ensimmäinen varapuheenjohtaja Riikka Purra on aiemmin toiminut puolueen poliittisena suunnittelijana. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Purra voitti äänestyksen ylivoimaisesti. Hänen lisäkseen tehtävään olivat ehdolla  Leena Meri  ja  Lauri Sallinen .
 Vuodesta 2017 perussuomalaisten ensimmäisenä varapuheenjohtajana toiminut  Laura Huhtasaari  ei asettunut enää ehdolle tehtävään. Euroopan parlamenttiin keväällä valittu Huhtasaari sanoi toukokuussa, että europarlamentaarikon työtä on vaikea yhdistää puolueen ensimmäisen varapuheenjohtajan tehtävän hoitamiseen.
 Puolueen toiseksi varapuheenjohtajaksi valittiin  Arja Juvonen . Hän on kolmannen kauden kansanedustaja ja Espoon kaupunginvaltuutettu. Juvonen voitti  Sebastian Tynkkysen  toisella äänestyskierroksella.
 Kansanedustaja Arja Juvonen valittiin perussuomalaisten toiseksi varapuheenjohtajaksi.  Mikko Ahmajärvi / Yle
 Puolue oli pitkään ilman toista varapuheenjohtajaa. Tehtävään vuoden 2017 puoluekokouksessa valittu  Teuvo Hakkarainen  luopui paikastaan saman vuoden joulukuussa, kun julkisuuteen tuli tieto tämän silloiseen kansanedustajaan  Veera Ruohoon  (kok.) kohdistamasta seksuaalisesta ahdistelusta ja pahoinpitelystä.
 Kolmantena varapuheenjohtajana jatkaa  Juho Eerola . Sebastian Tynkkynen kisasi myös kolmannen varapuheenjohtajan paikasta toiselle kierrokselle saakka, mutta hän hävisi äänestyksen.
 Uusi puoluesihteeri myös Suomen sisun jäsen
 Perussuomalaiset valitsivat puoluesihteerikseen  Simo Grönroosin .
 Grönroos, 36, on espoolainen kaupunginvaltuutettu ja entinen PS-Nuorten pääsihteeri. Hän on Suomen perusta -nimisen perussuomalaisen ajatuspajan toiminnanjohtaja. Koulutukseltaan Grönroos on filosofian maisteri.
 Grönroos kuuluu nationalistiseen Suomen sisu -järjestöön. Hän sanoi Ylen haastattelussa lauantaina, että hän ei näe ristiriitaa järjestön jäsenyyden ja puoluesihteerin tehtävän hoitamisen kanssa.
 Myös Jussi Halla-aho oli Suomen sisu -järjestön pitkäaikainen jäsen.  Helsingin Sanomat  kertoi lauantaina, että Halla-aho on kaikessa hiljaisuudessa eronnut järjestöstä.
 Perussuomalaisten puoluetoimiston avaimet vaihtoivat omistajaansa lauantaina. Väistyvä puoluesihteeri Riikka Slunga-Poutsalo luovutti avaimet uudelle puoluesihteerille Simo Grönroosille. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Puoluesihteerin tehtävän taakseen jättävä  Riikka Slunga-Poutsalo  kuvaili aiemmin lauantaina Ylen haastattelussa puoluesihteerin olevan pikemminkin puheenjohtajan työpari kuin tämän sihteeri.
 Mediatilaisuudessa tuoreelta puoluesihteeri Grönroosilta kysyttiin, uskoiko tämä olleensa Halla-ahon suosikki puoluesihteeriksi.
 – Luulen, ettei häntä kauheasti harmita ainakaan. Linjoilta ollaan samanlaisia ja varmasti yhteistyö toimii, Grönroos kommentoi.
 Puoluesihteerin paikasta kisasi 12 ehdokasta. Äänestys siirtyi toiselle kierrokselle, joka käytiin Grönroosin ja  Arto Luukkasen  kesken.
 Muut puoluesihteeriehdokkaat olivat  Jarno Eerola ,  Ilpo Heltimoinen ,  Jyrki Lohi ,  Riku Nevanpää ,  Mira Nieminen ,  Jyrki Niittymaa ,  Markku Palomäki ,  Maiju Tapiolinna ,  Tanja Vahvelainen  ja  Antti Valpas .
 Puoluesihteeri Slunga-Poutsalo luopui tehtävästään
 Vuodesta 2013 perussuomalaisten puoluesihteerinä toiminut Riikka Slunga-Poutsalo ei hakenut jatkokaudelle. Slunga-Poutsalo valittiin kansanedustajaksi kevään eduskuntavaaleissa.
 – Päätin lopettaa puoluesihteerinä jo ennen kun päätin ryhtyä eduskuntavaaliehdokkaaksi, hän kertoi Ylelle.
 Slunga-Poutsalon mukaan nyt oli hyvä aika vaihtaa pestin haltijaa, sillä uudella puoluesihteerillä on puolitoista vuotta aikaa kasvaa tehtäväänsä ennen seuraavia vaaleja. Ne ovat kuntavaalit keväällä 2021.
 Perussuomalaisten puoluesihteerinä vuodesta 2013 toiminut Riikka Slunga-Poutsalo valittiin eduskuntaan keväällä 2019. Hän koki, että aika puoluesihteerin tehtävästä luopumiselle oli oikea juuri nyt.  Mikko Ahmajärvi / Yle
 Halla-ahon on tulkittu olevan huolissaan siitä, tietävätkö vaativana pidettyä puoluesihteerin paikkaa havittelevat, mihin oikein ovat hakemassa. Väistyvä puoluesihteeri kuvaili työnkuvaa seuraavasti:
 – Se on taloushallintoa, henkilöstöhallintoa, lainsäädännöllistä osaamista ja järjestötoimintaa. Se on paljon raskaampi tehtävä kuin kukaan arvaa. Puoluesihteeri on puheenjohtajan työpari, ei puheenjohtajan sihteeri.
 Puoluesihteerin kannalta erityisen haastavaksi Slunga-Poutsalo kuvasi kahden vuoden takaista tilannetta, jossa puoluekokous johti puolueen hajoamiseen.
 – Tilanne, josta lähdettiin, oli levällään. Siinä alkuvaiheessa jäi tekemättä kaikki se puolueen kehitystyö, jota oli suunniteltu tehtäväksi. Jouduttiin ihan konkreettisesti paiskimaan töitä, jotta saataisiin porukka yhtenäiseksi, Slunga-Poutsalo muisteli.
 – Kun katsotaan eduskuntavaalien tulosta, tehtävä onnistui erittäin hyvin, hän lisäsi.
 Halla-aho Ylelle: Puolue ei saa seistä eikä kaatua yhden henkilön varassa
 – En koe olevani missään mestarin roolissa, totesi Halla-aho Ylen haastattelussa lauantaina hetki sen jälkeen, kun hänet oli valittu jatkokaudelle puolueen puheenjohtajaksi.
 MTV:n kesäkuisessa  puolueen piiripäättäjille kohdennetussa kyselyssä Halla-aho sai lähes sataprosenttisen kannatuksen. Ylen haastattelussa Halla-aho kuitenkin korosti, ettei halua puolueen seisovan saati kaatuvan yhden henkilön varassa.
 – Olen yrittänyt kaiken aikaa korostaa hajautetun johtajuuden merkitystä ja mielestäni onnistunutkin siinä. Meillä on aiempaan verrattuna ollut aktiiviset varapuheenjohtajat, Halla-aho linjasi.
 Jussi Halla-aho avasi perussuomalaisten puoluekokouksen Tampereella lauantaina.  Mikko Ahmajärvi / Yle
 – Ketä tahansa tänään valitaankin varapuheenjohtajiksi, toivon, että he ottavat vahvasti oman roolinsa tehtävässään. Tämä turvaa jatkuvuutta ja leventää puolueen hartioita.
 Halla-ahon mukaan puolueen keskeinen ero aiempaan on yhtenäisyys.
 – Meillä on selkeät ja koherentit ohjelmat politiikan eri sektoreilla. Kun puolueen ehdokkaille esitetään kysymyksiä, heillä on vastauksia, jotka suurin osa puolueen jäsenistöstä voi allekirjoittaa.
 Halla-aho ei surkutellut puolueen päätymistä oppositioon kevään eduskuntavaalien jälkeen.
 – Me voimme ajaa oppositiosta käsin niitä linjauksia, joita olemme ajaneet myös ennen vaaleja. Johdonmukaisuudesta syntyy uskottavuus äänestäjien silmissä, Halla-aho sanoi.
 Halla-aho tyytyväinen kannatuksen kasvuun, kriittinen mediaa kohtaan
 Puheenjohtaja Jussi Halla-aho avasi perussuomalaisten puoluekokouksen lauantaina puoliltapäivin. Puhe on katsottavissa alla olevalta videolta.

 Avajaispuheessaan Halla-aho ilmaisi tyytyväisyytensä puolueen kannatuskehitystä kohtaan.
 – Syyskuussa 2018 Ylen gallup antoi meille 9,4 prosentin kannatuksen. Seitsemän kuukautta myöhemmin se oli 17,5 prosenttia, Halla-aho kertasi.
 Toukokuussa puolue nousi kannatusmittauksissa Suomen suurimmaksi puolueeksi.
 Viimeisen puolen vuoden aikana tapahtui asioita, jotka varmasti heijastuivat puolueen kannatukseen, Halla-aho totesi. Hän viittasi syksyllä 2018 julkaistuun IPCC-ilmastoraporttiin, joka ”sai kaikki muut puolueet lähtemään suoranaiselle ilmastolaukalle”.
 Toiseksi kannatukseen heijastuvaksi tekijäksi hän nimesi Oulun seksuaalirikosvyyhdin.
 Halla-ahon mukaan perussuomalaiselle politiikalle voisi olla tilausta puolueen nykyistä kannatusta enemmänkin.
 – Se, miksi tämä ei kanavoidu puolueemme kannatukseksi, johtuu ennen kaikkea mielikuvista. Tuolla ulkona, perussuomalaisen kuplan ulkopuolella – jos niin sopii sanoa – on valtava määrä kansalaisia, jotka eivät aktiivisesti seuraa politiikkaa ja poliitikkoja, Halla-aho sanoi.
 Jussi Halla-aho saapui perussuomalaisten puoluekokoukseen lauantaiaamuna. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Halla-ahon mukaan monen kansalaisen käsitys niin perussuomalaisista kuin muistakin puolueista perustuu pitkälti siihen, mitä valtamedia puolueista kertoo.
 – Ja mehän tiedämme, mitä valtamedia meistä kertoo, Halla-aho sanoi.
 – Monien ihmisten mielikuva meistä on propagandan seurauksena niin vääristynyt, että suora kontakti vaalikampanjan aikana ei yksinkertaisesti voinut muuttaa mielikuvaa muuhun kuin parempaan suuntaan. Siksi vaalikampanjoinnilla ja vaalitilaisuuksilla on meille niin suuri merkitys, Halla-aho lisäsi.
 Juttua korjattu 29.6.2019 kello 14:18: Korjattu Tampereen-kokouksen osallistujamäärää.
 Lue lisää:
 Perussuomalaiset haluavat jalansijaa ammattiliittojen päätöksentekoon – "Meitä hyljeksitään ay-liikkeessä"
 HS: Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho erosi Suomen Sisusta
 Jussi Halla-aho hakee jatkokautta perussuomalaisten puheenjohtajana
 Huhtasaari ei hae jatkoa perussuomalaisten varapuheenjohtajaksi – Riikka Purra ja Leena Meri ilmoittautuivat jo ehdolle

Yle seurasi perussuomalaisten puoluekokousta Tampereella – Halla-aho jatkaa puheenjohtajana


Summary: Pride-viikon nuorille suunnatussa ohjelmassa on keskusteltu muun muassa siitä, miten koulun pitäisi tukea tasa-arvoa.

“Homot joutuvat helvettiin”, kertoo  Pinja  opettajansa julistaneen alituiseen uskonnontunneilla lukiossa.
 Pinja on kotoisin pieneltä paikkakunnalta, jossa on vahva herännäiskristillinen yhteisö ja sen vuoksi hän ei halua esiintyä jutussa omalla nimellään.
 – Opettaja koki jotenkin olevansa saarnaustehtävässä, eikä osannut pitäytyä neutraalina, opettajan roolissa.
 Pinja kertoo lukiossa olleensa avoimesti sitä mitä on eli lesbo, ja opettajan asenteiden takia homoseksuaalisuus nostettiin uskonnon tunneilla vähän väliä tikunnokkaan.
 – Uskonnon ryhmässä useilla oppilailla oli opettajan kanssa samankaltaisia näkemyksiä ja he saivat vahvistusta mielipiteilleen.
 – Opettajalla oli tapana antaa tunneilla puheenvuorot niille, jotka olivat hänen kanssaan samaa mieltä. Toista mieltä olevien oli otettava väkisin tilaa.
 Pinjan vierustoveri saattoi siis todeta kirkon kuuluvan ainoastaan oikeille kristityille, opettajan nyökytellessä hyväksyvästi, hän kertoo.
 – Opettajan kanssa samaa mieltä olevien ei tarvinnut perustella mielipiteitään, mutta muunlaisten ajatusten esiintuonti johti loputtomaan vänkäykseen.
 Pinja otti opettajan käytöksen puheeksi koulun rehtorin kanssa, mutta tilanne ei siitä parantunut. Lakkiaisissa opettaja ei ollut kyennyt Pinjaa onnittelemaan, vaan katsonut ohi kätellessään.
 Pinja toivoo, että samankaltaiseen tilanteeseen joutuvien nuorten ei tarvitsisi lähteä nöyristelemään.
 – Neuvoni nuorelle, joka kokee samaa kuin minä, on se, että kannattaa pitää vaan päänsä. Jos ei ole hirveän argumentatiivinen ihminen ja tuntee tilanteen ahdistavaksi, voi vaikka kävellä ulos luokasta.
 – Paras tapa on varmasti ajatella, että tämä on väliaikaista ja täällä ollaan hankkimassa koulutusta eikä muita ihmisiä tykkäämään itsestään. Se loppuu joskus ja sitten voit taas itse valita ympärillesi ihmiset, jotka ymmärtävät asian, Pinja pohtii.
 Pinjaa itseään opettajan asenteellisuus ei kuitenkaan saanut kääntymään kirkkoa vastaan. Hän on ilahtunut siitä, että ev. lut. kirkko on nyt lähtenyt mukaan tukemaan sateenkaariväestöä voimakkaasti.
 – Olen tosi kiitollinen ihmisille, jotka tekevät kirkon sisällä aktiivisesti töitä sen eteen, että kirkkokin siirtyy yhä enemmän siihen suuntaan, että otetaan sateenkaariväestökin mukaan toimintaan.
 Helsinki Pride 24.-30.6. Helsinki Pride on Suomen suurin kulttuuri- ja ihmisoikeustapahtuma. Sen päämäärä on antaa ääni sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöihin kuuluville. Viikko huipentuu pride-marssiin lauantaina 29.6. Nuorten Pride on tarjonnut viikon aikana 13–25-vuotiaille suunnattua ohjelmaa mm. työpajoja, keskustelutilaisuuksia ja piknikkejä.
 "Totuin jo ala-asteella kysymykseen: Oletko tyttö vai poika?"
 Tamperelainen  Janina Paananen  kertoo, että hänen omat ikävimmät kokemuksensa koulumaailmassa ulkopuolelle jätetyksi tulemisen tunteesta liittyvät siihen, kun hän alkoi yläasteaikoina seurustella naisen kanssa.
 Janina Paananen osallistui Helsingissä Nuorten Priden kouluasioita käsittelevään paneeliin. Antti Haanpää / Yle
 – Monet aiemmista kavereistani kaikkosivat ja välttelivät minua. Fyysisesti minut jätettiin rauhaan, mutta piilossa olevaa syrjintää, kuten kuiskuttelua ja tuijottelua, sain sietää.
 Yläasteajoilta Paanasen mieleen nousee myös yksi, nyt absurdilta tuntuva kokemus.
 – Kun seurustelu tuli koulussa ilmi, kuraattori kutsui luokseen ja minulle korostettiin, että pitää osata käyttäytyä koulun alueella siveästi. Heteropareille harvemmin tämmöisiä muistutuksia annettiin, Paananen muistelee.
 Kiusaamiskokemuksista huolimatta Paananen sanoo, että hänen minäkuvaansa horjuttamaan tai elämäänsä pilaamaan ikävyydet eivät onneksi riittäneet.
 – Aika paljon on tullut koettua, siihen vähän tottuukin – mikä on toisaalta tietty myös huolestuttavaa, hän toteaa.
 Paananen kehottaa kertomaan kiusaamisesta.
 – Kannustan ehdottomasti puhumaan ja mieluiten ammattilaiselle. Internetissäkin voi tietysti myös keskustella asioista matalalla kynnyksellä, jos ei halua tulla ilmi omilla kasvoillaan.
 – Kiusaamista vähentää se, mitä enemmän asioista pidetään meteliä, koulutetaan ja tiedotetaan. Opettajista ilmapiiri koulussa aika paljon lähtee, hän uskoo.
 Jo ala-asteella Paananen kertoo tottuneensa kysymyksiin, onko hän tyttö vai poika.
 – Poikkesin aika paljon massasta. Kyselyt eivät olleet mitenkään hyväntahtoisia. Lapsena, kun en itsekään vielä ymmärtänyt, mistä on kyse, se tuntui tosi pahalta ja loukkaavalta.
 Tällä hetkellä 18-vuotias Paananen kertoo ymmärtäneensä sittemmin olevansa transmies.
 Paananen muistuttaa, että seksuaalinen suuntautuminen ja sukupuoliasiat ovat muuttuvia kokonaisuuksia ja voi kestää pitkäänkin löytää oma minuutensa.
 – Kun nyt katson ajassa taaksepäin, muistan miten halusin aina leikkiä isää kotileikeissä. Sen, että olen transmies, olen pystynyt myöntämään ja tajuamaan vasta aivan viime aikoina.
 Paanasen mukaan asian ymmärtämiseen on vaikuttanut asioista hankittu tieto.
 – Samaan aikaan se on pelottavaa, mutta myös helpottavaa – vihdoin tuntuu, että tämä minä olen. Tieto voi olla tietenkin tutuille ihmisille hämmentävä, mutta viime kädessä se ei ole kuitenkaan kenenkään muun asia.
 – En ole koskaan tuntenut sopivani niin stereotyyppiseen nais- kuin mieskäsitykseenkään. Olen joutunut pohtimaan, voinko olla tällainen, kun en sovi perinteiseen muottiin, hän sanoo.
 Miten suomalaisesta koulusta saadaan maailman suvaitsevaisin?
 Kieltenopettajaksi opiskeleva  Konsta Nupponen  haluaa toimia sen eteen, että suomalainen koulu olisi maailman suvaitsevaisin. Hänen mielestään koulumaailman pitää olla turvallinen myös seksuaali- ja sukupuolivähemmistöille.
 23-vuotias helsinkiläisopiskelija valittiin pari viikkoa sitten Mr. Gay Finlandiksi. Hän kertoo, että osasyy kisaan lähtöön oli se, että hän haluaa tuoda julkisuuden kautta esiin tärkeinä pitämiään tasa-arvoasioita ja yhteiskunnallisia teemoja.
 Konsta Nupponen, Mr Gay Finland 2019, kieltenopettajaopiskelija ja yksi Nuorten Priden panelisteista. Antti Haanpää / Yle
 – Olisi tärkeätä, että kouluihin saataisiin vierailijoita ulkopuolelta, kuten Setasta ja Trasekista. Opettajien tieto- ja taitotasoa pitäisi lisätä, jotta osattaisiin kohdata paremmin sateenkaarivähemmistöön kuuluvia oppilaita.
 Jos koulussa tuntee joutuvansa minkäänlaisen syrjinnän tai kiusaamisen kohteeksi, kannattaa Nupposen mukaan olla yhteydessä rehtoriin, kuraattoriin ja muuhun koulun henkilökuntaan.
 – Kasvatuksen kannalta koulu ei ainakaan saisi luoda itsetunto-ongelmia, Nupponen painottaa.
 Terveystiedon opetus kaipaisi Nupposen mukaan uudistusta.
 – Terveystiedossa tulisi kertoa laajemmin seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin liittyvistä asioista. Myös biologian tunneilla jo alakoulussa, kun käydään ihmistä läpi, asiaa voitaisiin nostaa esiin, huomioiden oppilaiden ikätaso.
 Perusavain hyvään kouluilmapiiriin on hänen mielestään se, että kaikkia kohdellaan samanarvoisina, jolloin kaikki voivat hyvin.
 – En usko, että kukaan sateenkaari- tai sukupuolivähemmistöön kuuluva nuori itse kaipaa mitään erityiskohtelua, vaan sitä, että otetaan mukaan kaveriporukkaan ja ryhmätöihin, kuten kuka tahansa.
 Jos nuori kohtaa identiteettinsä kanssa jonkinlaisen sisäisen kriisin, hyvä opettaja osaa Nupposen mielestä ohjata nuoren eteenpäin ja keskustelemaan esimerkiksi koulupsykologin kanssa.
 – Itse tulin tietoiseksi omasta seksuaalisesta suuntautumisestani tosi myöhään. Muistuttaisin, että kiire ei ole minnekään, se ei tee ihmistä huonommaksi, ettei identiteetti ole selvillä heti murrosiän alussa.
 Kansainvälisesti katsottuna Suomessa suhtaudutaan vähemmistöihin Nupposen näkemyksen mukaan hyvin, mutta kiusaaminen kouluissa on silti valitettavan yleistä.
 – Useimmiten se johtuu tietämättömyydestä tai kommunikaatioyhteyden puuttumisesta, hän uskoo.
 Nupponen toivoo, että Suomeen saataisiin kunnianhimoinen, sateenkaaripoliittinen toimintaohjelma, jossa määriteltäisiin selkeät suuntaviivat, miten koulumaailmassa kiusaamisesta hankkiudutaan eroon.

Opettaja teki selväksi, että homot joutuvat helvettiin – "Ilmapiiri koulussa lähtee opettajista"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kello tikittää: jätevesiremonti tekemättä 114 000:lta – katso kartasta tilanne seudullasi
 Lain vaatima jätevesiremontti on edelleen tekemättä hurjalta määrältä kesämökkejä ja asuinrakennuksia. Aikaa remonttien tekemiseen on enää lokakuun loppuun.  Karttamme kertoo , että korjaustarpeita on eniten suosituilla mökkialueilla kuten Etelä-Savossa.
 Berislav Jurišić / Yle
 Pride-viikko huipentuu Helsingissä
 Pride-viikon nuorille suunnatussa ohjelmassa on keskusteltu muun muassa siitä,  minkälaista on joutua seksuaalisen suuntautumisensa vuoksi koulussa kiusatuksi . On pohdittu, miten opettajia kouluttamalla ja esimerkiksi Setan henkilöstöä kouluihin kutsumalla suomalaisesta koulusta saataisiin maailman tasa-arvoisin. Pride-viikko huipentuu tänään kulkueeseen, jonka  suoraa lähetystä voi seurata  Yle Teemalla ja Areenassa klo 11.55 alkaen.
 Mauri Ratilainen / AOP
 Perussuomalaiset kokoontuvat puoluekokoukseen Tampereella – Halla-aholle ei vastaehdokkaita
 Viikonlopun puoluekokous on ensimmäinen sitten vuoden 2017 kokouksen, joka johti puolueen hajoamiseen. Odotettavissa on vaihdoksia puolueen varapuheenjohtajistoon ja puoluesihteerin tehtävään.  Yle näyttää puheenjohtajavalinnan suorana  kello 12 ja seuraa muun puoluejohdon valintaa verkossa päivittyvässä artikkelissa.
 EU-asioiden valtiosihteeri Kare Halonen. Jorne Van Damme
 Kare Halonen on nähnyt hallitusten vaihtuvan, mutta hän pitää Suomen EU-poliitiikan pystyssä
 Suomen kolmas kausi EU:n puheenjohtajana alkaa maanantaina ja jännittävillä uutisilla. Kauden aattona saksalaislehti  Welt kertoi , että komission puheenjohtaksi ei nousisikaan EPP:n kärkiehdokas Manfred Weber. Suomessa taas pääministeri on hiljattain vaihtunut, mutta poliittisissa muutoksissa yksi on ja pysyy: EU-asioiden valtiosihteeri Kare Halonen.  Kuka on tämä taustojen mies , joka pitää Suomen EU-politiikan pystyssä?
 Yle Sää
 Pohjoisessa sateista, etelässä poutaa
 Lännestä leviää yön aikana sateita maan pohjoisosaan. Lauantaina päivällä maan pohjoisosassa sataa yleisesti vettä ja maan keskiosassa tulee sadekuuroja. Etelässä on suurelta osin poutaa.
 Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Yli 100 000 talossa vielä jätevesiremontti tekemättä, Pride-viikko huipentuu Helsingissä, pohjoisessa sataa


Summary: Useat kaupungit liputtavat nyt sateenkaarilipuilla. Pride-viikon aikana myös soraäänet voimistuvat.

Riihimäkeläinen drag queen  Jukka Kuronen  uskoo, että asenneilmapiiri seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä kohtaan on isossa kuvassa pehmentynyt. Yksi merkki tästä on pienempien kaupunkien sateenkaari-into.
 Esimerkiksi vajaan 30 000 asukkaan Riihimäellä vietetään ensi kertaa  virallista Pride-viikkoa , joka huipentui perjantaina juhlaan ja kulkueeseen. Sateenkaaren värit ovat liehuneet kaupungin lippusaloissa koko viikon.
 – Lippuihin käytetyt kunnan varat ovat häviävän pieni summa. Tällä on Riihimäelle kuitenkin niin iso pr-arvo, että se on hyvin pieni sijoitus sille, miltä meidän kaupunki näyttää ulospäin, juhlaa juontava Kuronen tuumaa.
 Kanta-Hämeessä myös  Hämeenlinna päätti  tänä vuonna liputtaa yhdenvertaisuuden puolesta, vaikka liputus yritettiin torpata ennen kuin sitä edes virallisesti ehdotettiin. Sen seurauksena kaupungissa juhlittaneen Pridea  ensi kesänä vielä isommin .
 Soraäänet korostuvat somessa
 Etenkin Pride-viikon aikaan soräänet tuntuvat lisääntyvän, ja vähemmistöjä vastaan hyökätään ainakin somessa painokkaasti.
 Lue myös:   "Tarvitseeko sitä homoutta tunkea joka tuutista?" Viisi kysymystä, joihin Priden järjestäjä joutuu vastaamaan yhtenään
 Jukka Kuronen uskoo vahvasti, että vastustus kumpuaa vain tiedon puutteesta.
 – Moni luulee, että nyt ne homot tulee tänne stringeissään hillumaan meidän kaduille. Olen ehdottomasti sitä mieltä, että hauskaa pitää olla, mutta (juhlan) taustalla on erittäin vakava ja  tärkeä  asia.
 Lue myös :  Pride-liikkeen sytyttäjä Ylelle: ”Ennen Stonewallin kapinointia homot elivät kuin salaseurassa”
 Salakavalaa asennemuutosta
 Riihimäellä on juhlittu yhdenvertaisuuden puolesta aiemminkin, joskin epävirallisesti. Silloin Pride-kulkue mahtui kuorma-auton lavalle. Kaupunkilaiset suhtautuivat värikkäisiin juhlijoihin varauksella mutta uteliaina.
 – Jännästi silloin kerääntyi ihmisiä ”näyteikkunaostoksille”. Kukaan ei tullut katsomaan, mitä kadulla tapahtuu vaan ihmiset katsoivat ikkunoihin, että ”jaaha, mitäs täällä”, Jukka Kuronen muistelee nauraen.
 Jukka Kuronen Queen of Riihimäki -show'ssa vuonna 2014. Miki Wallenius / Yle
 Kuronen uskoo tehneensä asenteiden muuttamisessa pioneerityötä. 20 vuotta drag-artistina esiintynyt mies tekee pääasiassa firmakeikkoja.
 – Yleisö saattaa aluksi olla asenteella ”mitä ihmettä tämä nyt on, en tykkää”. Esityksen aikana usein näen, että siellähän ne viihtyvät ja nauravat. Sitten keikan jälleen tullaan kiittelemään. Siinä on ehkä salakavalasti tapahtunut jotain asennemuutosta.
 – Ystävistäni monet heteromiehet ovat nimenneet minut lempihomokseen. Ehkä siksi että minua on helppo lähestyä, Jukka Kuronen nauraa.
 Nuorisoteatteri on turvasatama
 Moni riihimäkeläisnuori on löytänyt hyväksyvän yhteisön kaupungin kulttuuripiireistä. Elokuvateatteri Kino Sammon tiloissa toimiva nuorisoteatteri on kuin turvasatama itseään ja paikkaansa etsivälle nuorelle, joka ei sovi heteronormatiiviseen muottiin.
 Myös Jukka Kuroselle nuorisoteatteri on ollut valtava voimavara.
 – Se on ehdottomasti iso syy, miksi olen saanut kasvaa Riihimäellä hirveän turvallisesti. Ja on edelleen. Siellä saa olla mitä on, eikä kukaan tuomitse. Uskoisin sen olevan monelle turvapaikka, jonne on helpompi tulla, jos koulussa on ahdistavaa.
 Jukka Kuronen on nähnyt Pride-viikon juhlaa myös Australiassa.  Lauri Rautavuori / Yle
 Turvalliset kulttuuriympyrät ovat saaneet aikaan sen, että Kuronen tuntee elävänsä omassa ”käsittämättömässä kuplassaan”, jonka sisään hyökkääjien äänet eivät kuulu. 41-vuotias viihdetaiteilija kuitenkin myöntää, että nyt on helpompi olla homo kuin aiemmin.
 – Silloin 1990-luvulla en mainostanut sitä, enkä ehkä halunnutkaan. Silloin tuntui paremmalta, etten tee tästä mitään numeroa. Ehdottomasti tänä päivänä on helpompaa.

"Monet heteromiehet ovat nimenneet minut lempihomokseen" – Jukka Kuronen, 41,  raivaa pikkukaupungissa homovastaisia asenteita


Summary: Suviseurat ovat Arttu Mustoselle ja Viena Kankaalle tärkeä tapahtuma, mutta siellä käyminen tuntuu erilaiselta kuin ennen.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Tunnelma asunto-autossa on odottava ja jännittyneen innostunut. Autoon alkaa pikkuhiljaa kantautua saarnojen ääniä ja voimakasta laulua seurateltoilta.
 Alueelle levitetyn puuhakkeen tuoksu leijailee nenään, ja äänekäs puheensorina kantautuu korviin. Suviseura-alue on lähellä.
 Nämä ovat oululaislähtöiselle 31-vuotiaalle  Viena Kankaalle  asioita, jotka edelleen tuovat tutun ja turvallisen olon tapahtumaa muistellessa. Hän on käynyt Suviseuroilla lapsesta saakka ja käyntikertoja on kertynyt noin kaksikymmentä.
 Viena Kangas ei kuulu enää lestadiolaisyhteisöön. Kangas kokee, ettei hänellä ollut koskaan vahvaa henkilökohtaista uskoa. Hänen mielestä monet yhteisön säännöt eivät ole teologisesti perusteltuja, vaan ne liittyvät kulttuurillisiin tapoihin.
 – Monia oppeja ylläpidetään vain sen vuoksi, koska niin on aina tehty.
 Kangas haluaa silti edelleen päästä käymään Suviseuroilla. Viime vuosina hän on suunnitellut tilaisuuteen lähtemistä, mutta aikataulut ovat menneet aina ristiin. Kangas kuitenkin aikoo jatkaa tapahtumassa käymistä.
 Suviseurat on vanhoillislestadiolaisen herätysliikkeen järjestämä jokavuotinen tapahtuma. Tänä vuonna Suviseurat järjestetään Muhoksella.
 Oikeus rakkauteen vietäisiin pois
 Arttu Mustonen , 25, saapui tänä kesänä Suviseuroille jo torstai-iltana. Tapahtuma on ollut hänelle joka kesäinen juttu koko elämänsä ajan.
 Limingasta kotoisin olevalle Mustoselle Suviseurat merkitsee kavereiden, perheen ja sukulaisten näkemistä yhtä aikaa. Hän nauttii siitä, että pääsee viettämään aikaa monta päivää putkeen niidenkin läheisten kanssa, joita tulee nähtyä harvoin.
 Arttu Mustosella on edelleen paljon ystäviä entisestä yhteisöstään. Arttu Mustosen kotialbumi.
 Mustosen tarinassa on samoja piirteitä kuin Kankaalla. Mustonen erosi lestadiolaisyhteisöstä pari vuotta sitten. Eropäätöksen laukaisi uskonnon oppeihin kuuluva nihkeä suhtautuminen seksuaalivähemmistöihin. Yhteisö kunnioittaa Raamatun sanomaa siitä, että mies ja nainen ovat luotuja toisilleen.
 – Kun tajusin olevani homoseksuaali, tuntui kuin kaikki oikeudet rakkauteen olisi vedetty minulta kokonaan pois.
 Yhteisöstä eroaminen ei tapahdu eroanomuksella, vaan asiasta kerrotaan perheelle ja ystäville. Kumpikaan ei ollut valmis kertomaan asiasta heti läheisilleen, vaan molemmat sinnittelivät yhteisössä useamman vuoden ajan ilman omaa uskoa.
 Kangas ja Mustonen ovat hyviä ystäviä. Alun perin he ovat tutustuneet yhteisen kuoroharrastuksen myötä. He haluavat edelleen käydä Suviseuroilla yhteislaulutilaisuuksissa, mutta kumpikaan ei koe enää tarvetta mennä kuuntelemaan saarnoja.
 Suviksista mallia muille festivaaleille
 Suviseura-alueella on pääkenttä, jota reunustaa puhesaarnateltta. Nuoriso kokoontuu kentälle istuskelemaan retkituoleille ja juttelemaan. Välillä kierrellään aluetta, välillä kahvitellaan ja syödään jäätelöä. Sitten vieraillaan toisten asuntoautoilla.
 – Siellä on ihana kesätunnelma, sellainen yhteenkuuluvuuden ja positiivisuuden tunne, Viena Kangas muistelee.
 Monille ulkopuolisille Suviseurat voivat olla tapahtumana mysteeri ja usein siitä on hyvin suppea käsitys. Ulkopuolisten silmissä tilaisuus näyttäytyy monesti pelkkinä saarnoina, virsien laulamisena ja ehtoollisina. Kankaan mukaan monet ovat yllättyneet siitä, että tapahtumaan saa mennä kuka tahansa, myös yhteisöön kuulumattomat.
 Viena Kankaan mielestä Suviseurat on ihana tapahtuma, sillä siellä kaikki ovat hyvällä tuulella. Jonna Leppänen / Viena Kankaan kotialbumi
 Kankaan mielestä tapahtuma on pääosin jokaiselle ennemminkin ystävien tapaamista ja rentoa ajanviettoa. Siellä käy kaikenlaisia ihmisiä, eikä korvakoruja tai meikkiä käyttäviin kiinnitetä enää juurikaan huomiota.
 – Toivon, että tapahtuman hyvä fiilis välittyisi myös ulkopuolisille, vaikka yhteisö olisikin vieras, Kangas lisää.
 Lestadiolaisnuoret kutsuvat tapahtumaa festivaaliksi tai suviksiksi. Tapahtumaan ei kuitenkaan liity sellaista musiikkia ja juomakulttuuria, mitä monet ajattelevat festareiden sisältävän.
 Mustosen mielestä moni muukin festivaali saisi ottaa Suviseuroista mallia, sillä siellä kaikki palvelut toimivat hyvin ja ne ovat loppuun saakka mietittyjä. Paljon vessoja, kunnollinen käsienpesumahdollisuus, puhelimien latauspisteitä ja valtavat ravintolateltat. Eikä jonoja ehdi kertymään.
 Sekä Mustosen että Kankaan ystävät ovat olleet erittäin kiinnostuneita kyselemään suviseuroista ja lestadiolaisuudesta. He molemmat ovat suunnitelleet ottavansa tapahtumaan mukaan muutamia ystäviä, joilla ei ole lestadiolaista taustaa.
 – Kyseessä on aikamoinen kokemus, ja jokaisen kannattaa käydä tutustumassa edes kerran, Mustonen kannustaa.
 Sosiaalinen tapahtuma voi olla ahdistava kokemus
 Suviseurat on sosiaalinen tapahtuma, jossa kaikilla tuntuu olevan paljon seuraa. Kangas muistelee niitä vuosia, jolloin hänen ystävänsä eivät päässeet paikalle. Silloin hän ei ole tiennyt, kenen kanssa viettäisi aikaa. Kangas ei usko olevansa ainoa, joka on kokenut tapahtumassa ulkopuolisuutta.
 – Osalle tapahtuma voi olla ahdistava kokemus, jos ei ole ystäväporukkaa, tai ketään, kenen kanssa olla, Kangas pohtii.
 Arttu Mustoselle Suviseurojen kohokohta on pienestä saakka ollut siellä tarjoiltava spagetti. Arttu Mustosen kotialbumi.
 Mustonen on aina kokenut olevansa erilainen nuori muihin verrattuna. Siitä syystä hän koki varhaisteininä jopa kiusaamista ja hänet pudotettiin Suviseuroilla välillä kokonaan pois porukasta. Mustonen ei ole kuitenkaan jäänyt kantamaan kaunaa. Hän kokee sen ennemminkin olleen teini-ikään liittyvä vaihe.
 – Varhaisteininä kaikki ovat olleet vähän ilkeitä tai tympeitä toisilleen.
 Jumalan terve vai pelkkä terve?
 Kangas ja Mustonen ovat hyviä ystäviä. He ovat  puhuneet podcastissaan  avoimesti lestadiolaisista juuristaan ja yhteisöstä eroamisesta. Alun perin he ovat tutustuneet toisiinsa yhteisen kuoroharrastuksen myötä.
 Molemmat myöntävät, että Suviseuroilla käyminen tuntuu nykyään erilaiselta kuin ennen. He haluavat edelleen osallistua yhteislaulutilaisuuksiin, mutta kumpikaan ei koe enää tarvetta mennä kuuntelemaan saarnoja. Molemmat olivat aluksi huolissaan siitä, tuleeko heille Suviseuroilla enää samanlaista yhteenkuuluvuuden tunnetta kuin ennen.
 – Se sama kotoinen fiilis tulee kuitenkin nopeasti, kun pääsee vanhempien vaunulle kahvittelemaan, Kangas sanoo.
 Yhteisössä on tapana sanoa Jumalan terve tavattaessa ja Jumalan rauhaa lähtiessä. Mustonen huomasi, että hänen eronsa jälkeen monet alkoivat epäröimään, miten häntä kuuluu tervehtiä.
 – Välillä on hankala nähdä kavereiden vanhempia. He eivät tiedä, enkä minäkään tiedä, miten tervehtiä. Mitä jos sanoo väärin?
 Mustoselle viime vuoden Suviseurat oli käännekohta. Hän tajusi, ettei ihmisten suhtautumista tarvitse enää jännittää. Mustonen ei koe muuttuneensa ihmisenä juuri ollenkaan, ja uskoo, että muutkin ovat huomanneet sen.
 Mustonen kokee olevansa edelleen se sama Arttu kuin aina ennenkin. Hän haluaa korostaa, että ajatusmaailman muuttuminen ei tapahdu hetkessä, vaan se vaatii useita vuosia.
 – Monet saattavat ajatella, että kun ei enää samalla tavalla usko Jumalaan tai kuulu yhteisöön, niin olisi ihmisenäkin jotenkin erilainen.
 Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.
 Lue lisää aiheesta:
 Kahdeksan lasta ja 400 kilometriä Suviseuroihin – "Täytyy aina vähän suunnitella etukäteen, kuka pystyy istumaan kenenkin vieressä"
 Suviseurat houkuttelee myös muita kuin lestadiolaisia – "Ei siellä aleta taivaskorttia tarkastaa"
 Joukossa, mutta yksin – Suviseurat voi olla myös jokavuotinen muistutus yksinäisyydestä

Bloggaajat Mustarttu ja Viena K. ovat entisiä lestadiolaisia, mutta käyvät Suviseuroissa – “Kuin mitkä tahansa festarit ilman örveltämistä”


Summary: Pulttipistoolin patruunoiden latauskoneesta lentänyt kipinä aiheutti tuhoisan onnettomuuden huhtikuussa 1976. Onnettomuudessa menehtyi 40 tehtaan työntekijää.

Lapuan Patruunatehtaan räjähdyksen vuonna 1976 aiheuttanut patruunoiden latausrobotti on saatu esille Lapualle Patruunamuseoon.
 Kyseisestä pulttipistoolin patruunoiden latauskoneesta lentänyt kipinä paljastui onnettomuuden jälkeisissä Puolustusvoimien tutkimuksessa räjähdyksen aiheuttajaksi.
 – Puolustusvoimien tutkimuksissa on muutaman millimetrin tarkkuudella määritetty, että tästä se ketjureaktio sai alkunsa, Patruunamuseon intendentti  Sakari Hanhimäki  esittelee konetta.
 Hanhimäen mukaan koneen osat olivat räjähdyksen jälkeen lentäneen laajalti eri puolille tehdasaluetta. Puolustusvoimat kuitenkin keräsi osat, jotka kaikki tiettävästi löydettiin.
 Puolustusvoimien kuljettaessa latausrobottia onnettomuuden jälkeen, se on pudonnut ja siihen on tullut halkeama.  Päivi Rautanen / Yle
 Tampereelta Lapualle
 Latausrobotti on ollut vuodesta 1978 lähtien esillä Tampereella Työsuojeluhallinnon alaisessa työsuojelunäyttelyssä. Kun tuli mahdollisuus siirtää se sieltä jonnekin, Lapua oli selvä uusi sijoituspaikka.
 – Ei siinä oikein muita vaihtoehtoja ollut, Hanhimäki sanoo.
 Museolla esillä olevan latausrobotin etuosasta on irronnut pala. Kyse ei ole kuitenkaan räjähdyksen aiheuttamasta vauriosta, vaan kone oli pudonnut puolustusvoimien kuljetuksen aikana.
 – Konetta on ilmeisesti ainakin osin siirretty miesvoimalla ja se on pudotessa haljennut. Se kesti räjähdyksen aika hyvin, mutta toisenlaista osumaa ei enää, Hanhimäki sanoo.
 Onnettomuuden aiheuttaneen latausrobotin miljöö Patruunamuseossa on tarkkaan harkittu. Intendentti Sakari Hanhimäen takana on Kalevi A. Mäkisen kuva onnettomuuden uhrien arkkurivistöstä hautajaisissa 24.4.1976. Päivi Rautanen / Yle
 Tärkeä osa kokoelmia
 Lapuan patruunatehtaan räjähdys tapahtui 13. huhtikuuta 1976 aamulla, kun tehtaalle töihin tullut aamuvuoro oli aloittelemassa työpäiväänsä.
 Räjähdys vaati 40 tehtaan työntekijän hengen ja kymmeniä ihmisiä loukkaantui. Onnettomuuden vaikutukset tuntuvat edelleen monessa lapualaissuvussa.
 Sakari Hanhimäen mukaan onnettomuuden aiheuttaneen robotin saaminen Patruunamuseoon on tärkeä osa museon kokoelmia. Mahdollisiin negatiivisiin reaktioihinkin on kuitenkin varauduttu.
 – Voihan herätä negatiivisiakin kommentteja, että miksi kone halutaan esille. Kyseessä on historiallinen tapahtuma, jolla on isot vaikutukset kokonaiseen lapsisukupolveen Lapualla, Hanhimäki miettii.
 – Tapahtuman tärkeys vaatii sen, että siitä pystytään puhumaan ja kertomaan.
 Juttua korjattu 29.6. klo 12:12. Lapuan patruunatehtaan räjähdys tapahtui 13. huhtikuuta 1976, eikä 12. huhtikuuta, kuten jutussa aiemmin kirjoitettiin.
 Lisää aiheesta:
 Aika pysähtyi Lapualla kello 7.42 – patruunatehtaan räjähdys täytti uutiset 40 vuotta sitten
 Lapuan patruunatehtaan onnettomuus Ylen Elävässä Arkistossa

Patruunatehtaan räjähdyksen aiheuttanut kone palasi takaisin Lapualle


Summary: Arviolta 80 000 osallistujaa keränneen Pride-kulkueen kärjessä nähtiin piispa emerita Irja Askola ja pääministeri Antti Rinne.

Yle kertoo tässä artikkelissa Pride-päivän tapahtumista kuvaajien, toimittajien ja some-seurannan voimin.

Helsingin Pride-väki juhlii vielä Kaivopuistossa – Yle seurasi sateenkaaripäivän kulkuetta hetki hetkeltä


Summary: Lehden mukaan suurin osa käytöstä ei ole suositusten mukaista.

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Opioideja käytetään yhä useammin vanhusten hoidossa,  kertoo Long Play . Lehden mukaan niiden käyttö on kolminkertaistunut kymmenessä vuodessa.
 Opioideja käytetään iäkkäiden ihmisten kroonisten kipujen hoitoon. Long Play kirjoittaa, että tutkimusnäyttö ei tue niiden käyttöä kroonisen kivun hoidossa. Lehden mukaan vahvoina kipulääkkeinä käytettyjen opioidien riippuvuusriski on suuri ja haitat ovat vakavia.
 Lehden mukaan Kelan reseptitiedoista selviää, että suurin osa opioidien käytöstä vanhusten hoidossa ei ole suositusten mukaista.
 Viime kuussa Kela lähetti kirjeen tuhansille lääkäreille. Lehden mukaan kirjeen saaneet lääkärit olivat edellisen vuoden aikana määränneet vahvoja opioideja potilailleen yli kolmeksi kuukaudeksi kerrallaan.
 – Ei voi tehdä niin, että kun on sekava mummo, niin lätkäistään vain opioidilaastari, niin johan mummo rauhoittuu, Hyksin kipuklinikan erikoislääkäri  Tarja Heiskanen  sanoo Long Playn haastattelussa.
 Opioideja voidaan käyttää esimerkiksi opioidilaastareina, jotka ovat helppokäyttöisiä. Monilla vanhuksilla on lehden mukaan kotikäytössä morfiinia tehokkaampi valmiste.
 Long Play kirjoittaa, että eniten on kasvanut oksidoni-nimisen vahvan opiodin ja keskivahvaksi luokitellun buprenorfiinin käyttö.

Long Play: Opioidien käyttö vanhusten hoidossa kolminkertaistunut – "Ei voi tehdä niin, että kun on sekava mummo, niin lätkäistään vain opioidilaastari"