Summary: Lappeenrannan kaupungin omistamasta yleisösaunasta on perinteisesti käyty alasti uimassa. Entinen laituri tarjosi näkösuojan, mutta uusi ei.

Saimaan rannalla Lappeenrannan keskustan tuntumassa lämpiää suosittu Myllysaaren sauna. Saunavuoroja on viisi kertaa viikossa, ja sauna lämpiää vuoropäivinä erikseen miehille ja naisille.
 Tällä paikalla sauna on ollut jo vuosikymmeniä. Kaupunki on remontoinut omistamaansa saunaa aika ajoin, ja tänä vuonna vuorossa oli kauan odotettu laiturin uusiminen.
 Kun uusi laituri pari viikkoa sitten ilmaantui, oli saunojilla edessään järkytys: laiturista oli tullut nakulaituri.
 Uusi laituri on edellistä matalampi ja siitä näkyy läpi. Pasi Tapanainen/Yle
 Alasti uimaan
 Koska Myllysaaren saunassa on saunavuorot erikseen miehille ja naisille, ei saunoessa ja uidessa ei ole tarvinnut käyttää uima-asuja. Käytännössä kaikki ovatkin käyneet uimassa alasti.
 Alasti uimiseen on houkutellut se, että edellisessä, noin kymmenen metriä pitkässä laiturissa oli reilun metrin korkuinen seinämä, joka esti uimareiden näkymisen sivullisille. Saunojat pystyivät ilman tirkistelyn pelkoa kävelemään ilkosillaan laiturilla ja hyppäämään nopsasti laiturin nokalta veteen.
 Seinämä esti myös läheisellä hyppytornilla ja kalliokielekkeellä auringonottajien kiusalliset tilanteet, kun saunasta alkaakin äkkiä tulla ilkosillaan olevia miehiä tai naisia.
 Laiturilta pääsee hyppäämään suoraan Saimaaseen.  Petri Kivimäki/Yle
 Nakulaituri
 Uusi laituri valmistui pari viikkoa sitten. Siinä näkyvyyttä estävää seinämää ei enää ole, vaan tilalla on harva laudoitus.
 Laiturista tuli saunojien suussa nakulaituri, kun uimarit eivät halua muuttaa vanhaa tapaansa käydä alasti uimassa.
 Myllysaaren saunassa kerran viikossa käyvän  Anne Rinteen  mukaan seinämän puuttuminen on herättänyt kovaa keskustelua saunassa.
 – Kesällä siellä saunan ympärillä on paljon ihmisiä, ja nyt siitä tuli aika suojaton, sanoo Rinne.
 Samaa mieltä on myös pitkän linjan saunoja  Pertti Laurema .
 – On tämä vähän outoa. Siellä saunotaan ja uidaan alasti. Edellisessä laiturissa oli korkeat puitteet. Nyt siinä ei ole mitään näkymäestettä.
 Ritva Ahonen käy Myllysaaressa viikottain saunomassa. Petri Kivimäki/Yle
 Aikuisten lisäksi saunassa käy myös nuoria ja lapsia vanhempiensa tai isovanhempiensa seurassa. Uimaan on päässyt nopeammin, kun uikkaria ei aina saunan jälkeen tarvitse pukea ylleen itselleen ja lapselle.
 – Kyllä siinä seinämä olisi saanut olla. Ainakin naisten vuorolla käy paljon pikkulapsia, kertoo juuri saunan lämpöön menossa oleva  Ritva Ahonen .
 Alastomuus vuosien tapa
 Myllysaaren sauna ei ole mikään nakuranta tai erityinen naku-uintipaikka. Alasti uimiseen on johtanut vuosien tapa.
 Yksi ratkaisu olisi, että saunojat alkaisivat käyttää uima-asuja. Siihen ei kuitenkaan kovin innokkaasti suhtauduta, sillä vanhasta tavasta on hankala luopua.
 – Sehän on ollut Myllysaaren saunan valtti, että siellä on voinut saunoa ja uida alasti, sanoo Pertti Laurema.
 – Olen ihan samaa mieltä. Olisi vähän hassua ruveta käyttämään uima-asua, sanoo Anne Rinne.
 Myllysaaren sauna on suosittu varsinkin kesäaikaan.  Alex Turunen / Yle
 Uima-asun käyttö on uidessa toki sallittua, mutta kukaan ei uima-asua lappeenrantalaisen Anne Rinteen mukaan käytä.
 – Joskus jotkut ulkomaalaiset laittavat hämmennyksissään uimapuvun päälleen, mutta äkkiä hekin oppivat tavoille.
 Tuulikin kiusaa
 Toisia alasti uiminen vaivaa enemmän ja toisia vähemmän.
 – Kai se on vähän omasta itsestä kiinni, vaivaako vai ei. Ei ainakaan itsellä tulisi mieleen, että laittaisin pyyhkeen ylleni. Aina olen tottunut ilman pyyhettä menemään, kertoo Rinne.
 Juuri saunasta tullut  Ulla  kertoo, että seinämän puuttuminen on noussut jo nyt hyvin hankalaksi asiaksi useille saunojille.
 – On esteettisesti merkityksellistä, että siinä se seinämä olisi. Pyyhkeen kanssa ei ole kiva mennä laiturille, sanoo Ulla.
 Anne Rinne kertoo vielä, että laiturin päässä on ollut penkit, johon uimarit ovat jääneet vilvoittelemaan ja nauttimaan säästä. Nyt käytännöt voivat muuttua.
 Vanhassa laiturissa seinämät olivat myös tuulen esteenä.
 – Nyt jo on huomattu, että tuulisempaa on kuin ennen, kertoo myös Pertti Laurema.
 Pyyhe ympärille
 Myllysaaren saunan omistaa Lappeenrannan kaupungin omistama Lappeenrannan tilakeskus. Se myös asensi saunan uuden laiturin.
 Tilakeskuksen kiinteistöpäällikkö  Kimmo Valtonen  ei halua ottaa vastuuta uudesta laiturista. Hänen mukaansa he rakensivat sellaisen laiturin, jonka kaupungin liikuntatoimi heiltä tilasi.
 Vasemmalla näkyvälle laiturille on näköyhteys viereisestä maauimalasta.
 Liikuntatoimen kunnossapitotyönjohtaja  Tommi Nakarin  mielestä laituri on sellainen kuin pitääkin.
 Hänen mielestään ongelmaa ei ole.
 – Jos kietoo pyyhkeen ympärilleen, kävelee laiturin kärkeen ja hyppää sieltä alasti uimaan, niin minä en ymmärrä mikä vaikeus siinä on, sanoo Nakari.
 Nakarin mielestä kyse on tottumuksesta. Kun ihmiset ovat aina tottuneet kävelemään alasti, ei vanhaa tapaa haluta muuttaa.
 – En minä näe seinämiä tarpeellisina. Kun käyttäjiä on 300, niin siellä on 300 mielipidettä.
 Nakarin mielestä laituri oli aika uusia, koska entinen alkoi olla jo huonossa kunnossa. Valmistajilla ei ollut tarjota laituria, jossa seinämät olisivat olleet valmiina.
 – Minä ymmärrän sen, että muutosvastarintaa on. Mutta samanlainen keskustelu käytiin, kun saunan puukiuas muutettiin pari vuotta sitten sähkökiukaiksi. Ihmiset sanoivat, etteivät enää käy. Nyt on huomattu, että käyvät siitä huolimatta.
 Hän itse tunnustaa käyttävänsä uimahousuja käydessään Myllysaaren saunassa.
 Tommi Nakari myös pohtii, onko alasti uiminen edes ylipäätään sallittua.
 Laki ei kiellä
 Itä-Suomen yliopiston rikosoikeuden professori  Matti Tolvanen  ei näe alasti uimisessa mitään lainvastaista.
 Tolvasen mukaan laissa puhutaan sukupuolisiveellisyyden julkisesta loukkaamisesta, eikä laki kiellä alasti uimista.
 – Sen pitäisi olla jotenkin sukupuolittunutta. Jos joku rupeaa siinä laiturilla performanssia esittämään, heiluttelemaan vaikka muniaan, niin silloin se olisi varmastikin rikos. Mutta jos menee saunasta alasti uimaan, niin siinä ei syyllisty kyllä mihinkään rikokseen, kertoo Tolvanen.
 Myllysaaren sauna oli vielä pari vuotta sitten puulämmitteinen, mutta nyt se lämpiää kahdella isolla sähkökiukaalla. Petri Kivimäki/Yle
 Professori Matti Tolvanen muistuttaa, että Suomessa saunassa yleensä ollaan alasti ja saunasta luonnollisesti mennään uimaan.
 – Jos mennään alasti uimaan, niin sitten mennään. Alastomuus ja alastomana esiintyminen eivät ole rangaistavia takoja. Jos se olisi rangaistava teko, niin siinä pitää loukata julkisesti sukupuolisiveellisyyttä. Saunasta alasti uimaan meneminen ei minun mielestäni sitä loukkaa.
 Matti Tolvasen mukaan tilanne voi kuitenkin muuttua, jos tapaus sattuisi aivan kaupungin keskustassa, esimerkiksi torilla..
 – Silloin sitä voidaan katsoa, että siinä on jotain seksuaalista, selventää Tolvanen.

Saunojat järkyttyivät: kaupunki teki suositusta saunalaiturista "nakulaiturin"


Summary: Ilmarinen on hakenut Samujia konkurssin maksamattomien työeläkemaksujen vuoksi.

Muotiyhtiö Samuji näyttää välttävän välittömän konkurssin onnistuneen joukkorahoituskampanjan avulla.
 Mesenaatti.me-palvelun kautta järjestetty kampanja on saanut kokoon liki 155 000 euroa. Kampanjan minimitavoite oli 150 000 euroa. Kampanjaan on osallistunut yli 560 rahoittajaa.
 Kampanja jatkuu edelleen ja siinä tavoitellaan 400 000 euron keräämistä, jotta syksyn malliston tuotanto voisi jatkua. Rahoituskampanja jatkuu tämän päivän ajan.
 Samujille on kertynyt työeläkemaksurästejä noin 150 000 euron edestä, minkä takia työeläkeyhtiö Ilmarinen hakee sitä konkurssiin.
 Samuji sanoo tehneensä merkittäviä muutoksia liiketoimintaansa ja keskittyvänsä liiketoiminnan parhaiten kasvaviin osiin, eli Helsingin myymälään ja online-myyntiin.
 Lue myös: Suomalainen muotitalo Samuji julkisti kunnianhimoisen joukkorahoitushankkeen konkurssin välttämiseksi

Joukkorahoituskampanja onnistui: muotiyhtiö Samuji on välttämässä konkurssin


Summary: Koko yhtiössä vähenee enintään 200 työpaikkaa.

Kalkkikiviyhtiö Nordkalk aloittaa henkilöstövähennyksiin tähtäävät yhteistoimintaneuvottelut.
 Yhtiö vähentää enintään 200 työpaikkaa. Suomessa vähennystarve on enintään 90 työpaikkaa.
 Yhtiö kertoo kärsineensä pitkään vaikeasta markkinatilanteesta, heikentyneestä myynnistä ja kustannusinflaatiosta.
 Nordkalk aloitti vuoden 2019 alussa muutosohjelman, jonka tavoitteena on parantaa suorituskykyä ja kannattavuutta. Siihen kuuluvat tuotannon tehokkuuden parantaminen sekä hankinta- ja myyntitoimintojen optimointi.
 Nyt yhtiö vauhdittaa muutosohjelmaansa vaihtamalla toimintamallia. Konserninlaajuisesta toimintamallista siirrytään maantieteellisiin alueisiin perustuvaan malliin. Maantieteellisiä alueita on kaksi: Pohjois-Eurooppa, jota johtaa  Mikael Furu  sekä Keski-Eurooppa, jota johtaa  Piotr Maciak .
 Alkavat yt-neuvottelut johtuvat toimintamallin muutoksesta.
 Nordkalk työllistää Suomessa 354 ihmistä yhdeksällä toimipaikalla. Suomen suurin tuotantolaitos on Lappeenrannassa, missä yhtiöllä on 150 työntekijää. Luvussa on mukaan Nordkalkin tytäryhtiön Suomen Karbonaatin työntekijät.
 Nordkalkin pääkonttori ja tuotekehitys sijaitsevat Paraisilla.
 Mahdollisten vähennysten määrä eri toimipaikoilla selviää yhteistoimintaneuvotteluissa.

Nordkalk vähentää työntekijöitä – Suomesta lähtee enintään 90 työpaikkaa


Summary: Ylen meteorologin mukaan elohopea saattaa paikoitellen nousta vielä hellelukemiin tänään.

Kesällä oli hellepäiviä tavanomaista enemmän suuressa osassa maata, kertoo Ilmatieteen laitos.
 Maan länsiosassa kesä-elokuu oli pääosin noin asteen tavanomaista lämpimämpi. Itärajalla ja Ylä-Lapissa oli asteen verran keskiarvoja viileämpää.
 Toukokuu mukaan laskettuna eniten hellepäiviä oli Hattulassa. Sillä hellepäiviä oli 26. Kilpisjärvellä hellelukemia ei mitattu kertaakaan koko kesänä.
 Elokuun keskilämpötila oli tilastojen mukaan lähellä pitkän ajan keskiarvoa. Maan länsiosassa oli hieman keskiarvoa lämpimämpää ja idässä hieman keskimääräistä viileämpää.
 Tänä vuonna hellepäiviä oli 36 kappaletta toukokuun ja syyskuun 1. päivän välillä. Se on yksi hellepäivä tavanomaista vähemmän. Anne Borgström / Yle
 Lapissa mitattiin tilaston myöhäisimmät hellelukemat
 Elokuun lopussa sää lämpeni huomattavasti. Rovaniemellä mitattiin vielä 29. elokuuta 25,3 astetta, mikä oli Ilmatieteen laitoksen digitoidun havaintoaineiston perusteella Lapin myöhäisin hellepäivä.
 Suuressa osassa maata elokuu oli tavanomaista kuivempi. Sademäärät jäivät yleisesti alle puoleen tavanomaisesta. Osissa Keski-Suomea, Savoa ja Pohjois-Karjalaa oli kuivempi kesä vuonna 1955.
 Kuivuudesta huolimatta elokuussa rankkasateet aiheuttivat aineellisia vahinkoja esimerkiksi Porissa 8. elokuuta ja 23. elokuuta Helsingissä.
 Syyskuussa on tavallisesti yksi hellepäivä. Eilen kuun ensimmäisenä päivänä lämpötila nousi heti hellelukemiin. Ennusteen mukaan myös tänään helleraja rikkoutuu, kertoo Ylen meteorologi  Anne Borgström .
 Borgströmin mukaan syyskuun ensimmäinen viikko on epävakainen. Lämpötilat laskevat lähelle syyskuun tavanomaisia lämpötiloja.
 Sääennuste maanantai-iltapäivälle, illalle, sekä tiistaille.  Anne Borgström / Yle

Kesä oli kuiva, vaikka rankkasateet aiheuttivat vahinkoja – Lapissa kirjattiin ennätysmyöhäinen hellepäivä


Summary: Kiinassa alkoholi on usein työasia, mutta nuoret omaksuvat uusia juomatapoja.

Eräässä shanghailaisessa baarissa ryhmä nuoria oli tilannut pöytään pullon punaviiniä. Yksi miehistä otti pitkän kulauksen hieman irvistäen ja oksensi siltä istumalta viereiseen saaviin. Hetken kakomisen jälkeen hän ryhdistäytyi ja kääntyi taas lasinsa ääreen nauttimaan illasta.
 Näkemäni kohtaus painui mieleeni monesta syystä. Tilanne oli väkisinkin hieman koominen, mutta se myös kiteytti jotain nykypäivän Kiinasta. Vanhat tavat ovat muuttuneet rykäyksessä. Uudet makutottumukset – oli kyseessä sitten ruoka, juoma, pukeutuminen tai sisustus – omaksutaan usein innolla ja suurieleisesti mutta samalla vähän väkisin.
 Ulkomaisista viineistä on tällä vuosituhannella tullut kiinalaiskaupunkien keskiluokkaisissa piireissä suosittu juoma, jota ostetaan koska se kuuluu hienon ihmisen elämään. Toki Kiinastakin löytyy viinintuntijoita, mutta suurelle massalle laadun takeeksi riittää, että pullossa lukee “Ranska”.
 Kiinassa on toki ennenkin juotu.  Perinteisempiä vaihtoehtoja ovat olut ja baijiu, vahva kirkas viina. Juomista ei juurikaan paheksuta mutta juomatavat ovat monin tavoin erilaisia kuin vaikkapa Suomessa. Töiden jälkeen ei ole aikaa jäädä kaverin kanssa oluelle. Juhlissa pääosassa on aina ruoka.
 Kiinassa viina onkin usein työasia. Liikekumppani viedään kostealle illalliselle, kaverin kanssa voi keksiä jotain muuta. Bisnestä tehdään yhä usein baijiun virratessa. Jopa työlounailla saa välillä vakuutella pitkään, että juuri nyt viina ei kiitos maistu. Kun malja nostetaan, muiden on kohteliasta juoda perässä. Ganbei eli kuppi kuivaksi.
 Myös kodeissa juodaan, ainakin juhlavammissa tilanteissa. Saksalainen tuttavani kertoi, kuinka hänen shanghailaisen tyttöystävänsä isoisä joi hänet ensimmäisellä perheillallisella penkin alle. Sen jälkeen pojan heikonlaiselle viinankestokyvylle naurettiin – toki sydämellisesti.
 Kun menimme seuraavan kerran perheen juhlapöytään, nostin baijiu-kupin vain näön vuoksi huulilleni. Sekin oli isännän mielestä huvittavaa, mutta selvisin vähemmällä koska olen nainen.
 Mitä viinaan tulee, miehiltä odotetaan enemmän.
 Perinteet säilyvät mutta samalla  kiinalaisten nuorten juomatavat ovat muutoksessa. Viinibaareja, drinkkejä, klubeja ja artesaanioluita löytyy jokaisesta metropolista. Kinalaisten alkoholinkulutus on voimakkaassa kasvussa.  Keväällä julkaistun tutkimuksen mukaan  kiinalaiset juovat alkoholia 70 prosenttia enemmän kuin kolmekymmentä vuotta sitten.
 Mutta vaikka Kiinassa juodaan, kaupunkien kaduilla se ei juuri näy, ellei satu kulkemaan suurkaupungin baarikeskittymässä. Pullo kädessä heiluvaa alkoholistia tai juovuksissa olevaa teiniä on vaikea löytää. Puistoissa ei pussikaljoittelijoita näy.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa  Ruotsi:  Lapseni aloittivat ruotsalaisessa koulussa – miten heidän nyt käy? Yhdysvallat:  Amerikkalaisissa kesäriennoissa pekoni käryää ja rasva tirisee Italia:  "Naiset eivät ymmärrä, mikä on paitsio" – naisjalkapalloilijat loistivat ja italialaismiehet suuttuivat Espanja:  "Alle viisi savuketta ei ole haitaksi" – Tupakointiin liittyviin myytteihin saattaa Espanjassa uskoa lääkärikin Saksa:  Berliinissä naapurini ahdistuu kännykkämastosta – Saksassa 5G-verkko herättää Suomea enemmän kysymyksiä
 Katukuva ei kuitenkaan ole koko totuus. Kyllä nuoret Kiinassakin juovat, kiinalainen ystäväni vakuutti, kun kysyin asiasta. Heidän vain ei tarvitse notkua ostareilla, sillä baareihin ja klubeille on helppo päästä alaikäisenä.
 Kiinassa alkoholin ostoon vaadittava ikäraja on 18 vuotta, mutta lakia ei juuri valvota. Tiskillä tai kioskilla ei kysytä papereita vaikka oluen ostaja näyttäisi nuorelta.
 – Lapsikin voisi käydä ostamassa kaupasta olutta, ystäväni sanoi.
 Monista muistakin tavoista voi  päätellä, että tietous alkoholin vaaroista on Kiinassa vielä rajallista. Perheissä on yhä tavallista antaa pienenkin lapsen maistaa viinaa. Vanhukset ottavat alkoholia lääkkeeksi ja mainokset herättävä mielikuvia viinan suotuisista vaikutuksista.
 Alkoholin haittavaikutuksista keskustellaankin verrattain vähän eikä arkipuheessa alkoholia pidetä ongelmana. Se ei tietenkään tarkoita, etteikö maassa olisi alkoholisteja – heitä ei vain kutsuta sillä nimellä.
 Kulutuksen, ja toivottavasti myös tiedon, lisääntyessä tilanne saattaa muuttua. Ja mitä nuoriin tulee, ystäväni muistutti, että kiinalaisilla vanhemmilla on kyllä huoli lastensa addiktioista.
 Riippuvuuden aiheuttajana vain on useammin internet kuin viina.

Arkea maailmalta: Kiinassa lapsikin saisi kioskilta kaljaa eikä viinan kiroista juuri puhuta


Summary: Postin toimitusjohtajan kuukausipalkka nousi viime vuonna kaikkineen noin 82 000 euroon.

Postin toimitusjohtaja  Heikki Malinen  on kertonut yhtiön hallitukselle luopuvansa kahden kuukauden rahapalkastaan loppuvuoden aikana.
 Postin hallituksen puheenjohtajan  Markku Pohjolan  mukaan "Tämä on hänen henkilökohtainen päätöksensä tässä hyvin vaikeassa muutostilanteessa ja yhtiön hallitus arvostaa tätä päätöstä".
 Maaseudun Tulevaisuuden  haastattelussa Heikki Malinen kertoi päätöksestään näin:
 – Olin pohtinut asiaa, ja kerroin hänelle [Pohjolalle] , että aion luopua kahden kuukauden kuukausipalkasta. Päätös on täysin henkilökohtainen. Kokonaistilanteen huomioiden näin tämän välttämättömäksi."
 Rahallisesti kahden kuukauden palkasta luopuminen tarkoittaa noin 92 000 euron summaa ilman lomarahoja.
 Malisen kuukausipalkka ilman palkkioita on 46 000 euroa. Viime vuonna hän sai palkkaa ja palkkioita yhteensä 987 764 euroa eli hänen kuukausiansionsa nousi noin 82 000 euroon. Mainittavaa on myös se, että palkka ja palkkiot ovat nousseet vuosien 2016-2018 aikana yhteensä 48 prosenttia.
 Yhtiön hallitus päättää mahdollisista tulospalkkioista keväällä 2020 sen jälkeen, kun yhtiön tilinpäätös on vahvistettu.
 Markku Pohjola muistuttaa Postin tiedotteessa myös, että maksettavien palkkioiden määrässä otetaan huomioon yhtiön toiminnan kansainvälisyys ja kilpailullisuus.
 – Posti noudattaa valtio-omisteisten yhtiöiden johdon palkitsemisohjetta, jonka mukaan Posti rinnastetaan pörssiyhtiöihin, Pohjola sanoo.
 Lue lisää:
 Ministeri Paatero Demokraatille: Postin ylimmän johdon palkkiot ehkä tarkasteluun – PAU:n Nieminen: Johto ei ole halunnut leikata omasta pussistaan
 PAU käynnistää lakot Postissa – syynä palkan alentaminen ja työehtojen muuttaminen
 Pääluottamusmies tyrmistyi: Posti maksaa lakon aikana bonuksia esimiehille – Posti: "Postilla on käytössään Kiitos-palkkiot"

Postin toimitusjohtaja luopuu kahden kuukauden palkastaan


Summary: Lehmusten alle tuupertuneiden kimalaisten arvoitus on askarruttanut tutkijoita vuosikymmeniä.

Kuolleita tai kuolevia kimalaisia - ei pelkästään muutama, vaan kymmeniä, jopa satoja. Ja lähes poikkeuksetta tiettyjen kaupunkilehmusten alla. Loppukesän joukkokuolemia on yritetty selittää myrkyillä, ravinnon puutteella ja lajikäyttäytymisellä, mutta kaikki ratkaisuyritykset ovat jääneet vaillinaisiksi. Uusin teoria saattaa kuitenkin sisältää ratkaisun avaimen.
 Hautova hyönteinen
 Kimalainen on hyönteismaailman älykkö ja kimalais-naaraan tapaa toimia on verrattu jopa lintuun. Kimalaiset ovat yhteiskunta-hyönteisiä ja yksivuotisia, paitsi kuningatar, joka syksyn tulle tekee itselleen maankoloon tai muuhun sopivaan paikkaan pesän, talvehtii siellä ja kevään tullen munii sinne ja - kuten isommat siivekkäät - hautoo munia.
 Kimalaisten on todettu myös oppivan siirtelemään esineitä, muistamaan asioita ja jopa pelaamaan alkeellista jalkapalloa. Miksi se on sitten niin tyhmä, että jää lehmuksen vangiksi ja menettää henkensä?
 Mikä lehmuksessa koukuttaa kimalaisen?
 Kevätaurinko herättää niin leskenlehdet kuin yksin talvehtineet kimalaiskuningattaret. Kukkivat pajut ovat erityisen hyvä lähde ravinnolle, jota kuningattaret tarvitsevat uuden yhdyskunnan perustamiseen.  Lars Falkdalen Lindahl  / CC BY-SA 2.0
 Ravinnon puute vai myrkky?
 Muutama kymmenen vuotta sitten luultiin, että kimalaisten kuoleman aiheutti lehmusten medessä oleva hedelmäsokeri mannoosi, joka olisi hyönteiselle myrkkyä. Teoria meni nurin, kun kuolevia kimalaisia elvytettiin samalla aineella ja ne virkosivat.
 Sitten selitykseksi keksittiin ravinnon puute. Lehmuksen mesipitoisuus nimittäin vaihtelee kesän mittaan. Alkukesästä mettä on runsaasti, ja silloin kimalaiset tottuvat käymään lehmuksessa ja yhteiskuntaeläimenä kimalainen on ravinnon lähteellen uskollinen.
 Loppukesän kukat eivät enää tarjoa riittävästi energiaa ja tuho tulee.
 Tämän todettiin pitävän osaksi paikkaansa, mutta se ei selittänyt sitä, että miksei fiksuksi todettu hyönteinen ei vain katsonut ympärilleen ja vaihtanut ravintokasvia, monen lehmuksen lähellä oli riittävästi esim apiloita ja muita ruokalupaikkoja.
 Sitten lehmuksen medestä löydettiin trigonelliini -alkaloidia, joka vaikuttaa muistin aivokemiaan.
 Alkaloidin vaikutuksesta kimalaiset eivät välttämättä muista, että lehmuksesta ei saa tarpeeksi mettä ja että olisi aika hakeutua muualle.
 Ne eivät enää osaa hoitaa hommaa.
 Lehmusen alta löytyy loppukesästä joukottain kuolleita kimalaisia Juha Roiha / Yle
 Aamusumppi tapaa
 Lisätutkimusten jälkeen medestä löytyi vielä yllättävä ainesosa: kofeiini, jota me ihmiset olemme tottuneet nauttimaan kahvissa.
 Ja kuten mekin, myös kimalainen voi jäädä kofeiinikoukkuun ja haluta ainetta jatkuvasti lisää.
 Kun tähän yhdistettiin se, että joukkokuolemia edelsi yleensä kylmä aamu, alkoi mahdollinen ratkaisu muotoutua.
 Kohmeisina heräävät kimalaiset tarvitsevat koleina aamuina paljon energiaa lentolihastensa lämmittämiseen, siksi ne ovat energiavajeisia jo lentoon lähtiessään. Ja kun kun ne lähtevät aamukahville, siis tankkaamaan lisää piristävää kofeiinia, eikä muisti varoita, että ruokaa ja energiaa ei ole enää oikeasti tarjolla, ratkaisu on kohtalokas.
 Voimat eivät enää riitä paluulentoon ja kimalaisparka ja monet lajitoverinsa kuolevat.

Puiden alta kuolleina löytyville kimalaisille yllättävä selitys: Kofeiini koukuttaa kimalaiset?


Summary: Samojen tekijöiden lyhytelokuva valittiin vuonna 2014 Oscar-ehdokkaaksi ensimmäisenä suomalaisena lyhytelokuvana.

Suomen ehdokkaaksi parhaan kansainvälisen elokuvan Oscar-palkintoon on valittu  Selma Vilhusen  ohjaama ja  Kirsikka Saaren  käsikirjoittama  Hölmö nuori sydän .
 Valinnan teki Suomen Filmikamarin johdolla muodostettu elokuva-ammattilaisten raati.
 Palkinto tunnettiin aikaisemmin parhaan vieraskielisen elokuvan palkintona. Palkinnon nimi vaihtui tänä vuonna parhaan kansainvälisen elokuvan palkinnoksi.
 Ammattilaisraadin mukaan humanistinen, itähelsinkiläisistä nuorista ja epätavallisesta ensirakkaudesta kertova  Hölmö nuori sydän  on ajankohtainen elokuva olematta osoitteleva. Elokuvassa näyttelevät  Rosa Honkonen ,  Jere Ristseppä ,  Ville Haapasalo ,  Abshir Sheikh   Nur  ja  Katja Küttner .
 Raati kiitti myös elokuvan vahvoja ja herkkiä näyttelijäsuorituksia, joista erityisesti Jere Ristseppä kantaa nuoresta iästään huolimatta vaikean roolin tarkan vivahteikkaasti.
 Palkittu jo Kristallikarhulla
 Hölmön nuoren sydämen  ensi-ilta oli lokakuussa 2018, ja sen levitti elokuvateattereihin Nordisk Film. Elokuvan kansainvälinen ensi-ilta oli Toronton kansainvälisillä elokuvajuhlilla.
 Berliinin elokuvajuhlilla elokuva palkittiin nuortenelokuvien Generation 14plus -kilpasarjan Kristallikarhulla.
 Vilhusen ja Saaren lyhytelokuva  Pitääkö mun kaikki hoitaa?  valittiin vuonna 2014 Oscar-ehdokkaaksi ensimmäisenä suomalaisena lyhytelokuvana ja kaikkien aikojen toisena suomalaiselokuvana.
 Lue myös:   Selma Vilhusen elokuva Hölmö nuori sydän on teiniraskautta, rasismia ja toivoa: "Draama ei vaadi sitä, että kaikki olisi maksimaalisen kamalaa"

Suomen Oscar-ehdokas on Selma Vilhusen Hölmö nuori sydän


Summary: Helsingin keskustan kupeessa sijaitseva Katajanokanluoto on myyty kiinteistöyhtiölle 375 000 eurolla. Ulosottovirasto on vaitonainen kiistasta.

Pitkään myynnissä ollut Helsingin edustalla sijaitseva pikkusaari Katajanokanluoto on myyty. Saarta myi Helsingin ulosottovirasto Katajanokanluodon omistaneen yrittäjän velkojen perimiseksi, kertoo Svenska Yle.
 Ostaja on kiinteistöhallintoyhtiö P.W. Brandt Oy. Kauppahinta oli 375 000 euroa. Ulosottovirasto antoi myyntipäätöksen kesäkuussa.
 Katajanokanluodon edellinen omistaja, velkaantunut yrittäjä  Mika Norring,  pitää kauppahintaa liian alhaisena. Norringin mukaan alihinta aiheuttaa hänen FC Renska osakeyhtiölleen merkittävää taloudellista vahinkoa.
 Norring on valittanut kaupasta käräjäoikeuteen heinäkuun alussa. Valituksessaan Norring pyysi kaupan keskeyttämistä ja ulosottoviraston myyntipäätöksen peruuttamista.
 Helsingin käräjäoikeus päätti kuitenkin jättää Norringin valituksen tutkimatta, koska se ei saapunut määräajassa.
 Ulosottovirasto ei niele kritiikkiä
 Norringin valituksen mukaan myyntihinta on myyntitoimeksiannon vastainen. Norringin mukaan kohteen tarjouskauppamenettelyn mukainen lähtöhinta oli 500 000 euroa.
 Hän myös kritisoi kiinteistövälittäjän valintaa ja pitää kiinteistön markkinointia epäammattimaisena, huolimattomana ja väärin tiedoin toteutettuna.
 Helsingin ulosottoviraston kihlakunnanvouti  Jorma Laine  sanoo, ettei voi julkisuudessa paljon kommentoida asiaa. Laineen mukaan kauppa on kuitenkin toteutettu laillisesti ja asianmukaisesti.
 Laine toteaa, että Katajanokanluoto oli viikkoja myynnissä, eikä siitä ollut kysyntää. Kun kohde oli ollut myynnissä noin kuukauden, lähtöhinta todettiin liian korkeaksi ja siksi sitä alennettiin. Kauppahinnan kritiikkä Laine ei allekirjoita.
 Laineen mukaan muutkin tahot olivat kiinnostuneita saaresta, mutta tarjouskilpailun mukaisesti suurin tarjous voitti.
 – Omistajilla on monesti subjektiivisia käsityksiä asioista, mutta me olemme toimineet lain mukaan ja muun muassa selvittäneet omaisuuden käyvän arvon ennen myyntiä. Tässä on toimittu asianmukaisesti ja laillisesti.
 Kaupunki ei enää halunnut saarta
 Norring kritisoi valituksessaan myös sitä, että kiinteistöstä aiemmin ostotarjouksia tehneisiin tahoihin ei ole oltu yhteydessä. Hän viittaa muun muassa Helsingin kaupungin kiinnostukseen kohteesta 2000-luvun alkupuolella.
 – Tämäkin on sellainen asia, jota en lähtisi jälkikäteen kauheasti julkisuudessa puimaan. Sen verran voin sanoa, että myös Helsingin kaupungin kiinnostusta kiinteistön ostamiseen on kysytty, mutta kaupungilla ei nyt ollut kiinnostusta siihen, Laine sanoo.
 Norringin yritys osti saaren 2000-luvun alkupuolella valtionyhtiö Kapiteelilta vajaalla 1,4 miljoonalla markalla eli nykyrahassa noin 297 000 eurolla.
 Lue  Svenska Ylen juttu aiheesta .
 Lue myös:
 Velkaantunut yrittäjä myy historiallista saarta Helsingin edustalla – neuvottelut alkavat miljoonasta eurosta

Saari Helsingin Katajanokan vieressä myytiin kiinteistöyhtiölle 375 000 eurolla – velkaantunut ex-omistaja pitää kauppahintaa liian alhaisena


Summary: Miehen epäillään tulleen Venäjältä Suomeen Lappeenrannan Keskisaaren kylän pohjoispuolelta sunnuntai-iltana.

Venäläismies on ylittänyt Suomen ja Venäjän välisen rajan ilman vaadittavia lupia.
 Kaakkois-Suomen rajavartiosto epäilee, että 33-vuotias mies ylitti rajan maastoitse Lappeenrannan Keskisaaren kylän pohjoispuolella sunnuntai-iltana kello 19.30.
 Mies otettiin kiinni kahden kilometrin päässä rajasta kello 21.
 Rajavartioston mukaan kiinniotto sujui rauhallisesti. Miestä epäillään valtionrajarikoksesta.
 Asiaa käsitellään aikanaan käräjäoikeudessa. Mies valmistaudutaan käännyttämään takaisin Venäjälle.

Venäläismies ylitti Suomen ja Venäjän välisen rajan luvatta – rajavartiosto otti kiinni


Summary: Kotkan ja Haminan satamissa työskentelevät raideammattilaiset jättävät yhden työvuoron tekemättä keskiviikkona.

Kaakon satamien raideammattilaiset järjestävät tukilakon Kotkan ja Haminan satamissa Postin työntekijöiden  työehtomuutosten  vuoksi.
 Kaakon satamat JHL ry käynnistää työvuoron mittaisen työtaistelun keskiviikkona aamukuudelta, ja se jatkuu iltapäiväkahteen saakka.
 Tukilakon aikana tavarajunien vaunuja lasteineen ei kuljeteta asiakkaille purettaviksi, eikä tyhjiä vaunuja haeta pois.
 – Se aiheuttaa ruuhkaa, kun sitä sumaa aletaan sitten purkaa. Kyllä se tietysti loppuviikosta näkyy, kun ollaan yhden työvuoron verran jäljessä, toteaa Kaakon Satamat JHL ry:n puheenjohtaja  Mika Kurttila .
 Posti aikoo muuttaa noin seitsemänsadan paketti- ja verkkokauppaliiketoiminnassa työskentelevän ihmisen työehtoja. Muutosten seurauksena työntekijöiden palkat alentuvat rajusti.
 – Valtionyhtiö Postin toiminta on käsittämätöntä tässä maailmassa. Mielestäni Posti ulkoistaa palkanmaksun veronmaksajille ajamalla valmiiksi pienituloiset ihmiset tuloloukkuun todella roimalla palkanalennuksella, sanoo Mika Kurttila.
 Postin käsittelyn ja lajittelun työntekijät ovat parhaillaan kolmen päivän lakossa.
 – Tiedossa on, että Posti murtaa lakkoa kovin toimenpitein  vuokratyövoimalla  ja tarjoamalla jopa jonkinlaisia bonuksia siitä hyvästä, että lakkoa mennään murtamaan. Se oli viimeinen niitti, jonka vuoksi katsoimme tukilakon tarpeelliseksi, sanoo Kurttila.

Raideammattilaiset tukilakkoon Postin työehtomuutosten vuoksi: ''Postin toiminta on käsittämätöntä tässä maailmassa''


Summary: Aiemmin asiasta tviittasi Yhdysvaltain presidentti Donald Trump.

Iran on myöntänyt, että sen raketti räjähti Imam Khomeinin avaruuskeskuksessa viime torstaina.
 Hallituksen edustaja  Ali Rabiei  kertoi asiasta Iranin valtiontelevisiossa. Hän sanoi, että räjähdys ei aiheuttanut kuolonuhreja eivätkä viranomaiset löytäneet mitään merkkejä sabotaasista.
 – Tämä oli tekninen kysymys ja tekninen virhe. Asiantuntijamme sanovat niin yksimielisesti, Ali Rabiei sanoi.
 Avaruuskeskus sijaitsee 240 kilometriä pääkaupungista Teheranista kaakkoon.
 Iran on suunnitellut kolmatta yritystä satelliitin kuljettamiseksi avaruuteen. Ali Rabiei korosti, että satelliitti ei tuhoutunut räjähdyksessä.
 – Räjähdys tapahtui laukaisualustalla eikä satelliittia vielä ollut siirretty laukaisualustalle.
 Aiemmat yritykset tammikuussa ja helmikuussa epäonnistuivat, mikä on herättänyt myös epäilyksiä sabotaasista.
 Iranin avaruusohjelma huolettaa erityisesti Israelia ja Yhdysvaltoja, jotka epäilevät Iranin tavoittelevan ydinasetta.
 Trump julkaisi satelliittikuvan Twitterissä
 Perjantaina Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  tviittasi asiasta ja julkaisi satelliittikuvan, jossa näkyy räjähdyksen aiheuttamia tuhoja.
 Trump kirjoitti, että Yhdysvalloilla ei ollut mitenkään sekaantunut katastrofaaliseen onnettomuuteen, joka tapahtui Safir SLV -raketin viimeisten laukaisuvalmistelujen aikana Semnanin ykköslaukaisupaikalla.
 Iran ei tuossa vaiheessa ollut virallisesti kertonut räjähdyksestä eikä siten ollut syyttänyt Yhdysvaltoja tapahtuneesta.
 – Toivotan Iranille kaikkea hyvää ja onnea sen selvittämisessä mitä tapahtui laukaisupaikka yhdellä, Trump toivotti.
 Trumpin tviittaama kuva on todennäköisesti Yhdysvaltain vakoilusatelliitista. Myös kaupallisten satelliittien julkisissa kuvissa on ollut nähtävissä laukaisualustalta nousevaa tummaa savua.
 Trumpin julkaisema kuva on niitä tarkempi ja siinä on nähtävissä räjähdyksen tuhoja ja vaurioituneita ajoneuvoja.
 Iranin hallituksen edustaja ihmetteli Trumpin tviittiä.
 – Emme ymmärrä, miksi Yhdysvaltain presidentti tviittaa ja julkaisee satelliittikuvia innostuneena. Se ei ole ymmärrettävää, Ali Rabiei kommentoi.
 – Ehkä heillä on puute Iraniin liittyvistä aiheista, joten he nostavat tällaisia asioita.
 Rakettien laukaisut huolettavat Yhdysvaltoja
 Yhdysvallat seuraa tiiviisti Iranin avaruusohjelmaa, koska se epäilee Iranin edelleen tavoittelevan ydinasetta ja kehittävän siksi ballististen ohjusten kapasiteettia. Yhdysvaltain mukaan rakettien laukaisut ovat YK:n päätöslauselman vastaista toimintaa.
 Yhdysvaltain ja Iranin välit ovat viime kuukausina entisestään kiristyneet, muun muassa Persianlahden tankkeriselkkausten takia.
 Trump veti Yhdysvallat pois vuonna 2015 solmitusta sopimuksesta, jossa Iran suostui rajoittamaan yhdinohjelmaansa vastineena maahan kohdistuvien pakotteiden hellittämisestä.
 Yhdysvaltain pakotteet ovat iskeneet pahoin Iranin talouteen, ja Iran on vaatinut sopimukseen kuuluvilta Euroopan mailta toimia tilanteen helpottamiseksi.
 Aiheesta muualla:
 The New York Times:  In a Tweet Taunting Iran, Trump Releases an Image Thought to Be Classified  30.8.2019
 The Guardian:  Trump tweets photo of Iran rocket site and says US 'not involved' in failed launch  31.8.2019

Iran myönsi raketin räjähdyksen avaruuskeskuksessa


Summary: Pelastustyöt ovat käynnissä Kalifornian rannikolla sattuneen venepalon takia. 34 ihmisen kohtalosta ei ole tietoa.

Kaliforniassa tapahtuneessa tuhoisassa veneonnettomuudessa on kuollut neljä ihmistä, kertoo uutistoimisto  AP .
 Lisäksi 29 ihmistä on tällä hetkellä kadoksissa.
 Tapahtuma sattui Santa Cruzin saaren edustalla, kun tuli syttyi kookkaassa veneessä, joka kuljettamassa laitesukeltajia.
 Tuli syttyi aluksessa paikallista aikaa maanantaina aamukolmen jälkeen, kun matkustajat nukkuivat kannen alla sijaitsevissa tiloissa.
 Aluksen viisihenkinen miehistö oli hereillä kannen yläpuolella olevassa hytissä, ja he ehtivät pelastautua.
 Pelastustyöt ovat edelleen käynnissä.
 Leena Luotio / Yle
 Rannikkovartioston edustaja  Aaron Bemis  kertoi aiemmin  CNN:lle , että pelastajat eivät ole päässeet nousemaan alukselle etsimään eloonjääneitä yhä uudestaan leimahtavien liekkien takia.
 – Se on 75-jalkainen (noin 23-metrinen) kaupalliseen sukellukseen käytettävä alus, jossa tietojen mukaan on 39 ihmistä. Viisi miehistön jäsentä kykeni jättämään aluksen, koska he olivat pääkajuutassa. 34 matkustajaa oli kannen alla, Bemis kertoi CNN:lle aiemmin tänään.
 Conception-niminen alus lähti Santa Barbarasta lauantaina ja sen oli määrä palata satamaan tänään maanantaina.
 Santa Barbaran piirikunnan palokunnan edustaja  Mike Eliason  kertoi CNN:lle, että tapahtumapaikalla on hyvin sumuista.
 – Toivomme yhä, että jotkut ovat voineet uida rantaan. Kun he laskivat ankkurin yön aikana, he olivat hyvin lähellä rantaa. Meidän on toivottava, mutta varaudumme pahimpaan skenaarioon, Eliason sanoi.

Vakava veneonnettomuus Kaliforniassa – 4 kuollut, 29 kadoksissa


Summary: Postin viestintä ei ole modernista maailmasta, sanoo johtajien kriisiviestinnän asiantuntija Anna Sorainen.

Viime viikolla uutisoitu Postin työehtosopimuksen halpuuttaminen on nostanut yhtiön tikunnokkaan ja sen viestinnän arvosteltavaksi.
 Posti ja logistiikka-alan unioni PAU tiedotti viime torstaina  käynnistävänsä lakon  Postin käsittely- ja lajittelutoiminnoissa sen jälkeen, kun Posti ilmoitti siirtävänsä pakettilajittelunsa halvemman työehtosopimuksen piiriin marraskuusta alkaen.
 PAU:n mukaan työntekijöiden peruspalkka alenisi muutoksen myötä keskimäärin 30 prosenttia nykyisestä, joka tarkoittaa 2 200 euron kuukausipalkalla noin 600 euron pudotusta. Enimmillään palkka putoaisi jopa 50 prosenttia. Postin mukaan kiinteä tuntipalkka putoaisi noin 20–25 prosenttia.
 Viikonloppuna uutisoitiin Postin johdon korkeista palkkioista.  Taloussanomien laskelmien mukaan  toimitusjohtaja  Heikki Malisen  palkka on noussut viimeisen neljän vuoden aikana peräti 65 prosenttia. Hänen kuukausikohtaiseksi ansiokseen muodostui palkka, palkkiot ja lomarahat laskien lähes 82 000 euroa. Omistusohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) totesi  Demokraatille  perjantaina, että Postin ylimmän johdon palkkioita tulisi mahdollisesti tarkastella.
 Tänään maanantaina Posti rikkoi hiljaisuuden ja tiedotti toimitusjohtaja Malisen luopuvan kahden kuukauden palkastaan henkilökohtaisella päätöksellä. Postin hallituksen puheenjohtajan  Markku Pohjolan  mukaan "Tämä on hänen henkilökohtainen päätöksensä tässä hyvin vaikeassa muutostilanteessa ja yhtiön hallitus arvostaa tätä päätöstä".
 Pohjola totesi tiedotteessa myös, että johdon palkkioista päättää yhtiön hallitus, ja että Posti noudattaa valtio-omisteisten yhtiöiden johdon palkitsemisohjetta, jonka mukaan Posti rinnastetaan pörssiyhtiöihin.
 Yle soitti kahdelle kriisiviestinnän asiantuntijalle ja kysyi, kuinka Posti on viestinnässään onnistunut.
 Epäoikeudenmukaista ja kansan oikeustajun vastaista
 Johtajien kriisiviestinnästä Sori - Johtaja ja julkisuus kriisissä -teoksen kirjoittanut Ground Communications -viestintäyrityksen toimitusjohtaja  Anna Sorainen  on seurannut Postin viestintää hämmentyneenä.
 – Jos miettii, mitä modernin viestinnän pitäisi tässä maailmassa olla, niin Postin viestintä ei ole sitä. Viestintä tuntuu epäoikeudenmukaiselta ja oikeustajun vastaiselta, ja tämä on varmaan käytännössä suuren yleisön mielipide, Sorainen sanoo.
 – Jokaisen organisaation pitäisi pystyä tänäpäivänä ennakoimaan omaa toimintaa. Puhun raivorehellisyydestä. Pitäisi pystyä analysoimaan tulevia päätöksiä ja arkea hyvin rehellisesti, niin että näkee kaikki mahdolliset kuprut, haasteet ja ongelmat. Nyt näyttää siltä, ettei näitä ole analysoitu etukäteen, vaan ikään kuin reagoidaan sitä mukaa, kun asioita tulee eteen.
 Sorainen ei epäile, etteikö toimitusjohtaja Heikki Malisella olisi omasta mielestään hyvä tarkoitus, kun tämä tiedotti luopuvansa kahden kuukauden palkastaan. Ratkaisu näyttää Soraisen silmään kuitenkin laastarilta.
 – Suuri yleisö ja sidosryhmät odottavat varmaan hieman erityyppistä lähestymistä. Ok, sinänsä palkan luovutus on eleenä se, mitä monissa kanavissa on vaadittu, mutta nyt pitäisi johdonmukaisesti miettiä viestintää ja mitä muutoksia se kaipaisi.
 Sorainen ei ole havainnut Postin kriisiviestinnässä onnistumisen hetkiä.
 – En ole sitä varmaan tarpeeksi penkonut löytääkseni. Tämä vaikeneva viestintä ei ole tätä päivää. Haluaisin myös omistajan äänen kuuluvan tässä tilanteessa.
 "Posti ei voi tällä hetkellä onnistua"
 "Pirunmoinen tilanne. Miten ihmeessä Posti voisi ikinä viestiä sillä tavalla, että kaikki hurraisivat heidän päätöksilleen?" Kortesuo kysyy. Jarno Lindholm
 Kriisiviestinnän kouluttaja, tietokirjailija  Katleena   Kortesuon  mielestä Posti ei kuitenkaan voi tällä hetkellä onnistua viestinnällisesti.
 – Ainoat vaihtoehdot ovat huono viestintä ja tosi huono viestintä, siis lopputuloksen kannalta, Kortesuo sanoo.
 – Organisaatio on aiemmin elänyt synttäri- ja joulukorteista sekä laskuista. Nyt synttärionnittelut kerrotaan Facebookissa, kuulumiset Whatsappissa ja laskut lähetetään verkossa. Toiminta ei enää kannata, ja postia pitäisi jakaa jokaikinen päivä.
 Kortesuon mielestä Posti on hyvin vaikeassa tilanteessa, kun sen oma ydintoiminta-alue kuihtuu. Kun pakettilähetysala kasvaa ja Posti haluaisi laajentaa sinne, ollaan ongelmissa. Kilpailijat tekevät kaiken halvemmalla.
 – Pirunmoinen tilanne. Miten ihmeessä Posti voisi ikinä viestiä sillä tavalla, että kaikki hurraisivat heidän päätöksilleen? Kortesuo kysyy.
 – Ei ole olemassa kivaa tapaa kertoa avioerosta.
 Kortesuo näkee toimitusjohtajan palkasta luopumisen hienona eleenä ja tuen osoittamisena. Hän ei pidä mahdollisena, että Postin muuttuvasta työehtosopimuksesta voisi viestiä "kivan positiivisella tavalla".
 – Posti on mielestäni viestinyt asian siten kuin he sen pystyvät. He ovat osoittaneet empatiaa ja kertoneet miksi päätös tehdään.
 – Pahempaa olisi ollut, jos Posti ei olisi perustellut ratkaisua eikä osoittanut minkäänlaista myötätuntoa työntekijöilleen.
 Kortesuon mukaan viestinnällinen taistelu muodostuu suuren yhtiön ja pienten työntekijöiden välillä automaattisesti Daavid vastaan Goljat -asetelmaksi. Suomalaiset tulkitsevat automaattisesti, että iso on paha, ja pieni on hyvä.
 – Tästä asemasta iso yritys voi lähinnä hävitä vähän tai hävitä paljon, mutta se ei voi voittaa. Sellaista viestintätapaa ei ole, että kaikki olisivat yhtäkkiä Postin puolella. Ainoa vaihtoehto on olla johdonmukainen liiketoimintapäätöksessä ja tarvittaessa vastata omistajille ja hallitukselle, Kortesuo sanoo.
 Lue lisää :
 Postin toimitusjohtaja luopuu kahden kuukauden palkastaan
 Pääluottamusmies tyrmistyi: Posti maksaa lakon aikana bonuksia esimiehille – Posti: "Postilla on käytössään Kiitos-palkkiot"
 Ministeri Paatero Demokraatille: Postin ylimmän johdon palkkiot ehkä tarkasteluun – PAU:n Nieminen: Johto ei ole halunnut leikata omasta pussistaan
 PAU käynnistää lakot Postissa – syynä palkan alentaminen ja työehtojen muuttaminen

Kriisiviestinnän asiantuntijoilta Postin tiedottamiselle risuja ja ruusuja: "Laastari, ei tätä päivää", "Ei kivaa tapaa kertoa avioerosta"


Summary: Toissa viikonloppuna ampumavälikohtauksessa haavoittuneet poliisit keskittyvät nyt kuntoutukseensa.

Toinenkin Porvoon ampumatapauksessa haavoittunut poliisi on päässyt pois sairaalasta, kertoo poliisi viestissään. Viesti julkaistiin viestipalvelu Twitterissä.
 Poliisin mukaan molemmat ampumavälikohtauksessa mukana olleet poliisit voivat olosuhteisiin nähden hyvin ja keskittyvät nyt kuntoutumiseen.
 Poliisi kertoo, että kumpikin haavoittuneista poliiseista on tehnyt sen päätöksen, etteivät he halua kertoa tapauksesta julkisuudessa.
 Kahta poliisia ammuttiin hälytystehtävän yhteydessä pienteollisuusalueella Porvoossa toissaviikonloppuna lauantain ja sunnuntain välisenä yönä. Poliisipartio oli saanut tavanomaisen hälytystehtävän hieman puolenyön jälkeen.
 Kun poliisit pääsivät paikalle, heitä vaadittiin luopumaan aseistaan ja tämän jälkeen heitä ammuttiin välittömästi. Molemmat poliisit loukkaantuivat tapahtuneessa.
 Toinen poliisesta pääsi jo heti sunnuntaina pois sairaalasta.
 Teosta epäillään kahta ruotsalaisveljestä.

Toinenkin Porvoossa ammutuista poliiseista päässyt kotiin sairaalasta


Summary: Geneettisen sukututkimuksen suosio on koko ajan kasvussa. Suomessa poliisi ei saa hyödyntää dna-tietokantoja rikostutkinnassa.

Helluntaiaamuna vuonna 1960 espoolainen kirvesmies on menossa Bodominjärven rantaan. Tarkoituksena on käydä uimassa omien ja naapurin lasten kanssa. Reissu keskeytyy syystä, joka jää osaksi suomalaista rikoshistoriaa.
 Kirvesmies huomaa reitin varrella lyyhistyneen teltan ja sen yhteydessä kasan ruumiita. Kolme nuorta on murhattu raa´asti. Yksi uhreista jää henkiin, mutta on loukkaantunut. Tapaus jää kansakunnan muistiin Bodominjärven kolmoismurhana, ikuisena mysteerinä pysyvänä veritekona.
 Rikospaikkatutkinnan yhteydessä teltan viereltä löydetään tyynyliina, jossa on jälkiä telttaseurueen ulkopuolisesta henkilöstä. Tyynyliinassa on veritahroja, jotka eivät veriryhmätutkimusten mukaan ole peräisin kenestäkään neljästä telttailijasta. Todistuskappale jää vaille selitystä, sillä 1960-luvun rikostutkimus ei vielä tunne käsitettä dna.
 Tyynyliina nousee tutkijoiden mielenkiinnon kohteeksi jälleen 2000-luvulla – vuosikymmenenä, jolloin dna-tutkimus ottaa ennennäkemättömän harppauksen eteenpäin. Selviää, että tyynyliinassa on siemennestetahroja. Niistä eristetään dna:ta, joka ei ole kummankaan telttaseurueeseen kuuluneen miehen. Dna:lle ei kuitenkaan löydy vastaavuutta poliisin omista rekistereistä.
 Vuonna 2019, lähes 60 vuotta Bodominjärven veritöiden jälkeen, maailmankuulu dna-tutkija  Jari Louhelainen  haluaa löytää vastauksen.
 Bodominjärven murhapaikka. Emmi Karvinen / Helsingin yliopisto
 Kansainvälinen sensaatio
 Viisi vuotta sitten Louhelainen, Liverpoolissa John Mooresin yliopistossa molekyylibiologina työskentelevä tutkija kohautti tiedemaailmaa uskomattomalla läpimurrolla. Suomalainen ilmoitti selvittäneensä pahamaineisen sarjamurhaajan, 1800-luvun lopun Itä-Lontoossa ainakin viisi naista silponeen Viiltäjä-Jackin todennäköisen henkilöllisyyden.
 Brittiläinen liikemies  Russell Edwards  oli toimittanut Louhelaisen tutkittavaksi shaalin, jonka kerrotaan löytyneen murhaajan neljännen uhrin vierestä. Louhelainen löysi pitkien tutkimusten jälkeen shaalista sekä uhrin että aikanaan pääepäiltyihin kuuluneen puolalaissyntyisen Aaron Kosminskin dna:ta ja onnistui näin ollen yhdistämään molemmat samaan todistuskappaleeseen.
 Viiltäjä-Jack-tutkimus herätti myös toivon monien muiden kuuluisien murhamysteerien selvittämiseen.
 – Olen saanut yksityishenkilöiltä toiveita esimerkiksi Isojoella vuonna 1953 surmatun Kyllikki Saaren ja 60 vuoden takaisten Tulilahden henkirikosten tutkimisesta, kertoo Louhelainen.
 Yhteen Suomessa selvittämättömään henkirikokseen hän päätti tarttua. Se on juuri Bodomin kolmoismurha, johon Louhelainen sai aineistoa nimenomaan yksityishenkilöltä.
 Bodom erottuu monista muista, koska kaikista uhreista on olemassa dna-profiilit. Ne saatiin selville 2000-luvun alussa, kun kolmoismurha nousi uudelleen keskusrikospoliisin aktiiviseen tutkintaan.
 Uhrit jopa kaivettiin ylös haudoistaan tarkempia tutkimuksia varten. Ja toisin kuin Kyllikki Saaren ja Tulilahden tapauksissa, Bodomista on olemassa muitakin näytteitä – kuten mahdollisen murhaajan dna:ta jo aiemmin mainitussa tyynyliinassa.
 Helsingin yliopiston arkeologian opiskelijat järjestivät keväällä kaivaukset Bodominjärven murhapaikalla. Kristiina Lehto / Yle
 Louhelaisella on käytössään KRP:n rikoslaboratorion tulokset, joista selviää tuntemattoman henkilön dna-profiili. Hänellä ei kuitenkaan ole hallussaan varsinaista todistuskappaletta eli tyynyliinaa.
 – En voi puhua enempää aineiston sisällöstä, Louhelainen sanoo.
 Jos epäillyn tekijän dna:ta ei löydy poliisin omasta tietokannasta, onko vain odotettava, että tekijä joutuu joskus tekemisiin poliisin kanssa, jolloin hyvällä onnella hänen dna:nsa jää poliisille? Tähän saakka näin on ollut.
 Yhdysvalloissa poliisi on kuitenkin ottanut uudet keinot käyttöönsä.
 Murhaajia etsitään sukututkimuksen avulla
 Geneettisen sukututkimuksen suosio on lisääntynyt vuosi vuodelta. Ihmiset haluavat saada selville, mistä päin maailmaa sukunsa on peräisin tai sitten etsitään esimerkiksi biologisia vanhempia.
 Mitä enemmän ihmisiä saadaan tietokantoihin, sitä tarkemmaksi nämä tiedot tulevat.
 – Julkisessa levityksessä olevissa tietokannoissa on maailmanlaajuisesti arviolta 20-30 miljoonaa dna-näytettä. Suomesta lähetettyjen näytteiden määrä on ehkä joitain kymmeniä tuhansia, molekyylibiologi Jari Louhelainen arvioi.
 Ei siis mikään ihme, että rikostutkijat ovat hieroneet käsiään yhteen siinä toivossa, että moinen dna-kirjasto avautuisi heidänkin käyttöönsä. Yhdysvalloissa näin on tapahtunutkin.
 – Siellä tämä näyttää olevan nousussa. Olen ollut siitä hieman yllättynyt. Ajattelin, että tässä olisi ollut enemmän eettisiä ja lainsäädännöllisiä esteitä.
 Golden State -tappajan tutkimus on tapauksena tunnetuin.
 Maailmankuulu dna-tutkija Jari Louhelainen haluaa ratkaista Bodominjärven murhaajan henkilöllisyyden. Reuters-TV
 Tunnistamattomana pysynyt sarjamurhaaja teki ainakin 12 henkirikosta, yli 45 raiskausta ja satoja asuntomurtoja ympäri Kaliforniaa. Syyllistä etsittiin yli 40 vuotta.
 Huhtikuussa 2018 Kalifornian poliisi viimein pidätti miehen, jota se uskoo tappajaksi. Entinen poliisi, nyt 73-vuotias  Joseph DeAngelo , narautettiin nimenomaan sukututkimussivustoa apuna käyttäen, kun tekijän näytettä verrattiin julkiselta sukututkimuksessa käytettävältä verkkosivustolta löytyneisiin dna-profiileihin. Sattumalta DeAngelon kaukainen sukulainen oli ladannut dna-tietojaan eräällä sivustolle ja sukulaisuussuhde Golden State -tappajaan paljastui.
 Jari Louhelaisen mukaan samalla metodilla on yritetty selvittää Yhdysvalloissa yli 50 muuta ratkaisematonta rikosta. Pidätyksiä on hänen mukaansa tehty parikymmentä. Hänen mukaansa sama voitaisiin tehdä myös Suomessa.
 – Teknisesti siihen ei ole mitään estettä. Minulla ei tosin ole tiedossa yhtään tapausta, jossa tällaista keinoa olisi Suomessa käytetty, Louhelainen toteaa.
 Suomessa esteeksi nouseekin lainsäädäntö.
 "Olisi hyvä ottaa kantaa"
 Rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  ei usko, että Suomen laki sallii sukututkimusta varten annettujen dna-tietojen käyttämistä rikostutkinnassa. Sylkinäytteiden ottamista, säilyttämistä ja tuhoamista säädellään tarkasti lailla.
 – Ei voida ajatella, että ihmisten dna-tietoja käytettäisiin heidän tietämättään. Toisaalta olisi aika pulmallista ja hankalaa ilmoittaa kaikille tietokannoissa oleville, että heidän dna:taan halutaan käyttää rikostutkinnassa, pohtii Tolvanen.
 Vaikka asiaan liittyvää lainsäädäntöä haluttaisiin joskus muuttaa, ei dna-vertailua sukututkimustietokantoihin tultaisi todennäköisesti tekemään lievien rikosten tutkinnassa.
 – Se pitäisi rajata koskemaan nimenomaan hyvin vakavien rikosten, kuten henkirikosten tutkintaa, Tolvanen näkee.
 Hän on jopa hieman ihmeissään, miksi aiheesta ei ole noussut enempää keskustelua, vaikka geneettisen sukututkimuksen suosio ei ole ainakaan vähenemään päin ja tietokannat kasvavat.
 – Mielestäni oikeus- sekä sisäministeriön olisi hyvä ottaa asiaan kantaa. Suomessa tämä tuntuu olevan vielä aika avaamatonta aluetta.
 Bodominjärven murhista ainoana hengissä selvinneen Nils Gustafssonin kengät poliisimuseossa. Jani Aarnio / Yle
 Oikeusministeriön lainsäädäntöneuvos  Janne Kanerva  myöntää, ettei ole toistaiseksi kuullut asiasta käytävän keskustelua ministeriössä.
 – Tämä on niin uusi asia, että sitä ei ole vielä ollut juuri puhetta. Pakkokeinolaissa tästä ei toistaiseksi ole säädetty, enkä ole asiaan törmännyt kuin julkisuudessa, Kanerva toteaa.
 Lainsäädäntöneuvoksen mukaan geneettisten sukututkimustietojen käytön salliminen rikostutkinnassa olisi pitkällistä pohdintaa vaativa kokonaisuus.
 – Se on aika moniulotteinen asia, johon liittyy myös tietosuojakysymyksiä. Laissa on määritelty tarkkaan, mitä tietoja saa käyttää mihinkin tarkoitukseen. Tällaiset asiat pitäisi pohtia uudelleen, Kanerva muotoilee.
 Paljastuvatko Bodomin murhaajan kasvot?
 Toistaiseksi Suomen poliisi ei siis saa hakea apua geneettisistä sukututkimustiedoista, ellei poliisin taltioimista dna-näytteistä löydy osumaa tuntemattomalle jäljelle. Louhelainen ei kuitenkaan ole poliisi vaan Iso-Britanniassa työskentelevä tutkija.
 Aikooko hän verrata "Bodomin miehen" dna-profiilia geneettisiin sukututkimustietokantoihin?
 – Sitä en voi vielä kommentoida, Louhelainen tyytyy toteamaan.
 Tällä hetkellä Bodom-tutkimukset ovat odottavassa tilassa, sillä eteen on tullut hankaluuksia. Tyynyliina on keskusrikospoliisin hallussa, koska kyseessä on edelleen avoin murhatutkinta.
 – En ole päässyt fyysiseen todistusaineistoon käsiksi. Tässä on olemassa toinenkin tie edetä, mutta sekin on vielä pahasti kesken.
 Vuonna 2005, kun kolmoismurhasta käytiin oikeutta Espoon käräjäoikeudessa, syytetyn penkillä istui telttaseurueesta ainoana eloonjäänyt mies. Syyttäjät eivät pitäneet tyynyliinaa näyttönä ulkopuolisesta tekijästä, puolustuksen mukaan se nimenomaan oli todiste, joka osoittaa murhaajan olleen joku muu kuin syytetty.
 Lopulta käräjäoikeus hylkäsi murhasyytteet ja katsoi seurueen neljännen jäsenen olleen todennäköisemmin yksi uhreista.
 Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen kaipaa Suomeen keskustelua siitä, voitaisiinko geneettistä sukututkimusta hyödyntää vanhojen henkirikosten selvittämisessä. Berislav Jurišić / Yle
 Jos Louhelainen pääsisi tutkimaan tyynyliinassa olevaa dna-jälkeä, hän voisi yrittää sen avulla mallintaa jopa jäljen jättäneen henkilön kasvot. Jos jälki kuuluisi syylliselle, voisimme siis jonain päivänä kenties nähdä, miltä Bodominjärven murhaaja näytti.
 – Myös silmien ja hiusten väri on mahdollista saada selville dna-näytteestä. Kasvojen mallintamista dna:n avulla on tähän mennessä tehty ainakin Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Ruotsissa, Louhelainen sanoo.
 Keskusrikospoliisi on viime vuosina avannut esimerkiksi Kyllikki Saaren henkirikoksen esitutkinta-aineiston, mutta Bodom-tutkinnassa kannet ovat vielä pysyneet kiinni.
 Viiltäjä-Jackin kansiot yhä auki
 Viiltäjä-Jackiin liittyvä tutkimus on saanut osakseen myös kritiikkiä, eivätkä kaikki usko murhamysteerin ratkenneen vieläkään. Vaikka täydellistä näyttöä yli 130 vuotta vanhan rikoksen tekijästä on enää mahdotonta saada, Louhelaisen mukaan tekijästä ollaan nyt niin varmoja kuin voidaan olla. Eikä Louhelainen suinkaan ole sulkenut Viiltäjä-Jack-kansiota vieläkään.
 Tutkimusta jatketaan niin pitkälle kuin nykymenetelmin on mahdollista.
 – Meillä on käytössämme tiettävästi viimeinen fyysinen todiste tapauksesta, joten siitä pitää yrittää saada kaikki irti. Tutkimus alkaa mennä tieteen kannalta äärirajoille, mutta aiomme viedä sen loppuun. Voi olla, että viimeiset yrityksemme epäonnistuvat. Katsotaan, tapahtuuko tässä jotain ennen joulua.

Tahra tyynyliinassa voisi jo paljastaa Bodominjärven murhaajan kasvot silmien ja hiusten väriä myöten – esteenä on Suomen laki


Summary: Työnantaja voi liittoa vaihtamalla vaikuttaa työntekijöidensä palkkoihin ja etuihin periaatteessa kaikilla aloilla.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Posti kertoi  viime viikolla muuttavansa noin 700 paketti- ja verkkokauppatyöntekijän työehtoja.  Posti perusteli  muutosta muun muassa kilpailukyvyn parantamisella.
 Posti ja logistiikka-alan  unioni PAU julkaisi sivullaan lähes oitis laskelmat siitä, miten PAU:n viestinvälitys- ja logistiikka-alan työehtosopimuksen vaihtaminen Teollisuusliiton ja Medialiiton jakajia koskevaan työehtosopimukseen tulee palkkoihin vaikuttamaan.
 PAU:n laskelmien mukaan palkat laskevat kymmeniä prosentteja ja muutkin työehdot heikkenevät merkittävästi.
 PAU vastustaa Postin aikeita ja on käynnistänyt niitä vastaan lakkoja. Samalla Suomessa on vellonut suuri kohu Postin toimitusjohtajan suuresta palkasta.
 Mutta olisiko sama mahdollista myös muissa yrityksissä? Kysyimme tätä SAK:n työehtoasiantuntijalta  Ismo Kokolta  ja EK:n lakiasiainjohtajalta  Markus Äimälältä .
 SAK edustaa työmarkkinoilla työntekijäpuolta ja EK puolestaan työnantajia.
 Lue lisää:   Postilakko alkoi ja laajeni, trukinkuljettajat mukaan
 Lue lisää:   Postin toimitusjohtaja luopuu kahden kuukauden palkastaan
 1. Miten yleistä Postin kaltainen toiminta eli työehtojen heikentäminen eri alojen yrityksissä on?
 – Se on entistä yleisempää. Tuntuu, että yritystasolla tällaisia mietintöjä on jopa kuukausittain. Yrityksissä siis pohditaan voimmeko vaihtaa työnantajaliiton jäsenyyden liitosta A liittoon B ja selvitä siten pienemmillä palkoilla ja halvemmilla työehdoilla, sanoo SAK:n työehtoasiantuntija Ismo Kokko.
 SAK:n työehtoasiantuntija Ismo Kokko. SAK
 Kokon mukaan Posti kuitenkin poikkeaa muista yrityksistä siinä, että se on valtionyhtiö. Myös kohteena oleva työntekijämäärä sekä palkkaleikkausten koko ovat harvinaisen suuria.
 – Työehtosopimuksen vaihtaminen ei ole yleistä, mutta se ei toisaalta ole myöskään erityisen poikkeuksellista, kirjoittaa lakiasiainjohtaja Markus Äimälä sähköpostivastauksessaan.
 2. Miksi työehtosopimusta voi olla syytä vaihtaa?
 – Toimialojen muuttuminen ja meneminen yhä enemmän päällekkäin ovat avanneet tähän mahdollisuuksia, Kokko sanoo.
 – Sitä tapahtuu ennen kaikkea aloilla, joiden toimintaympäristö on muuttunut tai muuttumassa nopeaan tahtiin, Äimälä kirjoittaa.
 Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n Työelämä-vastuualueen lakiasiainjohtaja Markus Äimälä.  Marjo Koivumäki / EK
 3. Miksi juuri nyt?
 – Jos yritys vaihtaa työnantajaliittoa, niin se on silti sidoksissa vanhaan sopimukseen sopimuskauden loppuun asti. Ajatus työnantajaliiton ja sitä myöten myös työehtosopimuksen vaihtamisesta syntyy yrityksessä yleensä noin vuosi tai puoli vuotta ennen kuin vanhat sopimukset päättyvät, Kokko sanoo.
 Samalla hän muistuttaa, että esimerkiksi Postin sopimus päättyy lokakuun lopussa.
 4. Onko laillista toimia niin, että palkkani laskee jopa kolmanneksella?
 – Ei työnantajaliiton vaihtaminen ole laitonta. Yrityksen toiminnan pitää vastata kyseisen liiton toimenkuvaa ja työtehtävien työehtosopimusta. Jos on epäselvyyksiä, niin ratkaisua kannattaa hakea työtuomioistuimesta, SAK:n Kokko sanoo.
 – Työehtosopimus määräytyy sen mukaan, mihin työnantajaliittoon työnantaja kuuluu ja millaista toimintaa yritys harjoittaa. Jos nämä seikat muuttuvat eli esimerkiksi työnantajaliitto vaihtuu, myös työntekijöihin sovellettava työehtosopimus muuttuu ja palkka määräytyy uuden työehtosopimuksen mukaan. Työnantajaliitot ottavat kuitenkin jäsenikseen vain sellaisia yrityksiä, jotka harjoittavat kyseisen työnantajaliiton toimintapiiriin kuuluva toimintaa, EK:n Äimälä täsmentää.
 5. Onko sopimusvaihdos siis mahdollista kaikilla aloilla ja kaikissa yrityksissä?
 – Periaatteessa se on mahdollista ihan kaikilla aloilla. Aloilla, joissa työehtojen soveltamisalakirjaus on hyvin tarkka, se on tietenkin vaikeampaa, Kokko sanoo.
 – Jotta työehtosopimuksen voisi vaihtaa, yrityksen työntekijöiden tekemän työn pitää sopia myös uuden työehtosopimuksen soveltamisalaan, kirjoittaa Äimälä.
 6. Mitä keinoja työntekijöillä on, jos johdon suunnitelmat kavahduttavat?
 – Ylipäätään kannattaa olla kiinnostunut siitä mitä yritysjohto puhuu ja lukea yrityksen tiedotteita. Aina kun yritysjohto alkaa puhua henkilöstökuluista tai ryhtyy hakemaan kustannusäästöjä niin silloin pitää kellojen soida, että kaikki on mahdollista, Kokko sanoo.
 Kokko myös muistuttaa järjestäytymisen tärkeydestä ja siitä, että vaikuttaakseen työnantajaan työntekijöiden pitäisi muodostaa yhteinen näkemys siitä, mitä he haluavat tai vastustavat.
 7. Mitä Postin tapaus opettaa?
 – Digitaalinen maailma muuttaa työtä kuin työtä. Sitä on vaikea ennakoida, mutta siihen pitäisi pystyä. Meidän pitää SAK:ssa kiinnittää soveltamisalakirjauksiin enemmän huomiota ja pystyä ennakoimaan enemmän toimialamuutoksia, SAK:n Kokko sanoo.
 8. Mitä työnantajan tulee ottaa huomiooon, jos aikoo vaihtaa työehtosopimusta toiseen liittoon tai muutoin muuttaa olemassaolevia sopimuksia toisenlaisiksi?
 – Keskeistä on tietenkin selvittää, onko vaihtaminen ylipäänsä mahdollista eli soveltuuko mahdollinen toinen työnantajaliitto ja toinen työehtosopimus siihen työhön, jota yrityksessä tehdään. Lisäksi on syytä käydä läpi kaikki vanhan ja uuden työehtosopimuksen määräykset, jotta työnantaja saa tarkan kuvan työehtosopimusten välisistä eroista. Tulee myös miettiä, miten vaihdos käytännössä toteutetaan ja miten asia käsitellään henkilöstön kanssa, EK:n Äimälä kirjoittaa.

Voisiko sinunkin työnantajasi vaihtaa työehtosopimusta ja laskea palkkoja Postin tapaan? 8 kysymystä ja vastausta


Summary: Verkkoihin tarttui peräti kolmetoista 4–8 kilon painoista sampea. Ne palautettiin yhtä lukuun ottamatta takaisin kasvamaan.

Kuopion keskustan Valkeisenlammen koekalastukset tuottivat melkoisen yllätyksen viime keskiviikkona ja torstaina.
 Koeverkoista löytyi muiden kalalajien lisäksi peräti 13 sampea.Sampi on tunnettu etenkin sen sisällä kasvavasta herkusta, sammen mädistä eli kaviaarista.
 Valkeisenlampeen istutettiin vuosina 2012 ja 2014 yhteensä 20 sampea.  Istutusten tavoitteena oli saada tietoa, miten pohjakalana tunnettu sampi sopeutuu lampioloihin.
 Koekalastuksen perusteella näyttääkin siltä, että sammet ovat viihtyneet lammessa hyvin. Verkkoon tarttuneiden yksilöiden paino vaihteli neljän ja kahdeksan kilon välillä.
 Sampien ryhmyiset luulevyt ja suippo kuono aiheuttivat ilmeisesti sen, että ne tarttuivat koeverkkoihin vähän liiankin hyvin. Sammet vapautettiin takaisin kasvamaan lukuun ottamatta yhtä, ilmeisesti jo ennestään pyrstöään loukkaantunutta yksilöä.
 Sampia ei tavata normaalisti Suomen sisävesissä
 Pääasiassa pohjaravintoa ja pikkukaloja syövä sampi ei ole Suomen vesien vakiasukas.  Se on ollut rannikkovesissä satunnainen kävijä.
 Sampia on vajaat kolmekymmentä eri lajia ja hyvissä olosuhteissa ne voivat kasvaa jopa 400-kiloiseksi. Kuopiossa on haaveiltu, että Valkeisenlammessa uiskentelisi joskus yli kymmenkiloinen yksilö.
 Kuopion kaupunki seuraa säännöllisesti noin 50 lammen, pienen järven ja lahtialueen veden laatua. Osassa kohteista tehdään tarvittaessa koekalastuksia.
 Valkeisenlammella verkkoon tarttui sampien lisäksi ahvenia, siikoja, särkiä, salakoita ja suutareita. Haukia ja ruutanoita ei tavoitettu, vaikka niitäkin pitäisi lammessa olla. Lampeen istutetaan säännöllisesti myös kirjolohia, mutta niitäkään ei verkkoihin tarttunut.
 Lue lisää:
 Esihistoriallisen näköinen otus onkin hyvä ruokakala

Pikkulampeen Kuopion keskustassa istutettiin vuosia sitten parikymmentä sampea – koekalastus paljasti, että ne viihtyvät siellä hyvin


Summary: Väylävirasto etsii uutta omistajaa neljälle historialliselle kanavamuseolle.

Kontiolahtelaiset kyläaktiivit  Pentti Seutu  ja  Saara Paalanen  tuijottavat tyyntä vedenpintaa.
 Väylävirasto on  irtisanonut elokuun lopussa  neljän omistamansa kanavamuseon ylläpitosopimukset. Yksi näistä on Jakokosken kanavamuseo Kontiolahdella.
 Uutinen oli kyläläisille kova isku, sillä ellei uutta omistajaa löydy, kanavamuseon toiminta loppuu. Samalla Jakokosken ja Mönnin kylät menettävät arvokkaimman kulttuurikohteensa.
 – Museokanava on kanssakäymisen foorumi, yhteistyön paikka ja merkittävin tulonlähde, jonka ansiosta pystymme järjestämään kylätoimintaa, ikänsä Jakokosken kyläyhdistyksessä toiminut Pentti Seutu sanoo.
 Neljä kanavamuseota kaupan
 Jakokosken kanavamuseon lisäksi lakkauttaminen uhkaa Varistaipaleen kanavamuseota Heinävedellä, Taipaletta Varkaudessa ja Herraskoskea Virroilla.
 Ainoastaan Saimaan kanavamuseo Lappeenrannassa jatkaa toimintaansa Väyläviraston omistuksessa.
 Väylävirasto perustelee sopimusten irtisanomista sillä, ettei museotoiminta kuulu sen varsinaisiin tehtäviin. Väylä vastaa Suomen tieverkon, rautateiden ja vesiväylien kunnossapidosta ja kehittämisestä.
 Ylitarkastaja  Jarmo Koistinen  kertoo, että kanavamuseoiden tulevaisuudesta käydään vielä syksyn mittaan neuvotteluja kuntien ja paikallisten museoiden kanssa.
 Varkauden kaupungin kanssa neuvottelut ovat jo käynnissä.
 – Paras ratkaisu olisi, että löytäisimme kanavamuseoille ostajan, joka olisi halukas jatkamaan museon toimintaa. Mutta täytyy muistaa, että valtiolla on myyjänä tiettyjä rajoituksia. Emme esimerkiksi voi luovuttaa kiinteistöjä vastikkeetta, Koistinen kertoo.
 Pentti Seutu ja Saara Paalanen kertovat, että Jakokosken museokanavan ylläpito on hitsannut Jakokosken ja Mönnin kylän asukkaita yhteen. Kumpaakin harmittaa, jos historiallinen alue päästetään nyt rapistumaan. Pauliina Tolvanen / Yle
 Museoilla mahdollisuuksia matkailukohteina
 Jarmo Koistinen painottaa, ettei Väylävirastossa kyseenalaisteta kanavamuseoiden arvoa. Päinvastoin, historiallisissa kanava-alueissa on paljon mahdollisuuksia.
 Esimerkiksi Taipaleen museokanava sijaitsee Varkaudessa vilkkaan valtatien vieressä, ja se on jo nykyisellään ollut monelle matkailijalle helppo tutustumiskohde.
 Vastaavasti Varistaipale hyötyy muista Heinäveden matkailukohteista, kuten Lintulan luostarista. Virroilla Herraskosken kanavan välittömässä läheisyydessä on Virtain perinnekylä.
 Sen sijaan Kontiolahden Jakokoskelle ei vahingossa eksy. Museokanava on Pielisjoen rannalla, monen mutkan takana.
 – Jo sijaintinsa takia paikkaa on vaikea myydä. Lisäksi korjattavaa on paljon ja ostajaa sitovat Museoviraston suojeluvelvoitteet, Pentti Seutu miettii.
 Tosin tänä kesänä vesiliikennettä on ollut aiempaa enemmän.
 – Kun Pieliselle tuli veneiden tankkauspisteitä, liikenne joellakin vilkastui ja rantautujia on ollut enemmän, arvioi Mönnin kyläyhdistyksen puheenjohtaja Saara Paalanen.
 Jakokoskella kaupan on myös historiallisia aluksia: Väylän toiveissa on löytää uusi koti muun muassa vanhalle höyryhinaaja Utralle. Pauliina Tolvanen / Yle
 Pentti Seutu ja Saara Paalanen ovat yhtä mieltä siitä, ettei kyläyhdistysten voimat yksin riitä kanavamuseon ostamiseen tai edes toiminnan kehittämiseen.
 Tähänkin saakka ylläpidosta on vastannut virallisesti tieliikenteen alan erikoismuseo Mobilia. Käytännössä Mobilia ei kuitenkaan ole hoitanut kaikkea itse, vaan on ostanut työn yksityisiltä yrittäjiltä tai yhdistyksiltä, kuten juuri Jakokoski–Mönni-seuralta.
 Jakokoskella yhdistysten päätehtävä on ollut esitellä museota tapahtumien, kuten Karelia-soudun ja Kontiolahden Kanavateatterin esitysten yhteydessä. Kontiolahden kunta on huolehtinut museokanavan piha-alueesta.
 – Mutta kyllä minä uskon, että tähän joku ratkaisu löytyy. Ei näin hienoa aluetta yksinkertaisesti voi jättää happanemaan, Pentti Seutu toteaa.

Väylä haluaa eroon kanavamuseoista – vaarana on, ettei ostajaa löydy: "Ei näin hienoa aluetta voi jättää happanemaan"


Summary: Postin hallituksen puheenjohtaja Markku Pohjola kommentoi toimitusjohtajan ja työntekijöiden palkkojen erilaista kehitystä.

Posti on ilmoittanut siirtävänsä pakettilajittelunsa halvemman työehtosopimuksen piiriin marraskuusta alkaen. Samalla, kun työntekijöiden palkat alenevat, Postin toimitusjohtajan  Heikki Malisen  palkka ja palkitseminen ovat nousseet huimasti, vuosien 2016-2018 aikana yhteensä 48 prosenttia.
 Malisen kuukausipalkka ilman palkkioita on 46 000 euroa. Viime vuonna hän sai palkkaa ja palkkioita yhteensä 987 764 euroa eli hänen kuukausiansionsa nousi noin 82 000 euroon.
 Kohun jälkeen Malinen kertoi luopuvansa kahden kuukauden peruspalkastaan loppuvuoden aikana.
 Postin hallituksen puheenjohtajan  Markku Pohjolan  mukaan "Tämä on hänen henkilökohtainen päätöksensä tässä hyvin vaikeassa muutostilanteessa ja yhtiön hallitus arvostaa tätä päätöstä".
 Pohjola perustelee seuraavassa Ylen haastattelussa palkkojen epäsuhtaa.
 Viikonloppuna on kohistu siitä, että Postissa leikataan palkkoja ja samalla toimitusjohtajan palkka nousee. Miten kommentoitte tilannetta?
 – Tietysti ulkopuolisesta se saattaa näyttää tältä. Ja olemme tietoisia siitä, että tämä on henkilöstölle – jotka joutuvat tämän toimenpiteen kohteeksi – hankala tilanne. Nyt puhutaan siis 700 henkilöstä, jotka toimivat pakettiliiketoiminnassa.
 Toimitusjohtaja Heikki Malisella palkka on noussut kymmeniä prosentteja muutamassa vuodessa. Miten perustelette hänen palkkaansa ja palkkioiden nousua?
 – Postin tilanne on ollut erittäin vaikea. Posti on pystynyt selviytymään näistä voimakkaista peruspalvelutoiminnan laskuista, pystynyt suuntaamaan toimintaansa uusille toimialoille. Näin ollen tässä on tehty hyvää työtä omistajan näkökulmasta ja myös yhtiön kehityksen näkökulmast. Se on antanut perustan sille, että tavoitteet on saavutettu, ja näin ollen palkitseminen on ollut sen mukaista.
 Tuntuuko tämä millään tavalla epäoikeudenmukaiselta, että johdossa palkka nousee ja työntekijöillä laskee?
 – Ymmärrän hyvin, että tähän tulee tämän näköisiä kommentteja, jotka on tietysti hyvin perusteltuja tuntemusten puolesta. Mutta täytyy muistaa se, että tämä on ollut muutos, joka on ollut välttämätön, jotta pystymme säillyttämään työpaikat tällä toiminta-alueella.
 Näettekä tässä oikeudenmukaisuusongelmaa?
 – Ymmärrän, että joidenkin silmissä se on oikeudenmukaisuusongelma, mutta on myös tärkeää, että Posti on kilpailukykyinen ja pystyy tarjoamaan työtä tällä alueella myös jatkossa.
 Eli miksi pakettijakelijoiden palkan täytyy laskea?
 – Kysymys ei ole ensisijaisesti missään tapauksessa palkan laskusta, vaan tämän työehtosopimuksen joustavuudesta. Olemme sitten samalla viivalla kuin meidän kilpailijamme ja pystymme tarjoamaan samanlaista kilpailukykyistä palvelua.
 Mikä on kaiken kaikkiaan Postin kilpailutilanne tällä hetkellä?
 – Postin kilpailutilanne on hyvin kansainvälinen. Meillä on niin pakettiliiketoiminnassa kuin muissakin toiminnoissa kansainvälisiä kilpailijoita. Meillä on kaikilla alueilla runsaasti kotimaisia kilpailijoita ja vain hyvin pieni osa Postin toiminnasta on säädeltyä toimintaa. Kaikki muu on nykyisin voimakkaasti kilpailtua.
 Miltä näyttää suunta? Onko Posti joutumassa entistä ahtaampaan nurkkaan?
 – Posti ei ole tietysti helpossa tilanteessa, mutta meillä on kuitenkin kehitysnäkymiä, jotka antavat mahdollisuuden kehittää pakettiliiketoimintaa, logistiikkaa yleisesti ja logistiikkaan liittyviä erityisiä palveluita. Siellä on Postin tulevaisuuden pääasiallinen kasvu-ura.
 Edellyttääkö pärjääminen sitä, että palkkakustannuksia lasketaan?
 – Se edellyttää sitä, että meillä on saman tyyppiset ehdot kuin kilpailijoilla työehtosopimuksissa.
 Posti maksaa nyt noin 30 miljoonaa euroa osinkoa valtiolle. Olisiko omistajan näissä oloissa hyvä syy tyytyä hieman pienempään osinkoon?
 – Tämä kysymys kuuluu omistajalle itselleen eikä ole hallituksen tehtävä sitä arvioida.
 Viime aikoina osinko on ollut jopa nousussa. Onko Postilla maksukykyä kasvattaa sitä edelleen?
 – Meidän tehtävämme on toimia omistajan odotusten mukaisesti.
 Puhuitte toimistusjohtaja Malisen kanssa jo viime viikolla tästä kuukausipalkan väliin jättämisestä tai muusta alentamistavasta. Miksi tätä ei tuotu aikaisemmin julkisuuteen, kun sen ympärille on kuitenkin noussut aikamoinen kohu?
 – Olimme suunnitelleet tätä tuovamme esille ( Maaseudun Tulevaisuuden ) haastattelun yhteydessä, joka tapahtui nyt hieman jälkijättöisesti. Totesimme, että on parempi tehdä se huolellisesti, parempi panna tämä kokonaisuus siihen perspektiiviin, johon tämä kuuluu. Tätä kautta tulimme tänään ulos.
 Tuntuuko, että tilanne on nyt ikään kuin kunnossa ja hoidettu vai miten tästä eteenpäin?
 – Tilanne tuntuu sillä tavalla olevan kunnossa, että menemme näiden askelien mukaan eteenpäin. Tietysti meidän sympatiamme ovat sen puolella, että ymmärrämme, että henkilöstölle tämä on ollut hankala ratkaisu. Toivomme, että tältä osin löydetään oikea sävel tulevaisuuteen myös pakettiliiketoiminnan kehittämisessä.
 Voivatko työntekijät odottaa, että palkan kilpailukykyä suhteessa muihin edelleen parannetaan tällä tavoin? Onko tämä nyt nähty vai vieläkö jatkoa seuraa?
 – Tämä on ollut yksi selkeä ratkaisu.
 Ja ei välttämättä jatku pidempään?
 – En pysty kommentoimaan mitä tulevaisuus tuo tullessaan. Tämä ratkaisu on se, minkä olemme nyt tuoneet esille ja siihen tarttuneet.
 Lue myös:
 Postin toimitusjohtaja luopuu kahden kuukauden palkastaan
 Pääluottamusmies tyrmistyi: Posti maksaa lakon aikana bonuksia esimiehille – Posti: "Postilla on käytössään Kiitos-palkkiot"   Kriisiviestinnän asiantuntijoilta Postin tiedottamiselle risuja ja ruusuja: "Laastari, ei tätä päivää", "Ei kivaa tapaa kertoa avioerosta"
 Voisiko sinunkin työnantajasi vaihtaa työehtosopimusta ja laskea palkkoja Postin tapaan? 8 kysymystä ja vastausta

Miten perustelette toimitusjohtajan jättipalkkaa? Yle esitti 14 kysymystä Postin hallituksen puheenjohtajalle


Summary: Alalla uskotaan, että syksyn aikana markkinoilta poistuu vielä lisää yrityksiä.

Pikalainoja ja kulutusluottoja tarjoavista yrityksistä kahdeksan on ilmoittanut lopettavansa uusien lainojen myöntämisen syyskuun alkuun mennessä. Silloin tuli voimaan muutos pikalainoja ja kulutusluottoja koskevaan lainsäädäntöön.
 Uusi laki säätää näiden lainojen koron ylärajan 20 prosenttiin, kun aiemmin vuosittainen korkokatto oli 50 prosenttia. Lakimuutos myös rajaa lainan kulut enintään 150 euroon vuodessa.
 Osa luotonantajista poistumassa markkinoilta
 Lakimuutoksen seurauksena luottoa tarjoavista yrityksistä jo kahdeksan on ilmoittanut, ettei enää myönnä uusia lainoja. Lisäksi viisi lainasivustoa on parhaillaan huoltokatkolla, joten lainoitus ei toimi.
 Asiasta kertoi Ylelle taloudellisten tuotteiden hintavertailusivusto Financer.comin markkinointipäällikkö  Tuukka Uimonen .
 Lainaamisen lopettaneet yritykset ovat Financer.comin mukaan Luottoraha, Aasa, Yleislaina, Viikinkilaina, Everyday, Ainalaina, Fixura ja Get Capital. Huoltokatkolla ovat Lainasto, Nordcredit, eurolimiitti, Suomilimiitti ja Ekstraluotto.
 Uimonen kertoo, että heidän suoraan yrityksiltä keräämiensä tietojen mukaan osa näistä yrityksistä on lopettamassa kokonaan toimintansa, ja osa jatkaa ennen syyskuun alkua otettujen lainojen takaisinmaksun hoitamista. Lakimuutos ei koske näitä vanhoja lainoja.
 – Arviomme mukaan useampi muukin lainapalvelu on poistumassa markkinoilta syksyn aikana, Uimonen sanoo.
 Monet alan yritykset katsovat, ettei niillä ole enää toimintamahdollisuuksia, kun ne eivät saa periä mielestään kunnon korkoa.
 Tärkeä syy lainsäädännön tiukentamiseen oli halu vähentää pikalainoista ja muista kulutusluotoista aiheutuvia velkaongelmia.
 Juttua korjattu kello 23.17 tietolähteenä olleen Financier.comin itsensä tekemän korjauksen mukaisesti: Euro24 ei ole lopettajien listalla, lisäksi tarkennettu lopettajien määrää ja tehty maininnat huoltokatkolla olevista sivustoista.
 Lue lisää:
 Pikavippimarkkinat muuttuvat nyt, ja tässä ovat seuraukset: lainansaanti vaikeutuu, maksuhäiriöt lisääntyvät – monen velkakierre voi myös katketa

Jo useat pikavippifirmat ovat ilmoittaneet, ettei enää myönnä uusia lainoja – syynä kulutusluottojen korkokaton madaltaminen 20 prosenttiin


Summary: 70-vuotias perinneherkku on inspiroinut jopa saksankielistä musiikkia.

Saksan-tuntijat sen tietävät: currywurst on eräänlainen saksalaisten kansalliseväs, jota tarjoillaan niin jalkapallo-otteluissa, Oktoberfesteillä kuin häissäkin.
 Pikaruokasuosikki täytti elokuussa 70 vuotta.
 Uudella vuosikymmenellä nostalginen makkaraherkku aloittaa ikään kuin uudelta aukeamalta. Saksan tunnetuimpiin lihanjalostajiin kuuluva Rügenwalder Mühle poisti suositun currywurstin valikoimistaan syyskuun alussa ja panostaa nyt kasvisvaihtoehtoihin.
 Omistaja  Godo Röben  perustelee päätöstä makkaratehtailijalle epätavalliseen tyyliin. Hänen mukaansa lihateollisuus on epäonnistunut eläinten hyvinvoinnin ja ilmaston suojelemisen suhteen.
 – On aika vähentää lihansyöntiä 50 prosentilla, Röben painottaa Saksan uutistoimisto dpa:lle sanomalehti  Süddeutsche Zeitungin mukaan.
 Kasvisbuumi iskee myös makkaramaahan
 Kiinnostus lihankorvikkeita kohtaan kasvaa maailmanlaajuisesti. Esimerkiksi Yhdysvalloissa suuren suosion saavuttanut lihattomia pihvejä valmistava Beyond Meat listautui  toukokuussa pörssiin.
 Perinteinen saksalainen ruokakulttuuri nojaa vahvasti makkaroihin, leikkeisiin ja potkiin. Joidenkin arvioiden mukaan erilaisia makkarasortteja on Saksassa jopa 1 500.
 Bochumin joulumarkkinoilla myytiin 'Currywurstia ranskalaisten kera' vuonna 2018.  Eibner / AOP
 Tämä kesä on kuitenkin näyttänyt, että kasvis- ja vegaanisille vaihtoehdoille on tilaa saksalaisissa ruokapöydissä. Lihaa korvaavien tuotteiden buumista kirjoitti muun muassa sanomalehti  Süddeutsche Zeitung  elokuussa.
 Purematta saksalaiset eivät kasvismakkaroita niele.  Jo muutama vuosi  sitten metakka syntyi siitä, voiko kasvismakkaraa ylipäätään kutsua makkaraksi. Myös kasvisvaihtoehtojen ravintoarvot ovat nousseet esille keskusteluissa.
 Röben kertoo dpa:lle, että kun Rügenwalder Mühle viisi vuotta sitten ryhtyi laajentamaan repertuaariaan kasvisvaihtoehtoihin, vastarinta oli melkoinen. Kasvissyöjät nähtiin liha- ja makkarabisneksen ykkösvihollisina.
 Makkaratehtailija Röbenin mukaan myös makkaratehtailijan on seurattava aikaansa: maapallon väkiluku jatkaa kasvuaan, eikä valtavia päästöjä aiheuttava lihan tehotuotanto sen vuoksi tule vähentymään ilman ponnisteluja. Huolensa aiheesta ovat ilmaisseet muun muassa Maailman terveysjärjestö WHO ja kansainvälinen ilmastopaneeli IPCC.
 – Kun ymmärtää sen, on pakko miettiä uusia liiketoimintatapoja, Röben alleviivaa dpa:lle.
 Kasvismarkkinoille pääsy ei ollut helppoa, mutta Rügenwalder Mühlen päätös kannatti. Nyt yli kolmannes lihanjalostajan liikevaihdosta tulee kasvistarjonnasta.
 70-vuotias currywurst on innoittanut jopa lauluja
 Currywurst on syvällä saksalaisessa pikaruokakulttuurissa. Sen faneiksi ovat vannoutuneet niin liittokansleri  Angela Merkelin   edeltäjä   Gerhard Schröder  kuin saksalaismuusikko  Herbert Grönemeyer .
 Saksan entinen liittokansleri Gerhard Schröder ja SPD-poliitikko Peter Struck nauttivat currywurstia vuonna 2007. AOP
 Viihdetähti meni jopa niin pitkälle, että teki  pikaruokasuosikista kipaleen . Siinä lauletaan, ettei ole olemassa mitään parempaa kuin currywurst. Myös 2010-luvun alun  pop-renkutuksessa  todetaan, että aidot berliiniläistytöt pitävät currywurstista juuri niin rasvaisena kuin se todellisuudessa on.
 Currywurstiin tuntuu liittyvän omanlaistaan kotiseutuylpeyttä, minkä vuoksi annos aiheuttaa kiistaa kaupunkien välille.
 Currywurst täyttää 70 vuotta.  Ullstein bild - Xamax / All Over Press
 Vielä ei olla päästy yhteisymmärrykseen siitä, miten ja missä kuuluisa makkara-annos syntyi. Niin Berliini, Hampuri, Ruhrin alue kuin Saksin seutu ovat julistaneet olevansa alkuperäisen currywurstin kotiseutua. Näkemyksiä annoksen synnystä ruotii muun maussa  tv-kanava Das Erste.
 Tähän mennessä eniten ääniä on saanut teoria, jonka mukaan kokki  Hertta Heuwer  kehitteli annoksen puolivahingossa Saksan pääkaupungissa.
 Huhupuheiden mukaan Heuwer olisi pitkästyneenä sekoitellut tomattipyreetä, paprikaa ja mausteita keskenään ja kaatanut seoksen makkaroiden päälle.
 Vielä 70 vuoden jälkeen näyttää siltä, että currywurst on lähtemätön osa saksalaista pikaruokakulttuuria. Sen vuoksi yksittäisen lihanjalostajan päätös poistaa perinteinen makkara-annos valikoimistaan on iso uutinen Saksassa.
 Currywurstin ystävien ei kuitenkaan tarvitse olla huolissaan. 1 500 makkarasortin maa taipuu kyllä jatkossakin perinteiseksi currywurstiksi.
 Lisää aiheesta:
 Buchenwaldin keskitysleiriin kuuluneeseen rakennukseen aiotaan perustaa makkaramuseo

Asenteet muuttuvat yli tuhannen makkaran maassa – Saksan johtava lihanjalostaja valmistaa nyt currywurstia vain kasvisversiona


Summary: Haemme ratkaisua väsymykseen ruoasta ja liikunnasta, vaikka todennäköisesti tarvitsisimme vain lisää laadukasta unta.

Testin lähteenä on käytetty: Unilääkäri Henri Tuomilehdon kirjaa Nukkumalla menestykseen (2019) Käypä hoito:  Unettomuus Käypä hoito:  Uniapnea
 Unilääkäri Henri Tuomilehto on työskennellyt hyvän unen parissa yli 15 vuotta. Marja Väänänen / Yle
 Lue myös:
 Suomalaiset märehtivät yöllä töitä, ilmastonmuutosta ja
jopa kukkien kastelua – "Miksi minusta tulee öisin ylidramaattinen marttyyri?"
 Välitön nukahtaminen voi kertoa rajusta univajeesta – "Hyvään uneen tarvitaan sopivasti valoa, happea ja rauhaa"
 Uniapnea-lähetteiden hurja kasvu jatkuu: "Vastaavaa ei ole koettu koskaan"

Väsyttääkö? 9 kohdan unitesti antaa vinkkejä parempaan uneen


Summary: Ellinoora valitsi laulun, joka parhaiten kuvaa Puoli seitsemän -ohjelmaa.

Ellinoora Leikakselle  ei viisvuotispäivän jälkeen ollut muita ammattihaaveita kuin tulla laulajaksi. Muitakin harrastuksia oululaisella koulutytöllä oli, mutta ne kaikki karisivat matkalla.
 – Aikalailla kaikki harrastukset olen lopettanut, paitsi musiikin. Olen tanssinut balettia, ja äiti vei kuvataidekouluun, mutta ei niistä oikein tullut mitään. Mutta musiikki on ollut minulle aina olemassa. Kun sitten vuonna 2011 sain levysopimuksen ajattelin, että äänelläni on joku tarkoitus.
 Vaikka Ellinoora sai levytyssopimuksen jo 17-vuotiaana, meni useita vuosia ennenkuin esikoisalbumi oli valmis julkaistavaksi. Oman äänen löytäminen vei aikaa.
 – Jos mietin itseäni 17-vuotiaana ja nyt 25-vuotiaana, niin ei minulla ollut silloin mitään hajua, mitä on olla ihminen, tai kuka minä olen. Oli vain aika raaka ääni, joka oli kuunnellut  Aretha Franklinia ,  Beyoncéta  ja  Amy Winehousea  – että tällainen laulaja, ja katsotaan mitä tapahtuu. Mutta nyt ollaan tässä, ja nykyhetki ratkaisee.
 Jos Puoli seitsemän olisi biisi
 Ellinoora avasi Puoli seitsemän -ohjelman syyskauden. Häneltä kysyttiin myös, että jos Puoli seitsemän olisi laulu, mikä laulu se olisi?
 - Te olisitte  Hair -musikaalin "Let the sunshine in". Se on upea kappale. Arvostan ohjelmaanne, olkaa hyvä.
 Katso Ellinooran koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

 Lue myös:
 Ellinoora on voimalauluineen nuoren sukupolven Kaija Koo: "Hymyilevien selfiekuvien takana monella on paha olla"
 Ellinoora ja aitouden vaatimus: miksi suhtaudumme artistien aitouteen niin pakkomielteisesti?

Sukupolvensa suosituksi lauluntekijäksi noussut Ellinoora: "Kaikki harrastukset olen lopettanut, paitsi musiikin"


Summary: Boris Johnson sanoo uuden erosopimuksen mahdollisuuden kasvaneen viime viikkoina.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Britannian pääministeri  Boris Johnson  varoitti jälleen parlamentaarikkoja äänestämästä sopimuksetonta EU-eroa vastaan.
 Johnsonin mukaan Britannian neuvotteluasema suhteessa EU:hun heikentyisi, jos parlamentti poistaisi sopimuksettoman eron uhan pöydältä.
 – Jos he tekevät niin, he leikkaavat jalat Britannian neuvotteluasemalta ja tekevät jatkoneuvottelut mahdottomiksi, Johnson sanoi.
 Kamppailu brexitin ympärillä kiihtyy, kun Britannian parlamentti palaa huomenna tauolta.
 Parlamentissa kytee kapina ja suunnitteilla on äänestys, jossa yritettäisiin estää Britannian ajautuminen EU-eroon ilman sopimusta 31. lokakuuta.
 BBC:n mukaan  Johnsonin konservatiivipuolueen kansanedustajia on varoitettu, että heidät erotetaan puolueesta, jos he äänestävät hallituksen brexit-suunnitelmaa vastaan.
 Pikavaalien varjo
 Liikkeellä on spekulaatioita, että Johnson esittää Britanniaan uusia parlamenttivaaleja, jos parlamentti äänestää hallitusta vastaan brexit-asiassa. Johnson sanoi, ettei halua vaaleja keskelle brexit-neuvotteluja.
 – Antakaamme neuvottelijoidemme jatkaa työtään ilman Damokleen miekkaa heidän kaulojensa yllä. Ja ilman vaaleja, joita minä en halua ja te ette halua. Jatkakaamme kansan agendalla, Johnson sanoi.
 Korkea-arvoinen hallituslähde sanoi uutistoimisto Reutersille odottavansa, että hallitus esittää uusien parlamenttivaalien pitämistä, jos parlamentti äänestää huomenna tiistaina hallitusta vastaan brexit-kysymyksessä.
 Tuolloin parlamentti äänestäisi uusista vaaleista keskiviikkona. Todennäköinen vaalipäivä olisi 14. lokakuuta, Reutersin lähde kertoi.
 Esitys vaatisi läpimennäkseen kahden kolmasosan enemmistön.
 Opposition työväenpuolueen odotetaan tukevan vaalien pitämistä, sillä Jeremy Corbyn on toistuvasti sanonut olevansa valmis vaaleihin.
 Johnson: Missään tilanteessa ei lykkäystä
 Pääministeri Johnson sanoi, että viime viikkoina uuden erosopimuksen mahdollisuus on lisääntynyt, koska EU-neuvottelijat uskovat hänen hallituksensa olevan tosissaan.
 Johnson kehotti parlamentaarikkoja osoittamaan yhtenäisyyttä EU:hun päin.
 – Neuvotteluja haittaa, jos Brysselissä koetaan, että parlamentaarikot voivat jotenkin perua kansanäänestyksen tuloksen tai että huomenna parlamentaarikot äänestävät [opposition työväenpuolueen johtajan]  Jeremy Corbynin  kanssa jälleen uudesta tarkoituksettomasta lykkäyksestä, Johnson sanoi pääministerin virka-asunnon Downing Street 10:n edustalla.
 Johnson toisti vakuutuksensa, että Britannia jättää EU:n 31. lokakuuta, uuden erosopimuksen kanssa tai ilman sitä.
 – Missään tilanteessa en pyydä lykkäystä Brysselistä, Johnson sanoi.
 Oppositio esitteli lakihanketta
 Opposition työväenpuolueen kansanedustaja  Hilary Benn  julkisti Twitter-tilillään lakiluonnoksen, jonka on tarkoitus estää Britannian päätyminen EU-eroon ilman sopimusta.
 Benn sanoi, että laki antaisi Johnsonin hallitukselle mahdollisuuden joko saada aikaan uuden sopimuksen EU:n kanssa ensi kuun Eurooppa-neuvoston kokoukseen mennessä tai sitten hakea parlamentin hyväksyntää lähtemisestä ilman sopimusta.
 Ellei kumpikaan ehdoista täyttyisi 19. lokakuuta mennessä, pääministerin olisi pyydettävä EU:lta lisäaikaa ensi vuoden tammikuun loppuun asti.
 Lakihanke on määrä esitellä huomisessa brexit-keskustelussa.
 Skotlannin aluehallinnon pääministeri  Nicola Sturgeon  kommentoi Twitterissä Johnsonin lausunnon osoittavan, ettei tällä ole suunnitelmaa sopimuksen saamiseksi.
 Sturgeon varoitti parlamentaarikkoja antamasta periksi huomenna, koska muuten Johnson ajaa Britannian sopimuksettomaan eroon.
 Aiheesta aiemmin:
 Britannian konservatiivit ottavat kovat keinot käyttöön: kansanedustaja erotetaan, jos äänestää brexit-ehdotusta vastaan  2.9.2019
 Tuhannet osoittavat mieltään pääministerin brexit-toimia vastaan Britanniassa – "Pysäyttäkää vallankaappaus"  31.8.2019
 Britannian pääministeri varoitti parlamenttia vastustamasta EU-eroa  30.8.2019
 Irlannin ulkoministeri Ylelle: Brittien esitettävä uskottavia brexit-vaihtoehtoja  30.8.2019
 Britannian pääministeri lupasi kiihdyttää neuvotteluja uudesta brexit-sopimuksesta  30.8.2019
 Analyysi: Britannian parlamentin istuntokauden keskeyttäminen oli brexit-fanaatikkojen päiväuni – pääministeri Boris Johnson teki siitä totta  28.8.2019

Britannian pääministeri varoitti parlamenttia äänestämästä hallitusta vastaan brexitistä – "En halua vaaleja, te ette halua vaaleja"


Summary: Lukutaidon lisäksi nuoret nostivat esille pehmeät arvot.

Yläkouluikäiset katsovat, että lukutaidolla on tärkeä rooli tulevaisuudessa. Näin uskoo 70 prosenttia Lasten ja nuorten säätiön kyselyyn vastanneista nuorista.
 – Julkisessa keskustelussa on oltu huolissaan erityisesti nuorten lukemisesta ja lukutaidosta. Keskustelussa eivät kuitenkaan tähän mennessä ole päässeet ääneen itse nuoret, sanoo säätiön  Read Hour  -kampanjan projektipäällikkö Hanna Koskenkangas.
 Lukutaidon lisäksi nuoret nostivat esille myös pehmeät arvot, joita lukeminen vahvistaa. Säätiön tiedotteessa todetaan lukemisen vahvistavan empatiakykyä ja kriittistä ajattelua sekä lisäävän nuorten sanavarastoa.
 Säätiön kyselyyn vastasi yli 4 300 yläkouluikäistä.
 – Nuorten mielestä ei ole mitään merkkejä siitä, että lukemisen merkitys vähenisi tulevaisuudessa. Nykyisessä keskustelussa olisi syytä huomioida, että lukutaito on merkittävä tulevaisuuden taito, sillä ilman riittävää lukutaitoa nuoren kyky pärjätä yhteiskunnassa heikkenee, Koskenkangas sanoo.
 Read Hour -kampanjalla innostetaan suomalaiset lukemaan. Tempaus huipentuu YK:n kansainvälisenä lukutaitopäivänä sunnuntaina.

Yläkoululaiset uskovat lukutaidolla olevan merkitystä tulevaisuudessa


Summary: Niinistö puhuu ilmaston lämpenemisestä ja kehuu Ranskan presidenttiä Ylen uutisten 60-vuotisviikon kunniaksi antamassaan haastattelussa.

Suomen ja muiden maiden on leikattava hiilipäästöjään äärimmäisen kiireesti, jotta maapallon lämpeneminen saataisiin pysäytettyä.
 Näin sanoo tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  Ylen haastattelussa. Hän antoi haastattelun Ylen uutisten 60-vuotisjuhlaviikon kunniaksi virka-asunnollaan Mäntyniemessä maanantaina.
 – Jos meillä on vakava uhka, reaktion pitäisi tietysti olla mahdollisimman nopea, Niinistö toteaa.
 Syyskuun lopulla presidentti osallistuu YK:n ilmastokokoukseen New Yorkissa. Kokouksella on kovat tavoitteet: suurvaltojen pitäisi siellä voittaa ristiriitansa ja päättää, miten ilmastopäästöistä päästään eroon vuoteen 2050 mennessä.
 Samaan kokoukseen on matkustanut ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg . Thunberg ei halua lentää ja  purjehti siksi Euroopasta Yhdysvaltoihin . Niinistö kertoo seuranneensa nuoren aktivistin matkaa.
 – Sen verran kuin sitä julkisuudessa on kiitelty ja arvosteltu. Mutta jos tarkoituksena oli herättää huomiota, niin siinä hän on onnistunut.
 New Yorkissa Suomi aikoo pitää esillä esimerkiksi maailman valtiovarainministerien noin vuosi sitten laatimia päästövähennystavoitteita, joissa kannustetaan hiilettömään talouteen ja pannaan saastuttaja maksamaan. Tavoitteiden laatimisessa oli keskeisessä roolissa Suomen edellinen valtiovarainministeri  Petteri Orpo  (kok.)
 Niinistöön puree muutenkin se, että ilmaston säästäminen on myös taloutta.
 Niinistö: Yhden ihmisen teoilla on vähän merkitystä, mutta välinpitämättömyys ei saa levitä
 Ilmastotekoja tehdään myös yksilön tasolla. Tasavallan presidentti Niinistö on halunnut haastaa itsensä: hän kertoo avartaneensa ajatteluaan ja ottaneensa muutoksen "positiivisen kautta". Hän sanoo halunneensa tutkia, miten oma käyttäytyminen vaikuttaa.
 Ilmastosta ei kannata ahdistua, presidentti sanoo.
 Jotkut taas ovat päättäneet olla muuttamatta omia elintapojaan. Niinistö kannustaa miettimään omaa asennetta.
 – Totta on, että yksittäisten ihmisten tavoilla ei ole merkitystä, jos mitataan hiilijalanjälkeä ihan kiloina. Mutta sellaisella asenteella kyllä on, jos se leviää.
 Filosofisella tasolla näin. Mitä presidentti on itse käytännössä tehnyt?
 – Aika paljonkin. Vaihdoimme maalämpöön ja kaikkea tällaista. Ennen kaikkea sen kuitenkin huomaa, kun menee kauppaan.
 Maalämmöllä lämpiää nykyään presidenttiparin oma koti.
 Niinistö sanoo, kuinka hän ennen vanhaan "vempainta" tarvitessaan vertaili tehoja ja hintoja. Nykyisin hän miettii, mistä laite on tehty ja mitä se kuluttaa. Hän miettii myös, tarvitseeko vempainta ylipäätään.
 Presidentin kansliassa Niinistö on asettanut ilmastotavoitteeksi pienentää hiilijalanjälkeä vuoden 2016 tasosta kaksi kolmasosaa vuoteen 2024 mennessä. Se on Niinistön mielestä niin helposti saavutettavissa, että hän aikoo kiristää tavoitetta.
 Hän haastaa ministeriöt tavoittelemaan samaa: päästöt ronskisti alemmas.
 Niinistö kehottaa tukemaan Macronia
 Presidentti Niinistö pohti pari viikkoa sitten suurlähettiläspäivillä Euroopan unionin ulkopolitiikkaa. Sitä kun ei tunnu olevan. Muutakin puuttuu:
 – Euroopalla nyt ei ole kovin yhteistä henkeä muutenkaan.
 Presidentti Niinistön mielestä Euroopan unioni on menettänyt merkityksenäs ulkopolitiikan toimijana.  Jaani Lampinen / Yle
 Bryssel on Niinistön mielestä pudonnut pois Washingtonin, Moskovan ja Pekingin rinnalta.  Niinistö sanoi suurlähettiläspäivillä  olevansa jopa valmis vähentämään presidentin valtaoikeuksia, jos vain EU:lla olisi yhteinen ulkopolitiikka. Silloin presidentti ja hallitus vaikuttaisivat yhdessä Euroopan linjaan.
 Toistaiseksi tätä ei kuitenkaan tarvitse miettiä, sillä EU-mailla ei käytännössä ole yhteistä ulkopolitiikkaa.
 – En minä ole mikään yksipuolisen aseistariisunnan mies, että luopuisin valtaoikeuksista jos edessä on tyhjiö – mitä minusta Euroopassa nyt vähän on.
 Euroopan ulkopolitiikassa on yksi uusi toimija: Ranskan presidentti  Emmanuel Macron .
 Niinistö sanoo seuranneensa Macronin aktiivisuutta. Jo pari vuotta tämä on kiinnittänyt paljon huomiota Euroopan turvallisuuspolitiikkaan – aiheeseen josta Niinistö on puhunut vuosia.
 Nyt Macron on Niinistön mielestä ollut todella aktiivinen Iranin suuntaan. Iranin ja länsimaiden välit ovat kiristyneet sen jälkeen, kun Yhdysvallat irrottautui Iranin ydinsopimuksesta keväällä.
 – On syytä voimakkaasti kannustaa ja tukea, jotta Macron pääsisi neuvottelemaan eteenpäin.
 Niinistöä kiinnostaa myös Ranskan halu luoda yhteyksiä Venäjään. Macron hahmottelee "luottamuksen ja turvallisuuden arkkitehtuuria", josta Niinistön mukaan ei ole vielä paljon tarkempaa käsitystä. Keskusteluyhteyksille kuitenkin on tarvetta.
 Esimerkiksi Viron presidentti  Kersti Kaljulaid  aikoo tavata Venäjän presidentin  Vladimir Putinin , jota Niinistö tapaa säännöllisesti.
 Sauli Niinistö antoi haastattelun Ylen uutisten 60-vuotisjuhlaviikon kunniaksi virka-asunnollaan Mäntyniemessä maanantaina. Jaani Lampinen / Yle
 Al-Holin leiri syntyi Isisin takia
 Suomen julkisessa keskustelussa paljon huomiota ei saa se, että Syyriassa käydään yhä sotaa presidentti  Bashar al-Assadin  vallan takaamiseksi. Mutta Isisin raunioille jäänyt al-Holin leiri puhuttaa.
 Leirillä on noin 20 000 Isis-taistelijoiden omaista. Suomalaisia on yhteensä nelisenkymmentä. Yhdysvallat ja kurdihallinto ovat kehottaneet valtioita hakemaan kansalaisensa pois.
 Maanantaina Yle kertoi, että leirillä olevien suomalaisten joukossa on kaksi orpolasta.
 Toistaiseksi Suomen hallitus ei ole noutanut orpoja pois. Moni muu maa on sen tehnyt.
 Ministerit eivät ole viime viikkoina ottaneet kantaa leirillä olijoihin, eikä sitä halua ennen ministereitä tehdä myöskään presidentti.
 – Ei varmasti ole Suomen käsissä, mitä leirille pitäisi tehdä. Kun syntyy pahoja kansainvälisiä selkkauksia ja sotimista, tällaista jälkeä tulee. Tietysti Isis saa aika pitkälti itseänsä syyttää, Niinistö sanoo.
 Artikkeli on osa juhlaviikkoa Ylen tv-uutiset täyttävät 60 vuotta. Julkaisemme juhlaviikon kunniaksi useita erikoissisältöjä.

Sauli Niinistö: Hiilipäästöjen leikkaaminen on "äärimmäisen kiireellistä" – presidentti vaihtoi maalämpöön ilmastonmuutoksen takia


Summary: Arvi Lind, Suomen luotettavin mies muistutti uutisten juhlalähetyksessä, että Ylen alkuperäiset periaatteet ovat yhä voimassa.

Tv-uutisissa juhlittiin uutisten 60-vuotistaivalta yllättävästi, kun vuosia sitten eläkkeelle jäänyt toimittaja  Arvi Lind  asteli studioon.
 Arvi piipahti studiossa tervehtimässä syntymäpäiväsankaria ja astui hetkeksi sivuun  Heta-Leena Sierilän  ohjaamana Postin palkkaussotkuja koskevan uutisen ajaksi.
 Sitten kuvioon astui tekninen vika, kuten joskus ennenkin 60 vuoden aikana. Uudella yrityksellä historiasta kertovan jutun äänetkin saatiin kuuluville.
 Arvi Lind muistutti haastattelun yhteydessä teknisen kehityksen huimasta muutoksista. Uutisten päätoimittaja  Jouko Jokinen  totesi siihen, että suorassa lähetyksessä voi sattua mitä tahansa, kuten sattui nytkin.
 Arvi Lind taas totesi, ettei uutisten tehtävä ole vuosien varrella mitenkään muuttunut.
 – Perustehtävä on kirjattu Yleisradion yhtiöjärjestykseen jo vuonna 1926, ikuinen toimittaja sanoi.
 Jo silloin siihen kuuluivat muun muassa "hyödyllisten tiedonantojen toimittaminen" sekä "viaton ja jalostava ajanviete".  Nykyisessä yhtiöjärjestyksessä  nuo ovat mukana hieman toisin sanoin kirjoitettuna.
 Suomen luotettavimmaksi ihmiseksi aikanana valittu Arvi luki viimeisen uutislähetyksensä liki 16 vuotta sitten, 15. lokakuuta 2003. Tuolloin Arvin jäähyväislähetystä katsoi 1,6 miljoonaa suomalaista.

Ylen uutiset 60 vuotta: Historia palasi Arvi Lindin kanssa studioon


Summary: Syyttäjät olivat vaatineet lasten ottamista huostaan kahdelta pariskunnalta. Vanhemmat saivat varoitukset.

Venäjällä oikeusistuimet ovat hylänneet syyttäjien vaatimukset ottaa lapset huostaan kahdelta pariskunnalta, jotka olivat vieneet lapsensa opposition mielenosoitukseen.
 Tapaukset ovat herättäneet huolta siitä, miten koviin otteisiin viranomaiset ovat valmiita menemään tukahduttaakseen protestit, joissa vaaditaan vapaita vaaleja Moskovaan.
 Syyttäjänviranomaiset olivat vaatineet, että  Jelena  ja  Pjotr Homskilta  vietäisiin kahden pienen tyttärensä huoltajuusoikeudet, koska he olivat vieneet tyttärensä opposition mielenosoitukseen 3. elokuuta.
 Jo aiemmin syyttäjät vaativat, että  Olga  ja  Dmitri Prokazovilta  vietäisiin heidän yksivuotiaan poikansa huoltajuus, koska he olivat vieneet lapsen vastaavaan mielenosoitukseen heinäkuun lopulla.
 Syyttäjien mukaan vanhemmat olivat saattaneet lapsensa vaaraan.
 Moskovan Nikulinskin ja Lefortovon tuomioistuimet hylkäsivät syyttäjän vaatimukset mutta antoivat vanhemmille varoituksen, jotta nämä muuttaisivat käytöstään.
 Viimeaikaiset mielenilmaukset lähtivät liikkeelle vaaliviranomaisten päätöksestä evätä ehdokkuuden useilta opposition ehdokkailta tulevissa Moskovan kaupunginvaltuuston vaaleissa.
 Journalisti ja politiikan kommentaattori  Anton Oreh  arvioi uutistoimisto AFP:lle, että viranomaiset eivät missään vaiheessa aikoneet oikeasti viedä lapsia pariskunnilta vaan käyttivät heitä esimerkkinä pelotellakseen muita mielenosoittajia.
 – Pysykää kotona, kasvattakaa lapsianne älkääkä tunkeko nokkaanne minnekään. Se on se logiikka, Oreh sanoi.
 Vanhempia syytettiin lasten vaarantamisesta
 Homskien perhe joutui valokeilaan, kun netissä levisi video, jossa he olivat lastenvaunujen kanssa mielenosoittajien ja mellakkapoliisien keskellä elokuisessa mielenilmauksessa.
 Poliisi otti tuona päivänä kiinni yli tuhat mielenilmauksesta.
 Videoon kiinnitti huomiota valtiollinen televisiokanava, joka nimitti Homskia tunnetun oppositiopoliitikon  Aleksei Navalnyin  henkivartijaksi. Ren-TV suoranaisesti syytti vanhempia lastensa turvallisuuden laiminlyönnistä.
 Tämän jälkeen lastensuojeluviranomaiset alkoivat tutkia asiaa. Homskit sanovat itse, etteivät olleet edes aikeissa osallistua mielenosoitukseen.
 Syyttäjän mukaan Prokazovit taas ottivat osaa luvattomaan mielenosoitukseen 27. heinäkuuta.
 Syyttäjä sanoi heidän antaneen 1-vuotiaan poikansa kolmannen henkilön huomaan, mikä oli lapsen edun vastaista ja saattoi tämän vaaraan.
 Kyseessä oli  Sergei Fomin , joka on vapaaehtoinen poliitikko  Ljubov Sobolin  esikunnassa. Sobol taas on yksi oppositiopoliitikoista, jonka ehdokkuuden vaalilautakunta eväsi. Fominia syytetään laajamittaisten levottomuuksien lietsonnasta.
 Valtiollinen  Vesti-uutislähetys väitti  Fominin käyttäneen lasta keinona päästä poliisien saartorenkaan läpi.
 Prokazovitkin kiistävät osallistuneensa mielenilmaukseen ja antaneensa lapsensa hetkeksi Fominin kannettavaksi. Sergei Fomin on Olga Prokazovin serkku, perheystävä ja kummi yhdelle Prokazovien lapsista.
 Varoitus ihmetyttää
 Homskit aikovat valittaa saamastaan varoituksesta.
 – Aiomme valittaa, mutta se on jo sivuseikkoja. Tärkeintä on, että meiltä ei viedä lapsia, Pjotr Homski kommentoi.
 Varoitus kummastutti myös Homskien asianajajaa.
 –Pohjimmiltaan vanhemmille sanottiin: emme vie teiltä huoltajuusoikeuksia nyt, koska se on ennenaikaista, mutta jos edelleen näyttäydytte keskustassa joukkokokousten aikaan, tilanne voi toistua, vanhempia edustanut asianajaja  Tatjana Sustina  sanoi  Mediazona-internetsivustolle .
 Myös Prokazovien asianajaja  Maksim Paškov  piti varoitusta ongelmallisena.
 – Tämä oikeuden antama varoitus huolettaa minua vakavasti, Paškov sanoi uutistoimisto AFP:lle.
 – Se lähettää yhteiskunnalle viestin – ihmisten ei pidä mennä [protesteihin] vaan istua tiukasti kotonaan.
 Aiheesta aiemmin:
 Sadat mielenosoittajat vaativat Moskovassa vapaita vaaleja  31.8.2019
 Erkka Mikkonen: Tavallisilta venäläisiltä vaaditaan nyt ennennäkemätöntä rohkeutta  30.8.2019
 Moskovan demokratiaa vaativat mielenosoitukset säikäyttivät viranomaiset – Kovat otteet kertovat Venäjän hallinnon haluttomuudesta uudistuksiin 10.8.2019

Venäjällä oppositiomielenosoitukseen lapsensa vieneiltä ei riistetty huoltajuutta – Oikeus hylkäsi syyttäjien vaatimukset


Norjan lauantaisessa helikopteriturmassa kuolleet viisi matkustajaa on tunnistettu, kertoo muun muassa  Norjan yleisradio NRK . Uhrit olivat paikallisia norjalaisnuoria.
 Onnettomuudessa saivat surmansa kolme nuorta miestä ja kaksi naista, jotka olivat iältään 19–22-vuotiaita. Norjalainen sosiaalinen media täyttyi paikallisen yhteisön suruviesteistä.
 – Elämä on niin epäoikeudenmukaista. Monet hienot nuoret, joilla oli elämä edessään, ovat nyt poissa. Menetimme vanhimman poikamme onnettomuudessa, kirjoitti poliitikko  Ronny Berg  Facebookissa  Dagbladetin  mukaan.
 Turman kuudes uhri oli helikopterin 27-vuotias pilotti, jonka on kerrottu olleen Ruotsin kansalainen.
 – Olemme menettäneet hyvän kollegan, hän oli pirteä ja aloitekykyinen, kommentoi helikopteriyritys Helitransin toimitusjohtaja  Richard Simonsen.
 Lue lisää:
 Kuusi ihmistä on kuollut kopteriturmassa Pohjois-Norjassa

Norjan kopteriturmassa kuolleet matkustajat tunnistettu – uhrit olivat paikallisia nuoria