Summary: Yhtiön mukaan tehtaalle annetut päästörajat ovat niin tiukat, että päästöjen vähentäminen niitä alemmaksi ei ole teknisesti mahdollista.

Biotuotetehdasta Kuopion Sorsasaloon suunnitteleva Finnpulp on lisännyt tehdasalueen suunnitelmaan biohiililaitoksen rakentamisen.
 Tehtaan raakapuun tarve on yli 6,5 miljoonaa tonnia vuodessa ja sen mukana tulee paljon kuorta, jonka määrä on kymmenen prosenttia puun määrästä. Kesäkaudella tuotettua kuorta ei pystytä kuitenkaan hyödyntämään energiantuotannossa parhaalla mahdollisella tavalla.
 Kuoren jalostaminen biohiileksi antaa mahdollisuuden käyttää kuorta biopolttoaineena ja energiataloudellisesti järkevästi vuodenajoista riippumatta. Tehtaan kaavailtu biohiilen tuotanto olisi noin 100 000 tonnia vuodessa. Biohiilellä korvattaisiin ensisijaisesti kivihiiltä, mutta myös turvetta.
 Tehtaan kustannusarviota nostettu
 Finnpulp on korottanut tehtaan kustannusarviota 200:lla miljoonalla eurolla. Investoinnin hinnaksi arvioidaan nyt 1,6 miljardia euroa. Yhtiö kertoo kustannusarvion olevan nyt lopullinen, eikä siihen ole enää odotettavissa muutoksia.
 Kustannusarvion nousu pohjautuu perussuunnittelun aikana tehtyihin teknisiin selvityksiin sekä yleisten rakennuskustannusten nousuun. Myös kaavailtu biohiilitehdas on mukana uudessa kustannusarviossa.
 Kustannuksissa on varauduttu myös niin sanotun tertiääripuhdistuksen toteuttamiseen, jotta tehdas voi noudattaa Vaasan hallinto-oikeuden vahvistamia lupaehtoja.
 Päästörajat ovat yhtiön mukaan niin tiukat kuin niistä voi tehdä
 Toimitusjohtaja Martti Fredriksonin mukaan tehtaan päästörajoja ei voi enää tiukentaa. Hänen mukaansa vesistöpäästöjen raja-arvot ovat parhaan käytettävissä olevan tekniikan, eli BAT-rajojen alarajalla tai jopa alittavat ne, eikä ole olemassa mitään tehdasmittakaavan teknistä ratkaisua, jolla päästöjä voitaisiin saada tästä alemmas.
 Finnpulp kertoo, että sen vesistöpäästöt tuotettua tonnia kohti tulevat jäämään noin 40 prosenttia alemmas nykyaikaisiin suomalaisiin sellutehtaisiin verrattuna.
 Vaasan Hallinto-oikeuden lupaehtopäätöksestä on tehty  valituksia Korkeimpaan hallinto-oikeuteen , jonka odotetaan antavan ratkaisunsa tämän vuoden aikana.

Finnpulp lisäsi Kuopion havusellutehtaan suunnitelmaan biohiilitehtaan ja korotti kustannusarvion 1,6 miljardiin euroon


Summary: Gappah kirjoittaa kirjoja yllättävistä aiheista ja innostuu nuorista afrikkalaisista – sekä Netflixistä.

Zimbabwelainen kirjailija ja kansainväliseen kauppaan erikoistunut juristi  Petina Gappah  on yllättävä nainen.
 Hän kirjoittaa siirtomaavallasta sekä kritisoi äärioikeistoa, Yhdysvaltain presidenttiä  Donald Trumpia  ja löysäilyä ilmastonmuutoksen suhteen.
 Samalla hän kannattaa globalisaatiota, vapaata kansainvälistä kauppaa ja sanoo hyvin ymmärtävänsä, millaisista peloista maahanmuuttovastaisuus syntyy, vaikkei rasismia hyväksykään.
 Hänen tuorein kirjansa  Pimeydestä loistaa valo  kertoo kuuluisasta brittiläisestä tutkimusmatkailijasta,  David Livingstonesta  (1813-1873), jonka tarina on kerrottu moneen kertaan.
 Mutta Gappahin kertomus yllättääkin heti ensisivuilta. Se keskittyy Livingstonen retkikunnan afrikkalaisiin avustajiin, jotka mahdollistivat Livingstonen kaikkiaan 16 vuotta kestäneet tutkimusmatkat pitkin eteläistä ja keskistä Afrikkaa.
 – Tarina on kaikille meille ainakin jossakin määrin tuttu. "Tohtori Livingstone, oletan" ja niin edelleen. Mutta harva on tietää, miten hän teki matkansa, pääsi paikasta A paikkaan B lääkelaatikkojensa, kirjojensa, karttojensa ja välineidensä kanssa. Ei hän niitä itse kantanut, sanoo Gappah.
 Tammi on julkaissut Gappahilta suomeksi kaksi romaania, Muistojen kirja (2015, suomeksi 2017) ja Pimeydestä loistaa valo (2019). Lisäksi hän on kirjoittanut kaksi novellikokoelmaa, joista on suomennettu Tanssimestari ja muita tarinoita Zimbabwesta (2009). Mikko Koski / Yle
 Gappahille on aiemmissakin kirjoissaan eli kahdessa novellikokoelmassa ja yhdessä romaanissa kirjoittanut yllättävistä aiheista. Ensimmäinen romaani  Muistojen kirja  esimerkiksi kertoo isäntänsä murhanneesta albiinonaisesta, Memorysta.
 – Pidän tarinoista, joista ei ole kukaan aiemmin kirjoittanut, nauraa Gappah, ja kertoo parhaillaan kirjoittavansa romaania Euroopasta toisen maailmansodan aikoihin muuttavista juutalaisista.
 Miksi englantilaisten oli niin helppo vallata Afrikkaa?
 Tuoreimman kirjan päähenkilöt suhtautuvat uskollisesti ja luottavaisesti tutkimusmatkailijaan. Miksi näin, kun pian Livingstonen kuoleman jälkeen alkoi eurooppalaisten valtojen kilpajuoksu Afrikan alistamiseksi?
 – Heillä ei ollut mitään syytä olla luottamatta Livingstoneen. Hän puhui heidän kieltään, eivätkä he osanneet epäillä mitään. Hän vain halusi etsiä Niilin lähdettä. Ei Livingstone itsekaan osannut ennustaa siirtomaavalloituksia.
 – Sitä paitsi afrikkalaiset ovat perustavoiltaan avoimia ja vieraanvaraisia, selittää Gappah.
 Petina Gappahin kirjassa käsitellään englantilaisen tutkimusmatkailijan ja hänen afrikkalaisten työntekijöidensä suhdetta. Mikko Koski / Yle
 Myöhempää siirtomaavaltojen invaasiota helpotti sekin, että eteläisessä Afrikassa ei ollut voimakkaita valtioita ja valtiorajoja, vaan heimoja ja kieliä oli paljon. Oli arabeja ja alueen alkuperäiskansoja.
 – Eurooppalaisten silmissä se oli "terra nulliusta" eli ei kenenkään maata. Lisäksi asukastiheys oli todella alhainen, saattoi kulkea mailitolkulla näkemättä ketään.
 Kun siirtomaaimperiumi purkaantui puoli vuosisataa myöhemmin, monille briteille jäi tunne kärsitystä vääryydestä:
 – Katsokaa meitä, me olemme enää vain tällainen pikkuinen saarivaltio, nauraa Gappah matkien brittiaksenttia.
 Uuskolonialismi paha, globalisaatio hyvä
 Kansainväliseen kauppaan erikoistuneena juristina Gappah ollut laatimassa muun muassa Zimbabwen kansainvälisiä investointeja sääteleviä lakeja. Hän myös osallistuu Kansainvälisen kauppajärjestön, WTO:n työryhmään, joka välittää Yhdysvaltain ja Venäjän kauppakiistoja.
 Gappah sanoo pitävänsä globalisaatiosta eli maailmanlaajuisesta verkostumisesta. Kauppa ja investoinnit ovat tärkeitä Afrikan kehittyville maille.
 – Kunhan kauppaa käydään ympäristön kannalta kestävällä tavalla ja oikeudenmukaisesti, hän täsmentää.
 Esimerkiksi Kiinan laajat investoinnit Afrikkaan ovat siis hyvä asia, mutta samalla niissä arveluttaa se, millaista riippuvuutta Kiina rakentaa niiden avulla.
 Gappahia huolestuttaa myös se, miten kiinalaisten rahoittamissa rakennusprojekteissa huomioidaan ilmastonmuutos ja muut ympäristövaikutukset. Tai tuodaanko kaikki työvoima Kiinasta sen sijaan, että työllistettäisiin paikallisia?
 – Totta kai he hakevat kansallista etua, se on selvää. Mutta afrikkalaisten maidenkin pitää puolustaa omia etujaan. On haettava tasapainoa.
 Kulttuurin puolella Gappah myöntää, että länsimaat hallitsevat globaaleja markkinoita: sitä, mistä puhutaan, missä puhutaan ja miten puhutaan.
 Mutta globalisaatio mahdollistaa myös jakamisen. Gappah ottaa myönteiseksi esimerkiksi suoratoistopalvelu Netflixin. Vaikka sitä on arvosteltu amerikkalaisen kaupallisen viihteen ylitarjonnasta, se silti tarjoaa myös pienten kulttuurien elokuvia ja sarjoja, joita ei muutoin saisi mistään.
 – Onhan se hieno juttu, että voin Zimbabwessa katsoa vaikka Bordertownia (Sorjosta) televisiosta.
 Zimbabwella on hurja urakka edessä
 Lakinaisena Gappah uskoo sääntöjen ja instituutioiden voimaan. Niiden avulla luodaan selkeä järjestys yhteiskuntaan.
 Hän on toiminut Zimbabwen uuden hallinnon asiantuntijatehtävissä. Investointilakeihin oli tärkeää saada mukaan periaate siitä, että kaikkiin sijoittajiin suhtaudutaan tasaveroisesti. Siten torjutaan korruptiota..
 Zimbabwen presidentti Emmerson Mnangagwa puhui 6. syyskuuta vastikään kuolleesta Robert Mugabesta, joka hallitsi kovin ottein maata lähes neljä vuosikymmentä. Aaron Ufumeli / EPA
 Zimbabwella on valtavia ongelmia  Robert Mugaben  37 vuotta kestäneen, itsevaltaisen hallinnon jäljiltä. Lahjonta, ihmisoikeusrikokset, ja romahtanut talous vaikuttavat toisiinsa, ja kaikkea pitäisi kohentaa nopeasti.
 – Akuutein ongelma taitaa olla lahjonta. Ihmisoikeusrikoksetkin johtuvat rahasta, halusta kerätä itselle henkilökohtaisia etuja. Jos etujen kahmiminen saadaan loppumaan, saadaan poliittinen kulttuuri muuttumaan.
 Nykyinen presidentti  Emmerson Mnangagwa  herättää Gappahissa toiveita paremmasta, vaikka Mnangagwa toimi Mugaben varapresidenttinä.
 – Hänellä on mahdottoman vaikea tehtävä. On korjattava maata, jota on itse ollut tuhoamassa!
 Tuore esimerkki Zimbabwen ongelmista on tiistailta: pääkaupungin Hararen vedenpuhdistamo piti sulkea, koska sillä ei ole varaa tarvittaviin kemikaaleihin. Nyt pari miljoonaa ihmistä ei saa hanasta puhdasta vettä, vaan sitä on kannettava yksityiskaivoista. Aaron Ufumeli / EPA
 – Muutos vie aikaa. Hallitukselta puuttuu empatiaa, se ei ole tottunut keskustelemaan kansan kanssa. Sen on muutettava toimintatapaansa ja asenteitaan, se ei voi toimia vaistomaisesti kuten ennen eli hallita pakottamalla ja propagandalla.
 Samalla kansan itsensä on muututtava. Zimbabwelaisilla ei ole juurikaan demokratian perinteitä, koska Mugaben kaudella maata hallitsi käytännössä yksi puolue, Mugaben Zanu-PF.
 – Meidän on opittava vaatimaan parempaa tasoa johtajiltamme, sanoo Gappah.
 Mutta onko Gappah pessimisti? Ei todellakaan: hänen mielestään zimbabwelaiset ovat mahtavia ihmisiä ja Afrikka on tulevaisuus.
 – Puhumme sitten viihteestä, muodista, kulttuurista. Osin siksi, että kasvamme nopeasti ja väestö on nuorta. Kiinnostus Afrikkaa kohtaan lisääntyy lähivuosina, se on ajan henki.

"Tulevaisuus on Afrikan", uskoo kirjailija ja juristi Petina Gappah – vaikka suhtautuu hyvin kriittisesti kotimaansa Zimbabwen tilanteeseen


Summary: Kansainvälisen atomienergiajärjestön mukaan Iran rikastaa uraania kehittyneillä sentrifugeilla.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Iran on tehnyt uuden rikkomuksen ydinsopimusta vastaan, raportoi YK:n alainen Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA.
 Sen mukaan Iran on rikastanut uraania kehittyneillä sentrifugeilla Natanzin laitoksella. Ydinsopimus sallii Iranin käyttää vain ensimmäisen sukupolven sentrifugeja.
 IAEA raportoi, että kaikki asennetut sentrifugit ovat joko käytössä tai niiden käyttöä valmistellaan. Lisäksi Iran aikoo atomienergiajärjestön mukaan asentaa lisää sentrifugeja.
 Sentrifugi on laite, jota käytetään uraanin väkevöittämiseen. Väkevöitysasteesta riippuen uraania voi käyttää ydinvoimalassa tai ydinaseessa.
 Iran sanoo rikastavansa uraania ydinvoimaloidensa käyttöön. Yhdysvaltojen mielestä Iran kehittää ydinasetta.
 Iran on ryhtynyt toimimaan ydinsopimusta vastaan sen jälkeen, kun Yhdysvallat vetäytyi sopimuksesta ja asetti pakotteita Irania vastaan.
 Lisää aiheesta:
 Ranskan presidentti Macron: Olosuhteet Iranin ja USA:n paluulle neuvottelupöytään on saavutettu
 Iran kiihdyttää uraanin rikastamistaan
 Iran on ilmoittanut jälleen rikkovansa vuoden 2015 ydinsopimusta – aikoo lisätä uraanin rikastuksessa tarvittavien sentrifugien määrää

IAEA: Iran rikkoo ydinsopimusta


Summary: Vaihtoon lähtevien ammattikorkeakouluopiskelijoiden määrä on alhaisin kymmeneen vuoteen. Työnantajat pitävät opiskelijan ulkomaan kokemusta usein etuna.

Samalla, kun Suomessa on ryhdytty panostamaan siihen, että opiskelijat valmistuisivat nopeammin, yhä harvempi lähtee vaihto-opiskelemaan ulkomaille.
 Monella opiskelijalla lähtö törmää talouteen tai vaatimukseen pikaisesta valmistumisesta.
 Hämeen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta HAMKOn toiminnanjohtaja  Aleksi Kurvi  mainitsee yhdeksi syyksi edellisen hallituksen  tekemän opintotukien muutoksen .
 – Opiskelijan talous on tiukka, ja monella on opintolainaa enemmän kuin aiemmin. Moni jättää lähtemättä, jos ei ole varmuutta siitä, mitä ulkomaan opintoja lasketaan tutkinnon hyväksi, hän kuvaa.
 Ammattikorkeakoulujen rahoitusmallissa siirrytään vuonna 2021 malliin, jossa suoritetut tutkinnot ovat merkittävin osa ammattikorkeakoulun saamasta rahoituksesta. Kurvin mukaan opiskelijat jättävät kansainvälisen vaihdon väliin valmistuakseen nopeassa aikataulussa.
 Myös opetushallituksessa korkeakoulujen uutta rahoitusmallia pidetään osasyynä vaihto-opiskelijoiden määrän laskuun. Koulu palkitsee nopeasta valmistumisesta, mutta ei enää suoraan ulkomailla opiskelusta tai siellä suoritetuista opintopisteistä.
 Opetushallituksessakin on huolestuttu
 Vuosien 2016–2018 välisenä aikana vaihtoon lähtevien korkeakouluopiskelijoiden määrä on laskenut 15 prosenttia. Viime vuonna vaihtoon lähteneiden ammattikorkeakouluopiskelijoiden määrä oli alhaisin kymmeneen vuoteen.
 Yliopisto-opiskelijoiden määrä ei ole laskenut yhtä jyrkästi, mutta myös yliopistossa vaihtoon lähtevien opiskelijoiden määrä on laskenut yhdeksän prosenttia kahdessa vuodessa.
 – Opintotuessa tapahtuneet rajoitukset luovat painetta valmistua mahdollisimman pian ja toisaalta myös työskennellä opintojen ohessa, mikä voi hankaloittaa vaihtoon lähtemistä, toteaa vastaava asiantuntija  Anni Kallio  opetushallituksesta.
 Opetus- ja kulttuuriministeriössä mietitään nyt kovasti, mitä asialle pitäisi tehdä. Tutkintoihin kaivataan niin sanottua kansainvälistymisikkunaa, joka tekisi ulkomaanjaksolle lähdöstä helppoa.
 – Opiskelijoiden pitäisi innostua vaihdosta ja nähdä se itseään hyödyttävänä mahdollisuutena, vaikka taloudelliset ja valmistumisaikoihin liittyvät paineet ovat kasvaneet, sanoo Anni Kallio.
 Työelämään eväitä ulkomailta
 Hämeen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta HAMKOn toiminnanjohtaja Aleksi Kurvi pitää huolestuttavana, jos vaihtoon lähtevien määrä jatkaa laskuaan. Ulkomailla opiskellessa oppii ymmärtämään maailmantaloutta ja markkinoiden toimintaa.
 – Puhutaan paljon verkostoitumisesta, mutta jos se tehdään opiskelijoille haastavammaksi, ei se palvele suomalaista yhteiskuntaa, pohtii Kurvi.
 Kurvin mukaan työnantajat ovat globaaleja toimijoita, joten työelämään tulevilla pitäisi olla hyvä ymmärrys muista kulttuureista ja niiden tavoista hoitaa esimerkiksi sosiaalisia suhteita.
 Opiskelijakunta HAMKOn toiminnanjohtaja Aleksi Kurvi on ollut vaihdossa Irlannissa ja koki sen hyödylliseksi myöhemmin. Hannu Harhama / Yle
 Konetekniikan insinööriksi opiskeleva  Mikael Lehtonen  oli keväällä vaihdossa Skotlannissa viisi kuukautta. Vaihdossa olo laajensi kaveripiiriä kansainväliseksi ja paransi kielitaitoa.
 – Opin käytäntöjä omalta alalta muustakin kuin oman maan ja koulun näkökulmasta. Sain myös lisää rohkeutta lähteä ja tehdä asioita, jotka tuntuvat vierailta, kuvaa Lehtonen.
 Koulut ovat heränneet markkinoimaan vaihtoa
 Hämeen ammattikorkeakoulu on lähtenyt vastaiskuun ja tuo vaihto-opiskelun mahdollisuudet paremmin esiin. Kansainvälisten asioiden suunnittelijat ovat kampuksella opiskelijoita varten, ja kampuskiertueella neuvotaan esimerkiksi apurahojen hakemisessa.
 Merkittävimpiä syitä lähteä vaihto-opiskelemaan ovat ammattitaidon kehittäminen, kielitaidon kehittäminen sekä uudet kokemukset, kertoo kansainvälisten asioiden päällikkö  Kati Heikkinen  Hämeen ammattikorkeakoulusta.
 Kansainvälisten asioiden päällikkö Kati Heikkinen HAMKista sanoo työnantajien arvostavan ulkomailla opiskelua. Hannu Harhama / Yle
 – Tutkimukset osoittavat, että opinnot ulkomailla edistävät työllistymistä, ja ulkomailla oloa arvostetaan. Tärkeimmät opit maailmalta ovat itsetuntemus, vuorovaikutustaidot, sitkeys ja ongelmanratkaisukyky, listaa Heikkinen.
 Lue lisää:   Osa opiskelijoista palaa uupuneena koulun penkille – "Ainut ihmisryhmä, jonka oletetaan elävän velaksi ja käyvän vielä töissä lomalla"

Vaihtoon lähtee nyt ennätysvähän opiskelijoita – valmistumispaineet ja kiristetty opintotuki verottavat lähtijöitä


Summary: Hype esineiden internetistä on vähentynyt. Laitteita kehitetään koko ajan, mutta ihmisten elämä ei vielä ole mullistunut.

Neljä vuotta sitten esineiden internetistä, eli internet of thingsistä oltiin jopa povaamassa  kovinta mullistusta sitten sähkön keksimisen .
 IoT:n kehitys ei kuitenkaan ole vielä mennyt siihen suuntaan eikä sillä vauhdilla, mitä aiemmin odotettiin.
 VTT:n tutkimusprofessori  Heikki Ailisto  muistaa, kuinka pöhinä IoT:n ympärillä oli viisi vuotta sitten huipussaan.
 – IoT-laitteet eivät vielä ole muuttaneet maailmaa. IoT kehittyy pikku hiljaa ja luultavasti 20 vuoden päästä muutoksen voi huomata, Ailisto kertoo.
 Innokkaan alkuvaiheen jälkeen IoT on elänyt hiljaiseloa, mutta siitä huolimatta ala kasvaa ja verkossa olevien laitteiden määrä maailmassa lisääntyy.
 Tällä hetkellä IoT-laitteita on useita miljardeja ja seuraavalla vuosikymmenellä määrä nousee kymmeniin tai jopa satoihin miljardeihin.
 Yhtenä syynä laitteiden lisääntymiseen on, että viime vuosien aikana laitteiden verkkoon liittämisen hinta on laskenut. Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen johtava tutkija  Timo Seppälä   kertoo tämän mahdollistavan uusien IoT-sovellusten käyttöönoton.
 Datalaskenta tapahtuu pilvessä tai paikallisesti
 Yleensä verkkoon liitetyt sensorit ovat hyvin pieniä, vain noin peukalonpään kokoisia ja maksavat vain muutamia senttejä.
 IoT:n kehityksen myötä tällaisia laitteita voi siis löytää pikku hiljaa lähes mistä vain. Sensorista saapuva data pitää kuitenkin pystyä jalostamaan, jotta siitä saadaan hyötyä.
 IoT-laitteen keräämä data käsitellään datakeskuksessa, jolloin siitä saadaan hyöty irti. Kajaanin ammattikorkeakoululla on tällainen datakeskus opetuskäytössä.  Timo Sihvonen / Yle
 Suurin osa IoT:n kustannuksista liittyy datan hyödyntämiseen. Laitteen tekijän täytyy saada käytöstä sen verran suuri hyöty, että se kattaa laitteen lisäksi datalaskennan kustannukset.
 Datakeskusten käytöstä maksetaan Ailiston mukaan kuukausimaksulla tai käytetyn datamäärän mukaan. Keskusten välillä kilpaillaankin jo siitä, missä datalaskenta on halvinta tehdä.
 Yksinkertaisia mittavälineitä kodinkoneiden sijaan
 Moni saattaa yhdistää esineiden internetin kodinkoneisiin tai älykkääseen valaistukseen, joita voi ohjata etänä älypuhelimella.
 Näistä laitteista puhuttiin paljon vielä muutama vuosi sitten, mutta Seppälä epäilee älykkäiden kodinkoneiden hyötyjä.
 – Mitä hyötyä on käynnistää pesukone tai kahvinkeitin älypuhelimella, jos ne pitää kuitenkin itse olla täyttämässä?
 Internet saattaa toki levitä edelleen myös kodinkoneisiin, mutta niiden pitkähkö käyttöikä hidastaa laitteiden uusiutumista. Tällä hetkellä Suomen yleisin IoT-laite on edelleen etäluettava sähkömittari.
 Monet muutkin nykypäivän IoT-laitteet ovat erilaisia mittareita, joilla voi säästää energiankulutusta tai tehostaa toimintaa. Esimerkiksi johonkin koneeseen asennettu IoT-laite pystyy tarkkailemaan laitteen kuntoa ja ilmoittamaan milloin huoltomiestä tarvitaan.
 Miltä näyttää esineiden internetin energiankulutus? Reilun kymmenen vuoden päästä ICT-ala saattaa olla vastuussa  viidesosasta kaikesta maailman sähkönkulutuksesta  (ETLA). IoT-laitteiden yksinkertaisen datan siirtäminen ja varastointi ei ole datakeskuksille kovin kuormittavaa. Suurempia energiasyöppöjä ovat esimerkiksi  videon siirtäminen  ja online-pelaaminen. Osa IoT-laitteista voi toimia itsenäisesti ja suorittaa laskentaa ilman datakeskusta. Näin verkossa liikkuvan datan ja konesalilaskennan tarve vähenee. Monet IoT-laitteet käyttävät itse asiassa hyvin vähän energiaa ja käyvät päällä vain ajastetusti. IoT:n pyrkimyksenä on lähtökohtaisestikin energiatehokkuus. Energianlähteenä saattaa toimia pitkäkestoinen akku, aurinkoenergia tai jopa  laitteen värähtely  (Rajapinta). Koska IoT-laitteet pysyvät usein samassa paikassa, laitteiden ei tarvitse kuluttaa energiaa tukiaseman yhteyden etsimiseen, toisin kuin vaikka älypuhelinten. Älykkäillä laitteilla voi ohjata sähkönkulutusta sellaiseen ajankohtaan, jolloin sähköä on paljon tarjolla.
 Yleisiä kotikäyttöisiä sovellutuksia ovat esimerkiksi älypuhelimeen yhdistettävät vartiointilaitteet ja palovaroittimet. Suomessa kiinteistöjen lämmönsäätelyssä voi saada suuria hyötyjä irti yhteydessä olevista laitteista.
 Sote-alalla voidaan hyötyä kotihoidon piirissä erilaisista  etäkäyttöisistä laitteista , jotka vähentävät kotikäyntien tarvetta, mutta tukevat potilaan hoitoa. Sensorit voivat esimerkiksi seurata muistisairaan potilaan toimintaa.
 IoT voi tuoda säästöjä
 IoT mahdollistaa myös internetin pohjalle perustuvan alustatalouden kehittymisen. VTT:n tutkimusprofessori HeikkiAilisto nostaa esimerkiksi erilaisten laitteiden leasing-toiminnan, jossa maksetaan laitteesta käytön mukaan.
 Esimerkiksi kaivuriin tai metsäkoneeseen voidaan laittaa anturi, joka laskee käyttökerrat ja laskuttaa käyttäjää sen mukaan. Ailiston mukaan jo nykyisin lentokoneiden suihkumoottorit ovat laitteen toimittajan omaisuutta.
 Tämä IoT-laite sisältää käyttöjärjestelmän ja pystyy itsenäiseen konelaskentaan. Laite mittaa lämpötilaa, kosteutta, valoisuutta, hiilidioksidia, pienhiukkasia ja häkää. Timo Sihvonen / Yle
 Alustatalous käyttää dataa ja myös IoT:n keräämää dataa voidaan käyttää hyväksi ja levittää muiden laitteiden käytettäväksi. Datan kerääminen ja sitä kautta kohteen käytön ymmärtäminen ovatkin IoT:n merkittävin etu.
 Jutun keskusteluosio on auki kello 22:een saakka.

Mitä tapahtui esineiden internetille, josta piti tulla seuraava iso mullistus? Kehitys vei eri suuntaan ja eri nopeudella kuin ennustettiin


Summary: Greta Thunberg on toisille pyhimys ja messias, mutta netin harmaat sedät kihisevät raivosta.

Greta Thunbergillä  on palava katse ja tukka leteillä. Sujuvasanainen 16-vuotias on noussut vuodessa sukupolvensa merkittävimmäksi ääneksi lännessä. Ainakin sen osan ääneksi, joka on huolissaan ilmastonmuutoksesta.
 Viimeksi alkuviikosta YK:n ilmastokokouksessa New Yorkissa Thunberg tykitti tunnepitoista tekstiä ilmaston tilasta. Kyyneleitä pidätellen hän syytti päätöksiä jahkaavia aikuisia sukupolvensa tulevaisuuden varastamisesta.
 – Ettäs kehtaatte, Thunberg tiuskaisi häntä kuunteleville maailman johtajille.
 Toisille Greta Thunberg on messias. Hänen vanavedessään sadattuhannet nuoret ja lapset ovat osallistuneet perjantaisiin koululakkoihin ympäri Eurooppaa. Hän on keulakuva nuorisoliikkeelle, jollaista ei ole nähty vuosikymmeniin.
 Greta Thunbergin aloittama Fridays for Future -liikehdintä on levinnyt halki Euroopan. Kesäkuussa osoitettiin mieltä Aachenissa, Saksassa. AOP
 Toisaalta netin keskustelupalstoilla Thunberg on avoimen vihan kohde. Nettisedät kihisevät raivosta: "Millä oikeudella tyttö puhuu? Ettäs kehtaa!"
 "Tuon asperger-pennun pitäisi olla koulussa oppimassa lukemaan ja laskemaan"  Ylen saama lukijapalaute Greta Thunbergia koskevasta artikkelista
 Greta Thunbergin kiivaimmat vastustajat tuntuvat olevan kitkeriä vanhoja miehiä. Keskustelupalstojen pikaluvun perusteella ruokottomuuksia suoltavat samat globalisaation päähän potkimat miehet, joiden osattomuuden etenkin populistiliikkeet valjastavat vaalien alla käyttövoimakseen.
 Tie Tukholmasta Time-lehteen
 Tukholman yliopiston teatteritieteen professori ja sukupuolentutkimuksen tutkija  Tiina Rosenberg  on seurannut Greta Thunbergin taivalta tarkkaan.
 – Vuosi sitten hän aloitti istumalla pahvilaatikon päällä valtiopäivätalon edustalla. Nyt hän on ollut jo Time-lehden 20 vaikutusvaltaisimman henkilön listalla.
 Greta Thunberg aloitti ilmastolakkoilun vuosi sitten. Sittemmin hän on kulkenut pitkän tien sukupolvensa äänitorveksi. Hanna Franzen / EPA
 Vuoden aikana Greta Thunberg on omalta osaltaan tehnyt näkyväksi sen, kuinka kahtiajakautunutta yhteiskunnallinen keskustelu on. Hän on tehnyt sen myös hyvin dramaattisesti, kuten kiivas ja tunteikas puhe New Yorkissa osoitti.
 – Hänessä yhdistyy nuorten ihmisten hätähuuto planeettamme kohtalosta. Samalla hänellä on vastassaan ilmastonmuutoksen kieltäjät, Rosenberg sanoo.
 Draaman tajua ja strategista ajattelua on siinäkin, että esimerkiksi maailman johtajien edessä YK:ssa Greta Thunberg lasketteli tunteittensa lisukkeeksi lukuja ja faktaa. Vaikka paljon henkilöityykin Thunbergiin, hän myös osaa siirtää huomiota asia-argumentteihin.
 – Jos ette minua usko, uskokaa tiedettä, Greta Thunberg on muutamaan otteeseen sivaltanut.
 Maailmaa vavisuttavaa puhetta
 Professori Tiina Rosenbergin mukaan olennaisinta Greta Thunbergissä on se, että hänen mukanaan kulkee "totuuden henki". Hän sanoo sen, minkä me jo tiedämme. Totuus vain kerrotaan nuoren ihmisen äänellä.
 – Nuori tyttö puhuu totuutta, joka vavisuttaa maailmaa, Tiina Rosenberg sanoo.
 Keskeistä on tietysti sekin, että hän nojaa sanottavansa tietoon ja tutkimuksiin sekä perää niiden pohjalta poliittista tahtoa.
 Ilmastonmuutoksen vastaiset mielenosoitukset ovat muotoutuneet halki Euroopan uudeksi tämän sukupolven nuorisoliikkeeksi. Marcel van Hoorn / EPA
 Asetelma on latautunut, koska nuoren tytön harteilla on taakka patistaa johtajia ajassa, jota synkimmissä skenaarioissa kuvaillaan kohtalon hetkeksi.
 Lisädraamaa tulee siitä, etteivät päättäjät todennäköisesti näe omana elinaikanaan ilmastonmuutoksen rajuimpia vaikutuksia, mutta sen sijaan Greta Thunberg ja hänen ikätoverinsa joutuvat elämään niiden läpi.
 – Teillä on valta päättää, tehkää jotain, Greta Thunberg patistaa maailman johtajia.
 Tiedämme, että ilmastonmuutoksen pysäyttäminen vaatii toimia, jotka muuttavat elämäämme ja pakottavat kenties luopumaan jostain. Tässä kohdin harmaiden panttereiden sisällä läikähtää ja nettipuheenvuorot alkavat: "Millä oikeudella tämä 16-vuotias tyttö vaatii..."
 Taistelu on siis mitä suurimmassa määrin sukupolvien välinen.
 Puhdas ja korruptoitumaton
 Julkisuus maalaa Greta Thunbergistä kuvaa eräänlaisena superihmisenä tai ekoevankelistana. Häneen peilataan uskoa ja toivoa. Toisille hän on pyhimys tai  Jeanne d'Arc , kuten historioitsija  Dick Harrison  on häntä  Svenska Dagbladetissa  kuvannut.
 Kun häntä katsoo päättäjiä, vaikutusvaltaisia johtajia ja poliitikkoja vasten, niin ymmärtää suosion ja häneen kohdistuvan toivon.
 – Hän on puhdas. Hän ei ole korruptoitavissa. Häntä ei voi ostaa, professori Tiina Rosenberg luettelee.
 Tässä kohdin netin salaliittoteoreetikot heräävät. Greta Thunbergin kohdalla elää voimakas tarve löytää hänen taustaltaan hämäryyttä ja kytköksiä. Hänen puhtautensa ja riippumattomuutensa halutaan kyseenalaistaa.
 Greta Thunberg on ollut innoittaja juuri monille nuorille tytöille. Viime perjantaina huoli ilmastosta ajoi nuoria kaduille Kööpenhaminassa. Nils Meilvang / AFP
 Tyttönen miehille varatussa puhetilassa
 Greta Thunbergin julkisuuden kannalta olennaista on tietysti sekin, että hän on nuori nainen. Se herättää naisvihamielisyyteen viehättyneissä piireissä vielä aivan oman kiehuntansa.
 Taantumuksen äänet voimistuvat lehtien palstoilla ja netin syvyydessä. "Miksi hänet on päästetty tuonne tuollaisia höpöttämään". Ikään kuin julkisuuden puhetila olisi varattu miehille – vanhoille miehille.
 "Tyttönen Greta ei voi olla kovin hyvin perillä ilmastotieteen monista ristiriitaisistakin väittämistä, mutta lopun uskossa hän epäilemättä on. Maailman sivu lahkojen johtajat ovat käyttäneet keskenkasvuisia tarkoituksiinsa."  Lasse Lehtinen, Ilta-Sanomat, 25.8.2019
 Aktiivisena toimijana onkin yht'äkkiä nuori nainen, joka määrittää keskustelua ja ennen kaikkea ottaa tilaa haltuunsa. Halu vaientaa nainen seurakunnassa on suuri.
 – Tässä sukupuolittuneessa raivossa nämä miehet ajattelevat, että heiltä on viety jotain arvokasta.
 Greta Thunbergin kohdalla vanhat tavat osoittaa naisen paikka poliittisessa keskustelussa eivät kuitenkaan päde. Koska hän on vasta 16-vuotias, häntä ei arvioida ulkoisen olemuksen kautta.
 – Monesti naiset joutuvat esimerkiksi julkisuudessa seksualisoituun tilaan. Pitää olla hyvin kaunis tai ylipäänsä hallittavissa oleva, Rosenberg analysoi.
 Viattomuus ja puhtaus suojelevat Greta Thunbergiä tällaiselta tavalta katsoa häntä.
 Lue lisää:
 Trumpin yllättävä kohtaaminen ja tviitit – Greta Thunberg avaa ajatuksiaan SVT:n haastattelussa
 Nuoret vaativat Greta Thunbergin johdolla YK:n huippukokouksessa, että maailma pelastetaan ilmastonmuutokselta
 Ilmastoaktivisti Greta Thunberg kongressin kuultavana Washingtonissa
 Nuori ilmastoaktivisti Greta Thunberg saa Amnestyn korkeimman kunniamerkin

Pahvilaatikon päältä parrasvaloihin – Miksi Greta Thunberg vetää puoleensa setäraivoa?


Summary: Lauda-lentoyhtiön uusi yhteys on päivittäinen.

Helsinki-Vantaan lentoasemalle on tulossa kokonaan uusi halpalentotoimija ensi vuoden keväällä, kun Lauda aloittaa lennot Helsingin ja Itävallan Wienin välillä.
 Yhtiön tiedotteen mukaan lentoyhteys on päivittäinen. Tällä hetkellä suoria lentoja Helsingin ja Wienin välillä lentää vain Finnair.
 Myös Laudamotion-nimellä tunnetun lentoyhtiön omistaa halpalentojätti Ryanair. Yritys on nimetty sitä perustamassa olleen formulalegenda  Niki Laudan  mukaan.
 Ryanair on Euroopan suurin halpalentoyhtiö ja matkustajamäärässä mitattuna Lufthansa-konsernin kanssa Euroopan suurimpien lentoyhtiöiden joukossa. Ryanairin matkustajamäärä kuluneen vuoden aikana on ollut lähes 150 miljoonaa.
 Reitti Helsinkiin on yksi seitsemästätoista uudesta lentoreitistä, jotka Lauda aloittaa ensi keväänä Wienistä. Lentoyhtiö ennustaa kasvavansa nopeasti: tänä vuonna se ennakoi kuljettavansa 6,5 miljoonaa matkustajaa ja ensi vuonna jo yli 9 miljoonaa.
 Lauda  kertoi aiemmin tänään  myös aloittavansa lentoreitin Wienin ja Lappeenrannan välille ensi keväänä. Lappeenrannan ja Wienin väliä yhtiö aikoo lentää kahdesti viikossa. Ryanairilla on Lappeenrannasta jo ennestään useita reittejä.
 Suomi on kiinnostanut muitakin halpalentoyhtiöitä viime aikoina. Unkarilainen Wizz Air  kertoi syyskuun alussa , että se aloittaa ensi kesänä lennot Turun ja Puolan Varsovan välillä. Wizz Air on tehnyt useita reittiavauksia Turusta viimeisen vuoden aikana. Turusta alkavat ensi kesänä lennot myös Georgian Kutaisiin.
 Muita uutisia lentomatkailusta
 Ruotsin kotimaisen lentomatkustuksen suosio jatkaa syöksyään – Nousujen ja laskujen määrä ruotsalaiskentillä notkahti vuodessa 10 prosenttia
 Lento laskeutui toiselle kentälle - Ryanair kieltäytyy maksamasta matkustajien junakyytejä kotiin: Yhtiön mukaan bussikyyti oli tilattu
 Asiantuntija: Vapaaehtoisuus ei tule ratkaisemaan lentomatkustamisen ilmastovaikutuksia – Suomesta lennetään nyt ilman huolta huomisesta
 Ilmastohuoli sai interrailin hurjaan kiitoon – Äiti ja tytär Toivanen valitsivat junan Nizzan-reissulle: “Hintaa lentämiseen ei edes verrattu“

Ryanairin omistama halpalentoyhtiö tulossa Helsinki-Vantaalle – aloittaa lennot Wieniin keväällä


Summary: Kuluttajat muodostavat usein ihmissuhteen kaltaisen siteen ruokatuotteisiin. Niin on käynyt esimerkiksi Pekka Heikkisen puu-uunileivälle.

Leipomoyrittäjä  Juuso Marin  on helpottunut ja innostunut. Puolentoista vuoden etsintä on nyt ohi.
 Uuden puu-uunin etsiminen on vienyt Marinin ympäri maailmaa. Kajaanin keskustassa sijainnut Pekka Heikkisen  leipomo paloi  noin vuosi sitten.  Palossa tuhoutui myös kuuluisa puu-uuni , jolla leipomosuku on aina erottunut kilpailijoistaan.
 Suomessa ei enää valmisteta sellaisia uuneja kuin leipomon palanut uuni oli. Uuden uunin löytäminen onkin osoittautunut yllättävän vaikeaksi.
 Kainuulaiselle leipomolle on nimittäin hyvin tärkeää, että he löytävät mahdollisimman samanlaisen uunin kuin edellinen.
 – Puu-uunissa on jotain taikaa. Se on leipomomme sydän, Marin sanoo.
 Uusi uuni rakennetaan muutamassa päivässä
 Muutama kuukausi sitten Juuso Marin kuljetti suvun  satavuotiasta leipäjuurta  ja ruisjauhoja Espanjaan.
 Uuden uunin testaamiseen valjastettiin paikallinen espanjalainen leipomo. Leivistä tuli hyviä, ja uunin ostaminen espanjalaisilta oli miltei varmaa.
 Lopulta vielä sitäkin parempi löytyi Italiasta.
 Siihen vaikutti Pekka Heikkisen leipomosuunnittelija  Ari Ingnatius , joka tutustui sattumalta italialaisiin uunin valmistajiin. Miehen kautta tieto mahdollisesti espanjalaisia paremmasta uunista kiiri Kainuuseen Juuso Marinille, joka pakkasi jälleen matkalaukkunsa.
 – Nyt italialaisesta uunista on lyöty kättä päälle, Marin sanoo.
 Juuso Marin ja tehtaanjohtaja Cogo Lodovico sekä uusi uuni. Juuso Marinin kotialbumi
 Marin kuvailee italialaisia tunnetuiksi uunivalmistajiksi, jotka tekevät perinteisiä höyryputkiuunia, eli juuri sellaisia, millainen viime vuonna palanut Pekka Heikkisen uuni oli.
 Hän kertoo, että höyryputkiuuni on vanha 1800-luvulla kehitetty uunityyppi. Sen sisällä menee vettä sisältävät rautaputket, jotka höyrystyvät lämmetessään.
 Jotta italialais-kainuulainen yhteistyö pääsee alkamaan, tarvitaan Kajaaniin 200 tiiltä, kaksi kuutiota sementtiä, tehtaanjohtaja  Cogo Lodovico  ja muutaman työmies.
 – Tiilet tulevat heidän mukanaan, ja sementti tilataan Kajaanista.
 Marinin mukaan tiilet ovat uunin kannalta avainasemassa. Oikeanlaiset tiilet varastoivat lämpöä eivätkä murru helposti, jolloin uunin käyttöikä on vähintään yhtä pitkä kuin vanhassa. Palanut uuni oli muurattu 1950-luvulla.
 Uuden uunin rakentamiseen on varattu muutama päivä.
 Marin naurahtaa, että vaikka uunikaupasta on lyöty kättä päälle, on tulevien viikkojen aikataulutus vielä hiukan auki.
 – En tiedä tarkalleen, milloin työmiehet ja tehtaanjohtajat tulevat tänne. Kyse on italialaisista.
 "Kuluttajat kiintyvät brändiin"
 Vaasan yliopiston tutkija  Hannele Kauppinen-Räisänen  kuuntelee mielenkiinnolla Pekka Heikkisen leipomon käänteitä.
 Tutkijan mielestä on keskeistä, että yritys alasta riippumatta vaalii sen historian kannalta merkityksellistä tuotetta. Räisäsen mukaan koko yritysbrändi voi muuttua, jos historiallinen tuote katoaa valikoimasta.
 – Italialainen uuni on merkki siitä, että yritys on nähnyt vaivaa tuottaakseen asiakkailleen samoja elämyksiä kuin aikaisemmin. Se pystyy jatkamaan yritykseen liittyvää tarinaa.
 Kuluttajat muodostavat usein ihmissuhteen kaltaisen sidoksen ruokatuotteisiin. Niistä voi tulla osa heidän identiteettiään.
 Ikoniset ruokatuotteet ankkuroituvat usein pitkään perinteeseen ja maantieteelliseen alkuperään: esimerkiksi  Turun Sinappi  palasi takaisin Suomeen tehden ensin matkan maailmalla.
 – Ikoniset tuotteet ovat usein myös tunnettuja ja laadukkaiksi miellettyjä, joiden ostamista voidaan pitää muun muassa investointina. Niiden avulla pystytään myös viestimään muille omista arvoista ja statuksesta.
 Pienikin elintarvikkeisiin liittyvä muutos voi mennä ja on mennyt tunteisiin kuluttajilla. Siksi Heikkisen leipomonkin on vaikea kuvitella tekevänsä leipää ilman puu-uunia.
 Kuluttajalla on lupa kokeilla uutta, mutta samaa ei hyväksytä tuttua tuotetta valmistavalta yritykseltä.
 – Kuluttajat kiintyvät brändiin, eli identifioituvat sen kansalliseen tai paikalliseen luonteeseen. Ruoka on aina osin myös kansallismielisyyttä, sanoo kotitaloustieteen professori  Minna Autio .
 Pekka Heikkisen leipomon puu-uunileipä onkin tuttu kajaanilaisille monessa sukupolvessa.
 Marin uskoo, että ikonisen tuotteen katoaminen olisi vaikuttanut paikallisiin.
 – Asiakkaat yhdistävät leipomomme ja puu-uunileivän. Meillä tulee olemaan puu-uuni ainakin niin pitkään kuin minä olen tässä hommassa mukana.
 Mikä ruokatuote on sinulle tärkeä ja miksi? Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Ruisleivälle ei löytynyt Suomesta uunia, joten yrittäjä pakkasi leipäjuuren ja matkasi maailmalle – se oikea löytyikin Italiasta


Summary: Ensimmäinen päärooli opetti Ristiselle, miten pitkä ja mutkikas projekti elokuvan tekeminen on.

Kari Tapion  elämästä kertova elokuva  Olen suomalainen  on näyttelijä  Matti Ristisen  ensimmäinen elokuvapäärooli. Elokuvaprojekti kesti yhteensä lähes kolme ja puoli vuotta. Pitkä ja mutkikas reitti ideasta ensi-iltaan yllätti pääosan esittäjän.
 – Minut kiinnitettiin tähän rooliin vuoden 2016 keväällä, ja silloin oli ajatuksena, että alettaisiin kuvata seuraavan vuoden keväänä. Käsikirjoituksen teko kesti, ja syksyllä tuli selväksi, että kuvauksia siirretään vuodella. Nyt kun olen nähnyt tämän koko prosessin, pidän ihmeenä jokaista suomalaista elokuvaa, joka päätyy valkokankaalle. Se ei ole mikään yksinkertainen prosessi.
 Olen suomalainen -elokuvan suhteen kävi onnellisesti, ja kuvaukset alkoivat keväällä 2018.
 – Minulla oli siksi pari vuotta aikaa perehtyä aiheeseen ja kuunnella tarinoita Kari Tapiosta.
 Ristisen opettelu rooliin alkoi käsikirjoituksen lisäksi juuri kertomusten kuuntelemisella.
 – Kuuntelin aikalaisia. Muun muassa Kari Tapion poikia  Joonaa ,  Jania  ja  Jiriä . Haastattelin ihmisiä ja sain kuulla monenlaisia tarinoita.
 Se lauluääni on jotain niin poikkeuksellista, että en oppisi sitä edes kymmenessä vuodessa
 Toinen osa valmistautumista oli yrittää löytää roolihahmoon jotain "karimaista". Yksi iso elementti on ääni.
 – Alusta lähtien oli selvää, että minä en tule laulamaan tässä elokuvassa, koska se lauluääni on jotain niin poikkeuksellista, että en oppisi sitä edes kymmenessä vuodessa.
 Siksi Ristinen keskittyi opettelemaan Kari Tapion puheääntä ja tapaa puhua.
 – Siellä on se pieksämäkeläinen, savolainen murrepohja, ja äänen madaltumisella piti pystyä kuvaamaan myös päähenkilön ikääntymistä. Siihen käytin paljon aikaa.
 Ristinen opetteli Kari Tapion puhetapaa muun muassa kuuntelemalla iskelmälegendan radiohaastatteluja.
 – Siinä on vähän romania, vähän Elvistä, ja kuitenkin savolaisnuotti siellä takana.
 Äänen karhentamiseen ja madaltamiseen näyttelijä käytti harjoitusvaiheessa myös muita keinoja.
 – Tupakoin ja join aika paljon alkoholia rooliinvalmistautumisvaiheessa.
 Katso Matti Ristisen koko haastattelu Yle Areenassa:

 Korjattu klo. 22.54: Otsikon kieliasua ja tekstiä muutettu, romani-sana korjattu.

Matti Ristinen opetteli Kari Tapion puhetapaa radiohaastatteluista: "Siinä on vähän romania, Elvistä ja savolaisnuotti siellä takana"


Summary: Aktivistit eivät suostuneet siirtymään, joten poliisi otti lopulta yhdeksän kiinni.

Elokapina-liikkeen aktivistit järjestivät häiriötä jo toistamiseen Helsingin keskustassa kuluvalla viikolla.
 Keskiviikkona  aktivistit meloivat loistoristeilijän kylkeen  kajakeilla Helsingin Länsisatamassa. Laivan lähtö viivästyi mielenilmauksen vuoksi tunnilla. Torstai-iltapäivällä liike valtasi kadun Pohjoisesplanadin ja Fabianinkadun kulmassa.
 Aktivistit musisoivat, lauloivat ja pitivät puheita noin puolitoista tuntia, kunnes poliisi käskytti heitä poistumaan. Joukko aktivisteja jäi kehotuksesta huolimatta istumaan kadulle, jotka poliisi kantoi lopulta yksitellen pois.
 Mielenosoittajia oli noin 50. Mikko Koski
 Poliisin mukaan kiinniotettuja oli yhdeksän. Heitä epäillään niskoittelusta poliisia vastaan. Mikko Koski
 Tämä juuri on Elokapinan tavoite: Herättää häiriötä ja siten kiinnittää ihmisten huomio  ilmastonmuutokseen .
 Miksi perinteinen mielenosoitus ei riitä?
 – Klassisia ilmastomarsseja on järjestetty kymmeniä vuosia, on kirjoitettu adresseja ja vähennetty saastutusta yksilötasolla, mutta se ei ole vaikuttanut tuonne ylös. Koemme, että häiriön aiheuttaminen on valitettavasti viimeinen keino, perustelee liikkeen mediayhteyshenkilö  Jemina Nylund .
 Elokapina on suomalainen osa kansainvälistä Extinction Rebellion -liikettä, joka perustettiin Englannissa viime syksynä. Lontoossa liike on järjestänyt suuria mielenosoituksia, kadunvaltauksia ja performansseja, jotka ovat paikoitellet jumiuttaneet koko kaupungin keskustan.
 Torstaina häiriö Helsingin keskustassa jäi kohtalaisen vähäiseksi, sillä poliisi ohjasi liikenteen kiertotielle ennen Elokapinan mielenosoitusta. Liikenne mateli pitkänä jonona Pohjoisesplanadin ja Pohjoisrannan kaduilla, mutta tukosta ei syntynyt.
 Mitä sanotte autoilijoille, jotka jumittavat ruuhkassa kadunvaltauksenne vuoksi?
 – Olen erittäin pahoillani. En haluaisi häiritä ketään, tai että yksilöille tulee haittaa. Mutta perusmielenosoitus ei saa median tai päättäjien huomiota. Sitten kun rikotaan lakia, media kyllä tulee paikalle, Nylund sanoo.
 Onko lain rikkominen hyväksyttävää ilmastonmuutoksen takia? Kysyimme muutaman ohikulkijan mielipidettä.
 – Asia on tärkeä, konsti huono, sanoo Tampereelta Helsinkiin tullut  Sari Yrjänäinen .
 Sarin seurassa ollut  Kari Yrjänäinen  on samaa mieltä. Asia on hyvä, mutta mielenosoittaminen pitäisi tehdä lain puitteissa, Yrjänäiset sanovat.
 – Aihe on hyvä, mutta mielestäni vähän naurettavaa topata liikenne. Kuinka paljon muut ihmiset tästä sitten kärsii?
 Mikko Koski
 Sen sijaan Unkarista Helsingissä vieraileva  Marta Sándor  hyväksyy liikkeen keinot.
 – Jos se ei aiheuta vahinkoa tai hengenvaaraa kenellekään, mielestäni se on ok. Saadakseen huomiota on tehtävä jotain epätavallista. Ymmärtääkseni he haluavat saada ihmisten huomion, jotta olisimme huolissamme elämästä ympärillämme.
 Mitä jos huomio keskittyykin Elokapinan toimintaan, eikä itse ilmastonmuutokseen?
 – Ajatellen sitä kuinka paljon puhumme näistä aiheista (ilmastonmuutoksesta) tapahtumissamme, minun on vaikea uskoa, että huomio keskittyisi vaan meihin, toteaa Elokapinan Jemina Nylund.
 Lisää aiheesta:
 Ympäristöjärjestö yritti pysäyttää loistoristeilijän lähdön Helsingin Länsisatamassa – meloivat kajakeilla jättiläisen kylkeen
 Yli 200 ilmastoaktivistia pidätetty Lontoossa – pormestari toivoo, että metrot jätettäisiin rauhaan
 Anna Leppä ja Elina Kauppila ahdistuivat ilmastonmuutoksesta ja haluavat nyt suoraa toimintaa – “En haluaisi olla tässä, mutta on pakko tehdä jotain”
 IPCC:n jättiraportti varoittaa: Alppien ja Skandinavian jäätiköt vaarassa, merenpinta voi nousta jopa metrin
 Itämeri lämpenee, talvitulvat yleistyvät, lumiset talvet harvinaisuus Etelä-Suomessa 2070-luvulla – Näin IPCC-raporttia kommentoitiin

Ympäristöaktivistit jumiuttivat Helsingin keskustaa ilmastonmuutoksen vuoksi – "Koemme, että häiriön aiheuttaminen on valitettavasti viimeinen keino"


Summary: Taistelukeinot vaihtelevat puiden istuttamisesta energiatehokkuuden lisäämiseen ja hiilidioksidipäästöjen kompensaatioon.

Vihreää valoa konsolin päässä?
 Monet pelialan suuret yhtiöt ovat ilmoittaneet lisäävänsä toimia ilmastonmuutoksen vastaiseen taisteluun maanantaina YK:n yleiskokouksessa New Yorkissa, kertoo uutistoimisto AP.
 Lupauksen ovat tehneet muun muassa yhtiöt PlayStation ja Xbox -konsolien takana sekä Minecraftin ja Twitchin omistajat. Mukana on AP:n mukaan myös Angry Birds -pelin tekijä Rovio Entertainment sekä muita alan tekijöitä.
 – Uskon, että pelit ja pelaajat voivat olla iso yhteiskunnallinen tekijä muutoksen aikaansaamiseen ja haluaisivat nähdä ihmisten yhdistävän voimansa auttaakseen planeettaamme selviämään ja kukoistamaan, sanoi Sony Interactive Entertainmentin toimitusjohtaja  Jim Ryan  kokouksessa.
 Ryan sanoi, että seuraavan sukupolven PlayStationin osalta tullaan tekemään esimerkiksi energiatehokkuuteen liittyviä parannuksia.
 Taisteluarsenaaliin kuuluvat aseet ilmastonmuutoksen torjumiseen vaihtelevat muovijätteen vähentämisestä puiden istutukseen, laitteiden energiatehokkuuden lisäämiseen ja ilmastoasioiden lisäämiseen itse peleissä.
 Rovion toimet liittyvät AP:n mukaan hiilidioksidipäästöjen kompensoimiseen.
 Tämä peli ei ole helposti voitettavissa ja yhtiöt kutsuvat pelaajia kanssaan taisteluun mukaan.

Pelialan jättien lupaus: "Nextille levelille" taistelussa ilmastonmuutosta vastaan – mukana myös Rovio


Summary: Presidentin mielestä ilmiantajan kirjeen käsittely on kamala asia Yhdysvalloille.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on närkästynyt hänen Ukrainan presidentin kanssa käymästään puhelusta syntyneestä kohusta. Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi   ilmoitti keskiviikkona määräävänsä aloittamaan virkarikostutkinnan  Trumpin toiminnasta.
 Demokraatit haluavat selvittää, syyllistyikö Trump lain rikkomiseen pyytäessään Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  apua demokraattipuolueen mahdollisen tulevan presidenttiehdokkaan  Joe Bidenin  ja tämän pojan  Hunterin  toimien tutkimisessa.
 Trumpin ja Zelenskyin puhelu nousi esille, kun siitä tehtiin nimetön ilmianto.  Tänään torstaina julki tulleessa ilmiantokirjeessä  kerrotaan useiden virkamiesten olleen huolestuneita keskustelusta, jossa Trump mahdollisesti syyllistyi lainrikkomukseen ja saattoi vaarantaa Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuden.
 Joukko mielenosoittajia antoi torstaina Washingtonissa tukensa presidentti Trumpiin kohdistuvalle virkarikostutkinnalle. Michael Reynolds / EPA
 Ilmiantokirjeessä kerrotaan, että Valkoisen talon työntekijät yrittivät salata puhelusta tehdyt sanantarkat muistiinpanot ja lakimiehet ohjeistivat muistiinpanojen poistamiseen sähköisestä järjestelmästä.
 "Tutkinta pitäisi lopettaa"
 Trump kommentoi päivän aikana esiin tulleita tietoja palatessaan New Yorkista Washingtoniin.  Silminnähden kiukkuinen Trump sanoi , että tutkinta pitäisi lopettaa.
 – Pitäisi olla jokin keino lopettaa se. Ehkä oikeusteitse, Trump sanoi.
 Ilmiantajan tietoja käsittelevää kongressin kuulemista hän kuvaili kauheaksi asiaksi Yhdysvaltain kannalta. Trumpin mukaan Pelosin päätös ryhtyä ajamaan virkarikossyytettä on osoitus siitä, että radikaali vasemmisto on kaapannut tämän.
 New York Times -sanomalehti kertoo  Trumpin haluavan tietää, ketkä toimittivat tietoa ilmiantajalle.  Lehden tietojen mukaan  ilmiantaja on keskustiedustelupalvelu CIA:n työntekijä, joka on Ukraina-asiantuntija. Lehden nimettömien lähteiden mukaan mies on työskennellyt Valkoisessa talossa.
 "Toisen käden tietoja"
 Trump on julkaissut Twitterissä useita tutkintaa kommentoivia viestejä. Hän muun muassa nimitti tutkintaa noitavainoksi ja sanoi ilmiantajan tietojen olevan toisen käden tietoja.
 Trump kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, mitä puhelussa sanottiin. Hän kuvaa puhelua oikein mukavaksi ja painostamattomaksi.
 Tapausta selvittävän edustajainhuoneen tiedusteluvaliokunnan demokraattipuheenjohtajan  Adam Schiffin  uskottavuus on Trumpin tviitin mukaan nolla.
 Trumpin mukaan tavoitteena on republikaanipuolueen vahingoittaminen.
 Lisää aiheesta:
 Ilmiantaja: Trumpin puhelun vakavuuden ymmärtänyt Valkoinen talo salaili, Tiedustelujohtaja: Ei ole tehtäväni arvioida asiaa

Kiukkuinen Trump: Tutkinta pitäisi lopettaa, noitavaino – Lehti: Ilmiantaja on CIA:n Ukraina-asiantuntija


Summary: Alusta oltiin siirtämässä Kanariansaarilta Guyanaan.

Hinaajan miehistön 11 jäsenen pelätään hukkuneen Atlantilla, kun alus joutui merihätään ja lopulta upposi kovassa merenkäynnissä. Hinaajaa oltiin siirtämässä Kanariansaarilta Atlantin yli Guyanaan, kun se lähetti noin puolimatkasta hätäviestin torstaiaamuna.
 Aluksen uppoamisesta tiedotti Luxemburgin lipun alla purjehtineen Bourbon Rhode -hinaajan omistajayhtiö Bourbon.
 Hinaaja joutui merihätään lähellä trooppisen myrskyn Lorenzon reittiä. Korkea aallokko on haitannut pelastus- ja etsintätoimia. Mahdollisia eloonjääneitä ovat etsineet ranskalaiset ja amerikkalaiset pelastuslentokoneet.

Hinaaja upposi Atlantilla kovassa merenkäynnissä, 11 miehistön jäsenen pelätään hukkuneen


Summary: Autolautta Estonia upposi Itämerellä kovassa myrskyssä aamuyöllä  25 vuotta sitten. Tukholmassa vuosipäivän tilaisuuteen osallistuu Ruotsin kuninkaallisen perheen jäseniä.

Tallinnasta Tukholmaan matkalla olleen aluksen onnettomuudessa kuoli 852 ihmistä. Pelastuneita oli 137. Uhreista Ruotsin kansalaisia kuoli 501, ja virolaisia 285. Suomalaisia turman uhreja oli kymmenen. Aluksen uppoamissyy oli kovassa myrskyssä vaurioituneen keulaportin pettäminen. Estonian turma on rauhanajan vakavin onnettomuus pohjoismaissa.

Katso suorana: 25 vuotta sitten uponneen autolautta Estonian muistotilaisuus Tukholmassa


Summary: Uutisankkurit Toivonen ja Polttila ehtivät työskennellä yhdessä TV-uutisissa 24 vuotta.

Varhain lauantaiaamuna menehtynyt toimittaja ja uutisankkuri  Kari Toivonen  oli yksi uutistoimituksen tarinaniskijöistä ja huumoriveikoista.
 Näin muistelee Toivosen pitkäaikainen työtoveri, vuonna 2009 eläkkeelle jäänyt uutisankkuri ja toimittaja  Eva Polttila , 73.
 – Äärettömän surullinen uutinen tietysti. Muistan Karin aina hauskana ja mukavana, leikkiä laskevana työkaverina.  Arvi Lindin  kanssa he olivat minun pitkäaikaisimmat työkaverini, kun he aikanaan opiskelijapoikina tulivat tv-uutisiin 60-luvulla.
 Toivonen ehti kertoa kansalle esimerkiksi Tshernobylin ydinvoimalaonnettomuudesta, Estonian uppoamisesta sekä Thaimaan tuhoisasta tsunamista.
 Polttilan mukaan työ osasi olla ajoittain hyvin rankkaa, mutta Toivonen jaksoi pitää positiivista tunnelmaa yllä.
 – Hän oli vähän kaikkea: tarinankertoja, tilannehuumoria ja kaikenlaisia vanhoja juttuja tietysti riitti. Varsinkin heiltä, jotka olivat pitkään olleet tv-uutisissa ja yleensäkin Yleisradiossa.
 Yksi tietty uutispäivä nousee Polttilan mieleen, jolloin hän oli uutispäällikkönä ja Toivonen -ankkurina. Kyseessä oli Lahden MM-hiihtojen suuri doping-skandaali vuonna 2001.
 – Silloin ajattelin, että onneksi Kari on ankkurina enkä minä, koska hän sentään tietää aika paljon urheilusta, paljon enemmän kuin minä.
 Arvi Lind ja Kari Toivonen Yleisradion uutistoimituksessa lokakuussa 2000. Seppo Sarkkinen / Yle
 Tyyliniekka ja solmioiden ystävä
 Helsinkiläinen Toivonen puhui Stadin slangia ja pukeutui aina viimeisen päälle tyylikkäästi.
 Polttilan mukaan Toivosella oli runsaasti Italiasta hankittuja pukuja ja valtava määrä solmioita, arviolta noin 600 kappaletta.
 – Mehän emme tainneet kukaan huomata, kun hän viimeisenä työpäivänään, viimeisen lähetyksen päätyttyä sanoi, että huomasiko kukaan, kun hän tänään vaihtoi jokaiseen lähetykseen eri solmion.
 Toivosen miellyttävä ääni ja selkeä puhetapa vetosivat suureen yleisöön. Hän oli erinomainen uutisankkuri, jonka leikkisyys tuli monesti esiin myös uutislähetyksissä, Polttila toteaa.
 – Kun pitkäaikainen uutismies sitten lähtee, niin hän lähtee silloin, kun tulee 25 vuotta Estonian onnettomuudesta, josta hänkin oli kertomassa sinä kyseisenä päivänä.
 Lue lisää:
 Ylen tv-uutisten pitkäaikainen juontaja Kari Toivonen on kuollut

"Ennen kaikkea muistan hänet hauskana työkaverina" – Pitkäaikainen kollega Eva Polttila arvosti Kari Toivosen huumorintajua


Summary: Ainakin neljä ihmistä on kuollut viime päivien väkivaltaisuuksissa.

Tuhannet ihmiset protestoivat perjantaina Haitissa vaatien maan presidentin  Jovenel Moïsen  eroa.
 Pääkaupungissa Port-au-Princessä mielenosoittajat valtasivat poliisiaseman sekä hyökkäsivät pankkeihin ja kauppoihin. Poliisi vastasi levottomuuksiin kyynelkaasulla ja laukauksilla.
 Poliisiaseman hetkeksi vallanneet protestoijat ottivat rakennuksesta mukaansa kaiken irti lähtevän, kuten peltikaton ja huonekalut.
 – Nyt me otamme sen, mitä tarvitsemme kotiemme parantamiseen. Olemme kyllästyneet kastumaan sateen sattuessa, sanoi protestoija  Steven Edgard  uutistoimisto AFP:lle.
 Levottomuudet Haitissa ovat viime viikkoina kiihtyneet ja ainakin neljän ihmisen raportoidaan kuolleen viime päivien väkivaltaisuuksissa.
 Pula polttoaineesta, nousevat hinnat ja syytökset hallinnon korruptiosta ovat ruokkineet viikkoja jatkuneita protesteja,  BBC kirjoittaa.
 Kesäkuussa Haitin korkein hallinto-oikeus julkaisi raportin, jonka mukaan presidentti Moïse on ollut keskeinen toimija Venezuelasta saatujen kehitysapurahojen väärinkäytössä.
 Moïse on kiistänyt syytökset korruptiosta ja kieltäytynyt eroamaan tehtävästään. Aikaisemmin tänä vuonna hän sanoi, ettei aio jättää maataan "aseellisten jengien ja huumekauppiaiden haltuun".
 Haiti on yksi maailman köyhimmistä ja epätasa-arvoisimmista valtioista.  Maailmanpankin mukaan noin  60 prosenttia maan 11 miljoonasta asukkaista ansaitsee alle 2,40 dollaria päivässä.
 Lue lisää:
 Haitissa tuhannet mielenosoittajat vaativat presidentin eroa: "Meillä on nälkä, ei ole mitään syötävää" (11.2.2019)

Haitin levottomuuden kiihtyneet – ryöstelevät protestoijat vaativat presidentin eroa


Summary: Tampereen Mediapoliksen ovet ovat auki yleisölle lauantaina klo 10–13. Tapahtumasta tulee suora lähetys Yle Areenassa klo 11 alkaen.

Tampereen Ilves (Jääkiekon Miesten Liiga)

Ota itsestäsi kuva Pikku Kakkosen lavasteissa, kokeile Merisään lukemista tai testaa, olisiko sinusta urheiluselostajaksi! Tämä kaikki ja paljon muuta onnistuu Tampereen Mediapoliksen avoimissa ovissa lauantaina 28.9. klo 10–13.
 Jos et pääse paikalle, voit seurata noin puolen tunnin  suoraa lähetystä  tapahtumasta klo 11 alkaen.
 Avoimissa ovissa voi tutustua muun muassa lastenohjelmien ja uutis- ja ajankohtaisohjelmien tekoon. Vieraat voivat käydä Pikku Kakkosen studiossa ja nähdä, kun  Seikkailukoneesta  tuttu Reppu-Heppu esiintyy ja esittelee  Eskari-sovellusta .
 Ylen alueellisten tv-uutisten ankkureita voi jututtaa Mediapoliksen aulassa. Lisäksi pääsee seuraamaan lähietäisyydeltä, miten Radio Suomen Tampereen lähetystä tehdään klo 9–12.
 Vieraille tarjoutuu myös mahdollisuus poikkeukselliseen virtuaalitodellisuusmatkaan.  VR-teos  havainnollistaa, miten aistivammainen  Aarne Pirkola  kokee maailman.
 Tapparan ja Ilveksen pelaajat E-urheiluturnauksessa
 Yle Galaxi ja Tampereen seudun ammattiopisto Tredu järjestävät avoimissa ovissa E-urheiluturnauksen. NHL-jääkiekkopelissä kisaavat Tampereen kaupungin nuorisotiloissa järjestetyistä karsinnoista finaaliin päässeet.
 Myös Tapparan ja Ilveksen pelaajat kohtaavat toisensa näytösottelussa.
 Tampereen ammattikorkeakoulun kuvataideopiskelijat puolestaan järjestävät palamaalausta yli 5-vuotiaille.
 Mediapoliksen osoite on Tohlopinranta 31.  Saapumisohjeita  on Mediapoliksen nettisivuilla.

Kurkkaa lastenohjelmien ja uutisten kulisseihin! – katso suoraa lähetystä Tampereen Mediapoliksen avoimista ovista klo 11


Summary: M/S Estonia upposi 25 vuotta sitten. Altti Hakanpäältä onnettomuus vei terveyden, työn ja avioliiton.

Meressä kelluu ihmisiä ja tavaroita.
 Altti Hakanpää  istuu pelastuslautassa kahdeksan muun ihmisen kanssa ja tuijottaa edessä avautuvaa näkymää.
 Hän näkee laivan, jonka potkurit ovat nousseet ilmaan. Laiva on meressä ylösalaisin.
 Mitä ihmettä täällä tapahtuu, miettii Hakanpää kylmissään. Sitten laiva uppoaa ja tulee hiljaista.
 M/S Estonia oli otettu käyttöön vuonna 1980. Aluksi se kulki Turun ja Tukholman väliä Viking Sally -nimen alla. Arkistokuva. EPA / Li Samuelson
 Aivan tavallinen ilta laivalla
 Matkustajalautta M/S Estonia upposi neljännesvuosisata sitten, syyskuun 28. päivänä vuonna 1994 vieden mukanaan 852 ihmishenkeä. Hukkuneista suurin osa oli virolaisia ja ruotsalaisia, suomalaisia menehtyi kymmenen.
 137 ihmistä pelastui. Pelastuneiden joukossa suomalaisia oli kolme.
 Yksi heistä oli Altti Hakanpää. Hän matkusti yksin, mikä oli sattumien summaa.
 Vaimo ja lapsi päättivät viime metreillä lähteä Tukholmaan lentokoneella, jotta olisivat siellä nopeammin. Hakanpää vei heidät lentokentälle ja kiirehti laivaan.
 – Laiva lähti Tallinnan satamasta vartin myöhässä, minkä takia ehdin vielä matkaan mukaan.
 Hakanpää oli kokenut laivamatkustaja. Hän kävi aluksi hytissään, meni sitten illalliselle ja käveli ympäriinsä. Lopulta hän meni viettämään aikaansa karaokebaariin, kuten aina ennenkin. Ilta oli tavanomainen.
 Kunnes kuuluu valtava rysähdys. Ensin kerran, sitten vielä kahdesti uudelleen.
 Äkkiä pois täältä
 Karaokebaarissa tunnelma muuttui sekunnissa. Pullot ja lasit lensivät pöydiltä ja hyllyiltä lattialle.
 Moni säikähti ja meni paniikkiin. Jotkut huusivat Jumalaa.
 Altti Hakanpää tiesi, että nyt on lähdettävä. Hän yritti vieraan ruotsalaismiehen kanssa huutaa ihmisille, että nyt liikkeelle, äkkiä pois täältä.
 – Oli ihan sama, huusiko seinälle vai ihmisille. Kukaan ei lähtenyt.
 Hakanpää lähti. Hän tiesi, että suunta voi olla vain ylöspäin. Hän pääsi lopulta yhdeksännen kannen kautta ulos. Pahasti kallistuva laiva kääntyi ensin kyljelleen.
 – Laivan kylki näytti suurelta jalkapallokentältä.
 Kaatunut pelastusvene meressä. Arkistokuva. Leif R. Jansson / EPA
 Estonia upposi niin nopeasti, ettei kaikkia pelastusveneitä- ja lauttoja ehditty ottaa käyttöön. Niiden irrottaminen osoittautui hankalaksi, koska laiva kääntyi koko ajan, ensin kyljelleen ja sitten ylösalaisin.
 Pelastusvälineet oli tarkoitettu irrotettavaksi alaspäin, laivan ollessa pystyasennossa.  Nykyiset pelastuslautat saa irti missä asennossa tahansa .
 Hakanpää sai irti pelastuslautan ja kiipesi sen sisään kahdeksan muun ihmisen kanssa. Heitä oli tarpeeksi, jotta kovat Itämeren tuulet eivät kaataneet lauttaa.
 Monelle kävi toisin.
 – Lautat kaatuivat uudelleen ja uudelleen, kun niiden sisällä oli vain pari ihmistä.
 68 kruunua sormesta
 Estonialta pelastumisella oli kallis hinta. Ensin Altti Hakanpäätä vaivasivat painajaiset.
 – Näin makuuhuoneen ovella ihmisiä, jotka kysyivät, miksi en jäänyt auttamaan heitä.
 Onnettomuuden jälkeen Hakanpää oli työkyvytön. Hänellä oli yritys, joka meni lopulta konkurssiin.
 Sen jälkeen päättyi avioliitto. Vaimo sai yhteisen lapsen huoltajuuden.
 – Tuntuu siltä, että menetin paljon. Vaimon ja lapsenkin, Hakanpää miettii.
 Estonian uhreille maksettiin erisuuruisia korvauksia. Hakanpää sai 180 000 Ruotsin kruunua eli noin 17 000 euroa. Virolaiset saivat saman summan omassa valuutassaan eli noin 11 500 euroa.
 Pelastustöissä Hakanpäältä rikkoutui sormi, joka ei ole sen jälkeen toiminut kunnolla. Siitä hänelle maksettiin 68 kruunua, eli noin 6 euroa ja 40 senttiä.
 – Taisivat postikulutkin olla isommat, kun siitä tuli kirje. Se tuli Tanskasta.
 Yhdeksän ihmistä lautassa
 Kylmyys ja tyhjyys. Ne olivat ainoat asiat, jotka Altti Hakanpään mielessä pyörivät, kun hän ajelehti Itämeren aalloissa pelastajia odotellen. Oli pilkkopimeää. Aallonkorkeus on myöhempien  arvioiden mukaan ollut neljästä metristä jopa kymmeneen metriin .
 Horisontissa näkyivät toisten laivojen valot. Mikseivät ne tule auttamaan?
 Jossain vaiheessa Hakanpää nukahti, vaikka lautalla olleet yrittävät pitää toisensa hereillä.
 – Joku sanoikin jossain vaiheessa, että puhutaan vaan koko ajan. Nukahdin kuitenkin. En tiedä, kuinka monta tuntia tai minuuttia nukuin, mutta heräsin helikopterin ääneen.
 Pintapelastaja tutkii pelastuslauttaa. Leif R. Jansson / EPA
 "Se olisi pitänyt nostaa heti ylös"
 Altti Hakanpää kokee saaneensa toisen elämän selviydyttyään Estonian onnettomuudesta. Samaan aikaan hän on kuitenkin ollut katkera ja vihainen, etsinyt syyllistä.
 Onnettomuutta on tutkittu paljon. Tiedossa on, että keulaportti petti kovissa aalloissa, aukesi ja irtosi. Estonia upposi nopeasti – vain 55 minuutissa.
 – Miten voi olla, että kerrostalon kokoinen laiva menee pohjaan muutamassa kymmenessä minuutissa? Se on aivan uskomatonta.
 Estonian onnettomuus on vakavin rauhanajan onnettomuus Pohjoismaissa.
 Altti Hakanpää pitää tärkeänä, että Estoniaa muistetaan edelleen. Hän on sitä mieltä, että Itämeren pohjassa makaava laiva pitäisi nostaa ylös.
 – Se olisi pitänyt nostaa heti ylös. Se olisi ollut tärkeää myös omaisille. Runko voitaisiin tutkia, eikä ihmisten tarvitsisi spekuloida syitä uppoamiselle.
 Altti Hakanpään kanssa samassa pelastuslautassa oli seitsemän virolaista ja yksi ruotsalainen. Heidät Hakanpää vielä haluaisi löytää.
 Ruotsinsuomalaista Altti Hakanpäätä haastatteli Tukholmassa Ylen kirjeenvaihtaja Kirsi Heikel.
 Lue lisää:
 Kolahdus, keulaportti ja kallistuma – Näin Estonia upposi 55 minuutissa
 Ettei koskaan enää – Estonian onnettomuudesta on ammennettu oppia meriturvallisuuden parantamiseksi
 Toimittajalta: Estonian uppoamisesta 25 vuotta – tällaista oli kertoa onnettomuudesta, tunnontuskia on yhä

"Laivan kylki näytti suurelta jalkapallokentältä" – Estonialta selviytynyt Altti Hakanpää etsii kohtalotovereitaan samalta pelastuslautalta


Summary: Sergei Lavrov kommentoi suorasukaisesti länsimaiden asemaa maailmanpolitiikassa.

Venäjän ulkoministerin  Sergei Lavrovin  mukaan lännellä on vaikeuksia hyväksyä kutistuvaa rooliaan maailmanpolitiikassa ja myöntää, että länsimainen tapa katsoa maailmaa on vanhentunut.
 Lavrov kritisoi länsimaita puhuessaan perjantaina YK:n yleiskokouksessa New Yorkissa.
 – Lännen on vaikea myöntää, että se näkee satoja vuosia kestäneen johtoasemansa maailmassa katoavan, Lavron sanoi.
 – Johtavat länsimaat yrittävät estää monenkeskisen maailman kehittymisen ja palauttaa etuoikeutetun asemansa. He yrittävät asettaa muille säätöjä, jotka perustuvat lännen kapealle tulkinnalle liberalismista, ulkoministeri jatkoi.
 Venäjän retoriikassa länsi viittaa etenkin Yhdysvaltoihin ja sen liittolaisiin. Lavrovin mukaan kylmän sodan voittajiksi julistautuneet maat ovat nyt vastuussa maailman kohtaamista haasteista ja kansainvälisen yhteisön hajoamisesta.
 Yhdysvaltain ja Venäjän suhteen ovat heikentyneet jo vuosia. Maat ovat eri mieltä muun muassa Krimin miehittämisestä, Iranin ydinohjelmasta ja Syyrian sisällissodasta. Myös väitteet Venäjän sekaantumisesta Yhdysvaltain presidentinvaaleihin vuonna 2016 ovat kiristäneet maiden välejä.
 Lue lisää:
 Analyysi: Venäjän ulkoministeri Lavrovin maailmassa kylmä sota jyllää edelleen (16.1.2019)

Venäjän ulkoministeri: Länsi on jäänyt ajasta jälkeen, ei pysty hyväksymään alamäkeään


Summary: Palokunta on sammuttanut tulipalon.

Vantaalla kaksi aikuista on kuollut huoneistopalossa, joka tapahtui Kilterinkaari-kadulla lähellä Myyrmäen asemaa.
 Pelastuslaitos löysi vainajat sammutustöiden yhteydessä. Hälytys palosta tuli kello aamuseitsemältä.
 Palokunta on sammuttanut tulipalon. Poliisi tutkii palon syttymissyyn.

Kaksi ihmistä kuoli huoneistopalossa Vantaalla


Summary: Teollisuuden päästöjen vähentämisessä on edistetty paljon, mutta kehitettävääkin riittää, arvioi Sitran asiantuntija.

Stora Enson kartonkitehtaalla Heinolassa käynnistellään uutta koelaitosta, joka tuottaa energiaa tehtaan tarpeisiin. Energiaa tehdään kartonginvalmistuksessa syntyvästä lietteestä.
 Liete erotellaan tehtaan vedenpuhdistamolla ja se kuivataan uudenlaisella menetelmällä.Kuivattuna se on energiatehokkaampaa kuin nestemäinen.
 – Laitteen koekäyttö on alkamassa, ja tässä vaiheessa meillä on kovat odotukset. Tuloksia saadaan myöhemmin, sanoo Stora Enson Heinolan tehtaan johtaja  Katja Metsäranta .
 Aiemmin liete on poltettu tehtaalla tai kuljetettu muualle, esimerkiksi maanrakennuskäyttöön.
 Eroteltu liete kuivataan paineen ja lämmön avulla. Mika Moksu / Yle
 Päästöjä on karsittu, mutta karsittavaa riittää edelleen
 Tarkoituksena on vähentää tehtaan hiilidioksidipäästöjä. Samaa työtä tehdään yhä enemmän koko metsäteollisuudessa.
 Ala on karsinut päästöjään jo pitkään, ja Metsäteollisuus ry:n omien selvitysten mukaan hiilidioksidipäästöjen määrä on vuodesta 1990 laskenut yli 60 prosenttia. Ala tuottaa kuitenkin varsin paljon  ilmastopäästöjä Tilastokeskuksen tietojen mukaan .
 Etujärjestön mukaan suomalaisissa puunjalostustehtaissa käytetyistä polttoaineista 86 prosenttia on uusiutuvia polttoaineita, ja osuus on tarkoitus kasvattaa 90 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Yhdistyksen tietojen mukaan koko maan kaiken uusiutuvan energian tuotannosta kaksi kolmasosaa tulee puunjalostusteollisuudesta. Määrään sisältyy esimerkiksi energiapuun käyttö.
 Asiantuntija pitää metsäteollisuuden päästövähennyksen olevan hyvällä tolalla, mutta työtäkin riittää. Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Sitran asiantuntijan mukaan työhön vaadittaisiin rahaa.
 – Prosessiteollisuudessa päästöjen vähentäminen on hankalaa, koska se edellyttää isoja investointeja. Päästövähennysten ympärille vaadittaisiin myös enemmän tutkimusta ja rahallista tukea kehitystyöhön, listaa kiertotalouden johtava asiantuntija  Nani Pajunen  Sitrasta.
 Heinolasta mallia maailmalle?
 Heinolan aallotuskartonkitehtaalle perustettu koelaitos on yksi esimerkki sitä, että sivutuotteena syntyviä aineita pyritään hyödyntämään aiempaa tehokkaammin. Esimerkiksi Sitra rahoittaa kehityshanketta, jossa pyritään luomaan isojen tehtaiden ympärille teollisuuskeskittymiä, joissa useampi yritys kierrättäisi ja jalostaisi suurempien tehtaiden tuotannossa syntyviä sivutuotteita.
 Heinolaan perustettu koelaitos ei pysty kattamaan koko tehtaan energiantarvetta. Se kuitenkin auttaa vähentämään fossiilisten polttoaineiden käyttöä ja säästää rahaa, kun lietettä ei tarvitse kuljettaa muualle. Laitokseen kohdistuu suuria odotuksia koko yhtiössä. Stora Enson eri tehtaissa syntyy yli miljoona tonnia energiakäyttöön soveltuvaa lietettä vuosittain.
 – Jos kaikki menee suunnitellusti, arvioimme mahdollisuuksia ottaa testattua teknologiaa ja sovelluksia käyttöön myös muilla Stora Enson tehtailla, sanoo Heinolan tehtaan johtaja Katja Metsäranta.
 Biolietteen käytöllä pyritään vähentämään hiilidioksidipäästöjä. Mika Moksu / Yle
 Parin vuoden koe
 Heinolan koelaitoksen testi kestää noin kaksi vuotta. Sinä aikana arvioidaan, onko lietteen kuivatusmenetelmä riittävän taloudellinen ja energiatehokas. Laitoksen ja sen tekniikan on toimittanut ruotsalainen start up -yritys C-Green. Sen budjetti hankkeessa on runsaat viisi miljoonaa euroa. Stora Enso ei kerro omaa rahoitusosuuttaan.
 Heinolan laitos on yritykselle ensimmäinen täysimittainen lietteenkuivatuslaitos, ja sen toimivuus jännittää.
 – Meillä on Ruotsissa pienemmän kokoluokan koelaitos, joka on toiminut hyvin. Tämän laitoksen suhteen eniten jännittää, toimiko se tasaisesti joka päivä, sanoo C-Greenin toimitusjohtaja  Erik Odén .

Kartonkitehdas alkaa tehdä lietteestä energiaa pienentäkseen päästöjä – metsäteollisuus tuottaa valtaosan uusiutuvasta energiasta


Summary: Kiina-mielisten mukaan lukion oppiaine on osasyyllinen yli kolme kuukautta jatkuneisiin mielenosoituksiin.

Johtajilla on ongelma: nuoret vaativat oikeuksia, vastustavat valtaapitäviä ja polttavat metroasemia. Jostain olisi saatava selitys.
 Osa Hongkongin poliitikoista ja opettajista on löytänyt sen kouluista.
 Silmätikuksi on joutunut erityisesti eräs lukion oppiaine. Sananmukaisesti käännettynä aineen nimi on liberaalit opinnot, mutta opetuksen sisällön perusteella parempi käännös olisi ehkä yhteiskuntaoppi.
 Tunnille ei pääse mukaan, mutta hongkongilainen opettaja  Kinting  on luvannut kertoa, mitä luokassa tapahtuu. Tapaaminen on sovittu koulupäivän jälkeen puistoon, jonka poluilla lenkkeilijät hikoilevat illan lämmössä.
 Yhteiskuntaopin opettaja Kintingin mielestä oppiaineesta on tehty syntipukki, jotta paine ei kohdistuisi Hongkongin johtoon. Jenny Matikainen / Yle
 Vuosia ainetta opettanut mies ei halua kertoa koko nimeään, sen verran kiristynyt ilmapiiri Hongkongissa tällä hetkellä on.
 Opetuksen sisältö sen sijaan kuulostaa varsin tavalliselta: Kintingin mukaan oppitunneilla käydään läpi ajankohtaisia asioita ja yhteiskunnallisia aiheita, sellaisia kuten ihmisoikeudet, kansalaisvapaudet ja demokratia. Opiskelijat kirjoittavat esseitä ja tekevät ryhmätöitä.
 Kinting kertoo, että useimmat opiskelijat pitävät aineesta. Nuoret keskustelevat tunneilla kiihkeästi, äityvät jopa väittelemään.
 – Me puhumme laajasti yhteiskunnallisista asioista, myös sellaisista, joista Manner-Kiinassa ei voi puhua, Kinting sanoo.
 Monille Kiinan keskusjohtoa  tukeville hongkongilaisille tämä on juuri nyt liikaa. Hongkongin entinen hallintojohtaja  Tung Chee-hwa  totesi kesäkuussa, että yhteiskuntaopin opetus on epäonnistunut. Hän syytti sitä nuorten harhaanjohtamisesta.
 – Se on yksi tämän päivän ongelmien syistä, nykyään poliittisena neuvonantajana toimiva  Tung sanoi .
 Hongkongin hallintoa tukevat poliitikot ovat sanoneet, että oppiaine politisoi nuoria ja kannustaa heitä osallistumaan mielenosoituksiin.
 Eri puolille Hongkongia on noussut mielenosoituksia tukevia viestiseiniä, joille kuka tahansa voi jättää ajatuksen. Jenny Matikainen / Yle
 Hongkongilaisen korkeakoulun dekaani puolestaan sanoi Kiinassa ilmestyvässä  China Daily -sanomalehdessä , että jos oppiaine olisi onnistunut tavoitteessaan, hongkongilaiset ymmärtäisivät, ettei kiistelty karkotuslaki uhkaa heidän vapauksiaan. Koska lakia vastustetaan, koulutus ei ole täyttänyt tehtäväänsä, dekaani perusteli.
 Liberaalit opinnot lisättiin Hongkongin lukioiden opetussuunnitelmaan vuonna 1992, jolloin Hongkong oli vielä brittihallinnon alla. Vuonna 2009 aineesta tuli kaikille pakollinen.
 Nyt myös Pekingissä pohditaan, onko Hongkongin nuorison käytös on karannut käsistä vääränlaisen opetuksen vuoksi.
 Kiinan valtion alla toimivassa lehdistössä Hongkongin opintokokonaisuutta  on syytetty nuorison radikalisoimisesta  ja sitä pidetään osasyyllisenä jo kuukausia jatkuneisiin mielenosoituksiin.
 Yhteiskuntaopin opettaja Kintingillä on myös Youtube-tili, jossa hän julkaisee videoita opettamastaan aihepiireistä. Hän saa videoistaan myös paljon kriittistä palautetta. Jenny Matikainen / Yle
 Opettaja Kintingin mielestä  syytökset koulutuksen vaikutusvallasta ovat ylimitoitettuja. Kurssin tarkoitus on laajentaa opiskelijoiden ymmärrystä, Kinting sanoo.
 – Ei ole oikein syyttää oppiainetta. Me opetamme aivan tavallisia asioita, kuten yleismaailmallisia arvoja, demokratiaa, sananvapautta ja oikeutta käyttää internetiä.
 Sen sijaan Manner-Kiinassa liberaalit arvot ja ihmisoikeudet eivät kuulu luokkahuoneisiin.
 Opetus on tärkeä osa Kiinan propagandakoneistoa. Lapset opetetaan alakoulusta saakka kunnioittamaan kommunistista puoluetta ja sosialistista ideologiaa.
 Demokratiasta puhutaan, mutta lähinnä sen epäonnistumisesta.
 Kaikki opetuksessa esiin nousevat ajankohtaiset asiat suodattuvat Kiinan tiukan sensuurikoneiston läpi. Historian opetuksessa vältellään Kiinan menneisyyden kiusallisia aikakausia. Taivaallisen rauhan aukion vuoden 1989 väkivaltaisia tapahtumia ei kirjoissa mainita lainkaan.
 Hongkongissa opiskelijamielenosoitusten veristä päätöstä sen sijaan muistellaan joka vuosi.
 – Me kunnioitamme kiinalaisopiskelijoiden uhrautumista demokratian eteen, Kinting sanoo.
 Hän korostaa, että Kiinasta puhutaan myös paljon hyvää: talouskasvu ja teknologia ovat aiheita siinä missä politiikka ja historiakin.
 Hongkongin yliopistolla seinät ovat täyttyneet mielenosoituskutsuista ja demokratiaa vaativista julisteista.  Jenny Matikainen / Yle
 Hongkongin yliopistolta  nyt yli kolme kuukautta jatkuneille mielenosoituksille ja vapaalle koulutukselle löytyy tukijoita.
 Kampus on korkealla vuorten vieressä, sinne pääsee metroasemalta vain hissillä. Opiskelijat purkautuvat rykäyksittäin katetulle käytävälle, jota reunustaa metrejä pitkä seinä täynnä mielenosoituskutsuja ja post it -lapuille kirjoitettuja viestejä.
 Tällaisia niin kutsuttuja “Lennon-seiniä” on syntynyt eri puolille kaupunkia. Kuka tahansa voi kirjoittaa niille mielipiteensä.
 “Fight for freedom stand with Hong Kong”, julistaa tiileen suihkutettu lause.
 Taistelkaa vapauden puolesta. Pysykää Hongkongin rinnalla.
 Pöytien ääressä keskitytään kuitenkin opiskeluun. Ryhmätyön kimpussa oleva  Astrid Ho  kokee, että lukion yhteiskuntaoppi oli tärkeää tulevaisuuden kannalta.
 – Se antoi mahdollisuuden ajatella kriittisesti ympäristöäni, uutisia ja asioita, joita kohtaan, Ho sanoo.
 Opiskelija Astrid Ho sanoo olevansa huolissaan tulevasta ja siitä, miten Hongkongin tilanne lopulta ratkeaa. Jenny Matikainen / Yle
 Hongkongin opetusviraston vuonna 2014 tekemässä tutkimuksessa 80 prosenttia opiskelijoista koki oppiaineen lisäävän kykyä kriittiseen ajatteluun ja tietoutta nykymaailmasta.
 Samaa mieltä on sosiaalitieteiden opiskelija  Jenny Lai . Hänen mielestään on ongelmallista, jos jotkut uskovat, että mielenosoitukset lakkaisivat, jos oppiaine poistettaisiin.
 – Siinä tapauksessa he eivät ymmärrä lainkaan, mitä mielenosoittajat haluavat, Lai sanoo.
 Jenny Lai sanoo olleensa parissa mielenosoituksessa. Hän kertoo vanhempiensa toivovan, ettei hän osallistuisi protesteihin. Jenny Matikainen / Yle
 Hongkongin mielenosoittajilla  on edelleen neljä saavuttamatonta vaatimusta. Alunperin tavoitteita oli viisi, mutta yksi niistä toteutui, kun  protestit laukaisseesta karkotuslakialoitteesta  luovuttiin.
 Lakialoitteen lopullisen perumisen lisäksi protestoijat ovat vaatineet yleistä äänioikeutta, pidätettyjen vapauttamista, sanan “mellakka” käytön lopettamista sekä poliisin voimankäytön puolueetonta selvittämistä.
 Viime viikkoina mielenosoitukset ovat muuttuneet entistä kaoottisemmiksi. Otteet ovat koventuneet molemmilla puolilla. Protestoijat ovat sytyttäneet tulipaloja ja hajottaneet metroasemia.  Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin raportin mukaan  poliisin käyttämä väkivalta on ollut ylimitoitettua.
 Kuluneella viikolla hongkongilaisia on kuohuttanut erityisesti video, jossa poliisit näyttävät potkivan maassa makaavaa, keltaiseen paitaan pukeutunutta miestä. Poliisi sanoi myöhemmin, että kyseessä oli “keltainen esine” ja kiisti, että maassa olisi ollut mielenosoittaja.
 Netissä leviävien videoiden aitoudesta kiistellään.  Sanomalehti The New York Timesin analyysin mukaan  kadulla makaa ihminen, mutta videolta on vaikea päätellä, potkivatko poliisit häntä.
 Ilmaisu “keltainen esine” on joka tapauksessa jäänyt elämään. Keltainen on mielenosoittajien tunnusväri, ja kommenttia pidetään merkkinä poliisin asenteellisuudesta.
 – Se suututtaa opiskelijoita. He ovat vihaisia epäreiluuden vuoksi. He tietävät, mitä laki sanoo. Eivät he tarvitse siihen kouluainetta, yhteiskuntaopin opettaja Kinting sanoo.
 Teksti yliopiston seinässä pilkkaa poliisia. Poliisin otteet mielenosoittajia kohtaan ovat koventuneet viime aikoina.  Jenny Matikainen / Yle
 Kintingin mukaan monet  vanhemmat ovat huolissaan lastensa puolesta. Myös Jenny Lai sanoo, etteivät hänen vanhempansa pidä siitä, että hän osallistuu mielenosoituksiin.
 Kinting kertoo, että vanhempien toiveesta opettajia on pyydetty välttämään mielenosoituksista puhumista.  The New York Timesin mukaan  Hongkongin opetusvirasto on antanut jopa ohjeet sen varalle, että opiskelijat kyselevät “vaikeita kysymyksiä”.
 Sopivia vastauksia ovat muun muassa: En tiedä. En ymmärrä sitä itsekään.
 Mielenosoittajia puolustavia opettajia pidetään silmällä, Kinting uskoo.
 Mielenosoitukset alkoivat kesäloman kynnyksellä ja niiden odotettiin hiljenevän koulujen alkaessa. Koululaiset ja opiskelijat ovat kuitenkin lakkoilleet säännöllisesti.
 – He uhraavat opiskeluaikansa ja tulevaisuutensa saadakseen oikeutta Hongkongille. En voi syyttää heitä siitä.
 Mantereen kouluissa isänmaallinen kasvatus ja puoluepropagandan opetus ovat presidentti  Xi Jinpingin  kaudella lisääntyneet. Samalla internet ja sosiaalinen media ovat yhä tarkemman sensuurin alla.
 – He haluavat estää opiskelijoita oppimasta totuutta maailmasta, erityisesti Kiinasta ja Hongkongista, Kinting sanoo viitaten yhteiskuntaopin arvostelijoihin.
 Hongkongilainen opettaja läksytti 9. syyskuuta oppilasta, joka osallistui mielenosoitukseen ilman vanhempien lupalappua. Kevin On Man Lee / AOP
 Liberaalit opinnot eivät ole  kriitikkojen hampaissa ensimmäistä kertaa. Oppiaineen kohtalo nousi keskusteluun viimeksi viisi vuotta sitten edellisten suurmielenosoitusten aikaan.
 Nyt Hongkongin johto on päättänyt toimia. Viime viikolla opetusvirasto ilmoitti, että se aikoo konsultoida koulukirjojen kustantajia. Oppikirjat tulee toimittaa virastoon lokakuun puoliväliin mennessä.
 Ilmoituksessa lisättiin, että jatkossa kirjat saatetaan tarkastaa ennen niiden julkaisemista. Päätös on herättänyt pelkoa sensuurista.
 Osa opetusalan virkamiehistä ja monet opettajat ovat nousseet puolustamaan oppiainetta.
 Kinting näkee tilanteessa myös positiivisia puolia: kirjojen läpikäynti tarkoittaa, että ainakaan koko ainetta ei olla poistamassa. Hän sanoo voivansa yhä opettaa myös asioita, joita ei ole kirjoissa.
 Historiassa on tapahtumia, joita ei voi jättää opettamatta, hän sanoo.

Hongkongissa yhteiskuntaopin väitetään radikalisoivan nuoret ja koulukirjat joutuvat syyniin – "Puhumme asioista, joista Manner-Kiinassa ei voi puhua"


Summary: Varusmiehiä närästävät erityisesti taistelumuonat eli niin sanotut sissimuonat. Hävikkiä kertyy turhien ainesten, huonon maun tai heikon valmistustavan takia.

Armeija marssii vatsallaan, mutta ruoasta huolimatta moni annos jää syömättä, viskataan roskikseen tai jää muuten käyttämättä. Luvut ovat isoja, kun päivittäin annoksia tehdään jopa 70 000.
 Kasarmeilla hävikin vähentäminen on edennyt hyvää tahtia, mutta taistelumuonissa on vielä paljon parantamisen varaa.
 Hävikistä siis pitäisi pystyä nipistämään. Puolustusvoimien ruokahuollosta vastaavalle Leijona Cateringille hävikin vähentäminen on ekologisesti tärkeää, mutta myös taloudellisesti iso asia – vuositasolla vähintään kuusinumeroinen luku.
 – Vuodesta 2016 olemme tehneet hyvin aktiivisesti työtä ruokahävikin vähentämiseksi erilaisilla menetelmillä ja seurattu kohtuullisen tarkasti hävikin kehittymistä, mutta tarkan luvun antaminen on erittäin vaikeaa. Mutta kyllä siinä ainakin kuusinumeroisista luvuista puhutaan, kertoo Puolustusvoimien ruokahuollosta vastaavan Leijona Catering Oy:n kehitysjohtaja  Petri Hoffren .
 Päiväkohtaisia lukuja on Hoffrenin mukaan vaikea laskea, koska ruokaa syödään ja tehdään varuskunnissa, sitä tehdään maastossa ja sitä viedään maastoon. Silti Hoffren arvioi, että yhteensä ruokahävikistä on kolmen vuoden aikana nipistetty toistakymmentä prosenttia.
 – Päivittäisistä määristä on vähän hankala laskea, mutta kyllä se kymmeniä tuhansia annoksia on. Saattaapi olla jopa satoja tuhansia annoksia, mitä tässä on kolmen vuoden aikana säästetty. Hyvin merkittävästä määrästä ruokaa puhutaan.
 Samalla Hoffren toteaa tyytyväisenä, että varuskuntien ruokaloiden hävikin määrä on pienempi kuin muiden yleisten ruokaloiden.
 Työtä on kuitenkin edessä, eikä vähentämisen kristallipalloa tai yhtä keinoa parantaa tulosta ole.
 – Aktiivinen seuranta. Mitä tuotetta menee ja missä tilanteissa menee ja koulutus. Ja tietenkin meidän omia toimintamalleja muuttamalla. Henkilökunnan valmentaminen ja erilaisten työkalujen käyttö hukan vähentämiseksi, siinä ne keinot.
 Hyvin tärkeänä asiana Hoffren pitää uusille varusmiehille palveluksen alussa järjestettävää koulutusta. Se on otettu hyvin vastaan ja siitä ollaan kiinnostuneita.
 – Se tuntuu jopa siltä, että jos emme tekisi näin, se näyttäisi kummalliselta, Hoffren jatkaa.
 Varusmiehet: Taistelumuonista iso säästökohde
 Varusmiehiä närästää erityisesti taistelumuona. Sitä pidetään joko huonona, paketissa on liikaa tai turhia ainesosia tai annoksesta ei aina pysty valmistamaan hyvää ruokaa.
 Siksi moni taistelumuona-annos jää syömättä ja lentää lopulta roskiin. Palveluksensa jo päättäneiden varusmiesten esimerkki kertoo paljon.
 11 kuukauden aikana 20 varusmieheltä kertyi yhdeksän banaanilaatikollista hävitykseen tai roskikseen menossa olevaa ehjää ja käyttökelpoista taistelupakkausannosta. Laatikkoihin kertyi noin 500 annosta ruokaa.
 Kun yksi pussillinen maksaa kaupassa 6-7 euroa, niin pelkästään tämän noin 20 varusmiehen joukolta kerätyn kasan hinta olisi kaupassa noin 3 000 euroa.
 Taistelumuonista jää iso osa syömättä muun muassa pahan maun takia.  Varusmiehen kuva
 Ylelle he kertovat näin:
 " Kenttäruokailut ovat vähentyneet radikaalisti, ja tilalle ovat tulleet ”sissimuonapussit, joiden sisällöstä valtaosa menee suoraan roskiin.... Kuivaruokapussit ovat varusmiesten kesken lähinnä vitsi, sillä ruoat eivät ole maultaan hyviä, eivätkä valmistu kenttäolosuhteissa kunnolla ".
 Lisäksi he kertovat, että pusseissa olevista teepusseista, pikakahvista, sokerista, maitojauheesta ja urheilujuomajauheesta valtaosa heitetään roskiin jo kasarmilla repun tilan säästämiseksi, vaikka Puolustusvoimilla on ohjeet käyttämättömän ruoan varalta.
 Leijona Cateringin Hoffren ei kiistä varusmiesten keräämää tietoa. Pikemminkin hän pitää hukkaan menevän ruoan määrää huolestuttavan isona. Hän pitääkin palautetta tärkeänä ja lupaa sen menevän nopeasti käytäntöön.
 – Teemme kaksi kertaa vuodessa varusmiehille kyselyn. Nyt juuri tutkittiin, mitä mieltä he ovat taistelumuonista. Juuri sieltä nousee esille niitä kehityskohteita.
 Samalla Hoffren muistuttaa, että maastoruuissa on paljon reunaehtoja.
 – Mitä siellä voidaan valmistaa ja kuinka ne säilyvät. Se rajoittaa paljon. Mutta on äärimmäisen hyvä, jos varusmiehet tuovat asioita esille. Siellä heitä on 17 000. Jos he lähtisivät antamaan meille kommentteja ja kehitysehdotuksia, niin varmasti päästäisiin paremmin eteenpäin, Hoffren sanoo.
 Varusmiesliitolta vinkki hävikin vähentämiseksi
 Varusmiesliiton puheenjohtaja  Matias Pajula  ei hämmästy pieneltä joukolta kerättyjen ruokapussien määrää.
 – Varusmiesliitolle tällaiset ruoka-asiat eivät suoraan kuulu, mutta näistä on paljon keskusteltu ja kyllä tässä perää on. Kun peilaan omaan varusmieskokemukseeni, niin erityisesti tuo maastoruokailu saattaa aiheuttaa paljon hävikkiä, Pajula kertoo.
 Pajula löytää monenlaisia ongelmia myös ns. "sissimuonapaketeista". Suurin ongelma on se, että paketeissa on paljon sellaista mitä metsäreissuilla ei syödä.
 – Sehän juuri haaste on, kun ne paketit ovat valmiiksi pakattuja. Esimerkiksi urheilujuomajauheita alkaa hyvin nopeasti lojua isoja määriä kaapeissa.
 Pajula ehdottaa, että taistelupakkauksen saisi koota tai kerätä itse. Perustarvikkeet pakkauksessa olisivat valmiina, mutta loput voisi kerätä halunsa tai makunsa mukaan.
 Armeija ei ole ainoa hävikin kanssa painiva
 Jos puolustusvoimissa mietitään, kuinka ruokahävikkiä voisi vähentää, niin he eivät ole yksin ongelman kanssa.
 Yksin kotitaloudet heittävät vuodessa roskiin ruokaa 120 miljoonaa, jopa 160 miljoonaa kiloa. Se tekee yhtä ihmistä kohti 20-25 kiloa. Eniten ruokaa heittää pois yksin asuva nainen.
 Hävikkiviikon järjestäjänä toimivan  Kuluttaja-median  tietojen mukaan eniten kotitalouksissa heitetään pois leipää, valmisruokia ja liha- ja kalatuotteita.
 Ravintola-alalla ruokahävikin määrä on 75-85 miljoonaa kiloa ja kaupoissa 65-75 miljoonaa kiloa. Koko ruokaketjun hävikin määrä on vuositasolla 400 miljoonaa, jopa 500 miljoonaa kiloa.
 Lue lisää:
 Armeijan ruokahävikkiin isketään – katso mitä varusmiehet syövät varuskunnissa

Armeijan ruoka on monen mielestä niin pahaa, että se lentää suoraan roskiin – ruokahävikkiä on silti saatu vähennettyä


Summary: Alueellisesti vahvoilla  oleva taliban uhkaa äänestäjiä ja vaalihuoneistoja iskuilla.

Vielä syyskuun alussa Afganistanissa ei ollut tietoa presidentinvaalien järjestämisestä. Poliittinen toiminta niin valtion johdossa kuin talibanien poliittisessa siivessä oli keskittynyt rauhanneuvotteluihin, joita Yhdysvallat oli johtanut runsaan vuoden ajan.
 Kuvio muuttui tasan kolme viikkoa sitten, kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  yllättäen katkaisi neuvottelut ja jätti Afganistanin tyhjän päälle.  Trump tympääntyi talibanien tuhoisiin iskuihin  ja riitaantui omien neuvonantajiensa kanssa, kun nämä eivät hyväksyneet ideaa talibanien kutsumisesta Camp Davidiin Yhdysvaltoihin.
 Tästä polkaistiin pikavauhtia käyntiin sivuraiteella pidetty vaalijärjestely ja äänestyspäiväksi määrättiin lauantai 28. syyskuuta.
 Presidentinvaalit ovat neljännet vuoden 2001 jälkeen, jolloin Yhdysvallat hyökkäsi Afganistaniin ja hajotti talibanien terroristisen hallinnon.
 Kaksi kärkiehdokasta, kampanjointi vähäistä
 Presidentin virkaan on ehdolla 18 henkilöä . Heistä monet ovat ehdolla vain muodollisesti. Suurin osa ei ole kampanjoinut millään tavoin.
 Ashraf Ghani on johtanut Afganistania presidenttinä vuodesta 2014. Hän on vahvin ehdokas vaaleissa.  Ghulamullah Habibi / EPA
 Kärjessä on puolen tusinaa miestä. Heistä vahvimmilla on nykyinen presidentti  Ashraf Ghani ,joka valittiin viisivuotiselle virkakaudelle vuonna 2014.
 Toinen vahva ehdokas on  Abdullah Abdullah , entinen ulkoministeri. Hän on jakanut presidentti Ghanin kanssa Afganistanin johtamisen yhteishallituksen ja vallanjakosopimuksen perusteella.
 Abdullah Abdullah kamppaili presidentinvirasta jo vuonna 2014.   Jalil Rezayee / EPA
 Abdullahin virallinen asema Afganistanin hallinnossa on hankalasti määriteltävä. Hänestä käytetään nimitystä Chief executive – tämä viittaa itse määriteltyyn pääministerin tehtävään.
 Sekä Ghani että Abdullah kilpailivat presidentin virasta jo edellisissä vaaleissa vuonna 2014. Molemmat väittivät voittaneensa ja syyttivät toisiaan vaalivilpistä. Tuloksen julistaminen oli tuskaisaa.
 Riita saatiin poikki vasta, kun Yhdysvallat tuli väliin ja määräsi miehet jakamaan vallan. Yhteistyö on sujunut kivuliaasti.
 Sama uhkakuva riitaisasta lopputuloksesta leijuu vaalien yllä nytkin. On tietysti mahdollista, että Yhdysvaltojen vetäytyminen rauhanneuvotteluista on lisännyt Ghanin ja Abdullahin vastuuntuntoa ja riitaa voittajasta ei jatketa loputtomiin.
 Molempien pääehdokkaidenkin kampanjointi on ollut hajanaista . Syynä on paitsi aikapula, myös talibanien kasvanut väkivalta ja uhkailu. Afganistanissa on 34 maakuntaa, mutta tarkkailijoiden mukaan niistä noin kolmanneksessa ei ole käynyt kukaan pääehdokas.
 Talibanit paikoitellen vahvoilla, rauhansopimus auki
 Voittajan tärkein työ on jatkaa siitä, mihin Afganistanissa on pyritty kymmeniä vuosia.
 Maahan on saatava rauha. Se edellyttää yhteistyötä talibanien kanssa ja ennen kaikkea Yhdysvaltojen saamista mukaan takaisin neuvotteluihin.
 Asetelma on vaikea. Yhdysvalloissa ulkopolitiikan johto on suurissa vaikeuksissa presidentti Trumpin ailahtelevaisuuden takia. Runsaan vuoden päästä järjestettävät vaalit hallitsevat jo nyt Washingtonin päiväjärjestystä.
 Afganistanin presidentin  Ashraf Ghanin  kanslia asetti omat ehtonsa, kun Yhdysvallat katkaisi rauhanneuvottelyt. Kanslian mukaan rauhansopimus on mahdollinen vasta, kun Taliban lopettaa väkivallan.
 Kuka siis antaa ensiksi periksi ja tulee toista vastaan?
 Talibanit hallitsevat runsasta 40.ää prosenttia Afganistanin maa-alasta.
 Se on hajanainen, moniin eri ryhmiin jakaantunut liike, mutta juuri nyt vahvempi kuin koskaan vuoden 2001 jälkeen,  jolloin Yhdysvallat iski sen hallintoa vastaan syyskuun 2001 terrori-iskujen jälkeen.
 Afganistanissa on noin 14 000 yhdysvaltalaissotilasta. Yhdessä Nato-joukkojen kanssa määrä nousee 20 000:een. Niiden pääasiallinen tehtävä on kouluttaa Afganistanin armeijan sotilaita.
 Vaaliväkivalta on vakava uhka
 Siviileille Afganistan on maailman vaarallisimpia valtioita. Viime vuosi oli poikkeuksellisen verinen. BBC:n mukaan tänä vuonna  elokuussa Afganistanissa tapettiin 74 ihmistä vuorokaudessa .
 Iskuja ovat kiihdyttäneet niin talibanit kuin Yhdysvaltojen joukot. Talibanit ovat taistelleet rauhanneuvotteluja ja Yhdysvaltojen läsnäoloa vastaan , minkä jälkeen amerikkalaisjoukot ovat lähteneet vastaiskuun.
 Sotilaat tekevät turvatarkastuksia vaaliviikolla  Helmandin maakunnassa. Watan Yar / EPA
 Pitkin kesää taliban-taistelijat ovat pelotelleet äänestäjiä vaaliväkivallalla. Uhkailut ovat lisääntyneet vaalien lähestyessä.
 Äänestyspaikkoja oli alunperin yli 7 000, mutta nyt pari tuhatta vähemmän. Valtaosa vaalihuoneistoista on kouluissa. Vaikka niitä suojaamaan on määrätty viranomaisten mukaan noin satatuhatta sotilasta ja poliisia, eivät voimat riittää joka paikkaan. Turvasyistä vaalihuoneistojen määrää on siis vähennetty.
 Afganistanin vaaleissa on runsaat 9 miljoonaa rekisteröitynyttä äänestäjää.
 Vaaleissa kuluu lähes koko loppuvuosi
 Presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella voittajan olisi saatava 51 prosenttia äänistä. Jos näin ei käy, toiselle kierrokselle pääsee kaksi parhaiten menestynyttä.
 Vaalijärjestely on pitkä. Ensimmäisen kierroksen tulokset julkistetaan alustavasti noin kolmen viikon päästä ja lopullisesti marraskuun 7. päivä.
 Jos vaaleissa joudutaan toiselle kierrokselle, ne on järjestettävä kahden viikon kuluessa. Silloin oltaisiin kalenterissa jo marraskuun 20:nnen päivän tienoilla.
 Lue myös:
 Talibanin valtaannousu uhkaa pyyhkiä vuosien ihmisoikeuskehityksen – Suomi: "Heidän kanssaan pitää keskustella, mutta kaikkeen ei voida suostua"

Afganistan äänestää lauantaina pikaisesti järjestetyissä presidentinvaaleissa – taliban uhkaa vaalirauhaa


Summary: Volker kertoi erostaan, kun edustajainhuone kertoi haastattelevansa häntä.

Yhdysvalloissa ulkoministeriön Ukraina-erityisedustaja on eronnut tehtävästään, kertovat yhdysvaltalaismediat.
 Erityisdustaja  Kurt Volker  ilmoitti erostaan samana päivänä, kun kongressin edustajainhuone kertoi haastattelevansa Volkeria presidentti  Donald Trumpin  virkarikossyytetutkinnassa.
 Volker on mainittu Ukraina-sotkuun liittyvässä ilmiantokirjeessä nimeltä. Hänen kerrotaan järjestelleen tapaamista presidentti Trumpin yksityisen asianajajan ja Ukrainan presidentin neuvonantajan välille.
 Trumpin asianajan tarkoituksena oli saada ukrainalaiset tutkimaan Trumpin kilpakumppanin  Joe Bidenin  ja tämän pojan toimia Ukrainassa.

Yhdysvaltojen Ukraina-erityisedustaja eroaa tehtävästään


Summary: Paperit pitäisi toimittaa viikon sisällä.

Yhdysvalloissa edustajainhuoneen demokraatit vaativat ulkoministeri  Mike Pompeota  luovuttamaan asiakirjoja, jotka liittyvät presidentin yhteydenpitoon Ukrainan kanssa.
 Edustajainhuoneen kolmen komitean puheenjohtajat antoivat Pompeolle viikon aikaa toimittaa asiakirjat. Puheenjohtajien mukaan lukuisilla ulkoministeriön virkamiehillä on suoraa tietoa presidentti  Donald Trumpin  yrityksistä saada Ukrainan hallitukselta apua vaalikampanjaansa.
 Presidentistä on aloitettu virkarikossyytetutkinta. Tapahtumat saivat alkunsa ilmiannosta, joka tehtiin Yhdysvaltojen tiedusteluyhteisölle.

Yhdysvalloissa demokraatit vaativat ulkoministeriä luovuttamaan Ukraina-papereita


Summary: Myös BBC:n ja Radio Libertyn toiminta vaarassa.

Venäjän parlamentin komissio, joka tutkii ulkomaiden vaikutusta Venäjällä, haluaa kieltää Saksan radion ulkomaanpalvelun Deutsche Wellen toiminnan Venäjän alueella.
 Komission mielestä Deutsche Welle on rikkonut Venäjän lakeja kannustamalla venäläisiä laittomaan poliittiseen toimintaan. Tämä tekee mediayhtiöstä Venäjän lain näkökulmasta "ulkomaisen agentin".
 – Meidän mielestämme Deutsche Welle täyttää kaikki ulkomaisen agentin tunnuspiirteet. He ovat ohjanneet ja ohjaavat edelleen poliittista toimintaa, jota rahoitetaan Saksan valtion budjetista, sanoi komission puheenjohtaja  Vasili Piskarjov .
 Komissio aikoo pyytää ulkoministeriötä harkitsemaan Deutsche Wellen toimiluvan kieltämistä, Piskarjov kertoo.
 Piskarjovin mukaan komissio aikoo myös tutkia, ovatko Britannian yleisradioyhtiö BBC ja Yhdysvaltain kongressin rahoittama Radio Liberty -viestintäkanava rikkoneet Venäjän lakeja.
 27.9. klo 15.00 Korjattu Vasili Piskarjovin nimen kirjoitusasu.

Venäjän parlamentin komissio haluaa kieltää Deutsche Wellen – "Selvästi ulkomainen agentti"


Summary: Koulut ovat varoittaneet nuorten vanhempia joukkotappelusuunnitelmista Helmi-viestillä.

Yläasteikäiset nuoret suunnittelevat yhteenottoa Tampereen keskustassa perjantai-iltana.
 Poliisi on lähestynyt yläkouluikäisten lasten vanhempia viestillä. Sen mukaan poliisin tietoon on tullut useista lähteistä, että nuorisojoukko suunnittelee joukkotappelua perjantaille 27.9. Tarkkaa ajankohtaa tai paikkaa poliisilla ei ole tiedossa.
 Poliisi kertoo seuraavansa tilannetta ja puuttuvansa havaitsemaansa häiriökäyttäytymiseen. Poliisi kertoo, että puuttumiskynnys tulee olemaan matala, ja yleistä järjestystä ja turvallisuutta vaarantaviin tapahtumiin puututaan välittömästi.
 Poliisi vetoaa vanhempiin ja nuoriin, jotta väkivallalta vältyttäisiin. Poliisi ei tiedota asiasta enempää tässä vaiheessa.
 Poliisi toivoo joukkotappeluun liittyviä vihjeitä Pirkanmaan alueen vihjepuhelimeen, jonka numero on 0800-90022, tai sähköpostilla osoitteeseen vihjeet.pirkanmaa@poliisi.fi.
 Poliisi varoitti yläkouluikäisten vanhempia joukkotappelusta Helmi-viestillä. Yle

Poliisi varautuu nuorison joukkotappeluun Tampereella – "Puuttumiskynnys tulee olemaan matala"


Summary: Määräaikaisella toimiluvalla saadaan lisäaikaa pelastuskoulutuksen uudistuksen suunnitteluun.

Sisäministeriö on myöntänyt Helsingin pelastuskoululle jatkoluvan kesään 2023 saakka. Jatkolupa koskee sekä pelastajatutkintoon että alipäällystötutkintoon johtavaa pelastusalan ammatillista koulutusta. Viimeiset opiskelijat otetaan sisään syksyn 2021 aikana.
 Sisäministeriön tiedotteessa kerrotaan, että suomalaisten turvallisuuden takaamisen yksi keskeisimmistä haasteista on pelastusalan henkilöstömäärän riittävyys.
 – Myönnetty määräaikainen toimilupa auttaa varmistamaan, että pelastajia ehditään kouluttaa riittävästi tulevien vuosien tarpeisiin, sisäministeri  Maria Ohisalo  kertoo tiedotteessa.
 Helsingin kaupunki vastaa koulutuksen kustannuksista.
 Kuopiossa kaivataan tietoa vaikutuksista
 Pelastusopiston rehtori  Mervi Parviaisen  mukaan sisäministeriön tuoreen päätöksen sisältö ei ollut yllätys, mutta tieto siitä tuli yllättäen.
 – Me emme tienneet asian valmistelusta eikä Pelastusopiston edustajia ollut tähän osallistettu.
 Parviaisen mukaan Kuopiossa kaivataan nyt pikaisesti tietoa siitä, miten Helsingin pelastuskoulun jatko vaikuttaa Pelastusopiston toimintaan.
 – Meidän on saatava tietää mahdollisimman pian, kuinka paljon tammikuussa alkavalle kurssille otetaan opiskelijoita. Me olemme suunnitelleet sen niin, että kurssikoko kasvaa.
 Sisäministeriöstä kerrotaan Ylelle, että tarkat opiskelijamäärät selviävät ensi viikolla.
 Suurin osa Suomen pelastajista koulutetaan Pelastusopistossa Kuopiossa.
 46 vuotta pelastushenkilöstön koulutusta
 Helsingin Pelastuskoulu on kouluttanut pelastushenkilöstöä jo 46 vuotta.  Pelastuskoulun toimilupa peruutettiin marraskuussa 2018  Sipilän hallituksen valmisteleman maakuntauudistuksen kylkiäisenä. Jos maakuntauudistus olisi toteutunut, pelastustoimen koulutus ei olisi enää kuulunut maakunnan tehtäviin.
 Määräaikaisella toimiluvalla saadaan nyt lisäaikaa käynnistyvän pelastuskoulutuksen uudistuksen valmisteluun. Samalla pyritään turvaamaan resurssien riittävyys siirtymäaikana.
 – Pelastusopiston koulutusmääriä nostetaan jo ensi vuonna, jotta ympäri Suomen vaivaavat rekrytointihaasteet saataisiin ratkaistua, pelastusylijohtaja  Kimmo Kohvakka  kertoo.
 Sisäministeriön mukaan esitys pelastusalan koulutusmääristä ja -tasosta tehdään vuoden 2022 loppuun mennessä.

Helsingin pelastuskoulu sai jatkoluvan kesään 2023 saakka


Summary: VR:n mukaan vika saatiin korjattua hieman ennen kello kolmea iltapäivällä. Viivästyksiä tuli kuitenkin pitkin iltapäivää ja alkuiltaa.

Liikenteenohjausjärjestelmässä ollut vika aiheutti merkittäviä viivästyksiä kaikille Tampereelle saapuville ja sieltä lähteville junille perjantaina iltapäivällä.
 Esimerkiksi Tampereelta Helsinkiin ja Poriin sekä Helsingistä Ouluun matkalla olevat junat olivat pahimmillaan yli tunnin myöhässä.
 VR:n kello 15.00 julkaiseman tiedotteen mukaan liikenteenohjausjärjestelmän vika Tampereen rautatieasemalla oli saatu korjattua ja liikenne pääsi jatkumaan. Junat kuitenkin olivat myöhässä vielä alkuillasta.
 Noin kello 21 VR:ltä kerrottiin, että tilanne on normalisoitumassa. Joitakin junia kuitenkin kulkee vielä jäljessä aikataulustaan yhteysliikenteen odotuksen vuoksi.
 VR tiedottaa junien myöhästymisesä  nettisivullaan .
 VR oli jo varautunut kuljettamaan osan matkustajista busseilla, mutta varautumisesta voitiin luopua.

Tampereen kautta kulkevat junat olivat pahasti myöhässä perjantaina – tilanne normalisoitui illalla


Summary: Pulaa puolestaan on sosiaalityön erityisasiantuntijoista, lastentarhanopettajista, siivoojista, kuulontutkijoista ja puheterapeuteista.

Media-alan murros näkyy tuoreessa  ammattibarometrissä : ylitarjontalistalle ovat joutuneet muun muassa toimittajat, graafiset suunnittelijat, painajat ja painopinnanvalmistajat.
 Kaikkein huonoin tilanne on kuitenkin yleissihteereillä, jotka keikkuvat listalla ykkösenä. Myös johdon sihteereistä ja osastosihteereistä on ylitarjontaa. Listalla on lisäksi liuta käsityöläisiä.
 Ammattibarometri kertoo työ- ja elinkeinotoimistojen näkemyksen keskeisten ammattien kehitysnäkymistä lähitulevaisuudessa. Barometri laaditaan kaksi kertaa vuodessa, keväällä ja syksyllä.
 Barometri listaa myös ammattilaisia, joista on suurin pula. Tuo luettelo painottuu sosiaali- ja terveydenhuoltoon.
 Huutava pula on sosiaalityön erityisasiantuntijoista, lastentarhanopettajista sekä kuulontutkijoista ja puheterapeutista. Myös toimisto- ja laitossiivojilla on loistava työmarkkinatilanne.
 Pulaa on myös lääkäreistä, sairaanhoitajista, lähihoitajista ja psykologeista.
 Heitä on liikaa, TOP 15
 Yleissihteerit Vaatturit, pukuompelijat, turkkurit, hatuntekijät Graafiset- ja multimediasuunnittelijat Tieto- ja viestintäteknologian asentajat ja korjaajat Käytön tukihenkilöt Toimittajat Johdon sihteerit ja osastosihteerit Mainonnan ja markkinoinnin erityisasiantuntija Huonekalupuusepät ym. Painajat Painopinnanvalmistajat Yhteiskunta- ja kulttuuritutkijat Konepuusepät Kirjastotyöntekijät Tuote- ja vaatesuunnittelijat
 Heistä on pulaa, TOP 15
 Sosiaalityön erityisasiantuntijat Lastentarhanopettajat Toimisto- ja laitossiivoojat ym. Kuulontutkijat ja puheterapeutit Yleislääkärit Ylilääkärit ja erikoislääkärit Sairaanhoitaja ja terveydenhoitaja Lähihoitajat Puhelin- ja asiakaspalvelukeskusten myyjät Ravintola- ja suurtaloustyöntekijät Myyntiedustajat Hammaslääkärit Erityisopettajat Psykologit Kotiapulaiset ja -siivoojat
 Barometristä voi nähdä työvoimatarjonnan  myös alueittain .
 Lue myös:
 Työvoimapula on iskenyt yhä useampaan ammattiin – katso taulukosta ne työt, joihin tekijöitä kaivataan kipeimmin
 Ovatko 10 tunnin työpäivät yksi ratkaisu hoitoalan työvoimapulaan? Asiaa tutkitaan, jotta kotihoidon työolot saadaan houkuttelevammiksi
 Valtiovarainministeri Lintilä: Työvoimapula vaatii lisää maahanmuuttoa – "Kymmenen vuoden aikana puolet valtiolta eläköityy"
 Pirullinen ongelma riivaa sote-yhtymää: työvoimapula iski miljoonasäästöjen kanssa samaan aikaan
 Ekonomisti huolissaan kasvavasta työvoimapulasta – Lukijat kertovat, mikä saisi heidät muuttamaan työn perässä tai kouluttautumaan uuteen ammattiin

Katso lista ammattilaisista, joista on ylitarjontaa – sihteereitä, toimittajia ja käsityöläisiä liikaa


Summary: Kuvat ajoittuvat 1900-luvun alusta 1930-luvulle sekä sotien aikaiseen pommitettuun Viipuriin.

Lappeenrannan museot on julkaissut hakupalvelu Finnassa uusia vanhoja valokuvia Viipurista.
 Kuvia on 400, ja ne on valittu Lappeenrannan museoiden laajasta Wiipuri-museon kokoelmasta.
 Kuvien pääaiheita ovat kaupunkimaisemat ja viipurilaiset arkitoimissaan.
 Nyt julkaistut kuvat ajoittuvat 1900-luvun alusta 1930-luvulle sekä sotien aikaiseen pommitettuun Viipuriin.
 Kuvaajia ovat Helios Oy sekä harrastajavalokuvaaja Mauno Oksala ja Viipurin suojeluskuntapiirissä 1930-luvun alussa toiminut Hugo Turunen.
 Uudet kuvat:  https://tinyurl.com/Viipuri-hanke-2019

Satoja uusia kuvia Viipurista julkaistu Finnassa