Summary: Moni kaipaa nykyistä parempaa tietoa turvaistuimista. Tiedon jakajaksi ehdotetaan neuvoloita.

Reilu vuosi sitten espoolainen  Taru Öster  ryhtyi pitämään turvaistuinaiheista blogia, jonka tärkeimpänä tavoitteena oli oikoa pienten lasten turvalliseen automatkustamiseen liittyviä myyttejä.
 – Olin suorastaan järkyttynyt, miten paljon Suomessa keskusteluissa liikkui jopa ihan väärää tietoa ja käsityksiä, muistelee Öster.
 Esimerkeiksi hän mainitsee palkki-istuinten oletetun turvallisuuden tai sen, ettei yli 3-vuotias voisi matkustaa selkä menosuuntaan.
 Liikenneturva ei pidä palkki-istuinta  turvallisena, koska kasvot menosuuntaan matkustaminen on törmäyksessä lapselle vaarallisempaa kuin selkä menosuuntaan matkustaminen. Selin voi matkustaa jopa 4–5-vuotiaaksi asti.
 Lisäksi Öster kyseenalaistaa sen, että moni vanhempi tukeutuu turvaistuimen valinnassa liikaa turvaistuintesteihin, joissa käytettävyyttä painotetaan turvallisuuden kustannuksella.
 – Näissä suositusten mukainen selkä menosuuntaan istuin ei välttämättä nouse kovin korkealle, vaikka olisi turvallisempi vaihtoehto.
 Lähes aina vanhemmat haluavat tehdä parempia valintoja, kun he saavat tietoa ja perusteluja.  Taru Öster
 Pian blogin perustamisen jälkeen Österille ehdotettiin Facebook-ryhmän perustamista. Lyhyen empimisen jälkeen hän perusti ryhmän erään yhteyttä ottaneen äidin,  Evelina Sparfin  kanssa.
 Turvaistuimet/bilbarnstolar-niminen ryhmä on kerännyt reilussa vuodessa lähes 12 000 jäsentä. Suosio yllätti kahden lapsen äidin.
 – Turvaistuimista ja turvallisesta matkustamisesta ei kerrota vanhemmille tarpeeksi. Tämä näkyy ryhmän suosiossa, toteaa turvaistuimiin pitkään perehtynyt Öster.
 Österin oman kokemuksen mukaan tiedon etsiminen suomalaisilta sivustoilta oli hankalaa ja tieto on ristiriitaista. Moni vanhempi kokee samoin, vaikka netti on tietoa pullollaan.
 – Lähes aina vanhemmat haluavat tehdä parempia valintoja, kun he saavat tietoa ja perusteluja. Moni on muuttanut mieltään, kun on kuullut ryhmässä perusteluja asioille, kertoo Öster.
 Nämä seikat vanhempien olisi hyvä tietää
 Vanhempien olisi hyvä tietää, että lasten tulisi matkustaa painon ja pituuden mukaan sopivassa istuimessa tai turvalaitteessa aina 135 cm pituiseksi asti. Turvavyöistuinta olisi kuitenkin hyvä käyttää niin pitkään kuin lapsi siihen mahtuu.
 Ei ymmärretä, miten paljon turvallisempaa selkä menosuuntaan istuminen olisi ja että niin voisi matkustaa 5–6-vuotiaaksi asti.  Taru Öster
 Facebookin Turvaistuimet/bilbarnstolar-ryhmän tavoitteena onkin ollut jakaa tietoa selkä menosuuntaan matkustamisen hyödyistä.
 – Toki monet tietävät turvaistuimen tärkeyden, mutta ei ymmärretä, miten paljon turvallisempaa selkä menosuuntaan istuminen olisi ja että niin voisi matkustaa 5–6-vuotiaaksi asti, sanoo Öster.
 Koukussa olevat jalat eivät ole lapselle haitaksi tai syy kääntää lasta istumaan kasvot menosuuntaan.
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö Tuula Taskinen. Toni Pitkänen / Yle
 Turvaistuimen oikea ja ohjeenmukainen kiinnitys  autossa on hyvä tarkistaa. Oikean kiinnityksen ja istuimen sopivuuden autoon voi tarkastaa esimerkiksi myyjältä tai turvalaitteen valmistajan nettisivuilta.
 Esimerkiksi isofix-kiinnitysmahdollisuutta ei ole kaikissa autoissa. Isofix-kiinnitys tarkoittaa turvaistuimessa olevia kiinnikkeitä, jotka kiinnitetään suoraan auton rungossa oleviin kiinnikkeisiin.
 Liikenneturvan kuopiolaisen yhteyspäällikön  Tuula Taskisen  mielestä kannattaa satsata istuimeen, jossa on sivuttaissuoja ja turvaistuimessa itsessään olevat viisipistevyöt, jotka pitävät lapsen paikoillaan.
 Lapsi matkustaa turvallisimmin takapenkillä. Perheen pienimmät tarvitsevat kasvaessaan kolmesta neljään erilaista turvalaitetta.
 Liikenneturvan  sivuilla on lisää tietoa lapsen turvallisesta matkustamisesta. Myös tässä  Liikenneturvan blogitekstissä  on kirjoitettu turvaistuimista.
 Liikenneturva suosittelee valitsemaan  Plus-testatun  turvaistuimen.
 Lapinlahtelaisen Sanna-Mari Räihän mielestä turvaistuimista on vaikea löytää selkeää tietoa. Toni Pitkänen / Yle
 Neuvoloiden halutaan jakavan tietoa
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö Tuula Taskinen uskoo, ettei vanhemmilla ole tarpeeksi tietoa turvallisesta matkustamisesta.
 Hän kertoo saaneensa turvaistuimiin liittyen vuosien varrella hyvin merkillisiä kysymyksiä. Häneltä on kysytty muun muassa sitä, että mikä on turvallisin tapa imettää liikkuvassa autossa ja että kuinka sijoittaa uusperheen viisi lasta ja anoppi kesälomareissulla henkilöautoon.
 Ensimmäiseen kysymykseen vastaus on se, että auto on pysäytettävä ja sitten vasta imetettävä. Jälkimmäiseen Taskinen on vastannut, että kannattaa vuokrata tila-auto.
 – Mielestäni neuvolat olisivat tässä avainasemassa, sillä ne tavoittavat parhaiten erityisesti ensimmäistä lastaan odottavat perheet ja myös maahanmuuttajat, pohtii Taskinen.
 Facebookin turvaistuinryhmän toinen perustaja Taru Öster pitää Liikenneturvaa ja neuvoloita oikeana paikkana valistukselle. Hänen mielestään myös turvaistuimia myyvissä liikkeissä pitäisi olla nykyistä parempi asiantuntemus.
 – Valitettavasti näistä vain Liikenneturvan osalta homma toimii. Toki hekin voisivat enemmänkin kampanjoida, Öster heittää.
 Toivoisin, että poliisi ottaisi enemmän kantaa juuri siihen, miten lapset matkustavat.  Sanna-Mari Räihä
 Lapinlahtelaiselle kolmen pienen lapsen äidille  Sanna-Mari Räihälle  rämpiminen turvaistuintiedon parissa on hyvin tuttua. Hän kertoo, että kaiken tiedon on saanut itse kaivaa.
 – Neuvolassa voisi jakaa ohjelappusia ja tietoa turvallisesta matkustamisesta. Toivoisin, että poliisi ottaisi enemmän kantaa juuri siihen, miten lapset matkustavat. Turvaistuinratsioita voisi olla useammin, Räihä ehdottaa.
 Neuvololat kertovat turvaistuimista vaihtelevasti.
 Esimerkiksi Varkauden neuvoloista myönnetään, että turvaistuimista ei juuri saa tietoa neuvoloista. Yksi tilaisuus tiedon jakamiseen voisi olla perhevalmennuksissa. Kaikki perheet eivät kuitenkaan osallistu perhevalmennukseen eikä valmennus toteudu kaikissa kunnissa samalla tavalla.
 Siilinjärvellä turvaistuimista annetaan tietoa jo raskausaikana.
 – Ne tulevat esille muiden aiheiden ohessa, joten tieto saattaa peittyä muun tietotulvan alle, pohtii hyvinvointineuvolan osastonhoitaja  Vesta Hynynen .
 Liikenneturva on yhdessä poliisin kanssa järjestänyt Itä-Suomessa kahtena keväänä turvaistuinratsioita. Niiden tulokset ovat olleet karua luettavaa.
 Viime kevään turvaistuinratsiassa kävi ilmi, että  joka neljäs kiinnitti lapsen puutteellisesti lyhyillä matkoilla . Poliisi myös myönsi, että  valvonta on ollut vähäistä .

Bloggari järkyttyi lasten turvaistuimiin liittyvistä harhaluuloista – oikoo nyt myyttejä turvallisesta matkustamisesta


Summary: Ritaluoman 44 000 euron kuukausipalkka oli esillä erikoisessa tuplaoikeudenistunnossa.

Tästä on kyse Liikemies Markku Ritaluoma suunnitteli Hämeenlinnaan Euroopan suurinta autokaupan keskusta. Hankkeelle haettiin rahoittajia ulkomailta. Rahoittajat paljastuivat huijareiksi. Konkurssiin menneen autokauppayhtiön jäljiltä jäivät miljoonavelat ja sarja oikeudenkäyntejä.
 Suurautokauppaa Hämeenlinnaan puuhannut liikemies  Markku Ritaluoma  esiintyi kahteen otteeseen Hämeenlinnan käräjäoikeuden erikoisessa kaksoisoikeudenkäynnissä.
 Videon välityksellä erikoslähikuvassa esintynyt Ritaluoma oli ensin todistajana, kun oikeus jatkoi kuukausi aiemmin keskeytettyä  Iisakki Kiemunkia  koskevaa vahingonkorvausoikeudenkäyntiä.
 Hetkeä myöhemmin hän esiintyi samassa salissa kuultavana omassa korvausoikeudenkäynnissä, oikeuden tuomarikokoonpanon tosin hieman muuttuessa. Videoyhteyden tökkiessä oli tyytyminen puheyhteyteen. Tosin videoltakin Ritaluomasta näkyi ajoittain vain pieni osa kasvoista ja taustan harmaanruskea kukkaverho.
 Kyse on Sunny Car Center -oikeudenkäyntien toisesta vaiheesta. Konkurssipesä vaatii Markku Ritaluomalta reilun 1,1 miljoonan euron takaisinmaksua pesälle. Perusteluna on holtiton rahankäyttö, jonka puolestaan Ritaluoma käytännössä kokonaan kiistää.
 Pesä syyttää Kiemunkia palkankorotuksen hyväksymisestä
 Sunny Car Centerin hallituksen jäsentä ja entistä johtavaa kunnallispolitiikkoa Iisakki Kiemunkia koskeva vaatimus on pienempi, noin 93 000 euroa.
 Konkurssipesän julksisselvittäjä  Jorma Tuomaala  katsoo, että Kiemungin olisi tullut autokauppayhtiön hallituksen jäsenenä estää Ritaluoman palkankorotus. Kiemunki hyväksyi korotuksen, joka nosti Ritaluoman bruttokuukausipalkan noin 16 000 eurosta noin 44 000 euroon.
 Tuomaalan mukaan palkankorotuksessa oli kyse ylivelkaisen ja maksukyvyttömän yhtiön varojen siirtämisestä Markku Ritaluomalle.
 Kiemunki kiistää vaateet ja katsoo, että kanne tulee hylätä kokonaisuudessaan. Kiemunki katsoo, että palkankorotuksen aikaan autokauppayhtiö ei ollut maksukyvytön eikä siitä sellaiseksi tullut. Kiemungin mukaan hän toimi myös niin huollellisesti kuin hallituksen jäsenenä voi tuossa tilanteessa toimia.
 Kiemungin osalta oikeudenäynti päättyi keskiviikkona ja päätös asiasta annetaan juhannuksen alla. Ritaluomaa vastaan oikeus istuu vielä loppuviikon.
 Palkankorotuksen alullepanija syyrialaishuijari?
 Sunny Car Centerin suuromistajan Markku Ritaluoman mukaan hankkeen rahoittajaksi lupautunut syyrialainen liikemies  Abdal Rahaman Malik  vaati, että Ritaluoman palkka nostetaan nettona 20 000 euroon.
 – Malikin mukaan palkankorotuksella ja reilun kolmen vuoden sopimuksella sijoittaja halusi sitouttaa minut hankkeeseen, kertoi Markku Ritaluoma oikeudessa.
 Liikemies Markku Ritaluoma esiintyi oikeudessa videoyhteyden kautta. Timo Leponiemi / Yle
 Myöhemmin Abdal Rahaman Malik havaittiin huijariksi.
 Vielä puolitoista vuotta aiemmin antamassaan vastineessa Ritaluoma kertoi palkankorotuksen syyksi lisääntyneen työtaakan. Toki se tuli esille myös keskiviikkoisessa todistuksessa.
 Palkankorotus on vain alle puolet pesän Ritaluomalta vaatimasta korvaussummasta. Suurempi osuus liittyy erilaisiin maksuihin ja ostoihin, jotka pesän mukaan eivät kuuluneet autokauppayhtiön liiketoimintaan.
 Markku Ritaluoma kiistää lähes kaiken näistäkin vaateista. Hän on tosin valmis palauttamaan noin 6 600 euroa. Pesän vaatimus on yli 1,1 miljoonaa euroa.
 Sunny Car Center -oikeudenkäynti, osa 2
 Nyt käytävä ja päättynyt kahden oikeudenkäynnin sarja on toinen osa autokauppayhtiön aiheuttamaa oikeuskiistaa.
 Kanta-Hämeen käräjäoikeus tuomitsi Markku Ritaluoman  noin 6,2 miljoonan euron korvauksiin  konkurssipesälle autokauppayhtiön rahallisesti suurimmassa kanteessa noin vuosi sitten.
 Samassa yhteydessä Sunny Car Centerin hallituksessa ollut Iisakki Kiemunki tuomittiin maksamaan konkurssipesälle 350 000 euroa yhteisvastuullisesti Markku Ritaluoman kanssa. Käräjäoikeus sovitteli Kiemungin korvaussummaa huomattavasti alaspäin tuomittuun vahinkoon verrattuna.
 Molemmat vastaajat ovat valittaneet päätöksestä Turun hovioikeuteen.
 Oikeudenkäynnin vaiheista voit lukea lisää  täältä .

Sunny Car Centerin Markku Ritaluoma: Jättipalkankorotus oli suursijoittajahuijarin vaatimus


Summary: 430 miljoonaa vuotta sitten eläneellä piikkijalkaisella on nykymerissä tuhansia sukulaislajeja.

Cthulhu syntyi 1920-luvulla yhdysvaltalaiskirjailija  H. P. Lovecraftin  kauhutarinan kosmiseksi hirviöksi. Siinä oli mustekalan ja lohikäärmeen näköä, ja sopivasta kulmasta se näytti myös ihmisestä piirretyltä karikatyyriltä.
 Kulttiotukseksi kasvaneen hirviön kuvaus napsahti muinaisen merikurkun eli merimakkaran löytäjien mielestä niin kohdalleen, että he tekivät löydöstään Cthulhun kaiman.
 Ikäeroa Lovecraftin luomukseen on 430 miljoonaa vuotta. Niin vanhaksi fossiili on aivan poikkeuksellisen hyvin säilynyt.
 Herefordshiresta Britanniasta löydetty uusi laji, koko nimeltään  Sollasina cthulhu,  ei ollut suurensuuri, vain ison hämähäkin kokoinen. Mutta kun runsaan sentin mittainen otus levitti 45 panssaroitua putkijalkaansa, pedotkin kavahtivat, brittiläis-yhdysvaltalaisen tutkimuksen tekijät arvelevat.
 Lonkerot olivat vesiputkilojärjestelmä, jolla Cthulhu liikkui ja haali ruokaa ruumiin keskellä sijainneeseen suuhunsa.
 Samaa systeemiä käyttävät myös tämän päivän 6 300 piikkinahkaislajia. Liikkumiskyky perustuu vedenpaineen muutoksiin putkiloissa.
 Cthulhun kolmiulotteisessa mallissa putkijalat saivat väriä, jotta ne erottuisivat toisistaan.   Imran Rahman / Oxford University Museum of Natural History
 Alue, jolta  Sollasina cthulhu  löytyi, osoittautui piikkinahkaisten fossiilien aarreaitaksi. Sieltä on löytynyt useita muinaisia merisiilejä, merikurkkuja ja meritähtiä jopa pehmytkudoksineen, kertoo yhdysvaltalaisen  Yalen yliopiston  paleontologi  Derek Briggs.
 Sollasina cthulhun  fossiilia jyrsittiin kerros kerrokselta, ja kukin kerros kuvattiin. Näistä sadoista kuvista koottiin digitaalisesti otuksen kolmiulotteinen virtuaalifossiili.
 Siten paljastunut vesiputkilojärjestelmä osoittautui pikemmin merikurkun kuin merisiilin kaltaiseksi. Se määritteli muinaisotuksen paikan piikkinahkaisten sukupuussa, tutkijat kertovat. Samalla he saivat lisätietoa evoluutiosta, joka on johtanyt tämän päivän valtamerissä ryömiviin piikkijalkaisiin.
 Oxfordin yliopiston  johtama tutkimus on luettavissa vapaasti  Proceedings of the Royal Society B  -lehdestä.

Vain hämähäkin kokoinen mutta 45-jalkainen meriotus sai nimen suurelta muinaiselta Cthulhulta


Summary: Eurooppaan pyrkineet siirtolaiset ovat joutuneet sodan jalkoihin.

Libyan hallituksen joukot ovat entistä ahtaammalla pääkaupungin Tripolin laidalla käydyissä taisteluissa.
 Entisen armeijan kenraalin  Khalifa Haftarin  johtama niinsanottu Libyan kansallinen armeija on tunkeutunut jo noin 11 kilometrin päähän kaupungin keskustasta.
 Taisteluiden ääni kuuluu keskustaan, kertoo paikalla oleva uutistoimisto Reutersin toimittaja. Tuhansia siviilejä on joutunut lähtemään kodeistaan.
 Hallituksen joukot yrittävät pitää asemansa tukkimalla keskustan suuntaan johtavat kadut metallikonteilla. Molemmat osapuolet tekevät ilmaiskuja toistensa asemiin.
 Siirtolaiset sodan jaloissa
 Libyassa on tuhansittain Afrikasta ja Lähi-idästä tulleita ihmisiä, jotka ovat pyrkineet siirtolaisiksi Eurooppaan. Heitä Libyan viranomaiset ovat EU:n kanssa tehdyn sopimuksen myötä pyrkineet ottamaan kiinni ja sijoittamaan kokoamiskeskuksiin.
 YK:n pakolaistoimisto UNHCR kertoo, että se on joutunut siirtämään 150 ihmistä pois sodan uhkaamasta kokoamiskeskuksesta Etelä-Tripolissa. Heidät siirrettiin turvallisempaan paikkaan.
 Eräs libyalainen virkamies kertoo, että toiset 150 siirtolaista on päästetty pois kokoamiskeskuksesta, koska heidän turvallisuuttaan ei voitu taata.
 Rauhankokous jää pitämättä
 Libyaan on YK:n johdolla pyritty järjestämään kaikkien poliittisten ryhmittymien yhteistä kokousta, jonka tavoitteena olisi ollut parlamentti- ja presidentinvaalien järjestäminen.
 Kokous oli määrä järjestää 14. – 16. huhtikuuta Ghadamesin aavikkokaupungissa Libyan keskiosassa.
 YK:n Libyan-lähettiläs  Ghassan Salame  on joutunut ilmoittamaan, että kokousta lykätään viikko sitten leimahtaneen konfliktin takia. Hän toivoi, että kokous voitaisiin pitää niin pian kuin mahdollista.

Taistelut lähestyvät Tripolin keskustaa – YK:n rauhankokous haudattiin


Summary: Paluun formularadoille tekevä Emma Kimiläinen on kuullut monia väännöksiä nimestään, joka yhdistetään helposti F1 -kuljettaja Kimi Räikköseen.

Emma Kimiläinen nauraa katketakseen Puoli seitsemän –ohjelman pinkillä sohvalla.
 Pitkän uran autourheilussa tehnyt Kimiläinen on kuullut monenlaisia muunnelmia nimestään mutta ei ole koskaan törmännyt kuvaan, jossa hänen ja Kimi Räikkösen kasvot ovat yhdistetty.
 Naurusta ei ole tulla loppua.
 – Ai kauheeta. Tältä näyttäisi meidän yhteinen lapsi. Terveisiä vaan Kimille. Viimeisin nimiväännös taisi olla Emma Kiminlainen.
 W Series -formulasarja starttaa toukokuussa
 Kimiläinen palaa tänä keväänä formuloihin kymmenen vuoden tauon jälkeen. Hänet valittiin yli sadan kuljettajan joukosta uuteen W Series –formulasarjaan. Kimiläinen on yksi 18 kuljettajasta, jotka kilpailevat naisille tarkoitetun formulasarjan voitosta.
 Karsinnoissa kuljettajilta testattiin sekä ajotaitoa, fyysistä kuntoa että henkisiä ominaisuuksia.
 – Meitä profiloitiin erilaisilla testeillä ja kyselyillä. Selvitettiin miten kukin kuljettaja käyttäytyy eri tilanteissa. Minusta selvisi, että luonteenpiirteissäni on paljon ulottuvuuksia. Se on positiivinen asia, mutta voi olla myös henkisesti raskasta jos on aina kaikessa mukana.
 Emma Kimiläinen otti ensimmäisen kerran tuntumaa mikroautoiluun jo 1-vuotiaana. Pienellä tytöllä ei yletä jalka vielä kaasulle, mutta 3-vuotiaana hän pääsi jo itse ajamaan. Ensimmäisiin kisoihin Kimiläinen osallistui 5-vuotiaana. Emma Kimiläinen
 Voittajan ominaisuudet
 Kymmenen vuotta vuotta sitten Kimiläinen ajoi ammattilaisena Saksassa ADAC Formula Masters –sarjassa ja Formula Audi Palmer sarjassa Englannissa. Sitten finanssikriisi katkaisi budjetteja autourheilusta ja Kimiläinenkin keskittyi opiskeluun ja perusti perheen.
 Nyt Kimiläinen on uuden uran alussa ja lisämaustetta W Series -sarjaan tuo kalusto. Kaikki kuljettajat kilpailevat samanlaisella autolla, joten lähtökohdat ovat kaikille kuljettajille tasaväkiset.
 Formula 3-mallin autoilla ajettavassa kisassa auto vaihtuu joka kisaan.
 –Taitava kuljettaja tuntee omat ja auton asettamat rajat, ja osaa myös selkeästi analysoida tuntemuksiaan. Perstuntuman sanoittaminen insinööreille ja mekaanikoille on tärkeää, jotta uuden auton säädöt saadaan kuljettajan haluamiksi.
 Samanlaisella kalustolla ajettaessa voittajan ominaisuudet löytyvät henkiseltä puolelta.
 – Kun lähtöruudukossa on yhtä lahjakkaita kuskeja, voitto on pääkopasta kiinni. 98% kilpa-ajosta on henkisen puolen taistelua.
 Katso Emma Kimiläisen haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa  Yle Areenasta .

Kiminlainen vai Kimimäinen? Formulakuski Emma Kimiläinen yllätettiin suorassa lähetyksessä kuvamanipulaatiolla.


Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi keskiviikkoiltana Finlandia-talon perusparannusta koskevan hankesuunnitelman. Remontin kustannukset ovat suunnitelman mukaan noin 119 miljoonaa euroa. Remontti on tarkoitus aloittaa vuoden 2022 helmikuussa. Suunniteltu valmistuminen on kesäkuussa 2024.
 Perusparannuksessa uusitaan muun muassa talotekniset järjestelmät, parannetaan energiataloutta ja esteettömyyttä sekä uusitaan julkisivu, kertoo Helsingin kaupunki tiedotteessaan.
 Finlandia-taloa ei ole vielä kertaakaan peruskorjattu kokonaisuutena. Osakorjaukset eivät enää riitä siihen, että rakennus voitaisiin pitää käyttökelpoisena.
 Marmorin korvaaja vielä haussa
 Julkisivuremontin yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota seinämateriaalin kestävyyteen. Tällä hetkellä uusi seinämateriaali on vielä päättämättä.
 Kaupungin mukaan päätös ulkoseinän materiaalista tehdään vuoden 2020 alkupuolella. Se valitaan julkisivumateriaalin tutkimushankkeesta saatavien tulosten pohjalta.
 Ulkoseinän marmorilaatat herättivät kiivasta keskustelua 90-luvulla, kun ne käpristyivät ja alkoivat putoilla seiniltä Helsingin säälimättömän ilmaston vuoksi. Laatat uusittiin yhdeksänkymmentäluvun lopussa, mutta uudet laatat tehtiin tuolloin kuitenkin jälleen kerran aiemmin huonosti kestäneestä Carraran marmorista.
 Alvar Aallon suunnitteleman Finlandia-talon päärakennus valmistui vuonna 1971 ja kongressisiipi 1975.
 Lue lisää:
 Finlandia-talon remontti kallistuu kymmeniä miljoonia – Julkisivun materiaali valitaan tämän vuoden lopussa

Finlandia-talo menee remonttiin – Ulkoseinän kiisteltyjen marmorilaattojen korvaaja on edelleen päättämättä


Summary: Rauhanturvaajan pistooli laukesi asetta käsiteltäessä ja luoti osui rauhanturvaajaa reiteen.

Suomalainen rauhanturvaaja on loukkaantunut Irakissa perjantai-iltana tapahtuneessa vahingonlaukauksessa. Rauhanturvaajan pistooli laukesi asetta käsiteltäessä ja luoti osui rauhanturvaajaa reiteen, Puolustusvoimat kertoo.
 Puolusvoimat tiedottaa, että onnettomuus tapahtui tukikohdan sisällä suomalaisten majoituksessa. Tilanteesta ei aiheutunut vaaraa sivullisille. Rauhanturvaaja sai paikan päällä välittömästi ensiapua ja hänet evakuoidaan jatkohoitoa varten Bagdadiin.
 Tapahtuman takia on käynnistetty tutkinta ja rauhanturvaajan läheiset ovat saaneet tiedon loukkaantumisesta.

Suomalainen rauhanturvaaja loukkaantui vahingonlaukauksesta Irakissa


Summary: Aivoinfarktin sairastanut lyöjäjokeri Sami Joukainen kertoo avoimesti uransa kipeistä paikoista uudessa kirjassaan.

Tässä hetkessä olen ollut aiemminkin. Lukkari antaa puolikorkean syötön, näen keskisaumassa tilaa. Polttaja yrittää syöksyä lyöntiä kiinni, mutta ei mahda mitään. Etenijä liikahtaa kohti kotipesää. Nostan kädet ilmaan. Joukkuekaverit ryntäävät ympärilleni. Tässä haluaisin olla aina. Kaikkien aikojen parhaana lyöjänä.
 Kesällä 2015  Sami Joukainen  halusi voittaa mestaruuden. Hänet oli valittu neljä kertaa lyöjäkuninkaaksi, mutta mestaruutta hänellä ei vielä ollut. Siihen oli mahdollisuudet, kun Joensuun Mailan bussi starttasi voitokkaan vierasottelun jälkeen Kankaanpäästä kohti kotia.
 Sami Joukainen Pelasi 715 ottelua Superpesiksessä Löi niissä 1549 juoksua Valittiin neljä kertaa Superpesiksen lyöjäkuninkaaksi Voitti kolme SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia Pelasi 11 miesten Itä-Länsi-ottelua Lopetti uransa vuonna 2017
 Joukainen oli lyönyt pelissä kolme juoksua. Se tuntui hankalan alkukauden jälkeen hyvältä.
 Mies kävi makuulle linja-auton keskiosan penkeille ja nukahti bussin hurinaan. Hän heräsi siihen, kun bussi yhtäkkiä jarrutti.
 Penkillä makuuasennossa ollut Joukainen retkahti voimakkaasti eteenpäin, päin edessä olevaa selkänojaa.
 Äkkijarrutus johtui siitä, että kuljettaja oli joutunut väistämään kahta hirveä. Bussi pääsi kuitenkin jatkamaan matkaa.
 Tuli puhtaita huteja. Oli järkytys huomata, missä tilanteessa ollaan.  Sami Joukainen
 Kotona Joukainen tajusi, ettei kaikki ollut kunnossa. Uni ei tullut, huimasi ja hikoilutti. Peilin kuva näytti vääristyneeltä.
 Mies sai soitettua ambulanssin. Alkoi matka, joka päätti Joukaisen peliuran aivan toisin kuin hän olisi halunnut. Mestaruutta ei koskaan tullut.
 Sopupeliskandaalin keskellä
 Pesäpallo tuli Joukaisen elämään jo pienenä poikana Ruotsissa, jossa perhe asui vuoteen 1982. He muuttivat Suomeen, kun Sami oli 9-vuotias. Pesäpallo on ollut hänelle koko elämä.
 – Se on antanut itseluottamusta ja kasvattanut. Aina on raivattu almanakasta tilaa, jos pesäpallon ilosanomaa on tarvinnut viedä eteenpäin. Ja kun se ura päättyi miten päättyi, arpia tässä paikkaillaan vieläkin, sanoo Joukainen.
 Lyöjäjokeri pelasi useissa seuroissa ja voitti urallaan kolme SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia. Hän löi Superpesiksessä yli 1200 juoksua. Uran varrelle mahtui myös kipeitä asioita, joista Joukainen kertoo hyvin avoimesti tuoreessa Lyöjäkuningas-kirjassaan.
 Oli hieno fiilis voittaa rahaa.  Sami Joukainen
 Isä teki itsemurhan, kun Joukainen oli 18-vuotias. Superpesis-uran alkuvuosina miehellä oli vaikeuksia sopeutua rooliinsa joukkueessa, mikä näkyi paniikkihäiriökohtauksina.
 Sitten tuli sopupeliskandaali, josta puhui koko Suomi. Aivoinfarkti ei ollut ainoa bussissa tapahtunut Joukaisen uran käännekohta, jonka siemen kylvettiin bussissa.
 Matti Myller / Yle
 Elettiin vuotta 1998. Joukainen pelasi Juvan Pallossa, ja edessä oli vierasottelu Siilijärven Pesistä vastaan. Joukainen kertoo, että junailu selvisi hänelle bussimatkalla Siilinjärvelle.
 Seurat olivat sopineet keskenään neljän pelin lopputuloksista. Joukaisen mukaan Juvan joukkueessa kukaan ei vastustanut sopupelaamista ääneen. Vedonlyönti kiehtoi.
 Hän sanoo, että tunnelma pelin aikana oli outo.
 – Siilinjärven koppareiden puolelta se oli aika läpinäkyvää. Toisaalta en ollut kotikaarella ihan varma, oliko peli sovittu.
 Juva voitti, ja Joukainen kotiutti viidesti. Hän voitti 10 000 euroa.
 – Oli hieno fiilis voittaa rahaa. Sen jälkeen alkoi konkretisoitua, että se olikin iso soppa.
 Rahat palautettiin
 Kun sovittuja otteluita hyödynnettiin pitkävedossa, petoksen kriteerit täyttyivät. Joukainen oli poliisin kuultavana, mutta häntä ei syytetty. Hän palautti voittamansa rahat ja kärsi kymmenen ottelun pelirangaistuksen.
 Sopupeleistä jaetut tuomiot vaikuttivat pesikseen pitkään. Joukainen ihmettelee, miksi jupakan oikeuskäsittely venyi.
 – En ymmärrä, miten ihmiset voivat muistaa kolmen vuoden takaisia tapahtumia. Siinä tilanteessa on ennemmin hiljaa kuin puhuu ohi suunsa ja sanoo jotain, mitä ei muista.
 Uran loppu on piirtynyt muistiin minuutintarkkana kuvana.
 Matti Myller / Yle
 Ambulanssi ei ensin löytänyt perille. Kun löysi, se ei löytänyt oikeaa ovea. Sami Joukainen raahautui eteiseen ja huusi, mutta kukaan ei tullut avaamaan ovea. Kun ensihoitajat löysivät hänet, hänen vointinsa oli hyvin heikko.
 Sairaalassa todettiin pikkuaivoinfarkti ja valtimotukos. Kolmasosan pikkuaivoista oli tuhoutunut. Joukainen uskoi toipuvansa syksyn peleihin.
 Kun hän kokeili kuukauden kuluttua lyömistä, todellisuus iski silmille. Maila olkapäällä tuntui vieraalta, ylimääräiseltä kappaleelta.
 – Tuli puhtaita huteja. Oli järkytys huomata, missä tilanteessa ollaan.
 Kotona tuli itku.
 Katkeruus
 Mies toipui kuntoutuksen avulla, mutta vuodet kohtalokkaan aivoinfarktin jälkeen ovat olleet rankkoja. Vaikka peliura jatkui, Joukainen ei päässyt enää tasolleen. Mediamylly oli siksi kova.
 Onnistumisiakin tuli, esimerkiksi kesällä 2017. Hyvinkään Tahko ilmaisi kiinnostuksensa, ja neuvottelut etenivät pitkälle. Sopimuksen tekoon oli jo varattu aika. Paria tuntia ennen sitä tuli puhelu.
 – Kello 12.24 seuran puheenjohtaja soitti, että sopimusta ei tehdä. Ura oli sitten siinä.
 Moro Sami. Me ei tulla tekemään sun kanssa sopimusta. Tässä on liikaa riskejä, eikä meillä ole varmuutta mitä saadaan. Toivottavasti voidaan kuitenkin morjestella, kun nähdään.
 Ei se lähde miehestä ikinä. Se on sydämessä, vaikka osin jossain arpien alla.  Sami Joukainen
 Ura loppui katkerissa tunnelmissa.
 – Olisin halunnut näyttää. Vaikka prosenttien valossa taso oli laskenut, en halunnut uskoa että se olisi ollut minun tasoni. Olisin halunnut pelata vielä vuoden. Lopettaminen omasta tahdosta olisi ollut hienointa.
 Pesis jatkuu
 Kokonaissaldo jäi kuitenkin plussan puolelle. Joukainen edusti uransa aikana jo mainittujen seurojen lisäksi muun muassa Haminan Palloilijoita, Kouvolan Pallonlyöjiä, Hyvinkään Tahkoa, Imatran Pallo-Veikkoja sekä Kankaanpään Mailaa. Tilastomerkinnät ja pelihurmos, niitä ei kukaan vie pois.
 – Työelämässä mistään ei saa sellaista tunnetta. Pelitilanteessa voit olla kiinni voitossa ja seuraavassa hetkessä taas häviöllä.
 Elämään jäi muutakin, mistä Joukainen on kiitollinen.
 – Se sosiaalinen verkosto ja ystävät ympäri Suomen. Ne ovat äärimmäisen tärkeitä.
 Eikä Joukainen ole pesäpalloa jättänyt. Hän työskentelee nykyään Haminan Palloilijoiden junioripäällikkönä. Myös hänen molemmat poikansa pelaavat pesistä.
 – Pesäpallon osaan parhaiten. Ei se lähde miehestä ikinä. Se on sydämessä, vaikka osin jossain arpien alla.
 Jutussa on käytetty lähteenä myös Sami Joukaisen ja Harri Liekolan kirjaa Lyöjäkuningas Sami Joukainen mailan varressa. Kursivoidut kohdat ovat otteita kirjasta.

Yksi jarrutus tuhosi millintarkat mailaniskut ja päätti upean pesisuran ennen aikojaan – katkeruus jäi: "Olisin halunnut näyttää"


Summary: EU:n ja Yhdysvaltojen välinen nokittelu tukiaisista lentokonevalmistajille on kestänyt jo vuosien ajan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan komissio on uhannut asettaa tuontitulleja noin 20 miljardin euron edestä amerikkalaistuotteille vastalauseena Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin   alkuviikosta esittämälle  uhkaukselle, kertovat EU:n diplomaattilähteet.
 Trump uhkasi asettaa lähes kymmenen miljardin euron tullit eurooppalaisille tuotteille, koska hän katsoo, että EU tukee epäreilusti ranskalaista lentokonevalmistaja Airbusia aiheuttaen näin taloudellista vahinkoa yhtiön yhdysvaltalaiselle kilpailijalle Boeingille.
 EU ja Yhdysvallat ovat riidelleet kyseisistä tukiaiaista lentokonevalmistajille jo 14 vuoden ajan.
 Viime vuonna Maailman kauppajärjestö WTO katsoi, että EU on maksanut epäreiluja tukia Airbusille. WTO linjasi kuitenkin, että myös Boeing on saanut epäreilua tukea muun muassa Washingtonin osavaltiolta veroetuuksina.
 Trumpin alkuviikosta esittämät tuontitullit koskisivat muun muassa eurooppalaisia lentokoneita, juustoja, viinejä ja oliiveja.
 Aiheesta lisää:
 Trump: Yhdysvallat asettaa eurooppalaistuotteille tulleja lähes 10 miljardin euron arvosta
  U.S. Readies $11 Billion in Tariffs on E.U.

Boeing–Airbus-tukiaiskiista: EU:n komissio ilmoitti 20 miljardin tulleista amerikkalaistuotteille


Summary: Yhdyvaltain ulkoministeri uhkasi aiemmin tässä kuussa ICC:n työntekijöitä pakotteilla, jos tuomistuin alkaa tutkia Yhdysvaltain sotilaiden Afganistanissa mahdollisesti tekemiä sotarikoksia.

Kansainvälisen rikostuomioistuimen ICC:n tuomarit ovat torjuneet oikeuden syyttäjien pyynnön aloittaa sotarikostutkinta Afganistanin konfliktista.
 ICC:n syyttäjät ovat selvitelleet jo vuosikymmenen ajan väitettyjä sotarikoksia Afganistanissa. Selvitys on kohdistunut kaikkiin konfliktin osapuoliin; Afganistanin hallituksen joukkoihin, Taliban-järjestöön, Haqqani-ryhmittymään sekä Yhdysvaltain joukkoihin. ICC olisi tutkinut muun muassa Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n mahdollisia salaisia vankiloita, joita maassa on epäilty olleen.
 ICC:n tuomarit perustelevat sotarikostutkinnan aloittamatta jättämistä muun muassa todisteiden puutteella. Lisäksi tuomarit pitävät epätodennäköisenä, että eri valtiot kykenisivät yhteistyöhön tutkinnassa.
 Vaikka tuomarit pitävät syyttäjien vuosien selvitystyötä perusteellisena, he katsovat, että Afganistanin tämänhetkinen tilanne rajoittaa tuloksekkaan tutkinnan toteuttamista ja mahdollisten syytteiden nostoa.
 USA uhkasi ICC:n työntekijöitä pakotteilla
 Kansainvälisen rikoslain apulaisprofessori  Kevin Jon Heller  Amsterdamin yliopistosta pitää tuomareiden perusteluja käsittämättöminä.
 – Jos nämä ovat kriteerit, eivät he (ICC) tule avaamaan koskaan uusia tutkintoja, Heller sanoo.
 Aiemmin tässä kuussa  Yhdysvallat kumosi  ICC:n pääsyyttäjän  Fatou Bensoudan  viisumin Yhdysvaltoihin. Yhdyvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  oli aiemmin  ilmoittanut uhkaavansa ICC:n työntekijöitä pakotteilla , jos tuomistuin alkaa tutkia Yhdysvaltain sotilaiden Afganistanissa mahdollisesti tekemiä sotarikoksia.
 Lisäksi Pompeo ilmoitti, että pakotteita asetetaan myös, jos ICC alkaa tutkia Yhdysvaltain kumppanimaiden, kuten Israelin tekoja ilman näiden suostumusta.
 Yhdysvallat, kuten myös esimerkiksi Kiina ja Venäjä, ei ole ICC:n jäsen. Yhdysvallat pitää oikeusistuinta puolueellisena. Yhdysvaltain linja on, että jos sen sotilaat syyllistyvät sotarikoksiin, asia käsitellään Yhdysvaltain omissa rikos- ja sotilastuomioistuimissa.
 Aiheesta lisää:
 USA uhkaa kansainvälistä oikeusistuinta pakotteilla, jos sen sotilaiden tekemiä mahdollisia sotarikoksia aletaan tutkia
 BBC: (5.4.) US revokes visa of International Criminal Court prosecutor

USA:n uhkausten seuraus? Kansainvälinen  rikostuomioistuin ei ryhdy tutkimaan Afganistanin sotarikoksia


Summary: Helsingin Narinkkatorilla syntyi käsirysy eduskuntavaaliehdokkaan vaalikampanjan yhteydessä.

Helsingin Narinkkatorilla eduskuntavaaliehdokkaan vaalikampanjan yhteydessä on ollut fyysistä kärhämöintiä perjantaina iltapäivällä, Helsingin poliisista kerrotaan.
 – Kyse on siitä, että kun tehdään vaalityötä, niin eri mieltä olevat ihmiset ovat provosoituneet. Vammoja ei ole tullut kenellekään tämän hetken tiedon mukaan, eikä rikosilmoituksia ole kirjattu, komisario  Ben Grundström  Helsingin poliisista kertoo.
 Poliisi on paikalla Narinkkatorilla varmistamassa turvallisuutta ja yleisen järjestyksen säilymistä.
 – Poliisi kävi kerran paikalla aiemmin. Sitten tilanne rauhoittui. Nyt poliisi sai mennä sinne takaisin ja on läsnä toistaiseksi, Grundström kertoo.

Keskellä Helsinkiä "kärhämöitiin" eduskuntavaaliehdokkaan kampanjapaikalla – poliisi turvaamassa tilannetta


Ranskassa alkaa tänään oikeudenkäynti matkustajalautta Estonian uppoamisesta. Siinä ovat vastaajina ranskalainen luokituslaitos Bureau Veritas ja saksalaistelakka Meyer Werft.
 Oikeutta käydään Nantesissa, Pariisin pohjoispuolella, kertoo  Radio France International.
 Turman uhrien omaiset ovat aikoinaan saaneet 130 miljoonan korvaukset Est-Line -lauttayhtiöltä. Kanteen nostaneita yli 1 100 omaista edustava asianajaja  Maxime Cordier  perustelee kannetta kuitenkin sillä, etteivät korvaukset huomioi riittävästi omaisten tuskaa ja kärsimystä.
 Estonian uppoamista tutkineen ryhmän loppuraportissa vuonna 1997 kerrottiin, että turman syynä oli lautan rikkoutunut keulaportti, joka ei kestänyt myrskyn rasituksia ja irtosi. Tämän vuoksi vesi pääsi virtaamaan autokannelle ja alus upposi.
 Estoniaa koskevaa kannetta on käsitelty Ranskassa eri oikeusasteissa vuodesta 1996. Eri oikeusasteiden päätöksistä on valitettu tähän mennessä kahdesti. Nyt alkaneen oikeudenkäynnin päätöstä odotetaan heinäkuussa.
 Tallinnasta Tukholmaan matkalla ollut Estonia upposi syyskuussa 1994. Turmassa kuoli 852 ihmistä. Aluksesta pelastui vain 137 ihmistä.
 Aiheesta lisää:
 Trial opens in France of 1994 Estonia ferry disaster

Estonian uppoamista käsitellään taas oikeudessa Ranskassa


Summary: Kansallimuseon lisärakennuksen arkkitehtuurikilpailuun tuli lähes 180 ehdotusta. Kaikki kilpailijat ovat EU-maista.

Kansallismuseon lisärakennus on naamioitu puistoksi tai se seisoo museon sisäpihalla, selviää arkkitehtuurikilpailun ehdotuksista. Kaikki niistä on jätetty kilpailuun anonyymisti.
 Me poimimme tähän juttuun kymmenen toimituksen mielestä kiinnostavaa tai yllättävää suunnitelmaa ehdokkaiden joukosta.
 Kaikki ehdokkaat löydät  täältä .
 1 Kansallismuseo Nurmella Ehdotus vaikuttaa opiskelijatyöltä, ja rakennuksen idea on hauska, vaikka se toimii ehkä parhaiten Saharassa. Siellä tosin hiekka tunkee suuhun avoimessa tilassa. Rakennuksen lippa näkyy Mannerheimintielle ja näyttelytilat on sijoitettu museon aitojen viereen. 2 Kansallismuseo Kratti Kohde henkii modernistisia ihanteita ja sen “leijuva” kupoli on koottu epäsäännöllisistä paloista. Krattin ytimessä on maahan upotettu atrium, jonka ympäri uudet tilat kiertyvät. Kupolin materiaalina on patinoitu kupari. 3 Kansallismuseo Finlight Tämä on ehkä kisan hurjin suunnitelma, sillä lasinen uudisrakennus kohoaa näyttävästi kaupunkikuvaan ja täyttää melkein koko Kansallismuseon sisäpihan. Suunnittelijoiden mielestä kohde näyttäytyy iltaisin suurena lyhtynä. 4 Kansallismuseo Haviseva lehti Rakennus tunkee voimakkaasti kaupunkikuvaan massiivisen puujulkisivun takia. Maantasossa on lasipaviljonki, ja näyttelytilat on sijoitettu sen yläpuolelle. Suunnittelijoiden mielestä niiaava katto liittyy Kansallismuseon monimuotoisiin kattorakennelmiin. 5 Kansallismuseo Sampo Tässä on harvinaisen rohkea esitys Kansallismuseon lisärakennukseksi. Kohde on upotettu kokonaan pihakannen alle, ja maan päälle näkyy vain kolme suurta kraateria. Idea on saatu suomalaisesta mytologiasta. 6 Kansallismuseo Kallas Rakennus näyttää ilmakuvassa kiehtovalta, ympäristöönsä mainiosti solahtavalta kohteelta, mutta tunnelma lässähtää sivuprofiilissa. Vastassa on tuttua tutumpi lasinen näyttelyaula, josta laskeudutaan pohjakerrokseen. 7 Kansallismuseo Kerkkä Rakennus tuo mieleen koko suomalaisen nykyarkkitehtuurin uuden sukupolven, joka on menestynyt kansainvälisissä arkkitehtuurikilpailuissa omintakeisilla töillään. Veistoksellisen kohteen suunnittelijoiden täytyy olla Suomesta. 8 Kansallismuseo Tapiola Ehdotus tuo mieleen entisaikojen näköalatornit, joista on yritetty leipoa nykyaikainen, monipolvinen versio. Kohde näyttää hämmentävältä Kansallismuseon sisäpihalla. Se voisi olla myös scifi-elokuvan lavaste. 9 Kansallismuseo Kansallismurikka Rakennuskompleksi näyttää ilmakuvassa kolmeen osaan leikatulta kääretortulta. Suunnittelijoiden mukaan kyse on maasta nousevasta pyöreästä kivestä, joka ei uhittele Kansallismuseolle. Päällys on harmaata graniittia. 10 Kansallismuseo Kanvas Ehdotus on saanut vaikutteita Kansallismuseon katoista ja rakennuksella on messinkinen haarniska. Luonnonvalo pääsee maan alla olevaan näyttelytilaan pihalle kurkottavien kattolyhtyjen kautta.

Tältäkö näyttää Kansallismuseon laajennus? – 10 kiinnostavaa suunnitelmaa ehdokkaiden joukosta


Summary: Mies surmasi viime vuoden elokuussa 36-vuotiaan irakilaismiehen kerrostaloasunnossa Kotkan Karhuvuoressa.

Kymenlaakson käräjäoikeus on tuominnut 43-vuotiaan irakilaismiehen 10 vuoden 4 kuukauden mittaiseen vankeusrangaistukseen taposta ja hautarauhan rikkomisesta.
 Mies surmasi viime vuoden elokuussa 36-vuotiaan irakilaismiehen potkimalla ja lyömällä tätä kerrostaloasunnossa Kotkan Karhuvuoressa.
 Surmaan liittyy poikkeuksellisen julmia piirteitä. Asunnosta löytyi tutkinnan yhteydessä kaksi sahaa, luita ja verijälkiä. Mies kaivoi surman jälkeen myös kuopan parin kilometrin päähän asunnosta, mutta kuopasta ei löytynyt ruumiinosia.
 Oikeudessa kuultiin muun muassa naapureita, jotka kertoivat asunnosta kuuluneista tappelun äänistä.
 Poliisin mukaan miehet tunsivat toisensa. Se tutki tapausta ensin katoamisena. Kun tutkinnassa tuli ilmi henkirikoksen piirteitä, tapaus siirtyi keskusrikospoliisille. Epäilty otettiin kiinni lokakuun lopussa, ja hän on ollut vangittuna siitä lähtien. Hänet passitetaan kärsimään tuomiota Mikkelin vankilaan.
 Tuomittu velvoitetaan korvaamaan kärsimyksestä uhrin kahdelle alaikäiselle lapsille 10 000 euroa kummallekin.

Irakilaismiehelle yli 10 vuotta vankeutta taposta ja hautarauhan rikkomisesta


Summary: Tubettajat Soikku ja Roni Back valitsivat eduskuntavaaliehdokkaansa vaalikoneen, kaverikeskustelujen ja ehdokkaan somepresenssin perusteella.

Suomen tunnetuimpiin tubettajiin kuuluvat  Soikku  ja  Roni Back  haluavat esimerkillään kannustaa nuoria äänestämään eduskuntavaaleissa.
 Soikku eli Sonja Hämäläinen, 27, kertoo havahtuneensa äänestämisen tärkeyteen vasta viime vuosina.
 Molemmat vakuuttavat, ettei yksikään puolue ole ollut ohjaamassa heitä asiassa, vaan päätös on henkilökohtaisen harkinnan tulos.
 Soikku on myös avoimesti kertonut kanavallaan, ketä hän äänestää, ja miksi.
 – Minulla on paljon nuoria seuraajia. Haluan, että arvot, jotka itse koen hyväksi, nähdään myös sellaisina, Hämäläinen sanoo.
 Lue myös:  Tutustu ehdokkaisiin Ylen vaalikoneessa
 Roni eli Roni Bäck, 25, kertoo, että paineet äänestämiseen ovat kasvaneet sosiaalisessa mediassa, ja muutos näkyi jo viime vuonna presidentinvaalissa.
 Hän on huomannut, että ehdokkaat ovat alkaneet ottaa oppia tubettajista omaan esiintymiseensä. Samaan hengenvetoon hän ihmettelee, miksi ehdokkaiden some-kanavat aukaistaan vasta vaalien alla, ja pian ne menevät taas kiinni.
 – Kanavien pitäisi olla auki koko ajan, Bäck sanoo.
 Katso videolta Soikun ja Roni Backin haastattelu tulevista eduskuntavaaleista. Toimittajana on  Jonni Aromaa .
 Lue Ylen parhaat vaalijutut

Soikku ja Roni Back äänestävät nyt, mutta aina niin ei ole ollut – "En äänestänyt viimeksi, koska kaikki oli mun mielestä Suomessa ihan hyvin"


Summary: Ympäristöjärjestöt vaativat turskanpyynnin kieltämistä Itämerellä välittömästi. Suomi on avainasemassa.

Itämeren turskakannat ovat huvenneet lähelle sukupuuttoa, kertovat ympäristöjärjestöt. Järjestöt ovat lähettäneet EU:n  kalastusministereille kirjeen , jossa vaaditaan turskan kalastuksen lopettamista Itämeren alueella välittömästi.
 Turskan oloja kurjistavat monet tekijät, joista kaikista ei ole täsmällistä tutkimustietoa. Turskat kärsivät maksasairauksista. Kalojen on myös vaikea löytää ravintoa, joten ne kärsivät aliravitsemuksesta.
 Olennaisin tekijä kuitenkin on ylikalastus. Vaikka kalastusmääriä on supistettu huomattavasti, nykyinen kanta ei kestä tätäkään rasitusta.
 Eurooppalaisten ympäristöjärjestöjen komissiolle lähettämässä kirjeessä todetaan, että turskan tilanne saattaa pysyä kriittisenä, vaikka kalastusta ei olisi lainkaan.
 Järjestöjen mukaan ainoa keino, millä ihminen voi vaikuttaa turskan tilanteeseen on kalastuksen lopettaminen.
 Kun tanskalainen tutkimusalus teki tutkimusta Itämerellä viime talvena, se sai saaliikseen enemmän roskia kuin turskaa.
 "Zombikaloja"
 Aftonbladet-lehti  on haastatellut Coalition Clean Baltic -järjestön kalastuspolitiikasta vastaavaa  Nils Höglundia . Hän kertoo sukeltajien joutuneen katsomaan kammottavaa näkyä.
 – Turskat uivat pohjassa ympäriinsä ja etsivät ruokaa, mutta eivät kasva. Ne turskat, joita näimme, eivät edes muistuta turskaa. Niillä on suuri pää, mutta muu osa kalan ruumiista on täysin näivettynyt ravinnonpuutteen takia.
 Tutkijat ovat varustaneet "zombiturskia" merkeillä voidakseen tutkia niiden ongelmien syitä. Tutkimus ei kuitenkaan ole onnistunut, koska kaikki merkityt turskat ovat kuolleet runsaan vuoden kuluessa merkinnästä, kertoo Höglund.
 Höglundin mukaan Itämeren ekosysteemi on epätasapainossa. Jäljellä olevia turskia pyydetään aivan alimittaisina, joten pyydyksiin jääviä heitellään heitellään takaisin mereen. Eloon jäävät kalat ovat stressaantuneita.
 Suomi avainasemassa turskan pelastamisessa
 Ympäristöjärjestöt muistuttavat , että EU on sitoutunut lopettamaan ylikalastuksen ensi vuoden loppuun mennessä. Ylikalastusongelma on pahin Välimerellä ja Mustallamerellä, mutta turskan tilanne osoittaa, ettei Itämerenkään kalastus ole kestävää.
 Suomi on EU:n puheenjohtajamaa heinäkuun alusta vuoden loppuun. Syyskussa tehdään päätös EU:n ensi vuoden kalastuskiintiöistä. Suomen on pidettävä huoli, että päätökset perustuvat tutkittuun tietoon ja niistä pidetään kiinni järjestöt vaativat.
 Turskan merkitys on Suomen aluevesillä vähäinen. Suomen vedet ovat liian vähäsuolaisia, jotta turska lisääntyisi näillä vesillä.
 Turskatilanteen erikoisuus on kuitenkin Ahvenanmerellä vielä elävä pieni populaatio, joka nauttii edellisen suolapulssin annista, kertoo Suomen luonnonsuojeluliiton suojeluasiantuntija  Tapani Veistola . Ahvenanmeren turskat ovat oikein hyvinvoivia, mutta niiden yksilömäärä on niin pieni, ettei se muuta Itämeren koko kuvaa.

Turskan tilanne Itämerellä on katastrofaalinen – "Pohjassa ui nääntyneitä zombikaloja, joissa on vain pää ja ruoto"


Summary: Terroriteot Pohjois-Irlannissa ovat lisääntyneet merkittävästi. Nuori aktivisti sanoo, ettei taistelu ole koskaan loppunut.

DERRY  Muutama kuukausi brexit-kansanäänestyksen jälkeen Derryn kaupungin katolilaisalueelle Bogsideen ilmestyi uusi separatistien toimisto.
 Saoradh on rekisteröimätön puolue, jonka tavoite on ajaa britit Pohjois-Irlannista ja yhdistyä Irlannin tasavallan kanssa sosialistiseksi tasavallaksi. Iirinkielinen nimi tarkoittaa vapautusta.
 – Sinn Féin on petturipuolue, joka on antanut periksi briteille ja tekee yhteistyötä miehittäjien kanssa, sanoo puolueen tiedottaja  Paddy Gallagher.
 Hän viittaa tasavaltalaispuolueeseen, jota aiemmin pidettiin Irlannin tasavaltalaisarmeijan IRA:n poliittisenä siipenä.
 27-vuotias Gallagher on nuori perheenisä ja uuden polven aktivisti. Omien sanojensa mukaan hän ei tue väkivaltaa, mutta ymmärtää niitä, jotka sitä käyttävät. Saoradh-puolue ei siis sanoudu irti IRA:n käyttämästä väkivallasta.
 – Taistelu ei ole koskaan loppunut. Britannia miehittää meitä edelleen ja Irlanti on jakautunut. Niin kauan kuin tilanne on tämä, miehet ja naiset ovat yhä valmiit vastarintaiskuihin.

 Kymmeniä iskuja, aktiivista tiedustelutoimintaa
 Euroopan poliisiviraston  Europolin terrorismiraportti  vuodelta 2018 kertoo, että ehdottomasti suurin osa Euroopassa tehdyistä separatistisista terroriteoista on tapahtunut Pohjois-Irlannissa.
 Kaikkiaan 205:stä pommi-iskusta ja asetakavarikosta 107 oli Britanniassa, niistä 88 Pohjois-Irlannissa.
 Tammikuussa Derryn oikeustalon edustalla räjäytettiin autopommi. Sen asettajaksi ilmoittautui Uusi IRA -niminen ryhmä. Ennakkovaroituksen ansiosta kukaan ei loukkaantunut.
 Mutta Pohjois-Irlannin poliisi antoi jälkikäteen lausunnon, jossa se sanoi turvallisuustilanteen heikentyneen vuodesta 2010 ja tilanteen olevan vakava. Poliisin mukaan isku oli odotettavissa.
 Pohjois-Irlannin turvallisuuspoliisin PSNI:n tukikohta Derryssä. Paul-Michel Ledoux / Yle
 Separatistipuolueen tiedottaja Paddy Gallagher sanoo olevansa jatkuvan vakoilun ja seurannan kohteena.
 – Minut pysäytetään alituiseen kadulla. Tavarat ja koti pengotaan usein, ja puhelinta kuunnellaan.
 Britannian sisäinen tiedustelupalvelu MI5 on pitänyt miehityksen ja rahoituksen korkealla tasolla Pohjois-Irlannissa viime vuodet.
 Britannian  parlamentin tiedustelu- ja turvallisuusvaliokunnan raportista  ilmenee, että vuosina 2016–2017 MI5 ohjasi 22 prosenttia eli noin 100 miljoonaa puntaa budjetistaan terrorismin vastaiseen toimintaan Pohjois-Irlannissa.
 Rauha huteralla pohjalla
 – Mikä tahansa epävakaus voi horjuttaa rauhaa, sanoo Irlannin entinen pääministeri Bertie Ahern Ylen haastattelussa.
 Ahern oli neuvottelemassa Pitkänperjantain rauhansopimusta, joka astui voimaan pääsiäisenä 1998.
 Sen jälkeen Pohjois-Irlannin katolilaiset ja protestantit sekä Britannian ja Irlannin hallitukset, ovat tehneet hartiavoimin töitä rauhan eteen. Puolisotilaallisia joukkoja on riisuttu aseista ja on yritetty rakentaa yhteishallinto, jossa molemmat osapuolet ovat tasapuolisesti edustettuina.
 Rauhansilta yhdistää Foyle-joen halkoman Derryn rannat. Paul-Michel Ledoux / Yle
 Pohjois-Irlannin aluehallinto Stormont suljettiin silti yli kaksi vuotta sitten ja päätösvalta palautettiin Britannialle Lontooseen. Tasavaltalaisten Sinn Féin ja lojalistien demokraattinen unionistipuolue DUP ajautuivat riitoihin ihmisoikeus- ja tasa-arvokysymyksissä sekä korruptiosyytteissä.
 Vuoden 2016 brexit-kansanäänestyksen tulos oli Pohjois-Irlannin äänestäjien tahdon vastainen. Selvä enemmistö, 56 prosenttia pohjoisirlantilaisista olisi halunnut pysyä Euroopan unionissa.
 EU on ollut Pohjois-Irlannin rauhansopimuksen toteuttamisen suuri rahoittaja. EU-rahaa virtaa alueelle vuosittain noin kolme miljardia euroa, maatalous- ja aluetukien sekä rauhanprosessin tuen muodossa.
 Britannialta tulee noin yhdeksän miljardia euroa vuodessa, mutta Pohjois-Irlanti on silti Euroopan köyhimpiä alueita.
 Brexitin myötä syntynyt kiista Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajajärjestelyistä on herättänyt pelkoja väkivallan yltymisestä uudelleen.
 Irlanti ja Pohjois-Irlanti eivät halua minkäänlaista näkyvää rajaa, ja samaa vakuuttaa Britannia. Mutta näkymättömän rajan pystyttäminen on osoittautunut eron jälkeen mahdottomaksi toteuttaa.
 – Jos rajalle pystytetään tarkastuspisteitä, ei tarvitse odottaa, että ne räjäytetään. Kansalaiset repivät ne alas ihan itse, sanoo Bertie Ahern, Irlannin entinen pääministeri ja rauhanneuvottelija.
 Irlantikin varautuu ongelmiin
 Irlannin tiedustelusta on toistaiseksi vastannut armeija ja Garda eli Irlannin poliisi. Nyt hallitus on perustanut uuden tiedusteluyksikön, Kansallisen turvallisuuden tietokeskuksen.
 Sen sanotaan liittyvän yleisesti kasvaneeseen terrorismin uhkaan ja kansainväliseen yhteistyöhön, mutta Pohjois-Irlannin separatisteilla on aina ollut hyvät kontaktit etelään rajan yli. Sitä kautta aseet ja rahoituskin on kulkenut.
 Irlannin senaatin jäsenen Neale Richmondin mukaan terroristit toimivat rajan molemmin puolin. Paul-Michel Ledoux / Yle
 – Terroristit toimivat rajan molemmin puolin. Kysymys on järjestäytyneestä rikollisuudesta, suojelusta ja salakuljetuksesta, kertoo Irlannin parlamentin ylähuoneen eli senaatin jäsen Neale Richmond.
 – Kuluneen vuoden aikana terroristit ovat lähettäneet kirjepommeja, tehneet kaappauksia ja jopa yhden pommi-iskun, hän luettelee.
 Richmond on Irlannin hallitsevan Fine Gael -puolueen EU-tiedottaja ja senaatin brexit-valiokunnan puheenjohtaja. Hän uskoo, että viime aikoina ympäri Pohjois-Irlantia tehdyt raha-automaattivarkaudet ovat terroristien varainkeruuta.
 – Aseen saa ostettua Pohjois-Irlannissa kadulta satasella, puoliautomaatin 300 eurolla, Richmond kertoo.
 Tulevaisuus pelottaa
 Britannian EU-erohanke roikottaa Pohjois-Irlannin rauhaa löyhässä hirressä. Mitä pidemmälle lopullinen brexit-ratkaisu lykkääntyy, sitä kauemmin epävarmuus ja pettymys ruokkivat vastarintataistelijoita ja rikollisia.
 Myös tavallisten kansalaisten keskuudessa levottomuus lisääntyy.
 Irlannin entinen pääministeri Bertie Ahern jatkaa yhä työtä rauhan edistämiseksi Pohjois-Irlannissa ja pitää yhteyksiä kaikkiin osapuoliin.  Paul-Michel Ledoux
 Rauhanmies Bertie Ahernin mielestä brexitin jatkuva siirtäminen lisää epävakautta, koska aluehallintoa ei saada toimimaan niin kauan kuin tilanne on auki.
 Paddy Gallagherin kaltaiset separatistit sen sijaan eivät brexitistä piittaa. Heille EU on yhtä suuri imperialistinen paha kuin Britannia. Tavoite on puhdas yhdistynyt sosialistinen Irlannin tasavalta.
 Gallagherin Saoradh -puolue ei osallistu edes aluevaaleihin, jotka järjestetään heti vapun jälkeen 2. toukokuuta. Stormontin aluehallinto kun on osa miehittäjän hallintoa.
 Aluevaalit saattavat aiheuttaa joitain kahnauksia. Vakavampia yhteenottoja Pohjois-Irlannissa odotetaan kesällä, kunhan protestantti- ja katolilaisryhmien perinteinen marssikausi käynnistyy.
 Lisää aiheesta:
 Financial Times: Will Northern Ireland dissidents be able to exploit Brexit chaos?

Pohjois-Irlannissa kasvaa itsenäisyystaistelijoiden uusi sukupolvi – "Britannia miehittää meitä edelleen"


Summary: Kyse on toimittaja-kirjailija Johanna Vehkoon tekemästä Facebook-päivityksestä.

Johanna Vehkoo  on saanut sakkotuomion  Junes Lokan  nostamasta kunnianloukkaussyytteestä. Oulun käräjäoikeus on tuominnut Vehkoon 15 päivän päiväsakkoon.
 Vehkoon on korvattava Lokalle kärsimyksestä 200 euroa. Lisäksi Vehkoon on korvattava Lokalle tämän oikeudenkäyntikulut, jotka ovat reilut 6000 euroa.
 Syyte koski Vehkoon tekemää Facebook-päivitystä, jossa hän kutsuu Junes Lokkaa muun muassa rasistiksi, natsiksi ja natsipelleksi. Vehkoo kertoi esitutkinnassa, että kirjoitus on julkaistu rajatulle ihmisjoukolle, ja joku on kopioinut sen ja levittänyt sitä. Vehkoon mukaan päivitys on ollut vain yhden viidesosan hänen Facebook-kavereistaan nähtävissä.
 Käräjäoikeuden mukaan Vehkoon käyttämiä termejä ei voida pitää täysin väärinä, eikä valheellisia. Käräjäoikeuden mukaan näyttää siltä, että Vehkoolla on ollut perusteita pitää tapahtumankuvausta totena, kun hän kirjoitti, että Lokka olisi tulossa kirjankauppaan kuvaamaan Vehkoon esiintymisen.
 Oikeuden mukaan ei ole ollut laissa tarkoitetulla tavalla totuuden vastaista se, että Vehkoo on kirjoittanut Lokan häiriköinnistä. Käräjäoikeuden mukaan natsi, natsipelle ja rasisti ovat haukkumasanoja, joita käytetään tyypillisesti silloin, kun halutaan loukata jotakuta. Eli oikeus tulkitsee asian niin, että Vehkoon osoittamilla todisteilla, joilla pyritään esittämään Lokka natsiaatteen ja rasismin kannattajana, ei siis ole merkitystä tuomion arvioinnissa.
 Oikeus katsoo myös, että Lokan toimintaa politiikkona ja julkisena toiminnassa voi arvostella, kunhan arvostelu ei kohdistunut häneen selvästi henkilönä. Kuitenkin tässä tapauksessa Vehkoon arvostelu oli irtaantunut poliitikasta ja se kohdistui Lokkaan henkilönä.
 Vehkoo julkaisi Facebook-kirjoituksensa vuonna 2016. Lokka ei vielä tuolloin ollut kaupunginvaltuutettu, mutta hän piti yllä jo videotiliään. Rikosasia tuli vireille Oulun käräjäoikeudessa  viime vuoden lokakuussa .
 Vehkoo kertoi aikaisemmin, että hän pitää rikosilmoitusta osana Lokan häneen kohdistamaansa häirintää, joka johtuu hänen työstään toimittajana. Vehkoo kirjoittaa  Ylelle Valheenpaljastaja-juttusarjaa .
 Rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  kommentoi aikaisemmin Ylelle, että hän pitää tapausta vihapuheen  määrittelemisen kannalta ennakkotapauksena .
 Lokka on maahanmuuttovastainen kansalaisaktivisti, joka on tunnettu ja tuomittu myös omasta kielenkäytöstään. Hänet on  tuomittu lainvoimaisesti sakkoihin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan , ja hänen verkkoviestejään on määrätty poistettaviksi niiden loukkaavan sisällön takia.
 Johanna Vehkoo on tutkiva toimittaja ja kirjailija. Hän on yksi laajoihin reportaaseihin erikoistuneen Long Play -verkkojulkaisun perustajista. Vehkoo on myös ollut Julkisen sanan neuvoston JSN:n jäsen. Vehkoo sai tänä vuonna Suomen PENin sananvapauspalkinnon.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
 Toimittajan ja kaupunginvaltuutetun oikeudenkäynti on merkittävä tapaus vihapuheen rajanvedossa – "Saako varasta nimittää varkaaksi?"
 Junes Lokka syytteeseen kunnianloukkauksesta ja yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämisestä

Toimittaja tuomittiin kunnianloukkauksesta, kun hän kutsui oululaista kaupunginvaltuutettua natsiksi ja rasistiksi


Summary: Tietojen panttaus on kirvoittanut jo muutaman kantelun oikeuskanslerinvirastoon.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Oikeuskansleri  Tuomas Pöyst i ryhtyy tutkimaan, ovatko virkamiehet  salanneet sote-uudistukseen liittyvää  tietoa eduskunnalta.
 – Valtioneuvoston virkamiesten tehtävänä on huolehtia virkavalmistelusta ja eduskunnan päätöksenteon kannalta tarpeellisten selvitysten tekemisestä ja kokoamisesta oikeiden tietojen esittämiseksi eduskunnalle, Pöysti viestittää.
 Helsingin Sanomat kertoi  valtiovarainministeriön virkamiesten jättäneen kertomatta oleellisia taloustietoja sote-uudistuksesta eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnalle. Lehden tiedot perustuvat sen haltuunsa saamiin sähköpostietoihin. Viesteissä pohditaan, huomaako eduskunta lakiesitykseen jääneitä puutteita, joissa on kyse sadoista miljoonista euroista.
 Oikeuskanslerinvirastoon on tehty aamupäivän aikana ainakin jo kaksi kantelua, mutta tämäntyyppiset asiat oikeuskansleri ottaa tutkittavaksi myös oma-aloitteisesti.
 Pöystin mukaan on tarkasteltava myös oikeusasiamiehelle tulleet mahdolliset kantelut.
 – Olennaista on asian ripeä mutta riittävän laaja ja objektiivinen tutkiminen. Ennen asian tutkimista ei asiaa sisällöllisesti voi kommentoida.

Oikeuskansleri alkaa tutkia eduskunnan tietojen pimitystä oma-alotteisesti


Summary: Lumet saavat ensi viikolla kyytiä.

Sää lämpenee pääsiäistä kohden päivä päivältä. Voimakas korkeapaine möllöttää Suomen yllä, ja se tietää poutaisia ja ainakin osin aurinkoisia päiviä.
 – Seuraavia sateita voi odotella vasta ensi viikon loppupuolelle, jos ennusteet pitävät paikkansa, sanoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela.
 Viikonloppu on maan etelä- ja keskiosassa pilvinen, mutta poutainen. Aurinko näyttäytyy aika ajoin. Maan pohjoisosassa on aurinkoisempaa.
 – Huomenna lauantaina lämpötila nousee lännessä ja lounaassa yli viiteen asteeseen, sunnuntaina päästään ainakin lännessä lähelle kymmentä astetta, ja ensi viikolla sää lämpenee vielä lisää, sanoo Koskela.
 Nykyisen ennusteen perusteella ensi viikon lämpimin päivä on torstaina. Maanantaina maan etelä- ja länsiosassa lämpötila kohoaa reiluun 10 asteeseen ja tiistaina hätyytellään jo 15 astetta. Pohjoisessa lämpötilat ovat viiden asteen molemmin puolin koko alkuviikon.
 – Tiistaista on tulossa hyvin aurinkoinen päivä ja sää on keväisen lämmintä. Torstai näyttäisi olevan lämpimin päivä ja silloin voidaan päästä yli 15 asteeseen.
 Jatkuuko lämpö pääsiäisen pyhien yli, sen suhteen ennusteet ovat vielä epävarmoja. Lämpenevistä päivistä huolimatta yöt ovat yhä kylmiä ja lämpötila laskee etelää myöten pakkasen puolelle. Koskelan mukaan yöpakkaset vähenevät vasta ensi viikon loppupuolella.
 Lämpötilakarttoja ajalle 15.-17. huhtikuuta.  Yle
 Lumet hupenevat vauhdilla
 Takatalvi koetteli eri puolilla Suomea  alkuviikosta . Tällä hetkellä etelä- ja länsirannikolla maa on suuressa osassa lumeton.
 pohjoisessa lunta on parhaimmillaan yli 80 senttimetriä ja maan keskiosassakin lunta on vajaasta kymmenestä sentistä puoleen metriin.
 Koskelan mukaan lumipeite hupenee ensi viikolla vauhdilla. Yöpakkaset kuitenkin hidastavat tahtia.
 – Ennusteen mukaan ensi viikon sunnuntaina lumet olisivat lähteneet pitkälle maan keskiosaa myöten, mutta sitä en uskalla luvata.

Korkeapaine möllöttää Suomen yllä ja sää lämpenee päivä päivältä – Meteorologi: Ensi viikolla päästäneen yli 15 asteeseen


Vuokrattavat sähköiset potkulaudat ovat tulleet lyhyessä ajassa näkyvästi esille Helsingin katukuvaan. Moni on jo ehtinyt taittaa matkoja vuokrattavilla potkulaudoilla ja ne ovat herättäneet hämmästystä ja mielenkiintoa.
 Liikenneturvan tutkimuspäällikkö  Juha Valtonen  on seurannut kehitystä kaksijakoisen tuntein: innostuneesti, mutta samalla hieman huolestuneena siitä, miten uudet menopelit sopivat liikenteeseen.
 Liikenneturva pitää tärkeänä, että jatkossa kevyenliikenteen väylien suunnittelussa huomioidaan uudenlaisten liikkumisvälineiden yleistyminen liikenteessä.
 – Se on tietysti hyvä, että tulee uusia kulkuvälineitä ja tämä monipuolistaa julkisen liikenteen käyttömahdollisuuksia, Valtonen sanoo.
 Valtosen mukaan liikenteessä olevien potkulautojen määrät ovat vielä niin pieniä ja ilmiö on niin uusi, että tutkittua tietoa lautojen aiheuttamien ongelmien määrästä liikenteessä ei ole.
 Trafi katsoo  sähköpotkulaudat kevyiksi sähköajoneuvoiksi ja niiden käytössä pitää noudattaa polkupyöräilijöiden liikennesääntöjä sekä ajaa pyöräkaistoilla, mikäli laitteen maksiminopeus ylittää 15 kilometriä tunnissa.
 Jos laite kulkee alle merkityksellisen 15 kilometrin tuntinopeuden, sen käyttäjä rinnastuu liikenteessä jalankulkijaksi. Vuokrattavat laudat kulkevat yli tämän 15 kilometrin tuntinopeuden, joten ne rinnastuvat liikenteessä pyöräilijöihin.
 Tier-yhtiön sähköpotkulautoja Kiasman edessä. Kristiina Lehto / Yle
 Monen mielestä käyttö liian kallista
 Ikärajoja sähköpotkulautojen käyttäjille ei ainakaan lainsäädäntö aseta.
 – Kyllä polkupyöriäkin saa käyttää kuka tahansa, Liikenneturvan tutkimuspäällikkö Juha Valtonen huomauttaa nille, jotka ihmettelevät, voivatko lapsetkin käyttää lautoja.
 Helsingissä laudan vuokraamisen aloitusmaksu on euron ja sen jälkeen käyttö maksaa 15-25 senttiä minuutilta. Jos sähköisen potkulaudan haluaa ostaa omaksi, hinnat liikkuvat nettikaupassa muutamasta sadasta eurosta ylöspäin.
 Vuokrattavista laudoista voi valita tällä hetkellä Helsingissä ruotsalaisen Voin ja saksalaisen Tierin välillä, joista jälkimmäinen on edullisempi.
 Helsinkiläiset näyttävät Ylen tekemän katugallupin perusteella suhtautuvan pääosin myönteisesti uuteen liikkumisen muotoon. Kritiikkiä herättää lähinnä lautailun verrattain korkea hinta.
 Vantaalainen  Atte Perttunen  on ehtinyt jo kokeilla sähköpotkulautaa. Perttunen kertoo laudan toimineen hyvin. Hän pitää uusia menopelejä kätevinä, mutta hintoja liian kalliina.
 Helsinkiläinen  Jaakko Sahimaa  sanoo, että kaupunkipyörät ovat virkeä uusi liikkumisen muoto ja verrattain hyvä asia. Hinta on kuitenkin hänen mielestä sen verran kallis, että jatkuvaan käyttöön laudoista ei ole.
 Voi ja Tier -yhtiöiden sähköpotkulaudat parkissa. Kristiina Lehto / Yle
 Kausimaksua kaipaillaan
 Juuso Kurttila  Helsingistä luonnehtii laudan käyttöä vauhdikkaaksi kokemukseksi, mutta liian kalliiksi opiskelijalle.
 – Voisin käyttää lautaa uudestaan, jos esimerkiksi myöhästyn bussista, mutta jatkuvaan käyttöön en näillä hinnoilla ottaisi. Jos kausimaksu olisi mahdollinen, niin sitten tilanne olisi toinen, Kurttila sanoo.
 Myös Kaarinalainen  Niko Ylä-Poikelus  ehdottaa kausimaksua laudoille, jotta sitä voisi päivittäin arjessa käyttää.
 – Hauska ideahan tämä on, mutta miten toimii arkikäytössä Helsingin vilkkaassa liikennevilinässä, se jää nähtäväksi, hän sanoo.
 Kuisma Kuusela  uskoo, että laudat on ensisijaisesti suunnattu turisteille, koska kausimaksulla niitä ei voi ainakaan toistaiseksi käyttää.
 – Ehkä se mietityttää, että jos niitä jätetään muun liikenteen tielle, eikä kukaan valvo, hän sanoo.
 Sähköpotkulautayrityksen lisäksi myös Helsingin seudun liikenne aikoo kokeilla ensi kesänä yhteiskäyttöpotkulautoja. Kokeilu tapahtuu ensi kesänä Vuosaaressa ja paikka valikoitui sen vuoksi, että Vuosaareen ei ole vielä saatu kaupunkipyöriä.
 HSL aikoo tuoda Vuosaareen huhtikuusta lokakuuhun kestävälle kaudelle noin 30 potkulauta-asemaa ja noin 300 potkulautaa, joista osa on sähkökäyttöisiä ja osa jalalla käytettäviä.
 Lue lisää:
 Kohutut sähköiset potkulaudat tulivat nyt Ruotsista Suomeen – eivätkä ne jää ainoiksi: huhtikuussa pääset laudalla myös idästä Kallioon vaikka terassille
 Unohda kaupunkifillarit, nyt tulevat kaupunkipotkulaudat – ilmestyvät Helsingin seudulle jo ensi vuonna
 Yhteiskäyttöpotkulaudat innostavat Helsingissä – HSL on saanut tuhansia paikkaehdotuksia potkulauta-asemille
 Hetken huuma vai pysyvämpi kehitys? Sähköpotkulautoja on alettu käyttää kännimopoina
 Mikä on nopein: sähköpotkulauta, puupolkupyörä vai sähköauto?

Siellä täällä lojuvat sähköpotkulaudat herättävät tunteita Helsingissä: "Mietityttää, jos niitä jätetään muun liikenteen tielle, eikä kukaan valvo"


Summary: Turun Toriparkin kaivuutyöt on keskeytyksissä. Katujen painuminen on huomattu myös viereisessä kauppakeskuksessa.

Turun toriparkki Toriparkki on Turun kauppatorin alle rakennettava maanalainen pysäköintiluola Pysäköintiluolaan on suunniteltu tulevan kaksi kerrosta ja 600 autopaikkaa Turun rakennuslautakunta myönsi rakennusluvan 30. marraskuuta 2017 Toriparkin rakentaminen alkoi syksyllä 2018
 Turun maanalaisen pysäköintilaitoksen eli toriparkin kaivaminen on  keskeytett y painumisvaaran vuoksi. Ylen haltuunsa saaman Turun kaupungin tilaaman selvityksen mukaan Eerikinkadulla maa on paikoin painunut työmaata kohti jopa 20 senttimetriä.
 Katujen painumisesta on jaettu kuvia sosiaalisessa mediassa viime viikkoina runsaasti. Se on huomattu myös toria ympäröivissä kiinteistöissä.
 Kauppakeskus Hansakorttelissa torin kaivuutöitä on seurattu tarkasti.
 – Katujen painuminen on huomattu. Huolta aiheuttaa se, miten meidän kiinteistömme kestävät rakennustyöt. Lisätietoja saadaan tästä varmaan lähiviikkoina, kertoo kauppakeskusjohtaja  Timo Palviainen .
 Helmikuun alussa Hanskakorttelin tiloissa olevassa Foija-ravintolassa tapahtui laaja vesivahinko, joka lopetti 180-vuotiaan ravintolan tarun.
 – Isoin asia on meidän kohdalla on ollut sprinklerirunkovesijohdon halkeaminen, joka johti vesivahinkoon muun muassa vanhan ravintola Foijan tiloissa. Kellaritilojen kuivatus on edelleen käynnissä. Arvio on, että remontti valmistuu aikaisintaan kesän jälkeen, Timo Palviainen sanoo.
 Huolta aiheuttaa se, miten meidän kiinteistömme kestävät rakennustyöt. Lisätietoja saadaan tästä varmaan lähiviikkoina.  Timo Palviainen
 Paalutusten osalta Hansakortteli ja Åbo Svenska Teater ovat kunnossa ,  mutta toriparkkitöiden vaikutuksia niihin ei pystytä vielä arvioimaan. Palviaisen mukaan paalutus on uusittu reilu kymmenen vuotta sitten. Keskustelut katujen painumisesta, rakennevaurioista ja vesivahingosta on aloitettu.
 – Keskustelut ovat käynnissä rakennuttajan ja toriparkkiyhtiön kanssa. Vastuuasioita ratkotaan vesivahinkoon liittyen. Vakutuusyhtiöt keskustelevat tästä.
 Turku ottaa työmaan suhteen aktiivisemman otteen
 Turku kertoi aiemmin tällä viikolla aloittavansa toriparkin työmaalla säännölliset seurantapalaverit. Niissä on tarkoitus käydä läpi painumaa seuraavien mittareiden tuloksia.
 – Jos mittaustulokset antavat aihetta korjaaviin toimenpiteisiin, ne käydään palavereissa läpi, kertoo Turun kaupungin tarkastusinsinööri  Andreas Salonen .
 Työmaan keskeyttämistä ei määrännyt Turku vaan urakoitsija Skanska teki päätöksen itse.
 – Rakennusvalvonta linjasi, ettei Eerikinkadun kaivuita saa aloittaa ja he ovat työt sitten itse keskeyttäneet, Salonen toteaa.
 Salosen mukaan maan siirtyminen on tietyissä kohdissa jo hidastunut, eikä hänen mukaansa syytä paniikkiin ole.
 Lue lisää:
 Turun toriparkin kaivaminen keskeytetty liiallisen painumisen vuoksi – savimaa on antanut periksi pahimmillaan 10 senttiä
 Turku pyysi Turun Toriparkki Oy:ltä selvitystä maansiirtymistä – rakennusluvan ehdot täyttyvät
 Toriparkkityömaan suoja-aita kallistui sunnuntai-iltana – Pelastuslaitos eristi aluetta

Turun rakennusvalvonta ottaa Toriparkin tarkkaan syyniin – maa paikoin painunut työmaata kohti jopa 20 senttimetriä


Summary: Syytteiden mukaan miestä hakattiin, viilleltiin ja hänen päälleen virtsattiin 300 euron takia.

Vanhojen yläastetuttujen tapaaminen päättyi törkeään väkivaltaan Porissa viime syksynä, syyttäjä sanoo.
 Syyttäjän mukaan nainen huijasi yläasteelta tutun miehen Poriin, missä uhri pahoinpideltiin, riisuttiin ja ryöstettiin. Syytteiden käsittely alkoi perjantaina Satakunnan käräjäoikeudessa. Naisen lisäksi myös yhtä miestä syytetään törkeästä ryöstöstä ja törkeästä vapaudenriistosta.
 Syyttäjän mukaan nainen ja uhri olivat pitäneet yhteyttä Messengerissä, ja nainen oli kutsunut hänet Poriin. Linja-autoasemalla uhria oli vastassa naisen lisäksi syytetty mies sekä kolmas, tuntemattomaksi jäänyt mies. Syyttäjän mukaan kolmikko kuljetti uhrin jonkin matkan päähän rakennuksen pihaan, missä he alkoivat hakata tätä. Lisäksi yksi heistä laittoi pistoolimallisen aseen uhrin ohimolle ja uhkasi tappaa tämän, syytteessä sanotaan.
 Syyttäjä: Uhkailivat uhrin perhettä
 Kolmikko vei syyttäjän mukaan uhrin sisälle rakennukseen ja käski tämän riisuutua. Paikalle saapui tuolloin vielä kaksi muuta, tuntemattomaksi jäänyttä miestä.
 Syyttäjän mukaan uhri pakotettiin alastomana makaamaan lattialle, missä nainen muun muassa viilteli häntä teräaseella ja yksi miehistä virtsasi hänen päälleen. Sen jälkeen uhrin kaulan ympäri laitettiin köysi ja hänet nostettiin roikkumaan katosta niin, että hänen jalkansa kuitenkin osuivat vielä lattiaan, syytteessä sanotaan.
 Syyttäjän mukaan syytetyt vaativat uhrilta tämän pankkikortin ja tunnusluvun. Sen jälkeen syytetty mies meni syyttäjän mukaan pankkiautomaatille ja nosti uhrin tilillä olleet 300 euroa. Lisäksi uhrilta vietiin kännykkä ja kotiavaimet. Väkivallan lisäksi syytetyt uhkailivat uhria ja tämän perheenjäseniä ja sanoivat, että nämä joutuvat vaaraan, jos uhri kertoo tapahtumista, syytteessä sanotaan.
 Syyttäjän mukaan uhrin annettiin lopulta pukeutua ja hänet kuljetettiin autolla sivutielle. Uhri lähti kävelemään tietä pitkin, mistä sivullinen autoilija myöhemmin otti hänet kyytiin ja vei saamaan hoitoa vammoihinsa. Syytetyt mies ja nainen ovat kiistäneet syyllistyneensä rikokseen. Syyttäjä vaatii kummallekin vähintään neljän vuoden ehdotonta vankeusrangaistusta.

Nettitreffi huijasi miehen Poriin, missä hänet joukolla riisuttiin ja ryöstettiin


Länsi-Suomen merivartiosto kertoo, että yhteysalus on ajanut karille noin kolme tuntia sitten Föglön alueella.
 Aluksella oli 25 matkustajaa, jotka on kaikki evakuoitu maihin.
 Merivartiosto kertoo aluksella olleen hyvin pieni hydrauliöljyn vuoto, jota torjutaan ja rajoitetaan pelastuslaitoksen toimin.
 Merivartiosta kertoi julkaisevansa asiasta tiedotteen myöhemmin tänään.

Lautta joutui merihätään Ahvenanmaalla – öljyä valunut hiukan mereen


Summary: Potilasvahinkoapu esitti Allerganille ensimmäisen korvausvaatimuksen.

Suomen Potilasvahinkoavun mukaan jo kaksi suomalaisnaista hakee korvausvaatimuksia rintaimplanteista aiheutuneen syövän takia.
 Yle uutisoi tammikuussa , että Suomessa yleisesti käytetty Allerganin karheapintainen silikoni-implantti voi aiheuttaa harvinaisen imusolmukesyövän alatyypin.
 Tutkimukset osoittavat, että implantteja kantavilla naisilla on 400-kertainen riski sairastua kyseiseen lymfoomaan.
 Suomen Potilasvahinkoapu on potilasvahinkoasioihin keskittynyt lakiasiaintoimisto. Se on jo saanut useita yhteydenottoja korvausvaateista. Toimitusjohtaja, varatuomari  Joni Siikavirta  kertoo, että ensimmäinen vahingonkorvausvaatimus on nyt esitetty Allerganille.
 Yksi syöpään sairastuneista naisista on hakenut korvauksia itse, mutta ratkaisua ei ole vielä saatu.
 – Tapauksia on tiedossa ja virellä jo useita muitakin, Siikavirta toteaa.
 10 000 eurosta ylöspäin
 Siikavirran mukaan jokainen korvausvaatimus on aina tapauskohtainen, mutta vaatimusmäärät alkavat noin 10 000 eurosta.
 – Moni haluaa ymmärrettävästi poistaa implanttinsa nyt, kun tieto syöpäriskistä on tullut. Haemme korvauksia esimerkiksi poistoleikkauksista aiheutuvista ansionmenetyksistä, kivusta ja särystä.
 Siikavirta kertoo, että syöpätapauksissa korvausvaatimusten määrittely on vaikeaa.
 – Kun on näin vakavasta asiasta kyse, lähdetään huomattavista summista liikkeelle. Syöpätapauksissa korvausvaatimus on useita kymmeniä tuhansia euroja, Siikavirta kertoo.
 Suomessa Allerganin Natrelle- ja McGhan-merkkisiä implantteja on käytetty noin 30 000 kappaletta, eli ainakin 15 000 suomalaisella naisella.
 Siikavirta kertoo, että Suomessa usean asiakkaan ryhmäkanne on lähes mahdoton toteuttaa.
 – Laki mahdollistaa ryhmäkanteen vain kuluttaja-asiamiehen ajamana ja asiamies ei ole koko lain voimassaoloaikana tietojeni mukaan nostanut yhtäkään ryhmäkannetta, Siikavirta toteaa.
 Allergan on myös Euroopassa ollut yksi yleisimmin käytetyistä implanttimerkeistä. Siikavirta ei tiedä, kuinka paljon korvausvaatimuksia yritystä vastaan on Euroopassa tehty. Hän uskoo, että Allergan koettaa hoitaa korvausvaatimukset "mahdollisimman kustannustehokkaasti".
 – Pyrkimys on saada asiat sovittua yrityksen kanssa ilman oikeudenkäyntiä.
 Suomessa pois käytöstä
 Suomen esteettiset plastiikkakirurgit -yhdistys suositteli vuoden alussa, ettei kyseisiä implantteja enää käytettäisi Suomessa.
 Suurin osa karheista implanteista on laitettu potilaille yksityisessä terveydenhuollossa, mutta niitä on laitettu myös julkisissa sairaaloissa.
 Esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri sekä muun muassa Tampereen yliopistollinen sairaala ovat jo keskeyttäneet karheapintaisten silikoni-implanttien käytön.
 Lue lisää:  "Vahva epäily silikoni-implantin syöpäriskistä": Plastiikkakirurgit kehottavat välttämään – Suomessa käytetty 30 000 riski-implanttia
 Tays keskeyttää karheiden rintaimplanttien laiton – Syynä implantteihin liittyvät imusolmukesyöpätapaukset

Jo kaksi suomalaisnaista hakee korvauksia rinta-implanteista aiheutuneen syövän takia –  "korvausvaatimukset useita kymmeniä tuhansia euroja"


Summary: Kauppisen lapsuuden metsässä näkyy koko nykyluontomme tarina.

Hömötiaisen laulua ei kuulu. Tietokirjailija ja tutkiva toimittaja  Juha Kauppinen  yrittää kuunnella korvat höröllään. Vain teiden humina kuuluu kaukaa. Huhtikuinen räntäsade leijailee hiljalleen.
 Ei ole ihme, että laulua ei kuulu. Huonolla kelillä linnut ovat metsissä hiljempaa. Mutta toinen syy on, että hömötiaisten määrä on romahtanut Suomessa. Vähän yli kymmenessä vuodessa kannasta on kadonnut puolet. Muutos on dramaattinen, kun kyseessä on tavallinen metsien laji.
 Hömötiainen luokiteltiin vielä vuoden 2010 uhanalaisuusarvioinnissa elinvoimaiseksi lajiksi. Vuonna 2015 se sai luokituksen vaarantunut, ja nyt julkaistussa arviossa  hömötiainen on jo erittäin uhanalainen .
 Elämän monimuotoisuus ei ole koskaan identtistä kahdessa eri paikassa. Ei ole olemassa kahta keskenään täysin samanlaista suota tai metsää. Pohjoinen havumetsävyöhykkeemme muuttaa muotoaan koko matkan Oslosta Nova Scotiaan, Norjasta Kanadan itärannikolle.  Juha Kauppinen
 Kauppinen on harrastanut luontoa 30 vuotta. Jo 10-vuotiaana hän pyöräili ja kiikaroi lintuja täällä Hämeenlinnan naapurikunnassa Hattulassa. Lapsuuden mökki sijaitsi tämän metsän lähellä.
 – Näissä metsissä näin ja kuulin elämäni ensimmäisiä varpuspöllöjä, pyitä, hiirihaukkoja ja mehiläishaukkoja. Nuo kaikki lajit ovat sittemmin taantuneet, ja ne on 2000-luvulla luokiteltu uhanalaisiksi, Kauppinen kertoo.
 – Se että vaalitentissä mainitaan hömötiainen, on kommentaattorien mielestä vitsi. Se kuvastaa luonnon monimuotoisuuden asemaa suhteessa ihmisen toimintaan, jos vitsiksi riittää se, että joku mainitsee hömötiaisen, Kauppinen sanoo. Nella Nuora / Yle
 Lapsuuden metsästä pieni palanen, muutama hehtaari, on säilynyt lähes luonnontilaisena. Vihreän sävyt loistavat laidasta laitaan, valtavat kuuset kaartuvat polun ylle. Harvat pystyssä olevat lahopuut on käytetty tehokkaasti hyödyksi; näyttäisi siltä, että palokärki, käpytikka ja hömötiainen ovat hakanneet pesäkolonsa samaan runkoon, eri korkeuksille kuin luonnon omaksi kerrostaloksi.
 Mutta puuttomia hakkuuaukkoja on siellä täällä. Iso osa metsästä on harvennettu. Saman kokoisia männyn runkoja seisoo harvakseltaan kangasmaalla. Aluskasvillisuus puuttuu. Kauppinen ei halua syytellä metsänomistajaa lapsuuden maisemansa tuhoamisesta. Hän lohduttautuu sillä, että edes pieni osa vanhasta metsästä on jäljellä. Silti huolettaa.
 – Metsän eläimet eivät tunnista tällaista enää metsäksi, Kauppinen sanoo.
 Metsäluonnon yksipuolistuminen ja pirstaloituminen  ovat suurin syy lajiemme  uhanalaisuuteen.
 Suomessa avohakattiin vuonna 2017 jalkapallokentän verran metsää joka toinen minuutti. Etelä-Suomessa luonnontilaisia metsiä on vain muutama prosentti pinta-alasta.  Juha Kauppinen
 Juuri julkaistussa kirjassaan  Monimuotoisuus – kertomuksia katoamisista  Kauppinen puhuu tavallisuuden katoamisesta. Enää uhanalaisia lajeja eivät ole ainoastaan saimaannorppa, susi tai ahma. Monet ennen runsaat ja koko Suomessa tavalliset lajit ovat vähentyneet nopeasti. Näin on käynyt hömötiaisen lisäksi esimerkiksi varpuselle, pajusirkulle, selkälokille, ketoneilikalle ja meritaimenelle.
 – Se on merkki ekosysteemin isosta mullistuksesta, jotka ovat aina arvaamattomia.
 Joka yhdeksäs Suomen luonnon eliölajeista on uhanalainen , ja uhanalaistuminen kiihtyy koko ajan. Suomen selkärankaisista eläimistä lähes kolmasosa on uhanalaisia. Suurin osa äärimmäisen tai erittäin uhanalaisista lajeista on lintuja, kuten tunturipöllö, peltosirkku, kuningaskalastaja, suokukko, tervapääsky, piekana, huuhkaja, selkälokki, varpunen, haahka ja viherpeippo.
 – Se, että koko ajan häviää lajien paikallisia populaatioita, on iso riski. Ekosysteemit ovat monimutkaisia ja laajoja kokonaisuuksia. Tunnetaan tapauksia, joissa yhden lajin poistuminen tai uuden lajin tuleminen on aiheuttanut isoja mullistuksia, Kauppinen sanoo.
 Todennäköisesti käpytikka on nakuttanut useamman kolon koivupökkelöön Hattulan metsissä. Nella Nuora / Yle
 Miten kuusi lajia voi pelastaa monimuotoisuuden?
 Kauppisen kirja kertoo Suomen luonnon monimuotoisuudesta ja sen hupenemista. Siinä on kuusi päähenkilöä: kultasirkku, kuukkeli, ruusuruohomaamehiläinen, isonuijasammal, taimen ja jääleinikki.
 – Nämä kuusi lajia ovat herkkiä spesialistilajeja, joiden häviäminen liittyy isoihin kehityskulkuihin. Niiden hupeneminen selittää myös kymmenien muiden lajien köyhtymistä ja ekostysteemien muutosta, Kauppinen selittää.
 Hänen mukaansa pelkästään näiden kuuden lajin suojeleminen voisi pelastaa ison osan suomalaisen luonnon monimuotoisuudesta.
 – Ei luonnon monimuotoisuuden pelastaminen ja köyhtymisen estäminen ole vaikeaa. Otetaan vain muutama laji ja katsotaan, että ne esiintyvät luonnollisilla elinalueillaan elinvoimaisina. Silloin olisi rikkaita ekosysteemejä, Kauppinen selittää.
 Nämä kuusi lajia ovat eräänlaisia sateenvarjolajeja. Niiden suojelulla suojellaan monia muita lajeja. Mutta: Jotta näin kävisi, lajit pitäisi Kauppisen mukaan suojella ehdoitta, jopa ohi ihmisten etujen.
 – Jos asettaisimme nämä eliölajit kaiken muun toiminnan yläpuolelle ja päättäisimme, että mikään mitä teemme ei vähennä näitä lajeja, niin se veisi luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä ihan hirveän paljon paremmalle tolalle.
 Kuulostaa yksinkertaiselta.
 Mutta aivan yksinkertaista se ei tietenkään ole. Elinkeinotoimintamme pitäisi suunnitella niin, että lajien elinolosuhteita ei enää heikennettäisi. Se vaatisi esimerkiksi todella radikaaleja tekoja metsien talouskäytössä.
 – Kun lajin säilyttäminen ja elinkeinotoiminta asetetaan vastakkain, elinkeinotoiminta voittaa aina. Aina voidaan sanoa, että se on vain yksi populaatio, että onhan näitä populaatioita. Mutta kaikki populaatiot ovat vain yksittäisiä, ja lopulta tulee vastaan se viimeinen.
 Kuukkelit eivät tiedä, kiihdyttääkö niiden asuttamien metsien hakkuita selluntuotanto vai energiantuotanto ja onko kyse pää- vai sivuvirroista. Mutta metsät vähenevät, sen ne huomaavat.  Juha Kauppinen
 Kauppisen kuudella avainlajilla on jokaisella omat häviämisen syynsä, kuten liika metsästys, elinympäristöjen tuhoaminen tai ilmastonmuutos. Jokainen laji edustaa myös omaa elinympäristöään. Moni niistäkin on uhanalainen.
 – Kuudella lajilla ei tietenkään koko luontoa pelasteta, koska joukossa ei ole monien tärkeiden elinympäristöjen lajeja, kuten meriekosysteemien, kallioketojen tai lähteiden lajeja.
 Kauppisen ajatusleikissä, jossa nämä kuusi avainlajia asetetaan kaiken muun edelle, tehtäisiin näin:
 Isonuijasammalen säilymiseksi suojeltaisiin Suomen vähät lettosuot, jotka ovat isonuijasammalen elinpaikkoja ja ennallistettaisiin aiemmin ojitettuja soita.
 Kuukkelille synnytettäisiin yhtenäisiä, luonnontilaisia metsäalueita jättämällä metsiä hieman nykyistä enemmän kokonaan metsätalouden ulkopuolelle.
 Taimenille vapautettaisiin jokia, poistettaisiin joiltakin reiteiltä vesivoimaloiden patoja ja muita vaellusesteitä.
 Ruusuruohomaamehiläiselle synnytettäisiin lisää ketoja ja niittyjä, joilla ruusuruohot, sen ravintokasvit, voisivat kasvaa. Tämä auttaisi myös satoja muita keto- ja niittylajeja.
 Kultasirkun on vienyt Kiinan ja Kaakkois-Aasian massiivinen pikkulintupyynti. Sitä suitsittaisiin ja lopetettaisiin kosteikkojen raivaaminen Venäjällä kultasirkkujen muuttoreitin varrella.
 Jääleinikki on katoamassa ilmaston lämpenemisen takia, joten se vaatisi ilmastotoimia, lämpenemisen torjuntaa.
 Nella Nuora / Yle
 Luonnon suojelu on ihmisen suojelua
 Mitä väliä on sillä, jos hömötiainen katoaa?
 Virallinen vastaus on, että Suomi on sitoutunut kansainvälisillä sopimuksilla estämään monimuotoisuuden katoamisen, siinä onnistumatta. Kauppisen oma vastaus on kirjan pituinen: 350 sivua.
 – Minua vaivasi se, että en osannut selittää mitä pahaa on siinä, että monimuotoisuus hupenee.
 Ihminenkään ei elä ilman ekosysteemejä. Siksi luonnon suojeleminen on lopulta myös ihmisen suojelua. Lajien ja ekosysteemien olemassaolo takaa oman olemassaolomme.
 – Elinympäristöstämme tulee meille sitä huonompi paikka elää, mitä enemmän lajeja katoaa. Esimerkiksi tuholaishyönteisten massaesiintymiset voivat olla katastrofaaliset seuraavan 20 vuoden aikana, ja joudutaan esimerkiksi käyttämään paljon myrkkyjä, jos lintuja ei enää ole syömässä hyönteisiä.
 Ja vaikka ekosysteemit palautuisivatkin, niin kuin ne ovat tehneet sukupuuttoaaltojen jälkeen, se kestää miljoonia vuosia.
 – Säilymme ehkä hengissä, vaikka hyönteiset katoaisivat. Mutta haluammeko sellaista elämää? Haluammeko elää ilman luontoa?
 Nella Nuora / Yle
 Sitaattinostot ovat otteita Juha Kauppisen kirjasta Monimuotoisuus – kertomuksia katoamisista.
 Lue myös:
 Mitkä Suomen eläimet ovat vaarantuneet?  Tältä sivulta voit tutkia selkärankaisten lajien tilannetta.  Jokaisen lajin kohdalta näet uhanalaistumisen syyt sekä tulevaisuudessa vaikuttavat uhkatekijät.

Pelastaisiko kuuden lajin suojeleminen Suomen luonnon monimuotoisuuden? Juha Kauppisen kirja maalaa synkän kuvan luontomme köyhtymisestä


Summary: Kyseessä on ensimmäinen tuntikohtainen mallinnus maailmanlaajuisen energiajärjestelmän kaikista sektoreista.

Hiilidioksidin talteenotto ja varastonti (CCS)

Lappeenrannan teknillisen yliopiston (LUT) ja saksalaisen Energy Watch Groupin (EWG) tutkimusprojektin mukaan maailmanlaajuinen siirtyminen uusiutuvaan energiaan on paitsi mahdollista niin myös turvallista ja edullisempaa kuin fossiilisiin polttoaineisiin ja ydinvoimaan nojaava energiajärjestelmä.
 Uusiutuvien energiamuotojen ja energian varastoinnin nopea kehitys tekee tutkimuksen mukaan mahdolliseksi hiilidioksidipäästöjen nollaamisen jopa ennen vuotta 2050, siis aiemmin kuin ennen on ajateltu.
 Tutkimus on ensimmäinen, jossa tuodaan esiin kustannustehokas, kaikki sektorit kattava, maailmanlaajuinen polku kohti 1,5 asteen tavoitetta, jossa ei tarvita myöskään niin sanottua CCS-teknologiaa eli päästöjen poistamista ilmakehästä teknologian avulla.
 Siirtymä voidaan uusien tutkimustulosten mukaan maksaa fossiilisista polttoaineista irtautumisesta syntyvillä säästöillä.
 Muutos koskee tutkimuksessa kaikkia sektoreita, niin energiantuotantoa, lämmitystä, liikennettä kuin juoma- ja kasteluveden tuotantoa merivedestä, mikä kuluttaa paljon sähköä kuivissa maissa.
 Vuonna 2050 maailman energiasta 69 prosenttia tulisi aurinkovoimasta, 18 prosenttia tuulivoimasta, kolme prosenttia vesivoimasta ja kuusi prosenttia bioenergiasta, tutkimus linjaa.
 Fossiilisia polttoaineita ei mallinnuksen mukaan tarvittaisi tuolloin lainkaan, eikä myöskään ydinvoimaa eikä hiilidioksidin talteenottoa.
 Käytännössä aurinkovoimaa pitäisi asentaa 63 400 gigawattia ja tuulivoimaa 8 000 gigawattia ympäri maailman vuoteen 2050 mennessä.
 Autot, lentokoneet ja laivat kulkisivat tällöin hiilineutraaleilla, synteettisillä polttoaineilla, joita valmistettaisiin tehtaissa vedystä ja hiilidioksidista.
 Muhammad Sadiq / EPA
 Maailman ensimmäinen tuntitason mallinnus
 Mallinnuksessa maailman energiantuotannon murros on simuloitu ja siihen on lisätty paikalliset saatavilla olevat uusiutuvan energian mahdollisuudet. Tutkimuksessa on mallinnettu maailman energian tuotanto ja kulutus tuntitasolla, viiden vuoden jaksoissa, 2015–2050 välillä.
 Sähkön tuotannon ja kulutuksen pitää olla tasapainossa, vaikka ei tuule eikä aurinko paista. Siksi tuntikohtainen mallinnus on tärkeää, jotta tiedetään miten sähköä olisi riittävästi saatavilla koko ajan.
 Kokonaan uusiutuvaan energiaan siirtyminen vaatii tutkimuksen mukaan massiivista sähköistymistä kaikilla energiasektoreilla.
 Tutkimusta on tehnyt 14 maailman huippuluokan energiamurroksen tutkijaa, ja sen vetäjänä on ollut saksalainen  Christian Breyer . Breyer toimii aurinkotalouden professorina LUT-yliopistossa Lappeenrannassa.
 Tulokset perustuvat yli neljän vuoden tutkimukseen, datan keräämiseen ja tekniseen mallinnukseen.
 Poliittinen tahto ratkaisee
 Tutkijoiden mukaan energiamurros ei ole kiinni tekniikasta tai taloudellisuudesta, vaan poliittisesta tahdosta.
 EWG ja LUT lupaavat myös, että mallinnuksen ja siihen liittyvän valtavan tietomassan perusteella tutkijat pystyvät kehittämään selkeät suuntaviivat kaikille maailman maille, miten siirtyä uusiutuviin energialähteisiin.
 – Tutkimus näyttää, että kaikki maat voivat ja niiden pitäisi nopeuttaa Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden toteuttamista. Siirtymä 100-prosenttisesti puhtaisiin, uusiutuviin energialähteisiin on hyvin realistinen jo nyt, koska teknologiat ovat saatavilla, Breyer sanoo tiedotteessa.
 – Siirtymä uusiutuviin energialähteisiin maailmanlaajuisesti ei ole vain mahdollista, mutta myös taloudellisesti järkevää, sanoo professori, energia-, liikenne- ja ympäristöosaston johtaja  Claudia Kemfert  Saksan taloudellisesta tutkimuskeskuksesta.

Tutkimus: Siirtyminen uusiutuvaan energiaan on mahdollista, turvallista ja edullisempaa kuin fossiiliset ja ydinvoima


Summary: Viestinnän asiantuntijat epäilevät, etteivät puolueet vieläkään osaa hyödyntää sosiaalista mediaa kampanjoissaan.

– Näissä vaaleissa ehdokkaat ovat käyttäneet tosi paljon kadunvarsimainontaa.
 Monet vaalikampanjat tehneen  Taru Tujusen  havainto näiden vaalien kampanjoinnista ovat tikunnokassa nököttävät naamat. Varsin perinteistä siis.
 Somevaaleista on puhuttu jo niin monta kertaa, että termi tuntuu väljähtyneeltä. Ja siltikin todellisuutta on yhä se, että vaalimainokset näkyvät vahvasti televisiossa, lehdissä ja kadunvarsilla. Siis siellä missä ne ovat näkyneet aina ennenkin.
 Esimerkiksi Ruotsissa läpilyönyt Instagram-mainonta loistaa poissaolollaan, sanoo tutkija  Anu Koivunen .
 – Ruotsin viime vuoden valtiopäivävaalit olivat selvästi Insta-vaalit. Suomessa se on ollut tosi pientä, mikä on ollut itselleni suurin yllätys näiden vaalien kampanjoissa.
 – Puolueille Instagram on väline, jossa julkistetaan julisteita. Vain kourallinen poliitikoita tekee livevideoita, mutta sekin on sellaista "täällä ollaan" -tyyppistä. Suuret puolueet eivät ole ollenkaan Instassa.
 Hyvänä Instagram-poliitikkona Koivunen nostaa esiin Vasemmistoliiton puheenjohtajan  Li Anderssonin , jolla on lähes 30 000 seuraajaa. Maailmalta instagramia on taitavasti hyödyntänyt amerikkalaispoliitikko  Alexandria Ocasio-Cortez , joka valittiin edustajainhuoneeseen ilman jättimäistä kampanjabudjettia.
 Kukaan ei käytä Roni Bäckiä
 Tehokas keino saada huomiota on myös palkata suosittu tubettaja kampanjoimaan. Esimerkki tällaisen influensserin käytöstä on viime presidentinvaaleista, jossa tubetähti  Roni Bäck  kuiskasi  Sauli Niinistön  puolesta. Näissä vaaleissa Bäck ja hänen kollegansa ovat saaneet olla rauhassa.
 – Ruotsissa Keskustapuolueen puheenjohtaja  Annie Lööf  sai nostetta kahdelta maan suosituimmalta naisinfluensserilta. Ja sillä oli selvästi vaikutusta vaalitulokseen. Suomessa tällaista ei olla nähty lainkaan, sanoo Anu Koivunen.
 Miksi Suomessa sitten ollaan jäljessä Ruotsia ja muuta maailmaa somekampanjoinnissa? Hyvä kysymys, vastaa Taru Tujunen.
 – Suomalaiset puolueet on hyvin perinteisiä kampanjoinnissaan. Enkä pidä sitä kategorisesti pahana. Silti mietin, kuinka vaikuttavaa yleismainonta, esimerkiksi televisiomainokset, oikeasti on.
 Myös kohdennus tuntuu puuttuvan mainoksista. Se, että tehdään mainos jalkapallosta tykkäävälle, pubeissa käyvälle helsinkiläismiehelle, joka pelaa rahapelejä.
 – Kaikkein tavallisin kohdennus minulle on se, että olet yli 18-vuotias ja asut alueella Helsinki-Uusimaa, sanoo Anu Koivunen.
 – Mikä on niin yleinen, ettei se ole oikeastaan kohdennus ollenkaan, nauraa Taru Tujunen.

Ehdokas ostaa mieluummin tienvarsimainoksen kuin tubettajan – vaalimainonnassa Suomessa eletään yhä Kekkosen aikaa


Summary: Ainakin 700 000 ihmistä vuodessa kuolee tulehduksiin, jotka on aiheuttanut antibiooteille vastustuskykyinen bakteeri.

clustered regularly interspaced short palindromic repeats

Jyväskylän yliopiston tutkijaryhmä kehittää keinoja hillitä bakteerien nopeasti yleistyvää vastustuskykyä antibiooteille.
 Vastustuskyky toimii siten, että bakteerit tuottavat entsyymejä, jotka pilkkovat antibiootteja. Lopputulos on se, että antibiootit eivät enää tepsi tulehduksiin.
 Akatemiatutkija  Matti Jalasvuoren  mukaan bakteerit muuttuvat vastustuskykyisiksi antibiooteille pääasiassa kahdesta syystä.
 Ensimmäinen on se tutumpi: antibiootteja käytetään paljon, ja kuureista jäävät henkiin ne bakteerit, jotka kestävät antibiootteja parhaiten. Toinen syy on se, että bakteerit voivat siirtää geenejä toisilleen. Ne voivat siis muuttua vastustuskykyisiksi myös ilman antibiootteja.
 – Etenkin hankalia sairaalainfektioita aiheuttavien suolistoperäisten bakteerien kuten Escherichia colin ja Klebsiella pneumoniaen antibioottiresistenssin syynä on usein geeninsiirto bakteereiden välillä, kertoo Jalasvuori Jyväskylän yliopiston tiedotteessa.
 Molemmat bakteerit kuuluvat yleisimpiin tulehdusten aiheuttajiin.
 Bakteerit jakamaan vastustuskykyä tuhoavia geenejä
 Jalasvuoren johtama ryhmä kehittää bakteereja, jotka käyttävät hyväkseen bakteerien kykyä jakaa geenejä keskenään.
 Ryhmä on kehittänyt bakteereja, jotka levittävät resistenssin sijaan vastustuskykygeenejä tuhoavaa perimäainesta. Geneettisesti muokattuihin bakteereihin on liitetty niiden omaan immuunipuolustukseen liittyviä CRISPR-geenielementtejä.
 Bakteerisolussa CRISPR tunnistaa vastustuskyvyn tuottavan geenin ja tuhoaa sen.
 – Tämän elementin siirtyminen bakteeriin tekee aiemmin vastustuskykyisestä bakteerista jälleen herkän antibiooteille, Jalasvuori tiivistää.
 CRISPR-elementit voidaan siirtää harmittomiin bakteereihin, joiden avulla elementit voidaan viedä esimerkiksi suolistoon ja sitä kautta osaksi ihmisen luonnollista bakteeristoa.
 Jane ja Aatos Erkon säätiö on myöntänyt tutkijaryhmälle 255 000 euron avustuksen geeninsiirtotutkimuksiin.
 Tutkimusartikkeli  Midbiotics: conjugative plasmids for genetic engineering of natural gut flora  on julkaistu Gut Microbes -lehdessä.
 Lue myös:   Superbakteerit yleistyvät, pitääkö niitä pelätä? – Viisi tärkeintä faktaa superbakteereista
 Bakteerit selättävät antibiootit yllättävän monilla keinoilla
 Professori huolissaan antibioottien tehon heikkenemisestä: "Ihmisiä menehtyisi tavallisiin infektioihin, joita tällä hetkellä pystymme hoitamaan"

Bakteerien ase käännettiin niitä itseään vastaan: suomalaistutkijat onnistuivat tuhoamaan bakteerien vastustuskyvyn antibiooteille


Summary: Linnun kausi alkoi syksyllä 2013. Sitä ennen hän toimi vuoden orkesterin päävierailijana.

Radion sinfoniaorkesterin ylikapellimestari  Hannu Lintu  jättää tehtävänsä RSO:n johdossa nykyisen sopimuskautensa päättyessä keväällä 2021. Linnun kausi alkoi syksyllä 2013, mitä ennen hän toimi vuoden orkesterin päävierailijana.
 – Vuodet RSO:n kanssa ovat olleet musiikillisesti palkitsevia. Olemme oppineet ymmärtämään toisiamme erinomaisesti ja se kuuluu jokaisessa konsertissa, Lintu kommentoi päätöstään.
 – Sitten on kuitenkin aika mennä eteenpäin. Uusiutuminen on yksi taiteilijan ja taideorganisaation menestyksen perusedellytyksiä.
 Hannu Linnun ja RSO:n yhteistyö on ollut hyvin menestyksekäs. Yleisömäärät Musiikkitalon konserteissa ovat kasvaneet koko Linnun kauden ajan ja viime vuodet lähes kaikki konsertit ovat olleet loppuunmyytyjä.
 Lintu on vienyt orkesteria myös merkittäville kiertueille mm. Berliiniin, Wieniin, Kölniin, Moskovaan ja Tokioon. Kotimaata Lintu ja RSO ovat kiertäneet neljästi.

Hannu Lintu jättää Radion sinfoniaorkesterin 2021


Summary: Huumausainerikosten määrä kasvoi viime vuonna lähes viisi prosenttia edellisvuoteen verrattuna.

Ekstaasia ja marihuanaa takavarikoitiin viime vuonna ennätyksellisen paljon. Keskusrikospoliisin mukaan pelkästään ekstaasitabletteja takavarikoitiin yli 200 000 kappaletta ja marihuanaa lähes 350 kiloa.
 Huumausainerikosten määrä kasvaa yhä, kertoo Keskusrikospoliisi tiedotteessa. Viime vuonna poliisin tietoon tulleiden huumausainerikosten määrä kasvoi lähes viisi prosenttia vuoteen 2017 verrattuna.
 Poliisin viime vuotta koskevien tilastojen perusteella huumausainerikoksia oli viime vuonna noin 29 000, joista törkeitä oli 1 200. Poliisin mukaan törkeiden huumausainerikosten määrä väheni hieman edelliseen vuoteen verrattuna.
 Keskusrikospoliisin mukaan huumekauppa on ammattimaista ja pääosin järjestäytyneiden rikollisryhmien käsissä.
 Lue myös:
 Lahdessa Suomen suurin ekstaasitakavarikko – asunnosta löydettiin 151 390 tablettia
 Esitutkinta Suomen suurimmasta kokaiinijutusta valmistui: Viisi kuriiria toi 13 kiloa huumetta nieltynä ja kehon onteloihin kätkettynä

KRP: Ekstaasia ja marihuanaa takavarikoitiin viime vuonna ennätyspaljon


Summary: Kaksikerroksinen hirsirakennus paloi Levin ydinkeskustan pohjoispuolella perjantaina aamuyöllä.

Levin Isorakalla syttyi tulipalo kaksikerroksisessa hirsimökissä perjantaina aamulla kello kolmen aikoihin. Palopaikka on hieman Levin ydinkeskustan pohjoispuolella Hankatiellä.
 Poliisin mukaan palossa kuoli kolme henkilöä.
 Pelastuslaitos oli sammuttamassa paloa perjantaina aamulla vielä kello viiden jälkeen.

Levillä kuoli kolme ihmistä tulipalossa


Kahvi on edelleen suomalaisen ruokakulttuurin keskeisimpiä kulmakiviä, eikä sen kulutusta Suomessa hevin hetkauteta.
 Suomalaiset joivat vuonna 2018 paahdettua kahvia 9,9 kiloa henkeä kohden, mikä on kolme prosenttia enemmän kuin vuonna 2017.
 Suomalaisten kahvin kulutusmäärä on hyvin vakiintunut, mutta kahvivaihtoehtoja on tarjolla yhä enemmän. Kahvihyllyjä värittävät erilaiset alkuperämaakahvit moninaisine makuvivahteineen sekä runsastunut paahtoastevalikoima.
 Vaikka tummapaahtoisten kahvien osuus valikoimasta on arvioiden mukaan jo lähes 25 prosenttia, suomalaiset suosivat edelleen kansallista ylpeydenaihetta aromikasta vaaleapaahtoista kahvia.
 Yhä suurempi osuus valikoimasta on myös vastuulliseksi varmennettuja kahveja.
 – Suodatinkahvi on yhä ylivoimaisesti suosituin kahvi Suomessa. Erilaiset kahvinvalmistustavat sekä uudentyyppiset mukaan otettavat ja kylmänä nautittavat kahvijuomat rikastuttavat kahvinkulutustapojamme ja tuovat siihen vaihtelua, kertoo Kahvi- ja paahtimoyhdistyksen asiamies, johtaja  Marleena Tanhuanpää  ETL:stä.
 Millaista kahvia sinä juot? Voit keskustella aiheesta perjantaina kello 22 asti.

Suomalaiset kuluttavat vuodessa kahvia lähes kymmenen kiloa henkeä kohden


Summary: Asuntoaan vuokraava voi joutua maksajaksi, kun vuokralainen pilaa asunnon.

Hankalien vuokralaisten määristä ei ole virallisia tilastoja Kajaanissa. Tilanteita, joissa vuokralainen laittaa asunnon remontointikuntoon tulee esiin silloin tällöin. Esimerkiksi kajaanilainen  Seppo Pussinen  harmittelee asunnon vuokraamista henkilölle, joka osoittautui jo takuuvuokran yhteydessä hankalaksi.
 – Näin jälkikäteen ajateltuna hän syötti valheita takuuvuokrankin yhteydessä, jotka sitten lisääntyivät varsinaisten vuokrien myöhästyttyä. Meillä olisi pitänyt ehdottomasti tarkistaa tämän henkilön luottotiedot ja odottaa takuuvuokra tilille ennen avaimen luovuttamista.
 Pussinen hankki asukkaalle häädön, ja asunnon huono kunto selvisi häädön jälkeen asunnon tarkistuksessa.
 – Raahasimme sieltä ulos seitsemän 200 litran jätesäkkiä roskaa. Vuokralainen oli rikkonut irtaimistoa, vessan lavuaarin ja koko asunto oli kuin kaatopaikka.
 – Siellä on parhaillaan käynnissä remontti, joudumme laittamaan pinnat uusiksi. Omasta sinisilmäisyydestä maksetaan nyt kalliisti.
 Vuokraturvan hallituksen puheenjohtaja  Timo Metsola  korostaa, että vuokranantajan pitää tutkia vuokralaisen taustat perusteellisesti ja kysyä suositukset edellisiltä vuokranantajilta.
 – Se on syytä tehdä jokaisen kohdalla, vaikka olisi ollut viisi hyvää vuokralaista peräkkäinen. On halvempaa pitää asuntoa jopa tyhjillään kuin ottaa siihen vuokralainen, joka ei maksa vaikka vuoden vuokriaan ja aiheuttaa kalliin remontin.
 Vuokra-asuntoja kajaanilaiselle tarjoavalla Kiinteistö Oy Kajaanin Pietarilla on sosiaali-isännöitsijä  Jaana Leppäsen  mukaan ajoittain ongelmia elämänsä solmuun saaneiden vuokralaisten kanssa.
 – Voi olla tilanteita, joissa irtaimistoa voidaan rikkoa ja vuokria jättää maksamatta. Meillä häätöjä tulee enimmäkseen maksamatta jääneiden vuokrien vuoksi. Harvemmin meidän kohteita laitetaan ihan säpäleiksi.
 Korjattu 12.4.2019 09.15 Juttuun vaihdettu haastateltavan nimi Seppo Puustisesta Pussiseksi.

"Omasta sinisilmäisyydestä maksetaan kalliisti" – kajaanilainen vuokranantaja järkyttyi, kun meni asuntoonsa häädetyn vuokralaisen jäljiltä


Summary: Arkkitehtuurikilpailun toisen vaiheen osallistujat ovat selvillä kesäkuun alkupuolella.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

kansallisromantiikka (tyylikaudet ja taidesuuntaukset)

Kansallismuseon lisärakennuksen arkkitehtuurikilpailu herätti kiinnostusta, sillä ehdotuksia tuli 178. Palkintolautakunta aloittaa heti ehdotusten arvioinnin ja kesäkuun 11. päivä julkistetaan 2 – 5 jatkoon pääsevää suunnitelmaa. Kilpailu oli avoin EU:n jäsenille. Palkintolautakunnan jäsen arkkitehti  Jyrki Tasa  on tyytyväinen ehdotuksiin.
 – Lukumäärä tuntuu varsin sopivalta. Kun työt on nyt pintapuolisesti käyty läpi, taso näyttää erittäin hyvältä. Näkyvimpiä eroja suunnitelmissa on ensi katsomalta pihapuiston käsittelyssä, eli kuinka paljon lisärakennus nousee ylös maanpinnasta.
 Kilpailuehdotuksia arvioidaan muun muassa innovatiivisuuden, tilaratkaisujen joustavuuden, rakennettavuuden ja kokonaistaloudellisuuden näkökulmasta. Tärkeää on myös, miten lisärakennus sijoittuu kaupunkikuvaan ja ympäristöönsä.
 Myös yleisöllä on mahdollisuus kommentoida ehdotuksia. Jutun lopussa on linkki, josta pääsee tutustumaan ehdotuksiin.
 Tuomaristo on kuitenkin se, joka päättää, mitkä ehdotukset valitaan toiseen vaiheeseen. Kilpailu käydään anonyymisti, eli tuomaristo ei tiedä mitään ehdotusten tekijöistä. Tuomaristoon kuuluu kymmenen henkeä.
 Kansallismuseon tontti on haastava, sillä se on tarkasti rajattu ja tuleva lisärakennus rakennetaan melko pitkälle maan alle. Lisäksi lisäosan on oltava sopusoinnussa kansallisromanttisen päärakennuksen kanssa.
 Uuden lisärakennuksen myötä Kansallismuseossa voitaisiin pitää laajempia ja monipuolisempia näyttelyitä. Lisäksi laajentamissuunnitelmiin liittyy olennaisesti ravintola ja piha-alue, joka halutaan avata yleisön käyttöön.
 Arkkitehtuurikilpailun voittaja julkistetaan joulukuussa. Voittajalle on luvassa noin 80 000 euron palkinto. Myös toiseksi tuleva ehdotus saa mukavan summan, 40 000 euroa.
 Vaikka arkkitehtuurikilpailu on käynnissä ja voittoisan rakennuksen on määrä olla selvillä loppuvuodesta, ei rakennuksen rahoituksesta ole vielä tietoa. Lisärakennuksen arvioidaan maksavan noin 50 miljoonaa euroa ja sen toivotaan olevan valmiina vuonna 2025.
 Katso täältä ehdokkaat
 Kansallismuseon uudistaminen voi alkaa – lisärakennuksen arkkitehtuurikilpailu sai rahoituksen
 Kansallismuseo halajaa elämyskeitaaksi – kulttuuriministeri Sampo Terho puoltaa hanketta

Kansallismuseon lisärakennus kiinnosti – kilpailuehdotuksia tuli 178


Summary: Amerikkalaislehden mukaan Valkoinen talo halusi kohdistaa toimia muun muassa San Franciscoon.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  hallinto yritti painostaa maahanmuuttoviranomaisia vapauttamaan pidätettyjä siirtolaisia demokraattien vahvoille kannatusalueille rangaistakseen poliittisia vastustajiaan, uutisoi  The Washington Post .
 Lehti perustaa tietonsa kotimaan turvallisuuden ministeriön virkamieslähteisiin sekä näkemiinsä sähköpostiviesteihin.
 Lehden mukaan Valkoinen talo halusi kohdistaa toimet muu muassa edustajainhuoneen puhemiehen  Nancy Pelosin  edustamaan San Franciscoon.
 Trumpin hallinto yritti edetä asiassa ainakin kahdesti viimeisen puolen vuoden aikana.
 The Washington Postin mukaan Valkoisesta talosta lähestyttiin viranomaisia marraskuussa, jolloin Keski-Amerikasta lähtenyt siirtolaiskaravaani oli matkalla Yhdysvaltojen rajalle.
 Viesti muuria vastustaneille demokraateille
 Trumpin hallinnosta kysyttiin, voitaisiinko karavaaniin kuuluvia pidättää rajalla ja kuljettaa busseilla kaupunkeihin, joiden viranomaiset eivät ole halunneet ottaa luvattomasti maahan tulleita siirtolaisia kiinni ja toimittaa heitä pidätyskeskuksiin.
 Valkoinen talo kertoi viranomaisille, että suunnitelman tarkoituksena oli saada lisää tilaa ahtaaksi käyneisiin pidätyskeskuksiin. Samalla haluttiin lähettää viesti demokraateille, jotka vastustivat pidätyskeskusten lisärahoitusta sekä Trumpin muurihanketta.
 Viranomaiset tyrmäsivät idean asiattomana, kun Valkoinen talo lähestyi asialla uudelleen helmikuussa.

The Washington Post: Trumpin hallinto halusi vapauttaa pidätettyjä siirtolaisia demokraattialueille rangaistakseen poliittisia vastustajiaan