Summary: Kotka on aloittamassa säännöllistä matkustajalaivaliikennettä. Toiveena on aluksi yhteys Pietariin tai Viroon.

Suomessa valmistellaan uuden kansainvälisen matkustajalaivareitin avaamista. Maan suurimpaan vientisatamaan kuuluvaan Kotkan satamaan on ryhdytty suunnittelemaan matkustajaterminaalia, jonka rakentaminen alkaa ensi vuonna.
 HaminaKotka Satama Oy:n tavoitteena on saada avattua säännöllinen matkustajaliikenne ensisijaisesti Pietariin, mutta myös Viron suunta kiinnostaa.
 Satamayhtiön mukaan uuden säännöllisen laivareitin saamiseksi edetään maltillisesti. Esimerkiksi Helsingin satamien kaltaisia suuria matkustajamassoja Kotkaan ei havitella.
 – Todennäköisesti alku menee niin, että laiva liikkuu harvemmin kuin kerran päivässä. Ehkä muutaman kerran viikossa kuitenkin, arvioi liikennejohtaja  Markku Koskinen  HaminaKotka Satama Oy:stä.
 HaminaKotka Satama Oy:n liikennejohtajan Markku Koskisen mukaan Kotkan Kantasataman matkustajaterminaalin rakentamiseen käytetään olemassa olevia varastotiloja.  Yle / Antro Valo
 Kotkaan soveltuvan liikenteen lähin vertailukohta löytyy Koskisen mukaan Suomen ja Viron välisiltä, Helsingin reittejä pienemmiltä linjoilta.
 – Hangon ja Viron Paldiskin välinen liikenne on oikeastaan aika hyvä esimerkki siitä, mitä matkustajaliikenne Kotkassakin voisi olla. Sieltä kulkee matkustaja- ja rahtilaivayhdistelmiä rekka-autoineen, kuvailee Koskinen.
 Helsingin satama  on yksi maailman vilkkaimpia ulkomaanliikenteen matkustajasatamia. Esimerkiksi viime vuonna sen satamien kautta kulki yli 10 miljoonaa matkustajaa. Hangon ja Paldiskin välillä matkustajaliikennettä on pienellä rahti- ja matkustajalaivan yhdistelmällä yhdeksän lähtöä viikossa.
 Kiinnostus vähissä toistaiseksi
 Suomessa liikennöivät suurimmat laivayhtiöt eivät ainakaan tässä vaiheessa ole rynnimässä liikennöimään Kotkasta Suomenlahdelle. Mahdollinen uusi laivareitti sinänsä herättää silti mielenkiintoa.
 Esimerkiksi Viking Linelta kerrotaan, että lähtökohtaisesti yhtiö on kiinnostunut kaikista uusista projekteista Suomenlahden ja pohjoisen Itämeren laivamatkailussa.
 Viking Line on aiemmin tällä vuosikymmenellä ollut Kotkan kaupungin ja Kymenlaakson liiton kanssa  selvittämässä  mahdollisten uusien laivareittien avaamista itäisellä Suomenlahdella.
 – Seuraamme mielenkiinnolla Suomen ja Pietarin välisen laivaliikenteen kehittymistä, sanoo yhtiön tiedotusjohtaja  Johanna Boijer-Svahnström .
 Hänen mukaansa Viking Line ei kuitenkaan toistaiseksi ole kiinnostunut aloittamaan Kotkaan kaavaillun kaltaista liikennettä. Tähän on Boijer-Svahnströmin mukaan kaksi syytä.
 – Sopivan kaluston puute sekä toisaalta Suomen ja Venäjän välillä parantuneet maantie- ja raideliikenneyhteydet.
 Myös Eckerö Linen toimitusjohtaja  Taru Keronen  peukuttaa valmisteilla olevaa laivareittiä yleisellä tasolla, mutta oman yhtiönsä hän ei usko kiinnostuvan liikennöimään Kotkasta.
 – Kannattava reitti edellyttää miljoonaa matkustajaa vuodessa. Se on määrä, johon Kotkassa ei päästä. Pienempikin matkustajamäärä voi riittää, jos liikennöidään pienellä kalustolla, mutta sellainen ei ole meidän osaamisaluettamme.
 Myös Eckerö Lineen on Taru Kerosen mukaan oltu Kotkasta yhteydessä aiempina vuosina uusiin laivareitteihin liittyvien pohdintojen yhteydessä.
 Kotkalainen Kristina Cruises keskittyy matkojen järjestämiseen
 Viisi vuotta sitten varustamoliiketoiminnasta luopunut kotkalainen matkanjärjestäjä Kristina Cruises ei sekään haikaile takaisin laivaliikennöintiin Kotkasta. Muun muassa aikoinaan Pietariinkin liikennöinneestä  Kristina Regina -aluksestaan  tunnettu yhtiö keskittyy muun muassa jokiristeilyjen järjestämiseen Keski-Euroopassa.
 – Olemme olleet mukana Kotkaan saapuneiden risteilijöiden päiväretkien tuotannossa, ja näemme tulevaisuudessa roolimme ennemminkin varustamojen kumppanina, sanoo yhtiön toimitusjohtaja  Mikko Partanen .
 Kristina Cruises myi ainoan suomalaisen risteilyaluksen ulkomaille viitisen vuotta sitten. Juha Korhonen / Yle
 Yle kysyi kiinnostusta uutta laivareittiä kohtaan myös TallinkSiljalta sekä muun muassa Hangosta Viron Paldiskiin rahti- ja matkustajalaivoilla Pohjois-Euroopassa liikennöivältä tanskalaistaustaiselta DFDS -varustamolta.
 TallinkSiljalta ei haluttu kommentoida Kotkan sataman matkustajalaivasuunnitelmia suuntaan tai toiseen, DFDS puolestaan ei vastannut Ylen kyselyyn.
 Imagokysymys
 Kotkassa matkustajaliikenteen kehittäjät ovat innoissaan tulevaisuuden suunnitelmista.
 Jos toivottu reittiliikenne toteutuu lähivuosina, täyttyisi satamakaupungissa melkoinen aukko, koska edellisestä säännöllisestä matkustajalaivayhteydestä on jo ehtinyt vierähtää aikaa.
 Vuosia kestäneen markkinoinnin ansiosta risteilyvieraita kaupunkiin on sentään saatu kolmena kesänä.
 Kuluneena kesänä risteilyvieraita kävi viidellä loistoristeilijällä. Risteilykesän aloitti brittivarustamon  M/S Saga Sapphire .
 Liikennejohtaja Markku Koskinen tiivistää teollisuus- ja rahtisatamistaan tunnetun Kotkan satamaliikenteen tilanteen kärjistäen.
 – Kyse on olemassaolosta. Esimerkiksi metsäteollisuuden tarvitsemille rahtikuljetuksille olemme olemassa, laivareittien matkustajille emme.
 Risteilyliikenteen asiantuntija, projektipäällikkö Petra Cranston sanoo, että matkustajaliikenteen valmiuksien kehittäminen Kotkassa hyödyttää myös jo vauhtiin päässyttä risteilijämatkailuakin. Yle / Antro Valo
 Säännöllisen reittiliikenteen tavoittelu ja kehittäminen palvelee myös jo alkuun päässyttä risteilyliikennettä.
 – Uskon, että se herättää luottamusta siihen, että olemme pääsemässä matkustajaliikenteessä seuraavalle tasolle, sanoo risteilyliikenteen asiantuntija  Petra Cranston  Kotka-Hamina seudun kehittämisyhtiö Cursor Oy:stä.
 Myös Kotkan kaupunginjohtaja  Esa Sirviö  näkee matkustajasataman kehittämisen selvänä askeleena kohti tulevaisuutta, risteilyvierailujen alkamisen jälkeen.
 – Se lisää laivamatkustuksen kiinnostavuutta ja on myös imagokysymys satamakaupungille.
 Matkustajaliikenteessä useita virityksiä takavuosina
 Vaikka Kotka ja samaan satamayhtiöön kuuluva Hamina ovat vilkkaita satamia, on matkustajaliikenne niissä ollut harvinaista viime vuosina.
 Säännöllistä liikennettä yritettiin edellisen kerran saada juurtumaan itäisen Suomenlahden rannoilla kolmisen vuotta sitten. 12 matkaa Haminasta Viipuriin tehnyt  katamaraanialus  kuitenkin jätti kaupungin, kun laiturialueiden vuokrasta syntyi kiistaa.
 Tämän vuosikymmenen alussa puolestaan viriteltiin laivayhteyttä Kotkasta Viron Kundaan. Reitin avaamista oli selvittämässä muun muassa Viking Line.
 Mikäli Kotkan Kantasatamasta tulee lähitulevaisuudessa matkustajaliikenteenkin satama, pysähtyvät laivat tälle Itälaiturin alueelle, jonne matkustajaterminaali parin vuoden kuluessa valmistuu. Yle / Vesa Grekula
 Lähihistoria tuntee myös Kotkan ja Viron Sillamäen välisen säännöllisen matkustaja-alusliikenteen. Vironia-laiva kulki reitillä vajaan puolentoista vuoden ajan, kunnes reitti  lopetettiin  kannattamattomana syksyllä 2007.
 Nyt Kotkassa haaveena oleva yhteys Pietariin ei olisi ensimmäinen laatuaan. Kotkalainen Kristina Cruises liikennöi 1980-ja 90 -luvuilla muun muassa Pietariin, sekä Kotkasta että Helsingistä.
 Laivalla pääsee Pietariin tällä hetkellä Suomessa vain Helsingistä. Italialaisomistuksessa olevat, alunperin venäläisen varustamon Stella Linen  laivat  liikennöivät Pietariin säännöllisesti.
 Markkinointi vauhtiin
 Kotkaan kaavaillun matkustajareittiliikenteen tukikohdaksi on tulossa aivan kaupungin ytimessä sijaitseva Kantasatama. Alue valmistellaan matkustajaliikennettä varten sillä periaatteella, että tänä vuonna suunnitellaan ja ensi vuonna rakennetaan.
 Matkustajaterminaalin on tarkoitus olla valmiina kahden vuoden kuluttua syksyllä.
 Syyskuussa satamayhtiö sekä tulli ja rajavartiolaitos neuvottelevat siitä, millaiset tilat esimerkiksi matkustajien rajatarkastuksia varten tarvitaan.
 Tällaisesta portista voi lähitulevaisuudessa päästä autolla laivaan Kotkan Kantasatamassa. Matkustajaterminaali rakennetaan portin takana olevalle Itälaiturin alueelle, jonka varastotiloja otetaan matkustajaterminaalin käyttöön. Yle / Vesa Grekula
 Matkustajaterminaalin rakentaminen tarkoittaa käytännössä muun muassa rajaviranomaisten tarvitsemia tiloja ja turvajärjestelmiä sekä esimerkiksi matkustajien käyttöön tulevia kävelysiltoja laivaan ja sieltä pois.
 – Mitään lasipalatsia matkustajaterminaalista ei ole tarkoitus rakentaa, vaan siihen käytetään olemassa olevia satamavarastojen tiloja, sanoo sataman liikennejohtaja Koskinen.
 Kotkassa pidetään selvänä sitä, että kun valmius säännölliselle reittiliikenteelle on olemassa, myös varustamoihin kohdennettu markkinointi tehoaa.
 – Kantasataman varustelun tarkoitus on, että saamme sen laivan tänne. Jos ei ole valmiuksia, ei tule laivaakaan, tiivistää liikennejohtaja Koskinen.

Suomen suurin vientisatama rakentaa suuren terminaalin kansainvälisille laivamatkustajille – vain reitti ja laivat puuttuvat


Summary: Britannian yritykset pelkäävät asemansa huonontuvan manner-Euroopassa varsinkin, jos erosopimusta ei synny.

Lähes sata brittiyritystä on joko siirtänyt toimintansa Hollantiin tai perustanut sinne toimipisteen Britannian EU-eron takia. Asiasta kertoo Hollannin hallituksen alainen investointitoimisto The Netherlands Foreign Investment Agency NFIA.
 325 muuta brittiyritystä on ilmoittanut harkitsevansa siirtymistä Hollantiin.
 Muuttojen taustalla on pelko, että yritysten toimintaolosuhteet heikkenevät, kun Britannia eroaa EU:sta. Pelkoa pahentaa se, että sopimuksettoman eron todennäköisyys kasvaa jatkuvasti.
 – Jatkuvasti kasvava epävarmuus ja yhä todennäköisemmäksi muuttuva sopimukseton ero aiheuttavat suurta taloudellista epävakautta näissä yrityksissä, sanoo NFIA:n edustaja  Jeroen Nijland  uutistoimisto Reutersille.
 Siirtyvät yritykset ovat toimineet muun muassa rahoitus-, tietotekniikka-, tiedotus-, mainonta- ja terveysaloilla.

Lukuisat brittiyritykset siirtyneet Hollantiin brexit-pelossa


Summary: Rauman satamaoperaattori Euroports suunnittelee lomautuksia vähentyneen liikenteen takia.

Satamaoperaattori Euroports Rauman aamuvuorossa olleet työntekijät ovat marssineet ulos työpaikaltaan puoliltapäivin protestina yhtiön suunnittelemille lomautuksille.
 Pääluottamusmies  Ari Juhola  kertoo, että työntekijät ovat harmissaan aamun yt-neuvotteluissa kerrotusta lomautussuunnitelmasta. Hän ei avaa tarkemmin, mikä osa suunnitelmasta on kiistan aiheena. Ulos marssineita työntekijöitä on Juholan mukaan noin sata.
 Iltavuoro päättää mahdollisesta ulosmarssista itsenäisesti. Yhteensä Euroports Raumalla on työntekijöitä noin 350, minkä lisäksi elokuun alussa alkaneet yt-neuvottelut koskevat työnjohtoa.
 Työnantaja: Laiton ulosmarssi
 Euroports Rauman toimitusjohtaja  Timo Lehtinen  sanoo yhtiön pitävän ulosmarssia laittomana ja vievän asian työtuomioistuimeen.
 – Neljä laivaa odottaa satamassa palvelua, jota emme nyt voi tarjota. Ulosmarssin syy on outo. Lomautuksista ei ole vielä tehty päätöksiä. Ratkaisuja tehdään viikon sisällä, Lehtinen kertoo.
 Europortsin mukaan Rauman satamalle tärkeä metsäteollisuuden liikenne on vähentynyt merkittävästi kesän aikana. Tämä sai yhtiön aloittamaan  yt-neuvottelut  elokuun alkupuolella.
 Ulosmarssista kertoi ensimmäisenä sanomalehti  Länsi-Suomi .

Euroports Rauman työntekijät marssivat ulos protestina lomautusuhalle – yhtiö pitää ulosmarssia laittomana


Summary: Rakennuksia valokuvaava Kristo Vedenoja kertoo kuvaparien avulla, mitkä ovat tyypillisimmät virheet Instagram-kuvissa ja miten ammattilainen korjaa ne.

Tampereelle, museokeskus Vapriikin eteen, kerääntyy lauantaina kymmeniä ihmisiä kamerat kädessään. Alkamassa on Tampereen arkkitehtuuri- ja designviikon osana järjestettävä kävelykierros, jossa arkkitehtuuriin pureudutaan valokuvan kautta. Vinkkejä valokuvaamisesta jakaa  Kristo Vedenoja , jonka Helsingin arkkitehtuuriin keskittyneellä Instagram-tilillä on 17 000 seuraajaa. Vedenojan viesti on selkeä: ihmiset saisivat katsoa enemmän ylöspäin.
 Hyvään kuvaan ei tarvita aina isoa järjestelmäkameraa ja ammattinimikettä. Vedenoja itsekin löysi uudestaan palon valokuvaamiseen hankittuaan laadukkaalla kameralla varustetun puhelimen.   Hilma Toivonen / Yle
 Omalla painollaan syntynyt hittituote
 Helsinkiläinen Vedenoja on hurahtanut muotoihin. Hän on ihminen, joka käyttää suurimman osan vapaa-ajastaan rakennusten kuvaamiseen ja kaikkeen siihen liittyvään oheistoimintaan.
 – Aloitin kuvaamaan kaupunkia ympäristösyistä. Asun Helsingin keskustassa, joten myös katselen sitä päivittäin. Kuvaamisen myötä aloin pysähtyä rakennusten äärelle ihan uudella tavalla.
 Vedenoja nauttii myös uusien kaupunkien arkkitehtuuriin tutustumisesta, vaikka onkin omistanut Instagram -tilinsä kotipaikkauskollisesti Helsingille.  Hilma Toivonen / Yle
 Vedenoja on harrastanut valokuvausta jo nuorempana, mutta intohimo nimenomaan talojen kuvaamiseen löytyi myöhemmin aikuisena. Silloin uusi kamera ja Instagram alustana houkuttelivat takaisin valokuvaamisen äärelle vuosien tauon jälkeen.
 – Instagramista sai muilta tileiltä inspiraatiota omaan tekemiseen. Ideoita alkoi syntyä omalla painollaan.
 Vedenojan nykyinen, vain Helsingin arkkitehtuuriin keskittyvä tili syntyi vuonna 2016, ja alkoi nopeasti keräämään suosiota.
 ”Tärkein ensimmäinen askel on nostaa katse maasta tai kännykästä, ja pysähtyä ihmettelemään”, Vedenoja neuvoi, ja yleisö totteli.  Hilma Toivonen / Yle
 Rakennussuunnittelijana päivätyötä tekevä Vedenoja kokee, että kameran kanssa hän saa heittää insinöörin käytännönläheisen ajattelutavan hetkeksi sivuun ja heittäytyä leikittelemään muodoilla ja estetiikalla.
 – Vaikka olen rakennusinsinööri, minussa taitaa henkisesti asua vähän arkkitehtia, Vedenoja nauraa.
 Hienojen kuvien lisäksi tavoite on tuoda historiallista aspektia ja kaupunkituntemusta ihmisten arkeen. Vedenoja kannustaa ihmisiä kokeilemaan rohkeasti omalla tyylillä rakennusten valokuvaamista.
 – Meillä on usein tapana kulkea kaduilla katse maassa, tai kuten omalla kohdallani käy usein, puhelimessa. Valokuvaamisen kautta alkaa helposti kulkemaan tuolla vähän enemmän silmät auki.
 Juuri opintojen perässä Tampereelle muuttanut Venla Ruotanen sai kierroksen myötä myös hyvän sukelluksen uuden kotikaupungin keskustaan.  Hilma Toivonen / Yle
 Pienillä muutoksilla parempi kuva
 Vedenoja tarjoaa vinkit siihen, mitä kännykkäkuvaajakin voi ottaa huomioon omissa kuvissaan.
 Katso alta kuvaparit ja Vedenojan kommentit onnistuneista ja vähemmän onnistuneista otoksista. Vasemmanpuoleisessa kuvassa esitellään yleinen virhe, ja oikeanpuoleisessa Vedenoja on korjannut ongelman.
 1. Pystylinjat
 - Arkkitehtuurikuvissa minulle on tärkeää, että kuvattava rakennus seisoo kuvassa ”suorassa”. Tästä syystä ideaaleinta olisi löytää ympäristöstä korkeammalla oleva kohta, josta pääsee kuvaamaan rakennusta kohtisuoraan edestä päin, jolloin seinälinjat ovat suorassa. Jos on enemmän harrastuneisuutta, perspektiivin voi helposti korjata suoraksi joko asianmukaisella erikoisobjektiivilla (tilt-shift) tai jälkikäteen kuvankäsittelyohjelmalla.
 2. Vaakalinjat
 - Myös vaakalinjat ovat tärkeitä arkkitehtuurivalokuvauksessa. Suoristamalla linjat luodaan perspektiiviä ja tuodaan tiettyä rauhallisuutta ja symmetriaa kuvaan.
 3. Rajaus
 - Joskus kuvattava rakennus saattaa olla haastava saada kokonaan kuvaan. Tällaisissa tilanteissa voi olla hyvä idea rohkeasti rajata vain jokin tietty osa tai yksityiskohta rakennuksesta kuvaan.
 4. Sommittelu
 - Toisinaan kohteen edessä saattaa olla jokin häiritsevä elementti. Tällöin on hyvä kokeilla toista kuvakulmaa ja astua esimerkiksi muutama askel toiseen suuntaan ja kokeilla ottaa kuva uudelleen.
 Vedenojan Helsingin arkkitehtuuriin keskittyvän tilin löytää Instagramista nimellä @helsinkifacades.
 Tampereen arkkitehtuuri- ja designviikkoa vietetään 23.8. – 31.8.2019.

”Astu muutama askel toiseen suuntaan ja ota uusi kuva" – valokuvaaja Kristo Vedenoja kertoo vinkit arkkitehtuurin kuvaamiseen


Summary: Kymmenien miljoonien peli on toistaiseksi vakuuttanut kriitikot, mutta nyt kaivataan hiottua teosta.

Ohjelmistojen suunnittelu, valmistus ja konsultointi

Tästä on kyse Remedy Entertainmentin kymmenien miljoonien Control-toimintaseikkailu julkaistaan. Controlilla on alalla kovat odotukset, niin kuluttajan kuin markkinankin näkökulmasta. Pystyykö Control kilpailemaan suosiosta massiivisesti paisuvassa pelimaailmassa?
 Max Payne ,  Alan Wake  ja  Quantum Break  -videopeleistä tunnetun suomalaisen Remedy Entertainmentin uusin miljoonaponnistus  Control  julkaistaan maailman pelimarkkinoille tiistaina.
 Huippunäyttelijä  Martti Suosalonkin   työllistänyt , New Yorkiin sijoittuva yliluonnollinen toimintaseikkailu vaati tekijöiltään kolme vuotta aikaa ja 20–30 miljoonaa euroa pätäkkää.
 Suomessa toivotaan suurta menestystä. Olemmehan Rovion ja  Angry Birdsin  sekä Supercellin ja  Clash of Clansin  kotimaa. Pieni pohjoinen kolkka, jossa kasvaa maailman parhaita koodareita ja muita teknologia-alan asiantuntijoita. Kyllähän täällä osataan.
 Useamman kymmenen miljoonan euron budjetti on Suomen mittakaavassa valtava.  Control  on tämän vuoden kalleimpia kulttuurituotteita.  Suomalainen elokuva vaatii keskimäärin 1,3 miljoonan euron budjetin .  Aku Louhimiehen   Tuntematon sotilas  maksoi noin seitsemän miljoonaa.
 Huippupelejä tehdäänkin pääosin maailman markkinoille, ei vain Suomen tai Euroopan. Tällöin hinta – ja potentiaalisesti palkintokin – ovat monta kokoluokkaa suurempia. Suomalaisia kilpailijoita ei varsinaisesti ole.
 Kuinka  Controlia  kokeilemaan päässeet ihmiset peliä kuvailevat, ja millaista menestystä siltä odotetaan? Ja miten merkittävä kulttuuriprojekti  Control  maailman mittakaavassa sitten on?
 Tämä juttu vastaa näihin kysymyksiin.
 Erinomaisia ensivaikutelmia ja kuumia kysymyksiä
 Pelialan suurimmat mediat ovat kirjoittaneet  Control -arvioitaan jo pitkän tovin. Remedy on lähettänyt pelin pelattavaksi asiantuntijoille, jotta arviot saadaan pelin julkaisun jälkeen mahdollisimman pian eetteriin.
 Nämä arviot eivät ole vielä julkisia, mutta osasia  Controlista  on päästy testaamaan jo muun muassa E3-pelimessuilla.
 Sortuvaa ympäristöä Controlissa. Pelin budjetti on arviolta 3–4 kertaa suurempi kuin Aku Louhimiehen Tuntemattoman sotilaan. Remedy Entertainment
 Peli on saanut paljon kehuja. IGN-pelimedian  Ryan McCaffrey   hehkutti kokemustaan  maaliskuussa ja sanoi, että  Control  vaikuttaisi olevan kaikkea, mitä hän toivoi. PC Gamerin  Robert Zak  kuvaili sitä  ihmeelliseksi, vangitsevaksi ja visuaalisesti nokkelaksi . Playstation Lifestylen  Joseph Yaden  kutsui peliä  äärimmäisen tyydyttäväksi ja yllättävän haastavaksi .
 Kritiikkiäkin tuli. Hahmojen kasvoanimaatiot ja dialogi koettiin puutteelliseksi sekä ratkaistavat pulmat turhan helpoiksi, eikä peli toistaiseksi pyörinyt Playstation 4:llä kovin sujuvasti. Näiden asioiden uskottiin kuitenkin paranevan peliä viimeistellessä.
 Pelaaja-lehden päätoimittaja  Miika Huttunen  on päässyt pelaamaan  Controlia  etukäteen. Hänen mielestään peli on lyhyesti sanottuna hyvin onnistunut, vaikka suomalaisena tarkasteleekin markkinaa sinivalkoisten lasien läpi.
 – Peli yhdistää taitavasti toisiinsa sekä räiskintää että yliluonnollisia supervoimia, kuten telekinesiaa ja levitointia. Yleinen tunnelma muistuttaa paljon  David Lynchin  ohjausten vinksahtanutta tyyliä, mikä on aika yleistä Remedyn peleille, Huttunen sanoo.
 Lynch on ohjannut muun muassa yliluonnollisen tv-sarjan  Twin Peaksin  ja neo-noir-menestyselokuvat  Blue Velvetin  ja  Mulholland Driven .
 – Tapahtumapaikkana toimiva valtava virastorakennus on tavallaan elossa ja muuttuu koko ajan. Hieno veto on ollut poistaa kaikki moderni teknologia rakennuksesta tarinallisesti järkevän selityksen avulla. Ympäristössä on omalaatuinen tunnelma kuvaputkitelevisioineen ja pullopostijärjestelmineen, Huttunen kertoo.
 Huttusen mukaan  Control  eroaa Remedyn aiemmista peleistä erityisesti siten, että siinä missä pelimaailmat ovat aikaisemmin olleet tarkasti rajattuja, on pelaajalla nyt vapaus seikkailla huomattavasti vapaammin.
 – Tutkimalla paikkoja löytää paljon erilaisia sivutehtäviä, jotka syventävät tarinaa, mutta joiden pelaaminen ei ole pakollista. Uusien voimien myötä jotkin vanhat paikat saattavat myös avautua uusilla tavoilla, Huttunen kertoo.
 Control-pelin tärkeisiin ominaisuuksiin kuuluu levitaatio, jota pelaaja hyödyntää seikkaillessaan yliluonnollista tutkivan FBC-viraston tiloissa. Remedy Entertainment
 Control  siis imee vaikutteita rakastetuista Metroidvania-peleistä, joissa suuren pelikartan ovet avautuvat pelaajalle sitä mukaa, kun hänen hahmonsa kehittyy ja saa uusia kykyjä.
 Remedy on tunnettu yhteistyöstään kotimaisen menestysbändi  Poets of the Fallin  kanssa. Rock-yhtye on tehnyt yhtiön peleihin musiikkia. Sama jatkuu  Controlin  kohdalla, Huttunen vihjaa. Yhtyeen kappaletta tullaan hyödyntämään pelissä "varsin mielenkiintoisella tavalla".
 – Eikä pidä unohtaa Martti Suosalon esiintymistä pelissä. Taitaa olla ensimmäinen kerta, kun hänen kaliiberin kotimainen näyttelijä on osana videopeliä, Huttunen sanoo.
 Kasvavilla markkinoilla pirun kova kilpailu
 Peliteollisuus on jatkuvassa kasvussa.  Newzoo arvioi  vuoden 2019 markkinan kooksi noin 150 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
 Konsoli- ja tietokonepelaaminen voi hyvin, eikä kasvanut mobiilipelimarkkina ole sitä kuihduttanut. Yli 40 miljardin konsolimarkkinoille odotetaan tänä vuonna yli 13 prosentin kasvua.
 Tietokonepelimarkkinoiden arvo on karkeasti arvioituna noin 30 miljardia. Mobiilipelaamisen markkina on suurin, noin 70 miljardia.  Control  julkaistaan Playstationille, Xboxille ja Windowsille.
 2019 on tähän asti ollut pelijulkaisujen kannalta mittava.
 Alkuvuoden merkittäviä julkaisuja ovat olleet muun muassa  Fortniten  battle royale -kilpailija  Apex Legends , tarinallinen katolisen kirkon inkvisitiosta ja mustasta surmasta kertova  A Plague Tale: Innocence , suuren luokan toimintaseikkailut  Sekiro: Shadows Die Twice  ja  Devil May Cry 5  sekä useita Mario-pelisarjan hittejä.
 Kaikki mainitut ovat olleet pääosin kriitikoiden ja pelaajien hehkuttamia. Toimintaseikkailuna  Control  kilpailee eniten saman genren muiden samoilla alustoilla julkaistavien pelien kanssa.
 Demokuvaa Controlin maailmassa sijaitsevasta peilisokkelosta. Control on niin suuren budjetin kulttuurituote, ettei sillä ole Suomessa juurikaan kilpailijoita. Remedy Entertainment
 Julkaisuikkuna  Controlille  on hyvä, sillä samoihin aikoihin ei juurikaan tule ulos kilpailevaa teosta. Loka-marraskuussa alkaa tiivis julkaisutahti.
 – Elokuun loppu on juuri sopiva aika julkaista jotain  Controlin  kaltaista ennen loppuvuoden suurpelejä. Remedy on ajoittanut julkaisun selkeästi niin, ettei suurempia samantyyppisiä kilpailijoita ole, ja seuraavaan suurjulkaisuun eli  Borderlands 3:een  on reilut pari viikkoa aikaa, Pelaaja-lehden päätoimittaja Miika Huttunen sanoo.
 Peliala on tunnetusti nihkeä julkaisemaan tarkkoja tuotantobudjetteja, mutta tiedossa on, että maailman kalleimmat pelit ovat vaatineet tuotanto- ja markkinointikuluja useamman sadan miljoonan dollarin edestä. Sekiron ja Devil May Cry 5:n tuottivat japanilaiset From Software ja Capcom, jotka ovat maailman menestyneimpiä pelialan yrityksiä.
 Videopelimaailmassa suurten studioiden ja julkaisijoiden tuottamia pelejä tavataan kutsua AAA-peleiksi. Ne vertautuvat hyvin esimerkiksi nykypäivän Marvel-elokuviin ja niitä yhdistävät myös valtavat markkinointibudjetit.
 Controlin  20–30 miljoonaa ei yllä aivan kärkikahinoihin, mutta se vertautuu markkinoilla kuitenkin hyvin.
 –  Controlia  voidaan kutsua niin sanotuksi AA-peliksi, jotka ovat pitkään olleet melko harvinaisia, mutta jotka ovat selkeästi tulossa taas takaisin. Jokin aikaa sitten pelättiin, että pelimaailmaan ei jää kuin massiivisia AAA-pelejä ja niiden vastakohtana pieniä indiepelejä, Huttunen sanoo.
 Mitkä ovat riskit?
 Controlin  budjetilla on ennenkin tehty menestysteoksia, eikä rahalla itsessään voi aina ostaa onnistumista. Remedyn ensimmäinen menestyspeli  Max Payne  rakennettiin 2000-luvun alussa vain kolmella miljoonalla.
 Ala on tietysti muuttunut, ja suuret studiot suoltavat teoksiinsa jatkuvasti entistä enemmän rahaa. Mutta pienempienkin pelitalojen pelit saavuttavat suurta taloudellista menestystä silloin, kun ne on tehty suurella sydämellä.
 – AAA-pelejä vaivaa usein se, ettei niiden suhteen uskalleta suurten kustannusten vuoksi riskejä. Pelataan varman päälle, mikä on sinällään ihan ymmärrettävää, Huttunen kertoo.
 On arvioitu, että  Controlin  pitäisi myydä noin miljoona kappaletta, jotta yhtiö pääsisi omilleen. Remedyn  Max Payne  ja  Alan Wake  -pelit myivät joidenkin arvioiden mukaan 3–4 miljoonaa kappaletta,  Quantum Break  puolitoista miljoonaa.
 Martti Suosalo näyttelee yhtä Control-pelin hahmoista. Hän esittää suomalaista talonmiestä, joka sutkauttelee suomalaisia sanontoja rallienglannilla. Remedy Entertainment
 Remedylle  Controlin  menestys ei ole kohtalonkysymys, sanoi toimitusjohtaja  Tero Virtala   Helsingin Sanomille . Yrityksen jatko ei ole vaakalaudalla, vaikka peli ei pankkia räjäyttäisikään.
 Remedyn riskiä pienentää se, että pelitalo ei ole yhden tuotteen varassa. Yhtiössä on meneillään useampia projekteja samanaikaisesti, nyt muun muassa korealaisen Smilegate-yrityksen  Crossfire -räiskintäpelin  sovittaminen Xbox One -alustoille .
 Lisäksi  Controlin  julkaisija 505 Games on rahoittanut hankkeesta ison siivun, eli taloudellinen riski on jakautunut. Edellisessä projektissa,  Quantum Breakissa , Microsoft oli pääosin vastuussa taloudellisesta puolesta. Sen budjetista ei ole tarkkaa tietoa, mutta joissain lähteissä summaksi on arvioitu noin 50 miljoonaa dollaria.
 HS:n haastattelu ja sitä edeltänyt puolivuosikatsaus saivat jatkoa viime viikon lopulla, kun Remedy tiedotti, että yhtiön toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja olivat myyneet osakkeitaan yhtiön kurssin käytyä korkealla. Asiasta jatkojutun kirjoittaneen  Helsingin Sanomien uudessa haastattelussa  toimitusjohtaja Tero Virtala kuitenkin puolusti myyntihetkeä ja muistutti, että myydyt osakkeet ovat vain pieni osa heidän kummankin omistuksestaan.
 Suomesta on tullut monia muitakin maailmalla tunnettuja pelitaloja, kuten Housemarque, Frozenbyte ja Colossal Order, mutta Miika Huttusen mukaan Remedy on peleineen erityisessä asemassa. Suomen suurimman tietokone- ja konsolipelitalon uusi kulttuurituote on aina merkkitapaus.
 Suomen peliala nojaa kuitenkin vahvasti mobiiliin ja ilmaispeleihin. Kaikki tietävät Angry Birdsin ja Clash of Clansin.
 – Niiden tekeminen vaatii vähemmän resursseja, ja joiden tuotto voi onnistuessaan olla aivan omaa luokkaansa. Yksikin hitti voi nostaa studion maailmanmaineeseen, Huttunen sanoo.
 Jutun talousosioon on haastateltu taustaksi sijoitusalan analyysiyhtiö Inderesin analyytikkoa Atte Riikolaa. Inderes-yhtiön mallisalkussa on Remedy Entertainmentin osakkeita.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka.
 Lue lisää :
 Remedyn Control-peliä hehkutetaan ensiarvioissa: "Vuoden nautittavimpia action-pelejä"
 Martti Suosalo näyttelee hahmoa Remedyn uudessa pelissä: "Kun mä kotona kerroin lapsille meneväni tämmöiseen, niin ne oli ihan että etkä!"
 Pelit ovat jo niin realistisia, että ne tarvitsevat omat vaatesuunnittelijansa: Näin Heli Salomaa puki Remedyn odotetun Control-pelin hahmot
 Fortnite-videopelin suosio laskee ryminällä ja heikkenevä kassavirta uhkaa nyt Microsoftiakin: Ovatko pelin huippuvuodet ohitse?

Remedyn Control on vuoden suurimpia kotimaisia kulttuurituotteita – ylittääkö peli odotukset vai ajaako se tekijänsä talousahdinkoon?


Summary: Ruuhkat, saasteet ja luonnonkatastrofit riivaavat nykyistä pääkaupunkia Jakartaa.

Indonesia on valinnut sademetsistään tunnetun Borneon saaren uuden pääkaupunkinsa sijainniksi, maan presidentti  Joko Widodo  kertoo.
 Maa on aikeissa siirtää hallintonsa ruuhkien ja saasteen keskeltä megalopoli-Jakartasta Jaavan saarelta. Projektin arvioidaan maksavan lähes 30 miljardia euroa.
 Uuden pääkaupungin ehdotettu sijainti on lähellä Balikpapanin ja Samarindan kaupunkeja Itä-Kalimantanin provinssissa. Muuttomatkaa tulee siis noin 1 300 kilometriä.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Ehdotettu alue on Kaakkois-Aasiassa sijaitsevan saariryhmän maantieteellisessä keskuksessa ja Widodon mukaan valtio omistaa alueella 180 000 hehtaaria maata. Widodo kertoo luonnonkatastrofien riskin olevan alueella "minimaalinen".
 Presidentti kertoi myös, ettei 74 vuotta itsenäisenä ollut maa ole ikinä valinnut omaa pääkaupunkiaan.
 – Jakartan kantama taakka on tällä hetkellä liian raskas, kun kaupunki on hallinnon, yritystoiminnan, liiketalouden, kaupan ja palveluiden keskus, hän lisäsi televisioidussa puheessaan.
 Hallinto aikoo tehdä siirrosta lakiehdotuksen, joka annetaan tämän jälkeen maan parlamentille, Widodo kertoo.
 Asukas kuljetti tavaroitaan tulvan keskellä Jakartassa helmikuussa 2017.  Mast Irham / EPA
 Kolmasosa Jakartasta veden vallassa vuonna 2050
 Huolet hollantilaissiirtolaisten lähes 500 vuotta sitten perustaman Jakartan tulevaisuudesta ovat kasvaneet viime aikoina.
 10 miljoonan asukkaan kaupunki on maailman nopeimmin uppoavia. Ympäristöasiantuntijat ovat varoittaneet, että jopa kolmasosa kaupungista voisi olla veden alla vuoteen 2050 mennessä, jos nykytahti jatkuu. Ongelma on pitkälti kytköksissä liialliseen pohjaveden ottoon.
 Jakartan alue on myös maanjäristys- ja tulva-altis. Esteetön kehitys ja heikko kaupunkisuunnittelu ovat myös omalta osaltaan rasittaneet kaupungin perustuksia.
 Pääkaupungin ja sen ympäröivien kaupunkien yhteenlaskettu väkiluku on noin 30 miljoonaa.

Indonesia suunnittelee siirtävänsä pääkaupunkinsa Borneon saarelle


Summary: Keski-Pohjanmaalla on käyttämättä vielä neljä karhun kaatolupaa.

Kannuksessa metsästäjää raadellut karhu on toistaiseksi ainoa tällä jahtikaudella maakunnassa saaliiksi saatu karhu. Keski-Pohjanmaalle myönnettiin tälle vuodelle viisi lupaa karhun kannanhoidolliseen metsästykseen. Keski-Pohjanmaalla aiotaan jatkaa karhunpyyntiä heti, kun seuraava karhuhavainto saadaan.
 Metsästäjän loukkaantumiseen johtaneen jahdin päällikkönä toiminut  Risto Rajala  sanoo, että tällä hetkellä on vaikea arvioida, vaikuttaako Kannuksen tapaus metsästäjien innokkuuteen lähteä jahtiin.
 Heti onnettomuuden jälkeen metsästysseurat kertoivat jatkavansa metsästystä, kun tapahtuneen jälkeen on vedetty henkeä ja käyty ohjeistuksia vielä kerran läpi.
 Loukkaantunut metsästäjä toipuu hyvin ja hänet kotiutetaan Rajalan tietojen mukaan todennäköisesti tänään sairaalasta.
 Keski-Pohjanmaan viisi pyyntilupaa jakautuvat kolmelle alueelle. Lestijärvi–Reisjärvi-alueella saa kaataa kaksi karhua ja Kaustinen–Veteli–Perho–Halsua-alueelle tuli niin ikään kaksi lupaa. Lisäksi Kannus–Toholampi–Kälviä-alueell yksi pyyntilupa.
 Viime vuonna Keski-Pohjanmaalle myönnettiin seitsemän lupaa, ja saaliiksi saatiin neljä karhua.
 Lue lisää:
 Haavoittunut karhu raateli metsästäjää Kannuksessa – "Tilanne on hengenvaarallinen ja vaatii nopeita reaktioita ja hyviä hermoja"

Keski-Pohjanmaalla lähdetään karhujahtiin, kun uusi havainto saadaan – Kannuksessa karhun kynsiin joutunut metsästäjä toipuu hyvin


Summary: Poliisi kiitti maanantaina kansalaisia pahana päivänä tsemppaamisesta.

Lauantaina aamulla  poliisia ammuttiin ilma-aseella kasvoihin  Jyväskylässä. Sunnuntaina puolenyön jälkeen kahta  poliisia ammuttiin  hälytystehtävän yhteydessä pienteollisuusalueella Porvoossa.
 Poliisi otti kaksi Ruotsin kansalaista kiinni sunnuntaina illalla Porvoon ampumatapauksesta epäiltyinä. Vielä kiinnioton yhteydessä ammuttiin poliisia kohti, mutta kukaan ei loukkaantunut.
 Tamperelainen poliisiopiskelija  Sampsa Pietilä  sanoo, että tapaukset ovat puhuttaneet paljon Poliisiammattikorkeakoulussa. Ensimmäinen ajatus oli säikähdys.
 – Viikonloppuna saimme kuitenkin lukea, että operaatiot menivät lopulta aika hyvin. Voi olla ylpeä tulevasta työnantajasta, Pietilä sanoo.
 Poliisi kohtaa yhä enemmän väkivaltaa
 Tilastojen mukaan  poliisin työssään kohtaama väkivalta on kaksinkertaistunut Suomessa tällä vuosituhannella. Poliisin ampuminen on vielä harvinaista. Miten ammattilaiset suhtautuvat tähän riskiin?
 Sampsa Pietilä on opiskellut pari vuotta. Hän on ollut myös työharjoittelussa.
 – Alkuun jännitti ja pelotti, kun hyppäsin maijan rattiin tai pelkääjän paikalle, Pietilä sanoo.
 Pietilää on auttanut, että on ammattitaitoinen ohjaaja vieressä ja työkaverit tukevat. Lopulta väkivallan uhka on aika harvinaista, eikä sitä ole sattunut vielä opiskelijan kohdalle.
 – Vaaralllisia tilanteita ei ole tullut niin paljon, kuin itse olisin ajatellut, Pietilä sanoo.
 Pietilän mukaan väkivallan uhka täytyy hyväksyä samalla kun tulee opiskelemaan.
 – En usko, että tämä tulee kenellekään yllätyksenä. Jokainen on jo hakuvaiheessa miettinyt, että tässä ammatissa on väkivallan uhka. Jossain määrin kaikki ovat käsitelleet ja hyväksyneet asian, että huono tuuri voi osua omalle kohdalle.
 Väkivalta viranomaisia kohtaan on opiskelijasta huolestuttava ilmiö. Poliisin pitää tehdä oma työnsä hyvin ja asiallisesti, mutta Sampsa Pietilän mukaan tämä ei välttämättä riitä.
 Suomessa on vähemmän poliiseja kuin monessa muussa maassa. Pietilän mukaan poliisien määrää pitäisi lisätä. Turvallisuudessa on kyse myös poliitikkojen ratkaisuista.
 Poliisi kiitti Twitterissä
 Poliisiammattikorkeakoulun psykologi  Jari Hyyti  sanoo, että kokeneet poliisit osaavat yleensä suhteuttaa tapahtumia hyvin.
 Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen valvonta-ja hälytystoimintasektorin johtaja  Jussi Huhtela   kiitti Twitterissä  maanantaina kansalaisia.
 – Kiitos kaikille teille lukemattomille ihmisille, jotka eilen erittäin pahana päivänä tsemppasitte meidän poliiseja ja koko työyhteisöä. Se kannustaa uskomaan, että nämä meidän hommat tuolla kentällä ovat läsnä olevista riskeistä huolimatta yhä tekemisen arvoisia.
 Psykologi Jari Hyyti sanoo, että väkivallan uhan kanssa pitää pystyä elämään poliisin työssä.  Antti Eintola / Yle
 Väkivallan uhka on vaikein opiskelijoille ja kokemattomille työntekijöille. Ampumiset voivat aiheuttaa huolta ja ahdistusta. Nämä tunteet on pakko käsitellä, että ammatti ei muodostu liian raskaaksi.
 – Toisaalta asian kanssa pitää pystyä vain elämään, siirtää päiväjärjestyksestä, ettei se tuota liikaa kuormaa arkeen, psykologi Jari Hyyti sanoo.
 Väkivaltatilanteet, etenkin ampumiset poliisia kohtaan, ovat harvinaisia. Hyytin mukaan on kuitenkin realiteetti, että työssä voi tapahtua väkivaltaa.
 Poliisikoulutuksessa lähdetään riskiajattelusta: ammattiiin liittyy riskejä, joita pitää pyrkiä hallitsemaan. Työn haasteita lisää se, että jokainen tapaus on arvioitava paikan päällä. Varautumistasoa pitää nostaa, jos tilanne edellyttää.
 – Poliisit ovat useimmiten tekemisissä negatiivisten ja vaikeiden asioiden kanssa. Siinä syntyy helposti aggressiota ja ehkä uhkaa tai tekoja poliisia kohtaan. Kuinka systemaattista tämä on, on vaikea arvioida.
 Tilastot kertovat, että rikollisten otteet ovat koventuneet. Kyseessä on psykologin mukaan yleinen yhteiskunnallinen muutos.
 – Kaikkia auktoriteettejä kohtaan ollaan kriittisempiä. Entiset auktoriteetit ovat menettäneet auktoriteettiään. Poliisi on Suomessa onnistunut tehtävässään hyvin. Tätä pyrimme pitämään yllä.
 Hakijamäärät kasvaneet
 Pasi Kotro  opettaa operatiivista johtamista Poliisiammattikorkeakoulussa. Hän pitää viikonlopun tapahtumia erittäin vakavia.
 Operatiivisen johtamisen opettaja Pasi Kotro sanoo, että riskiä voi pienentää, mutta ei poistaa kokonaan.  Antti Eintola / Yle
 Poliisin koulutuksissa huomioidaan väkivallan uhka ja niihin reagointi. Opetuksessa mietitään, mitä näistäkin tapauksista voidaan oppia.
 Poliisi pyrkii pienentämään riskiä työssä, mutta Kotron mukaan kaikkeen ei voi täydellisesti varautua.
 – Ihan nollaan emme voi riskiä ikinä saattaa.
 Kotro tuli poliisikoulutukseen vajaat 40 vuotta sitten. Hän kertoi tiedostaneensa jo silloin riskit, kuten opiskelija Sampsa Pietilä.
 Poliisiammattikorkeakouluun Tampereelle haki tänä vuonna ennätysmäärä opiskelijoita. Yhtä paikkaa tavoitteli lähes 13 hakijaa. Pelko ei näy ainakaan vielä hakijamäärissä.
 – Hakijamäärät ovat kasvaneet. On hienoa, että tämä on monen kutsumus- ja haaveammatti.
 Lue lisää:
 Nainen ajoi autoa, kun yhtäkkiä takaa lähti ohittamaan epäiltyjen poliisiampujien auto – silminnäkijät kertovat harvinaisesta operaatiosta
 Kaksi Ruotsin kansalaista otettu kiinni, tehtävä liittyi omaisuusrikokseen – Nämä asiat tiedämme Porvoon ampujista ja poliisin tutkinnasta
 Ruotsalainen kriminologi: Ilmeisesti järjestäytynyt ruotsalainen   rikollisuus oli asialla Porvoossa

Kolme ampumista yhtenä viikonloppuna – poliisit kertovat, miten elää uhkien kanssa: "En usko, että tämä tulee kenellekään yllätyksenä"


Summary: Ranskan ja Yhdysvaltain presidentit ylistivät Biarritzin G7-kokouksen ilmapiiriä. Nyt viritellään jo Trumpin ja Rouhanin tapaamista.

Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  kertoi G7-maiden Biarritzin kokouksen päätösinfon aluksi, että hänellä ja Yhdysvaltain presidentillä  Donald Trumpilla  on yhteinen näkemys siitä, ettei Iranilla pidä olla koskaan ydinasetta.
 G7-kokous ei suuresti edennyt Iranin kiistan suhteen, mutta eräänlainen suunnitelma etenemisestä on nyt olemassa. Macron kertoi myös, että Trump tapaa piakkoin Iranin presidentin  Hassan Rouhanin.
 Macronin mukaan Rouhani on kertonut hänelle olevansa valmis Trumpin tapaamiseen. Trump puolestaan arvioi, että tapaaminen on mahdollinen ja realistinen, jos olosuhteet ovat suotuisat.
 Macron kertoi Iranin ulkoministerin  Mohammad Javad Zarifin  kutsumisen yllätysvieraaksi Biarritziin olleen hänen oma ideansa. Macron oli tosin ennen lopullista kutsumista kysynyt Trumpin kantaa asiaan.
 Yhden liuskan julkilausuma
 Kaiken kaikkiaan sekä Macron että Trump olivat tyytyväisiä kokoukseen. Heidän mukaansa sen ilmapiiri oli rakentava. Macronin mukaan keskeiset asiat saatiin mahtumaan yhden sivun mittaiseen yhteiseen julkilausumaan.
 Julkilausumassa olivat mukana Iranin lisäksi kauppa-asiat ja Libyan olosuhteet. Hongkongin jännittynyt tilanne tuli myös kirjoihin ja kansiin. Siinä G7-maat asettuivat Hongkongin itsemääräämisoikeuden puolelle ja patistivat osapuolia rauhallisuuteen.
 Lisäksi Macron ilmoitti, että Ukrainasta järjestetään huippukokous ensi kuussa. Kokouksessa ovat mukana Ukraina, Ranska, Venäjä ja Saksa.
 G7-kokous viime vuonna Kanadassa päättyi siihen, että Trump lähti kokouksesta pois ennen aikojaan,  eikä ollut mukana yhteisessä julkilausumassa .
 Ensi vuonna Yhdysvalloissa myös Putin mukana?
 Koska G7-kokous pidetään ensi vuonna Yhdysvalloissa, niin Trump arvioi, että hän saattaa hyvinkin kutsua Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  kokoukseen. Trumpin mukaan on epävarmaa, hyväksyisikö Putin kutsun.
 Trump totesi, että jos Venäjä otettaisiin takaisin G8-maiden joukkoon, niin Venäjä hyvinkin hyväksyisi kutsun Yhdysvaltain kokoukseen ensi vuonna. Trump on aiemmin toivonut, että Venäjä otettaisiin takaisin G8-jäseneksi.
 Yhdysvallat tahtoisi presidentti Vladimir Putinin Venäjän takaisin G8:n jäseneksi. Muut G7-maat eivät ole yksimielisiä Venäjän paluusta. Alexey Nikolsky / EPA
 Macron puolestaan sanoo, ettei Venäjän kutsumisesta takaisin G8-jäseneksi ole mitään yksimielisyyttä. Venäjä erotettiin G8-kerhosta sen jälkeen kun Venäjä kansainvälisten lakien vastaisesti liitti Krimin itseensä vuonna 2014.
 Presidentti Macron sanoi tiedotustilaisuudessa myös, että Ranska ja Yhdysvallat ovat päässeet yksimielisyyteen digiverosta. Sen on määrä tulla voimaan vuonna 2020.
 Trump uskoo Kiinan tahtovan tosissaan kauppasovun
 Aiemmin Ranskan G7-kokouksen yhteydessä Yhdysvaltain presidentti Donald Trump sanoi Yhdysvaltain ja Kiinan palaavan pian neuvottelupöytään. Trump kertoi, että Kiina oli ottanut viime yönä yhteyttä ja kertonut valmiuden jatkaa kauppaneuvotteluja.
 Trump kertoi tiedotustilaisuudessa, että hän uskoo Kiinan olevan myös tosissaan ja tahtovan neuvotteluita ja uuden sovun. Trumpin mukaan Kiinan presidentti  Xi Jinping  on suuri johtaja, jolla ei ole varaa menettää lyhyessä ajassa yli kolmea miljoonaa työpaikkaa Kiinassa.
 Viikonlopun aikana Yhdysvaltain ja Kiina välinen kauppasota kiihtyi ja maat asettivat toisilleen uusia tullimaksujen korotuksia.
 Turmp arvioi omassa tiedotustilaisuudessaan, että Yhdysvaltain on puolestaan mahdollista saavuttaa kauppasopimus EU:n kanssa ilman autotullien käyttöönottoa.
 Sammutuskone Amazoniaan
 Kokouksessa on herättänyt huomiota myös se, että Trump ei osallistunut ilmastoa ja biodiversiteettiä käsittelevään osuuteen. Ranskan presidentin Emmanuel Macronin mukaan Trump oli tuolloin käymässä muita neuvotteluita. Trumpin avustajat olivat kokouksessa paikalla.
 Rikkaat G7-maat ovat päättäneet myös auttaa Amazonin alueen metsäpalojen sammutuksissa. G7-maat avustavat Amazonin sademetsän paloissa 20 miljoonalla eurolla. Apuun kuuluu muun muassa sammmutuslentokoneen lähettäminen paloalueelle.
 G7-kokouksen konkreettisin anti oli se, että Amazonian alueen metsäpalojen vastaiseen työhön annetaan 20 miljoonaa euroa. Carl de Souza / AFP
 Macronin ja Bolsonaron välillä suukopu vaimoista
 Kokousta ja Brasilian avustamista on varjostanut Brasilian presidentin  Jair Bolsonaron  ja Ranskan presidentin Emmanuel Macronin välinen suukopu.
 Bolsonaro on suutahtanut siihen, että Ranskan presidentti kytki Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan kauppasopimuksen siihen, ettei Bolsonaro ota ilmastonmuutoksen vastaista taistelua tosissaan.
 Brasilian presidentti Bolsonaro antoi myöhemmin Facebookissa tilaa julkaisulle, jossa vertaillaan Ranskan ja Brasilian presidenttien vaimoja.
 Presidentti Macron pitää Bolsonaron kommenttia röyhkeänä ja surullisena. Macronin mielestä Brasilia ansaitsisi presidentin, joka on tehtäviensä tasalla.

Yhdysvallat takaisin neuvottelupöytään sekä Kiinan että Iranin kanssa ja sammutuskoneita Amazoniaan – G7 päättyi tyytyväisyyteen


Summary: Ampuja on karkuteillä suuresta poliisioperaatiosta huolimatta.

Pientä lasta kantanut nainen ammuttiin tänään maanantaiaamuna Malmössä, kertovat Ruotsin tiedotusvälineet.
 Ampuminen tapahtui kadulla Malmön Ribersborgin kaupunginosassa. Tapauksella oli useita silminnäkijöitä ja ampujan pako saatiin myös videolle. Videokuvasta nähdään, että naamioituneella ampujalla on kädessään pistoolin kaltainen esine.
 Nainen, joka oli iältään noin 30-vuotias, sai surmansa. Lapsi ja toinen paikalla ollut henkilö vietiin sairaalaan tarkistettaviksi. He eivät saaneet fyysisiä vammoja, kertoo  Ruotsin yleisradio SVT .
 Expressen-lehden  tietojen mukaan naisen puoliso oli tunnettu rikollinen, joka on kärsinyt pitkän vankeusrangaistuksen. Lehden mukaan on mahdollista, että mies oli ampumisen varsinainen kohde.
 Poliisilla on menossa laaja etsintäoperaatio, mutta tekijää ei ole silti saatu kiinni.
 Pelastushenkilöstöä Malmön ampumapaikalla 26. elokuuta, jossa nainen ammuttiin keskelle katua.  Johan Nilsson / Lehtikuva
 Malmön Lorensborgissa paloi myöhemmin päivällä Mercedes-merkkinen henkilöauto. Poliisi pitää mahdollisena, että tapaukset liittyvät toisiinsa. Auton jäänteitä tutkitaan tarkasti.
 26.8. klo 16.20 Lisätty Expressen-lehden tieto naisen puolisosta.

Lasta kantanut nainen ammuttiin keskelle katua Malmössä


Summary: Entinen suurlähettiläs syyttää paloista Brasilian presidenttiä Jair Bolsonaroa.

– Voi käydä niin, että suurimittakaavaisia metsäpaloja ei enää pystytäkään lopettamaan, sanoo  Mikko Pyhälä .
 Perussa ja Venezuelassa Suomen suurlähettiläänä aikaisemmin palvellut Pyhälä oli maanantaina vieraana Radio Ylen 1:n Ykkösaamussa.  Ohjelman voit kuulla tästä .
 – Olemme lähellä rajaa, josta ei ole paluuta. Kun sademetsä on kerran palanut, sitä ei enää saa takaisin. Metsän tuho on peruuttamaton ilmiö, arvioi Pyhälä.
 Entinen suurlähettiläs on pitkän linjan Amazonin sademetsän seuraaja. Vuonna 1992 Pyhälä sai yhdessä  Jukka Salon  kanssa Tieto-Finlandia-palkinnon teoksesta  Amazonia.
 – Amazonin alkuperäisestä sademetsästä on tuhoutunut jo 17 prosenttia, Pyhälä kertoo.
 – Jos vielä palaa 3–7 prosenttia, niin metsä ei enää pysty uudistumaan, koska pilvien muodostuminen ja sateet loppuvat.
 Sateiden ehtyminen vaikuttaa tietenkin myös alueen jokiin ja kalakantoihin.
 Pyhälä muistuttaa, että sademetsien kulotuksessa tuhoutuu mittaamaton määrä sellaisia kasvi- ja hyönteislajeja, joita ei vielä edes tunneta. Samalla menetetään mahdollisuus tutkia ja hyödyntää näitä lajeja elintarviketuotantoon tai lääkeaineiksi.
 Eläkkeelle jäänyt suurlähettiläs Mikko Pyhälä on huolissaan Etelä-Amerikkaa koettelevista metsäpaloista. Nella Nuora / Yle
 "Bolsonaro tahtoo metsien tuhoutuvan"
 Mikko Pyhälän mielestä vastuu nykykehityksestä kuuluu Bralian oikeistopopulistiselle presidentille  Jair Bolsonarolle .
 Metsätuhojen tahti oli pahimmillaan viime vuosituhannen puolella, mutta entisen presidentin  Luiz Inácio Lula da Silvan  aikana se saatiin huomattavasti vähäisemmäksi, kuvailee Pyhälä.
 Paha kierre uhkaa sademetsiä Suuren osan Amazonin alueen paloista sytyttävät viljelijät ja karjankasvattajat. Tavallisina sadevuosina sademetsät toimivat suurena luonnon palomuurina. Vakavan kuivuuden oloissa lehdet ja oksat kuivuvat polttoaineeksi. Palot tekevät aukkoja lehväkatokseen. Aurinko pääsee entisestään kuivattamaan metsäpohjaa. Palojen myötä maastoon kasvaa helposti syttyvää pensaikkoa. Metsäkato vähentää osaltaan sademääriä. Palot vapauttavat ilmaan metsien sitomaa hiilidioksidia, ja ilmastonmuutos jyrkentää kuivia kausia.
 Vuosina 2004–2012 Brasilia loi uusia luonnonsuojelualueita, tiukensi valvontaa ja eväsi valtion luottoja viljelijöiltä, jotka olivat jääneet kiinni suojeltujen metsäalueiden kaatamisesta. Metsätuhojen tahti saatiin painettua alimmilleen tilastoidun historian aikana,  The New York Times kirjoittaa .
 Vuonna 2014 Brasilia sukelsi vakavaan taantumaan. Sen seurauksena maan riippuvuus naudanlihan ja soijan kaltaisten maataloustuotteiden viennistä kasvoi. Samalla vahvistui maatalousbisneksen etua ajavien lobbaajien mahti.
 Naudanlihan ja soijan tuotannolla on vahva kytkös metsäkatoon. Metsien tuhoaminen alkoi jälleen lisääntyä.
 Amazon Watch -kansalaisjärjestön mukaan  Brasilian parlamentissa vaikuttaa vahva puoluerajat ylittävä  ruralista -blokki, joka ajaa suurten maatalousyhtiöiden ja maanomistajien etuja.
 Bolsonaro ei olisi päässyt valtaan ilman tämän kovan linjan konservatiivisen ryhmittymän tukea. Hän on maksanut tuen takaisin nimittämällä blokin edustajia keskeisiin asemiin hallinnossaan.
 – Nyt palojen tahti on jälleen kiihtynyt, koska nykyinen presidentti Jair Bolsonaro haluaa, että metsiä tuhotaan ja alkuperäiskulttuurit katoavat, syyttää Pyhälä.
 Nasan havainnekuvasta näkyy Amazonin alueen palojen laajuus. Nasa Earth Observatory Handout / Epa
 Bolsonaro on lopettanut ympäristövirastoja ja poistanut rangaistuksia ympäristörikoksista. Hän rohkaisee polttamaan sademetsiä, jotta voitaisiin lisätä soijan viljelyä, luettelee Pyhälä.
 – Bolsonaro ei halua ymmärtää tosiasioita eikä kuuntele tutkijoita. Hän tukee uusliberaalia talouspolitiikkaa, jossa pyritään lyhytaikaisiin suuriin voittoihin yrityksille välittämättä seurauksista ympäristölle.
 Lihantuotanto aiheuttaa Pyhälän mukaan 80 prosenttia tuhoista. Metsiä kulotetaan soijantuotantoa varten ja nautakarjan laitumeksi.
 Bolsonaro sanoo määränneensä sotilaat sammuttamaan metsäpaloja. Pyhälän mukaan toimet ovat kuitenkin vähäisiä.
 – Kuin hyttysen pissa järveen, entinen suurlähettiläs vertaa.
 Bolsonaro on pyrkinyt esittämään ulkomaisen arvostelun sekaantumisena Brasilian sisäisiin asioihin. Erityisesti hän on ottanut hampaisiinsa Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin .
 Bolsonaro sanoi, että Macronin esittämä ajatus kansainvälisesti liittoumasta Amazonian pelastamiseksi kohtelisi Brasiliaa kuin siirtomaata tai ei-kenenkään-maata.
 "Sekä EU että kansalaiset voivat vaikuttaa"
 Brasilia on maailman suurin naudanlihan viejä, se tuottaa 20 prosenttia maailman viennistä,  Yhdysvaltain maatalousministeriö arvioi .
 Viime vuonna Brasiliasta laivattiin 1,64 miljoonaa tonnia naudanlihaa. Vientiä on lisännyt kysynnän kasvu Aasiassa, erityisesti Manner-Kiinassa ja Hongkongissa.
 Eteläamerikkalaisen Mercosur-kauppavyöhykkeen ja EU:n kesken valmisteltu kauppasopimus voisi avata lisää markkinoita Brasilian naudanlihalle.
 Euroopan unioni voi jättää Mercosur-kauppasopimuksen ratifioimatta. Pyhälä muistuttaa, että sopimuksen vahvistamiseen tarvitaan jokaisen jäsenmaan parlamentin hyväksyntä.
 Hänen arvionsa mukaan sellainen saaminen voisi olla nyt äärimmäisen vaikeaa. Myös jokaisella kansalaisella on mahdollisuus vaikuttaa valinnoillaan.
 – Meidän tulisi välttää entisillä sademetsäalueilla tuotettua naudanlihaa.
 – Myös palmuöljy on yleensä peräisin näiltä alueilta. Samoin on syytä suhtautua valikoivasti siihen, minkälaista soijaa käyttää, kehottaa Pyhälä.
 Lue myös:
 Tutkija Brasilian presidentin sademetsien suojeluun liittyvästä ulostulosta: ”Ulkokultaista patsastelua”
 Suurlähettiläs Brasilian metsätuhoista: Näyttää, että laittomat metsänhakkuut ovat nousseet jopa 80 prosenttia
 Maailman keuhkot palavat Amazonin alueella, kauppasopimusten jäädyttäminen voisi auttaa – Tutkija pelkää: "Koko sademetsä saatetaan menettää"

"Olemme lähellä rajaa, jolta ei ole paluuta" – Etelä-Amerikan tuntija Mikko Pyhälä varoittaa Brasilian metsäkatastrofin karkaavan käsistä


Summary: Kun rakennetaan uutta, syntyy suuria hiilidioksidipäästöjä. Hiilipiikkien ilmastohaittaan ollaan vasta havahtumassa.

Rakennusten purkamisesta syntyvät ilmastohaitat puhuttavat juuri nyt, sillä useat 70- ja 80-luvun rakennukset ovat peruskorjausiässä ja osaa uhkaa purkaminen. Esimerkiksi Helsingissä vasta vuonna 1981 rakennetut Siltasaarenkadun virastotalot  monen muun kohteen ohessa ollaan purkamassa . Purkuintoa on kutsuttu jopa nimillä  purkubuumi  ja  kertakäyttörakentaminen .
 Arkkitehtiliiton puheenjohtajan  Henna Helanderin  mukaan rakennuksia puretaan usein turhaan ja ympäristön kustannuksella.
 – Rakennukset, joissa on betonirungot tulisi korjata, ei purkaa.
 Mikä ihmeen hiilipiikki? Hiilipiikki on puhekielinen termi, jolla tarkoitetaan uuden rakennuksen elinkaaren alussa syntyviä, mittavia kasvihuonekaasupäästöjä. Purkamisesta aiheutuvat ilmastohaitat puhututtavat juuri nyt, sillä useat 70- ja 80-lukujen rakennuksista ovat peruskorjausiässä ja osaa uhkaa purkaminen. Purkamisen oletetaan kiihtyvän täydennysrakentamisen vuoksi. Purkubuumi koskee koko Suomea. Rakennuskanta on nuorta, eikä 60-luvun jälkeistä arkkitehtuuria ole vielä arvotettu, kuten vanhempaa rakentamista. Hiilipiikkien syntymistä voidaan hillitä hyvällä suunnittelulla ja vanhan korjaamisella. Asiantuntijoiden mukaan yksi mahdollisuus madaltaa hiilipiikkejä lähitulevaisuudessa voisi olla hiilibudjetti. Hiilibudjetti määrittelisi kokonaispäästöjen määrän, jonka sisässä rakennuksen olisi pysyttävä, tai rakennuslupaa ei myönnettäisi.
 Kun rakennetaan uutta, syntyy materiaalien louhimisesta, kuljetuksista ja itse rakentamisesta mittavia kasvihuonekaasupäästöjä. Näitä lyhyellä aikavälillä syntyviä ilmastohaittoja kutsutaan hiilipiikeiksi.
 Korjaaminen aina ekologisempaa
 Päästöjä voitaisiin vähentää, mikäli vanhoja rakennuksia korjattaisiin niiden purkamisen sijaan. Energiaa säästyisi etenkin silloin, jos jo olemassaolevia rakennusten betonirunkoja ja -rakenteita uudelleenkäytettäisiin.
 – Betoni on rakentamisessa eniten luonnonvaroja vievä materiaali. Vaikka uutta rakennettaisiin kuinka ekologisesti, ei vanhan betonirungon purkaminen ole kannattavaa. Hiilipiikki on niin suuri.
 Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla Kasarmitorin virastotalot, Tukkutorin teollisuusrakennus ja Pirkkolan jäähalli ovat kohteita, joissa vähintään betonirunko olisi voitu säästää. Lisäksi Siltasaarenkadun virastotalot sekä Kaarlenkadun vanha asuntola ollaan purkamassa kokonaan.
 Arkkitehtiliiton puheenjohtaja Henna Helander on huolissaan hiilipiikkien aiheuttamista ilmastohaitoista. Helanderin mukaan mittavakin  korjaaminen on ekologisempaa, kuin uuden rakentaminen.  Antti Kolppo / Yle
 Helanderin mukaan purkusyyksi ei pitäisi käydä väite betonirakenteen vanhanaikaisuudesta tai sopimattomuudesta uuteen käyttötarkoitukseen.
 – Mittavakin korjaaminen on ekologisempaa kuin uuden rakentaminen. Betonirungot ovat usein helposti säilytettävissä. Hyvällä arkkitehtuurilla rakennuksia voidaan korjata nykypäivän vaatimuksia vastaaviksi. Betonirunkoa voi laajentaa tai siihen voi tehdä aukkoja. Se on ikään kuin kehysrakenne, jota on legojen tapaan mahdollista muokata.
 Pitkäikäinen rakennus on aina energiatehokas. Uudisrakentamisella onkin aina suuri ilmastovaikutus – etenkin jos lopputuloksena on jälleen  kertakäyttörakennus , joka ei kestä aikaa vaan puretaan muutaman kymmenen vuoden kuluttua.
 – Rakennuksen pitkäikäisyys on tärkeämpää kuin käytönaikaisen energiankulutuksen vähentäminen, kun arvioidaan rakennettavan uuden rakennuksen ominaisuuksia luonnon kannalta, Helander kertoo.
 Kulosaaren ostoskeskus on yksi keskustelua herättäneistä purkukohteista arkkitehtuurinsa vuoksi.  Karoliina Simoinen / Yle
 Purkaminen halvempaa kuin korjaaminen
 Ympäristöministeriön erityisasiantuntija  Matti Kuittinen  on samoilla linjoilla. Hänen mukaansa jo olemassa olevia rakennuksia pitäisi hyödyntää ja korjata mahdollisimman paljon, sillä rakentamiseen kulutetaan jo yli puolet maailmassa olemassa olevista raaka-aineista.
 – Mitä enemmän rakennetaan, sitä enemmän tulee hiilidioksidipäästöjä ja sitä vaikeampaa meidän on päästä Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteisiin.
 Kuka sitten on vastuussa hiilipiikeistä? Kuittisen mukaan tällä hetkellä kukaan ei joudu maksamaan rakentamisesta aiheutuvista hiilidioksidipäästöistä mitään, mikä vaikuttaa tahtotilaan säästää vanhoja rakenteita. Purkaminen voi olla jopa halvempaa kuin korjaaminen.
 Ympäristöministeriön erityisasiantuntijan Matti Kuittisen mukaan jo olemassaolevia rakennuksia pitäisi hyödyntää ja korjata mahdollisimman paljon uuden rakentamisen sijaan.  Antti Kolppo / Yle
 – Tällä hetkellä rakennushankkeen toteuttajan ei tarvitse miettiä, kuinka suuri hiilijalanjälki talolla on, ellei tilaaja pyydä tätä tietoa erikseen. Rakennuksen tilaaja voi toki halutessaan vaatia vähäpäästöistä rakennusta.
 Lähitulevaisuudessa hiilipiikkejä voitaisiin madaltaa esimerkiksi hiilibudjeteilla. Tällainen rakennuksen hiilibudjetti eli kokonaispäästöt ilmakehään tulisi laskea jo rakennuslupaa haettaessa. Rakennusluvan saisi ainoastaan, mikäli rakennus pysyy tietyissä päästörajoissa.
 – Rakennuksen elinkaaren alussa ei voi aiheuttaa järjettömiä päästöjä sillä toiveella, että kyllä ne sadan vuoden kuluessa nollautuvat. Meillä ei oo satoja vuosia aikaa odottaa, että päästöt saadaan alas vaan ne pitää saada ihan lähivuosikymmeninä alas.
 Ongelma on ollut tiedossa, mutta siihen ei olla tartuttu
 Kaupunkien strategioissa on jo pitkään oltu tietoisia hiilidioksidipäästöistä ja pyritty niiden vähentämiseen. Tähän asti rakennuksista ja niiden käytöstä aiheutuvia päästöjä vastaan on taisteltu ensisijaisesti parantamalla rakennusten energiatehokkuutta ja lisäämällä uusiutuvan energian hyödyntämistä.
 Helsingin kaupungin yhteiskuntavastuuyksikön päällikön  Katri Kuusisen  mukaan kaupungin on tarkoitus alkaa seurata nykyistä aktiivisemmin myös rakentamiseen käytettävien materiaalien hiilijalanjälkiä.
 – Hiilipiikki-ongelmaan ollaan vasta tarttumassa. Helsingin kaupungin tavoite on olla hiilineutraali vuonna 2035. Meillä on todella kiire vähentää päästöjä, sen tietävät kaikki.
 Lue lisää:
 Vertaa itse: 6 kuvaparia paljastaa, millainen Helsinki on nyt ja tulevaisuudessa – Kriitikot pelkäävät, että jotain arvokasta katoaa

Rakennusten purkubuumi aiheuttaa hiilipiikkejä – "Mittavakin korjaaminen on ekologisempaa kuin uuden rakentaminen"


Summary: Korkein oikeus päättää myöhemmin, ottaako se juttua käsiteltäväkseen.

Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö  Jari Aarnio  hakee valituslupaa korkeimmalta oikeudelta niin kutsutussa tynnyrijutussa, Helsingin hovioikeudesta kerrottiin maanantaina.
 Hovioikeus piti kesäkuussa voimassa Aarnion kymmenen vuoden käräjätuomion huumausaine- ja virkarikoksista. Hovituomiosta valittamisen määräaika umpeutui maanantaina.
 Aarnion lisäksi hovioikeuden tuomiosta ovat valittaneet muun muassa syyttäjät sekä Aarnion rikoskumppanina tuomittu United Brotherhoodin ex-pomo  Keijo Vilhunen , joka myös sai kymmenen vuoden vankeustuomion.
 Korkein oikeus (KKO) päättää myöhemmin, ottaako se juttua käsiteltäväkseen. KKO myöntää valitusluvan vain pienessä osassa tapauksista. Oikeusoppineet ovat aiemmin arvioineet, ettei tapaus etenisi KKO:hon.
 Lue lisää:
 Näin poliisista tuli konna – katso aikajanalta, kuinka ex-huumepoliisi Jari Aarnion kujanjuoksu on vuosien saatossa edennyt

Jari Aarnio yrittää korkeimpaan oikeuteen tynnyrijutussa – hovioikeus piti 10 vuoden tuomion voimassa


Summary: Suomessa lanseerataan uusia miesten vaatemerkkejä, mutta kilpailu on kovaa. Helsinkiläinen Frenn uskoo, että vastuullisuus tuo asiakkaita.

Entisen makasiinin ylimmän kerroksen loftissa Helsingin Katajanokalla on välitön tunnelma. Vaatemerkki Makian “pääkonttoriin” johtavissa portaissa on pahvinen mainos, jossa seisoo Muumipappa. Se muistuttaa Makian ja muumihahmoja hallinnoivan yrityksen yhteistyöstä.
 Makia on menestyvä suomalainen vaatemerkki, joka tuli markkinoille reilut kymmenen vuotta sitten. Firma aloitti miesten vaatteilla, mutta nykyään se tekee mallistoja myös naisille ja lapsille.
 Koko brändi perustuu ammatikseen lumilautailijana työskennelleen  Joni Malmin  ideaan.
 Se syntyi jo 2000-luvun alussa. Markkinoilta puuttui konstailemattomia vaatteita miehille.
 Ensimmäisen malliston suunnitteli Malmin kaveri  Jesse Hyväri . Hän on yhä Makian pääsuunnittelija.
 – Olimme aluksi sellainen kellaribändi. Kesti aika pitkään, ennen kuin löysimme oikean sävelen, Makian kaupallinen ja luova johtaja  Totti Nyberg  sanoo.
 Miehet kellarissa
 Suomeen syntyy tämän tästä uusia, kotimaisia miesten vaatemerkkejä ja helsinkiläinen Frenn on yksi niistä. Se avasi viime vuonna kivijalkaliikkeen Helsingin Punavuoreen ja tänä vuonna yritys sai auki verkkokauppansa. Ensimmäinen mallisto lanseerattiin kuusi vuotta sitten.
 – Asiat ottavat aikaa, vaikka itse haluaisi, että ne toteutuisivat nopeammin,  Jarkko Kallio  sanoo.
 Hän perusti Frennin yhdessä  Antti Laitisen  kanssa. Idea vaatemerkkiin syntyi jo seitsemän vuotta sitten. Frennin pyrkimys on yhdistää mallistossa yhteen rentoon asuun miehen kaksi roolia, työ ja vapaa-aika. Vastuullisuus ja siitä kertominen ovat merkittävä osa koko firman toimintaa, ja Frenn yrittää löytää miehet, joille asialla on merkitystä.
 Vaatemerkkiä pyöritetään Punavuoressa sijaitsevan kivijalkakaupan kellarista, jossa Kallio ja Laitinen työskentelevät.
 Kallio on ylpeä brändin omasta lippulaivaliikkeestä.
 – Se on osoitus siitä, että uskomme asiaamme ja olemme tosissamme.
 Frenn on Antti Laitisen ja Jarkko Kallion perustama vaatemerkki. Mårten Lampén / Yle
 Fokus kateissa
 Vaatebisneksen haasteet nousivat esiin viime kuussa, kun  Helsingin Sanomat  kertoi, että muotisuunnittelija  Samu-Jussi Kosken  Samuji-muotitaloa haetaan konkurssiin. Kosken brändi on erikoistunut naisten vaatteisiin.
 Taloudellisiin vaikeuksiin ajautuminen on tuttu tilanne myös Makialle, joka kävi kuilun partaalla 2010-luvun alkupuolella.
 – Meiltä puuttuivat silloin sekä fokus että strategia, kaupallinen ja luova johtaja Nyberg sanoo.
 Firman ensimmäiset ongelmat johtuivat hänen mukaansa siitä, että Makia lähti tekemään liian isoa mallistoa. Vaatteiden tuotanto ei ollut kunnossa ja laadun kanssa tuli ongelmia. Sen lisäksi tuotteiden toimitus asiakkaille takkuili.
 – Ongelmat jatkuivat aika monta vuotta. Ja tilanne rassasi yritystä, Nyberg toteaa.
 Taloudellisiin vaikeuksiin ajautuneen firman johto alkoi korjata aiempien vuosien virheitä, ja koko Makian “paletti” laitettiin uusiksi. Siihen kuuluivat jakelustrategia, tuotteiden hinnoittelu, tuotanto, laatu, asiakaspalvelu ja logistiikka.
 – Kaikki tekevät aluksi varmaan samat virheet, kuten me. Raha loppui ennen kuin hauska alkoi, Nyberg sanoo.
 Myös Helsinki alkoi näkyä vahvasti brändissä. Makia palasi mainonnassa juurilleen, ja yleisö tajusi, että kyse on suomalaisesta vaatemerkistä. Moni oli luullut, että Makia tulee jostain muualta. Mainoksia oli kuvattu aiemmin esimerkiksi autiomaassa Yhdysvalloissa.
 Korjausliikkeen ansiosta Makia pelastui. Viime vuonna (12/2018) sen liikevaihto oli noin 8 miljoonaa euroa, ja tulosta syntyi miljoonan verran.
 – Meillä oli alussa liian iso vaihde silmässä. Ehkä siinä tuli vauhtisokeaksi, Nyberg toteaa.
 Muoti kiinnostaa miehiä
 Tilastojen valossa miehet näyttäytyvät muotibisneksen mahdollisuutena, sillä he ovat kasvava kohderyhmä. Suomen tekstiili & muoti ry:n toimitusjohtajan Anna-Kaisa Auvisen mukaan kasvu on maailmanlaajuista. Järjestö pitää tekstiili-, vaate- ja muotialan yritysten puolia Suomessa.
 Sen teettämän kuluttajatutkimuksen (2017) mukaan miehistä alle 35-vuotiaat satsaavat eniten pukeutumiseen. Nuoret miehet ovat lähes yhtä kiinnostuneita pukeutumisesta kuin samanikäiset naiset, tutkimus paljastaa.
 – Asiakaskunta on silti Suomessa pieni, Auvinen muistuttaa.
 Yritystä miesten tavoittamiseen ei kuitenkaan puutu, sillä viime vuosina markkinoille on ilmestynyt Frennin lisäksi myös muita merkkejä. Niitä ovat esimerkiksi alusvaatteisiin erikoistunut The Other Danish Guy tai takavuosien hyppyhaalareista tunnettu Terinit-brändi, jonka muotisuunnittelija  Rolf Ekroth  otti hiljan uudestaan käyttöön.
 Menestyvän Makian kaupallinen ja luova johtaja Totti Nyberg toivottaa uudet kilpailijat tervetulleeksi. Se ruokkii hänen mukaansa koko markkinaa.
 Nyberg toivoo, että muotibisneksestä tulisi vielä jonain päivänä Suomeen uusi toimiala, joka olisi “kannattava koko maalle”.
 Vaatemerkki Makian peruskivi: Jesse Hyväri (vas.), Totti Nyberg ja Joni Malmi. Malmi on entinen ammattilaislumilautailija. Mårten Lampén / Yle

Muoti kiinnostaa miehiä yhä enemmän, mutta bisnestä sillä on vaikea tehdä – Makian pomo: “Raha loppui ennen kuin hauska alkoi”


Summary: Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksestä tehtiin viime vuonna kaksi kantelua aluehallintovirastoon.

Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksessä Kouvolassa on keskityttävä erityisesti hoitoketjua heikentävien tekijöiden poistamiseen, toteaa Etelä-Suomen aluehallintovirasto päivystystä koskevassa päätöksessään.
 Potilaiden hoitoa päivystyksessä ovat avin mukaan heikentäneet osastojen sulut, potilaspaikkojen vähennykset, jatkohoitopaikkojen vähentyminen ja potilaiden hoitopolun kulun pitkittyminen. Esimerkiksi osastoja on välillä suljettu  lääkäripulan  vuoksi.
 Poksin päivystykseen  palkattiin  alkuvuonna lisää hoitajia helpottamaan päivystyksen tilannetta. Avin mukaan hoitajien vakanssien lisäämisen ohella on selkiytettävä esimiestyötä.
 Omavalvonnan muistutusvastausten käsittelyssä Poksin päivystyksessä on avin mukaan ollut liian pitkä viive. Yksikön johdon on vastattava muistutukseen kirjallisesti kohtuullisessa ajassa eli neljän viikon kuluessa. Mikäli sairaalan toiminnassa ilmenee asioita, jotka vaarantavat potilasturvallisuutta, on asiaan puututtava heti omavalvonnalla ja korjattava toimintaa.
 Aluehallintovirasto vaatii Kymsotelta myös selvityksiä Poksin päivystyksen potilaiden hoitopolun läpikulusta kuluvalta kesältä lokakuun loppuun mennessä.
 Päivystyksen toiminta on ollut seurannassa
 Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksen ongelmat nousivat esille viime vuonna, kun päivystyksessä työskentelevät hoitajat  ilmaisivat  huolensa potilaiden ja henkilökunnan turvallisuudesta.
 Hoitajat kertoivat joutuvansa tinkimään muun muassa lääkkeiden tehon seurannasta, hygieniasta ja ravitsemuksesta.
 Hoitohenkilöstön uupuminen ja huoli potilasturvallisuudesta Pohjois-Kymen sairaalassa Kouvolassa poiki  kantelun  Etelä-Suomen aluehallintovirastoon joulukuussa. Luottamusmiehen tekemän kantelun mukaan henkilökuntaa oli aivan liian vähän, ylitöitä tehtiin paljon ja henkilöstö oli uupumuksen partaalla.
 Toisen kantelun teki yksityishenkilö. Kouvolalainen nainen  jonotti  pitkäaikaissairaan läheisensä kanssa päivystyksessä seitsemän tuntia joulukuun alussa, minkä jälkeen hän laati kantelun.
 Aluehallintovirastosta kerrottiin alkuvuodesta, että Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksen toimintaa on seurattu jo jonkin aikaa.
 Pohjois-Kymen sairaalan toiminta siirtyi Kouvolan kaupungilta Kymenlaakson sairaanhoitopiiri Carean vastuulle vuoden 2018 alusta. Tämän vuoden alusta Kymenlaakson kaikki terveys- ja sosiaalipalvelut koottiin uuden sote-kuntayhtymän Kymsoten alaisuuteen.

Väsyneet hoitajat joutuivat tinkimään potilaiden hygieniasta ja ravitsemuksesta – viranomaisten selvitys osoitti, että moni asia oli pielessä


Summary: Kiinan ja Yhdysvaltain välinen kauppasota kiihtyi viikonloppuna ja hermostutti markkinoita.

Kysyimme Nordean pääekonomistilta  Tuuli Koivulta  ja Aalto-yliopiston professorilta  Vesa Puttoselta , kuinka vakava on kauppasodan laajenemisen uhka.
 1. Miksi Euroopassa vältyttiin pahalta kurssilaskulta?
 – Tässä on tullut hämmentäviä tviittejä perjantaina ja nyt sitten vähän tasoittelevampia viestejä viikonlopun aikana. Näyttää siltä, että maailmanloppu ei tullut ainakaan vielä. On silti rehellistä tunnustaa, että kukaan ei tiedä mitä tapahtuu seuraavaksi. Tässä ei ole kysymys talousteorioista, vaan suurvaltojen sisäpolitiikasta, professori Vesa Puttonen sanoo.
 2. Missä vaiheessa kahden suurvallan kauppasodassa ollaan nyt?
 – Kaikki on vielä kesken eikä mihinkään ole löydetty ratkaisua. Tämän kesän aikana on menty vain ojasta allikkoon. Nyt tilanne on kärjistynyt ja kehitys voi jatkua joko huonompaan tai parempaan suuntaan. Tässä on taustalla se, että Kiinaa yritetään painostaa avaamaan talouttaan vapaamman yrityskulttuurin suuntaan, pääekonomisti Tuuli Koivu arvioi.
 3. Miten tavallisen kansalaisen pitäisi suhtautua kauppasodan uhkaan?
 – Jos tulevaisuus näyttää kovin sumuiselta, niin on järkeenkäypää olla tekemättä mitään erityistä. Jos maailman johtavat ekonomistit ja poliitikot eivät tiedä, mitä seuraavaksi tulee tapahtumaan, niin miten tavallinen ihminen pystyisi tekemään ennusteita. Velkaa ei saisi kuitenkaan olla liikaa, että mahdollinen korkojen nousu ei johda ongelmiin. Lisäksi kannattaa pitää oma ammatillinen osaaminen vireänä, että pystyy reagoimaan, jos tilanteet muuttuvat, Vesa Puttonen sanoo.
 4. Pörssiyhtiöiden osakkeet halpenevat, vaikka niiden tuloskunto olisi hyvä. Eikö sillä ole enää väliä?
 – Tuloskunnolla on merkitystä, mutta yritykset kärsivät kauppasodasta jo aika paljon. Usein yrityksen huonon tuloksen selitys onkin nykyään tämä kauppasota. Se, että enää ei kyetä optimoimaan yrityksen omaa toimintaa, vaan joudutaan toimimaan heikentyneissä olosuhteissa, Tuuli Koivu sanoo.
 5. Miten euroalueen velkaiset valtiot kestävät kauppasodan seuraukset?
 – Tilanne on muutaman vuoden aikana mennyt siihen, että valtioilla ei ole varaa maksaa veloistaan korkeampia korkoja, joten korot pysynevät matalina pitkän aikaa. Myös kaikki rakenteelliset uudistukset esimerkiksi työmarkkinoilla ovat jääneet tekemättä, koska Euroopan keskuspankki on luvannut, että se pelastaa valtiot viime kädessä. Koska ei ole mitään pakkoa tehdä uudistuksia, tästä peruuttaminen on – ellei mahdotonta – niin ainakin äärimmäisen vaikeaa, Vesa Puttonen ennustaa.
 6. Miten kauppasota on tähän mennessä vaikuttanut maailmankaupan vapauteen?
 – Viimeisten vuosien aikana on käynyt yhä selvemmäksi se, että valtiot ajavat entistä vahvemmin omaa etuaan ja yleinen globalisaation puolesta puhuminen on jäänyt sivuun, Tuuli Koivu sanoo.
 – Valtioiden johtajat haluavat katsoa nyt kotiin päin ja puhua omille äänestäjilleen. Talous saa kärsiä, koska sitä tärkeämmäksi on noussut pelko kasvojen menettämisestä kauppasodassa, Vesa Puttonen sanoo.
 Helsingin pörssi toipui päivän kuluessa hieman aamun laskusta

Miten vakava uhka kauppasota on maailman ja Suomen taloudelle? Kuusi kysymystä ja vastausta pörssejä ravisuttavista kauppasodan tullitaisteluista


Summary: Tärkeää on, ettei lasta jätetä miettimään pelottavia tapahtumia yksin.

Väkivaltauutiset voivat järkyttää lasta syvästi. Esimerkiksi uutiset viikonvaihteessa tapahtuneesta Porvoon ampumistapauksesta ovat herättäneet hätäännystä. Hämmennystä ja pelkoa saattaa lisätä se, että kohteena oli poliisi, joka lapselle edustaa turvallisuutta, hyvyyttä ja oikeudenmukaisuutta. Monessa perheessä mietitään, miten lasten kanssa tulisi käsitellä pelottavia uutisia.
 Älä jätä lasta pohtimaan yksin
 Tärkeintä on, ettei lapsi jää pelkoineen yksin, vaan isä, äiti tai ylipäätään turvallinen lähiaikuinen on läsnä tilanteessa, korostaa Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin lasten- ja nuortenpsykiatrian poliklinikan sairaanhoitaja  Sirkku Maikkula.
 – Lasta ei saa jättää yksin pohtimaan väkivaltauutisia ja niiden merkityksiä. Vanhempien tulee olla valmiita vastaamaan kysymyksiin ja selittämään tapahtumia.
 Sovita puhe lapselle ymmärrettäväksi
 – Mitä pienempi lapsi on, sitä konkreettisemmin hän ajattelee. Puhe siis pitää sovittaa lapsen kehitysvaiheen ja persoonan mukaan. Vanhemmat tuntevat lapsensa yksilölliset piirteet ja osaavat sovittaa sanansa. Oikeilla nimillä on kuitenkin puhuttava, jottei synny vääriä mielikuvia.
 Maikkulan mielestä vanhempien esimerkki on tärkeä, sillä lapset reagoivat asioihin pitkälti sen mukaan, mitä ovat kotona oppineet.
 Tarjoa turvaa, ota syliin
 Maikkula korostaa, että järkyttävien uutisten äärellä on tärkeää tuoda lohtua ja fyysistä turvaa. Lasta tai nuorta voi silittää rauhoittavasti tai jälkikasvun voi ottaa syliin.
 – Lapsen on saatava tuntea olevansa turvassa. Esimerkiksi sylittelyllä lapselle voi sanoittakin viestiä, että kotona, vanhempien ja perheen seurassa ei ole mitään hätää.
 Asioita ei voi pimittää, mutta niitä pitää selittää
 Pelottavilta uutisilta pystyy nykyaikana suojaamaan korkeintaan aivan nuorimmat taaperot. Viimeistään kouluiässä maailma avautuu ja tietoa tulvii joka paikasta.
 – Tärkeintä on, etteivät lapset ja nuoret jää vain sen tiedon varaan mitä he näkevät, kuulevat ja lukevat netistä ja muista kanavista.
 Keskustelun avulla puretaan epätietoisuutta ja tapahtumien mittakaava voidaan suhteuttaa.
 – En voi olla korostamatta, että se on vanhempien hommaa, lasten- ja nuortenpsykiatrian poliklinikan sairaanhoitaja Sirkku Maikkula tähdentää.
 Lisää aiheesta:
 Poliisiylijohtaja Kolehmainen Porvoon ampumisesta: Väkivalta poliisia kohtaan on väkivaltaa meitä kaikkia kohtaan
 Tutkija Porvoon ampumisesta: Poliisin työ muuttunut vaarallisemmaksi 2000-luvulla – "Näkyy selkeä virkamiehen vahingoittamistarkoitus, jopa ansoittamista"
 Kaksi Ruotsin kansalaista otettu kiinni, tehtävä liittyi omaisuusrikokseen – Nämä asiat tiedämme Porvoon ampujista ja poliisin tutkinnasta
 KRP: Porvoon poliisiampujat ovat "vaarallisia ja aseistautuneita" – katso poliisin tiedotustilaisuus suorana kello 17

Poliisiin kohdistuva väkivalta voi horjuttaa perusturvallisuutta – näin rauhoitat lastasi


Summary: Kauppias vei voittoisan kupongin pankkiholviin talteen.

Perjantaina Pohjois-Savoon Siilinjärvelle osunut vajaan 92 miljoonan euron Eurojackpot-voitto on aiheuttanut paljon kuhinaa ja kysymyksiä. Osuuksia pelattiin 50, mutta tarkkaa tietoa voittajien lukumäärästä tai paikkakunnasta ei tiedetä.
 Kimppapeli pelattiin K-Supermarket Herkkupadassa. Kauppias  Jyrki Huttunen  on ollut samalla kauppapaikalla yli 12 vuotta ja asiakkaat ovat tulleet tutuiksi.
 Huttunen on nähnyt nimilistan.
 – Suurin osa on siilinjärveläisiä, saattaa siinä olla joku ohikulkijakin. Olen tavannut heistä jo toistakymmentä viikonlopun ja maanantaiaamun aikana, Huttunen kertoo.
 Osuuksia myytiin 10 euron hintaan ja lähes kaikki yksittäin.
 – Jos en väärin muista, niin onkohan siellä yksi kahden osuus, Huttunen miettii.
 Kauppias toimitti kupongin ja nimilistan pankkiholviin talteen. Sen jälkeen hän otti yhteyttä Veikkaukseen ja odottelee nyt lisäohjeita voiton lunastamiseen.
 Huttunen toivoo, että tuttuja asiakkaita nähdään kaupassa myös jatkossa. Kaviaari otetaan valikoimiin, jos kysyntää riittää.
 – Herkällä korvalla sitä ollaan. Minä toivon, että miljonääriasiakkaat tulevat käymään ja kaikki toiveet onnistuu, Huttunen lupaa.
 Voitto kasvattaa alueen ostovoimaa
 Jättivoitto on tuonut Siilinjärvelle paljon näkyvyyttä. Kunnanjohtaja  Vesa Lötjönen  kertoo antaneensa viikonlopun aikana useita tunteja haastatteluja eri medioille.
 Hän haluaa onnitella voittajia, ja iloitsee, että voitto jakautui niin usealle ihmiselle.
 – On mukava olla kunnanjohtaja kunnassa, jossa on kymmeniä miljonäärejä, Lötjönen sanoo.
 Siilinjärvellä oli viime vuoden lopulla 21 674 asukasta. Vuosittaiset verotulot jäävät vain hieman asukkaiden saamasta voittopotista.
 Siilinjärvi on ollut muuttovoittokunta jo vuosia.  Sakari Partanen / Yle
 Voitto ei vaikuta suoraan kuntatalouteen, mutta tuo ostovoimaa alueelle. Kunnanjohtaja toivoo hyvää pöhinää ja uusia omakotitalojakin.
 – Toivottavasti ihmiset toteuttavat omia unelmiaan, on ne sitten asuntoja tai palveluita, Lötjönen sanoo.
 Kunta ei ole vielä päättänyt, järjestääkö se voittoon liittyvää juhlaa. Torin nimeäkään ei olla vielä vaihtamassa?
 – Kuten sanoin, vielä ei ole päätöksiä, Lötjönen naurahtaa.
 Aiheesta aiemmin:
 Tieto 50 uudesta lottomiljonääristä sai siilinjärveläiset uteliaiksi  – "Johan siinä nyt riittää makkaraa leivän päälle tuossakin"
 Eurojackpotin kaikkien aikojen suurin päävoitto Pohjois-Savoon – IL: Voitto jakautuu 50 ihmisen porukalle

Siilinjärven kunnanjohtaja iloitsee jättivoiton tuomasta näkyvyydestä – "Toivottavasti ihmiset toteuttavat omia unelmiaan"


Summary: Lukioverkon rikkoontuminen huolestuttaa nuoria. He pelkäävät sen vaikutusten heijastuvan lukiolaisten hyvinvointiin.

– Se oli tosi kova shokki.
 Näin reagoi Kouvolan nuorisovaltuuston jäsen  Tessa Lahtinen  kuultuaan kaupungin  suunnitelmasta lakkauttaa sekä Valkealan että Elimäen lukiot  kahden vuoden kuluttua.
 Uusia opiskelijoita näihin lukioihin ei otettaisi enää ensi syksynä, vaan aloituspaikat suunnattaisiin Kouvolan Yhteislyseoon ja Kuusankosken lukioon. Niissä huolena on, että opiskelijoita on pian liikaa.
 – Yhteislyseon tai Kuusankosken opiskelijoilta ei kysytty asiasta mitään. Yhteislyseossa opiskelevana voin sanoa, että nyt jo tuntuu ahtaalta. Parkkipaikat ovat pienet ja ihmismassojen läpi joutuu välillä ahtautumaan käytävillä, Lahtinen kertoo.
 Asiaa harmittelevat myös toiset nuorisovaltuustolaiset, Yhteislyseossa opiskeleva  Anssi Moilanen  ja Kuusankosken lukiossa opiskeleva  Aapo Nikula .
 – Meidän lukiossamme aloituspaikat eivät aina tule syksyisin täyteen, joten opiskelijamäärän kasvaminen ei sinänsä itseäni haittaa. Monen matka lukioon kuitenkin pitenee huomattavasti, Nikula sanoo.
 Tessa Lahtista huolettaa että suurissa lukioissa ei aina tiedetä, miten opiskelijat voivat. Tiina Karppi / Yle
 Elimäen ja Valkealan lukioiden lakkautusehdotukset jatkavat jo vuosia kestänyttä trendiä. Kun vielä vuonna  2013 lukioita oli Suomessa 420, vuonna 2018 niitä oli 378 .
 Suomen Lukiolaisten Liiton puheenjohtajaa  Roosa Pajusta  kehityksen suunta huolestuttaa.
 – Mielestäni lukioverkko pitäisi pitää eheänä ympäri Suomen. Jokaisen pitäisi pystyä käymään lukiota omasta kodista käsin, 21-vuotias Pajunen painottaa.
 Lakkautukset ja muut lukio-opiskelua koskevat päätökset tulevat lukiolaisille usein "annettuina" niin, ettei heillä ole suuria mahdollisuuksia vaikuttaa asiaan. Kysyimme lukiolaisilta, miten he kehittäisivät lukio-opiskelua.
 1. Hyvät kulkuyhteydet
 Lukioiden lakkauttaminen pieniltä paikkakunnilta voi venyttää  opiskelijoiden koulumatkat jopa useiden tuntien pituisiksi  päivässä. 17-vuotiasta Anssi Moilasta huolettaa, että matkat tulevat lohkaisemaan merkittävän osan nuorten vapaa-ajasta.
 – Harrastustoiminta on itselleni tärkeää ja suuri osa hyvinvointiani. Kuinka näy niille, joiden koulumatkoista tulee tunnin pituisia? Kotiläksyjen jälkeen aikaa ei enää jää paljon muulle, hän pohtii.
 Kouvolan nuorisovaltuuston jäsenet pitävät tärkeänä, että koulumatkojen sujuvuudesta pidetään huolta, jos Elimäen ja Valkealan lukiot lakkautetaan.
 – Joukkoliikenteen on oltava sopivaa ja sujuvaa nuorille, joiden koulumatkat pitenevät, sanoo 18-vuotias Tessa Lahtinen.
 Myös Lukiolaisten Liitossa ajetaan syrjäseuduilla sijaitsevien lukioiden suojelua.
 – Meistä olisi hyvä, jos pienten lukioiden lisä korvattaisiin saavutettavuuslisällä. Sen sijaan että esimerkiksi kaksi vierekkäin sijaitsevaa lukiota saisivat pienten lukioiden lisää, saavutettavuuslisää saisi lukio jonka ympärillä ei ole muita lukioita. Näin taattaisiin, että jokainen voisi käydä lukiota kotoa käsin, puheenjohtaja Roosa Pajunen sanoo.
 Suomen Lukiolaisten Liiton puheenjohtaja Roosa Pajunen peräänkuuluttaa lisärahoitusta lukiokoulutukselle, jotta koulutus pysyisi ajan muutoksessa mukana. Karoliina Simoinen / Yle
 2. Itsenäistä opiskelua kotona
 Kouvolan nuorisovaltuuston jäsenet Tessa Lahtinen, Aapo Nikula ja Anssi Moilanen uudistaisivat lukio-opiskelua entistä itsenäisempään suuntaan. Tällä hetkellä valtaosa opetuksesta tapahtuu lukioiden seinien sisällä, ja etäopiskelumahdollisuudet ovat hyvin lukiokohtaisia.
 – Meillä on hieman yksipuolinen näkemys siitä, että lukio-opintojen pitää olla vain lähiopetusta. Itse tykkään opiskella itsenäisesti, mutta ainakaan Kouvolassa siihen ei tarjota hirveästi mahdollisuuksia, Moilanen sanoo.
 Etäkurssilla opiskelija perehtyy itsenäisesti kurssin asioihin ja tapaa opettajaa vain muutaman kerran sen aikana.
 – Lisääntynyt etäkurssitarjonta heijastuisi opiskelijoiden hyvinvointiin. Monella on paljon harrastustuksia, jolloin olisi hyvä pystyä mukauttamaan opintoja omiin aikatauluihin.
 Tessa Lahtinen on samaa mieltä.
 – Moni lukio-opiskelija kokee tärkeänä, että opiskelu on nimenomaan itsenäistä. On kuitenkin yhtä tärkeää, että opettajiin ja terveydenhoitajiin saa tarvittaessa helposti yhteyden.
 Aapo Nikula toivoisi myös suurempaa painotusta sähköiselle opiskelulle.
 – Tykkään käyttää digimateriaaleja ja uskon, että ne ovat hyödyllisiä myös lukio-opiskelun kehitykselle. Digitaalisuus helpottaa paljon – muun muassa esseiden kirjoittaminen ja muokkaaminen on paljon helpompaa koneella kuin käsin.
 Lukion toista luokkaa käyvä Aapo Nikula on huolissaan siitä, että lukiolakkautusten myötä monen nuoren koulumatka pitenee. Tiina Karppi / Yle
 3. Lisää tukea uupuneille nuorille
 Kouvolan kasvatus- ja opetuslautakunta ehdottaa että Yhteislyseon aloituspaikkoja lisätään yhdellä rinnakkaisluokalla, jos lukiouudistus menee läpi. Elimäen ja Valkealan lukioiden vakituinen henkilöstö pyrittäisiin puolestaan sijoittamaan kaupungin muihin oppilaitoksiin.
 Yhteislyseon abiturienttia Tessa Lahtista uudistuksessa huolettaa etenkin opiskelijoiden hyvinvointi, kun oppilaitoksen opiskelijamäärä kasvaa.
 – Miten pidetään huolta nuorten terveydestä etenkin nyt, kun on ollut paljon puhetta opiskelijoiden lisääntyneestä uupumuksesta? On varmasti tarpeen lisätä henkilöstöä ja miettiä, onko meillä tarpeeksi koulupsykologeja ja -terveydenhoitajia katsomaan, miten nuoret oikeasti voivat.
 Abiturientti Anssi Moilanen opiskelisi mielellään enemmän itsenäisesti, jos siihen olisi tarjolla laajemmin mahdollisuuksia.  Tiina Karppi / Yle
 Lukiolaisten Liiton puheenjohtaja Roosa Pajunen on sitä mieltä, että juuri henkiseen tuen saatavuuteen on tärkeää panostaa.
 – Näen kirjoitettavien aineiden määrän lisäämisen ja oppivelvollisuusiän pidentämisen ongelmallisena. Lukiolaiset ovat jo nyt uupuneita, eikä tätä pakkoa pitäisi lisätä. On tärkeää, että opiskelijahuolto saadaan tällä hallituskaudella oikeisiin mittoihin.
 Yhteislyseossa opiskelevaa Anssi Moilasta mietityttää puolestaan ryhmäkokojen kasvaminen.
 – Voi olla että oppiminen vaikeutuu, kun lukioita yhdistetään. Jotkut kurssit ovat jo nyt todella täynnä, ja opiskelijat valittavat siitä. Yhtä yksilöllistä opetusta pienempiin ryhmiin verrattuna ei saa.
 Lukio-opiskelija voi luoda oman lukujärjestyksensä itse, mikä tekee vapaa-ajan suunnittelusta helpompaa. Tiina Karppi / Yle
 4. Ei unohdeta pääpointtia: laadukasta koulutusta
 Suomen Lukiolaisten Liiton puheenjohtaja Roosa Pajunen näkee yhtenä kompastuskivenä koulutukseen sijoitettavan rahan puutteen.
 – Lukiokoulutuksen rahoituksessa on noin 120 miljoonan euron vaje, jota hallitusohjelman mukaan aiotaan paikata 18 miljoonalla eurolla. Se ei missään nimessä ole riittävästi, ja vaje vaikeuttaa koulutuksen kehittämistä, hän sanoo.
 Vielä tärkeämpää hänestä on kuitenkin pitää mielessä yksilöt, joihin päätökset vaikuttavat.
 – Viime aikoina on ollut paljon uudistuksia ja niitä on vielä tulossakin. Lähtökohtaisesti lukiopäätöksiä tehtäessä pitää kuitenkin ajatella opiskelijoiden etua.
 Roosa Pajunen muistuttaa, että lukiolaiselle arvokkainta on saada yleissivistävää koulutusta ja korkeakoulukelpoisuus.
 – Heille on tarjottava tarvittavat taidot opiskeluun, tiedonhakuun, kriittisyyteen ja uuden oppimiseen.

"Meiltä ei kysytty mitään" – lukiolaiset keksivät ratkaisut lukioiden neljään isoon ongelmaan


Summary: Husin sisäisessä selvityksessä ilmeni kymmeniä puutteellisia hankintoja.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri Hus ilmoittaa korjaavansa hankinta- ja kilpailutusmenettelyjään.
 Husin hankintojen kilpailutuksissa on ilmennyt epäkohtia. Niiden korjaaminen vaatii Husin mukaan merkittävää toimintatapojen muutosta.
 Sairaanhoitopiiri käynnisti hankintamenettelyjen uudistamisen alkuvuonna. Puutteelliset hankinnat kilpailutetaan nopeutetulla aikataululla.
 Husin hallitus antoi uudelle toimitusjohtajalle  Juha Tuomiselle  tehtäväksi hankintatoimien päällekkäisyyksien arvioinnin ja purkamisen alkuvuonna.
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto KKV puolestaan käynnisti kesäkuussa selvityksen Husin kilpailutuksista. Hus kertoo toimivansa yhteistyössä KKV:n kanssa ja on tehnyt hankinnoista myös oman sisäisen selvityksensä.
 – On selvää, että Husissa käytetty hajautettu hankintamalli ei ole toiminut eikä tarjonnut riittävää läpinäkyvyyttä. Euromääräisesti hankinnoissa, joita ei ole kilpailutettu lainkaan, puhutaan vuositasolla ainakin 40 miljoonasta. Se on meille vakava peiliin katsomisen paikka, Tuominen sanoo  Husin tiedotteessa .
 Puutteellisia hankintoja on useita kymmeniä
 Sisäisessä selvityksessä  löytyi 73 hankintalain kynnysarvon ylittävää tuoteryhmää, joita ei ole kilpailutettu lainkaan. Lisäksi on vielä täsmentämätön määrä hankintoja, joissa ostamista on jatkettu ilman uutta kilpailutusta, tai sopimus on tehty kokonaan hankintamenettelyn ulkopuolella.
 Hankintalain kynnysarvoja sovelletaan kansallisen ja EU-kynnysarvon ylittäviin julkisiin hankintoihin. Tavaroiden ja palveluiden kansallinen kynnysarvo on 60 000 euroa ja EU-kynnysarvo 221 000 euroa. Suurin osa Husin kilpailuttamattomista hankinnoista ylittää EU-kynnysarvon.
 Husin tiedotteen mukaan toimitusjohtaja Tuominen on pettynyt ongelmien määrään.
 – Kilpailu- ja kuluttajavirasto on oikea taho tutkimaan toimien lainmukaisuutta. Minun tehtäväni on varmistaa, että hankinnat tehdään jatkossa asianmukaisesti, Tuominen kommentoi.
 Sairaanhoitopiiri osti vuonna 2018 ulkoisia palveluita ja tarvikkeita 863 miljoonalla eurolla.
 Lue myös:
 Husin toimitusjohtaja lupaa sairaanhoitopiirin korjaavan toimintaansa – moittii silti kilpailutuskohun aiheuttanutta raporttia ylimalkaiseksi
 Sisäinen tarkastus paljasti epäilyn: Sairaanhoitopiiri Husissa on tehty kymmenien miljoonien eurojen hankintoja ilman kilpailutusta

Pettynyt Husin toimitusjohtaja myöntää, että kilpailutus ei ole riittävän läpinäkyvää – "Se on meille vakava peiliin katsomisen paikka"


Summary: Pillerikauppa on tarkkaan järjestettyä. Tablettikauppa rehottaa etenkin Helsinginkadun ja Hämeentien risteyksessä Sörnäisissä.

Poliisilla on vaikeuksia pysäyttää laittomien tablettien järjestäytynyt kauppa Helsingin kaduilla.Myynnissä olevat tabletit ovat reseptilääkkeitä, kuten Rivotril ja Lyrica, jotka on alunperin tarkoitettu epilepsian hoitoon.
 Toukokuussa poliisi takavarikoi yli 300 000 Rivotril-tablettia. Neljää miestä epäillään vakavasta huumausainerikoksesta.
 Poliisi tehosti katukaupan valvontaa Sörnäisissä elokuun alussa. Useita myyjiä pidätettiin. Rikoskomisario  Jari Nikonen  Helsingin huumepoliisista tunnustaa, ettei poliisin tehovalvonta ole vaikuttanut tablettien myyntiin juurikaan.
 – Katukauppa rauhoittui 300 000 tabletin takavarikoinnin jälkeen hetkeksi. Uusi, suuri erä on kuitenkin jo saapunut Suomeen,  Yle Svenskan  haastattelema Nikonen kertoo.
 Pillerikaupassa on monta mutkaa
 Poliisi kertoo, että lääkkeiden myyjät pidätetään ja lähetetään pois maasta. Se ei kuitenkaan auta, sillä Romaniasta tulee heti uusia myyjiä.
 Suomeen pillerit päätyvät monen mutkan kautta. Poliisin mukaan toimintaa johdetaan Romaniasta käsin, pillerit ostetaan Unkarista ja Suomeen ne tulevat usein Tornion kautta.
 Helsinginkadun ja Hämeentien risteys on tablettikaupan vilkas keskittymä. Yle/ Christoffer Gröhn
 Poliisin mukaan pillerikauppa on tarkkaan järjestettyä. Tabletteja ostetaan Unkarista 11–15 sentillä ja Suomessa niitä myydään yhdellä eurolla.
 Myyjät lähestyvät lähinnä henkilöitä, joiden tietävät jo olevan riippuvaisia tai joita pitävät potentiaalisina asiakkaina. Sörnäisten liiketiloissa asioivia henkilöitä myyjät eivät yleensä häiritse.
 Lue täältä  Yle Svenskan juttu pillerikaupasta
 Lue myös:
 Laitoin pillerikauppa on rävähtänyt silmille Helsingissä – Poliisi: "Pillereitä tarjottu myös nuorille"
 Helsingin poliisi takavarikoi yli 300 000 Rivotril-pilleriä – Pilleripurkkeja yritettiin salakuljettaa pakettiauton rakenteisiin kätkettynä
 Poliisille tultiin myymään huumeita Helsingin keskustassa – poliisi nappasi myyjän kiini, tätä epäillään nyt huumerikoksesta
 Poliisi on ottanut kiinni 32 henkilöä Helsingin pillerikauppaan liittyen – kansalaisten havainnot auttaneet tutkintaa merkittävästi

Edes poliisin tehovalvonta ei saa laitonta pillerikauppaa kuriin – kiinniotetut myyjät korvataan uusilla nopeasti


Summary: Liikunnanohjaaja kannustaa liikkumaan esimerkiksi kauppareissun lomassa. Tutkijan mukaan vähäinenkin liikkuminen on merkittävää erityisesti ihmisille, jotka eivät pidä liikkumista mielekkäänä.

Liikunnanohjaaja  Jorma Vaara  on jumpannut itsensä pieneen hikeen Jukolan koulun uudella ulkoliikuntapaikalla Hämeenlinnassa. Liikunnanohjaaja saarnaa matalan kynnyksen liikunnan puolesta.
 – Se on kuin hampaiden pesu aamulla – vähän niin, ettei huomaakaan. Mieluusti sellaisia liikkeitä, jotka tuntuvat itsestä mielekkäiltä, sanoo Vaara.
 Liikunnasta ei kannata tehdä turhan hankalaa. Ulkoliikuntapuistoon voi poiketa vaikkapa kauppareissulla, vinkkaa liikunnanohjaaja.
 – Voi käydä vaikka farkut jalassa ohimennen tekemässä muutaman liikkeen. Ei tarvitse tehdä mitään kovaa treeniä tai lähteä varta vasten. Pienillä asioilla saa jo paljon hyötyä ja iloa aikaiseksi, sanoo Vaara.
 Liikunnanohjaaja Jorma Vaara kannustaa esimerkiksi lasta soittotunnilta odottavaa vanhempaa tekemään ulkoliikuntasalissa muutaman liikkeen.  Ville Välimäki / Yle
 "Liike on jäänyt arjesta pois"
 Ulkokuntosalit ovat lisääntyneet viime vuosina sekä meillä Suomessa että muualla Euroopassa.
 – Liike on jäänyt arjesta pois, ja asia on tiedostettu ympäri Eurooppaa. Näitä puistoja ja vastaavia menetelmiä on pyritty tuomaan lähelle ihmisiä ja kaupunkielämää, jotta liike arjessa lisääntyisi, sanoo Liiku ry:n kehittämispäällikkö  Jukka Läärä .
 Ulkokuntosalit  ovat ilmaisia , helposti saavutettavissa ja niitä käytetäänkin varsin vilkkaasti. Ulkona tehtävä voimaharjoittelu kohentaa lihaskuntoa ja raitis ilma virkistää mieltä.
 Liikunnanohjaaja Jorma Vaara rohkaisee sohvaperunoita aloittamaan liikuntaharrastuksen juuri ulkokuntosalien kaltaisilla liikuntapaikoilla, joilla voi kokeilla erilaisia liikkeitä ja aloitella treenaamista ilmaiseksi ja pikku hiljaa.
 – Voi tulla vaikka tuohon tangolle roikkumaan, siinä saa selkäranka hieman venytystä. Palautumiseenkin tämä on loistava paikka, vinkkaa Jorma Vaara.
 Vähäinenkin liikunta on hyväksi
 UKK-instituutin  erikoistutkija  Pauliina Husu  on liikunnanohjaaja Jorma Vaaran kanssa samoilla linjoilla siinä, että pienikin liikkuminen on merkittävää.
 – Pienten liikkumisannosten lisääminen arkeen on tämän hetken tietämyksen mukaan hyvä asia varsinkin ihmisillä, joille liikunnan harrastaminen ei tunnu mielekkäältä tai sille ei tunnu löytyvän aikaa.
 Nykytutkimusten perusteella tiedetään, että alati lisääntyvä paikallaan oleminen ja istuminen ovat haitallisia keholle. Husun mukaan muun muassa alan uusimmissa amerikkalaisissa liikuntasuosituksissa painotetaankin, että pienikin liike on parempi kuin ei liikettä lainkaan.
 UKK-instituutin erikoistutkija Pauliina Husu sanoo, että pienten liikunta-annosten lisääminen on hyväksi varsinkin sellaisille henkilöille, joille liikunta ei tunnu omalta jutulta. Ville Välimäki / Yle
 Erikoistutkija Husu kertoo, että UKK-instituutissa on kuluvan syksyn aikana valmistumassa liikuntasuositusten päivitys, joissa seurataan amerikkalaisia suosituksia.
 – Liikkumista voi sisällyttää arkeen ilman, että tarvitsee laittaa lenkkareita jalkaan ja lähteä juoksemaan tai kuntosalille, sanoo Husu.
 Kun tavoitteena on kunnon kohotus tai esimerkiksi juoksutapahtumaan osallistuminen, tarvitaan myös tehokkaampaa ja pitkäkestoisempaa liikuntaa, muistuttaa Husu.
 – Monipuolinen ja asteittain lisääntyvä kuormitus on tärkeää, että saataisiin kuntoa parannettua tai saavutettua liikunnan muita hyviä vaikutuksia, painottaa Husu.
 Sekä reipas kuntoilu että liikkumattomuus lisääntyvät
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan  hikiliikunta on nousussa Suomessa, sillä yhä useampi liikkuu vapaa-ajallaan reippaasti.
 Tuoreimpien tilastojen mukaan aikuisista yli puolet liikkuukin riittävästi eli vähintään kolme tuntia viikossa. Liian moni kuntoilee kuitenkin liian vähän tai ei lainkaan. THL:n mukaan jopa 70 prosenttia aikuisista harrastaa vain kevyttä liikuntaa tai ei kuntoile vapaa-ajallaan ollenkaan.
 Suomalaiset ovat kansainvälisissä vertailuissa fyysisesti aktiivista ja liikunnallista kansaa, kommentoi tutkija  Heini Wennman  THL:n tiedotteessa. Hankaluutena on tavoittaa ne väestöryhmät, joissa fyysinen aktiivisuus on vähäisintä. Tällaisia ryhmiä ovat esimerkiksi vanhemmat ikäluokat tai matalasti koulutetut.
 Verkossa on nykyään runsaasti ohjeita, miten ulkokuntosaleilla voi kuntoilla. Ville Välimäki / Yle
 Pieni liikkuminen voi pikku hiljaa muuttua aktiiviseksi
 Hämeenlinnassa on kesän aikana pyritty tekemään liikuntapaikkoja kaupunkilaisille tutuksi. Liikunnanohjaaja Vaaran työ on innostaa työikäisiä, vähän liikkuvia ihmisiä aloittamaan liikuntaharrastuksen.
 Ulkokuntosalilla Hämeenlinnassa Jorma Vaara näyttää perusliikkeet kuitenkin ihan tavallisissa työvaatteissa.
 – Pienillä asioilla voi omaa hyvinvointia parantaa. Pienikin liike riittää hyvinvoinnin ja terveyden tuottamiseen, sanoo Vaara.

Ulkokuntosalit ovat osa eurooppalaista trendiä, jossa Suomikin haluaa olla mukana – "Voi käydä vaikka farkut jalassa tekemässä muutaman liikkeen"


Summary: Pasi Remsun huikea taival lappilaisesta raksamiehestä kansainvälisille tv- ja elokuva-areenoille jatkuu.

Briteissä kohkataan uudesta BBC:n ja HBO:n tv-sarjasta, joka perustuu  Philip Pullmanin  nuorten fantasia-trilogiaan nimeltä  Universumien tomu .
 Tv-sarjassa näyttelee suomalainen  Pasi Remsu .  Yle Uutiset kirjoitti  viime vuonna Remsusta, miehestä, joka päätyi onnekkaan sattuman kautta raksahommista brittiläiseen draamakouluun ja sieltä mm.  Jurassic World  -elokuvan kuvauksiin.
 Viime syksynä Remsu sai agentiltaan kehotuksen tehdä nopeasti esittelyvideo itsestään.
 – Vedin siansaksaa suomeksi ja olin oma itseni. En lähtenyt mihinkään supertaidehommaan, enkä kerinnyt ajatella, mitä muut ajattelevat. Se oli niin autenttista, ja ohjaaja tykkäsi rehellisyydestä, Remsu sanoo.
 Nyt Remsu esittää uuden tv-sarjan kahdessa jaksossa pohjoisen pallonpuoliskon samojedi-metsästäjää, pahista, joka kidnappaa päähenkilö Lyran ja kauppaa tämän eteenpäin toisille pahiksille.
 Pohjoisen samojedin rooli on kuin luotu entiselle rovaniemeläiselle, jolla on kokemusta myös lappilaisena safarioppaana toimimisesta. Remsu kertookin kehuneensa ohjaajalle, että "tämä on meille ihan arkipäivää".
 – Paitsi ei tietysti lasten kaappaaminen, Remsu nauraa.
 Dafne Keen näyttelee sarjan pääroolin, pienen Lyra-tytön, joka lähtee daimoninsa Pantalaimonin kanssa vaaralliselle matkalle pohjoiseen. HBO Nordic
 Päähenkilönä tyttö, joka pelastaa maailmat
 Philip Pullmanin alkuperäinen trilogia keskittyy nuoreen tyttöön, Lyraan, joka asuu Oxfordissa. Lyran Oxford sijaitsee meidän tuntemamme yliopistokaupungin rinnakkaisessa todellisuudessa. Siellä jokaisella ihmisellä on daimoni, eläinhahmon ottanut näkyvä sielu.
 Lyra selvittää salaperäisen Tomun merkitystä ja sen yhteyttä kadonneisiin lapsiin. Matka vie Pohjoiseen, jota kansoittavat noidat ja panssarikarhut – ja jossa Lyra kohtaa nomadia esittävän Remsun.
 Apunaan Lyralla on aletiometri, kompassi, joka kertoo totuuden sille, joka osaa tulkita sen symboleita.
 Seikkailuun liittyy myös Will, poika meidän maailmastamme. Lyra ja Will taistelevat pahaa vastaan, jota edustaa Magisterium. Paaveineen se muistuttaa epäilyttävästi katolista kirkkoa.
 Fantasian luominen on kallista
 Tuleva tv-sarja on BBC:n historian kallein tuotanto. Kalliin siitä tekee fantasiamaailma, jonka luominen ei ole halpaa. Erityisen kalliin siitä tekevät muun muassa daimonit, jotka animoidaan eläviksi. Remsu kertoo, että daimoneita markkeerasivat kuvauksissa kepin nokassa liehuvat hännät.
 Myös näyttelijäjoukko on nimekäs. Lyraa esittää 14-vuotias  Dafne Keen . Muita nimiä ovat muun muassa  Ruth Wilson ,  Lin Manuel Miranda  ja  Andrew Scott .
 Universumien tomun tähdet Lyran roolin näyttelee 14-vuotias  Dafne Keen , joka on aiemmin roolitettu mm. supersankarielokuva Loganiin. Ruth Wilson  näyttelee Lyran biologista äitiä, julmaa rouva Coulteria. Aiemmin hänet on nähty mm. tv-sarjoissa Luther ja The Affair. Lyran isää, Lordi Asrielia näyttelee skotti  James   McAvoy . Lin Manuel Miranda  esittää sarjassa Lyraa auttavaa kuumailmapallolentäjä, aeronautti Lee Scoresbya. Miranda tunnetaan Broadwayn menestyneimmän musikaalin, Hamiltonin, kirjoittajana, säveltäjänä ja nimiroolin näyttelijänä. Muun muassa 007 Spectre -elokuvasta ja Uusi Sherlock -tv-sarjasta tuttu  Andrew Scott  esiintyy toisella tuotantokaudella. Samojedi-metsästäjää esittää suomalainen  Pasi Remsu .
 On esitetty arviota, että sarja maksaisi vähemmän kuin Netflixin  The Crown , jonka tekeminen kustansi seitsemän miljoonaa dollaria per jakso. Tarkkaa summaa ei tiedetä, mutta sarjan  sanotaan olevan  kallein BBC:llä koskaan esitetty.
 Tv-sarjan on määrä ilmestyä syksyllä ensin HBO:lla ja HBO Nordicilla ja sitten BBC:llä. Voit katsoa tv-sarjan trailerin  täältä .
 Iorek Byrnison on panssarikarhu, joka auttaa Lyraa tämän matkalla. HBO Nordic
 Suomi mainittu – ja monta kertaa
 Remsu ehdotti kuvauksissa ohjaajalle, että hän puhuisi repliikkinsä suomeksi, Rovaniemen murteella. Läpi meni. Mies opetti suomea myös vastanäyttelijälleen  Lia Williamsille .
 – Yhdessä kohtauksessa tuon kidnappaamani lapsen tehtaalle. Käyn tohtori Cooperin kanssa keskustelun. Joka kerta, kun Cooper sanoi suomeksi: “Sie oot myöhäsä”, minulla oli vaikeuksia pitää pokkaa.
 Remsu kertoo, että kuvauspaikalla häntä kohdeltiin kuin filmitähteä.
 – Oli huippuhotelli ja aamulla hento herätys, kun kuljettaja tuli hakemaan töihin. Oli oma asuntovaunu ja pari-kolme meikkaajaa katsomassa, että olet koko ajan tällissä. Tuli hetkellisesti sellainen parempi ihminen -olo.
 Remsu asuu Lontoossa, jossa hän näyttelemisen ohella rakentaa briteille saunoja. Hänellä on työhuone 1800-luvulta peräisin olevassa entisessä kirkossa.
 – Olen nykyisin sellainen saunasaarnaaja, Remsu nauraa.
 Suomi on tv-sarjassa framilla toisellakin tapaa. Pullman on antanut pohjoisessa asuville hahmoilleen skandinaavisia nimiä. Lyraa auttaa Enara-järven noitien kuningatar Serafiina Pekkala, jolla on daimoni nimeltä Kaisa.
 Alkuperäisessä brittiversiossa Kaisa tosin on “he”, mies. Tv-sarjassa Serafiina Pekkalaa näyttelee  Ruta Gedmintas . Siitä, mitä sukupuolta Kaisan ääninäyttelijä tv-sarjassa on, ei ole tietoa.
 His Dark Materials -sarjasta teki kalliin muun muassa daimonien toteutus. Daimonit ovat eläinhahmoisia, näkyviä sieluja. HBO Nordic
 Aiempi elokuva floppasi
 Pullmanin maailma on aiemmin yritetty kääntää isolle kankaalle.  The Golden Compass  ( Kultainen kompassi ) -elokuva vuodelta 2007 floppasi siitä huolimatta, että siinä näyttelivät mm.  Nicole Kidman  ja  Daniel Craig .
 Yksi syy siihen, ettei elokuva menestynyt, oli sen Yhdysvalloissa saama vastaanotto: uskonnolliseen oikeistoon kuuluva Catholic League for Religious and Civil Rights -järjestö kehotti boikotoimaan  Kultaista kompassia , koska sen mielestä elokuva tutustutti lapset ateismiin.
 Elokuvan nähnyt Remsu ihmettelee asiaa.
 – Minun mielestäni maailma alkaa mennä siihen, että maalaisjärki on kadonnut, on siistiä pahoittaa mielensä asioista. Tänä päivänä on uskontoja joka lähtöön ja ne kaikki mahtuvat maailmaan. Tärkeintä on, että pystyt turvautumaan johonkin. Jos oppii kuuntelemaan, maailma antaa vastauksia, Remsu analysoi.
 Uuden tv-sarjan  tuottajat vakuuttelivat  muun muassa Comic-Con-tapahtumassa San Diegossa, että Philip Pullmanin, tunnetun agnostikon ja ateistin, kirjoihin perustuvassa sarjassa ei hyökätä uskontoa vastaa. Sen sijaan kritisoidaan tiedon salaamista, sitä että ihmisiä pidetään pimennossa, eikä anneta heidän ajatella vapaasti.
 On myös spekuloitu sillä, että aiemman elokuvan lyhyt muoto ei sopinut monisyisen ja syvällisen maailman ja sen henkilöhahmojen avaamiseen. Siksi tv-sarjalta odotetaan nyt paljon. Sarjasta  veikataan  uutta Game of Thronesia.
 BBC ottaa kuitenkin ilmeisen riskin. Se on jo päättänyt toisen tuotantokauden tekemisestä ennen kuin ensimmäisen suosiosta on mitään takeita.
 Ruth Wilson esittää tv-sarjassa Lyran pahansisuista äitiä. HBO Nordic
 Pullman kirjoittaa syntiinlankeemuksen uusiksi
 Trilogia perustuu löyhästi  John Miltonin  1600-luvulla kirjoitettuun  Kadotettu paratiisi  -runoelmaan. Milton käsittelee syntiinlankeemusta negatiivisena asiana, mutta Pullman esittää sen myönteisenä. Lyra ja Will ovat kuin Eeva ja Aatami, jotka kirjoittavat Raamatun tarinan uusiksi.
 Alkuperäinen kirjasarja on luokiteltu fantasiaksi lapsille ja nuorille. Se yhdistää filosofiaa, teoreettista fysikkaa ja teologiaa tavalla, joka tekee siitä syvällisen ja älyllisesti haastavan myös aikuisille. Sellaisena se edustaa crossover-kirjallisuutta, josta on vaikea sanoa, mihin hyllyyn se pitäisi sijoittaa.
 Suomessa sarja on ilmestynyt nimillä  Kultainen kompassi  (1995),  Salaperäinen veitsi  (1997) ja  Maaginen kaukoputki  (2000). Teokset on suomentanut  Helene Bützow . Kirjasarja on käännetty noin 40 kielelle ja sitä on myyty lähes 20 miljoonaa kappaletta.
 Philip Pullman on kirjoittanut Universumien tomu -sarjalle jatkoa kirjassa  Belle Sauvage , joka ilmestyi vuonna 2017 englanniksi ja vuonna 2018 suomeksi nimellä  Vedenpaisumus . Ja lisää on tiedossa.  The Secret Commonwealth: The Book of Dust Volume Two  on määrä ilmestyä englanniksi lokakuun alussa.
 James McAvoy esittää sarjassa Lordi Asrielia, Lyran isää. HBO Nordic

Suomalaisnäyttelijä mukana BBC:n ja HBO:n jättisatsauksessa, josta povataan uutta Game of Thronesia: "Kohdeltiin kuin filmitähteä"