Summary: Lähes kaikki kirjastot muovittavat kirjansa, koska niiden pelätään kuluvan. Kuopiossa on kokeiltu toisenlaista käytäntöä lupaavin tuloksin.

Kirjastonkirjan tunnistaa viivakoodin lisäksi siitä, että kirjan kannet on päällystetty muovilla. Se on ollut tähän saakka käytäntö myös Kuopion kaupunginkirjastossa, mutta ei enää jatkossa.
 Kirjasto on päättänyt hankkia kaikki uudet kirjat ilman muovitettuja kansia. Muovittamattomuutta on kokeiltu jo pienellä kirjaerällä, ja tulokset ovat olleet lupaavia.
 Esimerkiksi yksi lukuisista  Kalle Päätalon  kirjoista on palautunut lukijoilta kirjastoon ilman suurempia vahinkoja.
 – Pikkuisen on tuolta kulunut, myöntää Kuopion kaupunginkirjaston asiakas- ja kokoelmapäällikkö  Minna Koistinen  silmäillessään kirjaa suojaavaa paperista lievettä.
 Vaurio on kuitenkin niin pieni, että se ei pysäytä alkavaa kokeilua.
 – Tämä on selkeä teko, jolla edistämme ympäristönsuojelua, Koistinen kehuu.
 Asiakas- ja kokoelmapäällikkö Minna Koistinen uskoo kirjaston asiakkaiden kohtelevan päällystämättömiä kirjoja hyvin. Sakari Partanen / Yle
 Muovitetut kannet ongelma kierrätykselle
 Kansia on tähän saakka jätetty päällystämättä vain tieteellisissä kirjastoissa.
 Suomen kirjastoseuran toiminnanjohtaja  Rauha Maarno  ei ole kuullut, että yksikään yleinen kirjasto olisi ennen Kuopiota jättänyt kirjat muovittamatta.
 – Tämä on uraauurtava juttu, hän iloitsee.
 Asiakas- ja kokoelmapäällikkö Minna Koistisen mukaan uusi käytäntö säästää paitsi ympäristöä myös aikaa ja rahaa.
 Uutuuskirjat tulevat kirjastoihin lainattaviksi aiempaa nopeammin, kun muovitus jää pois. Säästynyt raha taas voidaan käyttää esimerkiksi uusien kirjojen hankkimiseen.
 Myös käytöstä poistettujen kirjojen kierrätys helpottuu. Muovitetut kannet joudutaan nykyisin repimään irti, sillä niitä ei voi kierrättää. Muu osa kirjasta voidaan sen sijaan laittaa paperikeräykseen.
 Kierrätyskelvottomien kansien määrä on suuri. Kuopion kaupunginkirjasto poisti viime vuonna noin 70 000 teosta, kun koko maassa poistettavaa aineistoa oli 2,5 miljoonaa.
 Kirjastovirkailija Sari Mäkinen leikkaa poistettavista kirjoista kannet irti, sillä muovisia kansia ei voi kierrättää. Sakari Partanen / Yle
 Muovilla myös myönteisiä puolia
 Kuopiossa uskotaan, että kokeilu kiinnostaa myös muita kirjastoja, sillä muovitus on kirjastoille kuluerä. Kirjastot hankkivat viime vuonna yhteensä noin 1,6 miljoonaa teosta.
 Koistinen muistuttaa, että vaikka muovitus suojaa kirjaa, se ei suojaa sen sisältöä.
 – Jos esimerkiksi pikkulapsi haluaa maistaa kovakantista katselukirjaa, niin kyllä se suuhun tahtoo mennä, hän naurahtaa.
 Kuopion kaupunginkirjasto on hänen mukaansa valmis palaamaan entiseen, jos päällystämättömien kirjojen elinkaari jää odotettua lyhyemmäksi.
 Kirjastossa asioiva  Tuula Tiihonen  sanoo ymmärtävänsä muovia kohtaan osoitetun huolen. Hän suhtautuu muovittomuuteen kuitenkin epäilevästi.
 – Kun kirjoja käytetään paljon, niin kyllä ne kuluvat. Epäilen, että ne eivät kestä. Jää nähtäväksi, hän hymyilee.
 Voit keskustella aiheesta alla maanantaihin kello 20 asti. Tarvitset  Yle Tunnuksen .

Kuopion kaupunginkirjasto luopuu kirjojen päällystämisestä muovilla: "Tämä on ilmastoteko"


Summary: Veneilyreissu koitui keski-ikäisen venäläismiehen kohtaloksi Kiteen Pyhäjärvellä.

Venäläismies hukkui veneilyreissulla Kiteellä Pohjois-Karjalassa sunnuntaina.
 Kolme venäläistä miestä oli lähtenyt illalla soutuveneellä Pyhäselän Pajarinselälle, jossa vene oli kaatunut.
 Kaksi miehistä onnistui uimaan rantaan. Kolmas oli jäänyt jälkeen ja painunut pinnan alle.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen järvelle iltakahdeksalta. Pintapelastajat löysivät 58-vuotiaan miehen vedestä elottomana.
 Poliisi tekee asiasta kuolemansyyntutkinnan.


Summary: Syyttäjä jätti Ruotsissa pidätysmääräyksen Julian Assangesta.

Ruotsissa syyttäjä on jättänyt pidätysmääräyksen tietovuotosivusto Wikileaksin perustajasta Julian Assangesta.
 Pidätysmääräys koskee epäiltyä raiskausta.
 Assange on tällä hetkellä vangittuna Britanniassa.

Ruotsissa jätetty pidätysmääräys Julian Assangesta


Summary: Kyselyjen perusteella pääministeri Narendra Modin BJP saisi liittolaisineen enemmistön Intian parlamenttiin. Tuloksia odotetaan torstaina.

Ovensuukyselyjen perusteella Intian pääministerin Narendra Modin hindunationalistinen BJP-puolue olisi voittamassa Intian parlamenttivaalit.
 Maailman suurimpien vaalien äänestys päättyi sunnuntaina. Ääntenlaskenta alkaa torstaina, jolloin odotetaan myös tuloksia.
 Neljän suuren televisiokanavan tekemien ovensuukyselyjen mukaan Modin BJP olisi liittolaisineen saamassa parlamenttiin 287–339 paikkaa. Enemmistöön ja hallituksen muodostamiseen riittää 272 paikkaa.
 Oppositiossa olleelle kongressipuolueelle ovensuukyselyt ennakoivat 122–128 edustajaa parlamenttiin.
 Ovensuukyselyt ovat kuitenkin olleet Intian aikaisemmissa vaaleissa usein epätarkkoja.
 Eilen päättyneissä Intian parlamenttivaaleissa oli 900 miljoonaa äänioikeutettua.  EPA
 Vaaleja pidettiin paljolti mittarina Modin kansansuosiosta.
 Ennen vaaleja arvioitiin, että työttömyysongelma ja hidastunut talouskasvu voisivat laskea pääministerin suosiota.
 Intian parlamenttivaalit kestivät yli viisi viikkoa. Äänestykset järjestettiin eri osavaltioissa seitsemässä vaiheessa.
 Äänioikeutettuja maailman suurimmissa vaaleissa oli noin 900 miljoonaa ja äänestysprosentti oli 64,9.
 Lisää aiheesta:
 Maailman suurimmat vaalit alkavat viikon päästä – Intian parlamenttivaaleissa kaikki on suurta: 900 miljoonaa äänioikeutettua, miljoona äänestyspaikkaa

Ovensuukyselyt: Hindunationalistinen Modi voittamassa Intian parlamenttivaalit


Summary: Uusi taidelähtöinen menetelmä on auttanut kokkolalaisnaisia näkemään osaamistaan, rakentamaan itsetuntoaan ja saamaan rohkeutta.

Kokkolalainen  Eija Olkkola  esittelee kirjan sivua, jonka hän on repinyt kauniiseen muotoon ja ympyröinyt tekstistä sanoja. Työ vaati aikaa, sillä Olkkola olisi mieluummin leikannut paperin siististi.
 – Mutta se hyvän olon tunne, kun sain riivittyä paperin!
 Työ syntyi Lumoava-hankkeen viikoittaisessa tapaamisessa. Hanke on tehnyt Kokkolassa kaksi vuotta töitä heikoimmassa työmarkkinatilanteessa olevien toimintakyvyn parantamiseksi.
 Tavoite ei useinkaan ole kuntoutua työmarkkinoille saakka, vaan lisätä ihmisen osallisuuden kokemusta.
 Osallisuuteen on ryhdytty panostamaan laajemminkin, ja Euroopan sosiaalirahaston rahoittama  Sokra-hanke koordinoi  työtä tekeviä projekteja.
 – Löydät ryhmän, johon kuulut kuin nenä päähän. Minähän osaan jotain ja uskallan heittäytyä. Tunnet olevasi jotain ja kuuluvasi myös yhteiskuntaan, tiivistää  Hannele Rintala .
 Hannele Rintala on kirjoittanut työhön omia piirteitään. Sari Vähäsarja / Yle
 Luovuus apuun omien vahvuuksien löytämiseksi
 Jos ihminen ei koe olevansa osa yhteiskuntaa, hän saattaa jättäytyä sen ulkopuolelle.
 – Hyvinvoinnin kannalta on olennaista kokea, että pystyy vaikuttamaan edes omiin asioihinsa, sanoo  Sanna-Kaisa Karvonen , toinen ammattikorkeakoulu Centrian hankkeen vetäjistä.
 Lumoava-hankkeessa käytetään luovia menetelmiä, esimerkiksi kuvataidetta ja kirjoittamista. Elävä portfolio -menetelmän avulla on etsitty omaa osaamista ja minäkuvaa. Kovan datan kuten CV:n sijasta naiset ovat tehneet vahvuuksistaan taidetta ja lopulta muutaman minuutin elokuvat.
 Tunnet olevasi jotain ja kuuluvasi myös yhteiskuntaan  Hannele Rintala
 Tekemiselle on raamit, mutta ei listaa siitä, mitä pitäisi suorittaa. Tapaamisissa on myös itketty, naurettu ja puhuttu, sillä ulos purskahtaa rajujakin kokemuksia ja tarinoita. Niitä työstetään tekemällä taiteen avulla matkaa itseen.
 Eija Olkkola esittelee yhtä töistään. Sari Vähäsarja / Yle
 Tällainen menetelmä ei ole tarjolla palvelujärjestelmässä eli vertailukohtaa ei toistaiseksi ole, muistuttaa Karvonen. Osallistujien kokemukset puhuvat omaa kieltään.
 – Kun et tunne kuuluvasi mihinkään ja itsetuntosi on mitätön ja olematon, kuvaa tekemässään elokuvassa  Hannele Rintala .
 – Sitten täällä joku sanoo, että kyllä sää oot hyvä. Sitä on ihan, että olenko minä hyvä!
 Rohkeutta kertoa omasta tilanteesta
 Rintala sanoo, ettei mukaan mennessään uskonut, että kolmella tunnilla viikossa on näin iso vaikutus. Sessiot ovat myös uuvuttavia.
 – Niin kuin juoksisi maratonin, mutta tämä ei laihduta, virnistää Rintala.
 Tulokset ovat yllättäneet myös kokeneen pedagogin ja taiteentekijän Sanna-Kaisa Karvosen.
 – Lähtötilanne on voinut olla se, että ihminen on syrjässä ja elämänsä vanki. Lopulta sama ihminen tulee julkisesti esiin ja antaa kasvot sairaudelleen.
 Tämä on prosessi, josta ei kannata sanoa, että höpö höpö.  Eija Olkkola
 Eija Olkkola muistuttaa, että yhteiset tunnit ovat vain osa. Hän työstää asioita ennen tapaamista, sen aikana ja jälkeenkin.
 – Tämä on prosessi, josta ei kannata sanoa, että höpö höpö.
 Olkkola sanoo saaneensa uutta rohkeutta ja "tulleensa kaapista ulos" oman tilanteensa kanssa. Hän on pystynyt vähentämään käyntejä mielenterveyshoitajalla ja kokee, että hankkeella on ollut selvä tervehdyttävä vaikutus.
 Hän toivookin päättäjien ymmärtävän tällaisen ryhmätyöskentelyn hyödyt verrattuna siihen, että jokainen kävisi yksitellen mielenterveysammattilaisen vastaanotolla.
 Olkkolan ja Rintalan ryhmä on yksi monista, kehittäjäasiakasryhmä. Samanlaista menetelmää käytetään monista syistä työmarkkinoiden reunamalla olevien kanssa.
 Hyvinvointisimpukassa viipaleissa on sitä enemmän väriä mitä paremmalla tolalla ihminen kokee alueen elämässään olevan. Sari Vähäsarja / Yle
 Haaveena jopa osatyökykyisyys
 Rohkeuden lisäksi naiset ovat saaneet ja opetelleet ottamaan vastaan arvostusta, joka tuntui aluksi hämmentävältä. Aihetta käsittelevässä seminaarissa esillä oleminen oli ryhmäläisille valtava askel.
 – Tältäkö mahtaa urheilijasta tuntua, kun on tehnyt työtä ja se palkitaan? muistelee Eija Olkkola ajatelleensa.
 – Heti niin kuin olisi valmistunut ylioppilaaksi, vertaa Hannele Rintala.
 Kolmivuotinen Lumoava-hanke päättyy vuoden loppuun, mutta jatkoa ollaan hakemassa. Sekin on Olkkolan ja Rintalan toive: antaa kasvot tälle työlle, jotta se ei loppuisi.
 – Mehän ollaan ne onnelliset! Pahemmassa tilanteessa ovat ne, jotka eivät hae apua, muistuttaa Hannele Rintala.
 Vaikka tavoitteena ei usein olekaan suoranainen työmarkkinoille palaaminen, Sanna-Kaisa Karvonen uskoo, että ryhmästä voisi tulla kokemusasiantuntijoita ja jopa osatyökykyisiä.
 Eija Olkkola sanookin vahvistuneensa niin paljon, että voi antaa tilaa jollekulle toiselle.
 – Olen saanut eväitä elämän reppuun ja toivon, että ne riittävät pitkään ja maistuvat hyvälle.

"Sitä on ihan, että olenko minä hyvä!?" – työmarkkinoilta sivussa olevat löysivät vahvuutensa taiteen avulla


Neljäsosa yläasteikäisistä on koettanut jopa vähentää puhelimen ja internetin käyttöä, siinä kuitenkaan onnistumatta, selviää Mannerheimin lastensuojeluliiton (MLL) mediakyselystä.
 Nuoret ovat tietoisia siitä, että puhelimen käyttö häiritsee heidän keskittymistään ja untaan. Noin kolmasosa vastaajista on halunnut vähentää netin tai jonkun tietyn palvelun käyttöä.
 Käytön vähentäminen koetaan kuitenkin vaikeaksi, sillä sosiaalisen median sovelluksista on tullut tärkeä kanava nuorten väliseen sosiaaliseen kanssakäymiseen. Mediakasvatuksen suunnittelija  Noora Järvi  kertoo tiedotteessa, että nuoret kokevat sosiaalista painetta olla eri palveluissa läsnä ja niiden kautta tavoitettavissa koko ajan.
 Nuoret kertovat, että he viettäisivät mielellään toistensa kanssa aikaa ilman puhelintakin. Osa silti myöntää, että puhelimen kautta on helpompi kommunikoida kuin kasvotusten.
 – On hyvä asia, että pystytään kommunikoimaan paremmin kuin ennen, mutta ihmisten kohtaaminen kasvotusten voi alkaa tuntua vaikealta eikä siten välttämättä puhuta kasvotusten niin paljoa. Paitsi jos kyseessä on paras ystävä tai joku muu läheinen, Järvi sanoo.
 Nettikiusaamisesta eroon
 Puhelimen ja sen tarjoamien palveluiden vähentäminen ei myöskään onnistu yksin, vaan vaatii kaverien kesken tehtyjä sopimuksia.
 – Olisi kiva, että kaikki vähentäisivät kännykän käyttöä, sillä jos vain minä vähentäisin, niin muut silti käyttäisivät, jolloin siitä ei olisi apua vuorovaikutusjuttuihin. On ärsyttävää, kun kaverin kanssa ei keksi enää mitään tekemistä vaan molemmat ovat koko ajan kännykällä, yksi vastaaja kommentoi kyselyyn.
 Internetin suurimmasta ongelmasta nuoret olivat yksimielisiä. He haluaisivat päästä eroon nettikiusaamisesta.
 Tämän saavuttamiseksi nuoret ehdottivat, että aikuiset valvoisivat netin käyttöä ja puuttuisivat loukkaavaan käytökseen. Kyselyn pohjalta on nähtävissä, että nuoret myös itse tiedostavat oman vastuunsa siinä, että kiusaamisesta päästään eroon. Vastauksissa toistuvat toiveet siitä, että kaikki miettisivät tarkkaan sitä, miten he kohtelevat muita internetissä.
 MLL:n toteuttamaan kyselyyn vastasi noin 1 500 yläasteikäistä nuorta. Suurin osa vastaajista on yläkouluikäisiä, mutta avoimen kyselyn kautta tuli myös jonkin verran vastauksia ala-asteikäisiltä ja toiseen asteen opiskelijoilta. Valtaosa vastauksista kerättiin yläkouluissa osana Empatia netissä -prosessia.

Nuoret pyrkivät vähentämään puhelimen käyttöä: "On ärsyttävää, kun kaverin kanssa ei keksi enää mitään tekemistä"


Summary: Viime viikolla euroviisuedustaja Darude ja Sebastian Rejman edustivat Suomea euroviisuissa, Yhdysvaltain presidentti Donald Trump nousi Air Force One -koneeseen Marylandissa ja Eiffel-tornin syntymäpäivää juhlistettiin valoshow'lla Pariisissa.  Katso viikon kiinnostavimmat uutiskuvat.

Australialainen Julian Wilson World Surf -liigan mestaruuskilpailuiden kiertueen tapahtumassa Balilla 13. toukokuuta. Sonny Tumbelaka / AFP
 Palestiinalaispojat kuuntelivat Dawaween-yhtyeen esiintymistä raunioiden keskellä Gazassa 14. toukokuuta. Yhtye esiintyi tapahtumassa, joka kehotti boikotoimaan Tel Avivissa käynnissä olevia euroviisuja Israelin sortopolitiikan vuoksi. Mahmud Hams / AFP
 YK:n pääsihteeri Antonio Guterres  ja maorivaikuttaja Arapata Reuben käyttivät perinteistä maoritervehdystä ilmastonmuutos- ja maataloustapahtumassa Christchurchissa, Uudessa-Seelannissa 14. toukokuuta. Mark Baker / AFP
 Tuomariston jäsen, näyttelijä Elle Fanning saapui lavalle muiden tuomareiden seuraan elokuvajuhlien avajaisseremoniassa Cannesissa 14. toukokuuta. Antonin Thuillier / AFP
 Yhdysvaltain presidentti Donald Trump nousi Air Force One -koneeseen Marylandissa matkatakseen Louisianaan puhumaan energiasta, infrastruktuurista ja taloudellisesta kasvusta 14. toukokuuta. Brendan Smialowski / AFP
 Groupama-FDJ-joukkueen ajaja Olivier Le Gac kaatui neljännellä osuudella Orbetellosta Frascatiin Italian ympäriajossa 14. toukokuuta. Luk Benies / AFP
 Eiffel-tornin 130:ttä syntymäpäivää juhlistettiin valoshow'lla Pariisissa 15. toukokuuta. Zakaria Abdelkafi / AFP
 Opiskelijamielenosoittajat polttivat bussin protestoidessaan presidetti Jair Bolsonaron ilmoittamia koulutusleikkauksia vastaan Rio de Janeirossa, Brasiliassa 15. toukokuuta. Mauro Pimentel / AFP
 Nainen käveli Eero Saarisen mukaan nimetyssä siivessä TWA-hotellin avajaisissa JFK:n kansainvälisellä lentokentällä New Yorkissa 15. toukokuuta. Arkkitehti Eero Saarisen suunnittelema, vuosina 1962-2001 toiminut futuristinen terminaali avattiin uudelleen 512-huoneisena hotellina. Timothy A. Clary / AFP
 Pekingin kansallisella stadionilla vietettiin aasialaisen kulttuurin karnevaalia 15. toukokuuta. Roman Pilipey / EPA
 Brasiliassa vastustettiin presidentti Jair Bolsonaron koulutusleikkauksia 15. toukokuuta. Joedson Alves / EPA
 YK:n poliisivoimat (UNPOL) jakoivat ebola-tietoutta Pohjois-Kivussa Kongon demokraattisessa tasavallassa 15. toukokuuta. Hugh Kinsella Cunningham / EPA
 GNB:n poliisivoimat vartioivat Venezuelan parlamenttia 15. toukokuuta. Miguel Gutierrez / EPA
 Rikostoimittaja Francisco Romero murhattiin Playa del Carmenissa, Itä-Meksikossa 16. toukokuuta. 28-vuotiaan Romeron henkeä oli uhattu useita kertoja, mutta hän jatkoi työtään. Rodrigo Arangua / AFP
 Vivatech startup ja innovaatio -messut Pariisissa 16. toukokuuta. Julien de Rosa / EPA
 Kahden ebolaan kuolleen arkkuja kuljetettiin hautausmaalle Butembossa, Kongon demokraattisessa tasavallassa 16. toukokuuta. Yli tuhat ihmistä on kuollut ebolaepidemian uhreina maan itäosissa. John Wessels / AFP
 Hallitusneuvottelija tauolla Säätytalossa Helsingissä 17. toukokuuta. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Kansainvälistä IDAHOTB - homo-, bi- ja transafobian vastaista päivää vietettin 17. toukokuuta. Lhbtiq -pakolaiset osoittivat mieltään YK:n Nairobin toimiston edessä syyttäen YK:ta Lhbtiq -pakolaisten huonosta vastaanotosta Pohjois-Kenian pakolaisleirillä. Dai Kurokawa / EPA
 Keltaliivit ja ympäristöaktivistit protestoivat Bayerin & Monsanto -yhtiötä vastaan 18. toukokuuta. Georges Gobet / AFP

Vedenalainen tanssi ja viikon muita uutiskuvia


Kirkkonummella on havaittu eilisiltana Suomelle uusi lintulaji, kertoo  Birdlife Suomi .
 Suomen ensimmäinen pikkupajusirkku havaittiin Rönskärin lintuaseman alueella Kirkkonummen saaristossa.
 Birdlife Suomen mukaan pohjoismaiden ainoa aiempi havainto on tehty Ruotsissa lokakuussa 2016.
 Pikkupajusirkku pesii koillisimmasta Euroopasta Koillis-Aasiaan. Euroopan puolella lajia on levinnyt vain pienelle alueelle Uralin luoteispuolen tundralla. Pikkupajusirkkua on havaittu Euroopassa, Venäjän ulkopuolella, alle kymmenen kertaa.
 Pikkupajusirkku muistuttaa pajusirkkua, mutta on talitiaistakin pienempi.
 Suomessa havaittiin uusi lintulaji edellisen kerran vuonna 2017, jolloin Joroisissa  bongattiin aasianpääskykahlaaja .

Kirkkonummella bongattiin Suomelle uusi lintulaji – Harvinainen pikkupajusirkku on havaittu Euroopassa alle kymmenen kertaa


Summary: Suomessakin voitaisiin juhlia itsenäisyyttä lasten ja nuorten ehdoilla sotilasparaatien ja eliittisten kutsujen sijaan. Malli siihen löytyy Norjasta, kirjoittaa Heikki Hiilamo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Pienissä käsissä tuhannet pienet Norjan liput vilisevät väkijoukossa. Koululaisorkesteri toisensa jälkeen marssii iloisena kohti kuninkaanlinnaa. Kulkueessa väikkyvät mitä värikkäämmät kansallispuvut, juhlaviirit ja pinssit. Kaduilla on iloista väkeä niin paljon, ettei sekaan meinaa mahtua.
 Norjan kansallispäivä , jota juhlittiin perjantaina, on unohtumaton kokemus suomalaiselle.
 Kyse on itse asiassa perustuslain päivästä (grunnlovsdag), joka tunnetaan yleisesti vain nimellä syttende mai eli 17. toukokuuta. 17. toukokuuta vuonna 1814 Eidsvollin kansalliskokous vahvisti Norjan perustuslain ja Tanskaan kuulunut Norja julistautui itsenäiseksi. Norjan todellinen itsenäisyys ei ole kuitenkaan paljon Suomea vanhempi. Samana vuonna eli 1814 Norja joutui liittymään Ruotsiin, vaikka saikin pitää perustuslakinsa. Personaaliunioni purkautui vasta vuonna 1904.
 On hämmentävää , miten erilainen on kahden toisessa maailmansodassa kärsineen pohjoismaan tapa juhlia itsenäisyyttä. Sotilaiden sijaan Norjassa marssivat koululaiset. Oslossa kaikki saavat juhlia linnassa, kun kuningas ottaa vastaan koululaisten paraatin. Paraatin jälkeen koululaisten vanhemmat järjestävät koulujen pihoilla juhlia, joissa leikitään, lauletaan ja syödään makkaraa. Katse on tulevaisuuteen.
 Norjan rikastumisen mallia emme voi kopioita, mutta itsenäisyyspäivän vietosta kannattaisi ottaa oppia.
 Suomessahan juhla kietoutuu ennen muuta sotien muistamiseen. Siihen kuuluu sotilasparaateja ja maailman ehkä elitistisimmät kutsut presidentin linnassa. Lapsilla ja nuorilla ei ole oikeastaan mitään roolia juhlassa.
 Siinä missä Norjan kansallispäivän tunnelma muistuttaa vappua, meillä itsenäisyyspäivä tuo mieleen hautajaiset.
 Suomessa muistetaan  menneiden sukupolvien uhrauksia, Norjassa juhlitaan sitä, mitä Norja on nyt lapsille ja nuorille. Siinä missä Norjan kansallispäivän tunnelma muistuttaa vappua, meillä itsenäisyyspäivä tuo mieleen hautajaiset.
 Kukaan ei määrää, että näin pitäisi jatkua maailman tappiin. Suomen sotien muisto on onneksi yhä kauempana. Se näkyy myös konkreettisesti sotaveteraanisukupolven hiipumisena. Tämä antaisi kunniakkaan tilaisuuden uudistaa suomalaista perinnettä.
 Puolustusvoimat tuskin on innostunut muutoksesta. Itsenäisyyspäivä palvelee sotilaita erinomaisena PR-kampanjana. Sotien muistaminen lienee yksi syy sille, että muun tasa-arvoajattelun edistyessä Suomi pitää edelleen kiinni vain toista sukupuolta koskevasta asevelvollisuudesta.
 Militaristinen ja elitistinen tapa viettää itsenäisyyspäivää palvelee ennen muuta nationalistista populismia.
 Meille itsenäisyyden juhlinta  tuntuu olevan jatkuvaa uhrautumista isänmaan puolesta, mistä konkreettinen esimerkki on se, ettei valtakunnan muutoin tarkassa taloudenpidossa lasketa täyttä arvoa varusmiespalveluksen vuoksi menetetylle opiskelu- ja työajalle. Itsenäisyyspäivänä tympääntyneinä marssivat varusmiehet eivät ainakaan minulle edusta myönteistä kuvaa Suomen tulevaisuudesta.
 Militaristinen ja elitistinen tapa viettää itsenäisyyspäivää pönkittää ennen muuta nationalistista populismia. Tarvitsemme iloisempia ja monipuolisempia tapoja juhlia itsenäisyyttä ja sitä vapautta, jonka sotaveteraanit pelastivat.
 Norjan kansallispäivässä sykähdyttää  erityisesti se, että lapset ja nuoret ovat pääosassa. Tälle olisi tarvetta myös meillä. Lapsia syntyy huolestuttavan vähän. Lapsista ja nuorista puhutaan enimmäkseen vain ongelmien kautta: mielenterveysongelmien, kouluttamattomuuden, työttömyyden ja syrjäytymisen.
 Meillä vanhemmilla sukupolvilla on toki aihetta kantaa huolta nuortemme suorituskyvystä, koska he maksavat meidän eläkkeemme ja hoitomme. Vallitseva puhetapa on kuitenkin niin osoitteleva, että se pikemminkin lannistaa kuin kannustaa.
 Siirretään itsenäisyyspäivänä sotilaat ja eliittijuhlat syrjään ja niiden sijaan rakennetaan mekin juhla lasten, nuorten ja koulujen ympärille.
 Heikki Hiilamo
 Kirjoittaja toimii Helsingin yliopiston sosiaalipolitiikan professorina. Aikaisemmin hän on työskennellyt mm. toimittajana Yleisradiossa 1994–1997.
 Kolumnista voi keskustella 20.5. klo 16.00 asti.

Heikki Hiilamon kolumni: Otetaan mallia Norjasta ja tehdään itsenäisyyspäivästä lasten ja nuorten juhla


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Hallitusneuvotteluissa alkaa ratkaiseva viikko
 Hallitusneuvotteluja jatketaan tänään  hyvin edenneiden talousneuvottelujen pohjalta. Neuvotteluja vetävän SDP:n puheenjohtajan  Antti Rinteen  mukaan eilisissä neuvotteluissa edistyttiin talousasioissa merkittävästi ja talouden raamit ovat nyt selvillä. Hallitusohjelman kokoon parsimisessa on edelleen tavoitteena tuleva perjantai. Huomenna puolestaan työryhmien ehdotusten on määrä olla valmiita.
 Feminismi tuli Espanjaan, mutta aborttioikeus arveluttaa edelleen
 Espanjassa kolme vuotta sitten  härkäjuoksufestivaaleilla tapahtunut joukkoraiskaus  aloitti maassa feministisen kansanliikkeen. Feminismin vastavoimana oikeistopopulistit haluavat heikentää naisten oikeuksia. Maassa keskustellaan vaalien alla nyt myös aborttioikeudesta.
 Tuhannet espanjalaiset protestoivat viime kesänä oikeuden annettua tuomionsa niin kutsutussa susilauman seksuaalirikostapauksessa. Juan Carlos Hidalgo / EPA
 Kesämökkien vuokraus käy vilkkaana
 Vuokramökkibisnes  käy nyt kiivaana . Mökkejä löytyy vielä, mutta pian alkaa olla kiire – varsinkin, jos mökille on kovin tarkat vaatimukset. Monet vesistöjen äärellä sijaitsevat etelän mökit ovat jo suosituimmille ajankohdille varattuja, sillä ihmiset varaavat mökkejä yhä aikaisemmin. Nykypäivänä vuokramökeissä korostuu laatu: mökiltä kaivataan samat mukavuudet kuin kotonakin.
 Ismo Pekkarinen / AOP
 Leijonat on kiinni lohkovoitossa – Saksa-peli ratkaisee
 Suomi otti  tärkeän harppauksen kohti lohkovoittoa , kun se voitti Ranskan 3–0 jääkiekon MM-turnauksen A-lohkon ottelussa Slovakiassa eilen illalla. Voitto oli Suomelle viides MM-kisojen alkusarjassa. Suomi tarvitsee tiistain Saksa-ottelusta vain kaksi pistettä varmistaakseen lohkovoittonsa, kävi muissa otteluissa miten tahansa. Puolivälierät ovat ohjelmassa torstaina.
 Joe Klamar / AFP
 Yhdysvallat esitteli oman ratkaisuehdotuksensa Lähi-Idän konfliktiin
 Valkoisen talon varhain maanantaiaamuna Suomen aikaa esittelemä  suunnitelma Lähi-idän rauhasta  keskittyy alueen talouden piristämiseen sekä sijoitusten houkuttelemiseen muun muassa Länsirannalle ja Gazaan. Suunnitelmassa ei käsitellä niitä poliittisia kysymyksiä, jotka ovat olleet vuosikymmeniä Lähi-idän rauhan esteenä, kuten kysymystä palestiinalaisten omasta valtiosta tai Jerusalemin asemasta.
 Jared Kushner vieraili Valkoisessa talossa torstaina. Brendan Smialowski / AFP
 Alkuviikolla etelässä yhä hellettä – muualla maassa epävakaista
 Helteinen sää jatkuu lähipäivinä Etelä-Suomessa. Maanantaista alkaen sadekuurot yleistyvät maan keski- ja pohjoisosassa. Paikoin voi myös ukkostaa, mutta viimeistään tiistaina sateisiin liittyy selvemmin myös ukkosta. Sateet ovat enimmäkseen varsin paikallisia ja yöt lämpenevät koko maassa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle

Herätys: Hallitusneuvotteluissa alkaa ratkaiseva viikko, kesämökkien vuokraus käy vilkkaana, etelässä yhä hellettä


Summary: Google on ilmoittanut rajoittavansa Android-käyttöjärjestelmän käyttöä kiinalaisen Huawein puhelimissa.

Ohjelmistoyritys Google on keskeyttänyt Android-käyttöjärjestelmän päivityksiä kiinalaisen matkapuhelinvalmistaja Huawein laitteisiin. Huawei menettää näin tietoturvapäivitykset ja teknisen tuen.
 Huawein seuraavan version puhelimilla ei myöskään ole rajoitusten voimassa ollessa pääsyä Googlen sovelluksiin, kuten Play Storeen, Gmailiin ja YouTubeen. Asiasta uutisoi ensimmäisenä uutistoimisto Reuters.
 Huawein käytössä olevien puhelinten sovelluksiin rajoitus ei vaikuta.
 Rajoitukset ovat seurausta siitä, että Yhdysvallat lisäsi Huawein viime viikolla "mustalle listalle". Amerikkalaisyritykset eivät saa tehdä liiketoimia listalla olevien kiinalaisyritysten kanssa ilman hallituksen myöntämää erityistä lupaa.
 Google toteaa tiedotteessaan, että Huaweihin kohdistuvilla rajoituksillaan se noudattaa annettuja sääntöjä.
 Huaweilla on edelleen pääsy Android-käyttöjärjestelmän avoimesti saatavilla olevaan versioon.
 Länsimaat epäilevät Huawein tekevän yhteistyötä Kiinan tiedusteluviranomaisten kanssa. Huawein 5G-verkkoihin epäillään liittyvän huomattavia riskejä.
 Huawei on kiistänyt epäilykset.
 Lisää aiheesta:
 Presidentti Trump julisti kansallisen hätätilan tietoverkkojen uhkan vuoksi – Huawei päätyi kauppaministeriön mustalle listalle

Google keskeyttää päivityksiä Huawein puhelimiin


Summary: Tampereen raitiotien rakentaminen on edennyt reiluun puoleen väliin. Osa töistä on pakko tehdä öisin, kun kaupunki nukkuu.

Ilta hämärtyy Tampereen Hervannassa. Kello on noin puoli yksitoista yöllä, kun kahden työkoneen ympärillä alkaa tapahtua. Seitsemän miestä on tullut paikalle asentamaan sähköradan ajojohtoa paikalleen.
 – Tämä häiritsee liikennettä paljon, ja päiväsaikaan ei saa työrakoja risteysalueella. Risteysalueella voidaan tehdä korkeintaan viiden minuutin pysäytyksiä, sanoo työmaapäällikkö  Ari Valaja.
 Ajojohdon asentamiseen räätälöity, kiskoilla kulkeva traktori vetää yläilmoissa isoa kuparikelaa. Perässä seuraa kurottaja, jonka nostokorissa kaksi miestä kiinnittää johtoa alumiinisiin orsiin.
 Jokainen pylväs on mitattu paikan päällä, jotta ajojohto asettuu oikealle korkeudelle. Kuparilanka vedetään noin 500 kilon voimalla tiukkana paikalleen. Kaarteissa johto vedetään ylös sivuvetoköysillä.
 – Kun niihin kohdistuu tarpeeksi suuri kulmavoima, ne nousevat tuolla pylväässä vaakatasoon ja pitää ajojohtimen siellä ylhäällä, Valaja selittää.
 Ari Valaja on kokenut radanrakentaja, mutta tämä kiinnitystapa oli hänelle uutta.
 – Vähän epäilin, että näinkö se siellä pysyy, mutta kyllä se vaan pysyy. Eivät nämä ole uskonasioita.
 Ratikan vuosipäivitys Tamperen raitiotien ensimmäiset kiskot asennettiin 18.5.2017. Raitioliikenne alkaa suunnitelman mukaan 9.8.2021. Raitiotieinfran tavoitekustannus on noin 230 miljoonaa euroa. Yle seuraa historiallisen työmaan etenemistä vuosi vuodelta. Ensimmäinen vuosijuttu löytyy tästä:  https://yle.fi/uutiset/3-10211506
 Tampereen raitiotien ykkösvaiheessa rakennetaan rataa yhteensä 23 kilometriä. Kuparilankaa tarvitaan noin 34 kilometriä. Sähkörata maksaa 7,5 miljoonaa euroa ja sen päälle virtapuolelle tulee 10 miljoonan euron sähkönsyöttöasemat.
 Rataa valmistuu nyt vauhdilla
 Valtaosa raitiotieradasta valmistuu tänä vuonna, kun Hervannan ja keskustan välinen sepeliraide tehdään kesän aikana.
 Tapaan projektijohtaja  Mikko Nyhän  Hämeenkadulla Tuulensuun korttelin kulmilla. Sama paikka, jossa  hikoiltiin yllätyshelteessä  vuosi sitten.
 Silloin katu oli keskeltä auki ja reunat kunnossa. Nyt tilanne on päinvastainen. Hämeenkadun länsipään keskellä on raide valmiina, mutta jalkakäytävät soraisena rakennustyömaana.
 – Tänä vuonna valmistuvat ensimmäiset Hämeenkadun korttelit. Tämä Tuulensuun kortteli jo kesäkuussa, Nyhä lupaa.
 Muutamia metriä pitkät lehmuksentaimet ovat juurtumassa uusille sijoilleen. Ensimmäiset lehdet vihertävät.
 Budjetti pitää, mutta rahaa menee reilusti
 Raitiotien ykkösvaiheen tavoitehinta on noussut alkuperäisestä noin 220 miljoonasta yli 260 miljoonaan johtuen uusista oheistöistä. Nämä ovat pääasiassa katutöitä valoineen ja viemäreineen.
 – Raitiotien rakentamisen kustannukset on pysynyt siinä, mikä oli alunperinkin, Mikko Nyhä vakuutta ja jatkaa:
 – Lisätilauksilla, joita tehdään raitiotien rakentamisen yhteydessä, edesautetaan sitä, että kun tämä remontti on valmis, näillä katujen reunoille ei heti aloiteta enää uutta korjaustyötä.
 Kiitos, jos tämä lupaus pitää.
 Samalla ratikka rönsyilee suunnitellun kakkosvaiheen uutta haaraa. Hämeenkadulle rakennetaan Hatanpään valtatien suuntaan ylimääräiset vaihteet tulevaisuuden varalle.
 Siitä halutaan vetää aluksi kiskot muutamia satoja metrejä Tampereen monitoimiareenan suuntaan, kun on ne vuoden 2022 Jääkiekon MM-kisatkin tulossa.
 Allianssin kokenut rakennusporukka on valmiina olemassa, mutta kisakiireen takia radanpätkä pitäisin rakentaa osin talviolosuhteissa. Eli kalliimmalla, lämmitettävien telttojen alla.
 Varikolla voi ajaa ympyrää
 Tampereen raitiotien hermokeskus ja pääpaikka on noussut nopeasti Hervantaan Hermiankadun päähän. Työmaan aloitus viivästyi kuukausilla kaavakysymysten takia, mutta aikataulu on saatu kurottua kiinni.
 Vuosi sitten alueella oli menossa vielä louhintatyöt. Varikon hintalappu tulee olemaan noin 40 miljoonaa. Nyt siellä on pystyssä kaksi tavallista suurempaa hallia, pinta-alaa on yhteensä 13 000 neliömetriä.
 Matalampi ja lattiapinnaltaan suurempi on säilytyshalli, jossa varikolla olevat vaunut yöpyvät. Toiseen korjaamohalliin tulee myös Tampereen Raitiotie Oy:n hallinto ja ohjauskeskus.
 – Varikko on mitoitettu niin, että sinne mahtuu myös kakkosvaiheen kalusto, sanoo ratapäällikkö  Markus Keisala.
 Alueelle rakennetaan kaikkiaan noin kolme kilometriä rataa, noin puolet sisälle ja puolet ulos.
 – Varikon ympäri kiertävä raide on sitä varten, että vaunuille tehdään säännöllisesti jarrutestit ja jos on jotain muuta vianhakua.
 Tampereen ensimmäistä vaunua rakennetaan jo Transtechin Kajaanin tehtaalla. Varikon olisi hyvä olla valmiina tammikuussa vaunun koeajojen aloittamiseksi.
 Elämänaukion pysäkki näkyy jo
 Tampereen yliopistollisen sairaalan kulmilla on riittänyt työmaata työmaan päälle. Sairaalarakennuksia, etupihaa, katuja, puistoja ja raitiolinjaa on tehty limittäin
 – Paljon on sovitettu töitä yhteen muiden työmaiden kanssa, että on saatu työ sujumaan, sanoo lohkopäällikkö  Olli Tuomisto .
 Ambulanssien kulun varmistaminen on ollut yksi rakentamisjärjestykseen vaikuttanut asia. Nyt TAYS:in pysäkki on lähes valmis.
 Elämän aukion pysäkki valmistuu heinäkuussa. Se on rakennettu uuden pysäköintihallin päälle, etupihan keskelle.
 Siispä kulku sairaalaan on helppoa 9. elokuuta 2021, kun raitiotieliikenne alkaa. Tai, jos se silloin alkaa. Tosin Tampereella ei näissä asioissa ole ollut tapana jossitella.

34 kilometriä kuparilankaa, 23 kilometriä kiskoja ja 230 miljoonaa euroa – katso vaihtokuvista, kuinka Tampereen jättimäinen ratikkatyömaa on edistynyt


Summary: Eniten mökkejä halutaan asutuskeskuksien lähistöltä ja veden ääreltä.

Kesämökkien vuokraus käy parhaillaan vilkkaana.
 Vapaana on vielä jonkin verran mökkejä, varsinkin jos on valmis tinkimään sijainnista tai ajankohdasta. Jos mökin kuitenkin haluaa veden ääreltä, eteläisestä Suomesta juhannukselle tai heinäkuun viikoille, valinnanvaraa on jo vähemmän.
 Teimme testihaun Suomen suurimman mökkivälittäjän Lomarenkaan verkkosivuille. Halusimme vuokrata saunallisen mökin nelihenkiselle perheelle viikoksi heinäkuun loppupuolelta. Haku tehtiin 17.5.
 Vapaana oli vielä 1 716 mökkiä koko Suomesta. Halvin mökki sijaitsi Rukalla Kuusamossa, eikä ollut lähellä vesistöä. Sen hinta oli toimitusmaksuineen 254,46 euroa. Kallein mökki oli 25 hengen talo veden äärellä, sekin Rukalla Kuusamossa. Hintaa tälle mökille tuli kaikkiaan 11 210,38 euroa.
 Lappi onkin hyvin edustettuna kesälle vapaina olevissa vuokramökeissä. Testihaun perusteella noin 40 prosenttia vapaana olevista vuokramökeistä sijaitsee juuri Lapissa. Suomen mökkirikkaimmassa maakunnassa Varsinais-Suomessa vapaita mökkejä oli kyseisillä hakukriteereillä jäljellä enää 11.
 Kesällä sesonkia ovat juhannus, heinäkuun loppu ja elokuun alku, mutta niillekin löytyy vielä vapaata.  Juha Purhonen
 Lomarenkaan liikentoimintajohtaja  Juha Purhonen  kertoo, että heidän välittämistään mökeistä noin puolet on jo tulevalle kesälle vuokrattu. Vauhti on ollut hieman kiivaampaa kuin viime vuonna. Lomarenkaan kautta tehdään kesäsesongin aikana kaikkiaan noin 23 000 varausta. Ensimmäiset varaukset tulevat jo vuotta aikaisemmin.
 – Kesällä sesonkia ovat juhannus, heinäkuun loppu ja elokuun alku, mutta niillekin löytyy vielä vapaata. Koskaan kaikki mökkimme eivät ole varattuna, Purhonen sanoo.
 Valtaosa asiakkaista haluaa kesällä vesistön äärellä olevalle mökille. Kun hakuun laittaa kriteeriksi enintään sadan metrin etäisyyden vesistöön, putoaa vapaiden mökkien määrä alle kolmannekseen.
 – Toinen suosittu juttu ovat tapahtumapainotteiset alueet, joissa on esimerkiksi juhannusjuhlia. Kuivan maan mökit ovat kesällä haasteellisimpia vuokrata, mutta jos ne sijaitsevat lähellä pääkaupunkiseutua tai muuta asutuskeskusta, niillekin löytyy yleensä ottajia, Purhonen sanoo.
 Mökkejä vuokrataan monissa muissakin kanavissa, joten teimme testihaun myös Airbnb:hen. Sen kautta koko Suomessa vuokrattavissa oli vielä 306 mökiksi tai lomamökiksi luokiteltua kohdetta.
 Mökkiyrittäjä Jarkko Rantala tietää, että mökeiltä vaaditaan yhä enemmän.  Paula Collin / Yle
 Ulkomaalaisten määrä kasvaa
 Suomessa oli Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2017 kaikkiaan 507 200 kesämökkiä. Mökkivaltaisin kunta oli Kuopio, jossa oli 10 800 mökkiä. Seuraavaksi eniten kesämökkejä oli Mikkelissä, Paraisilla, Lohjalla ja Savonlinnassa.
 Paraisilla ja Sauvossa mökkejä vuokraava yrittäjä  Jarkko Rantala  Merirantalasta sanoo, että ihmiset ovat yhtä kiinnostuneita mökkeilystä kuin ennenkin. Mökkeily tuntuu kuuluvan  suomalaiseen kulttuuriin .
 Nuoriso ei halua enää lähteä mihinkään kidutusleirille omalle mökille tai huonokuntoiselle vuokramökillekään.  Esko Valkonen
 Kasvava ryhmä vuokramökeillä ovat ulkomaalaiset asiakkaat.
 – Meidän liikevaihdostamme 35–40 prosenttia on ulkomailta. Eniten tulee Baltian maista ja muualta Euroopasta, Rantala sanoo.
 Mikkeliläinen mökkiyrittäjä  Esko Valtonen  Kaidan Kihosta panee vieläkin paremmaksi. Heidän asiakkaistaan peräti 90 prosenttia tulee ulkomailta.
 Esko Valkosen kokemuksen mukaan varsinkin nuoret asiakkaat kaipaavat kaikki palvelut, ja niistä ollaan myös valmiita maksamaan.  Petri Vironen / Yle
 Nykypäivän asiakkaita yhdistää se, että mökiltä vaaditaan yhä enemmän.
 – Varsinkin nuoret aikuiset haluavat täyden palvelun, siivotun mökin kaikilla mukavuuksilla. Nuoriso ei halua enää lähteä mihinkään kidutusleirille omalle mökille tai huonokuntoiselle vuokramökillekään, Valkonen sanoo.
 Samaa mieltä on Jarkko Rantala.
 – Kesämökin pitää olla samalla tavalla varusteltu kuin omakotitalon.
 Rantala on havainnut lisääntyvää kiinnostusta myös mökkien vuosivuokrauksessa. Hän uskoo sen liittyvän juuri siihen, että monet haluavat mökkeilyltä nykyään erilaisia asioita kuin ennen. Ihmiset ovat tyytyväisiä, kun vuokramökillä joku muu hoitaa mökin kunnossapidon ja itse saa keskittyä rentoutumiseen.
 Vuokraatko sinä mökin kesällä? Millainen vuokramökin tulee mielestäsi olla ja mikä on sopiva hinta? Voit keskustella aiheesta klo 18 asti .
 Lue lisää:
 Tutkija: Suomalainen mökkeily on erityislaatuista - “Sitä minäkin aina mietin, että miksi tänne metsän keskelle tullaan hyttysten syötäväksi”
 Suomalaisten on pakko päästä mökille – Lue, oletko keskivertomökkeilijä vai tilasto-oikku

Suunnitteletko mökin vuokrausta kesäksi? Vielä ehtii, mutta jos haluat mökin etelästä, voi olla jo kiire


Summary: Espanjaan kuohuttanut joukkoraiskaus synnytti feministisen kansanliikkeen.

On vuosi 2016 ja Pamplonan kaupungissa vietetään perinteistä härkäjuoksutapahtumaa.
 Ryhmä humalaisia miehiä raahaa naisen rappukäytävään. He raiskaavat naisen vuoron perään ja kuvaavat joukkoraiskauksen kännykällä.
 Nainen tekee asiasta rikosilmoituksen ja  syyttää susilaumaksi itseään kutsuvia miehiä raiskauksesta.  Tapaus etenee oikeuteen ja tuomio tulee kaksi vuotta tapauksen jälkeen.
 Miehet tuomitaan seksuaalisesta ahdistelusta ja raiskauksen yrityksestä. Tuomarin mielestä nainen ei tehnyt tarpeeksi vastarintaa, eikä teko siksi täytä raiskauksen tunnusmerkkejä.
 Perusteena on muun muassa se, että nainen piti silmiän kiinni raiskauksen aikana. Nainen kertoi oikeudelle jähmettyneensä kauhusta. Turhaan, sillä häntä ei kuunneltu.
 Tapaus on monelle viimeinen pisara ja kohta tuhannet naiset ympäri Espanjan marssivat kaduille. ”Me uskomme sinua, se ei ollut hyväksikäyttöä, se oli raiskaus,” he huutavat. Sosiaalisessa mediassa alkaa levitä hashtag #cuentalo, kerro se, jonka avulla naisia kannustetaan kertomaan tarinansa.
 Protestit seuraavat toisiaan ja Espanjassa alkaa liikehdintä, jota monet kutsuvat feministiseksi vallankumoukseksi.
 Tasa-arvon lyhyt historia
 Feminismistä on vasta nyt tulossa valtavirtaa Espanjassa.
 Maa eli vuosina 1939–1975 diktaattori  Francisco Francon  alaisuudessa. Tuolloin naisen asema oli rajattu.
 Käytännössä naisten oikeudet riippuivat heidän miehistään. Nainen ei saanut esimerkiksi avata pankkitiliä tai käydä töissä ilman aviomiehensä suostumusta.
 Barcelonaan feministisen yhdistyksen Ca la Donan kolmekymmentä vuotta sitten perustanut  Montserrat Cervera  on nähnyt, miten feminismi on rantautunut Espanjaan.
 – Kun aloitimme, olimme pieni ryhmä, jonka oli vaikea saada ääntään kuuluviin. Nyt meillä on tilat Barcelonan keskustassa, jossa käy viikoittain satoja naisia, Cervera sanoo avatessaan yhdistyksen ovet.
 Tiloissa järjestetään monenlaisia tapahtumia, kuten taidetyöpajoja, konsertteja, itsepuolustuskursseja ja näyttelyitä. Miehillä tänne ei ole poikkeuksia lukuun ottamatta asiaa.
 Jo 30 vuotta sitten feministiyhdistyksen Barcelonaan perustanut Montserrat Cervera on tyytyväinen, että feminismistä on tullut Espanjassakin valtavirtaa. Maija Salmi / Yle
 Väkivalta ei näy tilastoissa
 Kolmikerroksisen rakennuksen seiniä koristavat feministiset iskulauseet. Seinälle kiinnitetyssä lakanassa lukee: ”Vallankumous on feministinen tai vallankumousta ei ole”.
 Viimeksi lakanaa ulkoilutettiin naistenpäivän mielenosoituksissa, jotka paisuivat Espanjan suurimmissa kaupungeissa satojen tuhansien naisten marsseiksi.
 – Muutamassa vuodessa naistenpäivän mielenosoituksista on tullut massatapahtumia. Samalla tavalla feminismistä on tullut kaikkien espanjalaisnaisten asia ja marginaalista valtavirtaa, Cervera sanoo.
 Hänen mukaansa juuri susilauman tapauksella oli merkittävä rooli feminismin todellisessa rantautumisessa Espanjaan.
 – Se ikään kuin avasi silmät sille, että näin ei voi enää jatkua. Tajusimme, että meidän on laitettava piste naisiin kohdistuvalle väkivallalle.
 Tilastojen valossa naisiin kohdistuva väkivalta on kuitenkin yleisempää tasa-arvostaan tunnetuissa Pohjoismaissa. Suomi on esimerkiksi naisille  EU:n toiseksi väkivaltaisin maa.
 Espanjassa raiskattiin viime vuonna noin 1 700 naista.  Raiskausten määrä kasvoi lähes 23 prosenttia vuoteen 2017 verrattuna.  Silti Espanja oli 32 maan vertailussa sijalla 25, kun listattiin naisille väkivaltaisimpia EU-maita.
 Tilastot eivät kuitenkaan kerro koko totuutta.
 Cerveran mukaan espanjalaisnaiset ovat tottuneet machokulttuuriin ja kynnys tehdä rikosilmoitus esimerkiksi raiskauksesta tai muusta seksuaalisesta väkivallasta tai hyväksikäytöstä on korkeampi kuin monessa muussa maassa.
 – Täällä prosessi on pitkä ja vaikea. Lisäksi monet, kuten susilauman uhri, joutuvat valtavan mediahuomion kohteeksi tai heitä ei aluksi uskota. Sitä eivät kaikki kestä, hän muistuttaa.
 Taideryhmä Femiart viimeistelee feminististä taideteosta Barcelonan keskustassa sijaitsevassa Ca la Donassa. Maij Salami / Yle
 Äärioikeisto haluaa kieltää abortin
 Espanjan huhtikuisissa vaaleissa ensi kertaa parlamenttiin noussut oikeistopopulistinen, äärioikeistolaiseksikin luonnehdittu Vox-puolue haluaisi lakkauttaa niin sanotut perheväkivaltatuomioistuimet. Espanjassa miehen naiseen kohdistuva väkivalta siirtyy automaattisesti näihin erikoistuomioistuimiin.
 Pelkästään miehille tarkoitetut tuomioistuimet ovat ainoaa laatuaan Euroopassa.
 Vox perustelee, että käytäntö asettaa naiset ja miehet epätasa-arvoiseen asemaan, ja sen mukaan perättömät ilmoitukset perheväkivallasta ovat yleisiä.
 Parlamenttivaaleissa feminismiä avoimesti vastustama Vox sai äänistä noin 10 prosenttia. Eurovaalien ja samana päivänä pidettävien kunta- ja paikallisvaalien lähestyessä puolueen ehdokkaat ovat jatkaneet radikaalilla linjalla.
 Oikeistopopulistinen Vox-puolue vastustaa feminismia. Kuvassa puolueen puheenjohtaja Santiago Abasca. Juan Carlos Hidalgo/ EPA
 Viime viikolla Espanjaa kuohuttivat etenkin ehdokkaiden abortin vastaiset lausunnot.
 Madridissa pormestarin paikkaa tavoittelevan  Javier Ortega Smithin  mukaan naisilla on oikeus syödä, päättää kampauksestaan ja kynsistään, mutta oikeutta päättää syntymättömän lapsen elämästä heillä ei tulisi olla. Samoilla linjoilla on Voxin Madridin aluejohtaja  Rocio Monasterio , jonka lausumat päätyivät myös otsikoihin.
 Espanjassa aborttilainsäädäntö on tosin ollut vastatuulessa ennenkin ja sitä on muokattu useaan otteeseen.
 Nykyään abortti on sallittu 14. raskausviikolle asti.
 Voxin ilmestyminen Espanjan poliittiselle kentälle onkin tehnyt naisten oikeuksista vaaliteeman jo menneissä parlamenttivaaleissa ja keskustelu jatkuu kiivaana myös tulevissa euro-, paikallis- ja itsehallintovaaleissa.
 Sana, jota ei haluta ymmärtää
 Puoluekentän lisäksi feminismi aiheuttaa edelleen vastareaktioita myös muualla yhteiskunnassa.
 Ei ole tavatonta, että espanjalaismiehet kertovat kokevansa itsensä uhatuksi feministisen liikkeen yleistyttyä. Monet miehet kertovat kannattavansa tasa-arvoa, mutta vastustavansa feminismiä.
 Äärioikeistolainen Hazte Oir -järjestö kohahdutti keväällä bussikampanjalla, jossa bussien kylkeen kiinnitetyissä tarroissa kehotettiin pysäyttämään feminazis, feministinatsit. Busseja korosti  Hitlerin  kuva, jolle oli maalattu pinkit huulet ja lisätty pitkät ripset.
 Järjestö kritisoi Vox-puolueen tavoin Espanjan perheväkivaltalainsäädäntöä.
 Miehille suunnattua feminististä Home Igualitaris -yhdistystä luotsaava sosiologian professori  Paco Abrili  ei yllättynyt vastareaktioista.
 Hän sanoo, että äärioikeisto käyttää feministisen liikkeen nousua oman kannatuksensa pönkittämiseen.
 – Se lietsoo mielikuvaa siitä, että naisten tavoitteena on nousta miesten yläpuolella. Näille puolueille naisten valta-asema on yhtä kuin häviö.
 Feministiset liikkeet ovat Espanjassa kaikenlaisen tasa-arvon liikkeitä. Ne kiinnittävät huomiota myös seksuaalivähemmistöjen ja muunsukupuolisten oikeuksiin sekä arvostelevat usein kapitalistisia talousrakenteita. JUAN CARLOS HIDALGO / EPA
 Abrilin mukaan etenkin nuoret ovat kuitenkin jo heränneet feminismin tarpeellisuuteen eikä paluuta ole.
 – Kun neljä vuotta sitten kysyin oppilailtani, kuka on feministi, ainoastaan muutama tyttö viittasi. Nyt kaikki naispuoliset oppilaat ja monet miehistäkin nostavat kätensä pystyyn.
 Abrilin luotsaamassa yhdistyksen jäseniä on ainoastaan 40, mutta hän kertoo määrän kasvavan koko ajan.
 –Tavoitteenamme on opettaa miehille, että feminismi hyödyttää myös heitä. Espanjassa erityisen haitallisia ovat machokulttuurin luomat ahtaat muotit miehille, Abrili sanoo.
 Vaikenemisen aika on ohi
 Sekä Abrili että Cervera uskovat, että feminismi on tullut Espanjaan jäädäkseen ja erityisesti uuden sukupolven miehet ja naiset pitävät entistä tiukemmin kiinni naisten oikeuksista.
 Kummatkin sanovat, että susilauman tapaus muutti Espanjaa pysyvästi. Jotain merkkejä muutoksesta voi nähdä jo nyt espanjalaisessa katukuvassa.
 Esimerkiksi suurissa tapahtumissa  on nykyään käytössä niin sanotut lilat pisteet , johon naiset voivat käydä ilmoittamassa välittömästi seksuaalisesta ahdistelusta.
 Lisäksi monet ravintolat ovat kiinnittäneet seiniin kylttejä, joissa kerrotaan nollatoleranssista seksuaalista ahdistelua ja väkivaltaa kohtaan. Suurin muutos on kuitenkin se, että seksuaaliseen väkivaltaan liittynyt vaikenemisen kulttuuri on alkanut murtua – myös Espanjassa.
 Lue lisää:
 "Ei seksuaalista hyväksikäyttöä, vaan raiskaus" – Joukkoraiskauksesta annettu tuomio toi raivostuneet espanjalaisnaiset kaduille
 Espanjassa syntyvyys on alhaisin 40 vuoteen ja ensisynnyttäjien keski-ikä Euroopan korkeimpia – "Äitien syrjiminen työmarkkinoilla on fakta"
 Espanjassa kansainvälistä naistenpäivää muistetaan feministisellä lakolla
 Feministit ja ay-liike yhdistivät voimansa naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan

Feminismi tuli Espanjaan, mutta aborttioikeus arveluttaa edelleen: “Riittää, että nainen saa päättää ruokavaliostaan ja kampauksestaan”


Summary: Tiukasti säännelty tila voi muuttua väljäksi, mutta rajankäynti on jatkuvaa, sanoo kaupunkiympäristön tutkija.  Tekstin välissä muutoksia kommentoivat kansalaiset.

Nainen piirtää mustaa viivaa silmäluomen ripsirajaan. Bussi heilahtelee. Keskittyminen vääristää kasvoja, mutta nainen ei piittaa katseista.
 Mies ottaa kotona pakatun aamiaisen laukustaan. Paikallisjuna on täynnä aamun työmatkalaisia. Mies lusikoi jogurttiaan, ei vilkaisekaan muihin.
 "Minä kyllä sanon sille suorat sanat", kiivailee nainen kännykkään. Hän aikoo haukkua pomonsa, ja kiukun syy käy selväksi myös kanssamatkustajille.
 Arkisia kohtauksia busseista, junista ja raitiovaunuista. Kotoa on lähdetty, mutta yksityiset puuhat jatkuvat.
 Helsingin yliopiston maantieteen ja ympäristökasvatuksen professori  Sirpa Tani  on kiinnostunut juuri tästä, kaupungin julkisen ja yksityisen tilan rajanvedosta.
 – Ajatus kodinomaisesta tilasta, jossa on yksityisyyttä, on voinut laajeta ainakin julkisiin kulkuneuvoihin, puistoihin ja katutilaan, hän sanoo.
 "Totta kai saa meikata. Eihän se ketään voi todella häiritä. Selvää kuitenkin on, että osa ihmisistä pitää sinua vähän idioottina ja joudut sietämään katseita."
 Toisaalta yksityinen tila on alkanut avautua monella sektorilla julkiseksi, Tani sanoo.
 – Tv-kanavat ovat täynnä tosi-tv-ohjelmia, joissa ihmiset esittävät hyvinkin yksityisiä asioita ja tavallaan arkista toimintaa julkisesti.
 Hän liittää joukkoon sosiaalisen median. Vaikka siellä on edelleen paljon pintakiiltoa, myös rankkojen hetkien kuvaamisen ja oman elämän avaamisen ventovieraille on havaittu lisääntyneen, Tani kertoo.
 Myös fyysinen koti on alkanut avautua, hän lisää. Ravintolapäivät, jolloin kotiin päästettiin kuka tahansa laittamaan ruokaa ja syömään, olivat hänen mukaansa osa samaa ilmiötä.
 "Tulee vähän sellainen fiilis, että on pikkasen hukassa. Eikö voi herätä vähän aikaisemmin, että ehtii meikkaamisen tehdä kotona, samoin kun sen aamupalan syömisenkin?"
 Sirpa Tania kiinnostaa myös se, miten aistiympäristömme eriytyvät yhä enemmän.
 Perinteisesti ihminen havainnoi ympäristöään kaikilla aisteillaan – näkemällä, haistamalla, kuulemalla. Nyt monet liikkuvat kuulokkeet korvilla. Heidän äänimaisemansa poikkeavat fyysisestä ympäristöstä ja eriytyvät.
 Kaiken kaikkiaan ajatus yksityisyyden ja julkisen tilan rajasta on hämärtymässä. Ne liudentuvat toisiinsa, Tani sanoo.
 Tiukat sääntelyt ovat höllentyneet, ja ulkona voi tehdä monia asioita, joita aemmin olisi katsottu pitkään. Ihmiset ottavat kaupunkitilaa haltuunsa uusilla tavoilla pyytämättä siihen viranomaisten lupaa.
 – Ajatellaanpa vaikka flashmobeja, neulegraffiteja, kukkien istuttamista liikenneympyröihin ja muita sissipuutarhoja. Kaikkia niitä tapoja, joilla ihmiset toimivat omaehtoisesti parantaakseen elinympäristöään, Tani luettelee.
 Sissipuutarha tarkoittaa kasvimaata odottamattomassa paikassa, vaikkapa joutomaalla tai säkissä asvalttikentällä.
 Berliinin Alexanderplatzin flashmobissa syksyllä 2012 tanssittiin naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan. Flashmobeihin innostaa usein jokin yhteiskunnallinen tavoite, mutta niitä järjestetään myös ihan vain hauskanpidon vuoksi. Rainer Jensen / EPA
 Tani miettii, kuinka paljon tekemistä muutoksilla on lisääntyneen liikkuvuuden kanssa. Missä määrin muuhunkin elämään vaikuttaa se, että kännykkä on vapauttanut pitämään yhteyksiä ja hoitamaan asioita aivan toisella tavoin kuin lankapuhelin?
 Liikkuvuuden lisääntymisestä kertoo sekin, miten paljon Suomessakin jo juodaan kahvia Amerikan malliin. Pahvimukista liikkuessa hörpätty kahvi on kaukana perinteisestä tavasta, katetusta kahvipöydästä ja lautaselle asetetusta posliinikupista.
 "Nyrkkisääntönä voisi pitää, että siellä missä puhuminen yleensä on sallittua, voi puhua myös kännykkään. "
 Myös käsitys ajasta on muuttunut. Maanviljelysyhteiskunnassa vellikello söi ja väki kerääntyi pöytään. Sitten mentiin takaisin töihin. Asiat tehtiin yksi kerrallaan, kaikki omalla ajallaan.
 Lisääntyneen liikkumisen ja yksityisen ja julkisen tilan limittymisen lisäksi juuri suhtautuminen aikaan onkin muutoksissa keskeistä, Tani listaa. Ihmiset tekevät nyt monia asioita samaan aikaan.
 – Huomio ja tekeminen hajaantuvat. Samalla kun kuivaa hiuksia, voi puhua puhelimessa ja ehkä syödäkin siinä sivussa. Ja kun siirrytään paikasta A paikkaan B, niin matkalla voi vähintäänkin juoda sitä kahvia.
 Suomalainen juo keskimäärin 3–5 kuppia kahvia päivässä. Yhä useammin kahvi juodaan muualla kuin pöydän ääressä.  CC0
 Ihmiset ehkä ajattelevat siirtymistä hukka-aikana, mutta osittain kyse on aistiympäristön ja keskittymisen hajaantumisesta, Tani arvioi. Samaan aikaan ollaan eri tiloissa fyysisesti ja sosiaalisesti, hän täsmentää.
 Näin me olemme muuttuneet Julkisen ja yksityisen tilan raja on hämärtynyt tai joustanut. Mobiliteetti on lisääntynyt. Asioita on alettu tehdä päällekkäin tai limittäin.
 Kuinka paljon yksityisyyttä sitten voi laajentaa ennen kuin vastaan tulee ylittämättömiä rajoja? Sirpa Tani jakaa tilat tiukkoihin ja väljiin.
 – Maailmassa on paljon sellaisia ympäristöjä, jotka on suunniteltu tiettyyn käyttötarkoitukseen. Kadut on tarkoitettu pääasiassa moottoriajoneuvoille, pyörätiet pyöräilijöille ja jalkakäytävät jalankulkijoille.
 Tällaiset tilat ovat tiukkoja, jos niitä käytetään ainoastaan suunniteltuihin tarkoituksiinsa.
 Niin kauan kuin kaikki noudattavat suunniteltuja käyttötarkoituksia, liikenne toimii hyvin. Jos joku rikkoo näitä rajoja, syntyy helposti konflikteja. Helsingissä niitä on juuri nyt uudesta ilmiöstä, sähköpotkulaudoista, joille ei vanhastaan ole liikenteessä selvää paikkaa.
 Katusoittajille paikka sen sijaan on jo löytynyt. Torilla tai kadunkulmassa saa musisoida vapaasti; enää ei vaadita katusoittolupaa, kuten vielä parikymmentä vuotta sitten yleisen järjestyksen ja turvallisuuden nimissä.
 Toisellakin kesäpäivää värittävällä muutoksella on saman verran ikää. Siististä puistopiknikistä viineineen tuli hyväksyttyä Suomessakin, eikä täysi-ikäisten pussikaljoitteluunkaan puututa, ellei siitä ole häiriötä. 1990-luvulla olisi rapsahtanut sakkoa.
 "En ymmärrä miten paikallisliikenteessä joku ei pysty olemaan syömättä. Ei ne matkat kuitenkaan mitään ikuisuuksia kestä."
 Tani korostaa, etteivät tiukkuus ja väljyys ole tilojen pysyviä ominaisuuksia. Ihmiset vaikuttavat siihen, millaista toimintaa suvaitaan. Tiukasti säännelty tila voi muuttua väljäksi, erilaisia käyttötapoja sallivaksi.
 Aina lait ja järjestyssäännöt eivät kulje samassa tahdissa asennemuutosten tai edes toistensa kanssa. Tani muistuttaa toissakesäisestä tapauksesta Helsingin itäisestä kantakaupungista, jossa ravintola hyödynsi uutta mahdollisuutta vuokraamalla parkkipaikan terassikseen.
 Asiakkaat eivät saaneet kantaa oluttuoppiaan ravintolasta parin metrin matkaa jalkakäytävän poikki, koska se oli julkista kaupunkitilaa.
 Anniskelulain vaatimus täyttyi, kun tuoppi siirtyi hetkeksi tarjoilijan käteen. Asiakkaita vaatimus huvitti, ravintolasta kerrottiin  Helsingin Uutisten  haastattelussa.
 86 prosentilla suomalaisista on kännykkä. Lankaliittymä on enää alle seitsemällä prosentilla kotitalouksista, kertoo Tilastokeskus. Esko Jämsä / AOP
 – Suomessa on ollut aika tiukat säännöt julkisen tilan käytön suhteen. Kieltoja on ollut hyvinkin paljon. Niitä on höllennetty. Niin kauan kuin muutokset toimivat sulassa sovussa vanhan kanssa, ulkomaailmasta tulee entistä moninaisempi ja sallivampi, Sirpa Tani sanoo.
 Raja siihen, milloin muutoksista tuleekin ongelma, on kuitenkin herkkä, ja rajankäynti on jatkuvaa, hän lisää.
 – Konfliktin mahdollisuus on jatkuvasti läsnä, koska enää ei ole kaikkien jakamia yhteisiä arvoja ja elämäntapaa.
 "Kaikki eivät tule ajatelleeksi, että bussi ei ole puhelinkoppi."
 Kaikille tila ei myöskään väljene samaan tahtiin. On iso kysymys, kenet hyväksytään, kuka tuntee olevansa tervetullut minnekin ja kenet suljetaan sosiaalisesti ulos, Sirpa Tani sanoo.
 Helsingin uutta keskuskirjastoa Oodia rakennettiin alusta asti sillä mielin, että se toivottaa kaikki tervetulleiksi, on kaikkien olohuone. Eväitä saa syödä, ääntä saa pitää.
 Monille väljentymisen raja tuli vastaan kirmailevissa leikki-ikäisissä, mutta vähiten "kaikkiin" näyttävät kuuluvan itäeurooppalaiset romanit. Palautetta heidän oleskelustaan Oodissa on sadellut, ja osa on pöyristyttävän rasistista, kertoi Oodin johtaja vastikään  Helsingin Sanomien  haastattelussa.
 Professori Sirpa Tani on maantieteilijä ja kaupunkitutkija.  Heikki Hämäläinen
 Tanilla on esimerkki myös omasta tutkimuksestaan, teinien hengailusta kauppakeskuksessa.
 – Kampissa vuosia sitten pääsiäisen aikaan jotkut nuoret riehuivat ja sieltä päätettiin ajaa kaikki nuoret pois. Satakunta nuorta heitettiin pihalle.
 Jos humalaisten keski-ikäisten miesten porukka käyttäytyisi huonosti kauppakeskuksessa, on vaikea ajatella, että kaikki keski-ikäiset miehet joutuisivat lähtemään, Sirpa Tani tuumii.
 Lainaukset ovat Vauva-, Demi- ja Kaleva-lehtien verkkosivujen kommenttipalstoilta.

Silmämeikki bussissa, puhelinsalaisuuksia junassa, kahvi kadulla kävellessä – yksityisen ja julkisen tilan raja on hämärtynyt


Summary: Hallitusneuvottelut jatkuvat maanantaina kymmenettä päivää SDP:n puheenjohtajan Antti Rinteen johdolla. Yle päivittää neuvottelujen etenemistä tähän juttuun.

Hallitusneuvottelujen ratkaiseva viikko alkaa maanantaina, kun kymmenes neuvottelupäivä käynnistyy. Hallitusneuvottelut jatkuvat Säätytalossa aamulla kello 9.
 Hallitusohjelman kokoon saamisessa aikatauluna on tällä hetkellä edelleen tuleva perjantai.
 – Jos oikein hyvin käy, pannu vislaa perjantaina, neuvotteluja vetävä SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  totesi sunnuntaina.
 Hallituksen kokoonpanoa voidaan Rinteen mukaan odotella vasta joitakin päiviä myöhemmin. Painetta aikataulussa pysymiseen lisäävät eurovaalit, sillä neuvottelijat osallistuvat tällä viikolla useisiin vaalitentteihin.
 Merkittävä päivä tällä viikolla on myös tiistai. Silloin työryhmien ehdotusten on määrä olla valmiita.
 Hallitusneuvotteluja jatketaan maanantaina hyvin edenneiden talousneuvottelujen pohjalta. Rinteen mukaan sunnuntain neuvotteluissa talousasioissa edistyttiin merkittävästi ja talouden raamit ovat nyt selvillä. Tarkempia tietoja talousraameista, siitä kuinka menot ja tulot pidetään tasapainossa, neuvottelijat eivät vielä kertoneet.
 Hallitusneuvottelujen ilmapiiri sähköistyi perjantaina, kun keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  totesi, että hallituksen kasaan saaminen viiden puolueen pohjalla on vaikeaa ja neuvotteluissa ollaan edelleen kaukana maalista. Viikonloppuna neuvottelut sujuivat neuvottelijoiden mukaan hyvässä hengessä. Esimerkiksi vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto  kertoi käyneensä Sipilän kanssa myös kahdenvälisiä keskusteluja.
 – Istuin puheenjohtaja Sipilän kanssa yhdessä päivällispöydässä ja kävimme vielä kahdenvälisiä keskusteluja. Kyllä tunnelma on mielestäni ihan asiallinen. Totta kai kaikilla puolueilla on omat paineensa siitä, että tietyt tavoitteet, kynnysehdot, menevät tässä prosessissa lävitse tai tulevat huomioiduiksi, Haavisto sanoi sunnuntai-iltana.
 Yle päivittää tähän juttuun hallitusneuvottelujen kulkua maanantaina.

Ratkaiseva viikko hallitusneuvotteluissa käynnistyy, viikonloppuna edettiin merkittävästi talousasioissa – Yle seuraa


Summary: Perussuomalaisia äänestäneistä yli puolet vastustaa kehitystä EU:n yhteisen armeijan suuntaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomalaisista 26 prosenttia kannattaa suuntaa kohti EU:n yhteistä armeijaa, ilmenee  Maaseudun Tulevaisuuden  teettämästä kyselystä. Vastaajista 40 prosenttia on sitä vastaan, ja 34 prosenttia ei osaa sanoa kantaansa.
 Miehistä EU-armeijaa kannattaa 35 ja naisista 17 prosenttia. Miehistä sitä vastustaa 42 prosenttia vastanneista, naisista 38 prosenttia.
 Maaseudulla kannatus oli eri vastaajaryhmistä alimmillaan. Maaseutumaisissa kunnissa 17 prosenttia kannattaa EU-armeijaa.
 Perussuomalaisia äänestäneistä yli puolet vastustaa kehitystä yhteisen armeijan suuntaan.
 Kyselyyn vastasi reilu tuhat ihmistä, ja se tehtiin eduskuntavaalien jälkeen 18.-24. huhtikuuta.
 Kyselyn toteutti lehden toimeksiannosta Kantar TNS. Virhemarginaali on kolme prosenttiyksikköä.

Maaseudun Tulevaisuus: Neljännes suomalaisista haluaa EU:lle yhteisen armeijan


Vihreiden ehdokkaat  Ville Niinistö  ja  Heidi Hautala  nousevat kärkeen  Helsingin Sanomien gallupissa , jossa kysyttiin, keitä vastaajat voisivat ajatella äänestävänsä europarlamenttivaaleissa.
 Ehdokkaiden vetovoimaa selvittävässä gallupissa kolmanneksi nousee Sdp:n entinen kansanedustaja  Eero Heinäluoma  ja kolmanneksi kristillisdemokraattien  Sari Essayah .
 Tutkimukseen osallistuneille esitettiin puolueittain EU-vaaliehdokkaat. Jokaisen puolueen kohdalla saattoi ilmoittaa, keitä kaikkia puolueen ehdokkaita voisi ajatella äänestävänsä toukokuun lopun eurovaaleissa. Vastaaja sai kertoa useita nimiä.
 HS:n kysely ei mittaa niinkään ehdokkaiden todellista kannatusta, vaan heidän tunnettuuttaan. Lehden viisi vuotta sitten tekemässä kyselyssä kokoomuksen  Alexander Stubb  oli suosituin.
 Kantar TNS toteutti tutkimuksen 15.-16. toukokuuta. Tutkimukseen vastasi noin tuhat suomalaista. Tulosten virhemarginaali on suurimmillaan noin kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.

HS selvitti eurovaaliehdokkaiden vetovoimaa – vihreiden Niinistö ja Hautala ovat suosituimmat


Summary: Palestiinalaiset ja useat arabijohtajat ovat suhtautuneet skeptisesti rauhansuunnitelmaan, koska he kokevat, että Trumpin hallinto on toistuvasti asettunut konfliktissa Israelin puolelle.

Valkoisen talon esittelemä suunnitelma Lähi-idän rauhasta keskittyy alueen talouden piristämiseen sekä sijoitusten houkuttelemiseen muun muassa Länsirannalle ja Gazaan.
 Rauhansuunnitelman arkkitehti, presidentti  Donald Trumpin  vävypoika ja neuvonantaja  Jared Kushner  aikoo järjestää Bahrainissa 25.- 26. kesäkuuta kokouksen, jonne hän kutsunut eri maiden valtiovarainministereitä sekä liike-elämän edustajia keskustelemaan asiasta.
 Valkoisen talon mukaan rauhansuunnitelman ensimmäinen osa keskittyy infrastruktuuriin, teollisuuteen sekä sijoitusten houkuttelemiseen alueelle.
 Suunnitelmassa ei käsitellä niitä poliittisia kysymyksiä, jotka ovat olleet vuosikymmeniä Lähi-idän rauhan esteenä, kuten kysymystä palestiinalaisten omasta valtiosta tai Jerusalemin asemasta. Valkoisen talon virkamieslähteet kertovat  uutiskanava CNN:lle , että poliittiset kysymykset ovat asialistalla myöhemmin.
 Kushner kieltäytyy kommentoimasta kahden valtion mallia
 Kushner ei ole suostunut kertomaan, sisältääkö hänen rauhansuunnitelmansa ehdotusta kahden valtion mallista, joka on saanut aiemmissa rauhanpyrkimyksissä laajaa kansainvälistä tukea. Tämä saattaisi viitata siihen, että Yhdysvallat ei välttämättä enää jatkossa edellytä palestiinalaisvaltion perustamista konfliktin ratkaisemiseksi.
 Palestiinalaiset ja useat arabijohtajat ovat suhtautuneet skeptisesti Kushnerin suunnitelmaan, koska he kokevat, että Trumpin hallinto on toistuvasti asettunut konfliktissa Israelin puolelle.
 Muun muassa Trumpin päätös siirtää Yhdysvaltain lähetystö Tel Avivista Jerusalemiin oli Israelille suuri poliittinen voitto ja palestiinalaisille kova isku.
 Lisäksi Yhdysvallat on katkaissut kokonaan rahoituksensa palestiinalaispakolaisia auttavalle YK-järjestölle UNRWA:lle.
 Lisää aiheesta:
 White House to focus on investment in Middle East as part of peace proposal

Valkoisen talon Lähi-idän rauhansuunnitelma keskittyy sijoitusten houkuttelemiseen alueelle – ”poliittiset kysymykset myöhemmin”


Summary: "Vapauspuolue on tuhonnut itse itsensä", sanoo Itävallan liittokansleri Sebastian Kurz  Bild-lehden haastattelussa.

Itävallan vapauspuolueen FPÖ:n johtaja, varaliittokanslerin paikalta eroamaan joutunut  Heinz-Christian Strache  saattaa joutua syytteeseen salavideolla esittämien kommenttiensa vuoksi, sanoo maan liittokansleri  Sebastian Kurz .
 Kurz kertoo saksalaisen  Bild-lehden  haastattelussa, että johtopäätöksiä mahdollisista syytteistä tehdään, kun tapauksen tutkinta etenee. Todennäköisesti syyttäjiä kiinnostaa, mitä muita lahjoituksia Strache ja hänen puolueensa ovat saaneet ja millaisilta tahoilta.
 Vapauspuolueen johtaja Heinz-Christian Strache (oik.) juonii salaliittoa ibizalaisella huvilalla venäläisen oligarkin sukulaiseksi esittäytyneen naisen kanssa. Ansaan lankesi myös vapauspuolueen kärkipoliitikko Johann Gudenus. ARD
 Itävalta ajautui viikonloppuna hallituskriisiin, kun Strachesta salaa kuvattu video tuli julkisuuteen. Ibizalla vuonna 2017 kuvatulla videolla Strache keskusteli venäläisen naisen kanssa urakoiden järjestämisestä ja siitä, miten niistä palkittaisiin. Strache mainitsi myös, että he voisivat hankkia omistukseensa Itävallan suurimman sanomalehden Kronen-Zeitungin ja käyttää sitä valtansa vahvistamiseen.
 Liittokansleri Kurzin mukaan ei ole epäilystäkään, etteikö skandaali tahraisi Itävallan mainetta ulkomailla. Suurimman mainehaitan kärsii kuitenkin Strachen puolue, korostaa Kurz.
 – Vapauspuolue on tuhonnut itse itsensä.
 Itävallassa on määrä järjestää ennenaikaiset vaalit syyskuussa. Liittokansleri Kurzin keskustaoikeistolainen kansanpuolue ÖVP lähtee vaaleihin selvässä gallupkärjessä.
 Lisää aiheesta:
 Austria’s Kurz says far-right Freedom Party ‘destroyed’ itself
 Der Kanzler spricht über das Ösi-Beben
 Toimittajalta: Salaliitto Ibizalla osui Itävallan vapauspuolueen omaan nilkkaan – Mitä tapaus kertoo oikeistopopulistien mielenmaisemasta?
 Itävallan varaliittokansleri kaatui mystiseen ansaan – Saksalaiskoomikolla vaikuttaa olleen etukäteistietoa videosta

Itävallan liittokansleri: Strache voi joutua syytteeseen kohuvideolla esittämiensä kommenttien vuoksi


Summary: Lahjakas nuori viulisti treenaa kuin kilpaurheilija. Ennen tärkeää kilpailua kunto ja kappale hiotaan huippuunsa.

– Juuri tuota minä tarkoitin, viulunsoiton opettaja  Niina Tuunainen  huudahtaa, kun  Leea Mattila , 9, soittaa kohtaa kappaleesta, jossa on paljon spiccattoja eli jousen pitää hypähdellä sävelten välillä.
 Opettaja on puhunut oppilaalleen soiton suunnasta ja toisella yrittämällä Mattila käsittelee jousta täsmälleen niin kuin opettaja toivoo.
 Kolmasluokkalainen Leea Mattila ei soita enää mitään lastenlauluja tai harjoituskappaleita, vaan  Mozartin  kolmatta konserttoa. Sama kappale oli huhtikuussa yhtenä pääsykoekappaleista, kun Jyväskylä Sinfonia valitsi uutta ykkösviulistia.
 Uuraisilla asuva Leea Mattila harjoittelee Saksassa pidettävää kansainvälistä, saksalaisen säveltäjän, viulistin ja kapellimestarin  Louis Spohrin  nimikkokilpailua varten. Jos hän suoriutuu jatkoon kesäkuun videokarsinnoista, hän soittaa alle 14-vuotiaiden sarjassa. Vanhimmat kilpakumppanit voivat siis olla lähes viisi vuotta Leeaa vanhempia – saman verran mitä hän on tähän mennessä ehtinyt soittaa viulua.
 Musiikkia ymmärtämättömälle nuoren soittajan lahjakkuutta avaa esimerkiksi se, että hän niiaa tänä keväänä musiikkikoulun päättötodistuksen. Se saadaan tavallisesti peruskoulun loppuun mennessä. Soitossa hän tosin läpäisi tason jo viime vuonna, mutta teoriakokeeseen hän osallistui tänä keväänä.
 Niina Tuunainen pitää viikoittain Leea Mattilalle soittotunnin tai kaksi. Äiti Kazuyo Ueno-Mattila säestää. Jarkko Riikonen / Yle
 Kokeessa Mattilan piti esimerkiksi tunnistaa, mitä musiikin aikakautta Mozartin Taikahuilu-oopperan aaria Yön kuningatar tai  Chopinin  Vallankumous-etydi edustavat ja tietää, mikä on dekafoni.
 Tyttöä naurattaa, kun hän kertoo, että hän sai kokeesta kaikki oikein, vaikka oli porukan pienin.
 Mutta päättötodistuksesta ei ehditä juuri nyt nauttia. Kesäkuun videokarsintaa varten on opeteltavana vielä viisi vaikeaa kappaletta.
 Tuskin huomattava ero
 "Tule sinne enemmän jousen kantaan, muuten spiccato ei toimi.
 Älä kiirehdi!
 Nyt kepeästi!
 Älä paahda liikaa!
 Muista tasainen jousenvauhti, ettei tule nykäisyä."
 Lukemattomista keskeytyksistä huolimatta Leea Mattilasta ei näe pienintäkään merkkiä hermostumisesta tai väsymisestä. Yksityiskohtien hiominen on hänelle jo tuttua, sillä alkuvuoden hän harjoitteli  Bachin  A-mollin konserton ensimmäistä osaa Tallinnassa huhtikuussa pidettyä kilpailua varten. Ja se on nuoren viulistin mielestä myös sitä, millä tullaan hyväksi soittajaksi: harjoitellaan pieniä yksityiskohtia paljon.
 Leea Mattila soittaa vanhaa, ranskalaista viulua. Jarkko Riikonen / Yle
 Oikean soinnin löytäminen on viulunsoittajalle vaikeaa, koska otelaudalla ei ole mitään merkkejä, mihin sormi pitää laittaa. Tuunainen kertoo, että jo millimetrin murto-osan heitto vaikuttaa äänen laatuun ja puhtauteen. Eikä viulistilla ole muuta välinettä tarkkailla äänen puhtautta kuin omat korvat.
 – Pitää olla poikkeuksellisen hyvä korva, että pystyy kuulemaan pienenpienet erot. Tavallinen kuulija ei välttämättä huomaa, jos ääneen tulee nykäisy tai turhia aksentteja. Tarkkakorvaista ne voivat häiritä, mutta hänkään ei ehkä osaa erotella, mikä on pielessä, Tuunainen kuvailee.
 Konsertto on Mattilalle mieluista soitettavaa, sillä hänen "lempityyppinsä" eli säveltäjät ovat Mozart, Bach,  Teleman  ja  Vitali .
 – Tykkään Mozartista, koska siinä vähän niin kuin leikitään koko ajan.
 Mutta toki hän nauttii musiikista muutenkin kuin vain soittamalla. Kun hän täppää puhelimensa musiikkipalvelun päälle, hän kuuntelee mieluiten lempiartistejaan  Michael Jacksonia  ja  Conchitaa .
 Kun Mattilalta kysyy, mikä hänestä tulee isona, tyttö heläyttää: kuuluisa – ja nauraa päälle.
 Tällä hetkellä hänen toiveammattinsa on viulisti. Tai japanin kielen opettaja. Hänen japaninkielinen nimensä on  Ayano , perheen kesken Aippi.
 Laulua ennen puhetta
 Kun soitossa pidetään tauko, Leea Mattila esittelee muutama päivä aikaisemmin saamiaan korvalävistyksiä. Korvakorut olivat pitkään haaveena ja vanhemmat lupasivat ne palkinnoksi, kun hän voitti huhtikuussa Tallinnassa oman sarjansa  Young Musician -kilpailussa . Lisäksi hän sai palkinnon parhaasta taiturikappaleesta.
 Leea Mattila sai Tallinnan kilpailusta kaksi diplomia ja taulun. Jarkko Riikonen / Yle
 Mattilasta soittamisessa parasta on esiintyminen. Hän on kilpailukokemuksesta innoissaan, sillä finaalissa hän sai soittaa oikean kamariorkesterin kanssa.
 – Tuomariston tyyppejä tuli sanomaan, että soitin hienosti. Niina on luvannut monesti, että pääsen vielä soittamaan sinfoniaorkesterin kanssa.
 Palkinnoksi ahkerasta harjoittelusta ja menestyksestä Mattila ottaisi mielellään myös Barbie-nukkeja. Hänestä ne ovat hienoja ja niitä on kiva katsella, mutta ei välttämättä enää leikkiä.
 Vapaahetkinään hän ihailee nukkejaan ja touhuilee sisarustensa  Leon , 13, ja  Ainon , 6, kanssa. Yksi lempipaikkoja talven jälkeen on trampoliini, jossa voi tehdä vaikka mitä. Kunhan on varovainen, etteivät soittajalle tärkeät sormet saa vammoja.
 Yhteiset ulkoleikit ovat Mattilan sisarusten, Ainon ja Leean, mieleen. Jarkko Riikonen / Yle
 Myös viulunsoiton opettaja muistuttaa jatkuvasti siitä, että etenkin lapsisoittajan elämässä pitää olla muutakin kuin musiikkiharrastus, ettei soittamisesta tule pakkopullaa.
 – Viulu on harvinaisen epäergonominen soitin. Tärkeää on, että lapsi liikkuu monipuolisesti, viettää aikaa kavereiden kanssa ja leikkii. Nauttii kaikesta muustakin mukavasta, mitä elämässä on, Niina Tuunainen sanoo.
 Leea Mattila osoitti musikaalisuutta jo vauvana. Japanilaiset isovanhemmat kuuntelivat haltioituneina Skypen ääressä lastenlastaan ja yrittivät hätistää tytärtään, Leean äitiä, kauemmas häiritsemästä. Heistä oli ihmeellistä, että vauva oli alkanut laulaa jo ennen kuin hän oppi puhumaan.
 Kirkon kauneimmissa joululauluissa 4-vuotias Mattila ihastui urkuihin niin, ettei äiti voinut tilaisuuden loputtua muuta kuin kiivetä parvelle kanttorin luokse. Tutustumisen päätteeksi tyttö sai kokeilla urkujen ääntä.
 Silmiinpistävä musikaalisuus
 Jo ennen kirkon urkuihin ihastumista Leea Mattila oli aloittanut viulutunnit. Toisen lukukauden jälkeen vanhemmat palkkasivat tyttärelleen kesäopettajaksi Jyväskylä Sinfonian ykkösviulistin ja Ala-Keiteleen musiikkiopiston viulunsoiton opettaja Niina Tuunaisen, joka sitten syksyllä jatkoi opettajana.
 Kesäopettaja tarvittiin, koska Leean vanhemmat pitävät musiikkiopiston 2,5 kuukauden taukoa liian pitkänä. Myös koulun kesäloma on äidistä,  Kazuyo Ueno-Mattilasta , 43, käsittämätön.
 – Yli kaksi kuukautta, eikä silloin tehdä mitään, hän pyörittelee päätään.

 – Japanissa minulla oli kesälomaa vain kuukausi ja sinä aikanakin koulussa piti käydä vähintään pari kertaa tekemässä jotain opintoihin liittyvää.
 Isä  Heikki Mattila , 51, muistuttaa, että Japanissa lahjakkaiden lasten välinen kilpailu on ihan toista kuin Suomessa. Maat ovat pinta-alaltaan lähes yhtä suuria, mutta Japanissa asuu yli 126 miljoonaa ihmistä, Suomessa 5,5 miljoonaa.
 Myös tulevana kesänä Tuunainen opettaa molempia Mattilan tyttöjä.
 Tuunainen huomasi eskari-ikäisen Leea Mattilan harvinaisen lahjakkuuden välittömästi. Jo pelkästään ote, jolla hän viulua soitti, oli aivan omaa luokkaansa. Opettajan lähes häikäisi myös tytön omaksumiskyky: hän oppi niin nopeasti, että lyhyessä ajassa he ehtivät käydä aivan valtavan määrän pikkukappaleita läpi. Tahtia voisi verrata kouluelämään: Leea eteni vuodessa yhden sijasta kolme luokkaa.
 Iästään huolimatta Mattila harjoitteli hyvin tunnollisesti. Silmiinpistävää oli silti hänen synnynnäinen musikaalisuutensa.
 – Sellaista ääntä ei hänen ikäisensä saa viulusta irti valtavalla harjoittelullakaan, ellei ole luontaista lahjakkuutta. Totta kai aina oppilaan kanssa lähdetään liikkeelle siitä, että soittaminen on mukava harrastus. Nopeasti kävi ilmi, että oikeasti vain taivas on rajana, jos vain Leea itse niin haluaa.
 Lähes hämmentävää opettajasta on myös Mattilan kyky ymmärtää musiikkia. On harvinaista, että hänen ikäisensä pystyy ilmaisemaan soitolla tunnetiloja.
 Lukemattomien yksityiskohtien muistamiseksi nuotit ovat täynnä merkintöjä. Jarkko Riikonen / Yle
 Ainoa asia missä soittajan ikä on näkynyt, on nuottien luku: siitä Mattila ei oikein tykkää. Uutta kappaletta harjoiteltaessa aikaa on mennyt nuotteihin tutustumiseen. Mutta siinäkin hän on opettajan mielestä kehittynyt.
 Opettajalle yhteinen matka huippulahjakkaan oppilaan kanssa on ollut jo tähän mennessä opettavaista ja varsinainen tutkimusmatka.
 Äiti aina mukana
 Kotona Mattila harjoittelee ulkorakennuksen valoisassa huoneessa. Alun perin isä Mattila rakensi tilan appivanhempien vierailuja varten, mutta tähän mennessä he ovat piipahtaneet vain, kun perheeseen on syntynyt uusi vauva. Koska on Skype, isovanhemmat ovat tiivis osa perheen elämää ilman vierailujakin.
 Kouluviikolla Leea Mattila usein aloittaa harjoittelun yksin heti läksyjen ja välipalan jälkeen. Pianistiäiti liittyy seuraan säestäjäksi heti, kun ehtii.
 Kazuyo Ueno-Mattila muistuttaa tytärtään lähes jokaisen harjoituskerran aluksi: "Älä ajattele minua äitinä."
 Leea Mattila itse sanoo vaikeimmaksi soittamisessa sormien asentoa. Otelaudalla ei ole mitään merkintöjä. Jarkko Riikonen / Yle
 Tytär hymyilee ilkikurisesti, kun hän miettii, tykkääkö hän harjoitella enemmän yksin vai äidin kanssa.
 – Yksin. Äiti on niin tiukka, hän sanoo ja virnistää äidilleen.
 Leea Mattila harjoittelee paljon: 3–4 tuntia arkisin, 4–5 tuntia viikonloppuisin. Koko aikaa viulu ei ole kädessä, vaan äiti myös ohjaa musiikillisessa ilmaisussa: välillä lauletaan ja tanssitaan. 45 minuutin soittotunteja on viikossa yksi tai kaksi. Vanhemmat epäilevät, että ajankäytöllisesti se ei hirveästi poikkea esimerkiksi kilpaurheilua harrastavan lapsen viikko-ohjelmasta.
 Soittoharjoitukset etenevät aina samalla, äidin lapsuuden piano-opettajan vaalimalla tavalla: ensin aamupala, johon kuuluvat asteikot, sitten etydit ja lopuksi herkku eli kappaleet. Asteikoilla soittoon haetaan kaunista ääntä, harjoitellaan sormituksia ja koordinaatiota. Ne toimivat ikään kuin lämmittelynä. Etydit puolestaan opettavat yksittäisiä, viuluteknisiä asioista, kuten hyppivää jousta tai kaksoisääniä, joita sitten kappaleissa yhdistellään.
 Äiti käyttää tunteja päivittäin pelkästään lasten soittoharrastuksessa tukemiseen ja auttamiseen. Hän on aina mukana soittotunneilla ja tekee tarkat muistiinpanot asioista, joista opettaja huomauttaa.
 – Tytöillä on jo niin hyviä kappaleita, että niitä on tosi kiva säestää. Tämä on minulle ilo.
 Japanilaista tunnollisuutta
 Työnteon kulttuuri on perheessä vahva. Kazuyo Ueno-Mattila herää arkiaamuisin viideltä. Muun perheen hän pyrkii samaan hereille puoli kuudelta. Joskus lapset yrittävät kääntää kylkeä, mutta äiti ei luovuta.
 – Minulla on monia konsteja. Kutitan tai laulan.
 Syynä aikaisiin aamuherätyksiin on se, että äiti pitää tärkeänä saada lapsilleen kunnollinen japaninkielen taito. Tunnit ennen kouluun lähtöä käytetään kielen ja musiikin teorian opiskeluun. Teoriaopintojen sijasta 6-vuotias Aino harjoittelee viulunsoittoa.
 Perheen isä tekee sillä aikaa aamupalan valmiiksi ja kyyditsee sitten lapset kouluun. Sen jälkeen alkaa äidin oma harjoitteluaika: hän on pitänyt kaikki vuodet taitoaan yllä soittamalla sillä aikaa, kun lapset eivät ole kotona.
 Leea Mattilalla on lapselle harvinainen kyky välittää soittamalla tunnetiloja. Jarkko Riikonen / Yle
 Kazuyo Ueno-Mattila aloitti itse pianotunnit 4-vuotiaana. Kaksilapsinen perhe asui Hirakata cityssä, Japanin Osakassa, 10-kerroksisessa talossa. Hän naurahtaa, kun hän kertoo, että ensimmäinen opettaja ei ollut niin tiukka. Sitä sen sijaan oli toinen opettaja, joka päätti, että tästä tytöstä tehdään muusikko.
 Erityisesti Kazuyo Ueno-Mattilan äiti oli tarkka siitä, että läksyt tehtiin huolellisesti ja soittamista harjoiteltiin tunnollisesti. Siksi tytär harjoitteli joka päivä soittamista vähintään kaksi tuntia päivässä, iltaviidestä iltaseitsemään eli ruokaan asti. Jos hän ei ollut viideltä pianon ääressä, äiti huusi kerrostalon parvekkeelta ulkona leikkivän tytön harjoituksiin.
 Aina se ei tuntunut kivalta. Leikkien jääminen kesken harmitti. Ueno-Mattila kuitenkin tykkäsi soittamisesta ja pärjäsi hyvin kilpailuissakin.
 – Nyt ajattelen, että oli ehkä ihan hyvä, että minulla oli sellainen opettaja. Japanissa on ihan normaalia, että joka päivä opiskellaan ahkerasti.
 Ueno-Mattila myöntää, että hän on tiukka soitonopettaja omille tyttärilleen, mutta hän sanoo haluavansa lasten parasta. Myös Heikki Mattila korostaa, että on liian iso vastuu lapselle harjoitella soittoläksyt yksin.
 Musiikki on Mattiloilla koko perhettä yhdistävä tekijä. Se toi aikoinaan myös vanhemmat yhteen.
 Elämä on valintoja
 Ilmankostutin puskee kevyttä höyryä Mattiloiden soittotilassa. Laite on välttämätön: se pitää ilmankosteuden ihanteellisessa 50 prosentissa. Huhtikuun aurinkoisina päivinä Ueno-Mattila sammutti koneen ja soitti ulko-ovi auki. Kosteus putosi 20 prosenttiin.
 – Piti kiireesti laittaa se uudestaan päälle, etteivät flyygelin kielet katkea, hän kertoo ennen kuin hän istahtaa flyygelin ääreen säestäjäksi.
 Ueno-Mattila toi pianon vuonna 2005 Saksasta, jossa hän opiskeli viisi vuotta. Ennen Saksan vuosia hän oli ollut Suomessa useilla kesäkursseilla ja tutustunut toiseen nuoreen pianistiin  Eeva Mattilaan , hänen kitaraa soittavaan veljeensä Heikkiin ja koko lopulta koko musikaaliseen Mattilan perheeseen.
 Kazuyo Ueno-Mattila nauttii tyttärien säestämisestä, koska he ovat edistyneet jo niin pitkälle, että äiti pääsee käyttämään ammattitaitoaan. Jarkko Riikonen / Yle
 Kun yliopisto Japanissa loppui, Ueno-Mattila muutti vuonna 1998 pysyvästi Suomeen ja meni opiskelemaan pianonsoittoa konservatorioon, nykyiseen ammattikorkeakouluun. Heikki Mattilan isä oli siihen aikaan nuorten soittajien mesenaatti: hän tarjosi Jyväskylän keskustassa omistamansa asunnon nuorten pianistien käyttöön edullisesti, ja sinne myös Ueno-Mattila pääsi asumaan. Soittajat myös vierailivat usein Uuraisten Kangashäkissä sijaitsevassa Mattilan talossa.
 Heikki Mattila paitsi kuunteli opiskelijoiden musisointia mielellään, myös kuskasi autollaan. Katseet Kazuyo Uenon kanssa kohtasivat taustapeilissä. Ehti kuitenkin kulua pari vuotta, ennen kuin kiinnostus kypsyi seurusteluksi.
 Ueno-Mattilan Saksan vuosien aikana pari vihittiin ja juuri kun hän palasi Suomeen, syntyi esikoispoika Leo.
 Vaikka perheen perustamisen jälkeen Ueno-Mattila on pitänyt huolta ammattitaidostaan, hän on silti tehnyt tietoisen valinnan siitä, johon hän keskittyy täysipainoisesti. Se on perhe.
 – En voi tehdä kaikkea, hän sanoo ja kohauttaa olkapäitään.
 Ueno-Mattilalla riittää soittoharjoittelussa valvomista, sillä Leean eskari-ikäinen Aino-sisko suoritti jo perustaso 2:n viulussa –  yleensä hänen iässään vasta aloitellaan soittamista.  Viulutunneille hän meni samanikäisenä kuin isosiskonsa.
 – Kaikkien ei pidä edes tavoitella tällaista tahtia. Vähän hitaamminkin ehtii oikein hyvin kehittyä huippusoittajaksi, Tuunainen muistuttaa.
 Riittävästi, mutta ei liikaa
 Vaikka Leea Mattila on enemmän kuin mieluinen oppilas Tuunaiselle, opettajalle on ollut tärkeä kannustaa soittajaa avaamaan uusia ovia. Mattila pääsi 8-vuotiaana viuluakatemiaan, jossa alaikäraja on 10.
 Helsingin konservatorion viulunsoiton lehtori  Janne Malmivaara  ja Karlsruhen musiikkikorkeakoulun professori  Elina Vähälä  perustivat vuonna 2009 Suomen Kulttuurirahaston viisivuotisen apurahan turvin viuluakatemian, jonka tarkoituksena on tarjota viisi kertaa vuodessa kurssimuotoista opetusta lahjakkaille nuorille soittajille.
 Akatemia saa käyttää ilmaiseksi Porvoonseudun musiikkiopiston tiloja, mutta opetuksesta viulistit joutuvat maksamaan, koska akatemia ei ole saanut ulkopuolista rahoitusta. Mattilan lisäksi akatemiassa on kymmenen soittajaa.
 Alkukesästä Leea Mattila on viuluakatemian konsertissa yhtenä solistina. Jarkko Riikonen / Yle
 Myös Malmivaaran mielestä Mattila on poikkeuksellisen hyvä, koska on hän luontaisesti musikaalinen, mutta myös erittäin ahkera harjoittelija. Opettaja muistuttaa, että huipulle pääseminen vaatii hirveästi ponnistelua jo nuorena.
 Mutta koska Mattila on niin nuori, kouluttamisessa on oltava kieli keskellä suuta: on annettava riittävän vaikeita tehtäviä, mutta toisaalta syventyä rauhassa perustekniikan rakentamiseen.
 – Kun lahjakkaalta nuorelta vaaditaan ja odotetaan työntekoa, hän oppii itsekin siitä nauttimaan. Kun näkee vaivaa ja saa tuloksia, se koukuttaa. Mutta soittamisen pitää tapahtua omaehtoisesti, siihen pitää olla palo, koska soitto peilaa sielunelämää, Malmivaara sanoo.
 Malmivaaran mukaan loppuun palaminen estetään, että hän saa muuten elää mahdollisimman normaalia lapsen elämää.
 Kotirannassa, äiti ja tytär. Jarkko Riikonen / Yle
 Leea Mattila aloittaa syksyllä Porvoossa opistotason opinnot. Vanhemmille se tietää ainakin runsasta autoilua: Kangashäkistä on Porvooseen matkaa noin 285 kilometriä. Opettaja Malmivaara tosin suunnittelee, että osa opetuksesta voitaisiin järjestää etänä web-kameran avulla.
 Sitä ennen Leea Mattila pääsee soittamaan tarkasti harjoittelemansa Mozartin kolmoskonserton muun muassa viuluakatemian opettajista koostuvan sinfonietan solistina Taidetehtaalla Porvoossa.
 Kun Ueno-Mattila tulee pois pianon takaa, viulu on laitettu laatikkoon ja teetä kaadettu kuppeihin, tytär kapuaa äidin syliin. Äiti supattaa hellästi japaniksi jotain lapsen korvaan.
 Leveä hymy leviää tytön kasvoille.
 Lue myös:
 Lumikki Heikkilä, 5, on viulunsoiton ihmelapsi: "Lahjakkuutta on monen tasoista, mutta mitään tämän kaltaista en ole ennen kohdannut"

Leea Mattila valmistuu musiikkikoulusta vuosia etuajassa – katso, kuinka hämmästyttävästi 9-vuotias soittaa


Jännite Säätytalossa kasvaa – taloutta sovitetaan yhteen ehdotusten kanssa
 Hallitusneuvottelut jatkuvat sunnuntaina Säätytalossa  Antti Rinteen  (sd.) johdolla.  Hallitusohjelman  eri osa-alueita koostavat työryhmät aloittavat työnsä aamulla ja viiden puolueen puheenjohtajat saapuvat paikalle iltapäivällä. Kädenvääntö neuvotteluissa kovenee, kun työryhmien ehdotuksia ja talousraameja sorvataan yhteen. Hallitusneuvotteluista kantautui perjantaina ristiriitaista viestiä, kun puoluejohtajat hämmästelivät keskustan puheenjohtajan  Juha Sipilän  ulostuloa vaikeista neuvotteluista. Rinne kuitenkin vakuutti, että mikään puolue ei ole lähdössä neuvotteluista ja aikataulut pitävät. Yle seuraa päivän antia tässä jutussa.
 Puolueiden EU-tavoitteet eroavat toisistaan selvästi
 Olivier Hoslet / EPA
 Haluaisitko selkeät nuotit, mitä suomalaiset  puolueet oikein ajavat eurovaaleissa ? Puolueiden käsitykset siitä, millaisia päätöksiä Euroopan maiden yhdessä pitäisi tehdä, eroavat toisistaan selvästi. Epäilevästi unionin politiikkaan suhtautuvat perussuomalaiset ja kristillisdemokraatit. Useimmat puolueet ovat luottavaisia. Kokosimme puolueiden eurovaalinäkemykset yhteen juttuun.
 Aleksi Salmenperä odottaa katsojalukuja
 Aleksi Salmenperä työhuoneellaan. Mårten Lampén / Yle
 Elokuvaohjaaja  Aleksi Salmenperä on ohjannut  yhden Suomen kalleimmista tv-sarjoista. White Wall -jännitysdraaman kuvaukset päättyivät hiljan Pyhäjärvellä. Nyt Ylen kulttuurivieras Salmenperä odottaa, että hän kelpaisi vihdoin myös suurelle yleisölle.
 Intiassa sulhasen taustoja selvittää yhä useammin rakkauden salapoliisi
 Intiassa vanha perinne järjestetyistä avioliitoista on yhä voimissaan, mutta mies- tai vaimokokelas löytyy yhä useammin internetistä. Koska tosielämän linkkiä nuorten perheiden välillä ei ole, palkataan taustojen selvittämiseen yhä useammin  rakkauden salapoliisi . Hän selvittää, juoko vävykokelas liikaa ja ansaitseeko hän sen, mitä väittää ansaitsevansa.
 Intialainen yksityisetsivä Troy Chakraborty Kolkatasta. Jenny Matikainen / Yle
 Hollanti voitti Euroviisut
 Ennakkosuosikiksi noussut Hollanti  voitti odotetusti  Euroviisut. Hollannin euroviisuedustaja  Duncan Laurence  sai  Arcade -balladillaan 492 pistettä yleisöltä ja ammattilaisraadeilta. Toiseksi tuli Italia ja kolmanneksi Venäjä. Suomi ei päässyt Euroviisujen finaaliin vaan karsiutui semifinaalivaiheessa.
 Hollannin viisuedustaja Duncan Laurence lehdistötilaisuudessa tuloksen selvittyä. Abir Sultan / EPA
 Etelässä ja lännessä hellettä
 Kesäisiä lämpötiloja on tänään luvassa lähes koko maahan. Etelässä ja lännessä lämpötila kohoaa monin paikoin hellelukemiin. Lapissa voi tulla sadekuuroja, mutta muuten päivä on aurinkoinen. Lue lisää säästä  täältä .
 Yle Sää

Herätys: Jännitys hallitusneuvotteluissa kasvaa, rakkauden salapoliisi tutkii sulhasehdokkaiden taustat Intiassa ja Hollanti voitti Euroviisut


Summary: Sveitsi hyväksyi myös yritysvero- ja eläkejärjestelmän uudistamisen.

Sveitsiläiset ovat kansanäänestyksessä hyväksyneet aselakien tiukentamisen.
 Tiukennus hyväksyttiin selvin luvuin. Aselakeja halusi tiukentaa 64 prosenttia äänestäneistä.
 Vaikka Sveitsi ei ole Euroopan unionin jäsen, äänestyksen taustalla on EU. Sveitsi on monin sitein EU:n kumppani ja kuuluu vapaan liikkuvuuden passittomaan Schengen-alueeseen.
 Unioni päätti tiukentaa asemääräyksiään vuoden 2015 Pariisin terrori-iskujen jälkeen. Se toivoo, että joukkoon liittyy myös Sveitsi.
 EU haluaisi, että poliisin tiedossa on kaikkien aseiden omistajat ja aseet, ja että automaatti- ja puoliautomaattiaseita joko rajoitettaisiin tai ne kiellettäisiin. Tavoitteena on helpottaa Schengen-alueen poliisien yhteistyötä.
 Sveitsiläisten lakiuudistus lähtökohtaisesti kieltäisi puoliautomaattiset aseet, joissa on suuren kapasiteetin lipas. Erityisluvalla aseen voisi edelleen hankkia. Lisäksi eräät aseen osat on varustettava sarjanumerolla ja kaikki aseet on merkittävä rekisteriin kolmen vuoden kuluessa.
 Armeijan jälkeen aseen saa pitää
 Sveitsi on perinteinen asemaa, jossa aseiden omistaminen ja aseharrastukset ovat yleisiä. Maan aselait ovat varsin sallivia.
 Gunpolicy.org-sivuston  mukaan Sveitsissä on noin 41 asetta sataa ihmistä kohti. Suomen vastaava luku on noin 32. Sveitsiläisillä arvioidaan Gunpolicyn mukaan olevan noin 2,3–3,4 miljoonaa asetta.
 Tarkkaa lukua on vaikea arvioida, sillä  Euronewsin mukaan  Sveitsiin piti perustaa aserekisteri vasta Schengen-jäsenyyden myötä vuonna 2008. Ennen vuotta 2008 hankitut aseet eivät siis välttämättä näy tilastoissa. Uutistoimisto AFP muistuttaa lisäksi, että aserekisteri on paikallinen, ei kansallinen.
 Yksi syy suureen aseiden määrään on asepalvelus: sen suoritettuaan miehet saavat pitää palvelusaseensa.
 Ajatusta aseiden rajoittamisesta ei ole nielty purematta Sveitsin aseharrastajien keskuudessa.  Gfs.bernin mielipidekyselyssä  aselakien uudistus sai ennen äänestystä kuitenkin 65 prosentin kannatuksen äänestäjien keskuudessa.
 Hallitus oli lakiuudistuksen kannalla. Se varoitti, että "ei"-tulos voisi johtaa suhteiden heikkenemiseen EU:n kanssa ja uhata Sveitsin asemaa EU-alueella vapaan liikkuvuuden takaavassa Schengen-järjestelmässä, samoin kuin pakolaisten vastaanottoa koskevassa Dublinin sopimuksessa.
 Aserajoitusten kannattajat vetoavat itsemurhiin
 Sveitsin asemäärien surullinen puoli on, että itsemurha tehdään usein aseella.
 Britannian yleisradioyhtiön  BBC:n mukaan  aserajoitusten kannattajat perustelevat kantaansa muun muassa kotiväkivallalla ja itsemurhien määrällä. Rajoitusten kannattajien mukaan epätoivon hetkellä helposti käsillä oleva ase voi ajaa tekoon, joka muuten olisi estettävissä.
 Kansanäänestyksen tuloksia odotetaan iltapäivällä.
 Yritysvero- ja eläkeuudistus hyväksyttiin
 Sveitsiläiset ovat hyväksyneet selvällä ääntenenemmistöllä myös eläke- ja yritysverolain uudistuksen.
 Verolain uudistus korottaa alimpia yritysveroja. EU ja teollisuusmaiden järjestö OECD olivat vaatineet tätä, jotta Sveitsi ei antaisi asiatonta kilpailuetua maassa sijaitseville yrityksille.
 Eräissä kantoneissa yritysveron suuruus oli vain 7,8 prosenttia, kun Sveitsissä normaalina pidetty vero on 12 - 24 prosenttia.
 Päivitetty 13:45 alustavilla tulosennusteilla ja 17.20 lopullisilla tuloksilla.

Aserakas Sveitsi hyväksyi aselakien tiukentamisen – aseita on paljon, sillä armeijan jälkeen aseensa saa pitää


Summary: Myös toisen ihmisen kehumisen kuuleminen nostaa mielialaa, eli kannattaa mennä rohkeasti kuuntelemaan kun jotakin toista kehutaan.

Tuttu tilanne: joku kehuu työsuoritustasi ja reagoit vähättelemällä itseäsi – "en mä mitään tehnyt".
 Miksi meidän on niin vaikea ottaa kohteliaisuuksia vastaan?
 Itsensä vähättely on perin suomalainen ilmiö. Erityispedagogiikan dosentti  Lotta Uusitalo  Helsingin yliopistosta kertoo, että se johtuu pitkälti evankelisluterilaisesta taustastamme.
 Luterilaisuus pitää vaatimattomuutta ja vetäytymistä hyvinä luonteenpiirteinä ja tämä näkyy yhä osittain kasvatuskulttuurissamme.
 Tilanne on kuitenkin onneksi muuttumassa. Kehujen tärkeyttä kun on vaikea kiistää. Uusitalon mukaan positiivinen palaute tuo tunteen hyväksytyksi tulemisesta.
 – Ennen kaikkea se luo turvallisuuden tunnetta siitä, että saa hyväksyntää. Se taas on ihmisen perustarve.
 Kehujen saaminen kasvattaa itsetuntoa ja niiden saaminen on tärkeää niin lapsille kuin aikuisillekin.
 – Tarvitsemme jatkuvasti tukea siihen, että meitä pidetään hyvinä tyyppeinä.
 Jos ei ikinä saa kehuja osakseen ei mielikään voi hyvin. Esimerkiksi jos töissä on esihenkilö, joka ei koskaan anna positiivista palautetta, voi se viedä työmotivaation.
 Altista itsesi kehuille
 Paremmaksi kehujaksi ja kehujen vastaanottajaksi voi opetella.
 Kehujen vastaanottamisen oppii kun altistaa itsensä kiusallisiin kehutilanteisiin. Myös kehun todistaminen ulkopuolisena nostaa positiivista tunnetilaa eli kannattaa mennä rohkeasti kuuntelemaan kun jotakin toista kehutaan.
 Ja kehuun pitää tietenkin vastata sanomalla  kiitos .
 Kuulostaa yksinkertaiselta, mutta monesti se on helpommin sanottu kuin tehty. Uusitalo kertoo, että monien aikuisten on helpompi ottaa vastaan kritiikkiä kuin kehuja, koska olemme tottuneempia negatiiviseen palautteen saamiseen.
 – Kun tulee kehuja niin tilanne on toinen. Tekee mieli vajota maan alle, että eihän minussa mitään ja pyristellä siitä irti
 Puhu hyvää selän takana
 Niin tärkeitä kuin positiiviset sanat ovatkin, järki kannattaa pitää mukana. Tyhjänpäiväinen kehuminen ei auta ketään
 – Semmonen "hyvä hyvä, tosi kiva", joka ei liity mihinkään on turhaa. Pienikin lapsi tajuaa sellaisesta, että tällä ei ole mitään merkitystä. Kehun pitää kiinnittyä oikeaan asiaan.
 Kehuttavien asioiden täytyy siis olla konkreettisia, mutta niiden ei tarvitse olla suuria.
 Esimerkiksi pikkulasta voi kehua siitä, että hän laittaa mukinsa tiskipöydälle. Aikuiselle positiivista palautetta voi antaa vaikka hyvän kahvin tarjoamisesta.
 Lotta Uusitalo muistuttaa, että meidän pitää antaa hyvän kuulua. Pahan puhuminen selän takana luonnistuu meiltä hyvin, mutta hyvän puhumisessa on vielä opittavaa.
 – Kun opimme kehumaan ja näkemään toisissamme hyvää, kasvattaa se myös omaa hyvinvointiamme.
 Katso juttu tilanteista, joissa kehujen vastaanottaminen on joskus piinallisen vaikeaa:

“No tää nyt on tämmönen vaan”– kehujen vastaanottaminen on vaikeaa, mutta sitä voi oppia kun altistaa itsensä kehuille


Summary: Ongelmien taustalla on tiedonsiirtovika.

Yleisradion yle.fi-sivun päivittymistä aamuyöstä alkaen haitannutta vikaa korjataan yhä. Ongelma saatiin korjattua hetkellisesti puolen päivän aikaan, mutta tämän jälkeen vika ilmeni uudelleen.
 Kyseessä on tiedonsiirtovika, joka vaikuttaa myös muutamiin muihin Ylen verkkopalveluihin. Yle uutisten etusivu toimii ongelmista huolimatta koko ajan normaalisti.

Yle.fi-sivua korjataan edelleen


Summary: Jättivaalien tuloksia on odotettavissa torstaina.

Maailman suurimmat vaalit päättyvät tänään Intiassa. Äänestys Intian parlamenttivaaleissa on jatkunut jo kuusi viikkoa. Äänioikeutettuja on noin 900 miljoonaa.
 Ääntenlasku aloitetaan torstaina, ja myös tuloksia odotetaan silloin.
 Mielipidekyselyjen mukaan hindunationalistinen BJP-puolue säilyttää kärkisijansa, mutta menettää kannatustaan edellisistä vaaleista. Mielipidekyselyt Intiassa ovat epäluotettavia, joten yllätyksiäkin saattaa olla luvassa.
 Tänään äänestetään myös hindupääministeri  Narendra Modin  vaalipiirissä Varanasissa. Vuoden 2014 vaaleissa Modi voitti yli 200 000 äänen enemmistöllä.
 Vaaleja pidetään yleisesti kansanäänestyksenä Modin linjasta ja suosiosta. Vaalien alla Modi korosti musliminaapuri Pakistanin uhkaa.
 Intian ja Pakistanin suhteet  romahtivat pakkaselle , kun 40 intialaissotilasta kuoli itsemurhapommi-iskussa Kashmirissa helmikuussa.
 Lue myös:
 Maailman suurimmat vaalit alkavat viikon päästä – Intian parlamenttivaaleissa kaikki on suurta: 900 miljoonaa äänioikeutettua, miljoona äänestyspaikkaa
 Rakkauden salapoliisi selvittää, kuka Intiassa kelpaa naimisiin: Perinteet sitovat Youtuben äärellä haaveilevia nuoria

Maailman suurimmat vaalit päättyvät Intiassa – äänestys on jatkunut kuusi viikkoa


Summary: Ylen leikkimielinen testi näyttää, missä päin Eurooppaa asuu eniten sinun kaltaistasi väkeä.

Näet lopputuloksen vastaamalla kymmeneen kysymykseen. Vaihtoehto 1 tarkoittaa, että et ole yhtään samaa mieltä tai teet kysyttyä asiaa harvoin, jos koskaan. Vihreä viitonen on painokas kyllä tai paljon.
 Testi pohjautuu tilastotietoon.

Kokeile, kuulutko Suomeen vai olisiko sinun sittenkin pitänyt syntyä Ranskaan tai Unkariin – testaamalla löydät toisen kotimaasi


Summary: Sarjan ystävät lääkitsevät fantasiavajettaan muun muassa lukemalla sarjan pohjana toimivan kirjasarjan tai etsimällä uusia fanituksen kohteita.

Tulen ja jään lauluun perustuvat teokset

Harva, jos yksikään, tv-sarja on saavuttanut yhtä sitoutuneen fanijoukon kuin HBO:n Game of Thrones.
 Kahdeksan tuotantokautta jatkunut Westerosin fantasiamaailmaan sijoittuva sarja saa huipennuksensa varhain maanantaiaamuna, kun jakso ilmestyy HBO Nordicin suoratoistopalveluun.
 Esimerkiksi Facebookin  Game of Thrones -Suomi-fanit  -ryhmässä ihmiset jakavat tunteitaan viimeisen jakson aattona.
 – Olen muun muassa vetänyt olkkarissa voitontanssia ja kiljunut miehelleni vääryyden voittaessa,  Ilona Hintukainen  kertoo ryhmässä.
 Tyhjiö tulee, ja mikään ei voi korvata  Hanna Parviainen
 Sarjan päättyminen on siis kova paikka tosifaneille, jotka ovat seuranneet sarjan juonitteluja, taisteluja ja hahmojen kasvua sarjan alusta saakka. Facebook-ryhmässä surutyö on jo käynnissä.
 – Mulle tämä tulee olemaan vähän kuten avioero. Epäuskoista pelkoa siitä, mitä tulevaisuus tuo. Ja löytyykö enää koskaan "hyvää kumppania" arkea jakamaan, vuodattaa  Juho Koli  .
 – Ei aavistustakaan, mitä teen. Tyhjiö tulee, ja mikään ei voi korvata,  Hanna Parviainen  kirjoittaa.
 George R. R. Martinin Tulen ja jään laulu -kirjasarjaan perustuva Game of Thrones on ollut osaltaan herättämässä ihmisten fantasian nälkää.  HBO Nordic
 Vaikka faneilla on luopumisen tuskaa, ovat monet jo siirtäneet katseen muihin fantasiamaailmoihin. Osalle sarjan päättyminen on suorastaan helpotus.  Moni pitää viimeistä kautta suorastaan epäonnistuneena  päätöksenä upealle sarjalle.
 – Ajattelin täyttää tyhjiön lukemalla kirjat loppuun ja järjestämällä pitkään suunnitelmissa olleen LOTR-maratonin. Ehkäpä myös innostun lukemaan muuta fantasiaa,  Jaana Herranen  pohtii.
 – Sarjan päätyttyä vapautuu vuorokaudesta huomattava määrä aikaa, jolloin ei tarvitse lukea fanifoorumeita, teorisoida muiden fanien kanssa tai etsiä uusintakatselussa jaksoista vihjeitä, jotka selittäisivät avoimeksi jääneet kysymykset,  Katja Hietala  kirjoittaa.
 Game of Thrones vei fantasiaa valtavirtaan
 Väitöskirjatutkija  Markus Laukkanen  tietää, miksi Game of Thronesin loppuminen aiheuttaa niin suuria tunteita. Lappalainen tutkii Tampereen yliopistossa fantasiafiktiota osana internetajan kulttuuria.
 – Game of Thronesin faniyhteisö on varmasti yksi suurimmista ja aktiivisimmista. Siihen on vaikuttanut sarjalle tyypillinen yllätyksellisyys: jos tarina olisi ennalta arvattava, ei faneilla olisi spekuloitavaa.
 Laukkasen mukaan aikuisille suunnatulle fantasialle on kova tilaus. Game of Thronesia alkoi fanittaa ikäluokka, joka on kasvanut Harry Pottereiden kanssa ja katsoneet nuorena Lord of the Rings -elokuvia.
 – He kaipaavat nyt aikuisenakin fantasiaa, mutta sen pitää olla aikuiseen makuun tehtyä. Game of Thrones yhdistää fantasian ja poliittisen suhmuroinnin aikuisille sopivalla tavalla.
 Game of Thrones on herättänyt katsojissa pelkoa, inhoa ja ihastusta jo kahdeksan vuoden ajan. HBO Nordic
 Laukkasen mukaan Game of Thrones on muiden hittisarjojen kanssa tehnyt fantasiasta salonkikelpoista.
 – Jotain kertoo se, että Game of Thronesista puhutaan vakavasti otettavana ilmiönä esimerkiksi New York Timesissa, Helsingin Sanomissa ja Ylellä.
 Entä miltä tutkijasta nyt tuntuu, kun sarja päättyy?
 – Toivon, että sarja tavoilleen tyypillisesti yllättää meidät kaikki.
 Mitä Game of Thrones on merkinnyt sinulle? Millä täytät sarjan jättämän fantasiatyhjiön elämässäsi? Kerro kokemuksesi. Keskustelu suljetaan sunnuntaina 19.5. kello 20.00.
 Lisää aiheesta:
 Pettyneet fanit vaativat Game of Thrones -sarjan kahdeksannen kauden kuvaamista uusiksi – yli 700 000 on jo allekirjoittanut vetoomuksen
 Game of Thronesin tekijät haluavat nyt Suomeen – scifi- ja fantasiakirjallisuuden ystäviä hemmotellaan pian Helsingissä
 Game of Thrones ja Star Wars -sarjojen tunnarit raikaavat hääkirkossa – perinteiset häämarssit pitävät kuitenkin pintansa

Huippusuosittu Game of Thrones päättyy – fanit purkavat jo luopumisen tuskaansa somessa: "Tuntuu avioerolta"