Summary: Ykkösaamussa vierailleen Harakan mukaan ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastusta selvitetään hallituksen asettamissa työllisyystyöryhmissä.

Suomen työmarkkinoilla syrjitään yli viisikymppisiä työnhakijoita, sanoo työministeri  Timo Harakka  (sd.).
 Ylen Ykkösaamussa lauantaiaamuna vieraillut Harakka kertoo saavansa asiasta päivittäin kansalaispalautetta.
 – Saan yli 50-vuotiailta työnhakijoilta viestiä siitä, miten heidän kokemuksensa sivuutetaan tai heitä ei kutsuta työhaastatteluihin. Ongelmana on, että moni viisikymppinen on jo luovuttanut. He katoavat piilotyöttömien joukkoon.
 Harakka tarjoaa ratkaisuksi korotettua palkkatukea yli 50-vuotiaille, joka voisi rohkaista työnantajia ottamaan riskejäkin.
 – Tällainen kokemusetu tarvitaan, hän sanoo.
 – Ruotsi käyttää palkkatukeen bruttokansantuotteeseen nähden viisinkertaisen summan Suomeen verrattuna. Siksi myös me haluamme panostaa siihen.
 Työllisyyden kehityksessä Suomi raahaa muiden Pohjoismaiden perässä. Harakka pitää yhtenä ongelmana juuri 55–64-vuotiaiden työllisyysastetta.
 – Meillä on 12 prosenttiyksikön ero Ruotsiin tässä ryhmässä, hän sanoo.
 Astuivatko virkamiehet poliitikkojen varpaille?
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus tavoittelee Suomen työllisyysasteen nostamista 75:een, ja keinoja on haettava kaikkialta. Elokuussa työllisyysaste oli 72,5 prosenttia.
 Työllisyystavoite ja sen eteen tehtävät toimenpiteet ovat olleet koko viikon poliittisen keskustelun ytimessä , kun eduskunta on käsitellyt hallituksen ensimmäistä budjettia.
 Valtiovarainministeriö julkaisi alkuviikosta ennusteensa , jossa se painotti työllisyyttä edistävien toimenpiteiden tärkeyttä. Virkamiehet totesivat ennusteen esipuheessa, että toimenpiteitä vasta odotellaan.
 Astuivatko virkamiehet hallituksen varpaille?
 – En minä kokenut sitä niin, Harakka sanoo.
 – On ihan totta, että se on keskeinen ja tärkeä asia. Ihan jokaisessa hallituksen neuvottelussa käydään näitä työllisyystoimia läpi.
 Vaikka Harakka luottaa 75:n tavoitteen toteutumiseen, kertoo hän seuraavansa enemmänkin työllisten määrän kasvua.
 – Työllisyysasteeseen vaikuttaa kansainvälinen kasvu. Sitten on se, mitä omilla päätöksillä voidaan tehdä. Tuijotan siksi itse päälukuja eli työllisyyden lisäystä 30 000:lla ja 60 000:lla. Urheilutermein voisi sanoa, että katsotaan, mihin se riittää, hän pohtii.
 Ansiosidonnaisen porrastamisesta "ei tutkimusnäyttöä", Harakka sanoo
 Yksi viime päivinä esillä ollut työllisyystoimenpide on ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastaminen. Se tarkoittaa, että työttömyysturva olisi alussa korkeampi ja laskisi työttömyyden pidentyessä.
 Suomen Kuvalehden teettämän tuoreen kyselyn mukaan suomalaisten mielipiteet asiassa ovat muuttuneet  ja valtaosa kansasta olisi valmis kannattamaan porrastusta. Porrastusta on tehty muun muassa Tanskassa ja Ruotsissa.
 Hallituspuolueista keskusta on pitänyt ovea porrastamiselle auki. Sen sijaan sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.) totesi perjantaina  Ylen jutussa , että porrastus olisi "epäoikeudenmukainen".
 Vielä viikolla Harakka ei halunnut kommentoida työttömyysturvan porrastamista, koska "asia kuuluu Pekoselle".
 Nyt hän sanoo, että on itse vienyt porrastuksen yhteen hallituksen nimittämistä, työllisyyden edistämistä pohtivista työryhmistä.
 – Sosiaali- ja työttömyysturvan leikkaukset ovat sellaisia työkaluja, joita hallitus ei pääsääntöisesti käytä. Jos puhutaan saman rahamäärään jakamisesta toisin, niin se on asia, jonka olen myös omasta aloitteestani tuonut siihen ryhmään, joka käsittelee etuuksia ja palkkatukea, Harakka sanoo nyt.
 – Meillä on vahvoja mielipiteitä puolesta ja vastaan, mutta meillä ei ole tutkimusnäyttöä siitä, että saavutettaisiinko sillä hyötyä.
 Myös pääministeri Rinne on todennut, että jos porrastus tarkoittaa leikkausta, se ei hänelle käy.
 "Listaamattomien yritysten osinkojen veroetu on kohtuuton"
 Hallitus on luvannut karsia yritystukia. Budjettiriihessä hallitus pääsi sopuun parafiinisen dieselöljyn verotukeen tehtävästä leikkauksesta, mutta muut toimenpiteet jäivät vielä pöydälle.
 Lue myös:   Hallitus pui myös näitä leikkauksia yritystukiin: apteekkarit, pienpanimot, matkailuautot, viihdemerenkulku...
 SDP on arvostellut listaamattomien yhtiöiden osinkojen verohuojennusta.  Helsingin Sanomat kertoi tällä viikolla , että tukeen olisi puututtu hallitusneuvotteluissa, mutta esteenä olivat keskusta ja RKP.
 Keskustan tavoitteena on ollut, ettei yrittämisen verotus Suomessa kiristy. Harakka pitää veroetua kohtuuttomana.
 – Se ei suosi niinkään yrittäjiä vaan heitä, jotka omistavat toisten yrityksiä. Se on vauraiden ihmisten kohtuutonta tukemista, hän sanoo.
 Harakka arvioi, että veroetuun puuttumalla voitaisiin saada valtion kassaan 200 miljoonaa euroa. Hänen mukaansa veroetua kuten muitakin yritystukia on tarkasteltava uudelleen, mikäli julkista taloutta ei saada tasapainoon muilla toimenpiteillä.

Timo Harakka haluaa yli 50-vuotiaille työnhakijoille "kokemusedun" – Suomen työmarkkinoilla on ikäsyrjintää, työministeri sanoo


Summary: Poliisi kertoo tiedottavansa tapahtuneesta seuraavan kerran maanantaina.

Poliisin operaatio Vantaan Korsossa on päättymässä, mutta epäiltyä tekijää etsitään yhä, tiedotti Itä-Uudenmaan poliisilaitos juuri Twitterissä.
 Kyseessä on puukotus. Epäiltyä ei ole saatu vielä kiinni.
 Ylen saamien tietojen mukaan operaatio on ollut käynnissä Minkkitiellä, kerrostaloalueella. Paikalla on ollut ainakin neljä partiota.
 Virkavalta tiedotti operaatiosta ensi kerran tänään kello yhden aikaan. Poliisi on vaitonainen yksityiskohdista ja kertoo tiedottavansa asiasta seuraavan kerran vasta maanantaina Twitterin välityksellä.
 Juttua korjattu kello 14:29: Korjattu ensimmäistä lausetta: Lauseessa luki operaation jatkuvan yhä, vaikka poliisi tiedotti Twitterissä operaation olevan päättymässä.

Poliisilta uutta tietoa Vantaan operaatiosta – epäiltyä etsitään yhä


Summary: Poliisi sai ampumisesta epäillyn kiinni heti paikan päältä perjantai-iltana.

Eilen illalla Porin keskustassa ammutulla miehellä ei ole hengenvaaraa, kertoo Lounais-Suomen poliisilaitos. Tapausta tutkitaan tapon yrityksenä.
 Tutkinnallisista syistä poliisi ei aio kommentoi rikoksen motiivia, mutta poliisilla on alustava käsitys tapahtumien kulusta.
 Tapahtumat saivat alkunsa, kun perjantai-illalla kello 20 aikaan mieshenkilö ampui toista käsiaseella useita kertoja Antinkadulla Porin keskustassa. Poliisin mukaan virkavalta oli nopeasti paikalla ja otti epäillyn kiinni ilman vastarintaa.
 Poliisi ei aio tiedottaa tapauksesta viikonlopun aikana enempää.
 Lue lisää
 Miestä ammuttiin Porin keskustassa

Porin ampumisen uhrilla ei hengenvaaraa – poliisi ei kommentoi motiivia


Summary: Afrikkalainen muoti tekee nyt toden teolla tuloaan. Vantaalla asuva Dennis Owusu on siitä esimerkki.

Mikset vain mene raksalle? Saisit rahaa elämiseen.
 Tähän kysymykseen  Dennis Owusu , 36, on joutunut vastaamaan Suomessa toistuvasti. Hän on kuullut sen kaikkialta: ystäviensä suusta, tuttaviltaan, tuntemattomien ihmisten sanomana.
 Owusu ei todellakaan ole valinnut helppoa tietä. Hän saapui Suomeen Ghanasta syksyllä 2014 – elämä toi minut tänne, hän kuittaa eikä halua avata asiaa tarkemmin – ja on sen jälkeen kulkenut määrätietoisesti kohti lapsuudenunelmaansa.
 Ja nyt hän on tässä. Tekee, mitä haluaa.
 Tik, tik, tik, sanoo ompelukone, ennen kuin taukoaa.
 Muoti syntyy olohuoneessa
 Owusu seisoo keskellä huonetta ja esittelee vaatteen toisensa perään.
 Housut tein itselleni, tämä vuori on ommeltu käsin, takin suunnittelin varta vasten muotinäytökseen .
 Owusu on rakentanut työhuoneen kotinsa, vantaalaisen kerrostalokaksion olohuoneeseen. Tila on järjestetty säntillisesti. Owusun valmistamat vaatteet roikkuvat suojapussien sisässä seinillä ja rekeillä, kaavat on kiinnitetty neuloilla verhoihin. Kankaat ovat laatikoissa työpöydän alla.
 "Suhtaudun tähän kuin mihin tahansa työhön. Aloitan aamulla yhdeksältä ja lopetan iltapäivällä viideltä. Joskus jatkan työskentelyä läpi yön", Dennis Owusu sanoo. Antti Kolppo / Yle
 Dennis Owusu on asunut Suomessa nyt viisi vuotta. Vaatteita hän on suunnitellut ja tehnyt täysipäiväisesti vuodesta 2016 asti: silloin hän aloitti alan opinnot ammattioppilaitoksessa Keski-Uudellamaalla.
 Tällä hetkellä hän suorittaa tekstiili- ja muotialan ammattitutkintoa Helsingissä.
 Suomalaisessa muotimaisemassa Owusu on virkistävä poikkeus. Hän itse kuvailee tyyliään kahden eri kulttuurin yhdistelmäksi.
 – Afrikkalaisia kuoseja pohjoismaisilla leikkauksilla, hän sanoo.
 Samassa, malliltaan yksinkertaisessa vaatteessa voi olla yllättävä yhdistelmä vaikkapa ympyrää, tiheää pystyraitaa ja runsasta ornamenttikuviota. Värit ovat selkeitä: kirkkaan keltaista, sinistä, vihreää, punaista. Kaikkea sikin sokin.
 Tälle tyylille on nyt kysyntää.
 Dennis Owusu työskentelee kotonaan Vantaalla. Olohuone on varattu kokonaan vaatteiden tekoon. Antti Kolppo / Yle
 Suosittua Suomessa, vihdoinkin
 Afrikkalainen muoti on ollut pitkään suosittua maailman muotipiireissä. Nyt se näyttää olevan uudessa nosteessa Suomessakin.
 Tätä takkia luullaan usein muotiliikkeestä ostetuksi. Sisäpuolella on kuitenkin käytetty Ghanasta tuotua kuviollista kangasta. Antti Kolppo / Yle
 Ilmiö ei rajoitu pelkästään vaatteisiin. Yle kertoi elokuussa, miten  yhä useampi afrosuomalainen kasvattaa ylpeästi kiharoitaan eikä enää suorista hiuksiaan tai aja niitä lyhyeksi .
 Yksi esimerkki ilmiön noususta on afrikkalaista muotia esittelevä African Fashion Week Helsinki -tapahtuma. Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran talvella 2018, ja se myytiin loppuun.
 Toinen, kaksi viikkoa sitten syyskuussa järjestetty muotinäytös oli melkein yhtä suosittu. Kolmatta African Fashion Week Helsinkiä puuhataan tällä tietoa ensi keväälle.
 Tapahtuman aikoinaan alulle pannut  Samia Mohamud  sanoo, että esimerkiksi Helsingin katukuvassa afrikkalaista muotia on alkanut nähdä entistä enemmän.
 – Afrikkalaistaustaiset nuoret ovat selvästi ylpeitä juuristaan. Minun nuoruudessani ei pukeuduttu sillä tavalla, mutta tänä päivänä meillä on nuoria, jotka haluavat pukeutua ja myös pukeutuvat värikkäästi, kolmikymppinen Mohamud toteaa.
 Afrikkalainen muoti on hänen mukaansa nimenomaan värikästä, persoonallista ja iloista.
 – Asusta voi aistia, millaisella tuulella sen kantaja on, hän väläyttää.
 Helsingissä järjestetyt, afrikkalaista muotia esitelleet näytökset on suunnattu "afrikkalaissieluisille" ihmisille. Moni yleisön joukossa olleista on esimerkiksi itse työskennellyt tai asunut aikoinaan Afrikassa. Antti Kolppo / Yle
 Järjestäjän mielestä helsinkiläiscatwalkilla nähtyjä mallistoja yhdistää muun muassa modernius. Tekijät asuvat täällä, ja siksi niissä on ripaus täkäläistä kulttuuria.
 Vaatteet ovat sellaisia, että periaatteessa kuka tahansa voisi pukea ne ylleen.
 Harrastus, intohimo, koko elämä
 Dennis Owusu ei aloittanut Suomessa aivan nollasta.
 Ghanassa hän oli opiskellut tekstiilisuunnittelua korkeakoulussa ja työskennellyt tekstiiliyrityksissä. Alan parhaissa, hän sanoo.
 Ompelun Owusu opetteli täällä.
 Dennis Owusu suunnitteli myös vaatteita jo Ghanassa, muttei ommellut niitä itse. Nyt hän valmistaa kaiken alusta loppuun omin käsin. Antti Kolppo / Yle
 Owusu lumoutui tekstiileistä jo lapsena. Hänen äitinsä oli tekstiilikauppias. Hän näki, miten äiti matkusti naapurimaihin, toi kankaita ja myi ne kotona Ghanassa.
 Owusu piti piirtämisestä. Äiti rohkaisi häntä: kannusti jatkamaan opintoja ja suuntaamaan luovalle alalle.
 Isä työskenteli kansalaisjärjestössä ja oli muun muassa pystyttämässä kaivoja maaseudulle. Hän toivoi, että poika päätyisi teknilliseen ammattiin, mutta lopulta tämä kuunteli enemmän äitiään.
 – Äiti on esikuvani. Hän inspiroi minua edelleen.
 Side kotimaahan näkyy Owusun vaatteissa esimerkiksi siten, että osan kankaista hän on saanut ystäviltään tuliaisina Ghanasta. Itse hän ei ole käynyt maassa sen jälkeen kun muutti Suomeen.
 – Ehkä sitten koulun jälkeen.
 Jokainen vaate on uniikki. Antti Kolppo / Yle
 Miksi Owusu päätti tähdätä Suomessa juuri muotisuunnittelijaksi?
 Hän viittilöi ympärilleen työhuoneessaan.
 – Täällä ei tehty tällaista. Sitä, mitä minä tein, ei ollut täällä.
 Entä millaista on olla afrikkalaislähtöinen suunnittelija Suomessa?
 Owusu hakee hetken sanojaan.
 – Ystäväni yrittivät puhua minulle järkeä. He sanoivat, että tämä ei olisi helppoa. Mutta halusin työskennellä itselleni. Luoda jotain uutta.
 Hän on unelma-ammatissa.
 – Tämä on harrastus, tämä on intohimo. Tämä on kaikkeni.
 Unohdammeko kuunnella?
 Muotitapahtuma African Fashion Week Helsingin keskeinen tavoite on ollut saattaa parrasvaloihin nuoria afrikkalaistaustaisia taiteilijoita, Samia Mohamud kertoo. Hän vastaa näytöksestä yhdessä  Katja Pentikäisen  kanssa.
 Mohamud sanoo yllättyneensä aidosti siitä, miten paljon Suomessa ja etenkin pääkaupunkiseudulla on afrikkalaislähtöisiä suunnittelijoita – sellaisia kuin vuoden afrikkalaisena muotisuunnittelijana syyskuussa palkittu Dennis Owusu.
 – He ovat lahjakkaita ja heillä on potentiaalia, mutta he eivät pääse oikeastaan koskaan esille. Unohdamme kuunnella heitä ja kysyä, mitä sinä osaat.
 Mohamudin mukaan muualla maailmassa maahanmuuttajataustaisten suunnittelijoiden luovuutta osataan jo arvostaa. Erityisen pitkällä tässä ollaan esimerkiksi Kanadassa, hän arvioi.
 Hän korostaa, että kädentaidot voivat olla yhtä lailla avain parempaan elämään kuin akateemisuuskin.
 – Ihminen lokeroidaan meillä helposti syrjäytyneeksi, jos hänellä ei ole korkeakoulutusta. Näin ollen moni afrikkalainen on saatettu leimata.
 – Helsingistä löytyy erittäin lahjakkaita tekijöitä. Heidät pitää vain tunnustaa sellaisina kuin he ovat.
 Ensin koulu, sitten yritys
 Vantaalaisessa työhuoneessa haaveillaan tulevasta.
 Dennis Owusu on esitellyt vaatteitaan pelkästään tänä vuonna kolmessa eri muotitapahtumassa. Palaute on ollut joka kerta lupaavan innostunutta.
 Owusu suhtautuu näytöksiin vakavasti. Kun hänet kutsuttiin ensimmäistä kertaa African Fashion Week Helsingin lavalle, hän saapui sinne lähes neljäkymmentä asukokonaisuutta mukanaan. Muilla suunnittelijoilla asuja oli kymmenkunta.
 Suomessa Dennis Owusun mentorina on toiminut Sarafaani-vaatemerkistä tunnettu Ulla Kettinen. Owusu sanoo olevansa tälle kiitollinen kaikesta avusta ja tuesta. Antti Kolppo / Yle
 Seuraavaksi Owusu toivoo näkevänsä luomuksiaan astetta isommalla catwalkilla eli Helsinki Fashion Week -tapahtumassa ensi vuonna.
 Owusu ei tee vaatteita tällä hetkellä ollenkaan myyntiin, sillä hän haluaa keskittyä ensi sijassa koulunkäyntiin. Sen päätyttyä hän aikoo pysyä Suomessa ja perustaa täällä oman yrityksen.
 Myöhemmin hän tahtoisi pystyttää oman showroomin, esittelytilan vaatteilleen, ehkä myymälänkin.
 Välillä mielessä käy ajatus: mitä jos epäonnistun? Hetki on kuitenkin nopeasti ohi.
 – Töitä löytyy aina. Olen työskennellyt kalatehtaassa, olen tehnyt töitä keittiöissä. Aina löytyy jotain, millä maksaa laskut, Owusu sanoo.
 – Tiedän, mitä teen. Olen sataprosenttisen varma siitä.  One hundred percent .
 Dennis Owusu haluaa perustaa yrityksen ja työllistää muotisuunnittelijana itse itsensä. Hän aikoo rakentaa tulevaisuutensa nimenomaan Suomeen. Antti Kolppo / Yle
 Lue seuraavaksi:
 Muoti kiinnostaa miehiä yhä enemmän, mutta bisnestä sillä on vaikea tehdä – Makian pomo: "Raha loppui ennen kuin hauska alkoi"
 Vaatteita voi nyt koota itse aitoon IKEA-tyyliin: kotimainen muotisuunnittelu tarjoaa uusia ideoita, jotka kiinnostavat Kiinassa saakka

Mikset mene raksalle töihin, kysyivät ystävät – nyt Dennis Owusu on palkittu suunnittelija ja esimerkki uudesta ilmiöstä


Summary: Kissojen uusi leikkauskampanja yhdistää varattomat kissanomistajat ja ne, jotka haluavat auttaa leikkauksen kustannuksissa. Myös monissa muissa kampanjoissa on leikattu ja sirutettu paljon kissoja.

"Kissanpentu oli vain muutaman viikon ikäinen. Se oli jo ennen syntymäänsä saanut nimekseen Arvoton."
 Näin alkoi 27-vuotiaan loimaalaisen  Joanna Jokisen  Facebook-päivitys syyskuun lopussa. Hän oli nähnyt Facebookissa kuvan huonokuntoisesta kissanpennusta, joka oli pelastettu erään talon pihasta.
 – Pyysin luvan käyttää pennun kuvia julkaisussa. Kissan arvo on Suomessa nolla ja ajattelin, että nyt oikeasti pitää tehdä jotain. Aina sanotaan niin, mutta se ei auta, jos joku ei ota sitä asiakseen, Joanna Jokinen kertoo.
 Niinpä Jokinen lupasi päivityksessään ryhtyä auttamaan kotipaikkakunnallaan Loimaalla asuvia kissanomistajia, joilla on taloudellisia esteitä maksaa leikkaus tai vaikeuksia toimittaa kissaansa steriloitavaksi.
 – Kirjoitin, että voin itse maksaa yhden leikkauksen tai kyyditä kissan leikkaukseen maksutta. Haastoin muitakin ihmisiä mukaan.
 "Silmät olivat jo lasittuneet, mutta se yritti vielä jaksaa. Vielä pienen hetken kun jaksaisi, voisi löytyä ruokaa. Vielä pienen hetken kun jaksaisi, on toivoa löytää emo. Ei tiennyt pieni, että emo ei tule. Ei tiennyt pieni, että koittaa vain uusi aamu yksin, pihan laidalla."
 Arvottomaksi ristityn kissanpennun kohtalo kosketti tuhansia ihmisiä. Tässä kuvassa se on juuri saanut nesteytystä. Hanna Penttinen
 Päivitys  lähti leviämään vauhdilla ja sai yli 2000 jakoa. Jokinen sai satoja viestejä ympäri maata.
 – 500 000 ihmistä näki julkaisun. Muutkin lupasivat kyytiapua tai lupasivat kustantaa leikkauksia. En osannut odottaa niin suurta näkyvyyttä ja olin hämilläni ihmisten halusta auttaa.
 Hän alkoi kirjata avunpyyntöjä omalle sivulleen. Sitten hän sai puhelun  Hanna Penttiseltä , joka oli huolehtinut Jokisen päivityksessä esiintyneestä kissanpennusta ja ottanut siitä kuvat.
 "Lopulta apu tuli, välittävän ihmisen toimesta. Se pieni löydettiin ja sitä hoidettiin, siitä pidettiin huolta ja tärisevin käsin nypittiin kärpäsentoukatkin turkista. Annettiin maitoa ja huolenpitoa. Kädet tärisivät, koska niiden käyttäjä oli suunniltaan raivosta pienen kissan puolesta."
 Penttisellä oli idea. Hän oli huomannut Jokisen päivityksen ja ehdotti, että tämä perustaisi Facebookiin ryhmän yhdistämään avuntarjoajia ja -tarvitsijoita. Näin kaikki saataisiin samaan paikkaan, josta he löytäisivät toisensa.
 Periaatteena naapuriapu
 Jokisen perustama  ryhmä  on nyt viikon vanha. Siellä kuka tahansa voi tarjoutua maksamaan kissojen sterilisaatioita tai auttamaan muulla tavoin: antaa kyydin leikkaukseen tai lainata kantokoppaa. Ryhmässä on jo useita postauksia.
 – Ryhmä toimii naapuriapu-periaatteella. Samasta kunnasta kotoisin olevat voivat kustantaa leikkauksia, jolloin keräyslupaa ei tarvita. Hirveästi apua on jo mennyt perille, Jokinen kertoo.
 Hanna Penttisellä on kolme kissaa. Kuvassa hänen sylissään on Osmo. Hanna Penttinen
 Ryhmän toiseksi ylläpitäjäksi alkoi Hanna Penttinen, joka asuu Kyrössä noin 25 kilometrin päässä Loimaalta. Naiset tapasivat toisensa ensimmäistä kertaa torstaina. Penttinen on alkanut tilastoida avun saaneiden kissojen määrää. Leikkaukseen kyytiä tarjonneita on nyt neljän A4-liuskan verran.
 – Leikattuja kissoja on melkein kymmenen ja lokakuulle jo sovittuja leikkauksia useampia. Myös muutama kimppa-avustuksilla maksettu leikkaus on tulossa. Kyytiapu kattaa jo koko Suomen ja koko ajan tulee lisää ilmoittautumisia, Penttinen kertoo.
 Jokinen ja Penttinen ovat molemmat luvanneet maksaa kaksi leikkausta: yhden naaraskissan steriloinnin ja yhden uroskissan kastraation.
 "On tärkeää, jos yksikin saadaan pelastettua"
 Ryhmässä on nyt vajaat 2000 ihmistä eri puolilta maata.Apua ovat tarjonneet myös muut kuin yksityishenkilöt.
 – Yksi eläinlääkäriasema on jo haastanut eläinlääkärinsä leikkaamaan kissoja ilmaiseksi yhden päivän ajan. Sellainen on nyt suunnitelmissa. Toivomme, että koko Suomi lähtee mukaan.
 Naisten ainoa toive on, että leikkaus maksetaan suoraan eläinlääkärille eikä kissan omistajalle.
 – Niin se menee varmasti oikeaan tarkoitukseen.
 Ylläpitäjät kertovat saaneensa paljon kiitosta niiltä, jotka ovat saaneet ryhmästä apua ja kissa on saatu steriloitua.
 – Suomessa hylätään hirveästi kissoja vuosittain. Yritämme saada kissapopulaation niin pieneksi kuin se vapaaehtoisvoimin on mahdollista. On tärkeää, jos yksikin saadaan pelastettua, Jokinen sanoo.
 Alvar-kissa tuli Korian kissataloon syyskuun alussa. Se oli tullessaan likainen ja sillä oli kova nälkä. Aluksi arka ja masentunut kissa on nyt piristynyt kovasti. Kirsi Lönnblad / Yle
 Korian eläintalon kopissa Kouvolassa, satojen kilometrien päässä Loimaalta, naukuu mustavalkoinen Laikku-pentu. Laikku haluaa selvästi seurustella ja yrittää ottaa kontaktia sekä tassulla haroen lasin läpi että naukumalla. Se ei kuitenkaan onnistu, sillä Laikku on eristyksessä.
 – Laikku tuli meille ihan pentuna. Silloin tuli kerralla monta kissaa ja kaikki olivat hyvin flunssaisia. Muut kissat ovat jo päässeet uusiin koteihin, mutta Laikku on täällä vielä sitkeän mykoplasman takia, kertoo Kouvolan eläinsuojeluyhdistyksen puheenjohtaja  Sari Metsälä .
 Laikku on sirutettu ja rokotettu. Se leikataan vielä ennen kuin se annetaan uuteen kotiin.
 Korian kissataloon Kouvolaan tulee vuosittain noin 400 kissaa. Osa kissoistaon löydetty ja otettu kiinni, mutta omistajaa ei tiedetä. Osa on tullut esimerkiksi allergiaperheistä tai loukutettuna.
 Villikissapopulaatiot ovat iso ja kasvava ongelma ympäri Suomea. Suomen eläinsuojelu ry:n mukaan yhtenä syynä voivat olla lämpimät talvet, jolloin kissat pärjäävät ulkona paremmin. Esimerkiksi Kouvolassa on kymmeniä villikissapopulaatioita, ja yhdessä populaatiossa voi olla jopa sata kissaa.
 – Jostain pitäisi löytää resursseja niiden kiinniottamiseen. Se on vaikeaa, kun me teemme tätä vapaa-ajallamme, sanoo Metsälä.
 40 kissan joukkosterilointi
 Yksi keino vähentää kissojen hallitsematonta lisääntymistä on kotikissojen leikkauttaminen. Nyt Facebookissa leviävä leikkauskampanja ei ole ainoa laatuaan, sillä esimerkiksi Korian kissatalossa on järjestetty jo useita kertoja päivän mittainen joukkosterilisaatiotapahtuma.
 Niissä maatiaiskissoja steriloidaan tavanomaista edullisemmin hinnoin.
 Vastaavia tapahtumia järjestetään ympäri maata, ja ne ovat olleet suosittuja. Korialla leikattiin viime sunnuntaina 40 kissaa, mutta tulijoita olisi ollut enemmänkin.
 – Joskus ihmisten oma elämä on niin ongelmaista ja haastavaa, että kissat jäävät leikkaamatta. Kissoja rakastetaan ja niitä halutaan auttaa, mutta sitten on ehkä taloudellisia ongelmia tai niitä ei osata lääkitä, toteaa Sari Metsälä.
 Eläinlääkäreiden tai klinikoiden vastaanotolla hintahaarukka on lavea. Naaraskissan steriloinnista voi joutua maksamaan jopa 200 euroa ja uroskissan kastraatiosta 150 euroa.
 Korian kissatalon järjestämissä tapahtumissa naaraskissan sterilointi maksaa edullisimmillaan 65 euroa ja uroskissan 35 euroa. Osa kustannuksista katetaan lahjoitusvaroin. Tapahtumassa myös rokotetaan ja sirutetaan kissoja edullisesti.
 Laku on vähän yli vuoden vanha ja Siiri Lakun pentu. Molemmat ovat hyvässä kunnossa, ja etenkin Laku on hyvin seurallinen kissa. Kirsi Lönnblad / Yle
 Hinta voi olla merkittävä syy tapahtumien suosioon.
 – Ne on suunnattu ensisijaisesti vähävaraisille kissanomistajille. Joissakin kunnissa eläinsuojeluyhdistys tekee yhteistyötä sosiaaliviranomaisten kanssa, kertoo Suomen eläinsuojelu ry:n toiminnanjohtaja  Kati Pulli.
 Sirutus vähensi kissoja Perniössä
 Suomen eläinsuojelu ry:n jäsenyhdistysten kautta leikataan vuosittain noin 3000 talteenotettua tai luovutettua kissaa, jotka lähtevät uusiin koteihin. Näiden leikkausten lisäksi järjestetään 50-60 joukkosterilointitapahtumaa, joissa leikataan vuosittain yhteensä noin tuhat kissaa.
 Osa yhdistyksistä järjestää leikkauksia jatkuvina, jolloin alennettua hintaa tai maksutonta leikkauttamista tarjotaan tietyillä kriteereillä ympäri vuoden sitä tarvitseville. Samalla kissat sirutetaan. Sirun avulla karanneen kissan omistaja löytyy helposti.
 – Muutamalla paikkakunnalla on jo todettu, että löytökissojen määrät ovat vähentyneet, sanoo Kati Pulli.
 Yksi niistä on pieni Perniö Varsinais-Suomessa. Joukkosterilointeja siellä ei tosin enää ole viime vuosina tehty.
 – Olemme luopuneet niistä, koska kampanjaa ovat odottaneet myös ne joilla on varaa leikkauttaa kissansa muutenkin, kertoo  Leena Aho  Perniön eläinsuojeluyhdistyksestä.
 Kissojen määrä on saatu putoamaan vuonna 2012 alkaneella aktiivisella siruttamisella.
 – Meidän kustannuksellamme on sirutettu 5000 kissaa. Minulle on jäänyt tänä vuonna vain kaksi kissaa, kun ennen niitä oli kymmeniä. Tuntuu, että työ populaatioiden tyhjentämisestä on tuottanut pikkuhiljaa hedelmää, Aho toteaa.
 Kissojen aids leviää
 Eläinlääkärien mukaan kissojen steriloinnin hyödyt ovat merkittävät, sillä ne vaikuttavat suotuisasti kissan käytökseen. Kun reviirin haku vähenee, katutappelut ja tartuntataudit vähenevät samoin kuin merkkailu. Naaraskissoilla nisäkasvainriski ja kohtutulehdukset vähenevät.
 – Leikatut kissat tuntuvat myös olevan pitkäikäisempiä kuin leikkaamattomat, luettelee kouvolalainen eläinlääkäri  Eero Lappalainen .
 Lappalaisen mukaan sisäkissoja leikkautetaan todella paljon, sillä harva kestää kissojen kiimasta syntyvää käytöstä. Myös maalaiskissoja leikataan yhä enemmän.
 – Maalaistaloissa kissojen työtehtävänä on muun muassa hiirien metsästys ja minun käsitykseni mukaan leikatut kissat ovat jopa parempia saalistajia kuin leikkaamattomat, toteaa Lappalainen.
 Valma muutti kuluneella viikolla Korialta Vihtiin kahden muun kissan kanssa. Kirsi Lönnblad / Yle
 Ainoana haittapuolena steriloinnissa on kissan painon nousu.
 – Etenkin narttukissoilla paino voi nousta, eli siihen pitää kiinnittää huomioita että ei anna niin vahvaa ruokaa kuin leikkaamattomille, ohjeistaa Lappalainen.
 Korian kissatalossa Kouvolassa osa kissoista joutuu ensin eristyksiin jonkin taudin takia. Tavallisimmat taudit ovat erilaiset flunssat ja tulehdukset. Kissoja lääkitään myös “kissojen aidsin” vuoksi, joka on levinnyt viime vuosina kulovalkean tavoin. Kyseessä on tarttuva immuunikatotauti FIV, jota kantaa noin 10 prosenttia kissoista.
 – Tämä on juuri yksi niistä tarttuvista taudeista, jota leikkaamattomat kissat tartuttavat toisiinsa joko verisen tappelun seurauksena tai sukupuoliteitse.
 Immuunikatotauti ei itsessään ole tappava, mutta se heikentää kissan vastustuskykyä. Silloin kissa sairastuu helpommin erilaisiin infektioihin ja suolistotauteihin, jotka taas voivat olla tappavia.
 Sirutuspakko tulossa
 Koko maassa työtä on vielä paljon.
 – Alueellisesti leikkautuskampanjoilla on varmasti merkitystä, vaikka valtakunnallisesti kissojen määrä ei osoita merkkejä laskusta, toteaa SEY:n toiminnanjohtaa Kati Pulli.
 SEY:n arvion mukaan villikissapopulaatioista ei ehkä koskaan päästä kokonaan eroon. Niihin voidaan kuitenkin vaikuttaa esimerkiksi lainsäädännön keinoin.
 – Uuden eläinsuojelulain rinnalle on tulossa sirutuspakko koirille ja myöhemmin myös kissoille. Silloin omistaja pystytään jäljittämään ja pakkosirutuksen myötä toivottavasti myös kissojen arvostus kasvaa, toivoo toiminnanjohtaja Kati Pulli.
 Uusi eläinsuojelulaki on lähdössä toiselle lausuntokierrokselle. Sen voimaantulon aikataulu on vielä auki.
 Sari Metsälä Korian eläintalosta arvioi, että kissoja otetaan lemmikeiksi edelleen joskus heppoisin perustein. Metsälän mielestä lemmikkieläin pitäisi ottaa vasta sitten, kun siihen pystyy sitoutumaan.
 – Joskus asunnonvaihto aiheuttaa ongelmia, jos uuteen asuntoon ei saa tuoda kissoja. Tai sitten on lapsi tulossa ja luetaan toksoplasmoosista ja halutaan kissoista eroon sen vuoksi, sanoo Metsälä.
 Joanna Jokisen Arvottomaksi nimeämää pentua ei pystytty pelastamaan.
 "Ja niin pienen pieni kissa, vain muutaman viikon ikäinen, sulki silmänsä ja nukahti. Vihdoin turvassa ja lämmössä, vatsa täynnä ruokaa ja viimeinkin oli hyvä olla. Lasittuneet silmät saivat lepoa, saivat rauhaa, mutta eivät enää koskaan avautuneet.
 Pieni pentu oli jälleen yksin pihan laidalla, maan kätkiessä jälleen yhden tarinan syvälle hautaan. Koska se oli Arvoton."
 Arvoton-kissa kuoli nukkuessaan vain kymmenen tuntia tämän kuvan ottamisesta. Sen lyhyt elämä ei ollut turha. Pentu herätti sadat ihmiset toimimaan, jotta sen kaltaisia pentuja syntyisi jatkossa vähemmän. Hanna Penttinen
 Kursivoidut kohdat ovat peräisin Joanna Jokisen Facebook-päivityksestä, jonka seurauksena ihmiset alkoivat tarjota apuaan kissojen sterilointikulujen maksamisessa.

Nainen lupasi kyyditä kissoja steriloitaviksi eikä arvannut, mitä siitä seuraisi – ihmiset alkoivat maksaa leikkauksia varattomien kissoille


Summary: Kolme ihmistä loukkaantui Brooklynissä varhain lauantaiaamuna paikallista aikaa sattuneessa ampumisessa.

New Yorkissa neljä ihmistä on kuollut ja kolme loukkaantunut ampumisessa Brooklynissä, kertoo New Yorkin poliisiviranomainen uutistoimisto AP:lle. Poliisin mukaan loukkaantuneet eivät ole hengenvaarassa.
 Poliisi kertoi myöhemmin tiedotustilaisuudessa, että tapahtumapaikalla on pelattu laittomasti uhkapelejä. Poliisi kertoo löytäneensä pelikortteja ja noppia, kertoo uutiskanava CNN.
 Ampumisen uhrit ovat 32–49-vuotiaita miehiä. Ammuskelussa käytettiin kahta eri asetta ja useita laukauksia ammuttiin.
 Poliisin mukaan hälytys ampumisesta annettiin varhain lauantaina aamuseitsemän tienoilla. Poliisin mukaan kuolleet löydettiin tapahtumapaikalta.
 Hilppa Hyrkäs / Yle

New Yorkissa neljä kuollut ampumisessa Brooklynissä – poliisin mukaan tapahtumapaikalla pelattiin laittomia uhkapelejä


Summary: Suomen suurin tanssiteatteri juhlii saamelaistunnelmissa.

Tanssiteatteri Erin harjoituksissa on kuhinaa. Tanssija-koreografi  Tiina Lindfors  kiipeää lavastustorniin. Muut kuusi tanssiteatterin jäsentä tanssivat tornin ympärillä.
 Kyse on  Kalevi Ahon  musiikkiin perustuvasta kantaesityksestä. Se on osa Suomen suurimman tanssiteatterin 30-vuotisjuhlanäytöksiä.
 – Rakastuin tähän Kalevi Ahon lyömäsoitinkonserttoon, jonka nimi on  Sieidi . Se on saamea ja tarkoittaa seitaa eli pyhää uhripaikkaa luonnossa. Koreografia lähti kukkimaan musiikin innoittamana, kertoo Tiina Lindfors innostuneena.
 Tanssiteatteri Eri on tunnettu kantaaottavista teoksistaan. Tällä kertaa otetaan kantaa saamelaisten puolesta.
 – Saamelaisia ei ole aina kohdeltu kovin hyvin. Tässä teoksessa hehkuu vapaus, luonnonvoima ja heidän oma mytologiansa. Sen hengestä löytää puheenvuoron heidän puolestaan. Teos on abstrakti purkaus, tanssin suuri juhla. On erittäin viisasta jättää neljäntuulenhatut ja suopungit ihan muualle, painottaa Lindfors.
 Tanssiteatteri Eri Tiina Lindfors, Eeva Soini ja Lassi Sairela perustivat teatterin vuonna 1989. 30 vuoden aikana on valmistunut yli 100 tanssiteosta. Esityksiä on vuosittain noin 130. Vuosibudjetti noin 600 000–700 000 euroa. Seitsemän vakituista tanssijaa. Opetus- ja kulttuuriministeriön Suomi-palkinto vuonna 1995. Varsinais-Suomen liiton Aurora-mitali vuonna 2013.
 Teemoina usein ajankohtaiset aiheet
 Tanssiteatteri Eri on ottanut esiin ajankohtaisia aiheita koko olemassaolonsa aikana. Tiina Lindfors kertoo, että vuosien varrella on otettu kantaa ihmisoikeuskysymyksiin, naisten oikeuksiin, homoseksuaalien oikeuksiin ja tehty teoksia etnisistä vähemmistöistä ja heidän oikeuksistaan.
 Aiheena ovat olleet myös oikeudettomasti vangitut ja vanhojen ihmisten oikeus rakastaa.
 – Taiteen pyhä tehtävä on herättää keskustelua, ottaa kantaa ja vaikuttaa ihmisiin, heidän tunteisiinsa. Jollei sitä tee niin, ei kannata pyytää yleisöäkään paikalle, pohtii Lindfors.
 Tiina Lindfors, Eeva Soini ja Lassi Sairela perustivat Tanssiteatteri Erin 30 vuotta sitten.  Minna Rosvall / Yle
 – Olemme esimerkiksi 20 vuotta sitten käsitelleet kokonaisella teoksella kierrätystä ja yhdessä teoksessa somemaailman pinnalla olevia kysymyksiä varmaan yli 10 vuotta sitten, kertoo  Eeva Soini , joka on yksi kolmesta tanssiteatterin perustajasta.
 Viimeinen lastentauti oli siirtää 30-vuotisjuhlat
 Tanssiteatteri Erin juhlanäytösten alla sattui vastoinkäyminen, joka siirsi ensi-iltaa. Tanssija-koreografi Tiina Lindfors sairastui Lissabonissa umpilisäkkeen ja vatsakalvon tulehdukseen.
 Hän on kuitenkin harjoituksissa jo mukana ja pystyy tanssimaan lokakuun puolessa välissä. Lindfors pohtii, että kova pohjakunto auttaa toipumaan näin pian.
 – Tämä on lastentauti eli yleensä 10–30-vuotiailla. Se jotenkin sopi tähän. Kun Eri täyttää 30, tuli viimeinen lastentauti vielä tässä kohtaa. Ryhmän sisäinen valo ja oma usko ja toivo vievät eteen päin.
 Tulevaisuuden teemat ovat mielessä.
 – Taiteellinen periaatteemme on korkea tekninen osaaminen, joka vapauttaa tulkintaan ja se yhdistyneenä taiteeseen, joka vetoaa tunteisiin ja tunteiden kautta älyyn. Uran huippukohta on aina seuraava kantaesitys eli nyt tämä Seita, kertoo Tiina Lindfors.
 Toni Laakkonen ja Eeva Soini tanssivat. Minna Rosvall / Yle
 Ei lomautuksia eikä maksamattomia lomarahoja
 Tanssija-koreografi Tiina Lindfors perusti yhdessä kahden tanssijan Eeva Soinin ja  Lassi Sairelan  kanssa Tanssiteatteri Erin vuonna 1989. Lindfors oli luonut mainetta jo Helsingissä, Soini tanssinut Kansallisbaletissa ja ulkomailla. Kaikilla oli kokemusta, mutta ennen kaikkea intoa perustaa oma teatteri.
 Kaikki kolme ovat vuosien varrella tanssineet ja tehneet koreografioita teatterilleen. Tällä hetkellä vakituisia tanssijoita on kiinnitettynä seitsemän, mikä tekee Eristä Suomen suurimman tanssiteatterin.
 – Vakituinen ryhmä on ehdoton etu. Olen samaa mieltä kuin meidän edesmennyt kannatusyhdistyksen puheenjohtajamme  Vivica Bandler . Vakituinen ryhmä helpottaa ihmisten parhaiden kykyjen esiintuomista, parhaimmassa valossa, pohtii Lindfors.
 Eeva Soini kertoo, että hän on saanut jo kokea tanssimisen muissa taloissa, joten ryhmästä lähtö ei ole tullut mieleen yhteisten vuosien aikana.
 Lassi Sairela mietti nuorena kovasti, mihin sijoittuu ja mitä tekee ammatikseen ylipäätään.
 – Kun löysimme toisemme, heti tuntui, että tämä on koti ja täältä en halua lähteä mihinkään, kertoo Sairela.
 Tanssiteatteri Eri on valtionavun piirissä, ja teatteri pyörii noin 600 000–700 000 euron vuosibudjetilla. Kunnallista tukea teatteri saa myös.  Esimerkiksi vuonna 2018 katsojia oli yli 23 000 .
 – Olemme selvinneet 30 vuotta ilman yhtään lomautusta ja ilman yhtään maksamatonta lomarahaa. Niukkuudesta huolimatta on selvitty, kunhan taide ei ole niukkaa, pohtii Tiina Lindfors.
 Kuin yhdestä suusta kolmikko pohtii, että oman teatterin perustaminen on vaatinut kovaa tahtoa ja työtä.
 Lindfors miettii, että teatteria perustettaessa ei tiennyt, minkälaisen neulansilmän läpi kameli päänsä työntää. Melkoiset Himalajan vuoristot on ylitetty, mutta voima ei ole loppunut.
 Kolmikko kiittää yleisöään ja toisiaan jaksamisesta.
 – Olemme ajatelleet, että tyyppien pitää olla kovia, jotta he voivat perustaa oman teatterin, pohtii Tiina Lindfors.
 Eeva Soini ja Lassi Sairela nyökyttelevät olevansa samaa mieltä.
 Lue lisää:
 Shakespearen tragediasta tuli Putin-kriittinen Julia & Julia
 Tanssiteatteri ERI sai Aurora-mitalin
 ERIn ihmishyönteiset sinfoniaorkesterin edessä
 Järisyttävä kärsimysnäytelmä tanssin keinoin

"Taiteen pyhä tehtävä on herättää keskustelua ja ottaa kantaa" – ystävyys ja tekninen taituruus ovat pitäneet tanssiteatteri Erin koossa 30 vuotta


Summary: Onnettomuudesta kuntoutumiseen tarvitaan niin herkkyyttä kuin ronskia huumoriakin. Läheisten ja ammattilaisten antama tuki on "puoli hoitoa".

Maarit Talvitie  katsahtaa peiliin. Nykyään hän tekee niin joka aamu.
 – Onneksi siellä on joku!
 Otsakiehkuran alta pilkottava arpi ei haittaa peilikuvaansa katsovaa.
 – Arpi jäi, mutta pää pysyi. Arpi tavallaan korostaa eloonjäämistäni.
 Toisinkin olisi voinut käydä.
 Maanantai-illalla 11. maaliskuuta 2019  Aamulehti julkaisi  nettisivuillaan onnettomuusuutisen. Se pysäytti lukijan ehkä minuutiksi. Onnettomuuden uhrille tuo uutinen merkitsee erilaista loppuelämää.
 Luunsirpaleista koottu nainen ei ehkä enää lähde metsälle raivaussahan kanssa, mutta hän nauttii elämästä ja uskaltaa jo ajaa autoa rekkojen lomassa. Tie kuntoutumiseen on ollut pitkä ja se jatkuu.
 Maarit Talvitie on ikuisesti kiitollinen siitä, että läheisiltä, hoitajilta ja lääkäreiltä löytyivät oikeat sanat hänen toipumisensa motivointiin. Ortopedi käänsi lääketieteen suomeksi ja sai toipilaan ymmärtämään, miksi oikea jalka kannattaa ruuvata kuukausiksi hankalaan rautakehikkoon.
 Kuntoutuksen alkuvaiheessa potilas vielä epäili, pystyykö hän enää kävelemään. Fysioterapeutti ei antanut muita vaihtoehtoja.
 Muutaman sekunnin kohtalon hetki
 Maaliskuisena iltana Maarit Talvitie oli työmatkalla Etelä-Pohjanmaalta Ilmajoelta kohti Tuusulaa. Tarkoitus oli mennä ensin sisaren luokse yöksi. Ajokeli oli paha. Kolmostie oli niin liukas, että Jalasjärven jälkeen kukaan ei lähtenyt ohittelemaan, ei edes ohituskaistoilla.
  Ehdin ajatella, että nyt mä kuolen ja sitten tömähti.  Maarit Talvitie
 Hämeenkyrössä vastaantulevan rekan perävaunu lähti luisuun ja ajautui poikittain Maaritin auton eteen.
 – Ehdin ajatella, että nyt mä kuolen ja sitten tömähti, Maarit Talvitie muistaa.
 Muutama päivä onnettomuuden jälkeen Maarit Talvitie jo hymyili peilikuvalleen. Suurin osa päänahan arvesta kulkee hiusrajassa. Maarit Talvitien kotialbumi
 Ensimmäinen yö tikattiin päätä
 Maarit Talvitie tuli osittain tajuihinsa jo silloin, kun pelastuslaitos yritti saada hänet turvallisesti pois autoromusta. Auttajat kielsivät uhria yrittämästä itse ulos autosta, mutta Talvitiellä oli pakottava halu oikaista jalkojaan.
 – Minulla ei ollut mitään käsitystä siitä, että päänahkani oli rullautunut irti takaraivolle saakka ja verta oli joka puolella. Keskityin vain jalkoihini, jotka tuntuivat kummallisilta.
 Tampereen yliopistollisessa keskussairaalassa tikattiin ensimmäinen yö Maaritin päätä: sulavilla tikeillä ensin monikerroksisesti sisältä ja ulkoa noin 50 tikillä. Arpi on jäänyt hiusrajaan niin, että kiinni kursitusta päänahasta kertoo vain otsan palkeenkielen arpi.
 Maarit Talvitie päätti kertoa onnettomuudesta ja kuntoutumisestaan avoimesti sosiaalisessa mediassa. Ensimmäinen kommentti on kirjoitettu onnettomuusillan jälkeisenä päivänä. Hänen Facebook-seinällään lukee: ”Elossa”.
 Jalkojen luita pirstaloitui pahasti
 Maarit Talvitie oli onnekas. Hän ei saanut päävammoja, ei edes aivotärähdystä. Sen sijaan neljästä raajasta kolme murtui. Hän jäi yhden terveen käden varaan. Vasemman käden ranteessa oli hyvänlaatuinen murtuma, joka kipsattiin. Vasenkätiselle tilanne vaati opettelua.
 Jalat eivät koskaan palaudu entiselleen.
 – Vasemmasta jalasta murskaantui kantaluu. Se on ollut aika pieninä paloina. Nyt se on jäykistetty ylempään kantaluuhun saakka. Se on tunnoton ja kylmä, mutta toimii. Pystyn kävelemään, Maarit Talvitie sanoo. Hän ontuu edelleen vasenta jalkaansa.
 Tuohon jalkaan ei koskaan enää laiteta kaunista korkokenkää, ei tavallista kävelykenkää saati lenkkaria. Mittatilaustyönä valmistetut erityiskengät löytyvät nyt eteisestä.
 Kun joutuu pitkäksi aikaa vuodepotilaaksi, keuhkojakin täytyy voimistuttaa. Maarit Talvitien kotialbumi
 Elämää rautajalan kanssa
 Oikeaa jalkaansa Maarit Talvitie puhuttelee rautajalaksi. Jalassa oli pirstaleinen sääriluun yläosan murtuma ja ortopedi  Antti Ylitalo  Tampereen yliopistollisesta keskussairaalasta käytti murtuman hoidossa ulkoista kiinnityslaitetta eli rinkifiksaattoria.
 Tähän hoitomuotoon päädyttiin, jotta molemmista jaloistaan loukkaantunut potilas saatiin mahdollisimman nopeasti ylös pyörätuolista ja varaamaan nimenomaan oikealle jalalle. Jo pelkkä rautarenkaiden kanssa eläminen vaati pinnistelyä. Viimeiset raudat lähtivät Maaritin jalasta elokuussa.
 Toipumisensa aikana Maarit Talvitie on tavannut melkoisen määrän lääkäreitä. Hän ei voi olla erikseen mainitsematta juuri ortopedi Antti Ylitaloa.
 – Hän kontrolloi kehitystäni hienosti. Tapasimme harvoin, mutta oli vaikuttavaa, miten sitoutuneesti hän hoiti rautajalkaani.
 Hauska tapahtuma piristi sairaalaeloa. Eräänä sunnuntaina ennen leikkausta ortopedi juoksi potilashuoneeseen, tervehti ja tutki jalkaa. Ylitalo kipaisi paikalle verkkariasu yllään. Hän halusi varmistaa vielä jotain ennen tärkeää leikkausta.
 Maarit Talvitiellä oli juuri samaan aikaan vieraita, jotka ihmettelivät, kuka tämä verkkariasuinen ”vierailija” oli.
 – Minua nauratti, kun sain sanoa, että hän leikkaa polveni huomenna!
 Metallisen rinkifiksaattorin käyttö murtuman hoidossa vaati käyttäjältään pitkää pinnaa. Viimeiset raudat lähtivät oikeasta jalasta elokuussa. Maarit Talvitien kotialbumi
 Antti Ylitalo muistaa myös hyvin potilaansa, vaikka hoidosta on kulunut kuukausia ja välissä on ollut kymmeniä muita leikkauksia.
 – Maarit jäi toki mieleen. Ensinnäkin hän oli hyvin positiivinen, vaikka vammat olivat vaikeat. Toiseksi käytin hänen jalkansa operoimiseen tekniikkaa, joka ei ole ihan arkipäiväistä.
 Miten se valkoinen takki vaihtui lääkärillä verkkareihin?
 – Jokin asia tulevasta leikkauksesta on jäänyt vaivaamaan. Palasin sitten juoksulenkiltä katsomaan ja tarkistamaan.
 Huolellisuuttaan Antti Ylitalo selittää yksinkertaisella syyllä.
 – Jos komplikaatioita syntyy, niiden kanssa joutuu itsekin elämään. Siksi työ pitää tehdä riskit minimoiden.
 Mitä motivoituneempi potilas itse on, sitä helpompaa toipuminen on.  Antti Ylitalo
 Maarit Talvitie arvostaa sitä, että ortopedi jaksoi selittää kaiken ymmärrettävästi. Sitä ei välttämättä tapahdu aina, kun potilas ja lääkäri kohtaavat.
 – Mitä motivoituneempi potilas itse on, sitä helpompaa toipuminen on, Antti Ylitalo kiteyttää.
 ”Itkeä piti mennen tullen”
 Sairaalakiertue Tampereelta Seinäjoen kautta Jalasjärvelle ja takaisin Seinäjoelle kesti runsaat kolme kuukautta.
 Maarit Talvitie muistaa kauhulla ja kauneudella sairaalajaksojen kotikäynnit. Ensimmäisellä kotikäynnillä rautajalkaista potilasta pyörätuoleineen ei edes saatu omaan kotiin tiukan ovikäännöksen vuoksi, koska jalka ei taipunut.
 – Menin miesystäväni luokse. Itkeä piti tietysti mennen tullen. Katkerana muistan vieläkin, kuinka kauheaa oli lähteä takaisin sairaalaan. Kotikäynniltä oli aina vaikea palata takaisin.
 Maarit Talvitie pääsi lopullisesti kotiin juhannukseksi. Kuntoutus jatkuu nyt kotipaikkakunnalla Ilmajoella.
 Kipua oppi pelkäämään
 Vaikka Maarit kertoi somessa avoimesti toipumisestaan, jotain hän jätti kertomatta. Valtavat kivut. Vaikka lääkitys oli hyvä, kipu velloi kehossa erityisesti leikkausten jälkeen. Useampaan otteeseen toipuja jouduttiin viemään Tampereella kipupoliklinikalle saamaan lisälääkitystä.
 – Aika kovat mömmöt sain!
 Kipuhoitajan näkeminen sai Maaritin itkemään, mutta ei kivusta vaan ilosta.
 – Aina kun näin hänen saapuvan, tiesin, että pian saan avun, jolla kipu lähtee välittömästi.
 Maarit Talvitie oppi pelkäämään kipua.
 – Sairaalassa alkuaikoina jo seisomaan nouseminen ahdisti, kun tiesin, että ottaa kipeää. Edelleen, jos tehdään jotain, mikä voi koskea, minua pelottaa. Onneksi kipuja ei enää oikeastaan ole.
 Hyvät vuorovaikutustaidot puolet hoitoa
 Perheellä, läheisillä ja ystävillä on ollut suuri merkitys Maarit Talvitien toipumisessa. Kaikki ovat pysyneet rinnalla. Kuntoutuja ei ole jäänyt yksin.
 – En olisi ikinä uskonut, että minulla on näin paljon hyviä tuttavia, sukulaisista ja perheestä puhumattakaan. Heistä on ollut niin iso apu ja henkinen tuki, että en voi kylliksi kiittää.
 Fysioterapeutti Heljä Peltola arvioi, että hoitohenkilökunnan hyvillä sosiaalisilla taidoilla voidaan saavuttaa jopa puolet hoitotuloksesta. Päivi Rautanen / Yle
 Samanlaista tukea Maarit Talvitie kokee saaneensa myös suurelta osalta häntä hoitaneilta ammattilaisilta. Tärkeä suhde syntyi Seinäjoen keskussairaalan vaativan kuntoutuksen osastolla fysioterapeutti  Heljä Peltolan  kanssa.
 – Hänen otteensa kuntoutukseen oli reipas eikä hyssyttelevä. Hän vaati paljon, mutta kuunteli minua. Hän sai minut uskomaan, että tästä selvitään.
 Heljä Peltola kuvaa alkua haastavaksi. Osastolle tuli moniongelmainen kuntoutuja, jonka kanssa piti tarkkaan miettiä mitä tehdä.
 Fysioterapeutti toimii lääkäreiden ohjeiden mukaan, mutta terapeutin ja kuntoutujan keskinäinen luottamus täytyy ensin rakentaa pala palalta. Kohti lopputulosta edetään pienin askelin välietappien kautta.
 – Maaritin kuntoutus eteni kuitenkin huimalla vauhdilla. Pääsimme tavoitteeseen, joka alussa näytti kuntoutujasta mahdottomalta.
 Heljä Peltolan mukaan tiedon jakaminen kuntoutujalle on hoitotyön onnistumisen edellytys. Hyvällä kanssakäymisellä voidaan saavuttaa jopa puolet hoitotuloksesta.
 Maaritin kuntoutus eteni kuitenkin huimalla vauhdilla. Pääsimme tavoitteeseen, joka alussa näytti kuntoutujasta mahdottomalta.  Heljä Peltola
 – Kuntoutujalle pitää olla rehellinen. Tavoitteet on asetettava yhdessä kuntoutujan kanssa ja kuntoutujan on tiedettävä, mikä on realistista ja mikä ei. Täytyy myös nähdä kuntoutuja kokonaisuutena, eikä vain tuijottaa vammaan.
 Sosiaaliset taidot syntyvät eletystä elämästä
 Vaikka Heljä Peltola hyödyntää työssään koko elämänkokemustaan, kemiat eivät siitä huolimatta aina heti kohtaa. Näin saattaa käydä juuri vakavaan onnettomuuteen joutuneen kuntoutujan kanssa.
 – Tutustun kuntoutujaan kokonaisvaltaisesti ja yritän pohtia, mitä taustalla on, miksi hän käyttäytyy niin kuin käyttäytyy ja pelkääkö hän jotain, jonka vuoksi hän torjuu auttajan.
 Maarit Talvitie nautti Heljä Peltolan huumorintajusta. Huumorin käyttö hoitotilanteessa vaatii hyvää tilannetajua.
 – Huumorilla saadaan etäisyyttä vammaan ja sairastumiseen. Arvioin tarkkaan, millaista huumoria käytän, käytänkö ollenkaan vai etenenkö asiapohjalla, Heljä Peltola selvittää.
 Mielikuvaharjoituksilla takaisin auton rattiin
 Auton rattiin uudelleen tarttuminen ei ole onnettomuuden uhrille helppoa, ei Talvitiellekään. Kun hän sai elokuussa loputkin raudat pois oikeasta jalastaan, hän osti automaattivaihteisen auton.
 Maarit Talvitie teki mielikuvaharjoituksia liikenteeseen palaamisestaan jo keväällä Jalasjärven terveyskeskuksessa.
 – Sieltä näkyy kolmostielle, jolla kulkee rekkoja koko ajan. Istuin ulko-oven vieressä ja katselin lasiovesta ulos ja mietin, tohdinko mennä tuonne. Päätin tohtia!
 Elämä helpottui. Nyt on taas vapaus mennä ja tulla. Pitkille ajomatkoille Maarit tosin ei ole vielä lähtenyt. Hän ajaa kauppaan, fysioterapiaan, uimaan, kuntosalille ja läheisten luokse.
 – Täällä ei pääse julkisilla. Jos ei uskalla kulkea autolla, sitten jää kotiin.
 Autoa tarvitaan myös työmatkoilla. Maarit Talvitie työskentelee Ruduksella myyntineuvottelijana. Työhönpaluu tuskin on ajankohtaista vielä loppuvuonnakaan.
 – Ehkä osa-aikaisesti.
 Poliisi välitti vastapuolen pahoittelut
 Lliikenneonnettomuuden oikeuskäsittely on vielä edessä. Siellä käsitellään onnettomuuden uhrille koituneita, pysyviä haittoja ja vastapuolen rangaistusta. Näillä näkymin Maarit Talvitie ei ole menossa oikeudenkäyntiin, vaan lähettää sinne asianajajansa. Näin on neuvottu.
 Hän on ottanut minuun yhteyttä poliisin kautta, pahoitellut kovin tilannetta ja ollut aika järkyttynyt myös.  Maarit Talvitie
 Vastaantulleen raskaan ajoneuvon kuljettaja on ulkomaalainen, eivätkä osapuolet ole kohdanneet eikä heillä ole edes yhteistä kieltä.
 – Hän on ottanut minuun yhteyttä poliisin kautta, pahoitellut kovin tilannetta ja ollut aika järkyttynyt myös, Maarit Talvitie kertoo.
 Onnettomuuspaikalle ensimmäisten joukossa saapunut auttaja on Maarit Talvitien tietojen mukaan ollut hiljattain ajokortin saanut nuori mies.
 – Hän on soittanut seuraavana aamuna tehovalvontaosastolle ja kysynyt selviytymistäni. Annoin hoitajalle luvan kertoa. Tilanne onnettomuuspaikalla on varmasti ollut auttajalle hurjan näköinen.
 Merja Riikonen (oik.) saapui tervehtimään kotona toipuvaa Maarit Talvitietä ja otti hänet mukaansa Ilmajoki-seuran asioiden hoitoon. Päivi Rautanen / Yle
 ”Ei tartte auttaa”
 Maarit Talvitie ryhtyy kahvinkeittoon. Tarjoudun apuun.
 – Ei tartte auttaa, sitkeä kuntoutuja tuumaa.
 Silläkö on menty eteenpäin?
 – Sairaanhoitajiakin olen lyönyt näpeille ja sanonut, että ”Älä auta mua”. Kuntoutumiseni alkumetreiltä olen ajatellut, että täytyy yrittää tehdä kaiken itse mitä pystyn – paitsi imuroinnin. En tykkää siitä, enkä vieläkään pysty sitä tekemään, Maarit Talvitie virnistää.
 Sen sijaan hän pelkää, pystyykö enää koskaan tarttumaan raivaussahaan.
 Maarit on kulkenut pikkutytöstä isänsä kanssa metsässä. Viime vuosina hän innostui työskentelemään raivaussahan kanssa – siitä kehittyi tärkeä harrastus. Kuntoutujan mielessä välkkyy ajatus päivästä, jolloin hän vielä tarttuu sahaan.
 – Raivaussahasta luopuminen olisi iso juttu, mutta olen elossa ja kaikkea muuta voi fiilailla sen mukaan mitä pystyy. En mene kuolema edellä. Kyllä tässä mennään elämä edellä!

Maarit Talvitie selvisi rajusta kolarista, vaikka päänahka irtosi ja kolme raajaa murtui – luunsirpaleista koottu nainen kävelee jälleen


Summary: Espanjassa juhlitaan tänään kansallispäivää myös perinteisellä sotilasparaatilla.

Tuhannet Katalonian itsenäisyyttä vastustavat marssivat katalaanialueen pääkaupunki Barcelonassa Espanjan kansallispäivänä lauantaina.
 Paikallisen poliisin arvion mukaan noin 10 000 ihmistä heilutti Espanjan, ja osa Katalonian, lippuja osallistuessaan marssille.
 Kyseessä on merkittävästi pienempi osallistujamäärä kahden vuoden takaiseen verrattuna. Tuolloin itsenäisyyttä vastusti yli kuusinkertainen määrä.
 Mies ja nainen sitoivat harteilleen Katalonian ja Espanjan liput Barcelonassa. EPA
 Katalaanijohtajat ja aktivistit ovat olleet  vangittuina ilman tuomiota jo lähes kaksi vuotta . Heitä syytetään muun muassa kapinasta Katalonian itsenäisyysäänestyksen ja yksipuoliseen itsenäistymisjulistukseen liittyen vuoden 2017 syksyllä.
 Heitä syytetään kapinan ohella myös kansankiihotuksesta, ja syylliseksi tuomittuja voi odottaa pitkät vankilatuomiot.

 Madridissa sotilasparaati
 Espanjan pääkaupungissa Madridissa kuningas  Felipe VI  osallistui perinteiseen sotilasparaatiin yhdessä Espanjan virkaatekevän pääministerin  Pedro Sánchezin  kanssa. Espanjassa käydään todennäköisesti jälleen uudet parlamenttivaalit muutaman viikon kuluttua.
 Madridissa juhlallisuuksiin osallistui myös kaikkien pääoppositiopuolueiden johtoa ja aluejohtajia kaikilta muilta alueilta paitsi Kataloniasta ja Baskimaasta.
 Lue lisää :
 Katalonian kansallispäivä veti sankoin joukoin mielenosoittajia Barcelonan kaduille – Espanjan hallituskriisi varjostaa juhlintaa

Espanjan Barcelonassa tuhannet osoittivat mieltään Katalonian itsenäisyyttä vastaan


Summary: Suomen Kuvalehti kertoi eilen, että suomalaisten enemmistö hyväksyisi ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamisen.

Antti Rinteen  (sd.) hallitukselta on penätty työllisyyttä edistäviä toimenpiteitä ja yksi sellainen saattaisi olla ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastaminen.
 Suomen Kuvalehden teettämän tuoreen kyselyn mukaan suomalaisten mielipiteet asiassa ovat muuttuneet  ja valtaosa kansasta olisi valmis kannattamaan porrastusta. Porrastusta on tehty muun muassa Tanskassa ja Ruotsissa.
 Työministeri  Timo Harakka  (sd.)  kertoi tänään Ylen Ykkösaamussa , että on itse vienyt porrastuksen yhteen hallituksen nimittämistä, työllisyyden edistämistä pohtivista työryhmistä. Harakan mukaan hallitus ei pääsääntöisesti käytä sosiaali- ja työttömyysturvan leikkauksia työllisyyden edistämiseen.
 – Mutta jos puhutaan saman rahamäärään jakamisesta toisin, niin se on asia, jonka olen myös omasta aloitteestani tuonut ryhmään, Harakka sanoi.
 Työryhmissä edustettuina ovat työntekijä-, työnantaja- ja yrittäjäjärjestöt. Työnantajapuolella porrastusta kannatetaan. Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n työelämäasioista vastaava johtaja  Ilkka Oksala  pitää ansiosidonnaisen porrastusta yhtenä keinona, jolla hallitus voisi pyrkiä saavuttamaan työllisyystavoitteensa.
 – Ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastuksella on tutkitusti toimiva vaikutus, Oksala sanoo.
 Oksalan mukaan valtiovarainministeriön virkamiehet ja Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATTin tutkijat voivat laskea eri porrastusmalleille työllisyysvaikutukset.
 "Sopivan mallin löytäminen ei tule olemaan helppoa"
 Hallituspuolueista keskusta ja vihreät ovat pitäneet porrastusta mahdollisena . Vasemmistoliiton riveissä se taas on herättänyt vastustusta epäoikeudenmukaisena työkaluna.
 Samoilla linjoilla on oltu SAK:ssa. Pääekonomisti  Ilkka Kaukoranta  muistuttaa, että porrastusta ansiosidonnaiseen työttömyysturvaan selvitettiin viime hallituskaudella. Silloin päädyttiin siihen, että työllisyyshyötyjen saaminen edellyttäisi myös leikkauksia.
 Sosiaaliturvan leikkauksia SAK vastustaa.
 – Jos löytyy sellainen malli, jolla saadaan työllisyyshyötyjä ilman sosiaaliturvan tason leikkaamista, meillä ei ole tietysti mitään sitä vastaan, Kaukoranta sanoo Ylelle.
 STTK:n pääekonomisti  Patrizio Lainà  on niin ikään epäileväinen porrastuksen työllisyysvaikutuksista.
 – Sillä ei välttämättä saada kovin isoja työllisyysvaikutuksia, jos alusta nostetaan ja lopusta lasketaan ansiosidonnaista. Parempi olisi lähteä kehittämään työvoimapalveluita ja nostaa palkkatukea, hän sanoo.
 Lainà arvelee, että mikäli porrastus haluttaisiin tehdä kustannusneutraalisti, koituisi se epäoikeudenmukaiseksi pitkäaikaistyöttömille.
 – Alussa työttömyysturvalla on enemmän ihmisiä ja lopussa vähemmän. Jos tasoa alkupuolella korotetaan, on loppupäästä otettava aika paljonkin pois, jotta mallista saadaan kustannusneutraali.
 Ansiosidonnaisen tason nosto alkupäästä voisi vaikuttaa myös negatiivisesti ihmisten pyrkimyksiin työllistyä heti työttömyyden alettua.
 – Toki osana kokonaisuutta porrastusta voidaan harkita. Siinä on paljon erilaisia malleja, ja jos jokin malli pöydälle tulee, katsotaan sitä tapauskohtaisesti. Mutta kaikille sopivan mallin löytäminen ei tule olemaan helppoa, Lainà sanoo.
 Lue myös:
 Timo Harakka haluaa yli 50-vuotiaille työnhakijoille "kokemusedun" – Suomen työmarkkinoilla on ikäsyrjintää, työministeri sanoo
 Keskusta pitää porttia auki työttömyysturvan porrastukselle – sosiaaliministeri Pekonen torjuu: "Epäoikeudenmukainen ja lisää kustannuksia"

Toimisiko ansiosidonnaisen porrastus? Työnantajapuolella peukutetaan, palkansaajajärjestöt epäilevät kustannusneutraalia ratkaisua


Summary: Trump ilmoittaa uuden virkaa tekevän ministerin ensi viikolla.

Ovi käy jälleen Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  hallinnossa. Virkaa tekevä kotimaan turvallisuudesta vastaava ministeri  Kevin McAleenan  on jättänyt tehtävänsä.
 Trump ilmoitti asiasta Twitterissä ja sanoi, että McAleenan haluaa nyt viettää aikaa perheensä kanssa ja siirtyä yksityiselle sektorille. Trump kehui McAleenanin tehneen upeaa työtä.
 – Olemme tehneet hyvää yhteistyötä, ja rajanylitykset ovat olleet reippaassa laskussa, Trump sanoi.
 Presidentti kertoi ilmoittavansa uuden virkaa tekevän ministerin ensi viikolla.
 McAleenan ehti toimia kotimaan turvallisuudesta vastaavana ministerinä vain puoli vuotta oltuaan sitä ennen Yhdysvaltain tulli- ja rajavalvontaviraston johtaja. Hän korvasi ministerinä huhtikuussa tehtävästään eronneen  Kirstjen Nielsenin .
 McAleenan sanoi, että hänen johdollaan ministeriö on saanut vähennettyä laittomia rajanylityksiä Meksikosta.
 Lue myös :
 Yhdysvaltain kotimaan turvallisuuden ministeri jättää tehtävänsä

Yhdysvalloissa kotimaan turvallisuudesta vastaava ministeri erosi – ehti toimia pestissään puoli vuotta


Summary: Tuloihin sidottua tiukkaa velkakattoa ja rajoituksia taloyhtiölainoihin pidetään asuntomarkkinoilla ylimitoitettuna.

Valtiovarainministeriön työryhmä julkisti lokakuun alussa esityksensä kotitalouksien liiallisen velkaantumisen hillitsemiseksi.
 Lue lisää:  Suomalaiset ovat velkaantuneet sellaista tahtia, että nyt on pakko tehdä jotain: työryhmä ehdottaa 170 000 euron velkakattoa keskituloiselle
 Pankkeja edustava Finanssiala kritisoi esitykseen jättämässään lausunnossa etenkin siitä, että ehdotetut toimenpiteet kohdistuvat pitkälti toimivaan asuntoluotonantoon.
 Lisäsääntely tekisi luotonmyöntämisestä monimutkaisen prosessin, jossa kotitalous ei enää pystyisi arvioimaan, onko sillä mahdollisuutta saada hakemaansa lainaa.
 Mutta on esitys saanut kritiikkiä muiltakin.
 Perheenäiti pelkää nuorten aikuisten asunnonsaannin vaikeutuvan
 Lausuntokierroksella olevan esityksen ensimmäisiä lausunnonantajia on kolmen täysi-ikäisen lapsen äiti  Liisa Leinonen  Kirkkonummelta.
 – Minua huolestuttavat ensiasunnon ostajat ja perheelleen asuntoa ostavat eli nuoret ja vastavalmistuneet. Pääkaupunkiseudulta tai seutukunnista ei saa esityksen mukaisella bruttotulokertoimella asuntoa. Ne ovat niin kalliita. He ovat pakotettuja menemään vuokralle ja kasvattamaan sijoittajien tilipusseja.
 Samaa mieltä ollaan myös asuntoja välittävissä yrityksissä.
 – Tässä on riskinä se, että ihmiset eivät pääse ostamaan omia asuntoja tai muuttamaan sellaisiin asuntoihin kuin olisi tarvetta, jolloin tulee paine asua enemmän vuokralla, sanoo SKVL:n toimitusjohtaja  Jussi Mannerberg .
 Jos esitys menee läpi sellaisenaan, monen nuoren asunnonostohaaveet kariutuvat ainakin pääkaupunkiseudulla, arvelee Suomen  Kiinteistönvälittäjien toimitusjohtaja Jussi Mannerberg. Antti Lähteenmäki / Yle
 Suomen Kiinteistövälittäjät ry:n kautta myydään noin puolet kaikista Suomen asunnoista.
 Välittäjien mukaan enimmäisvelkasuhde eli kotitalouden kaikkien luottojen määrä saisi olla siis jatkossa enintään 4,5 kertaa kotitalouden vuotuisten bruttotulojen verran. Se on liian jäykkä eikä ota huomioon alueellisia eroja.
 – Kasvukeskuksissa ja pääkaupunkiseudullan pitää olla eri kerroin ja enemmän joustovaraa paikalliselle tulkitsemiselle, Mannerberg ehdottaa.
 Toisin sanoen velkakatto olisi esimerkiksi pääkaupunkiseudulla selvästi ehdotettua korkeampi.
 Vuokrat uhkaavat jatkaa nousuaan
 Myös yksityiset vuokranantajat näkevät ehdotuksessa isoja riskejä.
 Heidänkin mielestään esityksen kärsijöinä tulisivat olemaan nuoret lapsiperheet ja työn perässä muuttajat. Mutta myös sijoitusasunnon ostamisesta on tulossa vaikeampaa.
 – Kyllähän vuokrakysyntä kasvaa, sanoo Suomen Vuokranantajien yhteiskuntasuhdejohtaja  Tuomas Viljamaa .
 Asuntojen ostajat ja rakentajat saattavat kavahtaa  taloyhtiölainojen ehtojen kiristymistä, sanoo Suomen Vuokranantajien yhteiskuntasuhdejohtaja Tuomas Viljamaa. Antti Lähteenmäki / Yle
 Mutta myös aikeet rajoittaa taloyhtiölainojen velkaosuus 60 prosenttiin, laina-aikojen pituus 25 vuoteen ja lyhennysvapaiden karsiminen vaikuttavat.
 – Taloyhtiölainat ovat olleet hyvä keino asuntorahoitukseen. Kiristykset voivat johtaa siihen, että ihmisistä tulee varovaisempia ja sitä kautta rakennushankkeita on vaikeampi saada liikkeelle. Vuokra-asuntojen kysyntä kasvaa ja, jos tarjontaa ei ole riittävästi, vuokrat nousevat, sanoo Suomen Vuokranantajien yhteiskuntasuhdejohtaja Tuomas Viljamaa.
 Lue lisää:  VM:n työryhmä valmistelee rajoituksia taloyhtiölainoille – monen uuden asunnon hinnasta jo yli 70 prosenttia on yhtiölainaa
 Viljamaa näkee esityksessä paljon hyvääkin kuten taloyhtiölainojen useiden lyhennysvapaavuosien rajoittamisen. SKVL:n toimitusjohtaja Mannerberg pitää puolestaan hyvänä, että taloyhtiölainoille tulee selkeä 60 prosentin velkakatto. Nykyään käytäntö on liikkunut 70 prosentin tai sen yli tasoilla.
 Välittäjät ja vuokranantajat puuttuisivat pontevammin kulutusluottojen ja pikavippien aiheuttamiin velkaantumisongelmiin tavallisen asuntoluototuksen sijaan. Esa Syväkuru / Yle
 Sen sijaan perinteisen asuntoluototuksen hekin jättäisivät pankkein tavoin rauhaan.
 Esitetyt toimenpiteet tuntuvatkin välittäjistä ja vuokranantajista ylimitoitetulta, koska kotitalouksien velkataakan kasvua ovat vauhdittaneet etenkin taloyhtiölainat ja erilaiset kulutusluotot pikavippeineen.
 – Rajaisin toimenpiteet ensisijaisesti ylivelkaantumisen ongelmiin eli haettaisiin pikavippeihin voimakkaampia ratkaisuja. Myös positiivinen luottorekisteri tarvitaan ja lisäksi pitäisi puuttua taloyhtiölainojen ylilyönteihin, Viljamaa tiivistää.
 Viljamaa ja Mannerberg ovatkin sitä mieltä, että nyt hyvin toimivia asunto- ja vuokramarkkinoita ei pitäisi mennä lisäsääntelyllä sotkemaan.

Ministeriön velkakattoesitys saa kritiikkiä – perheenäiti pelkää nuorten asunnonsaannin vaikeutumista


Summary: Helsingin Amos Rexissä on avautunut Birger Carlstedtin laaja näyttely. Carlstedt oli merkittävä suomalainen modernisti ja abstraktin taiteen pioneeri.

Länsimaiset taidesuuntaukset 1900-luvulta eteenpäin

Abstrakteja kokeiluja, kubismia, ekspressionismia, surrealismia...Amos Rexin uuteen näyttelyyn astuessa tuntuu siltä, kuin sukeltaisi suoraan 1900-luvun alun vallankumouksellisten eurooppalaisten taide-ismien syliin: tuosta taulusta tulee mieleen  Fernand Léger , tuosta  Salvador Dali , tuosta  Paul Klee.
 Birger Carlstedt  (1907- 1975) on kiinnostava poikkeus kotimaisella taidekentällä. Hän matkusti jo parikymppisenä nuorena miehenä Pariisiin ja ryhtyi viljelemään taiteessaan aikakauden kuumimpia eurooppalaisia taidevirtauksia. Perikansallisia suomalaisia aihioita ei Carlstedtin taiteesta juuri löydy.
 – 1920-1930 -lukujen vaihteessa Birger Carlstedt oli edelläkävijän asemassa. Hänen taiteensa oli uudenlaista ja ennennäkemätöntäkin sen aikaisessa Suomessa, kuraattori  Tuomas Laulainen  Amos Rexistä toteaa.
 Birger Carlstedt: Kubistinen sommitelma (1930).  Jussi Mankkinen / Yle
 Taiteilijana Carlstedt oli myös etuoikeutettu: hän tuli varakkaasta perheestä, mikä mahdollisti matkustamisen ja sitä kautta kansainvälisten vaikutteiden hakemisen.
 – Hänestä on käytetty termiä  dandy.  Carlstedt poikkesi boheemitaiteilijasta: hän oli nähnyt maailmaa, piti ruoanlaitosta, puhui useita kieliä, eikä millään tavalla näitä asioita peitellyt. Uransa alkuvaiheessa hän mielsi itsensä moniosaajaksi, koska teki töitä myös muotoilun ja sisustamisen parissa. Myöhemmin hänestä tuli nostalgisen modernistitaiteilijan ihanteiden mukainen hahmo.
 Kuraattori Tuomas Laulainen Amos Rexistä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Pariisin ja Helsingin välillä etenkin 50-luvulla suhannut Carlstedt sijoitti itsensä mielellään kansainvälisten taidepiirien keskiöön.
 – Hän kiistämättä vietti paljon aikaa Pariisissa, mutta piti myös namedroppailusta: Carlstedt kertoili mielellään, että tuntee  Picasson , Dalin ja  Le Corbusierin , mutta ei oikein tiedetä, kuinka hyviä kavereita he ovat olleet. Varmaan hän halusi antaa itsestään vähän vaikutusvaltaisemman kuvan, kuin mitä oikeasti oli, Tuomas Laulainen kertoo.
 Birger Carlstedt: Istuva (1932) Jussi Mankkinen / Yle
 Abstaktit teokset olivat kriitikoille liikaa
 Suomessa Carlstedtin taidetta tai persoonaa ei silloisessa varsin konservatiivisessa kulttuuri-ilmapiirissä oikein ymmärretty. Taidehallissa vuonna 1932 pidetty näyttely keräsi varsin negatiivista ja tympeää palautetta.
 – Etenkin Carlstedtin abstraktimpeihin teoksiin kohdistui murskaavaa kritiikkiä. Koettiin, ettei tällainen taide välttämättä sovi Suomeen, että se on liian eurooppalaista, Tuomas Laulainen sanoo.
 Sanan säilä viuhui muun muassa Helsingin Sanomissa. Lehdessä kirjoitettiin, että  "öljyvärimaalaukset ovat virkeämpiä ja raikkaampia, jollei ota huomioon plastillisen ja tasapintaisenkin muodon surkeutta, piirustuksen lysähtävää löysyyttä, mikä aivan erikoisesti häiritsee henkilökuvia".
 Näyttelyn abstraktit teokset kriitikot jättivät täysin huomiotta, mikä kertoo siitä, kuinka vieras kyseinen tyylilaji tuolloisessa Suomessa oli. Taidehallin enemmän tai vähemmän katastrofaalisen näyttelyn jälkeen Carlstedt ryhtyi maalaamaan esittävää taidetta. Syynä saattoi olla murskakritiikki, toisaalta taas esittäviä teoksia oli helpompi saada kaupaksi kuin abstrakteja: Carlstedt ei jatkuvasti halunnut tukeutua varakkaaseen perheeseensä.
 Birger Carlstedt: Istuva (1938). Teos on syntynyt taiteilijan matkalla, joka suuntautui Pohjois-Afrikkaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yksi luku Carlstedtin taiteeseen löytyy Pohjois-Afrikasta. Hän matkusti keväällä 1938 nykyiseen Marokkoon ja Algeriaan ja paikallinen eksotiikka vaikutti vahvasti hänen taiteeseensa: herkulliset värit ja ekstaattiset muodot suorastaan puhkesivat kukkaan. Myöhemmin Carlstedt totesi, että  "Afrikka oli tosiaan minun paikkani".
 Birger Carlstedt: Uponnut katedraali (1949). Teos perustuu Claude Debussyn samannimiseen pianokappaleeseen. Teoksessa on nähtävissä goottilaisen katedraalin spiraalien teräviä muotoja.  Jussi Mankkinen / Yle
 Carlstedtin Afrikka-vaikutteisissa töissä, joissa näkyy usein rummuttajia, tulee hyvin esille myös musiikin merkitys taiteilijalle. Carlstedt avioitui 1950-luvun taitteessa Ranskassa vaikuttaneen konserttipianisti  France Ellegaardin  kanssa, jolloin musiikin merkitys hänen taiteessaan kasvoi entistä suuremmaksi. Tästä hyvänä esimerkkinä on  Uponnut katedraali  -maalaus, joka pohjautuu  Claude Debussyn  samannimiseen pianokappaleeseen.
 – Teos edustaa Carlstedtin tuotannossa rajapintaa, jossa esittävästä taiteesta siirrytään täysabstraktiin.  Uponneessa katedraalissa  on vielä jonkin verran nähtävissä esittäviä piirteitä, jotka nousevat suoraan Debussyn sävellyksestä. Tässä voi nähdä vedenalaisen katedraalin tai rakennelman, mutta vain nimen kautta. Ilman nimeä tämä voisi näyttäytyä puhtaasti abstraktina teoksena, Tuomas Laulainen kertoo.
 Birger Carlstedt: Piknik (1934). Abstraktisten kokeilujen jälkeen Carlstedt siirtyi esittävän taiteen pariin.  Jussi Mankkinen / Yle Uutiset
 Moniosaajaksi itsensä uransa alkuaikoina mieltänyt Birger Carlstedt teki myös muotikuvia, sisustussuunnittelua sekä muotoilua.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yleisnäkymää Amos Rexistä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Birger Carlstedtin 1930-luvun värikylläistä taidetta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hypermoderni Kultainen kissa heräsi eloon
 Amos Rexiin on myös rekonstruoitu Birger Carlstedtin suunnittelema kahvila. Vuonna 1929 Helsingin Unioninkadulle avautunut Le Chat Doré eli Kultainen kissa oli aikoinaan suorastaan sensaatiomaisen moderni ja kaikin puolin poikkeuksellinen ilmestys. Kahvilan sisustus edusti funktionalismia ja sen geometrialla leikittelevää lattiamaalausta pidetään yhtenä Suomen ensimmäisistä konstruktivistista taideteoksista. Kahvilaa koristivat modernit valonauhat ja mystiset kissaveistokset.
 Le Chat Doré-kahvilan rekonstruktio Amos Rexissä.  Huomaa lattiaa koristava konstruktivistinen maalaus, joka oli aikoinaan yksi Suomen ensimmäisistä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Le Chat Dorélla oli myös oma vakituinen orkesterinsa ja se mainosti itseään "naisyleisön lempipaikkana", mikä sekin kertoi moderniudesta. Yleisönä oli arvatenkin taiteilijoita, kirjailijoita, näyttelijöitä ja opiskelijoita.
 Kieltolain aikana toiminnassa olleessa kahvilassa tarjottiin muun muassa lämpimiä voileipiä ja kovaa teetä – jossa siis oli mukana roima annos viinaa – ja siellä pidettiin mitä ilmeisimmin railakkaita bileitä.
 – Le Chat Doré oli eurooppalaisittainkin varsin poikkeuksellinen paikka, ja varmaankin se sai vieraita ulkomaita myöten, Tuomas Laulainen sanoo.
 Avantgardistisen kahvilan taru loppui kuitenkin lyhyeen ja se suljettiin parin vuoden kuluttua. Kahvilasta jäi jäljelle mustavalkoisia valokuvia sekä guassimaalauksia, joiden pohjalta se herätettiin Amos Rexissä uudelleen henkiin.
  Birger Carlstedt: Pesulaitos (1932) Jussi Mankkinen / Yle
 Arkkitehtonisesti toimiva näyttelytila
 Amos Rexin kaksi edellistä päänäyttelyä, japanilaisen teamLab-ryhmän digitaalisista installaatioista koostunut  Massless  sekä belgialaisen surrealistin  René Magritten  taidetta esitellyt  Elämänviiva  olivat molemmat menestyksiä ja saivat aikaan pitkiä jonoja. Museosta kerrotaan, että suurelle yleisölle hieman tuntemattomamman Birger Carlstedtin kohdalla etenkin opastetuilla kierroksilla on ollut kova kysyntä.
 Jaana Välimäki ja Timo Koski olivat tulleet Helsinkiin Blowup-festivaalin tiimoilta, mutta kävivät samalla Amos Rexissä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hyppäys immersiivisestä videotaiteesta abstrakteihin öljymaalauksiin on valtava, mutta Amos Rexin maanalainen näyttelytila on osoittautunut yllättävän muuntautumiskykyiseksi. Samaan ovat kiinnittäneet huomiota Birger Carlstedtia katsomaan tulleet  Jaana Välimäki  ja  Tomi Koski.
 – Pidän hyvin paljon siitä, kuinka täällä on arkkitehtuurista tulevia yhdistäviä tekijöitä, mutta samaan aikaan tänne on osattu rakentaa ammattimaisesti itse näyttelyä tukeva kokonaisuus. Näyttely tuntuu avaavan hyvin Birger Carlstedtin uraa ja hänen töistään on koostettu hienoja kokonaisuuksia, Välimäki toteaa.

Abstrakteja kokeiluja, kubismia ja ekspressionismia – Birger Carlstedt seurasi eurooppalaisia taidevirtauksia, mutta Suomessa häntä ei aina ymmärretty: "Piirustuksen lysähtävää löysyyttä ja muodon surkeutta"


Summary: Satoja kuollut neljä vuotta jatkuneissa väkivaltaisuuksissa.

Länsi-Afrikan Burkina Fasossa on kuollut 16 ihmistä, kun joukko ääri-islamisteja hyökkäsi moskeijaan kesken perjantai-illan rukousten, kertovat turvallisuuslähteet ja paikalliset asukkaat.
 Salmossin kaupungissa maan pohjoisosassa tehdyn iskun jälkeen lukuisat paikalliset asukkaat ovat paenneet väkivaltaisuuksia.
 Lähes 600 ihmistä on kuollut Burkina Fasossa vuodesta 2015, jolloin jihadistien iskut levisivät maahan naapurimaa Malista. Kansalaisjärjestöt arvioivat, että jihadistien iskut ovat vaatineet jopa tuhannen ihmisen hengen.
 Kuluneen kolmen kuukauden aikana  sadat tuhannet ihmiset ovat joutuneet jättämään kotinsa  väkivaltaisuuksien takia, kertoo YK:n pakolaisjärjestö UNHCR.
 Lue myös :
 Burkina Fasossa kasvaa humanitaarinen kriisi – sadat tuhannet pakenevat väkivaltaisuuksia

Burkina Fasossa 16 on kuollut jihadistien moskeijaiskussa – hyökkäsivät kesken rukoushetken


Munkholmenin eläintarha Syddjursin kunnassa Tanskan Jyllannissa on lauantain vastaisena yönä menettänyt yhdeksän kymmenestä kengurustaan.  TV2 Östjylland  kertoo, että kenguruaitaus oli yön aikana leikattu auki ja aamulla jäljellä oli vain yksi ainoa pussieläin.
 Eläintarhan omistaja  Benny Johansen  sanoi tv-uutisille huomanneensa heti aamukierroksellaan, että jotain oli vinossa.
 – Kun sitä kierrosta on tehnyt 25 vuoden ajan, sitä kyllä huomaa jos jotain on pielessä. Kun tulin kenguruiden luokse, oli aitauksessa vain yksi, joka pomppi villisti ympäriinsä, Johansen kertoi.
 Yksi yhdeksästä varastetusta kengurusta on harvinainen albino. Neljä varastetuista eläimistä on aikuisia naaraita ja viisi poikasia.
 Johansen on vakuuttunut, että asialla ovat olleet kenguruita tuntevat tekijät.
 – Varkaudessa vietiin vain kenguruita. Varkailla on varmasti jo kokemusta kenguruista, koska niitä ei ole aivan helppo ottaa kiinni.
 Poliisin mukaan varastettujen kenguruiden arvoksi arvioidaan noin 40 000 Tanskan kruunua (noin 5 300 euroa).
 Munkholmin eläintarha vetoaa Facebookissa, että varkaudesta jotain tietävät olisivat yhteydessä poliisiin.

Kengururosvo iski Tanskassa – vei kymmenen kengurun laumasta yhdeksän


Summary: Protestiliikettä yhdistävä CONAIE-ryhmä ilmoitti lauantaina olevansa sittenkin valmis neuvottelemaan presidentti Lenin Morenon kanssa polttoaineen hinnankorotuksista.

Ecuadorin presidentti  Lenin Moreno  määräsi lauantai-iltana Suomen aikaa maan pääkaupunkiin Quitoon ulkonaliikkumiskiellon. Lisäksi presidentti määräsi sotilaita valvomaan pääkaupungin kaduille ulkonaliikkumiskiellon noudattamista.
 Moreno ilmoitti Twitterissä, että kiellon tarkoituksena on helpottaa asevoimien työtä väkivaltaisuuksien lopettamiseksi.
 Polttoaineen hinnankorotuksista alkaneet mielenosoitukset ovat kestäneet jo lähes kaksi viikkoa. Protesteissa on kuollut viisi ihmistä ja satoja on loukkaantunut.
 Protestit alkoivat sen jälkeen, kun polttoaineen hinta yli kaksinkertaistui lokakuun alussa Morenon hallituksen poistettua polttoaineiden verotuet. Polttoainetukiaisten poistaminen oli osa Morenon Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n kanssa tekemää sopimusta, jonka avulla Ecuador sai 4,2 miljardin dollarin lainan.
 Mielenosoitukset ovat jatkuneet siitäkin huolimatta, että protestiliikettä yhdistävä CONAIE-ryhmä  perui aikaisemman ilmoituksensa  siitä, että se ei ole valmis neuvottelemaan presidentin kanssa. Lauantaina CONAIE-ryhmä kertoi olevansa sittenkin valmis suoriin neuvotteluihin Morenon kanssa. Liikkeen toiveena on, että IMF:n ehdot voitaisiin perua tai että niitä voitaisiin muuttaa.
 Osa protestoijista on ilmoittanut tyytymättömyytensä neuvottelujen aloittamiseen.
 Lisää aiheesta:
 Ecuadorin presidentti ehdotti suoria neuvotteluita – protestijohtajat torjuivat ehdotuksen

Ecuadorin presidentti määräsi pääkaupunkiin ulkonaliikkumiskiellon ja lähetti sotilaat partioimaan kaduille


Summary: Kovat oikeustuomiot raivostuttivat katalaanijohtajien kannattajia. Mielenosoittajat yrittivät tungeksia Barcelonan kansainväliselle  lentokentälle.

Barcelonan lentokentällä poliisi on ottanut rajusti yhteen mielenosoittajien kanssa.
 Tuhannet mielenosoittajat matkasivat El Pratin lentokentälle osoittamaan mieltään  katalaanijohtajien saamia vankeustuomioita  vastaan.
 Mielenosoittajat yrittivät tunkeutua poliisiketjun läpi lentokentän odotushalleihin. Poliisit käyttivät yhteenotoissa patukoita.
 Osalla mielenosoittajista oli kasvot peitettyinä. Osa mieltään osoittaneista viskoi kiviä ja roskapönttöjä poliiseja päin. Muutamia mielenosoittajia on otettu kiinni.
 Välikohtausten vuoksi yli 20 El Pratin kentältä lähtevää lentoa jouduttiin perumaan. Aiemmin päivällä mielenosoittajat tukkivat myös lentokentälle johtavia teitä.
 Katalaanijohtajien tuomioita vastustavat väkijoukot aiheuttivat myös katkoksia junaliikenteessä ja Barcelonan metrossa.
 Joitain mielenosoittajia pääsi poliisin ketjusta läpi lentokentän odotushalliin. Halleissa oli illalla kaaos. Josep Lago / AFP
 Kovat tuomiot raivostuttivat
 Mielenosoittajat raivostuivat Espanjan korkeimman oikeuden tuomioista itsenäisyyttä ajaville katalaanijohtajille.
 Oikeus tuomitsi kahdeksalle johtajalle 9-13 vuoden tuomiot.
 Tuomiot tulivat kansankiihotuksesta. Osa tuomituista sai tuomioita myös julkisten varojen väärinkäytöstä ja tottelemattomuudesta.
 Kolme katalaanijohtajaa todettiin syyllisiksi kansalaistottelemattomuudesta ja he jäivät tuomiotta.
 Katalonian nykyisen aluejohtaja  Quim Torra  sanoi tuomioiden olevan kostotoimia.
 Osa katalonialaisista haluaa voimakkaasti Katalonian itsenäisyyttä ja eroa Espanjasta.

Barcelonan lentokenttä kaaoksessa – poliisi taltutti patukoin mielenosoittajia


Summary: Kansalliskonservatiivinen Laki ja oikeus voitti Puolan parlamenttivaalit, mutta oppositio pääsi jarrumiehen paikalle senaattiin.

Puolassa hallitseva kansalliskonservatiivinen ja populistinen Laki ja oikeus -puolue on voittanut eiliset parlamenttivaalit.
 Kun kaikki äänet on laskettu, niin edelleen on epäselvää, saako Laki ja oikeus -puolue ehdottoman enemmistön parlamentin alahuoneeseen, sejmiin. Keskusvaalilautakunta ilmoittaa parlamentin paikkajaon vielä tänä iltana.
 Alahuoneessa on 460 paikkaa ja hallitsevan puolueen ehdoton enemmistö saattaa jäädä yhdestä paikasta kiinni. Puolueen kannatus on hiukan alle 44 prosenttia annetuista äänistä.
 Laki ja Oikeus menetti enemmistön senaatissa
 Nyt näyttää selvältä se, että Laki ja oikeus menettää enemmistön ylähuoneessa eli senaatissa. Puolueella on vanhassa 100-paikkaisessa senaatissa 61 paikkaa ja uuteen senaattiin se on saamassa 49 senaattoria.
 Oppositiojohtaja  Katarzyna Lubnauer  on iloinnut, että oppositio saa yhdistyneenä uutta voimaa senaatissa. Liberaalijohtajan mukaan oppositio voi ainakin jarruttaa Laki ja oikeus -puolueen lakihankkeita.
 Laki ja oikeus -puolueen senaattori  Jan Maria Jackowski  arvioi puolestaan, että hallitseva puolue on "uudessa tilanteessa" ja sen täytyy neuvotella muiden puolueiden kanssa enemmän sadakseen lakeja eteenpäin.
 Vaikka Laki ja oikeus on selvästi suurin puolue, niin se ei myöskään saanut tavoittelemaansa kahden kolmasosan enemmistöä parlamenttiin. Näin suurella määräenemmistöllä puolue olisi voinut muuttaa perustuslakia mieleisekseen.

Puolassa Laki ja oikeus -puolueen enemmistö parlamentissa kiikun kaakun – oppositio voitti enemmistön senaattiin


Summary: Yksi Turkin tavoittelemista kaupungeista on legendaarinen Kobani, jossa kurdijoukot kukistivat Isisin.

Muutama vuosi sitten täällä Turkin ja Syyrian rajalla maailma seurasi tiiviisti kun islamistijärjestö Isis yritti ottaa haltuunsa kurdikaupunki Kobanin.
 Lähinnä neuvostoaikaisin kiväärein aseistetut kurditaistelijat vastustivat Isisin etenemistä viimeiseen asti. Heidän peräänantamattomuutensa vakuutti Yhdysvallat siitä, että kurdeja kannattaa tukea.
 Yhdysvaltojen johtaman liittouman noin 700 ilmaiskua auttoivat kurdien YPG-joukot voittoon Isisiä vastaan. Kurdien voitosta Kobanissa tammikuussa 2015 tuli käännekohta taistelussa Isisin leviämistä vastaan Syyriassa ja Irakissa – Kobanista tuli legenda.
 Kun Nato-liittolainen Yhdysvallat  juhlisti voittoa, Turkille tilanne oli kaksipiippuinen. Kurdien YPG-joukkoja pidetään turkinsyntyisen kurdien PKK-järjestön organisoimina, ja Turkki oli taistellut PKK:ta vastaan jo 35 vuotta.
 Nyt Turkki on päättänyt valloittaa Kobanin operaatiossa, jonka tavoitteeksi se sanoo "turvavyöhykkeen" perustamisen Pohjois-Syyriaan.
 Yhdysvallat ei ole juuri puhunut YPG:n ja PKK:n välisestä kytköksestä, ja koska Turkilla ja PKK:llakin oli meneillään rauhanneuvottelut, ongelmat eivät kärjistyneet. Mutta kun rauhanneuvottelut Turkin ja PKK:n välillä romahtivat samana kesänä, järjestöstä tuli taas Turkin vihollinen numero yksi.
 Turkki on Kobanin taistelujen jälkeen käynyt katutaisteluja PKK:ta vastaan Turkin kurdikaupungeissa ja kiihkeästi pommittanut Pohjois-Irakin PKK-keskusta. Ja nyt se on lanseerannut Syyrian kurdialueella operaation, joka on saanut nimekseen “Operaatio Rauhan lähde".
 Keskiviikosta asti Turkilla ovat olleet vastassa vain YPG:n johtamat SDF-joukot. Ne ovat sanoneet taistelevansa viimeiseen asti, mutta silti Naton toiseksi suurimman armeijan voittoa pidetään lähes varmana.
 Jos tilanne ei muutu,  on vain ajan kysymys, milloin Turkki saa raivattua rajalle 30-kilometrin syvyisen ja 480-kilometrin pituisen turvavyöhykkeen.
 Sadattuhannet Syyrian kurdit joutuvat pakenemaan Turkin hyökkäystä – "meillä ei ole paikkaa, minne mennä", "lapsillamme ei ole ruokaa"
 Tätä kirjoittaessa Turkki käy taisteluja rajalla 200 kilometrin pituisella alueella. Turkki sanoo nyt kontrolloivansa tilannetta kahdessa rajakaupungissa, Ras al-Aynissa sekä Tal Abyadissa. Näyttää mahdottomalta, että YPG pystyisi sinnittelemään kovin kauan. Rajalta katsottuna Tal Abyad näytti maanantaina olevan kokonaan Turkin valvonnassa, kuten Turkki on ilmoittanut.
 Tähän mennessä kaikki on käynyt Turkille varsin helposti. Mutta sunnuntaina tuli merkittävä uusi käänne, jonka pitäisi huolestuttaa sekä Turkkia että Yhdysvaltoja: Syyrian presidentti  Bashar al-Assadin  joukot saattavat astua kuvaan.
 Kurdit väittivät sunnuntaina  päässeensä Assadin kanssa sopimukseen Kobanin ja Manbijin kaupungin suojelemisesta Turkin hyökkäykseltä. Silti Turkin tukemien kapinallisjoukkojen ilmoitettiin jo hyökänneen Manbijiin maanantai-iltana.
 Maanantaina Assadin hallinnon virallinen uutistoimisto Sana kertoi Syyrian armeijan asemoituneen Tal Amriin, 40 kilometriä Ras al-Aynista kaakkoon.
 Ugur Can / AOP
 Yhdysvalloille Syyrian hallinnon mukaantulo tarkoittaa Syyrian kurdien liittoutumista sen suurimpien haastajien, Venäjän ja Iranin, kanssa. Ne tukevat Assadin hallintoa. Samalla Yhdysvallat on itse pelannut itsensä pois pelistä, jos Isis alkaa jälleen voimistua.
 Assadin armeija siirtyikin maanantaina myös Ayn Issaan, jossa satojen Isis-vankien oli kerrottu paenneen. Tämä kasvatti epäilemättä painetta Venäjälle alkaa tukea Assadia ja ottaa koppi Isisiksen-vastaisesta sodasta – jos se enää kiihtyisi uuteen alkuun.
 Turkin tämä käänne syöksee  arvaamattomaan tilanteeseen. Turkki on melkein sodan alkamisesta asti tukenut Syyrian kapinallisia syöstäkseen Assadin vallasta ja taistelee tässäkin operaatiossa kentällä kapinallisten kanssa.
 Kuinka paljon Turkki voisi neuvotella Assadin kumppanin Venäjän kanssa kun se on ollut alusta asti "väärällä" puolella?
 Jo lähtökohtaisesti Turkki on ollut operaatiossaan melkoisen yksin: maanantaina EU tuomitsi yksimielisesti Turkin operaation, ja Natokin on arvostellut sitä alueen vakauden vaarantamisena.
 Tästä huolimatta Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  vannoi maanantaina Turkin hyökkäävän Kobaniin suunnitellusti, samoin Manbijiin. Erdoğan väitti Venäjän suhtautuvan toimiin myötämielisesti.
 Koillis-Syyria on ollut Syyrian rauhallisinta seutua sen jälkeen, kun Assadin joukot pääosin vetäytyivät sieltä sodan alussa ja alue siirtyi kurdien YPG:n haltuun.
 Mutta loppujen lopuksi yhteistyö Assadin joukkojen kanssa syöksisi arvaamattomaan tilanteeseen myös kurdit itsensä. Assad ei halua kurdien itsehallintoaluetta Syyriaan ja kutsuu PKK:ta terroristijärjestöksi.
 Kurdien sanontaa testataan taas: kurdeilla ei ole muita ystäviä kuin vuoret. Mutta onko Turkillakaan?

Assadin armeijan mukaantulo monimutkaistaa kuviota Syyriassa - Yle seuraa rajalla Turkin hyökkäyksen etenemistä


Summary: Kauppakeskusten ketjuliikkeiden rivistöt näyttävät monesta kuluttajasta toistensa kopioilta. Siksi Yle vertasikin pääkaupunkiseudun isojen kauppakeskusten sijaintia ja saavutettavuutta.

“Triplan asema on ohittamaton.” Mainosslogan pitää sisällään pääkaupunkiseudun uusimman ostosparatiisin kohtalon kysymyksen.
 Käykö todella niin, että työmatkalaiset hyppäävät Pasilassa ostoksille? Vai ohittavatko he sen ja jatkavat junalla suoraan määränpäähän, josta löytyy oma lähikauppa ja sen tutut valikoimat?
 Triplan potentiaalinen asiakasmäärä on valtava. HSL:stä arvioidaan, että Pasilan aseman läpi virtaa arkipäivisin noin 150 000 lähijunamatkustajaa. Pasilan kautta kulkevien ratikka- ja bussimatkustajien määrän voi arvella jonkin ajan kuluttua tuplaantuvan 40 000:een.
 Joukkoliikenteen volyymi näkyy myös Ylen keräämissä matkustusaikatiedoissa.
 Triplan tulo kaupan pelikentälle tekee siitä kertaheitolla lähimmän kauppakeskuksen kotoa lähes 120 000:lle joukkoliikenteen käyttäjälle. Pääradan sujuvan lähijunaliikenteen hyöty ulottuu kauas pohjoiseen, josta pääsee junalla nopeammin Pasilaan kuin lähempänä sijaitseviin Vantaan Jumboon tai Kannelmäen Kaareen.
 Haasteena muuttaa rutiineja
 Jopa vuosia jatkunutta arkista kulkemista muuttavien käytäntöjen myyminen ihmisille on iso haaste, jossa Triplan on pakko onnistua.
 – Olemme kuluttajina usein aika perinteisiä, tapojemme vankeja. Triplan uhka on siinä, onnistuuko se vakuuttamaan matkustajat ja asukkaat siitä, että kannattaa aloittaa uusi rutiini, sanoo Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun työelämäprofessori  Pekka Mattila .
 Osa asiantuntijoista sanoo suoremmin, etteivät he ole siitä vakuuttuneita. Kaupunkisosiologian dosentti  Pasi Mäenpää  Helsingin yliopistosta sanoo, että työmatka-asiointi ei ole yleisin tapa käydä ostoksilla.
 – Kun 5–10 vuotta sitten tutkittiin ihmisten ajankäyttöä, he menivät töistä kotiin laittamaan sapuskaa ja sen jälkeen vasta lähdettiin viemään kakruja harrastuksiin ja/tai käymään ostoksilla, Mäenpää sanoo.
 Pasilalaisten lähiostari
 Keski-Pasilan työmaan ympäristössä on jo vuosia riittänyt vilskettä kuin muurahaispesässä eikä rakentaminen lakkaa kauppakeskuksen avaamiseen.
 Kun Tripla avaa ovensa, siitä tulee samalla pasilalaisten lähiostari. Keski-Pasilan rakentaminen kuroo yhteen ratapihan erottamat Itä- ja Länsi-Pasilan.
 Tuhannet uudet työpaikat tuovat mukanaan ostovoimaa. On vaikeaa nähdä, miksi Pasilassa töissä käyvät kurvaisivat kotiin kiiruhtaessaan enää esimerkiksi Helsingin keskustaan ostoksille, kun Triplassa on kauppojen lisäksi sujuvat yhteydet joka suuntaan.
 Kuka häviää?
 Kuluttajien ostovoima ei ole viime aikoina oleellisesti kasvanut. Kun Triplassa alkaa kassakoneiden kilinä, sen täytyy olla joltain muulta pois.
 – Triplalle häviävät pienemmät päivittäistavarakaupat ja asemien seutujen pienemmät ostoskeskukset lähellä koteja, Pekka Mattila arvioi.
 Pasi Mäenpään mukaan Triplan uutuudenviehätys saattaa hiljentää myös muita kauppakeskuksia: Rediä, Itäkeskusta ja Jumboa. Hän arvioi, että vaikutukset ulottuvat keskustaan saakka.
 Ylen selvityksen mukaan Kalasataman kauppakeskus Redi ja Helsingin keskusta menettävät eniten jalansijaa Triplalle. Nykyisten asukasmäärien ja kulkureittien vertailu osoittaa, että Redi häviää Triplaan verrattuna 37 000 asiakasta, jotka ennen pääsivät kävellen nopeimmin Rediin.
 Miten vertailu tehtiin? Kauppakeskusten vaikutusalueet on laskettu Helsingin yliopiston Geotieteiden ja maantieteen laitoksen MetropAccess-hankkeessa tuotetun pääkaupunkiseudun matka-aikamatriisin pohjalta. Kartoissa tarkastellaan: Julkinen liikenne:  Kokonaismatka-aika lähtöruudusta kohderuutuun joukkoliikenteellä, sisältää mahdollisen kotona odottelun reitin alussa. Kävellen : Matka-aika lähtöruudusta kohderuutuun kävellen. Kävelynopeudeksi on asetettu 70 metriä minuutissa. Autolla:  Kokonaismatka-aika autolla lähtöruudusta kohderuutuun keskipäivällä, matka-aika lasketaan kokonaismatkaketjun mukaan ovelta ovelle. Laskennoissa on huomioitu lisäksi kokonaismatkaketjut: muun muassa keskimääräinen kävelyaika pysäköintipaikalle, matka-aika autolla lähtöpisteestä kohdepisteeseen ja keskimääräinen pysäköintipaikan etsimiseen kuluva aika. Mittausajankohta kaikissa on maanantai 29.1.2018 kello 12-13. Julkisen liikenteen kartassa on taustalla HSL:n linjat, autokartassa tieosoiteverkko ja kävelykartassa Helsingin liikenneväylät, jossa mukana muun muassa kävelytiet, pyörätiet ja muut pikkutiet. Asukkaiden määrä on laskettu väestötietoruudukosta, joka on joulukuun lopulta 2018.
 Se ei tietenkään tarkoita, etteivät he enää asioisi Redissä siinä missä muuallakin, mutta nopein happihyppy ostoksille, elokuviin ja sushille suuntautuukin nyt Pasilaan.
 Jos katsotaan autoilijoita, Triplan vaikutusalueelle siirtyy 45 000 potentiaalista asiakasta, jotka tähän saakka ovat kurvanneet nopeimmin Rediin.
 Tässä jutussa on vertailtu kauppakeskusten saavutettavuutta eri kulkumuodoilla. Vetovoimatekijöitä on lukemattomia muitakin. Kulkemista ohjaa muun muassa ihmisten arki, tottumukset ja mieltymykset sekä silkka mukavuudenhalu: ostoksille halutaan päästä kastelematta jalkojaan ja palelematta.
 On syytä muistaa, että Pasilan tapaan myös Kalasatama on vielä keskeneräinen. Keskon pääkonttorin aloitus kesällä lisäsi Kalasataman työpaikkojen määrää 1 700:lla. Ensi vuonna vieressä avataan Helsingin kaupunkiympäristön toimitalo, jonne muuttaa 1 500 työntekijää.
 Redin alueen ostovoima nousee, kun koko Kalasatama valmistuu 2030-luvulla. Asukasmäärä tulee olemaan vähintään 25 000 ja uusia työpaikkoja on yli 10 000.
 Ihmisten liikkuminen pääkaupunkiseudulla muuttuu suuresti, kun lähivuosina valmistuvat Raide-Jokeri, Vantaan ratikka ja Länsimetron jatke Espoon Kivenlahteen.
 Keskusta pitänee pintansa
 Aallon työelämäprofessori Pekka Mattila ei ole huolissaan keskustan kivijalkakauppojen kuolemasta. Hän muistuttaa, että sen suuntaista keskustelua käydään aina, kun uusi iso kaupan keskittymä aloittaa toimintansa.
 Mattila odottaa, että keskustan liiketarjonta eriytyy kauppakeskuksista sitä mukaa, kun niitä nousee uusia. Näin keskusta pitäisi pintansa uusista kauppakeskuksista huolimatta.
 Pohjoishelsinkiläisistä moni asioi nopeimmin Malmin Novassa, joka ei ole mukana siksi, että vertailussa on mukana vain kohteita Kauppakeskusyhdistyksen 20 suurimman listalta.
 Vertailusta puuttuu pyöräliikenne, joka ainakin Triplassa nähdään tärkeänä kulkumuotona. Kauppakeskusjättiin avataan paikoitustilat peräti 3 400 polkupyörälle ja Suomen ensimmäinen pyörähotelli eli maksullinen pyörien sisävarasto.
 Autoilijoita taas ohjaa muun muassa ilmainen pysäköinti. Helsingin keskustan parkkiluolissa siitä pitää maksaa.
 Tripla, lajinsa viimeinen?
 Jo ennen ensimmäistäkään asiakasta Tripla on lyönyt leimansa Helsingin kaupunkikuvaan. Moni on hätkähtänyt rakennusten  valtavaa mittakaavaa .
 Tuoreessa muistissa on, kuinka vuosi sitten syksyllä avatun Kalasataman Redin yrittäjät joutuivat  pettymään karvaasti , kun asiakasmäärät jäivät heti alkuun kauaksi arvioiduista.
 Jo neljä vuotta sitten Aalto-yliopiston Pekka Mattila kummeksui pääkaupunkiseudun  ylikuumaa  kauppakeskusten rakentamistahtia.
 Jutussa mainittu Vantaan Kivistön kauppakeskussuunnitelma onkin välissä kutistunut huomattavasti.
 Asiantuntijoilta ei saa selkeää vastausta siihen, minkälainen on tulevaisuuden kauppakeskus, koska niitä ei välttämättä enää rakenneta.
 – Todennäköisesti ainakin tällaisten mammuttikeskusten rakentaminen hiipuu. En usko, että ruokakauppa Suomessa siirtyy verkkoon, mutta erikoistavarakauppa ei tule tarvitsemaan näin paljon neliöitä, kun näiden hankkeiden perusteella voisi olettaa, Mattila sanoo.
 Muitakin kauppakeskuksia kuin Rediä kuulee moitittavan siitä, että kävijä tuntee hukkuvansa sinne. Pekka Mattila puhuu “navigoitavuudesta” ja “ihmisen kokoisesta mittakaavasta”.
 Tripla on kuitenkin valtavan kokoinen. Liikepinta-alaa on 85 000 neliötä eli 50 jalkapallokenttää, jolla se kiilaa Suomen ostoskeitaiden kärkikolmikkoon, tasoihin Jumbon kanssa. Edellä on vain Espoon Sello.
 – Vaikka ihmiset tykkäävät siitä, että on valinnanvaraa, niin olennaista on se, että mittakaava on inhimillinen. Triplan pitää tuntua turvalliselta. Ei saa tulla avuton olo tai tuntua, että on eksyksissä, Mattila sanoo.
 Pasilaan synnytetään kakkoskeskustaa
 Mall of Triplan kauppakeskusjohtaja  Kati Kivimäki  sanoo, että he eivät itse edes puhu kauppakeskuksesta, vaan kokonaisesta kaupunkikeskuksesta, joka on hänen mukaansa tulevaisuuden trendi.
 – Tämä on kokonaisuus, jossa ihmiset voivat viettää aikaansa, jossa he käyvät töissä ja asuvat ja jonne voi tulla lomalle hotelliin.
 Ajatus Pasilasta kaupungin kakkoskeskustana on muhinut kaupunkisuunnittelijoiden pöytälaatikossa vuosikymmeniä. Ensimmäinen konsulttityö Länsi-Pasilasta teetettiin vuonna 1976. Junaratojen päälle rakennettavaa betonikantta pidettiin kuitenkin sopimattomana asuntorakentamiselle junien aiheuttaman tärinän vuoksi.
 Triplassa tiedostetaan se, että nykyajan kuluttaja haluaa paljon muutakin kuin ostaa jonkin tavaran. Tiloista vain 60 prosenttia on kauppoja. Loput on ruokaa, viihtymistä tai elämyksiä, kuten kauppakeskusjohtaja Kati Kivimäki sanoo.
 Erilaisten palveluiden merkitys asiakkaiden houkuttelussa korostuu vuosi vuodelta, kertoo myös lokakuussa julkaistu  kauppakeskusbarometri .
 Erilaisten palvelujen ja kauppojen suhdetta eri kauppakeskuksissa voi vertailla jutun alla löytyvässä grafiikassa.
 – Kuluttaminen on muutoksessa. Asiakas haluaa edelleen kuluttaa, mutta kohteet ovat vähän muuttuneet. Ihmiset haluavat viihdettä ja elämystä sekä panostaa myös itseensä.
 Asiantuntijoiden mukaan julkiset palvelut tuovat hyvin kävijöitä. Triplaan tulee posti ja Töölön seurakunnan seurakuntakeskus, mutta ei esimerkiksi kirjastoa tai terveyskeskusta, jotka ohjaisivat ihmisiä ostoksille samalla reissulla.
 Viihdettä ja elämystä tarjoaa muun muassa kauppakeskuksen kellariin luotu “ikuinen kesä”, sisäsurffiareena, jossa on ympäri vuoden 27 astetta lämmintä.
 Siinäpä pohdittavaa niille, joiden mielestä oli pähkähullu idea rakentaa sisälaskettelukeskus ikuisen kesän keskelle, dubailaiseen kauppakeskukseen  Mall of The Emiratesiin .
 Teemu Kakko / Yle
 Voit keskustella aiheesta asiallisesti tämän jutun alla maanantaina 14.10.2019 kello 22 saakka.

Vievätkö kaikki tiet Triplaan? Vertailimme pääkaupunkiseudun suurten kauppakeskusten saavutettavuutta autolla, julkisilla ja kävellen


Summary: Helsingin poliisin mukaan mielenosoittajat eivät tottele poliisia.

Helsingin keskustassa iltapäivällä alkanut mielenosoituskulkue on aiheuttanut häiriötä. Poliisi on paikan päällä ohjaamassa liikennettä ja seuraamassa yleistä järjestystä muutoinkin.
 Mielenilmaus jatkuu edelleen. Poliisin mukaan mielenosoituksessa on heitelty esineitä ja ainakin yksi ikkuna on rikottu.
 Mielenosoituskulkue Helsingin keskustassa on aiheuttanut myös hetkellisiä liikennekatkoksia iltapäivän ruuhkaliikenteessä. Poliisin arvio on, että katkoja voi tulla kello 18 saakka.
 Liikennekatkoksia on ollut Simonkadulla, Mannerheimintiellä, Aleksanterinkadulla, Unioninkadulla, Etelärannassa, Laivasillankadulla ja Puistokadulla.
 Kampintorilta liikkeelle lähteneeseen kulkueeseen osallistui poliisin arvion mukaan noin 250 ihmistä.
 Mielenilmauksella vastustetaan Turkin sotatoimia Syyrian kurdialueella.
 Juttu päivittyy.

Mielenilmaus muuttui rähinäksi Helsingissä – poliisi varautuu voimankäyttöön


Summary: Euroopan unionin ulkoministerit ovat tyrmistyneitä Turkin hyökkäyksestä Syyriaan.

Euroopan unioni tuomitsee Turkin sotatoimet Koillis-Syyriassa. EU:n ulkoministerien päätöslauselman mukaan Turkin hyökkäys alueen kurdeja vastaan heikentää koko alueen vakautta ja turvallisuutta sekä aiheuttaa kärsimystä siviileille.
 EU:n ulkoministerit tuomitsivat Turkin toimet yksimielisesti. Ministerit ovat koolla Luxemburgissa. Suomen kokouksessa edustaa ulkoministeri  Pekka Haavisto .
 – Turkin sotatoimet vaarantavat ne tulokset, joita Syyriassa on saatu ISISin vastaisessa taistelussa., EU:n ulkopoliittinen edustaja  Federica Mogherini  sanoi.
 Ulkoministerit keskustelivat myös koko EU.ta koskevasta asevientikiellosta, mutta siitä ei päästy vielä yhteisymmärrykseen. Mogherinin mukaan keskustelu asevientikiellosta jatkuu EU-maiden piirissä. Suomi on jo päättänyt lopettaa aseviennin Turkkiin.
 EU:n ulkopoliittinen edustaja Federica Mogherini myös varoitti Turkkia toimista, joilla nykyisen kurdialueen väestörakennetta rajusti muutettaisiin. Turkki aloitti viime viikolla hyökkäyksen Koillis-Syyrian kurdialueille tarkoituksenaan luoda alueelle niin kustuttu "turvavyöhyke".
 EU:n ja Turkin välit kovalla koetuksella
 EU-johtajien on määrä käsitellä Turkin hyökkäystä Syyriaan myös torstaina alkavassa huippukokouksessa.
 Turkin ja EU:n välit ovat erittäin vaikeassa tilassa. Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  on uhannnut avata maan rajat pakolaisille ja päästää heidät EU:n alueelle. Turkissa on neljä miljoonaa pakolaista, joista 3,6 miljoonaa on Syyrian sodan jaloista paenneita.
 EU pitää Turkin uhkausta sietämättömänä. EU:lla ja Turkilla on kolme vuotta sitten solmittu sopimus, jonka mukaan Turkki huolehtii syyrialaispakolaisista EU:n taloudellista tukea vastaan. EU:n maksama rahamäärä on kuusi miljardia euroa.

EU tuomitsee Turkin hyökkäyksen Syyriaan – asevientikiellosta ei sopua


Summary: Arkea maailmalta: Useat ranskalaiset kosmetiikkajätit ovat lanseeranneet miehille tarkoitettuja meikkisarjoja.

Kiertelen pariisilaisessa putiikissa etsimässä kasvojenpesuainetta. Vieressäni seisoo nuori mies, joka tutkii putelien etikettejä huolellisesti ja kertoo myyjälle etsivänsä C-vitamiinia sisältävää kasvovoidetta.
 Mies vaikuttaa tietävän tuotteiden ainesosista ja vaikutuksista paljon enemmän kuin minä. Vilkaisen miestä syrjäsilmin: hän näyttää kadehdittavan hyvinvoivalta ja huolitellulta.
 Kauneudenhoito kiinnostaa yhä enemmän myös miehiä. Ilmiö on yleismaailmallinen, mutta tavallista vahvemmin se näkyy kosmetiikkatuotteiden luvatussa maassa Ranskassa. Miehille suunnatun kosmetiikan myynti kasvaa kymmenen prosentin vuosivauhtia, ja kauppojen hyllyille ilmaantuu koko ajan enemmän miehekkään näköisiä tuotesarjoja.
 Kaukana ovat siis ajat , jolloin miehen hygieniatuotteiksi riittivät deodorantti ja Nivea-purkki. Nyt miehille myydään kuorinta-aineita, anti age -rasvoja, virkistäviä naamioita ja silmänympärysvoiteita. Tuotteita markkinoidaan teknisiltä kuulostavin laatusanoin, ja niitä ostavat etenkin nuoret ja koulutetut ranskalaiset.
 Onko ulkonäöstä huolehtiminen merkki tasa-arvokehityksestä vai epäterveistä ulkonäköpaineista? Varmasti molemmista. Miesten on aiempaa sallitumpaa nauttia ulkonäöstään eikä purkkien ostelua tarvitse häpeillä. Toisaalta työelämän vaatimukset ovat miestenkin kohdalla koventuneet.
 Niin pariisilaisilla kuin newyorkilaisillakin työpaikoilla ihannoidaan nuoruutta ja kestävyyttä, eivätkä rypyt ja silmäpussit istu tähän vaikutelmaan. Menestyvän miehen tulee näyttää viriililtä, ja niinpä yhä useampi mies turvautuu kosmetiikkaan ja jopa plastiikkakirurgiaan.
 Vaikutusta on myös mainosten ja TV-sarjojen mieskuvalla, joka on Ranskassakin muuttunut. Ihannemies ei ole enää karvainen  Eric Cantona  tai boheemisti nuhjaantunut  Serge Gainsbourg , vaan huoliteltu ja nuorekas  Gaspard Ulliel  tai  Kylian Mbappé . Miehiä arvioidaan ylipäätään useammin ulkonäön kautta – niin töissä kuin Tinderissäkin.
 Ranskassa miesihanne on nykyisin huoliteltu ja nuorekas, kuten näyttelijä Gaspard Ulliel, kirjoittaa Annastiina Heikkilä.  Jalal Morchidi / EPA-EFE
 Ranskassa on toki perinteisestikin  suhtauduttu miesten ulkonäköön suuremmalla vakavuudella kuin anglosaksisissa maissa tai Suomessa. Esteettiset arvot ja tyyli ovat sukupuoleen katsomatta tärkeitä, ja mitään turhapuroja Ranskassa ei ole ikinä fanitettu. Suomessa on puolestaan arvostettu käytännöllisyyttä ja koreilemattomuutta. Miesten panostamista ulkonäköön on saatettu pitää jopa jotenkin paheksuttavana tai liian ”naisellisena” puuhana.
 Miehiin ja kauneuteen liittyy silti Ranskassakin tabuja. Yksi sellainen on meikkaus. Ranskalaiset miehet saattavat kyllä häivyttää peiteaineella vaikka tummia silmänalusiaan, mutta siitä ei mielellään puhuta.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa  Itävalta:  Ampiaisen pisto toi eteen sarjan erilaisia hoitovaihtoehtoja – Keski-Euroopassa ei aina tiedä, milloin lääke on lumetta ja milloin ei Venäjä:  Venäjällä uutiset kertovat totuuden – varsinkin vääristellessään sitä Kenia:  Annoin kerjäävälle lapselle rahaa, koska yhdenkään tytön ei pidä hävetä kuukautisiaan Viro:  Virolainen paiskii töitä usein kymmenenkin tuntia päivässä – työn ja vapaa-ajan ero on häilyvämpi kuin Suomessa Yhdysvallat:  Kuuluisa rikoskirjailija vaatii huomiota karjahtelemalla – Washingtonissa kaikki tavoittelevat toisen ihmisen aikaa Kiina:  Kiinassa lapsikin saisi kioskilta kaljaa eikä viinan kiroista juuri puhuta
 Ranskalaiset kosmetiikkajätit kuitenkin uskovat, että asia on muuttumassa. Muotitalo Chanel lanseerasi vastikään Boy-nimisen miesten meikkisarjan, johon kuuluu uskottavan mattamustaan purkkiin pakattu meikkivoide, kulmakynä ja huulivoide. Perässä on seurannut esimerkiksi Givenchy, jonka uuden Mister-meikkisarjan mainostetaan sopivan kaikille sukupuolille.
 Toistaiseksi ranskalaisvalmisteisten miesten meikkien isoin markkina-alue löytyy Japanista ja Etelä-Koreasta. Näissä maissa miesten meikkaus ei ole mikään tabu, ja esimerkiksi korealaisessa pop-kulttuurissa esiintyy paljon vahvasti meikattuja nuoria miehiä. Aasian maissa nuorekkuuden vaatimukset ovat sitä paitsi vielä Eurooppaakin kovemmat.
 Onko miesten meikkaaminen  seuraava suuri ulkonäkötrendi? No, Etelä-Korean kauneusihanteisiin lienee vielä matkaa.
 Tosin miesten meikkaus ei ole mikään Instagram-sukupolven luoma uusi ilmiö, ainakaan Ranskassa. Vielä 1700-luvulla kaikki itseään kunnioittavat aatelismiehet näet puunasivat, pukeutuivat ja meikkasivat paljon ja huolella. Meikistä tuli ”naisten juttu” vasta Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen.
 Nyt ollaan siis tavallaan palaamassa historialliseen normaaliin.

Ulkonäköpaineet saavat yhä useamman ranskalaismiehen kosmetiikka- ja jopa meikkiostoksille