Summary: 60 vuodessa maailma on muuttunut, journalismi on muuttunut ja uutisankkuri Matti Rönkä kasvanut yhdessä tv-uutisten kanssa.

1960-LUKU: TV SUKUPOLVIKOKEMUKSENA
 Syyskuussa kaksi järkälettä täyttää pyöreitä.  Matti Rönkä  syntyi Outokummussa rintamamiestalon kammarissa 9. syyskuuta 1959. Samaan aikaan toisaalla otti ensi-askeleitaan myös Yleisradion tv-uutiset, joka myöhemmin teki pojasta tunnetun koko valtakunnassa.
 Röngän isä oli autonkuljettaja ja äiti koulutukseltaan tarkastuskarjakko, joka päätyi kyläpostin hoitajaksi. Kodissa vallitsivat jälleenrakentamisen arvot. Kirjastossa käytiin ja  Suomen kuvalehteä  tilattiin. Ilmapiiri oli toiveikas, eteenpäin pyrkivä.
 Outokumpu oli Matin syntymän aikaan urbaani teollisuuspaikkakunta keskellä maaseutua. Televisiot hankittiin kirkonkylän kaikkiin huusholleihin samoihin aikoihin. Röngän kotona vuosi oli 1964 tai 1965.
 – Se hetki, kun meille tuli televisio, on varhaisimpia muistoja. Televisio oli merkiltään Murphy ja helvetin huono. Siitä oikein vitsailtiin, että “nämä yökohtaukset ovat hyviä”. Siinä oli se klassinen vika, että kun tv:n sammutti, keskelle kuvaruutua jäi pitkäksi aikaa valopiste, Rönkä muistelee.

 Kun Neil astui kuuhun, studiossa kessuteltiin
 Rönkä kasvoi lapsuutensa maailmassa, jossa tv oli hänen sukupolvelleen itsestäänselvä, mutta tarjonta vähäistä. Sitä, mitä tuli, imettiin innostuneesti.
 Elämä oli epätasa-arvoista sen suhteen, kuka pääsi kouluttautumaan ja kuka ei.
 – Kotona oppi siihen, että kun tapaa ihmisen, hänen lahjoistaan tai kyvyistään ei voi tehdä päätelmiä.
 Rönkä antaa esimerkin: Pienessä mökissä saattoi asua betoniraudoittaja, joka joi viikonloppuisin kaksi pulloa viinaa, mutta lainasi kirjastosta venäläisiä klassikoita.
 – Oli ristiriitaisuutta ja sivistysharrastusta. Kuulostaa setäpuheelta, mutta sen ajan henkeen kuului eteenpäin meneminen, vaurastuminen ja itsensä kehittäminen.
 Röngän perhe asui Puijon ja Kolin linkkitornien rajalla. Antenni oli suunnattu kohti Kolia, mikä tarkoitti, että Röngät näkivät vain ykköskanavan. Sieltä välitettiin muun muassa  Neil Armstrongin  ensiaskeleet kuun pinnalla vuonna 1969. Tapahtuma jäi 9-vuotiaan Matin mieleen.
 – Se oli se ihmetys, että taivaalta tulee kuvaa. Sitten oli se vakavien miesten Kuustudio, jossa poltettiin tupakkaa.
 1970-LUKU: KEKKONEN ON YKKÖNEN
 Outokummussa oli Euroopan suurin kuparikaivos, johon ihmiset viittasivat “yhtiönä”. Röngän perhe ei ollut missään tekemisissä “yhtiön” kanssa.
 – Isän ja äidin ainoita ohjeita oli, että käykää koulua. Monttuun ei pidä mennä. Kaivosmiehen ammatti oli todella ankara, eikä monikaan päässyt nauttimaan eläkettä.
 Oli selvää, että Rönkä valitsee opintien. Nuoruutta varjosti kuitenkin isän kuolema. Matti oli vain 13-vuotias, kun isä menehtyi sairastettuaan vuoden vakavasti.
 – Vaikka pärjäsimme taloudellisesti, ja oli turvallista, se löi leimansa. Minulla ja veljelläni oli taju ja tietoisuus, että äidillä on tiukkaa ja jokaisen pitää hoitaa hommansa. En muista, että minulla olisi ollut mitään murrosikää. Siihen ei ollut varaa.
 Kekkonen sai kaivosmiehet poraamaan
 Röngän teini-ikä 1970-luvulla oli kahtiajaon ja kylmän sodan aikaa. Suomen kansalaiset luovivat “kaksoistietoisuudessa” suuren ja mahtavan naapurissa.
 – Neuvostoliitto oli propagandassa sitä ja tätä ja samaan aikaan puhuttiin, miten neuvostovaltuuskunta oli vieraillut Outokummun kaivoksella, eikä ollut uskonut, että parkkipaikan autot ovat kaivosmiesten autoja.
 Luoviminen ja kaksoistietoisuus liittyivät oleellisesti  Urho Kekkoseen . Rönkä muistaa tasavallan presidentin vierailun Outokummussa 1970-luvun alussa. Ihmisiä oli sankoin joukoin paikalla ja kaivosmiehet porasivat kilpaa.
 – Kekkonen oli karismaattinen. Se presenssi! Hän tiesi, kuinka asetutaan ja oli täydellisen tietoinen siitä, millaista imagoa hän pitää yllä tuulitakissaan tai kalastuskamppeissaan.

 Savolaisuus synnytti Röngässä toimittajan
 Koulun tai suvun juhlissa Rönkä oli se, joka juonsi ja puhui, kirjoitti ja esiintyi. Lukiossa hän alkoi haaveilla toimittamisesta. Syyksi Rönkä arvelee savolaista sukuaan.
 – Savolaisuuteen kuuluu kyvyttömyys sitoutua vahvasti. Vahva uskonnollisuus tai poliittisuus eivät sovi. Savolaiset ovat aina vähän: Voi se olla näin, mutta voi se olla noinkin.
 Rönkä pitää itseään myös tietynlaisen poliittisen liturgian ja valheen aikana kasvaneena ihmisenä. Siksi hän alkoi vieroksua ääritotuuksia.
 – Toimittajan ammatti on ammatti, jossa ei voi, eikä saa sitoutua voimakkaasti mihinkään. Se on suuri etuoikeus ja se viehätti jo nuorena.
 Rönkä pääsi ylioppilaaksi 1978, kävi armeijan, muutti pääkaupunkiin ja alkoi opiskella Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä.
 1980-LUKU: SUOMI AVAUTUU
 1980-luvulla journalismi voi hyvin, mediatalot laajensivat ja ihmisiä tarvittiin tekemään uutisia. Rönkä meni kesätöihin Lehtikuvan kuvatoimittajaksi vuonna 1981.
 Toimitus oli Ludviginkadulla samoissa tiloissa  Helsingin Sanomien  kanssa. Hississä saattoi törmätä legendaariseen lehdenkustantaja  Aatos Erkkoon . Erkon isosisko,  Patricia Seppälä , johti Lehtikuvaa.
 – Seppälä oli erittäin määrätietoinen rautarouva, jota kutsuttiin Patiksi. Hieno hahmo, joka poltti Winston-Salem-savukkeita jatkuvasti. Hänellä oli pieni koira, jota sihteeri ruokki.
 Panssarrrri kerrrrsantti pärisytti
 Lehtimieheksi Rönkä opiskeli Sanomien toimittajakoulussa vuosina 1982–1983. Samalla kurssilla vaikutti muuan  Jari Tervo , joka oli Röngän sanoin itsetietoinen, boheemi runoilija, eikä pitänyt kynttiläänsä vakan alla.
 – Että jos oli kirjoitusharjoituksia, ei tullut itselle mieleen, että oonpa näppärä kirjoittaja, Rönkä nauraa.
 Koulun kurssi kävi tutustumassa myös Yleisradioon 1983, samana vuonna, jolloin Pasilan maamerkki, Ylen linkkitorni rakennettiin.
 Pihalla  Arvi Lind  esitteli kuvausryhmän ja pyysi jotakuta antamaan näytteen toimittamisesta. Rönkä halusi kokeilla.
 – Esiinnyin ja puhuin. Muistan, miten Arvi sanoi, että “vähän siinä oli sellaista panssarrrri kerrrrsanttia liikaa”. Kun jännitti, ärrät pyrkivät ulos terävinä.
 Toimittajakoulun jälkeen Rönkä teki töitä lehdissä ja paikallisradiossa, kunnes päätyi MTV:n palvelukseen sijaisankkuriksi vuosiksi 1987–1990.
 Röngällä oli 1980-luvulla ruuhkaisaa. Hän teki töitä, urheili, valmensi, perusti perheen, sai pari lasta,  Oton  vuonna 1987,  Reetan  1989 ja yliopisto-opinnot valmiiksi. Perhe kasvoi vuonna 1997 nelivuotiaalla adoptiopoika  Iljalla .

 Juuri tulleen tiedon mukaan Tšernobylskissa...
 Vuosikymmenestä Röngälle jäi mieleen erityisesti Kekkosen taakan alta pääseminen.
 – Silloin alettiin elää parlamentaarista elämää valtiosäännön mukaan, eikä presidentti määrännyt kaikesta. Samalla suuntauduttiin hiljalleen kohti länttä, kun Neuvostoliiton savijalat alkoivat murtua.
 Vuonna 1986 jalat olivat vielä tukevasti paikoillaan. Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus sattui 26. huhtikuuta. Pohjoismaissa mitattiin kohonneita säteilyarvoja, mutta niiden syytä ei tiedetty. Lähteeksi arveltiin Neuvostoliittoa.
 Vasta kaksi päivää myöhemmin naapurin uutistoimisto TASS tiedotti, mitä oli tapahtunut.
 – Tapaus paljasti jälleen Neuvostoliiton kaksi- tai kolmikerroksisen todellisuuden, peittelyn ja valehtelun.
 1990-LUKU: NEUVOSTOLIITTO MURENEE
 Vuosi 1990 toi Röngän Yleisradioon. Tv-uutisissa avautui “ison satraapin”, uutispäällikön paikka, johon valittiin vasta 30-vuotias Rönkä. Hän joutui tiukan paikan eteen 1994. Estonia upposi 28. syyskuuta. Silloin piti olla Röngän vapaapäivä.
 Vuonna 1992 Matti Rönkä oli vasta 33-vuotias, mutta jo iso "satraappi" Yleisradiossa. Hänet oli valittu uutispäälliköksi vuonna 1990. Pekka Sipilä / Yle
 Niinpä hän luki edellisenä iltana kirjaa ja siemaili kaikessa rauhassa Johnny Walker -viskiä. Aamulla soi puhelin. Pasilasta kysytään, voisiko Rönkä sittenkin tulla vetämään päivän ja illan uutisvuorot.
 – Tulin Pasilaan. Se on jäänyt minulle mieleen. Täällä oli aivan hiljaista. Ei vihelletty. Ei laulettu. Radiot eivät soineet. Tavallisesti tähän touhuun kuuluu ammatillisen etäisyyden ottaminen. Kaikesta lasketaan karkeaa leikkiä, mutta silloin oli aivan hiljaista.
 Rönkä kertoo katsoneensa jokin aika sitten tuon illan pääuutislähetyksen uudelleen. Röngän mielestä se on journalistisena tuotoksena hurja.
 Lähetyksessä haetaan kuvaa ja tietoa eri puolilta, ollaan läsnä ja mukana muun muassa helikoptereissa, jotka nostavat ruumiita.
 – Mutta ennen kaikkea Estonia on jäänyt minulle mieleen sen hiljaisuuden takia. Se oli ensimmäinen suurkatastrofi, joka tuli niin lähelle, että siihen saattoi samastua. Kaikki olivat olleet ruotsinlaivalla ja osasivat asemoitua tilanteeseen.

 "Olemme parhaita suruviestin toimittamisessa"
 Rönkä kertoo, miten Estonian kaltaiset “hirmutapahtumat” uutisoidaan. Ensin kerrotaan yksityiskohdat. Sitten siirrytään omaisiin. Seuraavaksi syyllistetään viranomaiset.
 – Kun katastrofi on tarpeeksi suuri, se kulkee vajaan viikon kaavalla. Siihen kuuluu kollektiivinen surutyö, joka päättyy muistotilaisuuksiin ja yhteisiin surujuhliin.
 Röngän mielestä uutisten tekijöille on helpotus, että on työkalut. Ne ovat kuin suojahaarniska, joka etäännyttää. Paradoksi on tämä:
 – Silloin, kun tapahtumat ovat kauheimmillaan, työ on parhaimmillaan. Silloin tämä kone toimii sellaisena kuin se on viritetty. Kaikki muut päivät ovat harjoitusta. Meidän ammatitaitomme on sitä, että olemme parhaita suruviestin toimittamisessa.
 Pekka Haara, Jouni Siren, Matti Rönkä ja Ari Järvinen tekevät kunnallisvaalien tulosohjelmaa Yleisradiossa vuonna 1996.  Touko Yrttimaa / Yle
 2000-LUKU: HAJAANNUS, TERRORI, SEKAVUUS
 2000-luvulle tultaessa media alkoi kipuilla ja Rönkä pohtia uravalintaansa. Hän oli saanut olla hyvien aikojen päällikkö.
 – Minulla oli puolensataa alaista, muutaman kymmenen miljoonan budjetti, rintamamiestalo laajennettu, oli moottoripyörä ja koira. Arvelutti, haluanko olla huonojen aikojen saneeraava pomo.
 Rönkä kertoo, että Ylen käytävillä tulee päivittäin vastaan ihmisiä, jotka hän on palkannut taloon. Ketään ei ole tarvinnut erottaa.
 – Samaan aikaan näköpiirissä oli se, että lindin arvit ja polttilan evat alkavat lähestyä eläkeikää ja kaivataan riittävän harmaaksi ehtineitä, uusia ankkureita. Ajattelin, että siinä olisi yksi mahdollisuus: Palaisin ruutuun.
 Ja niin Rönkä teki. 2000-luvun alusta lähtien hän on ollut yksi Ylen legendaarisista ankkureista.

 2000-luvulla kypsyi myös päätös ryhtyä kirjoittamaan romaaneja. Niistä ensimmäinen,  Tappajan näköinen mies , ilmestyi 2002. Sen jälkeen Viktor Kärppä -dekkareita julkaistiin parin vuoden välein. Niitä on syntynyt kaikkiaan kahdeksan, viimeisin tänä vuonna.
 – Ensimmäisessä kirjassa Viktor Kärppä on kolmekymppinen, naista kaipaava kiihkeä nuori mies. Viimeisin romaani päättyy hänen 50-vuotispäiviinsä, jolloin hänellä on lukulasit ja perhe.
 "Äkkiä näet, miten kone iskeytyy torniin"
 2000-luku on jäänyt Röngälle mieleen kansainvälisen sekasorron aikana. Siihen liittyy myös New Yorkin terrori-isku syyskuun 11. vuonna 2001.
 – CNN-kanava oli täällä useilla ihmisillä päällä. Yhtäkkiä näet, miten kone iskeytyy torniin. Meillä oli tv:ssä käynnissä suora lähetys eduskunnan istunnosta ja kynnys sen keskeyttämiseen oli suuri. Siksi kesti, ennen kuin pääsimme kanavalle. Ei kukaan käsittänyt, mistä siinä oli kysymys.
 Rönkä kuvailee hämmennystä tapahtumien edessä. Käytiin sotaa New Yorkissa ilman, että sotaa oli julistettu. Iskettiin satunnaisesti ilman mitään sääntöjä.
 Rönkä pitää toimittajan ammattia siitä kiitollisena, että hämmennyksenkin hetkellä työssä on sapluuna, jonka mukaan toimitaan.
 – Sitä miettii, että seuraava lähetys on tuohon aikaan: Mitä uutta tietoa saamme? Kuka sen kertoo? Miten saamme lähetyksen poikkeamaan edellisestä?

 2010-LUKU: VIHA, KYYNISYYS, TOIVOTTOMUUS
 2010-lukua Rönkä luonnehtii vihan ja toivottomuuden vuosikymmeneksi. Aikaa määrittää väkivalta, joka on levinnyt Eurooppaan ja Suomeen.
 Lista on koruton: Utoyan iskut Norjassa 2011, Charlie Hebdo -lehden toimitukseen kohdistuneet iskut 2015 Pariisissa, Nizzan isku 2016, Turun kauppatorin puukotukset 2017.
 – Moni asia on yhtäläinen 1930-luvun kanssa. Mikään maailmanpalo tai suursota ei ole syntynyt ilman etnistä tai uskonnollista vastakkainasettelua – ja nyt en ota kantaa siihen, kuka on syypää – tämä on vain toteamus, että näin on.
 Rönkä puhuu myös ajalle ominaisesta tahallisesta väärinymmärtämisestä, maalittamisesta ja trollaamisesta.
 Rönkä oli ankkurina viime sunnuntain uutislähetyksessä, jossa kerrottiin Porvoon poliisiampumisten kiinniotoista. Sen jälkeen hän sai palautetta.
 – Siinä viitattiin vitsikkäin sanankääntein, että olen mustasta miehen sukuelimestä tykkäävä vihervasemmistolainen suvakki. Se meni jo niin överiksi.
 Rönkä kertoo, että säännölliset leimauskampanjat tuntuvat epäreiluilta. Ne sattuvat.
 – Vaikka olisi näin vanha, monet asiat kokenut ja paatunut, se tuntuu pahalta.

 Tiukan paikan tullen kokeillaan totuutta
 Valemedioista ja valeuutisista huolimatta Rönkä luottaa journalismin tulevaisuuteen.
 – Olen kasvanut anglo-amerikkalaiseen liberaaliin journalismiin, joka nojaa keskinäiseen uutiskilpailuun ja lievään konfliktitilanteeseen vallan kanssa.
 Rönkä ei ole niitä kiimaisia toimittajia, jotka uskovat, että se on totuus, mitä tässä nyt kerrotaan. Hän ajattelee olevansa kuin piispa tai kardinaali, joka tietää, että jumalaa ei ole olemassa, mutta joka ajattelee, että kirkko on hyvä systeemi.
 – Tiedän journalismin vajavaisuuden, mutta en keksi parempaa tapaa kertoa monipuolisesti asioista kuin keskenään kilpaileva vapaa media.
 Tämä asia Rönkää korpeaa: Koskaan ei ollut yhtä paljon tarjontaa kaikkialta maailmasta yhtä helposti. Ja koskaan se ei ole kiinnostanut yhtä vähän.
 – Ihmiset pääsevät vapaasti valitsemaan – ja se on ihana asia – mutta he valitsevat väärin.
 Uutisankkuri on huolestunut, mutta ajattelee, että pakko on luottaa.
 – Se on se vanha ohje, että tiukan paikan tullen kokeillaan totuutta. Muuta mahdollisuutta ei ole.
 Matti Röngän mielestä jokaisen jutun kohdalla pitäisi kysyä, mikä tässä on uutinen. – Ratkaisukeskeinen journalismi on kiss my ass. Jokaisen jutun pitäisi sisältää jotain uutta ja merkittävää tietoa, eikä olla sitä, että katso kuusi vinkkiä, miten autonrenkaat vaihdetaan. Pekka Tynell / Yle
 Artikkeli on osa juhlaviikkoa Ylen tv-uutiset täyttävät 60 vuotta. Julkaisemme juhlaviikon kunniaksi useita erikoissisältöjä.
 Katso myös:
 Harri Palmolahden dokumentti  Viiden vuosikymmenen ikkuna , joka sukeltaa journalismin ja Ylen Tv-uutisten historiaan.
 Lue myös:
 Kirjailija ja uutisankkuri Matti Rönkä: "Jos joku sanoo olevansa hyvä isä, hän valehtelee"

Uutisankkuri Matti Rönkä ja Ylen tv-uutiset täyttävät syyskuussa 60 vuotta: "Kun tapahtumat ovat kauheimmillaan, työ on parhaimmillaan"


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Suomalaisnäyttelijä mukana BBC:n ja HBO:n jättisatsauksessa, josta povataan uutta Game of Thronesia: "Kohdeltiin kuin filmitähteä"
 Pasi Remsun  huikea taival lappilaisesta raksamiehestä kansainvälisille tv- ja elokuva-areenoille jatkuu.
 Mika ja Matias Ahonen, Hannu Pyykkönen, Salla Saukkoriipi ja Tuula Nyberg tietävät kaikki, miltä tuntuu saada pitkiä katseita ja jopa loukkaavia sanoja muilta ihmisiltä. Lucas Holm / Yle
 Tuijottaisitko sinäkin näitä ihmisiä? Moni tuijottaa, sillä huono käytös on yleistynyt – neljä ihmistä kertoo nyt, miltä se tuntuu
 Monille vammaisille tai esimerkiksi epämuodostumista kärsiville ihmisille on arkipäivää joutua herjaamisen kohteeksi. Mitä näkyvämpää erilaisuus on, sitä todennäköisempää on joutua silmätikuksi. Suomalaisia vammaisjärjestöjä edustavan Vammaisfoorumin mukaan loukkaavaa kohtelua on esiintynyt aina, mutta huono käytös on entisestään yleistynyt.
 Syyrian Al-Holin leirille on eristetty noin 11 000 ulkomaalaista, jotka on tuotu Isisin hallitsemilta alueilta. Yle ei ole haastatellut kuvan henkilöitä.  Antti Kuronen / Yle
 Suomalainen Minna al-Holin leirillä: "Menen mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen" - muut naiset toivovat paluuta kotimaahan
 Leirin naiset ovat huolissaan lastensa terveydestä, asiantuntijoita huolettaa mahdollinen radikalisoituminen. Ylen  Antti Kuronen  kävi Syyrian al-Holissa toista kertaa.
 Tukkasotkauros ui auringonlaskun aikaan. Martin Wallberg / Mostphotos
 Tutuista suomalaisista lintulajeista on tullut uhanalaisia: Katso tästä, mikä muuttui
 Jotain on tapahtunut. Tutut lajit katoavat ja seuraavana muutokset saattaa kokea ihminen.
 Perussuomalaisten Riikka Purra sanoo hallitsevansa yhtä hyvin faktat kuin tunteisiin vetoamisen. Karoliina Simoinen / Yle
 Petaako Jussi Halla-aho jo Riikka Purrasta seuraajaansa? Näkymätön kunnanvaltuutettu on noussut raketin lailla maahanmuuttokriittisten ykkösääneksi
 Riikka Purra  on vahva vaikuttaja perussuomalaisissa. Sen hän myöntää myös itse, ja kertoo vaikuttaneensa viime vuosina suurimpaan osaan puolueen ohjelmista. Kädenjälkensä hän sanoo näkyvän myös perussuomalaisten kannatuksen nousussa puolueen hajoamisen jälkeen.

Viisi kiinnostavaa juttua sunnuntai-iltaan: Lappilaismiehen tie kansainvälisille tv-areenoille ja perussuomalaisten Riikka Purra nousukiidossa


Summary: Hizbollah oli uhannut kostaa viimeviikkoisen lennokki-iskun Beirutissa.  Israelin armeijan mukaan se ei kärsinyt tappioita.

Libanonin shiialainen Hizbollah-järjestö on ampunut Israeliin panssarintorjuntaohjuksia. Israelin armeija kertoo vastanneensa tulitukseen.
 Hizbollah ilmoittaa, että sen taistelijat tuhosivat israelilaisen sotilasajoneuvon ja kyydissä olleet joko kuolivat tai haavoittuivat.
 Israelin armeija sanoo, että tulituksesta ei koitunut miehistötappioita. Armeijan mukaan joukko panssarintorjuntaohjuksia ammuttiin Libanonista kohti Israelin sotilastukikohtaa ja -ajoneuvoja.
 Israel kertoo helikopteriensa ja tykistönstä tulittaneen vastaukseksi Etelä-Libanoniin. Libanonin armeija kertoo, että Israelista ammuttiin 40 ohjusta Libanoniin.
 Israelin armeijan edustaja kertoo, että tulitus Libanonista näyttää tällä hetkellä olevan ohi mutta armeija on yhä valmiudessa.
 Israelin armeija on kehottanut Libanonin rajasta neljän kilometrin etäisyydellä asuvia pysyttelemään kotonaan ja varautumaan suojiin menemiseen.
 Netanjahu: Valmiina mihin tahansa skenaarioon
 Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  kommentoi tapahtumaa toimittajille lyhytsanaisesti ennen Hondurasin presidentin tapaamista.
 – Olen antanut ohjeet olla valmiina mihin tahansa skenaarioon, ja päätämme, mitä teemme seuraavaksi riippuen asioiden kehittymisestä, Netanjahu sanoi.
 – Voin tehdä tärkeän ilmoituksen – meillä ei ole uhreja, ei haavoittuneita, ei naarmuakaan, pääministeri lisäsi.
 Libanonin pääministeri  Saad Hariri  pyysi Yhdysvaltoja ja Ranskaa auttamaan tilanteen rauhoittamiseksi.
 Vaikutusvaltaisen Hizbollahin edustajia istuu Libanonin hallituksessa, mutta järjestö on Libanonissa eräänlainen valtio valtiossa. Hizbollahin joukkoja pidetään maan vahvimpana sotilasmahtina.
 YK:n UNIFIL-operaation johtaja, kenraalimajuri  Stefano Del Col  kehottaa osapuolia osoittamaan äärimmäistä pidättäytyväisyyttä.
 Lennokki-isku nostatti jännitteitä
 Israelin ja Hizbollahin suhteet ovat entisestään kiristyneet viikon aikana.
 Hizbollah oli uhannut kostaa sen kontrolloimalle alueelle Libanonin pääkaupungissa Beirutissa tehdyn lennokki-iskun. Hizbollah on syyttänyt iskusta Israelia.
 Eilen Hizbollahin johtaja  Hassan Nasrallah  kertoi ryhmän päättäneen toimista, joihin se ryhtyy iskun takia.
 Israel on vahvistanut joukkojaan raja-alueella, joka on ollut pääosin rauhallinen sen jälkeen, kun Israel ja Hizbollah kävivät kuukauden mittaisen sodan vuonna 2006.
 Israel on syyttänyt Iranin auttavan Hizbollahia rakentamaan täsmäohjattuja ohjuksia. Uutistoimisto Reutersin lähteen mukaan lennokki-iskun kohde liittyisi ohjushankkeeseen.
 Aiemmin aiheesta:
 Lennokkihyökkäys kiristää yhä tunnelmia Libanonissa – Israel ja Hizbollah valmistautuvat yhteenottoihin 31.8.2019
 Islamilainen Hizbollah-järjestö aikoo tehdä iskun Israeliin – Ei kuitenkaan niin voimakasta, että sota syttyisi  28.8.2019
 Israel sanoo tehneensä laajan ilmaiskun Syyriaan – Kaksi lennokkia pudonnut myös Libanonissa  25.8.2019

Israelin ja Libanonin rajalla tulitusta– Hizbollah ampui ohjuksia, Israelin armeija vastasi tuleen


Summary: Yleisradioyhtiö ARD:n kyselyssä sosiaalidemokraatit ovat yhä Brandenburgin suurin puolue ja kristillisdemokraatit Saksissa.

Saksassa oikeistopopulistinen AfD on kasvattanut merkittävästi äänimääräänsä itäisissä Brandenburgin ja Saksin osavaltioissa käydyissä vaaleissa.
 Äänestyspaikat sulkeutuivat kello 19 Suomen aikaa. Ovensuukyselyn mukaan hallitsevat kristillisdemokraatit ja sosiaalidemokraatit menettivät kannatustaan molemmissa osavaltioissa.
 Tämä saattaa vaikeuttaa liittokansleri  Angela Merkelin  hallituksen tilannetta ja vahvistaa sosiaalidemokraattien piirissä kasvavia vaatimuksia lähteä hallituksesta.
 Hallituspuolueiden jännitteitä kasvattavat Saksan talouden taantuman riski ja erimielisyydet talouspolitiikasta.
 Valtapuolueet pitivät vielä johtoasemansa
 Yleisradioyhtiö ARD:n julkaisemien kyselytulosten  mukaan Brandenburgissa sosiaalidemokraatit säilyttivät yhä asemansa osavaltioparlamentin suurimpana puolueena 27,5 prosentin ääniosuudella, mutta toiseksi tuleva AfD näyttää saavan 22,5 prosenttia äänistä.
 Vuoden 2014 osavaltiovaaleissa AfD sai 12,2 prosentin ääniosuuden.
 Saksissa kristillisdemokraatit pitivät myös asemansa osavaltion suurimpana puolueena 32 prosentin kannatuksella, mutta sielläkin toiseksi suurimmaksi on nousemassa AfD 27,5 prosentin ääniosuudella, ARD:n ovensuukysely kertoo.
 SPD:n voitto AfD:stä on Saksissa on selvempi kuin mielipidemittauksissa ennen vaaleja, mutta AfD nousi selvästi viime osavaltiovaaleista, joissa se sai vain 9,7 prosentin kannatuksen.
 Maahanmuuttovastainen AfD on kyennyt saavuttamaan vahvan aseman entisen Itä-Saksan alueella.
 Puolue on hyödyntänyt Merkelin pakolaispolitiikan nostattamaa vastustusta ja suunniteltujen hiilikaivosten sulkemisten aiheuttamaa epätoivoa.
 Toisaalta molemmissa osavaltioissa vihreät vahvistivat asemiaan.
 Aiheesta aiemmin:
 Oikeistopopulistit odottavat voittoja Itä-Saksan aluevaaleista   1.9.2019
 Tunne itäsaksalaisuudesta elää yhä – vuoden 1989 perinnöstä tuli vaaliase Saksassa  31.8.2019
 Berliinin lähiseudulla asuva 17-vuotias Lucie Halling soittaa yhä lankapuhelimella – Saksassa poliittinen kuilu repeää nyt kaupunkien ja reunaseutujen välille 24.8.2019
 Saksan demarijohtaja eroaa – huoli hallituksen kohtalosta kasvaa  2.6.2019
 Analyysi: Tubettaja sai Saksan suurimman puolueen puheenjohtajan pois tolaltaan – hallitus horjuu surkean eurovaalituloksen jälkeen 1.6.2019

ARD:n ovensuukysely: Saksan oikeistopopulistinen AfD nosti kannatustaan Saksin ja Brandenburgin osavaltiovaaleissa


Summary: Nopeatempoista hardstyle-musiikkia ei juuri radiokanavilla soiteta, mutta tanssiklubit se täyttää saman tien.

Helsingin Circus-klubilla on perjantaina kuumaakin kuumempi, lähestulkoon trooppinen tunnelma. Melkein loppuunmyydyn Helzinki Hardstyle Festivalin ensimmäinen päivä on ponkaissut käyntiin, ja nyt tampattaisiin jalat kipeiksi.
 Tunnelma on katossa jo yhdentoista maissa, jolloin turkulainen dj  Riia  esiintyy. Fiilis tihentyy entisestään, kun lavan valtaa kotimaisen hardstylen nousukiidossa oleva Sledgehammers-trio.
 Digital Mindzin eli  Oskar Hännisen , Riihon eli  Atte Riihosen  ja Tarecin eli  Tomas Ihosen  projekti nivoo yhteen nopeita komppeja ja melankolista tunnelmaa, jotka saavat tanssijalan pakostakin liikkeelle.
 Sledgehammers eli Tomas Ihonen, Atte Riihonen ja Oskar Hänninen Jussi Mankkinen / Yle
 – Melankolista hardstylea tehdään kyllä muuallakin päin maailmaa, mutta jotenkin tuntuu siltä, että melankolia leimaa useampaakin suomalaista musiikkigenreä, Atte Riihonen pohtii.
 – Suomalainen pop ja rock on ollut aina varsin melankolista musiikkia. Tuollainen tunnelma saa meidät kaikki syttymään. Ei ole mikään ihme, että suomalaiset kuuntelijat pitävät suomalaisesta hardstylesta, ehkä se juttu on juuri melankolia, Tomas Ihonen jatkaa.
 – Alkava syksy ja sen tuoma pimeys, ehkä melankoliaa tulee musiikkiin esimerkiksi sitä kautta, Oskar Hänninen toteaa.
 Ei siis ihme, että Sledgehammers teki äskettäin dramaattisen versionsa Faithlessin klassisesta  Insomnia -kappaleesta, jossa unettomuus kutoo kertojaminän ympärille tummia seittejään.
 –  Insomnia  on iso ja tärkeä biisi konemusiikkiskenessä. Melodia on hyvä ja ajattelimme, että se saattaisi toimia hyvin myös meidän genressämme, Hänninen kertoo.
 –  Insomniasta  löytyy oma melankolinen piirteensä, joka innosti meitä kaikkia. Tulkintamme on samalla myös kunnianosoitus alkuperäisbiisille, Riihonen jatkaa.
 Sledgehammers-yhtyettä lavan takaa kuvattuna.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sledgehammers-yhtyeen yleisöä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hardstyle ja hardcore menevät luovasti eteenpäin
 Sledgehammers on yksi esimerkki siitä, kuinka hardstyle kasvattaa suosiotaan niin täällä kuin maailmallakin. Rankempi tanssimusiikki on vaivihkaa noussut esiin marginaalista, ja esimerkiksi kaksipäiväinen Helzinki Hardstyle Festival kiinnosti viikonlopun aikana yli 2 600 ihmistä.
 Alunperin hardstyle syntyi 2000-luvun taitteen Hollannissa, jolloin hypernopeista gabberista ja hardcoresta kehittyi hieman rauhallisempi versio. Toisaalta hardstylen syntyhistoria kertoo siitä, kuinka elektronisessa tai missä tahansa musiikissa eräänlainen genrettömyys on ollut jo kauan menneen talven lumia.
 – 1990-luvulla hardcore oli osa muuta elektronista musiikkia ja tekno oli käytännössä yleisnimike kaikelle elektroniselle tanssimusiikille, jotakin  Jean-Michel Jarrea  tai sveitsiläistä Yelloa lukuunottamatta. On tavallaan mielenkiintoista pohtia, missä vaiheessa genrejä ja termejä alkoi syntyä lisää. Se kertoo ehkä siitä, että on ollut yhä enemmän ihmisiä, jotka haluavat jopa puritanistisesti tuoda esille omia näkemyksiään, dj ja Helzinki Hardstyle Festivalin järjestäjä  Harri Andersson  toteaa.
  Jone Kaján, Hannu Mattila, Mertsi Valerius ja Harri Andersson Circuksen backstagella.  Jussi Mankkinen / Yle
 Anderssonin mukaan tanssimusiikin marginaalisia alalajeja, kuten hardcorea, ymmärrettiin Suomessa hyvin jo 1990-luvun alkupuolella ja genren kulttuuri oli täällä vahvaa.
 Tällä hetkellä hardstylestakin löytyy erilaisia alalajeja, esimerkiksi rawstyle, joka edustaa rankempaa ja särötetympää hardstylea. Tyylilajissa moniin vetoaa etenkin sen energisyys.
 – Kun on nuori ja kun on paljon energiaa, sitä on tietenkin hyvä purkaa johonkin. Ja jos positiivisia väyliä löytyy, niin sehän on aivan mahtavaa. Hardstylessä sireenit soivat, mutta positiivisesti: kyse ei ole sotatilasta, vaan positiivisesta energiasta, Andersson jatkaa.
 Hänen mukaansa hardstyle tai hardcore eivät ole jääneet junnaamaan paikoilleen.
 – On ollut hienoa huomata, että sekä hardstyle että hardcore menevät eteenpäin ja että niihin yhdistellään yhä enemmän elementtejä muista elektronisen musiikin genreistä. Nykyään hardstylessa esimerkiksi on huomattavasti enemmän nyansseja kuin aiemmin. Tällainen avarakatseisuus on tärkeää musiikissa ja etenkin dj-kulttuurissa.
 Jere Ruohoniemi, Miikka Sillanpää ja Joonas Ruohoniemi rankan tanssisession jälkeen.  Jussi Mankkinen / Yle
 Aku ja Ida: – Siinä mennään fiiliksen mukaan, eikä siinä varsinaisesti ole mitään omaa tyyliä. Annat vaan palaa ja that's it, Aku kertoo, kuinka hardstylea ja hardcorea tulisi tanssia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Suosion räjähdysmäistä kasvua
 Syitä hardstylen kasvavaan suosioon on useita. Uuteen soundiin on vähitellen totuttu ja sitä on upotettu myös valtavirran konemusiikin nuotistoihin.
 – Isot EDM-artistit, jotka saattavat tehdä jo varsin popmaistakin materiaalia, ovat viime aikoina tuoneet hardstyleä näkyvästi esille. Esimerkiksi Belgian valtavassa Tomorrowland-tapahtumassa kuultiin tänä vuonna ennätysmäärä nimenomaan hardstyle-biisejä, Oskar Hänninen kertoo.
 Australialainen hardstyle-artisti Delete. Jussi Mankkinen / Yle
 Perjantaina Helzinki Hardstyle Festivalilla esiintyi myös hardcore-legenda Angerfist. Jussi Mankkinen / Yle
 Suomalaisen mittapuun mukaan hardstyle on varsin kaukana radioystävällisestä musiikista, mutta Belgian ja Hollannin kaltaisissa maissa tilanne on jo toinen.
 – Hollannissa eli tämän genren kotimaassa hardstyle-biisi voi soida jossakin Mäkkärissä, eikä tällaista musiikkia koeta samalla tavalla vieraaksi, kuin täällä Suomessa, Tomas Ihonen sanoo.
 Ihosen mukaan Hardstylestä tulee Suomessa vuosi vuodelta yhä suositumpaa, etenkin klubimaailmassa.
 – Kun menin ensimmäisen kerran hardstyle-tapahtumaan Suomessa, oli siellä noin 80 ihmistä. Kului pari kuukautta, ja tunsin ja tiesin jo kaikki, jotka näissä bileissä kävivät. Skene lähti kasvamaan räjähdysmäisesti nelisen vuotta sitten. Ensin oli tapahtumia, joissa oli parisataa ihmistä, sitten yhtäkkiä 500 ja nyt yli tuhat ei enää ole mikään harvinaisuus.
 Angerfist ja Helzinki Hardstyle Festivalin yleisöä.  Jussi Mankkinen / Yle

Hardstyle valtaa Suomen klubeja: "Sireenit soivat, mutta nyt ei puhuta sotatilasta, vaan positiivisesta energiasta"


Summary: Dorian iskeytyi Abacosaarille kategorian 5 hurrikaanina. Sen odotetaan kulkevan Yhdysvaltain kaakkoisrannikon editse.

Hurrikaani Dorian on iskenyt maihin Bahamasaarilla kategorian 5 hurrikaanina eli voimakkaimmassa luokituksessa.
 Yhdysvaltain kansallisen hurrikaanikeskuksen mukaan Dorian iski maihin Elbow Cayssä Abacosaarilla.
 Kyseessä vahvin Bahamasaarten luoteisosiin iskeytynyt myrsky nykyaikaisen tilastoinnin ajalta.
 Myrskyn iskiessä maihin sen tuulet puhalsivat noin 81 metriä sekunnissa, ja tuulenpuuskat saattoivat yltyä jopa 98 metriin sekunnissa.
 Myrsky rantautui toisen kerran Marsh Harborissa Suurella Abacosaarella. Paikallisradio kertoi ihmisten huutaneen apua, kun tuuli vei mukanaan Breezes-hotellin katon.
 Läheisellä Great Guana Cayn saarella noin 200–300 asukasta yrittää selvitä myrskyn keskellä. Kapealla saarella sähköt ovat jo katkenneet ja saarella ennustetaan 61 senttiä sadetta ja 7 metrin myrskyaaltoja.
 – Yhtenä päivänä pääministeri kehotti kaikkia Abacolla lähtemään, mutta ei ole mitään paikkaa, minne mennä, saaren asukas  Tom Creenan  kertoi puhelimitse uutistoimisto Reutersille.
 – Tämä on vahvin hurrikaani, joka on koskaan iskenyt Bahamalle. Kasvoin Floridassa, joten käynyt läpi [hurrikaani] Andrew'n.
 Andrew iski itäiseen Floridaan kategorian 5 vahvuudessa vuonna 1992 ja tuhosi Homesteadin kaupungin.
 Myrsky repii Bahamaa pitkään
 Myrskyn kulkuvauhdin odotetaan hidastuvan ja se voi koetella saaria tuntien ajan. Hirmumyrskyn odotetaan tuovan saarille kahden päivän ajan kovia rankkasateita, korkeita aaltoja ja tuhoisia tuulia.
 – Siitä tulee erittäin, erittäin paha Bahamalle, Coloradon valtionyliopiston hurrikaanitutkija  Phil Klotzbach  sanoi uutistoimisto AP:lle.
 Bahamasaarten asukkaat ovat kertoneet puiden katkeilleen ja laitureiden tuhoutuneen jo ennen pahimman myrskyn saapumista.
 Viranomaiset vetosivat asukkaisiin, että nämä lähtisivät suojaan matalilta rannikkoalueilta.
 Bahaman pääministeri  Hubert Minnis  varoitti, että ihmiset asettavat itsensä äärimmäiseen vaaraan ja voivat odottaa katastrofaalisia seurauksia, elleivät he noudata evakuointikäskyä.
 Yhdysvalloissa jännitetään Dorianin reittiä
 Yhdysvalloissa miljoonat ihmiset Floridasta Pohjois-Carolinaan odottavat, välttyvätkö rannikkoalueet Dorianin maihinnousulta. Osia Floridasta on evakuoitu.
 Neljässä Floridan piirikunnassa, muun muassa Palm Beachin piirikunnassa, osalle asukkaista on annettu evakuointimääräyksiä. Muut rannikon piirikunnat ovat antaneet vapaaehtoisia evakuointikehotuksia.
 Lue, miten Floridan suomalaiset varautuvat myrskyyn:   ”Hurrikaaneja opittava sietämään osana paratiisiamme”
 Myrskyn arvioidaan kääntyvän jyrkästi koilliseen Bahamasaarten jälkeen ja kulkevan Yhdysvaltain kaakkoisrannikon editse.
 Viranomaiset varoittavat, että myrsky tuo silti rannikolle ankaria tuulia ja voimakasta aallokkoa.
 Aiheesta aiemmin:
 Bahama valmistautuu hirmumyrskyn saapumiseen – Dorian väkevöityi jo rajuimpaan hurrikaaniluokkaan  1.9.2019
 Yle tapasi Floridan suomalaisia hirmumyrskyuhan keskellä: ”Hurrikaaneja opittava sietämään osana paratiisiamme”  1.9.2019

Hurrikaani Dorian rantautui Bahamalle – Myrsky on rajuimmassa hurrikaaniluokituksessa


Summary: Katastrofialueilla työskentely edellyttää varautumista pahimpaan, vaikka pahin mahdollinen ei toteutuisikaan, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

WEST PALM BEACH  Kun työtehtäväksi tulee kriisistä tai katastrofista raportoiminen, toimittajan työ vertautuu lähinnä palokuntalaiseen. Lähdöt ovat nopeita, ja liikkuminen tapahtuu vastavirtaan: me menemme sinne, mistä muut pyrkivät pois.
 Rantaan päästetään ainoastaan toimittajat (pari kuvausryhmää), muutoin näkyy jokunen poliisiauto ja pelastusryhmä ajavan ohitse.
 Nina Svahn / Yle
 Perjantaiaamuna töihin polkiessani en vielä tiennyt, että neljä tuntia myöhemmin olen lentokentällä odottamassa Floridaan  lähtöä hurrikaani Dorian -keikalle . Sitä ennen ehti jo tapahtua paljon kulissien takaista työtä, joka vain harvoin näkyy ulospäin.
 Työparini, kuvaaja-leikkaaja  Nina Svahnin  kanssa meillä on kymmenen vuoden yhteinen työhistoria, joka on vienyt meitä aiemminkin katastrofi- ja kriisikeikoille. Olemme raportoineet yhdessä Yle Uutisiin muun muassa Haitin maanjäristyksestä, tulivuorenpurkauksesta Islannista ja syyrialaispakolaisten oloista Libanonin rajalta.
 Meille onkin hioutunut  melkoinen rutiini siitä, miten nopeat lähdöt onnistuvat. Avainsana on varautuminen, ja nimenomaan pahimpaan mahdolliseen varautuminen.
 Floridaan lähtiessämme pakkasimme laukkumme niin, että selviäisimme omillamme useita päiviä siinä tilanteessa, että ruokaa ei saa ja sähköt menevät. Meitä molempia tässä hyödyttää myös se, että olemme saaneet Punaisen Ristin koulutuksen katastrofi- ja kriisialueilla työskentelyyn.
 Saappaat ja kuivamuona täyttivät laukuistamme leijonaosan: myslipatukoita, kuivanuudeleita, pähkinöitä – ja tietysti hätävarasalmiakit. Viimeksi mainitut avataan nimensä mukaisesti vasta viimeisessä hädässä. Tällä keikalla ei sitä tilannetta ole vielä tullut, Dorian kun matelee eikä ole toistaiseksi saavuttanut Floridaa.
 Ennen matkalle lähtöä hankimme usean päivän kuivamuonat. Nina Svahn / Yle
 Sähkökatko veisi myös juoksevan veden, siksi täytimme hotellihuoneen roskikset vedellä
ws:n huuhtelua varten. Nina Svahn / Yle
 Siltä varalta että hurrikaani  vie sähköt, laukuissamme on läjä paristoja sekä useita vara-akkuja, joilla pitää puhelimet latingissa. Meillä on myös erillinen jännitteen muuntava invertteri, jolla auton savukkeensytyttimestä saamme tarvittaessa sähköä.
 Ennen laukkujen pakkaamista olimme ehtineet selvittää, mihin kannattaa lentää, jotta olisimme jutunteon kannalta mahdollisimman hyvissä asemissa. Lisäksi kahteen ensimmäiseen juttuaiheeseen olin etsinyt sopivat haastateltavat.
 Suuntasimme aluksi Lake Worthiin  amerikansuomalaisen perheen luo  seuraamaan, kuinka he suojasivat kotiaan hurrikaanin vuoksi. Menimme myös s uomalais-amerikkalaiseen vanhusten  hoitokotiin, joihin halusimme mennä kuvaamaan hurrikaaniin valmistautumista.
 Paikan päältä tunnelmien välittämiseksi  tehdään tv-uutislähetyksiin myös kuvasuoria. Niitä varten kannamme mukanamme kameran lisäksi myös lähetysreppua.
 Leivänpaahtimen kokoinen masiina kulkee kuvaajan selässä. Paitsi silloin kun rankkasade aiheuttaa päänvaivaa. Silloin kuvaaja-Nina on pakkautunut kameran kanssa auton takakonttiin kuvaamaan kuiviin olosuhteisiin.
 Rankkasadeolosuhteissa on viisainta kuvata takakontista kuivista oloista. Paula Vilén / Yle
 Kuvasuorat välittyvät koti-Suomeen erityisen lähetysrepun välityksellä. Paula Vilén / Yle
 Takakontissa on myös kaksi kanisteria bensaa, jotka ostimme siltä varalta, että polttoainetta ei saisi useaan päivään. Huoltoasemista monet ovat menneet kiinni hurrikaanin varalta.
 Poikkeusoloissa esimerkiksi polttoainetta ei saa, ja sitä pitää ostaa varastoon. Nina Svahn / Yle
 Onneksi kuitenkin löysimme yhden auki olevan, ja sen vierestä periamerikkalaisen dinerin. Se oli menossa kiinni ainakin pariksi päiväksi ja ehdimme paikalle tuntia ennen sulkemisaikaa. Voi mikä onni ja autuus, kun auton lisäksi ruokittua tuli myös tiimimme.
 Hotellissa olimme ehtineet jo  päättää, mihin suojautuisimme, jos hurrikaani iskisi. Katsoimme turvallisimmaksi paikaksi ikkunattoman kylpyhuoneen. Sinne olimme jo vieneet vedellä täyttämämme roskikset. Sähkökatko nimittäin veisi myös juoksevan veden.
 Työmme on etuoikeutettua, se vie meitä paikkoihin ja tilanteisiin, joihin ei muuten olisi ainakaan helposti pääsyä. Ihmisten kohtaaminen on toimittajan työn suola myös katastrofikeikoilla. Mikään myslipatukka repussa ei auta, jos ihmisiä ei tapaa ja kerää kentältä heiltä tietoa.
 Keikoilla työpäivät venyvät usein kellon ympäri. Nina Svahn / Yle
 Toistuvasti tässä työssä  lämmittää nähdä, kuinka vaikeissa oloissa tai stressaavissa tilanteissa ihmiset osoittavat toisilleen hyvyyttä ja selviytymiskykyä. Tämän lisäksi he ottavat myös meidät osaksi tarinaansa.
 Nämä kohtaamiset kantavat ja antavat voimia silloin, kun työpäivät venyvät yli 20-tuntisiksi.
 Kuvaaja-leikkaaja Nina Svahn ja kirjeenvaihtaja Paula Vilén ovat tehneet yhdessä lukuisia
työkeikkoja kriisi- ja katastrofialueille. Nina Svahn / Yle

Toimittajalta: Yle kirjeenvaihtajan selviytymispaketti hurrikaanissa ovat myslipatukat, sadevaatteet, bensakanisteri – ja hätäsalmiakit


Summary: Jari Saario souti 1 250 kilometriä Kööpenhaminasta Helsinkiin. Vain tämän kesän käytössä ollut soutuvene päätyi jo museoon.

Suomen merimuseon pihaan hurauttaa auto perässään iso traileri. Vedettävänä on 7,5 metriä pitkä erikoinen soutuvene, joka ei itse asiassa lainkaan näytä perinteiseltä soutuveneeltä. Eikä se sitä olekaan.
 Tällä veneellä helsinkiläinen  Jari Saario  souti viime kesänä Tanskan Kööpenhaminasta Helsinkiin.
 Vene pääsi vesille ensimmäisen kerran viime keväänä, ja nyt se on jo tulossa museoitavaksi Suomen merimuseoon Kotkaan.
 – Vene päätyy nyt ihan oikeaan paikkaan. Sen tarina jää elämään, ja vene on nyt täällä hyvässä hoidossa, sanoo hyväntuulinen Jari Saario.
 1250 kilometriä
 Koko matka Kööpenhaminasta Helsinkiin taittui yksin, ja pelkästään soutamalla.
 Matka alkoi kesäkuussa. Sen piti kestää kolmisen viikkoa. Toisin kuitenkin kävi. Tuulet olivat vastaiset, keli epämukava ja reitti muuttui alkuperäistä pitemmäksi.
 Alun perin Saario laski, että soutumatkaa Kööpenhaminasta Helsinkiin tulee vähintään 1 000 kilometriä.
 Jari Saarion soutuvene on pituudeltaan 7,5 metriä.  Jari Saario
 Tarkoitus oli suunnata Ruotsin länsirannikkoa kohti ja sieltä heti Öölannin ja Gotlannin jälkeen suoraan Suomeen. Vuosikymmenen pahin pohjoistuuli oli kuitenkin niin valtava, että suunnitelmaa oli pakko muuttaa.
 – Jos minä olisin siitä suoraan Suomeen lähtenyt, olisin varmaan vieläkin merellä tuulten vietävänä.
 Niinpä hän souti Ruotsin rannikkoa pitkin aina Tukholmaan saakka.
 – Tuulta puhalteli Tukholmaan asti varmaan kuusi viikkoa. Ihan satunnaisia päiviä oli, kun oli myötätuuli tai tuuli sivusta.
 Lopulta matkaa kertyi 1 250 kilometriä, ja aikaa kului yhdeksän viikkoa.
 – Sanoin perheelle kotoa lähtiessäni, että kyllä minä tämän kolmessa viikossa vedän, mutta ei se ihan toteutunut, naurahtaa Saario.
 Mahtava tsemppi
 Vaikka reissu oli reilusti ennakoitua pitempi ja raskaampi, Saario on kaiken kaikkiaan erittäin tyytyväinen mies.
 Erityisesti hän nauttii, miten pääsi aivan uudella tavalla tutustumaan naapurimaihimme.
 – Tanskalaiset olivat ihan älyttömän mukavia ja ruotsalaiset oikein superkansaa.
 Ruotsalaisilta Jari Saario olisi saanut apua mihin tahansa ongelmaan. Matkan aikana ruotsalaiset myös tsemppasivat häntä jaksamaan loppuun saakka.
 Esimerkiksi kun Saarion veneen peräsin vioittui, laittoi erään ruotsalaisen saaren asukas sen korvauksetta kuntoon. Satamamaksujakaan häneltä ei huolittu.
 – Ei minulla alun perin ollut suurta käsitystä ruotsalaisista, mutta kyllä minä nyt sanon, että se on ihan superkansa.
 Jari Saarion souturupeamat vaativat taistelua mielen kanssa. Jari Saario
 Taistelua mielen kanssa
 Jari Saarion souturupeamaa auttoi huomattavasti, että hänen kuntonsa on erinomainen. Vuosi sitten hänet valittiin vuoden palomiesurheilijaksi.
 Soutu vaati toki kuntoa, mutta ennen kaikkea päättäväisyyttä. Sitä tarvittiin varsinkin siinä kohdassa kun hiilihydraattivarastot alkoivat kehossa olla vähissä.
 – Aina 15 tunnin kohdalla huomasin, että meinaan nukahtaa paikoilleen. Se hetki pitää tunnistaa ja siitä pitää päästä yli. Sen jälkeen kroppa antoi vapautuksen, ja pystyin jatkamaan ihan miten kauan vain halusin.
 Palomiehenä työskentelevä Saario tunnustaa, ettei hän ole ikinä laskenut päivittäistä kaloritarvettaan. Tutut ovat tehneet sen hänen puolestaan.
 – Minä ajattelin, että jos saisin edes puolet siitä kalorimäärästä, jota he suosittelevat, niin olisi hyvä. Se taisi lopulta jäädä neljäsosaan siitä.
 Vaikka jatkuva soutaminen on kuluttavaa, ei ruoka oikein tahtonut edes maistua.
 – Päivät olivat pitkiä, ja aina kun ajattelinkin ruokaa, rupesi yököttämään. Sitten olin syömättä. Suolaa, vettä ja vähän väkisin jotain. Sellaiset 2500 kilokaloria päivässä, kertoo Jari Saario.
 Vene mahonkivanerista
 Erikoisen soutuveneen valmisti sulkavalainen veneentekijä  Pauli Parkkinen . Runko on yhdeksän millimetriä paksua mahonkivaneria. Samasta materiaalista on tehty myös veneen kansi, tosin vanerin paksuus on siinä kuusi millimetriä.
 Leveyttä 7,5 metrisellä veneellä on puolitoista metriä. Pelkkä vene painaa noin 230 kiloa, varusteiden kanssa noin 450 kiloa.
 – Puu on kaunista materiaalia, ja minä olen aina tykännyt puuveneistä.
 Yksi vaihtehto keventää matkantekoa, olisi ollut hankkia kevyet komposiittiairot. Saario halusi puiset.
 – En vaihtaisi vieläkään komposiittiairoihin, vaikka tein kyllä matkan varmasti itselleni raskaammaksi puuairoilla, naurahtaa Saario.
 Turvalaitteet hätätilanteisiin
 Varusteena veneessä olivat nykyaikaiset navigointi- ja turvalaitteet sekä hätäraketit. Pimeässä yössä piti pitää huolta, että soutaja näkee muut vesillä liikkujat ja he näkevät hänet.
 Yllään Saariolla oli kuivapuku, joka helpottaa pelastautumista.
 – Jos sattuu huuhtoumaan mereen, niin sillä pärjää monta tuntia, kertoo Jari Saario.
 Erityisen turvalaitteen avulla hän olisi voinut nappia painamalla saada yhteyden pelastajiin.
 – Siellä Etelä-Ruotsin tienoilla ei näkynyt ketään missään. Ajattelin, että jos täällä hätäraketin ampuu, niin ihan hukkaan menee, tuumaa Jari Saario.
 Matka kuitenkin sujui siinä mielessä onnekkaasti, että yhtään suurempaa vaaratilannetta ei reissun aikana sattunut.
 Aina ei ollut näin tyyntä. Jari Saarnio
 Veneessä on edessä ja takana kannen peittämät suojat. Toisessa niissä on tilaa tavaroille ja toisessa pienen pieni hytti, jossa Saario nukkui.
 Tavaraa piti jo alun perin varata niukasti mukaan. Lusikoita oli yksi ja mukejakin vain yksi.
 – Niitä olisi kyllä pitänyt enemmän olla. Pienessä kopissa olivat kaikki tavarat sekaisin, ja lusikkaa ja mukia sai välillä etsiä oikein kunnolla. Jos ei löytynyt, olin syömättä.
 Säilytystilat veneessä olivat pienet. Siksi Saario hankki ruokatarvikkeensa pääasiassa matkan varrelta.
 Yli Atlantin valtameren
 Viime kesän matka oli niin suuri elämys, että nälkä kasvaa. Suunnitteilla on soutumatka Atlantin valtameren yli.
 Parhaillaan Saario etsii yhteistyökumppaneita, jotta matkan voisi toteuttaa. Lomaakin pitäisi palolaitokselta saada.
 Jos kaikki menee suunnitelmien mukaan, voisi startti olla jo puolentoista vuoden kuluttua.
 – Se ei voi enää olla puuvene. Soudettava vene kuitenkin. Näyttää enemmän avaruusalukselta.
 Suomen merimuseon intendentti Timo Kunttu otti vastaan Jari Saarion veneen merikeskus Vellamon pihalla Kotkassa.  Olli Törönen/Yle
 Jari Saarion puuvene Arctic blue on kohta kaikkien nähtävillä Suomen merimuseossa Kotkassa. Näytillä ovat kaikki varusteet, joita Saariolla oli kesällä mukanaan.
 – Aika hauskaa, että tänä kesänä on laitettu vene veteen, tehty sillä yksi reissu ja nyt se on jo museossa. Aikamoinen saavutus sekin, tuumaa Jari Saario.

Suurten vastoinkäymisten soutumatka ei riittänyt helsinkiläiselle palomiehelle – seuraava matka on äärettömän vaativa, ja veneenkin pitää näyttää avaruusalukselta


Summary: Sopimuksettoman EU-eron vastustajilla oletetaan olevan enemmistö parlamentin alahuoneessa. He voivat tämän illan aikana käynnistää tapahtumasarjan, joka johtaa uusiin vaaleihin ja brexitin lykkääntymiseen.

Britannian parlamentti palaa tiistaina kesätauoltaan ja sen odotetaan aloittavan välittömästi EU-eron käsittelemisen. Yle näyttää tämän sivun kautta suorana lähetyksenä parlamentin täysistunnon. Lähetys alkaa Suomen aikaa kello 16.
 Keskustelun pääaihe tulee olemaan, eroaako Britannia EU:sta ilman erosopimusta. Tämän ratkaisun pelätään aiheuttavan maahan kaaoksen ja talosromahduksen.
 Pääministeri  Boris Johnsonin  johtama hallitus sanoo olevansa valmis sopimuksettomaan eroon, ellei neuvottelutulokseen EU:n kanssa päästä ennen eropäivää 31. lokakuuta. Hallitus on jo saanut läpi toiveensa, että parlamentin istuntoaikaa on rajoitettu, joten kansanedustajilla on hyvin niukasti aikaa yrittää muuttaa brexitin toteutumista.
 Sopimuksetonta brexitiä vastustavien kansanedustajien odotetaan kokouksessa vaativan, että parlamentissa sallitaan esityslistasta poiketen brexit-asian käsittely. Tämä on mahdollista, sillä parlamentin ohjeet sallivat pakottavissa tilanteissa esityslistasta poikkeamisen.
 Tämän jälkeen sopimuksetonta no-deal-brexitiä vastustavien kansanedustajien odotetaan  BBC:n mukaan  esittävän lakia, jolla pääministeri velvoitetaan pyytämään EU:lta eroprosessin lykkäämistä ensi vuoden tammikuun loppuun.
 Britannian tiedotusvälineet laskevat kiivaasti, onko tällä esityksellä riittävästi kannatusta. Johnsonin hallituksen enemmistö on äärimmäisen niukka, se on vain yhden edustajan varassa.
 Verkkojulkaisu Buzzfeedin mukaan  kapinallisia hallituspuolueen edustajia on ainakin 14. Tämä tarkoittaa, että esitys brexitin lykkäämiseksi menisi läpi.
 Boris Johnson puhumassa parlamentissa Lontoossa 25. heinäkuuta. Jessica Taylor / AFP
 Pääministeri Johnson on jo ennakoinut tätä. Hän on ilmoittanut, että jos hallitus häviää äänestyksen, se määrää uudet vaalit, jotka pidettäisiin jo lokakuun 14. päivä.
 Britannian pääministeri varoitti parlamenttia äänestämästä hallitusta vastaan brexitistä – "En halua vaaleja, te ette halua vaaleja"
 Johnsonin mukaan hallitusta vastaan äänestäneet konservatiivipuolueen kansanedustajat erotetaan puolueesta ja he eivät voi enää asettua ehdolle konservatiivien ehdokkaina.
 Britannian konservatiivit ottavat kovat keinot käyttöön: kansanedustaja erotetaan, jos äänestää brexit-ehdotusta vastaan
 Parlamentin keskustelujen aikataulu
 Puhemies  John Bercow  voi vielä muuttaa aikatauluja, mutta seuraavassa aikataulu on esitetty BBC:n arvion mukaisesti.
 Istunto alkaa Suomen aikaa kello 17.30, jolloin ulkoministeri  Dominic Raab  vastaa kansanedustajien kysymyksiin ajankohtaisista aiheista. Brexit-kiista nousee melko varmasti esiin jo tuolloin.
 Kello 18.30 puhumaan tulee pääministeri Johnson. Hänen on määrä kertoa Ranskassa viime viikolla pidetystä rikkaiden teollisuusmaiden G7-kokouksesta. Nähtäväksi jää, kuinka hyvin kansanedustajat malttavat pysyä tässä aiheessa.
 Kello 20.30 pidetään toinen ministerin kyselytunti, ennakkotietojen mukaan rautatieaiheista.
 Kello 20 jälkeen kansanedustajien odotetaan esittävän puhemiehelle esityslistan muutosta, eli poikkeuksellista keskustelua Britannian EU-erosta. Asiasta äänestetään. Aloite tähän jätettiin jo aiemmin päivällä.
 Jos asialistan muutos menee läpi, parlamentti keskustelee asiasta kello 21 alkaen mahdollisesti kolmen tunnin ajan.
 Äänestys, jossa parlamentti ottaisi brexit-asiassa päätösvallan, tapahtunee viimeistään ennen kello yhtä Suomen aikaa aamuyöllä.
 Lisää aiheesta :
 Britannian pääministeri lupasi kiihdyttää neuvotteluja uudesta brexit-sopimuksesta
 Yli miljoona brittiä allekirjoitti vetoomuksen Johnsonin viimeisintä brexit-päätöstä vastaan

Britannian parlamentissa odotettavissa myrskyä: kapina muhii, liikkuuko maa kohti brexitiä vai vaaleja – Katso täysistunto suorana kello 16 alkaen


Summary: Vertailussa oli mukana yli sata maata.

Suomi on valittu vuoden 2019 parhaaksi luontomatkakohteeksi, kertoo matkaoppaita julkaiseva  Lonely Planet .
 Arvio perustuu britannialaisen luksusmatkoja järjestävän True Luxury Travel -matkatoimiston kansainväliseen  The Global Wildlife Travel Index for 2019  -vertailuun.
 Suomi nousi vertailun kärkisijalle yli sadan maan joukosta. Arvion mukaan Suomi on paras luontokohde ympäristön kestävyyden, ainutlaatuisen ja monimuotoisen eläinlajiston, kauniiden luonnonmaisemien sekä hyvien luonnonsuojelutoimien ansiosta.
 Suomen pisteitä nosti muun muassa se, että yli 73 prosenttia maan pinta-alasta on metsän peittämää.
 Alla vertailun kymmenen parasta maata:
 1. Suomi
 2. Ruotsi
 3. Brasilia
 4. Kanada
 5. Yhdysvallat
 6. Norja
 7. Espanja
 8. Saksa
 9. Puola
 10. Slovenia
 True Luxury Travel valitsi tänä vuonna parhaan luontomatkakohteen toista kertaa.  Lonely Planetin mukaan  viime vuonna ykkössijalle arvioitiin Yhdysvallat. Suomi oli vasta sijalla 31.
 Suomessa aiheesta uutisoi ensin  Iltalehti .

Suomi valittiin maailman parhaaksi luontomatkakohteeksi


Summary: Poliisin mukaan esitutkinta on lopetettu.

Poliisi on saanut valmiiksi esitutkinnan tamperelaisen kansanedustajan  Veikko Vallinin  (ps.) Facebookista tekemästä rikosilmoituksesta.
 Vallin pyysi poliisia selvittämään, onko Facebook syyllistynyt rikokseen estämällä päivitysten tekemisen.
 Vallin kertoi kesäkuussa  saaneensa vaalien alla Facebookiin 30 vuorokauden julkaisueston. Hänen mukaansa esto alkoi eduskuntavaalien ennakkoäänestyksen ensimmäisenä päivänä eli 1.4.2019.
 Vallin kertoi aiemmin, että hän sai kiellon vuoden vanhasta päivityksestä lainattuaan suoran sitaatin Suomen Uutisten jutusta. Siinä kerrottiin, että "tietyillä ulkomaalaisilla ryhmillä on yliedustus eri rikostyypeissä".
 Sisä-Suomen poliisilaitoksen rikoskomisario  Jussi Pilviö  kertoo, että esitutkinta on päätetty Ei rikosta -perusteella.
 – Itse päätöstä en lähde avaamaan sanallisesti, Pilviö kertoo.
 Tutkintapyyntö oli hyvin harvinainen.
 Vallin kertoi aiemmin tekevänsä kantelun Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen, ellei asia etene poliisin kautta.
 Lue lisää:
 Kansanedustaja teki tutkintapyynnön Facebookista – sai julkaisukiellon ennen vaaleja
 Kansanedustaja suuttui Facebookille ja teki rikosilmoituksen, poliisi tutkii – "Ei ole tullut vastaan aiemmin"

Kansanedustaja teki rikosilmoituksen Facebookista, kun ei pystynyt kuukauteen julkaisemaan päivityksiä – poliisi: Ei rikosta


Summary: Uusi nimi on Rauman teatteri.

Rauman kaupunginteatteri vaihtaa nimensä Rauman teatteriksi. Teatteri kertoo, että sen tavoitteena on kehittää ja selkeyttää viestintää uudella nimellä ja logolla.
 – Aiempi ulkoasu ei ole ollut nykyvaatimusten mukainen. Myös nimi on ollut hieman kankea ja ristiriidassa esimerkiksi teatterin www-osoitteen kanssa, Rauman teatterin markkinointi- ja viestintäpäällikkö  Petteri Kangas  sanoo.
 Rauman teatterin ulkoasu-uudistusta on ollut suunnittelemassa raumalainen viestintätoimisto Bonde.

Rauman kaupunginteatteri muuttaa nimensä


Summary: Yksi laulajan kunnian loukkaamisesta tuomituista naisista valitti hovioikeuteen.

Helsingin hovioikeus ei muuta laulaja  Tomi Metsäkedon  kunnian loukkaamisesta annettua tuomiota. Hovioikeus katsoo Helsingin käräjäoikeuden tavoin neljän naisen syyllistyneen Metsäkedon kunnian loukkaamiseen.
 Naiset tuomittiin syksyllä 2018 sakkoihin Metsäketoa koskevista kirjoituksista sosiaalisessa mediassa. Kaikki neljä saivat 25 päiväsakkoa.
 Yksi naisista valitti hovioikeuteen. Hän katsoi, että hänen sosiaalisessa mediassa kirjoittamansa viestit eivät olleet loukanneet Metsäkedon kunniaa vaan olivat osa yhteiskunnallista keskustelua.
 Viestit koskivat Metsäkedon käytöstä ja hänen väitettyä seksuaalista ahdisteluaan.
 Nainen perusteli viestien kirjoittamista sillä, että Metsäkedon käytöksestä oli viestien kirjoittamisen aikaan tehty lukuisia lehtijuttuja ja sadat naiset olivat kertoneet siitä. Metsäketo oli myös irtisanottu useasta produktiosta ja hän oli itse pyytänyt anteeksi käytöstään.
 Nainen katsoi, että hänellä ei siten ollut syytä epäillä asian uutisoinnin paikkansa pitävyyttä. Hänen tarkoituksenaan ei ollut loukata Metsäkedon kunniaa tai esittää valheellista tietoa.
 Hovioikeus muutti käräjäoikeuden päätöstä vain alentamalla naisen korvausvelvollisuutta oikeudenkäyntikuluista. Käräjäoikeus tuomitsi naiset korvaamaan Metsäkedon oikeudenkäyntikulut.
 Lue myös:
 Kaikki neljä laulaja Tomi Metsäkedon kunnianloukkauksesta syytettyä naista tuomittiin sakkoihin
 Neljän naisen syytteitä Tomi Metsäkedon törkeästä kunnianloukkausta käsitellään Helsingin käräjillä
 Neljää naista vastaan nostettu syytteet Tomi Metsäkedon törkeästä kunnianloukkauksesta

Tuomio Tomi Metsäkedon kunnian loukkauksesta ei muuttunut hovioikeudessa


Summary: Brittiparlamentin ratkaisut istuntokauden alussa riippuvat siitä, mihin siirtoihin pääministeri Johnson ryhtyy.

Britannian parlamentin alahuone palaa tiistaina iltapäivällä kesän istuntotauolta myrskyisissä tunnelmissa.
 Pääministeri  Boris Johnson   nostatti viime viikolla uuden kohun  määräämällä parlamentin yli kuukauden tauolle ensi viikosta alkaen.
 Kiistelty istuntokauden tauko heikentää kansanedustajien mahdollisuuksia vaikuttaa Britannian sotkuiseen EU-eroon.
 Johnsonin ja kansanedustajien välillä onkin kärjistymässä valtataistelu.
 Johnson on ilmoittanut Britannian eroavan EU:sta lokakuun lopussa joku sopimuksella tai ilman sitä. Lisäaikaa hän ei aio EU:lta hakea missään tilanteessa, hän on ilmoittanut.
 Selvitimme, mitä vaihtoehtoja brittikansanedustajilla on vaikuttaa EU-eroon.
 Pystyykö oppositio estämään Britannian äkkieron?
 Joukko kansanedustajia yrittää saada Britannian sopimuksettoman eron eli niin kutsutun äkkieron estettyä uudella lakialoitteella.
 Opposition luotsaamassa hankkeessa on mukana kansanedustajia eri puolueista.  Joukossa on myös konservatiivien kansanedustajia,  jotka vastustavat sopimuksetonta eroa.
 Britannian parlamenttitalo kuvattuna 2. syyskuuta.  Tolga Akmen / AFP
 Aikaa on kuitenkin hyvin vähän. Johnsonin määräämä istuntokauden tauko alkaa ensi maanantaina.
 Kansanedustajaryhmittymän on siksi ensi töikseen onnistuttava raivaamaan keskiviikoksi käsittelyaikaa esitykselleen. Parlamentin ala- ja ylähuoneen olisi hyväksyttävä aloite pikavauhtia tällä viikolla.
 Brittiviestimien mukaan se on teoriassa mahdollista.
 Lakialoite vaatii pääministeriä hakemaan lykkäystä brexitiin siinä tapauksessa, että kansanedustajat eivät ole 19. lokakuuta mennessä hyväksyneet EU-sopimusta eivätkä myöskään äkkieroa.
 Aloitteen takana olevat kansanedustajat toivovat Britannian EU-eron lykkäämistä tammikuulle 2020.
 Brittikansanedustajat ovat jo aiemmin äänestäneet Britannian äkkieroa vastaan. Nyt he haluavat saada tämän myös lainsäädäntöön.
 Mitä tapahtuu kapinoiville konservatiivikansanedustajille?
 Kapinamieltä löytyy siis myös Johnsonin oman puolueen sisältä. Johnson on arvostellut puolueensa kapinoivia kansanedustajia. Hän on uhannut erottaa puolueesta kaikki oppositiota tukevat.
 Tällaisessa puhdistuksissa puolueesta erotettaisiin muun muassa useita entisiä ministereitä. Erottaminen voisi merkitä monille heidän poliittisen uransa loppua.
 Pääministeri Boris Johnson puhui Downing Street 10:n edustalla 2. syyskuuta. Neil Hall / EPA
 Mikä on Johnsonin vastaisku?
 Jos oppositio onnistuu edistämään lakialoitettaan, Johnson aikoo iskeä takaisin. Hän esittää todennäköisesti ennenaikaisten parlamenttivaalien järjestämistä.
 Asiasta ovat kertoneet muun muassa Britannian yleisradioyhtiön BBC:n ja uutistoimisto AFP:n haastattelemat hallituslähteet.
 Johnson on ilmoittanut, että hän ei aio missään olosuhteissa pyytää EU:lta lykkäystä eropäivään. Hallitus ottaisi lakialoitteen hyväksynnän epäluottamuslauseena.
 Hallituslähteen mukaan Johnson tuo vaalien järjestämisen parlamentin äänestettäväksi välittömästi, mikäli kansanedustajien aloite pääsee käyntiin tiistaina. Ennenaikaisten vaalien järjestäminen vaatii kansanedustajien kahden kolmasosan tuen.
 Uudet vaalit olisi hallituslähteen mukaan tarkoitus järjestää 14. lokakuuta.
 Vaalipäivä olisi vain muutamia päiviä ennen EU-huippukokousta 17.–18. lokakuuta. Brexitin takarajaan olisi aikaa runsaat kaksi viikkoa.
 Entä jos kapinahanke epäonnistuu?
 Mikäli lakialoitehanke epäonnistuu, työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  on ilmoittanut ajavansa äänestystä hallituksen luottamuksesta.
 Jos Johnsonin hallitus häviää luottamusäänestyksen, brittiparlamentaarikot äänestäisivät kahden viikon sisällä mahdollisen vaihtoehtoisen uuden hallituksen luottamuksesta.
 Jos Britanniaan syntyisi näin uusi hallitus, saattaisi se hakea lykkäystä brexitiin.
 Mikäli mikään hallituskokoonpano ei kuitenkaan saa luottamusta, edessä ovat uudet vaalit.
 Tällöin on mahdollista, että vaalit menisivät Britannian EU-eron takarajan lokakuun lopun yli.
 Lue myös:   Analyysi: Britannian parlamentin istuntokauden keskeyttäminen oli brexit-fanaatikkojen päiväuni – pääministeri Boris Johnson teki siitä totta   Analyysi: Boris Johnsonilla on häikäilemätön suunnitelma – Britannian pääministeri on valmis riskeeraamaan Pohjois-Irlannin rauhan ja syyttämään tilanteesta EU:ta

Britanniassa luvassa jälleen repivä yhteenotto – brittiparlamentti kaivaa ässiä hihoistaan valtataisteluun Johnsonin kanssa ja äkkieron estämiseksi


Summary: Järvestä sukelletut simpukat ovat maukasta lähiruokaa. Ne ovat parhaimmillaan kesän lopussa, sillä tuhdissa kunnossa oleva simpukka on rasvapitoinen.

Jos haluaa kokeilla lähiherkkua, ei pelkää pientä erikoisuutta ja viitsii nähdä hieman vaivaa, kannattaa pulahtaa järveen ja noukkia pohjasta järvisimpukoita. Niiden sesonki on loppukesästä ja syksyllä. Aikaa herkuttelun valmistelemiseen joutuu varaamaan pari päivää, sillä simpukat on sumputettava.
 Simpukoita on maistellut muun työnsä ohella professori  Jouni Taskinen  Jyväskylän yliopistosta. Hän kertoo, että maistelutarkoituksiin kalastuslaki ei rajoita simpukoiden keräämistä. Omiin keittoihin simpukoita voi siis huoletta kerätä.
 Rauhoitettuihin simpukoihin ei silti tule koskea. Jos simpukkansa kerää järvistä, ei tule vahingossakaan törmänneeksi rauhoitettuihin vuollejokisimpukoihin tai raakkuihin, eli jokihelmisimpukoihin. Nämä kaksi simpukkalajia on rauhoitettu luonnonsuojelulailla ja ovat uhanalaisia.
 Simpukat möllöttävät mieluiten sellaisilla paikoilla, joilla vesi vaihtuu ja laineet hieman lyövät rantaan. Aallot nostattavat esimerkiksi pohjaan painuneita ja maatuneita puiden lehtiä, joita simpukat myös syövät.  Jaakko Suorsa / Yle
 Vuonna 2015 uutisoitiin Naantalin saaristossa simpukoihin kerääntyvästä panssarisiimalevästä. Taskisen mukaan panssarisiimalevästä ei ole syytä huolehtia, koska sitä ei esiinny sisävesissä. Panssarisiimalevä on hengenvaarallisen myrkyllinen Itämerellä esiintyvä levä.
 Sukella simpukat snorkkelin avulla tai vain kahlaamalla Simpukat kannattaa hankkia järvistä, joissa on savinen tai hiekkainen pohja. Mutaisessa pohjassa simpukat eivät selviä. Järvikortteen lähellä voi olla simpukoita. Simpukoita voi löytää kahlaamallakin, sillä ne eivät viihdy kovin syvällä järvissä. Järvivedessä pitkän aikaa uiminen ja sukeltaminen kylmettää kehoa, joten märkäpuku voi olla tarpeellinen. Snorkkelin ja sukellusmaskin avulla voi katsoa pinnalla kelluen, missä simpukka lymyilee. Uhanalaisiin ja suojeltuihin jokihelmi- tai vuollejokisimpukoihin ei törmää, jos kerää simpukkansa vain järvistä.
 Taskisella on myös neuvot simpukkasesonkiin. Talven jälkeen järven rannan pohjaan “jalkansa” työntänyt simpukka on laihtunut. Simpukoilla on lihaksikas jalkamainen uloke, jolla se liikuttelee itseään hitaasti ja kiinnittyy järven pohjaan.
 – Kun jäät lähtevät ja kasviplanktonin tuotanto alkaa, ne täyttävät talven aikana huvenneita varastojaan. Keskikesällä ne tekevät toukat. Siihen menee paljon ravintoa. Loppukesän ne tankkaavat talvea varten.
 Toukat ovat kaloihin kiinnittyviä loisia. Simpukat tarvitsevat aina lisääntyäkseen isännän toukalleen.
 Simpukat ovat siis maukkaimmillaan loppukesästä ja syksystä. Tuhdissa kunnossa oleva simpukka on rasvapitoinen.
 Jouni Taskinen on tutkinut makeanveden simpukoita Jyväskylän yliopistossa. Raakut ovat tunnettuja uhanalaisia joissa eläviä simpukoita, jotka ovat kärsineet lohikantojen vähenemisestä. Raakun toukka tarvitsee juuri lohikalan isännäkseen.  Jouni Taskinen
 Nuori simpukka on vanhusta mureampi ja maukkaampi
 Järvessä elävät simpukat voivat helposti olla parisen kymmentä vuotta vanhoja. Raakut elävät jopa kaksikin vuosisataa. Professori Taskinen kertoo vinkin, että simpukan kuoresta voi laskea vuosirenkaat.
 – Rinkulat kun laskee niin ikä hahmottuu. Vaalea osa on kesäaikaa ja tumma kasvaa talvella.
 Leveät vaaleat renkaat osoittavat, että simpukka on kasvanut nopeasti. Taskisen mukaan nopeasti kasvanut simpukka on parempi kuin hitaasti kasvanut ja vanha yksilö.
 Simpukan iän voi hahmottaa laskemalla vuosirenkaat. Kuvassa ylhäällä vasemmalta alkaen pikkujärvisimpukka, litteäjärvisimpukka ja alhaalla sysijokisimpukka ja soukkojokisimpukka.  Jouni Taskinen
 Taskinen kertoo, että suunnitelmissa on tutkia simpukoiden ravintoarvoja Jyväskylän yliopistossa. Hänellä on kuitenkin hyvä aavistus rasvahappojen koostumuksesta.
 – Todennäköisesti simpukoissa on mitä parhaimmat rasvahapot, koska se on kasveja syövä veden eläin, Taskinen kertoo.
 Tämän jutun simpukat ovat kerätty Hämeenlinnan Aulangolta. Sukeltaessa voi samalla tutustua vedenalaiseen elämään ja törmätä vaikka lahnaparveen tai yksinäiseen ahveneen.  Jaakko Suorsa / Yle
 Kuten etanatkin, simpukat syödään kokonaisina ja suolistamatta. Tämä tarkoittaa sitä, että simpukoita on paastotettava, eli sumputettava. Näin simpukoiden suoli tyhjenee.
 Professori Taskisen mukaan pari päivää riittää sumputtamiseen. Kun vesi alkaa olla kirkasta sen vaihtamisen jälkeen, on simpukka valmis syötäväksi.
 Sumputtamiseen sopii ämpäri ja vesijohto- tai kaivovesi. Simpukoille mieluisampaa on, että vesijohtovettä seisotetaan pari päivää ennen simpukoiden siirtämistä siihen. Tällöin vedessä oleva kloori ehtii haihtua vedestä.
 Heikki Ahopellolle maku oli hienoinen yllätys
 Tamperelainen keittiömestari  Heikki Ahopelto  kertoo, ettei ole ikinä ajatellut syövänsä järvisimpukoita. Kokenut keittiömestari innostui kuitenkin tekemään ruokaa toimittajan hankkimista simpukoista.
 – Olen pitänyt niitä kummallisuuksina. Voikohan niitä syödä? Lähi- tai villiruokajutuissakaan en ole törmännyt niihin ravintona, Ahopelto sanoo.
 Simpukat valmistettiin keittiömestari Heikki Ahopellon takapihalla. Ahopelto oli varautunut peittelemään simpukoiden vahvaa mudan makua. Jaakko Suorsa / Yle
 Ahopelto kertoo ottaneensa simpukoiden kohdalla lähtökohdaksi, että peitellään hieman mudan makua. Ahopellon mukaan simpukoihin ja nilviäisiin yleensäkin sopii muun muassa curryn mausteet.
 – Maustamisen kannalta ajattelen simpukkaa ja etanaa hyvin samankaltaisena, myös mudan maun osalta, Ahopelto kertoo.
 Keitettäessä juuri avautunut simpukka. Ahopelto kertoo, että simpukat kannattaa keittää "hymyillen". Hän tarkoittaa hellävaraista keittämistä, eli ei väkivaltaista porinaa. Silloin vesi ei liikuta ja irrota simpukoita kuorestaan.  Jaakko Suorsa / Yle
 Simpukoiden valmistus aloitetaan harjaamalla ja pesemällä simpukoiden kuori. Erittäin tärkeää on varmistaa elääkö simpukka. Jos simpukan kuori on auki, eikä eläin vedä kuorta kiinni sitä kopauttaessa, se on kuollut. Silloin se ei kelpaa syötäväksi.
 Simpukat tapetaan kaatamalla ne kiehuvaan reilusti suolattuun veteen. Vettä on oltava sen verran, että simpukat jäävät hyvin pinnan alle. Simpukoita keitetään niin kauan, että kaikki avautuvat. Jos simpukka ei aukea keitettäessä, se on ollut kuollut jo ennen keittämistä ja heitettävä pois.
 Ahopelto kertoo, että simpukan liha sitkistyy, jos sitä keittää liikaa. Simpukoita keitetään 5-8 minuuttia.
 Ahopelto siivilöi valmistamansa liemen pannulle, jossa on simpukat ja paistettua kukkakaalta. Tähän keittoon hän valitsi rapuliemen.  Jaakko Suorsa / Yle
 Maistettaessa Ahopelto sanoo, että simpukka vaikuttaa hyvältä, käyttökelpoiselta ja miedolta. Alku- ja keskikesällä kerätty simpukka on hieman mutainen maultaan.
 – Ei kauheasti mudan makua. Paljon parempaa mitä odotin.
 Valmista tuli! Ja herkullista, mutta mitä muuta voisi odottaa keittiömestarilta ja lähiruualta? Tämän jutun simpukat valmistettiin kesä-heinäkuussa, jolloin ne olivat vielä laihoja. Jaakko Suorsa / Yle

Saako järvisimpukoita syödä? Huippukokki: "Paljon parempaa mitä odotin"


Summary: Lisälaskua kertyisi vuosittain lähes 800 miljoonaa euroa.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Kunnille ja kuntayhtymille lankeaa yhteensä kahdeksan miljardin euron lisälasku, jos sosiaali- ja terveydenhuollon hoitohenkilöstö saa vaatimansa yleisen linjan ylittävät palkankorotukset, varoittaa KT Kuntatyönantajat.
 Lisälaskua kertyisi kymmenen vuoden aikana, ja joka vuosi syntyisi lähes 800 miljoonan euron kustannus.
 Sosiaali- ja terveydenhuoltoalan työvoimakustannukset ovat nykyisin 7,6 miljardia euroa vuodessa. Kymmenen vuoden päästä työvoimakustannukset olisivat KT:n laskemien mukaan lähes 1,5 miljardia suuremmat kuin nykyisin. Yhteissumma kohoaisi yli yhdeksän miljardin euron, jolloin nousua olisi lähes 20 prosenttia. Kuntatyönantajat huomauttaa, että kustannukset kasvavat vuodesta toiseen korkoa korolle -ilmiön vuoksi.
 Kuntatyönantajat korostaa, että julkisen ja kuntatalouden tilanne jatkuu kireänä ja alijäämäisenä.
 – On täysin välttämätöntä jatkaa kustannustasoltaan maltillisia työmarkkinasopimuksia, jotka parantavat työllisyyttä, kilpailukykyä ja julkisen talouden tilaa. Kuntatyönantajilla ei ole olemassa ylimääräistä jakovaraa, sanoo KT:n työmarkkinajohtaja  Markku Jalonen  tiedotteessa.
 Kuntatyönantajat arvioi, että jos korotusvaatimukset toteutuisivat koko kunta-alalla, niin kymmenen vuoden aikana kokonaiskustannukset olisivat lähes 22 miljardia euroa.
 – Tällöin koko kunta-alalle tulevat korotukset nostaisivat pahimmillaan kunnallisveroa 2,2 prosenttiyksikköä kymmeneksi vuodeksi, varoitteli tutkimuspäällikkö  Mika Juutinen .
 Super ja Tehy varoittavat hoivakriisistä
 Hoitoalan liitot Super ja Tehy vaativat vuorostaan, että valtio varaa budjetissa rahaa naisvaltaisten hoito- ja hoiva-alojen palkkaohjelmaan.
 Palkkaohjelman nettokustannus kunnille on vuosittain noin 80 miljoonaa euroa kymmenen vuoden ajan. Summa sisältyisi kuntien valtionosuuksiin, joista 80 miljoonaa on alle prosentti. Ohjelma edellyttää valtion mukana oloa. Valtion rahaa tarvitaan, koska kuntatyönantajilla vaadittavaa rahaa ei ole.
 Palkkaohjelma vähentäisi alanvaihtoa ja helpottaisi uhkaavaa hoitajapulaa. Hoitajat eläköityvät tai vaihtavat alaa samaan aikaan, kun vanheneva väestö tarvitsee heitä entistä enemmän.
 – Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) on sanonut ymmärtävänsä naisvaltaisten alojen palkkavaatimuksia. Pitääkin kysyä, onko meillä varaa olla nostamatta hoitohenkilöstön palkkoja, eikä suinkaan, onko meillä varaa nostaa niitä, Superin puheenjohtaja  Silja Paavola  sanoi tiedotteessa.
 Lue lisää :
 Edessä hurja työmarkkinakierros: Julkisen sektorin naisvaltaiset alat vaativat vientialoja selvästi suuremmat palkankorotukset

Kuntatyönantajat: Kunta-alaa uhkaa miljardien lisälasku, jos sote-hoitohenkilöstö saa vaatimansa palkankorotukset


Summary: Perinteisen kirjan suosio on kasvussa. Etenkin lapset ja nuoret ovat innostuneet lukemisesta.

Vuosikymmeniä vanha pääkirjastorakennus on tullut tiensä päähän Kouvolassa. Rakennus on vanhentunut sekä teknisesti että toiminnallisesti, eikä se enää sovellu kirjaston tarpeisiin.
 – Kirjasto on suunniteltu 1960-luvun lähtökohdista. Karrikoiden voisi sanoa, että silloin suunniteltiin kirjojen kirjastoa, ja nyt pitäisi suunnitella ihmisten kirjastoa, toteaa Kouvolan kirjastotoimenjohtaja  Selja Kunttu .
 Aiemmin Kouvolassa on selvitetty pääkirjaston peruskorjausta, mahdollista laajennusta ja kirjaston rakentamista kokonaan uusiksi, mutta nyt pöydälle on nostettu mahdollisuus siirtää kirjasto kauppakeskus Manskiin, kävelykadun varrelle keskustaan.
 Selvitystä ryhdytään tekemään jo syyskuussa.
 – Mielestäni tämä on kiinnostava mahdollisuus kehittää kirjastoa, ja tiivistää koko kaupunkikeskustaa. Sitä kautta voidaan tuoda elinvoimaisuutta keskustaan, sanoo Kunttu.
 Kouvolan keskustassa sijaitsevassa kauppakeskus Manskissa on runsaasti tyhjää liiketilaa. Juulia Tillaeus / Yle
 Kirjat kiinnostavat
 Pääkaupunkiseudulla kauppakeskuskirjastoja on ollut jo vuosia. Espoon Ison Omenan kirjasto on toiminut kauppakeskuksessa vuodesta 2001 lähtien. Espoossa kauppakeskus Entressessä puolestaan avattiin hiljattain  kauppakeskusmuseo.  Tavoitteena on palvella paremmin ja sijaita siellä, missä ihmiset liikkuvat.
 Suomen Kirjastoseuran toiminnanjohtaja  Rauha Maarno  uskoo, että tulevaisuudessa yhä useampi kirjasto muuttaa kauppakeskusympäristöön. Hän uskoo, ettähelpommin saavutettavilla kirjastoilla on vaikutusta lukemiseen ja jopa lukutaitoon.
 – Jos kirjasto sijaitsee arkireittien varrella, niin kyllähän se edesauttaa sitä, että ihmiset törmäävät kirjallisuuteen enemmän ja sitä kautta toivottavasti myös lukevat enemmän. Monien tutkimusten mukaan erilaisten tekstien lukeminen nimenomaan vapaa-ajalla kehittää lukutaitoa. Ei riitä, että koulussa oppii lukemisen alkeet, Maarno toteaa.
 Maarnon mukaan kirjojen lainaaminen Suomen yleisistä kirjastoista kääntyi viime vuonna varovaiseen nousuun. Erityisen paljon on kasvanut lasten ja nuorten kirjojen osuus lainauksista.
 – Se johtuu siitä, että kirjastot ovat panostaneet siihen paljon. Ne ovat hankkineet paljon uutta lastenkirjallisuutta ja edistäneet aktiivisesti lukemista, kuten käyneet koulussa vinkkaamassa kirjoista ja osallistuneet erilaisiin lukutaitokampanjoihin.
 Kirjojen lainaaminen lisääntyi viime vuonna. Juulia Tillaeus / Yle
 – Esimerkiksi Oodiin ostettiin kaikki lasten ja nuorten kirjat ihan uusina. Onhan uusi, freesi kirja houkuttelevampi. Siellä olivat sitten hyllyt hetken aikaa jopa tyhjillään, kun niitä oli lainattu niin paljon, toteaa Maarno.
 Suomi on Maarnon mukaan kirjastonkäytön osalta kansainvälistä kärkeä. Suomessa kirjoja lainataan hänen mukaansa noin kaksi kertaa enemmän kuin Ruotsissa.
 – Kyllä se viesti, mikä kirjastokentältä ja tilastoista tulee, on se, että kirjat kiinnostavat. Ne lähtevät tosi hyvin lainaan.
 Pelastuuko lukutaito?
 Erityisesti nuorten lukeminen ja lukutaito on viime vuosina herättänyt huolta julkisessa keskustelussa. Koululaisten lukutaito ja innostus lukemiseen  jakautuu  yhä voimakkaammin Suomessa.
 – Kansainvälisesti suomalaiset pärjäävät tosi hyvin lukutaitoa mittaavissa testeissä, joita tehdään lähinnä koululaisille. Sanoisin, että yleisesti ottaen Suomi on edelleen lukutaidon kärkimaa. Viime aikainen huolestunut keskustelu lukemisesta on mielestäni myös hyvä merkki siitä, että täällä aidosti halutaan panostaa lukemiseen ja lukutaitoon, sanoo Maarno.
 Kouvolan pääkirjasto on suunniteltu 1960-luvun lähtökohdista. Juulia Tillaeus / Yle
 Helsingin keskustassa viime vuoden joulukuussa avattu Oodi-kirjasto valittiin hiljattain  maailman hienoimmaksi uudeksi kirjastoksi.  Kaupunkilaiset ovat ottaneet kirjaston nopeasti omakseen, ja kävijälaskurin mukaan Oodissa on tämän vuoden aikana ollut yli kaksi miljoonaa käyntiä.
 Maarnon mukaan Oodissa huomattavaa on myös se, että sen myötä kirjasto on saanut paljon uusia asiakkaita.
 – Siellä on tänä vuonna tehty tuhansia uusia kirjastokortteja. Näyttää siltä, että Oodin konsepti muistuttaa ihmisiä siitä, että kirjasto on olemassa, sieltä voi lainata kirjoja ja siellä on myös muutakin tekemistä. Kyllä ne toiminnot tukevat toisiaan.
 Paikka perheille
 Kauppakeskuskirjaston myötä Kouvolaan voitaisiin saada lisää yhteisöllisiä kokoontumistiloja esimerkiksi lapsiperheille. Selja Kuntun mukaan tiloihin voitaisiin kulttuuriaineiston lisäksi tuoda esimerkiksi liikunta- ja luontoelementtejä.
 Säännöllisesti kirjastossa käyvä  Elina Kirkinen  pitää ajatusta yhteisöllisistä tiloista hyvänä.
 – Tykkään kyllä käydä vauvan kanssa kirjastossa. Varsinkin äitiyslomalla ollessa on kiva päästä ulos. On hyvä, jos lapsille ja perheille on paikkoja, mihin mennä. Kirjasto on mielestäni ehdottomasti sellainen paikka, johon olisi kiva olla tervetullut pienenkin kanssa.
 Elina Kirkinen aikoo lainata Malla-vauvan kasvaessa iltasadut kirjastosta. Juulia Tillaeus / Yle
 Myös kirjaston sijainti Manskilla saa Kirkiseltä kannatusta.
 – Periaatteessa tykkään kyllä tästä nykyisestäkin kirjastosta, mutta kun Manski on vähän tyhjentymäisillään tällä hetkellä, niin kirjasto voisi kyllä olla ihan hyvä palvelu, joka toisi ihmisiä sinne enemmän, toteaa Kirkinen.
 Kirjastotoimenjohtaja Selja Kunttu haluaisi tuoda kirjastoon myös modernia tekniikkaa.
 – Meillä voisi olla esimerkiksi robotiikkaan tutustumista ja älyseinä. Pitäisin mukana myös asiakkaiden digineuvonnan. Yhä enemmän on asiakkaita, jotka tarvitsevat apua omien laitteidensa kanssa.
 Helsingin Oodi-kirjaston suosion syynä Kunttu pitää osallistavaa suunnittelua.
 – Suunnitteluun otettiin kansalaiset laajamittaisesti mukaan suunnittelemaan, mitä he haluavat kirjastolta. Ei tehty niin, että virkamiehet olisivat yrittäneet arvailla, mitä kansalaiset haluavat, toteaa Kunttu.
 Kunttu toivookin, että myös Kouvolan pääkirjaston suunnitteluun otettaisiin kaupunkilaiset mukaan.
 – ltse ehdottomasti näkisin, että osallistava suunnittelu pitäisi ottaa mukaan jo mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Kirjaston toiminta, kirjastolaki ja yhteiskunta ovat muuttuneet todella vahvasti. Sen myötä meillä on isot toiminnalliset uudistuspaineet myös kirjastossa.
 Remontti tarvitaan joka tapauksessa
 Kirjastojen kehittäminen on yksi osa Kouvolan säästötoimenpiteitä. Kaupungin toimialojen on laadittava elokuun loppuun mennessä palveluverkkoselvitykset, joiden säästötavoite on kuusi miljoonaa euroa. Säästöjä on etsittävä sekä kiinteistö- että henkilöstökustannuksista.
 Selja Kuntun mukaansäästötavoitteen saavuttamiseksi on tärkeää miettiä, mihin käyttöön vanha pääkirjastorakennus voisi tulevaisuudessa soveltua.
 – Tässä hankkeessa pitäisi ehdottomasti katsoa talon tuleva käyttö. Sitä kautta on mahdollista päästä kustannustehokkaaseen ratkaisuun, mikäli nykyiseen kirjastotaloon saadaan sellaisia toimijoita, joiden tiloista kaupunki maksaa tällä hetkellä vuokraa ulos päin.
 Kuntun mukaan rakennus tarvitsee joka tapauksessa ison remontin, tulipa se kenen käyttöön tahansa.
 – Koko talotekniikka ja sisätilat pitäisi uudistaa. Ihan viemäröinti, ilmastointi, hissit ja kaikki pinnat. Mikäli rakennus pysyisi kirjastotilana, tarvittaisiin lisäksi todella iso toiminnallinen remontti, jotta saataisiin kirjastolain mukainen nykyaikainen kirjasto.
 Kritiikkiä melusta
 Manskin kauppakeskuksen edustajan mukaan kaupunki olisi hyvä pitkäaikainen vuokralainen ja tilat voisivat järjestyä nopeallakin aikataululla. Vuokratasosta ja remontti- sekä muokkaustarpeesta voidaan neuvotella tarpeen mukaan kaupungin kanssa.
 Kauppakeskuksessa toimi viime vuonna Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamkin kirjasto, joka oli väistötiloissa vajaan vuoden. Kokemukset olivat sekä hyviä että huonoja. Sijaintia kiiteltiin, mutta osa asiakkaista ja työntekijöistä toivoi hiljaisempaa tilaa muun muassa taustamusiikin vuoksi.
 Voit keskustella aiheesta klo 22 asti.

Pelastavatko ytimeen muuttavat kirjastot suomalaisten lukutaidon? "Oodissa olivat lasten ja nuorten hyllyt tyhjillään"


Summary: Ylen pitkäaikainen avustaja Kirsi Crowley aloittaa Aasian-kirjeenvaihtajana Pekingissä ensi helmikuun alusta.

Kirsi Crowley  on Ylen uusi Aasian-kirjeenvaihtaja. Crowley (YTM, MA) aloittaa tehtävässään Pekingissä ensi helmikuun alussa  Jenny Matikaisen  seuraajana. Pesti kestää kesäkuuhun 2022.
 Kirsi Crowley on pitkän linjan ulkomaantoimittaja, joka on toiminut vapaana toimittajana ja avustanut Yleä kahdeksan vuotta Filippiineiltä. Sitä ennen on hän toiminut avustajana Britanniassa, Etelä-Afrikassa, Pakistanissa ja Turkissa.
 Laajasta Aasian tuntemuksesta on varmasti hyötyä. Millaista on siirtyä Pekingiin?
 – Kiina on minulle uusi työkenttä, mutta se on hyvin tuttu muun Aasian kautta, koska Kiinan vaikutusvalta on alueella kasvanut valtavasti. Se näkyy erityisesti lähialueella, myös Filippiineillä.
 Crowley on tehnyt juttuja muun muassa Kiinan laajentumispyrkimyksistä Etelä-Kiinan merellä, jonka kautta kulkee maailman tärkeimpiä kauppareittejä. Kiinan Vyö ja tie -infrastruktuurihanke näkyy myös eri puolilla Aasia. Filippiinit on ollut perinteisesti Yhdysvaltain liittolainen, mutta populistisen presidentin Rodrigo Duterten myötä maa on hakenut kumppanuutta Kiinan kanssa.
 – On mielenkiintoista mennä Kiinaan seuraamaan päätöksentekoa ja globaalien voimasuhteiden muuttumista. Yhdysvaltain kanssa käytävän kauppasodan takia Kiinan näkökulmaakin on jatkuvasti avattava yleisölle.
 Aasian uutiskirjo on valtava
 Aasian kirjeenvaihtaja seuraa myös alueen muita maita. Crowley nostaa mielenkiintoisista aiheista esille Japanin kilpailun Kiinan kanssa vaikutusvallasta. Ikääntyminen vaikuttaa yhteiskuntiin kaikissa Aasian maissa.
 Suurten megakaunpunkien infrastruktuuri köhii valtavan liikenteen ja ilmansaasteiden takia. Hongkongin tilannetta on seurattava varmasti jatkossakin. Entä miten teknologia muuttaa ihmisten elämää?
 Ilmastokysymykset näkyvät laajasti: Kiina pyrkii eroon hiilivoimaloista, mutta samalla se rahoittaa hiilivoimalahankkeita köyhemmissä maissa. Entä miten Intian hiilidioksidipäästöt kehittyvät, kun väestö kasvaa ja sen elintaso – ja kulutus – kasvavat.
 – On tärkeää tuoda Aasian isoista talouksista esille uutisia, joilla on vaikutusta myös Suomen talouteen ja arkeen. Kaikki liittyy kaikkeen: kun Kiina yskii, täällä sairastutaan myös. Tämä globaali riippuvuus on tärkeää, myös ihan ihmisten arjen tasolla.
 Vaikeat kriisit yllättävät
 Osin jutunteko on palokuntalaishommaa: mennään sinne, missä kulloinkin tapahtuu. Ympäristökatastrofit, kuten maanjäristys Palussa Indonesiassa lähes vuosi sitten, ovat tällaisia pikaisesti eteen tulevia uutistehtäviä.
 Pelottaako koskaan sännätä paikkaan, jonka olosuhteista ei ole varmuutta?
 – Yleensä yritän kanavoida pelkoa siihen, että mietin riskejä rationaalisesti ja ammatin kautta. Miten toimia vaarallisessa tilanteessa oikein? Mutta tietysti olosuhteet joskus vähän yllättävät. Esimerkiksi Palussa yövyimme kaikki kansainväliset toimittajat ja kuvaajat osin romahtaneen hotellin pihakiveyksellä, vieri vieressä monta yötä.
 Järkyttävätkö traagiset ihmiskohtalot?
 – Saattaa kuulostaa konemaiselta, mutta toimittajana on tottunut pysymään rauhallisena ja seuraamaan kuin kameran linssin lävitse tilannetta. Ihmiset, jotka ovat traagisessa tilanteessa eivät halua ympärilleen toimittajia itkemään. Pahimmalta tuntuu yleensä silloin, kun palaa kotiin, oman perheen luo ja turvalliseen kotiin ja tietää, että ihmiset ovat jääneet sinne. Tulee kontrasti omien olosuhteiden ja juttukeikalla nähdyn turvattomuuden välillä.
 – Kun on seurannut ihmisten selviämistä erilaista kriiseistä, on huomannut, miten vahvoja ihmiset ympäri maailmaa voivat olla.

Filippiineiltä tuttu Kirsi Crowley siirtyy Ylen Aasian-kirjeenvaihtajaksi


Summary: Minihevosen omistaja tarvitsee avustusta päivittäin. Flirty seuraa omistajaansa joka paikkaan, myös lennoille

Viime viikon torstaina  Amberley Babbage  huomasi Chicago's O’Haren kansainvälisellä lentoasemalla lähtöselvitystä tekevien jonossa jotain kummallista. Jonossa odotti rauhallisesti vuoroaan myös pieni terapiahevonen.
 – Luulin ensin, että se oli todella iso koira. Se oli todella rauhallinen ja vain seisoi paikallaan, Babbage sanoi  Todayn haastattelussa .
 Koirille allerginen  Abrea Hensley  kärsii post-traumaattisesta stressihäiriöstä. Flirty muistuttaa Hensleytä ottamaan lääkkeet ja tukee omistajaansa silloin kun tämä häkeltyy.
 Hensley on Todayn mukaan kertonut paikallismedian haastattelussa, että hän ei tiedä, mitä tekisi ilman hevosta.
 Yhdysvalloissa lentokoneessa matkustajien tukena  sallitaan  kissat, koirat ja minihevoset.
 60-kiloinen minihevonen Flirty matkusti Chicagosta American Airlinesin lennolla Omahaan Nebraskaan.
 – Se on minun uskollinen kumppanini, Hensley kertoo Todayn mukaan.
 Omistajan mukaan minihevonen oli todella rauhallinen lennolla. Hän on julkaissut videon, jossa 7-vuotias tamma torkkuu lennon aikana.
 American Airlinesin edustaja toivotti Flirtyn kaltaiset tukieläimet tervetulleeksi lennoille.
 – Tunnustamme koulutettujen koirien, kissojen ja minihevosten merkityksen niille, joiden elämään vaikuttaa jokin pysyvä vamma, yhtiön edustaja kertoi Todaylle.
 Lentoyhtiön mukaan eläimet pääsevät ilmaiseksi lennolle, jos ne täyttävät vaatimukset.
 Hensley kertoo, että hän ei aio matkustaa piakkoin uudelleen minihevosensa kanssa. Hän kertoo Twitterissä, että on vaikeaa estää häiriöt toisille matkustajille – vaikka Flirty käyttäytyi mallikkaasti, se silti töni vahingossa edessä ollutta penkkiä.
 Lue myös :
 Nämäkin eläimet ovat reissanneet lentokoneen matkustamossa – Riikinkukon matka tyssäsi lähtöselvitykseen

"Luulin ensin, että se oli todella iso koira" – minihevonen rauhoittaa omistajansa lentopelon ja muistuttaa lääkkeistä


Summary: Posti- ja logistiikka-alan unionin mukaan lakot jatkuvat huomenna.

Postin mukaan valtaosa postista on saatu käsiteltyä poikkeusjärjestelyin lakoista huolimatta.
 Eilisestä jakelusta viivästyneitä mainoksia jaetaan tänään tiistaina. Myös pieniä määriä kirjeitä ja lehtiä on siirtynyt eilisestä tälle päivälle.
 Posti ja logistiikka-alan unioni PAU aloitti työtaistelun jakelun ja käsittelyn tehtävissä sunnuntai-iltana vastalauseena Postin aikeille siirtää työntekijöitä Teollisuusliiton ja Medialiiton työehtosopimukseen. PAU on ilmoittanut lakkojen jatkuvan huomenna.

Posti: Lakot viivästyttävät pientä osaa lähetyksistä tänään


Summary: Todistajien kertomukset ovat linjassa venäläisen rekankuljettajan näkemyksen kanssa.

Luumäen kuolonkolarin todistajien mukaan tien varteen pysähtyneessä henkilöautossa ei ollut valoja päällä, kertoo  Ilta-Sanomat . Ohi ajaneiden autoilijoiden kertomukset tukevat venäläisen rekkakuskin näkemystä, jonka mukaan autoa oli vaikea havaita.
 Heinäkuussa Luumäellä tapahtuneessa  onnettomuudessa kuoli kaksi ihmistä  ja yksi loukkaantui heidän jäätyään rekan alle.
 Henkilöt olivat nousseet osittain ajoradalle pysäköidystä henkilöautosta ulos Jurvalan kohdalla. Auton kuljettaja, joka oli jäänyt autoon sisälle, ei loukkaantunut onnettomuudessa.
 Tutkinnanjohtaja  Saku Tielisen  mukaan matkustajien välille oli syntynyt eripuraa, jota he poistuivat selvittelemään auton ulkopuolelle.
 Ilta-Sanomien tietojen mukaan tutkinnan rikosnimikkeet pysyvät samoina.
 Rekkakuskia epäillään liikenneturvan vaarantamisesta, kahdesta kuolemantuottamuksesta ja yhdestä vammantuottamuksesta. Autossa olleita epäillään liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.

IS: Luumäen kuolonkolarista uutta tietoa – ohi ajaneiden autoilijoiden mukaan henkilöautossa ei ollut valoja päällä


Summary: Markkinaoikeus hylkäsi kuluttaja-asiamiehen uhkasakkovaatimukset tammikuussa.

Korkein oikeus ei myöntänyt valituslupaa kiistassa, joka koski lentoyhtiö Finnairin korvausvelvollisuutta matkustajille. Markkinaoikeus  hylkäsi  kuluttaja-asiamiehen vaatimukset tammikuussa.
 Kuluttaja-asiamies katsoi, että lentoyhtiön matkustajilla on oikeus niin sanottuun vakiokorvaukseen silloin, kun myöhästymiseen johtanut tekninen vika johtuu lentokoneen tai sen osien suunnittelu- tai valmistusvirheestä. Finnair on tällaisissa tapauksissa evännyt korvaukset tai tarjonnut asiakkailleen alempaa korvausta tai lahjakorttia. Kuluttaja-asiamies vaati Finnairille uhkasakkoa.
 Markkinaoikeuden mukaan kuluttaja-asiamiehen vaatimuksille ei löytynyt muodollisia perusteita EU-tuomioistuimen oikeuskäytännöstä.
 Lue lisää :
 Markkinaoikeus ei löytänyt ratkaisua siihen, milloin Finnair saa maksaa alennettuja myöhästymiskorvauksia – Finnair tyytyväinen päätökseen
 Finnair markkinaoikeuteen matkustajien oikeuksien polkemisesta – "Olemme hämmentyneitä"
 Lentomatkustajat hakevat entistä hanakammin hyvitystä myöhästymisistä – tämä juttu kertoo, milloin olet oikeutettu korvaukseen

Korkein oikeus ei myöntänyt valituslupaa Finnairin korvauskiistassa


Summary: Muun muassa EU:n rikkidirektiivi on auttanut vähentämään laivojen rikkipäästöjä.

Noin 10 vuotta sitten julkaistiin The Guardian -lehdessä artikkeli laivojen rikkipäästöistä; siinä todettiin, että yksi jättimäinen konttilaiva voi tuottaa lähes yhtä paljon päästöjä kuin 50 miljoonaa henkilöautoa. Artikkelista jäi elämään väite, jonka mukaan 15 suurimman laivan päästöt ovat samat kuin maailman kaikissa henkilöautoissa. Autojen ja laivaliikenteen päästövertailu ei kuitenkaan ole niin yksinkertaista.
 VTT:n johtava tutkija,  Päivi Aakko-Saksa  kertoo  Radio Suomen päivän haastattelussa , että tärkeää on huomioida, mitä päästöjä vertaillaan.
 – Ongelmaksi muodostuu se, että vertaillaan päästöjä, jotka eivät ole relevantteja kyseiselle sektorille ja kyseisellä alueella. Esimerkiksi jos rikkipäästöjä katsotaan Euroopan tieliikenteessä, niitä ei käytännössä autoista tule, koska käytetään rikitöntä polttoainetta. Silloin laivojen rikkipäästöt ovat suunnattomia verrattuna Euroopassa käytettävien autojen rikkipäästöihin. Sama koskee hiukkaspäästöjä.
 Tieliikenteessä polttoaineiden rikkipäästöjä on rajoitettu niin, että vuodesta 2009 lähtien bensiini ja diesel -polttoaineet ovat saaneet tuottaa päästömääräyksissä vain 10 miljoonasosan verran rikkipäästöjä. Laivaliikenteen polttoaineessa puhutaan prosenteista. Ilmatieteen laitoksen erikoistutkija  Jukka-Pekka Jalkanen  arvioi, että autojen tiukkaa päästörajaa selittää autoliikenteen läheisyys ihmisten arjessa.
 – Päämotivaatio siihen, miksi autoliikenteessä on menty tiukkaan rajaan, on että autot ovat lähellä ihmisiä. Laivatkin tulevat lähelle ihmistä satamassa, mutta reitin varrella keskellä merta on ajateltu, ettei ihmisaltistus ei ole niin suuri että sitä kannattaisi lähteä siellä rajoittamaan.
 – Tämän takia vertailu laivan ja auton välillä on hiukan hankalaa, koska eri liikennemuotojen polttoainesäännöt ovat erilaiset. Vaikka puhutaan tiukimmista päästörajoista Itämerellä, on se edelleen satakertainen siihen verrattuna, mitä autoille sallitaan.
 VTT:n johtava tutkija, Päivi Aakko-Saksa toteaa, että laivojen päästöt ovat isot verrattuna kehittyneisiin, Euroopassa käytettäviin ajoneuvoihin. Tavoitteet päästöjen leikkaamiseksi ovat kuitenkin hänen mukaansa kovia.
 – Varsinkin viimeisimmät autot ovat erittäin puhtaita, niihin verrattuna nykyisin laivat ovat päästöiltään melko haitallisia. Korostaisin kuitenkin, että kehitys on menossa suurin harppauksin eteenpäin; kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO on tehnyt nopeasti päätöksiä laivojen päästöjen alentamisesta, ja kehitys jatkuu. Tavoitteet ovat kovia, ja teknologioita on niiden vähentämiseksi. Siinä mielessä laivat ovat murroksessa.
 Suuria päästövähennyksiä rikkidirektiivin myötä
 Pohjois-Amerikassa, Itämerellä ja Pohjanmerellä rikkipäästöjen rajat ovat muuta maailmaa tiukemmat. EU:n rikkidirektiivin ansiosta rikkipäästöt ovat vähentyneet muutamassa vuodessa jopa 90 prosentilla. Itämerellä on vuodesta 2015 alkaen saanut käyttää polttoainetta,  jonka rikkisisällön yläraja on 0,1 prosenttia.
 Päästöjen vähentäminen on puhuttanut merenkulkualaa jo pitkään, ja tulevistakin päästörajoituksista on tehty päätöksiä. Esimerkiksi ensi vuoden alussa tulee voimaan globaali,  puolen prosentin rikkiraja . Siihen, kuinka laivaliikenne vaikuttaa ilmanlaatuun on herätty pikkuhiljaa, sanoo Ilmatieteen laitoksen erikoistutkija Jukka-Pekka Jalkanen.
 – Usein ihmisasutus on lähellä satamia; siellä pitää selvittää, mitä se merkitsee ilmanlaadulle ja ihmisen terveydelle. Jos puhutaan rikistä, se muodostaa pienhiukkasia, jotka ovat vaarallisia ihmisen terveydelle. Se motivoi päästörajoituksiin.
 Rikkipäästövähennysten vaikutusten laajuus vaihtelee myös asutustiheyden mukaan.
 – Itämeren alue ei ole yhtä tiheästi asuttu kuin joku muu kolkka maailmasta. Näin ollen rikkipäästöjen leikkaamisen vaikutus voi olla suurempi esimerkiksi Kiinan rannikolla. Siellä on herätty siihen, että laivat ovat päästölähde ja rikkiä on polttoaineissa rajoitettava.
 Uusia rajoituksia ja polttoaineita
 Itä- ja pohjanmeren alueelle on tulossa typpirajoitus vuonna 2021, mutta tämä koskee vain uusia aluksia.
 Polttoaineen rikkipäästöjen globaali raja on tällä hetkellä 3,5%. Uusia, puhtaampia polttoaineita innovoidaan koko ajan, ja joitakin on jo otettu käyttöön. Nesteytettyä maakaasua LNG:tä käytetään esimerkiksi matkustajaliikenteessä itämerellä.
 Tulevaisuuden tavoitteet meriliikenteessä ovat kunnianhimoiset. Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO on päättänyt, että kansainvälisen meriliikenteen hiilidioksidipäästöjä on alennettava vähintään 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
 VTT:n johtava tutkija Päivi Aakko Saksa sanoo, että kyseessä on iso haaste.
 Muun muassa laivojen energiatehokkuustavoitteet ovat kuitenkin jo tuoneet toivottuja vaikutuksia.
 – Tähän tarvitaan uusiutuvia polttoaineita, uutta mahdollista tekniikkaa, akkuja, hybridejä, slow steamingiä eli laivojen nopeuden alentamista. Yksi suuri tekijä on maasähkö, eli tietynlaisessa liikenteessä olevat laivat kuluttavat paljon polttoainetta ollessaan satamassa. Jos ne saisivat vastaavan energian sähkönä maalta, tämä vähentäisi hiilidioksipäästöjä, jos sähkö olisi uusiutuvaa, hän kuvailee.
 Lue myös:
 Tornioon avattu LNG-terminaali on Pohjoismaiden suurin – Kasvihuonepäästöt vähentyvät viidenneksellä
 Maailma seuraa Itämeren maiden esimerkkiä – laivojen rikkipäästöille tiukka raja

Laivaliikenne tuottaa maailman kasvihuonekaasupäästöistä vajaat kolme prosenttia - miksi eri liikennevälineiden päästövertailu on hankalaa?


Summary: Postin työntekijät pyytävät todennäköisesti muita ammattiliittoja tukilakkoihin avuksi työehtokiistassa.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Omistajaohjausministeri Sirpa Paatero kertoo, mitä hallitus aikoo tehdä Postin työehtokiistassa.
 Posti  ilmoitti viime viikon torstaina , että noin 700 Postin paketti- ja verkkokauppaliiketoiminnassa työskentelevän ihmisen työehdot muuttuvat marraskuussa. Posti ja logistiikka-alan unionin PAU:n mukaan postilaisten peruspalkka alenee keskimäärin 30 prosenttia, enimmillään jopa 50 prosenttia.
 Postilaisen keskimääräinen kuukausipalkka on 2 200 euroa, josta 30 prosentin palkanalennus merkitsee 660 euron kuukausittaista laskua tuloissa.
 Postin mukaan työntekijöiden palkkarakenne muuttuu. Työntekijän kiinteä palkka olisi nykyistä pienempi. Työntekijöitä on tarkoitus tulevaisuudessa palkita työn laadusta, asiakastyytyväisyydestä ja tuottavuudesta.
 Omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) on kertonut aiemmin  Demokraatti-lehden haastattelussa , että Posti joutuu kilpailemaan kansainvälisiä pörssiyhtiöitä vastaan paketti- ja verkkokauppaliiketoiminnassaan. Ministerin mukaan kilpailijoilla on käytössään edullisempi teollisuusliiton työehtosopimus, mikä tekee kilpailuasetelmasta kestämättömän.
 Taloussanomien  julkaisemien laskelmien mukaan Postin toimitusjohtajan  Heikki Malisen  saamat palkat ja palkkiot ovat kivunneet neljässä vuodessa 65 prosenttia 990 000 euroon vuodessa. Malisen kuukausipalkaksi tulee tällä laskelmalla 82 500 euroa.
 Taloussanomien mukaan myös Postin johtoryhmän tienestit ovat kasvaneet samaan aikaan tuntuvasti.
 Työntekijät: Tukilakkopyyntö tehdään varmaan jossain vaiheessa
 Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU päätyy todennäköisesti tukilakkopyyntöihin työehtokiistassa Postin kanssa.
 Postin työntekijöitä edustavan PAU:n puheenjohtaja Heidi Nieminen kertoo, että ammattiliiton pääluottamusmiehet ja hallitus kokoontuvat torstaina miettimään työehtokiistan tilannetta.
 – Ei ole vielä laitettu tukilakkopyyntöjä. Tehdään se varmaan jossain kohtaa, sanoo  Heidi Nieminen  Ylelle.
 Tukilakkopyynnöistä päättää työntekijäliiton PAU:n hallitus.
 Kaakon satamien raideammattilaiset ovat Kotkan ja Haminan satamissa työvuoron mittaisessa tukilakossa keskiviikkona Postin työehtomuutosten takia. Tukilakossa olevat työntekijät kuuluvat Julkisten ja hyvinvointialojen liittoon JHL:ään.
 Lue lisää:
 Raideammattilaiset tukilakkoon Postin työehtomuutosten vuoksi: ''Postin toiminta on käsittämätöntä tässä maailmassa''
 Kriisiviestinnän asiantuntijoilta Postin tiedottamiselle risuja ja ruusuja: "Laastari, ei tätä päivää", "Ei kivaa tapaa kertoa avioerosta"
 Ministeri Paatero Demokraatille: Postin ylimmän johdon palkkiot ehkä tarkasteluun – PAU:n Nieminen: Johto ei ole halunnut leikata omasta pussistaan

Omistajaohjausministeri Sirpa Paatero nostaa Postin asiat pöydälle – katso ministerin tiedotustilaisuus suorana 12.30


Summary: Tänä syksynä lienee odotettavissa kiivasta keskustelua ainakin uuden hallituksen ensimmäisestä talousarviosta.

Keväällä valitun uuden eduskunnan syksyä voivat hallita esimerkiksi hoitajamitoitus, brexit ja talouspolitiikan linjaerot.
 Syksyä hämärtää se, että kansanedustajia on epäiltynä rikoksista. Poliisi tutkii esimerkiksi parhaillaan, onko  neljä kansanedustajaa syyllistynyt kiihottamiseen kansanryhmää vastaan .
 Eduskunnan puhemies  Matti Vanhanen  (kesk.) pitää syyskauden avajaisinfon tänään tiistaina eduskunnassa.
 Yle näyttää suorana klo 12.55 alkaen, mitä tilaisuudessa nousee esiin. Pääset seuraamaan lähetystä tämän jutun pääkuvaa klikkaamalla .
 Eduskuntatyö pääsee vauhtiin huomenna keskiviikkona, kun kansanedustajat kokoontuvat syksyn ensimmäiseen täysistuntoon.

Eduskunnan syyskausi alkaa, mikä nousee pinnalle? Katso suorana puhemiehen avajaisinfo klo 12.55