Summary: Sähköpotkulautoja vuokraavat yhtiöt maksavat lautojen keräilystä ja lataamisesta.

Helsingissä on tänä keväänä otettu käyttöön sähköpotkulautoja. Niitä on tuonut kaupunkikuvaan ruotsalainen start-up yritys VOI sekä saksalainen Tier. Molempien yritysten potkulautoja voivat käyttää kaikki täysi-ikäiset kertamaksulla.
 Aloitusmaksu sähköpotkulaudoilla on yksi euro, jonka jälkeen VOI yritys veloittaa 25 senttiä minuutilta, kun taas Tier on hieman halvempi ja veloittaa 15 senttiä minuutilta.
 Sähköpotkulaudoilla tulee ajaa pyöräteillä ja muutenkin noudattaa samoja sääntöjän pyöräilijöiden kanssa. Niillä pääsee maksimissaan 20 kilometriä tunnissa. Käytön jälkeen potkulaudan voi jättää mihin vain, josta uusi käyttäjä voi sen ottaa käyttöönsä.
 Yhdisvalloissa potkulaudoilla lisäansioita
 Yhdysvalloissa suuressa suosiossa olevat sähköpotkulaudat ovat myös tapa ansaita rahaa. Losangelesilaiset sisarukset  Melanie R. Bullock  ja  Monique C.  ajavat lava-autollaan öisin ja paikantavat GPS:n avulla lautoja, joita he voivat ladata. He lataavat yhden yön aikana parhaimmillaan kymmeniä potkulautoja.
 Siskoksilla on kotinsa edessä tätä tarkoitusta varten pystytetty kontti, johon kaikki ladattavat laudat mahtuvat. Tällä tavalla he pystyvät hankkimaan lisätienestejä osa-aikatyön tavoin.
 Suomessakin etsitään lautahuntereita
 Suomessa VOI-yritys rekrytoi niin sanottuja huntereita, joiden tarkoitus on samalla tavalla paikantaa tyhjiä potkulautoja ja ladata niitä kotonaan. Laudan akun kunnosta riippuen siitä voi ansaita 3-10 euroa lautaa kohden.
 Kuitenkin potkulautojen määrä Suomessa ei ole niin suuri, että sillä voisi vielä päästä samoihin tienesteihin kun esimerkiksi  pulloja keräämällä .
 Lautoja lataamalla ja palauttamalla voi saada ylimääräistä taskurahaa, mutta vielä toistaiseksi on todennäköisempää löytää panttimäärässä enemmän pulloja ja tölkkejä, kuin potkulautoja.
 Katso juttu amerikkalaissisarusten lautabisneksestä:

Kaliforniassa voi ansaita keräilemällä sähköpotkulautoja – Suomessa sillä ei vielä pääse tienesteille


Summary: Yle selvitti, mitä tulevaisuuden suunnitelmia pudonneilla kansanedustajilla on. Osalle lopputulos oli onnellinen sattumus, osalle vieläkin kipeä paikka.

Suurin osa eduskunnasta pudonneista kansanedustajista harkitsee vielä seuraavaa siirtoa urallaan. Kevään eduskuntavaalit toivat Arkadianmäelle suuren vaihtuvuuden. Istuvista kansanedustajista 48 ei onnistunut uusimaan paikkaansa, vaikka oli ehdolla.
 Yle kysyi joukolta pudonneita kansanedustajia, millaisia tulevaisuuden suunnitelmia heillä on:
 Joona Räsänen: Isyysvapaalle ja yhteiskunnallisten asioiden pariin
 Joona Räsänen. Paula Tiainen / Yle
 Yksi täpärimmin eduskuntatalosta lähtöpassit saaneista kansanedustajista on lohjalainen  Joona Räsänen . Sosiaalidemokraattien ensimmäisen kauden parlamentaarikon äänisaaliista jäi puuttumaan 36 lipuketta.
 – Tällä naamalla ei nyt tällä kertaa irronnut enempää ääniä ja toiset oli parempia, minkäs teet. Toki on ollut pettymyksen tunnetta, mutta toisaalta myös positiivista vierettä, että nyt on jonkun uuden aika, Räsänen toteaa tyynesti.
 32-vuotiasta Joona Räsästä voi pitää miltei synnynnäisenä poliitikkona. Hänen kummisetänsä on SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  ja Räsänen on noussut Lohjan kaupunginvaltuuston puheenjohtajaksi isänsä jalanjäljissä.
 – "Sukurasitetta" enemmän on kyse yhteisistä asioista ja niiden hoitamisesta, Räsänen kuittaa – poliitikon tyyliin.
 Jatkosuunnitelmia hänellä ei toistaiseksi ole. Ihan ensimmäisenä Räsänen aikoo pitää pois loput isyysvapaapäivänsä, mutta muusta ei toistaiseksi ole tietoa.
 – Kyllä veikkaan, että yhteiskunnallisten asioiden parissa jatkossakin teen töitä. Nyt on kuitenkin aika vähän vetää henkeä ja miettiä, että mitä tulevaisuudessa haluan tehdä.
 Susanna Koski: "Tietenkään en varautunut putoamiseen!"
 Susanna Koski Yle
 Kun valtakunnassa on noteerattu vaasalaisen kansanedustajan  Susanna Kosken  (kok.) putoaminen eduskunnasta, on yleensä kaivettu esille hänen kylmäksi haukuttu  kohtaamisensa pitkäaikaistyöttömän kanssa Ylen ohjelmassa .
 Kosken mukaan putoaminen johtui kuitenkin aivan muista syistä, etenkin  Vaasan keskussairaalan päivystyskiistasta . Koski vastusti kansalaisaloitetta, jossa vaadittiin laajan päivystyksen säilyttämistä hänen kotikaupungissaan. Vaaleissa hänen äänimääränsä putosi Vaasassa, mutta nousi monissa muissa vaalipiirin kunnissa. Lopputulos oli, että paikan uusiminen jäi 210 äänen päähän.
 – Minusta tämä analyysi on niin yksiselitteisen selkeä, että se helpottaa uusien suunnitelmien tekemistä.
 Mitään erityistä uutta suunnitelmaa Koskella ei ole vielä tässä vaiheessa kerrottavana. Hän sanoo kuitenkin olevansa edelleen sitoutunut politiikkaan ja kokoomukseen.
 33-vuotias pohjalainen sanoo, ettei ollut varautunut putoamiseen muuten kuin siivoamalla työhuoneensa eduskunnassa etukäteen.
 – En tietenkään! Minun mielestäni kannattaa aina keskittyä siihen ensisijaiseen tavoitteeseen, jota on tekemässä. Jos tekee toisia suunnitelmia, yleensä ne asiat menee siihen suuntaan.
 Touko Aalto: Opintojen jatkaminen kiinnostaa
 Touko Aalto. Laura Tolonen / Yle
 Harvan kansanedustajan poliittinen ura  on kulkenut sellaista vuoristorataa   Touko Aallon  (vihr.). Neljän vuoden aikana hän ehti nousta kaupunginvaltuutetusta kansanedustajaksi ja puolueen puheenjohtajaksi, luopua puheenjohtajuudesta – ja lopuksi pudota eduskunnasta. Vaalisunnuntai on päivä, jota mies ei halua enää muistella.
 – Noihin hetkiin palaaminen ei vain auta yhtään mitään, hän sanoo.
 Sitten hän nauraa, kun miettii, miten arki on muuttunut. Vielä muutama viikko sitten jokainen päivä alkoi ja loppui työsähköpostin katsomisella.
 – Nyt ei tarvitse olla enää 24/7 tavoitettavissa eikä lausuntoautomaattina kaikista asioista. Toki siihen liittyy myös paljon irti päästämistä ja uuden opettelua.
 Tulevaisuuden suunnitelmat ovat hänellä vielä miettimisen tasolla. Ei nopeita kiihdytyksiä, ei nopeita jarrutuksia, ei suunnanmuutoksia. Yhden asian hän kuitenkin paljastaa elämästään: opintojen jatkaminen kiinnostaa.
 Kun Aalto lähti politiikkaan vuonna 2007 ensin ylioppilaskunnan ja sitten kaupunginvaltuuston kautta, valtio-opin opinnot jäivät gradua vaille valmiiksi.
 – Politiikka täytti niin täysin elämän, että gradu jäi odottamaan semmoista aikaa, jolloin ehtii pistämään siihen vähän ajatusta. Nyt on tarkoitus katsoa niitäkin asioita.
 Aalto sanoo saaneensa myös työrintamalla joitakin alustavia yhteydenottoja. Hän kertoo etsivänsä jotain sellaista tehtävää, jossa voisi hyödyntää viime vuosien aikana kertynyttä kokemusta ja osaamista.
 – Haluan tehdä jatkossakin töitä niiden arvojen puolesta, joiden puolesta olen töitä tehnyt.
 Kimmo Tiilikainen: Ministerinhommia ja muuttolintuja, hashtag "freedom"
 Kimmo Tiilikainen. Markku Pitkänen / Yle
 Neljän kauden kansanedustaja, eduskuntaryhmän entinen puheenjohtaja, entinen ympäristöministeri ja istuva asunto-, energia- ja ympäristöministeri. Keskustan  Kimmo Tiilikainen  oli eittämättä yksi isoimmista nimistä, joiden kohtaloksi eduskunnan suoranainen kevätsiivous tuli.
 Tiilikainen oli kotiseudullaan Kymen ja Kaakkois-Suomen vaalipiireissä kärkiehdokkaita, mutta näihin vaaleihin hän haki ensimmäistä kertaa Helsingin vaalipiiristä. Äänimäärä lähes puolittui, eikä keskustalta valittu Helsingistä lopulta ketään.
 – Kun otin riskin vaalipiirin vaihdoksella, täytyi totta kai varautua siihen, että ei tule valituksi. Toivoin, että paikka olisi vielä tullut, mutta maailma ei mustunut. Annoin silloin Ylellekin haastatteluja ei siellä kovin musertunut äijä tainnut olla.
 Ministerinä Tiilikainen ei pudonnut vaalituloksen vahvistamisen jälkeen yhtä äkkinäisesti tyhjän päälle kuin monet muut: hänen työnsä jatkuu toimitusministerinä niin kauan, kunnes uusi hallitus aloittaa. Siihen  voi mennä pitkäänkin .
 Samassa asemassa ovat sinisten riveissä eduskunnasta pudonneet  Sampo Terho ,  Jussi Niinistö ja Pirkko Mattila . Heistä Niinistö kommentoi erityisavustajansa kautta Ylelle, että tulevaisuuden suunnitelmista kertominen ei ole vielä ajankohtaista.
 – Ministerin työt ovat tietenkin nyt sillä tavalla erilaisia, että teen vain eteen tulevat hommat pois, jotta pöytä on seuraajalle mahdollisimman puhdas. Ennen vaaleja minulla oli vielä tavoite, että hommat jatkuu, Tiilikainen kertoo.
 Yksi asia on kuitenkin muuttunut. Työpäivät ovat lyhentyneet ja harrastuksille on aikaa. Muutama päivä vaalien jälkeen lintuharrastajana tunnetun Tiilikaisen Twitter-virta alkoikin täyttyä muuttolintuhavainnoista. Yhteen lintutwiittiin hän oli lisännyt tunnisteen, joka ehkä kuvaa miehen tuntemuksia nyt: #freedom.
 Toimi Kankaanniemi: Eduskunnan ehkä onnellisin putoaja
 Toimi Kankaanniemi. Laura Tolonen / Yle
 Voiko kansanedustaja olla onnellinen siitä, että ei tullut valituksi? Tältä ainakin vaikuttaa, kun kuuntelee perussuomalaisten  Toimi Kankaanniemen  ajatuksia kaksi viikkoa vaalien jälkeen.
 69-vuotias jyväskyläläinen oli Helsingin vaalipiirin  Mika Raatikaisen  ohella ainoa perussuomalaisten istuvista kansanedustajista, joka ei uusinut paikkaansa. Kankaanniemeä tulos ei harmita, päinvastoin.
 Hän kertoo lupautuneensa ehdokkaaksi vain sillä ehdolla, että hän "ei tee oikein mitään": ei kampanjointia jokaisessa vaalipiirin kunnassa, ei mainoksia televisioon eikä enää jokaiseen lehteen.
 – Ja sitten kävikin näin mukavasti, että  Jouni Kotiaho  teki oikein voimakkaan kampanjan ja meni ohi. Onnittelin häntä sydämestäni. Oli hyvä, että nuoremmat miehet menivät läpi ja minä jäin varalle.
 Kokeneena edustajana Kankaanniemi tietää, että rannalle jääminen ei ole monille kansanedustajille yhtä helppoa. Hän on seurannut pettymyksen kokeneita vierestä ja pettynyt itsekin, kun putosi eduskunnasta vuoden 2011 vaaleissa.
 – Kaikki hylkää yhtäkkiä, kukaan ei kysy mitään, puhelut loppuu ja tulee vain sellaista postia, että on luovutettava tämä ja tuo. Onhan se karmea muutos elämään.
 Kankaanniemen sopeutumista helpottaa eläke: hän on ehtinyt olla työelämässä vuodesta 1973. Sitä paitsi hän ei pääse irti eduskunnasta kokonaan, vaan jatkaa tilintarkastajana vielä vuoden 2020 kevääseen. Se tarkoittaa neljää tai viittä kokousta.
 – Jonkin aikaa menee aina vaalien jälkeen käytännön järjestelyissä, niin sanotuksi normaali-ihmiseksi siirtymisessä. Tein tuossa eläkehakemuksen ja aamuisin olen saanut nukkua vähän pidempään ja miettiä, mitä tänään tekisin.
 Kankaanniemen tarinassa on kuitenkin vielä yksi mutta. Perussuomalaisten  Teuvo Hakkarainen  on hakenut europarlamenttiin ja jos hänet valitaan, Kankaanniemi nousee varasijalta eduskuntaan.
 "Lapset ovat olleet iloisia, että äiti on nyt enemmän kotona"
 Pudonneet kansanedustajat ovat kansanedustajia siihen asti kun vaalitulos on vahvistettu, käytännössä pari päivää vaalien jälkeen. Tänä vuonna viimeinen palkkio maksettiin lähteville edustajille 17.4. Sen jälkeen on edessä puhelimien ja muiden talon tavaroiden luovuttaminen – ja kenties raskain urakka eli työhuoneen siivous.
 – Varsinkin jos kansan tuomio on yllättävä, se on aika hankala tai raskaskin työ, tietää eduskunnan hallintojohtaja  Pertti Rauhio .
 – Sitten on joukko kerta toisensa jälkeen vaaleissa menestyviä kansanedustajia, jotka synkeällä mielellä tekevät siivouksen etukäteen huomatakseen, että kansan suosio riitti kuitenkin.
 Vaalien jälkeen edustajat voivat joskus palata entiseen virkaansa. Muussa tapauksessa he voivat hakea Kevalta sopeutumisrahaa.
 Jos vaalityöhön on käytetty kymmeniä tuhansia euroja ja putoaa eduskunnasta, se voi olla katkera paikka koko perheelle. Eräs tätä juttua varten haastateltu kansanedustaja ilmoitti tilillänsä olevan nyt 200 euroa, mutta ei halunnut tulla mainituksi nimellä.
 – Meillä tippuvilla on niin heikko turva. Yrittäjänä en pysty saamaan esimerkiksi ansiosidonnaista ollenkaan, säestää puolestaan keskustan paltamolainen  Marisanna Jarva , joka ei pystynyt uusimaan edustajanpaikkaansa Oulun vaalipiirissä.
 Marisanna Jarva. Heikki Rönty / Yle
 Jarva sanoo alkaneensa hoitaa käytännön järjestelyitä heti vaalien jälkeisenä maanantaina. Hän aikoo katsoa kevään ja kesän yli, mikä seuraava siirto voisi olla.
 – Maanantaista alkaen olen nauttinut siitä, että ei tarvitse matkustella Helsinkiin niin paljon. Lapset ovat olleet iloisia, että äiti on nyt enemmän kotona. Alan myös huolehtia fyysisestä kunnostani enemmän. Selkä oli varsinkin alkukaudesta huonossa kunnossa, kun edustajan työhön kuuluu niin paljon istumista ja matkustamista.
 Vain harva palaa entiseen työhön
 Vain harva pudonnut kansanedustaja palaa entiseen työhönsä. Esimerkiksi Uudenmaan vaalipiiristä pudonneista 12 kansanedustajasta vain viisi ilmoittaa tekevänsä niin. Paavo Väyrynen on ehdolla europarlamenttiin, mutta muiden tulevaisuus on enemmän tai vähemmän auki. Helsingin vaalipiiristä tippuneista viidestä edustajasta kolme pyrkii niin ikään europarlamenttiin, loput eivät ole tehneet ratkaisuja.
 Nimekkäistä putoajista  Simon Elo  (sin.)  on kirjoittanut "Luojan yksin tietävän", mihin tie seuraavaksi vie .  Tiina Elovaara  (sin.)  jatkaa opintoja ,  Harri Jaskari  (kok.) on kertonut  etsivänsä työtä kenties elinkeinoelämän palveluksesta ,  Jari Lindström  (sin.) on sanonut  vetäytyvänsä julkisuudesta, kirjoittavansa kirjan ja miettivänsä myöhemmin, jatkaako politiikassa .
 Eero Lehti  (kok.) kertoo Ylelle olevansa helpottunut putoamisestaan ja keskittyvänsä entistä enemmän itseensä. Leijonan kita -sarjassakin pääomasijoittajana ollut yrittäjä aikoo kuitenkin jatkaa sijoittamista.
 Sari Raassina  (kok.) ilmoitti  jo vaali-iltana jättävänsä politiikan  sen jälkeen, kun hänen kautensa kaupunginvaltuutettuna päättyy. Nyt hän kertoo Ylelle hakevansa töitä ensisijaisesti asuinseudultaan Kuopiosta, mutta myös kauempaa. Hän on ammatiltaan erikoislääkäri. Vaaleissa pahan kerran pettynyt konkari  Juha Rehula  (kok.)  ei vielä viime viikolla osannut arvioida, jatkaako hän politiikassa .
 Nämä kansanedustajat eivät onnistuneet uusimaan paikkaansa:

"Tietenkään en varautunut putoamiseen!" sanoo Susanna Koski, entäs muut eduskunnasta pudonneet? Yle selvitti, mitä heidän elämäänsä kuuluu


Summary: Loput 40 ilman työtä jäävistä 55 työntekijästä siirtyy eläkkeelle.

Stora Enso on tarkentanut irtisanottujen työntekijöiden määrää Imatran tehtailla.
 Yhtiö irtisanoo Imatran tehtailta 15 työntekijää ja 40 siirtyy eläkkeelle.
 Yhteistoimintaneuvottelut Stora Enson Imatran tehtailla päättyivät kaksi viikkoa sitten. Niiden tuloksena  toinen paperikone suljetaan , ja työt päättyvät 55 henkilöltä tämän vuoden loppuun mennessä.

15 työntekijää saa lähtöpassit Stora Enson Imatran tehtailta


Summary: Eurovaalikausi alkaa, kun EU-politiikan kärkinimet väittelevät Politiikan toimittajien yhdistyksen tentissä.

EU-vaaleihin on aikaa alle kuukausi. Jo nyt ennakoidaan, että suurten puolueiden valta järkkyy ja vaalien voittajaksi nousevat EU-vastaiset populistipuolueet.
 Politiikan toimittajien yhdistys tenttaa maanantaina kolmen suurimman puolueen EU-osaajia.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  valittiin eduskuntaan koko maan ääniharavana. Hän ilmoittanut jatkavansa europarlamentaarikkona kesään asti.
 SDP:n europarlamentaarikko  Miapetra Kumpula-Natri  pyrkii EU-vaaleissa jatkokaudelle. Hän on yksi vahvoista nimistä Suomen seuraavaksi komissaariksi.
 Kokoomusta tentissä edustaa Euroopan investointipankin varapääjohtaja  Alexander Stubb.  Ex-pääministeri Stubb kisasi keskustaoikeiston kärkiehdokkuudesta loppuvuodesta saksalaisen Manfred Weberin kanssa, mutta jäi kakkoseksi.
 Politiikan toimittajien tentissä Kumpula-Natri, Halla-aho ja Stubb vastaavat kysymyksiin siitä, millaisena he näkevät EU:n tulevaisuuden. Erikoiseksi tilanteen tekee myös Britannian mutkikkaaksi muuttunut ero EU:sta.

Katso suorana kello 12.50: Miten unioni selviää seuraavista viidestä vuodesta? Kolmen kovan tentissä Stubb, Halla-aho ja Miapetra Kumpula-Natri


Summary: Ikäihmiset harjoittelivat värejä vaihtavien laattojen kanssa puolen vuoden ajan Satakunnassa. Tulokset olivat virkistäviä.

Lattialle levitettyjen pienten sinisten laattojen keskellä vilkkuvat valot vaihtelevassa tahdissa. Tavoitteena on ehtiä astua sille laatalle, jossa valo palaa.
 Harjoitus vaatii hoksaamiskykyä ja reisilihaksia.
 Tämä tekniikka on tuttu muun muassa erilaisista tanssipeleistä. Satakunnan ammattikorkeakoulussa sitä on hyödynnetty vanhusten kuntouttamisessa.
 Oppilaitos on mukana Satakuntaliiton rahoittamassa Kotikunto-hankkeessa, jonka tavoitteena on tuoda hyvinvointiteknologian välineitä mukaan iäkkäiden kuntoutukseen.
 Mototiles liikuntalaatat Mototiles eli liikuntalaatat ovat peräisin Tanskasta. Suomessa ensimmäiset otettiin käyttöön 2017 vuoden lopulla. Laattoja käytetään muun muassa ikääntyneiden päivätoiminnassa, kuntoutuskeskuksissa, kaupunkien liikuntatoimissa ja HUS:n neurologisessa kuntoutuksessa. Eniten laitteita on Turun kaupungin lääkinnällisessä kuntoutuksessa.
 Kaatuminen ei enää pelota niin kovasti
 Erkki Peltomäki  ja  Jouko Suutari  asuvat molemmat yksin kotona. Peltomäki oli koko viime kesän vuodepotilaana, mutta kuntoutus on tuottanut tulosta. Pyörätuoli ja rollaattori ovat jääneet pois käytöstä, tukena on enää kävelykeppi. Sen Peltomäki jättää nurkkaan, kun harjoitus alkaa.
 – Tasapaino ja huomiokyky kehittyvät, kun laattojen valoja täytyy seurata koko ajan. Kaatumisenpelko on vähän vähentynyt, kertoo Peltomäki.
 Jouko Suutarilla on samantyyppisiä kokemuksia. Syöpä vei miehen heikkoon kuntoon ja elämänhalukin katosi. Aluksi laattaharjoitus tuntui hänestä lastenleikiltä, mutta osoittautui pian tehokkaaksi.
 – Aiemmin jouduin ottamaan seinistä kiinni, kun kävelin kotona. En päässyt kuin kauhealla ponnistuksella tuolista ylös. Nyt nousen vapaasti tuolilta ja teen kilometrin kävelylenkkejä. Tiedä vaikka menisin tansseihin juhannuksena, hän naurahtaa.
 Päivätoiminnan ohjaaja Terttu Kulmala, Irma Kiuru, Jouko Suutari, Raili Korvenranta, projektipäällikkö Krista Toivonen, Erkki Peltomäki, opettaja Heidi Laitomaa ja projektitutkija Kyle Mulholland ovat tyytyväisiä liikuntalaattoihin. Minna Rosvall / Yle
 Harjoittelu paransi dynaamista tasapainoa
 Kotikunto-hankkeen projektipäällikkö  Krista Toivonen  kertoo, että fyysisen toimintakyvyn osalta iäkkäiden dynaaminen tasapaino on kehittynyt. Toisena merkittävänä muutoksena on iäkkäiden pystyvyyden tunteen lisääntyminen. Mukana testauksessa oli 52 iäkästä. Harjoittelun ohjaamisen osallistui hankkeen eri piloteissa 9 lähihoitajaa ja 4 fysioterapeuttia.
 Irma Kiuru ja Erkki Peltomäki harjoittelevat. Sataedun opettaja ja fysioterapeutti Heidi Laitomaa avustaa. Minna Rosvall / Yle
 – Upeimpia ovat kertomukset, joiden mukaan iäkäs uskaltaa mennä yksin suihkuun, ei pelkää enää kaatumista tai on innostunut lähtemään kävelylenkille, Toivonen kertoo.
 Hyödyt ovat olleet kokonaisvaltaisia. Iäkkäille on maistunut ruoka aiempaa paremmin, he ovat jaksaneet tehdä ruokaa ja unen laatu on parantunut.
 – Harjoittelu on vaikuttanut erityisesti dynaamiseen tasapainoon. Kun harjoitellaan askeltamisen reaktionopeutta, painon siirtoa ja askellusta, se vaikuttaa kävelynopeuteen ja siihen, että uskalletaan lähteä liikkeelle ja voidaan jättää jopa apuvälineitä pois, Toivonen listaa.
 Vanhukset toivovat harjoittelun jatkuvan
 Liikuntalaattaharjoittelu alkoi Satakunnassa syksyllä 2018 päivätoiminnan ryhmissä, mutta jotkut hoitajat kävivät kuntouttamassa laattojen kanssa vanhuksia näiden kotona. Laatat pystyy ottamaan helposti mukaan laukkuun.
 – Tavoitteena oli selvittää, millaista hyvinvointiteknologiaa voidaan saada käyttöön kotihoidossa. Liikuntalaattoja voi käyttää henkilö, joka pystyy seisomaan. Hän voi myös tukeutua nojapuihin. Laite tunnistaa, miten nopeasti harjoittelija pystyy harjoittelemaan ja tarjoaa värejä sen mukaan, kertoo projektipäällikkö Krista Toivonen.
 Liikuntalaattaharjoittelussa pelaaja painaa laattoja, joissa syttyy valoja. Minna Rosvall / Yle
 Raili Korvenranta on saanut apua tasapainovaikeuksiin.
 – Kun äkkiä kääntyy ja menee toiseen huoneeseen, ei heitä niin paljon kuin aikaisemmin. Varsinkin reisilihakset ovat olleet kipeinä. On tullut varmasti voimaa, Raili Korvenranta kertoo.
 Irma Kiuru ottaisi laitteen vaikka pysyvästi kotiinsa.
 – Kun kävelen, en varmaan vaapu sillä tavalla kuin ennen.
 Krista Toivonen kertoo, että iäkkäät ovat hyvin innostuneita ja vastaanottavaisia hyvinvointiteknologian välineistä.
 Porissa liikuntatoimi on hankkinut liikuntalaatat. Sen laattoja hyödynnettiin hankkeen Porin perusturvan pilotissa. Eri hallintokuntien yhteistyön jatkamista suunnitellaan yhtenä hankkeen tuloksena.
 Hankkeeseen osallistuneet kotihoidon lähihoitajat ja fysioterapeutit kokevat laattojen toimivan erittäin hyvin kotona asuvien ikääntyneiden toimintakyvyn tukemisen välineenä. Liikuntalaattoja pidetään erittäin motivoivina, tämän vuosituhannen työvälineinä.
 Kotihoidon esimiehet ja työntekijät kertovat, että organisointi auttaa löytämään aikaa harjoitteluun.
 – Onhan tavoitteena aina tukea ikääntyneen kotona selviytymistä ja nyt meillä on siihen konkreettinen väline, Toivonen toteaa.

Tekniikka apuun vanhusten kuntoutuksessa – Liikuntalaatat toivat askeliin vauhtia: ”Tiedä vaikka menisin tansseihin juhannuksena”


Summary: 1980-luvulla syntynyt mies oli asettamassa ladattua pistoolia koteloon, kun ase laukesi toistaiseksi tuntemattomasta syystä.

Reserviläinen haavoittui eilen omasta aseestaan Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen ampumaleirillä Mikkelissä.
 Onnettomuus tapahtui kesken pistooliammunnan sunnuntaiaamuna Karkialammen entisen varuskunta-alueen ampumaradalla.
 Itä-Suomen poliisin tietojen mukaan 1980-luvulla syntynyt mies valmistautui pistooliammuntaan ja oli asettamassa ladattua asetta koteloon, kun ase laukesi toistaiseksi tuntemattomasta syystä.
 Luoti osui reserviläistä jalkaan, ja hänet toimitettiin hoidettavaksi Karkialammelta Mikkelin keskussairaalaan. Kurssin osallistujat aloittivat ensiavun välittömästi ja sitoivat miehen ampumahaavan ennen ensihoidon saapumista paikalle.
 Itä-Suomen poliisi tutkii onnettomuuden syytä. Onnettomuusase on poliisin hallussa, ja poliisi tutkii aseen sekä kotelon kunnon ja teknisen vian mahdollisuuden. Poliisin arvion mukaan mikään ei viittaa siihen, että harjoituksen turvamääräyksiä olisi laiminlyöty onnettomuustilanteessa.
 Asiasta kertoi aiemmin  sanomalehti Länsi-Savo .

Pistooli laukesi vahingossa – reserviläinen ampui itseään jalkaan Mikkelissä


Summary: Saksalaisen Ulmin oopperatalon basso Erik Rousi on Lemin musiikkijuhlien uusi taiteellinen johtaja.

Lemin musiikkijuhlien seuraava taiteellinen johtaja on oopperalaulaja  Erik Rousi . Hän aloittaa työnsä kesän 2020 musiikkijuhlasta.
 32‑vuotias Rousi on nykyisin bassosolistina Saksassa Ulmin oopperatalossa Saksassa.
 – Olen erittäin innostunut ja otettu saadessani johdettavakseni näin nuoressa iässä niin perinteikkään festivaalin kuin Lemin musiikkijuhlat, kertoo Rousi Lemin musiikkijuhlien tiedotteessa.
 Lemin musiikkijuhlat järjestettiin ensimmäisen kerran reilut 30 vuotta sitten. 1990-luvulla Lappeenrannan kaupunki alkoi rahoittaa juhlia, jolloin festivaalin nimeksi tuli Lemi–Lappeenranta-musiikkijuhlat. Lappeenranta jättäytyi musiikkijuhlista pois kymmenisen vuotta sitten, jolloin nimeksi palautui Lemin musiikkijuhlat.
 Lemin musiikkijuhlien järjestäjänä on Lemin musiikkiyhdistys. Uusi taiteellinen johtaja Erik Rousi lupaa myös paikallisuuden näkyvän juhlissa jatkossakin.
 – Musiikkijuhlien ohjelmassa tulee minun aikanani näkymään paikallisuus sekä kansainvälisyys, kertoo Rousi.
 Lupaava basso
 Erik Rousia on pidetty yhtenä aikamme  suurista lupaavista bassoista . Hän aloitti lauluopinnot vasta varsin myöhään 25-vuotiaana. Samaan aikaan hän sai valmiiksi myös lukio-opintonsa.
 Rousi ei päässyt opiskelemaan Sibelius-Akatemiaan, mutta sen sijaan hän sai opiskelupaikan Wienin kaupungin musiikkiyliopistosta, josta hän on valmistunut maisteriksi.
 Wienissä hänelle sanottiin, että vain taivas on rajana.
 – Heti ensimmäisessä tapaamisessa, kun opinnot alkoivat Wienissä, meille sanottiin, että nyt kun olette täällä, teemme teistä niin hyviä, että kaikilla on sopimus oopperatalon kanssa kun valmistutte, kertoi Rousi  Ylen haastattelussa  kesällä 2018.
 Rousin tärkeimpiä rooleja ovat tähän mennessä olleet Lentävän hollantilaisen Daland, Don Giovannin Commendatore ja Fidelion Rocco. Rousi toimii myös Eurajoki Bel Canto -festivaalin toisena taiteellisena johtajana basso  Mika Kareksen  rinnalla.
 Kesälle 2020 Rousilla on ajatus siitä, miltä Lemin musiikkijuhlat tulee näyttämään.
 – Kesällä 2020 juhlimme itseoikeutetusti 250 vuotta täyttävää Ludwig van Beethovenia, ja ohjelmasuunnitelmassa on erityisesti painotettu säveltäjämestarin sankarillisen kauden teoksia.
 Tulevana kesänä Lemin musiikkijuhlia vietetään 24.–28. heinäkuuta.
 Lue seuraavaksi:   Tahto laulamiseen löytyi, kun takana oli viisi vuotta nettipokeria – tässä saattaa olla Suomen seuraava kuningasbasso

Seuraavaksi suureksi kuningasbassoksi veikattu oopperalaulaja ryhtyy johtamaan pikkukunnan musiikkijuhlaa


Summary: Ruotsalaisen Sipri-tutkimuslaitoksen mukaan viime vuonna asevarusteluun käytettiin maailmassa yli 1 600 miljardia euroa.

Maailmassa käytettiin viime vuonna asevarusteluun huimat 1 622 miljardia euroa.
 Asiasta kertoo ruotsalaisen Sipri-tutkimuslaitoksen  tänään ilmestynyt raportti .
 Summa on korkein sitten vuoden 1988, jolloin Sipri alkoi mitata asevarusteluun käytettäviä rahamääriä.
 Eniten asevarusteluun käyttävät Yhdysvallat ja Kiina, jotka muodostavat puolet kaikista aseisiin käytettävistä kuluista.
 Yhdysvalloissa asevarustelumenot kääntyivät viime vuonna kasvuun ensi kertaa sitten vuoden 2010.
 Kiinan asevarustelumenot ovat kasvaneet 24 vuotta putkeen.

Raportti: Aseisiin käytetään nyt enemmän rahaa kuin koskaan kylmän sodan jälkeen


Summary: Hyödynnämme yleisön ajatuksia vanhusten kotihoitoa käsittelevässä A-studiossa. Etsimme myös omaista vieraaksi studiokeskusteluun.

Suomessa yli 75-vuotiaista vanhuksista yli 90 prosenttia asuu kotona ja määrä kasvaa koko ajan.
 Myös kotona asuvien muistihäiriöisten vanhusten määrä lisääntyy.
 Ikääntyneet saavat yhä myöhemmin tehostetun palveluasumispäätöksen kunnilta. Tämän takia kotona hoidettavat  vanhukset ovat yhä huonokuntoisempia .
 Samalla kotihoitoa  uhkaa pula työntekijöistä . Alaa ei koeta houkuttelevaksi: työntekijät ovat huolissaan kotihoidon laadusta, ja  monet vanhusten hoitajat uupuvat .
 Miten kotona asuva muistisairas läheisesi selviää arjestaan?  Millaisia ratkaisuja olette kehittäneet avuksi?
 Käsittelemme vanhusten kotihoitoa maanantain 6.5. A-studiossa.
 Millaisia kokemuksia sinulla tai läheiselläsi on kotihoidosta?  Olisitko valmis tulemaan suoraan lähetykseen kertomaan kokemuksistasi omaisena?  Jos kyllä, kerro se lomakkeessa ja laita mukaan yhteystietosi.
 Lomake on suojattu, ja tiedot tulevat vain toimituksen käyttöön ohjelman ja juttujen tekoa varten.

Kerro meille: Miten kotona asuva vanhus tai muistisairas selviää arjestaan?


Vuosi 2018 oli työmarkkinoilla levoton vuosi, jos mittarina käytetään työtaisteluja. Työtaistelujen määrä kasvoi roimasti viime vuonna, kertoo  Tilastokeskus .
 Viime vuonna työtaisteluja oli 166, kun edellisvuonna niitä oli 103. Kasvua tuli siis yli 60 prosenttia.
 Työtaisteluihin osallisten työntekijöiden määrä oli noin 282 000 ja menetettyjä työpäiviä kertyi noin 214 000. Työtaisteluihin osallisten työntekijöiden määrä oli suurempi kuin koskaan 2000-luvulla.
 Menetettyjä työpäiviä sen sijaan on ollut enemmän vuosina 2000, 2005 ja 2010.
 Työtaistelujen kokonaismäärään on laskettu mukaan myös työtaistelu-uhat, joita ei ole toimeenpantu. Uhat on laskettu mukaan vain työtaistelujen lukumäärään, ne eivät kerrytä osallisten työntekijöiden eikä menetettyjen työpäivien määrää.
 Viime vuonna toteutuneiden työtaistelujen määrä oli 128. Edellisvuonna niitä toteutui 87.
 Työpäiviä menetettiin erityisesti teollisuudessa ja rakentamisessa
 Viime vuonna työtaistelun syy noin puolessa työtaisteluista oli alan työehtosopimus. Seuraavaksi yleisimmät syyt olivat jokin muu syy ja työnjohto. Muu syy sisältää myös poliittiset mielenilmaukset.
 Tilastokeskuksen mukaan näissä luvuissa näkyvät viime vuoden aikana järjestetyt  Juha Sipilän  hallitukseen kohdistuneet poliittiset mielenilmaukset.
 Muun muassa talvella 2018 Senaatintorilla järjestettiin suurmielenosoitus, jolla vastustettiin työttömyysturvan aktiivimallia. Myös viime vuoden syksyllä järjestettiin useita mielenosoituksia, joilla vastustettiin hallituksen lakihanketta työntekijän irtisanomissuojan muuttamiseksi.
 Viime vuonna työtaisteluista noin neljännes kohdistui teollisuuteen. Toiseksi eniten työtaisteluita kohdistui hallinto- ja tukipalvelutoimintaan ja rakentamiseen. Työpäivämenetykset olivat viime vuonna suurimmat teollisuudessa ja rakentamisessa.
 Lue myös:
 Aktiivimallia vastustamassa jopa 8 000 ihmistä, meteli yltyi välillä korviahuumaavaksi: Yle seurasi mielenilmausta hetki hetkeltä
 Työtaistelutoimet hallituksen irtisanomislakia vastaan kovenevat: Teollisuusliitto suunnittelee usean päivän lakkoa

Viime vuosi oli työmarkkinoilla levoton – työtaistelujen määrä kasvoi yli puolella


Summary: Myös al-Taee on poistanut maininnan CMI:stä Twitter-tiedoistaan.

Konfliktinratkaisujärjestö CMI on poistanut verkkosivuiltaan maininnan työntekijästään, SDP:n kansanedustajasta  Hussein al-Taeesta . Myös al-Taee on poistanut CMI:n Twitter-profiilinsa tiedoista, kertoo  Verkkouutiset .
 Muutos on ilmeisesti tehty  sunnuntaina illalla julkaistun  israelilaisen Jerusalem Post -lehden artikkelin jälkeen. Lehden haastattelema ihmisoikeusjärjestö Simon Wiesenthal -keskuksen Jerusalemin toimiston johtaja, tohtori  Efraim Zuroff  kertoi pitävänsä Hussein al-Taeeta ”selvästi antisemiittinä”.
 STT:n mukaan al-Taee  on kommentoinut hyvin kärjekkäästi  Lähi-idän tilannetta Facebook-kirjoituksissa vuonna 2014. Hän oli kirjoituksissaan muun muassa vihjaillut, että Israel ja Yhdysvallat ovat kouluttaneet Isis-terroristeja.
 – Haluan pyytää anteeksi sitä, että olen rinnastanut Israelin ja Isisin, koska se kommentti on yksiselitteisesti typerä eikä millään tavalla edusta omaa ajatteluani tai arvomaailmaani, al-Taee pahoitteli aiemmin STT:lle.

Verkkouutiset: CMI poisti maininnan Hussein al-Taeesta


Summary: Teollisuuden ja rakentamisen luottamus heikkeni.

Kuluttajien luottamus pysyi huhtikuussa ennallaan, kertoo  Tilastokeskus .
 Luottamus on pysynyt keväällä pitkän ajan keskiarvoa ylemmällä tasolla. Verrattuna viime vuoden huhtikuuhun luottamus on kuitenkin selvästi heikompaa.
 Luottamusindikaattorin neljästä osatekijästä kolme heikkeni. Kuluttajien odotus Suomen talouden kehityksestä koheni hieman maaliskuuhun verrattuna.
 Kuva maan talouden kehityksestä pysyi silti edelleen synkähkönä. Kuluttajien silmissä odotukset Suomen talouden kehityksestä kääntyivät pakkasen puolelle jo joulukuussa.
 Kuluttajat arvelivat yhä, että oma talous kehittyy kohtuullisesti ja että omat säästämismahdollisuudet ovat erinomaiset. Myös odotus työttömyydestä oli myönteinen, ja työlliset kuluttajat arvelivat, että uhka oman työpaikan menettämisestä on vähentynyt.
 Asuntoluotottaja Suomen Hypoteekkiyhdistyksen pääekonomisti  Juhana Brotherus  iloitsee kuluttajien luottamuksesta.
 – Kuluttajien kutina taloustuulista on osunut oikeaan historiassa hyvinkin tarkasti, minkä takia mittari onkin yksi ekonomistien suosikki-indikaattoreista. Nyt luottamusmittari kertoo kasvun jatkuvan vajaan kahden prosentin tasolla, mikä on erinomaista verrattuna Euroopan epävakaisiin tuuliin, Brotherus toteaa tiedotteessa.
 Viennissä näkyy hidastumisen merkkejä
 EK:n  luottamusindikaattorin mukaan  elinkeinoelämän luottamus heikkeni hieman huhtikuussa.
 Sekä teollisuuden että rakentamisen luottamusindikaattorit heikkenivät huhtikuussa, kun taas palveluyritysten ja vähittäiskaupan indikaattorit vahvistuivat hieman.
 Brotheruksen mukaan teollisuuden tunnelmat herättävät jo hieman huolia viennin näkymistä.
 – Tilauskanta sulaa ja valmistuotevarastot kasvavat, Brotherus summasi.
 Yllättävää on se, että rakentaminen pitää pintansa, vaikka lupamäärät ja näkymät ovat hiipuneet asuntotuotannon puolella.
 – Syy saattaa piillä muun rakentamisen paksuissa tilauskirjoissa: sairaaloita, hoivakoteja ja muuta rakentamista tulee tuntuvasti kasvukaupunkeihin.

Kuluttajien luottamus ennallaan, elinkeinoelämä hiukan varovaisempi


Summary: Onnettomuustutkintakeskus kertoo parhaillaan tuloksista ja niihin perustuvista turvallisuussuosituksista tiedotustilaisuudessa Helsingissä.

Onnettomuustutkintakeskus on saanut valmiiksi Kuopion tuhoisan bussiturman tutkinnan. Se kertoo tapahtumista ja niihin liittyvistä turvallisuussuosituksista parhaillaan käynnissä olevassa tiedotustilaisuudessa Helsingissä.
 Neljä ihmistä kuoli, kun  bussi syöksyi sillalta rautatielle  Viitostiellä Kuopiossa. Viime elokuussa tapahtunut onnettomuus johti myös vakavasti yhdeksän ja lievästi kymmenen henkilön loukkaantumiseen.
 Alustavien tietojen mukaan  kuljettajan terveys, kokemattomuus ja olosuhteet vaikuttivat onnettomuuteen.
 Turmabussin kyydissä oli  Pohjois-Ruotsissa asuvia  suomalaisia, jotka olivat matkalla kuopiolaiseen kylpylähotelli Rauhalahteen.
 Suoraa tietodustilaisuutta voi seurata  täällä .
 Kerromme kohta lisää.

Kuopion bussiturman tutkinta valmistui


Summary: EU:ssa kaavailtu jakomalli söisi Suomen verotuloja.

EU:ssa ja muualla maailmalla vireillä olevat pyrkimykset harmonisoida yritysverotusta ja verottaa digitaalista liiketoimintaa voivat toteutuessaan viedä Suomelta verotuloja, varoittelee Elinkeinoelämän valtuuskunta raportissaan Kenelle verot kuuluvat.
 Evan mukaan Suomi voisi menettää verotuloja, yritysten pääkonttoreita ja muuta korkean lisäarvon toimintaa suuremmille maille.
 Samalla korkean ansiotuloverotuksen aiheuttama kilpailuhaitta korostuisi. Vaikka yritysverotus harmonisoitaisiin kansainvälisesti, jatkaisivat kansallisvaltiot oman veropohjansa suojelemista kaikin keinoin.
 – Esimerkiksi verotettavan tulon jakamiseen liittyvät riidat voisivat jopa lisääntyä, arvioi raportin toinen kirjoittaja, Deloitten johtaja  Virpi Pasanen  tiedotteessa.
 Verotuksen harmonisointia on perusteltu aggressiivisen verosuunnittelun estämisellä, mutta sitä vastaan on jo luotu uusia sääntöjä. Raportointivelvollisuuksia on lisätty, samoin tietojenvaihtoa valtioiden välillä.
 – Aggressiivinen verosuunnittelu ei ole yritysten kannalta kiinnostavaa. Hyödyt ovat pieniä, mutta maineriskit suuret. Pasanen sanoo.
 Pasasen mukaan Suomen kannattaa valvoa omia etujaan puolustamalla nykyistä järjestelmää ja pitämällä yhteisöveron tason kilpailukykyisenä.
 Jakosäännöissä paljon tulkittavaa
 EU:n komission luonnostelemassa ehdotuksessa otettaisiin käyttöön yhteinen yhteisöveropohja, jolloin verotettava tulo laskettaisiin kaikissa EU-maissa samalla tavalla.
 Seuraava vaihe olisi komission mallissa yhdistetty yhteisöveropohja, jossa verotulot jaettaisiin tietyn jakokaavan mukaan jäsenmaiden kesken. Kaava perustuisi myynnin ja työntekijöiden määrään, maksettuihin palkkoihin ja omaisuuseriin kussakin maassa.
 Samalla nykyiset säännöt jäisivät voimaan suhteessa EU:n ulkopuolisiin maihin. Laskenta- ja jakosäännöissä on paljon tulkinnanvaraa ja potentiaalisia riidanaiheita.

Eva: Yritysveron harmonisoiminen on utopistinen hanke


Summary: Kelan mukaan opintotuessa olisi paljon korjattavaa, mutta virkamiehen mielestä kokonaisuus on mainettaan parempi.

Keskipäivän aurinko helottaa Tampereen taivaalla ja korkeakouluopiskelijat nauttivat ensimmäisistä lämpimistä kevätpäivistä. Pänttääminen on loppusuoralla, pian koittaa kesä ja vielä sitä ennen ainakin teekkariopiskelijoille vuoden pääjuhla vappu.
 Ennen juhlahumuun tempautumista 28 000 korkeakouluopiskelijaa edustavien opiskelijajärjestöjen puheenjohtajat haluavat kiinnittää huomiota monien opiskelijoiden taloudelliseen ahdinkoon.
 Korkeakouluopiskelijan opintotuki Opintotuki koostuu opintorahasta ja valtion takaamasta opintolainasta. Lisäksi opiskelija on oikeutettu yleiseen asumistukeen, jonka määrä vaihtelee asumismuodon ja paikkakunnan mukaan. Lokakuussa 2018 korkeakouluopiskelijan keskimääräinen opintotuki koostui 245 euron opintorahasta, 291 euron asumistuesta ja 654 euron lainaosuudesta. Tutkinnon määräajassa suorittava opiskelija voi saada opintolainahyvitystä jopa kolmanneksen opintolainan määrästä. Opintotuki on opiskelijan ensisijainen perusturvaetuus. Jos opiskelija voi saada opintolainaa, hän ei ole oikeutettu muihin sosiaaliturvan tukimuotoihin. Lähde: Kela
 – Opiskelijan toimeentulo on kaiken kaikkiaan aika niukka. 250 euron opintoraha ja sen päälle tuleva yleinen asumistuki eivät riitä kattamaan elinkustannuksia yliopistokaupungeissa, sanoo Tampereen ylioppilaskunnan puheenjohtaja  Paula Sajaniemi .
 – Tämä johtaa siihen, että opintolainan ottaminen on usein opiskelijalle välttämättömyys.
 Jos lainaa ei halua ottaa, vaihtoehdoksi jää töiden tekeminen opintojen ohella tai köyhyysrajan alittavilla tuloilla sinnittely.
 – Ansiotyössä käyminen opintojen ohella voi puolestaan viivästyttää valmistumista, sanoo Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunnan puheenjohtaja  Anna Laurila .
 – Opintorahan määrä on pienentynyt, mutta samalla opintojen edistymistä koskevat vaatimukset ovat koventuneet. Tämä on monelle opiskelijalle aika kestämätön yhtälö.
 Sajaniemen ja Laurilan mukaan nykyinen lainapainotteinen opintotuki on ongelmallinen. Esimerkiksi ilman kesätöitä jäävä opiskelija ei ole oikeutettu toimeentulotukeen, jos opintolainaa on samalta vuodelta vielä nostamatta.
 Puheenjohtajat toivovat, että opiskelijoiden huolet otettaisiin huomioon myös tulevissa hallitusneuvotteluissa.
 Entistä isompi osuus tuesta on lainaa
 Opintotuesta päättää Suomessa opetus- ja kulttuuriministeriö. Etuuden jakelusta vastaavassa Kelassa löytyy ymmärrystä opiskelijajärjestöjen kritiikille opintolainan pakkosyöttöä vastaan.
 – Velkaantumista ei vaadita muita perusturvaetuuksia saavilta, siinä mielessä kritiikki on ymmärrettävää, opintotuesta vastaava suunnittelija  Ilpo Lahtinen  sanoo.
 Suomessa on palattu välivaiheen jälkeen lainapainotteiseen opintotukijärjestelmään. Opintorahan määrää on leikattu, ja suomalaisilla oli opintolainaa vuoden 2018 lopussa yhteensä 3,3 miljoonaa euroa.
 Lahtisen mukaan valtion toteuttamat leikkaukset opintotukeen ovat olleet nykyisessä taloustilanteessa ja suhdanteessa ymmärrettäviä, mutta tulevaisuudessa velka voi kääntyä rasitteeksi.
 Tamkon puheenjohtaja Anna Laurila edustaa noin 10 000 korkeakouluopiskelijaa. Matias Väänänen  / Yle
 – Opintolainat eivät ole nyt mikään iso ongelma, mutta kukaan ei pysty ennustamaan muutaman vuoden päähän. Korkotason ja työllisyystilanteen muuttuessa isosta opintovelkamäärästä tulee väistämättä ongelmia sekä opiskelijoille että valtiontaloudelle.
 Kokonaisuutena opintotuki on Lahtisen mukaan kuitenkin hyvällä tasolla, ainakin muihin perusturvaetuuksiin verrattuna.
 – Se on mainettaan paremmalla tasolla. Itse asiassa opintotuen ostovoima ei ole koskaan aiemmin ollut niin suuri kuin nyt.
 Lahtinen huomauttaa myös, että opintolainaan liittyy myönteinen uudistus, joka kritiikkiä annettaessa usein unohtuu.
 – Korkeakouluopiskelija voi saada valmistumispalkkiona jopa 5 000–7 000 euron opintolainahyvityksen. Jos opiskelija osaa tämän hyödyntää, niin siinäkään suhteessa tämä uhkakuvien maalaaminen opintovelkaantumisesta ei ole koko totuus asiasta.
 Opintorahan huoltajakorotus voi parantaa perheellisten asemaa
 Treyn puheenjohtaja Paula Sajaniemi kiinnittää erityistä huomiota perheellisten opiskelijoiden toimeentuloon.
 – Huomattava osa heistä elää pienituloisuusrajan alapuolella. Se vaikuttaa paitsi opiskelijoihin itseensä, myös heidän lapsiinsa. Niukkuuden kokemukset varhaislapsuudessa vaikuttavat myöhempiin menestymisen mahdollisuuksiin, joten köyhyys helposti kertautuu seuraavassa sukupolvessa.
 Kelan Ilpo Lahtinen tunnistaa ongelman.
 Treyn puheenjohtaja Paula Sajaniemi puhuu 18 000 opiskelijan puolesta. Matias Väänänen  / Yle
 – Perheellisten opiskelijoiden toimeentulon parantamiseksi tarvittaisiin kiireellisiä toimenpiteitä. On toki muistettava, että  Sipilän  hallitus teki merkittävän avauksen, kun se lisäsi opintorahaan huoltajakorotuksen, hän sanoo.
 Opintorahan huoltajakorotus on 75 euroa kuukaudessa opiskelevaa huoltajaa kohden. Summa ei ole suuri, mutta Lahtisen mukaan elementin olemassaolo on tärkeää, jos parannuksia halutaan saada aikaan nopeasti.
 – Seuraavan eduskunnan ja seuraavan hallituksen päättäjille on nyt aika helppo tehdä asialle jotain, eli korottaa opintorahan huoltajakorotusta.
 Heikko toimeentulo vaikuttaa mielenterveyteen
 Toimeentulon kanssa tuskaileminen heikentää myös opiskelijoiden henkistä hyvinvointia, Tamkon puheenjohtaja Anna Laurila sanoo.
 – Stressi omasta toimeentulosta voi aiheuttaa kroonisia mielenterveyden häiriöitä. Opiskelijoista kolmasosa elää pienituloisuusrajan alapuolella ja samoin kolmannes opiskelijoista kärsii mielenterveyden häiriöistä. Uskomme, että näiden asioiden välillä on syy-seuraussuhde.
 Laurila huomauttaa, että opiskelijoiden mielenterveysongelmat ovat tulevaisuudessa myös yhteiskunnallinen ongelma.
 – Pahimmillaan se johtaa siihen, että meillä on tulevaisuudessa valtava määrä koulutettuja ammattilaisia, joiden henkinen hyvinvointi ei ole riittävällä tasolla täysipainoiseen työelämään.
 Myös Kelassa ollaan huolissaan opiskelijoiden jaksamisesta. Ilpo Lahtinen sanoo, että mielenterveyteen liittyvät ongelmat tulevat usein esiin, kun opinnot eivät etene odotetusti.
 Kelan opintotuesta vastaavan suunnittelijan Ilpo Lahtisen mielestä opintotukea tulisi arvioida uudelleen kokonaisuutena. Kela
 – Vastauksissa korostuu mielenterveyteen ja yleensä hyvinvointiin liittyvät asiat. Kyllä siellä opiskelijat ovat kovilla.
 Lahtisen mukaan yhtä helppoa ratkaisua tilanteeseen ei ole, vaan opintotukijärjestelmää pitäisi arvioida uudelleen kokonaisuutena. Kyse ei ole vain opintotuen määrästä tai opintolainan suhteesta opintorahaan.
 – Kyse on myös opintotukikuukausien määrästä, riittävän edistymisen rajoista ja tulorajoista. Etenkin opintotukikuukausien kokonaismäärää on pienennetty liian kovalla kädellä.
 Kaikissa näissä on tehty viime vuosina tiukennuksia, ja Lahtisen mukaan ne kaikki vaikuttavat opiskelijoiden hyvinvointiin.
 – On useita tekijöitä, jotka lisäävät opiskelijoiden stressiä. Nämä ovat myös useita mahdollisuuksia poliittisille päättäjille vaikuttaa asiaan.
 Keskustelu on avoinna 29.4. kello 22 saakka.

Opiskelijajärjestöt: Niukka toimeentulo pakottaa velkaantumaan ja aiheuttaa mielenterveysongelmia


Tiettyjen alustayritysten liiketoimintamallin ytimessä on työntekijöiden oikeuksien polkeminen. Nämä yritykset eivät olisi kannattavia, mikäli ne maksaisivat työn tekemisestä aiheutuvat sosiaaliset kulut täysimääräisesti.
 Näin sanoo yhteiskuntatieteiden tohtori ja Kalevi Sorsa -säätiön projektitutkija  Maija Mattila , joka on kirjoittanut raportin "Työ ja työntekijöiden oikeudet alustataloudessa – Ongelmista ratkaisuihin".
 Raportti on katsaus alustojen kautta työskentelyn laajuuteen, työntekijöihin ja alustavälitteisen työn ongelmiin työntekijän oikeuksien näkökulmasta. Katsaus perustuu kysely-, haastattelu- ja tilastotutkimuksiin Euroopasta ja Yhdysvalloista sekä Mattilan itse tekemään selvitystyöhön.
 Työtä ilman työsuhdeturvaa
 Maija Mattilan mukaan pelkkä alustavälitteisyys ei itsessään ole todiste työehtojen polkemisesta, koska alustojen kautta tehdään hyvin monenlaisia töitä.
 Jotkut alustat toimivat henkilöstöyritysten tai -vuokrauspalveluiden tapaan, jolloin ne huolehtivat työnantajavelvoitteiden täyttämisestä. Näin keikkatyöskentelyynkin liittyy työsuhdeturva.
 – Jos työ on pelkästään löydetty alustan kautta, käytän siitä nimitystä alustavälitteinen työ. Varsinaisesta alustatyöstä on kyse silloin, kun alusta kontrolloi työn suorittajaa ja työn tekemisen tapaa, mutta teettää työn yrittäjätyönä.
 Tällöin työ on pilkottu yksittäisiksi työtehtäviksi ja osa yrittäjäriskistä ulkoistettu työntekijöille.
 – Tämä on selkeä ongelma työntekijän oikeuksien kannalta.
 Tyypillisesti tällaista työtä teettävät ruokalähetti-, taksivälitys- ja siivouspalvelualustat sekä netissä klikkaustyötä välittävät yhtiöt.
 Andrea Delbo / AOP
 Suuri osa alustoista riippuvaisia
 Monet alustayhtiöt markkinoivat niiden kautta työskentelyä vapaudella ja mahdollisuudella hankkia lisäansioita.
 Mattila huomauttaa kuitenkin, että työntekijöiden mahdollisuudet valita työaikansa on rajattu, jos työtä täytyy tehdä koko ajan riittävän toimeentulon hankkimiseksi.
 Hän muistuttaa, että Euroopassa noin neljännes alustavälitteistä työtä tekevistä on tässä mielessä alustoista riippuvaisia. Näiden työntekijöiden henkilökohtaiset ja kotitalouden kokonaistulot ovat matalammat kuin alustojen kautta satunnaisesti työskentelevillä.
 – Työsuhdeturvan ulottaminen alustatyöntekijöihin mahdollistaisi heidän pääsynsä sosiaalisen suojelun piiriin, kuten työehtosopimusten mukaisiin palkkoihin, palkallisiin sairauslomiin, lomakertymiin ja riittäviin sosiaalietuuksiin, Mattila ehdottaa.
 Antti Kolppo / Yle
 Freelancereiden asema vaikea
 lustatalous saattaa tuoda freelancerina työskenteleville uusia työmahdollisuuksia. Mattila ei kuitenkaan pidä internetin työmarkkinoita kultakaivoksena.
 – Freelancereiden asema alustataloudessa on vaikea, koska kilpailu on globaalia.
 Globaalissa kilpailussa Suomessa asuvien on lähes mahdotonta kilpailla halvemman hintatason maiden kanssa. Parhaiten kilpailussa menestyy niillä aloilla, joilla vaaditaan harvinaista erityistaitoa.
 Tärkeimpänä yksittäisenä keinona freelancereiden aseman parantamiseksi Mattila pitää kollektiivisen järjestäytymisen mahdollistamista freelancereille kilpailulainsäädännön sitä estämättä.
 Hyvinvointivaltion rahoitus vaakalaudalla
 Maija Mattila tähdentää tarvetta huolehtia hyvinvointivaltion rahoituksesta alustatalouden aikakaudella. Perustulo olisi yksilön kannalta ihanteellinen ratkaisu, mutta kielteistä hänen mukaansa on, jos se vähentää työntekijöiden halua järjestäytyä ja vaatia elämiseen riittäviä palkkoja.
 – Ajattelen, että yhteiskunnan tehtävä ei ole maksaa yritysten voittoja. Tuottavuuden kasvun on näyttävä työntekijöiden palkoissa ja freelancereiden palkkioissa. Näin myös valtio saa riittävät verotulot hyvinvointivaltion ylläpitämiseksi.
 Koko raportti on luettavissa  täältä .

Monet alustayhtiöt polkevat työntekijöiden oikeuksia


Summary: Viime viikolla median edustajat odottivat entisen Nissan Motorin toimitusjohtajan Carlos Ghosnin vapautumista tutkintavankeudesta, tulppaani-istutuksesta oli tehty kaksivärinen sydän Sveitsin Morgesissa ja vauvojen itkukilpailut järjestettiin Japanin Tokiossa. Katso viikon kiinnostavimmat uutiskuvat.

Los Laurelesin patoallas kärsii kuivuudesta. Tekojärven avulla tuotetaan yli 50 prosenttia Hondurasin pääkaupungin tarvitsemasta vedestä. Orlando Sierra / AFP
 Lapsesta munkiksi -seremonia Jogyen temppelissä Soulissa 22. huhtikuuta. Lapsen hiukset on ajettu seremonian kunniaksi. He jäävät temppeliin opiskelemaan kahdeksi viikoksi buddhismia. Ed Jones / AFP
 Mies katselee tulppaani-istutuksesta tehtyä kaksiväristä sydäntä Sveitsin Morgesissa. Morges sijaitsee Genevenjärven pohjoisrannalla ja siellä on tulppaanifestivaalien aikana esillä yli 100 000 kukkaa. Valentin Flauraud / EPA
 Ilmastoaktivistit esittivät massakuolemaperformanssin sinivalaan luurangon alla Lontoon luonnonhistoriallisessa museossa 22. huhtikuuta. Tolga Akmen / AFP
 Slovakialainen taiteilija teki 8000:sta kirjasta veistoksen Prahan keskuskirjastoon 23. huhtikuuta kansainvälisen kirjanpäivän kunniaksi. Martin Divisek / EPA
 Pyhän Sebastianin kirkossa tapahtuneen pommi-iskun uhrien hautajaiset 23. huhtikuuta Negombossa, Sri Lankassa. Jewel Samad / AFP
 Brexitin vastustaja Englannin parlamenttitalon luona 23. huhtikuuta Lontoossa.  Isabel Infantes / AFP
  Armenian kansanmurhan muistopäivää vietettiin Jerevanissa 24. huhtikuuta. Karen Minasyan / AFP
 Samarialaisten yhteisön jäsenet kokoontuneena rukoukseen auringonnousun aikaan 25. huhtikuuta Nabluksessa, Länsirannalla Israelissa. Alaa Badarneh / EPA
 25. huhtikuuta vietetään taisteluissa menehtyneiden muistopäivää Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Chris Kennedy poseerasi valokuvia varten Currumbin rannalla Australiassa. Dave Hunt / EPA
 Nepalilaiset koululaiset harjoittelevat maanjäristyksen varalta suojautumista 25. huhtikuuta. Narendra Shrestha / EPA
 Kolumbiassa mellakoitiin ja ja lakkoiltiin 25. huhtikuuta presidentti Ivan Duquen taloudellisia ja sosiaalisia linjauksia vastaan. Leonardo Munoz / EPA
 Etiopialainen pyhiinvaeltaja rukoilee Jerusalemin vanhassakaupungissa. Atef Safadi / EPA
 Nakizumo-festivaalin vauvojen itkukilpailut pidettiin Sensoji-temppelissä Asakusassa Japanin Tokiossa 28. huhtikuuta. Kevättapahtumaan osallistui 160 vauvaa, jotka olivat syntyneet vuonna 2018. Tapahtumassa rukoillaan lasten terveyden ja kasvun puolesta itkemiskilpailun lisäksi. Kimimasa Mayama / EPA

Kuvaajat odottivat korkeilla tikkailla ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Onnettomuus sattui tiellä 25 Rajamäen kohdalla.

Nurmijärvellä Uudellamaalla on sattunut henkilöauton ja rekan kolari. Pelastuslaitoksen mukaan henkilöauton kuljettaja on kuollut.
 Päivystävän palomestarin mukaan henkilöauto oli toistaiseksi tuntemattomasta syystä ajautunut vastaantulevien kaistalle ja törmännyt rekkaan.
 Onnettomuus sattui tiellä 25 Rajamäen kohdalla parisataa metriä Hankoon päin. Liikenne tiellä on kokonaan poikki. Poliisi ohjaa liikennettä kiertotietä pitkin.
 Pelastuslaitos sai hälytysilmoituksen onnettomuudesta hieman ennen puoli seitsemää aamulla.

Henkilöauton kuljettaja kuoli auton törmättyä rekkaan


Summary: Helsingin yliopiston professorin Jussi Pakkasvirran mukaan hallituksen muodostaminen tulee olemaan haasteellista.

Äärioikeistolaisen  VOX-puolueen nousu Espanjan parlamenttiin yli  10 prosentin ääniosuudella on historiallista, sanoo Ylen Aamu-tv:ssä vieraillut Helsingin yliopiston professori  Jussi Pakkasvirta .
 Hänen mukaansa VOX korostaa perinteisiä espanjalaisia arvoja kuten katolisuutta, monarkiaa, vanhaa imperiumia ja yhtenäisyyttä.
 – VOX vastustaa monia liberaaleja uudistuksia, joita Espanjassa on (entisen oikeistodiktaattorin) Francon jälkeisenä aikana tehty, Pakkasvirta sanoi.
 Puolue haikailee tutkijan mukaan nostalgisesti Francon aikaisen Espanjan perinteisiä hyviä arvoja kuten yhtenäisyyttä ja järjestystä, ja haluaa ikään kuin "ottaa Espanjan takaisin".
 Tästä kertoo Pakkasvirran mukaan myös se, että nuoret äänestäjät eivät ole innostuneet Voxin viestistä.
 Häneen mukaassa vaaleissa nähtiin Espanjan oikeiston murros, jossa perinteinen suuri oikeistopuolue Partido Popular menetti kannatustaan samalla kun oikeistoliberaali Ciudadanos sekä äärioikeistolainen VOX lisäsivät kannatustaan.
 Hallitusneuvotteluista Pakkasvirta povaa hankalia. Hallitusta tullaan rakentamaan vaalit voittaneet Sosialistipuolueen, vasemmistolaisen Podemosin sekä Katalonian vasemmistopuolueiden varaan.

Tutkija: Äärioikeiston nousu Espanjan parlamenttiin on historiallista


Summary: Luonnonsuojelijat ja kaivoksen naapurit vaativat Valkeakosken kaivoksen kaiken toiminnan keskeyttämistä lintujen pesinnän suojelemiseksi.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Kaivosyhtiö Dragon Mining on jälleen kerran joutunut keskeyttämään räjäytykset Valkeakosken Kaapelinkulman kultakaivoksella. Tällä kertaa syynä eivät kuitenkaan ole  mielenosoittajat , vaan kaivosalueen lähistöllä oleva sääksen pesä.
 Pesä sijaitsee noin 800 metrin päässä kaivoksesta. Pirkanmaan Ely-keskuksen ylitarkastajan  Marika Koskisen  mukaan siellä on havaittu sääksi viimeksi vuonna 2015.
 Ely-keskuksen mukaan tietoa sääksen pesäpaikoista ei ollut, kun ympäristölupaa myönnettiin. Ympäristölupa on vuodelta 2011, ja se on tarkistettu vuonna 2015.
 Sääksen pesät on rauhoitettu luonnonsuojelulain nojalla. Pesäpuuta ei saa kaataa eikä lintujen pesintää häiritä.
 Pesäpaikan valinta voi häiriintyä
 Ely-keskus perustelee rajoitusta sillä, että kaivosalueen hetkelliset kovat äänet voivat häiritä sääksen pesäpaikan valintaa.
 Räjäytykset ja poraukset ovat tauolla huhtikuun puolestavälistä toukokuun loppuun. Osa äänekkäistä töistä, kuten malminlastaus, saa kuitenkin jatkua katkeamatta.
 Ylitarkastaja  Sari Tuomivaara  kertoo, että Ely-keskus odottaa Dragon Miningilta lähiaikoina ulkopuolisen konsultin tekemää meluselvitystä.
 Ylen esittämiin kysymyksiin Dragon Mining on luvannut vastata maanantain aikana.
 Ympäristöluvan mukaan toiminnan alkuvaiheessa meluavat työvaiheet ajoitetaan lintujen pesimäajan, eli toukokuun alun ja heinäkuun lopun välisen ajan ulkopuolelle.
 Ely-keskuksen tulkinnan mukaan kaivoksen työt eivät kuitenkaan enää ole alkuvaiheessa. Siksi kaivosyhtiö voi jatkaa räjäytyksiä kesäkuun alusta lähtien.
 Naapureiden mielestä melu on yhä kovaa
 Luonnonsuojelijat ja lähialueen asukkaat pitävät Ely-keskuksen linjausta riittämättömänä. Heidän mielestään kaivoksen kaikki toiminta pitäisi pysäyttää sääksen ja muiden lintujen pesinnän suojelemiseksi.
 – Ympäristöluvan kriteereillä toiminta on niin alussa, että pesivien lintujen suojelun täytyy jatkua heinäkuun loppuun, luonnonsuojelijat esittävät Ely-keskukselle osoitetussa asiakirjassa.
 Asukkaat ovat jo pitkään vastustaneet kaivoksen tuloa maaseutumaiselle alueelle .
 Ritva Taskinen  asuu vajaan kahden kilometrin päässä kaivokselta. Taskinen kertoo, että kaivoksen äänet kuuluvat hänen pihalleen erittäin selvästi.
 – Kuuluu iskeviä ääniä ja kivien kolinaa, kun kiviä romisee lavoille. Kolina harmittaa, kun menee ulos haravoimaan, Taskinen sanoo.
 Kaivoksen ja sääksen pesän välissä on suojeltu Pitkäkorven Natura-alue. Ely-keskuksen mukaan vanha metsäalue ehkäisee melun kulkeutumista sääksen pesälle.
 Taskisen mielestä melu kuuluu varmasti pesälle saakka.
 – Se on ihan kuin olisi vieressä. Kaivos on muuta maastoa ylempänä ja Natura-alue laskee alas. Pesä taas on puun latvassa, Taskinen sanoo.
 Taskinen pelkää, että melu karkottaa muutkin eläimet, kuten metsot ja hirvet.
 Yhtiö lupasi muutoksia kivien kasaukseen
 Myös Ely-keskukselle on tullut valituksia melusta, minkä vuoksi tarkastajat kysyivät asiasta kaivosyhtiöltä. Yhtiön mukaan kovin melu syntyi, kun kasan päälle puretut kivet vierivät kasan juurelle. Yhtiö on luvannut jatkossa kasata kiviä niin, että melu vähenee.
 Malminlastauksessa syntyvää melua puolestaan vaimennetaan sillä, että rekan lavalle lastataan ensin hienoa ja vasta sitten karkeampaa louhetta.
 Melua vähentää myös se, että lastaustyö tapahtuu tällä hetkellä noin 5–10 metriä nykyisen kalliopinnan alapuolella.
 Kaapelinkulman kultakaivos on avolouhos. Räjäytykset alueella alkoivat helmikuussa.
 Alkuvuoden aikana työt kaivoksella ovat aika ajoin keskeytyneet mielenosoitusten vuoksi. Kaivosta vastustavat aktiivit ovat muun muassa kiivenneet työkoneiden päälle ja tukkineet kaivosalueelle meneviä teitä. Kaivostöiden turvaamiseksi  poliisi määräsi mielenosoittajia jopa matkustuskieltoon .
 Poliisi oli paikalla Valkeakosken mielenilmauksessa 29. tammikuuta.  Mari Vesanummi / Yle
 Vallit ehkäisevät meluhaittaa
 Kaapelinkulman kultakaivoksen ympäristöluvassa sanotaan, että melua syntyy erityisesti louhintatyöstä sekä kiviainesten siirtelystä ja läjittämisestä varastoalueille. Louhintatyöhön kuuluvat poraus, räjäytykset ja rikotus.
 Lisäksi melupäästöjä syntyy työkoneista. Toiminnassa syntyy myös iskumaista melua porakaluston toiminnasta, lastauksista ja kuormien purkamisesta sekä rikotuksesta.
 Mitä syvemmälle louhinta etenee, sitä vähemmän melua ympäristöön pitäisi aiheutua.
 Melun leviämistä rajoitetaan melusuojavalleilla sekä kiviaineskasojen sijoittelulla. Melusuojavallien on tarkoitus pitää lähimpien asuntojen ja Pitkäkorven Natura-alueen melutasot valtioneuvoston päätöksen ohjearvojen alla.
 Lue lisää:
 Mielenosoittaja kiipesi rakenteisiin kultakaivoksella ja rikastamolla, poliisi määräsi matkustuskiellon – oikeusoppinut ihmettelee
 Valkeakoskella osoitetaan jälleen mieltä kultakaivosta vastaan – aktivistit kahlehtivat itsensä, poliisi paikalla
 "Kultakaivos pilaa pohjaveden ja ympäristön" – Lähiasukkaat vaativat muutoksia poikkeuksellisella hakemuksella

Sääksen pesä keskeytti räjäytykset vastustusta herättäneellä kultakaivoksella – lintu on havaittu viimeksi vuonna 2015


Summary: Hyvinvoinnin asiantuntijapuheessa työstä on tullut ongelma. Jos työ ratkaisee talouden, kuulostaa helposti siltä, että samalla se tappaa tekijänsä, kirjoittaa työelämäprofessori Pekka Mattila.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Google-hakukone on hyvä väline testattaessa puheen avaruuksia. Kaikilla erilaisilla oikeilla ja väärillä yhteen ja erikseen kirjoittamisen muodoilla  ”työn ilo”  tuotti vuoden 2019 pääsiäissunnuntaina 12 600 hakutulosta, mutta  ”työ pahoinvointi”  peräti 847 000 osumaa.
 Tämä ei ole ihme, sillä juuri pahoinvointiin työn ja työterveyden asiantuntijat tuntuvat keskittyvän. Suomalainen työterveyshuolto on monessa mielessä maailmanluokkaa ja hieno esimerkki siitä, miten varmistetaan nopea hoito ja sujuva paluu sorvin tai läppärin äärelle. Suurin osa vaativan alan ammattilaisista ymmärtääkin roolinsa kansantaloudellisen merkityksen hyvin.
 Mutta ihan kaikki osaajat  eivät selvästikään ajattele näin. Heille toimi työhyvinvoinnin ja -terveyden parissa on ehkä tapa työstää omaa vieraantunutta suhdetta arkeen ja työelämään. Suomessa työtä ja työhyvinvointia tutkitaan erityisen ahkerasti ja hartaasti. Meillä on Työterveyslaitoksella kokonainen toimistokolossi täynnä alan asiantuntijoita.
 Parhaiden työhyvinvoinnin ja terveyden asiantuntijoiden voimin on tuotettu monet mittarit, joita työpaikkojen terveydestä vastaavat ammattilaiset tunnollisesti käyttävät. Tutkijan silmin kyselyt herättävät nopeasti enemmän kysymyksiä kuin antavat vastauksia. Seuraavat esimerkit ovat erään laadukkaaksi mielletyn työterveyspalveluiden tarjoajan säännöllisestä ja pakollisesta terveyskartoituksesta koko henkilöstölle. Alan kilpailevat toimijat toistavat pienin variaatioin samaa kaavaa.
 ”Tunnetko, ettei alakuloisuutesi hellitä edes perheen tai ystävien avulla?”  Vastausvaihtoehtoina ovat: en lainkaan, jonkin verran, melko paljon ja erittäin paljon. Kun asteikko on kielteiseen päätyyn kallellaan, mitä tuloksia voimme odottaa?
 ”Tunnetko olevasi tyhjiin puserrettu työstäsi?”  Vastausvaihtoehtoina jälleen: en lainkaan, jonkin verran, melko paljon ja erittäin paljon. Tämän kysymyksenasettelun jälkeen olo alkaa varmasti tuntua vähintään melko paljon tyhjiin puserretulta.
 Sanoista tulee maailma, kuten sanonta kuuluu, eikä näistä muotoiluista takuulla synny hyvä tai rakentava työn maailma.
 Jotta ankeuttaminen täydellistyy, koskee seuraava kysymys elämän suurempia fundamentteja:  ”tuntuuko elämästä nauttiminen mahdottomalta?”  Vastauksina tarjolla ovat jälleen: ei lainkaan, jonkin verran, melko paljon ja erittäin paljon. Aamuinen bussimatka oli tosiaan melko kuluttava, ja kahvikin oli painunutta. Ei tässä nyt elämästä voi ainakaan nauttia.
 Lopulta on tappavan luodin paikka:  ”tunnetko itsesi arvottomaksi?”  Vastausvaihtoehdot ilmenivät jo edellä. Pitkällä kysymyslistalla kuka tahansa vastaaja on jo viritetty siihen henkiseen tilaan, että työelämä on tuskaa ja vähintäänkin luovuttamisen arvoista.
 Kielteisten työterveyskysymysten virta jatkuu, mutta kaava on jo varmasti selvä. Sanoista tulee maailma, kuten sanonta kuuluu, eikä näistä muotoiluista takuulla synny hyvä tai rakentava työn maailma.
 Kun kaikki torvet soittavat työelämän kamaluutta, kynnys jäädä pienelle saikulle pelkästään mielipahan ja arkiväsymyksen takia madaltuu.
 Bisnestä varmasti syntyy , sillä näin herkällä kädellä viritetystä huonovointisuudesta hyötyy moni toimiala. Kun sairauspoissaolot nousevat, on helpompi myydä lohturuokaa sipseistä kaljaan. Samalla uutta työnantajien kalliisti maksamaa lisäkysyntää ohjautuu terveysalan palveluntarjoajille. Näiden kyselyiden jäljiltä yksikään ammattilainen ei ole enää kunnossa tai etäisestikään terve.
 Moni kyselytutkimusten ammattilainen pitäisi edellisiä asteikkoja räikeän epätasapainoisina ja kysymysmuotoiluja vahvasti ohjaavina. Jokainen tutkijakonkari tietää, että säätämällä kysymyksiä ja manipuloimalla vastausasteikkoja saa juuri niitä tuloksia kuin toivoo.
 Kielteisestä työelämäpuheesta ei voi syyttää  pelkästään terveyden ammattilaisia. Professori  Juha Siltalan  vuonna 2004 paljon julkisuutta saanut tiiliskivi ” Työelämän huonontumisen lyhyt historia ” rakensi jo alustan vakuuttavalla mutta hyvin valikoivalla faktojen käytöllään. Kun kaikki torvet soittavat työelämän kamaluutta, kynnys jäädä pienelle sairaslomalle pelkästään mielipahan ja arkiväsymyksen takia madaltuu.
 Hyvin usein työssä jaksamisen todelliset haasteet liittyvät myös yksityiseen elämänpiiriin. Rakoileva avioliitto, kiukutteleva teini, pomon kriittinen palaute tai pensaassa roikkuvat ylikypsät karviaiset tarjoavat liian monelle syyn ottaa hieman ”saikkua”. Monessa tilanteessa ylin johto ei liioin toimi parhaana roolimallina. Jos pomo näyttää surkeaa esimerkkiä, tiimi toki seuraa.
  Työssä on mustaa ja valkeaa sekä ennen muuta arjen harmaita sävyjä.
 On toisenlaisiakin todellisuuksia . Monille meistä työ on tilaisuus loistaa ja onnistua. Jos muut elämän tukipuut horjuvat, työ voi olla tyydytyksen lähde ja saavuttamisen tunteen avain. Hyvää ja tasaista arkea viettäville työ voi tarjota vastapainoa kotielämälle. Ellei näin olisi, tuntuisi mahdottomalta ymmärtää niitä muutamia, jotka kömpivät puoliväkisin toimistolle kipsi jalassa ja kesken sairasloman.
 Kysymys on siitä, miksi emme osaa käsitellä työtä tasapainoisesti. Työssä on mustaa ja valkeaa sekä ennen muuta arjen harmaita sävyjä. Kaikille työn tuntemisen ammattilaisille – myös itselleni – värirekisterin säännöllinen päivitys on tärkeää.
 Lopulta on hyvä palauttaa mieliin  työhön liittyvän onnen ja merkityksen suhde. Pohjois-Carolinan yliopiston professorin  Barbara Fredricksonin  tutkimuksessa peräti 75 prosenttia itsensä onnelliseksi kokeneista ei pitänyt työtään merkityksellisenä. Mielestäni paras neuvo sekä työnantajalle että työntekijälle on varmistaa, että työllä on tarkoitus ja mieli. Silloin sekä työ että tekijä nousevat paremmin arjen turhaumien ja pettymysten yläpuolelle.
 Pekka Mattila
 Kirjoittaja on Aalto EE:n toimitusjohtaja, valmentaja, kirjailija ja useiden hallitusten jäsen sekä työelämäprofessori Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa.
 Aiheesta voi keskustella klo 16.00 asti.

Pekka Mattilan kolumni: Kun työstä tuli ongelma


Summary: Pääministeri kertoi aiemmin maan säätävän tiukempia lakeja.

Sri Lankan presidentti kieltää burkhan käytön,  kertoo CNN .
 Kielto astuu voimaan maanantaina.
 Sen taustalla on pääsiäissunnuntaina maassa tehdyt iskut, joissa kuoli yli 250 ihmistä. Lisäksi ainakin 500 ihmistä sai vammoja. Kyseessä oli vakavin väkivallanteko Sri Lankassa sitten maan vuonna 2009 päättyneen sisällissodan.
 Presidentti perustelee burkha-kieltoa turvallisuussyillä. Burkha on vaatekappale, joka peittää koko vartalon kasvoineen tai jättäen osan kasvoista näkyviin.
 Äärijärjestö Isis on sanonut olleensa iskujen takana, mutta Sri Lankan poliisi epäilee, että iskujen takana olisi paikallinen radikaali NTJ-muslimiryhmä.
 Sri Lankan viranomaiset ovat aiemmin kertoneet, että he ovat joko tappaneet tai ottaneet kiinni suurimman osan islamisteista, jotka ovat kytköksissä pääsiäissunnuntaina tehtyyn terrori-iskujen sarjaan.
 Maan pääministerin  Ranil Wickremesinghe  on sanonut, että Sri Lanka voi nyt aloittaa paluun normaalioloihin.
 Toista sataa ihmistä on otettu kiinni iskujen jälkeen.
 – Jihadistinen terrorismi on lopetettava välittömästi. Sen vuoksi aiomme esitellä uusia, tiukempia lakeja. Maassamme on paljon uskonnollisia opettajia ilman työlupaa. Heidät tullaan karkottamaan, pääministeri sanoi aikaisemmin.
 Isis on sanonut olleensa myös viime lauantaisten itsemurhaiskujen takana. Yhteensä 15 ihmistä kuoli, kun Sri Lankan turvallisuusjoukot hyökkäsivät epäiltyyn islamistien piilopaikkaan perjantaina ja lauantain välisenä yönä lähellä Kalmunain kaupunkia saarivaltion itäosassa.
 Kolme miestä laukaisi räjähteet ja tappoi itsensä sekä kolme naista ja kuusi lasta sisällä talossa.
 Tämän lisäksi kolme itsemurhapommittajaa ammuttiin talon ulkopuolella, kertoi poliisi. Talon valtausta edelsi noin tunnin kestänyt tulitaistelu.

CNN: Sri Lanka kieltää burkhan käytön – presidentin mukaan burkha on turvallisuusriski


Summary: On oma taiteenlajinsa arvioida kysyntää tuotteelle, jota ostetaan käytännössä vain yhtenä viikkona vuodessa.

Malvialan tippaleipäleipomossa käy näinä päivinä vilske. Yrityksellä on leipomo neljällä eri paikkakunnalla, mutta kaikki tippaleivät tehdään yhdessä ja samassa paikassa, Kuopion Vehmersalmella.
 Tippaleipä on tyypillinen sesonkituote, jonka valmistus alkaa heti tammikuun alussa ja kestää vappuun saakka.
 Tänä keväänä Vehmersalmella valmistuu lähes puolitoista miljoonaa "syheröä".
 – Teemme yli puolet Suomen markkinoiden tippaleivistä, arvelee yrittäjä  Harri Malviala .
 Omalla nimellä markkinoitavien leivonnaisten lisäksi Malviala valmistaa tippaleipiä noin kymmenelle muulle merkille. Myös ne on tehty Vehmersalmella.
 Itse kehitettyä tippaleipäkonetta tuunataan vuosittain. Joonas Nieminen / Yle
 Valtaosa myydään vappua edeltävällä viikolla
 Yritys aloitti tippaleipien tekemisen jo kolmekymmentä vuotta sitten, ja yhtä kauan on työn alla ollut myös niitä valmistava kone. Sitä on tuunattu joka vuosi kuin ralliautoa konsanaan.
 – Kyllä meillä alkaa jo joku haisu olla tippaleipien valmistuksesta, Malviala virnistää.
 Oma taiteenlajinsa on kysynnän arvioiminen. Harri Malvialan mukaan 80–90 prosenttia tippaleivistä myydään vappua edeltävän viikon aikana.
 – Me peilaamme edellisvuosien määriä. Niissä ei tapahdu paljon muutoksia.
 Malvialalla on tosin kokemusta myös pieleen menneestä arviosta. Niin kävi viimeksi viisi vuotta sitten, kun yrityksen tuotanto jäi satatuhatta tippaleipää vajaaksi. Seuraavana vuonna jäi taas saman verran yli.
 Tomusokeri kruunaa korvasienentä muistuttavan tippaleivän. Joonas Nieminen / Yle
 Parinkymmenen ihmisen työ, yrityksen tuloksesta kymmenesosa
 Tippaleivän elämänkaari on lyhyt, sillä kyse on herkusta, jota mutustetaan rinnuksille ainoastaan vappuna.
 Valmistajan näkökulmasta kyseessä on kuitenkin merkittävä tuote.
 – Sen osuus yrityksen tuloksesta on kymmenkunta prosenttia, Malviala paljastaa.
 Tippaleipiä on Vehmersalmella tekemässä kaikkiaan parikymmentä ihmistä. Joukossa on paljon sesonkityöntekijöitä, joiden työ loppuu vappuna.
 Harri Malvialan mukaan vappuna hiljenee myös koko Vehmersalmella sijaitseva leipomo.
 – Tässä rakennuksessa ei tehdä mitään muuta kuin tippaleipiä.

Tämä yritys tekee suurimman osan Suomen tippaleivistä – toista miljoonaa "syheröä" myydään vappuviikolla, sitten loppuu kuin seinään


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Äärioikeistolainen Vox-puolue pärjäsi ennakoitua huonommin Espanjan vaaleissa
 Valtaapitävä sosialistipuolue  voitti odotetusti vaalit Espanjassa . Konservatiivit kärsivät vaaleissa rökäletappion, ja myös äärioikeistolaisen Voxin kannatus jäi odotettua heikommaksi.
 Elintarvikevienti kipuamassa uuteen ennätykseen – puhdasta ruokaa kysellään maailmalla
 Grüne Woche on maailman suurimmat ruokamessut. Uwe Tautenhahn
 Suomalainen elintarvikevienti on elpymässä. Ruokaa  viedään maailmalle nyt ennätysvauhtia . Vientiä vetää muun muassa piskuinen Suomisen maito Aurasta, joka tavoittelee jäätelöillään osuutta saksalaisten miljardiluokan luomumarkkinoista.
 Onnettomuustietokeskus kertoo turvallisuussuosituksensa Kuopion bussiturman jäljiltä
 Kuopion bussiturman onnettomuusbussi teknisessä tutkinnassa. Antti Karhunen / Yle
 Onnettomuustutkintakeskuksen tutkinta Kuopion tuhoisasta bussiturmasta on valmistumaisillaan. Otkes  kertoo tutkinnan valmistumisesta  ja siihen liittyvistä turvallisuussuosituksista tänä aamuna kello 9.30 alkaen. Neljä ihmistä kuoli, kun bussi syöksyi sillalta Kuopiossa elokuussa 2018.
 Avengers-elokuva takoo rahaa ennätystahtiin
 Walt Disney Studios Motion Pictures Finland
 Marvelin Avengers: Endgame -elokuva  on ennätyssuosittu . Yksikään elokuva ei ole kassatuloissa ylittänyt miljardin rajapyykkiä näin lyhyessä ajassa.
 Alkuviikko on poutainen, mutta Pohjois-Lappiin tulee lunta
 Alkuviikko on poutainen ja melko aurinkoinen. Lämpötila kohoaa parhaimmillaan maan länsiosissa 15 asteeseen. Vappuaattona pilvisyys lisääntyy ja Pohjois-Lappiin leviää lumikuuroja.
 Yle
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Sosialistipuolue voitti Espanjassa, Suomi vie luomua maailmalle, Avengers-elokuva rikkoo ennätyksiä


Summary: Työttömyyden pitkä aleneminen näyttää kausivaihtelusta puhdistetussa trendissä pysähtyneen.

Työttömyysaste on kahden viime vuoden ajan laskenut Suomessa selkeästi. Parin viime kuukauden aikana kehitys on kuitenkin pysähtynyt. Työttömien määrä ei ole enää vähentynyt, vaan paikoin jopa kääntynyt lievään nousuun.
 Tiedot käyvät ilmi Akava Worksin kokoamasta työttömyyskatsauksesta, jonka luvut perustuvat Työ- ja elinkeinoministeriön tietoihin.
 Katsauksen mukaan korkeakoulututkinnon suorittaneiden työttömien määrä on edelleen selvästi edellisvuotta alhaisemmalla tasolla. Kausi- ja satunnaisvaihtelusta puhdistettu trendi näyttää kuitenkin työttömyyden laskun pysähtyneen.
 – Työttömyyden aleneminen on pysähtynyt korkeakoulutettujen ryhmässä, ja näyttää pysähtyneen myös keskiasteen tutkinnon suorittaneilla, ihan viimeisen kahden kuukauden aikana, sanoo Akavan pääekonomisti  Pasi Sorjonen .
 Yle Uutisgrafiikka
 Esimerkiksi Pirkanmaalla työttömien määrä on viime kuukausina lähtenyt nousuun pitkän laskun jälkeen.
 Sorjonen korostaa, että työttömien määrä on toki paljon matalampi mitä se oli vuosi sitten, mutta viime kuukausina määrä ei ole enää alentunut.
 – Tämä käänne voi yllättää hallitusneuvottelijoita. 75 prosentin työllisyysasteeseen pitää ehdottomasti pyrkiä, mutta tavoitteen saavuttaminen näyttää nyt haasteellisemmalta kuin neljä kuukautta sitten. Tuolloin ei ollut vielä merkkejä, että työttömyys ei enää alenisi, Sorjonen toteaa.
 Talouskasvun hidastumista jo ennakoitu
 Suomen talouskasvun on viime kuukausina ennakoitu hidastuvan. Esimerkiksi Etla  arvioi maaliskuussa , että kokonaistuotannon kasvu hidastuu tänä vuonna 1,4 prosenttiin.
 Etla arvioi tuolloin, että työttömyysaste on tänä ja ensi vuonna 6,7 prosenttia. Työllisten määrä nousee 31 000:lla ja työllisyysaste nousee 72,6 prosenttiin.
 Valtiovarainministeriö on  sekin ennustanut  kasvun hidastuvan. Ministeriön huhtikuisen ennusteen mukaan työllisyysaste nousisi 73,3 prosenttiin vuonna 2023.
 Akavalla on luonnollisesti tarjota tulevalle hallitukselle evästystä siihen, kuinka viime vuosien hyvää työllisyyskehitystä voitaisiin pyrkiä jatkamaan.
 – Yrityssektoria pitää vakuuttaa siitä, että täällä on hyvä toimia. Työnteon kannustimista pitää puhua muutenkin kuin juhlapuheissa, eli työn verotusta pitää keventää hitaasti mutta määrätietoisesti ja muuttaa painopistettä kulutuksen ja haittaverotuksen suuntaan, Sorjonen toteaa.
 Muita toimenpiteitä Akavan työkalupakissa ovat nykyistä suuremmat panostukset osaamiseen ja koulutukseen sekä tutkimukseen ja tuotekehitykseen, joiden kautta korkeaa tuottavuutta saavutetaan.
 Sorjonen katsoo, että tulevan parin vuoden kuluttua hallituksen olisi hyvä pysähtyä katsomaan, onko työllisyyden parantamiseksi tehty oikeita asioita ja onko edistytty suunnitellusti matkalla kohti 75 prosentin työllisyysastetta.
 Lue myös
 Talousnobelistiksikin veikattu MIT:n professori Daron Acemoglu: "Taloutta uhkaavat oikeistopopulismi, Kiina, Venäjä ja presidentti Trump"
 Valtiovarainministeriö ennustaa hidasta kasvua: Lihavat vuodet taloudessa takana – Katso video
 Analyysi: Työllisten määrä kasvaa Suomessa räjähdysmäisesti, mutta työttömyys vähenee hitaammin – Sipilän hallituksen “työllisyysihmettä” selittää tyypillinen talouden nousukauden ilmiö

Akavan katsaus: Työttömyyden lasku on pysähtynyt äskettäin – 75 prosentin työllisyystavoitteesta voi tulla entistä vaikeampi saavutettava


Summary: Sosialistit voittivat vaalit, mutta enemmistöä ne eivät saaneet. Hallitusneuvotteluista ennustetaan vaikeita maassa, jossa ei ole totuttu koalitiohallituksiin.

MADRID  Lista lista lista, España es socialista – Espanja on sosialistinen -huudot alkoivat kaikua Madridissa jo pian sen jälkeen, kun äänistä oli laskettu 30 prosenttia.
 Pääministeri  Pedro Sánchezin  johtama sosialistinen PSOE sai lopulta 123 paikkaa, 38 enemmän kuin viime vaaleissa ja nousi suurimmaksi puolueeksi.
 Madridin keskustassa sijaitsevalla Ferraz-kadulla PSOE:n puoluetoimiston edessä juhlittiin myös sitä, että oikeistopopulistinen Vox-puolue ei saanut niin suurta äänisaalista kuin muutama päivä ennen vaaleja pelättiin.
 Vox nousi kuitenkin parlamenttiin neljänneksi suurimpana puolueena ja sai 24 paikkaa.
 Partido Popularille murskatappio
 Paikalla oli runsaasti esimerkiksi seksuaalivähemmistöihin kuuluvia ihmisiä, jotka heiluttivat sateenkaarilippuja.
 – Tämä on suvaitsevaisuuden voitto, julisti toisiaan suuteleva homopariskunta, joka oli saapunut juhlimaan sosialistien voittoa myöhään sunnuntai-iltana.
 Toiseksi tullut keskustaoikeistolainen Partido Popular sai 66 paikkaa ollen vaalien suurien häviäjä.  Pablo Casadon  luotsaama puolue menetti 71 paikkaa. Tulos oli puolueen historian huonoin.
 Kolmanneksi tullut liberaali Ciudadanos sain 57 paikkaa ja vasemmistolainen vaaliliitto Unidas Podemos 42 paikkaa 350 paikkaisesta parlamentista.
 Yksikään puolue ei siis yltänyt tarvittavaan 176 paikan enemmistöön.
 Oikeistoliberaalin Ciudadanosin puoluejohtaja Albert Rivera. Chema Moya / EPA
 Sosialistit tarvitsevat jälleen separatistien tukea
 Yorkin yliopiston politiikan professori  Ignacio Jurado  ennustaa vaikeita hallitusneuvotteluja.
 PSOE:n tarvitsee liittolaisekseen joko vasemmistolaisen Podemosin sekä pienpuolueita, mukaan lukien Katalonian ja Baskimaan separatisteja tai sen on liittouduttava oikeistoliberaalin Ciudadanosin kanssa.
 Jälkimmäinen vaihtoehto on epätodennäköinen.
 – Ciudadanosin tavoitteena on nousta suurimmaksi oikeistopuolueeksi eikä strategiaan sovi liittoutuminen sosialistien kanssa, Jurado sanoo.
 Myös Ciudadanosin puoluejohtaja  Albert Rivera  on torjunut mahdollisuuden hallitusyhteistyöstä sosialistien kanssa.
 Katalonian separatistit eivät ole mieluinen hallituskumppani PSOE:lle, sillä juuri separatistit vetivät tukensa pois sosialistien budjettiesitykseltä, mikä johti vähemmistöhallituksen kaatumiseen ja nyt pidettyihin uusiin vaaleihin.
 Uudet vaalit voivat olla edessä myös nyt. Vaikka kaksipuoluejärjestelmä on Espanjassa jo historiaa, maassa ei ole totuttu koalitiohallituksiin.
 – Kaikki on mahdollista, mutta uudet vaalit eivät kuitenkaan ole todennäköisin vaihtoehto. Sen sijaan PSOE saattaa yrittää muodostaa vähemmistöhallituksen, Jurado toteaa.
 Mitä tapahtuu Katalonian kriisille?
 Kataloniassa vaalivoiton vei maanpaossa elävän entisen aluejohtajan  Carles Puigdemontin  Junts per Catalunya -puoluetta maltillisempi ERC eli Esquerra Republica.
 Juradon mukaan vaalitulos voi johtaa Katalonian itsenäistymiskamppailun lientymiseen.
 – Pitää muistaa, että Kataloniassa kaikki eivät halua itsenäisyyttä hinnalla millä hyvänsä. ERC:n voitto on osoitus siitä.
 Pedro Sánchez on pyrkinyt dialogiin Katalonian separatistien kanssa, mutta hänen on useaan otteeseen sanonut, ettei tule sallimaan alueen itsenäistymistä tai sitovaa kansanäänestystä siitä.
 Oikeistopopulistisen VOX-puolueen johtaja Santiago Abasca tapasi kannattajiaan vaalihuoneistojen sulkeuduttua. Juan Carlos Hidalgo/ EPA
 Oikeistopopulismin pelko näkyi äänestysprosentissa
 Äänestysprosentti nousi viime vaaleista ollen nyt noin 75,8 prosenttia.
 Jurado uskoo, että vaikka äärioikeistolaiseksi luonnehdittu Vox-puolue nousi parlamenttiin ensimmäistä kertaa, äänestysprosentin nousu johtui osittain juuri Voxista.
 Mielipidemittauksissa Voxille povattiin ainakin 12 prosentin äänisaalista, ja jotkut asiantuntijat uskoivat sen voivan nousta jopa kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi. Lopulta Vox sai kuitenkin vain hieman yli 10 prosenttia äänistä.
 – Voidaan sanoa, että ennen vaaleja syntyi äärioikeistoa vastustava massaliike, joka nosti äänestysprosenttia ja hyödynsi sosialisteja ja muitakin puolueita, Jurado sanoo.

Sosialistit ottivat torjuntavoiton Espanjassa – oikeistopopulismin uhka sai ihmiset uurnille


Summary: Viennin toteutuminen voi vaatia vuosien yrityksiä.

Suomalainen elintarvikevienti on elpymässä. Ruokaa viedään maailmalle nyt ennätysvauhtia puhtaan ruoan nimissä.
 Viennissä on kuitattu muutama vuosi tapahtunut Venäjän viennin romahdus. Myyntiä on saatu lisätty EU:n alueelle etenkin Saksaan ja Ranskaan.
 Vientiä vetää muun muassa piskuinen Suomisen maito Aurasta, joka tavoittelee jäätelöillään osuutta saksalaisten miljardiluokan luomumarkkinoista.
 – Olemme päässeet Saksan suurimman luomutukun valikoimiin, mikä tarkoittaa laajaa tukku- ja kauppajakelua sekä näkyvyyttä. Yksikään toinen suomalainen ei ole vielä päässyt samaan, toimitusjohtaja  Horst Neumann  iloitsee mahdollisen menestyksen kynnyksellä.
 Kyse ei ole pelkästään luomujäätelöstä. Suomessa säikähdettiin muutama vuosi sitten pahasti, kun kansainvälisten pakotteiden takia isoa osaa elintarvikeviennistä hallinneen Venäjän portit menivät lähes kiinni.
 Korvaavia tuotteita ja kohdemaita on haettu Suomisen maidon kaltaisten yritysten kautta.
 Mikko Airikka | Yle
 Venäjän viennin arvon menetys on saatu korvattua EU:n viennillä. Myös jatko näyttää hyvältä.
 – Meille on tullut paljon uusia yrityksiä ja voidaan sanoa, että ollaan hyvässä lähtötilanteessa. Uskomme, että vientituotteet ovat myös kestäviä ja tulevaisuus näyttää hyvältä, ohjelmapäällikkö  Annaleena Soult  näkee tilanteen Food from Finland vientiohjelmasta käsin.
 Vientiohjelmien tekemien kyselyjen mukaan useampi yritys on kertonut alkuvuoden hyvästä kasvusta ja ostajien kiinnostuksesta. Tämä ennakoi elintarvikeviennin ennätysvuotta.
 Food from Finland on asettanut viisi vuotta sitten kunnianhimoisen tavoitteen kaksinkertaistaa ruokavienti kolmeen miljardiin euroon ensi vuoden aikana. Tavoitteesta ollaan vielä kaukana.
 Saksa vaatii luomua
 Ison elintarviketukkurin lavoille pääseminen on yksi keino isompaan myyntiin. Myös hyvä jälleenmyyjä voi avata ovia vieraissa maissa. Suomalaiset tuotteet kiinnostavat esimerkiksi Saksassa ja Japanissa.
 Suomi oli näyttävästi  esillä  alkuvuodesta Berliinissä maailman suurimmilla kuluttajapainotteisilla Grüne Woche -elintarvikemessuilla. Villistä luonnosta-teemalla vedetty satsaus on vientiorganisaatio Business Finlandin ruokaohjelman mukaan tuottanut kymmenille suomalaisille yrityksille väylän Saksaan tai mahdollisuuksia neuvotella niistä.
 Suomea pidettiin monella tavalla esillä Berliinin ruokamessuilla. Uwe Tautenhahn
 Pelkästään Saksan luomumarkkinat ovat lähes 10 miljardin euron suuruiset. Viejien mukaan luomu on jo melkein edellytys Saksaan pääsylle.
 Auran jätskien tekijät ovat työntäneet jäätelöä Saksaan useamman vuoden ajan, ja nyt kylmäkaappipaikka on löytynyt. Menestys on nyt kiinni saksalaisista kuluttajista
 – Luonto ja luonnonmukaisuus sekä raaka-aineiden jäljitettävyys ovat suomalaisuuden lisäksi palapelin osasia, joista paketti koostuu, toimitusjohtaja Neumann kertoo onnistumisen edellytyksistä.
 Männyn makuinen jäätelö pakattuna. Kari Ikävalko / Yle
 Suomisilta viedään ensi alkuun Saksaan muun muassa männyn neulasilla maustettua jäätelöä sekä kaura- ja härkäpapupohjaisia kasvisjäätelöitä.
 Vientiyrityksiin annettu tuki on kasvussa
 Entistä isompi joukko alan yrityksiä on hakenut julkista tukea viennin edistämiseen. Viime vuonna lähes kaksi sataa yritystä sai tukea viennin avaamiseen tai sen kehittämiseen.
 Rahaa jaettiin noin 20 miljoonaa euroa. Rahan käyttö on lähes tuplaantunut sen jälkeen kun Venäjän vientivaikeudet alkoivat elokuussa 2014.
 Mukana olevien yritysten määrä on lisääntynyt vielä enemmän. Sen sijaan Business Finlandin tietojen mukaan rahan käyttö elintarvikealan tuotekehitykseen ja tutkimukseen on vähentynyt samaan aikaan muutamaan miljoonaan euroon.
 Toiveissa on kuitenkin viedä entistä jalostetumpia tuotteita. Muun muassa luomuviennistä suurin osa tulee marjojen viennistä.
 Ohjelmapäällikkö Soultin arvion mukaan ulkomailla olisi nyt kysyntää erilaisten välipalojen lisäksi iäkkäämmille kuluttajille suunnatuille tuotteille.
 Lue myös:
 Ksylitoli, Benecol, Gefilus ja nyt ruisleipä, joka ei pieretä? Suomalaisten uusimmasta elintarvikeinnovaatiosta povataan vientihittiä
 Härkis ulkomaisiin käsiin – Verso Food siirtyy Kavlin omistukseen

Ruokayritykset saavat osansa kasvavasta luonnonmukaisuuden kysynnästä – elintarvikevienti kipuamassa uuteen ennätykseen


Summary: Kantelut epäilyttävistä kuolemantapauksista vanhustenhuollon hoitolaitoksissa ovat lisääntyneet merkittävästi alkuvuoden aikana.

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira selvittää tällä hetkellä kaikkiaan noin 60 kantelua, joissa vanhuksen kuolemaan saattaa liittyä hoitovirhe tai vakava laiminlyönti, kertoo Uutissuomalainen.
 Kantelut ovat moninkertaistuneet kevään aikana, sillä vielä helmikuussa julkisuudessa puhuttiin 15 tapauksesta.
 Kyseessä ovat tapaukset vuosilta 2017–2019. Uusia on tänä vuonna tullut vireille kolmisenkymmentä.
 Valviran ylitarkastaja  Elina Uusitalo  arvioi Uutissuomalaisessa, että kantelumäärän kasvu johtuu pitkälti julkisuuden tuomasta aktivoitumisesta. Vanhustenhuollon palvelujen laatu on ollut alkuvuodesta paljon esillä.
 Ongelmia on ollut yksityisillä palveluntuottajilla, mutta myöskään julkiset hoivalaitokset eivät ole säästyneet kanteluilta.
 Viime viikolla  Valvira ilmoitti ottavansa keskellä olevan hoivayhtiö Esperi Caren valtakunnalliseen valvontaansa.
 Valvira antoi Esperi Carelle poikkeuksellisen määräyksen korjata puutteet koko vanhustenhuollon toiminnassaan. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Valvira antaa valvontamääräyksen, joka koskee kokonaisuutena palveluntuottajan toimintaa kaikissa sen vanhustenhuollon toimintayksiköissä. Yhtiön on korjattava toimintansa heinäkuun loppuun mennessä.
 Aiheesta lisää:
 Esperi Care sai poikkeuksellisen kovan määräyksen korjata epäkohdat vanhustenhuollossa – seurauksena voi olla uhkasakko tai luvan menettäminen
 Jos omainen valittaa vanhustenhoidosta Valviraan, ei kunta siitä välttämättä tiedä – valvonnan viestinnässä viiveitä

Uutissuomalainen: Valvira tutkii 60 epäilyttävää vanhuskuolemaa – ”Julkisuus sai ihmiset aktivoitumaan”


Summary: Yksikään elokuva ei ole kassatuloissa ylittänyt miljardin rajapyykkiä näin lyhyessä ajassa.

Uusin Avengers-elokuva on nousemassa kaikkien aikojen kassamenestykseksi.
 Avengers: Endgame -elokuva on kerännyt lipputuloja maailmanlaajuisesti ensimmäisen viiden näytöspäivän aikana yli 1,2 miljardia dollaria eli 1,08 miljardia euroa.
 Yksikään elokuva ei ole kassatuloissa ylittänyt miljardin dollarin rajapyykkiä näin lyhyessä ajassa, kirjoittaa  BBC .
 Viime vuonna ilmestynyt Avengers: Infinity War oli sekin huippusuosittu. Elokuva saavutti miljardin dollarin kassatulot 11 päivässä.
 Marvelin juonellisesti toisiinsa nivoutuvien elokuvien sarja alkoi Iron Manilla vuonna 2008, ja tähän mennessä elokuvia on kertynyt jo 22.
 The Avengers: Endgame on amerikkalisveljesten  Anthony  ja  Joe Russon  neljäs elokuva, joka myös päättää heidän sopimuksensa Walt Disney -yhtiön kanssa.
 Aiheesta lisää:
 Avengers: Endgamesta povataan kaikkien aikojen kassamenestystä – Ohjaajat Ylelle: "Annamme näyttelijöille luettavaksi vain sen osan tarinaa, jossa he itse esiintyvät"
 Supersankareita, ikuisuuskiviä ja cameo-rooleja – Testaa, kuinka hyvin tunnet Marvel-elokuvat!

Marvelin uusin Avengers-elokuva rikkoo ennätyksiä – viidessä päivässä yli miljardin euron lipputulot


Summary: Lukuisat jesidinaiset ovat joutuneet antamaan raiskauksista syntyneet lapsensa orpokoteihin, jotta he voisivat palata takaisin yhteisöihinsä.

Irakissa jesidien hengellinen neuvosto ilmoitti sunnuntaina, ettei se haluakaan ottaa vastaan niiden jesidinaisten lapsia, jotka ovat syntyneet Isis-taistelijoden raiskausten tuloksena.
 Satoja vuosia vanha uskonnollinen vähemmistö Jesidit ovat kurdien uskonnollinen vähemmistö. Valtaosa jesideistä asuu Pohjois-Irakissa, Turkissa, Syyriassa ja Kaukasuksella. Uskonnossa sekoittuvat vanhat Lähi-idän uskonnot, kuten persialainen zarathustralaisuus, juutalaisuus, kristinusko ja islam. Monet islamilaiset ja muut ryhmät pitävät jesidejä virheellisesti saatananpalvojina. Jesidejä on yhteensä noin puoli miljoonaa. YK on sanonut Isisin  syyllistyvän jesidien kansanmurhaan .
 Ilmoitus herätti hämmennystä, sillä aiemmin neuvosto oli kertonut toivottavansa tervetulleeksi kaikki Isis-joukkojen kauheuksista hengissä selvinneet.
 Kun Isis-terrorijärjestö iski jesidialueelle Luoteis-Irakissa vuonna 2014, murhasi se tuhansia jesidi-heimon miehiä ja pakotti tuhannet jesidinaiset seksiorjiksi.
 Jesidineuvosto kertoi lauantaina, että media oli vääristellyt sen aiempaa ilmoitusta. Neuvosto toteaa, että toivottaessaan Isisin kauheuksista selvinneet takaisin kotiinsa, ei se ”misään nimessä tarkoittanut lapsia, jotka ovat syntyneet raiskausten tuloksina, vaan niitä lapsia, jotka ovat syntyneet jesidivanhemmille ja joutuneet Isisin kidnappaamiksi”.
 Jesidiviranomainen  Ali Khedhir Ilyas  sanoi sunnuntaina, että neuvosto rohkaisee naisia palaamaan lastensa kanssa - huolimatta näiden syntyperästä – mutta muotoili, "ettei se voi pakottaa perheitä hyväksymään lapsia, jotka ovat syntyneet raiskausten tuloksina."
 Ihmisoikeusjärjestö HRW: Hävetkää!
 Osa Syyriasta Irakiin palanneista jesidinaisista on antanut lapsensa adoptoitavaksi, koska heidän perheensä Irakissa eivät hyväksyisi lapsia. Osa puolestaan on päättänyt olla palaamatta jesidiyhteisöön.
 Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch pitää jesidijohtajien viikonloppuna antamaa ilmoitusta pöyristyttävänä.
 – Hävetkää! kirjoitti järjestössä työskentelevä tutkija  Belkis Wille  Twitterissä.
 Wille kuvaili lukuisten jesidinaisten tuskaa heidän jouduttuaan antamaan raiskauksista syntyneet lapsensa orpokoteihin, jotta he voisivat palata takaisin yhteisöihinsä.
 Arviolta 3 000 jesidiä on yhä kateissa Isisin hyökkäysten ja kidnappausten jäljiltä.
 Kuten monissa muissa uskonnollisissa vähemmistöissä Lähi-idässä, jesidiksi ei voi kääntyä, vaan uskontoon synnytään. Avioliitot muunuskoisten kanssa on tiukasti kielletty.
 Aiheesta lisää:
 Yazidis to accept ISIL rape survivors, but not their children
 Riikinkukkoenkelin palvojat – Keitä ovat jesidit ja miksi islamistit vainoavat heitä?   (Yle, 2014)

Irakin jesidijohto: Isis-taistelijoiden raiskaamat naiset tervetulleita kotiin, mutta heidän lapsensa eivät


Summary: Viimekesäisessä onnettomuudessa kuoli neljä ja loukkaantui noin 20 ihmistä, kun bussi suistui junaradalle.

Kuopion viimekesäisen bussiturman syistä odotetaan tänään uutta tietoa. Onnettomuustutkintakeskuksen on määrä kertoa pian valmistuvan tutkinnan tuloksista.
 Elokuun lopulla sattuneessa onnettomuudessa kuoli neljä ihmistä ja noin 20 loukkaantui. Osa loukkaantuneista joutui tehohoitoon Kuopion yliopistolliseen sairaalaan.
 Linja-auto poistui moottoritieltä liittymästä, törmäsi viiteen henkilöautoon ja suistui sillalta junaradalle. Se putosi noin 7-10 metrin matkan kyljelleen. Alustavien tietojen mukaan bussi tuli liittymään huomattavasti kovempaa vauhtia kuin risteysalueella tulisi ajaa.
 Matti Myller / Yle
 Linja-auto oli tilausajossa, ja sen matkustajat olivat menossa Kalixista Pohjois-Ruotsista Kuopioon hotelli Rauhalahteen. Matkustajat olivat syntyneet 1940- ja 1950-luvuilla. Onnettomuudessa kuolleista neljästä bussimatkustajasta kaksi oli Ruotsin kansalaisia, yksi Suomen kansalainen ja yksi molempien maiden kansalainen.
 Onnettomuustutkintakeskus on selvittänyt sekä tapahtumien kulkua että teknisiä kysymyksiä. Sen odotetaan tänään julkistavan myös suosituksia siitä, miten turvallisuutta tulisi parantaa.
 Itä-Suomen poliisi on aloittanut asiasta rikostutkinnan. Poliisi kertoi tutkinnan alkuvaiheessa, että vuonna 1951 syntynyttä kuljettajaa epäillään neljästä törkeästä kuolemantuottamuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Poliisin mukaan häntä ei epäillä rattijuopumuksesta. Rikostutkinnan arvioidaan valmistuvan lähiaikoina.

Onnettomuustutkintakeskus kertoo tänään Kuopion tuhoisan bussiturman syistä


Summary: Espanjan istuva sosialistipääministeri julisti puolueensa vaalien voittajaksi.

Espanjan sunnuntain parlamenttivaalien voittaja, sosialistipuolueen johtaja  Pedro Sánchez  kertoo haluavansa muodostaa koalitiohallituksen, joka kunnioittaa perustuslakia ja edistää sosiaalista oikeudenmukaisuutta.
 Voittajaksi julistautunut sosialistipuolue on saamassa 123 paikkaa 350-paikkaiseen parlamenttiin. Puolue keräsi 28, 7 prosenttia äänistä.
 Myös äärioikeistolainen Vox-puolue nousee parlamenttiin 24 paikalla, mikä on vähemmän kuin aiemmin ennakoitiin. Vox sai reilu 10 prosenttia äänistä.
 Espanjalaismedia  El Paísin  mukaan äänistä on laskettu yli 99 prosenttia. Näin äänet jakautuivat:
 valtaapitävä sosialistipuolue PSOE: 28,7 prosenttia äänistä (123 paikkaa) konservatiivien PP: 16,7 % (66 paikkaa) keskustaoikeistolainen Ciudadanos: 15,8 % (57 paikkaa) vasemmistopopulistinen Podemos 14,3 %(42 paikkaa) äärioikeistolainen Vox: 10,3 % (24 paikkaa)
 Oikeistopopulistisen VOX-puolueen johtaja Santiago Abasca tapasi kannattajiaan vaalihuoneistojen sulkeuduttua. Juan Carlos Hidalgo/ EPA
 Aiheesta lisää:
 Espanjan vaalit: Sosialistit voittamassa, äänestysprosentti yli 75

Espanjan valtaapitävä sosialistipuolue voitti odotetusti vaalit, äärioikeistolainen Vox pärjäsi ennakoitua huonommin


Summary: Myös kaksi lentoa Tukholmasta Helsinkiin jää toteutumatta sunnuntaina.

Pohjoismaisen SAS-lentoyhtiön lentäjien lakko jatkuu sunnuntaina.
 Finavian verkkosivujen mukaan  tältä päivältä on peruttu yksi SAS:n lento Helsinki-Vantaalta Tukholmaan. Lennon oli määrä lähteä kello 17.30.
 SAS:n verkkosivut  puolestaan kertovat, että Tukholman Arlandasta lähtevistä lennoista on peruttu kaksi lentoa Helsinki-Vantaalle.
 Sen sijaan SAS:n lentoja Tukholmasta Tampereelle tai Turkuun ei ole jouduttu perumaan.

Yksi SAS:n lento Helsingistä Tukholmaan peruttu tänään lakon takia


Summary: Huonoon kuntoon päässyt 90-vuotias höyryveturi on Kouvolan maamerkki, jonka tulevaisuus ratkeaa lähiviikkojen aikana.

Tästä on kyse Kouvolan rautatieasemalla lähes 50 vuotta seissyt muistomerkkiveturi on päässyt pahasti rapistumaan. Vastaavia 1920-luvun vetureita on Suomessa säilynyt vain kaksi kappaletta. Historiallisen veturin tulevaisuus Kouvolassa on käynyt epävarmaksi
 Se näyttää komealta kaukaa katsottuna, 90-vuotias höyryveturivanhus Kouvolan rautatieaseman vieressä. Siihenhän se katse lähes ensimmäisenä junan ikkunasta osuu – ainakin jos oma juna pysähtyy raiteelle numero 1.
 Mutta ei tarvitse ottaa kuin muutama askel lähemmäksi, kun karu totuus ruosteläikkineen alkaa paljastua.
 Lähes 50 vuotta kaupungin maamerkkinä palvelleesta höyryjuna-aikakauden symbolista näkee, että taivasalla seisonut veturi on kärsinyt säiden armoilla olemisesta.
 Ja kunnostuksen puutteesta. Jos mitään ei tehdä, tämä näky kohtaa myös kesän asuntomessuille junalla saapuvia.
 – On se aika rankka näky. Sen kunnostamisessa on kyllä iso työ.
 Näin pohdiskelee luumäkeläinen  Jaakko Hölsä , joka takavuosina veti VR:n eläkeläisten talkooporukoita. He pitivät kesäisissä talkoissaan säännöllisesti Ruuhveltti-veturia kunnossa. Tarvikkeet talkoolaiset saivat veturin omistajalta, Kouvolan kaupungilta.
 – Semmoiset viidestä kuuteen äijää meitä yleensä oli talkoissa, muistelee lähes 40 vuoden työuran muun muassa veturinkuljettajana VR:llä tehnyt Hölsä.
 Viime vuosina eläkeläisten ikäännyttyä voimat eivät enää ole talkootapahtumiin riittäneet, ja kunnostustyöt ovat unohtuneet.
 Nyt Kouvolassa on ryhdytty miettimään, mikä on veturivanhuksen tulevaisuus.
 Ruuhveltin julkisivua Yle / Vesa Grekula
 Veturivanhus vetoaa tunteisiin
 Historiallisen veturin epävarma kohtalo on nostanut tunteet pintaan Suomen tärkeimpiin rautatiekeskuksiin kuuluvassa kaupungissa.
 Pohdinnassa on ollut veturin myyminen tai jopa romuttaminen.
 Kouvolalaisille ajatus kaupungista ilman Ruuhveltti-veturia on sietämätön.  Anita Lakka-Lepistö  on seurannut Ruuhveltin ympärillä vellonutta keskustelua nykyisestä asuinpaikastaan Espanjasta.
 – Se on rautateiden ja Kouvolan symboli viimeisen päälle. Kouvolan historia on myös rautateiden historiaa, Lakka-Lepisto sanoo.
 Ylikäytävälle tullessa sain huudattaa junan pilliä veturinkuljettajana työskennelleen Topi-isän avustuksella  Esa "Osku" Lakanaho
 Muistomerkkiveturi on tärkeä myös Lakka-Lepistön veljelle,  Esa “Osku” Lakanaholle .
 – Se on yksi Kouvolan hienoimpia muistomerkkejä. Aina kun käyn Kouvolassa, käyn näyttämässä sitä lapsille, kertoo parikymmentä vuotta sitten Kouvolasta pois muuttanut, nykyisin Keski-Pohjanmaan Ullavalla asuva Lakanaho.
 Risteysasemakaupungissa syntyneet ja kasvaneet sisarukset tietävät, mistä puhuvat.
 Heidän veturinkuljettaja-isänsä nimittäin ajoi työurallaan juuri kyseistä Ruuhveltti-veturia. Lapsetkin pääsivät joskus isänsä mukana veturin ohjaamoon.
 "Joskus sain lämmittää junaa"
 Anita Lakka-Lepistö muistaa päässeensä Ruuhveltin ohjaamoon aivan pienenä koululaisena, kun isää saateltiin työvuoroon.
 – Ihmettelin aina, miten iso se veturi oli. Ja miten isä sinne korkealle oikein pääsi? Töistä isä tuli usein mustana ja nokisena. Likaista ja rankkaa työtähän se oli, muistelee Lakka-lepistö.
 Ruuhveltin ohjaamoon pääsy on estetty. Jälkiä ilkivallasta näkyy silti. Yle / Vesa Grekula
 Lakka-Lepistön veli Esa “Osku” Lakanaho muistelee päässeensä isän mukana höyryveturin ohjaamoon pari-kolme kertaa.
 – Joskus sain jopa lämmittää junaa. Ja ylikäytävälle tullessa sain huudattaa junan pilliä, Topi-isän avustuksella tosin, kertoo Lakanaho.
 Alle kymmenvuotiaalle pikkupojalle veturin kyytiin pääsy oli jännittävä kokemus.
 – Joskus otin päiväunet ohjaamossa. Veturin työkalupakki oli päänalusena, muistelee Lakanaho.
 Vain kaksi jäljellä
 Tunteita herättävä vanha höyryveturi Kouvolan rautatieasemalla on muistomerkkinä harvinaisuus. Kyseessä on vuonna 1929 valmistunut tavarankuljetusveturi Tk3 eli Pikku-Jumbo.
 Se on rautateiden historiassa merkittävä veturimalli, sillä niitä kulki aikoinaan Suomen kiskoilla eniten.
 – Pikku-Jumboja on kyllä jonkin verran säilynyt, mutta näitä 1920-luvulla valmistuneita on säilynyt vain kaksi. Kouvolan yksilö on toinen niistä, kertoo kalustoamanuenssi  Iiro Niemi  Suomen Rautatiemuseosta.
 Toinen sataa vuotta lähentelevistä Pikku-Jumboista sijaitsee Pieksämäellä.
 Veturi on seissyt Kouvolan maamerkkinä rautatieasemalla vuodesta 1970 lähtien. Kolme vuotta myöhemmin kouvolalaiset nimesivät veturin Ruuhveltiksi, silloisen kaupunginjohtajan  Eino Brofeldtin  sukunimeä jäljitellen.
 Kunnostustalkoot?
 Kouvolassa on mietitty myös Ruuhveltin kunnostamista.
 – Ei se ole yhtään arvoisensa näköinen tuossa kunnossa. Harmittaa, puhisee kouvolalainen  Miia Witting .
 Witting on myös Kouvolan kaupunginhallituksen jäsen. Se päätti huhtikuun alkupuolella, ettei veturia kunnosteta vaan se siirretään ennen kesää ja tulevia Korialla pidettäviä asuntomessuja asemalta pois.
 Kouvolassa toivotaan, että muistomerkkiveturi Ruuhveltti jyrää siirtopuheet vielä alleen, ja saa säilyttää paikkansa Kouvolan rautatieasemalla. Yle / Vesa Grekula
 Witting (kok.) ei tyytynyt päätökseen. Hän on yhdessä perussuomalaisten kansanedustajaksi valitun  Kristian Sheikki Laakson  kanssa tehnyt talkoosuunnitelman, jonka he ovat esittäneet kaupungille. Talkooluvan odotetaan ratkeavan toukokuussa.
 Veturivanhuksen kunnostamista ajavan Facebook -ryhmän keskusteluissa moni kouvolalainen epäili poliitikkojen aktiivisuutta eduskuntavaalitempuksi.
 Samoihin aikoihin nimittäin myös kolmas kouvolalainen poliitikko laati  kuntalaisaloitteen  , jolla vaaditaan Ruuhveltin kunnostamista ja säilyttämistä Kouvolassa.
 Muistomerkiveturit vitriiniin
 Ruuhveltin kunnostus tarkoittaisi sen pintojen korjaamista, jotta veturivanhuksesta tulisi edustuskelpoinen.
 – Peltitöitä kuten reikien paikkaamista ja maalaamista. Myöhemmin olisi toiveissa, että muistomerkin ympärille saataisiin talkoilla esimerkiksi lasivitriini ja katos. Siten Ruuhveltti ei olisi sään armoilla, Miia Witting sanoo.
 Kouvolan kaupungilla on yhtenä ajatuksena ollut, että ränsistyneen Ruuhveltin paikalle rautatieasemalle pystytettäisiin iso ‘Kouvola’ -kyltti tai teksti, joka toivottaisi asuntomessuvieraat tervetulleeksi.
 Miia Wittingin mielestä kunnostustalkoilla Ruuhvelttikin voisi toivottaa junalla saapujat tervetulleiksi vielä tänä kesänä.
 – Talkoosuunitelmassa lähdetään siitä, että veturi huputetaan, kunnostetaan tässä omalla paikallaan, ja homma on valmis ennen asuntomessuja.
 Kouvolan toinen muistomerkkiveturi sijaitsee Veturi -nimisen kauppakeskuksen pihalla. 1940-luvulta oleva höyryveturi on suojattu säältä ja ilkivallalta, kuten monet muutkin vastavaat viime vuosina kunnostetut veturit Suomessa. Yle / Vesa Grekula
 Suomessa viime vuosina kunnostetut vanhat veturit ovat pääsääntöisesti saaneet sääsuojan ympärilleen.
 – Vitriinityyppinen ratkaisu on erittäin perusteltu, jos kunnostamiseen ryhdytään. Se suojaa myös ilkivallalta, jota nämä muistomerkkiveturit joskus kohtaavat, sanoo kalustoamanuenssi Iiro Niemi Suomen Rautatiemuseosta.
 Vanhoja vetureita on kunnostettu muistomerkeiksi runsaat 30. Rautatiemuseon mukaan ainakin Tampereella, Kouvolassa, Riihimäellä ja Pieksämäellä muistomerkkivetureita on useampi kuin yksi.
 Kouvolan toinen muistomerkiksi asennettu 1940-luvun höyryveturi sijaitsee sääsuojattuna kauppakeskus Veturin pihalla muutaman kilometrin päässä kaupungin keskustasta.

Rähjäinen veturi toivottaa turistit tervetulleiksi yhdelle Suomen isoimmista risteysasemista – kaupunki haluaa sen äkkiä piiloon


Summary: Vaalikomission mukaan syynä ovat ylipitkät työpäivät, kun miljoonia ääniä on jouduttu laskemaan käsin.

Indonesian vaalikomissio kertoo, että yli 270 vaalityöntekijää on kuollut pääasiassa uupumukseen liittyvistä syistä.
 Vaalit käytiin viime viikon keskiviikkona. Ne olivat maailman suurimmat yksipäiväiset vaalit, joissa äänioikeutettuja oli yli 190 miljoonaa ja äänestyspaikkoja yli 800 000.
 Uurnilla kävi arviolta reilut 150 miljoonaa ihmistä. Jokainen täytti viisi äänestyslippua, kansallisten presidentin- ja parlamenttivaalien lisäksi paikallistason vaaleissa.
 Vaalikomission mukaan monen uupumus johtuu ylipitkistä työpäivistä. Vaalityöntekijöiden on pitänyt laskea valtava määrä äänestyslippuja käsin.
 Lauantai-iltaan mennessä lähes 1 900 vaalivirkailijaa oli sairastunut, kertoi vaalikomission tiedottaja  Arief Priyo Susanto.
 Aiheesta on uutisoinut myös  talousuutissivusto Bloomberg , jonka mukaan vaalivirkailijoita on yhteensä yli 7 miljoonaa.
 Vaalikomissiota arvosteltu rajusti
 Tiedottaja Susanton mukaan terveysministeriö on kehottanut sairaaloita hoitamaan sairastuneita vaalityöntekijöitä huolellisesti. Valtiovarainministeriö valmistelee korvauksia kuolleiden perheille.
 Indonesian vaalikomissiota on arvosteltu rajusti kuolemien takia. Oppositioehdokas  Prabowo Subianton  edustaja sanoi, että komissio ei ole rajoittanut työntekijöiden työmäärää riittävästi.
 Sekä Subianto että istuva presidentti  Joko Widodo  ovat julistautuneet presidentinvaalien voittajiksi. Alustavassa ääntenlaskentassa on todettu, että Widodo voitti vaalit 9–10 prosenttiyksiköllä.
 Ääntenlaskenta jatkuu yhä. Lopulliset tulokset on määrä kertoa sekä presidentin- ja parlamenttivaalien voittajat julistaa 22. toukokuuta.

Yli 250 Indonesian vaalityöntekijää kuollut uupumukseen – 150 miljoonan ihmisen äänten laskenta on ollut monelle liian rankka urakka