Summary: Insinöörikansan olisi syytä ottaa mallia Suomesta, kirjoittaa Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja Dan Ekholm.

Suomessa on paljon yksinkertaisia asioita, jotka helpottavat arkielämää. Saksalaiset ovat insinöörikansaa, mutta täältä puuttuu joitain hyviä keksintöjä, jotka helpottavat asioiden hoitamista.
 Joka kerta, kun käyn ruokaostoksilla Berliinissä, ihmettelen kassajonojen pituutta. Saksan pääkaupungissa on toki enemmän ihmisiä kuin esimerkiksi Helsingissä, mutta silti asia ihmetyttää.
 Kun asiakas on jonottanut pitkään ja viimein päässyt kassalle, joutuu hän odottamaan edellisen asiakkaan ruokaostosten pakkaamista. Saksalaisesta kaupasta kun puuttuu liukuhihnan jakaja, joka laittaa eri asiakkaiden ostokset eri lokeroihin, kun ostokset on maksettu.
 Tämä yksinkertainen läppä nopeuttaisi kauppareissua tuntuvasti.
 Kassanhoitaja joutuu odottamaan , kunnes edellinen asiakas on tyhjentänyt liukuhihnan päässä olevan pakkausalueen. Jos kassajono on erityisen pitkä, kassanhoitaja nopeuttaa työtään pitämällä eri asiakkaiden ostoksia erillään omalla kädellään, jotta nämä eivät menisi sekaisin.
 Saksalaiset laskevat eurot ja sentit aika tarkkaan. Ihmettelen, eikö pakkausalueen jakaja säästäisi rahaa – ja asiakkaiden hermoja.
 Olen vain kerran nähnyt tällaisen ihmeen saksalaisessa kaupassa. Harmittaa, etten enää muista missä. Olisin kysynyt, mistä kauppias oli saanut näin hyvän idean. Suomestako?
 Lauantaisin kassajonot ovat erityisen pitkät, koska kaupat ovat sunnuntaisin suljettuina. Vain poikkeusluvalla kaupat voivat olla auki sunnuntaisin.
 Toinen yksinkertainen keksintö , joka Berliinistä puuttuu, on astiakaappien kuivausritilä. Suomessa kuivauskaappeja löytyy lähes jokaisesta kodista. Saksassa en ole koskaan nähnyt niitä.
 Suomen Työtehoseuran kotitalousseuran päällikkö  Maiju Gebhard  kehitti astiankuivauskaappeja 1940-luvulla.  Keksintö on kuitenkin alun perin amerikkalainen ja vuodelta 1928.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Venäjä:  Moskova ja Pietari käyvät yhä kamppailua paremmuudesta – "Moskovassa ihmiselle kasvaa kruunu päähän" Ranska:  Home ei hetkauta ranskalaisia – Tummunut kohta seinässä peitetään maalilla tai sohvaa siirtämällä Belgia:  Suomalaiset ovat nykyään muutakin kuin kalpeita tuohivirsumannekiineja – silti heidät jotenkin vain tunnistaa Espanja:  Uusi asuntokriisi hiertää Espanjassa – Barcelonassa yksin asumisesta on tullut luksusta, johon harvalla on varaa Viro:  Eivätkö virolaiset pode lainkaan ilmastoahdistusta? Virossa ilmastonmuutoksesta puhutaan hämmentävän vähän Afrikka:  Annamme aina terroristien voittaa – vaikka liikenteessä on syytä pelätä enemmän
 Menin kalustekauppaan kysymään  kuivausritilöistä. Laatukaupan keittiöosaston myyjä ei ollut koskaan kuullutkaan niistä. Hän sanoi, ettei Saksassa mitään kuivausritilöitä ole, mutta ehkä Italiasta löytyy.
 Hänen kollegansa muisteli joskus nähneensä esitteitä kuivausritilöistä. Hän kävi kolme esitekansiota läpi, mutta eipä löytynyt ritilöitä. Myyjä soitti lopulta tehtaalle, jossa vastattiin, että sellaisia todella oli olemassa. Tilaamalla saisin kuivausritilän, joka maksaisi 140 euroa.
 Kehuin, että tällaiset ritilät ovat olleet standardi suomalaiskodeissa jo yli 50 vuotta. Astianpesukoneet kuivaavat astiat täällä Saksassa, myyjä vastasi. En jaksanut väitellä asiasta sen enempää, vaan kiitin ja lähdin pois.
 Yksi selitys kuivauskaappien vähyydelle  saattaa olla Berliinin kalkkipitoinen vesi. Jos astioita ei kuivata heti, kalkkiraidat näkyvät astioiden pinnoilla.
 Berliinin kalkkivesi ei kuitenkaan selitä sitä, miksi kuivauskaapit puuttuvat koko maasta. Enkä edelleenkään ymmärrä, miksi Saksassa ei ole ostosten jakoläppiä kassojen liukuhihnojen päässä.
 Olisiko tässä suomalaisen myyntimiehen markkinarako?

Berliiniläisestä kassajonosta on tehokkuus kaukana – Saksa tarvitsee pakkausalueen jakajia


Summary: Katkon aikana uusia verkkoartikkeleita ei ole mahdollista julkaista.

Ylen verkkopalveluissa on tiistaina 23.4. noin puolen tunnin katko. Tänä aikana uusia verkkoartikkeleita ei ole mahdollista julkaista. Katko ei koske Yle Areenaa.
 – Pieni riski on olemassa, että sivustot pimentyvät hetkellisesti, mutta se on epätodennäköistä sanoo jakelu- ja julkaisutekniikan palvelupäällikkö Antti Plathan.
 Katko johtuu taustajärjestelmien päivityksestä, kun uutisten verkkopalvelut siirtyvät käyttämään päivitettyä ja modernisoitua artikkelirajapintaa.
 Päivityksellä pyritään siihen, että verkkosivustot eivät hidastele kävijämäärän noustessa äkillisesti, vaan palvelimien määrää voidaan tarpeen mukaan lisätä lennossa.

Taustajärjestelmien päivitys aiheuttaa katkon Ylen verkkopalveluihin kello 15 alkaen


Summary: Vanhalla, kutistuneella tai kulahtaneella t-paidallasi on vielä käyttöä sen jälkeen, kun sinä raaskit siitä luopua.

Joskus tulee aika jättää haikeat jäähyväiset rakkaalle, paljon pidetylle t-paidalle eikä tunnu sopivalta laittaa sitä lattiarätiksi tai sekajätteeksi.
 Ei hätää, sillä hylätylle aarteellesi on vielä monta ottajaa.
 Tekstiilijätettä tulee niin paljon, että sitä riittää kaikille monista sen vastaanottajista. Sitä ottavat muun muassa useat hyväntekeväisyysjärjestöt kuten  SPR,   Hope,   Pelastusarmeija,   Fida  ja  UFF .
 Lisäksi monet seurakunnat ja kunnat pitävät yllä kirpputoreja tai työpajoja, joista vaatteet päätyvät myyntiin tai muuhun jatkokäyttöön. Esimerkiksi Tampereella toimii tekstiilinkierrätyspaja  Nextiili .
 – Tekstiilijätteen määrä on niin suuri ja se kasvaa koko ajan, että työtä riittää kaikille, jotka yrittävät tehdä ongelmalle jotakin, sanoo Nextiilin pajapäällikkö  Sari Tuomaala .
 Eri puolilla maailmaa vietetään parhaillaan  Vaatevallankumous -viikkoa (Fashion Revolution Finland). Keskiviikkona 24. huhtikuuta tulee kuluneeksi 6 vuotta siitä, kun tuhansia kuoli ja loukkaantui  Bangladeshissa vaatetehdaskompleksin romahduksessa .
 Tampereen Keskustorilla järjestettiin Vaatevallankumous-tapahtuma tiistaina 23.4.2019. Antti Eintola / Yle
 T-paidalla voi olla monta elämää
 Pirkanmaan kierrätys ja työtoiminta ry:n  Nextiili aloitti Tampereen Nekalassa vuonna 2015. Vuosi vuodelta "saalis" on kasvanut, ja viime vuonna Nextiiliin kertyi 200 000 kiloa erilaisia tekstiilejä.
 Sari Tuomaalan mukaan jo nyt tiedetään, että määrä kasvaa edelleen kuluvana vuonna. Nextiiliin päätyy vaatteita ja kodin tekstiilejä kuten verhoja tai lakanoita, neuleita sekä kenkiä ja laukkuja. Sinne kelpaavat myös kankaat, langat ja muut käsityötarvikkeet.
 Tuotujen tavaroiden matka vastaanotosta eteenpäin on kaikille aika samanlainen, mutta palaamme Sari Tuomaalan kanssa siihen kaapissa kutistuneeseen t-paitaan.
 Paidalla on monta mahdollisuutta uuteen elämään:
 Myyntiin: Ehjä ja puhdas t-paita lähtee myyntiin kierrätyskeskusten myymälöihin, joten aarteesi voi jatkaa elämää jonkun muun lempivaatteena. Vintage-kauppaan: Kiinnostava vanha t-paita päätyy suoraan myyntiin vintage-osastoon. Jo 1980-luvun t-paita painatuksineen voi olla haluttu vintage-vaate, eikä siinä haittaa edes pieni reikä tai tahra. Teatteriin: Näyttämöllä kaivataan ajoin jonkin tietyn aikakauden vaatteita. 70-luvun t-paita voi siis olla aarre puvustolle, ja kuolinpesistä voi löytyä vieläkin vanhempia, teatterin haluamia vaatteita. Katastrofien uhreille: Ehjä ja puhdas paita voi päätyä vaikkapa Mosambikin tulvauhrin päälle. Käsityömateriaaliksi: Käsityöharrastajat hakevat materiaalia mm. Tampereen Nextiilin myymälästä, ja t-paidasta voi syntyä talon omalla ompelupajalla vaikkapa trikoopipo. Värkkääjillä on käyttöä myös paidan mahdollisille napeille, soljille ja vetoketjuille. Matonkuteeksi: Aina voi pistää sakset heilumaan ja sen jälkeen kangaspuut paukkumaan tai isot virkkuukoukut heilumaan. Energiaksi: Materiaalista riippuen t-paidan viimeinen matka voi päätyä esimerkiksi Tampereen Tarastenjärven hyötyjätevoimalan polttouuniin, jos mitään muuta käyttöä ei löydy.
 Esimerkiksi villapaidan lopputehtävä voi olla vaikkapa imeytys- tai parketinalusmattona. Trasselia ei Sari Tuomaalan mukaan Suomessa tiettävästi tällä hetkellä tehdä.
 Vaatekaapin kevätsiivous tuottaa helposti sylillisen pois joutavia vaatteita. Sekajätteeseen niitä ei kuitenkaan kannata kantaa, sillä sinun entinen aarteesi voi jossakin muodossa olla jonkun muun uusi aarre. Yle
 Lue myös:
 Näin pääset vastuullisesti eroon ylimääräisestä tavarasta – Katso ammattijärjestäjän ja kierrätysmuodin asiantuntijan vinkit
 Poistotekstiilistä syntyy jo akustiikkalevyjä – jalostuslaitos toisi Suomeen kokonaan uuden teollisuudenalan
 Tekokuituriepuja ja kuitumuhjua, eikä vaate välttämättä kestä edes yhtä pesua – vaateostoksilla on vaikea olla vastuullinen
 Harva tietää halpavaatteen todellisen hinnan: Pikamuoti saastuttaa enemmän kuin lento- ja laivaliikenne, koska vaatteita ei tehdä kestämään
 Puuvilla loppuu – vaateteollisuuden on nyt pakko keksiä uusia vaihtoehtoja tilalle

T-paidalla on ainakin 6 + 1 uutta elämää: sinun roskasi voi olla teatterin tai käsityöläisen aarre


Summary: Rukoustilaisuuksia järjestetään iltaseitsemältä Helsingin Senaatintorilla ja mahdollisesti myös Rautatieaseman läheisyydessä.

Suomessa asuvat srilankalaiset kokoontuvat tänään tiistaina yhteen muistamaan Sri Lankassa pääsiäissunnuntaina  tapahtuneiden pommi-iskujen  uhreja.
 Tilaisuuksia järjestetään illalla kello 19 Senaatintorilla ja mahdollisesti myös Rautatieaseman läheisyydessä, Helsingin poliisista kerrotaan.
 Pääsiäissunnuntaina Etelä-Aasian Sri Lankassa  tehdyissä pommi-iskuissa  kuoli yli kolmesataa ihmistä ja eriasteisia vammoja sai yli viisisataa. Pääosa uhreista oli srilankalaisia. Kuolleista ainakin 45 oli lapsia, kertoo YK:n lastejärjestö Unicef.
 Suomen srilankalaisten yhdistyksen yhteyshenkilö  Buddhika Liyanage  kertoo, että Sri Lankan puolesta rukoilemaan ovat tervetulleita kaikki ihmiset uskontoon tai kansallisuuteen katsomatta.
 Hänen arvionsa mukaan Suomessa asuu yli 2 000 srilankalaista. Liynage kertoo, että srilankalaisten Suomen-yhteisö on ottanut kammottavat uutiset vastaan hyvin järkyttynein tuntein.
 – Viimeisten 10 vuoden ajan Sri Lankassa on saatu elää rauhassa. Tämä on yksi pahimmista nähdyistä terroriteoista. Siksi haluamme muistaa heitä, jotka menettivät henkensä näissä hirveissä tapahtumissa.
 Rukoilemaan odotetaan saapuvaksi jopa satakunta ihmistä. Helsingissä asuva Liyanage toivoo erityisesti, että Sri Lankassa ei terrori-iskun myötä syntyisi vastakkainasetteluja eri uskontojen välille.
 Poikkeustilaan julistettu Sri Lanka viettää surupäivää
 Sri Lankan väestöstä valtaosa, noin 69,1 prosenttia on buddhalaisia. 7,6 prosenttia on muslimeja, hinduja 7,1 prosenttia ja kristittyjä 6,2 prosenttia on, kertoo Suomen YK-liiton ylläpitämä  Globalis-sivusto .
 Tänään koko Sri Lankassa vietetään tänään surupäivää. Maahan on julistettu iskujen takia poikkeustila.
 Poliisi on vahvistanut, että tekijät olivat Sri Lankan kansalaisia. Tekijöiksi epäillään  kahta paikallista islamistijärjestöä . Poliisi on pidättänyt noin 40 epäiltyä.  Viranomaiset epäilevät , että iskut saattoivat olla kosto viime kuussa moskeijaan Uudessa-Seelannissa tehdystä iskusta.
 Helsingin poliisista kerrotaan, että Suomessa asuvat srilankalaiset ovat hakeneet lupia muistotilaisuuksien järjestämiseen sekä Senaatintorilla että Rautatieaseman läheisyydessä. Poliisi on myöntänyt luvat, mutta pohtii vielä kahden tilaisuuden yhdistämistä.
 Ylikonstaapeli  Veli-Pekka Suojanen  Helsingin poliisin kansainvälisistä toiminnoista kertoo, että vielä ei ole varmaa, määrätäänkö molemmat tilaisuudet järjestettäväksi Senaatintorille, vai voidaanko myös Rautatieaseman ympärillä rukoilla Sri Lankan uhrien puolesta.
 Lue lisää:
 Sri Lanka suree terrori-iskujen uhreja – yli 300 kuolonuhrin joukossa oli kymmeniä lapsia
 Sri Lankan ministeri: Pommi-iskut saattoivat olla vastaus Christchurchin terroriteolle
 Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Sri Lankan iskut olivat paitsi traagisia myös loistava esimerkki terroristien mediaan kohdistamasta manipuloinnista
 Sri Lankan hallitus: Iskut teki paikallinen islamistinen aseryhmä, jonka taustalla on kansainvälinen verkosto
 Ulkoministeriö: Sunnuntain iskuissa ei tiedossa suomalaisuhreja – kehottaa nyt välttämään Sri Lankaan matkustamista

Suomessa asuvat srilankalaiset järkyttyivät pommi-iskuista – kokoontuvat rukoilemaan uhrien puolesta, paikalle odotetaan kymmeniä ihmisiä


Summary: Poliisi on pidättänyt noin 40 epäiltyä iskusarjasta, josta epäillään kahta islamistijärjestöä.

Sri Lankassa on haudattu tänään tiistaina ensimmäiset sunnuntain terrori-iskuissa kuolleet. Pommi-iskujen sarja tappoi ainakin 321 ihmistä ja haavoitti yli 500:aa.
 Kuolleista ainakin 45 oli lapsia, kertoo YK:n lastejärjestö Unicef. Uhrien määrä voi vielä nousta, sillä osa haavoittuneista taistelee elämästään.
 Ulkomaalaisia kuolonuhreista oli tämänhetkisen tiedon mukaan 38. Uhreja oli ainakin Tanskasta, Britanniasta, Intiasta, Yhdysvalloista, Sveitsistä, Espanjasta, Australiasta, Kiinasta, Hollannista, Japanista ja Portugalista.
 Koko maassa vietetään tiistaina surupäivää. Liput ovat puolitangossa ja muistojumalanpalveluksia pidetään kirkoissa eri puolilla Sri Lankaa. Aamulla pidettiin kolmen minuutin hiljainen hetki.
 Kymmeniä pidätetty
 Itsemurhaiskijät räjäyttivät sunnuntaina pommit kolmessa kirkossa ja kolmessa loistohotellissa pääkaupungissa Colombossa, Negombossa ja Batticaloassa. Uutistoimisto AFP:n poliisilähteen mukaan isku aiottiin tehdä myös neljänteen hotelliin, mutta se epäonnistui.
 Poliisi on vahvistanut, että tekijät olivat Sri Lankan kansalaisia. Tekijöiksi epäillän kahta paikallista islamistijärjestöä. Poliisi on pidättänyt noin 40 epäiltyä. Kaksi itsemurhaiskijöistä oli vauraan colombolaisen maustekauppiaan poikia, AFP:n poliisilähde sanoo.
 Viranomaiset epäilevät, että  iskut saattoivat olla kosto viime kuussa moskeijaan Uudessa-Seelannissa tehdystä iskusta.
 Sri Lankaan on julistettu iskujen takia poikkeustila.
 Sri Lankan väestöstä 6,2 prosenttia on kristittyjä ja 7,6 prosenttia muslimeja. Buddhalaisia on 69,1 prosenttia ja hinduja 7,1 prosenttia, kertoo Suomen YK-liiton ylläpitämä  Globalis-sivusto .
 Lisää aiheesta:
 Sri Lankan ministeri: Pommi-iskut saattoivat olla vastaus Christchurchin terroriteolle

Sri Lanka suree terrori-iskujen uhreja – yli 300 kuolonuhrin joukossa oli kymmeniä lapsia


Summary: Rikkaiden liikemiesten korruption tutkiminen oli yksi vaatimuksista mielenosoituksissa, jotka johtivat presidentti Abdelaziz Boutelfikan syrjäyttämiseen.

Algerian rikkain mies  Issab Rebrab  on vangittu osana maata aiemmin hallinneen eliitin vastaista korruptiotutkintaa, maan tiedotusvälineet kertovat.
 74-vuotias Rebrab on Algerian suurimman yksityisen yrityksen Cevitalin toimitusjohtaja.  Talouslehti Forbesin mukaan  Rebrab on Afrikan kuudenneksi rikkain henkilö. Rebrabin omaisuuden nettoarvoksi arvioidaan noin kolme miljardia euroa.
 Uutistoimisto APS:n mukaan Rebrabin epäillään antaneen vääriä tietoja ulkomaisista varainnsiirroista. Lisäksi hänen epäillään tuoneen Algeriaan käytettyjä tarvikkeita samalla, kun sai verohuojennukset uusien tarvikkeiden ostosta.
 Cevital  toimii muun muassa elintarvike- ja kiinteistöbisneksessä sekä autokaupassa. Sillä on yksi maailman suurimmista sokeritehtaista.
 Algerian uusi väliaikainen johto käynnisti korruptiotutkinnan maan eliittiä vastaan sen jälkeen, kun pitkäaikainen presidentti  Abdelaziz Boutelfika  joutui viime kuussa eroamaan. Rebrabin lisäksi  poliisi on vienyt kuultavaksi  myös muita johtavia liikemiehiä. Yli 50:tä liikemiestä on kielletty poistumasta maasta.
 Algeriaa 20 vuotta johtanut Boutelfika taipui eroamaan koko alkuvuoden jatkuneiden mielenosoitusten jälkeen. Mielenosoittajat vaativat muun muassa, että hallitsevan puolueen johto sekä maan hallintoon voimakkaasti vaikuttavat sotaveteraaniupseerit ja rikkaimmat liikemiehet asetetaan oikeuteen vastaamaan korruptiosyytteisiin.
 Algeriassa on tarkoitus järjestää presidentinvaalit  heinäkuussa .
 Aiheesta aiemmin:
 Algerian armeija ottaa roolia maan muutosprosessissa – Kenraali odottaa entisen "johtojengin" joutuvan oiketeen
 Koittiko Algeriaankin vihdoin arabikevät? Ei - eikä presidentin ero välttämättä tyynnytä mielenosoituksia

Algerian rikkain mies vangittiin osana eliitin vastaista korruptiotutkintaa


Summary: Aluehallintovirasto antoi aiemmin luvan sisällissodan aikana Heinolassa haudatuille vainajille. Luvasta tehty valitus ei johda toimenpiteisiin.

Vierumäen joukkohautojen vainajien siirtämisluvasta tehty valitus ei johda muutoksiin. Heinolan Vierumäelle on haudattu ihmisiä sisällissodan aikaan. Aluehallintovirasto myönsi Versowoodille ja Heinolan kaupungille luvan siirtää vainajat pois tehdasalueelta.
 Avin päätöksestä valitti hallinto-oikeuteen henkilö, joka epäilee, että hänen isoäitinsä isän veli on haudattu kyseiselle alueelle. Hallinto-oikeus päättänyt, ettei se tutki valitusta.
 Helsingin Sanomat  kertoi tänään, että  joukkohaudoissa uskotaan olevan oletettua vähemmän vainajia.  Vainajien lukumäärästä on esitetty sekä virallisissa asiakirjoissa että sisällissodan aikaisessa lehdistössä hyvin erilaisia lukuja.
 Kerromme kohta lisää.

Sukulainen valitti Vierumäen joukkohautojen vainajien siirtämisestä – hallinto-oikeus jättää tutkimatta


Summary: "Menen elokuussa sydänleikkaukseen ja siitä toipuminen ottaa sen ajan minkä ottaa", Vanhanen kirjoittaa.

Keskustan kansanedustaja  Matti Vanhanen  on menossa sydänleikkaukseen. Asia käy ilmi hänen  Facebook-päivityksestään , jonka hän julkaisi keskustan uuden eduskuntaryhmän ensimmäisen kokouksen jälkeen tiistaina.
 – Uusi eduskuntaryhmä piti tänään kokouksensa. Tunnelma on kahtiajakoinen. Mukana on uutta intoa ja ajatuksia, mutta myös vakava huoli miten kykenemme ajamaan kannattajiemme asiaa. Kerroin myös ryhmälle, että en voi ottaa syyskauden alkupuolelle kalenterimerkintöjä. Menen elokuussa sydänleikkaukseen ja siitä toipuminen ottaa sen ajan minkä ottaa, Vanhanen kirjoittaa.
 Helmkikuussa Vanhanen  joutui huimauskohtauksen vuoksi päivystykseen  kesken vaalitilaisuuden Espoossa.

Matti Vanhanen loppukesällä sydänleikkaukseen


Summary: Viikonlopun terroritekojen tutkinta on alkanut tuottaa tuloksia.

Sri Lankaa viikonloppuna ravisuttaneiden pommi-iskujen motiivina saattoi olla kosto, kertoo maan apulaispuolustusministeri.
 Alustavien tutkimusten mukaan pommi-iskujen sarjalla kostettiin maaliskuun 15. päivänä Uudessa-Seelannissa tapahtunut terrori-isku, jossa aseistautunut mies hyökkäsi moskeijaan ja surmasi 50 ihmistä.
 Asiasta kertoi apulaispuolustusministeri  Ruwan Wijewardene  Sri Lankan parlamentin istunnossa.
 Lue lisää:
 Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Sri Lankan iskut olivat paitsi traagisia myös loistava esimerkki terroristien mediaan kohdistamasta manipuloinnista
 Sri Lankan hallitus: Iskut teki paikallinen islamistinen aseryhmä, jonka taustalla on kansainvälinen verkosto
 Christchurchin joukkoampumisen uhriluku nousi 50:een – kahdella Christchurchissa pidätetyllä ei yhteyttä joukkoampumisiin

Sri Lankan ministeri: Pommi-iskut saattoivat olla vastaus Christchurchin terroriteolle


Summary: Espanjassa pidetään ensi sunnuntaina parlamenttivaalit. Parlamenttiin on ensi kertaa nousemassa myös äärioikeistolainen Vox-puolue.

BARCELONA  "Emme ole fasisteja, olemme espanjalaisia ja katalaaneja!"
 On vuosi 2017, ja käynnissä on Espanjan yhtenäisyyttä vaativa mielenosoitus. Väkijoukko huutaa iskulauseita ja heiluttaa Espanjan lippuja.
 Mielenosoitus on seurausta Kataloniassa järjestetystä, Espanjan perustuslain vastaisesta  itsenäisyysäänestyksestä . Sen tuloksena Katalonia julistautui yksipuolisesti itsenäiseksi.
 Kaikki eivät Kataloniassa itsenäisyyttä kuitenkaan kannata.
 Mielenosoittajien joukosta erottuu pieni vaalea nainen, syntyperäinen katalaani  Francina Viñals , joka puhuu mielellään medialle.
 – Osoitamme mieltä, koska olemme väsyneitä siihen, että separatistit haluavat rikkoa Katalonian. Katalonia kuuluu Espanjalle, jonka tulee olla yhtenäinen valtio, Viñals julistaa väkijoukon hurratessa hänen takanaan.
 Muutamassa vuodessa on tapahtunut paljon,  mutta toisaalta ei mitään.
 Osa itsenäisyysäänestystä masinoineista poliitikoista ja kansalaisaktivisteista istuu vankilassa, ja parhaillaan on käynnissä oikeudenkäynti heitä vastaan.
 Katalonian kaduilla on nähty lukuisia itsenäisyyttä vaativia protesteja. Asuntojen parvekkeille kiinnitettyjen Katalonian lippujen seuraksi on ilmestynyt kylttejä, joissa vaaditaan poliittisten vankien vapauttamista.
 Katalaanit osoittivat mieltä Madridissa maaliskuussa.  Maija Salmi / Yle
 Poliittisiksi vangeiksi Katalonian separatistit kutsuvat vankilassa istuvia itsenäisyysjohtajiaan.
 Espanjan pääministeri  Pedro Sánchez  on yrittänyt neuvotella katalaanien kanssa, mutta ratkaisua kriisiin ei ole löydetty. Katalonian aluejohdolle kelpaa vain itsenäisyys ja äänestys siitä. Sitä Sánchez ei ole ollut sallimassa missään vaiheessa. Umpisolmu Katalonian ja Espanjan keskushallinnon välillä on kiristynyt entisestään.
 Katalonian kriisi on satanut äärioikeistolaista agendaa ajavan Vox-puolueen laariin. Se ei saanut viime vaaleissa yhtään paikkaa parlamenttiin. Alkuvuodesta pidetyissä  Andalusian aluevaaleissa puolue sen sijaan sai  noin 11 prosentin kannatuksen.
 Tulevana sunnuntaina pidettävissä parlamenttivaaleissa Voxin kannatus voi mielipidemittausten mukaan nousta jopa 12 prosenttiin tai ylikin.
 Kaksi vuotta myöhemmin  tapaan Francina Viñalsin barcelonalaisessa kahvilassa.
 Aiemmin keskustaoikeistolaista Partido Popularia kannattanut eläkeläisrouva on nyt siirtynyt Voxin kannattajaksi.
 Syy on selvä.
 – Partido Popular petti meidät Espanjan yhtenäisyyttä kannattavat katalaanit, hän sanoo ja toivoo, että seuraava hallitus ottaisi käyttöön artiklan 155 eli peruuttaisi Katalonian itsehallinnon pysyvästi.
 Viñals on epätyypillinen katalaani, sillä Voxin kannatus on ymmärrettävästi Kataloniassa alhaisempaa kuin muualla Espanjassa. Kaikki katalaanit eivät kannata itsenäisyyttä, mutta suurin osa näyttää tilastojen valossa kannattavan ainakin äänestystä itsenäisyydestä.
 Viñals asuu Barcelonan kupeessa sijaitsevassa Bellaterrassa, vauraalla alueella, jonka asukkaista suurin osa on separatisteja. Moni Espanjan yhtenäisyyttä kannattava katalaani ei halua julkisesti tunnustaa vastustavansa itsenäisyyttä, etenkään Bellaterran kaltaisilla alueilla.
 Viñals on poikkeus.
 – Aina kun näen itsenäisyyttä vaativia graffiteja kaduilla, käyn peittämässä ne, hän sanoo ja näyttää kuvia, joissa hän spreijaa punaisella maalilla peittoon separatistien käyttämiä keltaisia symboleita.
 Viñals kertoo peittävänsä itsenäisyyttä vaativat graffitit aina, kun hän sellaisia näkee. Maija Salmi / Yle
 Vox-puolueen menestys  ei johdu kuitenkaan pelkästään Katalonian kriisistä.
 Espanjassa viime vuosina tuulta alleen saanut feministiliike on aiheuttanut espanjalaisissa vastareaktion. Sekin on hyödyttänyt Voxia, joka kannattaa perinteisiä arvoja ja ajaa muun muassa naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevan lakipykälän lakkauttamista.
 Puolue vastustaa myös aborttia ja homoseksuaalien oikeuksia. Monet sen ehdokkaista ovat antaneet ihailevia lausuntoja Espanjan edesmenneestä oikeistodiktaattorista  Francisco Francosta .
 Viñals kertoo seisovansa sataprosenttisesti Voxin puolueohjelman takana. Hän ei pidä puoluetta äärioikeistolaisena eikä liioin naisvihamielisenä.
 – Aborttia vastustan, koska olen harras katolilainen. Ihmettelen, miksi esimerkiksi raiskatut naiset eivät mene heti lääkäriin raiskauksen tapahduttua, jotta raskaus voidaan estää. En näe raiskatuksi tulemista perusteena abortille, hän sanoo.
 Francon hirmutekoja on Viñalsin mielestä liioiteltu. Hän toivoisi, että historia jätettäisiin rauhaan.
 – Espanja on paljosta velkaa Francolle. Hän loi tänne infrastruktuurin ja herätti Espanjan henkiin. Ilman Francoa hanasta ei tulisi vettä, Viñals perustelee.
 "Vain fasistit kannattavat vallankaappausta", todettiin Espanjan yhtenäisyyttä vaativien katalaanimielenosoittajien kyltissä viime syksynä. Maija Salmi / Yle
 Vox ajaa lisäksi tiukempaa maahanmuuttopolitiikkaa. Puolue haluaisi muun muassa pystyttää Afrikan rannikolla sijaitsevien Espanjan erillisalueiden Ceutan ja Melillan rajoille entistä korkeammat raja-aidat ja kieltää Välimereltä pakolaisia pelastavat alukset.
 – Miksi tänne tulevilla maahanmuuttajilla on upouudet kännykät? Viñals kysyy.
 Tällä hetkellä näyttää siltä,  että Vox saa noin 30 paikkaa Espanjan 350-paikkaiseen parlamenttiin.
 El País -lehden sunnuntaina julkaiseman gallupin  mukaan PSOE eli pääministeripuolue sosialistit säilyttää asemansa Espanjan suurimpana puolueena. Se saisi gallupin mukaan 129 paikkaa ja toisena oleva Partido Popular 78.
 Kolmantena olisi liberaali Ciudadanos 46 paikalla ja neljäntenä vasemmistolainen Unidos Podemos 35 paikalla.
 Valtasuhteet voivat tosin muuttua vielä, sillä Espanjassa moni tekee äänestyspäätöksen vasta vaalipäivänä. Epävarmojen äänestäjien lisäksi esimerkiksi perinteisesti laiskasti äänestävien nuorten äänet ovat avainasemassa.
 Lähes varmaa on, että mikään puolue ei saa parlamenttiin yli puolta paikoista, eli luvassa on koalitiohallitus. Kaksipuoluejärjestelmään tottuneessa Espanjassa ei ole totuttu koalitiohallituksiin, mikä povaa jo nyt hankalia hallitusneuvotteluja.
 Jos näin käy, vaalien jälkeinen poliittinen tilanne noudattelisi monen muunkin EU-maan vaaleissa viime aikoina nähtyä tasaista asetelmaa.
 Espanjan vaalit ovat viimeiset Euroopassa ennen toukokuisia eurovaaleja. Siksi niiden tulosta on pidetty suunnannäyttäjänä myös EU-vaalien kannalta.
 Lisää Euroopan vaaleista:
 Analyysi: Eurooppa ei pysähdy vaikka suomalaispoliitikot jämähtäisivätkin riitelemään hallituksensa kokoonpanosta
 Viron reformipuolue yllättyi vaalivoitosta – hallitusneuvotteluista on tulossa tiukat
 Ruotsin vaalitulos: porvareille ja punavihreille tasapeli, ruotsidemokraatit kolmanneksi – Neljä huomiota vaalituloksesta

Katalaaniäänestäjä pettyi perinteisiin puolueisiin ja kannattaa nyt äärioikeistoa – "Vain he voivat palauttaa Espanjan espanjalaisille"


Summary: Maahanmuuttovirasto teki uuden päätöksen.

Tampereella lukiota käyvä  Hasan Khademi  on saanut turvapaikan Suomesta pakolaisaseman perusteella. Turvapaikka myönnetään aina ensin vain neljäksi vuodeksi. Sen jälkeen pitää hakea jatkolupaa.
 Maahanmuuttovirasto myönsi Khademille oleskelulupakortin huhtikuussa. Yle on nähnyt henkilökortin, joka vahvistaa asian.
 Hasan Khademi tuli Suomeen elokuussa 2015 turvapaikkahakija-aallon mukana.  Hän on saanut julkisuutta , koska oppi suomen kielen nopeasti ja käy parhaillaan Tampereella toista vuotta Kalevan lukiota. Tämä on harvinaista turvapaikanhakijoille.
 Khademista on tehty dokumentti myös  Yle Perjantaille .

 Khademi iloitsee turvapaikasta.
 – Päätös oli rauhoittava, nyt voin lukea ylioppilaskirjoituksiin rauhassa, muuten se ei olisi onnistunut, Khademi sanoo.
 Khademi aikoo kirjoittaa syksyllä ylioppilaskirjoituksissa osan aineista, mutta ei ole päättänyt vielä, mitkä aineet.
 Khademi suoritti peruskoulun puolessa vuodessa, vaikka maahanmuuttajien aikuisperuskoulu kestää tavallisesti kaksi vuotta. Sen jälkeen Hasan haki ja pääsi lukioon Tampereelle.
 Tamperelaisen Kalevan lukion opettajat ovat  hämmästelleet nuoren miehen kykyä omaksua jopa abstrakteja käsitteitä uudella, vieraalla kielellä. Kalevan lukion todistuksessa esimerkiksi matematiikka on yhdeksän, elämänkatsomustieto kymppi.
 Kotimaassaan Khademi kävi koulua vain muutaman vuoden.
 "Ajatukseni ovat länsimaiset"
 Viime lokakuussa silloin 20-vuotias Khademi sai hallinto-oikeudelta kielteisen päätöksen. Hallinto-oikeus huomautti, ettei Maahanmuuttovirasto Migri selvittänyt sisäisen paon mahdollisuutta Afganistanissa ja se pitää tehdä ennen käännytystä.
 Hasan Khademilla ei ole sukulaisia Afganistanissa, hänen isänsä on kuollut ja muu perhe asuu Iranissa.
 Maahanmuuttovirasto kuuli Khademia keväällä uudestaan. Turvallisuustilanne Afganistanissa on Khademin mukaan heikentynyt.
 Lisäksi päätökseen vaikutti Khademin mukaan hänen identiteettinsä muutos Suomessa.
 – Ajatukseni ovat niin länsimaiset, etteivät ne sopisi kotimaahan. Näillä ajatuksilla ei pärjää Afganistanissa, vaan todennäköisesti joutuisin vankilaan tai minua kidutettaisiin, Khademi kertoo suomeksi Ylelle tiistaina.
 Vuosien taistelu
 Khademin taistelu turvapaikasta on kestänyt vuosia.
 Joulukuussa 2016 Maahanmuuttovirasto ilmoitti, ettei Hasan Khademi saa turvapaikkaa tai oleskelulupaa Suomesta, vaan hänet käännytetään Afganistanin Kabuliin.
 Hasan Khademi käy suomalaista lukiota Tampereella.  Marko Melto / Yle
 Afganistanin turvallisuudesta on käyty Suomessa paljon keskustelua.
 Maahanmuuttovirasto keskeytti viime syksynä hetkeksi päätösten tekemisen afganistanilaisten jättämiin turvapaikkahakemuksiin. Päätöksen taustalla oli YK:n pakolaisjärjestö UNHCR:n uusi Afganistania koskeva arvio.
 Muun muassa ihmisoikeusjärjestö  Amnestyn mukaan  Afganistan on liian vaarallinen maa, jotta sinne voitaisiin lähettää ketään.
 Hasan on ollut Suomessa töissä pikaravintolassa ja päiväkodissa. Turvapaikan saaminen mahdollistaa Suomen kansalaisuuden hakemisen silloin kun asunut vähintään viisi vuotta Suomessa ja täyttää muut kriteerit.
 – Aion hakea sitä todennäköisesti ja pyrkiä ylioppilaskirjoituksien jälkeen korkeakouluihin. Katsotaan, mitä sitten tulee eteen.
 Lue lisää:
 Hasan Khademi käy suomalaista lukiota ja saa jopa kymppejä todistukseen – pian selviää, uhkaako häntä ja lukuisia muita käännytys Afganistaniin
 Käännytys Afganistaniin uhkaa Hasanin haaveita – Miksi kielen oppinut, lukiota käyvä, töitä tekevä nuori ei saa jäädä Suomeen?
 Tampereella lukiota käyvä Hasan Khademi ei saa hallinto-oikeuden mukaan turvapaikkaa Suomesta

Koulumenestyksellä huomiota saanut Hasan Khamedi sai sittenkin turvapaikan Suomesta: "Nyt voin keskittyä rauhassa ylioppilaskirjoituksiin"


Summary: Pohjois-Filippiineillä maanantaina sattunut maanjäristys on surmannut ainakin toistakymmentä ihmistä.

Keski-Filippiineillä on sattunut voimakkuudeltaan 6,4:n maanjäristys. Se sattui vain päivä sen jälkeen, kun 6,1:n järistys tappoi ainakin toistakymmentä ihmistä maan pohjoisosassa.
 Tiistainen järistys vavisutti Samarin saarta. Järistyskeskus oli lähellä Tutubigania 70 kilometrin syvyydessä ja alueella on ollut jälkijäristyksiä.
 Maanantain maanjäristyksen keskus oli Castillejosin kaupungissa noin sata kilometriä luoteeseen pääkaupungista Manilasta. Ainakin 16 ihmistä on kuollut ja sata loukkaantunut.
 Eloonjääneiden ja uhrien etsintä raunioista jatkuu edelleen. Jälkijäristyksiä on ollut satoja.
 Järistys on romahduttanut rakennuksia, muun muassa kirkkoja.
 Filippiinit sijaitsee niin sanotulla  Tyynenmeren tulirenkaalla , jossa maanjäristykset ovat yleisiä.

Filippiineillä voimakas maanjäristys kahtena peräkkäisenä päivänä – ensin järisi pohjoisessa, nyt maan keskiosassa


Summary: Samsung Galaxy Fold -puhelimen näyttö on hajonnut useiden laitetestaajien käsissä.

Elektroniikkajätti Samsung lykkää taittuvanäyttöisen Galaxy Fold -puhelimensa myyntiä. Samalla yhtiö kerää takaisin kaikki toimittajille ja arvostelijoille lähetetyt testilaitteet.
 Samsung päätti lykätä puhelimensa julkaisua sen jälkeen, kun esille nousi useita tapauksia, joissa puhelimen taipuva näyttö oli hajonnut testaajan käsissä. Useat puhelinta testanneet teknologiatoimittajat ovat kertoneet näyttöön ilmestyneistä kupruista ja säröistä vain päivän käytön jälkeen.
 Lähes 2 000 dollaria maksavan Galaxy Foldin oli määrä ilmestyä kauppoihin Yhdysvalloissa ensi perjantaina. Nyt julkaisu lykkääntyy hamaan tulevaisuuteen maailman suurimman matkapuhelinvalmistajan selvittäessä ongelman syitä.
 Yhdeksi syyksi on nostettu taipuvaa näyttöä suojaava kalvo, jonka moni laitetestaaja on vanhasta tottumuksesta repinyt irti laitteesta. Galaxy Foldin kohdalla suojakalvo kuitenkin kuuluu jättää paikoilleen.
 Samsung toteaa tiedotteessaan, että ongelmat näyttävät liittyvän laitteen esillä oleviin saranoihin. Yhtiö aikoo myös parantaa ohjeistusta liittyen näyttöä suojaavaan kerrokseen.
 Vaikka kyseessä on kiusallinen ongelmalle Samsungille, ongelmat taipuvanäyttöisen puhelimen kanssa tuskin pahemmin horjuttavat yhtiön mainetta. Toisin oli kolme vuotta sitten, kun Samsung ajautui kriisiin Galaxy Note 7 -puhelimien räjähtelevien akkujen kanssa. Note 7:n ongelmat maksoivat Samsungille miljardeja dollareita ja tekivät huomattavan lommon yhtiön maineelle
 Lue myös:
 Tämä on nyt uusinta uutta: taittuva puhelin – ja hintalappu yli kaksituhatta euroa

Taittuvanäyttöiset puhelimet hajosivat testaajien käsiin – Samsung lykkää uuden puhelimensa myyntiä


Summary: Lähipäivät ovat selvästi tavanomaista lämpimämpiä. Vapun säästä Ylen meteorologi ei uskalla sanoa vielä mitään.

Suomi kylpee parhaillaan kesäisissä lämpötiloissa. Lämpöä on luvassa myös lähipäiviksi.
 – Lämpötila nousee tulevina päivinä 20 asteen tuntumaan, ja paikoin voidaan mennä vähän sen ylikin, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 Kaikkein lämpimimmiltä sääkarttojen lukemat näyttävät lähipäivinä lännessä ja Etelä-Suomessa. Lämpimintä on sisämaassa, koska rannikkoalueilla tuuli viilentää hieman ilmaa.
 Toistaiseksi tämän kevään lämpöennätys on 19,3 astetta, joka mitattiin kiirastorstaina Kemiössä.
 Lapissa alkavan viikon lämpötilat ovat 10–15 asteen tienoilla, Pohjois-Lapissa aluksi alle 10 asteen.
 Yle Sää
 Vappu on vielä hämärän peitossa
 Suomesta lähdetään yleensä Espanjaan hakemaan aurinkoa, mutta nyt siellä on vähän viileämpää kuin Suomessa. Muualla Etelä-Euroopassa puolestaan on lämpimämpää kuin Suomessa.
 Torstaista alkaen pilvisyys lisääntyy. Viikonloppuna sadekuurojen riski kasvaa koko maassa, mutta varmoja ennusteita Joonas Koskela ei uskalla antaa.
 – Tällä hetkellä ennustemallit ovat ristiriitaisia. Sama koskee vappua, joten siitä ei uskalla sanoa oikein mitään, Koskela toteaa.
 Maasto on nyt kuivaa.  Ruohikkopalovaaran alue  on laajentunut ja ulottuu nyt eteläisestä läntiseen Suomeen.

Aurinko hellii nyt koko maata – meneekö 20 astetta rikki jo tänään?


Summary: Lappeenrannassa teatteriyhdistys on jo vuosien ajan saanut katsomot pullolleen ajankohtaisen paikallishuumorin avulla.

Tiistai-iltana Lappeenrannan Lyseon lukion musiikkiluokkaan on kokoontunut teatteriyhdistys Kesyn näyttelijöitä sekä ohjaaja  Aapo Stavén . Näytelmän loppukohtauksen lauluja ja koreografiaa harjoittelevat  Susanna Kauppi  ja  Suvi Mikonsaari . Tässä kohtauksessa ratkaistaan arpomalla esimerkiksi Lappeenrannan jäähallin sekä homekoulujen kohtaloja.
 Kevään esityksen loppukohtauksessa arvotaan onnenpyörällä muun muassa lentokentän ja jäähallin kohtalo. Kuvassa vasemmalta Pasi Valkeila, Tero Penttilä ja Kaisu Kärri.  Yle/Emma Pietarila
 Menossa on toukokuussa ensi-iltansa saavan  Piirakan paluu 6.2  -näytelmän harjoitukset. Näytelmä tosin on osin toisinto viimevuotisesta esityksestä. Tähän on selkeä syy, sillä vuosi sitten suuri osa halukkaista jäi ilman pääsylippua.
 Lappeenrannan kaupunginteatterissa esitettävän näytelmän lipuista valtaosa on jo myyty tai varattu.
 Tilanne on työryhmälle tuttu. Jo kymmenen vuotta sitten ensimmäinen  Vetyä, perkele!  -näytelmä myytiin loppuun yhteensä 26 kertaa. Sama on tapahtunut kaikille muillekin esityksille, jotka ryhmä on Lappeenrannassa kuluneen 10 vuoden aikana tehnyt.
 Stavén sekä skenografi  Päivi Pöyhölä  ovat tässä tuotannossa ainoat palkatut työntekijät, muut ovat kokeneita harrastajia ja tekevät teatteria omien töidensä ohessa.
 Käsikirjoituksesta vastaava Susanna Kauppi ei ole huolissaan että Lappeenrannasta loppuisivat ruodittavat aiheet.  Yle/Emma Pietarila
 Paikalliset tekijät ovat suosion salaisuus
 Teatteriyhdistys Kesyn näytelmissä on vuosien aikana käsitelty hyvin paikallisia asioita huumorin ja satiirin keinoin. Aiheina ovat olleet niin venäläiset turistit, kilometrien mittaiset rekkajonot kuin paikalliset päätökset.
 Moni tunnettu lappeenrantalainen onkin tunnistanut näytelmästä itsensä. Käsikirjoittaja Susanna Kauppi uskoo, että ihmisille on kunnia-asia joutua mukaan heidän esityksiinsä.
 Näyttelijä  Kaisu Kärri  muistaa hyvin Lappeenrannan kaupunginvaltuutetun  Markus Iitiän  kehut työryhmälle.
 – Vaikka aika rankastikin poliittisia henkilöitä ruodittiin, niin Iitiä sanoi, että juuri tätä me tarvitaan. Vähän pitää ravistella, sanoo Kärri.
 Susanna Kauppi uskoo vahvasti, että paikallisuus on elinehto esitysten menestykselle.
 – Eihän kukaan halua, että kaupungin ulkopuolinen tulee sanomaan, mikä täällä on perseellään, mutta perhepiirissä saa olla piikikäs.
 Kaikki alkoi laimeasta teatterista
 Teatteriyhdistys Kesyn  Vetyä, perkele! - esitys sai ensi-iltansa joulukuussa 2009. Sen jälkeen on esitetty  Muna-atomi  vuonna 2010,  Vittiläine!  vuonna 2011,  Vitin viisut  vuonna 2012,  Ei vitin vitti mikä show  vuonna 2016 ja  Piirakan paluu 6  vuonna 2018. Kohta ensi-iltaan tuleva  Piirakan paluu 6.2  on siis ryhmän seitsemäs tuotanto.
 Vuonna 2009 Vetyä, perkele! -esitys ruoti rekkajonoja, Tali-Ihantala-keskusta, etuilevia venäläisiä ja  kateellisia karjalaisia. Kuvassa Mirkka Kuosmanen (vas.) ja Minna Mänttäri.  Ari Nakari
 Kaikki alkoi reilut 10 vuotta sitten, kun Susanna Kauppi ja  Minna Mänttäri  olivat käyneet katsomassa Lappeenrannan kaupunginteatterissa olleen vierailuesityksen. Näytelmä oli äärettömän laimea. Siinä helsinkiläiset näyttelijät kertoivat omakohtaisia kokemuksia omasta elämästään, eivätkä Kauppi ja Mänttäri osanneet samaistua niihin lainkaan.
 Esityksen jälkeen Kauppi ja Mänttäri olivat raivostuneita. He päättivät kirjoittaa itse omista kokemuksistaan ja omasta kaupungistaan.
 Näin syntyi idea ensimmäiseen  Vetyä, perkele!  -esitykseen.
 Uskallusta ei puutu
 Teatteriryhmä Kesyn näytelmät eivät ole yksi juonellinen näytelmä, vaan ennemminkin sketsikimara. Aiheet syntyvät ryhmän yhteistyönä niistä ilmiöistä, jotka kaupunkilaisia ovat lähimenneisyydessä ihmetyttäneet.
 Kauppi vakuuttaa, että uskallusta ei heiltä puutu.
 – Poimitaan teemoja, asioita ja epäkohtia, joita on herkullista mehustella teatterin keinoin. Se on ehkä vähän kriittistäkin, mutta lempeällä tavalla, kertoo Susanna Kauppi.
 Myös näyttelijä Kaisu Kärri uskoo, että juuri paikallisille näyttelijöille ja tekijöille suodaan muita rohkeampi tapa piikitellä paikallisia ilmiöitä ja päätöksentekijöitä.
 – Se on juuri se ydinjuttu. Koska me olemme Lappeenrannasta, me voimme kriittiselläkin silmillä katsoa oman rakkaan kotikaupunkimme asioita, sanoo Kärri.
 Ryhmän käsikirjoittajille olennaista on ajankohtaisuus. Kaisu Kärrin mielestä vuosien takaisiin aiheisiin on turha palata, koska ne eivät enää ole hauskoja.
 Kaisu Kärri luottaa siihen, että paikallinen huumori vetoaa näyttämöllä.  Yle/Emma Pietarila
 Ajankohtaisuuksiin perustuva huumori on myös Susanna Kaupin mukaan mainio keino käsitellä kaikille yhteisiä ja vaikeitakin teemoja.
 – Tätähän teatteri on ollut sen alkuajoista lähtien. Käsitellään yhteisölle tärkeitä ilmiöitä. Huumori on yksi keino käsitellä meille muuten vaikeita asioita, perustelee lukion suomen kielen ja kirjallisuuden lehtorina työskentelevä Susanna Kauppi.
 Piirakan paluu 6.2. ensi-illassa Lappeenrannan kaupunginteatterin pienellä näyttämöllä 8.5.2019 kello 19.

Naiset löysivät keinon täyttää katsomot: "Eihän kukaan halua, että ulkopuolinen tulee sanomaan, mikä täällä on perseellään, mutta perhepiirissä saa olla piikikäs"


Summary: Suurherttua Jean hallitsi maataan 36 vuotta.

Luxemburgin suurherttua  Jean  on kuollut 98 vuoden ikäisenä. Hänen kerrottiin joutuneen ennen pääsiäistä sairaalahoitoon keuhkokuumeen takia.
 Jean hallitsi puolen miljoonan asukkaan pikkuvaltiotaan valtionpäämiehenä 36 vuoden ajan. Hän luovutti vallan pojalleen  Henrille  vuonna 2000.
 Tuleva suurherttua syntyi 5.1.1921 suurherttuatar  Charlotten  ja Bourbon-Parman prinssin  Felixin  ensimmäiseksi lapseksi.
 Jeanin nuoruutta varjosti toinen maailmansota, jota hän pakeni perheineen ensin Ranskaan ja myöhemmin Yhdysvaltoihin ja Kanadaan.
 Vuonna 1942 hän palasi Englantiin, missä sai sotaoppia kuuluisassa Sandhurstin sotakoulussa, mistä valmistui luutnantin arvoisena.
 Jean toimi jonkin aikaa Buckinghamin palatsin vartiojoukoissa, kunnes osallistui Normandian maihinnnousuun ja sen jälkeen Caenin ja Brysselin vapautustaisteluihin kapteenina.
 Sodan jälkeen Jean meni naimisiin Belgian prinsessan  Josephine Charlotten  kanssa ja he saivat viisi lasta.
 Jean nousi maansa suurherttuaksi vuonna 1964, kun hänen äitinsä Charlotte luopui tehtävästä.
 Vielä tämän vuoden tammikuussa suurherttua  juhli 98. syntymäpäiväänsä näyttävästi  perheensä kanssa.
 Jeanin valta-aikana Luxemburg on noussut takapajuisesta maatalousvaltiosta yhdeksi Euroopan talouskeskuksista.
 Luxemburg on perustuslaillinen monarkia, jossa monarkilla on suppea valta. Luxemburgissa lakien voimaantulo edellyttää suurherttuan hyväksyntää.

Luxemburgin suurherttua Jean on kuollut – Buckinghamin palatsin vartiomiehestä valtiojohtoon


Summary: 29-vuotias toimittaja ammuttiin, kun hän oli seuraamassa mellakkaa Derryssä Pohjois-Irlannissa.

Uusi IRA -niminen tasavaltalaisryhmä tunnustaa, että yksi sen jäsenistä tappoi toimittaja  Lyra McKeen  torstaina Derryssä Pohjois-Irlannissa.
 Ryhmä sanoo lausunnossaan, että toimittaja sai surmansa seisoessaan "vihollisjoukkojen" vieressä. Tällä Uusi IRA viittaa poliiseihin: Poliisin mukaan McKee kuoli, kun ampuja tulitti summittaisesti poliiseja mellakan yhteydessä.
 Uusi IRA pyytää lausunnossaan McKeen perheeltä ja ystäviltä anteeksi tämän surmaamista. Ryhmä sanoo kehottaneensa jäseniään vastedes varovaisuuteen vastaavissa tilanteista,  kertoo The Irish Times -lehti.
 Ketään ei ole toistaiseksi asetettu syytteeseen 29-vuotiaan McKeen ampumisesta. Poliisi otti aiemmin kiinni kaksi nuorukaista, mutta  heidät on päästetty vapaaksi .
 Uuden IRA:n ovat perustaneet Pohjois-Irlannin rauhanprosessia vastustavat ryhmät. Ne ovat tehneet satunnaisia pommi-iskuja tai syyllistyneet ammuskeluun.
 Ryhmät syntyivät, kun Irlannin tasavaltalaisarmeija IRA laski aseensa Pohjois-Irlannin vuoden 1998 rauhansopimuksen mukaisesti.
 Aiheesta aiemmin:
 Toimittajalta: Uudelleen leimahtanut väkivalta Pohjois-Irlannissa oli odotettavissa
 Pohjois-Irlannissa toimittajasurman takia pidätetyt vapautettu

Uusi IRA tunnustaa tappaneensa toimittaja Lyra McKeen – pyytää perheeltä anteeksi


Summary: Sipilä ilmoitti tasan viikko sitten jättävänsä puolueensa puheenjohtajuuden.

Keskustan uusi eduskuntaryhmä kokoontuu tänään ensimmäistä kertaa eduskuntavaalien jälkeen. Myös puheenjohtaja  Juha Sipilän  on määrä olla mukana kokouksessa.
 Yle seuraa tässä artikkelissa, kommentoiko Sipilä lähtöään puolueen puheenjohtajan paikalta.
 Sipilän  ilmoitti tasan viikko sitten  jättävänsä puolueensa puheenjohtajuuden. Hän totesi, että keskustan huono vaalitulos ei jättänyt hänelle muita mahdollisuuksia.
 Sipilä ilmoitti kommentoivansa tarkemmin eronsa syitä pääsiäisen jälkeen.
 Keskusta valitsee uuden puheenjohtajan ylimääräisessä puoluekokouksessa 7. syyskuuta.

Yle seuraa: Katso suorana kello 10.20 – kommentoiko Juha Sipilä eroaan?


Summary: Käsittelemme tänään tiistaina A-studiossa alkoholinkäytön arkipäiväistymistä ja sen seurauksia.

Alkoholin käyttö on arkipäiväistynyt Suomessa viime vuosikymmeninä. Arkisella illallisella tai pienenkin juhlan kunniaksi saatetaan ottaa lasillinen.
 Juomista pidetään monessa tilanteessa itsestäänselvänä. Raitis voi joutua selittelemään valintaansa. Nuori nainen voi peitellä raittiuttaan välttääkseen utelut raskaudesta.
 Oletko sinä päätynyt peittelemään raittiuttasi ja missä tilanteissa? Vai oletko sinä tai onko läheisesi peitellyt liiallista alkoholin käyttöä?  Millaisiin tilanteisiin se on johtanut?
 Voit kertoa kokemuksesi alla jutun kommenttikentässä tai lähettää sähköpostia osoitteeseen hanna.asikainen@yle.fi tai WhatsApp- tai tekstiviestillä numeroon 044-421 0557. Ikävä kyllä emme pysty vastaamaan puheluihin, joten käytäthän numeroa vain viestien ja kuvien lähettämiseen!
 Käsittelemme aihetta tänään tiistaina sekä verkossa että A-studion lähetyksessä tänään klo 21 TV1:llä. Keräämme kokemuksia tiistaina klo 16 asti.

Alkoholi on monissa juhlissa itsestäänselvyyys, ja raitis voi kokea olonsa ulkopuoliseksi  – Oletko sinä peitellyt raittiuttasi?


Summary: Oulun laaja seksuaalirikostapaus alkaa nyt purkautua juttu kerrallaan oikeudessa.

Oulussa viime vuoden lopussa julki tulleista seksuaalirikostapauksista epäilty istui Oulun käräjäoikeuden istunnossa huppu päässään. Afganistanista turvanpaikanhakijana tulleelle 21-vuotiaalle epäillylle on järjestetty tulkki.
 Epäilty on yksi kahdeksasta ulkomaalaistaustaisesta miehestä, joiden epäillään  muun muassa käyttäneen törkeästi hyväksi alaikäistä tyttöä kuukausien ajan.
 Rikoskokonaisuuteen kuuluu kahdeksan juttua, joissa kussakin on eri epäilty ja sama asianomistaja. Kukin juttu käsitellään erikseen.
 Tänään alkaneessa istunnossa käsitellään juttua, jossa yhtä miestä vastaan on nostettu syytteet törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta. Istunto on salainen tapauksen arkaluonteisuuden vuoksi.
 Seitsemän muun epäillyn osalta tapaukset etenevät oikeuteen myöhemmin, luultavasti pääosin kevään ja kesän aikana. Kolmen epäillyn osalta esitutkinta on valmis, ja neljän epäillyn osalta esitutkinta valmistunee toukokuun loppuun mennessä ja viimeisen epäillyn tekijän kesäkuun alkuun mennessä.
 Juttu kerrallaan käräjille siirtyvä seksuaalirikostapaus alkoi paljastua poliisille loppukesästä 2018.
 Kahdeksan miehen epäillään törkeästi hyväksikäyttäneen alle 15-vuotiasta lasta.
 Viittä heistä epäillään myös törkeästä raiskauksesta. Kolmea epäillään tytön pahoinpitelystä ja neljää seksuaalipalveluiden ostamisesta nuorelta henkilöltä. Lisäksi yhtä epäillään sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan hallussapidosta.
 Hyväksikäyttöä oli epäilyn mukaan kestänyt miltei viisi kuukautta yksityisasunnossa, kesäkuun alusta lokakuun loppuun.
 Myös epäillyn pahoinpitelyn tekoajaksi on merkitty sama kuin muissa rikoksissa, lähes viisi kuukautta. Kyse on fyysisestä pahoinpitelystä.
 Mikä tekee tapauksesta erikoisen?
 Ylen tammikuussa julkaisemassa jutussa  poliisit eri puolilta Suomea pitivät nyt oikeudessa alkavaa kahdeksan epäillyn tapausta sikäli poikkeavana, että saman uhrin törkeästä hyväksikäytöstä ja raiskauksesta epäillään näin useita toisensa tuntevia miehiä.
 Sinänsä lapseen kohdistuvat, törkeätkään seksuaalirikokset eivät ole harvinaisia. Viime vuoden joulukuussa poliisilaitoksilla eri puolilla maata oli meneillään yhteensä tuhat lapsiin kohdistuvaa seksuaalirikostutkintaa.
 Poliisin tiedotuslinja ylipäätään on herättänyt  runsaasti keskustelua  ensimmäisen julkitulon jälkeen. Oulun poliisilaitoksen rikosylikomisario  Markus Kiiskinen  kertoi aikaisemmin Ylelle, että he tiedottivat tapauksista julkisuuteen heti, kun se oli mahdollista.
 – Nähtiin, että tässä näyttää olevan jonkinnäköinen ilmiö käsillä. Päätettiin, että tästä ilmiöstä kerrotaan ja varoitetaan.
 Suomen muissa poliisilaitoksissa tunnistetaan myös Kiiskisen mainitseman ilmiön piirteet. Poliisilaitosten mukaan harvinaista sen sijaan on se, että Oulun laajassa kokonaisuudessa saman uhrin törkeästä hyväksikäytöstä ja raiskauksesta epäillään  useita toisensa tuntevia miehiä.
 Sitä, miten epäillyt ovat tunteneet toisensa, ei poliisi ole kertonut.  Ylen tietojen mukaan  ainakin kolme epäiltyä miestä on asunut samassa vastaanottokeskuksessa.
 Lue lisää:
 Oulussa alkaa oikeudenkäynti seksuaalirikostapauksesta, josta sai alkunsa yhteiskunnallinen kuohunta
 Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta “ilmiön”

Oulun laajasta seksuaalirikostapauksesta epäilty istui huppu päässään oikeudessa


Summary: Sukupuolitauti klamydian laboratoriotesteissä ei ole kevään aikana välttämättä näkynyt tartuntaa ensimmäisellä testauskerralla.

Suomessa on todettu kevään aikana noin 100 klamydiatartuntaa, joissa tartunta on jäänyt toteamatta seulontatesteissä.
 Näytteet ovat olleet negatiivisia, kun näyte on otettu tavallisesti käytetyllä, ensisijaisella seulontatestillä. Toisella testillä klamydiatartunta on kuitenkin todettu.
 Tapauksia on löydetty Helsingin ja Uudenmaan, Päijät-Hämeen, Satakunnan ja Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirien laboratorioissa sekä yksityislaboratorioissa (SYNLAB ja Yhtyneet Medix Laboratoriot), kertoo Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin tiedote. Määrä on jäänyt pieneksi, korostaa sairanahoitopiiri. Määrä on tiedotteen mukaan alle 0,5 prosenttia kaikista testatuista näytteistä.
 Laboratoriot ovat siirtyneet käyttämään nyt varmistustestejä luotettavan klamydiatestauksen turvaamiseksi.
 Ilmiö havaittiin ensimmäisenä Turun yliopistollisen keskussairaalan kliinisen mikrobiologian laboratoriossa. Sitä selvitetään nyt yhteistyössä muiden testiä käyttävien laboratorioiden, Helsingin yliopiston ja testin valmistajan kanssa.
 Sairaanhoitopiirin mukaan vielä ei kuitenkaan tiedetä, miksi pieni osa klamydiatartunnoista jää ensisijaistestissä toteamatta.
 Tiedotteen mukaan erityisesti näytteenottotekniikka ja näytteen tyyppi vaikuttavat klamydiatestin luotettavuuteen.
 Viime vuonna Suomessa tehtiin noin 280 000 klamydiatestiä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ylläpitämään tartuntatautirekisteriin ilmoitettiin lähes 15 000 klamydiatapausta. Suurin osa klamydiatartunnoista on oireettomia tai vähäoireisia.
 Klamydia tarttuu sukupuoliteitse. Sitä voidaan ehkäistä käyttämällä kondomia ja suuseksisuojaa.

Osa klamydiatartunnoista on jäänyt huomaamatta testeissä – potilaita voidaan kutsua uusintatesteihin


Summary: Yhdysvallat vastustaa myös päätöslauselmaesitystä, josta tärkein valvontaelementti on jo poistettu, kertoo the Guardian.

YK:n turvallisuusneuvoxsto kokoontuu tänään tiistaina kokoukseen, jossa sen on määrä käsitellä seksuaalisen väkivallan kieltämistä konfliktitilanteissa.
 Kokousta johtaa Saksan ulkoministeri  Heiko Maas . Esityksen raiskaukset kieltävän päätöslauselman on myös muotoillut Saksa. Sodissa käytettävää seksuaalista väkivaltaa vastaan on kampanjoinut näyttävästi yhdysvaltalainen näyttelijätär  Angelina Jolie,  kertoo  Der Spiegel -lehti
 Kokoukseen osallistuvat myös Nobelin rauhanpalkinnon voittaneet kongolainen naisten terveysasioihin perehtynyt lääkäri  Denis Mukwege  sekä Isis-terroristijärjestön seksiorjaksi kaappaama  Nadia Murad .
 Saksan alkuperäisen ehdotuksen mukaan turvaneuvoston alaisuuteen perustettaisiin valvontaelin tutkimaan ja raportoimaan väkivaltatapauksia.
 Suurvallat Yhdysvallat, Venäjä ja Kiina ovat vastustaneet elimen perustamista, ja esitys onkin poistettu myöhemmistä päätöslauselmaehdotuksen versioista.
 Vesitettykään esitys ei kelpaa Yhdysvalloille. Maa uhkaa käyttää veto-oikeuttaan, sillä esityksessä mainitaan, että seksuaalisen väkivallan kohteiksi joutuneilla naisilla olisi oikeus käyttää apunaan perhesuunnitteluklinikoita, kertoo  sanomalehti The Guardian .
 Lehden mukaan Yhdysvallat on vastustanut kaikkia mainintoja seksuaali- ja lisääntymisterveyteen, koska Yhdysvaltain mielestä näiden mainitseminen viittaa aborttien tekemiseen. Lisäksi maa on lehden mukaan vastustanut sanaa "sukupuoli", koska sen katsotaan olevan verhottu viittaus transsukupuolisten oikeuksiin.
 Suuret EU-maat, kuten Ranska, Saksa ja Britannia ovat puolustaneet päätöslauselman mainintoja naisten terveysklinikoista ja perhesuunnittelusta.
 Kiista saattaa kuitenkin estää koko päätöslauselman.
 – Emme vielä voi tietää, onko meillä huomenna päätöslauselmaa, koska USA uhkaa käyttää vetoa, sanoi YK:n seksuaalisen väkivallan erikoisraportoija  Pramila Patten  eilen maanantaina Guardianille.

Onnistuuko YK kieltämään raiskausten käytön aseena – suurvallat  vastustavat


Summary:
A-studio tapasi Jenny Kärkkäisen ensimmäisen kerran kymmenen vuotta sitten.
Miten aikuistuminen on sujunut sen jälkeen?

Kymmenen vuotta sitten  Jenny Kärkkäinen  oli 18-vuotias nuori vihainen nainen. Viha kohdistui omaan äitiin.
 – Jos hän eläisi, tappaisin hänet, Jenny laukoi  A-studion haastattelussa maaliskuussa 2009 .
 Nyt kymmenen vuotta myöhemmin Jennyn tunteet ovat tasaantuneet. Hän arvelee kuitenkin, että kuka tahansa olisi vihainen hänen asemassaan.
 Jenny Kärkkäisellä todettiin  FAS eli sikiön alkoholioireyhtymä  jo synnytyslaitoksella. Hänellä oli näkövamma, aivovamma ja nivelvammoja. Hänen kasvonpiirteensä ja pieni kokonsa olivat tyypillisiä FAS-lapselle.
 Vammat johtuivat hänen äitinsä alkoholinkäytöstä raskauden aikana.
 Alkoholin aiheuttamat sikiövauriot ovat yleistymässä. Se johtuu alkoholinkäytön arkipäiväistymisestä.  Riski koskee siis muitakin kuin suurkuluttajia.
 Jenny Kärkkäinen Nella Nuora / Yle
 Hevoshullu Jenny haaveili nuorena kilparatsastajan ja kirjailijan urasta. Miten haaveille on käynyt?
 Miten alkoholin vaurioittamat lapset ylipäätään pärjäävät elämässä?
 Kykyjen ja osaamisen tukeminen on tärkeää
 Tapaan Jennyn uudestaan, kun ensikohtaamisesta kevättalvella 2009 on kulunut tasan kymmenen vuotta.
 Jenny asuu edelleen sijaisvanhempiensa luona samassa kodikkaassa omakotitalossa Espoossa.
 Jennyn huoneessa parvisängyn laita on koristeltu ruusukkeilla, jotka hän on saanut lukuisista ratsastuskilpailuista. Seinällä roikkuu myös kunnioitettava määrä eri värisiä mitaleita. Ratsastuskummi Marko Björsin valokuva on kunniapaikalla.
 Jenny istuu ylhäällä parvisängyn laidalla ja kertoo kuulumisiaan.
 Jenny käy ratsastamassa Karlvikin ratsastustalleilla Terhi Liimu / Yle
 Hevoset ovat Jennylle edelleen kaikki kaikessa. Hän ei osaa edes ajatella, millaista elämä olisi ilman niitä.
 Jenny on harrastanut ratsastusta 9-vuotiaasta asti. Aluksi ratsastus oli terapiaa, joka pikkuhiljaa syrjäytti muut hänen tarvitsemansa terapiat. Sittemmin ratsastuksesta on tullut tavoitteellinen harrastus ja kilpaura.
 Jennyn sijaisäiti  Eine Isotalo  korostaa ratsastustallien merkitystä. Jenny auttaa nykyisin Karlvikin talleilla parina päivänä viikossa ennen ratsastustuntiaan.
 – Se on hyvä maailma. Siellä hän on tasavertainen. Kukaan ei kohtele häntä kehitysvammaisena.
 Oman intohimon ja lahjakkuuden löytyminen on tukenut ja auttanut elämässä eteenpäin.
 Haaveiden täyttymys
 Yksi muisto kuluneiden vuosien varrelta on ylitse muiden. Tai oikeastaan niitä on kolme.
 Jenny valittiin kehitysvammaisten  Special Olympics  -kisoihin Los Angelesiin vuonna 2015.
 Se oli hänen ensimmäinen kilpailumatkansa ulkomailla.
 Kisat eivät olisi voineet paremmin mennä. Jenny voitti ratsastuksessa kolme kultaa.
 Nella Nuora / Yle
 - Se oli ihan käsittämätöntä! Itkin ja nauroin yhtäaikaa, Jenny muistelee ensimmäistä voittoaan.
 Jenny oli yksi niistä, joiden valmistautumista ja kilpailua Yle seurasi  Sisujengi -ohjelmasarjassa.
 Sarjan päätösjaksossa näytetään muun muassa, kuinka Jenny pomppii onnellisena palkintopallilla ja innostaa yleisöä yhä raikuvampiin aplodeihin.
 Jenny kutsuttiin samana vuonna myös Linnan itsenäisyyspäiväjuhliin.
 Varhainen diagnoosi tukee
 Jenny on ollut monella tavalla onnekas. Hänet sijoitettiin pienenä hyvään perheeseen eikä perhe ole vaihtunut vuosien aikana. Pysyvyys on tärkeää.
 Hyvää on myös se, että hän sai FAS-diagnoosin jo laitoksella.
 Varhainen diagnoosi voi nimittäin olla suojaava tekijä elämässä, jos oikeanlaisia tukia ja terapioita onnistuu saamaan jo pienestä pitäen.
 FAS on alkoholivaurioista vakavin. Se on helpompi tunnistaa kuin lievemmät vauriot. Sikiövaurioiden laajaa kirjoa kutsutaan kirjainyhdistelmällä FASD.
 – Usein lapset saavat kaikenlaisia muita diagnooseja ennen kuin alkoholivaurio todetaan - jos ylipäätään todetaan, pääsihteeri  Ilona Autti-Rämö  sosiaali- ja terveysministeriöstä kertoo.
 Oireet saatetaan tulkita esimerkiksi ADHD:ksi. ADHD-diagnoosi on Autti-Rämön mukaan myös helpompi antaa, koska raskausaikaista alkoholinkäyttöä ei tarvitse todentaa.
 – Mitä varhemmin saadaan diagnoosi ja yksilölliset tukitoimet, sitä vähemmän tulee aikuisiän psyykkisiä ja sekundaarisia ongelmia.
 Jenny harrastaa myös keppihevosia. Nella Nuora / Yle
 FASD tunnetaan huonosti
 Alkoholivaurioista kärsivien lasten ongelmat alkavat usein koulussa.
 Jenny Kärkkäisellekin koulunkäynti oli vaikeaa, kunnes hän viidennellä luokalla pääsi harjaantumiskouluun.
 Nyt hän puhuu hyvää englantia, mutta matemaattinen ajattelu tuottaa edelleen hankaluuksia. Abstraktin ajattelun vaikeus ja esimerkiksi ongelmat rahankäytössä ovat tyypillistä FASD-nuorille ja -aikuisille.
 Alkoholialtistuneilla on usein oppimis- ja keskittymisvaikeuksia, joten he eivät aina suoriudu koulusta ikäistensä tavoin. He tarvitsevat rauhallisen oppimisympäristön ilman häiriötekijöitä.
 – Heillä saattaa olla myös käytöshäiriöitä ja ongelmia sosiaalisissa taidoissa, jolloin lapsi luokitellaan usein “ongelmatapaukseksi”, väitöskirjatutkija  Niina-Maria Nissinen   Folkhälsan -järjestöstä toteaa.
 Oikeanlaisen tuen saaminen edellyttäisi, että kouluissa olisi nykyistä enemmän tietoa alkoholivaurioiden kirjosta.
 Yhä luullaan esimerkiksi, että FASD-ihmisillä on aina ongelmia älyllisessä kehityksessä tai poikkeavia kasvonpiirteitä.
 Osa heistä on Jennyn tapaan kehitysvammaisia, mutteivät läheskään kaikki.
 FASD-koordinaattori  Sari Somer   Kehitysvammaliitosta  muistuttaa, että FASD-ihmisiä on paljon kaikkialla yhteiskunnassa: päiväkodeissa, kouluissa ja työelämässä. Silti FASD tunnetaan huonosti.
 – Tietoa olisi tärkeä saada lisättyä, jotta nämä ihmiset saisivat kaikissa ikä- ja elämänvaiheissa tarvitsemansa tuen, Somer korostaa.
 Jennyn sijaisäiti Eine Isotalo Nella Nuora / Yle
 Itsenäistyminen voi olla hidasta
 Äidin mielestä Jennyn aikuistuminen on vielä kesken. Hän tarvitsee avustajan mukaansa lähtiessään lähikauppaa pidemmälle.
 Toisaalta hän lukee lehtiä, ymmärtää lukemansa ja ottaa kantaa jopa politiikkaan.
 – Hän oli raivoissaan siitä, minkälaisia tuomioita annetaan lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä, Eine Isotalo kertoo.
 Myös ihmissuhteita hän on äidin mielestä käsitellyt aikuisen tavoin. Jennyllä on ollut kaksi poikaystävää.
 Jenny tietää, että hänen pitäisi suoriutua aikuisten asioista. Hän myöntää kuitenkin tarvitsevansa paljon apua esimerkiksi laskujen maksamisessa.
 – Ruoanlaitossakin pitää katsoa, etten polta itseäni. Olen alkanut opetella kokkaamista, hän kertoo.
 Jenny on opiskellut toimitilahuoltajaksi. Työkokeilu ei kuitenkaan onnistunut. Jennyn oli vaikea ottaa vastaan useita ohjeita yhtä aikaa.
 Hän kävi tutustumassa myös asuntolaelämään, mutta sekään ei vielä sujunut.
 Jenny ja perhe: Eine, Einen tytär ja tämän lapset. Nella Nuora / Yle
 Jennyllä on vahva tukiverkosto
 Eine Isotalon ja hänen miehensä kotona on asunut kahdeksan sijoitettua lasta. Neljä heistä kärsi alkoholin aiheuttamista vaurioista. Jenny on ainoa, joka asuu vielä kotona.
 Jennyn asioidensa hoito on siirtynyt hiljattain Einen tyttärelle. Sirpa-tytär on nyt virallinen perhehoitaja. Sirpa asuu lapsineen saman katon alla vanhempiensa ja Jennyn kanssa.
 Alkoholille altistuneista lapsista monet elävät Jennyn tavoin sijoitettuina tavallisiin perheisiin.
 – Sijaisperheillä on valtava merkitys lasten ja nuorten elämässä. He ajavat lastensa etuja ja usein käytännössä kouluttavat ammattilaisiakin, FASD-koordinaattori Sari Somer Kehitysvammaliitosta kertoo.
 Tutkija Niina-Maria Nissisen mukaan oikeanlainen kasvuympäristö voi parhaimmillaan auttaa altistunutta tai pahimmillaan pahentaa oireita. Traumaattiset kokemukset voivat kenties pahentaa keskushermostovauriota.
 Tukea on tarjolla
 Kehitysvammaliitto ja  Perhehoitoliitto  ovat kouluttaneet perhehoitajia FASD-mentoreiksi tukemaan niitä perheitä, joihin sijoitetaan FASD-lapsi. Eine Isotalo on yksi mentoreista.
 Lisäksi on koulutettu ohjaajia FASD-nuorten vertaisryhmiin.
 – Tapaamisissa vanhemmat saavat parhaat neuvot ja voivat rauhassa itkeä ja jakaa kokemuksia, Eine Isotalo kertoo.
 Perheen ulkopuolinen tukihenkilö on auttanut heidän perhettään jaksamaan. Lisäksi heillä on ollut hyvä sosiaalityöntekijä, joka on ollut vahvasti arjessa mukana. He ovat saaneet myös työnohjausta 15 vuoden ajan.
 Terhi Liimu / Yle
 Ei radikaaleja muutoksia elämään
 Sijaisäidin mielestä Jennyn elämää ei pidä hämmentää liikaa. Se on ollut myös psykologin neuvo.
 Jennyllä menee nyt hyvin. On koti, vahva tukiverkko, ura ratsastajana ja luovia harrastuksiakin. Jenny kirjoittaa blogia, valokuvaa ja jakaa kuviaan Instagramissa. Hän harrastaa myös keppihevosia.
 – Olisi varmaan hyvä, jos asiat pysyisivät sellaisina kuin ne ovat nyt. Että mikään ei muuttuisi hirveän radikaalisti, Jenny itsekin pohtii.
 Hän ei keksi, minkä asian pitäisi olla toisin tai nykyistä paremmin.
 Eine ei ole huolestunut Jennyn elämästä. Jenny pärjää kyllä, jos hän saa apua ja tukea.
 – Luulen, että kymmenen vuoden kuluttua Jenny on hyvinkin pärjäävä. Ehkä.
 "Kuka tahansa olisi raivoissaan"
 Alkoholi.
 Se ei ole Jennyn juttu. Hän on maistanut alkoholia pari kertaa, mutta hyi ja yäk!
 – Suhtaudun asiaan jyrkästi, koska biologinen äitini joi odottaessaan minua, ja sain nämä vammat, jotka minulla yhä on.
 Kymmenen vuotta sitten hän oli niin vihainen, että olisi halunnut tappaa biologisen äitinsä.
 Jenny arvelee, että se johtui teini-iästä.
 – Aika rankastihan se on sanottu. Luulen kuitenkin, että kuka tahansa olisi raivoissaan, jos saisi kuulla, että vammautuminen johtuu toisesta ihmisestä.
 – En minä enää ajattele yhtä negatiivisesti, hän muotoilee varovasti.
 Alkoholin aiheuttamista sikiövaurioista keskustellaan A-studiossa ti 23.4.  klo 21.
 Nella Nuora / Yle
 ALKOHOLIN AIHEUTTAMAT SIKIÖVAURIOT
 Suomessa syntyy vuosittain 600 – 3000 lasta, joita äidin alkoholinkäyttö on vaurioittanut pysyvästi. Lasten määrää on vaikea laskea, koska kaikki tapaukset eivät tule ilmi.   Alkoholin aiheuttamat sikiövauriot ovat yleistymässä länsimaissa. Syynä on alkoholinkäytön arkipäiväistyminen. 90 prosenttia hedelmällisyysikäisistä naisista käyttää alkoholia. Suuri osa raskauksista on lisäksi vahinkoja. Alkoholi voi vaurioittaaa sikiötä raskauden kaikissa vaiheissa. Nykyään tiedetään myös, ettei turvarajaa alkoholin määrässä ole. Kehitysvammaliiton FASD Suomi -verkosto A-zoom vuodelta 2009: Päihdeäitien perilliset  (mukana Jenny Kärkkäinen)
 Lähteet: STM, Kehitysvammaliitto

Äidin alkoholinkäyttö vammautti Jennyn pysyvästi jo sikiönä – hänestä kasvoi silti moninkertainen voittaja


Summary: Nuoret jotka eivät äänestä ovat sekä ongelma, että sen oire, pohtii Selma Vilhunen kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Juttelin vaalien alla 19-vuotiaan nuoren miehen kanssa, joka sanoi, ettei hän aio äänestää eduskuntavaaleissa, koska hän ei ymmärrä politiikasta mitään. Kannustin häntä tekemään jonkin vaalikoneen netissä, minkä avulla hänkin voisi löytää itselleen sopivan ehdokkaan. Mies ilmoitti, ettei luota vaalikoneiden tuloksiin, eikä ylipäänsä mediaan. Hän epäili, että vaalikoneiden tekijät ovat sormeilleet tuloksia niin, että heidän suosimansa ehdokkaat näkyvät kaikille vastauksista riippumatta.
 Hänen laillaan ajattelevia nuoria on paljon.
 Alle puolet 18-24-vuotiaista äänesti  vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Kuntavaaleissa 2017 harvempi kuin joka kolmas nuori käytti äänioikeuttaan. Minusta tämä on surullista.
 Ei ole mikään itsestäänselvyys, että elämme maassa, jossa jokainen täysi-ikäinen saa vaikuttaa siihen, ketkä pääsevät eduskuntaan ja hallitukseen päättämään yhteisistä asioistamme.  Tämän oikeuden puolesta on taisteltu Suomessakin vain reilu sata vuotta sitten . Ennen yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden hyväksymistä suurlakon jälkeen syksyllä 1905 Suomen kansasta vain 8 prosenttia nautti oikeudesta äänestää. Eli rikkaat miehet.
 Kun seuraa päivänpolitiikkaa, tulee usein vaikutelma, että kyseessä on jonkinlainen peli, jota poliitikot pelaavat keskenään.
 En ihmettele lainkaan  sitä, että niin moni nuori kokee politiikan etäiseksi, ja äänestämisen vaikutuksen olemattomaksi. Kun seuraa päivänpolitiikkaa, tulee usein vaikutelma, että kyseessä on jonkinlainen peli, jota poliitikot pelaavat keskenään. On kuin poliitikoille olisi tärkeämpää olla oikeassa ja näyttää voimakkaalta, kuin olla mukana rakentamassa jotakin, josta on hyötyä ihmisille ja koko ekosysteemille. Yhteys todelliseen maailmaan ja ihmisten arkeen jää politiikkaan vihkiytymättömälle epäselväksi. Erityisen hämäräksi jää usein se, millä tavalla poliitikkojen tekemät päätökset liittyvät niihin lupauksiin, joita he tekivät vaalien alla.
 Politiikka muodostuu tekijöidensä näköiseksi, ja niin maailmojen eriytyminen voi jatkua.
 Kaksisataa kansanedustajaamme  eivät ole kuva kansasta pienoiskoossa, mutta he ovat kuva siitä, miten valta ja osallisuus täällä jakautuvat. He, jotka ylipäänsä asettuvat ehdokkaiksi vaaleissa, ovat keskimäärin korkeasti koulutettuja ja hyvin toimeentulevia.
 Ehdokkaista näkyvimmät ovat he, joilla on varaa kunnon mainoskampanjaan. Kun kansalaisten äänestyskäyttäytyminen vielä on sellaista, että korkeasti koulutetut, hyväosaiset ihmiset äänestävät muita useammin, eduskuntaan valikoituu varsin kapea siivu suomalaisia. Politiikka muodostuu tekijöidensä näköiseksi, ja niin maailmojen eriytyminen voi jatkua.
 Kuitenkin olen sitä mieltä, että tämä edustuksellinen demokratiamme on paras mahdollinen järjestelmä juuri meille, juuri nyt. Silloinkin kun sitä on syytä muuttaa ja kehittää, sen muuttaminen tapahtuu parhaiten sen omin keinoin. Uskon, että jos ihmiset vain äänestäisivät enemmän, eduskunta voisi näyttää toisenlaiselta: se voisi näyttää enemmän kansalta pienoiskoossa. Jos nuoret voimaantuisivat kokemaan politiikan enemmän omakseen, politiikkakin muuttuisi enemmän heidän näköisekseen.
 Mutta jotta nuoret ja erityisesti syrjäytetyt nuoret kiinnostuisivat äänestämisestä, meidän pitäisi ensin tehdä parempaa politiikkaa.
 Jokainen nuori aikuinen, joka sanoo, ettei voi äänestää koska ei ymmärrä politiikkaa, tai koska ei luota siihen yhtään, on hälyttävä esimerkki siitä, millä tavalla jätämme osan nuorista ulkopuolelle.
 Äänestäminen vaaleissa on  paljon enemmän kuin silloin tällöin toteutuva lipuketanssi ja  rituaali . Se on portti osallisuuteen, yhteiskunnan jäsenyyteen. Jokainen nuori aikuinen, joka sanoo, ettei voi äänestää koska ei ymmärrä politiikkaa, tai koska ei luota siihen yhtään, on hälyttävä esimerkki siitä, millä tavalla jätämme osan nuorista ulkopuolelle.
 Yksi tapa kannustaa nuoria  äänestämään olisi äänestysiän alentaminen 16 vuoteen. Silloin jo peruskoulussa voitaisiin opetella äänestämisen askelmerkit kädestä pitäen. Erityisen tärkeää olisi lisätä nuorten ymmärrystä siitä, millaisia päätöksiä poliitikot tekevät vaalien välillä, ja miten nuo päätökset vaikuttavat heihin.
 Sillä vaikka politiikka näyttää usein pätemispeliltä, kyse on kuitenkin oikeasti rahasta ja vallasta ja yhteisistä resursseista. Vaaleissa jokaisella on käytössään yksi ääni, ei enempää eikä vähempää. Se on paljon.
 Selma Vilhunen
 Kirjoittaja on elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja, joka kokee olevansa monin tavoin etuoikeutettu.
 Aiheesta voi keskustella 23.04. klo 16.00 asti.

Selma Vilhusen kolumni: Eduskunta ei ole kuva kansasta pienoiskoossa, mutta se on kuva siitä, miten valta Suomessa jakautuu


Summary: Kaikki lääkäritkään eivät tunne kunnolla emetofobiaa, joka tarkoittaa oksentamisen pelkoa. Christa Mikkola on kärsinyt siitä lapsesta saakka.

Etova olo oli vellonut 19-vuotiaan  Christa Mikkolan  vatsassa koko alkuillan. Se oli valmistellut häntä siihen pahimpaan, mitä hän saattoi kuvitella.
 Hän oli tehnyt varotoimenpiteet joka päivä: pessyt käsiään jatkuvasti. Vahtinut, ettei mikään ruoka jääkaapissa ollut ylittänyt parasta ennen -päivämäärää. Oliko hän silti voinut saada taudin puolisoltaan, joka oli sairastunut muutamaa päivää aikaisemmin?
 Mikkola itse oli ollut vatsataudissa viimeksi viisi vuotta sitten. Hän vilkaisi puolisoaan hädissään.
 – Minä kuolen.
 Sitten hän oksensi.
 Melkein koko ikäni olen ajatellut, että minussa on vain jotakin todella pahasti vialla.  Christa Mikkola
 Christa Mikkola lähetettiin jo ala-asteella kouluterveydenhoitajalle, sillä hän oli bakteerien – ja niiden mahdollisesti aiheuttaman oksennustaudin – pelossa pessyt kätensä verille.
 – Terveydenhoitajan reaktio asiaan oli nauru. En ole tähän päivään mennessä tavannut yhtäkään terveydenhuoltoalan ammattilaista, joka tietäisi, mitä tämä on, Mikkola toteaa.
 Vielä muutama vuosi sitten Christa Mikkola ei tiennyt, miksi jo oksentamisesta puhuminen sai kylmän hien kihahtamaan pintaan.
 – Melkein koko ikäni olen ajatellut, että minussa on vain jotakin todella pahasti vialla.
 Sitten hän törmäsi emetofobia-termiin netissä.
 Vähätelty pelko
 Emetofobia tarkoittaa elämää haittaavaa oksentamisen pelkoa, joka ulottuu laajasti elämän eri osa-alueille. Se kuuluu määräkohteisiin eli tarkkarajaisiin fobioihin. Niistä tunnetuimpia ovat korkeiden ja ahtaiden paikkojen kammo, veren ja neulojen pelko sekä eri eläinten pelko.
 Ala-asteella jotkut kiusasivat minua työntämällä sormiaan kurkkuunsa. Heistä oli kai hauskaa nähdä paniikkireaktio.  Christa Mikkola
 Tarkkarajaisesta fobiasta kärsii arviolta joka kymmenes aikuisista. Etenkin oksentamisen kohdalla fobia-asteisen pelon määrittely voi kuitenkin olla veteen piirretty viiva.
 – Kyseessä on luonnollinen kehon toiminto, joka on harvalle mieluisa kokemus. Siksi tätä pelkoa väheksytään usein sanomalla, että eihän kukaan oksentamisesta pidä, kertoo psykologi  Katarina Meskanen .
 Christa Mikkola muistaa tarkkaan hetken, jolloin pelko astui hänen elämäänsä.
 Christa Mikkola on kärsinyt emetofobiasta lähes 15 vuotta. Hän toivoo, että voisi joku päivä matkustella ilman alituista sairastumisen pelkoa. Tiina Karppi / Yle
 Välttelyä ja eristäytymistä
 Se tapahtui kuusivuotiaana, rajun vatsataudin seurauksena. Siitä jäi trauma.
 – Oksentamisen pelko on kulkenut matkassa siitä lähtien päivittäin ja rajoittaa elämääni todella paljon, Mikkola kertoo.
 Käsidesi kulkee aina Mikkolan laukussa. Hän ei voi kuvitellakaan syövänsä pesemättä käsiään. Lisäksi julkisten kulkuvälineiden ja yhteisten vessojen käyttö tuntuu vaikealta.
 En ole tähän päivään mennessä tavannut yhtäkään terveydenhuoltoalan ammattilaista, joka tietäisi, mitä emetofobia on.  Christa Mikkola
 Asiakaspalvelutyötä tekevä Mikkola pelkää saavansa töissä tartunnan. Illanvietot ystävien kanssa eivät tule kysymykseenkään, jos tautia on liikkeellä tai jos hänellä on aihetta pelätä, että joku oksentaa humalassa.
 Fobia hankaloittaa paitsi sosiaalisten suhteiden ylläpitoa, myös niiden luomista.
 – Ala-asteella jotkut kiusasivat minua työntämällä sormiaan kurkkuunsa. Heistä oli kai hauskaa nähdä paniikkireaktio. Yhä edelleen monella menee hermot siihen, etten osaa vain pitää hauskaa vaikkapa huvipuistossa.
 Pitkään Mikkola luuli, että oli pelkonsa kanssa yksin. Löydettyään pelolleen nimen hän kuitenkin löysi myös Facebookin Emetofoobikot-ryhmän.
 Oman lapsen oksennustauti pelottaa
 Kohtalotovereita löytyi liki tuhat ympäri Suomea.
 "Saatoin lapsena olla monta päivää syömättä mitään jos jollakin toisella oli vatsatauti. Lisäksi fobiaani liittyy hyvin voimakkaasti kauhu siitä, että joku näkee kun oksennan. Jouduin aikoinaan myös lopettamaan hoitajan opinnot pelkoni takia."
 "7-vuotiaana nukuin patjalla sängyn vieressä ja heräsin siihen, kun oma äitini oksensi humalassa suoraan kasvoilleni. Teininä oireilin vuosikausia niin, että joka ilta rukoilin tietyllä kaavalla, ettei vain yöllä iskisi mahatauti."
 "Oksentamisen pelko alkoi haitata elämää ensimmäisen raskauteni aikana. Pelkäsin jo valmiiksi sitä, kun lapseni sairastuu. Pelko paheni vuosien myötä, ja toinen raskausaika meni itkiessä, että minun ei olisi ikinä pitänyt hankkia lapsia, sillä en pysty huolehtimaan heistä, jos he sairastuvat."
 "Sairaalassa minulle tehtiin nielurisojen tähystys. Sanoin olevani emetofoobikko saadakseni kurkkuun puudutteen. Lääkäri nauroi ja sanoi, ettei sellaista fobiaa ole olemassakaan."
 "Jotkut ihmiset vähättelevät fobiaani. He eivät tiedä, millaista on pelätä oksentamista enemmän kuin kuolemaa."
 .
 Emetofobiasta kärsivä pesee alinomaan käsiään ja muita pintoja, joiden pelkää olevan likaisia. Pekka Kauranen / Yle
 Kontrollin havittelu
 Emetofobiasta kärsivän pelko kohdistuu tavallisimmin omaan tai muiden oksentamiseen. Moni esimerkiksi pesee jatkuvasti käsiään ja pelkää saastuneisiin pintoihin kuten ovenkahvoihin ja ruokaottimiin koskemista.
 Myös ruokapakkausten kunnon ja päivämäärien tarkkailu ruokamyrkytyksen pelossa on yleistä, samoin ravintolan ja ruoka-annoksen valinnan vaikeus.
 – Tämä voi ajaa emetofobiasta kärsivän ruokavalion hyvin rajoittuneeksi. Se voi edetä syömishäiriöksi asti, psykologi Katarina Meskanen kertoo.
 Hoito voi pitää sisällään esimerkiksi sellaisen ohjelman katsomista, jossa näytetään pahoinvointia.  Katarina Meskanen
 Emetofobiasta kärsivän elämä pyörii riskien hallinnan ympärillä. Hän käyttää paljon aikaa varmistaakseen, ettei joutuisi tilanteeseen, jossa hän itse tai joku muu oksentaa. Kun näin kaikesta huolimatta tapahtuu, kontrollin tunne lipeää otteesta.
 – Moni emetofobiasta kärsivä muistaa mieltä järkyttäneen oksentamiskokemuksen, mistä on jäänyt trauma, Meskanen sanoo.
 Alituinen hälytystila
 Emetofobiasta kärsivä on erityisen herkkä kehon lähettämille viesteille, jotka voivat kertoa taudin alkamisesta.
 – Oksentamista pelkäävä kokee ne uhkasignaaleina, vaikka kyseessä olisivat normaalit suolen liikkeet, psykologi Katarina Meskanen kertoo.
 Christa Mikkolalle pienikin nipistely vatsassa riittää laukaisemaan huolen pahimmasta.
 – Jokainen outo tuntemus kääntyy päässäni taudin peloksi, mikä puolestaan vain lisää huonoa oloa. Jos minulla on illalla epänormaali olo, asetan puhelimeeni herätykset tunnin tai kahden välille koko yön ajaksi. En uskalla nukkua, koska pelkään että herään ja oksennan, Mikkola kertoo.
 Koska kehon viestien ylitulkinta on osittain pakonomaista toimintaa, siitä on hankala oppia pois.
 – On tärkeää opetella siirtämään huomio toisaalle esimerkiksi uppoutumalla keskusteluun tai elokuvaan. Itsensä rauhoittelu on todella tärkeä taito, psykologi Katarina Meskanen neuvoo.
 Kotkalainen Christa Mikkola löysi sosiaalisen median kautta satoja emetofobiasta kärsiviä. Tiina Karppi / Yle
 Pelon kohtaaminen on parasta lääkettä
 Ylitulkinnan kierteen katkaiseminen on vain yksi osa-alueista, joihin emetofobian hoidossa keskitytään.
 – Hoito perustuu pelosta keskustelemiselle, mutta myös asteittaiselle altistamiselle. Hoito voi pitää sisällään esimerkiksi sellaisen ohjelman katsomista, jossa näytetään pahoinvointia, psykologi Katarina Meskanen kertoo.
 Tiedän, että paraneminen vaatii omien ajatustapojeni muuttamista.  Christa Mikkola
 Asteittainen altistaminen emetofobian hoidossa on kuitenkin haastavampaa kuin esimerkiksi lentopelon hoidossa. Vatsatauti saattaa iskeä varoittamatta, vaikka hoito olisi vielä kesken. Se ei kuitenkaan välttämättä pilaa jo tehtyä työtä.
 – Hoidon kannalta voi olla hyväkin asia että joutuu pakosta altistumaan sille, mitä pelkää eniten. Joku saattaa huomata, että tilanne menikin ohi paljon helpommin, kuin oli pelännyt, Meskanen sanoo.
 Christa Mikkola ehti toivoa samaa viimeisimmän vatsatautinsa aikana.
 Vain pari päivää aikaisemmin hän oli parhaansa mukaan yrittänyt olla puolisonsa tukena, kun tämä oli vatsataudissa. Tilanne tuntui kuitenkin ylitsepääsemättömältä.
 – Puolisoni joutui sairaana ennemminkin kantamaan huolta minun paniikistani. Facebookin Emetofoobikot-ryhmän kautta sain yhteyden naiseen, joka oli viestien välityksellä tukenani läpi yön. Hän oli minulle ihan ventovieras, Mikkola kertoo.
 Oman oksentamisen jälkeen jännitys lopulta purkautui naurulla, mutta helpotus oli vain hetkellistä.
 – Ajattelin jo, että eikö se ollutkaan tuon kummempaa. Mutta heti toivuttuani aloin jo hysteerisesti pelätä, milloin ja mistä tulee seuraava tauti.
 Tieto ei aina lisää tuskaa
 Koska kyseessä on hyvin tarkkarajainen pelko, sen hoito on usein tehokasta. Suurin kynnys monelle emetofobiasta kärsivälle on asiantuntevan hoidon löytäminen.
 Christa Mikkolan oma terapeutti ei ollut kuullutkaan emetofobiasta ennen kuin Mikkola kertoi hänelle asiasta.
 Kun Christa Mikkola tuntee pelon nostavan päätään, hän keskittyy kirjan lukemiseen tai pelaamiseen. Myös Facebookin Emetofoobikot-ryhmästä löytyy hetkessä juttuseuraa. Tiina Karppi / Yle
 Hän on etsinyt paljon tietoa muun muassa siitä, miten taudit leviävät ja millä alueilla tautiepidemioita on. Näistä asioista keskustellaan myös paljon Facebookin Emetofoobikot-ryhmässä.
 – Tiedän, että paraneminen vaatii omien ajatustapojeni muuttamista.
 Eroon päivittäisestä pelosta
 Edistystä on tapahtunut hiljalleen. Nykyään Christa Mikkola sietää jo katsoa elokuvia, joissa joku oksentaa. Myös viimeisimmästä vatsataudista selviäminen kunnialla teki olon ylpeäksi, vaikkei se fobiaa pois vienytkään.
 Hän kuitenkin tietää, että parasta on edetä päivä kerrallaan.
 – Tällä hetkellä toivon, että oksentamisen pelkoni helpottaisi jossakin vaiheessa edes sen verran, että voisin tehdä normaaleja, jokapäiväisiä asioita – ilman, että minun tarvitsee koko ajan pelätä.
 Välillä tieto lisää tuskaa, mutta se voi myös rauhoittaa.
 – Eivät taudit ilmasta hyppää. Faktojen mielessä pitäminen on tärkeää tilanteessa, jossa paniikki on ottaa vallan.

Pikkutyttö ihmetteli, miksi pelkäsi kuollakseen oksentamista – 10 vuoden kuluttua hän löysi yli tuhat kohtalotoveria Suomesta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Uudet kansanedustajat saavat valtakirjansa
 Valta vaihtuu tällä viikolla eduskunnassa  konkreettisesti : tiistaina uudet kansanedustajat saavat valtakirjansa. Keskiviikkona pidetään ensimmäinen täysistunto, jossa valitaan väliaikaiset puhemiehet. Torstaina presidentti  Sauli Niinistö  avaa valtiopäivät. Perjantaina hallitustunnustelut alkavat toden teolla, mitä todennäköisimmin suurimman eduskuntapuolueen SDP:n  Antti Rinteen  johtamina.
 Opiskelijoiden terveydenhoito uudistuu parin vuoden sisällä
 Turun ammattikorkeakoulun opiskelijaterveydenhuolto on vielä toistaiseksi kunnan järjestämää. Vuoden 2021 alussa ammattikorkeakoululaisetkin pääsevät YTHS:n piiriin.  Paula Collin / Yle
 Opiskelijat pääsevät tasavertaiseen asemaan, kun  opiskeluterveydenhuolto uudistuu . Vuodesta 2021 alkaen kaikkien korkeakouluopiskelijoiden terveydenhuollosta vastaa YTHS. Nykyisellään opiskeluterveydenhuolto on kuntien vastuulla, ja sen laatu on vaihdellut eri puolilla Suomea.
 Oulussa alkaa oikeudenkäynti seksuaalirikostapauksesta, josta sai alkunsa yhteiskunnallinen kuohunta
 Wasim Khuzam / Yle
 Alaikäiseen kohdistuvasta seksuaalirikollisuudesta alettiin Suomessa puhua entistä enemmän viime vuoden lopulla. Syynä olivat Oulussa paljastuneet seksuaalirikosepäilyt, joiden joukossa oli yksi poikkeuksellisen laaja epäily. Yhden tytön pitkään jatkuneesta hyväksikäytöstä epäiltiin peräti kahdeksaa miestä. Tämän tapauksen oikeudenkäynti alkaa  Oulun käräjäoikeudessa tiistaina . Oikeudessa syytetään yhtä epäiltyä törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta.
 Putinin ja Kim Jong-unin tapaamiselle vahvistus
 Vladimir Putin ja Kim Jong-un AFP
 Pohjois-Korean virallinen tietotoimisto vahvistaa, että Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  välinen huippukokous  järjestetään pian . Tapaamisen tarkkaa aikaa ja paikkaa ei vielä kerrota, mutta Kremlin tiedottajan mukaan se tapahtuisi vielä huhtikuussa. Arvioiden mukaan Kim pyrkii Venäjän vierailulla löytämään tukea taloudellisten suunnitelmiensa toteuttamiseksi ja näyttämään, että hänellä on suhteita maailman johtajiin. Putin taas haluaa osoittaa, että Venäjä on merkittävä toimija Korean niemimaalla.
 Arkeen palataan aurinkoisessa ja lämpimässä säässä
 Yle
 Lähipäivät ovat korkeapaineen vaikutuksesta aurinkoisia ja lämpimiä, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela . Lämpötila kohoaa kesäisiin lukemiin suuressa osassa maata, lännessä ja etelässä paikoin jopa 20 asteen tuntumaan. Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Uudet kansanedustajat saavat valtakirjansa, Oulussa alkaa seksirikosoikeudenkäynti, opiskelijoiden terveydenhoito uudistuu


Summary: Kahdeksan miehen epäillään käyttäneen hyväksi tyttöä kuukausien ajan. Oikeudessa alkaa käsittely yhden epäillyn osalta.

Tästä on kyse Oulussa viime vuoden lopussa julki tulleen seksuaalirikostapauksen oikeusjutuista ensimmäinen on tänään käräjillä. Juttu on osa laajaa seksuaalirikoskokonaisuutta, joka kohahdutti valtakunnassa. Kaikkiaan epäiltynä on kahdeksan ulkomaalaistaustaista, jotka ilmeisesti tunsivat toisensa. Oikeudessa tapaukset käsitellään yksi kerrallaan.
 Oulun julkisuudessa olleista seksuaalirikostapauksista laajimman käsittely alkaa tänään tiistaina Oulun käräjäoikeudessa.
 Kyseessä on viime vuoden lopussa julkisuuteen tapaus, jossa  kahdeksan ulkomaalaistaustaisen miehen epäillään  muun muassa käyttäneen törkeästi hyväksi alaikäistä tyttöä kuukausien ajan.
 Rikoskokonaisuuteen kuuluu kahdeksan juttua, joissa kussakin on eri epäilty ja sama asianomistaja. Kukin juttu käsitellään erikseen.
 Tänään alkavassa istunnossa käsitellään juttua, jossa yhtä miestä vastaan on nostettu syytteet törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta.
 Seitsemän muun epäillyn osalta tapaukset etenevät oikeuteen myöhemmin, luultavasti pääosin kevään ja kesän aikana. Kolmen epäillyn osalta esitutkinta on valmis, ja neljän epäillyn osalta esitutkinta valmistunee toukokuun loppuun mennessä ja viimeisen epäillyn tekijän kesäkuun alkuun mennessä.
 Mikä tekee tapauksesta erikoisen?
 Ylen tammikuussa julkaisemassa jutussa  poliisit eri puolilta Suomea pitivät nyt oikeudessa alkavaa kahdeksan epäillyn tapausta sikäli poikkeavana, että saman uhrin törkeästä hyväksikäytöstä ja raiskauksesta epäillään näin useita toisensa tuntevia miehiä.
 Sinänsä lapseen kohdistuvat, törkeätkään seksuaalirikokset eivät ole harvinaisia. Viime vuoden joulukuussa poliisilaitoksilla eri puolilla maata oli meneillään yhteensä tuhat lapsiin kohdistuvaa seksuaalirikostutkintaa.
 Maaliskuun puolivälissä nelikymppinen mies tuomittiin seksuaalirikoksista, joiden uhri oli alle 10-vuotias tyttö, joka tunsi erityistä luottamusta tekijää kohtaan. Elisa Kinnunen / Yle
 Oulussakin on tullut esiin lukuisia lapsiin kohdistuvia seksuaalirikosepäilyjä sen jälkeen, kun julkisuudessa kerrottiin laajasta kahdeksan epäillyn tapauksesta. Aiemmin tällaiset tapaukset eivät välttämättä ole tulleet julkisuuteen, koska poliisi lähtökohtaisesti ei kerro lapsiin kohdistuvista seksuaalirikoksista. Oulussa poliisi on kuitenkin kertonut tapauksista poikkeuksellisen tarkasti.
 Poliisi  on perustellut  sitä sillä, että ihmisiä on haluttu varoittaa sosiaalisen median vaaroista. Kahdeksan epäillyn tapauksessa epäillyt ja uhri näyttäisivät tavanneen sosiaalisessa mediassa, ja somen on epäilty liittyvän myös joihinkin muihin poliisin tutkimiin seksuaalirikoksiin.
 Poliisin tiedotuslinja ylipäätään on herättänyt  runsaasti keskustelua  ensimmäisen julkitulon jälkeen. Oulun poliisilaitoksen rikosylikomisario  Markus Kiiskinen  kertoi aikaisemmin Ylelle, että he tiedottivat tapauksista julkisuuteen heti, kun se oli mahdollista.
 – Nähtiin, että tässä näyttää olevan jonkinnäköinen ilmiö käsillä. Päätettiin, että tästä ilmiöstä kerrotaan ja varoitetaan.
 Suomen muissa poliisilaitoksissa tunnistetaan myös Kiiskisen mainitseman ilmiön piirteet. Poliisilaitosten mukaan harvinaista sen sijaan on se, että Oulun laajassa kokonaisuudessa saman uhrin törkeästä hyväksikäytöstä ja raiskauksesta epäillään  useita toisensa tuntevia miehiä.
 Sitä, miten epäillyt ovat tunteneet toisensa, ei poliisi ole kertonut.  Ylen tietojen mukaan  ainakin kolme epäiltyä miestä on asunut samassa vastaanottokeskuksessa.
 Nyt oikeudessa alkava tapaus poikkeaa monesta seksuaalirikoksesta myös siinä, että epäilyn mukaan teot jatkuivat pitkään, useita kuukausia.
 Vyyhti alkoi paljastua poliisille viime kesänä
 Juttu kerrallaan käräjille siirtyvä seksuaalirikostapaus alkoi paljastua poliisille loppukesästä 2018.
 Kahdeksan miehen epäillään törkeästi hyväksikäyttäneen alle 15-vuotiasta lasta.
 Maaliskuun lopussa parikymppinen mies tuomittiin seksuaalirikoksista, joiden uhri oli hänen Snapchatissa tapaamansa 14-vuotias tyttö. Timo Nykyri / Yle
 Viittä heistä epäillään myös törkeästä raiskauksesta. Kolmea epäillään tytön pahoinpitelystä ja neljää  seksuaalipalveluiden ostamisesta nuorelta henkilöltä . Lisäksi yhtä epäillään sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan hallussapidosta.
 Hyväksikäyttöä oli epäilyn mukaan kestänyt miltei viisi kuukautta yksityisasunnossa, kesäkuun alusta lokakuun loppuun.
 Myös epäillyn pahoinpitelyn tekoajaksi on merkitty sama kuin muissa rikoksissa, lähes viisi kuukautta. Kyse on fyysisestä pahoinpitelystä.
 Poliisi otti lopulta marraskuussa 2018 kiinni  seitsemän miestä epäiltynä seksuaalirikoksista.  Kahdeksas epäilty napattiin kiinni  joulukuussa 2018 Saksassa.
 Kahdeksas epäilty ehti kuitenkin kertaalleen päästä vahingossa vapaaksi. Joulukuun kiinniottoa seuranneena viikkona Oulun poliisi tiedotti, että Saksan kollegat olivat päästäneet epäillyn vapaaksi  tietokatkoksen vuoksi . Mies kuitenkin saatiin  uudelleen kiinni Saarbrückenin kaupungissa Saksassa  ja hänet luovutettiin Suomeen  tammikuussa 2019 .
 Tutkinnassa useita muita tapauksia, joissa epäiltyinä myös suomalaisia
 Seksuaalirikosepäilyjen saamaa julkisuutta kasvatti viime vuoden loppupuolella se, että poliisi kertoi laajan vyyhdin kanssa yhtä aikaa myös kahdesta muusta epäillystä tapauksesta.
 Niiden epäillään tapahtuneen samana päivänä marraskuussa Tuiran kaupunginosassa Oulussa, ja näistä epäillyt ilmeisesti tunsivat toisensa.
 Näistä toisesta on jo  annettu tuomio . 22-vuotias tuomittiin 14-vuotiaan raiskauksesta ja törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Näiden tapausten jälkeen julkisuuteen tuli useita muita epäilyjä alaikäiseen kohdistuvista seksuaalirikoksista, joista kahdesta on annettu jo tuomiot. Kaikki julkisuudessa olleista tapauksista eivät liity sosiaaliseen mediaan, eikä niillä muutenkaan ole viranomaisilta ja oikeudesta saatujen tietojen perusteella muita yhdistäviä tekijöitä kuin se, että uhrit ovat alaikäisiä ja se, että epäillyt teot ovat törkeitä.
 Tänä keväänä oikeus  on antanut nelikymppiselle miehelle tuomion  alle kymmenenvuotiaan törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta. Tässä tapauksessa tekijä tunsi uhrinsa, joka tunsi erityistä luottamusta tekijään. Lisäksi oikeus on antanut  23-vuotiaalle tuomion  törkeästä raiskauksesta ja törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Oulun poliisi kertoi Ylelle maaliskuussa, että se on tutkinut heinäkuusta alkaen 29:ää rikoskokonaisuutta, joissa epäillään törkeitä alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikoksia. Kaikki edellä mainitut tapaukset sisältyvät lukuun.
 Sen sijaan Raahessa epäilty seksuaalirikos  osoittautuikin vääräksi ilmoitukseksi .
 Vaikka julkisuudessa on puhuttu ennen kaikkea ulkomaalaistaustaisten suomalaisiin kohdistamista rikoksista, kaikki tapaukset eivät ole sellaisia. Teoista on epäilty 21:tä ulkomaalaistaustaista ja 9:ää suomalaissyntyistä.
 Lue myös:   Mikä erottaa raiskauksen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä? Yle kertoo, mistä Oulun seksuaalirikosnimikkeissä on kyse

Oulussa alkaa oikeudenkäynti seksuaalirikostapauksesta, josta sai alkunsa yhteiskunnallinen kuohunta


Summary: Työ- ja elinkeinoministeriö haluaa voimaloiden äänestä kattavan ja riippumattoman selvityksen.

Työ- ja elinkeinoministeriö käynnisti viime syksynä lisätutkimuksen tuulivoiman aiheuttamista mahdollisista äänihaitoista, koska kiistellystä asiasta ei ole ollut tarpeeksi tieteellistä näyttöä.
 Taustalla on se, että osa tuulivoima-alueiden läheisyydessä asuvista ihmisistä on kertonut oireilevansa vakavasti tuulivoimaloiden tuottaman infraäänen vuoksi. Tämä on osaltaan lisännyt tuulivoimatuotantoon kohdistuvaa pelkoa ja vastustusta.
 Tutkimus valmistuu ensi vuoden helmikuussa. Sen toteuttavat teknologian tutkimuskeskus VTT, Helsingin yliopisto, Työterveyslaitos sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL.
 Koehenkilöillä testataan äänen vaikutusta
 Mittausten avulla määritellään, millainen altiste tuulivoimaloiden tuottama ääni on erityisesti sisätiloissa.
 Kyselytutkimuksella kerätään tietoa, minkälaista oireilua ihmiset ovat kokeneet tuulivoimaloiden läheisyydessä.
 Alueellisesti uusia tutkimuksia on tehty tuulivoimaloiden läheisyydessä Ilmajoella Etelä-Pohjanmaalla. Sieltä siirrytään kevään aikana Satakuntaan Porin seudulle.
 Lisäksi tutkitaan kokeellisesti, miten tuulivoimaloiden tuottama ääni vaikuttaa ihmiseen fysiologisesti.
 – Koehenkilöt altistetaan aidolle tuulivoiman tuottamalle äänelle. Tutkimme muun muassa hengistystiheyttä, sydämen sykettä, pupillien liikettä ja ihon sähkönjohtavuutta, selventää tutkija  Panu Maijala  VTT:stä.
 Koehenkilöiltä pyydetään myös omia havaintoja heidän kuulemastaan äänestä.
 Tuulivoimalan infraäänellä oma luonteensa
 Kyse on eritoten infraäänestä. Koehenkilöt saavat kuunneltavakseen tuulivoimalan ääntä, joka sisältää infraääntä ja vaihtoehtoisesti ääntä, jossa ei ole infraääniä.
 Tutkija Maijala sanoo, että kaikki ihmisen tuottama ääni teollisuudesta liikenteeseen sisältää paljon myös infraääntä. Tuulivoimaloiden tuottama infraääni eroaa kuitenkin tästä.
 – Se on luonteeltaan hieman erilaista, sykkivää. Yksi tutkittava väittämä on, että tällä äänen luonteella on merkitystä, vaikka sen taajuussisältö on samanlaista kuin muualla teollistuneessa ympäristössä.

Lisätutkimus selvittää tuulivoiman infraäänen vaikutukset terveyteen


Summary: Vuodesta 2021 alkaen kaikkien korkeakouluopiskelijoiden terveydenhuollosta vastaa YTHS.

Tästä on kyse Korkeakoulujen opiskeluterveydenhuolto uudistuu vuoden 2021 alussa Eduskunta hyväksyi maaliskuussa lakiesityksen, jonka myötä Ylioppilaiden terveydenhuoltosäätiö YTHS ottaa hoitaakseen myös ammattikorkeakoululaisten terveyspalvelut Uudistuksen tavoitteena on taata tasavertaiset terveyspalvelut kaikille korkeakouluopiskelijoille opiskelupaikasta riippumatta
 Turun ammattikorkeakoulun opiskelijakunta TUO:n hallituksen puheenjohtaja  Mikke Kuula  ja hallituksen jäsen  Jade Tähtinen  odottavat jo innolla opiskeluterveydenhuollon uudistusta. Runsaan puolentoista vuoden kuluttua ammattikorkeakoululaisetkin saavat käyttää Ylioppilaiden terveydenhuoltosäätiö YTHS:n palveluita.
 – Se on erittäin hieno juttu. Ammattikorkeakoulujen opiskelijat pääsevät yhdenvertaiseen asemaan yliopisto-opiskelijoiden kanssa ja saamme laajemmat terveyspalvelut, Kuula sanoo.
 Turussa opiskeluterveydenhuolto on sujunut pääosin hyvin, mutta palvelut eivät ole olleet ammattikorkeakoululaisille yhtä laajat kuin yliopisto-opiskelijoille YTHS:ssä.
 Jade Tähtinen kertoo, että toisinaan akuuttitapauksissa opiskelijat ovat joutuneet menemään terveyskeskuksiin, kun opiskeluterveydenhuoltoon on ollut vaikea saada aikaa.
 – Nyt palvelut keskittyvät ja laajentuvat. Se on ihan mahtavaa ja paljon yhdenvertaisempaa, Tähtinen sanoo.
 Pitkään puhuttu uudistus
 Opiskeluterveydenhuollon uudistuksen tavoitteena on juuri yhdenvertaisuus. Vielä tällä hetkellä ammattikorkeakoulujen opiskeluterveydenhuolto on kuntien vastuulla, ja terveydenhuollon laatu on vaihdellut eri puolilla Suomea.
 Uudistusta on puuhattu vuosia. Jo vuonna 2009 sosiaali- ja terveysministeriön asettama työryhmä esitti, että ammattikorkeakoulujen opiskelijat siirrettäisiin YTHS:n piiriin.
 Sinetti vuosien työlle saatiin  maaliskuussa , kun eduskunta hyväksyi lakiesityksen, jonka myötä ammattikorkeakoulujen opiskelijaterveydenhuolto siirtyy Ylioppilaiden terveydenhuoltosäätiö YTHS:n hoidettavaksi.
 Tähän mennessä YTHS on vastannut vain yliopisto-opiskelijoiden terveydenhuollosta. Kun ammattikorkeakoulut tulevat YTHS:n piiriin, asiakasmäärä tuplaantuu. Jatkossa YTHS palvelee Suomessa yhteensä 250 000 opiskelijaa.
 YTHS:n Turun terveyspalveluyksikön johtaja Maisa Kuusela uskoo, että jatkossa jokainen korkeakouluopiskelija saa tasavertaiset terveyspalvelut. Paula Collin / Yle
 YTHS:ssä uudistusta suunnitellaan parhaillaan kovaa vauhtia. Turun terveyspalveluyksikön johtaja, yleisterveyden ylilääkäri  Maisa Kuusela  kertoo, että nyt mietitään, millaiseksi valtakunnallinen palvelumalli muotoutuu. Siitä päätetään kevään aikana.
 – Se tarkoittaa sitä, miten paljon tulee keskitettyjä palveluja ja kuinka paljon hoidetaan potilaita etänä digitaalisesti, Kuusela sanoo.
 YTHS on jo aiemmin  kokeillut erilaisia etäpalveluja  ja kokemukset niistä ovat olleet hyviä. Syksyllä YTHS kokeili etävastaanottovälineitä useammassa toimipisteessä ja tänä keväänä kokeilussa on lääkärin tai hoitajan vastaanotto oman kännykän kautta. Etävastaanottoja on testattu myös fysioterapiassa.
 Käytännössä tulee olemaan isompia yksiköitä, joilla on palvelupisteitä eri paikoissa.  Maisa Kuusela
 Kaikkea etänä ei tietenkään voi tehdä. Tiedossa on väistämättä monien uusien toimipisteiden perustaminen ja paljon rekrytointeja. Tällä hetkellä YTHS:llä on 10 terveyspalveluyksikköä ja toimintaa on 12 eri kaupungissa. Ammattikorkeakouluilla on kuitenkin toimintaa kymmenillä paikkakunnilla.
 Vielä ei ole tehty päätöksiä siitä, miten paljon uusia toimipisteitä on tulossa tai mihin ne sijoitetaan.
 – Suunnitelmissa on niin sanottuja palvelualueita. Ne ovat isompia ja voivat käsittää useamman kunnan tai kaupungin alueet. Käytännössä tulee siis olemaan isompia yksiköitä, joilla on palvelupisteitä eri paikoissa. Ne määräytyvät sen mukaan, kuinka kaukana ne ovat isommista pisteistä ja kuinka paljon alueella on opiskelijoita, Maisa Kuusela sanoo.
 Jade Tähtinen ja Mikke Kuula pitävät vuosittaista terveydenhoitomaksua kohtuullisena. Paula Collin / Yle
 Vuosittainen maksu opiskelijalle 77 euroa
 Opiskelijaterveydenhuollon tuottaa jatkossa YTHS, mutta sen järjestämisestä vastaa Kela. Rahoitus tulee pääosin valtiolta. Osittain terveydenhuolto jää kuitenkin opiskelijoiden maksettavaksi.
 Opiskelijoilta peritään vuosittainen terveydenhoitomaksu, joka on arviolta 77 euroa.
 Tällä hetkellä yliopisto-opiskelijoiden terveydenhoitomaksu sisältyy ylioppilaskunnan jäsenmaksuun, joten yliopistoissa opiskeleville uudistus ei tuo maksuihin suuria muutoksia.
 Mielestäni se pitää nähdä tietynlaisena halpana terveysvakuutuksena.   Mikke Kuula
 Ammattikorkeakouluissa tilanne voi olla toinen. Esimerkiksi Turun ammattikorkeakoulussa perusterveydenhuollon palvelut ovat olleet maksuttomia. Mikke Kuula ja Jade Tähtinen pitävät tulevaa terveydenhoitomaksua kuitenkin kohtuullisena.
 – Mielestäni se pitää nähdä tietynlaisena halpana terveysvakuutuksena. Palvelut ovat niin paljon nykyistä laajemmat, että ei se ole hirveän suuri summa, Kuula sanoo.
 – Se kuitenkin vahvistaa sen, että palvelut pysyvät hyvänä, Tähtinen lisää.

Kaikki opiskelijat tasavertaiseen asemaan – uudistuva opiskeluterveydenhuolto tuo ammattikorkeakoululaisille nykyistä laajemmat palvelut


Summary: Tällä viikolla hallitustunnustelut kiihtyvät, eduskuntaryhmien puheenjohtajat valitaan sekä neuvotellaan valiokuntien puheenjohtajista.

Vaalit on käyty ja tulos vahvistettu, seuraavaksi alkaa politiikka.
 Tällä viikolla valta vaihtuu eduskunnassa konkreettisesti: uudet kansanedustajat saavat valtakirjansa, ja väliaikainen eduskunnan puhemies nuijansa.
 Tiistai 23.4. Vallan mandaatti siirtyy uudelle eduskunnalle
 Kauden 2019–2023 kansanedustajat noutavat tiistaina oikeuskanslerin tarkastamat valtakirjat, ja niiden myötä mandaatin edustaa kansaa. Heistä otetaan virallinen kansanedustajan potretti.
 Eduskuntaryhmien puheenjohtajat valitaan viimeistään tänään tai keskiviikkona.
 Keskustan ryhmäpuheenjohtajana jatkanee  Antti Kaikkonen  ja perussuomalaisissa  Leena Meri . Viime viikolla SDP valitsi ryhmänsä johtoon  Antti Lindtmanin  ja kokoomus  Kalle Jokisen .
 Keskiviikko 24.4. Ensimmäinen täysistunto ja puhemiehet
 Vaalikauden ensimmäinen täysistunto pidetään keskiviikkona kello 12.
 Eduskunnalle valitaan tilapäinen puhemies sekä varapuhemiehet. He hoitavat tehtävää, kunnes uusi hallitus on muodostettu ja hallituspuolueet tiedetään.
 Ensimmäisenä puhemiehenä aloittanee suurimman eduskuntapuolueen SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne . Kokoomuksen ehdokas eduskunnan puhemieheksi on  Paula Risikko .
 Perussuomalaisten puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  mukaan  puhemiehen nuija kuuluisi  eduskunnan toiseksi suurimmalle puolueelle PS:lle, mutta hän ei ole itse kiinnostunut tehtävästä. Tehtävä kuuluu yleensä hallituksen toiseksi suurimmalle puolueelle.
 Torstai 25.4. Jumalanpalvelus ja valiokuntiin puheenjohtajat
 Presidentti  Sauli Niinistö  avaa valtiopäivät torstaina. Avajaisjumalanpalvelus pidetään Helsingin Tuomiokirkossa, ja illalla soi avajaiskonsertti Musiikkitalossa.
 Politiikan puolella neuvotteleminen jatkuu. Eduskuntaryhmät neuvottelevat, mitkä puolueet saavat minkäkin valiokunnan puheenjohtajan paikat.
 Kysymys ei ole vähäpätöinen: viime vaalikaudella valiokuntien puheenjohtajiston rooli korostui muun muassa sosiaali- ja terveysvaliokunnassa sekä perustuslakivaliokunnassa.
 Alkuperäisen suunnitelman mukaan torstaina piti myös tapahtua pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) eronpyyntö. Nyt tämä vaihe  on jo takana .
 Perjantai 26.4. Hallitustunnustelut alkavat todella
 Eduskuntaryhmät nimeävät perjantaina virallisen hallitustunnustelijan, käytännössä suurimman puolueen johtajan Antti Rinteen.
 Hallitusneuvotteluista on povattu vaikeita.
 Rinne on sanonut haluavansa hallituksen kasaan jo toukokuun lopussa, ja hänen mukaansa  epävirallisia hallituskeskusteluja  eri puolueiden edustajien kanssa on jo käyty.
 Lähiviikot osoittavat, miten tavoitteelle käy. Toinen takaraja on heinäkuussa alkava Suomen EU-puheenjohtajuuskausi.
 LUE MYÖS: Lue tästä askelmerkit, miten Suomi saa uuden hallituksen – Valmista toukokuun lopulla tai viimeistään juhannukseksi

Nyt valta vaihtuu konkreettisesti: Uudet kansanedustajat saavat valtakirjansa ja eduskunnan puhemies nuijansa