Summary: Joukkoampumiset olivat sitä todennäköisempiä, mitä löyhempiä osavaltion aselait olivat, ilmenee tuoreesta tutkimuksesta.

Joukkoampumiset ovat  tuoreen yhdysvaltalaistutkimuksen  mukaan yleisempiä osavaltioissa, joiden aselait ovat sallivia ja suurempi osa väestöstä omistaa aseita.
 Tulos voi kuulostaa itsestään selvältä, mutta aselakien ja joukkoampumisten yhteyksiä ei ole tutkittu paljoakaan.
 Tutkimus perustuu vuosina 1998–2015 kerättyihin tietoihin. Tarkasteltuna ajanjaksona Yhdysvalloissa tapahtui 344 joukkoampumista, eli tapausta, jossa ainakin neljä ihmistä kuoli ampumalla.
 Tulosten perusteella joukkoampumiset olivat sitä todennäköisempiä, mitä löyhempiä osavaltion aselait olivat.
 Samanlainen yhteys havaittiin tarkasteltaessa aseiden omistajien määrää. Kymmenen prosentin lisäys aseiden omistajissa näkyi tilastoissa 35 prosentin nousuna joukkoampumisissa.
 Esimerkiksi Kalifornian osavaltiossa, missä on vuosittain noin kaksi joukkoampumista, tämän suuruinen muutos tarkoittaisi 3–5 joukkoampumista enemmän viiden vuoden aikana.
 Aselait ovat tulosten valossa höllentyneet lähivuosikymmeninä monissa osavaltioissa, ja samalla myös erot osavaltioiden joukkoampumisissa ovat suurentuneet.
 Joukkoampumiset ovat yleistyneet vapaiden aselakien osavaltioissa ja vähentyneet tiukempia lakeja noudattavissa.
 Tulokset julkaistiin lääketieteellisessä BMJ-lehdessä.

Yhdysvaltalaistutkimus: Vapaat aselait yhteydessä joukkoampumisiin


Summary: Viime viikolla juhlittiin kevään alkamista Kirgisiassa, muistettiin Christchurchin terrori-iskun uhreja ja kiivettiin aidan yli Meksikon ja Yhdysvaltain rajalla. Kokosimme viikon mielenkiintoisimmat uutiskuvat yhteen.

Mielenosoittajia EU-komission rakennuksen edustalla Brysselissä 21. maaliskuuta. Olivier Hoslet / EPA
 Aurinko paistaa Mozarabicin kappelin läpi San Miguelissa, Galiciassa. Brais Lorenzo / EPA
 Sterletteja (pieni sampikala) istutetaan Tonavaan Budapestissa Unkarissa. Marton Monus / EPA
 Kok-Boru on perinteinen kirgisialainen hevosurheilu, jossa pallon tilalla on vuohen talja, jonka pelaajat yrittävät heittää vastustajan maaliin. Peli on osa kevään alkamisen juhlintaa. Igor Kovalenko / EPA
 Christchurchin iskujen muistotilaisuus Al Noor-moskeijassa. Mick Tsikas / EPA
 Kurdien uuden vuoden Nowruzin juhlintaa Akressa Irakin kurdialueella. Gailan Haji / EPA
 110:s Milano–San Remo -pyöräilykilpailu käynnissä Italiassa. Dario Belingheri / EPA

Siirtolaiset kiipeämässä raja-aidan yli ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Israelin armeijan mukaan raketti ammuttiin Gazan kaistalta.

Israelin poliisi ja pelastusviranomaiset kertovat, että kuusi israelilaista haavoittui maanantaiaamuna Tel Avivin pohjoispuolella sijaitsevassa Mishmeretissä, kun raketti osui asuinrakennukseen.
 Israelin armeijan mukaan raketti laukaistiin Gazasta. Armeija tutkii tapausta. Palestiinalaiset eivät ole toistaiseksi vahvistaneet iskua.
 Alueelta kuului räjähdys. Poliisin mukaan yksi talo syttyi tuleen. Muutama minuutti ennen tulipaloa Israelin armeija käynnisti alueella ilmahyökkäyksestä varoittavat sireenit.
 Edellisen kerran Gazasta ammuttiin raketteja Tel Avivia kohti kymmenen päivää sitten.  Israelin armeija pommitti  vastauksena Gazaa.
 Islamistinen Hamas-järjestö hallitsee Gazan kaistaa. Hamasin mukaan edelliset raketit laukaistiin vahingossa.
 Israelissa järjestetään parlamenttivaalit 9. huhtikuuta. Israelin armeijan ja palestiinalaisten välillä on ollut viime aikoina  useita yhteenottoja .

Israel: Kuusi ihmistä haavoittui rakettihyökkäyksessä Tel Avivin lähellä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Muellerin tutkinta ei löytänyt näyttöä Trumpin vehkeilystä
 Yhdysvalloissa erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  odotetun Venäjä-tutkinnan tulokset saivat ristiriitaisen vastaanoton. Presidentti  Donald Trump   tulkitsi tulokset voitokseen . Demokraatit puolestaan sanoivat, että tutkinta ei vapauttanut presidenttiä kokonaan syytöksistä. Oikeusministeri  William Barrin  julkaiseman tiivistelmän mukaan Muellerin tutkinnassa  ei löytynyt todisteita  siitä, että Trump tai hänen presidentinvaalikampanjansa olisi vehkeillyt venäläisten kanssa.
 Joka kolmas jättää äänestämättä vaaleissa
 Petteri Paalasmaa / AOP
 Monen kansalaisen ääni jää kuulematta vaaleissa, kun  joka kolmas jättää äänestämättä.  Helsingin yliopiston tutkijoiden mukaan vähiten vuoden 2015 vaaleissa äänestivät ruumiillista työtä tekevät. Esimerkiksi ikkunanpesijöistä, tarjoilijoista ja rakentamisen tai jätehuollon työntekijöistä vain 60 prosenttia kävi uurnilla. Äänestämättömien joukkoon kuuluvat myös pienituloiset, nuoret, itäsuomalaiset ja usein muuttaneet sekä ulkosuomalaiset.
 SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne tänään Ylen puoluejohtajatentissä
 Antti Rinne Jarno Kuusinen / AOP
 Eduskuntavaaleihin on aikaa vajaat kolme viikkoa, ja Ylen puoluejohtajatentit jatkuvat.  Tänä iltana tenttivuorossa on SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne.  SDP on ollut puoluekannatusmittausten kärjessä, ja Rinne on noussut näin pääministerikisan ennakkosuosikiksi. Oppositiossa Rinne on linjannut SDP:tä vahvasti vasemmalle.
 Henkinen ensiapu on paikalla, kun maailma romahtaa
 Henkinen ensiapu sai omat tilat Seinäjoen keskussairaalan päivystyksestä pari vuotta sitten. Pasi Takkunen / Yle
 Akuutin  kriisiavun saamisessa on suuria eroja ympäri Suomea.  Seinäjoen keskussairaalassa on kehitetty poikkeuksellinen henkisen ensiavun malli. Kun sairaalan potilas tai asiakas kohtaa eri syistä johtuvia kriisejä, voidaan hänelle hälyttää saman tien keskustelu- ja kuunteluapua sairaalan omasta henkilökunnasta. Seinäjokelaisella  Sanna-Liisi Kaskilla  akuutin kriisiavun hakeminen ei jäänyt vain yhteen kertaan.
 Analyysi: Thaimaan asevoimat junaili itselleen vaalivoiton
 Lehdistö seuraa vaalien etenemistä. Diego Azubel / EPA
 Thaimaan parlamenttivaalien voittajaksi näyttäisi nousevan sotilasjunttaa kannattava Palang Pracharat -puolue. Sotilasjuntta käytti vaaleissa hyväkseen valta-aseman tuomaa näkyvyyttä, kukkaronvartijan antamia etuja ja junailemaansa uutta perustuslakia, kirjoittaa ulkomaantoimittaja  Mika Mäkeläinen   analyysissään .
 Poutaista ja viilenevää
 Yle
 Maanantaiaamu valkenee laajalti poutaisena ja kylmänä, ennustaa Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi . Itärajan läheisyydessä sekä Etelä-Suomessa tulee paikoin lumikuuroja. Lämpötila on nollan alapuolella lähes koko maassa. Päivällä pilvisyys hieman lisääntyy. Lämpötila kohoaa etelässä 5 asteen tuntumaan. Aivan pohjoisessa on päivälläkin heikkoa pakkasta. Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Mueller ei löytänyt näyttöä Trumpin vehkeilystä, Rinne vierailee Ylen tentissä, sää on poutainen ja viileä


Summary: Mikä on poliittisen vihan tehokkain vastalääke, pohtii Jari Ehrnrooth.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Aikamme poliittinen ilmapiiri on raakalaismainen.
 Vihan puheet ja teot  pirstovat julkista tilaa paitsi kaduilla, sosiaalisessa mediassa ja populistisissa liikkeissä myös perinteisissä puolueissa.  Ranskan keltaliiveissä  mellakoivat ääriainekset julistavat juutalaisvihaa ja  Englannissa antisemitistisiä äänenpainoja  on havaittu Labourissa, joka  Corbynin  johdolla on antanut tukensa myös Venezuelan sosialistidiktatuurille.
 Kaikki, jotka uskovat yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden järkevään edistämiseen,  miettivät nyt , mikä meni pieleen ja mitä pitäisi tehdä.
 Vihapuheiden ja vihaliikkeiden tehtävänä ei ole tunteiden purkaminen vaan erimielisyyksien lopettaminen.
 Kun kansallissosialistit, fasistit, autoritääriset sosialistit, kommunistit ja anarkistit kanavoivat kateutta ja vihaa, tavoitteena ei ole vapautua sielua kalvavasta kaunasta, vaan luoda aatteellisesti yksimielinen maailma eliminoimalla kilpailevat katsomukset.
 Mitä monipuolisemmin erilaiset näkemykset pääsevät esiin, sitä paremmin liberaali demokratia toimii.
 Vapaamielinen demokratia  – jollainen Suomi valtiosääntömme mukaan on – toimii täsmälleen päinvastaisella periaatteella. Monenkirjavuus, ristiriidat, loputon väittely ja erimielisten kilpailu vaikutusvallasta ei ole ohimenevä häiriö vaan vallitseva realiteetti.
 Mitä monipuolisemmin erilaiset näkemykset pääsevät esiin, sitä paremmin liberaali demokratia toimii. Yksimielisyyden tavoittelu ei sovi kansanvaltaiseen hallitusmuotoon. Siksi vihapuheiden ja vihaliikkeiden rajoittaminen on hyvin perusteltua.
 Nimimerkkien ja valetilien suojista räyhätään ja raivotaan kaikille niille joita kadehditaan ja inhotaan ties minkä ominaisuuden vuoksi.
 Suomessa vihapuhetta  on päätetty suitsia poliisivoimin.
 Internetin keskustelupalstoilla ja yhteisöpalveluissa on kuitenkin loputon määrä mahdollisuuksia vihanpitoon, vihollisiksi valittujen loukkaamiseen ja uhkailuun. Nimimerkkien ja valetilien suojista räyhätään ja raivotaan kaikille niille joita kadehditaan ja inhotaan ties minkä ominaisuuden vuoksi.
 Historioitsijan on pakko todeta: Ei mitään uutta auringon alla. Esimerkiksi viime vuosisadan alun työväenliikkeen paikallisyhdistysten käsinkirjoitetuissa lehdissä rehotti herravihan kultti, joka sitten kanavoitui kansanvallan vastaisen punakapinan käyttövoimaksi.
 Sanat eivät pelkästään heijasta, ne myös luovat todellisuutta.
 Koska perimmäinen ongelma ei ole  vihapuhe sinänsä, vaan se, millainen tunnevoima kanavoituu poliittiseksi aktiivisuudeksi, on syytä kysyä, mikä on poliittisen vihan tehokkain vastalääke.
 Itse elämä tyrkyttää vastaukseksi rakkautta eikä sitä tule väheksyä. Rakkauden tunnevoimaahan kukaan ei hallitse, mutta kaikki haluavat saada siitä osansa, koska elämä on ihaninta rakkauden vallassa.
 Tuskin kukaan voi rakentaa poliittista kulttuuria tai yhteiskunnallista uudistusliikettä eroottisen rakkauden varaan (vaikka hipit sitä yrittivät).
 Kaikkialla sosiaalisessa elämässä vaikuttaa kuitenkin rakkauden vetovoima, joka antaa hyvän perustan myös poliittiselle toiminnalle – yhdestä tietystä syystä.
 Kuten  Risto Saarinen  teoksessaan Oppi rakkaudesta (2015) oivaltavasti toteaa, ilman toisen ihmisen arvostusta ja kunnioitusta ei voi olla rakkauttakaan. Ja mistäpä muusta aikamme pahaenteinen poliittinen ilmapiiri todistaa kuin ihmisten keskinäisen kunnioituksen – siis perusrakkauden – puutteesta.
 Perusrakkaudesta kumpuava rakkauspuhe  on vihapuheen tehokkain vastalääke. Sanat eivät pelkästään heijasta, ne myös luovat todellisuutta. Kun tuomme esiin ihmisiin ja asioihin kohdistuvia rakkauden tunteitamme ja puhumme itse rakkauden tunteesta, luomme samalla ilmapiiriä, joka antaa jaettavaksi houkuttelevamman tunnevoiman kuin viha.
 Onko keskustelujen piiloagendana erimielisyyden häivyttäminen vai sen arvostaminen?
 Poliittisen elämän ja yhteiskunnallisen keskustelun kannalta tärkeintä rakkauspuhetta on erimielisyyden rakastaminen.
 Haluan kuulla, mitä sinä tästä ajattelet. Hienoa että tuot esiin oman kantasi, vaikka itse ajattelenkin toisella tavoin. Loistavasti kiteytit oman näkemyksesi ja nyt haluan kertoa sinulle omani, koska arvostan sinua.
 Tähän tapaan rakkauspuhe voisi vaikuttaa.
 Suomalainen välttelevä kohteliaisuus  ei ole omiaan rakkauspuheen edistämiseen. Tälle maalle tekisi hyvää omaksua hieman enemmän positiivista lähikohteliaisuutta, jossa jaetaan myönteistä palautetta toisille jo pelkästään siitä että he ovat olemassa ja ainutkertaisuudellaan rikastuttavat ihmiskunnan elämää.
 Tällainen aktiivinen sosiaalinen perusrakkaus lataa myönteistä energiaa sinnekin missä kauna ja katkeruus tekevät pahojaan.
 Overtonin ikkunalla  tarkoitetaan poliitikoille mahdollisten ratkaisujen ja vakavasti otettavien yhteiskunnallisten mielipiteiden kokonaisuutta. Sen ulkopuolelle jäävät ne ehdotukset, analyysit ja tulkinnat, joita pidetään liian radikaaleina tai täysin sopimattomina. Mahdollisen politiikan ikkunan sisältö vaihtuu, kun yhteiskunnalliset liikkeet ja kulttuurin murrokset sekä keskeiset poliitikot ja mielipidejohtajat vaikuttavat siihen.
 Esimerkiksi Suomessa on jo pidemmän aikaa sopinut kritisoida kapitalismia ja suuryrityksiä mutta ei tulontasausta ja hyvinvointivaltiota. Pohjoismaisen hyvinvointimallin toinen jalka on siis jatkuvan koettelun kohteena mutta toista kumarretaan kuin epäjumalaa.
 Se joka kyseenalaistaa hyvinvointivaltion perusteet, saa osakseen, ärtymystä, halveksuntaa, vihaa ja uhkauksia, joiden tarkoituksena on vaientaminen.
 Tällainen ideologinen vinouma rajoittaa yhteiskunnallista itseymmärrystä eikä se ole kunniaksi varsinkaan yhteiskuntatieteelle, jonka päätehtäviin kuuluu vallitsevien yhteiskuntamallien perustavanlaatuinen kritiikki.
 On historiallisesti väistämätöntä, että hyvinvointivaltion lähtökohdat ennen pitkää joutuvat uudelleenarvioinnin kohteeksi.
 Eduskuntavaalien lähestyessä  aionkin seurata, miten avonaiseksi mielipiteiden kirjo revähtää.
 Onko keskustelujen piiloagendana erimielisyyden häivyttäminen vai sen arvostaminen?
 Kuohuttavatko virtaa ahdasmielisen vihan vai kunnioittavan perusrakkauden pyörteet?
 Annan kaikille ehdokkaille ilmaisen vinkin : Koska kevätaurinko nostaa esiin itse elämän voimalliset vietit, tulevat uskottavaan rakkauspuheeseen kykenevät viemään huhtikuun vaaleissa voiton.
 Jari Ehrnrooth
 Kirjoittaja on kirjailija ja filosofisesti suuntautunut kulttuurin tutkija. Hän on kulttuurihistorian ja sosiologian dosentti. Syntyi Koitereella, kirjoittaa Munkkiniemessä, juoksee Keskuspuistossa. Palautetta kirjoittajalle voi lähettää myös suoraan osoitteeseen  palaute.ehrnrooth@gmail.com
 Aiheesta voi keskustella 25.3. klo 16.00 asti.

Jari Ehrnroothin kolumni: Otetaan perusrakkaus politiikan käyttövoimaksi


Summary: Kasvi on levinnyt todennäköisesti lintujen mukana, mutta ilmastonmuutos antaa sille elinmahdollisuudet Suomessa.

Biologit  Jouni Issakainen  ja  Kati Pihlaja  ja puutarhaneuvos  Arno Kasvi  tarkastelevat Turun sataman läheisyydessä kasvavaa misteliesiintymää. Kasvi viihtyy puoliloisena puiden kuten läheisen omenapuun oksilla.
 Työryhmä laskee samasta puusta useita yksilöitä. Mistelijahti on ollut käynnissä Turun seudulla jo muutaman vuoden ajan.
 – Ensimmäiset tiedot tulivat noin neljä vuotta sitten. Olemme eurooppalaisella tasolla, kun meillä on näin kauniita mistelikasvustoja, joissa on näin paljon marjoja, ihastelee Arno Kasvi.
 Kasvi kertoo olleensa mistelien saapumisesta Turkuun niin ihmeissään, että hänen täytyi varmistaa kasvilaji biologeilta, vaikka hän oli tottunut viljelemään misteleitä tutkijoiden tarpeisiin Ruotsissa.
 – Koin velvollisuudekseni selvittää mistelin levinneisyyttä, kun siitä alkoi tulla yleisöhavaintoja. Tämä on pohjana tulevaisuuden tutkimuksille, kertoo biologi Jouni Issakainen.
 Biologit Kati Pihlaja, Jouni Issakainen ja puutarhaneuvos Arno Kasvi ovat kartoittaneet mistelien määrää ja elinvoimaa.  Minna Rosvall / Yle
 Sen jälkeen alkoi varsinainen mistelijahti. Issakainen ja Kasvi ovat ajaneet pitkin Varsinais-Suomea ja kartoittaneet tarkasti eri alueita. Lisäksi työryhmä on ottanut vastaan yleisövihjeitä Ruissalon kasvitieteellisen puutarhan sähköpostin välityksellä.
 – Olemme tehneet tieteellisen tutkimuksen tästä kasvista. Julkaisemme tutkimuksemme kasvitieteellisessä  Lutukka-lehdessä  huhtikuussa, kertoo Issakainen.
 Mistelipensaan kehittyminen vaatii vuosia
 Biologi Jouni Issakainen näyttää mistelin oksan avulla, kauanko puoliloisena puiden oksilla viihtyvän mistelin juurtuminen ja kasvaminen kestävät.
 – Siemen on ollut tässä tyvessä ja juuret ovat tunkeutuneet puun sisään. Joka vuosi verso tekee uuden vuosikasvaimen, joka haaroittuu. Tämäkin on ainakin viisi vuotta vanha misteli, kertoo Issakainen ja tarttuu lopuksi lehteen, jonka hangasta aukeaa kukka noin kuukauden sisällä.
 Misteli puun oksalla. Tässä yksilössä on myös paljon marjoja. Minna Rosvall / Yle
 Issakainen kertoo, että Turun seudulla on sekä naaras- että uroskasveja, ja ne voivat pakkastalven jälkeen hyvin.
 Biologi Kati Pihlaja on tutkinut kartoitustyössä tarkasti kasvien alkuperää ja rakennetta. Emokasviksi on ehdolla Naantalissa havaittu misteli, joka on valitettavasti kadonnut metsänhoitotoimien vuoksi. Siitä mahdollisesti koko Turun esiintymä on saanut alkunsa.
 – Olemme kirjanneet ylös misteleistä niiden isäntäpuut ja missä kohtaa puussa misteli kasvaa. Useista misteleistä on otettu näyte Turun yliopiston kasvimuseoon. Se on tutkijoiden käytettävissä ikuisuuteen asti, kertoo Pihlaja.
 Pihlaja painottaa, että kyseessä on ainutlaatuinen tilanne. Misteli on uusi laji, joka on levinnyt Suomeen ja tutkijat ovat pystyneet seuraamaan leviämisen alkuvaihetta tarkasti.
 Siemen levinnyt kukkakimpusta tai linnun kakasta?
 Misteliä on Turun seudulla Kaarinasta Naantaliin ulottuvalla alueella. Yksittäisiä havaintoja tutkijat ovat saaneet myös Jokioisilta, Tampereelta ja Kemiönsaarelta. Tällä hetkellä vaikuttaa siltä, että pääosin misteleitä on Turun seudulla.
 Misteliä puun oksalla. Minna Rosvall / Yle
 Biologi Jouni Issakainen kertoo, että tarkkaa syytä mistelin saapumiseen ei ole pystytty selvittämään. Ahvenanmaan suunnasta ei ole havaittu tulevan mistelirintamaa, vaan kyseessä on yksittäinen saareke Turun ympärillä.
 – Epäilemme, että linnut olisivat voineet viedä tyttö- ja poikamarjan kukkakimpusta tai vanhoista koristeista jonnekin puun oksalle. Siemen on tarttunut siihen ja emokasvustot ovat lähteneet liikkeelle. Ihminen on tuskin käynyt liimaamassa näin monta siementä korkeidenkin puiden hennoille oksille pitkin Turun seutua, sanoo Issakainen.
 Biologit ovat pohtineet, että rastaat ovat saattaneet levittää misteliä urakalla syötyään valkoisia mistelin marjoja.
 – Rastaan pyllystä tulee limasiimaa ja se tarttuu oksaan. Rastaat ovat ehkä pitäneet näistä omenapuista. Ne ovat saaneet tästä läheltä ruokaa ja paikka on avara ja turvallinen, pohtii Issakainen.
 Ilmastonmuutoksen vaikutusta tutkijat ovat myös pohtineet. Ihminen on todennäköisesti auttanut mistelin meren yli Suomeen. Se voi lisääntyä täällä, koska ilmasto lämpenee.
 Misteli kannattaa jättää rauhaan
 Ruotsissa misteli on rauhoitettu kasvi, mutta Suomessa uusi tulokas ei nauti lain suojaa. Biologi Jouni Issakaisen mukaan sen leviämistä kannattaa seurata.
 – Misteli ei ole tuhokasvi, vaan mielenkiintoinen luonnonilmiö. Suhtautuisin siihen ihaillen. Se on puuvartinen pensas, joten sitä ei saa katkoa toisen maalta, muistuttaa Issakainen.
 Biologi Jouni Issakainen arvioi, että Suomen mistelit kukkivat huhtikuussa. Minna Rosvall / Yle
 Ammattimaisissa hedelmätarhoissa sitä voi pitää kurissa.
 Puutarhaneuvos Arno Kasvi on tottunut antamaan neuvoja kotipuutarhureille. Hän toppuuttelee intoa kasvattaa sitä kotipihalla.
 – Misteliä on tosi vaikeaa saada lisääntymään. Itse olen saanut kasvatettua sitä, mutta olenkin ollut vuosikausia töissä kasvitieteellisessä puutarhassa. Se on vaikeimpia kasveja lisätä ihmiskäsin, pohtii Kasvi.
 Haittaa siitä ei ole, jos se on omassa omenapuussa. Kasvi on iloinen, että suomalaiset ovat olleet niin kiinnostuneita mistelistä.
 Työryhmä ottaa edelleen mielellään vastaan yleisöhavaintoja misteleistä Ruissalon kasvitieteellisen puutarhan sähköpostin välityksellä osoitteeseen  puutarharuissalo@utu.fi .
 Aihetta voi kommentoida jutun alla. Keskustelu sulkeutuu maanantaina 25.3. kello 17.00.

Puiden oksilla kasvava misteli tuli Suomeen jäädäkseen, biologit löysivät 350 yksilöä – "Ei tuhokasvi vaan mielenkiintoinen luonnonilmiö"


Summary: Bangkokissa odotetaan jännityksellä punapaitojen reaktiota, kirjoittaa Ylen ulkomaantoimittaja Mika Mäkeläinen.

Vaalien voittaminen on aina taitolaji, mutta menestystä auttaa ratkaisevasti se, jos pääsee ensin yksin päättämään pelisäännöistä.
 Palang Pracharat -puolueen nimellä vaaleihin lähtenyt Thaimaan sotilasjuntta käytti estoitta hyväkseen valta-aseman tuomaa näkyvyyttä, kukkaronvartijan antamia etuja ja pari vuotta sitten junailemaansa uutta perustuslakia.
 Siviilipuolueeksi kuoriutunut sotilasjuntta saa Thaimaan sunnuntaisista parlamenttivaaleista todennäköisesti juuri sen, mitä se lähti hakemaankin: edes hiukan demokraattiselta näyttävän silauksen viiden vuoden jatkokaudelle vallassa.
 Maanantaiaamuna näytti siltä, että juntta olisi saamassa hiukan enemmän ääniä kuin sotilaiden arkkivihollinen, punapaitoina tunnettu köyhien suosima oppositioliike Pheu Thai, joka puolestaan olisi saamassa niukasti enemmän paikkoja edustajainhuoneeseen, parlamentin alahuoneeseen.
 Joka tapauksessa kummankin puolueen edustajamäärä näyttää jäävän alle kolmasosaan paikoista.
 Toimivammassa demokratiassa hallitusvastuuseen  pääsisi se puolue, joka onnistuu paremmin haalimaan liittolaisia muista puolueista.
 Thaimaassa perustuslaki kuitenkin turvaa sotilaiden etuajo-oikeuden.
 Asevoimat laati pari vuotta sitten perustuslain, jonka mukaan edustajainhuoneen 500 jäsenen lisäksi pääministeristä äänestävät ylähuoneen senaatin 250 edustajaa, jotka ovat kaikki juntan valitsemia.
 Näin juntalle riittää edustajainhuoneessa 126 ääntä 500:sta, ja tarvittava enemmistö on kasassa. Pääministerinä jatkaa todennäköisesti kenraali  Prayuth Chan-ocha .
 Kansa siis valitsee, mutta viime kädessä  asevoimat päättää.
 Vaalit näyttävät arvostelijoiden silmissä demokratiateatterilta, jonka lopputulos oli vääjäämätön.
 Thaimaalaiset ovat kuitenkin tyytyväisiä vähään, sillä useimpien mielestä huonotkin vaalit ovat parempi vaihtoehto kuin ei vaaleja ollenkaan. Eikä Thaimaassa ole pidetty hyväksyttyjä vaaleja vuoden 2011 jälkeen.
 Tulevien kansanedustajien työtiloissa on Thaimaahan sopivaa symboliikkaa.
 Bangkokissa on rakennettu Thaimaan uutta parlamenttitaloa nyt seitsemän vuoden ajan. Urakka on kesken, joten uusi parlamentti joutuu kokoontumaan aluksi jossain väistötilassa – kukaan ei vielä tiedä, missä.
 Demokratiaa maassa on rakennettu jo 86 vuoden ajan, kun kuningashuoneen kaikkivaltaisuudesta tingittiin, mutta yhtä kesken on sekin hanke.
 Demokratia on missä tahansa maassa kieltämättä iso hanke, joka harvemmin etenee ilman takaiskuja. Thaimaassa niitä näyttää tulevan harvinaisen usein.
 Koko 2000-luku on ollut taistelua populistisen ja korruptiosta syytetyn entisen pääministerin  Thaksin Shinawatran  kannattajien sekä konservatiivisten monarkistien välillä.
 Asevoimat on tehnyt kaikkensa, jotta Thaksinin kannattajat eivät pääse valtaan, kävi vaaleissa miten tahansa.
 Pheu Thain kannattajat hurrasivat puolueen päämajassa Bangkokissa 24. maaliskuuta 2019. Rungroj Yongrit / EPA
 Useimmat kyllä ilmoittautuvat periaatteessa  demokratian kannattajiksi – mutta lisäävät herkästi, että kaikkien pitäisi osata äänestää oikein.
 Demokratian toivosta ei silti ole luovuttu. Yksi osoitus siitä on uusi tulevaisuus -puolueen odotuksia parempi menestys.
 Puolue vetoaa erityisesti nuoriin äänestäjiin, joita  tapasin täällä Bangkokissa  juuri ennen vaaleja.
 Thaimaan vanhoja poliittisia ja taloudellisia railoja ei näissä vaaleissa kurottu umpeen. Varsinkin Pheu Thai -puolueen kannattajien reaktiota odotetaan jännityksellä, jos ja kun puolue todennäköisesti jätetään sivuun myös tulevasta hallituksesta.
 Vakaamman hallituksen toivossa juntta luultavasti hakee tuekseen vielä muita puolueita, mutta Pheu Thain kanssa se ei mahdu samaan hallitukseen.
 Thaimaan 2000-luvun historiassa pettymykset ovat herkästi purkautuneet kaduille, joten juntan haasteet eivät välttämättä päättyneet ääntenlaskentaan.
 Lue myös:
 Alustavia vaalituloksia Thaimaasta – Sotilasjunttaa kannattava puolue vahvoilla
 Yle Thaimaassa: Bangkokin nuoret yrittävät kaataa sotilasjuntan vaaleissa

Analyysi: Thaimaan asevoimat junaili itselleen vaalivoiton


Summary: Akuutin kriisiavun saaminen vaihtelee paljon ympäri Suomea. Seinäjoella kehitetty henkisen ensiavun malli on ollut käytössä hyvin tuloksin jo yli 20 vuotta.

"Sitä vain mietti, että ei tämä voi olla totta, miksi näin kävi mulle ja miten tästä mennään eteenpäin. Ja mitä kaikkea pitää nyt järjestää ja tehdä."
 Näin kuvailee seinäjokelainen  Sanna-Liisi Kaski  sokkitilaansa muutama vuosi sitten. Hänen miehensä Timo Kaski sairastui harvinaiseen Arnold-Chiarin oireyhtymään vuonna 2014.
 Tämä tapahtui samaan aikaan, kun Sanna-Liisi ja Timo saivat järkyttävän viestin pohjoisesta – Timo Kasken vanhemmat olivat kuolleet äkillisesti traagisessa auto-onnettomuudessa.
 – Siitä lähti menetysten, sairastelun ja pelon kierre, Sanna-Liisi Kaski kuvaa.
 Kasket kuulivat tuolloin ensimmäistä kertaa henkisestä ensiavusta. Sitä oli tarjolla Seinäjoen keskussairaalassa.
 Sanna-Liisille tuo kohtaaminen ei kuitenkaan jäänyt ainoaksi.
 Apuna kriisin ensimmäisissä tunneissa
 Akuuttia kriisiapua on tarjolla tänä päivänä jo melko hyvin ja kellon ympäri. Kuntien sosiaalipäivystys, kirkko ja järjestöt ovat valmiudessa järjestämään kriisiapua hyvinkin nopeasti.
 Terveydenhuollossa ja sairaaloissa kriisiapua on tarjolla yleensä jo ensihoidosta alkaen, ja hoitohenkilökunta ohjaa asiakkaita ja potilaita psyykkisen ensiavun saamisessa.
 Nopean konkreettisen avun saaminen vaihtelee kuitenkin suuresti. Seinäjoen keskussairaalassa on kehitetty henkisen ensiavun malli, joka on Suomessa poikkeuksellinen.
 Sairaalassa päivystää aina yksi kriisiapukoulutuksen saanut henkisen ensiavun päivystäjä, joka kuuluu sairaalan henkilökuntaan. Hän tulee sairaalaan vaikka kotisohvalta keskellä yötä.
 Tätä voisi kutsua matalan kynnyksen akuutiksi kriisiavuksi. Hea-päivystäjän tehtävä on kannatella asiakasta tai potilasta kriisin yli, auttaa käytännön asioissa ja huolehtia, että ihminen selviää lähitunneista ja seuraavasta päivästä kriisissä.
 Päivystäjä on linkki hoitohenkilökunnan ja asiakkaan välillä.
 Hea-päivystäjät ovat myös sairaalan työntekijöiden tukena esimerkiksi traumaattisten hoitotilanteiden jälkikäsittelyssä.
 Asiakas kohdataan ihmisenä, ei potilaana
 Kun Timo Kasken sairaus paheni ja hän joutui teholle, Sanna-Liisi Kaski muisti, että hänen puhelimessaan oli edelleen henkisen ensiavun yhteystiedot. Hän päätti soittaa päivystäjälle, koska kuolema kävi usein mielessä.
 Päivystäjä oli sama henkilö, jonka kanssa Kaski tapasi ensimmäisellä kerralla. Asia oli siis jo ennestään päivystäjällekin tuttu.
 Seinäjoen keskussairaalan henkisen ensiavun yksi lähtökohta on, että asiakas tai potilas kohdataan ihmisenä, joka on kohdannut kriisin. Hänelle ei siis kirjata erikseen esimerkiksi sairaskertomusta.
 – Koin sen itse tärkeänä, että läsnä ei ollut henkilö, joka kirjasi vain koko ajan ylös tapahtuneita asioita. Hän osasi pitää keskustelun kasassa ja välillä vain kuunteli, Kaski kuvailee.
 Akuuttiin kriisiapuun päätettiin satsata
 Ajatus henkisen ensiavun päivystysringistä syntyi Seinäjoen keskussairaalassa 1990-luvun alussa. Tuolloin huomattiin, ettei esimerkiksi ensiavun hoitohenkilökunnalla ole aikaa kohdata potilaiden omaisia, jotka voivat olla potilaan lisäksi sokkivaiheessa.
 Kriisiapua ei ollut myöskään juuri saatavilla.
 Henkinen ensiapu sai omat tilat Seinäjoen keskussairaalan päivystyksestä pari vuotta sitten. Pasi Takkunen / Yle
 Henkisen ensiavun laajamittainen koulutus aloitettiin 1993. Varsinainen työ alkoi Seinäjoella 1995 ja on jatkunut sairaalassa nyt lähes 25 vuoden ajan.
 Tänä päivänä keskussairaalan päivystyksessä on myös oma hea-huone, jossa päivystäjä tapaa omaisia ja potilaita.
 – Aika monessa sairaalassa tätä työtä tekevät esimerkiksi sairaalateologit ja psykologit. Sairaanhoitajat ottavat varmasti läheiset huomioon sen verran, mitä omalta työltään ehtivät. Tämä työ ei siis jää muuallakaan missään nimessä tekemättä, malli on vain eri, muistuttaa henkisen ensiavun johtaja ja traumaterapeutti  Mirja Fältmars  Seinäjoen keskussairaalasta.
 "Kannustan jatkamaan sitä ehdottomasti"
 Seinäjoen henkisen ensiavun mallia kokeiltiin jonkin aikaa Porissa Satakunnan keskussairaalassa (nyk. Satasairaala). Porissa on edelleen päivystävä hea-työntekijä, mutta hänet hälytetään ainoastaan työntekijöiden avuksi henkisesti traumaattisen hoitotilanteen jälkeen.
 – Toimintamalli muuttui, ja meillä on tällä hetkellä psykiatrinen sairaanhoitaja kahdessa vuorossa kello 8 ja 22 välisenä aikana. Sairaanhoitaja voi auttaa asiakkaita myös kriisitilanteissa, kertoo ylilääkäri  Janne Kekki  Satasairaalasta.
 Psykiatrisen sairaanhoitajan päivystys on käytössä Kekin mukaan muun muassa myös Lahdessa.
 Mirja Fältmars kirjaa lappua, joka annetaan henkisen ensiavun tapaamisessa asiakkaalle tai potilaalle. Pasi Takkunen / Yle
 Kekki luottaa myös ensihoitoon henkisen ensiavun antamisessa. Hea-koulutuksissa käyvät hänen mukaansa työntekijät kenttäjohtajista lähtien, jotta he osaisivat tunnistaa kriisiavun tarpeen jo esimerkiksi paikan päällä onnettomuustilanteessa.
 – Seinäjoen malli kuulostaa edelleen todella hyvältä ja kannustan jatkamaan sitä ehdottomasti, jos vain resurssit sen sallivat, Kekki lisää.
 Vaihtelua sairaanhoitopiireittäin
 THL:n mielenterveysyksikön tutkimusprofessori  Timo Partonen  ei ole kuullut muualla järjestettävän henkistä ensiapua samassa mittakaavassa kuin Seinäjoella.
 – Järjestely on varmasti parhaimmasta päästä koko Suomessa. Kuulostaa erittäin hyvältä, että henkilökunta on sitoutunut tähän ja myös halunnut järjestelyä ylläpitää, Partonen toteaa.
 Henkisen ensiavun järjestäminen ja toteuttaminen vaihtelee sairaanhoitopiireittäin. Ilman hoitoa ei siis sairaalassakaan kukaan jää, ja tarvittaessa apua on saatavilla. Seinäjoen malli on kuitenkin Partosenkin mielestä poikkeuksellinen.
 Sairaanhoitopiirin johdon tukemaa toimintaa
 Henkisen ensiavun johtaja Mirja Fältmars luottaa, että henkisen ensiavun tarjoaminen säilyy tulevaisuudessakin osana Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin palvelua.
 Tähän uskoo myös johtavan ylilääkärin sijainen ja operatiivisen toiminta-alueen johtaja  Matti Viitanen  Seinäjoen keskussairaalasta. Toimintamalli maksaa ja siihen satsataan resursseja sairaanhoitopiirin budjetista.
 Henkisen ensiavun johtaja Mirja Fältmars luottaa siihen, että hea-mallista ei olla luopumassa Seinäjoen keskussairaalassa. Pasi Takkunen / Yle
 – Välillä tämän mallin kustannuksista on hiukan keskusteltu, mutta ne keskustelut on saatu vaiennettua varsin nopeasti. Tämä on äärimmäisen tärkeää ja näin päästään tukemaan ihmistä välittömästi. Tämä helpottaa myös kriisiryhmien työtä jatkossa, Viitanen toteaa.
 "En olisi jaksanut kertoa omaa tarinaani aina uudestaan"
 Sanna-Liisi Kasken mies Timo kuoli kesällä 2017. Tuolloin Kaski koki, että tarve henkiselle ensiavulle oli entistä suurempi. Tälläkin kertaa päivystäjä oli sama ihminen, joka oli kulkenut taustalla ja tiesi Kasken menneisyydessä olevista tapahtumista jo valmiiksi.
 Kaski uskoo, että hän olisi hakenut kriiseissään apua muualta, mikäli sitä ei olisi ollut sairaalassa itsessään tarjolla. Hän arvelee kuitenkin, että avun saaminen olisi voinut kestää kauankin.
 – Olisin ehkä mennyt 1-2 kertaa johonkin ajanvarauksella, ja seuraavalla kerralla siellä olisi ollut jo paikalla eri henkilö. Itse en olisi ainakaan jaksanut kertoa omaa tarinaani aina uudestaan. Lapsetkin kävivät varmasti mieluummin saman henkilön luona ja samassa sairaalaympäristössä. Sinne oli myös helpompi mennä, koska sairaalaympäristössä jouduimme viettämään aikaa muutenkin.

Sairaalan henkinen ensiapu piti Sanna-Liisi Kasken kasassa, kun läheiset menehtyivät – Seinäjoen poikkeuksellinen malli kerää kiitosta: "Ilman sitä en varmaan olisi tässä"


Summary: Puoluejohtaja Antti Rinne on Ylen puheenjohtajatentissä Areenassa ja TV1:ssä kello 21.

Ilma oli sakeana kysymyksiä, kun SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  maaliskuun alussa  palasi eduskuntaan  pitkän sairausloman jälkeen.
 Pääministerikisan ennakkosuosikki sairastui vakavasti joulun pyhinä lomamatkalla Espanjassa. Tiedot keuhkokuumeen ja sydänvaivojen hengenvaarallisuudesta täydentyivät tipoittain kotimaassa, mikä herätti vain lisää kysymyksiä.
 Rinne: Olen työkykyinen pääministerin tehtävään
 Rinteen paluukahveja tarjottiin perjantaiaamuna, 1. maaliskuuta eduskunnassa SDP:n ryhmähuoneessa. Rinne joutui vastailemaan kysymyksiin, pystyykö hän rankan sairastelun jälkeen hoitamaan pääministerin tehtävää.
 – Oma tunne on, että ilman muuta, ja tämän on lääkäri vahvistanut, Rinne kuittasi kyselyt.
 Sepelvaltimotautia sairastava Rinne kertoi olleensa kolme viikkoa Kiljavalla kuntoutuksessa.
 – Lääkärintodistuksen mukaan olen nyt työkykyinen kansanedustajan tehtävään ja vastaaviin tehtäviin, joka pitää sisällään ministerin ja pääministerin tehtävät, Rinne vakuutti  Ylen haastattelussa .
 Rinteen johdolla demarit lähtivät vastahyökkäykseen ja tivasivat terveystodistuksia myös muilta pääministeriehdokkailta.
 Vaalitoreilla ja vaalitenteissä Rinteen päivän kunto on vaalipäivään saakka jatkuvassa tarkkailussa.
 SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne on tänä iltana haastateltavana Ylen tentissä. Voit katsoa tentin suorana  Yle Areenassa  tai suorana TV1:ssä klo 21.
 SDP:n äänestäjistä lähes puolet eläkeläisiä
 Taloustutkimuksen Ylelle tekemien puoluekannatusmittausten tausta-aineistosta selviää, että sosiaalidemokraattien suosio on noussut eniten eläkeläisten joukossa.
 Kesäkuussa 2015 eläkeläisistä noin viidennes kannatti demareita.. Helmi-maaliskuussa 2019 eläkeläisistä joka kolmas tuki SDP:tä. Puolueen äänestäjistä eläkeläisiä on peräti 44 prosenttia.
 SDP oli eläkeläisten joukossa suosituin puolue jo ennen Antti Rinteen  viime kevään vappupuhetta , jossa Rinne lupasi alle 1 400 euron eläkkeisiin sadan euron korotuksen. Eläkelupaus on vahvistanut demareiden eläkeläiskannatusta, ja eläkeläiset ovat ärhäköitä äänestäjiä.

 Eduskuntavaalien lähestyessä muiden puolueiden kompurointi on tasoittanut Rinteen ja SDP:n tietä vaalivoittoon, mutta horjahduksiin vaalikampanjan loppumetreillä ei ole varaa. Tulevat vaalit ovat todennäköisesti Antti Rinteen viimeinen mahdollisuus nousta pääministeriksi.
 Vain pääministerin salkku kelpaa demareille
 Rinteen ensimmäinen yritys pääministeriksi koki mahalaskun.
 Kevään 2015 eduskuntavaaleissa SDP romahti historiallisen heikolla 16,5 prosentin ääniosuudellaan neljänneksi suurimmaksi puolueeksi. Vaalitappion jälkipyykissä Rinnettä moitittiin epäonnistumisesta vaalitenteissä.
 Eduskuntavaalien jälkeen Rinne koki uuden pettymyksen, kun vaalivoittaja, keskustan  Juha Sipilä  liputti sisäisten riitojen repimät demarit ulos hallitusneuvotteluista.
 Oppositiossa sosiaalidemokraattien kannatus on pomppinut ylös ja alas, vaikka demarit ovat saaneet nauttia ilmaisesta arvonnoususta, kun Sipilän porvarihallitus on iskenyt päätään ammattiyhdistysliikkeen puolustusmuuriin.
 Rinne sai puoluejohtajan jatkovaltakirjan helmikuun 2017 puoluekokouksessa vasta äänestyksen jälkeen. Työrauhaa ei kauan kestänyt, sillä kevään 2017 kuntavaaleissa kokoomus porhalsi suurimmaksi puolueeksi.
 Kuntavaalien hopeasija hieman yli 19 prosentin ääniosuudella ei ollut häävi oppositiokauden puolivälin todistus. Tuskaa lisäsi vihreiden nousu kesän 2017 kannatusmittauksissa ohi SDP:n. Rinteen onneksi vihreät sortui kuitenkin johtajakriisiin.
 Rinne käänsi SDP:n suunnan vasemmalle
 Rinteen vaikeudet eivät ole demareille uusi ilmiö.
 Entiselle valtapuolueelle viime vuodet ovat olleet vaikeita. Keväällä 2003 SDP:llä oli vielä käsissään tasavallan presidentin, pääministerin ja ulkoministerin värisuora.
 Paavo Lipponen  hävisi kevään 2003 eduskuntavaalit. Presidentti  Tarja Halosen  seuraajaksi ei vuoden 2012 vaaleissa valittu demaria – Lipponen koki presidentinvaalissa murskatappion.  Erkki Tuomiojan  pitkä kausi ulkoministerinä kesti vuodet 2000–2007 ja 2011–15.
 Paavo Lipposen pitkä valtakausi SDP:n puheenjohtajana vuosina 1993–2005 ja sinipunahallitusten pääministerinä vuosina 1995–2003 käänsi puolueen linjaa oikealle. Lipposen vahva ote närästi vasemmistodemareita.
 Erkki Tuomiojan päiväkirjat  vuosilta 1998–2000 paljastavat, että Antti Rinne arvosteli Lipposen oikeistolinjaa ja kaivoi maata Lipposen jalkojen alta jo 1990-luvun lopulla.
 Ammattiyhdistysliikkeen tukema Rinne haastoi toukokuun 2014 puoluekokouksessa SDP:tä vuodesta 2008 johtaneen  Jutta Urpilaisen , joka oli vasemmistodemareiden mielestä horjahtanut talouspolitiikassa liikaa oikealle hallitusyhteistyössä kokoomuksen kanssa.
 Rinne kukisti Urpilaisen niukasti. Se oli ensimmäinen kerta, kun demareiden puheenjohtaja kaatui puoluekokouksen äänestyksessä. Rinne peri Urpilaiselta valtiovarainministerin salkun kesäkuussa 2014, kun  Jyrki Kataisen  (kok.) hallitus vaihtui  Alexander Stubbin  (kok.) hallitukseen.
 Valtiovarainministerinä Rinne yritti kääntää hallituksen talouspolitiikkaa vasemmalle, mikä suututti hallituskumppani kokoomuksen ja erityisesti tuoreen pääministerin. Hallituskauden lopulla Rinteen ja Stubbin suhteet olivat jäätävät.
 Rinteen ja Urpilaisen kaksintaistelu jakoi puolueen kahtia, mikä näkyi kevään 2015 vaaleissa ja vielä vaalien jälkeenkin.
 Tällä hetkellä SDP:n julkikuva näyttää yhtenäiseltä – ainakin niin kauan kun näköpiirissä on pääministeripuolueen asema.
 Vahvoja kärkiehdokkaita eri puolilla maata
 Sosiaalidemokraattien kannatus on vahvinta Etelä-Suomessa ja perinteisillä teollisuus-Suomen alueilla.

 Kevään 2017 kuntavaaleissa SDP oli suurin puolue muun muassa Tampereella, Vantaalla, Lahdessa, Porissa. Kotkassa, Lappeenrannassa ja Joensuussa. Vihreille demarit menettivät niukasti kärkipaikkansa Jyväskylässä.
 Helsingissä SDP jäi kokoomuksen ja vihreiden pormestarikisan jalkoihin. Tuloksena oli historiallisen heikko, alle 14 prosentin ääniosuus, kun vielä vuoden 2004 vaaleissa sosiaalidemokraatit keräsivät pääkaupungin äänistä lähes 24 prosenttia.
 Eduskuntavaaleissa demareilla on laaja kärki. Suurimmassa vaalipiirissä Uudellamaalla Mäntsälästä ponnistava puoluejohtaja Antti Rinne kisaa muun muassa eduskuntaryhmän puheenjohtajan, vantaalaisen  Antti Lindtmanin  kanssa.
 Pirkanmaalla kärjessä on tamperelainen varapuheenjohtaja  Sanna Marin , Lahden seudulla varapuheenjohtaja  Ville Skinnari  ja Vaasan vaalipiirissä entinen puoluejohtaja  Jutta Urpilainen .
 Oulun vaalipiirissä demarit saivat viime eduskuntavaaleissa läpi vain yhden edustajan. Lahden puoluekokouksessa talvella 2017 Rinteen haastanut  Tytti Tuppurainen  ei tällä kertaa jää vaalipiirin yksinäiseksi demariksi.

 Tunnetuin luopuja on puoluejohtajana vuosina 2005–08 toiminut  Eero Heinäluoma , joka tähtää nyt Euroopan parlamenttiin. Helsingin vaalipiirissä SDP:n vanhoja tuttuja nimiä ovat eduskunnan varapuhemiehen  Tuula Haataisen  ohella ikämiehet Erkki Tuomioja ja  Pentti Arajärvi .
 Maahanmuuttopolitiikka jakaa yhä demareita
 Perussuomalaiset haastoi vielä kevään 2015 eduskuntavaaleissa sosiaalidemokraattien asemia SAK:laisten miesten suosikkipuolueena, mutta hallituksen kova linja työelämäpolitiikassa ehti muuttaa voimasuhteita jo ennen perussuomalaisten kesällä 2017 tapahtunutta hajoamista.
 Maahanmuuttopolitiikassa  SDP ja vasemmistoliitto ryhmittyvät perussuomalaisten ja sinisten kanssa puolustamaan Euroopan ulkopuolelta tulevan työvoiman tarveharkintaa.
 – Maassa maan tavalla, yritti Jutta Urpilainen jo keväällä 2010 padota perussuomalaisten vyöryä.

 Rinne tuntee houkutusta punavihreään
 Eduskuntavaalien alla Rinne on puhunut, että kokoomuksella ja keskustalla ei ole nykyisillä linjauksillaan asiaa hallitukseen.
 Ylen vaalikoneessa SDP, vihreät ja vasemmistoliitto löytävät usein toisensa. Eduskunnassa punavihreän opposition on ollut helppo löytää yhteinen sävel.
 Turvallisuuspolitiikassa  SDP, vihreät ja vasemmistoliitto asettavat kyseenalaiseksi puolustusvoimien toiveet Hornet-hävittäjien korvaamisesta 64 uudella hävittäjällä.
 Kyselyjen mukaan RKP:n ja kristillisdemokraattien täydentämälle punavihreälle hallitukselle vosi löytyä tulevassa eduskunnassa niukka enemmistö, mutta myös oppositio olisi silloin vahva.
 Lopulta hallituspohjan ratkaisee kuitenkin vaalitulos. Ennen vaaleja tehtyjen kannatusarvioiden mukaan hallitusneuvotteluista on tulossa vaikeat, kun kaksi suurinta puoluetta näyttäisi jäävän yhdessä selvästi alle sadan eduskuntapaikan.
 Vaikka Rinne tuntisi henkilökohtaisesti houkutusta punavihreän vasemmistohallituksen kasaamiseen, niin vaalivoittajanakin hän joutuu todennäköisesti kosioretkelle kokoomuksen tai keskustan suuntaan.
 Sosiaaliturvan uudistamisessa  demarit ja kokoomus ajavat vastikkeellista sosiaaliturvaa, ja Sipilän johdolla myös keskusta on tehnyt irtioton perinteisestä perustulomallista. Vasemmistoliito ja vihreät ovat jääneet kahdestaan perustulonurkkaan.
 Sosiaali- ja terveyspalvelujen putkiremontiissa sosiaalidemokraatit ja kokoomus löytävät helposti toisensa samasta leiristä suurten kaupunkien kanssa. Kokoomusjohto on myös muokannut malliaan valinnanvapaudesta demareiden makuun paremmin sopivaksi.
 Tasapainoilua teollisuuden ja vihreiden välissä
 SDP lupaa muutosta  Sipilän hallituksen politiikkaan, joka on demareiden mukaan jakanut suomalaisia köyhiin ja rikkaisiin. Rinne on muun muassa luvannut peruuttaa Sipilän hallituksen luoman, kiistellyn työttömyysturvan aktiivimallin.

 Entisenä ammattiliittojohtajana Rinne voi luottaa ammattiyhdistysdemareiden tukeen vaaleissa
 SDP on moittinut Sipilän hallitusta sanelusta työelämän uudistusten valmistelussa ja lupaa tilalle "aitoa" kolmikantaista vuoropuhelua. Rinteen vetoomukset paluusta laajoihin työmarkkinasopimuksiin ovat saaneet työnantajilta kylmän vastaanoton.
 SAK:n perinteiset demarilinnakkeet Teollisuusliitto ja Paperiliitto tuovat painetta SDP:n  ilmasto- ja ympäristölinjauksiin . Puolueen sisällä kasvaa punavihreä ryhmä, joka vaatii rajoituksia muun muassa metsien hakkuille.
 Puoluejohtaja Rinne joutuu tasapainoilemaan perinteisen teollisuusväen ja vihreitä arvoja edustavan ympäristöväen välissä. Tämä on näkynyt Rinteen haparointina esimerkiksi metsien hakkuita koskevassa keskustelussa.
 Jutusta voi keskustella maanantaina 25.3.2019 klo 22:een saakka.
 Lue myös:
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneessa!
 Lue, katso ja kuuntele Ylen parhaat vaalijutut
 Lue täältä kaikki Ylen puolueanalyysit
 Erilainen pääministeritentti: Antti Rinne haluaisi tavata Putinin, koska hän on arvoituksellinen johtaja – video

Antti Rinteen viimeinen taisto pääministeriksi – tällainen puolue on vasemmalle kallistuva SDP


Summary: Esitimme kahdeksan kiperää kysymystä demarien puheenjohtajalle Antti Rinteelle. Katso video klikkaamalla kuvaa ja tentti suorana kello 21.

Yle testasi pääministeriehdokkaiden reagointi- ja kuuntelukykyä videotentissä. Tällä kertaa vuorossa oli demarien puheenjohtaja Antti Rinne.
 Nauroin kunnolla viimeksi kun...
 Kansanedustaja  Sirpa Paatero  (sd.) puhui salissa meidän Antista, kun hän viittasi mieheensä.
 Minusta tuli demari, koska...
 SDP:llä on oikeat arvot suomalaisen yhteiskunnan kehittämiseen.
 Kenet suurvaltajohtajan haluaisitte tavata, ja mitä haluaisitte sanoa hänelle?
 Haluaisin tavata  Vladimir Putinin , koska hän on arvoituksellinen ihminen.
 Olisin paras pääministeri, koska...
 SDP on paras arvoiltaan ja politiikan sisällöiltään.
 Toiseksi paras pääministeriehdokas olisi...
 En osaa sanoa.
 Ryhmä Isis-taistelijoiden perheenjäseniä haluaa palata Suomeen. Mitä teette?
 Antaa niitten olla siellä vaan niin kauan, kun eivät ole Suomen kansalaisia.
 Kaksi tärkeintä arvoa elämässäni ovat...
 Oikeudenmukaisuus ja jakamaton ihmisarvo.
 Kadun elämässäni eniten sitä...
 Mulla ei ole hirveästi kaduttavaa.
 Lue lisää:
 Antti Rinteen viimeinen taisto pääministeriksi – tällainen puolue on vasemmalle kallistuva SDP
 Ylen vaalikone
 Yle Areenan vaalisivu

Erilainen pääministeritentti: Antti Rinne haluaisi tavata Putinin, koska hän on arvoituksellinen johtaja – video


Britanniassa odotetaan alkavan viikon tuovan selvyyttä brexit-sotkussa rämpivän pääministeri  Theresa Mayn  asemaan. Brittimedia kertoi viikonloppuna, että lukuisat hallituksen ministerit haluavat Mayn eroavan.
 May kokoontuu aamulla keskustelemaan ministeriensä kanssa brexit-kriisin ratkaisemisesta.  Guardianin  mukaan pääministerin odotetaan tapaavan aamulla myös oppositiojohtaja  Jeremy Corbynin .
 Kansanedustajien on puolestaan määrä äänestää illalla siitä, pitäisikö EU-eron vaihtoehdot kuten uusi kansanäänestys tuoda parlamenttiin äänestettäväksi.
 May on sulkenut toistuvasti pois uuden kansanäänestyksen ja mahdollisuuden brexitin perumiseen. Hänen vaihtoehtonsa ovat kuitenkin käyneet vähiin, sillä hänen erosopimukselleen ei näytä edelleenkään löytyvän riittävää tukea. Ellei ratkaisua löydy, Britannia lähtee EU:sta ilman sopimusta 12. huhtikuuta.

Britanniassa seurataan, miten May selviää brexit-suosta


Summary: Vähiten vuoden 2015 eduskuntavaaleissa äänestivät ruumiillista työtä tekevät, innokkaimmin korkeakoulutetut.

Suomessa on ihmisryhmiä, jotka äänestävät selvästi muita vähemmän. Viime eduskuntavaaleissa tällaisia ryhmiä olivat ruumiillista työtä tekevät, pienituloiset, nuoret, itäsuomalaiset, muuttajat ja ulkosuomalaiset.
 Tutkijoiden mukaan käyttämättä jäävät äänet voisivat vaikuttaa merkittävästi vaalitulokseen, joten puolueiden ja ehdokkaiden kannattaa suunnata kampanjointia vähän äänestäviin ryhmiin.
 Äänestämistä selvitettiin monitieteisessä Kansalaisuuden kuilut ja kuplat -tutkimushankkeessa. Selvitys pohjautuu muun muassa Tilastokeskuksen rekisteriaineistoihin vuoden 2015 vaaleista.
 Käyttämättömät äänet ovat tutkijoiden mukaan merkki siitä, että edustuksellinen demokratia käy puoliteholla. Kun kaikkien ääni ei kuulu vaaleissa, tietoa eri ryhmien tarpeista välittyy vajavaisesti päätöksentekoon.
 Tutkimuksen tekoon osallistuneen Helsingin yliopiston viestinnän professorin  Anu Kantolan  mukaan vaaleissa pitäisi kuulla myös niitä, jotka sijaitsevat äänestämisen katvealueilla.
 – Meneillään on isoja yhteiskunnallisia murroksia, kuten muuttoliike, talouden rakennemuutos ja työelämän mullistukset, joissa osa toimialoista murtuu. Näissä muutoksissa moni ryhmä on vaarassa jäädä jalkoihin. On tärkeää, että vaaleissa heidän kokemuksensa ja tarpeensa välittyvät poliittiseen päätöksentekoon.
 Pienituloisten ääni kuuluu heikommin
 Tutkimus löysi melkoisia eroja esimerkiksi pieni- ja suurituloisten äänestämisessä.
 Vähiten vuoden 2015 vaaleissa äänesti pienituloisin viidennes, jonka vuositulot ovat alle 12 000 euroa. Heistä vain vähän yli puolet meni vaaliuurnille. Toisessa ääripäässä oli yli 52 000 euroa ansaitseva tulokymmenys, jossa äänestäneitä oli 87 prosenttia.
 Tulojen lisäksi myös ammatilla on yhteys äänestämiseen. Vähiten äänestävät ruumiillista työtä tekevät, ahkerimmin puolestaan korkeakoulutetut, kuten talouselämän ja järjestöjen johtajat, opettajat ja lääkärit.
 Esimerkiksi muutamien ruumiillista työtä tekevien ammattiryhmistä vain 40 prosenttia kävi äänestämässä. Lisäksi noin neljännesmiljoonasta ulkosuomalaisesta äänesti vain hieman yli kymmenen prosenttia.
 Nuorten heikosta äänestysaktiivisuudesta on puhuttu paljon, eikä turhaan. Viime eduskuntavaaleissa 20-vuotiaista äänesti vain 43 prosenttia. Luku oli liki puolet pienempi kuin 70-vuotiailla.
 Myös asuinpaikka vaikuttaa äänestämiseen. Eniten äänestettiin pääkaupunkiseudulla sekä Vaasan vaalipiirissä ja vähiten Itä-Suomen vaalipiireissä. Tutkimus osoittaa myös, että asuinpaikkaansa usein vaihtavat äänestävät harvemmin kuin paikallaan pysyvät.

Kaikkien ääni ei kuulu vaaleissa – vuonna 2015 vain harva pienituloinen kävi äänestämässä


Summary: Tiistaina 26. maaliskuuta tulee kuluneeksi tasan neljä vuotta Jemenin konfliktin kiihtymisestä.

Saudi-Arabian johtaman liittouman ilmaiskuissa on kuollut ainakin 226 ja haavoittunut 217 lasta viimeisten 12 kuukauden aikana Jemenissä, kertoo  Pelastakaa Lapset .
 Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että joka kuukausi 37 lasta kuolee tai loukkaantuu ulkomaisten joukkojen tekemissä iskuissa.
 Liittouman pommit ovat järjestön mukaan vastuussa 46 prosentista kaikista edellisvuonna konfliktissa tapahtuneista lasten kuolemista tai loukkaantumisista. Pelastakaa lapset kertoo, että ainakin Ranska, Yhdysvallat ja Britannia myivät pommeja liittoumalle vielä vuoden 2018 marraskuussa.
 Suomi lakkasi myöntämästä uusia asevientilupia Saudi-Arabiaan ja Arabiemiraatteihin marraskuussa.
 Konfliktilla on ollut tuhoisat vaikutukset Jemeniin. Arviolta 24 miljoonaa ihmistä tarvitsee ruoka- ja muuta apua, joka ei tavoita heitä. Miljoonat lapset ovat nälänhädän partaalla yhdessä aikamme pahimmista humanitaarisista kriiseistä. Väkivalta on ajanut kolme miljoonaa ihmistä kodeistaan. Puolet heistä on lapsia.

Pelastakaa Lapset: 37 lasta joutuu joka kuukausi liittouman pommien uhriksi Jemenissä


Summary: Hagia Sofia toimii tällä hetkellä museona.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  pitää mahdollisena, että Istanbulin maailmankuulu rakennus Hagia Sofia muutetaan moskeijaksi.
 Erdogan mainitsi asiasta, kun häneltä kysyttiin nykyisin museona toimivan Hagia Sofian pääsymaksun poistamisesta. Hänen mukaansa se on mahdollista, mutta silloin rakennus muutettaisiin museosta moskeijaksi.
 Hagia Sofia rakennettiin 500-luvulla kirkoksi, ja se oli aikanaan Bysantin pääkaupungin Konstantinopolin huomattavin rakennus ja ortodoksisen kirkon keskus. Turkkilaisten vallattua Konstantinopolin 1453 rakennus muutettiin moskeijaksi. 1930-luvulla siitä tehtiin museo.

Erdogan harkitsee Hagia Sofian muuttamista moskeijaksi


Summary: Erikoissyyttäjä Robert Muellerin tutkinta ei löytänyt todisteita siitä, että Yhdysvaltain presidentti Donald Trump olisi vehkeillyt venäläisten kanssa.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  mukaan erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  Venäjä-tutkinta oli laiton yritys hänen kaatamisekseen, joka epäonnistui.
 Trump kommentoi asiaa toimittajille Floridassa pian sen jälkeen, kun oikeusministeri  William Barr  oli julkaissut tiivistelmän Muellerin raportista. Barrin mukaan tutkinnassa ei löytynyt todisteita siitä, että Trump olisi vehkeillyt venäläisten kanssa.
 Trump on toistuvasti kutsunut tutkintaa noitavainoksi. Nyt hän sanoi Muellerin tutkintaa naurettavimmaksi asiaksi ikinä. Trumpin mukaan on sääli, että Yhdysvaltojen ja hänen itsensä on täytynyt läpikäydä tämä.

Trump: Muellerin tutkinta oli laiton yritys presidentin kaatamiseksi


Thaimaassa järjestetään ensimmäiset vaalit sotilasvallankaappauksen jälkeen – Yle seuraa vaaleja Bangkokissa
 Thaimaassa nuoret  haluavat päästä eroon maata 2014 vuodesta lähtien hallineesta sotilasjuntasta.  Vallankaappauksen johtaja ja nykyinen pääministeri  Prayuth Chan-ocha  istuu kuitenkin tiukasti vallassa. Ylen toimittaja  Mika Mäkeläinen  seuraa vaaleja Bangkokissa. Hän vastaa yleisön kysymyksiin verkossa kello 10–12.
 Kulttuuriväki nousi barrikadeille: Viron Kõigi Eesti -liike vastustaa syrjintää ja vihantäyttämää retoriikkaa
 "Olemme erilaisia mutta samanarvoisia", lukee muusikko Vaido Neigausin kyltissä.  Kõigi Eesti
 Viroon on syntynyt suosittu sosiaalisen median liike. Kõigi Eestiin on  viikon sisällä liittynyt yli 26 000 ihmistä . Mukana on monia nyky-Viron merkittäviä kulttuurihahmoja.
 Pohjois-Karjalan korpeen nousee ensi vuonna omavaraopisto
 Sakari Piippo / Yle
 Lasse Nordlund on elänyt 30 vuotta omavaraisena. Nyt hän perustaa puolisonsa Maria Dorffin kanssa  Valtimolle omavaraopiston , jotta muutkin voivat valmistautua lähestyvään ekokatastrofiin.
 Merihätään joutunut risteilijä pääsi liikkeelle ja suuntaa maihin
 Risteilyalus Viking Sky Norjan länsirannikon lähellä Hustadvikassa Romsdalin lähellä 23. maaliskuuta.   Odd Roar Lange / AFP
 Norjan rannikolla  merihätään joutunut risteilijä  on päässyt liikkumaan omin voimin, kun aluksen kolme moottoria on saatu toimimaan. Alukselta on evakuoitu lähes 300 ihmistä. Viranomaiset ovat edelleen valmiudessa evakuoimaan vielä 1300 matkustajaa ja miehistön jäsentä. Risteilijä on suuntaamassa takaisin maihin, ja kahden hinaajan on tarkoitus avustaa alus rantautumaan Molden kaupunkiin tänään.
 Päivä on tuulinen, aurinko paistaa paikoin
 Sunnuntai on tuulinen päivä. Maan pohjoisosaan on luvassa sateita. Maan etelä- ja keskiosassa on poutaista ja aurinkokin voi paistaa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle

Herätys: Thaimaassa vaalit pitkästä aikaa, Norjassa merihätään joutunut alus liikkeelle omin voimin, tuulinen päivä tiedossa


Summary: Puusta kehitellään koko ajan uusia tuotteita, jotka taklaavat ilmastonmuutosta.

Tästä on kyse Puuta voi käyttää paljon muuhunkin kuin sellu- ja lankkuteollisuuteen. Puusta saa lähes kaikkia niitä tuotteita, joita tehdään nyt öljystä. Se voi korvata myös osan kaivannaistuotteista. Työ- ja elinkeinoministeriössä ollaan huolissaan, riittääkö puutuotteiden kehittämiseen riittävästi tutkimusrahaa tulevalla hallituskaudella.
 ”Sitä, mitä et voi kasvattaa, on kaivettava”
 Tämä tunnettu kaivosmiesten sanonta on heittämässä häränpyllyä. Suomessa ja maailmalla  tutkitaan  yhä kiihtyvämpään tahtiin, miten öljyä ja kaivannaistuotteita voitaisiin korvata kasveilla.
 Suomalaiset elävät öljystä tehtyjen tuotteiden ympäröiminä. Katso eteesi ja näet pieniä muoviesineitä kaikkialla: vaatteiden napeissa, kankaiden kuiduissa, lamppujen varjostimissa. Jos olet ulkona, näet autojen tiivisteitä, renkaita, ovenkahvoja, asfalttia.
 WWF:n  mukaan  vuonna 2016 tuotettiin uutta muovia yhteensä 396 miljoonaa tonnia, eli 53 kiloa maapallon jokaista ihmistä kohden.
 On aika monta vuosikymmentä kiinniotettavana.  Risto Korpinen
 Suomella on valtava resurssi, jota voidaan hyödyntää öljytuotteiden ja kaivannaisten korvaamisessa, sanoo tohtori  Risto Korpinen  Luonnonvarakeskuksesta.
 – Kun metsiä hoidetaan kestävästi ja järkevästi, meillä on ehtymätön raaka-ainevarasto, josta saadaan tehtyä hyödykkeitä.
 Korpisen mukaan hyödykkeitä ovat muun muassa tavarat ja kemikaalit, joita ihmiset tarvitsevat jokapäiväisessä elämässä.
 Listasimme yhdeksän kiinnostavaa tuotetta, mitä puusta saa. Ja yhden ekstran.
 Eroon öljystä: Liehuvia mekkoja, polttoainetta, supereristeitä
 1/10 Kangasta puusta
 Ioncell-menetelmällä voi valmistaa kangasta esimerkiksi puusta, jätetekstiileistä, sanomalehdistä tai vanhoista pahvilaatikoista. Eeva Suorlahti / Aalto
 Monet kankaat tehdään öljypohjaisista keinokuiduista tai vettä tuhlaavasta puuvillasta. Suomessa kehitetyistä puupohjaisista kankaista pisimmällä on koivusta tehty  Ioncell -kangas , jota on nähty muun muassa itsenäisyyspäivän juhlissa  Jenni Haukion  päällä.
 Lisäksi Paltamoon suunnitellaan tehdasta, jonka päätuote mahdollistaisi  viskoosin valmistamisen  ilman  myrkyllistä rikkihiiltä . Äänekoskella on jo  valmistumassa  tämän vuoden lopussa koetehdas, joka valmistaa tavallisesta paperisellusta täysin uudenlaista kuitua.
 2/10 Sahanpurusta liikennepolttoainetta
 St1:n Kajaanin bioetanolitehdas on rakennettu suljetun paperitehtaan kuorimoon.  Timo Sihvonen / Yle
 Jo nyt dieselpolttoainetta tuotetaan  suuria määriä  (Neste) jätteistä, mutta  ei lähellekään  liikenteen tarvitsemia määriä. Biopolttoaineita valmistetaan  ruokakasveista , mutta myös sellunvalmistuksen sivutuotteena syntyvästä  mäntyöljystä  (UPM).
 Tällä hetkellä Kajaanissa valmistetaan bioetanolia  sahanpurusta ensimmäisenä maailmassa . Prosessin kehittely on kuitenkin ollut huomattavasti  ennakoitua vaikeampaa .
 3/10 Styroksia parempi nanopuueriste
 Styrox saa vahvan haastajan tulevaisuudessa puupohjaisesta eristeestä.  Antti Haanpää / Yle
 Marylandin yliopistossa  on kehitetty  styroksia huomattavasti parempi eriste poistamalla puusta sidosaine lingiini. Se on tutkimusryhmän mukaan 30 kertaa vahvempaa kuin styroksi. Valmistusmenetelmä aiotaan kaupallistaa tutkijoiden perustaman yrityksen kautta.
 Nanosellu  on hyvin pieneksi jauhettua selluloosaa. Sitä pidetään yhtenä lupaavimmista raaka-aineista muun muassa muoviongelman ratkaisuun, mutta sen tuottaminen on toistaiseksi hyvin kallista. Nanosellua voidaan käyttää lähes rajattomasti muun muassa pakkauksiin, eristeisiin, kemikaaleihin, kalvoihin, vaahtoihin ja elektroniikan komponentteihin. Itä-Suomen yliopistossa  on kehitelty  menetelmää nanosellun valmistuksen yksinkertaistamiseksi.
 Puuta lautaselle?
 Likimain kaikki, mitä nyt tehdään öljystä, voidaan tehdä myös muista materiaaleista. Tutkija Risto Korpisen mukaan öljyteollisuus on jyrännyt yli sata vuotta, ja se on kehittynyt supertehokkaaksi – saanut aikaa olla ylivoimainen.
 Korpinen sanoo realistina, mutta pitkin hampain, että toistaiseksi raha ratkaisee – öljystä tehdyt tuotteet ovat halvempia. Öljyn korvaamista muilla luonnontuotteilla on tutkittu vasta 30 vuotta.
 – On aika monta vuosikymmentä kiinniotettavana, että päästään samaan prosessitehokkuuteen kuin öljyteollisuus.
 Yrittämisestä öljyn korvaaminen ei ole kiinni. Suomessa asiaa tutkivat muun muassa VTT, Aalto-yliopisto, Itä-Suomen yliopisto ja monet yksityiset yritykset.
 Elintarvikkeilla ja lääkkeillä on hirveän hidas ja todella kallis hyväksyttämismenettely.  Risto Korpinen
 Puusta saa paljon muutakin kuin öljyn suoria korvikkeita. Puuta esimerkiksi  syödään  (Elintarviketieteiden seura) jo nyt pieniä määriä. Selluloosasta saatavaa sakeutusainetta  käytetään yleisesti  jogurteissa, majoneeseissa ja jopa hammastahnoissa.
 Puusta saadaan myös erilaisia  lääkinnällisiä  (Biotalous.fi) aineita. Myös puun kuoriosasta löytyy  valtava määrä  (Luke) yhdisteitä, joita voitaisiin hyödyntää monella tavalla. Kehitettyjä tuotteita nähdään ensin eläimillä.
 – Elintarvikkeilla ja lääkkeillä on hirveän hidas ja todella kallis hyväksyttämismenettely, sanoo Korpinen.
 Korkeampi jalostusaste: Ruokaa, suoliterveyttä, vaivanparantajia
 4/10 Puun proteiinista vastaus maailman proteiinitarpeeseen
 Sahanpuru kelpaa moneen muuhunkin käyttöön kuin polttoon.  Timo Sihvonen / Yle
 Sahanpurusta ja kuoresta on tullut monille sahoille  ongelmatuote  (Maaseudun Tulevaisuus), koska niistä ei makseta energiatukea kuten monille muille sivutuotteille. Luonnonvarakeskuksen  tutkimuksessa  purun hiilihydraateista eli sokereista jalostetaan yksisoluhiivojen ravintoa, josta puolestaan saadaan valkuaisrehua kaloille.
 Risto Korpisen mukaan kaloille tarkoitettu proteiini kannattaisi syöttää suoraan ihmisille ilman kalan kautta kierrättämistä, mutta sitä ei voida tehdä vielä.
 5/10 Mäntyöljystä antibioottien käytön vähentäjä
 Sellusta valmistetaan rehua ja rehun lisäaineita eläimille.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Sellun valmistuksen sivutuotteena saatavasta mäntyöljystä on tehty broilerin  rehun lisäaine  (kemianteollisuus.fi), joka edistää siipikarjan suoliston toimintaa. Samalla se vähentää antibioottien käyttöä eläimille.
 Mäntyöljystä on jo aiemmin saatu komponentteja muun muassa liimoihin, maaleihin ja polttoaineisiin.
 Tulevaisuudessa Kemijärven biotuotetehtaassa voidaan valmistaa mikrokiteistä sellua, jota voidaan käyttää muun muassa  lehmien rehuna  (Maaseudun Tulevaisuus) .
 6/10 Sellusta apua vaivoihin
 Puusta saadaan erilaisia lääkinnällisiä aineita. CC0
 Kuusesta  haetaan  terveysvaikutteista ainesosaa  alavirtsatieoireiden  (Suomen metsäyhdistys) ehkäisemiseen ja hoitoon. Kuusiuutteen teho eri alavirtsatieoireisiin on osoitettu eläinkokeissa. Kuhmossa on  viritteillä  (Kainuun Sanomat) Montisera nimisen yhtiön koetehdas.
 Kyseessä ei ole ainut puun ainesosasta saatava terveyshyöty. Nanoselluloosasta valmistetussa geelissä on jo kasvatettu  minimaksan aihio  (Maaseudun Tulevaisuus) Helsingin yliopistolla, jolla voidaan esimerkiksi lääketestauksia. Nanosellusta tehty geeli muistuttaa ihmisen elimistössä olevaa soluväliainetta.
 Riittääkö rahaa tutkimukseen?
 Koko EU:sta on tarkoitus tehdä hiilineutraali yhteiskunta vuoteen 2050 mennessä.  Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan  Suomi saavuttaa tavoitteen jo 2030-luvun lopulla.
 – Puu on Pohjoismaissa pääasiallinen raaka-aine. Nyt selvitetään, missä on biomassavaroja, ja miten niillä voitaisiin korvata fossiilipohjaisia tuotteita, sanoo apulaisosastopäällikkö  Liisa Saarenmaa .
 Suomessa on tällä hallituskaudella panostettu biotalouteen 326 miljoonaa euroa. Kaikkea ei käytetä puuhun ja metsäbiotalouteen: mukana on yli 100 miljoonan euron osuus energiaratkaisuihin ja -tukiin. Lisäksi rahaa menee ruokaketjuun ja luontopolitiikkaan.
 Jos tämä meno jatkuu, ollaan päätymässä hyvään itäeurooppalaiseen keskikastiin.  Liisa Saarenmaa
 Metsäbiotaloutta on edistetty muun muassa 34 miljoonan euron tutkimusohjelmalla ja rahoittamalla VTT:lle viidellä miljoonalla eurolla demolaitos.
 Saarenmaan mukaan hallituskauden vaihdos herättää huolta ministeriössä.
 – Jos tällaista ekstrapanostusta ei saada, kehitystyötä ei voida viedä alkuunkaan tässä mittakaavassa eteenpäin.
 Saarenmaa muistuttaa, että Suomessa ollaan jäljessä tutkimusrahan määrässä. Siksi on tärkeää, että puunjalostusteollisuus saa kassavirtaa vientituotteista, kuten sellusta. Silloin on mahdollisuus laittaa rahaa tuotekehittelyyn.
 – Tutkimus ja kehittämisvarojen osuus bruttokansantuotteesta on laskenut vuosituhannen vaihteesta lähtien. Jos tämä meno jatkuu, ollaan päätymässä hyvään itäeurooppalaiseen keskikastiin. Se ei ole meidän tavoitteemme.
 Kokonaan uutta: Lentokoneen siipiä, puhtaampia kaivoksia, kenkiä
 7/10 Hiilikuitua puusta
 Boeing 787 Dreamliner -lentokoneessa on hiilikuitukomposiitista valmistetut siivet. Wikimedia Commons
 Öljypohjaisista aineista valmistettu hiilikuitu on paras materiaali tuotteisiin, joiden täytyy kestää rasitusta, mutta olla samalla kevyitä. Esimerkiksi Formula 1 -autojen rungossa hiilikuitua on käytetty jo kymmeniä vuosia. Nyt Suomessa kehitetyllä  menetelmällä  (Tiedetuubi) hiilikuitua valmistetaan sellusta ja lingiinistä.
 Suomessa on myös maailman  ensimmäinen tehdas , joka tuottaa kuivattua ligniiniä kemianteollisuudelle. Tällä hetkellä ligniinillä korvataan öljypohjaisia fenoliliimoja.
 8/10 Vedenpuhdistus kaivoksilla ja kaupungeissa
 Rautapitoista kaivoksen prosessivettä vasemmalla, keskellä nanosellusta tehtyä geeliä ja oikealla geeliä, joka on reagoinut vasemmalla olevan prosessiveden kanssa. Salla Venäläinen
 Nanosellulla voidaan esipuhdistaa  kaivosten jätevesiä  (Helsingin yliopisto) metalleista ja sulfaatista. Helsingin yliopiston ensimmäiset kokeet tehtiin Sotkamossa, Terrafamen kaivosalueella. Nanosellujen hyödyntämiselle vedenpuhdistuksessa on saatu patentit.
 Myös yhdyskuntajätevesien puhdistamista kokeillaan Helsingissä. Esimerkiksi paljon puhuttanut mikromuovi voidaan kerätä jätevesistä puun kuoresta saatavalla  aktiivihiilellä  (Tekniikka&Talous).
 9/10 Nanosellusta puukengät
 Sellusta valmistettuja merkkikenkiä voisi tulla markkinoille aikaisintaan 4–5 vuoden kuluttua. Saara Kinnunen
 Uuden ajan puukengät eivät ole hollannikkaat tai sota-ajan paperikengät. Aalto-yliopiston tutkimuksessa  etsittiin keinoja  valmistaa kuluttajatuotteita jauhetusta tai käsitellystä sellusta.
 Nanoselluloosasta tehtiin muun muassa retkituolin, polkupyörän ja kenkien prototyypit. Markkinoille kuluttajatuotteita odotetaan vasta muutaman vuoden kuluttua.
 10/10 Saatavilla metsästä jo nyt
 Pelkkä metsässä oleskelu parantaa fiiistä.  Mostphotos / LianeM
 Vaikka uusien tuotteiden kehitystyö on hidasta,  metsien tuomista hyödyistä  voi nauttia varsin vähällä vaivalla.
 Menemällä  metsään  (Työtehoseura).
 Mikä kehitteillä olevista tuotteista on sinusta hyödyllisin? Keksitkö lisää tapoja, joilla puuta voidaan hyödyntää? Jutun keskusteluosio on auki kello 22.00 saakka.
 Lisää aiheesta:
 "Sinä päivänä autot lakkaavat ruostumasta" – Näillä aloilla kannattaisi tehdä innovaatioita
 Vuosia suunniteltu bioöljytehdas toteutuu – uusia työpaikkoja jopa 100, tuotanto alkaa Lieksassa vuonna 2020

Suomalaiset elävät keskellä aarretta, joka korvaa öljyn ja paljon muuta – Listasimme kiinnostavimmat tuotteet, joita tutkitaan nyt


Summary: Tuhannet nuoret opettajat vaativat parempia työolosuhteita pääkaupunki Rabatissa.

Marokossa poliisi on hajottanut opettajien mielenosoituksen vesitykeillä maan pääkaupungissa Rabatissa, uutistoimisto Reuters raportoi.
 Arviolta 15 000 mielenosoittajaa oli kokoontunut maan parlamenttitalon eteen, kun poliisit häätivät joukon varhain sunnuntaina.
 Poliisi neuvotteli mielenosoittajien kanssa ja vaati heitä poistumaan parlamenttitalon edustalta ennen kuin mellakkapoliisit ryhtyivät hajottamaan joukkoa. Välikohtauksessa mahdollisesti loukkaantuneista ei ole toistaiseksi tietoa.
 Nuoret opettajat pitivät kynttilöitä kädessään Rabatissa järjestetyssä mielenosoituksessa. Fadel Senna / AFP
 Marokossa opettajat ovat kolmatta viikkoa lakossa. Opettajat olivat tulleet pääkaupungin kaduille vastustamaan määräaikaisia työsuhteita ja vaatimaan vakituisiin virkasuhteisiin liittyviä etuuksia, Reuters kirjoittaa.
 Mielenosoittajien oli tarkoitus yöpyä parlamenttitalon edustalla ja osallistua myöhemmin sunnuntaina oppositiopuolueiden ja ammattiyhdistysten järjestämään suurempaan protestiin.
 Marokon poliisi tai hallitus eivät ole kommentoineet levottomuuksia.

Opettajat protestoivat Marokossa – Poliisi hajotti mielenosoituksen vesitykeillä


Summary: Lapsi- ja perhetyön uudistamiseen on käytetty miljoona euroa – ammattilaiset ovat saaneet koulutusta muun muassa puheeksiottamiseen.

Kymmenen lasta kiljuu riemusta yhteen ääneen. Äidit istuvat kahvittelemassa niin kuin pikkulasten vanhemmat osaavat: korvat mekkalalta sulkien, mutta samalla kuulostellen, milloin ilo vaihtuu itkuun.
 Mannerheimin lastensuojeluliiton Siikaisten paikallisyhdistyksen perhekahvilassa puhe pulppuaa teemasta lapsiperhearjen ihanuudet ja kamaluudet. Täällä ei ole tarvetta kaunistella puheitaan.
 – Puheenaiheet saattavat mennä hyvinkin syviin vesiin. On valtava rikkaus, että täällä voi purkaa tuntojaan ja saada vertaistukea, MLL Siikaisten puheenjohtaja  Miia Leivo  toteaa.
 Miia Leivo on pohtinut voisiko neuvolakäynneillä olla vastassa kaksi terveydenhoitajaa. "Toinen ammattilaisista voisi viihdyttää lapsia, jolloin äidin energia ja huomio voisi kiinnittyä lapsien kaitsemisen sijaan puhumiseen." Mari Kahila / Yle
 Kolmatta lastaan odottava  Eeva Eerikäinen  uskoo, että toiselle äidille on helpompi puhua kuin neuvolan terveydenhoitajalle. Saa puhua vapaammin miettimättä sanavalintojaan.
 – Moni arastelee arjen vaikeuksista puhumista neuvolassa. Pelätään seuraamuksia ja leimautumista. Ei ehkä haluta myöntää, ettei pärjää tai jaksa, Eeva Eerikäinen pohtii.
 Äitien mielestä neuvoloissa pitäisi ottaa entistä rohkeammin puheeksi vaikeammatkin asiat.  Miten perheessä jaksetaan? Millaisella tolalla parisuhde on? Masentaako? Katkeileeko pinna?
 "Meillä on ollut todella mukavia neuvolatätejä. Mutta silti, toiselle äidille avautuminen tuntuu helpommalta", Eeva Eerikäinen toteaa. Mari Kahila / Yle Pori
 Tietoa pitää olla äitien mielestä valmis kaivamaan. Se, että kysyy neuvolaan tulevalta rättiväsyneeltä äidiltä kerran mitä perheelle kuuluu, ei riitä Eeva Eerikäisen mukaan alkuunkaan.
 – Pitää kysyä todella monta kertaa ja eri tavoin. Ei saa tuudittautua siihen, että kaikki on hyvin, jos äiti vastaa ensimmäiseen kysymykseen niin.
 Neuvolatädillä käytössä valheenpaljastuskikat
 15 vuotta neuvolatyötä on koulinut  Katriina Levolasta  hyvän ihmistuntijan. 180 ulvilalaisen lapsen ja heidän perheidensä terveydenhoitaja tunnistaa asiakkaistaan herkästi, jos totuutta kaunistellaan.
 – Yksi vahva merkki siitä, ettei kaikki ole kunnossa on se, että vakuutetaan ponnekkaasti kaiken sujuvan oikein loistavasti. Kaikki me tiedämme, että pikkulapsiarki ei ole yhtä auvoa, Ulvilan neuvolan terveydenhoitaja Katriina Levola toteaa.
 Terveydenhoitaja Katriina Levola on huomannut, että nuoret äidit ja isät puhuvat aiempia sukupolvia rohkeammin arjen ongelmistaan. "Olisiko se some, joka on totuttanut ihmiset avautumaan julkisemminkin?" Mari Kahila / Yle
 Viimeisen parin vuoden aikana lapsi- ja perhetyötä tekevät ammattilaiset ovat saaneet ympäri Suomea laajasti koulutusta puheeksiottamiseen ja perheiden yksilöllisten tarpeiden tunnistamiseen.
 Esimerkiksi Satakunnassa kaikkien neuvoloiden terveydenhoitajat suorittivat  Lapset puheeksi -koulutuksen , joka kannustaa ammattilaisia uudenlaiseen yhteistyöhön perheen ja kollegoiden kanssa. Käyttöön on saatu myös uusia työkaluja avoimempaan kohtaamiseen perheiden kanssa.
 – Monelle esimerkiksi parisuhdeongelmista kertominen voi olla vaikeaa. Uudet kyselylomakkeet ovat tässä oiva apu. Niitä läpikäydessä ongelmista on luontevampi ja helpompi puhua.
 Läsnäolo on kaiken a ja o. Terveydenhoitaja Katriina Levola tietää, että hänen pitää kuunnella tarkalla korvalla asiakasta ja välillä tietoa tippuu rivien välistäkin.
 Luottamuksen ilmapiiri syntyy rauhallisissa kohtaamisissa. Levolan mukaan tärkeää on, että asiakas saa tavata tutuksi tullutta terveydenhoitajaa, eikä häntä pompotella joka kerta eri ammattilaisen vastaanotolle.
 Vanhemmat panttaavat huoliaan
 Lapsi- ja perhepalveluiden uudistamiseen on käytetty Suomessa viimeisen kahden vuoden aikana miljoona euroa. Tavoitteena on, että perheet saisivat jatkossa tarvitsemansa avun ja tuen oikeaan aikaan. Jotta tämä tapahtuisi, on lasten vanhemmat saatava puhumaan ja ammattilaiset kuuntelemaan.
 Mari Kahila / Yle
 Moni vanhempi panttaa tietoa arjen huolistaan. THL:n keväällä julkaistavan Lasten terveys, hyvinvointi ja palvelu -tutkimuksen ennakkotiedoista käy ilmi, että pienten lasten vanhemmat ovat pääosin tyytyväisiä saamiinsa palveluihin, mutta kaipaavat silti lisää tukea. Mutta he eivät välttämättä kerro siitä kenellekään.
 Esimerkiksi kyselytutkimukseen osallistuneista satakuntalaisista vanhemmista yli puolet kaipasi apua parisuhteen hoitoon, mutta jättää tuen tarpeen ilmaisematta.
 Puhumattomuus on äärimmäisen harmillista, toteaa Satakunnan sairaanhoitopiirin hanketoiminnan päällikkö  Mari Niemi .
 – Suuri osa ongelmista on sellaisia, jotka ratkeaisivat tai helpottuisivat puhumalla. Tämä säästää sekä aikaa ja rahaa, kun ongelmat eivät pääse paisumaan suuremmiksi.
 "Kukaan puheeksiottamiseen koulutusta saanut ei halua palata enää entiseen aikaan. On huomattu, että kiireen keskelläkin puheelle kannattaa raivata tilaa. Näin säästytään ongelmien paisumiselta", hanketoiminnan päällikkö Mari Niemi kertoo. Mari Kahila / Yle
 Tarjolla ei ole kuitenkaan pelkkää puhetta. Mari Niemi korostaa, että lisäkoulutuksen myötä lapsi- ja perhepalveluiden ammattilaiset osaavat tehdä entistä saumattomammin yhteistyötä. Jokaiselle perheelle kootaan avuksi juuri ne ammattilaiset, joita kyseinen perhe tarvitsee. Perhettä ei pallotella enää luukulta toiselle.
 Puhetta ei irtoa itkun keskellä
 Perhekahvilassa yksi lapsista rallattaa kovaan ääneen laulua siasta. Toinen haluaa juuri nyt vessaan. Siikaislaiset äidit paimentavat yhdessä vauhtiin päässyttä lapsilaumaa.
 Mari Kahila / Yle
 Vihjeitä sille, miksi niin moni pikkulapsen vanhempi vaikenee huolistaan neuvolassa, voi löytää kahvilassa käynnissä olevasta iloisesta hullunmyllystä.
 – Kuvittele nyt, jos neuvolassa käydessäsi lapsilla on tällainen vauhti päällä tai lapsi itkee läpi koko vastaanoton. Ei siinä herkisty helposti juttelemaan, kahden lapsen äiti Miia Leivo toteaa.
 Seitsemännellä kuulla raskaana olevan Eeva Eerikäisen mielestä isätkin olisi hyvä saada neuvolaan. Hänen mukaansa olisi suurta viisautta varata pariskunnille omia tapaamisia.
 – Jos isä ja äiti kutsuttaisiin yhdessä ilman lapsia neuvolaan, voisi puhetta vaikkapa parisuhdeongelmista syntyä ihan eri tavalla.
 Ulvilan neuvolan terveydenhoitaja Katriina Levola kannattaa Eerikäisen ideaa. Ulvilassa vanhempien omia vastaanottoaikoja kokeiltiin aikoinaan muun muassa 5-vuotisneuvolan yhteydessä hyvällä menestyksellä. Käytäntö kuitenkin lopetettiin, sillä resurssit ovat rajalliset.
 Perheet tietävät itse parhaiten
 Suomalaiset perheet saavat koko ajan parempaa ja yksilöllisempää palvelua. Näin vakuuttaa valtakunnallisen lapsi- ja perhepalveluiden muutosohjelman hankejohtaja  Maria Kaisa Aula . Hänen mukaansa alalla on otettu suuria harppauksia viime vuosina.
 Neuvoloiden valmiudet tunnistaa perheiden avun tarpeita ovat selvästi parantuneet. Tästä kertoo Aulan mukaan esimerkiksi se, että kotipalvelua tarjotaan aiempaa enemmän lapsiperheille. Toki siihen on viime vuosina tarjottu kunnille lisää rahaakin.
 Mari Kahila
 – Suurin muutos on käynnissä ammattilaisten työotteessa. Asiakasta kuullaan ihan uudella tavalla. Pitää ymmärtää, että perheet itse tietävät parhaiten mikä heitä auttaa.
 Entisen lapsiasiavaltuutettu Aulan mukaan olennaista on aito vuorovaikutus perheen kanssa. Mukaan perheen tueksi otetaan ammattilaisten rinnalle esimerkiksi isovanhemmat ja lapsen urheiluseuran valmentaja.
 – Ammattilaisen ei enää tarvitse yksin keksiä täsmälääkettä jokaiseen vaivaan, vaan perheitä autetaan isommalla porukalla. Jokaiseen kohtaamiseen tulee saapua avoimin mielin perhettä kuunnellen.
 Onko sinun helppo puhua arjen haasteista neuvolassa? Mikä helpottaisi arjen huolista avautumista? Voit keskustella aiheesta jutun lopussa kello 21.00 saakka.

Neuvoloissa herätellään huoliaan panttaavia vanhempia puhumaan: "Kaikki me tiedämme, että pikkulapsiarki ei ole yhtä auvoa"


Summary: Mossadin agentti Rafi Eitan johti ryhmää, joka vuonna 1960 sieppasi holokaustin arkkitehtina tunnetun Eichmannin Argentiinasta tuomiolle Israeliin.

Israelin tiedustelupalvelun Mossadin maineikas entinen agentti  Rafi Eitan  on kuollut 92 vuoden iässä.
 Eitan muistetaan ennen kaikkea siitä, että hän johti Israelin agenttien ryhmää, joka sieppasi holokaustin arkkitehtina tunnetun natsivirkamiehen  Adolf Eichmannin  Argentiinasta 1960 ja salakuljetti tämän tuomiolle Israeliin.
 Eichmann tuomittiin Israelissa sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan. Hänet teloitettiin 1962.
 Israelin presidentti  Reuven Rivlin  luonnehti Rafi Eitania rohkeaksi taistelijaksi, jonka ponnistuksista Israelin turvallisuuden puolesta on opetettava tuleville sukupolville.
 – Rafi Eitan syntyi taistelijana, joka piti kiinni tehtävästään ja siitä, minkä tiesi oikeaksi, Rivlin kirjoitti.
 Pitkä ura Israelin tiedustelussa
 Eitan syntyi kibbutzilla Britannian hallitsemassa Palestiinassa marraskuussa 1926.
 Hän toimi juutalaisten puolisotilaallisten Haganah-joukkojen eliittiryhmässä Palmachissa ja osallistui Israelin itsenäistymissotaan vuonna 1948.
 1950-luvulla Eitan liittyi Israelin ulkomaantiedustelu Mossadiin ja nousi sen operaatiopäälliköksi. Häntä pidetään yhtenä Israelin tiedustelupalvelujen perustajaisistä.
 Eitanin johtama agenttiryhmä otti Adolf Eichmannin kiinni tämän kodin lähellä Garibaldi-kadulla San Fernandossa Buenos Airesissa 11. toukokuuta 1960. Agentit pakottivat Eichmannin autoon. Auton takapenkillä yksi agenteista työnsi hansikoidun kätensä Eichmannin suuhun siltä varalta, että tällä olisi hampaaseen piilotettu syanidikapseli.
 Eichmannin sieppaus ja saattaminen oikeuden eteen oli merkittävä voitto Israelin valtiolle ja sen tiedustelulle.
 Adolf Eichmann kuului natsien tekemän juutalaisten järjestelmällisen kansanmurhan pääorganisoijiin. Vuonna 1961 Eichmann tuomittiin Israelissa sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan. Everett Collection / AOP
 1980-luvulla Eitan oli Israelin ja Yhdysvaltain suhteita hiertäneen vakoiluskandaalin keskiössä, kun Yhdysvaltain laivaston analyytikko  Jason Pollard  jäi kiinni salaisuuksien toimittamisesta Israelille.
 Yhdysvaltain liittovaltion poliisi FBI antoi tuolloin pidätysmääräyksen Rafi Eitanista, koska tämä oli ohjannut Pollardin toimia Mossadin yhteyshenkilönä.
 Tiedustelu-uran jälkeen Eitan siirtyi liike-elämään ja vaikutti myös Israelin politiikassa. Hän nousi Israelin parlamenttiin vuonna 2006 eläkeläisten puolueen johtajana ja palveli pääministeri  Ehud Olmertin  hallituksessa.
 Eitan kuoli sairaalassa Tel Avivissa.
 Lisää aihepiiristä:
 "Katuvaa natsia en ole koskaan kohdannut" – Natseja 40 vuotta metsästänyt Efraim Zuroff ei aio lopettaa työtään koskaan  16.3.2019
 "Moni maa yrittää vääristellä holokaustin historiaa" – Historiantutkijoita syytetään kansakuntien hajottamisesta  16.3.2019

Natsijohtaja Adolf Eichmannin kiinniottaja Rafi Eitan on kuollut


Summary: Uudistunut henkilöliikennelaki helpottaa kuljetusluvan saamista.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK on lanseerannut viikonloppuna kaikkikyytiin-nettisivuston, jonka tavoitteena on lisätä henkilö- ja tavaraliikennettä maaseudulla.
 Ajatuksena on, että yhä useampi maaseudulla autolla kulkeva voisi tarjota kyytejä muille ihmisille tai tavaroille. Kyseessä voi olla esimerkiksi taksikuski, joka kuljettaisi jatkossa autossaan myös paketteja – tai maaseutumatkailuyrittäjä, jolle kuljetuspalvelut toisivat lisätuloa.
 Periaatteessa lähes kuka tahansa voisi tarjota kyytejä.
 – Maaseudulla on pulaa bussi- ja taksiyhteyksistä, mutta henkilö- ja tavaraliikennettä on muutoin paljon, kun asukkaat ja yrittäjät liikkuvat. Tavoitteena on, että maaseudulla jo nyt kulkevat ajoneuvot voisivat hyödyntää nykyistä laajemmin kuljetusta tarvitsevia, sanoo MTK:n elinkeinojohtaja  Marko Mäki-Hakola .
 Taksilain  uudistumisen myötä kuljetusluvan saaminen henkilöliikenteessä on helpottunut. Samanaikaisesti erilaiset kaupalliset palveluntarjoajat ovat julkaisseet sovelluksia, joilla kyytejä voi tilata.
 MTK:lla on kampanjalle kolme päätavoitetta. Toisaalta pyritään saamaan lisää liikennöintiä ja tehokkuutta kuljetuksiin, toisaalta kuljettaminen voi tuoda lisää elinkeinomahdollisuuksia maaseudulle. Kolmantena ja kauaskantoisimpana taustalla vaikuttaa ilmastonmuutos.
 – Olemassa olevat ajoneuvot pitää saada tehokkaampaan käyttöön. Kun samaan kyytiin voidaan saada muitakin niin tehokkuus kasvaa, ilmasto hyötyy ja tarve omistaa autoa vähenee, painottaa Mäki-Hakola.
 Osta lippu ja hyppää kyytiin?
 MTK pyrkii maaseudun väen lisäksi herättelemään kuntia matkustusmahdollisuuksien parantamiseen. Maaseudulla on julkista tilausliikennettä kuten vanhus- ja koululaiskyytejä, joihin MTK:n mukaan voitaisiin saada lisää kyyditettäviä.
 – Kunnat voisivat ottaa kilpailutuksessa ottaa huomioon sen, että kun autossa on tilaa ja alueella on muitakin kyytiä tarvitsevia, he voisivat ostaa lipun ja päästä kyytiin. Aiemmin näitä kuljetuspalveluita ei ole voitu avata kaikille matkustajille, mutta nyt se on mahdollista, sanoo MTK:n elinkeinojohtaja Marko Mäki-Hakola.
 Kuljetustaksoja ei ole määrätty ylhäältä käsin, niistä päättävät osapuolet. Joku voi tarjota kimppakyydin lapsen harrastuksen pariin ilmaiseksi, kun toinen tekee bisnestä säännöllisellä kuljetuspalvelulla.
 – Tässä ei pyritä heikentämään jo olemassaolevien kuljetusyrittäjien asemaa. Päinvastoin haluamme saada heille lisää ajoja, kun kyytitarpeet saadaan näkyvämmiksi.
 Tässä ei pyritä heikentämään kuljetusyrittäjien asemaa.  Marko Mäki-Hakola
 Hankkeessa ovat MTK:n lisäksi mukana Kyyti Group, joka on  kehittänyt mallin,  jossa yhteiskunnan maksamiin kyyteihin voidaan yhdistää muita maksullisia henkilökuljetuksia. Toinen yhteistyöyritys on Coreorient, jonka kehittämällä sovelluksella kuka tahansa voi tarjota kyytiä toisen paketille tai tavaralle.
 – Käytämme jo olemassaolevia sovelluksia, joita jokainen mukaantuleva voi käyttää. Nyt avatulla nettisivulla neuvotaan, mitä pitää tehdä, jos haluaa mukaan, toteaa Mäki-Hakola.

MTK haluaa maaseudulla kulkevat autot tehokkaampaan käyttöön: paketit taksissa syrjäseudulle ja mummot matkailuyrittäjän kyydissä kirkolle?


Summary: Sellisti Jussi Makkonen on luonut itselleen poikkeuksellisen uran freelancemuusikkona.

Jussi Makkosen  puhe on harkittua ja soljuvaa. Supliikin lisäksi sellistin tunnistettavaa tyyliä on heittäytyvä asenne, jossa on mukana ripaus materialismia.
 Jotkut katsoivat vinoon, kun taiteilija 2010-luvun taitteessa muovasi  Jean Sibeliuksen  musiikkia omiin tarpeisiinsa.
 – Taiteilijaystävät rohkaisivat minua tyyliin, ettet ikinä tule saamaan lupaa Sibeliuksen perikunnalta edes näiden sello-piano-sovitusten tekemiseen. Ajatushan oli aika vallankumouksellinen, Makkonen myöntää.
 Niin vain  Finlandia ,  Valse triste  ja muut orkesteriteokset soivat sellolla ja pianolla soitettuina levyillä ja konserteissa.
 – Yhteistyö Sibeliuksen perheen kanssa on ollut todella hyvää kaikki nämä vuodet, Makkonen kertoo.
 Lapsiyleisö kuunteli sellisti Jussi Makkosen ja pianisti Nazig Azezianin soittoa keskuskirjasto Oodissa Lintu sininen -kuvakirjan julkistamistilaisuudessa helmikuun lopulla. Jari Kovalainen / Yle
 Lapset lumoutuvat tarinoista ja klassisesta musiikista
 Äänilevyjä sisältävät kuvakirjat, multimediakonsertit ja populaarimusiikin perinteestä ammentavat  musiikkivideot  ovat osa Makkosen ja pianisti  Nazig Azezianin  brändiä.
 Se brändi kantaa mantereiden halki Aasiaan ja Amerikkoihin saakka.
 – Meksikossa viisivuotias tyttö tuli maan toiselta laidalta saakka konserttiimme, kun hän oli katsonut musiikkivideoitamme Youtubesta. Konsertin jälkeen hän osti Soiva metsä -kirjan ja pyysi siihen nimikirjoituksemme. Maailma on niin jännä nykyään, kun kaikki on lähellä, Makkonen hämmästelee.
 Lapset ovat Makkosen kohdeyleisö. Suomessa hän on esiintynyt yli puolelle miljoonalle koululaiselle tämän vuosikymmenen aikana. Valtava keikkamäärä tuli mahdolliseksi, kun Konserttikeskus tarttui Makkosen ideaan Sibelius- ja  Oskar Merikanto  -aiheisista koulukonserteista.
 – En löytänyt klassisen musiikin puolelta esikuvia tällaisesta kouluja ja päiväkoteja kiertävästä taiteilijasta. Ideat ovat omiani.
 Tärkein oivallus on tarinallisuus. Makkosen mukaan lapset lumoutuvat klassisen musiikin äärelle, kun teemoja kuljetetaan myös kerrottuina tarinoina. Moni alakoululainen on saanut ensikosketuksensa Sibeliuksen musiikkiin ja hänen elämäänsä säveltäjänä Makkosen kertomana.
 – Kokeilemalla piti oppia, että mikä toimii, ja miten konsertti kasvaa yhteiseksi kokemukseksi.
 Jari Kovalainen / Yle
 Brändi ei ole keinotekoinen imago
 Jo vuosikymmenen alussa määrätietoisesti itseään brändännyt Makkonen oli aikaansa edellä. Teema on polttava aihe taideoppilaitoksissa tänä päivänä.
 Osittaiset tuottamisen taidot, joista puhuttiin jo 1980-luvulla, eivät yksinkertaisesti enää riitä. Toisaalta tilanteeseen sopii kliseinen lause: kaikki lähtee omasta itsestä.
 – Pitää ymmärtää, mikä siinä omassa tekemisessä on arvokasta yleisölle. Brändityö on syvällisempää, merkityksellisempää ja integroituneempaa siihen taiteelliseen toimintaan tänä päivänä, toteaa Taideyliopiston Sibelius-Akatemian dekaani  Kaarlo Hilden .
 Viime kädessä kysymys on työllistymisestä. Musiikkimaailma on täynnä paikkaansa hakevia freelance-muusikoita, jotka eivät työllisty tai haluakaan työllistyä orkestereihin tai opettajiksi.
 Vaikka vahva brändi helpottaa työllistymistä vapaalla kentällä, Hilden muistuttaa, ettei kysymys saa olla keinotekoisesta imagon luomisesta.
 – Brändääminen on pikemminkin sitä, että työstää vastauksia kysymyksiin, kuten miksi haluan olla muusikko, miksi haluan tehdä musiikkia, kenelle haluan tehdä sitä. Lopulta kysymys on myös esimerkiksi viestinnästä ja tuottamisesta, mutta ne ovat pintaraapaisuja sen jälkeen, kun pohjatyö näiden kysymysten kanssa on tehty.
 Brändäämistä pidetään yhä tärkeämpänä osana muusikkoutta.
 – Se on ollut aina olennainen osa alaa, mutta vaatimukset ovat tiivistyneet viime vuosina, kun kilpailu on kiristynyt, Hilden toteaa.
 Jari Kovalainen / Yle
 Suomalainen musiikki ja kulttuuri kiinnostavat Yhdysvalloissa
 Makkonen ja Azezian saivat tunnustusta työstään viimeksi viime viikolla, kun Konserttikeskus palkitsi heidät 3 000 euron Inkku-palkinnolla.
 Parhaillaan kaksikko aloittelee kiertuetta Yhdysvalloissa. Takataskussa on pisin mahdollinen kolmen vuoden työlupa.
 Nyt alkaneella kuukauden mittaisella reissulla luvassa on esimerkiksi koulukonsertteja San Diegossa ja Kaliforniassa. Esiintyvätpä Makkonen ja Azezian myös kouluttajana kalifornialaisessa yliopistossa.
 – Kerromme siitä, kuinka kohtaamme lapset ja nuoret taidemusiikin kautta. Se kiinnostaa siellä kovasti. Yhdysvallat on valtava mahdollisuuksien maa.
 Lukuisilla vierailuilla Atlantin takana Makkoselle on käynyt selväksi, että hänen luottosäveltäjänsä Jean Sibelius on amerikkalaisille harvinaisen tärkeä hahmo.
 – Sibeliushan valittiin siellä aikoinaan merkittävimmäksi koskaan eläneeksi säveltäjäksi. Ihmiset ovat tavattoman innostuneita Sibeliuksesta ja suomalaisesta musiikista ylipäänsä.
 Mutta kuinka Makkonen itse jaksaa työskennellä Sibeliuksen musiikin äärellä vuodesta ja vuosikymmenestä toiseen?
 – Sibelius on ollut avain näkemään, kuinka valtavan rikas Suomen kulttuuri on, ja miten upea kulttuurihistoria on omissa lapsuusmaisemissani Pohjois-Karjalassa, Pielisellä ja Kolilla ja Lieksassa.

Kollegat katsoivat vinoon, kun Jussi Makkonen otti Sibeliuksen osaksi brändiään – nyt sellisti on esiintynyt puolelle miljoonalle lapselle Suomessa


Summary: Lintujen kevätmuutossa on selvä ero eteläisen ja pohjoisemman Suomen välillä. Kaikkialla kevät saa kuitenkin etenkin koiraslinnut osoittamaan kelpoisuuttaan laulamalla.

Vanhan lorun mukaan kiurusta on kesään kuukausi ja västäräkistä vähäsen. Tuskin, sanovat lintuharrastajat.
 Lintuharrastajien  Tiira -havaintopalvelussa kiuru- ja västäräkkihavaintoja on paljon. Joskus ensimmäiset havainnot esimerkiksi juuri kiurusta tehdään jo helmikuun puolivälissä.
 – Eikä kesä ole kai koskaan maaliskuussa tullut, sanoo vaasalainen lintuharrastaja  Ari Lähteenpää .
 Lähteenpää muistuttaa, että eteläisesssä Suomessa kiuruja on nähty jo jopa tuhannen linnun parvia, ja Vaasan seudullakin tällä viikolla kevään ensimmäiset.
 – Varhaiskeväällä Lounais-Suomen ja Vaasan seudun lintumaailmoissa on dramaattinen ero, jopa parikin viikkoa. Kun Vaasassa tehtiin ensimmäinen kiuruhavainto, Varsinais-Suomessa niitä oli jo kolmisensataa, Lähteenpää kuvailee.
 Parissa tunnissa toistakymmentä lajia
 Vaasalainen lintuharrastaja  Matti Maskulin  on seuraamassa lintujen kevätmuuttoa harrastajien vakipaikalla Storgårdsin satamassa Korsnäsissä.
 Noin viisikymmentä kilometriä Vaasasta etelään merenrannalla riittää jo bongattavaa. Parin tunnin aikana voi nähdä jo toistakymmentä vesilintulajia.
 Maskulin kertoo nähneensä ainakin joutsenia, isokoskeloita, telkkiä ja mustalintuja. Ja, kun Vaasan rannikolla ollaan, myös merikotkia.
 – On sellainen aika, että merikotkia näkee joka ikäluokkaa – myös menneen vuoden poikasia. Reviiriä pitävät vanhemmat linnut ajavat niitä takaa, että saisivat ne pois reviireiltään, Maskulin sanoo.
 Lintubongarin vakivarusteisiin kuuluvat kiikarit ja kaukoputki. Joskus myös kamera, jolla kevätmuuttoa voi taltioida.
 – Synkän talven jälkeen mieliala on korkealla ja tulee uusia lajeja, mutta kyllä lintumiehelle koko vuosi on yhtä juhlaa.
 Kevät keikkuen tulevi – avomerta näkyy jo viitisenkymmentä kilometriä Vaasasta eteläänpäin. Antti Haavisto / Yle
 Laulu on kelpoisuuden mitta
 Lintujen kevätmuuttoa voi myös kuunnella. Lähiaikoina ilma täyttyy sirkutuksesta, raksutuksesta ja viserryksestä.
 Erityisesti koiraslinnut ovat keväällä äänessä. Kahdesta pääsyystä:
 – Koiraat laulavat, kun haluavat karkoittaa muut reviiriltään sekä houkutellakseen naaraita. Lajista riippuu, kumpaa sanomaa painotetaan enemmän, sanoo Birdlife Suomen suojeluasiantuntija  Petri Lampila .
 Lampilan mukaan lintumaailmassa on laulettava, jos aikoo menestyä. Vaatimattomuudella ei selviä.
 Koiraan kelpoisuuden mitta on se, miten monipuolisesti se laulaa.
 – Laulullaan koiras osoittaa, että tässä on nyt kierretty maailmaa ja kuultu monenlaista laulua. ”Tällä tavalla osaan heitellä monenlaista veisua” -tyyliin, Lampila naurahtaa.
 Vaikka joillain lintulajeilla nuorten yksilöiden laulu on jo synnynnäisesti melko samanlaista kuin vanhempien, on myös lajeja, joiden täytyy kuulla muiden laulua, jotta ne voivat kehittyä mestareiksi. Lampilan mukaan esimerkiksi varpuslinnuilla on laulussaan joku peritty ja joku opittu elementti.
 – Esimerkiksi peipon laulusta kuulee keväällä lyhyttä versiota, jossa toistetaan yhtä nuottia peräjälkeen. Se on sen mittainen kuin peipon säe on, mutta siitä puuttuvat hienoudet ja koristeet, jotka lintu oppii muita kuuntelemalla, Lampila sanoo.
 Ilmastonmuutos aikaistaa lintujen kevätmuuttoa Suomeen – uudesta selaimesta voi tutkia 300 lintulajin tilannetta

Lintuharrastajat bongaavat jo ennuslintuja, vaikka kesää pitääkin vielä odottaa – kohta kevätmuuton voi myös kuulla


Summary: Valtteri Laitinen sai kaksi vuotta sitten joulupukilta sähkökitaran. Aloitteleva artisti haaveilee omasta bändistä.

Tästä on kyse Hankasalmelainen Valtteri Laitinen, 11, sai kaksi vuotta sitten pukilta sähkökitaran ja on päässyt soittamaan tanssiorkesterien keikoille. Nuori soittaja, sähkökitara, siistit vaatteet ja vanha tanssimusiikki on ollut yleisöön uppoava yhdistelmä. Laulaja Leif Lindeman, 40, kokee Tenavatähteyden siivittäneen myöhempää musiikkiuraansa. Lindeman painottaa, että lapsiesiintyjät tarvitsevat paljon vanhempiensa tukea.
 Pienet kädet ottavat tottuneesti sointuja kermanvalkoisesta sähkökitarasta.  Valtteri Laitinen , 11, seisoo katse tarkasti sormiin liimautuneena kitaransa varressa tummissa suorissa housuissaan, valkoisessa kauluspaidassaan ja punainen rusetti kaulassaan.
 Tanssiravintolan saliin helähtää kuuluviin Agentsien Yksi ainoa ikkuna -rautalankaklassikko, ja satapäinen yleisö huokaa ihastuksesta.
 Laitisen tunteella soittama musiikki käy kuulijan sielun syvimpään kohtaan.
 Isänsä kännykällä kuvaamalla videolla poika soittaa vielä The Shadows -yhtyeen Apachea yhdessä Varjokuva-orkesterin kanssa. Maaliskuun alussa heitetty keikka Ravintola Revontulessa Hankasalmella oli ollut jättimenestys.
 Valtterin keikka Varjokuva-orkesterin kanssa ravintola Revontulessa sai yleisön kyyneliin. Jukka Mustonen
 Hankasalmelainen Laitinen sai syksyllä 2016 vanhemmiltaan lahjaksi ensimmäisen oikean akustisen kitaransa. Hän oli ehtinyt toivoa sitä pitkään. Seuraavana jouluna pukin kontista löytyi sähkökitara: se oli nuoren miehen onnen täyttymys.
 – Se oli tosi hieno hetki, kun avasin salkun ja siellä oli ihan aito amerikkalainen Fender Stratocaster -merkkinen sähkökitara. Se tuntui ihan uskomattomalta, Valtteri Laitinen sanoo.
 Vanha tanssimusiikki on aina iskenyt suoraan Laitisen sydämeen. Kaksi vuotta sitten tammikuussa hän pääsi esiintymään ensimmäiselle oikealle keikalle.
 Tähteydestä haaveilevan Valtteri Laitisen vanhemmat tukevat poikaansa tämän harrastuksessa. Aikoinaan lapsitähteydestä laulajan uralle ponnistanut  Leif Lindeman  tietääkin, kuinka paljon lapsi tukea tarvitsee.
 Lapsitähteyden lieveilmiöt
 Laulaja Leif Lindeman, 40, tietää mitä on olla lapsitähti.  Äänekoskelainen Lindeman osallistui  vuonna 1991 Tenavatähti-kilpailuun Satumaa-kappaleella ja ylsi finaaliin. Mediamyllytys alkoi siitä paikasta ja pisti 12 vuotiaan pään pyörälle.
 – Tenavatähti-kilpailut olivat siihen aikaan niin kovin suosittuja. Minulle tulvi säkkikaupalla fanipostia ja tytöt kävivät pimpottelemassa ovikelloa. Olihan se vähän outoa mennä kauppaan ja nähdä omakuva Apu-lehden kannessa, naurahtaa Lindeman.
 Lindeman on laulanut niin kauan kuin muistaa sekä tehnyt pienestä pojasta asti keikkaa kahden kaverinsa ja heidän isänsä kanssa. Trio Rekonen -niminen bändi kiersi esiintymässä viikonloppuisin ravintoloissa ja erilaisissa tapahtumissa.
 Leif Lindeman muistetaan edelleen Tenavatähteydestä. Gramofoni Oy
 Jälkeenpäin ajateltuna, hän ei päästäisi omia lapsiaan esiintymään kaikkiin samoihin ympyröihin. Lindeman oli mielestään usein paikoissa, joissa lapsen ei pitäisi olla.
 – Eivät ravintolat ole lapsille sopivia paikkoja. Ihmiset ovat siellä hyvin humalassa jo yhdeksän, kymmenen aikaan illalla. Mutta ei sitä siihen aikaan pidetty mitenkään ihmeellisenä.
 Muuten Lindemanin mielestä lapsena keikkailu tai lapsitähteys eivät ole suuremmin vaikuttaneet hänen elämäänsä tai syöneet liiaksi hänen vapaa-aikaansa.
 – Tiesin jo hyvin pienenä, että haluan olla laulaja, se oli intohimoni jo silloin. Kaikki muu, kuten esimerkiksi opiskelu on jäänyt kyllä aika vähälle, mutta en ole sitä koskaan katunut. Rakastan laulamista.
 Aikuisiällä Lindeman opiskeli itselleen yrittäjäammattitutkinnon, josta on ollut hänelle hyötyä myös musiikkialalla.
 Orkesterissa aina paikka auki
 Valtteri Laitinen on syntynyt esiintymiskipinä rinnassaan. Jo 2-vuotiaana hänellä oli tapana lauantai-iltaisin saunan jälkeen pyöräyttää show vanhemmilleen isän veistämällä puukitaralla television edessä.
 – Siinä puukitarassa piti olla ehdottomasti vämpytin, josta Valtteri sai ikään kuin vinguttaa kitaraa, naurahtaa isä  Ismo Laitinen.
 Valtterin suosikkiyhtyeitä ovat muun muassa  Topi Sorsakoski  ja Agents, Unelmavävyt,  Kyösti Mäkimattila  & Varjokuva sekä  Olavi Virta .
 –  Esa Pulliaista  telkkarista katsomalla innostuin kitaran soitosta. Olen aina kuunnellut rautalankamusiikkia, kun mielestäni se on vaan tosi hienoa ja korvalle sopivaa.
 Valtteri Laitinen soittaa niin paljon kitaraansa, että isä joutuu pyytämään häntä pitämään siitä välillä taukoa. Jaana Polamo / Yle
 Nuoren miehen lempikappaleita kysyttäessä vastausta ei tarvitse kauaa odotella. Ne ovat Olavi Virran Yö kerran unhoa annoit ja Agentsien Vihreät niityt.
 Laitisen suvussa ei ole muita soittajia, mutta Valtterin vanhemmat ovat kovia lavatanssiharrastajia. Viimeisin esiintyminenkin Kyösti Mäkimattila & Varjokuva-orkesterin kanssa järjestyi isän tanssiharrastuksen kautta. Ismo Laitinen tuntee Varjokuva-orkesterin rumpaliin ja tämä oli ehdottanut yhteisharjoituksia Valtterin kanssa ennen Revontulen keikkaa.
 Kun yhtyeen basisti näki Laitisen soittavan, oli hän yllättäen ehdottanut pojalle yhdessä esiintymistä solistin pitäessä taukoa. Nuori mies ei pitkään vastausta harkinnut.
 Laitisen rautalankaklassikkovetäisyt Revontulen lavalla Varjokuva-orkesterin kanssa hurmasivat viisisatapäsisen ja yhtyeen solistin Kyösti Mäkimattilan.
 – Kyösti tuli sanomaan keikan jälkeen, että eiköhän oteta tästä tapa, että yhtyeessä on aina paikka mulle, kertoo Valtteri Laitinen.
 Seuraava yhteisesiintyminen on sovittuna ensi toukokuussa Hankasalmella sijaitsevalle Hangan lavalle.
 Itseoppinut kitaristi
 Valtteri Laitinen ottaa kitarasalkustaan olympic white -värisen sähkökitaransa. Kitaran väri oli hänelle ostopäätöstä tehdessä tärkeä. Suosikkiväri olisi ollut turkoosi, mutta kun niitä ei ollut saatavilla, valkoinen oli hyvä kakkosvaihtoehto.
 Laitinen yhdistää kitaransa vahvistimeen ja säätää asiantuntevasti soundia kitarankieliä näppäilemällä. Perheen tilavassa hirsitalossa luonnon keskellä lähellä Hankasalmen kirkonkylää saa kitaraa vinguttaa ihan rauhassa. Häiriintyvistä naapureista ei tarvitse huolehtia.
 Nuori kitaristi soittaa parhaimmillaan kolmesta neljään tuntia päivässä, mutta vähintään ainakin tunnin joka päivä. Hän näppäilee kitaraansa jopa samalla, kun katsoo televisiota.
 Poikaa ei ole tarvinnut koskaan pyytää soittoa harjoittelemaan: päinvastoin.
 – Joskus, kun tulen töistä niin pyydän Valtteria pitämään soittamisesta taukoa, että saan syötyä rauhassa. Sitten, kun lähden verstaalle tekemään puukäsitöitä, niin sanon, että saa jatkaa kitaransa hankaamista, virnistää isä Ismo Laitinen.
 Koko Laitisen perhe on innostunut vanhasta tanssimusiikista. Jaana Polamo / Yle
 Soittamaan Valtteri Laitinen on opetellut itsekseen YouTuben avulla.
 – Sieltä löytyy kaikkia hyviä kitaran soiton opetusfilmejä. Sitten käyn nykyään myös Kansalaisopistolla nuotteja opettelemassa. Välillä meinaa turhautuminen tulla, kun soitto ei suju. Mutta sitten tuntuu hyvältä, kun sen vaan osaa.
 Laitinen on kulkenut pienestä pojasta saakka vanhempiensa matkassa tanssilavoilla. Tanssiravintoloihin hän ei ikänsä vuoksi ole päässyt sisälle, mutta siihenkin keino keksittiin viime syksynä.
 – Kyösti Mäkimattila pestasi Valtterin myymään yhtyeensä fanitavaroita keikoillensa, jotta sitä kautta poika on päässyt aina silloin tällöin kuuntelemaan orkesteria, sanoo isä Laitinen.
 Valtteri Laitisella on ammattilaisen valitsemat soittovehkeet. Jaana Polamo / Yle
 Ensiesiintyminen järjestyi kaksi vuotta sitten tammikuussa yllättyksenä.
 – Menimme äidin ja isän kanssa uuden vuoden päivänä kuuntelemaan  Kupiaisen Jarmoa  ja sen yhtä kaveria kylälle Timpan grillille. Siellä he kysyivät, että haluaisinko soittaa yhden biisin niiden kanssa. Sitten soitin ja se jännitti aika paljon, mutta silti se tuntui hyvältä, Valtteri Laitinen kertoo.
 Ensiesiintymisen jälkeen Laitisella on ollut yhteensä puolen kymmentä esiintymiskokemusta muun muassa Unelmavävyjen keikalla. Valtterin vanhemmat ovat mielissään lapsensa saamasta huomiosta. He ovat valmiita kuskaamaan poikaa aina silloin tällöin keikalle.
 – Jos keikkakutsuja alkaa sataa enemmänkin, niin sitä on vaimon kanssa mietitty, että miten me Valtterin kuljetuksen sitten järjestämme. Olemme molemmat töissä ja vaimolla on vielä kolmivuorotyö, pohtii Ismo Laitinen.
 Vanhempien tuki lapsiesiintyjälle arvokasta
 Leif Lindeman on voittanut Tangomarkkinoilla yleisöäänestyksen kahdesti, vuosina 2013 ja 2014. Molemmilla kerroilla hän sijoittui varsinaisessa kilpailussa toiseksi. Laulukeikkoja hänellä on aina riittänyt, Lindeman kiertää esiintymässä noin kahden sadan keikan tahtia vuosittain.
 Edelleen osa yleisöstä muistaa hänet Tenavatähtenä, mutta se ei miestä haittaa.
 – Ihan hauskaa, että muistavat minut vielä Tenavatähti-kisoista. Ainoastaan teininä se vähän ärsytti, kun oli vaan aina ihmisten silmissä Tenavatähti, vaikka itse olisi halunnut jo aikuistua.
 Lindeman kokee, että lapsitähteydestä on ollut hyötyä. Tenavatähteys on toiminut hänen mukaansa hyvänä ponnahduslautana hänen myöhemmälle urallensa erittäin kilpaillulla alalla.
 Helposti esiintyvät lapset ovat pikkuvanhoja ja ajatellaan, että kyllä he pärjäävät.  Leif Lindeman
 Lindeman kannustaa lapsia esiintymiseen.
 – Oma tyttärenikin lauloi dueton joululevylleni ja on esiintynyt joissain konserteissani. Rakastan lapsien esiintymistä, siinä on jotain niin hienoa ja vilpitöntä. Se on mahtavaa, jos lapsella on intoa esiintyä.
 Mutta esiintymisinnon täytyy lähteä hänen mukaansa juuri lapsesta itsestään.
 Lindeman näki aikoinaan, kun osallistui Tenavatähti-kilpailuun, kuinka usein vanhemmat olivat asiasta enemmän innostuneita kuin lapset itse. Kilpauluun lähetettiin 900 koelaulua ja niiden kautta 60 lasta valittiin jatkoon. Monenlaista yrittäjää oli mukana.
 Lindeman pitää tärkeänä, että lapsena ja nuorena esiintyvät saavat vanhemmiltaan paljon tukea.
 – Helposti esiintyvät lapset ovat pikkuvanhoja ja ajatellaan, että kyllä he pärjäävät. Mutta todellisuudessa he ovat vaan pieniä lapsia, jotka tarvitsevat kaiken keskellä eniten vanhempiensa huolenpitoa ja vahvaa tukea, vaikka uralla menisi muuten kuinka lujaa.
 Maailmalta löytyy monta surullista esimerkkiä siitä, miten kuuluisuus lapsena on vienyt myöhemmin elämän väärille raiteille.
 Valtterin haaveena oma bändi ja tähteys
 Valtteri Laitinen virittää vielä hetken kitaraansa. Hänellä on Unelmavävyjen kitaristin  Tomi Rinteen  hänelle hankkimat kaiku ja kompressori, oikean soittajan vehkeet.
 Stratocasterista lähtee ensimmäiset soinnut Agentisien Vihreät Niityt -kappaleesta. Se on myös isänsä suosikkikappale, Agents puolestaan on äidin suosikkiyhtye.
 Laitinen haaveilee omasta bändistä.
 – Jos saisin joskus oman rautalankabändin perustettua, niin se olisi hienoa. Pari kaveria jo tietää, että tykkään tällaisesta musiikista, mutta ei kun ne kuuntelee vähän erilaista musiikkia, niin ne ei sitten hirveästi ymmärrä tällaisen vanhan tassimusiikin päälle.
 Kitaraa valittaessa Valtterille väri oli tärkeä. Jaana Polamo / Yle
 Viime viikonlopun Varjokuva-orkesterin keikan jälkeen ihmiset olivat tulleet pyytämään Laitiselta nimmareita ja yhteiskuvia.
 – Viisi tai kuusi ihmistä tuli pyytämään nimmaria. Loksahti ihan suu auki, että ai munko kanssa.
 Laitinen unelmoi myös kuuluisuudesta. Hänestä olisi hauskaa, kun ihmiset tulisivat jatkuvasti pyytelemään nimmareita ja yhteiskuvia. Mutta hän myös myöntää, että ehkä ainainen huomio voisi joskus olla myös hieman ärsyttävää.
 Mutta esiintymistä Laitinen rakastaa, vaikka pienempänä oli niin ujo, ettei uskaltanut edes omalle mummolle ja papalle esiintyä.
 – Siinä just kun menee lavalle, niin jännittää aika paljon. Mutta sitten kun menee soittamaan, niin sitten se on vain kiva soittaa ja se ei enää jännitä yhtään.
 Varjokuva-orkesterin keikalla yleisö oli hurmaantunut nuoresta kitaristista niin paljon, että monet naiset olivat liikuttuneet kyyneliin. Ajatus siitä saa nuoren miehen hymyilemään.
 – No, niin hän siinä kävi. Se on aika hienoa, kun saa sen tunteen, että toiset tykkäävät soitostani.

Valtteri Laitinen, 11, saa tanssikeikoilla naiset kyyneliin: "Se on aika hienoa, että toiset tykkäävät soitostani"