Summary: Lääkäriliiton mukaan koulutuspaikkojen lisääminen ei ratkaise lääkäripulaa.

Lääkäripulasta on puhuttu jo pitkään. Ongelma ei kuitenkaan ratkea vain lisäämällä lääkärien koulutuspaikkoja, sanoo Lääkäriliiton toiminnanjohtaja  Kati Myllymäki.
 – On vähän outo ajatus, että yliopistoissa lisättäisiin lääkärien peruskoulutusta, kun meillä on erikoislääkäripula. Tarvitsemme spesialisteja lisää sekä perusterveydenhuoltoon että sairaaloiden erikoisaloille.
 Ongelmana on, että erikoislääkäreistä on pulaa toisilla aloilla enemmän kuin toisilla.
 – Meillä on aika hyvät ennusteet siitä, että esimerkiksi ortopedeja, plastiikkakirurgeja ja silmälääkäreitä valmistuu lähivuosina todella paljon. Sitten taas psykiatreja on erikoistumassa vähän, ja heitä on jäämässä runsaasti eläkkeelle.
 Siksi Myllymäen mukaan Suomessa pitäisi olla tarkat suunnitelmat siitä, minkä alan erikoislääkäreitä tarvitaan tulevaisuudessa lisää. Hänestä koulutusta pitäisi painottaa näille aloille, eikä vain lääkärien peruskoulutukseen.
 Erikoislääkäripula on myös maantieteellinen ongelma, sillä Lääkäriliiton tilastojen mukaan erikoissairaanhoidossa on vajausta lääkäreistä 2–24 prosentin välillä eri sairaanhoitopiireissä. Tilanne on hankala esimerkiksi Itä-Suomessa.
 Mummolapalvelut ja hyvä työyhteisö houkuttelivat Joensuuhun
 Yksi tapa rekrytoida erikoislääkäreitä muuallekin kuin pääkaupunkiseudulle on kasvattaa heitä itse. Erikoistuessaan lääkärit liikkuvat työn perässä helpommin, ja saattavat kotoutua paikkakunnille niin hyvin, että jäävät lopulta sinne pysyvästi asumaan ja töihin.
 Tämä on huomattu myös Pohjois-Karjalan keskussairaalassa, jossa  Terhi Savolainen  erikoistuu parhaillaan akuuttilääketieteen erikoislääkäriksi.
 Terhi Savolaisen mielestä Joensuu on sopivan kokoinen kaupunki asua. Ei liian iso, mutta ei liian pienikään. Ari Haimakainen / Yle
 Savolainen kertoo kolme syytä, jotka saivat hänet valitsemaan työ- ja koulutuspaikakseen Pohjois-Karjalan keskussairaalan.
 – Täällä on mummolapalvelut eli puolison vanhemmat lähellä. Hyvät maastopyöräilymaastot vaikuttivat myös, hän naurahtaa.
 Savolaisen mukaan moni muukin lääkäri on valinnut Pohjois-Karjalan juuri luonnon ja sen tarjoamin harrastusmahdollisuuksien vuoksi. Tärkein tekijä oli kuitenkin hyvä työympäristö.
 – Täällä päivystyksessä on erittäin hyvä esimies ja työpaikka on hyvä muutenkin. Tiesin tämän jo entuudestaan, hän sanoo.
 Moni nuori lääkäri valitsee työpaikan ilmapiirin mukaan. Tärkeää on työssä saatava tuki. Nuorten lääkärien yhdistys listaa sairaaloita sen mukaan, kuinka hyviä koulutuspaikkoja ne ovat. Pohjois-Karjalan keskussairaala on  pärjännyt listauksessa hyvin .
 Tiukkaa kilpailua erikoislääkäreistä
 Erikoislääkäreiden työpanoksesta kilpaillaan kiivaasti ympäri Suomen.
 Esimerkiksi Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote kohahdutti nuorille lääkäreille suunnatulla  räväkällä mainosvideollaan .
 Pohjois-Karjalassa on puolestaan turvauduttu jo kahden vuoden ajan rekrytointiyksikköön, joka palkkaa terveydenhoitoalan ammattilaisia koko maakunnan alueelle.
 Lääkärien ja erikoislääkärien kohdalla yksikkö tekee paljon alkaen asunnon etsimisestä aina puolison työpaikan varmistamiseen. Rekrytoijat myös jalkautuvat messuille ja alan tapahtumiin “headhunttaamaan” sopivia lääkäreitä.
 Pohjois-Karjalan keskussairaalan johtajaylilääkäri  Jarmo Kukkonen  kertoo, tämä on osoittautunut yhdeksi erinomaiseksi keinoksi houkutella Joensuuhun kokeneita erikoislääkäreitä.
 – Olemme onnistuneet mielestäni hyvin. Tilanne on parantunut viime vuosina. Meillä ei ole taloudellisia resursseja lähteä palkkataisteluun, siinä missä joillain muilla toimijoilla. Siksi meidän on onnistuttava perustyössä.
 Kukkosen mukaan erikoislääkäreitä tarvittaisiin sairaalaan silti noin 30 lisää. Esimerkiksi radiologista ja psykiatreista on pulaa. Tällä hetkellä sairaalassa työskentelee erikoislääkäreitä runsas 300.
 Anssi Eboreime, 24, suorittaa viimeistä harjoitteluaan Pohjois-Karjalan keskussairaalassa. Terhi Savolainen ohjeistaa. Ari Haimakainen / Yle
 Terhi Savolaista rekrytoitiin Pohjois-Karjalaan hänen omien sanojensa mukaan “pitkään ja hartaasti”. Ensin häntä houkutteli Joensuuhun nykyinen esimies eli ylilääkäri.
 Kun puolisolle näytti löytyvän myös töitä Joensuusta, alkoi Savolainen pohtia muuttoa tosissaan.
 – Siinä vaiheessa sana oli kiirinyt ja johtajaylilääkäri otti yhteyttä. Hän pyysi sitten kahville ja juttelemaan. Hän kertoi sairaalan nykytilasta, sillä minun muistikuvani olivat opiskeluajoilta.
 Lopulta Savolainen puolisoineen päätti muuttaa Pohjois-Karjalaan.
 Opiskelijoista haetaan ulkomailta asti
 Rekrytointiyksikkö käy tapaamassa lääkäriksi opiskelevia kaikissa Suomen yliopistoissa sekä ulkomaisissa yliopistoissa, joissa on paljon suomalaisia opiskelijoita. Tavoitteena on saada lääkäriopiskelijat ensin työharjoitteluun Pohjois-Karjalaan ja sitä kautta jäämään seudulle valmistumisen jälkeen.
 Anssi Eboreime kuuli Tartossa opiskelukaveriltaan ensimmäisen kerran Pohjois-Karjalan keskussairaalasta. Ari Haimakainen / Yle
 Tartosta mukaan tarttui vantaalaislähtöinen  Anssi Eboreime , 24. Hän suorittaa opintojensa viimeistä harjoittelua Pohjois-Karjalan keskussairaalassa. Kokemusta on jo aiemmilta kesiltä samasta paikasta.
 – Kuulin, että täällä saa paljon vertaistukea, ja vanhemmilta kollegoilta voi aina kysyä ongelmatilanteissa. Siitä tuli olo, että tämä voisi olla hyvä paikka olla ja oppia, hän sanoo.
 Eboreime aikoo tulevaisuudessa erikoistua, mutta ala ei ole vielä valittuna. Neurologia voisi olla kuitenkin hyvä vaihtoehto. Hän ei vielä tiedä, missä aikoo jatkossa asua ja työskennellä.
 – Joensuu on käynyt mielessä, hän sanoo.
 Pohjoiskarjalaiset saavat Eboreimelta kehuja.
 – Ihmiset ovat täällä avoimia. Potilaat ovat usein hyväntuulisia, vaikka olisivat sairaita. Se on ollut mukava huomata, hän sanoo.
 Lue lisää:
 Pakko, lisäkoulutus vai tutkimustyö terveyskeskuksiin? 4 syytä, miksi perusterveydenhuollon lääkärivaje ei ole yksinkertaista matematiikkaa
 Miten sinä ratkaisisit lääkäripulan? Aiheeta voi keskustella alla kello 22:00 asti.

Erikoislääkäreistä kilpaillaan ympäri Suomen, eikä pelkkä työ enää riitä: “Täällä on mummolapalvelut ja mahdollisuudet maastopyöräilyyn”


Summary: Improvisaation suosio on tv-ohjelmien myötä kasvussa myös teattereissa.

Lavalla on käynnissä kohtaus, jossa näyttelijät istuvat ringissä ja ovat ryhmäterapiassa.
 Hälytysääni alkaa soida ja näyttelijöiden näyttelemä kohtaus keskeytyy. Kovaänisistä kuuluu ääni, joka kertoo, että vuorossa on yllätystehtävä.
 Kaikki katsovat ympärilleen hieman hämmentyneinä, kukaan ei tiedä mitä seuraavaksi tapahtuu.
 Suomalaisessa viihdeohjelma Putouksessa on käsikirjoitettujen osioiden lisäksi puhtaasti improvisaation perustuvia kohtauksia. Improvisaatiota on muun muassa tulikokeissa ja näytönpaikoissa, joissa näyttelijät joutuvat yllättäviin tilanteisiin, esimerkiksi laulamaan jostain tietystä aiheesta, tietyllä tyylilajilla.
 Joskus eteen saattaa tulla myös yllätystehtävä, joka tulee nimensä mukaisesti näyttelijöille täysin yllätyksenä kesken ohjelmaa, kuten alussa kuvatussa tilanteessa kävi.
 – Yleensä Putouksen improvisaatiotehtävät ovat aika nopeita ja nokkelia, joissa näyttelijät pistetään improvisoimaan esimerkiksi kohtauksia tai sanapelejä tai erilaisia hahmoja, Putouksen ohjaaja  Niina Lahtinen  sanoo.
 Putouksen ohjaaja Niina Lahtinen vieraili Ylen Puoli seitsemän -ohjelmassa viime vuonna. Lahtisen mukaan noin 10 prosenttia Putouksesta perustuu improvisaatioon. YLE / studio
 Lahtisen mukaan riippuu jaksosta, kuinka paljon Putouksessa nähdään improvisaatiota.
 – Yleensä improvisaation osuus on noin 10 prosenttia koko ohjelmasta.
 Studiossa tv-ohjelmaa varten tehtävä improvisaatio on erilaista verrattuna improvisaatioteatteriin, joka tehdään livenä teatterin lavalla. Improvisaation näkyminen televisiossa on osaltaan kuitenkin innoittanut ihmiset lähtemään teatteriin sankoin joukoin.
 Ammattilaisten työväline
 Improvisaation suosio piilee Teatterikorkeakoulun lehtori  Tiina Pirhosen  mukaan siinä, että improvisaatio on tuoretta, ennennäkemätöntä ja siinä on uskomattomia hetkiä, jolloin ajattelee, voiko tätä tapahtua ilman, että tätä on sovittu.
 – Olemme lakanneet vastaamasta siihen kysymykseen, koska Kyllä-vastausta ei uskota kuitenkaan, improvisaatioteatterinopettaja Pirhonen sanoo.
 Myös Niina Lahtisen mielestä improvisaatio on herkullista katsottavaa. Hän nauttii, kun näyttelijät ovat ikään kuin pulassa ja saa katsoa, miten he ratkovat asioita ja selviytyvät vaikeista tilanteista.
 – Improhan on vähän niin kuin urheilua. Siinä tulee syöttöjä ja katsotaan pystyykö laukaisemaan vai meneekö huti. On ihanaa nähdä, kun näyttelijä oivaltaa asioita ja yllättää katsojan jollain yllättävällä asialla.
 Esimerkiksi Lappeenrannan kaupunginteatterissa nähdään tänä vuonna ensimmäistä kertaa ammattinäyttelijöiden esittämiä improklubeja.
 Lappeenrannan kaupunginteatterissa nähdään ensimmäistä kertaa ammattilaisten improklubeja. Kalle Purhonen / Yle
 Klubeilla nähdään puhdasta improa, eli kaikki kohtaukset ovat sellaisia, että niitä ei ole ollenkaan käsikirjoitettu tai suunniteltu. Improa voi käyttää myös esimerkiksi työvälineenä kohtauksessa, jossa osa repliikeistä on käsikirjoitettu ja osa improvisoidaan.
 – Ehkä improvisaatio on ammattilaisilla koko ajan työvälineenä, mutta tällaista puhdasta improa ei välttämättä ole niin paljoa Suomessa, näyttelijä Eppu Pastinenpohtii.
 "Jäätävän hirveä paikka laittaa itsensä likoon"
 Esimerkiksi television viihdeohjelmissa nähtävä kilpailemiseen ja nokkeluuteen perustuva improvisaatio ei sykähdytä Tiina Pirhosta.
 – En pidä siitä, että tuotantoyhtiöt luulevat, että kun pannaan tyypit tuonne improvisoimaan, niin heille ei tarvitse maksaa mitään. Se on sama kuin keräisi kadulta jengiä, jotka on kerran ala-asteella soittaneet nokkahuilua, että perustakaa bändi ja menkää vetämään joku hyvä biisi.
 Elokuvia ja tv-ohjelmia tuottavan Aito media -tuotantoyhtiön toimitusjohtaja  Eero Hietalan  mielestä improvisaatiota ei käytetä tuotannoissa säästökeinona.
 – Improvisaatio on vaikea laji, joka vaatii myös tuotannolta paljon, joten improvisaatioon perustuvat ohjelmat eivät ole niitä kaikkein halvimpia.
 Hietalan mukaan näyttelijöiden ja muiden esiintyjien palkkataso sovitaan aina erikseen.
 – Summa riippuu näyttelijän tunnettuudesta ja vetovoimasta, työehtosopimuksista ja luovutettavien oikeuksien tasosta. Myös työsuhteen kesto vaikuttaa palkkaan.
 Joissain tapauksissa hyvä improvisointi kyky kuitenkin saattaa vaikuttaa näyttelijän palkkaan.
 – Jos esiintyjä on hyvä improvisoija, hän saattaa olla omien kykyjensä ansiosta siinä määrin vetovoimainen tähti, että joissain tapauksissa hänen palkkatasonsa on suhteellisen korkea.
 Näyttelijän työssä improvisaatiotekniikoita voi käyttää sadoilla eri tavoilla. Tekniikoilla voi esimerkiksi syrjäyttää rationaalisen mielen ja saada luovan puolen esiin, opetella tunnistamaan ideoita ja jatkamaan niitä.
 – Se improvisaatio, josta minä pidän, ei sisällä kilpailua. Päinvastoin se sisältää muiden auttamista ja toisten ideoiden jatkamista, Tiina Pirhonen sanoo.
 Niina Lahtisen mielestä improvisaatiotekniikat sopivat hyvin myös viihdeohjelmiin.
 – En ottaisi sitä niin vakavasti, etteikö sillä voisi myöskin leikkiä. Minusta teatteri ja näytteleminen on ylipäänsä leikkiä.
 Eppu Pastisen mielestä (oik.) imrpovisaatio vaatii näyttelijältä leikkimieltä. Kalle Purhonen / Yle
 Lahtisen mukaan improssa on hyvin tärkeää rentous ja mokaamisen mahdollisuus.
 – Improvisaation ja suoran lähetyksen yhdistäminen onkin haastavaa, sillä paine ei saa mennä kohtuuttomaksi. Näyttelijöillä pitää olla hauskaa.
 Näyttelijäntyön koulutuksen kuuluu improvisaatio-opetusta, joten Putouksen näyttelijöillä on jonkinlaista kokemusta improvisaatiosta.
 – Jotkut erikoistuvat improvisaation tekemiseen enemmän. Viime kaudelta esimerkiksi  Mikko Penttilä  ja  Ernest Lawson  ovat sellaisia, jotka ovat tehneet paljon improvisaatiota.
 Lahtisen mukaan Putouksessakin on myös näyttelijöitä, jotka eivät ole tehneet improvisaatiota juurikaan.
 – Heille se voikin olla aluksi ihan jäätävän hirveä paikka laittaa itsensä likoon tietämättä yhtään mitä tulee ja yrittää olla vaan läsnä tilanteessa.
 Eppu Pastisen mukaan improvisaatio vaatii näyttelijältä ennen kaikkea leikkimieltä.
 – Impro vaatii myös herkeämätöntä kanssanäyttelijän kuuntelemista, hänen kanssaan olemista, ja sitä kautta se on yhteistyön tulos.
 Kaikessa näyttelemisessä tarvitaan improa
 Improvisaatioteatteria on tehty Suomessa jo yli kolmenkymmenen vuoden ajan. Impro tuli suuressa mittakaavassa Suomeen 1990-luvulla Stella Polaris -ryhmän kautta.
 – Toki esimerkiksi  Neil Hardwick  teki jo tuohon aikaan Nyhjää tyhjästä -ohjelmaa, joka oli huippusuosittu. Käsittääkseni näyttelijät eivät kuitenkaan olleet opiskelleet mitään improvisaatiometodia tai -tekniikkaa, Teatterikorkeakoulun lehtori ja improvisaatioteatterinopettaja Tiina Pirhonen sanoo.
 Suomessa olevien improvisaatioryhmien määrää on vaikea arvioida, mutta Pirhonen uskoo, että niitä on useita kymmeniä.
 Improvisaatioteatteria on tehty Suomessa jo yli kolmenkymmenen vuoden ajan. Kalle Purhonen / Yle
 Näyttelijä Eppu Pastisen mielestä impro on loistava työkalu lähestyä esiintymistä ja näyttelemistä.
 – Kaiken näyttelijäntyön pitäisi sisältää se impron ydin. Oli raamit kuinka tiukat tahansa, niin siellä kuitenkin pitäisi sykkiä se sydän, että en tiedä mitä seuraavaksi tapahtuu.
 Tulevaisuus valoisa
 Tiina Pirhonen näkee improvisaatioteatterin tulevaisuuden samanlaisena kuin kaikella muullakin teatterilla. Näytteleminen on hänen mukaansa hyvin ikiaikainen akti, jossa näyttelijöillä ja yleisöllä on sovitut roolit.
 – Niin kauan kuin ihmiset haluavat olla elävässä kontaktissa toisten elävien ihmisten kanssa, itsensä likoon laittaminen ja uusien juttujen näkeminen kiinnostaa varmasti
 Vaikka Pirhonen uskoo, että improvisaatioteaterin suosio on kasvanut, hän ei näe improvisaatioteatteria sellaisena lajina, jolla täytetään tulevaisuudeessa jäähalleja.
 – Oleellisempaa olisi minusta se, että kyseessä on jonkinlainen teatterillinen esitys, kertomus kuin joku show.
 Näyttelijä Eppu Pastinen uskoo improvisaation kiinnostavuuteen.
 – Tällainen impro, mitä vaikka täällä Lappeenrannassa tehään, en yhtään ihmettelisi jos se tästä vielä suosiotaan kasvattaisi.
 Eppu Pastinen uskoo, että improvisaatioteatterin suosio kasvaa edelleen. Kalle Purhonen / Yle
 Pastisen mukaan improvisaatioteatteri sopii kaikille katsojille, koska esityksiä voi kohdentaa yleisöille.
 – Voi olla esimerkiksi joku räävitön pikkujouluimproryhmä, joka jossain toisaalla aiheuttaisi pahennusta, mutta on tosi paikallaan just siellä pikkujouluissa.
 Esityksiin tulemista ei kannata Pastisen mukaan pelätä sen takia, että niissä joutuisi osallistumaan, esimerkiksi keksimällä tapahtumapaikkoja tai henkilöhahmoja esityksiin. Pastisen mukaan ketään ei pakoteta osallistumaan.
 – Mä suosittelisin uusille katsojille, että tulkaa samalla tavalla kuin me näyttelijätkin tuonne lavalle eli pää tyhjänä.

Improvisaation suosio kasvaa – opettaja kritisoi palkkoja: "Tuotantoyhtiöt luulevat, ettei improvisaatiosta ei tarvitse maksaa mitään"


Summary: Tanskan aloittamat rajatarkastukset on otettu Malmössä tyynesti vastaan viikonlopun väkivallan jälkeen.

KÖÖPENHAMINA/MALMÖ  Autojono matelee Juutirauman sillan jälkeisellä tieosuudella.
 Tanskalaiset poliisit pysäyttävät Ruotsista tulevia autoilijoita ja pyytävät nähtäväkseen henkilöpapereita.
 Tälle paikalle on tullut tänään tiistaina uusi rajatarkastuspiste.
 – Meillä on ollut tänä vuonna 15 räjähdystä Kööpenhaminassa. Ne liittyvät kansainväliseen järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Haluamme tietää, ketkä tulevat maahan, millä ajoneuvolla ja milloin, johtava poliisitarkastaja  Jens Jespersen  Kööpenhaminan poliisin erikoisyksiköstä.
 Jens Jespersen Kööpenhaminan poliisin erikoisyksiköstä päivysti tänään avatulla rajatarkastuspisteellä.  Malin Palm / Yle
 Papereiden lisäksi poliisi katsoo, näkyykö autossa jotain epäilyttävää.
 – Löydämme päivittäin huumeita autoista Kööpenhaminassa, joten olemme hyvin tottuneita näkemään, onko autossa jotain erityistä, Jespersen vakuuttaa.
 Poliisin apuna on myös automaattinen rekisterikilven tunnistus. Tarkastuksia tehdään pistokokeina pari kertaa viikossa, ja tarkastukset perustuvat tiedustelutietoon. Kaikkia tulijoita ei siis tarkasteta.
 Tanskan poliisi tarkastaa tästä päivästä alkaen pistokokein Ruotsista maahan tulevia.  Malin Palm / Yle
 Jens Jespersen korostaa, että rajatarkastukset on suunnattu järjestäytynyttä rikollisuutta, ei Ruotsia vastaan.
 Ruotsin tilanne on kuitenkin ääneenlausuttu syy tarkastuksille. Järjestäytyneen rikollisuuden leviäminen halutaan estää naapurimaasta Tanskaan.
 Tanskan pääministerin  Mette Frederiksenin  mukaan rikollisuus varsinkin Kööpenhaminassa liittyy siihen, mitä Ruotsissa tapahtuu.
 Työmatkalaiset hyväksyvät tarkastukset, vaikkeivat pidä niistä
 Tuhannet ihmiset käyvät päivittäin töissä molemmin puolin rajaa. Tanskan poliisi on luvannut, että häiriöitä ei tule ainakaan junaliikenteeseen.
 Työmatkalaiset odottavat Kööpenhaminaan vievän junan tuloa Hyllien asemalla Länsi-Malmössä. Se on viimeinen asema Ruotsin puolella ennen Tanskaa.
 Tällä asemalla on tarkastettu Ruotsiin saapuvien henkilöpaperit vuodesta 2015 lähtien.
 Rebecca Jarl-Johansson uskoo, että viime päivien väkivalta Malmössä saa myös monet työmatkalaiset hyväksymään rajatarkastukset. Malin Palm / Yle
 Rebecca Jarl-Johansson  asuu Malmössä ja matkustaa joka arkipäivä töihin Kööpenhaminaan.
 – Ymmärrän, miksi tarkastuksia tehdään. Jos niiden avulla pystytään estämään rikollisuutta, totta kai niitä pitää tehdä, Jarl-Johansson sanoo.
 Junaa odotteleva  Hanna Dahlström  on samaa mieltä. Hän on kyllästynyt Ruotsin tekemiin tarkastuksiin, mutta sanoo, että jos on olemassa keinoja pysäyttää väkivalta, ne täytyy ottaa käyttöön.
 Viime päivinä väkivalta Malmössä on yltynyt.
 Teini-ikäisen pojan ampuminen viikonloppuna Malmön keskustassa järkytti syvästi kaupungin asukkaita. Surmatun mukana ollut samanikäinen poika haavoittui vakavasti.
 Jarl-Johansson uskoo, että viime päivien väkivalta, ja etenkin 15-vuotiaan pojan raaka surma ovat saaneet monet työmatkalaiset ajattelemaan, että tarkastuksista on enemmän hyötyä kuin haittaa.
 15-vuotias poika ammuttiin Malmössä lauantaina. Nyt surmapaikalla on kukkia ja kynttilöitä. Malin Palm / Yle
 Tapahtuma sai Ruotsin poliisin ottamaan harvoin käytetyn keinon käyttöön ja nostamaan valmiustilaa maanantaina. Tämä mahdollistaa muun muassa vahvemmat operaatiot järjestäytynyttä rikollisuutta ja huumekauppaa vastaan.
 Väkivallan katkaisemiseen ei uskota
 Malmon keskustassa Ystadinkadulla Ihmisiä käy tasaiseen tahtiin tuomassa kukkia ja sytyttämässä kynttiöitä pojan surmapaikalla.
 Moni on valmis puhumaan toimittajalle, mutta ilman nimeä ja valokuvaa.
 Teini-ikäinen tyttö kertoo tunteneensa pojan yli kaksi vuotta.
 – En ymmärrä, miksi hänet tapettiin. Sen on täytynyt olla virhe. Hän oli kiltti ihminen.
 Nadia Bhere asuu samalla kadulla, jossa teini-ikäinen poika murhattiin viikonloppuna.  Malin Palm / Yle
 Nadia Bhere  on asunut samalla kadulla kahdeksan vuotta. Hän ei usko, että poliisin valmiustila tulee pysäyttämään Malmön väkivaltaa.
 – Vastaavankaltainen erikoisoperaatio tehtiin vuonna 2012. Tämä paikka oli täynnä poliiseja. Kun se loppui, kaikki palautui ennalleen, sanoo Bhere.
 Hän tuntee olonsa turvalliseksi alueella, koska siellä liikkuu aina paljon ihmisiä.
 – Mutta pelkään, mihin suuntaan rikollisuus on kehittymässä.
 Kukaan Ylen haastattelemista yli kymmenestä paikalla olijasta ei usko, että poliisin erikoissatsaus järjestäytyneen rikollisuuden kitkemiseksi tulee muuttamaan tilannetta.
 Monet sanovat, että Möllevångin kaupunginosassa rehottavaa huumekauppaa on lähes mahdotonta nujertaa. Haastateltavat kertovat, että alueella on paljon myyjiä, jotka taistelevat reviireistään. Nuoret ovat juoksupoikia rikollisille. Aseensa he saavat rikollisjärjestöiltä.
 – Teini-ikäiset eivät ajattele loppuun saakka, vaan toimivat tunnekuohuissa, selittää eräs paikallaolija.
 – He eivät ymmärrä, mitä ase saa aikaan.

Harva uskoo Malmössä rikollisryhmien väkivallan kierteen loppumiseen – Tanska puolestaan katsoo, että rajatarkastukset patoavat rikollisuutta


Summary: Potilaille ei sopimuksen mukaan tarvitse kertoa, että muun muassa heidän henkilötietonsa ja jopa laboratoriotuloksensa päätyvät Googlelle.

Googlelle avautuu pääsy jopa 50 miljoonan yhdysvaltalaisen potilastietoihin sen jälkeen, kun yhtiö teki sopimuksen Yhdysvaltain suurimpiin terveysjätteihin kuuluvan Ascension-ketjun kanssa.
 Google saa sopimuksen myötä tietoonsa potilaiden nimet, syntymäajat, osoitteet, sairaalakäynnit, laboratoriotulokset ja diagnoosit.
 Potilaille ja lääkäreille ei tarvitse kertoa, että heidän tietonsa päätyvät Googlelle. Googlen mukaan kyse on ”normaalista käytännöstä.”
 Projekti Nightingaleksi kutsutusta tietojenluovutussopimuksesta kirjoittavat muun muassa  Wall Street Journal ,  BBC  ja  Guardian.
 Wall Street Journalin mukaan potilaiden laajamittainen tietojenluovutus Googlelle käynnistyi jo viime vuonna, ja sitä on laajennettu kuluneen kesän aikana.
 Kun valtava tietojensiirtourakka on saatu päätökseen ensi maaliskuussa, on Googlelle siirtynyt kaikkiaan 50 miljoonan amerikkalaisen potilastiedot 21 eri osavaltiossa. Jo tähän mennessä Ascension on antanut noin kymmenen miljoonan amerikkalaisen potilastiedot Googlelle.
 "Vie potilailta määräysvallan omista terveystiedoistaan"
 Google vakuuttaa, ettei potilastietoja yhdistetä yhtiön hallussa jo olevaan kuluttajadataan.
 Ascension puolestaan sanoo, että sopimuksen myötä potilashoitoa voidaan tehostaa. Lisäksi lääkäreiden työ helpottuu, kun tekoälyyn liittyviä työkaluja saadaan kehitettyä, sanoo Ascension.
 Ascension on Yhdysvaltain toiseksi suurin terveyspalvelujen tuottaja, joka pyörittää maassa 2 600 sairaalaa ja klinikkaa.
 Projekti on saanut jo tuoreeltaan runsaasti osakseen arvostelua. Sen katsotaan vievän potilailta määräysvallan omista terveystiedoistaan.
 Professori  Jane Kaye  Oxfordin yliopistosta sanoo, että yksityisten ja julkisten palveluntarjoajien tekemien sopimusten ongelmana on se, että niistä puuttuu läpinäkyvyys. Näin siksi, että sopimukset ovat luottamuksellisia.
 – Google sanoo, etteivät he yhdistä terveystietoja yhtiön muuhun dataan. Kuitenkin yhtiö jalostaa jatkuvasti algoritmejaan ja pohtii, miten käyttää niitä markkina-asemansa parantamiseksi, muistuttaa Kaye.
 Tiettävästi suurin alalla tehty tietojenluovutussopimus
 Tietojenluovutussopimuksen yksityiskohtia Guardianille vuotanut ilmiantaja kuvaili, kuinka moni amerikkalainen ei haluaisi paljastaa omalle lääkärille edes painoaan.
 – Haluaisitko sinä, että kaikkein henkilökohtaisimmat tietosi siirrettäisiin Googlelle? Uskon, että suuri osa ihmisistä vastustaa tätä, hän sanoi.
 Terveyspalvelujen tuottajilla on kasvava paine parantaa tuottavuuttaan ja kohentaa hoidon tasoa. Moni taho hakee apua haasteisiinsa tekoälystä. Tämä kuitenkin on aiheuttanut huolta siitä, miten vastuullisesti potilaiden arkaluontoisia tietoja käsitellään.
 Guardianin mukaan Googlen ja Ascension-yhtiön solmima tietojenluovutussopimus on tiettävästi suurin koskaan terveysalalla tehty. Osapuolet kertoivat siitä maanantaina.
 Lue myös:
 Guardian: Google's secret cache of medical data includes names and full details of millions – whistleblower
 BBC: Project Nightingale: Google accesses trove of US patient data
 WSJ: Google’s ‘Project Nightingale’ Gathers Personal Health Data on Millions of Americans
 Korvattu sana "keinotekoinen äly" sanalla "tekoäly".

Google teki sopimuksen terveysjätin kanssa ja sai pääsyn  miljoonien amerikkalaisten terveystietoihin – potilaiden tietämättä


Summary: Joulupukilla on julkisuusarvoa, joten hahmon käyttäminen kuntamarkkinoinnissa houkuttaa.

Yhtä maapallon tunnetuimmista julkkiksista, Joulupukkia, hamutaan joulun alla avustamaan kaupunkien markkinoinnissa. Tuorein avaus tuli Seinäjoelta, minne Joulupukkia pyydettiin muuttamaan joulunalusajaksi.
 Pukin vastaus on yksiselitteinen: koti pysyy Lapissa.
 Avaruuden pääkaupungiksikin julistautunut Seinäjoki houkutteli pukkia muuttohommiin muun muassa sosiaalisen median kanavissaan.
 Seinäjoella Joulupukin houkuttelemista kaupungin ostoskeskusten markkinointiavuksi perustellaan muun muassa sillä, että Pohjanmaalta löytyy monenlaista jouluista osaamista.
 – Joulupukki voi hyödyntää Suomen suurimman joulukinkkupajan Atrian antimia. Ja jos reenjalakset kuluvat, apuun voi kutsua maailman ainoaa potkukelkkatehdasta Eslaa, tiedotteessa kehaistaan.
 Atrian tuotevalikoimaan kuuluu myös poronkäristys.
 Pukki: Koti pysyy täällä Rovaniemellä
 Mutta mitä sanoo muuttoaloitteeseen vanha valkoparta itse? Joulupukilta kun tunnetusti riittää ymmärrystä kaikille.
 – Minähän olen kotonani missä vain. Mutta kyllä se varsinainen koti on ja pysyy täällä Rovaniemellä, Joulupukki vastaa.
 Virallisen muuttopyynnön Joulupukille esitti Seinäjoen kaupunki kaupunginjohtaja  Jorma Rasinmäen  viranomaispäätöksellä. Rovaniemen kaupunki suhtautuu varauksin haluun omia Joulupukki.
 Kaupunginjohtaja  Esko Lotvonen  muistuttaa, että Joulupukin kotikaupunki on rekisteröity tavaramerkki, jota ei noin vain napata.
 – Joulupukki on universaali hahmo ja hänen palvelunsa ovat tietysti varmasti myös seinäjokelaisten saatavilla. Se, että Joulupukki joutuisi etsimään uuden asuinpaikan on tietysti ihan eri asia, Lotvonen sanoo.
 Visit Rovaniemi Oy:n toimitusjohtajan  Sanna Kärkkäisen  mukaan virallisessa Joulupukin kotikaupungissa Rovaniemellä havitteleviin pyyntöihin on jo saatu tottua.
 – Tämä on meille omalla tavallaan arkipäivää, kyselyjä ja tiedusteluja tulee paljon, yleensä ulkomailta. Meille tämä joulubrändin edistäminen ja arvojen mukainen toiminta on ihan päivittäistä työtä, Kärkkäinen sanoo.
 Seinäjoella valmistettiin poroparkkeja joulupukkia varten osana uutta markkinointikampanjaa. Into Seinäjoki Oy
 "Kun jotain tehdään, tehdään näyttävästi"
 Seinäjoen kehitysyhtiö Into Seinäjoki Oy:n markkinointijohtaja  Sanna Männikön  mukaan pohjalaiset arvasivat, että avaus herättää keskustelua.
 – Olemme päättäneet, että kun jotain tehdään, tehdään se niin näyttävästi kuin mahdollista ja haetaan aina kansallista ja jopa kansainvälistä huomioarvoa, Männikkö sanoo.
 Kuntamarkkinoinnissa räväkät avaukset ovat yleistyneet viime vuosina. Kunnat ovat uskaltaneet siirtyä perinteisestä, vakavasta elinkeinojen ja tonttien mainostamisesta jopa huumorilla höystettyyn kampanjointiin.
 – Markkinoinnin pitää mennä tunteisiin eikä se saa olla hajutonta ja mautonta. Se on tietoisten riskien ottamista, sanoo Kuntaliiton markkinointijohtaja  Eija Rautiainen .
 Rautiaisen mukaan markkinoinnin ammattilaisia käytetään yhä useammin apuna kampanjasuunnittelussa ja markkinoinnissa näkyvät yritysmainonnasta tutut keinot. Suurien massojen tavoittaminen kuntamarkkinoinnilla on kuitenkin vaikeaa.
 Seinäjoen kampanjan tavoitteet ovat puhtaan kaupalliset, eikä sitä kiistetä: kaupungissa lasketaan, että jos alueen kauppatarjonta kelpaa itse Joulupukille, kelvannee se myös muille.
 Seinäjokelaisten, kuten muidenkaan Joulupukkiin uskovien, ei missään tapauksessa tarvitse olla huolissaan. Joulupukki vakuuttaa ehtivänsä myös lakeuksille tänäkin jouluna – tosin vain käymään.
 – Tottahan minä jouluaattona siellä menen käymään. Taisi olla kaupunginjohtajallakin melkoisen pitkä se toivelista siellä.
 Lue myös:
 Tubettaja muuttaa vuodeksi Sodankylään ja markkinoi kuntaa somessaan – 2 500 euron kuukausipalkka herättänyt närää kuntalaisissa
 Kuntamarkkinointi on vaikea laji, mutta tärkeä – Seinäjoen uusi brändi herätti laajasti huomiota
 Merikarvian peitonheilutustalkoot eivät ruuhkauttaneet neuvolaa –  lapsiperheisiin satsaaminen kannatti silti

Seinäjoen markkinointitempaus: Joulupukki voisi muuttaa Pohjanmaalle, poroparkki on jo valmiina – Lapissa ei suostuta: "Koti pysyy Rovaniemellä"


Summary: Naiset pitävät edelleen valtaosan perhevapaista. Se näkyy paitsi palkassa myös eläkkeessä.

Lasten hoito kotona näkyy naisen rahapussissa vielä sittenkin, kun lapset ovat jo aikuisia.
 Naisten eläkkeet ovat  pienemmät kuin miehillä . Suureksi osaksi se johtuu naisten pienemmistä palkoista. Sen lisäksi naisen eläkettä kaventaa lasten hoitaminen kotona, muistuttaa  STM:n tuore raportti .
 Harva miettii pienen lapsen hoitoa järjestäessä omaa eläkettään, vaikka ehkä kannattaisi. Helppoa se ei ole, sillä kaikkea ei voi mitata rahassa, sanoo uraäitiverkosto Mothers in Businessin puheenjohtaja  Annica Moore .
 – Hoivatyö on ihanaa ja lapsi on parasta, mitä minulle on tapahtunut. Mutta kotonaolo kostautuu eläkkeessä, ja se vaikuttaa pitkään.
 Siksi perhettä perustaessa täytyisikin joko neuvotella, miten sen tuomat kustannukset jaetaan, Moore sanoo.
 Mitä suuremmat tulot, sitä suurempi kavennus eläkkeeseen
 Mothers in Business -verkoston jäsenille tehdyssä epävirallisessa kyselyssä viidennes vastasi, ettei ollut tullut edes ajatelleeksi, että perhevapaa voisi kaventaa eläkettä.
 Aluksi se ei sitä teekään. Eläke karttuu ansiosidonnaisella vanhempainpäivärahakaudella samaan tapaan kuin työssä ollessa. Päivärahaa saa noin kymmenen kuukauden ajan. Sen jälkeen moni vanhempi jää vielä kotiin lapsen kanssa ja saa kotihoidontukea.
 Kotihoidon tuki on yleensä vanhempainpäivärahaa huomattavasti pienempi summa. Eläkettä se kerryttää saman verran kuin hieman yli 700 euron bruttopalkka. Mitä pidempään vanhempi on kotona, sitä enemmän eläkettä jää kertymättä.
 Työssäkäyvälle karttuu kolmessa vuodessa yli 100 euroa työeläkettä 2 400 euron bruttopalkalla. Saman ajan perhevapailla olleen kertymä on puolet pienempi.  Seppo Suvela / Yle
 Kotihoidon tukea saa, kunnes lapsi täyttää kolme vuotta. Jos bruttotulot ovat 2 400 euroa kuukaudessa, kolme vuotta kotona lasta hoitaneen eläkekarttuma on vain noin puolet verrattuna siihen, että vanhempi olisi mennyt vanhempainpäivärahakauden jälkeen töihin, Sosiaali- ja terveysministeriön tuoreessa raportissa lasketaan.
 Kotihoidon tuelle jääminen nakertaa eläkettä sitä enemmän, mitä suuremmat palkkatulot ovat.
 Ennen vuotta 2005 perhevapaista kertyi eläkettä vielä huomattavasti vähemmän. Tämän paikkaamiseen pääministeri Antti Rinne (sd.) ehdotti viime viikolla naisten saamien  pienimpien työeläkkeiden korottamista  (HS).  Ehdotus tyrmättiin pikaisesti  (HS).
 Rahapuhetta neuvolaan?
 Yksi keino jakaa vanhemmuuden kustannuksia olisi pitää perhevapaat niin, että molemmat vanhemmat olisivat kotona yhtä pitkän ajan, Annica Moore neuvoo.
 Se olisi nykyisessä perhevapaajärjestelmässä hyvin mahdollista, sillä vain pieni osa vapaista on jyvitetty äidille. Silti isät hoitavat lapsiaan huomattavasti äitejä vähemmän. Se näkyy erityisesti kotihoidontuessa, josta maksettiin viime vuonna 95 prosenttia naisille.
 Miesten perhevapaiden käyttö on lisääntynyt, mutta luvut viime vuodelta näyttävät, että isät pitävät edelleen vain pienen osan perhevapaista. Seppo Suvela / Yle
 Isille korvamerkitystä hieman yli kahden kuukauden vapaasta käytetään keskimäärin vain vähän yli puolet. Vanhempainvapaasta, jota voisi käyttää kumpi vain, isien osuus on vain kolme prosenttia.
 Kotihoidon tuen vaikutuksesta eläkkeeseen pitäisi puhua jo neuvolassa, Moore ehdottaa. Lisäksi Kelan sivuilla voisi olla myös esimerkkejä siitä, miten vanhempainvapaita voisi jakaa, hän sanoo.
 Työttömälle tarjolla noidankehä
 Valtaosa perheistä käyttää kotihoidon tukea enintään 12 kuukautta. Pitkiä kotihoidontukijaksoja käyttävät erityisesti vähemmän koulutetut naiset.
 Erityisesti jos perheessä on monta alle kouluikäistä lasta ja vaihtoehtona on työttömän peruspäiväraha, kotihoidon tuki on taloudellisesti kannattava vaihtoehto. Näin muodostuu noidankehä, koska pitkä poissaolo töistä voi vaikeuttaa työnsaantia entisestään.
 “Miehiltä voisi kysyä, koska jäät perhevapaalle”
 Perhevapaita pitävät naiset, koska Suomessa äitejä pidetään edelleen isiä parempina lapsen hoitajina, STM:n raportissa todetaan. Kaavamaiset käsitykset miesten ja naisten rooleista ja tehtävistä tulevat jo varhaiskasvatuksesta, Annica Moore sanoo. Tytöt ja pojat saatetaan ohjata tekemään eri asioita. Toiset ovat reippaita, toiset kilttejä.
 Isän kotonaolo on tärkeää myös kiintymyssuhteen ja vanhemmuuden takia, sanoo Annica Moore. Tiina Jutila / Yle
 Myöskään miesten perhevapaat eivät vielä ole kaikilla työpaikoilla osa tavallista arkea. Työyhteisössä ei ole miehelle välttämättä esimerkkiä, vaan moni kotiin jäävä isä toimii pioneerina, Annica Moore sanoo. Tätä voisi parantaa esimerkiksi kiinnittämällä huomiota siihen, miten asioista puhutaan.
 – Jos ylimmästä johdosta lähtien olisi kannustava ilmapiiri, ja kysyttäisiin että koska jäät perhevapaalle, eikä että jäätkö ylipäätään.
 "Varhaiskasvatukseen enemmän resursseja"
 Mothers in Business on kampanjoinut isälle suuremman osan perhevapaasta kiintiöivän uudistuksen puolesta. Isälle jyvitetty vapaa viestittäisi sitä, että isänkin paikka on kotona, opettelemassa arjen pyörittämistä, Moore sanoo.
 Myös varhaiskasvatuksen laadulla on merkitystä. Moni vanhempi pelkää, ettei opettajien ja hoitajien aika riitä aivan pienen lapsen hoitamiseen.
 – Tarvitaan rohkea perhevapaauudistus niin, että molemmat vanhemmat voivat olla yhtä pitkään lapsen kanssa kotona ja parannetaan varhaiskasvatusta niin, että alle yksivuotiaan voi huoletta viedä hoitoon, Moore vaatii.
 Tasa-arvoisemmasta perhevapaiden jaosta hyötyisivät kaikki. Myös isän ja lapsen kiintymyssuhteen ja vanhemmuuden takia olisi tärkeää, että isätkin olisivat kotona, Moore sanoo.
 Lue lisää:
 Naisten eläkkeet viidenneksen pienempiä kuin miesten eläkkeet – ero pienentynyt vain vähän

Mitä pidempi perhevapaa, sitä enemmän eläke kärsii: “Näistä pitäisi puhua jo neuvolassa”


Summary: Helsingin Taksin mukaan Husseinin tapaus on ainutlaatuinen.

SDP:n valtuustoryhmä toivoo märäaikaisesti erotetun kaupunginvaltuutettu  Abdirahim ”Husu” Husseinin  jättävän myös lautakuntapaikkansa ensi vuoden kesäkuun loppuun saakka. Hussein on jäsenenä Helsingin kasvatus- ja koulutuslautakunnassa.
 – Toivomme hänen jättävän paikkansa varajäsenelle. Toivomme myös, että hän tämän erottamisen aikana kykenee toimimaan niin, että hänellä olisi mahdollisuus palata ryhmään ja toimia sen jäsenenä jatkossa, sanoo valtuustoryhmän puheenjohtaja  Eveliina Heinäluoma.
 Yle on kysynyt myös  taksi-tviiteistä  alkunsa saaneen  kohun  keskelle joutuneen Husseinin näkemystä lautakuntatyöskentelystä, mutta hän ei ole vastannut.
 Tapauksena tämä on valitettavan poikkeuksellinen ja työllistävä.  Helsingin Taksin toimitusjohtaja Jari Kantonen
 Heinäluoma painottaa, että kaikki valtuutetut toimivat äänestäjiltä saadun luottamuksen varassa. Hän kokee, että Husseinin tapauksessa luottamusta on rikottu.
 – Varmasti jokainen ymmärtää, että tämmöinen valtuustoryhmästä määräajaksi erottaminen on poikkeuksellista. Siihen ei ryhdytä kevyin perustein, vaan kyllä silloin on vakavat perusteet sekä luottamuksen menettämisen että väärin toimimisen osalta, Heinäluoma kommentoi.
 Heinäluoma kuitenkin toivoo, että Hussein pystyy nyt rakentamaan luottamusta uudelleen.
 Helsingin Taksi: Poliisi on tiedustellut tapauksesta
 Hussein työskentelee myös taksinkuljettajana. Hän tviittasi 3.11., että pyysi matkustajaa poistumaan, kun tämä oli solvannut häntä rasistisesti. Myöhemmin Hussein myönsi valehdelleensa ainakin osittain taksimatkan kulusta.
 Helsingin Taksin autoissa on kamerat, jotka tallentavat taksimatkoja turvallisuussyistä. Laki salli  menettelyn  jo vuonna 2002.
 Helsingin Taksin toimitusjohtajan  Jari Kantosen  mukaan poliisi on ollut häneen yhteydessä liittyen Husseinin kohutun taksimatkan videotallenteisiin. Niistä voitaisiin mahdollisesti todentaa, mitä matkan aikana on todella tapahtunut.
 – Kysely on tullut poliisilta, mutta odotamme vielä mahdollista kirjallista pyyntöä videoista, Kantonen sanoo.
 Sanktioita voi olla monenlaisia
 Helsingin Taksin laatutoimikunta käsittelee Husseinin tapausta ensi maanantaina. Mahdolliset seuraamusvaihtoehdot ovat laajat: tapauksesta ei koidu seuraamuksia lainkaan, annetaan huomautus, mahdollinen määräaikainen ajovälityskielto, joka voi olla esimerkiksi 30 tai 60 vuorokautta tai kuljettaja suljetaan kokonaan pois ajovälityksesestä.
 Toimitusjohtaja ei halua ennakoida mahdollista sanktiota etukäteen. Jokainen kuljettaja tekee palvelusopimuksen yrityksen kanssa eli sitoutuu tiettyyn tapaan toimia.
 – Päätös on laatutoimikunnan käsissä, Kantonen sanoo.
 Kantonen kuitenkin myöntää, että puolitoista viikkoa jatkunut julkisuus asian ympärillä ei ole ollut toivottavaa.
 – Tapauksena tämä on valitettavan poikkeuksellinen ja työllistävä. Olemme saaneet tämän vuoksi lokaa niskaan, mutta myös kannustavaa palautetta. Myönteistä palautetta olemme saaneet siitä, että asiaa on selvietty yrityksessämme.
 Kantosen mukaan tapaus on ainutlaatuinen.
 – Tämän tapauksen kaltaista ei ole tapahtunut aiemmin.
 Tapauksen vuoksi muille maahanmuuttajataustaille kuljettajille ei ole aiheutunut ongelmia.
 – Ei sellaisia ole raportoitu, ja toivottavasti ei tulekaan, Kantonen sanoo.
 Kantonen toivoo prosessin pikaista selviämistä ja toteaa yrityksen antavan kaiken viranomaisten tarvitseman tuen tutkintaan.
 Lue myös:
 SDP:n valtuustoryhmä erottaa Abdirahim "Husu" Husseinin – syinä valehtelu ja luottamuspula
 Kaupunginvaltuutettu Abdirahim "Husu" Hussein tunnusti valehdelleensa ja pyytää nyt anteeksi – SDP:n valtuustoryhmä keskustelee asiasta lähipäivinä

SDP:n valtuustoryhmä haluaa, että taksikohun pyörteessä oleva Hussein luopuu myös lautakuntatyöstä – "Toivomme hänen jättävän paikkansa varajäsenelle"


Summary: Ekre-puolue: "Jos ministerimme pakotetaan eroamaan, se on tämän hallituksen loppu"

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Keväällä muodostetun Viron hallituksen puolivuotinen taival on ollut myrskyisä. Kitkaa hallituksen sisälle on synnyttänyt etenkin oikeistopopulistinen Viron konservatiivinen kansanpuolue eli Ekre.
 Ekre on myös uusimman, viime päivinä kärjistyneen poliittisen konfliktin taustalla.
 Ekre-puoluetta edustavaa maaseutuministeriä  Mart Järvikiä  epäillään valehtelusta, minkä vuoksi oppositio vaatii nyt ministeriä eroamaan virastaan.
 Valehteluepäilyt liittyvät kahteen toisistaan erilliseen tapaukseen.
 Ensimmäisessä tapauksessa Järvikin epäillään pimittäneen tietojaan Virosta löydetystä vaarallisesta listeriabakteerista.
 Lokakuussa selvisi, että listeriabakteerin mutatoitunut ja aggressiivinen muoto leviää Viron suurimman kalatuottajan, M. V. Woolin kalanjalostustehtaassa Tallinnan lähellä. Virossa yhdeksän ihmistä on saanut listeriatartunnan ja kaksi heistä on kuollut.
 M.V. Woolin tehdas on suljettu toistaiseksi, ja viranomaiset tarkistavat parhaillaan maan muita kalanjalostuslaitoksia.
 Maaseutuministeri Järvik väitti, ettei tiennyt listeriabakteeriepäilystä ennen elokuuta. Uusien todisteiden valossa näyttää kuitenkin siltä, että Järvik keskusteli listeriaepäilystä elintarvikeviraston kanssa sähköpostitse jo kesäkuussa.
 Suosiko Järvik neuvonantajaansa?
 Toinen valehteluepäily liittyy mahdolliseen eturistiriitaan koskien Järvikin oikeudellista neuvonantajaa.
 Järvik palkkasi lakimies  Urmas Arumäen  neuvonantajakseen toukokuussa. Arumäe toimi tuolloin puolustusasianajajana laajassa oikeusjutussa, joka liittyy EU:n maataloustukien väärinkäytöksiin.
 Jutussa Viron maatalousministeriön alaisuudessa toimiva maatalousvirasto PRIA yrittää periä rahaa useilta tukien väärinkäytöksistä syytetyiltä tahoilta.
 Aloittaessaan työt ministerin neuvonantajana Arumäen olisi pitänyt sopimuksen mukaan vetäytyä oikeusjutusta.
 Todisteet viittaavat kuitenkin siihen, että neuvonantaja jatkoi asiakkaidensa puolustamista vielä neuvonantajana toimiessaan.
 Hän siis samaan aikaan sekä puolusti väärinkäyttäjiä että antoi neuvoja ministeriölle, joka on perimässä rahojaan väärinkäyttäjiltä.
 Maaseutuministeri Mart Järvikin epäillään tienneen neuvonantajansa syyllistyneen räikeään eturistiriitaan – ja kieltäytyneensä tietoisesti tekemästä asialle mitään.
 Tapauksesta on aloitettu rikostutkinta, jonka tavoitteena on selvittää, estikö Järvik PRIA:a tekemästä työtään suosien samalla neuvonantajaansa.
 Oppositio vaatii ministerin eroa
 Oppositiossa olevat reformipuolue ja sosiaalidemokraattinen puolue vaativat nyt maaseutuministeriä eroamaan virastaan.
 Viron reformipuolueen johtaja Kaja Kallas.  Valda Kalnina / EPA
 – Ilmoille on noussut vakava epäily siitä, että ministeri on toiminut neuvonantajansa asiakkaiden etujen mukaisesti, valehdellut toistuvasti yleisölle ja painostanut riippumattomia virkamiehiä, reformipuolueen johtaja  Kaja Kallas  sanoi  Viron yleisradion ERR:n haastattelussa maanantaina .
 Oppositio kerää parhaillaan nimiä vetoomukseen, jossa esitetään epäluottamuslausetta maaseutuministerille.
 Kallas toivoo allekirjoituksia myös hallituksen sisältä.
 – Toivon, että saamme tukea niiltä hallituksen jäseniltä, jotka puolustavat oikeusvaltioperiaatteita ja vastustavat korruptiota, Kallas sanoi.
 Ekren johto kiistää epäilyt
 Ekre-puolueen johto on kiistänyt kaikki Järvikiin liittyvät valehteluepäilyt. Ekren varapuheenjohtaja, valtiovarainministeri  Martin Helme  ilmoitti maanantaina, että jos maaseutuministeri pakotetaan eroamaan virastaan,  Ekre ei jatka hallituksessa .
 Jos näin tapahtuu, Viron hallitus kaatuu.
 Pääministeri  Jüri Ratas  palasi maanantaina työmatkalta Yhdysvalloista ja järjesti ensitöikseen tapaamisen maaseutuministerin kanssa.
 Maanantai-iltana pidetyn tapaamisen jälkeen Mart Järvik totesi lehdistölle lakonisesti: ”Olen ministeri” suostumatta vastaamaan kysymyksiin.
 Tämän jälkeen Ratas antoi lyhyen haastattelun, jossa kertoi, että Järvik jatkaa toistaiseksi ministerinä.
 Päämisteri ilmoitti kuitenkin perehtyvänsä lähipäivien aikana tarkemmin Järvikiä vastaan esitettyyn todistusaineistoon ja keskustelevansa tapauksesta hallituksen sisällä.
 Mart Järvik ei suostunut vastaamaan toimittajien kysymyksiin maanantaina. Mihkel Maripuu / AOP
 Tutkija: hallituksen hajoaminen voi olla lähellä
 Tallinnan yliopistossa työskentelevä politiikantutkija  Tõnis Saarts  totesi maanantaina Viron yleisradion Ringvaade-ajankohtaisohjelman haastattelussa, ettei yllättyisi, jos maan hallitus kaatuisi pian.
 – Jüri Ratas, Ekre ja Mart Järvik koettelevat toistensa rajoja tässä skandaalissa. Yksikin raskauttava tieto lisää voi tarkoittaa sitä, että hallituksen päivät ovat luetut, Saarts sanoi.
 Saarts on aikaisemmin todennut, että hallituksen muodostavilla kolmella puolueella, Keskustalla, Isänmaalla ja Ekrellä, on kaikilla erilaiset päämäärät, mikä saattaa horjuttaa hallituksen vakautta.
 Hänen mukaansa riskitekijä on sekin, että kaikki Ekren ministerit ovat hallitustyössä kokemattomia.
 Ekre venyttää hallituksen rajoja – jälleen
 OIkeistopopulistinen Ekre-pouolue on venyttänyt pääministeri Jüri Rataksen ja Viron hallituksen rajoja ennenkin.
 Heti hallituksen muodostamisen jälkeen keväällä yksi Ekre-puolueen ministereistä,  Marti Kuusik,   erosi virastaan  saatuaan syytteen perheväkivallasta.
 Elokuussa Ekren ja Rataksen välille muodostui  kriisi , kun Ekre vaati poliisiylijohtaja  Elmar Vaherin  eroa. Pääministeri asettui yhdessä muun hallituksen kanssa tukemaan kiistassa Vaheria.
 Viron pääministeri Jüri Ratas. Valda Kalnina / EPA-EFE
 Lokakuussa Ekren entinen tietotekniikka- ja ulkomaankauppaministeri  Kert Kingo  erosi virastaan, kun selvisi hänen valehdelleen avustajansa nimittämiseen liittyen.
 Pitkin hallituskautta konflikteja ovat aiheuttaneet myös Ekren johtajan, sisäministeri  Mart Helmen  provosoivat puheet.
 Toistaiseksi pääministeri Rataksen sovittelutaidot ovat riittäneet pitämään hallituksen kasassa.
 Muokattu klo 21:00: Täsmennetty PRIA-oikeusjuttuun liittyviä tietoja.

Viron hallitus huojuu – oppositio vaatii valehtelusta epäillyn Ekre-puolueen maaseutuministerin eroa


Summary: Aivotutkija ja päihdelääketieteen erikoislääkäri kallistuvat dekriminalisoinnin suuntaan.

Kumpi on haitallisempi: kalja vai kannabis?
 Tämä kysytään toisinaan, kun  Kaarlo Simojoki  vierailee lukiossa päihteistä kertomassa.
 Simojoki on päihdelääketieteen erikoislääkäri ja A-klinikka Oy:n ylilääkäri.
 Tähän kysymykseen hän saa vastata nytkin, mutta aivojen kehittymisen näkökulmasta. Samaa kysytään myös riippuvuuksiin erikoistuneelta aivotutkija  Petri Hyytiältä . Eikä nyt puhuta kannabiksen kokeiluista, vaan käytöstä nuorella iällä.
 Tuoreen tutkimuksen mukaan  nuoret suhtautuvat kannabikseen entistä myönteisemmin ja käyttö on lisääntynyt.
 Voiko kannabiksen käyttö kuitenkin juuri tuolloin aiheuttaa pysyvää hallaa, sillä aivojen kehittyminen on vielä kesken. Suunnilleen 26-vuotiaaksi asti aivoissa kypsyvät ne tärkeät etuotsalohkon alueet, jotka säätelevät ajattelua, käyttäytymistä, muistia – ylipäätään tärkeitä taitoja elämässä.
 Muuttaako kannabis tätä kypsymistä?
 Ihminen ei ole koe-eläin, tutkiminen on hankalaa
 Kun kannabista annettiin koe-eläimille, löytyi eroja nuorten ja “aikuisten” yksilöiden aivoja tutkittaessa.
 – Voitiin havaita selvästi, että kannabisannokset aiheuttaisivat nuoren yksilön kognitiivisille kyvyille enemmän vahinkoa kuin niin sanotuille aikuisille, sanoo aivotutkija Petri Hyytiä.
 Keskiössä oli kannabiksen päihdyttävä ainesosa THC.
 Ihmiset sen sijaan eivät ole koe-eläimiä. Toisin kuin laboratoriossa, olosuhteita tai annoskokoja ei voi niinkään valvoa saati kontrolloida. Jo siksi on vaikea tutkia THC:n vaikutuksia ihmisaivoihin.
 Australiassa on tosin tehty pitkään kestänyt tutkimus, jossa seurattiin ihmisiä 15-vuotiaasta 30-vuotiaaksi. A-klinikka Oy:n ylilääkäri Simojoki kertoo tutkijoiden huomanneen, että säännöllisesti nuorena polttaneet pärjäsivät myöhemmin älykkyystesteissä huonommin.
 – Mutta, miten sitä nyt sanoisi, älykkyystesteissä on omat haasteensa, ne eivät kerro koko totuutta, Simojoki toteaa.
 A-klinikkasäätiön johtava ylilääkäri Kaarlo Simojoki. Tiina Jutila / Yle
 Aivot toipuvat, kun käyttö loppuu
 Aivotutkija Petri Hyytiä ei halua tehdä yksittäisten tutkimusten perusteella johtopäätöksiä, koska muuttujia on niin paljon.
 Hänen mielestään ei toistaiseksi ole kuitenkaan löytynyt näyttöä siitä, että nuoren kannabiksen käyttö näkyisi aivoissa myöhemmin peruuttamattomina muutoksina. Eli nuorena pössyttelyn ei voi ainakaan vielä sanoa johtavan pysyviin ongelmiin tiedonkäsittelyssä – kunhan käyttö jää vain vaiheeksi.
 – Sen sijaan selvää näyttöä on siitä, että lyhytaikaisia haittoja kyllä on. Niiden suuruus ja vaikutukset riippuvat siitä, kuinka suuria käyttömäärät ovat, Hyytiä sanoo.
 – Päivittäinen käyttö heikentää tiedonkäsittelyä jo selvästi.
 Kannabiksella on monenlaisia vaikutuksia aivotoiminnalle. Lasse Isokangas / Yle
 Kyse on tärkeistä kyvyistä, joihin kuuluvat esimerkiksi muisti, tarkkaavaisuus, oppimiskyky ja ongelmanratkaisu. Polttelun vaikutus näkyy vielä viikkojen tai kuukausienkin jälkeen, koska kannabiksen päihdyttävä aine, THC, poistuu elimistöstä suhteellisen hitaasti, paljon hitaammin kuin alkoholi.
 – Mutta jos seurataan vielä pidempään, niin nämä taidot näyttäisivät palautuvan ennalleen melko hyvin. Kyse on siis väliaikaisesta muutoksesta, Hyytiä sanoo.
 Eli kirves ei ole vielä kaivoon heitetty. Kapasiteetin palautuminen tapahtuu muutamassa kuukaudessa, kunhan käyttö loppuu. Samoin on aikuisilla ja myös alkoholin kanssa.
 – Siinäkin mielessä lopettaminen kannattaa kyllä aina, Hyytiä sanoo.
 Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kaikille vaan jointit huuleen sauhuamaan. Kiveenhakattua tietoa ei asiasta vielä ole.
 – Ei ole syytä ylikorostaa saati pelotella mahdollisilla pitkäaikaishaitoilla, joita nuorena tapahtuneella käytöllä mahdollisesti voi olla, mutta ei ole mitään syytä myöskään vähätellä niitä, Hyytiä sanoo.
 – Kyse on kuitenkin hyvin herkistä vuosista elämässä. Jos käyttö väliaikaisesti heikentää näitä kykyjä, totta kai se heijastuu koulumenestykseen ja sosiaalisiin suhteisiin ja siitä seuraavilla ongelmilla voi olla huomattavasti suurempia seurauksia, kuin itse kannabiksella.
 Koulusta putoamista, tylsistymistä...
 Näitä seurauksia alleviivaa myös A-klinikoiden ylilääkäri Simojoki.
 – Minua hämmentää ja hieman ärsyttää, että haitoista puhuessa keskitytään vain lääketieteellisiin tai neurologisiin ongelmiin. Kysytään, voitteko osoittaa vaikutuksia kehittyviin aivoihin. Keskustelussa on vähän sivuutettu sosiaalisia haittoja.
 Vaikka puhtaasti aivojen kognitiossa tapahtuvat muutokset olisivat väliaikaisia, voi olla, että koulujärjestelmässä ei enää pärjääkään.
 Käytön jatkuessa kiinnostus asioihin vähenee, tylsistyttää, ei jaksa tarttua uusiin haasteisiin, tulee koulupudokkuuksia, Simojoki listaa. Nämä vaikuttavat myös aivojen kehitykseen ja elämään myöhemmällä iällä.
 Nuorilla voi samassa yhteydessä esiintyä myös masennusta tai ahdistuneisuutta useammin kuin aikuisilla.
 – Ja totta kai tällainen vaikutus on tuhoisaa, kun nuoret kehittyvät vielä psyykkisesti ja fyysisesti.
 – Aivot kehittyvät niiden impulssien perusteella, joita aivoihin tulee. Uusia impulsseja ei oikein tule, jos vain istuu huoneessaan yksin tai kaksin. Se ei aivoja kauheasti kehitä, Simojoki sanoo.
 Nopeasti kasvaneet THC-pitoisuudet lisänneet psykoottisia oireita
 Tuleva haaste tutkijoille on kannabiksen päihdyttävän ainesosan, THC:n, pitoisuuden raju kasvu lyhyellä aikavälillä. Sen kaikkia vaikutuksia ei vielä tiedetä.
 – Jos THC-pitoisuus oli vielä 90-luvulla noin viiden prosentin luokkaa, niin nyt se on keskimäärin 14 prosenttia. Kanadassa on lajikkeita, joissa on jopa 38-prosenttista THC:tä, Simojoki sanoo.
 Vaikka Suomessa ei kaikkein vahvimpia lajikkeita liikkune, Simojoki vertaa nousua suomalaisille tuttuun alkoholiin:
 – Jos aiemmin juotiin keskikaljaa, niin nyt juodaan melkeinpä jo suoraan kossua.
 Alkuvuodesta julkaistiin tutkimus, jossa seurattiin voimakkaan kannabiksen ja psykoottisten oireiden yhteyttä 11 Euroopan maassa. Esimerkiksi Amsterdamissa ja Lontoossa, joissa liikkuu yli 25 prosenttia THC:ta sisältäviä voimakkaita kannabislajikkeita, näkyi psykoottisten oireilujen määrän lisääntyneen yli viisinkertaiseksi siitä, mitä se oli maissa, joissa niin voimakkaita lajikkeita ei liikkunut.
 Oireilun määrässä nousu alkoi tutkimuksen mukaan jo yli 14 prosentin pitoisuuden jälkeen. Myös laimeamman ja normaalimman, alle 10 prosenttisen lajikkeen käyttö lisäsi riskiä siihen verrattuna, mikä se oli verrokkiryhmässä, jossa ei poltettu.
 Lisähaasteensa tuo eräänlaisten uutteiden suosio, joissa THC-pitoisuus voi olla jopa 80 prosenttia, Simojoki lisää. Suosion kasvun vanavedessä kasvavat haitat, ja myös huoli ainakin Briteissä ja Yhdysvalloissa, joissa Simojoen mukaan haittoja on näkynyt.
 Koska kyse on suhteellisen uudesta ilmiöstä, jää nähtäväksi, millaisia vaikutuksia korkean THC-pitoisuuden kannabislajikkeilla on aivojen tiedollisten taitojen kehittymiseen.
 Suomen huumekaupassa ei liiku juurikaan kannabiksen vahvimpia lajikkeita. Laura Hyyti / Yle
 Suhtautuminen dekriminalisointiin ennemmin myönteinen
 Aivotutkija Petri Hyytiä kallistuisi kannabiskeskustelussa dekriminalisoinnin puolelle
 – Olen sitä mieltä, että on hölmöä rangaista ihmisiä siitä, jos pitää hallussaan pientä määrää kannabista ja käyttää silloin tällöin omaksi huvikseen. Mutta tietysti lainsäätäjillä ja poliisilla on erilaisia näkökulmia asiaan.
 Hyytiä myös lisää, onko syytä olettaa, että rangaistavuuden poistaminen oikeasti lisäisi käyttöä.
 – Jos asenteet ovat joka tapauksessa jonkin verran muuttuneen sallivammiksi, vaikuttaisiko se käyttöön siitä huolimatta, onko teko rangastava vai ei.
 Simojoki on puolestaan sanonut mediassa jo aiemmin, että dekriminalisointia voisi harkita, mutta sillä ehdolla, että hoitopalveluita lisättäisiin. Hän on ollut aktiivinen myös Twitterissä.
 Keskustelu repesi, kun Simojoki twiittasi Yhdysvalloissa kannabiksen vuoksi hoitoon hakeutuneiden alaikäisten määrän kaksinkertaistuneen.
 – Alle kommentoitiin, että kaikki kyseiset henkilöt on pakotettu hoitoon, sillä eihän kannabiksesta mitään haittoja tule. Jo siitä näki, kuinka polarisoitunutta koko keskustelu on.
 – Olen halunnut olla keskustelussa mukana ylläpitämässä kiihkotonta näkökulmaa puoleen tai toiseen. Se tässä on kaikkein tärkeintä.
 Kalja vai kannabis?
 Jos vertailisi alkoholia ja kannabista, voisi jonkin verran osviittaa ehkä saada  brittiläisestä vertailusta, jossa pantiin järjestykseen  eri päihteiden aiheuttamat haitat muita ihmisiä ja itseä kohtaan. Alkoholi paistatteli selkeästi suurimpana haitan aiheuttajana, mutta toisaalta alkoholia on ehkä helpointa myös saada.
 Pilven poltto oli listassa vasta keskivälin alapuolella, jopa nikotiinin alapuolella. Tutkimus julkaistiin arvostetussa tiedelehti Lancetissa ja muun muassa The Economist uutisoi tutkimuksesta.
 Simojoki tai Hyytiä eivät oikein puntaroisi tai vertaisi alkoholia ja kannabista keskenään, sillä kyse on kahdesta täysin erilaisesta aineesta.
 Molemmista voi kyllä seurata hyvin vakavia haittoja. Toisin kuin alkoholiin, kannabiksen käyttöön ei Simojoen mukaan voi kuolla, mutta jos todella huono tuuri käy, voi kannabiksen käytön seurauksena olla psykoottisia oireita.
 – Eivät läheskään kaikki saa psykoottisia oireita tai skitsofreniaa. Jos niin kuitenkin käy, voi sen kanssa eläminen olla todella vaikeaa, Simojoki summaa.
 Ja lukiolaisten kysyessä, Simojoki vastaakin: “En osaa sanoa. Ei ole absoluuttista totuutta.”

Jääkö nuorena pössyttelystä pysyvä jälki kehittyviin aivoihin? Erikoislääkäri ja aivotutkija arvioivat vaikutuksia nuorissa aivoissa


Summary: Tuomo Rannankari uskoo, ettei hänestä olisi ikinä tullut luovaa lastenlaulujen tekijää, ellei välillä olisi ollut tosi tylsää.

Tuomo Rannankari  ei musiikintekijänä ole välttämättä suurelle yleisölle tuttu, mutta Pikku Kakkosta katsovalle kansanosalle sitäkin tutumpi.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Rannankari juontaa Pikku Kakkosta ja on tehnyt lastenlauluja Tuomon laulu -nimiseen ohjelmaan.
 Hän on tehnyt luokanopettajan työtä parikymmentä vuotta ennen kuin siirtyi kokonaan musiikintekijäksi ja lastenohjelman juontajaksi.
 Uusimman lastenlevynsä nimikappaleella Rannankari haluaa muistuttaa, että leikki on lapsen työtä ja äärimmäisen tärkeää lapsen kehityksen kannalta.
 Rannankari kertoo olevansa huolissaan, että lasten omaehtoinen leikki tuntuu vähentyneen.
 – Liian vähän lasten annetaan leikkiä itse, siinä on aina joku ohjaamassa.
 Tylsyydestä syntyy luova leikki
 Rannankari muistuttaa, että lapsi leikkiessään opettelee taitoja, jotka aikuisena ovat tarpeen.
 – Lapsi pettyy, lapsella on hyvä fiilis, hän oppii uusia asioita leikkiessään. Jos pienenä ei leikitä, myöhemmin tulee ongelmia eteen. Eskareissa ja koulussa puhutaan tunnetaidoista. Leikki on keino, millä tunnetaitoja pystytään omaehtoisesti opiskelemaan.
 Aikuisten puolestaan pitäisi Rannankarin mielestä sietää myös lapsen narinaa siitä, että on tylsää.
 – Jos me aikuiset siedetään, että lapsella on vähän aikaa tylsää, lapsi alkaa keksiä ympäristöstään ja siellä olevista asioista leikkejä.
 Rannankari sanoo, että hänestä itsestäänkään tuskin olisi koskaan tullut luovaa lastenlaulujen tekijää, jos ei joskus olisi ollut tosi tylsää.
 Rannankari on myös mieskuoro Semmareiden perustajajäseniä. Puoli seitsemän -ohjelmassa puhuttiin myös nyt 30 vuotta täyttävästä mieskuorosta.
 Katso tästä koko Puoli seitsemän -lähetys:

"Liian vähän lasten annetaan leikkiä itse, aina on joku ohjaamassa" – Pikku Kakkosen juontajan mielestä ajoittainen tylsyys on luovuuden ja keksimisen elinehto


Summary: Rankkasateet saivat teurasjätteen hautaamispaikan tulvimaan, jolloin verta pääsi valumaan jokeen.

Etelä-Koreassa teurastettujen sikojen veri on värjännyt joen punaiseksi verestä lähellä Pohjois-Korean rajaa.
 Etelä-Korean viranomaiset ovat teurastaneet 47 000 sikaa saadakseen rajoitettua Afrikan sikakuume-epidemian leviämistä maassa.
 BBC:n  mukaan rankkasateet saivat sikojen hautaamispaikan tulvimaan, jolloin teurastettujen eläimien verta pääsi valumaan Imjinin sivujoelle.
 Afrikan sikakuume on äärimmäisen tarttuva tauti, johon ei ole parannuskeinoa. Lähes kaikki sairastuneet eläimet kuolevat. Tauti ei ole vaarallinen ihmiselle.
 Paikalliset viranomaiset torjuivat monien esittämän huolen siitä, että joessa virtaava veri levittäisi Afrikan sikakuumetta muihin alueen eläimiin. Viranomaisten mukaan sikojen ruhot oli puhdistettu taudinaiheuttajista ennen kuin ne oli haudattu. Lisäksi viranomaiset kertoivat ryhtyneensä välittömiin hätätoimiin, jotta joki ei saastuisi enää tästä enempää.
 Eläinten hävittämispaikalle oli jätetty useita ruhoja kontteihin viikonloppuna. Ruhojen hautaaminen maahan viivästyi, koska teurasjätteen hautaamiseen käytettyjen muovisten säiliöiden tuotannossa oli ollut ongelmia.
 Afrikan sikakuumetta on havaittu Etelä-Koreassa vasta hiljattain. On arveltu, että tauti on saapunut maahan syksyllä Pohjois-Koreasta viilisikojen mukana, jotka ovat onnistuneet ylittämään Pohjois- ja Etelä-Korean välisen, tiukasti vartioidun demilitarisoidun rajavyöhykkeen.
 Afrikan sikakuume on levinnyt useisiin Aasian maihin, kuten Kiinaan, Vietnamiin ja Filippiineille. Yksin Kiinassa on teurastettu 1,2 miljoonaan sikaa epidemian taltuttamiseksi.
 Lue myös:
 BBC: South Korean river turns red after being polluted with pigs' blood

Twitter-kuva: Joki Etelä-Koreassa muuttui punaiseksi verestä sikojen joukkohävityspaikan tulvittua


Summary: Suomeen on syntynyt lyhyen ajan sisällä useita synthwave-artisteja.

Nopeita ja virtaviivaisia autoja, kaupungin sykkeen tahdissa välkkyviä neonvaloja, räikeää magentaa, retrohenkisiä aurinkolaseja, hopeanvärisiä takkeja, taustalla pauhaavia analogisia syntikkamattoja ja viileää asennetta.
 Tällaiselta näyttää Helsinki Synth City -kollektiivin  Drive Helsinki  -lyhytelokuva, jossa kulminoituvat synthwave-musiikkityylin keskeisimmät ominaisuudet.
 – Oli hauskaa ja yllättävää huomata, kuinka paljon nyky-Helsingistä löytyy synthwave-estetiikkaa, scifiä, cyberpunkkia ja retroa,  Oskari Lappalainen  kertoo elokuvan tekoprosessista.
 Petri Pekkarisen synthwave-tyyliä Drive Helsinki -lyhytelokuvasta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Synthwave on kovassa nousussa
 Elektronisen musiikin tyylilajiksi laskettava synthwave ottaa vaikutteita paitsi 1980-luvun syntikkasoundeista, myös saman aikakauden elokuvista ja videopeleistä. Tyylilaji on ollut Suomessa kovassa nousussa ja nyt genren artisteja riittää jo kokonaisen festivaalin esiintyjäkaartiksi.
 Genren pioneerit, eli ranskalaiset Perturbator ja Carpenter Brut ovat vierailleet Suomessa tiuhaan tahtiin ja pari viikkoa sitten Helsingissä esiintyi losangelesilainen The Midnight. Kun tähän lisätään saksalaisen NINAn ja ruotsalaisen  Robert Parkerin  keikat sekä viime viikonlopun Helsinki Synth City Festival, voisi hyvällä syyllä sanoa, ettei monesta kaupungista tällaista määrää synthwavea löydy.
 – Järjestimme ensimmäisen Helsinki Synth City -tapahtuman Kalasatamassa heinäkuussa. Odotimme paikalle viittäkymmentä ihmistä, mutta porukkaa saapuikin yli 400. Viimeistään siinä vaiheessa selvisi, että synthwave todellakin kiinnostaa suomalaisia, ja tätä meidän toimintaamme kannattaa viedä vielä pidemmälle, Oskari Lappalainen eli Kizunaut kertoo.
 Kizunaut eli Oskari Lappalainen. Kizunautin musiikista löytyy vastavirtavaikutteita myös industrialista ja EBM:stä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kizunautille eli Oskari Lappalaiselle synthwave on elävän musiikkiperinteen jatkumoa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Lappalaiselle suositeltiin pari vuotta sitten kuunneltavaksi Perturbatoria ja Carpenter Brutia, joihin löytyi saman tien hengenheimolaisuutta.
 – Niissä kuuluu paljon elementtejä, joista pidän. Minulla on taustaa niin rockista, metallista kuin elektrostakin ja lisäksi olen kiinnostunut vanhasta pelimusiikista. Synthwavessa tuntuu yhdistyvän tämä kaikki.
 Helsinki Synth City -kollektiiviin kuuluvilla  Juha Petteri Falckilla  eli Millennium Falckilla ja  Petteri Leiviskällä  eli Levinskylla on samantyylisiä kokemuksia.
 – Kuuntelin synthwavea useamman vuoden ajan ja totesin, että tämä on minun musiikkiani. Tässä on auttanut sekin, että olen elänyt lapsuuteni 80-luvulla. Kun muistin  John Carpenterin  elokuvat ja kaiken muun vastaavan, olisi ollut vaikeaa valita jotakin toista kattomusiikkityyliä – tämän alle pystyy niputtamaan niin monia hienoja juttuja, Leiviskä hehkuttaa.
 Levinsky eli Petteri Leiviskä esiintymässä.  Tällä kerralla mukana oli tanssija Susanna Leinivaara.  Jussi Mankkinen / Yle
 Levinsky eli Petteri Leiviskä ihailee 80-luvun artisteista etenkin Kate Bushia.    Jussi Mankkinen / Yle
 80-luvun retrofuturistista henkeä Levinskyn t-paidassa Ninni Kairisalon toteuttamana.  Jussi Mankkinen / Yle
 1980-luvun jännitteet lisäsivät musiikillista luovuutta
 1980-lukua – kuten synthwaveakin – voi tarkastella monesta eri näkökulmasta. Esimerkiksi Oskari Lappalainen haluaa tehdä synthwavea pieteetillä.
 – Minulle synthwave on elävän musiikkiperinteen jatkumoa. Se on alkanut post punkin, uuden aallon ja syntikkapopin myötä, muttei ole koskaan kuollut kokonaan pois. Synthwave on ollut välillä epätrendikästä tai korniakin, mutta pysynyt kuitenkin hengissä. Tyylilajia on välillä käsitelty camp-asenteella, välillä vakavammin. Nyt ollaan ehkä siinä vaiheessa, että sitä voi tarkastella pieteettisestä näkökulmasta.
 Millennium Falck eli Juha Petteri Falck. Millennium Falck on saapunut aikakoneella nyky-Helsinkiin tulevaisuuden Neo Helsingistä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Millennium Falck eli Juha Petteri Falck tekee myös Ivalo-diskoa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Millennium Falck polkaistiin käyntiin viime vuonna.  Jussi Mankkinen / Yle
 Lappalaisen mielestä 80-luvun hyviin puoliin kuuluu etenkin musiikin tekemisen demokratisoituminen.
 – Musiikkiteknologia kehittyi ja popularisoitui ja alkoi löytyä laitteita, joita tavallisetkin kansalaiset pystyivät hankkimaan. Valtava luova potentiaali suorastaan räjähti ilmoille.
 – Toisaalta 80-luku oli vastakohtien aikakautta. Materialistista kulttuuria tasapainottivat muun muassa ympäristöliike ja sodanvastaisuus. Elettiin onnellista kuluttamisen aikaa, mutta taustalla väijyi ydinkatastrofin pelko. Tällaiset voimakkaat jännitteet lisäsivät luovuutta, mikä kuului myös musiikissa.
 Petteri Leiviskälle synthwave on "vakavanhauskaa fetissikamaa", kun taas Millennium Falckin lavashow kallistuu campin puolelle.
 – 80-luvusta minulle tulee mieleen juuri tuo camp-puoli. Joskus lapsena katsoin  Arnold Schwarzeneggerin   Commando -elokuvan ja se oli kovin juttu ikinä. Kun sen on nähnyt uudelleen viidentoista vuoden jälkeen, paistaa siitä läpi naiivius ja camp. Tässä yhteydessä lasken campin positiiviseksi ominaisuudeksi, Juha Petteri Falck toteaa.
 – 80-luku oli aikaa, jolloin oltiin vielä rehellisesti naiiveja – kyseessä oli tavallaan naiivin tulevaisuususkon aikakausi. 90-luvulla kyynisyys alkoi jo vallata alaa, Petteri Leiviskä jatkaa.
 Meikkitaiteilija Eve X ja 80-luvun futuristisia ulottuvuuksia cybergoth-tyylistä cyberpunkkiin.   Jussi Mankkinen / Yle
 Runaway Droid on matkannut maan pinnalle avaruudesta: –  Synthwaven suosio johtunee siitä, että sitä käytetään tällä hetkellä paljon mainoksissa, elokuvissa ja sellaisissa tv-sarjoissa kuten Stranger Things.  Toisaalta tyylilajia kuuntelevat myös parikymppiset, joilla ei ole 80-lukuun minkäänlaista henkilökohtaista kosketusta.
 Jussi Mankkinen / Yle
 Skenessä arvostetaan analogisia soundeja
 Synthwaveen kuuluvat oleellisena osana nimenomaan 80-luvun analogiset syntetisaattorit. Petteri Leiviskä esimerkiksi käyttää Sequentialin Prophet kutosta ja Moogin Subsequent kolmeseiskaa.
 – Kyllähän nämä ovat hyvin klassisia valintoja. Tavoitteenani on se, että livetilanteessa pääsen kokonaan eroon digitaalisista instrumenteista ja että käytän vain perinteisiä analogisyntetisaattoreita. Toki digitaalinen puoli kulkee edelleen mukana sävellystyössä ja kirjoittamisessa.
 Moni genren artisti hakee analogista soundia, jota voidaan luoda myös digitaalisesti esimerkiksi mallinnoksilla tai tarkasti esikuviaan imitoivilla virtuaali-instrumenteilla.
 – Täältä löytyy paljon porukkaa, jotka ovat hyvin kiinnostuneita syntikoista. Skenessä arvostetaan analogista soundimaailmaa ja joiltakin tahoilta voi saada skenepisteitä, jos tekee kaiken analogisesti. Itse en ole tämän asian suhteen puristi, ja genreen mahtuu myös artisteja, jotka tekevät käytännössä kaiken läppärillä, Oskari Lappalainen lisää.
 Runaway Droid esiintymässä. Huomaa Eddie van Halen -kitara.  Jussi Mankkinen / Yle
 Runaway Droid ja 80-luvun synthwaven värimaailmaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kotimaisen synthwaven skaala on tällä hetkellä varsin laaja, ja syntikoiden lisäksi livetilanteessa voidaan revitellä vaikkapa kitaralla, kuten Runaway Droidin tapauksessa. Artisti yhdistelee toisiinsa tummempisävyistä dark synthiä ja outrunia, joka on saanut alkunsa vuoden 1986 samannimisen pelin äänimaailmasta.
 – Vaikka kyse on synteettisestä soundista, olen kitaristina kiinnostunut myös orgaanisesta ja raa'asta ääni-ilmaisusta. Livesettini voisi sanoa olevan puoliksi kasaria ja välillä taas hirveää mättöä, josta tulee esille metallitaustani.
 Runaway Droidin yliampuva imago viittaa avaruudesta maan päälle laskeutuneeseen androidiin, joka revittelee 80-luvun Eddie van Halen -kitaralla ja brassailee aikakauden visuaalisilla kliseillä.
 – Imagoni osalta en ole mitenkään vakavissani, musiikin osalta olen. Keikalla pitää olla jotakin nähtävää, oikeaa soittamista ja viihdearvoa – ei pelkästään sitä, että seistään dekin takana ja painellaan nappeja.
 VVOV:n The Vessel. Yhtyeen musiikkia leimaa synkkyys ja nihilismi.  Jussi Mankkinen / Yle
 VVOV:n basisti The Deviant. VVOV tulee Kouvolasta.  Jussi Mankkinen / Yle
 VVOV ottaa tällä hetkellä vaikutteita muun muassa black metallista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Vuonna 2080 Helsinki on futuristinen megalopoli
 Synthwavesta löytyy myös rankempi ja nihilistisempi puolensa. Kouvolasta kotoisin olevan, tummanpuhuvan VVOV-projektin nimi tulee latinankielisistä sanoista  vanitas vanitatum et omnia vanitas  eli turhuutta turhuuden päälle – kaikki on turhaa, eikä millään ole mitään merkitystä.
 – Kun ryhdyn tekemään musiikkia, en ole kovin hyvällä tuulella. Yleensä on tapahtunut jotakin, mikä muistuttaa minua siitä, että olen misantrooppi. Olen ehkä käväissyt lukemassa yleisönosaston kommentteja ja suuttunut siitä, että ihmiset keuhkoavat jostakin pikkuasiasta, VVOV:n musiikista vastaava  The Vessel  kertoo.
 Niinpä yhtyeellä on sellaisia biisejä kuten  We Belong To The Grave ,  Deathbed of Humanity  ja  We're All Dying.
 VVOV:n lähtökohtana on ollut synthwave ja siihen liittyvä eskapismi, mutta tällä hetkellä projekti yrittää jo tehdä pesäeroa kasarifiilistelyyn.
 – Tein ensimmäisen biisimme samalla, kun katselin 80-luvun toimintaelokuvista vaikutteita ottanutta  The Guestia .  Indiana Jonesin  kaltaisissa kasarileffoissa on tietynlaista nostalgista lämpöä, mutten sellaista tunnetta oikeastaan enää kaipaa. Pikkuhiljaa olemme siirtyneet synkempään suuntaan, ja mukana on jo iso annos black metallia, The Vessel toteaa.
 Ace Buchannonilta eli Vesa Tammiselta ilmestyi viime vuonna aitoon kasarihenkeen nimetty Magenta Nights -niminen albumi  Jussi Mankkinen / Yle
 Mutta entäpä jos synthwave-artisti voisi matkata aikakoneella 80-luvulle – mitä hän siellä tekisi?
 – Menisin katsomaan  Kate Bushin  keikkaa. Hän oli  Peter Gabrielin  ohella yksi ensimmäisiä Fairlight CMI -syntetisaattorin käyttäjiä. Bush on hyvä esimerkki siitä, kuinka täydellinen artisti voi kaikin puolin olla heti alusta saakka. Hän edustaa minulle kasaria parhaimmillaan, Petteri Leiviskä toteaa.
 Oskari Lappalainen hakisi elämyksiä Depeche Moden tai New Orderin taholta.
 – Kysehän olisi syntikkapopin kultakaudesta, joten olisi varaa valita. Depeche Mode ja New Order ovat kuitenkin henkilökohtaisia suosikkejani.
 Millennium Falck -projekti taas perustuu siihen, että artisti on matkustanut aikakoneella 2080-luvun Neo Helsingistä nykyaikaan.
 – Neo Helsinki on tuolloin Tokion ja Los Angelesin kaltainen, hyvin futuristinen megalopoli, joka on selvinnyt ehjänä kevyestä maailmanlopusta. Jokaisella kaupunginosalla on omat ominaispiirteensä ja Kalliossa jyräävät edelleen hipsterit. Neo Helsingissä kaikilla on hyvä olla eikä ketään syrjitä, Juha Petteri Falck visioi.
 Helsinki Synth City Festivalin yleisöä Ääniwallissa. Festivaalille saapui yleisöä myös ulkomailta.  Jussi Mankkinen / Yle

Syntikoita 1980-luvulta, neonvaloja ja magentaa: tällaista on kovassa nousussa oleva kotimainen synthwave –  katso kuvat ja video


Summary: Disneyn mukaan suuri kysyntä ylitti yhtiön odotukset.

Tekniset ongelmat haittasivat viihdejätti Disneyta, jonka suoratoistopalvelu Disney+ aloitti toimintansa tiistaina.
 Yhdysvallat, Kanada ja Alankomaat olivat ensimmäiset maat, jossa Disneyn palvelu julkaistiin. Yhtiö toivoo esimerkiksi Disney-, Pixar-, Marvel- ja Tähtien sota -elokuvia vastaisuudessa yksinoikeudella tarjoavasta palvelusta haastajaa suoratoistomarkkinoita hallitsevalle Netflixille.
 Avauspäivänä moni käyttäjä ei kuitenkaan päässyt tarjonnan pariin. Disney myönsi tiedotteessa, että suuri kysyntä ylitti yhtiön odotukset.
 Palvelu julkaistaan Australiassa ja Uudessa-Seelannissa ensi viikolla. Länsi-Euroopan suurissa maissa, kuten Britanniassa, Ranskassa ja Saksassa, se aukeaa ensi vuoden maaliskuussa.
 Palvelulle ei ole ilmoitettu Suomen-julkaisua.
 Lue myös:
 Disney-tarinoissa on pelkkiä heteroita, alistavia isiä ja perheväkivaltaa – Disney-tutkijan mielestä se on väärin mutta elokuvat ovat silti ihania (9.9.2019)
 Apple haluaa olla televisiosi – Netflixiä ja Amazonia haastava jätti aloittaa pitkältä takamatkalta (26.3.2019)
 Disney vetää elokuvansa Netflixistä – aloittaa oman suoratoistopalvelun (9.8.2017)

Disney julkaisi suoratoistopalvelunsa teknisten ongelmien saattelemana – Suomen-julkaisu ei tiedossa


Summary: Islamilaisen Jihadin aseellisen siiven, al-Qudsin prikaatien johtaja Baha Abu al-Ata sai surmansa aamuyöllä tapahtuneessa iskussa.

Ainakin kymmenen ihmistä on kuollut ja yli 40 haavoittunut Israelin kostoiskuissa Gazaan tiistaina, kertoivat palestiinalaislähteet.
 Israelin mukaan iskujen kohteena olivat Islamilainen Jihad -järjestön kohteet, joissa valmistettiin aseita tai valmisteltiin rakettien laukaisuja.
 Israel vastasi iskuillaan palestiinalaisten rakettikeskitykseen. Gazasta ammuttiin tiistaina Israelin armeijan mukaan liki 200 rakettia Israeliin. Israelin ilmatorjunta pysäytti raketeista kymmeniä. Ainakin yksi raketti osui asuintaloon, ja yksi räjähti valtatiellä liikkuneiden autojen välittömässä läheisyydessä. Israelin sairaalalähteet kertoivat hoitaneensa liki 50:tä ihmistä.
 Valtaosa raketeista räjähti avoimessa maastossa aiheuttamatta vahinkoa.
 Israel iski aamuyöllä Gazaan ja Damaskokseen
 Ennen palestiinalaisten raketti-iskua Israel teki kaksoisilmaiskun sekä Gazaan että Syyrian Damaskoksessa sijaitsevaan rakennukseen, jota Islamilainen Jihad on syyrialaistiedotusvälineiden mukaan käyttänyt tukikohtanaan.
 Kohteena oli tiettävästi Islamilaisen Jihadin korkeimpaan johtoon kuulunut  Akram al-Ajouri.  Hänen kohtalostaan ei ole varmaa tietoa.
 Gazassa iskun kohteena oli Islamilaisen Jihadin aseellisen siiven, al-Qudsin prikaatien johtaja  Baha Abu al-Ata , jonka kerrotaan kuolleen iskussa. Myös hänen vaimonsa kerrotaan saaneen surmansa.
 Ilmahyökkäys tehtiin aamuyöllä ja sen takana oli Israelin asevoimien lisäksi tiedustelupalvelu Shin Bet. Hyökkäyksen oli hyväksynyt Israelin pääministeri  Benjamin Netanyahu .
 Asevoimien ja Shin Betin yhteisen tiedotteen mukaan al-Ata oli vastuussa lukuisista Israeliin kohdistuneista rakettihyökkäyksistä ja muista terrori-iskuista.
 Lue myös:
 Israel teki kaksoisilmaiskun Damaskokseen ja Gazaan – Kohteina Islamilaisen Jihadin johtajat (12.11.)

Israelin ja palestiinalaisryhmittymien välillä verinen tiistai – Satoja raketteja ja yli 10 kuollutta


Summary: Vielä ei ole tiedossa, kuinka moni PSL-puolueen edustaja seuraa Bolsonaroa uuteen puolueeseen.

Brasilian presidentti Jair Bolsonaro jättää oikeistolaisen PSL-puolueensa ja perustaa uuden puolueen maaliskuuhun mennessä, kertoo uutistoimisto Reuters.
 PSL-puolueen edustajat Daniel Silveira ja Bia Kicis tiedottivat asiasta tiistaina tavattuaan presidentin.
 Bolsonaro liittyi PSL-puolueeseen voittaakseen Brasilian presidentinvaalit viime vuoden syksyllä. Puolue on nyt ajautunut sisäiseen valtataisteluun ja jakautunut kahtia.
 Vielä ei ole tiedossa, kuinka moni PSL-puolueen 53 edustajasta ja kolmesta senaattorista tulee seuraamaan Bolsonaroa uuteen puolueeseen. Kicisin mukaan asian tiimoilta pidetään kokous marraskuun 21. päivänä.
 Brasilialaisen  The Rio Timesin  mukaan Bolsonaron uusi puolue on saamassa nimekseen Aliança pelo Brasil,  Brasilian liittouma.

Brasilian presidentti Bolsonaro jättää puolueensa ja perustaa uuden


Summary: Yhdysvaltain kanta on, että ydinjäte on marshallinsaarelaisten ongelma, mutta kantaa arvostelevat graffitit olivat amerikkalaisille liikaa.

Tyynellämerellä sijaitsevilla Marshallin saarilla, Enewetakin atollilla, tehtiin vuosina 1946–1958 kaikkiaan 43 ydinräjäytystä osana Yhdysvaltain asekehitysohjelmaa. Atollilla testattiin myös biologisia aseita, ja sinne tuotiin 130 tonnia maata Nevadan ydinkoealueelta tutkittavaksi.
 1970-luvun lopulla atollia siivottiin radioaktiivisesta jätteestä ja jäte haudattiin yli sata metriä leveään kuoppaan, 45-senttisen betonikannen alle.
 Paikalliset pelkäävät ydinjätehaudan vuotavan plutoniumpitoista vettä Enewetakin laguuniin ja Tyyneenmereen. Jätehaudan pohja on huokoista kiveä ja pohjaveden pinta nousee ja laskee vuoroveden mukaan. Betonikansikin rapistuu.
 Kun Ylen toimittaja  Mika Mäkeläinen  kävi ydinjätehaudalla kuvaaja  Jani Saikon  kanssa 25. toukokuuta, 2018, ydinjätehaudan kanteen oli maalattu kaksi graffitia, joissa luki "Ydinjätettä, Yhdysvaltain hallituksen omaisuutta, ole hyvä ja palauta lähettäjälle". Silloin graffitit vaikuttivat melko uusilta, eivätkä paikalliset olleet Mäkeläisen mukaan tekstejä vielä aiemmin betonilla nähneet.
 Ylen toimittaja Mika Mäkeläinen, makuulla laivan kajuutassa kuvaaja Jani Saikko. Mika Mäkeläinen / Yle
 Mäkeläinen teki matkaltaan juttupaketin sekä VR-reportaasin, joita voi  lukea täältä .
 Viime sunnuntaina Yhdysvaltain kolmanneksi laajalevikkisin sanomalehti Los Angeles Times  teki reportaasin Enewetakilta . Pääkuvassa näkyy video ydinjätehaudan betonikannesta – ilman graffitteja.
 Mika Mäkeläinen alkoi ihmetellä, oliko video vanha vai oliko joku nähnyt vaivaa poistaakseen graffitit.
 – Tunnen sattumalta  Stuart Leavenworthin , joka on LA Timesin Marshall-jutun tuottaja. Hän oli aikoinaan samaan aikaan toimittajana Pekingissä, kun minäkin olin siellä kirjeenvaihtajana. Kysyin, milloin LA Timesin kuvat oli otettu. Kävi ilmi, että ne oli otettu muutama kuukausi meidän vierailumme jälkeen. Graffitit oli siis vaivihkaa siivottu pois kesällä 2018, kertoo Mäkeläinen.
 Mika Mäkeläisen ja Jani Saikon juttumatkalla toukokuussa 2018 Enewetakin atollilla ydinjätehaudan päällä oli vielä Yhdysvaltoja kritisoivat graffitit. Kesän aikana amerikkalaiset kuitenkin poistattivat tekstin. Mika Mäkeläinen / Yle
 LA Times  selvitti asiaa Mäkeläisen avustamana,  ja kävi ilmi, että Yhdysvaltain energiaministeriö oli palkannut Lawrence Livermore National Laboratoryn paikallisen työntekijän Enewetakilla siivoamaan tekstit kuvusta.
 – En halunnut tapella Yhdysvaltain hallituksen kanssa graffittien takia, sanoi Enewetakin pormestari,  Jack Ading  LA Timesille sähköpostitse.
 Yhdysvaltain kanta on, että jätehauta on Marshallinsaaren omaisuutta. Silti maa katsoi, että graffitit olivat liikaa, ja ne on poistettava.
 LA Times tiivisti episodin: on ironista, että Yhdysvaltain energiaministeriö urakoitsijoineen pitää ydinhaudan kannen puhtaana, muttei tee mitään estääkseen radioaktiivista jätettä vuotamasta sieltä ulos.
 Lue lisää:
 Maailman ensimmäinen vetypommi Ivy Mike räjähtää paratiisirannalla, ja sinä olet paikalla – Pääset nyt virtuaalimatkalle, jota et ole ennen kokenut

"Ydinjätettä, palauta lähettäjälle" – Yhdysvallat poistatti nolot graffitit ydinjätehaudalta


Summary: Molukkienmeren pohjassa 7.1 magnitudin maanjäristys.

Indonesian saaristoon on annettu tsunami- eli hyökyaaltovaroitus sen jälkeen kun Molukkienmeren alueella tapahtui voimakas maanjäristys. Järistyskohta on Sulawesin saaren ja Pohjoisen Molukkiensaaren salmessa.
 Järistys oli voimakkuudeltaan 7.1 magnitudia, ja se tapahtui runsaan 60 kilometrin syvyydessä.
 Päivitämme uutista.

Tsunamivaroitus maanjäristyksen jälkeen Indonesian saaristossa


Ainakin kuusi ihmistä on loukkaantunut ampumisessa Los Angelesissa sijaitsevassa koulussa, kertoo paikallinen poliisiviranomainen. Tällä hetkellä ei tiedetä, ovatko vammat syntyneet ampumisessa. Viranomaisten mukaan kyseessä Saugus High School -oppilaitos. Poliisin mukaan tilanne on edelleen käynnissä.
 Päivitämme uutista.

Kaliforniassa ammuttu koulussa, kertoo  paikallinen seriffi


Paltan mukaan PAUn lakko on laiton Posti Palvelujen osalta. Palta tiedotti asiasta hetki sitten.
 Uutinen päivittyy.

Palta: PAUn lakko osin laiton


Summary: Kempeleen lukiossa opiskeleva Lotta Yli-Hukkala-Siira kirjoitti kymmenen ainetta, koska ne kaikki kiinnostivat häntä.

972 tuntia ja 20 minuuttia.
 Niin kauan tyrnäväläinen  Lotta Yli-Hukkala-Siira  luki syksyn ylioppilaskirjoituksiin. Useamman kuukauden pänttääminen tuotti tulosta: ylioppilastodistuksessa on kahdeksan laudaturia ja kaksi eximiaa.
 Se on tänä syksynä paras tulos  3000 valmistuvasta ylioppilaasta .
 – Tiesin, ettei mennyt huonosti, mutta en osannut ajatella, että menisi näin hyvin.
 Yli-Hukkala-Siira ei suunnitellut kirjoittavansa kymmentä ainetta, mutta kun hänen piti valita kirjoitettavat aineet, päätöksen tekeminen kiinnostavien aineiden välillä oli vaikeaa.
 Yli-Hukkala-Siira teki keväällä itselleen lukusuunnitelman, jota noudatti tarkasti alusta loppuun. Hän halusi aloittaa lukemisen mahdollisimman aikaisin, jotta aikaa jää kertaamiseen ja aiheisiin syventymiseen.
 Rupeama oli rankka, mutta kaunokirjallisuuden lukeminen, lenkkeily, salitreeni ja ystävien kanssa vietetty aika toivat tasapainoa opiskelulle.
 Samat rutiinit joka aamu ennen kirjoituksia
 Kirjoitussaliin astuessa Yli-Hukkala-Siiralla oli aina varma olo.
 Hän tiesi, että oli valmistautunut huolellisesti. Kirjoituksia edeltäneenä iltana hän aina kertasi asioita ja pänttäsi nippelitietoa, josta uskoi olevan hyötyä. Aamulla hän kävi aina ennen koetta suihkussa, jotta olo olisi mahdollisimman virkeä.
 Jännittävin hetki salissa oli joka kerta se, kun kysymykset ilmestyivät näytölle.
 – Katsoin aina ensimmäisenä otsikot, koska niistä pystyi jo päättelemään, mitä kysymys sisältää. Jokaisen reaaliaineen kohdalla näin jo useammasta kysymyksestä, että osaan vastata niihin. Siitä tuli hyvä fiilis.
 Monet abiturientit  miettivät tarkkaan , mitä syövät evääksi kirjoitusten aikana, jotta vireystila pysyy hyvänä koko ajan. Yli-Hukkala-Siiralla oli mukana viinirypäleitä ja leipää. Matikan kokeeseen hän otti karkkia siltä varalta, että laskemisen aikana ajatukset lyövät tyhjää.
 Kahdeksan laudaturia ja kaksi eximiaa eivät vielä riitä
 Vaikka Yli-Hukkala-Siiralla oli vaikeuksia rajata aineita, joita halusi kirjoittaa, historia, äidinkieli ja filosofia kiinnostivat erityisen paljon.
 – On jännittävä ajatella, että jokin asia joka tapahtui kymmeniä tai satoja vuosia sitten ja se vaikuttaa vielä tänäkin päivänä. Filosofiassa saa paljon miettiä asioita, eikä ole absoluuttista oikeaa vastausta. Siinä aineessa oma ajattelu pääsee esiin.
 Kokonaisuudessaan hän kirjoitti laudaturit äidinkielestä, yhteiskuntaopista, historiasta, pitkästä saksasta, keskipitkästä ruotsista, filosofiasta, uskonnosta ja lyhyestä matikasta. Pitkästä englannista ja lyhyestä venäjästä arvosanaksi tuli eximia.
 Yli-Hukkala-Siira aloitti kirjoituksiin lukemisen pikkuhiljaa ja kiristi tahtia, mitä lähemmäksi kirjoitukset kävivät.  Marko Väänänen / Yle
 Seuraava tavoite on asetettu jo ensi vuodelle.
 Silloin ovat oikeustieteellisen pääsykokeet. Lotta Yli-Hukkala-Siira aikoo valmistautua niihinkin hyvin ja hyödyntää samoja opiskelumetodeja kuin ylioppilaskirjoituksissa.
 Vaikka Yli-Hukkala-Siira on tyytyväinen ylioppilastodistukseensa, yksi aine jäi kaihertamaan mieltä.
 – Opiskelen vielä pitkää matikkaa ja kirjoitan sen ensi kesänä. Aineesta on hyötyä, kun hakee jatko-opiskelemaan. Teen sitä vähän myös omaksi iloksi, sillä tykkään matikasta.
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!
 Lue seuraavaksi:
 Onnea uusille ylioppilaille! Ylen ylioppilaskoneesta näet syksyllä valmistuneiden nimet
 Miksi yo-kokeiden pisterajat vaihtelevat koekerrasta toiseen?

Suomen paras ylioppilastulos syntyi lähes 1 000 tunnin pänttäämisellä – Lotta Yli-Hukkala-Siira kirjoitti kahdeksan laudaturia


Summary: Loka–marraskuussa on satanut tavallista runsaammin, mutta se ei ole riittänyt nostamaan pohjavesivarantoja koko maassa tavallisille tasoille.

Pohjavedet ovat edelleen paikoin niin alhaalla, että osassa kaivoista ei ole vettä.
 Loka–marraskuun tavallista runsaammat sateet ovat nostaneet pintavesiä. Järvien, pintavesien ja jokien tilanne on kahden kuivan kesän jälkeen parantunut, sanoo hydrologi  Bertel Vehviläinen  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Pohjavesienkin hupeneminen on pysähtynyt, mutta edelleen osassa maata pohjavesien pinnat voivat olla  jopa 80 senttiä keskiarvoa alempana .

 Huonoin tilanne on Pohjois-Karjalassa, Pohjois-Savossa ja Kainuussa, Vehviläinen sanoo. Siellä on talvi jo alkanut ja osa kaivoista on kuivia.
 – Pohjaveteen on vaikea saada vettä äkkiä, vaikka sitä sataisi pintaan paljon. Jos se tulee lumena, sitä ei saa millään konstilla sinne.
 – Jos lumet eivät sula, voi olla, että koko talvi menee niukkuudessa, hän sanoo.
 Tankilla vettä tai uuden kaivon poraus
 Kun vedenpinnat ovat alhaalla, pienimmistä järvistä voi talvella loppua happi. Vesivoiman tuotanto vähenee. Pahiten matalasta pohjavedestä kärsivät haja-asutusalueilla olevat kotitaloudet, joilla on oma kaivo.
 – Erityisesti karjataloudessa se on iso taloudellinen ongelma, Vehviläinen sanoo.
 – Kannattaa varautua ja miettiä, miten tulee talven yli toimeen, jos kaivosta loppuu vesi.
 Vesilaitokselta voi tilata vettä tankkiautolla säiliöön. Kaivoa voi syventää tai tehdä uuden porakaivon, hän luettelee keinoja.
 Lisää sateita tulossa, osa lumena
 Suuressa osassa maata sadetta on tullut viimeksi kuluneen kuukauden aikana yli 60 millimetriä.
 Sademäärä torstaiaamusta perjantaiaamuun. Yle
 Tulevina päivinä vettä on luvassa 15–30 millimetriä lisää erityisesti Länsi-Suomeen, Pohjois-Pohjanmaalle ja Kainuuseen, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela . Osa sateista tulee lumena. Lappiin lunta voi tulla kymmenenkin senttiä.
 Valtaosa sateista tulee jo tänään torstaina. Parin poutaisemman päivän jälkeen sunnuntaina ja maanantaina tulossa lisää sateita, Koskela sanoo.
 Lue lisää:
 Pohjavesi on laskenut paikoin niin alas, että kaivoista on loppunut vesi – "Jos talvi tulee aikaisin, kaivot ovat kuivana kevääseen saakka"

Kaivojen kuivuus saattaa jatkua kevääseen – pohjavesi paikoin edelleen alhaalla erityisesti Pohjois-Karjalassa, Pohjois-Savossa ja Kainuussa


Summary: Maajoukkueen entinen huoltaja Gunnar Yliharju uskoo voittoon, mutta varoittaa Liechtensteinin nopeasta kärkimiehestä.

Suomen miesten maajoukkueen Huuhkajien kannattajat valmistautuvat perjantain historialliseen EM-karsintapeliin Liechtensteinia vastaan.
 Suuressa teollisuushallissa Helsingin Vallilassa maalataan jättimäistä katsomolakanaa.
 – Tämä levitetään katsomossa, kun pelaajat tulevat kentälle, Huuhkajien fani  Marko Karvinen  kertoo.
 Maalaustalkoissa on harras tunnelma. Huuhkajien fanit uskovat, että kärsimysten tie päättyy vihdoin perjantaina Telia 5G -areenalla Helsingissä.
 – Ei tule varmasti hirveästi nukuttua. Sitä miettii matsia ja odottaa alkuvihellystä, Karvinen sanoo.
 Suomi on osallistunut 80 vuoden aikana 32 kertaa jalkapallon EM- tai MM-kisojen karsintaan. Useasti on oltu yhden voiton tai maalin päässä lopputurnauksesta.
 “Näinkö meille taas käy” on faneille tuttu tunne otteluiden loppuminuuteilla. Katkerien tappioiden hetkellä on vannottu jopa lopettaa maajoukkueen pelien seuraaminen.
 – Onhan tämä ollut aikamoista Via Dolorosaa, yli 30 vuotta maajoukkueen karsintapelejä seurannut Marko Karvinen huokaa.
 Huuhkajien fani Marko Karvinen maalasi katsomolakanaa Liechtenstein-peliin. Jaani Lampinen / Yle
 Lokakuu 1997: Stadion hiljenee totaalisesti
 Mikael Olsson  oli vasta toista kertaa katsomassa maajoukkueen ottelua, kun Suomi pelasi Unkaria vastaan MM-karsinnoissa lokakuussa 1997 Helsingin olympiastadionilla. Sateinen ilta jäi historiaan.
 – Kun se väkimäärä valui stadionille, muistan sen toivon. Oli vahva fiilis, että nyt se koittaa, vaikka tiedossa oli, että tulee vielä jatko-ottelut, nykyinen Huuhkaja-fani Olsson muistelee.
 Voitolla Suomi olisi päässyt MM-kisojen jatkokarsintaan. Kentällä oli Suomen ensimmäinen jalkapallon maailmantähti  Jari Litmanen . Suomen johtomaalin teki  Antti Sumiala .
 Kun peli oli jo yliajalla, Unkari sai kulmapotkun. Pallo kimpoili märällä kentällä Suomen pelaajien jaloissa. Flipperipallo pelastettiin vielä maaliviivalta, mutta se ponnahti maalivahdin kautta verkon perukoille.
 – Koko stadion hiljeni totaalisesti. Se oli uskomaton se hetken hiljaisuus, paikalla ollut Mikael Olsson kertoo.
 Unkari-pelin loppuhetkistä on tullut Suomen jalkapallomaajoukkuen toistuvien epäonnistumisten symboli. Peli valittiin katkerimmaksi urheilumuistoksi Helsingin Sanomien äänestyksessä vuonna 2008.
 – Minulle se oli vielä silloin sen verran uutta, että ajattelin, että seuraavista karsinnoista sitten. Myöhemmin se peli on noussut yhä myyttisempään asemaan, Mikael Olsson sanoo.
 Mikael Olsson on kiertänyt Huuhkajien otteluita jo yli 20 vuotta. Juha Kivioja/YLE
 Sukupolvet vaihtuvat kentällä, Gunnar Yliharju pysyy
 Sukupolvet ovat vaihtuneet kentällä ja katsomossa, kun on odotettu Suomen pääsyä jalkapallon lopputurnaukseen.
 Gunnar Yliharju , 79, on toiminut maajoukkueen huoltajana viidellä vuosikymmenellä kahdeksan päävalmentajan joukkueessa.
 Nyt hän kiertää katsomassa Huuhkajien karsintapelejä myös ulkomailla.
 Kun Yliharju aloitti huoltajan uransa kesäkuussa 1969, Suomi voitti MM-karsinnassa Espanjan 2–0.
 – Se oli paukku, Ylilahti muistelee.
 Ylilahden huoltajakauden alkuaikoina maajoukkue koostui lähes täysin kotimaassa pelaavista amatööreistä. Maajoukkueen peleistä puuttui tuolloin tasaisuus, jota lopputurnaukseen pääsy vaatii.
 – Nyt näyttää menevän siihen suuntaan, että pidetään rima koko ajan erittäin korkealla, Ylilahti arvioi.
 Lähellä lopputurnausta oltiin silti jo 1980-luvulla.
 Yliharju oli mukana  Martti Kuuselan  valmentamassa joukkueessa, kun se taisteli paikasta vuoden 1986 MM-kisoihin Meksikoon. Vierasvoitolla Pohjois-Irlannista sinne olisi päästy.
 Vuonna 2007 Ylilahti oli jo katsomon puolella, kun englantilainen  Roy Hodgson  valmensi maajoukkuetta EM-karsinnoissa. Vierasvoitolla Portugalista Suomi olisi mennyt kisoihin.
 – Litmasella oli kerran portti auki, mahdollisuus tehdä maali, mutta kun ei tehnyt, niin se ratkesi siihen, Ylilahti muistelee.
 Niistä karsinnoista jäi faneille enemmänkin jossiteltavaa, esimerkiksi vierastappiosta pienelle maalle, Azerbaidžanille.
 Gunnar Yliharju seurasi Huuhkajien harjoituksia ennen Liechtenstein-peliä Helsingissä. Jari Kovalainen / Yle
 Kesäkuu 2007: Huuhkaja lentää olympiastadionille
 Vuoden 2007 EM-karsinnat olivat niin sanotun kultaisen sukupolven viimeinen mahdollisuus päästä lopputurnaukseen.
 Vuosituhannen vaihteessa oli ajateltu, että nyt jos koskaan. Suomella oli yhtä aikaa monta kansainvälisen huipputason pelaajaa, kuten  Jari Litmanen ,  Sami Hyypiä  ja  Mikael Forssell .
 Toiveiden haihtuessa fanit joutuivat taas perimmäisten kysymysten äärelle.
 Tuntui että kaikki keinot on kokeiltu, kun tähtipelaajat ja ulkomaiset huippuvalmentajatkaan, tanskalainen  Richard Möller-Nielsen  ja englantilainen  Roy Hodgson , eivät saaneet murrettua kirousta.
 – Synkkinä hetkinä olen joskus ajatellut, että lopputurnaukseen pääsy ei välttämättä minun elinaikanani toteudu, Mikael Olsson sanoo.
 Mutta kaikki ei ollut sittenkään turhaa. Suomen jalkapalloa oli hinattu vuosikymmeniä hitaasti mutta varmasti eteenpäin.
 Myös jalkapallokulttuuri kehittyi. Maajoukkueen kannattajien yhdistys perustettiin 2002. Maajoukkue nimettiin Huuhkajiksi riemastuttavan pelitapahtuman jälkeen 2007.
 Kun Suomi pelasi EM-karsinnoissa Belgiaa vastaan, olympiastadionille lentänyt huuhkaja keskeytti pelin. Se oli hyvä enne, sillä Suomi voitti ottelun 2–0.
 Kului silti vielä vuosikymmenen ja monet karsinnat ennen kuin Huuhkajat tuntui saavan todella siivet alleen.
 Siihen tarvittiin suomalaista peruskoulunopettajaa.
 Maajoukkueen päävalmentaja Markku Kanerva on koulutukseltaan myös opettaja. Antti Haanpää / Yle
 Miksi nyt? – “Rive on suoraan sanottuna nero!”
 Miksi nyt, kun se ei onnistunut Jari Litmaselta ja Roy Hodgsoniltakaan? Onko Suomen onni vihdoin kääntynyt?
 – Kyllähän se tuurikin urheilussa ansaitaan. Ihan siitä lähtien, että ehkä meillä ei ole ollut tähän asti miehistölle sopivaa pelitapaa, Mikael Olsson miettii.
 Aiemmin opettajana työskennellyt  Markku Kanerva  eli “Rive” jää näillä näkymin historiaan valmentajana, joka vei Suomen ensi kertaa lopputurnaukseen. Fanit suitsuttavat häntä.
 – Pidän menestystä pitkälle valmentajan ansiona. Pelaajien ja valmentajien asenne on muuttunut tosi paljon. Rive osaa käyttää pelaajien materiaalin oikealla tavalla. Rive on suoraan sanottuna nero, Marko Karvinen sanoo.
 – Kanerva on onnistunut löytämään just passelin pelityylin, niin optimaalisen taktiikan kuin tuolle jengille voi löytää, Mikael Olsson arvioi.
 Huuhkajien kokeneimpiin pelaajiin kuuluva  Joona Toivio  puhuu samoista asioista kuin fanit.
 – Joukkueen yhtenäisyys ja yhteishenki on noussut vielä seuraavalle tasolle. Jokainen jätkä saa olla oma itsensä kentällä ja kentän ulkopuolella.
 – Rive tuntee suurimman osan pelaajista pitkältä ajalta ja saa parhaimman osaamisen jokaisesta esille.
 Huuhkajien pelaajat valmistautuivat syyskuussa 2019 Kreikka-peliin. Keskellä Glen Kamara ja Teemu Pukki. Antti Haanpää / Yle
 “Huh huh” – Gunnar Ylilahti toivoo Huuhkajilta 80-vuotislahjaa
 Puoli vuosisataa maajoukkueen mukana kulkenut Gunnar Ylilahti liikuttuu, kun hän ajattelee EM-lopputurnaukseen pääsyä Telia 5G -areenan katsomossa.
 – Se olisi niin mahtava 80-vuotislahja. Voisi sanoa melkein, että voisi tyytyväisin mielin tästä maailmasta vaikka sitten mennäkin. On saatu se, mitä on haluttu. Kyllä se niin kova juttu on, että huh huh.
 Voitto Liechtensteinista perjantai-iltana olisi liikuttava hetki nuoremmillekin Huuhkajien kannattajille.
 – Voi olla, että kyynel vierähtää meillä, jotka olemme viimeiset 20 vuotta aktiivisesti kiertäneet otteluita, Mikael Olsson sanoo.
 – On se sellainen rasti ruutuun, että tämäkin on vihdoin viimein hoidettu.
 Fanit iloitsevat myös siitä, että jääkiekkomaan jalkapallokulttuuri näyttää ottavan nyt ison askeleen eteenpäin.
 – Joka puolella järjestetään kaikenlaista kisakatsomoa ja toreja on varattu. Skriinejä on Joensuussa, Porissa, Tampereella ja vaikka missä, Marko Karvinen sanoo.
 Huuhkajien pelaaja Joona Toivio valmistautui Liechtenstein-peliin Kalastajatorpalla Helsingissä. Jaani Lampinen / Yle
 Huuhkaja-pelaaja: “Me hoidetaan se”
 Kokenut Gunnar Ylilahti sanoo ottelua edeltävässä huumassa varoituksen sanan.
 – Liechtensteinilla on erittäin nopea kärkipelaaja. Jos se pääsee livahtamaan, niin huh huh. Ei pidä ajatella niin kuin nyt lehtimiehet ja kaikki puhuvat, että lilliputti tai jotain. Ei se niin mene. Joka ottelu on omansa ja siihen ottelun pitää keskittyä, mikä nyt on.
 Mikael Olsson myöntää, että vaikka vastassa on “vain” Liechtenstein, häntä jännittää karmeasti. Hän ei silti pelkää tappiota.
 – Ei pidä nuolaista ennen kuin tipahtaa ja kaikki muut latteudet. Mutta kyllähän me perjantaina kisoihin päästään, 1990-luvulta Huuhkajia seurannut Olsson sanoo.
 Huuhkajien pelaaja Joona Toivio sanoo, että joukkueella ei ole mitään taakkaa aikaisempien karsintojen epäonnistumisista.
 – Kyllä me hoidetaan se. Hoitakaa te homma loistavasti katsomossa, me hoidetaan kentällä.

Huoltajalegenda toivoo Huuhkajilta 80-vuotislahjaa: "Se olisi niin kova juttu, että voisi vaikka tyytyväisenä lähteä tästä maailmasta"


Summary: Työtaistelu leviää myös muuhun liikenteeseen, kun kuljetusalan liitot ilmoittavat tukilakoistaan.

Viikon puheenaihe on ollut maanantaina alkanut postilakko. Se kirvoittanee keskustelua myös eduskunnan kyselytunnilla.
 Yle näyttää keskustelun suorana alkaen klo 16. Voit katsoa eduskunnan täysistuntoa klikkaamalla jutun pääkuvaa. Päivitämme tähän juttuun keskustelun keskeisen annin.
 Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) vaati  keskiviikkoiltana, että Posti lopettaa vuokratyövoiman käytön  työtaistelun ajaksi.
 Työnantajapuoli on arvostellut  Paateroa valtionyhtiön asioihin puuttumisesta. Toiset taas ovat vaatineet omistajalta jämäkämpiä otteita Postin työehtokiistassa.
 Posti- ja logistiikka-alan unioni (PAU) on syyttänyt Postia lakon murtoyrityksestä vuokratyöläisillä, minkä yhtiö on kiistänyt.
 PAU ja Palvelualan työnantajien (Palta) jatkavat perjantaina valtakunnansovittelijan johdolla työehtosopimusneuvotteluja.  Keskiviikkona ei vielä löytynyt sopua .
 PAU aloitti kaksi viikkoa kestävän lakon maanantaina, ja toinen kahden viikon lakko on tulossa heti perään. Posti haluaa siirtää 700 pakettilajittelijaa halvemman työehtosopimuksen piiriin, ja tämä ei käy PAU:lle.
 Rautatiealan Unioni  RAU ilmoitti tänään tukevansa lakkoa pysäyttämällä  tavaraliikenteen vuorokaudeksi. RAU:n saarto alkaa ensi tiistai-iltana. Julkisten ja hyvinvointialojen liiton JHL:n tukilakko puolestaan pysäyttää työt ratapihoilla ja tavarajunien huollon ensi viikon alussa.
 Myös Merimies-unioni päätti torstaina postilähetyksiin laivaliikenteessä vaikuttavista tukilakoista ensi viikolla, jos neuvottelut eivät johda tulokseen.
 Ilmailualan Unioni aloitti tukitoimensa jo lakon alkaessa maanantaina. Tukilakon aikana IAU:n jäsenet eivät osallistu postin käsittelyyn lentoasemilla.
 Myös muiden kuljetusalan liittojen odotetaan kertovan tukitoimistaan. Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto AKT:n päätöstä odotetaan perjantaina.
 Lue lisää:
 Rautatieläiset lähtevät tukemaan Postin työntekijöiden lakkoa – Tavaraliikenne pysähtyy vuorokaudeksi
 Ministeri Paatero vaatii Postia lopettamaan vuokratyövoiman käytön lakon ajaksi
 Postilakko jatkuu – Valtakunnansovittelija: "Tämä on niin vaikea työriita"
 Pääministeri Postin lajittelukeskuksen aidan aukosta: Työtaistelussa pitää toimia sillä tavalla, että riita ratkeaa – ei niin, että riita lisääntyy

Kuumentaako postilakko tunnelmaa kyselytunnilla? Katso suorana klo 16


Summary: Omistajaohjausministeri linjasi eilen, ettei salli rikkurityövoiman käyttöä valtionyhtiössä.

Valtion omistajaohjausyksikön virkamiehet ovat neuvotelleet Postin johdon kanssa yhtiön toiminnasta työtaistelun aikana.
 Postin lakon yhteydessä ammattiliitto PAU on syyttänyt Postia lakon murtamisesta vuokratyöntekijöiden avulla.
 Virkamiehet olivat omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) asialla. Tämä  linjasi keskiviikkoiltana , että valtionyhtiössä ei voi käyttää rikkurityövoimaa. Ministeri totesi, että asia käydään torstaina Postin kanssa läpi.
 Ministeri Paatero ei itse osallistunut torstain tapaamiseen, mutta kommentoi tilannetta Ylelle eduskunnassa.
 – Omistajaohjauksen ihmisen keskustelivat Postin kanssa ja huomenna sovittelija jatkaa työtään.
 Paatero totesi, että Posti tiedottaa itse, mihin toimenpiteisiin se mahdollisesti nyt ryhtyy.
 – Heidän kanssaan on varmaan käyty ihan hyvä keskustelu.
 Postin viestintäjohtaja  Piia Kumpulainen  viestitti Ylelle, että asia on vielä keskeneräinen.
 – Asiasta kerrotaan, kun kerrottavaa on, Kumpulainen viestitti.
 Postin kaksiviikkoinen lakko alkoi maanantaina. Riitaa sovitellaan seuraavan kerran perjantaiaamuna.

Valtion omistajaohjausyksikkö keskusteli Postin kanssa vuokratyön käytöstä lakon aikana – Posti ei vielä kommentoi


Summary: Yhdenvertaisuusvaltuutetun toimiston mukaan kylttiä voidaan perustellusti pitää lainvastaisena häirintänä.

Anniskeluravintolan seinälleen ripustamasta natsihenkisestä kyltistä on tehty kantelu yhdenvertaisuusvaltuutetulle. Kärköläläisen kyläkapakan ulkoseinällä on teksti  Arbeit macht frei , josta yksityishenkilö on kannellut yhdenvertaisuusvaltuutetun toimistoon.
 Juutalaisyhteisöön kuuluvan yksityishenkilön mielestä teksti on juutalaisten häirintää ja hän vaatii valtuutetulta toimenpiteitä.
 Yhdenvertaisuusvaltuutetun toimistosta on oltu jo yhteydessä baarinomistajaan. Nyt odotetaan poistuuko kyltti, sillä toimiston mukaan kylttiä voidaan perustellusti pitää yhdenvertaisuuslain vastaisena häirintänä.
 Kylttiä hämmästellään Keski-Euroopassa asti
 Kärkölän kylttiä on jo paheksunut muun muassa puolalainen Auschwitzin museo tviitissään. Museon mielestä on tuskallista, että symbolia käytetään näin. Leirillä tapettiin toisen maailmansodan aikana yli miljoona juutalaista.
 Ensimmäisenä kantelusta kertoi  ilmaisjakelulehti Seutuneloset .
 Yhdenvertaisuusvaltuutettu on ennenkin puuttunut vastaavanlaiseen toimintaan. Aiempi lainvoimainen häirintätapaus liittyi natsilipun pitämiseen kerrostalohuoneiston ikkunassa. Yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunta totesi toiminnanhäirinnäksi lainvoimaisessa ratkaisussaan joulukuussa 2018.
 Henkilö ehti poistaa lipun ennen ratkaisua.
 Lue myös:
 Pikkukunnan baari nosti natsikyltin seinälle – Auschwitzin keskitysleirimuseo twiittasi huolensa

Yksityishenkilö kanteli kyläkapakan natsikyltistä yhdenvertaisuusvaltuutetulle


Varsinais-Suomen Ely-keskus arvioi Raisionjoen pumppaamon viime viikkoisen jätevesivuodon aiheuttavan ensi kesänä merkittävää läheisen merialueen rehvöitymistä ja leväkukintaa. Suurin osa jätevedestä kulkeutui meressä eteenpäin pääasiassa Ruissalon pohjoispuolitse.
 Turun seudun puhdistamo Raisionjoen pumppaamolla tapahtui ylivuoto, jonka seurauksena puhdistamatonta jätevettä valui viiden päivän ajan Raisionjokeen yhteensä noin 35 000 m3. Vuodon mukana vesistöön päätyi lähes 300 kg fosforia ja 2 000 kg typpeä.
 Vesinäytteiden tulosten perusteella vuodon vaikutukset näkyivät erityisesti korkeina suolistoperäisten bakteerien pitoisuuksina.
 Elyn mielestä ennen päästön hygieenisten vaikutusten selvittelyä Ruissalon ympäristössä kalastavien kannattaa harkita pyyntiretkiensä suuntaamista muille kalavesille.
 Lue lisää:
 Turun isossa jätevesivuodossa kävi onni onnettomuudessa – virkistyskäyttökausi ohi, eikä jätevesi anna ravinteita kuin kesällä
 Kymmeniätuhansia kuutioita jätevettä päätyi jokeen Turussa – vuodon syynä urakoitsijan "inhimillinen erehdys"

Turun Ruissalon lähistön merialue rehevöityy ensi kesänä Raisionjoen pumppaamon jätevesivuodon seurauksena


Tampereen Pispalan haulitornin korjaaminen alkaa näillä näkymin maaliskuussa. Valmista pitäisi olla ensi vuoden lokakuussa.
 Korjaaminen maksaa enimmillään noin 1,6 miljoonaa euroa.
 Haulitornin koppiosan pohjasta näkyy paikoin läpi, osa portaista on rikki ja betonirakenteissa on sanomista. Torni peruskorjataan, maalataan kauttaaltaan ja perustuksia vahivistetaan.
 Todennäköisesti  torni puretaan osiin ja korjataan pajalla . Haulitornin korjaa Kreate Oy, mikäli sen tarjous menee läpi. Kreaten tarjous oli halvin.
 Urakkaa käsitellään asunto- ja kiinteistölautakunnassa 20. marraskuuta.
 Alunperin haulitorni  piti korjata jo aiemmin, mutta ainoa urakkatarjous oli liian kallis .
 Lue lisää:
 Pispalan Haulitornin remontti siirtyy ainakin ensi kevääseen
 Suomen ainoa säilynyt haulitorni katoaa näkyvistä puoleksi vuodeksi – "Hirvittävän suuri maisemallinen merkitys"

Tampereen ikoninen maamerkki poistuu hetkeksi maisemasta – Pispalan haulitornin korjaamisen pitäisi alkaa keväällä