Summary: Anssi Saarelaisen piti puhua polkupyöristä. Panu Pohjolainen oli lähdössä syömään. Sitten suunnitelmat menivät uusiksi.

Tiistaina lounasaikaan kävelee mies miekka kassissaan kohti koululuokkaa kuopiolaisessa kauppakeskuksessa.
 Se on ollut siihen asti tavallinen lokakuinen päivä. Tässä jutussa kaksi ihmistä kertoo, miten tiistaina tapahtunut koulusurma muutti heidän päivänsä.
 Eetu Pietarinen / YLE
 Anssi Saarelainen, radiotuottaja:
 "HitMixin iltapäivän radiolähetys alkaa kello 13. Ennen lähetystä mietin, mitä kerron iltapäivän ohjelmista. Tarkoitus oli puhua hylättyjen polkupyörien kohtalosta Kuopiossa.
 Sitten palohälytys alkoi soida ja kuulutettiin: Selvitämme asiaa, pysy rauhallisena paikallasi ja odota lisätietoa. Työkaverini lähti ulos tupakalle.
 Anssi Saarelainen näki työpaikaltaan, kuinka poliisi ampuu koulusurmasta epäiltyä. Eetu Pietarinen / YLE
 Hälytyksestä oli mennyt jokin aika, kun näin käytävällä poliisipartion. Toisella poliiseista oli luotiliivit, kypärä ja ase. Toisella oli poliisikoira mukana.
 Silloin ajattelin, että tässä on ehkä jotakin muutakin kuin väärä palohälytys.
 Käytävältä alkoi kuulua ääniä ja menin katsomaan. Etuvasemmalla näin, miten tummiin pukeutunut pitkä musta henkilö käveli poliiseja päin. Hänellä oli toinen käsi kohotettuna, kuin lyöntiasennossa.
 Kuulin kaksi laukausta ja näin, että hän kaatui maahan.
 Siinä oli vielä kymmenen minuuttia aikaa ennen lähetystä. Kirjoitin uutisen, että Kuopiossa kauppakeskus Hermanissa on iso poliisioperaatio. Paikalla on vahvasti varustautuneita poliiseja ja laukauksiakin on kuultu.
 Sitten alkoi liikkua ensihoitajia. Yksi poliisi huusi ikkunan läpi, että onhan sulla ovi käytävälle lukossa.
 Lähetys alkoi uutisilla. Varmasti äänestä kuului, ettei tämä ole mikään normitilanne. Sain seuraavan biisin jälkeisen juonnon tehtyä, kun poliisi tuli sanomaan, että rakennuksesta on lähdettävä. Se evakuoitiin."
 Koulun oppilaat kerääntyivät kauppakeskuksen ulkopuolelle sateiseen säähän. Panu Pohjolainen tarjosi henkistä tukea kaikille sitä tarvitseville. Eetu PIetarinen/Yle
 Panu Pohjolainen, oppilaitospastori:
 "Kaikista viesteistä välittyi heti, että nyt on tosi kyseessä. Kun tietoa alkoi tulla, yritin etsiä nopeasti papin pannan ja puhelimen laturin.
 Ajoin tapahtumapaikalle omalla autolla.  Muistan nyt, että keskityin pitämään itsepintaisesti kolmosvaihteen päällä. Jollakin tavalla tiedostin, että sitä kautta keskityn ajamiseen paremmin ja pääsen varmasti perille.
 Hätä on kaoottinen tilanne. Pappina ajattelen, että minun on pyrittävä luomaan rakenteita kaaokseen ja olemaan siellä, missä apua eniten tarvitaan.
 Avun merkityksellisyyttä en päätä minä, vaan ihmiset, jotka ovat siinä. Se voi olla mitä tahansa jonkin hyvin pieneltä tuntuvan käytännön asian järjestämisestä suurimman inhimillisen tuskan kuulemiseen ja jakamiseen.
 Tulee mieleen lupaus: en tiedä voinko auttaa, mutta ainakin lupaan, että en lähde tästä karkuun. Olen tässä ja kestän sen, mitä kerrot."
 Anssi Saarelainen, radiotuottaja:
 "Aika nopeasti ulos päästyäni kuulin, mitä on tapahtunut.
 Se pysäytti.
 Jotenkin olin vain ajatellut, että joku on sytyttänyt jotakin palamaan, eikä tottele poliisia. Kun totuus selvisi, olin vain että oho.
 Pistin heti vaimolle viestin: Jos kuulet Hermannista uutisia, niin kaikki on mulla OK.
 Kriisiryhmä kokoontui. Puhelin alkoi soida. Toimittajat soittelivat minulle Suomesta ja Ruotsista. Puoli kahdesta viiteen meni puhelimessa.
 Se on toisaalta ollut tapahtumien läpikäymistä itselle. Hämmennys on ollut koko ajan päällimmäinen tunne."
 Panu Pohjolainen, oppilaitospastori:
 "Kuopio on ollut tämän kesän hyvin kuiva paikkakunta. Asun talossa, jossa on oma kaivo ja sielläkin on vesi ollut matalalla.
 Sinä päivänä tuntui että koko kesän vedet tulivat alas.
 Se jollain tavalla tuki sitä, mitä oli tapahtunut: nähdä ihmisjoukko ja pelastajat vettä valuen, ja sittenkin tuntui, ettei sade haitannut ketään.
 Näin ihmisiä erilaisissa univormuissa. Kirkon, pelastuslaitoksen, Punaisen ristin, kauppakeskusten liikkeiden.
 Yllätyin siitä, millainen valtava lämmön ja ihmisyyden tunne heidän välillään vallitsi. Yhtäkkiä kaikki turha oli poissa – oli pelkästään yhteinen, selvä tavoite, että tästä lähdetään rakentamaan kohti huomista ja parempaa."
 Anssi Saarelainen, radiotuottaja:
 "Viiden aikoihin pääsin kotiin vaimoni ja kahden tyttäreni luokse. Ruvettiin laittamaan ruokaa. Puhelin soi. Uutisia ei katsottu.
 Tytöille sanoin, että isä on nyt aika väsynyt.  Ja että hän on nähnyt jotain aika järkyttävää.
 Sanoin, että yksi henkilö teki pahaa.
 Ja että meillä ei ole mitään hätää."
 Panu Pohjolainen, oppilaitospastori:
 "En muista yhtään mitä tapahtui, kun pääsin kotiin. Pää on ollut ihan tyhjä. Se oli ehkä yhdeksän aikaan illalla. Sen muistan, että ensimmäinen viesti seuraavana aamuna tuli 04:45.
 Tämänkaltaiset tapahtuvat tuovat niin kouriintuntuvaksi kysymyksen siitä, että kaikki on meillä vain lainassa. Ja miksi toinen voi joutua lähtemään ja miksi toinen jää.
 Lopulta vastaus ei ole niin olennainen kuin kysymys – ja sen kysymyksen voi jakaa toisen kanssa.
 Lähimmäinen. Se sana minulla on tässä pyörinyt mielessä.  Olen miettinyt, mitä se lähimmäisyys parhaimmillaan voi olla.
 Mietin sitä Hermanin parkkipaikalla ollutta ihmisjoukkoa, joka vain yhtäkkiä tulee paikalle ja auttaa. Tai sitten kun kuulee, miten ihmiset viestivät keskenään: oletko sinä kunnossa?
 Eivätkö ne lopulta ole vain viestejä siitä, että minä välitän sinusta? Ja että me todella olemme toisillemme tärkeitä."
 Kauppakeskuksessa on muistopöytä osanottoa varten. Sami Takkinen / Yle
 Näin Kuopion tapahtumat etenivät minuutti minuutilta
 12.00:  Oppitunti alkaa Savon ammattiopiston väistötiloissa kauppakeskus Hermanin toisessa kerroksessa. Hyökkääjä tulee silminnäkijäkertomusten perusteella luokkaan noin vartin myöhässä ja käy miekalla ihmisten kimppuun.
 12.29:  Joku soittaa Hermanista hätäkeskukseen ja sitten äidilleen, joka soittaa hätääntyneenä myös hätäkeskukseen. Väärinkäsityksen vuoksi poliisiautot lähetetään molempiin kohteisiin.
 12.35:  Kauppakeskuksen automaattiset palohälyttimet alkavat soida. Moni ihmisistä luulee, että kyseessä on väärä hälytys.
 12.37:  Epäilty jää kiinni toisen kerroksen käytävällä. Poliisi kertoo käyttäneensä ampuma-asetta epäillyn pysäyttämiseksi. Yksi poliisi loukkaantuu tilanteessa.
 12.47:  Ensimmäiset pelastuslaitoksen työntekijät tulevat sisään kauppakeskukseen. Poliisit varmistavat tiloja.
 13.06:  Palokunta saa sammutettua viimeiset miekkamiehen sytyttämät tulipalot. Kauppakeskus tyhjennetään ihmisistä. Loukkaantuneita hoidetaan sairaalassa ja kauppakeskuksen luona ihmisille tarjotaan kriisiapua.

"Isä on nyt aika väsynyt" – Kuopion surmapaikalla olleet Anssi ja Panu kertovat, miten tapahtumat heihin vaikuttivat


Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän yt-neuvottelut ovat päättyneet. Yhtymä irtisanoo kymmeniä työntekijöitä.
 Irtisanottavien määrä on 51. Luvassa on myös lomautuksia. Hyvinvointiyhtymä pitää parhaillaan tiedotustilaisuutta Päijät-Hämeen keskussairaalassa.
 Irtisanomisten lisäksi säästöjä haetaan eläköitymisistä. Eläköitymisiä on 27 ja runsaan 40 henkilötyövuoden vähennys tulee, kun määräaikaisia virka- ja työsuhteita jätetään täyttämättä.
 Myös sijaisten käyttöä vähennetään ja liikkeenluovutuksilla karsitaan yli 60 henkilötyövuotta. Henkilöstösupistukset kohdistuvat hyvinvointiyhtymän kaikkiin toimintoihin ja koko henkilöstöön.
 Hyvinvointiyhtymän säästövalikoimassa on myös lomautukset. Määräaikaisia viikon tai kahden kestoisia lomautuksia on ensi tammikuusta alkaen syyskuun loppuun välisenä aikana. Lomautukset koskevat noin 3500 työntekijää tai viranhaltijaa.
 Tehyn pääluottamusmies  Kirsi Lehtimäki  sanoo, että neuvottelutavoite ei ole täyttynyt:
 – Työnantaja ei ole esittänyt miten lomautukset kohdentuvat. Henkilöstöllä ei ole ollut vaikuttamismahdollisuutta.
 Lehtimäki kritisoi myös sitä, että tilat ja vuokrat jätettiin pois neuvottelupöydästä:
 – Kahdesta kolmeen miljoonaa olisi voitu vähentää sieltä.
 Elokuun alkupuolella alkaneiden neuvottelujen tavoitteena on ollut löytää 15 miljoonan euron säästöt sekä kuluvalle että ensi vuodelle. Kuntien omistama hyvinvointiyhtymä on maakunnan suurin työnantaja. Sen palveluksessa työskentelee noin 7 000 henkilöä.
 Kerromme pian lisää.

Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä irtisanoo 51 – luvassa myös lomautuksia


Summary: Britanniassa lasten fyysinen kurittaminen on edelleen yleinen kasvatuskeino.

Skotlanti on kieltämässä lasten fyysisen kurittamisen ensimmäisenä Britanniassa.
 Skottiparlamentti äänestää niin kutsutusta "läimimiskiellosta" istunnossaan torstaina iltapäivällä.  Britannian yleisradioyhtiö BBC:n  mukaan vihreiden edustajan  John Finnien  aloite on saamassa parlamenttiedustajilta ylivoimaisen tuen.
 Lakialoitteen pääviesti  on selvä: lapset ansaitsevat samat oikeudet kuin aikuisetkin. Skotlannin laissa kaikki aikuisiin kohdistuva fyysinen väkivalta on jo kielletty.
 – Fyysisellä rankaisemisella ei ole sijaa 2000-luvun Skotlannissa. Kansainvälinen näyttö sanoo, että siitä voi olla vakavaa haittaa lapsille, brittimediat kertovat Finnien sanoneen.
 Tiukka "ei" kaikelle kuritukselle
 Vihreän puolueen ohella Skotlannin kansallispuolue, liberaalidemokraatit ja työväenpuolue ovat jo ennen torstain istuntoa ilmaisseet kannattavansa aloitetta. Vain konservatiivit vastustavat, kertoo BBC.
 Skotlannin nykylain mukaan alle 16-vuotiaita lasten "kohtuullinen" fyysinen kurittaminen on sallittua vanhempien tekemänä. Esimerkiksi kouluissa kurittaminen on kuitenkin kielletty.
 BBC:n mukaan vanhemmat voivat nykyään käytännössä läpsäistä lasta vartaloon, mutta päähän kohdistuvat iskut, ravistelu ja esimerkiksi piiskan käyttäminen ovat kiellettyjä.
 Finnien luotsaama lakialoite määrittelee  fyysisen kurittamisen  samoin kuin YK:n lapsen oikeuksien komitea. Se kieltäisi kaikenlaisen lyömisen, potkimisen, ravistelun, repimisen ja lapsen paikoilleen pakottamisen.
 Lailla on vastustajansa
 Lasten lyöminen ei ole ok! Ei läpsimiselle koko maailmassa!
 Viesti on selvä Skotlannin parlamentin edustalle kerääntyneiden järjestöaktiivien kylteissä.
 Vaikka myös parlamentti vaikuttaa olevan melko yksimielinen läimimiskiellon tarpeellisuudesta, aloitteella on myös vastustajansa. Mielipidemittausten mukaan vain 30 prosenttia kannattaa kieltoa, kertoi  valtakunnallinen sanomalehti The Scotsman  viime vuonna.
 Kieltoa vastustaa näkyvästi  Be Reasonable Scotland -ryhmä , jonka mukaan nykyinen laki oikein toimeenpantuna suojaa lapsia huonolta kohtelulta. Ryhmän mukaan muutokset laissa uhkaisivat vanhempien päätösvaltaa ja työllistäisivät turhaan viranomaisia.
 Myös Ranskassa mielipidemittausten tulokset ovat olleet samansuuntaisia kuin Skotlannissa. Lasten fyysisen kurittamisen kieltämiseen tähtäävä laki on jo useamman kerran  kaatunut ponnekkaaseen vastustukseen.
 Yli 50 maata kieltänyt läpsimisen
 Britanniassa lasten fyysinen kurittaminen on edelleen yleinen kasvatuskeino, vaikka asenteet ovat jo muuttumassa tuomitsevampaan suuntaan, kertoo lastenjärjestöjen julkaisema  raportti vuodelta 2015 .
 Skotlannin aloitetta vastaava, fyysisen kurittamiseen kriminalisoimiseen tähtäävä hanke on meneillään  myös Walesissa . Englannissa ja Pohjois-Irlannissa kielto ei tällä hetkellä ole virallisesti suunnitteilla.
 Yli 50 maata on kieltänyt lasten fyysisen kurittamisen. Ruotsi kielsi edelläkävijänä läpsimisen ja muun fyysisen kurittamisen vuonna 1979, Suomessa kielto astui voimaan viisi vuotta myöhemmin.
 Viimeisimpänä lain hyväksyi Etelä-Afrikka, kertoo globaali  Global Initiative to End All Corporal Punishment of Children -järjestö.
 Lue lisää:
 Ranska yrittää jälleen kieltää lasten fyysisen kurittamisen – jopa 70 prosenttia kansasta vastustaa kieltoa
 Lasten ruumiillinen kuritus kiellettiin 30 vuotta sitten – vielä joka neljäs tukistaa
 Naisten väkivalta on yhä tabu, vaikka äidit kohtelevat lapsia kaltoin useammin kuin isät – Uusi väitös osoittaa, että apua saa vertaistuesta
 "Aina voi yhden tai kaksi luunappia paukuttaa" – Monet äidit ja isät eivät tunnista, mitä on väkivalta lastenkasvatuksessa

"Lapset ansaitsevat samat oikeudet kuin aikuisetkin" – Skotlanti on kieltämässä lasten läimimisen ensimmäisenä Britanniassa


Summary: Kunnan suurin vedenottamo on jouduttu sulkemaan.

Petäjävedellä  keskustan asukkaita kehotetaan vedensäästötalkoisiin , jotta käyttövesi ei lopu kokonaan.
 – Kuntalaisten vedenkäytön tulee puolittua, jotta jäljellä olevat vedenottamot eivät kuivu. Tällöin vesi loppuisi kokonaan, varoittaa Petäjäveden tekninen johtaja  Matti Varis .
 Syynä on yhden vedenottamon sulkeminen toistaiseksi.
 Kunnanjohtaja  Eero Vainio  kertoo, että kunnan suurin vedenottamo jouduttiin sulkemaan alkuviikosta.
 – Pitkään jatkunut kuivuusjakso on madaltanut pohjavesien pintaa Keski-Suomessa. Tiistaisen rankkasateen seurauksena yhteen kolmesta vedenottamosta pääsi todennäköisesti maaperän epäpuhtauksia.
 Vesijohtovesi on todettu puhtaaksi eli huolta veden laadusta ei tällä hetkellä ole. Varotoimenpiteenä vesijohtoveteen lisätään pieni määrä klooria laadun varmistamiseksi. Tämä voi aiheuttaa maku- ja hajuhaittoja, mutta ei estä veden käyttöä talousvetenä.
 Kuntalaisia kehotetaan rajoittamaan vedenkäyttöä jäljellä olevien vedenottamoiden toiminnan varmistamiseksi.
 – Toivomme, että petäjävetiset rajoittavat toistaiseksi pesuvedenkäyttöä ja hakevat juoma- ja ruokaveden jakelupisteistä. Kahden jäljellä olevan vedenottamon vesi ei riitä, mikäli vettä käytetään yhtä paljon kuin ennenkin, sanoo Varis.
 Kunta järjestää torstai-iltapäivästä alkaen varavedenjakelua kolmessa pisteessä: palolaitos, kunnanvarikko ja Kyläsepän piha-alue. Jakelupisteistä voi hakea vettä omiin puhtaisiin astioihin.
 Veden käytön säännöstely ei koske Kintauden vesiosuuskunnan jakelualuetta.
 Petäjävedellä on suunniteltu heinäkuusta alkaen uuden vedenottamon rakentamista. Ottamon yleissuunnitelmat ja alustava kustannusarvio ovat valmistuneet syyskuussa. Vedenottamon valmistuminen on mahdollista aikaisintaan helmikuussa.
 Vesitilanne on kunnanhallituksen käsittelyssä ensi maanantaina.

Petäjävesi rajoittaa vedenkäyttöä: käyttövesi haettava vedenjakelupisteistä, vessaa ei saa vetää eikä suihkussa käydä


Hälsofarlig rök i luften, plats Vasa, Gamla Vasa. Alla i området uppmanas hålla sig inomhus och stänga av ventilationen samt invänta meddelande om att faran är över.

Vaaratiedote Etelä-Pohjanmaalle


Summary: Eduskunta on tällä viikolla keskustellut muun muassa Kuopion tapauksesta ja tuoreesta väestöennusteesta.

Oppositio kysyy ja hallitus vastaa. Eduskunnan kyselytunti alkaa perinteiseen tapaan tänään torstaina, kello 16.00.
 Yle näyttää kyselytunnin suorana TV1:ssä ja Yle Areenassa sekä seuraa tuntia hetki hetkeltä tässä artikkelissa. Voit katsoa kyselytunnin myös klikkaamalla tämän jutun pääkuvaa.
 Yleensä kyselytunneilla on kysytty ajankohtaisista aiheista. Tällä viikolla eduskuntaa ja kansaa ovat puhuttaneet muun muassa Kuopion tapaus, Tilastokeskuksen uusi väestönennuste, kokoomuksen välikysymys työllisyydestä ja Euroopan unionin rahoitus.
 Kuopiossa 24-vuotiasta miestä epäillään murhasta ja yhdeksästä murhan yrityksestä. Mies hyökkäsi Savon ammattiopiston tiloihin kauppakeskus Hermannissa ja käytti tekovälineinään ”sapelintyyppistä” teräasetta.
 Hyökkäyksen johdosta yksi ihminen kuoli ja yhdeksän ihmistä loukkaantui vakavasti.
 Alkuviikosta puolestaan Tilastokeskus julkaisi päivitetyn väestöennusteen. Sen mukaan väestön määrä Suomessa lähtee laskuun vuonna 2031.
 Tämä puolestaan luo paineita hyvinvointiyhteiskunnan palveluiden ylläpitoon ja eläkkeiden maksamiseen.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen alkukauden väittelyiden kestoaihe eduskunnassa on ollut talous ja työllisyys. Varsinkin kokoomus on kritisoinut hallitusta taloudenpidosta ja sitä puolue teki myös tiistain välikysymyksessä.
 Hallitus on myös kertonut, että neuvotteluissa EU:n jäsenmaiden rahoituksesta olisi päästy eteenpäin. Suomen tavoitteena on oikeusvaltiokehityksen ja rahoituksen kytkeminen toisiinsa.
 Rahoitussopimus pyritään saamaan voimaan kuluvan vuoden loppuun mennessä.

Oppositio haastaa hallitusta kyselytunnilla – Yle seuraa kyselytuntia suorana kello 16 lähtien täältä


Summary: SDP:n johtava poliitikko valittiin pysäköintifirman hallitukseen, vaikka häntä epäiltiin rikoksesta.

Tampereen pormestari  Lauri Lyly  (sd.) ja konsernijaoston puheenjohtaja  Kalervo Kummola  (kok.) ovat saamassa kaupunginhallitukselta huomautuksen hyvän hallintotavan vastaisesta toiminnasta. Kaupunginhallitus käsittelee asiaa ensi maanantaina.
 Esityksen mukaan Lylyä ja Kummolaa huomautetaan siitä, että kaupungin ohjeita, hallintosääntöä ja hallintolain säännöksiä on noudatettava. Huomautusta perustellaan sillä, että kaupungin ylin johto antaa omalla toiminnallaan esimerkkiä koko kaupunkiorganisaatiolle.
 Jani Aarnio/Yle
 Kaupunginhallitus on saanut Lylyltä ja Kummolalta selvitykset Finnparkin hallitusvalintaan liittyvistä tapahtumista. Lisäksi Kuntaliitolta pyydettiin lausunto.
 Taustalla tonttisotku
 Keväällä 2018 SDP:n johtava poliitikko  Atanas Aleksovski  nimitettiin kaupungin omistaman pysäköintifirman hallituksen puheenjohtajaksi, vaikka häntä epäiltiin luottamusaseman väärinkäytöstä Kotilinnasäätiön tontin vuokraoikeuden myynnissä. Säätiö myi vuokraoikeuden rakennusyhtiölle ilman kaupungin virallista lupaa.
 Myöhemmin Aleksovski sai seitsemän kuukauden ehdollisen vankeustuomion Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Asian käsittely jatkuu hovioikeudessa.
 Ennen nimitystä Kummola ja Lyly sekä konsernijohtaja  Juha Yli-Rajala  saivat tietää rikosepäilystä poliisilta. Aleksovski oli itse ilmoittanut, että ei ole epäiltynä rikoksesta.
 Myös Yli-Rajalalta pyydettiin selvitys samasta asiasta. Yli-Rajalan osalta mahdollista huomautusta tai varoitusta ei käsitellä kaupunginhallituksessa julkisesti.
 Kaupunginhallitus esitetään, että se saattaisi Lylylle ja Kummolalle annetut huomautukset tiedoksi valtuustolle.
 Lue lisää:
 Yhdestä tontista alkanut sotku heijastuu jo Tampereen pormestariin ja Kalervo Kummolaan: Miesten ensimmäiset selitykset eivät riittäneet
 Tampereella vellonut tonttisotku ulottuu pormestariin asti – nyt selvitetään, toimiko ylin johto virkavelvollisuuksien vastaisesti
 Poliisi ei tutki virkamiesten toimintaa Finnpark-valinnassa
 Kummola, Lyly ja Tampereen muu ylin johto saavat kritiikkiä rikosepäilyn pimittämisestä – ”Ei tästä kukaan saa tyylipisteitä"
 Tampereen johto tiesi demarivaikuttajan rikosepäilystä ja rikkoi kaupungin ohjeita – myös Kummolan ja Lylyn pitää antaa selvitys tekemisistään

Tampereen pormestarille Lauri Lylylle ja Kalervo Kummolalle esitetään huomautusta Tampereella – eivät noudattaneet kaupungin omia sääntöjä


Summary: Yli 75-vuotiaat naiset kärsivät köyhyydestä kaksi kertaa useammin kuin miehet.

Suomi on niittänyt maailmalla  mainetta maailman onnellisimpana maana . Naisten ja tyttöjen oikeuksissa näyttää kuitenkin olevan yhä korjattavaa.
 Tähän johtopäätökseen on päädytty kansalaisjärjestöraportissa. Naisjärjestöjen Keskusliitto on tehnyt raportin "Tehdään tasa-arvo" yhdessä 40 kansalaisjärjestöjen kanssa. Siinä käydään läpi naisten ja tyttöjen ihmisoikeustilannetta Suomessa.
 Raportti julkaistiin torstaina. Tänä vuonna tulee kuluneeksi 25 vuotta siitä, kun 189 YK:n jäsenvaltiota sitoutui Pekingissä edistämään naisten ja tyttöjen oikeuksia.
 Yle poimi raportista viisi kohta, joissa Suomella on vielä parannettavaa:
 1. Väkivalta naisia kohtaan
 Jopa 47 prosenttia yli 15-vuotiaista naisista ja tytöistä on kokenut fyysistä tai seksuaalista väkivaltaa. Joka kolmannessa tapauksessa tekijä on uhrin nykyinen tai entinen kumppani.
 Naisiin kohdistuva väkivalta on toistuvaa. Esimerkiksi turvakoteihin tulevista yli 15-vuotiaista asiakkaista joka viides on kärsinyt väkivallasta useita vuosia.
 Suomen toiseksi yleisin henkirikos on tappo, jonka uhri on nainen ja tekijä nykyinen tai entinen kumppani.
 2. Suurin köyhyysriski iäkkäillä naisilla
 Köyhyyteen ajautuvat useimmiten yli 75-vuotiaat yksinasuvat naiset. Vuonna 2016 joka neljäs iäkäs nainen oli pienituloinen.
 Köyhyysriski on erityisen suuri yksin asuvilla iäkkäillä naisilla, sillä matalapalkka-alat ja työurakatkokset vaikuttavat eläkkeiden suuruuteen. Työuriin on tullut katkoksia, kun naiset ovat hoitaneet lapsia kotona.
 Lähes 70 prosenttia yli 65-vuotiaista pelkän perusturvan varassa elävistä on naisia. Käytännössä he saavat vain takuueläketta, jonka suuruus on 784 euroa kuukaudessa.
 Pienimmillä eläkkeillä sinnittelevät jättävät rahapulan takia käymättä lääkärissä. Heille siis kasautuu myös erilaisia sairauksia.
 3. Määräaikaiset työt ja nollatuntisopimukset
 Naiset tekevät yhä miehiä enemmän osa- ja määräaikaista työtä, usein vastentahtoisesti. Vuonna 2017 joka viides nainen teki osa-aikatyötä, kun miehillä osuus oli joka kymmenes.
 Määräaikaisissa työsuhteissa työskentelevien ansiot ovat pääsääntöisesti matalampia kuin vakituisilla työntekijöillä.
 Naisvaltaisilla aloilla työntekijöillä on raportin mukaan vähemmän tietoa seuraavista työvuoroista. Tasa-arvon näkökulmasta pirstalaiset työsuhteet vaikeuttavat työn ja perheen yhteensovittamista.
 4. Rasistinen häirintä
 Suomeen muuttaneet naiset kokevat monenlaista syrjintää. Vuonna 2017 julkaistun Euroopan unionin vähemmistöjä ja syrjintää koskevan toisen kyselytutkimuksen mukaan  Suomi on yksi Euroopan syrjivimmistä maista .
 Afrikkalaistaustaisista naisista lähes puolet on kokenut syrjintää viiden viime vuoden aikana. Tekijät ovat usein uhrille tuntemattomia. Häirintä voi olla esimerkiksi nimittelyä tai huutelua.
 Syrjintä voi näkyä myös viranomaisten toiminnassa. Maahanmuuttajanaisia ohjataan automaattisesti hoiva-aloille ilman, että heidän toiveensa tai kykynsä huomioidaan.
 5. Syöpien ennaltaehkäisy
 Rintasyöpä on naisten yleisin syöpä. Suomi oli ensimmäinen maa maailmassa, joka aloitti mammografiaseulonnat. Suomessa suuret ikäluokat ovat siirtyneet rintasyövän riski-ikään.
 Seulonnat koskevat kuitenkin yhä vain 50−69-vuotiaita naisia, mutta seulontaikärajaa pitäisi raportin mukaan nostaa 74 ikävuoteen.
 Yli puolet rintasyövistä havaitaan kuitenkin rintasyöpäseulontojen ulkopuolella. Omatarkkailu on raportin mukaan ottanut 25 viime vuoden aikana takapakkia.
 Se, miten asiakasta opastetaan tutkimaan rintojaan, riippuu pitkälti siitä, missä päin Suomea asiakas sattuu asumaan ja kenen vastaanotolle hän menee.

5 syytä, miksi maailman paras maa ei ole naisten ja tyttöjen onnela: Suomi on yhä Euroopan toiseksi väkivaltaisin maa


Summary: Poliisiaseman vieressä oleva metroasema on suljettu turvallisuussyistä.

Veitsellä varaustautunut mies hyökkäsi poliisin päämajaan Pariisissa torstaina päivällä.
 Kaksi tai kolme poliisia haavoittui puukotuksessa. Puukottaja ammuttiin kuoliaaksi,  kertoo BBC .
 Poliisiaseman lähettyvillä oleva Cite-metroasema on suljettu turvallisuussyistä, samoin kuin pääpoliisiaseman ympäristö.
 Uutinen päivittyy.

Mies puukotti poliiseja Pariisin pääpoliisiasemalla


Summary: Kerrostalossa syttyi tulipalo Vanhassa Vaasassa iltapäivällä.

Kerrostalo palaa Vanhassa Vaasassa Kuningattarenpolulla.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen paikalle iltapäivällä kello 14 jälkeen. Paikalla on useita pelastuslaitoksen yksiköitä.
 Kerromme kohta lisää.

Kerrostalo palaa Vaasassa


Summary: Laitoksen toiminnassa on havaittu useita vakavia puutteita.

Etelä-Suomen aluehallintovirasto on määrännyt Pro Manors Oy:n keskeyttämään Iitin kunnassa sijaitsevan Loikalan kartanon toiminnan.
 Aluehallintovirasto sai toukokuussa eduskunnan apulaisoikeusasiamieheltä pyynnön tarkistaa Loikalan kartanon luvanmukaisuus sekä toimintakäytäntöjä. AVI havaitsi laitoksen toiminnassa useita vakavia puutteita.
 Avin saamien tietojen ja tehdyn valvontakäynnin perusteella laitoksen kasvatuskäytännöt ovat olleet epäasianmukaisia, eivätkä rajoitustoimenpiteiden käyttö ja niitä koskevat kirjaukset eivät ole olleet lastensuojelulain mukaisia. Laitoksessa ei myöskään ole riittävästi alan ammatillista henkilökuntaa eikä henkilökunnan koulutustaso ole riittävä. Toiminta ei ole kaikilta osin luvanmukaista eikä se täytä sijaishuollon järjestämiseltä vaadittavia toimintaedellytyksiä.
 Aluehallintovirasto teki yllätyskäynnin laitokseen kesäkuussa.
 Nyt viranomainen määrää laitoksen toiminnan keskeytettäväksi marraskuun alusta alkaen. Laitokseen sijoitetuille lapsille ja nuorille pystytään järjestämään korvaavat sijaishuoltopaikat.
 Kaakkois-Suomen poliisilla  on lisäksi käynnissä tutkinta  Loikkalan kartanon toimintaan liittyvistä epäkohdista. Loikalan kartanon johtoa epäillään vapaudenriistosta, pakottamisesta ja pahoinpitelystä. Rikosnimikkeet täsmentyvät tutkinnan edetessä. Poliisilla on kaksi pääepäiltyä, joista toinen on laitoksen johtaja.
 Kerromme kohta lisää.

Aluehallintovirasto: Lastensuojelulaitos Loikalan kartanon toiminta on keskeytettävä


Summary: Senaatti-kiinteistöt myy verkkosivuillaan Hämeenlinnan vanhaa tiilivankilaa. Naapuriin nousee jo uusi naisvankila.

Hämeenlinnan vanhaa, suljettua vankilaa Paroisilta myydään parhaillaan verkossa. Kiinteistön omistaja Senaatti-kiinteistöt myy samalla vankilan ympärillä olevaa runsaan kymmenen hehtaarin tonttia.
 Vankila koostuu nimensä mukaisesti pääosin vankiselleistä, pitkistä käytävistä, vankien yhteisistä tiloista sekä vartijoiden toimitiloista ja normaaleista toimistotiloista.
 Senaatti-kiinteistöjen myyntipäällikön  Asko Taskilan  mukaan vankilalle on vaikea kuvitella etukäteen ostajaa. Jos ostajaa ei saada, vaihtoehtona on vanhan, suljetun vankilan purkaminen.
 – Sen myynti on erittäin haasteellista. En osaa oikein sanoa, mihin tarkoitukseen se voisi jatkossa soveltua, koska se on rakennettu juuri vankilaksi, pohtii Taskila.
 Vankilan yli 10 hehtaarin tontille Senaatissa uskotaan kuitenkin olevan kysyntää.
 Vuonna 1972 valmistunut keltatiilinen Hämeenlinnan vankila on herättänyt jo Senaatti-kiinteistön verkkosivulla huomiota. Pari asiasta kiinnostunutta on siitä myyntipäällikälle soittanut.
 Vankila on hyvin kookas rakennus, siinä on pinta-alaa 17 000 neliömetriä. Vankila on myynnissä marraskuun puoliväliin asti.
 Tämän jälkeen Senaatissa katsotaan, onko harvoin tarjolla olevasta erikoisesta tilasta saatu ostotarjouksia ja mitä niille tehdään.
 Vankilan maine on ikäväksi tunnettu
 Hämeenlinnan vankila on aikanaan ollut maan ainoa naisvankila. Lisäksi miehiä on ollut siinä rangaistusta kärsimässä omilla osastoillaan. Varustetasoltaan heikohko vankila sai mainetta laajasti muun muassa siitä syystä, että vankilan selleistä puuttuivat wc-tilat. Sellit ovat hyvin karuja ja puutteellisia,  niin sanottuja paljusellejä , joissa wc:n tilalla vangilla on ollut itse tyhjennettävä yöastia kumppaninaan.
 Asiaan kiinnitti huomiota muun muassa Euroopan neuvoston kidutuksen vastainen komitea ja moitti Suomea paljuselleistä.
 Hämeenlinnan vanhassa vankilassa on edelleen lämmöt ja virrat päällä. Senaatti-kiinteistöt haluaisi kovasti vanhasta eroon, mutta helppoa se ei ole.
 – Ei voi varmuudella sanoa, löydetäänkö vankilalle käyttöä, vai onko se purettava, kertoo myyntipäällikkö Asko Taskila.
 Hämeenlinnan vanha vankila suljettiin kokonaan alkuvuodesta huonon sisäilman takia. Parhaillaan Hämeenlinnaan rakennetaan  uutta modernia naisvankilaa , joka otetaan käyttöön vuoden päästä, syksyllä 2020. Uusi vankila tulee vanhan läheisyyteen.

Harvoin tarjolla – Hämeenlinnassa myydään suurta suljettua vankilarakennusta: "Myynti on erittäin haasteellista"


Summary: 8-vuotias neuvokas pyöräilijä selvisi tilanteesta Kankaanpäässä vahingoittumattomana.

Lounais-Suomen poliisi kertoo tiedotteessaan Pohjois-Satakunnassa Kankaanpäässä tiistaina iltapäivällä sattuneesta vakavasta läheltä piti -tilanteesta. 8-vuotias koululainen lähti pyöräilemään noin klo 14 maissa kohti kotia Kangasmetsän koulun pihasta.
 Näin tapahtumat etenivät poliisin kertomana tämän jälkeen:
 Kangasmoisionkadun ja Niementien risteyksessä suojatiellä ollut pieni pyöräilijä huomasi linja-auton tulevan häntä kohti. Linja-auton kuljettaja ei huomannut pyöräilijää, vaan jatkoi kääntymistä vasemmalle kohti Niementietä.
 Neuvokas pyöräilijä hyppäsi pois pyöränsä päältä ja välttyi itse jäämästä linja-auton renkaiden alle. Pyörä jäi linja-auton renkaiden alle ja vaurioitui korjauskelvottomaksi.
 Koululainen palasi takaisin koululle ja kertoi asiasta koulun opettajalle, joka alkoi selvittämään asiaa ja soitti muun muassa hätäkeskukseen.
 Kankaanpään poliisipartio sai vähän myöhemmin linja-autonkuljettajan puhelimitse kiinni. Kuljettaja oli ennättänyt ajaa jo noin 50 kilometrin päähän Poriin. Kuljettaja kertoi poliisille, että ei ollut huomannut tilannetta ollenkaan.
 Poliisi kiittää koulua hyvästä jälkipuinnista
 Poliisi kiittää Kangasmetsän koulun rehtoria ja henkilökuntaa erittäin hyvin hoidetusta jälkitilanteesta. Rehtori järjesti keskiviikkona koululle tapaamisen, jossa kaikki tilanteen osalliset olivat paikalla.
 Poliisi muistuttaa kaikkia tienkäyttäjiä erityiseen varovaisuuteen ja tarkkaavaisuuteen koulujen läheisyydessä.

Pikkupyöräilijä oli jäädä linja-auton alle suojatiellä – pyörä murskautui, bussikuskilta tilanne meni kokonaan ohi


Summary: Teinityttö kirjoitti alkuvuonna keskustelupalstalle uhkauksen kouluampumisesta.

Oulun Kellon koulua uhannut teinityttö tuomittiin sakkoihin.
 Kouluampumisella uhannut teinityttö tuomittiin 50 päiväsakkoon Oulun käräjäoikeudessa. Hänen tuloillaan sakkosumma on 300 euroa.
 Tyttö kirjoitti tämän vuoden tammikuussa uhkauksen verkkoon.
 Tekoaikaan 15-vuotias tyttö kirjoitti alkuvuonna keskustelupalstalle myös viestin pommin räjäyttämisestä Oulun keskustassa. Kolmas uhkaus kohdistui poliiseihin ja poliisiasemaan.
 Käräjäoikeuden mukaan tyttö syyllistyi nuorena henkilönä kolmeen perättömään vaarailmoitukseen. Tyttö tunnusti teot. Oikeus antoi tuomion keskiviikkona suullisen käsittelyn päätteeksi.
 Lue lisää:
 Oulun tammikuista koulu-uhkausta puidaan käräjillä – epäilty teini-ikäinen tyttö uhkasi myös poliiseja ja pommin räjäyttämisellä kaupungissa
 Oulussa Kellon kouluun on kohdistunut uhkaus – "On suhtauduttava aina niin, että uhkaus pitäisi paikkaansa"

Oulun Kellon koulua uhanneelle teinitytölle sakkorangaistus


Summary: Kolme varusmiestä kuoli ja viisi loukkaantui syksyllä 2017, kun henkilöjuna törmäsi puolustusvoimien miehistönkuljetusautoon Skogbyn tasoristeyksessä Raaseporissa.

Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus on antanut ratkaisunsa asiasta tänään torstaina.
 Artikkeli täydentyy.
 Puolustusvoimien ajoneuvon kuljettajaa syytettiin kolmesta kuolemantuottamuksesta, liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja palvelusrikoksesta.
 Syyttäjä vaati kuljettajalle ensin tuntuvaa  sakkorangaistusta tai ehdollista vankeutta . Hän kuitenkin  pyörsi rangaistusvaatimuksensa  kaksipäiväisen oikeudenkäynnin aikana.
 Skogbyn tasoristeykseen tuotuja muistokynttilöitä lokakuussa 2017. Paula Tiainen / Yle
 Turma sattui, kun VR:n kiskobussi törmäsi vartioimatonta tasoristeystä ylittäneeseen puolustusvoimien miehistönkuljetusajoneuvoon Raaseporin Skogbyssä 26.10.2017. Onnettomuuspaikka sijaitsee noin 10 kilometriä Tammisaaren keskustasta länteen.
 Onnettomuudessa kuoli neljä ihmistä, heistä kolme oli varusmiehiä ja yksi junamatkustaja, jonka kuolinsyyllä ei lopulta ollut yhteyttä törmäykseen.
 Puolustusvoimien auto oli matkalla Syndalenin harjoitusalueelle ja kiskobussi niin ikään Hangon suuntaan.
 Lue myös
 Mitä tarkoittaa, että syyttäjä luopui rangaistusvaatimuksesta Raaseporin tasoristeysonnettomuudessa? Professori: Ei sido tuomioistuinta, mutta käytännön vaikutus on merkittävä
 Vuosi Raaseporin tasoristeysonnettomuuden jälkeen – uusi "hätänumero" ja neljä muuta asiaa, joihin Raaseporin tasoristeysonnettomuus vaikuttaa
 Onnettomuustutkintakeskus Raaseporin turmasta: Vaarallisin tutkimamme tasoristeys, maastokuorma-auton kuljettajan oli lähes mahdotonta nähdä takaviistosta lähestyvää junaa
 Raaseporin tuhoisan onnettomuuspaikan tasoristeys suljetaan tänään
 Tämän tiedämme Raaseporin onnettomuudesta nyt – juna törmäsi varusmiehiä kuljettaneeseen kuorma-autoon

Raaseporin tasoristeysturmakuskin syytteet kumoon käräjäoikeudessa: ei tuomiota eikä rangaistusta


Summary: Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean kohtaaminen jäi tuloksettomaksi helmikuussa Vietnamissa.

Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean edustajat saattavat tavata viikonloppuna Ruotsissa, kertovat  SVT  ja  Aftonbladet . Ne perustavat tietonsa eteläkorealaisen uutistoimiston Yonhapin uutiseen.
 Aftonbladet kirjoittaa, että Pohjois-Korean pääneuvottelija  Kim Myong Gil  lentäisi jo tänään Ruotsiin. Maa ei isännöisi ensimmäistä kertaa Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean tapaamista. Maat kohtasivat viimeksi tammikuussa salaisessa tapaamisessa Ruotsissa.
 Tieto tapaamisesta tuli sen jälkeen, kun maat ovat sopineet palaavansa neuvottelupöytään.
 Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean presidenttien kohtaaminen päättyi lähes tuloksettomana helmikuussa Vietnamissa.

Mediat: Yhdysvallat ja Pohjois-Korea saattavat tavata Ruotsissa viikonloppuna


Summary: Jan Vapaavuori ei esitä ensi vuoden budjettiehdotuksessaan kunnallisveroprosentin laskua, jota kokoomus vielä keväällä ajoi.

Helsingin kunnallisveroprosentti on pysymässä 18,0 prosentissa myös vuonna 2020.
 Näin on linjattu torstaina julkaistussa Helsingin pormestarin  Jan Vapaavuoren  (kok.) budjettiesityksessä. Ensi vuodelle tehty esitys menee syksyn aikana vielä Helsingin kaupunginvaltuuston käsittelyyn ja vahvistettavaksi.
 Vielä keväällä kookomus ajoi budjetin lähetekeskustelussa  kunnallisprosentin laskemista .
 Vapaavuoren mukaan kunnallisveroista ja yhteisöveroista saataviin tuloihin liittyy kuitenkin tulevina vuosina "huomattavia epävarmuustekijöitä". Kaupungin  tiedotteessa  Vapaavuori toteaa, että maailmantalouden tapahtumat ja suhdanteiden heikkeminen vaikuttavat myös Helsinkiin.
 Budjettiesityksestä käy myös ilmi, että Helsingin investoinnit nousevat ensi vuonna ensimmäistä kertaa kaupungin historiassa yli miljardiin euroon.
 Summasta reilu viidennes, eli 217 miljoona euroa, on menossa HKL-liikelaitokselle. Sen suurin yksittäinen hanke on Raide-Jokerin rakentaminen ja suunnittelu.
 Helsinki satsaa myös asuntotuotantoon: kahden seuraavan vuoden aikana Helsinkiin arvioidaan valmistuvan lähes 14 000 uutta asuntoa. Esityksen mukaan painopiste on Kalastaman ja Länsisataman alueilla.
 Talonrakennusinvestoinneista suurin on Jakomäen sydän -hanke. Tämä hanke käsittää yhtenäisen peruskoulun sekä nuoriso- ja päiväkotitilat.
 Päivitämme uutista.

Pormestarin budjettiesitys: Helsingin veroprosentti pysyy ennallaan – investoinnit kasvavat ensi vuonna huimasti


Summary: Kokoomus opettelee oppositiossa oloa. Löytyykö asialistalta muuta kuin verenkevennykset ja valtiontalous? Ykkösaamussa lauantaina kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo.

Rinteen hallitus on tehnyt täyskäännöksen talouspolitiikassa ja elvyttää. Miten entinen valtiovarainministeri arvioi nykyistä taloudenhoitoa ja hallituksen itselleen asettamia tavoitteita?
 Neljä viidestä suomalaisesta haluaa, että koko maa pidetään asuttuna, mutta miten se tehdään kun väki vähenee? Miten kokoomus näkee keskustelun Suomen lapsiluvun laskusta ja koko maan pitämisestä asuttuna?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 5.10. klo 10.05 on kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo.   Pirjo Auvinen  haastattelee.
 Orpolle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Petteri Orpo: Mitä haluat kysyä?


Summary: Suomi luovuttaa Yhdysvalloille intiaanikansojen jäänteitä Suomen kansallismuseon Mesa Verde -kokoelmasta.

Intiaanikansojen jäänteiden luovuttaminen Suomesta Yhdysvaltoihin tuli julki presidentti  Sauli Niinistön  Yhdysvaltain vierailun yhteydessä keskiviikkona.
 Kansallismuseon Mesa Verde -kokoelmaan kuuluu noin 600 muinaisten pueblo-intiaanien esinettä 500-1300-luvuilta.
 – Olemme neuvotelleet 22 vainajan ihmisjäänteiden, kuten luiden ja muumioiden, sekä noin kahdenkymmenen, haudasta löytyneen esineen luovuttamisesta, kertoo Ylen Oslosta työmatkalta tavoittama Kansallismuseon ylijohtaja  Elina Anttila .
 Jäämistöt ovat erityisen merkityksellisiä Pohjois-Amerikan intiaanikansojen jälkeläisille.
 Löydöt ovat peräisin pueblo-alkuperäiskansan haudoista arviolta 1200-luvulta. Löytöpaikka Mesa Verde sijaitsee Yhdysvalloissa Coloradon osavaltiossa.
 Paikka on kiinnostanut tutkijoita. Alueella on käynyt 1800-luvun lopulta lähtien useita arkelogeja. Elina Anttila kertoo, että esineistöä on vuosien saatossa kulkeutunut kokoelmiin Yhdysvalloissa sekä ulkomaille.
 – Kansallismuseon kokoelman historia on todella ainutlaatuinen. Esineistö on erittäin kiinnostava ja arvokas, vaikka niitä on muidenkin kokoelmissa, Anttila sanoo.
 Mesa Verde -pöytävuoren kanjoneissa sijaitsevien raunioasumuksien perusteella on pystytty hahmottamaan muinaisten intiaanien elämäntapaa. Gustav Erik Adolf Nordenskiöld / Museovirasto
 Myös Siida saa saamelaisten esineitä
 Etnografisen kokoelman keräsi ruotsalainen geologi  Gustaf Nordenskjöld , joka vuonna 1891 tutki Mesa Verden asuinpaikkalöytöjä. Suomalainen lääkäri ja keräilijä  Herman Antell  osti Nordenskjöldiltä kokoelman ja testamenttasi sen Suomen valtiolle.
 Elina Anttilan mukaan Suomen kansallismuseota lähestyttiin intiaanikansojen jäänteiden luovuttamisesta jo muutama vuosi sitten. Toistaiseksi varsinaista siirtoajankohtaa ei ole päätetty.
 Aikaisemmin museo on tehnyt palautuspäätöksen  saamelaiskulttuurien noin 2600 alkuperäisesineen siirtämisestä  Inarissa sijaitsevaan saamelaismuseo Siidaan.
 – Jokainen tällainen luovutusasia on erikseen harkittava. Siida on rakentamassa uutta laajennusta ja se valmistuu 2021. Esineet tulevat sinne.
 Ylijohtaja Elina Anttilan mukaan keskustelu esineiden luovuttamisesta alkuperämaahan on maailmalla lisääntynyt.
 – Palautuspyyntöjä tehdään huomattavasti enemmän kuin aikaisemmin. Jokainen museo harkitsee ja tekee päätöksensä erikseen. Esimerkiksi Tanska on luovuttanut Grönlannille alkuperäisesineistöä.
 Mesa Verde on nykyisin kansallispuisto ja se on kuulunut vuodesta 1978 Unescon maailmanperintöluetteloon. Gustav Erik Adolf Nordenskiöld / Museovirasto

Intiaanien luut palaavat Yhdysvaltoihin – Kansallismuseo luovuttaa esineitä arvokkaasta kokoelmastaan


Summary: Äitiys- ja lastenneuvoloissa käytiin Suomessa viime vuonna yli 2,7 miljoonaa kertaa.

Raisiolainen  Elina Loponen  on vielä toistaiseksi joutunut varaamaan  Santeri -poikansa neuvolakäynnille ajan, mutta parin viikon kuluttua nopeisiin asioihin voi saada avun kätevämminkin.
 Raision keskustan neuvolassa käynnistyy silloin avoneuvola, johon voi tulla keskiviikkoaamuisin ilman ajanvarausta.
 – Se kuulostaa hyvältä, koska lasten sairaudet tai muut murheet voivat tulla niin yhtäkkiä. Arki on hektistä, joten ajanvaraus saattaa joskus olla vähän työlästäkin, Loponen sanoo.
 Raision ja Ruskon neuvolapalveluiden ylihoitaja  Jaana-Sofia Saarinen  kertoo, että avoneuvolan on tarkoitus helpottaa lapsiperheiden arkea.
 – Tämä on yksi palvelu lisää. Avoneuvolaan voi tulla vaikka näyttämään pientä näppylää tai jos on ongelmia imetyksen kanssa ja tarvitsee pientä neuvontaa, sanoo Saarinen.
 Vastaavia avovastaanottoja on avattu viime aikoina eri puolille Suomea. Vantaalla avoneuvolat  aloittivat vuosi sitten , Turussa avoneuvola on toiminut parin vuoden ajan.
 – Se on ollut vaihtelevan suosittu, osassa neuvoloista hyvinkin suosittu, kertoo kehittäjäterveydenhoitaja  Kirsi Karppinen  Turun kaupungilta.
 Kirsi Karppinen kertoo, että avoneuvola on ollut monissa Turun neuvoloissa suosittu palvelu.  Paula Collin / Yle
 Neuvoja myös sähköisesti
 Avoneuvola on askel kohti helpommin saavutettavaa neuvolaa. Siihen suuntaan on menty myös erilaisten sähköisten palveluiden kanssa.
 Varsinais-Suomessa toimii 18 kunnan yhteinen neuvolachat, jossa voi kysyä anonyymisti mieltä askarruttavista asioista. Vastaava on käytössä  esimerkiksi Torniossa .
 Turussa on lisäksi sähköinen asiointipalvelu, jonka viestit menevät suoraan omalle terveydenhoitajalle.
 – Se madaltaa kynnystä kysyä asioita. Asiakas pystyy jäsentelemään ajatuksiaan ennen kuin lähettää kysymyksensä terveydenhoitajalle, Kirsi Karppinen sanoo.
 Neuvoloissa ollaan valmiita siihen, että koko ajan pitää keksiä uusia keinoja lapsiperheiden palvelemiseen. Sekä Raisiosta että Turusta vakuutetaan, että toiveita otetaan vastaan ja niitä kyllä kuunnellaan.
 Koko Suomessa äitiys- ja lastenneuvoloihin tehtiin viime vuonna yhteensä yli 2,7 miljoonaa käyntiä, joten asiakaskuntaa riittää.
 Jaana-Sofia Saarisen mielestä nykypäivän neuvolan pitää palvella lapsiperheitä monipuolisesti ja joustavasti. Paula Collin / Yle
 – Olemme täällä lapsiperheitä varten, ja palveluiden täytyy vastata tarvetta. Meidän on luovuttava siitä ajasta, että olisi tietty tunti tai puoli tuntia, jolloin saa terveydenhoitajan kiinni, Jaana-Sofia Saarinen sanoo.
 Lue myös:
 Neuvoloissa herätellään huoliaan panttaavia vanhempia puhumaan: "Kaikki me tiedämme, että pikkulapsiarki ei ole yhtä auvoa"
 Uudessa mallissa kaksivuotistarkistus tehdään neuvolan sijaan kotona – tutussa ympäristössä lapsen kehityksestä saadaan oikeampi kuva
 Äitiysneuvolapalvelut ovat parantuneet – odottajien terveystarkastuksissa ja ensisynnyttäjien kotikäynneissä silti puutteita

Apua chatissa tai vastaanotolle ilman ajanvarausta – neuvolapalveluita tuodaan koko ajan helpommin lapsiperheiden saataville


laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista

Sosiaali- ja terveysministeriössä valmistellussa lakiluonnoksessa ehdotetaan, että ympärivuorokautisen hoivan sitova hoitajamitoitus tulisi voimaan elokuussa 2020, mutta kaavaillun 0,7:n mitoituksen voisi alittaa siirtymäaikana, joka kestäisi huhtikuuhun 2023.
 Siirtymäaikana mitoituksen pitäisi olla kuitenkin vähintään 0,5 työntekijää asiakasta kohden. Hoivayksikköön voitaisiin soveltaa myös 0,7:ää korkeampaa mitoitusta, jos asiakkaat tarvitsevat enemmän hoitoa.
 Henkilöstömitoitus on vanhuspalvelulain uudistuksen ensimmäinen vaihe. Seuraavaksi lakiluonnos lähtee lausuntokierrokselle.

Lakiluonnos: Ympärivuorokautisen hoivan sitova hoitajamitoitus toteutuisi vuonna 2023


Summary: Roska pienessä purossa on lopulta mikromuovia Itämeressä.

Muoviroskaa on helppo löytää Kuninkojan pientareilta ostoskeskusalueelta Raision ja Turun rajalla. Turun ammattikorkeakoulun opiskelijoiden projektiharjoituksessa kerättiin roskia 100 metriä kertaa 350 metrin alueelta.
 Projektia johtava, auto- ja kuljetustekniikan insinööriksi opiskeleva  Rasmus Heinonen  ja toistakymmentä muuta opiskelijaa levittelevät saalistaan pressun päälle. Lajittelun jälkeen muovit punnitaan.
 – Kartoitamme, minkälaista roskaa alueelta löytyy, mistä se on peräisin ja paljonko roskassa olevan muovin paino on, Rasmus Heinonen kertoo.
 Pieni tutkimus pienessä purossa liittyy laajempaaan kokonaisuuteen. EU:n rahoittamassa kansainvälisessä Heawater-hankkeessa edistetään kaupunkipurojen suojelua.
 – Kauppojen parkkipaikoille jätetyt roskat päätyvät Kuninkojaan, kertoo Rasmus Heinonen. Kimmo Gustafsson / Yle
 Mukana on tutkijoita myös muualta Itämeren rannoilta: Virosta ja Ruotsista.
 Purojen vedenlaadun parantaminen on yksi tavoite. Roskien kerääminen on Itämeren suojelua.
 – Usein puhutaan mikromuoveista, mutta kyllä tätä silminnähtävää makromuovia on todella paljon kerättäväksi. Roskien kerääminen on ensimmäinen askel siinä, mitä voidaan tehdä muoviongelman ratkaisemiseksi, sanoo Heawater-hankkeen erikoisasiantuntija  Piia Leskinen .
 Roskien keräämisen tehosta ollaan varmoja. Mikromuoveista tiedetään vielä varsin vähän.
 Piia Leskisen muistuttaa, ettei tutkijayhteisöllä ole vielä yhteistä näkemystä esimerkiksi siitä, miten mikromuovien määrää mitataan maaperästä tai vesinäytteistä. Myös puhdistusmenetelmät ovat vasta kehitteillä.
 Makrosta tulee mikroa
 Kuninkoja kiemurtelee ostoskeskusten liepeillä Raisiossa ja laskee mereen Turussa Ruissalon kohdalla. Rankkasateet huuhtelevat pientareita. Roska täällä on roska Itämeressä.
 Jossakin vaiheessa muovi kuluu ja hajoaa pienemmiksi ja pienemmiksi osiksi. Makrosta tulee mikroa, jos muovia ei kerätä pois luonnosta.
 Suurin osa opiskelijoiden löytämistä roskista on peräisin alueella olevista liikkeistä ja asiakkaiden ostamista tuotteista.
 – Tässä on tosi paljon muovia, jota on ollut tyynyjen pakkauksena. Paketti on avattu auton vieressä ja roska on jätetty parkkipaikalle. Tuulen mukana muovit ovat lentäneet puronuomaan, Rasmus Heinonen päivittelee.
 Roskiksia ja tietoa voisi lisätä
 Muutaman tunnin ahkeroinnin jälkeen roskat on punnittu ja lajiteltu. Tulos hämmästytti.
 Muovit ovat pääosin pakkausjätettä, mutta osa on työmailta peräisin. Kimmo Gustafsson / Yle
 Tutkimusalueelta löytyi yhteensä 79,5 kiloa muovia. Muovin määrä riittäisi periaatteessa 875 muovikassin valmistukseen.
 Tulos panee miettimään, miten roskien määrää voisi vähentää. Opiskelijoiden mielestä ostosalueelle olisi hyvä saada lisää roskien keräyspisteitä. Kaupoissa voisi jakaa tietoa alueen muoviongelmasta.
 – Myös muovin määrää pakkausmateriaalina olisi hyvä vähentää, Rasmus Heinonen luettelee.
 Mutta roskakasa ei kerro pelkästään shoppailjoiden huolettomuudesta.
 Tuskin kukaan unohtaa eristelevyjen paloja parkkipaikalle. Roskalöytöinä on paljon rakennustyömailta karannutta materiaalia.
 Aiheesta voi keskustella kello 18:aan saakka.
 Lue lisää:
 Pyykin hienopesu on luonnolle huono pesu – mikromuoviongelmaa voi helpottaa arkisella konstilla
 Suomalaistutkijat haisevan haasteen edessä: Jätevesien mikromuovista saadaan talteen yli 99 prosenttia, mutta mitä sille pitäisi tehdä?
 WHO rauhoittelee: Juomaveden mikromuovista ei tarvitse olla huolissaan – voiko koko ongelman nyt siis unohtaa?

Turkulaisopiskelijat tutkivat roskan määrää ja hämmästyivät – kaupunkipuron varsilta löytyi pieneltä alalta 79,5 kiloa muovia


Summary: Yhteinen kieli helpottaa Latinalaisesta Amerikasta muuttavien sopeutumista Espanjaan, mutta työpaikan ja asunnon löytäminen on usein hankalaa.

Kun 24-vuotias  Carla Williams  astui kaksi vuotta sitten Hondurasin pääkaupungista Tegucigalpasta Barcelonaan matkaavaan lentokoneeseen, hän oli surullinen mutta helpottunut.
 Helpottunut siksi, että elämä jengiväkivallan piinaavassa Hondurasissa oli osoittautunut mahdottomaksi.
 Surullinen siksi, että joutui jättämään tuolloin vasta yksivuotiaan tyttärensä.
 – Olin töissä hampurilaisravintolassa. Palkkapäivinä pelkäsin, että minut ryöstetään, kun lähden töistä. Lopulta niin kävikin kolme kertaa, Williams muistelee vakavana päivää, jolloin ryöstäjät iskivät taksissa.
 Tuolloin rikolliset eivät päästäneet Williamsia ulos taksista ennen kuin hän oli nostanut tilinsä tyhjäksi.
 Vaikka Williams totteli, hänet uhattiin tappaa. Lopulta hänet jätettiin ryöstettynä ja shokissa syrjäiselle alueelle.
 Williams pääsi vahingoittumana kotiin, mutta tapauksen jälkeen hän alkoi kärsiä posttraumaattisesta stressistä.
 Rikosilmoitusta hän ei edes harkinnut.
 – Jos olisin tehnyt rikosilmoituksen, minut olisi todennäköisesti tapettu. Ryöstäjät tiesivät, kuka olen, koska he veivät rahojen lisäksi henkilöllisyystodistukseni.
 Traumaattisen kokemuksen jälkeen Williams päätti lähteä kotimaastaan, vaikka päätös oli raskas. Tyttärensä hän jätti äidilleen.
 – Ajattelin, että pienen lapsen kanssa työn löytäminen olisi voinut olla mahdotonta, Williams sanoo hiljaa.
 Honduralaisia siirtolaisia matkalla kohti Yhdysvaltoja lokakuussa 2018. He ylittävät rautatietä Huixtlan kaupungissa Meksikossa. Jose Mendez / EPA
 Karkotetut tulevat Espanjaan
 Williams kertoo tarinaansa Barcelonan keskustassa sijaitsevan latinoyhdistyksen Fedelatinan tiloissa. Yhdistyksen tavoitteena on auttaa etenkin paperittomia siirtolaisia saamaan oleskeluluvan, löytämään työpaikan ja helpottamaan muutenkin sopeutumista.
 Pelkistetyn toimistorakennuksen ilmoitustaulussa mainostetaan kulttuuritapahtumia, kursseja ja siirtolaisiin perehtyneiden asianajajien palveluja.
 Yhdessä julisteessa kerrotaan, ettei naisiin kohdistuva väkivalta ole Espanjassa sallittua.
 Avokonttoria muistuttavassa toimistossa yhdistyksen työntekijät, latinoja hekin, neuvovat siirtolaisia kahtena päivänä viikossa.
 Fedelatinan ilmoitustaululla mainostetaan muun muassa kulttuuritapahtumia. Maija Salmi / Yle
 Fedelatinan johtajan, asianajaja  Javier Bonomin  mukaan asiakkaita on viime aikoina ollut aiempaa enemmän Venezuelasta ja Keski-Amerikan maista, etenkin Hondurasista, josta Carla Williamskin on kotoisin.
 Espanjaan pääsee lentolipun hinnalla ja turistina ilman viisumia.
 – Sekä Yhdysvaltain että Meksikon tiukentunut rajapolitiikka vaikuttavat, Bonomi sanoo.
 Hän kertoo, että moni pakenee kotimaastaan jengiväkivaltaa ja köyhyyttä.
 – On myös siirtolaisia, jotka on karkotettu Yhdysvalloista tai jotka eivät ole päässeet sinne.
 He tulevat Bonomin mukaan mieluummin Espanjaan kuin palaavat takaisin turvattomaan kotimaahansa.
 Moni tulee myös opintojen perässä – ja jää
 Espanjan tilastokeskuksen mukaan Espanjassa asui viime vuonna hieman  alle miljoona latinoa . Luvussa ei ole mukana kaksoiskansalaisia eli heitä, joilla on myös Espanjan passi.
 Latinalaisen Amerikan maiden kaksoiskansalaisia entisessä siirtomaavallassa on satoja tuhansia, pelkästään Barcelonassa lähes puoli miljoonaa.
 Moni tulee Espanjaan opiskelujen perässä ja jää lopulta sille tielleen. Espanja tekee tiiviisti yhteistyötä Latinalaisessa Amerikassa sijaitsevien yliopistojen kanssa.
 Espanja myös havittelee tiettyjä ammattiryhmiä kuten lääkäreitä ja sairaanhoitajia. Heitä houkutellaan monia Latinalaisen Amerikan maita paremmalla palkkatasolla.
 Terveydenhuoltosektori on kuitenkin poikkeus, sanoo asianajaja Javier Bonomi.
 Fedelatina-yhdistyksen puheenjohtajan Javier Bonomin mukaan latinosiirtolaisten tilanne ei ole parantunut 20 vuodessa.  Maija Salmi / Yle
 – Suurin ongelma on se, että hyvänkin koulutuksen saaneet eivät työllisty opintoja vastaavaan työpaikkaan, vaikka osaamista olisikin.
 Hän itse saapui Espanjaan Argentiinasta lähes 20 vuotta sitten. Bonomilla oli asianajajan koulutus sekä Italian kansallisuus, mikä helpotti sopeutumista ja työnsaantia.
 – Heikoin tilanne on tietenkin niillä, jotka ovat laittomasti maassa.
 Sellainen on esimerkiksi Carla Williams.
 Espanjassa on myös paljon Afrikasta tulleita siirtolaisia. Kuvassa on katukauppiaita pääkaupungissa Madridissa metroaseman edustalla. Paloma García
 Yhä harvempi saa jäädä
 Williams päätyi Barcelonaan, koska perheen kaukainen sukulainen oli luvannut majoittaa hänet ensimmäisiksi kuukausiksi. Yhdysvaltoihin lähtemistä hän ei edes harkinnut, koska maahan pääseminen tuntui lähes mahdottomalta.
 Muita barcelonalaisia tai kaupunkia Williams ei tuntenut, niin kuin ei Eurooppaakaan. Hän ei ollut koskaan käynyt Hondurasin ulkopuolella.
 Ensi töikseen Williams rekisteröityi kaupungin asukkaaksi ja haki oleskelulupaa.
 Espanjan lakien mukaan maassa 2–3 vuotta oleskelleet paperittomat siirtolaiset voivat saada oleskelu- ja työluvan, mikäli heillä on näyttöä maahan integroitumisesta.
 Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että siirtolaisella on oltava työsopimus tai esimerkiksi perhesuhteisiin perustuva syy jäädä maahan. Hänen on myös oltava rekisteröitynyt Espanjaan.
 Viime vuosina vaatimukset ovat kiristyneet, ja yhä harvempi saa jäädä. Prosessi oleskeluluvan saamiseksi voi myös kestää useita vuosia.
 Poikkeuksena ovat esimerkiksi venezuelalaiset, joiden määrä on maan heikon humanitaarisen tilanteen takia kasvanut Espanjassa rajusti viime vuosina. Siksi he saavat usein oleskeluluvan muita ryhmiä nopeammin.
 Ihmiset jonottavat pääsyä Venezuelasta Kolumbiaan Simon Bolivarin kansainvälisellä sillalla 9. kesäkuuta 2019. Schneyder Mendoza / AFP
 Paperittomat hoitavat vanhuksia
 Carla Williams toivoo saavansa oleskelu- ja työluvan ensi vuonna. Siihen asti hänen on jatkettava pimeillä työmarkkinoilla.
 Ensimmäisen työn Williams löysi, kun hän oli ollut Barcelonassa kolme kuukautta.
 – Tutustuin nopeasti muihin samassa tilanteessa oleviin siirtolaisiin, ja he osasivat vinkata työpaikoista.
 Carla Williams ei ole nähnyt tytärtään yli kahteen vuoteen. Jos hän saa oleskeluluvan, tuo hän tyttärensä Espanjaan.  Maija Salmi / Yle
 Monen muun Espanjassa asuvan paperittoman latinosiirtolaisen tapaan Williams työskentelee siivoojana ja vanhustenhoitajana.
 Koska Espanjassa ei ole yhtä kattavaa julkista vanhustenhoitojärjestelmää kuin Suomessa, perheet palkkaavat iäkkäille sukulaisilleen yksityisiä hoitajia. Moni säästää kuluissa palkkaamalla paperittoman siirtolaisen.
 Williamsilla on monta eri työnantajaa. Työtä joutuu tekemään paljon, jos sillä haluaa ansaita, hän sanoo.
 – Jos työskentelen päivittäin kymmenen tuntia enkä pidä vapaapäiviä, tienaan 900–1 000 euroa.
 Summasta hän lähettää rahaa tyttärelleen ja äidilleen Hondurasiin sekä maksaa 250 euroa huoneesta, jonka hän jakaa uuden kumppaninsa kanssa.
 Kalevi Rytkölä / Yle
 Kilpailu työpaikoista on kovaa. Siksi palkkojen polkeminen on yleistä.
 – Minulle on tarjottu esimerkiksi siivoamisesta alle viittä euroa tunnilta, vaikka olen pyytänyt kymmentä euroa, Williams kertoo.
 Moni työnantaja perustelee alhaisempia palkkoja sillä, että paperittoman palkkaaminen on riski työnantajalle ja tulijoita riittää. Asianajaja Javier Bonomin mukaan Espanjaa koetellut talouskriisi näkyy edelleen myös siirtolaisten palkkatasossa.
 – Vielä vuonna 2000 siirtolaistyöntekijät saattoivat ansaita helposti 1 500–1 800 euroa kuussa. Nyt harva tienaa edes tuhatta euroa samasta työstä, Bonomi sanoo.
 Paperittomien palkkaaminen on Bonomin arvioiden mukaan vähentynyt, sillä valvonta on entistä tarkempaa ja sanktiot paperittoman työntekijän palkkaamisesta voivat nousta merkittäviksi.
 Samalla  heikosta syntyvyydestä kärsivä  Espanja on entistä riippuvaisempi siirtolaisista.
 Latinoilla Espanjassa helpompaa kuin Yhdysvalloissa
 Viime vuonna siirtolaisten määrä kasvoi Espanjassa ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2013 talouskriisin.
 Kaikkiaan Espanjassa oli viime vuonna rekisteröityneitä siirtolaisia  noin 4,8 miljoonaa . Noin 60 prosenttia heistä on lähtöisin EU:n ulkopuolelta.
 Fedelatinan tiloissa neuvontaa odottavat ihmiset kertovat, että heidän suurimmat ongelmansa liittyvät työnsaantiin ja etenkin elinkustannuksiin Barcelonan kaltaisessa kalliissa suurkaupungissa, jossa asuntojen vuokrat ovat nousseet viime vuosina merkittävästi.
 Kukaan ei sano joutuneensa varsinaisen rasismin uhriksi.
 Espanjalaisen El Diario -lehden tutkimus viittaa siihen, että  latinoilla on Espanjassa helpompaa kuin Yhdysvalloissa . Vuonna 2017 julkaistun tutkimuksen mukaan 80 prosenttia latinoista  tuntee olevansa Espanjassa kuin kotonaan .
 Myös Fedelatinan johtaja Javier Bonomi uskoo, että latinoihin suhtaudutaan Espanjassa suopeammin kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa, vaikka varsinaiseen tasa-arvoon onkin vielä matkaa.
 – Latinot ovat oleellinen osa espanjalaista yhteiskuntaa, mutta heitä ei juuri näy päättäjinä tai esimerkiksi poliisivoimissa. Väitän, että espanjalaiset ovat aina etusijalla, mitä tulee työn tai asunnon löytämiseen, Bonomi sanoo.
 Hondurasilainen Carla Williams on Espanjassa onnellinen. Hän ei usko enää koskaan palaavansa kotimaahansa.
 – Jos saan oleskeluluvan, tuon tänne myös tyttäreni ja äitini. Haluan, että tyttäreni voi elää ilman pelkoa.
 Lue myös:
 Yhdysvallat alkaa palauttaa turvapaikanhakijoita väkivaltaiseen Keski-Amerikkaan – ihmisoikeusjärjestöt arvostelevat sopimusta Hondurasin kanssa
 Espanjassa kondomeja voi tilata kotiovelle vaikka keskellä yötä, mutta asiakasta palvelevan lähetin arki on karu
 "Isoäiti, etsitään matkalaukku ja laitetaan sinut sinne" – Meksikolainen Celerina León kaipaa lapsenlapsiaan mutta ei voi enää matkustaa Yhdysvaltoihin
 Siirtolaiskontrollia kiristäneestä Meksikosta on yhä vaikeampi päästä Yhdysvaltoihin – poliisit kiristävät ja hyväksikäyttävät siirtolaisia
 Yle Meksikossa: Elier kulkee siirtolaiskaravaanin matkassa, koska haluaa pojalleen tulevaisuuden Yhdysvalloissa – "Naapurustossani myydään huumeita kuin karamelleja"

Hondurasilainen Carla kyllästyi väkivaltaan, jätti tyttärensä ja osti lentolipun – Yhdysvaltojen tiukentunut rajapolitiikka tuo latinoita Espanjaan


Summary: Sosiaalinen media villiintyi, kun Yhdysvaltojen presidentti läpsäisi presidentti Sauli Niinistöä polvelle.

Presidentti  Sauli Niinistö  tapasi eilen illalla Suomen aikaa Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin .
 Presidenttien tapaaminen Yhdysvalloissa on kirvoittanut valtaisaa huomiota sosiaalisessa mediassa.
 Päähuomion tapaamisessa vei Ukraina-kohu. Presidentti on kutsunut  virkarikostutkintaa vallankaappaukseksi .
 Demokraatit haluavat todistaa, että Trump tavoitteli omaa etuaan kun hän pyysi heinäkuisessa puhelussa, että Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  tutkii demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän  Joe Bidenin  ja tämän pojan  Hunter Bidenin  toimia.
 Trump keskittyi kiistämään kiivaasti tehneensä mitään väärää ja syytti jälleen mediaa valehtelusta. Niinistö istui Trumpin vieressä vaiteliaana.
 Tapaamisen aikana toimittaja kertoi Trumpille, että Suomi on maailman onnellisin maa ja kysyi, mitä Yhdysvallat voisi oppia Suomelta. Trump ei vastannut suoraan kysymykseen vaan läpsäisi Niinistöä polvelle ja totesi, että ”Suomi on onnellinen maa”. Trump jatkoi kotimaanpolitiikalla.
 – Pääsimme eroon Pelosista ja Schiffista, Trump sanoo videolla viitaten kongressin puheenjohtaja  Nancy Pelosiin  ja edustajainhuoneen tiedusteluvaliokunnan puheenjohtaja  Adam Schiffiin .
 – Suomi on onnellinen maa, hän on onnellinen johtaja myös, Trump sanoi.
 Videon näet myös  Yle Areenasta .
 Tapaaminen poiki somemylläkän
 Twitter-kansa riemastui. Esimerkiksi kaapelitelevisiokanava C-SPANin tviittiä läpsäisystä on katseltu jo 1,7 miljoonaa kertaa.
 Yhdysvaltalaisen toimittajan jakama tviitti Niinistön ilmeestä tapaamisen aikaan on levinnyt vilkkaasti sosiaalisessa mediassa. The Wall Street Journal -lehden Valkoisen talon -toimittajan  Rebecca Ballhausin  tviitin saatetekstinä sanotaan ”Suomen presidentti samalla kun Trump kritisoi äänekkäästi San Franciscoa, Los Angelesia ja Kalifornian kuvernööriä”.
 Trumpin kritisoima kuvernööri piikitteli takaisin.
 – Tänään olemme kaikki Sauli Niinistöjä, kirjoitti tiedotustilaisuutta seurannut Kalifornian kuvernööri  Gavin Newsom   Twitterissä .
 Newsom kertoo katsoneensa kyseisen tiedotustilaisuuden ja olevansa pahoillaan ”Suomen presidenttiparan” puolesta, joka joutui kestämään sen.
 Vaikka Trump käskytti mediaa esittämään kysymyksiä myös Niinistölle, useimpia toimittajia kiinnosti ainoastaan Trumpin Ukraina-kohu.
 MTV Uutisten kirjeenvaihtaja  Mari Karppinen  kysyi presidentti Niinistöltä Ukraina-kohuun viitaten, millaisia palveluksia Trump on pyytänyt Niinistöltä. Toimittaja  Brian Tyler Cohen  on jakanut kysymyksen sisältävän videon ja sitä seurannen Trumpin reaktion Twitterissä, jossa sitä on jaettu laajalti ja katsottu lähes 400 000 kertaa.
 Lopulta Trump päätti tilaisuuden ja marssi ulos Niinistö kintereillään. Esimerkiksi suomalaismedialle luvattu toinen kysymysvuoro jäi saamatta.
 Lue myös :
 Analyysi: Niinistö sanoi sanottavansa Trumpille kahden kesken – Washingtonissa vain pitäisi olla terävämpi

Trumpin ja Niinistön lehdistötilaisuutta hallitsi Trumpin raivo – Twitter-kansa riehaantui


Summary: Henkilövahingoista ei ole vielä tietoa.

Oulun lentoaseman päällikön  Liisa Sallisen  mukaan yksityiskäytössä ollut helikopteri kaatui nousussa Oulunsalossa.
 Vielä ei ole tietoa henkilövahingoista. Paikalla on pelastuslaitoksen henkilökuntaa.
 Helikopterin kantoroottori rikkoutui onnettomuudessa.
 Onnettomuus tapahtui virallisen lentokenttäalueen ulkopuolella.
 Hälytys keskisuuresta ilmaliikenneonnettomuudesta tuli kello 11.10 torstaina.
 Juttua täydennetään.

Helikopteri kaatui nousussa Oulunsalossa – Lentokentäntielle annettiin hälytys ilmaliikenneonnettomuudesta


Summary: Päivä alkoi Hongkongissa kiivailla protesteilla. Viranomaiset suunnittelevat naamioitumiskieltoa.

Tiistain mielenosoitusten jälkimainingit ovat saaneet hongkongilaiset kaduille taas tänään torstaina. Kansa osoitti suuttumustaan erityisesti siksi, että poliisi ampui tiistaina 18-vuotiasta miestä rintaan lähietäisyydeltä.
 Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun poliisi ampui kovilla lähes neljä kuukautta kestäneiden protestien aikana.
 Torstaina protestoijat raivosivat sytyttämällä tulipaloja, sulkemalla katuja ja tuhoamalla kauppoja sekä metroasemia. Poliisi vastasi ampumalla kyynelkaasua ja vaatimalla viranomaisia asettamaan ulkonaliikkumiskiellon.
 Paikallinen media raportoi, että viranomaiset aikovat kieltää naamioiden käyttämisen mielenosoituksissa. Kasvojen peittämisen lisäksi naamioilla suojaudutaan kyynelkaasua vastaan.
 Opiskelijalle syyteet mellakoinnista
 Rintaan ammuttu opiskelija  Tsang Chi-kin  saa syytteet mellakoinnista ja poliisin kimppuun hyökkäämisestä. Pelkästään mellakoinnista maksimirangaistus on kymmenen vuotta.
 Syyte on tarkoitus lukea tänään iltapäivällä. Lakimies edustaa oikeudessa Tsangia, joka leikattiin tiistaina sairaalassa.
 Twitterissä levisi tiistaina Campus TV:n kuvaama video, josta näkee, että Tsang lyö poliisia metalliputkella, jolloin poliisi ampuu häntä.
 Tiistaiset mielenosoitukset olivat erityisen rajuja, koska sadattuhannet ihmiset olivat lähteneet kaduille protestoimaan Kiinan 70-vuotispäiväjuhlallisuuksia.
 Poliisin voimakeinot suututtavat
 Hongkongin protestit saivat alkunsa kesäkuussa uutta luovutuslakia vastaan. Sittemmin jäädytetty laki olisi voimaan tullessaan mahdollistanut rikoksista epäiltyjen luovuttamisen Manner-Kiinan puolelle oikeudenkäyntiä varten.
 Myöhemmin mielenosoitukset ovat laajentuneet vaatimuksiin demokratiauudistuksista ja poliisin mielenosoittajiin käyttämien voimakeinojen tutkimisesta. Tiistainen ampuminen vahvisti protestoijien mielikuvaa poliisin väkivaltaisuudesta.
 – Olen tänään täällä yksinkertaisesta syystä: teini-ikäisiä ei pidä ampua rintaan lähietäisyydeltä, sanoi sisustussuunnittelija  Alex Chan  Reutersille protestoidessaan Causeway Bayn ostosalueella.

Teini-ikäisen ampuminen rintaan suututti hongkongilaiset entisestään – ammutulle luetaan syytteet tänään


Summary: Kotkassa sijaitsevaan Itämeren sellukeskukseen mahtuu poikkeuksellisen suuria aluksia.

Kotkaan on valmistunut kansainvälisesti harvinainen pelkästään sellun käsittelyyn keskittynyt satama-alue. Mussalon satamassa sijaitseva Itämeren sellukeskus palvelee alkuvaiheessa metsäyhtiö UPM:n sellun vientiä meriteitse.
 Harvinaisen selluterminaalista tekee HaminaKotka Satama Oy:n mukaan sinne mahtuvien laivojen koko. Niille varatulla alueella on esimerkiksi yli 200 metriä laitureita ja 20 hehtaaria käsittely- ja varastointitiloja.
 – Laiturissa voidaan purkaa ja lastata yli 15 metrin syväyksen alukset, selittää toimitusjohtaja  Kimmo Naski .
 Aluksen syväyskoko on Naskin mukaan Suomessa harvinainen. Vastaaville laivoille on tilaa Suomen satamissa Kotkan lisäksi vain Sköldvikissä, Naantalissa ja Porissa. Syväyskoko tarkoittaa käytännössä 200–300 metriä pitkiä rahtilaivoja.
 – Aluskoko kasvaa maailmalla koko ajan. Haluamme varautua siihen, että myös sellua kuljetetaan jatkossa paljon nykyistä suuremmilla laivoilla, lisää Naski.
 Vertailun vuoksi kerrottakoon, että matkustalaivoista yli 200-metrisiä ovat esimerkiksi Helsingin ja Tallinnan välillä kulkeva Tallink Silja Oy:n Megastar sekä Turun ja Tukholman välillä liikennöivä Viking Grace.
 Ensimmäinen selluterminaalissa lastattava alus puolestaan on pituudeltaan runsaat 100 metriä. Alus on UPM:n omistama hollantilainen Lady Christina.
 Maailmanluokan selluterminaali
 Suomen Satamaliitossa Kotkan sellukeskusinvestointi nähdään merkittävänä ratkaisuna.
 – Suomessa HaminaKotka ja Kokkola ovat tyypillisesti niitä satamia, joiden strategia on kehittyä teollisuussatamina. Mielestäni selluterminaali vahvistaa HaminaKotka -satamayhtiön toimintaa teollisuussatamana erinomaisella tavalla, sanoo liiton toimitusjohtaja  Annaleena Mäkilä .
 HaminaKotka-satamayhtiön johto kutsuu Itämeren sellukeskusta “maailmanluokan selluterminaaliksi”. Myös satamaliitossa nähdään selluterminaalin kansainvälinen merkitys. Annaleena Mäkilä toimii Euroopan satamaliiton ESPO:n varapuheenjohtajana.
 – HaminaKotka on yksi Itämeren vahvoista satamista. Sen asema 20 suurimman sataman joukossa voimistuu varmasti, arvioi Mäkilä.
 Keskuksen rakentamisen taustalla on metsäyhtiö UPM:n päätös keskittää Lappeenrannassa sijaitsevan Kaukaan ja Kuusankoskella sijaitsevan Kymin sellutehtaiden meriliikenne Kotkaan. Tähän asti yhtiö on vienyt sellua myös Haminan kautta.
 – Haemme tehokkuutta koko kuljetusketjuun. Selluliikennettä siirtyy Haminasta Kotkaan, kertoo UPM:n merilogistiikan johtaja  Jukka Hölsä .
 Itämeren johtava sellusatama
 Selluterminaali on osa Mussalon sataman uusinta laajennusta, jonka hintalappu on noin 55 miljoonaa euroa. Kyseessä on satamayhtiön suurin investointi sen jälkeen, kun Haminan ja Kotkan satamat yhdistyivät tämän vuosikymmenen alussa.
 Mussalon satamaan on tulossa myös lisää selluliikennettä. HaminaKotka Satama Oy on tehnyt aiesopimuksen Finnpulp Oyn kanssa. Yhtiö suunnittelee Kuopioon sellutehdasta, jonka liikenne on tarkoitus keskittää uudelle sellunkäsittelyalueelle Kotkaan.
 HaminaKotka -satamayhtiön tulevaisuuden tavoitteet ovat korkealla.
 – Mussalon satamasta on tarkoitus tehdä Itämeren johtava sellusatama, sanoo toimitusjohtaja Kimmo Naski.

Suomeen avataan kansainvälisesti merkittävä uusi satama jättimäisille sellulaivoille: "Aluskoko kasvaa maailmalla koko ajan"


Summary: Epäiltyä esitetään vangittavaksi tämän päivän aikana.

Poliisi aikoo esittää tänään torstaina kouluiskusta epäiltyä vangittavaksi murhasta ja useista murhan yrityksistä. Vangitsemivaatimus käsitellään Pohjois-Savon käräjäoikeudessa huomisen perjantain aikana. Rikosnimikkeiden määrä tarkentuu tutkinnan edetessä.
 Kotietsinnän tuloksista ei kerrota tässä vaiheessa enempää.
 – Epäilty on kertonut tiistaipäivän tapahtumien kulusta, mutta kuulemisen sisältöä ei tutkinnallisista syistä pystytä avaamaan. Epäiltyä tullaan kuulustelemaan vielä useita kertoja, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Olli Töyräs  Keskusrikospoliisin tiedotteessa.
 Kuopion kouluhyökkäyksen tutkinta- ja tiedotusvastuu siirtyi Itä-Suomen poliisilta Keskusrikopoliisille tiistaina illalla. Keskusrikospoliisi piti ensimmäisen tiedotustilaisuuden keskiviikkona. Toimittajien kysymyksiin vastasi tutkinnanjohtaja Olli Töyräs ja  haastattelun voi katsoa tästä.
 Töyrään mukaan poliisi pääsi eilen ensimmäistä kertaa lyhyesti jututtamaan hyökkäyksestä epäiltyä. Kuulemista jatketaan siinä vaiheessa, kun epäillyn terveydentila sen sallii.
 Poliisi ei vielä vahvista väkivallanteossa menehtyneen uhrin kansalaisuutta. Syynä on se, että poliisin omat viralliset varmistusprosessit ovat edelleen kesken.
 – Esitutkinta jatkuu loppuviikon ajan laajoilla kuulemisilla ja puhutuksilla, teknisillä tutkinnoilla sekä tähän mennessä saatujen vihjeiden ja materiaalin läpi käymisellä, kertoo tutkinnanjohtaja Töyräs tiedotteessa.
 KRP pyytää edelleen silminnäkijähavaintoja, kuvia ja videoita tapahtuneesta.
 Lue myös:
 Petri Salakka on kohdannut koulu-uhkaajia: "Kun jää yksin, ei ole tapaa tuoda ulos katkeruutta, ja silloin sitä rupeaa miettimään kostoa"
 Poliisi puhutti epäiltyä ensi kertaa, sairaalassa epäillyn lisäksi neljä uhria – Yle seurasi hetki hetkeltä Kuopion tapahtumien etenemistä

KRP: Kouluiskusta epäillyn vangitsemisvaatimus on valmisteilla, "hän on kertonut tiistaipäivän tapahtumien kulusta"


Summary: Tavoitteena on 5,5 miljoonan euron säästö ensi vuoden henkilöstökustannuksista.

Kouvolan kaupunginjohtaja  Marita Toikka  esittää, että Kouvolassa käynnistettäisiin jälleen uudet yt-neuvottelut.
 Kouvolan kaupunginhallitus tulee käsittelemään työvoiman vähentämistä koskevien yt-neuvottelujen aloittamista kokouksessaan ensi maanantaina.
 Tavoite on, että Kouvola pystyisi säästämään ensi vuoden henkilöstömenoista 5,5 miljoonaa euroa.
 Mikäli tavoite ei muutoin toteudu, vaihtoehtona on henkilöstön lomautus keskimäärin kolmeksi viikoksi. Lisäksi tavoitellaan 800 000 euron pysyvää henkilöstömenojen säästöä, mikä vastaa 20 henkilötyövuoden vähennystä.
 Kerromme kohta lisää.

Kouvolaan taas uudet yt-neuvottelut: kaupunginjohtaja esittää työvoiman vähentämistä


Summary: Suomen Pankin Euro & talous -julkaisun mukaan  näköpiirissä on myös tästä eteenpäin vain hyvin vaimeaa kasvua.

Suomen Pankki nostaa päällimmäiseksi syyksi talouden alakulolle Yhdysvaltain ja Kiinan välisen kauppasodan. Kauppasota on pankin näkemyksen mukaan kärjistynyt edelleen kevään mittaan.
 – Nyt maat ovat asettaneet lisätullit jo suurimmalle osalle maiden välisestä tavarakaupasta. Lisäksi brexit on kasvattanut epävarmuutta talouden kehityksestä, Euro & talous -verkkojulkaisussa todetaan.
 Kauppasota ja sen mukanaan tuoma epävarmuus ovat pienentäneet vientiä ja heikentäneet investointinäkymiä. Ensimmäinen kärsijä on teollisuus.
 Suomen Pankin pääjohtaja Olli Rehn esitteli Euro ja talous -julkaisun torstaina.  Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Palvelupuolella tilanne on hieman valoisampi, sillä sitä ovat tukeneet alhaisena pysynyt työttömyys ja matalat korot. Huonot talousuutiset ovat heiluttaneet myös rahoitusmarkkinoita, mutta toistaiseksi merkittäviltä häiriöiltä on vältytty.
 Suomen Pankin mukaan talouskasvu heikentyy tai polkee paikallaan keskeisillä talousalueilla ensi vuonna. Kauppasodan kärjistyminen ja sopimuksettoman brexitin mahdollisuus lisäävät myös odotuksia vielä heikommasta kehityskulusta.
 Euroalue ei ole taantumassa
 Maailmantalouden kasvun heikentyminen näkyy myös euroalueella. Talouskasvu on vaimentunut yhden prosentin tuntumaan, eikä euroalueen talouskasvun odoteta kiihtyvän merkittävästi lähivuosina.
 Suomen Pankki arvioi, ettei euroalue ole taantumassa, mutta kauppasota ja brexit lisäävät taantuman riskiä. Talouskasvu on hidastunut eniten teollisuusvaltaisissa talouksissa, kuten Saksassa.
 Euroalueen teollisuuden heikkous voi alkaa heijastua työmarkkinoille ja palvelusektorille. Tästä on jo lieviä merkkejä.
 Suomen Pankki muistuttaa, että EKP:n neuvosto päätti syyskuun kokouksessaan keventää rahapolitiikkaa entisestään useita toimia sisältävän toimenpidekokonaisuuden avulla, jotta inflaatio kiihtyisi kestävästi EKP:n tavoitteen mukaiseksi.
 Korot pysyvät alhaalla pitkään
 Suomen Pankki arvioi, että korot pysyvät alhaisina vielä pitkään. Pankit saavat edullista rahoitusta keskuspankista, mikä tukee pankkien kykyä rahoittaa esimerkiksi yritysten investointeja. Negatiivisten korkojen aika jatkuu.
 – Meidän tulee välttää sellainen haitallinen tasapaino, joka syntyy pitkäaikaisen hitaan inflaation ja nollakorkojen yhdistelmästä, koska se heikentäisi olennaisesti rahapolitiikan liikkumavaraa suhdanteiden tasaamiseksi. Tämä pysäyttäisi talouden kasvun pitkäksi ajaksi alle potentiaalinsa ja jarruttaisi työllisyysasteen nostoa, Suomen Pankin pääjohtaja  Olli Rehn  sanoi Euro & talous –verkkojulkaisun tiedotustilaisuudessa.
 Suomen Pankin mukaan EKP:n rahapolitiikan strategian uudelleenarviointia koskeva keskustelu on edennyt kuluvan vuoden mittaan, ja uudelleenarvioinnin tarpeesta vallitsee jo laaja yhteisymmärrys.

Suomen Pankilta tuli alakuloinen talousviesti: Kauppasota jyrää päälle – kasvu hidastuu merkittävästi, eikä hääviltä näytä jatkossakaan


Summary: Tervatäplätaudin tunnistaa mustista pilkuista vaahteranlehdissä. Sienitauti on ollut tänä vuonna erityisen runsas.

– Persikkapuu, purppuratuomi, kyynelkoivu, parikkalalainen  Heimo Jääskeläinen  luettelee tottuneesti puiden nimiä samalla osoittaen niitä kädellään.
 Vuonna 1960 rakennetun omakotitalon pihapiirissä Etelä-Karjalassa kasvaa yli sata erilaista puulajia. Kaikkiaan puita on yli hehtaarin laajuisessa arboretumissa noin 150 kappaletta.
 74-vuotias Jääskeläinen on jo tottunut siihen, että puut vaativat joka päivä huolenpitoa.
 – Viikon-parin päästä peitän kasvit talvea varten. Toisiin laitan pelkät verkot, osaan myös havuja päälle.
 Heimo Jääskeläisen arboretumissa kasvaa yli 150 puuta. Jääskeläinen ei ole tervatäplätaudista moksiskaan.
 Kokenut puutarhanhoitaja ei hätkähdä puissa olevia tauteja. Tänä vuonna vaahterat ovat sairastuneiden listalla, sillä niiden lehtiin on ilmestynyt mustia täpliä.
 Mustien täplien aiheuttaja on vaahteroissa esiintyvä tervatäplätauti. Jääskeläinen ei siis ole ainut, jonka vaahterat ovat sairastuneet. Lappeenrannassa sairaita vaahteroita on lähes joka puolella kaupunkia.
 Vain keskustan puistot ovat säästyneet taudilta lähes kokonaan.
 – Puistoissa tautia ei niinkään ole, koska lehdet haravoidaan pois, sanoo Lappeenrannan kaupunginpuutarhuri  Hannu Tolonen .
 Täplät levittävät sienitautia
 Tervatäplätauti on eurooppalainen sienitauti, joka tarttuu useisiin eri vaahteralajeihin. Tautia esiintyy myös Amerikan mantereella, jonne se tuli 1930–1940-luvuilla eurooppalaisten istuttamien metsävaahteroiden mukana.
 – Amerikkalaiset ovat vihaisia, sillä tauti levisi myös heidän kansallispuuhunsa sokerivaahteraan, Luonnonvarakeskuksen tutkija  Heikki Nuorteva  kertoo.
 Tervatäplätauti leviää keväällä puusta toiseen lehdissä olevien itiöiden avulla. Itiöt talvehtivat lehden pilkuissa, joista ne vapautuvat kostealla ilmalla tuoreisiin vaahteran lehtiin.
 Tervatäplätauti leviää puusta toiseen lehdissä olevien pilkkujen kautta.
 Taudin leviämistä voi ehkäistä haravoimalla maahan tippuneet kuolleet lehdet pois.
 – Haravoimisessa pitää kuitenkin olla hyvin tarkkana. Jos maahan jää muutama infektoitunut lehti, haravointi on turhaa, tutkija Heikki Nuorteva muistuttaa.
 Tauti on sitkeä, sillä torjunta-aineet eivät siihen tehoa. Itse puussa tauti ei kuitenkaan ole, joten kerran sairastunut puu voi seuraavana vuonna olla täysin terve.
 Poikkeuksellisen runsasta
 Vaahteroiden tervatäplätauti on Luonnonvarakeskuksen tutkija Heikki Nuortevanmukaan ollut tänä vuonna poikkeuksellisen runsasta.
 – Taudin leviämiseen vaikuttaa osittain se, onko keväällä vanhojen lehtien maassaollessa muutamia sateisia päiviä, jolloin itiöt pääsevät kehittymään ja leviämään.
 Taudin leviämistä voi ehkäistä haravoimalla maahan tippuneet kuolleet lehdet pois.
 Vaahteroiden sienitauti on muutenkin yleistynyt viime vuosien aikana maailmalla.
 – Syynä voivat olla kosteat ja lämpimät ilmat, mutta siitä ei ole virallisia tutkimuksia olemassa, Nuorteva sanoo.
 Nuortevan mukaan vaahterat ovat todella suosittuja pihapuita ja niitä viljellään myös puistopuina.
 – Mitä enemmän vaahteroita istutetaan, sitä enemmän taudin on mahdollista saada uusia isäntäkasveja.
 Esteettinen haitta
 Täplät eivät kuitenkaan ole vaarallisia eivätkä ne aiheuta puulle vahinkoa.
 – Tauti on ainoastaanulkonäöllinen haitta. Ruska saattaa heikentyä hieman, kaupunginpuutarhuri Hannu Tolonen toteaa.
 Kaupunginpuutarhuri Hannu Tolosen mukaan sienitaudin saaneita vaahteroita on laajalti ympäri Lappeenrantaa.
 Sairastuneita puita ei ole syytä kaataa tai muutenkaan erityisesti hoitaa. Kaupunkilaiset tuntuvat Tolosen mukaan olevan perillä taudin vaarattomuudesta, koska sairastuneista puista ei tule ilmoituksia kaupungille.
 – Sen sijaan kaupungille tulee jonkun verran pyyntöjä, että jokin puu pitäisi kaataa esimerkiksi siksi, että ihmiset näkisivät järven selkeästi ikkunasta, kaupunginpuutarhuri Hannu Tolonen huokaa.
 Parikkalassa asuva Heimo Jääskeläinen ei ole pahoillaan vaahteroiden pilkuista.
 – Ei niitä täpliä kuitenkaan paljoa ole ollut. Jos tuolla joku täplä on, niin tippuuhan ne kohta maahan pois sieltä, Jääskeläinen tuumii.

Vaahteroihin iski erittäin tarttuva tauti, joka saa ruskan kalpenemaan: "Haravoimisessa pitää olla hyvin tarkkana"


Summary: Metsäteollisuuden osuus Suomen viennin arvosta oli 21 prosenttia viime vuonna.

Puun tuonti on kasvanut selvästi. Luonnonvarakeskuksen mukaan Suomeen tuotiin viime vuonna 1,57 miljoonaa kuutiometriä puuta, mikä on kolmanneksen edellistä vuotta enemmän.
 Eniten puuta tuotiin Venäjältä, vaikka sen osuus laski. Venäjän osuus viime vuoden tuonnista oli 71 prosenttia, kun edellisenä vuonna se oli 85 prosenttia. Seuraavaksi eniten puuta tuotiin Virosta ja Latviasta, 12 ja 9 prosenttia.
 Eniten tuotiin kuitupuuta (63 prosenttia tuonnista) ja haketta (27 prosenttia tuonnista).
 – Loput kymmenen prosenttia olivat tukkia, polttopuuta, kyllästettyä puuta ja jätepuuta. Kuitupuun tuonti lisääntyi 50 prosenttia edellisestä vuodesta ja hakkeen 16 prosenttia. Puuta tuotiin Suomeen puolen miljardin euron arvosta, kertoo yliaktuaari  Eeva Vaahtera  Luonnonvarakeskuksen tiedotteessa.
 Samaan aikaan Suomesta vietiin ulkomaille puuta 2,1 miljoonaa kuutiometriä, mikä oli 48 prosenttia edellistä vuotta enemmän.
 Metsäteollisuuden viennin arvo kasvoi
 Metsäteollisuustuotteiden viennin arvo kasvoi reaalisesti viisi prosenttia edellisestä vuodesta. Viennin arvo oli viime vuonna 13,17 miljardia euroa, mikä oli 21 prosenttia Suomen tavaraviennistä.
 Kolmasosa metsäteollisuuden vientituloista kertyi viime vuonna paperista (33 %). Kartongin osuus oli 22 % ja massan 20 %.
 Massan viennin arvo kasvoi peräti 28 prosenttia. Paperin ja kartongin vientiarvo nousi kolme prosenttia vuodesta 2017.
 Metsäteollisuustuotteita tuotiin Suomeen 1,59 miljardin euron arvosta.
 Luonnonvarakeskuksen tiedot metsäteollisuuden ulkomaankaupasta tulevat tullilta.
 Lue myös:
 Hakkuumäärät ylitetään Suomessa vuosi toisensa perään – Kuinka paljon puuta ja rahaa tarvitaan, jos massiiviset selluhaaveet toteutuvat?
 Venäläistä raakapuuta käytetään taas ennätyspaljon Suomessa – metsäteollisuudessa tuontipuun merkitys kasvaa uusien tehtaiden ja laajennusten myötä
 Puukaupassa on tulossa ennätysvuosi – Metsänomistaja: "Kyllä se hinta on ollut houkutteleva"

Luonnonvarakeskus: Puun tuonti on kasvanut kolmanneksella – myös metsäteollisuuden viennin arvo on noussut


Summary: Keinokuituvaatteiden pesemisessä kehotetaan yleensä käyttämään runsaasti vettä. Tutkijat havaitsivat neuvon luonnon kannalta haitalliseksi.

Muovi oli hyvä ja hyödyllinen keksintö, mutta liika on liikaa. Tutkimukset ovat osoittaneet, että maapallolta ei enää löydy vesistöä tai juuri muutakaan kolkkaa, jossa ei olisi muovijätettä, joko silmin nähtävää roinaa tai pieneksi jauhautunutta mikromuovia.
 Tutkimuksissa muovia on löytynyt merien ravintoketjun kaikilta tasoilta, planktonista delfiineihin ja muihin merinisäkkäisiin.
 Pyykinpesu voi vaikuttaa saastumisen suuressa kuvassa pikkujutulta, mutta se on todettu huomattavaksi vaikkakin laboratoriossa vaikeasti mitattavaksi mikromuovipäästöjen lähteeksi.
 Ongelmaan puuttumista hankaloittaa se, että tekstiilien mikromuovit ovat sekundäärisiä eli niitä ei ole tarkoituksella lisätty tuotteeseen.
 Ne eivät siis ole samalla tavoin lailla kiellettävissä kuin esimerkiksi kosmetiikassa ihoa hiomassa käytetyt pienenpienet muovihelmet.  Niiden kieltämisestä tehty kansalaisaloite on parhaillaan eduskunnan käsittelyssä .
 Vanha luulo kiepahti ympäri
 Tuore tutkimus löysi yhden keinon, joilla sekundääristen mikromuovien päästöihin on mahdollista vaikuttaa kodin arkipuuhissa.
 Brittiläisen  Newcastlen yliopiston  tutkijat kertovat itsekin yllättyneensä havaitessaan, että pyykkikoneiden hienopesuohjelmat irrottavat keinokuituvaatteista selvästi enemmän mikromuovia kuin perusohjelmat.
 Aiempi olettamus ja tutkimuksen lähtöhypoteesi oli, että vaatteiden hellävaraiseen pesuun tarkoitetut ohjelmat ovat muoviongelman kannalta parempia kuin normaaliohjelmat.
 Hienopesussa käytetään vettä jopa kaksi kertaa niin paljon kuin normaalipesussa. Kun vaatteet saavat huljua isossa vesimäärässä, kuituja kai irtoaa vähemmän kuin täyden pesurummun ahtaudessa?
 Hypoteesia tuntui perustelevan myös se, että normaaliohjelmat kiepauttavat pesukoneen rummun kiertosuuntaa useammin ja linkoavat kovemmalle nopeudella kuin hienopesuohjelmat. Moisen menon luulisi riipivän mikrokuituja tekstiileistä.
 Kokeet osoittivat toista.
 Newcastlen yliopiston tutkijat pyykillä. Vasemmalla professori Grant Burgess ja hänen vieressään Max Kelly ja Neil Grant.  Newcastlen yliopisto / P&G
 Aiempien tutkimusten perusteella koneellinen keinokuitupyykkiä saastuttaa vesistöjä jopa kuudella miljoonalla mikrokuidulla. Newcastlen tutkijat osoittivat, että hienopesussa viemäriin hulahti 800 000 mikrokuitua enemmän kuin normaalipesussa.
 Tutkimuksessa pyykättiin polyesterivaatteita ensin pesukonetta jäljittelevissä laboratoriokokeissa ja sitten lukuisissa oikeissa ja erilaisissa pesukoneissa. Irronneiden mikrokuitujen määrä laskettiin värikuvannusjärjestelmän avulla.
 Polyesteri on keino- eli synteettisistä aineista tekstiiliteollisuudessa yleisintä.
 Väljä vesi mahtuu nyhtämään kuituja
 Merimikrobiologian professori  Grant Burgess  selittää odottamatonta tulosta sillä, että väljässä vedessä vaatteet törmäilevät toisiinsa enemmän kuin silloin, kun vettä on vähemmän.
 – Vedellä on tilaa tunkeutua kankaan läpi ja nyhtää siitä polyesterikuituja, lisää tutkimusartikkelin pääkirjoittaja, väitöskirjatutkija  Mark Kelly .
 Koneiden nukkasihdit eivät riitä nappaamaan mikrokuituja likavedestä, eikä vedenpuhdistamoistakaan juuri ole pysäyttämään mikrokuitujen matkaa vesistöihin ja niiden eliöihin.
 Joihinkin uusiin pesukonemalleihin on tulossa mikrokuitusuodattimet, mutta jo nyt ongelmaa voi helpottaa välttämällä hienopesuohjelmia ja pesämällä täysiä koneellisia, Kelly suosittelee.
 Tutkimus on julkaistu  Environmental Science and Technology  -lehdessä.
 Teepussi osoittautui muovipommiksi
 Toisessa tuoreessa kotien puuhia koskevassa mikromuovitutkimuksessa löytyi ikävä yllätys teenjuojille, jotka ovat innostuneet joidenkin valmistajien uutuudesta. Tutkittavina olivat pyramidin muotoiset muovista tehdyt pussit, joilla on korvattu perinteisiä paperisia teepusseja.
 Teen aiempaa paremman maun nimissä markkinoidut pussit voivat tarkoittaa suurta määrää mikro- tai vieläkin pienempää nanomuovia hörppijän elimistöön, kanadalaisen  McGillin yliopiston  tutkimus kertoo.
 Elektronimikroskooppi osoitti, että yhdestä ainoasta pussista irtoaa teen hautumista vastaavassa lämpötilassa veteen arviolta 11,6 miljardia mikromuovipartikkelia ja 3,1 miljardia nanomuovipartikkelia.
 Luvut ovat tuhatkertaisia verrattuna esimerkiksi muovisten vesipullojen sisältöön tai mihinkään muuhunkaan elintarvikkeesta mitattuun partikkelimäärään. Professori  Nathalie Tufenkjin  mukaan osasyynä tosin on se, että muissa tutkimuksissa on harvoin laskettu yhtä pieniä hiukkasia.
 Pyraminidin muotoisessa pussissa teelehdet liikkuvat, ja teen maku paranee, sanovat valmistajat. Pussukat ovat muovia.  Chaoshu Li / Alamy
 Verikirput stressaantuivat muovista
 Tutkijat selvittivät löytämiensä muovipartikkelien vaikutuksia vesikirppuihin. Niissä ilmeni sekä fyysisiä että käytöksen muutoksia,  Environmental Science and Technology  -lehdessä julkaistussa tutkimuksessa kerrotaan.
 Mutta onko isollakaan partikkelimäärällä merkitystä ihmiselle, jos teekupillisessa olevan muovin kokonaispaino on vain milligramman kuudesosa?
 – Mikromuovien vaikutusta ihmisten terveyteen ei ole oikeastaan tutkittu lainkaan. Meidän tuloksemme osoittavat, että tutkimuksille on tarvetta. Ajatelkaapa vain heitä, jotka juovat kaksi tai kolme kupillista teetä päivässä, joka päivä, Tufenkjin sanoo Kanadan yleisradioyhtiön  CBC:n  haastattelussa.

Pyykin hienopesu on luonnolle huono pesu – mikromuoviongelmaa voi helpottaa arkisella konstilla


Summary: Kiinteistönvälittäjäbarometrin mukaan asuntomarkkinoihin ei ennusteta suurta muutosta.

Kuluneen kesäkauden asuntokauppa on sujunut Suomessa selvästi edellisvuotta paremmin, kertoo Kiinteistömaailman barometri. Barometri ei kuitenkaan ennusta suurta muutosta asuntomarkkinoihin.
 Valtaosa välittäjistä odottaa vakaata kehitystä, ja Suomen asuntomarkkinat vaikuttavat ainakin toistaiseksi olleen suojassa maailmantalouden epävarmuuksilta.
 Barometrin mukaan pienten, käytettyjen asuntojen kysyntä vahvistuu edelleen. Niistä on puute etenkin pääkaupunkiseudulla.
 – Pääkaupunkiseudun kasvu näyttää vain kiihtyvän ja parhailla alueilla asuntojen arvot nousevan. Muualla Suomessa ostajan pitää arvonkehityksen kannalta olla taloyhtiön taloudellisen tilanteen ja sijainnin suhteen tavallista tarkempi, sanoo Kiinteistömaailman toimitusjohtaja  Risto Kyhälä  tiedotteessa.
 Lue lisää
 Hypo heittää lisää löylyä asuntomarkkinoille: ammattisijoittajat sekoittavat kiinteistöpakkaa vielä pitkään ja huolella
 Nyt alkavat ostajan markkinat – Hintakone kertoo asuntokaupan tilanteen postinumeroalueellasi

Tuore barometri: Pääkaupunkiseudun asuntojen kysyntä näyttää vain kiihtyvän


Summary: Tynkkystä syytetään kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.

Perussuomalaisten kansanedustaja  Sebastian Tynkkynen  vastaa tänään syytteeseen Oulun käräjäoikeudessa kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Hän kiistää syyllistyneensä rikokseen.
 Rikos koskee hänen tekemäänsä vuonna 2016 Facebook-päivitystä, jossa käsiteltiin islamia ja terrorismia. Tynkkynen puolustaa itseään oikeudessa.
 Kansanedustajan oikeudenkäyntiä on tullut seuraamaan kolmisenkymmentä ihmistä, muun muassa Tynkkysen kannattajia ja lisäksi mediaa.
 Väkeä oli niin paljon, että toinen sali oli varattu heidän käyttöönsä oikeudenkäynnin seuraamisen ajaksi.
 Juttu päivittyy.
 Lue lisää:   Kansanedustaja Sebastian Tynkkynen toistamiseen käräjillä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan

Sebastian Tynkkysen oikeudenkäynti on alkanut – vastaa vuonna 2016 kirjoittamistaan Facebook -kirjoituksista


Summary: Aalto-yliopistossa muotoilun laitoksella opiskeleva Emma Saarnio on voittanut Vuoden nuori suunnittelija 2019 -kilpailun.

Tämänvuotisessa Vuoden nuori suunnittelija -kilpailussa oli tehtävänä inspiroitua  Eino Leinon  runoudesta. Kilpailun voittaneeseen  Emma Saarnioon  teki vaikutuksen Leinon runo  Nocturne .
 – Leinon töissä ilmenee luonto ja suomalaisuus. Luonnossa oleminen on myös minulle suuri inspiraation ja luovan ajattelun lähde, hän sanoo.
 Saarnion suunnittelemaan kokonaisuuteen kuuluu housut, kaksi paitaa, hansikkaat ja takki. Materiaalina on käytetty poronnahkaa ja silkkiä. Asu on kirjailtu luontoaiheisin brodeerauksin.
 – Asua kehitellessäni pohdin, millainen Eino Leino voisi olla nuorena miehenä vuonna 2019. Mieleeni piirtyi kuva modernista runopojasta, joka rohkeasti ilmaisee ajatuksiaan ja arvojaan.
 Raadin mielestä kokonaisuus on samaan aikaan maskuliininen ja herkkä. Lisäksi kyse on käyttövaatteesta, joka on myös taiteellisesti tasokas.
 – Halusin, että asu perustuu käyttövaatteisiin ja että joku voisi oikeasti pukea sen ylleen. Mielestäni hyvä vaate on mukava, kaunis ja toimiva ja se tuo samalla esteettistä iloa ja mielihyvää kantajalleen, Emma Saarnio toteaa.
 Hyvällä vaatteella on pitkä elinkaari
 Emma Saarnio pitää tärkeänä muodin ekologisuutta, pitkää elinkaarta ja toimivuutta.
 – Toivon, että ala joutuu ottamaan kestävän kehityksen entistä enemmän huomioon. Suunnittelussa ympäristönäkökohdille täytyisi antaa vielä suurempi painoarvo.
 Saarnio valmistuu tänä vuonna taiteen maisteriksi. Hän työskentelee parhaillaan Pariisissa Louis Vuittonilla, yhdysvaltalaisen vaatesuunnittelija  Virgil Ablohin  miestenvaatetiimissä.
 Kilpailun voittaja saa palkinnoksi 5000 euroa sekä osaston 18. lokakuuta Messukeskuksessa Helsingissä alkavilla I love me -messuilla.
 Vuoden nuori suunnittelija -kilpailu on vuosittain järjestettävä kilpailu suomalaisille vaatetussuunnittelun opiskelijoille. Se on järjestetty vuodesta 1995 alkaen.
 Lue myös:   Vuoden nuori muotoilija Laura Väre: "Haluaisin, että jättäisimme kertakäyttökulttuurin"

Modernin runopojan asu toi voiton Vuoden nuori suunnittelija -kilpailussa


Summary: Aggredi-ohjelmassa työskentelevä Petri Salakka ja KRP:n rikostarkastaja Arto Tuomela keskustelivat koulu-uhkauksista Ylen aamu-tv:ssä.

Eritasoiset koulu-uhkaukset ovat keskusrikospoliisille arkipäivää. Viime vuonna KRP:n tietoon tuli 65 koulu-uhkausta.
 – Tässä on tärkeä tehdä ero sille, onko kyseessä koulu-uhkaus vai koulusurmauhkaus. Tietoon voi tulla, että joku on vaikkapa huolestunut kanssaoppilaastaan, tai sitten uhkaus voi olla ilmoitus, että pommi räjähtää, KRP:n rikostarkastaja  Arto Tuomela  toteaa.
 Tuomela korostaa viranomaisyhteistyön merkitystä Kuopion koulusurman kaltaisten tapahtumien ennaltaehkäisyssä.
 – Itse teosta ei hirveästi uhkailla etukäteen. Tieto saattaa vuotaa lähipiirille tai tulla julki manifestista, mutta usein se on juuri ennen tapahtumaa. Niitä on äärimmäisen haastavaa estää.
 – Sen takia pitäisi ajoissa reagoida ja tehdä oikeita toimenpiteitä – eikä se tarkoita poliisin toimenpiteitä, vaan moniviranomaistoimenpiteitä, Tuomela painottaa.
 Kokemus yksin jäämisestä voi johtaa väkivaltaan
 Petri Salakka  auttaa Helsinki Mission Aggredi-ohjelmassa perheen ulkopuolisen väkivallan tekijöitä. Mukana on ollut myös koulu-uhkaajia.
 Millaisia ihmisiä he ovat?
 – Tällaiset asiakkaat ovat usein hieman poikkeuksellisia persoonia. He eivät ole sosiaalisesti niin kyvykkäitä kuin vaikkapa luokkakaverit. Sosiaaliset piirit ovat kapeampia, ja heillä on hyvin vähän ystäviä, jos sellaisia on ollenkaan, Salakka sanoo.
 Vastaavaa on havaittu niiltä, jotka ovat vieneet uhkauksen loppuun saakka, toteaa rikostarkastaja Tuomela.
 – Väkivallan ihannointia ja kokemus siitä, että on jäänyt yhteisön ulkopuolelle. Usein taustalla on koulukiusaamista ja moniongelmaisuutta.
 Salakan mukaan kokemus yksin jäämisestä saattaa johtaa väkivaltafantasioihin.
 – Ei ole kaveria, jonka kautta peilata omia tunteita ja punnita asioita. Ei ole tapaa tuoda ulos katkeruutta tai vihaa kaverin kanssa. Silloin sitä rupeaa miettimään kostoa. Tässä tapauksessa kohteena on usein instituutio, kuten koulu.
 Kun ihminen on fantasioinut väkivallalla riittävästi, tilanteeseen on Salakan mukaan vaikea enää puuttua.
 – Pointti on siinä, että asiaan pitäisi puuttua siinä vaiheessa, kun fantasia alkaa.
 "Kerrankin pystyy kunnolla juttelemaan"
 Vakavan koulu-uhkauksen toteuttaminen on tapa tuoda itsensä näkyväksi, Salakka toteaa.
 – Kerrankin kaikki näkevät sinut.
 Viranomaiset kehittävät tapoja, joilla uhkauksesta kiinni jääneitä voisi auttaa. Tärkeintä on, ettei uhkaajia jätetä yksin. KRP:n kanssa yhteistyötä tekee psykologi.
 – Kun tilanteen vakavuus on arvioitu, järjestämme mahdollisuuden vapaaehtoiseen puhutteluun, jossa asioita käydään läpi. On tullut palautetta, että kerrankin pystyy kunnolla juttelemaan, Tuomela kertoo.
 Vastaavanlaista työtä tehdään Aggredissa.
 – Puramme fantasian ja toimimme peilinä. Siitä saa vertailupohjaa, ja se on merkityksellistä, koska sellaista ei asiakkaalla ole ollut. Asiakas huomaa siinä usein oman mahdottomuutensa.
 Tärkeintä on, ettei tuki lopu kesken.
 – Ennalta estävyyteen pitäisi panostaa edelleen enemmän ja toimintaa kehittämään, Tuomela sanoo.
 Katso koko aamu-tv:n keskustelu pääkuvaa klikkaamalla.

Petri Salakka on kohdannut koulu-uhkaajia: "Kun jää yksin, ei ole tapaa tuoda ulos katkeruutta, ja silloin sitä rupeaa miettimään kostoa"


Summary: Tyttöjen taloissa autetaan muun muassa seksuaalisen häirinnän uhreja maksutta ja luottamuksellisesti.

Tuore  kouluterveyskysely  kertoo, että joka kolmas kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalainen tyttö on joutunut seksuaalisen häirinnän kohteeksi.
 Luku on samankaltainen toisen asteen opiskelijoilla. Tyttöjen kokema seksuaaliväkivalta on nimittelyä, häirintää, altistamista seksiin ja seksuaaliseen toimintaan. Sitä tapahtuu myös verkossa.
 Suomen kaikissa seitsemässä Tyttöjen taloissa toimii nyt seksuaaliväkivaltatyöntekijä. Viimeisimpinä työntekijän saivat Tampere ja Turku.
 – Tärkeää on saada menetetty turvallisuuden tunne takaisin, sanoo perhe- ja seksuaaliterapeutti  Marjut Keskitalo .
 Työ on vakauttavaa keskusteluapua. Tavoitteena on, että nuori pystyy käsittelemään ja työstämään tapahtunutta.
 Saa käydä niin usein kuin haluaa
 Marjut Keskitalo aloitti seksuaaliväkivaltatyöntekijänä Turun Tyttöjen talossa elokuussa.
 Seksuaaliväkivaltaa kokenut tyttö saa rinnalleen kulkemaan aikuisen, jolla on aikaa pohtia tapahtunutta. Seksuaaliväkivallan kohteeksi joutuminen on voinut vaikeuttaa nuoren opintoja tai työntekoa
 Tyttöjen talossa ei ole rajattuja käyntikertoja. Nuori voi käydä keskustelemassa kokemastaan niin monta kertaa kuin kokee tarpeelliseksi.
 – Tukeen kiinnittyminen saattaa viedä aikaa, joten sovimme usein aluksi kolmesta tai neljästä käyntikerrasta. Sen jälkeen arvioimme yhdessä avun jatkotarpeesta, sanoo Marjut Keskitalo.
 Turun Tyttöjen talon ulko-ovessa on viesti, missä kehotetaan soittamaan ovikelloa uudestaan, jos ovea ei heti avata. Ovessa on valmiina talon henkilökunnan kuvat, nimet ja tittelit.
 Kerrostalon hämärässä käytävässä valoa antaa lyhtyyn asennettu valoköynnös. Kynnys Tyttöjen taloon astumiseen on tehty kirjaimellisesti matalaksi.
 Seksuaaliväkivaltatyö on kasvava työmuoto
 Turun ja Tampereen Tyttöjen taloissa seksuaaliväkivaltatyöntekijät ovat aloittamassa työtään. Espoossa, Tampereella, Kuopiossa, Oulussa ja Rovaniemellä vakauttavaa keskusteluapua tarvitsevien määrä on alun jälkeen vakiintunut noin 50 kävijään vuodessa. Helsingissä luku on lähes 250.
 Helsingin Tyttöjen talon vastaava seksuaaliväkivaltatyöntekijä  Kristiina Hannila  on  kehittänyt Tyttöjen talojen seksuaaliväkivaltatyötä vuosien ajan. Hän näkee työn merkityksen kasvaneen.
 – Tytöt ja naiset tunnistavat #metoo-liikkeen myötä paremmin soveliaisuuden rajat. Yhteistyö muiden tukitoimia tarjonneiden muun muassa Seri-tukikeskusten kanssa on tuonut Tyttöjen taloihin lisää kävijöitä, sanoo Hannila.
 Seri-tukikeskus  on yli 16-vuotiaille seksuaaliväkivaltaa kohdanneille tarkoitettu matalan kynnyksen yksikkö. Sinne voi hakeutua itse tai viranomaisten ohjaamana. Tukikeskuksia on Helsingissä, Turussa ja Tampereella. Seri on lyhennys sanasta seksuaalirikos. Seri-tukikeskuksen palvelut ovat avoinna kaikille sukupuolille.
 Tyttöjen talojen seksuaaliväkivaltatyöntekijän rahoituksesta vastaa  Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus STEA , joka vastaa Veikkausvarojen jakamisesta. Helsingissä työntekijän palkan maksaa kaupunki.
 Turun Tyttöjen talon Marjut Keskitalo uskoo #metoo-liikkeen vähentäneen uhrin häpeän tunnetta. Uhri uskoo ansaitsevansa apua kokemaansa häirintään. Tarja Hiltunen / Yle  Tarja Hiltunen / Yle
 Hoitoa koko perheelle
 Tyttöjen talo avaa ovensa myös seksuaaliväkivaltaa kokeneen tytön läheisille.
 Turun Tyttöjen talon seksuaaliväkivaltatyöntekijän Marjut Keskitalon mukana nuori on usein huolissaan siitä, miten vanhemmat pärjäävät tiedon kanssa, että nuorta on satutettu.
 – Paljon riippuu siitä, kuka on tekijä. Asian kohtaaminen voi olla todella vaikeaa.
 Vanhemmille kerrotaan, miten nuorta voi tukea. Minkälaisia oireita hän mahdollisesti kokee? Samalla kannatellaan vanhempia.
 – Nuoria helpottaa tietää, että myös vanhemmat voivat käydä juttelemassa jonkun kanssa, sanoo Keskitalo.
 Seksuaalikasvatus aloitettava nykyistä varhaisemmin
 Koulujen seksuaalikasvatus on paljolti kiinni opettajasta ja terveystiedon tunneilla käytettävästä ajasta. Yläkouluissa seksuaalikasvatusta opetetaan terveystiedon tunneilla yhdestä kolmeen tuntia vuosittain.
 Toisen asteen oppilaitoksissa opetus on vähäistä tai sitä ei ole ollenkaan.
 Lukiossa seksuaalioikeuksista puhutaan terveystiedon syventävällä te2-kurssilla, joka ei ole pakollinen kurssi. Uudessa opetussuunnitelmassa seksuaalikasvatus on palaamassa pakolliselle te1-kurssille vuonna 2021.
 Seksuaalikasvatus mainitaan ammatillisen koulutuksen perusteissa, mutta käytännössä se jää pieneen rooliin. Kolmen vuoden aikana opiskelijat opiskelevat työkyvyn ja hyvinvoinnin ylläpitämistä kymmenen tuntia. Oppiaineeseen kuuluvat liikunta, terveystieto ja työkyky.
 Liikunnan ja Terveystiedon Opettajat eli Liito ry:n ammatillisen toimikunnan puheenjohtaja  Esa Mäki-Tulokas  harmittelee vähäistä aikaa. Hänen mukaansa ammattikoululaiset ovat eriarvoisessa asemassa lukiossa opiskeleviin verrattuna.
 Työkyvyn kuuluminen oppiaineeseen vähentää entisestään seksuaalikasvatukseen käytettävää aikaa.
 – Lisäksi oppilaiden kanssa on luotava luottamuksellinen ilmapiiri, jossa aiheen käsittely olisi turvallista, sanoo Mäki-Tulokas.
 Helsingin Tyttöjen talon vastaava seksuaaliväkivaltatyöntekijä Kristiina Hannila toivoo seksuaalisen kasvatuksen kuuluvan jo alakoulujen opetussuunnitelmaan, toki ikäkehityksen mukaan.
 – Seksuaalikasvatusta pitäisi antaa kohdennetumpana. Sen pitäisi nimenomaan keskittyä häirintään.
 Opetuksen pitäisi Hannilan mielestä olla tasalaatuista kautta Suomen.
 – Seksuaalikasvatuksella ennaltaehkäistään seksuaaliväkivaltaa, häirintää ja kaltoinkohtelua, sanoo Kristiina Hannila.
 Lue lisää:
 Helsingissa on onnistuttu auttamaan seksuaaliväkivallan uhreja niin hyvin, että malli viedään nyt muihinkin kaupunkeihin
 Tyttöjen Talo tarjoaa turvaa ja läsnäoloa
 Vuoden nuorisoteko -palkinto Tyttöjen Talolle
 Kehu tyttöä, niin hänestä kasvaa onnellinen nainen

Tyttöjen talojen ovet aina auki – seksuaalisen häirinnän uhreille halutaan antaa apua mahdollisimman matalalla kynnyksellä