Summary: Eroesityksen saanut tuomiokapituli kuulee seuraavaksi kirkkoherra Hannu Tomperia.

Kokemäen kirkkoneuvosto vaatii kirkkoherra  Hannu Tomperin  erottamista. Erottamisesta päättää oman harkintansa mukaan Turun tuomiokapituli.
 Kokemäen kirkkopoliitikkojen ja kirkkoherran suhteet ovat olleet kärjistyneet  jo vuosien ajan . Kiistoja on ollut muun muassa  kiinteistöjen kunnostuksesta .
 Kiistoja on ratkottu muun muassa  piispantarkastuksessa . Kirkkoherra itse teki  työsuojeluilmoituksen  kirkkovaltuuston puheenjohtajasta viime vaalikaudella kiistojen takia. Tomperin mukaan hän on kokenut työssään painostusta, uhkailua ja epäasiallista kohtelua.
 Harvinaisia kiistoja
 Tuomiokapitulin lakimiesasessori  Matti Mäkinen  kertoo, että seuraavaksi tuomiokapituli haluaa kuulla kirkkoherra Tomperin näkemyksiä asiasta. Tähän mennessä Kokemäen kirkkoneuvosto ei ole kuullut kirkkoherraa.
 Mäkinen sanoo, että vastaavat ristiriidat ovat harvinaisia. Satakunnassa vastaava tapaus oli viimeksi  Raumalla , kun tuomiokapituli tutki nelisen vuotta sitten tuolloisen kirkkoherra  Seppo Sattilaisen  toimia.

Kokemäen kirkkoherralle vaaditaan potkuja – erottamisesta päättää Turun tuomiokapituli


Summary: Tällä viikolla julkaistussa uudessa liikkumisen suosituksessa korostuu kevyen, arkisen liikunnan merkitys.

Liikettä ei ilmesty arkeen vahingossa, vaan siihen tarvitaan tietoinen päätös aktiivisuudesta, toteaa liikuntatieteiden tohtori  Arto Pesola .
 – Sohvan voittaminen vaatii yrittämistä ja järkevän vaihtoehdon, hän sanoo.
 Tällä viikolla julkaistu työikäisten aikuisten liikkumisen suositus korostaa arkisen aktiivisuuden tärkeyttä reippaamman liikkumisen rinnalla. Suositus nostaa esiin sen, että kaikenlainen liikkuminen edistää terveyttä ja hyvin lyhyetkin liikuntahetket ovat hyödyllisiä.
 Lue lisää uudesta suosituksesta:
 Liikutko arjessasi tarpeeksi? Suositus meni uusiksi ja nyt mukaan lasketaan jokainen minuutti
 Arto Pesolan mielestä olennainen asia arkisen liikunnan lisäämisessä on se, että toiminnan mieltää itse järkeväksi ja riittävän helpoksi. Silloin aktiivisuudesta on helpompaa pitää kiinni.
 – Jos vaikkapa roudaat kävellen kolme kauppakassia kolmen kilometrin matkan siksi, että täyttäisit liikuntasuositukset, se jää pitkällä aikavälillä varmasti tekemättä, Pesola sanoo.
 Vaikka arkiaktiivisuus tapahtuu muun tekemisen sivussa, se vaatii myös suunnittelua.
 Liikuntatieteiden tohtori Arto Pesola vinkkaa muutaman keinon, joilla vapaa-aikaan ja töihin saa lisää liikettä.
 1. Lähde vapaa-aikana ulos
 Vapaa-aikana kannattaa lähteä ulos.
 – Ulkona aktiivisuutta kertyy enemmän kuin sisällä. Vähintäänkin nyt, kun alkaa olla sen verran kylmää, että on pakko pysyä liikkeessä, Arto Pesola sanoo.
 Ulkoiluun on hyvä keksiä jotakin itselle mielekästä sisältöä. Jollekin se voi olla lasten kanssa leikkimistä, toiselle vaikkapa lehtien haravointia. Mielekkäästä toiminnasta saattaa huomaamatta kertyä paljonkin liikettä.
 2. Tee kotitöistä reipasta liikuntaa
 Lumitöillä saa nopeasti hien pintaan. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Kotitöistä saa helposti lisää liikuntaa. Esimerkiksi roskat voi kipaista viemässä sen verran reippaasti, että hengästyttää.
 – Lyhyetkin pätkät reipasta liikuntaa auttavat jo vähän suojaamaan esimerkiksi sydän- ja verisuonitaudeilta ja kakkostyypin diabetekselta, Arto Pesola sanoo.
 Talvella lumityöt tuovat reipasta liikuntaa. Myös imurointi voi saada hien pintaan. Pölyjä kannattaa pyyhkiä ahkerasti ylähyllyiltäkin, niin ylävartaloonkin tulee arjesta poikkeavaa liikettä ja venytystä.
 3. Ota kauppareissuille kunnon reppu
 Kauppareissuja varten kannattaa hankkia hyvin istuva reppu. Ostosten kantaminen on siinä helpompaa kuin tavallisissa kauppakasseissa.
 Kauppareissut ja muut asiointimatkat toistuvat usein, ja siksi tällaisiin rutiineihin yhdistetystä liikunnasta saa helposti ison palasen liikuntaa. Monesti välimatkat ovat sellaisia, että niitä on mahdollista kulkea jalkaisin tai pyörällä. Autoon verrattuna julkisenkin liikenteen valitseminen tuo usein lisäaskelia.
 4. Hanki sadekamppeet työmatkoille
 Asiointimatkojen lisäksi päivittäin toistuvat matkat työpaikalle tai opiskelemaan ovat monille hyviä hetkiä liikuntaan. Ainakin osan matkasta voi usein kulkea kävellen tai pyörällä.
 – Ilmastonmuutos on mielestäni hyvä näkökulma aktiivisuuden edistämiseen. Se voi lisätä omalla lihasvoimalla tehtyihin matkoihin niin sanottua järkevyyskerrointa aika paljon, vaikka olisikin niin mukavaa lähteä autolla, Arto Pesola sanoo.
 Työmatkakävelyn tai -pyöräilyn ennalta-arvattavat esteet kannattaa raivata pienellä ennakkosuunnittelulla. Jo illalla on esimerkiksi hyvä kaivaa esiin sateenvarjo tai vedenpitävä vaatetus, ettei suunnitelma kaadu aamulla sateiseen säähän.
 Jos matkan varrella on mahdollista valita portaat hissin sijaan, se kannattaa. Portaiden nouseminen on tehokasta treeniä.
 5. Ehdota töissä 2 minuutin taukoa puolen tunnin välein
 Moni istuu työssään pitkiä jaksoja paikallaan. Kahden minuutin tauko puolen tunnin välein parantaa vireystilaa ja aktivoi lihaksia. AOP
 Työpaikoilla vahva normien verkosto tukee istumista. Kokouksissa on yleensä tapana istua ja vierailijoitakin kehotetaan kohteliaasti istumaan alas.
 Pesola ehdottaa työpaikkojen kokouksiin ja opiskelijoiden luennoille parin minuutin taukoja puolen tunnin välein. Tällaisesta käytännöstä kannattaa hänen mukaansa vinkata kokouksen pitäjälle tai opettajalle, sillä yhden osallistujan on yksin hyvin vaikeaa rikkoa normia.
 – Kahdella minuutilla aktiivisuutta puolen tunnin välein on jo vaikutusta. Se parantaa verensokeritason säätelyä, koettua vireystilaa, aktivoi lihaksia ja sitä kautta aineenvaihduntaa, Arto Pesola toteaa.
 Joillekin työporukoille sopii, että koko kokous pidetään istumisen sijaan seisten tai kävellen.
 6. Laita ajatukset kulkemaan kävelemällä
 Moni jämähtää työssään pitkiksi ajoiksi paikalleen tietokoneen ääreen, ja siihen pitäisi saada pieniä taukoja. Pesolan mielestä on olennaista, että aktiivisuus edistää työn sujuvuutta eikä tee siitä hankalampaa.
 – Minä en kyllä kiireessä esimerkiksi printtaa kauempana sijaitsevaan printteriin saadakseni liikuntaa, vaan haluan saada asian tehtyä. On hyvä miettiä järkevyyttä, Pesola sanoo.
 Luovuutta vaativassa tehtävässä pikku kävely, vaikka vain toimiston ikkunan ääreen, saa ajatukset kulkemaan paremmin. Johonkin työhön sopii, että puhelimessa puhuessa kävelee.
 Jutun vinkit antanut Arto Pesola on liikuntatieteiden tohtori, joka toimii tutkimuspäällikkönä Active Life Labissa, Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun tutkimuslaboratoriossa. Hän toimii myös yrittäjänä istumisen ja arkiaktiivisuuden seurantaan keskittyvässä Fibion Oy:ssä. Aiemmin Pesola on kirjoittanut kirjoja luomuliikunnasta, jonka hän määrittelee kaikeksi liikkumiseksi ja lihasten aktivoimiseksi.

Näin lisäät arkeesi liikettä – sohvan voittaminen ei käy vahingossa, vaan vaatii tietoista päätöstä ja suunnittelua


Summary: Tilanteen kärjistymisen takana on useita suuria muutoksia, kuten uusi johtamisjärjestelmä ja tökkivä puheentunnistusohjelma.

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Keski-Suomen keskussairaalassa pitkään kytenyt johtajuuskriisi on kärjistynyt niin, että kymmenet ylilääkärit harkitsevat työpaikan vaihtoa. Ainakin yksi ylilääkäri on irtisanoutunut tilanteen vuoksi.
 Ylilääkäreiden mielestä sairaanhoitopiirin johto ei ymmärrä tarpeeksi hyvin käytännön työtä eikä arvosta ylilääkäreiden näkemystä potilastyöstä.
 – Tällä hetkellä odotamme, että saisimme tilanteeseen korjauksen, että voisimme jatkaa työtä täällä, sanoo kehittäjäylilääkäri  Pirjo Mustonen  Keski-Suomen sairaanhoitopiiristä.
 Sairaanhoitopiirin johtaja  Juha Kinnunen  ei hätkähdä lääkäreiden aikeista vaihtaa työpaikkaa.
 – Lääkärit ovat sellainen ammattikunta, että he tulevat ja menevät. Jos joku työntekijä kokee arvojensa, perusperiaatteidensa tai tavoitteidensa olevan jotakin muuta kuin mitä organisaatio tarjoaa, on varmaan kaikkien kannalta perusteltua, että ihminen hakeutuu johonkin muualle töihin, Kinnunen sanoo.
 Juha Kinnusen mukaan asian tiimoilta järjestetään keskusteluja niin nopeasti kuin mahdollista. Jaana Polamo / Yle
 Pirjo Mustosen mielestä Kinnusen kommentit kertovat siitä, miten eri todellisuudessa johto ja lääkärit elävät.
 – Ylilääkärit ovat erittäin sitoutunutta, pitkäaikaisesti täällä työssä ollutta porukkaa. Johto on tullut ja mennyt huomattavasti nopeammalla syklillä. Ehkä johdon pitäisi miettiä työpaikan vaihtamista, jos heidän näkemyksensä poikkeavat niin paljon organisaation perustehtävän tekemisestä, Mustonen sanoo.
 Jos oman alansa huippuasiantuntijoita lähtee, on heitä Mustosen mukaan vaikea saada takaisin.
 Samanaikaiset muutokset vaikeuttavat lääkärien työtä
 Sairaalan tilanne tuli julkisuuteen viime viikolla, kun Keskisuomalainen uutisoi  ylilääkäreille tehdystä sisäisestä kyselystä . Kyselyyn vastasi 60 lääkäriä, ja noin puolet heistä kertoi harkinneensa työpaikan vaihtoa vakavasti kuluneen vuoden aikana.
 Syynä tilanteen kärjistymiseen on moni samaan aikaan käynnissä oleva suuri muutos, joista merkittävin on vuosi sitten tehty johtamisjärjestelmän uudistus. Sen myötä osastonylilääkäreiltä siirrettiin hallinnolliset ja henkilöstön johtamiseen liittyvät tehtävät palveluesimiehille.
 Uudistus on koettu niin, ettei lääkäreitä enää oteta mukaan päättämään omaa työtään koskevista asioista.
 – Itse en ole esimiesasemassa, mutta se heijastuu meillekin päin niin, että emme oikein tiedä, kenen kanssa meidän pitäisi tiettyjen asioiden suhteen asioida. Komentoketju on epäselvä, kirurgi  Ville Väyrynen  toteaa.
 Ville Väyrysen (vas.) ja Pirjo Mustosen mukaan ylilääkärit ovat yrittäneet saada keskusteluyhteyttä paremmaksi tuloksetta. Jaana Polamo / Yle
 Kehittäjäylilääkäri Pirjo Mustosen mielestä tilanne muistuttaa  Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) johtajuuskriisiä  vuonna 2008.
 Tuolloin Helsingin yliopistollisen keskussairaalan (Hyks) henkilöstö suivaantui juuri ylilääkärien korvaamisesta palveluesimiehillä. Henkilökunta koki, ettei heitä kuunneltu päätöksiä tehtäessä, ja kriisin seurauksena Hyks menetti ammattitaitoista työvoimaa.
 Mustosen mielestä johtaminen on uuden järjestelmän myötä pirstaloitunut, mikä hankaloittaa viestintää, mikä puolestaan estää käytännöntyön sujuvuuden.
 – Lääkärin työhön liittyy paljon vastuuta. Voi alkaa tuntua kuormittavalta ja turhauttavalta, jos vastuun lisäksi omaan työhön ei sisälly mahdollisuuksia vaikuttaa. Valta ja vastuu olisi hyvä säilyttää samoissa käsissä, Mustonen sanoo.
 Tökkivä puheentunnistus käyttöön koko sairaalassa
 Yhtä aikaa organisaatiouudistuksen kanssa kokeiluun otettiin puheentunnistussovellus, jonka on määrä korvata sihteerit lääkäreiden saneluiden puhtaaksi kirjoittajina. Sovelluksen käyttöönotto on saanut kritiikkiä, koska lääkäreiden mielestä se on keskeneräinen.
 Sovellusta täytyy opettaa tunnistamaan sanoja, ja tällä hetkellä lääkärit joutuvat käyttämään potilastyöaikaa sovelluksen kanssa työskentelyyn.
 – Kukaan ei vastusta puheentunnistusta sinänsä, mutta sovelluksen ongelmat eivät ole korjaantuneet pilotoinnin aikana. Nyt sitä ollaan ottamassa käyttöön kaikille lääkäreille, vaikka 30 minuutin potilasvastaanotosta täytyy varata 10 minuuttia siihen, Mustonen sanoo.
 “Uudessa sairaalassa ei ole mitään, mitä minä olisin siihen antanut”
 Lisäksi lääkärit kokevat, ettei heidän näkemyksiään ole otettu tarpeeksi huomioon uutta sairaala Novaa suunniteltaessa. Sairaanhoitopiirin johtaja Juha Kinnunen sanoo, että lääkärit ovat olleet mukana päätöksenteossa uuden sairaalan suunnittelun alusta lähtien. Myös johtava ylilääkäri  Vesa Kataja  on todennut, että  suunnittelussa on ollut mukana koko talo  (Keskisuomalainen) .
 Ville Väyrysen mukaan se pitää paikkansa, mutta vain paperilla. Muun muassa puheet siitä, ettei uuteen sairaalaan tulisi pitkiä käytäviä, unohtuivat, koska jokaiseen potilashuoneeseen oli saatava luonnonvaloa.
 – Olen ollut paikalla näissä tilaisuuksissa, joissa olemme saaneet esittää mielipiteitä. Kuitenkin voin sanoa, että uudessa sairaalassa ei ole mitään, mitä minä olisin siihen antanut. Meitä kyllä kuullaan, mutta pikkuisen valikoivasti, Väyrynen sanoo.
 Novaan siirtyminen tapahtuu nykyaikataulun mukaan noin vuoden päästä.
 Mustonen ja Väyrynen toteavat, etteivät lääkärit vastusta muutoksia, mutta toivoisivat työn kehittämiselle, esimerkiksi juuri puheentunnistukseen liittyen, järkevämpää aikataulua.
 – Että kuunneltaisiin ammattilaisia, jotka ovat tehneet käytännön työtä vuosikausia hyvillä tuloksilla. Heillä on taatusti antaa näkemyksiä siihen, miten näitä kannattaa toteuttaa ja mitkä ovat toteuttamiskelpoisia, Väyrynen sanoo.
 Kriisin taustalla on Mustosen ja Väyrysen mukaan pitkään jatkunut huono ja riittämätön vuoropuhelu johdon ja henkilöstön välillä. Juha Kinnunen puolestaan toteaa, että hänen on vaikea tunnistaa arvoristiriitaa tahojen välillä. Hän näkee lääkärien reagoinnin normaalina reagointina muutostilanteeseen.
 – Varmaan moni on harkinnut työpaikan vaihtamista, mutta se, että ne realisoituisivat oikeasti, se on toistaiseksi ollut hallinnassa.
 Kinnusen mukaan tilanteen korjaamiseksi pyritään tekemään kaikki mahdollinen, jottei lääkäreitä irtisanoutuisi.
 Keskustelutilaisuuksia järjestetään niin nopeasti kuin mahdollista. Myös puheentunnistuksen tekniset ongelmat pyritään poistamaan.
 Kinnunen myöntää, että jos tiettyjä avainhenkilöitä irtisanoutuu pieniltä erikoisaloilta äkisti, voisi se aiheuttaa vakavaa häiriötä sairaalan toimintaan.
 – Mutta jos puhutaan vaikka jostakin isommasta erikoisalasta, ja sieltä yksittäisiä lääkäreitä poistuisi, niin ei aiheuttaisi mitään vakavaa ongelmaa siinä.
 Kinnunen muistuttaa, että uusi sairaala on sairaanhoitopiirille rekrytointivaltti. Uusissa tiloissa oli muutama viikko sitten vieraana Kuopion yliopistollisen sairaalan erityisvastuualueen johtoa.
 – Yksi vieraistamme totesi ääneen, että meidän uusi ja moderni sairaalamme pelottaa heitä, koska viemme heiltä kaikki heidän parhaat osaajansa, Kinnunen sanoo.
 Myös johtava ylilääkäri Vesa Kataja kommentoi Keskisuomalaiselle, että  uusista tiloista tulee haluttu työpaikka .
 Pirjo Mustosen ja Ville Väyrysen mielestä kommentit kuulostavat harmillisilta.
 – Olivatpa taustasyyt kritiikille mitä tahansa, toivoisin, että johtomme viesti olisi, että niitä yritetään selvittää. Eikä sellainen “jos homma ei kiinnosta niin tuossa on ovi” -tyyppinen lausunto. Jokainen tässä haluaa ihan saman lopputuloksen ja ajetaan samaa asiaa pikkuisen eri tavalla, Väyrynen toteaa.
 Lue myös:
 "Kunnilla oikeasti ei ole rahaa" – terveydenhuollossa pohditaan kuumeisesti kuinka säästää heikentämättä hoitoa, yt-neuvotteluita ympäri maata

Kymmenet ylilääkärit harkitsevat lähtöä Keski-Suomen keskussairaalasta, koska johto ei arvosta heidän näkemyksiään potilastyöstä


Summary: Sisällä rakennuksessa oleva mies on kieltäytynyt kommunikoimasta poliisin kanssa, joten teon motiivista ei ole tietoa.

Ranskalaisessa arkeologisessa museossa on käynnissä uhkaava tilanne ainakin yhden miehen linnoittauduttua rakennuksen sisälle. Tapahtumapaikka on pikkukaupunki Saint-Raphaël, joka sijaitsee Etelä-Ranskassa muutaman kymmenen kilometrin päässä Cannesista.
 Rakennukseen oli murtauduttu yöllä ja seiniin oli poliisin mukaan kirjoitettu arabiaksi uhkaavia viestejä. Yksi teksteistä on uutistoimisto AFP:n mukaan " Tästä museosta tulee helvetti".
 Siivooja havaitsi tapahtuneen ja paikalle hälytettiin poliisit,  kertoo uutiskanava BFMTV . Sisällä rakennuksessa oleva mies kieltäytyy kommunikoimasta poliisin kanssa, joten teon motiivista ei toistaiseksi ole tietoa.
 Ranskan median mukaan on toistaiseksi epäselvää onko miehellä aseita tai onko rakennuksessa muita ihmisiä. Poliisi on eristänyt rakennuksen ja ohjeistanut lähitaloissa olevia pysymään sisätiloissa,  uutisoi Nice-Matin -lehti .

Mies linnoittautui museoon Ranskassa – rakennuksen seiniin kirjoitettu uhkaavia viestejä arabiaksi


Summary: Alan teollisuusyrityksistä lähes kaksi kolmasosaa kertoo uusien tilausten vähentyneen, tarjouspyyntöjen määrä pudonnut jyrkästi.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Maailmantalouden epävarmuus on alkanut rokottaa yhä selvemmin teknologiateollisuutta, ilmenee alan etujärjestön julkaisemista tiedoista. Lähes kaksi kolmasosaa alan teollisuusyrityksistä kertoo, että on saanut loppukesän ja alkusyksyn aikana vähemmän tilauksia kuin edellisellä vuosineljänneksellä. Tarjouspyyntöjen määrän kerrotaan pudonneen jyrkästi.
 Tiedot perustuvat Teknologiateollisuus ry:n tuoreeseen tilauskanta- ja henkilöstötiedusteluun.
 – Tulokset viestivät suhdannekäänteestä, toimialojen epäyhtenäisestä kehityksestä sekä yritysten välisten erojen kasvusta. Huomionarvoista on, että esimerkiksi teknologiateollisuuden suurimman toimialan, kone- ja metallituoteteollisuuden, vientitilausten arvo on supistunut kolme kvartaalia peräkkäin, sanoo Teknologiateollisuus ry:n pääekonomisti  Petteri Rautaporras  tiedotteessa.
 Alan työllisyys on pysynyt kutakuinkin ennallaan aiemmin hankitun vahvan tilauskannan tukemana. Kuuden viime vuoden aikana tapahtuneesta tilauskannan kasvusta noin 60 prosenttia koostuu laivatilauksista.
 Kokonaisuudessaan alan uusien tilausten arvo kasvoi yhä kahdeksan prosenttia edellisestä vuosineljänneksestä, mutta etujärjestön mukaan kasvu selittyy pienellä määrällä suurehkoja tilauksia.
 Tarjouspyyntöjä mittaava saldoluku on ollut tämänhetkistä lukemaa heikompi vain yhden kerran kymmenen viime vuoden aikana. Tarjouspyyntöjen perusteella näyttääkin siltä, että tilausten kehitys on loppuvuonna ja talvella heikompaa kuin viime aikoina.
 – Käänne on ollut nähtävissä, sillä maailmantalouden epävarmuus ei ole helpottanut, tärkeiden vientimaiden talous on notkahtanut ja taantuman todennäköisyys kasvaa myös Suomessa. Tulokset eivät puhu yhtäkkisestä romahduksesta, mutta käänne näyttäisi tapahtuneen ja suunta on huolestuttavasti alaspäin. Hälytyskellot soivat, Rautaporras luonnehtii.
 Päättäjiä patistetaan puuttumaan tilanteeseen
 Teknologiateollisuuden toimitusjohtaja  Jaakko Hirvola  patistaa päättäjiä puuttumaan nopeasti kehitykseen.
 – Vaikka työllisyyden ja kasvun tukemiseksi tehtäisiin oikeita poliittisia ratkaisuja, niiden vaikutus näkyy yleensä vasta viiveellä. Tästä syystä päätöksiä ei voi siirtää, jos niillä halutaan tukea työllisyyttä ja yritysten investointeja nyt heikkenevässä suhdanteessa, Hirvola sanoo.
 – Esimerkiksi kohtaanto-ongelmasta ja työperäisen maahanmuuton lisäämistarpeesta on puhuttu vuosia. Nyt tarvitaan nopeita päätöksiä ja ripeää toimeenpanoa, hän lisää.
 Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja  Minna Helle  korostaa kustannuskilpailukyvyn tärkeyttä ja lähettää terveiset meneillään oleviin työmarkkinaneuvotteluihin.
 Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja Minna Helle ei lyhentäisi työaikaa nykytilanteessa. Esa Syväkuru / Yle
 – Etenkään nyt synkkenevän talousnäkymän keskellä ei kannata päätyä työajan lyhentämiseen, koska tällainen lopputulos heikentäisi yritysten kilpailukykyä ja työllistämismahdollisuuksia, Helle viestittää tiedotteessa.
 Vielä elokuussa kerroimme, että teknologiateollisuuden tilanne on valoisampi :
 Talousviisaat leikkaavat ennusteitaan, mutta Suomessa teollisuuden kovin ydin porskuttaa – ja se koskee suoraan yli 300 000 suomalaista

Kysyntä heikkenee teknologiateollisuudessa – "Hälytyskellot soivat", "Nyt ei kannata päätyä työajan lyhentämiseen"


Oulun poliisilaitos on saanut kehotuksen kiinnittää huomiota lapsien tekemiksi epäiltyjen ja lapsiin kohdistuneiden rikosten esitutkintojen kestoon. Lain mukaan epäillyn rikoksen, jossa on osallisena alle 15-vuotiaita, esitutkinnat on toimitettava kiireellisesti..
 Kehotuksen on tehnyt eduskunnan oikeusasiamies  Petri Jääskeläinen  kanteluratkaisussaan. Kantelut liittyvät kahteen tapaukseen, joista ensimmäisessä sekä epäilty että asianomistaja olivat 14-vuotiaita, toisessa tapauksessa kouluavustajaa epäiltiin 8-vuotiaan lapsen pahoinpitelystä.
 Ensimmäisessä tapauksessa asianomistajaa kuulusteltiin yhdeksän kuukautta epäillyn rikoksen jälkeen, epäiltyä tekijää puolitoista vuotta rikosilmoituksen tekemisestä. Toisessa tapauksessa esitutkinta kesti yli kaksi vuotta.
 Oikeusasiamiehen mukaan kumpikaan esitutkinnoista ei ollut laaja tai vaikea selvittää. Viipymiset johtuivat oikeusasiamiehen mukaan Oulun poliisilaitoksen erittäin vaikeasta työtilanteesta, joka ilmeni oikeusasiamiehelle tarkastuksen yhteydessä keväällä 2019.
 Esittelijäneuvos  Juha Haapamäki  kertoo, että vastaavia kehotuksia joudutaan silloin tällöin antamaan, ei kuitenkaan kovin usein. Haapamäki toteaa, että poliisi joutuu priorisoimaan toimintaansa, jonka vuoksi näitä tilanteita syntyy.
 – Oulun poliisilaitos on ryhtynyt korjaaviin toimenpiteisiin ja on lisännyt henkilöstöä tutkinnan puolelle.
 Poliisihallitus tekee tarkastuksen Oulun poliisilaitokselle marraskuussa, jolloin alaikäisiin liittyvien esitutkintojen käsittelyajat otetaan keskusteluun.
 Yle ei vielä tavoittanut Oulun poliisia kommentoimaan eduskunnan oikeusasiamiehen kehotusta.
 Juttua täydennetään.

Oikeusasiamies puuttui Oulun poliisilaitoksen hitaisiin lapsia koskeviin esitutkintoihin – eräässä tapauksessa tutkinta kesti kaksi vuotta


Summary: Lehden päätoimittaja Riikka Suominen näkee lakkauttamiskehityksen uhkana suomalaiselle demokratialle.

Vihreät lakkauttavat puoluelehtenä toimivan Vihreän Langan rahoittamisen. Koska puolue on lehden suurin rahoittaja, päätös johtaa todennäköisesti koko lehden lakkauttamiseen.
 Vihreiden puoluesihteeri  Veli Liikanen  perustelee asiaa tiedotteessa siten, ettei puoluelehti pysty tavoittamaan alati suuremmasta vihreistä kiinnostuneesta joukosta kuin pienen osan. Levikin kasvattaminen ei ole onnistunut, vaikka rahoitusta on jaettu 450 000 euroa vuosittain.
 – Tänä päivänä yhä useampi Vihreiden kannattaja seuraa ja käy poliittista keskustelua sosiaalisen median kanavissa. Haluamme palvella heitä paremmalla läsnäololla, uusilla osallistumismahdollisuuksilla ja ajantasaisella tiedolla Vihreiden politiikasta, Liikanen sanoo tiedotteessa.
 Rahoittaminen loppuu nykyisen sopimuskauden päättyessä eli vuodenvaihteessa.
 Vihreän Langan päätoimittaja on  Riikka Suominen . Hän harmittelee asiaa lehden verkkosivuilla ja Twitterissä ja näkee nykyisen kehityksen uhkaavana demokratialle.
 – Kun toimittajia irtisanotaan, silmiä ja korvia on vähemmän. Sen sijaan kuiskailevia suita on nykyään entistä enemmän. Viestinnästä on tullut yhä tärkeämpi osa liiketoimintaa ja politiikkaa, Suominen kirjoittaa  Vihreässä Langassa .

Vihreät lopettaa Vihreä Lanka -puoluelehden rahoittamisen, päätös todennäköisesti johtaa lehden lakkauttamiseen


Summary: Turistinähtävyys Rubjerg Knuden majakka siirrettiin kiskojen avulla 60 metriä sisämaahan rannan eroosion takia Jyllannin pohjoisosassa.

120-vuotta vanha Rubjerg Knuden majakka oli vaarassa tippua mereen Hjørringissa Jyllannin pohjoisosassa.
 Eroosio on syönyt rantaa ja muodostanut jyrkänteen vain muutaman metrin päähän majakasta.
 Tiistaina 25 metriä korkea ja 720 tonnia painava nähtävyys siirrettiin rullilla noin 60 metriä sisämaahan. Siirto kesti useamman tunnin.
 Majakka on suosittu turistikohde, sillä sitä käy vuosittain katsomassa noin 250 000 ihmistä.

Video erikoisesta operaatiosta: Tanskassa siirrettiin majakka, joka oli vaarassa tippua mereen


Summary: Kilpailu- ja kuluttajavirasto hakee takautuvasti helpotuksia oikeuden kautta pikavippeihin, jos muu ei auta.

Kuluttaja-asiamies puuttuu pikaluottojen kohtuuttomiin kustannuksiin keräämällä julkisesti nimiä mahdollista oikeudenkäyntiä varten.
 Asiamies haluaa kohtuullisempia ehtoja lainoihin, joita eivät vielä koske syksyllä voimaan tulleet uudet säännöt kulutusluottojen liian korkeista koroista.
 Kyse on samalla ensimmäisestä hyvin lähellä oikeutta olevasta kiistasta osapuolien välillä, jossa asiaa ajetaan niin sanotun ryhmäkanteena useiden asianosaisten puolesta. Isoista pikaluottolainojen kustannuksista kärsineiden etuja ajaa Kilpailu- ja kuluttajaviraston kuluttaja-asiamies.
 Virasto valmistelee kannetta kahta pikavippiyhtiötä vastaan. Kanteessa vaaditaan ensisijaisesti lahtelaiselta J.W.-Yhtiöitä ja turkulaista Euro24 Finance yhtiöitä mitätöimään asiakkaiden tekemät sopimukset tai vaihtoehtoisesti alentamaa puoleen lainan vuosikoroista syntyvät maksut.
 Kuluttaja-asiamies hakee ensin yhtiöiden kanssa sopua ilman oikeudenkäyntiä, mutta jos yhtiöt eivät suostu heille annettuihin ehtoihin, asia viedään ensimmäisenä suomalaisena ryhmäkanteena Helsingin käräjäoikeuteen.
 Kuluttaja-asiamies saa viedä asian oikeuteen lainojen ottaneiden puolesta, jos riittävän moni yhtiöiden asiakas ilmoittaa hakevansa muutosta lainasopimuksiin ja olevansa samalla tavalla tyytymätön ehtoihin. Ryhmäkannelaissa ei määritellä, kuinka monta muutoksen hakijaa eli niin sanottua kantajaa tarvitaan ryhmäkanteen taakse.
 Kuluttajille vaaditaan satojen eurojen maksujen alennuksia
 Oikeutta käydään viraston mukaan sen perusteella, miten ehtoihin tyytymättömiä  ilmoittautuu  virastolle kuukauden aikana. Oikeutta voidaan käydä tilanteen mukaan myös jompaa kumpaa yhtiötä vastaan. Yhtiöt ovat voineet myydä lainat myös perintäyhtiöille, jolloin oikeutta käydään niiden kanssa.
 Jos kuluttaja-asiamies saa ensimmäisen vaatimuksensa läpi, lainanottajien pitää maksaa velkojille takaisin vain lainaamansa rahat ilman kuluja ja korkoja. Jos sopuun ei päästä ennen oikeutta ja ryhmäkanne voittaa, luotonottajien pitää maksaa luotosta luottokustannuksina enintään 50 prosenttia lainan todellista vuosikorkoa vastaava määrä.
 Vaatimukset alentavat lainan ottajien kuluja useilla sadoilla euroilla. Viranomaisilla ei ole tietoja kuinka moni on ottanut lainoja kanteen alaisilta yhtiöiltä. Myös yleistilanne koko pikavippien määristä on epätarkka. Kuluttaja- ja kilpailuviraston syksyllä tekemän  arvion  mukaan tiedot pikavippien määristä ja esimerkiksi takaisinmaksuajoista ovat epätarkkoja.
 Suomen pankin keväällä tekemän  arvion  mukaan suomalaisilla oli pikavippejä toissa vuonna noin 660 miljoonan euron arvosta. Niiden osuus kaikista kovassa kasvuvauhdissa olleista kulutusluotoista oli melko pieni.  Viimeisten  tietojen mukaan kulutusluottojen määrissä ei ole tapahtunut isoja muutoksia.
 Kohtuuttomia kustannuksia vaativia luotonantajia kymmeniä
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston mukaan mahdollista oikeutta käydään J.W.-Yhtiöitä ja Euro24 Financea vastaan sen takia, koska näiden yhtiöiden ehdot ovat olleet samankaltaisia luotonottajista riippumatta. Virasto muistuttaa, että markkinoilla on ollut kymmeniä muitakin yrityksiä, joiden luotot ovat olleet kohtuuttoman kalliita, mutta monien niiden luottoehdot ovat poikenneet toisistaan.
 Ryhmäkanteen mahdollisuus on ollut olemassa yli kymmenkunta vuotta. Hallituksen viime viikolla antaman  esityksen  mukaan kuluttajansuojaviranomaisen mahdollisuuksia kitkeä kohtuuttoman kalliita luottoja ollaan lisäämässä muun muassa mahdollisesti tuntuvalla seuraamusmaksulla. Maksulla voitaisiin taivuttaa kulutusluotonantaja noudattamaan kuluttajansuojalakia. Suomen pankin mukaan pikalainatoiminta on ollut hyvin kannattavaa.
 Syksyllä voimaan tulleen kuluttajansuojaa parantaneen lain jälkeen uuden kulutusluoton, johon myös pikavipit kuuluvat, korko saa olla enintään 20 prosenttia. Myös lainanhoitomaksuja on rajattu. Lisäksi korkokaton rikkoja ei saa periä kuluttajalta korkoa tai muita luottokustannuksia.
 Ennen syksyä vain alle 2 000 euron luoton korkoa on säädelty. Luotonantajat ovat tarjonneet siksi enemmän 2 000 euron tai siitä yli meneviä luottoja, joissa todellinen vuosikorko on voinut olla yli sata prosenttia.
 J.W. Yhtiöt myöntämä 2 000 euron Suomilimiitti-luotto ehti olla ennen syksyä markkinoilla kolmisen vuotta. Euro24 Financen 2 000 euron tililuotto oli myös markkinoilla kolme vuotta.
 Lue myös:
 Pikavippimarkkinat muuttuvat nyt, ja tässä ovat seuraukset: lainansaanti vaikeutuu, maksuhäiriöt lisääntyvät – monen velkakierre voi myös katketa
 Jo useat pikavippifirmat ovat ilmoittaneet, etteivät enää myönnä uusia lainoja – syynä kulutusluottojen korkokaton madaltaminen 20 prosenttiin
 Ministeri Häkkänen: Pikavippien sääntelyn kiristäminen etenee – eduskunnan käsittelyyn marraskuussa

Kaksi pikavippiyhtiötä nostetaan tikun nokkaan esimerkiksi poskettomista lainoista – Suomen ensimmäisen ryhmäkanteen taakse haetaan lainaehdoista kärsiviä


Summary: Pariisilaiset haikailevat maaseudun yhteisöllisyyttä ja luonnon rauhaa.

Ranskassa yli puolet kaupunkilaisista haaveilee maaseudulla asumisesta, ja esimerkiksi monissa uutuuselokuvissa tehdään fiktiivistä muuttoa maalle.
 Ylen Pariisin toimittajan  Annastiina Heikkilän  mukaan useat pariisilaiset uskovat, että maaseudulta löytyisi jonkinasteinen täyttymys yhteisöllisyyden ja autenttisuuden kaipuulle.
 Samaan aikaan pienillä paikkakunnilla ei kuitenkaan usein voida hyvin: maanviljelijöiden, työläisten ja alemman keskiluokan taloudelliset näköalat heikkenevät.
 Ranskan provinssin pulmat ovat pitkään hautautuneet näyttävämpien ongelmien kuten ongelmalähiöiden ja terrorismin taakse. Heikkilä korostaa, että keltaliivi-ilmiössä ja  Marine Le Penin  Kansallisen liittouman nousussa onkin pitkälti kyse Ranskan periferian vastaiskusta.
 Kuuntele  Pekka Vahvasen  toimittama Mistä maailma puhuu -podcast:

Mistä maailma puhuu -podcast: Ranskassa on käynnissä maaseudun vastaisku


Öljynjalostusyhtiö Neste kertoo tehneensä heinä–syyskuussa yhtiön kaikkien aikojen parhaan neljännesvuosikohtaisen tuloksen.
 Vertailukelpoinen liikevoitto kasvoi 435 miljoonaan euroon, kun se vuoden takaisella vertailukaudella oli 395 miljoonaa euroa.
 Tulosparannus tuli pitkälti Nesteen uusiutuvien tuotteiden ansiosta. Sen sijaan öljytuotteissa tulos heikkeni vuodentakaisesta.
 Nesteen liikevaihto kohosi heinä–syyskuussa 3,96 miljardiin euroon.

Nesteellä kaikkien aikojen paras kvartaali


Summary: Esitutkinta on koskenut rikosnimikkeitä lahjuksen antaminen, lahjuksen ottaminen ja virkavelvollisuuden rikkominen.

Helsingin poliisilaitoksen ylikomisarioon liittyvä esitutkinta on valmistumassa. Esitutkinta liittyy epäilyyn, onko ylikomisario saanut kolmissa vaaleissa vaalitukea yhteensä yli 3 000 euroa yritykseltä, jonka kanssa poliisilaitos on tehnyt kauppoja. Asiasta tiedottaa  keskusrikospoliisi  (KRP).
 Helsingin Sanomien mukaan  epäilyissä on kyse Helsingin poliisin viestintäjohtajan, entisen kansanedustajan  Juha Hakolan  (kok.) toimista, joista kerrottiin ensi kerran  viime keväänä . Epäillyt lahjukset olisi vastaanotettu vuosina 2015–2019.
 Rikoksesta epäiltynä on ollut yhteensä kolme henkilöä. Kaikki epäillyt ovat kiistäneet epäilyt.
 Syyttäjälaitoksen ja Keskusrikospoliisin johtama esitutkinta on koskenut rikosnimikkeitä lahjuksen antaminen, lahjuksen ottaminen ja virkavelvollisuuden rikkominen. Syyttäjälaitos ja KRP tiedottavat asiasta erikseen, kun esitutkintaa valmistuu.
 Juttu päivittyy.

Tutkinta Helsingin poliisin viestintäjohtajasta, ex-kansanedustajasta lähes valmis: Vaalirahoitusta epäillään lahjukseksi


Summary: Tapahtuma tuo Tampereelle yli 2500 musiikkiammattilaista soittajista levypomoihin. Paikalliset muusikot ovat vahvasti esillä avajaisissa.

– Aika ylpeitä ollaan, sanoo muusikko ja Suistamon Sähkö _-yhtyeen_keulahahmo  Anne-Mari Kivimäki .
 Sopiikin olla. Womexin keskiviikkoillan avajaiskonsertin esiintyjät karsittiin 4000 halukkaan joukosta. Tamperelaiset ovat vahvasti edustettuina.
 Anne-Mari Kivimäen lisäksi estradille nousevat muusikko  Pekko Käppi  ja tanssija  Timo Saari.
 Kaikki kolme ovat tamperelaisen, kokeelliseen kansanmusiikkiin keskittyneen Folk Extreme -ryhmittymän jäseniä.
 Anne-Mari Kivimäki tosin suree, ettei penkissä istuva avajaisyleisö mahdu tanssimaan. Pekko Käppi taas tuntee itsensä hiukan yksinäiseksi, koska on viime vuodet tottunut keikkailemaan  K.H.H.L. -bändinsä kanssa.
 Juttu jatkuu listan jälkeen.
 Katso esitykset Areenasta:  WOMEX 2019: Avajaiset 3MA Bani Hill band Cätlin Mägi Maya Kamaty Tuuletar Lemma Emilia Amper Itamar Borochov Wimme & Rinne El Cachivache Quinteto Mari Kalkun Khonyagaran Mames Babegenush Faraj Suleiman Merope Surel, Segal,Gubitsch Ma Rouf
 Kuin soiva postikortti tai runsas juustokauppa
 The World Music Expo eli Womex  sai alkunsa Berliinistä. 25-vuotisen historiansa aikana tapahtuma on vaihtanut maata ja kaupunkia vuosittain ja samalla kasvanut kokoa. Suomessa Womexia ei ole järjestetty aiemmin.
 Tampereelle odotetaan nyt yli kahta ja puolta tuhatta alan ammattilaista. Muusikoiden ja yhtyeiden lisäksi mukana on managereja, levymoguleja, radiopäälliköitä ja musiikkitoimittajia sadasta eri maasta.
 Womexissa paitsi kuunnellaan ja katsellaan myös tehdään kauppaa ja verkostoidutaan.
 – Kansan- ja maailmanmusiikin skene on Suomessa virkeä. Täällä on paljon niitä, jotka reissaavat ympäri maailmaa, muusikko Pekko Käppi sanoo.
 Pekko Käppi on ollut ja esiintynyt Womex-tapahtumissa ennenkin. Nyt on erityisen "hyvät fiilikset", kun tapahtuma on omassa kotikaupungissa. Antti Eintola / Yle
 – Kun koko alan maailmannäyttämö on nyt täällä, Suomessa ja Tampereella, niin onhan se mieletön käyntikortti. Tämmönen esittelypostikorttivideo, Käppi kuvailee Womexin merkitystä.
 Anne-Mari Kivimäki vertaa tapahtumaa herkkujuustojen kauppaan.
 – Vientiä vartenhan tämä on. On paljon ostajia, ja he ovat melkein kuin juustoja shoppailisivat: maistanpa tuon ja tuon. He miettivät, olisiko se haitari vai jouhikko vai otanko molemmat keikalle. On tärkeätä olla täällä, jos haluaa ulkomaille niin sanotusti livenä tai tallenteina, sanoo Anne-Mari Kivimäki.
 Jouhikko uudella voimalla
 Pekko Käppi esiintyy Womexin avajaisissa ilman bändiään K.H.H.L:ää – sen nimi muuten tulee sanoista Kuolleitten hillittömien hevosten luut.
 Lavalla on tällä kertaa vain mies, laulu ja jouhikko.
 Siellä on maailmanmusiikkiporukkaa, joka on kyllä tottunut toinen toistaan eriskummallisempiin soittimiin  Pekko Käppi
 – Luulen, että salissa puolet porukasta tietää heti mikä on jouhikko, ja se toinen puoli osaa ottaa selvää. Siellä on maailmanmusiikkiporukkaa, joka on kyllä tottunut toinen toistaan eriskummallisempiin soittimiin.
 Jouhikko eli jouhikannel on jo vuosisatoja tunnettu lyyrasoitin, jonka kieliä soitetaan jousella.
 Pekko Käppi taas tunnetaan miehenä, joka kytki jouhikkoon sähkön parikymmentä vuotta sitten. Yhdistelmä on herättänyt hämmästystä, kun soittaja vielä myös laulaa vähän säröisesti.
 – Joo, sähkö on selvästi hämännyt osaa ihmisistä tässä kansanmusiikin ja etnon skenessä. Se on sellainen leikkaus kuin vaikka Hurriganeseilla oli, leikkaus vähän kovaäänisempään musiikkiin.
 Pekko Käppi tiedetään mieheksi, joka kytki jouhikkoon sähkön. Antti Eintola / Yle
 Sähkö ja pieni vahvistin tulivat vanhasta soittimesta innostuneen Käpin varusteisiin, koska jouhikko ei oikein pärjännyt katusoitossa – varsinkin kun soittokaverilla oli säkkipilli.
 Visuaalista etnoteknoa Karjalasta
 Anne-Mari Kivimäki sanoo yhtyeensä Suistamon Sähkön esitystä "visuaaliseksi pläjäykseksi".
 Neljän hengen taidoilla paitsi soitetaan, lauletaan ja tanssitaan myös käsitellään ääniä ja liikutaan niin, ettei lopputulosta voi vieras näkemättä selittää.
 Me emme ole mikään suistamolainen perinnebändi!  Anne-Mari Kivimäki
 Esityksen juuret ovat luovutetulla alueella, Laatokan Karjalan Suistamolla. Aikanaan kerätyt ja huolellisesti arkistoidut tarinat ovat olleet musiikista väitelleen Kivimäen aarreaitta.
 – Mutta me emme ole mikään suistamolainen perinnebändi! Suistamon Sähkö on kuvitteellinen karjalainen etnoteknobändi, Anne-Mari Kivimäki huomauttaa.
 Suistamon Sähkön keikoilla Kivimäen käsissä soi useimmiten pieni venäläinen leikkihaitari notka. Sen kuoret ovat muovista, palkeet pahvista ja vire hiukan "outo", mutta ääni on kaunis.
 Notka on on yksi Womexin erikoisuuksista. Anne-Mari Kivimäki arvelee, että jos puolet avajaisväestä tuntee Pekko Käpin jouhikon, niin notkaa tuskin tuntee kukaan, eivät edes tapahtuman venäläiset vieraat. Avajaisten jälkeen soitin ja sen paljetremolo lienevät tuttuja entistä useammalle.
 Womex avataan konsertilla  Artic Fire – Pohjoiset tulet . Tamperelaismuusikoiden lisäksi lavalle nousevat helsinkiläinen, arkistoäänitteitä hyödyntävä Pauanne sekä muun muassa joiuista ammentava duo Vildá.

Euroopan suurin maailmanmusiikin tapahtuma Womex soi vihdoin Suomessa – "Koko alan maailmannäyttämö on nyt täällä"


Summary: Kunnanhallituksen puheenjohtajan mukaan pienillä kunnilla on paine nostaa verotusta peräti 5,5 prosenttiyksikköä vuoteen 2023 mennessä.

Halsua on kiristämässä kunnallisveronsa Suomen ennätyslukemiin.
 Pienen keskipohjalaisen Halsuan kunnanhallitus esittää valtuustolle peräti puolentoista prosenttiyksikön korotusta tuloveroon. Veroäyri nousisi näin 23,5 prosenttiin, mikä on prosenttiyksikön enemmän kuin tänä vuonna eniten verottavissa kunnissa. Tänä vuonna kireintä, 22,5 prosentin, tuloveroa perivät Haapajärvi, Honkajoki, Jämijärvi, Reisjärvi ja Teuva.
 Kunta laskee, että noin 29 000 euroa vuodessa tienaavalle kuntalaiselle korotus on noin 30 euroa kuukaudessa. Pienituloisimmille eläkeläisille korotuksella ei juurikaan ole kunnan mukaan vaikutustaeläketulovähennyksen takia.
 – Vuosien mittaan kertynyt tuloveron korotuspaine konkretisoituu nyt ja vuonna 2020 erityisesti sote-menojen voimakkaan kasvun seurauksena. Samalla kunnan muussa toiminnassa on tarve varautua palkkamenojen kasvuun yleisten kunta-alan palkkaneuvottelujen seurauksena. Hallituksen lähtökohtana on ollut, että nykyinen palvelutaso pystytään säilyttämään, perustelee ehdotustaan kunnanjohtaja  Jari Penttilä .
 Tuloveroprosentin nostolla talousarvioesitys ei jää alijäämäiseksi. Halsua aikoo muun muassa jatkaa alle 5-vuotiaiden maksutonta päivähoitoa.
 Sote-menoja pyritään hillitsemään ennaltaehkäisevästi tarjoamalla maksutonta ohjattua ryhmämuotoista kuntosalitoimintaa ikäihmisille toimintakyvyn ja liikunta-aktiivisuuden lisäämiseksi.
 Kunnilla suuret paineet useiden prosenttiyksikköjen veronkorotuksiin
 Halsuan kunnanhallituksen puheenjohtaja  Timo Pärkkä  sanoo, että lopulta Halsuan omilla toimilla ei aitoihin säästöihin päästä. Sopeuttamisvara kohdistuu Halsuan osalta ainoastaan kuntayhtymä Soiten toteuttamiin sote-palveluihin.
 Laajemmassa mittakaavassa hän sanoo muidenkin pienien  kuntien ahdingon  syvenevän.
 – Kuntien talous on siinä tilanteessa, että hallituksen kuntatalousohjelman perusteella paine nousee alle 6 000 asukkaan kunnissa vuoteen 2023 mennessä noin 5,5 prosenttiyksikön veroprosentin nostoon. Kaikkiaan 187 kunnassa nostopaine on yli 3 prosenttiyksikköä vuoteen 2023 mennessä, sanoo Pärkkä.
 Halsua odottaa taloutensa kohenevan reilusti, mikäli suunnitelmat tuulivoimaloiden rakentamisesta kunnan alueelle etenevät lähivuosina. Ensi kevääksi valmistuu kaava, joka mahdollistaisi 60 tuulivoimalan pystyttämisen.
 Halsualla toivotaan, että ruotsalaisen OX2-yhtiön ajaman  tuulivoimapuiston rakentaminen alkaisi jo vuonna 2021.  Kunta laskee saavansa tuulivoimaloista yli miljoona euroa kiinteistöveroja vuodessa. 1,5 prosentin ansiotuloverotuksen lasketaan tuovan kunnan kassaan 200 000 euroa.

Keskipohjalaiskunta nostamassa verotustaan ennätyskorkealle: Halsuan 23,5 on prosenttiyksikön korkeampi kuin kovimmat verottajat tänä vuonna


Summary: Kaikki ajoneuvossa olleet olivat nuoria.

Kolme nuorta loukkaantui Kangasalla yöllä onnettomuudessa, kaksi heistä vakavasti.
 Pelastuslaitoksen mukaan henkilöauto suistui tieltä Kangasalla Siitamantiellä keskiviikkona aamuyöllä ennen kolmea.
 Henkilöautossa oli kuljettajan lisäksi kaksi matkustajaa. He loukkaantuivat pelastuslaitoksen mukaan vakavasti.
 Kaikki ajoneuvossa olleet olivat nuoria, Pirkanmaalla asuvia ja täysi-ikäisiä. Autossa oli kaksi miestä ja yksi nainen.
 Pelastuslaitos joutui purkamaan autoa, koska yksi henkilö oli puristuksissa autossa.
 Poliisi puhutti kuljettajaa tapahtumapaikalla. Kuljettaja oli toistaiseksi tuntemattomasta syystä menettänyt ajoneuvon hallinnan ja ajoneuvo suistui metsään. Häntä epäillään rattijuopumuksesta, huumausaineen käyttörikoksesta, liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta ja vammantuottamuksista.
 Matkustajina olleet henkilöt loukkaantuivat ulosajossa. He saivat poliisin mukaan sairaalahoitoa vaativia vammoja.

Kolme nuorta loukkaantui ulosajossa Kangasalla, kaksi vakavasti – kuljettajaa epäillään huumerikoksesta


Summary: Rauman satamaa on tarkoitus laajentaa läheiselle luodolle, mutta harmaahaikarat ja merimetsot aiheuttavat harmia lupaprosessille.

Rauman sataman laajennusta suunnitellaan Iso-Järviluotoon, joka sijaitsee noin puolen kilometrin päässä rannasta. Aluksi sinne olisi tulossa pilaantuneiden maiden käsittelypaikka ja mahdollisuus nesteytetyn maakaasun terminaalille.
 Varsinaista satamatoimintaa sinne ei ole vielä tulossa.
 – Satamilla on tarvetta ajatella asioita 10-20 vuoden päähän. Joitain asioita pitää tehdä etupainotteisesti, sanoo Rauman Satama Oy:n toimitusjohtaja  Hannu Asumalahti .
 Luodolle on tarkoitus rakentaa pengertie, joka kulkisi telakkarannasta muutaman sadan metrin päässä olevan Vähä-Järviluodon kautta Iso-Järviluotoon.
 Pengertielle on jo olemassa aluehallintoviraston lupa, jota on käsitelty myös korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Lainvoimaisessa luvassa huomioidaan harmaahaikaroiden olemassaolo ja rakennustyöt on rajattu pesimäajan ulkopuolelle.
 Muuttunut tilanne voi johtaa raastupaan
 Lupakäsittelyn jälkeen tilanne on kuitenkin muuttunut. Harmaahaikaroiden määrä on lisääntynyt entisestään ja tänä vuonna luodoille ilmestyi myös  merimetsoja .
 Pengertie alkaisi Rauman meriteollisuuspuiston rannasta. Tapio Termonen / Yle
 Varsinais-Suomen ely-keskus on pyytänyt lisäselvitystä siitä, miten pengertie rakennetaan uudessa tilanteessa luonnonsuojelulain mukaisesti. Rauman kaupungin ja satamayhtiön mukaan asia ei ole merkittävästi muuttunut.
 – Oikeudellisesti katsottuna on aivan sama, onko lintuja kymmenen vai sata, sanoo kunnallistekniikan johtaja  Jaakko Aerila  Rauman kaupungilta.
 Aerilan mukaan asiassa edetään aluehallintoviraston myöntämän luvan turvin. Hän toivoo, että se riittää myös ely-keskukselle, sillä muita keinoja ei ole suunnitelmissa.
 – Jos tämä ei riitä, täytyy harkita taas oikeustoimia, Aerila sanoo.
 Aikataulu vaatisi ripeitä päätöksiä
 Rauman kaupunki ja satama ovat antaneet oman vastineensa ely-keskuksen lisäselvityspyynnölle. Nyt ne odottavat ely-keskuksen päätöstä.
 Sataman näkökulmasta asialla olisi kiire, sillä loppujen lopuksi kyse on satamien väliseen kilpailuun vastaamisesta. Kilpailua satamien välillä on sekä kotimaassa että kansainvälisesti.
 Pengertie kulkisi Rauman telakkarannasta Vähä-Järviluodon kautta Iso-Järviluotoon. Tapio Termonen / Yle
 Rauman sataman toimitusjohtaja Hannu Asumalahti ihmettelee, miksi lintujen rooli nousee niin merkittäväksi sataman laajentumisessa. Hän pitää asian saamaa mittakaavaa kohtuuttomana ja sanoo, että linnut voitaisiin häätää pois.
 – Ne löytävät kyllä uusia pesimäpaikkoja. Kun katsoo naapurimaiden tapaa käsitellä tällaisia asioita, niin aika paljon käytännönläheisempi tapa niillä on, Asumalahti sanoo.

Merimetsot ja harmaahaikarat pysäyttivät Rauman sataman suunnitelmat uudesta tieyhteydestä  – "Kyllä ne uusia pesäpaikkoja löytävät"


Summary: Rekisterikilpiä katoaa yllättävän paljon. Varastettuja kilpiä saatetaan käyttää rikoskeikoilla tai bensavarkauksiin.

Suomalaisilta katoaa vuosittain noin 2 000 rekisterikilpeä. Kilpi tai kilvet voivat löystyä ja irrota ajan saatossa tai kadota esimerkiksi parkkipaikkakolhun seurauksena.
 Usein katoamisen syynä on kuitenkin ilkivalta tai suunniteltu varkaus. Joka toisesta katoamistapauksesta kirjataan poliisille rikosilmoitus. Se tarkoittaa, että ilmoittajalla on syytä epäillä, että kilvet on varastettu.
 – Määrä on yllättävän suuri, kommentoi rikoskomisario  Jussi Pilviö  Sisä-Suomen poliisista.
 Jos rekisterikilpi katoaa, toimi näin: Jos epäilet, että kilpi tai kilvet on varastettu, tee rikosilmoitus. Voit tilata uuden rekisterikilven kadonneen tai turmeltuneen tilalle rekisteröintejä tekevällä katsastustoimipaikalla. Jos molemmat kilvet ovat kadonneet, tai olet tehnyt katoamisesta rikosilmoituksen, on suositeltavaa vaihtaa rekisteritunnus uuteen. Jos haluat pitää vanhan rekisterinumerosi, huomioi, että voit joutua poliisin pysäyttämäksi, koska kilpien anastusilmoitus säilyy poliisin rekisterissä. Lähde: Poliisi ja Trafi
 Kun varkaat iskevät, vievät he yleensä molemmat kilvet. Ja jos kilvet viedään, niitä käytetään hämärähommissa, Pilviö sanoo.
 Kilpiä voidaan käyttää rikoskeikka-autossa tai sellaisessa autossa, josta on poistettu kilvet esimerkiksi maksamattomien verojen vuoksi.
 – Joskus myös käydään tankkaamassa juoksubensat varastetuilla kilvillä.
 Kun kadonneista kilvistä tehdään rikosilmoitus, tekee poliisi rekisterinumerosta kuulutuksen. Se tarkoittaa sitä, että partion rekisterinumeroskanneri reagoi siihen. Seuraa pysäytys tien laitaan.
 – On tapauksia, joissa autoilija on joutunut toistuvasti poliisin pysäyttämäksi kuulutuksen takia.
 Autoilijan kannattaa siis harkita vakavasti uuden rekisterinumeron tilaamista, vaikka vain toinen kilvistä olisi viety.

Varastettiinko autostasi rekisterikilvet? Se on yllättävän yleistä –Toimi oikein, tai saatat joutua poliisin silmätikuksi


Summary: Tulosparannus tuli pääosin digitaalisista verkkopalveluista.

Mediayhtiö Alma Media onnistui kasvattamaan hieman tulostaan vuoden kolmannella neljänneksellä.
 Heinä-syyskuun oikaistu liikevoitto kasvoi 16,1 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 15,1 miljoonaa euroa. Tulosparannus tuli pääosin Alma Median digitaalisista verkkopalveluista.
 Liikevaihto laski runsaan prosentin ja oli 80,3 miljoonaa euroa.
 Alma Media julkaisee muun muassa Aamulehteä, Kauppalehteä ja Iltalehteä. Yhtiöllä on myös asumiseen, rekrytointiin ja autoiluun liittyviä verkkopalveluita Suomessa ja Itä-Euroopassa.

Alma Median liikevoitto kasvoi hieman


Summary: Tähän asti Kiinan keskushallinto on tukenut Carrie Lamia.

Kiina suunnittelee Hongkongin hallintojohtajan  Carrie Lamin  syrjäyttämistä,  uutisoi Financial Times  (artikkeli maksumuurin takana). Lehti perustaa tietonsa asiaa tunteviin lähteisiin. Tähän asti Kiinan keskushallinto on antanut tukensa Lamille ja Hongkongin poliisille.
 Lähteiden mukaan Kiina suunnittelee Lamin korvaamista väliaikaisella hallintojohtajalla.
 Demokratiaa puolustavat mielenosoitukset ovat jatkuneet Hongkongissa lähes viisi kuukautta. Mielenosoittajat ovat syyttäneet Lamia Peking-mielisyydestä ja vaatineet tämän eroa.
 Protestit ovat ajoittain yltyneet väkivaltaisiksi yhteenotoiksi. Kiina on tuominnut väkivallan jyrkästi ja kutsunut mielenosoittajia mellakoitsijoiksi.
 Financial Timesin lähteiden mukaan Lamin syrjäyttäminen vaatisikin ensin mielenosoitusten rauhoittamista, koska Peking ei halua näyttää siltä, että se antaa periksi mielenosoittajille ja väkivallalle.
 Jos Kiinan presidentti Xi Jinping aikoo edetä syrjäyttämissuunnitelman kanssa, Lamin seuraaja asetettaisiin maaliskuuhun mennessä ja tämä hoitaisi virkaa Lamin nykyisen kauden loppuun asti eli vuoteen 2022.
 Lähteiden mukaan kärkiehdokkaiden joukossa ovat Hongkongin rahoitusviranomaisen entinen johtaja  Norman Chan  ja  Henry Tang , joka on toiminut hallinnon eri tehtävissä.
 Lamin edustajat eivät ole toistaiseksi kommentoineet uutista.

FT: Kiina suunnittelee Hongkongin hallintojohtajan syrjäyttämistä


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian pääministeri  Boris Johnson  on tänään parlamentin kuultavana iltapäivällä Suomen aikaa. Vielä ei tiedetä mitä Johnson aikoo kyselytunnilla mahdollisesti ilmoittaa.
 Johnsonin arvioidaan pyrkivän ennenaikaisten vaalien järjestämiseen, jos EU myöntää jatkoaikaa EU-erolle tammikuun loppuun asti.
 Parlamentti hyväksyi eilen illalla periaatteellisesti Johnsonin erosopimuksen, mutta hylkäsi esityksen  lakipaketin käsittelystä pika-aikataululla . Johnson esitti, että lait olisi käsitelty torstaihin mennessä.
 Johnson ilmoitti äänestyksen jälkeen, että brexit-lakien käsittelyssä pidetään tauko.
 Britannian EU-ero sopimuksella ei käytännössä voi enää tapahtua lokakuun lopussa, koska lakipaketin käsittely pika-aikataulussa ei mennyt parlamentissa läpi.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  ilmoitti äänestysten jälkeen  suosittelevansa EU-maille jatkoajan myöntämistä  Britannialle.
 Jos EU myöntää jatkoajan tammikuun loppuun asti, voi ero kuitenkin tapahtua myös ennen määräpäivää.
 Vielä ei ole selvää milloin ennenaikaiset vaalit Britanniassa mahdollisesti järjestettäisiin. Johnson tarvitsisi parlamentissa kahden kolmasosan enemmistön vaalien järjestämiselle.
 Ylen aamussa vieraillut Helsingin yliopiston Eurooppa-tutkija  Timo Miettinen  totesi, että oppositio voi esittää käsittelyvaiheessa sopimukseen vielä merkittäviä muutoksia. Ei ole selvää kuinka suuri kannatus Johnsonin mallille tarkkaan ottaen on, hän arvioi.
 – Nyt Johnson joutuu tarkastelemaan tilannetta. Hänellä on periaatteellinen hyväksyntä, että tämän mallin puitteissa voidaan edetä. Mutta piru piilee yksityiskohdissa, koska lakiesitykseen voidaan äänestää myöhemmin muutoksia ja ne voivat vesittää monet Johnsonin keskeisistä tavoitteista.
 Vaihtoehtoina ovat uudet vaalit tai se, että Johnson yrittää viedä sopimustaan eteenpäin nykyisessä parlamentissa. Uutta EU-kansanäänestystä nykyisessä tilanteessa Miettinen ei pidä todennäköisenä.

Mitä brexit-väännössä tapahtuu seuraavaksi? Pääministeri Johnson on iltapäivällä parlamentin kyselytunnilla


Summary: Vastuuta maapallosta ei voi langettaa kaupungeille, valtioille tai hallinnollisille yksiköille. Moraalinen vastuu on henkilökohtainen ja se koskee kaikkia, kirjoittaa Kari Enqvist.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Ilmastonmuutos nyt. Apokalypsi huomenna. Tällainen puhe on meille yhä tutumpaa.
 Mutta ilmastonmuutos on vain yksi uhista.  Luin äskettäin , että multa on loppumassa. Se on yksi esimerkki siitä, että kulutamme liikaa.
 Ylikulutuspäivä , eli hetki jolloin ihmiskunta oli jo tyhjentänyt vuotuisen ruokakomeronsa, tuli vastaan viime heinäkuun lopussa. Tuolloin ekologinen jalanjälkemme ylitti maapallon kyvyn tuottaa uusiutuvia luonnonvaroja ja käsitellä kasvihuonepäästöjään.
 Me suomalaiset olimme syöneet eväämme jo huhtikuun alussa.
 Ja tässä kiteytyy ongelman kova ydin: maailmassa on liikaa suomalaisia. Ja meitä tulee kovaa vauhtia lisää koko ajan.
 Uhkakuvat eivät poistuisi, vaikka maailman väestönkasvu pysähtyisi huomisaamuna kuin seinään.
 Ilmastonmuutokseen liittyvässä vastuunpakoilussa  syyllisiä yritetään etsiä aina jostakin muualta. Sanotaan, että meidän suomalaisten ei tarvitse tehdä mitään, sillä Kiinaan tai Intiaan verrattuina päästömme ovat mitättömät. Sanotaan, että afrikkalaisten pitää hillitä väestönkasvunsa eikä meidän tarvitse tehdä mitään.
 Mutta uhkakuvat eivät poistuisi, vaikka maailman väestönkasvu pysähtyisi huomisaamuna kuin seinään.
 Ongelma on se, että ”suomalaisia” tulee koko ajan lisää.
 Ja suomalaisilla tarkoitan nyt ihmisiä, jotka kuluttavat kuin suomalaiset.
 Kuinka voisimme kieltää heiltä nuo toiveet, kun uskomme, että olla suomalainen on parasta mitä tällä pallolla voi tapahtua?
 Yhä kasvava joukko kiinalaisia, intialaisia ja afrikkalaisia  havittelee elämäntapaa, jota me suomalaiset pidämme syntymäoikeutena. Hekin haluavat grillata pihvejä, ajaa hyvillä autoilla, nähdä maailmaa ja jotkut jopa saunoa. Ja kuinka voisimme kieltää heiltä nuo toiveet, kun uskomme, että olla suomalainen on parasta mitä tällä pallolla voi tapahtua?
 Jos kaikki kuluttaisivat kuten suomalaiset , tarvitaan 3,8 maapalloa. Afrikkalaiset pärjäävät alle yhdellä. Mutta vain tällä hetkellä.
 Tehdään äärimmäisen karkea arvio. Kuvitellaan, että maailmassa on nyt kaksi miljardia ”suomalaista” eli kehittyneiden valtioiden kansalaista, jotka kuluttavat kuten suomalaiset. Kuvitellaan vielä, että ”afrikkalaisia” eli afrikkalaisten tavoin kuluttavia ihmisiä on loput kuusi miljardia. Tarkat luvut eivät tässä ole tärkeitä, ainoastaan suuruusluokat.
 Kun nämä maapallon ”afrikkalaiset” vaurastuvat  ja muuttuvat ”suomalaisiksi”, ekologisen jalanjäljen kannalta efekti vastaa kahdeksaatoista miljardia uutta nykyafrikkalaista.
 Tämän rinnalla ehkä muutamaan miljardiin jäävä väestönlisäys Afrikassa on mitätön ongelma.
 Mutta tietysti sitä vastaan pitää taistella. Kuten pitäisi taistella kaikkea ylikulutusta vastaan. Kaikkialla.
 Kikujut ovat afrikkalainen bantukansa, joita on karkeasti sama määrä kuin suomalaisia. He viljelevät maata ja hoitavat karjaa, kuten suomalaiset joitakin vuosikymmeniä sitten. Heillä on suomalaisten tavoin kansallissankareita, kuten kolonialismia vastaan taistellut  Jomo Kenyatta.
 Suomalaisten lailla kikujut kyselevät: miksi meidän pitäisi tehdä mitään? Eurooppalaisia on sata kertaa enemmän, tehkööt he ilmastoteot. Ja jos emme saa lapsia, kuka hoitaa vanhukset ja maksaa tulevat eläkkeet?
 Kikujujen logiikalla Suomessa vastuu sysätään  kiinalaisille ja intialaisille. Samalla logiikalla Heinolassa voidaan sanoa: helsinkiläisiä on kolmekymmentä kertaa enemmän, pienentäkööt he Suomen ekologisen jalanjäljen. Heinävedellä taas todetaan: helsinkiläisiä on kaksisataa kertaa meitä enemmän, mehän ei kyllä tehdä yhtään mitään ilmaston eteen, kun on nuo stadilaiset.
 Moraalinen vastuu on henkilökohtainen. Se koskee jokaista yksittäistä kikujua ja heinävetistä. Se koskee samanveroisesti jokaista suomalaista ja kiinalaista.
 Tällainen päättely osoittaa mielestäni selkeästi, ettei vastuu maapallosta voi langeta kaupungeille, valtioille tai joillekin hallinnollisille yksiköille. Moraalinen vastuu on henkilökohtainen. Se koskee jokaista yksittäistä kikujua ja heinävetistä. Se koskee samanveroisesti jokaista suomalaista ja kiinalaista.
 Kunnat, valtiot tai vaikkapa EU voivat koordinoida ja säädellä yksittäisen ihmisten toimintaa, mutta se ei poista henkilökohtaista vastuutamme.
 Mitä yksittäisen ihmisen sitten pitäisi tehdä?  Sitä en osaa sanoa. Kuten  Greta Thunberg , jätän sen pohtimisen tutkijoille. Mutta kuvittelen, että oman ekologisen jalanjäljen ja sen kerrannaisvaikutusten minimoiminen voisi olla hyvä alku.
 Koska jokainen suomalaislapsi vastaa neljää kikujua, suurperhe ei ehkä ole hyvä idea. Ehkä ei kannata lentää Qatariin, jonka ekologinen jalanjälki on maailman suurin. Ehkä kesällä ei kannata joka päivä grillata kiloittain lihaa ja makkaraa. Ehkä valtion ei pitäisi tukea moisia puuhia. Hysteriaa kannattaa välttää mutta ehkä kannattaa ottaa kuitenkin järki käteen.
 Kari Enqvist
 Kirjoittaja on kosmologian professori Helsingin yliopistossa ja tietokirjailija. Hän on kiinnostunut ihmisen paikasta maailmankaikkeudesta ja kaikesta siitä, mikä on liikuttavaa tai ihmeellistä.
 Aiheesta voi keskustella 23.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Pekka Juntin kolumni: Minua ei kiinnosta, miten Greta Thunberg jaksaa
 Kari Enqvistin kolumni: Ihminen tuskin muuttaa muille planeetoille, vaikka aika ajoin siitä haaveilee
 Kari Enqvistin kolumni: Joukkoampumisissa liipasinta ei paina yhteiskunta tai onneton nuoruus vaan ampuja itse

Kari Enqvistin kolumni: Maapallon uhkakuvat eivät poistu, vaikka väestö ei lisääntyisi enää yhtään, koska kaikki haluavat kuluttaa kuten suomalaiset


Summary: Armeijassa nikotiiniriippuvuutta yritetään torjua tiedotuksella, valistuksella ja nuorten kanssa työskentelevän kantahenkilökunnan esimerkillä.

Puolustusvoimat yrittää kitkeä varusmiesten nuuskan käytön mahdollisimman vähiin.
 Nuorten keskuudessa  yleistynyt nuuskaaminen  näkyy kyselytutkimuksen perusteella yleistyneen myös armeijassa, kun samaan aikaan tupakointi näyttäisi vähenevän.
 Puolustusvoimien tekemän selvityksen mukaan varusmiehistä nuuskaa käyttää runsas kolmannes, joista osa säännöllisesti eli käytännössä päivittäin. Käyttäjien määrä lisääntyy varusmiespalveluksen aikana.
 Nuuskaaminen on tuttu ilmiö esimerkiksi Suomen suurimassa varuskunnassa Karjalan Prikaatissa Kouvolan Vekaranjärvellä.
 Työ- ja palvelusturvallisuuspäällikkö kapteeni  Pasi Huomo  korostaa, että yhteiskunnassa näkyvät ilmiöt ovat myös osa puolustusvoimien elämää ja arkea.
 –  Uskon että meillä on täsmälleen sama tilanne kuin muullakin yhteiskunnassa, eli nuuskaaminen on lisääntynyt. Jos tehdään kysymällä pistokoe, niin nuuskaaminen on selvästi yleistynyt, Huomo sanoo.
 Nuuskan käyttö on lisääntynyt viime vuosina. Myös armeijassa nuuskaaminen näkyy. Puolustusvoimissa on alkanut Irti Nuuskasta -kampanja. Rosa Huuska / Yle
 Tupakoinnin ja nuuskaamisen vähentämispyrkimykset eivät koske ainoastaan varusmiespalvelustaan suorittavia, sillä myös henkilökuntaa kannustetaan luopumaan paitsi nuuskaamisesta myös tupakoinnista.
 – Tärkeintä on kysymys nikotiiniriippuvuudesta sekä työssä ja palveluksessa jaksamisesta. Henkilökuntaa  tuemme rahallisesti  korvaavien tuotteiden hankkimisessa ja varusmiehiä tiedollisesti, sanoo Pasi Huomo.
 Nuuska huulessa jopa useita tunteja
 Varusmiesten nuuskaamisen yleisyys kuvastaa nuorten miesten nuuskauksen tasoa Suomessa ylipäänsä. Myös siinä mielessä, että nuuskaajien halu lopettaa on vähäisempi kuin tupakoitsijoiden.
 Lisäksi nuuskaajat pitävät nuuskan käyttöä tupakointia terveellisempänä. Pääesikunnan terveysaseman päällikkölääkäri  Maria Danielsson  kumoaa tämän ajatuksen.
 – Kun tupakoitsija vetää henkoset, hän altistuu nikotiinille hetken kerrallaan. Sen sijaan nuuskapussia saatetaan pitää suussa jopa tuntikausia, vertailee Danielsson.
 Tarkkaa tutkimustietoa ei vielä ole käytettävissä siitä, kuinka paljon yhdellä kertaa nuuskaa käytetään.
 Tästäkin asiasta tietoa on tosin tulossa. Danielssonin arvio on, että säännöllisesti nuuskaavien kokonaisaltistus on erittäin iso.
 – Keskimäärin yli kuusi tuntia päivässä, raottaa Danielsson tekeillä olevaa tutkimustaan.
 Karjalan Prikaatista muistutetaan, että nikottiniriippuvuuden torjunnassa armeijassa kohderyhmänä ovat täysi-ikäiset ihmiset, ja jokainen tekee oman ratkaisunsa miten nikotiinituotteita käyttää. Vekaranjärvellä sotilaskodissa on tupakan lisäksi myynnissä myös korvaustuotteita. Kari Saastamoinen/Yle
 Nuuska sisältää nikotiinin lisäksi noin 2 500 kemikaalia ja yli 20 syöpää aiheuttavaa ainetta, jotka imeytyvät verenkiertoon koko sen ajan, kun nuuskapussi on suussa.
 Danielsson korostaa, että tupakoimattomuuden tai nuuskaamattomuuden sijaan esimerksi valistustyössä pitäisi puhua nikotiiniriippuvuuden torjunnasta. Sen edistämisessä on armeijan koulutustehtävän kannalta selkeä tavoite.
 – Kyse on taistelijan toimintakyvyn ylläpitämisestä ja parantamisesta, jolla on myös merkittävä kansanterveydellinen vaikutus, tiivistää Maria Danielsson.
 Hän tosin huomauttaa, että nikotiinittomuuden edistämiseksi riittää paljon töitä jo ennen armeijaa. Tiedon välittäminen lapsille ja nuorille esimerkiksi kouluissa ja urheiluseuroissa on avainasemassa.
 – Huolestuttavaa on se, että nuuskaajat pitävät nuuskan käyttöä melko harmittomana, hän toteaa.
 Tupakka vielä nuuskaa yleisempää
 Puolustusvoimien ja keuhkoterveysjärjestö Filhan tekemän selvityksen mukaan varusmiespalvelua suorittavista miehistä päivittäin tupakoi joka neljäs. Kolmena vuonna tehdyn kyselyn mukaan nuuskaajien määrä kasvoi vähitellen niin, että nuuskaa käytti enimmillään päivittäin noin joka viides.
 Kyselyssä tavoitettiin lähes 5 000 varusmiestä Kaartin jääkärirykmentistä Santahaminasta, Karjalan Prikaatista Kouvolasta ja Kainuun Prikaatista Kajaanista.
 Kysely tehtiin jo vuosina 2014–2016. Samaan aikaan puolustusvoimissa oli menossa hanke, jolla  varusmiehiä ja henkilökuntaa kannustettiin savuttomuuteen  .
 Kaartin jääkärirykmentissä Santahaminassa ja Panssariprikaatissa Parolassa tänä vuonna aloitetun Irti nuuskasta -kampanjasta saatujen alustavien tietojen perusteella nuuskaaminen on edelleen lisääntynyt ja tupakoiminen vähentynyt. Sähkötupakan käyttäminen armeijassa on vähäistä.
 Irti nuuskasta –kampanja leviää ensi vuoden aikana myös muihin Suomen varuskuntiin.
 “Jokainen tekee omat ratkaisunsa”
 Samalla kun Puolustusvoimat haluaa hyväkuntoisia ja terveitä taistelijoita, haluaa se pitää tupakoinnin ja nuuskaamiseen vastaisen kampanjoinnin realistisena.
 Työ- ja palvelusturvallisuuspäällikkö Pasi Huomo muistuttaa, että kampanjoinnin ja tiedotuksen kohderyhmänä ovat täysi-ikäiset ihmiset.
 – Jokainen tekee oman ratkaisunsa, miten nikotiinituotteita käyttää.
 Huomo sanoo, että monet nuuskaajista ovat armeijaan tullessaan nuuskanneet jo vuosikausia, jopa alakoulusta lähtien. Myös hän on sitä mieltä, että nikotiiniriippuvuuden vaaroihin pitäisi pysty puuttumaan jo esimerkiksi koulussa.
 – Meidän tehtäväksemme ja keinoiksemme jää tiedottaminen ja valistaminen sekä se, että voimme tarjota lääkäriaseman avulla apua tupakoinnin tai nuuskaamisen lopettamiseen.
 Karjalan Prikaatin esikuntapäällikkö, everstiluutnantti Juhana Skyttä sanoo, että yksi tapa edistää varusmiesten tupakoimattomuutta ja nuuskattomuutta on kantahenkilökunnan antama esimerkki - työajalla ei tupakoida. Kari Saastamoinen/Yle
 Yksi keino saada tupakointia ja nuuskaamista vähennettyä puolustusvoimissa, on myös kantahenkilökunnan esimerkin voima. Vertailukohta löytyy ylipäänsä nuorten kanssa työskentelevistä.
 – Urheilujoukkueiden valmentajat, opettajat ja muut nuoriin vaikuttavat henkilöt muuallakin yhteiskunnassa, luettelee Karjalan Prikaatin esikuntapäällikkö, everstiluutnantti  Juhana Skyttä .
 Nuuskaaminen on ollut  iso puheenaihe  jo pitkään, myös tänä syksynä. Esimerkiksi  Ylen kyselyssä  syyskuussa osa kansanedustajista olisi valmis harkitsemaan nuuskan laillistamista Suomessa.
 Tupakkapaikat vähällä käytöllä
 Perinteisen tupakoinnin vähentämiseen Puolustusvoimissa päästiin käsiksi jo kolme vuotta sitten, kun  tupakkalaki  viimeksi tiukentui.
 Esimerkiksi Karjalan Prikaatissa tupakkapaikat siirrettiin ovien vierestä pois, ja samalla niiden määrä väheni lähes 20:sta viiteen. Nyt tupakkapaikkoja on yksi 400 henkilöä kohden.
 Skytän mukaan tupakkapaikoilla sauhutellaan harvoin, olipa sitten kyse lounaan jälkeisistä hetkistä päivällä tai varusmiesten ilta-ajasta.
 Karjalan Prikaatin varmusmiestoimikunnassa toimiva alikersantti Jyri Kankkunen sanoo, että toimikunnan yksi tehtävä on järjestää varusmiehille palvelusajan ulkopuolella mielekästä tekemistä ja muuta ajateltavaa kuin tupakointi tai nuuskaaminen. Kari Saastamoinen/Yle
 Pieni tarkkailuhetki lokakuisena arkipäivänä lounasaikana vahvistaa Skytän kuvailun. Tupakointipaikan ohi kävelee useita kymmeniä Vekaranjärvellä palvelustaan suorittavia, joista vain puolenkymmentä poikkeaa katoksen alle tupakalle.
 Osansa kehitykseen on tuonut varusmiestoimikunta. Sen tavoitteena on järjestää toimintaa, jotta asepalvelustaan suorittavien vapaa-ajalla olisi muutakin tekemistä, kuin makoilla punkassa nuuska huulessa tai käydä välillä tupakalla.
 – Meillä on esimerkiksi pystynyt suorittamaan järjestyksenvalvojan kurssin sekä metsästyskortin. Kuuntelemme mitä varusmiehet kaipaavat ja pyrimme sen mukaan järjestämään erilaisia ja kerhoja ja liikuntatapahtumia, kertoo varapuheenjohtaja  Jyri Kankkunen  Karjalan Prikaatin varusmiestoimikunnasta.
 Lopettavistakin havaintoja
 Nuuskan myyminen Suomessa on kielletty. Sitä saa kuitenkin tuoda ulkomailta Suomeen kilon omaan käyttöön.
 Puolustusvoimien tekemän kyselyn lisäksi nuuskan käytön merkkejä löytyy silti varuskunta-alueeltakin. Nuuskaaminen  liitetään usein urheilijoihin , ja se mielikuva vahvistuu myös Karjalan Prikaatissa.
 – Kyllä nuuskapusseja valitettavasti löytyy meilläkin tuolta urheilukentältä välillä. Onneksi vähenevässä määrin, koska suussa ollut nuuskapussi on myös infektioriski. Toivottavasti tiedotus on mennyt perille, pohdiskelee Pasi Huomo.
 Joitain merkkejä nuuskan vastaisesta kampanjoinnin hyvistä tuloksista on jo olemassa.
 Parolassa ja Santahaminassa tänä vuonna tehtyjen uusimpien kyselyjen mukaan osa varusmiehistä on kertonut oma-aloitteisesti yrittäneensä vähentää nuuskaamista. Vähentäminen tai nuuskalakko ovat olleet osa kotiutumiseen valmistautumista.
 –Tämä oli myönteinen yllätys, sanoo Pääesikunnan terveysaseman päällikkölääkäri Maria Danielsson.

Puolustusvoimat huolestui: nuuskaaminen lisääntyy varusmiespalveluksen aikana – “Nuuskapussia saatetaan pitää suussa jopa tuntikausia”


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Brexit sai parlamentilta hyväksynnän – hätiköinti kuitenkin estettiin
 Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  brexit-erosopimus  sai illalla periaattellisen hyväksynnän  parlamentissa. Parlamentti kuitenkin hylkäsi Johnsonin esityksen erosopimuksen käsittelemisestä pika-aikataululla. Ennenaikaiset vaalit ovat todennäköiset ennen kuin EU-ero Britanniassa saadaan maaliin.
 Öisin heräilevien pikkulasten hoito äitien vastuulla – osa musertuu univajeen alle
 Anne Heikkinen hoitaa mielellään lapsiaan öisin, vaikka oma uni katkeaakin monta kertaa. Perheen pojat Mikko ja Oskari ovat aina olleet levottomia nukkujia, kun taas Inkeri ja Milja nukkuvat rauhallisemmin. Elisa Kinnunen / Yle
 Öisin heräilevien pikkulasten  hoito vaikuttaa olevan useissa kodeissa äidin vastuulla . Asia selviää vastauksista, joita Yle sai verkkosivuillaan julkaistun joukkoistuksen kautta yli 1 500 vanhemmalta. Osalle kahden vanhemman perheistä sopii, että yöhoidosta vastaa vain toinen aikuinen. Joissakin kodeissa yöaikaiset hoitojärjestelyt taas herättävät suuriakin ristiriitoja. Tapasimme kolme perhettä, jotka kertoivat, miten lasten yöllinen hoito on heillä järjestetty.
 Kännykän terveyssovellus viivästyy soten venymisen takia
 Oma olo -mobiilisovellus valmistunee vuonna 2021, mutta sen leviäminen asiakkaille voi kestää vuosia. Yle
 Sosiaali- ja terveydenhuollon digitalisointia varten perustettu SoteDigi kehitysyhtiö on toiminut soten kaatumisen ja hallituksen vaihtumisen jälkeen säästöliekillä. Myös kunnissa ja kuntayhtymissä mietitään, mistä otetaan rahoitus pitkäkestoiseen digitaalisten palvelujen kehittämiseen. Terveydenhuollon digi-palveluja kehittävät ammattilaiset  kuvaavat tämänhetkistä tilannetta sekavaksi.
 Eurooppa on jäänyt sivustakatsojaksi suurvaltojen pelissä
 Saksan puolustusministeri Annegret Kramp-Karrenbauer ja liittokansleri Angela Merkel. Alexander Becher / EPA
 Turkin hyökkäys Pohjois-Syyriaan paljasti jälleen sen, että geopolitiikkaa pyöritetään Yhdysvaltojen, Venäjän ja Kiinan kesken. Maanantai-iltana  Saksasta tuli ehdotus , joka yrittää tehdä Euroopasta jotain muutakin kuin sivustokatsojan. Saksan puolustusministeri nimittäin ehdotti kansainvälistä turvavyöhykettä Pohjois-Syyriaan.
 Sää poutaantuu ainakin hetkeksi
 Joonas Koskela / Yle
 Sää poutaantuu ja osin selkenee hetkellisesti tänään suuressa osassa maata. Pohjois-Lapissa on vielä pilvistä ja ajoittain sataa lunta. Länsituuli on yöllä puuskaista Perämeren ja Merenkurkun rannikolla sekä laajemminkin Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Brexit nytkähti taas eteenpäin, naiset hoitavat lapset myös öisin, sää poutaantuu


Summary: Digipalvelujen toivotaan hillitsevän sosiaali- ja terveydenhuollon kustannuksia, mutta kaikki eivät ole vakuuttuneita, että niin käy.

Pitääkö kurkkukivun takia lähteä terveysasemalle jonottamaan vai riittääkö apteekissa käynti? Kaikki suomalaiset voivat testata vastausta Oma olo -verkkopalvelusta, mutta vain 15 kunnan asukkailla on mahdollisuus jatkaa asiointia esimerkiksi ajanvaraukseen tai hoitohenkilöstön yhteydenottoon.
 SoteDigi-kehitysyhtiön tehtävänä on kehittää uutta sosiaali- ja terveydenhuollon teknologiaa kaikkien käyttöön, mutta esimerkiksi Oma olo -tuotteessa on mukana vain osa suomalaisista kunnista tai kuntayhtymistä, kuitenkin jo 2,5 miljoonaa ihmistä.
 Edellisellä hallituskaudella perustettu SoteDigi kehitysyhtiö on toiminut  soten kaatumisen ja hallituksen vaihtumisen  jälkeen sosiaali- ja terveysministeriön ohjeiden mukaisesti säästöliekillä.
 – On jatkettu pienemmällä panostuksella kuin mitä tehtiin ennen sote-hallintouudistuksen kaatumista, SoteDigin toimitusjohtaja toimitusjohtaja  Harri Hyvönen  kertoo.
 Digiloikasta ei enää puhuta
 Oma olo -palvelu on jatkoa Sipilän hallituksen ODA-kärkihankkeelle, jonka arveltiin tekevän digiloikan sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistamisessa. Oma olo -palvelussa yhdistetään hoitoammattilaisten järjestelmissä olevaa tietoa ja asiakkaiden itse tallentamaa tietoa omasta hyvinvoinnista tai sairauden oireista.
 Ajatuksena oli parantaa kuntalaisten ja hoitohenkilökunnan tiedonsaantia, vähentää asiointia terveysasemilla ja järkeistää hoitohenkilökunnan töitä. Hoitajille ja lääkäreille jäisi aikaa enemmän varsinaiseen hoitotyöhön ja asiakkaiden kohtaamiseen.
 Osa mukana olevista kunnista on kokeillut palvelua myös neuvola-, koulu-, opiskelija- ja työterveydenhuollossa.
 Taustalla on halu hillitä nousevia sote-kustannuksia.
 Edellisellä hallituskaudella puhuttiin digiloikasta ja säästöistä. Soten kaatuminen on heikentänyt kuntapäättäjien luottamusta nopeisiin uudistuksiin. Hallituksen vaihtuminen  Juha Sipilästä  (kesk.)  Antti Rinteeseen  (sd.) on vähentänyt digiloikka-retoriikkaa.
 Toivon, että kunnat tekevät enemmän yhteistyötä eivätkä juutu omiin hankkeisiin ja organisaatioihin.  Antti Parpo
 – Digitalisaatio on edennyt vuosikymmeniä pitkälti sotesta tai hallituksista riippumatta. Hallitukset tulee ja hallitukset menee, Terveyden- ja hyvinvointilaitoksen THL:n tutkimuspäällikkö  Hannele Hyppönen  tokaisee.
 Kunnissa mietitään, miten digitaalisten palvelujen rahoitus järjestetään. Pyry Sarkiola / Yle
 Soten kaaduttua tuli tyhjiö
 Hyppösen mielestä digitalisaatiosta puhutaan myös Rinteen hallitusohjelmassa, mutta ei enää erillisenä hankkeena tai strategiana.
 – Nyt se on sisällä kaikessa tekemisessä. Sitä ei tarvitse enää erikseen korostaa, Hyppönen arvelee.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri ja kunnat ovat mukana Oma olo -hankkeessa ja alueella olisi haluja edetä ripeästikin mobiilin älysovellukseen saakka. Muutosjohtaja  Antti Parpon  mielestä yksittäinen kunta on kuitenkin liian pieni yksikkö uusien palvelujen kehittämiseen.
 – Soten kaatumisen jälkeen tuli tyhjiö. Kunnat miettivät, mistä otetaan rahoitus pitkäkestoiseen digitaalisten palvelujen kehittämiseen. Kun soteuudistusta taas valmistellaan, kunnilla ei ole oikein itsellään investointihaluja, Parpo arvelee.
 Parpo toivoo, että kunnat eri puolilla maata tekevät esimerkiksi SoteDigin kautta tai muutoin enemmän yhteistyötä eivätkä juutu omiin hankkeisiin ja organisaatioihin.
 – Verorahoillahan tässä toimitaan, hän sanoo.
 Mobiilisovelluksen kehittämiseen hän arvioi riittävän noin 2 miljoonaa euroa, mutta potilastietojärjestelmien uusiminen ja hoitohenkilökunnan uudet toimintamallit nostaisivat kustannuksia sataan miljoonaan euroon.
 Kentällä tilanne on sekava
 Peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) kertoi viime viikolla, että  kunnat ja kuntayhtymät voivat hakea  loppuvuodesta avustusta sotekeskusten palvelujen parantamiseen.
 Parpo pitää hallituksen avausta hyvänä. Varsinais-Suomi aikoo todennäköisesti hakea loppuvuodesta 70 miljoonan euron avustuspotista varoja mobiilisovelluksen ensi vaiheen kehittämiseen.
 Kunnat ja kuntayhtymät voivat tällä hetkellä itse päättää, miten ne hoitavat perusterveydenhuollon sähköisiä palveluja ja niiden kehittämistä. Kertaalleen kaatunut ja uuteen valmisteluun siirtynyt soteuudistus siirtää järjestämisvastuun kunnilta maakunnille.
 Terveydenhuollon digitaalisuutta kehittävät ammattilaiset kuvaavat tämänhetkistä tilannetta sekavaksi. Kuntien ja kuntayhtymien tarjoamia palveluja on laaja kirjo, tietojärjestelmät ovat eri-ikäisiä ja niiden käyttö vaihtelee eri kuntien välillä.
 Perusterveydenhuollon asiakkaiden kannalta digitaalisten palvelujen kehittämistä on hidastanut se, että niitä kehitettiin ensi vaiheessa terveydenhuollon organisaatioiden eli sairaaloiden ja terveysasemien näkökulmasta.
 Suomi on muita maita edellä
 Kuntaliiton erityisasiantuntija  Karri Vainio  muistuttaa, että kansainvälisesti Suomi on sote-tietojärjestelmien kehittämisessä etulinjassa. Käytännössä terveydenhuollon ammattilaiset työskentelevät pitkälti sähköisesti eivätkä enää paperilla.
 Valtakunnallista Oma kanta -palvelua ja sähköistä reseptiä pidetään potilaiden kannalta isona edistysaskeleena, vaikka eri ammattilaisten ja esimerkiksi julkisten ja yksityisten hoitoyksiköiden välillä tieto ei vielä kuljekaan aina saumattomasti.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin Terveyskylä-verkkopalvelu on myös saanut hyvää palautetta potilailta. Terveyskylä on erikoissairaanhoidon verkkopalvelu, jossa jaetaan tietoa sairauksista, niiden oireiden tunnistamisesta tai sairauksien ennaltaehkäisystä.
 Terveyskylä ja Oma olo pyrkivät samaan: molemmat yhdistävät ammattilaisten hallussa olevat tiedot potilaista ja sairauksista sekä asiakkaiden omat tuntemukset ja mittaukset. Esimerkiksi diabeetikot voivat tallentaa mittauksia omista verensokeriarvoista. Terveyskylä-palveluun voi myös tallentaa hyvinvointia mittaavan älykellon tiedot.
 Ihmiset voivat itse tallentaa tulevaisuudessa yhä enemmän hyvinvointia mittaavia tietoja sote-sovelluksiin. Kaisu Nevasalmi / Yle
 Sisäänheittäjä vai portsari?
 – Kansalaiset vaativat entistä enemmän erilaisia sähköisiä palveluja, Hyppönen sanoo.
 Hyppösen mukaan tarvitaan lisää sovelluksia, joiden avulla ihmiset voivat tallentaa erilaisista laitteista kuten sykemittareista tai älysormuksesta tietoa sote-palvelujärjestelmään.
 Valtakunnallisten ratkaisujen suhteen ollaan vielä aivan alussa. Hyppösen mukaan valtakunnallista sähköistä ajanvarausjärjestelmää on mietitty pitkään, mutta kunnat ovat kiinni omissa alueellisissa järjestelmissä.
 Asiakkaiden palvelua parantavien perusterveydenhuollon digipalvelujen seuraavan sukupolven kehitystä hidastaa myös potilas- ja tietoturvallisuus. Terveydenhuollon sovelluksia kuntalaisten kännyköihin ei voi Vainion mielestä luoda samaan tahtiin kuten pankkipalveluissa, takseissa tai julkisessa liikenteessä.
 Se ei ainakaan ole niin yksioikoista, että jos otetaan sähköisiä palveluja käyttöön niin ei tarvita niin paljon lääkäreitä  Hannele Hyppönen
 Yksityisen ja julkisen perusterveydenhuollon verkkopalveluissa näkyy myös niiden rooliin liittyvä ajattelutavan ero: “miksi olemme olemassa” . Yksityisille lääkäriasemille sähköiset palvelut ovat sisäänheittotuote, jossa kannustetaan lääkärikeskuskäynteihin ja erilaisten palvelujen käyttöön.
 Julkisella puolella sähköinen palvelu on portsari, joka pyrkii hillitsemään ihmisten tarvetta astua terveysaseman ovesta sisään.
 Siihen tähtää esimerkiksi Oma olo -palvelun itsearvio, joka voi tarjota itsehoito-ohjeet tai sähköisen reseptin. Portsarin roolia tarvitaan myös, jotta hoitoa vaativille potilaille on tilaa ja hallitus lunastaa lupauksensa siitä, että lääkäriin pääsee viikossa.
 Hyppösen mielestä on mahdotonta arvioida miten paljon digitalisoinnilla varsinaisesti säästetään sote-kustannuksissa, kun lain vaatimaa palvelujen saatavuutta ei pystytä tälläkään hetkellä saavuttamaan.
 – Se ei ainakaan ole niin yksioikoista, että jos otetaan sähköisiä palveluja käyttöön niin ei tarvita niin paljon lääkäreitä. Keinoäly ja sähköiset palvelut parantavat kykyä ennaltaehkäistä sairauksia esimerkiksi haarukoimalla esiin riskipotilaita.
 Sairaanhoitajat kokevat, ettei heillä ole riittävästi osaamista asiakkaiden ohjaamiseen. Derrick Frilund / Yle
 Kansalliseen mobiilipalveluun menee vuosia
 THL selvitti vuonna 2017 sähköisen asioinnin kokemuksia eri puolilla maata. Selvityksessä näkyy digiosaamisen vaikutus sähköisten palvelujen käyttöön.
 Palveluja järjestävän kunnan pitäisi opettaa kuntalaiset iästä riippumatta niitä käyttämään. THL:n selvityksessä ilmeni, että sairaanhoitajat kokevat, ettei heillä ole riittävästi osaamista asiakkaiden ohjaamiseen sähköisten palvelujen käyttöön.
 – Oma olo -palvelun leviäminen on kiinni siitä, että tietyn teknisen ratkaisun ja siihen liittyvän sosiaalisen toimintatavan siirtäminen onnistuu. Se ei tapahdu hetkessä, koska potilastietojärjestelmiä on useita, työprosessit, roolitukset ja työnjaot ovat erilaisia eri puolilla maata, Hyppönen sanoo.
 Kuntaliiton Vainion mukaan palvelut eivät parane sillä, että rahoitetaan uusia kehittämishankkeita toinen toisensa perään. Rahoitusta tulisi kohdentaa jo olemassaolevien käyttöönottoon. Jokin yksittäinen terveydenhuollon digipalvelu ei ole hopealuoti, joka ratkaisee kaikki ongelmat.
 Kysymys on hänen mielestään palvelukokonaisuudesta, jonka kehittäminen vaatii malttia.
 Milloin suomalaisten kännyköissä on yhteinen perusterveydenhuollon sovellus, jolla voi testata oireita, syöttää omia tietoja, varata ajan tai tarkistaa omat sähköiset reseptit?
 SoteDigin toimitusjohtaja Harri Hyvönen arvelee, että Oma olo -sovelluksen kehittyneempi versio on mobiilikäyttöinen ja käytettävissä vuoden 2021 alussa.
 Milloin se ilmestyy suomalaisten kännyköihin on riippuu siitä, miten laajasti eri kunnat, kuntayhtymät tai maakunnat ottavat palvelun käyttöönsä.

Soten kaatuminen hidastaa myös perusterveydenhuollon digipalvelujen kehitystä – suomalaisten kännykkään yhteinen älysovellus vasta vuosien kuluttua


Summary: Ruokayhtiöt uudistavat tuotteidensa markkinointia.

Ruokayhtiöt Fazer ja Kaslink aloittavat yt-neuvottelut.
 Muutos koskee kouvolalaisen meijerin Kaslinkin ja Fazerin kasvipohjaisten ruokien myyntiä ja markkinointia sekä Kaslinkin viestintää ja Helsingin-toimipaikan henkilöstöä.
 Yt-neuvottelut eivät koske Kaslinkin tehtaan toimintaa Kouvolan Korialla.
 Yt-neuvottelujen piirissä on yhteensä 33 henkilöä. Suunnitelmat voivat johtaa enintään yhdeksän toimihenkilön irtisanomiseen.
 Fazerin ja Kaslinkin mukaan organisaatiomuutosten tavoitteena on yhdenmukaistaa yhtiöiden toimintatavat ja prosessit.
 Kaslink on ollut osa Fazer-konsernia elokuusta lähtien. Fazer kertoi perhemeijeri Kaslinkin ostamisesta viime kesäkuussa.
 Lue lisää:   Fazer hakee kasvua kauratuotteista – ostaa perhemeijeri Kaslinkin

Fazer ja Kaslink aloittavat yt-neuvottelut – voivat johtaa 9 toimihenkilön irtisanomiseen


Summary: Saksan puolustusministeri ehdotti kansainvälistä turvavyöhykettä Pohjois-Syyriaan, kirjoittaa Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen.

Saksan sosiaalidemokraattinen puolue (SPD)

Valmistelut ovat jo alkaneet. Berliinin Brandenburgin portilla juhlitaan kahden viikon päästä näyttävästi.
 Kaupunkia ja Eurooppaa jakaneen muurin murtumisesta tulee 8. marraskuuta kuluneeksi tasan 30 vuotta. Vuonna 1989 Neuvostoliiton hallitsema sosialistinen itäblokki luhistui ja Eurooppa yhdistyi.
 Neuvostoliiton valta-asema ja koko maakyhäelmä pirstoutuivat. Länsimainen demokratia ja markkinatalous voittivat. Sääntöpohjainen ja monenvälinen maailmanjärjestys vahvistui.
 Yhdysvallat otti selvän johtoaseman maailmanpoliisina, ja tähän Eurooppa nojasi.
 Nyt tilanne on dramaattisesti muuttunut. Turkin hyökkäys Pohjois-Syyriaan paljasti jälleen sen, että geopolitiikkaa pyöritetään Yhdysvaltojen, Venäjän ja Kiinan kesken.
 Eurooppa on jäänyt auttamatta sivustakatsojaksi itsevaltaisten johtajien pelissä.
 Yhdysvallat on presidentti  Donald Trumpin  johdolla pyyhkinyt sääntöpohjaisella maailmanjärjestyksellä pöytää. Se ei enää ole samanlainen turvallisuuden takaaja, johon Eurooppa ehti kylmän sodan jälkeen tottua.
 Venäjä on palannut suureksi maailmanpoliittiseksi kapellimestariksi. Venäjä on nyt se, joka päättää mitä Syyriassa tapahtuu.
 Maanantai-iltana Saksasta  tuli ehdotus, joka yrittää tehdä Euroopasta jotain muutakin kuin sivustokatsojan. Se joko mullistaa Saksan roolin maailmanpolitiikassa tai päätyy sisäpoliittisen riitelyn kaatamaksi katastrofiksi.
 Saksan puolustusministeri  Annegret Kramp-Karrenbauer  ehdotti maanantaina kansainvälisesti valvotun turvavyöhykkeen perustamista Pohjois-Syyriaan. Tarkoituksena on suojella siviilejä ja jatkaa taistelua Isis-terroristiliikettä vastaan.
 Puolustusministeri myönsi itsekin, että Saksa ja Eurooppa ovat olleet Syyrian konfliktin sivustakatsojia. Liian passiivisia.
 Annegret Kramp-Karrenbauer aikoo esittää suunnitelmansa Nato-maiden puolustusministerikokouksessa Brysselissä torstaina ja perjantaina.
 Ehdotus on poikinut  Saksassa jo hallituksen sisäisen kiistan. Ulkoministeri  Heiko Maas  on suhtautunut hänelle puolittain yllätyksenä tulleeseen ehdotukseen pidättyvästi, mikä kertoo ainakin Saksan hallituspuolueiden erimielisyydestä.
 Kramp-Karrenbauer johtaa kristillisdemokraattista CDU-puoluetta ja on yksi – joskin viime aikoina kovasti arvosteltu – ehdokas seuraavaksi kansleriksi  Angela Merkelin  jälkeen. Maasin puolue on sosiaalidemokraattinen SPD.
 Lisäksi Maasin nihkeä suhtautuminen kertoo Saksan ulkopoliittisesta perinteestä ja traumasta. Saksassa on yhä pelkoa liian vahvasta Saksasta. Se johtuu tietenkin historiasta toisesta maailmansodasta, jolloin Saksan vahvuus oli koko maailman ongelma.
 Joukkojen lähettäminen Syyriaan turvaamaan pohjoisia alueita olisi uudenlaista ulkopolitiikkaa nyky-Saksalta. Siihen tarvitaan liittopäivien eli parlamentin hyväksyntä. Kysymys on poliittisesti Saksalle erittäin vaikea.
 Viime viikolla  ulkoministeri Maas tapasi pohjoismaisia ulkoministereitä Berliinissä ja hymähti Ylen kysymykselle siitä, pitäisikö Saksan ottaa nykyistä suurempi rooli maailmanpolitiikassa.
 – Ei ole olemassa mitään Germany first -politiikkaa, Maas vastasi Ylelle.
 Maasin mukaan Saksa tuntee vastuunsa, mutta haluaa vaikuttaa maailmanpolitiikkaan yhdessä muun Euroopan kanssa. Hänen mukaansa yksi tapa ketteröittää ja vahvistaa Euroopan roolia maailmanpolitiikassa on ottaa Eurooppa-neuvostossa käyttöön enemmistöpäätös.
 Nyt ulkopolitiikkaa koskevat päätökset vaativat kaikkien EU-maiden johtajien yksimielisyyden. Tämän vaatimuksenongelmat nähtiin Turkin hyökätessä Syyriaan. Unkari viivytti EU:n yhteistä kannanottoa, jossa Turkin hyökkäys tuomittiin.
 Saksa aikoo Maasin mukaan vahvistaa ensi vuonna koittavalla puheenjohtajuuskaudella Euroopan unionin strategista itsemääräämisoikeutta.
 Aloite on tarpeen,  sillä tällä hetkellä Euroopan ulkopoliittinen heikkous uhkaa sen itsemääräämisoikeutta.
 European Council on Foreign Relations -tutkimuslaitoksen raportti huomauttaa Yhdysvaltain vetäytymisen Iranin-ydinsopimuksesta paljastaneen Euroopan menettäneen osan itsemääräämisoikeudesta.
 Vaikka Euroopan maat halusivat pitää kiinni sopimuksesta, osa suurista eurooppalaisyrityksistä taipui Yhdysvaltain vaatimukseen lopettaa toiminta Iranissa. Eli muualla päätettiin se, mitä Euroopassa voidaan tehdä.
 Raportti kysyy, mitä tapahtuu jos Yhdysvallat vaatii samoja rajoituksia kauppaan Venäjän tai Kiinan kanssa? Kyse olisi Euroopalle sadoista miljardeista euroista vuodessa.
 Samalla tavalla Syyrian kohtalo on myös Euroopan kohtalo, josta tällä hetkellä päätetään Euroopan ulkopuolella. Turkin  Erdoğan  on jo uhannut 3,6 miljoonan pakolaisella päästämisellä Eurooppaan, jos maanosan johtavat arvostelevat sen hyökkäystä.
 Tällaista vyöryä oikeistopopulismin kanssa kamppailevat EU-johtajat eivät missään nimessä halua. Lisäksi Pohjois-Syyrian sekasorto uhkaa herättää jo kerran nujerretun Isisin jälkeen henkiin. Pohjois-Syyrian vankiloissa on Isis-taistelijoita. Lähellä hyökkäysaluetta on al-Holin leiri, jolle on koottu naisia ja lapsia terroristijärjestön aiemmin hallitsemilta alueilta.
 Euroopan on  ajateltava enemmän kuin geopoliittinen toimija, jotta se saa kohtalonsa taas omiin käsiinsä. Koska Yhdysvallat ei ole enää samanlainen selkänoja, yhteistyötä on tehtävä tilanteen mukaan entistä useammin Venäjän tai Turkin kaltaisten maiden kanssa.
 Saksan puolustusministerin ehdotuksessa turvavyöhyke muodostettaisiin yhdessä Venäjän ja Turkin kanssa.
 Kramp-Karrenbauerin esitys on saanut vastaansa Saksassa arvosteltua, mutta sentään se on jonkilainen esitys.
 Askel katsomosta kohti kenttää.

Kirjeenvaihtajan analyysi: Eurooppa on jäänyt sivustakatsojaksi itsevaltaisten johtajien pelissä – heikkous uhkaa jo mantereen itsemääräämisoikeutta


Summary: Yli 1 500 vanhempaa, enimmäkseen äitejä, kertoi Ylelle, miten lasten hoitovastuu jakautuu perheissä öisin.

Anssi Savonen  ei enää muista aikaa, jolloin heidän perheessään nukuttiin kaikki yöt heräämättä.
 Yöheräämiset alkoivat, kun nyt jo teini-ikään ehtinyt esikoinen syntyi 14 vuotta sitten ja ne jatkuvat yhä edelleen. Tällä hetkellä Savosilla on neljä lasta.
 Tässä perheessä mies on aina ollut se, joka nousee yöllä jalkeille ja kipittää hoitamaan lastensa pienet tai isot kriisit. Ratkaisuun on päädytty yhdessä vaimon  Kaarina Savosen  kanssa, koska isä yksinkertaisesti pärjää vähemmillä unilla.
 – Se on ihan sattumanvaraista kuka lapsista herää, mutta joku herää aina. Yhdellä tulee pissavahinko, toisella vuotaa verta nenästä, kolmas alkaa yhtäkkiä pelätä pimeässä huoneessa hämähäkkejä, isä luettelee ja naurahtaa päälle.
 Ryttylässä asuva äiti Kaarina Savonen on päävastuussa perheen päivämenoista, kuten erityislasten terapiakäynneistä. Isä Anssi Savonen hoitaa Maunoa, Simeonia, Isabellaa ja Natanaelia aina öisin. Johanna Talasterä / Yle
 Savosten hoitojärjestely ei ole tavallisimmasta päästä. Lasten yöllinen hoito heteroperheissä vaikuttaa nimittäin olevan selvästi useammin äidin kuin isän vastuulla.
 Asia käy ilmi vastauksista, joita saimme verkkosivujemme kautta yli 1 500 vanhemmalta. Pyysimme kyselylomakkeella kahden vanhemman perheissä eläviä äitejä ja isiä kertomaan kokemuksistaan.
 Joukkoistukseen vastasivat erityisesti ne, ketkä heräilevät lasten vuoksi öisin, eikä kyse ollut tieteellisin menetelmin tehdystä tutkimuksesta. Väestöliitolta ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta (THL) kuitenkin arvioidaan, että saamamme tulos on todennäköisesti laajemminkin paikkansa pitävä.
 Useissa Ylelle tulleissa viesteissä äidin yöllistä hoitovastuuta perusteltiin käytännön järjestelyillä, kuten rintaruokinnalla.
 Hankala minun on miehenä imettää , yksi vastaajista napautti.
 Entä ne muut syyt?
 "Miehen palkalla me kuitenkin elämme"
 Kajaanilainen  Anne Heikkinen  on kotiäiti. Tätä juttua tehdessämme hän oli viimeisillään raskaana, ja juuri ennen artikkelin julkaisua Heikkinen synnytti pienen poikavauvan. Lapsi on perheen viides.
 Uusi tulokas on kovin haluttu, vaikka Heikkinen tietää varsin hyvin, että vastasyntynyt vauva tuo nyt lisää hulinaa perheen muutenkin levottomiin öihin.
 Tässä kodissa juuri äiti hoitaa lapset öisin. Niin on aina ollut, ja Anne Heikkisen mielestä se on ihan reilua.
 – Mieheni tekee fyysisesti rankkaa kokopäivätyötä ja joutuu heräämään aikaisin. Minusta on vähintään kohtuullista, että hän saa nukkua öisin. Miehen palkalla me kuitenkin elämme, äiti perustelee.
 Anne Heikkinen kertoo nukkuneensa viimeiset 12 vuotta enimmillään parin tunnin pätkissä. Hän ei kuitenkaan pidä sitä liian kuormittavana, koska sanoo aina pärjänneensä vähäisillä yöunilla. Elisa Kinnunen / Yle
 Samankaltainen tilanne on monissa muissakin suomalaisperheissä, arvioidaan Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 Erikoistutkija  Johanna Närvi  kertoo, että  perhevapaita koskevan tutkimuksen mukaan  (THL) yli 90–prosenttisesti juuri äidit hoitavat pikkulapsia kotona, ja on siten oletettavaa, että heistä monet kantavat vastuun lasten tarpeista myös öisin.
 Näin vanhemmat vastasivat joukkoistukseemme Väestöliiton ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan Suomessa ei ole tehty väestötason tutkimusta siitä, kuka perheissä hoitaa lapsia yöaikaan. Yle kysyi lukijoiltaan verkkosivuillaan olleen kyselylomakkeen kautta, miten yöllinen hoitovastuu jakautuu kahden vanhemman perheissä. Saimme 1 541 vastausta. Vastaajista noin 80 % oli naisia ja vajaat 20 % miehiä, suurin osa ilmoitti olevansa 26–40-vuotiaita Joukkoistukseen vastasivat erityisesti ne, jotka heräävät itse öisin hoitamaan lapsia. 74 % kaikista vastaajista kertoi, että yöllinen hoitovastuu lapsista ei jakaudu tasapuolisesti perheen aikuisten kesken. Näistä vastaajista ylivoimainen enemmistö kertoi, että heteroparisuhteessa äiti on se, joka pääsääntöisesti hoitaa lapsia öisin. Vastaajissa oli niin vähän sateenkaariperheitä, että heidän osaltaan johtopäätöksiä ei voida tehdä. Hieman yli puolet kaikista joukkoistukseemme vastaajista henkilöistä oli oman perheensä hoitojärjestelyyn tyytyväisiä, loppuosa ei ollut.
 Vanhemmilta saamiemme vastausten perusteella osa kotiäideistä tekee sen mielellään, kuten haastattelemamme Anne Heikkinenkin.
 Osaa äideistä yöhoitovastuun lankeaminen heidän harteilleen kuitenkin harmittaa tai jopa raivostuttaa.
 Kuten monissa perheissä, isällä ei ole ymmärrystä siitä, että myös kotiäidin päivä on työpäivä. Todella ikävää! , eräs naisvastaaja kiteyttää.
 Toinen kirjoittaa:  Olen äitiyslomalla. Mieheni ei ajattele lapsen hoitoa työnäni vaan "olen vain kotona". Niinpä joudun tekemään ihan kaikki kotityöt nurmikon leikkausta myöten. Mieheni ei nouse öisin tai aamuisin huolehtimaan vauvasta koskaan – edes viikonloppuisin.
 Yhdessä perheessä yöheräilyt ovat vuosien saatossa vähentyneet, mutta vastuun lankeaminen yksin toiselle vanhemmalle on ehtinyt aiheuttaa pahaakin kitkaa.
 Tämä yöheräämisten yksipuolinen vastuu on yksi esimerkki parisuhteen naiselle kuuluvista "automaattivastuista". Meillä tämä on nyt johtanut siihen, että pitkä parisuhde on päättymässä eroon.
 "Mies nukkuu, vaikka seinät kaatuisivat ympäriltä!"
 Mitä jos yöaikaista lasten hoitovastuuta haluaisi kipeästi jakaa, mutta puoliso ei yksinkertaisesti herää lapsen ääniin?
 Pulma nousi esiin useissa Ylelle tulleissa viesteissä. Se näyttää yhtenä syynä kaatavan yöhoitovastuuta vain toisen vanhemman harteille.
 Mieheni nukkuu niin sikeästi, ettei hän herää lasten ääniin. Joskus olen koettanut herättää häntä, mutta sitten mies suuttuu, eli on vain parempi itse raahautua lasten luo.
 Mies saa nukkua täydet yöunet, kun minun uneni rikkoutuvat yön aikana 3–5 herätyksellä. Joka yö. Minä hoidan yöheräilyt siksi, ettei mies herää lasten itkuun tai kitinään. Sama kai minun on hoitaa itkut pois kuin herättää myös mies?
 Mies nukkuu, vaikka seinät kaatuisivat ympäriltä!
 Toisaalta samaa ihmetteli myös jokunen isä:  Vaimoni ei herää edes pieneen ydinpommiin ja sitten ihmettelee aamusta, että minua nukuttaa, kun olen yöllä valvonut heräilevää muksua , yksi heistä kirjoittaa.
 THL:n unitutkijan  Timo Partosen  mukaan tilannetta voi selittää se, että heräämätön osapuoli saattaa olla nukkuessaan juuri syvän unen vaiheessa: siitä ihmistä ei tahdo saada hereille millään.
 Toisaalta syvä uni ei kestä koko yötä, vaan sitä on vain noin kuudesosa aikuisen yöunesta.
 Silloin heräämättömyys voi selittyä esimerkiksi sillä, että toinen vanhemmista on jo etukäteen henkisesti tuudittautunut siihen, ettei hänen tarvitse herätä vaan kumppani hoitaa heräilyt. Se mahdollistaa stressittömämmän ja rennomman unen, josta ei havahdu hereille niin helposti.
 Tänä syksynä vuoden täyttäneen Olivia Koskelan unta ovat häirinneet muun muassa puhkeavat hampaat, flunssat ja rokotukset. Joskus tyttö herää yli kymmenenkin kertaa yössä. Marko Väänänen / Yle
 Oululaisessa  Koskelan  perheessä  Olivia -tyttöä ei hoida se vanhempi, joka sattuu heräämään, vaan hoitovastuusta on sovittu jo etukäteen tarkasti.
 –  Tomi  huolehtii alkuyön heräilyt ja minä loppuyön. Tällä tavalla meillä kummallakin on joka yö mahdollisuus noin nelituntiseen yhtäjaksoiseen uneen korvatulppien avulla,  Tarja  Koskela kertoo.
 Koskelat päätyivät tähän ratkaisuun heti tytön synnyttyä.
 Vauva syntyi sektiolla, ja isä opetteli syöttämään lasta pullon avulla jo synnytysosastolla. Kun perhe kotiutui, Koskelat jatkoivat samaa rataa: isä hoiti yön ensimmäisen syötön ja äiti myöhemmät ruokailut.
 Neljän kuukauden ikään päästyään vauva alkoi kieltäytyä pulloruokinnasta. Perheen isä on sittemmin jatkanut tyttärensä hoitamista alkuöisin esimerkiksi käymällä hyssyttämässä lapsen uneen. Tarjalla on edelleen koppi loppuöistä.
 Molemmat vanhemmat ovat tilanteeseen tyytyväisiä.
 – Uni on tärkeää sekä kotona lasta hoitavalle että työssäkäyvälle. Kummankin pitää jaksaa, Tarja sanoo Tomin nyökyttäessä vieressä.
 Oululaisperheen järjestely toimii, koska molemmat vanhemmat ovat siihen sitoutuneita.
 Joissakin perheissä yhteistä säveltä lapsen hoitamisesta öisin ei sen sijaan tunnu löytyvän millään.
 Isä: vaimo ei anna auttaa
 Turhauttavaa, kun lapsen isä ei osallistu kuin pakosta lapsen hoitoon ja silti valittaa, kuinka rankkaa vauva-aika on. Apua pyydettäessä vain haistattelee ja vetelee hirmuisia kilareita , kirjoittaa eräs äiti.
 Toinen toteaa:  Käyn myös töissä, mutta eipä se miestä kiinnosta, kunhan hän saa itse nukkua rauhassa sekä töiden jälkeen että yöllä. Minun jaksamisellani ei ole hänelle niin väliä.
 Kolmas äiti toivoisi apua yöheräämisten hoitamiseen mieheltään, mutta ei sitä saa:  Hän ei suostu, koska on herätessään kesken unien äreä.
 Vastaavia viestejä tuli Ylen joukkoistuskyselyyn runsaasti.
 Väestöliiton tutkimusprofessori  Anna Rotkirch  sanoo, että edellä kuvatun kaltaiset tilanteet kuulostavat erikoisilta. Rotkirchin mukaan ei ole kovin oikeudenmukaista, jos toinen vanhemmista yksiselitteisesti kieltäytyy yhteiseen lapseen liittyvien asioiden hoitamisesta.
 Tutkimusprofessori kuitenkin muistuttaa, että yllä olevista viesteistä jää puuttumaan isän näkemys asiaan.
 Rotkirch haluaa huomauttaa, että esimerkiksi Väestöliiton vuonna 2011 tehdystä  ajankäyttötutkimuksesta  selvisi, miten tiukoilla moni suomalainen isä on: he tekevät pitkiä ansiotyöpäiviä, mutta osallistuvat samalla aiempia vuosikymmeniä enemmän lastenhoitoon.
 Toisaalta Yle sai viestin myös eräältä isältä, joka koki, että perheen äiti päällepäsmäröi lapsen hoitamisessa eikä anna miehen auttaa.
 Yleensäkin hän pitää yllä mielikuvaa, että tekee minua enemmän , mies lisää.
 THL:n erikoistutkija Johanna Närvin mukaan äitiyteen liittyy yhä vahvoja ihanteita ja odotuksia, jotka voivat saada osan äideistä ottamaan kaiken vastuun itselleen.
 Erikoistutkija toteaa, että kummallakaan vanhemmalla ei ole yhteisen lapsen hoivaan etuajo-oikeutta – ja myös lapsella itsellään on oikeus kummankin vanhemman huolenpitoon.
 "Ajoin pitkin vastaantulijoiden kaistaa"
 Onko sillä loppujen lopuksi mitään väliä, kumpi kahden aikuisen perheessä hoitaa lapsia öisin, kunhan joku hoitaa?
 Luultavasti ei, mikäli kaikki ovat tilanteeseen tyytyväisiä.
 Luultavasti on, jos yöhoidon yksipuolinen kaatuminen vain toisen harteille uuvuttaa loppuun jomman kumman vanhemmista tai repii parisuhteen riekaleiksi.
 Olen vähän liiankin väsynyt ja mietin joka yö, milloin vastaan tulee se raja, etten enää jaksa , yksi äiti summaa tuntojaan.
 Tällaisessa tilanteessa asia kannattaa ottaa avoimesti puheeksi joko kotona tai vaikka neuvolakäynnillä, toteavat tässä jutussa haastatellut asiantuntijat.
 Tutkimusprofessori Anna Rotkirch sanoo, että asia on erittäin tärkeä: huonot unet nakertavat vanhempien omaa hyvinvointia mutta vaikuttavat väistämättä myös siihen, miten hyvin esimerkiksi kotona oleva vanhempi jaksaa huolehtia lapsistaan.
 Olen loputtoman väsynyt. En jaksa päivisin kuin välttämättömät asiat. Yritän olla lapsille läsnä, mutta tuntuu, kuin olisin usvassa , eräs Ylelle kirjoittanut äiti myöntää.
 Moni ihminen voi kestää huonosti nukuttuja öitä pitkäänkin, mutta pidemmällä tähtäimellä jatkuva univaje saattaa johtaa pysyvän unihäiriön kehittymiseen tai jopa vaaratilanteisiin.
 Näin kertoivat Ylelle kaksi noin 30 ikävuoden tienoilla olevaa äitiä.
 Hoidan heräämiset, koska olen meistä se herkkäunisempi. En saanut enää nukahdettua öisin uudelleen, jolloin väsymystä kertyi ja se muuttui masennukseksi. Päädyin psykiatriseen sairaalahoitoon keväällä 2019. Olin jatkuvassa hälytysvalmiudessa ja menetin kykyni rentoutua.
 Olen ollut yöheräämisten vuoksi niinkin väsynyt, että ajoin kerran tutulle moottoritielle väärästä rampista pitkin vastaantulijoiden kaistaa. Mutkan takaa vastaan tuli auto. Luojan kiitos olemme elossa, vaikka hyvistä yöunista on yli neljä vuotta aikaa.
 Herättikö aihe ajatuksia? Voit keskustella kello 22:een saakka.

Moni nainen hoitaa lapsiaan päivien lisäksi kaikki yöt, kun mies nukkuu sikeästi – osa äideistä pärjää, osa on musertumassa väsymyksensä alle