Summary: Ensimmäisellä työpaikalla opitaan työelämän pelisääntöjä.

Alle 18-vuotiaille nuorille halutaan tarjota entistä enemmän mahdollisuuksia kesätöihin erilaisten kampanjoiden avulla. Varsinkin yhdeksäsluokkalaisia pyritään kannustamaan kesätöiden hakuun peruskoulun päättyessä, jotta työllistyminen olisi jatkossa helpompaa.
 Järvenpään kaupunki haluaa eri yhteistyökumppaneiden kanssa tarjota paikkakunnan jokaiselle yhdeksäsluokkalaiselle mahdollisuuden kesätyöpaikkaan.
 Ysit kesäduuniin -kampanjan toivotaan rohkaisevan myös muita kaupunkeja ja kuntia vastaavanlaiseen toimintaan, jossa yritykset ja organisaatiot sitoutuvat työllistämään 15–16-vuotiaita nuoria.
 Järvenpään Kartanon koulussa yhdeksäsluokkalaiset ovat kokeneet kampanjan auttavan työnhaussa.
 – Siitä on kyllä apua ja hyötyä. Se tsemppaa nuoria hakemaan töitä kesäksi, sanoo 15-vuotias  Ella-Maria Multala .
 Samaa mieltä on myös 15-vuotias  Ilja Karvonen .
 – Kyllä tuollaisia on hyvä järjestää, että saadaan nuoria töihin hankkimaan työkokemusta. Kampanja auttaa siinä, kun nuorella vaihtuu mieliala sen haun suhteen. Aluksi ei ehkä hae, mutta kampanjan myötä sitten kuitenkin hakee.
 Yhteispeliä ja aktiivisuutta Järvenpäässä
 Kampanjointi vaatii onnistuakseen yleensä useamman toimijan yhteispeliä ja näin on tapahtunut myös Järvenpäässä.
 – Haluamme yhteistyökumppaneiden kanssa tukea peruskoulun päättäviä nuoria. Monet tutkimukset osoittavat, että mitä aiemmin nuori saa kiinnikkeen työelämään, sitä varmemmin se poikii töitä myös jatkossa, sanoo Talous ja nuoret TAT:n asiantuntija  Riikka Lehtinen .
 Talous ja nuoret TAT halusi parannusta nuorten työllistymiseen ja Järvenpää osoittautui sopivaksi pilottikaupungiksi, Lehtinen kertoo.
 – Keräsimme alueen toimijat yhteen ja kaupungin sekä koulujen kautta tavoitettiin infokirjeellä peruskoulun päättävät nuoret ja heidän vanhempansa.
 Lisäksi mukaan lähti paikallisia yrittäjiä ja organisaatioita sekä esimerkiksi Oikotien Vastuullinen kesäduuni -kampanja ja Kaupan liitto.
 Riikka Lehtinen on tyytyväinen Järvenpään kesätyökampanjaan. Pekka Tynell / Yle
 Rekrytointi jatkuu kesään asti
 Täysi-ikäisten rekrytoinnit osuvat usein vuoden alkupuolelle, kun taas nuorempia palkataan vielä kesän alussakin. Tällöin mahdollisuus löytää töitä vaikkapa vain pariksi viikoksi on olemassa vielä kouluvuoden päätyttyä.
 Kaksiviikkoinen työjakso on käytössä esimerkiksi Tutustu työelämään ja tienaa -mallissa. Siinä nuori saa kahden viikon ahkeroinnista toimialakohtaisesti sovitun korvauksen. Malli on laajalti käytössä esimerkiksi kaupan alalla.
 Riikka Lehtinen korostaa, että kesätyö on nuorelle TET-jakson - eli palkattoman työelämään tutustumisen - jälkeen usein se ensimmäinen askel työelämään.
 – Vaikkapa juuri kahden viikon työjakso on nuorelle paljon suurempi asia kuin pelkän ajanjakson perusteella voisi päätellä.
 Lehtisen mukaan nuoret oppivat miten työtä haetaan ja millaista työelämä on. He saavat käytännön työelämätaitoja ja uusia polkuja tuleville mahdollisuuksille.
 Urapohdinnat voivat selkiytyä
 Miksi kesätyöpaikka pian yläasteen päättymisen jälkeen on tärkeä kokemus nuorelle? Työkykyjohtamisen kehittämispäällikkö  Marjo Wallin  työeläkeyhtiö Elosta osaa sanoa montakin syytä.
 – Se voi selkiyttää ajatuksia tulevia ura- ja koulutusvalintoja ajatellen. Jos muuten on hieman hukassa siinä, mitä haluaa isona tehdä, voi kesätyöstä saada onnistumisen tunteita ja huomata, että voisin ainakin aloittaa tästä ja kokeilla tämän alan opiskelua, Wallin sanoo.
 Kesätyöstä voi näin saada konkretiaa siihen, mitä voisi tulevaisuudessa tehdä ja miltä se tuntuu. Apu valintojen tekemiseen voi olla myös käänteistä: tämäntyyppinen työ ei ainakaan kiinnosta tai tällaisia elementtejä en työhöni tulevaisuudessa halua.
 – Näen kesätöiden saamisessa jo varhaisessa vaiheessa kaksi tärkeää asiaa: Ensiksi se, mitä työ on, onko se sellaista josta nautin ja josta voi parhaimmillaan huomata, että tämä voisi olla oma juttuni.
 – Toisekseen siinä opitaan tärkeitä työelämän sääntöjä ja työelämässä olemista ylipäätään. Jo kesätyö kerryttää tähän valtavasti taitoa, josta on apua myöhemmässäkin kiinnittymisessä työelämään, Wallin miettii.
 Jos kesätyö ei tunnu itselle sopivalta, voi siitä kenties ammentaa lisää opiskelumotivaatiota suunnata muunlaiselle alalle.
 Huonot kokemukset riski tulevaisuudelle
 Wallin kertoo, että nuorten työhön kiinnittymistä tutkittaessa on huomattu ensimmäisellä työpaikalla olevan arveltua suurempi merkitys.
 – Jos ensimmäiseen työhön pääsee hyvin sisälle, esimies on hyvin tukena, saa voimavaroja ja kollegat opettavat, on sillä pitkäkestoisia vaikutuksia urakehitykseen.
 – Huonot kokemukset taas voivat johtaa negatiiviseen kehään, jossa on enemmän epäonnistumisia kuin onnistumisia. Tämä voi aikaansaada sen, ettei nuori halua hakeutua työelämään, millä taas voi olla yhteiskunnalle kauaskantoisia vaikutuksia, Wallin kertoo.
 Hän korostaakin siksi ensimmäistä kesätyöpaikkaa tarjoavien vastuuta. On tärkeä asia, miten nuori otetaan vastaan, työhön perehdytetään hyvin ja muistetaan, ettei moni asia ole samalla tavalla selkeää kuin työelämässä pitkään olleille.
 – Työehtosopimukset, direktio-oikeus (työnantajan oikeus valvoa ja johtaa työtä), miten palkka määräytyy, onko lomaoikeutta, onko työterveyttä. Ensimmäisessä työpaikassa tällaiset asiat voivat tulla eteen ensi kertaa, Wallin toteaa.
 – Nuoren vastaanottaminen vaatii työnantajalta etukäteissuunnittelua. Mihin hän tulee, onhan mahdollisuus toteuttaa perehdytys ymmärrettävästi ja kertoa, mitä nuorelta odotetaan ja annetaan tarvittava tietotaito töiden hoitamiseen.
 15-vuotias saa tehdä työsopimuksen ilman vanhempien suostumusta. Ruska Paronen / Yle
 Ensimmäinen työpaikka jää mieleen
 Wallin pitää ensimmäisen työpaikan vaikutuksia niin kauaskantoisina, että ei suosittelisi nuorelle huonosti valmisteltua ja perehdytettyä työtä.
 – Jos pitäisi vaakakuppiin laittaa onko tärkeämpää päästä töihin ylipäänsä, vai pääseekö työhön johon ei perehdytetä eikä valmistauduta nuoren tuloon, jättäisin mieluummin tällaisen työn väliin, Wallin pohtii.
 – Kaikille varmaan jää jossain määrin ensimmäinen kesätyöpaikka mieleen ja jättää ikuiset muistijäljet. Hyvä kokemus kannattelee eteenpäin, negatiivinen taas voi viedä itseluottamusta.
 Perehdyttämisen ohella Wallin korostaa palautteen antamisen tärkeyttä. Palautetta pitää antaa jo työn aikana. Siitä voi havaita omia vahvuuksia ja myös sitä, mikä on tarpeeksi hyvin tehty työ.
 – Toiminnan rakentava ohjaaminen on todella tärkeää: mitä odotamme lisää ja mikä on jo hyvin. Niin sanotut kympin oppilaat saattavat ilman palautetta ehkä kuvitella, että eivät tee tarpeeksi ja uupua siksi jo alkuvaiheen töissään, Wallin kertoo.
 Palvelualojen ammattiliiton PAMin sopimuspäällikkö  Mia Suominen  pitää hänkin tärkeänä, että nuoret oppivat vastuullisuutta ja työelämän pelisääntöjä.
 – Kaupan alan yritysten on ymmärrettävä vastuunsa, ensimmäisessä työpaikassa piirretään mielikuvaa työelämästä, ja tämän ensivaikutelman tiedetään jäävän mieleen.
 Suominen kehuu tutustu ja tienaa -kampanjan kahden viikon työjaksojen menneen kaupoissa suurelta osin hyvin. Palautekyselyssä joiltain vastaajista tuli  kritiikkiä  työtehtävien yksipuolisuudesta. Perehdytystä ja vastaanottoa kiiteltiin.
 Suominen kertoo, että myös perehdyttäjiltä on kysytty, miten nuoret ovat selviytyneet töistään.
 – Tämän päivän nuoret toimivat tosi hyvin ja hoitavat hommansa vastuullisesti, tämä on ollut perehdyttäjien palaute, Suominen sanoo.
 Lue myös
 Kesätyöhaku käy kiivaana – jos vähänkään ujostelet itsesi videointia, lue nämä 4 vinkkiä
 Haetko pian kesätöitä? Kaksi kokenutta rekrytoijaa kertoo, mitkä virheet ainakin kannattaa välttää

Järvenpää tarjoaa kesätyötä kaikille ysiluokkalaisille – Ensimmäisellä työpaikalla voi olla yllättävän kauaskantoinen vaikutus


Summary: Äänestysprosentti neuvoa-antavassa kansanäänestyksessä nousi 76,4 prosenttiin.  Äänestäneistä 61,3 % vastustaa kuntaliitosta ja 36,8 % kannattaa sitä.

Mustasaarelaiset ovat kertoneet mielipiteensä kuntaliitoksesta Vaasan kanssa.
 Neuvoa-antavassa kansanäänestyksessä 61,3 prosenttia äänioikeutetuista äänesti kuntaliitosta vastaan ja 36,8 prosenttia kuntaliitoksen puolesta. Kaksi prosenttia äänestäneistä valitsi vaihtoehdon "En ota kantaa".
 Äänioikeutta Mustasaaressa käytettiin vilkkaasti. Lopullinen äänestysprosentti on 76,4. Jo etukäteen kirjeäänestyksessä kantansa kuntaliitokseen kertoi 41,1 prosenttia äänioikeutetuista.
 Äänioikeutettuja kansanäänestyksessä oli lähes 15 000.
 Sepänkylässä kannatusta kuntaliitokselle
 Kyllä-kanta kuntaliitokselle oli enemmistönä vain kunnan keskustan kahdella äänestysalueella. Sepänkylän pohjoisella alueella liki 60 prosenttia kannattaa kuntaliitosta ja Sepänkylän eteläisellä alueella noin 55 prosenttia.
 Sivukylissä ja saaristossa äänestettiin vilkkaimmin ja myös kuntaliitoksen vastustus on näillä alueilla suurinta. Björköbyssä melkein 85 prosenttia äänestäjistä sanoi ei kuntaliitokselle. Myös Norra Vallgrundissa selvästi yli 80 prosenttia äänesti itsenäisen Mustasaaren puolesta.
 Myös Sulvalla äänestettiin vilkkaasti ja liki 70 prosenttia äänestäjistä sanoi ei kuntaliitokselle. Anna Wikman/Yle
 "Selvä viesti valtuustolle"
 Kansanäänestyksen tulosta jännitettiin Sepänkylässä yhteisissä vaalivalvojaisissa. Paikalla oli valtuutettuja eri puolueista - sekä kuntaliitoksen kannattajia että vastustajia.
 – Tunnelma täällä on ollut kyllä erittäin jännittynyt, mutta myös rento, kertoi Mustasaaren kunnanvaltuuston puheenjohtaja  Carola Lithén .
 Lithénille äänestyksen tulos oli sekä yllätys että helpotus.
 – Suunta ei ollut yllätys, mutta se oli yllätys, että äänestystulos oli niin selvä. Samoin en uskaltanut odottaa, että niin moni mustasaarelainen lähtisi äänestämään. Olen todella iloinen, että mustasaarelaiset haluavat vaikuttaa oman kuntansa tulevaisuuteen.
 Lithén sanoo, että tulos on selvä viesti kunnanvaltuustolle ja toivoo, että tulos tekee valtuustossa päätöksenteon helpommaksi. Itse hän lupaa kuunnella kansanäänestyksen tulosta.
 Noin 30 ihmistä on kokoontunut RKP:n vaalivalvojaisiin Mustasaaressa seuraamaan kansanäänestyksen tulosta. Filip Sten / Yle
 Päätökset kuntaliitoksesta pian
 Vaasan ja Mustasaaren valtuustot päättävät yhdistymisestä kokouksissaan 2. huhtikuuta ja mahdollinen kuntaliitos toteutuisi 2020. Mustasaaren kunnanvaltuustossa odotetaan tiukkaa äänestystä.
 Hiljattain  Ylen tekemässä kyselyssä  kyselyyn vastanneista Mustasaaren kunnanvaltuuston jäsenistä 21 kertoi kannattavansa ja 17 vastustavansa Vaasan ja Mustasaaren kuntaliitosta. Mustasaaren kunnanvaltuustossa on 43 jäsentä. Samassa kyselyssä enemmistö valtuutetuista kertoi kuuntelevansa päätöksenteossa kansanäänestyksen tulosta.
 Pohjanmaan pääkaupungin Vaasan ja sitä ympäröivän Mustasaaren kunnan yhdistyminen on ollut vireillä useaan otteeseen, mutta kariutunut aina Mustasaaren vastustukseen.
 Vaasassa on asukkaita vajaa 68 000 ja Mustasaaressa runsaat 19 000.
 Lue myös:  Mustasaarelaiset käyvät vaaliuurnille kuntaliitoksesta Vaasan kanssa – neuvoa-antava kansanäänestys on nykyään jo harvinaisuus
 Pelkoja, syyttelyä ja propagandaa – yksi Suomen kinkkisimmistä kuntaliitoshankkeista repii jo RKP:tä: “Ruotsin kieltä pitää suojella, ettei se häviä Suomesta”

Kiistelty kuntaliitos sai mustasaarelaiset liikkeelle –  kansanäänestyksessä selvä enemmistö vastustaa yhdistymistä Vaasan kanssa


Summary: Yhdysvalloissa on ollut useita öljynjalostamojen tulipaloja tänä viikonloppuna.

Houstonin suurkaupungin lähellä Yhdysvalloissa on syttynyt uhkaava tulipalo öljynjalostamossa.
 Deer Parkin jalostamossa palaa suuri kemikaalisäiliö. Palavan säiliön vieressä on lukuisia muitakin säiliöitä, jotka voivat mahdollisesti syttyä. Palo ei ole toistaiseksi hallinnassa.
 Jalostamo sijaitsee noin 20 kilometriä Houstonin keskustasta itään.
 Palo aiheuttaa sankkaa savunmuodostusta.
 Deer Parkin kaupungin noin 33 000 asukkaalle on annettu määräys pysyä sisätiloissa, sillä savu on epäterveellistä. Lähistöllä on suljettu moottoriteitä.
 Palon syttymissyytä ei tiedetä. Jalostamo ei ole toistaiseksi kertonut, mitä ainetta palava säiliö sisältää.
 Kyseessä on jo toinen öljynjalostamon palo Houstonin alueella tänä viikonloppuna. Deer Parkia reunustavan merenlahden vastarannalla, Baytownissa, syttyi eilen lauantaina tulipalo öljynjalostamossa. Kyseessä oli Exxon-yhtiön jalostamo, joka on Yhdysvaltain kolmanneksi suurin, kertoo  talousuutistoimisto Bloomberg .
 Palo on saatu sammumaan.
 Kaliforniassa syttyi perjantaina tulipalo Phillips 66 -jalostamossa Carsonissa, kertoo  Fox 11 -uutiskanava . Tämäkin palo saatiin sammumaan muutaman tunnin kuluttua.
 Öljynjalostamojen palot saattavat nostaa öljytuotteiden hintoja ainakin Yhdysvalloissa.
 Lue lisää :
 Houston Chronicle:  Deer Park tells city to shelter in place as plant catches fire

Texasissa uhkaava palo öljynjalostamossa – yli 30 000 ihmistä määrätty sisätiloihin


Summary: Kansainvälinen media on yllättäen huomioinut Korkeasaaren valkopääsakin sen poikkeuksellisen kropan vuoksi.

Helsingissä olevan Korkeasaaren eläintarhan apina on noussut viime päivinä otsikoihin kansainvälisissä medioissa hämmentävän "bodarimaisen" ruumiinrakenteensa vuoksi.
 Suomalaisen valokuvaaja  Santeri Oksasen  ottama kuva eläintarhan valkopääsakista hämmentävän isoine lihaksineen on saanut useamman kansainvälisen julkaisun tarttumaan apinan ulkonäköön.
 Kaksi päivää sitten  Fox News  uutisoi hämmästyttävän lihaksikkaasta apinasta, joka näyttää siltä, että se kilpailisi kehonrakennuskilpailussa.
 Tänään juttuun tarttui  New York Post , joka kertoo enemmän tai vähemmän vakavasti, "Suomessa havaitun järjettömän lihaksikkaan apinan."
 Myös brittiläinen  The Sun  uutisoi tänään julkaisussaan "Lihaksikkaasta kädellisestä, joka näyttää kehonrakentajalta."
 Suomessa tapauksesta uutisoi ensimmäisenä  HS .
 Ensimmäiset valkopääsakit saapuivat Korkeasaaren vuonna 1995, kun trooppinen Amazonia-talo avattiin. Nyt vallassa on jo toinen sukupolvi.
 Valkopääsakia uhkaavat elinympäristön häviäminen ja lemmikkieläimiksi pyydystäminen. Toistaiseksi laji on kuitenkin melko runsaslukuinen elinalueellaan Pohjois-Brasilian, Venezuelan ja Guyanan metsissä.

Korkeasaaren "bodaaja-valkopääsaki" on luonut buumin maailmalla – apinasta uutisoitu niin Yhdysvalloissa, kuin Britanniassa


Bussihalli ja hallissa ollut linja-auto paloivat Loimaalla Varsinais-Suomessa sunnuntai-iltana. Pelastuslaitoksen päivystävän päällikön mukaan palo saatiin nopeasti sammumaan eikä se aiheuttanut henkilövahinkoja.
 Hälytys Metsämaantielle tuli hieman ennen iltakymmentä. Palo ei päivystävän päällikön mukaan ehtinyt levittää merkittävästi savua eikä siitä koitunut vaaraa asutukselle. Tuli kuitenkin käytännössä tuhosi noin sadan neliön hallin ja sisällä olleen linja-auton.
 Palon syttymissyystä ei ollut sunnuntai-iltana tietoa.

Linja-autohalli ja sisällä ollut linja-auto paloivat Loimaalla


Summary: Helsinki on lehden mukaan elinkustannuksiltaan mitattuna kalleudessaan sijalla 16 – yhtä kallis kuin Frankfurt ja Sydney.

Economist on jälleen vertaillut, mitä 16 eri tuotetta tai palvelua kuten ruoka, juoma, julkinen liikenne sähkö tai vuokra maksavat eri puolilla maapalloa.
 Ensimmäistä kertaa 30-vuotisessa vertailussa kalleimman kaupungin tittelin jakavat kolme metropolia, Pariisi, Hong Kong ja Singapore.
 Economistin mukaan elinkustannukset em. kaupungeissa ovat seitsemän prosenttia korkeammat kuin benchmarkina pidettävässä New Yorkissa.
 Sen sijaan esimerkiksi Kööpenhaminassa ja Seoulissa kustannukset ovat yhtä suuret kuin New Yorkissa.
 Tukholma Helsinkiä huomattavasti edullisempi
 Suomen pääkaupunki sijoittuu listalla kuudenneksitoista kalleimmaksi yhdessä Saksan Frankfurtin ja Australian Sydneyn kanssa.
 Mielenkiintoista on, että Economistin listauksen mukaan naapurimaamme Ruotsin pääkaupunki on Helsinkiä huomattavasti edullisempi, vasta sijalla 56.
 Vastaavasti esimerkiksi Venezuelan pääkaupunki Caracas on tällä hetkellä halvin vertailluista kaupungeista. Kehitykseen on vaikuttanut maan hyperinflaatio ja maan valuutan, bolívarin romahdus.
 Mielenkiintoista on myös suomalaisille tutun Istanbulin sijoitus. Kaupunki on pudonnut sijalta 48 sijalle 120.
 Syynä tähän Economistin artikkelissa pidetään valuuttakriisiä ja kuluttajahintojen voimakasta laskua.
 Ota kantaa! Keskustelu on auki kello 22 saakka.

Economist selvitti: Pariisi, Hong Kong ja Singapore ovat nyt maailman kalleimmat kaupungit


Summary: Miten Sari Essayah pärjää Ylen vaalitentissä? Tenttiä analysoivat politiikan tutkija Johanna Vuorelma ja puhetaidon kouluttaja Antti Mustakallio sekä Ylen Hannu Tikkala.

Ylen vaalitentit jatkuvat tänään tiistaina, kun kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  tulee tentattavaksi kello 21.
 Kristillisdemokraatit julkaisi tammikuussa eduskuntavaalien tavoitteita. Kampanjateemaksi valikoitui "Suomi, johon voit luottaa".
 Teema aiheutti sekaannusta, sillä kokoomus julkaisi muutamaa päivää myöhemmin oman sloganinsa: "Luotamme Suomeen".
 Kristillisdemokraattien avauksissa korostuivat perheet, vanhustenhuolto ja yrittäminen. Näitä asioita Essayah varmasti korostaa myös puheessaan. Puheen lisäksi Essayah joutuu tentattavaksi.
 Seuraa Ylen vaalitenttiä ja live-analyysiä täältä. Tenttiä ja puhetta analysoivat politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  ja puhetaidon kouluttaja  Antti Mustakallio  sekä Ylen politiikan toimittaja  Hannu Tikkala .
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä seuraavan kahden viikon aikana
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat huomisesta aina torstaihin saakka ja taas ensi viikon maanantaina.
 Keskiviikko 20.3.  Juha Sipilä , Keskusta Torstai 21.3.  Pekka Haavisto , Vihreät Maanantai 25.3.  Antti Rinne , SDP Tiistai 26.3.  Petteri Orpo , Kokoomus Keskiviikko 27.3.  Li Andersson , Vasemmistoliitto Torstai 28.3.  Jussi Halla-aho , Perussuomalaiset Maanantai 1.4.  Sampo Terho , Siniset
 Anna-Maja Henrikssonin  tentti on nähtävissä  Yle areenassa . Lue analyysi, miten tentti meni.
 Lue lisää:
 Hallituksen ovea potkivalle kielipuolueelle jokainen päivä oppositiossa on liikaa – tällainen puolue on RKP, jonka puheenjohtaja on tänään Ylen tentissä
 Ylen vaalikone(siirryt toiseen palveluun)
 Yle Areenan vaalisivu

Kristillisdemokraattien Sari Essayah tänään Ylen vaalitentissä kello 21 – seuraa tenttiä ja live-analyysiä täältä


Summary: Moni kokenut kansanedustaja jättää nyt eduskuntatyön.

Eduskunta vei tänään läpi vaalikauden viimeiset äänestykset. Aselain muutokset hyväksyttiin selvin numeroin.
 Maakunta- ja sote-uudistuksen sekä hallituksen kaatuminen värittivät eduskunnan viimeisiä viikkoja. Vaalikaudelta kansanedustajien muistiin jäivät myös vaikeat talouspäätökset ja tiedustelulait.
 – Kyllä tiedustelulainsäädäntö on Suomen turvallisuuden kannalta kaikkein tärkein päätös täällä, arvioi eduskunnan puhemies  Paula Risikko  (kok.)
 Risikko esitteli siviilitiedustelulain eduskunnalle sisäministerinä ja nuiji puhemiehenä sen hyväksytyksi.
 Risikon näkemys saa tukea oppositiolta.
 – Tiedustelulakien uusiminen oli ehkä sitten loppujen lopuksi suurin asia, joka tällä vaalikaudella tehtiin ja joka tulee pitkään vaikuttamaan tulevaisuuteen. Se tehtiin kuitenkin niin, että kansalaisten oikeussuoja säilyi, toteaa kansanedustaja  Eero Heinäluoma  (sd.).
 Vaikeat talouspäätökset ovat jääneet myös mieleen.
 – Suomen talouden nosto syvästä suosta. Se oli rankka teko. Sitä ei edeltäjä uskaltanut tehdä. Sipilän hallitus sen teki, kompastelikin välillä, teki ehkä jotain vähän väärinkin, mutta se iso kuva mikä nyt piirtyy Suomen tulevaisuuden tielle tai eteen, niin se on positiivinen, kiittelee eduskunnan ensimmäinen varapuhemies  Mauri Pekkarinen  (kesk.).
 Moni kokenut kansanedustaja jää nyt sivuun eduskunnasta.
 Risikko: Aika vauhdikasta on ollut
 Heinäluoma ja Pekkarinen tähtäävät eurovaaleihin. Risikko haluaa jatkaa eduskunnassa.
 – Aika vauhdikasta on ollut. Paljon on saatu aikaiseksi ja mielestäni siihen nähden, mikä on meidän yhteiskunnallisten muutosten vauhti, niin kyllä eduskunta on pysynyt siinä hyvin mukana, Risikko kehuu eduskunnan työtä.
 Oppositiosta kaivataan sovinnollista politiikkaa.
 – Toivon, että tulisi lisää yhteistyön henkeä ja halua, ja sitä tulisi paitsi eduskuntaan, hallituksen ja eduskunnan välille, myös laveammin yhteiskunnassa. Vähemmän saneluratkaisuja ja enemmän toistensa kuuntelua, Heinäluoma linjaa.
 Keskustan Pekkarinen muistuttaa, että päätöksiä on pystyttävä tekemään.
 – On tavattoman tärkeää, että eduskunta pysyy paikkana,jossa erilaiset aatteet, ihanteet voivat tulla esille ja voivat ottaa yhteenkin. Silloin kun on sopimisen paikka, niin silloin tuon demokratian tyyssijan täytyy kyetä sopimaan, vaikka äänestäen, ei niin, että asiat jäävät hajalleen, Pekkarinen muistuttaa.

Eduskunta lähti vaalikentille – talouspäätökset ja tiedustelulait jäävät muistiin


Summary: Presidentti Nursultan Nazarbajev kertoi erostaan televisiopuheessa.

Kazakstanin presidentti  Nursultan Nazarbajev  eroaa tehtävistään. Hän kertoi asiasta kansakunnalle pitämässään televisiopuheessa.
 78-vuotias Nazarbajev on itsenäisen Kazakstanin ensimmäinen presidentti. Hän aloitti Kazakstanin presidenttinä Neuvostoliitoon kuuluneessa Kazakstanissa vuonna 1990, ja johti maata sen itsenäistyessä seuraavana vuonna.
 Kerromme kohta lisää.

Kazakstanin presidentti eroaa – johti maata lähes kolmekymmentä vuotta


Summary: Hoitajat ovat havainneet, että suuri osa potilaista on saanut chilikarkeista avun vaikeisiin ahdistuskohtauksiin.

Hoitajien kanslian nurkassa on iso laatikko täynnä tavaraa. On piikkimattoa, golf-palloja, sormihyrrää ja erilaisia stressileluja. Niin, ja kolme pussillista chilikarkkeja.
 Ne eivät ole hoitajien taukojumppaa varten, vaan niitä käytetään ahdistuksen hallintakeinona mielenterveyspotilaiden hoidossa.
 – Tavaroita on hankittu osastoille potilaiden toiveiden mukaan. Se, mikä auttaa yhtä, ei välttämättä auta toista. Tieto vaihtuu potilaiden välillä, kun joku on kertonut hyötyneensä ja toinen kokeillut sen pohjalta, kertoo sairaanhoitaja  Maija Taipale  Kymenlaakson psykiatrisesta sairaalasta.
 Virikelaatikko on otettu sairaalassa pysyvään käyttöön pari vuotta sitten, kun havaittiin, että sen sisällöstä oli paljon apua potilaille. Nyt hoitajat opettavat potilaita hallitsemaan esimerkiksi itsetuhoisia ajatuksia ja siirtämään ajatukset johonkin muuhun.
 Potilaan motivoinnissa työtä
 Yle Uutiset kertoi sunnuntaina  kolmesta itsemurhaa yrittäneestä naisesta , joista yksi käytti jääpusseja ahdistuskohtauksiensa hoitoon. Itsetuhoinen hetki voi kestää vain kaksi sekuntia tai kaksi tuntia, mutta sen voima on valtava.
 – Piikkipallon tai jääpalojen puristelu tai chilikarkin imeskely auttaa sillä hetkellä, kun psyykkinen tuska tulee liian voimakkaaksi kestää. Kun pääsee pahimman yli, tietoisuus taas paranee ja hän pystyy hallitsemaan ajatuksiaan paremmin, sanoo aikuispsykiatrian ylilääkäri  Marja-Liisa Portaankorva .
 Vastaavia keinoja on käytössä myös muissa psykiatrisissa sairaaloissa. Kymmenen viikkoa Auroran sairaalassa Helsingissä viettänyt  Riku Siivonen  kertoi syksyllä  kolumnissaan , että sairaalan päiväosastolla oli tarjolla piikkimatto, jääpaloja ja chilikarkkeja.
 Jos tuskaiselle potilaalle sanoo, että puristele piikkipalloa, niin voi tuntua ettei tässä ole mitään järkeä.  Marja-Liisa Portaankorva
 Apu ei välttämättä tule ensimmäisellä kerralla. Portaankorvan mukaan suurin työ on yleensä potilaan motivoinnissa.
 – Jos potilaalla on tuskainen tila ja hänelle sanoo, että puristele piikkipalloa, niin voi tuntua ettei tässä ole mitään järkeä. Ne potilaat, jotka ovat motivoituneet kokeilemaan useamman kerran, ovat kuitenkin saaneet paljon apua.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Toimivat myös kotona
 Kotiutuneet potilaat ovat hankkineet hyödyllisiksi kokemiaan virikkeitä myös kotiinsa.
 – Ahdistuksen hetkellä turvaudutaan usein lääkkeisiin. Virikkeiden avulla on pystytty jopa korvaamaan lääkkeiden käyttöä, kertoo Portaankorva.
 Hoitajat ovat havainneet, että suuri osa potilaista on saanut avun chilikarkeista. Kun sellaisen ottaa suuhunsa, siihen ei voi olla kiinnittämättä huomiota.
 – Se tulisuus on niin voimakasta, että se vie ajatukset pois esimerkiksi itsetuhoisuudesta. Potilaat kokevat tosi hyvänä, että voivat siirtää ahdistuksen tunteen johonkin konkreettiseen, sanoo sairaanhoitaja Maija Taipale.
 Toinen tehokkaaksi osoittautunut hoitokeino on painopeitto. Monet kokevat, että se rauhoittaa ja auttaa hahmottamaan kehon rajat.
 Ei ainoa hoito
 Portaankorva muistuttaa, ettei potilaita tietenkään hoideta pelkillä virikkeillä. Niiden lisäksi on toiminnallista kuntoutusta ja keskusteluja hoitajien kanssa. Myös lääkehoitoja tarvitaan.
 – Usein lähdetään etsimään diagnoosia niin nopeasti, ettei potilaan tarinaa kuulla riittävästi. Tarina pitää kuitenkin tulla kuulluksi, jotta potilas kokee olevansa olemassa. Ja tarinaa kuunnellessa on tärkeää myös auttaa potilasta kuulemaan itseään.
 Virikelaatikon avulla ei myöskään voida hoitaa kaikkia potilaita. Tehokkaimpia ne ovat impulsiivisten ahdistuksen hetkien tai itsetuhoisten ajatusten hallinnassa. Esimerkiksi itsetuhoinen hetki voi tulla aivan tyhjästä todella voimakkaana tuskatilana, jolloin ei ole näköalaa muualle.
 – Itsemurhaa yritetään myös suunnitelmallisesti ja harkitusti. Jos on vakava masennus ja voimakas kuolemanhalu, on hoidontarve erilainen.

Yksinkertainen konsti voi estää itsemurhan – chilikarkki


Summary: Puolueita uhkaa rangaistus, jos ne käyttävät esimerkiksi Facebook-profiileista imettyä tietoa.

Poliittiset puolueet eivät saa käyttää kansalaisista laittomasti kerättyä tietoa vaalikampanjoissa. EU-maat sopivat tiistaina rajoituksista, jotka tulevat voimaan nopeasti.
 Uusien sääntöjen myötä eurooppalaisille puolueille tai järjestöille voidaan määrätä rahallisia sanktioita, jos ne vaikuttavat tai yrittävät vaikuttaa EU-vaalien tulokseen käyttämällä hyväkseen tietoja, jotka on kerätty rikkomalla tietosuojaa.
 Sakot määrää viime kädessä eurooppalaisviranomainen (Authority for European Political Parties), ja ne voisivat olla suuruudeltaan viisi prosenttia rikkojan vuosittaisesta budjetista.
 Täsmäkampanjointiin herättiin Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaalien jälkeen. Cambridge Analytican kerrotaan hankkineen luvatta kymmenien miljoonien Facebook-profiilien tiedot.

EU haluaa välttää USA:n presindentinvaalien metkut – laittomasti kerättyä tietoa ei saa käyttää vaalikampanjoissa


Summary: Sateelliitit näkivät meteorin ja sen jyrähdys tallentui ydinräjähdyksiä rekisteröiviin laitteisiin, mutta vei kuukausia ennen kuin tietojen merkitys tuli julki.

Viime joulun alla Maan ilmakehään päätynyt meteori räjähti voimalla, joka vastasi kymmentä Yhdysvaltain Hiroshimaan pudottamaa atomipommia, kertoo Yhdysvaltain avaruushallinto  Nasa .
 Meteori räjähti Venäjän ja Alaskan välisen Beringinmeren yllä Kamtšatkan niemimaan rannikolla. Paikka on niin syrjäinen, ettei oranssinpunaisella tulipallolla ollut Maassa ilminnäkijöitä, mutta satelliitit kuvasivat sen avaruudesta.
 Yhdysvaltain ilmavoimilta tieto kulkeutui lopulta Nasalle, jonka tutkija  Kelly Fast  kertoi siitä tällä viikolla astromikonferenssissa Houstonissa Texasissa. Fast johtaa ohjelmaa, jossa tarkkaillaan maapalloa lähestyviä taivaankappaleita.
 Räjähdyksen jyrähdys puolestaan tallentui eri puolilla maailmaa laitteilla, jotka mittaavat ihmiskorvalle kuulumattomia matalataajuisia ääniä. Järjestelmä perustettiin kylmän sodan aikana seuraamaan ydinräjäytysten ääniä.
 Yhtä aikaa Nasan tutkijoiden kanssa meteorin oivalsi myös kanadalaisen Länsi-Ontarion yliopiston professori  Peter Brown .
 Hänen lähteenään olivat ydinkoekiellon valvojaksi perustetun CTBTO-järjestön havainnot. Koska ne eivät johtuneet ydinräjähdyksestä, CTBTO oli tyytynyt vain kirjaamaan ne.
 Nasan laskelmien mukaan meteorilla oli läpimittaa kymmenisen metriä ja painoa lähes 1,4 tonnia. Murikka kiisi ilmakehään yli 115 000 kilometrin tuntivauhtia, kunnes paukahti hajalle runsaan 25 kilometrin korkeudessa.
 Räjähdys oli toiseksi suurin Nasan 30-vuotisen tilastonpidon aikana. Suurin tapahtui Tšeljabinskissa Venäjällä kuusi vuotta sitten. Beringinmeren räjähdyksellä oli tuon meteorin energiasta noin 40 prosenttia, Fast arvioi Britannian yleisradiolle  BBC:lle .
 Tšeljabinskin välähdys valaisi taivaan kymmeniä kertoja kirkkaampana kuin Aurinko. Valon, polttavan ultraviolettisäteilyn ja etenkin paineaaltojen rikkomien ikkunoiden takia loukkaantui ainakin 1 200 ihmistä. Tuhansia rakennuksia vaurioitui.
 Tšeljabinskiin myös ropisi meteorin palamattomia kappaleita. Syrjäisellä Beringinmerellä ne hävisivät syvyyksiin eikä vaurioita syntynyt.
 Tämä kahdeksankiloinen meteorinkappale löytyi Tšeljabinskista vuonna 2013. Juri Kotšetkov / EPA
 Liian pieni havaittavaksi ennakkoon?
 Avaruudessa kiitäviä isoja kiviä tarkkaillaan kaiken aikaa siltä varalta, että ne uhkaavat maapalloa. Iso meteorikin on uhka, vaikka se palaa ilmakehässä, mutta Maahan päätyvä asteroidi voisi aiheuttaa valtavaa tuhoa, kuten planeettamme menneisyydestä tiedetään.
 Beringinmeren meteori pääsi yllättämään luultavasti siksi, ettei se loppujen lopuksi ollut kovin suuri, arvioi pohjoisirlantilaisen Belfastin yliopiston astronomi  Alan Fitzsimmons   New Scientist  -tiedesivustolle.
 Moderneimmillekin teleskoopeille alle satojen metrien kokoiset kappaleet ovat vaikeita nähdä, Fitzsimmons kertoo.

Tämä oli jäädä huomaamatta: Maan ilmakehässä joulukuussa räjähtäneellä meteorilla oli kymmenen atomipommin voima


Mosambikin Idai-syklonin tuhoarviot nousevat.
 Punainen risti arvioi tiistaina, että hirmumyrskyn uhriluku nousee vielä merkittävästi. Virallinen luku on edelleen 84.
 YK:n mukaan myrsky nostatti kuuden metrin tulvavedet. Myrsky saattaa YK:n arvion mukaan olla jopa pahin säähän liittyvä katastrofi, mitä eteläisellä pallonpuoliskolla on nähty.
 Kansainvälisen Punaisen Ristin välittämässä kuvassa näkyy, miltä Mosambikin Beirassa näytti 15. maaliskuuta. Sykloni Idai iski rantaan edellisenä yönä. Denis Onyodi / EPA
 Maailman ruokajärjestön WFP:n mukaan satellittikuvien perustella tehtyjen arvioiden mukaan syklonin suoralla reitillä oli Mosambikissa ainakin 1,7 miljoonaa ihmistä. Malawissa myrsky vaikutti 920 000 ihmisen elämään, WFP tiedotti.
 Hirmumyrsky iski Beiran satamakaupunkiin Mosambikissa viime viikolla. YK:n mukaan  90 prosenttia Beirasta on vahingoittunut tai tuhoutunut .
 Sykloni aiheutti tuhoja myös Zimbabwessa ja Malawissa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Lue myös:
 Suomalainen avustustyöntekijä Mosambikissa: Myrsky vahingoittanut lähes kaikkia suurkaupungin taloja

YK satelliittikuvista: Mosambikissa syklonin tiellä oli 1,7 miljoonaa ihmistä, Idai-sykloni saattaa olla historiallisen paha


Summary: Minna Canth vaikutti paljon maamme yhteiskunnalliseen kehitykseen. Jos Canth eläisi, hän varmasti puuttuisi moneen epäkohtaan nykyajassa.

Minna Canth, 175-vuotias rouva Kuopiosta. Kuulostaa pölyiseltä ja tylsältä. Sitä Minna Canth ei kuitenkaan ole. Hän oli aikansa radikaali, joka toi näkemyksiään esiin häpeilemättä, vastustuksesta lannistumatta.
 Tuohon aikaan naisten asema yhteiskunnassa oli olematon. Äänioikeus, vaikuttamismahdollisuudet ja yliopistotason koulutus olivat vielä kaukaista unelmaa. Nyt ne ovat arkea, mutta ilman Minna Canthin pioneerityötä asiat voisivat olla toisin.
 Minna Canth 1844-1897 Kirjailija, lehtinainen, yrittäjä, vaikuttaja. Kirjoitti näytelmiä, pienoisromaaneja ja novelleja. Tasa-arvon ja koulutuksen edistäjä. Ferdinand Canth kuoli v. 1879 ja Minna jäi 7 lapsen yksinhuoltajaksi. 19.3.2019 Canthin syntymästä 175 vuotta.
 Vaikka moni seikka on yhteiskunnassa muuttunut ja parantunut, ovat Canthin ajatukset yhä ajankohtaisia. Tutkija ja tietokirjailija Minna Maijala on perehtynyt Canthiin vuosien ajan ja hän on vakuuttunut, että kärkkään näytelmäkirjailijan ajatuksilla on annettavaa tänäkin päivänä. Ongelmat eivät ole kadonneet.
 Yle Uutisgrafiikka
 1. Tasa-arvo ei ole vieläkään totta
 Näin se vain on, vaikka paljon on petrattu.
 Jo tämä juttu itsessään on ongelmallinen. Minna Canthin yhteydessä pohditaan usein juuri ajankohtaisuutta. Hänen täytyy vuosittain ansaita huomionsa ja liputuspäivänsä olemalla merkityksellinen myös nykyhetkessä.
 – Tätä kysymystä ajankohtaisuudesta ei esitetä mieskirjailijoiden yhteydessä. Ei kukaan kysy Runebergista puhuttaessa hänen ajankohtaisista ajatuksistaan. Mieskirjailijoille riittää heidän historiallinen arvonsa, toteaa Minna Maijala.
 Nyt kun valitettava epäkohta on tunnistettu ja tunnustettu, voidaan jatkaa syvemmälle Canthin teeseihin.
 Tasa-arvo oli hänen aikanaan vielä vieras sana. Canth korosti kirjoituksissaan laajemmin arvon antamista toiselle ihmiselle, oli hän sitten mies tai nainen. Hän sanoi, että naiskysymys on koko ihmiskunnan kysymys, se ei ole tärkeä vain naisille, vaan kaikille.
 Tutkija Minna Maijala perää rehellisyyttä, miten naisista kerrotaan tai miten tasa-arvoa ajetaan. Hänen mukaansa on vielä matkaa sellaiseen maailmaan, jossa sukupuoli ei määrittelisi elämää niin paljon.
 – Olisi tärkeä nähdä millaista kertomusta maailmasta rakennetaan. Tässä voisi nostaa esiin Canthin näkemyksen tasa-arvosta koko ihmiskunnan kysymyksenä.
 #metoo-kampanjan myötä medioissa ympäri maailmaa on ryhdytty nostamaan juttujen naiskiintiötä. Haastateltaviksi ja asiantuntijoiksi yritetään saada enemmän naisia. Maijalan mukaan pyrkimys on erinomainen, mutta monin paikoin toteutus on vinoutunut.
 – Omien havaintojeni mukaan sukupuolittuneisuus on melkeinpä kasvanut. Niin sanotuissa kovissa aiheissa asiantuntijoina ja haastateltavina on edelleen paljon miehiä. Samalla naisille suunnatut juttutyypit ovat lisääntyneet. Hoivaa, terveyttä ja perhearkea koskevissa jutuissa haastateltat ovat naisia ja näin saadaan tilastot näyttämään hyviltä.
 Maijala seuraa paljon erilaisia medioita ja on huomannut, että hänen uutisvirtaansa nousee jostain syystä parisuhdejuttuja ja laihdutusvinkkejä. Hänen miehelleen tällaisia juttuja ei tule.
 – Syötteiden minulle tarjoamat jutut eivät kuvasta minua. Sukupuolen painottamista algoritmeissa kannattaa pitää silmällä, sillä se muokkaa, miten maailmaa nähdään.
 ”Naisen työala tulevaisuudessa on laaja, hänen tehtävänsä tärkeä. Mitä vuosisadat, vuosituhannet ovat rikkoneet ja laiminlyöneet, se kaikki tulee hänen korjata ja parantaa.”  ( Minna Canth: Mikä on naisasian lopullinen ohjelma?, 1893)
 Yle Uutisgrafiikka
 2. Vihapuhe ja fakenews, tuttuja juttuja
 Minna Canth tiesi, mitä on vihapuhe. Hän sai osakseen sitä paljon. Enimmäkseen hän suhtautui siihen huumorilla, mutta ajoittain loanheitto sai hänet vetäytymään omiin oloihinsa. Hän oli herkkä ronskin ulkokuorensa alla ja yritti aina välttää riitaisat keskustelut.
 Minna Canth oli monista asioista eri mieltä lähipiirinsäkin kanssa. Silti hän ei tuominnut tai hylännyt heitä, vaan pyrki ajatusten vaihtoon, sitä hän rakasti.
 Hän jaksoi myös sinnikkäästi taistella aikansa valheita vastaan.
 – 1800-luvulla oli vallalla käsitys, että naisten terveys ja heikkous rajoittavat heidän toimiaan. Kyvyttömyydellä perusteltiin milloin mitäkin. Näitä käsityksiä Canth jaksoi sitkeästi oikaista.
 Minna Canth uskoi vahvasti oikeuden ja totuuden voittoon.
 "Mitä siitä, jos pienellä maapallolla yksi erehdys toistaan takaa ajaa, jos ihmis-suku hitaasti ja vaikeasti astuu päämaaliansa kohden, jos järjen ja rakkauden valo useasti näyttää sammuvan pahuuden ja tyhmyyden yöhön. Totuus ei siltä huku: se lähettää säteitään yhtä uskollisesti hengen maailmaan kuin aurinkokin aineelliseen. Eikä yö ole niin pitkä, ettei aamu vihdoin koita.”  (Minna Canth novellissa "Eräänä sunnuntaina", 1889.)
 Yle Uutisgrafiikka
 3. Yliopistot ovat täynnä naisia, mihin he sen jälkeen katoavat?
 Naisten koulutus oli yksi tärkeimmistä Minna Canthin ajamista asioista. 1800-luvun lopun Suomessa tyttöjen koulutus oli kaikkea muuta kuin itsestään selvyys. Porvarisperheen tyttönä Minna oli itse päässyt osalliseksi tästä etuoikeudesta. Hän pääsi myös ensimmäisten naisten joukossa opiskelemaan kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaariin.
 Vuoden opintojen jälkeen, Minna Canth, tuolloin vielä tyttönimeltään Johnson, keskeytti opiskelun. Vanhoissa elämäkerroissa on annettu ymmärtää, että hän uhrautui avioliiton vuoksi. Minna Maijalan tutkimusten mukaan hän oli kuitenkin lopettanut opiskelun perheeensä painostuksen takia.
 Minna Canth ajoi voimalla naisten oikeutta tasavertaisiin yliopisto-opintoihin. Canth ei ehtinyt nähdä hartaan toiveensa toteutumista, sillä Suomeen saatiin yhtäläinen opiskeluoikeus vasta vuonna 1901.
 Nykyään Minna Canth hykertelisi yliopistojen käytävillä. Monissa tiedekunnissa suuri osa opiskelijoista on naisia. Canthin hymy hyytyisi kuitenkin hänen kurkistaessaan työelämään ja etenkin korkeammille viroille. Missä ovat naiset?
 – Canth olisi varmasti hyvin ihmeissään tilanteesta. Miten on mahdollista, että yhä harvemmiksi käyvät miesopiskelijat ponnistavat nopeammin ja pidemmälle työelämässä? Minne naiset katoavat pitkän ja kalliin koulutuksen jälkeen? Miksi perhe on edelleen melko automaattisesti naisen aluetta, pohtii Maijala.
 Canth olisi epäilemättä ollut innolla mukana viime vuosina velloneessa perhevapaauudistuskeskustelussa. Hän olisi vaatinut varmasti myös muita toimia, miten perheen ja työn yhdistäminen onnistuisi joustavammin.
 – Työpaikat voisivat vielä tehdä paljon. Myös asenteissa on korjaamisen varaa. Onko varmasti täysin hyväksyttävää, että mies jää hoitamaan lasta, vai onko hänen oltava eniten peloissaan yt-neuvottelujen alkaessa? Ihmiset ovat hyvin herkkiä aistimaan asenteita.
 ”Kasvatettakoon poikaa yhtä yhtä typerästi ja ahdasmielisesti kuin naista, puristettakoon nuorukainen kureuumiin ja katsottakoon, kuinka pitkälle hänellä voimia ja terveyttä riittää.”  ( Minna Canth: ”Naiskysymyksestä II”, 1884.)
 Yle Uutisgrafiikka
 4. Onko köyhälläkin tunteet?
 Minna Canthin aikana ajateltiin, ettei ole. Minna Canth oli ensimmäisiä kirjailijoita Suomessa, jotka kuvasivat vähempiosaisten tuntemuksia. Ajatus tunteellisista köyhistä oli niin radikaali, että Canthia syytettiin siitä, että oli lainannut kuvailemansa köyhän tunteet porvaristolta.
 – Silloin köyhiä ei nähty yksilöinä. Tuntuu, ettei siitä ole edetty paljoa. Nykyäänkin vähempiosaiset helposti niputetaan. Ylhäältä käsin mieluusti neuvotaan, mitä pitäisi tehdä.
 Nykyään Minna Canth pitäisi ehkä suurimpana huolenaiheena kasvavaa eriarvoistumista. Ihmiset gettoutuvat leireihinsä ja kupliinsa. Toisen hätää on yhä vaikeampi nähdä.
 – Canthin tuotannossa käsitellään hyvin paljon sitä, miten säätyläiset eivät ymmärrä eri lähtökohdista tulevia. Tuntuu, että nykyään ei haluta käsittää, millaisten ongelmien kanssa monet joutuvat taistelemaan arjessaan. Parhaiten pärjäävillä on aika kovat arvot. Aikamme ei pidä arvossa myötätuntoisia.
 ”Kuinka on? Kumpi vaarallisempaa: antaa vääryyksien hallita ja vallita, antaa epäkohtien kasvaa peittojen suojassa, koettaen vaan ennen kaikkea säilyttää suloista rauhaa. Vaiko: pelkäämättä katsoa totuutta vasten silmiä, etsiä syyt epäkohtiin ja rehellisesti miettiä tehokkaimpia keinoja niiden poistamiseen?”  (Minna Canth: ”Kirje Kuopiosta”, Keski-Suomi, 1885.)
 Yle Uutisgrafiikka
 5. Sivistys, ketä kiinnostaa!
 Tässä kohtaa Minna Canth huokaisisi surullisena, jos eläisi yhä. Sivistys oli häneen mukaansa kaiken alku ja juuri. Sivistyksen avulla tasa-arvo paranisi, vihapuheet lakkaisivat ja ennen kaikkea myötätunto kanssaihmisiä kohtaan kasvaisi.
 Canth seurasi innokkaasti maailmalla liikkuvia virtauksia. Hän tutki kirjallisuutta ja seurasi tieteellistä keskustelua ja omaksui uusia aatteita. Hän ei niellyt uusia ismejä purematta vaan keskusteli niistä aikalaistensa kanssa. Canth uskoi sivistyksen maailmaa parantavaan voimaan.
 Minna Canth tuskin käsittäisi miten nopeasti sivistyksen arvostus on kadonnut. Eikä Canth tarkoittanut sivistyksellä knoppitietoa ja kirjaviisautta, vaan oikeaa ymmärrystä nähdä asiat toisesta vinkkelistä, toisen näkökulmasta ja edes aavistella, miltä toisesta tuntuu.
 – Taiteiden ja kirjallisuuden harrastaminen auttaa ymmärtämään toisenlaisia ihmisiä ja maailmoja. Sitä Minna Canth yritti teoksillaan välittää. Nykyään tuntuu, ettei kulttuurin ja taiteiden arvoa oikein nähdä.
 ”Ihmisen luonnossa asuu halu nähdä uutta, outoa, ihmeellistä ja olla tuon tuostakin intoisessa mielentilassa. Jos hän saa tyydyttää tätä luontonsa tarvetta hyvillä, ylentävillä havainnoilla ja keinoilla, niin hän viihtyy hyvin ja hänen henkensä voimat pysyvät virkeinä.”  (Minna Canth: ”Teatterin merkitys kansallisessa sivistystyössä”, 1878.)
 Juttua varten on haastateltu tutkija Minna Maijalaa ja käytetty lähteenä hänen teostaan Punaiset kengät - Minna Canthista, rakkaudesta ja vallasta.
 Lue lisää:
 Täältä  voit katsoa Minäkin olen Minna Canth -pääjuhlan kokonaisuudessaan
 Rouva Jenni Haukio piti kantaaottavan puheen pääjuhlassa. Lue puhe  täältä .
 Kuinka monen lapsen yksinhuoltaja Minna Canth oli? Muistatko hänen elämään jääneet lauseensa? Testaa tietosi kirjailijasta
 Minna Canth oli aikansa radikaali ja päähänpotkittujen puolustaja – nyt hänen värikkäästä elämästään tehdään esityksiä enemmän kuin koskaan

Ärsyttääkö vihapuhe tai voivottelu perheen ja työn yhdistämisestä? Minna Canthia ärsytti – näihin 5 seikkaan hän puuttuisi nykyään


Summary: Aiemmin uutisoitiin, että yksi uhreista olisi ollut hyökkäyksestä epäillyn täti.

Syyttäjien mukaan Hollannin Utrechtin hyökkäyksestä epäillyn ja hänen uhriensa välillä ei ole löytynyt yhteyttä.
 Sen sijaan tulkinta terroriteosta on vahvistunut, koska hyökkääjän pakoautosta löytyi terrorimotiiviin viittaava viestilappu. Viestin sisällöstä ei ole kerrottu tarkemmin.
 Aiemmin tiistaina uutisoitiin , että hyökkääjä olisi ollut sukua jollekin uhreista. Esimerkiksi saksalaisen Bild-lehden tietojen mukaan yksi hyökkääjän uhreista olisi ollut tämän täti.
 Hyökkääjä surmasi maanantaina kolme ihmistä ampumalla raitiovaunussa Utrechtissa. Viisi ihmistä loukkaantui, ja heistä kolme on kriittisessä tilassa.
 Turkkilaissyntyinen mies on pidätetty hyökkäyksestä epäiltynä.

Syyttäjät: Yhteyttä Utrechtin hyökkääjän ja uhrien välillä ei ole löytynyt, terrorismitulkintaa tukee pakoautosta löytynyt viestilappu


Summary: Asunnon haltijan epäillään sytyttäneen huoneiston tuleen. Talo evakuoitiin, mutta henkilövahingoilta vältyttiin.

Poliisi tutkii Kokkolassa Raahenkadulla tiistain vastaisena yönä syttynyttä  huoneistopaloa  epäiltynä tuhotyönä.
 Palo sai alkunsa alakerran asunnosta, joka tuhoutui tulipalossa täysin. Asunnon haltijan epäillään tahallaan sytyttäneen huoneiston tuleen ja aiheuttaneen vaaraa muille kerrostalossa asuville.
 Miestä ei ole vielä kuulusteltu, sillä hän on sairaalahoidossa.
 Kaksi ylemmän kerroksen asuntoa kärsi savuvahingoista. Kahdeksan asunnon talo jouduttiin evakuoimaan, mutta henkilövahingoilta vältyttiin.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen palopaikalle vähän ennen puolta yötä.

Poliisi epäilee: Asukas sytytti öisen kerrostalopalon Kokkolassa


Summary: SDF:n mukaan leirin valtaaminen on edistystä, mutta ei voitonjulistus.

Yhdysvaltain tukemat kurdijohtoiset SDF-joukot kertovat ottaneensa kiinni satoja haavoittuneita terroristijärjestö Isisin taistelijoita.
 SDF:n edustaja kertoo uutistoimisto Reutersille joukkojen vallanneen tiistaina taistelijoiden leirin Isisin viimeisessä linnakkeessa Baghuzissa. Paikka sijaitsee Syyrian itäosissa lähellä Irakin rajaa.
 SDF:n mediatoimiston päällikön  Mustafa Balin  mukaan taistelijat kuljetetaan Baghuzista Hasakan maakuntaan Syyrian koillisosissa. Balin mukaan vankeja on kohdeltu inhimillisesti.
 Uutistoimisto AP:lle Bali kertoi, että taistelut muualla Baghuzissa jatkuvat. Hänen mukaansa leirin valtaaminen on merkittävää edistystä, mutta se ei ole voitonjulistus.
 Yle Uutisgrafiikka
 Baghuzin lopullisesta valtaamisesta  on taisteltu viikkoja . Alueelta on paennut paljon naisia ja lapsia. Heidän joukostaan on löytynyt myös  suomalainen Sannaksi esittäytynyt  nainen.
 Lue myös:   Isisin kalifaatti on mennyttä, mutta järjestö voi vielä nousta – neljä kysymystä terrorijärjestön tulevaisuudesta

Kurdijoukot sanovat ottaneensa kiinni satoja haavoittuneita Isisin jäseniä – Kertovat myös vallanneensa Isisin leirin Baghuzissa


Summary: Muun muassa reserviläiskivääreihin sopivista rynnäkkökiväärin pitkistä lippaista on tulossa luvanvaraisia esineitä.

Eduskunta sai vaalikauden viimeisessä täysistunnossa päätökseen asedirektiivin täytäntöönpanoa koskevan, muun muassa ampuma-aselain muutoksia sisältävän kokonaisuuden käsittelyn.
 Vielä valiokuntakäsittelyssäkin muuttuneiden lisäysten myötä muun muassa Puolustusvoimien poistamista ja myymistä rynnäkkökiväärin lippaista tulee käytännössä luvanvaraisia esineitä.
 Muun muassa rynnäkkökiväärin toimintakuntoisia yli 10 patruunan lippaita pidetään lainmuutoksen myötä luvanvaraisina aseen osina.  Tapio Rissanen / Yle
 Luvanvaraisiksi tulevat pitkien aseiden yli kymmenen patruunan lippaat ja lyhyiden aseiden yli kahdenkymmenen patruunan lippaat.
 Muutos on iso, sillä tähän saakka mitä tahansa toimintakuntoisia lippaita on saanut ostaa ja myydä vapaasti. Varovaistenkin arvioiden mukaan niitä on yleisöllä vähintään kymmeniä tuhansia kappaleita.
 Erityisen tarkkana pitkien lippaiden kanssa kannattaa olla niiden, joilla on lupa johonkin ampuma-aseeseen. Pitkän lippaan löytyminen pakottaa poliisin peruuttamaan luvanhaltijan kaikki aseluvat. Eduskunnan hallintovaliokunnan mukaan tässä kohtaa direktiiviä ei ole tulkinnanvaraa. Valiokunnan mietinnön mukaan rikoksen tunnusmerkkien täyttyminen kuitenkin edellyttää tahallisuutta.
 Myös pomppuperät vaativat luvan
 Selvä tiukennus on myös se, että jatkossa sarjatuliaseen osaksi katsotaan ampuma-aseeseen suunniteltu esine, joka mahdollistaa sarjatulta jäljittelevän toiminnan. Käytännössä tämä tarkoittaa muun muassa itselataaviin kertatuliaseisiin liitettyvävien niin sanottujen pomppuperien muuttumista luvanvaraisiksi.
 Sen sijaan vanhojen aseiden isot lippaat säästyvät. Isokokoisten latauslaitteiden luvanvaraisuus ei koske lippaita, jotka on valmistettu sarjatuliasemalliin, jonka valmistus on alkanut ennen vuotta 1946. Muun muassa Suomi-konepistoolin rumpuja ja Emma-pikakiväärin lautasia ei näin pidetä jatkossakaan luvanvaraisina. Myös niistä tehdyt koriste-esineet pysyvät lupavelvoitteista vapaana.
 Tapio Rissanen / Yle
 Muun muassa Suomi-konepistoolin rumpulippaat pysyvät lupavapaina jatkossakin.  Tapio Rissanen / Yle
 Myöskään pysyvästi toimintakelvottomiksi tehtyjä latauslaitteita ei katsota aseen osiksi. Pysyvästi toimintakelvottomaksi tekemisestä on tarkoitus antaa tarkempia säännöksiä sisäministeriön asetuksella. Asetus on parhaillaan lausuntokierroksella.
 Aseen pitkäaikaisesta lainaamisesta ilmoitettava
 Hallituksen esityksen mukaisesti laki velvoittaa luvanhaltijaa ilmoittamaan poliisille ampuma-aseen lainaamisesta, mikäli laina-aika on yli 30 päivää.
 Edelleen laki kieltää patruunoiden lataamisen muutoin kuin omaan käyttöön. Lisäksi patruunoita saa valmistaa vain sellaisiin aseisiin, joihin niitä lataavalla itsellään on lupa.
 Oma kokonaisuutensa ovat lakipaketin niin sanottuun reserviläispoikkeukseen liittyvät kohdat. Jatkossa itselataavan kertatulikivääriä ja pitkän lippaan yhdistelmää koskeva aselupa voidaan myöntää reserviläisperusteella sijoituskelpoiselle reserviläiselle, mutta vain jos Puolustusvoimat puoltaa lupahakemusta.
 Reserviläistoimintaan tarkennuksia
 Lakipaketissa määritellään myös Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen toimintaa aiempaa tarkemmin.
 Yhdistyksen toiminta katsotaan maanpuolustuksellisia valmiuksia lisääväksi. Osana tätä yhdistys saa järjestää muun muassa Puolustusvoimien koulutusohjelman mukaisia perusammuntoja. Sen sijaan varsinaiset taisteluammuntojen pitäminen kielletään yhdistykseltä kokonaan. Tosin niitä ei Maanpuolustuskoulutusyhdistys ole tähänkään saakka järjestänyt.
 Asedirektiivin muutokset koskevat ainoastaan 12.6.2017 jälkeen rekisteröityjä ampuma aseita eli tätä ennen myönnetyt luvat pysyvät voimassa entisin ehdoin.
 Muutosten voimaantulo vaatii vielä tasavallan presidentin vahvistuksen. Sisäministeriön mukaan lainmuutokset on tarkoitus viedä presidentin esittelyyn, kun niihin liittyvät asetukset on viimeistelty lausuntokierroksen jälkeen
 Venäläisen Dektarjev,  eli suomalaisittain Emma -pikakiväärin lippaasta tehdylle seinäkellolle ei tarvitse jatkossakaan lupaa.  Tapio Rissanen / Yle

Eduskunta teki suositusta inttimuistoesineestä luvanvaraisen –  veteraanien sotamuistolippaat säästyvät


Summary: Paras keino estää punaisia päin kävelyä olisi sekuntikello, mutta sitä ei voida ottaa Suomessa käyttöön.

Suojateiden liikennevalotolppaan on usein asennettu nappula, jota painamalla valon pitäisi vaihtua kävelijöille ja pyöräilijöille vihreäksi.
 Monen arkikokemus kuitenkin on, että nappulat toimivat epäluotettavasti: valo ei vaihdu, vaikka nappulaa kuinka renkkaisi ja toisaalta valo usein vaihtuu, vaikkei nappulaa painaisikaan.
 Helsingin kaupungin liikenneinsinööri  Pekka Tukiainen  vakuuttaa, että nappulat kyllä toimivat, mutta niiden toiminta vaihtelee risteyksestä toiseen.
 – Ei me niitä huvikseen ihmisten kiusaksi laiteta, se on kyllä legenda!
 Liikennevalojen toiminta riippuu usein kellonajasta
 Helsingissä useiden risteysnappuloiden toiminta riippuu kellonajasta. Ruuhka-aikoihin nappula on niin sanotusti "koko ajan pohjassa". Silloin ei ole mitään merkitystä, käykö nappia painamassa vai ei. Nappula kytkeytyy itsestään päälle heti valojen vaihduttua punaiseksi.
 Hiljaisempina aikoina käytössä on ohjelma, jossa nappulan painamisella on merkitystä.
 Jokaisen liikennevaloristeyksen toimintaa ohjaa lähellä risteystä sijaitseva paikallinen ohjaustietokone, johon on ohjelmoitu liikennevalojen toimintaperiaatteet.
 On myös suojateitä, joiden valot eivät vaihdu vihreäksi kävelijöille ollenkaan, jos nappulaa ei paineta. Tällaisia risteyksiä on tyypillisesti hiljaisilla esikaupunkialueilla koulujen lähellä. Näissä paikoissa nappulan painamainen vaihtaa vihreän valon jalankulkijalle yleensä hyvinkin nopeasti.
 Odota-valo kertoo, että nappulaa on jo painettu. YLE / Thomas Hagström
 Jonkin verran on toki myös risteyksiä, joiden painonapit eivät ole käytössä ollenkaan. Useimmiten syynä tähän on risteysalueella oleva työmaa, minkä takia nappulaa ei ylety painamaan.
 Toinen tyypillinen syy on, että nappulat on muuttuneiden liikennevirtojen takia todettu tarpeettomiksi, mutta niitä ei ole vielä ehditty hakea pois. Ennen nappuloiden ottamista pois risteyksen toimintaa yleensä testataan jonkin aikaa, jotta voidaan varmistua, ettei niitä tarvita.
 Uudestaan painamisesta ei ole hyötyä
 Jokaisessa liikennevalossa, jossa on painonapit, on myös niin kutsuttu odota-valo. Jos se palaa, odota vihreää -nappulaa on jo painettu tai automaatio on kytkenyt sen päälle.
 Nappuloiden uudelleen painaminen tai renkkaaminen miltä tahansa puolelta risteystä ei vaikuta millään tavalla siihen, kuinka nopeasti valo vaihtuu vihreäksi. Yksi painallus miltä tahansa puolelta suojatietä riittää.
 Nappulan uudelleen painamisella tai renkkaamisella ei ole mitään vaikutusta. YLE / Thomas Hagström
 Pienen katuseurantamme perusteella monet kuitenkin painavat liikennevalonappia heti risteykseen tullessaan, jotkut jopa renkkaavat sitä monta kertaa.
 Liikennepsykologi  Mika Hatakka  arvioi että kyse on siitä, että ihmiset saavat näin tehdessään tunteen siitä, että he vaikuttavat asioiden kulkuun. Epämiellyttävä odottaminen on helpompaa, jos ihminen kokee tehneensä jotain sen eteen, että valo vaihtuu vihreäksi.
 – Tutkimusten mukaan ihminen yliarvioi usein liikenteessä odottamiseen menevän ajan, varsinkin jos näyttää siltä, ettei mitään tapahdu ja tapahtumiin ei voi vaikuttaa.
 Sekuntikello estäisi punaisia päin kävelyä
 Mika Hatakan läpikäymien tutkimusten mukaan on yksi keino, joka helpottaa tehokkaasti valojen vaihtumista odottavan tuskaa ja vähentää punaisia päin kävelyä.
 Tuo keino on tehdä liikennevaloista sellaiset, että ne näyttävät sekunteina, kuinka kauan vihreiden vaihtumiseen on jäljellä. Tällaisia valoja on käytössä Keski-Euroopassa ja esimerkiksi Tallinnassa.
 Busseilla ja raitiovaunuilla on monissa Helsingin liikennevaloristeyksissä etuajo-oikeus. Yle / Thomas Hagström
 Helsingissä tällaisia valoja ei voida tehdä, koska joukkoliikenteelle on annettu etuajo-oikeuksia. Kun raitiovaunu tai bussi lähestyy risteystä, valojen toiminta muuttuu niin, että julkiset kulkuvälineet pääsevät muuta liikennettä sujuvammin läpi risteyksestä.
 Ohjaustietokone voi vaihtaa valot punaisesta vihreäksi tai pidentää vihreiden päälläoloaikaa kulkuneuvon tarvitsemalla sekuntimäärällä. Tämän seurauksena suojatien odotusaika voisi yllättäen kasvaa reilustikin ja sekunteja tuijottavan odottajan turhauma olisi entistä suurempi.
 Helsingin kaikki liikennevalot ovat mukautuvia eli niiden toimintaa ohjaavat erilaiset ilmaisimet. Suojateiden liikennevalonappuloiden lisäksi tällaisia ovat muun muassa liikkeeseen reagoivat tutkat sekä maan alle kaivetut induktioluupit, jotka tunnistavat kaikki metallia sisältävät ajoneuvot.
 Helsingin liikennevaloja voidaan ohjata pääkaupunkiseudun liikenteenhallintakeskuksesta. Siellä valvotaan myös maanteiden liikennettä. YLE / Thomas Hagström
 Itä-Pasilasta ohjataan 300:a liikennevaloristeystä
 Helsingissä on viitisensataa liikennevaloristeystä, joista kolmeasataa voidaan tarvittaessa käskyttää Itä-Pasilassa sijaitsevasta Pääkaupunkiseudun liikenteenhallintakeskuksesta. Tyypillinen toimenpide on liikennevalojen laittaminen vilkkumaan keltaista esimerkiksi valtiovieraiden saattueen tai työmaan takia.
 Valojen toimintaa voidaan myös muuttaa vaikkapa ison laivan tullessa satamaan, jotta autot pääsevät nopeammin isoille teille. Suurimman osan aikaa kaikki liikennevalot toimivat kuitenkin itsenäisesti etukäteen niiden paikalliselle ohjaustietokoneelle koodattujen ohjeiden mukaan.
 Katso, kuinka Puoli seitsemän testasi miten liikennevalonappulat vaikuttavat vihreän valon vaihtumiseen:

Renkutatko suojatien liikennevalonappulaa monta kertaa? Yksikin painallus on usein turha


Summary: Jotkut uusiseelantilaiset ovat toimittaneet vapaaehtoisesti aseitaan poliisille hyökkäyksen jälkeen.

Uuden-Seelannin pääministeri  Jacinda Ardern  sanoo, ettei Christchurchin terrori-iskun tekijälle pidä antaa kuuluisuutta.
 – Sen takia ette koskaan kuule, että mainitsisin hänen nimensä. Hän on terroristi. Hän on rikollinen, Ardern ilmoitti parlamentissa pitämässään puheessa.
 Ardern pyysi puheessaan, että ihmiset kunnioittaisivat mieluummin iskun uhreja toistamalla heidän nimiään.
 Ardernin mukaan perjantai oli Uuden-Seelannin historian synkimpiä päiviä. Hän lupasi, että uhrit saavat oikeutta ja tekijä tuomitaan Uuden-Seelannin lakien mukaan.
 Ardern toivoi, että uusiseelantilaiset surisivat iskun uhreja islamin pyhäpäivänä perjantaina yhdessä muslimiyhteisön kanssa. Hän päätti puheensa arabiankieliseen siunaukseen ja rauhan toivotukseen.
 Uusiseelantilaiset toimittaneet aseitaan poliisille
 Hyökkääjä  surmasi perjantaina 50 ihmistä kahdessa moskeijassa  Christchurchin kaupungissa. Teosta epäillään äärioikeistolaista australialaismiestä, joka on vangittu murhasta syytettynä.
 Hyökkääjä käytti iskussa muun muassa puoliautomaattista AR-15-rynnäkkökivääriä.
 Pääministeri Ardern on jo luvannut, että hallitus aikoo kiristää aselakeja hyökkäyksen seurauksena. Hän itse kannattaa itse puoliautomaattisten rynnäkköaseiden kieltoa.
 Työväenpuolueen johtama hallitus kertoo suunnitelmistaan tarkemmin ensi viikon maanantaina.
 Osa uusiseelantilaisista on toimittanut vapaaehtoisesti aseitaan poliisille hyökkäyksen jälkeen. Toiset taas ovat varautuneet kieltoihin ostamalla lisää aseita.
 Lue myös:
 Pikkupaikkakunnan poliisit pysäyttivät Uuden-Seelannin terroristin, mutta eivät pidä itseään sankareina – "Aika vaatimattomia kavereita"
 Uuden-Seelannin terroriepäilty aikoo edustaa itseään oikeudessa – osti aseita netin kautta
 Ghassan Alaraji menetti ystävänsä, Rob Classworthin usko murskattiin – Yle tapasi joukkomurhan järkyttämiä uusiseelantilaisia
 Keskustele. Mitä mieltä olet pääministeri Jacinda Ardernin päätöksestä jättää hyökkääjän nimi mainitsematta?

Uuden-Seelannin pääministeri Jacinda Ardern ei aio koskaan lausua Christchurchin hyökkääjän nimeä – pyytää sen sijaan toistamaan uhrien nimiä


Summary: Mitkä arvot ohjaavat pääministeriehdokas Sari Essayahia? Esitimme kahdeksan kiperää kysymystä kristillisdemokraattien puheenjohtajalle. Katso video klikkaamalla kuvaa ja tentti suorana kello 21.

Yle testasi pääministeriehdokkaiden reagointi- ja kuuntelukykyä videotentissä. Tällä kertaa vuorossa oli kristillisdemokraattien  Sari Essayah.
 Nauroin kunnolla viimeksi, kun…
 katsoin Tyyne Kettusen  sote-videoita.
 Minusta tuli kristillisdemokraatti, koska...
 puolueen arvot ovat minulle niin tärkeät.
 Kenet suurvaltajohtajan haluaisitte tavata, ja mitä sanoisitte hänelle?
 Itseasiassa olen tavannut Angela Merkelin. Haluaisin edelleenkin tavata hänet ja toivottaa hyviä ja leppoisia eläkepäiviä.
 Olisin paras pääministeri, koska…
 minulla on kokemusta puolueen johtamisesta, kotimaan politiikasta ja myös Euroopan parlamentista. Siinä mielessä koen, että pystyn hoitamaan pääministerin tehtäviä.
 Toiseksi paras pääministeriehdokas olisi...
 omasta puolueesta silloin katsotaan, toki varapuhejohtajistoon katse luodaan.
 Ryhmä Isis-taistelijoiden perheenjäseniä haluaa palata Suomeen. Mitä teette?
 Jos heillä on Suomen kansalaisuus, silloin tietenkin otamme heidät vastaan. Mikäli heillä on kaksoiskansalaisuus, voimme harkita vasta hyväksytyn lain mukaisesti, onko kyseessä terrorismirikokseen osallistuminen ja mahdollisesti myös kansalaisuuden menettäminen.
 Kaksi tärkeintä arvoa elämässäni ovat…
 rakkaus ja armo.
 Kadun elämässäni eniten sitä, että...
 tiedän jo tässä vaiheessa, tulen katumaan sitä, että en ole aina ollut tarpeeksi paljon läheisteni kanssa.
 Lue lisää:
 Päivi Räsäsen homopuheet leimasivat, nyt pienpuolue pyrkii Sari Essayahin johdolla valtaan – tällainen puolue on KD
 Tee Ylen Vaalikone täällä
 Kaikki Ylen vaalisisällöt

Erilainen pääministeritentti: Sari Essayah nauraa sote-videoille, voisi viedä kansalaisuuden Isis-taistelijan perheenjäseneltä – video


Summary: Myynnin laskun lisäksi liikevaihto laski selvästi.

Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Viime vuoden maaliskuussa voimaan astunut uusi alkoholilaki on purrut Alkon myyntiin. Yhtiö myi viime vuonna 8,5 prosenttia vähemmän juomia kuin toissa vuonna.
 Liikevaihto tippui 534 miljoonaan euroon 596 miljoonasta eurosta. Liikevoitto heikkeni 46 miljoonaan euroon 53 miljoonasta eurosta.
 – Alkon tulos oli budjetoitua parempi. Alkoholilain muutoksen vuoksi tulos oli ennakoidusti edellisvuotta pienempi, kertoo toimitusjohtaja  Leena Laitinen  tiedotteessa.
 Uusi alkoholilaki sallii aiempaa vahvempien alkoholijuomien myynnin kaupoissa ja kioskeissa. Alkon mukaan alkoholin kokonaiskulutus kasvoi viime vuonna yhtiön myynnin heikkenemisestä huolimatta. Yhtiö laskee, että kokonaiskulutus kasvoi 0,6 prosenttia.
 Alkon hallitus esittää, että yhtiö tilittää voitostaan 30 miljoonaa euroa valtiolle.

Alkoholilaki iski Alkoon, myynti putosi liki kymmenyksen


Helsingin poliisi tutkii Longinojan taimenpuron haitallisen aineen päästöä epäiltynä ympäristörikoksena sekä varkautena.
 Poliisi epäilee puroon päätyneen aineen olevan polttoainetta.  Poliisin tiedotteessa  todetaan, että päästölähteeksi on paikantunut Puistolassa sijaitseva raskaiden ajoneuvojen pysäköintipaikka.
 Tiedotteessa kerrotaan poliisin epäilevän, että pysäköintipaikalla olleesta kuorma-autosta anastettiin polttoainetta perjantai- ja lauantai-iltapäivän välisenä aikana. Polttoainetta epäillään päätyneen tässä yhteydessä läheisen sadevesiviemärin kautta Longinojaan.
 – Saadun tiedon mukaan alueella pysäköitynä olleesta kuorma-autosta on anastettu aiemminkin polttoainetta. Tapahtumapaikalta löydettiin maanantaina muoviletku, jota epäillään käytetyn aiemmin dieselöljyn anastamisessa, tutkinnanjohtaja, rikostarkastaja  Sampsa Marttila  Helsingin poliisilaitokselta toteaapoliisin tiedotteessa.
 Tämän hetkisen arvion mukaan päästömäärä on 10–30 litraa.
 Mahdollisia ympäristöhaittoja selvitetään yhteistyössä ympäristöviranomaisten kanssa.
 Malmin Longinojaa on kunnostettu viime vuosina, ja siitä on tullut uhanlaisten meritaimenten kutupaikka. Kala-aktiivien tekemä kunnostustyö palkittiin helmikuussa viime vuosien  Parhaana luontotekona .
 Lue aiheesta lisää:
 Arvokas taimenten kutupuro keskellä Helsinkiä saastui, ja tilanne on valitettavan yleinen – miten Longinojan ympäristötuho olisi voitu estää?
 Malmin arvokas taimenpuro likaantunut öljypohjaisesta aineesta

Malmin arvokaaseen taimenpuroon valui todennäköisesti dieseliä – Poliisi tutkii Longinojan päästöä epäiltynä ympäristö- ja varkausrikoksena


Summary: Kasvu alkaa olla entistä enemmän riippuvainen yksityisestä kulutuksesta.

Etla arvioi, että  Suomen kokonaistuotannon  kasvu hidastuu tänä vuonna 1,4 prosenttiin. Syynä on heikkenevä maailmantalouden kasvu. Myös ensi vuonna kasvu jää vaatimattomaksi, vain 1,2 prosenttiin.
 Vielä viime syyskuussa ETLA arvioi kuluvan vuoden talouskasvun yltävän 0,8 prosenttiyksikköä kovemmaksi.
 Vienti kasvaa vielä tänä vuonna laivatilausten ansiosta ja investointien kasvu hidastuu. Siksi tulevaisuus on yhä enemmän riippuvainen yksityisestä kulutuksesta. Lisäpontta kotitalouden saavat entistä paremmista työllisyysluvuista ja ansiotason noususta.
 Etla arvioi, että työttömyysaste on tänä ja ensi vuonna 6,7 prosenttia. Työllisten määrä nousee 31 000:lla ja työllisyysaste nousee 72,6 prosenttiin.
 Talouskasvun heikkeneminen johtuu maailmantalouden horjumisesta. Sen taustalta taas löytyvät pelot kauppasodan laajenemisesta ja poliittisen epävarmuuden lisääntymisestä.
 Asuinrakentaminen pysähtyy
 Asuinrakentaminen ja julkiset investoinnit hiipuvat. Etla ennustaa asuinrakentamiselle nollakasvua tälle ja ensi vuodelle.
 Sen sijaan kone- ja laite- sekä t&k-investointien odotetaan piristyvän hieman tänä vuonna.
 Lue lisää:

Danske povaa Suomelle hiipuvia kasvulukuja ja matelevaa korkotasoa

Etla: Suomen kokonaistuotannon kasvu hidastuu, mutta työttömyys vähenee


Summary: Vaikka väestö vanhenee, maksu nousisi yli 30 prosentin rajan vasta 2050-luvulla ja sen jälkeen.

Ennustetulla väestökehityksellä maksu ylittää 30 prosentin rajan laskentajakson loppupuolella
 Työeläkemaksu TyEL voidaan pitää alle 25 prosentissa 2050-luvulle asti, kertoo Eläketurvakeskus. Sen jälkeen työeläkemaksuun syntyy useiden prosenttiyksiköiden korotuspaine.
 Asia käy ilmi Eläketurvakeskuksen tänään julkistamasta pitkän aikavälin laskelmasta. Sen lähtökohtana on Tilastokeskuksen viime vuoden väestöennuste, jonka mukaan työikäisten määrä laskee koko laskentajakson 2019-2085 ajan. Lasku johtuu matalasta syntyvyydestä.
 Tästä huolimatta yksityisen sektorin TyEL voidaan Eläketurvakeskuksen mukaan pitää alle 25 prosentissa 2050-luvulle asti. Sen jälkeen eläkemenot suhteessa palkkasummaan alkavat nousta voimakkaasti.
 Ennustetulla väestökehityksellä maksu ylittää 30 prosentin rajan laskentajakson loppupuolella, sanoo Eläketurvakeskus.
 – Eläketurvan rahoitusnäkymät ovat lähivuosikymmeninä varsin vakaat. Syntyvyyden aleneminen on kuitenkin syytä ottaa vakavasti. Nyt on aika miettiä, voiko väestökehitykseen vaikuttaa, sanoo tiedotteessa kehityspäällikkö  Heikki Tikanmäki  Eläketurvakeskuksesta.

Tuore eläkeraportti: Työeläkemaksu voidaankin pitää nykytasolla 2050-luvulle asti


Summary: Kapteeni (evp) Mika Heiskanen oli diabeetikkona 23 vuotta armeijassa töissä. Nyt varusmiespalvelus on suljettu diabeetikoilta.

Kapteeni (evp)  Mika Heiskanen  on aina tottunut tekemään, mitä armeija vaatii. Heiskanen ehti olla Puolustusvoimilla töissä yli 30 vuotta ennen kuin jäi vuodenvaihteessa eläkkeelle.
 Ammattisotilaana Heiskanen joutui olemaan tarkka, mitä puhuu julkisuudessa. Tämän kevään uutinen saa hänet kuitenkin avaamaan suunsa.
 Pääesikunta päätti tänä keväänä,  etteivät diabeetikot saa enää vapaaehtoisina ja poikkeusluvalla käydä asepalvelusta. Vuosina 2001–2017 asepalvelukseen astui 120 diabeetikkoa. Jatkossa diabeetikot sijoitetaan palveluskelpoisuusluokkaan C.
 Heiskasen mielestä tämä päätös on virhe. Heiskanen puhuu kokemuksesta, sillä hän sairastaa tyypin 1 diabetestä ja palveli ammattisotilaana 23 vuotta sairauden kanssa.
 – Olen johtanut taisteluammunnat ja räjäytysharjoitukset ammattialiupseereille. Olen saanut kaikki luvat ja oikeudet, eikä minulla diabeetikkona ollut rajoitteita. Ja tässä puhutaan aika paljon vaativammasta työstä kuin perusvarusmiespalvelus.
 Mika Heiskasen mielestä diabeetikkojen pitäisi päästä armeijaan poikkeusluvalla.  Mika Heiskasen albumi
 Heiskasen mielestä on hätäratkaisu, jos varusmiespalvelus kielletään kaikilta diabeetikoilta.
 – Tämä on sen koko luokan juttu, että siitä pitää keskustella ja suhtautua ihmisiin yksilöinä. Sitä Puolustusvoimat muutenkin korostaa, Heiskanen sanoo.
 Tyypin 1 diabetes on sairaus, jossa haiman insuliinia tuottavat beetasolut tuhoutuvat, minkä takia sairastunut ei pärjää ilman insuliinia. Sairauteen ei ole tällä hetkellä parannuskeinoa tai sairaudelta ehkäisevää hoitoa. Suomessa tautia sairastavia on noin 50 000.
 Lääkäri sanoi, että työt päättyvät
 Mika Heiskanen aloitti työuransa vuonna 1986 Korian varuskunnassa Kouvolassa. Hän koulutti joukkueenjohtajana varusmiehiä.
 Talonrakentajan koulutus oli takataskussa, mutta järjestelmällinen ja fyysinen armeija tuntui mielekkäältä. Kouvolan varuskunnan lakkauttamisen jälkeen Heiskanen siirtyi töihin Upinniemeen meripioneeriksi.
 Kaikki meni hyvin vuoteen 1995, kunnes yhden flunssan jälkimainingeissa kolmikymppinen mies hyytyi täysin. Väsytti ja janotti.
 – Terveyskeskuksessa hoitaja sanoi, että verensokerimittari on varmaan rikki, kun se näyttää high eli korkeaa. Hoitaja kokeili useita mittareita. Sanoin, ettei se mittari taida olla rikki.
 Mika Heiskasen siskolla on tyypin 1 diabetes, joten hän osasi epäillä sairautta. Heiskanen oli nähnyt, ettei elämä pääty sairauteen.
 Diabeetikkoa ei voi sijoittaa poikkeusolojen tehtävään.  Arto Hirvelä
 Puolustusvoimien lääkäri oli ensin vähän toista mieltä.
 – Ensin lääkäri sanoi suoraan, että se on palveluskelpoisuusluokka C. Että sinulla hommat päättyvät suurin piirtein tähän. Sanoin, ettei kai se voi näin mennä.
 Mika Heiskanen joutui tarkkaan seurantaan, mutta työtehtävät eivät lopulta muuttuneet.
 – Sairastuminen oli järkytys, mutta sanoin suoraan, että äkkiseltään tuntuu, ettei tämä ole irtisanomisen peruste. Mitä se ei ollutkaan.
 "En ole ikinä tehnyt tästä suurempaa numeroa"
 Sairastumisen hetkellä Heiskanen johti meripioneerikurssia Upinniemessä. Hän alkoi pistää lyhytvaikutteista insuliinia aterioilla ja pitkävaikutteista insuliinia koko päivän tarpeiksi.
 Kuvituskuva.  Jarkko Riikonen / Yle
 Syödä piti säännöllisesti, sillä työ oli fyysistä. Meripioneerit räjäyttivät kallioita ja tekivät laivoille suojia saaristoon mahdollisen sodan varalle.
 – En puhunut kuin lähimmille työkavereille sairaudesta. Sanoin, että seuratkaa minua vähän tarkemmin. En ole ikinä tehnyt tästä suurempaa numeroa, Heiskanen sanoo.
 Nyt hänellä on kuitenkin myös henkilökohtainen syy kertoa kokemuksistaan.
 Kolmella liian alhainen verensokeritaso
 Pääesikunnan mukaan keskeinen syy kielteiseen päätökseen on diabeetikoiden palvelusturvallisuuteen kohdistuvat riskit.
 Puolustusvoimien viestintäosaston apulaisosastopäällikkö, everstiluutnantti  Arto Hirvelä  sanoo, että kyse on palvelusturvallisuudesta ja Puolustusvoimien valmiudesta.
 – Diabeetikkoa ei voi sijoittaa poikkeusolojen tehtävään. Suomi on ainoa maa maailmassa, jossa diabeetikot ovat suorittaneet varusmiespalveluksen ilman rajoitteita tuon kokeilun aikana. Israelissa, jota välillä käytetään verrokkina, on muun muassa vartiopalvelu kielletty ja suurin osa diabeetikkovarusmiehistä asuu palveluksen ajan kotonaan.
 Puolustusvoimilla ei ole tilastoa, kuinka monella ammattisotilaalla on diabetes.
 – Henkilöstön tehtävien suoritusta arvioitaessa ei vaikuta, onko diabetes, joten tästäkään ei ole tilastoa. Suoriutumisen kannalta on merkitystä myös sillä, millaista hoitoa, tablettia vai insuliinia, henkilö tarvitsee. Henkilö voi olla palveluskykyinen, vaikka hänellä olisi diabetes. Poikkeusolojen tehtäviin henkilöitä ei kuitenkaan pääsääntöisesti voi sijoittaa, Hirvelä sanoo.
 Jenny Huttunen / Yle
 Vuosina 2001–2005 Puolustusvoimissa oli käynnissä tutkimusprojekti, jolla selvitettiin insuliinihoitoista diabetesta sairastavien selviytymistä varusmiespalveluksessa.
 – Tutkimusprojektiin osallistui 47 varusmiehen ryhmä, joista kolmelle tapahtui varusmiespalveluksen aikana vakava, tajuttomuuteen johtanut hypoglykemia eli liian alhainen verensokeritaso. Kaksi näistä tapauksista sattui maasto-olosuhteissa ja yksi kasarmilla. Pysyviä haittoja ei jäänyt, Hirvelä kertoo.
 Diabetesliittoon tullut paljon palautetta
 Suomen Diabetesliiton sosiaali- ja terveyspoliittinen asiantuntija  Laura Tuominen-Lozić  sanoo, että liittoon on tullut paljon palautetta uudesta linjauksesta.
 – Diabetesta sairastavalle nuorelle palveluskielto voi tuntua viestiltä, että hän ei kelpaa sairautensa kanssa. Tämä voi tuntua musertavalta.
 Diabeetikko on päässyt armeijaan tähän asti poikkeusluvalla ja ehdot ovat olleet tiukat.
 Esimerkiksi valtiovarainministeri  Petteri Orpon  erityisavustaja  Matias Marttinen  sairastaa tyypin 1 diabestä, mutta toimi Reserviupseerikoulussa oman kurssinsa oppilaskunnan puheenjohtajana.
 – Tuntuu järjettömältä, että samaan aikaan, kun monilla nuorilla miehillä motivaatio palvelukseen on aivan hukassa, suljetaan kategorisesti ovi heiltä, jotka ovat huippumotivoituneita ja halukkaita palveluksen suorittamiseen, Marttinen sanoo kotisivuillaan.
 Kuvituskuva.  Petri Lassheikki / Yle
 Tuominen-Lozić sanoo ymmärtävänsä, että Puolustusvoimien päätehtävä on Suomen sotilaallinen puolustaminen.
 – Kuitenkin varusmiespalvelus merkitsee monelle nuorelle muutakin kuin kouluttautumista sodan ajan joukkoihin. Puolustusteknologia ja terveysteknologia kehittyvät jatkuvasti. Tulevaisuudessa Puolustusvoimissa voi olla paljon nykyistäkin erilaisempia tehtäviä. On sääli, että tällä hetkellä meillä on paljon motivoitunutta porukkaa, joka jää kategorisesti ulos terveydellisten rajoitteiden vuoksi, vaikka käytännön kokemus on osoittanut, että esimerkiksi diabeetikotkin voivat suorittaa palveluksen ongelmitta.
 Liiton tiedossa on yksi kirjallinen kysymys eduskunnassa aiheesta, mutta vastausta siihen ei ole saatu.
 Diabeteksen hoito maastossa
 Heiskanen on viettänyt vuosittain kymmeniä vuorokausia sotaharjoituksissa. Vuonna hän siirtyi 2007 Lappeenrantaan Maasotakouluun kouluttamaan ammattialiupseeristoa. Maastovuorokausia saattoi tulla 40–50 vuodessa.
 Insuliinipistokset, verensokerimittaukset ja muu omaseuranta on aina onnistunut.
 – Uskon täysin, että myös varusmiehillä kyseiset asiat onnistuvat hyvin pienillä lisäjärjestelyillä sekä kasarmilla että maastossa, Heiskanen sanoo.
 Täyden kympin päivänä 10.10.2010 lapseni sairastui ykköstyypin diabetekseen. Se oli sokki.  Mika Heiskanen
 – Yhden käden sormin voi laskea tapaukset, kun olen joutunut tekemään itse toimenpiteitä matalan verensokerin takia. Ne ovat erittäin harvinaisia tilanteita, kun puhutaan kumminkin 23 vuodesta.
 Toimenpiteillä Heiskanen tarkoittaa sitä, että hänen on pitänyt syödä nopeasti jotain sokeripitoista, jotta verensokeri nousee. Liikunta laskee verensokeria, mutta sokeri nostaa sitä nopeasti takaisin.
 Pojan sairastuminen oli sokki
 Vuonna 2010 Mika Heiskanen joutui kohtaamaan vielä vaikeamman asian kuin oma sairastuminen.
 Isä huomasi, ettei kuusivuotiaalla pojalla ole kaikki kunnossa.
 – Täyden kympin päivänä 10.10.2010 lapseni sairastui ykköstyypin diabetekseen. Se oli sokki.
 Nyt 14-vuotiaana poika hoitaa jo itse insuliinin annostuksen insuliinipumpussa ja verensokerin mittaukset. Välillä hän keskustelee isänsä kanssa sopivista insuliiniannoksista.
 Mika Heiskasen poika aikoi jatkaa isänsä jalanjäljillä ammattisotilaana. Tänä keväänä haave kaatui pääesikunnan päätökseen kieltää varusmiespalvelus diabeetikoilta.
 – En uskaltanut kertoa pojalleni uutista ensin. Äitinsä oli kertonut sen. Aikaisemmin poika suunnitteli lähtöä joko sotilaaksi tai poliisiksi. Molemmat vaativat armeijataustaa.
 Mitä väliä, jos ei kelpaa kuitenkaan?
 Varusmiespalveluksen kielto sulkee Heiskasen mukaan yllättävän monta porttia. Työhaastatteluissa hyvin suoritettu varusmiespalvelus tulkitaan positiiviseksi asiaksi useilla aloilla.
 – Sitä tuntee helpommin itsensä kakkosluokan kansalaiseksi, kun kaikessa muussa korostetaan, että diabeetikot pystyvät samaan.
 Päätös voi vaikuttaa myös nuorten diabeetikoiden hoitomotivaatioon. Aineenvaihduntasairautena diabetes on usein hankalinta teini-iässä murrosiän hormonimyrskyn takia.
 – Jos tietää haluavansa armeijaan, pidemmältä ajalta pidetään huoli, että kaikki on kunnossa. Nuoren mieleen saattaa tulla, että mitä väliä, kun ei sinne kelpaa kuitenkaan. Muutenkin alle 20-vuotiaana on monella enemmän tai vähemmän haasteita hoidon kanssa motivaation takia. Ei tämä nyt ainakaan sitä paranna.
 "Jämptiä hommaa"
 Ennen kielteistä päätöstä puolustusvoimat oli keskeyttänyt diabeetikkojen varusmiespalveluksen.
 Puolustusvoimain diabeteshoitaja  Anneli Rautuoja   kertoi aiemmin , että päätös keskeytyksestä johtuu siitä, että diabeetikkovarusmiesten palveluksesta vastaavat henkilöt ovat siirtymässä tai siirtyneet eläkkeelle. Rautuoja jäi itse eläkkeellä kesällä ja diabeteslääkäri jo aiemmin.
 – Voisiko muutaman diabeetikon seuranta tapahtua ilman puolustusvoimien virallista henkilökuntaa? En ole itse käynyt kertaakaan puolustusvoimien diabeteslääkärillä tai -hoitajalla, Mika Heiskanen pohtii.
 Suurin osa varusmiespalveluksen käyneistä diabeetikoista on jatkanut armeijan aliupseeri- tai reserviupseerikurssille. Keskeytyksiä ei ole enempää kuin muillakaan.
 Heiskasen mukaan armeija sopii diabeetikoille.
 – Diabetes ja armeija vaativat molemmat jämptiä hommaa. Ne sopivat minun mielestäni napakasti yhteen. En ole ainakaan kuullut yhtään palvelusturvallisuuteen liittyvää tapausta, että ne olisivat diabeteksen aiheuttamia.
 Miten voi varautua?
 Tyypin 1 diabetes on Suomessa maailman yleisintä, mutta sairauteen kohdistuu useita vääriä ennakkoluuloja.
 – Siihen liittyy pelkoa ja kuvitelmia. Luullaan, että yhtäkkiä lähtee äly päästä, eikä voi mitään tehdä. Näinhän se ei mene tässä taudissa, Heiskanen sanoo.
 Päätelaite näyttää keskimääräisen glukoosin lukemat viimeisen seitsemän päivän ajalta. Yle
 Nykyisin on harvinaista, että tyypin 1 diabeetikolta lähtee taju. Mitä parempi hoitotasapaino, sitä paremmin kestää matalia verensokereita.
 Toiseksi diabeetikko tuntee yleensä olossaan, milloin verensokeri laskee ja pystyy reagoimaan siihen.
 – Harjoituksissa varauduin siten, että laitoin pitkäkestoista insuliinia vähemmän, mittasin useammin ja söin enemmän, eikä ole ollut ongelmia, Heiskanen sanoo.
 Kolmanneksi usein unohtuu, että diabeteksen hoito on kehittynyt. Nyt verensokerin mittaus ei vaadi enää välttämättä verta ja erilaiset sensorit ja insuliinipumput sekä niihin liittyvät älypuhelinsovellukset helpottavat hoitoa.
 Oikeus vai velvollisuus?
 Pääesikunnan raportissa perustellaan, ettei sodan aikana voida taata insuliinin saatavuutta, minkä vuoksi diabeetikkoja ei voida sijoittaa sodan ajan joukkoihin.
 – En usko insuliinin saannin olevan juuri haasteellisempaa sotilaalle kuin siviileillekään sodan aikana. Siviileille se kuitenkin on turvattu. Eivät kaikki sodan ajan tehtävät edellytä toimimista fyysisesti erittäin rankassa ympäristössä. Oikealla varusmiesajan koulutuksella ja sodan ajan sijoituksella löytyy taatusti diabeetikollekin sopivia tehtäviä.
 Heiskasen mukaan esimerkiksi erikoisjoukkojen sotilaan, sukeltajan ja lentäjän tehtävät eivät ole mahdollisia sairauden kanssa, mutta lähtökohtaisesti hän ei näe, että sairaus rajoittaisi töitä. Tästä puhuu paitsi oma myös työkavereiden kokemus.
 – Minäkin tunnen pari diabeetikkoa armeijasta. On myös paljon innokkaita nuorukaisia, joille varusmiespalvelus ei ole velvollisuus, vaan se on oikeus.
 Lue lisää:
 Varusmiespalveluksen suorittanut diabeetikko harmistui pääesikunnan päätöksestä
 Diabeetikoiden mahdollisuus suorittaa varusmiespalvelus poikkeusluvalla lopetettiin – Puolustusvoimat perustelee turvallisuudella
 Tyypin 1 diabeteksen mysteeristä uutta tietoa: Vahva yhteys hyvin yleisiin viruksiin

Ammattisotilas Mika Heiskanen on tehnyt aina, mitä armeija vaatii – mutta nyt hän on eri mieltä: "En uskaltanut kertoa pojalleni uutista"


Summary: Areenassa näkyvässä lähetyksessä kerromme myös muun muassa kriiseistä selviytymisestä ja omaisten auttamisesta.

23 ihmistä kuoli ja 14 loukkaantui Suomen tieliikennehistorian synkimmässä onnettomuudessa Konginkankaalla. Rekan ja linja-auton törmäyksessä paperirullat vyöryivät bussin sisään kohtalokkain seurauksin.
 Yle näyttää Areenassa tunnin kestävän lähetyksen alkaen kello 12. Lähetyksessä kerromme, mitä tapahtui 19.3.2004 onnettomuuden uhreille, heidän omaisilleen, pelastustyöntekijöille, tieliikenteelle ja koko Suomelle – ja voisiko sama tapahtua uudelleen?
 Lähetyksessä mukana ovat Jyväskylän seurakunnan sairaalateologi  Heikki Lepoaho , Kriisikeskus Mobilen johtaja  Tuija Hauvala , Keski-Suomen sairaanhoitopiirin ensihoidon ylilääkäri  Tomi Kavasmaa  sekä Kuljetusliike Taipaleen kuljetuspäällikkö  Tuomas Sahlberg .
 Hauvalan kanssa puhutaan kriiseistä selviytymisestä, Sahlberg kanssa raskaasta liikenteestä, Lepoahon kanssa omaisten auttamisesta ja Kavasmaan kanssa nykypäivän suuronnettomuusohjeista.
 Lue myös:
 Onnettomuus, joka ei unohdu – Ylen erikoisartikkeli Konginkankaan onnettomuudesta 15 vuotta sitten
 Ensimmäisinä Konginkankaan onnettomuuspaikalle saapuneet ohikulkijat kohtasivat hiljaisuuden: "Se oli jotenkin niin painostava"
 Toimittajalta: Onnettomuus murskasi unelmat ja teki sen uhreista eläviä muistomerkkejä
 Raskaan liikenteen valvonta on notkahtanut Konginkankaan turman suositusten unohduttua – "Tämä on pisara meressä"
 Konginkankaan onnettomuus järkytti liikenteen ammattilaisia, mutta rekkoja se ei hidastanut – nyt osa hiljentää vauhtia vapaaehtoisesti
 Nelostie on yhtä kehnossa kunnossa kuin ennen Konginkankaan onnettomuutta – palomies Jarmo Arpiainen: "Työt eivät lopu, ellei tielle tehdä jotain"

Konginkankaan onnettomuudesta tasan 15 vuotta – kello 12 alkavassa suorassa pohditaan voisiko samanlainen onnettomuus tapahtua uudestaan


Summary: Terroriteosta epäilty australialaismies julkaisi hyökkäyksestään livevideon Facebookiin.

Australian pääministeri  Scott Morrison  vaati tiistaina julkaisemassaan kirjeessä G20-maita torjumaan netissä leviävää ääriajattelua.
 – On mahdotonta hyväksyä internetin kohtelemista tilana, jota on mahdoton hallita, Morrison kirjoittaa.
 Pääministerin mukaan maailman johtajien pitää patistaa muun muassa sosiaalisen median yrityksiä, jotta nämä puuttuisivat tehokkaammin ääriajattelijoiden tuottaman materiaalin leviämiseen palveluissaan. Morrison pyysi, että asia nostetaan esille G20-maiden huippukokouksessa kesäkuussa Japanin Osakassa.
 Morrison on julkaissut Japanin pääministerille  Shinzo Abelle  osoittamansa kirjeen pikaviestipalvelu Twitterissä.
 Pyyntö tuli pian  Uuden-Seelannin moskeijaiskun jälkeen . Perjantain terrori-iskuissa kuoli 50 ihmistä.
 Epäilty julkaisi tekonsa hyökkäyksen suoraan Facebookiin
 Teosta epäillään Australiasta lähtöisin olevaa miestä. Mies lähetti Facebookissa suorana 17-minuuttisen videon hyökkäyksestään, ja myöhemmin videota jaettiin muun muassa Youtubessa ja Twitterissä.
 Facebook on kertonut poistaneensa jo puolitoista miljoonaa kyseistä videokopiota palvelustaan. Myös Uuden-Seelannin pääministeri  Jacinda Ardern  sekä Britannian sisäministeri  Sajid Javid  ovat vaatineet vastauksia sosiaalisen median alustoilta.
 Lue myös:
 Christchurchin terrori-iskun uhrit: Syyriasta paennut perhe oli juuri saanut uuden elämän   Ghassan Alaraji menetti ystävänsä, Rob Classworthin usko murskattiin – Yle tapasi joukkomurhan järkyttämiä uusiseelantilaisia Pikkupaikkakunnan poliisit pysäyttivät Uuden-Seelannin terroristin, mutta eivät pidä itseään sankareina – "Aika vaatimattomia kavereita"
 Hurja maoritanssi kunnioittaa Uuden-Seelannin terrori-iskun uhrien muistoa

Australian pääministeri: Maailman talousmahtien täytyy pakottaa  someyhtiöt ääriajattelun torjuntaan, jotta Christchurchin isku ei toistu


Terveydelle vaarallista kaasua ilmassa. Myrkyllistä kaasua vapautunut ilmaan. Kaasu kulkee merelle päin. Alueella liikkumista kehotetaan välttämään ennen kuin vaaratilanteen päättymisestä on tiedotettu.
 Nystad, Hangontie, Yara
 Hälsofarlig gas i luften. Giftig gas har kommit ut i luften. Gasen rör sig mot havet. Undvik att röra dig i området innan meddelande om att faran är över getts.

Vaaratiedote Uuteenkaupunkiin


Summary: Pankki katsoo, että pääministeri Juha Sipilän (kesk.) hallituksen ero tuo lisää epävarmuustekijöitä kansantalouteen.

Suomen talouskasvu hidastuu tänä vuonna 1,7 prosenttiin, ennustaa Danske Bank. Kasvun hiipumiseen vaikuttavat etenkin maailmantalouden heikentyneet näkymät.
 Ensi vuodelle 2020 pankki ennustaa enää 1,2 prosentin talouskasvua. Pankin ennusteen mukaan kasvua synnyttää lähinnä yksityinen kulutus, sillä viennin kasvu on heikkoa.
 Kansainvälistä epävarmuutta talouteen tuovat Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppasota sekä EU:n alueella etenkin brexit ja Italian taantuma. Pankki katsoo, että pääministeri Juha Sipilän (kesk.) hallituksen ero tuo myös lisää epävarmuustekijöitä kansantalouteen.

Danske povaa Suomelle hiipuvia kasvulukuja - brexit, Italia ja kauppasota epävarmuustekijöinä


Vaaratilanne ohi. Tilanne ei enää aiheuta vaaraa.
 Nystad, Hangontie, Yara
 Faran över. Situationen orsakar inte längre fara.

Vaaratiedote: Vaara ohi Uudessakaupungissa


Summary: Huonokuntoisissa asunnoissa asuu alle viisi prosenttia väestöstä, toteaa Rakennetun omaisuuden tila 2019 -raportti.

Vaikka muun muassa rakennusten kosteusongelmia koskevasta uutisoinnista voisi päätellä muuta, ovat suomalaisten asunnot eurooppalaisittain hyvässä kunnossa.
 Rakennusinsinööriliiton Rakennetun omaisuuden tila -raportissa arvioidaan, että huonokuntoisissa asunnoissa asuu meillä alle viisi prosenttia väestöstä, mikä on vähiten EU:n jäsenmaissa. Arvio perustuu EU:n tilastonpitäjän Eurostatin lukuihin.
 Raportissa kuitenkin muistutetaan, että korjausvaje on suuri.
 Erittäin merkittävä osa rakennuskannasta on asuinrakennuksia, joiden korjauksiin olisi sijoitettava 9,4 miljardia euroa 2025 mennessä, raportissa lasketaan.
 Rahaa remontteihin uusilla keinoilla
 Korjausten rahoittamiseen tarvitaan uusia rahoitusmalleja, sanoo Rakennetun omaisuuden tila -hankejohtaja, Rakennusinsinööriliiton toimitusjohtaja  Miimu Airaksinen .
 – Esimerkiksi energiakorjausten yhteydessä, joihin yhdistetään maalämpöä tai aurinkolämpöä, niin voisiko laitteiston omistaja olla muu kuin taloyhtiö, hän kysyy.
 Selvityksessä kannetaan huolta myös liikenneverkosta. Airaksinen muistuttaa, että maan taloudelle tärkeä vienti on paljolti liikenneverkkojen varassa.
 – Helposti unohdetaan, että meidän 60 miljardin euron vienti on kiinni toimivasta infrastruktuurista. Sen lisäksi meillä on 30 miljardia palveluvientiä.
 Raportin mukaan Suomen liikenneinfrastruktuurin rahoituksen pitäisikin olla 2,3 miljardia eli prosentti bruttokansantuotteesta vuosittain, jotta investoinnit yltäisivät Ruotsin tasolle. Nyt se on 1,45 miljardia euroa.
 Ruotsilla on lisäksi pitkäjänteinen väylien kehittämisen ja ylläpidon suunnitelma, joka saa 60 miljardin euron rahoituksen vuosille 2018–2029.
 Airaksisen mukaan tällainen hallituskausien yli ulottuva suunnitelma pitäisi saada myös Suomeen.
 – Ehdottomasti, hän napauttaa.
 Parasta hanavettä vanhenevasta putkistosta
 Iloitsemisen aihe on myös se, että Suomessa on Euroopan paras hanaveden laatu.
 Hanaveden laaturiski on Suomessa 39 prosenttia, kun luku on esimerkiksi Ruotsissa 57 prosenttia. EU:n keskiarvo on 68 prosenttia.
 Samanaikaisesti vesihuoltoverkostojen saneeraustarve on merkittävä; viemäriverkostoista 12 prosenttia on erittäin huonossa kunnossa ja vesijohtoverkoista kuusi prosenttia.
 Vuoden 2019 Rakennetun omaisuuden tila eli Roti -raportti perustuu yli 100 kiinteistö- ja rakentamisalan asiantuntijan näkemyksiin.
 Raportin tilasto- ja faktapäivitykset sekä kansainväliset vertailut on tehnyt Teknologian tutkimuskeskus VTT. Selvityksen ovat rahoittaneet väylävirasto, ympäristöministeriö, maa- ja metsätalousministeriö, museovirasto sekä kiinteistö- ja rakennusalan järjestöt.
 Hankkeen päävastuullisena toteuttajana toimii Suomen Rakennusinsinöörien Liitto RIL ry.

Tuore raportti saattaa yllättää: Suomalaisten asunnot ovat eurooppalaisittain hyvässä kunnossa


Summary: Lentoyhtiö Norwegianin lentäjät saivat tietää yhtiön käytössä olevien Boeingin 737 Max 8 -koneiden uudesta automaatiojärjestelmästä vasta viime lokakuussa Indonesiassa tapahtuneen tuhoisan lento-onnettomuuden jälkeen.

Norwegianin lentokapteeni  Henri Airava  kertoo Yle Radio 1:n Ykkösaamun haastattelussa, että yhtiö sai turman jälkeen valmistajalta ensimmäistä kertaa tiedon siitä, että koneissa on käytössä uusi MCAS-järjestelmä, jonka on tarkoitus vakauttaa koneen käsittelyä.
 – Silloin Indonesian onnettomuuden yhteydessä tuli ensimmäisiä viitteitä. Yhtiö oli saanut lentokoneen valmistajalta tietoja tästä ja siinä tilanteessa siitä kerrottiin sitten meille. Sen jälkeen yhtiö on ohjeistanut meitä toimimaan ja tarkentanut ohjeistuksia asian suhteen, kertoo Airava.
 MCAS-järjestelmän tarkoituksena on estää  lentokoneen keulan liiallinen nouseminen , joka voi johtaa koneen vajoamiseen, eli sakkaamiseen.  Kaksi lähekkäin tapahtunutta  Boeing 737 Max 8 -koneen tuhoisaa turmaa on nostattanut epäilyjä siitä, että koneissa voisi olla järjestelmään liittyvä vika. Ainakin neljä yhdysvaltalaista lentäjää  on raportoinut  konemalliin liittyvistä ongelmista, joissa koneen nokka on kallistunut yllättäen alaspäin pian nousun jälkeen.
 Kohtauskulma-anturit sijaitsevat koneen sivuilla, ohjaamon alapuolella, näyttää Henri Airava.  Marko Tammi
 Norwegianin koneissa tälläisiä ongelmia ei ole havaittu, sanoo Airava. Yhtiö sai käyttöönsä ensimmäiset Boeing 737 Max 8 -koneet kesällä 2017, eikä vastaanlaisista ongelmista ole tähän mennessä raportoitu. Yhtiön kaikki 18 konetta ovat kuitenkin toistaiseksi lentokiellossa, kuten vastaavat koneet  muuallakin Euroopassa .
 Yhtenä syynä lentoturmiin on epäilty sitä että lentäjät eivät olisi tienneet MCAS-järjestelmästä, eikä heillä olisi ollut tarpeeksi koulutusta uuden konetyypin hallintaan. Boeing kertoo  viimeistelevänsä parhaillaan  turmakonetyypin ohjelmistopäivitystä ja lentäjien koulutusta järjestelmän käyttöön.
 Uusilla Boeing-koneilla joulukuusta 2017 alkaen lentäneen Airavan mukaan konetyyppi ei ole kovin paljon eronnut saman valmistajan vanhemmista konetyypeistä.
 – Niissä on pieniä herkkyyseroja, mutta käytännössä kone käyttäytyy kyllä samalla lailla.
 Airavan mukaan uuden konetyypin ominaisuuksia myös harjoiteltiin simulaattorissa ennen koneen käyttöönottoa.
 – Meillä on ohjeistus siihen miten pitää toimia, jos tälläinen trimmi (koneen nokan kallistus) lähtee liikkeelle ilman komentoa. Tämä muistuttaa tilannetta, jossa MCAS-järjestelmä on vikaantunut. Eli kyllä meidät on koulutettu siihen tilanteeseen jo simulaatiokoulutuksessa, sanoo Airava Ylen haastatelussa.

Norwegianin lentäjä Ylellä: Tieto Boeingin uudesta ominaisuudesta tuli Indonesian turman jälkeen


Summary: Asennetutkimuksessa vain viidesosa naisista ja alle puolet miehistä koki, että sukupuolet ovat Suomessa tasa-arvoisia keskenään.

Tästä on kyse Minna Canthin päivä, eli tasa-arvon päivä on yleinen liputuspäivä Suomessa joka vuosi 19. maaliskuuta. Tasa-arvon päivä on kirjailija Minna Canthin (1844–1897) syntymäpäivä. Yleiseksi liputuspäiväksi se tuli vuonna 2007. Minna Canth on kahdeksas suomalainen merkkihenkilö ja ensimmäinen suomalainen nainen, joka on saanut oman liputuspäivän.
 Kaksi kolmasosaa naisista kokee, että miesten asema suomalaisessa yhteiskunnassa on parempi kuin naisten. Samalla tapaa ajattelee noin puolet suomalaisista miehistä.
 Asenteet selviävät sosiaali- ja terveysministeriön vuoden 2017  tasa-arvobarometrista .
 Miespuoliset vastaajat ja nuoret ikäryhmät arvioivat muita useammin sukupuolten tasa-arvon jo toteutuneen. Naisista huomattava osa piti sukupuolia yhä epätasa-arvoisina keskenään.
 Yle kokosi Minna Canthin ja tasa-arvon päivän kunniaksi kahdeksan kohdan listan, jonka perusteella jokainen voi itse arvioida tasa-arvon toteutumista Suomessa.
 Tasa-arvo lukuina
 1. Naisia toistaiseksi enemmän kuin miehiä
 Vuoden 2017 lopussa Suomessa eli 5 513 000 ihmistä, joista 2 794 000 oli naisia ja 2 719 000 miehiä.
 Tilastokeskuksen ennusteen  mukaan tilanne näyttää varsin erilaiselta vuonna 2065, jolloin miehiä on jo selvä enemmistö väestöstä.
 Suomen kokonaisväkiluvun ennustetaan olevan tuolloin reilut kuusi miljoonaa henkeä, joista noin 3 020 000 ihmistä on miehiä. Suomalaisnaisia arvioidaan olevan alle 3 miljoonaa.
 Vuonna 2065 suomalaismiehiä ennustetaan olevan jo yli 3 miljoonaa, naisia selvästi vähemmän.
 2. Miehet kuolevat nuorempina
 Siinä missä vastasyntyneiden suomalaislasten elinajanodote oli 1900-luvun alussa vain vähän päälle 40 ikävuotta, elävät suomalaiset nykyään jopa kaksi kertaa kauemmin.
 Naisten elinajanodote vuoden 2017 lopulla oli 84,2 vuotta ja miesten 78,7 vuotta.
 3. Naiset pärjäävät koulumaailmassa
 Suurin osa (57,4 %) korkea-asteen tutkinnon suorittaneista suomalaisista on naisia.
 Ammatillisen peruskoulutuksen suorittaneita miehiä on naisia enemmän, eli 52,8 prosenttia valmistuneista.
 Naisia on tyypillisesti ollut enemmistö etenkin terveys- ja hyvinvointialoilla, humanistisilla aloilla ja taidealoilla, palvelualoilla sekä kaupan, hallinnon ja oikeustieteiden aloilla.
 Maa- ja metsätalousaloilla sekä luonnnotieteellisillä aloilla sukupuolten välillä ei ole juuri eroa.
 Miehet puolestaan hallitsevat tekniikan aloja, tietojenkäsittelytiedettä sekä tietoliikenteeseen liittyviä aloja. Esimerkiksi tietojenkäsittelyn ja tietoliikenteen parista valmistuneista yli 92 prosenttia oli miehiä vuonna 2016.
 4. Miehet porskuttavat työelämässä
 15–64-vuotiaiden suomalaisten työllisyysaste vaihtelee hieman riippuen siitä, kumpaa sukupuolta katsotaan. Vuonna 2017 naisten työllisyysaste oli 68,5 prosenttia, kun miehistä töissä oli 70,7 prosenttia.
 Työttömyysasteet vuonna 2017 olivat naisilla 8,4 prosenttia ja miehillä 8,9 prosenttia.
 Vain joka kymmenennen miehen esimies on nainen.
 5. Naispomo saa alaisekseen usein toisia naisia
 Vaikka naisten määrä esimiestehtävissä on kasvanut tasaisesti jo vuosikymmeniä, johtavat naiset edelleen useimmiten saman sukupuolen edustajia.
 Kun Tilastokeskus tutki asiaa vuonna 2013, vain noin joka kymmenes työssäkäyvä mies kertoi esimehensä olevan nainen. Kaikista työssäkäyvistä suomalaisista, joiden esimies on nainen, huimat 65 prosenttia oli tilastojen mukaan naisia itsekin.
 6. Miehet tienaavat 600 euroa enemmän kuussa
 Palkkaerot sukupuolten välillä ovat yhä selkeitä. Vuonna 2017 Tilastokeskus laski naisen euron olevan 84 senttiä miehen eurosta.
 Vuonna 2016 naiset saivat palkkaa keskimäärin 3 0 75 euroa kuukaudessa. Samaan aikaan miehille maksettiin kuukauden työstä keskimäärin 3 675 euroa.
 Naiset tekivät kotitöitä keskimäärin 3 tuntia 41 minuuttia vuorokaudessa. Miehillä vastaava aika oli 2 tuntia 33 minuuttia.
 7. Nainen hoitaa lapset, mies pihan ja eläimet
 Kun Tilastokeskus tutki suomalaisten vuosina 2009–2010 kotitöihin käyttämää aikaa, kävi ilmi, että naiset puurtavat kodeissa miehiä useammin tai ainakin käyttävät kotitöihin enemmän aikaansa kuin miehet.
 Jos kaikki kotityöt lasketaan yhteen, kului naisilla niiden hoitamiseen keskimäärin 3 tuntia 41 minuuttia vuorokaudessa. Miehillä vastaava aika oli 2 tuntia 33 minuuttia.
 Naisten tehtäviksi koettiin erityisesti ruoanlaitto, ostosten teko, yleinen siivous sekä lastenhoito.
 Kotitöitä tekevien miesten aika kului puolestaan eniten ostoksilla, ruoanlaitossa, siivouksessa sekä pihan ja eläinten hoidossa.
 8. Miehet syyllistyvät väkivaltaan, naiset kavalluksiin
 Ylivoimaisesti suurin osa rikoksesta epäillyistä (82,3 %) oli miehiä vuonna 2017.
 Miesten suuri määrä korostuu eniten seksuaalirikosten kohdalla, sillä epäillyistä 98,5 prosenttia oli miespuolisia.
 Miesepäiltyjen määrä on erityisen korkea myös vakavissa väkivaltarikoksissa, kuten tapoissa ja murhissa (vähintään 95 % epäillyistä).
 Naisten osuus korostui puolestaan eräissä talousrikoksissa, kuten törkeissä kavalluksissa. Esimerkiksi törkeistä kavalluksista epäillyistä 43,7 % oli naisia.
 Kaiken kaikkiaan eri rikoksista vuonna 2016 tuomion saaneista 74,1 % oli miehiä ja 25,9 % naisia.

Tällainen on nyky-Suomi: Kahdeksan faktaa naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta


Summary: Pelastuslaitos tiedottaa suuresta, vaarallisen aineen onnettomuudesta Uudessakaupungissa.

Lannoitteita valmistavan Yaran Uudenkaupungin tehtaalla on käynnissä suuri vaarallisen aineen onnettomuus.
 Pelastustoimet ovat pelastuslaitoksen mukaan käynnissä.
 Uudenkaupungin Yaran tehdas käsittää kaksi typpihappotehdasta ja kaksi lannoitetehdasta sekä voimalaitoksen. Tehtaiden päätuotteita ovat Yrana sivujen mukaan NPK-lannoitteet maatalouden käyttöön ja typpihappoa lannoitteiden raaka-aineeksi sekä teollisuuden käyttöön. Tehtaalla on noin 240 työntekijää.
 Aiheesta lisää hetken kuluttua.

Yaran tehtaalla vaarallisen aineen onnettomuus Uudessakaupungissa – pelastustoimet käynnissä


Summary: Ampuja surmasi kolme ihmistä raitiovaunussa Utrechtissa maanantaina.

Yksi uhreista Hollannin Utrechin ampumisessa on epäillyn tekijän täti, kirjoittaa muun muassa saksalainen Bild. Poliisi ei ole vahvistanut tietoa.
 Bild on haastatellut epäillyn naapuria. Hänen mukaansa mies ei ollut radikalisoitunut.
 – Hän ei ole uskonnollinen tai radikalisoitunut. Kyseessä on perheriita. Hän halusi rahaa tädiltään, joka ei antanut sitä hänelle, naapuri sanoo.
 Poliisi tiedottanee lisää ampumisesta tänään.
 Ampuja pidätettiin illalla
 Poliisi on pidättänyt kolmannen henkilön Utrechtin eiliseen raitiovaunuampumiseen liittyen, kertoi hollantilaismedia aikaisemmin tänään.
 De Telegraaf -lehden mukaan vielä ei tiedetä, mitä yhteyksiä kiinniotetulla mahdollisesti on ampumiseen.
 Poliisi kertoi eilen illalla pidättäneensä massiivisen etsintäoperaation jälkeen ampumisesta epäillyn miehen. Aiemmin poliisi oli pidättänyt myös toisen miehen tapaukseen liittyen. Ratsioita tehtiin myös muualla Hollannissa.
 Kolme ihmistä kuoli ja viisi haavoittui maanantain ampumisessa Utrechtissa. Maanantai-illan tietojen mukaan haavoittuneista kolme oli kriittisessä tilassa.

Utrechtin ammuskelun taustalla perheriita? – Mediatietojen mukaan yksi uhreista oli epäillyn täti, joka ei antanut ampujalle rahaa


Summary: Yhdessä tapauksessa uhri oli hakenut lähestymiskieltoa, mutta asiaa ei ehditty käsitellä ennen veritekoa, vaan uhri menetti henkensä.

Tästä on kyse Turvakotien ja turvakotien perhepaikkojen määrää Suomessa on lisätty viimevuosina. Tänä vuonna turvakotitoimintaan on budjetoitu 2 miljoonaa euroa enemmän kuin viime vuonna. Rahat tullaan käyttämään uuden turvakodin perustamiseen Äänekoskelle Keski-Suomeen sekä nykyisten turvakotien toimintaedellytysten parantamiseen. Nykyisen turvakotilain tullessa voimaan vuonna 2015 turvakoteja oli koko Suomessa 19 ja asiakaspaikkoja 114. Vuoden 2019 kesään mennessä turvakoteja tulee olemaan 28 kappaletta ja asiakaspaikkoja 202. Turvakotipalvelujen tarve vaihtelee usein alueittain. Esimerkiksi vuonna 2017 Kuopion turvakoti oli yli puolet vuodesta täynnä, kun vaikkapa Joensuussa täyttä oli vuoden aikana vain 17 päivänä.
 Suomen maine tasa-arvon luvattuna maana on varsin kyseenalainen, jos katsoo  parisuhdeväkivaltatilastoja .
 Vuonna 2017 pari- ja lähisuhdeväkivallan uhriksi joutui 8 300 suomalaista.
 Aikuisista uhreista 76,3 prosenttia oli naisia. Reilussa 80 prosentissa tapauksista tekijäksi epäilty oli mies.
 Vuotuisen henkirikosseurannan mukaan yhteensä 131 suomalaista kuoli parisuhdekumppaninsa surmaamana vuosina 2011–2017. Heistä naisia oli 78 prosenttia ja miehiä 22 prosenttia.
 Pelkästään vuonna 2017 parisuhdekumppaninsa tekemään väkivaltaan kuoli 17 naista ja kolme miestä.
 Poliisilla tieto etukäteen
 Vuosina 2010–2016 surmatuista parisuhdeväkivallan naisuhreista 22 prosenttia ja miesuhreista 3 prosenttia oli ennen kuolemaansa ollut yhteydessä poliisiin tekijän väkivaltaisen käytöksen johdosta.
 Naisista kuusi prosenttia oli ollut samasta syystä aikaisemmin turvakodissa.
 Niin ikään kuudella prosentilla naisuhreista oli surmansa tapahtuma-aikana voimassa oleva lähestymiskielto.
 Yhdessä tapauksessa uhri oli hakenut lähestymiskieltoa, mutta päätöstä asiasta ei ehtinyt tulla ennen kuin nainen menetti väkivaltaisesti henkensä.
 Suuria alueellisia eroja
 Perhe- ja lähisuhdeväkivallan esiintyvyydessä on selkeitä maakunnallisia eroja.
 Vuonna 2017 huonoin tilanne oli Keski-Suomessa, Kainuussa ja Pohjois-Savossa, joissa lähisuhdeväkivaltaa ilmeni valtakunnallisesti vertaillen  kaikkein eniten .
 Perhe- ja lähisuhdeväkivaltaa havaittiin keskivertoa enemmän myös Etelä-Savossa, Lapissa, Pirkanmaalla ja Uusimaalla.
 Häntäpäätä tilastoissa pitivät Etelä-Karjala ja Pohjois-Karjala, joissa lähisuhdeväkivaltaa tuli poliisin tietoon kaikkein vähiten.

Parisuhdeväkivalta tappanut viime vuosina yli 130 suomalaista – suuri osa yritti saada apua ennen kuolemaansa