Summary: Mistä on kyse Omaninlahden tankkeri-iskuissa? Tämä tilanteesta tiedetään nyt.

Omaninlahden eilinen tankkeri-isku on nostanut öljyn markkinahintaa ja nyt pohditaan, kuka oli iskun takana ja mitä siitä voi seurata.
 Näin tapahtumat etenivät
 Omaninlahdella, strategisesti merkittävän Hormuzinsalmen itäpuolella Iranin rannikkovesillä iskettiin yhteen japanilaisomisteiseen ja yhteen norjalaiseen tankkeriin varhain torstaiaamuna.
 Norjalaisomisteinen Front Altair kuljetti teollisuusbensiiniä Qatarista Taiwaniin. Japanilaisomisteinen Kokuka Courageous kuljetti metanolia ja oli matkalla Saudi-Arabiasta Singaporeen.
 Yhdysvaltojen merivoimat vastaanotti varhain aamukuudelta paikallista aikaa hätäkutsun norjalaisalukselta. Seuraava hätäkutsu tuli aamuseitsemältä, lähettäjänä oli japanilaisomistein Kokuka Courageous. Alukset raportoivat räjähdyksistä.
 Yhdysvaltojen laivaston hävittäjäalus USS Bainbridge oli lähistöllä ja siirtyi kohti tapahtumapaikkaa.  BBC:n mukaan  USS Bainbridge havaitsi läheistöllä Iranin merivoimien aluksia.
 Molempien iskun kohteeksi joutuneiden alusten miehistö evakuoitiin lähellä olleisiin aluksiin. Yhdysvallat ja Iran ovat molemmat julkaisseet kuvia evakuoiduista miehistön jäsenistä, BBC kertoo.
 Tiedonhankina: Teemu Juhola / Yle
Grafiikka: Tanja Ylitalo / Yle
 Vielä ei ole selvillä, millä aluksiin hyökättiin. Se tiedetään, että molemmilla sattui räjähdyksiä.
 Reutersin mukaan on mahdollista, että norjalaiseen Front Altairiin kohdistuneessa hyökkäyksessä on saatettu käyttää magneettista miinaa. Aluksella tapahtui kolme räjähdystä. Alus syttyi iskussa tuleen ja sen oikeassa kyljessä paloi perjantai-iltapäivään saakka.
 Japanilaisalukseen iskettiin kaksi kertaa. Aluksen runkoon tuli reikä vesirajan yläpuolelle. Aluksen konehuoneeseen syttynyt palo on uutistoimistojen saatu sammumaan.
 Kokuka Courageousin laivanvarustamo torppasi perjantaina väitteet siitä, että japanilaisalukseen olisi isketty torpedoilla.
 Iskujen tekotapa vielä mysteeri
 Laivanvarustamo Kokuka Sangyo kertoi perjantaina tiedotustilaisuudessa, että sen omistamaan Kokuka Courageous -alukseen tehtiin kaksi iskua "lentävillä esineillä".
 Uutistoimisto AFP:n tietojen mukaan japanilaisomisteisen aluksen miehistö on kertonut nähneensä, että jotain lensi ilmassa. Tämän jälkeen he ovat löytäneet aukon aluksen kyljessä ennen kuin alusta vavisutti toinen räjähdys.
 Yhdysvaltojen asevoimat on julkaissut videon, joka Yhdysvaltojen mukaan näyttää, kuinka Iranin vallankumouskaarti poistaa räjähtämättömän miinan aluksen kyljestä.
 Britannian yleisradioyhtiö BBC:n mukaan Yhdysvallat on myös julkaissut kuvan, jossa ilmeisesti näkyy rähjähtämätön miina japanilaisaluksen kyljessä ennen kuin se on poistettu.
 Reikä ja miina (oikealla)  Kokuka Corageousin kyljessä. Yhdysvaltain puolustusvoimat / EPA
 Kuka on iskun takana?
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja ulkoministeri  Mike Pompeo  ovat syyttäneet Irania tapahtuneesta. Ulkoministerin mukaan tiedustelutiedot todistavat Iranin osallisuuden. Pompeon mukaan Iranin tarkoituksena oli häiritä öljynkuljetuksia Hormuzinsalmessa ja kiristää jännitteitä alueella. Myös Britannian ulkoministeri  Jeremy Hunt  on kertonut pitävänsä Irania syyllisenä iskuihin.
 Vielä ei ole saatu poissuljettua sitä, että hyökkäysten taustalla olisi ollut Iranin tukema aseellinen ryhmä, esimerkiksi Iranin tukemat huthikapinalliset.
 Iran on kiistänyt syytteet jyrkästi. Se pitää Yhdysvaltojen esittämiä todisteita perättöminä. Iran on syyttänyt hyökkäyksestä Yhdysvaltoja ja liittolaisia, Saudi-Arabiaa ja Arabiemiirikuntia.
 Edellisestä iskusta kuukausi
 Runsas kuukausi sitten, 12. toukokuuta Fujairan sataman edustalla Hormuzinsalmessa tehtiin samantyyppinen isku, joissa vahingoittui kaksi sauditankkeria, yksi Norjan tankkeri ja yksi Arabiemiraattien alus.
 Arabiemiirikuntien tekemän selvityksen mukaan iskuissa käytetyt miinat ja niiden käytön vaatima osaamisen taso viittasivat valtiolliseen tekijään. Selvityksessä ei otettu kantaa siihen, oliko tekijä Iran tai ylipäätään mainittu, mikä valtio voisi olla kyseessä.
 Yhdysvaltain presidentin turvallisuusneuvonantaja  John Bolton  syyttää Irania toukokuun iskuista.
 Toinen vaihtoehtoinen teoria toukokuun iskuille on se, että iskujen takana olivat huthikapinalliset, jotka taistelevat Jemenissä Saudijohtoista koalitiota vastaan.
 Tilanne voi kärjistyä nopeasti
 Tilanne voi kärjistyä nopeasti arvioituna lähestulkoon avoimen sodan partaalle, arvioi Maanpuolustuskorkeakoulun dosentti, jihadismiin erikoistunut tutkija  Antti Paronen  Ylen Ykkösaamussa.
 – Iran ja Saudi-Arabia tietävät, että mikäli tällaiseen sotaan lähdettäisiin se olisi molemmille valtioille äärimmäisen tuhoisaa. Ei vähiten siitä syystä, että Yhdysvaltojen sotilasmahti tuolla alueella, erityisesti Irania vastaan on merkittävää.
 Parolan mukaan yksittäisten tankkeri-iskujen sijaan kärjistyneen tilanteen taustalla vaikuttavat muut seikat.
 Iranin osuus Syyrian sodassa, Saudi-Arabian operaatiot Jemenissä ja Iranin osuus siellä sekä Yhdysvaltojen ja Iraninin välisen ydinsulkusopimuksen purkautuminen ovat kiristäneet maiden välisiä suhteita.
 – Ja tietysti se, että Yhdysvallat on tehnyt aktiivisen voimapoliittisen paluun Lähi-itään ja osoittaa sotilaallista mahtiaan yhä merkittävällä tavalla.
 Ohjelmajohtaja  Mika Aaltola  Ulkopoliittisesta instituutista arvioi Radio Suomen Päivän haastattelussa, että vaikka Yhdysvalloilla on paljon kalustoa seudulla, kyse ei ole laajamittaisen yhteenoton valmistelusta, sillä joukkoja ei ole siihen tarkoitukseen tarpeeksi.
 Aaltola muistuttaa, että Yhdysvaltojen rooli Persianlahden alueen turvatakaajana on merkittävä.
 Yhdysvaltojen Iranille asettamat ankarat pakotteet ovat Aaltolan mukaan ajaneet Iranin ahtaalle. Aaltolan mukaan Iran voi jatkaa provosointia, mutta sen pääasiallinen tavoite on päästä pois sanktioiden alta.
 Aaltola pitää epätodennäköisenä, että selkä seinää vasten ajettu Iran sulkisi Hormuzinsalmen, sillä se uhkaisi välittömästi Yhdysvaltojen intressejä ja voisi synnyttää laajemman konfliktin alueelle.
 Lue myös:
 Trump: Iran syyllinen Omaninlahden tankkeri-iskuun – "Seuraukset jäävät nähtäviksi"
 Yhdysvallat julkaisi videon, jolla Iran poistaa sen mukaan miinaa iskun kohteeksi joutuneen aluksen rungosta – Varoittaa Iranin "selvästä uhasta"
 Kaksi tankkialusta hyökkäyksen kohteina Persianlahdella

USA syyttää, Iran kiistää – Omaninlahden laivaiskujen tekijä on yhä mysteeri, ja "tilanne voi kärjistyä nopeasti"


Summary: Yhdysvaltojen viranomaisia pakoileva Snowden sanoo elävänsä Venäjällä nykyään melko normaalia elämää.

Yhdysvaltojen jahtaamilla tietovuotajilla näyttää olevan aiempaa tukalammat oltavat – ainakin jos seuraa vuotosivusto Wikileaksin  Julian Assangen  ahdinkoa.
 Ecuadorin suurlähetystössä Lontoossa lähes seitsemän vuotta piilotellut Assange  pidätettiin huhtikuussa , ja seuraavaksi häntä  uhkaa karkotus Yhdysvaltoihin  ja jopa 175 vuoden vankeustuomio.
 Sen sijaan kuusi vuotta maanpaossa Venäjällä viettäneen  Edward Snowdenin  asiat ovat paremmalla tolalla.
 – Elämästäni on itse asiassa tullut melko normaalia, Snowden sanoo Verkkosivusto Vicen huhtikuussa julkaisemassa  podcast-haastattelussa .
 Mielenosoittajat vaativat Snowdenin armahtamista Hongkongissa syksyllä 2016. Jerome Favre / EPA
 Vuonna 2013 Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuspalvelun NSA:n alihankkijalle työskennellyt Snowden vuosi medialle tuhansia salaisia asiakirjoja.
 Uutiset Yhdysvaltojen maailmanlaajuisesta urkintajärjestelmästä aiheuttivat laajan poliittisen skandaalin – ja toivat Snowdenille vakoilusyytteet.
 Tietovuotaja pakeni kotoaan Havaijilta Hongkongiin. Sieltä oli tarkoitus jatkaa samaiseen eteläamerikkalaiseen Ecuadoriin, joka tarjosi suojan myös Assangelle.
 Matka kuitenkin katkesi Moskovan lentokentälle, kun Yhdysvallat mitätöi Snowdenin passin. Myöhemmin hän sai Venäjältä väliaikaisen turvapaikan, jonka voimassaoloa on jatkettu jo useasti. Snowden kiittää onneaan.
 – Muuten olisin nyt Guantánamossa. Tai kuollut.
 Tiedusteluyhteisön Mordor
 Snowden kertoo podcast-haastattelussa, ettei hänen tarkoituksensa todellakaan ollut päätyä Venäjälle. Yhdysvaltalaisessa tiedusteluyhteisössä maata pidetään lähinnä  Taru sormusten herrasta  -maailman Mordorina.
 Otsikoista pudonneet: Edward Snowden Edward Snowden Reuters Tietotekniikka-ammattilainen, joka vuosi medialle tuhansia salaisia asiakirjoja turvallisuuspalvelu NSA:n toiminnasta vuonna 2013. Vuodot paljastivat Yhdysvaltojen maailmanlaajuisen urkintajärjestelmän, jonka avulla pystyi vakoilemaan sähköposteja ja puhelutietoja. Työskenteli NSA:n keskuksessa Havaijilla konsulttiyhtiö Booz Allenin palveluksessa. Yhdysvallat syyttää mm. vakoilusta. On saanut Venäjältä väliaikaisen turvapaikan, jota on uusittu säännöllisesti. Tämä juttu on toinen osa Ylen ulkomaantoimituksen  kesäsarjassa  kansainvälisen julkisuuden unohtamista ihmisistä.
 Mutta tietovuotajan elämästä on tullut helpompaa kuin hän odotti.
 35-vuotias Snowden sanoo päiviensä täyttyvän pitkälti työnteosta.  Hän työskentelee  lehdistönvapautta puolustavan, joukkorahoituksella toimivan  Freedom of the Press -säätiön  puheenjohtajana. Tavoitteena on parantaa toimittajien ja heidän lähteidensä tietosuojaan.
 Lisäksi hän esiintyy puhujana erilaisissa tilaisuuksissa videolinkin kautta,  viimeksi toukokuun lopussa  kanadalaisella Dalhousien yliopistolla.
 – Huvittaa, kun minun sanotaan piileskelevän tai oleskelevan ”salaisessa paikassa”. Se ei pidä paikkaansa. Itse sanon aina avoimesti istuvani omassa asunnossani.
 Pizzaa ja pleikkaria
 Snowden kertoo asuvansa Moskovassa yhdessä tyttöystävänsä kanssa. Kyseessä on sama tyttöystävä,  tankotanssia harrastava  yhdysvaltalainen  Lindsay Mills , joka  muutti Moskovaan  jo vuonna 2014 ja jonka kanssa Snowden asui jo Havaijilla.
 Pariskunnan kerrotaan tutustuneen yhdessä venäläiseen teatteri- ja kulttuurimaailmaan. Viisumirajoitusten takia Mills ei kuitenkaan ole asunut Moskovassa kokoaikaisesti.
 Mills on julkaissut Twitterissä kuvia pariskunnan elämästä.
 Vice-sivuston Cyber-podcastissa Snowden kertoo myös muiden läheistensä käyneen Moskovassa kylässä.
 Snowden sanoo podcastissa osaavansa venäjää " nemnogo " eli aika vähän. Hän luonnehtii kielitaitoaan ravintolavenäjäksi.
 Pelmenien ja vodkan sijaan tietotekniikka-ammattilainen kuitenkin kertoo tilaavansa mieluummin pizzaa. Amerikkalaiseen makuun sopivat kuulemma ainakin kaupungin Pizza Hut ja Papa John’s -ravintolat.
 Elokuvaohjaaja Oliver Stone teki Snowdenista vuonna 2016 elokuvan, jota esitettiin eri puolilla maailmaa.
 Myikö Ecuador Assangen?
 Moskovan lentokentälle jumiuduttuaan Snowden turvautui vuotosivusto Wikileaksin asianajajien apuun. Assangeen hänet on rinnastettu siitä lähtien.
 Snowden on tuominnut Assangen pidätyksen. Hän kuvasi sitä Twitterissä ”lehdistönvapauden mustaksi päiväksi”:
 Podcast-haastattelussa Snowden kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että Ecuador sai Kansainväliseltä valuuttarahastolta IMF:ltä 4,2 miljardin dollarin eli lähes 3,9 miljardin euron lainan noin kuukautta ennen Assangen pidätystä.
 Assangen puolustajat ovat kuitenkin olleet harvassa, etenkin demokraattien presidentinvaalikampanjaan vuonna 2016 kohdistuneiden Wikileaks-vuotojen jälkeen.
 – Julian on nykyään niin surullisen tahriintunut hahmo. Moni amerikkalainen inhoaa häntä. Tämän ei kuitenkaan pitäisi estää hänen asiansa puolueetonta käsittelyä julkisuudessa, Snowden sanoo
 Hän mainitsee podcastissa ohimennen, että käyttää oman julkisuuskuvansa rakentamisessa asiantuntija-apua.
 Snowdenia Hongkongissa majoittaneista ihmisistä kaksi, Keana ja Vanessa Rodel (toinen ja kolmas vasemmalta), on saanut turvapaikan Kanadasta. Jerome Favre / EPA
 "En tule koskaan olemaan turvassa"
 Tänä keväänä  Snowden on kampanjoinut  myös häntä pakomatkalla kuusi vuotta sitten auttaneiden ihmisten puolesta.
 Hongkongissa joukko Snowdenia majoittaneita ihmisiä on joutunut vaikeuksiin, kun heidän roolinsa tuli ilmi.
 Filippiiniläinen  Vanessa Rodel  ja hänen tyttärensä  Keana  saivat keväällä turvapaikan Kanadasta. Snowden toivoo, että Kanada ottaisi vastaan myös viisi häntä auttanutta srilankalaista, jotka Hongkong on uhannut karkottaa.
 Oman turvallisuutensa puolesta tietovuotaja ei myönnä olevansa huolissaan.
 – En varmaankaan tule koskaan olemaan turvassa, Snowden sanoi  Paris Match -lehden haastattelussa  viime syksynä.
 – Mutta jos olisin halunnut pysyä turvassa, olisin jäänyt Havaijille.

Tietovuotaja Edward Snowden kiittää Moskovan pizzatarjontaa ja onneaan: Ilman Venäjän turvapaikkaa "olisin Guantánamossa tai kuollut"


Summary: Liikuntavälineeksi kehitellyn hulavanteen räjähdysmäinen kysyntä tuli myyjille yllätyksenä.

Hulavanteen myynti lähti huimaan nousuun liikunta- ja urheiluvälineliikkeissä alkuviikosta. Nyt odotetaan varastojen täydennystä.
 Säännöllinen vanteen pyöritys kaventaa Helsingin yliopiston  tuoreen tutkimuksen  mukaan senttejä vyötäröltä ja vaikuttaa muutenkin suotuisasti terveyteen.
 Lasten muovisesta hulavanteesta kuntoiluun kehitelty versio eroaa muun muassa siinä, että sitä on terästetty kilon–parin painolla. Hinta liikkuu kolmenkympin molemmin puolin välineen painon mukaan.
 – Maanantaina, kun aiheesta oli ollut juttua Ylen aamu-tv:ssä ja sen perään iltapäivälehdissä, meiltä lähtivät hulavanteet käsistä, kertoo myyjä  Anssi Arjala  Lahden XXL-liikkeestä.
 Hulavanteen pyöritys on hauskaa ja tehokasta.  Vientijohtaja Pekko Hokkanen näyttää mallia. Tuija Veirto/ Yle
 Tuote on Arjalan mukaan loppunut kaikista ketjun myymälöistä kautta maan ja myös verkkokaupasta.
 – Lisää odotetaan viimeistään juhannuksen jälkeen. Tulossa on kunnon satsi.
 Monessa muussakin urheiluvälineliikkeissä myydään parhaillaan ”ei-oota” ja odotetaan varastojen täydennystä.
 – Meillä ei hulavannetta ollut aiemmin myynnissä, mutta nyt kysyntä on ollut niin kovaa, että otimme sen valikoimiin, kertoo myyjä  Janne Ijäs  TeamSportia Hämeenlinnasta.
 Suomalainen ilmiö
 Lahtelaisen Gymstic-kuntoiluvälineyrityksen vientijohtaja  Pekko Hokkanen  kertoo, että maanantaina puhelimet alkoivat soida.
 – Myimme lyhyessä ajassa kaikki kaksituhatta tuotetta varastosta loppuun. Nyt haalimme kuumeisesti Euroopan välivarastoistamme täydennystä.
 Vastaavaa buumia ei Hokkasen mukaan muualla ole.
 Hän muistelee, että vastaava ilmiö koettiin aikanaan Suomessa myös stepperi-kuntolaitteen kanssa.
 – Uskoisin, että syksyllä tilanne ja hulavanteen kysyntä alkaa taas tasaantua. Mutta nyt kun kaikki haluavat sen samaan aikaan, tässä tehdään kellon ympäri töitä.
 Lue myös:
 Hulavanteen pyöritys kaventaa vyötäröä tehokkaasti, paljastaa suomalaistutkimus
 Hulavanne ja jalkapallo sopivat myös golfkentälle – Naperogolf kurssittaa päiväkoti-ikäisiä

Hulavanteesta tuli lyhyessä ajassa niin iso hitti, että myymälöiden hyllyt tyhjenivät – juhannuksen jälkeen helpottaa?


Summary: Vahvat taustajoukot voivat viedä taitavan kuskin pitkälle, mutta ilman rahaa tie menestykseen tyssää helposti.

Seinäjokelainen  Eetu Latvala  vetää päällensä haalarit ja painaa kypärän päähänsä viileässä kesäillassa. 19-vuotiaalla rallikuskilla on pari tuntia aikaa harjoitella muiden joukossa Ylistaron testipätkällä.
 19-vuotias Latvala ottaa osaa ensimmäiseen SM4-osakilpailuunsa Seinäjoella Pohjanmaa Rallissa tulevana viikonloppuna. Takana on esimerkiksi muutamia junnukisoja, ja Latvala on ajanut rallia vasta verrattain vähän aikaa.
 Moni aloittaa ralliharrastuksen jo tenavana, Latvala vasta 16-vuotiaana.
 Latvala sanoo perheen lisäksi kavereiden tukevan ralliharrastusta. Ylistarossa huoltojoukoissa hänellä oli mukanaan Juho Haapala (vas.). Mirva Ekman/Yle
 – On noilla jääradoilla ja peltoautoilla tullut rääsättyä, mutta ensimmäisen ralliauton laitoin rippikoulurahoilla. Olen siis aloittanut ajamisen itsenäisesti monista poiketen, Latvala kertoo.
 3-vuotiaana hän kertoo olleensa ensimmäistä kertaa Jyväskylän rallissa.
 – Olin sanonut palatessa äidille, että kyllä oli lapsellista touhua. Siitä se kuitenkin lähti, Latvala virnuilee.
 Huippukuskejakin tippuu
 Huoltomiehenä, toimitsijana ja kartturina pitkän uran rallin parissa tehnyt ja parhaillaan Pohjanmaa Rallin kilpailunjohtajana toimiva  Erkki Hemminki  tietää, ettei kovin moni nouse rallissa menestykseen asti.
 – Suomessa on paljon hyviä kuskeja, mutta ei rahaa. Jopa huippukuljettajia on tippunut siksi, ettei ole ollut varaa jatkaa, Hemminki harmittelee.
 Ensimmäisen ralliauton Latvala laittoi rippirahoillaan. Tällä hetkellä alla on Honda Civic Type R. Mirva Ekman/Yle
 Rahaa palaa aluksi myös näyttöjen keräämiseen, koska yhteistyökumppanitkin pitäisi ensin vakuuttaa omista taidoista.
 Huipulle asti pääsevät vain harvat, mutta SM-tasollekin voi Hemmingin mukaan nousta ehkä vain muutama sadasta. Menestykseen vaaditaan paljon työtä: vahvat tukijoukot, osaamista ja taitoa, rahaa ja omaa tahtoa, sekä ripaus lisäksi tuuria.
 Esimerkiksi SM1-sarjassa rahaa voi palaa kymmeniä tuhansia euroja per kisa. Kuluvia ja kalliitakin osia on autossa paljon renkaita myöten ja autoja huolletaan tiheään.
 Erilaisia hevosvoimia
 Latvala kertoo suvussaan olevan lähinnä hevosurheilutaustaa ja sanoo olevansa itse ensimmäinen moottoriurheilusta innostunut.
 – Paappa sanoi, että pistä tuo ralliauto pois ja laitetaan hevonen tilalle. En siitä sitten innostunut, hymyilee Latvala.
 Pohjanmaa Rallin lisäksi Latvala aikoo osallistua tänä kesänä Vetomies-kilpailuun Jyväskylässä. Seuraava haave on päästä kiertämään SM-rallin sarja kokonaisuudessaan kenties jo ensi vuonna.
 Latvala valitsi toisenlaiset hevosvoimat alleen. Mirva Ekman/Yle
 Haaveen saavuttamiseksi nuori mies tarvitsee kuitenkin lisää tukijoita, vaikka häneltä itseltään sisua työnteon suhteen löytyykin. Hän laittoi toiminimen pystyyn jo pari vuotta sitten ja sen lisäksi käy myös päivätöissä. Myös perhe tukee tavoitteita.
 – Kyllä joka ikinen sentti menee tähän touhuun. En ole kuitenkaan laittanut tulevaisuutta tämän varaan, vaikka unelmia onkin, että pääsisi vielä pitkälle, Latvala kuittaa.

Ensimmäisen autonsa rippilahjarahoilla hankkinut 19-vuotias Eetu Latvala haluaa päästä rallissa pitkälle – kipinä syttyi 3-vuotiaana Jyväskylässä


Summary: Karhunpentu tallusteli Imatran keskusliikenneasemalla. Taksinkuljettaja Toni Nokelainen onnistui tallentamaan pennun seikkailut.

Taksinkuljettaja  Toni Nokelaisen  aamuöinen evästauko sai yllättävän käänteen Imatran taksiasemalla keskiviikon ja torstain välisenä yönä, kun nurkan takaa ilmestyi yhtäkkiä karhunpentu.
 – Siinä se juoksenteli edestakaisin keskusliikenneasemalla neljältä aamuyöllä. Ehdin napata kännykän esille ja kuvata sitä hetken aikaa ennen kuin karhunpentu poistui näkyvistä nurkan taakse, Nokelainen kertaa tapahtumia.
 Nokelainen soitti havainnostaan hätäkeskukseen ja kiersi autolla rakennuksen taakse vielä katsomaan, että näkyisikö karhunpentua jossain.
 – Hätäkeskuksesta sanottiin, että soittaa uudestaan, jos karhunpentua näkyy vielä jossain. Se oli kuitenkin ehtinyt poistua jonnekin, enkä enää nähnyt sitä.
 Nokelainen oli vähintäänkin hämmästynyt karhunpennun kohtaamisesta keskellä kaupunkia.
 – En ole ennen nähnyt karhua livenä, vaikka ajelen taksia yötä päivää milloin missäkin. Muita eläimiä on kyllä tullut vastaan aina hirvistä ja peuroista lähtien. Yllätti, että karhu voi tulla näinkin keskelle kaupunkia.
 Karhunpennun vierailusta Imatran keskustassa uutisoi ensin  Uutisvuoksi .
 "Karhunpennun päätökset eivät aina ole järkeviä"
 Ruokolahden-Imatran riistanhoitoyhdistyksen toiminnanohjaajan  Hannu Kurjen  mukaan yleisimmin karhunpennun voi nähdä harhailemassa keväällä, kun naaraskarhu erottaa erauspennun kiima-ajan alkaessa touko-kesäkuussa.
 Erauspennulla tarkoitetaan vuoden ikäistä karhunpentua.
 – Erauspentu joutuu silloin omille teilleen, eivätkä sen itsenäiset päätökset ole aina järkeviä. Se voi olla hieman pallo hukassa ilman opasta ja eksyä myös kaupunkialueelle.
 Nokelaisen kuvaaman videon perusteella Kurki arvioi pennun olleen nimenomaan omillaan oleva erauspentu.
 – Pentuja eksyy kaupunkialueelle silloin tällöin. Ei tämä ollut ensimmäinen kerta Imatralla tai muuallakaan.
 Imatran havainnon tapauksessa karhunpentu oli eksynyt keskelle kaupunkia. Lähin metsäalue keskusliikenneasemalta sijaitsee Vuoksen toisella puolella muutaman kilometrin päässä.
 – Ei kannata yrittää lähestyä eikä mennä silittämään karhunpentua, jos sellaisen kohtaa. Karhunpentu pelkää tilannetta enemmän kuin ihminen, Kurki ohjeistaa.

Yksinäinen karhunpentu harhaili ravintolan edessä keskellä kaupunkia – katso video


Summary: Tšernobylin ja Pripjatin alueille voi mennä ilman säteilypelkoa, jos matkailija noudattaa tiukkoja turvallisuusohjeita.

Tšernobylin vuoden 1986 ydinvoimalaonnettomuudesta on tullut tuore keskustelunaihe HBO:n uuden tv-sarjan  Chernobyl  ansiosta. Se on myös kiihdyttänyt alueelle matkustamista.
 Onnettomuusalueille matkoja järjestävä suomalainen Traveller on huomannut selkeän piikin matkavarausten määrissä viimeisen kuukauden aikana, eli sarjan ilmestymisen jälkeen.
 Uutistoimisto Reutersin  jutussa  paikallinen matkatoimisto taas kertoo matkavarausten kasvaneen peräti 40 prosenttia sarjan ilmestymisen jälkeen. Eräällä Tšernobyl-matkoja tarjoavalla sivustolla matkaa jopa mainostetaan sloganilla HBO:n minisarjasta tuttu.
 Helsingin Sanomien Nyt-liite puolestaan  uutisoi  somevaikuttajista, jotka ovat sarjan inspiroimina matkustaneet alueelle.
 – Ydinvoimalan onnettomuuspaikalle matkustaminen on extreme-turismia, kertoo matkatoimisto Travellerin toimiston päällikkö  Mari Floman .
 Turisti vierailemassa Pripjatin hylätyssä rakennuksessa kesäkuussa. Sergey Dolzhenko / EPA
 Omatoimisille Tšernobylin matkoille lähtee heidän kauttaan vajaa sata henkeä vuodessa. Matkatoimisto järjestää vuosittain myös neljästä viiteen pienryhmämatkaa, joille lähtee kerrallaan parikymmentä osallistujaa. Ikähaarukka on laaja, mutta matkailijoita yhdistää halu erilaiseen reissaamiseen.
 – Tšernobylin matkailu ei kuitenkaan ole mässäilyä tai "tuskaturismia". Matkailu osoittaa sen, miten massiivisia tuhoja inhimilliset virheet voivat aiheuttaa, Floman kuvailee.
 TV:stä tutut tapahtumapaikat turismin vetonauloina
 Tv-sarjojen ja elokuvien tapahtumapaikoille kohdistuu paljon turismia. Itä-Suomen yliopiston matkailuliiketoiminnan professori  Raija Komppula  ei ihmettele, että Tšernobylistä kertovalla sarjalla on vaikutuksensa matkailuun.
 Komppula mainitsee esimerkkinä vuoden 1999  Notting Hill  -elokuvan. Elokuvan suosio sai aikaan turismin aallon, jonka johdosta koko kaupunginosa muutti muotoaan.
 – Tšernobylin tapauksessa yhdistyy kaksi selvästi erottuvaa ilmiötä: tapahtumapaikalle matkustaminen ja katastrofialuematkailu. Tv-sarjojen ja elokuvien vaikutuksista matkailuun löytyy todella paljon esimerkkejä ja ilmiö on hyvinkin yleinen, Komppula kertoo.
 Pripjatin uimahallin allas on ollut tyhjillään yli kolme vuosikymmentä. Mårten Lampen / Yle
 Yleisiä vierailukohteita Tšernobylin ja Pripjatin alueilla ovat muun muassa avaamaton huvipuisto, uimahalli ja lastentarha. Hylätty maailmanpyörä, rähjäinen allasalue ja lastentarhan tyhjät lastensängyt ovat eräitä mieleenpainuvimmista nähtävyyksistä.
 Lue lisää:   Ylen toimittaja vieraili Tšernobylin maisemissa vuonna 2016
 Pripjatin kaupunki tyhjennettiin onnettomuuden johdosta nopeasti, mikä on tehnyt kaupunkiin pysähtyneisyyden tunnelman. Ukrainassa, entisessä Neuvostoliitossa sijaitsevasta kaupungista evakuoitiin 50 000 ihmistä. Floman kuvailee ajan pysähtyneen hylätyssä kaupungissa 33 vuoden takaiseen.
 – Kaupungista näkyy, kuinka sieltä on jouduttu lähtemään ilman, että on ehditty ottaa mitään mukaan. Se tekee alueesta kiehtovan, Floman kuvailee.
 – Pripjatin tyhjissä kerrostaloissa Geiger-mittari kädessä käveleminen on, no, hämmentävää.
 Uhkakuvia todistamassa omin silmin
 Joensuulainen  Pekka Uuranne  vieraili Tšernobylin onnettomuusalueilla 2011. Myös hänelle ajatus matkasta tuli televisiosta: paikan päällä kuvatusta Madventures-sarjan jaksosta. Uuranne kuvailee matkakokemustaan herättäväksi.
 – Tšernobylissä käydessä tajusi, minkälaisista voimista on kyse siinä tilanteessa, kun riskit realisoituvat, Uuranne toteaa.
 – Pääsimme kiertämään oikeastaan kaikissa vastaan tulleissa kerrostaloissa. Puut kasvoivat rakennusten läpi. Turvallisuus mietitytti hieman, kun opas varoitteli karhuista, jotka saattavat liikkua taloissa.
 Itse ydinvoimalan reaktorin räjähdysonnettomuus tappoi WHO:n mukaan 56 ihmistä. Onnettomuuden säteilyn arvioidaan suurimmillaan aiheuttaneen Ukrainassa ja lähialueilla jopa 900 000 ennenaikaista kuolemaa.
 Matkailijoita Pripyatissa kesäkuussa 2019. Sergey Dolzhenko / EPA
 Matkailu turvallista, joskin tiukasti valvottua
 Useita Tšernobylin matkailusta kiinnostuneita pohdituttaa alueen turvallisuus. Matkailu onnettomuusalueella ei kuitenkaan aiheuta terveysriskejä.
 – Tšernobylissä ei saa tietenkään syödä luonnosta mitään, ei poimia maasta mitään tai koskea mihinkään. Eikä myöskään lähteä hortoilemaan yksin, koska alueella on niin sanottuja  hot spotteja , joilla säteilee enemmän, Floman sanoo.
 Täysin omatoiminen matkailu on kielletty Tšernobylin ja Pripjatin alueilla. Sisäänpääsyä alueille säädellään tarkasti. Päästäkseen Tšernobyliin matkailijan on haettava pääsylippua vähintään 10 päivää ennen saapumista.
 Tšernobylissä ja Pripjatissa ei sallita vapaata kuljeskelua, koska säteilytasot vaihtelevat suuresti alueittain. Eristetylle alueelle pääsee kahdella tavalla: joko virallisen oppaan valvonnan alaisena tai olemalla ydinlaskeumien asiantuntija, joka omistaa omat suojavälineet. Ukrainan hallinto on kieltänyt monet alueista turisteilta.
 Ulkoministeriö varoittaa matkailusta maan itäisiin osiin, joissa sotiminen on jatkunut tulitauoista huolimatta. Tšernobyl ja Pripjat sijaitsevat pohjoisessa Ukrainassa parin tunnin ajomatkan päässä pääkaupunki Kiovasta.
 Haluaisitko matkustaa Tšernobyliin tai muuhun extreme-matkakohteeseen? Keskustele aiheesta jutun lopussa. Keskustelu on avoinna klo 22:een.
 Lue lisää:
 Anna Tishenko työskentelee räjähtäneen ydinrektorin vieressä: "Ei meille kukaan sano, että syövät johtuisivat säteilystä"
 Säteilevä Tšernobyl

Hittisarja Chernobyl lisännyt matkailuintoa myös Suomesta – turistit haluavat turma-alueelle, jossa aika pysähtyi 33 vuotta sitten


Summary: Saksassa on kiistelty siitä, miten 1930-luvulta peräisin olevaa abortteja koskevaa lainsäädäntöä pitäisi muuttaa.

Saksalainen oikeusistuin on tuominnut kaksi berliiniläistä gynekologia sakkoihin liiallisen abortti-informaation julkisen jakamisen vuoksi. Oikeuden mukaan lääkärit eivät olisi saaneet kertoa internetsivuillaan, että he tekevät abortit lääkkeillä, ilman nukutusta ja turvallisessa ympäristössä.
 Oikeuden mukaan lääkärit olisivat saaneet ilmoittaa ainoastaan, että he tekevät abortteja. Kaikki muu sivuilla esitetty on oikeuden mielestä kiellettyä mainontaa.
 Tuomion taustalla on vuonna 1933 säädetty rikoslain pykälä, joka kieltää mainostamasta abortteja. Saksan hallitus päätti helmikuussa pitkän kiistelyn jälkeen lieventää rikoslain pykälää 219a, jotta lääkärit voivat ilmoittaa tekevänsä abortteja. Lisäksi Saksan lääkäriliitto sai oikeuden listata abortteja tekevät lääkärit. Laki kuitenkin kieltää edelleen lääkäreitä kertomasta kuinka he abortin tekevät.
 "Minun ruumiini, minun valintani" julisti mielenosoittajien lakana Berliinissä tammikuussa 2019. Hayoung Jeon / EPA
 – Heidän rikkomuksensa olivat hyvin, hyvin pieniä, tuomari Christine Mathiak kommentoi tapausta  Deutsche Welle -uutiskanavan mukaan .
 Kumpikin gynekologi joutuu maksamaan 2 000 euron sakon. Tuomitut aikovat valittaa ylempään oikeusasteeseen.
 – Tämä on niin kamalaa, että minua etoo, toinen tuomituista lääkäreistä kommentoi oikeuden päätöstä.
 Oikeustalon eteen oli kokoontunut kymmeniä mielenosoittajia vaatimaan syytteiden hylkäämistä.
 Lisää aiheesta:
 Saksalaisia gynekologeja uhkaa rangaistus, jos he kertovat netissä tekevänsä abortteja – natsiajalta periytyvä pykälä hiertää Saksassa, ja lääkäri Nora Szász kamppailee sen muuttamiseksi

"Abortti turvallisessa ympäristössä" on oikeuden mielestä laiton mainos – lääkäreille sakkotuomio Saksassa


Summary: Veera Papinojan mielestä faktat unohtuvat helposti kun puhutaan lentämisen aiheuttamista päästöistä.

Ilmastokeskustelu käy parhaillaan kiivaana ja lentomatkailu on joutunut tiukan arvostelun kohteeksi.  Lentoliikenteen hiilidioksidipäästöt  ovat globaalisti noin kaksi prosenttia kaikista ihmisen aiheuttamista päästöistä.
 Moni kokee ilmastoahdistusta ja miettii matkustamisen ekologisuutta. Esimerkiksi somessa julkkikset saattavat saada kritiikkiä siitä, jos julkaisevat lomakuvia paratiisisaarilta eivätkä puhu matkojensa aiheuttamista päästöistä.
 Mistä on kyse?
 Matkabloggaaja  Veera Papinojan  mielestä parhaillaan käytävä lentokeskustelu on mennyt överiksi. Somessa paremmin nimellä  @veerabianca  tunnetun bloggaajan mielestä kiivaassa keskustelussa faktat saattavat unohtua.
 – Lentämisestä on tehty helppo uhri. On toki tärkeää huomioida päästöt, mitä lentämisestä tulee, mutta päästöjen osuus on se kaksi prosenttia. Olisi tosi tärkeää muistaa myös ne muut päästöjen lähteet.
 Papinojan mielestä lentokeskustelu on liian mustavalkoista. Lentolakkoon ryhtyminen ei ole ainut vaihtoehto ajatella ympäristöä.
 – Voimme jokaisessa elämän osa-alueessa tehdä niitä vähän parempia valintoja. Lentämisessä ja matkustamisessa voi tehdä myös niitä parempia valintoja.
 Kuka ja mitä?
 Veera Papinoja on Suomen suosituimpia matkabloggaajia. Hänen reissujaan seuraa blogin ja Instagramin kautta kymmenettuhannet ihmiset. Perspektiiviä matkailuun on tullut työn lisäksi myös matkailu- ja ilmailualan opinnoista.
 Papinoja kertoo nykyisen ilmastokeskustelun muuttaneen myös hänen asenteitaan.
 – Olen ehkä joskus ollut sellainen ihminen, joka on voinut lähteä lounaalle Pariisiin. Tämä nykyinen keskustelu on saanut miettimään myös omia valintoja enemmän.
 Matkabloggaaja pyrkii nykyään kertomaan seuraajilleen, minkälaisia parempia valintoja voi tehdä matkalla tai matkalle lähtiessä. Opastamiseen hän ei kuitenkaan halua ryhtyä, koska tiedostaa että omissakin lentomäärissä on edelleen vähentämisen varaa. Hän ei usko, että lentäminen vähenee globaalisti.
 – Lentäminen on tehnyt meidän maailmasta globaalin ja lentäminen tulee varmasti tuplaantumaan seuraavien vuosien aikana. Meidän on pakko luottaa siihen, että lentoteknologia ja lainsäädäntö sekä toivottavasti myös biopolttoaine tulevat olemaan niitä suuria vastauksia näihin ympäristökysymyksiin.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Papinoja myöntää, että hän ei voi olla aina niin kriittinen kuin haluaisi. Suurin osa reissuista on yhteistyömatkoja, eli asiakas on maksanut kulut.
 Bloggaaja joutuu joskus sensuroimaan itseään, jotta asiakas ei joudu huonoon valoon.
 – Yhteistyömatkalla Floridassa jouduin monen sattuman kautta Sea Worldiin, jonka toimintaa en hirveästi arvosta. Ajattelin sen olevan viimeinen paikka, johon minut voi raahata. Monen sattuman kautta muuta vaihtoehtoa ei kuitenkaan jäänyt kuin mennä sinne.
 – Kohtasin siellä kamalia asioita, joista otin puhelimella kuvia. Olisin halunnut jakaa tietoa näkemästäni seuraajille, mutta siinä vaiheessa koin etten voi tehdä sitä yhteistyökumppanilleni. En kuitenkaan suostu mainostamaan tällaisia paikkoja.
 Papinojan mielestä bloggaajien pitäisi tehdä selväksi, ettei vaikuttajien mielipiteitä voi ostaa.
 Mikä on Papinojan mielestä tärkeintä?
 – Lentomatkailun päästöt on tosi tärkeä aihe ja siitä pitää keskustella. Omassa lentomatkailussa voi huomioida sen, että lennän mahdollisimman uudella lentokalustolla. Voin suunnitella reitit niin, että en mene neljän pompun kautta mahdollisimman halvalla kaukomaille.
 Veera Papinojaa haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla jutun pääkuvaa!
 Katso myös edelliset jaksot tästä.

Suositun matkabloggaajan mielestä lentokeskustelu on mennyt överiksi – "Olisi tosi tärkeää muistaa myös ne muut päästöjen lähteet"


Summary: Tänään päättyvillä pelimessuilla esiteltiin satoja pelejä ja annettiin vihjeitä siitä, miten tulevaisuudessa pelataan.

E3-pelimessut keräsivät tänä vuonna kymmeniä tuhansia ihmisiä Los Angelesiin ja miljoonia ihmisiä striimien ääreen katsomaan, miltä videopelaamisen lähitulevaisuus näyttää. Epävirallisten ohjelmien myötä lähes viikon pituiseksi venähtänyt tapahtuma tarjosi läjäpäin julkistuksia, trailereita ja tietenkin meemejä.
 Poimimme E3-messuista neljä mielenkiintoisinta asiaa.
 1. Sony jätti messut väliin ensimmäistä kertaa
 E3 on yksi maailman suurimmista videopelitapahtumista ja Sonyn Playstation-konsoli on yksi maailman suosituimmista pelilaitteista, mutta tänä vuonna japanilaisyhtiötä ei nähty Los Angelesissa. Sony jätti E3-messut väliin ensimmäistä kertaa tapahtuman 24-vuotisen historian aikana.
 Sony ilmoitti poisjäännistään jo viime vuoden lopulla. Yhtiö kertoi etsivänsä uusia tapoja pelaajayhteisönsä kohtaamiseen.
 E3-tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1995. Tuolloin Sony paljasti ensimmäisen Playstation-konsolinsa Yhdysvaltain julkaisuajan ja hinnan. Kuvassa Sonyn Playstation -osasto viime vuoden E3-messuilla.  Mike Nelsin / EPA
 Sony on kuitenkin tehnyt isoja pelijulkistuksia E3-messujen alla. Lisäksi yhtiö paljasti viime kuussa yksityiskohtia seuraavasta konsolistaan.
 Sonyn jättäytyminen pois E3-messuilta kuvastaa pelitapahtuman aseman heikkenemistä. Laitevalmistajat ovat viime vuosina keskittyneet yhä enemmän omiin tapahtumiinsa yhteisten messujen sijaan. Sony esimerkiksi esittelee uutuuksiaan PlayStation Experience -tapahtumissa eri puolilla maailmaa. Tosin viime vuonna Sony perui omankin tapahtumansa julkistusten puutteen vuoksi.
 2. Keanu Reeves sulatti sydämet
 Näyttelijä Keanu Reeves nautti yleisön suosionosoituksista Xbox-lavalla E3-messuilla. Etienne Laurent / EPA
 Yksi E3-messujen suurimmista yllätyksistä koettiin heti tapahtuman alussa, kun näyttelijä  Keanu Reeves  ilmestyi yllättäen Microsoftin Xbox-lavalle. Samalla paljastui, että Reeves esiintyy  Cyberpunk 2077  -pelissä pelaaja opastavana digitaalisena kangastuksena, Johnny Silverhandina.
 Ensi keväänä ilmestyvä  Cyberpunk 2077  -pelin trailerin voit katsoa  täältä .
 Lavalla olostaan silminnähden innostunut Reeves kehui muutaman minuutin esiintymisen aikana yhteistyötään puolalaisen CD Projekt RED -pelitalon kanssa. Näyttelijä myös kuvaili lyhyesti tulevan roolipelin pelikokemusta henkeäsalpaavaksi. Tällöin tubettaja  Peter Stark   huusi yleisöstä Reevesin itsensä olevan henkeäsalpaava . Reeves vastasi kehumalla koko yleisöä henkeäsalpaavaksi. Internet päästi ihastuneen huokauksen ja uusi meemi syntyi.
 3. Netflix laajentaa pelialalle – suomalainen pelitalo kehittää Stranger Things -mobiilipeliä
 Tänä vuonna suoratoistopalvelu Netflix oli ensimmäistä kertaa mukana Los Angelesin pelimessuilla. Yhtiö kertoi tekevänsä yhteistyötä useiden pelitalojen kanssa ja julkaisevansa lähitulevaisuudessa useita pelejä.
 Yksi tulevista Netflix-peleistä perustuu suosittuun  Stranger Things  -scifikauhusarjaan. Kasariestetiikkaa huokuvaan sarjaan perustuvan mobiilipelin kehittäjäksi on valikoitunut suomalainen Next Games.
 Pokémon Go :n kaltaisen lokaatiopohjaisen pelin on määrä ilmestyä ensi vuoden aikana sekä Android- että iOS-laitteille. Next Games lupaa tiedotteessaan helposti lähestyttävää peliä, jossa sarjasta tuttuja hirviöitä vastaan taistellaan yhdessä muiden pelaajien kanssa 80-luvun tv-piirrossarjoista inspiraatiota ammentavassa ympäristössä.
 Netflix on jo aiemmin kertonut julkaisevansa ensi kuussa Stranger Things 3: The Game -pelin PC:lle ja konsoleille. Julkaisu ajoittuu sarjan kolmannen tuotantokauden ilmestymiseen. Netflix / AOP
 Stranger Things  ei ole ensimmäinen sarja, jonka pohjalta Next Games tekee pelin. Yhtiö on aiemmin kehittänyt  The Walking Dead  -sarjaan perustuneen  Our World  -pelin.
 Next Gamesin osake on kevään aikana ollut jyrkässä laskussa. Julkistuksen jälkeen pelitalon osake oli parhaimmillaan yli 50 prosentin nousussa.
 4. Peliala kilpailee, kenestä tulee pelien Netflix
 Samalla kun Netflix kokeilee siipiään pelialalla, videopelijätien kesken on käynnistymässä kisa suoratoistopalvelujen herruudesta. Sony, Microsoft ja useat pelitalot kilpailevat siitä, kenestä tulee ensimmäisenä pelien Netflix.
 Tämä kehitys oli vahvasti esillä tämän vuoden E3-messuilla.
 Sony, Nintendo, Microsoft ja useat isot peliyritykset pyörittävät jo nyt omia tilaajapalveluita, joiden kautta pelaajilla on mahdollisuus pelata eri pelejä. Näissä palveluissa yksittäisen pelin ostamisen sijaan pelaaja maksaa kuukausimaksua koko pelikirjastosta, aivan kuten Netflixin kaltaisissa videopalveluissa.
 Microsoft paljasti E3-messuilla teknisiä tietoja seuraavasta konsolistaan. Samalla yhtiö kertoi visioistaan pilvipelaamisen saralla. Adam S. Davis / EPA
 Etenkin Microsoft on panostanut Game Pass -palveluunsa. Ohjelmistojätti on viime aikoina hankkinut useita pelitaloja omistukseensa varmistaakseen, että niin konsoli- kuin PC-pelaajilla on valinnanvaraa palvelussa.
 Nyt Microsoft antoi E3-messuilla esimakua lokakuussa esittelemästään Project xCloud -palvelusta, jossa suoratoistopalvelu viedään vielä pidemmälle. Palvelu ei ainoastaan striimaa peliä, vaan koko pelin pyörittäminen tapahtuu pilvessä. Tällöin tehokasta konsolilaitetta ei ole enää pakko hankkia kotiin television alle.
 Pilvipelaamisen mullistuksesta kertoo jotain se, että Microsoftin ilmoitus Xbox One -konsolin seuraajasta jäi tyystin xCloudin jalkoihin. Project Scarlett -nimellä kulkevasta konsolista paljastettiin teknisiä tietoja, muun muassa kyky 8K-kuvanlaatuun. Nyt nähtäväksi jää, tarvitseeko kenenkään hankkia laitetta kotiin, jos laskentatehon voi lainata pilvestä.
 Microsoft ei ole yksin pilvipelaamisen suhteen. Se ei itse asiassa ole edes edelläkävijä siinä. Tällä hetkellä kehitystä johta kukapa muukaan kuin Google, joka  lokakuussa julkisti oman Stadia-pilvikonsolinsa . Tänä vuonna myös Google nähtiin E3-messuilla. Piilaaksosta ei ole pitkä matka Los Angelesiin.

Pilvipelaamista ja henkeäsalpaava Keanu Reeves – tässä 4 mielenkiintoisinta poimintaa E3-pelimessuilta


Summary: Tulitikkuaskin kokoisia siilejä ruokitaan kissoille sopivalla maidonvastikkeella.

Emonsa menettänyt siilipoikue on päässyt eläintenhoitajien silmäteräksi Turussa. Siilit tuotiin Turun eläinhoitolaan Säkylästä.
 Siiliemon kovasta kohtalosta  on kirjoittanut muun muassa Ilta-Sanomat. Sille kävi kalpaten pihatöiden takia.
 Perjantaina siilipoikueella pyyhki kuitenkin mukavasti. Niille annosteltiin kissoille sopivaa maidonvastiketta ruiskulla tiheään tahtiin.
 Eläinhoitaja  Aliisa Suomalaisen  mukaan siilit ovat noin viikon ikäisiä. Sen voi päätellä muun muassa painosta ja piikeistä.
 Siilit syntyvät sokeina ja kuuroina. Valkoiset piikit ilmestyvät ihon alta parin tunnin päästä syntymästä. Ne alkavat tummua muutaman päivän kuluttua.
 Siilien täytyy tukevoitua tuntuvasti ennen kuin ne voidaan palauttaa luontoon. Muuten ne eivät selviä talvesta.
 – Niiden täytyy painaa 800 grammaa. Vapautamme ne paikkoihin, joissa on tukiruokintaa ja talvipesät, Suomalainen sanoo.
 Anna siilin olla
 Eläintenhoitaja Aliisa Suomalainen muistuttaa, että luonnossa siileihin ei saa koskea. Rauhoitettuihin eläimiin saa kajota vain, jos ne ovat loukkaantuneita tai muuten tarvitsevat ihmisen apua.
 Siilit eivät juo maitoa, se tiedetään. Saako kotipihan siilille tarjota laktoositonta maitoa?
 – Mitään maitoa ei tarvitse eikä saa antaa. Siiliä voi tukiruokkia. Tarjota vettä ja kissan tai koiran purkkiruokaa, Suomalainen neuvoo.
 Turun kaupungin eläinhoitola ottaa vastaan ilman omistajaa jääneitä lemmikkieläimiä ja huolehtii niiden hoidosta tilapäisesti. Turun Eläinsuojeluyhdistys hoitaa siellä myös loukkaantuneita ja nälkiintyneitä luonnonvaraisia eläimiä.
 Lue lisää:
 Pötkylä-orava on eläinhoitolan pienin vauva – masuun mahtuu alle milli maitoa
 Riutuneita siilinpoikasia tuodaan nyt paljon vapaaehtoisen hoitolaan – kuivuus on vienyt siilin ruoan

Yhdeksän siilinpoikasta sinnittelee ilman emoa Turun eläinhoitolassa


Summary: Meksikon hallitus rakentaa muuria itse, sanoo siirtolaisten turvakodin johtaja Méxicossa.

MÉXICO  Meksikon pääkaupungissa Méxicossa sijaitsevan turvakodin oveen on koputettu viime syksyn jälkeen yhä useammin.
 Turvakoti majoittaa siirtolaisia heidän matkallaan kohti Yhdysvaltoja – ja tulijoiden määrä on kymmenkertaistunut viime lokakuun jälkeen. Suurin osa tulijoista on Väli-Amerikan maista kuten Hondurasista ja El Salvadorista, jotka kärsivät rajusta väkivallasta ja köyhyydestä.
 Värikkäin seinämaalauksin koristeltu, vapaaehtoisvoimin toimiva turvakoti on poikkeuksellinen, sillä täällä siirtolaiset saavat asua pitkään, jopa kuukausia. Sänkypaikkoja talossa on 30, mutta asukkaita on jatkuvasti lähes 40.
 Sokkeloisessa talossa majoittuu myös 20-vuotias, paljon hymyilevä hondurasilainen  José Euceda . Hän lähti kotimaastaan välttääkseen rikollisjengiin liittymiseen.
 Väli-Amerikan maissa toimivat, niin kutsutut mara-jengit ovat tunnettuja äärimmäisestä väkivallasta. Jengit kiristävät rahaa tavallisilta ihmisiltä ja sieppaavat ihmisiä lunnaita vastaan.
 Jos jengiläisten vaatimuksiin ei suostu, he tappavat uhrinsa.
 Jengit pakottavat nuoria riveihinsä antamalla kaksi vaihtoehtoa: tulet mukaan tappajaksi tai tulet tapetuksi.
 Vaikka siirtolaisilla on rankkoja taustoja, turvakodissa nauretaan paljon. Kuvassa etualalla oikella Hondurasista pakoon lähtenyt José Euceda. Anna-Reetta Korhonen / Yle
 José Euceda opiskeli kotimaassaan teollisuusmekaniikkaa. Jengit eivät jättäneet rauhaan edes koulun penkillä.
 Opiskelijatoverit urkkivat, kenellä oli sukua Yhdysvalloissa, ja välittivät tiedon jengeille. Suku Yhdysvalloissa kun tulkitaan köyhissä maissa kyvyksi maksaa lunnaita.
 – Ne, joilta jengiläiset eivät onnistu kiristämään rahaa, he pakottavat myymään huumeita, Euceda kertoo.
 Jengit yrittivät rekrytoida myös Eucedan riveihinsä. Jengiläiset voivat ottaa nuoren kiinni missä vaan, vaikka kauppamatkalla. Euceda kertoo jengien käyttävän nykyään rekrytoinnissaan myös sosiaalista mediaa.
 – Jengit hankkivat käsiinsä puhelinnumerosi, ja painostavat lähettämällä whatsapp-viestejä ja ottamalla yhteyttä Facebookin kautta, ja tekevät selväksi, että jos heidän käskyjään ei tottele, henki lähtee.
 Euceda ei olisi halunnut lähteä kotimaastaan, mutta ei myöskään halunnut lähteä mukaan väkivaltaan.
 – En halua sellaista elämää, Euceda sanoo tiukasti.
 Kun jengiläisten painostus alkoi mennä liian tukalaksi, Euceda lähti ystävänsä kanssa matkaan. Kaksi Eucedan siskoa ja muita sukulaisia asuu Yhdysvalloissa, joten sinne pyrkiminen tuntui luonnolliselta.
 Meksikon kartta turvakodin seinällä. Anna-Reetta Korhonen / Yle
 Meksikon siirtolaispolitiikka lähestymässä Yhdysvaltojen linjaa
 Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  pyrkii estämään José Eucedan kaltaisten siirtolaisten pääsyn Yhdysvaltoihin. Trump on syyttänyt Meksikoa siirtolaisten läpikulun sallimisesta ja vaatinut Meksikoa tekemään enemmän siirtolaisuuden pysäyttämiseksi.
 Trump  uhkasi ottaa kesäkuussa käyttöön kuukausittain viisi prosenttia nousevat tullimaksut  kaikille Meksikosta tuleville tuotteille, ellei Meksiko pysäytä laitonta siirtolaisuutta maansa halki. Meksikon talous on täysin riippuvainen kaupasta Yhdysvaltojen kanssa, joten tullimaksut olisivat voineet syöstä sen lamaan.
 Yhdysvallat ja Meksiko  pääsivät asiasta viime viikonloppuna sopuun , ja tullimaksut vältettiin – ainakin toistaiseksi.
 Osana sopimusta Meksiko lupasi  lisätä siirtolaiskontrollia lähettämällä 6 000 vasta perustetun kansalliskaartinsa jäsentä valvomaan Guatemalan vastaista rajaansa.
 Rajan ylittäminen on tähän asti ollut helppoa. Siirtolaiset ovat ylittäneet Guatemalan ja Meksikon välisen rajajoen paikallisten soutamilla paateilla täysin avoimesti keskellä kirkasta päivää.
 Meksikon eteläosan maanteillä siirtolaisviranomaisten tarkastukset henkilö- ja linja-autoihin ovat sen sijaan olleet tavallisia. Näitä tarkastuksia Meksiko lupasi myös lisätä merkittävästi.
 Turvakodin johtaja  Gabriela Hernández  pitää sopimuksen hintaa kovana, sillä se tekee Meksikon halki kulkemisesta siirtolaisille vaikeampaa.
 – Meksikon hallitus on kieltäytynyt maksamasta presidentti Donald Trumpin vaatimaa muuria. Mutta käytännössä se rakentaa muuria kaiken aikaa, Hernández katsoo.
 Siirtolaiset lähtevät kotimaistaan pysyäkseen hengissä ja kun ihminen haluaa pysyä hengissä, hän löytää aina uusia reittejä, sanoo turvakoti Tochanin johtaja Gabriela Hernández. Anna-Reetta Korhonen / Yle
 Väliamerikkalaiset siirtolaiset alkoivat viime syksynä järjestäytyä jopa tuhansien ihmisten karavaaneihin. Suurissa joukoissa kulkeminen auttaa siirtolaisia suojautumaan järjestäytyneeltä rikollisuudelta, mutta Hernándezin mukaan se on pahentanut heidän tilannettaan entisestään.
 – Hallitukset pitävät enemmän näkymättömistä siirtolaisista, koska silloin viranomaisten rikokset siirtolaisia kohtaan, kuten rahan kiristäminen, jää pimentoon. Kun ihmiset uskalsivat järjestäytyä, siirtolaisuuteen alettiin puuttua enemmän, Hernández uskoo.
 Meksikon presidentti, vasemmistolainen Andrés Manuel López Obrador valittiin virkaansa kesällä. Hän on ensimmäinen vasemmistolainen presidentti Meksikossa 80 vuoteen. EPA
 Meksikon presidentti  Andrés Manuel López Obrador  on puhunut solidaarisuudesta väliamerikkalaisia siirtolaisia kohtaan.
 Meksikolaisen aikakausilehti Proceson mukaan viime joulukuun ja tämän vuoden toukokuun välisenä aikana maasta on kuitenkin käännytetty yli 80 000 ihmistä takaisin Väli-Amerikan maihin, eli yli puolet enemmän kuin maan edellisen hallituksen aikana samalla vertailujaksolla.
 Hernándezin mielestä Meksikon siirtolaispolitiikka on lähestymässä Yhdysvaltojen linjaa, eli siirtolaisuuden näkemistä turvallisuuskysymyksenä.
 – Kun armeija tulee mukaan kuvioon, asiat menevät huonoon suuntaan. Eräs sotilas sanoi minulle, että hän ei tiedä miten toimia siirtolaisten kanssa, sillä hänet on koulutettu jahtaamaan huumekauppiaita ja muita rikollisia. Ja siirtolaiset eivät ole rikollisia, Hernández muistuttaa.
 Väli-Amerikan maiden liput koristavat turvakodin seinää. Anna-Reetta Korhonen / Yle
 Rajan ylittäminen entistä kalliimpaa ja vaarallisempaa
 José Eucedan kotikaupungista San Pedro Sulasta on Méxicoon noin 1 600 kilometrin matka Matka kulkee Guatemalan halki. Linja-autoilla matkustamalla Eucedalla kesti matkassa viikko.
 – Jumalan kiitos, siirtolaisviranomaiset eivät ottaneet minua kiinni. He olisivat jo palauttaneet minut Hondurasiin, Euceda huokaisee.
 Kiristynyt siirtolaisvalvonta ei pysäytä siirtolaisia, mutta antaa korruptoituneille poliiseille mahdollisuuden kiristää siirtolaisilta entistä suurempia summia ja salakuljettajille perusteet nostaa taksojaan.
 Turvakodin johtajan tietojen mukaan salakuljettajat ovat aiemmin laskuttaneet Meksikon ja Yhdysvaltojen rajan ylityksestä 5 000 dollaria, mutta nyt summa on noussut 7 000 dollariin. Rahat siirtolaiset lainaavat yleensä Yhdysvalloissa jo asuvilta sukulaisiltaan.
 Osa tekee myös Meksikossa töitä ja säästää rahaa. Niin on tehnyt myös Euceda, joka on tiskannut ja paistanut pitsoja pitseriassa.
 Yhdysvaltain Los Angelesiin, jossa toinen Eucedan siskoista asuu, olisi täältä vielä yli 3 000 kilometrin matka. Matkan vaarallisuus mietityttää nuorta miestä.
 – Ennen Yhdysvaltojen rajan saattoi ylittää noin vain. Nykyään matka on vaarallinen, ja mahdollisuus päästä perille on ehkä 50 prosenttia. Joutuisin tekemään matkan tuntemattomien ihmisten kanssa, ja jos minut kidnapataan, amerikkalainen unelma jää siihen, Euceda irvistää.
 Hondurasilaisen José Eucedan kaksi siskoa asuvat Yhdysvalloissa. Hän itsee sanoo, että olisi tyytyväinen turvapaikkaan myös Meksikossa. Anna-Reetta Korhonen / Yle
 Euceda on hakenut turvapaikkaa Meksikosta ja odottaa nyt päätöstä.
 Meksikon maahanmuuttoviraston tilastojen mukaan viime vuonna hondurasilaisille tehdyistä turvapaikkapäätöksistä neljäsosa oli myönteisiä.
 – Jos saan turvapaikan Meksikosta, jään tänne. Meksiko ei häviä mitenkään Yhdysvalloille, tämä on kaunis maa, jossa on työtä. Mutta haluan olla täällä laillisesti, Euceda sanoo.
 Turvakodin johtajan Gabriela Hernándezin mukaan osa siirtolaisista hakee turvapaikkaa Meksikosta, vaikka jatkaa matkaa sen saatuaan Yhdysvaltoihin. Jos he jäävät Yhdysvalloissa maahanmuuttoviranomaisten haaviin, heidät käännytetään Meksikoon, ei kotimaahansa. Ja Meksiko on väkivaltaisuudestaan huolimatta turvallisempi maa kuin Honduras.
 Nuoren José Eucedan unelmat ovat samanlaisia kuin suuren osan maailman ihmisistä.
 – Haluan tehdä työtä, päästä elämässä eteenpäin, voida ostaa joskus oman talon ja omat tavarani.
 Yhdysvaltojen ja Meksikon liput sekä matkaa tekevä perhe koristavat turvakodin portaikon seinää. Anna-Reetta Korhonen / Yle
 Lue myös:
 Lapseni pelkää Yhdysvaltoihin matkustamista, kertoo Meksikossa asuva yhdysvaltalainen äiti
 "Yleensä tyttäreni on vilkas, mutta nyt hän vain istuu hiljaa" – siirtolaiskaravaanin lapset ovat ahdistuneita ja sairaita
 Yle Meksikossa: Elier kulkee siirtolaiskaravaanin matkassa, koska haluaa pojalleen tulevaisuuden Yhdysvalloissa – "Naapurustossani myydään huumeita kuin karamelleja"

Siirtolaiskontrollia kiristäneestä Meksikosta on yhä vaikeampi päästä Yhdysvaltoihin – poliisit kiristävät ja hyväksikäyttävät siirtolaisia


Summary: Sveitsissä naiset ansaitsevat 12 prosenttia vähemmän kuin samankaltaista työtä tekevät miehet. Kokonaisansiot jäävät naisilla viidenneksen pienemmiksi.

Naiset ovat osoittaneet Sveitsissä laajasti mieltään palkkatasa-arvon puolesta. Monilla työpaikoilla on järjestetty lakkoja ja ulosmarsseja. Myös liittokokouksen naisedustajat marssivat ulos parlamenttitalosta Bernissä.
 Järjestäjien mukaan mielenilmauksiin eri puolilla maata osallistui jopa satoja tuhansia naisia.
 Twitterissä on jaettu kuvia mielenosoituksista aihetunnisteella #Frauenstreik2019.
 Protesteja järjestävät ammattiliitot ja kansalaisjärjestöt ovat kehottaneet naisia kieltäytymään tänään perjantaina myös kotitöistä.
 Perjantain mielenilmauksen tunnusvärinä oli violetti. Kuvan nainen osallistui mielenilmaukseen Genevessä. Martial Trezzini / EPA
 Eri kaupungeissa pidettyihin mielenosoituksiin on osallistunut tuhansia naisia protestoimaan naisten ja miesten välistä palkkaeroa ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan.
 – Eliminoikaa patriarkaatti!, kuului yksi mielenosoittajien kehotuksista.
 Genevessä mielenosoittajat korvasivat miesten mukaan nimettyjen katujen kylttejä naisten nimillä varustetuilla kylteillä. Geneven kantonin kaduista 548 on nimetty miehen ja 41 naisen mukaan, kertoo uutistoimisto ATS.
 Genevessä moni katu sai perjantaina uuden, naisen mukaan annetun nimen. Martial Trezzini / EPA
 Sukupuolten välinen tasa-arvo on kirjattu Sveitsin perustuslakiin, mutta naisten kokonaisansiot jäävät viidenneksen miehiä pienemmiksi. Sveitsin tilastokeskuksen vuonna 2016 julkaiseman tilaston mukaan naiset ansaitsevat samankaltaisesta työstä 12 prosenttia vähemmän kuin miehet.
 Mediayhtiö Tamedian mielipidetiedustelun mukaan yli 60 prosenttia sveitsiläisistä antaa tukensa naisten lakolle.

"Eliminoikaa patriarkaatti!" – Naiset marssivat Sveitsissä ulos työpaikoilta vaatien palkkatasa-arvoa


Summary: Metsähallituksen paimenviikot ovat nousseet huippusuosituiksi. Yhä useampi haluaa lähteä paimentamaan eläimiä keskelle luontoa.

Satojen kilometrien päässä Helsingistä ja puolen tunnin ajo- ja venematkan päässä Kajaanista sijaitsee kaunis paratiisisaari. Sinne helsinkiläinen  Anni Matero  saapui viikko sitten kolmen taaperonsa kanssa. Keskellä Oulujärveä perhe paimentaa kahdeksaa uuhea ja kolmea karitsaa.
 Mutta mikä saa lähtemään saarelle lammaspaimeneksi, ja vielä  maksamaan siitä useampia satoja euroja?
 Anni Matero on tottunut elämään luonnossa, koska hän on ollut partiossa. Elisa Kinnunen / Yle
 Matero kertoo, että lammaspaimenen työ ja retkeily ovat  kiinnostaneet häntä pitkään . Hän oli valmis maksamaan viikon kestävästä lammaspaimenen urasta 400 euroa. Eikä viisi päivää luonnossa eläinten keskellä ole muuttanut naisen mieltä.
 – Aika on mennyt oikein mukavasti. Lampaista ei ole ollut vaivaa yhtään.
 Paimenen päivittäiset askareet ovat hyvin yksinkertaisia, eivätkä ne vie koko päivää. Sen lisäksi, että lampaita täytyy pitää ajoittain silmällä, Matero vaihtaa niityllä olevan vesikaukalon aamuisin, ja lampolan veden iltaisin. Metsähallituksen luontopalvelujen erikoissuunnittelija  Eeva Pulkkinen  kertoo, että lampaat tekevät suurimman työn.
 – Lampaat pitävät huolta perinneniitystä, ja paimenet vain katsovat, että lampailla on tuoretta vettä tarjolla.
 Lapset olivat ahkerasti mukana veden haussa. Maassa oleva pieni rapakko tosin vei Mimosan ja Mallan huomion sankoista. Elisa Kinnunen / Yle
 Metsähallituksen paimenviikot ovat nousseet huippusuosituiksi, tänä vuonna yli 11 000 suomalaista haki metsähallituksen paimenkohteisiin. Ärjänsaari on kohteena ensimmäistä kertaa, ja Materon perhe oli yksi 700 hakijasta saareen. Lammaspaimenet valitaan hakijoista arpomalla.
 Lue myös:   Arpajaisvoitolla lammaspaimeneksi: "Pitää oikein miettiä, mikä päivä tänään on"
 Matero on kohdannut saaressa pieniä pulmia. Vaikka saaren mökissä on aurinkopaneelit, siellä ei voi katsoa suoratoistopalveluita.
 – Tytär Alma on valitellut vähän tylsyyttä, joten on pitänyt keksiä eri aktiviteetteja. Eilen esimerkiksi heiteltiin käpyjä kilpaa, Matero nauraa.
 Alma, Mimosa ja Malla Matero ovat päässeet tutustumaan Ärjänsaareen maitokärryllä. Elisa Kinnunen / Yle
 Lisäksi kodinkoneiden puute tuo omat haasteensa, sillä kestovaippojen pesu täytyy suorittaa käsin.
 – Myös tiskien pesemisestä tulee mieleen aika, kun asuin vielä yksiössä ja tiskit piti hoitaa käsin. Samoja astioita käytetään muutaman kerran useammin.
 Reissun loppuessa tavaroita ei heti pakata autoon ja suunnata kohti pääkaupunkia, sillä seuraavaksi perheen suunta jatkuu kohti Suomussalmea ja Kiteetä isovanhempien luokse.
 Materon mukaan lampaat ottivat ensimmäisen päivän etäisyyttä, mutta pian ne tulivat jo kerjäämään rapsutuksia. Elisa Kinnunen / Yle
 Vaikka lampaiden omistajien mielestä lampaat ovat täysin erinäköisiä, ei Materolta lampaiden erottaminen vielä täysin luonnistu.
 – Ihan samalta ne näyttää, muutaman minä tunnistan. Lapset tunnistaa ne paremmin, kai heillä on erilainen näkökulma tähän.
 Haluaisitko sinä olla viikon ajan lammaspaimen? Jutun keskustelu on auki kello 22.00 saakka.

Tuhannet suomalaiset ovat valmiita maksamaan lampaiden paimentamisesta – helsinkiläinen äiti hoitaa eläimiä saaressa kolmen taaperon kanssa


Summary: Troijalainen tekee hyödyllisen toiminnon, mutta samalla käynnistää viruksen tai avaa takaportin tietojärjestelmään.

Lahden kaupungin tietojärjestelmän saastuttanut haittaohjelma on niin kutsuttu troijalainen. Asian vahvisti STT:lle perjantaina keskusrikospoliisin (KRP) rikoskomisario  Sami Siurola .
 Hänen mukaansa tiistaina havaitun haittaohjelman päätyyppi on troijalainen. Tätä nimeä käytetään viattomaksi naamioidusta ohjelmasta. Troijalainen tekee jonkin yksinkertaisen hyödyllisen toiminnon, mutta samalla käynnistää viruksen tai avaa takaportin tietojärjestelmään.
 Perjantaihin mennessä ei ollut Siurolan mukaan varmistunut, onko teon takana yksittäinen tekijä vai hakkerijoukko.
 Lue lisää:
 Lahden kyberhyökkäystutkinta: livahtiko haittaohjelma tuhanteen tietokoneeseen yksittäisen käyttäjän toiminnan vuoksi?
 Katkoja Lahden kaupungin verkkopalveluissa – Syynä haittaohjelman puhdistustyöt

KRP vahvistaa: Lahden tietojärjestelmän saastuttanut ohjelma on troijalainen, tekijä vielä epäselvä


Summary: Omaelämäkertaa kirjoittavalle Lampeniukselle on tapahtunut paljon, mutta klassinen musiikki on pysynyt mukana.

Elettiin 1990-luvun alkupuolta, kun viulisti  Linda Lampenius  asteli vasta rakennetun Suomen Kansallisoopperan tiloihin.
 Oopperan orkesterista oli vapautunut pitkä viulunsoittajan sijaisuus, johon haettiin koesoitolla, kuten klassisen musiikin alalla on tapana.
 Sermin takana parikymppistä Lampeniusta jännitti. Lahjakkuutta riitti vaikka muille jaettavaksi, mutta tosipaikan tullen kokeneetkin muusikot ovat kuin tulisilla hiilillä.
 – Olin vielä opiskelija ja ihan kakaran näköinen babyface. Ajattelin, että tätä paikkaa en kyllä saa, Lampenius sanoo.
 Vuoronumero poimittiin kulhosta kuin arpalipuke. Lampeniuksen seuraava muistikuva on se, kun paikka ykkösviulussa julistettiin kolmen soittokierroksen jälkeen hänelle.
 Tuloksia kuulemaan jääneet muusikkokollegat onnittelivat, paitsi yksi seisoi nurkassa vihaisen näköisenä.
 – Joku mies oli matkustanut koesoittoon Italiasta saakka, mutta pieni suomalainen blondi otti paikan.
 – Olin vain silleen, että jes, Linda Cullberg Lampenius, 49, tuulettaa ja hymyilee kuin oltaisiin palattu neljännesvuosisata taakse.
 Nyt Lampenius tekee paluuta Suomeen klassisena muusikkona.
 Debyyttikonsertti kuultiin Iitin musiikkijuhlilla torstaina, ja festivaalikonsertteja on luvassa lisää viikonloppuna. Lampenius esiintyy yhdessä kansainvälistä uraa tekevän pianistin  Laura Mikkolan  ja Apocalyptica-sellisti  Perttu Kivilaakson  kanssa.
 Trio Mikkola–Lampenius–Kivilaakso sai alkunsa, kun Lampenius otti yhteyttä muissa asioissa Kivilaaksoon. Mikkola valikoitui pianistiksi, sillä hän oli yhteinen tuttu ja vieläpä aivan huipputason taiteilija.
 Kunnianhimoa uudelta triokokoonpanolta ei puutu. Tšaikovskin pianotrio a-molli, pianisti Nikolai Rubinsteinille omistettu teos, on kokonaisuudessaan haastava. Linda Lampenius (vas.), Laura Mikkola ja Perttu Kivilaakso. Mårten Lampén / Yle
 Vaikka tässä haastattelussa tarkoitus on puhua klassisesta musiikista, aihe kääntyy hetkeksi menneeseen, sillä asia on Lampeniukselle tärkeä.
 Hampaat syöpyivät ja sisuskalut olivat tuhon partaalla
 Tämä on viimeinen kerta. Niin Linda Lampenius aina itselleen lupasi. Sitten hän oksensi.
 Teininä Lampenius sairasti anoreksiaa, parikymppisenä taudinkuva muuttui kuntoiluriippuvuudeksi sekä ortoreksiaksi eli pakkomielteeksi syödä mahdollisimman terveellisesti.
 Hän sanoi, että takaiskuja tulee, mutta en ole niiden takia huono ihminen.  Linda Lampenius
 Pahin oli 1999 alkunsa saanut bulimia, joka jatkui aina vuoteen 2007 saakka.
 – Kuulostaa oudolta, mutta bulimiaa sairastavana ei tiedä, mikä on normaali annos ruokaa, miltä tuntuu, kun on nälkä, tai miltä tuntuu, kun on vatsa täynnä, Lampenius toteaa.
 Psyykkisiä oireita olivat itseinho ja masennus. Sairauden loppuvaiheessa Lampenius oksensi jopa kahdeksan kertaa vuorokaudessa. Kesällä 2006 hän joutui sairaalaan kolme kertaa, kun hampaat olivat syöpyneet ja sisuskalut tuhon partaalla.
 Hoito syömishäiriöklinikalla alkoi Lampeniuksen mukaan tepsiä, kun hän tapasi miehensä, asianajaja  Martin Cullbergin  saman vuoden joulukuussa.
 – Hän sanoi, että takaiskuja tulee, mutta en ole niiden takia huono ihminen, vaan niitä tulee koko ajan harvemmin, ja jonain päivänä ne ovat poissa.
 Elämäkerrassa yksityiskohtaisesti syömishäiriöistä
 Seitsemän vuotta sitten Lampenius alkoi kirjoittaa elämästään ja erityisesti selättämistään syömishäiriöistä. Viulistin omaelämäkerta julkaistaan ruotsiksi vuonna 2020.
 – Nimen piti alun perin olla  Mina två liv  (Kaksi elämääni). Sitten alkoi tuntua, että minähän olen elänyt tyyliin yhdeksääkin elämää rinnakkain. Niinpä siitä tuli  Mitt liv  (Elämäni).
 Luvassa on yksityiskohtaisia kuvauksia siitä, miten syömishäiriöt romahduttavat ihmistä. Yksityiskohtaisia siksi, ettei pintaraapaisusta olisi Lampeniuksen mukaan kenellekään hyötyä.
 – Tarinani voi antaa toivoa siitä, että syömishäiriöstä voi parantua.
 Yhdysvalloissa ja Aasiassa Linda Lampenius tunnetaan yhä taiteilijanimellä Linda Brava. Mårten Lampén / Yle
 Vaikuttavia tekijöitä sairastumiseen lienee Lampeniuksenkin kohdalla useita. Merkittävimpänä viulisti pitää perhesalaisuutta, jonka hän lupaa paljastaa elämäkerrassaan. Vihjailu osoittaa, että viulisti osaa käyttää mediaa myös hyödykseen.
 – Kaikki luulevat, että kohdallani kyse olisi ulkonäköpaineista Yhdysvalloissa tai muusta sellaisesta. Usein sairastumisen syyt tulevat lapsuudesta, Lampenius toteaa.
 Bulimian aikana Lampenius esiintyi julkisuudessa, antoi haastatteluja ja kiersi maailmaa EMI Classic -levymerkin viulistina. Suomalaisilla oli mielessä Baywatch, Linda-siideri ja se Playboy-lehti vuodelta 1998.
 – Sitä oppii hyväksi valehtelijaksi. Kirjani avulla voi toivottavasti oppia tunnistamaan merkkejä siitä, ettei läheisellä ole kaikki hyvin.
 Soittokunto pysynyt konsertoimalla
 Iitin kirkossa soi aamupäivän harjoituksissa  Tšaikovskin  pianotrio a-molli, alanimeltään  Suuren taiteilijan muistolle .
 Lampenius, Mikkola ja Kivilaakso hitsaavat haastavan teoksen fraaseja toisiinsa ja tunnustelevat sopivia tempoja. Jousisoittajat viimeistelevät Kivilaakson pyynnöstä puhtautta paikoissa, joissa he soittavat samaa ääntä, unisono.
 Lampeniuksen arvoviulussa riittää sävyjä ylä- ja alarekisterissä. Korkeat sävelet kimaltelevat yläsävelsarjoja, ja matalimmalla g-kielellä äänessä on tummaa samettia. Soittajan herkkyys on kohdallaan nopeissa juoksutuksissa.
 Kun Linda Brava -levy julkaistiin vuonna 1999, Lampenius oli Suomen parhaiten myyvä klassisen musiikin artisti maailmalla. Levytystä varten hän hankki tämän Gagliano-arvoviulun, joka on rakennettu 1781. Mårten Lampén / Yle
 Lampeniuksen soittokunto on pysynyt yllä konsertoimalla säännöllisesti Ruotsissa ja toisinaan myös maailmalla. Hän on siis kaiken aikaa tehnyt uraa genrerajoja tarvittaessa rikkovana klassisena muusikkona, vaikka Suomessa nimi Linda Lampenius saa fiksutkin ihmiset imitoimaan viulunsoittoa kyykyssä tai ainakin ajattelemaan sitä.
 Joskus Lampenius on yrittänyt tiedottaa tulevista konserteistaan myös Suomen puolella.
 – Mitään ei kirjoiteta. Sen sijaan mediaa kiinnostavat poikaystävät ja naimisiinmeno, tai sitten tarvitaan ihan vain tyttöjä kuviin, Lampenius siteeraa kuulemaansa.
 "En osannut sanoa, että minun on paha olla"
 Kansallisoopperan orkesterin ykkösviulussa Lampenius soitti 1994–1996.  Jorma Panulan  kapellimestariluokan sinfoniaorkesterin konserttimestarina hän työskenteli 1990–1997. Tapiola Sinfonietta tarjosi keikkoja.
 Muusikkona tuolta vuosikymmeneltä Lampeniukselle on jäänyt parhaiten mieleen tapaaminen  Seppo Heikinheimon  kanssa. Helsingin Sanomien kovasanainen kriitikko oli pyytänyt Lampeniusta lounaalle pian viihdeviulistina julkaistun poplevyn jälkeen, vuoden 1996 lopulla.
 – Se haukkui aina kaikki ja kaiken. Kaikki pelkäsi sitä. Päätin, että suostun ehdotukseen ja näytän, että kyllä sitä voi tehdä muutakin, vaikka on pohjimmiltaan klassinen muusikko. Olin varautunut siihen, että hän haukkuu minut ihan lyttyyn.
 Heikinheimo, joka kuoli muutamaa kuukautta myöhemmin, oli Lampeniuksen yllätykseksi päinvastaisella asialla. Kriitikko oli ollut kuuntelemassa Sibelius-Akatemiassa modernin venäläisen musiikin konserttia, joka oli tehnyt vaikutuksen.
 – Hän kehui konserttia fantastiseksi ja minua lahjakkaaksi. Olin vain, että halleluja, Lampenius muistelee.
 Itse asia liittyi juuri genrerajojen rikkomiseen.
 – Hän sanoi, että on ok, vaikka teet nyt tuota, mutta älä ikinä jätä uraasi klassisena muusikkona.
 Jälkeenpäin Lampeniuksesta tuntuu, että hän on elänyt monta elämää päällekkäin. Mårten Lampén / Yle
 Lampeniukselle jäi tapaamisesta hyvä olo, ja ohjeesta hän on pitänyt kiinni.
 – Se kuulostaa kliseeltä, mutta en pysty elämään ilman klassista musiikkia.
 Sairaana Lampenius ei osannut puhua tunteistaan. Nyt kun asiaa ajattelee, hän huomaa soittaneensa niitä.
 – En osannut sanoa, että minun on paha olla. Syömishäiriöideni aikana ne hetket, kun unohdin sairauteni, olivat niitä hetkiä, kun minulla oli viulu kädessä.

Linda Lampenius toivoo, että hän voisi auttaa syömishäiriöistä kärsiviä – viulisti palaa Suomeen klassisena muusikkona


Summary: Raharikkaat kilpailivat lahjoituslupauksilla, mutta oikeasti rahaa ovat tähän mennessä lahjoittaneet tavalliset ihmiset.

Tulipalon huhtikuussa pahasti tuhoaman Pariisin Notre Damen katedraalin kunnostukseen luvatuista lahjoituksista on toistaiseksi nähty vain murto-osa. Upporikkaat yritysjohtajat suorastaan kilpailivat rahalupauksillaan ja tavalliset ihmisetkin avasivat lompakkonsa.
 Nopeassa tahdissa lahjoituslupaukset kohosivat 850 miljoonaan euroon. Suurin osa näistä lupauksista on kuitenkin jäänyt ainakin toistaiseksi täyttämättä.
 Ranskan kulttuuriministeriön mukaan lahjoituksia on maksettu luvatusta summasta vasta yhdeksän prosenttia eli 80 miljoonaa euroa. Suurin osa maksetusta summasta koostuu tavallisten ihmisten tekemistä lahjoituksista.
 Kulttuuriministeri  Franck Riesterin  mukaan syitä luvattujen lahjoitusten maksamisen hitauteen on kaksi. Toisaalta osa lahjoittajista on antanut katteettomia lupauksia ja toisaalta osa lahjoittajista odottaa rakennustöiden etenemistä.
 Kulttuuriministeriön mukaan etenkin suurlahjoittajat haluavat saada tarkat suunnitelmat rahojen käytöstä ennen kuin antavat lupaamansa varat.
 Kulttuuriministeri Riester sanoo katedraalin rakenteiden olevan edelleen vaarassa. Erityisesti holvikaaret voivat romahtaa.
 Lisää aiheesta:
 Notre Damen miljardikeräys herättää kysymyksiä oikeudenmukaisuudesta: "Ihmisistä pidettävä huolta ennen kuin vanhoista kivistä"
 Notre Damen palo on saanut huijarit liikkeelle Ranskassa – jälleenrakennusrahoja kalastellaan ovelasti

Notre Damen tulipalon jälkeen tulvi lupauksia lahjoituksista – luvatuista sadoista miljoonista euroista on kuitenkin annettu vain murto-osa


Savonlinnan Pääskyniemessä sijaitsevan kerrostalon asuinhuoneistossa on tapahtunut räjähdys.
 Pelastuslaitoksen mukaan huoneisto on vaurioitunut räjähdyksessä pahoin.
 Asuinhuoneisto sijaitsee kaksikerroksisen kerrostalon ensimmäisessä kerroksessa. Pelastuslaitos, poliisi ja ensihoito ovat kohteessa paikalla, mutta henkilövahingoista ei ole toistaiseksi tietoa.

Savonlinnassa kerrostalossa räjähti, huoneisto vaurioitui pahoin – henkilövahingoista ei tietoa


Summary: Voit seurata keskustelua suorana klikkaamalla yllä olevaa kuvaa.

Saksan sosiaalidemokraattinen puolue (SPD)

Tasavallan presidentin  Kultaranta-keskustelut  alkoivat tänään Naantalin Kultarannassa.
 Keskustelujen avausistunnossa presidentti  Sauli Niinistön  vieraana on Saksan liittopresidentti  Frank-Walter Steinmeier . Niinistö ja Steinmeier pitävät keskustelun aluksi omat puheenvuoronsa ja keskustelevat tämän jälkeen Euroopan tulevaisuudesta.
 Voit katsoa keskustelun suorana klikkaamalla tämän jutun kuvaa.
 Seitsemättä kertaa järjestettävien Kultaranta-keskustelujen aiheena on tänä vuonna maailman murros sekä se, mikä on Euroopan ja Suomen asema kansainvälisten muutosten keskellä.
 Huomenna maanantaina Kultarannassa käydään kaksi keskustelua. Aamulla pidettävässä keskustelussa mietitään, voisiko Suomella olla rooli eurooppalaisen turvallisuuden tekijänä. Maanantaina iltapäivällä pidettävässä päätösistunnossa pohditaan kestääkö demokratia, kun politiikka on murroksessa.
 Voit katsoa kaikki keskustelut suorana Ylen verkkosivuilla. Maanantain keskusteluja voit seurata suorana myös Yle TV1:ssä.

Katso suorana kello 18 alkaen: Presidentti Niinistö ja Saksan liittopresidentti Frank-Walter Steinmeier pohtivat Euroopan tulevaisuutta


Summary: Sähköt ovat katkenneet paikoin myös Brasiliassa ja Paraguayssa, kertoo BBC.

Poikkeuksellisen laaja sähkökatko on iskenyt useisiin Etelä-Amerikan maihin. Argenttiinalaisen sähköyhtiön Edesurin Twitter-viestin mukaan sähköt ovat katkenneet koko Argentiinassa ja Uruguayssa.
 Sähkökatko sai alkunsa Argentiinan sähköverkon viasta.
 Britannian yleisradioyhtiö BBC  kertoo, että sähköt ovat katkenneet paikoin myös Brasiliassa ja Paraguayssa.
 Argentiinan median mukaan sähköt katkesivat aamuseitsemän jälkeen paikallista aikaa pysäyttäen junaliikenteen.

Poikkeuksellisen laaja sähkökatko pimensi Argentiinan ja Uruguayn


Summary: Katso presidentti Sauli Niinistön tiedotustilaisuus suorana presidentin kesäpaikalta Naantalista klikkaamalla yllä olevaa kuvaa.

Tasavallan presidentin Kultaranta-keskustelut alkavat tänään Naantalin Kultarannassa.
 Presidentti  Sauli Niinistön  isännöimässä, ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan keskittyvässä tapahtumassa pohditaan maailman murrosta sekä Euroopan ja Suomen asemaa kansainvälisten muutosten keskellä.
 Presidentti Niinistö pitää Kultaranta-keskustelujen aluksi tiedotustilaisuuden kello 16. Voit seurata sitä suorana klikkaamalla tämän jutun kuvaa.
 100 vierasta paikalla
 Kaksipäiväinen keskustelutapahtuma järjestetään nyt seitsemättä kertaa presidentin kesäasunnolla Naantalin Kultarannassa. Tilaisuuteen on kutsuttu noin sata asiantuntijaa ja vaikuttaa yhteiskunnan eri tahoilta.
 Keskustelujen avausistunto alkaa sunnuntaina kello 18. Tuolloin presidentti Niinistö ja Saksan liittopresidentti  Frank-Walter Steinmeier  keskustelevat Euroopan tulevaisuudesta.
 Keskustelut jatkuvat maanantaina. Kello 9.30 alkavassa keskustelussa pohditaan Suomen roolia eurooppalaisen turvallisuuden tekijänä. Keskustelijoina ovat muun muassa pääministeri  Antti Rinne  (sdp.) ja perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho .
 Kultaranta-keskustelujen päätösistunto järjestetään maanantaina kello 14.30 alkaen. Tuolloin keskustellaan siitä, kestääkö demokratia politiikan murroksessa. Keskusteluun osallistuvat muun muassa ministeri  Seppo Kääriäinen  ja Suomi Atlantti-Seuran puheenjohtaja  Liisa Jaakonsaari .
 Voit katsoa kaikki keskustelut suorana Ylen verkkosivuilta. Maanantain keskustelut näet suorana myös Ylen TV1:stä.
 Presidentti Niinistö on Ylen A-studion erikoishaastattelussa Kultarannassa maanantaina kello 21. Haastattelijana on  Seija Vaaherkumpu .

Suorana klo 16 alkaen: Kultaranta-keskusteluissa pohditaan Euroopan suuntaa, presidentti Niinistö avaa tilaisuuden


Summary: Mielenosoittajat vaativat kiistellyn karkotuslain lopullista hyllyttämistä ja hallintojohtajan eroa.

Hongkongissa keskustassa on käynnissä suurmielenosoitus. Protestoijat vastustavat kiisteltyä lakimuutosta, joka toteutuessaan mahdollistaisi rikoksista epäiltyjen luovuttamisen Manner-Kiinaan.
 Hongkongin hallituksen edustaja ilmoitti eilen, että lakimuutoksen valmistelu keskeytetään toistaiseksi. Nyt mielenosoittajat vaativat aloitteen lopullista hylkäämistä ja hallintojohtaja  Carrie Lamin  eroa.
 – Hän on menettänyt kansan tuen lopullisesti, aktivisti  David Webb  luonnehti uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Hongkongia ravistelevat mielenosoitukset ovat suurimmat yli 20 vuoteen. Viime viikonloppuna yli miljoona ihmistä protestoi uutta karkotuslakia vastaan. Keskiviikkona mielenilmaukset muuttuivat väkivaltaisuuksiksi, kun poliisi turvautui kyynelkaasuun ja kumiluoteihin mielenosoittajajoukkojen hajottamiseksi.
 Aikaisemmin Britannialle kuulunut Hongkong siirtyi Kiinan erityishallintoalueeksi heinäkuussa 1997. Vallanvaihdon yhteydessä sovittiin niin sanotusta "Yksi maa, kaksi järjestelmää" -ratkaisusta, jonka piti taata Hongkongin poikkeusasema. Viime vuosina Kiina on kuitenkin pikku hiljaa kaventanut erityishallintoalueen nauttimia etuoikeuksia, kuten esimerkiksi lehdistönvapautta ja riippumatonta oikeuslaitosta.
 Lue lisää:
 Hongkongin hallintojohtaja: Kiistellyn karkotuslain valmistelu keskeytetään
 Hongkongin mielenosoittajat yrittivät rynnätä parlamenttiin – Nämä kolme kohtaa selittävät kiristyvää tilannetta
 Eräänä päivänä Hong Ying hyppäsi mereen ja ui pois Kiinasta – Nyt menneisyys hiipii takaisin, kun Kiina kiristää otettaan Hongkongista

Hongkongissa käynnissä uusi suurmielenosoitus  – Seuraa protestia suorana


Summary: Muutaman kerran herääminen yön aikana on vauvoille tavanomaista.

Suomalaisvanhempien kokemuksen mukaan jopa 40 prosenttia kahdeksan kuukauden ikäisistä vauvoista kärsii unen häiriöistä.
 Kolmen kuukauden ikäisistä vauvoista unen häiriöistä kärsii vanhempien mielestä 23 prosenttia ja 1,5 vuoden ikäisistä lapsistakin vielä 25 prosenttia, Helsingin yliopiston lääketieteen dosentti  Juulia Paavonen  kertoo.
 Luvut ovat peräisin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) laajasta Lapsen uni ja terveys -seurantatutkimuksesta, jonka tuloksista kerrotaan tarkemmin syksyllä. Tutkimuksessa on ollut mukana yli tuhat suomalaista perhettä.
 – Se, mikä koetaan ongelmalliseksi, vaihtelee paljon eri perheissä. Tavallista kuitenkin on, että myös vauvan normaali yöllinen heräily voidaan kokea ongelmaksi. Niin sanottu normaali on usein paljon huonompaa kuin vanhemmat yleisesti luulevat tai ovat odottaneet sen olevan, Paavonen sanoo.
 Kahdeksan kuukauden piikki vauvojen unihäiriöissä liittyy Ensi- ja turvakotien liiton asiantuntijan  Jonna Lehikoisen  mukaan siihen, että kahdeksan kuukauden iässä vauva ymmärtää olevansa oma erillinen itsensä. Tämä voi johtaa paitsi vierastamiseen ja eroahdistukseen, myös yöllisiin heräilyihin ja levottomaan uneen.
 Paavonen kertoo, että yleisin vauvojen uneen liittyvä häiriö on juurikin heräily, mutta myös nukahtamisvaikeudet koetaan usein ongelmaksi. Normaaliksi heräilyksi määritellään Paavosen mukaan se, jos vauva herää muutaman kerran yön aikana.
 Mikäli vauva heräilee lukuisia kertoja yössä, olisi sen syyt tärkeä selvittää.
 – Kolmen kuukauden ikäisellä pitäisi jo näkyä säännöllisyyttä unirytmissä, ja vuoden iässä yöllisten heräilyjen pitäisi alkaa vähentyä.
 Lehikoisen mukaan unen häiriöiden taustalla voi olla myös vauvan terveyteen liittyviä ongelmia, kuten allergioita, refluksi tai muita sairauksia, jotka olisi hyvä sulkea pois ajoissa.
 Rutiinit luovat turvallisuutta
 Paavosen mukaan esimerkiksi päiväunet ja perheen vuorokausirytmin vaihtelu voivat vaikuttaa vauvan yöhön. Jos unirytmi on epäsäännöllinen ja päivällä nukutaan liikaa, voivat yöunet olla tavallista katkonaisempia. Jos taas ongelmana on erityisesti nukahtamisen vaikeus, olisi tärkeä tutkia perheen iltarutiineja.
 Lehikoisen mukaan unirutiinien luominen olisi hyvä aloittaa jo pienen vauvan kanssa. Levolliset iltapesut ja toistuvat tavat, kuten satu tai tuutulaulu, luovat turvallisuutta.
 – Turvallisuuden tunnetta voi lisätä myös vanhemmalta tuoksuva vaate, unilelu tai -rätti, jonka voi ottaa mukaan imetys- tai syöttötilanteeseen.
 Lehikoinen painottaa, että päivien aikana olisi tärkeää olla riittävästi läheisyyttä ja kosketusta, sillä muuten vauva kaipaa niitä yöaikaan.
 Paavosen mukaan myös uniassosiaatiohäiriö voi vaikeuttaa vauvan nukahtamista. Häiriö tarkoittaa sitä, että vauva ei välttämättä saa nukahdettua ilman vanhemman läsnäoloa.
 Uniassosiaatiohäiriötä hoidetaan niin sanotulla unikoululla, jossa pyritään erilaisilla toimintatapamuutoksilla siihen, että lapsi oppii vähitellen nukahtamaan itse ilman vanhemman apua. Unikoulu sopii yli puolivuotiaiden lasten nukuttamiseen.Lehikoisen mukaan joidenkin lasten osalta unikoulusta saadaan paras hyöty vasta vuoden iässä tai sen jälkeen.
 – Vanhempien kokemukset unikoulun hyödyistä ovat vaihtelevia. Osa on todennut, että uudet opitut unitavat jäävät helposti, jos lapsi esimerkiksi sairastuu tai menee päivähoitoon.

Vauvan normaali yöheräily koetaan ongelmaksi monissa perheissä


Summary: Uuden-Seelannin viranomaisten mukaan tsunamivaaraa ei ole.

Uudelle-Seelannille kuuluvien Kermadecsaarten läheisyydessä on tapahtunut maanjäristys, joka on voimakkuudeltaan 7,0, kertovat  Uuden-Seelannin viranomaiset .
 Hieman järistyksen jälkeen viranomaiset antoivat ensin tsunamivaroituksen, mutta tulivat lopulta siihen tulokseen, että "alustavan arvion mukaan maanjäristys ei todennäköisesti ole aiheuttanut tsunamia, josta olisi vaaraa Uudelle-Seelannille".
 Kermadecsaaret sijaitsevat noin tuhat kilometriä koilliseen Uuden-Seelannin Pohjoissaaresta. Maanjäristys iski kahdelta yöllä Suomen aikaa.
 7,0-voimakkuuden maanjäristys luokitellaan Helsingin yliopiston  seismologian laitoksen  mukaan hyvin voimakkaaksi maanjäristykseksi.

Uuden-Seelannin Kermadecsaarilla hyvin voimakas maanjäristys


Summary: Britannia ja Yhdysvallat syyttävät Irania hyökkäyksistä öljytankkereihin Omaninlahdella.

Iranin ulkoministeriö on puhutellut Britannian Iranin-suurlähettilästä Omaninlahden epäiltyjen tankkerihyökkäysten takia. Britannia on syyttänyt Irania epäillyistä hyökkäyksistä, joiden kohteena oli kaksi öljytankkeria Omaninlahdella.
 Iranin ulkoministeriön tiedotteen julkaissut Iranin valtionmedia IRNA kertoo, että suurlähettiläs kutsuttiin keskusteluun Britannian ulkoministerin esittämien syytösten takia. Britannian ulkoministeri  Jeremy Hunt  on sanonut, että Iran on lähes varmasti tankkialuksiin tehtyjen hyökkäysten takana.
 Myös Yhdysvallat on aiemmin ilmoittanut syyttävänsä hyökkäyksistä Irania. Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeon  mukaan tämä selviää muun muassa tiedustelutiedoista ja käytetyistä aseista.
 Tankkialukset lähtivät Omaninlahdelta
 Hyökkäyksen kohteeksi joutuneet tankkialukset lähtivat lauantaina kohti Arabiemiraatteja.
 Metanolia kuljettaneen Kokuka Courageous -japanilaistankkerin kerrottiin suuntaavan joko Khor Fakkanin tai Fujairahin satamaan. Viranomaislähde kertoi japanilaismedialle, että helposti syttyvää lastia pyrittäisiin satamassa siirtämään maihin.
 Hyökkäyksen seurauksena tankkerilla syttyi tulipalo, joka saatiin kuitenkin nopeasti sammumaan. Yksi miehistön jäsenistä sai lieviä vammoja tulipalossa.
 Useiden lähteiden mukaan myös toinen hyökkäyksen kohteeksi Omaninlahdella joutunut tankkialus, norjalaisomisteinen Front Altair lähti lauantaina Iranin aluevesiltä.
 Iranilaisen uutistoimisto Isnan mukaan tankkeria hinattiin ja sitä suihkutettiin vedellä rungon jäähdyttämiseksi.
 Tankkerin omistava norjalaisyhtiö on vahvistanut, että alus lähti Iranin aluevesiltä. Yhtiön mukaan miehistön 23 jäsentä ovat turvassa ja voivat hyvin.
 Yhdysvaltain laivasto julkaisi hyökkäysten jälkeen rakeista kuvamateriaalia, joka sen mukaan esittää iranilaista partiovenettä poistamassa suutariksi jäänyttä magneettimiinaa toisen tankkerin kyljestä.
 – Iran on tämän takana. Te näitte veneen. Ehkä yksi miinoista ei räjähtänyt, ja se olisi paljastanut Iranin syyllisyyden vuorenvarmasti, Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoi Fox-kanavan haastattelussa.
 Lue myös:
 Trump: Iran syyllinen Omaninlahden tankkeri-iskuun – "Seuraukset jäävät nähtäviksi"  (14.6.)
 USA syyttää, Iran kiistää – Omaninlahden laivaiskujen tekijä on yhä mysteeri, ja "tilanne voi kärjistyä nopeasti" (14.6.)

Iran puhutteli Britannian suurlähettilästä tankkerihyökkäyksistä esitetyistä syytöksistä


Seinäjoella Kivisaarentiellä on tapahtunut vakava liikenneonnettomuus, kertoo poliisi.
 Poliisin mukaan henkilöauto törmäsi puuhun kyydissään kolme ihmistä. Pelastuslaitos sai ilmoituksen tapahtuneesta hieman puolenyön jälkeen. Poliisi tiedottaa asiasta myöhemmin lisää.
 Onnettomuus tapahtui taajamassa Hyllykallion alueella.

Vakava liikenneonnettomuus Seinäjoella – puuhun törmänneessä autossa kolme ihmistä


Summary: Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin ja Lontoon pormestarin Sadiq Khanin sanasota on jatkunut jo yli kaksi vuotta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  jatkoi lauantaina sanasotaansa Lontoon pormestaria  Sadiq Khania  vastaan, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Presidentti kutsui pormestaria katastrofiksi, ja sanoi että hän vain "muuttuu huonommaksi". Lontoossa tapettiin kolme ihmistä alle 24 tunnissa perjantain ja lauantain aikana.
 Trump jakoi viestipalvelu Twitterissä brittiläisen mediapersoonan  Katie Hopkinsin  twiitin, jossa  maahanmuuttovastaisuudestaan tunnettu Hopkins  arvosteli Lontoon pormestaria. Hopkinsin mukaan Lontoo on "puukotuskaupunki" ja "Londonistan".
 Sanasotaa jo kaksi vuotta
 Khanin ja Trumpin sanasota juontaa juurensa vuoteen 2017, jolloin Khan kritisoi Trumpin  määräystä rajoittaa  muslimienemmistöisten maiden kansalaisten maahantuloa.
 Trump puolestaan arvosteli samana vuonna Khania Lontoossa tapahtuneen Westminsterin terrori-iskun vuoksi.
 Trumpin kesäkuun alun Britannian-vierailun alla Khan  vertasi häntä 1900-luvun fasisteihin  ja sanoi, että hänen mielestään on epäbrittiläistä levittää Trumpille punainen matto, kun tämä ajaa äärioikeistolaisia arvoja ja uhkaa demokraattista järjestelmää.
 Tuolloin Trump vastasi kutsumalla Khania luuseriksi Twitterissä. Khanin mukaan Trump käyttäytyi lapsellisesti.
 Lue myös:
 Lontoon pormestari vertasi Trumpia fasisteihin  (2.6.)
 Trump rajoittaa muslimien maahantuloa  (28.1.17)
 Brittiläinen kohutoimittaja Katie Hopkins raportoi Suomen seksuaalirikoksista – haluaa koota populistien voimia Euroopassa

Yhdysvaltain presidentin ja Lontoon pormestarin sanasota sai jatkoa – Trump lainasi maahanmuuttovastaista mediapersoonaa Twitterissä


Summary: Presidentti Jair Bolsonaro aikoo valittaa päätöksestä.

Brasilian presidentin  Jair Bolsonaron  kimppuun viime vuonna hyökännyt mies on jätetty tuomitsematta ja määrätty pakkohoitoon.
 Oikeuden mukaan Bolsonaroa puukottaneella miehellä oli tekohetkellä vakavia mielenterveysongelmia, jotka estivät häntä ymmärtämästä tekojensa luonnetta.
 Viime vuoden syyskuussa tuolloinen presidenttiehdokas Jair Bolsonaro oli kampanjatilaisuudessa Juiz de Foran kaupungissa, kun entuudesta tuntematon mieshenkilö iski häntä puukolla vatsaan. Hyökkäys oli vähällä viedä ehdokkaan hengen. Bolsonaron sisäelimet vaurioituivat ja hän menetti paljon verta.
 Hyökkäyksen jälkeen Brasilian presidentiksi noussut Bolsonaro sanoi perjantaina valittavansa oikeuden päätöksestä. Hänen mielestä murhayritys oli poliittisesti motivoitunut ja sen takana oli useita ihmisiä.
 – He yrittivät tappaa minut. Uskon tietäväni, keitä he olivat. En kuitenkaan voi kertoa sitä, koska en halua tuomita ketää etukäteen, Bolsonaro kommentoi O Globo -sanomalehdelle.
 Lue lisää:
 Brasiliassa presidenttiehdokasta puukotettiin vaalitilaisuudessa
 Kiistelty oikeistojohtaja Jair Bolsonaro astuu valtaan Brasiliassa

Brasiliassa Bolsonaroa puukottanut mies vapautettiin syytteistä – oikeus määräsi pakkohoitoon


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Sisäministeri Maria Ohisalo nousee vihreiden puheenjohtajaksi
 Vihreät valitsee sisäministeri  Maria Ohisalon  puolueen puheenjohtajaksi ulkoministeri  Pekka Haaviston  tilalle lauantaina  Porin puoluekokouksessa . Ohisalolla ei ole vastaehdokkaita.
 Hallituksen muodostamisen jälkeen vihreillä on enemmän valtaa Suomen politiikassa kuin koskaan aikaisemmin. Puolueella on kolme ministeriä ja kaksikymmentä kansanedustajaa. Ilman vihreitä hallituksella ei ole enemmistöä eduskunnassa.
 Luontaishoitoala vahvistaa rivejään
 Akupunktio on yksi käytetyimmistä vaihtoehtoisista hoitomuodoista Suomessa. Pasi Takkunen/Yle
 Suomeen perustettiin aiemmin tällä viikolla Luontaishoitoalan Foorum. Siihen liittyi suuri osa alan toimijoitten yhdistyksistä. Laajempi  järjestäytyminen koetaan tärkeäksi  juuri nyt, sillä hallitusohjelmaan on kirjattu alaa koskeva selvitystarve.
 Selvitys halutaan tehdä muun muassa viime vuosina esiintulleiden hoitokohujen vuoksi.
 Venäjä palkitsee yhä lapsia pääsyllä kesäleirille Krimille
 Toukokuussa Venäjällä muistetaan toisen maailmansodan veteraaneja, ja myös Artekissa teema on esillä. Grigori Vorobjov
 Neuvostoaikaan Krimille pääsivät ansioituneet lapset sekä puolue-eliittiin kuuluvien perheiden vesat. Nykyään leirille pääsevät valitaan alueellisissa kilpailuissa, joita järjestävät venäläiset säätiöt.
 Tapahtumat ja leirit ovat tapa, jolla ulkomailla asuvia venäläistaustaisia lapsia ja nuoria pidetään kiinni venäläisessä kielessä ja kulttuurissa.  Tänä kesänä Artekissa lomailee myös kolme lasta Suomesta .
 Viikonvaihde on aurinkoinen
 Ilmatieteen laitos
 Etelästä virtaa lämmintä ilmaa koko maahan, joten saamme lämpimän viikonvaihteen. Aurinkokin paistaa.
 Sateet heikkenevät maan etelä- ja keskiosissa, kuuroja tulee lähinnä kaakosta Pohjanmaalle yltävällä alueella.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Ohisalo ottaa vihreiden johdon, luontaishoidot järjestäytyvät, sää lämpenee


Summary: Itäisen Suomenlahden suosittu Kaunissaari saa runsaasti lisää vierasvenepaikkoja, kunhan remontti satama-altaassa valmistuu.

Kaunissaaren vierasvenelaiturilla seisoo mietteliään näköinen mies.
 Saaren satamakapteeni  Simo Rosenblad  mittailee katseellaan aallonmurtajan päällä seisovia kaivinkoneita.
 Niiden ei nimittäin pitäisi seistä vaan olla töissä. Uusitun satama-altaan aallonmurtaja on jäänyt kesken – ainakin toistaiseksi. Uudella paikallaan aallonmurtaja jo on, ja sen pituuskin on reilassa.
 Korkeus sen sijaan ei vielä riitä estämään kovimpien merituulien vaikutusta satama-altaaseen. Siitä syystä tälle kesälle suunnitellut uudet vierasvenepaikatkin jäivät toteutumatta.
 – En stressaa siitä. Se on kunnan ja urakoitsijan välinen asia, tuumailee Rosenblad.
 Vastoinkäymisiltä ei ole vältytty. Talvella venesatamaa laajentamassa ollut kymmenien tonnien painoinen kaivuri nimittäin  putosi mereen .
 Kaunissaaren satama-allas on laajennettu, mutta uudet venepaikat ja aallonmurtajan uusi korkeus odottavat vielä toteutumistaan. Vesa Grekula / Yle
 Kaunissaaressa  pärjätään tämä kesä näinkin. Venepaikkoja on nyt viitisenkymmentä. Pian on toisin.
 Jos Kaunissaaren venesatamasuunnitelmat toteutuvat, vierasvenepaikkojen määrä yli kolminkertaistuu lähivuosina nykyisestä. Käytännössä se tarkoittaisi yli 150 paikkaa.
 Satamakapteeni Rosenblad odottaa sitä innoissaan. Uudet laituripaikat voisivat nimittäin mahdollistaa hulppeidenkin huvijahtien rantautumisen saareen.
 – Totta kai tänne tarvitaan maksukykyisiä turisteja, joilla on lämä kunnossa. Onhan se tärkeää, että omien eväiden syömisen lisäksi käytetään myös saaren kauppa- ja ravintolapalveluja.
 Tämä on monelle Kaunissaareen saapuvalle tuttu näky juuri ennen rantautumista. Vesa Grekula / Yle
 Isot veneet ovat olleet Kaunissaarelle ongelma.
 – Hikeä vähän pyrkii otsalle, kun joku ilmoittaa tulevansa oikein isolla veneellä. Pitää miettiä, että mihin semmoinen jahti oikein sijoitetaan.
 Kansallispuiston rajaseutua
 Kaunissaari sijaitsee itäisellä Suomenlahdella. Joskus kuulee puhuttavan Kotkan Kaunissaaresta, mutta todellisuudessa saari on osa Pyhtään kuntaa. Mielikuvaan saattaa vaikuttaa se, että saareen turisteja vievät yhteysalukset liikennöivät puolitoista tuntia kestävän matkan Kotkasta.
 Tarkalleen ottaen Kaunissaari ei ole pelkästään turistien maaperää.  Itäisen Suomenlahden kansallispuiston  rajalla sijaitseva saari on noin kymmenen henkilön vakituinen osoite.
 Kaunissaaren aallonmurtaja- ja laiturityömaan jatkosta odotetaan selvyyttä kesän aikana. Keskeneräinen remontti ei haittaa veneilijöiden liikkumista. Vesa Grekula / Yle
 Mutta matkailusta saari elää. Yksi mittari kesän aikana käyvien matkailijoiden määrään ovat nimenomaan vierasveneet, joille nyt rakennetaan ja suunnitellaan uusia laituripaikkkoja.
 Satamakapteeni Simo Rosenbladin tilastojen mukaan kävijöiden määrä on pysynyt melko tasaisena viimeisten lähes 15 vuoden aikana. Niin kutsuttuja veneyöpymisiä vieraspaikoilla on kertynyt vuosittain 1200–1300. Henkilöiden määrä on paljon suurempi.
 – Yhdessä veneessä on keskimäärin kahdesta kolmeen henkeä.
 Kaunissaaren leirintäalueen ja lomamökkien rantaa. Vesa Grekula / Yle
 Jo pelkästään nykyinen turistimäärä teettää satamakapteeni Rodenbladille välillä ympäripyöreitä päiviä. Työn määrä, tai sen lisääntyminen, ei tosin tunnu miestä haittaavan lainkaan, päinvastoin.
 – Monta vuotta mentiin, että mitään ei oikein tapahtunut. Toivottavasti nyt kaikki piristyy, kun panostetaan palveluun ja viihtyvyyteen.
 17 tunnin päiviä
 Rosenbladin roolia vierasvenesatamassa voisi kuvailla eräänlaiseksi venelaitureiden isännäksi. Hän ohjaa veneet niiden koon mukaan sopivimmille vapaille paikoille ja kerää muun muassa yöpymismaksut.
 Ensimmäistä kertaa Kaunissaareen saapuvat saavat Rosenbladilta pidemmän opastuksen saaren palveluista kuten kaupasta, ravintoloista ja majoituksesta.
 Kaunissaaren viirit on jo nostettu salkoihin. Vesa Grekula / Yle
 Satamakapteenin, kuten myös vierasvenesataman, virallinen kesäkausi alkoi tänäkin vuonna kesäkuun alussa. Tarvittaessa ja muun ajankäytön salliessa Simo Rosenblad saattaa käydä paikalla jo toukokuussa.
 Muu ajankäyttö tarkoittaa oman firman pyörittämistä Helsingissä.
 – Nyt kesällä pojat hoitavat firmaa. Satamakapteenin homma on tosi mukava kesätyöpaikka, naureskelee Rosenblad.
 Töiden mukavuutta eivät häiritse edes keskikesän vilkkain ja kiireisin veneilysesonki, jolloin työpäivälle saattaa helposti kertyä pituutta reilusti yli 12 tuntia, jopa aamuseitsemästä puoleen yöhön.
 – Silloin uskaltaa lopettaa työpäivän, kun on ensin katsonut merelle joka suuntaan ja todennut että nyt ei enää näy tulijoita, kuvailee Rosenblad usein heinäkuulle osuvaa kiireisintä aikaa.
 Ennen vilkkainta Kaunissaaren veneilysesonkia satamakapteeni Simo Rosenblad (oik.) ja Pyhtään kunnan työpäällikkö Ari Lonka ehtivät vaihtaa ajatuksia satamaremontista Rosenbladin konttorissa. Vesa Grekula / Yle
 Satamakapteenin uran alussa työaika oli hieman toisenlainen. Työnkuvaan kuului olla paikalla viitenä päivänä viikossa.
 – Sanoin heti, että ei onnistu! Jos kukaan ei hoida täällä kahteen päivään hommia, satama-altaassa on kaaos päällä.
 Rosenblad teki yrittäjänä Pyhtään kunnan kanssa uuden sopimuksen, ja sen mukaan on työskennelty.
 Puhelin kuumana
 Kevään ja alkukesän “hitti” Rosenbladin neuvontapalveluissa on ollut luonnollisesti saaren satama-altaan ja venepaikkojen remontti. Veneilijät ovat soitelleet ja kyselleet, pääseekö Kaunissaareen ja jos niin miten.
 – Varmaan kymmenen puhelua tulee päivässä. Olen vastannut kaikille, että vanhat kujeet edellisiltä kesiltä ovat voimassa.
 Tämän kesän alussa satamakapteeni Simo Rosenblad on saanut monta kertaa vastata tiedusteluihin venesataman remontin vaikutuksista Kaunissaaren vierasveneliikenteeseen. Vesa Grekula / Yle
 Vuoden kuluttua tilanne voi olla jo toinen. Pyhtään kunnan puolelta venesatamaurakointia valvova työpäällikkö  Ari Lonka  sanoo, että ehdoton tavoite on lisäpaikkojen saaminen ensi kesäksi.
 Ei vielä kaikkia suunniteltuja, mutta osa.
 – Aluksi on tarkoitus saada tuplattua nykyinen määrä ja myöhemmin sitten lisää kysynnän ja tarpeen mukaan. Vierasveneilijöiden lisäksi laituripaikkoja voisi tulla myös saarelaisille, hahmottelee Lonka.
 Myös yhteysaluksilla lisää turisteja?
 Simo Rosenbladin ja muidenkin kaunissaarelaisten uskoa alueen uuteen nousuun lisää myös saareen tullut uusi yrittäjäpariskunta.
 Kirsi  ja  Tommi Hevossaari  herättivät keväällä henkiin käyttämättömänä olleen leirintäalueen, remontoivat lomakylän mökit ja avasivat niiden läheisyyteen kahvila-ravintolan.
 Kirsi ja Tommi Hevossaari aloittivat kahvila-ravintolan, leirintäalueen ja lomamökkien yrittäjinä Kaunissaaressa keväällä 2019.  Vesa Grekula / Yle
 Muutos oli nopea. Parikymmentä vuotta yrittäjinä toimineet Hevossaaret tekivät alueesta kaupat alkuvuodesta, remonttia tehtiin talvi ja kevät, ja asiakkaille paikat avattiin keväällä.
 – Kesäkahvilaa etsittiin, ja saatiin kaupan päälle lomamökkikylä ja elämäntapa, naurahtaa Tommi Hevossaari.
 Saaren uusimmat yrittäjät ovat tyytyväisiä vierasvenesataman laajennukseen, mutta erityistoiveena ja jopa tavoitteena on harvaksi käyneen yhteysalusliikenteen vilkastuttaminen.
 – Lauttaliikenne on meille selvä miinus, sanoo Tommi Hevossaari.
 Pyhtään Kaunissaaressa kuulee helposti mielipiteen, jonka mukaan yhteysalusliikenne mantereelta on liian vähäistä. Vesa Grekula / Yle
 Hevossaarten tarkoituksena on tehdä oman yrityksen palveluista niin houkuttelevia, että lisääntyvän kävijämäärän vanavedessä uusille lauttayhteyksille syntyisi lisää tarvetta.
 – Toivottavasti ensimmäisen kesän jälkeen on mustaa valkoisella kävijämääristä, jotka puoltaisivat vilkkaampaa lauttayhteyttä.
 Kirsi Hevossaarella on odotuksia leirintäaluetta kohtaan.
 – Se, miten väki löytää taas telttailun, ratkaisee aika paljon. Uskon, että telttailu on elpymään päin. Nykynuorisokin ymmärtää luonnon päälle.
 Kaunissaaren vierasvenesataman tuloväylällä on alkukesällä ja arkena vielä hiljaista, juhannuksen ja koulujen alkamisen väli on vilkkainta aikaa. Vesa Grekula / Yle
 Matkailu on loistojuttu
 Jos uudet lomakyläyrittäjät onnistuvat tavoitteissaan, tarkoittaa sekin entistä suurempia turistivirtoja. Kaunissaarta on pidetty paikkana, jossa on helppo viettää päivää vaikka omassa rauhassaan.
 Itäisen Suomenlahden matkailua vuosikaudet seurannut ja tarkkaillut satamakapteeni Simo Rosenblad hehkuttaa Kaunissaaren orastavaa uutta tulevaisuutta enemmän kuin tyytyväisenä.
 – Se on loistava juttu, että matkailu säilyy ja kehittyy Kaunissaaressa.
 Kaunissaaren alkukesä on vielä hiljainen, juhannuksesta alkaa sesonki. Vesa Grekula / Yle
 Saariston rauhan tai idyllin puolesta Rosenblad ei ole huolissaan, vaikka lisääntyvä turistimäärä muuttaisikin paikan luonnetta entistä vilkkaammaksi.
 – Aika hyvin saariston rauha ja tunnelma on säilynyt tähänkin asti. Jos joskus on tarvinnut huomauttaa vaikka metelistä, ihmiset kyllä uskovat kun heitä pyytää pitämään pienempää ääntä.

Yrittäjä toivottaa rikkaat tervetulleiksi idylliseen saareen, joka myllätään uusiksi: "Tänne tarvitaan maksukykyisiä turisteja"


Summary: Vuoden aikana vihjeitä on tullut muutama, yksi niistä selkeästi linnunpöntön ryöväys. Tekijää ei kuitenkaan ole napattu.

Linnunpesien ammattiryöstäjiä on hankala saada kiinni, vaikka viranomaiset ovat pyytäneet erikseen yleisövihjeitä jo viime kesästä lähtien.
 Bidlife Suomelle on tullut tieto riistakamerahavainnosta, joka paljastui laittomaksi munien keräilyksi. Riistakamera tallensi pöntön kuljettamisen puuhun ja takaisin, eikä kyseessä ollut suinkaan omistaja.
 Ulkomaalaista tekijää ei ole kuitenkaan saatu kiinni.
 – Kamerakuvat ovat viime vuodelta, mutta se tuli meille ilmi tänä vuonna. Henkilö, joka oli tapauksen kameroistaan todennut, havaitsi, että samat ihmiset tulivat tänä vuonna samalle alueelle, Birdlife Suomen suojelu- ja tutkimusjohtaja  Teemu Lehtiniemi  kertoo.
 Tänä kesänä myös Metsähallituksen erävalvonnalle on tullut kaksi vihjettä mahdollisesta linnunpesien ryöstämisestä. Ne olivat Itä-Lapista ja Länsi-Suomesta. Vinkkien perusteella ei ole kuitenkaan ilmennyt, että munia olisi varastettu.
 Havaintoja toki on sieltä täältä: joskus ilmoitetaan suolla kyykkivistä epämääräisistä kävijöistä. Birdlifen mukaan ilmoitus on tullut myös eräiden lokkilajien pesiin kohdistuneesta ryöstöepäilystä. Tästä ei kuitenkaan saatu todisteita.
 Tullin tiedossa mahdollisia tekijöitä
 Kyse on jokakesäisestä ilmiöstä, sanoo erävalvonnan ylitarkastaja  Juha Ahonen  Metsähallituksesta.
 – Tiedämme, että tekijöitä liikkuu ympäri Pohjoismaita. Emme ole kuitenkaan päässeet niin lähelle, että olisimme saaneet laittomia keräilijöitä kiinni.
 Tullilla on tiedossa jotain ulkomaalaisia henkilöitä, joiden tiedetään keräävän munia laittomasti.
 – Tulli on jo kiinnittänyt huomiota ulkomailta profiloituihin potentiaalisiin kerääjiin ja heidän liikkeisiinsä. Heitä on ratsattu, mutta tiedossani ei ole, että munia olisi löytynyt, Birdlife Suomen suojelu- ja tutkimusjohtaja  Teemu Lehtiniemi  kertoo.
 Lehtiniemen mukaan yksi paljon Suomessakin aikaa viettänyt henkilö jäi kuitenkin kiinni Ruotsissa.
 Luvalliseen haukkojen kasvatukseen laittomia munia
 Luvaton munien keräily kohdistuu etenkin Lappiin ja harvinaisten lintujen pesiin. Mitä uhanalaisempi laji, sitä enemmän se kiinnostaa.
 – Se liittyy lintulajeihin, joita täällä esiintyy. Lappi on houkutteleva, kun on suuria tyhjiä alueita ilman valvovia silmiä, Juha Ahonen kertoo.
 Länsi- ja Keski-Euroopassa haluttuja lintuja ovat kahlaajat, pöllöt, tikat ja jopa pikkulinnut.
 Munakaupassa voivat liikkua suuretkin rahat. Muna itsessään saattaa kiinnostaa keräilijöitä ympäri maailmaa. Tai sitten taustalla voi olla linnunkasvatusbisnes, esimerkiksi haukkojen kasvatus. Haukkametsästys sinänsä voi olla maasta riippuen laillista.
 – Haukkametsästys on nyt trendikästä ainakin Euroopassa ja Lähi-idässä. Munia saatetaan siis kerätä lailliseen toimintaan laittomin keinoin, Ahonen muistuttaa.
 Kasvatusta varten pesistä saatetaan ryöstää myös linnunpoikasia. Birdlife Suomen mukaan todennäköisyys Lähi-itään päätymisestä on kuitenkin pieni, kun jalohaukkoja saa lähempääkin.
 – Meillä pesii pieni kanta tunturihaukkoja, joka on metsästyshaukoista arvostetuin, Teemu Lehtiniemi kuitenkin toteaa.
 Suomessa tapaus kymmenen vuoden takaa
 Suomessa liikkuu paitsi kansainvälisiä tekijöitä myös kansallisia linnunmunien laittomia kerääjiä.
 Esimerkiksi Pohjanmaalta löydettiin tuhansittain luvattomasti kerättyjä linnunmunia 2010-luvun alussa. Tapauksella oli kansainvälinen kytkös.
 Närpiöläismies  tuomittiin Vaasan hovioikeudessa vuoden ja neljän kuukauden  ehdolliseen vankeusrangaistukseen vuonna 2015. Mies oli syyllistynyt 18 eri luonnonsuojelurikokseen tai -rikkomukseen.
 Suomen viranomaiset aloittivat viime vuonna entistä tiiviimmän yhteistyön laittomasti munia keräävien kiinnisaamiseksi. Vihjeiden pyytäminen liittyy osaltaan tähän. Metsähallituksen erävalvonnan lisäksi munarosvoja tarkkailevat tulli, poliisi sekä ELY-keskus. Myös Birdlife Suomi on varkauksien torjunnassa mukana.
 Linnunmunien kerääminen kiellettyä luonnonsuojelulain mukaan. Esimerkiksi luonnonsuojelurikoksesta on säädetty maksimissaan kaksi vuotta vankeutta.
 Lue myös:
 Linnunmunien keräilijälle vuoden ehdollinen vankeustuomio ja 250 000 euron korvaukset
 Linnunmunien hinta nousee käräjäoikeudessa ratkaisevaksi kysymykseksi

Munarosvoja on vinkkipyynnöistä huolimatta vaikea löytää – Suomesta ryövättyjä lintujen munia päätyy haukkakasvattamolle Eurooppaan