Summary: Häiriö ei näkynyt kansainvälisessä lähetyksessä.

Israelin kansallinen tv-yhtiö Kan syyttää äärijärjestö Hamasia tiistain Euroviisu-lähetyksen häiritsemisestä. Tv-yhtiön mukaan sen suoraan nettilähetykseen viisujen semifinaalista ilmestyi yllättäen animoituja räjähdyksiä ja uhkaavia ääniä.
 Kan-kanavan mukaan tämä johtui Hamasin hakkeroinnista. Gazan kaistaletta hallitseva islamistinen Hamas ei ole kommentoinut syytöstä.
 Ylimääräiset animoinnit näkyivät minuuttien ajan vain nettilähetyksessä. Häiriöt eivät näkyneet tv-lähetyksessä.
 Tämänvuotiset Euroviisut järjestetään Tel Avivissa. Israelin kisaisännyyden arvioitiin jo etukäteen saattavan johtaa välikohtauksiin.
 Lisää aiheesta:
 Darude ja Sebastian Rejman viisuista putoamisen jälkeen: "Pettymys on käsin kosketeltava" – video
 Suomi jäi ulos Euroviisujen finaalista – Yle seurasi hetki hetkeltä
 Madonnan esiintyminen Euroviisuissa on vielä epävarmaa – "Nimi puuttuu sopimuspapereista"

Euroviisuihin ilmestyi ylimääräisiä animaatioräjähdyksiä – Israel syyttää Hamasia nettilähetyksen hakkeroinnista


Summary: Nelostien liikenne Simossa on poikki aamulla tapahtuneen vakavan liikenneonnettomuuden vuoksi.

Joukko lappilaisnuoria menetti keskiviikkona kokonaan mahdollisuuden osallistua Oulun yliopiston lääketieteellisen pääsykokeisiin, koska liikenne Nelostiellä Simossa on poikki aamulla tapahtuneen kuolonkolarin vuoksi.
 Kemin lyseon lukiosta kerrotaan, että rehtorin kansliaan ilmestyi aamulla joukko neuvottomia abiturientteja, jotka olivat olleet menossa Oulun yliopistolle lääketieteen pääsykokeeseen. Liikenneonnettomuuden vuoksi tie oli Maksniemen kohdalta poikki, joten nuoret joutuivat kääntymään takaisin. Junallakaan nuoret eivät olisi ehtineet kokeisiin.
 Opettajat kertovat, että nuoret yrittivät soittaa yliopistolle, mutta linjat olivat ruuhkautuneet. Lopulta nuoret saivat yliopistolta tiedon, että mitään ei voi tehdä, koska koe on valtakunnallinen. Nuoret siis menettivät kokonaan tämän hakukerran.
 Ongelma voi koskea kemiläisabiturienttien lisäksi myös monia muita pohjoisen suunnasta Ouluun pääsykokeisiin matkalla olleita hakijoita.
 Juttua täydennetään.

Nelostien liikenne poikki onnettomuuden vuoksi – yllättävä seuraus kemiläisnuorille: eivät päässeet pääsykokeisiin, pyrkiminen siirtyy vuodella


Summary: Luonnonvarakeskus valikoi kaksi uutta alkuperäiskasvien varmuuskokoelmien säilytyspaikkaa Varsinais-Suomesta.

Luonnonvarakeskus on perustanut kaksi uutta alkuperäiskasvien varmuuskokoelmaa Naantaliin ja Turkuun.
 Naantalissa taiteilijakoti Casa Haartmanissa on vanhojen sipulikukkien kokoelma ja Turun Museokeskuksen Kuralan Kylämäellä on vanhojen raparperien, piparjuurten ja ryvässipulien kokoelma.
 Luken mukaan paikat soveltuivat geenivarakasvien varmuussäilyttäjiksi, koska ne pystyvät sitoutumaan pitkäaikaseen säilytykseen ja ovat yleisölle avoimia. Casa Haartmanin omistaa Åbo Akademin säätiö ja Kuralan kylämäen Turun museokeskus.
 – Arvokkaiden geenivarojen turvalliseen säilyttämiseen tarvitsemme kansallisen keskuskokoelman rinnalle tahoja, jotka voivat sitoutua varmuussäilytykseen. Ylläpitosopimuksia on toistaiseksi solmittu kahdeksan: sipulikukkien ja vihannesten kokoelmien lisäksi tarha- ja koristeomenien, daalian, pensasruusujen, humalan sekä yrttien ja rohdosten kokoelmat, kertoo kansallisen geenivaraohjelman viljelykasveista vastaava koordinaattori  Elina Kiviharju  Lukesta.
 Kasvilajit valikoituvat paikkojen historian mukaan
 Kuralan Kylämäkeen istutettiin seitsemän ryvässipuli-, viisi raparperi- ja viisi piparjuurikantaa.
 Luken mukaan ryvässipuli, jota on kutsuttu myös jakosipuliksi, oli tärkein Suomessa viljelty sipuli 1950-luvulle saakka. Raparperi kuuluu vanhojen suomalaisten pihojen hyötykasveihin, ja sitä on Kylämäessäkin viljelty aina. Piparjuurta on viljelty alun perin lääkekasvina ja myöhemmin maustekasvina.
 – Luken ylläpitämässä kansallisessa keskuskokoelmassa on säilytettävänä yli 30 perimältään erilaista ryvässipulikantaa, joista Kylämäkeen valittiin eteläsuomalaisia alkuperiä. Uudistetusta raparperikokoelmasta Kylämäkeen istutettiin neljä varsinaissuomalaista alkuperää ja Suomen yleisin raparperilajike ’Victoria’. Piparjuuresta Kylämäen kokoelmaan on valittu viisi varsinaissuomalaista kantaa, jotka on kerätty vuonna 2002 Luken keskuskokoelmaan. Näistä vanhaa vehmaalaista kantaa viljellään yhä ammattimaisesti Vehmaalla, kertoo tutkija  Terhi Suojala-Ahlfors  Luken tiedotteessa.
 Casa Haartmanin puutarhaan istutettiin taas vanhojen sipulikukkien varmuuskokoelma, jossa on 24 erilaista sipulikukkakantaa.
 – Halusimme keväällä kukkivia, erikokoisia lajeja, joiden kukintaa riittää toukokuusta kesäkuulle. Lisäksi toivoimme, että etenkin Haartmanin Sauvon lapsuudenmaisemista ja Kemiön kesäpaikalta 1900-luvun alussa tuodut kasvit otetaan huomioon uusissa valinnoissa, kertoo intendentti  Ulrika Grägg  Åbo Akademin säätiöstä tiedotteessa.
 Varmuuskokoelmien avajaisia pidetään ensi lauantaina 18.5 Casa Haartmanissa ja Kuralan Kylämäellä sunnuntaina 26.5.

Uudet alkuperäiskasvien varmuuskokoelmat Naantaliin ja Turkuun


Summary: Jännitteet Yhdysvaltojen ja Iranin välillä ovat lisääntyneet viime aikoina.

Yhdysvaltain ulkoministeriö määräsi keskiviikkona kaikki ei-keskeiset hallituksen työntekijät poistumaan Irakista mahdollisimman pian, Yhdysvaltain Bagdadin suurlähetystö kertoo tiedotteessaan.
 Käskyy koskee ainakin suurlähetystön Bagdadin ja Erbilin konsulaatin henkilökuntaa.
 Yhdysvaltojen ja Iranin välit ovat kiristyneet viime aikoina. Samalla Yhdysvallat on lisännyt sotilaallista läsnäoloaan Persianlahdella.
 Washington ilmoitti viime viikolla, että se on havainnut alueella uusia Iranin ja sen tukemien joukkojen aiheuttamia uhkia, jotka kohdistuvat Yhdysvaltain kansalaisiin ja etuihin.
 Viime sunnuntaina Yhdysvallat kehotti maan kansalaisia välttämään matkustamista Irakiin alueen kasvaneiden jännitteiden vuoksi.
 Yhdysvaltalaiset tiedusteluvirkamiehet  syyttävät Irania  tai sen tukijoita viikonloppuna Arabiemiraattien rannikolla kauppalaivoja vastaan tehdyistä  sabotaasi-iskuista . Väitteiden tueksi ei ole esitetty todisteita.

Yhdysvallat määräsi hallituksen työntekijöitä poistumaan Irakista


Summary: Tiedot Ylen ylioppilaskoneeseen saadaan kouluilta, ja nimiä julkaistaan sitä mukaa, kun koulut niitä lähettävät.

Tänä keväänä valmistuu noin 25 200 uutta ylioppilasta. Ylioppilastutkintolautakunta on antanut kirjoitusten tulokset tänä aamuna kouluille, joilta kokelaat saavat omat tuloksensa. Myös Ylen ylioppilaskoneen nimet on saatu kouluilta. Nimilistoja päivitetään sitä mukaa, kun uusia tietoja tulee.
 Listoihin voi tulla korjauksia vielä lakkiaispäivään asti ja myöhemminkin, kun puuttuvia lukio-opintoja tai kaksoistutkintoja valmistuu.
 Kevään ylioppilastutkintoon ilmoittautui 40 271 kokelasta, mikä on noin 600 vähemmän kuin viime keväänä. Uusista ylioppilaista noin 430 on suorittanut tutkintonsa kokeet jo aiemmin, mutta saanut opintonsa valmiiksi vasta tämän vuoden puolella.
 Noin 1120 henkilöä on suorittanut tutkinnon kokeet hyväksytysti, mutta ei ole vielä saanut opintojaan valmiiksi. Kaiken kaikkiaan 25 900 henkilöä on suorittanut tutkinnon kokeet hyväksytysti tänä keväänä.  Kevään pisterajat voit katsoa täältä .
 Ylioppilaskirjoitukset järjestettiin tänä keväänä kaikkiaan noin 400 lukiossa. Ne päättyivät maaliskuun lopulla reaaliaineiden kokeeseen. Lakkiaisia vietetään kesäkuun ensimmäisenä päivänä.
 – Tuloksia ja arvosanoja vertailtaessa kannattaa muistaa, että kaikki ovat tehneet parhaansa. Saada vaikka alinkin arvosana on parempi kuin jättää kokonaan osallistumatta, kertoo ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri  Tiina Tähkä .
 Matematiikka sähköistyi viimeisenä
 Tänä keväänä kaikki ylioppilaskokeet tehtiin ensimmäistä kertaa sähköisesti. Paperivastauksista luopuminen alkoi vaiheittain syksyllä 2016, ja viimeisenä aineena digitaaliseksi tuli matematiikka tänä keväänä.
 Julkisuudessa juuri matematiikan kokeen digitalisointi huolestutti etukäteen kaikkein eniten. Ylioppilastutkintolautakunnan mukaan siinä ei kuitenkaan ilmennyt suuria teknisiä ongelmia.
 – Myös palautekyselyssä matematiikan kokeessa vastaamisen helppous ja matemaattisten merkintöjen tekeminen saivat pääosin positiivista palautetta, Tiina Tähkä kertoo.
 – Siirtymä paperikokeista digitaalisiin ylioppilaskokeisiin on ollut iso muutos lukioille, mutta nyt se on todellisuutta. Kokeiden aineistoja pidettiin yleisesti monipuolisina.
 Murto-osa kieltää nimensä julkaisun
 Kaikkien uusien ylioppilaiden nimet eivät tule ylioppilaskoneeseen, koska osa on kieltänyt nimensä julkaisun. Tiina Tähkän mukaan kieltäneiden määrä ei kuitenkaan ole suuri.
 Ylioppilastutkintolautakunta ei tietosuojan vuoksi julkaise verkkosivuillaan tutkinnon suorittaneiden nimiä.
 Lue myös:
 Yksi ylioppilas kirjoitti kymmenen laudaturia – näissä kouluissa tehtiin parhaat tulokset

Onnea uusille ylioppilaille! Katso Ylen ylioppilaskoneesta, kuka saa valkolakin


Summary: Dean Vuletic on tutkinut Euroviisujen historiaa ja arvioi sitäkin, voiko laululla muuttaa maailmaa.

Kepeänä ja iloisena pidetyt Euroviisut on saatu taas virallisesti vauhtiin tiistaina käydyn  ensimmäisen semifinaalin  myötä.
 Euroviisut ovat usein myös täynnä poliittisia jännitteitä, skandaaleja ja kohuja. Wienin yliopistossa työskentelevä historioitsija  Dean Vuletic  tuntee kilpailun historian vuosien tutkimustyön johdosta. Kysyimme häneltä vastaukset viiteen viisuväitteeseen.
 Väite 1: Suomi ei ole kiinnostava viisumaa
 Suomi ei ole mukana vuoden 2019 viisufinaalissa. Tämä ei ole ensimmäinen kerta. Menestyksemme Euroviisuissa ei ole mahtavaa. Mitä Dean Vuleticin mielestä Suomi tekee väärin?
 – Ette tee mitään väärin! Aiemmin kynnyksenä saattoi olla kieli. Toiset ovat pärjänneet paremmin omalla kielellään, kuten Ranska ja Italia, mutta nyt kun sitä estettä ei enää ole ja voi laulaa englanniksi, on Suomellakin paremmat mahdollisuudet. Itse mielelläni kuulisin kyllä suomeakin.
 Vuletic kertoo omaksi suosikikseen suomalaisista viisubiiseistä yllättäen Suomen heikoimmin menestyneen Euroviisukappaleen.  Kojon  Nuku pommiin vuodelta 1982 sai kilpailussa nolla pistettä sijoittuen viimeiseksi.
 Itävaltalaismies kuitenkin tsemppaa suomalaisia muistuttamalla, miten me uudistimme kilpailua  Lordin  myötä tuomalla viisuihin kovempaa rockmusiikkia.
 – Lordi oli menestys. Jotain Suomi on tehnyt oikein, kun hard rock voitti viisut ensimmäistä kertaa. Suomi toi jotain uutta kilpailuun. Aikanne tulee vielä!
 Darude ja Sebastian Rejman Euroviisulavalla 14.5.2019. Thomas Hanses
 Väite 2: Euroviisut ei ole enää koskaan pelkkä sävellyskilpailu
 Euroviisujen toinen suomenkielinen selostaja  Krista Siegfrieds  kuvaili ensimmäisen semifinaalin aikana kilpailua, että "se on kuin heittäisi kännissä tikkaa". Vaikka jokaisena vuonna on omat ennakkosuosikkinsa, on täysin arpapeliä mikä lopulta iskee eurooppalaiseen musiikkimakuun.
 Alkuperäiseen formaattiin palaaminen olisi vaikeaa, sillä maailma on muuttunut niin paljon. Olisi kiva, jos joistain alkuperäisistä arvoista vielä pidettäisiin kiinni.  Dean Vuletic
 Tämän vuoden ensimmäisen semifinaalin perusteella kilpailussa voi päästä eteenpäin riisutulla ja haalealla esityksellä, tai sitten täydellisellä friikkisirkuksella. Väliäkö sillä laulaako puhtaasti – tai ainakaan kauniisti.
 – Kilpailu on kaupallistunut paljon viimeisen kolmenkymmenen vuoden aikana. Aiemmin kaupallisuuteen suhtauduttiin vihamielisesti ja erityisesti pohjoismaiset osallistujamaat olivat sitä vastaan. 1960-70-luvuilla oli sääntöjä länsimaisten levy-yhtiöiden osallisuudesta kilpailun äänestämisessä.
 Nykyään pohjoismaiset edustajat ovat jopa etunokassa kaupallisuudessa, Vuleticin mielestä erityisesti Ruotsi.
 – Maan musiikkiteollisuudella on suuri rooli kilpailussa. Alkuperäiseen formaattiin palaaminen olisi vaikeaa, sillä maailma on muuttunut niin paljon. Olisi kiva, jos joistain alkuperäisistä arvoista vielä pidettäisiin kiinni.
 Dean Vuletic toivoisi näkevänsä enemmän maiden kulttuurien esilletuomista ja kielten monimuotoisuutta.
 – On sääli, että elämme Euroopassa, missä on paljon upeita kieliä, mutta viisuissa moni maa valitsee kappaleisiinsa englannin, hän sanoo.
 Väite 3: Finaaliin ratsastetaan tuulikoneilla tulisuihkeiden räiskyessä taustalla
 Tuulikoneita, pyroja, laservaloja ja valtavia rakennelmia. Euroviisut on visuaalista tykitystä, vaikka voittopotti on kerätty välillä vaatimattomallakin esityksellä. Vuonna 2017 Portugali vei voiton  Salvador Sobralin  riisutulla ja hillityllä numerolla.
 Myös tiistaina nähdyssä tämän vuoden Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa nähtiin yllättävän vähäeleisiä esityksiä Islannin ja Australian teatraalisten, rekvisiitalla ratsastavien esitysten rinnalla. Erityisesti Slovenian  Zala Kraljin ja Gašper Šantlin  esitys jäi mieleen vaatimattomuudestaan.
 Myös väliaikanumerolta odotetaan varmasti muutakin kuin kansantanhuja. Dean Vuletic toivoo, että järjestäjämaiden paikallinen kulttuuri näkyisi kuitenkin vielä näissä esityksissä. Häntä ärsyttää erityisesti tämän vuoden väliaikanumeroon isolla rahalla hankittu esiintyjä,  Madonna.
 – Hänelle maksetaan paljon ja liput tapahtumiin ovat tänä vuonna kalleimmat ikinä. Olisi ollut hieno teko, jos liput olisivat olleet edullisemmat ja kansa olisi päässyt seuraamaan Euroviisuja. Väliaikanumerossa pitäisi näkyä paikallinen kulttuuri. Euroviisut eivät tarvitse mitään suurta amerikkalaista tähteä, sillä tapahtuma on paikallisten kulttuurien promoamista, Vuletic tykittää.
 Tosin tällä hetkellä  on epävarmaa, että esiintyykö  megatähti koko viisuissa.
 Islanti - Hatari: Hatrið mun sigra Thomas Hanses
 Väite 4: Taustalla on aina jotain poliittisia jännitteitä
 Lieneekö Euroviisujen kuudenkymmenen vuoden aikana ollut kilpailua ilman kohuja tai huhuja? Kilpailu on järjestetty jo vuodesta 1956.
 – Taustalla on aina jotain poliittista, sanoo Vuletic.
 Merkittävimmäksi tapahtumaksi hän nostaisi kylmän sodan päättymisen. Jugoslavia voitti 1989, kommunismi kukistettiin ja kylmä sota oli päättynyt.
 – Kun vuotta myöhemmin kilpailut järjestettiin Zagrebissa, silloisessa Jugoslaviassa oli vuodessa tapahtunut muutos huomattava.  Toto Cutugno  voitti sinä vuonna laulamalla Euroopan yhdentymisestä.
 Kun kilpaillaan valtioiden kesken, tulevat pakostakin mukaan kansojen väliset suhteet eli politiikka.  Dean Vuletic
 Tämän vuoden laulukilpailu järjestetään Israelissa ja kuohunta alkoi jo vuosi sitten Euroviisuvoiton ratkettua.
 – Israelin kanssa on aina jotain poliittista. Kilpailun järjestämistä Israelissa on yritetty boikotoida, mutta tänä vuonna osallistujamaita on 41. Viime vuonna maita oli vain kaksi enemmän. Bulgaria jäi pois taloudellisista syistä ja Ukraina poliittisista, Vuletic sanoo.
 Boikotoinnilla Vuletic viittaa vetoomukseen, joka laitettiin alulle heti Israelin viisuvoiton jälkeen. Boikotin perusteeksi on ilmoitettu Israelin valtion epäoikeudenmukaisuudet palestiinalaisia kohtaan.
 – Jokainen esitys edustaa jotain valtiota, ainakin nimellisesti. Kun kilpaillaan valtioiden kesken, tulevat pakostakin mukaan kansojen väliset suhteet eli politiikka.
 Vuletic toivoo, että kilpailussa vain musiikki kilpailisi. Näin kansojen väliset suhteet eivät vaikuttaisi taustalla.
 Väite 5: Laululla voi muuttaa maailmaa
 Euroviisujen merkitystä sukupuolivähemmistöille ei voi kiistää. Dean Vuletic kertoo esimerkiksi, että  Conchita Wurstin  voitto vuonna 2014 oli tärkeä.
 Euroviisuvoiton jälkeen moni poliitikko Itävallassa puhui samansukupuolisten avioliittolain uudistuksen puolesta. Mitään ei kuitenkaan tapahtunut. Avioliittolain uudistusta jouduttiin odottamaan vuoteen 2017. Vuleticilla onkin napakka mielipide siitä voiko laululla muuttaa maailmaa.
 – Ei. Ihmiset kyselevät tätä minulta, koska asun ja työskentelen Wienissä ja olen toiminut siellä viisujen parissa vuodesta 2013. Olen seurannut Wurstin uraa ja voiton jälkeistä vaikutusta Itävallassa.
 On selvää, että voitosta oltiin ylpeitä.
 – Vaikutusta ei kuitenkaan näkynyt asioissa, joiden puolesta Wurst puhui. En siis usko, että viisukappaleilla on suuremmin vaikutusta.
 Lue lisää Euroviisuista  Ylen Euroviisu-sivuilta .

Viisi väitettä viisuista – itävaltalainen tutkija vastaa, onko Euroviisuja ilman politiikkaa ja mitä Suomi tekee väärin


Valtion nuorisoneuvoston tuoreen  mielipidemittauksen  mukaan 67,2 prosenttia 18–29-vuotiaista nuorista aikoo äänestää tulevissa europarlamenttivaaleissa.
 Naisten ja miesten äänestyskäyttäytymisessä ei ole juurikaan eroa.
 Sen sijaan koulutustausta vaikuttaa äänestyskäyttäytymiseen merkittävästi: äänestämässä aikovat käydä varsinkin korkeakoulututkinnon suorittaneet tai sitä suorittamassa olevat (82,7 prosenttia) sekä ylioppilaat ja lukiolaiset (74,7 prosenttia).
 Ammatillisen perustutkinnon suorittaneista tai sitä suorittamassa olevista vain hieman yli puolet aikoo käydä äänestämässä.
 Ylen vaalikoneen pääset tekemään  täältä .
 Vihreät ovat nuorten mieleen
 Tutkimuksessa korostuivat myös alueelliset erot. Pääkaupunkiseudulla vaikuttaa olevan eniten EU-vaaleissa äänestäviä (75,5 prosenttia).
 Heistä, jotka mainitsivat äänestäneensä vuonna 2019 jotakin puoluetta eduskuntavaaleissa, 75,5 prosenttia aikoo äänestävänsä myös europarlamenttivaaleissa ja 8,2 prosenttia ei aio äänestää. Heistä 16,3 prosenttia ei tiedä vielä, äänestääkö.
 – Nuorten äänestyskäyttäytymisen eriytyminen näkyy selvästi tutkimuksessa, mutta todennäköisesti lopullisessa äänestystuloksessa se on vielä vahvempaa, kertoo yleisen valtio-opin professori  Hanna Wass  Helsingin yliopistolta.
 Puoluekannatuksessa suurimman kannatusprosentin saavuttaa vihreät (30,2 prosenttia), toiseksi suurimman kokoomus (20,9 prosenttia) ja kolmanneksi suurimman perussuomalaiset (14,6 prosenttia).
 Puolet nuorista (49,7 prosenttia) ei kuitenkaan osaa vielä nimetä puoluettaan.
 Lue lisää:
 Eurovaalien ennakkoäänestys alkaa: Valtaosa ehdokkaista ei halua yhteistä eurooppalaista armeijaa, kertoo Ylen eurovaalikone
 Ylen eurovaalikone on avattu: Ehdokkaat kannattavat lentoveroa mutta eivät autojen myyntikieltoja – "Tuleva EU-parlamentti on ainutlaatuisen ilmastotehtävän edessä"

Suurin osa nuorista aikoo äänestää europarlamenttivaaleissa


Summary: Perussuomalaisten Halla-aho: "Komissaaria ei pidä valita sukupuolen perusteella, vaan siitä riippumatta".

Viisi eduskuntapuoluetta kahdeksasta – SDP, keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP – on jokseenkin samaa mieltä seuraavan väittämän kanssa: "Suomen seuraavaksi EU-komissaariksi tulisi valita nainen".
 Kristillisdemokraatit ja kokoomus vastaavat Ylen kyselyssä olevansa väitteen kanssa jokseenkin eri mieltä. Perussuomalaiset ovat täysin eri mieltä.
 Yle esitti eduskuntapuolueiden puheenjohtajille joukon väittämiä ja yhden avoimen kysymyksen Euroopan unioniin ja EU-politiikkaan liittyen.
 He ottavat tässä jutussa kantaa esimerkiksi EU-jäsenyyden hintaan suomalaisille, rajavalvonnan tiukentamiseen ja ilmastopolitiikan keinoihin. Puoluejohtajilta pyydettiin  kaikkiin vastauksiinsa myös lyhyet perustelut.
 Puoluejohtajien vastauksia käsitellään heidän johtamiensa puolueiden kantoina.

 "Tämä lasikatto on Suomella vielä rikottavana"
 Mikään puolue ei jaa täysin väitettä naispuolisen komissaarin tarpeellisuudesta.
 Myös "jokseenkin samaa mieltä" olevat puoluejohtajat korostavat, että komissaarinimityksessä henkilön sukupuoli on vain yksi näkökohta. Naiskomissaaria kaivataan, mutta tärkeintä on sittenkin pätevyys tehtävään.
 – Tämä lasikatto on Suomella vielä rikottavana. Tärkeintä on kuitenkin, että komissaari on osaava tehtävässään, keskustan  Juha Sipilä  kirjoittaa.
 Suomen EU-komissaariksi on perinteisesti valittu pääministeripuolueen edustaja.
 SDP:n  Antti Rinne  ja vihreiden  Pekka Haavisto  kirjoittavat, että komissaariksi on valittava pätevin henkilö.
 Rinne toteaa samalla, että Suomella ei koskaan ole ollut naiskomissaaria. Haavisto kirjoittaa suoremmin, että naisten aliedustus EU:n komissiossa puhuu naisehdokkaiden puolesta.
 Myös vasemmistoliitto ja RKP ovat suomalaisen naiskomissaarin tarpeesta "jokseenkin samaa mieltä." Vasemmistoliiton  Li Anderssonin  mukaan tulevan komissaarin valinnassa on kiinnitettävä "erityistä huomiota tasa-arvon toteutumiseen".
 RKP:n  Anna-Maja Henriksson  toteaa komissaarinimityksen olevan neuvottelukysymys, jota pitää pohtia "myös tasa-arvon kannalta".
 Kokoomuksen  Petteri Orpo  ja kristillisdemokraattien  Sari Essayah  ovat väitteen kanssa "jokseenkin eri mieltä".
 Essayah perustelee lyhyesti, että komissaariksi pitää valita tarjolla olevista vaihtoehdoista pätevin. Orpon mukaan komissaariksi kannattaa valita se mies tai nainen, "jonka profiili parhaiten sopii uuden komission puheenjohtajan tiimiin".
 – Siihen vaikuttavat esimerkiksi käytettävissä olevien henkilöiden kokemus EU-politiikasta, maantieteellinen sijainti ja sukupuoli, Orpo kirjoittaa.
 Perussuomalaisten  Jussi Halla-aho  on ainoa, joka vastaa olevansa täysin eri mieltä naispuolisen komissaarin tarpeesta.
 – Komissaaria, kuten muitakaan päättäjiä, ei pidä valita sukupuolen perusteella vaan siitä riippumatta, Halla-aho perustelee.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut

 Kokoomus, RKP ja vihreät: Integraatiota tarvitaan lisää
 Kolme puoluetta on täysin eri mieltä väittämän "EU:n integraatio on mennyt liian pitkälle" kanssa. Kokoomus, vihreät ja RKP kaipaavat EU-yhteistyötä nykyistä enemmän, esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjumisessa.
 – On monia kysymyksiä, joissa tarvitaan lisää eurooppalaista yhteistyötä. Esimerkkinä kriisinhallinta ja kriisien ennaltaehkäisy, nuorisotyöttömyyden voittaminen, veronkierron ja veroparatiisien sekä harmaan talouden vastainen työ, ilmastonmuutoksen torjuminen, uusiutuvien energialähteiden kehittäminen, kulttuuri ja koulutus sekä kyber- ja hybridiuhkiin vastaaminen, listaa vihreiden Pekka Haavisto.
 SDP, keskusta, vasemmistoliitto ja kristillisdemokraatit torjuvat osittain ajatuksen EU-integraation liiallisuudesta.
 – EU on edelleen itsenäisten valtioiden unioni, kuten se oli perustettaessa, keskustan Juha Sipilä katsoo.
 SDP:n Antti Rinteen mukaan "Suomen paikka on syventyvän eurooppalaisen yhteistyön eturivissä", mutta hän vahvistaisi unionin sosiaalista ulottuvuutta.
 Vasemmistoliiton Li Anderssonin mukaan EU:n integraatiossa on korostunut liiaksi "uusliberaali talousmalli".
 – Taloudellinen yhdentyminen olisi voitu toteuttaa enemmän yhteisvastuun, solidaarisuuden ja yhteisen finanssipolitiikan ajatuksia painottaen, Andersson katsoo.
 Vain perussuomalaiset ovat täysin samaa mieltä väitteestä, että EU-integraatio on mennyt liian pitkälle.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut

 Valtaosa puolueista: EU ei maksa suomalaisille liikaa
 Seitsemän puoluetta kahdeksasta torjuu väitteen "EU-jäsenyys maksaa suomalaisille liikaa".
 Vasemmistoliitto on väitteestä täysin eri mieltä, loput puolueet perussuomalaisia lukuun ottamatta jokseenkin eri mieltä.
 Perusteluissa korostuu ajatus siitä, että EU-jäsenyyden arvoa Suomelle ei voida arvioida vain nettomaksuosuuden perusteella.
 – Vaikkapa vapaa liikkuvuus, ihmisten mahdollisuus työskennellä ja opiskella Euroopassa, rauhanomaisten suhteiden vahvistaminen valtioiden välillä ovat sellaisia, joiden ”arvo” on subjektiivinen, eikä helposti muutettavissa euroiksi, vasemmistoliiton Li Andersson kirjoittaa.
 Myös EU:n sisämarkkinoiden arvo Suomelle korostuu puheenjohtajien vastauksissa. Keskustan Juha Sipilä kirjoittaa EU:n nettomaksun olevan asukasta kohden parin kahvikupin hinta kuukaudessa. Kokoomuksen Petteri Orpon mukaan EU-jäsenyys maksoi 50 euroa jokaista suomalaista kohden vuonna 2017.
 – 50 eurolla vuodessa suomalaiset ja suomalaiset yritykset saavat vapaan liikkuvuuden 500 miljoonan ihmisen sisämarkkinoilla, Orpo laskee.
 Vain perussuomalaiset on väitteen kanssa samaa mieltä. Jussi Halla-aho kirjoittaa perusteluissaan, että Suomi on pysyvästi EU:n nettomaksaja.
 – Tämä asetelma pahenee, kun EU lisää omia tehtäviään ja toisaalta toiseksi suurin nettomaksaja, Britannia, poistuu unionista.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut

 Suurin osa hyväksyy muita maita kireämmät päästörajat
 Kahdeksasta puolueesta kuusi on täysin tai jokseenkin samaa mieltä sen kanssa, että EU:n tulee tarvittaessa sitoutua muuta maailmaa, kuten Yhdysvaltoja tai Kiinaa tiukempiin päästörajoituksiin.
 – EU:n tulee olla edelläkävijä ilmastoasioissa ja ajaa aktiivisesti asioita maailmanlaajuisesti, RKP:n Anna-Maja Henriksson kirjoittaa.
 Niin vasemmistoliitto ja kokoomus kuin vihreät ja keskustakin kiinnittävät huomiota siihen, että eturivin ilmastotyö, kuten puhtaiden teknologioiden kehittäminen, antaa myös mahdollisuuksia eurooppalaiselle vientiteollisuudelle.
 SDP:n Antti Rinne kirjoittaa, että EU:n on käytettävä vaikutusvaltaansa, jotta myös muut maat saadaan mukaan kunnianhimoisin ilmastotoimiin.
 Perussuomalaiset ja kristillisdemokraatit, jotka ovat väitteen kanssa "jokseenkin eri mieltä", painottavat muun maailman sitouttamista päästövähennyksiin, jotta hiilivuotoa voidaan estää.
 Hiilivuodolla tarkoitetaan tilannetta, jossa kireä ilmastopolitiikka ajaa tuotantoa löysemmän ilmastopolitiikan maihin.
 Jussi Halla-aho painostaisi "Kiinan kaltaisia saastuttajia" esimerkiksi ilmastotulleilla.
 Kristillisdemokraattien Sari Essayah katsoo, että hiilinielujen kasvattaminen ja teknologian edistäminen EU:ssa tulevat parantamaan päästövähennystavoitteisiin pääsyä, mutta "tärkeintä on globaalisti sitouttaa kaikki maat päästövähennyksiin".
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut

 Vain vihreät kieltäisi uudet bensa- ja diesel-autot vuonna 2030
 Vihreät allekirjoittaa ainoana väitteen, jonka mukaan EU:n on kiellettävä uusien, pelkästään bensalla tai dieselillä kulkevien autojen myynti vuoteen 2030 mennessä.
 – On kaikkien etu, että EU ja Suomi asettavat ajoissa takarajan uusien bensiini- tai dieselkäyttöisten henkilöautojen myynnille. Se antaa niin teollisuudelle, kuluttajalle kuin autokaupalle aikaa sopeutua tulevaan, Pekka Haavisto perustelee.
 Vasemmistoliitto on jokseenkin samaa mieltä. Puolue lopettaisi uusien polttomoottoriautojen myynnin "viimeistään 2030-luvulla".
 Neljä puoluetta – SDP, perussuomalaiset, kokoomus ja RKP – ovat jokseenkin eri mieltä väittämästä. Ne uskovat kiellon sijaan "maltilliseen" muutokseen, polttomoottoreista luopumisen aikataulun selvittämiseen sekä vähäpäästöisempien autojen kehitystyön ja markkinoiden tukemiseen.
 Täysin eri mieltä myyntikiellosta vuonna 2030 ovat keskusta ja kristilliset.
 – Polttomoottoritekniikkaa hyödyntäviä uusia vähäpäästöisiä polttoaineita tulee koko ajan markkinoille ja moottorit voidaan muuntaa helposti myös biokaasulla kulkeviksi, joten tekniikkaa itsessään ei kannata kieltää, perustelee Sari Essayah.
 Keskustan Juha Sipilä toteaa, että sähköautot ovat monille edelleen liian kalliita. Hän toteaa, että uusiutuvien polttoaineiden ja sähköautojen käyttöä pitää eri tavoin edistää.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut
 Yle Uutisgrafiikka
 Keskusta ja KD: Karjataloutta ei saa rangaista
 Suurin osa puolueista torjuu täysin tai osittain ajatuksen siitä, että EU:n maataloustukipolitiikalla pitäisi vähentää karjankasvatusta unionin alueella.
 Täysin eri mieltä väittämän kanssa ovat keskusta ja kristillisdemokraatit.
 Sari Essayah perustelee, että maataloutta ei pidä rangaista lisää, vaan ruuantuotanto on turvattava myös epäsuotuisimmilla alueilla, kuten Suomessa.
 Keskustan Juha Sipilän mukaan Suomelle tärkeästä karjataloudesta on luonnolle myös hyötyä: nautojen hyödyntämät nurmet ovat erinomainen hiilinielu, laiduntaminen ylläpitää luonnon monimuotoisuutta ja hillitsee vesistöhuuhtoumia.
 – Karjataloutta tulee kehittää aktiivisen maatalouspolitiikan keinoin eikä syyllistää ideologisin perustein, Sipilä kirjoittaa.
 SDP, perussuomalaiset, kokoomus ja RKP ovat väitteen kanssa jokseenkin eri mieltä. Perusteluissa korostuu ajatus suomalaisen ruuantuotannon kestävyydestä ja vastuullisuudesta.
 Vihreät ja vasemmistoliitto sen sijaan vähentäisivät karjankasvatusta EU:n tukipolitiikan keinoin.
 – Ruoantuotannon ilmastovaikutuksista 80 % tulee eläinperäisistä tuotteista. Ilmastomyönteinen ravinto on myös hyväksi terveydelle, joten tavoitteena tulee olla lihankulutuksen vähentäminen. Tehokkaimmin suunnanmuutos tapahtuu EU:n maataloustukiin vaikuttamalla, kirjoittaa vihreiden Pekka Haavisto.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut

 Kuusi puoluetta torjuu sisärajojen valvonnan tiukennukset
 Vain perussuomalaiset ja kristillisdemokraatit ovat suopeita sisärajatarkastuksille EU:n alueella. Näiden kahden puolueen puheenjohtajat vastaavat olevansa täysin tai jokseenkin samaa mieltä väittämästä, että jäsenmaiden välisiä rajoja pitää valvoa nykyistä tarkemmin, vaikka liikkuminen niiden välillä siksi hankaloituisi.
 – Jos vapaa liikkuvuus palvelee laitonta siirtolaisuutta ja rajat ylittävää rikollisuutta, rajavalvonnan käyttöönotto ja passin näyttäminen eivät ole kohtuuton ratkaisu, Halla-aho perustelee.
 – Tarvittaessa sisärajatarkastukset voidaan palauttaa, mikäli tilanne sitä vaatii, kristillisdemokraattien Sari Essayah kirjoittaa.
 Kokoomus ja vasemmistoliitto ovat asiasta täysin eri mieltä, loput neljä puoluetta jokseenkin eri mieltä. Kaikki viittaavat vapaaseen liikkuvuuteen EU:n perusarvona tai keskeisenä periaatteena.
 Monessa vastauksessa todetaan, että tilapäiset sisärajatarkastukset ovat mahdollisia jo nyt, mutta huomio tulisi kiinnittää unionin ulkorajoihin.
 – Jotta vapaan liikkumisen periaatteesta voidaan pitää kiinni, on unionin yhteisen ulkorajan valvonnan toimittava, kirjoittaa SDP:n Antti Rinne.
 – Sisärajavalvonnan tiukentamisen sijaan EU:n ulkorajoja, EU:n yhteistä turvapaikkapolitiikkaa sekä jäsenmaiden yhteistyötä ja EU:n yhteisiä toimia rajat ylittävän rikollisuuden ehkäisemiseksi on vahvistettava, perustelee kokoomuksen Petteri Orpo.
 – Eurooppa ei kaipaa uusia muureja ja raja-aitoja, linjaa vihreiden Pekka Haavisto.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut

 Puoluejohtajat yhtä mieltä: EU-armeijaa tarvita
 Kysymys EU-maiden yhteisestä armeijasta on kyselyn ainoa, jossa kaikki puolueet ovat samassa rintamassa: EU-maiden yhteistä, eurooppalaista armeijaa ei tarvita.
 SDP, kokoomus ja vihreät ovat yhteisen armeijan tarpeesta jokseenkin eri mieltä, loput puolueet täysin eri mieltä.
 Puoluejohtajat korostavat perusteluissaan yhteisen EU-armeijan sijaan puolustus- tai turvallisuusyhteistyötä EU-maiden kesken.
 – Suomen tulee olla mukana EU:n puolustusyhteistyön kehittämisessä lähtökohtana kansallisen puolustuksen vahvistaminen, kirjoittaa SDP:n Antti Rinne.
 – EU ei ole puolustusliitto eikä EU:n puolustusyhteistyö korvaa Suomen kansallista puolustusta, kokoomuksen Petteri Orpo kirjoittaa.
 – EU:n on otettava aktiivisempi ote myös Euroopan turvallisuudesta. Samanaikaisesti on tärkeätä, ettemme rakenna rinnakkaisjärjestelmiä sille, joka jo on NATO:n muodossa olemassa, RKP:n Anna-Maja Henriksson arvioi.
 – Puolustusyhteistyön pitäisi perustua lähinnä kustannussäästöjen hakemiseen hankinnoissa, linjaa EU:n puolustusyhteistyöhön kriittisimmin suhtautuva vasemmistoliiton Li Andersson.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut

 Puolueet: Venäjä lisännyt jännitteitä Euroopassa
 Väite Venäjän aiheuttamasta uhasta Euroopan turvallisuudelle ei jaa merkittävästi puolueita. Perussuomalaiset tosin pitää Venäjää sotilaallisena uhkana "lähinnä naapureilleen".
 Perussuomalaiset ja kokoomus ovat väitteen kanssa jokseenkin samaa mieltä ja kuusi muuta puoluetta jokseenkin eri mieltä. Perusteluiden yleislinja on samankaltainen.
 Kokoomuksen Orpo toteaa Euroopan turvallisuustilanteen heikentyneen muun muassa Ukrainan sodan vuoksi ja viittaa myös raportoituun, Venäjältä peräisin olevaan vaalivaikuttamiseen.
 Muutkin puheenjohtajat kiinnittävät huomiota jännitteiden ja epävakauden kasvamiseen Krimin valtauksen jälkeen, mutta Venäjää ei pidetä välittömänä tai suorana turvallisuusuhkana.
 – En pidä Venäjää akuuttina sotilaallisena uhkana, mutta meidän on otettava huomioon eri mahdolliset kehityskulut sekä Venäjän potentiaali. Myös hybridi- ja informaatiovaikuttamiseen varautumista on kehitettävä, kirjoittaa Juha Sipilä.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut

 Enemmistö rankaisisi yhteisten arvojen rikkojia
 Neljä puoluetta on täysin samaa mieltä ja kolme jokseenkin samaa mieltä väitteestä, jonka mukaan "EU:n pitää rangaista taloudellisesti jäsenvaltioita, jotka rikkovat unionin yhteisiä arvoja".
 Täysin samaan mieltä olevista vihreiden Pekka Haavisto on ainoa, joka myös nimeää maat, joiden rankaisemisesta tällä hetkellä voisi olla kyse.
 – Laillisuus, demokratia, oikeusvaltio sekä perus- ja ihmisoikeudet. Näistä perusarvoista on pidettävä järkähtämättä kiinni. Vaaralliseen kehitykseen jäsenvaltioissa, kuten Puolassa ja Unkarissa, on pystyttävä päättäväisesti puuttumaan, Haavisto kirjoittaa.
 Keskustan Sipilä ja kokoomuksen Orpo toteavat, että oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen tulee kytkeä EU-rahoituksen ehdoksi.
 RKP:n Henriksson supistaisi "ihmisoikeuksia tai oikeusvaltioperiaatteita loukkaavia lakeja" säätävien jäsenvaltioiden EU-tukia.
 Jokseenkin samaa mieltä ovat SDP, vasemmistoliitto ja kristillisdemokraatit. SDP kytkisi EU-varat oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen. Vasemmistoliitto käyttäisi taloudellisia sanktioita vain viimeisenä keinona.
 – Mikäli muut keinot eivät toimi, on myös niitä perusteltua käyttää osana toimenpidevalikoimaa. Li Andersson kirjoittaa.
 Vain perussuomalaiset on jokseenkin eri mieltä taloudellisista sanktioista yhteisten arvojen rikkojille. Jussi Halla-aho perustelee, että "yhteisistä arvoista" on vaikea saavuttaa yhteisymmärrystä.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut

 Puoluejohtajat: Brexit ei kannusta uusiin EU-eroihin
 Yksikään puolue ei jaa väitettä, että Britannian EU-eron eli brexitin jälkeen muidenkin jäsenvaltioiden eroaminen Euroopan unionista tulisi todennäköisemmäksi.
 Puolet vastaajista on jokseenkin eri mieltä ja puolet täysin eri mieltä väittämän kanssa. Monissa vastauksissa katsotaan, että brexit on päinvastoin yhdistänyt muita EU-maita ja osoittanut eroamisen vaikeuden ja vaarat.
 – Iso-Britannian EU-eroprosessi erinäisine käänteineen on ollut osoitus siitä, mistä EU-erossa on todellisuudessa kyse ja konkretisoinut EU:n merkityksen jäsenmaille, kirjoittaa SDP:n Antti Rinne.
 – Brexit on surkea juttu. Se on lisännyt epävarmuutta erityisesti Britanniassa heikentämällä talouden näkymiä ja vähentämällä Britanniaan suuntautuvia investointeja. On vaikea kuvitella, että kukaan haluaisi ottaa heistä mallia, kirjoittaa kokoomuksen Petteri Orpo.
 Perussuomalaiset ja kristilliset ovat perusteluissaan hieman eri linjoilla kuin muut. Kristillisten Sari Essayah toteaa, että Britannian eroprosessi on ollut niin sotkuinen, että samaa tuskin mikään maa haluaa heti kokea.
 – Toisaalta riippuu myös erosopimuksesta, eli jos se on kohtuullinen, joku muukin maa saattaa asiaa käsitellä, Essayah kuitenkin kirjoittaa.
 Perussuomalaisten mukaan muiden maiden halukkuus erota riippuu siitä, ottaa EU brexitistä opikseen "vai jatkaako se liittovaltiopolitiikkaa, jota jäsenmaiden kansalaiset eivät tue".
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut
 Ilmastopolitiikka korostuu EU-puheenjohtajuuden tavoitteissa
 Puoluejohtajille esitettiin myös yksi avoin kysymys. He saivat lyhyesti kertoa näkemyksensä siitä, mikä on Suomen heinäkuussa alkavan EU-puheenjohtajakauden tärkein tavoite Suomen näkökulmasta.
 Vain yksi puheenjohtaja pystyi nostamaan yhden tavoitteen yli muiden. Perussuomalaisten Jussi Halla-ahon mukaan tärkein tavoite on "elintasosiirtolaisuuden torjuminen" joko yhteisin toimin tai kansallisia toimia lisäämällä.
 Myös kristillisdemokraattien ja vasemmistoliiton näkemykset puheenjohtajakauden tärkeimmästä tavoitteesta olivat suhteellisen ytimekkäitä.
 – Suomen erityisolojen ja suomalaisen maatalouden puolustaminen rahoituskehysneuvotteluissa, vastasi Sari Essayah.
 – Oikeudenmukaisen ilmastopolitiikan nostaminen EU-politiikan kärkeen ja Euroopan kestävän rakennemuutoksen edistäminen, kirjoitti Li Andersson.
 Ilmastopolitiikka mainittiin kuudessa vastauksessa kahdeksasta ja se oli tärkein puheenjohtajakauden tavoite myös kokoomukselle.
 – EU:n tulee ottaa globaali johtajuus ilmastoasioissa. Lisäksi kestävän kehityksen budjetointi tulee lisätä EU:n monivuotiseen budjettiin, Petteri Orpo kirjoitti.
 Keskusta, SDP, vihreät ja RKP luettelivat vastauksissaan paljon pidemmän listan Suomelle tärkeitä tavoitteita. Tässä listausten avainlauseita:
 – Kestävä kasvu, tutkimus, turvallisuus, EU:n arktinen politiikka ja ilmastonmuutoksen hillintä, aloitti keskustan Juha Sipilä vastauksensa.
 – Monenkeskisen sääntöpohjaisen kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen sekä unionin yhteisten arvojen lujittaminen, kirjoitti Antti Rinne SDP:stä.
 – Suomen tulee tehdä työtä vahvan, demokraattisen EU:n puolesta, joka pitää yllä eurooppalaisia oikeudenmukaisuuden, vapauden ja solidaarisuuden arvoja, muotoili vihreiden Pekka Haavisto.
 – EU-puheenjohtajuuskauden tärkein tavoite pitää olla luottamuksen syventäminen EU-valtioiden välillä, linjasi RKP:n Anna-Maja Henriksson.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut
 Jutusta voi keskustella tänään keskiviikkona klo 22:een.

Suurin osa puolueista nostaisi Suomen seuraavaksi EU-komissaariksi mieluiten naisen – Yle kysyi puoluejohtajilta EU-politiikasta


Summary: Helsingin telakka myydään Algador Holdings Ltd –nimiselle yhtiölle.

Arctechin mukaan Algadorin omistavat merenkulkualalla pitkään toimivat  Rishat Baugatdinov  ja  Vladimir Kasyanenko . Yhtiön omistuksessa on muun muassa Venäjän suurin jokiristeilijäyhtiö Vodohod Ltd.
 Kerromme aiheesta lisää pian.

Arctechin Helsingin telakan myynti varmistui – ostaja pyörittää Venäjän suurinta jokiristeilijäyhtiötä


Summary: Maaliskuun vaaleissa parlamenttiin nousi neljä uutta seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä edustavaa poliitikkoa.

Thaimaan parlamentti on höllentänyt tiukkoja pukeutumissäänntöjään sen jälkeen, kun maaliskuun vaaleissa läpi pääsi neljä uutta seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä edustavaa poliitikkoa.
 Aiemmin parlamentti on ohjeistanut tiukasti mies- ja naispoliitikkojen pukeutumista ja vaatinut parlamentaarikoilta hillittyä pukeutumista. Ohjeistusta jouduttiin kuitenkin pohtimaan uudelleen sen jälkeen, kun LGBT-yhteisöä edustavat uudet kansanedustajat saapuivat ensimmäisenä päivänä parlamenttitaloon värikkäissä vaatteissa.
 Yksi vanhan ohjeistuksen romuttamiseen osallistuneista oli Thaimaan ensimmäinen transsukupuolinen kansanedustaja  Tanwarin Sukkhapisit . Hän oli pukeutunut ensimmäisenä työpäivänään oranssiin jakkuun ja moniväriseen hameeseen.
 – Halusin ottaa kantaa. Minä olen täällä. Tällainen minä olen. Tästä aiheesta täytyy puhua, Tanwarin Sukkhapisit totesi maanantaina.
 – Meidän täytyy lopettaa ihmisten lokeroiminen sukupuolen perusteella. Lain ei pitäisi määritellä sitä, kuinka yksilö pukeutuu ja kenen kanssa hän voi avioitua, Sukkhapisit jatkoi.
 Thaimaan parlamentin alahuoneen pääsihteerin  Sorasak Pienvejin  mukaan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvat poliitikot voivat pukeutua miten haluavat, mutta pukujen ja mekkojen pitää olla hillittyjä.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Thaimaan asevoimat junaili itselleen vaalivoiton

Vähemmistöt mursivat Thaimaan parlamentin värittömän pukukoodin – "Ihmisiä ei pidä lokeroida sukupuolen perusteella"


Summary: Hyvästi markkinamalli. Tervetuloa hoitotakuu. Vai mitä säätytalolla synnytetään, erikoistoimittaja Tiina Merikanto kysyy.

Sote-uudistuksen uusi tuotantokausi on jälleen alkamassa. Mitä sotelle pitää tehdä ja mitä hallitusneuvotteluista voisi olla luvassa?  Suuntaa antavat puolueitten vastaukset  hallitustunnustelija  Antti Rinteelle  (sd).
 1. Sovitaanko suuremmista järjestäjistä, maakunnista tai vain epämääräisesti jostain?
 Keskusta laittoi kynnyskysymykseksi hallitukseen osallistumiselleen sen, että sote-uudistus rakennetaan 18 maakunnan pohjalta ja niistä tehdään kaatuneen esityksen tapaan monialaisia.
 Kuopatussa maakuntalaissa oli 26 tehtäväalaa , jotka olisivat kuuluneet maakunnalle. Tehtäviä oli maakunnallisen identiteetin edistämisestä aina kala- ja vesitalouteen asti.
 Riski sote-uudistuksen toteutumiselle on myös se, jos hallitusohjelma kirjoitetaan niin yleiseksi, että riittävän tarkkoja raameja ei aseteta.
 Demarit puhuvat vastauksessaan sote-kunnista. Ne olisivat uusia itsehallinnollisia alueita, jotka sijoittuisivat kuntien ja valtion väliin. Sote-kunnalla olisi suorat vaalit ja vahva itsehallinnollinen oikeus päättää siitä, miten sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut alueella tuotetaan.
 Vihreät taas puhuvat riittävän suurista järjestäjistä. Vasemmistoliitto kuntia laajemmista itsehallintoalueista niin, että maakuntahallinto on yksi vaihtoehto. Ainoastaan RKP eroaa selvästi joukosta.
 Ruotsalaisen kansanpuolueen mukaan perusterveydenhuolto voitaisiin esimerkiksi siirtää nykyisiin sairaanhoitopiireihin. Vanhustenhuolto ja sosiaalitoimi voitaisiin jättää kuntien vastuulle, ja ne voisivat itse valita, järjestävätkö ne palvelut itse vai yhdessä muiden kuntien kanssa.
 Suomi tarvitsee kipeästi sote-uudistuksen ja kuntaa suuremmat alueet, joilla sosiaali- ja terveyspalvelut järjestetään. Sillä ei ole väliä, millä nimellä alueita kutsutaan.
 Puolueitten antamien vastausten perusteella voisi olettaa, että kuntaa suuremmista itsehallintoalueista olisi mahdollista sopia. Mutta saa siitä riidankin: esimerkiksi miten itsehallintoaluetta nimitetään ja mikä sen tarkka sisältö on.
 Onko aivan eri linjoilla oleva RKP ostettavissa tällaisen hallitusohjelman kirjauksen taakse antamalla Vaasan sairaalalle laajan päivystyksen sairaalan asema? Sitä puolue on kiihkeästi halunnut ja kirjannut sen myös hallitustunnustelijalle antamaansa vastaukseen.
 Myös keskustan monialaisen maakunnan vaatimuksesta saa ongelman, jos puolueet niin haluavat.
 Keskustan vaatimuksen voisi minimissään ratkaista niin, että maakunnan tehtäviin kuuluisi sosiaali- ja terveydenhuollon lisäksi pelastustoimi. Muu monialaisuus voitaisiin ehkäpä laittaa selvitykseen ja päättää myöhemmin.
 Riski sote-uudistuksen toteutumiselle on myös se, jos hallitusohjelma kirjoitetaan niin yleiseksi, että riittävän tarkkoja raameja ei asetea ja asiasta riitely siirtyy (parlamentaariseen) jatkovalmisteluun tai sitten toteutus jää epämääräisesti kuntien vapaaehtoisuuden varaan.
 Soten historia on opettanut, että mikään ei ole selvää ennen kuin se on oikeasti selvää, jos silloinkaan.
 2. Entäs pääkaupunkiseudun tai suurten kaupunkien erityisasema?
 Sote-neuvotteluja voi myös vaikeuttaa pääkaupunkiseudun ja Helsingin asema. Keskusta sanoo, että Helsingin erityistarve omaan alueelliseen ratkaisuun on arvioitava.
 Paljon puhuvasti vihreiden vastauksessa todetaan, että “jos uudistuksessa päädytään muodostamaan kuntia suurempia järjestäjiä, tehdään aluejaot aidossa yhteistyössä suurimpien kaupunkien kanssa”.
 Hallitusohjelmakirjaus, jossa Helsinkiä tai pääkaupunkiseutua ei lainkaan huomioitaisi, voisi olla vaikea sietää sieltä valituille kansanedustajille.
 Jos Helsingin tai pääkaupunkiseudun erityisaseman selvittäminen kirjataan hallitusohjelmaan, kiistely siirtyy parlamentaariseen ryhmään. Edellisen hallituksen aikana asiaa selvitettiin ja siitä kiisteltiin useamman kerran.
 Ongelmavyyhtiin liittyvät myös muut suuret kaupungit. Jos pääkaupunkiseudulle tehdään erillisratkaisu, miten kohdellaan Turkua, Tamperetta ja Oulua?
 3. Sote-uudistus on tukevasti julkisen järjestäjän käsissä
 Puolueitten hallitustunnustelija Antti Rinteelle annetuista vastauksista käy selvästi ilmi, että julkinen palveluiden järjestäjä on nyt kunniapaikalla. Päävastuu palveluista annetaan julkiselle vallalle. Yritysten ja järjestöjen tehtävä on täydentää palveluja.
 Viime kauden kaatuneen monituottajamallin tai “markkinamallin” toinen pääarkkitehti keskusta muotoilee sen näin: “Järjestämisvastuu on julkisella sektorilla. Yksityinen sektori, järjestöt ja osuuskunnat täydentävät sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja”.
 Valinnanvapausseikkailu jää siis ainakin toistaiseksi yhtenä kummallisuutena soten historiaan. Muutamassa kuukaudessa valinnanvapaus- ja monituottajamallista on jäänyt jäljelle savuavat rauniot, unohtumattomat kiistelyt ja virkamiesten tuhlatut työtunnit.
 Valinnanvapauden nosti kolmen tärkeimmän tavoitteen joukkoon vain 24 prosenttia vastaajista.  FinSote 2018 -väestökysely.
 Eivätkä kansalaisetkaan taida jäädä valinnanvapautta kaipaamaan.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen  Finsote 2018 -kyselyn mukaan  väestö pitää palvelujärjestelmän uudistamisen tärkeimpinä tavoitteina palvelujen yhdenvertaista saatavuutta, sujuvia palveluita, joissa tieto kulkee ammattilaisten välillä sekä peruspalveluiden vahvistamista.
 Valinnanvapauden nosti kolmen tärkeimmän tavoitteen joukkoon vain 24 prosenttia vastaajista.
 Hoidon saatavuuden tärkeydestä kertoo myös juuri julkaistu  Kunnallisalan kehittämissäätiön kysely . Sen mukaan suomalaisten mielestä sosiaali- ja terveyspalveluiden saannin turvaaminen on tulevan hallituksen ykkösasia.
 Listan häntäpäähän sen sijaan asettuu julkisten palveluiden ulkoistaminen. Noin puolet on sitä vastaan ja vain joka seitsemäs pitää sitä tärkeänä.
 Nytkään ei ole varaa epäonnistua.
 Ilmapiiri voisi olla suopeampi sinällään tärkeän valinnanvapauden laajentamiseen ja kehittämiseen, jos kokoomus ja yritykset eivät olisi yrittäneet viime hallituskaudella ulosmitata kertaheitolla niin paljon ja monenlaista.
 Nyt useat puolueet vastaavat Rinteelle, että valinnanvapautta pitää lisätä palvelusetelillä ja henkilökohtaisella budjetilla. SDP:n ja vasemmistoliiton vastauksissa niitä ei keinoina erikseen mainita.
 SDP sanoo kannattavansa valinnanvapauden lisäämistä. Vasemmistoliitto sanoo, että "terveydenhuoltolain ja sosiaalihuoltolain valinnanvapaussäädöksiä tulee täydentää".
 Asiakasseteli ja henkilökohtainen budjetti kuuluivat myös kaatuneen hallituksen keinovalikoimaan.
 3. Syntyykö perusterveydenhuoltoon uusi hoitotakuu?
 THL:n tilastojen mukaan viime vuonna  kaksi potilasta viidestä (38 %) joutui odottamaan lääkärin vastaanotolle pääsyä hoidontarpeen arvion jälkeen yli kaksi viikkoa. Yli kuukauden jonottaneita oli yksi seitsemästä (14 %) .
 Esimerkiksi Lääkäriliitto esittää , että perusterveydenhuoltoa ryhdyttäisiin elvyttämään hallitusohjelmassa. Lääkäriliitto sanoo, että hoitotakuun säännöksiä pitäisi kiristää niin, että perusterveydenhuollon lääkäriin pääsisi viimeistään viidentenä arkipäivänä hoidontarpeen arvioinnista.
 Puolueista kaikki muut paitsi keskusta ovat kirjanneet jotakin hoitotakuusta hallitustunnustelijalle antamiinsa vastauksiin.
 Lääkärien lisääminen tai hoitotakuusta päättäminen ei kuitenkaaan ole ongelmatonta.
 Esimerkiksi vihreät kirjoittaa, että “hoitoonpääsyn varmistamiseksi on tärkeä luoda ja vahvistaa hoitotakuuta eri palveluissa”.
 Sosiaalidemokraatit taas haluavat toteuttaa terveydenhuollon hoitotakuun, “jossa jokaiselle suomalaiselle luvataan pääsy kiireettömään hoitoon terveyskeskuksissa viikon kuluessa”. SDP:n tavoitteena on lisätä 1 000 lääkärin tai hoitajan tehtävää peruspalveluihin hoitotakuun toteuttamiseksi.
 Lääkärien lisääminen tai hoitotakuusta päättäminen ei kuitenkaaan ole ongelmatonta.
 Niissä kunnissa, joissa säästösyistä virkoja ei ole ollut varaa perustaa tai täyttää, raha ja uudet lääkärit voisivat parantaa tilannetta. Toisaalta niissä kunnissa, joissa nykyisiäkään lääkärin virkoja ei ole saatu täyteen, raha ei auta. Ellei sitten tarkoitus ole ohjata lisärahaa lääkärien palkkoihin.
 Hoitotakuu on tavoitteena tärkeä. Onnistuessaan se tarkoittaisi, että hoidon saatavuus paranisi.
 Ongelmat alkavat siitä, miten takuu arkielämässä ja pykälä-tasolla toteutetaan.
 Mielenterveyspotilasta ei yksi lääkärikäynti auta välttämättä kuin vähän, jos muu jatkohoito ei toimi. Toimiva hoitotakuu edellyttää myös yhteensopivia hoitoketjuja.
 Jos hoitotakuuta kiristetään, mutta rakenteita ei samalla korjata, on riskinä, että kunnat joutuvat hoitamaan kiristyvän hoitotakuun ostamalla palvelut kalliilla yksityiseltä tuottajalta.
 Keikkalääkäribisnes tai yksityislääkärifirmat saisivat lisää asiakkaita, ja osa kunnan lääkäreistä voisi siirtyä yksityisen palvelukseen. Tämä hyödyttäisi yksityistä terveydenhuoltoa, ja terveyskeskusten lääkäripula voisi pahentua entisestään.
 Sitä paitsi esimerkiksi mielenterveyspotilasta ei yksi lääkärikäynti auta välttämättä kuin vähän, jos muu jatkohoito ei toimi. Toimiva hoitotakuu edellyttää myös yhteensopivia hoitoketjuja.
 Jos valtio antaa lisää rahaa hoitotakuun tiukentamiseen, miten se käytännössä annetaan: valtionosuuksinako, joista ei ole takeita, että ne käytetään nykyistä useampien lääkäreiden palkkaamiseen?
 Ja miten valtio ohjaa lisärahoituksen juuri niille alueille, joissa hoitotakuun toteutumisessa on ongelmia? Ennen kuin lisärahaa annetaan ja hoitotakuuta kiristetään, pitää olla varmuus siitä, että raha ohjautuu juuri niille alueille, joissa palvelujen saatavuudessa on ongelmia. Lisärahoitusta kohdennettaessahan valtion tulisi huolehtia palvelujen saatavuuden yhdenvertaisuuden parantumisesta.
 4. Edessä on onnistuminen tai katastrofi
 Suomea uhkaa merkittävä työvoimapula lähivuosina. Suuret ikäluokat tarvitsevat paljon terveyspalveluita ja samaan aikaan terveydenhuollon henkilökuntaa siirtyy eläkkeelle. Vuoteen 2035 tarvitaan noin 200 000 uutta työntekijää.
 Suomi tarvitsee kipeästi sote-uudistuksen ja kuntaa suuremmat alueet, joilla sosiaali- ja terveyspalvelut järjestetään. Sillä ei ole väliä, millä nimellä alueita kutsutaan.
 Soten historia on opettanut, että mikään ei ole selvää, ennen kuin se on oikeasti selvää, jos silloinkaan.
 Palveluiden yhteensovittaminen on helpompaa, jos järjestäjiä on vähän. Samoin ihmisten yhdenvertaisuus sekä informaatioteknologiaratkaisut kuten tietojärjestelmät, tekoäly ja robotiikka edellyttävät nykyistä suurempia kokonaisuuksia.
 Vanhenevassa ja harmaantuvassa Suomessa palveluverkkoa pitää voida arvioida suurempina kokonaisuuksina. Terveyskeskusten pitäisi sijaita mahdollisimman järkevästi, jotta ihmiset saavat tarvitsemansa palvelut. Lisäksi ammattihenkilöiden osaamista tulisi käyttää mahdollisimman tehokkaasti vastaamaan koko väestön palvelutarpeisiin.
 Sotea on tehty kolmella hallituskaudella ja ties kuinka mones tuotantokausi on menossa.
 Nytkään ei ole varaa epäonnistua.
 Lopuksi vielä yksinkertaistettu yhteenveto puolueiden vastauksista.
 Yle Uutisgrafiikka

Analyysi: Juuri kun luulit, että se on ohi – soten paluu


Summary: Pitkäaikainen presidentti Omar al-Bashir syrjäytettiin huhtikuussa.

Sudanissa protestiliikkeen johtajat ja sotilasneuvosto ovat päässeet sopuun kolmen vuoden siirtymäajasta, jonka jälkeen valta siirtyy siviilihallinnolle, kertoo sotilasneuvoston kenraaliluutnantti  Yasser al-Atta .
 Huhtikuussa Sudanin asevoimat syrjäytti kolme vuosikymmentä valtaa pitäneen presidentti  Omar al-Bashirin . Syrjäyttämisen jälkeen mielenosoittajat ovat vaatineet vallan luovuttamista siviilihallinnolle.
 Omar al-Bashir Kim Ludbrook / EPA
 Huhtikuun loppupuolella protestiliikkeen johtajat ja maata hallitseva sotilasneuvosto pääsivät sopuun vallanjaosta. Tuolloin päätettiin, että maahan perustetaan siviileistä ja armeijan edustajista koostuva neuvosto, jonka on määrä muodostaa Sudaniin siviilihallinto siirtymäkauden ajaksi.
 Länsimaiden hallitukset ovat ilmaisseet tukeaan mielensoittajien vaatimuksille. Monet Afrikan maat ovat puolestaan vaatineet armeijalle enemmän aikaa siirtää valtaa siviileille.
 Sudanin pääkaupungissa Khartumissa puhkesi maanantaina väkivaltainen yhteenotto, jossa kuoli armeijan upseeri ja viisi mielenosoittajaa. Lisäksi useita poliiseja ja mielenosoittajia loukkaantui.
 Lisää aiheesta:
 Sudanin mielenosoituksissa jo viisi kuolonuhria ja useita haavoittuneita
 Yle Sudanissa: Naisille presidentin ero ei riitä – seuraavaksi he haluavat murskata miesten ylivallan

Sudanissa sopu vallan siirtämisestä sotilailta siviileille


Summary: Tampereen Sähkölaitoksen Juha-Pekka Mäkinen johdattaa aloittelevat suunnistajat kaikkien aikojen suurimpaan Jukolan viestiin.

Sinivuokot täplittävät jykevien kuusien hallitsemaa harjumaisemaa. Kevätillan lämmin valo osuu sammalikkoon vielä hetken ajan, kunnes aurinko vaipuu mäenharjanteen taakse.
 Arki-illan rauhan Kangasalan Kyötikkälässä rikkoo pian vastapäisestä rinteestä kuuluva ryske. Ensimmäiset hikiset hahmot saapuvat viimeiselle rastille juosten. Toiset ottavat rauhallisemmin ja kävelevät paikalle isommalla porukalla.
 Tyyli on vapaa, eikä aikaa oteta. Ainoana tavoitteena on löytää karttaan merkityt kahdeksan rastia. Kommenttien perusteella tässä on myös onnistuttu.
 – Yksi rasti oli pahassa piilossa. Siinä kohtaa olimme vähän ylimielisiä,  Petri Sihvo  tunnustaa.
 – Ratamestari oli laittanut vähän haastetta. Ensimmäiset rastit löytyivät hyvinkin helposti, mutta sitten joutui vähän hakemaan,  Pekka Vanhatalo  täydentää.
 Kompassin käyttötaitoa ei vaadita
 Vanhatalo ja Sihvo ovat osa parinkymmenen hengen työporukkaa, joka on tullut Kyötikkälään suunnistuksen alkeiskurssille.
 Jotkut Tampereen Sähkölaitoksen työntekijöistä ovat suunnistaneet aiemmin, mutta suurin osa on aloittelijoita.
 Luonnosta vieraantunutta toimittajaa mietityttää, miten älypuhelimella navigoimaan tottunut city-ihminen pärjää joutuessaan yhtäkkiä kompassin ja kartan kanssa metsään.  Juha-Pekka Mäkinen  naurahtaa.
 – Ainakin luvattiin, että jopa minä voin oppia. Alku on toki hankalaa, kun karttamerkkejä ei näe ilman silmälaseja ja sitten niitä pitäisi vielä ymmärtääkin. Viime kerta sujui jo paremmin ja toivottavasti oppia tarttuu vielä lisää, hän sanoo.
 Harjoituksen vetäjä  Outi Hytönen  kertoo, että kompassin käyttöä kyllä harjoitellaan, mutta vasta-alkaja pärjää halutessaan ilmankin.
 – Kartat ovat nykyään todella tarkkoja. Riittää, että opettelee karttamerkit kotisohvalla ja lähtee mukaan iltarasteille. Niitä järjestetään polkurikkaassa maastossa, jossa pärjää hyvin myös pelkän kartan kanssa.
 Hyvä harrastus sekä keholle että mielelle
 Rastien etsinnän lomassa suunnistajat kertovat erilaisia syitä siihen, miksi ovat mukana suunnistuskoulussa.
 Joku haluaa verestää vanhoja armeijamuistoja, toinen ei halua enää eksyä sienimetsässä. Kolmas on pitkään suunnitellut lähtevänsä iltarasteille, mutta vasta nyt kynnys oli niin matalalla että metsään lähtemisestä tuli totta.
 Perinteisessä lajissa kiehtoo mahdollisuus liikkua luonnossa ja päästä samalla haastamaan itseään.
 Tampereen Sähkölaitoksen työntekijät suunnistuskoulussa. Etualalla Kangasala SK:n Petteri Laitinen (vas.) neuvoo Juha-Pekka Mäkistä kompassin käytössä. Marko Melto / Yle
 – Suunnistukseen liittyy sellainen lapsenomainen löytämisen riemu. Se, että osaa hahmottaa kartan ja luonnon yhteyden ja pystyy löytämään vähän vaikeammankin rastipisteen, toteaa  Pauli Forsman .
 Työnantajan näkökulmasta suunnistuskoulu on mainio työhyvinvointiprojekti. Liikunta, luonto ja uuden oppiminen yhdistyvät toisiinsa hyväntuulisella ja rennolla tavalla.
 Letkeästä asenteesta huolimatta osa porukasta on kuitenkin asettanut itselleen varsin kovan tavoitteen.
 Ummikkona suunnistustapahtumista suurimpaan
 Kangasalan Jukolan alkuun on aikaa tasan kuukausi. Kyötikkälästä katsottuna pääkallopaikka on linnuntietä yksitoista kilometriä kaakkoon.
 Kangasalan tapahtumasta on tulossa kaikkien aikojen suurin Jukola. Yli 20 000 suunnistajan joukkoon mahtuu sekä maailman huippuja että vasta-alkajia.
 Jukolan viestiin osallistuu myös kaksi Tampereen Sähkölaitoksen joukkuetta. Toista niistä luotsaa haastatteluhetkellä kolmatta kertaa suunnistanut Juha-Pekka Mäkinen.
 – Meitä on itseni kaltaisia aloittelijoita ja sitten muutamia, jotka osaavat suunnistaa. Kaikilla on kyllä urheilutaustaa, mutta rastien löytyminen tulee olemaan se isoin haaste, hän kertoo.
 Jukolan viestissä kukin seitsenhenkisen joukkueen jäsen taittaa 7—13 kilometrin mittaisen taipaleen yksin, osa pimeän aikaan. Mäkisen mukaan tavoite on yksinkertainen.
 – Lähdetään siitä, että kaikki pääsevät osuutensa läpi. Ettei tarvitse lähteä ketään sieltä metsästä hakemaan.
 Lue myös:
 Kangasalan Mini-Jukolakin on suuri suunnistustapahtuma     (2019)
 Jukolan taikayö on hypnoottinen kokemus  (2018)
 Koovee otti voitosta kaiken irti - jalkapallon katsominen toi tarvittavan rentouden  (2018)
 Jukola on erikoinen yhdistelmä huippu-urheilua, festareita, kesäleiriä ja talkoohenkeä – Venlojen viestissä metsässä juoksevat rinnakkain niin kuntosuunnistajat kuin maailmamestaritkin  (2018)

Mikä on hikinen ja ryskää metsässä? Se on tamperelainen sähkömies suunnistamassa: "Karttamerkkejä ei näe ilman silmälaseja ja niitä pitäisi vielä ymmärtääkin"


Summary: Hallitusneuvottelut käynnistyivät keskiviikkoaamuna Säätytalolla tavoitteiden ja keinojen asettamisella.

Hallitusneuvottelut ovat jälleen käynnistyneet Säätytalossa. SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  sanoi toimittajille aamulla, että tänään neuvottelijat asettavat tavoitteita ja niitä palvelevia keinoja ensi hallituskaudelle.
 Edellispäivinä neuvottelupöydissä on hahmotettu yhteiskunnan eri osa-alueiden tilannekuvaa. Tällä tarkoitetaan esimerkiksi kuvaa talouden ja koulutuksen tulevaisuuden vahvuuksista ja haasteista.
 Työ- ja elinkeinoministeriö julkaisi tiistaina ennusteen työllisyyden kehittymisestä. Ministeriön arvion mukaan työllisyyden kasvu hidastuu seuraavina vuosina.
 – Työllisyys- ja talouspolitiikassa jaamme hyvin pitkälti valtiotalouden virkamiesten käsityksiä kehityksestä ja siitä miten tulevaisuutta hahmotetaan, Rinne sanoi.
 Torstaina neuvottelijat siirtyvät arvioimaan lupauksien ja keinojen hintalappuja. Tällöin tunnelma neuvotteluissa varmasti muuttuu, kun kaikkia lupauksia ei voida pitää.
 – Lähtökohta on se, että teemme hallitusohjelman, jossa on taloutta ja yhteiskuntapolitiikkaa riittävästi mukana. Saamme tehtyä muutosta, jota ihmiset vaaleissa halusivat, Rinne sanoi.
 Demokraatin mukaan  hallitusneuvotteluissa otetaan myös sunnuntai käyttöön. Neuvottelijat eivät halua, että neuvottelujen loppuvaiheessa tulee kiire.

Rinne: Lähtökohtana hallitusohjelma, jossa taloutta ja yhteiskuntapolitiikkaa on riittävästi – ”Saadaan muutos, jonka ihmiset ovat halunneet”


Summary: Ylioppilaaksi pääsee yhteensä noin 25 200 ihmistä.

Kuusi kokelasta kirjoitti kevään ylioppilaskirjoituksissa vähintään kahdeksan laudaturia, kerrotaan ylioppilastutkintolautakunnasta.
 Heistä paras kirjoitti kymmenen laudaturia. Hän sai laudaturin kaikista kirjoittamista aineistaan. Kokelas kirjoitti ylioppilaaksi Gymnasiet Grankulla Samkskolanista.
 Kahdeksan laudaturin ylioppilaita on tänä keväänä viisi. He kirjoittivat ylioppilaaksi Gymnasiet Lärkanista, Helsingin luonnontiedelukiosta Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta, Kuopion lyseon lukiosta ja Mynämäen lukiosta.
 Paras tutkinto arvosanapisteiden mukaan tehtiin Seinäjoen lukiossa. Siellä eräs kokelas kirjoitti yhteensä 13 ainetta ja sai tulokseksi kuusi laudaturia, kolme eximiaa ja neljä magnaa.
 Kevään ylioppilaskirjoituksiin oli ilmoittautunut 40 271 kokelasta ja ylioppilaaksi pääsee tänä keväänä 25 200ihmistä. Tänä vuonna lakkiaisia juhlitaan lauantaina 1. kesäkuuta.
 Yle julkaisee kaikkien kevään ylioppilaiden nimet verkossa aamupäivän aikana.

Yksi ylioppilas kirjoitti kymmenen laudaturia – näissä kouluissa tehtiin parhaat tulokset


Summary: Luken mukaan esimerkiksi metsien käsittely ja Jäämeren rata uhkaavat jo nyt köyhtyneitä porolaitumia.

Porojen talvilaitumien tilanne on pääosin yhä heikompi. Tämä käy ilmi tuoreesta Luonnonvarakeskuksen (Luke) raportista.
 Talvilaitumet ovat vuosi vuodelta vähentyneet sekä pirstoutuneet. Niiden käytettävyys on myös heikentynyt.
 Lisäksi keskiviikkona julkaistun tutkimuksen mukaan poron talviravintonaan käyttämän jäkälän yhteispaino on vähentynyt keskimäärin kolmekymmentä prosenttia pohjoisimmissa paliskunnissa. Tarkastellun kahdenkymmenen paliskunnan osalta vain joissain tunturipaliskunnissa tilanne oli hieman parantunut aiemmasta.
 Vertailu on tehty viimeisimpään talvilaiduntutkimukseen kymmenen vuotta sitten.
 – Muutoksia on tapahtunut koko poronhoitoalueella, sanoo Luken erikoistutkija  Jouko Kumpula .
 Jäkälien merkitys porojen talviruokinnassa on koko ajan vähentynyt. Nykyään poroja ruokitaan 2–3 kuukauden ajan joko luontoon tai tarhoissa. Jouko Kumpulan mukaan etelä- ja keskiosissa poronhoitoaluetta porot otetaan jo käytännössä talviaikaan tarhoihin ja niitä hoidetaan siellä 3–4 kuukautta.
 – Siinä mielessä talvilaitumet eivät ole kriittinen resurssi nykyisessä poronhoitotavassa, jäkälästä on voitu irtautua. Mutta sillä on monia vaikutuksia poronhoitoon ja poroon, Kumpula pohtii.
 "Poromäärät vain yksi tekijä"
 Luken raportti on osaltaan pohjana sallittuihin poromääriin liittyvässä päätöksenteossa. Porolukutyöryhmä ratkaisee vuoden loppuun mennessä seuraavan kymmenen vuoden pääluvun poroisännittäin.
 – Jos aletaan kokonaisvaltaisesti miettiä laidunten tilannetta, poromäärät on vain yksi tekijä. Takavuosikymmenien asenne, että säädellään poromääriä ja lisätään kaikkea muuta, ei tule kyseeseen, Paliskuntain yhdistyksen toiminnanjohtaja  Anne Ollila  sanoo.
 Kaikella muulla Anne Ollila viittaa metsätalouden ja maankäytön vaikutuksiin poron talvilaiduntamiseen. Luken raportissa nämä tekijät tunnistetaan ja niihin toivotaan myös muutosta.
 Karttagrafiikka näyttää, miten jäkäläbiomassa on vähentynyt tutkimusaikana. Luonnonvarakeskus
 Esimerkiksi nyt vahvasti suunnitelmissa oleva Jäämeren rata pirstoisi poronhoitoalueita entisestään, sanoo erikoistutkija Jouko Kumpula.
 – Se vaikeuttaisi vuodenaikaista laidunkiertoa ja olisi poronhoidolle selkeästi haitallinen.
 Kumpulan mukaan positiivista kehitystä on se, että muutamia tuulivoimahankkeita on Lapissa kaatunut juuri poronhoidollisista näkökulmista.
 Luonnontilaisten metsien säästäminen tärkeää
 Luken tutkimusraportissa esitetään ehdotuksia poronhoitajien lisäksi metsätaloudelle ja alueiden maankäytöstä päättäville.
 Tärkeää olisi, että luonnotilaiset ja vanhat metsät säilytettäisiin ja niitä käsiteltäisiin varoen. Laidunalueille pitäisi tehdä mahdollisimman vähän maankäyttösuunnitelmia.
 Nämä kaikki aspektit voitaisiin koota porolaitumien hoitosuunnitelmiin.
 – Jos eri maankäyttömuodot sovitettaisiin yhteen sillä tavalla, että laidunten tila huomioitaisiin, voisimme tulevina vuosikymmeninä kuulla erilaisia uutisia, Anne Ollila Paliskuntain yhdistyksestä pohtii.
 Paliskunnille Luke suosittelee poromäärien tarkastelun lisäksi laidunkiertojärjestelmien kehittämistä.
 Kun määritellään tulevaisuuden poromääriä, käyttää maa- ja metsätalousministeriön nimeämä porolukutyöryhmä Luken nyt julkaistua raporttia yhtenä lähteenä. Muiden tutkimusten ja asiantuntijalausuntojen ohella.
 – Kolme päätekijää, eli alkuperäiskansojen oikeudet, laidunten kunto ja poroelinkeinojen tarpeet katsotaan kokonaisuutena. Poronlaiduntutkimus on tärkeä, muttei yksinomainen kokonaisuus päätöksenteossa, sanoo porolukutyöryhmän puheenjohtaja  Tapani Sirviö  maa- ja metsätalousministeriöstä.
 Työryhmä tekee esityksen maa- ja metsätalousministeriölle loppuvuodesta.
 Kuluneimmat jäkäliköt Tunturi- ja Keski-Lapissa
 Luke on tutkinut paliskuntien talvilaitumia kolme kertaa vuodesta 1995 lähtien. Viimeisin tutkimusjakso ajoittui vuosille 2016–2018 Reilun kahdenkymmenen vuoden aikana jäkälää on ollut tutkituilla koealoilla yhä vain vähemmän
 VIimeisimmässä tutkimuksessa parhaat varttuneiden ja vanhojen metsien jäkälä- ja luppolaitumet sijaitsevat Metsä-Lapin laajoilla suojelualueilla. Siellä sekä laidunmaiden laatu on parasta että jäkälämäärät tutkimuksen suurimmat. Kuluneimmat jäkäliköt ovat Tunturi- ja Keski-Lapin paliskunnissa.
 Kaikkiaan laadultaan heikoimmat talvilaitumet löytyvät poronhoitoalueen etelä- ja keskiosista. Siellä metsät ovat pohjoista nuorempia. Näillä alueilla myös muun maankäytön merkitys poron talvilaidunnukselle on suurempaa kuin pohjoisemmissa paliskunnissa.

Porojen talvilaitumien tila on edelleen heikentynyt – porotalous, metsänhoito ja maankäyttö olisi saatava kohtaamaan


Summary: Maaliskuussa kansantalouden tuotanto kuitenkin laski hieman edelliskuuhun nähden.

Suomen talous kasvoi vuoden ensimmäisellä neljänneksellä 2,2 prosenttia vuoden takaisesta, ilmenee Tilastokeskuksen julkistamista ennakkotiedoista. Edelliseen neljännekseen verrattuna kasvua ennakoidaan kertyneen 0,6 prosenttia.
 Arvio alkuvuoden talouskasvusta perustuu tietoihin kansantalouden tuotannosta.
 Kansantalouden työpäiväkorjattu tuotanto kasvoi maaliskuussa 1,1 prosenttia viime vuoden vastaavaan aikaan nähden. Maaliskuun kausitasoitettu tuotanto kuitenkin laski 0,3 prosenttia edelliskuukaudesta.
 Samalla Tilastokeskus korjasi ylöspäin arviotaan helmikuun tuotannosta. Tarkentuneiden tietojen mukaan helmikuun työpäiväkorjattu tuotanto kasvoi 2,5 prosenttia vuoden takaisesta, kun aiempi arvio oli 1,7 prosenttia.
 Pasi Kuoppamäki Yle
 Danske Bankin pääekonomisti  Pasi Kuoppamäki  arvioi tuoreeltaan, että Suomen talous oli vielä kohtuullisen hyvässä vedossa ensimmäisellä vuosineljänneksellä.
 – Pelkkä maaliskuun lukema kertoo tosin hieman hiipuvasta tahdista, Kuoppamäki kirjoittaa Twitterissä.

Suomen talous pysyi kohtuullisen hyvässä vedossa alkuvuonna


Summary: Kami Rita valloitti keskiviikkona jälleen maailman korkeimman vuoren.

Nepalissa 49-vuotias sherpaopas  Kami Rita  on kiivennyt maailman korkeimman vuoren Mount Everestin huipulle 23. kerran.
 Samalla hän paransi omissa nimissään olevaa maailmanennätystä Everestin huipulle nousuissa.
 Nepalin hallitusta edustavan  Gyanendra Shresthan  mukaan Rita saavutti Everestin huipun muiden kiipeilijöiden kanssa keskiviikkoaamuna. Koko ryhmän kerrotaan olevan turvassa.
 Ritan kaksi kovinta kilpailijaa ovat molemmat kiivenneet noin 8 850 metriä korkean Mount Everestin huipulle 21 kertaa. Molemmat heistä ovat kuitenkin jo lopettaneet vuorikiipeilyn.
 Tämän kevään kiipeilykaudella yhteensä 378 kiipeilijää 41 eri ryhmästä on saanut luvan kiivetä Everestin huipulle. Heillä on apunaan yhtä monta nepalilaista opasta.

Nepalilainen sherpa kiipesi Mount Everestin huipulle 23. kerran – rikkoi maailmanennätyksensä


Summary: Selvityksen mukaan tiukentuvat kalatalousvelvoitteet aiheuttaisivat jokiyhtiölle yli 800 miljoonan euron lisäkustannuksia ja tuotannon menetyksiä 25 vuoden aikana.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Vesivoimayhtiö Kemijoki Oy:lle uhkaa tulla jopa satojen miljoonien euron lisälasku kiristyvistä kalatalousvelvoitteista. Asiasta kertoo  Kauppalehti .
 Kemijoki Oy:n tilaaman selvityksen mukaan tiukentuvat kalatalousvelvoitteet aiheuttaisivat jokiyhtiölle yli 800 miljoonan euron lisäkustannuksia ja tuotannon menetyksiä 25 vuoden aikana. Selvityksen on tehnyt Compass Lexecon.
 Kemijoki Oy:n toimitusjohtaja  Tuomas Timonen  sanoo lehdessä, ettei yhtiön talous kestä raskaampia kalatalousvelvoitteita.
 Lapin ely-keskus vaatii  lähes 40 vuotta vanhaa vesivoimaloiden kalatalousvelvoitetta ajan tasalle eli käytännössä palauttamaan lohen ja meritaimenen Kemijokeen. Keinoina on muun muassa kalateiden rakentamista ja kalojen istutuksia.
 Kemijoki Oy on ilmoittanut vastustavansa vaatimuksia  alusta lähtien.
 Kalatalousvelvoitteista päättää Pohjois-Suomen aluehallintovirasto, jossa asia on vielä kesken. Ely-keskuksen hakemus on ollut virastossa vuodesta 2017 lähtien. Aluehallintoviraston päätöksestä voi valittaa Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen ja edelleen korkeimaan hallinto-oikeuteen asti.

Kauppalehti: Kalavelvoitteista satojen miljoonien lasku Kemijoki Oy:lle


Summary: Yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan ruokavalion ja elintapojen vaikutukset näkyvät jo keski-ikään mennessä.

Epäterveellisesti syövät 30-vuotiaat näyttäisivät pärjäävän 50-vuotiaina muita huonommin muistia ja muita kognitiivisia mielentoimintoja mittaavissa testeissä.
 Havainto vahvistaa näyttöä ruokavalion ja elintapojen vaikutuksista aivojen toimintaan ja terveyteen.
 Havainnot julkaistiin  The American Journal of Clinical Nutrition  -lehdessä, ja niiden perusteella paljon makkaraa ja muita teollisesti prosessoituja lihatuotteita sekä paistettuja ruokia nauttivien kognitiiviset kyvyt olivat 49-vuotiaana huonommat kuin samanikäisten, jotka söivät terveellisemmin.
 Täysjyvätuotteita ja B6-vitamiinia sisältäviä ruokia suosivat puolestaan pärjäsivät testeissä muita paremmin. Ruokavalioita arvioitiin, kun osallistujat olivat keskimäärin 32-vuotiaita.
 Tulokset viittaavat ruokavalion voivan vaikuttaa kognitiivisiin mielentoimintoihin jo keski-ikään mennessä. Samansuuntaisia havaintoja on tehty aiemminkin, mutta tutkimuksen pienen koon vuoksi havaintoja kannattaa tulkita varovasti.
 On myös mahdollista, että ruokavalioiden lisäksi osallistujat erosivat myös muilta elintavoiltaan, mikä saattoi vaikuttaa tuloksiin.

Kolmikymppisen ruokavalio voi näkyä muistissa viisikymppisenä


Summary: Opposition mukaan hallitus yrittää estää parlamentin toimintaa.

Venezuelan korkein oikeus syytti tiistaina neljää opposition kansanedustajaa maanpetoksesta ja kapinan lietsomisesta. Korkein oikeus kertoi asiasta Facebook-sivullaan julkaistussa tiedotteessa.
 Aiemmin tässä kuussa korkein oikeus esitti vastaavia syytöksiä kymmentä muuta oppositiopoliitikkoa vastaan.
 Maan turvallisuusjoukot estivät tiistaina kansanedustajia pääsemästä parlamentin istuntoon. Turvallisuusjoukot sanoivat epäilevänsä, että rakennuksessa on mahdollisesti räjähde.
 Britannian yleisradioyhtiö BBC:n  mukaan kansanedustajien oli määrä keskustella parlamentin varapuheenjohtajan  Edgar Zambranon   pidätyksestä  sekä korkeimman oikeuden aiemmasta päätöksestä purkaa syytesuoja useilta oppositiopoliitikoilta.
 Opposition mukaan väitteet pommeista rakennuksessa eivät pidä paikkaansa.
 – Kyseessä on temppu, jonka tarkoituksena on estää parlamenttia toimimasta tänään, opposition kansanedustaja  Jorge Milan  sanoi toimittajille uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Oppositiopoliitikko pakeni Meksikon suurlähetystöön
 Meksikon ulkoministeriö kertoi myöhemmin tiistaina, että venezuelalainen oppositiopoliitikko  Franco Manuel Casella Lovaton  on hakenut turvaa maan Caracasin suurlähetystöstä.
 Meksiko painotti, että se on sitoutunut suojelemaan ihmisoikeuksia. Samalla se toisti jatkavansa puuttumattomuuspolitiikkaansa Venezuelan kriisin suhteen. Meksiko tunnustaa edelleen  Nicolas Maduron  Venezuelan presidentiksi.
 Venezuelan oppositiojohtaja, parlamentin puhemies  Juan Guaidó  yrittää syrjäyttää presidentti Maduron vallasta.
 Yli 50 maata on tunnustanut Guaidon Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi. Maat pitävät Maduron uudelleenvalintaa viime vuonna lainvastaisena.
 Lue myös:
 Turvallisuutensa puolesta pelkäävät Venezuelan oppositiopoliitikot hakeutuvat turvaan suurlähetystöihin
 Guaidó: Venezuelan opposition kakkosmies pidätettiin

Venezuelan korkein oikeus syyttää uusia oppositiopoliitikkoja maanpetoksesta, turvallisuusjoukot sulkivat parlamentin


Summary: Apuvälineiden myöntämisen perusteita on yhtenäistetty. Kehitysvammaisten Tukiliiton mukaan tilanne on kuitenkin huono.

Vastikään 40 vuotta täyttänyt  Anna Aaltonen  tarvitsee liikkumiseen apuvälineen ja avustajan. Siitä huolimatta hän voi osallistua yllättäviinkin asioihin, jos vain sopiva apuväline on käytössä.
 Tänä keväänä Anna Aaltonen pääsi esimerkiksi Kehitysvammaisten Tukiliiton järjestämälle luontoretkelle. Retki järjestettiin toukokuun alussa Lamminpään hienolla ulkoilualueella Ylöjärvellä.
 Kehitysvammaisten Tukiliiton Malike-keskus toi retkelle suuren määrän erilaisia apuvälineitä, joilla vammaiset pääsevät avustettuina muun muassa metsään ja pyöräilemään.
 – Ensin Anna oli tosi ihmeissään. Sitten hän alkoi nauttia ja viihtyi kyllä tosi hyvin, kertoo Anna Aaltosta avustanut lähihoitaja  Pirita Vainioinen .
 Hän arvelee, että Anna oli metsäretkellä ensimmäistä kertaa elämässään. Anna Aaltonen ei puhu itse, joten hän ei pysty asiaa kommentoimaan.
 Apuvälineiden saatavuudesta on kanneltu eduskunnan oikeusasiamiehelle
 Vammaisille on kehitetty monia erilaisia apuvälineitä, mutta niiden saaminen käyttöön ei ole itsestään selvää. Laitteet voivat maksaa tuhansia euroja ja vain harva pystyy ostamaan niitä itse.
 Heikki Rekola ja Joona Kari kokeilivat luontoretkelle sopivia apuvälineitä. Yle / Tapio Termonen
 Yhteiskunnan tuki voi puolestaan jäädä helposti saamatta. Kehitysvammaisten Tukiliiton mukaan apuvälineiden myöntämisperusteet ovat heikentyneet. Tukiliiton mukaan laitteiden saatavuus vaihtelee ja ihmiset ovat jopa eriarvoisessa asemassa.
 – Apuvälineen saatavuus riippuu siitä, miten osataan vaatia ja kirjoittaa hakemuksia, sanoo toimintavälineneuvoja  Antti Tulasalo  Kehitysvammaisten Tukiliiton Malike-keskuksesta.
 Apuvälineitä voi anoa esimerkiksi sairaanhoitopiireiltä tai kunnilta. Peruskäyttöön tarkoitetun pyörätuolin saa helposti, mutta erikoisempien laitteiden kanssa on vaikeampaa.
 Luovutusperusteita on yhtenäistetty, mutta Kehitysvammaisten Tukiliiton mukaan tilanne ei ole parantunut. Esimerkiksi erikoisrakenneltua polkupyörää ei kustanneta sellaiselle, joka ei selviä pyöräilystä yksin.
 – Se on minun mielestäni aivan pähkähullu ajatus, Tulasalo sanoo.
 Joona Kari on innoissaan, kun pääsee mukaan pyöräretkelle. Pyörää ajaa Tuulia Nurminen. Yle / Tapio Termonen
 Hän muistuttaa, että esimerkiksi näkövammaiselle pyöräily voi olla todella tärkeää ja hyödyllistä. Siihen tarvitaan tietenkin avustaja ja erikoisrakenteinen pyörä. Sama asia pätee moneen muuhunkin vammaan tai sairauteen.
 Raha ei riitä kaikkeen
 Kehitysvammaisten Tukiliitto on tehnyt aiheesta kantelun eduskunnan oikeusasiamiehelle.
 Apuvälineisiin liittyviä hakemuksia käsittelevät sosiaali- ja terveysalan asiantuntijat ovat ainakin Lounais-Suomessa sitä mieltä, että linja myöntämispäätöksissä ei ole heikentynyt. Ylelle annettujen vastausten mukaan apuvälineitä hankitaan kun ne ovat välttämättömiä, mutta kaikkeen ei ole varaa.
 – Tandempyörä on loistava keksintö, mutta kuntouttava laite se ei ole, sanoo alueellisen apuvälinekeskuksen palvelupäällikkö  Mariann Kylmäniemi  Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiristä.
 Sama näkemys vahvistetaan myös Satakunnan sairaanhoitopiirin apuvälikeskuksesta. Fysiatrian ja kuntoutusylilääkäri  Hannu Heikkilä  toteaa, että mielen virkistäminen ei riitä syyksi apuvälineen myöntämiselle.
 Kimmo Mustonen oli tyytyväinen retkipäivään. Yle / Tapio Termonen
 Annalla ja muilla vammaisilla oli superpäivä
 Lainaksi saaduilla apuvälineillä luonto- ja pyöräretkelle päässyt Anna Aaltonen vaikutti retkipäiväänsä erittäin tyytyväiseltä. Asian merkitystä Annan elämään voidaan vain arvailla. Annan avustaja arvio, että retkipäivän vaikutus on suuri.
 – Annalle tämä kaikki on niin erilaista. Kaikki nämä äänet, hajut ja muutkin olosuhteet, luettelee Annaa avustanut Pirita Vainioinen.
 Vainioisen näkemykseen yhtyvät kaikki muutkin retkipäivään osallistuneet. Vaikka moni mukana olleista vammaisista ei kykene itse puhumaan, saattoi heidän kasvoiltaan hyvin helposti lukea iloa ja tyytyväisyyttä.

Anna Aaltonen, 40, ei puhu, mutta ilo paistaa kasvoista metsäretkellä – elämyksiä mahdollistavan apuvälineen saaminen on  vammaisille vaikeaa


Summary: Harjoituksessa on mukana noin sata ulkomaalaista sotilasta.

Sodankylässä alkaa sotaharjoitus keskiviikkona. Jääkäriprikaatin johtama Riekko 19-taisteluharjoitus järjestetään Kyläjärven–Lintuselän–Mellankankaan alueella keskiviikosta perjantaihin ja ensi viikon maanantaista perjantaihin 24. toukokuuta saakka.
 Harjoituksessa on noin 800 henkilöä ja 200 ajoneuvoa. Harjoitukseen osallistuu pääasiassa Jääkäriprikaatin ja Kainuun prikaatin väkeä. Mukana on myös noin sata ulkomaalaista sotilasta Yhdysvalloista ja Norjasta. Norjasta harjoitukseen osallistuu lisäksi neljä CV90-rynnäkköpanssarivaunua.
 – Yhdysvalloista harjoitukseen osallistuu noin 70 hengen kansalliskaartin pioneerikomppania ja kymmenkunta merijalkaväen sotilasta. Norjasta tulee noin 20 hengen rynnäkköpanssarivaunujoukkue, Riekko 19 -harjoituksen johtaja  Petri Sipilä  sanoo.
 Osa Bold Questia
 Sipilän mukaan harjoituksen ensimmäiset kolme päivää on perusharjoittelua, kuten viestintävälineiden kokeilemista ja englannin kielen käytön harjoittelua. Ensi viikolla ohjelmassa on viiden päivän taisteluharjoitus.
 Jääkäriprikaatin harjoitus on osa  isoa kansainvälistä sotilasyhteistyötapahtumaa, Bold Questia .
 – Ulkomaalaisilla joukoilla on mukanaan kalustoa, millä testataan johtamisjärjestelmien yhteensopivuutta, Sipilä selventää harjoituksen liittymistä Bold Questiin.
 Bold Quest -tapahtuman pääpaikka on Sodankylässä, mutta pääesikunnasta ei paljasteta, kuinka paljon väkeä tapahtuma on tuonut paikkakunnalle.
 Bold Questiin osallistuu ihmisiä myös Rovajärvellä, Riihimäellä, Rissalassa, Rovaniemellä ja Turussa. Mukana on kaikkiaan 2200 ihmistä, joista noin 700 on suomalaisia. Monikansallisessa harjoituksessa on mukana peräti 14 maan kansalaisia.

Amerikkalaisia ja norjalaisia sotilaita harjoittelee Sodankylässä – mukana myös panssarivaunuja Norjasta


Etelä-Karjalaan saapuvista aasialaisturisteista suurin osa tulee tänä kesänä Kiinasta.
 Viime kesän ennätyslukuihin aasialaisturistien kokonaismäärässä ei välttämättä päästä, sillä viime heinäkuussa Lappeenrannassa yöpyi poikkeuksellisesti kolme tuhatta eteläkorealaismatkailijaa.
 Holiday Club Saimaa odottaa tänä kesänä kuitenkin kiinalaisturistien määrän kaksinkertaistumista. Tulossa on yhteensä neljäsataa kiinalaisturistia. Huhtikuun ja lokakuun välisenä aikana Kiinasta tulevia ryhmiä on 30, ja niissä on 30–50 henkeä.
 Holiday Club Saimaan johtaja  Anne Puhakainen  kertoo, että suurin osa ryhmistä majoittuu yhdeksi yöksi, eli ne tulevat illalla ja jatkavat matkaansa aamulla.
 – Kaikille ryhmille kuuluu puolihoito eli aamiaisen lisäksi usein myös illallinen, Puhakainen sanoo.
 Ohjelmaa ryhmille ei lyhyen oleskelun aikana järjestetä, vaan he liikkuvat itsenäisesti ja esimerkiksi ulkoilevat hotellin ympäristössä.
 Viime kesänä eteläkorealaismatkailijoita majoittanut Sokos Hotel Lappee majoittaa tänä kesänä myös eniten sekä yksittäisiä kiinalaisturisteja että kiinalaisryhmiä. Kiinalaisten määrän odotetaan kasvavan viime vuodesta, mutta lukuja myyntiryhmän päällikkö  Jonna Vuorinne  ei vielä halua arvioida.
 – Ensimmäiset vieraamme saamme tulevana viikonloppuna, Vuorinne kertoo.
 Imatran kylpylään aasialaiset eivät ole tänä kesänä löytäneet, vaan suurin osa varauksista on suomalaisille ja venäläisille.
 Aasialaisturistit kokeilevat rohkeasti myös karjalanpiirakoita. Yle
 Karjalanpiirakat testissä
 Sekä Holiday Club Saimaassa että Sokos Hotel Lappeessa yöpyvät aasialaisturistit ovat mieltyneet paikalliseen ruokatarjontaan.
 – Esimerkiksi viime kesänä useampi kokeili rohkeasti esimerkiksi karjalanpiirakoita. Toki monet syövät pitkän reissun aikana mielellään myös tuttua ja turvallista aasialaista ruokaa, Vuorinne kertoo.
 Ja tietenkin aasialaiseen tapaan lämmintä vettä, jota on aina tarjolla ruokailun yhteydessä.

Aasialaisturistien matkailukausi alkaa Etelä-Karjalassa – suurin osa turisteista on Kiinasta


Summary: Baltian maiden kansalaisista kolmannes on muuttanut maasta EU-jäsenyyden aikana. Milloin Suomessa havahdutaan siihen, että maastamuutto on maahanmuuttoa isompi uhka, kysyy Reetta Räty.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Tänä keväänä on pitänyt totutella ajatukseen siitä, että eurovaaleissa 2019 on äänestettävä ”Euroopan puolesta”. Tämä on outoa, kun on elänyt koko aikuisuutensa EU-Suomessa. Sitä on ikään kuin valmiiksi  Euroopan puolesta , mitä muutakaan. Vaikka ei olisi liittovaltiokehityksen kiihkeä kannattaja, on saanut kokea rajojen mataloitumisen, kansallisvaltioiden vallan liudentumisen, kansainvälisyyden muuttumisen niin arkiseksi, että sen kutsuminen kansainvälisyydeksi tuntuu vähän ysäriltä.
 Ja nyt: Eurooppa rakentaa muureja ulkorajoilleen. Kannatusmittaukset ennakoivat EU-vastaisille puolueille noin kolmanneksen kannatusta vaaleissa. Oikeusvaltiokehitys esimerkiksi Puolassa ja Unkarissa on pöyristyttävää, eikä Vironkaan vaalitulosta tahdo tajuta: maa, jossa ei ole maahanmuuttajia, äänestää innolla puoluetta, jonka agendan kärjessä on maahanmuuton kiihkeä vastustus.
 Mikä niitä vaivaa? Mikä meitä vaivaa? Mitä tapahtui 90-luvun optimismille ja tunteelle siitä, että kun rajat romahtavat alas, mikään voima ei saa niitä takaisin ylös?
 Euroopan piti olla liberaali, ihmisoikeuksiin ja vapaaseen liikkuvuuteen uskova sivistyksen kehto, mutta nyt se on sisällissodassa omia arvojaan vastaan.
 Sen sijaan, että mietti i, mikä ihmisiä vaivaa, pitäisi tietenkin kysyä: mistä tämä kertoo?
 Tuoreessa kirjassa  Vapiseva Eurooppa  (Vastapaino) tutkijat  Juri Mykkänen  ja  Antti Ronkainen  kertaavat bulgarialaisen Eurooppa-tutkija  Ivan Krastevin  analyysia Itä-Euroopan maiden muukalaisvastaisuudesta harvinaisen ymmärrettävästi: ”Neuvostoliiton etupiiriin kuuluneissa maissa vallitsi tavallaan pakotettu kansainvälisyys, jonka vastapainona kylmän sodan jälkeinen vapauden huuma on johtanut oman etnisyyden korostamiseen mutta myös valtavaan maastamuuttoon. Miljoonat itäeurooppalaiset ovat käyttäneet uutta vapauttaan ja muuttaneet länteen paremman elämän toivossa. Tästä syntyy kierre, jossa jäljelle jäävä väestö kurjistuu ja samalla kasvaa katkera nationalismi, jota paikalliset populistipuolueet käyttävät hyväkseen omissa valtapyrkimyksissään. Syyllinen löytyy yhä useammin vapaan liikkuvuuden nimiin vannovasta Brysselistä.”
 EU-liberaalit ovat jonkinlainen symboli petetyille lupauksille EU:n mukana tulevasta autuudesta, joka ei koskaan osunut omalle kohdalle.
 Onhan tämä ihan loogista: jos näkee Brysselin uutena Neuvostoliittona, pakolaiset sopivan ajankohtaisena uhkana ja oman taloudellisen tilanteensa uhattuna, voi hyvinkin järkeillä, että muutosta lupaava, tavallisten ihmisten tavallisia asioita ajava puolue on järkevä vaihtoehto, kun taas EU-liberaalit ovat jonkinlainen symboli petetyille lupauksille EU:n mukana tulevasta autuudesta, joka ei koskaan osunut omalle kohdalle.
 Minusta EU-vaalit ovat hirveän kiinnostavat , mutta olen itsekin ihan avuton, kun pitäisi saada joku muu innostumaan asiasta. Nyt äänestetään EU:n suunnasta, sanotaan. Mutta siltä se ei tunnu.
 On vaikea innostua asiasta, josta edes ehdokkaat eivät vaikuta innostuneen.
 Populistipuolueilla on EU-kanta: se on kriittinen. Muut ovat ideoissaan sekavampia. Edes innokas politiikan seuraaja ei välttämättä hahmota, millaista Eurooppaa Suomen keskusta tai demarit tavoittelevat. On vaikea innostua asiasta, josta edes ehdokkaat eivät vaikuta innostuneen.
 Euroopan kiinnostavimmat trendit eivät välttämättä edes liity europarlamenttiin. Itse olen ollut ihan kuumissani maahanmuuton sijaan maastamuutosta.  Monissa EU-maissa maastamuutto  on paljon akuutimpi huoli kuin maahanmuutto. Romaniasta on lähtenyt 3,4 miljoonaa ihmistä, ja myös  Espanjassa, Italiassa, Kreikassa ja Puolassa ihmisiä huolettaa  enemmän maastamuutto kuin maahanmuutto.  Baltian maiden kansalaisista kolmannes  on muuttanut maasta EU-jäsenyyden aikana.
 Kolmannes! Etusivu uusiksi, tämähän on valtava luku!
 Milloinkahan Suomessa havahdutaan siihen , että maastamuutto on maahanmuuttoa isompi uhka? Meidänkin koulutettu väkemme liikkuu rajojen yli ihan riippumatta eurovaaleista, nationalistien vaalimenestyksestä ja muukalaisvihamielisyyden hovikelpoistumisesta. Vaikka päätyisi toiseen populistien panttivankina pyristelevään maahan, isoissa kaupungeissa voi rakentaa itselleen elämän, jossa ei tarvitse erikseen ”puolustaa Eurooppaa”, voi ihan vain elää sitä. Ainakin siihen asti, kun ilmastopakolaisuus pakottaa Euroopan saman pöydän ääreen kriisikokoukseen miettimään, olisiko sittenkin pitänyt uskoa Euroopan ideaan ja siihen, että nykyaikaisiin uhkiin on ihan pakko varautua yhdessä.
 Ilmastokriisin seuraukset tulevat koskemaan eniten niitä, joille nyt syötetään ajatusta ilmastovouhotuksen turhuudesta. Kun kriisi puhkeaa, rikkaat ja vahvat selviävät, muut pyristelevät. Populismin onttous paljastuu, kuljetaan kauas Euroopan ideasta, rauhasta ja vakaudesta.
 Reetta Räty on toimittaja, joka reilasi ennen ilmastonmuutosta: lentämällä Keski-Eurooppaan, ja siellä junaan.
 Aiheesta voi keskustella 15.5. klo 16.00 asti.
 Lisää aiheesta:
 Lue Ylen tärkeimmät eurovaalijutut täältä
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneella

Reetta Rädyn kolumni: Euroopassakin maastamuutto on maahanmuuttoa isompi uhka


Summary: Oletko jo löytänyt oman ehdokkaasi? Ylen eurovaalikone auttaa valinnassa.

Valtaosa suurimpien puolueiden eurovaaliehdokkaista vastustaa EU-maiden yhteistä armeijaa.
 Ylen eurovaalikoneessa ainoastaan vihreiden vastaukset sijoittuivat keskiarvoltaan aavistuksen eurooppalaisen armeijan suuntaan.
 Vasemmistoliiton ja Perussuomalaisten ehdokkaat vastustivat yhteistä armeijaa selvimmin.
 Eurovaalien ennakkoäänestys alkaa tänään. Voit etsiä omaa ehdokasta  Ylen vaalikoneen avulla .
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Tutkija: Yhteinen armeija lähinnä symbolinen hanke
 Eurooppalaista armeijaa on vaatinut viime vuonna erityisesti Ranska, mutta hanketta ei tälläkään kaudella voi pitää järin realistisena, arvioi Ulkopoliittisen instituutin tutkija  Tuomas Iso-Markku .
 Ranskassa puhe EU-armeijasta on liittynyt presidentti  Emmanuel Macronin  pyrkimykseen vahvistaa EU:ta.
 – Macron on lanseerannut ajatuksen Euroopasta, joka suojelee kansalaisiaan monilla eri tavoilla. Vahvempi yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka on siinä yksi osa. Macron haluaa puhua vahvoista eurooppalaisista instituutioista, joista EU-armeija olisi yksi esimerkki, Iso-Markku sanoo.
 Kannatusta armeijalle löytyy myös Saksasta.
 Ranskan presidentti Emmanuel Macron on esittänyt Euroopalle entistä tiiviimpää yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. GUILLAUME HORCAJUELO / EPA
 Turvallisuusteema vahvistunut
 Seuraavat viisi vuotta istuva EU-parlamentti saa kauden alkuvaiheessa päätettäväkseen EU:n budjetin, jossa turvallisuus- ja puolustuspolitiikka on saamassa enemmän painoa.
 Syynä turvallisuusteeman vahvistumiseen on ollut EU:n lähiympäristön epävakaus niin Välimeren eteläpuolella kuin idässäkin Itä-Ukrainan sodan vuoksi.
 Nato-maa Yhdysvallat taas on  Donald Trumpin  presidenttikaudella ollut halukas jättämään vanhan ydinasesopimuksen ja patistanut Eurooppaa ottamaan suuremman roolin omasta puolustuksestaan.
 – Trump on käytännössä toiminut yhtenä ajurina EU:n puolustusagendan kehittämisessä, sanoo Iso-Markku.
 Naton lokakuussa 2018 järjestämässä Trident Juncture -sotaharjoituksessa norjalainen ja espanjalainen alus harjoittelivat tankkausta merellä. Marius Vagenes Villanger / EPA
 EU-maat tekevät jo monenlaista turvallisuusyhteistyötä, muun muassa kyberuhkissa ja kriisinhallinnan kehittämisessä, ja sen arvioidaan edelleen tiivistyvän.
 – Turvallisuus- ja puolustuspolitiikka on tunnistettu alueeksi, jossa EU:n yhdentyminen voisi edetä. Se voisi olla symbolisesti merkittävä alue EU:n integraation tulevaisuuden kannalta, Iso-Markku arvioi.
 Ehdokkaat eivät innostu sisärajojen tehovalvonnasta
 Viime vuosien terrori-iskujen myötä terrorismi on noussut kyselyissä, joissa on selvitetty eurooppalaisten kokemia uhkia.
 Keväällä julkaistun kansainvälisen kyselyn mukaan  radikaalia islamia pidettiin eri jäsenmaissa laajalti suurimpana yksittäisenä uhkana Euroopan tulevaisuudelle.
 Vapaa liikkuvuus on kuitenkin ehdokkaille yhä tärkeä periaate. Ylen vaalikoneessa suurimmat puolueet perussuomalaisia ja kristillisdemokraatteja lukuunottamatta eivät kannata esimerkiksi jäsenmaiden välisten rajojen valvonnan tehostamista, jos se tarkoittaa liikkumisen hankaloitumista.
 Puolueiden kannat ovat tässä niiden ehdokkaiden vaalikonevastausten keskiarvoja. Puolueiden sisällä on hajontaa yksittäisten ehdokkaiden välillä.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Facebookille kovempaa kuria?
 Turvallisuuteen liittyvät myös erilaiset teknologiaa, kyberturvallisuutta ja yksityisyyttä koskevat huolet. Ylen vaalikoneessa teknologiajättien tiukempi sääntely sai kannatusta.
 Perussuomalaisia lukuunottamatta muut suurimmat puolueet haluaisivat EU:n sääntelevän voimakkaammin Facebookin kaltaisten yhtiöiden toimintaa Euroopassa.
 EU sääntelee jo teknologiayhtiöiden mahdollisuuksia kerätä käyttäjistään tietoja ja levittää tekijänoikeudella suojattua materiaalia.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Myös Kiinan rooli on viime kuukausina huolettanut. Yhdysvallat on epäillyt Kiinan valtion voivan halutessaan käyttää kiinalaisen Huawein 5G-verkkolaitteita vakoiluun. Huawei on  kiistänyt väitteet .
 On myös arvioitu, että 5G-teknologian käyttöönotto  voi lisätä kyberhyökkäysten tehokkuutta .
 – Esimerkiksi Saksassa on seuraavan sukupolven 5G-verkon rakentamisen yhteydessä puhuttu vahvasti, voiko kiinalainen operaattori olla mukana siinä. Tämän tyylisiä huolia tulee varmasti jäsenmaista myös EU:n agendalle, Iso-Markku arvelee.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Voiko EU romahtaa? Onko Saksan ja Ranskan valta-asema uhattuna? Petri Raivio vastasi yleisön kysymyksiin EU-vaalien lähestyessä Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön
 Lue myös:   Ylen eurovaalikone on avattu: Ehdokkaat kannattavat lentoveroa mutta eivät autojen myyntikieltoja – "Tuleva EU-parlamentti on ainutlaatuisen ilmastotehtävän edessä"
 Lisää Trump- ja Venäjä-myönteisyyttä, vähemmän eurooppalaisuutta? Näin ääriryhmien vaalivoitto vaikeuttaisi EU-parlamentin työtä

Eurovaalien ennakkoäänestys alkaa: Valtaosa ehdokkaista ei halua yhteistä eurooppalaista armeijaa, kertoo Ylen eurovaalikone


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Eurovaalien ennakkoäänestys alkaa
 Eurovaalien ennakkoäänestyspaikat aukeavat keskiviikkoaamuna ympäri Suomea ja ulkomailla. Valtaosa ehdokkaista ei halua  yhteistä eurooppalaista armeijaa , kertoo Ylen  eurovaalikone . Ainoastaan vihreiden vastaukset sijoittuivat keskiarvoltaan aavistuksen eurooppalaisen armeijan suuntaan. Vasemmistoliiton ja Perussuomalaisten ehdokkaat vastustivat yhteistä armeijaa eniten.
 Päivi Räsänen on nähnyt monen kollegan romahtavan paineiden alle – pitäisikö poliitikkojen mielenterveyttä seurata?
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Psykiatrian asiantuntijan mielestä  valtakunnan huippupoliitikkojen mielenterveyttä kannattaisi arvioida  säännöllisissä terveystarkastuksissa. Emeritusprofessori  Matti Isohanni  Oulun yliopistosta perustelee esitystään sillä, että pahimmillaan poliitikon uupuminen voi heikentää myös päätöksenteon laatua. Yle kysyi useammilta kärkipoliitikoilta heidän ajatuksiaan psyykkisestä terveydestään ja sen seuraamisesta. Saimme vastauksen vain Kristillisdemokraattien  Päivi Räsäseltä , joka näyttää ehdotukselle vihreää valoa.
 Suomi putosi jatkosta Euroviisuissa
 Darude ja Sebastian Rejman Tel Avivissa. Andres Putting
 Suomea ei nähdä tänä vuonna Euroviisujen finaalissa.  Daruden  ja  Sebastian Rejmanin  matka tyssäsi Tel Avivissa  ensimmäiseen semifinaaliin . Eilisiltaisessa semifinaalissa esiintyi 17 maata, joista kymmenen selvisi lauantaina järjestettävään finaaliin. Katso  finaaliin pääseet maat tästä .
 Onnea uusille ylioppilaille! – Ylen ylioppilaskone kertoo, kuka saa valkolakin
 Henrietta Hassinen / Yle
 Tämän kevään uusien ylioppilaiden nimet selviävät tänään. Kevään ylioppilastutkintoon ilmoittautui 40 271 kokelasta. Ylioppilastutkintolautakunta on ilmoittanut lähettävänsä tutkintojen tulokset kouluille tänä aamuna kello 9. Yle julkaisee uusien ylioppilaiden nimet verkkosivuillaan Ylioppilaskoneessa. Listat lakin saajista saadaan kouluilta. Ylioppilastutkintolautakunta ei julkaise tutkinnon suorittaneiden nimiä omilla sivuillaan tietoturvasyistä.
 Aurinkoista suuressa osassa maata
 Yle Sää
 Keskiviikkona aamulla sää on aurinkoinen suuressa osassa maata ja lämpötila kohoaa nopeasti yön lukemista. Päivällä taivaalle kehittyy kumpupilviä, jotka voivat lauttaantua osassa maata. Maan keskivaiheilla myös yksittäiset sadekuurot ovat mahdollisia. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Eurovaalien ennakkoäänestys alkaa, uusien ylioppilaiden nimet julki, Suomen kappale ei päässyt viisufinaaliin