Summary: Sateinen sää supistaa paraatin ylilentoja. Ratkaisu esityslennosta tehdään kello 13.

Lippujuhlan päivän paraati Ylen kanavilla Rovaniemellä 4.6. järjestettävää puolustusvoimain lippujuhlan päivän valtakunnallista paraatia voi seurata suorana Yle Areenasta, TV1:stä ja Radio Suomesta. TV1:ssä paraatista lähetetään myös koostelähetys. Yle Areena :  Paraatikatselmus suorana lähetyksenä kello 11.55–12.30 ,  ohimarssi suorana lähetyksenä kello 13.10–13.45  ja  Hornet-hävittäjän esityslento suorana lähetyksenä kello 13.59–14.15 . Juha Hietanen selostaa katselmuksen ja ohimarssin sekä Aki Laine esityslennon. TV1 : Ohimarssi suorana lähetyksenä kello 13.10–13.45 ja  koostelähetys TV1:ssä kello 17.10–18 . Juha Hietanen selostaa. Radio Suomi :  Paraatikatselmus suorana lähetyksenä kello 11.55–12.25  ja  ohimarssi suorana lähetyksenä kello 13.10–13.45 . Aki Laine selostaa.
 Puolustusvoimain lippujuhlan päivän paraatin odotetuin osuus, paraatijoukkojen ohimarssi, järjestetään Rovaniemellä Jätkänkynttilän sillalla. Voit seurata tapahtumaa suorana lähetyksenä Yle Areenassa, TV1:ssä ja Radio Suomessa kello 13.10 alkaen.
 Ohimarssiin osallistuu tällä kertaa noin tuhat marssijaa ja noin 50 ajoneuvoa. Paraatin ylilennoissa on Ilmavoimista vain yksi  Hornet -hävittäjä haastavien sääolojen takia. Pilvet Rovaniemellä ovat matalalla alueella vallitsevan sateisen säärintaman takia. Maavoimista ylilentoihin on kuitenkin määrä osallistua  NH90 -kuljetushelikoptereita ja  MD500 -kevythelikoptereita.
 Ohimarssin moottoroidussa osassa esiteltävässä taisteluosastossa ajaa mm. kaksi  Leopard 2A4  -taistelupanssarivaunua. Marssijonossa nähdään myös eteläkorealainen  K9 Thunder  -panssarihaupitsi, jonka Puolustusvoimat on vakiinnuttanut osaksi valtakunnallisten sotilasparaatien ohimarssikalustoa nyt jo useamman vuoden ajan.
 Puolustusvoimain lippujuhlan päivän paraatin ohimarssin vastaanottopaikka on Jätkänkynttilän sillalla Rovaniemellä. Juha Vuohelainen / Yle
 Ilmavoimien komentaja, kenraalimajuri  Pasi Jokinen  ottaa ohimarssin vastaan Jätkänkynttilän sillalla seurassaan sotaveteraani  Jorma Savukoski  ja Rovaniemen kaupunginjohtaja  Esko Lotvonen .
 Ohimarssin jälkeen Lapin lennoston on määrä järjestää Rovaniemellä vielä erillinen Hornet-hävittäjän esityslento, joka saattaa kuitenkin peruuntua sääolojen takia. Esityslennon kohtalosta päätetään kelistä ja pilvikorkeudesta riippuen kello 13, ja jos se lennetään, sitä voi seurata  suorana Yle Areenassa kello 14 alkaen .
 Lue lisää:
 Arktinen ulottuvuus palasi sotilaspolitiikan keskiöön – Ilmavoimien komentaja: Puolustusvoimien pitää pystyä toimimaan koko maan alueella
 Puolustusvoimain lippujuhlan päivän paraatikatselmus järjestettiin Rovaniemen keskuskentällä – katso tallenne Ylen lähetyksestä
 Pekka Toverista kenraalimajuri ja Tuomas Tiilikaisesta lippueamiraali
 Puolustusvoimien lippujuhla myllää Rovaniemen keskustan liikenteen – vaikuttaa myös bussiliikenteeseen
 Puolustusvoimien paraatisivusto

Lippujuhlaparaatin ohimarssi tuo Leopardit, K9:n, Hornetin ja NH90:t Rovaniemen Jätkänkynttilälle – katso suorana kello 13.10


Summary: Heikki Sarmannon 24 vuotta sitten säveltämä Manon-musikaali sai valtiolta 300 000 euroa Broadwayn valloitukseen.

Broadway. Moni sinne yrittää, harva pääsee. Broadway nousi keväällä keskusteluun, kun tuottaja  Maija Anttila  kertoi  jälleen  olevansa lähellä Amerikan valloitusta ja läpimurtoa.
 Nyt amerikkalaista unelmaa tavoittelevat myös suomalaisen  Manon -musikaalin tekijät. Jazz-muusikko  Heikki Sarmannon  säveltämän teoksen mahdollisuuksiin lyödä läpi uskoo myös opetus- ja kulttuuriministeriö. Teos on saanut valtiolta 300 000 euroa kulttuuriviennin edistämiseen tarkoitettua erityisavustusta.
 Se on paljon rahaa. Yhtä paljon tukea sai myöntövuosina vain suomalaista musiikkia maailmalle vievä Music Finland -yhdistys.
 –  Manonissa  vakuutti kokonaisuus eli vahva tiimi yhdistettynä suomalaiseen tuottajaan ja suomalaisiin tekijänoikeuksiin. Kristallipalloa ei ole kenelläkään, mutta  Manon  saattaa menestyä, perustelee okm:n neuvotteleva virkamies  Kimmo Aulake.
 Sarmanto sävelsi  Manonin  Suomen kansallisoopperalle vuonna 1995. Tilaaja ei koskaan esittänyt teosta. Miksi niin? Palataan syihin myöhemmin.
 Viron konserttikiertuetta lukuun ottamatta  Manonia  ei siis ole vielä nähty muillakaan näyttämöillä. Broadwayn ensi-ilta olisi samalla teoksen maailman kantaesitys.  Manon  tähtää suoraan huipulle.
 Mikä Broadway? Broadwaylla tarkoitetaan teattereita, joihin mahtuu yli 500 katsojaa. Niitä on New Yorkin Manhattanilla tällä hetkellä 40. Off-Broadway tarkoittaa teattereita, joiden katsomoissa on 100–499 paikkaa. Off-off-Broadwayteatterit puolestaan vetävät alle 100 katsojaa.
 Sofi Oksasen Puhdistus pääsi lähelle
 Broadwaylle pääseminen on legendaarisen vaikeata. Ruotsalaiset ovat onnistuneet tässäkin meitä paremmin. Abba-miesten  Chess -musikaali nähtiin Broadwaylla jo 1980-luvulla. Pankin räjäytti samojen säveltäjien  Mamma Mia , jota esitettiin Broadwaylla 14 vuotta.
 Tähän mennessä suomalaisista lähimmäs Broadwayta on yltänyt  Sofi Oksasen   Puhdistus.  Sitä esitettiin pienessä, kokeellisessa La MaMa -teatterissa off-off-Broadwaylla vuonna 2011.
 Puhdistusta  oli tuottamassa New Yorkissa asuva  Heli Sirviö . Budjetti oli Sirviön muistin mukaan 30 000 dollaria. Osa siitä oli julkista tukea.
 – Broadwaylla pärjääminen vaatii ihan pirusti. Kaikki pelaa sen varassa, kenet tunnet ja kuka arvostaa sinua, näkemystäsi ja mahdollisuuttasi tuottaa yhteistyökumppaneillesi voittoa, Sirviö sanoo.
 Puhdistus  pyöri täysille saleille vajaat kaksi viikkoa, mutta teki silti muutama tuhat dollaria tappiota. Sirviö kertoo, että syynä olivat lyhyt näytäntökausi, teatterin pieni katsomo ja alhaiset lipun hinnat.
 Broadwayn historian kallein puhenäytelmä on Harry Potter and the Cursed Child.  Se maksoi 70 miljoonaa dollaria. AOP
 Amerikassa tuottaja kärrää rahat tiskiin
 Nyt teatterin mekkaan pyrkii siis myös suomalainen  Manon .  Timo Luotonen  on vienyt sitä Broadwaylle vuodesta 2015.
 – Ihastuin Sarmannon musiikkiin ja teoksen kauniisiin melodioihin.  Manonissa  on yksinkertaista pitkää melodialinjaa, mihin harvoin enää törmää. Arvostan sitä taiteellisessa mielessä, Luotonen kehuu.
 Luotonen on paitsi tuottaja myös pedagogi, joka on kertoo olleensa musiikkialan järjestö- ja varainkeruutöissä yli 30 vuotta. Hän on opettanut laulua ja toimii tällä hetkellä peruskoulun erityisluokan opettajana pääkaupunkiseudulla.
 Broadway-tuottajaksi hän sanoo opiskelleensa viimeiset 3–4 vuotta: hän on lukenut kirjallisuutta, käynyt nettikursseja, tavannut konsultteja ja liittynyt paikalliseen tuottajaverkostoon.
 – Erot ovat valtavat Suomen ja Amerikan välillä. Suomessa tuottaja on kädet savessa, Amerikassa hän on se, joka kärrää rahat tiskiin, Luotonen vertaa.
 Manon -hankkeen ympärille Luotonen on palkannut yhdysvaltalaisia ammattilaisia viemään teosta eteenpäin mm. sovittamaan musiikkia ja muokkaamaan tekstiä.
 Myös Kalevala pyrkii Broadwaylle
 Manon  on tällä hetkellä ainoa Broadwaylle tähtäävä tuotanto, joka on saanut OKM:n kulttuuriviennin avustusta. Samaan paikkaan on silti muitakin suomalaisia pyrkijöitä.
 Sekä  Ylellä  että  Helsingin Sanomissa  on kerrottu  Maija Anttilan  suunnitelmista tuottaa  MsTrial -draama off-Broadwaylle. Elokuvatoimittaja  Kalle Kinnunen  on  arvostellut  Anttilaa epärealistisen suurista puheista ja hänestä kirjoittaneita medioita kritiikittömyydestä.
 Suomessa on uutisoitu myös  Johanna Telanderin  säveltämän  Kalevala -musikaalin  Broadway-suunnitelmista.  Kalevalasta  on nähty konserttiversioita Suomessa ja Yhdysvalloissa.
 Ainakin yhtä  Kalevalan  konserttia on ollut tuottamassa myös  Maija Anttila . Anttilaa ja Telanderia yhdistää myös amerikkalainen näyttelijä  Dep Kirkland , jota molemmat käyttävät produktiossaan toinen kirjoittajana ja toinen taiteellisena neuvonantajana.
 Suomalaiset näyttävät pitävän Amerikassa yhtä. Myös Heli Sirviö kertoo olevansa mukana  Kalevala -musikaalissa ja virittelevänsä yhteistyökuvioita myös Luotosen ja  Manonin  kanssa.
 Tätä ennen yksikään suomalainen ei kuitenkaan tiettävästi ole päässyt  Puhdistusta  lähemmäs hohdokasta Broadwayta.
 – Ainoa suomalainen, jonka tiedän tulleen vahvasti noteeratuksi Broadwaylla, on Hollywoodin kulta-ajan elokuvatähti  Taina Elg , Heli Sirviö sanoo.
 Elg näytteli Broadwaylla 1970- ja 1980-luvuilla.
 The Book of Mormon on tv-sarja South Parkin luojien musikaali. Se on satiirinen ja anarkistinen tarina mormoneista, jotka lähetetään Ugandaan lähetystyöhön. AOP
 Esityksiä hiotaan vuosia
 Broadway on valtava tuotantolaitos, jonne riittää yrittäjiä. Kaikki eivät koskaan päädy näyttämölle saati kassamagneeteiksi. Ne, jotka menestyvät, ovat usein aloittaneet pienemmistä teattereista off-Broadwaylta, jossa teosta kehitellään ja testataan vuosia.
 – Kun lipputulot, kritiikit ja mediahype osoittavat, että kannattaa siirtyä isompaan, esitys ei ole enää sijoittajalle mainittava riski. Off-Broadway-menestys indikoi, että esitys tulee olemaan menestys myös isommassa teatterissa, Sirviö sanoo.
 Sirviön mukaan teatteri on Broadwaylla pelkkää bisnestä.
 – Myös taiteelliselta ulospäin vaikuttavan esityksen tehtävä on tehdä rahaa. Isoista, miljoonia maksavista tuotannoista sijoittajat saavat yleensä omansa pois hyvinkin, Sirviö sanoo.
 Sirviö kertoo lukeneensa alan tilastoista, että yksi viidestä esityksestä olisi voitollinen Broadwaylla.
 – Rohkeimmat arvioivat, että yksi kolmesta. Off- tai off-off-tuotannoissa harvemmat pääsevät omilleen tai voitollisiksi, Sirviö sanoo.
 Hitit tuottavat miljoonia viikossa
 Kaudella 2017–2018 Broadway-teattereiden showt tuottivat 1,7 miljardia dollaria ja esityksissä kävi lähes 14 miljoonaa katsojaa. Asia selviää  Broadwayn Leaguen  tilastoista.
 Tällä hetkellä omaa luokkaansa on hiphop-musikaali  Hamilton , joka tuotti pelkästään huhtikuun viimeisellä viikolla 3 miljoonaa dollaria.  Hamiltonin  halvimmat liput 1 300-paikkaiseen teatteriin maksavat 300 dollaria, kalleimmat 1 000 dollaria.
 Samaan aikaan muut Broadway-esitykset pyörivät noin miljoonan dollarin viikkotuotoissa.
 The Book of Mormon (Mormonien kirja) on yksi viime vuosien suurista Broadway-hiteistä. Se pyörii myös Lontoon West Endissä.  Hiljattain sitä esitettiin Tukholmassakin. Jeff Greenberg / AOP
 Tarvitaan rahaa, jotta saadaan sijoittajia
 Manonin  taipale on vielä alussa. Tähän mennessä siitä on järjestetty New Yorkissa kolme työpajaa, joissa teosta on luettu ja laulettu alan ammattilaisille.
 Seuraava etappi on esitellä sitä potentiaalisille sijoittajille. Sitä ennen  Manonista  pitää kuitenkin saada tuotettua pidemmälle viety versio pukuineen ja lavasteineen. Näyttämöversio maksaa, mutta ilman sitä amerikkalaisrahoittajat eivät kiinnostu.
 Tuottajan mukaan alun kehittelyvaiheeseen työpajoineen ja näyttämöversioineen tarvitaan kaikkiaan noin 600 000 euroa. OKM:n tuki kattaa puolet tästä. Paljonko puuttuvasta summasta on saatu kerättyä?
 – En lähde aukaisemaan pankkitilejä, mutta meillä on aktiivisia neuvotteluita julkisen ja yksityisen puolen kanssa Suomessa ja Yhdysvalloissa. Iso rahahan se on, mutta me käännämme kaikki kivet, Luotonen sanoo.
 Kimmo Aulake OKM:sta kertoo, että  Manonille  ei ole tulossa lisää vientitukea.
 – Määrärahan käyttötarkoitus täytyy pitää mielessä. Sillä voi mahdollistaa rohkeita toimenpiteitä, mutta se ei voi toistua vuodesta toiseen, Aulake sanoo.
 Spider Man: Turn off the Dark tuotti sijoittajilleen 60 miljoonan dollarin tappiot.  Carolyn Contino / AOP
 Kalleimmat maksavat kymmeniä miljoonia
 Manonin alkukehittelyyn tarvittavat runsaat puoli miljoonaa on kuitenkin vasta alkusoittoa. Luotonen laskee, että varsinaisen musikaalin tuottaminen Broadwaylle maksaa runsaat kymmenen miljoonaa euroa.
 Broadwayn kalleimmat showt Broadwayn historian kallein puhenäytelmä on  Harry Potter and the Cursed Child.  Sen tekeminen maksoi  70 miljoonaa dollaria . Kallein musikaali on  Spider-Man: Turn off the Dark , jonka tuottaminen maksoi  75 miljoonaa dollaria . Hämähäkkimiehen teatteriversio oli myös historiallisen suuri floppi, joka tuotti sijoittajilleen  60 miljoonan dollarin tappiot .
 Jos  Manon -projekti saadaan esiteltyä rahoittajille ja sen jälkeen sijoittajat innostumaan siitä, seuraava askel olisi off-Broadway-esitys. Sen tekemiseen uppoaa Luotosen arvion mukaan noin pari miljoonaa.
 – Sen aika voisi olla loppusyksystä tai ensi vuoden alusta. Broadwayn ensi-ilta voisi olla loppuvuodesta 2020, mutta se tarkoittaa, että kaikki edellytykset täyttyvät.
 Palataan vielä siihen, miksi  Manonia  ei koskaan esitetty teoksen tilanneessa Kansallisoopperassa. Kun teos hyllytettiin, talon pääjohtajana toimi nyt jo edesmennyt  Walton Grönroos . Tilauksen yksityiskohdat hoiti hallintojohtaja  Paavo Suokko , joka ei tosin ollut enää talossa, kun teos kuopattiin.
 Suokko kuitenkin arvelee, että  Manon  jätettiin esittämättä, koska Kansallisoopperan taiteellinen johtaja vaihtui välissä. Uudeksi johtajaksi tuli juuri Grönroos.
 – Ei tarvitse olla mitään syytä. Se ei ollut hänen tilaamansa teos. Olen kuullut  Manonin  musiikkia. Ei siinä minun mielestäni mitään vikaa ollut, etteikö sitä olisi voinut esittää, Suokko sanoo.
 Sarmannon musikaali kertoo kapinallisesta nuoresta naisesta, joka kasvaa kantamaan vastuuta. Tapahtumat on sijoitettu nykyaikaiseen suurkaupunkiin.  Manonin  libreton on kirjoittanut  Kim Rich . Teos perustuu  Abbé Prévostin  1700-luvulla kirjoittamaan romaaniin  Manon Lescaut . Romaani on innoittanut myös  Jules Massenet’n  ja  Giacomo Puccinin  säveltämään aiheesta oopperat.

Broadwayn unelmatehtaassa voi tienata tai menettää miljoonia – nyt onneaan koettaa suomalainen jazz-musikaali


Reilut kolme vuotta kokoomuksen puoluesihteerinä työskennellyt  Janne Pesonen  jättää tehtävän kesän jälkeen, kerrotaan kokoomuksen tiedotteessa.
 Kokoomuksen puoluevaltuusto valitsee puolueelle uuden puoluesihteerin elokuussa.
 – Puoluesihteerikaudelle ajoittui kolmet vaalit, joista kaksissa kampanjoitiin kokoomus ykköseksi. Varsin tyytyväisenä voi siis tarkastella mennyttä, on ollut hienoja vuosia ja tulostakin on saatu tehtyä. Pian alkava oppositioaika vaatii hieman toisentyyppistä puoluesihteeriä, ja kun seuraaviin vaaleihin on reilusti aikaa, on ajankohta vaihdokselle nyt paras mahdollinen, Pesonen kertoo.
 Pesonen valittiin puoluesihteerin tehtävään helmikuussa 2016.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  esitti Pesoselle kiitoksensa kokoomuksen puoluehallituksen kokouksessa tiistaina Helsingissä.
 – Janne Pesonen on tehnyt erinomaista työtä kokoomuksen järjestöjohdossa. Hän on ollut kentällä vahvasti läsnä ja vetänyt kolme kovaa vaalikampanjaa. Kiitämme Jannea lämpimästi, Orpo sanoo.
 Orpon mukaan oppositioasema edellyttää kokoomukselta uudenlaista asemoitumista.
 Myös puoluesihteerin roolia puolueessa uudistetaan.
 Pesonen aloittaa kokoomuksen Uudenmaan piirin toiminnanjohtajana syksyllä. Uudenmaan kokoomuksen nykyinen toiminnanjohtaja  Jenny Nyman  puolestaan siirtyy Helsingin piirin toiminnanjohtajaksi.

Kokoomuksen puoluesihteeri vaihtuu


Summary: Yhdysvallat on varoittanut ilmatorjuntajärjestelmän vaarantavan F-35-hävittäjäkauppojen toteutumisen.

Turkki ei aio luopua Venäjän kanssa solmimasta S-400-ilmatorjuntaohjuskaupasta Yhdysvaltain painostuksesta huolimatta.
 – Olemme tehneet sopimuksen ja olemme päättäväisiä. Mitään paluuta ei ole, Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  sanoi tiistaina toimittajille uutistoimisto Anadolun mukaan.
 Turkin vajaat kaksi vuotta sitten tekemä päätös hankkia ilmatorjuntaohjusjärjestelmä Venäjältä on aiheuttanut kitkaa Istanbulin ja Washingtonin välillä. Yhdysvallat on uhkaillut Nato-liittolaistaan vakavilla seurauksilla, mikäli maa ei luovu asekaupoista Venäjän kanssa.
 Viime viikolla Yhdysvaltain puolustusministeriön johtava virkamies  Kathryn Wheelbarger  sanoi, että suunniteltu kauppa vahingoittaisi Turkin kykyä toimia Natossa ja pakottaisi Washingtonin rankaisemaan maata talouspakotteilla.
 Hävittäjäkaupat jäihin
 Yhdysvalloissa senaattoreita molemmista puolueista haluaa kieltää F-35-hävittäjien myymisen Turkille, mikäli maa hankkii ilmapuolustusjärjestelmänsä Venäjältä. Turkki suunnittelee ostavansa Yhdysvalloista sata hävittäjäkonetta ja turkkilaiset pilotit ovat jo aloittaneet yhteisharjoitukset amerikkalaisten lentäjien kanssa.
 Yhdysvaltalaiset kuitenkin vaativat, että hävittäjähankkeen jatkamiseksi Turkin täytyisi ostaa yhdysvaltalaisvalmisteisia Patriot-ohjuksia venäläisten ilmatorjuntaohjusten sijaan.
 Erdoganin mukaan Turkki voisi harkita Patriot-järjestelmän hankkimista ainoastaan, jos toimitusehdot olisivat yhtä hyvät kuin Venäläisten kanssa tehdyssä kaupassa.
 – Mutta valitettavasti emme ole saaneet amerikkalaisten puolelta yhtä hyvää tarjousta kuin Venäjältä, presidentti Erdogan kommentoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 S-400 on pitkän kantaman ilmatorjuntajärjestelmä, jolla voidaan tuhota lentokoneiden lisäksi myös risteily- ja ballistisia ohjuksia.
 Lue lisää:
 "Vakava uhka" – amerikkalaissenaattorit haluavat kieltää lailla F-35 -häivehävittäjien toimittamisen Turkille
 Turkki tekee ensimmäistä kertaa suuren asehankinnan Venäjältä – Maiden välit lämpenevät yhä

Erdogan: Turkki ei peräänny ohjuskaupasta Venäjän kanssa


Summary: Libanon puolustaa määräystä väestöryhmien tasapainolla.

Libanonin viranomaiset aikovat tuhota Arsalin kaupungissa 5 000 kivitaloa ja muuta betonirakennelmaa, joissa Syyrian pakolaiset ovat asuneet. Rakennusten hävittämisen on määrä alkaa sunnuntaina 9. kesäkuuta.
 Libanonin koillisosassa, lähellä Syyrian rajaa sijaitsevassa Arsalissa asuu arviolta 65 000 Syyriasta tullutta pakolaista.
 Avustusjärjestöt vaativat Libanonin hallitusta perumaan päätöksensä. Talojen tuhoaminen jättäisi 15 000 lasta kodittomiksi, ne sanovat.
 Libanonin hallitus haluaa, etteivät pakolaiset jää pysyvästi maahan. Tästä syystä asumukset, jotka voisivat majoittaa pakolaisia pysyvästi, tulee tuhota. Teltoissa ja itse kyhätyissä majoissa asuvat ihmiset jätetään rauhaan.
 Syyrian pakolainen Laila Huria katsoo asuinpaikkansa ikkunasta. Jan Kuhlmann/ / AOP
 Olosuhteet Arsalin telttaleireissä ovat kurjat. Talvella Libanonin vuoristoseudulla satoi lunta ja myrskyt tuhosivat lukuisia heikkotekoisia asumuksia.
 Libanonin hallitus pelkää erityisesti, että mikäli Syyrian pakolaiset jäävät maahan, he muuttaisivat Libanonin herkkää väestöryhmien tasapainoa. Libanonin hallinto perustuu eri väestö- ja uskontoryhmien kesken sovittuun vallanjakoon. Libanoniin on tullut Syyriasta 1,5 – 2 miljoonaa pakolaista.
 Isis sotki rajakaupungin elämän
 Arsaliin alkoi saapua pakolaisia heti Syyrian sisällissodan alettua. Kaupunki oli myös jonkin aikaa terroristijärjestö Isisin miehittämä.
 Vaikka Isis saatiin karkotettua, Libanonin viranomaiset suhtautuivat pakolaisiin hyvin epäluuloisesti. Myös muut Syyrian terroristijärjestöt, kuten Idlibin kapinallisalueella toimiva Haayet Tahrir al-Sham, ovat käyttäneet Libanonin rajaseutua tukikohtanaan.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Terrorijärjestöjen aiheuttaman uhkan takia Arsalia on pidetty saarrettuna, mistä syystä avustusjärjestöillä oli suuria vaikeuksia päästä jakamaan apua pakolaisille, jotka olivat jättäneet kaiken omaisuutensa kotimaahan.
 Avustusjärjestöjen on pitänyt keskittää toimintansa saarretun alueen ulkopuolelle. Pakolaisille on annettu määräys, että vain naiset ja lapset voivat tulla saartorenkaan ulkopuolelle. Miesten piti pysyä kaupungin sisällä. Tämä on vaikeuttanut avustustarvikkeiden hakemista.
 Uutiskanava al-Jazeeran  tammikuussa haastattelema Arsalin apulaispormestari  Rima Krimby  uskoi, että Syyria on jo tarpeeksi turvallinen, jotta pakolaiset voisivat palata. Tuhannet ovat palanneetkin, mutta suuri joukko ihmisiä pelkää edelleen turvallisuutensa puolesta ja kieltäytyy palaamasta, vaikka olot leirillä ovat surkeat.

Libanon haluaa karkottaa Syyrian pakolaisia tuhoamalla heidän asuntonsa – 15 000 lasta jäämässä kodittomiksi


Itä-Uudenmaan käräjäoikeus on tuominnut 35-vuotiaan naisen neljäksi vuodeksi vankilaan, sillä hän yritti tappaa kolmevuotiaan lapsensa Loviisassa syksyllä 2017.
 Nainen ohjasi lääkkeiden ja alkoholin vaikutuksen alaisena henkilöautonsa vastaantulijoiden kaistalle rekkaa kohti. Rekkaa kuljettanut mies väisti ohjaamalla rekan mahdollisimman pitkälle oikeaan laitaan, ja naisen auto törmäsi rekan perässä tulleen auton kylkeen.
 Oikeuden mukaan naisen autolla oli vauhtia noin 100 kilometriä tunnissa.
 Nainen tuomittiin tapon yrityksestä, törkeästä rattijuopumuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.

Lääkkeistä ja alkoholista päihtynyt nainen ajoi kolmevuotias kyydissä rekkaa kohti Loviisassa – oikeus tuomitsi neljäksi vuodeksi vankilaan


Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kerromme kohta lisää.

Demokraatti: Antti Lindtman ei lähde ministeriksi


Summary: Joka sadas alaikäinen oli huostaan otettuna viime vuonna.

Sekä lastensuojeluilmoitusten että kiireellisesti sijoitettujen lasten määrät kasvoivat viime vuonna, selviää Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tuoreesta lastensuojelutilastosta.
 Lastensuojeluilmoitus tehtiin viime vuonna noin 79 000 lapsesta, mikä oli noin 5 prosenttia enemmän kuin edellisvuonna. Lastensuojeluilmoituksia sen sijaan oli melkein kaksinkertainen määrä, noin 146 000. Tämä tarkoittaa sitä, että yhtä lasta kohden tehtiin keskimäärin 1,8 lastensuojeluilmoitusta.
 Kiireellisesti sijoitettuja lapsia oli viime vuonna 4 390, mikä oli 7 prosenttia enemmän kuin vuonna 2017.
 THL:n tutkimusprofessorin  Tarja Heinon  mielestä vaikeassa tilanteessa olevien lasten, nuorten ja perheiden tukeminen riittävän aikaisin ei ole onnistunut
 – Jotta jatkossa osattaisiin kohdentaa tuki oikein, tulisi tuntea ilmiöitä paremmin ja myös tutkia juuri tätä kysymystä monipuolisesti, nykyistä enemmän ja tarkemmin, Heino toteaa THL:n  tiedotteessa .
 Viime vuonna kodin ulkopuolelle sijoitettuja lapsia ja nuoria oli yli 18 500. Näiden lasten määrä kasvoi edellisvuodesta muutamalla prosentilla. Huostassa oli yhteensä noin 11 000 lasta, mikä vastaa noin prosenttia alle 18-vuotiaista
 Lastensuojelun avohuollon asiakkaiden määrä kuitenkin laski viime vuonna kaksi prosenttia. Avohuollossa oli viime vuonna kaikkiaan noin 55 000 lasta eli noin neljä prosenttia alle 21-vuotiaista.

Lastensuojeluilmoitukset ja kiireelliset sijoitukset lisääntyivät – Professori: "Perheiden aikainen tukeminen ei ole onnistunut"


Summary: Houkutteleva työ sai Joni Lyytikäisen, Satenik Narinyanin ja Henri Tahkolan lähtemään Pyhäjoelle, jossa on jatkossa tarjolla tuhansia työpaikkoja.

Sininen kovaääninen traktori ajaa edestakaisin Pyhäjoen keskustaa. Sen sisälle on ahtautunut neljä nuorta miestä. Pohjoispohjalaisessa pikkukunnassa traktori toimii alaikäisten kulkuneuvona. Muuten kylänraitilla on hiljaista.
 Pyhäjoen keskustasta ei juuri huomaa, että lähistöllä Hanhikivanniemellä on käynnistymässä yksi Suomen suurimmista rakennustyömaista. Fennovoiman ydinvoimalan työmaalla odotetaan työskentelevän muutaman vuoden kuluttua jopa neljä tuhatta ihmistä. Se on noin tuhat enemmän kuin Pyhäjoella on asukkaita.
 Ydinvoimayhtiö Fennovoimalla, Rosatomin tytäryhtiö RAOS Projejectilla ja pääurakoitsija Titan-2:lla työskentelee Pyhäjoella reilut 150 työntekijää. Parin vuoden kuluttua määrä on huomattavasti suurempi, sillä Fennovoiman pääkonttorin on määrä muuttaa Helsingistä Pyhäjoelle keväällä 2021. Tuolloin selviää, kuinka moni yhtiön noin 400 työntekijästä muuttaa pohjoiseen.
 Rosatomin ja Titanin henkilöstä alkaa muuttaa alueelle enenevissä määrin siinä vaiheessa, kun ydinvoimalan rakentaminen alkaa.
 Haastattelimme kolmea alueelle työn perässä muuttanutta.
 Joni Lyytikäinen, 35, muutti viisihenkisen perheensä kanssa
 Joni Lyytikäinen työskentelee Fennovoimalle. Paulus Markkula / Yle
 Jykevä aita ja asiattomilta pääsy kielletty -kyltti kielivät alueesta, johon ulkopuolisilla ei ole asiaa. Aitojen sisäpuolella sijaitsee Pyhäjoen ydinvoimalan rakennustyömaa.
 Joni Lyytikäinen, 35, ajaa porteista läpi tottuneesti. Aidatun alueen sisäpuolella sijaitsee miehen työpaikka, jonka perässä koko Lyytikäisen viisihenkinen perhe muutti pari vuotta sitten Eurajoelta Pyhäjoelle. Vaikka Eurajoella on ydinvoimala, hän ei kuitenkaan ollut töissä siellä.
 Rakentamisen laadunvalvonnan parissa työskentelevälle miehelle olisi löytynyt töitä muualtakin, mutta Lyytikäinen valitsi Fennovoiman ydinvoimalan ja pohjoisen.
 Lyytikäisen mukaan perhe on kotiutunut Pyhäjoelle niin hyvin, että muutto takaisin etelään tuntuu tällä hetkellä kaukaiselta ajatukselta.
 – Muutimme tänne vakaana aikomuksenamme jäädä.
 Lyytikäisillä ei ollut Pyhäjoelle muuttoon mitään muita syitä kun Jonin työ. Toisin kuin monilla muilla ydinvoimalan vuoksi alueelle muuttavilla, Lyytikäisillä ei ollut mitään linkkiä tai sukulaissuhteita pohjoiseen.
 Fennovoiman ydinvoimala Ydinvoimala on määrä rakentaa Pyhäjoen Hanhikivenniemelle. Hanke on suomalaisen Fennovoiman ja venäisen Rosatomin yhteinen. Laitos valmistuu näillä näkymin vuonna 2028. Rakentamisen pitäisi alkaa vuonna 2021. Laitosalueella on tehty valmistelevia töitä jo vuosia. Ydinvoimalan rakentaminen voi alkaa vasta valtioneuvoston myöntämän rakentamisluvan jälkeen.
 Töiden perässä muuttaminen Lyytikäiselle tuttua, sillä hän on ehtinyt asua Eurajoen ja Pyhäjoen lisäksi myös Torniossa. Mies on alkujaan kotoisin pääkaupunkiseudulta, joten hän on kulkenut töiden perässä päinvastaiseen suuntaan, kuin minne muuttovirrat suurinta osaa vievät.
 Pyhäjoen ydinvoimala sijoittuu Oulun ja Kokkolan puoliväliin ja sen työssäkäyntialue on laaja. Lyytikäisten perhe valitsi asuinpaikakseen Pyhäjoen sen vuoksi, että ainakin perheen toinen vanhemmista voisi asua työpaikkansa lähellä. Myös Lyytikäisen puolison työpaikka löytyi lähistöltä.
 Joni Lyytikäisellä riittää ydinvoimalan rakentamisessa valvottavaa vuosiksi. Paulus Markkula / Yle
 Elämisen mutkattomuus ja asioiden nopea järjestyminen ovat tulleet positiivisina yllätyksinä. Esimerkiksi päivähoitopaikka järjestyi nopeasti.
 Lyytikäinen sanoo, että työn perässä muuttaminen pistää perheen arjen aina uusiksi, mutta kotiutuminen on tapahtunut nopeasti. Lapset ovat löytäneet kavereita ja myös naapurit ovat tulleet tutuksi.
 – Parin viikon asumisen jälkeen naapurit pyysivät syömään lettuja. Sellaista olisi tuskin tapahtunut pääkaupunkiseudulla, jossa kerrostalonaapuriansa hädin tuskin edes näkee, Lyytikäinen sanoo.
 Myös elämisen rytmi ja pohjoinen mentaliteetti ovat tulleet tutuiksi. Ihmisillä ei ole kiire.
 Lyytikäiset asuvat Pyhäjoella ostamassaan omakotitalossa. Ajatuksena on, että sen arvo nousee tulevaisuudessa.
 Lyytikäinen uskoo myös, että kunnan palvelut paranevat ydinvoimalan myötä, samalla tavalla kuin kävi Eurajoella.
 Myös harrastusmahdollisuudet ovat Lyytiselle riittävä. Hän harrastaa kalastamista ja golfaamista. Tunnin ajomatkan päästä löytyy kolme golfkenttää.
 Ainoastaan harrastusvälineitä Pyhäjoelta ei saa. Pyöriä ja suksia on käyty ostamassa Oulusta. Muut ostokset onnistuvat helposti netin kautta.
 Satenik Narinyan, 30, ihastui elämisen helppouteen
 Satenik Narinyan pitää Pyhäjokea kotinaan.  Paulus Markkula / Yle
 Armenialaissyntyisen Satenik Narinyanin, 30, koti on sijainnut Pyhäjoen keskustan kupeessa vuodesta 2016 lähtien. Rosatomin palkkalistoilla oleva nainen on ensimmäisiä Pyhäjoelle ydinvoimalatyömaan perässä muuttaneita.
 Myös Narinyanin latvialainen puoliso työskentelee ydinvoimalan parissa pääurakoitsija Titan-2:lla. Perheen kolmevuotias tyttö on arkisin päivähoidossa.
 Toisin kuin Narinyanin perhe, valtaosa Rosatomin palkkalistoilla olevista ulkomaalaisista asuu Raahessa, parinkymmenen kilometrin päässä Pyhäjoelta.
 Narinyanin mukaan eläminen Pyhäjoella on helppoa, sillä kaikki on lähellä. Lapsen päivähoito sijaitsee parin sadan metrin päässä kotoa ja töihin pääsee nopeasti. Juuri perheen vuoksi he päätyivät asumaan Pyhäjoelle.
 Narinyan muutti Suomeen vuonna 2012, ja hän työskenteli Olkiluodon ydinvoimalan parissa ennen Pyhäjoelle muuttoa.
 Laatuasiantuntijana työskentelevä nainen kertoo rakastavansa työtään, ja sen vuoksi hän muutti myös Pyhäjoelle. Paikkakunnalla hän aikoo pysyä ainakin seuraavat 5–10 vuotta, kunnes ydinvoimalan pitäisi valmistua.
 – Saatamme jäädä tänne myös pysyvästi, sillä tyttömme kasvaa täällä, ja ehkä emme enää haluakaan lähteä pois, Nariyan sanoo.
 Varmuudella he eivät kuitenkaan tiedä, jäävätkö Suomeen pysyvästi vai kuljettaako työ perheen vielä muualle.
 – Olemme vielä niin nuoria, että ehdimme tehdä paljon.
 Mitään vimmaa lähteä pois ei kuitenkaan ole. Perhe matkustelee paljon ja näkee maailmaa sitä kautta.
 Pyhäjoen keskustan ilmettä kohennetaan katukivetyksillä. Paulus Markkula / Yle
 Narynian kertoo suomalaistuneensa paljon ja suomalaistuu yhä enemmän etenkin pienen tyttönsä kautta. Porissa syntynyt tyttö puhuu suomea ja samalla suomen kieltä oppii myös äiti.
 Narinyan kertoo ymmärtävänsä suomea jonkin verran, mutta hän puhuu työssään ja suomalaisten kanssa englantia. Suomen kieli on hänen mielestään vaikea, eikä hänellä ole ollut aikaa opetella sitä kunnolla.
 Vaikka Pyhäjoki on pieni, se riittää Narinyanin perheelle. Perhe harrastaa liikuntaa ja siihen paikkakunnalta löytyvät hyvät mahdollisuudet. He käyttävät aktiivisesti myös Raahen ja Kalajoen palveluita.
 Narinyan on ehtinyt asua Suomessa jo sen verran pitkään, että hän näkee eroja eteläisen ja pohjoisen Suomen asukkaissa.
 – Täällä ihmiset ovat paljon rennompia ja näyttävät myös onnellisemmilta. Ei ole ison kaupungin ärsykkeitä häiritsemässä elämää.
 Henri Tahkola, 32, palasi etelästä
 Henri Tahkola sanoo Pyhäjoen keskustan kehittyneen ydinvoimalatyömaan alkamisen jälkeen. Paulus Markkula / Yle
 Henri Tahkola, 32, katselee Pyhäjoen pientä keskustaa kahvilan terassilta. Kunnantalon edustan katukivetys on laitettu uusiksi ja liiketiloihin on tullut uusia yrityksiä.
 – Keskusta näyttää jo ihan eriltä kuin vielä joitakin vuosia sitten, Tahkola sanoo.
 Hän on työskennellyt Pyhäjoella Rosatomin palveluksessa syksystä 2017 lähtien. Tahkola aloitti työskentelyn Pyhäjoella samana päivänä kuin Satenik Narinyan.
 Tahkolan koti sijaitsee Raahessa. Työmatka hoituu autolla parissakymmenessä minuutissa.
 – Raahesta löytyi unelmieni asunto, joten päätin muuttaa sinne. Minulla oli myös siihen varaa. Pääkaupunkiseudulla sellaisesta ei olisi voinut edes haaveilla, Tahkola perustelee valintaansa.
 Tahkola kertoo, että asuminen pohjoisessa on hänelle edullisempaa kuin etelässä, joten rahaa jää enemmän muuhun elämiseen, kuten harrastuksiin.
 Raaheen hän päätyi myös sen vuoksi, että se on lähempänä Oulua kuin Pyhäjoki tai Kalajoki. Samalla hän on lähempänä Kempeleessä asuvia vanhempia ja sisarta.
 Tahkola on kotoisin Kempeleestä, ja hän pitää itseään paluumuuttajana. Hän ehti asua Espoossa kolme vuotta.
 Houkutteleva työ lähellä kotiseutua teki muuttopäätöksestä helpon. Tahkola työskentelee turvallisuusasiantuntijana.
 – Kun mietti vaihtoehtoja, että työ täällä tai työ pääkaupunkiseudulla, niin se oli nopeasti ratkaistu.
 Narinyan ja Tahkola aloittivat työskentelyn Pyhäjoella samana päivänä.  Paulus Markkula / Yle
 Tahkola sanoo tuntevansa paljon pääkaupunkiseudulla asuvia tuttuja, jotka olisivat valmiita muuttamaan takaisin pohjoiseen, jos heille löytyisi sieltä mielekästä työtä.
 Tahkola sanoo työn perässä muuttamisen olevan tätä päivää. Aina työpaikan ei voi olettaa löytyvän läheltä kotoa.
 – Minulle myös ulkomailla työskentely on aina ollut vaihtoehto, mutta en ole kuitenkaan etsinyt töitä aktiivisesti ulkomailta.
 Pohjoiseen muutto sujui helposti, sillä vanha ystäväpiiri oli säilynyt.
 – Muuttokuorman kanssa kun ajoi tänne, niin kaverit odottivat pihassa kantoavuksi.
 Voisitko muuttaa töiden perässä pieneen kuntaan? Kerro mielipiteesi jutun keskusteluosiossa, joka on auki kello 22:00 saakka.

Kolme kolmekymppistä lähti pikkukuntaan rakentamaan ydinvoimalaa – jopa tuhansien odotetaan tulevan perässä


Summary: Apple lopettaa musiikkikirjastojen aatelia olleen iTunes-sovelluksensa, tilalle tulee kolme uutta sovellusta.

Teknologiayritys Apple kertoi maanantaina, että yrityksen 18-vuotias iTunes-musiikkisovellus lopetetaan.
 Joutsenlauluaan lurittelevan sovelluksen tilalle yritys tarjoaa kolmea uutta sovellusta. Nämä aiempaa räätälöidymmät sovellukset ovat Apple Music, Apple Podcasts ja Apple TV.
 – ITunes mullisti ihmisten tavan kuunnella musiikkia sen jälkeen, kun se julkistettiin vuonna 2001. Nyt se poistetaan vaiheittain käytöstä, kertoo yrityksen ohjelmistotuotannon varajohtaja  Craig Federighi .
 – ITunesin tulevaisuus ei ole yksi sovellus, vaan kolme.
 Ihmisten käyttötottumukset ovat siirtyneet yhä enemmän striimattavan sisällön kuluttamisen suuntaan iTunesin julkaisun jälkeen. ITunes tarjosi käyttäjille mahdollisuuden järjestellä musiikkikirjastojaan ja ostaa digitaalisia versioita kappaleista.
 – Ei ole mitään syytä, että iTunes on olemassa, piste, toteaa markkinatutkimusta tekevän Creative Strategies -yrityksen analyytikko  Carolina Milanesi .
 – Jos haluan musiikkia, minulla on sovellus. Jos haluan television, minulla on sovellus. Näin ihmiset ajattelevat tänä päivänä, Milanesi jatkaa.
 Musiikkikirjasto ei katoa
 Joitain iTunesin ominaisuuksista siirretään sitä korvaaviin uusiin sovelluksiin.
 Musiikkilehti  Pitchforkin mukaan  myös Applen puhelinten ja musiikkisoitinten synkkaus Mac-koneiden kanssa muuttuu. Synkkaus ei enää tapahdu iTunesin kautta, vaan synkkausmahdollisuus tulee osaksi käyttöjärjestelmän tiedostonhallintasovellusta Finderia.
 Pitchfork kertoo Applen tähdentäneen lausunnossa, että käyttäjät pääsevät jatkossakin käsiksi koko musiikkikirjastoonsa, olivat kappaleet ladattuja tai cd-levyltä "ripattuja".
 ITunesin kuoppaaminen tapahtuu uuden Catalina-nimisen käyttöjärjestelmäversion julkistamisen yhteydessä. Käyttäjien käsiin uusi käyttöjärjestelmä tulee näillä näkymin syyskuussa.
 Apple ilmoitti uudistuksistaan vuotuisen WWDC-konferenssinsa avauspäivänä.

Apple murentaa peruskiven, jolle sen musiikkipalvelut on rakennettu


Summary: Maailmantalouden epävarmuus heijastuu suomalaisyrityksiin.

Investoinnit ja innovaatiohankkeet lykkääntynevät suomalaisissa yrityksissä. Taustalla on kiristynyt kauppapoliittinen tilanne, globaali investointien vähentyminen ja maailmantalouden yleinen velkavetoisuus, ilmenee työ- ja elinkeinoministeriön tuoreimmasta  elinkeinopoliittisesta tilannekuvasta .
 Tilannekuva perustuu TEM:n toteuttamaan kyselyyn kahdeksalle ministeriön ohjaamalle organisaatiolle. Ne ovat Business Finland, Energiavirasto, Finnvera, Geologian tutkimuskeskus, Kilpailu- ja kuluttajavirasto, Patentti- ja rekisterihallitus, Suomen Teollisuussijoitus ja VTT.
 Kyselyn avulla kartoitetaan organisaatioiden näkemyksiä toimintaympäristön dynamiikasta ja sen muutoksista puolen viime vuoden aikana sekä pyydetään arvioita tulevasta kehityksestä.
 Keskeisten kauppakumppanien talous hiipuu
 Suomen talouden kasvuvauhti on vuonna 2019 yhä kohtuullinen, mutta todennäköisesti korkeintaan 1,5 prosenttia. Ennustelaitosten arvioita tälle vuodelle on korjattu viime syksyltä keskimäärin puoli prosenttiyksikköä alaspäin. Maailmantalouden kasvu hidastuu reiluun kolmen prosentin vuosivauhtiin, kun globaalin kaupan ja investointien kasvu pienenee.
 – Maailmantalouden peruspiirre on yhä epävarmuus. Suurvaltojen välinen kiristynyt kauppa- ja teknologiapoliittinen tilanne vaikuttaa negatiivisesti kauppaan ja investointeihin. Suomen kannalta keskeisten kauppakumppanien, kuten Saksan ja Ruotsin, talouskasvu on hiipumassa selvästi, sanoo TEM:n johtaja  Olli Koski  tiedotteessa.
 Monista poliittisista ja taloudellisista riskeistä johtuen niin talouden kuin ulkomaankaupan kehitys saattaa olla odotettua heikompaa. Kotimaassa investointihaluttomuus sekä osaaja- ja osaamispula ovat pitkällä aikavälillä keskeisiä kasvun esteitä.
 Lue myös:
 Yksityinen kulutus piiputti ja talous kasvoi vain reilun prosentin alkuvuonna – synkkiä uutisia hallitusneuvottelupöytiin
 EK:n suhdannebarometri: Yrityksillä suotuisa tilanne, mutta heikot näkymät

TEM:n tilannekuva: Uudistuksiin ei uskalleta nyt investoida


Summary: Mälkki jatkaa HKO:ssa ainakin vuoteen 2023 saakka.

Helsingin kaupunginorkesterin ylikapellimestarin Susanna Mälkin sopimus jatkuu vuoden 2021 jälkeen. Uusi sopimus jatkuu vuoteen 2023 saakka ja sisältää kahden vuoden option. Mälkki aloitti tehtävässään HKO:n ylikapellimestarina syksyllä 2016.
 Lue lisää:   HKO:n tuleva ylikapellimestari pistää persoonansa peliin – "Ei pidä tehdä niin kuin on aina ennenkin tehty"
 Mälkki iloitsee jatkokaudestaan orkesterin tiedotteessa.
 – HKO on kuin suomalaisen musiikin maajoukkue, jonka kanssa on suuri ilo olla lavalla niin kotikaupungissa kuin maailmallakin. Mitkään suunnitelmat eivät ole tälle porukalle liian suuria. Niiden toteuttamista me nyt siis yhdessä jatkamme.
 Mälkin sopimus sisältää 8–10 konserttiproduktiota vuosittain. Tehtäviin kuuluvat lisäksi orkesterin kiertuetoiminta ja levytykset. Mälkki vastaa ohjelmiston taiteellisesta suunnittelusta yhteistyössä intendentti Aleksi Malmbergin kanssa.
 – Susanna Mälkin syvä musiikillinen näkemys ja omistautuminen HKO:n ylikapellimestarina laajasti orkesterin kehittämiseen ovat johdattaneet meidät merkitykselliselle matkalle, Malmberg toteaa tiedotteessa.
 Vierailuja huippuorkestereiden edessä
 Ylikapellimestaripestinsä lisäksi Mälkki työskentelee Los Angelesin filharmonikkojen päävierailijana. Konserttikaudella 2019–2020 hän debytoi Orchestre de Paris'ssa sekä Orchestra dell' Accademia Nationale di Santa Ceciliassa Roomassa.
 Tulevalla kaudella Mälkki vierailee muidenkin huippuorkesereiden edessä Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Sellaisia ovat esimerkiksi Lontoon sinfoniaorkesteri ja New Yorkin filharmonikot.

Susanna Mälkille jatkokausi Helsingin kaupunginorkesterin ylikapellimestarina


Summary: Rautalinko aloittaa tehtävässään 1. heinäkuuta.

Puolustustarvikeyhtiö Patria on saanut uuden toimitusjohtajan.
 Patria-konsernin uudeksi toimitusjohtajaksi on nimitetty  Esa Rautalinko . Rautalinko toimii tällä hetkellä moottoriajoneuvojen varaosia myyvän Örum-konsernin toimitusjohtajana. Hän on myös Patrian hallituksen puheenjohtaja.
 – Olen erittäin innossani Patria-konsernin toimitusjohtajan tehtävästä. Yhdessä osaavan henkilöstön ja johdon kanssa sekä hallituksen tuella kehitämme Patriaa edelleen strategian mukaisesti. Näen tämän erinomaisena mahdollisuutena, jonka voimme hyödyntää toimiessamme entistäkin vahvemmin tiiminä ja samalla voimme voittaa edessämme olevat haasteet, sanoo Rautalinko tiedotteessa.
 Rautalinko aloittaa toimitusjohtajana 1. heinäkuuta.
 Patria on ollut puoli vuotta ilman varsinaista toimitusjohtajaa sen jälkeen kun  Olli Isotalo   sai potkut tammikuussa .
 Siirtymäkauden ajan yhtiön toimitusjohtajan tehtäviä on hoitanut yhtiön talousjohtaja  Ville Jaakonsalo .
 Patrian liikevaihto oli vuonna 2018 476,1 miljoonaa euroa, ja konsernissa on 2 800 työntekijää.
 Suomen valtio omistaa Patriasta 50,1 prosenttia.

Esa Rautalinko Patrian toimitusjohtajaksi


Summary: Kolmea yli kaksikymppistä miestä syytetään murhasta, joka tapahtui Oulussa viime lokakuussa. Henkirikoksen uhri löytyi toukokuun alussa.

Oulussa viime lokakuussa tapahtuneesta soramonttumurhasta on nostettu syytteet.
 Tapaus on saanut paljon julkisuutta, koska henkirikoksen uhria etsittiin useiden kuukausien ajan maastosta Oulun alueella.
 Kolmea nuorta miestä syytetään yhdessä tehdystä murhasta. Teosta epäillään vuonna 1995 syntynyttä oululaista miestä, 1995 syntynyttä liminkalaista miestä ja 1998 syntynyttä oululaista miestä. Rikosnimikkeenä on murha, koska teon katsotaan olleen erityisen raaka ja julma. Kahden vanhimman vastaajan osalta teon katsotaan olleen harkittu. Lisäksi näiden kahden katsotaan syyllistyneen liutaan muita rikoksia, mukana ampuma-aserikoksia ja hautarauhan rikkominen.
 Kaikki kolme vastaajaa ovat vangittuina. He ovat kiistäneet tahallisen henkirikoksen.
 Rikoksen uhrin löytämiseksi käynnistettiin laajat etsinnät viime syksynä ja niitä jatkettiin talven aikana, mutta uhria ei löydetty. Poliisi kertoilöytäneensä henkirikoksen uhrin Oulun Alakylästä tiistaina 7.toukokuuta 2019.
 Esitutkinnan aikana poliisi kuulusteli useita henkilöitä. Aikaisemmin vangittuna oli neljä henkilöä, mutta yksi heistä vapautettiin jo aikaisemmin. Miestä epäiltiin avunannosta murhaan, mutta esitutkinnan perusteella hänellä ei ole osallisuutta henkirikokseen.
 Kaksi heistä on kertonut siirtäneensä ja kätkeneensä ruumiin maastoon Oulun pohjoispuolelle teon jälkeen.
 Murhan motiivin epäillään osittain liittyvän huumausaineisiin.
 Epäilty henkirikos tuli ilmi tutkittaessa ilmoitusta kadonneesta henkilöstä. Ilmoitus kadonneesta henkilöstä tehtiin marraskuun alussa.

Oulun soramonttumurhasta nostettiin syytteet kolmelle miehelle


Summary: Pellervon taloustutkimus PTT selvitti kaupunkilaisten asumistoiveita uudenlaisella menetelmällä. Viheralueet ovat kaupunkilaisille tärkeitä.

Puolelle Suomen kaupunkilaisista hinta on tärkein tekijä asuntoa hankittaessa.
 Miten ja missä kaupunkilaiset haluavat asua -tutkimus PTT selvitti Suomessa ensi kertaa ihmisten mielipiteitä asumisesta valintakoemenetelmän avulla. Tutkimuksen aineisto kerättiin Taloustutkimuksen internetpaneelilla joulukuun 2018 ja tammikuun 2019 aikana. Tutkimukseen osallistui 2900 vastaajaa. Mukana oli 21 kaupunkia, joiden lisäksi poimittiin 200 vastaajan otos näiden alueiden ulkopuolisista asukkaista Tutkimuksessa oli mukana Espoo, Hamina, Helsinki, Hämeenlinna, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani,Kotka, Kouvola, Kuopio, Lahti, Lappeenranta, Lohja, Oulu, Pori, Salo, Seinäjoki, Tampere, Turku, Vaasa, Vantaa. Lähde: PTT
 Tämä käy ilmi Pellervon taloustutkimuksen (PTT)  tänään julkaistussa tutkimuksessa . Tutkimustuloksia ei voida täysin yleistää kaikkiin suomalaisiin, sillä tutkimukseen vastasivat aktiivisemmin vanhemmat vastaajat.
 Tutkimuksessa kartoitettiin ensimmäistä kertaa asumiesmieltymyksiä valintakoemenetelmän avulla. Vastaajat joutuivat valitsemaan, mistä asumismuodosta ja mistä tekijöistä he olisivat valmiita maksamaan. Tekijöitä olivat muun muassa alueen vehreys, talotyyppi ja asunnon koko.
 Tämä tekee tutkimuksesta poikkeuksellisen, sillä asumistutkimuksissa on harvemmin kiinnitetty huomiota siihen, että jonkin halutun ominaisuuden valitseminen rajaa usein jonkin toisen pois.
 Neljä eri asukasprofiilia
 Tutkimuksessa tunnistettiin neljä erilaista asukasprofiilia. Puolet vastanneista oli niin sanottuja  hintatietoisia omistusasujia . Heille tärkeintä oli siis asunnon hinta.
 Loput vastaajista jakaantui kolmeen ryhmään: 24 prosenttia vastaajista oli  viherkaupungin pientaloasujia , 15 prosenttia  urbaaneja kaupunkilaisia  ja loput 11 prosenttia  moderneja viherkaupunkilaisia .
 Viherkaupungin pientaloasujat haluavat asua lähellä keskustaa tai hyviä kulkuyhteyksiä ja mieluiten oman autopaikan kera. Heille myös asunnon alueen vehreys oli tärkeää.
 Tutkimuksen mukaan  urbaaneille kaupunkilaisille  sijainti keskustan lähellä ja urbaani asenneilmapiiri ovat tärkempiä kuin viheralueet.
 Modernit viherkaupunkilaiset  taas suosivat vehreitä lähialueita keskustan lähellä tai uusilla asuinalueilla. He suhtautuvat kaikista positiivisimmin taloyhtiöiden ja asuinalueiden yhteiskäyttötiloihin.
 Suomalaisten asumismieltymyksistä tiedetään jo aiempien tutkimusten perusteella, että vehreys ja viheralueet ovat tärkeitä. Tämä nousi vahvasti esiin myös PTT:n tutkimuksessa.
 – Se ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kaikki haluaisivat asua ison puistoalueen tai kaupunkimetsän vieressä, vaan vehreys voi olla jotain muuta. Esimerkiksi pienempiä puistoja ja vehreitä sisäpihoja, hankkeen projektipäällikkö Emmi Haltia PTT:stä kertoo.
 Lähiöt ei houkuta
 Huomionarvoista on myös se, että suurin osa vastaajista suhtautui lähiöihin negatiivisesti.
 Vain hintatietoiset omistusasujat näkivät lähiöt neutraalina asuinpaikkana. Erityisesti nuoret suhtautuivat lähiöihin negatiivisesti.
 Hankkeen projektipäällikkö Emmi Haltia PTT:stä arvioi, että syy tähän on mielikuvissa.
 – Kun käytetään termiä lähiö, niin mieleen tulee ne ongelmallisimmat lähiöt. Vaikka tosiasiassa meillä on paljon tällaisia lähiön kriteerit täyttäviä alueita, jotka eivät ole ongelma-alueita.
 Tutkimusraportissa todetaankin, että lähiöihin olisi hyvä pyrkiä lisäämään sellaisia viihtyvyystekijöitä, joita muillakin asuinalueilla arvostetaan. Näitä ovat esimerkiksi monipuolisia palvelut ja hyvät liikenneyhteydet.
 – Lähiöiden kehittäminen voisi poistaa asuntojen kysyntä- ja hintapainetta sieltä kaikista halutuimmilta alueilta, kun ne lähiöt nähtäisiin vähän tasavertaisimpina vaihtoehtoina, Haltia toteaa.
 Tutkimuksen mukaan asuinympäristöistä kaupunkikeskustan lähialue koetaan keskimäärin parhaimmaksi vaihtoehdoksi ja uusi asuinalue toiseksi parhaimmaksi.
 Nuoret muuttohalukkaita, vanhemmat kaipaavat vehreyttä
 Kaupunkilaisten mieltymyksissä on eroja myös ikäryhmittäin tarkasteltuna.
 Eroja syntyi varsinkin siitä, millaiset muuttoaikomuksia ihmisillä oli. Tutkimukseen vastanneista alle 40-vuotiailla oli selvästi enemmän muuttoaikomuksia kuin yli 40-vuotiailla.
 Nuoremmat suhtautuivat myös vanhempia vastaajia myönteisemmin vuokra-asumiseen. Nuoremmat myös olivat myös vanhempia ikäryhmiä useammin vuokra-asujia.
 Alle 40-vuotiaiden asumisvalinnoissa painottuivat myös liikenneyhteydet. Heille työ- ja koulumatkojen sujuvuus oli tärkeämpää kuin muut tekijät.
 He olivat myös vanhempia ikäryhmiä valmiimpia luopumaan omasta autosta, jos alueella olisi hyvä julkinen liikenne tai yhteiskäyttöauto.

PTT:n tutkimus paljasti lähiöiden olevan hyljeksittyjä – Puolelle Suomen kaupunkilaisista hinta merkitsee asumisessa eniten


Summary: Yhteinen sävel löytyi Italian pääministerin Giuseppe Conten uhattua erolla.

Viiden tähden liike haluaa Italian koalitiohallituksen jatkavan ja on valmis tukemaan hallituskumppani Legan kahta pääehdotusta maan talouden tasapainottamiseksi.
 – Olemme valmiit keskustelemaan Legan ehdottomasta tasaverosta ja vallan siirtämisestä paikallishallinnolle. Olemme aina sanoneet "kyllä" tällaisille toimenpiteille edellyttäen, että ne toteutetaan tietyllä tavalla, Viiden tähden liikkeen puheenjohtaja  Luigi Di Maio  kertoi tiistaina sanomalehti Corriere della Seran haastattelussa.
 Maanantaina Italian pääministeri  Giuseppe Conte  uhkasi erota, mikäli hallituspuolueet Lega ja Viiden tähden liike eivät lopettaisi riitelyä ja osoittaisi tukevansa häntä.
 Italian populistihallituksella on ollut vaikeuksia päästä sopuun siitä, miten sitoutua EU:n vaatimaan budjettikuriin. Euroopan komissio pyysi viime viikolla maan hallitukselta selvitystä siitä, miksi maan julkisen talouden alijäämä kasvoi viime vuonna.
 Corriere della Seran haastattelussa Di Maio vaikutti optimistiselta hallitussovun suhteen.
 – Meidän täytyy vain istua alas pöydän ääreen ja aloittaa työt, Di Maio arvioi.
 Lue lisää:
 Italian pääministeri Conte kovistelee hallituskumppaneitaan: "Eroan jos ette tue minua"
 Italian pääministerin pää jälleen vadilla – Contelta tulossa uhkavaatimus julkisesta taloudesta ja omasta jatkosta
 Italian hallitus taipumassa EU:n budjettikuriin – avainministerit koolla illalla

Hallitussopu palaamassa Italiaan – Viiden tähden liikkeen johtaja valmis tukemaan Legan ajamaa tasaveroa


Summary: Tuore maailmanmestari osallistuu kotipitäjänsä juhlatilaisuuteen torstaina.

Lieto järjestää juhlat jääkiekkoilija  Kaapo Kakolle  ylihuomenna torstaina, kertoo Liedon kunnanjohtaja  Esko Poikela .
 Juhlat järjestetään Kakon vanhan koulun kentällä, Liedon Aseman Pahkamäen koululla. Tilaisuudessa jääkiekkoilija palkitaan kunnan toimesta. Tilaisuus alkaa kello 17.
 – Tilaisuudessa kunta antaa palkinnon kolminkertaiselle maailmanmestarille. Juhla päätettiin pitää Pahkamäen koululla, koska Kakko on itse käynyt kyseistä koulua, kertoo Poikela.
 Jääkiekkoilijan lisäksi kunta tuo paikalle musiikkia ja muuta ohjelmaa.
 – Kaikki ovat tervetulleita juhlistamaan Kaapo Kakkoa. Hän lupasi ottaa mailansa mukaan, Poikela vinkkaa.
 Myös Turun Palloseura ja Turun kaupunki järjestävät tuoreelle maailmanmestarille Kaapo Kakolle kaikille avoimen Kulta-Kaapon illan ensi viikon keskiviikkona Gatorade Centerissä.
 Suomi voitti jääkiekon maailmanmestaruuden reilu viikko sitten Kanadaa vastaan 3-1.
 Lue lisää:   Kaapo Kakon drafti-kilpailija ei saanut varmistusta kärkipaikasta New Jersey Devilsiltä – GM haluaa tavata myös suomalaislupauksen
 Turku ja TPS juhlistavat Kaapo Kakon maailmanmestaruutta Turkuhallissa
 Lieto suunnittelee muistavansa kolminkertaista maailmanmestaria Kaapo Kakkoa – paljastaa palkinnon ensi viikolla

Lieto juhlistaa jääkiekkoilija Kaapo Kakkoa – palkitseminen tapahtuu maailmanmestarin vanhalla koululla


Summary: Parikkalan raja-aseman avaamista henkilöliikenteelle on toivottu vuosikausia.

Suomen uusi hallitus haluaa sujuvoittaa Suomen ja Venäjän välistä liikennettä.
 Hallitusohjelmaan on kirjattu, että hallitus selvittää mahdollisuutta avata Etelä-Karjalassa sijaitseva Parikkalan rajanylityspaikka kansainväliselle liikenteelle.
 Nykyisin Parikkalan rajanylityspaikan kautta kulkee pääasiassa puutavaraa, mutta ei henkilöliikennettä.
 Etelä-Savossa ja Etelä-Karjalassa on vuosikausia toivottu Parikkalan rajanylityspaikan kansainvälistämistä. Parikkalan kunnan lisäksi erityisesti Savonlinnan kaupunki on haaveillut rajanylityspaikan avaamisesta, koska sitä kautta venäläisillä turisteilla olisi lyhyt matka kaupunkiin. Parikkalan rajanylityspaikalta on Savonlinnaan matkaa noin 80 kilometriä.
 Myös  Venäjä on esittänyt Suomelle rajanylityspaikan kansainvälistämistä , mutta Suomessa asiaa ei ole pidetty ajankohtaisena.
 Parikkalan rajanylityspaikka sijaitsee Syväorossa. Se tunnetaan myös nimellä Kolmikanta.  Yle
 Elinkeinoelämä yhdeksi rahoitajaksi?
 Viime vuonna tehdyn  selvityksen  mukaan Parikkalan raja-aseman avaaminen toisi matkailutuloja Itä-Suomen alueelle jopa 80 miljoonaa euroa vuoteen 2030 mennessä. Samalla syntyisi satoja uusia työpaikkoja.
 Selvityksen teettivät Etelä-Karjalan ja Etelä-Savon liitot, Savonlinnan kaupunki sekä Parikkalan ja Rautjärven kunnat. Siitä ilmenee ilmenee, että Parikkalan raja-aseman kehittäminen edellyttäisi kuitenkin reilun 22 miljoonan euron investointeja. Rahaa tarvittaisiin esimerkiksi rajanylityspaikan rakennuksiin.
 Tällä hetkellä Parikkalan rajanylityspaikalla on vain vaatimaton puurakennus, joka ei sovellu suurien turistimäärien rajamuodollisuuksien käsittelyyn.
 Parikkalan rajanylityspaikalla sallitaan henkilöliikenne vain erikoisluvalla.  Yle
 Rajanylityspaikan rakentamiseksi on myös ehdotettu  hankeyhtiön perustamista .
 Etelä-Karjalan liitto ja paikallisia yrityksiä edustava Laatokan Lankku Oy ovat esittäneet, että hankeyhtiö saisi alkuvaiheessa rahoitusta 20 paikalliselta yritykseltä yhteensä yli 100 000 euroa. Alkuvaiheen jälkeen mukaan tulisi Etelä-Savon ja Etelä-Karjalan maakuntaliitot sekä alueen kuntia.
 Yhtiö rakentaisi Parikkalan rajanylityspaikalle tarvittavat rakennukset ja kaistat. Töiden aloittaminen vaatisi Venäjän ja Suomen periaatepäätökset Parikkalan rajanylityspaikan kansainvälistämisestä sekä varmuuden siitä, että tilat vuokrataan rajavartioston käyttöön pitkäksi aikaa.
 Rajavartiostolle menoja
 Kansainvälisen rajanylityspaikan perustaminen vaatisi lisää henkilöstöä ja aiheuttaisi rajavartiolaitokselle pysyviä menoja.
 Kaakkois-Suomen rajavartioston apulaiskomentaja  Jaakko Olli  arvioi viime syksynä, että rajanylityspaikan kansainvälistämisen kustannukset olisivat kymmenen vuoden ajalta noin 70 miljoonaa euroa.
 – Jos Parikkala-Syväorosta tulisi keskisuuri kansainvälinen rajanylityspaikka, jossa olisi 0,5–1 miljoonaa rajanylitystä, niin rajavartiosto pelkästään tarvitsisi viidessä vuodessa noin 66 henkilöä lisää töihin, Olli sanoi.
 Asiasta kertoi ensin  sanomalehti Karjalainen .

Tuleeko itärajalle uusi rajanylityspaikka? – Tuleva  hallitus haluaa selvityksen Parikkalan rajanylityspaikan avaamisesta kansainväliselle liikenteelle


Summary: Hallitusohjelma korostaa ilmastonmuutoksen torjuntaa, mutta peruskysymyksissä suunnanmuutos on yllättävänkin loiva, kirjoittaa EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio.

Suomen suhtautuminen Euroopan unioniin näyttäisi säilyvän suunnilleen ennallaan suolimatta siitä, että hallituspohja on vaihtumassa oikeistolaisesta vasemmistolaiseen. Aiempaa tekstiä oli mukana kirjoittamassa perussuomalaiset, joka oli jo  Timo Soinin  kaudella Suomen EU-kriittisin puolue.
 Uuden hallitusohjelman mukaan  Suomi "sitoutuu vahvasti EU:n jäsenyyteen ja unionin kehittämiseen". Neljä vuotta sitten Suomi oli "aktiivinen, käytännönläheinen ja ratkaisukeskeinen" jäsenmaa.
 Uusi yhdeksänsivuinen EU-osio on paljon seikkaperäisempi kuin aiemman ohjelman kahden liuskan kirjaus.
 Ohjelmasta näkyy, että se on kirjoitettu hyvin erilaisessa tilanteessa kuin vuoden 2015 paperi. Tuolloin eurokriisi oli vielä päällä, ja Kreikalle puuhattiin kolmatta tukipakettia.
 Kolmen ässän eli  Sipilän ,  Stubbin  ja  Soinin  ohjelmassa korostettiin, että jokainen jäsenmaa vastaa veloistaan itse, eikä Suomen vastuita saa eurokriisin hoidossa kasvattaa. Kirjausta tulkittiin kirjaimellisesti.
 – Jos katsotaan oliko uutta rahaa, niin vastaus on ei, perusteli valtiovarainministeri Alexander Stubb (kok.) elokuussa 2015 hyväksyntäänsä 86 miljardin euron Kreikka-paketille. Nämä rahat otettiin Euroopan vakausmekanismista.
 "Kullakin jäsenmaalla on ensisijainen vastuu omasta taloudestaan"
 Sittemmin EU on siirtynyt  kriisivaiheesta pönkittämään rahaliittoa seuraavan kriisin varalta. Seuraava hallitus pääsee ensi töikseen ottamaan kantaa esimerkiksi euroalueen budjettiin, ja pian ehkä myös pankkien eurooppalaiseen talletussuojaan.
 Nihkeä kanta molempiin ei taida uuden hallituksen myötä juuri muuttua. Uuden valtiovarainministerin ohjenuorana ovat hallitusohjelman sanat: "[...] kullakin jäsenmaalla on ensisijainen vastuu omasta taloudestaan".
 Hän voi ohjelmaan nojaten myös vaatia muita jäsenmaita noudattamaan EU:n vajesääntöjä. Sosiaalidemokraattisena myönnytyksenä talouskurilinjaan on lisätty kirjaus, jonka mukaan sääntöjen on "mahdollistettava jäsenmaille järkevän suhdannepolitiikan harjoittaminen".
 Vaikka uuden hallituksen  kotimainen budjettikuri näyttäisi löystyvän suhteessa edelliseen, EU:n rahojen suhteen linja on käytännössä ennallaan. Suomen maksuosuus unionin budjetista olisi pidettävä "kohtuullisena" ja maatalousrahat turvattava, kuten vuonna 2015.
 Pientä suunnanmuutosta on näkyvissä turvapaikkapolitiikassa. Edellishallituksen ohjelma kirjoitettiin juuri ennen Euroopan pakolaiskriisiä.
 Silloinen sisäministeri  Petteri Orpo  (kok.) joutui kaivamaan hallitusohjelman salkustaan syyskuussa 2015, kun EU-maat päättivät turvapaikanhakijoiden väliaikaisesta jakamisesta jäsenmaiden kesken.
 Suomi päätyi äänestämään tyhjää , koska ohjelmassa luki, että siirrot "perustuvat jäsenvaltioiden vapaaehtoisuuteen". Kirjaus oli tärkeä etenkin perussuomalaisille.
 – Me löydettiin tapa, miten pystyttiin hallitusohjelman puitteissa olemaan mukana tässä, Orpo perusteli tuolloin päätymistä samaan viiteryhmään Unkarin, Tšekin, Slovakian ja Romanian kanssa.
 Uudessa viiden puolueen ohjelmassa siirtojen vapaaehtoisuutta ei enää mainita, vaan sen mukaan EU:n turvapaikkapolitiikka perustuu "yhteisesti sovittuun vastuunjakoon".
 Seuraava sisäministerivoinee kirjauksen perusteella äänestää sen puolesta, että EU voi asettaa jäsenmaille myös velvoitteita turvapaikanhakijoiden vastaanottamiseen tai muuhun solidaarisuuteen.
 Jos sellaisen päätöksen äärelle nyt koskaan päästään. Koko turvapaikkakysymys on nimittäin ollut pahasti jumissa käytännössä koko kuluneen neljän vuoden ajan.
 Suurin ero vanhan ja uuden hallitusohjelman  EU-linjausten välillä on kuitenkin suhteessa ilmastonmuutokseen. Pariisin ilmastosopimusta ei ollut vielä olemassa kun Soini, Stubb ja Sipilä laittoivat nimensä ohjelmaan. YK:n ilmastopaneelin raportti 1,5 asteen lämpenemisen seurauksista julkaistiin vasta viime syksynä.
 Vuoden 2015 EU-kirjauksessailmastonmuutos oli käsitelty kolmella virkkeellä, joista kahdessa korostettiin teollisuuden kilpailukykyä ja edullista energiansaantia.
 Tavoitteena on järjestää loppuvuodesta ilmastohuippukokous.
 Nyt keinoja EU:n ilmastopolitiikan kunnianhimon lisäämiseksi on lueteltu puolitoista liuskaa: Koko EU pitäisi saada hiilineutraaliksi vuoteen 2050 mennessä, vuoden 2030 vähennystavoitetta pitäisi tiukentaa 55 prosenttiin, ja päästöoikeuksien määrää olisi leikattava jyrkemmin.
 Kirjaukset perustuvat kahdeksan puolueen yhteiseen ilmastolinjaukseen viime joulukuulta. Perussuomalaiset jättäytyi ainoana eduskuntapuolueena sovun ulkopuolelle.
 Uuden hallitusohjelman liitteessä  kerrotaan Suomen tavoitteet heinäkuun alussa alkavalle EU-puheenjohtajakaudelle. Yhtenä tavoitteena on järjestää loppuvuodesta ilmastohuippukokous, jossa jäsenmaiden johtajat kehittelevät ratkaisuja siirtymiseksi kohti hiilineutraalia yhteiskuntaa.
 Sosiaalidemokraattien lempiaiheista ohjelmaan on päätynyt EU:n sosiaalinen ulottuvuus eli sosiaalisten oikeuksien ja työelämän vähimmäissääntely. Kirjauksen käytännön merkitys voi kuitenkin jäädä vähäiseksi, sillä sääntely pitäisi sen mukaan toteuttaa kunnioittaen suomalaista työmarkkinajärjestelmää. Esimerkiksi eurooppalaisesta minimipalkasta ei ole mainintaa.
 Hallitusohjelmia kirjoitetaan ajassa, ja EU on nyt hyvin erilaisessa tilanteessa kuin neljä vuotta sitten. Kovin jyrkkää käännettä Suomen jäsenyyden pitkään linjaa se ei näyttäisi tuovan.
 Ohjelma asemoi Suomen  samaan pohjoisen Euroopan nuukien maiden joukkoon, jossa se on ollut rahaliiton alusta saakka. Ilmastoasioissa Suomi liittyy kunnianhimoisten ryhmään.
 Itä-länsi-akselilla Suomi asettuu edelleen läntiseen leiriin, vaatimaan itäisiltä jäsenmailta oikeusvaltion puolustamista EU-rahojen menettämisen uhalla.
 Lue lisää:
 Uuden hallituksen ulkopoliittinen ohjelma on maalattu paksulla pensselillä – muutokset vanhaan ovat silti minimalistisia
 Näin Antti Rinteen hallitus muuttaa Suomen maahanmuuttopolitiikkaa – katso 10 linjausta tuleville vuosille
 Jutta Urpilainen paljastaa IL:lle: Haluan EU-komissaariksi

Analyysi: Perussuomalaisten poistuminen hallituksesta ei juuri hetkauta Suomen EU-linjaa


Summary: Poliiseja on viime vuosina valmistunut niin vähän, että koko maassa vallitsee hurja poliisipula. Monet rikokset jäävät sen vuoksi selvittämättä.

Vanhempi rikoskonstaapeli  Anton Pulkkinen  valmistui Poliisiammattikorkeakoulusta vuonna 2018. Pian valmistumisensa jälkeen hän palasi omille kotikonnuilleen Etelä-Karjalaan. Työpaikka löytyi Lappeenrannasta Kaakkois-Suomen poliisista.
 Vaihtoehtoja olisi ollut muuallakin, sillä Pulkkinen edustaa juuri sitä ammattikuntaa, josta nyt taistellaan eri poliisilaitosten kesken.
 Yhden kesäsijaisuuden Pulkkinen ehti tehdä myös Pohjois-Suomessa, jonka jälkeen hän tuli Lappeenrantaan. Lyhyen määräaikaisjakson jälkeen työsuhde vaihtui vakinaiseksi.
 – Aluksi oli tarkoitus katsella vähän muitakin paikkoja ja olin avoimin mielin. Pohjoiseen menin alun perinkin katsomaan millaista siellä on, mutta oli selvää, että jossain vaiheessa haluan tulla Lappeenrantaan, Pulkkinen kuvailee.
 Lappeenrantaan vetivät tutut seudut, sukulaiset ja suosikkiseura SaiPa.
 – Paikalliset urheiluseurat saattoivat vaikuttaa. Mutta ei minulla ollut sellaista paikkaa, joka olisi ollut ihan ehdoton no-no, Pulkkinen kertoo.
 Poliisiksi Pulkkinen kertoo halunneensa jo pitkään. Ala ja rikoksiin liittyvät asiat kiinnostivat nuoresta asti. Hän luki kirjallisuutta, jossa pohdittiin rikoksia yhteiskunnallisena ilmiönä.
 – Tykkään tutkinnallisista jutuista yleisesti. Olen aina tykännyt lukea kriminologiaa, eli se on itselle sydäntä lähellä. Peruspartiotoiminnassa tykkään siitä, että ollaan koko ajan kontaktissa ihmisten kanssa, kertoo Pulkkinen.
 Anton Pulkkinen valmistui poliisiksi viime vuonna ja työskentelee nyt ensimmäisessä vakituisessa virassaan.  Kalle Purhonen / Yle
 Tyhjästä on hankala nyhjäistä
 Nyt vallitseva poliisipula on syntynyt yksinkertaisesti siksi, että liian moni poliisi jää eläkkeelle ja tilalle on valmistunut liian vähän uusia.  Antti Rinteen  uunituore hallitus onkin luvannut lisätä poliisien kokonaismäärää 300:lla. Se on edelleen reilut puolet vähemmän, kuin poliisihallitus toivoo. Tavoite on nostaa poliisien määrä 7500 vuoteen 2022 mennessä.
 Linjauksista huolimatta tätä satoa päästään niittämään viiveellä.
 Poliisiammattikorkeakoulusta valmistuneiden määrää on lisätty jo viime vuosina runsaasti. Tällä hetkellä poliiseja koulutetaan ympäri vuoden niin, että uusi kurssi aloittaa neljä kertaa vuodessa.
 Poliisikouluun sisäänotettujen määrää on nostettu. Hallituksen linjaus kuitenkin todennäköisesti tarkottaa sitä, että määrät muuttuvat jälleen tulevaisuudessa.  Aleksi Tuomola / Lehtikuva
 Nykyisellä sisäänottomäärällä, noin 400 uutta opiskelijaa vuodessa, tavoitellaan poliisien kokonaismäärän lisäämistä. Vuonna 2016 uusia poliiseja valmistui 96, kun vuonna 2018 valmistuneita oli jo 237. Tulevina vuosina määrä kasvaa sisäänottomäärien nousun myötä entisestään. Jokainen alkava koulutus kestää kolme vuotta, joten poliisipulaa korjataan porrastetusti.
 – Poliisien koulutusmääriä laskettiin varta vasten 2010-luvun alkupuolella, jotta se sopi rahoituskehitykseen, kertoo Poliisiammattikorkeakoulun koulutusjohtaja  Petri Alkiora .
 Alkiora kuitenkin huomauttaa, että ennen vaaleja kaikki puolueet olivat valmiita lisäämään poliisien määrää 650:llä. Jos määrä on 300, ei koulutettavien määrä voi jatkossa olla 400 oppilasta per vuosi, sillä silloin tutkinnon suorittaneiden määrä nousee jälleen niin, että heitä on enemmän kuin virkoja on tarjolla.
 Vakituiseen virkaan ei hakijoita
 Kokonaisuudessa viime vuosikymmenellä poliisin määrä on laskenut noin 700:lla. Yleisesti se on näkynyt hakijoiden pulana, mutta myös poliisin ikääntymisenä.
 Esimerkiksi Kaakkois-Suomessa poliisin keski-ikä on 45 vuotta ja arvion mukaan vuosien 2018―2021 välisenä aikana eläköityviä poliiseja on yhteensä 51. Myös muuta vaihtelua tapahtuu säännöllisesti ihmisten muuttuvien elämäntilanteiden myötä, kuvailee Kaakkois-Suomen poliisilaitoksen apulaispoliisipäällikkö  Kari Hyyryläinen.
 Uusille poliiseille olisi kysyntää, ja konkreettisesti ongelmat näkyvät esimerkiksi siinä, ettei edes vakituisiin paikkoihin tule välttämättä yhtään hakemusta.
 – Ulkomaalaisyksikön hakuaika päättyi vastikään niin, että ainuttakaan hakemusta ei tullut, Hyyryläinen kertoo.
 Apulaispoliisipäällikkö Kari Hyyryläinen toivoo Kaakkois-Suomeen uusia poliiseja.  Kalle Purhonen / Yle
 Kaakkois-Suomi ei ole murheittensa kanssa yksin. Suomessa on 11 poliisilaitosta, jonka lisäksi valtakunnallisesti toimivat keskusrikospoliisi ja suojelupoliisi. Poliiseja on liian vähän jakautumaan tasaisesti kaikille alueille.
 Haasteita on pääkaupunkiseudulta Lappiin saakka. Myös ruotsinkielisten alueiden poliisipalveluiden järjestämiseen kaivataan kielitaitoisia ihmisiä. Helsinkiin poliiseja tarvitaan paljon, mutta poliisin ammatista kiinnostuneita ei ole riittävästi ja kilpailua työllistäjistä on paljon. Lapista ja Itä-Suomeen vaikeudet alkavat jo sopivien hakijoiden löytämisestä poliisiammattikorkeakouluun, sillä paras tapa on löytää uusia työntekijöitä on kouluttaa heitä omalta alueelta.
 Siksi poliisin ammattia markkinoidaan lukio- ja varuskuntavierailuilla, joiden toivotaan innostavan nuoria hakeutumaan koulutukseen. Moni poliisi palaa valmistumisen jälkeen takaisin kotiseuduilleen.
 Työmotivaatio kärsii
 Koska työpaikkoja on paljon ja hakijoita vähän, on vastavalmistuneilla hyvät mahdollisuudet vaikuttaa itse omaan työllistymiseensä sekä sijainnin että tehtävän osalta. Tällä hetkellä kuormittavaksi koettu tutkinta on se osa poliisin työtä, johon ei ole ollut liiaksi halukkaita, sillä kenttätyö houkuttaa monia nuoria poliiseja enemmän.
 – Haastavinta on tällä hetkellä sellainen päivittäisrikostutkinta, jossa juttujen määrä on hyvin korkea, mutta mahdollisuudet niiden hoitamiseen ovat rajalliset. Ja se syö poliisi-ihmistä, kun jotain pitäisi pystyä tekemään, mutta aikaa ja voimavaroja yksittäisten juttujen selvittämiseen ovat rajalliset. Ammatti-ihminen turhautuu, kun ei voi tehdä työtään parhaalla mahdollisella tavalla ja tuloksella, Alkiora kuvailee.
 Se ei varsinaisesti ole omiaan lisäämään työmotivaatiota, oli valmistumisvuosi mikä hyvänsä, Alkiora sanoo.
 Poliisilaitoksesta riippumatta tärkeimpiä tehtäviä ovat kenttä- ja hälytystehtäviin vastaaminen.
 Hallitus aikoo määrittää uuden vasteajan, jonka puitteissa poliisin pitää päästä avun tarvitsijan luokse.  Tiina Jutila / Yle
 – On ihan ykkösprioriteetti, että kenttä- ja hälytystehtävät pitää pystyä hoitamaan. Ja se mistä sitten joudumme tinkimään, tuppaa olemaan tutkinnan puolella, sanoo apulaispoliisipäällikkö Kari Hyyryläinen Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta.
 Kaakkois-Suomessa poliisin alueella on sekä kaupunkeja että syrjäseutuja. Hälytystehtävien valmiusaikojen keskiarvo on hyvä, sillä suurin osa hälytystehtävistä tapahtuu kaupunkien keskusta-alueilla. Toimintavalmiusajat kuitenkin kasvavat, kun lähdetään syrjäseuduille.
 Uuden hallituksen lupaamia lisäyksiä pyritään ohjaamaan juuri sellaisille alueille, jossa vaikutukset ovat kaikkein kouriintuntuvimpia. Viranomaisten läsnäoloa ja näkyvyyttä lisätään alueilla, joissa palvelutaso on nyt heikoin. Koko Suomeen määrätään myös aika, kuinka nopeasti poliisin täytyy olla hälytyksen tultua paikalle.
 Päivittäisrikostutkinta on usein myös se, joka jää muiden, vakavampien rikosten tutkinnan jalkoihin.
 – Tutkinnoissa on tietty järjestys, miten niitä tutkitaan. Jos kaikkea ei ehdi tehdä, vakavat jutut priorisoituvat keulille. Ja se tarkoittaa sitä, että yksittäisen kansalaisen näkökulmasta ikävän ja harmittavan jutun tutkinta saattaa viivästyä, Hyyryläinen tietää.
 Hakijalla on vaihtoehtoja
 Hakijan näkökulmasta tilanne on hyvä. Työpaikkoja löytyy ja vastavalmistunut voi päästä myös suoraan vakituiseen työsuhteeseen. Näin kävi myös vanhemmalle rikoskonstaapeli Anton Pulkkiselle, jonka työnkuvaan kuuluu sekä kenttätyötä että tutkintaa.
 – Pääasiassa virkapaikka on rikostutkinnassa, mutta pystyn tekemään välillä myös kenttävuoroja, Pulkkinen kertoo.
 Pulkkis mielestä juuri tällä hetkellä tuoreilla poliiseilla on hyvät mahdollisuudet vaikuttaa omaan tulevaisuuteensa. Myös mahdollista aiempaa koulutusta voi hyödyntää poliisin työssä, sillä erikoisosaamista arvostetaan.
 Pulkkinen voisi itse kuvitella tekevänsä töitä lähes missä vain, ainakin väliaikaisesti. Pohjois-Suomi oli esimerkiksi opettavainen paikka, sillä alue oli niin suuri ja väkimäärät erilaisia.
 Tällä hetkellä vastavalmistunut poliisi voi vaikuttaa itse omiin työllistymismahdollisuuksiinsa.  Toni Pitkänen / Yle
 – Siellä teit kyllä ihan kaikkea mitä tehtävissä on, Pulkkinen kertoo.
 Kaakkois-Suomea Pulkkinen on myös valmis suosittelemaan oman kokemuksensa pohjalta.
 – Vaikka tämä on pieni paikka, niin täällä on mahdollisuus päästä tekemään erilaisia tehtäviä, jos vertaa isommille paikkakunnille. Monella paikkakunnalla ei ole itsestään selvää, että pääsee tekemään sekä tutkintaa että partiointia.

Poliisilaitos laittoi kaupungissa viran auki, mutta yhtään hakemusta ei tullut – uusi hallitus lupaa lisää poliiseja Suomeen ja erityisesti maakuntiin


Summary: Vain noin puolet maailman pakolaisleireillä elävistä nuorista saa minkäänlaista koulutusta.

RWAMWANJA, UGANDA Johnny Bukuru  kulkee punahiekkaista tietä pitkin Rwamwanjan pakolaisalueella Luoteis-Ugandassa. Käsivarren yli roikkuu värikkäitä afrikkalaisia kankaita – vitengejä – , joita Bukuru yrittää kaupata muille asukkaille.
 Hänellä on tänään jännittävä päivä. Bukuru on pian noin kolmenkymmenen ensimmäisen joukossa, joka saa suomalaisen yrittäjätutkinnon. Se vastaa periaatteessa suomalaista toisen asteen koulutusta. Bukuru haki ja pääsi kurssille noin vuosi sitten.
 – Se on ollut minulle aivan mahtavaa, opin niin paljon. Aiemmin en edes tiennyt mitään markkinatutkimuksesta. Olin vain perustanut yrityksiä miettimättä bisnessuunnitelmia tai mitä ihmiset haluavat ostaa, hän sanoo.
 Johnny Bukuru myy kankaitaan valmistujaishattu päässään. Michele Sibiloni / Yle
 Bukuru ehti kokeilla kaikenlaista pientä bisnestä ennen kuin päätti ryhtyä myymään kankaita.
 Bukurun tutkinnon mahdollistaa viime vuonna voimaan astunut lakimuutos. Nyt EU:n ulkopuolella suoritetut suomalaiset toisen asteen tutkinnot hyväksytään myös Suomessa.
 – Periaatteessa tällä tutkinnolla voi hakea korkeakoulutukseen EU-alueen sisällä. Jos joku näistä pakolaisista päätyisi Eurooppaan, niin tutkintoa pystyy jatkamaan eteenpäin, sanoo projektipäällikkö  Ville Wacklin  Kirkon Ulkomaanavusta.
 Hän on tullut seuraamaan valmistujaisia, joissa monta sataa pakolaista saa yhtä aikaa ammattitutkinnon. Ulkomaanapu toteuttaa projektia yhdessä suomalaisen koulutusvientiyhtiö Omnia Education Partnershipin kanssa.
 Harva haikailee Eurooppaan
 Uganda on maailman suurimpia pakolaisten vastaanottajamaita ja tunnettu sallivasta pakolaispolitiikastaan. Rwamwanjassa yksin asuu 70 000 kongolaista pakolaista, eli alue on väestömäärältään noin Hämeenlinnan kokoinen.
 Valtaosa asukkaista on nuoria ja lapsia. Moni on ollut Rwamwanjassa vuosia. Jotkut heistä ovat välillä palanneet kotiin tilanteen rauhoituttua, mutta sitten tulleet takaisin väkivaltaisuuksien leimahduttua taas.
 Ja tältä se näyttää myös tulevaisuudessa: suurin osa joko jää tänne tai palaa kotimaahansa.
 – Harva haikailee täältä Eurooppaan, toteaa Ville Wacklin.
 – Isoin pointti tässä on se, että pyrimme antamaan mahdollisuuden ihmisille opiskella pakolaistilanteessa laadukasta koulutusta, Wacklin sanoo.
 Kirkon ulkomaanavun projektipäällikkö Ville Wacklin seuraa valmistujaisia. Michele Sibiloni / Yle
 Monilla pakolaisleireillä tarjotaan paljon lyhyitä parin päivän kursseja, jonka jälkeen opiskelija saa käteensä todistuksen. Tällaisilla todistuksilla ei ole yleensä suurta arvoa. Kurssien suorittamisella kun ei saa muodollista pätevyyttää mihinkään.
 Wacklin sanoo, että pyrkimyksenä on saada suomalaisen tutkintodistus hyväksyttyä virallisena todistuksena pakolaisten kotimaissa Kongossa, Etelä-Sudanissa ja Ugandassa. Näin todistuksesta olisi hyötyä työnhaussa kotiin palatessaan.
 Pikkurikokset vaihtuivat ompeluun
 Rwamwanjassa sijaitsevassa työhuoneessa istuu kolme ompelijaa. Poljettavan ompelukoneen rytmistä taka-taka-ääntä rikkoo välillä nauruu, välillä lasten huudot. Oven edustalla ryömii noin puolivuotinen lapsi, joka yrittää kovasti päästä kynnyksen yli. Lopulta se onnistuu, ja tyttö saa iloiset kannustushuudot.
 19-vuotias  Amina Chimanuka  on ompelemassa mekkoa. Hän tuli Ugandaan neljä vuotta sitten äitinsä kanssa. Koko lapsuutta Kongossa oli varjostanut sota, ja Ugandassa oli vihdoin rauha.
 Mutta paljon muuta ei ollut – ei rahaa, ei töitä. Päällimmäisenä mielessä oli pärjääminen ja eloonjäänti, ei koulutus.
 Amina Chmanuka unelmoi omasta ompelukoneestaan. Rwamwanjassa ommellaan vanhoilla koneilla, sillä sähkönsaannista ei ole taetta.  Michele Sibiloni / Yle
 Ugandassa Chimanuka teki kuten moni muukin nuori. Hän yritti joutilaana saada päivät kulumaan ja hankkia ruokaa vatsaansa. Monelle teinille se tarkoitti myös päihteiden käyttöä ja pikkurikollisuutta.
 Sitten Chimanuka kuuli yrittäjäkoulutuksesta. Nyt hän on valmistunut ja unelmoi omasta ompelimosta. Chimanuka saa toistaiseksi käyttää ystävänsä ompelimon konetta.
 – Jos ystäväni yhtäkkiä päättää, etten enää saa käyttää tätä konetta, minulla ei ole enää mitään, hän sanoo huolestuneena.
 Chimanuka sanoo, että hänelle tärkeintä on ollut oppia säästämistä ja järkevää sijoittamista, jotta elämä kädestä suuhun loppuisi. Hän haluaisi sijoittaa ompelukoneeseen.
 Nuorisotyöttömyys on korkea
 Johnny Bukuru ja Amina Chimanuka ovat onnekkaita. Maailmanlaajuisesti vain noin viidesosa pakolaisista saa toisen asteen koulutuksen. Maailmassa on enemmän pakolaisia kuin koskaan ennen, ja monen nuoren tulevaisuus riippuu pitkälti siitä, minkälaisen koulutuksen hän voi pakolaisaikanaan saada.
 – Koulutus on pakolaisille tapa ottaa elämä haltuun, sanoo  Tita Cang , YK:n pakolaisjärjestö UNHCR:n kenttäpäällikkö Rwamwanjassa.
 – Koulutuksen kautta he myös oppivat, että pitää tehdä töitä saavuttaakseen unelmiaan, hän jatkaa.
 Rwamwanjassa asuu noin 70 000 pakolaista, suurin osa kongosta. Ugandassa on yhteensä yli miljoona pakolaista. Pohjoisosissa suurin osa tulee Etelä-Sudanista.  Michele Sibiloni / Yle
 Ugandasta on myös uutisoitu, että suuri pakolaismäärä on aiheuttanut kitkaa pakolaisten ja paikallisväestön välillä. Jotkut itsekin köyhät ugandalaiset kokevat, että pakolaiset saavat paremmat koulut, enemmän ruoka-apua ja ilmaista viljelymaata, kun taas paikalliset eivät saa mitään.
 Nuorisotyöttömyys Ugandassa on korkea, mutta Cang ei usko, että pakolaisten tulo ugandalaisille markkinoille aiheuttaisi konfliktia.
 – Sinun pitää aina tehdä parhaasi, olitpa missä tahansa päin maailmaa. Joskus pakolaiset ovat parempia kuin ugandalaiset, joskus toisinpäin, Cang sanoo.
 Kurssitodistus avaa ovia
 Vaikka suurin osa suomalaisen yrittäjätutkinnon saaneista onkin pakolaisia, myös ugandalaiset hyötyvät. Noin kolmasosa valmistuneista on ugandalaisia.
 Yksi paikallisista opiskelijoista on  Richard Nyakana . Hän seisoo huteran näköisellä rakennustelineellä kolmisen metriä korkealla ja koppaa alhaalta heitettyjä tiiliskiviä. Laastia väliin ja seuraava kivi riviin. Talon rakentaminen kestää noin pari viikkoa.
 Nyakana unelmoi aina rakennusmiehen työstä, ja muutama vuosi sitten hän sai Rwamwanjassa Kirkon ulkomaanavun kurssilla oppia, miten tehdään tiiliskiviä.
 Sen jälkeen hänet hyväksyttiin suomalaisen yrittäjätutkinnon kurssille, ja bisnes lähti kasvuun. Nyt hän myös palkkaa muita yritykseensä.
 – Tämän ansiosta ystävystymme helpommin pakolaisten kanssa ja heistä tulee osa meitä. Näin voimme myös parantaa nuorten tulevaisuutta, 22-vuotias Nyakana sanoo.
 Ugandalainen Richard Nyakana oli ensimmäisiä, joka sai suomalaisen tutkinnon. Nyt hän myös opettaa muita.  Michele Sibiloni / Yle
 Rakentamisen lisäksi Nyakana myy valmistamiaan tiiliskiviä muille rakennusyrittäjille. Hänen mukaansa kurssin päättötodistus avaa paljon ovia.
 – Täällä on suuri tarve rakentajille. Jos esimerkiksi järjestö hakee urakoitsijaa, todistus antaa lähes varmasti työpaikan, Nyakana kertoo.
 Eri maa, sama koulutus
 Ville Wacklin huomauttaa, että tutkinnon päämääränä ei ole saada pakolaisia Suomeen tai EU:n alueelle. Hankkeen tarkoitus on tarjota hyvänlaatuinen koulutus pakolaisille ja ugandalaisille, jotta he ovat hyödyksi itselleen ja yhteiskunnilleen.
 – Koulutuksessa arvioimme osaamista samoilla kriteereillä kuin Suomessakin. Jonkin verran täytyy tietenkin ottaa konteksti huomioon ja tehdä vaatimukset sellaisiksi, että tutkinnon voi ylipäätään suorittaa täällä, hän sanoo.
 Suomalaisesta näkökulmasta on kuitenkin hyötyä, jos joku sattuisi Suomeen päätyä. Silloin on koulutettua työvoimaa, jota pystyy työllistämään pienellä jatkokoulutuksella.
 – Silloin on jokin koulutuspalikka, jonka varassa voi jatkaa koulutustaan, Wacklin sanoo.
 Kotimaassaan Kongossa yhteiskuntaoppia opiskellut Johnny Bukuru unelmoi nyt yrityksensä laajentamisesta pakolaisasutusalueen ulkopuolelle. Markkinat ovat rajoitetut täällä, ja pakolaisten ostovoima heikko.
 Tähän asti Bukuru on hakenut kankaansa Ugandan pääkaupungista Kampalasta, mutta tutkinnon myötä hän uskaltaa unelmoida.
 – Voisin vaikka mennä Kiinaan ostamaan kankaita ja tuoda tänne, Bukuru tuumii.
 Lue lisää Ugandasta:
 Afrikassa käydään "modernia orjakauppaa" – ugandalainen Shamim luuli lähtevänsä kotiapulaiseksi, mutta joutuikin Dubaihin myymään seksiä
 Slummissa kasvanut poptähti nousi Ugandan presidentin pahimmaksi viholliseksi – Bobi Wine käänsi pahoinpitelyn poliittisesti hyödykseen
 Rikostutkinta sakkaa Ugandassa – Nämä 5 kysymystä ovat avoinna suomalaisen liikemiehen mysteerikuolemassa

Ugandalaisella pakolaisleirillä opiskellaan suomalaista yrittäjätutkintoa – Todistuksella voi hakea korkeakoulutukseen EU:ssa


Summary: Antti Rinne (sd.) kertoi viikko sitten Ylelle, että Suomen seuraava EU-komissaari on nainen.

SDP:n entinen puheenjohtaja, kansanedustaja  Jutta Urpilainen  ilmoittaa Iltalehden  haastattelussa , että on halukas Suomen seuraavaksi EU-komissaariksi.
 Urpilaista on veikkailtu ehdokkaaksi, mutta hän ei ole itse ilmoittanut aiemmin halukkuudestaan. Haastattelussa Urpilainen ottaa kantaa naisehdokkaan asettamisen puolesta.
 Hän sanoo, että Suomen tulisi osoittaa sukupuolten tasa-arvoa käytännön toiminnalla. EU-vaalien äänikuningas  Eero Heinäluoma  (sd.) on jo aiemmin ilmoittanut olevansa halukas Suomen EU-komissaariksi.
 Antti Rinne  (sd.) kertoi viikko sitten  Ylelle , että Suomen seuraava EU-komissaari on nainen.
 – On varma, että Suomesta löytyy sekä miehiä että naisia jotka täyttävät tehtävän kriteerit hyvinkin. Mutta oleellista on se, että Suomella ei ole ollut näitten vuosikymmenien aikana unionin jäsenmaana naiskomissaaria. Minusta lasikaton rikkomisen aika on nyt, kertoi Rinne viime tiistaina.
 Rinteen ulostulon jälkeen komissaarin paikkaa on veikkailtu Urpilaisen ja  Miapetra Kumpula-Natrin  välillä. Kumpula-Natri on aiemmin kertonut olevansapyydettäessä kiinnostunut komissaarin tehtävästä.
 Lue lisää:
 SDP:n Rinne vahvistaa Ylelle: Suomen seuraava EU-komissaari on nainen
 Analyysi: Komissaarikisa on kahden kauppa – äänikuninkuus ei nostanut Heinäluomaa kisan kärkeen

Jutta Urpilainen paljastaa IL:lle: Haluan EU-komissaariksi


Summary: Ylen jättiselvitys: Maakunnista muutetaan useimmin kantakaupunkiin. Ulkomailla syntyneet asuvat päinvastaisilla alueilla, kuten idässä.

Hissi on ahdas, siinä on rautaovet. Rappujen seiniä kiertävät kukkakuvioiset boordit.
 Olivia Heine , 23, avaa oven. Yksiö on pieni. Kalliolaiseen tapaan parvi pikku keittiön päällä, pieni sohva.
 – Mahdumme asumaan tässä poikaystäväni kanssa oikein hyvin, hän sanoo.
 Heine muutti uusille kotikulmille Harjavallasta, Satakunnasta viime syksynä.
 Hän alkaa tehdä salaattieväitä töihin, alkamassa on iltavuoro. Suursuon sairaalaan Helsingin Maunulaan pääsee näppärästi julkisilla.
 – Olen nyt vasta tajunnut, kuinka hyvällä paikalla me asumme. Monet työkaverini joutuvat asumaan paljon kauempana. Monilla on perhettä, ja he tarvitsevat isomman asunnon.
 Aluksi ihmispaljous ahdisti maalta tullutta, mutta nyt Heine on sopeutunut omien sanojensa mukaan hyvin eikä ole niin hukassa kuin ennen.
 Heinen kaltaisia, 18–34-vuotiaita nuoria Satakunnassa syntyneitä oli Kallion peruspiirin alueella vuodenvaihteessa yhteensä 240 kappaletta.
 Eivätkä he ole ainoita junantuomia.
 "Ei helsinkiläistä identiteettiä taida ollakaan"
 Ylen Tilastokeskukselta saamien tietojen pohjalta tehdyn selvityksen mukaan Kallion peruspiirissä vastaantulijoista vain joka neljäs on paljasjalkainen stadilainen: joka viides on syntynyt muualla pääkaupunkiseudulla, joka kymmenes taas ulkomailla.
 Loput ovat tasaisesti hämäläisiä, savolaisia, pohjalaisia, lappilaisia ja kaikkialla muualla Suomessa syntyneitä.
 Kymmenen vuotta savolaisena Helsingissä asunut, Hakaniemessä töissä käyvä  Hannu Karhunen  kiteyttää:
 – Ei sellaista helsinkiläistä identiteettiä taida ollakaan. Kun savoa murtaa tuolla baarissa, niin vastaan tulee samanlaista murretta. On hyvin vaikeaa löytää alkuperäisiä hesalaisia.
 Helsinkiin muista maakunnista muuttavat ovat pääosin nuoria aikuisia, jotka tulevat kaupunkiin useimmiten yksin töiden ja opiskelujen perässä.
 Nuoret aikuiset eli 19–27-vuotiaat erottuvat joukosta, ja erityinen piikki on parikymppisten muuttajien keskuudessa.
 Kallio on Helsingin nuorekkain kaupunginosa, sillä siellä asuu eniten nuoria aikuisia koko Helsingissä. Määrällisesti eniten muualta Suomesta muutetaan juuri Kallion ja Kampinmalmin alueille.
 Maakunnista Helsinkiin muuttaneiden osuus on suurin Alppiharjun, Vallilan ja Kallion alueilla.
 Vaikka asunnot ovat kalliita, opiskelijat pystyvät rahoittamaan asumisensa opinto- ja asumistuella sekä keikkatöillä.
 Järjestelmäpäällikkö  Pekka Vuori  Helsingin kaupunginkansliasta sanoo, että valtion tuella rakennetut vuokra-asunnot eli ara-asunnot keskittyvät esikaupunkialueelle, mutta kantakaupungista löytyy vapaarahoitteisia pikkuyksiöitä ja -kaksioita, joihin pääsee asumaan sääntelemättömästi.
 Kun Kalliota rakennettiin 1950- ja 1960-luvuilla, Suomi oli hyvin köyhä ja asunnot tavattoman pieniä.
 – On onnekas sattuma, että alueella, jossa on muutenkin vetovoimaa, asuntoja vapautuu uusille muuttajille, koska niissä ei asuta kauaa, sanoo Vuori.
 – Se on koko Helsingin seudun elinvoimalle ja vetovoimalle elintärkeä asia.
 Katso grafiikasta, montako savolaista, karjalaista, pohjalaista tai vaikkapa satakuntalaista nuorta aikuista Helsingin eri alueilla asui vuodenvaihteessa. Koneesta löytyvät tiedot myös ulkomailla syntyneiden määristä. Voit valita pudotusvalikosta tai nuolista, mistä päin muuttaneiden tietoja haluat tarkastella.
 Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.
 Länsi-Suomesta muutetaan etenkin Länsi-Helsinkiin, ei itään
 Helsinki ei pystyisi ottamaan vastaan niin paljon muuttajia, jos koko kantakaupunki olisi samantyyppistä aluetta kuin esimerkiksi Etelä-Helsinki, jossa on enemmän kalliita ja isoja asuntoja.
 – En tiedä, pystyttäisiinkö keinotekoisesti edes luomaan Kallion kaltaista aluetta, joka kiinnostaa nuoria ja jossa voi elää autottomana ja jossa kaikki palvelut ovat lähellä, Vuori pohtii.
 Hänen mielestään yksiöitä ei kannattaisi rakentaa vaikkapa Malmin lentokentälle tai pitkälle esikaupunkialueelle, vaan nimenomaan kantakapunkiin. Moni haluaisi asua siellä pidempäänkin, jos kantakaupungista löytyisi isompia asuntoja, joissa olisi varaa asua.
 Onko uhka vai mahdollisuus, jos kantakaupungissa on kokonaisia alueita, joissa kolme neljästä on muulta muuttaneita?
 Voiko juurettomuudesta ja tukiverkostojen puutteesta olla jotain haittaa alueen ilmapiirille tai asukkaiden hyvinvoinnnille?
 Pekka Vuori ei usko, että nuorten opiskelijoiden kohdalla muualta tulleiden suuri määrä johtaisi ongelmiin.
 – Sinne muuttaneet ihmiset ovat nuoria ja aktiivisia, ja he ovat lähteneet hakemaan jotain uutta. He varmaan suhtautuvat positiivisesti ympäröivään maailmaan.
 Ylen selvityksen mukaan Kallion ja sen lähialueiden lisäksi maakunnissa syntyneitä on kuutisenkymmentä prosenttia myös Lauttasaaressa ja Ullanlinnassa. Vähiten heitä on Mellunkylän, Vuosaaren ja Jakomäen alueilla, vain alle kolmannes.
 Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.
 Eniten maakunnissa syntyneitä on kantakaupungin alueella, erityisesti Alppiharjussa, Kalliossa, Vallilassa sekä Lauttasaaressa. Vähiten muualta Suomesta muutetaan pohjoisen omakotitaloalueille ja itäiseen Helsinkiin. Teemu Kakko / Yle
 – Tilastojen perusteella näyttää siltä, että länsisuomalaiset Vaasan seudulle asti asettuvat enemmän kantakaupungin ja Länsi-Helsingin alueelle ja itäsuomalaiset enemmän Itä-Helsinkiin.
 – En usko, että se on ilmansuuntakysymys. Pikemminkin kyse on varallisuudesta ja tulotasosta. Itä-Suomessa on tyypillisesti vähän matalampi koulutustaso kuin Länsi-Suomessa, Vuori sanoo.
 Kontulassa lähes puolet syntynyt ulkomailla, Kalliossa vain joka kymmenes
 Moppi ja sanko pomppivat iloisesti espanjalaisen opiskelijan, 25-vuotiaan  Afsane Kazeranin  kädessä. Hän on ostanut siivousvälineet ja menossa luuttuamaan opiskelija-asuntoaan lähellä Kontulan ostaria.
 Läheisestä koulusta kävelee monia kieliä pulppuava koululaisryhmä.
 Joka toinen Kontulassa asuva nuori aikuinen on syntynyt ulkomailla, ja se on enemmän kuin missään muualla Helsingissä. Kantakaupungin alueella vain 10–15 prosenttia ja keskimäärin Helsingissä noin joka viides on ulkomailla syntynyt.
 – Tuntuu hyvin kotoisalta, Kazerani sanoo ja nauraa.
 Afsane Kazerani viihtyy hyvin Kontulassa. Tunnelma on espanjattaren mielestä kotoisan ja kansainvälinen. Kristiina Lehto / Yle
 Ulkomailla syntyneiden nuorten aikuisten osuus on suurin juuri Mellunmäen kaltaisilla alueilla eli alueilla, jotka eivät kiinnosta muualta Suomesta tulleita.
 Kazerani kuvailee Kontulaa eläväiseksi paikaksi. Aiemmat asuinpaikat – Käpylä, Itäkeskus ja Espoon Leppävaara – olivat hänelle liian rauhallisia.
 – Ihmiset eivät olleet kovin seurallisia. He puhuivat vain kun olivat juovuksissa, mutta täällä kuka tahansa tervehtii ja alkaa keskustella, vaikka et ehkä haluaisikaan. Se on vähän kuin Espanjassa. Täällä ihmiset nauttivat elämästään.
 Täysin päinvastaisesti Kontulan ilmapiirin kokee Kosovosta kotoisin oleva nuori äiti  Arjanita . Perhe asui aiemmin Pietarsaaressa. Äiti puhuu vain ruotsia, ei ollenkaan englantia.
 – Täällä ei ole mukava asua. Täällä on rauhatonta ja paljon humalaisia.
 Vauva nauraa vaunuissa ja vaahtosammuttimen kokoinen tyttö kulkee äidin mukana käsipuolessa etnisten ravintoloiden ja kaljakuppiloiden ohi.
 Eniten ulkomailla syntyneitä nuoria aikuisia on alueilla, joissa on sosiaalisia ongelmia, köyhyyttä ja työttömyyttä eli paikkoja, joita uhkaa alueellinen eriytyminen.
 Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.
 Eniten ulkomailla syntyneitä on itäisessä Helsingissä Mellunkylän alueella ja seuraavaksi eniten Vuosaaren, Jakomäen ja Kaarelan peruspiirien alueilla. Vähiten ulkomailla syntyneitä on pohjoisen omakotitaloalueilla ja kantakaupungissa. Teemu Kakko / Yle
 – Kontulan ja Mellunkylän ympäristö on seuraava kohde, johon täytyy tarttua tehokkaasti, sanoo Pekka Vuori kaupunginkansliasta.
 – Myös Itäkeskuksen, Etelä-Vuosaaren, Kallahden ja Meri-Rastilan alueilla ollaan monipuolistamassa asuntotarjontaa ja -ympäristöä.
 Vuori ottaa esimerkiksi läheisen Myllypuron, jonne on rakennettu ammattikorkeakoulu ja omistus- ja asumisoikeusasuntoja perheille.
 – Se oli iso askel siihen suuntaan, joka voi tuottaa positiivisia vaikutuksia Myllypuroon. Alueellisen eriytymisen mittarit on saatu siellä ihan eri asentoon kuin ne aikaisemmin olivat.
 Muita asumismuotoja pitää Vuoren mukaan lisätä alueille, joissa asuntokannasta puolet on ara-vuokra-asumista.
 Myös tavallisille keskituloisille työntekijöille tarvitaan asuntoja,  jotta Helsingistä ei tule pienituloisten keikkatyöläisten ja toisaalta rikkaiden kaupunkia .
 – On myös sanottu, että rikkaiden asuinalueet täytyisi pitää rikkaiden asuinalueina, koska ne olisivat kaupungille edullisia kustannuksiltaan. Mutta asian kääntöpuolena on se, että toiset alueet ovat sitten ihan köyhiä, Vuori sanoo.
 – Ja sitä me emme halua.
 Tässä jutussa voit tutkia, kuinka vanhoiksi eri kaupunginosissa eletään: Mies Jakomäessä kuolee 7 vuotta aikaisemmin kuin mies Ullanlinnassa
 Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.
 Ulkomailla syntyneet eri puolilla Helsinkiä lähtöpaikan mukaan. Teemu Kammonen / Yle
 Millä lisää nuoria ja omistusasujia saataisiin houkutelua idän suuntaan?
 Vuori uskoo, että Itä-Helsinki houkuttelee jo nyt ja jatkossa yhä enemmän väljemmästä ja luonnonläheisemmästä asumisesta kiinnostuneita muuttajia.
 Toisaalta muuttaa voi myös Vantaalle ja Espooseen, joissa on Helsingin kanssa yhteisiä sopimuksia, esimerkiksi liikenteen osalta. Kaikkien ei ole pakko asua Helsingissä.
 Lue myös juttumme syksyltä 2016: Onko pakko muuttaa Stadiin?
 "Minulla ei ole sellaista fiilistä, että olisin ulkomaalainen"
 Itä-Helsinki ei ole ainoastaan Afrikasta ja Lähi-idästä Suomeen tulleiden asuinpaikka, vaan siellä asuu hyvin paljon työssäkäyviä venäläisiä, itäeurooppalaisia sekä Länsi-Euroopasta ja muista OECD-maista tulleita.
 "Putkivaihtoa" malmilaisessa kerrostalossa tekemässä ollut virolainen, 27-vuotias  Siim Kukk  asuu Herttoniemessä vuokralla vaimonsa ja tämän lapsen kanssa. Vuokra on kohtuullinen, Helsingin hinnoiksi.
 – Paikka ja hinta kulkevat käsi kädessä. Siellä on rauhallista, se sopii minulle.
 Hän ei tunne olevansa ulkomaalainen omalla asuinalueellaan.
 – Minulla ei ole sellaista fiilistä, että olen ulkomaalainen. Se on minun oma kotini, en ole ulkomailla.
 Toiveena on muuttaa perheen kanssa omakotitaloon vaikkapa Lahteen tai Turkuun. Viroon Kukk ei enää halua, koska Suomessa asuminen perheen kanssa on turvatumpaa esimerkiksi sairastumisen tai työttömyyden sattuessa.
 – Teen töitä, enkä tarvitse nyt Kelaa, mutta tiedän, että sitten jos tarvitsen rahaa, niin minulle on tulossa apua.
 Virosta kotoisin oleva rakennustyömies Siim Kukk oli tekemässä Malmilla putkiremonttia. Hän asuu Herttoniemessä vuokrakodissa.  Kristiina Lehto / Yle
 Onko Helsingissä liikaa muualla syntyneitä?
 Myös muuttoliikeasiantuntija  Timo Aron  silmään pistävät Ylen hänelle esittelemistä tilastoista juuri ulkomailla syntyneiden suuri osuus ja erityisesti suuret erot alueittain.
 Aro on sitä mieltä, että ainakaan vielä Helsinkiin ei ole tullut eikä ole tulossa liikaa väkeä – ei kotimaasta eikä ulkomailta.
 – Perinteisesti on ajateltu, että kasvava alue tai valtio on hyvä asia, sanoo Aro aluekehittämisen konsulttitoimisto MDI:stä.
 Kielteistä kehitystä ei Helsingissä koko kaupungin tasolla Aron mukaan näy, mutta korttelitasolla ongelmia voi olla, mikä taas voi aiheuttaa "haasteita alueen tasapainoiselle kehitykselle", kuten palveluiden tuottamisen kannalta.
 – Jos ajatellaan päiväkoteja tai koulutus- sekä sosiaali- ja terveyspalveluita, niin on aivan selvää, että niillä alueilla, joissa on paljon enemmän esimerkiksi ulkomaalaistaustaista väestöä, palveluiden järjestämiseen tarvitaan paljon enemmän resursseja.
 2020-luvulla Helsingissä tapahtuu valtava muutos.  Pekka Vuori
 Helsinkiin suuntautuvien muuttovirtojen seuraava trendi onkin maahanmuutto, kun kotimaiset muuttovirrat alkavat pikkuhiljaa ehtyä nuorten ikäluokkien vähentyessä.
 – Meidän väestömme ikärakenne ja huoltosuhteet ovat pitkälle sen varassa, että meillä on maahamuuttoa. Haasteet kasvavat koko ajan suuremmiksi alhaisen syntyvyyden takia jo seuraavalla vuosikymmenellä, Aro muistuttaa.
 Hänen mukaansa ulkomaalaisväestön jakautuminen tasaisemmin Helsingin eri alueille olisi olennainen kysymys.  Nykyisten 100 000:n vierasta kieltä puhuvien määrän odotetaan nousevaan 150 000:een jo 2030-luvulla.
 Vaikka tämänhetkiset muuttajat ovat nuoria ja Helsingille edullisia, ei kaupungin tulevaisuus näytä väestörakenteeltaan ruusuiselta.
 – 2020-luvulla Helsingissä tapahtuu valtava muutos. Vaikka pääkaupungissa on jatkossakin vähemmän eläkeläisiä kuin muualla Suomessa, niin 75 vuotta täyttäneiden kasvu tulee olemaan todella kova, Pekka Vuori varoittaa.
 Minne uudet muuttajat mahtuvat?
 Helsingissä asuu tällä hetkellä noin 650 000 kaduntallajaa. Viiden vuoden päästä helsinkiläisiä arvioidaan olevan yli 700 000 ja vuonna 2050 jo 860 000. Se on 200 000 ihmistä enemmän kuin nyt.
 Väestöennusteen mukaan  kaupunki kasvaa nopeimmin uusilla alueilla, kuten Jätkäsaaressa, Kalasatamassa, Sompasaaressa, Kruunuvuorenrannassa ja muualla Laajasalossa. Muuttavatko noille alueille jatkossa jutun alussa tapaamamme Olivia Heinen kaltaiset sairaanhoitajat tai opiskelijat?
 Ainakin tähän asti uusille alueille, kantakaupungin kylkeen, muuttaneista 70 prosenttia on ollut helsinkiläisiä: Kalasatamaan muutetaan Kalliosta, Jätkäsaareen Kampista ja lähialueilta.
 Mitä jos Helsinki ottaisi vielä yhden uuden saaren asuinkäyttöön?
 Pekka Vuori arvioi syyksi sen, että uusissa kaupunginosissa asunnot ovat liian kalliita ensi kertaa kaupunkiin muuttaville ja ara-asuntoihin muuttaa puolestaan pääasiassa helsinkiläisiä.
 Toisaalta: uusilla alueilla on myös opiskelija-asuntoja ja Jätkäsaaressa myös sairaanhoitajille rakennettuja työsuhdeasuntoja.
 Mitä jos Helsinki ottaisi vielä yhden uuden saaren asuinkäyttöön ja rakentaisi sen täyteen yksiöitä tulevaisuuden sairaanhoitajille ja opiskelijoille?
 Vuori ei usko, että se onnistuisi.
 – Olisihan se aika mielenkiintoinen kokeilu, mutta en tiedä, viihtyisivätkö opiskelijat ja muut nuoret aikuiset sellaisessa keinotekoisessa paikassa, jossa ei olisi paljonkaan viehätystekijöitä tai vetovoimaa.
 Lue myös:
 Raja menee kohta rikki: Helsingissä asuu pian jopa 100 000 vieraskielistä – Videolla italialainen Lorenzo kertoo, miten suomi otetaan haltuun  (26.6.2018)
 Nämä ovat yleiset syyt muuttaa pois lähiöstä Helsingissä: Humalaisten metelöinti ja monikulttuurisuuden tuomat jännitteet  (8.2.2018)
 Espoo ryhtyy maan ensimmäiseksi kolmikieliseksi kaupungiksi – Uusista tulijoista 70 prosenttia on vieraskielisiä  (18.9.2017)

Kallioon maalta muuttanut Olivia Heine: "Aluksi ihmispaljous ahdisti" – Katso paljonko savolaisia, hämäläisiä tai pohjalaisia Helsingin eri puolilla asuu


Summary: Hyökkääjän haltuun päätyi opiskelijoiden ja henkilökunnan yhteys- ja pankkitietoja.

Australian kansallinen yliopisto on joutunut laajan tietomurron kohteeksi. Pääkaupunki Canberrassa sijaitseva huippuyliopisto tiedotti tiistaina, että tuntematon hyökkääjä on päässyt käsiksi oppilaitoksen tietoihin viimeisen 19 vuoden ajalta.
 Hakkereiden haltuun on päätynyt opiskelijoiden ja henkilökunnan nimi- ja yhteystietoja, pankki- ja verotietoja sekä passinumeroita. Myös opintorekisteritiedot hakkeroitiin.
 – Loppuvuodesta 2018 kehittynyt toimija pääsi järjestelmäämme laittomasti. Huomasimme tietomurron kaksi viikkoa sitten, yliopiston vararehtori  Brian Schmidt  kommentoi opiskelijoille lähettämässään viestissä.
 Australian kansallinen yliopisto on yksi maan arvostetuimmista tutkimus- ja oppilaitoksista. Sillä on myös läheiset suhteet maan hallintoon ja turvallisuuspalveluihin. Muun muassa monet Australian entisistä pääministereistä ovat opettaneet ja opiskelleet kansallisessa yliopistossa.
 Australialaisiin instituutioihin ja maan hallintoon kohdistuvat tietomurrot ovat viime vuosina yleistyneet. Alkuvuodesta maan parlamentti raportoi, että sen tietokoneverkko ja joidenkin puolueiden tietoliikenne olivat joutuneet hakkeroiduiksi.
 Tästä tietomurrosta syytettiin "kehittynyttä valtiollista toimijaa". Asiantuntijat epäilivät tuolloin Kiinaa.
 Lue lisää:
 Canberra Times: ANU data breach exposes staff, students in sophisticated attack
 Australian pääministeri: "Pitkälle kehittynyt valtiollinen toimija" on hakkeroinut parlamenttia ja puolueita

Australialainen huippuyliopisto joutui hakkeroinnin kohteeksi – korkeakoululla tiiviit yhteydet maan turvallisuuspalveluihin


Summary: Sosiaaliturvasta tulee tehdä vastikkeellista. Tämä koskisi erityisesti niitä ihmisiä, jotka ovat tulleet Suomeen humanitaarisen maahanmuuton seurauksena, kirjoittaa Rajkumar Sabanadesan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Sanotaan heti tähän alkuun: olen hyvinvointivaltion suurin fani. Mielestäni pohjoismainen yhteiskuntamalli on yksi ihmiskunnan hienoimpia saavutuksia. Kolumnistikollega  Ina Mikkola   kirjoitti hyvinvointiyhteiskunnalle  suorastaan ylistyslaulun, johon suurelta osin yhdyn.
 Kantasuomalainen imee hyvinvointiyhteiskunnan mallin jo äidinmaidossa. Hyvinvointivaltio on läsnä suomalaisen jokaisessa hetkessä aina synnytyksestä hautaan.
 Suomalainen tuskin tulee ajatelleeksi , miten harvinainen tämä järjestelmä on maailmanlaajuisesti. Ajatus siitä, että valtio kustantaisi heidän toimeentulonsa, saati maksaisi heille opiskelusta tai omien lasten hoitamisesta kotona, on suurimmalle osalle maailman väestöstä täysin käsittämätöntä.
 Esimerkiksi synnyinmaassani Sri Lankassa asuva ihminen ei pystyisi kuvittelemaan, että tämä ihmemaa tarjoaa kaiken lisäksi näitä samoja etuja muillekin kuin omille kansalaisilleen.
 Malli ei kuitenkaan ole täydellinen . Sen  suurin valuvika  ovat niin kutsutut kannustinloukut. Kun erilaiset sosiaalituet ja tulonsiirrot saavuttavat tarpeeksi korkean tason, syntyy tilanteita, joissa henkilön ei yksinkertaisesti kannata ottaa vastaan työtä. Kannustinloukut ovat erityisen suuri ongelma matalapalkka-aloilla ja siksi ne vaikuttavat erityisen haitallisesti humanitaarisen maahanmuuton kautta Suomeen tulleisiin ihmisiin, joista osa on jopa lukutaidottomia.
 Jos ihminen on kasvanut maassa, jossa miehen velvollisuus on elättää itsensä ja perheensä, voi tukien varassa eläminen Suomessa tuntua sisällöllisesti merkityksettömältä
 Suomessa on käytössä ns. asumisperustainen sosiaaliturva. Se tarkoittaa, että kaikki Suomessa laillisesti oleskelevat ovat oikeutettuja samoihin tukiin kuin Suomen kansalaiset. Periaate on kaunis, ja vasta-argumentit kuulostavat helposti syrjinnältä ja pahimmillaan jopa rasismilta. Tukien varassa eläminen on kuitenkin tukien saajalle itselleen usein suuri henkilökohtainen kriisi. Hän passivoituu.
 Ihminen haluaa tuntea olevansa hyödyllinen osa yhteiskuntaa, mutta pian hän oppii, että hänen roolinsa on olla objekti, ei oman elämänsä aktiivinen subjekti. Erityisesti jos ihminen on kasvanut maassa, jossa miehen velvollisuus on elättää itsensä ja perheensä, voi tukien varassa eläminen Suomessa tuntua sisällöllisesti merkityksettömältä taloudellisesta turvasta huolimatta.
 Ylellä esitetyssä  tuoreessa kohudokumentissa  irakilainen turvapaikanhakija jakaa mainoksia tehdäkseen jotakin hyödyllistä. Samalla hän ihmettelee ääneen sitä, että hän saisi saman määrän rahaa vain makaamalla sohvalla. Minäkin ihmettelen.
 Sosiaaliturvasta pitäisikin tehdä vastikkeellista  – erityisesti niille ihmisille, jotka ovat tulleet maahan humanitaarisen maahanmuuton seurauksena. Vastikkeeksi tuille ihmisen pitäisi tehdä jotakin hyödyllistä, esimerkiksi opiskella tai tehdä jonkinlaista yleishyödyllistä työtä. Vähintään kielen oppiminen tulee olla edellytys tukien saamiselle.
 Suomi on alusta asti kotouttanut somaleja suoraan sosiaaliturvaan. Tästä ei pidä syyttää somaleja, vaan suomalaisten on katsottava peiliin.
 Se, että suomalainen avokätinen sosiaalituki tarjotaan täysin vastikkeetta myös sellaisille ihmisille, joilla ei ole minkäänlaista käsitystä hyvinvointiyhteiskunnan periaatteista ja tukien ideasta, on valtava virhe. Tulokset puhuvat puolestaan. Esimerkiksi Suomen somalien  työllisyysluvut laahaavat  valovuosien päässä kantaväestöstä.
 Kyse ei tietenkään ole siitä, että somalit olisivat jotenkin laiskoja tai typeriä. Yhdysvaltojen  Minnesotassa somalit perustavat  menestyviä yrityksiä ja työttömyys on harvinaista. Syy on siis järjestelmässä: Suomi on alusta asti kotouttanut somaleja suoraan sosiaaliturvaan. Tästä ei pidä syyttää somaleja, vaan suomalaisten on katsottava peiliin. Virheitä on tehty.
 Parasta, mitä Suomi voi alkuvaiheessa  uusille asukkailleen tarjota, on keppiä porkkanan sijaan. Työelämän pitää toki myös joustaa huomattavasti nykyistä enemmän. Jos ihminen ei osaa vielä suomea eikä ole koulutettu, ei ole realistista olettaa, että hänelle kukaan haluaisi maksaa työehtosopimusten mukaista palkkaa. Joustamattomat työmarkkinat ja pelko halpatyövoiman tulosta estävät nykyisellään kaikki järkiratkaisut.
 Pahimmillaan nykytilanne ruokkii suoranaista rasismia. Kun lehdet ovat täynnä uutisia tukien varassa elävistä maahanmuuttajista, ei työnantajallekaan heti ensimmäisenä tule mieleen että ”tässäpä varmasti ahkera ja työteliäs ihminen”, vaan hän sivuuttaa ulkomaalaistaustaisen hakijan jo ennakkoluulojensa perusteella. Näin jää työpaikka saamatta niiltäkin, jotka yrittävät kaikkensa, opiskelevat kielen ja kieltäytyvät heittäytymästä tukien varaan.
 Tätäkö me haluamme?
 Rajkumar Sabanadesan
 Kirjoittaja on tamperelainen yrittäjä, muutosjohtamisen konsultti ja entinen turvapaikanhakija.
 Kolumnista voi keskustella 04.06. klo 16.00 asti.

Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Suomi kotouttaa sossuun, vaikka vaihtoehtoja olisi