Summary: Öljymaa Norja rakentaa lisää tuulivoimaa ympäristöjärjestöjen vastuksesta huolimatta.

ROAN / OSLO  Poromies  Terje Haugen  kiipeää ketterästi lähes pystysuoraa tunturin rinnettä. Ollaan Keski-Norjassa Roanin kunnassa, Etelä-Tröndelagin läänissä. Lähes 20 metriä sekunnissa puhaltavaan tuuleen voi nojata.
 Atlannin rannikon tunturiylängöillä on erinomaiset olosuhteet tuulivoimalle. Tuulivoimapuistojen rakentaminen alkoi Roanissa vuonna 2016.
 – Täällä ei ollut aikaisemmin teitä, ei tuulivoimalaitoksia. Alue oli erinomainen talvilaidun poroille, täysin koskematon, Haugen sanoo ja viittaa kädellään kohti poromiehen maamerkkiä, tunturin lakea.
 Valkoinen roottorin lapa pyörii kuin jättiläisen käsi Terje Haugenin taustalla. Liki 90-metristen tuulivoimalatornien rivistöt jatkuvat silmänkantamattomiin. Fosenin niemimaalle on nousemassa neljä tuulipuistoa ja muutama hieman alemmas Trondheimin länsipuolelle. Kaikkiaan niissä pyörii 278 tuulivoimalaa. Roanin maastossa niitä on 71.
 Fosenista tulee valmistuessaan Euroopan suurin sisämaahan rakennettu, 1057 megawatin tuulivoimala-alue. Fosen Vindin pääomistaja on valtio-omisteinen Statskraft, mutta 1,1 miljardin investoinnissa ovat mukana myös Nordic Wind Power ja TrönderEnergi.
 Yle Uutisgrafiikka
 Fosenin tuulivoimaloiden pitäisi tuottaa sähköä noin 180 000 kotitaloudelle. Haugen sanoo, että kyse on vientienergiasta. Norja saa jo nyt tuotettua 99 prosenttia sähköntarpeestaan uusiutuvalla energialla, vesivoimalla.
 Norjan vesi- ja energiavirasto julkisti maanantaina suunnitelman 13:sta uudesta tuulivoimalle soveltuvasta alueesta. Virastossa tuulivoimaloiden lupahakemuksia on odottamassa kymmeniä.
 Valtion energiayhtiö Statskraft puolestaan ilmoitti yllättäen viime viikolla, että se ei aio rakentaa Norjan sisämaahan uusia tuulivoimaloita. Nykyiset voimalahankkeet viedään loppuun. Sen sijaan yhtiö on valmis rakentamaan tuulivoimaa muihin maihin. Selitystä yllättävälle ilmoitukselle ei tarjottu.
 Valtionyhtiön ratkaisu ei kuitenkaan pysäytä muiden energiayhtiöiden tuulivoimahankkeita sisämaassa.
 Pitkin Norjan rannikkoa rakennettavat tuulivoimapuistot tuhoavat koskematonta tunturimaisemaa, uhkaavat linnustoa ja saamelaisten elinkeinoa, poronhoitoa. Riikka Uosukainen / Yle
 Luontohaitat lisänneet vastustusta
 Terje Haugenille ja muille Norjan saamelaisille poromiehille vihreä energia merkitsee ongelmia. Tunturien kyljissä kiemurtelee nyt lähes 70 kilometriä ajotietä. Poromiesten kulkuvälineellä, moottorikelkalla, kivistä ja epätasaista tienvartta on mahdoton ylittää. Tieverkosto on vaatinut räjäytyksiä. Suoalueita on kaivettu. Haugenin mielestä on surullista, ettei heitä, Norjan alkuperäiskansaa, kuulla asiassa.
 – Poronhoito Keski-Norjan Tröndelagista pohjoisen Finnmarkeniin kärsii tuulivoimasta eniten, hän sanoo.
 Ympäristöjärjestöt ovat kirjelmöineet tuulivoiman rakentamista vastaan saamelaisten rinnalla. Tuulivoima jakaa kuntalaisten näkemyksiä. Monet maanomistajat ja viljelijät ovat tyytyväisiä tuulivoiman tuomiin tuloihin ja työpaikkoihin.
 Luonnonsuojeluliiton paikallinen neuvonantaja  Hallgeir Opdal  uskoo, että myös tuulivoimahankkeita aiemmin tukeneissa puolueissa ja kunnissa mielipiteet alkavat kääntyä.
 – Ei ole oikein tiedetty, mistä on kysymys, Opdal pohtii.
 – On ajateltu, että kyse on puhtaasta energiasta. Kun nyt nähdään, mitä täällä todellisuudessa tehdään, yhä useampi alkaa olla sitä vastaan.
 Hallgeir Opdal sanoo, että luonnon monimuotoisuus kärsii tuulivoiman rakentamisesta. Riikka Uosukainen / Yle
 Ei maalle vaan merelle
 Norja elää öljystä, kaasusta ja kalateollisuudesta. Ydinvoimaa ei ole rakennettu. Öljy mustaa norjalaisen ilmastojalanjäljen, vaikka kotimainen sähköntuotanto on vesivoiman ansiosta vihreää. Maa pyrkii hiilineutraaliksi vuoteen 2050 mennessä, mutta se ei ole helppoa, kun suuri osa vientituloista saadaan öljystä ja kaasusta.
 Hallgeir Opdalin mielestä tuulivoiman lisärakentaminen on huono ratkaisu Norjalle. Hänen mukaansa vihreän energian lisääminen onnistuisi halvemmilla tavoilla, ilman luontovahinkoja.
 – Meidän pitäisi satsata energiantuotannon tehostamiseen ja päivittää jo olemassaolevaa vesivoimaa. Sen lisäksi pitäisi tutkia sekä merituulivoimaa että aaltovoimaa, Opdal esittää.
 Pariisin ilmastosopimus ja öljyn hinnan lasku ovat kiihdyttäneet norjalaista ilmastokeskustelua ja vaatimuksia uusiutuvasta energiasta.
 "Me elämme vähän kuplassa"
 Maaliskuisena perjantaina Oslon keskustassa tuhannet koululaiset vaeltavat ilmastokyltteineen kohti parlamenttitalon Stortingetin edustaa. “Meillä ei ole planeetta B:tä” ja “Pysäyttäkää öljynporaus” -iskulauseet kaikuvat rytmikkäästi kymmenen tuhannen nuoren huutamana.
 Nordean energia-analyytikko  Thina Saltvedt  seuraa hymyillen koululakko-mielenosoitusta Eidsvolls plassilla.
 – Me elämme Norjassa vähän kuplassa. Olemme tottuneet saamaan tuloja öljyteollisuudesta, joten meille on hieman vaikeaa nähdä, että tulevaisuus on vihreä. Nyt pitää lisätä vauhtia, Saltvedt sanoo.
 Yli 10 000 nuorta osoitti mieltään Norjan ilmastopolitiikkaa vastaan 22. maaliskuuta Oslossa. Riikka Uosukainen / Yle
 Thina Saltvedtin kasvot tunnetaan Norjassa. Hän on aiemmin kommentoinut tv-uutisissa useasti öljyn hintakehitystä. Saltvedt kuitenkin huomasi pitävänsä ilmastonmuutoksen vaikutuksia talouteen ja yhteiskuntaan pelottavina. Kaksi vuotta sitten hän päätti jättää öljyn ja keskittyä uuteen kasvualaan, vihreään energiaan. Käännös sopi työnantajalle.
 – Toisin kuin Suomessa, me tuotamme lähes sataprosenttisesti vihreää sähköä. Ilmastopäästöjen vähentämiseksi meidän pitää lisätä vihreää energiaa ja viedä se Euroopan markkinoille, Saltvedt pohtii.
 Tuulivoimasta koituvia ristiriitoja voitaisiin hänen mielestään välttää esimerkiksi rakentamalla merituulivoimaloita.
 – Merellä kelluvissa tuulivoimaloissa on Norjalle suuria mahdollisuuksia tulevaisuudessa.
 Energiaa kulkee jo nyt merikaapelia pitkin Norjasta Manner-Eurooppaan. Tuulen, auringon ja vesivoiman vaihtokaapeleita on rakennettu ja rakennetaan Norjasta Saksaan ja Hollantiin. Vastaava on valmisteilla Britanniaan.
 Nordean energia-analyytikon Thina Saltvedtin mielestä Norjan kannattaa viedä vihreää energiaa. Riikka Uosukainen / Yle
 Hyvän ja pahan asialla
 Norjan valtion jättimäinen, lähes tuhannen miljardin euron öljyrahasto kuvastaa maan kaksijakoista energiapolitiikkaa. Rahasto aikoo irrottautua sijoituksistaan öljyä ja kaasua tuottaviin yhtiöihin. Samaan aikaan Norja suunnittelee kaasun ja öljyn porauksen laajentamista arktisella alueella. Ollaan ilmaston kannalta hyvän ja pahan asialla yhtaikaa.
 – Öljyrahaston uuden linjauksen taustalla on epävarmuus öljyn hinnasta. Muutokseen liittyy myös alan teknologinen muutos, Saltvedt selittää.
 Norja on muun muassa sähköautojen ja sähkölentokoneiden edelläkävijä. Sähkön tarve kasvaa. Norjan, kuten muidenkin Pohjoismaiden, on valittava lähivuosina, millä sähköä tuotetaan omassa maassa ja miten ehkä yhdessä.
 Pohjoismaiden neuvostolle pari vuotta sitten energiaraportin laatinut  Jorma Ollila  moitti Pohjoismaita siitä, että kukin rakentaa uusiutuvaa energiaa toisistaan tietämättä eikä yhteistyöhön ole panostettu riittävästi. Uusiutuvan energian, kuten tuulivoiman, tuet ovat vääristäneet sähkömarkkinoita. Kullakin maalla on omat tukirakenteensa. Asiantuntijat tosin arvelevat tukien poistuvan tulevina vuosina.
 Norjassa on ollut viime vuosina tuulivoimabuumi, niin kuin Suomessakin, ehkä osin juuri tukien ansiosta.
 Suomi ja Norja ovat silti lilliputteja Tanskaan verrattuna. Tanskassa tuulivoiman osuus energiantuotannosta on noin puolet, Ruotsissakin kymmenesosa ja Suomessa ja Norjassa vain muutamia prosentteja.
 Norjan energiaministeriössä tiedetään hyvin, että tuulivoiman lisärakentaminen herättää vastustusta ja on luonnolle aiheutuvien haittojen, poronhoidon ja turismin kannalta ristiriitaista. Energiaministeriön valtiosihteeri  Rikard Gaarder-Knutsen  vakuuttaa, että tuulivoiman lisärakentamisessa pyritään välttämään konfliktit. Norjan kahden energian politiikassa hän ei näe ristiriitaa.
 – Se ei ole ristiriitaista niin kauan kuin energian kysyntä kasvaa edelleen. Monet Euroopan maat ovat edelleen riippuvaisia hiilivoimasta. Tämä vie oikeaan suuntaan kohti vuosien 2030 ja 2050 kunnianhimoisia ilmastotavoitteita.
 Valtiosihteeri Rikard Gaarder-Knutsen vakuuttaa, että hallitus kuuntelee myös ympäristöjärjestöjä ja poromiehiä. Riikka Uosukainen / Yle
 Gaarder-Knutsenin mukaan poromiehille on tarjottu korvaavia alueita tuulipuistojen valtaamille laidunmaille.
 Tuuli kääntymässä?
 Roanin tunturiylängöllä tuntuu tiukasta tuulesta huolimatta keväiseltä. Sulavat vedet solisevat rinteeltä voimayhtiön rakentamille teille. Tuntureilla on voimassa jokamiehen oikeus, mutta autoilu tuulipuistossa ei onnistu ilman lupaa.
 Tuulivoimalalta toiselle johtavat tiet on ainakin rakennusajan suljettu puomeilla. Alkuperäiskansaan kuuluva poromies Terje Haugen on meidän lupamme alueelle – hänen seurassaan saamme kiertää puistoa.
 Terje Haugenin suku on jo usean sukupolven ajan paimentanut porojaan Roanin tunturialueella. Hän ei vastaa kysymykseen porojen lukumäärästä. Se on perinteisesti poronomistajan yksityisasia, josta ei puhella.
 – Kyllä ne tiedot löytyvät, Haugen kuittaa.
 Haugen käy parhaillaan oikeutta korvaavista poronhoitoalueista, mutta hän pitää oikeusjuttuun ajautumista huonona asiana.
 – Minun suuri toiveeni on ollut sopia tämä.
 Ympäristöjärjestöjen ja muiden poronhoitajien iloksi energiapolitiikan tuuli on ehkä leudontumassa. Norjan hallitus rakentaa harkitummin tuulivoimaa sisämaahan kuin tuulivoiman huumassa suunniteltiin.

Keski-Norjaan on nousemassa Euroopan suurin sisämaahan rakennettu tuulivoimala-alue – Poromies Terjelle se tarkoittaa laidunmaiden menetystä


Summary: Kappaleen kertosäkeessä muistellaan gorillavainaata viinanjuonnin ja "vahvan tavaran" polttelun merkeissä.

Sähköautoja valmistavan Teslan toimitusjohtaja ja avaruusyhtiö SpaceX:n perustaja  Elon Musk  osaa kohahduttamisen jalon taidon.
 Tuoreimpana tempauksenaan Musk latasi lauantaina SoundCloud-musiikkipalveluun kuvitteellisen levy-yhtiönsä Emo G Recordsin nimissä rap-kappaleen  RIP Harambe .
 Mielikuvitusrikkaista hankkeistaan tunnettu Musk yhdistelee pariminuuttisessa biisissä vuosia vanhaa nettimeemiä ja autotunella muokattua lauluääntä.
 Tämän jutun kirjoitushetkellä maanantaina kappaletta oli kuunneltu yli 800 000 kertaa. Se ei ole toistaiseksi tiedossa, räppääkö Musk itse kappaleella.
 Amerikkalaisessa Cincinnati Zoo -eläintarhassa eläneen gorilla  Haramben  tapaus sai runsaasti kansainvälistä julkisuutta toukokuussa 2016.
 Eläintarhan työntekijä ampui 17-vuotiaan Haramben, kun gorilla raahasi sen häkkiin päätynyttä pikkupoikaa.
 Monet nettikommentaattorit vaativat lapsen  vanhempia vastuuseen  gorillan kuolemasta. Harambesta tuli pian tapauksen jälkeen  nettimeemien aihe .
 Oliko kyseessä ennenaikainen aprillipila?
 Elon Musk jatkoi aiheen parissa muutamalla lisätviitillä. Hän kirjoitti olevansa pettynyt siihen, että hänen levy-yhtiönsä epäonnistui.
 – Tämä saattaa olla hienoin työni, Musk kirjoitti.
 Emo G on viittaus sorsa-emojiin liittyvään vitsiin, jonka Musk postasi Twitteriin aiemmin viikonloppuna, kuvailee populaarikulttuurin erikoistunut  aikakauslehti Rolling Stone .
 RIP Harambe -kappaleen kertosäkeessä muokattu lauluääni räppää vapaasti suomennettuna, että "lepää rauhassa Harambe, hörpimme alkoholia matkalla taivaaseen, lepää rauhassa Harambe, poltamme vahvaa tavaraa gorillaeläintarhassa ja ajattelemme sinua".
 Sanoitus näyttää sopivan Muskin päihdelinjaan. Mies aiheutti viime syyskuussa kohua, kun hän  poltteli kannabista  ja joi viskiä kalifornialaisen koomikon  Joe Roganin  haastattelussa.
 Vaikka Musk julkaisi kappaleen jo lauantaina, niin Twitterin käyttäjät ovat epäilleet, että kyseessä oli jonkinlainen varhainen aprillipila.
 Elon Musk imi kannabissätkää Joe Roganin haastattelussa. Youtube
 Ovatko Elon Muskin tempaukset mielestäsi sopivia yritysjohtajalle? Uskotko, että Musk räppää itse RIP Harambe -kappaleella? Aiheesta voi keskustella kello 16:een saakka.
 Lue myös:
 Teslan toimitusjohtaja Elon Musk poltti pilveä ja joi viskiä haastattelussa

Elon Musk jälleen vauhdissa: Teslan toimitusjohtaja julkaisi rap-biisin "RIP Harambe" kuolleen meemigorillan kunniaksi


Summary: Yksi terrorijärjestö Isisiin liittyneistä on omistanut yrityksen oululaisen imaamin kanssa, käy ilmi MOT:n selvityksestä.

Isis-taistelijoiksi lähteneillä on ollut Suomessa yritystoimintaa pizzerioista kuljetusyrityksiin. Ylen MOT selvitti Isisiin lähteneiden taustoja ja terrorismin rahoitusta Suomessa.
 MOT:n toimittajat tutkivat terrorismin rahoitusta yhteistyössä eurooppalaisten yleisradioyhtiöiden kanssa. Muissa Euroopan maissa käytetyt keinot toistuivat Suomessa. Yritystoiminnan lisäksi terrorismia on rahoitettu Suomessa petoksilla ja lahjoituksilla. Lue koko  MOT:n selvitys  terrorismin rahoituksesta Suomessa.
 MOT:n selvityksessä paljastui, että yksi terrorijärjestö Isisiin liittyneistä on omistanut yrityksen oululaisen imaamin kanssa. Kyse on Suomesta Syyriaan lähteneestä bangladeshilaisesta  Taz Rahmanista . Isistä vuotaneen asiakirjan mukaan Rahman liittyi järjestöön kesällä 2014.
 Rahmanilla oli kaksi yritystä ennen lähtöään Syyriaan. Toinen niistä on Helsingissä toimiva pizzeria. Rahmanin entinen yhtiökumppani ei halunnut antaa haastattelua ja korosti, ettei halua olla asian kanssa missään tekemisissä.
 Toinen yrityksistä on rekisteröity Oulun moskeijan osoitteeseen. Sen toimialaksi on merkitty ruokakioski. Yhtiökumppani on Oulun moskeijan imaami  Abdul Mannan .
 Mannan on toiminut myös islamin opettajana ja SDP:n varavaltuutettuna Oulun kaupunginvaltuustossa.
 Kielsi tuntevansa ketään radikalisoitunutta
 MOT kävi tapaamassa Mannania Oulussa. Haastattelun aiheena oli radikalisoituminen. Haastattelussa imaami kertoi useita kertoja, ettei hän tunne henkilökohtaisesti ketään radikalisoitunutta.
 Lopulta MOT:n toimittajan kysyessä hänen yhtiökumppanistaan imaami myönsi, että kyse hänen on tyttärensä aviomiehestä. Pariskunta lähti Syyriaan 2014. Heillä on lapsia.
 Imaami kieltää MOT:lle tienneensä etukäteen tyttärensä suunnittelevan lähtöä Syyriaan.
 Mannan ei tiedä, onko hänen tyttärensä yhä Syyriassa. Hän ei ole kuullut tyttärestään kahteen vuoteen.
 Toukokuussa 2017 Isis uutisoi vävyn kuolemasta ja julkaisi tämän kuvan. Isisin mukaan mies toimi järjestön fysioterapeuttina.
 Imaami sanoo MOT:n haastattelussa, ettei hän ole vastuussa sukulaistensa radikalisoitumisesta.
 – Jos joku päättää jotain omin päin, meiltä kysymättä, vastuu on yksin hänen, Mannan kertoo englanniksi haastattelussa.
 Katso  MOT: Starttirahaa pyhään sotaan  TV1:ltä kello 20 tai Yle Areenasta.
 Talousrikoksia, hyväuskoisten lahjoituksia, pikavippejä – näin terrorismia rahoitetaan Suomessa

MOT paljastaa: Oulun imaamin vävy kuoli Isisin riveissä – “Vastuu on yksin hänen”


Summary: Aikaisemmin lähimaksamisen yläraja on ollut 25 euroa.

Mahdollisuus lähimaksuun nousee tässä kuussa 50 euroon 25 eurosta. Tiettyä päivämäärää ei ole, vaan pankit ja korttiyhtiöt etenevät omien aikataulujensa mukaisesti, kun ne nostavat lähimaksun ylärajaa. Finanssialan mukaan ylärajan nostoon päädyttiin korttien käyttäjiltä ja kauppiailta tulleiden toiveiden mukaisesti.
 Lähimaksun suosio on kasvanut viime vuosien aikana. Suurimmassa osassa pankkikorteista on lähimaksuominaisuus. Lähimaksu otettiin käyttöön vuonna 2013.
 Lähimaksurajasta ovat päättäneet yhdessä korttiyhtiöt ja pankit. Alan toimijat aloittivat keskustelun ylärajan nostosta viime vuonna.

Lähimaksu 50 euroon saakka mahdolliseksi –  korttiyhtiöillä omat aikataulunsa


Summary: Isojokelaisen Eero Kortesniemen maitotilalla on 33 lypsävää. Tällä määrällä tuore isäntä sanoo pärjäävänsä kohtalaisesti, mutta laajenemissuunnitelmat ovat jo paperilla.

Maatalousyrittäjä  Eero Kortesniemen  kylmäpihatossa Isojoen ja Kristiinankaupungin rajalla Etelä-Pohjanmaalla on rauhallista. Lehmät lepäilevät pääasiassa makuuparsissaan. Näin hiljaista on kuulemma yleensä aina kun lehmät ovat tyytyväisiä.
 Kortesniemi astui tilan isännän saappaisiin reilu puoli vuotta sitten. Sitä ennen tilaa hoiti hänen isänsä  Juha Kortesniemi  30 vuoden ajan.
 Vuonna 1988 lehmiä oli aluksi kahdeksan kappaletta, ja määrä kasvoi hiljalleen. Tänä päivänä tilalla on 33 lypsävää ja lähes saman verran nuorkarjaa. Maitotilaksi Kortesniemen tila on kuitenkin keskivertoa pienempi.
 Nurmea Kortesniemellä on noin 55 hehtaarilla. Vilja tulee lähitiloilta.
 Pienet ja keskikokoiset tilat huomioitava myös
 Pienten ja keskikokoisten maatilojen osuus koko Suomen maataloustuotannosta on  suurempi kuin on ajateltu . Suurimpien yritysten osuus tuotannosta on tänä päivänä vähän yli puolet.
 Villeimmissä heitoissa on sanottu tuon luvun olevan 80 prosenttia.  Arto Latukka
 – Jokainen hehtaari ja jokainen eläin tuottaa tietyn määrän ja siitä saadaan koko Suomen tuotanto. Suurimmat 20 prosenttia tiloista tuottavat noin 55 prosenttia tuotannosta, kun villeimmissä heitoissa on sanottu tuon luvun olevan 80 prosenttia, kertoo Luken erikoistutkija  Arto Latukka .
 Hän epäilee, että edellä mainittu väärä 20/80 -suhdeluku voi johtua esimerkiksi tukien jakaantumisesta tai siitä, että isoimpia yrityksiä ei ole otettu huomioon laskelmissa tuotantosuunnittain.
 Lypsävien lisäksi tilalla on kasvamassa nuorkarjaa. Pasi Takkunen/Yle
 Latukka lisää myös, että esimerkiksi pienimmät 50 prosenttia Suomen maitotiloista tuottavat lähes neljänneksen Suomen maitotilojen kokonaistuotannosta.
 Latukan mielestä pienet ja keskikokoiset yritykset tulisikin huomioida paremmin esimerkiksi tutkimuksissa ja ruokaturvan tarkastelussa.
 – Pienilläkin tiloilla on merkittävää tuotantoa vielä. Se voi olla suurelle yleisölle yllätys.
 "Ei se lehmän määrää katso"
 Eero Kortesniemeä Luken tilasto ei yllätä. Hänen mielestään asiaa ei kuitenkaan oteta huomioon tarpeeksi.
 – Aika lailla halutaan vaan, että olisi mahdollisimman tehokkaita ja isoja tiloja. Pienikin tila voi olla ja onkin usein tehokas, ei se lehmän määrää katso, Kortesniemi sanoo.
 Navetan laajennustyöt alkavat kesällä. Mirva Ekman/Yle
 Pienen tilan hoitamisessa on hänen mielestään etunsa.
 Pieni tila voi myös pärjätä paremmin kuin isompi tila.  Eero Kortesniemi
 – Tässä saa olla lehmien kanssa tekemisissä, se on se isoin asia. Noitten kanssa ei tule ikinä tylsää ja jokainen työpäivä on erilainen. Pieni tila voi myös pärjätä paremmin kuin isompi tila, hän pohtii.
 Tällä hetkellä Kortesniemi sanoo pärjäävänsä melko hyvin, mutta paremminkin voisi mennä. Nyt hän saa hoidettua työt yksin, vaikka vanhemmat ovatkin välillä apuna.
 Entinen isäntä Juha Kortesniemi huomauttaa väliin, että lehmien vähemmällä määrällä pärjäsi aikaisemmin hyvin taloudellisesti. Nyt tilanne on toinen.
 Maatalouden murros on pysyvää
 Myös Kortesniemen tilalla on investointipaineita. Kesällä alkavat navetan laajennustyöt. Tarkoituksena on peruskorjata rakennusta ja rakentaa lisää tilaa noin 12 lypsävälle.
 – Siihen menee yli 100 000 euroa. Enemmän jää käteen, kun on enemmän lehmiä. 46 lehmällä tämä tuottaa huomattavasti paremmin kuin 33 lehmällä, joten raha on se tärkein syy.
 Eero Kortesniemi uskoo, että tilakoot kasvavat myös sen takia, että jatkajia on hankalaa löytää. Eero Kortesniemen isä Juha huokaa, että hän olisi laittanut lehmät pois lähiaikoina, ellei Eero olisi astunut remmiin.
 Maatalouden murros on pysyvää ja jatkuvaa, muistuttaa Arto Latukka.
 – Tilojen lukumäärä on laskenut ja suurin osa jäljelle jääneistä on kasvanut, koska Suomen tuotanto on säilynyt kutakuinkin ennallaan. Pienetkin ovat kasvaneet, eli tuotanto ei ole keskittynyt vain suurimmille jäljelle jääneistä, Latukka huomauttaa.
 Tuore isäntä luottaa tulevaisuuteen, vaikka näkymät synkiltä välillä näyttävätkin.
 – Kyllä tätä pitää positiivisesti ajatella, ei se synkistely auta mitään. Sitten sitä on vain vihainen ja kiukkuinen koko aika, nauraa Kortesniemi ja tarttuu talikkoon.

Pienten maatilojen vaikutus koko Suomen tuotantoon on isompi kuin ajatellaan – "Pienikin tila voi olla ja onkin usein tehokas"


Summary: Esitimme kahdeksan kiperää kysymystä sinisten puheenjohtajalle Sampo Terholle. Katso video klikkaamalla kuvaa ja tentti suorana kello 21.

Yle testasi pääministeriehdokkaiden reagointi- ja kuuntelukykyä videotentissä.
 Kaksi tärkeintä arvoa elämässäni ovat...
 Ahkeruus ja rehellisyys.
 Minusta tuli sininen, koska...
 Halusin uudistaa Suomea ja viedä tätä maata eteenpäin kohti sellaista maata, jossa jokainen voi tietää pärjäävänsä ja olevansa turvassa.
 Kadun elämässäni eniten sitä, että...
 Politiikassa ei ole varmaan paljonkaan sellaisia asioita, joita kannattaa myöhemmin katua. Varmaa eniten sitten joskus myöhemmin katuu sitä, että ei viettänyt vielä enemmän aikaa lapsensa ja perheensä kanssa.
 Olisin paras pääministeri, koska...
 Tiedän, miten Suomea pitää uudistaa, jotta tästä yhteiskunnasta saadaan turvallinen ja hyvä kaikille suomalaisille.
 Toiseksi paras pääministeriehdokas olisi...
 Esimerkiksi joku meidän varapuheenjohtajistamme tai vaikka ministeri Niinistö.
 Kenet suurvaltajohtajan haluaisitte tavata, ja mitä haluaisitte sanoa hänelle?
 Trump olisi mielenkiintoista tavata. Keskustella hänen kanssaan siitä, miten laitetaan talous ja kansainvälinen sekasorto järjestykseen.
 Ryhmä Isis-taistelijoiden perheenjäseniä haluaa palata Suomeen. Mitä teette?
 Estän sen, jos pystyn.
 Nauroin kunnolla viimeksi, kun...
 3-vuotias tyttäreni eilen yhtäkkiä selän takaa huikkasi, että isi sinusta on tullut punainen. Käännyin järkyttyneenä ympäri. Hän oli laittanut päähänsä sellaisen punaisen laatikon, jonka läpi hän katseli minua.
 Katso myös:
 Tavoitteena halvemmat autot, lisää poliiseja ja sata hävittäjää – Tällainen puolue on Sampo Terhon siniset, joka taistelee olemassaolostaan
 Ylen vaalikone(siirryt toiseen palveluun)
 Yle Areenan vaalisivu

Erilainen pääministeritentti: Sampo Terho nauroi mutta järkyttyi, kun hänen lapsensa väitti isänsä muuttuneen punaiseksi – video


Summary: Pohjois-Korean johtajan velipuolen surmaan osallistuneet naiset kertovat tulleensa itsekin huijatuiksi.

Pohjois-Korean johtajan velipuolen  Kim Jong-namin  surmasta syytetty vietnamilaisnainen  Doan Thi Huong  on myöntänyt häntä vastaan nostetut, aiempaa lievemmät syytteet.
 Doania syytettiin aiemmin Kimin murhasta, mistä syytetty olisi voinut saada jopa kuolemantuomion.
 Syyttäjä on kuitenkin lieventänyt syytettä, joka nyt koski "ruumiinvamman aiheuttamista vaarallisella esineellä". Doan myönsi syyllisyytensä heti, kun tulkki oli kääntänyt syytekirjelmän Malesiassa käydyssä oikeudenkäynnissä.
 Tästä rikoksesta enimmäisrangaistus on kymmenen vuotta vankeutta. Doanin asianajaja totesi, että on mahdollista, että Doan pääsee vapaaksi välittömästi.
 Indonesialainen Siti Aisyah vapautettiin syytteistä aiemmin maaliskuussa. Mast Irham / EPA
 Syyttäjä suostui muuttamaan syytettä sen jälkeen, kun Malesia oli joutunut Vietnamin diplomaattisen painostuksen kohteeksi. Toinen Kimin surmasta syytetty, indonesialainen  Siti Aisyah  oli jo vapautettu syytteistä.
 Yksi nainen vapaaksi Kim Jong-namin murhasta, toinen pysyy syytettynä
 Naiset surmasivat viime vuoden helmikuussa Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  velipuolen Malesian Kualan Lumpurin lentokentällä painamalla hänen kasvoilleen liinan, jossa oli tappavaa VX-hermomyrkkyä.
 Naiset kertoivat, ettei heillä ollut lainkaan tietoa, että liina oli vaarallinen. He kertoivat, että heidät oli houkuteltu mukaan japanilaiseen huumoriohjelmaan, jossa tuntemattomille ihmisille tehtiin kepposia. Todelliset murhaajat ovat vapaana, naiset sanoivat.
 Doanin asianajaja puolusti asiakastaan sanoen, että hän on ollut ymmärtämätön ja naiivi, mutta ei rikollinen. Doan itse totesi olevansa syytteen lievenemisestä onnellinen, kertoi muiden muassa  The Guardian -lehti .
 "Lupa tappaa" – valtioilla on monta tapaa vaientaa poliittisia vastustajia

Kim Jong-namin surmaan osallistunut myönsi syytteet – voidaan vapauttaa jopa heti


Summary: Vaaleja pidettiin testinä presidentin suosiolle. Isot kaupungit näyttivät antavan hänelle näpäytyksen.

Opposition ehdokkaat näyttävät olevan matkalla voittoon Turkin tärkeimmissä kaupungeissa.
 Pääkaupunki Ankarassa pormestarin paikka meni jo CHP-puolueen  Mansur Yavasille . Nyt näyttää, että oppositio on voittamassa pormestarin vaalin myös Turkin suurimmassa kaupungissa Istanblissa.
 Aamupäivällä Istanbulin pormestarivaalin laskenta oli yhä kesken, mutta Turkin vaalilautakunnan johtajan mukaan laskennan kärjessä on CHP:n  Ekrem Imamoglu . Asiasta kertoo uutistoimisto Reuters.
 Aiemmin sekä CHP:n Imamoglu että presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  AK-puolueen  Binali Yildirim  julistautuivat vaalin voittajiksi.
 Ankaran pormestaripaikan menetys on kova kolaus Erdoğanille. Hänen puolueensa ei ole hävinnyt vaaleja Ankarassa 25 vuoteen.
 Tappio Istanbulissa olisi symbolisesti ehkä vielä nolompi, sillä Erdoğan aloitti poliittisen uransa Istanbulissa. Hän nousi kaupungin pormestariksi 1994.
 Myös Turkin suurimmassa kaupungissa Izmirissä johdossa oli opposition ehdokas, kun äänistä suurin osa oli laskettu,  kertoo al-Jazeera .
 Vaaleja pidettiin yleisesti testinä Erdoğanin suosiolle.
 Suurten kaupunkien napautuksesta huolimatta AKP keräsi enemmistön äänistä maanlaajuisesti.
 Sunnuntain paikallisvaaleissa valittiin 30 suurimman kaupungin, 51 maakuntien pääkaupungin ja 922 alueen johtohahmot. Äänioikeutettuja oli 57 miljoonaa.

Oppositio nappaamassa johtopaikat Ankarassa ja jopa Istanbulissa, muuten Erdoğanin puolue voitolla Turkissa


Suurin osa Helsingin junaliikenteestä on pysähtynyt, kertoo rataliikennekeskus. Syynä on liikenteenohjausjärjestelmän vika.
 Arviota korjausaikataulusta ei annettu.

Suuri osa Helsingin junaliikenteestä seisoo


Summary: Turun yliopisto ja Tyks ovat tutkineet tunteita ja aivojen toimintaa PET-keskuksessa yli kymmenen vuoden ajan.

Kiinteistönvälittäjänä työskentelevä  Eija Herttuainen  menee lihavuuskirurgiseen leikkaukseen toukokuussa. Hän osallistuu myös Turun yliopiston PET-keskuksen ja Turun yliopistollisen keskussairaalan yhteisiin tutkimuksiin, jossa tutkitaan aivojen toiminnan ja lihavuuden välistä yhteyttä.
 Herttuainen osallistuu tutkimushankkeeseen, jossa tutkitaan aivojen ja suoliston toiminnan yhteyttä sairaalloiseen lihavuuteen.
 Tunnesyöminen on tuttu asia Eija Herttuaiselle. Hän on pudottanut painoaan 10 kiloa leikkausta varten, ja himo tuttua herkkua kohtaan on jo vähentynyt.
 Eija Herttuaisen kuvausta valmistellaan PET-keskuksessa. Minna Rosvall / Yle
 – Kaikki tietävät, että suklainen mokkaunelma on minulle lohturuokaa. Sitä on pakkasessa, mutta nykyään ei mene litraa kerralla, vaan selviän samalla purkilla pidempään, kertoo Herttuainen.
 Pysyvä painonpudotus tuli aiheelliseksi noin vuosi sitten, kun polvet alkoivat kipeytyä ja verenpainekin oli koholla.
 – Olen 55-vuotias, ja seitsemänkymppisenä pitäisi vielä jaksaa juosta rappuja ja hakea kohteita myyntiin. Viime kesänä kuljin kepeillä enkä pystynyt kulkemaan portaita. Jouduin siirtämään hissittömiä esittelykohteita muille välittäjille.
 Polvikivut ovat jo loppuneet leikkaukseen tarvittavan painonpudotuksen ansiosta. Olennaista ovat säännöllinen syöminen ja pienet annoskoot.
 Apulaisprofessori Lauri Nummenmaa työskentelee Turussa PET-keskuksessa. Hän on maamme johtavia aivotutkijoita.  Minna Rosvall / Yle
 Lihavuusleikkauksen jälkeen aivojen muutokset palautuvat
 Turun yliopiston PET-keskuksessa työskentelee Suomen johtaviin aivotutkijoihin kuuluva apulaisprofessori  Lauri Nummenmaa .  PET-keskus  on Turun yliopiston, Åbo Akademin ja Tyksin yhteinen, valtakunnallinen tutkimuskeskus. Tutkimuksissa käytetään leikekuvausmenetelmää.
 Tyksin ja PET-keskuksen tutkijat ovat osoittaneet, että nautinnon tunteella on suuri yhteys syömiseen. Sairaalloisen lihavien ihmisten aivoradat ovat erilaiset kuin normaalipainoisten.
 – Aivojen rakenteissa näkyy kudostuhoa, joka on samanlaista kuin mitä nähdään ikääntymisen myötä. Aivot menevät kirjaimellisesti väärään tilaan, mikä johtaa ylensyömiseen. Aivojen välittäjäainetoiminta muuttuu monella tavalla. Lihavuusleikkauksen jälkeen paino palautuu ja monet muutoksista palautuvat kuuden kuukauden aikana, kertoo Nummenmaa.
 Nummenmaa lisää, että tavallinen laihduttaminen saa aikaan saman vaikutuksen, mutta sairaalloisen lihavien ihmisten on vaikea saada painoa putoamaan nopeasti. Siksi heille oikea hoitokeino on lihavuusleikkaus.
 Leikkauksen avulla saadaan myös muita terveysvaikutuksia, joten aivojen toiminnan muutokset tulevat samalla.
 – Nautinnon käsitteleminen on muuttunut näillä lihavilla ihmisillä aivoissa. He eivät todennäköisesti saa yhtä paljon tai samalla tavalla nautintoa syömisestä. Tämä saattaa johtaa siihen, että heidän täytyy syödä liikaa, jotta he saisivat nautintoa riittävän määrän, kertoo Nummenmaa.
 Aivoja kuvataan PET-keskuksessa tällaisella laitteella. Minna Rosvall / Yle
 Aivojen napsautus takaisin oikeaan asentoon on vaikeaa
 Liikalihavuus on iso ongelma Suomessa ja maailmalla. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan yli puolet suomalaisista aikuisista on vähintään ylipainoisia. Viidennes voidaan luokitella lihaviksi.
 Keinoja niin sanotun tunnesyömisen hillitsemiseen viljellään runsaasti julkisuudessa. Kohta on aika jälleen treenata itsensä rantakuntoon, jos vuodenvaihteessa aloitetusta kuntoremontista on lipsuttu.
 Apulaisprofessori Lauri Nummenmaa myöntää, että uusimmat tutkimustulokset eivät valitettavasti tuo viisastenkiveä kansakunnan laihtumiseen.
 – Kaikki tutkijat tähtäävät siihen, että pystyttäisiin tekemään mahdollisimman kevyitä ja helppoja hoitoja lihomiseen. Perusteellinen elämäntapamuutos tai elämäntaparemontti ja sen noudattaminen ovat suositeltavia, mutta valitettavasti ihmisaivot toimivat niin, että näistä kiinni pitäminen on hirvittävän hankalaa, pohtii Nummenmaa.
 Turun yliopiston ja Tyksin tutkijat ovat tutkineet tunteita ja aivojen toimintaa PET-keskuksessa yli vuosikymmenen. Nummenmaa kutsuu ihmisiä osallistumaan tutkimuksiin myös nettitestien kautta. Tällä hetkellä käynnissä on  onnellisuuteen liittyvä nettitutkimus .
 Ihmisten tunnetilat ohjaavat pitkälti ihmisten tekemistä ja siksi on tärkeää ottaa tunteet huomioon sairaanhoidossa ja ehkäisevässä terveydenhuollossa.
 – Syöminen on niin nautittavaa ja palkitsevaa, ja ihmisten on pakko syödä. Emme voi pitää ihmisiä täysin ilman ruokaa samalla tavalla kuin alkoholi- tai huumevierotuksessa voidaan tehdä. Tämä on aika vaikeaa ja tarkasti tasapainotettavaa toimintaa, kertoo Nummenmaa.
 Professori, ylilääkäri Paulina Salminen tekee lihavuusleikkausta Tyksissä. Minna Rosvall / Yle
 Leikkaus on tehokas hoitomuoto lihavuuteen
 Professori ja ylilääkäri  Paulina Salminen  valmistautuu aamutuimaan lihavuusleikkaukseen Turun yliopistollisessa keskussairaalassa. Hän on apulaisprofessori Lauri Nummenmaan yhteistyökumppani tutkimuksissa.
 Salminen kertoo, että  tutkimukset aloitettiin vertailemalla kahta erilaista lihavuusleikkausta . Parhaillaan on aloitettu tutkimus, johon Eija Herttuainen osallistuu eli siinä tutkitaan aivojen ja suoliston yhteyttä.
 Salminen on iloinen Lauri Nummenmaan esittelemistä yhteistyötutkimuksen tuloksista. Niiden avulla on saatu lisää tärkeää tietoa sairaalloisesti lihavista.
 Professori, ylilääkäri Paulina Salminen tekee lihavuusleikkauksia Tyksissä. Minna Rosvall / Yle
 – Kun ihminen on vaikean tai sairaalloisen lihavuuden puolella, hänen hoitonaan ei toimi pelkästään syömisen vähentäminen ja liikkumisen lisääminen. Heidän on selvästi vaikeampi hallita syömistään normaalipainoisiin verrattuna. On myös lohdullista, että ominaisuus korjaantuu lihavuuskirurgian jälkeen, pohtii Salminen.
 Salmisen mielestä lihavuuskirurgiaa on Suomessa lisättävä. Tällä hetkellä Suomessa väestöön suhteutetut leikkausmäärät ovat Länsi-Euroopan matalimpia. Leikkauksia tehdään Suomessa vuosittain noin 1 000.
 – Meidän tulisi tehdä leikkauksia kaksi kertaa enemmän kuin mitä nyt teemme. Kyse on tietoisuuden lisäämisestä ja ehkä osittain vieläkin asenteista. Tämä on sairaudenhoitoa ja lihavuuskirurgialla saadaan aikaiseksi hyvä ja pysyvä painonlasku sekä pystytään vaikuttamaan lihavuuden liitännäissairauksiin, kuten kakkostyypin diabetekseen ja myös kuolleisuuteen. Leikkaus maksaa itsensä takaisin noin viidessä vuodessa, kertoo Salminen.
 Lihavuusleikkaus käynnissä Tyksin leikkaussalissa. Minna Rosvall / Yle
 Lihominen on monen asian summa
 Professori Paulina Salminen painottaa, että lihavuuskirurgia on hoito vain vaikeaan tai sairaalloiseen lihavuuteen. Leikkauksen perusteena on painoindeksi 35 ja lihavuuden liitännäissairaus tai yksinään painoindeksi yli 40.
 Uutena leikkauksen syynä on huonossa hoitotasapainossa oleva diabetes myös hieman matalammilla painoindekseillä (BMI 30–35).
 Aiemmin esiteltyjen aivoissa tapahtuvien muutosten lisäksi taipumus lihomiseen voi johtua monista syistä, muun muassa geneettisistä tekijöistä ja suoliston mikrobistosta.
 Lihavuusleikkauksen hyvien tulosten edellytyksenä on se, että potilaiden pitää pystyä itse muuttamaan syömistapojaan ja sitoutumaan siihen. Lihavuuskirurgia tarjoaa tähän erittäin hyvän apukeinon.
 – Emme pysty leikkaamalla hoitamaan maailmanlaajuista lihavuusepidemiaa, mutta nämä leikkaushoidosta hyötyvät vaikeaa tai sairaalloista lihavuutta sairastavat potilaat pitäisi saada hoidon piiriin. Sairaalloista lihavuutta sairastaville potilaille tämä on tavallaan viimeinen todellinen hoitovaihtoehto, kertoo Salminen.
 – Leikkaus on tällä hetkellä ainoa apukeino, jolla saadaan pysyviä pitkäaikaisia tuloksia painonlaskun ja liitännäissairauksien suhteen, parannetaan potilaiden elämänlaatua ja samalla säästetään merkittävästi yhteiskunnan kustannuksia

Aivojen naksahtaminen väärään tilaan aiheuttaa ylensyömistä – Eija Herttuainen menee lihavuusleikkaukseen ja antaa samalla tutkia aivojaan


Summary: Saksalaiset lupaavat edullista laitetta, jolla kuluttajat näkisivät, onko ruoka vielä syötävää. Suomalaisasiantuntija ei lupauksiin usko.

Elintarvikkeiden kanssa tekemisissä olevat kuluttajat, kauppiaat tai vaikka ravintoloitsijat voivat pian ostaa ruokaskannerin, joka näyttää, onko tuoretuote vielä syötävä vai pilaantunut.
 Näin väittää Euroopan suurin soveltavan tutkimuksen tutkimuskeskus Fraunhofer, joka on parhaillaan aloittamassa taskukokoisen ruokaskannerin testejä. Infrapunavaloa hyödyntävä skanneri näkee ruuasta asioita, joita paljain silmin ei näe eikä nenällä haista.
 Skannerin kehittämisen taustalla on huoli ruokahävikistä. Elintarvikkeet joutuvat usein roskiin, kun ne eivät enää pienten kauneusvirheiden vuoksi näytä herkullisilta tai niiden parasta ennen -päiväys ylittyy.
 Saksalaisten ruokaskannerista on toistaiseksi olemassa vasta demo-laite. Fraunhofer-instituutista vahvistetaan Ylelle, että lopullinen skanneri mahtuu housuntaskuun. Tutkijat eivät kuitenkaan vielä tiedä, miltä myöhemmin myyntiin tuleva laite näyttää tai mitä se maksaa.
 Oppii ennustamaan, milloin ruoka pilaantuu
 Ruokaskannerista tiedetään jo sen verran, että se pystyy mittaamaan elintarvikkeiden tuoreusasteen niin pakatuista kuin pakkaamattomistakin tuotteista.
 Ruokaskannerin toiminta perustuu NIR-lähi-infrapunasensoriin. Se mittaa laajakaistaisella valolla elintarvikkeessa olevia aineksia ja niiden määriä sekä millaista valoa tuotteesta heijastuu. Kun koostumus muuttuu, muuttuu myös se, mitä tuotteesta heijastuu.
 Ruokaskanneri pystyy mittamaan kemiallista koostumusta parhaiten ainekseltaan yhtenäisistä tuotteista kuten vaikkapa tomaatista tai ananaksesta. Sen sijaan vaikkapa pizzan epäyhtenäisten tuotteiden kanssa skannerilla on jo vaikeampaa.
 Kiinnostavaa on myös, että ruokaskanneri on hyvä paljastamaan väärennöksiä. Jos skannerille opettaa esimerkiksi suomalaisen lohen, tunnistaisi se, jos suomalaisena lohena myydäänkin jotain muuta.
 Saksalaistutkijat kehittelevät parhaillaan algoritmeja, jolla skanneri osaa ennustaa tuotteen säilyvyyttä. Demo-laite on ennustanut jauhelihan ja tomaattien mikrobeista, miten kauan tuotteita voi vielä syödä. Ennustaminen tapahtuu vertailemalla jauhelihojen ja tomaattien mikrobikasvustoja niiden eri tuoreusvaiheessa.
 Suomalaisten voittoisa ruokaskanneri ei tullut myyntiin
 Ruokaskannerista kokemusta on myös Suomessa. VTT:stä irrottautunut startup-yritys Spectral Engines voitti pari vuotta sitten 800 000 euron  rahapalkinnon  Euroopan komissiolta ruokaskannerilla, joka mittaa ruuasta ravintoarvoja. Tuotetta ei kuitenkaan alettu valmistaa.
 Teknologiajohtaja  Uula Kantojärven  mukaan heillä olisi edelleen ruokaskanneriin mahdollisuus, mutta yhtiö arvioi, että liiketaloudellisesti se ei kannattaisi.
 – Meillä on edelleenkin paras teknologia, eikä se ole kallis. Veikkaan, että Fraunhoferilla se on kallis. Heillä tulee olemaan se ongelma, että hintataso tulee olemaan haaste, meillä sitä ei ole.
 Kantojärvi uskoo, että kuluttajat eivät ole valmiita maksamaan ruokaskannerista kovin paljon. Ensimmäisten kaupallisten laitteiden hinnat pyörivät Kantojärven mukaan kuitenkin vielä sadoissa euroissa. Kun hinnat myöhemmin putoavat, maksaisi ruokaskanneri silti enemmän kuin sata euroa.
 – Luulen, että menee vielä useita vuosia ennen kuin se on kuluttajien saatavilla luotettavuuden ja hintatason takia.
 Fraunhofer-instituutissa uskotaan kuitenkin, että ruokaskanneri lyö läpi. Uusimmat sensorit ovat halvempia. Edullinen laite on mahdollista tehdä.
 Saako asiakas edes skannata kaupassa?
 Käytännössä ruokaskanneri toimii siten, että skannerilla osoitetaan tuotetta, jonka jälkeen Bluetooth-yhteydellä toimiva laite lähettää mittaustiedot analysoitavaksi pilvipalveluun. Mittaustulokset ilmestyvät kännykkäsovellukseen.
 Käyttäjä näkee puhelimestaan, kuinka kauan skannattu tuote on vielä syöntikunnossa. Jos tuote on jo pilalla, sovellus näyttää tietysti senkin.
 Ruokakauppiaille tai ravintoloitsijoille skanneri antaisi mahdollisuuden huomata, jos tuotetta on säilytetty väärin tai sen kylmäketju on katkennut. Esimerkiksi banaanien kohdalla tämä voisi tarkoittaa, että vielä hyvältä näyttävät ja maistuvat banaanit pannaan alennukseen, jotta ne menisivät nopeasti kaupaksi ennen kuin ne alkavat näyttää kärsineiltä.
 Ruokaskannereihin liittyy vielä kysymys, johon ei ole helppoa saada vastausta. Suomessa ei nimittäin vielä osata sanoa, saako esimerkiksi kauppias kieltää asiakasta skannailemasta hedelmiään ja muita tuotteita.
 Taskuun mahtuva skanneri olisi ruokakaupan lisäksi helppo ottaa mukaan myös lounasravintolaan. Ravintoloitsijaakaan ei varmaan naurata ajatus, että asiakkaat kiertäisivät ennen lounaan maksamista salaattikulholla ja jälkiruokakahvin kerma-astialla tuotteiden tuoreutta skannaamassa.

Saksalaistutkijat: Elintarvikkeiden tuoreuden voi nähdä kännykästä – taskukokoisen skannerin luvataan mittaavan niin tomaatit kuin jogurtitkin


Summary: Hussle oli hieman aikaisemmin varoittanut vihollisistaan.

Rap-artisti  Nipsey Hussle  on ammuttu, vahvistaa Los Angelesin pormestari.
 Hussle joutui ampujan uhriksi omistamansa Marathon Clothing -vaateliikkeen edustalla Los Angelesin eteläosassa. Ampuminen tapahtui keskellä päivää.
 Husslea kohti ammuttiin useita laukauksia. Samalla kaksi muuta henkilöä haavoittui.
 Hussle, omalta nimeltään  Ermias Asghedom  oli saanut nimeä musiikkimailmassa myymällä omia mixtapejaan kaupungin kaduilla.
 Nipsey Hussle AOP
 Hänen ensimmäinen virallinen albuminsa Victory Lap oli jo Grammy-gaalassa ehdolla parhaaksi rap-albumiksi,
 Nipsey Hussle oli hyvin arvostettu ja kunnioitettu taiteilija. Surmapaikalle kokoontui heti paljon ihailijoita.
 Sosiaalinen media täyttyi häntä surevista viesteistä.

Räppäri Nipsey Hussle ammuttu Los Angelesissa – keskellä katua, monta laukausta


Summary: Uudellamaalla jännitetään, kenen laariin voimakas muuttoliike, erityisesti maahanmuutto, sataa, ja kuinka pärjää SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne?

Uudenmaan vaalipiirin äänioikeutettujen määrä on kasvanut viime eduskuntavaaleista peräti 29 662 henkilöllä. Se on enemmän kuin koko Riihimäen asukasmäärä. Äänioikeutettuja on näissä vaaleissa Uudellamaalla 777 562. Kasvun takia Uudeltamaalta valitaan nyt yksi kansanedustaja lisää eli 36 kansanedustajaa.
 Väestönkasvu, erityisesti maahanmuutto ja kasvava vieraskielisten määrä, vaikuttaakin erityisen paljon Uudellamaalla. Vuonna 2030 eli jo 11 vuoden kuluttua lähes joka kolmas vantaalainen, joka neljäs espoolainen ja joka viides helsinkiläinen on vieraskielinen, ilmenee  Espoon kaupungin sivuilla olevasta tuoreesta väestöennusteesta .
 Uudenmaankin vaalikentillä puhuttavat esimerkiksi sote-uudistus, toisen asteen maksuttomuus sekä ilmastonmuutos kytkettynä isoihin raideliikennesuunnitelmiin, mutta väestönkasvu ja sen tuomat paineet ovat isoin puheenaihe.
 Edellisissä eduskuntavaaleissa 2015 perussuomalaiset nousi vaalipiirin toiseksi suurimmaksi puolueeksi seitsemällä kansanedustajallaan. Näiden vaalien suurimpia kysymyksiä myös Uudellamaalla on, mitä tapahtuu perussuomalaisten äänipotille, Uudellamaalla perussuomalaisten viime vaaleissa saamille 93 411 äänelle? Niistä entisen puoluejohtajan  Timo Soinin  äänimäärä oli lähes kolmannes eli 29 527. Soini edustaa nyt sinisiä ja jättää eduskunnan.
 Menevätkö äänet nykyisille maahanmuuttokriittisille perussuomalaisille ja onnistuuko siniset puolueena ylipäätänsä säilymään hengissä?  Ylen uusimmassa, viime perjantaisessa kannatusmittauksessa  perussuomalaiset oli noussut kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi.
 Väistikö Sampo Terho Jussi Halla-ahoa?
 Vaalikauden aikana kahtia hajonneelta perussuomalaiselta puolueelta puuttuu nyt Uudeltamaalta Soinin kaltainen veturi. Lisäksi perussuomalaisten edellisten vaalien kakkonen,  Jussi Niinistö  11 767 äänellä, on nyt sinisten ehdokkaana.
 Nykyisistä perussuomalaisten kansanedustajista  Arja Juvonen ,  Leena Meri  ja  Mika Niikko  haluavat jatkaa. Vetoapua he saavat puolueen "työmiehestä”  Matti Putkosesta  ja puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalosta . Julkkisääniä kerännee Brother Christmasina tunnettu  Ari Koponen , vaikka Koposen  yhdistyksen epälty lainvastainen toiminta on parhaillaan syyteharkinnassa Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa .
 Ylen kannatusmittauksessa siniset sen sijaan sai vain alle prosentin kannatuksen.
 Viimeksi Helsingistä eduskuntaan perussuomalaisena valittu  Sampo Terho  on nyt sinisten ehdokkaana Uudellamaalla. Pakeneeko hän perussuomalaisten  Jussi Halla-ahon  odotettua äänivyöryä Helsingissä? Ministeri-kansanedustajakaksikolla Terho-Niinistö sekä kansanedustaja  Simon Elolla  on kova työ uusia paikkansa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kuinka paljon Hjallis Harkimo rokottaa kokoomusta?
 Kokoomus oli vuonna 2015 Uudenmaan suurin puolue, joka sai lähes neljänneksen eli 24 prosenttia vaalipiirin äänistä. Tämän vuoksi Uusimaa on puolueelle erityisen tärkeä.
 Uusimaa on hyötynyt esimerkiksi  työllisyysasteen huikeasta noususta , joten  Ylen uusimman puoluekannatuksen povaama paikkamäärän kasvu  voi tuoda valtiovarainministerin puolueelle lisäpaikkoja nimenomaan Uudellamaalla.
 Puolueen kolmen kärjestä  Alexander Stubb  on kuitenkin siirtynyt Euroopan investointipankin varapääjohtajaksi ja  Outi Mäkelä  Nurmijärven kunnan johtoon. Lisäksi  Hjallis Harkimo  on perustanut oman poliittisen liikkeensä, Liike Nytin, jonka pelätään houkuttelevan ainakin Harkimon omia äänestäjiä. Näiden kolmen yhteenlaskettu äänimäärä oli viime vaaleissa yli 45 000.
 Neljänneksi eniten kokoomuksen ääniä keräsi vuonna 2015  Elina Lepomäki , joka ilmoitti ensimmäisenä hallituspuolueen kansanedustajana reilu vuosi sitten, ettei tue hallituksen sote- ja maakuntauudistusta.  Ylen uutisessa ilmoitus nähtiin tuoreeltaan henkilökohtaisena strategisena vetona , jonka tähtäin on näissä eduskuntavaaleissa. Valtakunnallisestikin on mielenkiintoista nähdä, leivotaanko totuudentorvesta nyt äänikuningatar vai jättävätkö kokoomusäänestäjät valinnanvapauden kaatajan?
 Kokoomuksen kärkeen on tarjolla nykyisistä kansanedustajista sekä sisäministeri  Kai Mykkänen  että entinen huippu-urheilija  Sari Multala .
 Liike Nyt -yhteislistan ainoa tunnettu nimi Uudellamaalla on Hjallis Harkimo. Harkimo itse kiistää  Helsingin Sanomien haastattelussa  liikkeen jääneen vaisuksi ja uskoo liikkeen saavan 5-10 kansanedustajaa.
 Päättyykö Paavo Väyrysen ura?
 Vuosikymmeniä politiikkaa työkseen seurannut ja Helsingin Sanomista hiljattain eläköitynyt toimittaja  Unto Hämäläinen  toteaa, että Uusimaa on jälleen mielenkiintoinen vaalipiiri, mutta eri tavalla kuin ennen. Vuoden 2015 vaaleissa Uudellamaalla oli ehdolla neljä puoluejohtajaa – Alexander Stubb, Timo Soini,  Antti Rinne  ja  Carl Haglund  – nyt vain Rinne. Mutta näissä vaaleissa peräti kolme puoluetta kamppailee olemassaolostaan.
 – Jos siniset ja Liike Nyt eivät menesty Uudellamaalla, vaikea niiden on menestyä muuallakaan. Ja vastustajien riemuksi viidellä vuosikymmenellä toimineen ja Suomen toiseksi pitkäaikaisimman ministerin  Paavo Väyrysen  poliittinen ura saattaa päättyä näihin vaaleihin. Taikka sitten ei, Hämäläinen sanoo.
 Paavo Väyrynen on uuden puolueensa Seitsemän tähden liikkeen ainoa tunnettu ehdokas ja kahmii äänestäjiä keskustan riveistä.
 Tuoreen puoluekannatusmittauksen mukaan keskustalla on täysi työ pitää nykyiset neljä paikkaansa Uudellamaalla. Tunnetut  Matti Vanhanen  ja  Antti Kaikkonen  ovat vahvoilla, kolmas kansanedustaja  Eerikki Viljanen  on ensimmäisenä vaarassa tippua. Kiistelty liikenneministeri  Anne Berner  ei ole enää ehdolla, ja sekä Sipoossa että Kempeleessä asuva väistyvä pääministeri  Juha Sipilä  valitsi Oulun vaalipiirin.

 Pelastaako rauhanneuvottelija Antti Rinteen?
 SDP surffaa yhä Ylen puoluekannatusmittauksessa ykkösenä, kaksi viikkoa ennen vaaleja.
 Puolueen puheenjohtajalla Antti Rinteellä on kuitenkin kova työ kääntää puolueensa menestys myös henkilökohtaisiksi ääniksi:  tuoreen Helsingin Sanomien puheenjohtajagallupin mukaan  osa demareistakin kannattaa mieluummin pääministeriksi vihreiden  Pekka Haavistoa . Rinne epäröi silmin nähden  Ylen puheenjohtajaillassa , kun hän arvioi, että SDP:n vaalilupausten hintahaarukka on 1-3 miljardia euroa.
 Aikakauslehtien suosikeista ja puolueen uskollisista sotureista  Maarit Feldt-Ranta  luopuu uusiutuneen syövän takia, mutta  Maria Guzenina  ja  Antti Lindtman  uusinevat paikkansa helposti. Vuosien jälkeen paluuta yrittää entinen valtiovarainministeri  Arja Alho , joka  erosi ministerin paikalta 1990-luvun pankkikriisin jälkimainingeissa niin sanotun Sundqvist-jupakan seurauksena  (valtioneuvoston sivu). Eduskunnasta Alho putosi 2007.
 Vaaliennusteen lupaamissa lisäpaikoissa  on tukevimmin kiinni rauhanneuvottelija  Hussein al-Taeen , jonka toivotaan keräävän yhä monikulttuurisemmaksi muuttuvan pääkaupunkiseudun ääniä. Al-Taee on  sekä Suomen että Irakin kansalainen  (Seura-lehti).
 Kokenut politiikan toimittaja Unto Hämäläinen pitää rauhanneuvottelijana marinoituneen al-Taeen valintaa SDP:ltä hyvänä vetona, juuri maahanmuuttokeskustelun takia.
 – Perussuomalainen puolue haluaa pitää maahanmuuton kielteiset puolet esillä ja hyödyntää niitä kuten aikaisemmin, mutta se on yksi ulottuvuus maahanmuuttokeskustelussa. Toinen ulottuvuus on se, että maahanmuuttajien määrä etupäässä Espoossa ja Vantaalla on jo niin suuri, että jos he keskittävät äänensä, maahanmuuttajataustaisia ehdokkaita pääsee läpi, Hämäläinen ennustaa.
 Politiikan toimittaja Unto Hämäläinen. Derrick Frilund / Yle
 Yllättävätkö julkkisehdokkaat vihreissä?
 Vihreiden kolmesta kansanedustajasta  Jyrki Kasvi  ja  Johanna Karimäki  hakevat jatkoa. Gallupsuosion perusteella puolue on tarraamassa kiinni lisäpaikkoihin.
 Vihreissä ääniä kerää myös kaksi koko Suomen tuntemaa julkkista: taiteilija  Katariina Souri  (entinen Kata Kärkkäinen) ja näyttelijä  Pirkka-Pekka Petelius . Souri kerännee ääniä pidettyään esillä mielenterveyspotilaiden asioita, mutta  äänestäjiä voi myös karkottaa leimautuminen koululääketieteen epäilijäksi  (Helsingin Sanomat). Petelius tunnetaan muun muassa monista komediarooleistaan ja Ylen Luontoillasta.
 RKP:n viime vaalien ääniharava Carl Haglund jätti luopuessaan politiikasta yli 21 000 koditonta ääntä. Niitä kärkkyy muualta kuin politiikasta tuttu joukko: entinen NHL-kiekkoilija  Sean Bergenheim , entinen malli  Janina Fry  sekä entinen Nordean varatoimitusjohtaja  Bo Harald .
 RKP uusinee neljä paikkaansa ruotsinkielisten äänillä. Nykyiset kansanedustajat –  Anders Adlercreutz, Thomas Blomqvits, Mikaela Nylander  ja  Veronica Rehn-Kiv i - haluavat jatkaa Arkadianmäellä.
 Avittaako räväkkä blogi muitakin kuin Timo Soinia?
 Vasemmistoliiton ainoa Uudenmaan edustaja  Kari Uotila  jättää eduskunnan, mutta  Esko Seppänen  pyrkii sinne uudelleen vuosien tauon jälkeen. Nykypäivänä Seppästä tunnetumpi mediahahmo on kuitenkin Rakennusliiton varapuheenjohtaja  Kyösti Suokas , joka kerää takuuvarmasti perusduunarien ääniä  räväkällä blogillaan .
 Ainoan kansanedustajansa yrittää pitää myös kristillisdemokraatit. Uusintapaikkaa tavoittelee  Antero Laukkanen , mutta häntä haastaa tiukasti entinen kansanedustaja, viimeksi varasijalle jäänyt  Jouko Jääskeläinen . Televisiostakin tuttu lastenlääkäri  Tiina Tuomela  saattaa yllättää.
 Aiheesta voi keskustella kello 17 saakka.
 Lue lisää vaalipiirianalyyseja  täältä .
 Ylen vaalikoneen voit tehdä  täällä .
 Ylen uusin puoluekannatusmittaus:  Perussuomalaiset on nyt kolmanneksi suosituin puolue, SDP menetti kannatustaan (29.3.2019)

Analyysi: Suomen suurimmassa vaalipiirissä on kymmeniä tuhansia kodittomia ääniä – Ratkaiseeko maahanmuutto vaalit Uudellamaalla?


Summary: Rannoille huuhtoutuneiden muovisten puhelimien alkuperä selvisi Ranskassa, ihmisiä oli ruuhkaksi asti kirsikkapuiden alla Tokiossa ja palomiehet sammuttivat tulipaloa Rianxossa Espanjassa. Yle kokosi viikon kiinnostavimmat uutiskuvat.

Algerialaiset osoittivat mieltään presidentti Abdelaziz Bouteflikaa vastaan Algiersissa 29. maaliskuuta.  Mohamed Messara / EPA
 Vierailija seisoo Berliinin ilmakuvakartan päällä, johon Berliinin muuri on merkitty vaalealla värillä. Multimedianäyttely "Stasi in Berlin" on esillä Hohenschönhausenin Memorial -keskuksessa, joka oli entisen Itä-Saksan turvallisuuspoliisi Stasin vankila Berliinissä.    Felipe Trueba / EPA
 Ihmisiä Ueno Parkissa Tokiossa kirsikkapuiden alla 31. maaliskuuta.  Kazuhiro Nogi / AFP
 Haikara kuvattuna oksa nokassaan Frankfurt am Mainin eläintarhan yllä 26. maaliskuuta.  Armando Babani / EPA
 Palomiehet yrittivät taltuttaa raivoisasti riehuvaa tulta Rianxossa Espanjassa 26. maaliskuuta.  Lavandeira Jr / EPA
 Tanssijat toteuttivat itävaltalaistaiteilija Willi Dornerin teoksen näyttelyssä nimeltä 'Multisensory Exhibition Urban Playground' Hong Kongissa 26. maaliskuuta. Jerome Favre / EPA
 Sykloni Idain jälkeen äiti lapsineen istuu itsekyhätyssä hätämajoituksessa Muchenessen kylässä Buzi-alueella Mosambikissa 27. maaliskuuta. Tiago Petinga / EPA

Karvis-puhelimen mysteeri ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Monet japanilaiset laskevat aikaa keisarillisten aikakausien mukaan.

Japanin hallitsija vaihtuu kuukauden kuluttua, kun vanha keisari  Akihito  luopuu vallasta ja hänen poikansa  Naruhito  kruunataan keisariksi.
 Samalla vaihtuu myös keisarillinen aikakausi. Jokaisen keisarin valta-aika saa oman nimensä.
 Japanin pääministeri  Shinzo Abe  ilmoitti tänään, että uuden aikakauden nimeksi tulee Reiwa. Nimi muodostuu kanji-sanamerkkien sanoista "järjestys" ja "rauha". Pääministeri kertoo myöhemmin, mitä käsitteellä tarkemmin halutaan ilmaista.
 Kruununprinssi Naruhito, keisari Akihito ja keisarinna Michiko keisari Akihiton 85-vuotissyntymäpäivänä Tokiossa 23. joulukuuta 2018. Kimimasa Mayama / EPA
 Keisari Akihiton vuonna 1989 alkanut kausi tunnetaan nimellä Heisei, jonka merkitsee "rauhan saavuttamista".
 Hänen isänsä keisari  Hirohito , joka oli maan johdossa toisen maailmansodan aikana hallitsi Showa-kaudella, joka tarkoittaa "valaistunutta harmoniaa".
 Japanissa länsimainen ajanlasku on yleistynyt, mutta edelleen monet ihmiset käyttävät keisareiden valtakausia ajanmääreinä.
 BBC:  Japan reveals name of new imperial era will be 'Reiwa '

Japanissa alkaa uusi keisarillinen aikakausi – Reiwa


Summary: Suomi todella on pitkä maa. Turussa on päästy jo kuopsuttamaan kukkapenkkejä, kun Rovaniemellä vielä kiidetään hangilla.

Maaliskuun viimeinen viikonloppu siirsi Suomen taas kesäaikaan.
 Turkulaisille viikonvaihde näytti kevään monenlaisia puolia, kun lähes kymmenen asteen plussakeli vaihtui sunnuntaina kunnon lumipyryyn. Lämpöisemmän vuodenajan tunnelmia sai sentään ahmia sunnuntainakin messukeskuksen  Piha & puutarha -messuilla . Samaan aikaan Rovaniemellä vietettiin  suurta talavitapahtumaa  eli  kaiken kansan kelekkakisaa .
 Kun välimatkaa on kaupunkien välillä linnunteitse noin 700 kilometrin verran, kevät näyttää eriaikaisuutensa selvästi.
 Turun seudulla herkimmät allergikot ovat saaneet jo oireita pähkinäpensaan ja lepän siitepölyistä. Kevään ensimmäinen siitepölytiedote julkaistiin jo helmikuussa ja siitepölyallergikot  seuraavat kiinnostuneena tilannetta  jo pohjoisemmassakin.
 Napapiirin tuntumassa on vielä ajankohtaisempaa mittailla lumensyvyyttä siitepölyhiukkasten sijaan. Pilkkiminenkin vielä onnistuu – toisin kuin Turussa, jossa meri velloo jo muutamia merenlahtia lukuunottamatta avoimena.
 Hengitysilman laatu on  Turun seudulla heikentynyt  katupölyn vuoksi viime päivinä. Suurin osa katupölystä on autojen renkaiden jauhamaa asfalttia ja hiekoitushiekkaa. Maanantaina käynnistyvä ydinkeskustan Kevätpöllytys-tehosiivous ei onneksi ole aprillipilaa: huhtikuu tuo tullessaan turkulaisille terveemmän hengitysilman.
 Rovaniemen kaduilla sora ei vielä jauhaudu ilmaan, vaan toimii edelleen liukkaudentorjujana. Kevätaurinko sulattaa jäätä vedeksi ja kadut ovat täynnä loskaa.
 Turun Ruissalo  on monen suosikkipaikka ulkoiluun. Merenrannan hiekkapolut ovat jo lähes kuivat, ja tarkkasilmäisin voi bongata kulkureittinsä varrella jo monenlaisia kevään merkkejä.
 Ensimmäiset sinivuokot erottuivat maaliskuun viimeisenä viikonloppuna selvästi harmaanruskeasta maasta.
 Eläimetkin jo heräilevät Etelä-Suomessa monin paikoin kevääseen. Esimerkiksi luonnonsuojelujärjestö WWF:n avaamien kameroiden kautta voi tarkastella eläinten kevättä eri puolilla Suomea.
 WWF:n tuorein kamera on sijoitettu jonnekin Varsinais-Suomeen ja sen kautta voi seurata  kyykäärmeiden elämää suorassa lähetyksessä . Kyyt eivät julkisuudesta hätkähdä: kuvaan luikerteli käärmeitä heti ensimmäisenä kuvauspäivänä.
 Jos käärmeenpesän tuijottelu tuntuu liian eksoottiselta, voit ihastella vaikkapa Rovaniemen vielä lumisia maisemia, esimerkiksi  täällä .
 Turun Aurajokimaisemassa ja -silloilla tunnelma on keväinen kaupungin sinne tuomien narsissienkin vuoksi. Kukinnan jälkeen sipulit jaetaan kaupunkilaisille, mutta siihen on vielä viikkoja. Sillä välin Rovaniemellä lumesta ehtii sulamaan litratolkulla vettä.
 Kerro alle omista keväthavainnoistasi tältä tai aiemmilta keväiltä. Mistä sinun kevääsi alkaa? Kommentointi sulkeutuu 1.4. kello 18.

Kevät on yksillä ja talvi toisilla, kun välimatkaa on 700 kilometriä – katso vertailukuvat Turusta ja Rovaniemeltä


Summary: Poliisi takavarakoi Pohjois-Satakunnassa Merikarvian suunnalla toimivalta huumevälittäjältä kilon dynamiittia.

Lounais-Suomen poliisin Satakunnan kenttävalvontaryhmä kohdisti tehovalvonnan huumeiden välittäjiin ja käyttäjiin viime viikolla internetin Tor-verkossa.
 Iskussa paljastui Merikarvian suunnalla toimiva huumevälittäjä, joka myi myös räjähteitä. Poliisi takavarikoi välittäjältä kilon dynamiittia, jota kaupattiin huumeiden kanssa internetissä.
 Porin Noormarkussa kenttävalvontaryhmä sai kiinni huumevälittäjän, joka oli välittänyt cannabista ainakin puolen kilon verran. Hän oli kiinniottotilanteessa varustautunut laittomalla pistoolimallisella käsiaseella.
 Ulvilassa opiskelijaryhmä käytti cannabista
 Tehovalvonnassa poliisi paljasti Ulvilassa sijaitsevasta oppilaitoksesta viiden opiskelijan ryhmän, joka oli ostanut ja käyttänyt opiskelun lomassa cannabista kertomansa mukaan useamman sata grammaa viimeisen vuoden aikana.
 Cannabiksen käyttöön poliisi pääsi kiinni oppilaitoksen antaman vihjeen perusteella. Oppilaat ovat hieman alle 20-vuotiaita.
 Tutkinnan aikana poliisilla on ollut kiinniotettuna ja pidätettyinä kahdeksan henkilöä.
 Poliisi on nimennyt tehovalvonnan "Savuprojektiksi", jota poliisi jatkaa Satakunnassa kesään asti.

Poliisi iski verkkokauppaan Satakunnassa – huumeita myytiin dynamiitin kanssa


Summary: Vaalien jälkeisen hallituksen on keskitettävä kyberturvallisuus yhteen paikkaan. Kyberturvallisuus on erottamaton osa Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa, kirjoittaa Jarno Limnéll.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Erilaiset häiriö- ja poikkeustilanteet maailmalla ja myös meillä Suomessa ovat opettaneet kuinka iso asia kyberturvallisuus on juuri nyt. Viimeistään demokraattisiin vaaleihin vaikuttaminen on herättänyt viimeisetkin nukkujat. Suomi on jo nyt yksi maailman digitalisoituneimmista yhteiskunnasta, ja silloin myös digitaalisen turvallisuuden, kyberturvallisuuden, painoarvon on oltava vahva.
 Suomessa on kyllä kybertoimijoita paljon, mutta kukin katsoo asiaa pitkälti omista lähtökohdistaan. Kyberturvallisuuden kokonaisuus on tämän vuoksi hajallaan, eikä selkeää ylätason johtajuutta ole. Olemme kuin joukko pelaajia ilman valmentajaa. Tämä on iso ongelma.
 Useat tutkimukset  ja  selvitykset  osoittavat tämän johtajuuden puutteen.
 Kyberturvallisuus on keskeinen osa suomalaisen yhteiskunnan turvallisuutta ja kilpailukykyä. Ja sen merkitys vain kasvaa, kuten juuri julkistettu  Suomen Kansallinen riskiarvio  hyvin osoittaa.
 Tavoitteenamme on myös, että luotetuin digitaalinen liiketoiminta tulee Suomesta.
 Suomessa on korkeat tavoitteet , ja se on hyvä. Suomi haluaa olla kyberturvallisuuden edelläkävijä. Tavoitteenamme on myös, että luotetuin digitaalinen liiketoiminta tulee Suomesta.
 Tavoitteita ei kuitenkaan saavuteta ilman selkeää johtajuutta ja vahvaa poliittista sitoutumista. Suomi tarvitsee kokonaisvaltaista koko yhteiskunnan eri kybertoiminnot yhdistävää johtajuutta, vaikka paljon hyvää on jo saatu aikaan.
 Tarve selkeyttää kyberjohtamista nousee parhaiten esiin Suomeen verrattavissa maissa, joissa on korostettu toimivaltaista ja selkeää johtamismallia kansallisen kyberturvallisuuden kehittämisessä. Näitä maita ovat esimerkiksi Israel ja Singapore.
 Suomen on kyettävä osallistamaan tärkeimmät kybertoimijat. Tämän lisäksi on sovitettava yhteen niin voimavarat kuin toimintatavat mahdollisimman tehokkaasti asetettujen yhteiskunnan strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Tämä edellyttää poikkihallinnollista yhteensovittamista, analyysikyvykkyyttä, toimeenpanokykyä sekä yhteistoimintaa yrityselämän kanssa.
 Johtamisen vaatimuksiin yhdistyvät toimiva lainsäädäntö, johtajuuteen tarvittavat riittävät toimivaltuudet ja johtamisen mahdollistavat taloudelliset resurssit sekä kyky uhkatilanteiden ennakointiin.
 Mitä tämä kaikki sitten meiltä vaatii?  Jos asian ilmaisee tiiviisti, kyberturvallisuuden johtaminen vaatii paljon. On ymmärrettävä, mitä tavoitellaan turvallisuudella digitaalisessa maailmassa, on osattava varautua häiriöihin ja on hallittava tilanteet, kun häiriöitä tapahtuu. Tämä taas vaatii johtamista. Johtamisen vaatimuksiin yhdistyvät toimiva lainsäädäntö, johtajuuteen tarvittavat riittävät toimivaltuudet ja johtamisen mahdollistavat taloudelliset resurssit sekä kyky uhkatilanteiden ennakointiin.
 Suomeen tarvitaan myös tutkimuksen ohjausta kyberturvallisuuteen. Tutkimuksen kautta syntyy liiketoimintaa ja työpaikkoja, jolloin se maksaa itsensä moninkertaisesti takaisin. Laadukasta tutkimusta seuraa tasokas koulutus, mikä taas edesauttaa kyberturvallisuuden kokonaisuutta.
 Tulevalla hallituskaudella on perustettava  kyberturvallisuuden ylimmän johtajan tehtävä, joka sijoitetaan valtioneuvoston kanslian yhteyteen. Kyberturvallisuusjohtaja koordinoi, johtaa tai tukee turvallisuustoimia kaikissa tilanteissa. Kyberturvallisuusjohtaja sijaitsee lähellä valtion ylintä poliittista päätöksentekoa ja poliittista ohjausta. Näiden asioiden poliittinen luonne korostuu jatkossa yhä enemmän. Siksi poliittisen sitoutuneisuuden on oltava johtamisessa vahvasti läsnä.
 Maailmanlaajuinen edelläkävijyys edellyttää myös Suomen ”kyberturvallisuuden brändin” markkinointia ja edistämistä kansainvälisesti.
 On huomioitava, että kyberturvallisuus on tänä päivänä erottamaton osa Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Kansainvälisen profiilin nostaminen auttaa myös suomalaisten kyberturvallisuusyritysten kansainvälisiä toimintamahdollisuuksia. Se on osa viennin ja kansainvälistymisen edistämistä. Maailmanlaajuinen edelläkävijyys edellyttää myös Suomen ”kyberturvallisuuden brändin” markkinointia ja edistämistä kansainvälisesti.
 Digitaalisen maailman jatkuva ja nopea muutos edellyttää johtamiselta ketteryyttä. Kyberturvallisuusjohtajan alaisuuteen on syytä perustaa erillinen kyberturvallisuusyksikkö, jolla on kykyä johtaa, kehittää ja tukea kansallista varautumista sekä laajemminkin edistää kyberturvallisuuden kansallisen vision toteutumista. Yksikön tulisi vastata strategisen tason analyysista ja toimia strategisen johdon esikuntana, jos tai kun joudutaan laajavaikutteisiin häiriötilanteisiin.
 Kyberturvallisuuden johtamisen tulee näkyä seuraavassa hallitusohjelmassa ja tarvittavat toimenpiteet on käynnistettävä mahdollisimman pian.
 Jarno Limnéll
 Kirjoittaja on kyberturvallisuuden professori Aalto-yliopistossa.
 Keskustelu kolumnista on auki klo 16:00 asti.

Jarno Limnéllin kolumni: Suomi tarvitsee nyt kyberturvallisuusjohtajan ja kyberturvallisuusyksikön


Summary: Eka- ja tokaluokkalaiset oppivat vierasta kieltä vaikka kauppaleikissä.

Ylivieskalaisen Päivärinnan koulun kakkosluokkalaiset opettelevat eläinten nimiä englanniksi laulujen ja leikkien avulla.  Hippu Koski  ja  Hilla Hautamäki  tietävät jo, että hevonen on horse ja sanoo neigh-neigh ja hiiri on mouse ja sanoo squeak-squeak.
 Päivärinnan koulussa varhaista kielenopetusta on kokeiltu syksystä 2018. Tokaluokkalaisilla englantia on tunti viikossa. Lisäksi kieltä opiskellaan sopivissa saumoissa myös muilla tunneilla.
 – Päivittäin on hyvä ottaa tervehdykset ja päiväykset englanniksi. Monesti kiinnostus lähtee oppilaistakin. Jos vaikka yllin tunnilla puhutaan jostakin eläimestä, lapset kysyvät, että mikä tuo on englanniksi. Siinä oppii samalla huomaamatta, luokanopettaja  Saara Herrala  kertoo.
 Vuoden 2020 alusta ensimmäisen vieraan kielen tai toisen kotimaisen kielen opetus alkaa kaikilla ekaluokkalaisilla. Samalla heidän kouluviikkonsa pitenee tunnilla 20 tuntiin. Jatkossa lisätunti tulee myös toiselle luokalle.
 Uudistus on historiallinen: tuntijakoon kajotaan ensimmäistä kertaa peruskoulun historiassa.
 Pieni lapsi innostuu yleensä monista asioista. Hänen aivonsa ovat plastiset, ja on tärkeää, että aivojen sopukoihin saadaan erilaisia kielimaisemia.  Luokanopettajakouluttaja Maarika Piispanen
 Tavoitteena on tukea myöhempää kielen opiskelua, herättää kiinnostus ja rohkaista käyttämään kieltä pienelle lapselle sopivalla tavalla.
 Opetuksen järjestäjä eli yleensä kunta päättää, mitä kieltä ensimmäisen luokan keväästä opiskellaan. Opettajana on joko luokanopettaja, kieltenopettaja tai molemmat yhdessä. Se vaatii kielenopettajalta tietoa alkuopetuksesta ja luokanopettajalta tietoa kielen oppimisesta.
 – Opettamisessa on tärkeää opettajan oma innostuneisuus, eleet, ilmeet, jotka vievät oppimista eteenpäin. Pieni lapsi innostuu yleensä monista asioista. Hänen aivonsa ovat plastiset ja on tärkeää, että aivojen sopukoihin saadaan erilaisia kielimaisemia. Tässä vaiheessa kieli opitaan hyvinkin helposti, sanoo Kokkolan yliopistokeskuksen luokanopettajakouluttaja  Maarika Piispanen .
 Heli Lastikka ja Saara Herrala opettavat eläinten nimiä kuvien ja laulujen avulla. Ville Viitamäki / Yle
 Päivärinnan koulussa Ylivieskassa englannin opiskelu aloitettiin tervehdyksistä ja itsensä esittelystä. Sen jälkeen on käsitelty esimerkiksi värejä, numeroita, leikkikaluja, eläimiä, ruokia, sitä mitä syödään ja ostetaan kaupasta. Kirjoja tunnilla ei käytetä.
 – Leikitään esimerkiksi kauppaleikkiä, parin etsintää, yritetään löytää sama hedelmä tai marja, pelataan muistipeliä, luokanopettaja Heli Lastikka listaa.
 Ensimmäiseltä luokalta alkava kielenopetus poikkeaa kielikylpyopetuksesta lähinnä laajuudessa. Kielikylvyssä vierasta kieltä käytetään koko ajan, varhennetussa opetuksessa tunti viikossa. Molemmissa opetus perustuu toimintaan.
 – Tämä ei ole puuhastelua, vaikka voi näyttää siltä. Tavoitteet nousevat opetussuunnitelmasta. Jokaisen opettajan pitää olla tietoinen siitä, miten jokainen peli ja leikki mahdollistaa myös oppiaineen arvioimisen, luokanopettajakouluttaja  Merja Meriläinen  Kokkolan yliopistokeskuksesta painottaa.
 Kokkolan yliopistokeskuksen tutkijat ja opettajat Maarika Piispanen ja Merja Meriläinen ovat olleet kielten kärkihankkeessa mukana alusta alkaen. Ville Viitamäki / Yle
 Opetushallituksen mukaan kunnat ovat varautuneet kieliuudistukseen vaihtelevasti. Varhennettua kielen opetusta on kokeiltu lähes 120 koulussa eri puolilla Suomea.
 Lisäksi yliopistot ovat järjestäneet kieltenopettajille maksutonta Opetushallituksen rahoittamaa täydennyskoulutusta. Koulutuksia on pidetty Helsingissä, Jyväskylässä, Kokkolassa ja Vaasassa. Niihin on osallistunut 100–150 opettajaa.
 Lisää koulutusta on luvassa, sillä Opetushallitus jakaa tänä keväänä valtionavustuksina varhaisen kielenopetuksen opettajien täydennyskoulutukseen yhteensä kaksi miljoonaa euroa.
 Ylivieskalaiset Hilla Koski ja Hippu Hautamäki käyttävät englantia joskus myös kotona.
 – Jos vaikka pikkusisko tuo jotakin, sanon sille "No", älä tuo,
 – Niin mäkin, mutta mulla on pikkuveli. Kun se tuo jotain, mäkin oon silleen, että "No!"

"Heppa on horse" – kieliuudistus tuo ekaluokkalaisille tunnin lisää koulupäivään, ensimmäistä kertaa peruskoulun historiassa


Summary: Uusien koulujen rakentaminen tulee maksamaan Mikkelin kaupungille arviolta lähes 35 miljoonaa euroa.

Tästä on kyse Mikkelin kouluja uudistetaan: vanhoja kouluja suljetaan ja tilalle rakennetaan kolme uutta koulua: uusi Urpolan koulu (850 oppilasta), uusi Lähemäen koulu (650 oppilasta) ja uusi Anttolan koulu (130 oppilasta). Mikkelin kaupungin lasten parlamentti kokoontuu kahdesti vuodessa keskustelemaan alakoululaisille tärkeistä asioista. Kevätkokouksessa ideoitiin viihtyisää koulua. Lasten toivomukset ovat linjassa nykytrendien kanssa: uusista kouluista halutaan avaria ja valoisia. Koulujen monikäyttöisyyttä mietitään enemmän kuin ennen.
 Mikkelin kaupungin lasten parlamentti kokoontuu kevätkokouksessaan pohtimaan, mikä tekee koulusta viihtyisän.
 – Viihtyisä koulu on avara, ja siellä ei kiusata ketään. Koulussa on hyvät liikuntapuitteet ja hyvät luokat, kertoo  Veera Mikkonen  Urpolan koulusta.
 Alakoululaisten ryhmätyö sujuu, kun parlamentin jäsenet miettivät, millaisia värejä he haluaisivat koulujen sisustukseen. Ääniä saavat niin kirkaat värit kuten oranssi ja vihreä, kuin hempeät vaaleanpunaisen ja -sinisen sävytkin. Yksimielisesti ollaan sitä mieltä, että koulujen seinät eivät saa hohtaa ainakaan silkkaa valkoista.
 Koulujen ulkonäön pohtiminen on ajankohtaista, sillä Mikkelin kaupunki aikoo tehdä suuria muutoksia koulujen osalta lähivuosina.
 Suunnitelmissa on lopettaa vanhoja kouluja, ja rakentaa kaupunkiin kolme uutta koulua. Kahdesta koulusta on tarkoitus tulla monen sadan oppilaan suurkouluja, jonne tulee oppilaita lakkautetuista kouluista.
 Mikkelin kaupungin lasten parlamentti kokoontuu kaksi kertaa vuodessa. Jokainen alakoulu saa lähettää parlamenttiin kaksi edustajaa keskustelemaan lapsia koskevista aiheista. Petri Aaltonen / Yle
 Lasten parlamentti  on ilmaissut oppilaiden huolen  jättikoulujen rauhattomuudesta ja koulumatkojen pidentymisestä. Aiemmassa lausunnossa alakoululaiset arvelivat suuressa koulussa voivan olla enemmän kiusaamista, ainakin jos opettajilla ei riitä aikaa kaikille.
 Mikkelin kaupungin kiinteistöjohtaja  Jarkko Hyttinen  pitää hyvänä sitä, että lasten esiin nostamia asioita mietitään jo suunnitteluvaiheessa. Hän uskoo, että asioihin on mahdollista vaikuttaa. Suuressa koulussa voi olla useita siipiä, jolloin ala- ja yläkoululaiset eivät ole samoissa tiloissa.
 Kaupunki on myös ottanut kaupunkirakenneselvityksessä kantaa koulukuljetuksiin: kuljetuksia voidaan ajaa tiheämmin, jotta matka-ajat pysyvät kohtuullisina.
 Mikkelissä valmistellaan suurinta kouluinvestointia miesmuistiin
 Uusien koulujen rakentamisen arvioidaan maksavan 35 miljoonaa euroa Mikkelin kaupungille.
 Koulumullistuksen syynä  on joidenkin koulujen huonokuntoisuus ja ennusteet oppilasmäärien vähenemisestä. Kaupunki hakee säästöjä yhdistelemällä kouluja.
 Ensimmäisenä valmistuu uusi Anttolan koulu tämän vuoden lopussa. Seuraavaksi olisi tarkoitus rakentaa koulu Urpolaan vuonna 2021. Lähemäen uusi koulu avaisi ovensa vuonna 2023.
 Kiinteistöjohtaja Jarkko Hyttinen pitää aikataulua mahdollisena.
 Anttolan koulua suunnitellaan parhaillaan, jotta rakentaminen voisi alkaa keväällä. Suomen Hoivatilat Oyj voitti kilpailutuksen ja rakentaa rakennuksen. Kaupunki on sitoutunut vuokraamaan tiloja vähintään kymmeneksi vuodeksi. Sen jälkeen on mahdollista irtisanoa puolet tiloista, jos se on tarpeellista.
 Urpolaan rakennettavan koulun hankesuunnittelu on käynnissä. Lähemäelle tulevan koulun osalta hankesuunnittelua ei ole vielä aloitettu. Päättämättä on esimerkiksi, vuokraako kaupunki nämäkin tilat käyttöönsä, ja minkä näköisiä kouluista ylipäätänsä tulee.
 Sukkakoulut ovat yksi rakentamisen trendeistä
 Lasten parlamentin lausunnossa pohditaan myös, voisivatko kaupunkikoulut parantaa oppilaiden harrastusmahdollisuuksia koulun jälkeen.
 Opetushallituksen yliarkkitehti  Reino Tapaninen  kertoo, että viime vuosina koulutilojen monikäyttöisyyteen on kiinnitetty entistä enemmän huomiota, varsinkin kun rakennetaan uutta: monet kunnat pitävät parempana vaihtoehtona harrastustoimintaa kouluilla sen sijaan, että tilat jäisivät tyhjiksi koulupäivän jälkeen. Tätä mietitään usein jo rakentamisvaiheessa niin, ettei koulu koostu enää vain luokista ja käytävistä.
 Tässä ulkoleikkivälineitä, jotka yksi ryhmä valitsi kiinnostavimmiksi kymmenistä vaihtoehdoista. Keinu piti pintansa monen ryhmän valinnoissa. Petri Aaltonen / Yle
 Tapanisen mukaan nykykouluista halutaan avoimia ja tilavan tuntuisia.
 Avoimuuden takia myös koulujen akustiikkaan on alettu kiinnittämään enemmän huomiota. Monissa uusissa kouluissa käytetään pehmeitä materiaaleja, jotka estävät kaikua. Yhä useampi koulu onkin sukkakoulu eli koulu, jossa pehmeän lattian takia kengät jätetään heti eteiseen.
 Koulutilojen vuokraaminen on yhä yleisempää.  Kun tilat ovat vuokralla, rakentaja on entistä enemmän vastuussa rakennuksesta. Kunnan ei tarvitse myöskään tällöin maksaa kerralla koulun rakentamista, vaan maksaa vuosittain vuokraa.
 Voit keskustella aiheesta kello 22:00 asti.

Mikkeliin rakennetaan jättisatsauksena kolme uutta koulua – lasten parlamentti haluaa avoimet ja valoisat tilat, joissa ketään ei kiusata


Summary: Ongelmallinen pelaaminen on lisätty Maailman terveysjärjestö WHOn tautiluokitukseen.

– Jossakin vaiheessa mies sanoi, että tää ei voi jatkua näin, sun on pakko lopettaa. Että mä en jaksa katsella sun pelaamista enää.
 Kun  Tiian , 28, miesystävä sanoi, että heille tulee ero, jos Tiian pelaaminen ei lopu, Tiia päätti pistää pelaamiselleen stopin. Tiia ei esiinny tässä jutussa omalla nimellään.
 Hän oli muutamia vuosia pelannut WoWia, World of Warcraftia. Tietokonepeliä, jota pelataan verkossa muiden kanssa.
 Tiia pelasi aamusta iltaan. Hän oli jäänyt opiskeluistaan tauolle ja purki masennusoireitaan tietokoneeseen.
 – En kutsuisi sitä peliongelmaksi. Mulla ei ollut hirveästi tekemistä, ja mä päätin käyttää kaiken vapaa-aikani pelaamiseen. Valitsin pelaamisen kaiken muun edelle. Siinä parisuhde kärsi tosi paljon.
 WoWin viehätys perustuu Tiian mukaan siihen, että peli on hyvin rakennettu ja pelattavaa on paljon. Peliä pelataan kavereiden kanssa ja uusiin ihmisiin tutustuu jatkuvasti.
 – Silloin raidataan tiettynä iltoina ja tiettyinä aikoina kavereiden kanssa. Jos sä et ilmesty pelaamaan, se on bye bye. Se on kuin harrastus tai joukkuepeli: jos et ilmesty treeneihin, et voi olla joukkueessa mukana.
 Gaming disorder
 Maailman terveysjärjestö  WHO on viime vuonna lisännyt  gaming disorderin eli pelaamishäiriön tautiluokituksiinsa. Se tarkoittaa sitä, että Suomessakin pelaamishäiriöön voi lähivuosina saada diagnoosin. Tämä puolestaan merkitsee sitä, että riippuvuuteen voi saada myös tukea ja siihen ryhdytään kehittelemään hoitopolkuja.
 – Uusimman  pelaajabarometrin  mukaan 76 prosenttia suomalaisista pelaa pelejä. Esimerkiksi parikymppiset miehet pelaavat keskimäärin 13 tuntia viikossa. Se antaa kyllä kuvaa pelaamisen laajuudesta ilmiönä, sanoo Digipelirajat'on-hankkeen hankepäällikkö, psykologi  Terhi Mustonen .
 Hanke tarjoaa vertaistukea sekä pelaajille että heidän läheisilleen. Hanketta rahoittaa Veikkaus.
 Pelaamisen ja nettiriippuvuuden vaikutuksista on Mustosen mukaan puhuttu jo 1990-luvun lopulta lähtien. Nyt tutkijat ovat kuitenkin päätyneet yhteiseen määritelmään, jonka pohjalta pystytään tekemään myös jatkotutkimuksia.
 Joskus sanoin hänelle joskus, että haluan läheisyyttä. Hän vastasi, että sä voit ihan koska tahansa tulla vaikka halaamaan, kun oon siinä koneella.   Iina
 Satunnaisia pelihaittoja, kuten niskakipuja, tulee silloin tällöin lähes jokaiselle pelaajalle. Joka kymmenes kärsii oireista, jotka vaikuttavat vakavammin hyvinvointiin. 1–2 prosentilla pelaajista pelaaminen on Mustosen mukaan pakonomaista ja riippuvuuden kaltaista.
 – Pelaamiseen liittyy aina myös positiivisia piirteitä. Silloin ongelmallisten piirteiden hahmottaminen saattaa olla pelaajalle hankalaa ja pelaaminen mielletään enemmänkin kannattelevana asiana. Lähipiiri kuitenkin kokee, että kaikki ei ole kunnossa.
 Tiia kuitenkin erotti itsestään myös ongelmapelaajan piirteitä.
 Ärsytyksen tunteita
 Koulusta välivuotta pitävä Tiia vietti kaikensa aikansa WoWin parissa. Hän itsekin huomasi, että peli vie liikaa aikaa.
 – Huomasin myös, että muhun tollaset vaikuttaa tosi helposti. Mä ärsyynnyin siihen peliin. Koska en ole peleissä mikään luonnonlahjakkuus, tulin itselleni tosi vihaiseksi, kun en ollut siinä hyvä. Purin sitä ärsytystä mieheen, joka sanoi, että tää ei oo hyvä juttu, pelaaminen ei ole sulle enää kivaa.
 Tiian puoliso on pelannut itsekin, ja ymmärsi siksi toisen tunteenpurkauksia.
 – Hän ymmärsi, että jos on tietty hetki pelistä menossa, että silloin ei tulla keskeyttämään. Tai kuinka rasittavaa on, jos netti pätkäsee. En ole sellainen, että huutaisin miehelle, jos jotakin tällaista tapahtuu, mutta jos on sellaisen ihmisen kanssa, joka ei ymmärrä yhtään online-pelejä, niin näitä tilanteita on ehkä vaikea käsittää.
 Iinan parisuhde ei kestänyt pelaamista
 27-vuotias  Iina  erosi muutamia vuosia sitten avopuolisonsa ongelmallisen pelaamisen takia. Iinan puoliso tuli töistä kotiin, asettui koneen ääreen ja vietti kaiken aikansa näytön edessä. Iina haluaa esiintyä tässä jutussa vain etunimellään.
 – Se oli hänelle harrastus jo ennen kuin aloimme seurustella. Kun sitten muutettiin yhteen, hänen ei tarvinnut nähdä minua enää missään ulkona, koska olin jo kotona.
 – Joskus sanoin hänelle joskus, että haluan läheisyyttä. Hän vastasi, että sä voit ihan koska tahansa tulla vaikka halaamaan, kun oon siinä koneella. Se on jäänyt mieleen.
 Toisen jatkuva pelaaminen voi olla parisuhteelle todella kuormittavaa, sanoo hankepäällikkö Mustonen.
 – Puhutaan pelileskistä. Puolisot ovat fyysisesti paikalla, mutta henkisesti aivan muualla. Pelaajan on helppo ajatella, että mähän olen tässä paikalla, enkä esimerkiksi juomassa. Läheiselle se näyttäytyy helposti sellaisena, että toinen vain istuu siinä ja tekee jotain, joka on pois yhteisestä ajasta.
 Iina ryhtyi itsekin pelaamaan. Puolitoista vuotta pariskunnan kodissa pelattiin eri huoneissa, mutta lopulta pari päätyi eroon.
 – Pikku hiljaa rupesi ärsyttämään kaikki asiat hänessä ja olin koko ajan vihainen. Yritin puhua, mutta mikään ei auttanut.
 "En ikinä aloittaisi uudelleen"
 Pitkien keskustelujen jälkeen Tiia taas valitsi parisuhteensa ja jätti WoWin. Koukuttava peli oli ruvennut myös ärsyttämään häntä, joten päätös oli lopulta helppo, kun puoliso pyysi Tiiaa valitsemaan joko pelaamisen tai parisuhteen.
 Mistä tietää, että pelaaminen on ongelma? – Pelaaminen vie yhä enemmän aikaa ja tilaa elämästä. Kiinnostus muita harrastuksia ja tekemistä kohtaan vähenee. Arkivelvollisuuksien hoitaminen kärsii. – Eristäytyminen muusta maailmasta ja p(elien ulkopuolisten) sosiaalisten suhteiden kaventuminen. Ristiriidat läheisten kanssa. – Unirytmi kärsii pelaamisen vuoksi, mistä seuraa väsymystä ja mahdollisia keskittymisvaikeuksia. Pelatessa ajantaju voi kadota ja esimerkiksi syöminen unohtua. – Pelaamattomuus aiheuttaa ärtymystä. Toisaalta pelaaminen voi aiheuttaa syyllisyydentunteita tai henkilö kokea, että hänen on ”pakko pelata”. Vaikeus säädellä omaa pelaamista. Lähde: Terhi Mustonen, Digipelirajat'on
 – Kun on siinä vaiheessa, että pitää valita suhteen ja oman terveytensä ja pelin välillä, niin kyllä mä päätin lopettaa koko pelin. En ole sellainen, että jatkaisin tuollaista riippuvuutta ja mies lähtisi kävelemään.
 Tiia pelaa edelleen tietokonepelejä. Ei kuitenkaan tuntitolkulla – eikä enää koskaan WoWia.
 – En ikinä aloittaisi uudelleen, koska addiktoituisin siihen ihan täysin. Ei mulla ole aikaa siihen. Tiedän, että sitäkin voisi pelata parina iltana viikossa, mutta en tiedä, haluanko pelata peliä, mikä addiktoi.
Lue lisää:
 Uusi tutkimus: Suomalaisista yli 40 prosenttia harrastaa aktiivisesti digipelejä – Tyttöjen, poikien ja nuorehkojen naisten pelikone on puhelin
 Liiallinen pelaaminen hajottaa nuorten aikuisten parisuhteita: “Kamppailin tietokoneen kanssa huomiosta, ja hyvin usein jäin kakkoseksi”

Kaksi tarinaa siitä, miten digipelaaminen voi viedä parisuhteen ja päivistä tunnit – pelaamishäiriöön voi kohta saada diagnoosin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Sampo Terhon pärjättävä nyt omillaan
 Sinisten puheenjohtajan  Sampo Terhon   näytön paikka on nyt , kun hänen pitää nyt pärjätä omillaan ilman  Timo Soinin  vetoapua. Soini nosti perussuomalaiset yhden kansanedustajan puolueesta liki neljänkymmenen edustajan suureksi puolueeksi. Eduskuntavaaleissa Terho yrittää säilyttää siniset eduskunnassa edes jokusen edustajan voimin.
 Puoluejohtajat tentissä keskellä kiihkeintä vaalikamppailua
 Ylen ensimmäinen puheenjohtajatentti Helsingissä 14. maaliskuuta. Markku Ulander / Lehtikuva
 Eduskuntapuolueiden puheenjohtajat kohtaavat tänään vaalitentissä Oulussa. Tentissä väitellään muun muassa vaalien ajankohtaisimmista aiheista: vanhustenhoidosta, maahanmuutosta ja ilmastosta.  Yle seuraa keskustelun etenemistä hetki hetkeltä kello 10.30 alkaen . Kuka haastaa ja ketä?
 Ylen vaaliveikkaus alkaa: osu lähimmäs ja voita petiisi puoluepomo tyynyssä
 iStock, Yle Kuvankäsittely: Stina Tuominen
 Puolueiden prosenttilukujen lisäksi veikataan ääniharavaa ja suurinta pudottajaa. Voit myös arvioida, millaiseksi uuden eduskunnan sukupuolijako muodostuu.  Viisi lähimmäs veikannutta voittaa .
 TV-koomikko johtaa Ukrainan presidentinvaalia
 Volydymyr Zelenskyi johtaa mielipidemittauksissa. Mykola Tys / EPA
 Tv-koomikko  Volodymyr Zelenskyi  pitää kärkipaikkaa  Ukrainan presidentinvaalien  ensimmäisellä kierroksella. Ääntenlaskun alkuvaiheessa Zelenskyi on kerännyt 30 prosenttia äänistä, kertoo Ukrainan keskusvaalikomitea. Istuva presidentti  Petro Porošenko  näyttäisi myös pääsevän vaalien toiselle kierrokselle. Hänen osuutensa äänistä on 17 prosenttia. Vaalien toinen kierros pidetään 21.4.
 Länsituuli lämmittää
 Yle
 Alkava viikko on laajalti aurinkoinen. Samalla sateet jäävät vähäisiksi, sillä vain pohjoisessa tulee jonkin verran lumisateita. Lämpötila on etelässä länsivirtauksen myötä monin paikoin yli viisi astetta plussalla.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Sinisillä näytön paikka, veikkaa vaalivoittajaa, länsituuli lämmittää etelässä


Summary: Kaikki kymmenen eduskuntapuoluetta ovat paikalla Oulun vaalitentissä. Seuraa suoraa lähetystä hetki hetkeltä tässä artikkelissa.

Eduskuntapuolueiden puheenjohtajat kohtaavat tänään vaalitentissä Oulun Madetojasalissa klo 10.30–12.30. Puolen Suomen vaalitentissä väitellään muun muassa vaalien ajankohtaisimmista aiheista: vanhustenhoidosta, maahanmuutosta ja ilmastosta.
 Yle seuraa keskustelun etenemistä hetki hetkeltä tässä artikkelissa. Lisäksi voit seurata vaalitenttiä suorana Yle Areenassa ja Radio Suomessa Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun taajuuksilla.
 Ylen ja sanomalehti Kalevan järjestämään yhteistenttiin osallistuvat  Juha Sipilä  (kesk.),  Petteri Orpo  (kok.),  Antti Rinne  (sd.),  Pekka Haavisto  (vihr.),  Li Andersson  (vas.),  Jussi Halla-aho  (ps.),  Sari Essayah  (kd.),  Paavo Väyrynen  (tl) sekä puolueidensa edustajina  Pirkko Mattila  (sin.) ja  Eva Biaudet  (rkp.).
 Yle Uutisgrafiikka
 Ylen tekemän kannatusmittauksen mukaan suosituin puolue on tällä hetkellä SDP 20,1 prosentin osuudella. Kakkospaikkaa pitää kokoomus 15,8 prosentilla. Perussuomalaisten kannatus on 15,1 prosenttia, ja puolue on nyt kolmanneksi suosituin.
 Lue myös:
 Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaiset on nyt kolmanneksi suosituin puolue, SDP menetti kannatustaan

Puoluejohtajat tentissä keskellä kiihkeintä vaalikamppailua – kuka haastaa ja ketä? Seuraa suorana kello 10.30


Summary: Ugandassa on nyt yli 300 000 pakolaista Kongosta. Yle tapasi kovia kokeneita kongolaisia pääkaupunki Kampalassa.

KAMPALA/HELSINKI Tokole Gonongo Dieu-Mercin  silmät tarkkailevat melkein huomaamatta ympäristöä jatkuvasti.
 Nopea vilkaisu olan yli, oikealle, vasemmalle, takaisin minuun, ja vielä minunkin olkani yli varmuuden vuoksi.
 Samalla hän kertoo tarinaansa.
 Olemme tukevan metalliportin takana Ugandan pääkaupungin Kampalan Nsambyan asuinalueella, jossa asuu paljon kongolaisia pakolaisia.
 Vaikka kuulisimmekin varmasti, jos joku tulisi portista sisään, Dieu-Merci haluaa pelata varman päälle.
 Hän tuli Ugandaan vasta viikko sitten. Hänellä ei ole vielä virallisia pakolaisen papereita, ja hän pelkää paitsi kongolaisia kapinallisia, myös poliisia.
 Nsambyassa on köyhien ihmisten ja pakolaisten kortteleita. Liselott Lindström / Yle
 Dieu-Merci tietää, että kapinalliset ovat joskus seuranneet Kongosta paenneita myös Ugandaan.
 Pahinta on, ettei hän tiedä, kuka hänen perässään on.
 25-vuotiaan Dieu-Mercin ongelmat alkoivat,  kun Kongon demokraattisessa tasavallassa pidettiin joulukuussa vaalit.  Kiisteltyjen vaalien voittajaksi julistettiin  opposition  Félix Tshisekedi .
 Vaalitarkkailijoiden ja yleisen mielipiteen mukaan vaalit voitti kuitenkin toinen oppositioehdokas  Martin Fayulu , jota myös Dieu-Merci kannatti.
 Suurin osa Ugandaan tulevista pakolaisista asuu pakolaisasutusalueilla rajan lähistöllä, mutta pääkaupunkiin Kampalaan tulevat etenkin korkeammin koulutetut ja työtä etsivät.  Liselott Lindström / Yle
 Tshisekedin voitto oli pelkkää teatteria . Vastustajien ja länsimaisten arvioiden mukaan entinen presidentti  Joseph Kabila  halusi seuraajakseen jonkun, jota pystyisi kontrolloimaan kulissien takana.
 Dieu-Merci oli mukana järjestämässä Fayululle tukimielenosoituksia ja voitonjuhlia Masisin kaupungissa lähellä Itä-Kongon Pohjois-Kivun maakunnan pääkaupunkia Gomaa.
 Armeija ei pitänyt siitä, että oppositioehdokkaalle järjestettiin tukitilaisuutta. Sotilaat yrittivät pysäyttää Dieu-Mercin ystävineen ja uhkasivat pidättää.
 – Eräänä yönä talollemme tuli kapinallisia. Itse olin vessassa, kun kuulin isäni huutavan. Huuto toi ulos myös äitini, ja kapinalliset ampuivat molemmat vanhempani, hän kertoo.
 Monet pakolaiset perustavat omia pieniä yrityksiä, kuten kauppoja ja kampaamoja. Ugandalaisten ja pakolaisten välillä esiintyy kuitenkin välillä konflikteja, koska kilpailu työstä ja viljelymaasta on maassa kova. Liselott Lindström / Yle
 Sisko oli mennyt piiloon sängyn alle, mutta asemiehet löysivät hänet ja veivät mukanaan. Sen koommin Dieu-Merci ei ole kuullut siskostaan mitään.
 Kun kapinalliset lähtivät,  Dieu-Merci tuli ulos vessasta ja hälytti apua. Poliisia ei hänen mukaansa kuitenkaan olisi voinut vähempää kiinnostaa. Se hermostutti naapuruston väkeä sen verran, että syntyi kahakka asukkaiden ja poliisien välille.
 Pian tämän jälkeen Dieu-Mercitä yritettiin kahdesti ampua, mutta hän selvisi säikähdyksellä.
 – Myöhemmin olin katsomassa jalkapalloa ystävieni kanssa, kun poliisi rupesi ampumaan. Kun makasin lattialla ja luodit lensivät pääni yli, ajattelin, ettei tämä voi jatkua. Päätin pyrkiä Ugandaan.
 Uganda on Kongon itäinen rajanaapuri ja lähellä Itä-Kongon levotonta Pohjois-Kivun maakuntaa. Uganda onkin luonnollinen suunta monelle pakoon lähtijälle.
 Kyangwalin pakolaisasutusalueelle Lounais-Ugandaan on tullut paljon kongolaisia. Suomen Pakolaisapu
 Dieu-Merci sanoo, että kapinallisryhmiä on niin monta, että on mahdotonta tietää, kuka tappoi hänen perheensä. Joku oli luultavasti maksanut heille murhista.
 Osissa Itä-Kongoa ihmiset eivät päässeet äänestämään vaaleissa, koska viranomaiset eivät pystyneet takaamaan turvallisuutta. Esimerkiksi Benin kaupungin asukkaat eivät päässeet uurnille, joten he järjestivät oman äänestyksensä. Sen Martin Fayulu voitti selvästi.
 Dieu-Merci on yksi kymmenistä tuhansista kongolaisista,  jotka pakenivat Ugandaan viime vuonna.  Erityisen paljon pakolaisia saapui alkuvuodesta 2018 , yli 40 000 parin kuukauden aikana.
 Ugandan ja Kongon rajan tuntumassa toimiva Suomen Pakolaisapu -järjestö perui pakolaismäärien nousun takia suunnitelmansa vetäytyä alueelta.
 – Tilanteet muuttuvat täällä nopeasti. Reilun vuoden aikana asukasmäärä näillä alueilla on kasvanut, joten nyt ei ole mitään syytä poistua, Suomen Pakolaisavun Ugandan maajohtaja  Tarja Saarela-Kaonga  kertoo Ylelle puhelimitse.
 Järjestö harkitsi jo poistumista Lounais-Ugandasta, koska sen rahoitus oli vähentynyt vuoden 2016 kehitysavun leikkausten takia. Samaan aikaan paine oli Ugandan pohjoisosassa, jonne tuli paljon pakolaisia Etelä-Sudanista.
 Pakolaisia Kyangwalissa Suomen Pakolaisavun koulutustilaisuudessa, jossa käsitellään terveyteen ja sairastamiseen liittyviä asioita. Suomen Pakolaisapu
 Suomen Pakolaisavun työntekijöitä on Ugandassa 12 pakolaisasutusalueella, joista kaksi on lähellä Kongon rajaa.
 Pakolaisapu antaa joka vuosi noin 20 000 pakolaiselle koulutusta esimerkiksi toimeentulon hankkimisessa, englannin kielessä ja opettaa heitä lukemaan. Heistä noin 6 000 on kongolaisia.
 Saarela-Kaongan mukaan syynä  ihmisten pakenemiseen Itä-Kongosta ovat etenkin Ugandan rajan pinnassa toimivat kymmenet kapinallisryhmät, jotka terrorisoivat siviilejä. Vaaleihin liittyvä väkivalta on pahentanut tilannetta.
 – Ihmiset eivät pysty pysymään kylissään kahakoiden takia. Siksi siellä ei ole ruokatuotantoa, ja ihmiset joutuvat lähtemään etsimään ruokaa, Saarela-Kaonga kertoo.
 Myös yleinen köyhyys ajaa ihmisiä pakosalle.
 Suurin osa Kongosta lähtijöistä on paennut juuri Ugandaan, joka on tunnettu avoimesta pakolaispolitiikastaan. Ugandassa on nyt lähes 320 000 kongolaista pakolaista tai turvapaikanhakijaa. Yhteensä pakolaisia on Ugandassa 1,2 miljoonaa.
 Ugandan pakolaispolitiikkaan kuuluu pienen maatilkun lahjoittaminen tulokkaille. Suomen Pakolaisapu
 Lounais-Ugandassa on totuttu pakolaisiin, mutta tulijoiden määrän äkkinäiset piikit ovat aiheuttaneet käytännön ongelmia.
 – Onhan siinä ensitilanteessa hankalaa löytää kaikille ruokaa, puhdasta vettä ja katto pään päälle, Saarela-Kaonga sanoo.
 Palataan vielä Kampalan Nsambyan slummialueelle.  Siellä tarinansa kertoo kongolaisnainen  Esther.
 Esther asui aiemmin miehensä ja kahden teini-ikäisen lapsensa kanssa Benin kaupungissa Pohjois-Kivun pohjoisosassa. Hän ei turvallisuussyistä halua koko nimeään julki.
 Esther kuohuu vihaa ja surua. Hän asuu nyt pienessä asunnossa slummialueella Kampalassa. Hänellä oli onnea, sillä huoneen entinen asukas pääsi Yhdysvaltoihin kiintiöpakolaiseksi ja jätti sen Estherille.
 Hänen miehellään oli Benissä kansalaisjärjestö, joka auttoi ihmisiä maanviljelyssä.
 Esther hakee vettä läheisestä putkesta. Hänen talossaan ei ole juoksevaa vettä tai sähköjä, ja naapurustossa on yhteiset ulkovessat.  Liselott Lindström / Yle
 Miestä uhkailtiin useasti puhelimitse.
 – Jotain kapinallisia ne olivat. Soittivat ja sanoivat, että lopeta heti kaikki toiminta ja anna kaikki meille, Esther kertoo.
 Eräänä sunnuntaina joulukuussa  vaalien aikaan Esther oli kirkossa. Kun hän tuli takaisin, mies ja lapset olivat poissa. Hän ei ole kuullut heistä mitään sen jälkeen.
 – Lähdin heti pakoon, mutta minäkin sain uhkaavia puheluita tuntemattomilta.
 Tammikuun puolessavälissä Esther tuli Kampalaan. Mutta suru ja yksinäisyys eivät jätä häntä rauhaan.
 – Tuntuu niin pahalta. En pysty nukkumaan, enkä tiedä uskallanko koskaan palata Kongoon. Eikö joku, vaikka Afrikan unioni, voisi auttaa meitä? Kukkien pitäisi reunustaa katuja, mutta nyt pientareilla makaa ruumiita, Esther sanoo.
 Haastattelut Kampalassa teki Liselott Lindström. Tarja Saarela-Kaongaa haastatteli Helsingistä puhelimitse Juho Takkunen.
 Lisää aiheesta:
 Avokätisesti pakolaisiin suhtautuva Uganda on ottanut suojiinsa jo lähes puolitoista miljoonaa tulijaa – tältä heidän arkensa näyttää
 Lähes neljä miljoonaa jättänyt kotinsa Kongon demokraattisessa tasavallassa – "Kauppani räjäytettiin raketinheittimellä"
 Lääkärijärjestö keskeyttää toimintansa Kongossa hyökkäysten takia – klinikat olivat elintärkeitä ebola-alueella

"Kukkien pitäisi reunustaa katuja, mutta nyt pientareilla makaa ruumiita" – kongolaispakolaiset pakenevat väkivaltaa Ugandaan


Summary: Kuinka hyvin osaat veikata eduskuntavaalien tuloksen?  Viisi parasta veikkaajaa saa palkinnoksi valitsemansa puheenjohtajan kuvalla varustetun tyynysetin.

Uudet kysymykset tuovat lisähaastetta perinteiseen vaaliveikkaukseen, jossa arvuutellaan eri puolueiden ääniosuus. Veikkaa ja haasta kaverisikin!

Veikkaa vaalitulos  – voita petiisi puoluepomo pehmeänä tyynynä


Summary: Sampo Terho on Ylen puheenjohtajatentissä TV1:ssä ja Areenassa tiistai-iltana kello 21.00.

Timo Soini  irrottaa perussuomalaisten pinssin puvuntakkinsa rintapielestä ja laskee sen pöydälle Hotelli Vaakunan kabinetissa Helsingin keskustassa.
 Alkaa pitkä marssi kohti eduskuntaa ja perussuomalaisten eduskuntaryhmän kokousta. On kesäkuu vuonna 2017.
 Kaikki perussuomalaisten viisi ministeriä ja viisitoista muuta puolueen kansanedustajaa eroavat perussuomalaisten eduskuntaryhmästä ja  perustavat omansa , Uuden vaihtoehdon. Myöhemmin he perustavat uuden puolueen, nykyisen siniset.
 Edellisenä viikonloppuna  Jussi Halla-aho  on valittu perussuomalaisten uudeksi puheenjohtajaksi.
 Perussuomalaisissa vallan ovat ottaneet he, jotka äänestivät jo vuoden 2011 eduskuntavaalien ison jytkyn: nykyisen kaltaisen maahanmuuton vastustajat.
 Nykyisten sinisten kansanedustajien avulla pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) porvarihallitus säilyttää kansanedustajien enemmistön eduskunnassa. Perussuomalaisista eronneet ministerit säilyttävät salkkunsa.
 Keskusta ja kokoomus passittavat halla-aholaiset perussuomalaiset oppositioon.

 Timo Soini: Tähti jättää näyttämön, ei ehdolle eduskuntavaaleihin
 Sinisten vaalivalmistelut kokivat takaiskun ehdokasasettelun loppusuoralla.  Timo Soini ilmoitti , ettei lähde ehdokkaaksi eduskuntavaaleihin. Soini panttaa yhä tietoa toukokuun eurovaaleihin osallistumisesta.
 Soinin manttelinperijän, sinisten puheenjohtajan  Sampo Terhon  pitää nyt pärjätä omillaan.
 Timo Soini nosti perussuomalaiset yhden kansanedustajan puolueesta liki neljänkymmenen edustajan suureksi puolueeksi. Nyt Terho yrittää säilyttää siniset eduskunnassa edes jokusen edustajan voimin.
 Samaan aikaan sinisten kärkiehdokkaaksi Uudellamaalla uumoiltu Jussi Niinistö  flirttailee tiedotusvälineiden kanssa  ajatuksella omasta paluustaan perussuomalaisiin tai sinisten ja perussuomalaisten yhdistymisestä.
 Sinisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Simon Elo  yrittää parhaansa mukaan viljellä puheessaan Timo Soinin vertaisia sutkauksia. Espoolainen Elo pyrkii Suomen maaseudun puolueen,  Veikko Vennamon , Timo Soinin ja unohdetun kansan perijäksi kolmannessa polvessa.
 Sinisen tulevaisuuden Sampo Terho on maanantai-iltana haastateltavana Ylen puheenjohtajatentissä. Voit katsoa tentin suorana  Yle Areenassa  tai TV1:ssä kello 21.00.

 Populismi: Perinteet, poliisi, puolustusvoimat ja autot
 Sinisten populismi rakentuu poliisin, armeijan ja autoilun ympärille. Puolue pitää perinteisiä perhearvoja kunniassa.
 Puolue poistaisi uusista autoista maksettavan autoveron, jotta autokanta uusiutuisi ja liikenteen päästöt vähenisivät. Uuden auton ostajaa muistettaisiin myös vanhan auton romutuspalkkiolla.
 Siniset vaatii Suomeen tuhatta uutta poliisia ja lisää työntekijöitä myös hätäkeskuksiin, pelastustoimeen ja rajavartiostoon.
 Armeijan pitäisi saada lisää rahaa: ilmavoimille ei riitä 64 uutta hävittäjää, vaan  niitä olisi saatava 100 . Siniset haluaa Suomen myös irtautuvan maamiinat kieltävästä Ottawan sopimuksesta.
 Kansanturvallisuus – tällä termillä siniset politiikkaansa kutsuvat. Vaalilause on "siniset turvaa".
 Siniset on populismissaan yrittänyt tavoitella ihmisiä, jotka ovat kaivanneet perinteistä Suomea ja kokeneet, että valtapuolueet ovat hylänneet heidät.
 Maahanmuutto: Siniset kaipaa kiristyksiä, "realismia ilman rasismia"
 Siniset haluaa kiristää Suomen maahanmuuttopolitiikkaa, mutta tavoite ei ole aatteen kärjessä.
 Puolue ei pysty kilpailemaan perussuomalaisten vielä tiukemman linjan kanssa nykyiseen maahanmuuttoon kielteisesti suhtautuvien äänistä. Puolueen maahanmuuttopoliittinen iskulause on "realismia ilman rasismia".
 Uudistusmielinen konservatiivipuolue on sinisten kuvaus itsestään.
 Käsitteen sisäisen ristiriidan puheenjohtaja  Sampo Terho on selittänyt  niin, että puolue haluaa säilyttää perinteiset arvot, mutta uudistaa politiikan rakenteet ja tekemisen tavat.

 Työ ja perhe: Verotusta kevennettävä, kotihoidontukea korotettava
 Siniset mainostaa olevansa verokapinassa. Kokoomuksen tavoin puolue keventäisi työn verotusta, mutta vain pieni- ja keskituloisilta, ei kaikilta.
 Tuloveroalen puolue rahoittaisi muun muassa haitta- ja kulutusveroilla. Muoville tulisi haittavero.
 Siniset haluaisi  laajentaa ansiosidonnaisen työttömyysturvan kaikille , ei pelkästään työttömyyskassojen jäsenille.
 Suurin osa työttömyyskassoista on yhteydessä ammattiliittoihin, mutta kassaan kuuluminen ei edellytä ammattiliiton jäsenyyttä. Työttömyyskassa on kuitenkin monelle merkittävä peruste ammattiliittoon kuulumiselle.
 Ammattiliitoissa on epäilty sinisiä yrityksestä rapauttaa työntekijöiden järjestäytymishalukkuutta.
 Siniset ehdottaa  sosiaaliturvaksi käänteistä tuloveroa . Eli sosiaaliturva vähenisi, kun palkkatulot lisääntyisivät. Lisäpalkasta jäisi aina enemmän käteen kuin sosiaaliturvasta.
 Puolue korottaisi kotihoidontukea ja antaisi perheiden itse päättää perhevapaiden jakamisesta isän ja äidin kesken.
 Sote: Sinisten tuki valinnanvapaudelle rapautui loppumetreillä
 Siniset ei ole erottunut eikä päässyt julkisuudessa esiin päättyvän vaalikauden suurissa asioissa, sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistuksessa sotessa tai ilmastonmuutoksen torjumisessa.
 Hallituksessa siniset oli sivustaseuraaja, kun keskusta ja kokoomus kiistelivät sote-mallista.
 Puolue tuki hallituksen mallia, joka muodostui kahdeksastatoista maakunnasta sekä terveydenhuollon peruspalveluissa potilaan valinnanvapaudesta, julkisista ja yksityisistä sote-keskuksista.
 Ennen vuoden 2015 vaaleja silloisten perussuomalaisten vaaliohjelmassa korostettiin vahvaa julkista sektoria, jota yksityiset toimijat ja järjestöt täydentävät. Perussuomalaiset oli huolissaan pienten ja keskisuurten yritysten toimintamahdollisuuksista suurten kansainvälisten yritysten puristuksessa.
 Sinisten tuki soten valinnanvapausmallille alkoi murentua sote-sodan loppumetreillä jo ennen  hallituksen eroa .
 Eduskunnan aiempi puhemies  Maria Lohela loikkasi Liike Nytin riveihin  ja ilmoitti vastustavansa hallituksen sote-mallia.
 Vesa-Matti Saarakkala  ilmoitti,  ettei voi äänestää  soten valinnanvapausmallin puolesta . Samaa pohtivat myös  Pentti Oinonen  ja  Martti Mölsä .

 Puoluehajaannus: Kannatus romahti, Terho hävisi johtajakisan
 Timo Soinin ja perussuomalaisten kannatus romahti vuoden 2015 vaalien jälkeen. Hallitusvastuussa vastakkainasettelu vanhojen puolueiden kanssa ei enää onnistunut.
 Aiemmat EU-arvostelijat joutuivat hyväksymään Kreikan tukipaketin. Vaalivuotena 2015 Suomeen tuli ennätysmäärä, yli kolmekymmentätuhatta turvapaikanhakijaa. Hallituksen paimentama kilpailukykysopimus leikkasi kuntien ja valtion työntekijöiden lomarahoja.
 Vanha valta jäi perussuomalaisissa ahtaaseen rakoon ilman johtopaikkoja Jyväskylän puoluekokouksessa kesäkuussa 2017. Luopuvan puheenjohtajan Timo Soinin suosikki Sampo Terho hävisi puheenjohtajakisan Jussi Halla-aholle.
 Maltilliset populistit äänestettiin sivuraiteelle perussuomalaisissa, pois äärikansallismielisten tieltä.
 Soinilaiset erosivat ja perustivat nykyisen Sinisen tulevaisuuden.
 Sinisten kannatus jäi puolueen perustamisesta alkaen noin pariin prosenttiin.
 Uusi puolue onnistui säilyttämään asemansa hallituksessa ja perussuomalaisista loikanneiden ministeripaikat. Mutta: siniset on kerännyt kyselyissä vain rippeet siitä 17,7 prosentin kannatuksesta, jonka perussuomalaiset sai eduskuntavaaleissa 2015.

 Kannattajat: Miehet ja yrittäjät suosivat sinisiä
 Sinisten kannattajista kahdeksan kymmenestä on miehiä.
 Taloustutkimuksen Ylelle tekemän  puoluekannatuskyselyn taustatietojen perusteella  kaksi viikkoa ennen vaaleja mieskannattajien osuus sinisillä on lisääntynyt. Sinisten ja perussuomalaisten kannattajista on selvästi suurempi osuus miehiä kuin muilla useamman kansanedustajan puolueilla.
 Puolueen kannattajista yrittäjien osuus on suurempi kuin koko Suomen väestössä.
 Sinisten kohtalonkysymys vaaleissa on, saako puolue kansanedustajia.
 Hallituksen ennenaikaisella erolla  tuskin on sinisten vaalikannatukseen suurta merkitystä.
 Valtakunnallisesti puolueen tilanne vaikuttaa Ylen kannatuskyselyssä huonolta. Kuitenkin esimerkiksi Uudenmaan vaalipiirissä  Jussi Niinistön  ja Sampo Terhon johdolla puolueella on mahdollisuuksia edustajapaikkoihin.
 Palataan vielä kesäkuuhun 2017, sinisten syntyyn ja Timo Soinin pinssiin.
 Sampo Terho poimi pöydältä Timo Soinin puvustaan irrottaman perussuomalaisten pinssin ja otti sen talteen. Rintamerkki oli esillä Kansallismuseossa seuraavana itsenäisyyspäivänä avautuneessa Suomen tarina -näyttelyssä.
 Terho lahjoitti Soinin PS-rintamerkin Kansallismuseon kokoelmiin.
 Vaalit näyttävät, joutaako siniset puolueenakin pinssin seuraksi museoon.
 Jutusta voi keskustella maanantaina 1.4.2019 klo 22.00 saakka.
 LUE LISÄÄ:
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneessa!
 Lue, katso ja kuuntele Ylen parhaat vaalijutut
 Lue täältä kaikki Ylen puolueanalyysit
 Omistatko bensasyöpön auton? Ylen ilmastokysely puolueille paljastaa, että se voi tulla vieläkin kalliimmaksi
 Ylen kysely turvallisuuspolitiikasta: SDP, vasemmistoliitto, vihreät ja perussuomalaiset valmiita vähentämään hävittäjien määrää
 Ylen tukikysely paljastaa kaksi jyrkkää jakolinjaa puolueissa: Sosiaaliturvan vastikkeellisuus ja perustulo
 Yle selvitti puolueiden maahanmuuttonäkemykset: Suurin osa lisäisi paperittomien palveluita – vain kaksi puoluetta kieltäisi naisilta burkat

Tavoitteena halvemmat autot, lisää poliiseja ja sata hävittäjää – Tällainen puolue on Sampo Terhon siniset, joka taistelee olemassaolostaan