Summary: Presidentin on väitetty johtaneen lainoittajiaan harhaan liioittelemalla varallisuuttaan.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  haastaa oikeudessa kongressin käynnistämän selvityksen hänen aiemmista liiketoimistaan. Uutiskanava  CNN:n  mukaan kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Trump yrittää vaikeuttaa edustajainhuoneen demokraattien presidenttiin kohdistamia tutkintoja oikeusteitse.
 Trump ja hänen yritysryppäänsä Trump Organization pyrkivät maanantaina nostamallaan kanteella estämään edustajainhuoneen valvontavaliokuntaa saamasta tietoja Trumpin käyttämästä tilitoimistosta.
 Washington Postin  mukaan tietopyyntö liittyy syytöksiin, joiden mukaan Trump yritti johtaa lainoittajiaan harhaan liioittelemalla varallisuuttaan.
 Trumpin asianajajien mukaan demokraateilla on "pakottava tarve löytää jotain, jolla he voivat vahingoittaa presidenttiä poliittisesti".
 Tapaus enteilee kärjistyvää yhteenottoa demokraattien hallitseman edustajainhuoneen ja Valkoisen talon välillä Trumpiin kohdistuviin tutkimuksiin liittyen.
 Erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  Venäjä-raportin valmistumisen jälkeen huomio on kohdistunut muihin tutkintoihin, joita on käynnissä eri tahoilla pitkälle toistakymmentä. Selvitykset koskevat muun muassa Trumpin liiketoimia, mahdollista verovälttelyä sekä virkaanastujaiskomitean rahankäyttöä.
 Valkoisen talon ex-juristi McGahnista avaintodistaja?
 Trumpin hermoja kiristänee myös se, että edustajainhuoneen oikeusvaliokunta vaati maanantaina entistä Valkoisen talon juristia  Donald McGahnia  todistamaan kongressin edessä.
 Washington Postin mukaan valiokunta vaatii McGahnia toimittamaan asiakirjoja liittyen Trumpin aiempiin liiketoimiin, vaalikampanjaan sekä epäilyihin, joiden mukaan presidentti on syyllistynyt oikeuden estämiseen.
 – Erikoissyyttäjän (Robert Muellerin) raportti kokoaa yhteen merkittävää näyttöä siitä, että presidentti Trump oli osallisena oikeuden estämisessä ja muissa väärinkäytöksissä, sanoi oikeusvaliokunnan puheenjohtaja, demokraattiedustaja  Jerrold Nadler  tiedotteessa.
 Nadler pitää McGahnia avaintodistajana monissa Muellerin raportin esiin nostamissa väärinkäytösepäilyissä.
 – Hänen todistamisensa auttaa tuomaan lisävalaistusta presidentin hyökkäyksiin oikeusvaltioperiaatetta vastaan ja yrityksiin peitellä tekojaan valehtelemalla amerikkalaisille ja vaatimalla muita tekemään samoin, Nadler lataa.
 Trump pyrkii nostamallaan oikeusjutulla haastamaan kongressin valtaoikeudet, joilla se on voinut tutkia mahdollista korruptiota tai muita väärinkäytöksiä hallinnon muilla aloilla.
 Trumpin jättämän kanteen mukaan hänen aiemmat liiketoimensa ovat epäolennaisia kongressin päätehtävän eli lakien säätämisen kannalta.

Trump haastaa oikeudessa edustajainhuoneen selvityksen hänen aiemmista liiketoimistaan


Summary: Ryhmähuoneiden seiniä siirretään jälleen, koska vaalit muuttivat ryhmien voimasuhteita.

Eduskunnassa kansanedustajille luovutetaan tänään heidän valtakirjansa ja oikeuskansleri tarkastaa ne. Uuden vaalikauden työ pyörähtää vauhtiin myös eduskuntaryhmien järjestäytymiskokouksissa, joita useat puolueet pitävät tänään.
 Ensimmäinen täysistunto on huomenna keskiviikkona, jolloin valitaan eduskunnan puhemiehistö. Puhemieheksi valittaneen suurimman puolueen puheenjohtaja  Antti Rinne , josta tullee myös hallitustunnustelija.
 Jos hallitus onnistutaan muodostamaan Rinteen johdolla ja hän nousee pääministeriksi, niin eduskunnassa valitaan uusi puhemies.
 Vaalikauden alkuun kuuluu valtiopäivien avajaiset, joita vietetään torstaina. Silloin järjestetään valtiopäiväjumalanpalvelus, jonka jälkeen valtiopäivien avajaisissa presidentti  Sauli Niinistö  puhuu eduskunnalle. Avajaiset jatkuvat iltatilaisuudella Musiikkitalossa järjestettävässä konsertissa.
 Vaalikauden alun tunnelmaa tiivistää hallituksen muodostaminen. Hallitustunnustelijasta sovitaan virallisesti perjantaina, jolloin SDP:n Rinne on kaavaillut antavansa muille puolueille hallitustunnustelijan kysymykset, jos hänet nimetään tunnustelijaksi.
 Lisäksi vaalikauden alussa eduskuntaryhmät neuvottelevat valiokuntien puheenjohtajista.
 Uusille kansanedustajille järjestetään perehdyttämisohjelma, joka pyörii ensimmäiset kuukaudet.
 Mahdollisimman vähän muuttoja
 Uusi vaalikausi tuo eduskuntaan myös konkreettisia muutoksia, sillä eduskuntaryhmien kokoushuoneita remontoidaan vaalien jälkeisiä ryhmäkokoja vastaaviksi. Eduskunnan hallintojohtaja  Pertti Rauhio  kertoo tavoitteen olevan se, että ryhmille tulisi mahdollisimman vähän muuttoja.
 Seiniä joudutaan tälläkin kertaa purkamaan ja siirtämään, koska ryhmien koot ovat muuttuneet sen verran paljon. Sopivan kokoisia huoneita odottaessaan SDP:n ja perussuomalaisten ryhmät kokoontuvat eduskunnan auditoriotiloissa.
 Muutostyöt pyritään saamaan valmiiksi kesällä tai viimeistään syksyn alkuun mennessä.
 Eduskunnan ryhmähuonekerros on onneksi suunniteltu niin, että huonekokoja on helppo muuttaa. Eduskuntatalon arkkitehti  J.S. Sirén  osasi aikanaan ennakoida, että ryhmien koot muuttuvat.
 – Maallikkokin näkee sen siinä, kun kävelee ison ryhmän huoneeseen, niin näkee, että siinä on vaikka kuinka monta ovea. Niitä on monta juuri sen vuoksi, että väliseiniä voi siirtää ja sillä tavalla talo on erinomaisen hyvin suunniteltu, Rauhio kertoo.

Eduskunta aloittelee uutta vaalikautta - kansanedustajien valtakirjat tarkastetaan tänään


Summary: Molemmat valtiot pyrkivät osoittamaan tapaamisellaan merkityksensä Korean niemimaalla.

Korean virallinen tietotoimisto vahvistaa, että  Vladimir Putinin  ja  Kim Jong Unin  välinen huippukokous järjestetään pian, mutta tarkkaa aikaa ja paikkaa ei ole vielä julkaistu.
 Kremlin tiedottaja  Dmitry Peskov  kertoi lehdistölle, että Putin ja Kim tapaavat näillä näkymin vielä huhtikuun aikana.
 Arvioiden mukaan huippukokous järjestetään ainakin osittain Vladivostokissa. Venäjän vierailulla Kim pyrkii löytämään tukea taloudellisten suunnitelmiensa toteuttamiseksi.
 Putinin tapaamisella Kim pyrkii näyttämään, että hänellä on suhteita muuallekin kuin Washingtoniin, Pekingiin ja Souliin. Lisäksi hän haluaa näyttää, että hänellä on erilaisia vaihtoehtoja.
 Tapaamisella on merkitystä myös Venäjälle: Putin haluaa osoittaa, että Venäjä on merkittävä toimija Korean niemimaalla.
 Yhdysvaltojen ja Pohjois-Korean huipputapaaminen Hanoissa epäonnistui helmikuussa.

Pohjois-Korea vahvistaa, että maan johtaja Kim Jong Un ja Venäjän presidentti Vladimir Putin tapaavat pian


Summary: Kanadalaistutkijat ovat kehittäneet hoitomuodon, joka parantaa huomattavasti Parkinsonin tautia sairastavien liikkumista.

Aiemmin kotiin sidotut kroonista Parkinsonin tautia sairastavat voivat liikkua uuden menetelmän avulla huomattavasti paremmin kuin ennen,  kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Menetelmässä stimuloidaan sähköisesti potilaiden selkärankaa.
 – Tutkimamme potilaat ovat sairastaneet Parkinsonin tautia noin 15 vuotta ja eivät ole pystyneet kävelemään kunnolla vuosiin, kertoi BBC:lle professori  Mandar Jog  Ontarion Western yliopistosta.
 Neljänneksellä pitkäaikaispotilaista on taudin edetessä liikkumisvaikeuksia. Usein he jähmettyvät paikalleen ja kaatuvat. Liikkumisvaikeuksille ei tähän asti ole ollut hoitomenetelmää.
 - Täytyy sanoa että menetelmän toimivuus on ylittänyt meidän tutkijoiden villeimmätkin unelmat, Jog sanoo.
 Normaalissa kävelyssä aivot lähettävät jaloille signaalin, että liiku. Sitten signaali palaa takaisin aivoihin, että liike on suoritettu. Sitten aivot lähettävät uuden signaalin, että ota toinen askel.
 - Parkinsonin tauti vähentää signaalien paluuta aivoihin, ja tämä loopin katkeaminen aiheuttaa potilaan jähmettymisen paikoilleen, professori Jog sanoo.
 Tutkimusryhmän kehittämä menetelmä lisää ja voimistaa signaalien paluuta aivoihin ja potilaiden kävelykyky palautuu merkittävästi.
 Menetelmä on osoittautunut pitkäkestoiseksi, ja vaikutus jatkuu jopa, jos signaalin antava implantti poistetaan.
 Aiemmin on luultu, että Parkinsonin tauti toimii päinvastoin ja heikentää aivojen lähettämiä signaaleja jalkoihin päin.
 - Tämä kuntoutus menetelmä on siis täysin erilainen kuin aiemmat menetelmät, Jog sanoo.

Parkinsonin taudin hoidossa merkittävä edistysaskel


Summary: Tutki jutun lopussa olevasta taulukosta, mihin tutkintoihin on eniten ensisijaisia hakijoita ja missä kilpailu on kovinta.

Aalto-yliopiston kauppatieteet ovat kevään suosituin hakukohde. Juuri sinne hakee myös helsinkiläinen  Elli Abrahamsson .
 Abrahamssonin kanssa Aalto-yliopiston kauppatieteiden 282 opiskelupaikasta kilpailee lähes 3 100 hakijaa, jotka ovat Abrahamssonin tavoin valinneet sen ensisijaiseksi hakukohteekseen.
 Samoja opiskelupaikkoja havittelee lisäksi 1 800 hakijaa, joiden ensisijainen hakutoive on joku muu. Jos nämä hakijat eivät pääse omiin suosikkikohteisiinsa, mutta heillä on ensisijaisia hakijoita paremmat pisteet, ohittavat he valinnoissa ensisjaiset hakijat.
 – Olen kyllä tiennyt, että sinne hakee paljon. Mutta tämä on niin iso määrä, että sitä on vaikea käsittää. Tuntuu tosi oudolta, että sinne voisi jotenkin päästä, päivittelee Abrahamsson.
 Tee niin paljon töitä kuin pystyt ja katso, mihin sillä pääsee.  Elli Abrahamsson
 Abrahamsson on valmistautunut kesäkuussa järjestettävään pääsykokeeseen tammikuusta lähtien. Hän käy valmennuskurssilla ja lukee viitenä päivänä viikossa. Toukokuussa tahti kiristyy kuuteen päivään.
 Tieto siitä, että kilpakumppaneita on paljon, ei kuitenkaan häntä lannista. Nyt on vain yritettävä valmistautua vieläkin tarmokkaammin. Samaa hän suosittelee muillekin.
 – Ei se auta, että miettii paljonko sinne pyrkii, jos sinne oikeasti haluaa. Se on itsestä kiinni ja asenteesta. Tee niin paljon töitä kuin pystyt ja katso, mihin sillä pääsee.
 Elli Abrahamsson ei vielä tiedä tulevaisuuden ammattiaan. Hän uskoo, että laaja-alainen kaupallinen koulutus avaa ovia moneen suuntaan. Aalto-yliopistoon houkuttaa myös mahdollisuus yhdistää opintoihin vaikkapa sisustusarkkitehtuuria. Laura Railamaa / Yle
 Kymmenet tuhannet hakijat valmistautuvat parhaillaan kevään ja alkukesän aikana järjestettäviin pääsykokeisiin. Osa hakijoista saa opiskelupaikan ylioppilastodistuksen arvosanojen perusteella, ja käytäntö laajenee ensi vuonna.
 Yo-todistuksella suoraan unelma-alalle – Katso aineet ja arvosanat, joilla keräät pisteet oikikseen, lääkikseen ja kauppikseen vuonna 2020
 Pääsykokeet ovat silti jatkossakin yksi väylä korkeakouluihin, vaikka niiden perusteella valittavien määrä vähenee.
 Ensisijaisten hakijoiden määrä kertoo alan suosiosta
 Korkeakoulujen yhteishaussa voi hakea kuuteen eri koulutukseen yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa. Suosituimmat hakukohteet valitaan muita useammin ykkössijalle. Osa hakijoista voi myös hakea vain yhteen koulutukseen.
 Eniten ensisijaisia hakijoita on aiempien vuosien tapaan isojen kaupunkien yliopistojen kauppatieteellisen, oikeustieteellisen ja lääketieteellisen koulutuksen hakukohteisiin.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kun hakukohteiden ensisijaisten hakijoiden määrää verrataan aloituspaikkojen määrään järjestys muuttuu.
 Tällä kilpailtuimpien alojen listalla ovat jälleen kärjessä yliopistojen elokuva- ja teatterialan hakukohteet, joissa aloituspaikkoja on vähän.
 Taideyliopiston Teatterikorkeakoulun näyttelijälinjan kahtatoista aloituspaikkaa tavoittelee yli 850 ensisijaista hakijaa. Hakijoita yhtä paikkaa kohden on yli 70.
 – Se on kyllä paha, nyt vähän helpottaa, kommentoi Elli Abrahamsson vielä vaikeammin saavutettavaan opiskelupaikkaan pyrkivien tilannetta.
 Aalto-yliopiston kauppatieteen opintoihin on "vain" 11 ensisijaista hakijaa aloituspaikkaa kohden.
 Yliopistoissa tungosta on myös psykologian ja logopedian opiskelupaikkoihin.
 Ammattikorkeakouluissa kilpaillaan eniten sosionomien monimuotokoulutuksista ja terveydenhoitoalan koulutuksista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kun Elli Abrahamsson valitsi hakukohteitaan, hän ei tutkinut etukäteen, kuinka vaikeaa tai helppoa opiskelupaikan saaminen esimerkiksi viime vuonna oli.
 Pinja oli yksi harvoista ja valituista: "Vieläkin on epäuskoinen olo" – Katso Ylen hakukoneesta, mistä opiskelupaikoista kilpailtiin kovimmin
 Kakkosvaihtoehtona Abrahamssonilla on englanninkielinen kansainvälisen johtamisen linja Turun yliopistossa. Sen jälkeen hakutoiveissa ovat Turun, Tampereen ja Vaasan yliopistojen suomenkieliset kauppatieteelliset opinnot.
 Jos ensijainen toive kauppatieteen opinnoista Aalto-yliopistossa ei toteudu, muutkin vaihdoehdot kelpaavat.
 – Ottaisin mielelläni näistä kolmesta ensimmäisestä minkä tahansa. Mutta jos pääsisin Vaasaan, niin sitä pitäisi vähän miettiä.
 Olisi kamalaa, jos pitäisi lukea uudelleen puoli vuotta. Ei hirveästi motivoi tehdä tätä uudelleen.  Elli Abrahamsson
 Lyhyen harkinnan jälkeen viimeisinkin vaihtoehto alkaa tuntua mahdolliselta, vaikka Vaasa on kauimpana kodista ja ystävistä.
 – Olisi kamalaa, jos pitäisi lukea uudelleen puoli vuotta. Ei hirveästi motivoi tehdä tätä uudelleen.
 Monet hakijat joutuvat pohtimaan, kuinka kauas kotiseudultaan he ovat valmiita lähtemään korkeakoulupaikan vuoksi.
 Katso Ylen koneesta, mihin yliopistoon kotiseudultasi päästään – espoolainen Mikael Suonio päätyi oikikseen Lappiin: "Meinasin revetä liitoksista"
 Korkeakouluihin pyrkivät saavat tiedon valinnoista viimeistään 28. kesäkuuta. Aloituspaikan saa vain joka kolmas, sillä  paikkoja on jaossa noin 48 000 ja hakijoita on lähes 152 000 .
 Tiedot 120 000 hakijan ensisijaisista kohteista
 Alla olevan taulukon kuuteen sataan koulutukseen hakee yhteensä 120 000 ensisijaista hakijaa.
 Taulukkoon on koottu hakukohteet, joihin ensisijaisia hakijoita on vähintään 60. Tämän vuoksi osa kilpailluista kohteista on jäänyt pois.
 Esimerkiksi Aalto-yliopiston elokuvakuvaajan ja dokumenttielokuvien ohjaajan koulutuksiin ensisijaisia hakijoita on noin 40. Kilpailu on äärimmäisen kovaa, sillä aloituspaikkoja on kummassakin vain kaksi.
 Taulukosta puuttuvat myös hakukohteet, joiden aloituspaikkojen määrää ei ole määritelty etukäteen. Näitä ovat esimerkiksi Taideyliopiston musiikkikasvatuksen ja musiikkiteknologian koulutusohjelmat, joihin kumpaankin on yli 120 ensisijaista hakijaa.
 Mukana ei myöskään ole maisterihaun, avoimen väylän eikä tiedekilpailuissa menestyneiden hakukohteita.
 Korkeakoulujen suosituimmat hakukohteet 2019
 Voit etsiä tietoa hakukohteen, koulutusalan, tutkinnon nimikkeen, yliopiston (yo), ammattikorkeakoulun (AMK) ja paikkakunnan mukaan. Jos ensisijaisten hakijoiden määrä aloituspaikkaa kohden ei näy puhelimen näytöllä, voit vierittää näyttöä oikealle tai kääntää näytön vaaka-asentoon.

Elli Abrahamsson tähtää maan halutuimpaan kauppakorkeakouluun kuten tuhannet muutkin: "Niin iso määrä, että on vaikea käsittää" – Katso korkeakouluhaun 600 suosituinta opiskelupaikkaa


Summary: Maassa on ainakin pari sataa suomalaista matkaiijaa.

Sri Lankassa eilen  sunnuntaina tehtyjen pommi-iskujen  uhrien joukossa ei näyttäisi olevan suomalaisia, kertoo ulkoministeriö.
 Paikalliset viranomaiset ovat saaneet uhreja tunnistettua ja ulkoministeriö seuraa tilannetta edelleen, ministeriön viestintäpäivystäjä  Vesa Häkkinen  sanoo.
 Maassa on ainakin kaksi sataa suomalaista matkailijaa.
 – Matkustusilmoituksia on tehty maanantaiaamuun mennessä vähän alle 200 ja ne koskevat hieman yli kahta sataa ihmistä.
 Todellinen suomalaisten määrä on luultavasti suurempi, Häkkinen arvioi.
 Ministeriö on lähettänyt iImoituksen tehneille viimeksi tänä aamuna viestin, jossa kerrottiin muun muassa ulkonaliikkumiskiellon purkamisesta.
 – Edelleen kannattaa seurata paikallisten viranomaisten ohjeita ja noudattaa niitä, Häkkinen sanoo.
 Lisäksi kannattaa tehdä  matkustusilmoitus  ulkoministeriölle, jos se on vielä tekemättä, ja olla yhteydessä läheisiin Suomessa, hän neuvoo.
 Matkustusohjeen muutos voi vaikuttaa matkavakuutukseen
 Ulkoministeriö kehottaa nyt välttämään tarpeetonta matkustamista Sri Lankaan. Suomi yhdessä muiden Pohjoismaiden kanssa päätti muuttaa matkustusohjetta sunnuntaina illalla, Vesa Häkkinen kertoo.
 Suositus välttää maahan matkustamista on voimassa vähintään muutaman päivän.
 – Keskiviikkona katsotaan, mikä on tilanne.
 Maakohtainen matkustussuositus perustuu yleensä pitkän aikavälin turvallisuustilanteen arvioon. Sen muuttaminen akuutin tilanteen takia on poikkeuksellista.
 Jos on suunnitellut matkaa Sri Lankaan, kannattaa olla yhteydessä matkanjärjestäjään, Häkkinen neuvoo.
 – Matkavakuutusten voimassaoloon saattaa tulla muutoksia. Toisaalta matkanjärjestäjät voivat oikeuttaa matkan perumisen yleensä ilman eri kustannuksia, mutta tämä on heidän päätöksensä.
 Lue lisää:
 Sri Lankan iskuissa kuollut tähän mennessä 290 ihmistä – tekijöitä oli ainakin seitsemän
 Pääministerin mukaan kahdeksan on pidätetty, yli 200 uhrin joukossa tanskalaisia  – Tämän tiedämme Sri Lankan tuhoisista pommi-iskuista
 Tanskalaispariskunta oli hotellin aamiaispöydässä, kun räjähti: "Kuulimme valtavia pamauksia ja sitten sireenejä"
 Sri Lankan terrori-iskut tulivat järkytyksenä: "Kukaan ei edes uskaltanut aavistaa tällaista"

Ulkoministeriö: Sunnuntain iskuissa ei tiedossa suomalaisuhreja – kehottaa nyt välttämään Sri Lankaan matkustamista


Summary: Poliisi ei kertonut, epäilläänkö miesten edelleen liittyvän toimittaja Lyra McKeen ampumiseen.

Pohjoisirlantilaisen toimittajan surman vuoksi  kiinni otetut kaksi miestä  on vapautettu.
 18- ja 19-vuotiaat miehet päästettiin vapaaksi sunnuntaina. Poliisi ei kertonut, epäilläänkö miesten edelleen liittyvän tapaukseen.
 Toimittaja  Lyra McKee   ammuttiin kuoliaaksi  mellakan yhteydessä Derryn kaupungissa torstaina. Poliisin mukaan ampuja oli avannut tulen summittaisesti poliiseja kohti. McKee seisoi poliisiauton vieressä, kun luoti osui häneen.
 Poliisi vetoaa edelleen silminnäkijöihin, jotta he ilmoittautuisivat poliisille.
 – Jotkut tietävät, mitä tapahtui, mutta heitä pelottaa puhua poliisille, poliisin edustaja  Jason Murphy  sanoi.
 Poliisi epäilee murhasta Uusi IRA -nimistä tasavaltalaisryhmää.
 Lisää aiheesta:
 Toimittajalta: Uudelleen leimahtanut väkivalta Pohjois-Irlannissa oli odotettavissa
 Pohjois-Irlannin hauras pääsiäisrauha rikkoutui – toimittaja ammuttu levottomuuksissa

Pohjois-Irlannissa toimittajasurman takia pidätetyt vapautettu


Summary: Liikalihavuus ja diabetes  eivät ole vain ihmisten ongelma. Kotieläimet lihovat elintason imussa.

Tästä on kyse Korkea elintaso näkyy myös lemmikeissä. Ylipaino ja muut elintasosairaudet ovat lisääntyvä ongelma. Lemmikkieläinten lisäksi harrastehevosten liikalihavuus on Suomessa yleinen ongelma Ylipaino aiheuttaa eläimille muun muassa diabetestä sekä sydän- ja liikuntaelinsairauksia.
 Ylipaino ja erilaiset elintasosairaudet kiusaavat myös kotieläimiä. Kun isäntä tai emäntä napsii hiukopalaa, herkku löytää usein tiensä myös lempeäsilmäisen lemmikin suuhun.
 – Yltäkylläisyys ja ihan hyvää tarkoittava huolenpito johtaa usein siihen, että lemmikille kertyy ylimääräisiä kiloja, sanoo eläinlääkäri  Jaakko Väyrynen  Oulun kaupungin eläinlääkärin vastaanotolta.
 Koirien ja kissojen ylipaino-ongelmat ovat eläinlääkäreille tuttu ilmiö. Väyrynen arvioi, että aikuisista vastaanotolla käyvistä koirista kolmannes tai peräti puolet kärsii ylipainosta.
 Citylemmikkejä vaivaa liikunnan puute
 Ylimääräisten makupalojen lisäksi monia kotieläimiä vaivaa liikunnan puute. Myös kotieläinten käyttötarkoitus ja asuinpaikka näkyvät eläinten kunnossa.
 Väyrynen kertoo, että kerrostaloasunnoissa ja kaupungin keskustoissa asuvat lemmikit ovat yleensä pulskempia kuin lemmikit, joilla on paljon tilaa temmeltää ja liikkua.
 Metsästys-, urheilu- ja hyötykäyttöön hankitut kotieläimet  vaativat paljon liikuntaa , ja niiden kanssa lenkkeillään usein enemmän kuin puhtaasti seuralaiseksi hankittujen lemmikkien kanssa.
 Sen vuoksi seuralaisina olevilla eläimillä energiankulutus voi olla vähäisempää. Kun vähäiseen liikuntaan yhdistetään ylimääräiset makupalat, lopputuloksena on pullukka, joka kärsii samoista ongelmista kuin ylipainoinen ja vähän liikkuva ihminenkin.
 Eläinlääkärin vastanotolla näkee useimmiten jo päältäpäin, millaisissa oloissa lemmikki elää, kertoo eläinlääkäri Jaakko Väyrynen.  Risto Degerman / Yle
 Ylipaino  altistaa monille elintasosairauksille  kuten diabetekselle, nivelvaivoille sekä virtsatievaivoille. Se rasittaa myös sydäntä.
 – Kyllä se näkyy, jos eläin liikkuu huomattavia määriä ja saa päivittäin moninkertaisesti enemmän askelia kuin vähän liikkuva eläin. Niillä on myös ihan erilainen lihaskunto ja yleisterveydentila, Väyrynen sanoo.
 – Toisilla taas on sellainen sohvaperunan figuuri, Väyrynen jatkaa.
 Elintasosairaudet vaivaavat myös hevosia
 Hevosten  liikalihavuus  on Suomessa yleinen ongelma (HS). Sitä esiintyy erityisesti harrastajien omistamilla hevosilla. Monet hevosenomistajat pitävät ratsuaan lemmikin kaltaisena eläimenä, jolloin hevoselle luontainen liikkuminen ja fyysisesti rasittava työ jää vähemmälle.
 – Kyllähän niillä on elintasosairauksia. Samaan tapaan kuin ihmisillä on ongelmana liikalihavuus ja kakkostyypin diabetes, kertoo hevossairauksien erikoiseläinlääkäri  Ritva Kaikkonen  Oulun Hevosklinikalta.
 Hevosilla on nykyisin vähän liian hyvät eväät.  Ritva Kaikkonen
 Samalla kun elopaino lisääntyy, hevosen nivelet ja jänteet rasittuvat. Myös tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat lisääntyneet. Ongelmien taustalla on vähäisen liikunnan lisäksi liiallinen ruokinta.
 – Hevosilla on nykyisin vähän liian hyvät eväät, Kaikkonen sanoo.
 Hevonen syö luonnostaan pitkin päivää, ja se käyttää jopa kaksi kolmasosaa valveillaoloajastaan syömiseen.
 Usein syötäväksi kasvatettu heinä on luonnonlaitumia energiapitoisempaa, koska se voi sisältää runsaasti sokeria. Kun tämän päälle tulevat vielä erilaiset energialisät ja väkirehut, hevonen lihoo. Hevosen laihduttaminen vaatii omistajalta  tietoa ruokinnasta ja ruokintatavoista  (Suomenhevosliitto).
 Suurin osa hevosen päivästä kuluu syödessä. Koska apetta on tarjolla runsaasti ja se on nykyisin energiapitaoisempaa kuin ennen, hevoset kärsivät liikalihavuudesta. Marjut Suomi / Yle
 Kaikkonen muistuttaa, että tietyt rodut, kuten suomenhevonen ja shetlanninponi ovat historiansa aikana joutuneet näkemään välillä jopa nälkää. Ne ovat siis evoluutionsa aikana tottuneet siihen, että ruokaa ei aina ole saatavilla yllin kyllin.
 – Nyt eläimet saavat hyvälaatuista ruokaa ympäri vuoden, ja se on niille liikaa käyttöön nähden, Kaikkonen sanoo.
 Onko sinun lemmikistäsi tullut pullukka? Voit keskustella eläinten terveydestä jutun keskusteluosiossa kello 22.00 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Leila onnistui laihtumaan 150 kiloa tiukalla kuurilla – Joka viides hevonen Suomessa on liian lihava
 Jopa joka toinen kissa on ylipainoinen – koko perheen pitää sitoutua, kun lemmikki alkaa laihduttaa

Viettääkö lemmikkisi liian makoisaa elämää? Liikalihavuus ja diabetes uhkaavat niin kissoja, koiria kuin hevosiakin


Summary: Nyt ei ole kyse virtuaalimallista, vaan Tammerkosken kansallismaisemaan rakennetusta kävelysillasta.

Sinisen kahdenkymmenen markan setelin päähahmo on Finlaysonilla työtä tehnyt kirjailija  Väinö Linna . Setelin kääntöpuolella on tehtaiden, Finlaysonin ja Tampellan rajaama Tammerkosken maisema.
 Kirjailija ja maisema ovat euroon siirtymisen jälkeenkin tamperelaisten ylpeydenaiheita. Ilman koskea ei olisi teollisuutta eikä koko kaupunkia.
 Suomen teollistumisen historiaan voi tutustua lähes kosken pinnasta. Matias Väänänen / Yle
 Nyt Tampere avaa reitin "setelin sisään". Uusi maisemareitti päästää kulkijan lähelle virtaavaa vedenpintaa. Kosken itämuuriin on rakennettu kulkusilta koko matkalle.
 Vapriikinraitilta avautuu kokonaan uusia näkymiä Tampereen ytimeen.
 Tampellan kohdalla oli aiemmin huoltotaso. Nyt siihen rakennettu väylä alkaa Työnpuistosta ja jatkuu koko teollisuusalueen pohjoispäähän Aleksandra Siltasen puistoon saakka. Osuus Vapriikista pohjoiseen  on ollut jo käytössä muutamia vuosia.
 Valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön sormeilu on herkkää puuhaa.
 Raija Tevaniemellä on nyt Tampellan portin avaimet. Vapriikinraitin aukipito siirtyy museon vastuulle. Jari Hakkarainen / Yle
 – Tässä on ollut tarkat kriteerit. Museovirasto on valvonut kaiken aikaa, että kävelysilta ei saa tulla hallitsevaksi näkymäksi maisemassa. Asemakaavaan määriteltiin, että silta saa olla enintään 1,5 metriä leveä. Erityisesti sillan korkeusasema on tarkkaan suunniteltu, sanoo Tampereen kaupungin rakennuttajainsinööri  Raija Tevaniemi.
 Järeä portti piti asevarkaat loitolla
 Historiaa on haluttu säilyttää myös yksityiskohdissa: samalla tavalla kuin Tampellan kyltti palautettiin jo aiemmin entisöitynä tehtaan katolle, on nyt myös rantasillan portti kunnostettu entiselle paikalleen.
 Tämän portin yli tai ympäri on vaikea pujahtaa. Jari Hakkarainen / Yle
 Portissa on huomiota herättävän järeä suojaus: terävät ylänurkan hampaat ja koskenpuolelta raastavannäköiset rautakynnet.
 – Tampellassa valmistettiin aikoinaan myös aseita. Alue oli tarkoin vartioitu, Raija Tevaniemi kertoo.
 Kranaatinheittimien aika on ohi ja portit avataan vappuaattona. Sillalle pääsee kesäisin museokeskus Vapriikin aukioloaikoina.
 Kansallismaisema näkyy nyt uudesta kulmasta. Jari Hakkarainen / Yle
 Avattava yhteys on osa Tampereen viiden tähden keskustan rakentamista. Pyhäjärveltä Näsijärvelle parannetaan kevyen liikenteen, kävelyn ja oleskelun mahdollisuuksia.
 Ratinan alue on jo valmiina. Työt jatkuvat Näsijärven puolella Ranta-Tampellassa tämän vuoden.
 Keskustelu on avoinna 22.4. kello 22 saakka.
 Aiheesta myös:
 Koskiraitti vie Tammerkosken ylle – katso video  (2015)

Astu vanhan setelin sisään: Tampereen kansallismaisemaan pääsee pian ihan oikeasti


Summary: Lapset olivat mukana hakkaamassa "Juudas-nukkea" osana puolalaiskylän pitkäperjantairituaalia.

Maailman juutalaisyhteisö on esittänyt vastalauseensa puolalaiskylän rituaalia kohtaan, jossa piestiin stereotyyppistä juutalaista muistuttava nukke.
 Pienellä Pruchnikin paikkakunnalla kaakkois-Puolassa toteutettiin pitkänäperjantaina 1700-luvulta peräisin oleva rituaali nimeltä "Juudaksen oikeudenkäynti". Tapahtumista raportoi  paikallislehti Ekspres Jaroslawski .
 Jutussa olevista kuvista ja videoista näkyy, kuinka kyläläiset hirttävät, hakkaavat kepeillä, raahaavat ja lopuksi polttavat Juudasta esittävän nuken. Juudas on Uuden testamentin mukaan Jeesuksen kavaltava opetuslapsi.
 Useissa itäisen Keski-Euroopan maissa on samankaltaisia traditioita. Pruchnikin tapauksesta tekee erityisen se, että nukella on perinteisesti juutalaisiin liitettyjen stereotyyppien piirteitä, kuten iso koukkunenä.
 Juutalaisten maailmankongressi ilmaisi inhonsa ja suuttumuksensa sitä kohtaan, että stereotyyppistä juutalaista muistuttava hahmo oli osana rituaalia.
 – Juutalaiset ovat syvästi järkyttyneitä keskiaikaisen antisemitismin elvyttämisestä kauhealla tavalla. Sama antisemitismi johti silloin käsittämättömään väkivaltaan ja kärsimykseen, kongressin johtaja  Robert Singer  sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 Ekspres Jaroslawski -lehden mukaan Pruchnikissa nähdyn kaltainen perinne on säilynyt vain pienellä alueella Puolan kaakoisosassa. Lehti kysyy jutussaan, onko rituaalia järkevää jatkaa vielä nykyaikana ja mitä lapset siitä oppivat.

Juutalaista muistuttavan nuken piekseminen Puolassa järkyttää juutalaisyhteisöä: "Antisemitismiä"


Summary: Ryhmä on heikosti tunnettu islamistinen ryhmä, joka asiantuntijoiden mukaan edustaa terroristista ideologiaa.

Sri Lankan pääsiäissunnuntain iskujen takana on paikallinen aseellinen ryhmä Thowheeth Jama'ath, maan hallitus sanoo.
 Sanomalehti New York Timesin  mukaan ryhmä on heikosti tunnettu islamistinen ryhmä, joka asiantuntijoiden mukaan edustaa terroristista ideologiaa.
 Tekijöiden apuna on kuitenkin ollut kansainvälinen verkosto, hallituksen edustaja arvioi tiedotustilaisuudessa maanantaina.
 – Emme usko, että näitä iskuja toteutti tämän maan sisälle rajoittuva ryhmä, hallituksen tiedottaja  Rajitha Senaratne  sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Sri Lankan presidentti  Maithripala Sirisena  aikoo pyytää ulkomailta apua sen selvittämiseen, onko iskuilla kansainvälisiä yhteyksiä. Hän julistaa kansallisen hätätilan iskujen takia keskiyöstä lähtien. Se antaa poliisille ja armeijalle mahdollisuuden pidätyksiin ja kuulusteluihin ilman oikeuden määräystä.
 Sunnuntaina tehdyissä iskuissa kuoli ainakin 290 ihmistä ja haavoittui yli 500.
 Ryhmästä ennakkovaroitus
 Sri Lankan hallituksen nimeämä ryhmä vaikuttaa olevan sama, josta tiedusteluviranomaisten kerrottiin antaneen varoituksen useita päiviä ennen iskuja.
 Uutistoimisto AFP:n näkemän tiedusteluraportin  mukaan Thowheeth Jama'ath -ryhmä oli suunnitellut itsemurhaiskuja tunnettuja kirkkoja ja Intian Colombon-edustustoa vastaan.
 Järjestö itse tuomitsi iskun sunnuntaina aamulla tehdyssä Facebook-päivityksessään.
 Uhreina Tanskan rikkaimman miehen lapsia
 Tanskalaismedian mukaan Sri Lankan iskujen kuolonuhrien joukossa on Tanskan rikkaimman miehen kolme lasta.
 Mediatietojen mukaan  Anders Holch Povlsen  oli Shangri-La-hotellissa Colombossa vaimonsa ja neljän lapsensa kanssa, kun hotelliin iskettiin. Perheen edustaja on vahvistanut medialle, että lapsista kolme sai surmansa.
 46-vuotias Anders Holch Povlsen omistaa Bestseller-muotiyhtiön, jonka tuotemerkkejä ovat muun muassa Vero Moda, Only ja Jack&Jones. Bestsellerin hän peri vanhemmiltaan, jotka perustivat yhtiön 1970-luvulla.
 Holch Povlsen on myös merkittävä omistaja suurissa muodin verkkokaupoissa Asoksessa ja Zalandossa.  Sanomalehti Ekstrabladetin mukaan  hänen omaisuutensa arvoksi on arvioitu lähes 42 miljardia Tanskan kruunua (noin 5,6 miljardia euroa).
 Lisää aiheesta:
 Ulkoministeriö: Sunnuntain iskuissa ei tiedossa suomalaisuhreja – kehottaa nyt välttämään Sri Lankaan matkustamista
 Sri Lankan iskuissa kuollut tähän mennessä 290 ihmistä – tekijöitä oli ainakin seitsemän

Sri Lankan hallitus: Iskut teki paikallinen islamistinen aseryhmä, jonka taustalla on kansainvälinen verkosto


Pääsiäisen paluuliikenne on alkanut vilkastumaan, mutta liikennemäärät ovat edelleen kohtalaisia ja liikenne sujuvaa, kerrotaan Tampereen tieliikennekeskuksesta puolenpäivän aikaan.
 Helsingin tieliikennekeskuksesta kerrotaan, että liikennemäärät oli puolenpäivän aikaan verrattavissa normaaliin sunnuntailiikenteeseen.
 Paluuliikenteen arvioidaan olevan vilkkaimmillaan iltapäivästä.
 Tampereen tieliikennekeskuksen mukaan liikenne ei ole päässyt ruuhkautumaan, sillä paluuliikenne on jakautunut kahdelle päivälle ja ajokeli on hyvä.
 Keskuksien tietoon ei ole tullut paluuliikenteessä sattuneita vakavia onnettomuuksia.
 Kovia ylinopeuksia
 Hämeen poliisi kertoi pääsiäisliikenteessä mitatuista kovista ylinopeuksista. Esimerkiksi Nelostiellä Heinolassa noin 20-vuotias mies ajoi henkilöautolla 152 kilometrin tuntinopeutta satasen rajoitusalueella sunnuntaina.
 Poliisin mukaan mies lisäksi ohitti toisen auton alueella, jossa ohittaminen oli kielletty. Tapahtumahetkellä oli vilkas pääsiäisliikenne.
 Ylöjärvellä Metsäkylässä noin 20-vuotias mies ajoi 160 kilometrin tuntinopeutta satasen rajoitusalueella niin ikään sunnuntaina. Molempia tapauksia tutkitaan törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena.
 Muista renkaiden vaihto
 Pääsiäisen vietosta palaavien on hyvä muistaa, että kesärenkaiden vaihto on jälleen ajankohtainen. Nastarenkaita saa käyttää toista pääsiäispäivää seuraavaan maanantaihin, joka tänä vuonna on 29. huhtikuuta.

Pääsiäisen paluuliikenne vilkkaimmillaan iltapäivästä


Summary: Halla-aho istuu meppikautensa loppuun Euroopan parlamentissa.  Hänen mukaansa ratkaisu ei tule vaikuttamaan perussuomalaisten edellytyksiin osallistua hallitustunnusteluihin.

Perussuomalaisten puheenjohtaja, europarlamentaarikko  Jussi Halla-aho  aikoo jatkaa Euroopan parlamentissa sen nykyisen kauden loppuun, eli 2. heinäkuuta asti.
 Halla-aho valittiin huhtikuun vaaleissa kansanedustajaksi, joten uuden eduskunnan ja Euroopan parlamentin kaudet menevät päällekkäin runsaan kahden kuukauden ajan.
 –Olen päättänyt istua tämän kauden loppuun Euroopan parlamentissa, ja otan kansanedustajan tehtävät muodollisesti vastaan 3.7, Halla-aho kertoi tiedotteessaan maanantaina.
 Tuon ajan eduskunnassa Halla-ahoa sijaistaa Helsingin vaalipiirissä varasijalle jäänyt viime kauden kansanedustaja  Mika Raatikainen .
 Halla-aho perustelee ratkaisua sillä, että hän osallistuu EU-parlamenttiryhmien muodostamista koskeviin neuvotteluihin Brysselissä ennen ja jälkeen EU-vaalipäivän, joka on 26. toukokuuta.
 –Näitä tehtäviä helpottaa se, että olen parlamentin jäsen. Vastaavasti nämä velvollisuudet häiritsisivät osallistumistani valiokuntatyöskentelyyn eduskunnassa.
 –Tällä ratkaisulla vältetään myös tilanne, että Suomi joutuisi lähettämään tilalleni Euroopan parlamenttiin uuden jäsenen kahdeksi kuukaudeksi aikana, jolloin täysistunto- ja valiokuntatyöskentely on käytännössä jo loppunut, Halla-aho kertoo.
 Perussuomalaisten edellytyksiin osallistua kevään hallitustunnusteluihin tai halitusneuvotteluihin ei ratkaisu Halla-ahon mukaan vaikuta.
 –Varsinainen poliittinen työ eduskunnassa ei ala ennen hallituksen muodostamista, läsnäoloni kansanedustajana ei liioin ole välttämätön kyseisten kuukausien aikana.

Jussi Halla-aho aloittaa kansanedustajan työt heinäkuussa, jatkaa siihen asti Brysselissä


Summary: Maastopyöräilyn suosion nousu on vaatinut vuosien sitkeää työtä, oikeaa ajoitusta ja rakkautta lajiin.

Lapin matkailun talvisesonki päättyy vappuna ja alkaa vuoden hiljaisin aika. Toukokuussa ei ole lunta eikä oikein mitään muutakaan.
 Mutta enää Ylläksen alue ei hiljene koko kesäkaudeksi. Tunturin valtaavat maastopyöräilijät, joille on jo kaikkiaan tuhat kilometriä poljettavaa. Talvikaudellakin pyöräilijöille pidetään yllä sadan kilometrin reittiverkostoa.
 Miten pyörät haastoivat sukset?
 Hiihtäminen ei houkuta nuoria
 Ylläksen matkailuyhdistys alkoi kehittää pyöräilyä ja etenkin talvipyöräilyä vuonna 2015.
 Pallas-Yllästunturin kansallispuiston kävijätutkimuksen mukaan varsinkin talvisin matkailijoiden keski-ikä oli melko korkea. Puistoon pääsi lähinnä vain maastohiihtäen, mutta etenkään nuoret eivät enää välttämättä innostu hiihtämisestä.
 Kuin tilauksesta markkinoille tulivat fatbiket eli läskipyörät. Matkailuyhdistys löi paikallisten pyöräilijöiden kanssa hynttyyt yhteen ja konsultoi Suomen latua.
 Ylläksellä on pyöriäilijöille sata kilometriä talvireittejä ja tuhat kilometriä kesäreittejä. Yle
 Aluksi hommaa edistettiin talkoovoimin ja rakkaudesta lajiin, muistelee Ylläksen Matkailuyhdistyksen toiminnanjohtaja  Hanna Ylipiessa .
 Läskipyörien suosio vauhditti suunnitelmia, koska leveällä renkaalla on helppo ajaa lumella. Kesällä iso rengas puolestaan toimii myös pehmeämmässä maastossa ja juurakkoisilla poluilla. Sama väline toimii siis kesät talvet eikä tarvitse olla valmiiksi hyvä pyöräilijä saadakseen kunnon tuntuman lajiin.
 Ylipiessan mukaan voi puhua jo buumista.
 – Meillä on noin 300 pyörää vuokrattavana ja pyörät ovat menossa käytännössä päivittäin niin, että vuokraamot joutuvat jo lisäämään kapasiteettia. Pyöräilijöitä näkyy sekä katukuvassa että reiteillä ja latukahvioissa runsaasti.
 Huoltoreiteistä monipuoliseksi reittiverkostoksi
 Talvireitit on suunniteltu pyöräilijöitä ajatellen niin, että ne ovat mielekkään mutkaisia rengaslenkkejä. Korkeuseroja löytyy jos niitä kaipaa ja reiteillä saa myös kävellä.
 Reittihuoltoa tekevä  Timo Veijalainen  on ollut mukana kehittämässä alueen pyöräverkostoa.
 Alkuun pyöräreitit hyödynsivät olemassaolevia huoltoreittejä, joita pitkin hoidettiin latukahviloiden ja muiden taukopaikkojen tarpeita.
 – Nykyään on erilaisia vaihtoehtoja, on tunturin kiertävää reittiä ja lähireittejä. Ja sehän tekee tästä reitistä niin äärimmäisen monipuolisen.
 Timo Veijalainen huoltaa pyöräreittejä talvisin ja pyöräilee itsekin ahkerasti. Yle
 Kesällä saa pyöräillä lähes kaikilla reiteillä
 Kesällä reittejä ei tarvitse erikseen huoltaa, vaan pyöräillä voi olemassaolevia polkuja pitkin.
 Kaikki kesäreitit avautuivat pyöräilyyn vuonna 2017, mikä osaltaan vaikutti Ylläksen kehittymiseen ympärivuotiseksi maastopyöräilykohteeksi.
 Timo Veijalaisen mielestä upeimmat paikat kesäpyöräilyyn löytyvät kansallispuiston pohjoisemmasta osasta.
 – Klassikko on mennä Hetta-Pallas-reitille ja sieltä puolivälistä Pahakurun alueelle, jossa on ihan superhienoa polkua. Se soveltuu monentasoiselle polkijalle, kunhan jaksaa ensin nousta sinne tunturiin.
 Pyöräily kuluttaa luontoa jopa vähemmän kuin kävely
 Pyöräily on myös luontoystävällinen harrastus. Vastoin monen luuloa maastopyöräily ei Timo Veijalaisen mukaan edes kuluta polkuja.
 – Jos verrataan kulutusta ja eroosiota poluilla, niin pyöräilijä on siinä mielessä ihan ihannetapaus. Pyöräilijä pysyy yhdellä polulla toisin kuin kävellen vaeltavat, joiden reitit tahtovat levitä vähän joka suuntaan. Se aiheuttaa kulumista aika laajastikin.
 Pyöräilijöiden ja kävelijöiden kohtaamiset samoilla poluilla voivat joskus aiheuttaa närää.
 Mutta ei täällä, vakuuttaa Veijalainen.
 – Kahden vuoden kokemuksella sanoisin, että kaikki kohtaamiset ovat menneet äärimmäisen hienosti. Mahdollisuudet liikkumiseen ovat kasvaneet, joten ei siellä semmosta yrmynaamaa tule vastaan. Aina jompi kumpi väistää.

Läskipyöräilystä tuli Ylläksen matkailun uusi vetonaula – kun hiihtokausi päättyy, pyöräilijät jäävät tunturiin


Summary: Nuorgam haluaa vahvistaa alkuperäiskansojen roolia ilmastonmuutoksen torjumisessa ja alkuperäiskansoihin liittyvien konfliktien ratkaisussa.

Juristi  Anne Nuorgam  on valittu YK:n alkuperäiskansojen pysyvän foorumin puheenjohtajaksi. Nuorgam on oikeustieteiden maisteri ja saamelaiskäräjien jäsen. Hänet on nimitetty pysyvän foorumin asiantuntijajäseneksi arktisten alkuperäiskansojen, inuittien ja saamelaisten alueelta.
 Saamelaiskäräjien tiedotteessa kerrotaan, että Nuorgam haluaa puheenjohtajuuskaudellaan vahvistaa alkuperäiskansojen roolia ilmastonmuutoksen torjumisessa ja alkuperäiskansoihin liittyvien konfliktien ratkaisussa.
 Maaliskuussa Nuorgam voitti yhdessä kolmen muun saamelaisen kanssa saamelaisten kalastusasiaa koskevan kiistan Lapin käräjäoikeudessa.
 YK:n alkuperäiskansojen pysyvä foorumi (UNFPII) antaa suosituksia alkuperäiskansojen oikeuksien toteuttamisesta.
 Nuorgamin puheenjohtajuus alkoi maanantaina.

Anne Nuorgam valittu YK:n alkuperäiskansojen pysyvän foorumin puheenjohtajaksi


Summary: Lappeenrannassa sijaitsevan kauppakeskus Family Centerin vaiheista ei ole käänteitä puuttunut.

Parin kilometrin päässä Lappeenrannan ydinkeskustasta seisoo kauppakeskus Family Center. Isolla parkkialueella on hyvin tilaa.
 Tilaa on myös kauppakeskuksen sisällä. Verkkoportti on vedetty useimpien tyhjien liiketilojen sisäänkäyntien eteen. Toinen ravintoloista on suljettu.
 Noin 15 000 neliömetrin kokoiseen, kaksikerroksiseen kauppakeskukseen rakennettiin alun perin tilat parillekymmenelle liikkeelle. Nyt käytävät kaikuvat tyhjyyttään.
 Itse asiassa aivan tyhjillään kauppakeskus ei ole, sillä kauppakeskuksen toisessa päässä urheillaan. Lappeenrannan kaupungin  urheilutalo on parhaillaan remontissa , joten urheiluseuroille järjestyivät väistötilat sisustustavaratalo Kodin Ykköseltä aikoinaan tyhjiksi jääneistä tiloista viime kesänä.
 Tämän hetken tiedon mukaan urheiluseurat pääsevät palaamaan remontoituun urheilutaloon kesäkuussa.
 Lappeenrannan kaupunki järjesti remontissa olevalle urheilutalolle korvaavat tilat kauppakeskuksesta. Yle / Ville Toijonen
 Ison kauppakeskuksen liiketiloista käytössä on vain kolme, lasten sisäleikkipuisto HopLop sekä huonekaluliikkeet Masku ja Stemma.
 Suurella kohulla Lappeenrantaan tullut kauppakeskus ammottaa tyhjyyttään. Miten tässä näin kävi?
 Toista kerrosta jo rakennettiin vaikka luvat puuttuivat
 Rakennusliike Oka ilmoitti  keväällä 2008  rakentavansa Lappeenrannan keskustan ulkopuolelle Hyrymäkeen kauppakeskuksen.
 Kauppakeskukseen oli siirtymässä muun muassa tuolloin kaupungin keskustassa sijainnut Anttila-tavaratalo. Siitä piti tulla kauppakeskuksen veturi eli liike, joka vetää asiakkaita muihinkin kauppoihin.
 Matkaan tuli mutkia ensi metreillä. Voimassa ollut kaava  ei nimittäin sallinut  Anttilan kaltaista vähittäiskaupan suuryksikön sijoittumista Hyrymäen kaupunginosaan.
 Joulukuussa 2008  rakennusliike ja Anttila hakivat kaupungilta määräaikaista lupaa, jotta tavaratalo olisi voinut siirtyä Family Centeriin.
 Family Centerin rakennustyömaa joulukuussa 2008. YLE / Suvi Simpanen
 Ennen lupahakemuksen käsittelyä kaupunki  keskeytti  kauppakeskuksen rakennustyöt. Rakennusliike oli alkanut rakentaa kauppakeskukseen toista kerrosta, mihin sillä ei kuitenkaan ollut lupaa.
 Tammikuussa 2009  kaupunki  päätti , ettei Anttila voi muuttaa uuteen kauppakeskukseen. Anttila  jäi keskustaan  ja uudelta kauppakeskukselta jäi puuttumaan veturiyritys.
 Osa liikkeistä viihtyi vain muutaman viikon
 Maaliskuu 2009.  Kauppakeskus rakentui hyvää vauhtia. Siihen  oli tulossa useita liikkeitä , vaikka veturiyrityksestä ei ollut vielä varmuutta. Rakennusliike varmisti viranomaisilta, että kaikki menee nyt kaavamääräysten mukaisesti.
 Kauppakeskus valmistui ajallaan ja  avajaisia vietettiin   syyskuussa 2009 .
 Jo muutaman kuukauden jälkeen osa yrityksistä tunnusti tosiasian: asiakkaita ei ollut riittävästi ilman veturiyritystä. Ensimmäiset yritykset  päättivät lähteä  Family Centeristä. Elettiin  joulukuuta 2009 .
 Family Centerin avajaisia vietettiin syyskuussa 2009. Yle
 Veturiyritys tulee
 Toukokuussa 2010  kauppakeskus sai kaipaamansa veturiyrityksen, kun  siihen muutti Anttilan  sisustustavaratalo Kodin Ykkönen. Samalla täyttyi kauppakeskuksen 7 000 neliön aukko.
 Vilkkaimpina vuosina kauppakeskuksesta löytyi liikkeitä joka lähtöön: vaatekauppoja, elektroniikkaliike, kangaskauppa, kenkäkauppoja, matkamuistoliike, kodinkoneliike, pizzeria.
 Muutama vuosi näytti menevän mukavasti, kunnes harmaita pilviä alkoi ilmestyä jälleen Hyrymäen taivaalle. Family Centerin vetonaula, Kodin Ykkönen ilmoitti  kesällä 2014 , että aikoo  lopettaa  toimintansa kauppakeskus Family Centerissä.
 Sisustustavaratalo Kodin Ykkönen kesti Family Centerissä neljä vuotta. Yle
 Ovensa Kodin Ykkönen sulki kevättalvella 2015. Sen jälkeen koko kauppakeskus alkoi tyhjentyä nopeasti. "Kuin hukkuva laiva", kommentoitiin  muuttoon valmistautuvasta kodinkoneliikkeestä  Ylelle  kesäkuussa 2015 .
 Kaupan asiantuntija  sanoi tuolloin , että kauppakeskuksessa olleet liikkeet olivat sellaisia, jotka tyypillisesti sijaitsevat keskustassa. Ilman veturiyritystä kauppakeskuksen konsepti alkoi ontua.
 – Jäljelle jäävä joukko ei ehkä pärjääkään sillä samalla ajatuksella, mitä alun perin on ajateltu, konsultti  Tuomas Santasalo  sanoi kesäkuussa 2015.
 Syyskuussa 2015  huonekaluliike Masku  ilmoitti avaavansa  liikkeen Family Centerissä. Kiinteistön omistavan LähiTapiolan kiinteistöyhtiössä oltiin tuolloin luottavaisia, että muutkin liikkeet löytävät tiensä kauppakeskukseen.
 Hiljaista on ollut. Sisäleikkipuisto HopLop otti tilanteesta vaarin ja laajensi tilojaan, kun naapuriliikkeet lähtivät.
 Kaavakaan ei enää rajoita Family Centeriin sijoitettavia liikkeitä. Kaupunki hyväksyi vajaat kaksi vuotta sitten asemakaavamuutoksen, jonka mukaan Family Centeriin voi sijoittaa vähittäiskaupan suuryksikön.
 Etelä-Saimaan haastattelema  LähiTapiolan kiinteistöjohtaja uskoi  syyskuussa 2017 , että kaavamuutos tekee Family Centeristä vuokralaisten silmissä kiinnostavamman.
 Kirkkoa, kirjastoa ja lääkäriasemaa
 Huhtikuu 2019.  Kohdepäällikkö  Jaana Salminen  LähiTapiola Kiinteistövarainhoito -yhtiöstä kertoo, että yhtiö käy neuvotteluja muutaman mahdollisen Family Centeriin tulevan uuden vuokralaisen kanssa.
 Joukossa on kaupallisia toimijoita ja muita tahoja. Sen enempää hän ei neuvottelutilannetta pysty avaamaan.
 Salmisen mukaan yhtiö on vuokranantajana avoin kaikenlaiselle toiminnalle, kunhan se sopii kauppakeskukseen.
 Sitä muuta onkin ollut. Lappeenrannan urheilutalon kanssa kaikki on Salmisen mukaan mennyt hyvin.
 – Onhan kauppakeskuksissa paljon yksityisten ylläpitämiä kuntosaleja. Eihän siinä ole eroa, kuka sitä toimintaa ylläpitää, Salminen sanoo.
 Ihanteellinen Family Centerin tilanne ei Salmisen mukaan ole. Tyhjiä liiketiloja on paljon.
 Verkkoaidat liiketilojen edustalla kertovat, miten vaikeata Family Centeriin on saada vuokralaisia.   Mikko Savolainen / Yle
 – Markkinatilanne on tämä. Teemme töitä sen eteen, että saisimme talon täyteen. Aluksi oli todella hyvä tilanne ja se on tavoitetila.
 Family Centerin avajaisista tulee syksyllä kuluneeksi kymmenen vuotta. Maailman tilanne on muuttunut tuona aikana.
 Esimerkiksi venäläisiä käy nykyisin paljon vähemmän ostoksilla Suomessa kuin kymmenen vuotta sitten.
 Virheliike
 Lappeenrannan kaupunkikehityslautakunnan puheenjohtaja  Joonas Grönlund  (kok.) jakaa konsultti Tuomas Santasalon ajatuksen, että Family Centerin liikkeet olisi pitänyt sijoittaa kaupungin ydinkeskustaan.
 – Ajatukseni on edelleen sama kuin kymmenen vuotta sitten, eli kunpa aivan ydinkeskustaan saataisiin liiketilaa. Kokoamalla asuminen ja liiketilat mahdollisimman tiiviisti yhteen paikkaan, saadaan hyvät palvelut myös heille, jotka eivät itse asu keskustassa, Grönlund sanoo.
 Grönlund kertoo kuulevansa usein harmitteluja Family Centerin nykytilasta.
 – Kyllähän tyhjät rakennukset ovat aina kansantalouden hukkaa, ovat ne sitten kenen tahansa omistamia.
 Lapset valtasivat tyhjät myymälät
 Osa autioituneesta kauppakeskuksesta on hiljattain saanut kokonaan uuden käyttäjäryhmän – nimittäin koululaiset.
 Yksi alakerran isoista liiketiloista on muokattu pienoiskaupungiksi, jossa koululuokat käyvät yrityskylässä tutustumassa työelämän, talouden ja yhteiskunnan toimintaan.
 Yrityskylässä koululaiset opettelevat yhden päivän ajan työelämän ja yhteiskunnan toimintaa. Mikko Savolainen / Yle
 Family Centerin yrityskylässä käy päivän mittaisella vierailulla muutama luokka kerrallaan.
 – Lappeenrannan yrityskylään tulee koululaisia viiden maakunnan alueelta. Family Centerin sijainti kaupungin sisääntuloväylän vieressä on busseilla kulkevia koululaisryhmiä ajatellen ihanteellinen, sanoo aluepäällikkö  Elina Niskanen  Kaakkois-Suomen Yrityskylästä.
 Kesän jälkeen koululaisten määrä kauppakeskuksessa moninkertaistuu, kun sinne siirretään mahdollisesti  peruskoulu.  Lappeenrannan Kesämäen koulun 6.-luokkalaiset sekä yläkoululaiset siirtyvät näillä näkymin ensi lukuvuodesta alkaen Family Centeriin siksi aikaa, kun oman koulurakennus on peruskorjauksessa. Oppilaita olisi tulossa yhteensä 500.
 Family Center sijaitsee Lappeenrannassa alueella, jossa lähistöllä on muitakin isoja kauppoja ja myymälöitä. Ne kaikki vetävät asiakkaita omalla vetovoimaisuudellaan. Family Center ei sellaista mielikuvaa onnistunut itselleen luomaan.
 Kiinteistön omistavan LähiTapiola Kiinteistövarainhoito -yhtiön kohdepäällikkö Jaana Salminen kertoo, että kiinteistön tulevaisuus on vielä monilla tavoin avoin.
 – Emme vielä tiedä, mitä siellä syksyllä on. Nykyäänhän kauppakeskuksissa on muutakin kuin kaupallista toimintaa. Monissa kauppakeskuksissa on esimerkiksi kirkkoa, kirjastoa, lääkäriasemaa. Kaikkeahan voi miettiä, pohtii Salminen.

Koko perheen kauppakeskus avautui suurella kohulla 10 vuotta sitten – nyt kaupunki käyttää sitä väistötilanaan ja lähes kaikki liiketilat ovat tyhjillään


Summary: Tämänhetkisten tietojen mukaan kukaan ei loukkaantunut räjähdyksessä.

Sri Lankan Colombossa on räjähtänyt jälleen, päivä tuhoisien iskujen jälkeen.
 Poliisin mukaan pommi räjähti pakettiautossa, kun pommiryhmä yritti purkaa sitä, uutistoimisto AFP kertoo. Paikalla ollut sanomalehti Guardianin toimittaja  Michael Safi  kirjoitti Twitterissä, että kyseessä oli pieni räjähdys.
 Tämänhetkisten tietojen mukaan kukaan ei ole haavoittunut räjähdyksessä.
 Räjähdys tapahtui lähellä St. Anthonyn kirkkoa, jossa yksi iskuista sunnuntaina tehtiin. Sunnuntain terrori-iskuissa kuoli ainakin 290 ihmistä, ja 500 sai eriasteisia vammoja.
 Lisää aiheesta:
 Sri Lankan hallitus: Iskut teki paikallinen islamistinen aseryhmä, jonka taustalla on kansainvälinen verkosto
 Ulkoministeriö: Sunnuntain iskuissa ei tiedossa suomalaisuhreja – kehottaa nyt välttämään Sri Lankaan matkustamista

Sri Lankan Colombossa räjähti pakettiautossa, kun pommiryhmä oli purkamassa räjähdettä


Summary: Tämän viikon lämpötilat ovat tyypillisiä touko-kesäkuun vaihteessa.

Kesäiset lämpötilat vyöryvät tällä viikolla Suomeen. Tänään maanantaina on vielä vilpoisempaa, mutta muu viikko näyttää lämpimältä.
 – Tiistai ja keskiviikko ovat tosi aurinkoisia, lämpimän kesäisiä, Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi  sanoo.
 Kotakorpi pitää todennäköisenä, että päivän ylimmät lämpötilat ylittävät lähipäivinä +20 astetta. Sää on lämmin varsinkin maan etelä- ja keskiosissa. Kun tuulikin on vähäistä, säässä on monin paikoin jo kesän tuntu.
 Yle
 Kaikkein lämpimimmiltä sääkarttojen lukemat näyttävät lähipäivinä lännessä ja Kaakkois-Suomessa. Lapissa alkavan viikon lämpötilat ovat 10–15 asteen tienoilla.
 – Lumi sulaa vauhdilla ja luonto herää, Kotakorpi toteaa.
 Näin lämpimiä lukemia Suomessa on tavallisesti vasta kesän kynnyksellä.
 – Lämpötilat ovat nyt sellaisia kuin keskimäärin touko-kesäkuun vaihteessa, meteorologi Kerttu Kotakorpi sanoo.
 Tässä vaiheessa koko viikko näyttää lämpimältä, mutta loppuviikon sään ennustaminen on vielä epävarmaa.
 Ei vieläkään sateita
 Tällä hetkellä sääkartta näyttää poutaiselta. Ainakaan lähipäivinä sateet eivät tuo helpotusta allergisille.
 Kuivuuden vuoksi myös ruohikkopalojen varalta on syytä olla tarkkana . Ruohikkopalovaaran alue on laajentunut ja ulottuu nyt eteläisestä läntiseen Suomeen.
 Toistaiseksi tämän kevään lämpöennätys on +19,3 astetta, joka mitattiin kiirastorstaina Kemiössä.

Kesäinen lämpö valtaa Suomen – lähipäivinä +20 astetta voi ylittyä


Summary: Muslimeihin jatkossa kohdistuvat vastaiskut tulevat synnyttämään valtavan määrän tulisieluisia jihadisteja – juuri niin kuin terroristit toivoivatkin, kirjoittaa Rajkumar Sabanadesan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Pääsiäissunnuntain ykkösuutiseksi nousi Sri Lankaan kohdistunut karmea ja raukkamainen itsemurhapommi-iskujen sarja. Kuolleiden määrä on tämänhetkisten arvioiden mukaan jo lähes kolmesataa, ja uhriluku nousee. Iskujen kohteiksi oli valikoitunut erityisesti kristittyjen kirkkoja sekä turistien suosimia luksushotelleja.
 Tekijöiden taustoista ei ole vielä saatu täyttä varmuutta, mutta  vaikuttaa vahvasti  siltä, että kyseessä oli jonkinlainen ääri-islamilainen terroriteko. Kotimaani Sri Lankan mediassa on julkaistu jopa video, jolla yksi epäillyistä tekijöistä uhkaa Sri Lankaan kohdistuvalla terrori-iskulla Allahin nimeen.
 Kuolleiden joukossa on kokonaisia perheitä, jotka osallistuivat pääsiäismessuun tai olivat hotellinsa aamupalalla. Unelmalomasta tai kirkkovuoden pyhimmästä hetkestä tuli hetkessä painajainen, täynnä tuskaa, menetystä ja kuolemaa.
 Ennen kuin  iskuista tiedettiin oikeastaan vielä mitään, sekä kansainvälinen että myös kotimainen media alkoi jo täyttyä erilaisista ”analyyseista” ja ”näkökulmista”.
 Helsingin Sanomat  otsikoi vain muutama tunti ensimmäisten pommien räjähtämisestä, että ”uskonnollinen väkivalta on hiipinyt takaisin Sri Lankaan”.  BBC  otsikoi: ”Luulin, että olimme jo jättäneet väkivallan taaksemme” ja  Foreign Policy  vihjaa, että ”vaikka onkin vielä epäselvää, liittyvätkö sunnuntain iskut maan historiaan, srilankalaisilla on takanaan väkivaltainen menneisyys.”
 Koordinoidut, 300 ihmisen hengen vaatineet iskut ”oire muslimivastaisuudesta”?
 Ilta-Sanomat  uutisoi, että ”maassa on ollut runsaasti poliittisia ja uskonnollisia jännitteitä viime aikoina.” Talouselämä meni  arviossaan  kaikkein pisimmälle väittämällä että ”Sri Lankan veriteot ovat oire Etelä-Aasian nousevasta muslimivastaisuudesta”.
 Koordinoidut, 300 ihmisen hengen vaatineet iskut ”oire muslimivastaisuudesta”?
 Totta on , että Sri Lankassa on viime aikoina ollut jännitteitä eri uskonnollisten ryhmittymien välillä – myös suoranaista muslimivastaisuutta on esiintynyt ääribuddhalaisten taholta. Jännitteiden taustalla ei kuitenkaan ole niinkään uskonto, vaan 1950-luvulta saakka kehittyneet valtapoliittiset kiistat, ja vasta kymmenen vuotta sitten päättynyt yli 25 vuotta kestänyt verinen sisällissota.
 Levottomuudet eivät ole koskaan eskaloituneet mihinkään lähimainkaan pääsiäissunnuntain iskuihin verrattavaan. Tamilit nousivat aikoinaan kapinaan valtaväestö  sinhaleesien harjoittamaa sortopolitiikkaa  vastaan, joka kulminoitui vuoden 1972 nationalistiseen perustuslakiin: hindulaisten tamilien itsehallinto lakkautettiin, sinhaleesista tehtiin maan ainoa virallinen kieli, ja buddhalaisuus julistettiin maan ainoaksi uskonnoksi.
 Sota päättyi lopulta tamilitiikerien kukistumiseen vuonna 2009, mutta haavat ovat vielä monin osin auki.
 Kapina eskaloitui lopulta sisällissodaksi, jonka keskellä itse kasvoin ja johon itsekin päädyin osalliseksi. Sota päättyi lopulta tamilitiikerien kukistumiseen vuonna 2009, mutta haavat ovat vielä monin osin auki.
 Sodan jälkeen äärikansallismieliset buddhalaiset ovat kohdistaneet iskuja muslimi- ja myös kristittyyn vähemmistöön, tavoitteenaan yhtenäinen buddhalainen Sri Lanka.
 Suomen  kiertävä suurlähettiläs Harri Kämäräinen  arvioikin  tuoreeltaan, että iskujen takana olisi todennäköisemmin kansainvälinen ääri-islamilainen ryhmittymä, eivätkä iskut niinkään liittyisi maan sisäisiin jännitteisiin. Valitettavasti Kämäräisen viisaat sanat hukkuvat erilaisten mediassa esitettyjen ”analyysien” alle.
 Toimittajat rakentavat loogisen jatkumon jännitteiden ja eilisten terrori-iskujen välille toteamalla, että sunnuntain räjähdykset eivät suinkaan ole ensimmäinen osoitus uskonnollisesta väkivallasta Sri Lankassa.
 Hesarin  jutun  keskivaiheilla kuitenkin todetaan, että iskut näyttäytyvät ”yllättävinä”: ensinnäkin kohteet oli valikoitu siten, että iskut kohdistuivat nimenomaan kristittyihin – siitä huolimatta, että kristitty vähemmistö ei tähän saakka ole juuri ollut osapuolena väkivaltaisuuksissa.
 Toinen ”yllättävä” seikka oli se, että iskut kohdistettiin kirkkojen lisäksi länsimaisten matkailijoiden suosimiin luksushotelleihin.
 Tässä onkin  kaiken ydin – ja juuri tämä vaikuttaa menneen medialta ohi. Vaikka iskut ovat täysin erilaisia sekä kohteiden että tekotavan puolesta kuin mikään maassa aiemmin nähty, media kertoo tarinaa loogisesta tapahtumaketjusta, jossa pääsiäissunnuntain iskut ovat luonnollinen seuraus sisällissodasta toipuvan ja etnisistä jännitteistä kärsivän maan vaikeasta tilanteesta.
 Vaikka Sri Lankan sisäiset jännitteet ovat nimenomaan valtaapitävän buddhalaisen ja muslimivähemmistön välillä, yksikään iskuista ei kohdistunut buddhalaisiin. Ei yksikään.
 Sri Lankassa on valtava määrä mittaamattoman arvokkaitta buddhalaisia temppeleitä, mutta iskut kohdistettiin kirkkoihin ja luksushotelleihin. Olemmeko todella niin typeriä, ettemme suostu näkemään, mitä on suoraan silmiemme edessä? Onko tarve helpon selityksen löytymiselle niin voimakas, että tosiasioillakaan ei ole väliä?
 Vaikka Sri Lankan sisäiset jännitteet ovat nimenomaan valtaapitävän buddhalaisen ja muslimivähemmistön välillä, yksikään iskuista ei kohdistunut buddhalaisiin.
 Surullista  tässä kaikessa on se, että todennäköisesti tästä tulee itseään toteuttava ennuste. Todennäköistä on, että isku on osa kansainvälistä ääri-islamilaista terrorismia, ja Sri Lanka valikoitui kohteeksi kyynisen manipuloinnin seurauksena. Maassa olevien jännitteiden vuoksi media on helppo saada nielemään tarina siitä, miten terrori-iskut liittyvät muslimien sortoon maassa.
 Samasta syystä terroristijärjestön on helppo mobilisoida itsemurhapommittajia iskemään juuri Sri Lankassa: aikaisemmat uskonnolliset jännitteet toimivat loistavana perusteena iskuille. Ja mikä parasta: samalla voidaan iskeä arkkiviholliseen, länsimaiseen turistiin. Samalla toki aiheuttaen valtavaa tuhoa sodasta toipuvan köyhän maan tärkeimmälle elinkeinolle eli turismille.
 Terroristien  tärkein tavoite, eli kotimaani muslimiväestön radikalisoiminen, on monin verroin helpompaa, kun heitä nyt joka tapauksessa syytetään näistä iskuista.
 Kaikki heihin jatkossa kohdistuvat vastaiskut tulevat synnyttämään valtavan määrän tulisieluisia jihadisteja – juuri niin kuin terroristit toivoivatkin.
 Hesarin kirjoituksen lopussa kirjoittaja tulee asian ytimeen ja toteaa: ”Mielikuvilla on valitettavasti tapana huonontua nopeammin kuin parantua, ja oli sunnuntain räjähdysten takana kuka tahansa, niin lienee jo käynyt”. Juuri tästä on kyse.
 Kyseessä oli äärimmäisen julma ja kyyninen, taitavasti koordinoitu ja suunniteltu kansainvälinen terroriteko, jonka tekijät tiesivät kyllä, millaisia seurauksia sillä on Sri Lankan jo ennestään tulehtuneessa poliittisessa ilmastossa.
 Vaikka kyseessä ei tällä kertaa ollutkaan kotimainen uskonnollinen terrori, yksi asia on varmaa: uskonnollinen terrori todellakin nyt palaa Sri Lankaan. Pahimmassa tapauksessa alkaa koston kierre, ja eilisen terrori-iskun uhreja kuolee vielä vuosienkin päästä.
 Rajkumar Sabanadesan
 Kirjoittaja on tamperelainen yrittäjä, muutosjohtamisen konsultti ja Sri Lankasta kotoisin oleva entinen turvapaikanhakija.

Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Sri Lankan iskut olivat paitsi traagisia myös loistava esimerkki terroristien mediaan kohdistamasta manipuloinnista


Summary: Päätös kiristää Iranin vastaisia pakotteita.

Yhdysvallat ei enää jatka poikkeuslupia, joiden turvin Iranista on voitu tuoda öljyä. Valkoisen talon mukaan tarkoituksena on lopettaa kokonaan öljyn vienti Iranista.
 Päätöksen teki Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump.  Poikkeuslupien poistaminen kiristää entisestään Irania vastaan asetettuja pakotteita. Yhdysvaltain mukaan Iran uhkaa sen liittolaisia ja levittää epävakautta Lähi-idässä.
 Yhdysvallat irtautui viime vuonna Iranin ydinsulkusopimuksesta. Samalla se palautti pakotteet, jotka kieltävät öljyn tuonnin Iranista.
 Kahdeksan valtiota, muun muassa Turkki, Japani, Intia, Kiina ja Etelä-Korea, saivat kuitenkin tuolloin Yhdysvalloilta poikkeusluvan jatkaa öljyn tuontia. Poikkeuslupien oli tarkoituskin olla väliaikaisia.
 Nyt näiden maiden on lopetettava öljyn tuonti Iranista Yhdysvaltain pakotteiden uhalla. Poikkeusluvat erääntyvät 2. toukokuuta.
 Öljyn hinta nousi
 Turkki on arvostellut päätöstä, joka ei sen mielestä edistä rauhaa. Myös Kiinan ulkoministeriö totesi, että se vastustaa Yhdysvaltain yksipuolisia pakotteita. Intia ja Japani eivät ole kommentoineet päätöstä.
 Iranin vallankumouskaarti taas on uhannut sulkea Persianlahdelle johtavan Hormuzin salmen, jota pitkin kulkee valtaosa Lähi-idän öljystä. Yhdysvaltain mukaan salmen sulkemista ei voitaisi hyväksyä.
 Valkoisen talon mukaan Yhdysvallat, Saudi-Arabia ja Arabiemiraatit ovat sopineet toimista, joilla korvataan maailmanmarkkinoilta poistuva Iranin öljy.
 Öljyn maailmanmarkkinahinta kallistui silti selvästi, kun tieto päätöksestä levisi. Sijoittajat epäilevät, että öljyn tarjonta supistuu päätöksen myötä.
 Eurooppa pitää yhä kiinni ydinsopimuksesta
 Vuonna 2015 solmittu ydinsulkusopimus hellitti aikanaan Iranin ulkomaankaupalle asetettuja pakotteita. Samalla Iran rajoitti huomattavasti ydinohjelmaansa. Sopimuksessa olivat mukana Iran, Yhdysvallat, Venäjä, Kiina, Britannia, Ranska, Saksa ja Euroopan unioni.
 Toukokuussa 2018 presidentti Trump päätti vetäytyä sopimuksesta yksipuolisesti ja palautti samalla talouspakotteet.
 Muun muassa Euroopan unioni ja sen tärkeimmät jäsenmaat pyrkivät yhä noudattamaan sopimusta ja pitämään yllä kauppaa Iranin kanssa.
 Lue myös:
 Trump julisti Iranin vallankumouskaartin terroristijärjestöksi
 Britannia, Saksa ja Ranska esittelivät kauppamekanismin Yhdysvaltain Iran-pakotteiden välttämiseksi

Yhdysvallat aikoo estää täysin öljyn viennin Iranista – ei jatka poikkeuslupia öljyntuojamaille


Summary: Eduskunnan tapa ilmaista vaalikauden kesto hämmensi tarkkasilmäisimmät uutisten seuraajat. Miksi vaalivuosi jää pois laskuista, eduskunnan pääsihteeri Maija-Leena Paavola?

Eduskuntavaalit pidetään lähtökohtaisesti neljän vuoden välein eli seuraavan kerran vuonna 2023.
 Kuitenkin eduskunta jakoi vasta valituille kansanedustajille tällä viikolla tervetuliaislehtistä, joka on otsikoitu näin:  Vaalikauden 2019–2022 aloitus, eduskuntatyöhön perehtyminen . Esite on nähtävissä eduskunnassa ja vilahti myös tv-uutisissa 20. huhtikuuta.
 Mistä on kyse?
 Onko tekijöiltä unohtunut, että vaalikausi jatkuu näillä näkymin vielä viidennen kalenterivuoden puolelle?
 Eduskunnan pääsihteeri  Maija-Leena Paavola  ja viestintäjohtaja  Marjo Timonen  tyynnyttelevät hämmennystä.
 – Perehdyttämislehtisessä ei ole virhettä, sillä alkava vaalikausi on 2019-2022 eli neljä vuotta, Paavola vastaa sähköpostitse.
 –Kyllä aikajana esitteessä on aivan oikein, myös Timonen toteaa.
 Mutta onko nyt siis meneillään vaalikausi 2019–2023 vai 2019–2022?
 .
 Kuva esitteestä "vaalikauden 2019-2022 aloitus, eduskuntatyöhön perehtyminen" eduskunta.fi
 Kumpikin muotoilu on oikein, mutta niillä viitataan samaan asiaan eri näkökulmista.
 Ensinnäkin vaalikausi tarkoittaa  kaksien vaalien välistä aikaa.
 Koska vaalikausi ulottuu viidelle kalenterivuodelle, ellei poikkeuksellisesti järjestetä ennenaikaisia vaaleja, on yleisesti perusteltua puhua esimerkiksi vaalikausista 2007–2011, tai 2019–2023.
 Toisaalta vaalikausi tarkoittaa  neljiä valtiopäiviä .
 Eduskunnan käytäntö on, että valtiopäivät nimetään alkamisvuotensa perusteella, samaan tapaan kuin vuodenvaihteen yli jatkuvat urheilun kisakaudet.
 –Nyt aloitetaan valtiopäivät 2019, ensi vuoden helmikuussa 2020, sitten 2021 ja valtiopäivät 2022 jatkuvat huhtikuulle 2023, Timonen kertoo.
 Tämä on osuvampi tapa ilmaista asia silloin, kun puhutaan eduskunnan työjärjestyksestä ja kansanedustajien työstä.
 Siksi torstaina alkaa myös vaalikausi 2019–2022.
 Vaalikauden viimeisenä syksynä alkavia valtiopäiviä kutsutaan  pitkiksi valtiopäiviksi . Ne antavat amalla nimityksen eduskunnan vaalikauden kestolle.
 Uudet valtiopäivät avataan torstaina 25. huhtikuuta. Vaalien jälkeiset valtiopäivät taas ovat aina kestoltaan lyhyemmät kuin sitä seuraavat muut vaalikauden valtiopäivät.

Eduskunta toivottaa kansanedustajat tervetulleeksi vaalikaudelle 2019–2022, vaikka vaalit pidetään 2023 – miksi?


Summary: Kirsti M. Jylhä tutkii, millainen poliittinen suuntaus ja maailmankuva voivat johtaa ilmastonmuutoksen epäilyyn.

Moni muistaa erään  otsikoihin päätyneen välikohtauksen Yhdysvaltain kongressista. Republikaanisenaattori  James Inhofe  kaivoi kesken puheenvuoronsa muovipussista lumipallon, ja heitti sillä kohti puheenjohtajaa.
 – Tiedätkö mikä tämä on? Se on tuotu ulkoa. Siellä on hyvin, hyvin kylmä, sanoi Inhofe.
 Oikeistopoliitikko esitti lumipallon perusteella johtopäätöksen, että ilmastonmuutos on huijausta.
 Välikohtauksesta on neljä vuotta, mutta se kertoo äärimmilleen politisoituneesta ilmastokeskustelusta Yhdysvalloissa.
 Sen näkyvin kävijä maailmalla on ollut republikaanipresidentti  Donald Trump , mutta kyselyjen mukaan enemmistö republikaaneista ilmoittaa, ettei usko ihmisen aiheuttamaan ilmastonmuutokseen.
 Toisella puolella ovat demokraatit, jotka nojaavat puheenvuoroissaan ilmastonmuutoksesta todistaviin tutkimuksiin.
 – Yhdysvalloissa on menty niin pitkälle, että ihmiset saattavat päättää, uskovatko ilmastonmuutokseen sen perusteella, kannattavatko republikaaneja vai demokraatteja, sanoo tutkija  Kirsti M. Jylhä  Tulevaisuuden tutkimusinstituutista Tukholmasta.
 Ruotsissa asuva Jylhä tutkii, miten poliittinen ideologia vaikuttaa ilmastoasenteisiin.  Tutkimusta  toteutetaan parhaillaan Isossa-Britanniassa, Uudessa-Seelannissa, Ruotsissa ja Yhdysvalloissa. Jylhä on osa kansainvälistä, psykologian alan tutkimusverkostoa.
 Pinnalta katsoen politiikan vaikutus on ilmeinen: ilmastonmuutoksen epäily on oikeistopuolueiden heiniä.
 Ääriesimerkki on juuri Yhdysvallat.
 – Siellä ilmastonmuutoksen kieltäminen on pitkälti rakennettu konservatiivisten tahojen toimesta. Ajatushautomot, jotka masinoivat ilmastonmuutoksen vastaisia kampanjoita, ovat usein republikaanien tai poliittisesti konservatiivisten säätiöiden ja yritysten rahoittamia, sanoo Jylhä.
 Republikaani James Inhofe heitti vuonna 2015 senaatin puheenjohtajaa lumipallolla todistaakseen, että ilmastonmuutos ei ole totta. c-span.org / YouTube
 Ilmastokeskustelun polarisoitumista on  nähty hiljattain myös Suomessa. Kuuma kesä ja syksyllä julkaistu  IPCC:n ilmastoraportti  lisäsivät julkista kiinnostusta ja kansalaisaktivismia.
 Eduskuntavaaleissa kysymys ilmastonmuutoksesta läpäisi ensi kertaa kunnolla myös politiikan.
 – Ilmastokysymyksestä muodostui vahvasti identiteetteihin vaikuttava tekijä. Puolueet ja ehdokkaat profiloivat itseään sen kautta, mikä heidän näkemyksensä ilmastotoimien kiireellisyydestä on, sanoo ympäristötutkija  Panu Pihkala  Helsingin yliopistosta.
 Ilmastoasioilla kampanjoivat erityisesti vasemmistopuolueet.  Oikeistolaisesti ja konservatiivisesti ajattelevissa  puolueissa haluttomuutta ilmastotekoihin oli enemmän, mutta käytännössä vain yksi puolue – perussuomalaiset – vältti  niihin sitoutumista .
 Puolue ei myöskään ainoana ole allekirjoittanut kahdeksan muun eduskuntapuolueen yhteisiä  ilmastopolitiikan tavoitteita.
 Varsinainen ilmastonmuutoksen kieltäminen on silti harvinaista, ja perussuomalaistenkin viesti on ollut lähinnä se, että päästöjen vähentämisen pitäisi tapahtua muualla.
 – Ilmastonmuutos ei ole heille aktiivisesti politisoitunut kysymys. Suomessa ei olla lähellekään samassa tilanteessa kuin Yhdysvalloissa, Jylhä arvioi.
 Pekka Haavisto ja Jussi Halla-Aho Ylen vaalitentissä. Vihreillä ja perussuomalaisilla oli vaalien alla vastakkaisia näkemyksiä ilmastotoimista Suomessa. Yle
 Tarkastelu on kuitenkin  kiinnostava, sillä päästöjen vähentämisestä kieltäytyminen on osa samaa, ilmastotekoja jarruttavaa ilmiötä.
 Ihmiset jotka hyväksyvät epätasa-arvoisuuden, kieltävät useammin myös ilmastonmuutoksen.  Kirsti M. Jylhä, psykologian tutkija
 Oikeistolaisten tai konservatiivisten puolueiden kannattajien kielteisen ilmastoasenteen voisi ajatella selittyvän osin sillä, että he altistuvat ilmastoskeptiselle viestille muita useammin.
 Puolueiden ja äänestäjien välillä on kuitenkin eroja riippumatta siitä, keskustellaanko ilmastosta aktiivisesti politiikassa.
 Erot löytyvät psykologiasta, sanoo Jylhä.
 Poliittinen ideologia on kytköksissä muun muassa siihen, missä määrin ihmiset vastustavat muutosta ja hyväksyvät epätasa-arvoisuuden.
 – Tärkein tekijä on näkemys epätasa-arvosta. Ihmiset jotka hyväksyvät epätasa-arvoisuuden, kieltävät useammin myös ilmastonmuutoksen.
 Kieltämisen yhteydessä puhutaan usein myös etäisyydestä. Ihmiset ovat passiivisia, sillä he kokevat ilmastonmuutoksen tapahtuvan kaukaisissa maissa, eivätkä he itse näe kärsivänsä sen seurauksista.
 – Se, että joku muu kärsii, ei vielä oikeuta passiivisuutta. Siihen liittyy lisäksi hyväksymistä, että joku muu kärsii sen vuoksi, että me täällä elämme näin, Jylhä sanoo.
 Ympäristötutkija Panu Pihkalan mukaan suomalainen ilmastokeskustelu on polarisoitunut.  Antti Lähteenmäki / Yle
 Eriarvoisuuden hyväksyjät jakavat  maailmankuvan, joka ennakoi kielteistä ilmasto- ja ympäristöasennetta kenties kaikkein varmimmin.
 Jylhä puhuu sosiaalisen dominanssin orientaatiosta.
 Termi tarkoittaa valtarakenteiden ja hierarkioiden hyväksymistä; sitä, miten halukas ihminen on ylläpitämään ihmisryhmien välisiä eroja tai jopa kasvattamaan niitä.
 – Heille on ok, jos esimerkiksi naiset tai maahanmuuttajat ovat huonommassa asemassa. Heidän näkemyksensä mukaan hierarkiat ovat luonnollisia eikä niistä pidä pyrkiä eroon. Jotkut ovat vain ansainneet heikomman aseman, Jylhä kuvaa.
 Ilmastonmuutoksen kieltäminen on yhdistetty myös rasistisiin ja maahanmuuttovastaisiin asenteisiin.
 Silloin ei saada kelkkaan ihmisiä, jotka eivät ole kiinnostuneita oikeudenmukaisuudesta. Se voi polarisoida edelleen.  Kirsti M. Jylhä, psykologian tutkija
 Jylhän mukaan kyseessä on asennekokonaisuus, jossa ilmastonmuutos on maahanmuuton tavoin globaali ongelma. Monet voivat kokea, että rikkaiden maiden pitäisi muuttaa käytöstään kehitysmaiden vuoksi.
 Esimerkiksi lentämisen, tieliikenteen ja lihansyönnin rajoittaminen taas tarkoittaa joissain asioissa kansallisen itsemäärämisoikeuden menettämistä.
 – Jos on protektionistinen ja nationalistinen maailmankuva eikä ole kiinnostunut ihmisryhmistä jotka kärsivät, ilmastonmuutos ei ole aktivoiva kysymys.
 Jylhä painottaa, ettei  tutkimusten tarkoitus ole profiloida ihmisiä.
 Tulosten pohjalta voi selittää eroja vain ryhmien tasolla. Yksilöt ryhmien sisällä poikkeavat aina toisistaan eli toisin sanoen: kaikki oikeistolaisesti ajattelevat eivät suhtaudu ilmastonmuutokseen epäillen.
 Jylhän mukaan tutkimusten taustalla on pyrkimys ymmärtää, miten ilmastonmuutoksesta voitaisiin keskustella niin, että erilaiset maailmankuvat tulisivat edustetuiksi.
 – Nyt keskusteluun osallistuvat pääosin ihmiset, jotka ovat kiinnostuneita oikeudenmukaisuudesta.
 Sen lisäksi pitäisi Jylhän mielestä kiinnittää huomiota heihin, jolle kysymys oikeudenmukaisuudesta ei ole kiinnostava.
 Argumentit alkavat liittyä poliittiseen identiteettiin, ja kukaan ei voi tulla vastaan, sillä keskustelu ei enää käsittelekään ilmastonmuutosta vaan identiteettiä.  Kirsti M. Jylhä, psykologian tutkija
 Suuri osa ilmastonmuutoskampanjoista lähestyy aihetta siitä näkökulmasta, sillä uhkaavimmat seuraukset aktivoituvat köyhissä maissa ennen länsimaita.
 – Silloin ei saada kelkkaan ihmisiä, jotka eivät ole kiinnostuneita oikeudenmukaisuudesta. Se voi polarisoida edelleen.
 Sen sijaan esimerkiksi kysymykset ilmastopakolaisuudesta ja kansallisen luontokuvan muuttumisesta vieraslajeineen ja lumettomine talvineen voisi tavoittaa myös skeptikot.
 – Tarvitsemme lisää ihmisiä, jotka puhuvat näistä näkökulmista, Jylhä sanoo.
 Toisaalta pitäisi etsiä myös asioita, jotka ovat hyväksyttäviä kaikkien mielestä. Jylhä nostaa esimerkiksi ilmastoverot, joiden nostamisesta voisi seurata tuloverojen lasku.
 Myös  Sitra ehdotti hiljattain , että palkkojen ja eläkkeiden verotusta pitäisi laskea ja päästöverotusta kiristää.
 Kevään aikana on nähty useita ilmastomielenosoituksia. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Suomessa keskustelu on  paikoin vellonut sen ympärillä, miten vastuu ilmastopäästöjen vähentämisestä pitäisi jakaa yksilöiden ja poliittisten päättäjien kesken.
 Jylhän mukaan tuore tutkimus antaa siihen yksiselitteisen vastauksen: tehokkainta tulosta saadaan aikaan poliittisia ohjauskeinoja käyttämällä.
 Siihen ihmiset taipuvat paremmin.
 Jopa he, jotka suhtautuvat ilmastotekoihin myönteisesti, olivat tutkimuksessa vapaaehtoisesti valmiita vain puoleen tarvittavista teoista. Vertailukohtana käytettiin Pariisin ilmastosopimusta ja sitä, kuinka paljon tekoja sen tavoitteisiin pääsemiseksi vaaditaan.
 – Johtopäätös oli, että tarvitaan voimakkaita poliittisia päätöksiä. Ihmiset olivat avoimia niille ja jopa toivovat niitä poliitikoilta. Kukaan ei halua olla yksin se muutos.
 Jylhä antaa synninpäästön pohjoismaiselle ilmastokeskustelulle. Sekä Suomessa että Ruotsissa keskustellaan enemmän torjunnan keinoista kuin siitä, onko ilmastonmuutos totta.
 – Totaalinen kieltäminen on meillä hyvin harvinaista, hän sanoo.
 Keskusteluyhteyden ylläpitäminen eri tavoin ajattelevien ihmisten välillä on kuitenkin olennaista ennen kaikkea ilmaston kannalta.
 Kahtiajakautumisesta seuraa pahimmillaan, että ilmastonmuutosta hillitsevät toimet hidastuvat.
 – Dialogi vaikeutuu, on hankalampi kuunnella toisia. Argumentit alkavat liittyä poliittiseen identiteettiin, ja kukaan ei voi enää tulla vastaan, sillä keskustelu ei enää käsittelekään ilmastonmuutosta vaan identiteettiä, Jylhä kuvaa.
 Lue myös:
 Suomeen ehdotetaan jättimäistä veroremonttia: Palkasta enemmän käteen, saastuttaminen kallistuisi – samalla syntyisi valtavasti työpaikkoja
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin
 Omistatko bensasyöpön auton? Ylen ilmastokysely puolueille paljastaa, että se voi tulla vieläkin kalliimmaksi
 Puolueet linjasivat: EU:n ja Suomen kiristettävä selvästi ilmastotavoitteita – päästöjä leikattava 55 prosenttia jo 2030 mennessä
 5 asiaa, jotka maailman merkittävimmästä ilmastoraportista pitää tietää – ilmastoprofessori: "Olen paatunut ja kokenut, mutta silti järkyttynyt"
 Katso miten puolueet sijoittuvat poliittiselle nelikentälle

Miksi samat ihmiset epäilevät ilmastonmuutosta ja vastustavat maahanmuuttoa? Sitä selittää yksi piirre, jonka vuoksi ilmastonmuutoksesta pitäisi puhua eri tavoin


Summary: Alaisia on helpompi motivoida, kun tietää mistä narusta kutakin pitää vetää, sanoo johtamisen tutkija Pia Lappalainen.

Hyvä pomo osaa motivoida alaistaan. Hyvä pomo antaa alaiselleen myös kokemuksen hyväksytyksi ja arvostetuksi tulemisesta sellaisena kuin tämä on. Huippupomo ymmärtää lisäksi, että työpaikan konfliktit johtuvat useimmiten ihmisten persoonallisuuseroista, toteaa Maanpuolustuskorkeakoulun suorituksen johtamisen ja työyhteisön konfliktinhallinnan dosentti  Pia Lappalainen .
 Lappalainen puhuu ”diversiteetin arvostavasta johtamisesta”. Diversiteettiä eli monimuotoisuutta on työpaikoilla ollut ennenkin, mutta käsitteenä diversiteetin johtaminen on melko uusi.
 – Sen lähtökohtana on ajatus, että erilaiset ajattelu- ja toimintatyylit rikastuttavat työyhteisön toimintaa ja moninkertaistavat yhteisiä resursseja. Arvostava erilaisuuden johtaminen houkuttelee työyhteisön itsensä kehittämiseen. Myös persoonallisuuden osalta, Lappalainen toteaa.
 Oikeastaan ajattelumalli on johtamisessa kokonaan uusi. Se perustuu aivotutkimuksesta saatuun tietoon, jonka mukaan persoonallisuus on muovautuva.
 Lappalainen ottaa esimerkin arvostavasta johtamisesta.
 – Jos rohjettaisiin antaa palautetta rakastavassa hengessä, niin voitaisiin houkutella ihmisiä henkilökohtaiseen kasvuun. Ihmisen täytyy kokea, että esimies ei yritä tehdä minulle väkivaltaa, dissata eikä väheksyä, vaan hän haluaa oikeasti auttaa kasvamaan ja kehittymään.
 Hyvä johtaja ymmärtää, että jokainen työntekijä on kokonaisuus. Ei ole olemassa erikseen työpaikka- ja henkilökohtaista minää.
 – Meillähän on ollut sellainen palautekulttuuri, että annamme palautetta pelkästään ihmisen tuotoksista. Ne palautteet kohdistuvat määrällisesti todennettaviin suoritteisiin tai saattavat liittyä työn laatuun, mutta eivät yleensä liity mitenkään ihmiseen itseensä.
 Huippupomo ymmärtää lisäksi, että työpaikan konfliktit johtuvat useimmiten ihmisten persoonallisuuseroista. AOP
 Pomon kauniit sanat kantavat pitkälle
 Pia Lappalaisen muistuttaa, että työmotivaation katoaminen liittyy usein sellaisiin hetkiin, jolloin työntekijä on kokenut, että häntä jollakin tavalla väheksytään.
 Tuottavuutta ei nosteta kohtelemalla työntekijää pelkästään tuloksentekijänä, jonka arvo työyhteisössä mitataan matemaattisesti.
 – On huomattu, että ihmisiä saattaa pitkäksi aikaa kannatella palaute, jossa esimies sanoo esimerkiksi, että sinä olet se liima, joka pitää tämän tiimin yhdessä. Ne ovat sellaisia palautteita, jotka menevät jo siihen persoonaan ja tapaan olla vuorovaikutuksessa muiden kanssa.
 Pomoille uudenlainen palautekulttuuri voi olla aikamoinen mullistus. Pia Lappalaisen mukaan tyypillinen tilanne, jossa omaa vuorovaikutustaan kannattaa nöyränä tarkastella on, kun henkilöstön työtyytyväisyyskyselyn tulokset näyttävät pahalta.
 – Yksi naisjohtaja sai aika huonot palautteet tiimiltään. Hän oli hirveän asiakeskeinen johtaja, ehkä hiukan tyly ja tympeä. Hän oli itse aivan shokissa, kun näki tulokset. Sitten hän alkoi työstää sitä, ja jokaisessa viikkokokouksessa puhua, että hän ei enää halua saada noin huonoja työtyytyväisyystuloksia.
 Pia Lappalainen uskoo esimerkillä johtamiseen. On hyvä, jos johtaja pystyy puhumaan omista heikkouksistaan ja iloitsemaan vahvuuksistaan. Riskinä on tietysti, että pomo alkaa ampua yli.
 – Se itsetuntemuksen osoittaminen kutsuu alaisetkin pohtimaan omaa rooliaan ja vuorovaikutustaan. Tällainen itsensä käsittely tulee olemaan entistä isompi juttu.
 Tuottavuutta ei nosteta kohtelemalla työntekijää pelkästään tuloksentekijänä, jonka arvo työyhteisössä mitataan matemaattisesti. AOP
 Fiksu ekstrovertti antaa muillekin puheenvuoron
 Johtamistutkija Pia Lappalaista harmittaa, että ekstroverttien on työpaikan kasvokkain tapahtuvassa viestinnässä helpompi saada äänensä kuuluville. Työpaikan pelisäännöt pitäisi saada sellaisiksi, että myös hiljaiset huomioidaan samalla mitalla.
 – Introvertit saattavat sanoa kokouksen jälkeen, että olisihan minulla ollut montakin asiaa ja olin vähän eri mieltäkin, mutta en ehtinyt mukaan keskusteluun. Introvertti odottaa kärsivällisesti sitä hiljaista hetkeä ja tuumailee senkin jälkeen vielä hetken. Siinä ajassa ne ekstrovertit ovat taas täyttäneet sen tilan.
 Lappalaisen mukaan ekstrovertit voisivat kantaa sosiaalista vastuuta työpaikan introverteista.
 Ekstroverttien pitäisi huomata, jos he dominoivat keskustelua. Hyvä tapa olisi esimerkiksi kysyä hiljaiselta työkaverilta suoraan, minkälaisia johtopäätöksiä hän on keskustelusta tehnyt. Fiksu ekstrovertti antaa introvertille tilaa.
 – Se, että joku on paljon hiljaa ei tarkoita sitä, etteikö hänellä olisi briljantteja ajatuksia, Lappalainen tietää.
 Pomojen tulisikin viestiä, että työyhteisö tarvitsee myös heitä, jotka ovat yleensä hiljaa. Hyvä pomo kysyy introvertilta, onko hän aina saanut sanoa kaiken, mitä olisi halunnut.
 – Otetaan härkää sarvista ja sanotaan, että ihanaa, että meidän tiimissä on niitäkin, jotka kuuntelevat. Kuunteleminen on tärkeä työelämätaito.
 Samalla Lappalainen toivoo kuitenkin, että myös introvertit heittäytyisivät epämukavuusalueelleen ja rohkaistuisivat ottamaan aktiivisemman roolin työpaikan keskusteluissa.
 Pomojen tulisikin viestiä, että työyhteisö tarvitsee myös heitä, jotka ovat yleensä hiljaa. Anna Bizon / AOP
 Esimies on palveluammatissa
 Pia Lappalainen kannustaa esimiestä kysymään alaisilta, miten hän voisi palvella heitä paremmin. Esimies voisi esimerkiksi kysyä, mitä alainen toivoo, miten hän kokee esimiehen johtamistyylin, miten hän näkee työpaikan tunnelman ja mitä havaintoja hän on tehnyt työyhteisön palautekulttuurista.
 – Kysy, minkälaiset päivät saavat sinut tuntemaan, että voit kukoistaa täällä. Arvostava kyselytekniikka on tosi hyvä. Se on osallistavaa johtamista.
 Hyvän pomon tunnistaakin siitä, että hän haluaa kysymyksillään selvittää, miten työpaikalla järjestettäisiin parhaat mahdollisuudet työntekoon ja mikä saa työntekijän motivoitumaan. Pomon tehtävä on ennen kaikkea sujuvoittaa työntekoa.
 Lappalainen muistuttaa, että työntekijän kokemaan työn imuun ei siis pysty vaikuttamaan pelkästään työn järjestelyillä, vaan yksilön persoonallisuus vaikuttaa siihen vahvasti.
 – Ei pitäisi niin hirveästi olla huolissaan maisemakonttorijärjestelyistä, vaan tuntea ihmisiä, heidän yksilöllisiä ajattelutyylejä, toimintatapoja ja motivaatiotekijöitä.
 Pomon tehtävä on ennen kaikkea sujuvoittaa työntekoa. AOP
 Pia Lappalaisen mukaan kaikkein selkein yksittäinen konfliktien juurisyy työpaikoilla on persoonallisuuserot. Konfliktien puolestaan tiedetään syövän tuottavuutta enemmän kuin minkään muun tekijän.
 Johtamisen tutkijan mielestä töissä kannattaisi tehdä harjoituksia ja puhua tieteelliseen tutkimukseen pohjaten, miten persoonallisuudet voivat erota. Ja niitä erilaisia persoonallisuuspiirteitä on paljon.
 – Erojen ymmärtäminen yleensä rauhoittaa tulehtuneen tilanteen ja mahdollistaa yhteisistä pelisäännöistä sopimisen.
 Pia Lappalaisen yhdessä Lappeenrannan teknillisen yliopiston kanssa tekemästä tutkimuksesta ilmestyy tulevina viikkoina tieteellinen artikkeli International  Journal of Productivity and Performance Management  -lehdessä. Artikkelin teemana on, miten työntekijän henkilökohtaiset ominaisuudet vaikuttavat työn imuun.
 Lue myös:
 Oletko vähän tyhmä? – Sinusta voi tulla hyvä pomo
 Tutkija työilmapiiristä: Miten reagoit, kun työkaverisi kertoo hyvän uutisen?
 Väitös: Hankala pomo on vähemmän hankala, jos saa tietää olevansa hankala
 Suomalainen stressitutkimus: Arki saattaakin sotkea työtä – monilla stressitaso laskee työpaikalla

Uutta tietoa johtamisesta: Hyvä pomo antaa palautetta muustakin kuin työn tuotoksista – ”Sinä olet se liima, joka pitää tiimin yhdessä”


Summary: Paloa sammuttamaan hälytettiin 30 pelastuslaitoksen yksikköä.

Kotkassa Kyminlinnassa paloi kemian alan yrityksen teollisuushallin katto. Finex Oy:n noin 1 500 neliön laajuisen hallin katto oli ilmiliekeissä ja kattorakenteista tuprusi sankasti mustaa savua.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen palopaikalle paria minuuttia ennen kello 17:ää. Paloa sammuttamaan hälytettiin 30 pelastuslaitoksen yksikköä Kotkasta ja lähiseudun kunnista, pelastuslaitos kertoo.
 Paikalla olleen silminnäkijän  Sasu Mäkisen  mukaan hallin kattorakenteet olivat täyden palon vaiheessa pelastuslaitoksen saapuessa paikalle.
 Finexin toimitusjohtaja  Ari Leppänen  kertoo, että palo on saatu sammutettua. Hänen mukaansa pelastuslaitos on siirtynyt jälkisammutukseen. Myös Kymenlaakson pelastuslaitos tviittasi, että palo on saatu hallintaan ja kohteessa jatkuvat jälkisammutustyöt.
 Leppäsen mukaan palo ei ole aiheuttanut henkilövahinkoja. Pelastuslaitoksen mukaan palossa syntyi huomattavat aineelliset vahingot.
 Finex on muoviaineita valmistava kemian alan yritys. Leppäsen mukaan tulessa ei ollut tuotantotilojen päärakennus vaan toinen, pienempi rakennus, jossa ei valmisteta kemikaaleja.
 Viranomaiset selvittävät palon syttymissyytä ja -tapaa.
 Juttua päivitetty kello 18.27 Finexin toimitusjohtajan tiedoilla.

Kemian alan teollisuushallin katto paloi Kotkassa


Summary: Jopa kolmesenttiseksi kasvava jättipunkki on Suomessa erittäin harvinainen. Silti tutkijat kehottavat liiskaamaan punkin, mikäli sellainen eteen tulee.

Maaliskuun lopussa uutisoitiin isosti useissa medioissa niin sanotun jättipunkin eli hyalomman tulosta Suomeen. Verta imettyään jättipunkit voivat paisua jopa 3-senttisiksi
 Euroopan  tautienehkäisy- ja valvontakeskus ECDC kertoo , että Suomesta hyalomma-punkkeja olisi tavattu kautta aikain yhdeksän. Ne ovat olleet muuttolinnuissa, ihmisissä ja Suomeen tuoduissa eläimissä.
 Jättipunkin rantautuminen Suomeen ei yllättänyt ötökkäasiantuntijoita.
 – Jättipunkin tulo Suomeen ei ollut mitenkään yllättävä uutinen. Maailmalla punkkeja on kymmeniä tuhansia lajeja. Lintujen mukana uusia lajeja kulkeutuu Suomeenkin, sanoo tutkija  Juha Jantunen  Etelä-Karjalan allergia- ja ympäristöinstituutista.
 Asiantuntijoiden mukaan ei ollut oikein, että uudella punkkilajin tulolla lähes peloteltiin ihmisiä mediassa kuukausi sitten. Heidän mielestään punkeista ylipäätään on uutisoitu liian negatiivisesti viime vuosina.
 – Se edustaa tätä nykyaikaista meininkiä. Se tapa, jolla 2000-luvulla on uutisoitu kotoisista punkkilajeista, on kärjistynyt viime vuosien varrella, kuvailee johtaja, filosofian tohtori  Kimmo Saarinen  Etelä-Karjalan allergia- ja ympäristöinstituutista.
 Yle kertoi jättipunkista  rantautumisesta Ruotsiin viime elokuussa.
 Satunnainen kesävieras
 Uusi Suomessakin tavattu jättipunkki on tutkijoillekin vielä melko tuntematon.
 – Se on isompi kuin meidän perinteiset lajit, puutiainen ja taigapunkki. Sillä on värikkäät jalat, ja se on parempi liikkumaan kuin meidän heinänkorsilla jököttävät punkkimme, kertoo tutkija Juha Jantunen.
 – Veri kelpaa sillekin oikein mukavasti eli siinä mielessä samanlainen kuin nämä kotoiset lajit.
 Tutkijoiden mukaan jättipunkkia eli hyalommaa on tavattu satunnaisesti Suomessa ja Ruotsissa useamman vuoden aikana. Tutkijat rauhoittelevat ihmisiä sillä, että pakkastalvet vaikeuttavat punkin oloja pohjolassa.
 – Suomessa on vielä pakkastalvia, joten punkki ei pysty täällä talvehtimaan. Se on sellainen satunnainen kesävieras.
 "Joskus käy huono tuuri"
 Vaikka sekä Kimmo Saarinen että Juha Jantunen molemmat tunnustautuvat todellisiksi hyönteisten ystäviksi, saavat punkit silti lähdöt, jos sellainen iholle istahtaa.
 – Ei sitä pöljä tarvitse olla! Jos löytää nahkastaan punkin kiinnittyneenä, ei tarvitse silti vainoharhaiseksi ryhtyä, naurahtaa Saarinen.
 Saarinen kertoo, että hän poistaa punkit punkkilassolla.
 – Joka kesä olen lapsista useampiakin punkkeja ottanut irti, enkä punkkien takia ole menettänyt yöunia.
 Saarinen on itse sairastanut borrelioosin. Borrelioosiin ei ole olemassa rokotetta, mutta sitä  hoidetaan antibiooteilla . Saarinen ymmärtää, että myös huonommin voisi käydä.
 Toinen kotoisten punkkien levittämä  tauti on puutiaisaivotulehdus , joka aiheuttaa oireita noin 10–30 prosentille tartunnan saaneista. Oireisiin kuuluu kuumeilua, epämääräistä pahaa oloa ja sairauden tunnetta. Puutiaisaivotulehdukseen on olemassa rokote.
 Kuolleisuus puutiaisaivotulehdukseen on hyvin pieni, noin 0,5–1 prosenttia, kertoo THL.
 – Joskus käy huono tuuri. Yleensä punkista kuitenkin selviää pelkällä puremalla.
 Jättipunkki eli hyalomma marginatum -punkki euron kolikon päällä AOP
 Liiskaa punkki!
 Suomessa punkkialueina pidetyt Ahvenanmaa, Turun saaristo, Lappeenrannan seutu, Kotkan saaristo ja Kemi-Simon kuntarajan rannikkoalue ovat tunnettuja alueita, joissa on esiintynyt muuta Suomea enemmän puutiaisaivotulehdusta levittäviä punkkeja.
 Nekään alueet eivät todennäköisesti saa ensi kesäksi uutta vierasta jättipunkista.
 – Kyllä se niin harvinainen on, että pitää olla todella hyvä tuuri, jos sellaisen jostain löytää, Jantunen arvioi.
 Vaikka hyönteistutkijat harvoin kehottavat tappamaan ötököitä, niin nyt on toisin. Mitä pitää tehdä jättipunkin tavattuaan?
 – Pitää liiskata se, neuvoo Jantunen.
 Toiminnanjohtaja Kimmo Saarinen Etelä-Karjalan allergia- ja ympäristöinstituutista muistuttaa, ettei punkki ole hyönteinen vaan kuuluu hämähäkkieläimiin. Hän antaa muistisäännön vielä liiskausoperaatioon.
 – Kuusijalkaiset säästäkää, kaikkia kahdeksanjalkaisia punkkeja ei tarvitse säästää.
 THL:n mukaan kuolleisuus puutiaisaivotulehdukseen on hyvin pieni, noin 0,5–1 prosenttia.  Artyom Geodakyan / AOP
 Lue seuraavaksi:   Ruotsista löytyi uusi punkkilaji – voi paisua 3-senttiseksi ja juosta minuutteja uhrinsa perässä

Tutkijat rauhoittelevat jättipunkkikohua: "Pitää olla todella hyvä tuuri, jos sellaisen jostain löytää"


Summary: Maailman pelastaminen kannattaa aloittaa omasta vaatekomerosta, Heidi Härkönen opastaa.

Ilmastonmuutos ahdistaa niin nuoria kuin vanhoja. Nyt jopa mökkiään öljyllä lämmittävää maalaismummoa syyllistetään saastuttamisesta ja ilmaston lämmittämisestä.
 Muotioikeudesta väitöskirjaa kirjoittava  Heidi Härkönen  muistuttaa, että maailmassa on isoja asioita ja pieniä asioita. Kun puhumme ilmastonmuutoksesta, yksi isoista asioista on kansainvälinen muotiteollisuus.
 – Avaa vaatekaappisi ovi, ja aloita syvähenkinen mietiskely omista kulutustottumuksistasi – se näky edessäsi, Härkönen neuvoo.
 Härkönen on ollut perustamassa muotiteollisuudesta riippumatonta Suomen muotioikeuden yhdistystä. Perinteisesti alan oikeudelliset ongelmat ovat liittyneet muotiyritysten keskinäisiin kiistoihin, designien ja brändien kopioimiseen.
 Nyt polttavimmat keskustelut syntyvät muodin ympäristövaikutuksista.
 Muoti ja ekologisuus
 Myös suomalaiset muotibrändit ovat saaneet kuhmuja kilpeensä. Eettisen kaupan puolesta ry:n juuri julkaiseman selvityksen mukaan  Suomen vaateyritykset menestyivät huonosti  kansainvälisessä vastuullisuusarvioinnissa.
 Heidi Härkönen ei silti vaivu totaaliseen masennukseen. Suomalaiset muotialan tutkijat ovat kansainvälisestikin tarkastellen huipputasoa.
 – Meillä Suomessa on paljon kestävään ja ekologiseen muotiin keskittyvää tutkimusta. Esimerkiksi Aalto-yliopisto ja sen tutkimustyö on näissä asioissa maailmanluokan edelläkävijä. Lisäksi muotiteollisuuden etujärjestö, Suomen Tekstiili ja Muoti ry on tehnyt paljon töitä muotialan ekologisuuden kehittämiseksi.
 Globaalissa mittakaavassa Suomi on kuitenkin kirppu jättiläisten joukossa. Ankarimman kritiikin kohteena on ja pysyy kansainvälinen pikamuotiteollisuus.
 Ilmastonmuutos on valtava ongelma, ja muotiala on yksi maailman epäekologisimmista teollisuudenaloista. YK:n Euroopan talouskomissio laskee, että  muodin päästöt ylittävät j o globaalin lento- ja laivaliikenteen päästöt yhteensä.
 – Kun trendit ovat yhä lyhytaikaisempia, ongelmat vain pahenevat. Tähän on pakko puuttua, ennen kuin on liian myöhäistä, sanoo Härkönen.
 Heidi Härkönen kangaskaupan kanttinauhaosastolla. Yllä äidin villakangastakki 1970-luvulta. Härkösen kotialbumi
 Muoti ja eettisyys
 Nykyään puhutaan paljon kaukomailla tuotettujen vaatteiden ompelijoiden surkeista työoloista.
 Huhtikuun 24. päivänä 2013 Bangladeshissa  Rana Plaza -niminen tehdas romahti,  ja onnettomuudessa kuoli yli 1100 ihmistä. Tämä synnytti  Vaatevallankumous-liikkeen , joka järjestää joka huhtikuu vaateteollisuuden ihmisoikeuksiin keskittyvän kampanjan ja erilaisia eettisen muodin tapahtumia.
 Yksi vallankumousliike ei globaalia vaateteollisuutta kuriin laita.
 Rana Plazasta huolimatta vaatteita valmistetaan edelleen hinta edellä -periaatteella, mikä ohjaa valmistusta  tehtaisiin, joissa työoloilla ei ole niin väliä.  Myös lapsi- ja pakkotyövoimaa käytetään.
 – Tarvitaan erityinen  yritysvastuulaki , joka velvoittaisi yritykset kunnioittamaan ihmisoikeuksia myös ulkomaisten alihankkijoiden kohdalla.
 Muoti ja kuluttajan vastuu
 Heidi Härkösen mielestä vastuullinen kuluttaja suhtautuu kriittisesti trendeihin, pysyttelee kaukana pikamuotiliikkeistä ja harkitsee jokaista ostopäätöstä tarkkaan.
 – Suomessa etenkin vanhat ihmiset ovat usein hyvinkin vastuullisia muodin kuluttajia ja käyttävät edelleen vaatteita, jotka he ostivat vuosikymmeniä sitten. Myös second hand -muodin suosiminen on vastuullista.
 Vastuuton kuluttaja sen sijaan säätää ja sählää jopa omaksi vahingokseen.
 – Holtiton kuluttaja juoksee trendien perässä ja ostaa pikamuotiliikkeistä lähes kertakäyttöisiä vaatteita, ei mieti lainkaan tuotteiden alkuperää ja heittää korjausta vaativat vaatteet roskiin niiden huoltamisen sijaan.
 Heidi Härkönen suunnittelee ja ompelee vaatteensa itse. Tässä kimonoaiheinen mekko 1950-luvun tyyliin. Härkösen kotialbumi
 Muoti ja brändit
 Heidi Härkönen on iloinen siitä, että muotialalle nousee nyt tyystin uusia ja ympäristökysymykset edellä kulkevia muotiyrityksiä.
 On syntynyt brändejä, kuten vaatelainaamot, joiden toiminta perustuu aivan muuhun kuin jatkuvaan uusien vaatteiden ostamiseen.
 – Vaatelainaamo tarjoaa asiakkailleen mahdollisuuden kokeilla uusimpia trendejä kuukausi- tai kertamaksulla. Siis aivan kuin vaatteista koostuva kirjasto!
 Brändimaailman nurjat puolet taas eivät luettelemalla lopu.
 Useita ylikansallisia muotibrändejä, joiden logon kaikki tunnistavat – vaikkapa  H&M  ja  Burberry  – on syytetty siitä, että ne polttavat edellisten sesonkien myymättä jääneitä vaatteitaan, vaikka ne olisivat täysin käyttökelpoisia.
 – Trendit vaihtuvat nykyään ihan liian nopeasti, ja vaatteet ”vanhentuvat” pikavauhtia.
 Merkkivaatteet – teollinen kopiointi
 Muodissa on aina ollut tapana inspiroitua muiden suunnittelijoiden luomuksista.
 – Muotisuunnittelu on täynnä lainauksia, viittauksia ja kommentteja aiempaan muotiin. Tämä on ihan luonnollista, ja tällaista tapahtuu myös muiden taiteenalojen piirissä. Kukaan ei voi omistaa yhtä trendiä.
 Rikollinen kloonaus on sitten oma juttunsa.
 – Kopiointi, jonka tarkoitus on erehdyttää tai harhauttaa katsojaansa muotituotteen alkuperästä on rikollista toimintaa. Feikkilaukut ovat tästä yksi esimerkki.
 Tuoteväärennökset ovat osa järjestäytynyttä rikollisuutta, ja niillä on  kytköksiä myös huume- ja ihmiskauppaan .
 Merkkivaatteet – kotikopiointi
 Moni ei ehkä tiedä, että muotivaatteiden yksityinen kopiointi on ihan sallittua.
 – Jokainen saa ommella itselleen tai perheenjäsenelleen vaatteen, joka imitoi jonkun muotibrändin tuotetta. Niin kauan kun kopiointi ei liity minkäänlaiseen elinkeinotoimintaan, voi olla suhteellisen huoletta.
 Rötöksen puolelle kotiompelija nyrjähtää vasta silloin, kun hän alkaa tehdä kopioilla kauppaa.
 – Kopioiden myyminen esimerkiksi koulun myyjäisissä tai torilla ylittää jo sallitun ja kielletyn rajan, koska siinä liikkuu rahaa.
 Kopiotuotteesta saatavalla rahamäärällä ei ole merkitystä, vaan pienikin tulo voidaan katsoa elinkeinotoiminnaksi. Tavaramerkin omistajalla on tällöin intressi puuttua kopiointiin, ja  tämä voi tulla kopioijalle kalliiksi .
 Oma muotimaku
 Millainen sitten on Heidi Härkösen oma vaatekaappi? Härkönen tunnustaa olevansa vintage-friikki.
 – Suosikkivaatteeni ovat isoäitini mekko 1950-luvulta sekä äitini villakangastakki 1970-luvulta. Huollan näitä minulle rakkaita vaatteita säännöllisesti, jotta ne pysyvät hyvinä.
 Härkönen suunnittelee ja valmistaa likipitäen kaikki vaatteensa itse.
 – Rakastan vaatteiden ompelemista, se on todella rentouttavaa vastapainoa väitöskirjatyöskentelylle. En juurikaan pukeudu trendien, vaan oman tyylini mukaan.
 Pikamuotivaatteet aiheuttavat Härköselle ainakin henkistä allergiaa.
 – Pikamuotiluomukset ovat olleet boikotissani jo vuosikausia. Omatuntoni ei kestäisi niiden ostamista.
 Voit keskustella jutusta kello 22.00 saakka.
 Lue myös:    "Saatoin ostaa vaatteita joka viikko" – Camilla Sharif, 28, on entinen pikamuodin suurkuluttaja, mutta nyt hän ja monet muut ovat heränneet pohtimaan alan eettisyyttä   Harva tietää halpavaatteen todellisen hinnan: Pikamuoti saastuttaa enemmän kuin lento- ja laivaliikenne, koska vaatteita ei tehdä kestämään
 Pikamuodista tulee hetkessä pelkkää jätettä – tässä kuusi keinoa kestävämpään pukeutumiseen

Muotioikeusjuristi Heidi Härkönen: Muoti on muutakin kuin bling blingiä – se on myös raakaa riistoa