Summary: Kolme naamioitunutta miestä kaappasi iltapäivällä pakettiauton, heitti jotakin sen peräkonttiin ja pakeni paikalta.

Pohjois-Irlannin Londonderryssä armeijan pomminpurkuryhmä on räjäyttänyt hallitusti autoon sijoitetun pommin.
 Silminnäkijä kertoo uutistoimisto Reutersille, että poliisin eristämältä alueelta kuului kova paukahdus, jonka jälkeen pakettiautosta nousi mustaa savua.
 Londonderryssä annettiin iltapäivällä hälytys sen jälkeen, kun kolme naamioitunutta miestä oli kaapannut pakettiauton, heittänyt jotakin sen peräkonttiin, hylännyt ajoneuvon ja paennut paikalta.
 BBC:n  mukaan myös toinen ajoneuvo kaapattiin iltapäivällä Londonderryssä. Kyseisen auton sijainnista ei ole tietoa.
 Lauantai-iltana Londonderryssä räjähti autopommi oikeutalon edustalla. Kukaan ei loukkaantunut räjähdyksessä. Britannian pääministeri  Theresa May  on tuominnut iskun.
 Poliisi on pidättynyt lauantain iskusta epäiltynä yhteensä viisi henkilöä. Heidän arvellaan kuuluvan Uusi IRA -järjestöön. Vangitsemisoikeudenkäynnin on määrä olla huomenna tiistaina.
 Vuonna 2012 perustettu Uusi IRA on yksi lukuisista Pohjois-Irlannin rauhansopimusta vastustavista pienistä ryhmistä Pohjois-Irlannissa.

Armeija räjäytti kaapattuun pakettiautoon asetetun pommin Pohjois-Irlannissa


Summary: Gustafsson toivoo, että urheilijoiden syömishäiriöistä puhuttaisiin enemmän ja suoremmin.

Elina Gustafsson  aloitti nyrkkeilyn vasta 20-vuotiaana, mutta nousi raketin lailla lajin huipulle. Nyt, kuusi vuotta myöhemmin, hän on lajin Euroopan mestari ja MM-pronssimitalisti. Seuraavaksi mielessä siintävät jo Tokion olympialaiset 2020.
 Menestys ei ole kuitenkaan tullut ilmaiseksi. Gustafsson kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa, miten hän joutuu jatkuvasti hakemaan tasapainoa treenaamisen, levon ja syömisen kanssa.
 Kun on kova halu päästä maailman huipulle, harjoittelusta ei malta pitää taukoa.
 – On myös vallalla käsitys, että enemmän on aina parempi, että reenii, reenii, reenii vaan. Palautuminen on jäänyt ihan tosi pienelle huomiolle, vaikka se on tosi tärkeä asia. Ei voi olla niin, että koko ajan vedetään täysillä.
 Kun treeneihin meno itkettää
 Pahimmillaan liika treenaaminen on vienyt Gustafssonin ”rotkon pohjalle”.
 – Jos on sellainen olo, että pitäisi mennä aamutreeneihin, mutta itku tulee, niin se on aika selvä merkki siitä, että yli on mennyt. Halu treenata on, mutta ei vaan pysty.
 Gustafsson on joutunut opettelemaan levon merkityksen kantapään kautta ja seuraa nyt muun muassa sykkeen palautumista tarkasti. Helppoa lepääminen ei ole.
 – Kun on tottunut siihen, että aina vaan mennään, on tosi vaikea pysähtyä ja himmata. Helposti liian nopeasti alkaa taas treenaamaan kovaa.

 Päässä vääristynyt kuva syömisestä
 Toinen asia, johon Gustafsson joutuu hakemaan tasapainoa on syöminen. Nyrkkeily on painoluokkalaji, jossa painoa tarkkaillaan jatkuvasti ja pohditaan, olisiko pienempi painoluokka sittenkin hyvä.
 Gustafsson on kärsinyt syömishäiriöistä jo pitkään.
 – Monta kertaa olen ajatellut, että syömishäiriöt ovat jääneet taakse. Mutta aina kun vaaka heilahtaa epätasapainoon, niin syömishäiriö tulee taas pintaan. Mulla on päässä vääristynyt kuva syömisestä ja mun täytyy henkisesti tehdä töitä sen muuttamiseksi.
 Gustafsson toivoo, että myös valmentajat kiinnittäisivät syömishäiriöihin enemmän huomiota ja tukisivat urheilijoita hyvään ruokavalioon.
 Hänen oma valmentajansa heitti aikanaan vitsillä, että ”laihduttaminen on helppoa, kun lakkaa syömästä”. Parikymppinen nyrkkeilijänalku otti lauseen todesta.
 – Halu menestyä on niin kova, että tekee mitä vaan sen eteen.
 Unelmat ovat toteutuneet
 Pari vuotta sitten Gustafsson luki netistä naisurheilijoiden oireyhtymästä ja sai ahaa-elämyksen: tuohan on ihan kuin minun elämästäni! Oireyhtymään kuuluu muun muassa se, että kuukautiset jäävät pois ja tulee rasitusmurtumia.
 Gustafsson tosin toivoo, että oireyhtymästä puhuttaisiin toisella nimellä.
 – Mun mielestä voitaisiin suoraan puhua syömishäiriöstä. Se mitä oireyhtymä pitää sisällään, on samat asiat kuin syömishäiriössä.
 Ajoittaisista vaikeuksista huolimatta Gustafssonilla menee nyt hyvin. Treenaaminen maistuu ja parisuhde on tuonut elämään rakkautta ja tasapainoa.
 – Viime vuonna pysähdyin miettimään, että olen saavuttanut kaiken, mistä olen haaveillut: nyrkkeilystä on tullut mun työ ja olen menestynyt.
 Katso Elina Gustafssonin koko vierailu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Nyrkkeilijä Elina Gustafsson kamppailee syömishäiriön ja liian treenaamisen kanssa: ”Olen käynyt monta kertaa rotkon pohjalla”


Summary: Kapteeni Antti Pihlajamaan mukaan Pohjois-Korea saattaa toivoakin, että sen aikeista on epäselvyyttä.

Itä-Aasiassa – ja muuallakin – on oltu varpaillaan Pohjois-Korean ydinaseiden takia.
 Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  on uhonnut Yhdysvaltain olevan maansa ballististen ohjusten ulottuvilla. Kimin ja presidentti  Donald Trumpin  viime kesäkuisen tapaamisen jälkeen puheet ovat tosin olleet sovittelevampia.
 Keskustelu Pohjois-Korean mahdollisesta uhasta ei kuitenkaan ole lakannut. Yhdysvalloissa esimerkiksi arvostettu  The New York Times  pohtii tuoreessa artikkelissaan sitä, onko maailman eristyneimmän maan biologisten aseiden ohjelma saanut uutta puhtia.
 Lehti viittaa selvitykseen, joka on tehty Kaliforniassa toimivassa Middlebury Institute of International Studies -tutkimuslaitoksessa. Sen mukaan Pohjois-Korea on yhteistyössä kansainvälisten tutkijoiden kanssa lisännyt kovaa vauhtia tietämystään bioteknologiasta ja siihen liittyvistä laitteista.
 Pohjois-Korea käyttää biologisia aseita paljon todennäköisemmin kuin ydinaseita, sanoo myös  Andrew C. Weber  Yhdysvaltain puolustusministeriöstä.
 Weber vastasi presidentti  Barack Obaman  aikana maansa puolustautumisesta kemiallisia, biologisia ja ydinaseita vastaan.
 Hänen mukaansa Pohjois-Korean bioaseohjelma on edistyneempi ja kuolettavampi kuin arvataan ja sitä aliarvioidaan.
 Donald Trump ja Kim Jong-un yhteiskuvassa 11. kesäkuuta 2018. Saul Loeb / AFP
 Pelote vai hyökkäysase?
 Pohjois-Korealle saattaa hyvin riittää, että muu maailma tietää sen bioaseiden ohjelmasta, jolloin se toimisi hyökkäyshaluja hillitsevänä pelotteena.
 Bioaseita omistava maa voi toki myös itse olla aloitteellinen sodankäynnissä. Esimerkiksi isorokko olisi hyvin tehokas ase. Ihmisestä toiseen leviävä isorokko tappaa jopa kolmanneksen siihen sairastuneista.
 Isorokko julistettiin vuonna 1980 hävitetyksi maan päältä. Joidenkin maiden on kuitenkin epäilty säilyttävän sitä laboratorioissaan, ja Pohjois-Korea on yksi näistä.
 The New York Times kertoo satelliittikuvien ja internethakujen vihjailevan Pohjois-Korean kiinnostuksesta bioteknologiaan ja taudinaiheuttajiin. Vuonna 2015 maan tiedotusvälineet raportoivat Kim Jong-unin vierailusta biologian tutkimuslaitokseen.
 Eteläkorealaisen arvion mukaan Pohjois-Koreassa on ainakin kymmenen laitosta, joissa saatetaan tutkia tai valmistaa bioaseita. Päinvastoin kuin esimerkiksi ydinreaktorit, ei tällaisia laitoksia ole helppo tunnistaa: ne voivat näyttää aivan samanlaisilta kuin laitokset, joiden tehtävänä on pitää huolta kansanterveydestä.
 Kiinnostuksen lisääntymisestä kertoo sekin, että kolmisen vuotta sitten Pohjois-Koreassa tehdyissä nettihauissa alkoi esiintyä paljon aiempaa runsaammin termejä, jotka liittyvät geeni- ja mikrobitutkimukseen.
 Moniin pohjoiskorealaisten yhdessä muunmaalaisten tieteilijöiden kanssa tekemiin tutkimuksiin alkoi myös ilmaantua viittauksia joukkotuhoaseiden kehittelyyn.
 Biologisten aseiden käyttö ei ole ongelmatonta
 Vaikka biologiset aseet voivatkin olla hyvin tehokkaita, on niiden käyttöön liittynyt käyttöön monenlaisia ongelmia.
 Viime vuosisadalla useimmat bioaseita kehittäneet maat luopuivat niistä niiden epäluotettavuuden takia. Esimerkiksi oikukkaat tuulet saattoivat tuoda vihollisen puolelle laskettuja taudinaiheuttajia takaisin omien joukkojen päälle.
 Geeninmuokkauksen kehittyminen on kuitenkin tehnyt bioaseista taas kiinnostavampia. Muokattujen taudinaiheuttajien valmistaminen on vaivattomampaa ja nopeampaa.
 Taudinaiheuttajat voidaan myös muokata sellaisiksi, että sairaudet leviävät nopeammin ja suurempiin joukkoihin, eikä niitä ole helpo hoitaa. Pohjois-Korea voi olla tällaisen kehityksen eturintamassa, pohtii yhdysvaltalaislehti laajassa artikkelissaan.
 Pohjoiskorealaisten loikkareiden kertomusten mukaan taudinaiheuttajia on testattu poliittisiin vankeihin. Lisäksi useiden sotilastaustaisten loikkareiden verestä on löydetty isorokon vasta-aineita, mikä voi merkitä, että he ovat altistuneet taudille tai ovat saaneet rokotuksen sitä vastaan.
 Koreaan sijoitetut yhdysvaltalaissotilaat on myös tiettävästi rokotettu isorokkoa ja paiseruttoa vastaan vuodesta 2004 lähtien.
 Maanpuolustuskorkeakoulun strategian opettaja, kapteeni Antti Pihlajamaa. Yle
 Suomalaisasiantuntija: Ohjelma alkoi jo 1960-luvulla
 Pohjois-Korean biologisten aseiden ohjelma ei ole uusi asia, vaan se on jatkunut 1960-luvulta lähtien, huomauttaa Maanpuolustuskorkeakoulun strategian opettaja, kapteeni  Antti Pihlajamaa .
 Ohjelma on jatkunut koko ajan, mutta ydinaseet ja ballistiset ohjukset ovat vieneet enemmän huomiota maailmalla, hän sanoo. Kummasta sitten pitäisi olla enemmän huolissaan, Pohjois-Korean biologisista vai ydinaseista?
 – En olisi kovin kauhuissani kummankaan osalta. Molempien osalta perimmäisenä tarkoituksena voi olla enemmän pelotteen aikaansaaminen kuin niiden aktuaalinen käyttö. Se ehkä kuuluukin joukkotuhoaseiden luonteeseen, Pihlajamaa sanoo.
 Pihlajamaan mukaan biologisten aseiden hankkiminen saattaa kuulostaa houkuttelevalta, koska ne tulevat halvemmiksi ja ovat ongelmistaan huolimatta suhteellisen helppoja levittää.
 Toisaalta niiden riskejä ovat The New York Timesinkin mainitsema hallitsemattomuus ja se, että niiden vaikutus tulee muihin aseisiin verrattuna viiveellä.
 Pihlajamaa muistuttaa vielä, että Pohjois-Koreakin on allekirjoittanut biologisten aseiden kieltosopimuksen 1980-luvulla.
 – Sitä voi tietysti aina pohtia, miten Pohjois-Korea katsoo kansainvälisen normiston sitovan itseään.
 Epävarmuus osa pelotetta
 Kapteeni Pihlajamaa epäilee, ettei Pohjois-Korealla kaikesta huolimatta ole välttämättä kykyä käyttää joukkotuhoaseitaan.
 Pohjois-Korealla on todennäköisesti kyky tuottaa myrkyllisiä aineita, mutta onko sillä kykyä jalostaa niitä sellaisiksi, että ne sopisivat myös aseelliseen käyttöön, hän kysyy.
 Biologisia aseita levitettäisiin mahdollisesti tykistön, ohjusten ja lentokoneiden avulla. Aivan yksinkertaista se ei kuitenkaan ole. Ohjuksissa bioaseen pitäisi kestää iskua ja kuumuutta.
 Samalla tavalla on epävarmaa, kykeneekö Pohjois-Korea hyödyntämään ballistisia ohjuksiaan ydinkärjen kuljettamiseen. Korskeat puheet eivät ole täysin vailla katetta, mutta sitä ei tiedetä, kykeneekö pohjoiskorealainen ohjus kuljettamaan tällaista "hyötykuormaa".
 Toisaalta Pohjois-Korealle epävarmuus sen kyvyistä ja aikeista ovat kenties juuri sitä, mitä se tavoittelee, Pihlajamaa sanoo.
 – Pohjois-Korean johdon iso tavoite on nykyhallinnon ylläpitäminen. Sen toteuttamiseksi kaikki kortit halutaan pitää omissa käsissä.

The New York Times: Pohjois-Korea kiinnostui biologisista aseista – Suomalaisasiantuntija: En olisi kovin kauhuissani


Summary: Syyttäjien mukaan haastattelusta paljastui, että homoseksuaalisuuden harjoittamisesta voi hyötyä taloudellisesti.

Egyptiläinen televisiojuontaja on tuomittu vuodeksi pakkotyöhön homomiehen haastattelusta. Lisäksi juontaja tuomittiin sakkoihin ”homoseksuaalisuuden edistämisestä”.
 Homofobisista näkemyksistään tunnettu  Mohamed al-Ghiety  haastatteli prostituoituna työskentelevää homoseksuaalia viime elokuussa. Haastattelu näytettiin Ghietyn omistamalla yksityisellä LTC-televisiokanavalla.
 Prostituoitu pahoitteli haastattelussa seksuaalista suuntautumistaan ja kertoi työstään seksityöläisenä. Hänen kasvonsa oli sumennettu tv-kuvassa.
 Syyttäjiä edustavan juristin  Samir Sabryn  mukaan haastattelussa paljastui, että homoseksuaalisuuden harjoittamisesta voi hyötyä taloudellisesti, kertoo  BBC .
 Homovainot alkoivat konsertissa heilutetusta sateenkaarilipusta
 Sabry on tunnettu hahmo Egyptissä, sillä on nostanut viime vuosina satoja oikeuskanteita julkisuuden henkilöitä vastaan.
 Viimeksi Sabry nosti kanteen näyttelijätär  Rania Youseffia  vastaan moraalittomuudesta tämän esiinnyttyä osittain läpinäkyvässä asusteessa Kairon elokuvajuhlilla. Sabry perui kanteen sen jälkeen kun Youssef esitti julkisen anteeksipyynnön asuvalinnastaan.
 Näyttelijätär Rania Youssefia vastaan nostettiin oikeuskanne, koska hän oli osallistunut Kairon elokuvajuhlille osittain läpinäkyvässä puvussa.
  EPA/MAHMOUD AHMED
 Egyptin mediaa valvova neuvosto kielsi homoseksuaalien esiintymisen tiedotusvälineissä vuonna 2017 sen jälkeen, kun sateenkaarilipun nähtiin liehuvan Kairossa järjestetyssä indie-bändin konsertissa.
 Kyse oli äärimmäisen poikkeuksellisesta tapauksesta, sillä seksuaalivähemmistöjen oikeuksia ei ole ollut tapana tukea julkisesti konservatiivisessa muslimimaassa.
 Tapauksen jälkeen poliisi pidätti kymmeniä ihmisiä epäiltyinä homoseksuaalisuudesta.
 Aiheesta lisää:
 Egypt TV host Mohamed al-Ghiety jailed for interviewing gay man
 Egypti vainoaa seksuaalivähemmistöjä – Uusin pidätysaalto alkoi sateenkaarilipun heiluttamisesta rock-konsertissa

Homomies kertoi elämästään seksityöläisenä Egyptissä – tv-haastattelija tuomittiin pakkotyöhön


Summary: Seuraava hallitus ei lähde tekemään soteuudistusta puhtaalta pöydältä, vaikka se seuraavalle vaalikaudelle jäisikin.

Soteuudistuksen läpimeno tällä vaalikaudella koki jälleen uuden kolauksen, kun Sinisten kansanedustaja  Maria Lohela kertoi loikkaavansa Liike Nytin riveihin ja äänestävänsä uudistusta vastaan .
 Näillä näkymin uudistus menisi läpi siis pienimmällä mahdollisella enemmistöllä, sata edustajaa puolesta ja 99 sitä vastaan.
 Kaikkia lakeja ei välttämättä ennätetä saattamaan läpi tällä vaalikaudella, pohti MustReadin politiikan asiantuntija  Erkka Railo   maanantain A-studiossa .
 – Tästähän tulee todennäköisesti tällainen sote- ja maakuntahallinnon light-versio, Railo toteaa.
 Toisaalta Railo pohti myös sitä, ettei seuraava hallitus varmastikaan aloita uudistusta alkutekijöistä.
 – Seuraava hallitus, oletetaan nyt vaikka SDP-vetoinen, se joutuu kuitenkin ottamaan tämän vanhan rakenteen vastaan ja rakentamaan sitten siltä pohjalta.
 Nyt  kaavailtuun lisäaikaan  Railo suhtautuu skeptisesti.
 – En usko, että muutama päivä pelastaisi tilanteen, kun tässä on jatkettu monta vuotta tätä jahkaamista.
 Katso koko haastattelu  Areenasta .

Politiikan asiantuntija Erkka Railo: "Tästä tulee todennäköisesti sellainen sote-light"


Summary: Pelastuslaitos sai palosta hälytyksen puoli kymmenen aikaa maanantai-iltana.

Laukaan Lievestuoreella palaa vanha teollisuushalli, jonka toinen pääty on muutettu asuinkäyttöön. Tulipalo on valloillaan juuri rakennuksen asuntosiivessä.
 Päivystävä päällikkö  Arto Ahlroos  Keski-Suomen pelastuslaitokselta kertoo, että yksi ihminen pelastettiin tulipalosta.
 – Rakennuksen piti olla tyhjillään. Se on ollut tyhjänä jo pitkään, Ahlroos sanoo.
 Rakennuksesta pelastettu henkilö oli parhaillaan ensihoidon tarkastatettavana, eikä hänellä ollut hengenvaaraa.
 Palon syttymissyy ei ole toistaiseksi tiedossa. Ahlroos arvelee, että palon sammuttamisessa menee vielä useampia tunteja.
 Pelastuslaitokselta on paikalla 11 pelastusyksikköä ja noin 30 henkilöä.
 Palosta tehtiin hälytys hieman ennen puolta kymmentä maanantai-iltana.

Asuinkäyttöön muutettu teollisuushalli palaa Lievestuoreella – yksi henkilö pelastettu


Summary: Oppositiojohtaja Juan Guaidó on julistautunut maan väliaikaiseksi presidentiksi.

Sadattuhannet ihmiset eri puolilla Venezuelaa ovat osoittaneet mieltään presidentti  Nicolas Maduron  hallintoa vastaan.
 Mielenosoittajien ja turvallisuusjoukkojen yhteenotoissa on kuollut neljä ihmistä.
 Mielenosoittajat ovat huutaneet iskulauseita, joissa vaaditaan Venezuelaa hallitsevan presidentti Maduron eroa.
 Oppositio tukee maan edustajainhuonetta johtavaa  Juan Guaidó'ta . Guaidó julistautui keskiviikkona yksipuolisesti maan väliaikaiseksi presidentiksi.
 Uutiskanava  CNN:n mukaan  Yhdysvallat aikoo tunnustaa Guaidó'n maan oikeaksi presidentiksi.
 Mielenosoitukset ovat suurimmat sitten kevään 2017 suurmielenosoitusten, jotka kestivät useita kuukausia.
 Oppositio syyttää Maduroa itsevaltaisuudesta ja valtaoikeuksien ylittämisestä perustuslain vastaisesti.
 Vuonna 2016 Maduron tukijat menettivät enemmistönsä maan parlamentissa, mutta Madurolle lojaali korkein oikeus vei parlamentilta toimivallan seuraavana vuonna.
 Venezuela kärsii parhaillaan modernin historiansa vakavimmasta talouskriisistä.
 Lue myös:
 Presidenttiä vastustava liike voimistuu Venezuelassa – Maduron vastaisia mielenosoituksia puhkesi ympäri pääkaupunkia
 Venezuelan parlamentin oppositiojohtaja pidätettiin lyhyeksi aikaa
 Kaaokseen vajonneessa Venezuelassa voi yhä elää kuin kuningas – juhlat vain on järjestettävä sähköaitojen takana
 Analyysi: Venezuelan kriisi syvenee päivä päivältä, eikä jatkokaudelle suuntaavan presidentti Maduron hallitsemasta maasta kannata odottaa hyviä uutisia

Venezuelassa suurmielenosoituksia Maduron hallintoa vastaan – jo 4 ihmistä saanut surmansa


Summary: Liikkumisen vapaus, kyberturvallisuus ja vapaakauppa Suomen valtteja

Suomi tuottaa kokoonsa nähden eniten hyvää ihmiskunnalle ja toisaalta kuormittaa maailmaa vähiten, ilmenee Good Country Index - mittauksesta .
 Suomi oli kokoonsa suhteutettuna maailman paras muun muassa tiedejulkaisujen viennissä, liikkumisen vapaudessa, kyberturvallisuudessa, ympäristösopimusten noudattamisessa ja vapaakaupassa.
 – Tämä on hieno tunnustus. Suomi on hyvä, juureva maa ja meihin luotetaan kansainvälisillä areenoilla, ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) kommentoi Suomen listausta ulkoministeriön tiedotteessa.
 Soini vastaanottaa tunnustuksen Maailman talousfoorumin kokouksessa Davosissa.
 Neljännen kerran tehdyssä mittauksessa listattiin 153 maata. Kärkiviisikossa oli Suomen lisäksi kaksi muuta Pohjoismaata eli Ruotsi ja Tanska. Suomi kipusi ensimmäiselle sijalle viime vuoden neljänneltä sijalta.
 Maita vertailtiin 35 eri mittarilla, jotka perustuvat YK:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen aineistoon. Maat järjestettiin suhteessa niiden bruttokansantuotteen kokoon.

Suomi antaa eniten hyvää ja kuormittaa maailmaa vähiten, kertoo tuore mittaus


Summary: Kotkassa sijaitsevan akvaariotalo Maretariumin piti avautua jo alkuvuodesta.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Kotkassa sijaitsevan akvaariotalo Maretariumin remontin valmistuminen venyy edelleen. Itämeri-altaan täyttöä kokeiltiin tiistaina, mutta allas vuoti useammasta kohdasta.  Remontti alkoi jo marraskuussa  ja akvaariotalo piti alunperin avata vuoden alussa.
 Vuodot huomattiin ensimmäisen kerran juuri ennen joulua. Vuotokohtia on ainakin kaksi, mutta tarkkaa syytä vuotoihin ei vielä tiedetä.
 Ennen remottia allas oli vedenpitävä, mutta altaan sisustukset, keinotekoiset kiveykset, olivat osittain rapistuneet. Vuoto-ongelmia oli myös vuonna 2002, kun akvaaritalo avattiin.
 Tapahtumia perutaan, kesätyöläisiä vähemmän
 Allasta remontoiva brittiläinen yritys jatkaa vuotojen korjaamista. Toimitusjohtaja Sari Saukkosen mukaan remonttia hidastaa osaltaan se, että työryhmän jäsenet ovat eri puolilla maailmaa muissa projekteissa.
 Remontin lisäkustannukset menevät brittiläisfirman piikkiin. Viivästymisestä koituu kuitenkin myös lipputulojen menetyksiä samalla kun kiinteät kustannukset juoksevat.
 – Tämä on meille raskas isku, joudumme perumaan sovittuja tapahtumia ja markkinointitoimenpiteitä. Osa henkilökunnasta tulee pitämään ennakkoon osan ensi kesän lomistaan. Kesäksi palkkaamme viime vuosia vähemmän kesätyöntekijöitä ja näin voimme saada säästöjä kustannuksissa, sanoo Maretariumin tiedotteessa toimitusjohtaja Sari Saukkonen.
 Kari Saastamoinen / Yle
 Tällä hetkellä Itämeri-altaan remontin kestoa ei vielä pystytä tarkkaan arvioimaan. Avaaminen voisi tapahtua aikaisintaan helmikuun puolivälissä.
 Sylinterimäinen Itämeri-allas on Maretariumin yli 20 akvaarioaltaasta suurin. Sen vesitilavuus on puoli miljoonaa litraa ja veden syvyys seitsemän metriä. Altaan kalat on siirretty remontin ajaksi karanteeni- ja varastoaltaisiin.

Puolen miljoonan litran akvaarion remonista pannukakku – allas vuotaa useasta kohdasta


Summary: Oppositio kiinnittää erityistä huomiota siihen, ettei sote-uudistuksen säästöistä ole Arviointineuvoston mukaan mitään varmuutta.

Kylmää vettä hallituksen niskaan. Näillä sanoilla kommentoi demareiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  Talouspolitiikan arviointineuvoston raporttia.
 Arviointineuvoston mukaan sote-uudistus ei todennäköisesti pienennä kestävyysvajetta hallituksen toivomalla tavalla.
 Raportti menee niin pitkälle, ettei sen mukaan ole olemassa uskottavia arvioita tuottavuusvaikutuksista, joilla voitaisiin hakea säästöjä julkiseen talouteen. Ei ainakaan ilman, että palvelut huonenevat tai niiden saatavuus heikkenee.
 – Kyllähän tämä raportti antaa kylmää vettä hallituksen niskaan. Tiivistetysti voi sanoa, että raportti vahvistaa hallituksen sote-rakennelman olevan vailla taloudellista pohjaa, Lindtman toteaa.
 – Tämä raportti jättää kysymyksen, kannattaako hallituksen sote-uudistusta toteuttaa, toteaa puolestaan vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto .
 Lindtmanin mukaan sote-malli riskeeraa hallituksen säästötavoitteet.  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus linjasi hallitusohjelmassaan, että sote-uudistuksella ja muilla tuottavuustoimilla kirittäisiin kestävyysvajetta kolmella miljardilla eurolla.
 Hallitus arvioi kestävyysvajeen olevan kymmenen miljardia euroa, minkä hallitus aikoi kuroa umpeen.
 Viime vuoden marraskuussa julkaistut heikentyneet väestöennusteluvut vaikeuttavat hallituksen urakkaa entisestään, sillä ne kasvattivat kestävyysvajearviota. Valtiovarainministeriön tuoreimman laskelman mukaan kestävyysvaje on nyt 4 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen.
 Hallituskauden alussa vastaava luku oli viisi prosenttia. Kestävyysvajeella arvioidaan julkisen talouden menoja ja tuloja pitkällä aikavälillä.
 Orpo: Hallitus on onnistunut talouspolitiikassaan
 Hallituksessa on toinen ääni kellossa. Valtiovarainministeri ja kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  nostaa raportista esille hallituksen onnistumiset.
 – Raportista käy selkeästi esille, että hallitus on onnistunut talous- ja työllisyyspolitiikassaan. Yllätimme myös Arviointineuvoston, joka ei tainnut aiemmin uskoa työllisyystavoitteen saavuttamiseen, Orpo sanoo.
 Hallitus asetti kautensa alussa tavoitteekseen 72 prosentin työllisyysasteen, johon harvat uskoivat. Myös Talouspolitiikan arviointineuvosto piti tavoitetta liian kovana vielä toissa vuoden alussa.
 Hallituspuolueiden edustajilla on selvä vastaus raportin sote-kritiikkiin.
 – Se meille vasta maksaisi, jos emme toteuttaisi uudistuksia Suomessa. Pitää muistaa kuitenkin, että kaikista tärkeintä on onnistuminen uudistusten toimeenpanossa, sanoo keskustan kansanedustaja  Markus Lohi .
 Raportti kritisoi nykyhallituksen antamia veronalennuksia vuosina 2017 ja 2018. Arviointineuvoston mukaan korkeasuhdanteessa olisi pitänyt harjoittaa kiristävää finanssipolitiikkaa.
 – Minulla on erilainen suhtautuminen työn verotukseen ja sen alentamiseen kuin Arviointineuvostolla. Minun mielestäni työn verotusta kannattaa maltillisesti keventää, koska hyvinvointi kasvaa työstä, Orpo sanoo.
 Kokoomuksen ja Orpon mukaan verotuksen painopistettä pitää siirtää tuloista enemmän ympäristö-, ilmasto- ja kulutusveroihin.
 Leikkauslistat vaalikeskusteluihin?
 Viime eduskuntavaaleissa puolueilta vaadittiin leikkauslistoja, joilla ne puuttuisivat kestävyysvajeeseen, joka on valtiovarainministeriön arvion mukaan yhä totta.
 Pitääkö puolueiden jälleen kaivaa esille leikkauslistoja vaalikeskusteluihin?
 – Joitakin leikkauslistoja voi varmasti ottaa esiin, kun ilmastonmuutokseen pitää reagoida. Esimerkiksi erilaiset tuet fosiilisille polttoaineille ja yritystuet ovat vihreiden leikkauslistalla, Haavisto sanoo.
 Haavisto kuitenkin korostaa työllisyysasteen nostamista keinona, jolla voidaan parhaiten puuttua kestävyysvajeeseen. Samaa mieltä on myös demareiden Lindtman.
 – Nyt olisi viimeinen hetki käynnistää rakenteellisia uudistuksia, joilla kestävästi lisätään työllisyyttä. Eli laajennetaan oppivelvollisuutta, toteutetaan perhevapaauudistus, panostetaan varhaiskasvatukseen ja tehdään kannustava sosiaaliturvauudistus.
 Toimia työllisyysasteen eteen tarvitaan, ainakin mikäli uskotaan valtiovarainministeriön tuoreinta ennustetta. Ministeriön pitkän ajan ennusteen mukaan työllisyysaste nousee vuoteen 2023 mennessä 73 prosenttiin, mutta kymmenen vuotta myöhemmin luku laskee 70,8 prosenttiin.
 Lue lisää:
 Sote-uudistuksesta tuskin säästöjä, kestävyysvajetta kurottu – näin arvioidaan hallituksen onnistumista

Oppositio Talouspolitiikan arviointineuvoston raportista: ”Kylmää vettä hallituksen niskaan”


Summary: Terveysviranomaisen mukaan mikään tutkimus ole osoittanut vaippojen aiheuttaneen vauvoille terveysongelmia.

Ranskassa  tutkijat kertovat  löytäneensä kertakäyttövaipoista mahdollisesti terveydelle haitallisia määriä kemikaaleja. Tutkijoiden mukaan kyse on erityisesti hajusteista.
 Ranskan terveysviranomainen Anses korostaa, ettei mikään tutkimus ole osoittanut vaippojen aiheuttaneen vauvoille terveysongelmia.
 – Mutta emme voi sulkea riskiä pois, koska mittasimme joistain aineista raja-arvot ylittäviä määriä, Ansesin johtaja  Gerard Lasfargues  sanoi.
 Yksi tutkimuksessa havaittu raja-arvot ylittävä ainesosa oli esimerkiksi butylphenyl methylpropional, joka esimerkiksi suomalaisen  teknokemian alan toimialajärjestön mukaan  voi aiheuttaa kosketusallergiaa. Ainetta käytetään juuri hajusteaineena.
 Tutkijat löysivät myös glyfosaattia, joka on määrätty kiellettäväksi Ranskassa kolmen vuoden kuluessa. Ainetta käytetään muun muassa rikkakasvien torjunnassa. Osa maanviljelijöistä saa jatkossa käyttää sitä poikkeusluvalla.
 Ranskan hallitus kutsui keskiviikkona koolle tuottajia ja antoi vaippavalmistajille 15 päivää aikaa vetää markkinoilta tuotteet, jotka mainitaan  Ansesin raportissa .
 –Terveysriskiä pitkällä aikavälillä ei voida sulkea pois. Siksi varotoimena haluamme suojella lapsia mahdollisilta vaikutuksilta, sanoi terveysministeri  Agnes Buzyn .
 Raportissa ei mainita erikseen vaippavalmistajien nimiä, mutta testeissä olivat Ranskassa myytävät tunnetuimmat kertakäyttövaipat.
 Keskiviikkona yhdysvaltalainen vaippavalmistaja Pampers reagoi uutiseen vakuuttamalla, että sen "vaipat ovat edelleen ja ovat aina olleet turvallisia".
 Keskimäärin yksi ranskalaislapsi käyttää noin 3 800 vaipasta jopa 4 800 kertakäyttövaippaa elämänsä alkuvuosien aikana.

Ranskalaistutkijat löysivät kertakäyttövaipoista liian suuria kemikaalimääriä


Summary: Kolme prosenttia Viron matkailijoista toi 41 prosenttia alkoholijuomista.

Alkoholin suurtuojat vahvistivat selvästi osuuttaan alkoholin matkustajatuonnista viime vuonna.
 Tulokset selviävät Tutkimus- ja Analysointikeskus TAK Oy:n haastattelututkimuksesta lähes 2 000 laivamatkustajalle Viron ja Suomen välisillä matkoilla tammi-joulukuussa 2018.
 Tutkimuksen mukaan noin kolme prosenttia matkailijoista toi 41 prosenttia Suomeen tuoduista alkoholijuomalitroista. Vielä vuosi sitten nämä yli 100 litran suurtuojat toivat 29 prosenttia alkoholijuomista.
 Yli kolmannes suurtuojista oli hakenut juomansa Latviasta, koska siellä hintataso on Viroa alempi kevyemmän verotuksen vuoksi. Virosta laivalla Suomeen saapuneista suomalaisista kahdeksan prosenttia kertoi hakeneensa alkoholijuomia Latviasta.
 Tutkimuksen tilanneet tahot pitävät todennäköisenä, että läheskään kaikki suurtuojien alkoholi ei päädy omaan käyttöön vaan sitä välitetään eteenpäin.
 Suunta väkeviin
 Suomalaiset toivat Virosta vuonna 2018 yhteensä 32 miljoonaa litraa alkoholijuomia, missä on laskua 1,7 miljoonaa litraa. Henkeä kohti alkoholin tuonti väheni prosentin, ja sitä tuotiin keskimäärin vajaat 14 litraa/matkustaja.
 Eniten väheni oluen tuonti. Sen sijaan siiderien, long drink -juomien ja väkevien tuonti kasvoi.
 Väkevien alkoholijuomien tuonti on lisääntynyt kaksi viime vuotta. 2016 väkeviä tuotiin 2,4 miljoonaa litraa, 2017 noin 2,6 miljoonaa litraa ja viime vuonna 2,8 miljoonaa litraa, vaikka matkustajamäärä supistui 2018 lähes 5 prosenttia.
 Tutkimuksen olivat tilanneet Palvelualojen ammattiliitto, Panimoliitto, Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa, Päivittäistavarakauppa ja Suomen alkoholijuomakauppayhdistys.

Alkoholin matkustajatuonti Virosta laski – suurtuojat vahvistivat osuuttaan


Summary: Kokoomuksen Ilkka Kanerva arvostelee suurimman oppositiopuolueen SDP:n kantaa hävittäjähankintoihin.

Puolustusvaliokunnan puheenjohtaja, kokoomuksen kansanedustaja  Ilkka Kanerva  ihmettelee julkisuudessa käytyä keskustelua Suomen tulevista hävittäjähankinnoista. Kanervan mukaan hävittäjien määrästä on keskusteltu erilaisia lukuja "hihasta varistaen" ja perusteluja tuntematta.
 Kanervan mukaan on vastuutonta, että myös eri puolueiden edustajat ovat julkisuudessa kyseenalaistaneet Puolustusvoimien tarvitsemien uusien hävittäjien määrän.
 – Hiukan kammoksuttaa, että myös vastuunkantajatahoilla on ryhdytty lyömään uusia lukuja pöytään tuntematta asian taustoja. Ei päätöksenteko tälläistä voi olla. Sen täytyy perustua hyvin tarkkaan harkintaan.
 – Hävittäjien määrä ei ole mitenkään sattumanvaraisesti valittu, vaan se perustuu Suomen sotilaalliseen suorituskykyyn ja strategiseen ajatteluun, muistutti Kanerva  Yle Radio 1:n Ykkösaamun haastattelussa.
 Ylen viikonloppuna julkaiseman kyselyn  mukaan neljän eduskuntapuolueen mielestä Suomen voi olla järkevää hankkia vähemmän uusia hävittäjiä kuin aiotut 64 kappaletta.
 Suurin oppositiopuolue SDP katsoo, ettei uusien hävittäjien määrä ole "kiveen hakattu". Kanerva ihmettelee puolueen linjausta.
 – Lähden siitä, että myös SDP on isänmaallinen puolue, joka osaa asettaa keskeisimmäksi sen, miten Suomea puolustetaan. Silloin ei kannattaisi heitellä ilmaan ilmapalloja siitä, mikä olisi oikea lukumäärä, ja katsoa, miten yleisö reagoi. On kannettava vastuuta, kovistelee Kanerva.
 "SDP:n Mika Kari: Ei venkoilua"
 Puolustusvaliokunnan varapuheenjohtajan, SDP:n  Mika Karin  mukaan puolue ei ole sitoutunut tiettyyn lukumäärään, vaan lähtee siitä, että Hornetien suorituskyky korvataan. Ennen päätöksiä halutaan katsoa vastaukset tarjouspyyntöihin sekä koneiden suorituskykyvertailu.
 – Kappalemäärään palataan viimeistään siinä vaiheessa, kun hallituksella ja eduskunnalla on käsitys siitä, mitä suorituskyky käytännössä tarkoittaa. Täytyy muistaa, että meillä on kolmen miljardin euron puolustusbudjetti, josta Puolustusvoimien kaikki muu toiminta rahoitetaan. Tämä on kokonaisuus, muistutti Kari Ykkösaamussa.
 – En näe tässä venkoilua, mutta jos venkoilua etsitään, niin sellainen on  puolustusministeri [Jussi] Niinistön ehdotus  100 koneen hankkimisesta. Puolustusministerin heitto saa valtiovarainministeripuolueen näyttämään kovin kitsaalta, kun se on linnoittautumassa 64 koneen taakse, sanoi Kari.
 RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  mukaan lähtökohtana on, että Suomi hankki aikoinaan 64 hävittäjää, joiden suorituskyky korvataan täysmääräisesti.
 – Tarjouspyynnössä lähdetään 64 hävittäjästä. Jos sitten käy ilmi, että jokin kone on valtavan, valtavan hyvä ja sen suorituskyky niin paljon parempi, että vähemmälläkin pärjää, niin se on sitten eri kysymys, sanoi Henriksson Ykkösaamussa.

Puolustusvaliokunnan puheenjohtaja kummeksuu keskustelua hävittäjien määrästä: Hihasta varistellaan erilaisia lukuja


Summary: Ammattiliitto Pron mukaan mielenilmaus ei vaaranna sähköntuotantoa.

Noin kaksisataa työntekijää ja toimihenkilöä on marssinut ulos työpaikaltaan Olkiluodossa Eurajoella keskiviikkona. Ulosmarssi alkoi kello 10. Sen syynä on kiista palkoista.
 Ammattiliitto Pron mielestä Teollisuuden Voima on muuttanut yksipuolisesti yhtiössä käytössä olevaa palkkausjärjestelmästä.
 – Palkkausjärjestelmän muuttaminen yksipuolisesti on työsopimuslain vastainen toimenpide. Oikeudenmukaisuuden nimissä vaadimme, että työnantaja muuttaa suunnitelmansa, Ammattiliitto Pron sopimusalavastaava  Petteri Hyttinen  sanoo.
 Työntekijät palaavat töihin torstaina. Mielenilmaus ei Pron mukaan vaaranna sähköntuotantoa.
 Yle ei tavoittanut TVO:ta kommentoimaan ulosmarssia ja väitettä työsopimuslain rikkomisesta.

Olkiluodon ydinvoimalassa ulosmarssi – syynä kiista palkoista


Summary: Passin voi ostaa rahalla Maltalta ja Kyprokselta. Komissio ei pidä järjestelyistä, mutta sen toimivalta ei riitä niiden kieltämiseen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan unioni varoittaa jäsenmaita järjestelyistä, joiden kautta sijoittajille myönnetään EU-passeja tai oleskelulupia rahaa vastaan.
 Komission mukaan järjestelyt aiheuttavat turvallisuusriskejä, sillä niiden kautta voi päästä vapaan liikkuvuuden Schengen-alueelle. Järjestelyt ovat alttiita myös rahanpesulle, korruptiolle ja veronkierrolle.
 – Toivon että jäsenmaat näkevät tämän varoituksena siitä, miksi EU ei halua näitä järjestelyjä, ja miksi näemme niissä riskejä, oikeuskomissaari  Věra Jourová  sanoi.
 Esimerkiksi Suomessa Airiston helmi -tapauksen yhteydessä rahanpesusta epäilty venäläismies oli saanut  EU-passin Maltan kautta  vuonna 2015.
 EU-maista kansalaisuuden voi saada sijoitusta vastaan Maltan lisäksi Kyprokselta. Bulgaria on ilmoittanut lopettavansa oman järjestelynsä.
 Kun jäsenmaa myy kansalaisuuttaan, se myy EU-kansalaisuutta. Se myy jotain sellaista joka ei ole sen omaa.  oikeuskomissaari Věra Jourová
 Eri mittaisia oleskelulupia puolestaan myöntää näiden kolmen maan lisäksi 17 muuta EU-maata, esimerkiksi Viro, Irlanti, Espanja ja Ranska. Vaadittava sijoitus vaihtelee 100 000 eurosta viiteen miljoonaan.
 – Emme epäröi ryhtyä toimenpiteisiin jos tarvetta on, sisäasioista vastaava komissaari  Dimitris Avramopoulos  sanoi.
 EU:n keinot ovat kuitenkin niukat. Komissaaritkin myönsivät, että kansalaisuusasiat ovat jäsenmaiden omaa toimivaltaa.
 – Kun jäsenmaa myy kansalaisuuttaan, se myy EU-kansalaisuutta. Se myy jotain sellaista joka ei ole sen omaa, Jourová sanoi.
 Raportin ainoa konkreettinen toimenpide on perustaa asiantuntijaryhmä, jonka tehtävänä on ehdottaa nykyistä tiukempia kontrollijärjestelyitä riskien pienentämiseksi.
 Korruptiota vastustavat järjestöt pitävät komission toimia riittämättöminä. Transparency Internationalin mukaan Maltan kaltaisilla mailla ei ole kannustinta luopua tuottoisista järjestelyistä, jos EU ei ryhdy toimiin.
 Global Witnessin mielestä komission olisi pitänyt varoituksen lisäksi tarjota myös ratkaisuja ongelmien välttämiseksi. Järjestöt varoittivat kultaisten passien ja kultaisten oleskelulupien ongelmista  yhteisraportissaan syksyllä .
 Lue myös:
 Järjestöt: Oleskelulupien myynti sijoituksia vastaan avaa EU:n ovet rikolliselle rahalle

EU varoittaa: "Kultaisten passien" kauppaaminen sijoittajille on turvallisuusuhka


Summary: Kyläkaupat vähenevät vuosittain kymmenillä. Kokeiluhanke lähti tänään lausuntokierrokselle.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Valtiovalta haluaa pysäyttää tai ainakin hidastaa yleisiä kyläkauppakuolemia uudella tukimuodolla. Hallitus on valmis pumppaamaan elinvoimaa harvaan asutun maaseudun kyläkaupoille, mutta edellyttää niiden tarjoavan muitakin palveluja kuin kauppapalveluja.
 – Suomessa ensimmäistä kertaa käyttöön otettava kyläkauppatuki on merkittävä panostus maaseudun elinvoiman puolesta, maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) sanoo ja toteaa, että monilla seuduilla kyläkaupat ovat jo nyt laajan valikoiman lähipalvelukeskuksia.
 Kyläkaupat monipalvelukeskuksina  -kokeiluhankkeessa kyläkauppa voi saada tukea enintään 15 000 euroa, jos se täyttää asetetut vaatimukset. Ehtona on muun muassa, että avustuksen saaja sitoutuu tarjoamaan normaalien kauppapalvelujen ohella myös vähintään kahta muuta palvelua kahden vuoden ajan. Näitä ovat posti-, käteisnosto, apteekki- ja polttoainejakelupalvelu.
 Tukea on määrä myöntää kyläkaupalle, joka toimii vuoden ympäri ja jonka päivittäistavaramyynti jää alle kahden miljoonan euron vuodessa. Lisäksi matkaa lähimpään toiseen päivittäistavarakauppaan tulee olla vähintään 7,5 kilometriä tai se on muuten vaikean pääsyn takana.
 Arvioiden mukaan noin sata kyläkauppaa täyttää määrätyt kriteerit, kun kaikkiaan kyläkauppoja on Suomessa noin 220 kappaletta. Määrä vähenee vuosittain noin 30 myymälän verran.
 Haku alkaa syksyllä
 Kokeiluhanke sisältyy asetusluonnokseen, joka lähti tänään lausuntokierrokselle kahden viikon ajaksi. Säädös on määrä panna toimeen vielä Sipilän hallituksen aikana ja tukihaku on tarkoitus avata hakijoille ensi syksynä. Tuelle on osoitettu miljoonan euron määräraha valtion tämän vuoden talousarviossa.
 – Tavoitteemme on, että mahdollisten hyvien kokemusten myötä tuki vakinaistetaan ja laajennetaan koskemaan myös muita maaseudun kyläkauppoja, Leppä toteaa.

Maaseudun kyläkaupoille luvataan upouutta tukea – jos ne sitoutuvat muuttumaan monipalvelukeskuksiksi


Summary: Lidlin Bergman-merkkistä naudan jauhelihaa oli myynnissä viikoilla 2 ja 3. HK:n mukaan sen makkaraerässä voi olla soijaa tai maitoa.

Lidl vetää myynnistä erän Bergmann-merkkistä nauhan jauhelihaa salmonellalöydöksen takia.
 Tuote oli myynnissä kaikissa Lidlin kaupoissa Suomessa viikoilla 2 ja 3. Erän viimeinen käyttöpäivä oli 15. tammikuuta, ja erätunniste oli 1901520.
 Lidl pyytää kyseistä jauhelihaa ostaneet palauttamaan erän tuotteet myymälään hyvitystä varten.
 HK vetää myynnistä makkaroita
 HKScan Finland Oy vetää markkinoilta erän  HK Kabanossi Grillibalkania ja Popsi Grillinakkia  allergeeniriskin vuoksi.
 Erät saattavat sisältää jäämiä maidosta ja soijasta, pakkausmerkinnöistä poiketen. Erien viimeinen käyttöpäivä on 2. helmikuuta 2019.
 Tuotteet eivät aiheuta haittaa henkilöille, joilla ei ole allergiaa.

Lidlin nautajauhelihassa salmonellaa, HK:n Kabanossi-makkaroissa ja grillinakeissa virheitä – erät vedetään myynnistä


Summary: Neljättä kertaa julkaistu tutkimus asettaa 153 maailman valtiota järjestykseen sen mukaan, kuinka paljon ne tekevät hyvää.

Suomi sijoittui ensimmäiseksi tänään julkaistussa  The Good Country Index  -mittauksessa, jossa verrattiin 153:a maailman valtiota niiden tuottaman hyvän mukaan.
 Neljättä kertaa julkaistu tutkimus asettaa 153 valtiota järjestykseen sen mukaan, mikä niiden kokonaisvaikutus maapallolla on.
 Tutkimuksen mukaan Suomi tuottaa kokoonsa suhteutettuna eniten hyvää ihmiskunnalle ja kuormittaa maailmaa kaikista valtioista vähiten.
 Suomi nousi tuoreessa mittauksessa neljänneltä sijalta ensimmäiseksi. Muut kärkimaat ovat Irlanti, Ruotsi, Saksa ja Tanska.
 Vertailun seitsemästä kategoriasta Suomi pärjäsi parhaiten vaurautta ja yhdenvertaisuutta koskevassa ryhmässä. Myös planeetan ja ilmasto sekä maailmanjärjestyksen kategoriassa Suomi sijoittui hyvin: kymmenen kärkeen.
 Tutkimuksen eri mittareista Suomi suoriutui parhaiten mittareilla tiedejulkaisujen vienti, patenttien määrä, liikkumisen vapaus, lehdistönvapaus, kyberturvallisuus, omien konfliktien generoimat pakolaiset, ympäristösopimusten noudattaminen, vapaakauppa, suorat ulkomaaninvestoinnit ja ruoka-apu.
 Ulkoministeri  Timo Soini  vastaanottaa tunnustuksen tänään maailman talousfoorumin Davos-kokouksen yhteydessä. Soinin mukaan tämä on hieno tunnustus.
 – Suomi on hyvä, juureva maa ja meihin luotetaan kansainvälisillä areenoilla. Se on johdonmukaisen työn tulosta ja näen sen itse työssäni lähes päivittäin. Tämä tunnustus tekee hyvää Suomen sisäiselle keskustelulle ja ilmapiirille. Ollaan hetki ylpeitä ja pyritään sitten taas parempaan, ulkoministeri Soini kommentoi tulosta.

Suomi kiri kärkeen The Good Country Index -mittauksessa – tuottaa eniten hyvää ihmiskunnalle


Summary: Ali Baba perusti mallihotellin esitelläkseen tekoälyosaamistaan ja myydäkseen sitä hotelliketjuille.

FlyZoo-hotellin henkilökuntaan kuuluva  Frank Zhang  asettuu hississä seinään asennetun kameran ja pienen näyttöruudun eteen. Kasvojentunnistusohjelmisto antaa hissille luvan totella Zhangin napinpainallusta.
 Samalla tekniikalla toimivat myös huoneiden ovet. Avainkortteja tai avaimia ei tarvita.
 Huoneessa Zhang juttelee sängyn vieressä olevalle mustalle pömpelille kiinaa. Laite on nimeltään Tmall Genie. Sen naisääni vastaa ja pian huoneen verhot menevät kiinni.
 – Tmall Genie, avaa televisio Zhang komentaa, ja televisio on päällä.
 Myös huoneen ilmastointia ja valaistusta ohjataan puheella.
 Hotellin asiakas: Tehokasta ja turvallista
 Ali Baban "robottihotelli" sijaitsee vain pienen matkan päässä yhtiön pääkonttorista Hangzhoussa, 170 kilometriä Shanghaista lounaaseen. Hotellissa on 290 huonetta.
 Vastaanottovirkailijoita ei ole. Niiden tilalla on lentokenttien auloista tuttuja check-in-automaatteja. Ali Baban mukaan niillä on kaksi funktiota: työvoimakustannukset vähenevät eikä asiakkaiden tarvitse olla tekemisissä toisten ihmisten kanssa.
 Myös huonepalvelu on korvattu älytekniikalla. Huoneeseen voi tilata juomaa ja ruokaa, mutta sen toimittaa metallista roskapönttöä muistuttava huonepalvelurobotti, joka sukkuloi hotellin käytäviä pyörien varassa.
 Hotellin johtaja  Andy Wang  sanoo, että heidän ansiostaan hotelleista tulee tehokkaampia ja palvelun laatu paranee. Ali Baban tavoitteena onkin myydä tekoälytekniikkaansa hotelleihin eri puolilla maailmaa.
 Mutta mitä mieltä älyhotellista on hotellivieras?
 – Ei tarvitse jonotella, alle minuutissa saa hoidettua sisäänkirjautumisen. Onhan se tehokasta. Toinen asia on turvallisuus. Kun on kasvojentunnistus hississä ja huoneenovessa, niin minä ainakin koen sen erittäin turvallisena, pohtii  Tracy Li,  yksi asiakkaista.
 FlyZoon huoneiden hinnat alkavat 205 dollarista yöltä.
 Yle tutustui japanilaiseen robottihotelliin keväällä 2018. Henn-na-ketju on sittemmin kertonut luopuvansa ainakin osasta robottejaan.
 Lue vierailusta tästä:  Koneet takkuilivat, kun testasimme mainostetun japanilaisen robottihotellin – "Arvostan enemmän lihaa ja verta kuin koneita"

Kasvojentunnistus avaa ovet, verhot tottelevat puhetta, vastaanotossa automaatit: Kiinalainen verkkojätti Ali Baba avasi "tulevaisuuden hotellin"


Summary: Käräjäoikeus ja hovioikeus ovat pitäneet kotietsintää laillisena. Toimittaja ei tyytynyt päätöksiin.

Korkein oikeus tutkii Helsingin Sanomien toimittajan kotiin tehdyn erityisen kotietsinnän laillisuuden,  kertoo Helsingin Sanomat .
 Toimittaja valitti  Helsingin hovioikeuden  lokakuussa tekemästä päätöksestä, jonka mukaan toimittajan kotiin tehdylle kotietsinnälle ja takavarikoille oli lainmukaiset edellytykset.
 Myös  Helsingin käräjäoikeus  katsoi aiemmin, että etsintä oli laillinen ja poliisi saa tutkia takavarikoidut laitteet.
 Keskusrikospoliisi teki niin sanotun erityisen kotietsinnän toimittajan kotiin joulukuussa 2017 sen jälkeen, kun Helsingin Sanomat oli kirjoittanut Puolustusvoimien Viestikoekeskuksen toiminnasta.
 Toimittaja: Poliisi puuttuu lähdesuojaan
 Kotietsintää laittomana pitänyt toimittaja vaati oikeudessa, että takavarikot todetaan rauenneiksi ja tavarat palautetaan. Hänen mukaansa poliisin toimet olivat puuttumista toimittajan lähdesuojaan.
 Helsingin Sanomien jutun kirjoittajaksi oli merkitty kaksi toimittajaa. Poliisi on kertonut aiemmin etsivänsä myös mahdollista tietovuotajaa.
 Poliisi teki kotietsinnän toisen toimittajan kotiin sen jälkeen kun toimittaja oli soittanut hätäkeskukseen. Toimittaja soitti apua, koska hän oli vasaroinut tietokonettaan ja kone oli alkanut savuta.
 Osa lehtiartikkelin tiedoista perustui Puolustusvoimien salaisiksi leimattuihin asiakirjoihin.
 Helsingin Sanomien uutisointia tutkitaan siksi epäiltynä turvallisuussalaisuuden paljastamisena, joka on maanpetosrikos. Jutussa tutkitaan myös epäiltyä virkasalaisuuden rikkomista.
 Lue myös:
 Helsingin hovioikeus: Helsingin Sanomien toimittajan kotiin joulukuussa tehty kotietsintä ja takavarikot laillisia
 Poliisi haki lupaa tutkia HS:n toimittajan kotoa takavarikoidut tavarat – käräjäoikeus suostui, vaikka kotietsinnän laillisuus on vielä epäselvä
 Käräjäoikeus antoi ratkaisunsa: Helsingin Sanomien toimittajan asuntoon tehty kotietsintä oli laillinen
  "Liekkiä ja savua tuli niin kunnolla" – Lue, miten HS:n Viestikoekeskus-uutisointi johti toimittajan asuntoon tehtyyn kotietsintään
 Salaisia asiakirjoja, vasaroitu kiintolevy ja kotietsintä – Lue tästä Viestikoekeskus-kohun käänteet

Korkein oikeus tutkii Helsingin Sanomien toimittajan kotiin tehdyn kotietsinnän laillisuuden – etsinnän syynä lehden julkaisema juttu


Summary: Porin kaupungin yllättäen peruman rockfestivaalin järjestäjä on todella ällistynyt yllätyskäänteestä.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Tästä on kyse Poriin suunniteltu musiikkitapahtuma sai ensin luvan mutta sitten Pori ilmoitti, ettei tapahtumaa voi pitää. Rock-festivaalin järjestäjä on äärimmäisen pettynyt ja hämmästynyt tiedosta. Järjestäjä aikoo olla yhteydessä lakimieheensä ja selvittää oikeutensa.
 Keskiviikkona uutisoitiin uuden rock-festivaalin saapuvan heinäkuussa myös Poriin. Rock in the City -festivaali on määrä järjestää ensi kesänä yhdeksällä paikkakunnalla.
 Porissa Rock in the Citylle oli varattu tapahtumapaikaksi Kirjurinluodossa sijaitseva Hanhipuiston parkkialue, mutta kaupunki ehti perua festivaalin erittäin nopeasti.
 – Vastaavaa ei ole tullut koskaan ennen missään muualla vastaan. Tämä on aivan pöyristyttävää, festivaalia järjestävän RH-Entertainmentin toimitusjohtaja  Riki Huhtala  sanoo.
 Markkinointi hukkaan
 Festivaalijärjestäjä  oli ehtinyt hakea luvan  Porin teknisen palvelukeskuksen palvelupäällikkö  Heikki Tuomiselta . Tapahtuman liput tulivat myyntiin keskiviikkoaamuna.
 – Minulla on nyt tilanteesta vain toisen käden tietoa, mitä olen kuullut medialta. Asia täytyy selvittää perin pohjin. Onko todella niin, että kaikki tekemämme kova työ, markkinointi ja muu menee täysin hukkaan? Huhtala ihmettelee.
 Toimitusjohtaja pitää kummallisena sitä, että Porin kaupungin päätöksen perusteena vaikuttaa olevan tapahtuman kokoluokka.
 – Liput vasta tulivat myyntiin. Ei sitä vielä voi kukaan tietää, millainen yleisömenestys tapahtuma olisi ollut!
 Ehdotuksia uudeksi tapahtumapaikaksi otetaan vastaan
 Festivaali on määrä järjestää Porissa 5.–6. heinäkuuta. Tapahtuman esiintyjiksi on kiinnitetty muun muassa Stratovarius, Pelle Miljoona United, Kotiteollisuus ja Battle Beast. Festivaali-isäntinä on tarkoitus nähdä  Jone Nikula  ja  Marco Hietala .
 – Tapahtuma-ajankohtaa emme voi lähteä muuttamaan. Artistien keikkakesä on jo buukattu. Tuo viikonloppu on ainoa vaihtoehto, Riki Huhtala toteaa.
 Festivaalijärjestäjä aikoo pakon edessä joustaa tapahtumapaikan kanssa.
 – Jos Porista löytyy vaikka joku yksityinen taho, joka haluaa meidät luokseen, tulemme kyllä riemusta kiljuen. Totta kai, jos kerran kaupunki ei anna meidän alkuperäisessä suunnitelmassa pitäytyä, Riki Huhtala toteaa.
 Toimitusjohtaja on erittäin ihmeissään yllätyskäänteestä.
 – Ensimmäisenä aion olla yhteydessä lakimieheeni ja selvittää, mitkä oikeuteni tässä asiassa ovat. Tässä nyt on takana jotain, mitä en tiedä. Ehkä porilaiset tietävät. Ovatko kaikki kaupungin kanssa samalla linjalla? Ovatko esimerkiksi paikalliset hotelli- ja terassiyrittäjät sekä ravintoloitsijat samalla linjalla, että ei uusia tapahtumia kesällä Poriin? Huhtala kysyy.

Uuden rock-festarin toimitusjohtaja Porin päätöksestä perua tapahtuma: "Aivan pöyristyttävää"


Summary: Kamerunin englanninkielisillä alueilla opettajia uhkaillaan, siepataan ja pahoinpidellään.

BUEA, KAMERUN  Paul hätistää meidät nopeasti sisään pieneen asuntoon. Hän ei halua, että kukaan näkee hänen luonaan vierailevia ulkomaalaisia.
 Pienessä olohuoneessa on sohva, pöytä ja jääkaappi. Nurkassa on liitutaulu. Seinällä roikkuvat tytärten koulukuvat kesäkuulta, kun he olivat viimeksi koulussa.
 Tänä syksynä ala-asteen rehtori Paul ei enää avannut kouluaan, jossa on opettanut 16 vuotta. Sosiaalisessa mediassa levisi uhkauksia kouluja ja opettajia vastaan. Siksi Paul ei halua esiintyä jutussa koko nimellään.
 – Olemme hämmentyneitä. En tiedä miten pukisin sen sanoiksi. Minua uhkailtiin, hän sanoo ja hiljenee. Otsaan ilmestyy syviä ryppyjä. Hän pudistaa päätään ja huokaa syvään.
 – Se on jättänyt pysyvän trauman. Minua osoitettiin aseella. Sanoivat, että jos tulen kouluun, he tappavat minut.
 Paul ei tiedä, kuka häntä uhkaili tai sitten hän ei uskalla sitä kertoa.
 Englanninkielisten mukaan hallitus yrittää tukehduttaa heidän koulujärjestelmänsä. Nyasha Kadandara
 Koulut ovat keskeisessä osassa Kamerunia repivässä konfliktissa, jossa itsenäisyyttä vaativat englanninkieliset separatistit taistelevat ranskankielisen hallituksen joukkoja vastaan.
 Konflikti sai alkunsa vuonna 2016, kun opettajat ja juristit lähtivät kaduille osoittamaan mieltään oikeudesta käyttää englantia työpaikoillaan.
 Kamerunissa 20 prosenttia ihmisistä puhuu englantia, loput ranskaa.
 Englanninkielisillä alueilla on perinteisesti ollut brittiläinen opetusjärjestelmä. Viime vuosina kouluihin on kuitenkin tullut yhä enemmän vain ranskaa puhuvia opettajia, ja englanninkieliset kokevat, että heidän kielensä tukahdutetaan.
 Englanninkielisten alueiden vuosikymmeniä kestänyt tyytymättömyys on purkautunut lähes sisällissotaan.
 Yle Uutisgrafiikka
 Opettajia pahoinpidelty
 Lokakuusta lähtien Paul on opettanut omia ja naapureiden lapsia salaa kolme päivää viikossa pienessä olohuoneessaan.
 – Mikä päivä tänään on? Paul kysyy englanniksi.
 Toinen tyttäristä nostaa kätensä ja nousee seisomaan.
 – Lauantai! hän sanoo ja istuu jälleen tuolilleen.
 Normaalisti lapset kävisivät viisi päivää viikossa koulua, mutta Paulin pitää muina viikon päivinä yrittää saada ruokaa pöydälle kolmelle lapselleen.
 Aikaa jää lähinnä englannin ja matematiikan opiskeluun.
 – Vaikka opetan täällä kotona, se ei ole turvallista. Jos kerron siitä julkisesti, he tulevat taas perääni. Minua pelottaa todella paljon, mutta opettajana en voi jättää lapsiani ilman opetusta, hän sanoo.
 Paulin kaltaisia salaa opettavia on muitakin. Joillekin on käynyt huonosti.
 – Ihan tässä lähellä opettaja siepattiin ja häntä pahoinpideltiin viidakkoveitsellä, Paul sanoo.
 Englanninkielisellä koulutuksella on vaikea päästä ranskankielisiin yliopistoihin Kamerunissa. Nyasha Kadandara
 Ketkä ovat koulusieppausten takana?
 Separatistit ovat kehottaneet vanhempia olemaan viemättä lapsia kouluun. Jos koulut toimisivat normaalisti, se viestisi heidän mukaansa ulkomaailmalle, että kaikki on hyvin konfliktialueella.
 Monet sekä englanninkieliset että kaksikieliset koulut ovat olleet kiinni jo vuodesta 2016.
 Noin Espoon kokoisessa Buean kaupungissa on enää yksi auki oleva koulu keskellä kaupunkia. Sitä vartioivat armeija ja poliisi.
 Muut koulut ammottavat tyhjyyttään. Riippulukoilla kiinni olevien ovien läpi voi yhä nähdä viimeiseksi jääneen oppitunnin aiheet liitutaululla.
 Oppilaan piirustus näyttää sotilaita ampumassa säkkien takaa.
 Suljetun koulun seinällä roikkuu oppilaan piirtämä kuva. Nyasha Kadandara
 Kymmeniä lapsia on siepattu kouluista syksyn aikana, mutta on edelleen epäselvää, kuka on sieppausten takana.
 Yhdessä videossa siepatut lapset kertovat, että niin sanotut "amba-pojat" eli separatistit veivät heidät. Mutta moni on huomauttanut, että lapset tuntuvat sanovan sen pakosta.
 Hallitus syyttää separatisteja sieppauksista, mutta separatistit hallitusta niiden lavastamisesta. Bamendan kaupungista siepattiin marraskuun alussa yli 70 koululaista sisäoppilaitoksesta, vaikka alueella oli sotilaita paikalla.
 Huhuja kiertää myös kapinallistaistelijoista tai jopa kokonaisista joukoista, jotka olisivat armeijan kaksoisagentteja.
 Paul ei ymmärrä, millä tavalla kouluboikotti palvelisi englanninkielisten alueiden itsenäisyyspyrkimyksiä. Kokonainen ikäluokka uhkaa menettää tulevaisuutensa, hän sanoo.
 – Jos lapset jäävät ilman koulutusta koko alueen talous kärsii. Jos lukutaito vähenee kukaan ei pysty enää hoitamaan tämän alueen asioita. Tyttöjä uhkaa teiniraskaudet ja poikia rikollisuus tai huumeriippuvuus. En enää tunnista tätä maatani, hän sanoo.
 Kamerunin konflikti Kamerunin englanninkieliset alueet, Southern Cameroons, liitettiin ranskankieliseen Kameruniin vuonna 1961 kansanäänestyksellä. Pohjoispuolisko brittien Kamerunista, Northern Cameroons, äänesti Nigeriaan liittymisen puolesta. Itsenäisyyttä ei tarjottu vaihtoehtona. Itsenäiseen uuteen Kamerunin valtioon kuului kaksi itsehallintoaluetta, ja niitä symboloi lipun kaksi tähteä. Vuonna 1972 englanninkieliset alueet menettivät rajallisen autonomiansa. Toinen tähdistä pyyhittiin pois lipusta vuonna 1975. Vuodesta 2016 pirstaleinen aseistautunut separatistiliike on taistellut Kamerunin armeijaa vastaan "Ambazonian" itsenäisyydestä.
 Lue myös:
 Kun armeija poltti 74-vuotiaan Samuelin kotikylän, hän makasi halvaantuneena lattialla ja itki – vanha mies ei voi ymmärtää, miten Kamerun on luisunut sisällissodan partaalle
 Toimittajalta: Tervetuloa Kameruniin – tältä tuntuu, kun aseistautuneet sotilaat uhkaavat ja seuraavat jokaista liikettäsi
 Yle Kamerunissa: Ihmiset eivät ole käyneet maanantaisin ulkona pariin vuoteen – nyt pelätään jo sisällissotaa

Rehtori Paul opettaa salaa olohuoneessaan, vaikka hänet on uhattu tappaa – Monet Kamerunin koulut ovat olleet kiinni jo pari vuotta


Summary: Jalkapallovaikuttajan epäilleen antaneen vääriä tietoja ministeriölle kulkuporttihankkeen kokonaiskustannuksista.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Turkulaisen jalkapalloseura FC Interin omistajan,  Stefan Håkansin  epäillään syyllistyneen törkeään avustuspetokseen.
 Kyse on Kupittaan Stadionin elektronisten kulkuporttien hankinnasta. Syytteen mukaan Håkans, joka toimi vuonna 2009 Kiinteistöyhtiö Kupittaan Stadionin hallituksen puheenjohtajana, antoi opetus- ja kulttuuriministeriölle virheellistä tietoa hankinnan kokonaiskustannuksista.
 Summaksi ilmoitettiin noin 300 000 eroa, vaikka loppujen lopuksi investointi maksoi noin 120 000 euroa. Ministeriö antoi väärien tietojen valossa hankkeelle avustusta noin 150 000 euroa.
 Syyttäjän mukaan Stefan Håkans sai ratkaisusta huomattavaa etua ja vaatii hänelle ehdollista vankeusrangaistusta. Håkans kiistää syytteen. Helsingin käräjäoikeus on aloittanut asia käsittelyn tänään.
 Aiheesta lisää  Yle Åbolandin  verkkosivuilla.

Jalkapalloseura FC Interin omistajan epäillään huijanneen valtiolta tukirahoja – syyttäjä vaatii ehdollista vankeutta


Summary: Minkin- ja ketunnahat halpenivat roimasti.

Turkisten imagohaasteet lännessä ja Kiinan talouden hiipuminen heijastuvat voimakkaasti turkisvälittäjä ja -huutokauppias Saga Fursin tulokseen.
 Konsernin liiketulos painui minkin- ja ketunnahkojen hintatason voimakkaan laskun ja välitetyn nahkamäärän pienenemisen johdosta selvästi tappiolliseksi ja oli -4,5 miljoonaa euroa tilikaudella 1.1.2017–31.10.2018. Vuotta aiemmin se oli 5,8 miljoonaa euroa voitolla. Konsernin liikevaihto putosi 13 prosenttia 45,7 miljoonaan euroon.
 Yhtiö selittää tulosta alan kohtaamilla imagohaasteilla länsimarkkinoilla. Yhtiön mukaan media on nostanut muotitalojen ilmoitukset turkiksen käytön lopettamisesta näyttävästi esiin.
 Lisäksi yhtiön päämarkkina-alueella Kiinassa kansantalouden kasvu on osoittanut selviä hidastumisen merkkejä. Kiinan ja Yhdysvaltojen välisen kauppasodan uhka, nousevat tuontitullit ja muut tekijät voivatkin vaikuttaa merkittävästi kiinalaisten asiakkaiden ostokäyttäytymiseen alkaneen kauden huutokaupoissa.
 Epävarmuus markkinoilla on niin suurta, että yhtiön mielestä on mahdoton arvioida tulevien huutokauppojen myyntituloksia.

Turkisvälittäjä Saga Fursin tulos kääntyi selvästi tappiolle – Kiina ja imagohaasteet kiusaavat


Summary: Tuhat työtöntä laivanrakentajaa ihmettelee väitteitä Lounais-Suomen telakoiden työvoimapulasta.

Turkulainen  Juha Lehti  selailee kännykkäänsä kauppakeskuksen kahvilassa. Lehti on vaimonsa kanssa lähtenyt lyhyelle päivävierailulle Poriin ja etsii nyt kaupungista mielenkiintoisia turistikohteita. Missä päin se Juseliuksen mausoleumi täällä oikein sijaitsee? Kannattaisiko Yyteriin mennä talvella?
 Aikaa hänellä nyt on, koska hän on työtön laivanrakentaja. Työttömäksi hän jäi viime elokuussa Helsingin telakalta. Telakoilla Lehti on ollut töissä 90-luvun puolestavälistä. Kokemusta ja koulutusta on monesta työtehtävästä reilun 15 vuoden edestä.
 – Minä olen kouluttautunut levyseppähitsaajaksi, putkiasentajaksi ja koneasentajaksi. Tälläkin hetkellä kaikki hitsausluokat ovat voimassa.
 45-vuotias moniosaaja-rautakoura on hakenut aktiivisesti uutta työpaikkaa koko viime vuoden ajan. Hakemuksia hän kertoo lähettäneensä koko Lounais-Suomen alueelle ainakin sata, joista vähintään puolet on osoitettu laivanrakennusteollisuudessa toimiville yrityksille.
 – Ei ole tärpännyt. En tiedä mistä se johtuu. Työvoimapulasta puhutaan, ja silti on varaa pitää ammattimiestä ulkona. Tuntuu jotenkin ihmeelliseltä.
 Lehti ei keksi yhtään yksittäistä syytä sille, mikä estäisi hänen työllistymisensä Lounais-Suomen laivateollisuudessa. Hän on valmis liikkumaan työn perässä Turusta Raumalle tai vaikkapa pidemmällekin. Norjakin on käynyt mielessä.
 Kun katselee ympärilleen, työttömiä metallimiehiä kävelee vastaan. Tuskin täällä mitään työvoimapulaa on oikeasti. Tässä halutaan koota jonkinlainen työttömien reservi, jonka avulla pidetään palkat alhaalla.  Juha Lehti
 Telakat valittavat työvoimapulaa
 Siinä mielessä Lehden kertomus tuntuu uskomattomalta, että Turun ja Rauman telakat ovat jo pitkään kertoneet kärsivänsä työvoimapulasta. Meyerin Turun telakan viestintäpäällikön  Tapani Myllyn  mukaan osaavaa työvoimaa on nyt Turun alueelta erittäin vaikea löytää.
 – Jos puhutaan ihan tuotannollisesta työstä, eli hitsaajista ja levysepistä, niin ei ole kovin helppoa tällä hetkellä löytää sitä väkeä. Kovasti joudumme etsimään.
 Raumalla tilanne on telakkayhtiö RMC:n mukaan samanlainen. Yhtiö allekirjoitti vastikään  120 miljoonan euron toimitussopimuksen  matkustaja-autolautasta Merenkurkun liikenteeseen. Lautan tekijöitä  haalitaan ulkomailta .
 – Kotimaisen perinteisen terästyöntekijän osalta markkinat ovat haasteelliset, koska tekijöitä on vähän ja heistäkin iso osa on eläköitymässä, sanoo RMC:n toimitusjohtaja  Jyrki Heinimaa .
 Jos puhutaan ihan tuotannollisesta työstä, eli hitsaajista ja levysepistä, niin ei ole kovin helppoa tällä hetkellä löytää sitä väkeä. Kovasti joudumme etsimään.  Tapani Mylly
 Tapani Mylly myöntää, että Turun telakan osaamisvaatimukset ovat tiukat. Vain harvoilla ja valituilla on ollut telakan tehtäviin suoraan riittävä osaaminen. Siksi Meyerin telakalla järjestetään valtion tukemaa työvoimapoliittista koulutusta.
 – Suurin osa tästä tuotannon henkilökunnasta tulee meidän omien koulutusten kautta. Niihinkään ei ole saatu niin paljon hakijoita kuin paikkoja on auki.
 Tilastoissa tuhat työtöntä laivanrakentajaa
 Tilastojen valossa telakkajohtajien väitteet työvoimapulasta tuntuvat jopa erikoiselta.
 Satakunnan TE-toimiston koko Lounais-Suomesta keräämien tilastotietojen mukaan Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa on nyt noin tuhat laivanrakentajaa vailla työtä. Heistä suurin ammattiryhmä on hitsaajat, joita on työttömänä noin 400.
 Tilastoihin on otettu mukaan perinteisiä laivanrakennusalan ammattinimikkeitä: sisustuskirvesmiehiä, putkiasentajia, hitsaajia, ohutlevyseppiä, paksulevyseppiä ja laivasähköasentajia.
 TE-toimiston lukuja vahvistavat Turun metallityöväen ammattiosasto 49:n keräämät tiedot. Ammattiosaston jäsenistä työttömänä on noin 420 henkilöä.
 Juha Lehti on yksi heistä. Hän vakuuttaa tietävänsä, että osaavia työkykyisiä rautakouria olisi vapaana paljon.
 – Kun katselee ympärilleen, työttömiä metallimiehiä kävelee vastaan. Tuskin täällä mitään työvoimapulaa on oikeasti. Tässä halutaan koota jonkinlainen työttömien reservi, jonka avulla pidetään palkat alhaalla.
 Ammattiyhdistys huolestunut tilanteesta
 Teollisuusliiton mukaan juuri nyt eletään telakkateollisuuden villejä vuosia. Liitto edustaa noin 220 000 teollisuuden alalla työskentelevää työntekijää.
 Telakat haalivat alihankkijoidensa kautta työvoimaa runsaasti ulkomailta. Esimerkiksi Raumalla telakan ympärille on koottu vuokratyöfirmojen himmeli, joka tuo halpatyövoimaa telakoille.
 Meillä on isot telakat, joissa hintataso on ajanut siihen, että mielellään otetaan ulkomailta työvoimaa, koska se on edullisempaa. Sitä ei pysty kukaan kiistämään.  Jouni Nurmela
 Teollisuusliiton Satakunnan aluepäällikön  Jouni Nurmelan  mukaan juuri ulkomainen vuokratyövoima on syynä siihen, että suomalainen työmies ei kelpaa.
 – Meillä on isot telakat, joissa hintataso on ajanut siihen, että mielellään otetaan ulkomailta työvoimaa, koska se on edullisempaa. Sitä ei pysty kukaan kiistämään.
 Esimerkiksi Rauman 120 miljoonan laivakauppaa Nurmela pitää hämmästyttävän halpana laivan kokoon nähden. Hän on itse toiminut telakalla eri tehtävissä yli 20 vuoden ajan eikä muista, että aiemmin olisi pystytty rakentamaan laivoja näin halvalla.
 Liitto: Palkkoja poljettu jopa kolmeen euroon tunnilta
 Teollisuusliiton mukaan suomalaisen ammattiosaajan palkkataso telakalla on keskimäärin noin 15 euroa tunnilta.
 Liiton työntekijät ovat selvittäneet Rauman telakalla ulkomaalaisille työntekijöille maksettuja palkkoja viimeksi puolitoista vuotta sitten. Tiedot olivat jo tuolloin huolestuttavia. Teollisuusliiton mukaan palkkoja poljetaan ulkomaisen työvoiman avulla.
 Aluepäällikkö Jouni Nurmela sanoo, että alimmillaan ulkomailta tullut työntekijä sai palkkaa vain kolme euroa tunnissa. Epäkohtiin ei ole kuitenkaan voitu puuttua työntekijöiden vaatimuksesta.
 – Syy sille, miksi he eivät itse halua tulla esille ja kieltävät sen meiltäkin, on se, että heidän työnsä loppuvat siihen paikkaan, jos asiaan puututaan.
 Liitto haastatteli vuonna 2017 telakalla 46 ulkomaalaista työntekijää. Tuon selvityksen perusteella Teollisuusliitto arvioi, että joka viidennelle telakan työntekijälle maksettiin alle kahdeksan euron tuntipalkkaa.
 – On esimerkkejä ulkomaalaiselle työntekijälle maksetusta kolmesta eurosta, ja katto on 15 eurossa, Nurmela summaa.
 "Toimimme suomalaisten pelisääntöjen mukaan"
 RMC:n toimitusjohtaja Jyrki Heinimaa ei ole kuullut aikaisemmin Teollisuusliiton selville saamia palkkatietoja. Niiden mukaan Rauman telakalla on maksettu työehtosopimuksessa määritellyn minimin alittavia palkkoja.
 Me lähdemme siitä, että meidän projekteissa noudatetaan Suomessa sovittuja pelisääntöjä.  Jyrki Heinimaa
 – Tämäntyyppisestä väitteestä minulla ei ole tietoa. Me lähdemme siitä, että meidän projekteissa noudatetaan Suomessa sovittuja pelisääntöjä.
 Heinimaa kuitenkin myöntää, että asiakkaat ovat asettaneet kovat paineet telakan kilpailukyvylle. Uusista EU-maista on saatavilla suomalaista halvempaa työvoimaa kaikissa ammattiryhmissä.
 – Kyse on siitä, miten meidän verkoston toimittajat toimivat. Kyllä heillä varmasti on yhtenä ajurina henkilöstöä rekrytoidessaan kustannuspuoli, Heinimaa arvelee.
 Ay-väki kaipaa yhteistyötä
 Teollisuusliiton aluepäällikön Jouni Nurmelan mukaan liitto on pyrkinyt aktiivisesti luomaan Rauman telakalle yhteisiä pelisääntöjä.
 Liitto on ehdottanut telakka-alueelle yhteistä telakkasopimusta, jossa sovittaisiin muun muassa työehtosopimusten minimipalkkojen noudattamisesta koko telakan alihankintaketjussa. Toistaiseksi sopimusta ei ole allekirjoitettu.
 – Yhteistyö telakan väen ja viranomaisten kanssa olisi syytä alkaa. Mitä pikemmin, sen parempi. Se on ainut tie, jos me haluamme pitää telakan julkisen kuvan hyvänä.

Työvoimapulaa valittelevat telakat haalivat tekijöitä ulkomailta – Työtön laivanrakentaja Juha kysyy: "Miksi minä en kelpaa?"


Summary: Yhdysvaltain mukaan Venäjä rikkoo kyseisellä aseella keskimatkan ydinohjukset kieltävää sopimusta.

Venäjä haluaa esitellä ulkomaiden edustajille kiistellyn 9M729-ohjuksensa. Asiasta kertoi Venäjän valtiollisen uutistoimisto Tassin mukaan Venäjän apulaisulkoministeri  Sergei Rjabkov .
 9M729-risteilyohjus on aiheuttanut suuren kiistan Yhdysvaltain ja Venäjän välille. Yhdysvaltain mukaan ohjuksen kantama on selvästi yli 500 kilometriä. Tämä merkitsisi, että ohjus olisi keskimatkan ydinohjukset kieltävän sopimuksen (INF-sopimus) vastainen.
 Vuonna 1987 solmittu INF-sopimus kieltää ydinkärjellä varustettavat ohjukset, joiden kantama on 500 - 5 500 kilometriä. Presidenttien  Mihail Gorbattshovin  ja  Ronald Reaganin  solmiman sopimuksen myötä maat hävittivät kielletyt ohjuksensa.
 Venäjä on vakuuttanut, että 9M729:n (tunnetaan myös Naton koodinimellä SSC-8) kantomatka on enintään 480 kilometriä. Tämä todettiin vuonna 2017 järjestetyssä Zapad-sotaharjoituksessa, kertoi Venäjän tykistökomentaja  Mihail Matvejevski  uutistoimisto Tassille.
 Tänään keskiviikkona apulaisulkoministeri Rjabkov kertoi lehdistölle, että Venäjä on valmis esittelemään risteilyohjuksensa ulkomaiden edustajille. Edustajia voisi Rjabkovin mukaan tulla Nato-maista ja Euroopan unionista.
 Lisäksi edustajia voisi tulla myös entisistä IVY-maista, joiden kanssa Venäjällä on turvallisuusyhteistyösopimus, sekä Venäjän kauppakumppaneina toimivista BRICS-maista.
 Yhdysvallat on jo vuodesta 2017 lähtien epäillyt 9M729-ohjuksen rikkovan INF-sopimusta. Presidentti Barack Obaman kaudella Yhdysvallat lähetti asiasta useita kirjeitä Venäjän johdolle.
 Joulukuussa 2017 Venäjä myönsi risteilyohjuksen olemassaolon, mutta kiistoi sen rikkovan sopimusta, kertoo  Deutsche Welle .
 Viime joulukuussa Yhdysvallat asetti Venäjälle 60 päivän aikarajan, jolloin Venäjän tulisi purkaa ohjukset. Jos Venäjä ei toimi vaaditulla tavalla, Yhdysvallat vetäytyy INF-sopimuksesta. Venäjä sanoo haluavansa pitää sopimuksesta kiinni.

Venäjä haluaa esitellä uuden risteilyohjuksensa Natolle ja EU-maille


Summary: Turun syntyhetkestä kiistellään, mutta paavin kirje on asiassa tärkeä todiste.

Turussa oli asutusta jo 790 vuotta sitten, mutta kaupungin syntyhetkestä on eriäviä käsityksiä.
 Varsinainen syntymäpäivä lasketaan 23.1.1229 päivätystä paavi  Gregorius IX :nen kirjeestä. Hän kehotti siirtämään Suomen piispanistuimen paremmalle paikalle. Tosin sitä kirjeessä ei kerrottu, missä piispanistuin silloin sijaitsi eikä edes sitä, mihin se siirrettiin.
 Paavin 23.1. 1229 lähettämä kirje on kopioituna tallessa Turun tuomikirkon mustassa kirjassa.   Ruotsin valtionarkisto
 Turun tuomikirkon mustan kirjan aukeama, jossa paavin 23.1. 1229 lähettämä kirje on. Kirjeessä paavi määrää siirtämään Suomen piispanistuimen sopivampaan paikkaan. Ruotsin valtionarkisto
 Historiantutkijat ovat nykyään vakuuttuneita, että piispanistuin siirrettiin tuolloin Nousiaisista Koroisiin.
 Turun kaupungin perustaminen on kuitenkin tulkinnanvarainen kysymys. Arkeologi ja keskiajan tutkija  Markus Hiekkasen  mielestä on väärin ottaa Turun syntymäpäiväksi Koroisten piispanistuimen siirtämisajankohta. Hän on kirjoittanut aiheesta muun muassa Helsingin Sanomien yleisönosastolle vuoden 2018 toukokuussa  (maksullisen sisällön voi lukea tästä linkistä) .
 Hiekkasen mielestä kaupunki syntyi vasta 1300-luvun tienoilla, kun kaupunki perustettiin nykyiselle paikalleen tuomiokirkon ja Suurtorin ympärille.
 Näkymä Koroisteniemeltä kohti Turun keskustaa. Minna Rosvall / Yle
 Koroisteniemellä yhä rakennusten jäänteitä
 Turun yliopistossa työskentelevä filosofian tohtori ja arkkitehti  Panu Savolainen  vakuuttaa, että piispankirkko ja piispan palatsi sijaitsivat Koroistenniemellä.
 – Tällä paikalla oli siis 1230-luvulta alkaen Suomen hiippakunnan pääkirkko. Jonkin aikaa kesti ennen kuin senaikaiset viestinviejät saivat paavin määräyksen perille, naurahtaa Savolainen.
 Filosofian tohtori ja arkkitehti Panu Savolainen on vakuuttunut, että piispanistuin siirrettiin Koroisiin 1230-luvulla. Minna Rosvall / Yle
 Jännittävää on se, että kirkon ja palatsin jäännökset näkyvät yhä.
 – Tämä on kaupungin vanhimpia muurattuja rakenteita, kertoo Savolainen innostuneena piispan palatsiksi tulkitun rakennuksen kivijalasta.
 Voi laittaa mielikuvituksen liikkeelle ja pohtia, miten piispan sotilaat ovat olleet valppaina palatsin ikkunoissa, joiden alla Aurajoki on virrannut.
 Savolainen kertoo, että kirkonmiehillä oli silloin omat sotaväkensä ja he olivat Suomen alueen hallitsijoita maallisten käskynhaltijoiden rinnalla.
 Tuomiokirkko Unikankareelle vuonna 1300
 Matkamme jatkuu kohti seuraavaa Turun historian vaihetta. Valitettavasti käytössä ei ole alusta, jolla lipuisimme Aurajokea kohti satamaa ja nykyistä historiallista keskustaa. Noin 50 vuoden päästä piispanistuin siirtyi nykyisen tuomiokirkon paikalle. Kirkko vihittiin käyttöön todennäköisesti vuonna 1300. Oliko kaupunki jo olemassa ennen kirkkoa vai rakentuiko se uuden tuomiokirkon ympärille?
 – Tällä hetkellä vallitseva käsitys on se, että kauppa, kirkko ja konventti eli luostarilaitos tulivat kaikki tänne yhtä aikaa 1290-luvulla. Myös linnaa rakennettiin jokisuulle, kertoo filosofian tohtori ja arkkitehti Panu Savolainen.
 Turun tuomiokirkon seinissä yhä lähes alkuperäistä ainesta
 Lähdemme vielä tutkimaan, millaisia vanhoja seiniä on jäljellä Turun tuomiokirkossa. Löytyykö ehkä jopa alkuperäisiä seiniä. Pääsemme kurkistamaan pohjoisen kappelirivistön ullakolle. Panu Savolaisen silmät loistavat, kun hän esittelee lähes 700 vuotta vanhaa seinää.
 Panu Savolainen katsoo 1300-luvulta peräisin olevaa Turun tuomiokirkon ulkoseinää, joka on laajentuneen kirkon ullakon sisällä. Minna Rosvall / Yle
 – Tämä on ollut aikanaan ulkoseinä. Varovainen arvaukseni olisi, että tämä on 1300-luvun loppupuolelta. Olisi hienoa, jos voitaisiin tutkia tuomiokirkon seinärakenteet uudelleen ja uusimmilla tutkimusmenetelmillä. On suuri haaveeni, että sellaiselle tutkimushankkeelle löytyisi rahoitus, Savolainen sanoo.
 Jokainen pääsee keskiaikaisen Turun tunnelmaan mielikuvituksen avulla. Turussa on paljon paikkoja, joissa voi eläytyä jopa 700 vuoden takaiseen elämään.
 – Kaikki pääsevät tähän tuomiokirkon sakastin oven lähelle. Keskellä kirkkosalia näkyvät neliskulmaiset pylväät, jotka ovat osa vanhinta kirkkoa. Tässä on lähes 700 vuotta vanhaa seinää. Turun linnassa ja Aboa Vetuksen museon alueella pääsee myös hyvin tunnelmaan, neuvoo Savolainen.
 Kymmenen vuoden päästä ovat edessä Turun 800-vuotisjuhlat, joiden valmistelu on jo käynnissä.
 Lue lisää:
 Testaa, kuinka hyvin tunnet 790-vuotiaan Turun vuosisadat

Suomen vanhin kaupunki täyttää 790 vuotta ja valkoinen risti seisoo Turun syntymämerkkinä Koroisilla – katso video


Summary: Vladimir Vysotskin suosio Suomessa ei hiivu. Hänen laulunsa ovat ymmärrettäviä, tulevat lähelle ja ovat aina yhtä ajankohtaisia.

Kysymykseen maailman kuuluisimmasta venäläisestä lauluntekijästä löytyy vain yksi vastaus -  Vladimir Vysotski .
 – Se on ehdottomasti hän, – sanoo kansainvälisen  Vysotski-festivaalin  järjestäjä  Vladimir Ištšenko .
 – Hänen laulujaan on käännetty 216 kielelle. Englanniksi löytyy puolitoista tuhatta laulua, puolaksi kuutisensataa, bulgariaksi lähes 300, suomeksi noin 150.
 Ištšenko järjestää nyt festivaalin neljättä kertaa. Osallistujien maantieteellinen haitari on kasvanut, samoin on noussut tapahtuman taiteellinen taso. Tällä kertaa festivaalin tähtenä on norjalainen  Jørn Simen Øverli  , jolla on kirjaimellisesti monopoli Vysotskiin kotimaassaan.
 Vysotsky Fest 2018 Yle
 – Vuonna 1980 hän osti oikeudet Vysotskin laulujen esittämiseen Norjassa ja sittemmin hän on pitänyt lähes 2000 konserttia, levyttänyt kaksi levyä, jotka ovat saaneet palkintoja sekä esiintynyt Tagankassa ja Vysotski-museossa. Hän tulee aivan erinomaisen harmonikkataiteilijan Espen Leiten kanssa. Leiteä voi tyyliltään verrata legendaariseen suomalaiseen harmonikkataiteilijaan  Kimmo Pohjoseen .
 Tämänkertaisella festivaalilla järjestetään kolme konserttia Helsingissä, Espoossa ja Järvenpäässä. Vysotskin lauluja esitetään seitsemällä kielellä.
 – Kielet ovat venäjä, suomi, ruotsi, norja, armenia, espanja ja ranska, – luettelee Ištšenko.
 Mistä tunnet sä ystävän…
 Suomessa Vysotskin lauluista parhaiten tunnetaan Ystävän laulu, jota esitetään täällä jopa kolmena eri versiona. Kuuluisin on  Juha Vainion  käännös, joka sovittaa onnistuneesti Vysotskin tekstin suomalaiseen todellisuuteen. Vuoret on muuttunut mereksi säkeessä ”Anna meren se selvittää”, mikä on tietenkin ymmärrettävämpää suomalaiselle.
 Toisen käännöksen on tehnyt  Turkka Mali , joka on yksi eniten Vysotskia kääntäneistä tekijöistä Suomessa. Malin mukaan Vysotskin lyriikka ja mollivoittoiset sävelet ovat läheisiä monille suomalaisille:
 – Hänen laulujensa sankareihin on helppo samaistua, missä onkin niiden suurin viehätys, – sanoo Mali.
 – Kyllä. Ystävän laulu on ihan eri juttu, siitä on tullut suomalainen laulu, – nauraa Vladimir Ištšenko.
 On kuitenkin paljon muita Vysotski-käännöksiä: Susijahti, Vuorikiipeilijätär ja Jäähyväiset vuorille.
 Ikuinen ”07” ei ole lainkaan ”07”
 Ylen toimittaja  Markku Värtö  teki perestroikan aikaan dokumenttielokuvan Vysotskin elämästä ja tuotannosta. Värtö kiinnitti huomiota siihen, että suomalaiset ja venäläiset näkivät Vysotskin hieman eri lailla.
 – Siellä häntä pidettiin runoilijana, joka kirjoitti runoja elämän hyvistä ja huonoista puolista, – sanoo Värtö.
 – Suomessa häneen suhtauduttiin toisella tavalla. Uskon, että täällä hänet nähtiin ennemminkin poliittisena taiteilijana.
 Värtö oli ensimmäinen toimittaja, joka sai haastattelun 07-laulun sankarittarelta puhelunvälittäjä  Ljudmila Orlovalta . Hän oli vuoropäällikkönä kun Vysotski tilasi puhelun ulkomaille. Neuvostoliitossa piti esittää syy puhelulle, jos soitti ulkomaille illan tunteina.
 Vladimir Vysotski Yle
 – Yleensä syynä oli sairaus tai sukulaisen kuolema, joku oli tulossa tai menossa, – muistelee Orlova.
 – Tällä kertaa langan päässä oli hiljaisuus. Ajattelin, että no... hän varmaan yrittää keksiä jotain syytä. Yhtäkkiä sieltä kuuluu rauhallisella miehen äänellä: ”Soitan rakkauden tähden”. Tunsin heti valtavaa sympatiaa häntä kohtaan.
 Orlova oli pitkään ainoa rakkauden silta Vysotskin ja  Marina Vladyn  välillä. Vysotski omisti sittemmin Orlovalle yhden kuuluisimmista lauluistaan ”Nolla seitsemän”.
 – Hän lauloi sen minulle ja sanoi, että laulu kertoo sinusta. En ihan tajunnut. Miksi ”07”, meillähän oli ihan eri kansainvälinen koodi, paljon pidempi? Hän sanoi nauraen , että olisitko halunnut, että olisin omistanut sinulle seitsemännumeroisen luvun , – muistelee Orlova.
 Runoilija ja muusikko
 Vysotski laulaa asioista, jotka huolettavat niin venäläisiä kuin suomalaisiakin. Nimenomaan siksi hänen tuotantonsa on ajatonta, eikä suosio ole kadonnut, vaan päinvastoin vain kasvanut. Markku Värtön mukaan myöskään Vysotskin musiikillisia ansioita ei pidä aliarvioida.
 – Hän on tietysti ensisijaisesti runoilija ja hänen päätuotantonsa ovat hänen tekstinsä. Mutta ei tule unohtaa musiikkia. Suomalaiset pitivät ja pitävät yhä hänen melodioistaan.
 – Vysotskin laulut otetaan Suomessa aina hyvin vastaan myös venäjän kielellä laulettuina, sanoo Ištšenko.
 – Jos jotain jää ymmärtämättä, kysytään. Sanat eivät ole ongelma . Tärkeintä on hyvä esitys.

Vysotskin laulut kaikuvat Vysotski Festillä seitsemällä kielellä


Summary: Terveysviranomaiset ovat tyytyväisiä siihen, miten yhteistyö Luodon tuhkarokkotapauksen ympärillä toimi.

Tuhkarokkoepidemian torjuminen  joulun alla Pietarsaaren seudulla ja Keski-Pohjanmaalla maksoi yli 100 000 euroa. Laskua kertyi muun muassa rokotteista ja ylimääräisistä henkilöstökuluista.
 Keski-Pohjanmaalla torjuntatyö maksoi 60 000 euroa, Pietarsaaren seudulla 50 000. Taudille altistui nelisensataa ihmistä.
 Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä Soiten perhepalveluiden palvelualuejohtaja  Heidi Pettersson  kertoo, että suurin osa altistuneista potilaista hoidettiin Kokkolassa.
 – Soitessa hoidettiin myös perhe, jonka lapsella havaittiin ensimmäinen tuhkarokkotartunta, Pettersson kertoo.
 Alle kouluikäinen lapsi sairastui tuhkarokkoon Luodossa marraskuun lopulla. Hän sai tartunnan ulkomailta.  Tapaus käynnisti laajat torjuntatoimet, koska Luodon rokotekattavuus on selvästi muuta maata alhaisempi . Myös muutama karanteeniin määrätty sairastui rokkoon.
 Marras–joulukuussa velloneen tuhkarokkoepidemian torjunta  onnistui alueella hyvin.  Soiten ja Pietarsaaren sosiaalipalveluiden välinen yhteistyö toimi ja Soiten infektioylilääkärin Marko Rahkosen mukaan torjuntatoimiin päästiin ajoissa.

Tuhkarokkoepidemian torjunnasta Pohjanmaalla 100 000 euron lasku


Summary: Satakunnan käräjäoikeus tuomitsi miehelle seksirikoksista ja aiemmasta ehdollisesta tuomiosta yhteensä vuoden ja neljän kuukauden vankeusrangaistuksen.

Satakunnan käräjäoikeus on tuominnut porilaisen miehen vuoden ja neljän kuukauden vankeusrangaistukseen kahdesta lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, lapsen seksuaalisen hyväksikäytön yrityksestä, alkoholirikoksesta ja tupakan myyntirikoksesta.
 Tuomioon on liitetty miehen kaksi vuotta sitten saama ehdollinen puolen vuoden vankeusrangaistus lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja alkoholirikoksesta.
 Vuonna 1951 syntynyt mies oli myynyt ja välittänyt tupakkaa ja alkoholia alaikäisille ja houkutellut näitä asuntoonsa. Nuorin lapsista oli 10-vuotias.
 Mies kiisti seksirikokset mutta oikeus katsoi, että hän oli syyllistynyt rikoksiin. Sen sijaan miestä koskenut pahoinpitelysyyte hylättiin. Syytteen pahoinpitelyosuus koski sitä, että pojat olisivat humaltuneet juomastaan alkoholista. Oikeus katsoo, että humalan astetta ja pojille aiheutuneita terveysvaikutuksia ei pystytty selvittämään.
 Käräjäoikeus julisti tuomion pääosin salaiseksi.

Porilaismies sai tuomion seksuaalirikoksista: Houkutteli alakouluikäisiä viinalla asuntoonsa


Summary: Hallitus saa kiitosta työllisyystavoitteeseen pääsystä, kritiikkiä sote-uudistukselle.

Talouspoliittinen arviointineuvosto antaa pian väistyvälle hallitukselle kiitosta, mutta kritiikin aiheitakin löytyy. Keskeisin kritiikki kohdistuu kestävyysvajeongelmaan, eli pitkällä aikavälillä julkisen talouden menot ovat edelleen tuloja suuremmat.
 Uusien ratkaisujen keksiminen kestävyysvajeeseen tuleekin seuraavan hallituksen työpöydälle. Tällaisia asioita arviointineuvosto nosti esiin hallituksen talouspolitiikasta.
 Saavutuksia: Julkinen talous nyt lähes tasapainossa, työllisyystavoitteeseen päästiin
 Velan suhde bruttokansantuotteeseen on kääntynyt laskuun, ja julkinen talous on tänä vuonna lähellä tasapainoa, arviointineuvosto toteaa.
 Hallitus on lähes saavuttanut hallituskaudelle asettamansa finanssipoliittiset tavoitteet ja toteuttanut suunnittelemansa säästöohjelman.
 – Vuosien 2017 ja 2018 veronalennukset olivat kuitenkin suhdanteen näkökulmasta huonosti ajoitettuja ja vaikeuttavat julkisen talouden vakauttamista, arviointineuvosto toteaa.
 Hallituksen työllisyysastetavoite saavutettiin marraskuussa 2018. Jos kasvu jatkuu odotetusti, työllisyysaste pysyy 72 prosentin yläpuolella hallituskauden loppuun saakka. Kiitos tavoitteeseen yltämisestä kuuluu kuitenkin merkittävästi myös yleiselle talouskehitykselle.
 – Hallitus on tehnyt politiikkavalintoja, joilla on luultavimmin ollut positiivinen vaikutus työllisyysasteeseen. Hallituksen politiikkatoimien ja suhdannetilanteen kohentumisen vaikutusta työllisyyteen on vaikea arvioida, ja sitä ei toistaiseksi ole tehty vakuuttavalla tavalla, neuvoston arviossa todetaan.
 Neuvosto katsoo hallituskauden uudistuksista kilpailukykysopimuksella olleen todennäköisesti suurin vaikutus työllisyyteen. Kiky-sopimuksen vaikutukset ovat voineet lisätä työpaikkojen määrää yli 20 000:lla.
 Kritiikkiä: Kestävyysvajetta riittää edelleen, pitkän aikavälin ongelmat jäävät seuraaville hallituksille
 Rakenteellisen alijäämän pienentyminen on kohentanut julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, neuvosto katsoo.
 Valtiovarainministeriön viimeisimmän arvion mukaan kestävyysvaje on noin 4 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen, mikä on prosenttiyksikön vähemmän kuin hallituksen aloittaessa.
 Kestävyysvajeen kehityksestä on monia erilaisia arvioita. Laskentatavassa tehdyt muutokset ovat kasvattaneet kestävyysvajearviota. Julkinen talous pysyy rakenteellisesti alijäämäisenä, ja ilman uusia toimia velkaantuminen kääntyy uudelleen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, arviointineuvosto ennakoi.
 Neuvoston mukaan kestävyysvajelaskelman taustalla oleva arvio työllisyyden kehityksestä on pessimistinen. Mikäli viimeaikainen työllisyyden kasvu osoittautuu pysyväksi, kestävyysvaje puolestaan pienenee verrattuna nykyisiin arvioihin.
 – Julkisen talouden välitön täysi sopeuttaminen tulevaan ikääntymisestä johtuvaan menojen kasvuun ei todennäköisesti olisi parasta mahdollista politiikkaa, mutta kuitenkin pidemmällä aikavälillä julkisen talouden sopeutus on välttämätöntä. Mitä kauemmin sopeutusta lykätään, sitä suuremmaksi sekä ongelma että tarvittava sopeutus kasvavat, neuvosto ennakoi.
 Kiitosta saa jo edeltävän hallituksen päättämä  eläkeuudistus , joka astui voimaan vuonna 2017.
 – Eläketurvakeskuksen arvion mukaan vuoden 2017 eläkeuudistus kasvattaa työllisyysastetta melkein kahdella prosenttiyksiköllä pitkällä aikavälillä. Eläkeuudistus on todennäköisesti suurin työllisyyttä lisäävä politiikkatoimenpide kuluneella hallituskaudella, neuvoston raportissa todetaan.
 Kritiikkiä: Huojuvasta sote-uudistuksesta tuskin säästöjä
 Hallituksen toiveissa oli, että suuri osa kestävyysvajeesta voitaisiin kattaa parantamalla tuottavuutta terveydenhuollossa sote-uudistuksen kautta. Tähän mahdollisuuteen arviointineuvosto suhtautuu jälleen kriittisesti.
 – Vaikka uudistus hyväksyttäisiin, on epätodennäköistä, että se tulee johtamaan tavoiteltuun kustannusten alenemiseen, arviointineuvosto katsoo.
 Neuvoston mukaan yksityisen tuotannon tehokkuudesta perusterveydenhuollossa julkiseen puoleen verrattuna on hyvin vähän näyttöä. Nämä vähäiset näytöt viittaavat parhaimmillaankin maltillisiin vaikutuksiin. Valinnanvapausmalli taas voi johtaa tehottomuuteen.
 Riski sote-uudistuksen kariutumiseen kasvoi maanantaina, kun sinisten kansanedustaja  Maria Lohela   ilmoitti aikovansa äänestää  sitä vastaan eduskunnassa.
 Toive: Kokeiluille oltava selkeä vertailuryhmä
 Arviointineuvostolta tulee kritiikkiä osalle hallituksen kokeilusta. Niillä ei usein ole ollut selkeää verrokkiryhmää, jonka avulla kokeilun vaikutuksia voidaan arvioida.
 Perustulokokeilua neuvosto kuitenkin kehuu onnistuneeksi laajamittaiseksi satunnaiskokeeksi, joka tuottaa luotettavaa ja yleistettävää tietoa. Toisaalta perustulokokeilu saa kritiikkiä siitä, ettei siitä kokeiltu muoto voi olla realistinen vaihtoehto otettavaksi käyttöön laajamittaisesti.
 Professori  Roope Uusitalon  johtama talouspolitiikan arviointineuvosto on professoreista koostuva riippumaton neuvosto. Se toimii Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) yhteydessä, mutta ei ole osa sen organisaatiota. Raportin voi lukea  neuvoston sivuilta .
 Lue myös
 VM: Talouskasvu hiipuu ensi vuonna selvästi – kestävyysvaje repeämässä jälleen entisiin mittoihin
 80-luvulla syntyneet rahoittavat hyvinvointiyhteiskuntaa nyt enemmän kuin mikään muu ryhmä – katso tästä, kuulutko saajien vai maksajien ryhmään
 Tässä ovat Suomen talouden vahvuudet ja uhat – alamäkeen voi olla syytä varautua

Sote-uudistuksesta tuskin säästöjä, kestävyysvajetta kurottu – näin arvioidaan hallituksen onnistumista


Summary: Oikeusministeri Antti Häkkänen haluaa rajoittaa lakimies-nimikkeen käyttöä, jotta kuka tahansa ei voisi markkinoida itseään juristina ja antaa esimerkiksi vääriä neuvoja.

Oikeusministeriössä on havahduttu siihen, että kaikki lakimiehinä itseään markkinoivat henkilöt eivät ole sitä mitä pitäisi.
 Puutteelliset tai jopa väärät neuvot voivat aiheuttaa esimerkiksi taloudellisia menetyksiä tai vaikkapa sen, että testamentin muotoilut eivät johda toivottuun tulokseen.
 – Valejuristeja on siellä täällä. On havaittu, että henkilöllä ei ole juristin perustutkintoa, mutta silti hän kutsuu itseään juristiksi tai lakimieheksi. Tämä on harhaanjohtavaa toimintaa, sanoo oikeusministeri  Antti Häkkänen  (kok.).
 Häkkäsen mukaan tällaisista tapauksista on tullut yhteydenottoja jo pidemmän aikaa. Joitakin tapauksia on jopa käsitelty tuomioistuimissa. Esimerkkejä löydät jutun lopusta.
 Henkilöllä ei ole juristin perustutkintoa, mutta hän kutsuu itseään juristiksi tai lakimieheksi.  Antti Häkkänen
 – Näiden tapausten en soisi yleistyvän. Sen takia pitää toimia nyt.
 Oikeusministeriössä on käynnistetty hanke, jolla on tarkoitus suojata lakimies-nimike niin, että vain yliopistossa oikeustieteellisen maisteritutkinnon suorittaneet henkilöt voisivat kutsua itseään lakimiehiksi.
 – Tarkoitus on lisätä luottamusta. Kun ihminen ajautuu oikeudellisiin ongelmiin ja haluaa apua, hän tietää, että lakimies on vain ja ainoastaan sellainen, jolla on koulutus siihen.
 Alan nimikkeet ovat maallikolle salakieltä
 Oikeudellisen alan nimikkeet ovat monille epäselviä. Apua tarvitseva ei välttämättä tiedä, keneltä hänen kannattaisi sitä pyytää. Jutun lopusta löydät nimikkeitä kootusti.
 Häkkäsen mielestä lakimies-nimikkeen nykyinen sääntelemätön käyttö voi johtaa siihen, että luottamus lakimiehiin alkaa rapautua.
 – Onko lakimies sellainen, jolla on laaja-alainen, eri oikeudenalojen kokonaisuutta tuntevan juristin peruskoulutus vai onko hän kenties sellainen, joka vaan haluaa kutsua itseään lakimieheksi?
 Pitää olla selkeät termit ettei kuka tahansa voisi kutsua itseään jollakin tutkintonimikkeellä  Antti Häkkänen
 – Pitää olla selkeät termit, ettei kuka tahansa oman mielen mukaan voisi kutsua itseään jollakin tutkintonimikkeellä, vaikka ei ole tutkintoa taustalla eikä osaamista.
 Häkkänen korostaa, että ihmisten tulee voida luottaa erilaisiin instituutioihin ja ammattinimikkeisiin, ja luottamusta pitää vaalia ennakkoon.
 – Tämän takia onkin tärkeää, että peruslakimiesnimike suojataan jatkossa niin, että vain ylemmän oikeustieteellisen tutkinnon suorittanut henkilö voi jatkossa kutsua itseään lakimieheksi.
 Yle
 Lakimiesliitto: Väärät neuvot voivat tulla kalliiksi
 Lakimiesliitto  kannattaa oikeusministerin suunnitelmia. Liiton toiminnanjohtaja  Jore Tilander  korostaa, että juridiikka on koko ajan vaativampaa ja juristi ymmärtää eri oikeudenalojen väliset suhteet.
 Oikeudellinen neuvonta voi liittyä monenlaisiin arkielämän asioihin.
 – Jos ei käytä asiantuntijaa, altistaa itsensä väärille tai puutteellisille neuvoille. Esimerkiksi yksinkertaiselta tuntuvalla asiakirjalla, vaikkapa testamentilla, on kauaskantoisia seurauksia.
 Kun testamenttia laaditaan, siihen on yleensä erityinen syy. Tilanderin mukaan silloin on hyvä varmistaa juridiikan asiantuntijalta, mitkä muotoilut johtavat toivottuun tulokseen.
 – Asiantuntija ymmärtää perhe- ja perintöoikeudellisten yhteyksien lisäksi esimerkiksi asiaan liittyvät verotukselliset kysymykset.
 Jos ei käytä asiantuntijaa, altistaa itsensä väärille tai puutteellisille neuvoille.  Jore Tilander
 Osaamattoman "juristin" asiakas voi esimerkiksi joutua maksamaan enemmän veroja, perintörahoja voi päätyä henkilölle, jonka ei haluttu niistä hyötyvän tai kiinteistön maanvuokrasopimus voi lakata, kun kiinteistö myydään myöhemmin eteenpäin.
 Tilander sanoo, että ei ole tavatonta, että pätevä juristi laatii asiakkaalle jonkun muun kuin asiakkaan alun perin toivoman asiakirjan. Juristi osaa kysyä, mitä asiakirjan laatimisesta tulisi seurata.
 – Lakimiesliitto arvostaa muitakin tutkintoja, mutta on tarpeellista ymmärtää, mitkä tutkinnot edustavat laaja-alaista juridista osaamista ja mitkä jotakin muuta.
 Valeasianajajia uhkaa sakko
 Oikeusministeri Häkkänen huomauttaa, että Suomessa on suojattu useita ammattinimikkeitä. Niitä löytyy erityisesti terveydenhuollosta, mutta myös muilta aloilta.
 – Esimerkiksi kiinteistövälittäjä on koettu niin tärkeäksi ammattinimikkeeksi, että sekin on suojattu, mutta lakimies-nimikettä ei ole jostain syystä vielä suojattu.
 Asianajaja on suojattu ammattinimike ja sitä saavat käyttää vain  Asianajajaliiton  jäsenet. Jäsenyyteen ei riitä yliopistotutkinto, vaan siihen vaaditaan myös vuosien kokemusta, asianajajatutkinnon suorittaminen ja työ asianajotoimistossa.
 Perusteeton asianajajana esiintyminen on lainvastaista ja siitä rapsahtaa sakkoja. Asianajajaliitto on  tehnyt rikosilmoituksia  väärin perustein asianajajina esiintyneistä ihmisistä.
 On vielä jatkopohdinnan paikka, mitä tehdään juristi-nimikkeen osalta.  Antti Häkkänen
 Nimikkeellä juristi tarkoitetaan myös ylemmän oikeustieteellisen korkeakoulututkinnon suorittanutta henkilöä, mutta sitäkään ei ole suojattu.
 – On vielä jatkopohdinnan paikka, mitä tehdään juristi-nimikkeen osalta. Nimikkeet pitää katsoa tarkemmin valmistelun aikana, sanoo Häkkänen.
 Oikeusturva voi olla vaarassa, jos avustaja tekee virheitä oikeudenkäynnissä.    Wasim Khuzam / Yle
 Lupalakimiesten valvonnan aukkoja tilkitään
 Lakimies-nimikkeen ja mahdollisesti myös juristi-nimikkeen kytkeminen oikeustieteen maisterin tutkintoon jää vaalien jälkeen valittavan oikeusministerin, hallituksen ja eduskunnan ratkaistavaksi.
 Eduskunta saa pohdittavakseen myös keinot oikeudenkäynneissä ihmisiä avustavien juristien valvonnan parantamiseksi. Oikeudenkäynneissä saavat avustaa pääsääntöisesti vain asianajajat, julkiset oikeusavustajat ja luvan saaneet oikeudenkäyntiavustajat.
 Oikeuskansleri teki ministeriölle aloitteen luvan saaneita oikeudenkäyntiavustajia eli niin sanottuja lupalakimiehiä koskevan lain muuttamiseksi kaksi vuotta sitten.
 Uskoisin, että syksyn aikana tai ensi vuoden alussa kyetään uudistukset tekemään.   Antti Häkkänen
 Lupalakimiehiä koskevaan lakiin on jäänyt aukkoja, jotka vesittävät valvonnan ja jopa vaarantavat asiakkaiden oikeusturvan. Vaikka avustaja tekisi virheitä ja olisi huolimaton, hänen toimintaansa voi olla vaikea puuttua.
 Häkkänen pitää valvonnan tehostamista tärkeänä, mutta pahasti ruuhkautunut eduskunta ei ehdi enää käsitellä tarvittavia muutoksia ja ne myös halutaan valmistellaan huolella.  Muistio , johon koottiin näkemyksiä kavailluista muutoksista valmistui viime vuonna.
 – Uskoisin, että ensi syksyn aikana tai heti ensi vuoden alussa kyetään nämä uudistukset tekemään.
 Lue lisää:
 Putkimies ilmoittautui lakimieheksi – epäpätevät avustajat hännystelevät vastaanottokeskuksissa
 Valejuristi tuomittiin sakkoihin – opiskelija toimi tahallisesti
 Rikossyyte: Valeasianajaja huijasi oikeussaleissa vuosien ajan – 59-vuotiaalla miehellä useita asiakkaita
 Tuttava suositteli valejuristia
 Lakimiesnimikkeitä: Oikeusnotaari (ON) = alempi oikeustieteellinen korkeakoulututkinto (aiemmin varanotaari VN) Oikeustieteen maisteri (OTM) = ylempi oikeustieteellinen korkeakoulututkinto (aiemmin oikeustieteen kandidaatti OTK) Lakimies/juristi = vakiintuneita ammattinimikkeitä ylemmän oikeustieteellisen korkeakoulututkinnon suorittaneille Varatuomari (VT) = tuomioistuinharjoittelun suorittanut oikeustieteen maisteri Asianajaja = oikeustieteen maisteri, jolla on vähintään neljän vuoden työkokemus, erillinen asianajajatutkinto ja työ asianajotoimistossa Julkinen oikeusavustaja = oikeustieteen maisteri, joka työskentelee julkisessa oikeusaputoimistossa Luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja = oikeustieteen maisteri, joka on saanut erillisen luvan avustaa oikeudenkäynneissä, niin sanottu lupalakimies Lähde: Lakimiesliitto

Oikeusministeri: "Valejuristeja on siellä täällä" – Lakimiehenä harhaanjohtavasti esiintyvien neuvot voivat tulla kalliiksi


Summary: Hyvinvointivaliokunnan puheenjohtaja, joka arvosteli rehtorin kommentteja hutsahtavasti pukeutuneista nuorista, jäävättiin yllättäen kohulausuntojen käsittelystä. Puheenjohtajan mukaan jääväämiseen ei ollut perusteita.

Tästä on kyse Sysmän hyvinvointivaliokunta käsitteli tiistaina rehtori Tuula Vuorisen kohua herättäneitä lausuntoja Valiokunta jääväsi asiassa puheenjohtajansa Jaakko Palvailan (kesk.) hänen yllätyksekseen Esteellisyyden syynä sanottiin olevan Palvailaan kohdistunut työsuojeluilmoitus Palvaila uskoo jääväämisen olevan perusteeton ja johtuvan todellisuudessa kritiikistä rehtorin puheita kohtaan
 Sysmän hyvinvointivaliokunta jääväsi puheejohtaja  Jaakko Palvailan  (kesk.) rehtorin lausuntoja käsittelevässä asiassa. Sysmän yhtenäiskoulun vt. rehtorin  Tuula Vuorisen  Ylen MOT-ohjelmalle antamat kommentit kiusaamisesta nousivat valtakunnalliseen keskusteluun, ja kunnan hyvinvointivaliokunta otti asian käsitelläkseen tiistain kokouksessa.
 Esteellisyydestä kerrottiin puheenjohtaja Palvailalle juuri ennen kun hän oli astumassa kokoushuoneeseen.
 – Kunnan suunnittelupäällikkö  Merja Simola  sanoi, että hänellä on vt. rehtorin esimiehenä velvollisuus ilmoittaa, että minusta on tehty työsuojeluilmoitus. Sen takia suunnittelupäällikkö ilmeisesti oli sitä mieltä, että olen myös esteellinen käsittelemään rehtorin lausuntoja ja työssä jatkamista, Palvaila kertoo.
 Palvaila oli mukana päättämässä muista asioista, kuten kouluhyvinvointityöryhmän perustamisesta. Työryhmän on tarkoitus etsiä konkreettisia keinoja koulun ilmapiirin parantamiseen. Rehtorin kommentteja käsittelevän keskusteluun Palvailan ei annettu osallistua.
 Esteellisyys tuli varoittamatta
 Palvailan mukaan tieto jääväämisestä tuli täysin yllätyksenä, eikä siitä kerrottu hänelle etukäteen. Hän sanoo selvittäneensä asiaa seuraavan aamuna kunnan työsuojelupäälliköltä, eikä työsuojeluilmoitus näytä olevan peruste jääväämiselle.
 Työsuojelupäällikkö  Urho Papinniemi  kertoo Ylelle, että hän sai työsuojeluilmoituksen nähdäkseen tiistaina iltapäivällä. Hänen mukaansa ilmoituksessa oli puutteita, eikä se sen vuoksi voisi johtaa mihinkään toimenpiteisiin.
 Sysmän suunnittelupäällikkö Merja Simolan mukaan hän toimi senhetkisen tiedon varassa ilmoittaessaan Palvailalle ja valiokunnalle työsuojeluilmoituksesta.
 Palvaila sanoo myös käsittäneensä, ettei hänestä ei olisi voinut tehdä työsuojeluilmoitusta, sillä hän on luottamushenkilö eikä kunnan työntekijä.
 Ei politiikkaa?
 Sysmän yhtenäiskoulun vt. rehtorin  Tuula Vuorisen  Ylen MOT-ohjelmalle antamat kommentit kiusaamisesta nousivat pari viikkoa sitten valtakunnalliseen keskusteluun.  MOT kysyi rehtorilta , onko koulukiusaamisessa joitakin uusia trendejä tai ilmiöitä.
 Vuorinen sanoi muun muassa kummastelevansa joidenkin oppilaiden tarvetta korostaa omaa erilaisuuttaan, kuten seksuaalista suuntautumista, ja pukeutua räväkästi sekä paljastavasti.
 Hyvinvointivaliokunnan puheenjohtaja Jaakko Palvaila sanoi jutun julkaisun jälkeen pitävänsä rehtorin kommentteja kestämättöminä.
 Sysmän hyvinvointivaliokunnan esityslistalla oli tiistaina 22. tammikuuta yhtenä kohtana keskustelu rehtori mediassa esittämistä kommenteista. Palvaila ei usko, että jääväämiseen olisi ollut poliittisia syitä tai että se liittyisi hänen työhönsä.
 Palvaila on töissä Ylen Mikkelin-toimituksessa, mutta MOT:n juttu tuli hänen mukaansa täysin yllätyksenä eikä häneen oltu yhteydessä MOT:sta ennen sen julkaisemista.
 – Koen enemmänkin, että virkamieskunta on kampittanut minua. Ihmettelen, ettei kaikista asioista ole otettu selvää, eikä ole kerrottu niistä minulle ennen kokousta.
 Suunnitteilla oikaisuvaatimus
 Palvaila arvelee sivuun siirtämisen johtuneen enemmänkin siitä, että hänen näkemyksensä rehtorin lausuntojen sopimattomuudesta on ollut sen vastainen, mitä moni Sysmässä ajattelee.
 – Eihän Sysmästä ole kuulunut hirveästi sellaisia mielipiteitä, joissa olisi äänekkäästi kritisoitu rehtorin antamia lausuntoja tai toimintaa tässä asiassa, päinvastoin sitä on puolusteltu.
 Palvaila ei aio jättää jäävämistään sikseen.
 – Minun on todennäköisesti tehtävä oikaisuvaatimus valiokunnan päätöksiin, hän toteaa.
 Lue lisää:
 Pikkukunnan kiusaamisongelman taustalla ovat pienet piirit: ”Sysmän sisällä tälle asialle ei voi tehdä enää mitään”
 ”Outoa, että 12-vuotiaat ilmoittavat olevansa homoja” – MOT soitti rehtoreille, joiden kouluissa on erityisen paljon kiusaamista

Erikoinen käänne Sysmän koulukiusaamiskohussa: puheenjohtaja jäävättiin, kun hyvinvointivaliokunta ruoti rehtorin kommentteja


Summary: Päivänsankarin todellisesta iästä ollaan montaa mieltä, mutta aina voi juhlia visailemalla.

Suomen vanhin kaupunki viettää syntymäpäiväänsä 23. tammikuuta, vaikka synnyinhetkestä on eriäviä käsityksiä. On tulkinnanvaraista, alkoiko Turun kaupunkihistoria todella vuodesta 1229, mutta joka tapauksessa Turku valmistautuu jo innokkaasti 800-vuotisjuhliinsa vuonna 2029.
 Turun historiassa 10 vuotta on lyhyt aika, mutta emme malttaneet odottaa, ja päätimme niputtaa Turun vuosisadat kevytmieliseen visaan.
 Testaa, kuinka hyvin sinä tunnet Turun vuosisadat?
 Lue lisää:
 Historia antaa huimia elämyksiä mobiilisovellusten avulla – Turun tuomiokirkossa kävelevät animaatiohahmot
 Fyrkka oli oikea raha 1400-luvun Turussa
 Riikinkukko oli joulupöydän kunkku Juhanan hovissa
 Pohjolan prinsessat olivat värikkäitä
 Föri seilannut Turusta Åboon 110 vuotta – kurkista konehuoneeseen videollamme

Testaa, kuinka hyvin tunnet 790-vuotiaan Turun vuosisadat


Summary: Kiinan hallinto yrittää lisätä isänmaallisuutta Hongkongin erillishallintoalueella.

Hongkongin päättäjät saavat keskiviikkona eteensä lakiesityksen, jossa epäkunnioittavasta käytöksestä Kiinan kansallishymniä kohtaan saisi jopa kolmen vuoden vankilatuomion ja mittavat sakot.
 Esimerkiksi laululle buu-huudon esittäminen olisi jatkossa rangaistavaa. Myös Hongkongin kouluissa tulisi esityksen mukaan opettaa koululaisille emämaan kansallislaulun sanat.
 Buuaus Kiinan kansallislaululle esimerkiksi jalkapallo-otteluissa on ollut yleinen tapa osoittaa tyytymättömyyttä Kiinan hallinnolle viime vuosina.
 Uudella lailla Kiinan hallinto yrittää lisätä isänmaallisuutta Hongkongissa, jossa demokratia-aktivistit toivovat jopa itsenäistymistä Kiinasta. Monet nuoret tuntevat olevansa enemmän hongkongilaisia kuin kiinalaisia.
 Lakiesityksen on kritisoitu vähentävän ilmaisun vapautta.
 – Opettajat ovat huolissaan esityksestä, sillä sen avulla Kiinan hallinto päättää mitä opettajien on opetettava kouluissa. Nyt se on kansallishymni, mitä seuraavaksi, kertoo yläasteen opettaja  Simon Hung .
 Hongkongissa on jo voimassa laki, joka määrää jopa kolme vuotta vankeutta epäkunnioittavasta käytöksestä Kiinan lippua tai tunnuksia kohtaan.
 Uuden esityksen arvellaan päätyvän laiksi Hongkongissa jo ennen kesää, sillä esitystä vastustavalla oppositiolla on vähemmistö lainsäädäntöneuvostossa.
 Myös Suomessa valtiolipun häpäisemisestä voi saada sakkotuomion.

Hongkongissa suunnitellaan laululakia – vankilatuomio Kiinan kansallishymnille buuaamisesta, lasten osattava sanat