Summary: Lontoossa toimivan yrityksen ohjelmistoilla ehkäistään myös kyberrikollisuutta.

Löydän tapaamispaikaksi sovitun toimiston pienen pyörimisen jälkeen aivan Lontoon Cityn ytimestä. Tosin konttori ei ole yrityksen oma, vaan toimistohotelli, jossa toimii useita pieniä tietotekniikan alan yrityksiä.
 Vieressä rakennetaan korvia riipivällä metelillä uusia pilvenpiirtäjiä, joten ainakaan tässä korttelissa Brexitin peikot eivät ole vieneet uskoa tulevaisuuteen.
 Pari kerrosta rappuja ylös ja englannin kielen sorinan läpi neuvottelutilaan, joka on nyt pari tuntia Financial Network Analyticsin (FNA) käytössä.
 Rahanpesun läpivalaisija
 FNA on suomalaisen  Kimmo Soramäen  perustama yritys. Hän avaa kevyen kannettavansa ja heijastaa seinälle lepakkoa muistuttavan grafiikan. Siinä ovat ne miljardit rahansiirrot, joita kyberrikolliset himoitsevat ja joiden sekaan rahanpesijät piiloutuvat.
 Seuraavassa kuvassa tuo viivojen sekamelska on muunnettu hieman hämähäkin seittiä muistuttavaksi verkoksi, jossa erikokoisia palloja yhdistää joukko viivoja.
 – Tällaisissa isommissa verkoissa pystyy selvittämään käsipelillä yhden siirron reitin päivässä. Automatisoimalla pystyy tekemään tuhansia sekunnissa. Se on ihan toinen mittaluokka. Tällainen visualisointi auttaa hahmottamaan rahavirtojen liikkeet samaan tapaan kuin liikkuminen hahmottuu tavallisesta maantiekartasta, Kimmo Soramäki kertoo.
 FNA rakentaa rahansiirtojen karttoja verkkoanalytiikan keinoilla. Suurta datamassaa seulotaan algoritmeilla, jolloin pystytään hyvin nopeasti erottamaan poikkeavuudet kaiken kohinan seasta.
 Kolme esimerkkiä siitä, miten verkkoanalytiikan avulla voidaan graafisesti kuvata rahansiirtojen reittiä tietoverkoissa. Mikko Airikka | Yle
 Yksinkertaistaen kuvasta selviää, että viereen tai lyhyen mutkan kautta tehdyt rahansiirrot ovat normaaleja. Epäilykset heräävät, jos siirto ulottuu kauas, esimerkiksi verkon toiselle laidalle ja monen välietapin kautta.
 – Verkon avulla voidaan katsoa, liittyykö jokin tapahtuma esimerkiksi veroparatiisiin, poliittisesti epäilyttävään henkilöön tai rikollisuuteen. Tietokantoja yhdistelemällä tietty tapahtuma saadaan kaivetuksi esille ja päästään katsomaan tarkemmin, mihin kaikkeen se liittyy, Soramäki selittää.
 Maanantaina Yle MOT julkaisi  uutta tietoa  Venäjältä lähtöisin olevasta suuren luokan rahanpesusta. Tiedot perustuivat kansainväliselle tutkivien toimittajien järjestölle vuodettuihin asiakirjoihin. Asiakirjoista paljastui, että Nordean kautta on kulkenyt monen vuoden aikana satojen miljoonien eurojen edestä rahansiirtoja, joiden alkuperää ei ollut kunnolla selvitetty.
 Kyberrikosten uhka kasvaa
 Maailmassa tapahtuu miljoonia rahansiirtoja päivittäin ja rahaa niissä liikkuu miljardeittain millisekunneissa.
 Koko finanssisektorin nopea digitalisoituminen on kasvattanut huomattavasti alan tuottavuutta, mutta tehnyt siitä samalla myös entistä haavoittuvamman kyberrikollisuudelle.
 Kyberrikoksissa pyritään joko tekemään tietoverkoissa haittaa tai suorastaan ryöstämään rahaa. Pankkien toiminnan valvonta ja muu sääntely on kiristynyt huomattavasti viime vuosina. Pankit ovat myös itse investoineet suuria summia oman tietoturvansa kehittämiseen.
 – Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin Kyberturvallisuuskeskus tekee tiivistä yhteistyötä pankkien kanssa, ja pankkien turvallisuuden yleistaso on meillä hyvä. Hyökkääjät ovat karttaneet Suomea, koska suomalaiset pankit eivät ole helppoja kohteita edes haastavimmille hyökkäyksille, Kybertuvallisuuskeskuksen tietoturva-asiantuntija  Pekka Tetri  kertoo.
 Pekka Tetri työskentelee Kyberturvallisuuskeskuksen tietoturva-asiantuntijana. Jussi Koivunoro / Yle
 Kyberrikokset ovat tuttuja myös FNA:lle. Yhtiön ohjelmistoilla on selvitelty outoja tapahtumia tietoverkoissa ja tutkittu tapahtumien välisiä kytköksiä.
 Maailmalla on tehty muutamia, osittain onnistuneitakin raharyöstöjä pankkien tietoverkkoihin murtautumalla. Ehkä tunnetuin on  Bangladeshin keskuspankkiin  vuonna 2016 tehty ryöstö, jossa saatiin saaliiksi kymmeniä miljoonia dollareita. Tarkoitus oli viedä paljon enemmän, mutta rikolliset tekivät virheen, joka pysäytti ryöstön.
 – Kyberrikollisuuden torjumisessa tärkeintä on ymmärtää riskit ja rakentaa järjestelmä sellaiseksi, että hyökkäykset eivät pääse yllättämään, Soramäki sanoo.
 Finanssikriisi olisi voitu välttää
 Maailman finanssisektori on perustunut myös huomattavan paljon puhtaalle luottamukselle osapuolten välillä. Yksinkertaistaen kyse on ollut siitä, että toiselle pankille on voitu antaa vakuudetonta lainaa luottaen siihen, että se maksetaan takaisin kuten sovittiin.
 Kymmenisen vuotta sitten  Yhdysvalloissa alkoi niin sanottu subprime-kriisi, jossa markkinoille tungettiin asuntolainoja, joiden luottokelpoisuus oli surkea. Ne kävivät kaupaksi, koska lainoja oli niputettu arvopapereiksi ja päälle lyöty hyvän luottoluokituksen leima.
 Huijauksen paljastuttua Yhdysvaltain pankkijärjestelmä syöksyi sekasortoon, joka levisi lopulta koko maailmaan. Arvopaperimarkkinoilta katosi luottamus, koska kukaan finanssimarkkinoilla ei nähnyt pintaa syvemmälle.
 Kriisin jälkeen viranomaiset saivat valtuudet kerätä paljon enemmän tietoa rahan liikkeistä ja pankkien todellisesta taloustilanteesta.
 – Jos tällaista dataa olisi ollut saatavilla finanssikriisin aikana, niin olisi pystytty paljon paremmin analysoimaan, mitkä ovat ne oikeat riskit sen sijaan, että kaikki menivät enemmän paniikkimoodiin. Oltiin ikään kuin pimeässä huoneessa ja se on tietenkin paljon pelottavampi paikka kuin, jos huoneessa olisi valot päällä, Kimmo Soramäki kuvailee.
 Soramäki on vakuuttunut, että jos viranomaisilla ja pankeilla olisi ollut käytössään enemmän tietoa, niin kriisi olisi jäänyt lievemmäksi eikä olisi levinnyt ympäri maailman samalla voimalla.
 Käynnissä oleva Brexit-prosessi Ison-Britannian eroamiseksi EU:sta on Soramäen mielestä hieman samanlaisessa tilanteessa.
 – Luulen, että Brexit tuottaa vielä paljon yllätyksiä varsinkin, jos tulee niin sanottu kova ero. Silloin paljastuvat monet talouden kytkökset Ison-Britannian ja EU:n välillä, joita ei ole osattu ennakoida. Näitäkin kytköksiä olisi voitu kuvata kartoilla, mutta niitä ei tietääkseni ole juuri tehty.
 Kysyntä ajaa kasvamaan
 Tekniikan tohtori ja kauppatieteiden maisteri Kimmo Soramäki perusti yrityksensä nelisen vuotta sitten. Työntekijöitä on vain kymmenkunta ja valtaosin työskennellään etänä. Soramäki itse kertoo olevansa matkoilla seitsemän päivää kymmenestä.
 Ei ihme, sillä FNA:n tekemille analytiikkaohjelmistoille on paljon kysyntää. Jo nyt asiakkaina ovat muun muassa Englannin keskuspankki ja Yhdysvaltain armeija.
 – Tarkoituksemme on kasvattaa liiketoimintaa tänä vuonna aika paljon. Kysyntää on erityisesti systeemiriskien hallinnalle, kyberhyökkäysten analysoinnille sekä infrastruktuurin simuloinnille, Soramäki kertoo.
 Kasvun rahoittamiseksi FNA keräsi pääomasijoittajilta viisi miljoonaa dollaria eli vajaat 4,5 miljoonaa euroa uutta pääomaa. Tähän asti yritystä on rahoittanut kymmenkunta enkelisijoittajaa.
 Lue lisää:
 Näin rahanpesu muuttaa mustan valkoiseksi – Rikoksilla hankittuja varoja siirretään yhtiöstä, pankista ja maasta toiseen
 Uusi massiivinen tietovuoto ”Troikan pesula” paljastaa: myös Suomen Nordeaan tullut satoja miljoonia epäilyttävistä lähteistä
 Nordean konsernijohtaja Casper von Koskull vastasi rahanpesuepäilyihin A-studiossa: Olemme aliarvioineet asian monimutkaisuuden
 Olematonta liiketoimintaa, pimitettyjä omistajia – SVT:n mukaan Swedbank ei piitannut ilmiselvistä rahanpesun tunnusmerkeistä
 Viranomaiset vaativat rahanpesusta epäillyn Danske Bankin Viron-yksikön sulkemista – pankki päätti lopettaa kaiken toimintansa Baltiassa ja Venäjällä

Suomalaismiehen perustaman it-yrityksen ohjelmistoilla torjutaan rahanpesua – epäilyttävät tapahtumat paljastuvat sekunneissa


Summary: Vanha piirinuohousjärjestelmä päättyi vuoden alussa. Nyt nuohoojat ovat vapaita yrittäjiä.

Nuohousta koskevat pelastuslain muutokset tulivat voimaan tammikuun alusta. Alueellisilsta pelastuslaitoksilta poistui velvoite huolehtia nuohouspalveluiden järjestämisestä alueellaan.
 Tämä tarkoittaa valtakunnallisen piirinuohousjärjestelmän loppumista. Nykyiset alueelliset piirinuohoussopimukset lakkaavat viimeistään kesäkuussa.
 Lapissa nuohous vapautui kilpailulle kokonaan heti vuoden vaihteessa seitsemässä kunnassa eli lnarissa, Sallassa, Kemijärvellä, Kolarissa Pellossa, Ranualla ja Simossa.
 Muualla Lapissa vapaus koittaa kesällä, kun siirtymäaika päättyy kesäkuun lopussa.
 Vapautuminen vaikuttaa myös hintaan
 Nuohouksen vapautuminen on yksi askel viranomaissääntelyn vähentämisen pitkällä tiellä.
 Aikaisemmin nuohouksen järjestäminen oli pelastuslaitosten vastuulla. Käytännössä se tarkoitti, että pelastuslaitos määritteli nuohousalueet ja niille piirinuohoojat. Heillä oli usein myös työntekijöitä tekemässä käytännön työtä joko suoraan palkattuina tai aliurakoitsijoina.
 Miten niitten syrjäseutujen käy, kuka sinne lähtee, kun kellään ei ole velvollisuutta lähteä.  nuohooja Matti Happonen
 Järjestelmän paras puoli oli siinä, että maksu määräytyi tulipesien mukaan yksikköinä, oli kiinteistö sitten keskustassa tai kunnan äärilaidalla. Hinta oli hyvin maltillinen eikä matkakustannuksiakaan laskutettu.
 Huono puoli oli se, ainakin joidenkin asiasta päättävien mielestä, että hinta oli vakio, ei ollut niin sanotusti kilpailua. Nuohoojien kannalta huono puoli oli tiukat piirien rajat, aidan yli hyppimistä ei sallittu.
 – Kyllä tämä uudistus on minun mielestä hyvä, se pikkuisen vapauttaa nuohoojien liikkumista ja myös hinnoittelua. Jokainen voi määritellä millä hinnalla pystyy tekemään. Ja voi tehdä myös asiakkaan kanssa sopimuksia esimerkiksi könttäsummista, nuohooja  Matti Happonen  AR Centrestä Rovaniemeltä sanoo.
 Syrjemmällä nuohous voi kallistua
 Uudistuksen häviäjiä ovat todennäköisesti sivukylillä tai yksinäisellä paikalla olevissa taloissa asuvat.
 Yksikään nuohooja ei voi lähteä jynssäämään yhden talon hormeja kymmenien kilometrien päähän samalla kustannuksella millä työ tapahtuu asuinkeskuksessa.
 Aikaisemmin piirinuohoojilla oli velvollisuus hoitaa myös syrjäkylien nuohouspalvelut kiinteillä hinnoilla. Nyt sellaista vastuuta palvelun järjestämisestä ei ole kenelläkään.
 – Miten niitten syrjäseutujen käy, kuka sinne lähtee, kun kellään ei ole velvollisuutta lähteä, nuohooja Matti Happonen pohtii.
 – Siellä saattaa tulla ongelmia. Voi olla, että sinne ei kukaan lähde tai sitten hinta voi olla niin kova, että asukas ei raaski nuohouttaa.
 Nuohouttaminen on yhä pakollista
 Kiinteistön omistajalla ja haltijalla on velvollisuus nuohouttaa tulipesät kerran vuodessa vakituisessa asunnossa tai vuokrakäytössä olevassa lomamökissä. Yksityisessä käytössä olevassa vapaa-ajan asunnossa nuohous on tehtävä joka kolmas vuosi.
 Työ pitää teettää henkilöllä, jolla on nuohoojan ammattitutkinto, itse tehty jynssäys ei käy. Jos nuohouksesta ei ole ammattilaisen todistusta, voi tulipalon sattuessa vakuutusyhtiö alentaa maksettavaa korvausta.
 Nuohouksessa kannattaa jatkossa kehitellä naapurisopua
 Asukkaat ja mökkiläiset voisivat yhdessä sopia ajankohdan, jolloin nuohooja kutsutaan käymään. Toisaalta myös nuohoojat itse hankkivat mielellään useita asiakkaita kerralla samalta suunnalta.
 – Varmaan se todellisuudessa tapahtuu niin, että otetaan yhdellä kertaa useampia kiinteistöjä ja jaetaan ne matkakulut sitten niiden kesken.
 – Minä olen tehnyt sitä jo tähänkin asti, esimerkiksi tuon Ounasjoen itäpuolen ja Meltauksen alueelta olen ottanut 7-8 taloa ja käynyt tekemässä ne yhden päivän aikana ettei tule ristiin rastiin ajelua, nuohooja Matti Happonen SR Centrestä sanoo.

Käykö nuohoukselle kuten taksiuudistukselle? Hinnat vapautuvat ja syrjäseudun palveluvelvollisuus poistuu viimeistään kesäkuun loppuun mennessä


Summary: Hi-viruksesta päästiin eroon luuydinsiirrolla. Tutkijoiden mukaan se ei kuitenkaan sellaisenaan sovellu parannuskeinoksi.

Lontoossa on onnistuttu hävittämään hi-virus tartunnan saaneesta miehestä. Miehelle tehtiin luuydinsiirtoja luovuttajilta, jotka geenimutaation ansiosta ovat immuuneja virukselle.
 Hoidon jälkeen miehellä ei ole havaittu hi-virusta 19 kuukauteen.
 Kyseessä on toinen kerta historiassa, kun virus on onnistuttu hävittämään aikuisesta potilaasta. Edellisestä kerrasta, niin sanotusta "Berliinin potilaasta", on kulunut jo yli kymmenen vuotta.
 Vuonna 2007 amerikkalainen  Timothy Brown  sai vastaavaa hoitoa Berliinissä, eikä hänessä ole sen jälkeen havaittu hi-virusta.
 Hoitoa antaneen tutkijaryhmän mukaan luuydinsiirrosta ei ole taudin pysyväksi hoitomuodoksi, mutta se tarjoaa mahdollisuuksia lisätutkimukseen.
 – Voimme yrittää tuoda esiin, mikä luuydinsiirrossa laukaisi tämän mekanismin, jonka ansiosta lääkitys voitiin lopettaa, sanoi tutkimusryhmää johtanut  Ravindra Gupta .
 Gupta  kertoo The Guardian -sanomalehdelle , että potilasta ei vielä voi sanoa parantuneeksi, sillä tämä on elpymävaiheessa.
 Tutkimuksen tulokset julkaistaan Nature-tiedelehdessä.
 Hiv-tartuntaa hoidetaan nykyisin lääkkeellä, joka estää tartuntaa etenemästä aidsiksi. Ne eivät kuitenkaan paranna potilasta.
 Aidsiin on kuollut arvioiden mukaan yli 35 miljoonaa ihmistä viime vuosikymmeninä.
 37 miljoonalla arvioidaan olevan hiv-tartunta.
 Lue myös:
 Guardian: London patient becomes second man to be cleared of Aids virus
 BBC: UK patient 'free' of HIV after stem cell treatment
 New York Times: H.I.V. Is Reported Cured in a Second Patient, a Milestone in the Global AIDS Epidemic

Jo toinen historiallinen tapaus: Virus katosi hiv-tartunnan saaneesta brittimiehestä


Summary: Norjan viranomaiset varoittivat viime perjantaina häiriöistä gps-paikannuksessa.

Suomessa ei ole havaittu häiriöitä gps-signaaleissa Norjassa viime viikolla havaittujen ongelmien jälkeen, kertoo Suomen lennonvarmistuksesta vastaava ANS Finland.
 ANS Finlandin viestinnästä vahvistetaan, ettei Suomessa ole esiintynyt mitään tahallisiin häiriöihin viittaavaa.
 Norjan viranomaiset varoittivat viime perjantaina lentoliikennettä häiriöistä gps-paikannuksessa. Useat lentäjät raportoivat ongelmista, minkä jälkeen ilmailuviranomainen julkisti maan pohjoisosaa koskevan varoituksen.
 Varoitus koski kaikkea lentoliikennettä Bodön pohjoispuolella. Viranomaisten mukaan tiedossa ei ollut, oliko häirintä tahallista vai ei.
 Norja on aiemmin syyttänyt Venäjää tahallisesta gps-signaalien häiritsemisestä. Norjan ulkomaantiedustelun vuosittaisen riskiraportin mukaan Venäjä on vuodesta 2017 lähtien häirinnyt gps-signaaleja Pohjois-Norjassa Venäjän rajan lähellä.
 Viime syksynä Norja ja Suomi sanoivat Venäjän häirinneen gps-signaaleja Naton Trident Juncture -sotaharjoituksen yhteydessä. Ulkoministeri Timo Soini (sin.) kertoi viime marraskuussa eduskunnan ulkoasiainvaliokunnalle antamassaan selvityksessä Suomella olevan näyttöä siitä, että Venäjä oli häirinnän takana.

Lennonvarmistus: Suomessa ei havaittu häirintää gps-signaaleissa


Summary: Espoon kaupunginhallituksen puheenjohtaja Markku Markkula arvioi, että päätös tietää muutaman kuukauden viivettä projektille.

Espoon kaupunginhallitus on päättänyt palauttaa Raide-Jokerin tarkennetun hankesuunnitelman uudelleen valmisteltavaksi.
 Kaupunginhallituksen puheenjohtaja, kokoomuksen  Markku Markkula  kertoo syyksi maanantaiseen päätökseen, että Espoo haluaa käydä kustannuksia läpi.
 Tammikuussa kerrottiin , että Raide-Jokerin kustannukset olivat nousseet 93 miljoonaa. Tuolloin tavoitteena oli, että rakentaminen voitaisiin aloittaa kesäkuussa 2019.
 Markkulan mukaan Espoo haluaa läpivalaista Raide-Jokerin kustannuksia niiden kohoamisen takia. Hanketta ei kuitenkaan olla kaatamassa.
 – Keskusteluja tullaan käymään Helsingin ja Raide-Jokerin organisaation kanssa allianssimallin käytäntöön soveltamisesta, kilpailutuksista ja bonusjärjestelmistä.
 Erityistä huomiota aiotaan kiinnittää juuri kilpailutuksiin. Markkulan mukaan Espoo haluaa näin varmistaa, että Raide-Jokerin kanssa ei käy sama mitä Länsimetron kanssa kävi – miljardihankkeessa kustannukset paisuivat kuin pullataikina projektin edetessä, koska alkuvaiheessa oli käytetty liian vähän aikaa ja resursseja suunnitteluun.
 – Nyt on niin, että ensiksi valitut tekijät ovat nostaneet budjetin ylemmäs ja palkkiot määräytyvät suhteessa tähän. Tämä halutaan käydä huolella läpi.
 Markkula arvioi, että Espoon päätös tietää muutaman kuukauden viivettä projektille – eli että työt eivät ala vielä kesän alussa, kuten aiempi suunnitelma oli. Hän kuitenkin uskoo, että kevään kuluessa asian pitäisi olla selvitetty.
 Raide-Jokeri: Ei tietoa viivästyksistä
 Raide-Jokerin tilaajan projektijohtaja  Juha Saarikoski  kertoo, että vielä ei pystytä arvioimaan, mitä Espoon päätös tarkoittaa Raide-Jokerin aikataulujen kannalta, sillä projektiorganisaatiolla ei ole tietoa siitä, mitä Espoo vaatii.
 – Tässä menee joitakin päiviä ennen kuin me saamme tiedon siitä, mitä meiltä odotetaan. Selvää on se, että ei tämä aikataulua ainakaan nopeuta. Kyllä ensi kesän aloitus menee tosi vaikeeksi, ellei nopeasti löydy ratkaisua, sanoo Saarikoski.
 Jotta Raide-Jokerin rakentaminen voisi alkaa kesäkuussa, valtuustopäätökset pitäisi saada maaliskuun aikana. Saarikosken mukaan tämä näyttää nyt epätodennäköiseltä. Viivästyksiä siis saattaa tulla, mutta tilanne on toistaiseksi auki.
 Lue lisää:
 Tässäkö uusi länsimetro, pohtivat poliitikot – Raide-Jokerin hinta pullistui kymmenillä miljoonilla jo ennen rakentamisen aloittamista  (25.1.2019)
 Raide-Jokerin liikennöinti voisi alkaa kesäkuussa 2024 – Hinta hyppäsi 90 miljoonalla ylöspäin  (21.1.2019)
 Neljä suurta siltaa, uusi kalliotunneli ja 25 kilometriä työmaata keskelle kaupunkia – "Raide-Jokeri on jopa haastavampi rakentaa kuin länsimetro"  (4.1.2018)

Espoo haluaa aikalisän Raide-Jokerissa – uhkaako miljoonahanke nyt viivästyä? "Ei tämä aikataulua ainakaan nopeuta"


Summary: Viljelijät yrittävät karkottaa lintuja kovan metelin avulla.

Intialaiset oopiumiunikon viljelijät valittavat, että oopiumista riippuvaiset papukaijat tuhoavat heidän satojaan Madhya Pradeshin osavaltiossa.
 Maanviljelijät sanovat kärsineensä suuria menetyksiä unikkopelloilla mellastavien nistipapukaijojen takia, kertoo  uutiskanava NDTV .
 Papukaijat syövät unikon kotia, mikä vähentää viljelijöiden satoa. Kodasta saadaan huumaavaa oopiumia, josta voidaan valmistaa erilaisia opiaattivalmisteita kuten morfiinia ja heroiinia.
 – Yksi unikon kukka tuottaa noin 20–25 grammaa oopiumia. Suuri joukko papukaijoja käy syömässä näitä kasveja 30–40 kertaa päivässä. Jotkut jopa lentävät pois unikonkota mukanaan. Tämä vaikuttaa tuotantoon, unikonviljelijä  Nandkishore  kertoi NDTV:lle.
 Viljelijät ovat yrittäneet karkottaa lintuja kaiuttimien, rumpuja ja sähikäisten avulla. Se ei kuitenkaan ole auttanut. Paikalliset viranomaisetkaan eivät ole tarjonneet apua viljelijöille.
 Intialainen uutistoimisto ANI julkaisi viestipalvelu Twitterissä videon, jolla näkyy, kuinka papukaija kähveltää unikkopellolta kokonaisen siemenkodan.
 Britannian yleisradioyhtiön BBC:n  mukaan intialaiset lisensoidut viljelijät saavat laillisesti tuottaa oopiumia lääkeyhtiöille, jotka valmistavat aineesta kipulääkkeitä.
 Mandsaurin puutarhaviljelykoulun oopiumiasiantuntija  R.S. Chundawat  kertoi  Daily Mailille , että oopiumi antaa linnuille energiaa samalla tavalla kuin kahvi tai tee ihmisille. Hänen mukaansa linnut tulevat nopeasti riippuvaisiksi päihdyttävästä aineesta.

Oopiumikoukussa olevat papukaijat kiusaavat unikonviljelijöitä Intiassa – osa linnuista varastaa noutoannoksia pelloilta


Summary: Vuonna 1987 syntynyttä ulkomaalaistaustaista miestä syytetään haasteessa kaappauksesta ja useista muista rikoksista.

Oikeudenkäynti  joulukuussa tapahtuneesta linja-auto-välikohtauksesta  alkoi aamuyhdeksältä Keski-Suomen käräjäoikeudessa. Oikeudenkäynnin alussa välikohtauksen tapahtumapaikaksi tarkentyi Jyväskylä.
 Vuonna 1987 syntynyttä ulkomaalaistaustaista miestä  syytetään haastehakemuksen  mukaan kaappauksesta, huumausaineen käyttörikoksesta, pahoinpitelystä, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta ja virkamiehen vastustamisesta.
 Syytetty mies  on vangittuna  ja hänet tuotiin käräjäoikeuteen poliisivartiossa.
 Linja-autovälikohtaus tapahtui joulukuun alussa Nelostiellä Helsingistä Ouluun matkalla olleessa yöbussissa. Ulkomaalaistaustainen mies kävi bussinkuljettajan kimppuun ja yritti ohjata autoa, mutta muut matkustajat onnistuivat taltuttamaan miehen.
 Bussissa oli tapahtumahetkellä 11 matkustajaa. Syyttäjän mukaan matkustajien nopea väliintulo esti vakavamman onnettomuuden. ja bussi pysyi omalla kaistallaan.
 Bussi jatkoi matkaa vielä 5-6 kilometriä, kunnes kuljettaja pysäytti sen ja poliisi hälyytetiin paikalle.
 Välikohtauksessa mukana ollut vaati henkisestä kärsimyksestä 1000 euroa sekä kivuista ja särystä 1200 euroa.
 Syyttäjän mukaan Loimaalla joulukusssa tapahtuneella vastaavalla bussivälikohtauksella ei ole yhteyttä Nelostiellä tapahtuneeseen kaappausyritykseen.

Linja-auton kaappausdraaman oikeudenkäynti alkoi – välikohtaus tapahtuikin Jyväskylässä eikä Uuraisilla joulukuussa


Summary: Italian pääkaupungissa katseltiin helmikuussa viikkokausia videokuvaa Lapin taivaalta.

Kymmeniä ihmisiä on kerääntynyt iltakahdeksan jälkeen Rooman keskustan tuntumaan, Flaminion kaupunginosassa sijaitsevan kulttuurikeskus Auditoriumin pihalle. Silmäparit tapittavat hämärässä yläilmoihin, ihmiset supisevat keskenään. Kännykkäkameroiden salamat räpsyvät.
 Moni on tullut paikalle varta vasten bongaamaan revontulia. Yksi heistä on  Sara Cascelli .
 – Yritin järjestää matkaa Suomen Lappiin tänä talvena, mutta se ei harmikseni onnistunut. Kuten sanotaan, jos vuori ei tule Muhammedin luo, tämän täytyy mennä vuoren luo. Ja niin minä tulin tänne revontulien luo, roomalainen Cascelli kertoo nauraen ja osoittaa yläpuolellaan tanssivia valkoisen ja vihreän sävyissä hohtavia valoilmiöitä.
 Sara Cascelli (vas.) ja Chiara Stefani päättivät tulla katsomaan Sodankylästä lähetettävää videokuvaa kulttuurikeskus Auditoriumiin. Massimo Lauria
 Palataan Cascelliin ja muihin revontulibongaajiin pian. Sitä ennen on kysyttävä, miten on ylipäätään mahdollista, että Italian pääkaupungissa Roomassa nähdään revontulia?
 Vastaus on, että ei se olekaan – tai ainakin se on erittäin harvinaista. Tiettävästi revontulia on nähty Roomassa yhden kerran, vuonna 1859, jolloin Maata kohtasi valtava, Carringtonin myrskyksi nimetty aurinkomyrsky.
 Nyt Roomassa nähtävät revontulet ovat reaaliaikaisia, mutta ne eivät ilmesty taivaalle, vaan niitä katsellaan kameran välityksellä.
 Lapissa, Sodankylän Geofysiikan observatorion katolla oleva kamera tallentaa taivaankannen liikkeet ja lähettää kuvaa siitä Roomaan. Täällä kuva heijastetaan kulttuurikeskus Auditoriumin kattokupolin seinään.
 Tapahtuma on pohjoismaa-teemaisen kulttuurifestivaali Equilibriumin ohjelmaa.
 “Seuraavaksi Suomeen revontulireissulle”
 Sodankylän taivaalta tallennettua kuvaa on lähetetty suoratoistona Roomaan kymmenen päivän ajan. Harvoina näistä päivistä revontulia on todella näkynyt, ja kattokupolin seinään on heijastettu kuvaa Sodankylässä aiemmin talvella kuvatuista revontulista.
 Cascelli kertoo, että matka Napapiirille on ollut hänen suunnitelmissaan jo pidempään. Hän on innokas pohjoisten luonnonilmiöiden ystävä ja haluaisi nähdä revontulet luonnossa.
 Cascelli yllättyy kuullessaan, ettei revontulia esiinny läheskään joka päivä Lapissa.
 – Ihanko totta? Jos matkustaisin Suomeen asti, eikä niitä sitten näkyisi, minua ei varmaan yhtään naurattaisi, hän vitsailee.
 Nyt hän haluaa keskittyä katselemaan haltioituneena yläpuolellaan liikkuvia taivaankannen valoilmiöitä.
 – Kuin scifi-elokuvasta, niin satumaista! Kiinnostaisi tietää tarkemmin, miten ne syntyvät. Toivottavasti tämä on vain alkua ja pääsen pian oikealle revontulibongaukselle Suomessa, Cascelli sanoo.
 Revontulia katsomaan tullut Valerio haluaisi nähdä Lapin ruskan väriloiston. Massimo Lauria
 Luonnon magia kiinnostaa
 Toisella puolella pihaa seisoo kaksi ystävystä,  Adele Armas  ja  Manuela Basciu . Hekin katsovat revontulinäytöstä ja huokailevat ihastuksesta.
 Kaksikko muistelee kuulleensa myyttisestä “aurora borealiksesta” eli revontulista jo koulussa. He kertovat, että ovat aiemmin nähneet revontulista kuvia ja videoita, ja halusivat tulla nyt paikalle todistamaan niitä reaaliajassa suurelta ruudulta.
 – Kun näin nämä liikkuvat kirkkaat vaalean ja vihreän värit, minusta tuntui siltä, että revontulet olisivat ihan oikeasti yläpuolellani taivaalla, eivätkä tuossa seinässä. Upea kokemus, Armas sanoo.
 Basciu nyökyttelee vieressä.
 – Luonto on todella maaginen asia, hän sanoo.
 Manuela Basciu nautti pimenevässä illassa revontuliesityksestä. Massimo Lauria
 Ilmaston lämpeneminen huolestuttaa
 Manuela Basciu on huolissaan ilmaston lämpenemisestä ja siitä, miten se vaikuttaa korkeille leveysasteille tyypillisiin luonnonilmiöihin kuten revontuliin.
 – Tähän asiaan on herätty liian myöhään. Italiassa ilmaston lämpenemisestä ei puhuta vieläkään tarpeeksi, hän harmittelee.
 Revontulet syntyvät, kun auringon elektronihiukkaset päätyvät Maan ilmakehään ja törmäävät happi- ja typpiatomeihin. Törmäyksen seurauksena on valona purkautuva energia.
 Ilmaston lämpenemisellä ei ole osoitettu olevan suoraa yhteyttä  revontulien syntymiseen. Ennustetaan kuitenkin, että pilvisyys lisääntyy, mikä voi vaikeuttaa revontulien näkemistä.
 Myös  Maan geomagneettisten napojen siirtyminen  voi vaikuttaa revontulien esiintymiseen.
 Basciu toivoo, että pääsisi matkustamaan Lappiin vielä ennen kuin sielläkin talvet muuttuvat entistä vähälumisemmiksi.
 – Revontulet eivät varmaan olisi samanlainen kokemus ilman sitä ympäröivää lumipeitettä, hän aprikoi.
 – Toivotaan, että kun satun paikalle, revontulia näkyisi. Mutta jos niin ei ole, ei se haittaa, koska sitä, mitä luonto tarjoaa, pitää kunnioittaa. Ihminen ei voi sitä määrätä, Basciu lisää.

Sodankylän revontulet saapuivat Roomaan – “Aivan kuin scifi-elokuvassa!”


Summary: Työ käynnistyneet helmikuussa.

Tästä on kyse Fazer on aloittanut uuden ksylitolitehtaan rakentamisen Lahteen. Tehdasinvestointi maksaa 40 miljoonaa ja tuo 30 uutta työpaikkaa. Ksylitoli valmistetaan yrityksen omasta tuotannosta, kauran kuoresta.
 Fazer investoi 40 miljoonaa euroa Lahteen. Yhtiö rakennuttaa ksylitolitehtaan. Ksylitoli valmistetaan kauran kuoresta.
 – Innovaatio on erinomainen esimerkki kiertotaloudesta. Uskomme, että kasvipohjaisesta pohjoismaisesta raaka-aineesta valmistettu ksylitoli herättää kiinnostusta myös Pohjoismaiden ulkopuolella, arvioi konsernijohtaja  Christoph Vitzthum  tiedotteessa.
 Ksylitolitehdas rakennetaan Fazerin kauramyllyn viereen Lahteen: Tehtaasta tulee maailman ensimmäinen ksylitolitehdas, jonka raaka-aine tulee yrityksen omasta tuotannosta. Tehtaan rakentaminen alkoi helmikuussa.
 Investointi sijoittuu vuosille 2019–2020 ja se synnyttää 30 uutta työpaikkaa ja työllistää myös välillisesti.
 Kerromme kohta lisää.

Fazer rakentaa 40 miljoonan euron ksylitolitehtaan Lahteen


Summary: Kuljetusten lisääminen radikaalisti on herättänyt myös vastustusta satama-alueella.

Kokkola näyttää vihreää valoa kivihiilen käsittelyn laajentamiselle satamassa.
 Kokkolan Satama suunnittelee ottavansa jatkossa vastaan miljoona tonnia kivihiiltä vuodessa ja hakee ympäristölupaa laajentamiselle. Aiemmin kivihiiltä on tuotu Kokkolaan vain vähän. Ympäristöluvan myöntää aluehallintovirasto.
 Lisäksi satama hakee lupaa toiminnan aloittamiselle muutoksenhausta huolimatta.
 Kokkolan kaupunginhallitus puoltaa lupaa, ja samoin teki rakennus- ja ympäristölautakunta.
 Kaupunginhallitus teki yhden lisäyksen aluehallintovirastoon lähtevään lausuntoonsa : se haluaa toimintaohjeen siitä, miten kivihiilen pölyäminen saadaan minimoitua.
 Osa sataman asukkaista on vastustanut kivihiilikuljetusten aloittamista. Myös sataman päätuotetta eli rautapellettiä käsittelevä Rauanheimo-yhtiö vastustaa kuljetuksia.
 Kivihiilen pölyäminen ja hulavesien mukana vesistöön kulkeutuvat päästöt ovat toiminnan kasvattamisen suurimmat ympäristövaikutukset.
 Kivihiilikuljetusten lisääminen toisi satamaan runsaasti lisää junaliikennettä: 13 000 junavaunua vuodessa.
 Viime viikolla Kokkolan syväsatamaan saapui jo ensimmäinen koe-erä kivihiiltä.
 Kokkolan sataman kivihiilikuljetuksille hyväksyntä lautakunnalta – pölyyn ja meluun kiinnitettävä erityistä huomiota
 Ykspihlajan asukasyhdistys vastustaa kivihiilikuljetuksia

Kokkolan kaupunki on valmis miljoonaan tonniin kivihiiltä


Summary: Kansalta pitää kysyä, sillä kansa tietää, mutta kansa myös yllättää. Yleisradio kysyi yli 2000 suomalaiselta, mitä he pelkäävät ja mistä he haaveilevat.

Tuskin kukaan yllättyi, että suomalaisten pelot ja haaveet -kyselyn perusteella ihmisille kaikkein tärkeintä on oma ja läheisten terveys.
 Poliittinen päättäjä on siis oikeassa, kun se puurtaa - jo toista vuosikymmentä - sosiaali- ja terveydenhoidon uudistamisen parissa. Ja puurtaminen jatkuu myös seuraavalla eduskuntakaudella. Toivottavasti kaikkien terveys kestää.
 Kyselyn perusteella myös Ylessä reagoitiin.  Perustimme poikkitoimituksellisen ryhmän - “mikrotoimituksen” - joka keskittyy terveys- ja hyvinvointiaiheisiin. Emme tee kyselyitä muutenkaan “mukava tietää” -periaatteella, vaan haluamme kyselyjen muuttavan toimintaamme ja näkyvän sisällöissämme.
 Kiinnostavaa on, että  suomalaiset luottavat  edelleen erittäin vahvasti demokratiaan, vaikka erilaisia huutelupalstoja selaillessa saa aivan toisen kuvan. Menemme eri suuntaan kuin Yhdysvallat, jossa usko perinteiseen demokratiaan on koetuksella.
 Maahanmuutto ei kovin paljon huoleta, vaikka siitä paljon puhutaan. Yksinäisyyskään ei kyselyn mukaan ole niin suuri ongelma kuin median perusteella voisi kuvitella.
 Ilmastonmuutos mietityttää läpi ikäluokkien, mutta nuorten keskuudessa se on selkeä kärkihuoli. Erityisesti nuoria naisia ilmastonmuutos askarruttaa todella paljon.
 Henkilökohtaisesti yllätyin eniten  nuorten miesten positiivisesta elämänasenteesta.
 Nuoret miehet kuvataan mediassa turhan usein syrjäytymisvaarassa oleviksi pipopäiksi, jotka päihteitten käytön lomassa pelaavat hämärän huoneen yksinäisyydessä tietokonepelejä. Yhteiskunnalliset kysymykset eivät heitä voisi vähempää kiinnostaa.
 Haluamme kyselyjen muuttavan toimintaamme ja näkyvän sisällöissämme.
 Kyselyn perusteella nuoret miehet suhtautuvat elämäänsä erittäin positiivisesti. Heidän luottamuksensa esimerkiksi demokratiaan ja äänestämisen merkitykseen ovat korkeammalla kuin muilla ryhmillä. Miten tuo myönteinen asenne saadaan muutettua äänestysinnoksi?
 Kyynikko sanoo, että kyllä Siperia opettaa, ja elämä nuoret miehet vielä masentaa. Minä väitän, että kasvamassa saattaa olla aivan uusi miessukupolvi.
 Kansa tietää, mutta  kansan kanssa saa olla myös eri mieltä. Vastaajilta kysyttiin, mitkä ryhmät ovat liikaa esillä julkisuudessa ja mitkä liian vähän. Kansa sanoi, että poliitikot näkyvät liikaa. Asiantuntijoiden pitäisi näkyä enemmän.
 Ymmärrettävä tulos, mutta arvostetaanko asiantuntijoita liikaa. Maailmassa on valtavasti perusteltuja mielipiteitä, mutta onko meillä tarpeeksi tehokasta toimeenpanokykyä. Asiantuntijahan vastaa yleensä vain ajatuksista, ei toteutuksesta.
 Pitäisikö hyvää politiikkaa arvostaa paljon enemmän? Siis sellaisia päätöksentekijöitä, jota pystyvät asiantuntijoiden kuulemisen jälkeen rakentamaan hyväksyttävät kompromissit ja varmistamaan käytännön toteutuksen. Se on paljon vaativampaa kuin viisaitten mielipiteitten viljely.
 Käytämme suomalaisten pelot ja haaveet -kyselytutkimusta  lähiviikkoina paljon työssämme. Kevään vaalijournalismiin saamme kyselystä runsaasti sisältöä. Tulemme toistamaan kyselyn vuosittain, jotta saamme aikasarjan, ja Ylen tuntuma suomalaisten pulssilla pysyisi mahdollisimman herkkänä.
 Jouko Jokinen Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan vastaava päätoimittaja

Vastaavalta päätoimittajalta:
Kysyimme, mikä teille on tärkeää, jotta osaisimme tehdä työmme paremmin


Summary: Hallituskaudella tapahtuneet sosiaaliturvan ja verotuksen muutokset ovat siirtäneet köyhyysrajan alapuolelle noin 38 500 henkeä.

Työttömien perusturvan taso on heikentynyt tällä hallituskaudella.
 Tämä käy ilmi THL:n tänään julkaisemasta raportista  ”Perusturvan riittävyyden arviointiraportti 2015–2019 ”.
 – Monet tämän hallituskauden aikana tehdyt lakimuutokset ovat heikentäneet perusturvaa. Indeksijäädytykset ja -leikkaukset ovat koskeneet työttömyysetuuksia, asumistukea ja esimerkiksi kotihoidontukea. Perusturvan taso on monilla heikentynyt, THL:n tutkimuspäällikkö Jussi Tervola toteaa.
 Mikä on perusturvan riittävyyden arviointiraportti? Kansaneläkeindeksistä annetun lain mukaan sosiaali- ja terveysministeriön on teetettävä joka neljäs vuosi kokonaisarvio perusturvan riittävyydestä ja kehityksestä. Perusturvan riittävyyden arviointi toteutettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011. Arviointiraportin tavoite on tukea poliittista päätöksentekoa. Nyt julkaistu arviointiraportti on kolmas laatuaan. Se tarkastelee perusturvan riittävyyden kehitystä ja siihen vaikuttavia tekijöitä ajanjaksolla 2015–2019. Raportin laati riippumaton asiantuntijaryhmä, jossa oli mukana asiantuntijoita Kelasta, Helsingin ja Turun yliopistoista, Valtion taloudellisesta tutkimuskeskuksesta ja Tilastokeskuksesta. Raportissa perusturvaetuuksiksi lasketaan vähimmäismääräiset työttömyysetuudet, vanhempainpäivärahat, sairauspäivärahat, eläkkeet, kotihoidon tuki, opintotuki sekä niitä täydentävät asumistuet. Toimeentulotukea ei lueta perusturvaan.
 Raportissa mainitaan, että nähtävissä on myös aktiivimallin vaikutus etuuksien alenemiseen. Kelan mukaan noin 40 prosenttia työmarkkinatuen ja peruspäivärahan saajista sai aktiivimallin perusteella alennettua etuutta vuoden 2018 lopussa.
 Perusturvan taso ei riitä
 Perusturvan riittävyyttä arvioidaan THL:n raportissa muun muassa suhteessa Kuluttajatutkimuskeskuksen muodostamien kohtuullisen minimikulutuksen viitebudjetteihin.
 – Raportin keskeinen tulos on, että perusturvan taso ei edelleenkään riitä kattamaan kohtuullisen minimikulutuksen budjetteja, paitsi eläkeläisten kohdalla ja lainaa ottaneiden opiskelijoiden kohdalla, Tervola kertoo.
 Vajausta jää ennen kaikkea työttömän perusturvan sekä vähimmäismääräisten sairaus- ja vanhempainpäivärahojen sekä kotihoidon tuen kohdalla. Samoin käy opintorahan kanssa, jos opintolainaa ei huomioida. Opiskelijoiden sosiaaliturva on muuttunut entistä lainapainotteisemmaksi.
 Yle Uutisgrafiikka
 Raportin mukaan vähimmäismääräiset eläkkeet riittävät sen sijaan kattamaan kohtuullisen kulutuksen. Eläkeläisten osalta kuitenkin huomautetaan, että esimerkkibudjetti on muodostettu perusterveelle. Tutkimuspäällikkö Jussi Tervola toteaa, ettei laskelmissa ole huomioitu terveydenhuollon asiakasmaksujen korotusten tai lääkekorvausten muutosten vaikutusta toimeentuloon.
 Eläkeläisten toimeentulon osalta raportin tulokset voivat siis osittain antaa liian ruusuisen kuvan.
 – Me olemme keskittyneet tässä raportissa tulopuoleen, emme menopuoleen, Tervola summaa.
 Toimeentulotuen roolista olisi syytä keskustella
 Raportissa painotetaan, että toimeentulotuen rooli osana Suomen sosiaaliturvaa on muutoksessa.
 Mikä on kohtuullinen minimibudjetti? Niin sanottu kohtuullisen minimikulutuksen viitebudjetti on esimerkkilaskelma siitä, mitä tavaroita ja palveluita tarvitaan, jotta ihminen tulee toimeen ja voi ylläpitää terveyttä ja osallistua sosiaalisesti. Se on määritelty Helsingin yliopiston Kuluttajatutkimuskeskuksessa edellisen kerran  viime vuoden lopulla . Vuonna 2019 yksinasuvalle alle 65-vuotiaalle kohtuullisen minimikulutuksen budjetti on 646 euroa kuukaudessa ilman asumismenoja. Tästä ruokaan on varattu 280 euroa kuukaudessa. Loput budjetista on varattu tietoliikenteeseen, liikkumiseen, kodin irtaimiin ja tarvikkeisiin,vaatetukseen, terveyteen ja hygieniaan, harrastuksiin, sähköön ja vakuutuksiin. Yksinasuvalle yli 65-vuotiaalle kohtuullisen minimikulutuksen budjetti on 560 euroa kuukaudessa ilman asumismenoja.
 – Toimeentulotuen rooli työttömän perusturvan paikkaajana on esimerkkitapauksissa kasvanut huomattavasti vuodesta 2015, jopa yli sadalla eurolla kuussa, Tervola kertoo.
 Raportin mukaan osalle perusturvan saajista toimeentulotuesta näyttää tulleen pysyvä osa toimeentuloa. Kelan tilastojen perusteella 37 prosenttia työmarkkinatuen saajista sai lisäksi toimeentulotukea vuonna 2017.
 Tämä ei vättämättä ole täysin ongelmatonta, sillä toimeentulotuki on luonteeltaan hyvin erilainen tukimuoto kuin perusturvaetuudet. Toimeentulotukea haettaessa vaaditaan enemmän selvityksiä kuin perusturvan kohdalla, ja siihen vaikuttavat koko kotitalouden tulot ja varallisuus.
 – Perusturva sen sijaan on henkilökohtainen. Tämän hallituskauden aikana on siirrytty yhä enemmän toimeentulotuen suuntaan, Tervola toteaa.
 Hän toivookin, että raportin pohjalta käytäisiin keskustelua toimeentulotuen roolista.
 – Onko toimeentulotuen tarkoitus olla jatkuva tuki pienituloisille? Haluammeko me kasvattaa toimeentulotuen roolia? Alun perinhän se on tarkoitettu tällaiseksi viimeiseksi ja hyvin väliaikaiseksi tueksi, Tervola muistuttaa.
 Köyhyys on lisääntynyt
 Raportin mukaan vuosien 2015–2019 aikana tehdyt lakimuutokset ovat heikentäneet suhteellisesti eniten yksinasuvien ja yksinhuoltajien tulotasoa.
 Raportista käy myös ilmi, että perusturvan varassa elävien määrä on kasvanut edellisestä arvioinnista. Vuosina 2013–2017 perusturvan varassa elävien osuus on lisääntynyt noin 40 000 henkilöllä. Suomessa on nyt noin 510 000 henkeä, joiden vuosituloista yli puolet on perusturvaa.
 Samaan aikaan on lisääntynyt myös niiden henkilöiden määrä, joiden tuloista yli 90 prosenttia muodostuu perusturvasta. Heitä on nyt 30 000 henkeä enemmän, eli kaikkiaan 250 000 henkeä.
 THL:n tutkimuspäällikkö Jussi Tervola toteaa, että myös köyhyys on lisääntynyt. Pienituloisuusasteella tarkasteltuna hallituskaudella tapahtuneet sosiaaliturvan ja verotuksen muutokset ovat lisänneet köyhyyttä noin 0,7 prosenttia, kun työllisyysvaikutuksia ei huomioida. Muutos voi kuulostaa pieneltä, mutta koskettaa tuhansia suomalaisia.
 – Pienituloisuusrajan alapuolelle on siirtynyt noin 38 500 henkeä. Se on katsojan silmässä, että onko se sitten paljon vain vähän, Tervola sanoo.
 Raportissa ei suoraan oteta kantaa siihen, mikä olisi riittävä perusturvan taso.
 – Se on viime kädessä poliittinen kysymys. Me tarjoamme joitain mittareita, mutta emme voi suoraan sanoa, mikä olisi oikea perusturvan taso, Tervola toteaa.

THL:n raportti paljastaa: Työttömien perusturvan taso on heikentynyt tällä hallituskaudella – Taloutta paikataan entistä useammin toimeentulotuella


Summary: Sosiaali- ja terveysvaliokunnan kuulemat perustuslakivaliokunnan edustajat vaativat laajoja kuulemisia hallituksen vastineessa esittämistä korjausesityksistä.

Hallituksen tekemissä korjausesityksissä omaan sote-esitykseensä on ongelmia perustuslaillisuuden kannalta, toteavat perustuslakivaliokunnan edustajat taustamuistiossaan. Muistio julkaistiin tiistaina aamulla.  Pääset katsomaan muistiota eduskunnan sivuille tästä.
 Muistiossa on käyty läpi kaikki hallituksen esityksen keskeiset alueet: notifiointi, rahoitus, julkisen palvelutuotannon asema ja tietosuoja. Perustuslain tuntijat pureutuvat muistiossa hallituksen antamien vastineiden yksityiskohtiin.
 Perustuslakivaliokunta haluaa, että sosiaali- ja terveysvaliokunta kutsuu kaikista näistä kohdista asiantuntijoita kuultavaksi. Jotta esityksen tarkoituksenmukaisuus ja lainmukaisuus selviäisi, sosiaali- ja terveysvaliokunnan olisi kuultava sekä valtiosääntö- että sosiaali- ja terveysasiantuntijoita. tietosuojan asiantuntijoita.
 Tiukkaa tekstiä
 Perustuslakivaliokunta edellyttää, että sosiaali- ja terveysvaliokunta tekee estitykseensä kaikki ne korjaukset, joita perustuslakivaliokunta ponsissaan on ehdottanut. Niitä on kaikkiaan 20.
 Kun hallitus on tekee korjausesityksiä, ainoa tapa varmistua niiden perustuslainmukaisuudesta on kuulla asiantuntijoita, muistiossa sanotaan.
 Perustuslakivaliokunta muistuttaa, että jos jää epäselväksi, onko laki ongelmaton, se pitää tuoda uudelleen perustuslakivaliokuntaan. Jos epäselvyydet eivät poistu, esitystä ei saa viedä eduskunnan täysistuntoon.
 Miten tähän tilanteeseen päädyttiin?
 Puolitoista viikkoa sitten perustuslakivaliokunta arvioi lausunnossaan, että hallituksen sote-esityksen perusteella tehdyssä sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintöluonnoksessa on parikymmentä kohtaa, jotka on ehdottomasti korjattava. Viime viikolla hallitus antoi omat korjausesityksensä, joita perustuslakivaliokunnan edustajat tänään julkistettavassa muistiossaan arvioivat.
 Perustuslakivaliokunnan edustajat olivat maanantaina aamulla sosiaali- ja terveysvaliokunnan kuultavina ja jättivät valiokunnalle 10-sivuisen taustamuistion. Sosiaali- ja terveysvaliokunta päätti, että se julkaisee taustamuistion tiistaina aamulla.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta kertoi maanantaina illalla, että se pyytää hallitukselta täydennyksen vastineeseen ja alkaa kuulla asiantuntijoita. Sen jälkeen valiokunta kirjoittaa mietinnön, jossa hallituksen korjaamat pykäläluonnokset ja asiantuntijoiden näkemykset on sovitettu yhteen mahdollisimman hyvin.
 Aikataulu kiristyy äärimmilleen
 Ongelmana korjausten tekemisessä on aikataulu, joka on lähestyvien vaalien takia kireä. Jos sote-mietintö valmistuisi valiokunnasta perjantaina, eduskunta voisi saada sen hyväksyttyä maaliskuun lopussa tai huhtikuun alussa. Uuden vastineen odottaminen hallituksesta ja laajat asiantuntijakuulemiset uhkaavat venyttää aikataulua niin, että vaalit tulevat vastaan eikä sotea ehditä saada valmiiksi.
 Valiokunnalta meni jo haaskuun monta päivää työskentelyaikaa; sosiaali- ja terveysvaliokunta päätti viime keskiviikkona hallituspuolueiden äänin, ettei asiantuntijoita kuulla. Maanantaina puolueet tulivat toisiin ajatuksiin ja päättivät, että kuulemiset aloitetaan sittenkin.

Perustuslakivaliokunnan muistio: hallituksen korjaamassa sote esityksessä yhä ongelmia, asiantuntijoita on kuultava laajasti


Summary: Vuokraisäntä kiisti murhasyytteet, mutta myönsi tapon.

Australiassa 42-vuotias mies myönsi maanantaina oikeudenkäynnissä Victorian osavaltiossa, että hän kuristi Airbnb-vieraansa kuoliaaksi maksamattoman laskun takia vuonna 2017.
 Airbnb on amerikkalainen nettipalvelu, jonka kautta yksityishenkilöt voivat vuokrata asuntonsa tai osan asunnostaan vieraille.
 36-vuotias mies oli alivuokrannut yhden huoneen asunnosta, jossa vuokraisäntä asui itsekin vuokralla Melbournessa.
 Vuokralainen jätti maksamatta 210 Australian dollarin eli noin 130 euron laskun huoneen vuokrasta.
 Syyttäjän mukaan vuokraisäntä kuristi vuokralaista ja hakkasi tämän tajuttomaksi. Syytetty sanoi oikeudessa, että hän halusi vain tyrmätä uhrin.
 Vuokraisäntä kiisti oikeudessa murhasyytteet, mutta tunnusti syyllistyneensä tappoon.
 Jos mies tuomitaan murhasta, niin hänet voidaan tuomita elinkautiseen vankeuteen. Jos oikeus katsoo hänen syyllistyneen tappoon, maksimituomio on 20 vuotta ehdotonta vankeutta.
 Oikeudenkäynti jatkuu tänään tiistaina.
 Britannian yleisradioyhtiön BBC:n  mukaan asunnossa asui lisäksi kaksi muuta miestä, jotka osallistuivat myös uhrin pahoinpitelyyn.
 Heidät tuomittiin viime syyskuussa yhdeksän ja 7,5 vuoden ehdottomiin vankeusrangaistuksiin taposta.

Airbnb-vuokraisäntä tunnusti tappaneensa vieraansa noin 130 euron rästimaksun takia Australiassa


Summary: Aluehallintoviraston mukaan henkilöstöä on liian vähän ja lääkehoidossa on puutteita.

Itä-Suomen aluehallintovirasto on havainnut merkittäviä puutteita Attendon Siilinjärvellä sijaitsevan hoivakoti Vänrikin toiminnassa.
 Aluehallintovirasto teki hoivakotiin tarkastuskäynnin 26. helmikuuta. Sitä ennen Siilinjärven kunta oli tehnyt hoivakotiin omat valvontakäyntinsä ja huoli hoivakodin toiminnasta oli herännyt.
 Aluehallintovirasto totesi hoivakodin yöaikaisen ja viikonlopun henkilöstömitoituksen liian vähäiseksi, eikä se vastaa asukkaiden tarpeita.
 Myös lääkehoidon toteutuksessa todettiin merkittäviä puutteita. Yksikön asiakirjojen kirjauskäytännöt eivät ole aluehallintoviraston mukaan asianmukaisia. Lisäksi ulkoiluun ja viriketoimintaa ei jää perushoivalta aikaa.
 Aluehallintovirasto on sopinut Attendon ja Siilinjärven kunnan kanssa, että hoivakodin yöaikaiseen hoitoon lisätään heti toinen työntekijä. Lisäksi Attendo lisää Vänrikin viikonloppujen henkilökuntaa ensi viikonvaihteesta alkaen.
 Siilinjärven kunta siirtää oman sairaanhoitajansa hoivakotiin hoitamaan lääkehoitoa siihen saakka, kun hoivakodin oma sairaanhoitaja aloittaa työssään 11. maaliskuuta.

Aluehallintovirasto totesi merkittäviä puutteita Attendon hoivakodissa Siilinjärvellä


Summary: Painajainen tuo tietoiseksi ne ongelmat, joiden edessä seisomme valvemaailmassa.

Ihminen näkee usein unta niistä asioista, jotka pyörivät päivisin mielessä. Se on ihan loogista, sillä unessa aivot lajittelevat tietoa edeltävien päivien tapahtumista ja omaksutut asiat  tallentuvat muistiin  (Suomen Mielenterveysseura).
 Tämän vuoksi myös työhön liittyvät asiat saattavat tunkea uniin, jopa painajaisiksi asti.
 – Uni heijastaa unennäkijän elämäntilannetta. Unissa mielen suodattimet ovat poissa käytöstä, joten asiat tulevat kirkkaammin esiin, joskin symbolikielellä, kertoo uniin erikoistunut psykoterapeutti  Anna Riihimäki .
 Työhön liittyvät ongelmat voivat saada aikaan painajaisia. Työstressi saattaa aiheuttaa myös muuten vain ahdistavilta tuntuvia unia. Painajaiset tuovat esille ihmisen työssään kokemat uhkatilanteet ja pelot. Työuran eri vaiheissa olevat ihmiset näkevät erilaisia unia. Esimerkiksi uran alkuvaiheessa epävarmuus omaa ammattitaitoa kohtaan voi nousta uniin.
 Mutta jos sulkee silmänsä varoitusmerkeiltä, ongelmat kasautuvat ja unielämässä tämä näkyy lopulta painajaisina.    Anna Riihimäki, psykoterapeutti
 – Jos ihminen ei luota siihen, että on työssään turvassa ja selviää ammattitaidollaan tilanteesta kuin tilanteesta, pelkää hän yleensä sitä, mikä voi todennäköisimmin mennä työssä vikaan. Tämä voi näkyä toistuvina unina, jossa asiat menevät pieleen, Riihimäki kertoo.
 Psykoterapeuttina unia työssään hyödyntävä Anna Riihimäki kertoo, että usein tunnolliset ihmiset, joille on tärkeää pärjätä töissä, näkevät myös työunia.
 – On ihmisiä, jotka tiedostavat herkemmin valve-elämän ongelmat, ja tarttuvat niihin ennen kuin tilanne pahenee. Mutta jos sulkee silmänsä varoitusmerkeiltä, ongelmat kasautuvat ja unielämässä tämä näkyy lopulta painajaisina.
 Kerro meille, teemme juttua
 Minkälaisia unia sinä näet työstäsi? Teemme artikkelia eri ammattialojen työpainajaisista. Vai näetkö työstäsi hyviä unia, joissa kaikki onnistuu? Voit kertoa meille kokemuksistasi nimettömänä tai omalla nimelläsi.
 Jos haluat kertoa enemmän työpainajaisista kuin mitä kyselyyn mahtuu, voit jättää yhteystietosi yhteydenottoa varten. Nimeäsi  ei julkaista  ilman lupaasi.
 Kerro kokemuksesi alla olevalla lomakkeella. Lomake on suojattu ja tiedot tulevat vain toimituksen käyttöön juttua varten.
 Voit myös lähettää sähköpostia osoitteeseen tarja.nyyssonen@yle.fi

Kerro meille, teemme juttua: Millaisia unia näet työstäsi?


Summary: Kotitalouksien ostovoimaa ja kulutusta tukevat palkankorotukset ja työllisyyden lisäys, pankki arvioi.

Suomen talous kasvaa tänä vuonna 1,6 prosenttia ja ensi vuonna 1,4 prosenttia,  ennustaa S-Pankki .
 Pankin uuden talousennusteen mukaan Suomen talouden näkymät kuluvalle vuodelle ovat kohtalaiset.
 Vaikka epävarmuus maailmantaloudessa on lisääntynyt, Suomen talouskasvua kannattelee kotitalouksien kulutus.
 Kotitalouksien ostovoimaa ja kulutusta tukevat palkankorotukset ja työllisyyden lisäys, kertoo S-Pankin pääekonomisti Timo Hirvonen.
 Investoinnit ja vienti kehittyvät maltillisesti.Suomen bruttokansantuote kasvoi viime vuonna 2,2 prosenttia.
 Kotitaloudet eivät kuluta kaikkea lisääntyneistä tuloistaan, ja kuluttajabarometrin mukaan moni harkitsee nyt säästäjäksi ryhtymistä.
 – Etenkin pääkaupunkiseudun asukkaat pitävät nykyhetkeä hyvin otollisena ajankohtana aloittaa säästäminen. Hieman yllättäen säästämisinto on ottanut reippaan harppauksen myös Pohjois-Suomessa. Tällä hetkellä Suomen kärkkäimmät säästäjät näyttäisivät löytyvän Kehä III:n sisäpuolelta sekä Oulun seudulta ja Lapista, kertoo Hirvonen.
 Korot pysyvät matalina
 Ennusteen mukaan asuntomarkkinoilla nähdään rauhallista kehitystä ja alueiden väliset hintaerot kehittyvät entiseen malliin. Asuntojen runsas tarjonta hillitsee hintojen nousua.
 Asuntovelallisten tilanne pysyy hyvänä. Keskuspankkien u-käännös rahapolitiikan kiristämisessä pitää korot matalina.
 – Suomalaiset ovat saaneet nauttia kuluvana vuosikymmenenä euroalueen matalimmista asuntolainojen koroista. Tähän ei tulossa kovin nopeaa muutosta, Hirvonen sanoo.
 S-Pankki ennustaa maailmantalouden kasvuvauhdin hidastuvan 3,4 prosenttiin tänä vuonna ja 3,2 prosenttiin vuonna 2020.
 Kasvua hidastavat tuontitullit ja poliittinen epävarmuus. Euroopassa suurimman poliittisen riskin aiheuttaa Italian hallituksen talouspolitiikka.
 Euroalueen näkymiä synkentävät myös brexit sekä Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin väläyttelemät autojen tuontitullit.
 Positiivisia merkkejäkin maailmantaloudessa on ollut, kuten Yhdysvaltojen ja Kiinan eteneminen kohti kauppasodan päättävää sopimusta.

Kotimainen kulutus pitää talouskasvun käynnissä, arvioi S-Pankki – talous kasvaa tänä vuonna 1,6 prosenttia


Summary: Soini kertoo päätöksestä blogissaan.

Ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) ei asetu ehdolle eduskuntavaaleissa. Hän kertoo päätöksestä  blogissaan .
 Soini kertoo kuitenkin auttavansa puoluettaan vaalityössä.
 Soini jätti jatkoaikeistaan kertomisen aivan viime hetkille, sillä  ehdokkaiden asettaminen huhtikuun eduskuntavaaleihin päättyy tänään .
 Soini kertoi Lännen Medialle lauantaina pohtineensa neljää vaihtoehtoa. Joko hän jättää kokonaan politiikan, on ehdolla vain eduskuntavaaleissa, on ehdolla vain eurovaaleissa tai asettuu ehdolle molemmissa vaaleissa.

Timo Soini ei lähde ehdolle eduskuntavaaleihin


Summary: Kokemus siitä, että kykenemme moraaliseen toimijuuteen on keskeinen, kun arvoista johdetaan tekoja, kirjoittaa elokuvaohjaaja Selma Vilhunen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olen yksi niistä yhdestätoistatuhannesta, jotka osallistuivat tammikuun ajan Oikeutta eläimille -yhdistyksen järjestämään vegaanihaasteeseen. Ideana on, että kuukauden ajan osallistujat pidättäytyvät ruoista, joissa on eläinperäisiä aineksia.
 Sain arkisiin pyrintöihini paljon tukea: sähköpostiin kilahti joka päivä käytännöllisiä reseptejä ja vinkkejä, miten voin korvata esimerkiksi maitoa tai kananmunaa sisältävät tuotteet. Osallistujilla on käytettävissään myös henkilökohtainen tuutori, joka neuvoo miten toimia, kun vegaanisuus menee yli hilseen.
 Stressaannun helposti ruuanlaitosta, ja joskus on vain tärkeintä että ylipäänsä syö, tai että lapsi syö.
 Osallistuin haasteeseen löysin rantein. Tunnen itseni: en ole keittiöihminen, stressaannun helposti ruuanlaitosta, ja joskus on vain tärkeintä että ylipäänsä syö, tai että lapsi syö. Silloin ei ole järkevää hypätä elämäntapamuutokseen jyrkän ehdottomasti. Toisinaan saatoin siis syödä jotakin, joka sisälsi juustoa tai kananmunaa. Lapseni oli sitä mieltä, että siinä kohtaa “feilasin”, ja että haaste oli minun kohdaltani ohi. Itse ajattelin, että se oli vasta alkanut.
 Päivät kuluivat, ja opin niksin toisensa jälkeen. "Lohikeitto" maistui todella hyvältä myös tofulla ja kaurakermalla. Kauramaidon makuun aamukahvissa tottui. Juuston korvasi hummus, jonka valmistaminen alkoi tuntua nopealta rutiinilta.
 Käännekohta oli , kun löysin lopulta tosi hyvän vegaanisen suklaan. Minusta alkoi tuntua siltä, että pystyn tähän, että tämä on helppoa, enkä uhraa mitään minäkuvani ja elämäniloni kannalta tärkeää nautintoa pidättäytymällä eläinkunnan tuotteista.
 Samaan aikaan kun aloin tuntea itseni kykeneväksi toimijaksi vegaanisuuden saralla, suhteeni vegaanisuuteen ylipäätään sai uusia sävyjä. Siihen saakka olin ollut kiinnostunut elämänmuutoksesta etupäässä sen ilmastovaikutusten vuoksi. Tiede on osoittanut kiistattomasti, että eläintuotanto on merkittävä hiilidioksidipäästöjen aiheuttaja.
 Eläinperäinen tuote oli muuttunut mielessäni pakkauksista ja ruoka-aineista enemmän joksikin, jonka takana oli tunteva, tiedostava ja älykäs olento.
 Onnistuneiden kasviperäisten valintojeni äärellä  huomasin ajattelevani yhä enemmän eläimiä ja niiden oikeuksia. Ajatus eläimen kasvattamisesta ja sen elämän valjastamisesta kokonaan minun ja lajitovereideni ravinnon lähteeksi muuttui asiaksi, jonka suhteen koin nyt enemmän vastuuta. Eläinperäinen tuote oli muuttunut mielessäni pakkauksista ja ruoka-aineista enemmän joksikin, jonka takana oli tunteva, tiedostava ja älykäs olento.
 Uskon, että en ole ainoa paremmasta maailmasta unelmoiva, jonka arvot ja käytännön toiminta ovat usein ristiriidassa keskenään.
 Kokemus oli niin kiinnostava, että soitin moraalipsykologiaan ja eläimiä koskeviin eettisiin kysymyksiin erikoistuneelle filosofille  Elisa Aaltolalle , ja kysyin häneltä, voiko empatiaa opetella. Aaltola aloitti kertomalla minulle buddhalaiseen traditioon liittyvästä myötätuntomeditaatiosta eli metta-meditaatiosta, jonka tarkoituksena on nimenomaan harjoitella kykyä kokea myötätuntoa myös sellaisia olentoja kohtaan, jotka ovat kaukana itsestä, ja jopa niitä kohtaan, jotka ovat itselle vihamielisiä.
 Pohtiessamme nykyihmisen elämäntapaa ja siihen liittyviä valintoja Aaltola mainitsi sellaisen asian kuin myötätuntoväsymys, joka tuntui heti hyvin tunnistettavalta. Uskon, että en ole ainoa paremmasta maailmasta unelmoiva, jonka arvot ja käytännön toiminta ovat usein ristiriidassa keskenään. Moni ei hyväksy tapaa, jolla eläimiä kohdellaan ruuantuotannossa, mutta kokemus siitä, että on itse voimaton vaikuttamaan asiaan synnyttää myötätuntoväsymyksen, joka saa välttelemään koko aihetta.
 Saatamme myös silmänräpäyksessä vaihtaa arvojamme ja turvautua oikeutuksen kokemukseen ja ylemmyydentuntoon, joka saa meidät ajattelemaan, että "ne ovat vain eläimiä" - vain jotta voisimme jatkaa päivän toimiamme. Toisinaan ristiriita kasvaa liian suureksi, jolloin seurauksena on häpeää ja aggressiota. Silloinkin valitsemme usein itsemme toisen sijaan, koska se on helpompaa.
 Siksi kokemus siitä, että kykenemme  moraaliseen toimijuuteen, on keskeinen, kun arvoista johdetaan tekoja. Kun huomaamme, että voimme käytännössä toteuttaa empatiaa, pystymme helpommin ottamaan vastaan myös sellaista tietoa, joka synnyttää meissä aluksi vaikeita tunteita kuten pelkoa, surua ja häpeää.
 Vegaanihaaste on kohdallani ohi, ja huomaan, kuinka helppoa on liukua takaisin epämääräisen itsekkäisiin valintoihin. Myötätuntoväsymys nostaa päätään, kun haasteen tuoma tsemppihenki ja näyttämisen halu on muuttunut kymmeniksi jokapäiväisiksi valinnoiksi.
 Olen kuitenkin toiveikas. Haasteeseen osallistuminen sai minut löytämään itsestäni uuden myötätuntolihaksen. Nyt osaan pitää siitä itse huolta ja voimistaa sitä. Paremman ja tasa-arvoisemman maailman puolesta toimiminen ei voi mielestäni jäädä vain yksilöiden valintojen varaan, mutta lopulta juuri yksilöt vaikuttavat siihen, millaisia poliittisia päätöksiä tehdään eläinten oikeuksien ja ilmastokysymysten suhteen.
 Selma Vilhunen
 Kirjoittaja on elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja, jonka mielestä filosofi Elisa Aaltolan teoria siitä, että jako ihmisiin ja eläimiin on kaikkien epätasa-arvoistavien rakenteiden taustalla, on kiinnostavinta ajattelua tällä hetkellä.

Selma Vilhusen kolumni: Kokeilin vegaanihaastetta, ja se sai minut löytämään itsestäni uuden myötätuntolihaksen


Summary: Uusista puolueista yksi hajosi jo hallitusneuvotteluissa, toisen kansanedustaja on asetettu syytteeseen.

Kun Latvian parlamentti kokoontuu istuntoon, yhdellä tuolilla istuu pahvinen kansanedustaja.
 Uuden konservatiivisen puolueen  Juris Jurašs  ei saa osallistua parlamentin istuntoihin, koska häntä vastaan on nostettu syyte valtionsalaisuuksien vuotamisesta. Jurašin puoluetoverit kuitenkin tuovat jokaiseen istuntoon pahvisen kuvan kollegastaan.
 Latvian politiikassa on riittänyt värikkäitä käänteitä sen jälkeen, kun äänestäjät nostivat uudet puolueet valtaan. Tuoreen hallituksen suurimmat puolueet ovat Uusi konservatiivinen puolue (JKP) ja Kenelle valtio kuuluu (KPV LV), jotka on perustettu muutaman vuoden sisällä.
 Ennen lokakuun vaaleja politiikan tutkija  Janis Ikstens  Latvian yliopistosta  arvioi Ylelle , että KPV LV:n kaltaiset räväkät populistipuolueet hajoavat usein sisäisiin ristiriitoihin, kun ne joutuvat tekemään vaikeita päätöksiä.
 KPV LV hajosikin jo hallitusneuvotteluiden aikana, kun puolueen pääministeriehdokas  Aldis Gobzems  erotettiin puolueesta.
 Uusi konservatiivinen puolue jyräsi vaalivoittoon korruption vastaisella agendalla ja puolueen johtaja  Janis Bordans  on nyt oikeusministeri. Puolue kuitenkin ajautui Jurašsin syytteen myötä avoimeen konfliktiin oikeuslaitoksen kanssa.
  Puolue haluaa syyttäjästä eroon
 Kansanedustaja  Juta Strike  selittää, että Uusi konservatiivinen puolue näkee Jurašsin syytteen taustalla poliittisia motiiveja. Sekä Jurašs että Strike ovat olleet korkean tason johtajia korrution torjunnasta vastaavassa virastossa, ja Strike sanoo, että Jurašsilla on entisen työnsä vuoksi paljon vaikutusvaltaisia vihollisia.
 — Ymmärrämme tietysti, että moni vaikutusvaltainen ihminen haluaa hänet pois parlamentista, Strike selittää.
 Uuden konservatiivisen puolueen kansanedustaja Juta Strike kertoo, että puolue pitää Juris Jurašsin syytettä poliittisesti motivoituna.  Markus Kuokkanen / Yle
 Hänen mukaansa pahvikuvan tarkoitus on muistuttaa ihmisiä, että oikeusjuttuun on saatava ratkaisu mahdollisimman pian, jotta parlamentti pääsee tekemään työtä täydessä vahvuudessaan.
 Syyte salaisuuksien vuotamisesta liittyy IR-aikakauslehden haastatteluun, jossa Jurašs kertoi työstään korruption vastaisessa virastossa. Jurašs sanoi, että hänelle tarjottiin miljoonan euron lahjusta, ja vaikka hän kertoi tästä esimiehilleen, he eivät ryhtyneet toimiin. Viranomaiset kuitenkin kiistävät kertomuksen ja sanovat, että Jurašsin paljastukset haittasivat viraston tutkintaa.
 Uusi konservatiivinen puolue on järjestänyt mielenosoituksen, jossa on vaadittu yleisen syyttäjän eroa. Puolue on myös pohtinut julkisesti korkeimman oikeuden johtajan erottamista. Lisäksi Bordans on kirjoittanut ulkomaiden suurlähetystöille kirjeen siitä, että lakia käytetään Latviassa poliittisiin tarkoitusperiin.
 Politiikan tutkimuksen professori  Juris Rozenvalds  Latvian yliopistosta ei pidä täysin mahdottomana, että Jurašsin syytteen taustalla olisi pyrkimys poistaa hänet parlamentista. Hän ihmettelee kuitenkin sitä, että oikeusministeri vetoaa asiassa ulkomaiden suurlähetystöihin. Tutkija kertoo, että ministerin kirjeestä on tullut yleinen vitsien aihe.
 Uuden konservatiivisen puolueen kansanedustaja Sandis Riekstinš asettaa pahviukon Juris Jurašsin istumapaikalle ennen parlamentin istunnon alkamista. Markus Kuokkanen / Yle
  Vallalla on rajansa
 Hallituspuolueen ja viranomaisten välinen konflikti ei ainakaan paranna yleistä luottamusta oikeuslaitokseen, pohtii Latvian yliopiston apulaisprofessori  Valts Kalninš , joka on korruption torjunnan asiantuntija.
 — Oikeusjärjestelmä ei ole nauttinut Latviassa suurta luottamusta. Kun syytteen kohteena on poliitikko, joka tunnetaan muuten hyvämaineisena ja korruption vastaisena hahmona, syntyy helposti ainakin retorinen konflikti kyseisen puolueen ja syyttäjän välillä, Kalninš sanoo.
 Hän huomauttaa, että yhden puolueen valta on rajallinen viiden puolueen hallituksessa.
 — En näe merkkejä siitä, että olisi tulossa suoria ja uskottavia toimia oikeuslaitoksen korkeimpien viranomaisten vaihtamiseksi, Kalninš sanoo.
 — Tilanne ei ole nyt hirveän hälyttävä, mutta sitä pitää seurata.
 Uudet puolueet ruorissa Tammikuun lopulla Latviassa muodostettiin hallituskoalitio, jossa on viisi puoluetta: Uusi konservatiivinen puolue (JKP), Kenelle valtio kuuluu (KPV LV), Kansallinen allianssi (NA), Uusi yhtenäisyys (JV) sekä hankalasti nimetty ”Kehityksen puolesta / Puolesta” (latviaksi Attīstībai / Par). Suurin hallituskoalition puolueista on Uusi konservatiivinen puolue. Se perustettiin 2014, ja lokakuun vaaleissa se pääsi ensimmäistä kertaa parlamenttiin. Toiseksi suurin ryhmä hallituksessa on Kenelle valtio kuuluu. Myös se on uusi tulokas, joka perustettiin 2016. Hallituksen erikoisuus on, että pääministeripuolueena on Uusi yhtenäisyys, joka on koko parlamentin pienin puolue.
 Lue myös:
 Latvian uusi populistipuolue hyökkää median kimppuun kuin Trump – Yle kokosi kolme kiinnostavaa kohtaa, joilla puolue haluaa muuttaa Latviaa

Latvian äänestäjät nostivat valtaan aivan uudet puolueet — Yksi hajosi jo hallitusneuvotteluissa, toisen kansanedustaja asetettu syytteeseen


Summary: Ghosnia syytetään miljoonatulojen piilottelusta verottajalta.

Japanissa tokiolainen tuomioistuin päätti tiistaina vapauttaa takuita vastaan taloudellisista väärinkäytöksistä epäillyn autoyhtiö Nissanin entisen hallituksen puheenjohtajan  Carlos Ghosnin .
 Ghosn pidätettiin  viime vuoden marraskuussa. Hän on nyt ollut vangittuna Tokiossa runsaat kolme kuukautta.
 Nissanin hallitus  erotti Ghosnin  sen jälkeen, kun tämä oli pidätetty. Viime joulukuussa japanilaiset syyttäjät nostivat syytteet talousrikoksista Ghosnia vastaan.
 Häntä syytetään kymmeniä miljoonia euroja vastaavien tulojen  piilottelusta verottajalta  vuosina 2010–2018. Ghosn on kiistänyt syyllistyneensä väärinkäytöksiin.
 Japanin yleisradioyhtiön NHK:n mukaan oikeus määräsi Ghosnin takuusummaksi miljardi jeniä eli noin 7,9 miljoonaa euroa.
 Ghosn voidaan vapauttaa jo tänään tiistaina.
 Ghosn on toiminut myös Mitsubishin ja Renaultin hallitusten puheenjohtajana.
 Lue myös:
 Nissanille ja yhtiön ex-pomolle syytteet talousrikoksista
 Nissan erotti Ghosnin – autoyhtiöiden voimamiestä epäillään taloudellisista väärinkäytöksistä
 Autovalmistaja Nissanin johtohahmo pidätettiin Tokiossa – sisäinen tutkinta on ollut käynnissä jo kuukausia

Japanilainen oikeusistuin vapauttaa takuita vastaan Nissanin entisen hallituksen puheenjohtajan Carlos Ghosnin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kysely: Nuorten luotto äänestämiseen on kova, eivätkä kuitenkaan äänestä
 Alle kolmekymppiset suomalaiset uskovat eniten omiin poliittisiin ja yhteiskunnallisiin vaikuttamismahdollisuuksiinsa.  Ylen kyselyssä  kolme neljästä alle kolmekymmentävuotiaasta oli vähintään melko samaa mieltä siitä, että äänestämällä voi vaikuttaa yhteiskuntaan. Lähes yhtä korkea luotto on ainoastaan yli 60-vuotiailla.
 Timo Soini kertoo viimein jatkostaan
 Sergei Savostyanov / AOP
 Ulkoministeri  Timo Soini  (sin.)  kertoo jatkostaan tiistaina . Soini kertoi asiasta  Lännen Median  haastattelussa ja täsmensi, että julkistaa ratkaisunsa  blogissaan . Eduskuntavaalien ehdokaslistat menevät kiinni tiistaina. Päätöstä on odotettu ja kyselty Soinilta pitkään. Hänen ratkaisunsa on merkittävä alhaisista kannatuslukemista kärsivän Sinisen tulevaisuuden vaalimenestykselle. Vaihtoehtoina on, että Soini jättää politiikan tai asettuu ehdolle eduskunta- tai eurovaaleissa tai molemmissa.
 Ratista käryäminen voi yllättää viihdekäyttäjän – "Yhden kannabissätkän polttaminen näkyy verenkierrossa jopa 10 tuntia"
 Andres Cristaldo / EPA
 Yhä useampi rattijuoppo ajaa huumeiden, lääkkeiden tai molempien vaikutuksen alaisena. A-klinikka Oy:n avohoitopalveluiden ylilääkäri Markus Partanen uskoo, että  kasvua selittää osaltaan niin sanotun viihdekäytön lisääntyminen . Partasen mukaan yhden kannabissätkän viikonloppuna polttava viihdekäyttäjä ei välttämättä tule edes ajatelleeksi, että vaikutus näkyy verenkierrossa jopa 10 tuntia tai pidempäänkin, vaan lähtee rattiin.
 Uudet puolueet kokeilevat hallitusvaltaa Latviassa
 Latvialainen kansanedustaja Juris Jurašs ei saa nyt osallistua parlamentin istuntoihin, koska häntä vastaan on nostettu syyte. Jurašsin paikalla kuitenkin päivystää miehen pahvikuva. Ieva Abele, Latvian parlamentti
 Latvian politiikassa on  tapahtunut paljon sen jälkeen, kun äänestäjät nostivat uudet puolueet valtaan . Tuoreen hallituksen suurimmat puolueet JKP ja KPV LV on perustettu muutaman vuoden sisällä. Niistä yksi hajosi jo hallitusneuvotteluissa ja toisen kansanedustaja Juris Jurašs on asetettu syytteeseen. Jurašsia parlamentin istunnoissa edustaa pahvinen kansanedustaja.
 Etelässä huono ajokeli, pakkasta koko maassa
 Yle
 Lumisadealue liikkuu hitaasti itään etelärannikon tuntumassa ja aiheuttaa  huonoa ajokeliä  aamun työmatkaliikenteessä, ennustaa Ylen meteorologi  Joonas Koskela . Yön aikana lunta on kertynyt etelässä muutamia senttejä ja aamupäivän aikana lunta kertyy vielä joitakin senttejä lisää. Lämpötila on koko maassa pakkasella ja puuskainen pohjoistuuli lisää pakkasen purevuutta. Lue lisää säästä  Ylen sää-sivuilta .

Herätys: Nuoret uskovat vaikutusmahdollisuuksiinsa mutta jättävät äänestämättä, Soini kertoo vaaliaikeistaan, etelässä liukas ajokeli


Summary: Harva tietää, että kannabis on yksi pisimpään kehossa pysyvä huumaava aine, sanoo ylilääkäri Markus Partanen.

Yhä useampi rattijuoppo ajaa huumeiden, lääkkeiden tai molempien vaikutuksen alaisena. Esimerkiksi pohjalaisteillä huumeratit lisääntyivät viime vuonna selvästi. Pelkästään alkuvuonna 2018 pohjalaisteillä jäi kiinni 250 huumerattijuoppoa, kasvua edellisvuodesta oli 65 prosenttia.
 Ylen haastattelema  ylikomisario  Janne Kangas  pelkää, että tällä kasvuvauhdilla huumekuskeja on pohjalaisliikenteessä pian yhtä paljon kuin perinteisiä rattijuoppoja.
 Sama  ilmiö  on nähtävissä eri puolella Suomea.  Huumerattijuoppojen osuus  poliisin tietoon tulleista rattijuopoista on lisääntynyt 2010-luvulla (Liikenneturva). Toissavuonna jo noin kolmannes kaikista kiinni jääneistä rattijuopoista kärähti huumeista.
 Keskusrikospoliisin laboratorioon tuli jo toissavuonna 7600 verinäytettä, joista paikallispoliisi halusi tutkittavaksi huume- ja lääkeainepitoisuudet. Määrä on lähes tuhat tapausta enemmän kuin sitä edellisenä.
 Kannabis varastoituu kehon rasvasoluihin
 A-klinikka Oy:n avohoitopalveluiden ylilääkäri  Markus Partanen  uskoo, että kasvua selittää osaltaan niin sanotun  viihdekäytön  lisääntyminen.
 – Yhden kannabissätkän viikonloppuna polttava viihdekäyttäjä ei välttämättä tule edes ajatelleeksi, että vaikutus näkyy verenkierrossa jopa 10 tuntia tai pidempäänkin, vaan lähtee rattiin.
 Kannabiksen vaikutuksen akuutti kesto riippuu Partasen mukaan ennen kaikkea käyttöannoksesta. Myös sillä on merkitystä, mistä lajikkeesta on kyse ja miten aineen on käyttänyt.
 – Hidas puoliintumisaika johtuu kannabiksen aineenvaihduntatuotteista, jotka varastoituvat kehon rasvasoluihin. Siksi kannabis näkyy kauan veressä ja virtsassa, Partanen kertoo.
 Vakikäyttäjältä mies ottaisi ajo-oikeuden kokonaan pois.
 – Kun päivittäin kannabista käyttävä lopettaa käytön kokonaan, huumeseula on puhdas vasta 4–6 viikon kuluttua, Partanen kertoo.
 Huumausaineet ovat Suomessa laittomia, joten poliisin ratsiassa käry käy pienimmästäkin huumeviitteestä.
 Huumekuski on juoppoa herkempi riskinotolle ja rattiraivolle
 Kaikki päihdyttävät aineet heikentävät kuskin reaktiokykyä ja auton hallintaa .
 Ylilääkäri Markus Partasen mukaan huumekuski on liikenteessä usein juoppokuskia alttiimpi rattiraivolle ja riskinotolle.
 – Esimerkiksi amfetamiini, kokaiini, ekstaaasi ja metamfetamiini vaikuttavat impulsiivisuuteen. Ne saavat kuskin ottamaan helpommin suuria riskejä eli ajamaan valtavaa ylinopeutta ja ohittelemaan vaarallisesti, Partanen kertoo.
 Miehen mukaan huumekuskit myös ärsyyntyvät herkästi, jos muu liikenne ajaa edellä hitaasti. Rattiraivo yhdistettynä impulssiivisuuteen on hengenvaarallinen yhdistelmä maanteillä.
 – Alkoholikin saa tällaista aikaan, mutta huumeet vielä enemmän, Partanen sanoo.
 A-klinikan avohoitopalveluiden ylilääkäriä huolettaa huumeiden käytön lisääntyminen ja arkipäiväistyminen.
 – Esimerkiksi kannabis vaikuttaa ajokykyyn enemmän kuin käyttäjät haluavat edes myöntää. Se passivoittaa ja hidastaa reaktiokykyä. Kolariherkkyys ja pidemmällä matkalla rattiin nukahtamisen riski kasvaa jo yhden sätkän jälkeen, Partanen sanoo.

Ratista käryäminen voi yllättää viihdekäyttäjän – "Yhden kannabissätkän polttaminen näkyy verenkierrossa jopa 10 tuntia"


Summary: Suomalaisista 97 prosenttia pitää erittäin tai melko tärkeänä, että asuu demokraattisesssa maassa.

Fakta: Yle kysyi suomalaisten peloista ja haaveista Taloustutkimus kartoitti Ylen toimeksiannosta, millaiseksi suomalaiset kokevat elämänsä tällä hetkellä. Kohderyhmänä oli 25–79-vuotiaat suomalaiset. Suomenkieliset haastattelut tehtiin Taloustutkimuksen internet-paneelissa 27.–29.11.2018. Nettilomakkeeseen vastasi kaikkiaan 1 833 henkilöä. Lisäksi aineistoa täydennettiin 15–24-vuotiaiden osalta 303 puhelinhaastattelulla 27.11.–17.12.2018. Ruotsinkielisen väestön tiedonkeruu toteutettiin puhelinhaastatteluina 27.11.–17.12.2018. Vastaajia oli 101. Tulosten virhemarginaali on noin 2,2 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 – Kyllä pidän sitä tärkeänä, mutta en ole itse ikinä käynyt äänestämässä, kertoo joensuulainen  Juuso Kettunen , 22. Hän on äänestänyt vain yhden kerran, vuoden 2018 presidentinvaaleissa.
 Kettusen arvio summaa täydellisesti  alle 30-vuotiaiden suhteen äänestämiseen .
 Tuoreessa Suomalaisten pelot ja haaveet -kyselyssä 15–29 -vuotiailla on kaikkein kovin luotto siihen, että he voivat vaaleissa äänestämällä vaikuttaa yhteiskuntaan. Silti juuri nuoret äänestävät vähiten.  Eduskuntavaaleissa 2015  alle 25-vuotiaiden äänestysprosentti oli 47, ja  kuntavaaleissa 2017  vielä matalampi, 30.
 Huhtikuun eduskuntavaaleissa Kettunen todennäköisesti äänestää.
 – Olen vähän enemmän ottanut selvää politiikasta, en aikaisemmin ollut niin selvillä asioista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Äänestäminen ei ole itsestäänselvyys myöskään espoolaiselle  Anniina Vuorenmaalle , 18, joka pääsee nyt ensimmäistä kertaa uurnille. Hänkään ei halua mennä uurnille sokkona.
 –Olen ajatellut äänestäväni. Se on hyvä mahdollisuus vaikuttaa, mutta täytyy vielä enemmän perehtyä sitten, kuka olisi se ehdokas.
 Ylen kyselyssä luotto äänestämisen vaikuttavuuteen kutistuu sitä mukaa kun ikää 30 vuoden jälkeen tulee lisää. Pohjakosketus on yli 45-vuotiailla, ja 60-vuotta täyttäneillä luku on taas noussut. He ovatkin innokkaimmin äänestävä ryhmä.
 Vuorenmaan mukaan osa nuorista saattaakin hahmottaa äänestämisen muiden kuin heidän omana juttunaan.
 – Nuoren näkökulmasta sitä varmaan ajattelee, että aikuiset ja vanhemmat vain äänestää.
 "Elän poliittisessa kuplassa"
 Ristiriita alle kolmikymppisten äänestyskäyttäytymisen ja äänestysnäkemysten välillä ei yllätä, kertovat 19- ja 18-vuotiaat järjestöaktiivit, helsinkiläinen  Sokorey Mohamed  ja jyväskyläläinen  Miika Vaarakallio .
 Ei ole itsestäänselvyys hahmottaa, miten puolueet ja politiikka liittyvät juuri omaan elämään.
 –Yhteiskuntaopin tunnilla käydään etäisesti puolueiden perusarvot läpi, mutta jos nuoret löytäisivät puoluepolitiikan kartalla itsensä, äänestäminen olisi helpompaa, Mohamed arvioi.
 Onko eduskunnan vaalikauden pakko olla neljä vuotta? Kahdessa vuodessa tulisi enemmän vaihtuvuutta ja nuorempia edustajia, pohtii Järvi-Suomen lukiolaisten puheenjohtaja Miika Vaarakallio. Markku Rantala / Yle
 Vaarakallion mukaan politiikkaa tehdään liikaa kabineteissa.
 –Äänestäminen ei ehkä kiinnosta sen takia, kun ei tiedetä mihin oikeasti voi vaikuttaa äänestämisellä. Jos ovia avaisi enemmän ja nuorille kertoisi, että voit oikeasti vaikuttaa Suomen tulevaisuuteen ja Suomen tulevaan politiikkaan, Vaarakallio ehdottaa.
 Kumpikin on Lukiolaisten liiton aktiiveja. Vaarakallio on Järvi-Suomen lukiolaisten puheenjohtaja, ja Mohamed kuuluu muun muassa YK-nuoriin, Agenda 2030:een ja Vihreisiin nuoriin.
 He äänestävät huhtikuussa ensimmäisissä eduskuntavaaleissaan.
 –Tavallaan elän poliittisessa kuplassa, koska suhtaudun äänestämiseen intohimoisesti. Mohamed sanoo.
 Yle Uutisgrafiikka
 Äänestäminen ei riitä neljälle suomalaiselle kymmenestä
 Noin neljä suomalaista kymmenestä kertoo Ylen kyselyssä haluavansa vaikuttaa yhteiskuntaan muutenkin kuin vaaleissa. Näin tekevät myös Mohamed ja Vaarakallio.
 Vaarakallion mukaan tehokkain keino on lähestyä päättäjiä suoraan. Lukiolaisten liitto on kampanjoinut muun muassa maksuttoman toisen asteen puolesta.
 –Paras keino on se, että kasvotusten kertoo (poliitikoille) asiansa, menee ojentamaan vaikka flaijerin. Kuinka moni vanhemmista poliitikoista oikeesti tietää, että mitä me nuoret halutaan, hän kysyy.
 Mohamed osallistui helmikuussa eduskuntatalolla mielenosoitukseen maksuttoman toisen asteen puolesta.
 – Somessa ja mielenosoituksilla pystyy vaikuttamaan paljon enemmän kuin sillä, että käy kerran neljä vuodessa äänestämässä. Yhdellä fiksulla pointilla voi saada satoja ihmisiä jakamaan poustauksia, ja luoda painetta myös päättäjiin, Mohamed kuvailee.
 Demokratia ylivoimaisen tärkeää
 Lähes kaikki vastaajat – miehistä 92 prosenttia ja naisista 97 prosenttia – pitävät vähintään melko tärkeänä sitä, että he voivat elää demokraattisessa maassa.
 Erittäin tärkeää tämä on 75 prosentille. Kolmelle prosentille se ei ole kovin tärkeää, ja yhdelle prosentille ei lainkaan tärkeää.
 Yle Uutisgrafiikka
 Vastaajista 68 prosenttia oli melko tai erittäin tyytyväinen siihen, kuinka demokratia toimii Suomessa. Erittäin tyytymättömiä oli viisi, ja melko tyytymättömiä 26 prosenttia.
 Tyytymättömimpiä ovat 30–44 -vuotiaat miehet.
 Heistä joka kymmenes on erittäin tyytymätön, ja 29 prosenttia melko tyytymättömiä demokratian toimivuuteen.
 Tyytyväisimpiä ovat 15–29-vuotiaat naiset, heistä 77 prosenttia on melko tai erittäin tyytyväinen demokratian toimivuuteen Suomessa.
 LUE MYÖS:  Nuorisoasiantuntija varoittaa puolueita: Torikahvit ja Facebook eivät saa nuoria äänestämään – Pelissä on demokratian tulevaisuus

Ylen kysely: Nuorten luotto demokratiaan on kova, äänestäminen ei silti kiinnosta – "Some vaikuttaa enemmän kuin että käy neljän vuoden välein uurnilla"


Summary: Tuore raportti kertoo ikävää tarinaa Intian saasteista.

Maailman 30 saastuneimmasta kaupungista 22 on Intiassa, ilmenee tuoreesta Greenpeacen ja AirVisualin raportista. Raportista uutisoi muun muassa  CNN .
 Raportin mukaan maailman saastunein kaupunki on Intiassa sijaitseva Gurugram. Kaupungin keskimääräinen ilmanlaatuindeksi oli viime vuonna 135,8. Luku on lähes kolme kertaa sen suuruinen kuin luku, jonka esimerkiksi Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirasto katsoo terveelliseksi.
 Kolmenkymmenen saastuneimman kaupungin joukossa on Intian lisäksi kaupunkeja Pakistanista ja Kiinasta sekä yksi kaupunki Bangladeshista.

Suurin osa maailman saastuneimmista paikoista löytyy Intiasta


Summary: Merialueilla on tänään voimassa kovan tuulen varoitus Pohjanlahden pohjoisosaa lukuun ottamatta.

Etelä-Suomessa on tänä yönä ja aamulla huono ajokeli. Lounaasta on saapunut etelärannikolle lumisadealue, ja lumentulo voi olla paikoin hyvin sakeaa.
 Ilmatieteen laitos varoittaa erittäin huonosta ajokelistä Uudellamaalla sekä huonosta ajokelistä Varsinais-Suomessa, Kanta-Hämeessä, Päijät-Hämeessä, Kymenlaaksossa ja Etelä-Karjalassa.
 Lämpötila on Etelä-Suomessa yön aikana nollan ja viiden pakkasasteen välillä. Aamupäivästä alkaen sää selkiintyy ja poutaantuu ja pakkanen voi kiristyä hieman.
 Maan keski- ja pohjoisosassa on vaihtelevaa pilvisyyttä ja paikallisia lumikuuroja.

Etelärannikolla on huono ajokeli sankan lumisateen takia


Summary: Sakkaavan talouden ennustetaan nousevan asialistalle

Kiinan parlamentin eli kansankongressin vuotuinen istunto alkaa tänään. Kansankongressin vajaat 3 000 edustajaa kokoontuvat Pekingiin kaksi viikkoa kestävään istuntoon.
 Ainakin talousasioiden odotetaan olevan esillä istunnon aikana. Kansankongressi julkaisi tuoreet talouskasvuennusteet istunnon avauspäivänä.
 Kansankongressi kertoi, että se laskee kuluvan vuoden talouskasvuennustetta. Kiinan talouden odotetaan kasvavan tänä vuonna 6,0–6,5 prosenttia.
 Kiinan virallisten tilastojen mukaan maan talous kasvoi viime vuonna 6,6 prosentilla. Kasvutahti oli hitainta liki kolmeen vuosikymmeneen. Itsenäiset analyytikot kuitenkin arvioivat, että talouskasvu oli virallisia lukuja huonompaa.
 Taistellakseen hidastuvaa talouskasvua vastaan lainsäätäjät ovat luvanneet alentaa veroja, vähentää maksuja ja keventää byrokratiaa.
 Myös kauppasota Yhdysvaltojen kanssa on lisännyt huolia talouden suunnasta, vaikka Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump on vihjaillut, että kauppasopu Kiinan kanssa voidaan saavuttaa pian.
 Presidentti  Xi Jinpingin  osalta tunnelmat eivät siis ole niin juhlavat kuin vuodentakaisessa istunnossa, jossa kansankongressi poisti presidentiltä kahden virkakauden rajoituksen.
 Kansankongressia pidetään yleisesti Kiinan johdon kumileimasimena.

Kiinan kansankongressin vuotuinen istunto polkaistaan käyntiin


Summary: Kanada pidätti Mengin joulukuussa.

Huawein talousjohtaja syyttää Kanadan viranomaisia oikeuksiensa rikkomisesta, kun viranomaiset pidättivät hänet Yhdysvaltojen hallinnon puolesta. Asiasta uutisoi muun muassa  CNN .
 Meng Wanzhou  on nostanut siviilikanteen, jossa hän syyttää Kanadaa laittomasta pidätyksestä. Lisäksi Meng sanoo kanteessa, ettei hänelle kerrottu perustuslaillisista oikeuksista, kun häntä kuulusteltiin kolme tuntia.
 Mengin mukaan myös hänen elektroniset laitteensa ja hänen käsilaukkunsa tutkittiin laittomasti ennen kuin hänelle kerrottiin pidätyksestä.
 Kanada pidätti Mengin joulukuussa. Mengiä, Huaweita ja sen kahta kumppania epäillään Yhdysvaltojen Iran-pakotteiden rikkomisesta.

Huawein talousjohtaja syyttää Kanadaa laittomasta pidätyksestä


Laskiainen on perinteisesti kevätpaastoa ja pääsiäistä edeltävä lopputalven juhla.
 Sen viettoon kuuluu sekä kirkollisia että pakanallisia perinteitä. Suomalaisia laskiaisperinteitä ovat pulkkamäki, hernerokka ja laskiaispullat.
 Laskiaistiistai ei ole liputuspäivä eikä virallinen pyhäpäiväkään.

Tänään vietetään laskiaistiistaita


Summary: Justin Trudeua ja hänen väkeään syytetään painostuksesta.

Kanadan budjettiministeri  Jane Philpott  eroaa. Hän perustelee eroaan sillä, ettei hänellä ole enää luottamusta pääministeri  Justin Trudeaun  hallitukseen.
 Trudeau ja hänen hallituksensa ovat ajautuneet poliittiseen kriisiin sen jälkeen, kun entinen oikeusministeri ja yleinen syyttäjä  Jody Wilson-Raybould  syytti hallinnon jäseniä siitä, että nämä olisivat yrittäneet painostaa häntä jättimäistä rakennusyhtiö SNC-Lavalinia koskevassa petosoikeudenkäynnissä.
 Wilson-Raybouldin mukaan Trudeau, yksi tämän ministereistä ja läheinen neuvonantaja painostivat häntä epäsopivasti ja esittivät peiteltyjä uhkauksia puuttuakseen rikossyytteisiin.
 Hänen mukaansa viime vuoden syyskuun ja joulukuun välisenä aikana virkamiehet vaativat häntä toistuvasti pyytämään syyttäjiltä, että nämä veisivät jutun pois oikeudesta.
 Philpottin ja Wilson-Raybouldin on sanottu olevan läheisiä.

Kanadan budjettiministeri eroaa – ei enää luota Trudeaun petosskandaalissa rypevään hallitukseen


Summary: Ehdokashakemukset on jätettävä kello 16:een mennessä.

Huhtikuun eduskuntavaalien ehdokkaiden asettaminen päättyy tänään. Samaan määräaikaan mennessä vaalipiirilautakunnalle on toimitettava myös ilmoitukset vaaliliitoista ja yhteislistoista.
 Ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) on jättänyt jatkoaikeistaan kertomisen viime hetkille. Soini sanoi lauantaina Lännen Median haastattelussa, että kertoo päätöksestään omassa blogissaan tänään tiistaina.
 Lehdelle Soini kertoi, että on pohtinut neljää vaihtoehtoa. Joko hän jättää kokonaan politiikan, on ehdolla vain eduskuntavaaleissa, on ehdolla vain eurovaaleissa tai asettuu ehdolle molemmissa vaaleissa.
 Soini sanoi haastattelussa myös tehneensä oikean ratkaisun neljä vuotta sitten, kun valitsi ulkoministerin eikä valtiovarainministerin salkkua.
 Vuoden 2019 eduskuntavaalien vaalipäivä on sunnuntai 14.4.2019. Ennakkoäänestys toimitetaan kotimaassa 3.–9.4.2019 ja ulkomailla 3.–6.4.2019.

Eduskuntavaalien ehdokkaiden asettaminen loppuu tänään –  Soinin jatkoaikeet selviävät päivän aikana


Summary: Uusi laki ei koske jo vangittuja Isis-taistelijoita.

Saksan hallituspuolueet ovat päättäneet poistaa Saksan kansalaisuuden henkilöiltä, jotka osallistuvat jihadistisen terroristijärjestö Isisin taistelutoimintaan.
 Uusi laki koskee täysi-ikäisiä henkilöitä, joilla on Saksan kansalaisuuden lisäksi jonkin toisen maan kansalaisuus. Laki ei koske takautuvasti jo vangittuja Isis-taistelijoita.
 Saksassa on jo voimassa kansalaisuuslaki, joka kieltää kaksoiskansalaisia liittymästä ilman Saksan puolustusministeriön lupaa toisen valtion asevoimiin tai niihin rinnastettavaan aseelliseen joukkoon.
 Uusi lainsäädäntö laajentaa kansalaisuuslakia koskemaan henkilöitä, jotka osallistuvat terroristijärjestön taisteluoperaatioihin ulkomailla.
 Terroristijärjestö on laissa määritelty aseelliseksi puolisotilaalliseksi organisaatioksi, joka rikkoo kansainvälistä oikeutta perustaakseen uuden valtion tai valtiorakenteita.

Saksa aikoo perua Isis-taistelijoilta kaksoiskansalaisuuden


Summary: Perhe pelkää, että heidät karkoitetaan maasta kesken isän tuberkuloosihoitojen.

Tästä on kyse Tuberkuloosihoidossa ollut turvapaikanhakija perheineen on kadonnut. Perhe oli määrätty karkotettavaksi, vaikka miehen hoidot ovat kesken. Kaukasialaisperhettä auttanut seurakunta on hyvin huolissaan tilanteesta.
 Porissa asuva, poliittisista syistä  turvapaikkaa hakenut  nelihenkinen perhe on kadonnut. Perheen katoamisesta kertoo Porin Teljän seurakunnan kirkkoherra  Kaisa Huhtala .
 Kaukasialainen perhe pelkää, että heidät poistetaan maasta kesken isän tuberkuloosihoidon. Perheen isällä aloitettiin tuberkuloosihoito marraskuussa, kun tällä todettiin suoliliepeen tuberkuloosi. Hoitoa on jäljellä vielä yhdeksän kuukauden ajan.
 Vaikea tauti
 Perhe sai viime kuussa hallinto-oikeuden päätöksen, jossa hylättiin valitus käännytyksestä.
 Satakunnan sairaanhoitopiirin arvion mukaan hoidon keskeytykseen sisältyy suuri riski, sillä hoitamattomana tuberkuloosi voi johtaa jopa kuolemaan. Vaarana on myös lääkkeille reagoimattomien tuberkuloosikantojen synty, jos hoito jätetään kesken tai sitä jatketaan vajaalla hoidolla.
 Emme tiedä, missä he ovat.  Kaisa Huhtala
 – Pitäisin suurena riskinä myös sitä, että käännytetyt turvapaikanhakijat voivat kadota maan alle välttääkseen maastapoistamisen. Tällöin hoitokontakti katkeaa ja tämä voi koitua muidenkin vahingoksi, tartuntatautien hoidosta Satakunnassa vastaava lääkäri  Raija Uusitalo-Seppälä  totesi Ylelle helmikuussa.
 Perhe katosi sen jälkeen, kun heidän valituksensa karkotuspäätöksen kumoamisesta hylättiin.
 – Ulkomaalaispoliisi oli ilmoittanut perheen lakimiehelle, että poliisi oli varannut viiden poliisin saattuen perheen maastapoistamiseen, Huhtala sanoo.
 Perhe nähty hiihtolomalla
 Kirkkoherra Kaisa Huhtalan mukaan perhe on nähty kirkossa viimeksi hiihtolomaviikon sunnuntaina.
 – Tilanne on se, että emme tiedä, missä he ovat. Tämä on aiheuttanut suurta surua ja ahdistusta. Seurakuntalaiset kyselevä, missä perhe mahtaa olla, Huhtala sanoo.
 Maahanmuuttoviraston mukaan tuberkuloosin sairastaminen ei tarkoita automaattisesti palauttamisen lykkäämistä. Maasta poistamiselle kesken hoitojen ei ole laissa esteitä.

Tuberkuloosia sairastava turvapaikanhakija katosi perheineen – käännytystä vastustava seurakunta huolissaan


Summary: Epäilty rikos tapahtui viime vuoden lopulla.

Syyttäjä on nostanut syytteen sairaan tytön murhasta tämän isäpuolta vastaan, selviää Itä-Uudenmaan käräjäoikeudesta.
 Epäilty rikos tapahtui Nurmijärvellä viime vuoden marraskuussa.
 Poliisin aiemmin kertoman mukaan rikosta on tutkittu murhana erityisen raa'an tekotavan vuoksi ja siksi, että teon kohteena on ollut puolustuskyvytön lapsi.
 Poliisi ei avannut tutkinnan aikana tekotapaa, eikä syyte toistaiseksi ole julkinen.
 Vuonna 1982 syntynyt isäpuoli on ollut vangittuna. Poliisi kertoi aiemmin, että hän on kiistänyt syyllisyytensä.
 Itä-Uudenmaan käräjäoikeus aloittaa jutun käsittelyn ensi viikon tiistaina.
 Aiheesta aiemmin:
 Poliisi epäilee isäpuolta vaikeasti vammaisen lapsen murhasta Nurmijärvellä  (8.2.2019)
 Poliisi epäilee miehen murhanneen vakavasti sairaan lapsen Nurmijärvellä  (12.12.2018)

Isäpuolelle syyte sairaan tytön murhasta Nurmijärvellä


Summary: Osa nimistä saa pyytämättä kaksimielisyyden viitan kannettavakseen. Mutta miksi näin on?

Nimistöntutkija  Terhi Ainiala  kertoi Puoli seitsemän ohjelmassa, että yksi syy lienee yksinkertaisuudessaan on ihmisluonnon halu leikitellä sanoilla.
 Kun kielen ja mielen luovuus kukkii, nimet vääntyvät tarkoittamaan jotain aivan muuta kuin alun perin oli ajateltu.
 Kaksimielinen nimi vaatii syntyäkseen sen, että nimi on yleisesti tunnettu. Harvinaista olisi, jos suppea levikkinen etunimi nousisi tähän tehtävään.
 Yleensä tällaiseen käyttöön ei nosteta myöskään tämän hetken lasten nimiä. Esimerkiksi Yrjön ja Jorman kultakaudet ovat olleet 1940- ja 1950-luvuilla.
 Yrjö
 Monessa nimessä äänteellinen mielleyhtymä toimii motivaationa sille, että nimi taipuu kansan suussa tarkoittamaan jotain muutakin, kuin varsinaista nimeä.
 Esimerkiksi Yrjö-nimen oksennus merkitys on syntynyt puhtaasti siitä syystä, että se äänteellisesti muistuttaa tuota tapahtumaa.
 Aina kaksimielisen nimen kantaminen ei ole helppoa.  Yrjö Kokkonen  on saanut kuulla etunimestään nuoruudesta lähtien.
 –Joka kerta kun kuulen nimeni mietin, että millä sävyllä se sanottiin. Pilkkaamalla vai normaalisti. Se tapa on minulla varmaan hautaan asti.
 Jorma
 Jorma-nimen merkityksen taustalta löytyy vahvasti se seikka, että jo aiemmin tavatut sanat, jortikka ja jortti, on tunnettu sekä miesten niminä, että uroseläimen sukupuolielintä merkitsevinä sanoina
 Karikatyyritaiteilija  Jorma Lampela  ei ole menettänyt yöuniaan nimensä takia.
 –Ylväs nimi minun mielestäni, ja ihan pystyssä seisotaan.
 Ainiala toteaa, että sekä Jorma, että Yrjö -nimien mielikuvat ovat niin vahvoja, että ne tuskin tulevat häviämään koskaan.
 –Vanhemmat ovat nimiä valitessaan aika tietoisia nimien merikityksistä, ja ehkä sen takia jättävät tietyt nimet omien vaihtoehtojensa ulkopuolelle.
 Naisten nimet pimennossa
 Myös muutama naisten nimi on saanut uuden merkityksen. Pirjo on näistä lienee yleisin ja sillä tarkoitetaan oksennusta. Valtaosa kaksimielisistä nimistä on kuitenkin miesten nimiä.
 Ainiala uskoo, että kyse on siitä, että ylipäänsä kielessä mies on tietynlainen yleisihminen.
 –Meillä on muutenkin miesloppuisia nimikkeitä. Esimerkiksi luottamusmies ja esimies, joiden katsotaan koskevan kaikkia.
 Irmeli tarkoitti aikoinaan oksennusta
 Uudempaa kerrostumaa kaksimielisillä nimimarkkinoilla on Jonne, vaikka sekin on ollut käytössä yleissanana jo pitkään. Jonnella tarkoitetaan lapsellisesti, tai nolosti käyttäytyvää teini-ikäistä poikaa.
 Joskus nimien kaksoismerkitys voi jäädä melko lyhytaikaiseksi. Niin Viljo, kuin Irmelikin, ovat aikoinaan tarkoittaneet oksennusta. Sittemmin molemmat nimet ovat karistaneet pahoinvoinnin katkun itsestään.
 Sitä mikä nimi tulevaisuudessa tulee saamaan yllensä kaksimielisyyden viitan, on mahdotonta ennustaa. Voihan olla, että juuri tällä hetkellä, jossain pienessä kaupungissa ja jossain mitättömässä kadun kulmassa, keksitään uusi Jorma.

Mitä sinä ajattelet kun kuulet nimen Jorma? Kaksimielisyys syntyy kansan leikitellessä sanoilla


Summary: Kirjanpitorikos tapahtui vuosina 2014–2017. Asia koskee Laajasalon aiempaa yritystoimintaa.

Helsingin käräjäoikeus on tuominnut piispa  Teemu Laajasalon  20 päiväsakkoon tuottamuksellisesta kirjanpitorikoksesta.
 Laajasalon tuloilla sakoista tulee maksettavaksi 1 620 euroa.
 Laajasalo vihittiin Helsingin piispaksi marraskuussa 2017. Sitä ennen hän toimi Kallion seurakunnan kirkkoherrana Helsingissä.
 Tuomion mukaan Laajasalon TL Opetus Oy:stä lähti useina vuosina virheellistä tietoa verottajalle. Virheet korjattiin joulukuussa 2017.
 Käräjäoikeuden mukaan toiminta törkeän huolimatonta
 Käräjäoikeuden mukaan Laajasalon toiminta oli törkeän huolimatonta, koska hän jätti merkittävän osan kirjanpitoaineistosta toimittamatta kirjanpitäjälle kolmen tilikauden aikana ja laiminlöi velvollisuuden tarkastaa ja allekirjoittaa tilinpäätökset.
 Tuottamuksellinen kirjanpitorikos tapahtui vuosina 2014–2017.
 Laajasalo pahoittelee huolimattomuuttaan
 Helsingin hiippakunnan tuomiokapituli lähetti pian tiedon julkistamisen jälkeen Teemu Laajasalon kommentin asiasta.
 Laajasalo kommentoi asiaa näin.
 ”Omia virheitä ei saa tekemättömiksi ja laiminlyöntejä on turha selitellä. Olen jo aiemmin myöntänyt teonkuvauksen ja pahoitellut huolimattomuuttani. Suhtaudun oikeuden päätökseen nöyrästi. Yrittäjänä toimiminen on ollut osa menneisyyttäni, jonka onnistumiset ja epäonnistumiset jätän mielelläni taakseni.”
 Laajasalon pyynnöstä tuomiokapituli käsittelee asiaa erikseen.
 Laajasalo ei aio kommentoida asiaa enempää.
 Lue myös:
 Syyttäjä: Piispa Teemu Laajasalon firmasta lähti virheellistä tietoa verottajalle useilta tilikausilta
 Poliisi ei tutki tässä vaiheessa piispa Teemu Laajasalon asuntoetua – Pallo on nyt verottajalla
 Helsingin piispa Teemu Laajasalo saa syytteen tuottamuksellisesta kirjanpitorikoksesta – syyttäjän mukaan kyse huolimattomuudesta

Helsingin piispa Teemu Laajasalo tuomittiin sakkoihin tuottamuksellisesta kirjanpitorikoksesta


Summary: Muistomerkkihankkeen arvioitu kustannus on noin 100 000 euroa.

Jyväskylän kaupunginhallitus päätti, että kaupunki käynnistää  Matti Nykäsen  muistomerkin valmistelun.  Kaupunginhallitus nimesi  työryhmän, jonka tehtävä on  valmistella muistomerkkihanke . Kaupunki suunnittelee mäkihyppääjän mittavaa urheilu-uraa kunnioittavaa muistomerkkiä, joka voisi olla esimerkiksi patsas.
 Työryhmässä ovat Jyväskylän Taidemuseon amanuenssi  Jaana Oikari , liikuntapalveluiden suunnittelupäällikkö  Anna-Leena Sahindal , kaupunkirakenteen maisema-arkkitehti  Mervi Vallinkoski , Art Impactin taidekonsulli  Kirsi Pitkänen  sekä kansliapäällikkö  Heli Leinonkoski . Työryhmän puheenjohtaja toimii kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Meri Lumela .
 – Hyvin innostunein fiiliksin olen tässä mukana. On hienoa, että kaupunki panostaa julkiseen taideteokseen. Tämä on mielenkiintoinen projekti ja uskon, että päädymme hyvään lopputulokseen, kertoo amanuenssi Jaana Oikari.
 – Toivottavasti voimme jotenkin ottaa myös kansan mielipiteitä huomioon. Lisäksi toivon, että saisimme sellaisen teoksen, joka herättäisi ihastusta ja kysymyksiä, Oikari jatkaa.
 Huomenna tiistaina työryhmä kokoontuu ensimmäistä kertaa.
 Työryhmän tehtävänä on muun muassa valita muistomerkin paikka ja kokonaisbudjetti sekä valita taiteilijat, joilta pyydetään luonnokset muistomerkiksi. Lopulta työryhmä ehdottaa toteutettavaa muistomerkkiä ja sen sijaintipaikkaa.
 Muistomerkin toteuttamista päättää kaupunginvaltuusto loppuvuodesta 2019. Hankkeen arvioitu kustannus on noin 100 000 euroa, ja kaupunki hakee siihen opetus- jakulttuuriministeriön avustusta.
 Helmikuun alussa  menehtyneellä Nykäsellä  on synnyinkaupungissaan oma nimikkomäki Laajavuoressa. Se on saamassa pysyvän valaistuksen todennäköisesti ensi syksynä.
 Nykäselle esitettiin  jo viime vuonna patsasta Jyväskylään, mutta hanke ei tuolloin toteutunut.
 Kysyimme jyväskyläläisiltä Palokassa, mihin he Nykäsen muistomerkin laittaisivat. Kaikki olivat samaa mieltä, että sen luonnollinen paikka on Laajavuori, missä mäkihyppääjä harjoitteli paljon.
 Galluppiin vastanneet olivat sitä mieltä, että sopivin vaihtoehto olisi jonkilainen Nykästä muistuttava patsas: esimerkiksi näköispatsas esimerkiksi hyppytilanteesta tai hienosti valaistu mäkikotka.

Matti Nykäsen muistomerkkihanke Jyväskylässä etenee: työryhmä aloittaa tekijän ja sijainnin etsimisen


Summary: Tekstiiliteollisuus hakee nyt halvinta hintaa heikoista ihmisoikeusoloista tunnetusta entisestä sotilasdiktatuurista.

Tanskalaisen kansalaisjärjestön Danwatchin tuore raportti paljastaa, että työolosuhteet Lidlille vaatteita ja kenkiä valmistavissa tehtaissa Myanmarissa saattavat olla surkeat.
 Järjestön raportin mukaan vaatteita tehdään alle kolmen euron päiväpalkalla. Työntekijät tekevät töitä tauotta päästäkseen päivän tavoitteisiin. He kertovat myös fyysisestä ja henkisestä väkivallasta ja ammatillisen järjestäytymisen kieltämisestä.
 Danwatchin mukaan vähimmäispalkka Myanmarin vaateteollisuudessa on noin 2,7 euroa kahdeksan tunnin päivästä. Uudet työntekijät saavat kuitenkin usein vain puolet palkasta ensimmäisen puolen vuoden aikana.
 Tuotantovaatimukset ovat niin hurjat, etteivät työntekijät usein ehdi käydä edes vessassa. Osa työskentelee myös päivän ainoan tauon, aamiaistauon yli tai tulee töihin etuajassa ehtiäkseen täyttää henkilökohtaiset kiintiönsä. Lisäksi naisilla teetetään usein raskauskoe ennen työhönottoa. Järjestäytymistä ei välttämättä katsota hyvällä, ja ammattijärjestöjen jäseniä irtisanotaan ilman varoitusta.
 Työnjohtajat ovat potkineet minua.  21-vuotias nainen
 Danwatch haastatteli työntekijöitä yhteistyössä Der Spiegelin ja myanmarilaisten viestinten Myanmar Now'n ja Frontier Myanmarin kanssa.
 – En voi käydä vessassa kun on tarve. Se on aiheuttanut minulle virtsausongelmia ja vatsakipuja, sanoo nainen, joka työskentelee tehtaassa, joka valmistaa vaatteita sekä Lidlille että toiselle saksalaiselle halpaketjulle Aldille.
 – Minua on haukuttua ja toruttu, kun en ole saanut kiintiötäni täyteen, nainen kertoo Danwatchille.
 Toinen nainen kertoo, että tehtaassa työntekijöitä saatettiin ihan lähiaikoihin asti rankaista myös fyysisesti.
 – Olen kokenut paljon tässä tehtaassa – työnjohtajat ovat potkineet minua, haukkuneet minua ja solvanneet minua erittäin julmilla ja seksuaalissävytteisillä ilmaisuilla. Olen tyytynyt kohtalooni, koska tarvitsen rahaa elättääkseni perheeni, 21-vuotias nainen sanoo.
 Hän on työskennellyt tehtaasta 17-vuotiaasta.
 Danwatchin raportti ei yksilöi, mitä tehtaita se on tutkinut. Myös haastatellut työntekijät esiintyvät nimettöminä oman turvallisuutensa takia. Danwatch haastatteli 14:ää työntekijää kolmessa vaate- ja kenkätehtaassa, jotka valmistavat tuotteita Lidlille ja Aldille, Adidakselle tai tanskalaiselle Bestsellerille.
 Lidl: Emme hyväksy ihmisoikeusloukkauksia
 Lidlin vaatteita tuotetaan 19 tehtaassa Myanmarissa, Lidl kertoo kotisivuillaan. Hankinnat tehdään keskitetysti koko Eurooppaan, eli Danwatchin raportoimista ongelmista kärsivillä tehtailla tuotettuja vaatteita on mahdollisesti voitu tuoda myös Suomeen. Koska raportti ei yksilöi ongelmallisia tehtaita, varmuutta asiasta ei ole, Suomen Lidlistä kerrotaan.Lidl on ilmoittanut suhtautuvansa vakavasti syytöksiin työntekijöiden oikeuksien loukkaamisesta.
 – Emme hyväksy ihmis- ja työoikeuksien loukkaamista missään muodossa, viestintäjohtaja  Pilvi-Sisko Riikonen  Lidlistä sanoo.
 Riikosen mukaan Lidl edellyttää kaikilta alihankkijoiltaan sitoutumista toimintaohjeisiin, joiden tarkoitus on varmistaa eettisesti ja sosiaalisesti kestävät tuotanto-olosuhteet. Tavarantoimittajia myös auditoidaan säännöllisesti. Ulkopuoliset tarkastajat vierailevat tehtailla varmistamassa sääntöjen noudattamisen.
 Järjestöjohtaja: "En ole yhtään yllättynyt"
 Suomen Ammattiliittojen Solidaarisuuskeskuksen Saskin kansainvälisen toiminnan päällikkö  Juha Vauhkonen  pitää Danwatchin raportissa tehtyjä havaintoja uskottavana. Sask on tehnyt pitkään yhteistyötä Myanmarin ammattiliittojen kanssa.
 Myanmarista on tullut Aasian merkittävin hikipajamaa.  Juha Vauhkonen
 – En ole yhtään yllättynyt, että tällaisia tietoja tulee julki, Vauhkonen sanoo. Danwatchin raportin kuvaukset vastaavat Saskin kumppanien raportointia Myanmarin tekstiiliteollisuuden oloista.
 Vauhkosen mukaan Myanmarista on tullut yksi maailman keskeisiä tekstiilien halpavientimaita.
 – Siitä on tullut Aasian merkittävin hikipajamaa, kun tuotanto on siirtynyt Kiinasta ja Bangladeshista vielä halvemman työvoiman perässä. Maan tekstiiliteollisuus on kasvanut räjähdysmäisesti parin viime vuoden aikana.
 Tekstiiliteollisuuden kasvun taustalla on Myanmarin avautuminen kansainväliselle kaupalle vuosikymmeniä kestäneen eristäytymisen jälkeen. Maata vastaan asetettuja talouspakotteita on purettu, kun valtaa pitänyt sotilasjuntta on sallinut demokraattisia uudistuksia.
 Halpa hinta vihjaa yleensä heikoista työoloista
 Saskin Juha Vauhkonen pitää yritysten vastuullisuuslupauksissa mainostettuja ulkopuolisia tarkastuksia hyvänä alkuna. Aukottomia ne eivät hänen mukaansa ole.
 – Usein tehtaat tietävät tarkastajien tulosta ja voivat huolehtia, että tarkastusten aikana kaikki menee sääntöjen mukaan.Vauhkosen mukaan vaatteen halpa hinta heijastelee usein sen tehneen ihmisen työskentelyoloja.
 – Jos ostaa halvan vaatteen, on syytä tiedostaa, että se on voitu tehdä kurjissa oloissa.
 Vastuuta ei kuitenkaan voi Vauhkosen mukaan sälyttää kuluttajalle. Sen sijaan halpatuotantomaissa vaatteita teettäviltä yrityksiltä pitää vaatia vastuun kantamista.
 – Hinnalla kilpailevilla yrityksillä on suuri vastuu vaatia ja valvoa, että niiden tehtailla noudatetaan ihmisoikeuksia, Vauhkonen sanoo.

Järjestö: Lidlin halpavaatteita tehdään surkeissa oloissa Myanmarissa


Summary: Lumipyry vaikeuttaa yöllä ja aamulla liikennettä etenkin Uudenmaan maakunnassa.

Maaliskuussa kuuluisi – kuukauden nimen mukaisesti – maan jo pikkuhiljaa paljastua lumen alta.
 Lumilapioita, luutia ja aurauskalustoa ei kuitenkaan vielä eteläisessäkään Suomessa päästä laittamaan kesäteloille.
 Sääennusteen mukaan nimittäin runsaita, pöllyävänä lumena tulevia sateita liikkuu kohti Suomea.
 Ilmatieteen laitoksen mukaan sadealue saapuu illan aikana maan lounaisosaan. Todennäköistä onkin, että tiistaiaamuna sää on liikenteen kannalta kurja.
 – Kevyt pakkaslumi tulee huonontamaan näkyvyyttä liikenteessä. Koska takana on lumisateeton jakso, niin tilanne voi huomenna aamulla olla erityisen vaarallinen, koska monet ihmiset ovat jo saattaneet tottua kevätkeleihin, sanoo Ylen meteorologi  Marjo Hoikkanen.
 Yle Sää
 Varoitusraja ylittyy
 Ilmatieteen laitoksen mukaan ajokeli muuttuukin erittäin huonoksi yöllä ja aamulla Uudenmaan maakunnassa lumipyryn vuoksi.
 Lähimaakunnissa tilanne on vain vähän parempi. Ennusteen mukaan ajokeli muuttuu huonoksi illasta alkaen Varsinais-Suomen, Kanta-Hämeen, Päijät-Hämeen, Kymenlaakson, Etelä-Karjalan ja Ahvenanmaan maakunnissa lumisateen seurauksena.
 Viikon odotetaan myös jatkuvan lumisena. Torstaina ja perjantaina maan eteläosassa huonon ajokelin todennäköisyys on 30 prosentin suuruinen lumi- tai räntäsateiden takia.
 Etenkin merialueilla liikkumista hankaloittaa myös voimakas tuuli.
 Yle Sää
 Tuulta ja tuiskua
 Kun Pohjanmerellä oleva matalapaine liikkuu itään ja saapuu yöllä Pohjois-Itämerelle, on useille merialueille asetettu kovan tuulen varoitus.
 Tiistaina Suomenlahdella, Saaristomerellä, Selkämeren pohjoisosassa ja Merenkurkussa kovan pohjoisen ja koillisen välisen tuulen varoitetaan puhaltavan 15 metrin sekuntinopeudella.
 Pohjois-Itämerellä, Ahvenanmerellä ja Selkämeren eteläosassa tuulen nopeus voi olla hieman kovempi, eli 17 metriä sekunnissa.
 Tuulet puhaltavat varoitusrajaa voimakkaammin todennäköisesti myös loppuviikosta, joskin suunnat vaihtelevat.
 Perjantaina Pohjois-Itämerellä kovan etelätuulen todennäköisyys on 30 prosenttia.
 Ahvenanmerellä, Selkämerellä, Merenkurkussa ja Perämeren eteläosassa kova pohjoistuuli on yhtä todennäköistä, ennustaa Ilmatieteen laitos.

Mitä tapahtui keväälle? Luvassa on tuulta, tuiskua ja surkeaa ajokeliä