Summary: Sähkön kysyntä etenkin Aasiassa on johtamassa ilman lisätoimia siihen, että lämpötila on nousemassa noin kolme astetta.

Tosin kuin tavoitellaan, kasvihuonepäästöt ovat selvästi kasvussa maailmalla.
 Keskeisen energiajärjestö IEA uuden  arvion  mukaan maailman energian tarve jatkaa kasvuaan vuoteen 2040 asti. Energian kasvuvauhti on heikentymässä, mutta järjestön mukaan etenkin kehittyvien maiden sähkön tarve lisää edelleen kysyntää.
 IEA arvion mukaan jo tehdyt päätökset ja maailman maiden sitoumukset tulevista päätöksistä eivät kasvavan kysynnän takia riitä siihen, että kasvihuonepäästöt saada kääntymään laskuun. Sen sijaan päästöt jatkavat kasvuaan vuoteen 2040 asti.
 Kasvu tarkoittaa noin kolmen asteen keskilämpötilan nousua maailmassa. Esimerkiksi Suomessa sama tarkoittaa mahdollisesti 4-6 astetta.
 Järjestö arvioi myös sitä, mitä mailta vaaditaan, jotta energian käyttö saadaan kääntymään Pariisin ilmastosopimuksen mukaiselle alle 2 asteen polulle. Keskeinen tekijä muutoksessa on se, että Aasian melko uusissa hiilivoimaloissa pitää ottaa käyttöön keinoja, joilla hiilidioksidi saadaan talteen tehtaista sekä varastoitua.
 Pahimman saastuttajan osuus ei kasva, mutta päästöt ovat silti isot
 IEA ennakoi, että kivihiilen osuus kaikesta uudesta energiantuotannosta ei tule enää lisääntymään lähivuosina.
 Muutos ei tarkoita sitä, ettei kivihiiltä enää tarvittaisi lisää. Kaasu on nousemassa kivihiilen ohi tärkeimmäksi energialähteeksi. Sen lisäksi uutta voimaa rakennettaan muilla tavoin niin paljon lisää, että kivihiilen osuus laskee maailman energiapaletissa.
 Osuuden laskusta huolimatta jo rakennettujen ja suunniteltujen kivihiilivoimaloiden päästöt ovat estämässä sen, että kasvihuonepäästöjen kasvua ei saada laskuun ennen vuotta 2040.
 IEA:n laskelman mukaan Aasiassa, lähinnä Kiinassa hiilivoimaloiden keski-ikä on vähän yli kymmenen vuotta. Niitä voidaan käyttää vielä vuosikymmeniä. Myös Intiassa kivihiiltä tarvitaan lisää.
 Kivihiilen päästöt ovat tällä hetkellä yli 40 prosenttia maailman kasvihuonepäästöistä ja energian tuotannon merkittävin päästölähde.
 Puolet uudesta energiasta uusiutuvilla
 Kehittyvien maiden reippaasti kasvaville markkinoille tarvitaan järjestön arvion mukaan nykyisestä noin neljännes enemmän energiaan vuoteen 2040 mennessä.
 Puolet energian tarpeen kasvusta voidaan IEA:n mukaan kattaa uusiutuvilla, kuten auringolla ja tuulella. Maakaasun lisäksi öljyn käyttö jatkaa vielä kasvuaan. Öljyn osalta käänne olisi tapahtumassa lähinnä liikenteen sähköistymisen kautta näillä näkymin vuoden 2025 tienoilla.
 Uusiutuvien osuus korostuu, mitä lähemmäksi Pariisin sopimuksia päästään. Teollisuusmaiden alaisen järjestön johtava asiantuntija  Laura Cozzin  mukaan aurinkovoiman pitäisi yleistyä paljon enemmän, jotta sen avulla päästäisiin myös Pariisin tavoitteeseen.
 Uusiutuvien kasvun lisäksi kivihiilen osuuden pitäisi järjestön mukaan tippua vuoteen 2040 mennessä kymmeneen prosenttiin kokonaiskysynnästä, jotta Pariisin selvästi alle kahden asteen tavoitteeseen päästään. Olemassa olevilla päätöksillä ja sitoumuksilla osuus tippuu noin 20 prosenttiin energian käytöstä. Ero IEA malleissa on todella iso eli lähes 60 prosenttia.
 Järjestö huomauttaa, että öljyn kulutuksen kääntyminen laskuun on kiinni myös siitä, kuinka paljon niin sanottujen katumaastureiden myynti kasvaa lähivuosina. Elintason nousun myötä suositummaksi tulleet isot polttoainesyöpöt autot saattavat jopa lisätä öljyn kysyntää.
 Hiilidioksidipäästöt kasvavat kokonaisuudessaan seuraavien reilun 20 vuoden aikana noin 100 miljoonalla tonnilla vuodessa. Suomen vuosittaiset päästöt ovat noin 50 miljoonaa tonnia hiilidioksidiksi muutettuna.
 IEA:n näkemyksen mukaan Pariisin ilmastotavoite voi edellyttää myös sitä, että hiilivoimaloita pitää sulkea kymmeniä vuosia ennen niiden käyttöiän mukaista alasajoa. Tarve vastaa koko Kiinan koko nykyistä hiilivoimakapasiteettia.
 Kaikki IEA:n tarjoamat keinot vähentää hiilen päästöjä ovat kalliita tai niiden toteuttamiseen ei ole ainakaan vielä kilpailukykyistä tekniikkaa.
 Järjestö pitää keskeisenä päästöjen leikkauskeinona energian käytön nopeaa tehostamista samaan aikaan, kun energian kysyntä jatkaa kasvuaan elintason noustessa kehittyvissä maissa. IEA on samalla huolissaan siitä, että energian tuhlaamisen estäminen ei ole läheskään siinä vauhdissa, mita tavoitteet vaativat.
 Energiatehokkuuden pitää parantua laajasti, jotta päästöjä saadaan leikattua mahdollisimman nopeasti.
 IEA arvion mukaan vuoteen 2050 mennessä päästöjen pitäisi laskea vuoden 2010 tasosta 68 prosenttia. Tämä riittäisi järjestön mukaan pääsemään Pariisin sopimuksen mukaisesti alle kahden asteen lämpenemisen tasolle vuosisadan lopulla.
 Kansainvälisen ilmastopaneelin IPCC:n noin vuoden takaisen 1.5 asteen raportin mukaan päästöjä pitäisi vähentää nielut huomioiden nollaan jo vuoteen 2050 mennessä. IPCC:n laskelmissa kaikki päästöt pitäisi jo lähes puolittaa vuoteen 2030 mennessä vuoden 2010 tasosta.
 IEA:n tekemiä pitkän ajan arvioita on arvosteltu siitä, että ne ovat aliarvioineet sen, kuinka nopeasti uusiutuvien energiamuotojen tuotanto on tullut edullisemmaksi ja sitä kautta yleistynyt. IEA korostaa, että he eivät tee ennusteita, vaan kokoavat arvioonsa maailman maiden tiedot ja markkinatilanteen.
 Lue myös:
 Ilmastotavoite karkaa kuin hiili taivaalle Intiassa – Huolestunut energiaprofessori: Muutoksen kääntämiseen tarvitaan aivan uusi vaihde ja pian
 Ihmiskunnan ratkaisevat vuodet – Jättiraportti: Ilmaston lämpeneminen voidaan rajata 1,5 asteeseen, jos päästöt nollataan ennätysnopeasti

Katumaasturit ja elintason nousu lisäävät ilmastopäästöjä vuosikymmenien ajan – IEA: hiilivoimaa voidaan joutua sulkemaan Kiinassa ilmastosyistä


Summary: Rehtori Pekka Postin mukaan Suomen maajoukkueen ja Teemu Pukin fanittaminen on ilmiöoppimista parhaimmillaan.

Kotkan Aittakorven viidesluokkalaiset  Emelinda Ettamo ,  Reetta Kemppi  ja  Iia Petterson  ovat Huuhkaja-faneja.
 Tai ainakin heistä tuli Suomen jalkapallomaajoukkueen kannattajia, kun heidän koulussaan vietettiin perjantaina  Teemu Pukki  -päivää.
 Koulun viidesluokkalaiset haastoivat koulunsa muut oppilaat pitämään Suomen maajoukkueen puolia illan Suomi–Liechtenstein-ottelussa ja fanittamaan Teemu Pukkia. Oppilaiden tuli pukea päälleen jotain valkoista ja sinistä – kasvomaalauksia, pieniä Suomen lippuja ja muuta tilpehööriä unohtamatta.
 Niinpä koulussa vietettiin kunnolliset pelietkot. Yksi iso syy etkojen järjestämiseen oli tietysti se, että Huuhkajien suurin tähti on Kotkasta kotoisin oleva Teemu Pukki.
 Jari Litmasen  pelipaitaan sonnustaunut Iia Petterson tunnustautui Pukki-faniksi.
 – Koska minulla ei ole Teemu Pukki -paitaa, piti lainata isän Jari Litmanen -paita, Pettersson kertoi.
 Emelinda Ettamo, Retta Kemppi ja Iia Petterson olivat täysillä mukana Aittakorven futishuumassa. Pyry Sarkiola / Yle
 Hiekkakentän kasvatti
 Rehtori  Pekka Postin  mukaan Suomen maajoukkueen ja Teemu Pukin suurta ottelua ei voitu jättää huomiotta kotkalaisessa koulussa.
 – Suomen jalkapallomaajoukkue ja Teemu ovat ilmiöitä, joten tämä on ilmiöoppimista parhaimmillaan, Posti totesi.
 Aittakorven koulun oppilaat myös pelasivat perjantaina välitunnilla jalkapalloa koulun viereisellä kentällä.
 – Teemu Pukki on lapsena käynyt samalla hiekkakentällä treenaamassa, Posti kertoi.
 Aittakorven koulusa kannustettiin vankasti kotikaupungin tähtihyökkääjä Teemu Pukkia.  Pyry Sarkiola / Yle
 Jalka- ja lentopalloa
 Reetta Kemppi  tunnustautui KTP:n ja Manchester Unitedin kannattajaksi, mutta Teemu Pukin innostamana hän on alkanut pitää myös Norwich Cityn puolia.
 – Jalkapallo on lempilajini ja harrastan sitä myös itse, Kemppi kertoi.
 Hän, Petterson ja Ettamo odottavat jo malttamattomina iltaa ja Suomi–Liechtenstein -ottelun alkamista.
 Aittakorven koulun Pukki-päivä päättyi heidän osaltaan kahteen liikuntatuntiin.
 Ohjelmassa oli lentopalloa.

200 oppilasta saapui kouluun sinivalkoisina Teemu Pukin kotikaupungissa Kotkassa – katso videolta mallia, kuinka illalla huudetaan!


Summary: Vasemmistoliitto aloittelee parhaillaan kolmipäiväistä puoluekokoustaan Kuopiossa.

Hallituspuolue vasemmistoliiton puoluekokouksen alkajaisiksi kunniansa saavat kuulla niin työehtoshoppailijat, yksityisten hoivakotien laiminlyönnit kuin oppositiossa lasten joulukirkon takia "laukalle lähteneet" kokoomuslaiset sekä "mersupersut".
 Puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  vaatii puolueen poliittisessa tilannekatsauksessa korvausten maksamista hoivakotien asukkaille, mikäli hoitokodissa ei noudateta riittävää hoitajamitoitusta tai jos niissä tapahtuu laiminlyöntejä.
 Anderssonin mukaan nykyiset sanktiot, kuten valvontaviranomaisen antamat uhkasakot, ovat liian lieviä.
 – On mielestäni välttämätöntä, että kaikissa sopimuksissa, joita hoivakonsernien kanssa tehdään, sovitaan selkeät ja tuntuvat sopimuskorvaukset paitsi kunnille myös hoivakodeissa asuville vanhuksille, silloin kun palvelua ei toteuteta sovitulla mitoituksella, puheessa sanotaan.
 Andersson vetoaa puheessaan puoluekokouksessa vasemmistoliiton kunnanvaltuutetuihin, jotta nämä vaatisivat määrittelemät sopimussakot siinä tapauksessa, että kunnat ulkoistavat hoivapalvelujaan.
 – Toivon, että jokainen vasemmistoliiton kunnanvaltuutettu tekee omassa kunnassaan töitä sen varmistamiseksi, että yhtäkään ulkoistusta ei tehdä ilman, että sopimussakot on tarkkaan määritelty.
 Hoivakodeissa tapahtuneet laiminlyönnit ovat Anderssonin mielestä seurausta ylenpalttisesta voitontavoittelusta.
 – Kuka voi pitää reiluna tilannetta, jossa skandaaliyhtiö Esperi Caren emoyhtiö ei ole maksanut lainkaan yhteisöveroa Suomeen kolmen viime vuoden aikana.
 – Nämä laiminlyönnit osoittavat, mihin voitontavoittelu hoivassa pahimmillaan johtaa.
 Oppositio pitää mersuilijoiden ja "Audi-miesten" puolta
 Hallitus on ollut opposition arvostelun kohteena muun muassa maahanmuutto- ja sananvapauskysymyksistä.
 Viikonloppuna koulujen joulujuhlista nousi politiikka- ja mediamyrsky. Sekä hallituspuolue keskustan että kokoomuksen puheenjohtajat ottivat kantaa eduskunnan apulaisoikeusasiamiehen tekemään linjaukseen, jonka mukaan kouluopetukseen kuuluva joulujuhla tulisi pitää muualla kuin kirkossa.
 Puheenjohtajat  Petteri Orpo  (kok.) ja  Katri Kulmuni  (kesk.)  taas vetosivat sen puolesta, että koululaiset saisivat yhä  käydä joulukirkossa.
 Li Andersson syyttää oppositiota olkiukkoihin tarttumisesta eli keinotekoisten vastakkainasetteluiden luomisesta.
 – Vai mitä pitäisi ajatella siitä, että gallupjohdossa oleva puolue (perussuomalaiset) päättää käyttää eduskunnan kyselytunnin väittääkseen, että pykälä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan on merkittävä yhteiskunnallinen ongelma?
 Andersson arvostelee oppositiota samanmielisellä, oikeistolaisella ja konservatiivisella identiteettipolitiikalla ratsastamisesta.
 – Suomessa on oikeastaan vain yksi oppositio, joka on arvokonservatiivinen ja talousoikeistolainen. Audi-miesten asemaa ajavat kokoomuslaiset ovat saaneet rinnalleen mersupersut.
 Postin työntekijöille tukea vasemmistosta
 Postin työntekijöille ja työntekijäliitto PAUlle Anderssonilta liikenee ymmärrystä. Hän vetoaa Postiin, jotta neuvottelut ovat aidot, ja työnantajapolitiikka reilua.
 – On täysin ymmärrettävää, että pienipalkkaiset työntekijät ryhtyvät toimiin, kun heidän palkkojaan aiotaan leikata. Työehtoshoppailu ei ole hyväksyttävää.

Li Andersson ryöpyttää: Yksityisille hoivakodeille sanktio, jos hoitajamitoitus ei täyty, oppositio on unohtunut ajamaan "mersupersujen" etuja


Summary: Suorassa lähetyksessä todistaa Yhdysvaltojen entinen Ukrainan-suurlähettiläs Marie Yovanovich.

Presidentti  Donald Trumpin  virkarikostutkinnan julkiset kuulemiset jatkuvat tänään Yhdysvaltain entisen Ukrainan-suurlähettilään  Marie Yovanovitchin  kuulemisella.
 Voit seurata suoraa lähetystä tästä artikkelista.
 Trump erotti Yovanovitchin yllättäen tehtävästään kesällä. Yovanovitchin arvioidaan puhuvan kuulemisessa saamistaan potkuista ja sitä edeltävistä tapahtumista. Yovanovitch oli vastustanut Kiovan painostamista.
 Aiemmin kongressin tiedusteluvaliokunnassa on kuultu Yhdysvaltain suurlähetystöä Ukrainassa tällä hetkellä johtavaa  William Tayloria  sekä ulkoministeriön virkamiestä  George Kentiä .
 Virkarikostutkinnan ytimessä ovat epäilyt , joiden mukaan Trump painosti Ukrainan presidenttiä  Volodymyr Zelenskyiä  tutkimaan Trumpin vastaehdokkaaksi presidentinvaaleissa pyrkivän demokraattien  Joe Bidenin  pojan tekemisiä Ukrainassa. Tämä tarkoittaisi sitä, että Trump olisi käyttänyt Yhdysvaltojen ulkopolitiikkaa oman hyödyn tavoitteluun.
 Lue myös :
 Lähettiläs: "Trumpia kiinnostivat Biden-tutkimukset USA:n Ukraina-politiikkaa enemmän" – Yle seurasi virkarikostutkinnan tv-kuulemisia suorana

Trumpin virkarikostutkinta jatkuu entisen Ukrainan-suurlähettilään kuulemisella – Seuraa suoraa lähetystä Ylen sivuilta


Summary: Tositapahtumiin pohjautuva Le Mans 66 -elokuva kertoo, kuinka Ford päätti päihittää Ferrarin 24 tunnin kestävyysajokisassa. Yle tapasi Pariisissa elokuvan tähdet Matt Damonin ja Christian Balen sekä ohjaajan James Mangoldin.

James Mangoldin  ohjaama Le Mans 66 on kuvaus maailman legendaarisimmasta ajokilpailusta, joka ajoi ihmiset ja autot äärirajoille. Tositapahtumiin pohjautuva elokuva sijoittuu 1960-luvun lopulle ja kertoo kahden autonvalmistajan, Fordin ja Ferrarin, välisestä taistelusta.
 Ferrari oli hallinnut Le Mansin kestävyysajokilpailua vuosikaudet, mutta mainetta ja kaupallista nostetta kaipaava Ford päätti pistää italialaisille kampoihin. Hommaan palkattiin entinen kilpakuski  Carroll Shelby , joka oli itse aikanaan voittanut Le Mansin 24 tunnin ajon.
 Shelby ryhtyi suunnittelemaan mullistavaa kilpa-autoa, mutta vaati sen rattiin äkkiväärän ystävänsä, brittiläisen kilpa-ajajan  Ken Milesin . Tulisieluista brittikuljettajaa näyttelee  Christian Bale  ja visionääri-Shelbya  Matt Damon.
 – Tämä oli itse asiassa yksi hauskimmista elokuvista, joissa olen koskaan näytellyt! Esittämämme hahmot ovat persooniltaan todella erilaisia, mutta heitä yhdistää yhteinen pakkomielle voittamiseen, sanoo Christian Bale.
 Oscar-palkitut Matt Damonin (vas.) ja Christian Bale esiintyvät elokuvassa ensi kertaa yhdessä. © 2019 Twentieth Century Fox Film Corporation
 Tarina poikkeusyksilöistä ja ystävyydestä
 Ohjaaja James Mangold halusi rooleihin juuri Balen ja Damonin. Oscar-palkitut näyttelijät esiintyivät elokuvassa samalla ensimmäistä kertaa yhdessä.
 – James halusi minut rooliin, koska olen kuulemma yhtä rasittava tyyppi kuin Miles aikanaan, Christian Bale naurahtaa.
 Matt Damon nyökkäilee vieressä.
 – Minäkin näen sinussa ja Ken Milesissä paljon samaa. Et ole ihan yhtä kärttyisä, mutta kaikessa tekemisessäsi yhtä omistautunut, Damon sanoo.
 Kumpikaan näyttelijöistä ei ole suuri moottoriurheiluharrastaja. Suomalaisjuuristaan mielellään puhuva Matt Damon sanoo kuitenkin tuntevansa Suomen maineen autourheilun huippumaana.
 – Tiedän hyvin, että Suomesta tulee hämmästyttävä määrä maailmanluokan kuljettajia asukaslukuun nähden. Itse kasvoin Bostonissa, jossa autourheilu ei ollut iso juttu, Damon sanoo.
 Näyttelijän mukaan elokuva kertoo kuitenkin pohjimmiltaan jostain kilpa-autoilua suuremmasta: kapinallisista altavastaajista, jotka onnistuivat toteuttamaan hullun unelmansa. Se on tarina kahden erilaisen miehen ystävyydestä.
 –James halusi minut rooliin, koska olen kuulemma yhtä rasittava tyyppi kuin Miles aikanaan, Christian Bale sanoo. © 2019 Twentieth Century Fox Film Corporation
 Elokuvista kaivataan oman elämän heijastuspintaa
 Le Mans 66 on ennen kaikkea perinteinen ison valkokankaan elokuva, jollaisia tehdään nykyään yhä vähemmän. Netflix ja netin muut suoratoistopalvelut ovat vallanneet markkinoita, ja teatterilevitykseen päätyy yhä harvempi tuotanto.
 – Isot studiot eivät ole enää valmiita ottamaan riskejä, sillä elokuvien tekeminen ei ole niin tuottoisaa kuin ennen. Jos tarinasta ei saa luotua sarjaa tai jatko-osaa, on sitä entistä vaikeampi saada tuotantoon, Matt Damon harmittelee.
 Viime aikoina on puhuttu paljon elokuvatuotantojen tasapäistymisestä: rahoitusta löytyy lähinnä nuorille suunnattuihin supersankarielokuviin. Muun muassa elokuvaohjaaja Martin Scorsese on peräänkuuluttanut elokuvantekijöitä tekemään rohkeampia valintoja.
 Le Mans 66 elokuvan ohjaaja James Mangold on samaa mieltä. Hän toivoo, että kiinnostus henkilövetoiseen kerrontaan olisi kuitenkin jälleen kasvamassa.
 – Supersankarielokuvien kanssa kasvaneet katsojat ovat nyt 30–40-vuotiaita. Uskon, että monet heistä ovat alkaneet etsiä elokuvista moniulotteisempia henkilöhahmoja.
 Mangold arvelee että Marvel-elokuvia ja Star Wars -elokuvien mukana kasvanut sukupolvi on nyt sellaisessa elämänvaiheessa, jossa elokuvilta kaivattaisiin heijastuspintaa oman elämän haasteisiin.
 – Siten henkilövetoiset tarinat voisivat taas yleistyä, kuten tämäkin elokuva osoittaa, Mangold sanoo.
 Christian Bale ja Matt Damon Le Mans 66 -elokuvan kuvaustauolla. © 2019 Twentieth Century Fox Film Corporation

Matt Damon Ylen haastattelussa: Isojen elokuvastudioiden pitäisi ottaa enemmän riskejä


Summary: Professori Henrik Meinander kaipaa jääkärihistoriaan enemmän vertailua samaan aikaan ympäri Eurooppaa virinneisiin vapausliikkeisiin.

Irlannissa heitä kutsuttiin tasavaltalaisarmeijaksi, Puolassa legioonalaisiksi, Venäjällä bolsevikeiksi. Meillä oli jääkärit.
 Ensimmäinen maailmansota synnytti joukon radikaaleja liikkeitä, jotka näkivät tilaisuutensa koittaneen, kun vanhat imperiumit kävivät toistensa kimppuun.
 Jääkäreiden rinnastaminen terroristijärjestöksi miellettyyn IRA:han tai veriviholliseen bolsevikkeihin voi kuulostaa kaukaa haetulta, jopa sopimattomalta, mutta siihen on perusteensa.
 Kaikki olivat vallankumouksellisia, myös jääkärit, jotka Mannerheim vuonna 1916 tuomitsi maanpetoksellisena järjestönä.
 Vielä selvemmin yhtäläisyydet paljastuvat, kun sijoittaa liikkeet osaksi ensimmäistä maailmansotaa. Kaikki hakivat tukea Saksasta ja kaikkia Saksa käytti hyväkseen.
 – Vanha tapa sotia on ruokkia oppositiota vihollismaassa. Se on tehokas keino heikentää vastustajaa, sanoo historian professori  Henrik Meinander .
 Saksa kävi sotaa sekä Venäjää että Britanniaa vastaan. Sille sopi mainiosti kouluttaa pari tuhatta suomalaista nuorta miestä, jotka sitten kävisivät sotaan Venäjää vastaan. Myös aseapu Irlannin itsenäisyysmielisille ja Leninin junailu takaisin Pietariin tukivat Saksan sotataktiikkaa.
 Jääkäreiden koulutus Saksassa naamioitiin partiotoiminnaksi. Jääkärisäätiö
 Mikseivät jääkärit lähteneet fasismin tielle?
 Jääkäreistä on kirjoitettu paljon, Meinanderin arvion mukaan kymmenen hyllymetriä, josta valtaosa on sankarikertomuksia.
 Hylly saa tänään lisää täytettä, kun kauppoihin ilmestyy lähes 600-sivuinen teos  Suomen jääkärit – itsenäisyytemme kärkijoukko.
 Useiden kirjoittajien artikkeleista koostuvan kirjan painopiste on sisällissotaa myöhemmissä vaiheissa: siinä, kuinka jääkärit osallistuivat itsenäisen Suomen armeijan rakentamiseen ja toiseen maailmansotaan. Näkökulma on pääosin kansallinen.
 Meinanderin artikkeli on tässä suhteessa poikkeus. Hän liittää jääkärit osaksi uutta Eurooppaa, uusia kansallisvaltioita ja niiden puolustusvoimia. Meinander siteeraa artikkelissaan  Matti Lackmanin  parinkymmenen vuoden takaista jääkärihistoriaa, jota hän pitää käänteentekevänä.
 Jääkärit olivat viimeistä kertaa koossa 26. helmikuuta 1918, kun Vaasan torilla järjestettiin paraati. Jääkärisäätiö
 Meinander muistuttaa, että kaikissa uusissa valtioissa upseeriston muodostivat nuoret kansallismieliset, jotka suhtautuivat jyrkän kielteisesti väistyvään imperiumiin. Jääkärit eivät siis tässä suhteessa olleet poikkeus, vaan sääntö.
 Oleellisena erona Meinander pitää suhtautumista demokratiaan. Muualla upseerit olivat osaltaan vastuussa maittensa siirtymisestä diktatuuriin. Suomessa jääkärit pysyivät hallitusten takana, myös Lapuan liikkeen aikana.
 – Vaikka sisällisodan jälkeen moni oli pettynyt, pääosa jääkäreistä kuitenkin kunnioitti demokratiaa.
 Meinander hakee selitystä jääkäriliikkeen syntyvaiheesta. Jääkäriliike syntyi vastalauseena Venäjän sortotoimille.
 – Jääkäriliikkeen perustivat ylioppilaat, jotka olivat edistyksellisiä ja vaativat kansalaisille enemmän poliittisia oikeuksia.
 Ongelmana jääkärit näkivät juuri kajoamisen demokratian ytimeen, autonomiaan, eduskuntaan ja kansalaisyhteiskuntaan. Tämä idea kantoi 1930-luvun alun Lapuan liikkeen paineessakin, arvioi Meinander.
 Professori Henrik Meinander Helsingissä Ostrobotnialla niin sanotussa Jääkärihuoneessa, jossa liike perustettiin syksyllä 1914. Mikko Koski / Yle
 Aina omia sotia – eikä se Oolannin sotakaan ollut niin kauhia
 Meinander kaipaa enemmän vertailevaa otetta historian tutkimukseen. Sitä, että nostetaan katse Suomesta kohti Eurooppaa. Se avaa uusia näkökulmia.
 Esimerkkinä kansallisesta historiantutkimuksesta Meinander mainitsee suomalaisen tavan nimetä sodat.
 – Meillä on aina omia sotia. On Suomen sota, Oolannin sota ja sisällissota puhumattakaan talvi-, jatko- ja Lapin sodista.
 Meinander tarkoittaa sitä, ettei Suomen sotaa muisteta osaksi Napoleonin sotia tai Oolannin sotaa ajatella koko Eurooppaa ravisuttaneen Krimin sodan ei-niin-kauheaksi sivujuonteeksi.
 Talvi-, jatko- ja Lapin sodista puhuttaessa Meinanderin kollegat maailmalta ihmettelevät, eikö kyse ollut toisesta maailmansodasta.
 – Meillä on tiedostamaton pyrkimys kertoa kansakunnan historia erillisenä kertomuksena.
 Meinanderin mukaan vertailevan otteen vähäisyyteen vaikuttaa muun muassa kielitaidon puute: esimerkiksi Venäjän arkistoissa olisi hyvä osata venäjää.
 Toinen selitys on kansallisvaltioiden tapa kerätä vain oman maan muistotietoa kansallisarkistoihin ja -kirjastoihin. Tämä on sinänsä välttämätöntä ja hyödyllistä, mutta ruokkii samalla kansallisia tulkintoja, Meinander sanoo.
 Jääkäreistä kolmannes tuli työväenluokkaisesta kodista ja monelle paluu sisällissotaa käyvään Suomeen oli vaikea.   Jääkärisäätiö
 "Sotaa tuskin olisi syttynyt ilman Saksan ja Venäjän yllytystä"
 Uusi jääkärikirja myöhästyy hieman sisällissodan satavuotismuistovuodesta.
 Kirjan taustalla olevan jääkärien perinneyhdistyksen tavoitteena on " taata se, ettei jääkäriliikkeen hieno ja koskettava tarina hautaudu ja hämärry vuoden 1918 tapahtumien kansallisen syyttelyn alle" , kuten yhdistyksen strategiassa linjataan.
 Meinanderin mukaan muistovuosi meni kohtuullisesti, ilman suurempaa kansallista syyttelyä.
 – Punaisten ja valkoisten historia tuli tasapuolisesti esiin. Aika vähän oli kiihkoilua. Tosin osapuolten sisäisiä kiistoja olisi voinut korostaa enemmän.
 Sodan nimestä käytiin muistovuonnakin debattia. Tämän ajan vakiintunut nimitys on sisällissota. Laajempia näkökulmia peräävälle historiantutkijalle nimitys on liian ahdas.
 – Sisällissota on neutraali nimi, mutta samalla se korostaa liikaa sodan sisäpoliittisia syitä. Sota tuskin olisi syttynyt ilman venäläisten punaisille esittämiä vallankumousvaatimuksia tai saksalaisten itsenäisyysliikkeelle antamaa tukea.
 – Kylmästi katsottuna, Suomen vuoden 1918 tapahtumat ovat periferinen osa ensimmäistä maailmansotaa.
 Lue myös:
 Jääkärit – eliittijokko seikkailemassa vai tavallisia poikia hengenvaarallisella matkalla isänmaan puolesta?

Jääkärit olivat itsenäisyysmiehiä, mutta myös bolsevikkeihin rinnastettavia vallankumouksellisia


Summary: Ruotsin ulkoministeri: Ruotsissa on ilmaisunvapaus ja palkintoja jaetaan kenelle halutaan

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kiinan Ruotsin-suurlähettiläs varoittaa ruotsalaispoliitikkoja osallistumasta kirjankustantaja  Gui Minhaille  myönnetyn sananvapauspalkinnon luovuttamisjuhlaan. Ruotsin Pen-klubin myöntämä Tucholsky-palkinto on tänä iltana määrä antaa Tukholmassa poissaolevalle  Gui Minhaille , joka on vangittuna Kiinassa.
 Kirjakauppias Gui on Kiinassa syntynyt Ruotsin kansalainen. Gui omisti yhdessä kollegoidensa kanssa hongkongilaisen kustantamon ja kirjakaupan, joka  myi Kiinan johtajiin kriittisesti asennoituvia kirjoja.
 Suurlähettiläs  Gui Conyou  varoittaa Ruotsin radion haastattelussa Kiinan ryhtyvän vastatoimiin, jos korkeat ruotsalaispoliitikot osallistuvat palkintoseremoniaan.
 – Osa ihmisistä Ruotsissa ei voi kuvitella tuntevansa oloaan rauhalliseksi, jos he ovat loukanneet Kiinan kansan tunteita ja kiinalaisen osapuolen etuja, suurlähettiläs sanoo.
 Kulttuuriministeri  Amanda Lindin  tiedottajan mukaan ministeri aikoo olla suunnitellusti jakamassa palkintoa.
 Ulkoministeri  Ann Linde  puolestaan torjuu jyrkästi Kiinan kommentit ja kertoo Ruotsin tehneen asian tiettäväksi myös Kiinalle suurlähetystöjen kautta. Linden mukaan Ruotsissa on ilmaisunvapaus, joka tarkoittaa, että järjestöt saavat myöntää palkintoja kenelle haluavat. Kulttuuriministeri on aina ollut jakamassa Ruotsin Penin palkintoja, ja samaa käytäntöä aiotaan jatkaa, Linde sanoo.
 Ulkoministerin mukaan on hyvin vakavaa, että yksi valtio yrittää määrätä toisen valtion hallitusta siitä, kuinka sen tulisi käyttäytyä.
 Ruotsin Pen-kulbi on jakanut saksanjuutalaisen kirjailijan  Kurt Tucholskyn  (1890–1935) mukaan nimettyä palkintoa vuodesta 1985. Se myönnetään vainotulle, uhatulle tai maanpakoon ajetulle kirjailijalle tai journalistille.
 Lue myös :
 Mitä ihmettä tapahtui Ruotsin ja Kiinan suhteille? BBC kokosi erikoisen saagan vaiheet
 Ruotsi kutsui Kiinan-lähettiläänsä kotiin – Järjesti salaa kokouksen, jota toisinajattelijan tytär kuvaa painostavaksi
 Ruotsalaisen kirjakustantajan pidätysdraama jatkuu Kiinassa: "Ei halua tavata ruotsalaista lääkäriä"

Kiinan suurlähettiläs uhkailee Ruotsia sananvapauspalkinnosta


Summary: Pekka Lanko pelasti tieltä suistuneen auton kuljettajan Pohjois-Norjassa viime helmikuussa.

Rovaniemeläinen  Pekka Lanko  on palkittu sankarikuljettajana. Palkinto tuli tapahtumasta, joka sattui Pohjois-Norjassa.
 Lanko ajoi postia Hammerfestistä Kiirunaan 22. helmikuuta. Hänen työkaverinsa  Lillianne Boberg  huomasi betonisen kaiteen yli ajaneen henkilöauton, joka oli ajautunut jyrkkää rinnettä pitkin lähelle merta. Auton keula oli vain puolen metrin päässä merestä.
 Pekka Lanko pysäköi autonsa tien laitaan ja ryhtyi toimeen. Hän etsi autosta kuormaliinat, kiinnitti yhden niistä itseensä ja otti toisen kainaloonsa samalla, kun Lillianne sitoi ne kuorma-autoon.
 Lanko laskeutui jyrkkää kivistä lumen peittämää rinnettä alas autolle. Tässä vaiheessa paikalle oli pysähtynyt myös paikallinen sora-auton kuljettaja, joka soitti paikalle palokunnan ja poliisit.
 Tilanne ohi muutamassa minuutissa
 Alas päästyään Lanko sitoi liinan ensin auton peräkoukkuun, jotta auto ei pääse luisumaan alas mereen. Tämän jälkeen hän eteni kuljettajan ovelle ja sai oven auki.
 Vastassa oli noin 30-vuotias kuljettaja, joka tuskin pystyi liikkumaan. Pekan ansiosta hänet kuitenkin saatiin turvallisesti ulos autosta ja rinnettä ylös tielle.
 Kaikki tämä kesti vain muutaman minuutin. Palokunnalle jäi vielä tehtäväksi hinata liinalla sidottu auto takaisin tielle.
 Palkitun mukaan matkassa oli onnea, koska Lillianne tuskin olisi havainnut koko autoa ilman kuorma-auton korkean ohjaamon näköalaa.
 – Iso kiitos tästä kaikesta kuuluu ehdottomasti Lilliannelle, Pekka Lanko sanoo tiedotteessa.
 Puolet palkintosummasta hyväntekeväisyyteen
 5 000 euron palkintošekki luovutettiin Langolle Helsingissä torstaina. Summasta puolet annetaan Langolle ja toinen puolisko Langon valitsemaan hyväntekeväisyyteen.
 Ammattina Sankari -kampanja on etsinyt ja palkinnut joka vuosi ansioituneita raskaan liikenteen ammattikuljettajia Suomessa vuodesta 2011 alkaen.

Rovaniemeläinen palkittiin sankarikuljettajana – pelasti ulos ajaneen kuljettajan joutumasta mereen


Summary: Tutkijaryhmä on julkaissut puhelintallenteita separatistijohtajien ja Venäjän edustajien keskusteluista.

Elokussa 2014 tapahtunutta malesialaisen matkustajakoneen alasampumista tutkiva kansainvälinen JIT-tutkijaryhmä on julkaissut uusia tietoja alasampumisen taustoista.
 JIT (Joint Investigation Team) on jo aiemmin todennut, että koneen ampuivat alas Venäjä-mieliset Ukrainan separatistit Venäjältä tuodulla BUK-ohjuksella.
 Rikostutkijat nimesivät neljä epäiltyä MH-17:n turmaan
 Nyt tutkijat haluavat selvittää, kun ampumiskäskyn antoi ja millaiset olivat johtajuussuhteet ampujien keskuudessa.
 Tutkinnan kohteena ovat erityisesti ns. Donetskin kansantasavallan alueella toimineet separatistien asevoimat.
 JIT:n tutkimusten perustella kolme venäläismiestä ja yksi uhkrainalainen asetettiin kesäkuussa poissaolevina syytteeseen murhista
 Yhteydet Moskovaan
 Tutkinnassa on ilmennyt, että kansantasavallan johto piti tiiviitä yhteyksiä korkea-arvoisiin venäläisiin. Yhteydenpidon välineenä käytettiin ilmeisesti Venäjän toimittamia puhelinlaitteita, joissa oli myös salausmahdollisuus.
 Vladislav Surkov juhlimassa seurapiirihäissä 13. syyskuuta 2019. Vyacheslav Prokofyev / TASS / AOP
 Tärkeimmät henkilöt, joihin Donetskin ns. kansantasavalta piti yhteyttä, olivat Venäjän presidentin pitkäaikainen avustaja  Vladislav Surkov  sekä Venäjän valtaaman Krimin johtajksi nostettu  Sergei Aksjonov .
 Sergei Aksjonov (oikealla). Rex Features / AOP
 Monessa puhelussa separatistit mainitsevat, että he noudattivat Venäjän puolustusministerin  Sergei Shoigun  määräyksiä.
 Venäläisten kanssa käydyt keskustelut koskivat monia aiheita, kertoo JIT-ryhmään kuuluva Australian poliisin vanhempi tiedustelu-upseeri  David Nelson . Aiheet liittyivät muun muassa hallintoon, rahoitukseen ja sodankäyntiin.
 Sergei Shoigu ja Vladimir Putin seuraamassa sotilasparaatia Pietarissa 28. heinäkuuta 2019. Dmitry Lovetsky / EPA
 Esimerkiksi kuusi päivää ennen ohjuksen laukaisemista on nauhoitettu puhelu, jossa Donetskin ns. kansantasavallan pääministerinä toiminut  Alexander Borodai  pyytää Surkovilta lisää joukkoja. Surkov vastaa, että venäläiset "taisteluvalmiit joukot" ovat juuri saapumassa.
 Toisessa puhelussa Borodai vakuuttaa, että hän noudattaa vain yhden maan, Venäjän federaation määräyksiä ja toimii sen etujen mukaan.
 – Se on perusasia, hän toteaa.
 Johto ja komentosuhteet
 Tutkijat ovat selvitelleet myös Venäjän tiedustelupalveluiden osuutta Itä-Ukraina tapahtumiin. Puheluista käy ilmi, että ne ovat olleet ainakin joissakin tapauksissa johtavassa roolissa.
 18.7. 2014 nauhoitettiin kahden ukrainalaisen separatistitaistelijan välinen keskustelu. Siinä he kertovat toisilleen saavansa ohjeensa Moskovasta. Toinen kertoo, että ohjeet tulevat turvallisuuspalvelu FSB:ltä, johon toinen vastaa saavansa omat määräyksensä sotilastiedustelupalvelu GRU:lta.
 1. heinäkuuta 2014 Donetskin kaupungin naapurissa sijaitsevan Makejevkan komendantti tiedustelee, millaiseksi komentosuhteet ovat muuttumassa. Hän saa vastauksen, että Moskovasta on tulossa miehiä, jotka ottavat ohjakset käsiinsä ja potkaisevat paikalliset sotapäälliköt pois yksiköstä.
 Igor Girkin (Strelkov) kuvattuna toukokuun alussa 2019. Sergei Ilnitsky / EPA
 Komendanttia ohjeistetaan lisäksi, että hän raportoi tekemisistään Donetskin alueen tuolloiselle puolustusministerille  Igor Girkinille , joka tunnettiin taistelijanimellä  Streltsov . Hän on yksi niistä neljästä miehestä, jotka on haastettu oikeuteen epäiltyinä koneen alasampumisesta.
 Lisätietoa tarvitaan
 Tutkijat ovat julkaisseet englanniksi käännettyjä puhelunauhoituksia  ryhmän sivuilla .
 Sivulle on myös merkitty puhelinnumeroita, joista on soitettu kiinnostavia puheluita, mutta joista ei tiedetä, kenelle numerot kuuluvat.
 Vaikka viitteitä Venäjän suuresta vaikutusvallasta Itä-Ukrainan kapinallisten johtoon on paljon, konkreettiset näytöt puuttuvat vielä ainakin julkistusta materiaalista.
 Venäjä kiistää yhteytensä malesialaiskoneen alasampumiseen.
 – He ovat jo päättäneet, kuka tuomitaan. Nyt he vain yrittävät muokata aineistoaan sellaiseksi, että se sopisi syyttäjän päättämään taktiikkaan, sanoi Venäjän ulkoministeriön tiedottaja.

Malesialaiskoneen alasampumista tutkiva ryhmä paljastaa: Itä-Ukrainan separatisteilla tiukat yhteydet Kremliin ja Venäjän valtaamaan Krimiin


Summary: Edellisen kerran Pekka Kuusi -palkinto myönnettiin Tarja Haloselle.

Oikeustieteiden maisteri ja saamelaispoliitikko  Anne Nuorgam  on palkittu Ekosäätiön Pekka Kuusi -palkinnolla. Anne Nuorgam on suomalainen saamelaisvaikuttaja, joka on puolustanut saamelaisten ja muiden arktisten alkuperäiskansojen oikeuksia kansallisilla ja kansainvälisillä foorumeilla.
 Palkinto jaettiin eilen torstaina Helsingin keskuskirjasto Oodissa Ekosäätiön keskustelutilaisuuden yhteydessä.
 Nuorgam iloitsee: "Suomessa huomattu, miten tärkeää on puolustaa alkuperäiskansojen oikeuksia"
 Anne Nuorgam on on toiminut Saamelaiskäräjien jäsenenä vuodesta 2000. Hän on toiminut Saamelaisneuvoston puheenjohtajana ja on samassa yhteydessä edustanut saamelaisia myös Arktisessa neuvostossa.
 Tällä hetkellä Nuorgam edustaa arktisia alkuperäiskansoja, saamelaisia ja inuiitteja YK:n alkuperäiskansojen pysyvän foorumin jäsenenä kaudella 2017–2022. Nuorgam toimii myös kyseisen pysyvän foorumin puheenjohtajana vuodesta 2019 lähtien.
 – Ekosäätiö haluaa Pekka Kuusi-palkinnolla osoittaa tukensa Anne Nuorgamille alkuperäiskansojen ja erityisesti saamelaisten oikeuksien puolustamisessa, säätiö tiedottaa.
 Nuorgam on iloinen saamastaan tunnustuksesta.
 – En tunne, että vain minä sain tämän palkinnon, vaan se on myönnetty koko saamelaisyhteisölle, kertoo Nuorgam.
 Anne Nuorgam on yksi niistä neljästä kalastajasta, jotka kesällä 2017  rikkoivat tarkoituksella kalastussääntöjä kotijoissaan Tenon vesistössä päästäkseen käräjille.
 Helmikuussa 2019 pidetyssä Lapin käräjäoikeuden istunnossa heitä syytettiin luvattomasta kalastuksesta ja kalastusrikkomuksesta.  Syytetyt vetosivat perustuslakiin , jonka mukaan saamelaisilla on oikeus harjoittaa omaa kulttuuriaan, johon kalastus olennaisena osana kuuluu.
 Kuva Tenon luvattoman pyynnin käräjiltä Utsjoella 14.2.2019. Kuvassa syytetyt Esko Aikio, Anne Nuorgam, Heidi Eriksen ja Kati Eriksen. Vesa Toppari / Yle
 Syytteet kuitenkin hylättiin  käräjäoikeudessa maaliskuussa. Päätöksestä  annettiin myöhemmin valituslupa korkeimpaan oikeuteen.
 Nuorgam tuntee, että tällaiset palkinnot ja huomionosoitukset tukevat alkuperäiskansojen oikeustaistelua.
 – On hienoa, että Suomessa on huomattu, miten tärkeää on tukea ja puolustaa myös alkuperäiskansojen oikeuksia, sanoo Nuorgam.
 Pekka Kuusi -palkinto annetaan kestävää kehitystä edistäneille tahoille
 Ekosäätiö on 1990-luvun alussa perustettu  Pekka Kuusen  muistosäätiö. Kuusi oli suomalainen poliitikko, joka 1960-luvulla toimi ahkerasti Suomen sosiaali- ja terveyspolitiikan kehittämiseksi.
 Ekosäätiö jakaa määrävälein Pekka Kuusi-palkinnon ansioituneille kestävää kehitystä edistäneille tahoille tai yksityisille henkilöille, joiden panos kestävässä kehityksessä, ekologisessa ajattelussa ja teoissa on ollut merkittävä.
 Palkinto on jaettu vuodesta 1993 lähtien 14 kertaa. Edellisen kerran palkinnon sai presidentti  Tarja Halonen .

Ekosäätiö haluaa tukea alkuperäiskansojen oikeuksien puolustamista – palkitsi saamelaispoliitikko Anne Nuorgamin


Veteraanien rintamalisä nousee 125 euroon kuukaudessa. Rintamalisä on nykyisin 50,19 euroa.
 Kaikki eduskuntaryhmät ovat päättäneet asiasta yhdessä. Ryhmät ovat sitoutuneet siihen, että korotuksen edellyttämät lakimuutokset viedään eduskunnassa läpi kuluvan syksyn aikana. Päätös pohjautuu veteraaniliittojen valtuuskunnan vetoomukseen veteraanien aseman parantamisesta.
 Veteraaneja on jäljellä noin 8 000.

Eduskunta yksimielinen: Veteraanien rintamalisä yli kaksinkertaistuu


Summary: Puoluetta kannattaa tuoreen mittauksen mukaan 24 prosenttia ruotsalaisista.

Ruotsidemokraatit on noussut Ruotsin suosituimmaksi puolueeksi tuoreen kannatusmittauksen mukaan.
 Demoskop-tutkimuslaitoksen Aftonbladet-lehdelle tekemän mielipidemittauksen mukaan 24 prosenttia ruotsalaisista kannattaa ruotsidemokraatteja.
 Se on puolueen kaikkien aikojen korkein kannatuslukema,  Aftonbladet kirjoittaa .
 Pääministeripuolue sosiaalidemokraatit jää kannatusmittauksessa toiseksi 22,2 prosentin kannatuksellaan.
 Ruotsidemokraattien puheenjohtaja  Jimmie Åkesson  ei yllätty uutisesta.
 – Suosiomme on kasvanut koko syksyn ajan, hän sanoo Aftonbladetin haastattelussa.
 Åkessonin mukaan puolueen kannatuksen taustalla on ruotsalaisten kasvanut huoli jengirikollisuudesta, kansallisen turvallisuuden heikkenemisestä, sekä maahanmuuttopolitiikasta, joka ei toimi.
 Kannatusmittauksessa kolmanneksi tuli oikeistopuolue maltillinen kokoomus 17,8 prosentin kannatuksella.

Ruotsidemokraatit nousi mielipidemittauksissa Ruotsin suosituimmaksi puolueeksi


Summary: Yhdelletoista miehelle vaaditaan vankeusrangaistuksia törkeistä huumausainerikoksista Kymenlaakson käräjäoikeudessa.

Kymenlaakson käräjäoikeudessa on luettu syytteet yhdelletoista miehelle törkeistä huumausainerikoksista.
 Miesjoukko liittyy viime keväänä tehtyihin ja poliisille paljastuneisiin huumekauppoihin. Huumeita myytiin Kouvolasta käsin.
 Yksi miehistä on syyllistynyt syyttäjän mukaan neljään törkeään huumausainerikokseen ja kahteen huumausainerikokseen. Hän on pitänyt hallussaan suuria määriä huumeita, kuten marihuanaa ja erittäin vaaralliseksi luokiteltua amfetamiinia.
 Poliisin onnistui takavarikoida esimerkiksi noin 1800 grammaa marihuanaa ja lähes 100 grammaa amfetamiinia, jonka pitoisuus oli 26 painoprosenttia.
 Hänen katsotaan tehneen rikoksen osana järjestäytyneen rikollisryhmän Hell's Angels MC:n toimintaa. Syytehakemuksesta selviää, että mies olisi ollut ryhmän kokelasjäsen. Lisäksi mies on syyttäjän mukaan syyllistynyt rikoksiin ehdonalaisen vapauden koeaikana.
 Huumeet vaihtoivat omistajaa Torikadulla
 Mies on yhdessä kolmen muun syytetyn kanssa pitänyt hallussaan huumausaineita myynti- ja levitystarkoituksessa. He myivät niitä muille syytetyille.
 Huumekauppaa käytiin muun muassa Kouvolan keskustassa Torikadulla ja sen varrella sijaitsevassa myymälässä. Todisteiden mukaan osa syytetyistä on listattu myymälän taustayhtiön vastuuhenkilöiksi.
 Huumeita säilytettiin ja käsiteltiin haastehakemuksen mukaan myös ainakin varastohallissa Jaalassa ja Voikkaalla sijaitsevassa autotallissa.
 Lisäksi kaksi joukkoon kuuluneista miehistä on syytteessä hampun viljelyksestä tai sen yrityksestä. Toisen miehen asuntoon rakennetusta viljelytilasta löytyi 14 hamppukasvia, joista olisi ollut saatavilla noin 250 grammaa marihuanaa.
 Vankeutta vaaditaan
 Syyttäjä vaatii kaikille miehille vankeusrangaistusta. Huumausainerikosten lisäksi käräjäoikeus käsittelee samassa yhteydessä syytteitä muun muassa törkeästä rahanpesusta ja ampuma-aserikoksista.
 Asiaa käsiteltiin käräjäoikeudessa kolmen päivän ajan kuluneella viikolla. Tuomio annetaan kolmen viikon kuluttua.
 Syytehakemuksen mukaan huumekauppaa käytiin Torikadulla Kouvolassa. Sen varrella esimerkiksi auto, jossa huumausaineita kuljetettiin luovutettiin ostajille. Poliisi takavarikoi huume-erän autosta myöhemmin Heinolassa. Antro Valo / Yle

Erittäin vaaralliseksi luokiteltu amfetamiini vaihtoi omistajaa Kouvolan keskustassa – huumekaupasta syytteet yhdelletoista


Summary: Rautakautiset DNA-löydöt kertovat uutta tietoa suomalaisten alkuperästä.

Rautakauden lopulla Suomea asuttivat erilliset, toisistaan poikkeavat ihmisryhmät. Kaikki nämä ovat vaikuttaneet nykysuomalaisten perimään.
 Varhaisten suomalaisten DNA-linjat valottavat nykyväestön monitahoista alkuperää. Tämä tulee ilmi Helsingin ja Turun yliopistojen uudessa geenitutkimuksessa. Kyseessä on toistaiseksi laajin muinais-DNA-tutkimus Suomen alueella asuneista ihmisistä.
 Tutkimuksessa on selvitetty geeniperimää yli sadan yksilön arkeologisista luunäytteistä 300–1800-luvuilta. Suurin osa näytteistä on rautakaudelta (n. 300–1300 jaa.) ja keskiajalta (n. 1200–1500 jaa.).
 Professori  Päivi Onkamon  mukaan lisää tietoa vastaavan ajan ihmisistä on tulossa, sillä nyt 103 yksilöstä saatiin selville äitilinjat.
 – Se on paljon, usein näissä tutkimuksissa on vain muutama kymmenen näytettä. Meillä on tulossa myös koko perimän laajuista aineistoa, joka kertoo enemmän kuin pelkät äitilinjat, Onkamo sanoo.
 Nyt yksilöistä on eristetty äidiltä kaikille tämän lapsille periytyvää mitokondrioiden DNA:ta ja siten selvitetty naisten väestöhistoriaa.
 Tulosten perusteella rautakaudella ja keskiajalla Suomessa eläneillä ihmisillä esiintyi samoja mitokondriolinjoja kuin nykysuomalaisilla. Erityisesti rautakaudella eri kalmistoihin haudattujen perimät poikkesivat kuitenkin toisistaan merkittävästi.
 Tutkijoiden mukaan rautakaudella Itä- ja Länsi-Suomen väestöissä havaitut erot ovat päinvastaiset kuin nykysuomalaisilla: muinaisiin maanviljelijöihin yhdistetyt linjat ovat olleet yleisempiä idässä ja metsästäjä-keräilijöiltä periytyvät linjat lännessä.
 Tämä selitettyy sillä, että maanviljelijäväestöä on saapunut Suomen alueelle lännen ja etelän lisäksi myös idästä.
 Muinaisen suomalaisten perimän tutkimusta haittaa se, etteivät luut säily hyvin Suomen maaperässä.
 – Yleensä 2 000 vuotta on luiden maksimi säilymisaika. Nämä nyt tutkitut ovat alle 2 000 vuoden ikäisiä, eli vuosisadoilta 300–1800. Tämän ikäisiä luunäytteitä meillä Suomessa on kuitenkin useita satoja, vaikka vanhempia ei sitten olekaan, Päivi Onkamo toteaa.
 Keskiaikainen hauta Hiitolan Kylälahden Kalmistomäeltä Stanislav Belskiy
 Lännessä olivat keräilijät, idässä viljelijät
 Nykyään läntisestä Suomesta tavataan enemmän DNA-linjoja, jotka aiemmin olivat yleisiä idän viljelijäryhmillä. Muinaisten suomalaisten löydöt kertovat kuitenkin muuta.
 Kivikautisille metsästäjä-keräilijöille tyypilliset äidiltä periytyvät DNA-linjat olivat yleisiä Euran Luistarin ja Hollolan Kirkkailanmäelle haudatuilla. Hiitolan Kylälahdessa Karjalassa sekä Mikkelin Tuukkalassa olivat taas yleisimpänä linjat, jotka ovat ominaisia Euroopan muinaisille viljelijäväestöille.
 Seppo Suvela / Yle
 Viides tutkimuksessa mukana ollut rautakautinen kalmisto sijaitsee Etelä-Pohjanmaalla Levänluhdassa. Sinne haudatuista suuri osa edusti nykysaamelaisiin yhdistettyjä DNA-linjoja.
 – Kaikki edellä mainitut, alkuperältään erilaiset linjat ovat yleisiä Suomessa myös nykyään. Tämä viittaa siihen, että tutkitut rautakautiset populaatiot ovat vaikuttaneet nykysuomalaisten perimään, sanoo tohtorikoulutettava  Sanni Översti  Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellisestä tiedekunnasta.
 Tutkimuksessa olivat mukana myös historiallisen ja modernin ajan hautausmaista Pälkäneen rauniokirkko, Porvoon tuomiokirkko, Rengon Pyhän Jaakon kirkko, Turun Julinin tontti sekä Haminan rykmentinkenttä.
 Tutkimus on toteutettu Helsingin ja Turun yliopiston Suomalais-ugrilainen muinaisgenomi (SUGRIGE) -hankkeessa.
 Aiemmin hanke on julkaissut artikkelin  Muinais-DNA paljastaa: saamelaisissa ja suomalaisissa on samaa siperialaista perimää
 Perjantaina 15.11. julkaistu Scientific Reports -artikkeli löytyy täältä:  Human mitochondrial DNA lineages in Iron-Age Fennoscandia suggest incipientadmixture and eastern introduction of farming-related maternal ancestry (2019).
 Lue myös
 Levänluhdan arvoitus raottuu hieman: Haudattujen DNA lähellä nykysaamelaisia
 DNA-tutkimus osoitti: Leväluhdan salaperäiset vainajat olivat aikansa taviksia
 Geeneissämme piilottelee tuntemattomia esi-isiä – tutkijoiden mukaan niitä voi löytyä useita
 HS Kuukausiliitteen juttu SUGRIDE-projektista 3.3.2018.

Muinaisten suomalaisten perimä paljastaa: täällä asui monia heimoja


Summary: Teknologian tutkimuskeskus VTT esittelee vaihtoehtoja, joilla Suomi pääsisi ilmastoneutraaliksi 15 vuodessa.

Lisääntyneiden hakkuiden seurauksena ilmastotavoitteiden kannalta tärkeät metsien hiilinielut ovat heikentyneet merkittävästi.
 Teknologian tutkimuskeskuksen VTT:n johdolla esitellään tänään vaihtoehtoja, joilla Suomi voisi pyrkiä ilmastoneutraaliksi vuoteen 2035 mennessä. Nielut ovat keskeinen osa tavoitteen totetumista.
 Voit seurata VTT:n ryhmän tiedotustilaisuutta suorana yllä olevasta ikkunasta kello 12–15. VTT selvitti kasvihuonekaasujen päästöjä yhdessä Luonnovarakeskuksen (Luke) kanssa. Tilaisuudessa on puheenvuoroja useilta VTT:n, Luken ja työ- ja elinkeinoministeriön edustajilta.
 Ylen saamien tietojen mukaan  kunnianhimoisen tavoitteen saavuttaminen näyttää metsien nielujen heikkenemisen takia äärimmäisen haastavalta. Metsänielujen takia päästöleikkauksia pitää hakea entistä enemmän liikenteen sähköistämisestä ja turvetuotannon alasajosta.
 Ne eivät kuitenkaan vielä riitä, vaan hallituksen on haettava tavoitetta varten vielä uusia keinoja.
 VTT:n johdolla ministeriöille ja päättäjille tehdyissä laskelmissa ei anneta valmiita keinoja, joilla 2035 tavoitteeseen päästään.

Katso suorana klo 11.55: Ilmastotavoitteille haetaan keinoja – miten metsien hiilinielun heikentyminen vaikuttaa ratkaisuihin?


Summary: Monet maan miljoonista kurdeista eivät koe turvalliseksi puhua äidinkieltään yhtä vapaasti kuin muutama vuosi sitten.

Vielä vain viisi vuotta sitten kurdit ja kurdin kieli elivät Turkissa eräänlaista kulta-aikaa.
 Kurdinkielisiä kirjoja painettiin ennätysmääriä ja kurdimusiikkia tulvi kaikkialta. Moni liberaali turkkilainen vieraili ensimmäistä kertaa Kaakkois-Turkin kurdikaupungeissa ja tanssi letkatansseja kurdien Newroz-uudenvuodenjuhlissa.
 – Tuolloin kuulimme uutisia siitä, että se-ja-se näyttelijä tai se-ja-se iskelmälaulaja opiskeli kurdia, naurahtaa kurdinopettaja ja kurdien kulttuurikeskuksen johtaja  Eyüp Subaşi  Ylelle Istanbulissa.
 Kurdien kulttuurikeskuksen johtaja Eyüp Subaşi arvioi, että kurdin kielen suosio on romahtanut Turkissa. Kemal Aslan
 Turkki ikään kuin ravisteli pois vuosikymmenien tabuja kerralla ja kurdit nauttivat enemmän oikeuksia kuin siihen mennessä nyky-Turkissa. Kurdit olivat  cool .
 – Jos tänä päivinä joku ilmoittaisi julkisuudessa opiskelevansa kurdia, hänet ehkä lynkattaisiin, Subaşi toteaa.
 Lynkkauksia on jo tapahtunut.
 Kurdin puhuminen johti lynkkaukseen
 Lokakuussa kurdinuorukainen  Şirin Tosun  kuoli vammoihinsa sen jälkeen, kun häntä ammuttiin päähän elokuussa Länsi-Turkin Sakaryassa. Tosun oli puhunut ystävänsä kanssa kurdia kadulla.
 Lähistöllä ollut miesjoukko alkoi ensin huudella solvauksia ja hyökkäsi sitten kaksikon kimppuun.
 19-vuotias Tosun työskenteli bussinkuljettajana.
 Myös viime kuussa 74-vuotias kurdimies  Ekrem Yaşli  loukkaantui, kun häntä iskettiin lasipullolla päähän Länsi-Turkin Çanakkalessa. Mies oli puhunut kurdia sairaalassa vaimolleen, joka toipui silmäleikkauksesta.
 Hyökkääjä oli viereisen potilaan läheinen, parikymppinen mies, jolla oli mielenterveysongelmia. Hyökkääjä oli huutanut "Tämä on Turkin tasavalta".
 Lokakuussa Istanbulissa kurdijoukkueen jalkapallo-otteluun menossa olleelta nuorelta tivattiin kadulla, onko hän kurdi. Nuorukaisen vastattua myöntävästi hän joutui vastapuolen jalkapallofanien mukiloimaksi.
 Tällaisia hyökkäyksiä kohdellaan oikeudessa tavallisina väkivaltarikoksina eikä viharikoksena, kerrotaan ihmisoikeusjärjestö IHD:sta, joka pitää kirjaa tapauksista.
 Turkissa viharikokset kurdeja vastaan ovat tavallaan tabu.
 Toiveet rauhasta rauenneet
 Kurdit saivat hengähdystauon Turkissa, kun nykyisen presidentin  Recep Tayyip Erdoğanin  hallinto kävi vuosina 2013–2015 rauhanneuvotteluja kurdien aseellisen PKK-järjestön kanssa. Turkki, EU ja Yhdysvallat ovat listanneet PKK:n terroristijärjestöksi.
 Mutta kun rauhanneuvottelut epäonnistuivat ja taistelut PKK:n ja Turkin välillä alkoivat jälleen kurdikaupungeissa, toiveet rauhasta ja hyvinvoinnista kurdialueilla hautautuivat.
 Presidentti Recep Tayyip Erdoğanin kaudella kurdien asema Turkissa on vaihdellut suuresti. Erik S. Lesser / EPA
 Turkin operaatio kovensi ilmapiiriä entisestään
 Turkin sotaoperaatio Koillis-Syyriassa kurdien hallinnoimille alueille on koventanut ilmapiiriä entisestään ja kiihottanut turkkilaisnationalismia.
 Turkissakin kurdipoliitikkoja, kaupunginjohtajia ja kurditoimittajia  on pidätetty kymmenittäin  operaatioiden alettua. Jo kahdessakymmenessä kurdikaupungissa ja -paikkakunnalla vaaleilla valittu kurdipaikallisjohtaja on nyt korvattu Erdoğanin hallinnon valitsemalla virkamiehellä.
 Kurdien suosituin puolue HDP on pidätysten myötä ajautunut niin suureen kriisiin, että sen jäsenet parhaillaan keskustelevat jopa parlamentista tai politiikasta vetäytymistä.
 Erdoğan on vakuuttanut, ettei operaatio ole Syyrian kurdeja vaan YPG-taistelujoukkoja vastaan, jotka ovat PKK:n kanssa sekä hallinnollisesti sekä ideologisesti yhtä.
 – Meillä ei ole mitään ongelmia kurdiveljiemme vaan (terroristijärjestöjen) kanssa, jotka yrittävät vallata Syyrian, Erdoğan sanoi lokakuussa televisioidussa puheessaan.
 Tutkitusti valtaosa turkkilaisista pitää operaatiota perusteltuna, mutta useat kurdit vastustavat sotatoimia. Monella kurdilla on sukulaisia molemmin puolin Syyrian ja Turkin rajaa.
 Hallinnon kontrolloimassa turkkilaismediassa sotainto on ollut niin valtaisaa, että eräs uutistenlukija vetäisi sotilastervehdyksen suorassa lähetyksessä.
 Operaatioiden arvosteleminen julkisesti tai sosiaalisessa mediassa on  johtanut satoihin pidätyksiin  ja kotiratsioihin.
 Miksi kieli kärsii poliittisesta ilmapiiristä?
 Kun kurdikustantamo Avestan perustaja  Abdullah Keskin  sai viime viikolla sananvapauspalkinnon, hän omisti kiitospuheensa lynkatulle Şirin Tosunille sekä Ekrem Yaşlille.
 Keskin on nähnyt hyviä ja huonoja aikoja näinä 25 vuotena, jolloin hän on julkaissut satoja kurdinkielisiä kirjoja.
 Keskin perheineen perusti kustantamon pian sen jälkeen, kun kurdin kielen käyttö sallittiin Turkissa – kurdi oli kielletty vuosikymmenen ajan, aina vuoteen 1991 asti.
 Kemal Aslan
 Hyvinä aikoina Erdoğanin AK-puolue lanseerasi kurdeja ilahduttavia uudistuksia ja Keskinin mukaan jopa kulttuuriministeriö tilasi kirjoja hänen kustantamoltaan.
 Sitten viime vuonna yli tusina kustantamon kirjaa kiellettiin ja poliisi teki ratsian Avestan esittelypisteeseen kirjamessuilla. Tänä syksynä kustantamo päätti pysytellä pois messuilta kaiken varalta.
 – Miksi minun kieleni asema paranee tai kärsii kulloisenkin ilmapiirin ja PKK:n ja valtion välisten taistelujen mukaan? Miksi minun täytyy joutua hyökkäyksen kohteeksi puhumani kielen vuoksi? Keskin kysyy harmistuneena.
 Keskin kertoo, että kirjojen ostajat kysyvät nykyisin usein, koituuko heille ongelmia, jos viranomaiset löytävät kirjan heidän kotoaan tai laukustaan.
 – Emme voi taata heille, että ongelmia ei tule. Kaikki on niin ennalta-arvaamatonta, Keskin sanoo.
 Kurdia opiskelevien määrä romahti
 Myös Eyüp Subaşin johtama Kurdilainen instituutti ja siellä pidetyt kielikurssit joutuivat tauolle vuonna 2016 poliisin tehtyä ratsian keskukseen ja takavarikoitua kaiken irtaimiston.
 Kun uusi kurssikeskus avattiin seuraavana vuonna uudella nimellä Istanbulissa, kielenopiskelijoiden lukumäärä oli romahtanut.
 Kurdin kielen opiskelun suosio on laskenut Turkissa. Kemal Aslan
 Enää kielitunneille ilmoittautui 400, kun aiemmin opiskelijoita oli ollut vuodessa noin 1 500, Subaşi sanoo. Aiemmin opettajia myös tilattiin muihinkin kaupunkeihin, joissa kursseja avattiin. Enää tilauksia ei tule.
 Suurin osa oppilaista on turkkilaistuneista kurdiperheistä lähtöisin olevia yliopisto-opiskelijoita, jotka haluavat opetella omaa äidinkieltään.
 "Kurdia puhuessani olen oma itseni"
 Kurdin päämurteen kurmanjin kurssilla on marraskuisena lauantai-iltana yli tusinan verran nuoria ja keski-ikäistä oppilaita pähkäilemässä kieliopin parissa. Tunnelma on leppoisa.
 Luokkahuoneen puheensorinassa on vaikea uskoa, että ulkona moni ei nykyisin uskalla puhua kurdia, ainakaan kovin äänekkäästi.
 – Olen päässyt pelkojeni yli, vakuutti opiskelija  Aysel Tabak .
 Opiskelijat perehtyvät kurdin kielen saloihin Istanbulissa.  Kemal Aslan
 Tabakin ollessaan 11-vuotias perhe lakkasi käyttämästä äidinkieltään, kun he muuttivat kurdikylästään Istanbulin liepeille. He pelkäsivät syrjintää.
 – Nyt kun puhun kurdia, tunnen vihdoin itseni omaksi itsekseni, Tabak kertoo.
 Hän sanoo toivovansa vain, että turkkilaisetkin kiinnostuisivat kurdien kielestä ja kulttuurista, koska "kieli on ikkuna kulttuuriin".
 – Ehkä he silloin ymmärtäisivät paremmin meitä kurdeja.
 Lue lisää:
 Pohjois-Syyriassa 15 kuollut Turkin tukemien joukkojen ja kurdien yhteenotoissa
 Pidätysaallot kurdipoliitikkoja vastaan kiihtyvät Turkissa
 Yle Pohjois-Syyriassa: Kurdit hautasivat Turkin iskuissa tulitauon aikana kuolleita – "Maailma on hylännyt meidät"

Turkissa kurdivastaisuus kasvussa – Arjen rasismi lisääntynyt maan hyökättyä Koillis-Syyrian kurdialueilla


Summary: Puolue on vain kahdesti jättänyt aiheen tuomatta esiin nykyhallituksen aikana.

Maahanmuutto on aihe, joka on hallinnut ylivoimaisesti perussuomalaisten puheita eduskunnan kyselytunnilla  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen aikana. Asiasta kertoo kokoomuksen äänenkannattaja  Verkkouutiset .
 Lehti selvitti, että perussuomalaiset on nykyisen hallituksen kauden 11 kyselytunnilla yhdeksässä tavalla tai toisella käsitellyt maahanmuuttoa tai ulkomaalaisia. Teemaan on päästy viimeistään perussuomalaisten kansanedustajan saamassa jatkokysymyksessä.
 Puolue on vain kahdesti – 3.10. ja 17.10. – jättänyt aiheen tuomatta esiin.
 Lisäksi Verkkouutiset kertoo, että tällä viikolla perussuomalaiset on tuonut esiin myös, että postilakossakin on pitkälti kysymys maahanmuutosta.
 Kansanedustaja  Riikka Purra  totesi tiedotteessaan tiistaina, että "suuri osa postinjakajista, etenkin pääkaupunkiseudulla, on maahanmuuttajia. Kun työehdot shopataan heikompiin, yhä suurempi osa jakajista on maahanmuuttajia”.
 Purra toi aiheen esille myös Twitterissä.
 Perussuomalaiset on suurin oppositioryhmä, jolla on yksinoikeus torstaisin pidettävän kyselytunnin tärkeään ensimmäiseen kysymykseen. Tätä kysymystä käsitellään yleensä jopa puoli tuntia.

Verkkouutiset selvitti: Eduskunnan kyselytunnista on tullut perussuomalaisten kyselytunti maahanmuutosta


Summary: Sianlihan tuotannon uskotaan säilyvän Suomessa entisellä tasolla, vaikka arviolta vähintään puolet Kiinan sioista kuolee afrikkalaisen sikaruton takia.

Huonot uutiset saattavat olla hyviä uutisia. Maailman suurimman sianlihantuottajan ja kuluttajamaan  Kiinan katastrofaalinen tautitilanne  saattaa tappaa puolet tai jopa 70 prosenttia sioista.
 Luulisi alalla olevan nyt uuden nousun paikka, kun kaksi suomalaista lihataloa oli ehtinyt jo ennen epidemiaa saada ovet auki Kiinan markkinoille. Tällä hetkellä arviot tilanteesta ovat kuitenkin varsin varovaisia.
 – Tässä vaiheessa emme näe tarpeellisena lisätä tuotantoa, Atrian viennistä vastaava johtaja  Markku Hirvijärvi  sanoo.
 Samansuuntainen viesti on HKScanin vientijohtaja  Jukka Nikkisellä .
 – Tuotannon lisäämisestä ei ole tehty päätöksiä. Tilanteen kehittymistä seurataan ja sen mukaan sitte reagoidaan.
 Sianlihantuotanto on sopimuskasvatusta eli lihatalot määrittelevät kuinka paljon sikoja kasvatetaan.
 Suomen sikayrittäjien puheenjohtaja  Timo Heikkilä  pitää tilannetta kuitenkin jonkinmoisena pelastuksena alalle.
 – Nyt liha-alan yritykset ovat kertoneet, että toistakymmentä prosenttiakin sianlihasta viedään Kiinaan ja hinnat ovat kohtuullisen hyviä.
 Sikalat ovat suuryksiköitä. Timo Heikkilällä on kerrallaan noin 20 000 eläintä tuotannossa, pääasiassa porsaita. Jouni Soikkeli / Yle
 Lihaa ja yli 100 000 porsasta vuosittain Ruskolla tuottava Timo Heikkilä arvioi, että kestää noin viisi vuotta, ennen kuin Kiina saa palautettua oman tuotantonsa ennalleen.
 Vapaaseen porsitukseen investoidaan
 Suomessa investointiavustuksia on jaettu viime vuosina noin 30:lle sikalan rakentajalle vuosittain. Kärkimaakuntia ovat Etelä-Pohjanmaa, Pohjanmaa ja Varsinais-Suomi.
 Vehmaalla rakennetaan uutta porsitussikalaa. Pirteä Porsas Oy on kolmen maatilan omistama yhtiö. Viiiden miljoonan euron investointia puntaroitiin tarkkaan – vaihtoehtona olisi ollut vuonna 1996 rakennetun sikalan alasajo.
 Tuotantoa lisätään noin yhdellä kolmasosalla, emakoita tulee noin 1600 ja porsaita syntyy reilut 50 000 vuodessa.
 Kiinan ongelmia seurataan tarkkaan.
 – Investoinnin vinkkelistä meillä oli hyvä tuuri, mutta onhan tämä todella ikävä tilanne, että tautitapaus tulee ja muuttaa koko lihamarkkinaa maailmanlaajuisesti, yhtiön hallituksen puheenjohtaja  Jyrki Heilä  sanoo.
 Vanhat tilat olivat jo käyttöikänsä päässä, ne vaativat remontin ja pinta-alaa rakennetaan lisää, koska jatkossa siirrytään vapaaseen porsitukseen. Porsitushäkit jäävät pois käytöstä.
 Jyrki Heilä esittelee karsinaa, jossa emakko voi olla vapaana porsimisen ajan. Jari Hakkarainen / Yle
 Uusissa karsinoissa emakko pääsee vapaasti kulkemaan vaikka koko porsituksen ajan.
 – Aikaisemmin emakko on ollut lukittuna häkeissä neljä viikkoa, Jyrki Heilä kertoo muutoksesta.
 Eläinten hyvinvoinnin lisääminen on yksi kilpailuvaltti. Suomen sianlihantuotannon strategiassa toistuvat sanat antibioottivapaus, puhtaus ja tuotannon eettisyys. Ja saparot.
 Tuottajat muistuttavat, että vain Suomessa ja Ruotsissa noudatetaan EU-direktiiviä, joka kieltää häntien katkaisemisen.
 – Sika on onnellinen, kun saparo on kippuralla, Timo Heikkilä sanoo.
 Timo Heikkilän käsitys on, että tuotteen laatua arvostetaan Kiinassakin, mutta eläinten hyvinvoinnilla ei ole niinkään siellä merkitystä.
 Suomi-sika myy puhtaudellaan
 Suomalaista sianlihaa on ollut kaupan Kiinassa reilut kaksi vuotta. Ensimmäiset erät Atrian Nurmon teurastamolta lähtivät Kiinan markkinoille vuoden 2017 keväällä. HKScan seurasi perässä vuotta myöhemmin, kun vienti alkoi Forssan teurastamolta.
 Atrian viennin määrä on tänä vuonna noin 8 miljoonaa kiloa. Se on noin 12 prosenttia yhtiön sianlihantuotannosta.
 HKScanin suunnitelma on kasvattaa vientiä ensimmäisen vuoden kolmesta miljoonasta kilosta toisena vuonna kuuteen miljoonaan, ja kolmantena yhdeksään miljoonaan kiloon. Määrä on vielä nyt alle kymmenen prosenttia yhtiön sianlihakaupasta.
 Onko tämä sitten vähän vai paljon? Kiinan sikamääräksi arvioitiin noin 400 miljoonaa sikaa ennen tappavan taudin leviämistä ja lihankulutus oli 54,8 miljoonaa tonnia vuodessa.
 Suomalaisesta siasta tehdään brändituotetta Kiinan markkinoille. Jouni Soikkeli / Yle
 Tämä on kokonaan eri suuruusluokan asia kuin Suomessa puhuttu sikatalouden kriisi. Suomessa puhutaan miljoonista kiloista.
 Sillä on tarkoitettu sikaloiden vähenemistä ja lihantuotannon vähenemistä viime vuonna. Sikoja teurastettiin hieman alle kaksi miljoonaa, eli tuotanto oli vajaat 170 miljoonaa kiloa.
 Saman verran lihaa tuotettiin viimeksi vuonna 1995. Tiloja oli silloin 6 200 ja nyt samaan tuotantoon riittää 800 sikalaa. Keskittyminen on ollut hurjaa ja se jatkuu edelleen. Jos Kiinaan menee noin 100 000 sikaa vuodessa, se tarkoittaa alle 50 sikalan tuotantoa.
 Suomalaiset lihansyöjät syövät yhtä paljon lihaa kuin ennenkin, mutta sianlihan sijasta  entistä enemmän broilereita .
 Ilman Kiinan vientiä sianlihan tarve olisi kotimarkkinoiden kysynnän vähetessä ennätysalhaalla.
 Lihakauppaa tekevä teollisuus yrittää pärjätä Kiinassa laadulla ja puhtaan Suomen brändillä.
 – Tautitilanteesta johtuen se on toimiva tarina. Siellä on merkittävä määrä ihmisiä, joita puhdas pohjoinen tuote kiinnostaa, Jukka Nikkinen arvioi.
 Markku Hirvijärven myyntipuheessa on sama sisältö: puhtaus, lääkkeettömyys ja tautivapaus.
 – Meillä on nyt erinomainen aika brändätä suomalaista puhdasta ruokaa Kiinaan. Kiinalainen kuluttaja arvostaa yhä enemmän laatua ja elintarvikkeiden puhtautta.
 Kiinan hinnat ovat Kiinan hintoja
 Hinnannousu Kiinassa ei ole näkynyt suomalaisen sikatilallisen tilipussissa eikä juuri kaupan tiskilläkään.
 Sianlihan kuluttajahinta on jopa kolminkertaistunut vuoden 2018 tautiepidemian alkamisen jälkeen. Teollisuuden mielestä hintakilpailulla ja määrällä ei Aasiaan kannata lähteä.
 Yhä useamman sian tie vie Kiinaan. Yle/Anne Elhaimer
 – Eurooppalainen hintataso on osittain noussut Kiinan myötä. Sitä kautta se voi vaikuttaa. Lähimarkkinoiden hinta määrittää meidän hintatason, Jukka Nikkinen kertoo.
 Uutta sikalaa rakennuttava Jyrki Heilä ei ole nähnyt hinnoissa positiivista kehitystä.
 – Sitä odotellessa, että hinnat lähtisivät nousuun, Heilä sanoo ja esittelee uuden sikalan karsinoita.
 Porsaille tulee lämmitettävät, katetut nurkkaukset ja emakko saa huilata vapaana vieressä vähän viileämmässä.

Kiinan sikakatastrofi ei kasvata Suomen lihantuotantoa – uusia suursikaloita rakennetaan korvaamaan vain vanhentuneita tiloja


Summary: 32-vuotiasta miestä syytetään murhayritysten lisäksi myös liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, ampuma-aserikoksesta ja vaarallisen esineen hallussapidosta.

Ruoholahdenkadun ja Hietalahdenkadun risteyksessä tapahtuneessa ampumistapauksesta nostetaan syytteet. 32-vuotiasta miestä syytetään kolmesta murhan yrityksestä sekä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, ampuma-aserikoksesta ja vaarallisen esineen hallussapidosta.
 Ampuminen tapahtui viime heinäkuussa noin kello neljän aikaan iltapäivällä  Hietalahdenkadun ja Porkkalankadun risteyksessä .
 Rikosnimikkeenä on murhan yritys, koska syytteiden mukaan teot on tehty vakaasti harkiten sekä vakavaa yleistä vaaraa aiheuttaen.
 Poliisi on aiemmin kertonut, että epäiltyä ampujaa oli pahoinpidelty kolmesti ennen ampumista. Epäiltyyn ampujaan kohdistuneista teoista on nostettu samassa yhteydessä syytteitä nimikkeillä laiton uhkaus ja pahoinpitely. Nämä epäillyt rikokset ovat tapahtuneet Vantaalla ja Helsingissä.
 Kolmannesta epäiltyyn ampujaan kohdistuneesta epäillystä pahoinpitelystä on nostettu jo aiemmin syytteet. Se tapahtui Espoossa ja syytteet on nostettu heinäkuussa.
 Jutun pääkäsittelyn on tarkoitus alkaa oikeudessa marraskuun lopulla.
 Kosovolaistaustainen 32-vuotias mies on  ollut vangittuna  todennäköisin syin epäiltynä kolmesta murhan yrityksestä ja ampuma-aserikoksesta.
 Poliisin mukaan kyse oli toisilleen  entuudestaan tuttujen henkilöiden välienselvittelystä . Poliisi otti epäillyn kiinni myöhemmin samana päivänä.
 Ylen tietojen mukaan epäilty on  rakennusalan yrityksen toimitusjohtaja  ja asuu Vantaalla. Pääkaupunkiseudulla toimiva yritys on perustettu vuonna 2014, sillä oli viime vuonna miljoonan liikevaihto.
 Epäillyllä ampujalla ei tiettävästi ole aikaisempaa rikoshistoriaa, ainakaan Helsingin, Itä-Uudenmaan ja Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuksista.
 Rikoksen luonne herätti myös yleistä keskustelua siitä, onko  uudentyyppinen rikollisuus  rantautumassa Suomeen. Esimerkiksi  Ruotsissa ampumisvälikohtaukset julkisilla paikoilla  ovat Suomea yleisempiä.
 Juttu päivittyy.
 Lue myös:
 Hietalahden ampumatapauksen osallisilla on pitkä yhteinen historia – poliisi tutkii, liittyykö rikos tiiviin yhteisön väleihin
 Helsingin Hietalahden ampumisesta epäilty vangittiin – ase oli luvaton, poliisin mukaan viitteitä suunnitelmallisuudesta
 Helsingin keskustan ammuskelusta epäiltyä vaaditaan vangittavaksi – Epäilty on rakennusalan yrityksen toimitusjohtaja
 Rantautuiko Suomeen nyt uusi rikollisuuden muoto? Helsingin ampumatapaus on täysin poikkeuksellinen – 12 kysymystä poliisille
 Helsingin keskustan ammuskelu herätti keskustelun – Onko Ruotsin henkirikosvyyhti rantautumassa Suomeen?
 Helsingin keskustan ampumistapauksen tekijä ja uhrit olivat toisilleen tuttuja – Poliisi: "Konkreettista vaaraa myös muille paikalla olleille"
 Hietalahdenkadulla Helsingin keskustassa ammuttu – poliisi tutkii tapausta kolmena murhan yrityksenä, yksi henkilö otettu kiinni

Helsingin Hietalahden ampumisesta epäilty saa syytteet kolmesta murhan yrityksestä


Summary: Liikuntabuumi käynnistyi Helsingin yliopiston tutkimustuloksesta. Hulavanteesta povataan joulun lahjahittiä.

Sisätautiopin professori  Hannele Yki-Järvinen  on ollut koko torstain liikuntalääketieteen päivillä. Sielläkin puhuttiin tämän syksyn kuumasta hitistä: hulavanteesta.
 Helsingin yliopiston professori tuli tutkimuksellaan käynnistäneeksi Suomen uusimman liikuntavillityksen. Kaikki alkoi kesällä, kun Yki-Järvisen rasvamaksatutkimuksen työryhmä selvitti, että 1,5 kiloa painavan hulavanteen pyöritys on hyvä vaihtoehto kävelylenkille.
 Tutkimuksessa runsaat 50 ylipainoista naista jaettiin kahteen ryhmään. Toinen ryhmä pyöritti hulavannetta 13 minuuttia päivässä, ja toinen ryhmä käveli noin 10 000 askelta päivässä. Tutkimuksen puolivälissä ryhmät vaihtoivat liikuntalajia keskenään.
 Hulavannetta pyörittäneillä vyötärönympärys pieneni merkittävästi kävelyyn verrattuna.
 100 000 hulavanteen maa
 Tutkimuksesta seurannut julkisuus käynnisti hulainnostuksen. Tämä huvittaa ja innostaa professoria.
 – Sain liikuntalääketieteen päivillä kuulla myyjän arvion, että Suomessa on myyty yhteensä jopa 100 000 hulavannetta. Tämä on tosi hauskaa, vaikka en ole vannekauppias.
 Tilastoja menekistä ei ole. Arviossa on mukana verkkokaupan luvut.
 Aluksi tutkimukseen suhtauduttiin penseästi akateemisessa maailmassa.
 – Jopa oma tutkimusryhmäni sanoi, mitä me nyt tällaista hulavannetta ruvetaan tutkimaan, Yki-Järvinen naurahtaa.
 Pennosilla puulaakivoimin
 Alun perin tutkimusaihetta ehdotti Yki-Järvisen ystävän naapuri. Naapuri oli innostunut hulavanteen pyörittämisestä ja puhui tästä fysioterapeutti  Adele Saloselle . Salonen vakuutti professorin, että asiaa kannattaa tutkia. Rahaa tutkimukseen ei juuri ollut.
 – Tutkimus tehtiin aika lailla jäljellä olevilla pennosilla puulaakivoimin. Tutkimuksessa on kuten urheilussa. Ensin pitää olla tulokset ja sitten saa rahoitusta.
 AOP
 Yki-Järvinen halusi selvittää, voiko hulavanteen pyörityksestä olla hyötyä keskivartalon ja vyötärön lihomisen ehkäisyssä.
 Tutkimus osoitti, että voi. Koeryhmän keskivartalon lihas- ja rasvapitoisuutta mitattiin. Vyötärön ympärys pieneni keskimäärin kolme senttiä, ja lihasmassa kasvoi. Hulavanteen pyöritys vähensi myös pahanlaatuisen LDL-kolestrolin määrää.
 Täsmäase vyötärölihaville
 Siksi professori iloitsee siitä, että hulavanteesta on tullut urheilubuumi. Myös tutkimusryhmä on alkupenseyden jälkeen innoissaan.
 – Ihanaa, että suomalaiset ovat ottaneet tämän omakseen, ennen kaikkea vyötärölihavat naiset. Hulavanteen pyörittäminen on niitä harvoja liikuntalajeja, joissa on hyötyä siitä, että on rasvaa vyötäröllä.
 Jos vyötäröllä ei ole rasvaa, painollisen hulavanteen pyörittäminen voi sattua. Siksi hulavanne on täsmäväline erityisesti muodokkaille.
 Yritys näki markkinaraon ja päätti toimia
 Tamperelainen Kuntokauppa näki heti hulavanteessa kultasuonen. Kuntokaupan toimitusjohtaja  Matias Kukkonen  sanoo, että ennen juhannuksena julkaistulla tutkimuksella ja medialla on iso rooli menekissä.
 – Tutkimus herätti selvän kysynnän. Juhannuksen aikaan meillä paloi yrityksessä valot, kun koetimme ylitöinä saada tavaraa maailmalta. Vyötärön kaventuminen on ikuisuustarve ihmisillä, ja nyt siihen löytyi vielä hauska tapa.
 Menekki on ollut niin kovaa, että hulavanteet ovat välillä loppuneet kesken.
 Tyypillinen painohulavanteen hankkija on Kukkosen mukaan lähellä eläkeikää oleva 50–60-vuotias nainen, mutta ostajien kirjo on laaja.
 – Moni haluaa saada vyötärön lihavuutta kuriin. Hulaaminen on nuoruudesta tuttua keski-ikäisille naisille.
 Matias Kukkonen ei vielä tiedä, milloin innostus lopahtaa tai lopahtaako se. Suomi on kuitenkin pieni maa ja on rajallista, miten paljon piikkimattoja ja hulavanteita mahtuu yhteen maahan.
 – Kaupallisesti ensiarvo kun on tyydytetty, sen jälkeen ei ole kysyntää määräänsä enempää.
 Toistaiseksi hulavanne käy kaupaksi loistavasti ja Kukkonen povaa siitä joulun lahjahittiä.
 – Vähittäiskaupassa tämä menee kuin kuumille kivllle.
 Miehillä vyötärölihavuus myös ongelma
 Professori Hannele Yki-Järvinen haluaisi jatkaa tutkimusta hulavanteesta. Hän tahtoisi seuraavaksi tutkia, miten hulaaminen vaikuttaa miehillä ja kuinka lihava pystyy pyörittämään vannetta.
 – Miehillä vyötärölihavus on vähintään yhtä iso ja vielä vaarallisempi kuin naisilla. Haluaisin tutkia, onko siinä ylärajaa, milloin hulaaminen ei onnistu.
 Tutkimusryhmässä isoin vyötärö oli 120 senttiä, mutta myös tätä ylipainoisemmat ovat onnistuneet käyttämään liikuntavälinettä.
 Lihavuus yleistyy Suomessa erityisesti työikäisillä. Yli 30-vuotiaista vain neljännes on normaalipainoisia.
 THL:n vuoden 2017 tutkimukseen mukaan mukaan yli 30-vuotiaista miehistä 72 prosenttia ja naisista 63 prosenttia oli vähintään ylipainoisia. Miehistä 26 prosenttia ja naisista 28 prosenttia oli lihavia.
 Lähes joka toinen aikuinen oli vyötärölihava.  Rajana  naisilla on pidetty 90:tä senttiä ja miehillä metriä.
 Ihmiset jakavat kuvia
 Tutkimuksessa käytettiin 1,5 kilon vannetta, jossa on muhkuroita. Markkinoilla on myös eripainoisia ja sileitä malleja.
 – Voisin kuvitella, että sileää on vaikeampi pyörittää. Jos hiki nousee ja lantio liikkuu, kyllä se sileä malli varmaan ihan hyvä sekin on, Yki-Järvinen sanoo.
 Professori iloitsee hulavillityksen synnyttämästä sosiaalisuudesta, mikä auttaa elämänmuutoksessa. Ryhmäläiset ovat jakaneet Whatsapp-ryhmissä viestejä ja kuvia.
 – Joillakin on vanne työmatkalla mukana. Kesällä yksi meni Kuusamossa jokeen hulaamaan. Alkuvaiheessa voi tulla mustelmia, niitäkin on kuvattu.
 Kuntosaleilla uusi hitti
 Hulavanne on innoittanut pitämään myös ryhmäliikuntatunteja.
 Fysioterapeutti  Inkku Penttilä  pitää tunteja tamperelaisella GoGo City -liikuntasalilla.
 Fysioterapeutti Inkku Penttilä pitää hulavannetuntia. Marjut Suomi / Yle
 – Tosi hyvä, jos hulavanne innostaa liikkumaan ja motivoi ylös sohvalta. 13 minuuttia päivässä on parempi kuin ei mitään, Penttilä sanoo.
 Hulavanteen pyörittelyssä aktivoituvat pakarat, keskivartalo ja selkä. Myös Penttilän mielestä tutkimus räjäytti lajin suosion. Penttilän hulatunneilla ei ole käynyt juuri miehiä, mutta kuntosalin puolella miehetkin pyörittävät vannetta.
 – Onhan tämä hauskaa, alkaa naurattaa.
 Yövuorosta tuleva  Hanna Nieminen  kokeili hulavannetta liikuntakeskuksessa. Myös hän on lukenut Helsingin yliopiston tutkimuksesta.
 – Ainahan on kaikenlaista tutkimusta. Uskon, että kaikki liikunta on hyväksi. Saa nähdä, onko tämä hetken villitys vai jääkö tämä osaksi suomalaista kuntoilua.
 Tv-uutiset ja hulavanne
 Professori Hannele Yki-Järvinen pyörittää itse 20 minuuttia päivässä hulavannetta. Hän pyörittää vannetta Ylen tai MTV:n televisiouutisten ajan.
 Vanne odottaa television vieressä ja tv-uutisten katsominen on ehdollistunut urheilusuoritukseen.
 Onko tulosta näkyvissä?
 – Ihan aluksi en mitannut vyötäröä. Kyllä tässä on lähtenyt vyötäröltä ainakin kolme senttiä siitä, kun aloin mittaamaan. Itse koen, että yläselän toimintaa ja ryhti ovat parantuneet.
 Lue lisää:
 Hulavanteesta tuli lyhyessä ajassa niin iso hitti, että myymälöiden hyllyt tyhjenivät – juhannuksen jälkeen helpottaa?
 Hulavanteen pyöritys kaventaa vyötäröä tehokkaasti, paljastaa suomalaistutkimus
 Suomi tuskailee ylipainon kanssa – WHO:n tavoitteiden saavuttaminen näyttää vaikealta
 Tutkimus: Ei-alkoholiperäistä rasvamaksaa potevilla suurentunut riski sairastua syöpään

Suomalaiset ovat ostaneet arviolta jopa 100 000 hulavannetta: Professori käynnisti kesällä uuden liikuntavillityksen ja elää niin kuin opettaa


Viihdetaiteilija  Jari Sillanpää  on saanut syytteen lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisestä, selviää Helsingin käräjäoikeuden tiedoista.
 Syytteen julkisten tietojen mukaan epäillyn hyväksikäytön tekoaika on elokuussa 2017 ja laittoman materiaalin levittämisen syyskuussa 2017.
 Syytteitä käsitellään Helsingin käräjäoikeudessa helmikuun lopulla.
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Sillanpään 10 kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen kahdesta huumerikoksesta elokuussa 2018.
 Käräjäoikeus katsoi Sillanpään hankkineen metamfetamiinia yhteensä 108 grammaa. Hänen myös katsottiin tuoneen Thaimaasta Suomeen 0,5 grammaa metamfetamiinia.
 Sillanpää myönsi käyttäneensä itse huumeita, ja antaneensa niitä maksutta kavereilleen.
 Lue lisää:
 Jari Sillanpäätä epäillään rikoksesta Helsingin poliisin lapsipornotutkinnassa – Ylen tietojen mukaan Sillanpäätä on kuultu epäiltynä
 Jari Sillanpää tuomittiin 10 kuukauden ehdolliseen vankeuteen, "Huumetuomiosta ei suuria tunnekuohuja" – Katso, mitä Sillanpää sanoi huumeidenkäytöstään oikeustalolla

Viihdetaiteilija Jari Sillanpäälle syyte lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä


Summary: Liettua toivoo Venäjän vastavuoroisesti vapauttavan kaksi vangitsemaansa liettualaisvakoojaa.

Liettuan presidentti  Gitanas Nauseda  on armahtanut kaksi vangitsemaansa venäläisvakoojaa  Nikolai Filipchenkon  ja  Sergei Moisejenkon .
 Syynä armahtamiseen on Liettuan uusi laki vakoilijoiden vaihdosta. Maa toivoo Venäjän vapauttavan kaksi vangitsemaansa liettualaisvakoojaa, mikäli armahdetut venäläisvakoojat luovutetaan Venäjälle.
 Miehet tuomittiin vakoilusta vuonna 2017. Filipchenko tuomittiin 10 vuoden vankeusrangaistukseen, kun hän yritti rekrytoida vanhempia liettualaisvirkamiehiä vakoilemaan Venäjälle.
 Moisejenko puolestaan sai 10 vuoden ja 6 kuukauden vankeustuomion, sen jälkeen kun kävi ilmi, että hän oli rekrytoinut Liettuan armeijan kapteenin vakoilemaan Venäjälle.
 Venäjällä vangittuna olevat liettualaismiehet puolestaan saivat tuomion vuonna 2016 venäläisen tiedustelutiedon luovuttamisesta Liettualle.

Liettuan presidentti armahti kaksi venäläisvakoojaa


Summary: Suurin osa riistaonnettomuuksista on autojen törmäyksiä valkohäntäpeuroihin ja metsäkauriisiin.

Suomen liikenteessä tapahtui viime vuonna runsaat 12 000 riistaonnettomuutta. Eniten niitä tapahtui marraskuussa, selviää Tilastokeskuksen keväällä julkaisemasta tilastosta.
 Viime vuonna kirjattiin lähes 2 000 hirvionnettomuutta ja runsaat 6 200 peuraonnettomuutta.
 Suurin osa riistaonnettomuuksista sattui viime vuonna Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla ja Pirkanmaalla. Valtaosa oli autojen törmäyksiä valkohäntäpeuroihin ja metsäkauriisiin.
 Vakuutusyhtiö LähiTapiola on kerännyt tiedot kunnista, joiden teillä tapahtui eniten hirvieläinonnettomuuksia.
 Top15 kunnat, joissa tapahtui eniten valkohäntäpeura- ja hirvivahinkoja vuonna 2018
 Lue lisää:
 Suomessa ajetaan vuosittain tuhansia hirvikolareita – katso kartasta, millä teillä pelti rytisee

Autoilijat tarkkana, nyt on riistaonnettomuuksien sesonkiaika – viime vuonna eniten hirvikolareita tapahtui Kouvolassa ja Kuopiossa


Summary: Ensi kesänä voimaan tulevan tieliikennelain myötä tulkinta ajon aikaisesta viestintälaitteen käytöstä muuttuu.

WhatsApp-viestejä kilahtelee puhelimeen ollessasi auton ratissa.
 Houkutteleeko puhelimen vilkaisu, vaikka se onkin kiellettyä? Ei hätää, kohta puhelinta voi räplätä esimerkiksi liikennevaloissa.
 Ensi kesäkuussa voimaan tulevan  uuden tieliikennelain perustelujen  (Eduskunta) mukaan teknisen laitteen, eli esimerkiksi puhelimen käyttö olisi sallittua ajoneuvon ollessa pysähdyksissä muun muassa liikennevaloissa tai muun liikenteen pysähtymisen takia.
 Laitteen käyttö pysähdyksissä ei kuitenkaan saisi haitata tulevaan tilanteeseen valmistautumista.
 Muuten  uudessa tieliikennelaissa  (Finlex) lakipykälä teknisten laitteiden käytöstä liikenteessä on pitkälti sama kuin aiemmassa tieliikennelaissa: moottorikäyttöisen ajoneuvon kuljettaja ei saa ajon aikana käyttää viestintävälinettä pitäen sitä kädessään.
 Vaikka laki on menossa löysempään suuntaan, ainakin vuonna 2014 tehdyn tuoreimman  Liikenneturvan tutkimuksen mukaan  suomalaisten näkemykset puhelimen käytöstä liikenteessä olivat tiukat.
 Jopa neljä viidestä piti tuolloin tekstiviestittelyä ja somen selailua ajon aikana vakavana tai erittäin vakavana rikkomuksena. Vakavuudeltaan sitä pidettiin ajokortitta ajoon ja punaisia päin ajamiseen verrattavana.
 "En näe muutokselle mitään hyvää tai perusteltua syytä"
 Liikenneneuvos  Kimmo Kiiski  on ollut uuden lain päävalmistelijana liikenne- ja viestintäministeriössä. Hänen mukaansa viestintävälineen käyttöä koskeva uusi sääntely ei ole varsinaisesti ongelmallinen.
 – Kyse ei ole liikenneturvallisuudesta, kun auto ei liiku. Mitään laitetta ei edelleenkään saa käyttää niin, että se haittaisi tarkkaavuutta tai liikenteen sujuvuutta.
 Myöskään eduskunta ei nähnyt ongelmaa viestintävälineiden käyttöön liittyen lain käsittelyvaiheessa, vaan hyväksyi hallituksen esityksen sellaisenaan.
 Suomalaiset ovat aktiivisia lainrikkojia Hieman yli kolmasosa vastanneista suomalaisista oli  Liikenneturvan selvityksen mukaan vilkaissut puhelimesta viestin, sähköpostin tai somea autolla ajaessa. Joka toinen suomalainen kertoo ajaneensa ja puhuneensa kännykkään ilman handsfreetä viimeisen 30 päivän aikana. Jopa neljä kymmenestä vastaajasta  oli joutunut läheltä piti -tilanteeseen kännykän käytön takia. Toisaalta reilu kolmannes kertoi, ettei käytä puhelinta liikenteessä ikinä. Liikennevahinkojen tutkijalautakuntien mukaan matkapuhelimen käyttö on taustariskinä keskimäärin kolmessa kuolemaan johtaneessa onnettomuudessa vuosittain. Puhelimen käyttöä muissa onnettomuustilanteissa ei tilastoida tarkasti. Pienemmissä kolareissa harvemmin kerrotaan puhelimen käytöstä poliisille, vaikka se olisikin ollut osallisena onnettomuuteen. Lähde: Liikenneturva
 Liikenneturvan toimitusjohtaja  Anna-Liisa Tarvainen  ei pidä uutta tulkintaa hyvänä, vaan pitäisi lakitekstissä olevan kiellon sellaisenaan.
 – En näe muutokselle mitään hyvää tai perusteltua syytä. Esimerkiksi liikennevaloissa on kaikenlaisia kulkijoita, ja kännykästä tulee turhaa kuormitusta tarkkaavaisuudelle.
 Tarvaisen mukaan poliisin tehtäväksi jää tilanteiden tulkitseminen, mikä on haitallista käyttöä ja mikä ei.  Liikenneturvan selvitysten mukaan  puhelimen käyttö pidentää reaktioaikaa puolella sekunnilla.
 Kiiski nostaa esiin sen, kuinka paljon autossa on erilaisia teknisiä laitteita ja järjestelmiä jo nyt. Puhelinta ei enää mainita lakitekstissä, vaan laissa puhutaan yleisesti viestintävälineistä.
 – Ajoneuvojen hurja digitalisaatio ja automaatio vaikuttavat siihen, että lakiin on vaikea asettaa raja sille, mitä laitteita sallitaan ja mitä kielletään. Kaikki ajon aikainen toiminta vaikuttaa tarkkaavaisuuteen. Kaikkea tekemistä ei voi kieltää, Kiiski sanoo.
 Tieliikennelain mukaan mitään teknistä laitetta tai järjestelmää ei saa käyttää niin, että käyttö vaarantaa liikennettä tai haittaa sitä. Timo Sihvonen / Yle
 Tarkkaamattomuus on Kiiskin mukaan suurimpia ongelmia liikenteessä kaikille tienkäyttäjille: ei vain auton kuljettajalle, vaan myös jalankulkijalle ja pyöräilijälle.
 Tuleva laki katsoo Kiiskin mukaan myös tulevaisuuteen, sillä ajoneuvot uudistuvat sekä tekniset laitteet lisääntyvät ja kehittyvät koko ajan.
 Kärsiikö liikenteen sujuvuus?
 Oulun poliisin liikenneyksikön johtaja  Pasi Rissanen  on yllättynyt kuullessaan lain tulkinnasta ensimmäistä kertaa.
 Onnettomuuksien lisäksi Rissanen on huolissaan siitä, miten lakimuutos vaikuttaa liikenteen sujuvuuteen kaupungeissa. Jaettu huomio älypuhelimen ja liikenteen kanssa vie keskittymisen pois liikenteestä.
 – Saa nähdä, tuleeko liikennevaloissa viivästyneitä lähtöjä yhä enemmän. Silloin risteyksestä ei pääsisi läpi välttämättä lähellekään se määrä, mitä liikennesuunnittelija on suunnitellut.
 Jatkossa poliisin pitäisi puuttua puhelimen käyttöön Rissasen mukaan juuri siinä vaiheessa, kun esimerkiksi valoista lähteminen viivästyy puhelimen käytön takia.
 – Älylaitteet ovat pahentaneet tilannetta puhelimen käytön osalta liikenteessä. Arkipäiväinen viestittely on lisääntynyt huomattavasti.
 Liikenneturvan toimitusjohtaja Anna-LiisaTarvainen epäilee Rissasen tavoin liikenteen sujuvuutta, mikäli liikennevaloissa aletaan käyttämään esimerkiksi puhelinta.
 – Moniko somettaja pudottaa puhelimen risteyksessä, kun valo vaihtuu ja lähtee sujuvasti liikkeelle?
 Kajaanilaisen autokoulun opettaja  Esko Kurkinen  muistuttaa, että vaikka laitetta käyttäisi vain risteyksessä, huomio kiinnittyy jo ennen pysähdystä kännykkään ja toisaalta myös sen jälkeen.
 Autokoulussa Kurkinen kertoo opastavansa laittamaan puhelimen aina äänettömälle autolla ajaessa. Opetustilanteissa voi hyvin huomata, miten keskittyminen herpaantuu, jos äänet jäivätkin päälle.
 – Se aiheuttaa tunteen, että puhelimeen on välttämätöntä vastata, vaikkei se oikeasti olisi niin tärkeä viesti tai puhelu.
 Mitä mieltä olet uudesta lakipykälästä? Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Puhelinta saa ensi kesästä alkaen räplätä ratissa, kun auto seisoo liikennevaloissa – Liikenneturva vastustaa lakimuutosta


Heinä-syyskuussa avoimista työpaikoista aiempaa useampi oli vaikeasti täytettäviä, selviää  Tilastokeskuksen tiedoista .
 Suomessa oli vuoden kolmannella neljänneksellä 48 500 avointa työpaikkaa, mikä noin 1 500 enemmän kuin vastaavana ajankohtana vuosi sitten.
 Paikoista vaikeasti täytettäviä oli tänä vuonna runsaat 32 000, mikä oli kaksi kolmasosaa avoimista paikoista. Kasvua vuoden takaiseen oli runsaat 5 000 paikkaa, ja vaikeasti täytettävien paikkojen osuus kasvoi kymmenen prosenttiyksikköä.

Avoimia työpaikkoja lähes 50 000 – vaikeasti täytettävien määrä kasvoi jyrkästi


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Kymmenen vuotta on pitkä aika , mutta jotkut asiat eivät muutu. Kuten se, että amerikkalaiset ajavat  isommilla katumaastureilla  kuin eurooppalaiset.
 Kävin pari viikkoa sitten kymmenen vuoden tauon jälkeen Yhdysvalloissa kuulemassa Washingtonin viisaiden ajatuksia. Maasturit olivat entistäkin isompia. Paikallisen Trump-hotellin aulabaarissa oli kourallinen nuoria miehiä Make America Great Again -lippikset päässä.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Baarissa päivysti myös joukko naisia, joita meksikolainen tuttavani arveli prostituoiduiksi. TV-ruuduilla pyöri baseballin loppuottelusarja, jossa Washington Nationals eteni kohti  historiallista mestaruutta . Kun kamera haki katsomosta presidentti  Donald Trumpin  kuvaan,  stadionilla alettiin buuata .
 Presidentinvaaleihin on vuosi aikaa , ja Trump on siirtymässä hiljalleen kampanjapolulle. Euroopassa seurataan jännityksellä, mitä tämä tarkoittaa Yhdysvaltain suhtautumiselle EU:ta kohtaan.
 Hiki kihoaa hatunliepeeseen etenkin  Saksan autoteollisuudessa . Trumpin oli määrä ilmoittaa eiliseen torstaihin mennessä, nostaako Yhdysvallat tuontitullejaan eurooppalaisille autoille. Tätä kirjoittaessani Trump ei ollut vielä ilmoittanut ratkaisuaan.
 Trumpin odotettiin lykkäävän päätöstä edelleen. Toinen vaihtoehto olisi nostaa autojen tuontitulleja 10 tai 25 prosenttiin nykyisestä 2,5 prosentista. Trumpin kohdalla odotusten varaan ei välttämättä kannata laskea.
 Trump perustelee tulliaikeitaan  kauppataseella. Amerikkalaiset ajavat Mercedeksillä ja BMW:llä, mutta Cadillacit ja Dodget eivät kelpaa eurooppalaisille. EU rokottaa amerikkalaisista henkilöautoista korkeampaa tuontitullia kuin Yhdysvallat eurooppalaisista.
 Tullien nostaminen olisi johdonmukainen liike sen jälkeen kun Trump on kauppataseen kohentamisen nimissä korottanut Kiinan-tuonnin tulleja sadoilla miljardeilla dollareilla. Se olisi iso isku Saksalle, jonka  talous on jo valmiiksi taantuman partaalla .
 Suomestakin tullit veisivät  Etlan arvion mukaan  850 työpaikkaa.
 Toisaalta Trump pelkää tapaamieni amerikkalaisasiantuntijoiden mukaan vaalien alla taantumaa enemmän kuin mitään muuta. Autotullien nostaminen 25 prosenttiin voisi sysätä Yhdysvaltain talouden kuilun partaalle. Tämä puoltaa uutta lykkäystä.
 Sitäpaitsi saksalainen teollisuus  on investoinut yli 200 miljardia dollaria Yhdysvaltoihin. Saksalaisyritykset työllistävät 670 000 amerikkalaista työntekijää, monet heistä sellaisissa osavaltioissa, joissa Trump voitti viime vaaleissa.
 Trump on ilmoittanut luopuvansa tulliaikeistaan, jos EU solmii Yhdysvaltain kanssa kauppasopimuksen. Neuvotteluita sopimuksesta ei ole oikeastaan edes aloitettu. Yhdysvallat haluaa vapauttaa maataloustuotteiden kauppaa, eurooppalaiset vastustavat.
 Samaan aikaan eurooppalaiset ovat pyrkineet lepyttämään Trumpia esittelemällä  tilastoja , joiden mukaan amerikkalaisen nesteytetyn maakaasun ja soijapapujen tuonti Yhdysvalloista on moninkertaistunut.
 Tullijupakka on vain yksi esimerkki  siitä, miten Yhdysvaltain suhde Eurooppaan on Trumpin kaudella kääntynyt miltei päälaelleen. Yhdysvaltain pitkä linja on ollut tukea Euroopan yhdentymistä. Nyt Trump lyö siihen kiilaa, huomautti entinen demokraattiministeri.
 Presidentti on suurin haaste Yhdysvaltain ja Euroopan suhteelle sitten 1940-luvun, arvioi pitkän linjan tutkija.
 Siteitä heikentää sekin, että Trump on  jättänyt täyttämättä ison joukon keskeisiä paikkoja  Yhdysvaltain ulkoministeriössä.
 Amerikkalaisdiplomaattien motivaatio on koetuksella. Liuta erotettuja tai eronneita ex-virkamiehiä odottaa pääsyä takaisin töihin Trumpin kauden päätyttyä.
 Viime viikkoina joukko diplomaatteja  on todistanut presidenttiä vastaan kongressissa osana Trumpin virkarikostutkintaa.  Yksi tärkeimmistä todistajista  on Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs  Gordon Sondland .
 Kuohuvasta Washingtonista käsin katsottuna Euroopan ja Brysselin kotikutoinen poliittinen sählääminen näyttää paljon vähemmän dramaattiselta.
 Mitä siitä, jos uusi komissio pääsee virkaansa kuukauden tai pari myöhässä? Kaatuuko maailma, jos  monivuotisesta rahoituskehyksestä  päästään sopuun vasta Saksan puheenjohtajakaudella?
 Kaikki on suhteellista.
 #SOMESSA: Komissaariehdokkaat taas meppien tuomiolla
 Twitter
 EU-parlamentti hylkäsi kuukausi sitten  kolme kandidaattia, jotka olivat ehdolla  Ursula von der Leyenin  komissioon. Eilen torstaina mepit kuulustelivat Romanian, Unkarin ja Ranskan uusia ehdokkaita.
 Suurin mielenkiinto kohdistui Ranskan teollisuus- ja sisämarkkinakomissaariksi ehdolla olevan  Thierry Bretonin  tenttiin.  Mepit hylkäsivät hänen edeltäjänsä  Sylvie Goulardin  ainakin nimellisesti siksi, että tämän entisen avustajan palkkauksessa oli hämäryyksiä.
 Ennen torstain tenttejä  Bretonin heikkoudeksi oli nostettu hänen pitkä teollisuustaustansa: pystyykö hän ajamaan yleistä etua yritysten etujen sijaan?
 Siinä missä Goulard joutui varsinaiseen piinapenkkiin, Breton selvisi torstaina helpommalla.
 Esimerkiksi Ranskan presidenttiä  Emmanuel Macronia  kohtaan kriittisen EPP-oikeistoryhmän saksalainen meppi  Andreas Schwab  jopa twiittasi innoissaan ranskaksi Bretonin valinnan puolesta. Schwabin mielestä Breton osoitti "tarttuvaa" optimismia ja tietotasoa esiintymisessään.
 Lopulta mepit hyväksyivät Bretonin ja Romanian  Adina-Ioana Văleanin . Unkarin  Olivér Várhelyi  joutuu vastaamaan lisäkysymyksiin kirjallisesti.
 Von der Leyen haluaa  saada komissionsa virkaan joulukuun alussa. Tielle tuli torstaina kuitenkin uusi mutka, kun Britannian ilmoitti että se ei aio nimetä komissaariehdokasta lähestyvien parlamenttivaalien takia. EU-komissio aloitti asiasta  Britanniaa vastaan rikkomusmenettelyn .
 #FAKTA: Maahanmuuttajat lähettivät yli 35 miljardia euroa EU:sta kotimaihinsa
 EU-maissa asuvat ja työskentelevät ulkomaalaiset  lähettivät viime vuonna unionin ulkopuolelle 35,6 miljardia euroa rahaa, kertoi Eurostat alkuviikosta. Summa on noussut viidessä vuodessa noin viidenneksellä samalla kun rahavirta toiseen suuntaan on pysynyt ennallaan, noin kymmenessä miljardissa eurossa vuosittain.
 Joel Kanerva / Yle
 Rahavirta ulospäin on vilkkainta Ranskassa, Saksassa ja Britanniassa, joissa työskentelee paljon maahanmuuttajia. Portugalissa, Romaniassa ja Puolassa taas rahaa tulee enemmän sisään kuin lähtee ulos, sillä moni on lähtenyt töihin ulkomaille ja maahanmuuttajia on vähän.
 Ulkomaalaisten lähettämästä rahasta noin kolmannes suuntautuu Afrikkaan. Suomessa asuvat ulkomaalaiset siirsivät tilaston mukaan ulkomaille noin 230 miljoonaa euroa, josta valtaosa muihin EU-maihin. Tase on 155 miljoonaa euroa miinuksella.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Ekonomisteilta peukkua yhteisvastuulle, Saksan talous ja Katalonian umpisolmu
 Sekä Euroopan keskuspankin uusi pääjohtaja Christine Lagarde että lokakuun lopussa väistynyt entinen pääjohtaja Mario Draghi kannattavat euroalueen syvempää yhteistyötä finanssipolitiikassa. Bernd Kammerer / EPA
 Suomen hallituksen pitkään jarruttama  euroalueen budjetti saa kannatusta suomalaisilta ekonomisteilta.  Ylen kyselyssä  13 ekonomistia kannattaa yhteistä finanssipolitiikkaa ja viisi muuta pitää ajatusta hyödyllisenä, kunhan poliittinen tilanne sellaisen sallisi. Vastustajia oli viisi.
 Kannattajien mukaan Suomikin voisi hyötyä yhteisbudjetista taantumassa. Vastustajat varoittavat moraalikadosta ja rahojen valumisesta etelään tai itään.
 EU-maat ovat jo hyväksyneet ajatuksen euroalueen budjetista. Se on kuitenkin jäämässä hyvin pieneksi koska rahat otetaan koko EU:n yhteisestä budjetista. Vireillä on myös hanke toisesta uudesta välineestä, joka perustettaisiin vain halukkaiden kesken hallitustenvälisellä sopimuksella.
 Brysselin koneessa  puhutaan Saksan taloustilanteesta. Vaikka maan talouselämällä on mennyt viime ajat huonosti, ensi vuonna talouden ennustetaan kääntyvän taas nousuun. Samalla sisäpolitiikka on murroksessa, energiapolitiikassa on vaikeuksia ja liittokansleri Merkel vastustaa korotuksia Saksan EU-maksuihin.  Maija Elonheimon haastateltavana  on Saksalais-suomalaisen kauppakamarin vt. toimitusjohtaja  Jan Feller .
 Kuluneella viikolla on ihmetelty  Espanjan vaalitulosta ja poliittista umpisolmua. Yksi umpisolmuista on Katalonian pattitilanne. Itsenäisyyshankkeessa mukana olleita poliitikkoja tuomittiin vastikään pitkiin vankeusrangaistuksiin. Katkeruus keskusvaltaa kohtaan kasvaa.
 Ulkolinjan Pertti Pesonen seurasi   Txell Bonetin  kampanjointia miehensä  Jordi Cuixartin  puolesta viime syksynä. Omnium-kulttuurisäätiön johtajana toiminut Cuixart sai lokakuussa yhdeksän vuoden vankeustuomion.
 ENSI VIIKOLLA: Mielenosoituksista puoluekokoukseen
 Huomenna lauantaina  kadut täyttyvät mielenosoittajista Prahassa, kun oppositio osoittaa mieltään EU-rahojen väärinkäytöstä epäiltyä pääministeri Andrej Babisia vastaan. Samettivallankumouksen vuosipäivää vietetään mielenosoitusten merkeissä myös naapurimaassa Slovakiassa.
 Samaan aikaan Ranskassa keltaliivimielenosoittajat juhlistavat liikkeensä ensimmäistä vuosipäivää marssimalla eri puolilla maata.
 Britannian joulukuussa järjestettävien  parlamenttivaalien jännitys alkaa tiivistyä tiistaina, kun pääministeri  Boris Johnson  kohtaa työväenpuolueen  Jeremy Corbynin  kampanjan ensimmäisessä TV-väittelyssä.
 Loppuviikosta Euroopan kansanpuolue EPP kokoontuu puoluekokoukseensa Zagrebiin. EPP valinnee uudeksi puheenjohtajakseen Eurooppa-neuvoston väistyvän puheenjohtajan  Donald Tuskin , jonka  jäähyväispuhe Bruggessa  tällä viikolla oli kiinnostavaa luettavaa.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.

Eurooppa-kirje: Kuohuva Washington opettaa eurooppalaiselle suhteellisuudentajua


Summary: Vaatimuksen esitti Soulissa vieraileva Yhdysvaltain puolustusministeri Mark Esper.

Yhdysvallat vaatii Etelä-Koreaa maksamaan nykyistä enemmän amerikkalaissotilaiden läsnäolosta maassa.
 Soulissa vieraileva Yhdysvaltain puolustusministeri  Mark Esper  perusteli vaatimusta sanoen, että Etelä-Korea on varakas maa.
 Esper vakuutti kuitenkin, että Yhdysvallat on sitoutunut puolustamaan Etelä-Koreaa Pohjois-Korean muodostamaa uhkaa vastaan.
 Etelä-Korean puolustusministeri  Jeong Kyeong-doo  sanoi tapaamisen yhteydessä, että amerikkalaissotilaiden läsnäolon kustannukset tulisi jakaa reilulla ja molempia maita miellyttävällä tavalla.
 Yhdysvallat ja Etelä-Korea neuvottelevat parhaillaan siitä, miten kustannukset jaetaan.
 Etelä-Koreassa on tällä hetkellä noin 28 500 amerikkalaissotilasta. Yhdysvallat on pitänyt joukkojaan Etelä-Koreassa vuonna 1953 päättyneestä Korean sodasta lähtien.
 Yhdysvallat on vaatinut Etelä-Koreaa maksamaan amerikkalaissotilaista vajaat 5 miljardia dollaria vuodessa, mikä on viisi kertaa nykyistä enemmän.
 Tutkimusten mukaan 96 prosenttia eteläkorealaisista vastustaa maksun korotusta.

Yhdysvallat vaatii Etelä-Koreaa maksamaan enemmän amerikkalaissotilaiden läsnäolosta maassa


Summary: Ampumavälikohtaus kesti vain 16 sekuntia.

Kalifornian Santa Clarassa sattuneessa ampumavälikohtauksessa on kuollut kaksi ja loukkaantunut useita ihmisiä.
 16-vuotias poika avasi tulen muita oppilaita kohti Saugus High School -nimisessä koulussa.
 Los Angelesin poliisin mukaan videolle tallentunut ampumavälikohtaus kesti vain 16 sekuntia, minkä jälkeen tekijä ampui itseään päähän. Hän on sairaalassa tehohoidossa.
 Poliisin mukaan ampuja antoi vihjeen aikeistaan sosiaalisessa mediassa. Hänen motiiviaan ei toistaiseksi tiedetä.
 Santa Clara sijaitsee 65 kilometriä Los Angelesista pohjoiseen.
 Ampujan naapurit kuvailivat tekijää sisäänpäin kääntyneeksi ja hiljaiseksi nuoreksi, jonka isä oli menehtynyt kaksi vuotta sitten.
 Ampujan kerrotaan harrastaneen metsästystä, mutta vielä ei tiedetä, mistä hän oli hankkinut ampuma-aseen.
 Saugus High Schoolin oppilaita koulun ulkopuolella. Frederic J. Brown / AFP / Lehtikuva

Yhdysvalloissa kaksi kuoli ja useita loukkaantui kouluampumisessa Kaliforniassa


Summary: Euroopan pitäisi ottaa vastuu omista asioistaan, kirjoittaa Roope Lipasti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olin kirjailijapäissäni koulukiertueella ja poikkeuksellisesti yleisönäni oli pikkuisia, eli 0-2 -luokkalaisia. He ovat aika vaikea yleisö, koska sen ikäisten huomion saaminen 45 minuutiksi on, öö, haastavaa. Jos heitä ei kiinnosta, sen huomaa melko nopeasti, eikä asiaa varsinaisesti auta vaikka heitä kiinnostaisikin.
 Tuon ikäiset ovat ihmiskunta pienoiskoossa. He ovat kärsimättömiä, mutta samaan aikaan heitä on äärimmäisen helppo huijata halvoilla tempuilla. Jos minä, joka olen se klovni siellä edessä, kysyn, että kuka haluaa ottaa kysymyksen hatustani, niin 200 kättä nousee ja se yksi joka tehtävän saa, on onnensa kukkuloilla. Hän on Valittu! Juhuu!
 No, sellaisia lapset ovat.
 Olen alkanut suhtautua yhä pessimistisemmin maailman tulevaisuuteen. Mutta se ei liity ympäristökatastrofeihin vaan ihan perinteiseen kunnon sotaan.
 Ongelma on  enemmänkin se, ettemme me aikuiset ole yhtään erilaisia. Me lähdemme ihan samalla lailla kenen tahansa pillipiiparin matkaan, joka puhuu kyllin lipevästi ja lupaa ihanaa tai vaihtoehtoisesti kyllin kamalaa. Vappusatasia ja täystyöllisyyttä, elämän joka on samanlaista kuin silloin kun oli nuori ja vahva ja asiat tuntuivat luistavan. Tai vielä parempaa: maailman jossa ei kohta enää voi hengittää. Oi ihanaa!
 Tämä maailmamme infanttilisoitumisen (en osaa edes kirjoittaa sitä mikä todistaa pointtini) seurauksena olen alkanut suhtautua yhä pessimistisemmin maailman tulevaisuuteen. Mutta se ei liity ympäristökatastrofeihin vaan ihan perinteiseen kunnon sotaan.
 Tiedättehän, sellaiseen historiasta tuttuun tilanteeseen, jossa mikäli on onnekkaasti hengissä, perhe ja kaverit on tapettu, koti on poltettu, omaisuus kadonnut, yllä on rääsyt, ruokaa ei juuri ole ja se mitä on, on syömäkelvotonta.
 Sitä voisi hyvällä omatunnolla kutsua elämän persetilanteeksi, eikä sellaista olisi voinut edes kuvitella kymmenen vuotta sitten. Nyt maailma kuitenkin on mennyt niin lapselliseksi, että kuka tahansa 70-luvun kuusivuotias olisi fiksumpi kuin suurin osa maailman johtajista sekä heidän äänestäjistään, eikä sellainen lupaa hyvää.
 Trump, Brexit, äärioikeisto, ympäristöfundamentalistit, vihapuhe, someraivo, tositeevee, lukutaidottomuus – need I say more? Kuten olen todennut aiemminkin, ainoa fiksunoloinen johtaja on nykyään Kiinan presidentti josta pienenä miinuksena mainittakoon, että hän  vie poliittisilta vastustajiltaan sisäelimet . Kierrätystä sekin.
 Euroopassa on aikuisiässä sukupolvi, jolla ei ole muuta kosketusta sotaan kuin Counter-Strike. Parempaa maaperää sodalle ei olekaan.
 Sota on  jännä asia. Se unohtuu parissa sukupolvessa. Itselläni on vielä pieni side sotaan, isoisieni kautta. Minua nuoremmilla ei ole sitäkään. Veteraanit ovat käytännössä kuolleet eikä sota enää ole sillä lailla konkreettisesti olemassa. Euroopassa on aikuisiässä sukupolvi, jolla ei ole muuta kosketusta sotaan kuin Counter-Strike. Parempaa maaperää sodalle ei olekaan.
 Lisäksi asiamme täällä saippuakuplassa ovat niin hyvin, että meillä on varaa marista kaikesta mahdollisesta niin kuin etuoikeutetuilla aina on. Niinpä yksi porukka riitelee mitä sanoja saa käyttää ja toinen haluaisi käpertyä omaan pierunhajuiseen vilttiin jonnekin tuvan nurkkaan ja elää siellä lanttuja ja jalkasientä kasvatellen sekä EU:lle ja ulkomaailmalle haistatellen.
 Se on vaarallista. Ei pidä tuudittautua siihen, että asiat pysyvät. Näin ihanaa yhteiskuntaa näin laajalti ei ole Euroopassa ollut ikinä.
 Nykyään ei ole ankeaa. Soisin sen jatkuvan.
 Kävin pari vuotta sitten Pärnussa 70-luku-museossa  ja ajattelin etukäteen, että saan naureskella kuinka hullua ja rumaa ja hirveää Virossa on ollut, mutta törmäsinkin rekonstruktioon lapsuuteni olohuoneesta. Se oli hämmentävää.
 Tshernobyl-sarjan pullonpohjasilmälasineukut näyttivät puolestaan ihan samanlaisilta kuin Anton-setäni aikoinaan.
 Se kaikki muistutti siitä, kuinka ankeaa ennen oli. Sen sijaan nykyään  ei  ole ankeaa. Soisin sen jatkuvan.
 Se on mahdollista, koska meillä on kerrankin sellainen porukka, EU, joka on iso, voimakas ja vaikutusvaltainen, ja joka jakaa suurin piirtein samat arvot, vaikka ääliöitäkin on joukossa. Kaikesta huolimatta se on porukka, joka yhdessä jauhaa hyvinvointia ja rahaa ja ennen kaikkea rauhaa. Eikö sellaista kannattaisi vaalia? Etenkin nyt kun Yhdysvallat näköjään ei halua meitä suojella.
 Maailmanpolitiikassa on Euroopan näkökulmasta  sama ongelma kuin keski-ikäisillä muutenkin: menetettävää on ihan helvetisti. Keski-ikäiset ovat konservatiivisia siksi, että he ovat saavuttaneet yleensä paljon, niin paljon, että kaikenlaiset muutokset ovat luultavasti huonompaan suuntaan. Ja Eurooppa toden totta on maailmanpolitiikan keski-ikäinen - kaljuuntuva ja riitaisa änkyrä, joka ei halua puhaltaa yhteen hiileen.
 Syytä olisi haluta tai joku tulee ja ottaa tikkarin pois suusta.
 Niin paljon kuin Trumpia inhoankin – en aio kutsua häntä edes synttäreilleni – hän on oikeassa siinä että Eurooppa ei ota vastuuta mistään. Ehkäpä Amerikan typeryspresidentti voisi toimia silmienavaajana, että ymmärtäisimme sen, kuinka hyvin meillä on asiat ja että niitä hyviä asioita on puolustettava.
 Muuten käy niin, että olemme kuin ne eskarilaiset, joita voi viedä ihan mihin lystää jos osaa vetää oikeasta narusta kuten esimerkiksi Venäjällä osataan.
 Roope Lipasti
 Kirjoittaja on lietolainen kirjailija, joka eksyy vapaa-aikanaan kernaasti konkreettisiin ja selkeisiin remonttihommiin.
 Aiheesta voi keskustella 15.11. klo 16.00 asti.
 Lue myös
 Roope Lipastin kolumni: Nuukailu pelastaa maailmaa
 Roope Lipastin kolumni: Yhteiskunnan syy
 Reetta Rädyn kolumni: Evakko, emigrantti, pakolainen – suomalaisten luulisi tajuavan, miltä tuntuu lähteä kotoa

Roope Lipastin kolumni: Asiat ovat liian hyvin


Summary: Noin 1 100 asukkaan keskipohjalaiskunta korottaa verotustaan huimasti, jopa 1,5 prosenttiyksikköä.

Keskipohjalaisen Halsuan kunnanvaltuusto teki torstai-iltana historiallisen päätöksen, kun se päätti nostaa kuntalaisten ensi vuoden verotuksen Suomen ennätyslukemiin.
 Halsuan tulovero eli 23,5 on prosenttiyksikön korkeampi kuin kovimpien verottajien tänä vuonna. Halsualaisten verotus nousee peräti puolellatoista prosenttiyksiköllä eli 22:sta 23,5:een.
 Tänä vuonna  Suomen kovimmat verottajat ovat  Haapajärvi, Jämijärvi, Honkajoki, Reisjärvi, Haapajärvi ja Teuva. Kaikissa on käytössä 22,50:n veroprosentti.
 Veronkorotus ei ollut Halsualla läpihuutojuttu, sillä valtuusto joutui äänestämään asiasta kaksi kertaa.
 Toisessa äänestyksessä äänet jakautuivat tasan 7–7, ja lopulta valtuuston puheenjohtajan eli Jarmo Pollarin ääni ratkaisi päätöksen.
 Suurkorotus johtuu muun muassa sosiaali- ja terveysmenojen voimakkaasta kasvusta.
 Halsua on kaavaillut, että noin 29 000 euroa vuodessa tienaavalle korotus on noin 30 euroa kuukaudessa. Kiiteistöverot kunta päätti kuitenkin pitää ennallaan.
 LUE LISÄÄ:
 Keskipohjalaiskunta nostamassa verotustaan ennätyskorkealle: Halsuan 23,5 on prosenttiyksikön korkeampi kuin kovimmat verottajat tänä vuonna
 Halsua suunnittelee nostavansa verotuksen ennätyslukemiin

Halsua nosti verotuksen ennätyslukemiin: 23,5 prosentin kuntavero on selvästi korkeampi kuin kovimpien verottajien tänä vuonna