Perustulolla ei kokeilun ensimmäisenä vuonna ollut tilastollisesti merkitseviä vaikutuksia työllisyyteen, eikä se näytä vähentäneen perustulon saajien halukkuutta osallistua työvoimahallinnon toimenpiteisiin, todetaan VATT:n tutkijoiden  raportissa .
 Perustulosta on viime vuosina käyty Suomessa laajaa keskustelua, ja eri puolueet ovat esittäneet perustulomallejaan.
 Vuosien 2017 ja 2018 aikana toteutetussa laajassa perustulokokeilussa kokeiltiin mallia, jossa 2000 koeryhmään kuuluneelle henkilölle maksettiin kuukausittain veroton ja vastikkeeton 560 euron perustulo.
 Perustuloa saaneet valittiin satunnaisotannalla Kelan työttömyysetuutta marraskuussa 2016 saaneiden henkilöiden joukosta.
 – Kokeilun toteutus onnistui hienosti. Satunnaistamisen ansiosta kokeilu voitiin arvioida rekisteritietoja hyödyntäen luotettavasti. Toivottavasti myös tuleva hallitus hyödyntää satunnaiskokeita sosiaaliturvan kehittämisessä, toteaa erikoistutkija  Jouko Verho .
 – Työvoimahallinnon tarjoamat toimenpiteet eivät näiden tulosten valossa vaikuta kovinkaan epämiellyttäviltä. Perustuloryhmä osallistui niihin lähes samalla tavalla kuin muutkin, vaikka vastikkeeton perustulo tarjosi kaikki mahdollisuudet vältellä työnhaulle asetettuja velvoitteita, johtava tutkija  Kari Hämäläinen  sanoo.
 Lue lisää:
 Jokaiselle 560 €/kk – mitä seuraisi? Suomen ihmiskokeessa hyvinvointi parani, mutta työllisyys ei nopeasti muuksi muuttunut
 Perustuloa kokeilleet yllättyivät vapaudesta ja turvallisuuden tunteesta – ero entiseen on henkisesti suuri

Perustulo ei vähentänyt halukkuutta osallistua työvoimahallinnon toimenpiteisiin


Vuosien 2016–2018 välisenä aikana vankien määrä väheni Euroopassa 6,6 prosenttia.
 Tämä tarkoitti 100 000 asukasta kohden laskua 109,7 vangista 102,5 vankiin, selviää Euroopan neuvoston tänään julkaistusta selvityksestä.
 Myös vankeuksien kesto on lyhentynyt lähes seitsemällä prosentilla 8,8 kuukaudesta 8,2 kuukauteen.
 Suomessa vangitsemisten määrä vähentyi eurooppalaisittain neljänneksi eniten – lähes kymmenellä prosentilla. Suomen edellä olivat Romania, Bulgaria ja Norja.
 Vankien kuolleisuus oli Suomessa kolmanneksi pienin Islannin ja Ruotsin jälkeen. Suomessa kuolleisuus oli 7,1 vankia 10 000 vankia kohden.
 Suomi ”loisti” myös yhdessä negatiivisessa kategoriassa: Suomessa oli toiseksi eniten vankilapakoja. Vain Sveitsissä vangit karkasivat useammin.

Euroopan neuvoston selvitys: vankien määrä laskenut Euroopassa vuodesta 2012 lähtien


Summary: Kokosimme kaikki faktat Leaving Neverlandin katsomisen tueksi. Dokumentti nähdään Docventuresissa jälkikeskusteluineen TV2:lla klo 20 alkaen. Dokumentti on jo nyt katsottavissa tässä artikkelissa.

– Hän oli lempein, hellin ja rakastavaisin tuntemani ihminen. Hän myös käytti minua seksuaalisesti hyväkseen, toteaa keski-ikää lähestyvä mies, tanssikoreografi  Wade Robson .
 Dokumentin alussa kuultavat sanat pysäyttävät. Luvassa on yksityiskohtaisia kuvauksia vuosikymmenten takaisista tapahtumista  Michael Jacksonin  Neverland-tilalla ja luksushotelleissa. Robsonin ja  James Safechuckin  kertomukset ovat järkyttäneet katsojia maailmalla.
 Michael Jacksonin asema maailman merkittävimpänä idolina, imago hyväntekijänä ja loputon varallisuus – muun muassa nämä ominaisuudet nostetaan dokumentissa kerrattavan kauhun mahdollistajiksi.
 Teot linkittyvät mediassa esillä olleeseen grooming-ilmiöön. Dokumentin mukaan Jackson vetosi lasten hyväntahtoisuuteen ja rakensi heihin luottamuksellisen tunnesiteen, kieroutuneen rakkaussuhteen.
 Wade Robson ja Michael Jackson tapaavat ensimmäistä kertaa. Amos pictures production.
 Ristiriitaisia tunteita herättää luksuselämästä sokaistuneiden vanhempien moraalittomuus. Toinen äideistä kysyy dokumentin loppupuolella, mitä hän olisi voinut tehdä toisin.
 Katsojalle herää halu vastata: Älä päästä lastasi vieraan aikuisen kanssa samaan sänkyyn yökylään.
 Järkytystä kärjistävät viime viikon uutiset lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista Suomessa. Aihe oli ajankohtainen 30 vuotta sitten. Aihe on ajankohtainen nyt.
 Leaving Neverland, Robson ja Safechuck Leaving Neverland on Dan Reedin ohjaama kaksiosainen dokumentti, jonka televisioversio kestää yhteensä kolme tuntia. Elokuvaversiolla on mittaa neljä tuntia. Dokumentissa Wade Robson ja James Safechuck syyttävät Michael Jacksonia lapsiin kohdistuvasta seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Syytökset perustuvat kaksikon omiin kokemuksiin 1980–90-luvuilla. Tanssin ihmelapsi Wade Robson tapasi Jacksonin tämän Australian kiertueella, kun Robson oli vasta 5-vuotias. Koreografina maailmanlaajuisesti menestynyt Robson kertoo, että Jackson käytti häntä hyväkseen yhteensä seitsemän vuoden ajan Robsonin ollessa 7–14-vuotias. Amerikkalaisen James Safechuck tapasi Michael Jacksonin Pepsi-mainoksen kuvauksissa. Safechuck oli tuolloin 9-vuotias. Safechuck kertoo dokumentissa, kuinka Jackson hyväksikäytön lisäksi tutustutti pojan alkoholiin.
 Valtava todistusvoima, yksipuolinen näkökulma
 Jo 1990-luvun alkupuolella popin kuningasta syytettiin lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Silloin asia soviteltiin rahalla. Jacksonin puolelta vakuutettiin, ettei järjestely tarkoittanut syyllisyyttä. Päin vastoin Jacksonin tukijat väittivät, että kysymys oli rahastuksesta.
 Uusi rikostutkinta alkoi 2000-luvulla. Brittitoimittaja  Martin Bashirin  dokumentti  Living with Michael Jackson  johti poptähden pidättämiseen sekä syytteisiin lapsen hyväksikäytöstä ja huumaavan aineen tarjoamisesta lapselle. Oikeus vapautti laulajan kaikista syytteistä kesällä 2005.
 Tällä vuosikymmenellä asialla ovat olleet  Leaving Neverland  -dokumentin päähenkilöt Wade Robson ja James Safechuck, jotka aiemmissa tapauksissa toimivat todistajina Michael Jacksonin syyttömyyden puolesta.
 Tähden tukijat ja perikunta ovat olleet tyrmistyneitä siitä, että syytökset esitetään vasta, kun vuonna 2009 kuollut poptähti ei ole puolustamassa itseään.
 Maailmalla dokumentti on aiheuttanut monimuotoista kuohuntaa, josta kerromme myöhemmin tässä jutussa.
 Leaving Neverland  seisoo kohujen keskellä omilla jaloillaan. Robson ja Safechuck kertovat dokumentissa yksityiskohtaisesti kokemastaan hyväksikäytöstä. Todistusvoima on valtava, mutta näkökulma yksipuolinen: ääneen pääsevät vain ne, jotka syyttävät Jacksonia – asia, josta ohjaaja  Dan Reedia  on kritisoitu laajalti.
 Jacksonin syyttömyyden puolesta puhuvat hyväksikäytöstä kertovien tarinoista löydetyt epäjohdonmukaisuudet sekä vuosien varrella tehdyt lukuisat ja pitkät, mutta tuloksettomat tutkimukset poplaulajan mahdollisista rikoksista.
 Kaksiosainen dokumentti on nyt Yle Areenassa ja upotettuna myös tähän alle. Juttu jatkuu videoupotusten alapuolella.

 Faktoja dokumentin katsomisen tueksi
 Michael Jackson on syytön kunnes toisin todistetaan.  Vanity Fair kokosi katsojien tueksi  syytteiden ja aiheen ympäriltä kiistattomia faktoja:
 34-vuotiaana Michael Jackson vietti yli 30 yötä peräkkäin samassa sängyssä 13-vuotiaan pojan  Jordie Chandlerin  kanssa. Tähän mennessä viisi poikaa, jotka ovat jakaneet sängyn Jacksonin kanssa, ovat syyttäneet poptähteä hyväksikäytöstä: Jordie Chandler,  Jason Francia ,  Gavin Arvizo , Wade Robson ja James Safechuck. Jackson sovitteli Chandlerin syytökset 25 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Jason Francia sai Jacksonilta 2,4 miljoonaa dollaria. Jordie Chandler piirsi kuvan jäljistä, jotka pigmenttihäiriö oli aiheuttanut Michael Jacksonin penikseen. Rikostutkijoiden valokuvissa jäljet vastasivat Chandlerin piirustuksia. Jacksonin makuuhuoneeseen johtanut käytävä oli varustettu kameroilla ja ääntä pitävillä hälytyslaitteilla. Jacksonilla oli mittava kokoelma eroottista materiaalia ja pornoa matkalaukussa, jota hän piti sänkynsä vieressä. Osasta materiaalia löytyi paitsi Jacksonin myös poikien sormenjälkiä. Neverlandin henkilökunnasta kukaan ei koskaan nähnyt naista viettämässä yötä Michael Jacksonin seurassa. Michael Jacksonin seurassa öitä viettäneiden lasten vanhemmat saivat arvokkaita lahjoja ja etuuksia. Jordie Chandlerin ja Wade Robsonin isät tekivät itsemurhan. Kumpikaan ei ollut enää tekemisissä poikansa kanssa. Martin Bashirin vuonna 2002 kuvatussa dokumentissa Jackson sanoo, ettei hän näe mitään väärää sängyn jakamisessa lasten kanssa.
 Jacksonin perhe suuttui – julkkikset asettuvat puolesta ja vastaan
 Michael Jacksonin perhe on kutsunut  Leaving Neverland  -dokumenttia “julkiseksi lynkkaukseksi”. He ovat haukkuneet Robsonia ja Safechuckia valehtelijoiksi ja sanoneet, ettei dokumentti tarjoa todisteita syytöksille.
 Jacksonin perikunta on haastanut dokumentin osin tuottaneen HBO:n oikeuteen sopimusrikkomuksesta.
 Paris Jackson kuvattuna marraskuussa 2018. Chris Delmas / AFP
 Jacksonin vanhin lapsi  Paris , 20, on kertonut, ettei ole hänen tehtävänsä puolustaa isäänsä, sillä kaikki on jo sanottu. Hänen serkkunsa  Taj Jackson  on sen sijaan vetänyt julkista kampanjaa setänsä puolustamiseksi.
 Dokumentti on puhuttanut myös tunnettuja viihdealan ihmisiä.
 Tv-tähti  Oprah Winfrey  haastatteli dokumentissa esiintyneitä miehiä erikoisjaksossa, jonka studioyleisö koostui seksuaalisen hyväksikäytön uhreista. Winfrey itsekin on kärsinyt lapsena seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja väkivallasta. Ohjelman jälkeen hän kertoi saaneensa vihapostia.
 Laulaja ja näyttelijä Barbra Streisand. Matt Baron / REX / AOP
 Laulaja ja näyttelijä  Barbra Streisand  joutui osaksi Jackson-kohua The Times -lehden haastattelun jälkeen. Hän sanoi uskovansa dokumentissa puhuvia miehiä, mutta lisäsi, ettei mahdollinen hyväksikäyttö tappanut heitä.
 – Hänen seksuaaliset tarpeensa olivat hänen seksuaalisia tarpeitaan. Olipa hänen lapsuutensa tai DNA-perimänsä ollut minkälainen tahansa, Streisand sanoi.
 Myöhemmin Streisand pyysi anteeksi Jackson-kommenttejaan.
 Näyttelijä  Rose McGowan  on ilmoittanut uskovansa dokumentin syytöksiin lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Hän oli näkyvästi esillä #MeToo-kampanjassa, joka toi esiin Hollywoodin naisnäyttelijöiden seksuaalista hyväksikäyttöä.
 – Olen todella pahoillani, että teidän sankarinne oli paha mies, McGowan sanoi Jacksonista.
 Soul-legenda  Stevie Wonder  puolestaan toivoi, että Jacksonin musiikki voisi olla jatkossakin inspiraation lähteenä kuten se on ollut tähän mennessä monille ihmisille.
 Laulaja  Diana Ross  pyysi ihmisiä lopettamaan Jacksonin kritisoimisen Twitter-tilillään lainaamalla The Supremes -lauluyhtyeensä tunnettua kappaletta  Stop in the name of love .
 Puolustavia faneja ja boikotteja
 Leaving Neverland  -dokumentin julkaisemisen jälkeen  Michael Jacksonin fanit ovat puolustaneet  idoliaan raivokkaasti.
 Esimerkiksi Lontoossa fanit kerääntyivät Channel 4 -tv-kanavan edustalle vastustamaan dokumentin esittämistä. Elokuva näytettiin suunnitellusti, minkä jälkeen kaupungin katukuvaan ilmestyi Jacksonin syyttömyyttä puolustavia mainoksia.
 “Faktat eivät valehtele, ihmiset valehtelevat. Syytön”, mainoksissa todettiin.
 Myöhemmin mainokset poistettiin, koska hyväksikäytön uhreja auttava järjestö ilmaisi huolensa asiasta.
 Michael Jackson -faneja puolustamassa artistia sen jälkeen, kun Leaving Neverland -dokumentissa Jacksonia syytetään lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Dingena Mol / EPA
 Dokumentin esittämisen jälkeen Michael Jacksonin musiikki on joutunut myös boikottiin. Muutamat radiokanavat esimerkiksi Kanadassa, Hollannissa ja Uudessa-Seelannissa ovat ilmoittaneet, etteivät ne enää soita hänen musiikkiaan. Laajamittaisesta radioboikotista ei ole kuitenkaan ollut kyse.
 Lue myös:   Michael Jackson on popjumala, jota syytetään lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä: Kohudokumentin jälkeen artistin kuuntelu tuntuu pahalta
 Yhdysvalloissa Rock and Roll Hall of Fame on ilmoittanut, ettei se poista Michael Jacksonia museoon hyväksyttyjen esiintyjien listaltaan. Muusikon muistoesineet saavat myös olla edelleen esillä Clevelandin museossa.
 Jackson on hyväkysytty Rock and Roll Hall of Fameen kaksi kertaa: vuonna 1997 Jackson 5:n jäsenenä ja vuonna 2001 sooloartistina.
 Indianapolisissa sijaitseva lastenmuseo sen sijaan poisti näytteillä olleet Jacksonin ikoniset käsineet, huopahatun sekä nimikirjoituksella varustetun julisteen.
 Michael Jacksonin Triumph-kiertueen oikean käden käsine oli huutokaupattavana marraskuussa 2017. Eugene Garcia / EPA
 Animaatiosarja  Simpsonit  on puolestaan hyllyttänyt jakson, jossa Michael Jackson esiintyy. Tuottaja  James L Brooksin  mukaan vuonna 1991 tehtyä jaksoa ei enää esitetä. Siinä Jackson esittää psykiatrista potilasta Leon Kompowskya, joka yrittää uskotella Homer Simpsonille olevansa popin kuningas.
 – Dokumentti esitti todisteita hirviömäisestä käytöksestä. Vastustan kaikenlaista kirjojen polttamista, mutta tämä on meidän kirjamme ja voimme ottaa siitä yhden luvun pois, Brooks sanoi.
 Muotimerkki Louis Vuitton on ilmoittanut vetävänsä Michael Jackson -teemaiset vaatteet pois tulevasta mallistostaan.
 "Musiikista saa edelleen tykätä"
 Musiikkitoimittaja ja Music Finlandin viestintäpäällikkö  Teemu Fiilin  on seurannut Michael Jacksonin uraa pikkupojasta lähtien, 1980-luvulta saakka.
 Hän pitää tärkeänä jalustalle nostettujen idolien kriittistä uudelleen arviointia.
 – Vaikka Michael Jackson oli loputtoman lahjakas ja osaava laulaja, tanssija ja muusikko, niin siitä huolimatta hän oli myös ihminen puutteellisuuksineen ja virheineen, Fiilin sanoo.
 Juuri Jacksonin kohdalla jalustan koko on suorastaan hämmentävä. Imagoltaan Jackson oli paitsi maailman tärkein poplaulaja myös hyväntekijä ja suuri humanisti. Ainoastaan tabloidit pyrkivät nostamaan esiin Jacksonin pimeitä puolia. Tukijat rakensivat idolinsa ympärille tähtikulttia Peter Pan -vertauksineen. Kuva Jacksonista ainutkertaisena, outona hyväntekijänä elää monen mielessä edelleen.
 – Samaan aikaan tietysti pitää muistaa, että musiikki säilyy sellaisena kuin se on. Siitä saa tykätä, levyjä saa kuunnella, videoita saa katsoa. Musiikki on eri asia kuin ihminen sen takana.
 Michael Jackson maaliskuussa 2009. EPA
 Moni saattaa kaikesta huolimatta dokumentin nähtyään suhtautua Jacksonin hitteihin eri tavalla kuin ennen. Joku ei enää pysty nauttimaan siitä, toisaalta riittää niitäkin, joiden kuuntelukokemusta kohu ei hetkauta.
 Erona aiempiin kohuihin nousee median murros. Uutiset ja tässä tapauksessa syytökset leviävät paljon aiempaa tehokkaammin esimerkiksi sosiaalisessa mediassa.
 – Perikunta on pyrkinyt estämään dokumentin levittämisen. Myös siellä on selvästi ymmärretty, mikä vaikutus tällaisella dokumentilla tänä päivänä on.
 Parikymmentä vuotta sitten oli helpompi lakaista ikävät asiat maton alle, Fiilin toteaa.
 – Oltiin vain, että Michael Jackson on edelleen maailman isoin poptähti, tässä uusi levy.
 Rikoksen laadulla on väliä
 Helppoa loppua dokumentin synnyttämälle julkiselle keskustelulle ei ole näköpiirissä. Fiilin arvioi, että odotettavissa on vuosikausia vellova epämääräinen ja hähmäinen kohu.
 – Toiset uskovat uhreja, toiset Jacksonin syyttömyyteen. On faneja, jotka eivät ikinä pysty ottamaan vastaan idolistaan sanottuja negatiivisia asioita. En usko, että tähän saadaan minkäänlaista päätöstä ainakaan vähään aikaan.
 Toisaalta Jacksonista esitetyt syytökset ovat laadultaan juuri niitä kaikkein pahimpia.
 – Tiettyjä rikoksia ei anneta anteeksi. Se on huomattu esimerkiksi R. Kellyn tapauksessa ja nämä syytökset ovat varmasti tuhoisampia myös Jacksonin perinnölle.
 R. Kelly AOP
 Lue myös :  R&B-laulaja R. Kelly saa syytteet kymmenestä seksuaalirikoksesta – syyttäjien mukaan uhreina myös alaikäisiä
 Yhtä lailla tuhoisia rikoksia artistin kannalta ovat Fiilinin mukaan henkirikokset.
 – Poikkeuksena tässä ovat ehkä räppärit, jos taustalla on vaikkapa jengiväkivaltaa. Sellaista saatetaan katsoa läpi sormien.
 Kohinaa Suomessakin – espoolaismuseo pitää kiinni päätöksestään
 Dokumentin synnyttämän kuohunnan laineet lyövät Suomeenkin.
 Espoon modernin taiteen museossa Emmassa vuoden päänäyttely on elokuussa avautuva  Michael Jackson: On the Wall . Dokumentin julkistamisesta lähtien museojohtaja  Pilvi Kalhama   on saanut vastata kotimaisen ja ulkomaisen median kyselyihin  näyttelyn järjestämisestä.
 Johtajan kanta on selkeä dokumentin Suomen ensi-illan kynnyksellä: näyttely järjestetään suunnitellusti.
 – Näyttely ei nosta Michael Jacksonia kritiikittömästi jalustalle, vaan se analysoi kohdetta ja siihen liittyviä ilmiöitä, Kalhama perustelee.
 Emman näyttelyssä nähdään esimerkiksi taiteilija David LaChapellen teos "An Illuminating Path" vuodelta 1988.  David LaChapelle
 Päätöksen tueksi on saatu rohkaisevia kokemuksia Saksasta. Eurooppaa kiertävä näyttely avautui viime viikolla Bonnissa.
 – Siellä käytävä keskustelu osoittaa, että museokonteksti tarjoaa hyvän alustan näille ajankohtaisille puheenaiheille.
 Päätös näyttelyn pitämisestä tai perumisesta Suomessa on yksinomaan Emma-museon käsissä. Museo ei Kalhaman mukaan olisi korvausvelvollinen mahdollisen peruuntumisen seurauksena.
 – Toki peruminen aiheuttaisi alaskirjauksia, sillä olemme valmistelleet hanketta jo melkein puolitoista vuotta, Kalhama kertoo.
 Michael Jackson: On the Wall  -näyttely on National Portrait Galleryn tuottama, ja sen on kuratoinut museon johtaja  Nicholas Cullinan . Näyttely on tuotettu yhteistyössä Michael Jacksonin perikunnan kanssa.
 Dokumentin molemmat jaksot ovat jo katsottavissa Yle Areenassa.
 _ Docventures erikoislähetys jälkikeskusteluineen: Leaving Neverland Yle TV2:ssa ja Areenassa 2.4. klo 20 alkaen.  **
 Lisää aiheesta:
 Riku Rantala: En haluaisi puhua lapsilleni seksuaalisesta hyväksikäytöstä, mutta nyt minun on pakko
 Michael Jackson paljastusdokumentin jälkeisessä ajassa – kaksi puheenvuoroa ihmisiltä, joille Jackson merkitsee paljon
 Aleksi Rantamaa: Leaving Neverland - TLDR+
 Docventures: Leaving Neverland -dokumentin lisäsisällöt Docventuresin sivuilla
 Yle aikaisti Michael Jackson -kohudokumentin esitystä – Docventures pureutuu Leaving Neverlandin ytimeen erikoislähetyksessään
 Docventuresin Riku ja Tunna keskustelevat  Yle Puheessa 3.4. klo 14  yhteiskuntatieteiden tohtorin ja lastensuojelun tutkijan Johanna Hurtigin kanssa dokumentin aiheuttamista ajatuksista ja reaktioista. Keskustelussa pohditaan, kuinka yhteiskuntamme eri osa-alueilla tapahtuvat lapsiin kohdistuneet seksuaalirikokset saataisiin loppumaan.

Katso tästä maailmalla järkyttänyt Michael Jackson -dokumentti – viisi poikaa syytti pop-ikonia hyväksikäytöstä, kaksi heistä pääsee ääneen nyt


Summary: Helsinki sijoittui ykköseksi kaupunkipyörien suosiota eri maissa vertailevassa selvityksessä, kun laskettiin pyöräkohtaisesti tehtyjen matkojen määrää päivittäin.

Helsingin kaupunkipyörät ovat maailman suosituimmat, Helsingin kaupungin teettämä  selvitys  kertoo.
 Selvityksessä Helsingin kaupunkipyöräjärjestelmää verrattiin 50 kaupunkiin eri puolilta maailmaa. Suosion mittarina käytettiin käyttöastetta, eli pyöräkohtaisesti tehtyjen matkojen määrää päivittäin.
 Vertailluista 50 kaupungista Helsinki sijoittui ykköseksi kaupunkipyörien käyttöasteen suhteen, kun järjestelmiä vertailtiin matkaa per pyörä per päivä -luvuilla. Myös Helsingin ja Espoon yhteisen kaupunkipyöräpalvelun käyttöluvut ovat huippuluokkaa.
 Seuraavina kärkisijoille sijoittuivat Dublin, Valencia, Barcelona, Lyon ja Pariisi.
 Kaupunkipyöräpalveluiden vertailu keskenään ei kuitenkaan ole yksinkertaista, sillä järjestelmien koko ja ominaisuudet ja paikalliset olosuhteet vaihtelevat.
 – On mahtavaa, että Helsingin kaupunkipyöräjärjestelmä todella on yksi maailman suosituimmista, ellei suosituin. Helsinkiläiset ovat ottaneet kolme vuotta käytössä olleet keltaiset pyörät omakseen ja tehneet niillä maailman mittakaavassakin vaikuttavan määrän matkoja, iloitsee Helsingin apulaispormestari  Anni Sinnemäki , kaupungin tiedotteessa.
 Viime kesänä kaupunkipyörämatkoja kertyi Helsingissä ja Espoossa yhteensä yli 3 miljoonaa. Kausikäyttäjiä oli lähes 50 000.
 Järjestelmän laajeneminen pääkaupunkiseudulla ja Länsimetron aukeaminen kasvattivat kaupunkipyörien suosiota vuodesta 2017 vuoteen 2018 tulktaessa. Vuonna 2017 matkoja tehtiin pelkästään Helsingissä yli 1,5 miljoonaa.
 – Pääkaupunkiseudulla on ilahduttavasti kehitetty polkupyöräilyn mahdollisuuksia ja otettu kaupunkipyörät osaksi sujuvaa joukkoliikennettä, ja se näkyy näissä tuloksissa. Pyöräilyn suosion myötä tarvitaan uusia pyöräteitä ja infrastruktuurin kehittämistä yhä entisestään, toteaa Helsingin kaupunkipyöräverkoston suunnittelusta vastaava projektipäällikkö  Mikko Raninen  Swecolta.

Uskomatonta mutta totta: Helsingin kaupunkipyörät ovat ahkerammassa käytössä kuin missään muualla maailmassa


Summary: Norjan yleisradioyhtiön mukaan Bergin venäläinen asianajaja pitää todennäköisenä, että Berg tuomitaan vakoilusta.

Moskovassa alkaa tänään oikeudenkäynti vakoilusta syytettyä pohjoisnorjalaista entistä rajaupseeria Frode Bergiä vastaan.
 Rajaupseeria syytetään vakoilusta, joka liittyy Kuolan niemimaalla toimivan Venäjän pohjoisen laivaston ydinsukellusveneitä koskeviin tietoihin. –
 Norjan yleisradioyhtiön NRK:n mukaan Bergin venäläinen asianajaja pitää todennäköisenä, että Berg tuomitaan vakoilusta. Venäjän lain mukaan tuomio voi olla 10–20 vuotta vankeutta.
 Berg asui Norjan Kirkkoniemessä, jossa hän on ollut rajaupseerina Norjan ja Venäjän rajalla 25 vuotta. Vuonna 2014 Berg jäi eläkkeelle ja osallistui sen jälkeen tiiviisti norjalais-venäläiseen rajaseudun yhteistyöhön.
 Berg pidätettiin Moskovassa joulukuussa 2017. NRK:n mukaan hänellä oli pidätettäessä salaiseksi  hänellä oli pidätettäessä salaiseksi leimattuja Venäjän pohjoisen laivaston asiakirjoja ja 3000 euroa kirjekuoressa  leimattuja Venäjän pohjoisen laivaston asiakirjoja ja 3000 euroa kirjekuoressa. Rahat hän oli saanut Norjasta lähtiessään kahdelta norjalaismieheltä.
 Alun perin Berg kertoi olleensa Moskovassa tapaamassa tuttuja ja jouluostosmatkalla. Myöhemmin hän on kertonut olleensa Norjan sotilaallisen tiedustelupalvelun (Etterettningstjenesten) kuriirina eikä tiennyt mitä asiakirjoja hänelle oli annettu vietäväksi eikä tiennyt kuka oli rahojen vastaanottaja.
 Berg on sanonut Norjan viranomaisten pettäneen hänet. Norjan tiedustelupalvelu ja puolustusministeriö eivät ole kommentoineet tapausta.
 Norjan ulkoministeri Ine Eriksen Søreide on sanonut, että Bergiä avustetaan konsuliasiana kuten kaikkia Norjan kansalaisia, jotka joutuvat syytteeseen ulkomailla. Vakoiluasiaa ulkoministeri ei ole kommentoinut.
 Norjan tiedotusvälineet ovat saaneet vaihtaa kaltereiden tai lasien takana pidetyn ja vartioidun Bergin kanssa pari sanaa vangitsemisoikeudenkäynneissä viime vuonna.
 Oikeudenkäyntiä seuraavan NRK:n pitkäaikaisen entisen Moskovan kirjeenvaihtajan Morten Jentoftin mukaan mielenkiinto kohdistuu oikeudenkäynnin jälkeen siihen voivatko Venäjän presidentti Vladimir Putin ja Norjan pääministeri Erna Solberg sopia Bergin tuomion jälkeen tämän vapauttamisesta.
 Solberg vierailee ensi viikolla Venäjällä ensimmäistä sitten Venäjän Krimin miehityksen vuonna 2014. Solberg tapaa Putinin Pietarissa Arktisen alueen konferenssissa.
 NRK:n haastattelema venäläinen tiedusteluasiantuntija Andrej  Manoilo arvioi, että Berg saa kymmenen vuoden tuomion . Manoilo pitää pitää mahdollisena, että Venäjän ja Norjan valtiojohtajat voivat sopia Bergin vapauttamisesta jossain vaiheessa.

Vakoiluoikeudenkäynti norjalaista rajaupseeria vastaan alkoi Moskovassa – FSB pidätti Frode Bergin joulukuussa 2017


Summary: Kreikka ja Pohjois-Makedonia kohentavat suhteitaan reippaalla aikataululla, kun nimikiista saatiin ratkaistua.

Kreikan pääministeri  Alexis Tsipras  vierailee tänään tiistaina Pohjois-Makedoniassa. Maiden välejä vuosikymmeniä hiertänyt nimikiista saatiin alkuvuodesta päätökseen, kun Kreikan parlamentti hyväksyi naapurimaansa nimenmuutoksen. Maa tunnettiin aiemmin nimellä Makedonia.
 Nimikiista sotki myös maiden diplomaattiset suhteet, joiden palautumista Tsiprasin vierailun on tarkoitus edesauttaa. Kreikan pääministeri on viimeksi vieraillut naapurissa vuonna 1991, kun maa itsenäistyi ja otti käyttöön nimen Entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia.
 Tsiprasin visiitin yhtenä keskeisenä tavoitteena on kauppasuhteiden edistäminen. Pääministerin seurueeseen kerrotaan kuuluvan kymmenen ministeriä ja parisenkymmentä kreikkalaisen yritysmaailman edustajaa. Tsipras ja Pohjois-Makedonian pääministeri  Zoran Zaev  osallistuvat vierailun poliittisen osuuden jälkeen yhdessä kauppatapahtumaan pääkaupunki Skopjessa.
 Nimikiista torppasi EU- ja Nato-jäsenyydet
 Nimikiista juontaa juurensa siihen, että Kreikkaan kuuluu Makedonia-niminen pohjoinen maakunta. Nimikysymys on nostattanut suuria tunteita molemmissa maissa.
 Kreikassa moni on sitä mieltä, että Makedonia-nimi kuuluu ainoastaan Kreikan pohjoiselle maakunnalle ja jo pelkkä viittaus Makedoniaan naapurimaan nimessä on törkeää historian vääristämistä.
 Pohjois-Makedonialle nimikiista aiheutti vakavia vaikeuksia. Se muodostui esimerkiksi esteeksi maan toiveille päästä EU:n ja Naton jäseneksi. Kreikka on molempien jäsen ja esti pohjoisen naapurimaansa pyrkimykset veto-oikeudellaan.
 Naton kanssa Pohjois-Makedonia alkoi lämmitellä välejään heti, kun nimikiistaan saatiin ratkaisu. Helmikuun alussa sotilasliiton jäsenet allekirjoittavat Pohjois-Makedonian liittymisprotokollan, jonka jälkeen maalla on mahdollisuus osallistua Naton kokouksiin tarkkailijana.

Kreikan pääministeri vierailee Pohjois-Makedoniassa - nimikiista hiersi maiden välejä vuosikymmeniä


Summary: Itärajan rajanylityspaikoilla Vaalimaalla ja Nuijamaalla paljastui maaliskuussa kaksi varastetuksi epäiltyä henkilöautoa.

Rajavartiolaitos epäilee, että Euroopasta varastettuja autoja on yritetty kuljettaa Suomen kautta Venäjälle.
 Rajavartiolaitos on tutkinut maaliskuussa kahta törkeää kätkemisrikosta, joissa rikollisorganisaation epäillään yrittäneen kuljettaa autoja itärajan rajanylityspaikkojen kautta Venäjälle. Esitutkinnan perusteella kätkemisrikokset eivät liity toisiinsa.
 Italiasta varastettu auto Vaalimaalla
 Maaliskuun alussa Vaalimaan rajanylityspaikalla jäi kiinni Italiasta varastettu auto. Autossa olivat noin 30-vuotiaat ukrainalaiset mies ja nainen. Molemmat henkilöt otettiin kiinni ja heidät vangittiin myöhemmin. Autoa kuljettanut mies on edelleen vangittuna ja odottaa käräjäoikeuden käsittelyä. Tarkemmissa tutkimuksissa selvisi, että auto oli varastettu Italiasta helmikuun lopussa.
 Esitutkinnassa selvisi, että autoon on tehty lukuisia muutoksia, joilla auton alkuperäinen identiteetti on häivytetty. Autosta on esimerkiksi yritetty muuttaa autoa yksilöivää runkonumeroa.
 Kaakkois-Suomen rajavartioston rikostorjuntayksikkö epäilee, että toiminta on ollut erittäin tarkasti johdettua ja ammattimaista. Esitutkinnan perusteella epäillään, että auton kuljettajalle on maksettu työstä usean kuukauden normaalia palkkaa vastaava korvaus.
 Esitutkinta on päättynyt ja asia on syyteharkinnassa Salpausselän syyttäjänvirastossa.
 Toinen tapaus Nuijamaalla
 Kaakkois-Suomen rajavartioston rikostorjuntayksikkö tutkii myös toista törkeää kätkemisrikosta, joka tapahtui maaliskuun lopussa Nuijamaalla.
 Nuijamaan rajanylityspaikalle saapui noin 35-vuotias venäläinen mies, jonka epäillään kuljettaneen Itä-Euroopasta muutamaa päivää aikaisemmin varastettua autoa. Auton kuljettaja on vangittu.
 Asian esitutkinta on edelleen kesken, joten siitä ei anneta tässä vaiheessa tarkempia tietoja.

Euroopasta varastettuja autoja jäänyt kiinni itärajalla – rajavartiosto: toiminta tarkasti johdettua ja ammattimaista


Summary: Kantelu liittyy Turun kaupungin vanhustenhuollossa käynnissä oleviin Avin tutkintoihin, joista ei kantelijan mukaan ole saatu tietoja.

Eduskunnan oikeusasiamiehelle on tehty kantelu Turun hyvinvointitoimialan toimialajohtajasta.
 Toimialajohtaja kieltäytyi kantelun mukaan antamasta tietoja koskien aluehallintovirastossa vireillä olevia Turun vanhuspalvelujen valvonta- ja kanteluasioita Turun kaupunginhallituksen kokouksessa maaliskuussa.
 Kantelun teki kaupunginhallituksen varajäsen, vasemmistoliiton  Jaakko Lindfors .
 Hänen mukaansa toimialajohtajalla ei ollut laillisia perusteita olla antamatta tietoja.
 Taustalla on viime marraskuussa tehty selvityspyyntö vanhustenhuollon yksiköiden toiminnasta. Silloinkin selvityspyynnön teki Lindofrs. Turun kaupunki vastasi silloiseen selvityspyyntöön helmikuussa ja kertoi viivästyksen syyksi virheet tiedonkulussa. Turun kaupunki lähetti tuolloin tiedotteen asiasta.
 Avi tutkii parhaillaan 15 valvonta- ja kanteluasiaa vanhuspalveluyksiköissä Turussa.
 Eduskunnan oikeusasiamiehen toimistosta vahvistetaan, että kantelu on saapunut toimistolle maanantaina, mutta sitä ei ole vielä kirjattu.
 Lue lisää:
 Mediakohu moninkertaisti vanhustenhuollon kantelut ja valvontapyynnöt aluehallintovirastoissa

Turun hyvinvointitoimialan johtajasta tehty kantelu eduskunnan oikeusasiamiehelle – taustalla selvityspyyntö vanhustenhuollosta


Summary: Mies tuomittiin Tanskassa nukkuvan 17-vuotiaan raiskauksesta.

Tanskasta karkotettua ulkomaalaista miestä epäillään kahdesta raiskauksesta Tampereella. 27-vuotias epäilty vangittiin Pirkanmaan käräjäoikeudessa maanantaina iltapäivällä.
 Tanskalainen lehti Dagbladet Roskilde kertoo, että mies on karkotettu Tanskasta vuonna 2014. Silloin 22-vuotias mies tuomittiin Tanskassa 17-vuotiaan naisen raiskauksesta Roskildessa. Nainen oli nukkunut oppilaitoksessa.
 Mies sai vuoden ja kolmen kuukauden tuomion raiskauksesta. Mies oli asunut Tanskassa kolme vuotta.
 Asiasta kertoi ensin  Aamulehti . Aamulehden mukaan epäilty on tullut Suomeen ja hakenut turvapaikkaa, mutta tarkka aika ei ole tiedossa.
 Tutkinnanjohtaja  Hannu Kallioniemi  Sisä-Suomen poliisilaitokselta sanoo Ylelle, että epäillyt rikokset ovat tapahtuneet Tampereella joulukuussa ja maaliskuussa.
 Molemmissa tapauksissa naiset olivat Kallioniemen mukaan nousseet tuntemattoman miehen kyytiin saadakseen kyydin kotiin.
 Kallioniemi ei vahvista epäillyn kansalaisuutta. Poliisin mukaan turvapaikka-asiat ovat salassa pidettävää tietoa.

Tanskasta raiskauksen takia karkotettu epäiltynä kahdesta raiskauksesta Tampereella


Summary: Törkeän kirjanpitorikoksen ja yhden rahankeräysrikoksen osalta on tehty syyttämättäjättämispäätökset.

Tapauksessa on nostettu syytteet rahankeräysrikoksista yhtä ihmistä vastaan toiminimi Ari Koponen Eventsin toiminnassa sekä kolmea Brother Christmas -yhdistyksen hallituksen jäsentä vastaan.
 Syytteet kohdistuvat aikaan, jolloin  Ari Koponen  Eventsillä tai Brother Christmas -yhdistyksellä ei ole ollut rahankeräyslupaa.
 Syyttäjä on luopunut vakavista syytteistä, joihin kuuluivat törkeä kirjanpitorikos ja kolme rahankeräysrikosta.
 Syyttäjänviraston mukaan ei ole ollut viitteitä siitä, että yhdistyksen varoja olisi käytetty muuhun kuin yhdistyksen tarkoituksen mukaiseen toimintaan.
 Lue lisää:
 Poliisi epäilee Brother Christmasia kolmesta rahankeräysrikoksesta ja törkeästä kirjanpitorikoksesta

Rahankeräysrikoksista syytteitä Brother Christmas -jutussa


Summary: Heavyneulonnan MM-kisat ovat näyttävää hupia, mutta taustalla on ajatus käsitöiden tekemisen arvostamisesta.

Neulominen on jo vuosia elänyt trendikkyyden aallonharjalla. Joensuussa kehitetty laji vie puikkojen heiluttelun vielä "nextille levelille", sillä seuraava taso on neuloa heavymusiikin tahtiin.
 Ylen toimittaja  Petri   Lassheikki  sytytti idean heavyneulonnasta joensuulaisten käsityö- ja kulttuuri-ihmisten mieleen viime syksynä.
 – En neulo. Mutta rupesin parin radiosuoran välissä kuvittelemaan, että voisin neuloa, elehtien kuten hevikitaristi, kertoo Lassheikki.
 Taito Pohjois-Karjalan  Mari Karjalaisen  ja Joensuun kulttuurisihteeri  Sari Suvannon  kuullen ei kannata moisia irrotteluja päästää ilmoille. Kun näistä naisista on kyse, homma lähtee helposti lapasesta.
 – Järjestämme heavyneulonnan, englanniksi heavy metal knitting, MM-kisat heinäkuussa 2019 Joensuun Taitokorttelissa, kertovat Karjalainen ja Suvanto.
 Näin heavyneulotaan
 Säännöt ovat yksinkertaiset. Heavyneuloja eläytyy varta vasten tarkoitukseen tehdyn metallibiisin, Maniac Abductorin ”Fight or die”, ajan neulomalla samalla omalla tyylillään. Mitä näyttävämpää neulominen on, sen parempi. Tuomaristo ratkaisee heinäkuussa Joensuussa, kuka on maailman ensimmäinen heavyneulonnan maailmanmestari.
 Voiko neuloja taipua ilmakitaroinnista tuttuihin liikesarjoihin, synnyttää silmukan toisensa perään katsomatta neulettaan ja heiluttamalla samalla armottomasti lettiään?
 Taitokeskukselta Ilomantsista heavyneulonnan esittelyvideon tähdeksi napattu  Laura Palm  näyttää, että pystyy. Oranssia kaulaliinaa syntyy niskan takana samalla kun hiukset heiluvat moshauksen tahtiin.  Videon voi katsoa YouTubesta.
 – Kuka tahansa voi olla heavyneuloja. Asenne on tässä tärkeintä. Tosi kovan heavyneulojan ei tarvitse katsoa neuleeseen päinkään, selittää käsityöneuvoja Palm.
 Laura Palm, Sari Suvanto ja Mari Karjalainen kokeilevat heavyneulontaa. Tanja Perkkiö / Yle
 Heavyneulonta kuvastaa pohjoiskarjalaista sielunmaisemaa. Se ydin ovat näiden naisten mielestä nykyään heavymusiikki ja perityt kädentaidot. Joensuun kaupunki on mielellään mukana haastamassa ihmisiä heavyneulonnan pariin.
 – Hienolla tavalla tämä on hullua eli täysin Joensuuta, sanoo kaupungin kulttuurisihteeri Sari Suvanto.
 Heavy kuuluu kaikille
 Vaikka heavyneulonnan MM-kisat Ilosaarirockin tapahtumaviikolla ovat viihdettä ja kulttuuria, taustalla on vakavampi ajatus viedä käsityön tasa-arvoa, riemua ja arvostusta kansan keskuuteen. Taito Pohjois-Karjalassa hommaa pyöritetään Matkalla kädentaitojen elämykseen -hankkeessa.
 – Meillä on mahtava perinne, joka tuodaan tähän päivään. Heavyneule syntyy kaikkein aidoimmin myös aidoista paikallisten tuottajien villalangoista. Heavyneulonnan ydin on asenteessa, että käsitöiden tekemisen ilo kuuluu kaikille, kertoo Mari Karjalainen.
 HMK-promomateriaali
 Mitään osallistujatavoitteita heavyneulonnan MM-kisoille ei ole asetettu. Järjestäjät toivovat toki videoita, joista valita osallistujia kisoihin, mutta kuvia omista heavyneulontasessioistaan voi myös postata somekanaville vain omaksi huvikseen. Kaikki vie käsitöiden ilosanomaa eteenpäin. MM-kisojen osalta nähdään kesällä lähtevätkö puikot lentoon.
 Mustat lankakerät eivät suinkaan silti ole vakkojen alla, vaan Taito Pohjois-Karjala kumppaneineen vie sanomaa eteenpäin sopivan överillä tavalla. Heavyneulonnan lanseerausvideot ja somesivut on tehty suoraan kansainväliseen levitykseen englanniksi. MM-kisoihin järjestetään karsinta niin kilpailijoille kuin tuomareillekin.
 Kuten kitarasankari  Yngwie Malmsteen  on sanonut: "More is more!"

Heavyneulonnan MM-kisoissa tilutetaan puikoilla vaikka niskan takana – neulomisen Yngwie Malmsteen on hakusessa Joensuussa ensi kesänä


Summary: Murhasta ja raiskauksesta kuolemaantuomittu mies olisi halunnut teloituksen kaasulla ruiskeen sijaan. Päätös jakoi oikeuden mielipiteet.

Yhdysvaltain perustuslaki ei takaa vangille tuskatonta kuolemaa, päätti Yhdysvaltain korkein oikeus maanantaina. Erimielisyyttä aiheuttanut päätös syntyi äänin 5–4.
 Tapaus sai alkunsa, kun Missourin osavaltiossa kuolemaantuomittu  Russell Bucklew  pyysi teloitusta kaasulla lääkeruiskeen sijaan.
 Bucklew, 50, perusteli pyyntöään sairaudellaan, joka aiheuttaa veren täyttämiä patteja naamaan, päähän, kaulaan ja kurkkuun. Bucklew argumentoi, että ruiske saattaisi repäistä patit auki, joten hän tukehtuisi omaan vereensä ja kärsisi näin kuollessaan kohtuutonta kipua. Se taas olisi vastoin perustuslakia, joka kieltää julman ja epätavallisen rangaistuksen.
 Oikeuden mielestä Bucklew ei esittänyt tarpeeksi todisteita pyyntönsä tueksi. Varmaa ei ole, että kaasu takaisi yhtään kivuttomamman kuoleman. Teloituksesta vastaavan Missourin osavaltion mukaan Bucklew'n toivomaa kaasutapaa ei ole kokeiltu missään.
 Oikeuden kaikki konservatiivituomarit vastustivat pyyntöä, liberaalituomarit olisivat sallineet sen.
 Konservatiivituomari  Neil Gorsuch  kirjoitti päätöksestä, että perustuslain "kahdeksas lisäys ei takaa vangille kivutonta kuolemaa – mitä ei tietenkään taata monellekaan ihmiselle, mukaan lukien useimmille kuolemanrangaistukseen johtavien rikosten uhreille."
 Ei kiellä murhaa ja raiskausta
 Bucklew tuomittiin vuonna 1996 entisen tyttöystävänsä asuinkumppanin murhasta. Bucklew ampui miehen, sieppasi ja raiskasi entisen tyttöystävänsä, ampui kohti tappamansa miehen 6-vuotiasta poikaa ja haavoitti poliisia.
 Hän ei ole kieltänyt syyllisyyttään tai yrittänyt välttää kuolemantuomiota.
 Tuomari Gorsuch sanoi päätösperusteluissaan, että Bucklew odottaa tuomion täytäntöönpanoa yli kaksi vuosikymmentä tehdyistä rikoksista.
 – Kuitenkin sen jälkeen hän on onnistunut saamaan lykkäyksiä kanne toisensa jälkeen.
 Liberaalituomari  Sonia Sotomayor  vastasi eriävässä mielipiteessään, että kysymykset oikeudellisesta taktiikasta ovat epäolennaisia.
 Hänen mukaansa yksittäiset tapaukset pitäisi päättää niihin liittyvien olennaisten yksityiskohtien perusteella.
 Uuden tuomarin päätös kiinnostaa
 Korkein oikeus käsitteli vuonna 2015 Oklahoman osavaltiossa kuolemaan tuomittujen valitusta ruiskeen käytöstä. Tuolloin oikeus linjasi, että vankien olisi pitänyt kyetä esittämään helposti saatavilla oleva vaihtoehto, joka olisi ollut vähemmän kivulias kuin ruiske. Maanantain päätös on linjassa vuoden 2015 ratkaisun kanssa.
 Bucklew oli korkeimman oikeuden käsittelyssä myös viime vuonna. Tuolloin oikeus säästi hänet teloitukselta.
 Ratkaisevan äänen antoi tuomari  Anthony Kennedy , joka jäi eläkkeelle viime heinäkuussa. Hänet korvasi presidentti  Donald Trumpin  nimityksellä tuomari  Brett Kavanaugh , joka äänesti nyt Bucklew'n pyyntöä vastaan.
 Missourissa teloitus on mahdollinen sekä kaasulla että ruiskeella, mutta käytännössä osavaltiossa käytetään vain ruisketta.
 Kuolemanrangaistuksia seuraavan  järjestön mukaan  Missourissa on teloitettu yhteensä 88 kuolemaantuomittua vuoden 1976 jälkeen. Viime vuonna ei teloitettu ketään eikä tänä vuonnakaan tähän mennessä.

Tuomitulla ei ole erityistä oikeutta kuolla kivutta, päätti Yhdysvaltain korkein oikeus


Summary: Huoli ilmastosta sekä eriarvoistumisen lisääntyminen näkynee pääkaupungin äänestystuloksissa. Maahanmuuttajien vastustuksella on oma vankka kannattajakuntansa.

Valtakunnalliset ennustukset tuskin tulevat pitämään paikkansa näissä eduskuntavaaleissa Helsingin vaalipiirissä.
 Helsinki on aivan oma maailmansa. Tässä neljä asiaa, jotka tulevat vaikuttamaan Helsingissä.
 1. SDP etsii profiiliaan
 SDP:lle ennustetaan valtakunnan tasolla voittoa, mutta puolue tuskin voittanee ainakaan suurissa määrin Helsingissä.
 SDP:n ongelma pääkaupungissa on, että he eivät ole profiloituneet selkeästi mihinkään. Esimerkiksi rasismin vastustajina he eivät ole puolueena tulleet selvästi esiin.
 SDP:n kannatus onkin tippunut Helsingissä. Kaksi vuotta sitten kuntavaaleissa 2017 he menettivät Helsingissä kolme valtuustopaikkaa. Vasemmistoliitto sitä vastoin lisäsi yhden paikan.
 Tätä taustaa vasten voidaan hyvin ajatella, että sama kehitys jatkuisi myös näissä eduskuntavaaleissa.
 Helsingin yliopiston lehtori, politiikan tutkija  Emilia Palonen  on samoilla linjoilla. Hän pitää Helsingin SDP:n ongelmana profiloitumisen puutetta.
 – Kuntavaaleissa  Tuula Haatainen  oli esimerkiksi pormestariehdokkaana näkymätön. SDP:llä ei ole Helsingissä tällä erää positiivista kierrettä, Palonen sanoo.
 Lisäksi SDP:n Helsingin piirin yksi ongelma voi olla heidän ehdokaslistansa. Ehdokaslista ei ehkä puhuttele nuorta kaupunkiväestöä. Helsinki on kuitenkin nuori kansainvälinen kaupunki, mutta SDP:n listalla on vain seitsemän alle 40-vuotiasta. Silmiinpistävää myös on, että maahanmuuttajataustaisia ihmisiä on listalla vain yksi, vaikka SDP:llä on ollut neljä helsinkiläisedustajaa Arkadianmäellä.
 Vertailun vuoksi: Vasemmistoliiton listalla on kolme maahanmuuttajaa, paikkoja eduskunnassa on ollut kaksi.
 Eikö demarityö ole kiinnostanut maahanmuuttajataustaisia ihmisiä?
 Lisäksi SDP:ltä puuttuu Helsingissä näissä vaaleissa  Nasima Razmyar , valovoimainen apulaispormestari.
 Razmyar valittiin viime eduskuntavaaleissa eduskuntaan, mutta hän luopui paikasta Helsingin hyväksi, ja otti apulaispormestarin paikan vastaan. Häneltä periytyy yli 5000 ääntä.
 Ne menevät ehkä SDP:n  Pilvi Torstille , joka edustaa Razmyarin tavoin uutta SDP:ta
 Tai sitten jonnekin muualle, jopa toisiin puolueisiin?
 Emilia Palonen pitää Razmyarin äänten siirtymistä Torstille tai jopa vihreiden  Outi Alanko-Kahiluodolle  mahdollisena.
 – Torsti on kuitenkin profiloitunut koulutuksen edistäjänä. Nämä ovat Helsingissä koulutusvaalit. Helsingissä asuu paljon apurahatutkijoita ja yliopisto- ja korkeakouluväkeä, jotka ovat kyllästyneitä kaikkiin koulutusleikkauksiin, Palonen sanoo.
 Myös SDP:n  Eero Heinäluoman  10 000 ääntä siirtyvät näissä vaaleissa jollekin, kun hän ei ole enää ehdolla vaaleissa. Ne saattavat siirtyä hänen tyttärelleen, Helsingin SDP:n valtuustoryhmän puheenjohtajana toimivalle  Eveliina Heinäluomalle .
 Kuka SDP:tä sitten voisi Helsingissä äänestää?
 Tutkija Palonen uskoo, että Helsingissä SDP:tä tulevat äänestämään ne, jotka tykkäävät puolueen tämän hetken profiloimattomasta tilasta.
 – Voi olla, että he ketkä eivät voi äänestää vasemmistoliittoa tai vihreitä, äänestävät demareita.
 Tukijan mukaan SDP:n valitsema linja voi siis olla hyväksikin. Ääni menisi kuitenkin nykyhallitusta vastaan.
 – Määrittelemättömyys ei ehkä haittaa, kunhan se edustaa jotain muuta kuin Sipilän hallitusta, sotea ja koulutusleikkauksia.

 2. Perussuomalaiset Halla-ahon vanavedessä
 Kuka Helsingissä sitten pärjää?
 Ainakin perussuomalaiset. He kärkkyvät Helsingissä sinisiltä ylijäävää  Sampo Terhon  kansanedustajan paikkaa europarlamentista eduskuntavaaleihin palanneen  Jussi Halla-ahon  avulla. Halla-aholla on oma vankkumaton kannattajakuntansa, joka lähtee uurnille vain Halla-ahon takia.
 Sininen tulevaisuus tuskin saa yhtään ehdokasta läpi Helsingissä.
 Siniset ovat tajunneet tämän itsekin.
 Nykyinen kansanedustaja, urheiluministeri Sampo Terho, on näissä vaaleissa siirtynyt ehdolle Uudellemaalle sinisten  Jussi Niinistön  kaveriksi.
 Vaikuttaa siltä, että Terho ei ole itsekään uskonut omaan läpimenoon Helsingistä.
 Tutkija Emilia Palonen uskoo, että perussuomalaiset saavat Jussi Halla-ahon avulla eduskuntaan myös muita edustajia.
 – Perussuomalaiset ei ole Helsingissä olematon puolue, Palonen sanoo.
 – Halla-aho on nostettu puolueen profiilissa korkealle. Kun puolue nostaa yhden henkilön kärkeen, sen äänillä voi mennä läpi useita, Palonen sanoo.
 On mielenkiintoista katsoa vaalien jälkeen, missä perussuomalaisten kannattajat Helsingissä asuvat.
 Puolue selvästi kalastelee ehdokasasettelunsa perusteella kantaväestöön kuuluvia koulutettuja konservatiiveja.
 Yle Uutisgrafiikka
 3. Vihreiden asema vankkenee
 Toinen Helsingin vaalien pärjääjä mitä todennäköisimmin on vihreät.
 Vihreät on Helsingin toinen pääpuolue kokoomuksen jälkeen. Eduskunnassa vihreillä on ollut paikkoja viisi, kokoomuksella kuusi.
 Eikä vihreiden asema näytä olevan uhattuna nytkään.
 Viime eduskuntavaaleissa 2015 vihreät saivat Helsinkiin yhden lisäpaikan. Kuntavaaleissa vuonna 2017 he saivat kaksi lisäpaikkaa Helsingin valtuustoon.
 Suunta mitä todennäköisimmin on nyt sama.
 Tutkija Emilia Palonen uskoo, että vihreät tulevat saamaan myös niin sanottuja protestiääniä.
 – Sen sijaan, että äänestät perussuomalaisia, äänestät joko vihreitä, vasemmistoliittoa tai SDP:tä, Palonen sanoo.
 Vihreiden kannatusta lisää myös se, että  helsinkiläisten suurin huolenaihe on tällä hetkellä ilmastonmuutos.  Saman turvallisuustutkimuksen mukaan seuraavaksi eniten helsinkiläisiä huolettaa lasten ja nuorten tulevaisuus sekä tuloerojen kasvu.
 Nämä kaikki kolme ovat vihreiden lempiteemoja.
 Ainoa haitta vihreille saattaa olla, että istuva kansanedustaja  Antero Vartia  ei ole enää ehdolla.
 Hänen noin 7000 ääntä saattaa vuotaa kokoomukselle. Kokoomus onkin viime aikoina tehnyt hirveästi työtä sen eteen, että se olisi ilmastoystävällinen puolue. Välillä esimerkiksi Helsingin valtuustossa kokoomuksen puheenvuorot vaikuttavat kuin suoraan vihreiden puolueohjelmasta otetuilta.
 Vihreissä taas on vahvistunut ydinvoimaa kannattava ryhmä. Tämä vetoaa taas kokoomuslaisiin.
 Kisa äänistä tulee siis olemaan kova näiden kahden puolueen välillä Helsingin piirissä.
 Tutkija Emilia Palonen uskoo, että kokoomus häviää Helsingin piirissä. Tai ei ainakaan saa voittoa.
 – Olisin hämmästynyt, jos kokoomus on näiden vaalien jälkeen vielä suurin puolue Helsingistä, Palonen sanoo.
 Palosen mukaan kaikki koulutusleikkaukset muun muassa ovat romahduttaneet ihmisten uskon.
 – Ihmiset ovat niin kyllästyneitä. Kokoomuksen imago on tämän hallituksen aikana romahtanut, Palonen sanoo.
 Palosen mukaan eduskuntavaaleissa ei välttämättä riitä, että Helsingin kuntapolitiikassa kokoomus on pyrkinyt pehmentymään. Moni kokoomusta äänestänyt voi Palosen mukaan näissä vaaleissa äänestää jopa SDP:tä tai Feministipuoluetta.
 – Ihmiset eivät ole enää niin puolueuskollisia.
 Lisäksi vihreiden vaaleja värittää näissä eduskuntavaaleissa jo ensi kesän puoluejohtajan valinta.
 Helsingin piiristä Vihreiden puheenjohtajakisassa ovat mukana ainakin istuva puheenjohtaja  Pekka Haavisto , mutta myös haastajat  Emma Kari  sekä  Maria Ohisalo , miksei  Outi Alanko-Kahiluotokin .
 Jos joku näistä suurista nimistä yllättää äänestäjämäärällään, se saattaa muuttaa vihreiden ensi kesän puheenjohtajakisan lähtöasetelmat kokonaan.
 4. Feministinen puolue voi yllättää
 Yksi kokonaan uusi puolue kärkkyy läpimenoa Helsingissä. Feministisen puolueen  Katju Aro . on vahva ehdokas.
 Tutkija Emilia Palonen uskoo, että Feministisellä puolueella olisi mahdollisuus saada yksi ehdokas läpi.
 – Vaalikoneet on antaneet Helsingissä usealle Feministisen puolueen ykkösvaihtoehdoksi. Se voi laittaa miettimään, ketä äänestää, Palonen sanoo.
 Kuntavaaleissa esimerkiksi Feministiseen puolueen Katju Aro sai henkilökohtaisesti melkein 5000 ääntä. Nyt vaaliliitossa hänellä on pieni mahdollisuus päästä läpi.
 Viimeaikainen metoo-liikehdintä voi tukea puolueen sanomaa ja tuoda vielä lisäääniä.
 – Uudet puolueet on tietty trendi nyt Euroopassa. Ihmiset haluavat uusia puolueita. Ehkä protesti nykyistä hallitusta kohtaan voisi kanavoitua tätäkin kautta, Palonen sanoo.
 Kirjoittaja on elokuusta 2017 asti seurannut Helsingin kaupungin kuntapolitiikkaa Yle Uutisissa. Asunut Helsingissä vakituisesti vuodesta 2007.
 Aiheesta voi keskustella klo 17 saakka.
 Lue lisää vaalipiirianalyyseja  täältä .
 Ylen vaalikoneen voit tehdä  täällä .
 Ylen uusin puoluekannatusmittaus:  Perussuomalaiset on nyt kolmanneksi suosituin puolue, SDP menetti kannatustaan (29.3.2019)

Analyysi: SDP joutunee taistelemaan äänestäjistä Helsingissä – Äänet annetaan joko päästöttömälle tulevaisuudelle tai Suomen kulttuurin säilymiselle


Summary: Lepän siitepölyä on levinnyt viime viikkoina lähes koko maahan. Useimmat koivun siitepölylle allergiset ovat allergisia myös lepälle ja heinille.

Keväästä odotetaan allergisille keskimääräistä vaikeampaa.
 Siitepölykausi käynnistyi nyt aiemmin kuin viime vuonna, ja kukinnasta ennustetaan runsasta.
 Lepän siitepölyä on jo levinnyt liki koko maahan Pohjois-Lappia lukuun ottamatta.
 – Lepän norkot eivät vielä pölytä täysillä, mutta niitä on paljon. Yhdessä norkossa voi olla neljä–viisi miljoonaa siitepölyhiukkasta, tutkimuskoordinaattori  Tiina Vitikainen  Allergia-, iho- ja astmaliitosta sanoo.
 Esimerkiksi maan etelä- ja keskiosissa lepän  siitepölyn määrä  vaihtelee jo kohtalaisesta runsaaseen. Pohjoisosissa siitepölyä on vähän tai kohtalaisesti.
 – Allergiset ovat todennäköisesti jo suurimmassa osassa maata huomanneet oireilua, Vitikainen arvioi.
 Apua ilman lääkkeitä
 Lääkitys on syytä aloittaa viimeistään nyt, sanoo puolestaan allergologian erikoislääkäri  Péter Csonka  Terveystalolta.
 – Antihistamiinit auttavat, jos tuntuu, että nenää kutittaa ja aivastuttaa. Ne vaikuttavat jo parissa tunnissa, mutta eivät toisaalta ole pitkävaikutteisia, eli niistä ei etukäteen syötynä ole paljoa hyötyä, Csonka sanoo.
 Oireita helpottavat nenäsumutteet ja silmätipat tulisi puolestaan ottaa säännölliseen käyttöön jo heti ensimmäisten oireiden alettua ennen kuin oireet ehtivät pahentua.
 – Nenäsumutetta kannattaa alkaa käyttää hyvissä ajoin ennen kuin on nokka tukossa, ja silmätippoja ennen kuin silmät ovat aivan punaiset, Csonka opastaa.
 Hän suosittelee allergiaoireisiin myös nenäkannua.
 Nenäsumutetta kannattaa alkaa käyttää ennen kuin on nokka tukossa, ja silmätippoja ennen kuin silmät ovat aivan punaiset.  Allergologian erikoislääkäri Péter Csonka
 Allergia-, iho- ja astmaliiton mukaan siitepölyn aiheuttamaa tuskaa voi helpottaa myös monilla muilla keinoilla.
 Koti kannattaa siivota huolellisesti vähintään kerran viikossa. Tuulettaminen ja vaatteiden kuivattaminen ulkona kannattaa jättää siitepölyaikana kokonaan välistä.
 Allergiselle paras aika ulkoilla on aamuisin tai iltamyöhään sekä sateella. Siitepölyaikana kannattaa välttää raskasta liikuntaa, minkä lisäksi olisi hyvä huuhdella siitepöly pois hiuksista aina ennen nukkumaanmenoa.
 Kolme vuotta siedätystä
 Mikäli siitepölyoireet jatkuvat lääkityksestä huolimatta keskivaikeina tai vaikeina, kannattaa allergisen harkita siedätyshoitoa.
 – Hoito aloitetaan usein syksyisin, mutta koivua voidaan alkaa siedättää vielä tammikuussa, heiniä kevättalvellakin.
 Siedätyshoito voidaan antaa pistoksina tai kielen alle.
 Pistoksia annetaan kuuden viikoin välein kolme vuotta eteenpäin. Kielenalussiedätyshoidossa valmiste puolestaan otetaan kolmen vuoden ajan joka päivä kielen alle.
 – Jälkimmäinen hoito voi tehota jo seuraavana kesänä, jolloin oireet ovat helpommat. Pistoshoidossa vaste syntyy yleensä kolmessa vuodessa, Csonka sanoo.
 Ristiallergiat yleisiä
 Vaikka suurin osa siitepölyallergisista on arkoja erityisesti koivun siitepölylle, ovat ristiallergiat Csonkan mukaan yleisiä.
 Tämä tarkoittaa, että sama henkilö on allerginen useammalle kuin yhdelle siitepölylle tai voi saada oireita myös sellaisesta ruoasta (esimerkiksi suun kutinaa tuoreesta omenasta), jossa on siitepölyn valkuaisaineita muistuttavia valkuaisaineita.
 – Koivulle allergiset ovat käytännössä aina allergisia myös muiden lehtipuiden siitepölylle. Ihmiset aina heräävät koivukauteen, mutta voivat saada oireita myös lepästä tai koivun kukinnan jälkeen heinistä, Csonka tietää.

Siitepölyä ilmassa jo runsaasti – Erikoislääkäri: Näin helpotat allergiaoireitasi


Summary: Eskarirobotti opettaa matemaattisia tehtäviä ja vertailua. Robotin tavoitteena on tasoittaa lasten osaamiseroja ennen koulun aloittamista. Se toimii apuopettajan roolissa.

"Minkä värinen lippu on korkeimmalla? Sininen! Ooooo, loistavaa, vastasit oikein."
 Savonlinnalaiset  Neea Reponen  ja  Jimi Bruun  ovat eskarirobotin opissa ja kuuntelevat tarkkaan robotin esittämiä kysymyksiä.
 Huoneen täyttää lasten iloinen naurunremakka. Eskarilaiset hyörivät innoissaan keltaisen hahmon ympärillä. Nurkkauksessa nököttää Itä-Suomen ensimmäinen eskarirobotti, Vinbotti. Robotti, jolla on silmät, suu ja musta tukka.
 Robotit ovat vielä uusi juttu eskarilaisille. Ne tulivat lasten käyttöön vasta muutama viikko sitten. Savonlinnassa eskarilaiset pääsevät robotin oppiin neljässä päiväkodissa. Tätä ennen robotiikkaa on kokeiltu esiopetuksessa vain Tampereella viime vuonna.
 Yksi robottikokeiluun osallistuvista päiväkodeista on Touhulan päiväkoti Nätkillä. Lasten Vinbotiksi nimeämä robotti opettaa eskarilaisille esimerkiksi pluslaskuja ja kellonaikoja. Opetus tapahtuu kysymys-vastaus -tekniikalla yksi kysymys ja vastaus kerrallaan.
 Jos lapset puhuvat robotille päällekkäin, sen on hankala saada puheesta selvää. Siksi robotin oppiin on mentävä yksi kerrallaan tai pareittain. Samalla lapset oppivat keskittymään ja odottamaan omaa vuoroaan.
 Vinbotti reagoi lasten vastauksiin erilaisilla äänillä. Oikean vastauksen jälkeen kuuluu kannustavia taputuksia ja hurraa-huutoja. Rummunpärinäkin on merkki onnistumisesta. Jos vastaus on väärä, robotti alkaa köhiä. Ja sekös lapsia naurattaa.
 – Jos se sanoo "öhönöhön, vastauksesi oli virheellinen", niin sitten me vaan täällä nauretaan sille, Reponen kertoo.
 Neea Reponen (vas.) ja Jimi Bruun kertaavat Vinbotin opastuksella muun muassa pluslaskuja ja kellonaikoja. Esa Huuhko / Yle
 Vinbotti kertaa tehtäviä väsymättä. Robotti osaa mukauttaa harjoituksia lapsen taitotason mukaan. Aluksi se kysyy helpompia kysymyksiä, ja kysymykset vaikeutuvat opetustuokion edetessä.
 Robotti ei ymmärrä savon murretta
 "Paljonko on neljä plus viisi? Yheksän! Vastauksesi oli virheellinen."
 Eskarilaiset ovat ihmetelleet ainakin sitä, että toisinaan robotti väittää vastauksen olevan väärin, vaikka se on oikein. Myöskään savon murretta Vinbotti ei meinaa ymmärtää. Jos lapsi sanoo "yheksän", niin robotti tulkitsee vastauksen vääräksi.
 Ovobots -robotin (ovobots.fi) kehittäjä  Jussi Wright  sanoo, että robotille ei tarvitse sanoa sanoja perusmuodossa, vaan sen sanojen tunnistustarkkuus paranee käytön myötä.
 – Se kyllä oppii tuntemaan pikku hiljaa murresanoja, mutta siinä kestää vähän aikaa, ennen kuin se mukautuu, hän selventää.
 Wright myöntää, että vasta puolisen vuotta kokeiluasteella ollut robotti ei ole erehtymätön, mutta sillä on hyvä kuulo.
 – Se pähkäilee koko ajan siellä taustalla, että mitähän se nyt sanoi, hän kuvailee robotin puheentunnistustekniikkaa.
 Lastentarhanopettaja  Marja Kokko  sanoo lasten olevan yllättävän sitkeitä ja kärsivällisiä robotin yskähdellessä.
 – Lapset yrittävät toistaa vastaustaan useampaan kertaan ja koventavat ääntään, että eikö se nyt ymmärrä, hän kuvailee oppituokion kulkua.
 Jos vastaa liian aikaisin tai miettii liian kauan, niin silloin Vinbotti tulkitsee vastauksen vääräksi.  lastentarhanopettaja Marja Kokko
 Robotilla on kädessään tabletti, josta lapsi voi valita tehtävätyypin. Lasten reagointinopeus kehittyy, kun vastauksen oikea-aikaisuuteen on kiinnitettävä huomiota.
 – Jos vastaa liian aikaisin tai miettii liian kauan, niin silloin Vinbotti tulkitsee vastauksen vääräksi, Kokko tarkentaa.
 Eskarilaiset eivät ole moksiskaan häiriötilanteista.  Linnea Leskinen  tietää keinon, jolla robotin jumiutuminen saadaan korjattua.
 – Silloin me sammutetaan se ja laitetaan takaisin päälle, hän sanoo.
 Sparraava apuopettaja
 Eskarirobotti on tarkoitettu itsenäiseen työskentelyyn. Sparraajana toimiva robotti vapauttaa lastentarhanopettajien aikaa ja mahdollistaa myös yksilöllisen lisäopetuksen.
 – Se jaksaa toistaa kysymyksiä vaikka miljoona kertaa, eikä sillä ole ikinä kiire ja se on aina ystävällinen, Jussi Wright kuvailee robotin perusideaa.
 Robotin kanssa kommunikointi on ollut opettavaista myös opettajalle.
 – On kiva tehdä yhdessä tämmöistä uutta juttua. Välillä nauretaan, jos ei onnistuta, kun ei se ole niin vaarallista, Marja Kokko kertoo.
 Vinbotti on Itä-Suomen ensimmäinen eskarirobotti. Esa Huuhko / Yle
 Vinbotti on saanut innostuneen vastaanoton päiväkodissa. Se on eskarilaisten käytössä lähes päivittäin.
 – Kaikki lapset ovat rohkeita käyttäjiä ja innolla mukana aina, kun tulee tällaisia uusia juttuja, Kokko sanoo.
 Hahmolle on kivempi puhua kuin matkapuhelimelle
 Ammattiopisto Samiedun EU-rahoitteinen Digihoiva-hanke on mahdollistanut robottikokeilun Kellarpellon ja Asemantien päiväkodeissa ja Touhulan päiväkodeissa Mertalassa ja Nätkillä. Projektipäällikkö  Sami Pirhonen  kuvailee eskarirobottia helposti lähestyttäväksi hahmoksi. Lapset käyttäytyvät erilailla, kun he puhuvat hahmolle, eivätkä pelkälle koneelle.
 – Kivempi sille hahmolle on puhua kuin vaikka matkapuhelimelle, Pirhonen vahvistaa.
 Eskarirobotin tavoitteena on tasoittaa lasten osaamiseroja ennen koulun aloittamista. Lastentarhanopettajan mielestä robotti tukee lasten perustaitojen oppimista.
 – Lapset eivät kyllästy, vaikka on samat kysymykset. Se on heille aina yhtä kivaa vastata, että saa ne hurraa-huudot, Kokko sanoo.
 Osa Touhulan päiväkodin eskarilaisista on kaipaillut Vinbottia kotiinkin. Pirhonen uskoo, että robotin opetussisältö voisi olla laitettavissa myös kännykkäsovellukseen. Kenties tulevaisuudessa lapset voisivat harjoitella kotona puhelimella samoja asioita mitä päivällä eskarissa.
 Sisältö ratkaisee
 Pilottikokeilun projektipäällikkö Sami Pirhonen nimeää tärkeimmäksi kehittämiskohteeksi eskarirobotin sisällön. Tämänhetkisen sisällön on tehnyt robotin kehittänyt yritys AI Robots.
 – Myöhemmin meillä on mahdollisuus tehdä eskarilaisten kanssa omaa sisältöä robotille vaikka täällä päiväkodissa, Pirhonen sanoo.
 Pilottikokeilun projektipäällikkö Sami Pirhonen (kesk.) on tuonut Touhula Nätkin eskarilaisille testikäyttöön myös virtuaalilasit. Esa Huuhko / Yle
 Digiaika mahdollistaa sen, että robottia päivitetään ja huolletaan etänä. Robotin kehittäjä Jussi Wright kertoo, että lastentarhanopettajat saavat tietoa robotin opetuksesta omalle koneelle ja pystyvät seuraamaan lasten edistymistä.
 – Kun robotti tulee tutummaksi, niin sille voi nettisivujen kautta tehdä kysymyksiä ja muokata niitä, hän sanoo.
 Aina ei robotinkaan toiminta ole aukotonta. Sami Pirhonen sanoo vajaan kuukauden kestäneen kokeilun tuoneen kokemusta siitä, että huonot nettiyhteydet saavat verkkovirralla toimivan robotin jumiin.
 – Jos ohjelmoinnin aikana sisältöön on jäänyt tyhjä rivi, niin sekin jumittaa robotin käyttöä, hän lisää.
 Kolmen kuukauden kokeilujakson jälkeen yksi eskariroboteista jää Savonlinnaan.
 – Kokeilun jälkeen muutetaan hieman sisältöjä ja tehdään ne toimivammiksi. Sen jälkeen voimme hyödyntää robottia ammattiopiston opiskelijoiden keskuudessa ja kierrättää sitä muissa savonlinnalaisissa päiväkodeissa, Pirhonen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta klo 16 asti.
 Lue lisää aiheesta:
 "Näytä minulle työväline ja toista perässä" – Välkky-robotti jaksaa opettaa suomea
 Robotti aloitti koulunkäynnin Kouvolassa – oppilaat pääsevät kokeilemaan ohjelmointia
 Robotit yleistyvät opetuskäytössä – seuraavana on vuorossa Kouvola
 Harvinaiset humanoidirobotit opettavat maahanmuuttajille suomea: "Jos sinä puhut väärin, robotti sanoo täh"
 Tampere kokeilee puhuvia robotteja pikkukoululaisten opetuksessa – pienet pöllöt auttavat matematiikassa, humanoidi kielissä

Eskarirobotti opettaa matematiikkaa ja oppii samalla savoa – Vinbotti palkitsee oikean vastauksen rummunpärinällä


Summary: Suomi on yksi maailman suurimmista salmiakkimaista. Vientiä on kuitenkin edelleen vain perinteisiin salmiakkimaihin.

Tästä on kyse Suomi on yksi maailman suurimmista salmiakin valmistusmaista. Suomesta viedään salmiakkimakeisia pääasiassa Ruotsiin, Norjaan, Tanskaan, Islantiin, Pohjois-Saksaan ja Alankomaihin. Suomessa valmistettu salmiakkilikööri alkaa olla suosittua Alankomaissa.
 Mustaa parin sentin paksuista, melko leveää massaa tunkee ulos suuttimesta Lappeenrannassa Fazerin makeistehtaalla. Massaa puristetaan kapeaksi nauhaksi, ja samalla sen sisään ruiskutetaan salmiakkijauhetta. Minuutin kuluttua massasta on tullut pikimustia Tyrkisk peber -salmiakkimakeisia.
 - Niitä valmistuu 15 kiloa minuutissa, kertoo Lappeenrannan makeistehtaan vt. johtaja  Petri Pitkänen .
 Muutaman kilometrin päässä Kaskein Marjan marja- ja likööritehtaalla tahti on rauhallisempi. Pari-kolme kertaa vuodessa siellä tehdään ja pullotetaan 25-prosenttista salmiakkilikööriä Salmaria. Käytännössä koko tuotanto lähtee Lappeenrannasta Alankomaihin eli Hollantiin.
 - Meillä tulee joka viikko 20 uutta myyntipistettä Euroopassa, kertoo Salmarin toimitusjohtaja ja suurin osakas  Taavi Suorsa .
 Lappeenrannassa tehty Salmari-likööri valtaa markkinoita erityisesti Alankomaissa. Fazer ja Halva vievät tonnikaupalla salmiakkia Suomesta lähivaltioihin. Voisiko salmiakki olla Suomen seuraava suuri vientituote?
 Salmiakkiviinaa alankomaalaisille
 Kokkolalainen Taavi Suorsa muutti Alankomaihin vuonna 2015. Suurena salmiakin ystävänä hän havaitsi nopeasti, että salmiakki on Alankomaissa oikestaan yhtä suosittua kuin Suomessa: kaupoissa oli myytävänä lukuisia erilaisia salmiakkimakeisia ja salmiakin makuisia alkoholeja.
 - Ne alkoholit eivät olleet hyvän makuisia, halusin tehdä paremman, kertoo Suorsa.
 Vuonna 2016 alkoi Salmarin tuotanto Lappeenrannassa ja kova työ tuotteen saamiseksi myyntiin alankomaalaisiin baareihin ja ravintoloihin. Marraskuussa 2018 likööriä valmistui 35 000 pullollista, mutta seuraavan pullotusjakson aikana toukokuussa 2019 tuotanto on jo 80 000 pullollista.
 - Nyt sitä saa Alankomaissa noin 1 700 eri baarista tai ravintolasta, kertoo Suorsa.
 Yhtiö laajentaa markkina-aluettaan pikku hiljaa. Tuotetta saa jo Alankomaiden lisäksi viidestä muusta Euroopan maasta.
 Salmarin toimitusjohtaja Taavi Suorsa vie Lappeenrannassa valmistettua salmiakkilikööriä muun muassa Alankomaihin. Taavi Suorsa
 Tuotantoa laajentaessaan Taavi Suorsa on törmännyt monta kertaa mielestään erikoiseen ilmiöön. Hän uskoo salmiakin vientiin Suomesta ulkomaille, mutta kukaan muu ei tahdo uskoa. Suorsan mukaan vallalla on edelleen tiukasti käsitys, että ulkomaalaiset eivät voisi oppia syömään salmiakkia tai lakritsia.
 - Suomessa helposti tyrmätään omat ideat. Ajatellaan, että ei salmiakkiviennistä mitään tule, kun eihän ketkään muut tykkää salmiakista kuin suomalaiset. Se on harmi, pohtii Suorsa.
 Suorsa on yrittänyt houkutella suomalaisia makeistehtaita Alankomaiden markkinoille. Valtiossa asuu reilun Uudenmaan kokoisella alueella liki 17 miljoonaa ihmistä, joiden intohimo on salmiakki. Siksi Suorsa näkisi Alankomaissa erinomaisen vientikohteen myös suomalaiselle salmiakille.
 Kuluttajat haluavat entistä enemmän uusia elämyksiä, ja salmiakki on uusi elämys.  Fazer makeisten toimitusjohtaja Nathalie Ahlström
 Taavi Suorsa kertoo yrittäneensä tehdä yhteistyötä muun muassa Suomen valtion omistaman Business Finlandin kanssa. Sen tehtävä on auttaa ja rahoittaa suomalaisia yrityksiä toimimaan ulkomaisilla markkinoilla. Elintarvikkeiden ja juomien vientiä auttamaan on olemassa erityinen Food from Finland -ohjelma.
 – Business Finland sanoi minulle, että ei kannata. Ei salmiakkia kukaan syö. Business Finlandin päätehtävä on kuitenkin auttaa suomalaisia yrityksiä viemään elintarvikkeita maailmalle. Tuolla tavallako sitä lähdetään valloittamaan maailmaan, kysyy Taavi Suorsa.
 Vaikeata saada muut tykkäämään
 Business Finlandin Food from Finland -ohjelmasta vastaava  Esa Wrang  kiertää jatkuvasti eri puolilla maapalloa markkinoimassa suomalaisia elintarvikkeita ja juomia.
 Aiemmin hän teki pitkän päivätyön vientijohtajana sekä Raisio-konsernin että makeisyhtiö Leafin eli nykyisen Cloetan vientijohtajana, joten erityisesti makeisteollisuus on Wrangilla hyvin hallussa. Hän ei usko, että suomalainen salmiakkimakeinen voisi tulevaisuudessa olla nykyistä menestyvämpi vientituote.
 Tämä johtuu Wrangin mukaan siitä, että lakritsilla on maailmalla kapeat markkinat. Useissa maissa lakritsia ei osteta ollenkaan.
 – Salmiakki jakaa mielipiteitä vielä hurjemmin. Se on suomalainen erikoisuus, ja sillä on maailmalla äärimmäisen pienet markkinat, kertoo Wrang.
 Amsterdamilaisessa ruokakaupassa on myytävänä lukuisia erilaisia salmiakkimakeisia. Hinta on selvästi Suomessa myytävää salmiakkia halvempi.  Petri Kivimäki/Yle
 Wrangin mukaan salmiakkituotteita tai salmiakkiin viittaavia tuotteita myydään pääasiassa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Pohjois-Saksassa ja Alankomaissa. Lisäksi sitä syödään jonkin verran Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa ja Italiassa.
 – Salmiakki on vahva makuelämys. Vaatii pitkän perinteen, että se lyö läpi. Maailmanvalloitus ei ole mahdotonta, mutta se, että me opetettaisiin koko maailma syömään salmiakkia, niin meidän lapsemme ja lastenlapsemme ovat siinä vaiheessa jo eläkkeellä, tuumii Wrang.
 Koko salmiakkivalmistuksesta vientiin menee noin neljännes.  Halvan toimitusjohtaja Jean Karavokyros
 Vaikka salmiakkimakeisten vienti ei saa Wrangia syttymään, niin mahdollisuuksia hän näkee alkoholia sisältäville salmaikkijuomille. Maailmalla on kasvua erityisesti käsityöläistuotteille ja pienten alkoholivalmistajien juomille.
 – Jos sillä alueella pystytään tuottamaan uusia tuotteita tai makuja, joissa salmiakki on yksi osa, niin siinä minä näen enemmän mahdollisuuksia. Makeisia kuluttavat paljon lapset, joille väkevät maut voivat olla liian erikoisia. Alkoholi on kuitenkin aikuisten juttu.
 Esimerkkinä onnistuneesta tuotekehittelystä Wrang mainitsee muun muassa suomalaisen Jymy-jäätelön, jonka salmiakin makuinen versio on päässyt levittäytymään maailmalle.
 Salmiakkista lakritsia
 Suomessa on kolme suurta makeisvalmistajaa: Fazer, Halva ja norjalaisen Orcla ASAn omistama Panda. Näistä Panda ei tee kovia salmiakkimakeisia lainkaan, vaan heidän tuotteensa ovat pääasiassa pehmeitä lakritsimakeisia. Niissä on muutama salmiakin makuinen tuote.
 Pandalta Suomen viestintäjohtaja  Nina Olin  kertoo, että he eivät vie salmiakkilakritsia ulkomaille muuten kuin tax free -myyntiin.
 - Vuosia sitten oli salmiakki-lakritsiversio myynnissä Pohjoismaissa. Sen myynti jäi kuitenkin vaatimattomaksi. Nyt salmiakkia sisältäviä suklaa-lakritsimakeisia viedään muun muassa Norjaan, kertoo Olin.
 Lahtelainen Haganol on pelkästään salmiakkiin keskittynyt pieni makeistehdas, mutta vientiä ulkomaille ei ole käytännössä ollenkaan.
 – Nestemäistä Apteekin salmiakki -mikseriä menee jonkin verran ulkomaille erityisesti hienostoravintoloihin, kertoo Haganolista  Kirsti Sariola .
 Fazerin Lappeenrannan tehtailla valmistamia salmiakkimakeisia myydään yleisesti esimerkiksi tukholmalaisissa ruokkaupoissa.  Saima Kivimäki
 Isot salmiakkiviejät
 Salmiakkimakeisia vievät Suomesta ulkomaille suuria määriä Fazer ja Halva.
 Näistä Halva tekee makeisia Helsingin Pitäjänmäellä. Yhtiön toimitusjohtaja  Jean Karavokyros  kertoo, että Halva vie salmiakkia Tanskaan, Ruotsiin, Norjaan, Islantiin, Saksaan ja Alankomaihin.
 - Siinä ne maat oikeastaan ovat, minne salmiakkia voi viedä, koska siihen rajoittuu salmikin kulutuksen alue.
 Halva valmistaa vuodessa 1,2–1,3 miljoonaa kiloa erilaisia salmiakkituotteita ja salmiakin makuisia lakritsoita vuodessa.
 – Koko salmiakkivalmistuksesta vientiin menee noin neljännes, kertoo Karavokyros.
 Salmiakki Salmiakki on suolalla maustettua lakritsia. Suolana on ammoniumkloridi, joka on valkoista ja pistävän makuista. Salmiakkimakeisia syödään erityisesti Pohjoismaissa sekä Alankoimaissa ja Pohjois-Saksassa.
 Alankomaissa on Karavokyrosin mukaan erittäin kova kilpailu hinnalla, ja se on yksi vaikeimpia markkinoita Euroopassa. Toisaalta kuluttajia on paljon ja kysyntää runsaasti erilaisille salmiakki- ja lakritsituotteille.
 – Alankomaihin viemme salmiakkisekoituksia ja salmiakkiruutuja. Vientiä sinne on ollut jo noin 20 vuoden ajan. Määrät ovat merkittäviä.
 Tavallisista alankomaalaisista marketeista Halvan salmiakkia ei kuitenkaan helpolla löydä, sillä hyllyt notkuvat paikallisten tehtaiden tuotteita.
 – Se on totta, ettei sitä niin merkittäviä määriä mene, että sitä olisi joka marketissa. Löytyy tietynkokoisista marketeista ja erikoismyymälöistä, kertoo Karavokyros.
 Halvalle tärkeimpiä vientimaita ovatkin Ruotsi, Tanska. Siellä kilpailu hinnalla ei ole niin kova kuin Alankomaissa. Erityisesti Ruotsissa ja Tanskassa salmiakkimarkkinat ovat kasvaneet selvästi 10 viime vuoden aikana.
 Fazerin Lappeenrannan makeistehtaalla Jere Lääveri valvoo, kun salmiakin makuinen lakritsi valuu kohti lopullista muotoilua. Minuutin kuluttua massa on jo valmis salmiakkimakeinen. Petri Kivimäki/Yle
 Tonnikaupalla salmiakkia
 Fazer tekee kaikki kovat ja pehmeät makeisensa Lappeenrannan tehtaallaan. Makeisten kysyntä on niin kova, että esimerkiksi suosittua Tyrkisk Peberiä tehdään maanantaista perjantaihin ympäri vuorokauden.
 – Sitä valmistui viime vuonna 1,4 miljoonaa kiloa, kertoo Fazerin Lappeenrannan tehtaan vt. tehtaanjohtaja  Petri Pitkänen .
 Fazerin Lappeenrannan tehtaan tuotannosta neljännes on salmiakki- tai lakritsimakeisia. Niitä valmistuu vuodessa noin 3 miljoonaa kiloa.
 Fazerin valmistamien salmiakkimakeisten päävientimaat ovat Ruotsi, Tanska, Norja, Islanti ja Saksa. Lisäksi niitä näkee lentokentillä eri puolilla Eurooppaa. Päätuote Tyskisk Peberistä reilusti yli puolet menee vientiin.
 – Salmiakki on tosi iso tuote meille. Ei pelkästään Suomessa, vaan koko Pohjoismaat, kertoo Fazer makeisten toimitusjohtaja  Nathalie Ahlström .
 Fazer makeisten toimitusjohtaja Nathalie Ahlström seurasi Turkisk peber -makeisten valmistusta Lappeenrannan makeistehtaalla.  Petri Kivimäki
 Ahlstömin mukaan Fazerin seuraava askel on avata salmiakki- ja lakritsimarkkinat Yhdysvaltoihin. Sinne yhtiö lähtee nyt huhtikuussa viemään tummaa suklaata, jonka joukossa on lakritsia.
 Fazer yrittääkin saada uusia kuluttua lakritsin ja salmiakin pariin pikku hiljaa totuttamalla. Salmiakkia sisältävät suklaalevyt tulivat Norjaan ja Ruotsiin myyntiin helmikuussa.
 – Kuluttajat haluavat entistä enemmän uusia elämyksiä, ja salmiakki on uusi elämys, sanoo Nathalie Ahlström.
 Salmiakkia Fazer kokeilee myös keksiin ja vohveleihin.
 – Yhdistämme salmiakkia eri tuotteisiin, ja sillä tavalla saadaan uusia kuluttajia.
 Tässä onkin onnistuttu, sillä makeisten kulutus kasvaa koko ajan ja samalla on saatu myös uusia ostajia.
 Lisääntyykö vienti?
 Fazer makeisten toimitusjohtaja Nathalie Ahlström kertoo, että Fazer miettii hyvin tarkkaan, minne heidän kannattaa vienti aloittaa. Alankomaat ei ainakaan lähitulevaisuudessa tule olemaan Fazerin salmiakkimakeisten vientimaa.
 Myös Halvan toimitusjohtaja Jean Karavokyros uskoo, että salmiakkimakeisten vientiä voitaisiin vielä kasvattaa.
 – Totta kai parannettavaa vielä on. Ehdottomasti Suomella on potentiaalia.
 Karavokyroksen havaintojen mukaan sekä Ruotsissa että Tanskassa erityisesti väkevien salmiakkien kysyntä on kasvanut.
 Suomessa karkkihyllyllä on tarjolla sekä Suomessa että ulkomailla valmistettuja salmiakkimakeisia.  Petri Kivimäki/Yle
 Salmiakkilikööri etsii oikeaa hetkeä
 Alankomaissa Salmarin toimitusjohtaja Taavi Suorsa raivaa väylää salmiakkijuomansa suosion kasvattamiseen.
 Suorsa kertoo, että usein kysytään, miksei hän toimi Suomessa. Syy on loppujen lopuksi yksinkertainen. Maksavia asiakkaita on Euroopassa pienellä alueella reilusti enemmän kuin Suomessa.
 – Yksistään Berliinissä on 5 000 baaria. Porukan määrä on täällä ihan käsittämätön.
 Tosin kilpailukin on kovaa.
 Tämän amsterdamilaisen ravintolan tarjoilija kertoi, että Lappeenrannassa tehtyä salmiakkilikööriä menee erityisesti perjantai- ja lauantai-iltaisin.  Petri Kivimäki/Yle
 Koska Alankomaat on Suomen ohella merkittävä salmiakkimaa, voisi kuvitella, että suomalainen salmiakkilikööri kilpailee alankomaalaisten salmiakkiliköörien kanssa. Näin ei kuitenkaan ole.
 Suorsan mukaan heidän suurin kilpailijansa on yrttilikööri Jägermeister.
 Ravintolaillasta pitää Taavi Suorsan ajatuksin pystyä etsimään se hetki, kun ihmisillä tekee mieli ottaa shotti tai se hetki, kun yksi ihminen päättää tarjota väkevän viinan koko seurueelle.
 – Me taistellaan siitä hetkestä. Maku on sivuseikka.

Suomalainen salmiakkiviina lyö itseään läpi Alankomaissa – voisiko salmiakki olla Suomen seuraava suuri vientituote?


Summary: Tiivis ydinperhe on yksi vahvimmista keskuudessamme elävistä myyteistä. Mitään tavallista lapsiperhettä ei ole olemassakaan, kirjoittaa Reetta Räty.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Helsingissä on alueita, joissa yleisin perhetyyppi on äiti ja lapsia. Yksinhuoltajan ja lasten muodostama perhe on naapurustossa lähtökohta, ydinperheet ja muut poikkeuksia. Teen tutkimustöitä yhdellä tällaisella alueella Itä-Helsingissä. Lapset saattavat kuvata kaverinsa perhettä huomauttamalla, että ”noiden kodissa asuu isä”. Eräs lapsi kertoi, että puolifaijaksi pääsee, jos on asunut perheessä yli puoli vuotta. Hän jutteli kavereidensa kanssa siitä, miten isäpuoleksi saa ylennyksen. Jonkun mielestä kyse oli ajasta, toisen mielestä asenteesta. Entä onko puolifaijalla ja faijapuolella eroa? Eipä kai, ”meillä sanotaan puolfaija”.
 Suomalaisista 40 prosenttia asuu lapsiperheissä. Siihen nähden lapsiperheistä puhutaan esimerkiksi politiikassa todella paljon. Vähemmän puhutaan siitä, että mitään yhtenäistä ”lapsiperhettä” ei ole olemassa. Esimerkkinä perheiden moninaisuudesta pidetään usein uusperheitä. Niitä paljon isompi ryhmä ovat kuitenkin äitien ja lasten muodostamat perheet. Viidennes Suomen perheistä on yksinhuoltajien perheitä. Useimmissa huoltaja on äiti. Isä ja lapsia -perheitä on vain muutama prosentti.
 Perhevapaiden uudistaminen on välttämätöntä, jos Suomesta halutaan tehdä tasa-arvoisempi sekä työssä että vapaalla. Mutta miten perheistä tehtäisiin  keskenään  vähemmän eriarvoisia? Uusi lapsiasianvaltuutettu  Elina Pekkarinen   nosti hiljattain Helsingin Sanomissa  esiin yksinhuoltajien köyhyyden. Yksinhuoltajia pitäisi tukea palveluilla ja tulonsiirroilla, esimerkiksi niin, että työssäkäynti on käytännössä mahdollista. Tästäkin on helppo olla samaa mieltä: suomalaisen perhekäsityksen ei pitäisi Pekkarisen mukaan olla niin kategorinen ja ydinperhekeskeinen.
 Perhetilastot ovat kiinnostavia , sillä niiden kautta avautuu perheiden moninaisuus – mutta ne ovat vain tilastoja. Yksinhuoltaja saattaa olla lapsen ainoa vanhempi –  totaaliyhäri  – ja lisäksi on yhtä monta muuta järjestelyä kuin perhettäkin.
 On myös isovanhempia, jotka hoitavat lastenlapsiaan ihan koko ajan. Ilman heitä moni lapsi olisi pulassa, tai ainakin tarvitsisi nykyistä enemmän yhteiskunnan tukea.
 Yksi tilastojen ja sitä kautta julkisen keskustelun ulkopuolelle tippuva asia ovat isovanhemmat, jotka hoitavat lapsenlapsiaan. Kyllähän me luemme virkeistä eläkeläisistä, jotka hoitavat kiireisten lastensa lapsia, kun ura-aikuiset ovat työmatkoilla, iltaan venyvissä palavereissa, tai virkistämässä parisuhdetta viikonloppumatkalla. Mutta on myös isovanhempia, jotka hoitavat lastenlapsiaan ihan koko ajan. Ilman heitä moni lapsi olisi pulassa, tai ainakin tarvitsisi nykyistä enemmän yhteiskunnan tukea. Nämä isovanhempien turvaverkot tulevat toisinaan esiin mediassakin, etenkin jos kerrotaan aikuisista, joilla on hankala elämäntilanne. Jutuissa vilahtelee mainintoja siitä, että lapset asuvat isovanhempien luona, jatkuvasti tai väliaikaisesti.
 Sosiologi  Lotta Junnilaisen  väitöstutkimuksessa  Lähiökylä – tutkimus yhteisöllisyydestä ja eriarvoisuudesta  avataan kiinnostavalla tavalla isovanhempien näkymätöntä roolia kaupunkilaislähiöiden lapsiperheissä. Lapset ovat säännöllisesti lähellä asuvien isovanhempien luona yökylässä, syömässä – tai asumassa. Jotkut aikuiset asuvat lastensa kanssa omien vanhempiensa luona. Syy ei ole se, että mummo tarvitsee apua, vaan se, että aikuinen lapsi tarvitsee apua, ja/tai on rahapulassa.
 Kaupungeissakin on kyliä, joissa on läheiset naapurussuhteet, ja mummola viereisessä rapussa.
 Urbaanit lähiöt kuvataan usein toisille vieraiden ihmisten säilöinä – nukkumalähiöinä, ongelmalähiöinä, paikkoina, joissa ihmiset eivät tunne saati auta toisiaan. Nämä ovat mielikuvia, todellisuus on toista. Kuten Junnilaisen väitöksen nimi Lähiö kylä  osoittaa, kaupungeissakin on kyliä, joissa on läheiset naapurussuhteet, ja mummola viereisessä rapussa.
 Lähiöissä rakentuu – ihan kuten maalaiskylissäkin – myös keksittyjä sukulaisuussuhteita, siis varamummoja, sijaissiskoja ja muita sukulaisuuden kaltaisia ihmissuhteita. Ne konkretisoivat sen, että yksin ei pärjää, eikä pidäkään pärjätä. Itselleen voi rakentaa perheen.
 Perhemuotoihin liittyy  sama ”normaaliuden” problematiikka kuin vaikka varallisuuteen, etnisyyteen tai elämäntapaan. Monen on helpompi olla, jos ympärillä jaetaan käsitys normaalista, eikä eksotisoida, demonisoida, stereotypisoida tai kauhistella. Lotta Junnilaisen tutkimuksessa lähiökylien asukkaat kuvaavat, miten omalla seudulla ”saa olla oma ittensä”, tai ”me ollaan kaikki samaa perhettä”. Syntyy solidaarisuutta, joka kumpuaa tunnistetusta samankaltaisuudesta.
 Yhteiskunnan tasolla tavoite ei tietenkään ole se, että samankaltaisten tulisi liittoutua ja käpertyä sisäänpäin, vaan se, että muistaisimme, ettei universaalia  tavallista  ja  normaalia  ole olemassakaan. Tämä koskee niin arkista puhetta kuin perhepolitiikkaakin. Suomalainen tiivis ydinperhe on yksi vahvimmista keskuudessamme elävistä myyteistä. Todellisuudessa se venyy joka suuntaan, ja siihen pätee samaa kuin moneen muuhunkin: muoto ei kerro mitään laadusta.
 Reetta Räty
 Kirjoittaja on mediatyöläinen, joka puhuu perheen sijaan suvusta. Siihen kuuluu ainakin 28 ihmistä.
 Aiheesta voi keskustella 02.04. klo 16.00 asti.

Reetta Rädyn kolumni: ”Noiden kodissa asuu isä” – yksinhuoltajien alueella ydinperhe on poikkeus


Summary: Asuntomarkkinat ovat kääntyneet selkeästi parempaan suuntaan alkuvuoden aikana, kertovat kiinteistövälittäjät

Suomen Kiinteistönvälittäjät ennakoivat  asuntokaupan vauhdittuvan . Välittäjien mukaan kaikki mittarit ovat nyt selvästi paremmat kuin muutama kuukausi sitten. Erityisen nousujohteiselta näyttää pääkaupunkiseudun ja Turun seudun tilanne, arvioidaan välittäjien markkinaennusteessa.
 –  Suora korrelaatio talouden kehitykseen ja pörssikursseihin on nähtävissä ja tuo nousua asuntokaupan kysyntään hitaamman vuodenvaihteen jälkeen, sanoo Suomen Kiinteistönvälittäjien toimitusjohtaja Jussi Mannerberg tiedotteessa.
 Kysynnässä on kuitenkin merkittäviä eroja. Esimerkiksi Pohjois-Espoossa omakotitalojen kysyntä on laskenut huonontuneiden joukkoliikenneyhteyksien vuoksi. Edullisempi hintataso vetää pientalojen ostajia sen sijaan Lohjan ja Nummelan suuntaan.
 Helsingin lähiöiden suuret asunnot eivät käy kaupaksi samaan tahtiin kuin pienemmät. Osittain tilanteeseen vaikuttaa pääkaupungin ja sen ympäristön mittava uudiskohdetarjonta.
 Turussa avittaa teollisuuden hyvä tilanne
 Turun seudulla pääosa välittäjistä uskoo kerrostaloasuntokaupan joko lisääntyvän tai käyvän ainakin entiseen tahtiin. Kysyntää ylläpitää Turun seudun teollisuuden hyvä tilanne. Voimakkain osakehuoneistojen kysyntä kohdistuu Turun keskustaan.
 Myös Tampereella ylivoimainen enemmistö välittäjistä uskoo hyvään kysyntään, jota erityisesti siivittävät uusien raitiovaunureittien varsien asunnot. Toisaalta välittäjien mielestä Tampereen tilanne on turbulenttinen siksi, että kysyntää on paljon, mutta se on valikoivaa.
 Kuopiossa ja Joensuussa kysyntä on välittäjien mukaan hyvässä vireessä. Varkauden ja Lappeenrannan tilannetta kuvataan "odottavaksi". Mikkelissä asuntokaupassa on haasteita erityisesti keskustan ulkopuolella.
 Itäisessä Suomessa maaseutukiinteistöjen ostajat ovat vähissä, ja kysyntä keskittyy kaupunkien uusiin tai melko uusiin taloihin.
 Loma-asuntojen ostajat haluavat hyvin varusteltuja mökkejä. Kuivan maan mummonmökit tai lautamökit eivät herätä kiinnostusta. Välittäjät kuvaavat mökkien ostajia "erittäin valikoiviksi".

Asuntokauppa vauhdittumassa – erityisen hyvin pääkaupunkiseudulla ja Turun alueella


Summary: Ex-varapresidentti tunnetaan tuttavallisesta tyylistään.

Yhdysvalloissa demokraattien presidenttiehdokkuutta harkitseva  Joe Biden  on joutunut suurennuslasin alle lähentelysyytösten takia.
 Maanantaina jo toinen nainen syytti entistä varapresidenttiä sopimattomasta käytöksestä.
 Viime viikolla nevadalainen demokraattipoliitikko kertoi Bidenin koskettaneen häntä sopimattomasti kampanjatilaisuudessa vuonna 2014. Nevadalaispoliitikon mukaan Biden oli suudellut häntä takaraivoon.
 Maanantaina entinen poliittinen avustaja kertoi paikallislehdelle kokeneensa vastaavaa varainkeruutilaisuudessa vuonna 2009. Naisen mukaan Biden oli koskettanut häntä kasvoihin molemmilla käsillä ja hieronut nenäänsä naisen nenään. Biden oli tullut kiittämään avustajia heidän työstään.
 Tuttavallisena tunnettu varapresidentti
 Washington Postin mukaan  Biden, 76, on tunnettu tuttavallisesta tyylistään. Käytöksen sopivuus on kyseenalaistettu hänen pohtiessaan presidenttikisaan lähtemistä.
 Demokraattien politiikkaa on viime aikoina ajanut naisenergia. Esivaaleissa Biden saattaisikin vaikuttaa siltä, ettei ymmärrä puolueensa äänestäjien tunnelmaa, arvioi uutistoimisto AP.
 Biden on kertonut "kätelleensä, halanneensa ja osoittaneensa kiintymystä" lukemattomia kertoja urallaan, muttei ole koskaan kokenut käyttäytyneensä sopimattomasti.
 – Jos esitetään, että tein niin, kuuntelen kunnioittaen. Mutta se ei koskaan ollut tarkoitukseni, Biden sanoi sunnuntaina ensimmäisen syytöksen jälkeen julkaistussa lausunnossa.
 Biden oli  Barack Obaman   varapresidenttinä vuodet 2009–2017 . Tätä ennen hän edusti senaattorina Delawaren osavaltiota vuosikymmenten ajan.
 Bidenin on  jo hyvän aikaa odotettu kertovan , että hän lähtee ehdolle vuoden 2020 presidentinvaaleihin. Kisaan on ilmoittautunut jo värikäs joukko ehdokkaita.
 Lue lisää:
 Trumpin haastajat – He tavoittelevat demokraattien presidenttiehdokkuutta 2020

Jo kaksi naista syyttää presidenttiehdokkuutta harkitsevaa Joe Bidenia sopimattomasta käytöksestä


Summary: Rakennuksen suojelumerkinnän poistaminen ei Etelä-Karjalan museon ja ely-keskuksen mukaan onnistu.

funktionalismi (tyylikaudet ja taidesuuntaukset)

Lappeenrannan kaupunki on luopunut Tiuruniemen sairaalan purkusuunnitelmista. Kaupunki etsii vanhalle sairaalalle uutta käyttöä ja uutta omistajaa.
 – Uuden omistajan, saati uuden käyttötarkoituksen löytäminen valtavalle rakennukselle ei ole helppoa, sanoo kiinteistöjohtaja  Timo Hämäläinen  Lappeenrannan Toimitilat Oy:stä.
 Alunperin  keuhkotautiparantolaksi  rakennetussa sairaalassa on yhdeksän kerrosta ja noin 10 000 neliötä.
 Suojelumerkintä rajoittaa suunnitelmia
 Uusia suunnitelmia hankaloittaa erityisesti sairaalalle  vuonna 2013 hankittu suojelumerkintä .
 – Kaupunki haluaisi poistaa suojelumerkinnän, mutta Etelä-Karjalan museon ja ely-keskuksen mukaan suojelumerkinnän poistamiselle ei ole perusteita, kertoo Lappeenrannan asemakaava-arkkitehti  Matti Veijovuori .
 Kaavamuutos ja suojelumerkinnän poistaminen mahdollistaisivat esimerkiksi rakennuksen purkamisen.
 Veijovuoren mukaan kaavamuutos on nyt jäissä.
 Tiuruniemen ylläpito maksaa
 80 vuotta sitten valmistunut Tiuruniemen sairaala on ollut tyhjillään vuodesta 2012 lähtien. Sitä ennen funkisrakennus toimi 20 vuotta turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskuksena.
 Vaikka Tiuruniemen lämmitys lopetettiin vuonna 2016, tarvitaan rakennuksen ylläpitoon vuosittain toistasataatuhatta euroa. Tiuruniemen omistajat Lappeenrannan kaupunki ja Holiday Club Resorts -yhtiö jakavat kustannukset omistusosuuksiensa mukaan.
 – Kustannuksia aiheuttavat muun muassa kiinteistövero, vartiointi sekä ilkivalta, jonka jäljiltä rakennuksessa joudutaan vähän väliä tekemään pieniä korjauksia, Hämäläinen kertoo.

Tiuruniemen sairaalan kaavamuutos jäissä – Saimaan rannalla sijaitsevan funkisrakennuksen purkaminen jäänee haaveeksi


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Brittiparlamentti hylkäsi jälleen omat ideansa EU-eron järjestämisestä – Tilanne muistuttaa jo Monty Python -sketsiä
 Brittiparlamentti yritti myöhään maanantaina löytää vaihtoehtoista ratkaisua maan EU-eroa koskevaan kiistaan, mutta tuloksetta. Parlamentti sanoi "ei" kaikille itselleen tarjoamilleen erovaihtoehdoille. Tilanne on jo kuin Monty Python -sketsistä,  kirjoittaa EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio .
 Tänään on pienpuolueiden tentin vuoro
 Kevään eduskuntavaaleissa on ehdolla vakiintuneiden puolueiden lisäksi pienpuolueita ja aloittelevia liikkeitä. Vaalien tulos ratkeaa 14. päivä huhtikuuta. Marja Väänänen / Yle
 Yle järjestää tänään tiistaina pienpuoluetentin, jossa puolueet pääsevät kertomaan kantojaan ajankohtaisiin asioihin. Yle keräsi  pienpuolueista tietopaketin , jonka avulla pääsee jyvälle, mitä puolueet tavoittelevat ja millainen tausta niillä on. Illan lähetys alkaa kello 21.00 Ylen TV1:llä.
 5 000 euron palkka tai pakko eivät riitä houkuttelemaan terveyskeskuksiin lääkäreitä – nuoret lääkärit kertovat, mikä saisi
 Mikael Kokkola / Yle
 Suomeen tarvitaan yli 400 uutta lääkäriä, mutta terveyskeskus ei kiinnosta tarpeeksi nuoria lääkäreitä. Joka neljäs lääkäri terveyskeskuksessa on erikoistuva nuori lääkäri, joka ei ole tullut yleensä jäädäkseen.  Ja siihen on syynsä .
 Kaupunkien tiivistyminen jättää ihmisten viihtymiselle tärkeitä viheralueita rakentamisen alle – Hiilijalanjälki kasvaa, jos luontoon joudutaan lähtemään autolla
 Tapiolan Killan puheenjohtaja Marjatta Larsio. Markku Pelkonen / Yle
 Ihmisten viihtymiselle tärkeät viheralueet uhkaavat jäädä rakennusmassojen alle, kun kaupunkiseutujen väkimäärä kasvaa ja asuntoja tarvitaan lisää. Tutkijaa kehitys arveluttaa.  Tiivistäminen voi johtaa hiilijalanjäljen kasvuun , jos luontoon pitää lähteä autolla.
 Melkein koko maassa aurinkoista
 Sääennuste tiistaille 2. huhtikuuta.  Yle
 Tänään on suuressa osassa maata poutainen ja aurinkoinen päivä. Lunta voi sataa vain aivan Lapin pohjoisosassa, mutta sielläkin vähän. Lämpötila nousee etelässä jopa 6-8 asteeseen, päälaella ollaan pakkasella. Yöllä on taas pakkasta liki koko maassa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Brexit yhä umpikujassa, tänään on pienpuolueiden puheenvuoro ja miksi terveyskeskukset eivät houkuta nuoria lääkäreitä