Summary: Kosteudenhallintakortti on nyt vapaaehtoinen koulutus, mutta siitä toivotaan normia koko rakennusalalle.

Rakennustyöntekijöiden kosteudenhallintakortti eli tuttavallisemmin kosteuspassi tulee käyttöön jo loppuvuodesta, jos Rakennusteollisuuden suunnitelmat toteutuvat.
 Tarkoituksena on vähentää rakennusvaiheen kosteus- ja sisäilmaongelmia, mikä  on nakertanut suomalaisten luottamusta rakennusalaan .
 Kosteudenhallintakortin koulutus on tällä hetkellä testivaiheessa.
 Yksi testiryhmän jäsenistä on vaasalainen kirvesmies  Lasse Smedlund . Hän lukee läppäriltä betonin kuivumisesta koulutusluokassa Helsingin keskustassa.
 Miltä kosteuden hallinnan kurssi vaikuttaa pitkän uran tehneelle kirvesmiehelle?
 – Vaikka olen ollut kauan alalla, aina oppii jotain uutta. Esimerkiksi tämä betonin kuivuminen on monisäkeinen asia; kuinka se tehokkaimmin tapahtuu, pohtii Smedlund.
 Kirvesmies Lasse Smedlund kuuluu kosteuden hallinnan koulutuksen testiryhmään. Markku Pitkänen / Yle
 Kosteuspassista toivotaan normia rakennusalalle
 Testipäivänä yksi asia tulee selväksi: verkkokurssissa on paljon tavaraa ja aikataulu on kireä.
 Karsimisen varaa siis on, ennen kuin kurssi julkistetaan. Sen myöntävät myös kurssin suunnittelijat Rakennusteollisuuden Koulutuskeskus Ratekosta.
 Idean kosteudenhallintakortista laittoi liikkeelle rakennusliike Peabin toimitusjohtaja  Mika Katajisto , joka huolestui kosteus- ja sisäilmaongelmien tahrivan rakennusalan maineen. Katajisto on ollut tiiviisti mukana koulutuksen valmistelussa.
 – Oppilaitoksissa puhutaan kosteuden hallinnasta monen asian yhteydessä, mutta selvää kokonaisuutta ei ole olemassa. Sen terävöittäminen työntekijöille ja meille toimihenkilöille on paikallaan, sanoo Katajisto.
 Koskaan ennen ei ole saatu toteutettua koulutusta näin laajasti koko alalle.  Aleksi Randell, toimitusjohtaja, Rakennusteollisuus
 Kosteudenhallintakortti on aluksi vapaaehtoinen koulutus, mutta siitä toivotaan normia koko rakennusalalle.
 Katajisto haastoi Suomen 14 suurinta rakennusliikettä mukaan kehittämään koulutusta – ja kaikki suostuivat. Jos kaikki niiden työntekijät ja alihankkijat suorittavat koulutuksen, on mukana lähes 70 prosenttia alan työntekijöistä.
 Rakennusteollisuuden toimitusjohtaja  Aleksi Randell  uskoo, että aikanaan myös muut rakennusliikkeet tulevat ottamaan kosteudenhallintakortin käyttöönsä.
 – Tämä kertoo siitä, kuinka tärkeänä rakennusala näkee kosteudenhallinnan ja rakennusterveyden. Koskaan ennen ei ole näin laajasti saatu toteutettua koulutusta koko alalle, sanoo Randell.
 – Niin laajalti on jo nyt mukana toimijoita, että voidaan sanoa, että uutta normia ollaan tekemässä, Randell jatkaa.
 Peabin toimitusjohtaja Mika Katajisto uskoo, että kosteuspassista tulee kilpailuetu niille yrityksille, jotka ottavat sen tosissaan. Markku Pitkänen / Yle
 Katajisto haastaa nyt myös rakennuttajat ja loppukäyttäjät
 Kosteuden hallinnan kurssia testannut kirvesmies Lasse Smedlund toivoo, että kaikki rakennustyöntekijät suorittaisivat kosteuspassin.
 – Se nostaisi henkilökohtaista välittämistä. Ei voida enää ajatella, että joku muu kyllä hoitaa sen, vaan se on jokaisen henkilökohtainen asia, sanoo Smedlund.
 Noin kahdeksan tunnin verkkokurssi käännetään Suomen rakennustyömailla puhuttaville kielille, muun muassa venäjäksi, ruotsiksi ja englanniksi.
 Peabin toimitusjohtaja Mika Katajisto uskoo, että koulutuksen myötä rakennusvaiheen kosteuden hallinnassa otetaan isoja harppauksia eteenpäin ja parannusta on nähtävissä jo viiden vuoden päästä.
 Rakennusalaa ei voi syyttää kaikista kosteus- ja sisäilmaongelmista. Katajiston mukaan peiliin katsomista on myös muillakin kuivaketjun toimijoilla.
 – Nyt pitäisi saada mukaan tähän yhteiseen koulutukseen mukaan myös rakennuttajat, suunnittelijat, huolto sekä loppukäyttäjät, sanoo Katajisto.
 Lue lisää:
 Timo Mällinen sairastui työpaikallaan Oulun poliisitalossa. Antti J. Leinonen
 Oulun tragedia vei yhtäkkiä terveyden kymmeniltä poliiseilta, myös Timo Mälliseltä – tapaus kiteyttää kaiken siitä, miksi sisäilmaongelmia ei saada Suomessa kuriin
 Nyt se on selvitetty: Rakentamisen maine on mennyt
 "Kosteuspassista" uusi ase talonrakentamisen kosteusongelmiin? Menetetty maine halutaan palauttaa

Uudenlainen kosteuspassi tulossa rakennusalalle jo loppuvuodesta – Joko nyt saadaan rakennusten kosteusvauriot kuriin?


Summary: Voittajaveikkauksissa naiskirjailijat ovat vahvoilla. Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajat ilmoitetaan tänään klo 14.

Tänään tehdään Nobel-historiaa. Iltapäivällä julkistetaan poikkeuksellisesti kaksi kirjallisuuden Nobel-voittajaa. Viime vuonna palkintoa ei jaettu lainkaan Ruotsin akatemiaa riepottaneen häirintäskandaalin vuoksi.
 Syksyllä 2017 kävi ilmi, että akatemian jäsenen, runoilija  Katarina Frostensonin  puoliso  Jean-Claude Arnault  oli syyllistynyt seksuaaliseen häirintään ja raiskaukseen. Nyt Arnault istuu vankilassa. Selvityksissä paljastui myös, että Arnault oli vuotanut useasti Nobel-voittajan nimen.
 Ruotsin akatemian historiallinen kriisi tuo Nobelin palkinnon voittajille ennätysmäisen huomion tänä vuonna
 Häirintäskandaalista alkanut kriisi teki akatemian toimintakyvyttömäksi ja siksi viime vuoden palkinto jäi jakamatta. Rivit saatiin kuitenkin kuntoon ja pienten sääntömuutosten avulla toimintakyky takaisin. Nykyään akatemian toimintaa valvoo viisi ulkopuolista jäsentä.
 Kiillottaako akatemia mainettaan?
 Nyt akatemia on kovan paikan edessä. Se menetti kasvonsa, joten tämänkertaisilla valinnoilla on erityisen suurta painoarvoa.
 Koko maailma seuraa entistä suuremmalla mielenkiinnolla, ketkä kaksi kirjailijaa saavat noin 830 000 euron arvoisen palkinnon. Kirjallisuus saattaa valitettavasti jäädä jalkoihin, kun voittajavalintoja analysoidaan.
 Olivat voittajat ketä hyvänsä, heitä peilataan nyt akatemiaan. Edustavatko valinnat uudistunutta, raikkaampaa linjaa? Onko tämä jonkinlainen anteeksipyyntö? Vai jatkaako akatemia vanhaan tapaan, ikään kuin mitään ei olisi tapahtunut?
 Ruotsin akatemian sihteeri Sara Danius luki akatemian lehdistötiedotetta toimittajille Pörssitalon ulkopuolella marraskuussa 2017. Vilhelm Stokstad / EPA
 Entä miten suhtautuvat voittajat? Skandaali sai niin suuret mittasuhteet, että jotkut kirjailijat saattavat kieltäytyä kunniasta ottaa palkinto vastaan. Palkintojuhlallisuuksista kieltäytyminen ei ole mitenkään poikkeuksellista.
 Joulukuun alussa kaikki eri alojen Nobel-voittajat saavat palkinnon juhlallisilla illallisilla. Monet kirjallisuuden Nobel-voittajat ovat olleet niin iäkkäitä tai julkisuutta karttelevia, ettei heitä ole aina nähty illallisilla, joilla on läsnä myös kuninkaallisia.
 Olisiko nyt naisten vuoro?
 Tänä vuonna ennakko-oletuksena on, että ainakin toinen voittajista on nainen. Ehkä peräti molemmat.
 Tällaisella eleellä Ruotsin akatemia voisi ehkä osoittaa, ettei se ole enää miehisen vallan linnake. Tosin miehet ovat edelleen reilusti enemmistössä kirjallisuuden Nobelia ruotivassa kokoonpanossa. Miehiä on 12 ja naisia vain kuusi. Naisten lukumäärä itse asiassa väheni skandaalin myötä, kun monet naisjäsenet jättivät työnsä.
 Akatemialla olisi myös syytä korjata Nobel-voittajien sukupuolijakaumaa. Niin uskomattomalta kuin se kuulostaakin, 114 voittajasta vain 14 on ollut naisia. Tämä siitä huolimatta, että naiset ovat kirjoittaneet aina ja heitä lukeutuu paljon maailmankirjallisuuden kaanoniin.
 Veikkauksissa on tänä vuonna ollut paljon esillä  Margaret Atwoodin  nimi. Hänen valintansa olisi hyvä osoitus tyylitajusta ja ajan hermolla pysymisestä.
 Kanadalaiskirjailija julkaisi tänä syksynä uuden romaaniin  Testamentit , joka on jatkoa vuonna 1985 ilmestyneelle  Orjattaresi -kirjalle. Suomessakin nähty  Handmaid's Tale  -televisiosarja antoi unohtuneelle kirjalle uuden elämän. Atwoodin kohdalla kävisi kerrankin niin, että koko maailma tuntisi Nobel-voittajan jo valmiiksi.
 Etenkin Yhdysvalloissa Nobel-palkintoa moititaan siitä, että sen saa "aina joku tuntematon eurooppalainen kirjailija". Myös Suomen näkökulmasta katsottuna tilanne on usein samankaltainen. Usein voittajan suomennokset löytyvät kirjastojen varastokellareista tai niitä ei ole lainkaan.
 Olga Tokarczuk Facundo Arrizabalaga / EPA
 Eurooppalaisista naiskirjailijoista esillä on ollut myös puolalainen  Olga Tokarczuk . Hän on tunnettu kirjailija kotimaassaan ja voittanut muun muassa maansa merkittävimmän kirjallisuuspalkinnon Niken. Viimeksi häneltä on suomennettu novellikokoelma  Vaeltajat . Psykologina työskennellyt Tokarczuk voitti viime vuonna The Man Booker International -palkinnon, mikä on usein enne mahdollisesta Nobel-voitosta.
 Viime vuonna jaettiin varjo-Nobel eli Den Nya Akademien myöntämä tunnustus ja sen voitti Guadeloupen saarelta kotoisin oleva  Maryse Condé . Valinnan teki Ruotsin kirjastoalan ammattilaisista koottu raati. Condé kirjoittaa rotuun, sukupuoleen ja siirtomaavaltaan liittyvistä teemoista. Hän on maailmalla hyvin suosittu kirjailija. Suomessa hän tuntemattomampi, sillä häneltä löytyy vain yksi suomennos.
 Condé voisi hyvinkin saada myös oikean Nobelin, sillä vanhoillisuudesta ja kapea-alaisuudesta moitittu akatemia on nyt ehkä avartanut katsettaan maailman eri kolkkiin.
 Dacia Maraini on voittanut lukuisia palkintoja kotimaassaan Italiassa. AOP
 Italialainen kirjaiilija  Dacia Marainin  nimi on vilahdellut usein veikkauksissa. 1960-luvulla uransa aloittanut Maraini käsittelee kirjoissaan usein naisten asemaa. Feministinä tunnettu pitkänlinjan kirjailija olisi oiva valinta häirintäskandaalin jälkeen. Maraini on kirjoittanut myös näytelmiä. Muutamia hänen teoksiaan löytyy suomeksi.
 Vai olisiko runoilijan vuoro?
 Jos molemmat palkinnot eivät mene naisille, silloin arvailujen kärkeen nousevat joka vuosi esiin nousevat nimet, jotka ovat miehiä. Japanilainen  Haruki Murakami  on vedonlyöntilistojen kärjessä usein, koska hän on rakastettu kirjailija. Hänen valintansa olisi suuren yleisön mieleen, mutta ehkä akatemian makuun liian populaari.
 Jos akatemia haluaa palkita Adoniksen, nyt olisi korkea aika. AOP
 Runoilija ei ole voittanut muutamaan vuoteen, ellei muusikko  Bob Dylania  lasketa sellaiseksi. Siksi nyt voisi olla  Adoniksen  vuoro. Syyrialainen Adonis on vuodesta toiseen esillä vahvana ehdokkaana palkinnon saajaksi. Hän on arabimaailman tärkeimpiä nykyrunoilijoita. Ranskassa asuvan Adoniksen vuoro voisi olla vihdoin, sillä runoilijalla on ikää jo lähes 90 vuotta.
 Afrikka on jäänyt kokonaan paitsioon Nobelien jaossa. Sinne voitto ei ole osunut yli 15 vuoteen. Siksi kenialainen  Ngũgĩ wa Thiong'o   voisi olla vahvoilla. Kotimaassaan kovia kokenut ja vankilassa istunut Thiong'o on elänyt suuren osan elämästään maanpaossa. Hän kirjoittaa kikujun ja swahilin kielillä romaaneja. Lisäksi hän on kirjoittanut näytelmiä ja lastenkirjoja.
 Euroopassa riittää potentiaalisia voittajaehdokkaita. Yksi heistä voisi olla unkarilainen  László Krasznahorkai . Hän edustaisi vaativaa kirjallisuutta, sillä helppolukuisina hänen kirjojaan ei voi pitää. Häneltä on äskettäin suomennettu varhaisuran teos  Saatanantango . Unkarilaiskirjailijaa on ylistetty maailmalla, vaikka hän on Suomessa melko tuntematon.
  László Krasznahorkain Saatanantango on suomennettu hiljattain. Gyula Czimbal / EPA
 Arvailuja voittajista voisi jatkaa loputtomiin. Nobel-palkinnon saajalle ei ole tarkkoja kriteerejä. Ainoana ohjenuorana on Alfred Nobelin ohjeeksi jättämät sanat, joiden mukaan palkinto tulisi antaa tekijälle, joka on "kirjallisuuden saralla julkaissut parhaimman idealistista suuntaa edustavan teoksen". Lauseen ja etenkin idealistisuuden voi tulkita hyvin monella tavalla. Näin ollen akatemialla on melko vapaat kädet.
 Vastuu on kuitenkin suuri, sillä Nobel-palkinto on kirjallisuuden saralla ehdottomasti suurin ja kaunein tunnustus. Jos kirjailija saa Nobelin, hän pääsee automaattisesti maailmankirjallisuuden kaanoniin. Voittajien teoksiin palataan vielä vuosikymmenten jälkeenkin.
 Voit seurata suoraa lähetystä Nobel-palkinnon julkistamisesta klo 13.45 lähtien Yle Areenassa ja Teema & Femillä.
 Lue lisää:
 Kirjallisuustutkija Mats Malm Ruotsin akatemian johtoon
 Analyysi: Ruotsin akatemia yritti pitää kiinni ikuisista tuoleistaan ja uhrasi samalla kirjallisuuden Nobelin maineen
 Kulttuurivaikuttaja Arnault'n raiskaustuomio koveni Ruotsissa
 Ruotsin media yltyi kehumaan suomalaisrunoilija Tua Forsströmiä, joka valittiin ensimmäisenä suomalaisena Ruotsin akatemiaan

Handmaid's Tale teki Margaret Atwoodista huippusuositun, odottaako häntä Nobel-voitto? Tänään jaetaan kaksi kirjallisuuden Nobel-palkintoa


Ecuadorissa yhteenotot mielenosoittajien ja turvallisuusjoukkojen välillä ovat jatkuneet toista päivää. Polttoaineen jyrkästä hinnannoususta suuttuneet mielenosoittajat ottivat yhteen mellakkapoliisin kanssa pääkaupunki Quitossa.
 Tuhannet mielenosoittajat marssivat Quiton historialliseen keskustaan, jossa puhkesi väkivaltaisuuksia poliisin ja protestoijien välillä. Naamioituneet mielenosoittajat heittivät polttopulloja ja kiviä päin mellakkapoliiseja, jotka käyttivät kyynelkaasua ja vesitykkiä.
 Yhteenotoissa on loukkaantunut muutamia ihmisiä.
 Presidentti  Lenin Moreno  siirsi aiemmin tällä viikolla hallituksen Quitosta evakkoon rannikkokaupunki Guayaquiliin.
 Lue myös:
 Ecuadorin hallitus pakeni pääkaupungista mellakoiden takia – polttoaineen hinnannousu suututti alkuperäiskansat  (8.10.)

Väkivaltaiset yhteenotot mielenosoittajien ja mellakkapoliisin välillä jatkuvat Ecuadorissa


Summary: Huoli Isis-vankien vapautumisesta kasvaa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kertoi keskiviikkona, että Yhdysvallat on siirtänyt joitain Isis-vankeja kurdien hallitsemilta alueilta Syyriasta.
 Trump kertoi toimittajille Valkoisessa talossa, että osa "kaikkein vaarallisimmista" vangeista on jo siirretty pois kurdialueen vankiloista. Hän ei kuitenkaan kertonut, mihin vangit on siirretty.
 – Laitamme heidät eri paikkoihin, joissa on turvallista, Trump sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 CNN :n tietojen mukaan kaksi korkean profiilin Isisin jäsentä on nyt Yhdysvaltain armeijan hallussa.  Alexanda Kotey  ja  El Shafee Elsheikh  kuuluivat niin kutsuttuun Isisin Beatles-ryhmään, jota johti pahamaineinen ja teloitusvideoistaan tunnettu  Jihadi-John . Ryhmä sai Beatles-nimityksen, koska he puhuivat englantia brittiaksentilla.  Jihadi-John  kuoli ilmaiskussa vuoden 2015 lopulla.
 Kurdit vahtivat Isis-vankeja
 Kurdit taistelivat Yhdysvaltain rinnalla Isisiä vastaan ja ovat olleet vastuussa jopa 12 000:sta Isis-vangista taisteluiden jälkeen. Vankien vahtimisen uskotaan nyt jäävän kuitenkin vähemmälle, kun kurdit lähtevät puolustumaan alueitaan Turkin hyökkäystä vastaan.
 Osa kurdijohtoisen SDF:n taistelijoista on jo jättänyt vartiotehtävänsä vankiloissa ja suunnannut kohti pohjoista, jossa Turkki aloitti keskiviikkona iltapäivällä pommitukset ja myöhemmin illalla myös maahyökkäyksen.  Yle seuraa Syyrian ja Turkin rajan tapahtumia tässä artikkelissa .
 Yhdysvaltain viranomaiset vakuuttivat uutistoimisto AP:lle, että kurdit eivät ole kokonaisuudessaan hylkäämässä vankiloita. Huoli Isis-taistelijoiden karkaamisesta on kuitenkin kasvanut.
 – SDF keskittyy nyt taistelemaan. Pelko on, että he hylkäävät vartiotehtävänsä, kongressilähde kertoi  CNN :lle.
 SDF:n mukaan yksi Turkin yhteensä 181:stä ilmaiskuista kohdistui vankilaan, jossa Isis-vankeja pidetään.
 Kurdialueen vankiloissa on myös yli tuhat ulkomaalaista Isis-taistelijaa. Joidenkin lähteiden mukaan luvut ovat huomattavasti suurempia.
 Lisäksi taistelijoiden perheenjäseniä on kurdien valvomassa Al-Holin leirissä ja muutamassa muussa pienemmässä leirissä. Al-Holin leirissä on myös  kymmeniä suomalaisia .
 Lue myös:
 Turkki iski 181 kohteeseen Syyrian kurdialueelle, kurdijohtoinen SDF: Maahyökkäys torjuttu – Yle seuraa tilannetta
 Sotilasasiantuntija Turkin iskusta Pohjois-Syyriaan: Joukkomääräisesti iso operaatio, kestänee pari viikkoa
 Analyysi: Syyrian kurdialue oli harvinainen menestystarina, nyt tarinalle uhkaa tulla katkera loppu
 Ulkoministeri Haavisto: Turkki panee kurdit seinää vasten, siviilit voivat jäädä jumiin pussin perälle

Huoli Isis-vankien vapautumisesta Syyriassa kasvaa – CNN: "Isis-Beatlesin" jäsenet Yhdysvaltain armeijan hallussa


Summary: Nabil Karoui sai ensimmäisellä kierroksella toiseksi eniten ääniä, mutta häntä pidetään ennakkosuosikkina toiselle kierrokselle.

Tunisian presidentinvaalien ennakkosuosikkina pidetty  Nabil Karoui  pääsi keskiviikkona vapaaksi vankilasta. Karoui oli ollut elokuusta lähtien vangittuna rahanpesuepäilyjen vuoksi.
 Karouin asianajajien mukaan tutkinta jatkuu, mutta vangitsemispäätös on kumottu.
 Mediamoguli Karoui on mukana Tunisian presidentinvaalien toisella kierroksella, joka pidetään sunnuntaina. Hänen vastaehdokkaansa on oikeustieteen professori  Kais Saied . Molemmat ovat politiikassa melko uusia tulokkaita.
 Karoui sai syyskuussa vaalien ensimmäisellä kierroksella toiseksi eniten ääniä, vaikka oli kampanjan viimeiset kaksi viikkoa vangittuna.

Tunisian presidentinvaalien ennakkosuosikki pääsi vankilasta neljä päivää ennen vaalien toista kierrosta


Summary: Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri keskittää psykiatrian palvelut 2021 valmistuvaan rakennukseen. Myös Satakunnassa ja Pirkanmaalla keskitetään.

Psykiatriset hoitolaitokset rakennettiin ennen kauas kaupunkien keskustoista. Eristyksiin.
 Esimerkiksi Seinäjoelle vuonna 1920 valmistunut Törnävän piirimielisairaala sijaitsi etäällä silloisesta taajamasta. Sairaala-aluetta ympäröivät jopa sille kuuluvat viljelysmaat.
 Nyt psykiatrinen sairaanhoito halutaan lähelle somaattista sairaanhoitoa ja psykiatrisia toimintoja siirretään keskussairaaloiden yhteyteen eri puolilla maata.
 Somaattisen sairaanhoidon yhteydessä toimimisen toivotaan tuovan synergiaetuja muun muassa laboratorio- ja päivystyspalveluiden järjestämiseen. Sen toivotaan myös vähentävän mielenterveyspalveluihin usein liittyvää leimaa.
 – Kun ollaan samalla alueella, vähennetään stigmaa, sanoo psykiatrisen toiminta-alueen ylihoitaja  Sirkka Ala-aho  Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiristä.
 1920-luvulta nykyaikaan
 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri päivittää psykiatrian toimitilansa kerralla sadan vuoden takaisesta nykyaikaan, kun sairaanhoitopiirin uusi psykiatrisen sairaanhoidon palveluihin keskittyvä rakennus valmistuu elokuussa 2021 Seinäjoelle.
 Uusiin tiloihin muuttavat muun muassa Törnävällä vielä toimivat psykiatrian toiminnot.
 – Uusi rakennus palvelee toiveitamme ja laadullista hoitoa vanhoja tiloja paremmin, Sirkka Ala-aho sanoo.
 Lähes 100 vuotta sitten valmistuneet tilat Törnävällä eivät enää vastaa psykiatrisen hoidon tarpeita esimerkiksi esteettömyyden osalta.
 – Olemme vuosia olleet tietoisia nykyisten seinien aiheuttamista rajoituksista, sanoo kehittämisylihoitaja  Minna Laitila .
 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin jättihanke on M-talo, johon keskittyvät kaikki psykiatrian palvelut 2021. Samalla psykiatria siirtyy somaattisen sairaanhoidon välittömään yhteyteen.  Havainnekuva / Raami Arkkitehdit Oy & Arkkitehdit Kontukoski Oy
 Synergiaa päivystys- ja laboratoriopalveluista
 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin M-talon lisäksi Suomessa on sosiaali- ja terveysministeriön mukaan käynnissä psykiatrian toimintojen siirtämishankkeet myös Pirkanmaan ja Satakunnan sairaanhoitopiireissä.
 Pirkanmaalla psykiatria  siirtyy Pitkäniemestä TAYS:n kampukselle  ja Satakunnassa  Harjavallan sairaalasta Porin keskussairaalan  yhteyteen.
 Pitkäniemen rakennuksista vanhimmat ovat 1800–1900 -lukujen vaihteesta. Harjavallassa sairaala-alueen rakennuksista vanhimmat on rakennettu 1900-luvun alussa.
 Samalla, kun toimitilat päivittyvät nykyaikaisiksi, psykiatrian ja somaattisen sairaanhoidon sijainti tuottaa synergiaetuja laboratorio-, päivystys- ja muissa palveluissa. Läheisyyden toivotaan parantavan myös sekä potilaiden että henkilökunnan turvallisuutta, kun potilaita ei tarvitse kuljettaa psykiatrian toimitiloista usein kauempana sijaitsevaan keskussairaalaan tutkimuksiin.
 Myös Seinäjoella Törnävän alueelta on erikseen lähdettävä keskussairaalaan, kun tarvitaan somaattisen sairaanhoidon palveluita.
 – Muuton myötä pääsemme nykyaikaisiin tiloihin muun sairaalan läheisyyteen niin, että saamme samanarvoista hoitoa myös psykiatrian potilaille, sanoo suunnittelukoordinaattori  Marja Koivumäki .
 – Samassa pisteessä olemisesta tulee meille valtava synergiaetu. Hajasijoitus on tuottanut paljon ongelmia ja kulkemisiin menee aikaa, sanoo Sirkka Ala-aho.
 Avohoitopainotteista
 Avohoidon merkitys on kasvanut viime vuodet myös psykiatrian toimialalla. Kehittämisylihoitaja Minna Laitilan arvion mukaan Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri on yksi maan avohoitopainotteisimmista.
 Myös uusi M-talo on suunniteltu avopalveluita silmällä pitäen; viisikerroksisesta talosta 3,5 on varattu avohoidon palveluille. Suunnittelussa on kuultu kokemusasiantuntijoitakin.
 Sairaalahoidollekin on kuitenkin aina tarvetta. Aikuispsykiatrialla on jatkossa osastopaikkoja 58, lasten- ja nuorten puolella 12 ja geropsykiatrian osastolla 18.
 – Väestöpohja on Etelä-Pohjanmaalla vajaa 200 000 henkilöä. Sille näiden paikkojen on arvioitu riittävän, sanoo Sirkka Ala-aho.
 "Potilas elää ympäristössään"
 Uudet tilat mahdollistavat toimintojen uudelleenjärjestelyn. Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä on tavoitteena muun muassa hoidon yksilöllisyyden korostuminen ja uudistaminen niin, että varsinaiselle potilastyölle jäisi enemmän aikaa.
 Taustalla on psykiatrian toiminta-alueella tehty kartoitus siitä, mihin hoitajien työaika kuluu.
 – Kaikki, mitä pystytään tekemään tarvike-, ruoka- ja lääkehuoltoon liittyen, tehdään. Niin, että hoitajien työaikaa jäisi enemmän potilaille, sanoo kehittämisylihoitaja Minna Laitila.
 Psykiatrian osastopaikat vähenevät M-taloon tulevalle tasolle jo tänä syksynä lokakuun lopussa. Toiveissa on, että henkilökuntaa voitaisiin ohjata muutoksen myötä enemmän koteihin, perheiden pariin.
 – Potilas elää ympäristössään ja elämä on siellä, Sirkka Ala-aho sanoo.
 Uuteen rakennukseen muuttavat syksyllä 2021 kaikki Seinäjoen kaupungilla olevat psykiatrian toiminnot, Seinäjoen kaupungin päihdeklinikka ja esimerkiksi Törnävän alueella olevat psykiatrian ja kuntoutuksen toiminnot, psykologian toimintoja, sairaalakoulu ja psykiatriset osastot Törnävältä. Maakuntaan jää vielä erikoissairaanhoidon avohoidon poliklinikoita.

Psykiatriset potilaat eristettiin ennen kauas keskustoista, nyt psykiatria halutaan muun sairaanhoidon yhteyteen – "Vähennetään stigmaa"


Summary: Sumulautta leijaili sisämaassa aamupäivällä.

Sankka sumu peitti maisemaa eteläisessä Suomessa keskiviikkoaamuna. Esimerkiksi Lappeenrannassa autoilijan oli hankala nähdä edessä ajavan auton perävaloja.
 – Havaintojen mukaan sumua oli sisämaassa, Kaakkois-Suomesta aina tuonne länsirannikolle saakka. Siinä Salpausselän ympäristössä, kertoo päivystävä meteorologi  Anja Häkkinen  Ilmatieteen laitokselta.
 Näkyvyys oli alimmillaan 144 metriä Lappeenrannan Lepolan mittauspisteellä. Meteorologisessa mielessä kyseessä on sumu, jos näkyvyys on alle kilometrin.
 – On silloin aika heikko näkyvyys, jos näkyvyyttä on 144 metriä. Kyllä se on silloin tiheää sumua, arvioi Häkkinen.
 Aamulla koettu sumu ei ole täysin poikkeuksellista.
 – Kyllähän sankkoja sumuja näin syksyisin esiintyy. Mutta sellaisia sumuja on harvemmin, joissa näkyvyys on 50 metriä tai jopa alle.
 Alimmillaan Lappeenrannan mittauspisteellä näkyvyys oli 144 metriä.  Kalle Purhonen / Yle
 Pilvi peitti pitkään maisemaa maankamaralla
 Sumuverho hälveni muualla Suomessa aamun aikana, mutta Lappeenrannassa se peitti maisemaa lähes puolille päivin. Meteorologeillekin on haastavaa ennustaa, milloin sumu lopulta hälvenee.
 – Syksyisin sisämaahan tulee sumua tyypillisesti silloin, kun on kosteutta, sanoo meteorologi Anja Häkkinen.
 Sumua syntyy, kun ilmassa oleva näkymätön vesihöyry tiivistyy pisaroiksi. Tiivistyminen alkaa, kun kosteus lisääntyy tai lämpötila laskee. Kun maan lähellä oleva kerros jäähtyy tarpeeksi, alkaa kosteus tiivistyä pieniksi pisaroiksi. Mitä enemmän on pisaroita ilmassa, sitä sakeampaa sumu on.
 – Sumu on tavallaan pilvi, joka on kiinni maan pinnassa, kuvailee Häkkinen.
 Sumun takia aamuliikenteessä piti olla tarkkana havainnoidessaan muuta liikennettä. Kalle Purhonen / Yle

Iso sumulautta peitti näkyvyyden Etelä-Suomessa: "Tavallaan pilvi, joka on maan pinnassa kiinni"


Summary: Turkki aloitti hyökkäyksen Syyriaan keskiviikkona. Kohteena ovat Syyrian kurdijoukot.

Turkki aloitti keskiviikkona hyökkäyksen Syyriaan. Operaation aloittamisesta ilmoitti Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  uutistoimistojen mukaan. Yle seuraa tilannetta.
 Turkin hyökkäys Syyriaan alkoi noin kello 16 Suomen aikaa ilmaiskuilla. Turkin turvallisuusviranomainen kertoo uutistoimisto Reutersille, että ilmaiskuja tullaan tukemaan tykistötulella. Turkin puolustusministeri ilmoitti keskiviikkoiltana myös maahyökkäyksen alkaneen. Vähän myöhemmin kurdijohtoinen SDF ilmoitti torpanneensa Turkin maahyökkäyksen. Hyökkäykseen osallistuu Turkin armeija yhdessä Turkin tukemien kapinallisryhmittymien kanssa. Turkki on iskenyt useisiin kaupunkeihin Syyriassa maiden välisen rajan tuntumassa. Kohteena ovat Syyrian kurdijoukot. Turkki pitää Syyrian kurdien YPG:ta terrorijärjestönä. Turkki hyökkää Syyriaan muodostaakseen sinne turvavyöhykkeen, jolta se haluaa karkottaa kurdit ja jonne se suunnittelee sijoittavansa Turkissa olevia syyrialaisia pakolaisia. Lue  hyökkäyksen taustoista täältä. Tämän tiedämme nyt  Turkin hyökkäyksestä – mitkä ovat osapuolten voimasuhteet, horjuttaako Trumpin vetäytymispäätös Yhdysvaltojen asemaa?
 Ilkka Kemppinen / Yle
 23:24  Uutistoimisto AFP:n mukaan kurdijohtoisen SDF:n edustaja  Mustefa Bali  kertoi Twitterissä, että SDF on torjunut turkkilaisten maahyökkäyksen.
 23:19  Yhdysvaltain presidentti Donald Trump sanoo turmelevansa Turkin talouden, mikäli Turkki presidentti Erdoğanin johdolla tuhoaa kurdit Syyriasta.
 – Pyyhkäisen pois hänen taloutensa, jos niin käy, Trump vastasi, kun häneltä kysyttiin, oliko hän huolissaan, että Erdoğan pyyhkäisee kurdit pois Koillis-Syyriasta.
 22:48  Turkki on aloittanut maahyökkäyksen yhdessä Syyrian kapinallisten kanssa Koillis-Syyriassa, Turkin puolustusministeri kertoo. Aiemmin keskiviikkona Turkin hävittäjät ja tykistö moukaroivat kurdikohteita Turkin puolelta.
 22:16  Irak on tuominnut Turkin toimet Syyriassa. Irakin presidentti  Barham Salih   kirjoittaa Twitterissä , että Turkin toimet Syyriassa aiheuttavat mittaamatonta inhimillistä kärsimystä ja että terroristiryhmät saavat nyt "uusia mahdollisuuksia".
 22:01  Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) arvioi, että Turkin hyökkäys Syyrian kurdialueelle on moraalinen kysymys maailmalle, koska kurdit ovat olleet terroristijärjestö Isisin vastaisessa taistelussa mukana ja nyt heidän pannaan seinää vasten. Haavisto arvioi Ylen A-studion haastattelussa, että alueelle voi syntyä tilanne, jossa  siviiliväestö jää mottiin kriisialueelle .
 21:52  Saudi-Arabia on tuominnut Turkin hyökkäyksen Syyriaan, kertoo valtiollinen televisiokanava uutistoimisto Reutersin mukaan.
 21:51  Uutistoimisto AFP:n tietojen mukaan kurdijoukkojen hallussa oleville alueille tehdyissä iskuissa Koillis-Syyriassa on kuollut ainakin 11 ihmistä. Heistä kahdeksan on siviilejä. Uutistoimisto perustaa kuolleiden määrän sotatarkkailija Syrian Observatory for Human Rightsin tietoihin. Saman järjestön mukaan tuhannet ovat paenneet Turkin hyökkäyksen alta Pohjois-Syyriassa. Myös uutistoimisto AFP:n paikalla oleva kirjeenvaihtaja on raportoinut paikalta pakenevista, tavaroitaan pakkaavista perheistä.
 21:44  EU:n ulkopoliittinen edustaja  Federica Mogherini  vaati Turkkia lopettamaan sotilastoimet. Syyrian kriisiin ei saada sotilaallisesti aikaan kestävää ratkaisua, Mogherini  sanoi lausunnossaan .
 Sotilasliitto Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  sanoi Twitterissä luottavansa siihen, että Turkki takaa, että  äärijärjestö Isisin vastaisessa taistelussa saavutetut edistysaskeleet eivät vaarannu .
 21:27  Kurdijoukkojen mukaan Turkin hyökkäyksessä on kuollut kolme kurditaistelijaa ja viisi siviiliä, kertoo uutistoimisto Reuters. Muut uutistoimistot eivät ole vahvistaneet tietoja.
 Kurdijoukot ja Turkin armeija ovat ottaneet yhteen Syyrian ja Turkin rajaseuduilla, ilmoittaa kurdijoukkojen tiedottaja uutistoimisto Reutersille.
 – Taisteluja on käynnissä koko rajan pituudelta ja SDF-vastaa niihin, sanoo Syyrian kurdijoukkojen SDF:n edustaja  Marvan Qamishlo  uutistoimisto Reutersille.
 20:55  Suomalainen sotilasasiantuntija arvioi, että Turkin hyökkäys Syyriaan voi päättyä nopeasti,  jopa muutamassa viikossa .
 – Arviot turkkilaisten joukkomääristä liikkuvat 5 000–10 000:n välillä. Tämä on joukkomääräisesti aika iso operaatio, sanoo maavoimien tutkimuskeskuksen tutkijaesiupseeri, kapteeni  Antti Paronen  Ylen haastattelussa.
 20:21  Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  on kutsunut Turkin hyökkäystä Syyriaan "huonoksi ideaksi", kertoo uutistoimisto AFP.
 Yhdysvallat veti maan joukot pois Koillis-Syyriasta tiistaina. Joukkojen poistoa alueelta on pidetty sytykkeenä Turkin hyökkäykselle.
 Presidentti Trumpin mukaan Turkki on sitoutunut siihen, että ”humanitaarista kriisiä ei pääse tapahtumaan, ja me tulemme katsomaan, että he pitävät lupauksensa”, AFP kertoo.
 Donald Trump Brendan Smialowski / AFP
 20:01  YK:n pääsihteerin  António Guterres  sanoo, että kaikkien sotatoimien tulee noudattaa YK:n peruskirjaa ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta.
 – Siviilejä ja siviilien infrastruktuureja tulee suojella. Pääsihteeri uskoo, että sotatoimet eivät ratkaise Syyrian konfliktia, kertoo YK:n tiedottaja  Farhan Haq  uutistoimisto Reutersille.
 Antonio Guterres  Ludovic Marin / AFP
 19:55  "Olemme erittäin huolissamme toimien vaikutuksista Syyrian humanitaariseen tilanteeseen. Sotatoimet alueella saattavat johtaa uusien pakolaisten lähtöön alueelta. Tähän on tärkeää varautua myös EU-tasolla”, pääministeri  Antti Rinne  sanoo tiedotteessa.
 19:48  Suomen hallitus tuomitsee tiukasti Turkin hyökkäyksen Syyriaan. Yksipuoliset toimet voivat vaarantaa Isisin-vastaisessa taistelussa saavutettuja voittoja, hallitus sanoo lausunnossaan. Turkin toimet pahentavat hallituksen mielestä valmiiksi monimutkaista kriisiä.
 19:45  Venäjä tarjoutuu välittäjäksi Syyrian ja Turkin vastaisella rajalla olevan kurdiyhteisön välillä, jotta konflikti ei kärjisty.
 19:26  Egypti kutsuu Arabiliiton hätäkokoukseen Turkin sotatoimien vuoksi. Egypti myös tuomitsee iskun ja pitää sitä Syyrian itsenäisyyden loukkauksena.
 19:20  Tuhannet siviilit ovat paenneet Syyrian Turkin-vastaiselta rajalta, sanoo sotatarkkailija Syrian Observatory for Human Rights uutistoimisto AFP:lle. Järjestön mukaan ihmiset ovat lähteneet iskuja pakoon Ras al-Ain alueelta ja Tal Abyadin maaseudulta.
 19:06  Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) kertoo Twitterissä, että uusia asevientilupia ei toistaiseksi myönnetä Suomesta Turkkiin. Kaikkonen perustelee päätöstä sillä, että Turkki on aloittanut sotilaallisen operaation Pohjois-Syyriassa, eikä Suomi vie puolustusmateriaalia sotaa käyviin tai ihmisoikeuksia polkeviin maihin.
 18:57  YK:n turvallisuusneuvosto kokoontuu torstaina keskustelemaan Syyrian tilanteesta suljettujen ovien takana, kertoo uutistoimisto Reuters diplomaattilähteisiin viitaten. Turvallisuusneuvosto kutsutaan koolle Britannian, Ranskan, Saksan, Belgian ja Puolan toiveesta.
 18:30  Naton pääsihteeri  Jens Stoltenbergin  mukaan sotilasliitto oli tietoinen Turkin operaatiosta. Pääsihteeri toivoo, että Turkin toimet eivät horjuta alueen jo valmiiksi heikkoa rauhaa.
 Stoltenberg sanoi silti tiedotustilaisuudessa, että Nato-liittolaisella Turkilla on ”oikeutettuja turvallisuushuolia” ja että maa on kohdannut ”hirvittäviä terrori-iskuja”. Sotilasliiton pääsihteeri muistutti, että Turkissa on tuhansia pakolaisia.
 Jens Stoltenberg Tiziana Fabi / AFP
 – On tärkeää välttää toimia, jotka horjuttavat alueen rauhaa, kiihdyttävät jännitteitä ja aiheuttavat lisää inhimillistä kärsimystä, Stoltenberg sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 Stoltenbergin mukaan Turkin pitäisi toimia pidättäytyvästi ja oikeassa suhteessa tilanteeseen. Pääsihteeri aikoo keskustella tilanteesta Turkin johdon kanssa perjantaina Istanbulissa.
 18:18  EU-komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  vaatii Turkkia lopettamaan sotilaallisen operaation kurditaistelijoita vastaan Syyrian pohjoisosassa. Juncker myös sanoo, ettei EU aio osallistua Turkin suunnitteleman pakolaisten "turvavyöhykkeen" kustannuksiin Syyriassa.
 Juncker kehotti Turkkia ja muita toimijoita itsehillintään.
 Jean-Claude Juncker Olivier Hoslet / EPA
 YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtaja, Etelä-Afrikan  Jerry Matthews Matjila  vetosi Turkkiin siviilien suojelemiseksi. Lisäksi hänkin pyysi Turkkia itsehillintään sotilasoperaatioissa Syyriassa.
 Matjila toivoi, että turvallisuusneuvosto voisi kokoontua pikaisesti. Turvallisuusneuvoston jäsenmaista Belgia, Saksa ja Kuwait on nimetty seuraamaan humanitaarista tilannetta Syyriassa. Näin ollen tämän kolmikon tehtäviin kuuluu turvallisuusneuvoston koolle kutsuminen.
 Suomessa opetusministeri  Li Andersson  (vas) sanoo, ettei kansainvälinen yhteisö voi olla hiljaa Turkin hyökkäyksen edessä. Andersson vaatii Twitterissä, että Suomen on arvioitava uudestaan kaiken puolustusmateriaalin vienti Turkkiin. Suomen on myös tuomittava hyökkäys.
 Myös europarlamentaarikko  Ville Niinistö  (vihr) vaatii Twitterissä pikaista tuomiota Turkille kansainväliseltä yhteisöltä. Hänen mukaansa Syyrian tilanteeseen on haettava nopeasti ratkaisua tavalla, joka turvaa kurdivähemmistön aseman.
 18:07  Turkin puolella sijaitsevaa Ceylanpinarin rajakaupunkia on pommitettu kranaatinheittimellä, kertoo uutistoimisto Reuters. Iskussa ei tiettävästi ole sattunut henkilövahinkoja. Uutistoimisto AP:n mukaan iskut tehtiin Ras al Ayn kaupungista, joka on Syyrian kurdien hallussa.
 18:01  Turkin pieni etujoukko ylitti varhain keskiviikkona maiden rajan kahdesta kohtaa, lähellä syyrialaisia Tal Abyadin ja Ras al-Ayn kaupunkeja, kertoo  Bloomberg .
 18:00  Tv-uutisissa Ylen toimittaja Ayla Albayrak kertoo tilanteesta Istanbulista ja ulkomaantoimittaja Tom Kankkonen taustoittaa kurdien tilannetta. Voit katsoa kommentit alla olevasta linkistä.

 17:27  EU vaatii Turkkia keskeyttämään hyökkäyksen Syyriaan. EU sanoo, että se ei aio osallistua Turkin suunnitteleman pakolaisten "turvavyöhykkeen" kustannuksiin Syyriassa.
 17:27  Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr) pitää Turkin Syyriaan aloittamaa hyökkäystä huolestuttavana. Haavisto arvioi  Helsingin Sanomien  haastattelussa, että tilanteesta voi seurata lisää pakolaisuutta.
 –Huoli on ennen kaikkea siitä, että ollaan liikkeellä alueella, jossa asuu paljon siviiliväestöä, ja tämä voi helposti johtaa siihen, että siviilit joutuvat pakenemaan näiden sotilastoimien alta”, Haavisto sanoo Helsingin Sanomille.
 Haavisto vierailee tänään Ylen A-studiossa.
 17:15  Syyrian kurdijoukkojen lehdistöedustaja Mustafa Bali on kertonut Twitterissä, että Turkki olisi iskenyt siviilikohteisiin. Turkin rajalla on "kova paniikki", kertoo Ylen avustaja  Ayla Albayrak  puhelimitse Istanbulista Ylen radiohaastattelussa.
 Albayrakin mukaan tällä hetkellä kokonaiskuva on vielä hyvin epäselvä ja tarkkaa tietoa tapahtumista on saatavilla niukalti. Hän arvioi, että hyökkäyksen ensimmäisellä vaiheella voi olla vaikutuksia myös neuvotteluihin Yhdysvaltojen kanssa.
 –Presidentti on kutsuttu vieraaksi Valkoiseen taloon 13. marraskuuta. Voi olla, että tämä ensimmäinen vaihe parantaa Turkin asemia neuvotteluissa.
 17:00  Turkissa pitkään asunut Ylen ulkomaantoimittaja  Tom Kankkonen  taustoitti hyökkäystä Ylen tv-uutisissa. Katso video alta.

 16:48  Rauhan lähde -nimisessä operaatiossa on isketty YPG:n asemiin, kertoo CNN Turk uutistoimisto TASSin mukaan. Paikallisen televisiokanavan mukaan F-16-hävittäjillä iskettiin lähelle Ras al-Ayn kaupunkia, kertoo TASS. Kaupunki sijaitsee Syyrian Turkin vastaisella rajalla.
 Tällä hetkellä ei ole tiedossa, että iskuissa olisi aiheutunut henkilövahinkoja.
 16:42  Turkki on jo pitkään halunnut torpata kurdialueen synnyn Syyrian vastaiselle rajalleen. Sen mukaan Syyrian kurdijärjestö YPG on uhka sen turvallisuudelle. YPG:llä on vahvat suhteet Turkissa toimivaan kurdien sissijärjestöön PKK:hon, jonka Turkki, EU ja Yhdysvallat ovat määritelleet terroristijärjestöksi. YPG ei ole kuitenkaan uhannut Turkkia suorilla hyökkäyksillä.
 Lue myös :
 Syyrian kurdit varoittavat Turkin hyökkäyksen vaaroista: Isis-vankien ja al-Holin vartiointiin ei riitä sotilaita, jos Turkki iskee kurdialueelle
 Bloomberg: Hyökkäystä valmisteleva Turkki lähetti etujoukkoja Syyrian puolelle
 Turkin Erdoğan haluaa puskea Syyriaan perustamaan "turvavyöhykettä" – Mitä se käytännössä tarkoittaa?

Turkki aloitti maahyökkäyksen Syyrian kurdialueelle, kurdijohtoinen SDF: Maahyökkäys torjuttu – Yle seuraa tilannetta


Summary: Uuden ehdotuksen mukaan kansainväliset yhtiöt maksaisivat veroja myös sinne, missä niiden tuotteita tai palveluita myydään.

Suunnitelmat mullistaa maailman yritysverotus huolestuttavat suomalaisia asiantuntijoita. Suomi pienenä maana saattaisi sen takia menettää verotuloja.
 Yritysverotuksen uudistaminen sai tänään kierroksia, kun taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö  OECD julkisti ehdotuksensa  sen edistämisestä.
 Digiveron kehittelyn lähtökohtana oli torjua ns GAFA-yhtiöiden eli Googlen, Amazonin, Facebookin ja Applen mahdollisuus suunnitella verojaan siten, että ne jäävät pieniksi eivätkä hyödytä maita, joissa digijättien palveluita käytetään.
 OECD:n ehdotuksessa yritykset maksaisivat veroja aikaisempaa enemmän sinne, missä niiden palveluita käytetään. Tällä hetkellä digitaalisia palveluita tuottavia yrityksiä verotetaan pääsääntöisesti yrityksen sijaintivaltiossa
 Verot edes johonkin
 Digiveroa on kehitetty kahta tarkoitusta varten; uudistamaan yritysten verotulojen jakamista maitten kesken ja varmistamaan että suuret yritykset maksavat ainakin johonkin maahan.
 Helsingissä Keskuskauppakamarin tilaisuudessa keskiviikkona puhunut OECD:n vero-osaston varajohtaja  Grace Perez-Navarro  totesi suomalaiselle yleisölle että lähtökohtaisesti uudistus ei olisi Suomen veropohjaa heikentävä, mutta huolet Suomessa eivät kokonaan hälvenneet.
 Suomessa valtiovarainministeriö on seurannut tarkasti Oecd:n yritysverouudistuksen valmistelua. Erityisasiantuntija  Leena Aine  sanoo kuitenkin, että vielä on liian aikaista sanoa vaikutuksista tarkemmin.
 Epävarmaa on sekin, olisiko uudistuksen vaikutus Suomen verotuloihin plus- vai miinus-merkkinen. Aineen mukaan on mahdollista, että vaikutukset ovat negatiivisia Suomen kaltaiselle pienelle ja tutkimuspainoitteiselle maalle.
 – Vielä on monia kysmyksiä auki. Paljon riippuu siitäkin, mitä yrityksiä tämä koskisi, Aine sanoo.
 Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (Vatt) johtava tutkija  Seppo Kari  uskoo, että uudistuksesta voi tulla "merkittävä edistysaskel" yritysverotuksen kansainvälisiin pelisääntöihin. Verotuksen kohdistaminen sinne, missä tuote kulutetaan, voisi olla toimiva ratkaisu.
 – Verotutkimuksessa on laajalti nähty, että kohdemaaverotus on ehkä parhaiten kansainväliseen ympäristöön soveltuva tapa verottaa monikansallisten yritysten voittoja, Kari sanoo.
 Huolena on, että pienen väkiluvun maa menettää verotuloja
 Uudistuksen on tarkoitus koskea liiketoimintaa, joka liittyy suoraan kuluttajiin. Tarkemmin ei ole kuitenkaan määritelty, mitä yhtiöitä se tarkoittaisi käytännössä. Päättämättä on rajataanko uusi sääntö koskemaan vain jonkin tietyn kokoisia yrityksiä.
 Yrityksen maksamista veroista osa maksettaisiin sinne missä tavara tai palvelu tuotetaan ja osa sinne missä se käytetään. Ratkaisevaa on, miten verot jaettaisiin.
 Mutta miten verottaa Facebookin tai Googlen palveluita, jotka ovat kuluttajalle ilmaisia?
 – Alustajan omistajat veloittavat tietyistä toiminnoistaan, mutta tämän ehdotuksen kannalta keskeistä on, miten sen soveltamisala tarkemmin ottaen määritellään ja millaisia mahdollisia muita rajauksia muutoin tulisi.
 Keskuskauppakamarin veroasiantuntija  Emmiliina Kujanpään  Suomen kannalta huolena on, että esimerkiksi hyvinä veronmaksajina tunnettujen peliyhtiöiden verot päätyisivät sinne, missä niiden pelejä pelataan.
 Se olisi menetys Suomelle. Toisaalta Suomi saisi verottaa yhtiöitä, joidan palveluita täällä kulutetaan.
 Myös Kujanpään mukaan ehdotus on vielä niin kesken, että sen seurauksia on vaikea arvioida.
 – Suomi ei välttämättä olisi häviäjä. Huolena kuitenkin on että maa jossa on pieni väkiluku menettää verotuloja. Riippuu kuitenkin mallista, miten tässä käy,
 Luvassa saattaa olla myös muhevia veroriitoja.
 – Yhden yrityksen useaan maahan maksamat verot ja niiden jakautuminen voisivat mutkistaa verotusta yrityksen kannalta ja johtaa veroriitoihin, Kujanpää varoittaa.
 Lue lisää suuryritysten käyttämästä verokikkailusta:
 Tietovuoto paljastaa Applen salaisuuden – amerikkalaisjätit ovat verojen välttelyn suurmestareita Ranska ryhtyy verottamaan yhdysvaltalaisia digijättejä – Facebookin ja Amazonin maksettava jatkossa kolme prosenttia liikevaihdostaan
 Lisäys 9.10. klo 16.55: Seppo Karin osuus

Suuryritysten verokikkailun suitsiminen ei ole helppoa: Jättiuudistus voisi iskeä loven Suomen talouteen ja tuottaa kansainvälisiä veroriitoja


Summary: Käynnissä olevan budjettikeskustelun yllättävin piirre on ollut keskustan ja perussuomalaisten välinen nokittelu, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

– Perussuomalaiset, ette te pääse irti siitä vuoden 2016 budjetista. Te hyväksyitte 800 miljoonan maahanmuuton kustannukset.
 – Paljastan toisen uutisen perussuomalaisiin liittyen. Kun katsoo, puheenjohtaja ( Jussi )  Halla-aho , teidän vaalikonevastauksianne kysymykseen siitä, pitääkö kuntien valtionosuuksien tasausjärjestelmä säilyttää. Te vastaatte, että se on vanhakantaista kepulaista aluepolitiikkaa.
 Molemmat lainaukset ovat keskustalaisten suusta tiistain ja keskiviikon budjettikeskusteluista eduskunnasta.
 Silmiinpistävä piirre keskusteluissa on ollut se, että keskustalaiset ovat haastaneet nimenomaan perussuomalaisia keskusteluissa.
 Keskustalaiset ovat nostaneet esille muun muassa perussuomalaisten kantoja niin kuntien valtionosuuksista, maahanmuuttopolitiikasta kuin maataloustuista.
 Miksi keskustalaiset ovat toimineet näin?
 "Ei tietoista strategiaa"
 Keskustan edustajat  sanovat, ettei taustalla ole tietoista strategiaa. Keskustan eduskuntaryhmä kävi etukäteen läpi budjettikeskustelua, mutta ryhmä ei ottanut varta vasten perussuomalaisia vastustajakseen.
 Tätä on vaikea uskoa, kun tiistaisista debattipuheenvuoroista vähintään joka toinen oli osoitettu perussuomalaisille. Sama tahti jatkui keskiviikkona.
 Keskustasta kuitenkin myönnetään, että puolueessa näyttää olevan uusi tapa suhtautua perussuomalaisiin. Enää perusuomalaisten ei anneta olla salikeskustelussa rauhassa, vaan heitä haastetaan puheista ja aiemmista mielipiteistä.
 Perussuomalaiset on kuitenkin aikojen saatossa rokottanut myös keskustan kannatusta. Tämän voi huomata myös  viime kesänä julkaistusta Vaalitutkimuskonsortion tutkimuksesta , jossa Åbo Akademin, Tampereen ja Helsingin yliopistojen tutkijat tutkivat kevään 2019 eduskuntavaalien ilmiöitä.
 Tutkimuksen mukaan keskustan kannatus viime kevään eduskuntavaaleissa valui eniten perussuomalaisiin, kokoomukseen ja demareihin. Samalla perussuomalaisista on tullut suurin puolue kannatusmittauksissa.
 Perussuomalaiset ei ole keskustan päävastustaja
 Perussuomalaiset  eivät ole jääneet sanattomaksi eduskunnan budjettidebatissa. Puolueen puheenjohtaja Jussi Halla-aho muistutti, että keskusta oli viime kaudella samassa hallituksessa perussuomalaisten kanssa.
 – On todella mielenkiintoista, että keskusta syyttää oman hallituksensa tekosista puoluetta, joka heitettiin sittemmin ulos edellisestä  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksesta, Halla-aho totesi.
 Perussuomalaisten kritiikin kärki oli budjettikeskustelussa tähdätty kiintiöpakolaisten määrän kasvattamiseen sadalla 850:een. Halla-ahon mukaan hallitus lisää rakenteellisesti menoja helpottamalla turvapaikkajärjestelmän hyväksikäyttöä ja edistämällä halpatyövoiman maahantuontia.
 Perusuomalaisten ja keskustan välinen nokittelu on siinäkin mielessä erikoista, ettei keskustan päävastustaja ainakaan helmikuussa valmistuneen puoluebarometrin mukaan ole perussuomalaiset.
 Puoluebarometri on puolueiden tilaama tutkimus, jota ei ole tarkoitettu julkiseen käyttöön. Se kuitenkin aika ajoin vuodetaan medialle.
 Barometrin mukaan keskustalaiset äänestäjät liikkuvat tiuhimmin keskustan ja kokoomuksen välillä. Perussuomalaiset on puolestaan liukas kilpakumppani.
 Perussuomalaisista liikutaan enemmän katsomoon kuin toisten puolueiden äänestäjiksi. Sen takia perussuomalaisten haastamisella harvoin voittaa äänestäjiä puolelleen.
 Sanomaa ryyditetty vastakkainasettelulla
 Keskustalaisten  kansanedustajien puheenvuoroja selittänevätkin enemmän asiakysymykset kuin varsinainen vastakkainasettelu perussuomalaisten kanssa.
 Puolue on pyrkinyt uuden puheenjohtajansa  Katri Kulmunin  (kesk.) valinnan jälkeen puhumaan entistä pontevammin yrittäjien haasteista ja aluepoliittisista teemoista, varsinkin kun puolueen kannatus on maannut historiallisesti alhaisella tasolla.
 Väittelyt perussuomalaisten kanssa ovatkin liittyneet kuntien valtionosuuksiin, suomalaisten yritysten ulkomaalaiseen työvoimaan ja hallituksen liikenneväyläsatsauksiin.
 Keskusta on ryydittänyt sanomaansa vastakkainasettelulla perussuomalaisten kanssa. Tähän työhön ovat kelvanneet myös Halla-ahon vanhat, keväällä 2011 antamat vaalikonevastaukset aluepolitiikasta.
 Tarkennus 9.10.2019 kello 20:10: Perussuomalaisten Jussi Halla-ahon sanomisia tarkennettu aiemmasta.
 Lue lisää:
 Yle seurasi hetki hetkeltä: Oppositio haastoi hallitusta ensi vuoden budjetista – "Mitä tekee hallitus, se vain köllöttelee!"
 Onko Suomi siirtymässä “tempputyöllistämisen” aikakauteen Ruotsin malliin?
 Analyysi: Virkamiespomosta tuli budjettikeskustelun lyömäase

Analyysi: Keskusta otti yllättäen perussuomalaiset tikun nokkaan salikeskustelussa – ”Te hyväksyitte 800 miljoonan maahanmuuton kustannukset”


Summary: Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri aloittaa yhteistoimintaneuvottelut. Yt-neuvottelut koskevat koko henkilöstöä.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin hallitus on antanut luvan aloittaa yt-neuvottelut. Eksoten talouden tasapainottamistarve on 9 miljoonaa. Yt-neuvottelut koskevat koko Eksoten henkilöstöä.
 – Yt-neuvotteluiden tavoite on vastata kuntien taloushaasteisiin. Me yritämme löytää nyt 9 miljoonan euron edestä keinoja, että me voimme auttaa kuntia selviytymään, ynnää toimitusjohtaja  Timo Saksela  yt-neuvotteuiden tavoitteita.
 Yhteistoimintaneuvotteluiden lähtökohtana on säästökohteiden löytäminen yhdessä henkilöstön kanssa. Henkilöstö saa kertoa omia havaintojaan, joista voisi sosiaali- ja terveyspiirissä säästää.
 – Me pyydämme henkilöstöä mukaan prosessiin säästöjen etsimisessä. Henkilöstö on paras asiantuntija työssään, sanoo Eksoten hallituksen puheenjohtaja  Marja-Liisa Vesterinen .
 Ei lomautuksille, mieluummin irtisanomisia
 Jos henkilöstön kanssa suunnitellut säästöt eivät riitä, sitten puututaan henkilöstökuluihin. Se voi tarkoittaa irtisanomisia.
 – Se on vihoviimeinen keino, sanoo Vesterinen.
 9 miljoonan euron tasapainotustarve vastaa 200 henkilön työpanosta. Paljonko siis aiotaan irtisanoa?
 – Mitään määriä ei ole olemassa. Yt-neuvotteluesityksessä on mainittu, että maksimissaan 200 henkilöä. Me etsimme nyt kaikkia muita keinoja ja tapoja, joilla kustannussäästöjä saadaan aikaan, toimitusjohtaja Saksela toteaa.
 Lomautukset toimitusjohtaja tyrmää täysin.
 – Lomautuksiin ei ryhdytä. Se on sellaista tekohengitystä siinä tapauksessa irtisanomisiin, mutta katsotaan ensin kaikki muut toimenpiteet, sanoo Saksela.
 Entä uskooko toimitusjohtaja, että 9 miljoonaa voidaan säästää ilman irtisanomisia?
 – Pakko tässä kohtaa on uskoa. Vähintään iso osa saadaan tällä tavalla.
 Toimitusjohtaja Timo Saksela on saanut henkilöstöltä yhteidenottoja säästökeinoista, joita voisi tehdä talouden tasapainottamiseksi.  Mikko Savolainen / Yle
 Toimitusjohtaja on saanut jo ehdotuksia säästöistä
 Ennen irtisanomisiin menoa puidaan henkilöstön kanssa, miten toiminnallisuuksista ja rakenteista voitaisiin säästää. Tarkoitus on käydä läpi koko organisaatiorakenne.
 – Se tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, että onko jotain projekteja, sopimuksia, toimitiloja, hankkeita, tukipalveluita ja toimintoja, joista voisi säästää. Totta kai myös palveluverkkoa tarkastellaan siinä samalla, kertoo Vesterinen.
 Loppukesästä Eksoten johdossa aloittanut toimitusjohtaja Timo Saksela on kysynyt henkilöstöltä parannus- ja säästökeinoja viikon verran.
 – Olen saanut jo kymmenen erilaista ehdotusta siitä, mitä toimia voitaisiin tehdä. Tuntuu, että ympäri organisaatiota ihmiset ottavat asian vakavasti ja haluaa auttaa tässä asiassa, sanoo Saksela.
 Saksela kertoo, että ehdotuksia säästöjen saamiseksi on tullut laajalti sosiaali- ja terveyspiirin eri osa-alueilta. Muun muassa neuvolasta ja kotihoidosta on toimitusjohtajaan oltu yhteydessä.
 Säästöjä etsitään yhdessä henkilöstön kanssa.  Emma Pietarila/Yle
 Säästöjen taustalla omistajakuntien huono talous ja vanheneva väestö
 Säästötavoitteiden taustalla on myös omistajakuntien huono taloustilanne.
 Eksote on jo tehostanut toimiaan muun muassa lisäämällä kotiin vietäviä palveluita ja vähentämällä laitoshoitoa.
 Eksotesta kuitenkin kerrotaan, etteivät talouden tasapainottamistoimenpiteet ole olleet riittäviä. Alueen väestö vanhenee ja terveyskustannukset nousevat. Eksoten omistajakuntien taloudellinen tilanne on vaikea. Tämän takia kuntien kyky rahoittaa Eksoten toimintaa on vaikeutunut.
 Vesterinen toivoo, että asiat tehtäisiin Eksotessa yt-neuvottelujen jälkeen järkevällä ja taloudellisella tavalla. Hän luottaa neuvotteluissa talon johtoon ja hyvään henkilöstöön.
 – Pääasia on, että asiakkaat saavat hyvät ja riittävät palvelut, Vesterinen sanoo.
 Eksote on Etelä-Karjalan suurin työnantaja. Sen palveluksessa on noin 5000 työntekijää.
 Tehy: Hoitajia tarvitaan lisää
 Terveys- ja sosiaalialan ammattijärjestö Tehy on huolissaan ympäri Suomea käynnissä olevista yt-neuvotteluista. Tehyn tietojen mukaan kunnat, kuntayhtymät ja sairaanhoitopiirit ovat käynnistäneet vuoden sisään noin 30 yhteistoimintaneuvottelua, jotka ovat tähdänneet ja tähtäävät säästöihin, lomautuksiin ja irtisanomisiin.
 Tehyn tiedoissa olevilla yt-prosesseilla työnantajien tavoitteena on säästää yhteensä noin 112 miljoonaa euroa. Liiton mukaan yt-neuvotteluaalto voi karkottaa hoitajia alalta.
 – Epävarmuuden lietsonta on omiaan heikentämään sekä kansalaisten että työntekijöiden luottamusta palveluihin, sanoo Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen.
 Tehyn mukaan hoitajia tarvitaan lisää, eikä vähemmän. Hoitajien tarvetta lisää käynnissä oleva väestörakenteen muutos, jossa vanhusten määrä lisääntyy ja työikäisten määrä vähenee. Samaan aikaan kokeneita hoitajia jää eläkkeelle.
 Ammattiliitto Tehyn mukaan lähes puolet nykyisistä sairaanhoitajista eläköityy vuoteen 2030 mennessä.

Eksote aloittaa yt-neuvottelut – henkilöstö pyydetään etsimään säästökohteita


Summary: Sähköpotkulautoihin kohdistuva ilkivalta ja varastelu on jäänyt yllättävän vähäiseksi pääkaupunkiseudulla.

Sosiaalisessa mediassa on keskusteltu viime aikoina pääkaupunkiseudulla sähköisiin potkulautoihin kohdistuvasta ilkivallasta. Lautoja on löytynyt muun muassa merenpohjasta ja keskustan rakennustyömailta.
 Viimeksi eilen tiistaina Helsingin pelastuslaitoksen sukeltajat kertoivat löytäneensä useita sähköpotkulautoja merenpohjasta Ruohosaaren ja Jätkäsaaren väliseltä alueelta.
 Soittokierros palvelun järjestäjille paljastaa kuitenkin, että sähköisten potkulautojen hävikki on jäänyt pääkaupunkisedulla viimeisen puolen vuoden aikana yllättävän pieneksi.
 Tierin maajohtaja: "Potkulaudan turmelu kävi kalliiksi"
 Sähköiset potkulaudat ovat kansainvälinen ilmiö, joka rantautui Suomeen vasta tämän vuoden keväällä.
 Kansainvälisen mallin mukaisesti palvelun järjestäjät osasivat odottaa, että hävikkiä ja ilkivaltaa esiintyy ainakin jossain määrin. Sähköisiä potkulautoja vuokraavan saksalaisen Tierin maajohtaja  Katja Ojala  kertoo esimerkin kesällä Helsingissä sattuneesta tapauksesta.
 Kaksi potkulaudan vuokrannutta ei palauttanut käytön jälkeen lautoja, vaan heittivät ne mereen. Tapaus tallentui kuitenkin Helsingin keskustassa olevaan valvontakameraan, jonka perusteella poliisi selvitti tapauksen.
 – Potkulautojen turmelu kävi pojille kalliiksi. Kastuneita lautoja ei voi turvallisuussyistä enää käyttää. Molemmat joutuvat korvaamaan 500 euroa, Ojala sanoo.
 Lautoja löytynyt myös yksityisasunnoista, ja niitä on yritetty viedä auton takakontissa mökille. Tämä on hyödytöntä, sillä sähköiset potkulaudat ovat lukittuja etupyörästä eli niitä ei voi käyttää ilman että käytöstä on maksettu.
 Lisäksi laudat voi paikallistaa satelliitin avulla.
 Ojalan mukaan Tierin sähköisiä potkulautoja on runsaan puolen vuoden aikana varastettu tai tuhottu noin 40 kappaletta.
 – Tämä on aivan mitätön määrä siihen nähden, että pelkästään meillä lautoja on käytössä Helsingin seudulla 1 700 kappaletta.
 VOI:lla on pääkaupunkiseudulla vuokrattavana lähemmäs 2000 lautaa.  Antti Eintola / Yle
 Yleisövihjeet apuna
 Pääkaupunkiseudulla toinen sähköisten potkulautojen merkittävä palveluntarjoaja on ruotsalainen Voi. Heillä vuokrattavia sähköisiä potkulautoja on suunnilleen saman verran kuin Tierillä, ja myös hävikki on samaa luokkaa.
 – Ilkivaltatapauksia on ollut nelisenkymmentä eli vähän suhteessa lautojen kokonaismäärään, sanoo Voin markkinointipäällikkö  Mathias Suni .
 Sunin mukaan suomalaiset ovat omaksuneet hienosti maailmanlaajuisen ilmiön.
 – Helsingin seudulla meidän sähköpotkulaudoilla on tehty jo yli miljoona matkaa tänä vuonna.
 Suni pitää yllättävänä sitä, että moni ilkivallantekijä on paljastunut yleisövihjeen perusteella.
 Samaa ihmettelee myös Tierin Ojala.
 – Yleisöltä on tullut jopa valokuvia varastetuiksi epäillyistä potkulaudoista, Ojala sanoo.
 Vuosaaren tihutyö selvittämättä
 Kaikkia ilkivaltatapauksia poliisi ei ole kyennyt selvittämään.
 Helsingin Vuosaaressa nuoriso hajotti loppukesästä kymmeniä HSL:n potkulautoja. Erityisasiantuntija  Tarja Jääskeläinen  HSL:ltä kertoo, että parikymmentä lautaa on edelleen kateissa. Myöskään tekijöistä ei ole tietoa.
 HSL aloitti alkukesästä Vuosaaressa pilottikokeilun 300 potkulaudalla. Näistä puolet on sähköisiä. Kokeilu päättyy lokakuun lopussa, jonka jälkeen on tarkoitus päättää jatkosta.
 Aiheesta aiemmin:
 Sähköpotkulaudat tehotarkkailuun – Helsingin poliisi perustaa uuden valvontaryhmän
 HUSiin on tullut uusi potilasryhmä: 3–4 sähköpotkulautailijaa päätyy viikoittain Töölön sairaalaan leikattavaksi
 Sähköpotkulaudat lojuvat siellä täällä – ensin huolestui some, nyt Suomen suurin valtuusto: "En halua kieltää mitään, mutta haluan yhteiset pelisäännöt"
 Mahtuvatko sähköpotkulaudat kaduille? Kyllä, mutta silloin kannattaisi hidastaa autojen nopeusrajoituksia 30 kilometriin tunnissa

Vuokrattavia sähköpotkulautoja on naarattu merenpohjasta ja löydetty yksityisasunnoista – "Potkulautojen turmelu kävi pojille kalliiksi"


Summary: Kiista siitä, miten työvuoroista ilmoitetaan kuljettajille, uhkasi pysäyttää lähiliikenteen viime maanantaiaamuna.

VR kertoo, että veturinkuljettajien kanssa on löydetty molempia osapuolia tyydyttävä ratkaisu työvuorojen ilmoittamista koskevassa kiistassa.
 Veturinkuljettajat uhkasivat maanantaiaamuna pysäyttää pääkaupunkiseudun lähiliikenteen vastalauseena VR:n suunnitelmille muuttaa tapaa, jolla työvuoroista ilmoitetaan työntekijöille.
 VR:n mukaan käydyissä keskusteluissa on ollut esillä useita ratkaisumalleja, joiden pohjalta kehitystyö jatkuu. Osapuolet kommentoivat sopua tiedotteessa.
 – On hienoa, että haastavissakin tilanteissa keskusteluyhteys toimii ja pystymme yhdessä löytämään ratkaisuja, toteaa VR:n lähiliikennejohtaja Teemu Sipilä.
 Rautatiealan Unionin puheenjohtaja Tero Palomäki on myös tyytyväinen siihen, että vaikeassa tilanteessa on löydetty osapuolia lähentävä ratkaisu.
 Aiheesta aiemmin:
 Veturinkuljettajien kiistan sovittelu jatkuu ylihuomenna – myös lähiliikenteen lakonuhka siirtyy

VR: veturinkuljettajien kiistaan löytyi rakentava etenemistapa


Summary:
Suosittu norjalainen ajankohtaisohjelma löi pöytään numerot ja kutsui muun muassa pääministerin keskustelemaan:
Norjan valtion budjetti on 2,5 -kertainen Suomeen verrattuna, mutta Suomi saa paljon enemmän aikaan.

Norjan yleisradioyhtiö NRK omisti toissapäiväisen ajankohtaisohjelma  Debatten   lähetyksensä Suomen ja Norjan vertailulle. Vastakkain oli asetettu maiden valtion budjetit ja se, mitä käytetyillä rahoilla on saavutettu.
 Ohjelma oli laskenut, että Suomen valtion budjetti on vain 39 prosenttia Norjan valtion budjetista. Silti monilla julkisen sektorin aloilla Suomen luvut päihittivät Norjan. Maat ovat asukasluvultaan lähes samankokoiset.
 Ohjelmassa haettiin vastausta kysymykseen, miksi Suomi pystyy parempaan. Keskustelemassa oli muun muassa pääministeri  Erna Solberg.
 Juontaja  Fredrik Solvang  kävi yhdessä Suomen Oslon suurlähetystön vanhemman neuvonantajan  Henna Kvamin  kanssa lukuja läpi. Solvang otti esille mm. sairauspoissaolot, jotka ovat Norjassa suuri ongelma.
 Ohjelmassa oli laskettu, että Norja käyttää Suomea enemmän rahaa terveydenhoitoon, mutta Suomessa on enemmän vuodepaikkoja sairaaloissa asukasta kohti.
 Lukuja vertailtiin myös muun muassa työttömyydessä, työttömyysetuuksissa, satsauksissa kulttuuriin ja koulutuksessa. Suomi päihitti Norjan muun muassa kirjastolainauksissa. Norjassa on 70 miljoonaa lainauskertaa vähemmän vuosittain kuin meillä. Norja satsaa kuitenkin kulttuuriin kaksi kertaa enemmän rahaa vuosittain kuin Suomi.
 Henna Kvam avasi lukujen taustoja ja Suomen ajankohtaista tilannetta. Hän toi esille, että Suomessa budjetin tekemistä ohjaavat julkisen talouden raamit. Norjassa on käytetty öljyrahastoa tiukan paikan tullen.
 Pääministeri Erna Solberg kommentoi Suomen tehokkuutta sanomalla, että Suomen on ollut pakko kutistaa julkista sektoria, koska Suomessa on ollut 18-19 prosentin työttömyys pahimmillaan.
 "Juontajan twitter kaapattiin"
 Kvam kuvaa ohjelmaa Suomen kannalta menestykseksi.
 – Se oli upea kokemus. Suorassa lähetyksessä olivat mukana pääministeri, kulttuuriministeri ja puoluejohtajia. Ohjelma on hyvin suosittu ja nyt Suomi sai runsaasti tunnettuvuutta.
 Ohjelmassa tuotiin esille, että budjetteja ei voi täysin verrata keskenään, koska ne rakennetaan eri tavalla.
 – Joidenkin mielestä asioita oli yksinkertaistettu liikaa, mutta kyllä asetelmassa piilee totuuden siemen. Suurin osa suhtautumisesta on ollut positiivista, Kvam kertoo.
 – Juontaja hehkutti Suomea niin paljon etukäteen twitterissä, että jotkut olivat luulleet hänen tilinsä tulleen kaapatuksi.
 Ohjelmassa kehuttiin myös sitä, miten paljon Suomessa on start up -yrityksiä. Niistä on Norjassa pulaa.
 – On selvää, että kun on öljyrahaa ja siltä alalta saa hyvän palkan, ei ole helppoa jättää työtä ja vaihtaa aloittavaksi yrittäjäksi, Kvam selittää.
 – Mutta ohjelmassa todettiin, että Norjan on pakko alkaa monipuolistamaan elinkeinorakennettaan Suomen malliin. Juontaja kysyi, tarvitaanko siihen kriisi ennen kuin tähän ryhdytään.
 Voit katsoa ohjelman täältä.

Norjan A-studiossa hämmästeltiin Suomen valtion budjettia: Miten Suomi voi saada aikaan niin paljon enemmän kuin Norja?


Summary: Ylen selvityksen mukaan kuntien lastensuojelu on paikoin kriisissä – lasten paperit makaavat pöydillä, eikä uusia työntekijöitä saada palkattua.

Tiistai klo 8, Kouvolan keskusta: Työpuhelimessa on viestejä lasten läheisiltä jo aikaisin aamulla
 All right, sanoo sosiaalityöntekijä  Laura Anttila , laittaa gps:n päälle ja käynnistää autonsa.
 Olemme päässeet päiväksi hänen kyytiinsä. Haluamme nähdä, miten lastensuojelu Suomessa nykyään toimii. Onko työntekijöillä käytännössä aikaa lapsille?
 Anttilan työkännykän vastaajassa on usein jo aikaisin aamulla viestejä lasten läheisiltä. Soittopyyntöjä jätetään iltaisin, kun hänen työpäivänsä on loppunut.
 Anttila yrittää soittaa takaisin aina, kun on sopiva rako. Esimerkiksi matkalla lastenkodista toiseen. Kaikkeen ei pysty venymään.
 – Ne päivät ovat haastavia, kun puhelin soi alvariinsa, eikä oikein mihinkään ehdi vastaamaan, Anttila sanoo.
 Lastensuojelun sosiaalityöntekijät kunnissa ovat Suomessa kovilla. Tämä selvisi, kun kävimme läpi valvontapäätöksiä, joita aluehallintovirastot (avi) olivat antaneet kuntien lastensuojelulle vuodesta 2017 lähtien.
 Raportit kertovat sosiaalityöntekijöiden kaoottisesta arjesta ja pitkäaikaisista ongelmista eri puolilla Suomea.
 Lastensuojelun tila tiivistyy kolmeen havaintoon:
 Vanhempien ja lasten pahoinvointi näyttää kasvaneen.  Lastensuojeluun lähetetään ihmisiä, jotka tarvitsevat muunlaista apua. Lastensuojelussa on liian vähän käsiä.  Työntekijät uupuvat ja vaihtavat maisemaa usein. Uutta pätevöitynyttä työvoimaa on vaikeaa palkata. Lasten oikeusturva vaarantuu , koska heidän asioitaan ei ehditä käsitellä ajoissa.
 Poliitikot ovat puhuneet vuosia lastensuojelun kuntoon laittamisesta. Nämä puheet ovat jatkuneet ainakin vuodesta 2012 lähtien, kun koko Suomi järkyttyi 8-vuotiaan  Vilja-Eerikan   julmasta surmasta .
 Tekijöinä olivat hänen isänsä ja äitipuolensa. Tytöstä oli tehty toistakymmentä lastensuojeluilmoitusta, mutta viranomaiset eivät puuttuneet tilanteeseen ajoissa.
 Tänään Yle uutisoi, että  yksi kymmenestä  lastenkodista on rikkonut lakia viime vuosina.
 Jotain on tehtykin.
 Keinoja lastenhuollon  laadun parantamiseksi   on selvitetty , ja kuntiin on palkattu  lisää sosiaalityöntekijöitä . Mutta onko mikään arjessa muuttunut?
 Sosiaalityöntekijä Laura Anttila työskentelee Kymsoten lastensuojelun Etelä 2 -tiimissä, joka kattaa Haminan, Pyhtään, Virolahden ja Miehikkälän. Näiden kuntien lapsia voi olla sijoitettuna myös muissa kunnissa. Terhi Liimu / Yle
 Laura Anttila työskentelee Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalveluiden Kymsoten lastensuojelussa. Anttila asuu Kouvolassa, mutta liikkuu työssään laajasti Kymenlaaksossa, joten auto on välttämätön kulkupeli.
 Myös täällä päin Suomea sosiaalityöntekijät ovat raportoineet ylikuormittavasta arjesta.
 Anttilan ohjelmassa on tänään kolme pysäkkiä: yksityinen pienryhmäkoti, Kymsoten oma lastensuojeluyksikkö ja keskustelutuokio toimistolla lapsen isovanhemman kanssa.
 Tiistai klo 8.30, Kuusankoski, yksityinen pienryhmäkoti: Anttila kysyy kuulumisia pojalta, jonka isä ei halua näkyä kameralle
 Pienryhmäkodin ohjaajat toivottavat Anttilan tervetulleeksi. Hiljaisen kadun varrella sijaitseva talo sijaitsee kahdessa kerroksessa. Se näyttää kuin miltä tahansa kodilta.
 Pihalla on terassi ja grilli, polkupyörät seisovat rivissä. Täällä on tilat seitsemälle lapselle, kaikilla on oma huoneensa.
 Tapaaminen pidetään olohuoneen ruokapöydässä. Paikalla on toinenkin sosiaalityöntekijä Anttilan yksiköstä.
 Tämä on yleinen käytäntö. Toinen voi keskittyä kysymyksiin, toinen vastausten kirjaamiseen.
 – Se lisää osaltaan työhyvinvointia, ettei jää vaikeiden asioiden kanssa yksin, vaan asiakkaan tilannetta voi pohtia työparin kanssa, Anttila kertoo.
 Pöydän ääreen istuvat myös kaksi työntekijää, talossa vuosia asunut lapsi ja hänen siskonsa. Perheen isä saapuu paikalle viimeisenä. Hän ei halua näyttää kasvojaan kameralle, nuorempana “on tullut hölmöiltyä”.
 Laura Anttilan mielestä huostaanotetut lapset avautuvat usein vapautuneemmin ajatuksistaan, jos ympärillä ei ole paljon aikuisia. Siksi hän yrittää jutella lasten kanssa myös kahden kesken.  Terhi Liimu /Yle
 Anttila kyselee pojan koulunkäynnistä. Tämä vastailee ystävällisesti mutta lyhytsanaisesti. “Joo”, “ihan hyvin”.
 Tapaaminen sujuu hyvässä hengessä. Vaikuttaa siltä, että myös isän mielestä nykytilanne on kaikkien kannalta paras.
 Pienryhmäkodin käynnillä ainoa hieman kireä hetki tulee, kun isä kiihtyen syyttää lastensa äidin – joka ei ole paikalla – lähettävän hänelle perintään jo menneitä laskuja.
 – Ehkä ei mennä nyt tähän, sosiaalityöntekijä keskeyttää.
 Lastensuojeluilmoitusten,  kiireellisten sijoitusten  ja huostaanottojen määrä on kasvanut Suomessa  vuosien ajan . Tätä on yritetty selittää muun muassa vanhempien uupumuksella ja sairauksilla, huonolla kasvatuksella sekä köyhyydellä.
 Matka perusperheestä pohjalle voi olla lyhyt.
 Anttilan mukaan huostaanottojen taustalla ovat useimmin päihdeongelmat. Niitä on sekä lapsilla että heidän vanhemmillaan.
 Paljon on myös kasvatuksellisia haasteita. Lisäksi ovat neurologiset, psykiatriset ja mielenterveyden ongelmat, tai yhdistelmä edellä mainittuja.
 Monissa kunnissa lapsia otetaan huostaan, koska he eivät saa tarvitsemiaan mielenterveyspalveluita. Terhi Liimu / Yle
 Monien kuntien ongelma on, että lastensuojelu joutuu kantamaan vastuuta myös sosiaalisista ongelmista, jotka eivät sille lähtökohtaisesti kuulu.
 Jos lapsi ei vaikkapa saa tarvitsemiaan mielenterveyspalveluita, hänet ohjataan herkästi lastensuojeluun. Kuntaliiton viime vuoden  kyselyssä paljastui , että  noin kolmasosa  vastanneista kunnista ottaa usein lapsia huostaan, koska mielenterveyspalveluita ei pystytä järjestämään.
 Tämä voi johtaa tilanteeseen, jossa lasta kierrätetään lastenkodista toiseen, vaikka lastenkoti ei ollut hänelle alun alkaenkaan oikea paikka.

 Samaan ilmiöön  kiinnitti huomiota  apulaisoikeuskansleri  Mikko Puumalainen  viime vuonna. Hänen mielestään lastensuojelua ei ole tarkoitettu päihdesairauksien hoitoon eikä sosiaalisia ongelmia poisteta lääkkeillä.
 Laura Anttilan mielestä hänen toiminta-alueellaan perheille on tarjolla kohtalaisen hyvin apua.
 – Yritämme aina rakentaa kokonaisuuden, jossa eri palvelut täydentävät toisiaan. Toiset kokevat saavansa tosi hyvin palvelua, mutta toisten mielestä taas asiakkuuksia eri paikoissa voi olla liikaa.
 Tiistai klo 11, Kouvola, Kymsoten lastensuojeluyksikkö: Teinipoika juoksee ulkona sukkasillaan, koska “joku vei hänen kenkänsä”
 Saavumme Kymsoten lastensuojeluyksikön parkkipaikalle. Laura Anttilalla on hieman ylimääräistä aikaa ennen seuraavaa tapaamista, joten hän soittaa pari puhelua.
 – Hei, olisin kysellyt kuulumisia, Anttila aloittaa. Ja jähmettyy.
 – Voi ei. Kuulostaa ihan kauhealta.
 Anttila saa tietää, että huostaanotetun lapsen vanhempi on sairastunut vakavasti.
 Monien on vaikeaa löytää tällaisissa tilanteessa oikeita sanoja, mutta Anttilan vastaus tuntuu juuri oikealta yhdistelmältä empatiaa ja eteenpäin katsomista.
 Lastensuojelulaitoksissa on monia yhteisiä pelisääntöjä. Terhi liimu / Yle
 Hän lopettaa puhelun, huokaa ja nousee autosta. Seuraava tapaaminen on teinitytön ja sijaisvanhempien kanssa.
 Tyttö joutui hiljattain lähtemään tästä sijaisperheestä, koska aikuisten mukaan hän ei noudattanut sääntöjä.
 Nyt keskustellaan, onko tytöllä enää edellytyksiä palata samaan sijaisperheeseen ja millä ehdoilla.
 Jäämme suljetun oven taakse. Noin tunnin päästä jatkamme kohti seuraavaa etappia.
 Kun kävelemme kohti autoa, teinipoika juoksee ulkona mielenosoituksellisesti sukkasillaan, koska “joku on vienyt hänen kenkänsä”.
 Tiistai klo 13, Hamina, Kymsoten toimisto: Isoäiti tulee käymään, mutta ensin pitää syödä lounas ja purkaa muistiinpanot
 Anttilan toimisto sijaitsee Haminan satamassa. Lastensuojelun tilat siirrettiin Haminan keskustasta tänne vanhan kiinteistön homeongelmien vuoksi.
 Anttila ei vietä täällä yleensä paljon aikaa, koska hän on paljon tien päällä tapaamassa lapsia. Nyt iltapäiväksi on kuitenkin sovittu tapaaminen erään lapsen isoäidin kanssa.
 Sitä ennen hän haluaa kirjata tietojärjestelmään aiempien tapaamisten antia. Usein kiireessä juuri nämä hommat jäävät rästiin.
 Anttila aloitti vakituiset työt lastensuojelussa keväällä heti valmistuttuaan. Hän opiskeli yliopistossa ensin yhteiskuntatieteellisen kursseja, mutta ne tuntuivat liian teoreettisilta. Sosiaalityö oli sopivan käytännönläheistä.
 – Tällä alalla on hirveästi hommia tarjolla. Vastavalmistuneenkaan ei tarvitse kantaa huolta, ettei töitä löytyisi.
 Lastensuojelun palkkausongelmat käyvät laajasti ilmi myös aluehallintovirastojen kunnille antamista valvontapäätöksistä.
 Kuntien lastensuojelussa on usein liian vähän työntekijöitä. Riittävän koulutuksen saaneet henkilöt ovat kiven alla, ja vaihtuvuus on suurta.
 On huono juttu, jos sosiaalityöntekijät lapsen ympärillä vaihtuvat jatkuvasti. Lapsen voi olla vaikeampaa rakentaa luottamusta aikuisiin.
 Lastensuojelun Keskusliiton kyselyn mukaan  70 prosenttia  vastanneista lastensuojelun työntekijöistä on harkinnut työpaikan tai alan vaihtoa.
 Syyt ovat moninaisia. Työntekijöiden mielestä palkka ja resurssit voivat olla riittämättömät, työpaineet liian suuret ja työn arvostus liian alhainen. Moni kokee jäävänsä yksin tai ilman esimiehen tukea.
 Johtavan sosiaalityöntekijän Satu Sivénin (vas.) ja Laura Anttilan mielestä lastensuojelussa työskentely on vaativaa, mutta kollegoiden tuki auttaa jaksamaan. Terhi Liimu / Yle
 Joissain kunnissa työvoimaa on yritetty houkutella jopa  satojen eurojen  palkanlisillä, mutta sekään ei ole aina riittänyt.
 Bonuksia on tarjottu myös Haminassa. Rekrytointiongelmat jatkuvat edelleen. Jutuntekohetkellä Haminan tiimissä oli yksi sosiaalityöntekijän paikka avoinna.
 Pari vuotta sitten Haminan lastensuojelun työntekijät valittivat yhdessä aluehallintovirastolle useiden työntekijöiden vajeesta ja huonoista työoloista.
 Haminan lastensuojelu siirtyi vuoden alusta osaksi Kymsotea. Tilanne ei ole vieläkään ihanteellinen, sanoo Kymsoten lastensuojelun Etelä 2 -tiimin johtava sosiaalityöntekijä  Satu Sivén .
 – Rekry on ollut päällä koko vuoden. Tällä joukolla olemme sinnitelleet, Sivén sanoo.
 Hän sanoo, ettei ala sovi kaikille. Paineet ovat kovat.
 – Tässä työssä joutuu tekemään isoja, koko lapsen perhettä koskettavia päätöksiä ja joskus ilman oman tiimin tukea. Lepohetkiä ei hirveästi ole. Joskus syödään autossa matkalla paikasta toiseen.
 Sivénin mielestä alan koulutus ei välttämättä valmista kaikkiin eteen tuleviin tilanteisiin, vaan työtä oppii tehdessä.
 Samaa mieltä oli apulaisoikeuskansleri viime vuoden raportissaan. Hänen mielestään esimerkiksi perusjuridiikkaa opetetaan liian vähän, vaikka hallintopäätösten tekeminen on keskeinen osa lastensuojelua.
 Anttila oli tyytyväinen käytännön harjoittelujen ja juridisten opintojen määrään yliopistossa.
 – Luimme ja sovelsimme lakia monipuolisesti.
 Tiistai klo 16.30, Kouvolan keskusta: “Tietysti toivon, että voisin tavata lapsia enemmän, mutta tilanne on nyt tällainen”
 Yksi sosiaalityöntekijä voi vastata Suomessa jopa  sadan lapsen  asioista.
 Laura Anttilalla on vastuullaan tällä hetkellä yli 30 lapsen asiat. Lisäksi hän auttaa työparia samansuuruisen lapsijoukon kanssa toisena vastuuhenkilönä.
 – Tietysti toivon, että voisin tavata lapsia enemmän, mutta tilanne on nyt tällainen, hän sanoo.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitusohjelmassa on kirjaus, joka toteutuessaan laskisi määrän asteittain 30:een koko Suomessa. Vielä vuonna 2022 vähimmäismitoitus olisi silti 35 lasta.
 Nykyisin laissa ei ole henkilöstömitoitusta lastensuojeluun.
 Yksi sosiaalityöntekijä voi vastata Suomessa jopa sadan lapsen asioista. Hallitus haluaa laskea määrän enintään 30:een pitkällä aikavälillä. Terhi Liimu / Yle
 Joissain kunnissa lastensuojelussa on vain yksi sosiaalityöntekijä. Lastensuojelun työvoimapulan suora seuraus on se, että lapsia koskevat tärkeät päätökset viivästyvät.
 Siinä piilee vaaran paikka. Lapsen oikeusturva vaarantuu. Tämä oli selvityksemme kolmas merkittävä havainto.
 Kun lastensuojeluilmoitus tulee vireille kuntaan, lain mukaan lapselle pitää tehdä palvelutarpeen arviointi. Se on aloitettava viimeistään seitsemän arkipäivän sisällä. Arvioinnin pitää valmistua kolmessa kuukaudessa.
 Selvityksemme mukaan viidennes Suomen kunnista on saanut ojennusta viivästyneistä lastensuojelupäätöksistä aluehallintovirastolta vuodesta 2017.
 Osassa tapauksista viivästykset ovat jatkuneet vuosia. Avi on toisinaan uhannut kuntaa sakolla, jos asioita ei laiteta järjestykseen.
 Aineistossamme ovat mukana vain vakavimmat tapaukset. Vuonna 2019 elokuun lopussa yli 170 kuntaa oli syyllistynyt määräaikojen ylityksiin, mutta vain puolet niistä oli joutunut avin tai  Valviran valvontaan .
 Avi ojensi viime vuonna määräaikojen ylityksistä myös Haminaa, joka kuuluu Laura Anttilan työskentelyalueeseen.
 Päivä Anttilan kyydissä on kääntymässä kohti loppua. Olemme palanneet Haminan toimistolta takaisin Kouvolan keskustaan. Anttila on tyytyväinen tapaamisten antiin.
 – Mediassa lastensuojelusta maalataan usein kuvaa, että sossun tädit vievät lapsen väkisin kodista. Todellisuudessa usein myös lapsen vanhempien mielestä huostaanotto on paras ratkaisu, ja tapaamisissa on rehellinen ja keskusteleva ilmapiiri, Anttila sanoo.
 – Ikävämpiä juttuja ovat sitten sellaiset, jos asiakas tempautuu omaan tunnekuohuunsa ja siitä seuraa aggressiivisuutta.
 Tällaisestakin Anttilalla on kokemusta. Kerran erään lapsen vanhempi tuli hänen asuntonsa rappuun. Nykyisin Anttilan oma puhelinnumero ja osoitetiedot ovat salattuja.
 – Onhan tämä työ henkisesti aika raskasta, ja kun on kiire, niin se luo omanlaistaan painetta. Onneksi asioita pystyy purkamaan työkavereiden kanssa, Anttila toteaa.
 Juttua varten on käyty taustakeskustelut apulaisoikeuskansleri Mikko Puumalaisen, apulaisoikeusasiamies Maija Sakslinin ja Kuntaliiton erityisasiantuntijan Aila Puustinen-Korhosen kanssa.
 Joka kymmenes lastensuojelulaitos on rikkonut lakia. Miten lapsia kasvatetaan laitoksissa? A-studio klo 21.05 TV1. Juontajana Annika Damström. #yleastudio
 Fakta: Näin selvitys tehtiin
 Yle kävi läpi aluehallintovirastojen vuosien 2017–2019 (syyskuuhun asti) päätökset, joissa kuntaa ojennettiin viivytyksistä lapsen palvelutarpeen arvioinnissa. 65 kuntaa sai vähintään kerran moitteet lain rikkomisesta. Määräaikojen ylitykset voivat johtaa siihen, ettei lapsi saa tarvitsemaansa apua ajoissa. Valvontaraportit kertoivat myös vakavasta työvoimavajeesta, rekrytointiongelmista ja työvoiman suuresta vaihtuvuudesta useissa kunnissa. Kuntayhtymistä yleisluontoisen päätöksen kohteeksi kirjattiin keskuskunta. Jos päätös liittyi alueen sisällä tiettyyn kuntaan tai kuntiin, nämä listattiin erikseen. Jätimme pois yhteenvedosta ratkaisut, joissa kunnalle annettiin hallinnollista ohjausta lievemmästä asiasta, kuten puutteista tietojen kirjaamisessa.

Yle seurasi päivän lastensuojelun arkea – yllättävä tieto puhelimessa sai jähmettymään: “Onhan tämä työ henkisesti raskasta”


Summary: Tuhannet siviilit pakenevat sotatoimia kurdien itsehallintoalueelta Pohjois-Syyriasta.

Mitä tähän mennessä on tapahtunut?
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti  pari päivää sitten  Yhdysvaltojen vetävän joukkonsa pois Pohjois-Syyriasta Turkin vastaiselta rajalta. Käytännössä ilmoitus tarkoitti avointa hyökkäyslupaa Turkille Pohjois-Syyriaan.
 Turkin armeijan rekkojen ja panssaroitujen miehistönkuljetusajoneuvojen nähtiin  jo tiistai-iltana  liikkuvan kohti turkkilaista rajakaupunkia Akcakalea. Bussit kuljettivat armeijan iskujoukkoja kohti rajaa.
 Hyökkäys alkoi Suomen aikaa noin neljältä keskiviikkoiltapäivänä.
 Lue lisää:   Yle seuraa hetki hetkeltä, katso kuvaa Turkin ja Syyrian rajalta .
 Useista kaupungeista on kuultu räjähdyksiä. Jo tuhannet siviilit ovat lähteneet liikkeelle itsehallintoalueelta kolmen viime tunnin aikana, osa kävelee pakoon uutistoimistojen mukaan. AFP:n mukaan ilmaiskuissa on myös kuollut siviilejä.
 Tilanne on hyvin sekasortoinen kansainvälisen median haastattelemien silminnäkijöiden mukaan. Toistaiseksi kaupunkeihin on tehty ilmaiskuja. Panssarivaunut eivät tiettävästi vielä ole lähteneet liikkeelle.
 Kansainvälinen yhteisö ja myös  Suomen hallitus  on sanonut olevansa tilanteesta erittäin huolissaan. Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) mukaan sotatoimet voivat johtaa uusien pakolaisten lähtöön alueelta, ja siihen on tärkeää varautua myös EU-tasolla.
 Miksi Turkki aloitti hyökkäyksen?
 Ensinnäkin Turkin johdon mielestä kurdit muodostavat sille uhan. Syyrian sodan jälkeen Pohjois-Syyriaan syntyi kurdien hallitsema itsehallintoalue Syyrian ja Turkin väliselle rajalle.
 Turkki on vuosikausia sanonut, että se ei hyväksy itsehallintoaluetta.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  haluaa raivata alueen, jotta sinne voi asuttaa Turkissa asuvia syyrialaisia. Turkkiin on paennut vajaat neljä miljoonaa syyrialaista. Suurin osa Turkissa olevista syyrialaisista pakolaisista on sunniarabeja, jotka siirrettäisiin Syyriaan kurdien asuttamille alueille.
 Erdoğanin idea on raivata rajalle 500 kilometriä pitkä ja 30 kilometriä leveä vyöhyke.
 Erdoğanin mielestä Syyrian kurdit ovat osa PKK:ta, kurdien separatistijärjestöä. Presidentti haluaa puhdistaa Turkin terroristeista.
 Lue lisää:   Turkin Erdoğan haluaa puskea Syyriaan perustamaan "turvavyöhykettä" – Mitä se käytännössä tarkoittaa?
 Mitkä ovat osapuolten voimasuhteet?
 Kurdien itsepuolustusjoukoilla tuskin on isoja mahdollisuuksia Turkkia vastaan sen jälkeen, kun Yhdysvallat ilmoitti poistavansa heiltä tukensa. Länsimaat ovat aseistaneet ja kouluttaneet Syyrian kurdeja.
 Nato-maa Turkilla taas on moderni armeija. Tilanne voi olla ohi muutamassa päivässäkin.
 Hyökkäys vahvistaa todennäköisesti Isisin asemaa. Alueen kurdisotilaat ovat auttaneet Yhdysvaltoja terroristijärjestön vastaisessa taistelussa. Kun kurdijoukot poistetaan alueelta, Isis saa lisää jalansijaa.
 Miten käy Yhdysvaltojen roolin tämän jälkeen?
 Yhdysvallat lähetti  Barack Obaman  kaudella joukkoja kurdien tueksi taistelussa terroristijärjestö Isisiä vastaan. Samalla se halusi padota Turkin, ja myös Venäjän ja Iranin, valtapyrkimyksiä alueella.
 Trumpin maanantaina Turkille antama hyökkäyslupa tuli järkytyksenä kansainväliselle yhteisölle. Myös muut Yhdysvaltain liittolaiset pohtivat nyt, onko Yhdysvallat luotettava kumppani.
 Useiden  analyysien mukaan  Trump lähetti päätöksellään muille liittolaisilleen viestin, että hänen johtamaansa Yhdysvaltoihin ei voi luottaa.
 Trump on saanut voimakasta kritiikkiä päätöksestään myös oman puolueensa sisältä.
 Lue lisää:   Analyysi: Syyrian kurdialue oli harvinainen menestystarina, nyt tarinalle uhkaa tulla katkera loppu .

Tämän tiedämme nyt Turkin hyökkäyksestä – mitkä ovat osapuolten voimasuhteet, horjuttaako Trumpin vetäytymispäätös Yhdysvaltojen asemaa?


Summary: Laitteen akkuun kohdistuneet kolhut voivat nostaa paloriskiä.

Kuopiossa kaksi lasta loukkaantui keskiviikkona tavaratalon parkkipaikalla syttyneessä autopalossa. Poliisin mukaan palo sai alkunsa, kun vanhemman lapsen käytössä ollut  tablettitietokone syttyi tuleen .
 Turvallisuus- ja kemikaaliviraston (Tukes) ylitarkastaja  Jukka Lepistö  kertoo, että tablettien, älypuhelinten ja kannettavien tietokoneiden aiheuttamat tulipalot ovat harvinaisia. Tukesille ilmoituksia niistä tulee kuukausittain muutamia.
 Hän arvioi, että läheltä piti -tilanteita sattuu kuitenkin enemmän kuin mitä Tukesille ilmoitetaan.
 Lepistön mukaan yleisimmin tablettien syttyminen johtuu akkujen vioittumisesta. Paloriski on korkeampi, jos laite on vanha tai siihen on kohdistunut ulkoista rasitusta. Paloja on alkanut myös laitteista, joihin ei tiedetä kohdistuneen ulkoisia kolhuja.
 – Samanlaista akkuteknologiaa käyttävissä laitteissa on olemassa tämä riski. Siellä on pääsääntöisesti litiumioniakut, joissa on iso energiatiheys, Lepistö sanoo.
 Epäilyttävää laitetta ei kannata käyttää
 Lepistön mukaan litiumioniakusta syttyvä palo voi olla aika raju. Syttymisen alkuvaiheessa liekit voi yrittää tukahduttaa sammutuspeitteellä tai heittää laitteen ulos rakennuksesta. Sen tarkemmin hän ei ota kantaa, kuinka palo tulisi sammuttaa.
 Jos laitteen akku alkaa käytön aikana lämpenemään poikkeavasti tai siihen tulee muodonmuutoksia esimerkiksi latauksen yhteydessä, laitteen käyttö kannattaa lopettaa. Jos akun voi irroittaa, sen voi siirtää paikkaan, jossa se ei varmasti pääse aiheuttamaan vahinkoa, Lepistö neuvoo.
 Hän muistuttaa, että sähkölaitteiden lataamisessa on syytä noudattaa käyttöohjeita. Jos akussa ilmenee turpoamista, poikkeavaa lämpenemistä tai siinä on jälkiä kolhuista, kannattaa harkita laitteen viemistä asiantuntijalle tarkastettavaksi. Lisäksi on syytä pitää huoli, että kotona on palovaroitin kunnossa.
 – Jos puhelimen akku on yöllä latauksessa ja se rupeaa käryämään, niin toimiva palovaroitin herättää yleensä sen verran nopeasti, että siinä pystyy vielä tekemään jotain vahinkojen minimoimiseksi.
 Lue myös:   Kaksi lasta loukkaantui autopalossa Kuopiossa – poliisi: Palon syynä tablet-tietokone

Tablettitietokoneiden aiheuttamat tulipalot harvinaisia – Asiantuntija: Jos akku turpoaa tai laite lämpenee poikkeavasti, lopeta käyttö


Summary: 5G-verkot ovat yhteiskunnan kannalta niin tärkeitä, ettei yhtä yritystä voi päästää valtaamaan markkinoita, sanoo Aalto-yliopiston professori Raimo Kantola.

Talouslehti Financial Times uutisoi eilen, että Yhdysvallat  selvittää keinoja rahoittaa  kiinalaisen Huawein kilpailijoita Euroopassa. Lehden mukaan amerikkalaiset pelkäävät kiinalaisjätin nousevan liian hallitsevaan asemaan maailman 5G-verkkojen rakentamisessa, joten viranomaiset ovat esittäneet suomalaisen Nokian ja ruotsalaisen Ericssonin rahoittamista.
 Aalto-yliopiston tietoverkkotekniikan professori  Raimo Kantola  pitää Yhdysvaltain viranomaisten huolta perusteltuna. Kiina on 5G-teknologiassa edelläkävijä ja panostaa alaan voimakkaasti, sanoo Kantola.
 – Maailmassa on vain kolme yritystä, joilla on mahdollisuuksia kilpailla 5G-markkinoilla. Ne ovat Nokia, Ericsson ja Huawei. Muut ovat hyvin pieniä ja nekin ovat kiinalaisia, muistuttaa professori Kantola  Yle Radio 1:n Ykkösaamussa .
 "Puheet kansallisesta turvallisuudesta voi unohtaa, jos kiinalaiset valtaavat markkinat"
 Professori Kantolan mukaan 5G tulee olemaan keskeinen teknologia yhteiskunnan tärkeiden toimintojen kannalta, joten jo turvallisuudesta huolehtiminen edellyttää että yksi laitevalmistaja ei valtaa markkinoita.
 Länsimaiden kannalta Nokia ja Ericsson ovat tärkeitä laitetoimittajia, sanoo Kantola.
 – Kysymys on yhteiskunnan kannalta todella tärkeästä teknologiasta. Jos toimittajina on vain kiinalaisia, voidaan unohtaa kaikki puheet kansallisesta turvallisuudesta.
 Kiinalainen Huawei on tällä hetkellä maailman suurin verkkolaitteiden valmistaja ja hallitsee noin 28:aa prosenttia verkkolaitemarkkinoista. Yhdysvallat pitää Huawein laitteita turvallisuusriskinä itselleen ja liittolaisilleen.
 Miljoonia kiinalaisia insinöörejä vuodessa
 Uuden sukupolven 5G-verkkotekniikkaa ollaan parhaillaan ottamassa käyttöön.  Suomessa 5G-verkkoja  on tähän mennessä avattu lähinnä suurimpiin kaupunkeihin. Teleoperaattoreista Telia kertoi tänään aloittavansa 5G-laitteiden ja -liittymien myynnin.
 Myös Aalto-yliopiston kampuksella Otaniemessä otetaan tänään käyttöön ensimmäinen 5G-tukiasema, kertoo professori Raimo Kantola.
 Kiinassa uuden sukupolven verkkoja on rakennettu jo usean vuoden ajan. Tähän mennessä on asennettu jo kymmeniä tuhansia tukiasemia.
 Kiina panostaa voimakkaasti myös tutkimukseen. Viimeisen 10 vuoden aikana siinä on tapahtunut huima harppaus, sanoo professori Kantola. Kehitys näkyy mm. patenttihakemusten kasvussa.
 – Siellä mennään voimakkaasti eteenpäin. Insinöörejä valmistuu vuosittain noin kolme miljoonaa. Yhdessä kiinalaisessa yliopistossa saattaa olla vähintään 200 tämän alan tohtoritasoista tutkijaa ja professoria, kun meillä Aallossa heitä on 30, vertaa Kantola.
 Raimo Kantola Johanna Östman / Yle
 Yhdysvalloissa kiinnostus verkkoteknologiaa kohtaan on ollut huomattavasti laimeampaa.
 Talouslehti Financial Timesin mukaan viranomaiset ovat tiedustelleet amerikkalaisilta teleliikennelaitevalmistajilta kuten Oraclelta ja Ciscolta, olisivatko nämä kiinnostuneita myös verkkolaitteiden valmistamisesta. Lehden mukaan yhtiöt tyrmäsivät ehdotuksen liian kalliina.
 5G-verkon kehittäminen on sekä monimutkaista että kallista, sanoo professori Kantola.
 – Siinä tarvitaan pidempi perspektiivi kuin kvartaali, jonka mukaan amerikkalaisissa yrityksissä eletään. Kiinalainen kvartaali, 25 vuotta, sopii tähän hommaan paremmin.
 Älysähköverkkoja ja etäyhteyksiä
 5G-verkon odotetaan tuovan entistä nopeammat yhteydet ja kymmenkertaistavan mobiiliverkkojen tiedonsiirtokapasiteetin.
 Professori Kantolan mukaan uusi teknologia mahdollistaa monia sellaisia palveluja, joita ei 4G-verkossa pystytä toteuttamaan.
 – 5G-verkkoon voidaan rakentaa esimerkiksi älysähköverkko, jossa tarvitaan erittäin nopeita yhteyksiä. Satamassa verkko mahdollistaa sen, että kuski istuu toimistolla ja ohjaa satamassa liikkuvaa trukkia videoyhteyden avulla.
 Tavalliselle kuluttajalle 5G näkyy kuitenkin lähinnä nopeampina ja luotettavampina yhteyksinä, sanoo Kantola.

Professori: Nokian ja Ericssonin kilpailumahdollisuudet turvattava – "Puheet kansallisesta turvallisuudesta voi unohtaa, jos kiinalaiset valtaavat markkinat"


Summary: Lapinlahden entisen mielisairaala-alueen tulevasta käytöstä kilpailee kaksi ehdotusta.

Suomalaiset eturivin vaikuttajat ovat nousseet puolustamaan Lapinlahden nykyistä toimintaa. Samalla he tulevat ottaneeksi kantaa myös Helsingin kaupungin kaavoitukseen.
 Lapinlahdessa jo neljän vuoden ajan työskennellyt ohjaaja ja kuvajournalisti  Klaus Welp  on tehnyt  videon , jossa joukko eri alojen vaikuttajia puhuu Lapinlahden nykyisen toiminnan puolesta. Welpin mukaan videon tarkoitus on kannustaa ihmisiä  ottamaan kantaa  Lapinlahden tilanteeseen.
 Videolla Lapinlahden nykyistä toimintaa puolustavat muun muassa presidentti  Tarja Halonen , näyttelijä  Krista Kosonen , ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.), muusikko  Tuure Kilpeläinen  ja näyttelijä  Tommi Korpela .
 Helsingin kaupunki kertoi viime vuoden marraskuussa  myyvänsä  Lapinlahden sairaalan. Kaupunki käynnisti tammikuussa ideakilpailun Lapinlahden entisen sairaala-alueen tulevaisuudesta.
 Nyt ideakilpailussa on päästy vaiheeseen, jossa jatkossa on enää kaksi ehdotusta.
 – Kilpailussa on dramaattisesti vastakkain yleishyödyllinen, kaikelle kansalle avoin mielenterveys- ja kulttuuritoiminta sekä taloudellista voittoa tavoitteleva kansainvälinen kiinteistösijoitustoiminta, videon ohjannut Welp toteaa tiedotteessaan.
 Helsingin kaupunginvaltuuston on tarkoitus päättää ideakilpailun voittajasta ensi vuonna. Tämän jälkeen asemakaavaa tarvittaessa muutetaan voittajaehdotuksen pohjalta.
 Ideakilpailun jatkossa kaksi ehdotusta
 Lapinlahden sairaala-alueen tulevasta käytöstä järjestetyssä ideakilpailussa valittiin  viime kuussa  jatkoon kaksi kilpailuehdotusta.
 Lapinlahti 360 -nimisessä ehdotuksessa Lapinlahden nykyinen toiminta jatkuisi, mutta toimintaa olisi tarkoitus saada monimuotoisemmaksi.
 Ehdotuksen takana on muun muassa kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja rakennuttava Y-säätiö ja ajatuspaja Demos Helsinki. Myös talon nykyiset toimijat, kuten Suomen Mielenterveys ry:n omistama Lapinlahden lähde, ovat mukana ehdotuksessa.
 Toinen jatkossa oleva ehdotus on nimeltään ”Lapinlahden kevät”. Sen takana on kansainvälinen kiinteistökehittäjä NREP Oy ja yritysjärjestelyihin erikoistunut maailmanlaajuinen konsulttiyhtiö Oaklins Merasco Oy.
 Ehdotuksen mukaan entisen mielisairaalan päärakennukseen sijoittuisi hyvinvointipalveluita ja taidegalleria. Alueelle tulisi myös sauna ja meriuimala.
 Helsingin kaupungin  Kerro kantasi -sivustolla  ihmiset voivat jättää palautetta ehdotuksista 1.11.2019 asti.
 Aiheesta aiemmin:
 Pitkä kiista päättyi: Lapinlahden entisen mielisairaalan vuokralaiset saivat kaksi vuotta armonaikaa
 Lapinlahden entisen mielisairaalan vuokralaisten kohtalo ratkeaa pian – "Aion kahlita itseni patteriin, minut saa kantaa ulos sen mukana"
 Lapinlahden sairaalan vuokralaiset irtisanottiin – Kansalaistoimintaa harjoittavat vuokralaiset pitävät kaupungin vuokrankorotusaikeita kohtuuttomina
 "Tarvitsemme ainakin yhden paikan, jossa ihmiset voivat edistää omaa mielenterveyttään" – Säätiöistä pelastaja Lapinlahden sairaalan toiminnalle?

Presidentti Tarja Halonen, ulkoministeri Pekka Haavisto ja kulttuuriväki puolustavat mielenterveyspalveluja – Samalla he sekaantuvat Helsingin kaavoitukseen


Summary: Wihurin rahasto palkitsee myös muun muassa Jorma Uotisen ja Omaishoitajat ry:n. Summat ovat yhteensä 160 000 euroa.

Jenny ja Antti Wihurin rahasto palkitsee Ylen toimittaja  Minna Pyykön  20 000 euron suuruisella tunnustuspalkinnolla.
 – Pyykkö palkitaan työstä suomalaisten luontosuhteen vahvistajana ja suomalaisen luonnon ihmeellisyyden osoittajana, kertoo Wihurin rahaston hallituksen puheenjohtaja  Erkki Leppävuori  tiedotteessa.
 Luontoaiheisista radio- ja tv-ohjelmista tunnetun Pyykön ura Ylellä alkoi jo 1990-luvulla.
 Tällä hetkellä hänen vetämänsä  Minna Pyykön maailma ilmestyy viikottain Radio Suomessa ja Yle Areenassa. Ohjelmassa vierailee muun muassa luontotutkijoita, -harrastajia ja luontoaiheisiin keskittyneitä taiteilijoita. Pyykkö juonsi aiemmin myös TV1-kanavalla nähtyä  Ulos luontoon  -tv-ohjelmaa yhdessä  Kimmo Ohtosen  ja  Pirkka-Pekka Peteliuksen  kanssa.
 Vuosina 2017–2018 Pyykkö oli mukana Ylen Miljoona linnunpönttöä -kampanjassa, jonka seurauksena suomalaiset rakensivat luontoon yli 1,3 miljoonaa visertäjien avuksi.
 Pyykkö kertoo olevansa palkinnosta ilahtunut. Hän haluaa kiittää vuosikymmenten yleisöjä ja Wihuria.
 – Siitähän mä olen täysin riippuvainen, että ihmisiä kiinnostaa kuulla luonnosta. Tuntuu siltä, että jännittävät jutut kastemadoista ja hämähäkinseitistä ovat innostaneet. Jos kukaan ei kuuntelisi tai katselisi, ei ohjelmia kauaa saisi tehdä, Pyykkö sanoo.
 – Rahastolle olen tietenkin todella kiitollinen. Jossain vaiheessa, kun tein varsinkin paljon radio-ohjelmia, tuntui siltä, että asiat vähän häviävät ilmaan. Tosi hienoa, että niitä on kuunneltu, ja sitten noteerataan näin, hän jatkaa.
 Veli-Matti Väänänen, Minna Pyykkö ja Pirkka-Pekka Petelius valmistivat Ulos luontoon Kevätseuranta -ohjelmassa pesimälautan kaakkurille keväällä 2018. Tero Ylioja / Yle
 Muistellessaan tähänastisen uransa huippuhetkiä Pyykkö mainitsee Minna Pyykön maailman ja Ulos luontoon -ohjelmien lisäksi muun muassa palkitun, vuonna 2002 esitetyn Kadonneet aarteet-radio-ohjelman. Siinä käytiin läpi tunnettuja sukupuuttotarinoita viime vuosisadoilta. Voit kuunnella jaksot  Yle Areenasta .
 – Ne olivat samaan aikaan dramaattisia ja kiehtovia. Sitä oli kauhean jännä tehdä, Pyykkö kertoo.
 Pyykkö muistelee kaiholla myös Miljoona linnunpönttöä -kampanjaa.
 – Se on ollut mulle todella vaikuttava kokemus. Ihmiset ymmärsivät sen ajatuksen, hän sanoo.
 – Absurdi heitto miljoonasta linnunpöntöstä tuntui aika paljolta, mutta oli tosi hienoa nähdä, että niitä tuli lopulta vielä enemmän. Siitä tuli toivoa, että ihmiset haluavat tehdä luonnon puolesta asioita.
 Pyykkö sai vuonna 2011 Ympäristötoimittajien yhdistyksen Tiedonharava-ympäristöpalkinnon sekä vuonna 2014 Suomen luonnonsuojeluliiton jakaman Kultainen sulka -tunnustuksen oivaltavien ja kuulijaystävällisten luonto-ohjelmien teosta Yleisradiossa.
 Viime toukokuussa hänelle myönnettiin Helsingin yliopiston kunniatohtorin arvonimi.
 Jossain vaiheessa, kun tein varsinkin paljon radio-ohjelmia, tuntui siltä, että asiat vähän häviävät ilmaan. Tosi hienoa, että niitä on kuunneltu, ja sitten noteerataan näin.  Minna Pyykkö
 Wihurin rahasto palkitsee tänä vuonna tanssija, koreografi  Jorma Uotisen , taidevalaja  Pauli Venäläisen  ja Omaishoitajaliitto ry:n. He saavat 30 000, 10 000 ja 100 000 euroa. Palkinnot ovat sekä tunnustuksia saajien ansioista että huomionosoituksia heidän edustamilleen aloille.
 Rahasto jakaa vuosittain apurahoja palkintoja tieteen, taiteen ja yhteiskunnallisen toiminnan hankkeille. Tänä vuonna rahasto tukee hankkeita yhteensä 12,6 miljoonalla eurolla.
 Minna Pyykön maailma sunnuntaisin kello 8.30 Radio Suomessa ja  Yle Areenassa .
 Voit keskustella aiheesta kello 22.00 saakka.
 Myös tanssija, koreografi Jorma Uotinen palkitaan pitkästä urastaan merkittävällä summalla. Toni Pitkänen / Yle
 Lue lisää :
 Viime vuonna rakennettiin miljoona linnunpönttöä – se ei kuitenkaan riitä (2018)

Ylen luontotoimittaja Minna Pyykkö palkitaan työstään suomalaisen luonnon hyväksi – "Jos kukaan ei kuuntelisi tai katselisi, ei tätä kauaa saisi tehdä"


Summary: Aktiivimallin purkavan lain luonnos lähetettiin lausuntokierrokselle, vaikka vaikutusarvioiden teko on kesken.

Hallituksen lakiluonnos aktiivimallin leikkurin purkamisesta on puutteellinen, sanoo lainsäädännön arviointineuvosto.
 – Suurimpia puutteita on, ettei lain tavoitetta ilmaista selkeästi. Toinen puute on se, että lakiesityksessä ei oteta huomioon tutkimustuloksia, jotka ovat tulossa lähiaikoina, sanoo lainsäädännön arviointineuvoston puheenjohtaja  Leila Kostiainen.
 Arviointineuvostossa riippumattomat asiantuntijat arvioivat, onko laki tehty huolella ja onko sen vaikutukset kunnolla arvioitu.
 Lakiluonnos lähetettiin l ausuntokierrokselle kiireesti elokuussa , jotta laki ehtisi valmiiksi ennen vuodenvaihdetta. Sillä poistettaisiin aktiivimallin leikkuri. Leikkuri on pienentänyt työttömyysturvaa niiltä, jotka eivät ole olleet lain kriteerien mukaan riittävän aktiivisia työnhaussa.
 Arviointineuvosto: Ensin vaikutusarvio, sitten lakiluonnos
 Hallituksella on ollut niin kiire valmistella lakia ja päästä leikkurista eroon, että se ei ole ehtinyt odottaa vaikutusarvioita.
 – Arviointineuvoston mielestä olisi ollut syytä odottaa tutkimustulokset. Lieventävää on se, että hallitus lupaa ottaa tulokset huomioon, kun ne valmistuvat, Kostiainen sanoo.
 Lainsäädännön arviointineuvosto puheenjohtaja Leila Kostiainen. Yle
 Leikkurin työllisyysvaikutuksia arvioi parhaillaan Valtion taloudellinen tutkimuskeskus VATT. Työ valmistuu kuun lopussa. Työllisyysvaikutusten epäviralliset arviot ovat heitelleet 2000 - 12 000:een. Leikkurin arvioidaan parantaneen työllisyyttä, sillä työttömät ovat päässeet töihin aktiivisuutensa takia, kun he ovat halunneet välttää päivärahan leikkaamisen.
 Vaikutusarvioiden odotteluun liittyy myös poliittinen kiista. Keskusta olisi halunnut odottaa, millaiset ovat leikkurin poistamisen vaikutusarviot. Sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekosen salkkuun kuuluva laki kuitenkin lähti lausuntokierrokselle jo elokuussa.
 Hallitus ei kuitenkaan aio lähettää lakiesitystä eduskunnalle, ennen kuin vaikutukset ovat selvillä, vaikka muut budjettilait ovat jo eduskunnan käsittelyssä. Hallituksen pitää myös etsiä korvaavia toimia, jotka parantavat työllisyyttä saman verran kuin aktiivimalli. Leikkuri poistuu hallituksen mukaan ensi vuoden alussa.
 Leikkurin poistamisella yritetään vähentää alueiden eriarvoisuutta. Joillakin seuduilla esimerkiksi työllisyyskursseja tai haettavia työpaikkoja ei ole ollut tarjolla tarpeeksi. Vaikka hakija on yrittänyt olla aktiivinen, tukea on silti leikattu.
 Arviointineuvoston mukaan tavoite ei kuitenkaan käy ilmi lakiluonnoksesta.
 – Jos lain tavoite kerrottaisiin, valmistelija olisi voinut arvioida vaihtoehtoisia toimia, joilla olisi voitu saada aikaan sama vaikutus.
 Laki suoraan hallitusohjelman kirjauksesta
 "Arviointineuvoston näkemyksen mukaan hallituksen toimeksianto aktiivimallin leikkureiden poistosta näyttää sitoneen virkamiesvalmistelua siten, että edellytykset tavoitteen selvittämiselle ja vaihtoehtoisten ratkaisukeinojen ja niiden vaikutusten monipuoliseen arviointiin ovat heikentyneet",  arviointineuvosto sanoo lausunnossaan .
 Lainsäädännön arviointineuvosto ei voi tarkkaan tietää, miten työtä on tehty lakia valmisteltaessa. Lopputulos on kuitenkin ollut tarkkaan tiedossa jo kun työ on aloitettu.
 – Tässä on ollut tiukka poliittinen ohjaus, koska mallin purkaminen tulee suoraan hallitusohjelmasta ja sen mukaan mennään. Siitä hallitus on pitänyt kiinni. Tällainen ohjaus tahtoo rajoittaa valmistelijan mahdollisuuksia etsiä vaihtoehtoja, Kostiainen sanoo.
 Arviointineuvosto löytää luonnoksesta myös hyviä puolia: leikkureiden kumoamisen vaikutuksia on käsitelty monipuolisesti ja myös vaikutusten epävarmuuksia on pohdittu.

Aktiivimallin purkulaki saa ankarat moitteet lainsäädännön arviointineuvostolta – "Tässä on ollut tiukka poliittinen ohjaus"