Summary: Vieraskasvitestissä tunnistettavana on 7 erilaista kasvia.  Testaa tietosi.

Ihmisen mukana tavalla tai toisella Suomeen kulkenut kasvi on vieraslaji. Pihapiiriin koristeeksi hankittu kasvi, pensas tai puu voi kuitenkin siemenien tai juurenkappaleiden avulla etsiytyä paikoille, joissa ne pääsevät valloilleen.
 Toukokuun lopussa Suomessa monin paikoin tuttu  kurtturuusu julistettiin hävitettäväksi . Maassamme on kuitenkin suuri määrä lajeja, jotka eivät tänne kuulu.
 Alla olevassa testissä sinun pitää erottaa kolmen kuvan joukosta haitalliseksi vieraslajiksi luokiteltu kasvi.
 Testin lähteenä on käytetty  vieraslajit.fi -sivustoa ja  Luontoportti -sivustoa.
 Vieraslaji uhkaa levitessään alueen alkuperäisiä kasveja ja niistä riippuvaisia hyönteisiä ja perhosia. Tämä oli syynä siihen miksi esimerkiksi kurtturuusu on paitsi EU:n myös Suomen kansallisen haitallisten vieraslajien listalla.
 Kurtturuusu on haitallinen etenkin merenrannoilla ja muuallakin kuin Suomessa.
 – Se on valtavan haitallinen kasvi. Esimerkiksi Tanskassa on hiekkarantoja, joissa kurtturuusupensaikot ovat peittäneet paitsi rannat myös niillä sijainneet mökitkin alleen, sanoo ylitarkastaja  Harri Helmisaari  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Vieraslajit voivat myös risteytyä kotoisten lajiemme kanssa ja hävittää alkuperäisen lajin kokonaan.
 Näin on käynyt alkuperäisluontoon kuuluvalle metsäomenapuulle, joka on risteytynyt pihoilla tuttujen tarhaomenapuiden kanssa. Nyt tarhaomenapuu on haitallinen vieraslaji Ahvenanmaalla, jossa vielä löytyy uhanalaista metsäomenapuuta ( Malus sylvestris ).
 – Jos haitallisen vieraslajin torjuntaan tai leviämisen ehkäisyyn herätään ajoissa, niin vahingot eivät kasva liian suuriksi, sanoo Helmisaari.
 Lisää haitallisia vieraslajeja ja ohjeita niiden kanssa toimimiseksi osoitteesta  vieraslajit.fi
 Lue lisää juttuja vieraslajeista:
 Vieraslaji lupiini leviää tienvarsilta myös metsiin – "Osittain näyttää siltä, että peli on menetetty"
 Vieraslajien poisto luonnosta vie Oulussa ainakin kolme vuotta
 Vieraslajien hävittämiseen etsitään tehokkaita keinoja

Testaa Ylen testillä, tunnistatko haitalliset vieraskasvit – Kurtturuusun lisäksi moni muukin tuttu kasvi on riesa luonnossa


Summary: Puijon luontoalueella Kuopion keskustan tuntumasta tehtiin karhuhavainto perjantaina iltapäivällä.

Kuopion keskustan lähistollä Puijon alueella nähdystä karhusta ei ole tehty uusia havaintoja, kertoo Itä-Suomen poliisi Twitterissä. Suurriistavirka-apu ei myöskään löytänyt alueelta karhun jälkiä.
 Poliisin mukaan alueella liikkumista ei tarvitse enää varoa.
 Alueelta löydettiin sen sijaan hirvi ja kaksi vasaa.
 Puijon urheilu- ja luontoalueella tehtiin karhuhavainto perjantaina iltapäivällä. Ilmoituksen mukaan karhun oli nähty liikkuvan lenkkipolun lähistöllä Julkulassa lähiöravintolan tuntumassa.
 Poliisi kehotti päivällä ihmisiä välttämään aluetta.

Kuopion Puijolla on taas turvallista liikkua – Karhua ei löytynyt eikä jälkiäkään näkynyt


Summary: Poliisin mukaan turistin saamat sakot liittyvät julkisten viheralueiden suojelemiseen.

Italialaisen Triesten kaupungin asukkaat aikovat osoittaa lauantaina solidaarisuuttaan itävaltalaisturistille, jota poliisi sakotti tämän otettua nokoset riippumatossa.
 Itävaltalainen 52-vuotias mies oli ripustanut riippumaton kahden puun väliin mäntymetsään lähelle Barcola-nimistä merenrantakatua. Paikalle saapui kuitenkin nopeasti poliisi, joka lätkäisi turistille 300 euron sakot, kertoo brittilehti  The Guardian.
 Nyt osa kaupungin asukkaista aikoo järjestää huomenna protestin, jossa kehotetaan ripustamaan riippumattoja Barcolan alueelle iltakuuden- ja seitsemän välisenä aikana.
 Protestoijat ovat närkästyneitä turistille mätkäistystä muhkeasta sakkosummasta. Lisäksi he vaativat oikeutta ottaa nokoset Barcolassa ”keinuvan riippumaton hyväilyssä”.
 Järjestäjät toivovat riippumattoprotestiin vähintään sataa tottelematonta kansalaista.
 Paikallisen poliisin tiedottaja  Daniela Gianello  sanoo, että itävaltalainen rikkoi lakia kiinnittäessään esineen puuhun.
 – Laissa ei ole kysymys hyvistä käytöstavoista, vaan julkisten viheralueiden suojelemisesta, Gianello perustelee.
 Hän muistuttaa, että mies ripusti riippumaton osittain niin, että se oli esteenä jalankulkijoille.
 Triesten kaupungin aiempi pormestari  Roberto Cosolini  pitää virkavallan toimintaa tapauksessa naurettavana. Hänen mukaansa ihmisiä – erityisesti ulkomaalaisia turisteja – pitäisi sakotuksen sijaan informoida kyseisestä säännöstä ja ohjata heitä noudattamaan sitä.

Italialaiskaupungin asukkaat närkästyivät poliisin lätkäisemästä sakosta turistille, joka otti päiväunet riippumatossa


Summary: Sekä Weekend Festival että Flow Festival kertoivat tänään molempien festareiden pääesiintyjiensä peruuntumisesta.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Yle uutisoi tänään  aiemmin , että kahden ison festivaalin molemmat pääesintyjät ovat peruneet keikkansa. Tänä viikonloppuna Helsingin Suvilahdessa järjestettävä Weekend Festival kertoi viime yönä  Instagram-tilillään , että pääesiintyjäksi kiinnitetty ruotsalainen house-musiikkia soittava Swedish House Mafia peruu esiintymisestä festivaalilla.
 Korvaavaksi pääesiintyjäksi niin ikään ruotsalaisen house-musiikkia soittavan  Alesson .
 Samalla alueella elokuun toisena viikonloppuna järjestettävä Flow Festival ilmoitti tänä aamuna, että sen festivaalin pääesiintyjä räppäri  Cardi B  on perunut Euroopan-kiertueensa esiintymiset aikataulupäällekkäisyyksien vuoksi.
 Myös hänet on saatu korvattua, kun pääesiintyjäksi on kiinnitetty pikavauhtia R&B-muusiikia esittävä  Solange .
 Festareilla tärkeintä fiilis ja kaverit
 Ylen kävi haastattelemassa juuri alkaneiden Weekend Festivalille menijöitä. Savonlinnasta Helsinkiin tulleet ystävykset eivät pitäneet suruliputusta, vaikka pääesiintyjäksi buukattu Swedish House Mafia tekikin oharit.
 – Hyvä asia, että saatiin korvaaja paikalle. Vaikka olen kuunnellutkin Swedish House Mafiaa, niin oli hyvä että saatiin tasokas korvaaja tilalle, sanoo kolmatta kertaa kyseisillä festarilla oleva  Teemu Saikkonen .
 – Itseäni ei liikuta oharit, koska en kuuntele kyseistä musiikkia, toteaa  Sampsa Koneh
 Hyvissä festaritunnelmissa ollut kaksikko kertoo kaiken a:n ja o:n olevan hyvä yhteisöllinen tunnelma festareilla.
 Sen sijaan salolaiset  Iina Somerpalo  sekä  Anna Jännäri  olivat hieman harmissaan pääesiintyjän perumisesta, koska korvaava esiintyjä ei ole heidän mielestään aivan yhtä tunnettu.
 – SHM ei ollut meidän ykkösbändi, jota tulimme kuuntelemaan, mutta tiesimme silti kyseiseltä porukalta enemmän biisejä kuin sen korvanneelta Alessolta.
 Parivaljakko kertoo festareiden tärkeimmän asian olevan hyvä fiilis ja kaverit.
 Kaikki jakavat kiitosta tapahtumajärjestäjälle, että paikkaaja löytyi näinkin nopealla aikataululla.
 – Jokaisen artistin peruuntuminen on aina kolaus, mutta saimme onneksi nopeasti uuden hyvän artistin tilalle, kommentoi Weekend Festivalin tiedottaja  Tomi Lindblom .
 Swedish House Mafia ilmoitti omilla  Facebook-sivuillaan  Weekend Festival -esiintymisen perumisen syyksi tuotantopuolen ongelmat, joita ei pystyttäisi korjaamaan lyhyessä ajassa.
 – Vika ei ole meidän tuotannossa, kyse on artistin sanamuodosta, jolla artisti on halunnut argumentoida peruuntumistaan, toteaa Lindblom kryptisesti.
 Sosiaalinen media ei yhtä ymmärtäväisenä
 Sosiaalisen median alustoilla artistien peruuntumista ei ole katsottu aivan yhtä ymmärtäväisesti. Esimerkiksi Twitterissä ollaa huomioitu oharit tehneiden suuri määrä Suomen eri festareilla.
 Jotkut taas kokevat, että osa rahoista pitäisi palauttaa, kun oharit tehnyt festivaalien pääartisti korvataan niin sanotusti halvemmalla kiinnityksellä.

Näin festarikävijät suhtautuvat tähtiesiintyjien ohareihin – järjestäjille kiitosta nopeasta reagoinnista: "Hyvä että saatiin tasokas korvaaja tilalle"


Summary: Yritykset ja yhteisöt ovat yhdistäneet ilmoitukseen omat tunnuksensa, ja jakavat ilmoitusta luvan kanssa.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Eteläkarjalaiset yritykset ja yhteisöt ovat omineet Etelä-Karjalan keskussairaalan hyllytetyn  lääkärien rekrytointi-ilmoituksen . Ilmoitus leviää sosiaalisessa mediassa.
 Muun muassa Lappeenrannan kaupunki, autovuokraamo Hertz, Lehmus Roastery ja Imatran kaupunki ovat ottaneet kohu-ilmoituksen omaan markkinointiinsa.
 Yritykset ja yhteisöt ovat yhdistäneet markkinointitoimisto Avidlyn suunnittelemaan ilmoitukseen omat tunnuksensa, ja jakavat ilmoitusta luvan kanssa.
 Markkinointitermein ilmiötä kutsutaan sissimarkkinoinniksi. Sille on ominaista nopea toiminta.
 Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston rehtori  Juha-Matti Saksa  sai esimakua kohuilmoitukseen, kun hänen twiittaava tuttavansa muokkasi ilmoituksen uuteen uskoon ja vaihtoi Eksoten tilalle LUT-yliopiston.
 Kun Avidlyn operatiivinen johtaja  Sanna Rautio  antoi ilmoituksen vapaaseen käyttöön, yliopisto iski kiinni.
 – Siinä on sellaista positiivista röyhkeyttä, jossa on faktat taustalla, kommentoi Saksa.
 Ilmoituksen viesti istuu Saksan mukaan yliopiston kontekstiin kuin nenä päähän.
 – Meiltä valmistuneille dippainsseille maksetaan Suomen parasta palkkaa, joten saatoimme ylpeästi kopioida sen pohjan ja lyödä siihen oman logon päälle, sanoo Saksa.
 "Yltiöpositiivinen ilmiö"
 Lappeenrantalainen Lehmus Roastery jalosti ilmoituksen etiketiksi kahvipakettiin.
 Kymmenen pakkauksen erikoiserä vietiin Lappeenrannan kaupungintalolle jo samana päivänä.
 Kahvipaketit annetaan lääkäreille, jotka kohuilmoituksen perusteella saadaan töihin Etelä-Karjalan keskussairaalaan.
 – Hauska juttu, että kielteinen asia kääntyy myönteiseksi ja siitä syntyy monia tahoja yhdistävä yltiöpositiivinen ilmiö, sanoo Lehmus Roasteryn johtaja  Arttu Muukkonen .
 Avidlyn operatiivinen johtaja Sanna Rautio on ylen onnellinen hyllytetyn ilmoituksen aiheuttamasta ketjureaktiosta.
 –Tarina ja ilmoitukseen sisältyvä viesti ovat koskettaneet voimakkaasti. Ne tukevat kaikkien yhteisiä tavoitteita, sanoo Rautio.
 Mitä, jos Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote haluaisikin ottaa hyllyttämänsä ilmoituksen uudelleen käyttöön?
 – Se olisi ihana ratkaisu tälle kaikelle, sanoo Rautio.
 Jos niin kävisi, palautuisi rekry-ilmoitus yksinoikeudella Eksoten käyttöön.
 Mainoksen leviämisestä kertoi ensimmäisenä  Markkinointi&Mainonta–lehti .

Hyllytetystä lääkärien rekry-ilmoituksesta tuli some-hitti – kaupunki markkinoi avoautoilla Milanon lentoja, yliopisto kovapalkkaisia tutkintoja


Summary: Raumalta koitoisin oleva Matias Marttinen luotsaa eduskunnan nuorten kansanedustajien verkostoa tällä vaalikaudella.

Kevään eduskuntavaaleja koskevassa uutisoinnissa nostettiin useaan otteeseen esille nuorten ehdokkaiden hyvä menestys.
 Vaikka eduskunnan keski-ikä laskikin, valittiin nuoria kansanedustajia vähemmän kuin aiemmin.
 Vuonna 2015 eduskunta sai 11 nuorta eli alle 29-vuotiasta kansanedustajaa. Nyt sellaisia on kuusi.
 Myös nuoria ehdokkaita oli vähemmän kuin viime vaaleissa.
 – En ole keksinyt yhtä selitystä sille, miksi näin on, sanoo  Matias Marttinen  (kok.)
 Hän on ensimmäisen kauden kansanedustaja ja eduskunnan nuorten kansanedustajien verkoston tuore puheenjohtaja.
 Mistä kyse?
 Marttisen mukaan puolueiden tulisi kannustaa enemmän ja helpottaa nuorten pyrkyä politiikkaan.
 – Puolueilla on iso vastuu ja rooli siinä, että nuoria ehdokkaita ja muutenkin eri taustaisia ehdokkaita on listoilla riittävästi, hän sanoo.
 Mutta hyvin tehdyt listat eivät riitä. Marttisen mukaan puolueiden tulee myös tarjota nuorille paikkoja kantaa vastuuta ja ”näyttää kyntensä”.
 – Ei sieltä muuten ponnisteta eteenpäin.
 Kaikkia nuoria politiikkaan lähteminen ei innosta – eikä tarvitsekaan. Mutta puolueiden olisi hyvä huolehtia siitä, että heille, joita kiinnostaa, olisi myös esikuvia.
 Myös nuorisojärjestöille pitää antaa jalansijaa puolueessa, Marttinen pohtii.
 Kuka ja mitä?
 Raumalta kotoisin oleva Marttinen on itse tullut politiikkaan perinteisellä tavalla. Hän on toiminut aiemmin kokoomusnuorissa sekä esimerkiksi opetusministeri  Sanni Grahn-Laasosen  (kok.) erityisavustajana.
 29-vuotiaana hän on oman eduskuntaryhmänsä kuopus.
 – Minuun ei suhtauduta ryhmässä mitenkään eri tavalla ikäni vuoksi. Pitkä tausta varmaan vaikuttaa asiaan, hän sanoo.
 – Monet vanhemmat kollegat tulevat jopa kysymään, että ”mitä mieltä olet tästä” tai ”onko antaa vinkkiä tähän”.
 Pääseekö politiikkaan vain perinteistä polkua pitkin?
 – Monet joutuvat sen valitsemaan, sillä polkua saa rakentaa aika pitkään. Satakunnastakin valitaan vain kahdeksan kansanedustajaa.
 Joskus hyvällä kampanjalla saattaa onnistaa ensimmäisellä kerralla, mutta harvemmin nousu on nopeaa. Marttinen nousi eduskuntaan kolmannella yrittämällä.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Nuorilla kansanedustajilla on eduskunnassa oma verkosto, jota Marttinen puheenjohtaa.
 Sen ikäraja on 35, joten mukaan mahtuu myös sellaisia edustajia, jotka eivät ole enää nuorisolain määritelmän mukaan nuoria.
 Matias Marttista haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .

Eduskunta nuortui, mutta nuoria kansanedustajia on vähemmän – ”Puolueilla on iso vastuu”, sanoo kokoomuslainen Matias Marttinen


Summary: Tapahtuma on järjestetty Suomessa aiemmin kolme kertaa. Kokoontuminen kestää viikon.

Esperanton maailmankongressi käynnistyy lauantaina Lahdessa. Viikon kestävään tapahtumaan on etukäteen ilmoittautunut noin 900 osallistujaa eri puolilta maailmaa.
 Esperanton loi 1800-luvun lopulla nuori puolanjuutalainen silmälääkäri  Ludwik Zamenhof . Doktoro Esperanto, suomeksi Toiveikas Tohtori, halusi luoda puolueettoman ja valtasuhteista vapaan kielen. Zamenhofin nimimerkistä muotoutui myös nimi maailman tunnetuimmalle keinotekoiselle kielelle.
 Valtasuhteiden välttäminen on edelleen arvossaan kieltä puhuvien keskuudessa. Kongressin tiedottaja  Jukka Pietiläinen  toteaa, että keskustelu esperantoksi on tasavertaisempaa kuin kansalliskielillä käytävä.
 Pietiläinen sanoo, että esperantoa puhuttaessa ihminen otetaan ihmisenä, eikä jonkun kansan edustajana.
 – Vaikka puhun hyvin englantia, esperantoa puhuessa tuntuu, että puhun omaa kieltäni. Voin itse muokata sitä. En ole riippuvainen siitä, mitä kielen alkuperäiset puhujat ovat päättäneet kielestään.
 Esperanton etuna pidetään sen helppoa rakennetta ja sanastoa, joka perustuu 500 kantasanaa. Sanastoon ovat vaikuttaneet latinan tytärkielet, mutta kieliopissa on paljon slaavilaisia vaikutteita.
 Suomessa neljännen kerran
 Maailmankongressin ohjelmassa on luentoja, konsertteja, esperantoksi opastettuja retkiä ja lasten leiri. Myös suomi ja saamen kielet ovat esillä. Heti kongressin aluksi valitaan uusi puheenjohtaja Esperanton maailmanliitolle.
 Kongressin tärkeintä antia on yhteisöllisyys ja se, että harrastajat pääsevät käyttämään esperantoa. Suomen esperantoliiton puheenjohtaja  Tuomo Grundström  sanoo, että kokoontuminen halutaan nähdä ennemmin kulttuurifestivaalina kuin tiedetapahtumana.
 Tapahtuma järjestetään Suomessa neljännen kerran. Jukka Pietiläinenkertoo, että Lahti valikoitui kongressin paikaksi monesta syystä. Valintaan vaikutti muun muassa Lahden matkailutoimijoiden aktiivisuus.
 Yhteensä kongressi on järjestetty 104 kertaa. Taukoa on ollut maailmansotien aikaan.
 Puhujien määrää on vaikea arvioida
 Esperanton puhujien määrää on vaikea arvioida. Jukka Pietiläinen arvioi, että kieltä hyvin osaavia on tuskin enemmän kuin 10 000 puhujaa.
 – Toisaalta voi olla 100 000 sellaista, jotka kieltä ovat opiskelleet.
 Kielen puhujien määrä on laskenut Euroopassa viimeiset 30 vuotta, vaikka suurin osa puhujista asuu edelleen länsimaissa. Samaan aikaan kiinnostus on kasvanut Afrikassa, Etelä-Amerikassa ja Aasiassa.
 Pietiläinen sanoo, että laskeva innostus Euroopassa on pulmallinen Esperanton maailmanliiton taloudelle.
 – Rikkaissa maissa kielenharrastus on vähentynyt, mikä merkitsee jäsenmaksutulojen pienentymistä.

Tohtori Toiveikas kehitti kielen, joka kuuluu nyt Lahdessa – 900 esperanton puhujaa kokoontuu maailmankongressiin


Summary: Muissa Pohjoismaissa sairaanhoitajille maksetaan huomattavasti parempaa palkkaa kuin Suomessa.

Lämpimänä heinäkuun päivänä lähi- ja sairaanhoitajia etsitään pääkaupunkiseudulla kiivaasti. Hoitajilla on lomakausi, eikä kesäsijaisuuksia ole saatu täytettyä.
 Henkilöstöpalveluyritys Seure toimittaa henkilökuntaa sairaaloihin, hoitolaitoksiin ja hoivakoteihin. Johtaja  Jenna Heinonen  selailee koneeltaan päivän keikkatarjontaa.
 Tarjolla on kymmeniä sijaisuuksia ja keikkoja, joihin pitäisi löytyä tekijä samana päivänä.
 – Tarve on kova, eikä kaikkia näitä sijaisuuksia saada täytettyä, Heinonen sanoo.
 Mutta tämä on vasta alkua. Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus haluaa nostaa hoitajamitoitusta niin, että kymmentä vanhusta kohti on seitsemän hoitajaa. Se tarkoittaa 4 000:ää uutta hoitajaa.
 Yle kertoi perjantaiaamuna , miten vaikeaa tavoitteen täyttäminen on.  Tehyn mukaan  jopa 70 000 hoitajaa on lähtenyt muihin töihin.
 Kaikkien uusien paikkojen täyttäminen ei onnistu kotimaisella työvoimalla. Yle listasi viisi syytä, miksi Suomi ei kuitenkaan ole muualta tulevien hoitajien ykköskohde.
 1. Huonot palkat
 Suomeen ei tulla rahan perässä. Päinvastoin täältä lähdetään hoitajiksi Ruotsiin ja Norjaan. Lähtijöitä riittää etenkin länsirannikolla, jossa ruotsin kieli on hallussa.
 Sairaanhoitaja-lehti vertasi keväällä hoitajien palkkoja . Suomessa sairaanhoitajan keskimääräinen kokonaisansio oli vuonna 2017 kolme tonnia. Islannissa ja Norjassa voi tienata 5 000 euroa kuukaudessa. Tähän on luettu mukaan vuorolisät.
 Palkkojen vertailu on vaikeaa, mutta vaikka otetaan huomioon elinkustannukset, sairaanhoitajan palkka on Suomessa Pohjoismaiden alhaisin.
 2. Lupaviidakko
 Pahimmassa tapauksessa lupien odottelu voi kestää parikin vuotta.
 Valvira käy hakijoiden pätevyyden. Tutkintovaatimukset poikkeavat eri maissa toisistaan.
 Lisäksi tarvitaan työluvat.
 Suomeen on saapunut arviolta kolmesataa filippiiniläistä sairaanhoitajaa,  mutta kukaan heistä ei ole sairaanhoitajan tehtävässä.  Suurin osa toimii hoiva-avustajina.
 Harva onnistuu pääsemään seulan läpi.
 Alaa valvova Valvira on laskenut, että Suomessa on 1 624 sairaanhoitajaa, jotka ovat suorittaneet tutkintonsa muualla kuin Suomessa. Joukossa voi olla myös suomalaisia, jotka ovat suorittaneet tutkintonsa ulkomailla.
 Se on mitätön määrä, sillä Suomessa on yhteensä 136 000 sairaanhoitajaa.
 3. Kielitaito
 Hoitoalalla on vaikea selvitä ilman kielitaitoa. Esimerkiksi Filippiineillä koulutetaan sairaanhoitajia englanniksi. Suomessa siitä ei ole juuri apua. Suomessa on osoittava suomea ja ruotsia.
 Filippiiniläisistä sairaanhoitajista on tullut vientituote. He elättävät perheitään lähettämällä näille rahaa maailmalta. Kuvassa hoitajien valmistumisjuhla Filippiineillä 2010. Dennis M. Sabangan / EPA
 4. Hoitajapula on ongelma myös muissa maissa
 Euroopassa syntyy vähän lapsia ja sairaanhoitajien keski-ikä on ylittänyt esimerkiksi Britanniassa 45 vuotta. Euroopassa syntyvyys on matala ja suuret ikäluokat tarvitsevat pian hoivaa.
 Englannissa on 40 000 sairaanhoitajan vaje ja  henkilökuntapulan takia on jouduttu sulkemaan syöpäosastoja ja äitiyspoliklinikoita . Uusia ulkomaisia sairaanhoitajia pitäisi löytyä heti 4 000.
 Kaikkia ihmisiä ei voida kuitenkaan kouluttaa sairaanhoitajiksi. Hoitajia ajaa alalta huonon palkkauksen muille aloille myös työstressi ja sekalainen tehtäväkuva: lähihoitajat pesevät Suomessa usein myös pyykkiä.
 5. Vievätkö rikkaat maat köyhien maiden hoitajat?
 Pula henkilökunnasta on pahinta köyhissä maissa. Maailman terveysjärjestön mukaan maailmasta puuttuu neljä miljoonaa hoitajaa.
 Esimerkiksi Filippiinit on kouluttanut hoitajia vientituotteeksi. Hoitajat lähettävät rahaa kotimaahansa ja elättävät käytännössä Filippiineillä asuvia perheitään. Samalla maan oma koulutustarjonta yksipuolistuu.
 Svenska Yle on kertonut Spotlight-dokumentissaan , että osa Suomeen tulleista filippiiiniläishoitajista on joutunut allekirjoittamaan ennen Filippiineiltä lähtöään sopimuksen, jossa he ovat sitoutuneet pysymään työpaikassaan Suomessa 3–5 vuotta sakon uhalla.
 Sopimukset on tehty rekrytoinneissa auttaneen filippiiniläisyrityksen vaatimuksesta.

Hoitajien tuonti ulkomailta ei ratkaise työvoimapulaa – 5 syytä, miksi Suomi ei houkuttele ulkomaalaisia


Summary: Mannheimin kaupunki perui ainakin neljälle perheelle määrätyt sakot sen jälkeen, kun rangaistuksesta nousi valtakunnallinen kohu.

Tästä on kyse Saksassa Mannheimin kaupunki määräsi 88,50 euron sakot ainakin neljän koululaisen vanhemmille. Syynä oli luvaton poissaolo koulusta ilmastomielenosoitusten vuoksi. Sakot peruttiin torstaina niistä nousseen kohun jälkeen. Toisin kuin Suomessa, jossa on oppivelvollisuus, Saksassa on koulupakko.
 Berliini.  Tyypillistä Saksaa, huokaa kölniläinen  Vera Belowski  Berliinissä perjantaina pidetyssä ilmastomielenosoituksessa.
 –Saksassa asiat nähdään rangaistusten kautta. Byrokratia voittaa aina inhimillisyyden.
 Saksassa nousi kohu, kun saksalaislehdet paljastivat Mannheimin kaupungin sakottaneen ilmastolakkoon osallistuneita lukiolaisia. _ Manneheim Morgen _ -lehti kertoi tällä viikolla ainakin neljän perheen saaneen sakot.
 Kahden tunnin luvattoman poissaolon rangaistusmaksu oli 88,50 euroa. Saksassa on koulupakko, minkä vuoksi vanhempia voidaan sakottaa lasten lintsaamisen vuoksi.
 Sakot peruttiin torstaina sen jälkeen, kun asiasta oli noussut valtakunnallinen puheenaihe. Kaupunki perusteli uutta päätöstä sillä, että koululla on käytössään muitakin kasvatusmenetelmiä kuin sakot.
 Kaupungin mukaan sakot olivat kuitenkin "muodollisesti oikea" päätös.
 Kahden lapsensa kanssa mielenosoitukseen osallistunut Vera Belowski vastustaa lintsaussakkoja, koska katsoo niiden sotivan perusoikeuksia vastaan.
 – Myös nuorilla on oikeus osoittaa mieltään.
 Sakot toivat uutta pontta mielenilmauksiin
 Berliinissä koululaiset ovat jo kesälomilla, mutta uutinen sakoista toi uutta virtaa perjantaina pidettyyn Fridays for Future -liikkeen ilmastomielenosoitukseen.
 Berliinin Invaliden-puistossa pidettyyn protestiin osallistunut  Helena Marshall , 16, sanoo liikkeen olevan taas huomion keskipisteenä.
 –Koko sakkoasia on todella siisti. Se vetoaa mediaan ja kaikki puhuvat jälleen Fridays for Future -liikkeestä, Marshall sanoo.
 Ilmastolakossa olevien nuorten sakkoja hän pitää täysin kohtuuttomana. Marshallin mukaan nuoret taistelevat oman tulevaisuutensa ja arvojensa puolesta, eikä siitä pitäisi hänen mukaansa rangaista ketään.
 Marshall käy lukiota Frankfurtissa. Hän kertoo lintsaussakkojen olevan todellinen uhka lukuvuosien aikana. Se ei estä hänen osallistumistaan mielenosoituksiin.
 Fridays for Future -liike on luvannut tarvittaessa auttaa nuoria sakkojen maksamisessa.
 Ilmastoaktivisti Thunberg penää vastuuta aikuisille
 Fridays for Future -liikkeen kantahahmo, ruotsalainen  Greta Thunberg  oli perjantaina mukana Berliinin ilmastomielenosoituksessa, johon osallistui arviolta tuhansia ihmisiä. Thunbergin mukaan nuorilla ei ole aikaa odottaa pääsyä valtaan politiikan suuntaa muuttamaan.
 Sen vuoksi hän kehotti perjantaina pitämässään puheessaan nuoria jatkamaan protesteja ja lisäämään painetta poliitikkoja kohtaan.
 Thunbergin mielestä lasten ja nuorten harteille on langennut aikuisille kuuluva vastuu. Tästä syystä nuorten koulutus kärsii.
 – Tilanne on todella outo. Vanhemmat sukupolvet, aikuiset, eivät uskalla ottaa vastuuta.
 Hallituksen ilmastoryhmän tulokset jääneet laihoiksi
 Samaan aikaan kun Thunberg puhui arviolta tuhansille mielenosoittajille Berliinin Invaliden-puistossa, liittokansleri  Angela Merkel  puolusti Saksan ilmastopolitiikkaa jokakesäisessä suuressa lehdistötilaisuudessa.
 Merkelin mukaan Greta Thunbergillä ja Fridays for Future -liikkeellä on ollut jo vaikutusta hallituksen työhön.
 –He ovat saaneet meidät toimimaan nopeammin, Merkel sanoi.
 Saksan hallituksen ilmastoryhmä kokoontui torstaina liittokansleri Merkelin johdolla, mutta konkreettisia päätöksiä ei saatu tehtyä. Hallitukselle tulee kiire, sillä se on luvannut julkaista ilmastopakettinsa syyskuun 20. päivä.
 Saksa haluaa leikata päästöjä selvästi vuoteen 2030 mennessä. Silloin Saksan pitäisi tuottaa 55 prosenttia vähemmän kasvihuonepäästöjä kuin vuonna 1990.
 Vuonna 2050 Saksan pitäisi olla hiilineutraali.
 Päätöksiä uudesta ilmastopolitiikasta odotetaan hyvin nopeasti. Nyt Saksassa pohditaan myös keinoja tehdä ilmastolle haitallisesta kuluttamisesta kalliimpaa ja ympäristöystävällisestä halvempaa.
 Haasteena on tehdä uudenlaisesta hinnoittelusta sosiaalisesti tasavertaista.
 Frankfurtilainen ilmastoaktivisti Helena Marshall on pettynyt hallituksen ilmastoryhmän laihoihin tuloksiin.
 – He eivät saaneet taaskaan mitään aikaan. Ehkä heille pitäisi antaa sakot siitä, että istuivat taas kolme tuntia ilman mitään edistystä.

Kansalaisoikeus vai lintsaamista? – Saksassa pohditaan, saako ilmastolakossa olevia koululaisia sakottaa


Summary: Vanhankaupungin vesivoimalan lupa-asioista uutisoi Svenska Yle. Energiayhtiö Helen sanoo olevansa valmis sulkemaan laitoksen.

Vanhankaupungin vesivoimala on Helsingin vanhin käytössä oleva voimalaitos. Nyt paikalliset kalastusjärjestöt ovat aikeissa tehdä kantelun vuonna 1876 valmistuneen, sen jälkeen sata vuotta toimineen ja vuonna 2000 uudelleen käyttöön otetun padon purkamiseksi. Asiasta uutisoi  Svenska Yle .
 Kantelun perimmäiseksi syyksi Vaelluskalan, Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestön ja Virtavesien hoitoyhdistyksen edustajat kertovat voimalaitoksen ja padon vahingollisuuden vaelluskaloille.
 – Vesivoimalaitoksen turbiinit ovat erityisen ongelmallisia – ne murskaavat kalat pieniksi paloiksi. Kalat eivät myöskään pysty uimaan vapaasti ylä- ja alavirtaan,  Henrik Kettunen  Vaelluskala ry:stä toteaa Svenska Ylen haastattelussa.
 Lisäpontta kalastusyhdistysten mahdolliselle kantelulle tuo voimalan vesitalousluvan puute.
 Svenska Ylen tietojen mukaan voimalatoiminnan aloittaminen uudelleen vuonna 2000 näyttäisi perustuvan 1800-luvun puolivälissä laadittuun lupakirjeeseen ja sen perusteella vuonna 1999 tehtyyn Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen eli elyn päätökseen. Kirjeestä kuitenkin selviää, että lupa on myönnetty ainoastaan padolle, ei sähköntuotannolle.
 Näin ollen voimala on saattanut pyöriä vuosikymmeniä luvatta.
 Professori: "Ely-keskuksen lausunto ei kelpaa"
 Viranomaiset ja etujärjestöt voivat tehdä kantelun, jos ne epäilevät jonkun tahon rikkovan vesilakia. Tällöin aluehallintovirasto selvittää tilanteen ja antaa tarvittaessa huomautuksen lakia rikkovasta toiminnasta.
 Myös tutkija vahvistaa, että vankkaa pohjaa ja siten lupaa sähköntuotantoon ei Vanhankaupungin voimalaitoksella näillä näkymin ole.
 – Toimijalla pitää olla vesitalouslupa vesivoimalaa varten. Jopa 150 vuotta vanha päätös voi olla voimassa ja vastata lupaa, se on vesilain perusperiaate, toteaa ympäristöoikeuden professori  Antti Belinskij  Itä-Suomen yliopistosta.
 – Ely-keskuksen lausunto ei kelpaa, hän lisää.
 Helen: "Päätöksen perustuttava kulttuurihistoriallisiin ja ekologisiin arvoihin"
 Vielä on epäselvää, voidaanko noin 150 vuotta vanhaa patolupaa katsoa oikeudeksi sähköntuotantoon. Avoimeksi jää myös kysymys siitä, onko vesivoimala lainmukainen.
 Voimalaitos on Helsingin kaupungin omistama: energiayhtiö Helen vuokraa sitä ja ylläpitää sen toimintaa. Voimalaitoksen yhteydessä sijaitsevaa patoa hallinnoi sen sijaan Helsingin seudun ympäristöpalvelut HSY.
 Helenin vastuullisuusasioista ja edunvalvonnasta vastaava  Maiju Vestergren  myöntää, ettei vesitalouslupaa ole.
 – Mutta meillä on ely-keskuksen lausunto vuodelta 1999. Siinä todetaan, että voimme käyttää vesivoimalaa ilman toimilupaa niin kauan kuin vedenkorkeus ja virtaukset eivät muutu. Olemme hyvin tarkkoja lupa-asioista ja tuolloin on varmasti katsottu, että tämä ely-keskuksen lausunto riittää, Vestergren sanoo.
 Vanhankaupungin vesivoimalaitoksen sähköteho on 0,2 megawattia. Esimerkiksi Salmisaaren voimalan teho on 800-kertainen. Vesivoimalan yhteydessä toimii myös Voimalamuseo. Lukas Rusk / Yle
 Vestergrenin mukaan padon ja voimalaitoksen tulevaisuutta koskevan päätöksen tulisi perustua kulttuurihistoriallisiin ja ekologisiin arvoihin.
 Varsinainen energiantuotanto on Vanhankaupungin vesivoimalaitoksella vaatimatonta: voimalan sähköteho on vain 0,2 megawattia, kun esimerkiksi Salmisaaren voimalaitoksen teho on 800-kertainen. Kaukolämmön tuotantoa ei ole laskettu tähän vertailuun mukaan.
 Vanhankaupungin vesivoimalan yhteydessä toimii myös Helenin ylläpitämä Voimalamuseo.
 – Mielestämme voimalaitos itsessään on melko merkityksetön sähköntuotannolle. Olemme valmiita myös sulkemaan voimalaitoksen, Vestergren kertoo.
 Näillä näkymin Helen ei ole hakemassa vesitalouslupaa voimalalleen. Vestergrenin mukaan toimenpiteistä päätetään vasta sitten, jos kantelu todella tehdään.
 Vanhankaupungin kalastusperinteet ulottuvat 1300-luvulle
 Vaelluskala ry:n Henrik Kettusen mukaan ankeriaat menevät palasiksi, kun ne vaeltavat alas Vanhankaupunginkosken ääreen. Lukas Rusk / Yle
 Myös kalastusjärjestöjen edustajat pitävät vesivoimalaitoksen rakennuksia kulttuurihistoriallisesti merkittävinä mutta muistuttavat, että kalastusperinteet ulottuvat alueella jo ajalle ennen vesivoimalaa.
 – Kalat ovat nousseet Vantaalle kymmeniätuhansia vuosia – ei sitäkään historiaa sovi unohtaa. Vaikka voimalaitos otettaisiin pois käytöstä, historialliset rakennukset voisivat silti jäädä, Vantaan Virtavesien hoitoyhdistyksen  Kari Stenholm  sanoo.
 Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestön  Markku Marttisen  mielestä kulttuurihistoria ja Museovirasto ovat saaneet asiaa tutkittaessa liian paljon painoarvoa.
 – Kalastushistoria on unohdettu. Täällä on kalastettu jo 1300-luvulla. Ajatelkaa, miten kaunista täällä olisi, jos koski olisi täysin auki.
 Henrik Kettunen Vaelluskala ry:stä viittaa puolestaan ankeriaan historiaan.
 – Ankeriaat ovat luonnollisesti nousseet Tuusulaan saakka. Jo 100 vuotta sitten on todettu, että ankeriaat menevät palasiksi, kun ne vaeltavat alas Vanhankaupunginkosken ääreen, Kettunen kertoo.
 Vanhankaupunginkosken itäisessä haarassa virtaa kuitenkin koski, jossa kalat voivat vapaasti uida ylös ja alas. Kettusen mielestä se ei riitä.
 – Vaelluskalat, kuten taimen ja lohi, suosivat uomaa, jossa virtaa eniten. Tässä tapauksessa ne suosivat läntistä uomaa, jossa vesivoimala sijaitsee, hän toteaa.
 Alkuperäinen juttu on luettavissa  Svenska Ylen  sivuilla. Toimittajana Lukas Rusk.

Helsingissä paljastui yllätys: Vanhimmalla yhä käytössä olevalla vesivoimalalla ei ehkä olekaan tarvittavaa lupaa – "Ei tämä kelpaa"


Summary: Venäjän presidentti Vladimir Putin allekirjoitti päätöksen torstaina.

Venäjä helpottaa tuntuvasti ulkomaalaisten matkailua Pietariin ja sen ympäristöön.
 Lokakuusta alusta lähtien Pietariin ja Leningradin alueelle voi matkustaa sähköisellä viisumilla, jonka voi hankkia internetissä ilman konsulimaksua. Leningradin alue kattaa muun muassa Viipurin ja Karjalankannaksen.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putin  on allekirjoittanut torstaina asiaa koskevan asetuksen, kertoo  uutistoimisto Tass.
 Viisumeita aiotaan myöntää turisteille, liikematkalaisille sekä esimerkiksi urheilijoille, tutkijoille ja taiteilijoille. Niillä voi oleskella viisumissa määritellyllä Venäjän alueella kahdeksan päivän ajan.
 Toistaiseksi ei tiedetä, koskeeko päätös myös suomalaisia. Venäjän hallituksen on määrä laatia ennen lokakuuta lista maista, joiden kansalaisille sähköisiä viisumeita myönnetään.
 Halvempaa ja helpompaa
 Matkailu Pietariin halpenee ja helpottuu huomattavasti, jos Venäjä alkaa myöntää myös suomalaisille sähköisiä viisumeita.
 Tällä hetkellä matkatoimistot veloittavat turistin kertaviisumista noin 80 euroa. Käsittelyajat ovat yli viikon pituisia, ja passi on tuon ajan matkatoimistossa tai Venäjän konsulaatissa.
 Sähköisen viisumin voi hakea itse ilman välikäsiä, eikä passista tarvitse luopua käsittelyn ajaksi.
 Vastaava sähköinen viisumi on ollut käytössä jo noin vuoden ajan Vladivostokin alueella. Viisumeita on myönnetty 18 valtion kansalaisille.
 Päätöksestä kertoi Suomessa ensimmäisenä  Ilta-Sanomat.  Lehden mukaan sähköisiä viisumeita myönnetään jo nyt Kaliningradissa vieraileville suomalaisille.

Pietariin ja Viipuriin saa syksyllä ilmaisen sähköisen viisumin – Ei vielä päätöstä, koskeeko myös suomalaisia


Summary: Moni kokee lentomatkustamisen suurimmaksi ilmastopaheekseen.

Ilmastomuutos oli yksi puhutuimmista aiheista keskustelutapahtuma SuomiAreenassa tällä viikolla. Pyysimme Porissa liikkuneita vääntämään rautalangasta, mitä ilmastonmuutokselle heidän mielestään pitäisi tehdä.
 Kuurosokea  Aarne Pirkola  puhuu tulkkinsa  Emma-Leena Oravan  kautta. Pirkolan tavasta aistia maailmaa julkaistiin maanantaina  VR-elämys , ja  miehen henkilökuva  tuli julki keskiviikkona.
 Tehtävä ei ole helppo, mutta hiljalleen teräslanka vääntyy tunnistettavaan muotoon.
 Pirkola pitelee käsissään pientä polkupyörää. Hänen vastauksensa ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi liittyy ihmisten kulkuneuvoihin.
 – Ei pitäisi käyttää autoja tai lentokoneita, ei mitään mikä saastuttaa. Olisi tärkeää pyöräillä.
 Pirkola tunnustaa lentomatkustamisen omaksi ilmastopaheekseen. Hän soimaa itseään myös liiallisesta muovin käyttämisestä.
 – Poden vähän huonoa omaatuntoa ja tulee surullinen fiilis, että näin ei saisi tehdä. Pitäisi lopettaa lentäminen ja kierrättää enemmän.
 Pienet teot ovat jo kuitenkin vakiintuneet osaksi Pirkolan arkea. Hän on vähentänyt energiankulutusta ja syö entistä enemmän kasvisruokaa.
 Ylen kuuluttaja Anna-Liisa Tilus kehottaa kuuntelemaan omaa sydäntään miettiessä minkälaisilla teoilla voisi hidastaa ilmastonmuutosta. Johanna Manu/Yle
 Teräksinen lanka hakee muotoaan. Ylen kuuluttaja  Anna-Liisa Tilus  ei mieti pitkään, vaan vääntää suuren sydämen.
 – Olen tällainen tunteellinen siili, Tilus naurahtaa askarrellessaan.
 Tiluksen mielestä tekeminen pitää aloittaa kuuntelemalla omaa sydäntään. Pitää kiinnittää huomiota siihen, millä liikuu, mitä vaatteita käyttää ja minkälaista ruokaa laittaa.
 – Sellaisia pieniä asioita, joita jokainen meistä voi tehdä.
 Tilus on jo puolen vuoden ajan kävellyt kaikki työmatkat ja pohtii, olisiko aika myydä turhakkeena seisova auto pois. Hän myös lajittelee muovit ja roskat entistä tarkemmin.
 Mikael Jungnerin mielestä suomalaisten pitäisi lopettaa lihansyönti. Mari Kahila / Yle
 Viestintätoimisto Kreabin toimitusjohtaja  Mikael Jungner  tarttuu tehtävään reippaasti ja määrätietoisesti.
 – Tehtävä on helppo. Laitetaan langat päät yhteen.
 Jungner puhuu suljetusta kierrosta.
 – Ilmastonmuutoksen torjumisessa on kyse suljetusta kierrosta, jossa ilmastoon vapautuu suurin piirtein saman verran aineita, kuin mitä sieltä palautuu biomassan käyttöön. Tämä on tavoite.
 Ettei mene liian korkealentoiseksi, Jungner yksinkertaistaa ajatuksensa.
 – Käytännössä jos jokainen suomalainen lopettaisi tänään lihansyönnin, koko Suomen ilmastohaaste olisi sillä hoidettu. Ei tarvita sen kummempia tekoja.
 Toimitusjohtajan oma ruokavalio ei ole vielä täysin lihaton. Hän syö kanaa, mutta ei enää naudanlihaa.
 – Naudanlihan ympäristövaikutukset ovat katastrofaaliset.
 Omalla ruokavaliollaan Jungner kertoo kompensoivansa omaa ilmastopahettaan lentämistä.
 – Matkoja on kertynyt tänä vuonna jo viisi. Tosin olen lentänyt vain Euroopaan. Ei tule huonoa omaatuntoa, kompensoin muulla. En syö naudanlihaa enkä juo maitoa.
 Kirjailija Nina Honkanen myöntää välillä lipsuvansa vastuullisesta käyttäytymisestä ilmastonmuutoksen ehkäisemiseksi.  Mari Kahila / Yle
 Myös kirjailija  Nina Honkasen  käsissä teräksinen lanka taittuu ympyrän muotoon. Kirjailija kertoo, että olisi helpompi pistää ajatuksensa sanoiksi kuin askarrella. Honkanen ei juuri arvosta omia käsityötaitojaan.
 – Yritän miettiä, pitäisikö tästä tehdä aurinko. Symbolisesti sydämen aurinko. Sydämen sivistys ja ymmärrys, Honkanen maalailee.
 Lopullinen tulkinta on monimuotoinen.
 – Maapallo, aurinko tai symboli ihmisen viisaudelle. Jokainen sanamme ja valintamme vaikuttavat siihen, miten voimme ja miten maapallo voi. Tästä tulikin muistutus siitä, että olemme osa suurempaa kehrää.
 Honkanen ei pidä siitä, että ilmastonmuutoksella pelotellaan liikaa.
 – On pelottelua ja maailmanlopun meininkiä. Halutaan olla niin ehdottomia. Toisten mielestä koko ilmastonmuutos on huuhaata. Asiaan pitäisi suhtautua kiihkottomasti ja syyllistämättä, mutta vähättelemättä.
 Honkanen kertoo liikkuvansa lähinnä kävellen ja pyöräillen, välillä julkista liikennettä käyttäen. Kun esikoinen muutti Roomaan, Honkanen osti lapsensa 20 vuotta vanhan auton.
 – Olen tällainen vellihousu, että en ihan koko ajan pysty toteuttamaan vastuullista käyttäytymistä. Ei se ole yksinkertainen juttu, ja siksi en heitäkään kiveä mihinkään suuntaan.
 Matias Marttinen on huolissaan siitä minkälaisen maapallon jätämme tuleville sukupolville. Mari Kahila /Yle
 Matias Marttinen  on uusi kokoomuksen kansanedustaja Satakunnasta.
 – Se on selvä asia, mitä ilmastonmuutokselle pitäisi tehdä. Mutta onkin eri asia, miten esitän asian rautalangalla, Marttinen pohtii.
 Teräksinen lanka vääntyy lopulta neliöksi, koska maapallon lämpötilan nousu olisi saatava tiettyjen raamien sisään.
 – Päästöt, joita tuotamme ilmakehään ja ympäristöön, pitäisi rajata. Muuten tulevat sukupolvet, minun lapseni ja lapsenlapset ja heidän jälkeläisensä joutuvat elämään kurjissa olosuhteissa.
 Marttinen pyrkii käyttämään paljon julkista liikennettä. Hän tekee töitä sen eteen, että energiantuotanto uudistuu ja päästöt vähenevät.
 Ilmastopaheensa Marttinen tiedostaa ja tunnustaa. Monen muun tavoin Marttisen syntisin ilmastopahe on lentomatkustaminen.
 – Olen tehnyt vuodessa muutaman ulkomaanmatkan. Lentämistä en ole kokonaan lopettanut. Nostan käden virheen merkiksi pystyyn.
 Marttinen puolustaa kuitenkin lentoyhtiöitä, joiden toiminta on hänen mielestään menossa vastuullisempaan suuntaan.
 – Ala on mennyt vastuullisempaan suuntaan. Tuetaan metsänkasvatusta ja kehitetään biopolttoaineita, jotka tuottavat vähemmän päästöjä ilmakehään.

Raameja ja rakkautta – pyysimme tv-kasvoa, kansanedustajaa ja kolmea muuta vääntämään rautalangasta, mitä ilmastonmuutokselle tulisi tehdä


Summary: Ukrainan presidentin mukaan Vladimir Putin olisi ehdottanut maiden välille vanginvaihtoa, joka koskisi kaikkia ukrainalais- ja venäläisvankeja.

Ukrainan presidentti ehdottaa Venäjälle vanginvaihtoa, jossa Venäjä vapauttaisi tunnetun ukrainalaisen elokuvaohjaajan vastineeksi Ukrainassa vangitusta venäläisestä valtiollisen median toimittajasta.
 Maat ovat ryhtyneet neuvotteluihin vankienvaihdosta sen jälkeen, kun Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  keskusteli ensi kertaa puhelimitse Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  kanssa viime viikolla.
 Ukrainalaisohjaaja  Oleg Sentsov  istuu 20 vuoden tuomiota vankileirillä Jamalin alueella Uralin takaisella Pohjois-Venäjällä. Hänet pidätettiin Venäjän miehittämällä Krimin niemimaalla keväällä 2014. Sentsov sai tuomion terrori-iskujen suunnittelemisesta Krimillä. Ukraina pitää tuomiota poliittisena. Muun muassa  EU:n Saharov-ihmisoikeuspalkinnolla palkittu  Sentsov oli viime vuonna 145 vuorokautta syömälakossa.
 Ukrainan presidentti kertoi perjantaina maan olevan valmis vapauttamaan Kiovassa vangittuna olevan venäläisen RIA Novosti -uutistoimiston toimittajan  Kyrylo Vyshynskin  vastineeksi Sentsovista.
 52-vuotias Vyshynski pidätettiin viime vuonna Kiovassa epäiltynä maanpetoksesta. Vyshynski on Ukrainan ja Venäjän kaksoiskansalainen.
 Venäjän valtion uutistoimiston RIA Novostin toimittaja Kyrylo Vyshynski oikeudenistunnossa Kiovassa 15. päivä heinäkuuta. AFP
 Kiovalainen tuomioistuin ilmoitti perjantaina jatkavansa Vyshynskin tutkintavankeutta kahdella kuukaudella. Venäjän ulkoministeriön tiedottaja kuvaili päätöstä häpeälliseksi. Maan ihmisoikeusvaltuutettu  Tatjana Moskalkova   puolestaan ilmoitti, että venäläistoimittaja tulisi vapauttaa välittömästi ilman minkäänlaisia ehtoja. Moskalkovan mukaan vangittu Vyshynski on myös itse täysin vastaan minkäänlaista vaihtoa.
 Toukokuussa presidentiksi valittu Zelenskyi on sanonut, että Putin olisi ehdottanut maiden välille vanginvaihtoa, joka koskisi kaikkia ukrainalais- ja venäläisvankeja.
 Putinin tiedottajan  Dmitry Peskovin  mukaan tällainen vaihto olisi ”ideaalinen, mutta että molempien osapuolten tulisi päästä sopuun siitä, mitä se käytännössä tarkoittaa.”
 Kuluneella viikolla venäläinen oikeusistuin päätti pidentää 24 ukrainalaisen merimiehen tutkintavankeutta. Päätös tuomittiin ankarasti Ukrainassa. Venäjä pidätti merimiehet ja takavarikoi alukset  viime marraskuussa  Kertšinsalmen alueella. Venäjän mukaan Ukrainan alukset tunkeutuivat Venäjälle kuuluville aluevesille. Ukraina puolestaan on kiistänyt, että sen alukset olisivat tehneet mitään luvatonta.
 Lisää aiheesta:
 Kansainvälinen merioikeus: Venäjän pitää vapauttaa Ukrainan laivaston alukset ja vangitut merimiehet
 EU:n Saharov-palkinto venäläisellä työleirillä olevalle ukrainalaisohjaaja Oleg Sentsoville
 Venäjän viranomaiset: Venäjällä vankilassa oleva ukrainalainen elokuvaohjaaja lopetti syömälakkonsa

Ukraina valmis vaihtamaan vangitun venäläistoimittajan ukrainalaiseen elokuvaohjaaja Sentsoviin


Summary: Harjoittelu ei juuri Suomen oloista eroa, mutta grillijuhlissa voi olla sata tyttöä kerralla.

Kokkola Cupin kentän laidalla seisoo mies, joka antaa käskyjä suomeksi ja tanskaksi.  Mikko Laukka  on turnauksessa pelaavan kööpenhaminalaisen BK Heklan 11-vuotiaiden tyttöjen jalkapallojoukkueen valmentaja ja joukkueenjohtaja.
 Alun perin hänen tarkoituksensa ei ollut lähteä mukaan, mutta vaimo päätti toisin.
 Neljä vuotta sitten esikoulun ilmoitustaululla oli lappu, jossa etsittiin pelaajia ja apuvalmentajia joukkueeseen. Vaimo ehdotti, että isä ja tytär aloittaisivat yhteisen harrastuksen.
 – Sanoin, etten ehdi, kun olen koko ajan töissä. Mutta vaimo sanoi, että on se nyt hemmetti, jos et voi kerran viikossa tulla viideksi kotiin, jotta ehdit treeneihin!
 Ensimmäisissä harjoituksissa seuran tyttövalmentaja katsoi Laukan toimintaa ja sanoi, että hyvinhän se menee. Jatka siitä.
 – Jäin huonon tanskan kieleni kanssa suu auki, mutta siitä se lähti ja mukavaa on ollut, mies summaa.
 Tanskassa harjoitellaan ympäri vuoden keinonurmella. Jalkapallohalleja ei ole. Kalle Niskala / Yle
 Mikko Laukka on itse pelannut jalkapalloa pikkupojasta B-junioriksi ja jääkiekkoa 25-vuotiaaksi. Tanskan pienissä seuroissa on tyypillistä, että valmentaja on Laukan tapaan jonkun isä tai äiti.
 Harjoittelu itsessään ei Tanskassa paljon eroa Suomen oloista.
 – On tekniikkaharjoittelua, syöttöjä ja sitten vähän pelataan: kaksi kahta vastaan ja yksi yhtä vastaan, se on hyvin samanlaista.
 Apua valmennukseen saadaan isommista seuroista, joille pikkuseurat kasvattavat pelaajia. BK Hekla syöttää poikapuolella pelaajia FC Kööpenhaminan pelaajapolkuun ja tyttöpuolella naisten liigaseura BSF:ään.
 – Viime keväänä FCK:n ammattivalmentajat vetivät tytöille yhden harjoituksen viikossa. Joka toinen viikko muutama BK Heklan pelaaja käy BSF:n talenttikoulussa, Laukka selvittää.
 Alba Mickelborgin suosikkipelaaja on Pernille Harder. Pihla Laukka fanittaa Jesse Jorosta, Robin Ohlsonia ja Tuija Hyyrystä. Kalle Niskala / Yle
 BK Hekla on lähes 100-vuotias jalkapalloseura, mutta tyttöjunioreita sillä on ollut vasta vähän aikaa. Kun Laukka aloitti valmentamisen, seurassa oli 15 tyttöä. Nyt heitä on 150, ja kuten muuallakin Tanskassa tyttöpelaajien määrä lisääntyy koko ajan.
 Suosioon on vaikuttanut naisfutiksen näkyvyys ja menestys. Tanskan pääsy vuoden 2017 EM-finaaliin toi naispelaajia, joihin samaistua.
 – Kasvu laittaa omat rajansa fasiliteeteille. Esimerkiksi kentät alkavat loppua, mutta se on positiivinen haaste, Laukka toteaa.
 Hyggeilyä
 Tanskalaisessa jalkapallossa panostetaan yhteisöllisyyteen. Jokaisella seuralla on oma klubitalo biljardipöytineen ja kenttäalueineen. Seurat myös järjestävät paljon erilaisia tapahtumia.
 – BK Heklan tyttöpuolen yhteishenki on älyttömän hyvä. Me saatamme grillata yhdessä sadan tytön voimin tai pidämme yhteistreenit, johon osallistuvat suurin piirtein kaikki seuran tyttöpelaajat. Sitten niiden päälle joku slush ice- tai pehmiskone, niin saadaan tanskalaista hyggeä siinä samalla, Laukka kuvailee.
 Uinnin lomassa maistuu väipala. Kalle Niskala / Yle
 Sosiaalinen liima syntyy myös turnauksissa. BK Heklan mukana Kokkola Cupiin tuli pelaajia, valmentajia, vanhempia ja sisaruksia. Joukkue viettää Kokkolassa viikon ja majoittuu Laukan vanhempien mökille.
 – Haluamme pelata jalkapalloa, uida ja heitellä frisbeetä ja hyggeillä kavereiden kanssa,  Pihla Laukka  ja  Alba Mickelborg  suunnittelevat.
 Mikko Laukka toivoo, että sosiaalinen liima pitää tytöt mukana jalkapalloharrastuksessa myös murrosiässä. Kalle Niskala / Yle

Hyggeilyä ja sosiaalista liimaa – kokkolalaismies päätyi tanskalaisen tyttöfutisjoukkueen valmentajaksi, koska vaimo päätti niin


Summary: STT kertoi viikko sitten, että Viestikoekeskusta koskevassa jutussa epäiltynä on Puolustusvoimien entinen tiedotustelujohtaja.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Puolustusvoimien Viestikoekeskusta käsittelevä vuoto ei ole voinut olla vahinko. Huippusalaiset asiakirjat eivät ole voineet päätyä vääriin käsiin sattumalta, sillä niitä ei levitellä sähköisessä muodossa eivätkä ne ole kuin muutaman henkilön saatavilla.
 Näin arvioi viestintäasiantuntija  Markku Mantila  Ylen haastattelussa. Muun muassa  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen viestintäjohtajana työskennellyt Mantila puhuu vuototapauksesta, jossa Helsingin Sanomat sai käsiinsä erittäin salaiseksi luokiteltuja asiakirjoja ja teki niistä Puolustusvoimia järkyttäneen jutun joulukuussa 2017.
 – En usko vahinkoon. Se, että näitä korkeimman turvaluokituksen eli ykkös- tai kakkosuojaustasoon luokiteltuja tietoja jaettaisiin sähköpostin kautta, on mahdotonta. Veikkaukseni on, että kyllä nämä asiakirjat on vuodettu ihan tahallaan ja tarkoituksella.
 Esimerkiksi Suomen Kuvalehti on arvioinut aiemmin  jutussaan  yhtenä vaihtoehtona, että salaisten asiakirjojen vuoto saattaisi paljastua lopulta vahingoksi.
 Keskusrikospoliisin tutkinnassa olevasta jutusta ei ole kerrottu, epäileekö poliisi tietovuodon olleen tahallinen vai tahaton.
 Viikko sitten  STT kertoi,  että Puolustusvoimien entisen tiedustelujohtajan  Georgij Alafuzoffin  liittyvän epäilyihin vuototutkinnassa. Alafuzoff on johtanut myös EU:n sotilastiedustelua.
 Poliisi ei ole kertonut Alafuzoffin roolista tietovuotoepäilyssä.
 Georgij Alafuzoff työskenteli Puolustusvoimien tiedustelupäällikkönä 2007–2013.  Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Lue lisää:  Ex-tiedustelupäällikkö Alafuzoff on Venäjän asiantuntija, jonka Ukrainaa koskevista puheista nousi kohu – kokosimme tietovuotoepäilyyn liitetyn miehen taustat
 Onko muitakin tietoja vielä liikkeellä?
 Mantila sanoo, että hän tarkastelee vuototutkintaa ulkopuolelta.
 Mantila arvioi vuodon olevan tahallinen, mutta on ymmällään motiivista. Hän ei halua lähteä arvelemaan, olisiko salaista tietoa liikkeellä ilmi tulleen lisäksi enemmän.
 – En uskalla jossitella. Mutta tietenkin sen perusteella, että joku on vuotanut salaisia asiakirjoja, voisi arvioida, että muutakin on vielä liikkeellä. Korostan, että tämä on täyttä spekulointia.
 Tämä tietovuoto on oikeastaan "vanhanaikainen", sillä nyt ei ole kyse kyberturvallisuudesta.
 – Kun tiedostoja ei liikutella sähköisesti, vahingon mahdollisuus on pieni. Myös se väki, joka näitä käsittelee, on ammattilaisia. He ovat korkealla valtiokoneistossa. Jos tämän tiedon perusteella jotakin pitäisi päätellä, niin kyllä vuoto on hyvin tahallinen.
 Salaisia asiakirjoja käytetään vain paperilla
 Ykkösturvallisuusluokkaan kuuluvaa eli "erittäin salainen"-leimalla varustettua asiakirjaa Mantilakaan ei ole koskaan omien sanojensa mukaan nähnyt.
 – Korkeimman turvaluokan asiakirjoja jaetaan vain pienelle porukalle. Olin toistakymmentä vuotta valtion virkamiehenä. Sinä aikana en nähnyt kertaakaan ykkösluokiteltua asiakirjaa. Tällä perusteella uskon, että poliisilla on aika hyvä käsitys siitä, kuka tai ketkä ovat vuotajia.
 Salassapidon tarkoitus on turvata, ettei vahinkoa aiheudu esimerkiksi valtion turvallisuudelle, maanpuolustukselle tai kansainvälisille suhteille. Kerttu Kamula / Yle
 Valtioneuvoston kanslian ryhmäpäällikkö  Markku Kraft  kertoo, että jokaiselle punaleimalle täytyy olla peruste eikä ylisuojaus ole sallittua.
 – Turvaluokkia on neljä. Jako turvallisuusluokiteltuun tietoon on tehty salassapitoperusteen mukaan: erittäin salainen, salainen, luottamuksellinen ja suojaustaso, jossa käyttöä on rajoitettu.
 Helsingin Sanomien artikkelin laadinnassa epäillään käytetyn kahteen ylimpään luokkaan kuuluvaa tietoa: erittäin salaista ja salaista.
 Salaisten tietojen joutuminen vääriin käsiin voi aiheuttaa vahinkoa kansainvälisille suhteille, valtion turvallisuudelle, maanpuolustukselle tai vaikkapa turvajärjestelyille.
 Kraft on itse saanut käsiinsä ykkösluokan paperin vain kerran. Se kertoo siitä, että kaksi ylintä tietojen suojaustasoa ovat hyvin harvinaisia.
 – Näin suojellut tiedot ovat pienen piirin tiedossa. Kaikkein salaisimmissa papereissa pääsy tietoon voi olla jopa vain kahdella ihmisellä.
 "Rajoitetun käytön" papereita voidaan jakaan sähköpostitse. "Luottamuksellisia" tietoja voidaan lähettää sähköisesti salattujen yhteyksien kautta. Kaksi ylintä suojaustasoa pysyvät paperiversioina ja niiden käyttöön oikeutetut pystytään nimeämään.
 Salaiset kansiot
 Puolustusvoimia vahingoittava tapaus lähti liikkeelle, kun Helsingin Sanomat julkaisi vuonna 2017 artikkelin "Salaisuus kallion uumenissa".
 Jutussa kerrottiin Tikkakoskella sijaitsevan Puolustusvoimien Viestikoekeskuksen toiminnasta. Helsingin Sanomien artikkelin mukaan se on tiedusteluun erikoistunut yksikkö ja "käytännössä kohteena on Venäjä".
 HS perusteli jutun julkaisua ja salaisten tietojen käyttöä sillä, että valmisteilla olleessa uudessa tiedustelulaissa Viestikoelaitokselle oltiin antamassa lisää valtuuksia, ja kansalaisilla on oikeus tietää, mitä se tekee. Laki on sittemmin hyväksytty.
 Helsingin Sanomien päätoimittaja Kaius Niemi ei voi kertoa tutkinnassa olevasta jutusta.  Petteri Paalasmaa / AOP
 Vuototapauksen poliisitutkinta voidaan jakaa kahteen haaraan.
 Helsingin Sanomia epäillään turvallisuussalaisuuden paljastamista, kun lehti julkaisi "salaisilla punaleimoilla" varustetun juttunsa. Korkeimpaan oikeuteen asti edenneessä, Helsingin Sanomien toimittajan tietokoneen takavarikkojutussa puidaan osaltaan myös toimittajajille tärkeää lähdesuojaa ja päätoimittajan vastuuta.
 Helsingin Sanomien päätoimittaja  Kaius Niemi  ei kerro Ylelle, tiesikö hän ennen jutun julkaisua, mistä ja keneltä ykkösluokan salaiset tiedot olivat peräisin.
 Päätoimittaja ei kommentoi sitäkään, oliko jutun sisältö ennen julkaisua hänen tiedossaan.
 – En kommentoi tällä hetkellä mitään, koska asiasta on käynnissä poliisitutkinta.
 Jutun toisessa, vieläpä tietojen julkaisua merkittävämmässä haarassa poliisitutkinta kohdistuu Puolustusvoimien sisälle. Etsitään tiedusteluun ja maanpuolustuksen ytimeen liittyvien salaisten tietojen vuotajaa.
 Puolustusvoimien pääesikunta teki heti Helsingin Sanomien jutun ilmestyttyä keskusrikospoliisille tutkintapyynnön. Rikosnimikkeitä tuolloin olivat turvallisuussalaisuuden paljastaminen ja virkasalaisuuden rikkominen.
 "Mittava vahinko"
 Vuodon vakavuudesta kertoo tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  ärähdys heti artikkelin julkaisun jälkeen  presidentin kanslian tiedotteessa :
 – Salaisia asiakirjoja on laittomasti luovutettu Helsingin Sanomien haltuun. Siltä osin on rikostutkinta käynnistetty. Korkeimman turvaluokituksen saaneiden asiakirjojen sisällön paljastuminen on turvallisuutemme kannalta kriittistä ja voi aiheuttaa vakavia vaurioita.
 Pääesikunnan keskusrikospoliisille tekemän tutkintapyynnön mukaan artikkelin tiedot "aiheuttavat erityisen suurta vahinkoa Suomen maanpuolustukselle ja turvallisuudelle".
 Puolustusvoimiin kohdistuva vuototutkinta on myös kansainvälisesti arka aihe. Tietovuodon on pahimmillaan pohdittu voivan aiheuttaa jopa kansainvälisen kriisin EU- ja Venäjä-kytkyineen.
 Myös viestintäasiantuntija Markku Mantila arvioi, että Suomen suhteet tiedustelu- ja sotilasyhteistyössä ovat saattaneet saada siipeensä.
 – Onhan tämä mittava vahinko. Asiakirjan vuotaminen antaa kuvaa siitä, että vuodot ovat mahdollisia. Ylipäätään korkeimman turvaluokan tietojen vuotaminen kertoo huolimattomuudesta ja tahallisuudesta. Ei tämä hyvääkään tee. Kansainvälinen yhteistyö perustuu luottamukseen. Se tarkoittaa luottamusta siihen, että kerrotut arkaluonteiset tiedot pysyvät tietojen saajalla.
 Toisaalta Mantilalla on lohduttava viesti: Suomen hyvä maine auttaa.
 – Suomella on melko hyvä maine maailmalla edelleen. Se vahinko, mikä tästä nyt syntyy, on kyllä varmasti korjattavissa.
 Lue lisää:
 Salaisia asiakirjoja, savuava kovalevy ja arvostetun upseerin ylle langennut epäilyksen varjo – tämän tiedämme nyt Puolustusvoimien tietovuotojutusta

Viestintäasiantuntija tietovuodosta Puolustusvoimissa: En usko vahinkoon, tiedot vuodettu tahallaan ja tarkoituksella


Summary: Kulttuurien ja uskontojen moninaisuus muokkaa koulumaailmaa, mutta paikallisesti voidaan päättää tiiviistä yhteistyöstä seurakuntien kanssa.

Miten paljon koulujen ja varhaiskasvatuksen katsomuskasvatukseen pitäisi kuulua uskonnollisuus?
 Tästä keskusteltiin SuomiAreenan paneelissa, johon osallistuivat Vesalan koulun johtava opettaja  Suaad Onniselkä,  filosofian ja elämänkasvatuksen opettaja  Arno Kotro  Helsingistä, opetushallituksen erityisasiantuntija  Kirsi Tarkka  ja evankelisluterilaisen kirkon kasvatus- ja perheasiain johtaja  Jarmo Kokkonen .
 Suaad Onniselkä on sunnimuslimi ja hänen näkemyksensä katsomuskasvatukseen on, että sen pitäisi lähteä lapsen omista tarpeista kodin arvojen pohjalta. Onniselän koulun tehtävä ei ole uskon vahvistaminen, mutta koulutuksen on hyvä huomioida lapsen oma uskonto.
 Nykyinen, usein monikulttuurinen kouluympäristö vaatii opettajilta uusia taitoja ymmärtää ja opettaa erilaisista taustoista tulevia oppilaita.
 – Kirkolla ei pitäisi olla sijaa kouluopetuksessa. Nykyisin katsomusopetus nähdään liian yksipuolisesti uskonnollisena asiana, Arno Kotro sanoo.
 Kotro haluaisi, että koulu kertoisi laajemmin vaikkapa humanismista tai tieteellisestä maailmankäsityksestä.
 Vaikka tunnustuksellinen uskonnonopetus ei enää kuulu opetusohjelmiin, evlut-kirkolla on edelleen vahva ote koulumaailmaan. Usein joulu- tai kevätjuhliin kuuluu osana jumalanpalvelus.
 Ohjeistus antaa paljon tilaa paikalliselle harkinnalle
 Opetushallitus on Kirsi Tarkan mukaan antanut ohjeet, miten  uskonnollisia tilaisuuksia  voidaan kouluissa järjestää. Vanhemmilla pitää aina olla näistä tieto ja koululla vanhempien suostumus. Paljon jää paikallsien harkinnan varaan, mitä tilaisuuksia järjestetään.
 Arno Kotron mukaan voi edelleen käydä niin, että kirkkoon kuulumattomat joutuvat pienenä ryhmänä toisarvoiseen tilanteeseen, kun muut menevät joulukirkkoon. Elämänkatsomustiedon opiskelijoita tuupitaan osallistumaan uskonnontunneille.
 Kotro muuttaisi nykyisen katsomuskasvatuksen kaikille yhteiseksi elämänkatsomustiedon opetukseksi riippumatta siitä, kuuluuko kirkkoon vai ei. Se ei olisi uskontopohjaista, vaan lähtisi lasten omasta elämismaailmasta. Tässä katsomuskasvatuksessa pohdittaisiin maailmankuvaa ja oman identiteetin rakentumista.
 "Katsomuksellinen sivistys on itsensä ja muiden kunnioittamista"
 Kirkon varhaiskasvatuksesta vastaava Jarmo Kokkonen arvioi katsomuksellisen sivistyksen olevan itsensä ja muiden kunnioittamista. Sellaista sydämen sivistystä.
 Moni seurakunta on koulujen tiivis kumppani ja kirkolla riittää tarjontaa, jonka koulut saavat käyttöönsä yhdellä puhelinsoitolla. Kirkonmenojen järjestäminen kouluissa tai päiväkodeissa on kuitenkin jo ohi.
 Kokkonen muistutti, että Suomessa uskonto mielletään usein kunkin yksityisasiaksi. Mutta juuri uskontoon kohdistuu usein esimerkiksi vihapuhetta.
 Muslimina Suaad Onniselkä tietää, miten hänen oma uskontonsa mielletään muualta tulevaksi oudoksi uhaksi, vaikka Suomessa elää aivan tavallisia kansalaisia, jotka elävät rauhallisesti uskonsa kanssa.
 Jos ihminen kokee olevansa yhteiskunnan ulkopuolella, niin silloin alkaa kyteä viha ja syyllisten etsintä. Viha tarttuu myös lapsiin ja esimerkiksi eri uskonnolliset ryhmät joutuvat viharikosten kohteeksi.
 – Parasta vihan torjuntaa on syrjäytymisen estäminen, Arno Kotro sanoo. Hän on opetusalan eettisen neuvottelukunnan puheenjohtaja, mutta korostaa esittävänsä tässä omia mielipiteitään.
 Samaa Suvivirttä veisataan vuodesta toiseen
 Miltei joka kevät nousee keskustelua siitä, voiko kevätjuhlassa laulaa Suvivirttä. Niin joutuu armas aika. Johtava opettaja Suaad Onniselkä kehottaa, että laulakaa vain Suvirttä. Silti hänestä on hyvä muistaa, että kaikki suomalaiset eivät vietä joulua.
 Monissa kouluissa puhutaan pariakymmentä kieltä ja taustalla on monta erilaista kulttuuria.
 Kaiken uskonnollisuuden karsiminen koulujen juhlista on Arno Kotron mukaan hysteeristä.
 – Suvivirsi on valittu suosituimmaksi koululauluksi, Jarmo Kokkonen sanoo.
 Monelle tuo laulu liittyy mukavaan muistoon kesäloman alkaessa.  Paula Vesala  on samaan säveleen tehnyt  Suvilaulun , joka on paikoin otettu käyttöön. Sen sanoituksesta uskonnollisuus on karsittu pois.
 Suvivirren tunteminen on toki osa suomalaista kulttuuriperintöä ja koulun tehtävä on välittää oppilaille käsitys maailman uskonnoista ja niiden keskeisistä viesteistä.

Tunnustuksellinen uskonnonopetus ei kuulu kouluihin, mutta kirkko on ylivoimainen sisällöntuottaja


Summary: Hoitajien mielestä varsinaiseen hoitotyöhön on saatava lisää aikaa, jos alasta halutaan kiinnostavampi

Keskustelu hoitajapulasta käy kuumana, mutta mitä hoitajat itse ajattelevat tilanteesta? Miksi alalta paetaan muihin töihin?
 Pirita Heino  työskentelee Helsingin kaupungin vanhuspalveluissa Kustaankartanon palvelukeskuksessa. Hän on valmistumassa lähihoitajaksi mutta on tehnyt vastaavaa työtä jo pitkään.
 Heinon mukaan hoitajilla 1990-luvulla oli enemmän aikaa varsinaiseen hoitotyöhön.
 – Silloin oli enemmän avustavia työntekijöitä. Nykyään meillä on kiire pitkälti siksi, että pitää ehtiä laittaa tiskit ja muut vastaavat.
 Heinon mukaan aika menee työssä nyt vääriin asioihin.
 – Olen opiskellut sen takia, että pääsen hoitamaan ihmisiä. En päästäkseni siivoamaan tai tiskaamaan.
 Heino on työskennellyt myös yksityisella puolella mutta viihtyy paremmin julkisen puolen yksikössä.
 Helsingissä Meilahden sairaalan kirugisella osastolla työskentelevä sairaanhoitaja  Jenni Kanto  kertoo myös, että hoitajan pitää olla myös siivooja ja sihteeri.
 – Sairaanhoitajana haluat hoitaa potilasta, mutta yhtäkkiä hoidat siivouspuolta tai pyykkejä tai varastotilauksia tai erilaisten tutkimusten tilauksia tai toimituksia.
 Hänen mukaansa todellisuus iskee työelämään tuleviin opiskelijoihin, kun työ ei olekaan potilaiden hoitamista.
 – Se on monelle shokki tai käy niin raskaaksi, että hakeudutuaan pian pois.
 Molempien mielestä varsinaiseen hoitotyöhön pitää saada lisää aikaa, jos hoitoalalle halutaan lisää väkeä. Silloin myös avustavaa henkilökuntaa pitäisi palkata lisää.
 Paluumuuttajia vaikea houkutella
 Jenni Kanto on työskennellyt sairaanhoitajana myös Arabiemiraateissa. Maan sairaaloissa avustavaa henkilökuntaa oli huomattavan paljon.
 Kanto ei usko, että Suomi saa kovin helposti hoitajista paluumuuttajia.
 – Jos viihtyy ulkomailla eikä maassa tapahdu suurempia muutoksia, niin välttämättä Suomi ei houkuttele.
 Kanto huomauttaa, että palkat ovat muualla parempia ja eläminen yleensä halvempaa. Perheelliset tosin haluavat usein lapsensa Suomeen kouluun.
 Pirita Heino uskoo, että jotkut ulkomaille lähteneet tai muille aloille loikanneet voivat palata hoitajiksi. Palkalla ala ei pysty kilpailemaan.
 – Harva tähän työhön palkan takia tulee.
 Jenni Kannon mielestä palkan eteen saa tehdä paljon töitä.
 – Mieheni on leipuri. Hänen peruspalkkansa on kaksi sataa euroa pienempi kuin minun, joka hoidan ihmisiä. Leipää ilmeisesti syö jokainen, mutta jokainen tarvitsee sairaanhoitoakin.
 Lue myös:
 Hoitajien tuonti ulkomailta ei ratkaise työvoimapulaa – 5 syytä, miksi Suomi ei houkuttele ulkomaalaisia

Hoitajien mielestä ammattia pilaavat sekalaiset tehtävät –
"En opiskellut hoitoalaa päästäkseni siivoamaan tai tiskaamaan"


Summary: Vallankumouskaarti on CNN:n mukaan pidättänyt myös liberialaisen säiliöaluksen.

Iranin vallankumouskaarti kertoo, että se on ottanut haltuunsa Britannian lipun alla purjehtivan tankkerin Hormuzinsalmessa, kertovat uutistoimistot.
 Kyseessä on ruotsalaisen Stena Bulk -varustamon Stena Impero -alus. Stena Bulk vahvistaa  verkkosivuillaan , että yhtiö ei ole saanut yhteyttä alukseen sen jälkeen, kun sitä oli lähestynyt joukko tuntemattomia pieniä aluksia ja helikopteri. Stena Bulkin mukaan tankkerilla oli 23 ihmistä. Tiettävästi kukaan ei ole loukkaantunut selkkauksessa.
 Iranin valtion tv-kanava kertoo, että vallankumoskaarti on tuonut tankkerin rannikkoalueelle.
 Tiina Jutila / Yle
 Kaarti kertoo saaneensa merenkulkuviranomaisilta pyynnön ottaa tankkeri haltuunsa, koska se rikkoi kansainvälisiä merenkulun sääntöjä.
 Britannian hallituksen kriisikomitea Cobra on kokoontunut hätäkokoukseen tapauksen vuoksi.
 The Guardian  kertoo, että brittiviranomaiset selvittävät kuumeisesti syytä, miksi brittitankkeri muutti kurssia kohti Iranin aluevesiä.
 Laiva oli brittimedian mukaan matkalla Saudi-Arabiaan.
 Iranilaiset pysäyttivät ehkä myös liberialaisen aluksen
 Yhdysvaltalaisviranomaisten mukaan Iran on saattanut ottaa haltuunsa toisenkin tankkerin, kertoo CNN.
 Median mukaan alus olisi Liberian lipun alla matkaava MV Mesdar.
 Viranomaisten mukaan toisen tankkerin mahdollinen kaappaus kävi ilmi tiedusteluraporteista.
 Se, missä järjestyksessä tankkerit on pysäytetty, on vielä epäselvää, CNN kirjoittaa.
 "Yhdysvallat seuraa tilannetta"
 Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuden neuvosto kertoo seuraavansa tilanteen kehittymistä. Neuvoston tiedottaja kertoo Yhdysvaltain puolustavan liittolaisiaan Iranin "pahantahtoista käyttäytymistä" vastaan.
 Selkkaus on viimeisin käänne Britannian ja Iranin välisissä kiristyneissä suhteissa.  Aiemmin tänään  Britannia ilmoitti jatkavansa iranilaistankkerin pysäyttämistä Gibraltarilla kuukaudella.
 Panaman lipun alla seilaava Grace 1 -supertankkeri pysäytettiin Gibraltarilla heinäkuun alussa, koska sen arveltiin olleen matkalla Syyriaan lastinaan raakaöljyä. Lastin epäiltiin olevan Euroopan unionin asettaman öljyn kauppasaarron vastaista.
 Reilu viikko sitten Iranin vallankumouskaartin aseistetut joukot yrittivät ottaa Persianlahdella haltuunsa britannialaisen öljytankkerin. Yritys kuitenkin epäonnistui, kun tankkeria saattanut Britannian laivaston fregatti ajoi öljytankkerin ja iranilaisveneiden väliin, suuntasi aseensa iranilaisveneitä kohti ja antoi suullisesti perääntymiskäskyn. Iranilaisveneet kääntyivät takaisin. Iran on kiistänyt, että koko tapausta olisi sattunut.

Iran otti haltuunsa brittien lipun alla seilaavan ruotsalaisomisteisen tankkerin


Summary: Täysperävaunurekka oli tietyömaalla ajanut betoniporsaiden yli ja jäänyt jumiin niiden päälle.

Valtie 4:llä on liikenne poikki etelän suuntaan Lahden kohdalla, kertoo  Hämeen poliisi Twitterissä.  Syynä on Hartwallin tehtaan kohdalla sattunut liikenneonnettomuus.
 Hämeen poliisin mukaan täysperävaunurekka oli tietyömaalla ajanut betoniporsaiden yli ja jäänyt jumiin niiden päälle. Onnettomuuspaikalla rakennetaan Lahden ohitustietä.
 Vanhempi konstaapeli  Toni Janhunen  sanoo, että rekka joudutaan mahdollisesti nostamaan pois onnettomuuspaikalta.
 – Poliisi ja hinauspalvelu suunnittelevat parhaillaan rekan siirtoa. Onnettomuus aiheuttanee etelän suuntaan liikennejärjestelyjä, tie on poikki jonkin aikaa, sanooJanhunen.
 Ylen toimittajan  Antti Karhumäen  mukaan iltakymmenen jälkeen paikalla oli paljon poliiseja ja pelastushenkilöstöä.
 Vanhempi konstaaplei Janhunen ei osannut arvioida, kuinka kauan raivaustöissä menee ja milloin etelään päin kulkeva kaista avataan uudestaan.
 Autojonoa on yritetty purkaa käännyttämällä autoja kiertoreitille. Vaihtoehtoinen reitti kulkee Lahden keskustan kautta.
 Onnettomuus tapahtui iltayhdeksän maissa.
 Tiina Jutila / Yle

Liikenne on poikki Nelostiellä Lahden kohdalla – rekka on jumissa keskellä tietä


Summary: Lakimuutoksen myötä mielenterveyshoitoon pääsisi viimeistään kuukauden sisällä.

Terapiatakuu-kansalaisaloite  on kerännyt vaaditut 50 000 allekirjoitusta myöhään perjantai-iltana. Tämä tarkoittaa, että aloite etenee eduskunnan käsiteltäväksi. Terapiatakuun tavoitteena on nopeuttaa ja helpottaa pääsyä mielenterveysapuun.
 Kansalaisaloitteen takana on kaksikymmentäneljä mielenterveysjärjestöä. Aloitteen pani vireille helmikuussa Helsingin kaupunginvaltuutettu  Alviina Alametsä  (vihr.).
 Viime viikkoina vellonut julkinen  keskustelu opiskelijoiden mielenterveydestä  toi aloitteelle todellisen loppukirin, sillä aloite keräsi reilussa viikossa 10 000 allekirjoitusta.
 Terapiatakuulla halutaan puuttua siihen, että vain puolet mielenterveyden häiriötä sairastavista saa tarvitsemaansa hoitoa, vaikka puolet suomalaisista kärsii mielenterveyden ongelmista jossain kohtaa elämäänsä.
 Uudella mielenterveyslakiin kirjattavalla pykälällä pyritään parantamaan mielenterveyshoidon saavutettavuutta ja yhdenvertaisuutta niin, että kaikki mielenterveyden häiriöstä kärsivät saisivat apua ja tukea mahdollisimman varhaisessa vaiheessa.
 Lakimuutoksen myötä mielenterveysavun piiriin pääsisi jo ensimmäisen terveyskeskuskäynnin jälkeen. Hoitoa saisi perusterveydenhoidossa todetun tarpeen perusteella, eli hoitoon pääsy ei enää vaatisi erikoislääkärin diagnoosia.
 Kuvakaappaus Terapiatakuu-kansalaisaloitteen kannattajatilanteesta torstaina 18.7.  kansalaisaloite.fi
 Oireen mukainen psykoterapiahoito tai muu psykososiaalinen hoito alkaisi kuukauden sisällä terveyskeskuskäynnistä.
 – Terapiatakuu rakentaisi Suomeen tehokkaat perusterveydenhuollon mielenterveyspalvelut, ja täydentäisi nykyjärjestelmää tuomalla avun saataville nopeammin, helpommin ja asiakaslähtöisemmin, aloitteessa kiteytetään.
 Mielenterveyspalveluihin yhdenvertaisuutta ja kustannustehokkuutta
 Terapiatakuun avulla halutaan parantaa yhdenvertaisuutta niin, että potilas saisi varmuudella hoitoa, vaikkei hänellä olisi taloudellista mahdollisuutta hakeutua yksityiseen psykoterapiaan.
 Lakimuutosta perustellaan myös sillä, että se toisi ajan mittaan yhteiskunnalle merkittäviä säästöjä.
 Mielenterveyden häiriöt maksavat  OECD:n arvion  mukaan Suomessa noin 11 miljardia euroa vuodessa, joten ne ovat merkittävä kansanterveydellinen ongelma.
 Aikaisella hoitoon pääsyllä pystyttäisiin esimerkiksi ehkäisemään pitkiä sairauslomia. Aloitteen tekijät arvioivat, että terapiatakuun myötä 7 500 henkilöä kuntoutuisi vuosittain etuuksien piiristä työelämään.
 Terapiatakuun vuosikustannukseksi puolestaaan arvioidaan toteuttamistavasta riippuen noin 35 miljoonaa euroa.
 Kansalaisaloitteen tekijöiden laskelmien mukaan etuuksien käyttö vähenisi ja ansioverotulot kasvaisivat, mikä johtaisi noin 340 miljoonan vuosittaisiin säästöihin.
 – Matalan kynnyksen mielenterveyspalvelujärjestelmä on kustannustehokkaampi kuin erikoissairaanhoitoon perustuva järjestelmä: varhaisen hoidon tiedetään ennaltaehkäisevän oireen tai häiriön syvenemistä ja vähentävän muiden terveydenhuoltopalvelujen käyttöä, aloitteessa todetaan.
 Lue lisää:
 Yli 100 000 nuorta kärsii mielenterveyden häiriöistä, ja hoito ruuhkautuu – "Jos on itsetuhoisia oireita, kolme kuukautta on pitkä aika"
 Ahdistunut nuori voi jäädä yksin ongelmiensa kanssa puoleksitoista kuukaudeksi – Mieli ry:n tiimipäällikkö: "Heinäkuussa avuntarve räjähtää"
 Tutkijat tyrmäävät käsityksen opiskelijoista "laiskanpulskeina syöttöporsaina" – mikä on muuttunut, kun yhä useampi uupuu?

Terapiatakuu-kansalaisaloite keräsi 50 000 nimeä ja etenee eduskuntaan – kaikille halutaan nopea pääsy mielenterveysapuun


Summary: Ennusteen mukaan koalitio ei ole kuitenkaan saavuttamassa kahden kolmasosan määräenemmistöä, mikä olisi tarjonnut pääministerille mahdollisuuden ajaa läpi muun muassa armeijauudistuksen.

Japanin pääministerin  Shinzō Aben  koalitiohallitus on suuntaamassa voittoon maan ylähuoneen vaaleissa, kertovat ovensuukyselyt.
 Halliseva koalitio säilyttää ovensuukyselyiden mukaan enemmistön parlamentin ylähuoneessa.
 Yleisradioyhtiö NHK:n ennusteen mukaan Aben liberaalidemokraattinen puolue ja sen liittolaispuolue Komeito ovat saamassa 66-77 paikkaa nyt jaossa olevista 124 parlamenttipaikasta.
 Puolueilla on jo ennestään 70 ylähuoneen paikkaa, joiden haltijaa ei valita nyt uudelleen. Ylähuoneessa on kaikkiaan 242 jäsentä.
 NHK:n ennusteen mukaan Aben koalitio ei ole kuitenkaan saavuttamassa kahden kolmasosan määräenemmistöä, mikä olisi tarjonnut pääministerille mahdollisuuden ajaa läpi muun muassa armeijauudistuksen. Perustuslain 9. artikla kieltää Japanilta varsinaisen armeijan ja sotatoimet ulkomailla.
 Saavuttakseen määräenemmistön koalition olisi pitänyt saada 85 paikkaa 124 parlamenttipaikasta.

Aben hallituskoalitio voittamassa parlamentin ylähuoneen vaalit Japanissa


Summary: Hallinnonvastaiset mielenosoittajat marssivat jo seitsemättä viikonloppua putkeen.

Kymmenet tuhannet marssivat jälleen kerran sunnuntaina hallinnonvastaisissa mielenosoituksissa. Itsehallintoalueen kuohunta Manner-Kiinan ja sille myönteisen paikallisen hallinnon vuoksi ei näytä hiipuvan, vaan mielenosoitusten täyteinen viikonloppu oli jo seitsemäs putkeen.
 Riskinhallintakonsulttipalvelua pyörittävän  Steve Vickersin  mielestä yleinen järjestys menee Hongkongissa luultavasti pahempaan suuntaan lähiviikkoina.
 – Polarisaatio yhteiskunnan sisällä sekä voimakas katkeruus mielenosoittajien ja poliisin välillä ovat syventymässä, Vickers kertoi.
 – Mielenosoitukset ovat alkaneet vakiintua kaavaan, jossa rauhalliset mielenilmaukset huipentuvat tarkoituksella organisoituun väkivaltaan. Tämän jälkeen tilanne tyyntyy siksi ajaksi, kun valmistaudutaan seuraavaan "taistoon".
 Vickers toimi Hongkongin poliisin rikostutkintaviraston johtajana ennen kuin Britannia luovutti itsehallintoalueen Kiinalle vuonna 1997.
 Poliisi löysi räjähteitä mielenosoituksen alla
 Viime viikkojen aikana Hongkongissa on nähty lukuisia marsseja ja satunnaisia väkivaltaisia yhteenottoja poliisin ja kovimpien protestoijien välillä.
 Mielenilmaukset alkoivat, kun hallinto yritti saada läpi kiisteltyä lakiesitystä, joka olisi mahdollistanut rikollisten luovutuksen Manner-Kiinaan Hongkongin itsehallintoalueelta. Hongkongin aluejohtaja  Carrie Lam  kuitenkin jäädytti esityksen aiemmin kesällä.
 Protesteista on sittemmin muodostunut laajempi liikehdintä, joka vaatii uudistuksia itsehallintoalueen demokratiaan ja loppua vapauksien karkaamiselle. Samalla mielenosoittajat vaativat yleistä äänioikeutta. Näitä ovat muun muassa aluejohtaja Lamin jättäytyminen virasta, poliisin toimintamallien selvittäminen itsenäisen tutkinnan kautta, armahdus sekä lakiesityksen pysyvä peruminen.
 Guardianin  mukaan poliisi ilmoitti lauantaina löytäneensä edellisenä iltana kaksi kiloa erittäin voimakasta kotitekoista räjähdettä, triasetonitriperoksidia (TATP).
 Samasta tilasta löytyi Guardianin mukaan myös muun muassa luovutusta vastustavia banderolleja. Poliisi pidätti 27-vuotiaan miehen epäiltynä räjähteiden hallussapidosta.

Kymmenet tuhannet marssivat taas hallintoa vastaan Hongkongissa – Ex-poliisijohtaja: Yleinen järjestys pahenee lähiviikkoina


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Vainajan viimeinen tahto voi löytyä patjan alta tai ruokakomerosta
 Mikä on paras tapa säilöä testamentti niin, että se varmasti löytyy kuoleman jälkeen? Paremman puutteessa suomalaiset kätkevät testamenttinsa esimerkiksi liinavaatekaappiin tai patjan alle. Asianajajaliiton mukaan  testamenttien rekisteröinti ehkäisisi perintöriitoja  ja parantaisi vainajan oikeusturvaa.
 Kaksi ihmistä kuoli Luumäellä noustuaan autosta rekan eteen
 Luumäellä kaksi henkilöä jäi rekka-auton alle. Kalevi Rytkölä / Yle
 Onnettomuus tapahtui hieman ennen kahta yöllä, kun henkilöauto pysähtyi Kuutostiellä Jurvalan kohdalla ja autosta nousi kaksi ihmistä tielle. Takaa tullut rekka-auto törmäsi heihin sekä pysäköityyn autoon. Tiellä olleet menehtyivät heti. Lisäksi henkilöautossa ollut ihminen loukkaantui.  Poliisi tiedottaa onnettomuudesta lisää sunnuntaina päivästä.
 Ukrainassa valitaan uusi parlamentti – yhden puolueen vetonaulana rocktähti
 Vaalilautakunnan työntekijä valmistelee äänestyspaikkaa 20. heinäkuuta Kievissä. Sergei Dolzhenko / EPA
 Poliittiseen eliittiin kyllästyneet ukrainalaiset äänestävät sunnuntaina parlamenttivaaleissa. Vaalien ennakkosuosikin, keväällä presidentiksi nousseen, entisen tv-koomikon  Volodymyr Zelenskyin  puolueen uskotaan voittavan enemmistön edustajapaikoista. Parlamenttiin pyrkii myös uuden Holos-puolueen johtaja, rock-tähti  Svjatoslav Vakartšuk , joka veti perjantai-iltana Kiovassa laajan aukion täyteen fanejaan. Parlamenttiin valitaan viideksi vuodeksi 450 valtiopäiväedustajaa. Lue vaalien asetelmat  täältä .
 Millainen mies on Britannian todennäköinen tuleva pääministeri Boris Johnson?
 Boris Johnson rakasti julkisuustemppuja Lontoon pormestarina. Alamy Stock Photo / AOP
 Tiistaina julkistetaan Britannian konservatiivipuolueen jäsenäänestyksen tulos, joka määrittää Britannian uuden pääministerin. Ennakkosuosikki on eliittikoulujen kasvatti, entinen Lontoon pormestari  Boris Johnson.  Taustajuttumme Johnsonista paljastaa muun muassa, miten kaukana todellisuudesta jotkin hänen toimittajana kirjoittamansa lehtiartikkelit olivat ja mitä hän ajattelee brexit-kaaoksesta.
 Ilo katosi harjoittelusta – suomalaisuimari hylkäsi täyden stipendin Floridassa ja palasi Suomeen
 Ida Hulkko pelleilee altaassa uintimaajoukkueen mediatilaisuudessa Leppävaaran maauimalassa, Espoossa, 26. kesäkuuta. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Uinnin huippulupaus  Ida Hulkko  valmistautuu uransa toisiin MM-kisoihin. Vielä viime syksynä hän oli onnellinen täydellisen kauden jälkeen ja siirtyi urheilemaan täydellä stipendillä Yhdysvaltoihin. Mutta pian hän sai huomata, että oli  tehnyt väärän valinnan .
 Koko maassa aurinkoista
 Yle
 Sää poutaantuu ja muuttuu aurinkoisemmaksi myös maan itäosassa. Idän sadekuurot ovat hyvin harvassa ja sunnuntaina on koko maassa poutaa sekä aurinkoista. Sää lämpenee ja hellelukemia mitattaneen laajalti maan etelä- ja keskiosassa, paikoin myös pohjoisessa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Testamentti patjan alla riski oikeusturvalle, kaksi kuoli onnettomuudessa, Ukrainassa vaalipäivä, hellerajat rikkoutuvat


Summary: Urheilijalle liivit ovat tarpeen, sairastavalle ne voivat olla painajainen. Riippurintojen pelossa niitä ei kuitenkaan tarvitse käyttää.

Heinäkuun alussa rintaliivit – monille arkinen vaatekappale – päätyi raivoisan huomion keskipisteeksi.
 Ensin somevaikuttaja  Rosanna Kulju  kertoi Instagramissa, miten rintaliivittä kulkeminen oli  aiheuttanut hänelle epämukavaa huomiota  huutelun muodossa (Iltalehti). Sitten sosiaalinen media kihahti, ja keskustelu rintaliivien käytöstä tai käyttämättä jättämisestä alkoi velloa  muun muassa Twitterissä  (Helsingin Sanomat).
 Yllättävän monella tuntuu olevan mielipide siitä, pitääkö rintaliivejä käyttää vai ei, mutta makuasiat sikseen. Onko rintaliivien käytölle terveydellistä pakkoa? Tipahtaako rintakudos ilman liiviä? Ja miksi kaksi kangaspalaa olkaimien ja hakasten kera herättää niin voimakkaita tunteita?
 Liivit pois kotona, töissä ja juhlassa?
 Oululaista  Satu Lapinlampea  ei rintojen mahdollinen repsottaminen juuri kiinnosta. Lapinlampi kertoo kulkeneensa nuorempana paljolti ilman rintaliivejä: se oli pienirintaisen naisen helppo päätös. Aika oli 1990-luku, ja kukaan ei huudellut mitään hänen peräänsä liivittömyydestä.
 Nykyään hyllystä löytyy topatut ja kaarituelliset liivit hyvin käytännöllisestä syystä. Lapinlampi palelee hyvin usein, ja jokainen lämmittävä vaatekerros on otettu käyttöön.
 Mutta jos joku toinen valitsee toisin, siitä vain. Lapinlampi ajattelee, että kaikilla on oikeus kulkea tai olla kulkematta rintaliiveissä juuri niin kuin itsestä tuntuu.
 – Ja jokainen, joka meinaa huudella, pistäköön kämmenen suunsa eteen ja pitäkööt turpansa kiinni. Toisten rintaliivien käyttöön ei yhdelläkään muulla ole mitään sanansijaa, Lapinlampi sanoo.
 Rintaliivien hakaset saattavat hangata ikävästi herkkähipiäisen ihoa. Jaana Polamo / Yle
 Yhteiskunnalliset käytännöt saattavat kuitenkin sanella, voiko rintaliivejä jättää pois tuosta noin vain.
 Lapinlampi on itse ammatiltaan toimitusjohtaja. Hän arvelee, että muodollisissa tilaisuuksissa käytetyn jakkupuvun alta tuskin näkee, onko käyttäjällä rintaliivejä vai ei. Toisaalta hän pohtii, että tietyissä ammateissa on asiakasystävällisempää käyttää liivejä, jos riskinä on rintojen paljastuminen.
 – Absurdina esimerkkinä tulee mieleen, että jos esimerkiksi sairaanhoitaja kumartuu potilasta hoitaessa, ei ole kiva, jos tissit ryöpsähtävät silmille.
 Vaikka esimerkki on koominen, on sen takana aito kysymys yhteiskunnallisista pukeutumisnormeista. Lapinlampi muistaa, miten hänen edellisessä työpaikassaan seurakuntayhtymässä kierrätettiin ohjeistusta työpaikkapukeutumisesta.
 Lapinlampi kuitenkin koki, että ohjeet koskivat pitkälti naisten pukeutumista. Tekstissä puututtiin spagettiolkaimiin ja säädeltiin hameen helman pituutta.
 – Siellä ei sanottu mitään shortsien lahkeen pituudesta tai siitä, saako persvako näkyä, Lapinlampi toteaa.
 Julkinen liivittömyys voi johtaa otsikoihin
 Lisäksi naisten rintaliivittömyyteen puututaan aika ajoin julkisuudessa. Kotimaisia esimerkkejä löytyy viimeisimmän Rosanna Kuljun päivityksen lisäksi esimerkiksi Linnan juhlista kolme vuotta sitten. Silloin näyttelijä  Jonna Järnefeltin  rintaliivittä juhliminen päätyi isosti  Aamulehden otsikoihin .
 Ja otsikkoa korjattiinkin pikaisesti, sillä alkuperäisestä otsikosta syntyi pieni kohu:  Näyttelijä Jonna Järnefelt juhli ilman rintaliivejä – ikävä ilmiö yleistynyt linnassa,  otsikossa  sanottiin ensin .  Aamulehden kolumnissa  ruodittiin sanavalintaa ja muisteltiin menneitä nännikohuja – kuten  Jonna Tervomaan  nännien läpikuultavuutta  Linnan juhlissa vuosikertaa 2004  (Ilta-Sanomat).
 Vapaaehtoinen rintaliivittömyys ei siis ole yhteiskunnallisen huomion perusteella aina läpihuutojuttu. Tosin eroa lienee sillä, jättääkö julkisuuden henkilö rintaliivit pois Linnan juhlista vai päättääkö naapuri olla liiveittä ajellessaan oman pihan nurmikkoa.
 Satu Lapinlampi katsoo, että liivittömyys puhuttaa, koska siinä on pohjimmiltaan kysymys halusta hallita ja kontrolloida naisten pukeutumista ja tekemisiä.
 – Jos ollaan oikeasti huolissaan siitä, saavatko naiset olla rauhassa, ei pitäisi säädellä naisten pukeutumista. Silloin pitäisi opastaa fiksumpaan käyttäytymiseen niitä ihmisiä, jotka eivät anna ihmisten kulkea rauhassa, Lapinlampi toteaa.
 Satu Lapinlampi teki ensi kertaa rintaliivit ihan itse. Satu Lapinlammen kotialbumi.
 Lapinlampi osallistui hiljattain alusvaatteiden tekokurssille ja ompeli elämänsä ensimmäiset itsetehdyt rintaliivit. Syynä oli paitsi käsityöinto, myös käytäntö: hänen on vaikea löytää sopivan pienikokoisia liivejä kaupasta.
 Yksi kursseja järjestävä taho on tamperelainen MakeBra. Sen omistaja, vaatetusalan artenomi  Annele Isomäki  on vetänyt alusvaatteiden tekokursseja viitisen vuotta ja tekee kaavat muun muassa rintaliiveille itse.
 Kursseille on kysyntää: esimerkiksi vastikään auennut kurssi meni Isomäen mukaan tunneissa täyteen. Kun jokaiselle kurssille voi osallistua 5–10 ihmistä, Isomäki arvioi vuodessa kurssittavansa noin satakunta ihmistä alusvaatteiden tekemisen saloihin.
 Ihmisillä on kirjavia syitä tulla kursseille väkertämään rintaliivinsä itse. Yksi syy on Lapinlammenkin mainitsema kokojen löytämisen vaikeus.
 – Toinen syy on rintaliivien tuntuma. Ihmiset kokevat, että rintaliivit ovat hankalia: ne painavat, tuuppaavat, työntävät ja pistävät, Isomäki kertoo.
 Kursseja järjestävät Suomessa MakeBran lisäksi muutkin yksityiset tahot ja kansalaisopistot. Satu Lapinlampi kävi kurssinsa Oulussa, ja on tekemiinsä liiveihin erittäin tyytyväinen.
 – Ne ovat älyttömän mukavat! Paitsi että ovat nätit ja täydellisesti istuvat, ne eivät kiristä, purista, ahdista eikä tunnu ollenkaan! Lapinlampi ilakoi.
 Rintakudos löystyy, heikkenee, repsahtaa?
 Rintaliivien käytöstä tai käyttämättä jättämisestä löytyy melkoinen määrä mielipiteitä ja tietoa.
 Yksi artikkeli lupaa kertoa,  mitä rinnoille käy ilman liivejä  (Ilta-Sanomat), toinen taas listaa 8 ihanaa asiaa jotka tapahtuvat rintsikoiden  käytön lopettamisesta  (Ilta-Sanomat). Yksi asiantuntija kertoo, että puolella suomalaisnaisista  on vääränkokoiset liivit .
 Ja kuinka moni onkaan kuullut, että rinnat alkavat riippua, jos liivit uskaltaa jättää kaappiin?
 – Voi veikkonen, kyllä! Lapinlampi parahtaa.
 Hän muistaa lukeneensa naistenlehdistä vuosikymmenten ajan siitä, kuinka rinnat repsahtavat ilman rintaliivejä. Toisaalta hän muistelee nähneenlohisä tutkimuksen, jonka tuloksena ilman liivejä kulkevien naisten rinnat riippuisivat lopulta vähemmän.
 – Mutta sekin on mielenkiintoinen asia: mitä helkkarin väliä pitäisi kenellekään olla, repsahtavatko jonkun tissit vai eivät? Paitsi ihmiselle itselleen, jos se häntä kiinnostaa, Lapinlampi summaa.
 Kaarituelliset liivit ovat toiselle ehdottomuus, kun taas toiset eivät kestä niitä kehollaan. Jaana Polamo / Yle
 Varsinaista tutkimusta liivien käytöstä tuntuu olevan sangen vähän. Yksi usein esiin nostettu tutkimus on ranskalaisen urheilulääkärin ja professorin  Jean-Denis Rouillonin  selvitys, josta kirjoitettiin ranskalaisessa mediassa vuonna 2013. Rouillon tutki ja mittaili 320:n naisen rintoja 15 vuoden ajan selvittääkseen,  miten rinnat kehittyvät ilman liivejä  (Le Monde).
 Erityishuomion tutkimuksessa sai noin viidenkymmenen 18–35-vuotiaan naisen ryhmä, jotka eivät käyttäneet liivejä. Rouillonin mukaan tässä ryhmässä olleiden naisten rinnat olivat kiinteämpiä, osallistujat huomasivat hengityksensä ja mukavuutensa parantuneen eikä  suurin osa enää halunnut rintaliivejä  (Le Monde).
 Rouillon päätyikin alustavaan tutkimustulokseen, jonka mukaan rintaliivit eivät ole välttämättä hyviä rinnoille. Liivit kun estävät painovoiman vaikutusta, joka taas heikentää kudoksia. Ylipäätään naiset siis  hyötyisivät liivittömyydestä  (20 minutes).
 Mutta toisaalta Rouillon totesi haastatteluissa, että hänen metodinsa oli heikko ja tutkimuksessa on siten aukkoja. Hän päätyi toteamaan, että jonkin suuren tutkimuskeskuksen  pitäisi ottaa asia käsittelyyn  (20 minutes).
 Tokkopa siis kaikkien tulisi polttaa rintaliivinsä siksi, että ranskalainen urheilulääkäri on alustavasti kyseenalaistanut niiden tarpeellisuuden. Rouillon totesi itsekin, että rintojen rakenne vaihtelee, joten esimerkiksi ylipainoinen 45-vuotias lapsiperheen äiti  tuskin haluaisi jättää rintaliivejä käyttämättä  (Le Monde).
 Kun jyväskyläläinen lääkäri ja Tunne rintasi ry:n asiantuntijalääkäri  Anni Saukkola  kuuli Ylen haastattelupyynnöstä, hän teki Instagram-tilillään kyselyn rintaliiveistä, niiden käytöstä ja mukavuudesta. Saukkola kertoi saaneensa noin 1000 vastausta, joiden mukaan noin 63% piti rintaliivejä mukavina, kun taas 37% epämukavina.
 – Noin pari sataa ihmistä vastasi avoimeen vastauskenttään. Kommenteissa moni kertoi, että on hirveän vaikea tietää, millaiset liivit itselle sopii eikä tiennyt, millaiset pitäisi ostaa, hän kertoo.
 Iso syy epämukavuuteen olivat siis vääränlaiset liivit.
 Mitä taas tulee rintaliivien tarpeellisuuteen, Saukkola kertaa, ettei liivien käytölle ole varsinaisia terveydellisiä perusteita.
 Hän kertoo, että iän myötä ihmisen kudos muuttuu vähemmän joustavaksi, ja rinnatkin muuttavat muotoaan. Aihe onkin jossain määrin kosmeettinen, eikä niinkään terveyteen vaan ulkonäköön liittyä.
 – Ei ole tutkimusnäyttöä siitä, että rintaliivit tekisivät rintoja kiinteämmiksi, tai ehkäisisivät niiden muotoa muuttumasta tai vastaavaa, Saukkola sanoo.
 Hän lisää, että vaikka asiasta löytyisikin tutkimus, ei yhden tutkimuksen perusteella voida vetää suoria johtopäätöksiä asiasta.
 Lääkäri Anni Saukkola kyseli rintaliivien mukavuudesta Instagram-tilillään, ja sai tuhatkunta vastausta. Moni valitteli sitä, miten vaikea on löytää mukavia ja oikeankokoisia liivejä. Jaana Polamo / Yle
 Saukkola on törmännyt myös urbaanilegendoihin rintaliivien haittavaikutuksista. Yhden sitkeän huhun mukaan rintaliivit voivat aiheuttaa syöpää  kiristämällä rintakudosta ja heikentämällä nestekiertoa  (Iltalehti).
 Saukkola ampuu väitteen alas.
 – Rintaliivien käyttö ei lisää rintasyöpiä, eikä ole väliä, minkälaisia liivejä käyttää, hän sanoo.
 Saukkola kertoo löytäneensä tutkimustietoa, jossa vertailtiin erityyppisiä rintaliivejä ja niiden käyttöaikaa. Yhteyttä syöpiin ei löytynyt.
 Tunnetun blogaaja  Maria Nordinin  viimevuotisessa kirjoituksessa taas  viitattiin tutkimukseen , jossa tarkasteltiin naisten rintaliivien päälläpitämisen ajankäyttöä ja rintaliivien tiukkuutta.
 Tutkijat löysivät korrelaation tiukkojen rintaliivien monituntisen päivittäisen käytön ja kohonneen rintasyöpäriskin välillä. Lääkäri Anni Saukkola toppuuttelee kuitenkin tulkintojen vetämistä tutkimuksesta:
 – Tästä ei pysty vetämään johtopäätöstä, että liivit aiheuttaisivat syöpää, hän toteaa.
 Saukkola huomauttaa, että tutkimukseen oli valittu syöpää jo sairastavia naisia ja terveitä verrokkeja ja kysytty heiltä liivien käytöstä. On siis mahdollista, että rintasyöpään jo sairastuneet olivat alkaneet käyttämään erilaisia liivejä. Lihavuutta ei tutkimuksessa huomioitu tekijänä, eikä Saukkola katso tuloksien olevan yleistettävissä suomalaiseen väestöön.
 – Yksittäisen tutkimuksen lisäksi tarvittaisiin paljon enemmän dataa, että väite olisi varteenotettava. Nykyisellään katsoisin tutkimusnäytön ja asiantuntijamielipiteiden olevan edelleen sillä kannalla, ettei liivien käytöllä ole mitään tekemistä rintasyövän kanssa, sillä syy-seuraussuhdetta ei ole löytynyt.
 Mitä tulee muihin terveydellisiin näkökulmiin, on totta, että esimerkiksi isorintaiset kokevat usein tarvitsevansa liivejä ehdottomasti. Saukkola toteaa, että ilman niitä voi tuloksena olla niska-hartiaseudun särkyä, ja silloin on selvää, että liiveistä voi olla apua.
 Toiselle ehdottomat, toiselle ehdottomasti ei
 Jyväskyläläinen liikunnanopettaja, personal trainer  Tiina Hakala  on yksi niistä, joille erityisesti urheiluliivit ovat välttämättömät. Urheiluliiviosasto on monelle kirjaimellisesti tiukka paikka, sillä tarkoitukseen sopivat erityisliivit ovat usein kireämpiä ja tukevampia kuin arkikäyttöön tarkoitetut.
 – Itse ajattelen, että on hyväksi rintojen terveydelle käyttää jotain tukevaa ja liikuntalajiin soveltuvaa, Hakala toteaa.
 Liikunnanopettajana Tiina Hakala on tottunut urheiluliivien käyttöön, mutta tietää, että monen mielestä ne saattavat olla todella tiukka vaatekappale. Niko Mannonen / Yle
 Hakala on liikunnallisen työnkuvansa puolesta jo tottunut jatkuvaan urheiluliivien käyttöön, eikä pidä niitä epämukavina. Päinvastoin: ne mahdollistavat miellyttävämmän liikuntakokemuksen. Vaikka valinta olisi vapaa, hän ei itse haluaisi jättää rintsikoita pois esimerkiksi töissä.
 – Koulussa opettajilla on tietynlainen ääneen sanomaton ja määrittelemätön pukeutumisetiketti, hän toteaa.
 Muutoin Hakala ajattelee, että rintaliivien käyttö on yksilön oma valinta, kuten muukin pukeutuminen on. Hän muistelee viimevuotista opettajiin liittyvää pukeutumiskohua. Se alkoi, kun eräs opettaja oli kulkenut koulussa bändipaidassa, jota Keskisuomalaisen päätoimittaja arvosteli  pääkirjoituksessaan  (tilaajille).
 Somekalabaliikin lopputuloksena järjestettiin Pukeudu bändipaitaan opettaja! - tapahtuma Facebookissa , ja sadat opettajat osallistuivat tempaukseen. Hakala vetää tapauksesta yhteyden rintaliivikeskusteluun.
 – Voihan se olla jonain päivänä ihan normi, että oli rintsikat tai ei, siitä ei herää enää mitään kohua, Hakala toteaa.
 Siinä missä Hakala kokee liivit työn kannalta olennaisiksi, bloggaaja, kokemusasiantuntija  Anna Giss  koki liiveistä pitkälti haittaa. Giss kirjoittaa Lusikoita kiitos -blogia ja kertoi kaksi vuotta sitten jättäneensä liivit, sillä ne aiheuttavat hänelle suoranaista kipua.
 Pyörätuolia käyttävällä Gissillä on TOS-syndrooma eli  rintakehän yläaukeaman pinneoireyhtymä  (Duodecim), joka on aiheuttanut kaulan ja kainalon väliseen alueen hermopinteen. Lisäksi hänellä on monimuotoinen alueellinen kipuoireyhtymä eli CRPS, jonka yhtenä oireena on ihotunnon yliherkkyys. Silloin esimerkiksi rintaliivien kosketus vaikkapa pyörätuolia kelatessa aiheuttaa kipua.
 Rintaliivien käyttö aiheuttaa Gissille myös käsien puutumista sekä kipujen lisääntymistä molempien kipuoireyhtymien vuoksi.
 – Rintaliivit kuitenkin puristavat jostain. Sekin, että rintsikan kangas hipaisee kättä, aiheuttaa kipua. Ne ovat tuottaneet paljon enemmän hankaluutta kuin mitä ne voisivat antaa, Giss sanoo.
 Siispä rintaliivit ovat jääneet käytöstä. Jos joku on sen huomannut, ei siitä ole ainakaan Gissille tultu raportoimaan tai käskemään liivejä päälle.
 – Alussa, kun jätin liivit pois, ajattelin: "Apua, ajattelevatko muut, että olen jotenkin epäsiisti, jos paidan läpi näkyy nänni?" Giss kuvailee.
 Nyt hän ajattelee, että jos jotakuta asia kiinnostaa, he ovat tervetulleita tuijottamaan paremman tekemisen puutteessa.
 Anna Giss pitää Lusikoita kiitos -blogia ja on kertonut siellä avoimesti rintaliivien jättämisestä kaapiin. Anna Gissin kotialbumi
 Näyttää siis siltä, että liiviasioissa ratkaisevat tilanne ja ihminen itse.
 Lääkäri Anni Saukkola muistuttaa, että saman ihmisen rinnan koko ja siten kuppikoko voi muuttua huomattavastikin esimerkiksi hormonien ansiosta. Toisilla rinnat taas ovat erikokoiset, tai ne on esimerkiksi poistettu.
 – Ei varmasti ole yleispätevää ohjetta kaikille. Jokaisen kannattaa omalla kohdallaan pohtia asiaa, ja tarvittaessa kysellä liiveistä neuvolasta tai fysioterapeutilta. Liivikauppiaat ovat hyviä oikean koon ja mallin löytämisessä, Saukkola toteaa.
 Rintojen lörpähtämistä ei kuitenkaan tarvitse pelätä rintaliivien takia, käyttipä niitä tai ei.
 – Ja ihmisen keho ei ole muuttumaton, joten on ihan luonnollista, että kudos muuttuu. Eihän elämä lopu, vaikka rinnat löystyvätkin, Saukkola sanoo.

"Mitä helkkarin väliä pitäisi olla, repsahtavatko tissit?" – Terveyden kannalta rintaliivien käyttö on yksi lysti; silti liivittömyys voi kuohuttaa


Summary: Marvelin supersankarispektaakkeli on tahkonnut kolmessa kuukaudessa lähes 2,8 miljardia dollaria.

Marvelin supersankarielokuva Avengers: Endgame nousee tänä viikonloppuna kaikkien aikojen eniten rahaa tuottaneeksi elokuvaksi, kertoo Marvelin emoyhtiö Disney.
 Disneyn mukaan Endgame oli lauantain lippukassatulojen jälkeen enää 500 000 dollarin päässä James Cameronin Avatarin ennätyksestä ja nousee ykköseksi sunnuntaina. Loppuvuonna 2009 julkaistu Avatar on pitänyt 2,789 miljardin dollarin tuotollaan ennätystä hallussaan lähes vuosikymmenen.
 Huhtikuun lopussa julkaistu,  Anthony  ja  Joe Russon  ohjaama Avengers: Endgame on rikkonut lukuisia ennätyksiä, esimerkiksi sen ensi-iltaviikonloppu oli historian tuottoisin.
 Avengers: Endgamen ohjasivat veljekset Anthony ja Joe Russo. He ovat ohjanneet myös Avengers: Infinity Warin sekä Captain America -leffat The Return of the First Avenger ja Civil War.  StillMoving for Disney
 Lähes 2,8 miljardin dollarin tuotoistaan Endgame on kerännyt noin 30 prosenttia Yhdysvalloissa ja Kanadassa ja loput muualla maailmassa. Pohjois-Amerikan ennätykseen Endgame ei yllä, sillä sen reilun 850 miljoonan dollarin tuotto jää Star Wars: The Force Awakensin ennätyslukemasta 80 miljoonaa.
 – Olen juuri kuullut Disneyn levitykseltä, että lähipäivinä Avengers: Endgame on historian suurin elokuva, sanoi Marvel Studiosin johtaja  Kevin Leige  lauantai-iltana San Diegon Comic Con -tapahtumassa.
 – Täytyy antaa kunnia  James Cameronille , joka piti ennätystä hallussaan pitkän aikaa. Kun sopeuttaa inflaatioon, hän pitää sitä edelleen, ja hän todennäköisesti ottaa sen tittelin haltuunsa, kun hän julkaisee taas elokuvan.
 Cameron on pitänyt ennätystä hallussaan yli 20 vuotta, sillä ennen Avataria ykkösenä oli hänen vuoden 1997 elokuvansa Titanic. Titanic pitää edelleen kolmossijaa kaikkien aikojen listalla yli 2,1 miljardin dollarin tuotollaan.
 Elokuvatehtailu jatkuu
 Kuumeisesti odotettu Endgame huipensi vuosia rakennetun tarinan ja toi tietynlaisen välipäätöksen Marvelin elokuva-universumille (MCU), jossa on julkaistu vuodesta 2008 lähtien 23 elokuvaa. Yhteensä MCU-elokuvat ovat tuottaneet yli 20 miljardia dollaria.
 Marvel ei kuitenkaan lopeta elokuvatehtailuaan, ja lauantaina Comic Conissa yhtiö julkisti ensi-iltapäivät seuraaville neljälle MCU-elokuvalleen.
 Scarlett Johansson esittää Avengers-sarjassa S.H.I.E.L.D-agentti Natasha Romanoffia, Chris Evans puolestaan Kapteeni Amerikkaa. Walt Disney Studios Motion Pictures Finland
 Toukokuussa 2020 teattereihin tulee  Scarlett Johanssonin  tähdittämä Black Widow, ja saman vuoden marraskuussa uusia hahmoja esittelevä Eternals. Johanssonin Black Widow -hahmo on esiintynyt lukuisissa aiemmissa Marvel-elokuvissa, mutta vasta nyt hän saa soololeffansa.
 Vuonna 2021 ovat vuorossa Shang-Chi and the Legend of the Ten Rings sekä aiempia tarinoita jatkavat Doctor Strange in the Multiverse of Madness ja Thor: Love and Thunder.
 Lue lisää:
 Chris Pratt näyttelee Peter Quillia. Walt Disney Studios Motion Pictures Finland
 Avengers: Endgamesta povataan kaikkien aikojen kassamenestystä – Ohjaajat Ylelle: "Annamme näyttelijöille luettavaksi vain sen osan tarinaa, jossa he itse esiintyvät"
 Avengers: Endgame on 40 miljoonan dollarin päässä kaikkien aikojen lipunmyyntiennätyksestä – Elokuva julkaistaan uudelleen hieman pidempänä
 Uusi Avengers-elokuva on hitti myös Suomessa – avajaisviikonloppuna sen näki vajaat 100 000 katsojaa

Avengers: Endgame rikkoo Avatarin lähes vuosikymmenen hallussa pitämän lippukassaennätyksen – uusien Marvel-leffojen ensi-illat julki