Summary: Maailmanpolitiikan arkipäivää -ohjelman kesäsarjassa tavataan suomalaisia diplomaatteja ja keskustellaan diplomaatin työstä ja arjesta asemamaassa.

Kannattaako diplomaatin paljastaa suosikkijoukkueensa jalkapallohullussa asemamaassa? Kuinka Savon sydämestä on päädytty maailmalle edustamaan Suomea? Millä tavalla historiassa pitkittyneet etniset konfliktit näkyvät maan ruokakulttuurissa?
 Entä mitä pitkään maailmalla työskennellyt diplomaatti toisi asemamaastaan mukanaan Suomeen? Ja kuinka kansainvälisissä tehtävissä työskentely muuttaa ihmistä?
 Näitä ja monia muita kysymyksiä pohditaan tänään alkavassa Ylen ulkomaantoimituksen Maailmanpolitiikan arkipäivää -ohjelman kesäsarjassa. Sarjassa tavataan kansainvälisissä tehtävissä olevia tai olleita suomalaisia diplomaatteja.
 Sarjassa kuullaan ajankohtaisista asioista Argentiinassa, Saksassa, Espanjassa, Kosovossa ja Kiinassa.
 Maailmanpolitiikan näkymättömiä sankareita -sarja käynnistyy lauantaina Yle Radio 1:ssä ja sunnuntaina Yle Radio Suomessa. Uusi jakso tulee viikottain kuunneltavaksi myös Yle Areenaan.
 Kuuntele suurlähettiläs Teemu Turusen ajatuksia urastaan ja työstään:
 Siepattujen vapautusoperaatio työllisti yötä päivää
 Sarjan diplomaatit ovat Suomen pitkäaikaisia edustajia maailmalla. He tekevät usein työtään maailmanpolitiikan kulisseissa, suurelle yleisölle tuntemattomina.
 Ohjelmasarjan ensimmäisessä osassa tavataan suurlähettiläs  Teemu Turunen . Hän toimi Suomen suurlähettiläänä Argentiinassa, Uruguayssa ja Paraguayssa kesäkuun loppuun saakka.
 Turunen kuvaa uransa tähän asti vaikeimmaksi etapiksi Jemenissä siepattujen suomalaisten  Atte  ja  Leila Kalevan  vapautusoperaation johtamista ulkoministeriössä. Kalevat siepattiin Jemenissä vuonna 2012 ja he päätyivät terroristiverkosto al-Qaidan vangeiksi.
 – Lähes puolen vuoden ajan päässäni ei liikkunut mitään muuta ajatusta. Kaikki energia, toimet ja ajattelu oli keskitettävä vain siihen, millä tavalla heidät voitaisiin saada sieltä elossa takaisin, Turunen muistelee.
 Turunen johti ulkoministeriön kriisitiimiä ja konsuliyksikköä sieppauksen aikaan.
 Turusen mukaan sieppaustilanteiden ratkaisu riippuu aina siitä, keitä on siepattu, keitä sieppaajat ovat, minkälaisessa yhteiskuntamallissa sieppaukset tapahtuvat ja mitkä mahdollisuudet kyseisellä valtiolla ja hallituksella on toimia sieppaustilanteiden ratkaisemiseksi.
 Turunen oli Suomen diplomaattikunnan nuorin suurlähettiläs aloittaessaan Argentiinan pääkaupungissa Buenos Airesissa 42-vuotiaana vuonna 2016. Värikäs Buenos Aires on ollut hänelle "rakas, fantastinen, turhauttava ja ärsyttävä" kotikaupunki.
 Yksi esikuva uran varrella on ollut diplomaatti  Tapani Brotherus.  1970-luvulla Suomen asiainhoitajana Chilessä työskennellyt Brotherus pelasti vallankaappauksen jälkeen residenssiinsä suojaa hakeneita pakolaisia ja auttoi heitä pääsemään Eurooppaan.
 – Brotherus oli sankari, joka toimi vaikeissa tilanteissa hienosti ja teki sen, mikä oli oikein. Lähtökohtamme on, että noudatamme vastaanottajavaltion lakeja ja määräyksiä. Mutta poikkeustilanteissa täytyy tehdä se, mikä on oikein, Turunen sanoo.
 Brotheruksen vaiheista kertova ja Ylen tuottama draamasarja  Invisible Heroes – Näkymättömät sankarit   on katsottavissa Yle Areenassa .
 Myös nykypäivän diplomaatit ovat monella tapaa maailmanpolitiikan näkymättömiä sankareita.
 Suurlähettiläs Teemu Turunen halusi, että hänen lapsensa voisivat Argentiinassa tutustua erilaiseen maailmaan ja ihmisten väliseen vuorovaikutukseen. Turunen kävi Helsingissä alkukesästä. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Argentiinan julman menneisyyden selvitystyö tuli osaksi myös Turusen työtä. Hän on osallistunut Argentiinan vallankaappauksen jälkeen kadonneen suomalaisen  Hanna Hietalan  tapauksen selvittämiseen.
 Argentiinaan 1930-luvulla muuttanut Hietala katosi dramaattisissa oloissa vuonna 1977, noin vuosi vallankaappauksen jälkeen. Myös useita hänen perheenjäseniään katosi. Osa heistä oli vasemmistolaisia aktivisteja, joita sotilashallinto tuohon aikaan vainosi.
 Turusen mukaan Hietalan asiaa on pidetty esillä korkean tason tapaamisissa. Suurlähetystö myös luovutti arkistonsa Argentiinan syyttäjäviranomaisten käyttöön siltä varalta, että niistä voisi löytyä tapauksen selvittämisessä auttavia tietoja.
 Miksi katoamista on ollut niin vaikea selvittää?
 – Katoaminen liittyy pidätyskeskukseen, jossa käytettiin systemaattisesti niin sanottuja kuolemanlentoja. Siksi silminnäkijöitä, eloonjääneitä ja todisteita tapahtumista ei juuri ole, hän kuvaa.
 Argentiinan sotilasdiktatuuri tuhosi poliittisia vastustajiaan kuolemanlennoilla pudottamalla huumattuja vankeja lentokoneista mereen ja jokeen.
 Maailmanpolitiikan näkymättömiä sankareita -sarjan muissa osissa tavataan Suomen Espanjan-suurlähettiläs  Tiina Jortikka-Laitinen , entinen Saksan-suurlähettiläs  Ritva Koukku-Ronde , Kosovon-suurlähettiläs  Pia Stjernvall  ja Suomen Pekingin-suurlähetystön pitkäaikainen Kiina-asiantuntija  Mikko Puustinen .
 Lue myös:
 Hanna Hietala lähti Suomesta puutetta pakoon, mutta Argentiinassa hänet tapettiin – nyt lapsenlapset etsivät Hannaa ja pyytävät Suomea apuun
 Suomalainen Tapani Brotherus pelasti yli 2000 diktatuurin vainoamaa ihmistä kuolemalta
 Ylen saama asiakirja paljastaa, kuinka Suomen suurlähetystö sulki Argentiinassa ovensa diktatuuria pakenevilta – väkivaltaisuuksissa katosi myös Suomen kansalainen
 “Jos panttivanki vapautetaan, joku on aina maksanut” – Suomi kieltää maksavansa, mutta jossain liikkuu rahaa

"Kaikki energia ja ajattelu oli keskitettävä siihen, millä tavalla heidät saataisiin elossa takaisin" – Diplomaatit kertovat työstään Ylen uudessa sarjassa


Summary: Rahasta ei yhteen muutettaessa juuri puhuta, vaikka se kannattaisi.

Näyttelijä, juontaja ja Yle Areenassa tubettava  Thelma Siberg , 27, käy avopuolisonsa kanssa kerran viikossa ruokakaupassa. Silloin pari maksaa laskun puoliksi.
 Muuten kaupassakäynti hoidetaan vuorotellen. Thelma arvioi maksavansa ruokaostoksista hieman suuremman osan kuin puolisonsa.
 Vuokran, sähkön, vakuutuksen ja välttämättömät hankinnat, kuten pesukoneen, pari maksaa puoliksi. Helsinkiläispari on asunut pari vuotta yhdessä.
 – Mutta jos haluan ostaa kotiin vaikka sisustusjuttuja omaksi ilokseni, niin kyllä minä ne itse maksan.
 Thelma ei koe olevansa poikaystävänsä elättäjä, vaikka tienaakin työssäkäyvänä enemmän kuin Aalto-yliopistossa opiskeleva poikaystävänsä.
 – Aika tasan kulut menevät, mutta ihan tietoisesti haluan maksaa enemmän.
 Vaatteet ja puhelinlaskut kummatkin maksavat itse. Siitä, miten yhteiset kulut jaetaan, ei ole hänen mukaansa erityisesti sovittu.
 – Se on mennyt luonnostaan näin. Ei minulla ole yhtään sellainen fiilis, että hän olisi minulle mitään velkaa.
 Useimmat parit ovat samassa tilanteessa: toinen tienaa enemmän.
 Jokaisella pitää olla omaa rahaa
 Jos yhteiset kulut jaetaan tasan puoliksi, pienempituloisen kaikki rahat saattavat mennä niiden hoitamiseen.
 Se ei ole hyvä ratkaisu, sanoo kulutustutkija ja Helsingin yliopiston dosentti  Anu Raijas .
 – Jokaisella pitäisi olla edes jonkin verran rahaa, jonka käytöstä ei ole kenellekään tilivelvollinen.
 Se on itsemääräämisoikeuden ja hyvinvoinnin kannalta hyvin tärkeää, Raijas sanoo.
 Tapoja jakaa kuluja on useita. Tärkeintä on, että parisuhteen molemmat osapuolet ovat tyytyväisiä, Raijas sanoo.
 Syötä tulot ja menot laskuriin ja katso, miten yhteiset kulut voi jakaa
 Yhteisiä kuluja ovat asumismenojen, kuten vuokran tai vastikkeen ja asuntolainan lisäksi useimmiten sähkö, vesi, vakuutukset, ruoka ja hygieniatarvikkeet sekä yhteisessä käytössä olevat kodinkoneet, kalusteet ja muut kodin tavarat sekä mahdollisen auton kulut.
 Lapsiperheessä yhteisiä menoja ovat lisäksi lasten vaatteet, harrastusmaksut ja puhelinlaskut.
 Yhteisten kulujen jälkeen jäävillä rahoilla moni maksaa esimerkiksi vaatteita, harrastuksia, kampaajakäyntejä ja puhelimen kuluja.
 Kohtuulliset lapsiperheen asumismenot olivat viime vuonna  Kuluttajatutkimuskeskuksen mukaan  noin 850 euroa ja muut arkimenot noin 1 400 euroa kuukaudessa.
 Yksin asuvan alle 45-vuotiaan kohtuulliset asumismenot olivat 570 euroa ja muut menot noin 580 euroa kuukaudessa. Luvut ovat koko maan keskiarvoja. Pääkaupunkiseudulla asumismenot ovat muuta maata kalliimmat.
 Yhteinen tili edellyttää luottamusta
 Sipoolaisella  Roosa Kelarannalla , 21, ja hänen avopuolisollaan on lähes eurolleen samat tulot.
 Molemmat työskentelevät siivoojina. Heillä on yhteinen tili, jonne molemmat siirtävät palkastaan saman verran rahaa.
 Yhteistililtä maksetaan lähes kaikki elämisen kulut: asuminen, ruoka, auto, koiran kulut ja vaatteet.
 – En muista, milloin olisin omaa korttia käyttänyt, Roosa naurahtaa.
 Siivoojana työskentelevä Roosa Kelaranta alkoi tarkkailla kulujaan, kun hän huomasi, että poikaystävälle on kertynyt säästöjä. Turhien menojen karsiminen kävi helposti, hän sanoo.  Markku Pitkänen / Yle
 Riitoja rahasta ei hänen mukaansa ole tullut. Pari puhuu kaikesta rahaan liittyvästä suoraan.
 – Molemmat luottavat siihen, että toinen käyttää rahaa järkevästi.
 Roosa ja hänen poikaystävänsä saattavat päättää, että tässä kuussa molemmat laittavat 500 euroa säästöön, ja lopuilla rahoilla yritetään pärjätä.
 – Jos huomataan, että palkkaan on vielä viisi päivää ja yhteistilillä on enää vähän rahaa, niin silloin ei tankata auton tankkia täyteen, koska pitää saada vielä ruokaakin.
 Omalle tilille jäävä summa menee molemmilla melkein kokonaan säästöön. Neljä vuotta yhdessä olleen parin säästötavoitteetkin ovat yhteisiä: matkustelu kerran-pari vuodessa, opiskelu ja oma asunto.
 – Olemme puhuneet, että jos toinen menee opiskelemaan ja toinen jää töihin, niin toinen auttaa taloudellisesti. Yritämme silti pitää kulut alhaisina niin, että opintotuella ja osa-aikatöillä pärjäisi.
 Kysy, paljonko puoliso saa palkkaa
 Tyypillistä on, etteivät pariskunnat sovi kulujen jakamisesta kovin tarkasti. Moni ajattelee, että rahasta puhuminen on ikävää tai materialistista.
 Puolison palkkaa pitäisi kuitenkin uskaltaa kysyä suoraan.
 – Se on tarpeen tietää siinä vaiheessa, kun perustetaan yhteinen talous, dosentti Anu Raijas sanoo.
 Näin sovit raha-asioista parisuhteessa Älä luota siihen, että kaikki sujuu itsestään hyvin, vaan puhu rahasta Kysy, mitä puoliso tienaa, ja kerro omat tulosi Miettikää yhdessä, mitä yhteisiä kuluja teillä on: asuminen, ruoka, sähkö, vakuutukset, lasten kulut jne Pohtikaa jutun laskurin avulla, miten kulut jaetaan: molemmilla pitää jäädä myös omaa rahaa Avatkaa tarvittaessa yhteinen tili, jonne molemmat siirtävät rahaa ja jolta yhteiset kulut maksetaan Kun tulot tai menot muuttuvat, tehkää laskelmat uudestaan Muistakaa, että raha on vain väline eikä vähemmän tienaavan tarvitse tuntea alemmuutta
 Puhumattomuus onkin hänen mukaansa suomalaisten parien taloudenhoidon suurin ongelma.
 – Ajaudutaan vain hoitamaan asiat jollain tietyllä tavalla. Jos taloudellinen tilanne muuttuu, ei tehdä mitään päivitystä, vaikka toisen tulot putoaisivat rankasti.
 Epäselvät raha-asiat aiheuttavat ristiriitoja ja tyytymättömyyttä. Se, että kaikki sujuisi suhteessa itsestään hyvin, on Raijaksen mukaan kuvitelmaa.
 – Ei pidä arkailla tai häpeillä sitä, että ottaa rahan puheeksi. Pitkällä aikavälillä se hyödyttää molempia ja parisuhdetta, hän rohkaisee.
 Sekä tuloista että menoista pitää puhua todella selkeästi ja pohdittava, mitkä kulut ovat yhteisiä ja miten ne jaetaan.
 Luonteva hetki puhua rahasta on ennen yhteenmuuttoa, mutta pidempäänkin yhdessä olleet joutuvat pohtimaan talouttaan uudestaan aika ajoin, Raijas sanoo.
 Uusi työpaikka, työttömyys, opiskelu, vanhempainvapaa ja muutto ovat tilanteita, joissa kannattaa laskea uudelleen sekä yhteiset kulut että tulot ja miettiä, miten ne jaetaan.
 "Aluksi tuntui oudolta, että mies maksoi kuluista suuremman osan"
 Tamperelainen  Henna Räsänen , 26, on asunut avopuolisonsa kanssa yhdessä kahden vuoden ajan. Aluksi hän oli työtön, nyt opiskelija.
 Kesän Henna työskentelee yliopistolla tutkimusavustajana. Kesätöissäkin hänen tulonsa ovat pienemmät kuin kokopäivätyössä olevalla puolisolla.
 Rahasta puhuminen ei ole Hennan mukaan koskaan ollut ongelma. Suhteen alussa hän halusi, että kaikki maksettiin puoliksi.
 – Koin tärkeäksi, että minulla on tiedossa kaikki tulot ja menot.
 Ensimmäisen kesän ajan he täyttivät excel-taulukkoa, joka laski, miten ja mihin rahaa kuluu. Kirjanpito auttoi Hennaa luottamaan puolisonsa rahankäyttöön.
 Valmistuttuaan Henna Räsänen arvelee ansaitsevansa enemmän kuin puolisonsa. Silloin laskelmat tehdään taas uudestaan.
Olen valmis maksamaan enemmän, jos tienaan enemmän, hän sanoo. Marko Melto / Yle
 Hennan aloitettua opinnot Tampereen yliopistossa hänen tulonsa putosivat jyrkästi. Aluksi hän rahoitti opiskeluaan säästöillä.
 Noin vuosi opintojen aloittamisen jälkeen Henna ehdotti, että yhteisten kulujen maksaminen jaettaisiin uudestaan niin, että työssäkäyvä puoliso maksaisi niistä enemmän.
 – Hän suostui siihen ilomielin. Koen, että se on ihan reilua, vaikka aluksi se tuntuikin erikoiselta.
 Nyt Henna maksaa kolmanneksen vuokrasta ja lähes puolet ruuasta sekä kotivakuutuksen. Auton kulut hoitaa mies. Asunnon hankintaa varten he säästävät ASP-tilille yhtä suuret summat.
 Ylimääräisistä yhteisistä menoista, kuten ravintolassa syömisestä, puoliso maksaa enemmän kuin Henna.
 Omista rahoistaan hän maksaa vaatteet, puhelinkulut ja harrastukset. Isompien hankintojen maksamisesta päätetään tilanteen mukaan. Joskus avopuoliso osallistuu myös Hennan menoihin.
 – Nyt tarvitsen esimerkiksi uuden pyörän, ja maksamme sen puoliksi. Olemme ajatelleet, että se on sijoitus yhteiseen harrastukseemme.
 "Suurituloisempi ei voi ajatella, että palkka on vain hänen"
 Tavallisinta on jakaa kaikki yhteiset kulut puoliksi. Vaikka 50/50-jakoon on helppo ajautua ilman tietoista päätöstä, tämäkin jakotapa pitää olla molempien hyväksymä, varsinkin jos tulot ovat hyvin erilaiset, dosentti Anu Raijas sanoo.
 Joskus yhteisten menojen määrittely on vaikeaa.
 – Yhteisiä ovat ne asiat, jotka tuovat hyötyä ja hyvinvointia molemmille puolisoille samalla tavalla, Raijas ehdottaa.
 Puolison palkkaa pitää voida kysyä yhteen muuttaessa, sanoo kulutustutkija Anu Raijas. Markku Pitkänen / Yle
 Jos toisella on esimerkiksi kallis erityisruokavalio, ruokakulut voi olla järkevää pitää erillään, hän vinkkaa.
 Erityisesti lapsiperheissä voi käydä helposti niin, ettei vähemmän tienaavalle jää ollenkaan omaa rahaa, vaikka kulut jaettaisiinkin suhteessa tuloihin.
 Silloin parempituloinen ei voi ajatella, että hänen ansaitsemansa rahat ovat vain hänen, Raijas sanoo.
 – Suurempituloisen on hyväksyttävä, että hän ottaa silloin enemmän vastuuta perheen taloudesta.
 Usein äiti ostaa lapsille vaatteita ja ruokaa, ja perheen isä huolehtii esimerkiksi eletroniikan hankinnasta.
 – TV voi olla kalliimpi, mutta edullisempia lastenvaatteita ostetaan useammin, jolloin niistä voikin tulla suurempi menoerä.
 Uusperheissä puolestaan on tavallista, että vanhemmat maksavat omien lastensa menot itse.
 "Kun tulot olivat pienemmät, molemmille jätettiin 100 euroa omaa rahaa"
 Vöyrillä asuva  Susanna Kotanen , 26, on juuri palannut äitiyslomalta lähihoitajan työhönsä palvelutaloon. Töiden ja kolmen pienen lapsen vanhemmuuden ohessa hän opiskelee tradenomiksi.
 Susannan puoliso on parhaillaan hoitovapaalla osa-aikaisesta työstään. Yhteiseen viiteen vuoteen on mahtunut useita vanhempainvapaita, opintoja ja työttömyyttäkin.
 Perheen raha-asiat hoidetaan juttelemalla avoimesti ja suunnittelemalla tarkasti, Susanna kertoo.
 He asuvat Susannan omistamassa talossa, jonka lainapääoman lyhennykset Susanna maksaa.
 Susanna Kotanen on opettanut puolisolleenkin taloustaitoja. Nyt hän haluaisi aloittaa sijoittamisen. Riikka Austen
 Molemmat laittavat tuloistaan 60 prosenttia yhteiselle tilille, josta maksetaan asuntolainan korot, ruoka, sähkö, vesi, jätemaksut, autojen kulut ja lasten menot.
 Erikseen pari on budjetoinut rahaa "hupitilille", josta maksetaan uimahalli- ja elokuvakäynnit sekä herkut.
 – Omilla rahoilla maksetaan sellaiset menot, jotka eivät mitenkään liity perheeseen, kuten kampaamokäynnit ja kavereiden kanssa syömässä käynti tai auton laitto.
 Yhteiset menot on mitoitettu niin, että molempien tuloista 60 prosenttia riittää, Susanna kertoo.
 – Silloin kun meillä oli pienemmät tulot, jätimme molemmille saman verran omaa rahaa, 100 euroa kuussa.
 Vaikka talous on ollut välillä tiukemmalla, kaikesta on selvitty ennakoimalla ja puhumalla avoimesti.
 – Ennen riitti, että tulot kattoivat menot, mutta nyt olen alkanut säästää puskuria.
 Matkahaaveet paljastavat tuloerot
 Toisin kuin tämän jutun haastateltavat, suomalaiset pariskunnat eivät keskimäärin ole miettineet raha-asioitaan kovin tarkasti.
 Vaikka puolisot saisivat tasattua tuloerojaan jakamalla yhteiset kulut reilusti, rahan käyttö vapaa-ajalla voi korostaa tuloeroja.
 Enemmän tienaava puoliso voi esimerkiksi haluta lähteä yhdessä matkalle, johon toisella ei ole varaa.
 Tässäkin puhuminen auttaa, dosentti Anu Raijas sanoo.
 – Voi miettiä, olisiko jotain yhteistä halvempaa tekemistä, tai voisiko enemmän tienaava maksaa osan puolisonsa matkasta.
 Tärkeintä on, että sovitaan jotakin, eikä jätetä asiaa roikkumaan.  Dosentti Anu Raijas
 Vähemmän tienaavan ei tarvitse tuntea huonommuutta, vaan hänen kannattaa puhua suoraan, hän rohkaisee.
 Moni miettii, miten asumismenot kannattaa jakaa, jos asunto on vain pariskunnan toisen osapuolen nimissä.
 Se onkin hankala kysymys, dosentti Anu Raijas vastaa.
 – Jos asunnosta on lainaa, jota omistaja lyhentää, asuntoon muuttava puoliso voisi maksaa asunnon vastikkeen, Raijas ehdottaa.
 – Mutta jos tapahtuu jotain, silloin asuntoa omistamaton on puilla paljailla: hänellä ei ole oikeutta jäädä asuntoon, vaikka hän on tavallaan maksanut vuokraa. Eikä hän saa korvausta, vaikka olisi remontoinut asuntoa, Raijas pohtii.
 Tärkeintä on, että sovitaan jotakin, eikä jätetä asiaa roikkumaan.
 Lue lisää:
 ”Mies kulki Bossin puvussa, minä ja lapset kirpparivaatteissa”– tunnista taloudellisen väkivallan merkit
 Tutkimus: Tämän verran maksaa eläminen Suomessa – vertaa taulukoissa omia kulujasi
 Testaa Ylen sijoituslaskurilla, miten sinun kannattaisi säästää – bloggaaja Natalia Salmela kokeili: "Tsiisus, täytyy alkaa säästää heti"

Kuka teillä maksaa laskut? Katso Ylen laskurista, miten kulut voi jakaa kotona – Thelma Siberg, 27: "Ihan tietoisesti haluan maksaa enemmän"


Summary: Aamujakelut uhkaavat viivästyä, kun sijaisia ei saada. Fyysisesti raskas matalapalkka-ala ei vedä.

Aamun postien jakaja aloittaa työt pikkutunneilla.
 Birgi Putkonen  odottelee aamun lehtiä Kuopion Neulamäessä kesäyön pimeimpänä hetkenä. Putkosella on jalassaan lenkkikengät ja kasvoillaan pirteä hymy.
 Kello on puoli kaksi, kun paikalle saapuu pakettiauto takaosassaan paksu nippu aamun postia. Putkonen lastaa lehdet ja kirjeet polkupyörän tarakan kuljetuskasseihin. Aamun postien jakamiseen kuluu nelisen tuntia.
 Putkonen edustaa alaa, jolla on jo pitkään kärsitty työvoimapulasta. Jakajapulan vuoksi aamun posti ei välttämättä kolahda postiluukusta yhtä kellontarkasti kuin aikaisemmin.
 Kello on puoli kaksi kesäisenä yönä, kun Birgi Putkonen lastaa jaettavia lehtiä pyöränsä kyytiin. Seurana kierroksella on vain hyttysiä. Santtu Paananen / Yle
 Ala murroksessa, jakajat hakusessa
 Jakelutyöhön halukkaista on ollut pulaa jo pidemmän aikaa, kertoo Medialiiton toimitusjohtaja  Jukka Holmberg . Jakajien saaminen on ollut vaikeaa ja työntekijöiden vaihtuvuus on suurta.
 Savon Jakelun toimitusjohtaja  Kari Väisänen  kertoo, että ala potee jakajapulaa eri puolilla Suomea, esimerkiksi Pohjois-Savossa. Samaa kuullaan muiltakin toimijoilta, kuten Ilves Jakelulta ja Kaleva Medialta.
 Posti jakaa noin puolet Suomen sanomalehdistä. Muu osuus on yksityisten jakeluyhtiöiden vastuulla.
 Postin resurssioptimoinnin johtaja  Jani Häsä  taas kertoo Postin jakajatilanteen olevan valtakunnallisesti hyvä. Jakajista on kuitenkin pulaa joillakin alueilla, esimerkiksi pääkaupunkiseudulla, Pohjanmaalla ja Uudessakaupungissa.
 Te-toimiston verkkosivuilla vapaita jakajan paikkoja on noin 80 eri puolilla maata.
 Postilaatikkoihin sujahtaa aamun reissulla sanomalehtien lisäksi myös kirjepostia. Santtu Paananen / Yle
 Väisäsen mukaan hankaluudet liittyvät talouden suhdanteisiin ja työllisyysasteeseen. Yhä useammalla on täysipäiväisiä töitä, minkä vuoksi osa-aikaisiin jakajantöihin on vaikea löytää halukkaita.
 Jakeluala kilpailee työntekijöistä erityisesti paikkakunnilla, joissa matalapalkka-alojen työpaikkoja on runsaasti tarjolla. Medialiiton Jukka Holmbergin mukaan vierastyövoiman osuus on jakelualalla kasvussa.
 Sanomalehtien levikit pienenevät, mutta jakelualalla menee toistaiseksi hyvin. Jakelufirmat saavat tätä kompensoitua uusien tuotteiden, kuten aamulla jaettavien kirjeiden, aikakauslehtien ja pienpakettien jakelulla.
 Kuusi päivää viikossa raskasta työtä matalalla palkalla
 Monet lehdenjakajat tekevät työtään sivutoimena. Keskimääräinen kuukausitulo vakituiselle, kuusi päivää viikossa työskentelevälle lehdenjakajalle on Savon Jakelulla noin 1 200 euroa. Tulotaso on hieman noussut aiemmasta uusien lisätuotteiden jakelun myötä.
 – Työn kokonaisansiotaso on melko matala. Jos palkkaa ei ole paljoa työttömyyskorvausta enempää tarjota, työntekijä harkitsee näiden väliltä, Väisänen kertoo.
 Yle uutisoi 2017 Postin jakajia koskevan työehtosopimuksen muutoksesta ja sen vaikutuksesta  varhaisjakelijoiden palkkaukseen . Monen pitkään työskennelleen jakajan palkka laski huomattavasti.
 Palkkojen nostamista ei ole Savon Jakelulla harkittu. Kari Väisänen perustelee tätä jakelukustannusten nousulla, mikä puolestaan korottaisi lehtien tilaushintoja. Tämä taas voisi vaikuttaa levikkeihin ja tätä kautta myös jakelun kysyntään.
 Kuluttajille on tärkeää, että aamun posti on perillä ajallaan. Viime keväänä aamujakelut viivästyivät toistuvasti esimerkiksi Pohjois-Savossa Kuopion keskustan, Saaristokaupungin ja Puijonlaakson alueilla.
 Savon Jakelun Kari Väisänen kertoo, että sijaistavia jakajia ei ollut saatavilla. Viivästysten syynä oli jakajavajeen lisäksi keväälle keskittyneet lomat sekä sairaslomatapaukset.
 – Viime talvi oli hankalin koskaan. Kesti pari kuukautta ennen kuin tilanne saatiin normalisoitua tehostamalla ja monipuolistamalla rekrytointeja, Väisänen sanoo.
 Puolivälissä aamuöistä jakelukierrosta askelmittari näyttää askelia kertyneen reilut 4 000. Santtu Paananen / Yle
 Yön lehdenjakajat sään armoilla
 Kuten moni muu lehdenjakaja, myös Birgi Putkonen tekee jakelutyötä sivutoimisesti. Alueen jakelupiiristä riippuen jakaja tekee työnsä pyörällä, kävellen tai autolla.
 Jakajan työ on paikoin rankkaa ja työhön soveltuu Putkosen mukaan tietynlainen ihmistyyppi.
 – On hyvä olla oma-aloitteinen ja reipas. Ja riittävän hyvä kunto, Birgi Putkonen luettelee.
 Työssä on myös omat rasitteensa. Lehden on pamahdettava laatikkoon ennen aamukuutta säästä riippumatta.
 – Kova vesisade, lumisade ja liukkaus hankaloittavat. Se tekee kiirettä työhön, ja joskus voi tehdä tiukkaa saada lehdet kuudeksi toimitettua.
 Putkonen kertoo valmistautuvansa vuoroihin aikaisella nukkumaanmenolla ennen työn aloittamista.
 – En ole ikinä ollut kovin hyvä nukkuja. Työ sopii kaikin puolin minulle erityisen hyvin, Putkonen naurahtaa.
 Toimittajan lähtiessä nukkumaan puoli neljän aikoihin lehdenjakajalla oli vielä yksi jakelupiiri hoidettavana. Santtu Paananen / Yle
 Lehdenjakelutyö tukee luontoliikuntaa ja maratoneja harrastavan Putkosen muuta elämää. Ansioilla on kuulemma kustannettu monet ulkomaan maratonmatkat.
 Lehdenjakovuoro jatkuu aamukuuteen asti, minkä jälkeen Putkonen jatkaa päivätöihinsä.
 Pysyttelen Putkosen tahdissa parisen tuntia, yhden jakelupiirin verran. Askelmittari näyttää tässä vaiheessa yötä noin 4 000 askelta. Tyypillisessä työvuorossa askelia kertyy hänen mukaansa 10 000–14 000.
 Aamu alkaa valjeta Neulamäessä, kun erkanemme Putkosen kanssa. Toimittajan jalkoja alkaa jo jomottaa, mutta kokenut lehdenjakaja ei näytä väsymisen merkkejä. Putkonen hyppää punaisen polkupyöränsä selkään ja jatkaa seuraavalle kierrokselle.
 Lue lisää:
 Moni luulee edelleen, että vain Posti jakaa Suomessa kirjeitä – "4 000 kertaa viikossa otamme vastaan haukut toisten tekemistä virheistä"
 Posti toivoo valtiontukea paperilehtien jakeluun maaseudulla
 Postimiehen työhalut katosivat kun posti trimmasi toimintaansa

Moni haluaa vielä aamun lehtensä paperilla, mutta jakelijoista on pulaa – Birgi Putkoselle aamuyön työ on treeniä maratonille


Summary: Opetusministeri: Tuore ministeri haluaa varhaiskasvatuksen opettajille lisää palkkaa.

Tuore opetusministeri  Li Andersson  (vas.) lupaa puuttua päiväkotien ylisuuriin ryhmiin tarvittaessa jopa lakia tiukentamalla, kertoo Uutissuomalainen.
 – Meidän pitää katsoa, onko sääntely kunnossa ja tarvitaanko siihen vielä muutoksia. Jos todetaan, että ongelma ei ole laissa vaan sen toimeenpanossa, meidän pitää katsoa, miten voimme tiukemmin ohjeistaa kuntia, Andersson sanoo Uutissuomalaiselle.
 Ongelmia on tuottanut etupäässä laissa sallittu suhdeluvun tilapäinen ylitys, jota joissakin kunnissa on tulkittu mahdollisuudeksi antaa ryhmien paisua suunnitellustikin osaksi päivää. Aluehallintovirasto on puuttunut asiaan ainakin Jyväskylässä ja Tampereella.
 – Lakia ei oikein tällä hetkellä tulkita lainsäätäjän tarkoittamalla tavalla. Tämä on meillä työlistalla, Andersson sanoo.
 Anderssonin mukaan asian korjaaminen etenee mahdollisimman pian eli syksyn aikana.
 Ministeri linjaa, että tilapäisiä ylityksiä ei voi olla jatkuvasti.
 Agendalla tarhatyön houkuttelevuuden lisäys
 Vaikka nykyisiäkään suhdelukuja ei aina noudateta, hallitus on tuomassa syksyllä eduskuntaan lain, joka pienentää yli 3-vuotiaiden ryhmäkokoja.
 Ryhmäkokojen pienentäminen on Li Anderssonin mukaan askel kohti hallituksen tavoittelemaa varhaiskasvatuksen laadun nousua. Samalla se on hänen mukaansa osa pyrkimystä turvata pätevien varhaiskasvattajien saatavuus, sillä työkuorma karkottaa valmistuneita opettajia alalta ja pätevistä opettajista on iso pula.
 – Pidän tärkeänä, että myös kuntatasolla mietitään, millä tavalla lastentarhanopettajien työn houkuttelevuutta voitaisiin lisätä. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla yksi konkreettinen ongelma on, että palkkataso täällä, missä elämisen kustannukset ovat korkeita, on kovin maltillinen.
 Andersson myöntää, että palkka on muuallakin pieni, mutta ongelma korostuu pääkaupunkiseudulla.
 – Sama koskee lähihoitajia. Kentällä varmasti monet ovat turhautuneita siihen, että sanotaan, että työ on erittäin arvokasta ja että työntekijöitä pitäisi saada lisää, mutta arvostusta ei olla valmiita osoittamaan palkkauksen tasolla. Kyllä se palkankorotusta minusta edellyttäisi.
 Palkkaus ei kuulu hallituksen toimivaltaan, mutta Anderssonin mielestä asiaan voidaan vaikuttaa lainsäädännöllä. Hän mainitsee esimerkiksi viime vaalikaudella voimaan tulleen varhaiskasvatuslain, jossa varhaiskasvatuksen opettajien koulutustasovaatimusta nostettiin ja tehtäviä lisättiin.
 – Jos vaaditaan korkeampaa koulutusta, sen kanssa käsi kädessä tulee minusta korkeampi palkkataso.
 Ei pakollista esiopetusta
 Jos varhaiskasvatuksen laatu nousee, myös vanhempien halukkuus viedä lapsensa päiväkotiin lisääntyy, Andersson uskoo. Koettu laatu on tutkimusten mukaan yksi keskeisimpiä perusteita, joiden perusteella vanhemmat tekevät päätöksiä lapsensa osallistumisesta varhaiskasvatukseen.
 Vaikka Andersson pitää varhaiskasvatusta tärkeänä, hän ei olisi valmis tekemään siihen osallistumisesta pakollista. Hänen mukaansa osallistumisastetta kuitenkin nostaisi tehokkaasti velvoittavan esiopetuksen laajentaminen kaksivuotiseksi. Ministeriö valmistelee asiasta hallitusohjelman mukaista selvitystä.

Uutissuomalainen: Li Andersson puuttuisi päiväkotien ylisuuriin ryhmiin tarvittaessa jopa tiukentamalla lakia


Summary: Netissä tapahtuvan koirakaupan valvontaa on tiukennettava, kehottaa Kennelliitto.

Suomeen ulkomailta tuodut koirat voivat kantaa riskejä vakavista taudeista, jotka voivat tarttua myös ihmiseen, selviää Ruokaviraston  tutkimuksesta . Tutkimuksessa otettiin näytteet 85 hiljattain Suomeen tuodusta koirasta, ja niistä tutkittiin useita eri taudinaiheuttajia.
 – Suomeen tuotavien koirien tulisi olla rokotettu rabiesia vastaan, mutta osalla testatuista koirista rabieksen vasta-aineet olivat puutteelliset tai niitä ei ollut lainkaan, kertoo tutkimuksen työryhmään kuulunut erikoistutkija, eläinlääketieteen lisensiaatti  Suvi Joutsen .
 Rabies voi tarttua myös ihmiseen, ja ilman riittävän nopeaa hoitoa tauti tappaa aina. Rabiesrokotevasta-ainepuutoksia todettiin tutkimuksessa erityisesti Venäjältä tulleilla koirilla.
 Tutkituilla koirilla saattoi olla asianmukaisesti täytetyt paperit, mutta vasta-aineet osoittautuivat silti riittämättömiksi.
 Tuontivaatimukset vaihtelevat maittain, ja maakohtaiset tiedot ovat nähtävissä Ruokaviraston sivuilla.
 – Kun koira on tullut laillisesti Suomeen, täällä ei enää ole pakko tutkia mitään. Monet koiria tuovista yhdistyksistä kuitenkin toivovat, että omistaja vielä tutkituttaisi koiran tiettyjen tautien varalta, Joutsen sanoo.
 Koiria aina tuotu ulkomailta
 Kennelliiton hallituksen puheenjohtaja  Harri Lehkonen  kertoo, että kasvatustarkoituksissa koiria on aina tuotu ulkomailta perinnöllisyyden monimuotoisuuden säilyttämiseksi.
 – Varsinkin pienissä roduissa tarvitaan vierasta verta, ettei tule liian sisäsiittoista kotimaista kantaa.
 Kodittomien koirien hankkiminen ulkomailta on kuitenkin tuoreempi ilmiö, joka on Lehkosen arvion mukaan noussut suosioon viimeisen parinkymmenen vuoden aikana.
 – Taustalla on varmasti moniakin syitä, mutta helposti siihen vaikuttaa ajatus, että halutaan pelastaa jotakin, hän arvelee.
 Ulkomailta hankittu koira saattaa myös olla hieman kotimaista edullisempi.
 – Hintaero tulee moninkertaisesti maksuun sen jälkeen, kun sairasta koiraa aletaan parantaa, Lehkonen huomauttaa.
 Riskejä voi ehkäistä valvonnalla
 Tuontikoirien tautiriskeistä ei aiemmin ollut tehty kattavaa tutkimusta.
 - Näyttää lukujen valossa siltä, että tuontikoirien suosio on vuosi vuodelta kasvanut. Halusimme kartoittaa, millaisen riskin se voi muodostaa ja tuoda tietoa riskeistä myös koirien ottamista harkitseville, sanoo yksikönjohtaja, eläinlääketieteen tohtori  Pirkko Tuominen , joka myös kuului Ruokaviraston tutkimusryhmään.
 Hallitusohjelmaan on kirjattu tavoite verkossa tapahtuvan eläinkaupan sääntelystä sekä koirien tunnistusmerkinnöistä ja rekisteristä huolehtimisesta. Kennelliitto on kiitellyt hallitusohjelman linjauksia. Harri Lehkonen sanoo, että yksi tärkeä tekijä tuontikoiriin liittyvien riskien ehkäisemiseksi on nimenomaan netin kautta tapahtuvan eläinkaupan tiukempi valvonta.
 – Myyjä pitäisi pystyä tunnistamaan vahvoilla tunnisteilla, ettei hän katoa, kun kaupat on tehty.
 Laittomasti maahan tuotu eläin on joko palautettava lähtömaahan, lopetettava tai laitettava tuojan maksamaan karanteeniin. Jos eläintä on syytä epäillä taudinkantajaksi, käytännössä ainoa vaihtoehto on sen lopettaminen.
 Lue myös:
 Laiton koirabisnes rehottaa Suomessa – näin sairaat ja paperittomat pennut pääsevät maahan ja vaihtavat omistajaa

Ruokavirasto: Tuontikoirat kantavat vakavien tautien riskejä


Summary: Näyttelijää seksuaalisesta ahdistelusta syyttänyt mies on luopunut siviilikanteesta näyttelijää vastaan. Luopumisen syytä ei kerrottu.

Taustalla voi olla esimerkiksi se, että  Kevin Spacey  on päässyt sopimukseen miehen kanssa oikeuden ulkopuolella.  New York Timesin  mukaan miehen asianajaja ei ole kertonut, onko asiassa tehty sopimus.
 Spacey ei kuitenkaan vapaudu rikossyytteistä, jotka nostettiin häntä vastaan tammikuussa samaan tapaukseen liittyen. Spacey on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen.
 Epäilty ahdistelu tapahtui ravintolassa Massachusettsin osavaltiossa vuonna 2016. Tapahtuma-aikaan 18-vuotias mies on kertonut Spaceyn juottaneen hänelle alkoholia, minkä jälkeen Spacey oli laittanut käden miehen housuihin ja kosketellut tätä.
 Ensimmäiset ahdisteluepäilyt Spaceyta kohtaan tulivat julkisuuteen, kun näyttelijä  Anthony Rapp  kertoi Spaceyn käyttäneen häntä seksuaalisesti hyväkseen vuonna 1986.
 Oscar-palkittu Spacey tunnetaan etenkin House of Cards -televisiosarjasta. Spacey sai potkut sarjasta ahdisteluepäilyiden tultua julki.
 Lue myös:
 Brittilehti: Oscar-palkittu näyttelijä Kevin Spacey jälleen uusien ahdistelusyytösten kohteena
 Yhdysvaltalaista näyttelijää Kevin Spaceya vastaan on nostettu syyte seksuaalisesta ahdistelusta

Siviilikanteesta luovuttiin – näyttelijä Kevin Spacey ei silti vapaudu rikossyytteestä


Summary: Pielisellä Lörsänsaaressa olleet henkilöt olivat kuulleet avunhuutoja järveltä ja soittivat hätäkeskukseen.

Kahden järvellä olleen miehen käyttämä pieni perämoottorivene oli kaatunut ja he olivat joutuneet veteen. Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen palomiehet ja ensihoitajat saapuivat aluksellaan tapahtumapaikalle ja löysivät miehet kaatuneen veneen päältä. Sieltä heidät otettiin alukseen ja kuljetettiin rantaan.
 – Onneksi oli valoisa yö ja tyyni keli, miehet löytyivät nopeasti, kertoo paikan päällä ollut ylipalomies  Janne Pelo  Pohjois-Karjalan pelastuslaitokselta. Ilmoitus avunhuudoista tuli hätäkeskukseen myöhään perjantai-iltana.
 – Kyllä he olivat hyvin tyytyväisiä ja kiittelivät meitä kovasti, Pelo kuvailee miesten tuntoja kun pelastuslaitos saapui paikalle.
 Kiitokset saivat myös apua soittaneet ja etsintöihin osallistuneet saarelaiset.
 Pelastetut miehet olivat hieman alilämpöisiä ja ensihoito vei heidät terveyskeskukseen tarkastettavaksi. Pelo arvioi, että he ehtivät odotella apua ehkä vajaan tunnin. Miehillä oli pelastusliivit päällä. – Niitä pitää käyttää aina kun liikutaan vesillä, pelastuslaitos muistuttaa.
 Pelastuslaitoksella oli noin 25 km:n venematka rannasta onnettomuuspaikalle.

Nurmeksessa pelastettiin kaksi miestä kaatuneen veneen päältä


Summary: Mökkiläiset eivät juurikaan naapureiden läheisyyttä ja seuraa kaipaa.

Suurin osa suomalaisista haluaa olla vapaa-ajan asunnollaan veden äärellä ja mieluiten omassa rauhassa paikkakunnalla, jossa on hyvä ilmapiiri ja hyvät lähipalvelut, selviää Kunnallisalan kehittämissäätiön kyselystä.
 Vapaa-ajan asuntoa veden äärellä arvosti yli 80 prosenttia vastaajista. Omaa rauhaa piti tärkeänä yli 70 prosenttia sekä hyvää ilmapiiriä ja lähipalveluita yli 74 prosenttia vastaajista.
 Muita enemmistön arvostamia asioita ovat hyvät ulkoilu-, lenkkeily- ja marjastusmahdollisuudet, hyvät liikenneyhteydet, sijainti lähellä vakituista kotia sekä vapaa-ajan asunnon hyvä varustelutaso.
 Mahdollisuus muuttaa pysyvästi vapaa-ajan asuntoon vetoaa kahteen suomalaiseen viidestä.
 Sen sijaan naapureiden läheisyyttä ei juuri kaivata – lähes 70 prosenttia vastaajista ei pidä naapureiden seuraa kovin tai lainkaan tärkeänä.
 Myöskään paikkakunnan monipuolinen kulttuuri- ja tapahtumatarjonta, osallistumismahdollisuudet tai sijainti lähellä isompaa kaupunkia tai taajamaa ei ole yli puolelle vastaajista erityisen tärkeää.
 Perussuomalaisten kannattajat arvostivat omaa rauhaa eniten
 Yli 60-vuotiaat haluavat muita enemmän vapaa-ajan asunnon sijaitsevan vesistön rannalla. Heistä lähes 90 prosenttia kaipasi veden äärelle.
 Vapaa-ajan asuntoon haluaisivat hieman muita enemmän muuttaa pysyvästi SAK:n jäsenet, perussuomalaisten kannattajat sekä maaseudulla asuvat.
 Omaa rauhaa korostavat erityisesti perussuomalaisten kannattajat ja taajamissa asuvat. Perussuomalaisten kannattajista 86 prosenttia arvostaa omaa rauhaa ja taajamissa asuvista 83 prosenttia.
 Asunnon sijainti lähellä isompaa keskusta on tärkeää erityisesti pääkaupunkiseudulla ja Uudellamaalla asuville.
 Tutkimuksen toteutti Kantar TNS kesäkuussa. Haastatteluja tehtiin 1 003 kappaletta. Vastaajat edustavat 18–79 vuotta täyttänyttä väestöä Ahvenanmaata lukuun ottamatta.
 Tulosten virhemarginaali on suurimmillaan vajaat kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.

Suomalaiset viettävät mökkiaikaansa mieluiten veden äärellä omassa rauhassa


Summary: Vaihtuvat kauhat estävät keliakiasta kärsiviä ostamasta irtokarkkeja. Lapualaisperheen vetoomus johti toivotun tapahtuman järjestämiseen.

Kauppias  Olli Pehkosen  työpöydällä oli lähes kuukauden ajan asiakaspalaute, joka vaivasi häntä:
 "11-vuotias tyttö toivoisi gluteenittomien osastolle omaa irtokarkkihyllyä, koska tavallisessa hyllyssä olevien kauhojen mukana siirtyy vehnäpölyä yms. Hän aikoo mennä kesällä Jyväskylään junalla, kun siellä sellainen jo on. Kun ei ole koskaan keliakian takia saanut irtokarkkeja"
 Pienten lasten isänä Pehkonen tietää, kuinka tärkeitä hetkiä irtokarkkien ostamiskokemukset ovat. Kun Pehkoselle selvisi, ettei Jyväskylässäkään ole enää gluteenitonta irtokarkkihyllyä, päätti hän tehdä kauppansa Facebook-sivulle päivityksen, jossa pyysi apua palautteen antaneen tytön löytämiseksi. Ilmoituksessa Pehkonen lupasi tytölle erillisen karkkikierroksen.
 Kauaa ei mennyt, kun tytön äiti otti yhteyttä.
 – Viiden tunnin kuluttua päivityksestä tyttö oli kaiuttimen välityksellä puhelussa mukana ja kuuli, kun sanoin että järjestetään mahdollisimman nopeasti tämä tapahtuma hänelle. Se riemu oli kyllä todella koskettavaa, Pehkonen kertoo.
 Harvoin asiakaspalautteet saavat näin suurta huomiota, kuin tämä ilmoitus K-Citymarket Päivölä, Seinäjoki
 "Hyvänen aika, minähän olen etsintäkuulutettu"
 Ilmoituksen takana oli lapualainen  Sari Latvala  yhdessä tyttärensä  Enni n kanssa. Palautteen antaminen ei ollut heille uutta, vaan vastaavanlaisia palautteita on jätetty jo useampaan kauppaan eri paikkakunnilla. Nyt kuitenkin kesäloma sai yllättävän käänteen.
 – Äitini laittoi minulle whatsapp-viestiä, josko minä olisin asiakaspalautteen takana. Meidät paljasti maininta matkasta Jyväskylään. Kuvakaappaus Facebook-päivityksestä paljasti viimein, että hyvänen aika, minähän olen etsintäkuulutettu, Latvala naurahtaa.
 Enni on kärsinyt koko lapsuutensa ajan vehnäallergiasta, mutta keliakia puhkesi vasta myöhemmällä iällä. Tästä syystä hän ei ole päässyt maistamaan irtokarkkeja.
 Latvala on ollut jo yhteydessä kauppiaaseen, mutta tarkempi ajankohta yksityiselle karkkikierrokselle on vielä sopimatta.
 Aiemmin palautteisiin ei ole reagoitu.
 – Osa on sanonut heti, että on liian vaikea järjestää. Joku on saattanut sanoa, että laitetaan asiaa eteenpäin, mutta mitään ei ole tapahtunut. Tämä oli todella yllätys, että monet ovat reagoineet tähän niin tunteella.
 Latvalan perheessä odotetaan innolla karkkikierrosta. Kuvassa Enni, Sari ja Ellen Latvala. Sari Latvalan kotialbumi
 Pussi kerrallaan tuoteselosteita tutkien
 Kaupan Facebook-päivitys keräsi nopeasti suuren määrän kommentteja ja kohtalontovereita. Yksi kommentoijista on Kauhavan Alahärmässä asuva  Anne-Mari Kujanen , jonka 7-vuotias tytär kärsii keliakiasta. Tämän vuoksi irtokarkit on täytynyt jättää kauppaan.
 – Se on ikävä aina sanoa tytölle, että et sinä saa näitä, kun näitä on voinut joku ottaa kauhalla, joka on koskenut viljatuotteisiin.
 Kujasen tytär ei pysty syömään kuin puhdasta kauraa. Normaalit viljatuotteet eivät käy.
 –Se aiheuttaa kovia vatsakipuja ja vaikuttaa heti vatsan toimintaan, kun mahassa on nukkaa. Jo pienikin määrä vaurioittaa vatsaa.
 Viljatuotteiden välttely on haasteellista. Tuoteselosteet täytyy tutkia tarkkaan.
 – Nyt on jo oppinut vähän tietämään, kun on sata kertaa lukenut tuoteselostukset, mutta aluksi joutui kyllä pussi kerrallaan metsästämään, että mikä käy. Joskus on vieläkin epävarma, kun tulee vastaan uusia ainesosia. Kyllä se on välillä sellaista hakemista karkkiosastolla.
 Latvala on myös huomannut, että tuoteselosteet voivat muuttua. Tästä syystä ne on syytä lukea tarkkaan joka kerta.
 Keliakiaa sairastavat joutuvat tutkimaan tuoteselosteita erityisen tarkasti Merja Siirilä / Yle
 Tuhat kiloa karkkia
 Kauppias Olli Pehkonen järjestää elokuun lopulla kahden päivän ajan pop up-tapahtuman, johon osallistuu myös Keliakialiitto. Tällöin paikalla valvotaan tarkasti, että kauhat eivät ole kosketuksissa viljatuotteiden kanssa.
 Keliakia – Autoimmuunisairaus, jossa vehnän, rukiin ja ohran sisältämä valkuaisaine, gluteeni, vaurioittaa ohutsuolen limakalvoa niin, että suolinukka tuhoutuu osittain tai kokonaan. Tästä johtuen ravintoaineet eivät imeydy elimistöön kunnolla. – Suomessa keliakiaa esiintyy noin kahdella prosentilla väestöstä. – Elinikäinen sairaus, mutta gluteenittomalla ruokavaliolla sen oireet saadaan hallintaan. Lähde:  Terveyskirjasto.fi
 Vastaavia tempauksia on järjestetty aiemminkin.  Keliakialiitto palkitsi  Länsi-Pohjan keliakiayhdistyksen irtokarkkitempauksen tämän vuoden keliakiatekona.
 Sen sijaan pysyvämmän hyllyn järjestäminen olisi haastavampaa. Pehkonen on jo yli kolmen kuukauden ajan neuvotellut tavarantoimittajan kanssa asiasta.
 – He pelkäävät kontaminaation vaaraa. Vielä he eivät ole lähteneet mukaan tähän, mutta ehkä tämä herättää keskustelua valtakunnallisestikin.
 Sari Latvalan mukaan jo pari-kolmekin karkkilaatua riittäisi.
 – Tärkeintä olisi, että lapsi saisi itse ottaa, tutkia ja tehdä sen ostopäätöksen turvallisesti. Olisi hienoa, jos ei tarvitsisi murehtia, onko kauha koskenut viljatuotteita. Kontaminaatiovaara pitäisi saada mahdollisimman pieneksi.
 Vaikka Latvalan perheessä Enni pääseekin yksityiselle karkinostokierrokselle, aikoo perhe osallistua myös pop up-tapahtumaan.
 – Päivät on kirjoitettu jo kalenteriin, Latvala naurahtaa.
 Pehkonen arvioi parhaillaan, kuinka paljon karkkia tapahtumaan tarvitaan. Osallistujen määrä ainakin Facebook-päivityksen mukaan on suuri.
 – Pitää neuvotella tavarantoimittajan kanssa, että mikä on oikea määrä. Veikkaan, että puhutaan noin tuhannesta kilosta. Se on tavoitteena, että karkit eivät lopu kesken.

Keliakiaa sairastavan pikkutytön ilmoitus kaupan seinällä poiki etsintäoperaation ja irtokarkkitempauksen: "Olisi hienoa, jos lapsi saisi turvallisesti itse valita ja ottaa"


Summary: Käräjäoikeus on antanut tuomionsa tapauksessa, jossa miehet murtautuivat sisään vanhuksen kotiin. Kotona ollut vanhus puolustautui ampumalla.

Käräjäoikeus on antanut tuomiot hartolalaisvanhuksen kotiin ryöstöaikeissa tunkeutuneille miehille. Yhdelle heistä langetettiin kolmen vuoden ja viiden kuukauden vankeusrangaistus törkeästä kotirauhan rikkomisesta ja törkeästä ryöstöstä. Hänellä oli kontollaan myös muun muassa liikenne- ja huumerikkomuksia.
 Toinen päätekijöistä saa kaksi vuotta ja seitsemän kuukautta vankeutta törkeästä kotirauhan rikkomisesta, törkeästä ryöstöstä ja ampuma-aserikoksesta.
 Apuna olleet kaksi miestä tuomittiin sakkorangaistuksiin.
 Vankeuteen tuomitut kaksi miestä tunkeutuivat 81-vuotiaan miehen kotiin Hartolassa maaliskuussa 2019. Vanhus puolustautui naamioituneita murtomiehiä vastaan ampumalla toista heistä. Syyttäjä teki jo aiemmin vanhuksen toiminnan osalta syyttämättäjättämispäätöksen.
 Käräjäoikeudessa käsiteltiin myös vanhuksen toimintaa. Toisen päätekijän vaatima syyte tapon yrityksestä kuitenkin hylättiin.
 Apulaisvaltakunnansyyttäjä: hätävarjelun oikeutusta ei tarvitse punnita erikseen
 Apulaisvaltakunnansyyttäjä on tehnyt päätöksen myös syyttäjän toimintaa koskevasta kantelusta. Kansalainen kanteli kihlakunnansyyttäjän päätöksestä olla syyttämättä hartolan ryöstön uhria tapon yrityksestä. Kantelijan mukaan syyttäjän olisi tullut nostaa syyte, jotta hätävarjelun oikeutus olisi selvitetty tuomioistuimessa.
 Apulaisvaltakunnansyyttäjän mukaan syyttäjä olisi toiminut väärin, jos ratkaisu olisi perustunut vain ampujan kertomukseen. Syyttäjällä oli kuitenkin käytössään muun muassa esitutkintapöytäkirjat. Kantelijan näkemys perustui ilmeisesti mediassa olleisiin tietoihin tapahtumien kulusta.
 – Vaikka usein on perusteltua saattaa ampuma-aseella tapahtuneen puolustautumisen oikeutus tuomioistuimen harkittavaksi, katson, että käsillä olevassa tilanteessa se ei ole ollut välttämätöntä. Ei ole odotettavissa, että itse tapahtumiin saataisiin tuomioistuinkäsittelyssä olennaista lisäselvitystä, päätöksessä todetaan.
 Apulaisvaltakunnansyyttäjän päätöksestä kertoi ensimmäisenä Etelä-Suomen Sanomat  verkkosivuillaan .

Vanhuksen kotiin Hartolassa tunkeutuneille ryöstäjille vankeusrangaistukset


Summary: Henkirikoksen uhria etsiittiin kuukausien ajan Oulun seudulta. Lopulta ruumis löydettiin soramontun läheisyydestä Kiimingin Alakylästä.

Oulun käräjäoikeus on antanut tuomionsa niin sanotusta soramonttumurhasta.
 Tapaus sai paljon julkisuutta, koska henkirikoksen uhria etsittiin useiden kuukausien ajan maastosta Oulun alueella. Rikoksen uhrin löytämiseksi käynnistettiin laajat etsinnät viime syksynä ja niitä jatkettiin talven aikana, mutta uhria ei löydetty. Poliisi kertoilopulta  löytäneensä henkirikoksen uhrin  Oulun Alakylästä tiistaina 7. toukokuuta 2019.
 Syyttäjä vaati alun perin kolmelle miehelle rangaistusta murhasta.  Murhan motiivin epäillään osittain liittyvän huumausaineisiin.
 Oikeus tuomitsi vuonna 1998 syntyneen  Samuli Eino Oskari Heikkisen  miehen surmasta viideksi vuodeksi vankeuteen.
 Tämän lisäksi kaksi muuta miestä tuomittiin pidempiin vankeusrangastuksiin. Vuonna 1995 syntynyt  Harri Henrik Hietamäki  tuomittiin yhdeksäksi ja puoleksi vuodeksi vankeuteen seuraavista syyteistä: Hautarauhan rikkominen, yllytys tappoon, kaksi törkeää vapaudenriistoa, ampuma-aserikos, pahoinpitely ja törkeä kotirauhan rikkominen.
 Vuonna 1995 syntynyt  Jimmy Johannes Leinonen  tuomittiin kymmeneksi vuodeksi ja kahdeksi kuukaudeksi vankeuteen hautarauhan rikkomisesta, yllytyksestä tappoon, kahdesta törkeästä vapaudenriistosta, ampuma-aserikoksesta, törkeästä hautarauhan rikkomisesta sekä kahdesta pahoinpitelystä.
 Miehet pysyvät vangittuina. Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.

Oulun soramonttusurmasta tuomio: Surmaajalle 5 vuotta, kahdelle muulle syytetylle vielä pidemmät tuomiot


Summary: Hylätty huvipuisto ei koskaan avannut oviaan uudelleen hurrikaanin jälkeen.

Nykyisin siellä vierailevat kanit, käärmeet ja alligaattorit. Kukaan ei kilju vuoristoradassa tai kammoa korkeutta  maailmanpyörässä .
 New Orleansin Six Flags -huvipuisto on seissyt  hylättynä  vuodesta 2005 asti.
 Elokuussa 2005 New Orleansiin iski hirmumyrsky Katrina. Kategorian kolme hurrikaani vaati noin 1 800 ihmisen hengen Louisianassa ja naapuriosavaltioissa. Katrina on Yhdysvaltain historian  kalleimpien hurrikaanien listan  kärjessä.
 Ilmakuvaa tulvien alle jääneestä Six Flags -huvipuistosta kuvattuna heti Katrina-myrkyn jälkeen vuonna 2005. DAVID J. PHILLIP/ EPA
 Vuodesta 2005 huvipuisto on ollut aavemainen muistomerkki Katrinan tuhoista. Vaikka puisto ei ole toiminnassa, on se yhä houkuttanut matkailijoita katsomaan myrskyn vaikutuksia.
 Nyt, kohta 14 vuoden jälkeen kaupunki saattaa lopulta olla tuhoamassa huvipuiston.
 Pormestari  LaToya Cantrell  sanoi toukokuussa, että puiston purkamisen kustannuksia lasketaan parhaillaan. Uutistoimisto AP:n pyytäessä asiasta lisää tietoa, pormestarin toimistosta tyydyttiin tiedottamaan, että paikan parasta käyttötapaa arvioidaan parhaillaan.
 Puisto avattiin vuonna 2000 nimellä Jazzlandin teemapuisto. Kaksi kautta myöhemmin se meni konkurssiin ja siirtyi Six Flagsille.
 Vanha kyltti kertoo huvipuiston olevan suljettu myrskyn vuoksi. All Over Press
 Sitten iski Katrina, huvipuistoa ei enää koskaan avattu uudelleen ja Six Flags teki lopulta konkurssin. Noin 66 hehtaarin alue siirtyi New Orleansin kaupungin hallintaan, AP kertaa.
 Vuonna 2016 arvioitiin, että vielä pystyssä olevien laitteiden ja muun infrastruktuurin purkaminen maksaisi noin 1,3 miljoonaa dollaria.
 Tältä Six Flags -huvipuistossa näytti vuonna 2015, kymmenen vuotta Katrina-myrskyn jälkeen. All Over Press/ Seph Lawless
 Kukaan uskottava toimija ei ole toistaiseksi innostunut kehittämään keskustan ulkopuolella sijaitsevan alueen toimintaa. Harkinnassa on ollut esimerkiksi vierailukohde, jossa kerrottaisiin muun muassa ilmastonmuutoksen vaikutuksista.
 Paikallisia sotkuinen puisto ja  hitaat päätökset  tuskastuttavat.
 Alueella vuodesta 1998 asunut  Daren Hubbard  muistaa puiston parhaat päivät.
 – Kun puisto oli toiminnassa, täällä oli kaunista. naapurusto kukoisti. Mutta nyt se on ollut hylättynä liian kauan, Hubbard sanoo AP:lle.
 Lue, katso ja kuuntele myös:
 Elävä arkisto:   Hirmumyrsky Katrina paljasti New Orleansin eriarvoisuuden
 Ylen kirjeenvaihtaja Mika Hentunen on mies joka kulkee hurrikaanista hurrikaaniin – Mistä maailma puhuu -podcast-sarja alkaa

Hirmumyrsky Katrinan tuhoama huvipuisto on seissyt tyhjillään kohta 14 vuotta – aavemainen muistomerkki saatetaan vihdoin purkaa


Summary: Pirkanmaan sairaanhoitopiirissä on käyty yhteistoimintaneuvotteluja säästöjen löytämiseksi.

Tampereen yliopistollisen sairaalan henkilökunta on huolissaan säästöjen vaikutuksesta potilasturvallisuuteen.
 – Työntekijöiltä tulevien huolestuneiden viestien määrä on kasvanut juhannuksen jälkeen, kertoo Tehyn Pirkanmaan sairaanhoitopiirin ammattiosaston puheenjohtaja  Leena Saarela  tiedotteessa.
 Ammattijärjestön mukaan sairaanhoitopiirissä on käyty koko alkuvuosi yhteistoimintaneuvotteluja taloudellisten säästöjen löytämiseksi.
 Sairaanhoitopiiri on muun muassa vähentämässä määräaikaisen henkilökunnan määrää ja sulkemassa osastoja määräajaksi joko kokonaan tai osittain.
 – Useammassa yksikössä on yllättäen ilmoitettu toiminnan supistamisista syksyllä. Se näkyy väistämättä potilashoidon lisäksi myös henkilökunnan työssä jaksamisessa, Saarela sanoo.
 Tehyn mukaan sairaanhoitopiiri on ilmoittanut, että yt-neuvotteluissa ei tavoitella irtisanomisia tai lomautuksia.
 – Tosiasiassa se on kuitenkin vähentämässä henkilökuntansa määrää olemalla jatkamatta osaa määräaikaisten työntekijöiden työsuhteista, sanoo Tehyn pääluottamusmies  Atte Tahvola  tiedotteessa.
 Tahvolan mukaan määräaikaista henkilökuntaa on tarvittu ja tarvitaan edelleen potilashoidon turvaamiseksi.
 Työntekijät ovat katselleet muita työpaikkoja
 Tehyn selvityksen mukaan pula koulutetusta hoitohenkilökunnasta on pahentunut tänä vuonna entisestään. Tämä näkyy myös Pirkanmaan sairaanhoitopiirissä.
 Lisäksi joillakin erikoisaloilla on pulaa lääkäreistä. Tehyn ammattiosastolle tulleiden viestien mukaan moni nykyinen työntekijä on alkanut harkita työpaikan vaihtoa työnantajan suunnitelmien takia.
 – Useat työntekijät ovat kertoneet alkaneensa katsella muita työpaikkoja lisääntyneen kiireen, jatkuvasti muuttuvien työnantajan suunnitelmien ja määräaikaisten työsopimusten jatkon epävarmuuden takia, kertoo Tehyn pääluottamusmies  Kimmo Mäkelä  tiedotteessa.
 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin yt-neuvottelut alkoivat tammikuussa 2019, ja ne jatkuvat ainakin syyskuulle asti. Käytännön toimenpiteet työnantajan edellyttämien säästöjen saamiseksi saattavat vielä muuttua.

Sairaalan työntekijät huolestuivat potilasturvallisuudesta Tampereella: "Useissa yksiköissä on yllättäen ilmoitettu toiminnan supistamisesta"


Summary: Perikunnat ovat hämmästelleet, miksi heidän pitää pyytää oikaisua verottajan tekemään virheeseen.

Verottaja on tällä viikolla lähestynyt 7 000 elinkeinotoimintaa tai maataloutta harjoittavaa perikuntaa kirjeellä, jossa kehotetaan tekemään oikaisu. Verotuksessa on tehty vähennys, joka pitäisi tehdä vain yksityishenkilöille. Verottajan virheen vuoksi veroennakot ovat määräytyneet liian pieniksi ja ne pitää korjata.
 Verohallinon johtavan verotarkastajan  Sami Varosen  mukaan oikaisupyynnöt ovat lähteneet perikunnille, joiden odotetaan saavan tänä vuonna elinkeinotoiminnasta tai maataloudesta tuloja.
 Kyse on ennakkoperinnässä tapahtuneesta erehdyksestä, jossa perikuntien verotuslaskentaan on jäänyt perusvähennys. Lain mukaan tuo vähennys pitäisi vähentää ainoastaan elävien henkilöiden verotuksessa.
 Virheen takia verottaja ei pysty esittämään veroa maksettavaksi perikunnille vielä tämän vuoden aikana, vaan se tulee maksettavaksi verotuksen toimittamisen jälkeen jäännösverona eli mätkyinä. Vaikutus jäännösveroon on 0-700 euron välillä.
 – Jäännösverot tulevat olemaan keskimäärin noin 300 euroa suuremmat, mitä ne olisivat olleet ilman virhettä, Varonen kiteyttää.
 Kirjeen saaneet ovat ihmetelleet miksi heidän tulee korjata verottajan tekemä virhe. Varonen toteaa  Radio Suomen päivän haastattelussa  heidän etsineen pitkään tapaa korjata virhe, jolla he voisivat itse oikaista tapahtuneen.
 – Ratkaisu (kirjeiden lähettämisestä) ei ole syntynyt hetken mielijohteesta, eikä tämä ollut ensimmäinen vaihtoehto tilanteen hallitsemiseksi.
 Varosen mukaan verotettavan tekemä oikaisu on ainoa järkevä keino hoitaa tilanne. Jos verottaja alkaisi korjata tilannetta itse, synnyttäisi se vanhojen virheiden tilalle uusia.
 – Tästä syystä totesimme, että välttääksemme uudet virheet, emme käytännössä pysty itse lopettamaan virheen vaikutusta.
 Varosen mukaan suurin ongelma on perikuntien tämän vuotisten tulojen tunnistaminen. Verottajan on mahdotonta tietää, miten kuolinpesien tulot ovat kehittyneet tämän vuoden aikana.
 – Palkkatulot on pitänyt laajalti ilmoittaa tulorekisteriin ja niihin meillä on ensi kertaa näkymä jo verovuoden aikana, mitä kukin on ansainnut. Kuolinpesien osalta näemme tulojen kehityksen vasta perikuntien tekemän ennakkoveromuutoshakemuksen tai vuoden päättymisen jälkeen veroilmoituksesta.
 Tämän takia kirjeet lähtivät noin 7 000 perikunnalle, joiden odotetaan nyt ottavan yhteyttä verottajaan kirjeitse tai puhelimella.

Veronmaksaja joutuu korjaamaan verottajan tekemän virheen – perikuntien veroennakot ovat määräytyneet pahimmillaan 700 euroa liian pieniksi


Summary: Miljardien puiden istuttamisella olisi "tajunnanräjäyttävä vaikutus" ilmastonmuutoksen torjumisessa, sanovat tutkijat.

Miljardien puiden istuttaminen ympäri maailman on merkittävin ja helpoin tapa torjua ilmastonmuutosta.
 Näin toteavat tutkijat  tiedelehti Sciencessa julkaistussa artikkelissa . Siinä lasketaan ensimmäistä kertaa kuinka monta puuta voitaisiin istuttaa nykyisten metsien ulkopuolelle kajoamatta silti ruuantuotantoalueille tai kaupunkeihin. Laidunmaat laskettiin mukaan, koska tutkijoiden mukaan muutamat puut eivät haittaisi lampaita ja lehmiä.
 Tällä tavalla saataisiin tutkijoiden mukaan maapallolle 25 prosenttia eli 0,9 miljardia hehtaaria lisää metsäpinta-alaa, eli yli 500 miljardia puuta. Ne imisivät noin 200 gigatonnia ilmakehään laskettua hiilidioksidia kasvettuaan täysikasvuisiksi. Tämä muutos metsien määrään leikkaisi noin 25 prosenttia ilmakehän hiilidioksidista talteen.
 Luulin, että metsitys olisi top 10:ssä ilmastonmuutoksen torjuntakeinoissa, mutta se onkin ylivoimaisesti tehokkaampi kuin kaikki muut ilmastonmuutoksen torjuntakeinot.  Tom Crowther, Sveitsin ETH Zürich -yliopiston professsori
 Tuoreessa analyysissa löydettiin 1,7 miljardia hehtaaria puutonta maata, josta 1,2 miljardilla hehtaarilla puun taimet kasvaisivat luonnostaan. Ala vastaa noin 11 prosenttia maapallon maapinta-alasta ja on yhteensä noin Yhdysvaltojen ja Kiinan kokoinen.
 Tämän uuden määrällisen tutkimuksen mukaan metsänviljely ei olisi vain yksi keino torjua ilmastonmuutosta, vaan paras kaikista.
 – Se mikä räjäyttää tajuntani, on mittakaava. Luulin, että metsitys olisi top 10:ssä ilmastonmuutoksen torjuntakeinoissa, mutta se onkin ylivoimaisesti tehokkaampi kuin kaikki muut ilmastonmuutoksen torjuntakeinot,  sanoo The Guardianille  Sveitsin ETH Zürich -yliopiston professsori  Tom Crowther , joka johti tutkimusta.
 Hän korostaa, että on silti erittäin tärkeää saada nykyinen päästökehitys kääntymään kohti nollapäästöjä. Puilla, jos sellaisia alettaisiin ehdotetussa mittakaavassa istuttamaan, kestäisi kuitenkin 50–100 vuotta saavuttaa täysi päästöjensitomispotentiaalinsa.
 – Vihdoin meillä on virallinen arvio siitä, kuinka paljon maata voimme ja meidän pitäisi metsittää. Tämä on valtavan tärkeä suunnitelma hallituksille ja yrityksille, sanoo The Guardianille puolestaan YK:n ilmastokokousten entinen johtaja  Christiana Figueres .
 Lentokone laskeutuu Helsinki-Vantaan lentokentälle. Puut voivat sitoa myös lentämisestä aiheutuvia päästöjä. Esko Jämsä / AOP
 Puita on alettu jo istuttaa
 Tutkimus perustuu 80 000 korkearesoluutioiseen Google Earth -sateliittikuvaan. Keinoäly yhdisti kuvat kymmeneen tärkeään maaperää, pinnanmuotoja ja ilmastoa kuvaavaan muuttujaan. Näiden avulla laadittiin maailmanlaajuinen kartta siitä, missä puut voisivat kasvaa.
 Crowther Labin nettisivuilla  voi katsoa yksittäisiä paikkoja, joihin puita voisi istuttaa ja mitkä puulajit ovat kotoperäisiä lajeja alueella.
 Tutkimus ei ota kantaa siihen, kuinka maailmanlaajuinen puidenistutuskampanja rahoitettaisiin tai tehtäisiin.
 Professori Crowtherin mukaan halvimmillaan puuntaimia istutetaan 30 Yhdysvaltojen sentin kappalehintaan. Tällä hinnalla triljoona puuta saataisiin istutettua 300 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla. Hänen mukaansa taloudellinen kannustin maanomistajille puiden istuttamiseen mailleen on ainoa keino, jolla puita ja metsiä saataisiin lisättyä.
 Puita voi istuttaa kaikkialle maapallolla. Suurimman vaikutuksen saa kuitenkin aikaan tropiikissa, mutta Crowtherin mukaan jokainen voi osallistua. Pinta-alaltaan maailman kuudella suurimmalla valtiolla, Venäjällä, Kanadalla, Kiinalla, Yhdysvalloilla, Brasilialla ja Australialla, on käytössään puolet koko maapallon potentiaalisesta puidenlisäyskapasiteetista.
 Maailman ilmastokokouksen koululaiset kuuntelivat toukokuun lopulla Pohjois-Karjalassa ohjeita miten istuttaa puun taimia. Korpipaja/ ENO Schoolnet
 Puidenistutusaloitteita on jo nähtykin, esimerkiksi 48 valtion  Bonn Challenge , jonka tavoitteena on palauttaa 350 miljoonaa hehtaaria metsää vuoteen 2030 mennessä.
 Myös Suomessa kesäkuussa pidetty maailman koululaisten ilmastokokous  päätti istuttaa 100 miljoonaa puuta  ympäri maailman torjumaan ilmastonmuutosta.
 4H-nuoretkin istuttavat  puun taimia. Tavoitteena on palauttaa 10 000 hehtaaria metsää Suomeen vuoteen 2030 mennessä. Syksyllä myös yksityishenkilöt voivat ostaa puuntaimia ilmaston hyväksi.
 Antero Vartian perustaman Compensate-säätiön  perusajatus on, että kun ihmiset kompensoivat päästöjään, rahat ohjataan lyhentämättömänä metsityshankkeisiin, jotka sitovat kuluttajien aiheuttamat päästöt.
 Männyntaimia Taimi-Tapion tarhalla Vierumäellä toukokuussa 2019. Suomessa metsäala istuttaa vuosittain noin 150 miljoonaa puuntaimea kaadettujen puiden tilalle. Joona Kanto / Yle
 Lue myös :
 Uusi tutkimus osoittaa metsätalouden ilmastovaikutukset arvioitua suuremmiksi – Professori: "Käytämme luonnonresurssia vähän hullulla tavalla"
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin

Mullistava tutkimustulos: Puiden istuttaminen on tehokkaampi ja halvempi kuin mikään muu ilmastonmuutoksen torjuntakeino


Summary: Viikko sitten tehdyn verisen ratsian jälkeen 20 poliisia siirrettiin tehtävistään sivuun tutkinnan ajaksi.

Filippiinien entinen poliisipäällikkö  Ronald dela Rosa  on puolustanut virkavallan toimia huumeratsiassa, jossa 3-vuotias tyttö kuoli poliisin luoteihin.
 3-vuotias  Kateleen  on tiettävästi presidentti  Rodrigo Duterten  käynnistämän huumesodan nuorin uhri, kirjoittaa  The Guardian .
 Tätä nykyä senaattorina toimiva dela Rosa puolusteli poliisin toimintaa viikko sitten tehdyssä ratsiassa.
 – Elämme epätäydellisessä maailmassa. Haluaisiko poliisi ampua lapsen? Ei koskaan, koska myös heillä on lapsia. Mutta sellaista sattuu operaatioissa, totesi dela Rosa eilen.
 Senaattori syyttää tapauksesta 3-vuotiaan isää. Dela Rosan mukaan isä, jota epäiltiin huumekauppiaaksi, käytti tytärtään ihmiskilpenä. Ratsian yhteydessä kuoli lisäksi kaksi muuta huumekauppiaaksi epäiltyä sekä peitetehtävissä toiminut poliisi.
 Myös poliisi on puolustanut toimintaansa ratsiassa. Poliisin mukaan mies osoitti ensimmäisenä aseellaan kohti poliisia ja käytti lastaan ihmiskilpenä.
 Kuolleen tytön äiti on kiistänyt poliisin version tapahtumista. Tapauksen jälkeen 20 poliisia on siirretty tehtävistään syrjään tutkinnan ajaksi.
 Huumesodasta tutkintapyyntöjä YK:lle kymmeniltä mailta
 Duterte käynnisti verisen taiston Filippiineillä vuonna 2016 huumekauppiaita vastaan. Virallisten laskelmien mukaan huumesodassa on kuollut yli 5 000 ihmistä, heidän joukossaan kymmeniä lapsia. Ihmisoikeusjärjestöt ovat kuitenkin arvelleet, että uhreja olisi 12 000–20 000. Monet ovat jääneet tuntemattomien kuolemanpartioiden uhreiksi.
 Yle kävi tapaamassa surmatun riksankuljettajan omaisia viime syksynä. Voit lukea  jutun täältä.
 Kansainvälinen rikostuomioistuin ICC on aloittanut alustavan tutkinnan siitä, syyllistyikö Duterte rikoksiin ihmisyyttä vastaan huumesodassaan.
 Torstaina kymmenet maat esittivät YK:n ihmisoikeuskomissiolle virallisen pyynnön aloittaa tutkinta Filippiinien huumeiden vastaisesta sodasta.
 Duterten tiedottaja on kutsunut huumesodan tutkintapyyntöjä ”ulkomaisten propagandistien pöyristyttäväksi sekaantumiseksi” maan sisäisiin asioihin.
 Lue lisää:
 Philippines senator defends police over toddler's death in drugs raid

3-vuotias tyttö kuoli poliisin luoteihin huumeratsiassa Filippiineillä – ”Sellaista sattuu”


Summary: Hyviä uutisia: Lauantaina kastettava Archie Harrison Mountbatten-Windsor on ilon ja toiveikkuuden merkki niille, jotka toivovat brittimonarkian modernisoituvan.

Lauantaina  kastettava   Archie -vauva ei tätä tiedä, mutta hän saattaa olla merkittävä vaikuttaja jo syntymästään.
 Ei siksi, että hän on kuninkaallinen (ja suloinen), vaan siksi, että Archie saattaa jo olemassaolollaan muuttaa brittien kuningashuonetta modernimpaan suuntaan. Tässä viisi syytä, miksi.
 1. Archie syntyi "salaa" ja kastetaan "salaa"
 Kukaan ei tietenkään synny salaa, mutta Archie-vauva syntyi kuninkaallisittain yksityisissä olosuhteissa.
 Hänen vanhempansa, prinssi  Harry  ja herttuatar  Meghan  olivat päättäneet etukäteen, että syntymä on mahdollisimman yksityinen perhetapahtuma, ei paparazzibileet.  Yksityiskohdat  Archien lasketusta syntymäajasta ja suunnitellusta syntymäpaikasta (se oli lopulta Portlandin sairaala) pidettiin etukäteen salassa.
 6. toukokuuta syntynyt Archie esiteltiin julkisuudessa vasta kaksi päivää syntymän jälkeen.
 Esimerkiksi herttuatar  Catherinen  ja prinssi  Williamin  lapset ovat syntyneet kuninkaallisten suosimassa St. Maryn sairaalan  hintavaksi  kuvatulla yksityisellä synnytysosastolla. Vauva on esitelty julkisesti vain tunteja syntymän jälkeen.
 Herttuatar Kate esiintyi vain tunteja synnytyksen jälkeen kuvaajille. Archien äiti Meghan ei tähän ryhtynyt.
 Myös Archien ristiäiset Windsorin linnassa lauantaina ovat yksityinen tapahtuma. Kastepappina toimii Canterburyn arkkipiispa.
 Se on jo nostattanut keskustelua kuninkaallisten asemasta.
 Verovaroilla elävien kuninkaallisten toiveet yksityisyydestä ovat  ärsyttäneet monia , varsinkin brittilehdistössä. Asiaa ei auta, että Meghanin ja Harryn kodin remonttiin Windsorissa on käytetty 2,7 miljoonaa euroa veronmaksajien rahaa.
 Kuninkaallisia seuraava  Penny Junor  ehätti jo kommentoimaan, että kuninkaalliset eivät voi syödä kakkuaan ja säästää sitä.
 – Joko he elävät täysin yksityisesti, maksavat oman talonsa ja katoavat näkyvistä tai pelaavat peliä niin kuin sitä kuuluu pelata, hän kirjoitti Sunday Timesissä.
 2. Archiella ei ole, ainakaan vielä, kuninkaallista titteliä
 Archien virallinen nimi on komea:  Archie Harrison Mountbatten-Windsor . Kuninkaallisessa maailmassa huomattavaa kuitenkin on, että Archielta puuttuu ainakin toistaiseksi kuninkaallinen titteli.
 Lehtiraporttien mukaan  syy on, että Meghan ja Harry haluavat kasvattaa lapsensa niin tavallisesti kuin mahdollista. Jos ja kun isoisä- Charlesista  tulee kuningas, Archienkin nimeen on tarkoitus lisätä kuninkaallinen titteli.
 Archien oma nimikin on  perinteitä rikkova ja rento  lyhennys komeammasta Archibaldista.
 Harry ja hänen poikansa ovat kruununperimysjärjestyksessä kauempana kuin Harryn veli William. Niinpä Harryn perheelle sallitaan enemmän vapauksia kuin Williamin perheelle.
 3. Archien perhe on kansainvälinen
 Archie on ensimmäinen amerikkalais-brittiläinen, jolla on teoreettinen mahdollisuus nousta Britannian hallitsijaksi. Archie on kruununperimysjärjestyksessä seitsemäs. Hänen edellään ovat isoisä Charles, setä William, tämän kolme lasta ja isä-Harry.
 Lisäksi Archien äiti Meghan on tummaihoisen äidin ja valkoihoisen isän tytär. Brittimonarkian historiassa tämäkin on merkillepantava asia.
 Monikulttuurisuuteen viitattiin jo Meghanin ja Harryn häissä toukokuussa 2018. Paikalle oli kutsuttu monikulttuurisuuden puolestapuhujana tunnettu episkopaalipiispa  Michael Curry ,  jonka värikäs esitys melkein varasti koko show'n .
 4. Archie matkailee jo nuorena
 Kesäkuun loppupuolella kerrottiin, että Archie tekee ensimmäisen ulkomaanmatkansa jo tänä vuonna. Sussexin herttuaperheen on tarkoitus matkustaa Etelä-Afrikkaan myöhemmin tänä vuonna.
 Tarkkaa aikaa ei ole kerrottu, mutta  Expressin mukaan  matka saattaa olla lokakuussa. Jos näin on, Archie olisi noin viisi kuukautta ja kenties nuorin kuninkaallinen vauva virallisella ulkomaanmatkalla.
 Archie-vauva on määrä kastaa lauantaina. Domic Lipinski / EPA
 5. Archie saattaa saada melkein "tavalliset" kummivanhemmat
 Brittihovi on ilmoittanut, että Archie-vauvan kummivanhempia ei kerrota julki. Spekulaatioita se ei tietenkään vähennä tai estä.
 Herttuatar Meghan osallistui torstaina Wimbledonin tennisturnaukseen vanhojen opiskelukavereidensa  Lindsay Rothin  ja  Genevieve Hillisin  kanssa. Ainakin  Express-lehti pohti heti , olivatko seuralaiset tulevat kummitädit.
 Mirrorin kuninkaallistuntija tviittasi, että jos naiset ovat kummiehdokkaita, salassa pysyminen ei oikein suju heiltä.
 Kummiveikkauksissa  ovat olleet vahvoilla myös äiti-Meghanin hyvä ystävä, stylisti  Jessica Mulroney  ja isä-Harryn ystävä  Charlie Van Straubenzee , molemmat suurin piirtein tavallisia kuolevaisia, eivät siis kuninkaallisia tai hyperjulkkiksia.
 Veikkauksissa ovat tosin pyörineet  esimerkiksi  tennistähti  Serena Williamsin  ja Lesothon prinssin nimet. Lisäksi ilmaan  on heitetty  nimet  Barack  ja  Michelle Obama .
 Kummipohdinnoissa on ollut myös  prinssi Harryn serkku  Zara Tindall , koska hänetkin on kasvatettu ilman titteliä kuninkaallisuuden "ulkokehällä".
 Voiko vapaus olla haitta?
 Mikään yllä mainittu ei tietenkään tarkoita, että Archie-vauva olisi iloisesti vapaana kasvava "tavallinen" lapsi. Hän on syntynyt perheeseen, jossa raha ja mahdollisuudet ovat valmiina – mutta niin ovat toisaalta myös median kamerat ja monarkian vaatimukset.
 Hyvällä tuurilla pieni Archie saattaa kuitenkin saada pieniä serkkujaan enemmän valinnanvapauksia. Samalla hän ehkä ottaa pikkirikkiriikkisen askeleen lähemmäksi muiden brittien elämää ja ymmärtää sitä paremmin. Se tuskin on haitaksi monarkialle tai valtiolle.

Britannian kuningashuoneen nuorin kastetaan lauantaina – viisi syytä, miksi Archie-vauva on merkittävä pieni mies


Summary: Museovirasto antoi harrastajasukeltajille vapaan pääsyn hylylle ja yhteisöllisti heidät ensi kertaa tutkimuksiin.

Vuoden 1854 lokakuussa Suomenlinnasta lähti Ruotsinsalmeen kaksi siipiratashinaajaa. Alusten tehtävänä oli hinata siellä olevat tykkiveneet talveksi Helsinkiin.
 Vain kahden tunnin matkan jälkeen toinen aluksista, siipiratashinaaja Diana osui kiviin Grårskärin länsipuolella. Alus upposi 10 minuuttia myöhemmin.
 Yli 160 vuotta myöhemmin Sipoon vesiltä löytyi lähes täydellisesti säilynyt hylky. Viime vuoden kesästä lähtien löytöpaikalla on tehty tarkistussukelluksia ja nyt on selvinnyt, että kyseessä on samainen erittäin harvinaislaatuinen siipiratashinaaja.
 Suomenlahden pohjassa makaava Diana on tiettävästi maailman vanhin säilynyt venäläinen höyrylaiva.
 – Suomen aluevesillä on useampi saman aikakauden hylky ja on myös höyrylaivoja ja siipiratasaluksia. Niistä on kuitenkin tosi vaikea nähdä, että ne edes ovat siipiratasaluksia, koska ne ovat niin huonossa kunnossa. Tämä on niin hyvin säilynyt kuin se vain voi olla 160 vuotta pohjalla olleena, pitkän linjan sukeltaja Sami Paakkarinen kertoo STT:lle.
 Nyt Museovirasto on avannut hylkypaikan harrastajasukeltajille ja ilmoittanut koordinaatit, joista Diana löytyy. Harrastajat yhteisöllistetään mukaan tutkimuksiin nyt ensimmäistä kertaa.
 Sukeltaja tutki siipiratashinaajan hylyn keularuuman aukkoa 25. marraskuuta 2018.  Sami Paakkarinen
 Esine säilyy kyllä holvissa, mutta kukaan ei sitä näe
 Hylky löytyi viime vuoden kesällä sivukaiutuksen yhteydessä. Veneilijä Jussi Rekola oli vertaillut vanhoja merikarttoja nykyisiin ja löysi Sipoonselältä matalikon, jota ei ollut merkitty vanhaan karttaan.
 Viistokaiun ja tarkastussukelluksen avulla selvisi, että kyse on hylystä. Hylylle tehtiin useampi dokumentaatiosukellus Urheilusukeltajat ry:n ja muiden harrastajien toimesta. Paakkarinen itse ei ollut ensimmäisellä sukelluksella mukana, mutta sen jälkeen sitäkin tiiviimmin.
 – Kaverit pyysivät mukaan sinne kuvaamaan ja dokumentoitiin sitä sitten. Siitä se on sitten lähtenyt. Sinne on sitten tullut aina sen mukaan porukkaa, mitä on kenelläkin erikoistaitoja. Joku tekee vaikka 3d-mallinnusta hylyistä ja muuta, Paakkarinen kertoo.
 Hylyn avaaminen yleisölle tarkoittaa käytännössä sitä, että on julkisesti tiedotettu, mistä koordinaateista hylky löytyy.
 – Mitä enemmän havaintoja saadaan, sitä tarkemmin hylyn kuntoa ja historiaa pystytään arvioimaan.
 Hylystä pyritään Paakkarisen mukaan luomaan eräänlaista vedenalaista museota. Tiedotuksella ja avoimuudella pyritään omalta osaltaan suojelemaan hylkyä.
 – Ennen se on ollut aivan päinvastoin. Jos halutaan suojella jotain, niin siitä ei ikinä kerrota kenellekään mitään, Paakkarinen toteaa.
 Paakkarinen kertoo, että museoesine säilyy parhaiten holvissa, mutta silloin kukaan ei sitä ikinä näe. Hän kuitenkin kokee, että historiallisesti merkittävien asioiden kohdalla pitäisi kiinnostuneilla olla mahdollisuus päästä näkemään ja kokemaan kohde itse.
 Siipiratashinaajan hylystä löytynyt posliiniastia on 1800-luvun alkupuolelta. Sami Paakkarinen
 Ylellinen posliini kertoo aatelishistoriasta
 Sen lisäksi, että merenpohjassa on lähes täydellisesti säilynyt höyrylaivan hylky, on hylyssä myös erityistä esineistöä.
 Hylystä on löytynyt muun muassa ylellisiä posliinisia astioita 1800-luvun alkupuolelta. Hylystä on nostettu yksi astia identifiointitarkoituksiin.
 – Erityisen mielenkiintoista on se, että astiat ovat niin hyvin säilyneitä ja ne pystyttiin vielä tunnistamaan tämän ajan jälkeen. Siellä oli leimat ja ne löytyivät tällaisesta englantilaisesta posliinikatalogista, Paakkarinen kertoo.
 Erikoista on myös se, että venäläisessä hinaajassa on tällaista esineistöä.
 – Se on skottilaisen aatelisen yksityislaivaston alus. Hän on tietysti rahakas mies ollut, niin hänellä on ollut varaa laittaa vähän hienompaa astiastoa sinne, Paakkarinen kertoo.
 Paakkarisen mainitsema aatelinen oli Charles Berd, joka oli muuttanut Pietariin 1700-luvun lopulla. Venäjän sotalaivasto lainasi aluksen sotakäyttöön.
 – Jos se olisi alun perin Venäjän laivastolle rakennettu alus, niin siellä ei olisi tällaista esineistöä.
 Hylky saatiin tunnistettua historiantutkija Mikhail Ivanovin Venäjän laivaston arkistoista löytämän haaksirikkoilmoituksen avulla.
 Kukaan ei kuollut onnettomuudessa. Laivasta saatiin pelastettua kaikki dokumentit, mutta omaisuus jäi. Onnettomuuden syyksi on kirjattu luotsioppilaan navigointivirhe.
 Hylky ei sovellu aloittelijoille
 Hylyn koordinaatteihin on asennettu iso ankkuripaino, jossa on poiju. Poiju helpottaa hylylle menoa, mutta se myös suojelee hylkyä. Jokaisen ei tarvitse ankkuroitua hylyn läheisyyteen. Tällöin vähenee riski siitä, että joku ankkuroituu vahingossa hylkyyn ja aiheuttaa tuhoa. Nyt pienemmät alukset voi kiinnittää poijuun.
 Hylky on tiettävästi myös ensimmäinen, jolle on avattu  Facebookiin ryhmäsivu , johon havaintoja voi jakaa.
 Siellä voi esimerkiksi kertoa näkyvyydestä paikan päällä. Se toimii kuitenkin myös tiedotuskanavana. Ryhmässä esimerkiksi kerrotaan, ettei kyseisen hylyn sukeltaminen sovellu ihan tuoreille aloittelijoille.
 – Se on niin historiallisesti arvokas ja hyvin säilynyt. Sinne ei voi huonolla sukellustekniikalla mennä. Aloittelijalla voi olla tekemistä vielä tasapainotuksen ja muun kanssa, niin se ei ole heille ehkä ihan se paikka, Paakkarinen kertoo.
 – Mutta ei se missään tapauksessa mikään vaarallinen paikka ole, hän lisää.
 Sukeltaja tutkii siipiratashinaajan hylkyä. Kuvassa aluksen vasen siipiratas.
Sami Paakkarinen

Sipoon vesistä löytyi lähes täydellisesti säilynyt siipiratashinaaja, joka on vanhin laatuaan koko maailmassa


Aikakausjulkaisujen ja lehtien vähittäiskauppa

Yhdysvalloissa 67 vuoden ajan julkaistu satiirinen Mad-lehti lopettaa säännöllisen julkaisemisen syyskuun lopulla, lehden kustantaja ilmoittaa. Julkaisu on myös Suomen lehtipisteistä tuttu.
 Syyskuun numerosta eteenpäin julkaistaan vain vanhaa sisältöä kierrättäviä nostalgiapainoksia. Uutta sisältöä nähdään enää vuoden lopun erikoislehdissä.
 Isokorvaisesta Alfred E. Neuman -maskottihahmostaan tunnettu lehti on ollut amerikkalaisen satiirin historiassa merkittävä julkaisu.
 – Voin tuskin kuvailla sitä vaikutusta, joka lehdellä oli minuun pentuna - se on aika pitkälti syy sille, miksi minusta tuli outo (engl. weird), satiirimuusikko  Weird Al Yankovic   kirjoitti Twitterissä .
 Lehden tilaajamäärä oli laskenut huippuvuosien kahdesta miljoonasta 140 000:een vuonna 2017.

Satiirikot surevat lähes 70 vuotta julkaistun Mad-lehden lopettamista


Summary: Yli satatuhatta hakijaa jäi kevään yhteishaussa ilman haluamaansa opiskelupaikkaa. Ensi vuonna valintatavat uudistuvat.

Iso pettymys. Kun ylioppilastutkintotodistus on pokattu keväällä 2013 ja mieleisen opiskelupaikan ovet pysyvät vuonna 2019 edelleen suljettuina, juhlatunnelma on kaukana.
 – Kyllä harmittaa. Mutta pitää löytää taas joku ratkaisu D. Eli A B ja C on käytetty, niin mitä seuraavaksi, sanoo vantaalainen  Tim Backhaus .
 Backhaus on opiskellut lukion jälkeen kansainvälistä oikeutta Virossa ja yhteiskuntatieteitä ja eurooppaoikeutta Alankomaissa. Hänen mukaansa ulkomaille oli huomattavasti helpompi päästä opiskelemaan kuin Suomeen, mutta opinnoissa eteneminen ei tuntunut yhtä sujuvalta.
 Backhaus palasi takaisin kotimaahan, teki töitä ja haki opiskelemaan. Hän pyrki Tampereen yliopiston ja Lapin yliopiston politiikan tutkimukseen, mutta jäi viimeksi mainitussa varasijalle 12.
 Varasijalla paikka on lähellä, mutta kaukana
 Backhaus ei ole yksin, sillä kevään yhteishaussa yli  100 000 hakijaa  jäi ilman haluamaansa opiskelupaikkaa. Osalla heistä on jo paikka jossain muussa tutkinnossa.
 Sellainen hakija on esimerkiksi turkulainen  Mette Sassi , joka kirjoitti ylioppilaaksi samana keväänä kuin Backhaus.
 Sassi oli lukiossa hyvä kielissä ja päätti jatkaa niiden parissa myös yliopistossa. Sivuaineena opiskeltu oikeustiede alkoi kuitenkin motivoida enemmän, joten hän tarttui keväällä pääsykoeurakkaan.
 Turun yliopistosta irtosi varasija.
 – Ärsyttäähän se aika paljon. Kun hain kielitieteisiin ensimmäisen kerran, jäin 0,36 pisteen päähän. Se oli ärsyttävän pienestä kiinni, mutta hain uudelleen. Oikeustiedekin jää nyt varmaan pienistä pisteistä kiinni, Sassi toteaa.
 Sassin tavoiteltavana oli ensikertalaiskiintiön vuoksi vain neljäsosa oikeustieteellisen aloituspaikoista. Loput menivät niille, joilla ei ennestään ole kotimaiseen korkeakoulututkintoon tähtäävää opiskelupaikkaa tai jo suoritettua korkeakoulututkintoa.
 Kiilaako ensikertalainen parempien hakijoiden ohi?
 Ensikertalaisuus ei häviä, jos hakija on suorittanut tutkinnon ulkomailla tai ottanut paikan vastaan ulkomaisesta korkeakoulusta. Virossa ja Alankomaissa siipiään kokeillut Backhaus saa siis edelleen hakea ensikertalaisena.
 Pääsykokeita kohtaan hänellä ei silti ole lämpimiä ajatuksia.
 – Minusta opiskelijavalinta on ulkomailla vähän reilumpaa ja oikeudenmukaisempaa kuin Suomessa. Siellä voi näyttää motivaatiokirjeellä sitä osaamista ja kokemusta, mitä on saavuttanut koulun lisäksi.
 Varasijalle jääminen harmittaa Tim Backhausia erityisesti siksi, että se vähentää hänen mahdollisuuksiaan päästä kiinnostaviin töihin: "Haluaisin tehdä uraa politiikassa, mutta avustaviinkin tehtäviin vaaditaan korkeakoulututkinto tai edes opiskelupaikka". Antti Lähteenmäki/YLE
 Ensikertalaiskiintiöt ovat olleet käytössä  syksystä 2016 . Niiden vaikutuksia on tilastoitu vuosina 2016 ja 2017.
 Molempina hakukertoina noin 270 ensikertalaista on hyväksytty opiskelemaan ei-ensikertalaisten ohi. Yhteensä hyväksyttyjä on vuosittain noin 48 000.
 Korkeakoulut saavat itse päättää siitä, kuinka suuri kiintiö opiskelupaikoista varataan ensikertalaisille. Kiintiön tarkoituksena on parantaa nuorten mahdollisuuksia saavuttaa toisen asteen jälkeen opiskelupaikka korkeakoulusta.
 – Jos kaikki 100 000 tänä keväänä ilman opiskelupaikkaa jäänyttä olisivat ensikertalaisia, olisi todella surullista, että he eivät saa ensimmäistä korkeakoulupaikkaansa, opiskelijavalintauudistuksen projektipäälikkö  Ulla Sarajärvi  sanoo.
 Sarajärvi on vetäjänä yliopistojen valtakunnallisessa opiskelijavalintahankkeessa. Kuten hänen työtehtävästään voi päätellä, suurimmat uudistukset ovat vasta edessä.
 Suuri muutos hakijoille ja korkeakouluille
 Ensi kevään yhteishaussa hakijoita on vastassa uudenlainen valintamenettely. Korkeakoulujen pitäisi täyttää vähintään puolet opiskelupaikoistaan hakijoiden todistusten perusteella, ilman pääsykokeita.
 Aiemmin todistusvalintaa on käytetty eniten luonnontieteissä, sittemmin menettely on tullut kauppatieteiden ja tänä vuonna oikeustieteiden opiskelijavalintaan.
 Menettelyn laajeneminen muillekin aloille on Sarajärven mukaan Suomen mittakaavassa suuri muutos.
 – Koulutusaloille muutos on iso, koska heille tulee sitten eri kriteerein valittuja opiskelijoita kuin mihin he ovat aiemmin tottuneet.
 Yliopistoissa todistusvalinnan kriteerinä on ylioppilastutkinto, ammattikorkeakouluissa joko ylioppilastutkinto tai ammatillinen perustutkinto. Niiden arvosanoja korkeakoulut pisteyttävät itse valitsemillaan painotuksilla.
 Voit katsoa eri yliopistoalojen pisteytystapoja esimerkiksi  tästä jutusta  tai  opintopolun sivuilta .
 Todistuksesta ja valintakokeesta muodostuviin yhteispisteisiin perustuva valintatapa poistuu ensi keväänä kokonaan.
 Pääsykokeita kuitenkin järjestetään myös jatkossa, ja ne ovat väylä opiskelupaikkaan heille, joilta vaadittava tutkinto puuttuu tai sen arvosanat eivät riitä auttamaan opiskelupaikan saamisessa.
 Lasse Isokangas / Yle
 Ammattikorkeakoulut ottavat syksyllä käyttöön yhteisen valintakokeen, ja myös yliopistojen aloille tulee pikkuhiljaa lisää yhteisvalintaa.
 Sarajärvi kertoo, että ainakin psykologiassa, biotieteissä ja maantieteessä yhteisvalintaan siirtyminen tapahtuu lähivuosina.
 Aivan kaikille aloille uudistus ei leviä: taide-, kulttuuri- ja liikunta-aloilla ja Diakonia-ammattikorkeakoulun tulkkikoulutuksissa opiskelijavalinnat tehdään vanhaan malliin.
 Lukio ei kutsu enää
 Valintauudistus heijastuu siihen, miten hanakasti lukioissa tavoitellaan menestystä ylioppilaskirjoituksissa. Jotkut lukiolaiset hankkivat jopa  maksullista lisäopetusta , jotta todistuksessa komeilisi rivi yhteishaun kannalta mahdollisimman hyödyllisiä arvosanoja.
 Tilanne on eri niille, joilla kirjoituksista on pidempi aika. Backhaus ja Sassi eivät kumpikaan voisi kuvitella, että palaisivat lukioon korottamaan todistusarvosanojaan.
 – Sähköinen ylioppilaskoejärjestelmä vaikeuttaa yllättävän paljon sitä, kuinka arvosanoja voi lähteä korottamaan. Se olisi vaikeampaa nyt kuin vaikka pari vuotta sitten, Backhaus sanoo.
 Heidän opiskeluaikanaan lukiossa ei ollut liikkeellä tietoa tulevista uudistuksista.
 – Kirjoitin todella kielipainotteisesti. Jos olisin tiennyt, olisin ehkä valinnut muita aineita, jotta vaikka todistusvalinnalla pääsyyn olisi ollut mahdollisuuksia, Sassi toteaa.
 Sekä Sassi että Backhaus suunnittelevat käyvänsä haluamiaan opintoja avoimessa yliopistossa.
 Kun kursseja suorittaa tarpeeksi, niiden avulla voi hakeutua opiskelijaksi ilman valintakoetta. Avointen opintojen suorittamisella ei myöskään menetä ensikertalaisen statusta yhteishaussa.
 Opiskelu avoimessa yliopistossa on kuitenkin maksullista, ja esimerkiksi Aalto-yliopiston kauppakorkeakouluun pyrkiminen edellyttää vähintään 60 opintopistettä avoimen yliopiston opintoja.
 Yksi opintopiste voi maksaa enintään 15 euroa, joten yhteensä opiskelupaikkaan johtavan väylän hinta saattaa saavuttaa 900 euroa.
 Sarajärvi muistuttaa, että avoimessa yliopistossa ei ole pakko tähdätä opiskelupaikkaan, vaan kursseja voi käydä saadakseen käsitystä itselleen mieluisasta alasta. Suoritetuista kursseista saa joka tapauksessa opiskelijarekisteriotteen.
 Ulla Sarajärvi sanoo, että uudistushanke on saanut yliopistoilta lähinnä positiivista palautetta, vaikka eriäviäkin mielipiteitä on. “Näin iso uudistus herättää aina tunteita, mutta työtä tehdään hakijan eteen”. Toni Määttä / Yle
 Juttua varten on haastateltu myös opetus- ja kulttuuriministeriön opetusneuvos Katri Tervosta.

Lukio kaukana takana, haave opiskelupaikasta edessä – valintauudistuksen väliinputoajia vanhojen arvosanojen korottaminen ei houkuta


Summary: Nesteellä on Pietarin seudulla 75 huoltoasemaa ja polttoaineterminaali. Huoltamot luultavasti jatkavat Nesteen brändin alla.

Suomalainen Neste Oy myy Venäjän-huoltamoketjunsa venäläiselle Tatneft- öljy- ja kaasujätille. Kauppaan kuuluu 75 asemaa Pietarin alueella sekä polttoaineterminaali.
 Yhtiöt eivät ilmoita kauppasummaa, ja kauppa vaatii vielä Venäjän viranomaisten hyväksynnän, joka voi tulla vuoden loppuun mennessä.
 Huoltamot jatkavat Nesteen brändin alla
 Yhtiöt ovat sopineet, että Tatneft voi jatkaa huoltamoketjun toimintaa Nesteen brändillä enintään viiden vuoden ajan. Myös Nesteen Futura-polttoaineet säilyvät myynnissä huoltamoilla, jos ne toimivat Nesteen brändin alla.
 – Viime kädessä se on ostajan päätös, mutta Neste-brändin alla toimivilla huoltamoilla säilyy Futura-polttoaine myynnissä, Nesteen marketing & services liiketoimintayksikön johtaja  Panu Kopra  kertoo.
 Nesteen Venäjällä myymät Futura-polttoaineet eivät tule Nesteen omilta jalostamoilta. Neste tekee niitä lisäämällä venäläiseen raaka-aineeseen omat lisäaineensa ja valvomalla sen laatua.
 Neste keskittyy uusiutuviin
 Nesteen mukaan toiminta Venäjällä on ollut kannattavaa. Huoltamoketjun myynnin syy onkin Nesteen halu keskittyä ydinliiketoimintoihinsa.
 – Meidän ydintoimintoja yhdistää se, että käytämme niissä uusiutuvia raaka-aineita. Venäjällä näin ei ole, Nesteen marketing & services liiketoimintayksikön johtaja Panu Kopra huomauttaa.
 Nesteen mukaan kaupalla ei ole olennaista merkitystä Nesteen taloudelliseen asemaan.

Neste myy Venäjän-huoltoasemansa Tafneft-yhtiölle – kotimainen ketju on ollut suomalaistankkaajien suosiossa  Venäjällä


Summary: Päivystävän palomestarin mukaan vettä ehti valua tuhansia litroja vikaantuneesta sammutusjärjestelmästä

Helsingin asematunnelissa on sattunut vesivahinko, jonka seurauksena lattiat ovat lainehtineet vedestä ja palovaroittimet ovat soineet.
 Päivystävän palomestarin  Sami Lappalaisen  mukaan syynä on vika automaattisessa sammutusjärjestelmässä asematunnelin McDonald'sissa.
 Suutin oli mennyt rikki ja sen seurauksena sammutusjärjestelmä laukesi. Samalla se aiheutti myös palohälytyksen, vaikka tulipaloa ei ollutkaan.
 Vettä ehti valua rakenteisiin tuhansia litroja. Pelastuslaitos pumppasi perjantaina alkuillasta vettä pois sähköpumpuilla ja kartoitti vahinkojen laajuutta.
 – Kompassiaukion lattialla on vettä jonkin verran, mutta metroasema on toiminnassa. Muutamia liukuportaita on jouduttu sulkemaan, sanoo päivystävä palomestari.
 McDonald's joutuu päivystävän palomestarin mukaan sulkemaan ovensa, mutta tässä vaiheessa vesivahinko ei ilmeisesti vaikuta tänään muiden asematunnelin liikkeiden toimintaan.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .

Helsingin asematunnelissa vesivahinko, vettä lainehti lattialla


Summary: Hintaero johtuu lipunmyyntijärjestelmän uudistuksesta, VR:ltä kerrotaan.

Junalipun voi saada huomattavasti halvemmalla, jos sen ostaa VR:n hiljattain julkaisemasta uudesta puhelinsovelluksesta.
 Esimerkiksi Helsinki–Turku-matka lauantaina iltapäivällä maksaa uudessa sovelluksessa 8,90, kun VR:n verkkosivuilla ja vanhassa  VR Mobiili  -sovelluksessa hinta on 17 euroa.
 Pidemmillä matkoilla hintaero on vielä suurempi. Helsingistä Ouluun lauantaina klo 16 aikaan lähtevän junamatkan hinta on uudessa sovelluksessa 29 euroa ja verkkokaupassa ja vanhassa sovelluksessa 57 euroa. Hintaeroksi tulee siis 28 euroa.
 Kaksi järjestelmää, kaksi hintaa
 Hintaero johtuu VR:n suuresta järjestelmäuudistuksesta, jossa on meneillään siirtymävaihe, sanoo viestintäpäällikkö  Janna Viisterä .
 Käytössä ovat yhtä aikaa sekä vanha että uusi lipunmyyntijärjestelmä ja eri myyntikanavat toimivat eri järjestelmissä.
 Jokaiseen junavuoroon on myynnissä rajattu määrä edullisempia säästölippuja, ja jos ne on myyty loppuun toisesta järjestelmästä, hinta on siellä korkeampi, Viisterä selittää.
 Uudessa järjestelmässä, josta esimerkkien halvemmat hinnat ovat, toimii uusi puhelinsovellus, jonka nimi on puhelimesta riippuen joko  VR Matkalla  tai pelkkä  VR,  sekä uudet lippuautomaatit, joita on asennettu kesäkuun alusta alkaen eri puolille Suomea. Myös konduktöörien myyntilaitteet on uusittu.
 Vanhan järjestelmän kautta junalippuja myyvät puolestaan vr.fi-verkkosivut, vanhat lippuautomaatit sekä vanhempi, mutta edelleen toimiva VR Mobiili -puhelinsovellus sekä puhelinmyynti.
 Kyse ei ole markkinointitempusta, jonka avulla VR houkuttelisi matkustajia lataamaan uuden sovelluksen, Viisterä vakuuttaa.
 Vanhakin voi olla halvempi
 Edullisinta kesäreissua etsivän ei kuitenkaan kannata tuudittautua pelkästään uuden mobiilisovelluksen tietoihin.
 Toinen lauantai-iltapäivän lähtö Helsingistä Ouluun maksaa verkkokaupassa ja vanhassa sovelluksessa 49 euroa, kun uuden sovelluksen kautta ostettu lippu maksaa 56 euroa.
 Kalevi Rytkölä / Yle
 Itsepalvelu kannattaa silti, sillä puhelu puhelinmyyntiin maksaa lähes kaksi euroa normaalin puhelumaksun lisäksi ja konduktööri myy junasta vain normaalihintaisia lippuja, joihin lisätään vielä palvelumaksu, joka on noin kolmesta kuuteen euroa.
 Paikkavalinta tulossa
 Uuden puhelinsovelluksen huono puoli on se, ettei siinä pääse vielä valitsemaan paikkaa, toisin kuin esimerkiksi vanhassa sovelluksessa ja verkkosivuilla.
 Esimerkiksi pyörätuolilla liikkuvan tai lemmikin tai lastenvaunujen kanssa matkustavan ei siis välttämättä kannata uutta sovellusta vielä käyttää.
 Uutta sovellusta päivitetään Viisterän mukaan koko ajan, ja kesän aikana siihen tulee mahdollisuus valita istumapaikka vaunukartalta. Syksyllä aukeavat myös VR:n uudet verkkosivut.
 Kun uusi järjestelmä toimii hyvin ja sillä on tarpeeksi käyttäjiä, vanhasta luovutaan, Viisterä kertoo. Tarkkaa aikataulua tälle ei vielä hänen mukaansa ole.
 VR:n lippujen hintaeroista kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .

VR:llä on nyt osalle lipuista kahdenlaiset hinnat – Uusi mobiilisovellus voi säästää kymppejä: “Ei ole kyse markkinointikampanjasta”


Summary: Meemeissä revittiin ilo irti Trumpin kömmähdyksestä.

Twitterissä piikiteltiin perjantaina Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  itsenäisyyspäivän puheen osuutta, jossa presidentti kertasi Yhdysvaltojen syntyhistoriaa.
 Teleprompterista eli lukulaitteesta puhettaan lukenut Trump ylisti armeijan suorituksia vapaussodassa vuosina 1775–1783 ja sisällissodassa 1861–1863.
 – Armeijamme hallitsi ilmaa, mursi puolustusmuurit ja valloitti lentokenttiä, lausui presidentti mahtipontisessa puheessaan.
 Pulmallista Trumpin puheessa on se, ettei lentokoneita tai -kenttiä ollut olemassakaan kyseisinä historian ajanjaksoina.
 Maailman ensimmäisen lentokoneen keksijöinä nimittäin pidetään Wrightin veljeksiä, joiden ensimmäinen kone nousi yläilmoihin vuonna 1903.
 Trump kommentoi kömmähdystään perjantaina sanomalla, että lukulaitteessa oli ongelmia sateen takia.
 – Se meni kaput, Trump kommentoi.
 Twitterissa asiatunniste  #RevolutionaryWarAirportStories  eli vapaussodan lentokenttätarinat nousi nopeasti päivän suosituimpien joukkoon:
 – Kansallisarkisto on löytänyt uusia kuvia itsenäisyyssodasta, sivalsi yksi tviittaja:
 Toinen irvileuka puolestaan pohti, että jo kauan kauan sitten Colonial Airways -yhtiön lennot olivat aina myöhässä ihan vaan siksi, ettei lentokoneita ollut olemassakaan.
 – Löimme Britannian, koska heidän piti lentää Atlantan kautta, arveli eräs vitsailija.
 Eräs Twitter-käyttäjä raapusti kuvitteellisen sotilaan lähettämän kirjeen kotiin:
 – Odota minua, rakkaimpani. Jet Bluen taistelu on pian ohitse. Palaan luoksesi kiiruusti Atlantan kautta Deltan lennolla.

Twitter riehaantui Trumpin puheesta, jossa presidentti väitti armeijan vallanneen lentokenttiä jo vapaussodassa – katso puheen kohta videolta


Summary: Saimaannorpan tulevaisuus näyttää uhanalaiselta, mutta keinot sen suojelemiseksi ovat olemassa.

Norppakeskustelu käy Suomessa kiivaana, kun heinäkuun alkussa  neljä kuuttia kuoli kolmen päivän  aikana kalastajien verkkoihin. Keskiviikkona jätetty kansalaisaloite verkkokalastuksen  kieltämisestä saimaannorpan elinalueella keräsi vaadittavat 50 000 nimeä  eli se etenee eduskuntaan.
 Aloitteessa ehdotetaan verkkokalastuksen kieltämistä ympäri vuoden saimaannorpan suojelemiseksi.
 Kuinka huolissaan norpasta tulisi olla? Metsähallituksen ylitarkastaja  Tero Sipilä  vastaa kysymyksiin  saimaannorpista  (Luontoon.fi).
 1) Miten poikkeuksellista on, että kuutteja kuolee näin monta heti verkkokalastuskiellon päättymisen jälkeen?
 Määrä on poikkeuksellinen, mutta on aina sattumasta kiinni, montako kuolee. Tiedämme selkeästi sen, että vielä heinäkuussa kuutti on altis jäämään verkkoihin kiinni. Mitä vantterampi ja isompi kuutti on, sen pienempi on todennäköisyys, että se jää verkkoihin. Kaikkein vaarallisin aika kuutille on touko–kesäkuu, joka onkin suojattu.
 Tiedämme, että noin 80 prosenttia kaikista kalanpyydyksiin kuolleista saimaannorpista on alle 24-kiloisia. Kuutti saavuttaa tuon painon elokuussa.
 2) Millaisiin verkkoihin kuutit kuolivat?
 Kaikki  neljä kuolivat verkkoihin  (Metsähallitus), joilla pyydetään kuhaa tai isoa ahventa. Yksi oli 55 millimetrin solmuvälillä, kolme 60 millimetrin solmuvälillä. Kaikki vapaa-ajankalastajien verkkoja. On havaittu, että mitä harvempi verkko on solmuväliltään, sen vaarallisempi norpalle.
 Vaarallisuus selittyy sillä, että kun norpan pää mahtuu verkon silmän läpi, se ei huomaa sitä. Silloin se helpommin pussittuu. Toki norpan räpylä voi jäädä kiinni esimerkiksi muikkuverkkoon.
 3) Montako kuuttia arviolta kuolee vielä?
 Jos mennään keskivauhtia, vielä muutama tulee tämän vuoden aikana. Verkkoon kuolleiden kuuttien määrä vaihtelee, se on noin 4–8 vuodessa. Mutta tämä luku on se, mikä tulee meidän tietoomme.
 Emme tietenkään saa kaikkia kuolemia tietoomme. Kaikista norpanruhoista noin 40 prosenttia saadaan tutkittaviksi. Tällä vuosikymmenellä selvitetyistä kuolinsyistä liki 40 prosenttia on kalanpyydyskuolemia.
 4) Mikä merkitys kuuttien kuolemilla on koko saimaannorpan kannalta?
 Sillä on kaikkein suurin merkitys. Jos ei olisi verkkokalastuksen rajoituksia, saimaannorppa olisi kuollut sukupuuttoon. Tämä rajoitus on aivan ratkaiseva: käytännössä se, kuinka paljon kuutteja kuolee kalaverkkoihin, säätelee sen, miten nopeasti kanta kasvaa.
 Tilastojen mukaan vuosina 2010–2018 kuoli 52 kuuttia kalanpyydyksiin. Jos nämä 52 olisivat jääneet eloon, kanta olisi noin 60 eläintä suurempi, sillä osa kuolleista kuuteista olisi jo sukukypsiä.
 Tiedämme myös, että syntyvistä kuuteista noin 25 prosenttia elää sukukypsiksi aikuisiksi. Luonnontilassa tuo luku voisi olla 50 prosenttia.
 5) Miksi kuutit uivat ja lopulta kuolevat verkkoihin?
 Tätä ei ihan tarkkaan tiedetä. Mutta syitä on varmaan useita: ensinnäkin kuutin aistijärjestelmä ei ole vielä täysin kehittynyt vieroitusvaiheessa.
 Toisekseen kuutti on jatkuvasti nälkäinen, joten se etsii ruokaa. Ne ovat uteliaita, joten esimerkiksi verkossa sätkivät kalat kiinnittävät niiden huomion. Lisäksi kuutti ei voi mitenkään havaita verkkoa, vaan se voi uida sattumalta siihen.
 Tilastoistamme näkyy sellainen mielenkiintoinen asia, että kun kuutti painaa 24 kiloa, riski jäädä verkkoon pienenee. Emme tiedä sitäkään, että miksi juuri 24 kiloa on raja.
 Todennäköisesti kuutti on oppinut tuossa vaiheessa syömään pieniä kaloja, joten se syö syksyllä matalammissa vesissä salakoita ja pikkukaloja. Siellä ei ole kalaverkkoja. Avovedessä puolestaan kuutit eivät hakeudu eivätkä osu paikoille, joissa verkkoja on. Toki ne ja isommat petokalat syövät samaa ruokaa, ja petokaloja kalastetaan usein verkoilla.
 6) Onko merkitystä, kuka verkon on laskenut ja kuinka se on veteen laitettu?
 Sillä ei ole eroja, kenen omistama verkko on. Pääosa Saimaan verkoista on vapaa-ajankalastajien verkkoja, sillä ammattikalastajia on vähän.
 Käytännössä silläkään ei ole merkitystä, kuinka verkko on laskettu veteen. Toki se on tiedossa, että mitä löysempiliinainen verkko on, sitä helpommin siihen tarttuu kala – ja hylkeet. Jos verkko on ankkuroitu molemmista päistä, se voi hiukan pienentää riskiä, että kuutti jää siihen kiinni.
 7) Perjantaina uutisoitiin, että kansalaisaloite verkkokalastuksen täyskiellosta norppavesillä etenee eduskuntaan. Jos tämä toteutettaisiin, kuka sitä valvoisi?
 Kalastuksen valvontaa tekevät kalavesien omistajat eli osakaskunnat. Lisäksi valtiolla eli metsähallituksella on valvontaa, ja jonkin verran sitä tekee myös poliisi. Tätä voi verrata metsästyksenvalvontaan.
 8) Kuinka paljon täyskielto lisäisi töitä?
 Totta kai se lisäisi valvontatöitä. Tällä hetkellä meillä on kaksi valvojaa erikseen palkattu valvomaan keväistä verkkokalastuskieltoa. Arvioisin, että vuoden ympäri valvonta vaatisi 1,5 henkilötyövuotta.
 9) Millainen saimaannorppakanta on tällä hetkellä?
 Sen koko on noin 380–400 yksilöä. Käytännössä Pihlaveden, Haukiveden ja ehkä Etelä-Saimaankin tilanne on se, ettei nopeaa sukupuuttoon kuolemista voi noilla alueilla enää tapahtua. Muut 10 lisääntymisaluetta ovat vielä niin pieniä populaatioltaan, että sattumaltakin ne voivat hävitä. Tämä on pienten hajanaisten kantojen uhkatekijä.
 10) Millainen on saimaannorpan kannanvaihtelu?
 Kanta kasvaa vuosittain keskimäärin 3–4 prosenttia, eli noin 15 yksilöä vuodessa. Pitkällä trendillä selkeä kasvulinja on, mutta kasvu on hyvin hidasta. Totta kai asiantuntijat toivovat, että kanta kasvaisi mahdollisimman nopeasti, koska mitä isompi kanta on, sitä suojatumpi se on. Suojelutoimien tehokkuus ratkaisee, kuinka nopeasti kanta kasvaa elinvoimaiseksi.
 11) Missä vaiheessa saimaannorpan uhanalaisuusluokitus voitaisiin poistaa?
 Sitä ei ole tarkkaan laskettu, mutta varmasti kannan pitäisi kasvaa yli 1 000 yksilöön. Voi olla, ettei se poistu kokonaan koskaan luokituksesta, koska Saimaa on elinalueena niin pieni. Eli norpat saattavat olla silmällä pidettäviä, vaikka kanta vaikuttaisi elinvoimaiselta.
 Tiedämme, että luonnontilainen Saimaa nykykoossaan pystyisi elättämään reilut 6 000 norppaa. Tällä hetkellä noin kolmannes Saimaan rannoista ja pinta-alasta on epäsuotuisaa norpan pesinnälle ja lisääntymiselle. Ajattelemme, että kanta voitaisiin kasvattaa noin 4 000 eläimeen.
 12) Miltä norppien tulevaisuus näyttää?
 Uhanalaiselta, mutta tiedämme, mitä uhkatekijät ovat. Keinot, joilla niitä voidaan suojella, ovat olemassa.
 13) Mitkä ovat suurimmat uhkatekijät?
 Selkeästi suurin uhka on kalanpyydyskuolleisuus. Seuraavina tulevat ilmaston lämpeneminen ja kannan hajanaisuus. Väijyvänä uhkana on häiriöiden lisääntyminen, talvinen vapaa-ajankäytön lisääntyminen norpan alueilla.
 Yritämme seurata tuoko ilmastonmuutos mukanaan sen, että maaperästä huuhtoutuu elohopeaa Saimaaseen. Tällä hetkellä elohopeatilanne on erittäin hyvä, vielä 60-luvulla se haittasi norppakantaa.
 14) Mikä olisi tällä hetkellä paras keino suojella saimaannorppaa kalanpyydyskuolleisuudelta?
 Kyllä se on se, mitä metsähallituksessa on esitetty jo vuonna 2015: heinäkuun pitäisi olla norppa-alueilla verkoton. Se olisi tehokkain tapa vähentää kuuttikuolleisuutta ja parantaa sitä kautta kannankasvua.
 15) Saimaa on kooltaan noin 4 400 neliökilometriä. Pohjois-Savon elyn kalastusbiologi Teemu Hentinen, minkä kokoinen on saimaannorpan suojelemiseksi säädetty rajoitusalue?
 2 770 neliökilometriä. Rajoitusalueella ei saa verkkokalastaa 15.4.–30.6. Lisäksi ympäri vuoden alueella ovat kiellettyjä tietyt norpalle vaaralliset pyydykset, kuten riimuverkko.
 Alue on laajentunut viimeisen kolmen vuoden aikana noin 700 neliökilometriä.
 Kalastusrajoituksista voi lukea lisää  maa- ja metsätalousministeriön sivuilta .
 Lue lisää:
 "Tämä on läpimurto, monien itkujen jälkeen" – Kuvaaja Juha Taskinen riemuitsee 400 saimaannorpasta
 Saimaannorpan kuutteja löytyi alkukevään laskennassa 63 – määrä voi vielä kasvaa
 Lähes kaikki Pullervon lajitoverit on jo kuvattu ja tunnistettu – tuore tutkimus selvitti myös saimaannorpan käytöstä talviaikaan
 Lajien punainen lista – katso, mitkä Suomen eläimet ovat vaarantuneet!

Saimaannorpan kanta kasvaa hitaasti, 4–8 kuuttia kuolee vuosittain – 15 kysymystä ja vastausta norpasta