Summary: Toimittajat voisivat luopua rahan vastaanottamisesta niiltä, joiden tekemisiä heidän pitäisi kritisoida, kirjoittaa Pekka Seppänen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Saksalaisen Der Spiegel -lehden palkittu toimittaja  jäi joulukuussa kiinni vilpistä . Hän oli keksinyt haastateltavia ja näiden sanomisia omasta päästään. Palkittuja toimittajia on jäänyt kiinni tekaistuista jutuista myös  Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa .
 Suomessa tällaista ei tietenkään ole tapahtunut, sillä Suomessa on rehellisempiä toimittajia. Tai sitten Suomessa ei ole onnistuttu saamaan huijareita kiinni.
 Ulkomaiset esimerkit panevat ajattelemaan. Miksi me median kuluttajat luottaisimme suomalaisiin toimittajiin, jos emme voi luottaa saksalaisiin, brittiläisiin ja amerikkalaisiin? Voisivatko suomalaiset toimittajat ja media ehkä tehdä jotakin vahvistaakseen luottamusta ja poistaakseen epäluuloja?
 Huijauksiksi paljastuvat jutut  sijoittuvat usein kaukaisiin maihin.
 Jos olen oikein ymmärtänyt, toimittajat eivät löydä kaukaisten maiden haastateltavia kulkemalla omin päin maamiinojen ja maantierosvojen seassa. Käsittääkseni toimittajat löytävät haastateltavia niin sanottujen fiksereiden avulla.
 Fiksereitä voisi kutsua myös haastateltavien välittäjiksi tai haastateltavien myyjiksi. Fikserit toimivat usein myös paikallista kieltä taitamattoman toimittajan tulkkina.
 Fikseri saa toimittajalta palkkion siitä, että etsii toimittajalle tarinoita ja haastateltavia. Haastateltavat ehkä saavat vastaavasti palkkion fikseriltä, en tiedä varmuudella saavatko, mutta niin markkinatalous yleensä toimii.
 Ja siellä missä raha liikkuu, totuus usein venyy. Luottamusta lisäisi, jos toimittaja jutun yhteydessä kertoisi, miten haastateltavat ovat löytyneet ja kuinka luotettavina hän pitää näiden tarinoita.
 Vastuullisiksi itseään kutsuvat mediat ovat sitoutuneet noudattamaan Journalistin ohjeita.
 Joskus juttujen lopussa  sentään näkee pienen lisähuomautuksen, jossa mainitaan, että jutun julkaissut media kuuluu samaan konserniin kuin jutussa mainittu firma tai jutussa mainittu toinen media.
 Koskaan tosin ei näe sellaista huomautusta, että jutussa mainittu henkilö on jutun kirjoittajan kaveri. Eikä sellaistakaan huomautusta ole näkynyt, että jutussa ruodittu henkilö on jutun kirjoittajan henkilökohtainen vihamies.
 Sitäkään ei mainita, että jutun kirjoittaja on hakenut työpaikkaa jutussa mainitusta yrityksestä tai jutussa mainitulta henkilöltä, mutta ei ole tullut valituksi.
 En tiedä, millaisia mediakohtaisia jääviyssääntöjä on olemassa, saati sitä, kuinka niitä valvotaan. Tiedän kuitenkin  Journalistin ohjeet . Sitä en kyllä tiedä, miksi niitä kutsutaan ohjeiksi eikä säännöiksi. Yhtä kaikki,  vastuullisiksi itseään kutsuvat mediat ovat sitoutuneet noudattamaan Journalistin ohjeita .
 Journalistin ohjeissa sanotaan  muun muassa, että journalistin ei pidä käsitellä aiheita, joihin liittyy henkilökohtaisen hyötymisen mahdollisuus.
 Se on raju kielto. Riittää, että  aiheeseen liittyy mahdollisuus  hyötyä. Jos minä olisin nyt journalisti, joka kirjoittaa tätä kolumnia, joutuisin miettimään, liittyykö tähän aiheeseeni, eli journalismiin, mahdollisuus hyötyä henkilökohtaisesti.
 Totta kai liittyy. Joku voi kutsua minut puhumaan journalismista vaikkapa journalistipäiville, palkkiota vastaan. Elleivät sitten jonkin yrityksen johtajat innostu maksamaan minulle siitä, että autan heitä ymmärtämään journalistien toimintaa.
  Journalistin ohjeet kannattaisi ehkä lukaista silloin tällöin.
 Tein kerran testin  eräällä kurssilla parillekymmenelle eturivin toimittajalle. Kirjoitin kaksitoista lauseparia. Toinen lauseista oli suora sitaatti Journalistin ohjeista. Toinen lause taas erosi yhdeltä olennaiselta osalta tuosta Journalistin ohjeiden oikeasta lauseesta.
 Toimittajien piti vastata, kumpi lauseista on Journalistin ohjeista, ja kumpi ei.
 Nämä huipputoimittajat saivat kahdestatoista tehtävästä keskimäärin kuusi ja puoli oikein. Lanttia heittämällä olisi saanut kuusi oikein. Toimittajat tiesivät siis vain hiukan enemmän kuin simpanssi tai lukutaidoton arvaaja olisi tiennyt.
 Tulos ei tietenkään todista, että journalistit tekisivät työtään vastuuttomasti. Mutta Journalistin ohjeet kannattaisi ehkä lukaista silloin tällöin.
 Toimittajilla olisi mahdollisuus  lisätä uskottavuuttaan muillakin tavoin. He voisivat esimerkiksi luopua rahan vastaanottamisesta niiltä, joiden tekemisiä heidän pitäisi kritisoida.
 Maistuu pahalta, kun taloustoimittaja tai politiikan toimittaja juontaa elinkeinoelämän järjestämää vaalipaneelia, maksua vastaan. Tai kun urheilutoimittaja juontaa urheilujärjestön tilaisuutta ja saa siitä palkkion.
 Suurin osa Suomen lääkäreistä julkistaa lääkeyrityksiltä saamansa palkkiot ja kulukorvaukset. Samankaltainen avoimuus saattaisi lisätä luottamusta myös journalistien riippumattomuuteen.
 Pekka Seppänen
 Kirjoittaja on kirjailija, hallitustyöskentelijä, valmentaja tai laiskottelija, päivästä riippuen.
 Aiheesta voi keskustella  torstaina 10.1. klo 16.00 asti. Vastuullisesta journalismista on keskustelemassa myös muutama journalismin etiikan hyvin tunteva yleläinen.

Pekka Seppäsen kolumni: Lisää avoimuutta, arvoisat toimittajat


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaisille iso nousu
 Yle Uutisgrafiikka
 Perussuomalaiset on  Ylen tuoreen puoluekannatusmittauksen  suurin nousija. Puolueen kannatus on 10,2 prosenttia eli 2,1 prosenttiyksikköä edellistä mittausta korkeampi. Kahden suosituimman puolueen, SDP:n ja kokoomuksen, kisa kiristyy: SDP:n kannatus laski 21,2:een ja kokoomuksen nousi 19,6 prosenttiin. Keskustan kannatus laski 16,1 prosenttiin. Vihreiden nousu taittui, kannatus on 13,6 prosenttia. Ylen mittaus arvioi nyt myös eduskunnan paikkajakoa.
 Trump käveli kiukkuisena ulos muurineuvotteluista
 Chuck Schumer ja Nancy Pelosi tiedotustilaisuudessa Donald Trumpin kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen Valkoisessa talossa 9. tammikuuta. Shawn Thew / EPA
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump   käveli kimpaantuneena ulos  demokraattipuolueen edustajien kanssa käydyistä neuvotteluista. Niissä oli tarkoitus löytää ratkaisu siihen, miten voitaisiin avata osittain suljettu valtionhallinto. Demokraatit eivät olleet hyväksyneet Trumpin ehdottamaa rahoitusta Meksikon muurille. Senaatin demokraattijohtaja  Chuck Schumer  kertoi CNN:n mukaan presidentin vain nousseen ylös ja kävelleen pois. Keskustelujen tyssäämisen myötä valtionhallinnon osittainen kiinniolo jatkuu nyt 19:ttä päivää.
 Kim lupailee positiivisia tuloksia seuraavasta Trump-tapaamisesta
 Kim Jong-un ja Donald Trump tapasivat huippukokouksessa Singaporessa kesäkuussa 2018. KCNA / EPA
 Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  lupaa seuraavan tapaamisensa Donald Trumpin kanssa johtavan tuloksiin,  jotka miellyttävät kansainvälistä yhteisöä . Kim on vieraillut Pekingissä tapaamassa Kiinan presidenttiä  Xi Jinpingiä . Xin mukaan Kiina tukee Pohjois-Korean ja Yhdysvaltain toista tapaamista, ja hän toivoo osapuolten löytävän yhteisen sävelen.
 Kuljettajalla riittää käsiteltävää yli 30-metrisessä jättirekassa
 Yle
 Jättirekka on yllättävän vakaa ajettava, sanoo 32-metristä ja 92-tonnista puunkuljetusrekkaa ajava  Antti Kosonen .  Suomen teillä huristaa  tällä hetkellä noin 20 yli 76-tonnista rekkaa. Suuren kulkuneuvon hallitseminen vaatii kuljettajalta aiempaa enemmän ennakointia ja ajattelua, Kosonen summaa.
 Keli muuttuu erittäin huonoksi pohjoisessa
 Yle
 Lumisadealue saapuu lännestä Lappiin, ja samalla tuuli voimistuu. Lunta tulee ajoittain sakeasti, ja ajokeli on jopa erittäin huono, kertoo Ylen meteorologi  Seija Paasonen . Voimassa olevat varoitukset löydät  Ilmatieteen laitoksen verkkosivuilta .
 Iltaa kohti sadealue yltää myös länteen ja kulkee ensi yön aikana Etelä- ja Itä-Suomen yli kaakkoon. Lounaistuuli voimistuu merialueilla enimmillään myrskylukemiin. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Suosituimpien puolueiden kisa kiristyy, Trump marssi ulos muurineuvotteluista, lumisateet tietävät huonoa keliä pohjoiseen


Summary: Ylen mittaus arvioi nyt myös eduskunnan paikkajakoa: SDP saisi 13 ja kokoomus 6 lisäpaikkaa, keskusta menettäisi 7.

Perussuomalaiset on Ylen tuoreen puoluekannatusmittauksen suurin nousija. Puolueen kannatus on 10,2 prosenttia eli nousua oli joulu-tammikuussa 2,1 prosenttiyksikköä.
 Edellisen kerran PS:n kannatus ylitti kymmenen prosenttia kesäkuussa 2018.
 Taloustutkimuksen tutkimusjohtajan  Tuomo Turjan  mukaan puolueen kannatus nousi heti mittausjakson alussa joulukuussa, kun Oulun alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikosepäilyistä uutisoitiin.
 – Tässä on ihan selkeä yhteys. Seuraavalla viikolla tuli heti selkeä piikki perussuomalaisten kannatuksen nousussa, Turja kertoo.
 Vastaava piikki perussuomalaisten kannatukseen tuli Turjan mukaan joulun välipäivinä, Helsingin Arabianrannan murhaepäilyn jälkeen.
 Näin kannatusmittaus tehtiin Taloustutkimus haastatteli 2443 ihmistä. Haastattelut tehtiin 10.12.2018–8.1.2019. Puoluekantansa kertoi 1534 vastaajaa. Tulosten virhemarginaali on suurimpien puolueiden osalta +/- 2,1 prosenttiyksikköä. Lataa kannatusmittauksen vastausaineisto  tästä .
 SDP ja kokoomus kamppailevat
 Kahden suosituimman puolueen, SDP:n ja kokoomuksen kisa kiristyy. SDP on yhä mittauksen ensimmäinen, mutta sen kannatus laski 21,2:een, ja kokoomuksen nousi 19,6 prosenttiin.
 – Suurimman puolueen paikka on yhä selkeämmin kahden kauppa, Turja sanoo.
 Keskustan suosio painui matalimmilleen sitten syksyn 2017, ja on nyt 16,1 prosenttia. Kannattajista on kadonnut etenkin miehiä – ja oululaisia.
 – Oikeastaan kannatuksen lasku tulee kokonaan vanhan Oulun läänin alueelta, mikä on myös pääministeri  Juha Sipilän  vaalipiiri, Turja kertoo.
 Turjan mukaan tämä näkyy peilikuvana kokoomuksen kannatuksessa, joka Oulun vaalipiirissä on noussut.
 Vihreiden nousu tasaantui
 Puheenjohtaja  Pekka Haaviston  valinnan jälkeen alkanut vihreiden nopea nousu taittui, ja nyt suosio laski hivenen. Vihreitä äänestäisi 13,6 prosenttia, jos eduskuntavaalit pidettäisiin nyt.
 – Voisi arvella, että vihreiden kannatus tasaantuu 13,5 ja 14 prosentin välille. Sekin tarkoittaa aika isoa vaalivoittoa, erityisesti verrattuna eduskuntavaaleihin, mutta myös kunnallisvaaleihin, Turja arvioi.
 Vasemmistoliiton kannatus nousi yhden prosenttiyksikön, 9,5 prosenttiin. Turjan mukaan vasemmistoliittoa kannattamaan siirtyi naisia sekä ylempiä toimihenkilöitä ja asiantuntijoita.
 KD ohitti taas RKP:n
 Sinisten kannatus on yksi prosentti. "Ministeripuolueen" edellä on nyt 2,1 prosentillaan muu-ryhmä, johon kuuluu esimerkiksi eduskuntaryhmä Liike Nyt sekä eduskunnan ulkopuolisia puolueita, kuten Feministinen puolue ja Liberaalipuolue.
 Pienimmissä eduskuntapuolueissa huomion kiinnittää se, että RKP vaipui 2,5 prosentin kannatuksellaan kristillisdemokraattien 4,2 prosentin taakse.
 Turjan mukaan kyse on on todennäköisesti tilastopoikkeamasta, joka johtuu liian pienestä vastaajamäärästä tietyillä alueilla. Taloustutkimus aikoo perata RKP:n asiaa vaalien jälkeen, kun puoluekannatusarviota tarkastellaan kokonaisuutena.
 Punavihreille 26 kansanedustajaa enemmän, keskusta ja PS menettäisivät
 Taloustutkimus laskee nyt ensi kertaa arvion siitä, miten eduskunnan paikat jakautuisivat kannatusprosenttien mukaan. Arvio on laskettu kuuden tuoreimman kannatuskyselyn perusteella. Lue  tästä  lisää, miten arvio on tehty.
 Eniten lisäpaikkoja menisi nykyiseen oppositioon.
 SDP saisi 13 lisäpaikkaa eli 47 kansanedustajaa, ja vihreät 10 lisäpaikkaa eli peräti 25 kansanedustajaa. Vasemmistoliitto saisi kolme lisäpaikkaa eli 15 kansanedustajaa.
 Katso tästä , miltä eduskunnan paikkajako kaikkien puolueiden osalta näyttäisi.
 –Käytännössä yksittäisten ääniharavien suosio kevään vaaleissa voi kuitenkin vaikuttaa lopulliseen tulokseen, Turja sanoo.
 Hallituspuolue kokoomus saisi kuusi lisäpaikkaa eli 43 kansanedustajaa. Keskusta sen sijaan menettäisi seitsemän paikkaa eli saisi 42 kansanedustajaa.
 Keskustan tilanne näyttää Turjan mukaan kiikkerältä, sillä puolueella on eri vaalipiireissä niin sanottuja viimeisiä paikkoja.
 –Keskustalla on aika monta viimeistä paikkaa, joissa marginaali vertailuluvuissa seuraavaan on muutama sata. Nämä voivat kääntyä ihan miten vaan, Turja sanoo.
 Lukuja verrataan vaalitulokseen ja paikkamääriin kevään 2015 eduskuntavaaleissa.
 Perussuomalaiset saisi 15 kansanedustajaa. Tämä on kaksi kansanedustajaa vähemmän kuin eduskuntaryhmässä nyt, mutta edellisiin eduskuntavaaleihin verrattuna 23 paikkaa vähemmän. Puolue ja sen eduskuntaryhmä hajosivat kesällä 2017.

Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaisille iso nousu, kokoomus kirii SDP:tä


Summary: Kerromme avoimesti, milloin julkaisemme vaalikevään mittaukset, kirjoittaa politiikan toimituksen päällikkö Paula Pokkinen.

Päätimme vaalivuoden alkuun uudistaa Ylen kannatusmittausta – käytännössä avata mittauksista yleisön pureksittavaksi aiempaa enemmän tietoa.
 Periaate on: mitä enemmän ja avoimemmin pystymme kyselystä tietoa tarjoamaan, sitä enemmän siitä on äänestäjälle hyötyä ja sitä useampi toivottavasti myös innostuu perehtymään päätöksentekoon.
 Kerromme, mikä on kuukausittain nais- ja mieskannattajien osuus  kussakin puolueessa tai mikä on nuorten, alle 35-vuotiaiden äänestäjien osuus.
 Rajanveto alle 35-vuotiaisiin on puhtaasti journalistinen valintamme. Nuoret äänestävät vanhempia sukupolvia heikommin, ja myös puolueet ovat huolissaan nuorten haluttomuudesta vaikuttaa.
 Pienimpien puolueiden kannattajia on kyselyvastaajissa vähän, joten pienten luvut eri sukupuolten tai nuorten kannattajien osuuksista eivät ole niin luotettavia kuin suurten puolueiden luvut.  Tämän kerromme avoimesti myös mittaussivullamme.
 Isoin uudistus on kannatusprosenttien kääntäminen eduskuntapaikoiksi.  Yleisö saa Ylen puoluekannatussivulta jatkossa myös arvion siitä, millainen kokoonpano eduskuntaan syntyisi mitatuilla kannatuslukemilla. Kymmenen uutta edustajaa saliin lienee äänestäjän helpompi ymmärtää kuin prosenttikeikaukset.
 Kokoonpanon laskentaan Taloustutkimus käyttää kuuden tuoreimman kannatuskyselyn tietoja. Näin otos on riittävän suuri, jotta paikkajako voidaan laskea vaalipiireittäin.
 Paikkajako, kuten kannatusprosentitkaan, ei pyri ennustamaan vaalitulosta.  Kyseessä on paras mahdollinen arvio mittausajan tilanteesta. Vaalipäivänä voi tapahtua mitä vain. Tiedetään, että yllättävä yksittäinen ääniharava voi kannatuksellaan keikauttaa yhden vaalipiirin tulokset uuteen asentoon.
 Pitkällä aikavälillä kannatusmittaukset ja puolueiden vaalitulokset ovat hämmästyttävänkin paljon myötäilleet toisiaan. Myös tämä Ylen uudelta sivulta selviää.
 Ainakin osalla äänestäjistä on tapana kaunistella  vaalikäyttäytymistään tai unohtaa, ketä edellisvaaleissa kannatti. Niinpä Taloustutkimus on jo pitkään korjannut kuukausittain Ylelle tekemäänsä mittausta edellisvaalien todelliseen äänestyskäyttäytymiseen perustuvien korjauskertoimien avulla.
 Nyt tilanne on taas muuttunut. Huhtikuun vaalit ovat ensimmäiset, joissa mitataan soinittomien,  Jussi Halla-ahon  johtamien perussuomalaisten ja soinillisten,  Sampo Terhon  vetämien sinisten kannatusta. Vasta vaalipäivä näyttää, kuinka paljon niiden ennalta mitatut kannatukset eroavat todellisista.
 Puolueet tuppaavat vähättelemään kannatusmittausten merkitystä , varsinkin jos oma kannatus nuokkuu. Silti puolueiden strategiapöydissä käy kuhina aina, kun isot mediatalot julkaisevat kannatuskyselyitä vaalien lähestyessä.
 Toivottavasti uusi, entistä kattavampi sisältömme saa innostunutta kuhinaa myös äänestäjiin. Haluamme vaalikeväänä avoimesti kertoa kannatusmittaustemme julkaisusta. Seuraavat kannatuslukemat julkaisemme 7. helmikuuta, 7. maaliskuuta, 29. maaliskuuta ja 11. huhtikuuta.
 Lisää aiheesta:
 Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaisille iso nousu, kokoomus kirii SDP:tä

Toimittajalta: Miksi uudistimme puoluekannatusuutisoinnin vaalivuoden alkuun?


Summary: Jättirekka on yllättävän vakaa ajettava, sanoo 32-metristä ja 92-tonnista puunkuljetusrekkaa ajava Antti Kosonen.

Antti Kososen  ohjaama jättirekka on tuonut Kiteen Puhokseen, Stora Enson sahalle lastin kuusitukkia. Iso trukki purkaa lastin käden käänteessä. Kyytiin lastataan uusi kuorma sahatavaraksi kelpaamatonta puuta. Ne matkaavat selluksi Uimaharjun tehtaalle. Lastaus tapahtuu Kososen kuljettaman rekan omalla lastauslaitteella, niinpä lastaus vie aikaa noin kolme varttia.
 Kosonen kehuu rekan ajo-ominaisuuksia.
 Jättirekat Suomen teillä Trafi antoi vuonna 2013 luvan kehittää suurempia rekkoja Suomen teille. Kahdeksan vanhinta lupaa on nyt jo umpeutunut, kertoo johtava asiantuntija Otto Lahti Trafista. Suomen teillä huristaa tällä hetkellä noin kaksikymmentä yli 76-tonnista rekkaa. Raakapuun ajossa on neljä 84–100-tonnista rekka-autoa Haketta ajaa viisi rekka, joiden paino on 84–100 tonnia.
 – Ensi alkuun kyllä vähän jännitti miten se käyttäytyy, kun ei ollut minkäänlaista kokemusta tämäntyyppisestä rekasta. Mutta yllätyin kuitenkin siitä, miten vakaa se on ollut ajaa. Jarrutusmatkakaan ei ole kovin paljoa pidempi verrattuna tavalliseen rekkaan, sanoo Kosonen.
 Rekka on enonkoskelaisen  Kari Malmstedtin  pääosin suunnittelema ja rakentama 32-metrinen ja 92-tonninen raakapuun kuljetukseen tehty auto. Siinä on 12 akselia ja 20 rengasta, joten paino jakautuu melko pitkälle matkalle. Malmstedin rekka pystyy kuljettamaan keskimäärin 25 prosenttia isompia puukuormia kuin tavallinen puurekka. Puutavaraa mahtuu kyytiin 65 tonnia.
 Ennakoiva ajotapa korostuu jättirekan ratissa
 Liikkeellelähtö Puhoksesta tuottaa pieniä ongelmia nollakelissä. Rekan vakiovarustukseen kuuluu hiekoituslaatikot, joista saa ripautetttua hiekkaa vetävien pyörien eteen. Hiekka auttaa, matka kohti Joensuuta ja Uimaharjua alkaa.
 – Myös rekan peruuttaminen onnistuu. Se vaatii tosin ajattelua ja totuttelua tavallisen rekan jäljiltä, naurahtaa Kosonen.
 Rekan perässä lukee "PITKÄ KULJETUS". 32-metrisen auton ohittaminen vie muutaman sekunnin pidempään, ohitustilanteessa metrit ovat joskus tiukalla. Toistaiseksi Malmstedin omistama rekka on saanut matkata ilman onnettomuuksia. Kuljettaja Antti Kosonen toivoo kuitenkin muilta tiellä liikkujilta malttia.
 – Kyllä joitain turhan hurjia ohituksia ja läheltä piti -tilanteita on tämänkin ratissa vastaan tullut, mutta muutoin nämä muutamat kuukaudet, jotka rekka on ollut ajossa, ovat sujuneet mukavasti.
 Ennakoiva ajotapa korostuu entisestään tällaisen ajopelin ratissa, toteaa Antti Kosonen.

Jättirekkoja huristaa Suomen teillä jo noin parikymmentä – Katso video, miten rekkakuski käsittelee yli 30-metristä ajoneuvoa


Demokratian ja sosiaalisen kehityksen liitto

Kongon demokraattisen tasavallan poliitikot

Kongon demokraattisen tasavallan poliittiset puolueet

Kongon demokraattisen tasavallan politiikka

Opposition ehdokas  Felix Tshisekedi  on voittanut Kongon demokraattisen tasavallan presidentinvaalit, kertoo Britannian yleisradioyhtiö  BBC .
 Tshisekedi jätti taakseen toisen oppositioehdokkaan  Martin Fayulun  sekä hallitsevan puolueen  Emmanuel Shadaryn .
 Viimeiset 18 vuotta Kongoa on hallinnut presidentti  Joseph Kabila .

BBC: Opposition Tshisekedi voitti Kongon presidentinvaalit


Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  lupaa seuraavan tapaamisensa Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kanssa johtavan tuloksiin, jotka tulevat miellyttämään kansainvälistä yhteisöä, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Kiinan valtion virallista uutistoimistoa Xinhuaa siteeraava Reuters kertoo Kimin toivovan, että Korean niemimaalle saataisiin aikaiseksi "kokonaisvaltainen ratkaisu".
 Kim vieraili Pekingissä kaksipäiväisessä tapaamisessa Kiinan presidentti  Xi Jinpingin  kanssa.
 – Korean niemimaalla on nyt historiallinen mahdollisuus, presidentti Xi lausui AFP:n mukaan.
 Hän sanoi, että Kiina tukee Pohjois-Korean ja Yhdysvaltain toista tapaamista ja toivoo osapuolten löytävän yhteisymmärryksen dialogin kautta.
 Yhdysvaltain presidentti Donald Trump kertoi sunnuntaina, että seuraavan tapaamisen paikasta käydään parhaillaan neuvotteluja. Esillä ovat olleet esimerkiksi Vietnamin Hanoi, Thaimaan Bangkok sekä Yhdysvalloille kuuluva Havaiji.
 Lue myös:
 Pohjois-Korean Kim sai Kiinassa arvovieraan kohtelun
 Analyysi: Pohjois-Korea hioo Kiinan kanssa neuvottelutaktiikkaa seuraavaan huipputapaamiseen presidentti Trumpin kanssa

Kim Jong-un lupaa positiivisia tuloksia seuraavasta tapaamisesta Trumpin kanssa


Summary: Demokraatit tyrmäsivät presidentin vaatimukset.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  käveli kimmastuneensa ulos demokraattipuolueen edustajien kanssa käydyistä neuvotteluista.
 Trump tapasi keskiviikkona edustajainhuoneen puhemiehen  Nancy Pelosin  ja demokraattijohtajan  Chuck Schumerin . Tapaamisen lopputuloksen myötä Yhdysvaltain valtionhallinnon osittainen kiinniolo jatkuu nyt 19:ttä päivää.
 Trump luonnehti Twitterissä neuvotteluja ajanhukaksi.
 Demokraatit eivät olleet hyväksyneet Trumpin ehdottamaa rahoitusta Meksikon muurille. Senaatin demokraattijohtaja Schumer kertoi CNN:n mukaan presidentin vain nousseen ylös ja kävelleen pois.
 – Hän kysyi puhemies Pelosilta "oletteko yhtä mieltä kanssani muurista", johon Pelosi vastasi ei. Sitten hän vain sanoi, ettei meillä ole mitään puhuttavaa ja käveli pois.
 Schumer kertoi Trumpin myös hakanneen kättänsä pöytää ennen poistumistaan neuvotteluista.
 Trump piti viime yönä ensimmäisen Oval Office -puheensa kansakunnalle "humanitaarisesta ja turvallisuuskriisistä etelärajalla".
 Yle uutisten Yhdysvaltain-kirjeenvaihtajan  Paula Vilén   analysoi, että puheen tavoite oli selvä : kuvailla tilanne etelärajalla niin kiireelliseksi ja Yhdysvaltain turvallisuutta uhkaavaksi, että jopa hallinnon osittainen sulkeminen on sen vuoksi perusteltua.
 Demokraatit  tyrmäsivät keskiviikkona  Trumpin vaatimukset Meksikon rajalle rakennettavasta muurista. Heidän mielestä presidentti Trump yrittää puheillaan siirtolaistulvasta ja huumekuolemista masinoida kriisitunnelmaa.
 – [Trump] on juuri käyttänyt virkahuonettaan kriisin tehtailemiseen, pelon levittämiseen ja harhauttaakseen huomion pois oman hallintonsa sekasorrosta, Schumer muotoili.
 Nancy Pelosi muistutti muurikiistan pitävän´Yhdysvaltain hallinnon osittain lamaantuneena. Pelosi sanoi, että Trump on päättänyt pitää kansakunnan terveys-, turvallisuus- ja hyvinvointipalveluita panttivankinaan.
 Lue myös:
 Demokraatit tyrmäävät Trumpin vaatimukset, uutistoimistoilta faktantarkastusta
 Analyysi: Neljä havaintoa Donald Trumpin muuripuheesta

Trump käveli kiukkuisena ulos muurineuvotteluista


Summary: Oikeistopopulistisen La Lega -puolueen johtaja Matteo Salvini haluaa ryhmittymän Saksa-Ranska -akselia vastaan.

Italian sisäministeri  Matteo Salvini  vieraili keskiviikkona Puolassa hankkimassa tukea EU-kriittiselle liittoumalle kevään europarlamenttivaalien alla. Häntä isännöi Laki ja oikeus -puolueen sisäministeri  Joachim Brudzinski , joka osoitti Salvinin toiveille vastakaikua.
 Salvinin mukaan Puolan ja Italian pitäisi sysätä liikkeelle "eurooppalainen kevät" . Se voisi hänen mukaansa murtaa Saksa-Ranska -akselin keskustaoikeistolaisen valta-aseman Euroopassa.
 Salvinin johtama maahanmuuttovastainen ja EU-kriittinen La Lega -puolue on hallitusvallassa kasvattanut suosiotaan. Hallituskumppani Viiden tähden liike vastustaa EU:ta ja eliittiä yleensä. Myös Puolan valtaa pitävä Laki ja oikeus suhtautuu kriittisesti EU:hun.
 Molemmilla mailla on ollut riitaa EU:n kanssa: Italialla löyhästä budjettikurista ja Puolalla oikeusvaltion säilymisestä.
 Salvini korosti Puolassa, että eurooppalaiset arvot pitää nostaa uudestaan kunniaan.
 Salvinin kelkaan ovat lähteneet Ranskan  Marine Le Penin  johtama äärioikeistolainen Kansallinen liittouma ja Hollannin Vapauspuolue. Salvini haluaisi mukaan konservatiivisempia voimia kuten Laki ja oikeus -puolueen.
 Populistit hajonneet moniin ryhmiin
 Oikeistopopulististen puolueiden aiemmat yritykset muodostaa laajoja liittoumia Euroopan parlamenttiin eivät ole onnistuneet. Puolueilla on ollut keskenään liian erilaisia tavoitteita ja näkemyksiä sekä liian vähän kompromissihalua. Puolueet ovat sirpaloituneet useisiin eri ryhmiin.
 Eroja on myös Puolan ja Italian välillä. Salvini on esimerkiksi vaatinut EU:ta lopettamaan Venäjän-vastaiset pakotteet kun taas puolalaispoliitikot haluavat pitää sanktiot voimassa ja tuntevat syvää epäluottamuista Venäjään.
 Laki ja Oikeus -puolue taipui myös EU:n tahdon mukaisesti muuttamaan päätöstä, joka oli ajamassa korkeimman oikeuden tuomareita eläkkeelle ja vaaransi oikeuslaitoksen riipumattomuuden.

Italian Salvini etsii EU-vaaleihin liittolaisia käynnistämään "eurooppalaista  kevättä"


Summary: Sikainfluenssan jälkeläinen vaanii etenkin työikäisiä, joille ei ole aiemmin muodostunut suojaa taudille.

hengitystieinfektiot (hengityselinten taudit, infektiot)

Influenssatapaukset Suomessa ovat lisääntymässä tasaisesti. HYKSin infektiosairauksien klinikalla arvioidaan, että epidemiakynnys ylittyy koko maassa tammikuun aikana.
 – Eteläisellä pallonpuoliskolla influenssaepidemia on juuri loppunut, Pohjois-Amerikassa se on käynnissä ja Euroopassa käynnistymässä. Suomessa olemme epidemian kynnyksellä, apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen  HYKSiltä kertoo.
 Minkälaisesta kausi-influenssasta on tällä kertaa kyse?
 – Kausi-influenssan valtavirusta on aina vaikea ennustaa, mutta jos katsomme eteläisen pallonpuoliskon tilannetta syksyllä, siellä neljästä epidemiaa aiheuttavasta influenssaviruksesta valtaviruksena olivat kaksi A-virusta. Niistä etenkin sikainfluenssaviruksen jälkeläinen eli AH1N1 oli yleinen.
 – Tilanne on tällä hetkellä sama Yhdysvalloissa. Myös Euroopassa A-viruksia ja erityisesti sikainfluenssan jälkeläistä on havaittu liikenteessä.
 Minkälainen virus AH1N1 on?
 – Tiedämme kymmenen vuoden ajanjaksolta, että sen ollessa valtaviruksena (kuten Suomessa kolme vuotta sitten), vakavasti sairastuu erityisesti nuoria aikuisia ja keski-ikäisiä. Toki useimmilla heistä on ollut perussairauksia taustalla, mutta myös perusterveitä on sairastunut vakavasti.
 Miksi tauti iskee juuri tähän ikäryhmään?
 Ruotsalaisen mukaan syynä on todennäköisesti vuonna 2009 alkanut sikainfluenssa-pandemia. Ne, jotka välttyivät taudilta tuolloin, eivät ole kehittäneet suojaa tautia vastaan.
 – Kun virustyyppi sen jälkeen alkoi kiertää kausi-influenssan tavoin, erityisesti nuorilla aikuisilla ja keski-ikäisillä ei ollut suojaa sitä vastaan.
 – Jokainen epidemiakausi on tavallaan yllätys. Emme esimerkiksi voi ennustaa, kuinka voimakas epidemia on. Mutta tiedämme, että silloin kun vallalla on A-viruksista toinen, AH3N2, erityisesti ikääntyneitä ja perussairaita sairastuu ja joutuu vuodeosastolle enemmän.
 Miltä nyt näyttää, pureeko annettu rokote tautiin?
 – Suomeen saatiin ensimmäistä kertaa nelitehorokote, joka suojaa kaikkia neljää kiertävää influenssavirusta vastaan. Sen perusteella, mitä olemme kuulleet eteläiseltä pallonpuoliskolta ja Euroopasta, rokotteen teho näyttäisi hyvältä molempia A-viruksia vastaan, ja erityisesti tätä sikainfluenssan jälkeläistä vastaan.
 – Lopullisesti rokotteen teho pystytään kuitenkin arvioimaan vasta kauden loputtua.
 Ehtiikö rokotteen vielä ottaa?
 – Ilman muuta ehtii ja kannattaa ottaa. Epidemia ei ole vielä alkanut, ja me rokotamme myös epidemian aikana. Rokotteen teho tulee kahden viikon kuluttua rokotteen ottamisesta.
 – Myös riskiryhmien perusterveen lähipiirin kannattaa ottaa rokote. He voivat suojata tätä kautta epäsuorasti sairaat omaisensa.
 Maksuttoman kausi-influenssarokotteen saavat muun muassa yli 65-vuotiaat, pitkäaikaissairaat, raskaana olevat, alle 7-vuotiaat lapset sekä sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstö.
 Lue lisää:
 Maksuttomat influenssarokotukset alkavat – influenssatapauksia havaittu vasta muutama  (29.10.2018)

Influenssakausi alkamassa – tällä kertaa sairastuvat pahimmin nuoret aikuiset ja keski-ikäiset


Summary: Lähes 40 prosenttia jätteistä kierrätettiin ja 60 prosenttia poltettiin toissa vuonna.

Suomessa enää noin prosentti yhdyskuntajätteestä päätyy kaatopaikoille, mikä on vähemmän kuin koskaan aiemmin, osoittaa  Tilastokeskuksen jätetilasto . Keskiviikkona julkaistut tiedot ovat peräisin vuodelta 2017.
 Tilastokeskuksen mukaan yhdyskuntajätteen energiakäyttö on ollut viime vuosina vallitsevin hyödyntämistapa. Toissa vuonna kaikesta jätteestä 60 prosenttia hyödynnettiin muun muassa lämmöntuotannon polttoaineena.
 Energiakäyttö on vähentänyt jätteen kierrättämisen ja sen uusiokäyttämisen suhteellista osuutta, mutta 39 prosenttia jätteestä kierrätetään yhä.
 Tilastokeskus kertoo, että yhdyskuntajätteen määrä on vakiintunut 2,7–2,8 miljoonan tonnin väliin, mikä tarkoittaa noin viittäsataa kiloa jätettä asukasta kohti. Vuonna 2016 jätteen hyödyntämisaste oli 97 prosenttia.
 Lue lisää:
 Jätätkö jätteet kierrättämättä ja ostat hyvän omantunnon ajattelemalla, että polttoonhan ne kuitenkin menevät? Ei kannata, sillä nyt hukumme jätteenpolttolaitosten kuonaan ja tuhkaan

Jätteen hyötykäytössä päästiin ennätyslukemiin – enää prosentti jätteestä päätyy kaatopaikoille


Summary: Suomalaistutkimuksessa selvitettiin ensimmäistä kertaa, miten vanhempien rytmi vaikuttaa lasten uneen.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri

Iltavirkkujen äitien lapsilla on muita enemmän vaikeuksia unirytmin kehityksessä,  ilmenee suomalaistutkimuksesta . Sen sijaan isän vuorokausirytmillä eli kronotyypillä ei näytä olevan lapsen rytmiin mitään vaikutusta.
 Tutkimuksessa selvitettiin ensimmäistä kertaa vanhemman kronotyypin yhteyttä lapsen uneen. Tulokset perustuvat pirkanmaalaiseen  seuranta-aineistoon  vuosina 2011–2017.
 Käytännössä tutkimuksessa kysyttiin yli 1 200 äidiltä ja 1 100 isältä, millainen heidän vuorokausirytminsä ja unen laatunsa oli eri hetkinä: raskausaikana sekä lapsen ollessa 3–24 kuukauden ikäinen. Lasten unta mitattiin samoina aikoina.
 Tutkija  Juulia Paavonen  kertoo, että vauvaperheen iltapainotteinen elämäntapa lisäsi unirytmien pulmia ja viivästytti vuorokausirytmin kehittymistä.
 – Tämä ilmenee öisenä heräilynä tai nukahtamisvaikeuksina illalla, lastenpsykiatriaan erikoistuva Paavonen  sanoo tiedotteessa .
 Paavosen mukaan pikkulapsella on vain vähän keinoja säädellä unirytmiään. Lapsen unirytmi riippuu ennen muuta siitä, millainen aikataulu vauvaperheellä on.
 Tutkimuksessa olivat mukana THL, HUSin Lastentautien tutkimuskeskus, Pirkanmaan sairaanhoitopiiri sekä Helsingin, Tampereen ja Itä-Suomen yliopistot. Tulokset julkaisi Sleep Medicine.

Jos äiti viivyttää nukkumaanmenoaan, vauvakin valvoo – samalla lisääntyvät nukahtamisvaikeudet ja öiset heräilyt


Summary: Norjan poliisi ei pysty vahvistamaan, onko nainen elossa.

Norjalaisen upporikkaan liikemiehen vaimon epäillään joutuneen siepatuksi lokakuun lopussa, kertoo Norjan poliisi. Sieppauksesta epäilty taho vaatii naisen perheeltä jättimäisiä lunnaita.
 Kiinteistö- ja energia-aloilla omaisuutensa luoneen  Tom Hagenin  vaimo  Anne-Elisabeth Falkevik Hagen  katosi 31. lokakuuta. Hagen ja Falkevik Hagen ovat 68-vuotiaita.
 Tieto naisen katoamisesta kerrottiin julkisuuteen keskiviikkona. Falkevik Hagen katosi kotoaan Lørenskogista, joka sijaitsee noin 20 kilometriä itään pääkaupunki Oslosta.
 Norjalaisen talouslehden Kapitalin mukaan Hagen on Norjan 172. rikkain mies. Hänen omaisuutensa arvioidaan olevan noin 174 miljoonaa euroa. Hän omistaa muun muassa 70 prosenttia perustamastaan sähköyhtiö Elkraftista.
 Yhdeksän miljoonan euron lunnasvaatimus
 Verdens Gang -lehden mukaan Falkevik Hagenin vapauttamisesta vaaditaan 9 miljoonan euron lunnaita. Summa pitää maksaa Monero-kryptovaluuttana. Monero-siirtoja on erittäin vaikea jäljittää.
 – Tässä tapauksessa on esitetty lunnasvaatimus ja vakavia uhkauksia. Tällä hetkellä neuvomme perhettä olemaan maksamatta, poliistarkastaja  Tommy Brøske  sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Poliisi ei ole vahvistanut lunnasvaatimuksen summaa.
 Sieppaajana esiintyvä taho on uhannut käyttää väkivaltaa Falkevik Hageniin, jos lunnasvaatimukseen ei suostuta.
 Epäillystä tekijästä ei tietoa
 Viranomaiset eivät pysty toistaiseksi vahvistamaan, onko Falkevik Hagen elossa. Poliisin mukaan sieppaajana esiintyvään tahoon on saatu yhteys netin välityksellä.
 Poliisilla ei ole toistaiseksi epäiltyjä eikä mitään tietoa naisen olinpaikasta. Tutkijoiden mukaan vaikuttaa siltä, että epäilty kidnappaaja on ammattilainen.
 Norjan poliisin mukaan Europol ja Interpol auttavat tapauksen tutkinnassa.
 Tapaus on poikkeuksellinen, koska ihmisten sieppaaminen on erittäin harvinaista Norjassa.
 Aiheesta muualla:
 Norway businessman's wife kidnapped for ransom
 Dette er Anne-Elisabeth Falkevik Hagen

Norjalaisen teollisuuspohatan vaimo kateissa, sieppausta epäillään – kidnappaajana esiintyvä taho vaatii miljoonalunnaita kryptovaluuttana


Summary: Tavoitteena on saada Suomen ainoa sokeritehdas Säkylässä Satakunnassa täyteen toimintaan.

Tästä on kyse Sokerijuurikkaan viljelijöille maksetaan lisähintaa tuotantomäärän lisäämisestä. Suomen ainoa sokeritehdas toimii Säkylässä Satakunnassa. Sokerijuurikasta viljellään pääosin Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa.
 Sokerijuurikkaan viljelijöille on tarjolla lisähintaa tuotantomäärän kasvattamisesta.
 Maaseudun Tulevaisuus -lehti  kertoo, että tuottajajärjestöjen ja Sucroksen yhteisenä tavoitteena on, että Säkylän sokeritehdas tuottaa kotimaista sokeria 100 000 vuodessa. Säkylän tehdas on maan ainoa, kun  Salon tehdas suljettiin  vuonna 2006.
 Mikäli tavoite saavutetaan, Sucros maksaa jokaiselle sopimusviljelijälleen lisähintaa 2,50 euroa juurikastonnilta.
 – Lisähinta on palkkio siitä, että Sucroksen Säkylän tehtaan kapasiteetti on täydessä käytöstä, sanoo lehdessä MTK:n sokerijuurikasverkoston puheenjohtaja  Pekka Myllymäki .
 – Mitä enemmän on juurikkaanviljelyä, sitä enemmän kotimaista sokeria ja Sucroksen kyky maksaa viljelijöille on sitä kautta parempi, sanoo puolestaan Sucroksen maatalousjohtaja  Tero Tanner .
 Kotimainen sokerijuurikas kattaa noin 40 prosenttia kotimaisen sokerin kysynnästä. Loput sokerista tuodaan joko raakaruokosokerina kehitysmaista tai valkosokerina Saksasta, Tanskasta ja Ruotsista.
 Uusille viljelijöille esittelytilaisuuksia
 Säkylän tehtaan tavoitetonnien saavuttamiseksi tarvitaan myös lisää viljelijöitä. MTK ja Sucros järjestävät tässä kuussa neljä "Valitse juurikas" -tilaisuutta uusien viljelijöiden houkuttelemiseksi. Tilaisuudet pidetään Säkylässä., Liedossa, Salossa ja Hämeenilnnassa.
 Sokerijuurikasta viljellään tällä hetkellä reilulla 600 tilalla.  MTK:n nettisivujen  mukaan juurikaspinta-alasta oli viime vuonna Varsinais-Suomessa 48 ja Satakunnassa 36 prosenttia.
 Sucroksen omistavat tanskalainen Nordic Sugar (80 %) ja kotimainen Apetit (20 %).

MT: Sokerijuurikkaasta luvassa lisähintaa – "Mitä enemmän on juurikkaanviljelyä, sitä enemmän kotimaista sokeria"


Summary: 87-vuotiaan heinäveteläisen miehen epäillään tyydyttäneen itseään höyrysaunassa lasten nähden.

Poliisi on selvittänyt Joensuussa lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä epäillyn miehen henkilöllisyyden. Hän on 87-vuotias heinäveteläinen mies. Poliisi pääsi epäillyn jäljille Vesikon uimahallin valvontakameratallenteiden perusteella.
 Poliisin tiedotteen mukaan mies on pidätettynä tällä hetkellä. Häntä on kuulusteltu, mutta kuulustelujen sisältöä ei voida vielä esitutkinnan keskeneräisyyden vuoksi avata enempää, poliisi kertoo.
 Tapaus tuli poliisin tietoon joulukuussa, kun kaksi alle 16-vuotiasta poikaa kertoi miehen seuranneen heitä höyrysaunaan ja tyydyttäneen itseään saunassa.
 Pojat olivat poistuneet paikalta, mutta heidän kertomuksensa mukaan mies oli seurannut saunaan myös muita lapsia. Poliisin tietoon ei ole tulllut uusia tapauksia, mutta Poliisin mukaan on kuitenkin mahdollista, että mies on kohdistanut vastaavaa toimintaa myös muihin tuolloin paikalla olleisiin lapsiin. Tämän hetken tiedon mukaan mies ei ole koskenut tilanteessa poikiin.
 Epäilty hyväksikäyttö tapahtui joulukuun 7. päivä.
 Tämän hetkisen tiedon perusteella kyse on yksittäisestä teosta. Poliisille ei ole tullut muita ilmoituksia vastaavista tapauksista kyseisestä uimahallista tai muistakaan Joensuun alueen uimahalleista.

Joensuussa uimahallissa lapsien hyväksikäytöstä epäilty mies on saatu kiinni – 87-vuotias pidätettynä rikoksista


Summary: Pyry ja Lumi tulivat Suomeen vuosi sitten tammikuussa. Ähtärin eläinpuiston liikevaihto ja tulos ylittänevät niiden suosion myötä viime vuoden tavoitteet.

Pandat Lumi ja Pyry ovat olleet Suomessa lähes vuoden.
 Viime vuoden tammikuussa Ähtäriin saapuneet pandat houkuttelivat Ähtärin eläinpuistoon noin 100 000 kävijää enemmän kuin edellisenä vuonna 2017. Ähtärin eläinpuiston mukaan puiston kävijämäärä 2018 oli 275000 henkilöä.
 Ähtäri Zoon toimitusjohtaja  Jonna Pietilän  mukaan eläinpuiston viime vuoden liikevaihto ja tulos tulevat ylittämään tavoitteet. Tilinpäätös valmistuu maaliskuussa.
 Kasvua ja ympäristökasvatusta
 Ähtärin eläinpuisto tavoittelee tänä vuonna 5-7 prosentin kasvua kävijämääriin.
 Eläinpuistossa toteutetaan keväällä vihersuunnitelma ja puiston kävelyreittiin lisätään eläin- ja kasvitietoutta sekä opastetauluihin että mobiiliopastukseen. Eläinpuisto panostaa myös ympäristökasvatukseen muun muassa ympäristökasvatussuunnitelmalla,jonka laatii puiston oma ympäristökasvattaja.
 Katso lisää Ylen uutisia Lumista ja Pyrystä  täältä .

Pandat Lumi ja Pyry kiinnostivat matkailijoita viime vuonna – Ähtärin eläinpuiston kävijämäärä nousi 100 000:lla


Summary: Atanas Aleksovskia syytettiin luottamusaseman väärinkäytöstä. Hän aikoo todennäköisesti valittaa päätöksestä.

Tamperelainen kunnallispoliitikko  Atanas Aleksovski  (sd.) on tuomittu seitsemän kuukauden ehdolliseen vankeuteen luottamusaseman väärinkäytöstä.
 Pirkanmaan käräjäoikeus antoi tuomion keskiviikkona iltapäivänä.
 Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan Aleksovskin teosta on aiheutunut hyvin suuri vahingonvaara ja lopulta hyvin suuri vahinko. Oikeuden mukaan teko ei ole sakoilla sovitettavissa.
 Yle kertoi lokakuussa , että Aleksovski sai syytteen luottamusaseman väärinkäytöstä.
 Atanas Aleksovski on tunnettu tamperelainen poliitikko. Hän on ollut muun muassa sdp:n valtuustoryhmän puheenjohtaja ja kaupunginhallituksen kolmas varapuheenjohtaja. Hän vetäytyi Tampereen kaupunginhallituksen ja konsernijaoston luottamustehtävistä oikeusprosessin ajaksi.
 Rikostutkinnan taustalla olivat tonttikauppajärjestelyt Tampereen Kotilinnasäätiössä, jonka toiminnanjohtaja Aleksovski on.
 Atanas Aleksovski aikoo todennäköisesti valittaa päätöksestä.
 – Sain tuomion vasta nyt, enkä ole käynyt sitä asianajajan kanssa läpi. Tutustumme päätökseen asianajajan kanssa ja katsotaan mitä jatkotoimenpiteitä tehdään.
 – En tule tätä kyllä hyväksymään. Edelleen koen, että olen syytön asiassa. Mennään seuraavaan oikeusasteeseen todennäköisesti, Atanas Aleksovski kertoi Ylelle keskiviikkona.
 Kiisti syytteet alusta asti
 Kiista koski sitä, kun Tampereen kaupunki vuokrasi Kotilinnasäätiölle Muotialantien tontin. Säätiö myi 1,15 miljoonalla eurolla vuokraoikeuden eteenpäin rakennusyhtiö Lehto Groupiin kuuluvalle Rakennusyhtiö Rakennuskartio Oy:lle, eikä tähän ollut kaupungin mukaan lupaa.
 Oikeudessa oli riitaa siitä, kuinka tietoinen kaupunki oli järjestelystä.
 Kiista koski Muotialantien tonttia Tampereella.  Marko Melto / Yle
 Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan Aleksovski tiesi, ettei kaupunki ollut antanut suostumusta vuokraoikeuden siirrolle säätiöltä sen perustamalle asunto-osakeyhtiölle. Oikeuden mukaan Aleksovski tiesi myös sopimussakkoa koskevasta ehdosta.
 Aleksovski vetosi oikeudessa siihen, ettei hänellä ollut motiivia aiheuttaa vahinkoa. Hän ei saanut teosta mitään hyötyä.
 Oikeuden mukaan hankkeen epäonnistuminen olisi ollut Aleksovskille arvovaltatappio. Hän oli oikeuden mukaan ilmoittanut toimessa aloitettuaan hankkivansa säätiölle miljoonan euron tulot.
 Aleksovski ja puolustus väittivät Tampereen kaupungin olleen tietoinen, että Kotilinnasäätiö ei itse rakenna tontille. Aleksovskin mukaan myös kaupunki oli sitä mieltä, että hyvän ratkaisun löytyminen pitkään tyhjänä seisseelle tontille olisi hyväksi molemmille.
 Syyttäjän mukaan Aleksovski teki päätösehdotukset, vaikka hänen tiedossaan on ollut, ettei kaupunki ole antanut vuokraoikeuden siirrolle suostumusta.
 Aleksovski kiisti jo esitutkinnassa kaikki rikosepäilyt.
 – Olen mielestäni toiminut kaiken aikaa oikein ja hallitus on ollut tietoinen asioista ja sille on toimitettu kaikki materiaali, hän kertoi oikeudessa.
 Korvauksesta riideltiin
 Aleksovski aiheutti syyttäjän mukaan säätiölle 775 000 euron sovintosuoritusta vastaavan vahingon ja vahingon vaaran aina 1,8 miljoonaan euroon asti.
 Summat tulevat siitä, että Tampereen kaupunki pyysi Kotilinnasäätiötä maksamaan alun perin 1,8 miljoonaa euroa sopimuksen rikkomisesta. Summasta neuvoteltiin pitkään ja asiaa soviteltiin Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Lopulta sovittiin, että Kotilinnasäätiö maksaa kaupungille 775 000 euroa korvausta.
 Oikeudessa ei käsitelty vahingonkorvauksia, vaan vain rikosta. Aleksovski määrättiin suorittamaan valtiolle 80 euroa rikosuhrimaksua.
 Käräjäoikeuden ratkaisu ei ole lainvoimainen eli siitä voi valittaa hovioikeuteen.
 Valtuustoryhmän puheenjohtaja: Aleksovskin erottava kaupunginhallituksesta
 SDP:n valtuustoryhmän puheenjohtajan Pekka Salmen mielestä oikeuden päätös on kova, mutta selkeä.
 – Mielestäni Aleksovskin tulisi erota kaupunginhallituksesta ja kaupunginhallituksen konsernijaostosta.
 Aleksovski ei ole osallistunut kokouksiin syytteiden nostamisen jälkeen.
 Jos tuomio jää tällaisenaan lainvoimaiseksi, pitää Aleksovskin Salmen mielestä erota myös valtuustosta.
 – Sitä on syytä harkita nytkin, mutta se on keskusteltava asia.
 Valtuustoryhmä käy oikeuden päätöstä läpi tulevina päivinä ja Salmi myös keskustelee Aleksovskin kanssa. Ensisijaisesti Salmi toivoo Aleksovskin tekevän itse johtopäätökset.
 Lue lisää:
 Tampereen tunnetulle poliitikolle Atanas Aleksovskille syyte luottamusaseman väärinkäytöstä
 Poliisi vahvistaa: Atanas Aleksovskia kuultiin rikoksesta epäiltynä jo ennen kuin hänet valittiin Finnparkin hallituksen puheenjohtajaksi
 Syytetään lähes miljoonan euron vahingosta: Tamperelainen vaikuttaja Atanas Aleksovski kiistää syytteet
 Oikeuskäsittely alkoi: Tampereen keskeistä vaikuttajaa syytetään 775 000 euron vahingon aiheuttamisesta
 Tampereella halutaan eroon päättäjien kaksoisrooleista – kiinteistöjohtaja eroaa itse kuntayhtiön hallituksesta

Tampereen keskeinen poliitikko tuomittiin seitsemän kuukauden ehdolliseen vankeuteen – taustalla tonttijärjestelyt


Summary: Oma seksuaalinen suuntautuminen tiedostetaan yleensä jo lapsuudessa, muistuttaa seksologi.

Seksuaalista hyvinvointia ajavassa Sexpossa on kuunneltu pöyristyneenä Sysmän yhtenäiskoulun rehtorin kommentteja koulun oppilaiden seksuaalisuuden korostamisesta.  Ylen MOT-ohjelmassa  koulukiusaamista koskevassa jutussa koulun rehtori Tuula Vuorinen ihmetteli 12-vuotiaiden oppilaiden "hutsahtavaa" pukeutumista ja oppilaiden omaa homoseksuaalisuuden esiintuomista.
 Sexpon puheenjohtaja ja seksologi  Tiia Forsströmiä  vanhakantaiset ja nuorten kehitykselle vahingolliset kommentit eivät yllättäneet. Vaikka rehtori myöhemmin Helsingin Sanomissa pahoitteli sanavalintojaan, ne paljastavat taustalla vaikuttavat asenteet.
 – Valitettavasti näin ajattelevia ihmisiä on kasvattajien joukossa. Kaikessa karuudessaan tekee kuitenkin hyvää, että joku sanoo ääneen mitä ajattelee. Tällöin piilevät asenteet tulevat julki.
 "Rehtorin puheet epäammatillisia"
 Sexpon tiedotteen  mukaan rehtorin syrjivä puhe ja oppilaiden huorittelu on asiatonta ja epäammatillista. Tapaus myös osoittaa, että kasvatusalan ammattilaisten osaaminen seksuaalisuuden monimuotoisuudesta ja seksuaalikasvatuksesta on yhä puutteellista.
 – Seksuaalikasvatuksen taso vaihtelee koulusta ja paikkakunnasta riippuen. Jossain koulussa se loistavaa, mutta jossain toisessa seksuaalikasvatusta antavat ihmiset, joilla ei ole riittäviä taitoja kohdata nuorten tiedontarvetta, Forsström sanoo.
 Seksuaalineuvoja Tiia Forsström muistuttaa, että seksologiassa vakiintuneen tieteellisen ymmärryksen mukaan oma seksuaalinen suuntautuminen tiedostetaan yleensä jo lapsuudessa. Ikäkauteen kuuluu kokeilu ja leikkisyys, joilla myös testataan ympäristön reaktioita.
 Murrosikäisten seksuaalisuuden paheksunta vahingollista
 Seksuaalisuuttaan pohtivien ja sitä esiin tuovien varhaismurrosikäisten paheksunta ja syrjintä on Sexpon mukaan vahingollista ja voi aiheuttaa pitkäaikaisia ongelmia, jotka liittyvät häpeään omaa kehoa ja seksuaalisuutta kohtaan.
 Kasvattajien tehtävänä on tukea nuoren seksuaali-identiteetin kehittymistä eikä paheksua sitä. Sexpo muistuttaa, että lasten ja nuorten seksuaalisuuden, seksuaali-identiteetin ja ilmaisun kohtaaminen kunnioittavasti on tärkeää, jotta he kokevat itsensä hyväksytyiksi ja arvokkaiksi.
 9.1.2019 klo 16.32 - Keskustelu on päättynyt, koska osa keskustelijoista ei noudattanut  Ylen kommentointiohjetta.

"Lasten huorittelulle jyrkkä ei" – Sysmän yhtenäiskoulun tapaus osoittaa vakavia puutteita seksuaalikasvatuksessa, moittii Sexpo


Summary: Poliisi asettaa etusijalle vakavien törkeiden ja lapsiin kohdistuvien rikosten tutkinnan, mutta automaattisesti mitään rikoksia ei jätetä tutkimatta, korostaa Suomen Poliisijärjestöjen liiton puheenjohtaja Jonne Rinne.

Osa pienemmistä rikoksista jää vähemmälle huomiolle, kun poliisi joutuu priorisoimaan. Puheenjohtaja  Jonne Rinne  kertoo, että yhden poliisin tutkittavana saattaa olla satoja juttuja.
 – Kun resurssit ovat rajalliset ja törkeimmät rikokset yhteiskunnan kannalta täytyy selvittää, on selvää, että polkupyörävarkaudet ja osa kunnianloukkauksista ja mökkimurroista jää tutkimatta, eikä partiota voida lähettää paikalle, sanoi Rinne Radio Suomen Päivässä.
 Rikoslaissa rikoksiksi määriteltyjä rikoksia oli poliisin tutkittavana viime vuonna noin 320 000 ja niistä selvitettiin lähes puolet. Poliisin kirjaamia rikosasioita oli kaikkiaan 795 000. Tähän lukuun kuuluvat myös esimerkiksi liikennerikokset, kuolemansyyn tutkimukset ja palon syyn tutkimukset. Tästä joukosta selvitysprosentti on 86.
 Esitutkintalakiin on kirjattu, millä tavalla poliisi voi priorisoida tutkimuksia. Poliisitarkastaja  Jyrki Aho  Poliisihallituksesta sanoo, että kaikki ratkaisut perustuvat lakiin.
 – Yhtään omavaltaista ratkaisua ei tehdä sen perusteella, että nyt vain ei jakseta tai viitsitä. Painopiste poliisilla on kuitenkin vakavien rikosten tutkinnassa.
 Ahon mielestä ilmoittaminen kaikista rikoksista on kuitenkin tärkeää, koska rikokset saattavat selvitä myöhemmin sarjoina.
 - Poliisin saamassa ilmoituksessa voi ilmetä, että jotain on vahingoitettu, anastettu tai sotkettu, mutta kukaan ei osaa kertoa tapahtumasta mitään. Kun tapahtuma kirjataan poliisin järjestelmään, se saattaa selvitä myöhemmin, jos alueella tapahtuu uusia samanlaisia rikoksia.
 Jonne Rinteen mielestä nykyiseen rikosten selvitysasteeseen ei pidä missään nimessä tyytyä vaan on pystyttävä parempaan. Hän kaipaa lisää tekeviä käsiä. Rinteen mukaan 10 prosenttia hälytystehtävistä jää ajamatta resurssipulan vuoksi.
 – Jos emme pysty täyttämään kansalaisten perusturvallisuuden tarpeita ja jos ei saada lisää resursseja, tulevaisuudessa luottamus poliisin laskee, arvelee Jonne Rinne Suomen Poliisijärjestöjen liitosta.
 Poliisin toiminnan ytimenä poliisitarkastaja Jyrki Aho pitää kiireellisiä hälytyksiä.
 – Ihmisten pitää saada nopeasti poliisin apu paikalle, kun sitä tarvitaan, sanoo Aho.
 Jonne Rinteen mielestä resursseja on suunnattava hälytystehtävien lisäksi törkeisiin rikoksiin, seksuaalirikoksiin ja lapsiin kohdistuviin rikoksiin.
 Lisää aiheesta :
 Analyysi: Poliisin resurssit ovat ajalta, jolloin poliisi ei tarvinnut resursseja – mutta tarvitaanko kaikkiin poliisihommiin yli kolmen vuoden koulutus?
 Helsingin Sanomat: Tällaista on arki kohun keskelle joutuneessa Itä-Uudenmaan poliisissa: 60 tutkijaa, 68 000 rikosilmoitusta, 8 500 avointa tutkintaa
 Poliisiblogi: Priorisointi on vastuunkantoa

Poliisin tehtävänä ottaa rosvot kiinni – mökkimurto tai polkupyörävarkaus voi jäädä tutkimatta


Summary: Lapualaisoopperan ohjaaja Juha Luukkosen mukaan teos on teemoiltaan ajankohtainen juuri nyt.

Seinäjoen kaupunginteatterissa nähdään ensi syksynä Arvo Salon kirjoittama ja Kaj Chydeniuksen säveltämä  Lapualaisooppera . Teoksen ohjaa ja sovittaa Seinäjoen kaupunginteatterin Vanha-näyttämölle  Juha Luukkonen .
 – Tärkein syy  Lapualaisoopperan  tekemiselle on se, että teoksen käsittelemiä teemoja ei voi ohittaa olankohautuksella tyyliin ”ne tapahtuivat 30-luvulla maaseudulla.” Samat merkit ovat olemassa nyt. Meidän on oltava tarkkana, ettei sitä jatketa ja fakta on, että koko ajan silti jatketaan, Luukkonen sanoo.
 Seinäjoen kaupunginteatterin  Lapualaisooppera  kurottaa Lapuan liikkeen ajasta tähän aikaan. Luukkosen sovitus pyrkii ymmärtämään, mistä meidän myös meidän ajassamme näkyvä fasismi syntyy.
 – On esimerkiksi kauhea harhaluulo, että olisimme nykyään kovin sivistyneitä. Hyvin harva lukee kirjoja ja maailma täyttyy vajavaisista tiedoista ja mielikuvista. Suoranaiset valheet ja mutu-pohjalta nousevat väitteet muuttuvat todeksi, kun niitä pidetään riittävän pitkään esillä. Tämä mahdollistaa sen, että kaikki se, mitä ihminen ei ymmärrä – mikä on outoa ja pelottavaa – antaa hänelle tavallaan oikeutuksen ajatella sen olevan vähempiarvoista ja vaarallista, joka pitäisi poistaa, Luukkonen sanoo.
 Uudistuva teos
 Seinäjoen kaupunginteatteri on saanut luvan kirjoittaa alkuperäistekstin päälle uutta tekstiä. Luukkosen mukaan näin pyritään tuomaan teoksen hahmoille emotionaalista syvyyttä. Tämä lihavoittaa muun muassa Kosolaa, Hurja-Hiljaa ja Asser Saloa.
 Seinäjoen kaupunginteatterin tiedotteen mukaan Kaj Chydeniuksen musiikki luvataan sovittaa ”paikoin rankallakin kädellä”, mutta säveltäjän suostumuksella.
 Lapualaisoopperan  ensi-ilta Seinäjoella on syyskuussa. Teos kantaesitettiin Helsingin Ylioppilasteatterissa vuonna 1966.
 Seinäjoen vanha kaupunginteatteri Hanne Leiwo/Yle

Lapualaisooppera nähdään ensi syksynä Seinäjoen kaupunginteatterissa


Summary: Britannian parlamentin alahuone lyhensi määräaikaa äänestyksessä.

Britannian hallitus on kärsinyt jälleen takaiskun äänestyksessä parlamentin alahuoneessa. Kansanedustajat hyväksyivät iltapäivällä lisäyksen, jonka mukaan Theresa Mayllä on vain kolme päivää aikaa esitellä vaihtoehtoinen suunnitelma brexit-erosopimukselle, jos sopimusehdotus hylätään parlamentin äänestyksessä. Aiemmin jatkotoimista ilmoittamiselle oli aikaa kolme viikkoa.
 Britannian parlamentin alahuone on aloittanut ensi tiistain äänestykseen saakka jatkuvan brexit-keskustelun.
 Pääministeri  Theresa May  toisti kantansa, jonka mukaan hallituksen esittämän brexit-erosopimuksen hyväksyminen on ainoa vaihtoehto ilman sopimusta toteutuvalle EU-erolle.
 May myös lupasi, että parlamentti pääsee äänestämään siirtymäajan jatkamisesta tai niin kutsutun hätälausekkeen astumisesta voimaan, jos vuoden 2020 loppuun mennessä ei ole saatu neuvottelutulosta Britannian ja EU:n uudesta kauppasuhteesta.
 May kertoi olleensa yhteydessä EU-johtajiin hätälausekkeesta ja saaneensa viestin, että tarkennukset siihen ovat mahdollisia. Pääministerin mukaan yhteydenpito EU:n suuntaan jatkuu.
 Hätälausekkeen (backstop) mukaan Britannia jää tulliliittoon EU:n kanssa, jos osapuolten uudesta suhteesta ei ole saatu ajoissa neuvottelutulosta. Näin varmistettaisiin se, ettei Pohjois-Irlannin ja Irlannin välille muodostu niin sanottua kovaa rajaa rajatarkastuksineen.
 Opposition työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  puolestaan peräsi Maylta "laillisesti sitovia" muutoksia sopimustekstiin ja joutui toteamaan, ettei niitä näemmä ole saatu.
 May vakuutti, ettei Britannian EU-eroon aiota hakea lykkäystä, vaan brexit astuu voimaan suunnitellusti 29. maaliskuuta.

Pääministeri Maylle uusi takaisku parlamentissa: uuteen suunnitelmaan vain kolme päivää aikaa, jos brexit-sopimus kaatuu


Summary: Ravitsemusasiantuntijan mukaan ihmisten vääriin ruokatottumuksiin vaikuttavat tiedon puute, ruoan hinta sekä jaksamisen ongelmat.

Suomalaisten ruokatottumukset ovat pielessä: kasviksia, marjoja ja hedelmiä syödään liian vähän, punaista ja prosessoitua lihaa taas liian paljon. Näin kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) tuore  FinRavinto 2017 -tutkimus .
 Ravitsemusasiantuntija  Patrik Borg  ei ole tuloksista yllättynyt. Suurimpana ongelmana hän pitää kasvisten käytön vähäisyyttä. Kasvisten syönti pitäisi saada luontevaksi osaksi jokaista ateriaa.
 – Meillä on sellainen kulttuuri, että on se pääruoka ja kasvikset tulevat vähän siihen syrjälle, otetaan sivuun vähän kurkkua, Borg sanoo.
 Väsymys ja tiedon puute ajavat syömään huonosti
 Huonon syömisen taustalla on Borgin mukaan paljon isompia asioita kuin pelkät ruokatottumukset.
 Ruoan hinta on yksi merkittävä tekijä, mutta myös jaksaminen, hyvä uni ja stressinhallinta vaikuttavat siihen, miten ihminen syö.
 – Väsyneenä ihmisen on tosi vaikea syödä hyvin ja tämä on monella ongelma. Kun puhutaan jaksamisesta, puhutaan työssäuupumisesta, masennuksesta ja yhtäkkiä puhutaankin tosi isoista teemoista yhteiskunnassa. Nämä elämän muut olosuhteet vaikuttavat todella paljon syömiseen ja se on se, mikä näkyy näissä tuloksissa. Niistä ei vain puhuta.
 Tärkeää olisi myös saada ihmisille tietoa. Borgin mukaan monet eivät tiedä, mitä pitää syödä.
 – Suurin osa asiakkaistani ei tiedä, että heidän aamiaisensa on auttamatta liian pieni. He luulevat, että pikku puuro ja mehu ovat okei.
 Alkupäivän aterioilla on iso merkitys
 Patrik Borgin mukaan on kaksi asiaa, jotka suomalaisten ruokailussa pitäisi saada ihan aluksi kuntoon. Ensimmäinen on ateriarytmi. Pitää syödä niin, että nälkä ei pääse kasvamaan liian kovaksi. Aamiaisen ja lounaan pitäisi olla riittävän isot.
 – Me syömme alkupäivästä niin vähän, että se tuottaa loppupäivään mielihyväsyömisen kokemusta. Illalla ei välttämättä ole nälkä, mutta tuntuu, että olisi kiva saada jotain hyvää syötävää mikä piristäisi. Se tuntuu tunnesyömiseltä, mutta oikeasti se johtuu siitä, että on syöty liian vähän.
 Patrik Borg Yle
 Borgin mukaan erityisesti aamiainen on monella liian pieni. Yksi leipä ja kahvi eivät riitä. Aamiaisen on oltava reilun kokoinen ja mukana pitäisi olla myös nyrkin kokoinen annos hedelmiä ja marjoja.
 Toinen korjattava asia onkin kasvisten lisääminen. Niitä pitäisi olla melkein jokaisella välipalalla.
 – Meidän välipalat ovat melkein samankokoisia kuin meidän lounaat, siinähän ei ole mitään järkeä. Se kertoo siitä, että meidän lounaat ovat niin pieniä, että nälkä kasautuu sellaiseksi välipalavoileipien syömiseksi, Borg toteaa.
 Aterioillakin kasviksia pitäisi olla vähintään kolmannes, mielellään melkein puolet lautasella olevan ruuan määrästä. Tärkeää on, että lounas ja illallinen ovat isoja ja riittäviä, jotta välipaloilla ei tarvitsisi syödä niin paljon.
 – Ei mitään pikku eväsboksia, missä on eiliset jämät ja pari kirsikkatomaattia, Borg havainnollistaa.
 Jotain muuta kuin ainaista jauhelihaa?
 THL:n raportin mukaan erityisesti miesten lautasilla on liikaa punaista ja prosessoitua lihaa, kuten leikkeleitä, makkaroita ja nakkeja. Miehistä lähes kahdeksan kymmenestä syö niitä suosituksia enemmän, naisistakin neljännes.
 – Lihaa saa syödä. Mutta löytyisikö arkeen jotain muitakin ruokaratkaisuja, kuin se jauhelihapaketin ostaminen? Borg kysyy.
 Borg arvelee, että jos lihan syömiseen saisi vaihtelua, se voisi vähitellen muuttaa lihan syöntiä myös kohtuullisemmaksi.
 Lisää aiheesta:
 Uusi tutkimus osoittaa: Suomalainen mies syö aivan liikaa punaista lihaa eikä naistenkaan ruokavaliossa ole hurraamista
 Ravitsemussuositukset: Kasviksia ja kalaa enemmän – punaista lihaa, rasvaa ja alkoholia vähemmän
 Lue myös:
 Iltasyönti lihotti opettajan reilusti ylipainoiseksi – Nyt 37 kiloa kevyempänä hän kertoo, ettei lopulta tehnyt mitään ihmeellistä

"Suurin osa asiakkaistani ei tiedä, että heidän aamiaisensa on liian pieni" – Asiantuntijan vinkit syömiseen: lisää salaattia, muuta rytmiä


Summary: Valion ja Kalaneuvoksen saamat vientiluvat ovat Suomen ruokaviennin kannalta merkittävä asia, mutta kovin suuria vientimääriä ei vielä aluksi odoteta.

Valio voi viedä lupien myötä Kiinaan Lapinlahden tehtaalla valmistettuja äidinmaidonkorvikejauheita ja Turengissa tehtyä käyttövalmista, nestemäistä äidinmaidonkorviketta.
 – Vienti voi alkaa arviolta vuoden kuluttua. Markkinoille meneminen on suunniteltava huolellisesti eikä suunnittelutyötä ole vielä voitu aloittaa, koska lupien saamisesta ei ole ollut varmuutta, kategoriajohtaja  Jussi Mattsson  Valiolta kertoo.
 Kalatuotteiden osalta vientilupa koskee Kalaneuvos Oy:n tuotteita. Sastamalan kalanjalostuslaitokselta saa viedä Kiinaan kirjolohta, taimenta, siikaa, muikkua ja särkeä. Kalat viedään savustettuna, suolattuna tai pakastettuna.
 Norjalaista lohta ei Suomen kautta voi viedä Kiinaan.
 Valio etsii kumppania
 Valion mukaan viennin arvo ei nouse ainakaan aivan heti satoihin miljooniin euroihin, vaan korkeintaan puhutaan kymmenistä miljoonista euroista. Samoilla apajilla on kymmeniä muita yrityksiä. Ne pitävät markkinaosuuksistaan kiinni kynsin hampain.
 – Tavoittelemme toki lisää myyntiä, mutta tästä työ vasta alkaa. Tarvitaan malttia, Mattsson huomauttaa.
 Valion saamilla vientiluvilla voi valmistaa äidinmaidonkorviketta myös muille tuotemerkeille. Valio ryhtyykin nyt kartoittamaan mahdollisia yhteistyökumppaneita, jotka ovat tunnetumpia merkkejä kuin Valio.
 Kategoriajohtaja Mattsson sanoo kuitenkin, että lastenruokabisnes on yksi Valion painopisteistä Kiinassa. Siksi maailman nopeimmin kasvavilta Kiinan maitomarkkinoilta odotetaan paljon.
 Valio
 Myös Kalaneuvos Oy pyrkii saamaan viennin käyntiin vielä tämän vuoden aikana. Sopimuksia ryhdytään työstämään saman tien.
 – Kalaa viedään Kiinaan aluksi arviolta miljoona kiloa vuodessa. Tarkkoja määriä tai hintoja ei luonnollisesti voi vielä arvioida, Kalaneuvoksen toimitusjohtaja  Veijo Hukkanen  kertoo.
 Neljä vuotta töitä takana
 Eläinlääkintäneuvos  Hentriikka Kontio  maa– ja metsätalousministeriöstä kertoo, että lupien saamiseksi tekivät viranomaiset ja Valio sekä Kalaneuvos töitä nelisen vuotta.
 Lupaehdot Kiinassa ovat tiukentuneet sen jälkeen, kun sikäläisten tehtaiden maitojauheesta löytyi 10 vuotta sitten myrkyllistä melamiinia. Skandaalin seurauksena kuusi lasta kuoli ja jopa 100 000 sairastui.
 – Nyt Suomesta Kiinaan voidaan viedä korkeammalle jalostettua äidinmaidonkorviketta maito– ja herajauheen sijaan. Ja Kiinan markkinat ovat valtavat, eläinlääkintäneuvos Kontio korostaa vientilupien merkitystä.
 Lisäksi vientilupien saamista pidetään merkittävänä senkin takia, että Suomi sai vietyä vaativan projektin maaliin.
 Vientilupien avaamista valmistelivat yhdessä maa–, ja metsätalousministeriö, Ruokavirasto, Valio ja Kalaneuvos. Kiinalaiset ovat käyneet Suomessa arvioimassa ja tarkastamassa Valion ja Kalaneuvoksen laitokset.

Suomen ruokaviennille selkävoitto – Kiinasta vihdoin vientiluvat äidinmaidonkorvikkeelle ja kalatuotteille


Summary: Pihlajalinna halusi laajentaa Hattulan Terveyden palveluja Lopelle. Ei käy, sanoo sosiaali- ja terveysministeriö. Tämä ei ole ensi kerta, kun ministeriö on joutunut toppuuttelemaan yksityisten laajennusintoa.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Yksityinen sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottaja Pihlajalinna ilmoitti maanantaina perustavansa Kanta-Hämeeseen Lopelle terveysaseman, jossa tarjottaisiin julkisen perusterveydenhuollon palveluja. Loppilaiset saisivat palveluja, kun ilmoittautuisivat Pihlajalinnan Hattulan terveysaseman asiakkaiksi.
 Sosiaali- ja terveysministeriön neuvotteleva virkamies  Maria Porko  sanoo, että toiminta ei ole tällä tavalla mahdollista.
 – Kun Pihlajalinna tekisi toimintaa Lopen yksikössä ikään kuin Hattulan kunnan nimissä ja kunnan kanssa tehdyn ostopalvelusopimuksen perusteella, syntyisi tilanne, jossa julkista terveydenhuoltoa tarjottaisiin toisen kunnan alueella. Näiden tietojen perusteella mitä tapauksesta on saatu, on kyse toiminnasta, joka ei olisi mahdollista.
 Kunta ei voi mennä toisen tontille
 Porko vertaa tapausta  Siikalatvan ja Oulun tapaukseen , vaikka Hattulan kunta ei ole suoraan mukana uudessa terveysasemahankkeessa. Mehiläinen aikoi perustaa Ouluun Siikalatvan terveysaseman etäpisteen. STM ja valtionvarainministeriö kuitenkin torppasivat suunnitelman lainvastaisena.
 Kunta ei voi tarjota julkista terveydenhuoltoa toisen kunnan alueella ilman yhteistoimintasopimusta. Hattulan kunta ei ole tehnyt sopimusta sivutoimipisteen perustamisesta Lopen kunnan kanssa.
 – Pihlajalinna voi yksikössään Lopella tarjota yksityisenä toimijana yksityisellä rahalla kenelle vain palveluja. Pihlajalinna voi myös mainostaa Hattulan palvelua ulkopuolisille, mutta silloin käytetään valinnanvapautta ja valitaan koko Hattulan palvelu, muistuttaa Porko.
 Maria Porko on neuvotellut Hattulan kunnan ja Pihlajalinnan edustajien kanssa asiasta puhelimitse. Lisäksi Riihimäellä järjestettiin tänään aamupäivällä osapuolten neuvottelu, jossa mukana olivat edustajat Pihlajalinnasta, Hattulan kunnasta ja Riihimäen seudun terveyskeskuskuntayhtymästä.
 Lopen asukkaille perusterveyspalveluja tällä hetkellä tarjoavan Riihimäen seudun terveyskeskuksen kuntayhtymän johto arvioi tuoreeltaan, että Pihlajalinnan terveysasema saattaa olla lainvastainen.
 Vaihdos tarkoittaisi hammaslääkäri- ja neuvolamatkan pitenemistä
 Tarkoitus oli, että loppilaiset voisivat valita terveysasemapalveluiden tuottajaksi Hattulan Terveyden. Näin he saisivat lääkärin ja sairaanhoitajan, fysioterapeutin, psykiatrisen sairaanhoitajan ja geriatrian erikoislääkärin vastaanottopalveluita Lopella.
 Myös laboratoriopalvelut sekä etälääkäri- ja hoitajapalvelut olisivat kuntalaisten käytettävissä. Muut palvelut olisi tuotettu Hattulassa ja Hämeenlinnassa.
 Neuvola- ja kuntoutuspalvelut sekä hammashoito toimivat Hattulassa. Jos siis loppilainen käyttäisi valinnanvapauttaan ottaen Hattulan kunnan terveyskeskuksen (eli Pihlajalinnan) perusterveydenhuollon palvelujen tuottajakseen, hänen olisi jatkossa mentävä hammaslääkäriin tai neuvolaan Hattulaan. Valinnanvapauden nojalla ei voi valita vain joitain perusterveydenhuollon palveluja, vaan valinta tehdään kaikki tai ei mitään -periaatteella.
 Asiakas maksaisi palveluista Hattulan asiakasmaksuhinnaston mukaisesti. Valinta ei koske koulu- ja opiskeluterveydenhuoltoa, kotisairaanhoitoa eikä pitkäaikaista laitoshoitoa.
 Hattulalle koko hanke tuli yllätyksenä
 Hattulan kunnanjohtaja  Katariina Koivisto  kuuli Pihlajalinnan Loppi-hankkeesta ensi kertaa maanantaina, kun yhtiö julkisti aikeensa. Kunta ei ole ollut hankkeesta tietoinen. Koiviston, perusturvajohtaja  Anitta Leinosen  ja hallintoylilääkäri  Kai Vesterisen  tiedotteessa alleviivataan, että Hattulan kunta ei ole perustamassa Lopen kuntaan terveysasemaa.
 – Hattulan kunnan tavoite on nyt ja tulevaisuudessa turvata hattulalaisten perusterveydenhuollon palvelut Hattulassa. Pihlajalinnan täytyy neuvotella meidän kanssamme asiasta, sillä kyllähän tämäntyyppisestä ratkaisusta tulisi meille kustannuksia, arvioi Koivisto Ylelle.
 Hausjärvi ja Loppi  menettivät omat julkiset lääkäripäivystyksensä  keväällä 2016. Lopella joukko ihmisiä  keräsi nimiä adressiin  lääkärin saamiseksi takaisin kuntaan. Tarjolle saatiin  etälääkärin palvelut  keväällä 2017.
 Hattula puolestaan on ulkoistanut  koko perus- ja työterveydenhuoltonsa  Pihlajalinnalle.
 Päivitetty 9.1.2019 kello 18.26: Täsmennetty tietoja Maria Porkon ja muiden asianosaisten neuvottelusta. Toisin kuin jutussa aiemmin kerrottiin, Porko ei ollut läsnä osapuolten tapaamisessa, vaan on neuvotellut puhelimitse Hattulan kunnan ja Pihlajalinnan edustajien kanssa.

Ministeriö toppuuttelee jälleen yksityisten lääkäriketjujen laajennusintoa – tyrmää Pihlajalinnan terveysasemahankkeen Lopella


Summary: Suuret kuvanäytöt saavat enemmän tilaa Ylen uutisstudiossa.

Ylen ehostetussa uutisstudiossa säädetään lamppuja ja hiotaan viimeisiä askelmerkkejä ennen ensimmäistä illan uutislähetystä. Uutistenjuontaja  Piia Pasanen  painaa mieleensä eri paikkoja, joista juonnot tapahtuvat.
 – Studio on sama, mutta nyt täällä on enemmän tilaa liikkua ja mahdollisuuksia vaihtaa paikkaa. Rutiinin myötä tämän omaksuu. Luotan meidän ohjaajiin täysin. Kun he antavat tarvittavat komennot, niin kyllä me tällä studiossa pärjätään.
 Ville Tapio
 Studiosta ovat kadoneet massiiviset pöydät ja tilalle on tullut yksi, melko pieni pöytä. Sen antamaan suojaan ei voi turvautua samalla tavalla kuin ennen.
 – Kyllähän tässä ollaan enemmän esillä. Kumisaappaat jalassa ei voi tulla studioon, nauraa Pasanen.
 Poistuneet pöydät antavat lisää tilaa kuvanäytöille, joita on yhdistelty. Nyt kuva pääsee oikeuksiinsa.
 – Television voima perustuu juuri kuvaan. Nyt voimme kertoa katsojille uutisia näyttävämmin, sanoo tv-uutisten tuottaja  Ilmari Kontio .
 Ilmavampi tila antaa mahdollisuuden myös uudenlaisen ilmaisun kehittämiseen.
 – Lattialla on tilaa esimerkiksi AR-tekniikan eli lisätyn todellisuuden näyttämiseen, kertoo tv-lähetysten vastaava tuottaja  Riina Malhotra.
 Hän on tyytyväinen uudistuneeseen studioon.
 – Valoisa ja avara tila antaa enemmän mahdollisuuksia tehdä ymmärrettäviä ja näyttäviä uutissisältöjä. Uutisetkin voivat olla elämys. Katsojia varten tämä uudistus tehtiin.
 Ville Tapio
 Uutisten sisältöihin uusi ilme ei vaikuta. Ainoastaan esitystapaan se tuo lisää vaihtoehtoja.
 – Kuva korostuu, mutta toisaalta myös epävisuaalisista aiheista saa kerrottua nyt kiinnostavammin, kun on enemmän mahdollisuuksia käytössä, muistuttaa uutistuottaja Ilmari Kontio.
 Uusi tekniikka aiheuttaa aina jännitystä
 Vaikka muutokset eivät ole suuria, on ehostustyö vaatinut paljon työtä eri alojen osaajilta. Jännittävimmät hetket ovat tänään ohjaamossa, missä vastataan lähetyksen kulusta.
 – Kädet taitaa hiota koko porukalla, myöntää illan ohjaaja  Sanna Ekorre , joka on ollut tiivisti mukana uudistustyössä.
 Ville Tapio
 Tekniikkaa on hiottu ja testattu, mutta siihen liittyy aina epävarmuuksia.
 – Täytyy pitää peukalot pystyssä ja toivoa, että kaikki toimii.
 Jännitys ei kuitenkaan näy kotikatsomoihin, sillä ohjaajat ovat tottuneet työskentelemään paineen alla.
 – Meillä on suuri kunnioitus pääuutislähetyksen isoja katsojalukuja kohtaan. Meillä on ohjaamossa kymmeniä ruutuja, mutta yksi on se tärkein – katsojille näkyvä ulosmenevä kuva, summaa ohjaaja Sanna Ekorre.
 Lue lisää:  Ylen uutisstudiolle tehdään kasvojenkohotus – "Lisäämme uutisten ymmärrettävyyttä ja tapahtumien taustoja"

Ylen uutisstudio pantiin uusiksi, katso illan tv-uutiset jotka eivät ole niin kuin ennen – "Kumisaappaat jalassa ei voi tulla studioon"


Summary: Puoli seitsemän järjesti nuorelle uutisfanille kohtaamisen idolinsa kanssa.

Helsinkiläinen  Paavo Antikainen  on uutisfani, jonka arkeen kuuluu vähintään yhdet uutiset päivässä.
 – Ylen tv-kanavilla uutisia tulee aamun jälkeen viisi kertaa päivässä ja katson joka ilta ainakin puoli yhdeksän uutiset. Jos olen päivällä kotona katson myös kello 15 alkavan lyhyen lähetyksen, Antikainen kertoo.
 Uutisaiheiden lisäksi Antikaista kiinnostavat myös uutisstudioiden ilmeet ja uutisankkureiden toiminta.
 Pojan äiti  Pia Antikainen  kertoo nauraen, että välillä nuoren miehen huomio kiinnittyy todella pieniin yksityiskohtiin.
 – Paavo huomaa jos urheilu-uutisten toimittaja on tullut studioon liian aikaisin tai ankkurit seisovat eri kohdassa kuin normaalisti.
 Pehmolelut uutisankkureina
 Moni muukin uutisfani toki seuraa useat uutiset illassa ja tuntee ankkureiden tyylit yksityiskohtia myöten.
 Tässä tapauksessa poikkeuksellista on se, että fanittaja on vasta 12-vuotias peruskoulun kuudesluokkalainen. Yleensä tv-uutisten suurkuluttajat ovat iältään lähempänä Antikaisen vanhempia tai isovanhempia.
 Paavo Antikaisen uutisinnostus alkoi muutama vuosi sitten omien uutisten tekemisellä.
 Anti-uutisia syntyy edelleen tasaiseen tahtiin. Antikainen tallentaa kännykkävideoille sekä perinteisiä uutislähetyksiä kuin raportteja paikoista, joissa hän vierailee.
 – Aluksi uutisankkurina oli joku pehmoleluistani, mutta nykyään esiinnyn itse.
 Paavo Antikaisen kiinnostus uutisiin syntyi muutama vuosi sitten. Paavo toimittaa omia Anti-uutisiaan, joiden aiheet syntyvät lähipiirin arjesta. Yle/ Jari Pussinen
 Idolitapaaminen Matti Röngän kanssa
 Ylen uutisankkureista Antikaisen suosikki on  Matti Rönkä .
 – Matti on asiallinen mutta ei liian vakava. Hän osaa olla hauskalla tavalla letkeä.
 Vaan millainen mies on Matti Rönkä ruudun ulkopuolella? Täytyihän Antikaisen päästä ottamaan siitä selvää, joten Puoli seitsemän järjesti uutismiehille tapaamisen.
 Idolin tapaaminen jännittää Antikaista, mutta Rönkä ottaa nuoren faninsa vastaan kuin kollegan ja miehet päätyvät heti puhumaan lähetysten teosta.
 – Uutiset eivät synny, ne tehdään, konkari muistuttaa heti alkuun.
 Matti Röngän tavaramerkki on taskuliina, joka asetellaan puvun rintataskuun ilmavasti. Yle/ Jari Pussinen
 "Kameran takana on ihminen, jolle uutisia luetaan"
 Ylen pääuutislähetyksellä on keskimäärin noin 800 tuhatta katsojaa. Antikaista kiinnostaa, miten Rönkä pitää jännityksen loitolla niin suuren katsojamäärän edessä.
 – Olin nuorena maikkarilla ankkurina ja silloin olin tosi totinen kaveri. Minua ei jännittänyt ajatus katsojista, mutta keskityin liikaa studiotekniikkaan: seisonko oikeassa kohdassa ja milloin siirryn toiseen kameraan?
 Tekniikkaan keskittyminen tekee esiintymisestä kuitenkin ilmeetöntä ja jäykkää.
 – Pitää muistaa, että kameran takana on ihminen, jolle uutisia luetaan. Pieni rosoisuus kuuluu suoraan lähetykseen.
 Hiukset siistiksi ja puuteria kasvoihin. Uuutistoimittajan ulkoasu on katsojaa kunnioittava. Yle/ Jari Pussinen
 Taskuliina asetellaan paikalleen rennosti
 Tapaamisen päätteeksi Antikaisen pääsee kokeilemaan uutisten lukemista Ylen tv-studiossa. Rönkä antaa viime hetken vinkit äänenpainoihin, lukulaitteen käyttöön ja oman tavaramerkkinsä eli taskuliinan asetteluun.
 – Sitä ei taitella tiukasti, vaan se pannaan tällä tavalla rennosti.
 Sitten ohjaamosta kuuluu jo ohjaaja  Ilmari Kovasen  ääni: "Suoraan lähetykseen viisi sekuntia. Viisi-neljä-kolme-kaksi-yksi... Ole hyvä!"
 – Hyvää päivää tv-uutisista, Antikainen aloittaa ja vetää komeasti koko lähetyksen.
 Kun harjoituslähetys on ohi, ensikertalainen kättelee idoliaan ja huokaisee onnellisena.
 – On tämä aikamoista. Kiitos ihan älyttömän paljon!
 Matti Röngän viisi vinkkiä tv-työhön
 Katso reilusti kameraan ja ota katsojaan kontakti Yhteen virkkeeseen riittää yksi asia Pidä ilmaisu selkeänä ja hidasta hieman puherytmiä Pukeudu siististi, kunnioita ulkoasullasi katsojaa Ota rennosti, inhimillisyys tuo uskottavuutta
 Ylen uutisstudiot uudistuvat  keskiviikkona 9.1. Katso  Yle Areenasta  tai Yle TV1:stä, miltä näyttävät uudet puoli yhdeksän uutiset.
 Katso myös Paavon itse toimittamat Anti-uutiset!

12-vuotias Paavo Antikainen katsoo joka päivä puoli yhdeksän uutiset – lempiankkuri Matti Rönkä on "asiallinen, mutta ei liian vakava"


Summary: Toimittaja Pelin Ünker kertoi Turkin entisen pääministerin yhtiöstä Maltalla. "Meidän täyty jatkaa uutisten tekoa", tuomittu toimittaja sanoo Ylelle.

Turkkilainen toimittaja  Pelin Ünker  tuomittiin tiistaina 13 kuukauden vankeustuomioon viranomaisen “solvaamisesta” ja “loukkaamisesta”.
 Istanbulissa annetun tuomion mukaan Ünker oli loukannut Turkin entisen pääministerin  Binali Yıldırım  ja kahden hänen poikansa kunniaa.
 Tuomio liittyy Ünkerin tekemään juttuun, jossa hän kertoi entisen pääministerin omistavan kahden poikansa kanssa yhtiön veroparatiisimaa Maltalla.
 Turkkilainen sanomalehti Cumhuriye tuomittiin sakkoihin uutisen julkaisemisesta.
 Tiedot veroparatiisiyhtiöstä olivat peräisin suuresta tietovuodosta eli niin sanotuista Paratiisin papereista. Ylen MOT:n toimitus oli Suomesta ainoa media, joka oli mukana tutkimassa tietovuotoa.
 Binali Yıldırım oli Turkin pääministeri uutisoinnin aikana. Nykyisin hän on Turkin parlamentin puhemies.
 ”Ihmisillä on oikeus tietoihin”
 Toimittajaa oikeudessa puolustaneen asianajajan mukaan Pelin Ünkerin jutut eivät sisältäneet virheitä ja tietojen julkaiseminen oli ”yleisen edun mukaista.”
 Mikä ihmeen Paratiisin paperit? Paratiisin papereiksi nimetty aineisto on peräisin kahdesta suuresta veroparatiisipalveluita myyvästä yhtiöstä eli Applebystä sekä Asiaciti Trustista. Lisäksi vuoto sisältää aineistoa 19 maan kaupparekisteristä. Tiedot ovat vuodettu alun perin saksalaiselle lehdelle Süddeutsche Zeitungille. Ylen MOT ja A-studio ovat saaneet pääsyn aineistoon kansainvälisen toimittajajärjestön ICIJ:n kautta.
 Pelin Ünker kommentoi tuomiota ja siihen liittyvää uutista Ylelle.
 – Paratiisin papereiden juttuja julkaistiin eri puolilla maailmaa, mutta minä jouduin tällaisiin vaikeuksiin. Juttuni ei sisällä mitään rikollista tai loukkaavaa, ja juttu pitää paikkaansa. Binali Yıldırım on myös myöntänyt [Maltan] yhtiöt. Siitä huolimatta he veivät tapauksen oikeuteen ja tuomio tuli, Ünker sanoo Ylelle lähettämässään viestissä.
 Pelin Ünkeria ei vangittu välittömästi oikeudenkäynnin jälkeen ja hän aikoo valittaa tuomiosta.
 – Tämä on hyökkäys journalistista työtä kohtaan. Toimittajat ovat joutuneet jo vuosikausien ajan vaikeuksiin Turkissa tehdessään tällaisia artikkeleita. Meidän täytyy jatkaa kuitenkin uutisten tekoa. Meidän täytyy tehdä työtämme samaan tapaan kuin kollegamme eri puolilla maailmaa, Ünker sanoo.
 Pelin Ünker työskentelee nykyisin saksalaiselle Deutsche Welle -mediatalolle. Hän on myös kansainvälisen toimittajajärjestö ICIJ:n jäsen.
 Turkkilainen toimittaja Pelin Ünker aikoo valittaa saamastaan vankeustuomiosta. Kuvassa hän on istanbulilaisen tuomioistuimen aulassa odottomassa tuomionlukua. Pelin Unker
 Turkin sananvapaustilanne on lohduton
 Turkki oli  Toimittajat ilman rajoja järjestön mukaa n viime vuonna sijalla 157. sananvapauden tilaa maittain mitanneessa tutkimuksessa. Suomi oli sijalla 4.
 Mittauksessa oli mukana 180 maata eli vain 23. maassa sananvapaustilanne on järjestön arvion mukaan heikompi kuin Turkissa.
 Turkin sananvapaustilanne on heikentynyt vuoden 2016 epäonnistuneen vallankaappauksen jälkeen selvästi. Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  on tiukentanut otettaan mediasta ja kansalaisyhteiskunnasta.

Tutkiva toimittaja tuomittiin vankeuteen Paratiisin papereiden paljastuksesta Turkissa


Summary: Yle kysyi mielipiteitä Pyhäjoen ydinvoimalan viivästymisestä. Muutokset mietityttävät, mutta työpaikat kiinnostavat.

Tästä on kyse Fennovoima ilmoitti vuodenvaihteen alla rakennuslupaprosessin ja koko Pyhäjoen ydinvoimalahankkeen viivästyvän neljällä vuodella alkuperäisestä suunnitelmasta. Alunperin sen piti valmistua 2024 ja uuden aikataulun mukaan sen pitäisi olla kaupallisessa käytössä 2028. Raahen seudulla ydinvoimala työllistää väkeä jonkin verran jo nyt, mutta odotukset uusista työpaikoista ydinvoimalan rakennusaikana ja sen käynnistyessä ovat suuret. Kaikki eivät toivota ydinvoimalaa tervetulleeksi, vaikka ydinvoimalan kannatus on mittausten mukaan korkea varsinkin Pyhäjoella. Tunnelmat Fennovoiman viivästymisilmoituksen jäljiltä ovat Raahessa ristiriitaiset. Paikalliset yritykset eivät kommentoi asiaa kovin innokkaasti.
 Tunnelmat Raahen raitilla ovat ristiriitaisia seudun suurhankkeen, Hanhikiven ydinvoimalan, viimeisimpien viivästysuutisten jäljiltä.
 Raahelaisen nuoren  Saku Kyröläisen  mielestä asia on toisaalta hyvä ja toisaalta huono.
 – Se työllistää varmaan aika paljon nuoria. Mutta olisi sen jonnekin muuallekin voinut rakentaa, jos se nyt ylipäänsä joskus valmistuu, Kyröläinen pohtii.
 Eläkkeellä oleva  Veikko Honkavuori  ei usko, että uusikaan aikataulu tulisi pitämään.
 Häntä mietityttää erityisesti käytetyn ydinpolttoaineen säilytys ja ydinvoimalan yleinen turvallisuus. Tshernobylin ydinvoimalaturma on hyvin muistissa.
 Ilmastonmuutoksen kannalta ydinvoima on Honkavuoren mielestä hyvä, koska se ei sitä suoranaisesti edistä. Hänen yleisasenteensa ydinvoimaa kohtaan on kuitenkin kielteinen.
 – Vähän ihmeelliseltä tuntuu, kun laitosta tehdään, vaikka rakennuslupiakaan ei vielä ole. Venäläisten peliä, Honkavuori sanoo.
 Fennovoiman tilaaman kyselytutkimuksen mukaan Hanhikivi 1 -hankkeen kannatus  on pysynyt viivästymisestä huolimatta vakaana .
 Pitääkö uusi aikataulu?
 Raahelainen  Merja Määttä  ei ota ydinvoimaan sinänsä kantaa. Hän arvioi, että osa odottaa ydinvoimalalta työpaikkoja ja Raahen seutukunnan kehittymistä eteenpäin.
 – Itse olen ollut realistisin mielin. Katsotaan, milloin se nousee sieltä pystyyn. Epäilen kuitenkin, ettei tämä nyt ilmoitettu aikataulu vieläkään pidä, Määttä sanoo.
 Työt Hanhikivenniemellä ovat olleet käynnissä jo vuosia. Vielä ainakin vuoteen 2021 valmistelevat rakennustyöt jatkuvat ilman varsinaista ydinvoimarakentamista. Sitä ei voida aloittaa ilman rakentamislupaa. Antti Pylväs / Yle
 Raahelainen  Jarmo Törmänen  ei pidä Hanhikiven ydinvoimalaa yhtään huonona vaihtoehtona tuottaa energiaa ja työpaikkoja Raahen seudulle.
 – Kunhan se ei myöhästy  yhtä pahasti kuin Olkiluoto  3.
 Törmänen uskoo uuden aikataulun pitävän ainakin suurin piirtein.
 – En usko, että se kovin paljoa tuosta enää myöhästyy. Onhan pääurakoitsija Titan-2 ennenkin rakentanut ydinvoimaloita. Olkiluoto 3 oli sen ranskalaisille rakentajille ensimmäinen laatuaan, Törmänen sanoo.
 Olkiluoto 3:n rakentamisen alkaessa se oli voimalaitostyypiltään maailman ensimmäinen. Viime vuoden lopulla  Etelä-Kiinassa käynnistyi ensimmäinen Olkiluoto-tyyppinen EPR-reaktori Taishan-1  (Tekniikka & Talous). Sekin valmistui viisi vuotta myöhässä aikataulusta, mutta ehti silti ennen isoveljeään, joka tulee myöhästymään ainakin noin 11 vuotta alkuperäisestä aikataulustaan.
 Raahen seudun yritykset vaiteliaita
 Fennovoiman vuoden vaihteessa  virallistamaa uutta rakentamisaikataulua  ei kuitenkaan haluta Raahen seudulla toimivissa Finnuclear-verkoston yrityksissä arvioida julkisuudessa. Neljän vuoden viivettä ei tässä yhteydessä saatu kommentoimaan edes hankkeessa jo toimineita maanrakennusfirmoja.
 Raahessa toimivalle kunnossapito- ja konepajapalveluyritys Telatek Servicelle Pyhäjoen hanke on merkittävä, mutta vasta kaukana tulevaisuudessa. Se on ollut mukana muun muassa Rosatomin voimalaitosten huolloissa jo pitkään ja Telatekin tähtäin on ajassa, jolloin Pyhäjoen voimala jo toimii.
 Raahen seudulla on paljonkin yrityksiä, jotka ovat toimineet, toimivat tai voisivat toimia erilaisissa alihankintatehtävissä Pyhäjoen Hanhikiven ydinvoimalatyömaalla. Kyse on esimerkiksi maanrakennus-, konepaja-, logistiikka- ja erilaisista palveluyrityksistä.
 Tilauskonepajapalveluita, levytyö- ja hitsauspalveluja ja virtausputkiliikeosaamista tarjoava konepajakonserni Miilukangastarjoaa ydinvoimalatyömaan kannalta mielenkiintoisia palveluja, mutta sekin haluaa toistaiseksi olla tarkkailijan roolissa.
 Mikään ihan uusi Pyhäjoen hankkeen viivästyminen ei ole. Jo  kesällä 2018 kerrottiin julkisuudessa, että varsinaisen ydinvoimalarakentamisen aloittaminen ennen vuotta 2021 on hyvin epätodennäköistä.
 Varsinkin automaation osalta Rosatomilla ja Fennovoimalla on ollut vaikeuksia toimittaa vaadittua aineistoa. Koska Hanhikiven automaatiojärjestelmää ei toimitakaan Rolls-Royce, vaan joku muu toimija, tämän asian suhteen ollaan pitkälti nollapisteessä.
 Säteilyturvakeskus kertoi syksyllä 2018 , että sen näkökulmasta ydinvoimalaitoksen automaatiojärjestelmä on aivan keskeinen alue kun arvioidaan sen turvallisuutta.
 Oululaisyritykset näkevät yhteyden Olkiluoto 3:een
 Noin tunnin matkan päässä Raahesta ja Pyhäjoelta, Pohjois-Suomen pääkaupungista Oulusta, löytyy jo puheliaampia toimitusjohtajia.
 – Mitään sellaista ei ole tullut eteen, etteikö tämä hanke etenisi, Kymsolin toimitusjohtaja  Jussi Yli-Niemi  sanoo.
 Eristys-, teline- ja pintakäsittelyjen palvelutuottaja Kymsol on ollut aktiivisesti mukana Hanhikiven ydinvoimahankkeessa alusta asti. Se kuuluu myös pienellä osuudella Fennovoiman omistajiin, sen pääomistajan, SF Voimayhtiön kautta.
 Oululaisen konsulttiyritys Culmentorin toimitusjohtaja  Jukka Hellgrenillä  taas on peräti 35 kokemus voimalaitosrakentamisesta.
 Hänen yhtiönsä on muun muassa valmistellut kaikki Olkiluoto 3:n pääurakoitsijan Arevan toimitukseen liittyvät rakennusurakat.
 Olisi sen jonnekin muuallekin voinut rakentaa, jos sen nyt ylipäänsä joskus valmistuu.  Saku Kyröläinen
 Hellgrenille Hanhikivi 1 näyttäytyy hyvin samanlaisena hankkeena kuin Olkiluoto 3.
 – Ehkä meidän olisi kannattanut kerätä Olkiluodon kokemuksia yhteen ja tehdä analyysi siitä, mikä siellä ihan oikeasti on ollut haasteena, Hellgren sanoo.
 Hänen mielestään Hanhikiven voimalaitoshankkeen eri osapuolten toimintaa olisi voinut kehittää niin, että kaikilla olisi ollut yhteinen maali jo heti alusta lähtien.
 Myös Yli-Niemi toivoo että Olkiluoto kolmosesta on opittu.
 – Jos katsoo OL3:n historiaa niin toivottavasti suunnittelussa ja luvituksessa ei kompastuta samoihin virheisiin, vaan siinä vaiheessa kun lähdetään liikkeelle niin nämä asiat on sitten selvillä ja päästään tehokkaasti etenemään.
 Seudulla on paljon sellaisiakin tahoja, joiden näkökulmasta Hanhikiven ydinvoimalaprojekti tuo monenlaista hyvää sekä aluetalouteen että firmoille vaikka itse voimala ei ikinä valmistuisi.
 – Varsinkin rakennuspaikan läheisyydessä monia palveluita ostetaan koko ajan. Se tuo tietyille toimijoille ja kuntatalouteen tuloja vaikka toteuttaminen siirtyy, Hellgren sanoo.

Ydinvoimalan viiveet vaientavat yrityksiä, mutta kansalaiset kommentoivat: "Olisi sen muuallekin voinut rakentaa, jos se joskus valmistuu"


Suomesta lähdössä olleita myöhästyneitä tai peruuntuneita lentoja oli viime vuonna lähes kaksi kertaa enemmän kuin edellisvuosina, kertoo lentokorvausyhtiö AirHelp.
 Yhtiön pitämän tietokannan mukaan korvaukseen oikeuttavia myöhästyneitä tai peruuntuneita lentoja oli lähes 1 200, kun edellisvuonna niitä oli reilut 630.
 Lukuun laskettiin lennot, jotka joko peruuntuivat tai myöhästyivät vähintään kolmella tunnilla. Peruttuja lentoja kertyi 900. Vartista alle kolmeen tuntiin kestäneitä myöhästymisiä nähtiin 23 500 kappaletta.
 Korvauksiin oikeutettuja matkustajia oli vuoden aikana 117 300. Kahtena edellisenä vuotena määrät olivat reilun 60 000 ihmisen luokkaa.
 Kaikista lennoista ajallaan lähti 78 prosenttia, mikä oli kolmisen prosenttiyksikköä vähemmän kuin edellisvuosina.

Peruuntuneiden tai myöhästyneiden lentojen määrä tuplaantui viime vuonna – yli 100 000 matkustajaa oikeutettuja korvauksiin


Summary: Niukka päiväruokailu saattaa ajaa välipalojen pariin illemmalla.

Suomalaiset aikuiset aterioivat työpäivinä keskimäärin kahdeksan kertaa.
 Tieto käy ilmi keskiviikkona julkistetusta FinRavinto 2017 -tutkimuksesta. Alle 44-vuotiaat miehet söivät päivittäin naisia useammin, mutta vanhemmissa ikäluokissa (45–74) naisilla oli miehiä enemmän aterioita päivässä. Nuoret miehet nauttivat muita enemmän ylimääräisiä aterioita. Miehet syövät muutenkin useammin kuin naiset, mutta vapaapäivinä molemmat vähentävät ruokailukertoja.
 Aterioilla tarkoitetaan tässä kaikkia ruokailukertoja, myös välipaloja. Kun pääaterioihin kuuluu aamu- ja iltapala, lounas ja päivällinen, voikin päätellä että tutkimukseen osallistuneet söivät päivän mittaan useita välipaloja.
 Liian kevyt ruokailu päivän alkupuolellla ohjaa tutkimuksen mukaan hallitsemattoman nälän takia illalla liialliseen syömiseen. Valtion ravitsemusneuvottelukunta  ohjasikin jo vuonna 2014  suomalaisia säännölliseen ateriointirytmiin, johon kuuluu vain 1–2 välipalaa.
 Aamiainen syödään useimmin, lounas on tuhdein
 Miltei kaikki tutkimukseen osallistuneet yli 1 600 suomalaista söivät aamupalan. Aamiainen oli naisille tärkeämpi energialähde kuin miehille. Kahtena erillisenä päivänä tehdyn ateriointiseurannan mukaan naiset saivat aamupalasta työpäivinä jopa neljänneksen energiatarpeestaan.
 Suurimmat energiatankkaukset tehtiin yleisesti lounasaikaan ja myöhemmin noin kello 17 päivällisellä.
 Työpäivän lounaalla työikäiset miehet ja naiset söivät yleisimmin eväitä. Henkilöstöravintoloissa lounasti yli 40 prosenttia naisista, jos sellaiseen oli mahdollisuus. Naisista kuitenkin miltei puolet söi omia eväitä lounaalla, jos henkilöstöravintolaa ei ollut. Miehistä eväitä popsi tällöin joka neljäs.
 Vain harva nainen jätti lounaan väliin työpäivinä, mutta miehistä lähes parikymmentä prosenttia kertoi lounaan jääneen syömättä.
 Ylemmissä koulutusluokissa lounas nautittiin useammin henkilöstöravintolassa, mikä muillakin ryhmillä oli suosituin lounaspaikka. Henkilöstöruokaloissa ateria oli lähempänä ravitsemussuosituksia, koska lounaalla oli useammin tarjolla kasviksia ja kalaa.
 Suomalaiset syövät edelleen runsaasti lihaa. Heli Mälkiä / Yle
 FinRavinto 2017 -tutkimuksessa havaittiin, että lounas oli merkittävin energiansaannin lähde työikäisllä. Lounas noin kello 11–12 antoi neljänneksen päivän energiansaannista.
 Myös aamupalan merkitys oli myös suuri. Niistä ja päivällisestä kertyi haastatelluille suomalaisille aikuisille 60 prosenttia päivittäisestä energiasta.
 Kasvisten syönti jäi tutkimuksessa alle suositusten, mutta tahti oli tasainen: miltei kaikki tutkittavat söivät niitä päivittäin.
 Yli puolet söi pääruoan lisäkkeenä perunaa, alle kolmannes pastaa ja riisiä.
 Vesi maistuu kaikenikäisille. YLE
 Suomalaiset ovat yhä kahvinjuontikansaa
 Tutkimuksessa yleisimpiä juomia olivat vesi, kahvi ja vähärasvaiset maitojuomat. Vanhimmat ikäluokat hörppivät kahvia nuorempia useammin. Nuoremmat suosivat taas vähärasvaisia maitoja.
 Miehillä oluen kulutus oli naisia suurempaa, yli 20 prosenttia heistä kertoi juoneensa tutkimuspäivinä olutta.
 Alle 44-vuotiaista miehistä miltei joka kolmas joi sokeroituja virvoitusjuomia. Nuoret naiset taas nauttivat täysmehuja ja makeutettuja virvoitusjuomia muita ikäryhmiä enemmän.
 Ravitsemus Suomessa – FinRavinto 2017 -tutkimus
 Uusi tutkimus osoittaa: Suomalainen mies syö aivan liikaa punaista lihaa eikä naistenkaan ruokavaliossa ole hurraamista
 Ravitsemussuositukset: Kasviksia ja kalaa enemmän – punaista lihaa, rasvaa ja alkoholia vähemmän
 "Suurin osa asiakkaistani ei tiedä, että heidän aamiaisensa on liian pieni" – Asiantuntijan vinkit syömiseen: lisää salaattia, muuta rytmiä

Suomalainen syö työpäivänä 8 kertaa ja muita huomioita suuresta ruokailututkimuksesta


Summary: Opettajat ja rehtorit perustelivat Ylelle, miksi koulukiusaajan lähettäminen toiseen kouluun on hyvä idea – ja miksi se ei ole.

Koulukiusaaja pitää voida siirtää toiseen kouluun, jos mikään muu ei auta. Näin sanoo opettajien enemmistö Ylen kyselyssä.
 Ylen  MOT:n eilen julkaiseman selvityksen mukaan  Suomen joissakin alakouluissa peräti joka kolmas oppilas on kertonut tulleensa jatkuvasti kiusatuksi. Osassa kouluista kiusaamista ei ole saatu loppumaan, vaikka oppilas on kertonut tilanteesta koulun aikuiselle.
 Oma tyttäreni oli kiusattu ja joutui vaihtamaan koulua kun kiusaaminen ei loppunut.  opettaja, Uusimaa
 Kysyimme peruskoulun opettajilta ja rehtoreilta joulukuussa, kannattavatko he periaatetta, että kiusaaja siirretään toiseen kouluun, jos kiusaamista ei muuten saada loppumaan. Kansanedustaja  Tiina Elovaara  (sin.) on  ehdottanut tällaisen mahdollisuuden kirjaamista perusopetuslakiin .
 Ylen kyselyssä ajatusta kannatti yli puolet opettajista, kun taas rehtoreista vain joka kolmas.
 "Kiusaajan on opittava toimimaan toisin ja kenties koulun vaihto on hänelle riittävä signaali, kuin myös samalla tilaisuus aloittaa puhtaalta pöydältä." -yläkoulun opettaja, Uusimaa
 "Tästä seuraisi huutokauppa, jossa vanhemmat ja eri toimijat vaatisivat milloin ketäkin siirrettäväksi toiseen kouluun. Asioita ei ratkaista näin." -yhtenäiskoulun rehtori, Pohjois-Pohjanmaa
 Kyselyyn vastasi yhteensä 607 opettajaa ja rehtoria. Opettajien osalta se toteutettiin otantamenetelmällä. Mikko Airikka | Yle
 Opettajien ja rehtorien antamista avoimista vastauksista selviää, ettei kysymys ole lainkaan helppo. Tiivistämme tärkeimmät argumentit puolesta ja vastaan tähän:
 Kyllä. Kiusaaja pitää voida siirtää toiseen kouluun, koska...
 1. Yleensä syytön eli kiusattu joutuu vaihtamaan tarvittaessa koulua. Se on väärin.
 2. Kiusaajan siirtäminen antaa oppilaille selkeän viestin, että kiusaamista ei hyväksytä.
 3. Kiusaamisesta pitäisi olla vankempia seuraamuksia. Nykyään kiusattu joutuu kantamaan seuraukset.
 4. Kiusaaja voi saada uuden alun ja päästä eroon kaveripiiristä, joka mahdollistaa kiusaamisen.
 Ei. Kiusaajan siirtäminen toiseen kouluun ei toimi, koska...
 1. Kiusaaminen on mahdollista saada loppumaan muutenkin.
 2. Kiusaajakin tarvitsee apua.
 3. Kiusaaminen on koko yhteisön ongelma, jota yksittäisen oppilaan siirtäminen ei ratkaise.
 4. Kiusaaminen jatkuu todennäköisesti myös uudessa koulussa.
 5. Kunnassa ei välttämättä ole toista koulua, johon kiusaajan voisi siirtää.
 6. Se johtaisi oikeusmurhiin.
 7. Kiusaaminen tapahtuu nykyään usein netissä.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Sastamalan "kurirehtori": Koulu ei ole puuttunut tarpeeksi, jos jonkun pitää vaihtaa koulua
 Laaja-alaista nettikiusaamista, ulkopuolelle jättämistä, yksi kaikkia vastaan -tilanteita, kokonaisia luokkia, joissa on huono ilmapiiri. Sastamalan Sylvään koulun rehtori  Jari Andersson  on nähnyt urallaan kiusaamisen koko kirjon.
 Silti hän on sitkeästi sitä mieltä, että kiusaajan siirtäminen toiseen kouluun ei ole oikea ratkaisu. Hänestä niin pitkälle umpikujaan edenneet tilanteet kertovat siitä, että kiusaamista ei ole pystytty käsittelemään koulussa kunnolla.
 – Olen sanonut opettajille, että kiusaamiseen puuttuminen ajaa kaiken edelle, hän sanoo.
 – Se on vaativaa työtä. Kun tapauksia tulee, ne voivat viedä minulta tunteja tai päivän. Mutta kenen muun kuin rehtorin ja opettajien tehtävä on hoitaa koulu sellaiseen kuntoon, että siellä on turvallista?
 "Media tylpistää kiusaamisen usein hyvin musta-valkoiseksi asetelmaksi, jossa on pahis ja kiusaamisen kohde. Opettajana joutuu kuitenkin selvittelemään sellaisia sotkuja, joissa oppii, että kiusaaminen ilmiönä on todella hankala aihe käsitellä." -alakoulun opettaja, Pirkanmaa
 Sylvään koulussa on käytäntönä, että kiusaamista kokenut oppilas kirjoittaa paperille kokemuksensa. Sen jälkeen muita osallisia pyydetään tekemään samoin. Koulun aikuiset pyrkivät selvittämään tositapahtumat ja kutsuvat osapuolet koolle.
 – Jos on puhdasta kiusaamista, me otetaan kaverit yksitellen yhteen. Kiusaaja pyytää anteeksi ja sitoutuu siihen, että se ei toistu. Sen jälkeen luokanvalvoja seuraa tilanteen kehittymistä.
 Jos on yksi kiusaaja niin miksei. Yleensä kiusaamistapaukset eivät vaan ole todellakaan niin yksinkertaisia.  yläkoulun opettaja, Keski-Suomi
 Kouluterveyskyselyiden perusteella Sylvään koulun oppilaat ovat kokeneet kiusaamista viime vuosina saman verran tai vähemmän kuin muualla maassa keskimäärin. Andersson sanoo kuitenkin puuttuneensa kiusaamiseen rehtorina aktiivisesti. Hän  on saanut toiminnastaan myös ristiriitaisen maineen "kurirehtorina" .
 – En kehu, mutta minulla on tekstejä, joissa oppilas on kertonut odottavansa tänne pääsemistä, kun hän on tiennyt, että täällä kiusaamiseen puututaan.
 Ylen MOT:n selvitykset kertovat hänen mielestään siitä, että kouluissa ei ole ymmärretty, että kiusaamiseen puuttuminen on osa opettajan ja rehtorin työtä.
 Lue myös: Ylistettyä Kiva koulu -ohjelmaa käytetään jopa vahingollisella tavalla: "Jättää aikamoisia traumoja kiusatulle"
 Kiusaaminen on suuri uhka nuoren mielenterveydelle – joka kymmenes nuori joutuu kiusaamisen kohteeksi
 Päivi Happonen: Minne katosi lakialoite, joka heittäisi kiusaajan toiseen kouluun? Vanhempi, tee rikosilmoitus näissä 3 tapauksessa

Koulukiusaaja pitää voida siirtää toiseen kouluun, sanovat opettajat Ylen kyselyssä – rehtorien mielestä ongelma ei ratkea sillä


Summary: Pariskunta ilmoitti erostaan yhteisessä tviitissä. Heillä on neljä lasta.

Maailman suurimman verkkokauppayhtiön Amazonin perustaja ja toimitusjohtaja  Jeff Bezos  ja hänen vaimonsa  MacKenzie Bezos  eroavat. Pariskunta kertoi erostaan sosiaalisen median viestipalvelussa Twitterissä.
 Jeff ja Mackenzie Bezos ovat olleet yhdessä yli kaksikymmentä vuotta ja heillä on neljä lasta. He ylistävät tviitissä yhteistä aikaansa:" Jos olisimme tienneet, että eroamme 25 vuoden kuluttua, tekisimme kaiken uudestaan."
 Pariskunta perusti vuosi sitten hyväntekeväisyysrahaston. Tviitin perusteella he jatkavat yhteistyötä.
 Amerikkalainen talouslehti Forbes listasi Bezosin maailman rikkaimmaksi ihmiseksi viime vuonna. Uutistomisto  Bloombergin  ylläpitämän listauksen mukaan hänen omaisuutensa on 137 miljardia dollaria eli noin 120 miljardia euroa.
 Jeff Bezos on luonut omaisuutensa itse. Ylen  henkilökuva  Bezosista kertoo, miten teiniäidin poika rakensi Amazonista imperiumin ja haluaa seuraavaksi valloittaa avaruuden.
 Bezos opiskeli tietojenkäsittelytiedettä Princetonin huippuyliopistossa. Hän työskenteli aluksi rahoitusalalla Wall Streetillä ja eteni riskirahaston varatoimitusjohtajaksi. Työpaikalta löytyi vaimo MacKenzie.
 Pariskunta muutti Seattleen ja Bezos perusti Amazonin autotalliin 1994. Vuotta myöhemmin avautuivat yhtiön nettisivut. Kasvu oli nopeaa: jo ensimmäisen kuukauden aikana Amazon oli myynyt kirjoja jokaiseen Yhdysvaltain osavaltioon sekä 45 maahan. Vuonna 1997 Amazon listautui pörssiin.
 Amazon on muovautunut kirjakaupasta lähes kaikkea myyväksi verkkokaupan jättiläiseksi.

Maailman rikkain mies, Amazonin perustaja Jeff Bezos ja hänen vaimonsa eroavat


Summary: Tarvitaan työhyvinvointia, työperäistä maahanmuuttoa ja työllisyysasteen nostoa, arvioi Kevan Timo Kietäväinen.

Suomea odottaa lähivuosina työvoimapula. Eläkevakuuttaja Kevan mukaan valtion ja kunta-alan työntekijöitä jää pian joukoittain eläkkeelle.
 Sairaanhoitajat, opettajat, poliisit, sihteerit, siivoojat, vartijat...
 Valtioiden ja kuntien työvoimasta jää eläkkeelle seuraavan vuosikymmenen aikana noin kolmannes, kun lasketaan yhteen sekä vanhuuseläkkeet että työkyvyttömyyseläkkeet.
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Kevan toimitusjohtaja  Timo Kietäväisen  mukaan edessä on työvoimapula.
 – Kyllä tämä uhkakuva on vakava ja ihan todellinen. Erityisesti, koska erot alueiden kesken ovat niin huomattavat. Pitää vakavasti miettiä, riittääkö kaikilla alueilla työvoimaa turvaamaan peruspalveluiden toimivuus.
 Kuntien, valtion ja kirkon henkilöstön eläkeasioita hoitavan Kevan tänään julkaisema ennuste kertoo, että nopein eläköitymisen tahti on Lapissa, Kainuussa, Pohjois-Karjalassa ja Etelä-Savossa. Maltillisempi taas mm. Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa.
 Kietäväisen mukaan työvoimapula uhkaa peruspalveluja erityisesti alueilla, joilla on voimakas muuttotappio.
 Timo Kietäväinen Juha-Matti Mäntylä / Yle
 – Tämä on haasteellinen aika ja nyt tarvitaan kaikkia keinoja, joilla pyritään työvoiman riittävyys varmistamaan.
 Kunta-alalla on noin puoli miljoonaa työntekijää. Valtiolla työntekijöitä on noin sata tuhatta.
 Seuraavassa listassa on lueteltu suurimmat työntekijäryhmät sekä Kevan ennuste työntekijöiden eläköitymisestä seuraavan kymmenen vuoden kuluessa.
 Artikkeli jatkuu taulukon jälkeen.
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Opettajat pakkaavat reppunsa
 Opetusalan henkilöstöstä lähes kolmannes lähtee eläkkeelle seuraavan kymmenen vuoden kuluessa, kertoo Kevan Ylelle toimittama laskelma.
 Alueelliset erot ovat kuitenkin suuria.
 Yle
 Turun sivistystoimialan johtaja  Timo Jalonen  uskoo Turun kaupungin pärjäävän hyvin kilpailussa työvoimasta.
 – Tähän asti opettajian eläköityminen ei ole ollut Turussa ollut haaste, sillä meillä on opettajankoulutusta kaupungissa. Samoin päivähoidon henkilöstöä koulutetaan täällä. Lastentarhanopettajia taas Raumalla.
 Jalonen uskoo myös, että Suomen alhainen syntyvyys tulee helpottamaan mahdollista työvoimapulaa.
 – Jos lasten määrä laskee, silloin laskee henkilöstön kysyntä. Ikäluokkien pienentyminen voi johtaa jopa työttömyyteen – jos esimerkiksi opettajankoulutusta ei vastaavasti vähennettäisi, Jalonen pohtii.
 – Turussa lasten määrä ei kuitenkaan tule ennusteiden mukaan juurikaan muuttumaan.
 Yle
 Hoitotyö vie sairaseläkkeelle
 Opetusala saattaa jossain määrin hyötyä siitä, että ikäluokat pienenevät. Se on kuitenkin varmaa, että terveydenhuollon tarve Suomessa kasvaa.
 Samaan aikaan joka kolmas kunta-alalla työskentelevä lähihoitaja ja lähes joka toinen sairaala-apulainen jää Kevan ennusteen mukaan eläkkeelle seuraavan kymmenen vuoden kuluessa.
 Hoiva-alalla eläköitymistä lisää henkilöstön ikärakenteen lisäksi työn rasittavuus. Työkyvyttömyys ja osatyökyvyttömyys rumentavat myös alla olevan kaavion rivejä.
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Sote-alan ammattilaisten eläköityminen painaa esimerkiksi Pohjois-Karjalaa, jonka lähihoitajista lähes neljä kymmenestä eläköityy seuraavan kymmenen vuoden kuluessa.
 Sosiaali- ja terveydenpalveluiden kuntayhtymä Siun soten henkilöstöjohtaja  Johanna Bjerregård   Madsenin  mukaan sairaanhoitajista on Nurmeksen, Juuan ja Lieksan suunnalla selvästi pulaa jo nyt.
 – Pula on näkynyt niin, että sairaanhoitajien vakituisiinkaan tehtäviin ei ole löytynyt aina hakijoita, Bjerregård Madsen sanoo.
 Onneksi Joensuussa toimiva ammattikorkeakoulu on käynnistänyt Lieksassa koulutusohjelman, jossa voi lukea sairaanhoitajakoulutuksen ensimmäisen vuoden opinnot.
 – Lähihoitajissa ja sairaanhoitajissa meillä on se etu, että pystymme kouluttamaan heitä täällä maakunnassa. Meillä on erinomainen yhteistyö paikallisten oppilaitosten kanssa.
 AOP
 Suurin ongelma on Bjerregård Madsenin mukaan niissä ammattiryhmissä, joissa maakaunnassa ei ole omaa koulutusta.
 – Meillä on myös lääkärivajetta ja sosiaalityöntekijävajetta. Tilanne on huolestuttava. Noissa ammattiryhmissä odotetaan viiden vuoden sisällä jopa 30 prosentin eläköitymistä.
 "Robotit eivät auta"
 Kevan toimitusjohtaja Timo Kietäväisen mukaan tänään julkaistut eläkeköitymisaineistot tulisi käydä jokaisessa kunnassa perusteellisesti läpi.
 – Kunnissa on tutkittava, mitä tämä tarkoittaa juuri heille. Lisäksi koulutuksen kehittäjien on syytä pohtia, onko koulutuspaikkoja riittävästi, hän sanoo.
 Eläköitymistä kuvaava ennuste on ehkä uusi, mutta ratkaisuehdotus on tuttu.
 – Työssäjaksamisen edistäminen, työperäisen maahanmuuton mahdollisuuksien selvittäminen ja työllisyysasteen nostaminen. Nämä ovat ne kolme tärkeintä asiaa, Kietäväinen listaa.
 Teknologia-alan visionäärien mukaan työvoiman supistuminen ei ole ongelma, koska digitalisaatio ja robotiikka tulee joka tapauksessa korvaamaan merkittävän osan ihmistyöstä. Kevan toimitusjohtaja Timo Kietäväisen mukaan näin ei julkisella sektorilla käy.
 – Niin käy aika vähäisessä määrin. Hoivaan tarvitaan käsiä, opettajiksi tarvitaan ihmisiä. Tämä on selvä asia myös tulevaisuudessa.

Synkkä ennuste: Joka kolmas opettaja ja lähihoitaja jää kymmenen vuoden kuluessa eläkkeelle – “Riittääkö työvoimaa peruspalveluihin?"