Summary: Jonotuspaikka kipusi hurjimmillaan jopa 19 000:n paikkeille.

Finnkino ilmoittaa sulkeneensa jumiutuneen verkkokauppansa ja puhelinapplikaationsa toistaiseksi.
 Jo iltapäivällä sivusto oli pahasti ruuhkautunut. Alkuillasta jonotusaika kipusi yli tuntiin ja paikka jonossa 19 000 kieppeille.
 Todennäköisesti jumin syynä on ensi-iltansa tänään saanut lastenelokuva  Frozen II .
 – Aivan varmaa tietoa meillä ei ruuhkan syystä tällä hetkellä ole, mutta oletettavasti syynä kuitenkin on se  Frozen , koska elokuvan ensi-iltakin on tänään, arvioi Finnkinon myyntijohtaja  Hannele Wolf-Mannila  iltapäivällä.
 – Osattiin odottaakin, että suosio on kova ja siihen varauduttiinkin – mutta ei ilmeisesti riittävän hyvin.
 Twiitissään Finnkino ilmoittaa pyrkimäänsä korjaamaan vian mahdollisimman pian.
 Ennen verkkokaupan sulkemista jonottajia rauhoiteltiin  Tähtien Sodan  vanhan ja viisaan Yoda-hahmon sanoin: "Patience you must have, my young padawan", "Kärsivällisyyttä, nuori oppilaani".
 Noin puoli neljän maissa iltapäivällä vuoro jonossa oli kivunnut yli 5 000:een. Kuvakaappaus Finnkinon lippuvarauksesta.
 Päänvaivaa voi aiheutua, mikäli haluaa lunastaa jo varatut lippunsa verkossa, esimerkiksi älypuhelimellaan. Varatut liput pääsee lunastamaan kuitenkin perinteiseen tyyliin paikan päältä ennen elokuvaa.
 Myyntijohtaja Wolf-Mannila kertoo, että lippuja elokuvaan on myyty tai varattu tähän mennessä noin 45 000.
 – Mikään elokuva Finnkinon historiassa ei ole myynyt joulupäivänä yhtä paljon kuin  Frozen II  myi tänään.
 Iltapäivällä hän tuumi, että aivan kaikki tämän päivän näytökset eivät ole täysin loppuunmyytyjä.
 – Aivan varmaa tietoa minulla ei ole, koska kaikkia lippuja ei ole päästy vielä lunastamaan. Uskoisin, että sieltä vielä tilaa löytyy, kun saadaan jonot purettua, Wolf-Mannila kommentoi neljän jälkeen.
 Lue myös:
 Prinsessatarina ilman pelastavaa prinssiä ja vuosikymmenen korvamato – Lue viisi syytä, jotka tekivät Frozenista ilmiön
 Uuden Frozen-elokuvan prinsessat ovat sisukkaita esikuvia – Testaa, mitä tiedät Disneyn prinsessoista kautta aikojen
 Hittielokuva Frozen 2:n käsikirjoittaja Jennifer Lee eläytyi Elsan elämään kirjoittamalla päiväkirjaa: "Opin, milloin hän tunsi olonsa levottomaksi"

Finnkino sulki jumiin menneen verkkokauppansa kokonaan – sivujen ruuhkautumisen syyksi epäillään Frozenin ensi-iltaa


Summary: Ratsiassa takavarikoitiin yli 700 puhelinta ja 400 tietokonetta.

Nepalissa toistasataa kiinalaista on pidätetty kyberhuijauksesta epäiltynä, kertoo poliisi. Kyse on maan suurimmasta ulkomaan kansalaisiin kohdistuneesta ratsiasta.
 Turistiviisumilla maassa olevista 122 pidätetystä kahdeksan on naisia. Pidätykset tehtiin maan pääkaupungissa Kathmandussa, jossa poliisi teki koordinoidun ratsian yhteensä yhdeksään rakennukseen.
 Poliisin mukaan ratsioiden kohteena olleet talot oli tehty muistuttamaan hostelleja. Niissä oli isot keittiöt, kerrossänkyjä ja työskentelyyn tarkoitettuja pöytärivejä, joiden ääressä oli useita tuoleja.
 Nepalin tiedustelupalvelun johtaja  Niraj Bahadur Shahi  kertoi uutistoimisto AFP:lle, että pidätettyjä epäillään osallisuudesta kyberrikollisuuteen ja todisteita tarkastellaan paraikaa.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan epäillyt olivat muun muassa hakkeroituneet pankkiautomaatteihin.  Nepali Times  -lehti kirjoittaa, että pidätykseen liittyy myös epäily laittomasta villieläinten kauppaamisesta.
 Ratsiassa takavarikoitiin yli 700 puhelinta, noin 330 kannettavaa tietokonetta ja lähes sata pöytätietokonetta. Poliisi otti haltuunsa myös lukuisia muistitikkuja ja sim-kortteja.
 Kiinalaisia pidätetty myös Filippiineillä ja Malesiassa
 Shahin mukaan nepalilaisviranomaiset tekivät yhteistyötä kiinalaisviranomaisten kanssa.
 Muutama päivä sitten Filippiineillä pidätettiin luvatta toimiviin peliyrityksiin tehdyssä ratsiassa yli 340 kiinalaista. Viime kuussa taas lähes 700 kiinalaista pidätettiin Malesiassa, kun viranomaiset tekivät iskun mittavaan verkkosijoitushuijausoperaatioon.
 Ei ole vielä tiedossa, ovatko nämä kolme tapausta kytköksissä toisiinsa.
 Lue myös:
 "Miljardeja hyökkäyksiä sekunnissa" – kyberhyökkäykset ovat uhka, jota Oulun yliopistossa aletaan torjua yhdessä amerikkalaisten kanssa
 Reuters: Pohjois-Korealla kyberrikoksiin erikoistunut yksikkö – hankkii maalle valtavia rahasummia

Toistasataa kiinalaista pidätettiin Nepalissa epäiltynä kyberhuijauksesta


Summary: Mahdollisimman pitkää elämää tavoittelevassa ihmiskunnassa syntyisi jopa ratkaisemattomia ongelmia. Nuoruuden lähde on silti houkutellut meitä aina.

Synnyt luolassa. Vanhempasi ovat vastikään oppineet hyödyntämään kiveä, puuta, luuta ja nahkaa metsästämiseen, kalastamiseen, pukeutumiseen ja luonnon vaaroilta suojautumiseen. Menee vielä satoja tuhansia, jopa pari miljoonaa vuotta siihen, että tullaan pisteeseen, jossa parrakas, juutalainen saarnaaja kiertää Rooman imperiumin alueella kiihottamassa kansaa.
 Isäsi kuolee parikymppisenä, pian syntymäsi jälkeen. Samoin äitisi, serkkusi, naapurisi. Ehkä sinäkin: suurin osa lapsista kuolee ennen viidettä syntymäpäivää, ja jos olet niin onnekas, että täytät 15, voit odottaa elämäsi jatkuvan vielä noin toisen samanmoisen.
 On paleoliittinen kausi eli vanha kivikausi. Ihmisten elinajanodote on arviolta reilut 30 vuotta.
 Kehitystä tapahtuu hitaasti, kunnes lääketiede, teollisuus ja ihmisten laajempi organisoituminen yhteisöiksi, kyliksi, kaupungeiksi ja valtioiksi viimeisten vuosituhansien aikana kiihtyy. 1800-luvun puolessa välissä viisi vuotta täyttänyt lapsi elää keskimäärin jo 55-vuotiaaksi.
 Tänä päivänä sama lapsi eläisi keskimäärin 82-vuotiaaksi . Vuonna 2015 enää noin neljä sadasta lapsesta kuolee ennen viisivuotissyntymäpäiväänsä ympäri maailmaa. Lähivuosikymmenien ja -satojen kehitys on ollut eksponentiaalista.
 Ranskalainen  Jeanne Calment  syntyi vuonna 1875 keskelle teollista vallankumousta elävää, urbanisoituvaa maailmaa, jossa orjuutta kitketään, imperiumeita hajoaa ja ensimmäinen sisätiloissa järjestetty jääkiekko-ottelu mitellään Montréalin kaupungissa Kanadassa.
 Calment eläisi aina vuoden 1997 elokuuhun saakka. Niin lähellä, mutta niin kaukana, että hän olisi nähnyt elämää kolmella eri vuosisadalla. Calment oli kuollessaan peräti 122 vuoden ikäinen. Hänen ikäänsä on epäilty, ja  jotkut ovat väittäneet , että Calmentin tytär Yvonne olisi käyttänyt äitinsä henkilöllisyyttä 1930-luvulta alkaen.
 Voisimmeko tulevaisuudessa elää kaikki yhtä vanhoiksi kuin Calment? Kuinka pitkälle voimme venyttää ihmisyyden rajoja?
 Jeanne Calment on tunnustettu maailman vanhimmaksi eläneeksi ihmiseksi. Hän on väittänyt tavanneensa taiteilija Vincent van Goghin 1800-luvun lopussa. Lehtikuva
 Elinajanodote vastaan elinaika
 Tulevaisuusanalyytikko  Bruno Jacobsén  kirjoitti viime kesänä suomalaisen tulevaisuustutkimusta tekevän Futures Platform -yrityksen  blogissaan , kuinka ei voida lähtökohtaisesti olettaa, että ihmisen elinikä venyisi jatkuvasti eteenpäin sitä mukaa, kun kehitys jatkuu.
 Maailman ihmisten elinajanodote on tilasto, jonka kasvu ei kuvaa ihmislajin biologista muutosta vuosien saatossa. Se kertoo vain, että yhä suurempi osa väestöstä selviää pitempään.
 Lääkkeet, hoiva, turvallisuus – kaikki nämä pitävät meitä vain suojassa uhilta aiempaa paremmin. Nyt emme yhtä todennäköisesti kuole shakaalin hyökkäykseen, sotilaan varsijousen nuoleen tai mustaan surmaan.
 Geneettisellä tasolla ihminen on pitkälti samankaltainen laji kuin synnyttyäänkin. Jos ihminen eli vuosien 1200–1745 välillä ja selvisi 21 vuoden ikään kuolematta turmassa, väkivaltaisesti tai myrkkyyn, hän olisi keskimäärin elänyt 62–70 vuoden ikään, lähes yhtä pitkään kuin ihmiset nykypäivänä.
 Elinikää voidaan kuitenkin venyttää, mahdollisesti hyvin pitkällekin.
 Kun ihmiskunta eli vasta aamunkoittoaan, elivät harvat lapset vauvaikää pidemmälle. Luonnon ja vieraiden ihmisten aiheuttamat vaarat pitivät huolen siitä, ettei varhaisissa heimoissa juuri pohdittu eläkepommia. AOP
 Rajoja rikkomassa
 Tieteellisessä Gerontology-journaalissa vuonna 2017 julkaistu artikkeli  The Future of Human Longevity  osoittaa, että ihmisten kyky elää entistä pidemmälle on toistaiseksi pysähtynyt. Yli satavuotiaiden kuolleisuus ei ole viimeisten vuosikymmenten aikana merkittävästi laskenut.
 Samassa artikkelissa kuitenkin todetaan, ettei ole olemassa minkäänlaista vedenpitävää näyttöä siitä, etteikö ihmisen elinaikaa voitaisi tulevaisuudessa pidentää entisestään. Ihmiselämän pituus ei ole kiveen hakattu, vaan se riippuu siitä, onnistuvatko ihmiset kehittämään entistä parempia mahdollisuuksia pitkään elämään.
 Tuoreessa tutkimuksessa Rooman Sapienzan yliopistolta ja Rooman yliopistolta havaittiin eräänlainen kuoleman todennäköisyyden katto ( mortality plateau ).
 Selvisi , että kun ihminen tulee tiettyyn ikään, hänen todennäköisyytensä kuolla ei enää nouse iän nousun mukana. Kun yltää 105 vuoden ikään, todennäköisyys kuolla luonnollisesti ennen jokaista seuraavaa syntymäpäivää on noin  fifty-fifty . Tutkijat käyttivät aineistonaan jokaista 105-vuotiasta ja vanhempaa italialaista vuosilta 2009–2015.
 Stanfordin yliopiston tutkimus  vuodelta 2018 sen sijaan päätyi sellaiseen tulokseen, että keskimääräinen kuolinikä ihmisillä, jotka elävät 65 ikävuotta vanhemmaksi, kasvaa kolmella vuodella jokaisen 25 vuoden ajanjakson myötä. Ihminen elää siis arviolta kuusi vuotta pidempään kuin hänen isovanhempansa.
 Sama tutkimus osoittaa, etteivät ihmiskunnan pyrkimykset pidentää elinikää ole turhia.  Aiempi tutkimus asetti ihmisen absoluuttisen elinikäkaton noin 125 vuoteen , mutta tuloksia on  haastettu ja puolustettu .
 Kuvassa saksalaisen taiteilijan Michael Wolgemutin teos Kuolemantanssi vuodelta 1493. Kuolemantanssi-aiheiset teokset tehtiin usein muistuttamaan ihmisiä elämän hauraudesta mustan surman keskellä. Public domain / Wikimedia Commons
 Millainen on ihmiskunnan tulevaisuus?
 Tulevaisuudessa, jossa jokainen ihminen voisi elää 115-vuotiaaksi ja vanhemmaksi, tulee yhteiskunnalle eteen useita sosioekonomisia haasteita. Jacobsén esittelee blogissaan useita muutoksia, joita maailmassa tulisi tässä tapauksessa tehdä.
 1. Eläkeiän laaja nousu
 Kun elämme pidempään ja lääketiede kehittyy, yhä useampi pystyy työskentelemään entistä vanhempana. Eikä vain pysty, vaan myös joutuu, jotta pidempi elämä on mahdollista kustantaa.
 Euroopassa eläkeikä vaihtelee keskimäärin 60–72 vuoden välillä.  Eläkeiän nostoa tavoitellaan esimerkiksi Espanjassa, Tanskassa, Ranskassa ja Irlannissa .
 Monet maat ovat sitoneet eläkeiän nousun elinajanodotteen nousuun. Niin myös Suomi. Kun elämme pidempään, pääsemme jatkossa myös eläkkeelle myöhemmin. Näin turvataan yhteiskunnan verotulot ja eläkejärjestelmän ylläpito.
 2. Eläkejärjestelmän uudistaminen
 Jotta yhä useammalle voidaan jatkossa maksaa riittävää eläkettä, joudutaan muuttamaan myös eläkemalleja.  Maailman talousfoorumin selvityksessä  ilmeni, että ihmiset tulevat käyttämään eläkesäästönsä loppuun keskimäärin 8–20 vuotta ennen kuolemaa. Eniten kehitys kuormittaa naisia.
 Monissa maissa on alettu harkitsemaan hybridiratkaisuja, joissa yhdistyvät kansaneläke, yksityiset eläkkeet, henkilökohtaiset säästöt ja eläketilit. Pinnalle on noussut myös vaihtoehto, jossa eläkekertymää voitaisiin laskea taloudellisesti haastavien tilanteiden yhteydessä.
 Singaporessa  on käytössä malli, jossa työnantajat ja -tekijät maksavat arviolta viidesosan kuukausipalkastaan automaattisesti eläketilille. Näitä tuloja sijoitetaan pääasiassa Singaporen asuntomarkkinoille tuottojen toivossa. Jotta Singaporen kansalainen pääsee mukaan järjestelmään, tulee hänen kerätä 55 ikävuoteen mennessä vähintään 155 000 Singaporen dollaria eläketililleen.
 3. Julkisten palveluiden säännöstely ja niiden hinnan nosto
 Julkiset palvelut ovat monissa maissa taistelleet jo pitkään väestön ikääntymisen kanssa. Resurssit eivät ole kasvaneet samaa tahtia apua tarvitsevien ihmisten määrän kanssa.
 Näin myös Suomessa, jossa väestön huoltosuhde heikkenee vääjäämättä. Ratkaisuksi on Suomessa suunniteltu soteuudistusta, mutta esimerkiksi lääkärit  eivät ole pitäneet sitä yksinkertaisena vastauksena ongelmaan . Sote on noussut Suomen politiikan yhdeksi suurimmista kiistakapuloista.
 Vaihtoehtoina olisi siis joko alkaa säännöstelemään julkisia palveluita tarpeen mukaan entistä hanakammin tai lisätä asiakkaan palveluista maksamaa omavastuuta. Molemmissa vaihtoehdoissa on kuitenkin olemassa riski, etteivät kaikki apua tarvitsevat saisi terveydelleen välttämätöntä tukea.
 Haluammeko edes elää ikuisesti?
 Ajatus ikuisesta elämästä on kiehtonut ihmiskuntaa läpi historian.
 Nuoruuden lähteestä on haaveiltu niin kreikkalaisissa kuin roomalaisissa taruissa, pappiskuningas Johanneksen ristiretkien ja 1000-luvun alun legendoissa kuin Karibian alkuperäiskansojen suullisessa perinnössä ja  Juan Ponce de Léonin  seikkailuissa.
 Rakastetuissa  Indiana Jones  -elokuvissakin teema on esillä.  Steven Spielbergin  ja  George Lucasin  luoma aarteenetsijähahmo etsii ja lopulta löytää Graalin maljan, joka suo kupista juovalle ikuisen elämän.
 Maljan voimat perustuvat Kuningas Arthurin ja pyöreän pöydän ritarien tarinoihin, ja sitä pidetään kultturihistoriallisesti astiana, josta  Jeesus Nasaretilainen  tarjosi viimeisellä ehtoollisella viiniä ennen kuolemaansa.
 Lasimaalaus Jeesuksesta viimeisellä ehtoollisella. Pöydällä edessä Graalin malja. AOP
 Varo mitä toivot, sillä se saattaa vaikka toteutua.  Tuttu fraasi, jonka juuret ovat muinaiskreikkalaisen satusedän  Aisopoksen  tarinoissa. Monesti valtavaa voimaa tavoitellessaan ihminen tuntuu kompastuvan kuvitelmaan kaikkivoipaisuudestaan. Yliluonnollisten voimien kyljessä saattaa tulla myös negatiivisia vaikutuksia, jotka tekevät voimat hyödyttömiksi, peräti taakaksi.
 Yli sadan ikävuoden matkan kulkeneet ihmiset ovat usein poikkeusyksilöitä. Poikkeuksellisen terveitä, poikkeuksellisen ihmeellisiä. Pitkän iän myötä suurimmalla osalla tulee väistämättä eteen vakavia sairauksia, jotka rappeuttavat aivoja, muistia, kehoa, liikkumista. Niitä asioita, jotka mahdollistavat meille kaikille onnen.
 Satojen ikävuosien aikana tulee todistaneeksi monia tragedioita. Ystävien, sukulaisten ja lasten kuolemia. Särkyviä sydämiä.
 Mitä on elämä, jos et tunnista rakkaitasi tai heitä ei enää ole?
 Mitä on elämä, jossa sadan vuoden muistot samentuvat ja sulautuvat yhdeksi epäselväksi kokonaisuudeksi?
 Mitä on elämä, jos et voi enää puraista pihapuusta pudonnutta tuoretta omenaa?
 Valtiotieteiden maisteri  Rosa Rantanen  väitteli vastikään syksyllä ikuisen elämän eettisyydestä tohtoriksi Turun yliopistosta.
 Hän kirjoittaa  väitöstutkimuksessaan  useimpien ihmisten intuition olevan, että elämä on hyvä asia ja kuolema paha. Suurin osa ei kuitenkaan halua myöskään elää ikuisesti. Syntyy paradoksi: emme halua kuolla, muttemme myöskään tallustaa maan päällä loputtomiin.
 Ikuisuus on kuitenkin eri asia kuin vaikkapa 200 tai 1 000 vuotta.
 Mitä on elämä, jos et voi enää puraista pihapuusta pudonnutta tuoretta omenaa?
 Entäs sitten maapallon ylikansoittuminen, joka uhkaa planeettamme kantokykyä jo nyt, kun elämme huomattavasti satoja vuosia lyhyempiä aikoja? Kolonisoitaisiinko Kuu ja läheisiä planeettoja, jotta pitkäikäisellä väestöllä olisi tilaa elää?
 Rantanen pohtii asiaa kahdesta näkökulmasta.
 Jos ihmisen keskimääräiseksi elinajanodotteeksi muodostuisi jonain päivänä 1 500 vuotta, voisi olla, että väestö lisääntyisi 30 ikävuoden sijaan 300-vuotiaana.
 Voisi myös olla niin, että elinikää säännösteltäisiin. Jos haluaisi saada lapsia, eläisi lyhyemmän elämän, jotta maapallo kestäisi kuormituksen. Epätodennäköistä maailmassa, jossa suurin osa arvostaa lisääntymiskysymyksessä vapautta tehdä omia päätöksiä.
 Vanhemmuutta on rajoitettu jo aiemmin Kiinassa. Lienee epätodennäköistä, että lapsien teko kiellettäisiin lailla, vaikka maapallo ylikansoittuisikin. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Rantanen ei tutkimuksessaan asetu puolustamaan tai vastustamaan eliniän merkittävää pidentämistä.
 Hänen johtopäätöksensä on helppo allekirjoittaa: Merkitystä voi luoda lyhyessäkin elämässä. Mieluummin lyhyt ja onnellinen kuin pitkä ja onneton elämä.
 Ehkä osaamme tavoitella aktiivisesti onnea vain siksi, että tiedämme rajallisuutemme. Miksi syleillä, silittää ja suudella tänään, jos niihin on ikuisuus aikaa?
 Haluaisitko sinä elää ikuisesti? Mitä tekisit 200 lisävuodella? Voit keskustella aiheesta kello 22 saakka.
 Aiheesta lisää:
 Japanilaisnainen on maailman vanhin ihminen – 116-vuotias nauttii matematiikasta ja lautapeleistä
 Satavuotiaan Walfred Andersonin uskomaton elämä: Lamat ja Siperian vankileirit eivät nujertaneet suomalaisen ikuista optimismia
 Maailman vanhin pariskunta löytyy Japanista – "Me olemme pärjänneet näin pitkään, koska olin kärsivällinen"
 Tutkijat todistivat matemaattisesti: Ikuinen elämä on mahdotonta (2017)

Analyysi: Ei ole olemassa vedenpitävää näyttöä siitä, että kuolisimme varmasti vanhaan ikään – mutta miksi edes haluaisimme elää ikuisesti?


Summary: Espoolainen Sellon kirjasto on auki joulunpyhinä aamusta keskiyöhön. Ihmisille haluttiin tarjota maksuton paikka, jossa voi rauhassa viettää aikaa.

Pekka  ja  Emma Pirinen  pelaavat Alias-lautapelia puolenpäivän aikaan Sellon kirjastossa. Isä ja tytär halusivat ajanvietettä joulupäivään.
 – Olemme äitini luona viettämässä joulua, ja hän huomasi, että kirjasto on auki. Kiva päästä tänne, ettei tule mökkihöperöksi, Pekka Pirinen sanoo.
 Vaikka joulupäivän viettäminen kirjastossa tuntuukin Pirisistä hieman oudolta, he pitävät aukioloa hyvänä ideana. Pirisille kirjastot ovat muutenkin tuttuja paikkoja, sillä 14-vuotias Emma lukee paljon ja isä Pekka käy kirjastossa pelaamassa lautapelejä ja vaikkapa biljardia.
 Espoossa pääsee tänä jouluna poikkeavina aikoina kirjastoon, sillä Sellon kirjasto pitää ovet auki koko joulun. Kirjasto on auki aatosta tapaninpäivään, aamukahdeksasta puoleenyöhön.
 – On tärkeää, että on joku paikka, mihin voi tulla ja jossa voi olla rauhassa, Sellon kirjaston asiakaspalvelupäällikkö  Hans Swahn  sanoo.
 Swahnin mielestä on tärkeää, että tarjolla on joulunakin jokin maksuton ja kenelle tahansa sopiva paikka. Kaikki eivät vietä joulua tai heillä ei ole mahdollisuutta joulun juhlimiseen.
 Emma ja Pekka Pirinen pelasivat joulupäivänä sananselityspeli Aliasta Sellon kirjastossa.  Juha Heikanen / Yle
 Lomalukemista ja oleskelua
 12-vuotias  Silva Määttänen  on hakemassa matkalukemista Lapin reissulle. Kirjaston hyllystä löytyy kaivattu fantasiakirja,  Tuhkakaupunki , ja mukaan tarttuu vielä saman sarjan seuraavakin osa.
 – Tämä ei ole lähikirjastoni, mutta tulin hakemaan kirjaa täältä, koska muut kirjastot eivät ole auki, Silva Määttänen sanoo.
 Joulupäivänä moni muukin kävijä on Sellon kirjastossa nimenomaan kirjoja lainaamassa.
 – Näppituntuma on, että eilen aattona varsinainen kirjaliikenne oli aika vähäistä. Kyllä se oli enemmän olemista. Tänään ihmiset tuntuvat olevan kirjamielessä liikkeellä, Swahn sanoo.
 Hans Swahnin mukaan Sellon kirjaston pitäminen auki läpi joulun syntyi heti viime joulun jälkeen. Tähän mennessä pitkä aukioloaika on hänen mielestään näyttänyt tarpeelliselta.
 Jouluaattona Sellon kirjastossa kävi lähes tuhat asiakasta, mikä on viidesosa tavallisen arkipäivän kävijämäärästä. Puoleenyöhön saakka paikalla oli vielä muutamia ihmisiä. Swahnin mukaan osa kirjaston asiakkaista katseli aattoiltana elokuvaa, osa opiskeli tai oli muuten viettämässä aikaa. Paikalla oli niin nuoria kuin vanhempiakin ihmisiä.
 – Eilen saimme tosi paljon kiitosta ihmisiltä, jotka eivät halunneet vain istua yksin kotona vaan tulivat mieluummin tänne, Swahn sanoo.
 Joulun pitkistä aukioloajoista on tullut asiakkailta paljon kiitosta, kertoo asiakaspalvelupäällikkö Hans Swahn Sellon kirjastosta. Juha Heikanen / Yle
 Myöhäisellekin aukiololle tarvetta
 Joulupäivän ohjelmaan kuuluu myös joululauluja ja ruokakassien jakoa. Ne ovatkin espoolaisen  Anneli Niemen  syy kirjastossa käyntiin. Niemi pitää kirjaston aukioloa joulunpyhinä hyvänä varsinkin niille, jotka ovat yksinäisiä.
 – Minusta tämä on loistava ajatus. Tulin tekemään kaksi asiaa yhdellä iskulla, laulamaan joululauluja ja hakemaan ruokatavarakassin, Niemi sanoo.
 Sellon kirjasto haluttiin pitää auki joulunakin, että ihmisillä olisi jokin maksuton paikka viettää aikaa. Juha Heikanen / Yle
 Sellon kirjaston lisäksi muitakin yksittäisiä kirjastoja on ollut joulunpyhinä auki eri puolilla Suomea, vaihtelevin aukioloajoin. Asiakaspalvelupäällikkö Hans Swahnin mielestä joulun aukiololle olisi tarvetta tulevinakin vuosina.
 – Ainakin aaton perusteella vaikuttaa siltä, että kysyntää on sille myöhäisellekin aukiololle, ehdottomasti, Swahn sanoo.
 Sellon kirjaston aukioloajat jouluna näet  täältä .

Kirjasto avasi ovensa koko jouluksi – "Kiva päästä tänne, ettei tule mökkihöperöksi"


Summary: Vuonna 1990 ilmestyneen Cyberpunk 2020 -roolipelin armoton ja lohduton maailma ei ole toteutunut – täysin.

Ylikansalliset megakorporaatiot hallitsevat saasteisiin tukehtuvaa maailmaa. Suurkaupunkien sateisilla kaduilla vaeltaa hahmoja, joiden silmissä vilkkuvat ledit ja ranteissa kimaltavat linkkiplugit. Kaupunkien laitamilla koneteknologialla itseään parannelleet punkkarit sotivat yhtiöiden palkkasotilaita vastaan. Viivaksi vedetyt raadot kerätään varaosiksi tai jätetään lojumaan katuojaan.
 Tervetuloa vuoteen 2020.
 Kolmekymmentä vuotta sitten julkaistu  Cyberpunk 2020  -roolipeli maalaa synkän kuvan nykyhetkestä. Pörssiromahdusten, ydinsotien ja tautiepidemioiden runtelema maailma on luisunut väkivaltaan ja hedonismiin. Teknologian kehitys ja sen aiheuttama eriarvoisuuden kasvu ovat vieraannuttaneet ihmiset toisistaan. Elämä on pinnallista ja vaarallista.
 Tieteiskirjailija  William Gibsonin  teoksiin (mm.  Neurovelho ,  Kreivi Nolla  ja  Mona Lisa ) ja  Blade Runnerin  sekä  Terminaattorin  kaltaisiin elokuviin nojaavan pelin lohduton maailma on vuosikymmenten ajan vedonnut roolipelaajiin ympäri maailmaa.
 Luultavasti imppasit tämän artikkelin tietokannasta henkilökohtaiselle tieturillesi.  Cyberpunk 2020
 – Kyberpunk laajempana ilmiönä on poikkeuksellinen, koska se on edelleen pinnalla, sanoo Suomen roolipeliseuran varapuheenjohtaja  Tuomas Kuusniemi .
 Hyvä esimerkki tästä on ensi vuonna julkaistava  Cyberpunk 2077  -tietokonepeli.  Keanu Reevesin  tähdittämä peli tuo neonvalojen valaiseman ja kromin heijasteleman maailman myös tietokone- ja konsolipelaajien ihasteltavaksi.
 Kuusniemi itse tutustui kyberpunkin armottomaan maailmaan 90-luvulla. Hän kuvailee ensikosketusta peliin mullistavaksi.
 – Siihen asti suurin osa roolipeleistä oli keskiaika-fantasiaa, eli suht leppoisaa tai sankarillista menoa.  Cyberpunk 2020  oli ensimmäinen peli, joka yritti simuloida oikeaa maailmaa. Ja se pelimaailma on huolestuttavan tuttu.
 Cyberpunk 2020 ei ole ainoa dystooppiseen lähitulevaisuuteen sijoittuva roolipeli, jossa ihminen ja kone ovat sulautuneet yhteen. Se on kuitenkin kiistatta tyylipuhtain esimerkki kyberpunk-maailmasta roolipelissä. Henrietta Hassinen / Yle
 "Tässä hommassa pelataan vallasta"
 Cyberpunk 2020:n  kantava teema on jättiyhtiöiden ylivalta. Pelissä maailmaa eivät pyöritä poliitikot, vaan pukumiehet. Yhtiön miehet hallitsevat hallituksia, markkinoita, kansakuntia ja armeijoita.
 Kun amerikkalainen  Mike Pondsmith  ja kumppanit kehittivät peliä 80-luvun loppupuolella,  Ronald Reaganin  ja  Margaret Thatcherin  talouspolitiikan seuraukset näkyivät jo Yhdysvalloissa ja Britanniassa. Verohelpotukset ja julkisen hallinnon leikkaukset olivat vuosien ajan kasvattaneet ihmisten eriarvoisuutta. Yhtiöiden valta kasvoi ennennäkemättömiin mittasuhteisiin. Tämän kehityksen  Cyberpunk 2020  vie äärimmilleen.
 Nyt kaikki on tietysti enemmän tai vähemmän yhtiöiden hallinnassa, ja yhtiöt ovat melko pitkälle hallituksia itsessään.  Cyberpunk 2020
 Cyberpunk 2020:ssä  muutama mediayhtiö omistaa tv-kanavat, elokuvastudiot, levy-yhtiöt, radioasemat ja kustantamot. Teknologiayhtiöt ovat kasvaneet maailman suurimmiksi yrityksiksi. Terveydenhuollosta on tehty liiketoimintaa, ja yksityiset yritykset ovat ottaneet avaruusrahdin kuljettamisen kontolleen.
 Kuulostaako tutulta?
 Kyberpunkin maailmassa megayhtiöt tekevät mitä lystäävät. Ne vakuuttavat kunnioittavansa saastekontrollia, minimipalkkoja ja tuotevastuuta, mutta samalla ne sanelevat hallitusten ohjelmat.
 Pahimmaksi tilanne on riistäytynyt Yhdysvalloissa, missä korruptio jyllää. Euroopassa tiukan byrokratian ansiosta “bisnesparonit” on saatu jotenkuten aisoihin ja maiden taloudet ovat tasapainossa – “poikkeuksena Espanja, Italia ja Kreikka”.
 Neuvosto-Venäjällä ylikansalliset yhtiöt eivät ole saaneet vahvaa jalansijaa. Ainoastaan tiiviisti hallinnon kanssa yhteistyötä tekevät yritykset pärjäävät. Alueen teknologia laahaa pahasti muiden perässä.
 Kuulostaako tutulta?
 "Rahaa. Kyllä mulla rahaa on. Uus Bemarin spinneri ja penthouse Yhtiöalueella, eikä sillä kaikella rahalla ole hitonkaan väliä. Tässä hommassa pelataan vallasta. Vallasta jolla isot jutut päätetään; vallasta joka saa pyörät pyörimään. Sä soitat ja huomaat kertovas jonkun peräkylän europresidentille, että sen on parempi tehdä niinkun käsketään, tai se on historiaa. Sen takia tätä homma tehdään. Sen takia mä oon yhtiön mies", toteaa tuntematon pukumies sääntökirjan marginaalissa. Henrietta Hassinen / Yle
 Suora linkkiyhteys aivoihin on vain ajan kysymys
 Cyberpunk 2020:n  maailma on sekoitus  Blade Runnerin  estetiikkaa,  Tronin  teknologiaa ja  Robocopin  moraalia. Uudet teknologiat ovat kerta toisensa jälkeen mullistaneet yhteiskunnan, mikä on monen kohdalla johtanut teknoshokkiin.
 Kun teknologia kasvaa ulos ihmisen käsityskyvystä tai elämästä. Yht’äkkiä ihmiset friikkaavat täysin. Heistä tulee irrationaalisia; väkivaltaisia. Perheet pirstoutuvat; suhteet repeilevät. Ihmiset tuntevat itsensä avuttomiksi Universumin alla. Lopulta koko ihmiskunta jähmettyy massapsykoosiin. Sitä me nykyään nimitämme Romahdukseksi.  Cyberpunk 2020
 Pahiten teknologian jyräämiksi joutuneet ihmiset istuvat kodeissaan passiivisina ja odottavat ohjeita johtajilta. Pieni ryhmä teknologiaa vastustavia neo-luddiitteja yrittää kääntää kelloja taaksepäin. Loput nappaavat teknologiaa kurkusta ja syöksyvät tulevaisuuteen pää edellä.
 Nämä kyberpunkkarit ovat nivoneet teknologian osaksi hermostojaan; yksi on asentanut datalastuja parantaakseen tennistaitojaan, toinen on piilottanut automaattiaseita käsivarsiinsa.
 Näin pitkällä teknologian kehitys ei ole vielä tosimaailmassa vuonna 2020. Teknoshokin oireita on jo nähtävissä, mutta me emme kykene parantamaan refleksejämme mikrosiruilla tai ohjamaan autojamme ajatuksen voimalla – vielä.
 Laboratorioissa on jo jonkin aikaa testailtu aivosignaaleilla ohjattavia järjestelmiä.  Syksyllä Facebook hankki miljardilla dollarilla teknologiayritys CTRL-labsin , joka kehittää mielen avulla ohjattavia tietokoneita.
 Samoilla apajilla häärii Teslan ja SpaceX:n toimitusjohtaja  Elon Musk . Kaksi vuotta sitten hän perusti Neuralink-yhtiön, jonka päämääränä on yhdistää tekoäly ihmisaivoihin.  Heinäkuussa yhtiö kertoi onnistuneensa asentamaan apinan aivoihin sensorin , jonka avulla apina kykeni hallitsemaan tietokonetta.
 Myöhäisellä 20. vuosisadalla Nettiin pääsi vain tietokonepäätteen avulla, käyttäen tiedonvälityksessä apuna modeemiksi kutsuttua laitetta. Vuonna 2020 Nettiin pääsee suoraan. Linkkiplugit ja monimutkaiset ohjelmat muuntavat tietokonedatan ihmismielen ymmärtämiksi tapahtumiksi ja syöttävät ne suoraan aivoihin.  Cyberpunk 2020
 Google on jo useamman vuoden ajan suunnitellut kyberoptiikkaa, joka  ruiskutetaan suoraan ihmisen silmämunaan . Näön parantamisen lisäksi tämä elektroninen piilolinssi voisi esimerkiksi mitata kantajansa verensokeritasoja.
 Muutama viikko sitten  Bathin yliopiston tutkijat esittelivät mahdollisuuden  korjata hermovaurioita keinotekoisista neuroneista koostuvilla mikrosiruilla.
 Kyberin asentaminen kehoonsa on Cyberpunk 2020:ssä yhtä helppoa kuin korvien rei’itys. Vaarana kuitenkin on, että liika rauta ruumiissa, johtaa kyberpsykoosiin. Näin käy kun ihmisyys jää koneen varjoon. Henrietta Hassinen / Yle
 Supertietokoneet kutistuivat puhelimiksi
 Kun  Cyberpunk 2020  ilmestyi vuonna 1990, maailman tehokkain tietokone, Cray-2, kykeni suorittamaan 1,9 miljardia laskutoimitusta sekunnissa. Yli kaksi tonnia painavassa supertietokoneessa oli parhaimmillaan 32 gigatavua tallennustilaa.  “Pienet matkapuhelimet” olivat juuri tulleet markkinoille . Ne painoivat alle kilon.
 Viime syksynä  Apple esitteli uuden puhelimen mikropiirin , joka kykenee suorittamaan biljoona laskutoimitusta sekunnissa. Alle 200 grammaa painavien nykypuhelimien tallennustilat alkavat 64 gigatavusta ylöspäin.
 Osa kolmenkymmenen vuoden takaisista kuvitelmista on toteutunut paljon pidemmälle mitä Pondsmith ja kumppanit osasivat ennustaa.
 Cyberpunk 2020:ssä  musiikki ostetaan levykaupoista ja sitä kuunnellaan “mikro-stereocombosta”. Kodeissaan ihmiset tuijottavat kuvaputkitelevisioita ja työmatkoillaan he kantavat mukanaan salkkutietokoneita. Uutiset luetaan sanomalehtien sijaan “faxareista”, joita voi tulostaa kioskeista. Paperia säästävä punkkari voi lukea samat uutiset kadunkulmissa nököttävistä tietokonepäätteistä.
 Cyberpunk 2020 ennusti, että vuonna 2020 kadunkulmista löytyy puhelinkioskeja ja DataTerm™ -tietokonepäätteitä. DataTermistä pelaaja voi lukea uutiset, tarkastaa sääennustuksen tai etsiä reittiohjeita karttapalvelusta. Kuva Cyberpunk-lehdestä.
 Internet nykyisessä muodossaan alkoi hahmottua vuoden 1990 tienoilla.  Cyberpunk 2020:ssä  puhutaan Netistä, joka verkkosivujen sijaan tuo mieleen  Tron -elokuvan neonvärejä hehkuvat ruudukot. Pelissä reaalimaailman ylle laskostuva Netti ei ole maailmanlaajuinen tietoverkko, vaan lääneistä koostuva näennäistodellisuus.
 Me liha-aivot olemme etanoita verrattuna isoihin järjestelmiin ja AI:hin  Cyberpunk 2020
 Cyberpunk 2020:n  suurin kritiikki on kohdistunut juuri Nettiin. Ei siksi, että se olisi huonosti ennustettu, vaan koska sitä ei ole onnistuttu integroimaan tarpeeksi hyvin muuhun peliin.
 – En ole törmännyt keneenkään, joka olisi käyttänyt alkuperäisiä sääntöjä ja ollut niihin tyytyväinen, sanoo Suomen roolipeliseuran varapuheenjohtaja Tuomas Kuusniemi.
 Tosimaailmassa vuonna 2020 internet on integroitunut muuhun elämään erittäin tehokkaasti.
 Monissa peliporukoissa dekkerit ja Netti on suosiolla jätetty pelistä pois kankean ja huonosti aikaa kestäneen pelimekanismin vuoksi. Henrietta Hassinen / Yle
 Kyberpunk on osa jokapäivästä elämäämme
 Vajaamittaisiksi jääneiden tai liian pitkäksi menneiden ennustusten lisäksi  Cyberpunk 2020  sisältää myös onnistuneita kuvitelmia tästä päivästä.
 Ääniohjaus on arkipäivää. Ruoan geenimanipulaatio on niin yleistä, että on helpompaa merkitä tuotteet, joita ei ole geenimuunneltu. Robotti-imurit siivoavat asuntoja ja tehtaissa käytetään  mekaanisia tukirankoja  helpottamaan raskasta työtä.
 Cyberpunk 2020:ssä  puhutaan  etiöistä , jotka ovat tietokonejärjestelmiin kytkettyjä laitteita. Nykyään oikea termi on esineiden internet. Pelissä hakkerit voivat luoda Nettiin  näennäiskansaa , eli botteja.
 Joissakin tapauksissa  Cyberpunk 2020:ssä  hahmoteltu teknologia on toteutunut hieman eri muodossa. Hyvä esimerkki on “soolojen, krääsäfriikkien ja stressistä kärsivien pukumiesten suosikki”, eli kyynärvarren ihon alle asennettava biomonitori. Tosimaailmassa kuka tahansa voi seurata omaa biometristä statistiikkaansa aktiivisuusrannekkeesta.
 Toisin kuin luultiin, 2000-luku ei ole tuonut mitään mullistavia uudistuksia liikenteeseen […] Voit odottaa vuoden 2020 liikenteeltä pitkälti samaa kuin 20. vuosisadallakin – tukkoisten moottoriteiden, täpötäysien junien ja muurahaispesänä kuhisevien lentokenttien verkosto.  Cyberpunk 2020
 Cyberpunk 2020:ssä  pienet autot ja moottoripyörät kulkevat sähköllä. Isommat autot metanolilla tai synteettisellä CHOOH2-meta-alkoholilla, koska “sähkössä ei vaan ole sitä potkua”. Öljystä luopuminen ei ole tapahtunut ilmastonmuutoksen takia, vaan koska ydinsodan jäljiltä lähi-itä on radioaktiivinen joutomaa.
 Cyberpunk 2020:ssä  japanilaisten yritysten valta on merkittävä. Ylikansallisia suuryhtiöitä kutsutaan pelissä  zaibatsuiksi  japanin talouskonglomeraattia tarkoittavan sanan mukaan. Tosimaailmassa japanilaisten tilalle voi laittaa kiinalaiset.
 Cyberpunk 2020 ei tuonut pöytäroolipeleihin radikaaleja uudistuksia, mutta se popularisoi joitakin käytäntöjä. Henrietta Hassinen / Yle
 Käännös syntyi rakkaudesta lajiin
 Suomessa  Cyberpunk 2020:n  kulttimaineeseen on vaikuttanut paljon  Joona Vainion  tekemä suomennos. Moni pelaaja pitää suomenkielistä versiota jopa parempana kuin alkuperäistä. Kehuja ovat keränneet etenkin raflaavat slangikäännökset.
 – Mä päätin, että jos nämä ovat jotain punkkareita, katujätkiä ja -giltsejä, niin ne sitten puhuvat, miten ne puhuvat. Mä lisäsin armotta kirosanoja väliin, Vainio kertoo.
 Kaikkia Vainion lisäämä realismi ei miellyttänyt. Vainio muistelee, kuinka pelin ilmestymisen jälkeen hän sai vihaisen puhelun äidiltä, joka oli tyrmistynyt lapselle hankkimansa pelin kielenkäytöstä ja maailmankuvasta. Rikosilmoituksella uhkailu ei lopulta kuitenkaan johtanut mihinkään.
 Cyberpunk 2020:ssä huumeet ovat synteettisiä ja vaarallisia. Pelin kokeilukemikaalit tuovat mieleen tosimaailman muuntohuumeet, joita virtasi kaduille kymmenen vuotta sitten. Henrietta Hassinen / Yle
 Ennen  Cyberpunk 2020:tä  Vainiolla ei ollut kokemusta pelien kääntämisestä. 21-vuotias taideteollisen korkeakoulun opiskelija oli kuitenkin innostunut roolipelaaja ja hän osasi hyvin englantia.
 – Ja mä olin graafikko, joten mä käytännössä tein sen kokonaan itse. Mä suomensin ja taitoin sen, Vainio sanoo.
 Palkkio vajaan puolen vuoden työstä ei Vainion mukaan ollut kummoinenkaan. Työ tuli tehtyä enemmänkin rakkaudesta lajiin.
 Kolmekymmentä vuotta myöhemmin Vainio katselee työnsä tulosta armollisesti, mutta samalla kriittisesti.
 – Mun tekisi mieli kääntää se uudestaan. Ei varsinaisesti kokonaan, mutta korjata muutama moka.
 Yksi tällainen moka on pelissä esiintyvät NMT-puhelimet. Myöhemmin ilmestyneisiin lisäosiin Vainio ehti jo lisätä maininnan, että “itse asiassa NMT-standardi vanhentui ajat sitten, mutta nimi jäi roikkumaan”.
 "Tulevaisuuden puhelin on liikkuva ja langaton. Sen ansiosta kyberpunkkari voi soitella autostaan, toimistostaan, tai vaikka kadulta", todetaan Cyberpunk-lähdeteoksessa. Henrietta Hassinen / Yle
 Päivittämisen lisäksi Vainiota kiinnostaa pelin uusien versioiden suomentaminen. Hän kertoo jo olleensa yhteydessä Cyberpunk-pelisarjan luoneeseen Mike Pondsmithiin, josko ensi vuonna ilmestyvän  Cyberpunk 2077  -tietokonepelin kääntäminen ja lokalisointi olisi mahdollista.
 Vainio ystävystyi Pondsmithin ja tämän vaimon kanssa suomentaessaan  Cyberpunk 2020:tä . Tuolloin yhteyttä Suomesta Kaliforniaan ylläpidettiin fakseilla. Nykyään viestit kulkevat sähköpostitse.
 Minkälaisen arvosanan kymmenen vuotta Pelit-lehden arvostelijana toiminut Vainio antaisi kulttimaineeseen nousseelle pelille?
 – Aikansa tuotteena mä antaisin sille 90 pistettä. Käännöstä mä olen jäävi arvioimaan, mutta mun mielestä se oli tosi hauska ja raflaava.
 Entä kuinka hyvin peli onnistui ennustamaan synkän tulevaisuuden?
 – Se ei nyt ennustanut ihan oikein kaikkea, mutta kyse on fiktiosta. Scifin tulevaisuuden visiot kuitenkin toteutuu, ikävän usein, muodossa tai toisessa. Sillä ei ole paskan väliä, mikä vuosi se lopulta on, tuollaista tulee vielä tapahtumaan, Vainio ennustaa.

Kulttimaineeseen nousseen roolipelin synkkä tulevaisuus on vain muutaman päivän päässä


Summary: Netin rajaaminen ei ole teknisesti mutkikasta: tietoliikenne ohjataan kulkemaan yhdessä maassa sijaitsevan palvelimen kautta.

Venäjän viestintäministeriön mukaan  maassa on testattu onnistuneesti Venäjän sisäistä, muusta maailmasta eristettyä tietoverkkoa.
 Asiasta uutisoi jouluaattona  BBC . Venäjän aikeista tiedettiin jo  keväällä . Seuraavaksi kokeen tulokset esitellään presidentti  Vladimir Putinille .
 Ministeriön mukaan "tavalliset netin käyttäjät" eivät kokeilua huomaa, mutta mitä yksittäisten maiden irtautumisesta internetistä voi seurata, ja mitä Venäjä rajaamisella tavoittelee?
 Merkittävä toimi, jos on tapahtunut niin kuin uutisoidaan  Jukka Savolainen
 Kysyimme tätä kahdelta kyberturvallisuusden ja informaatiovaikuttamisen asiantuntijalta.  Jarno Limnéll  on Aalto-yliopiston kyberturvallisuuden työelämäprofessori ja  Jukka Savolainen  Euroopan hybridiosaamiskeskuksen Haavoittuvuudet ja resilienssi -verkoston johtaja.
 Jarno Limnéll sanoo, että internetin hajautumiskehitys maailmalla voimistuu.  Kimmo Brandt / AOP
 Kontrolloidaan tietoa, sisään ja ulos
 Internetin rajaaminen palvelee erityyppisiä tarkoitusperiä. Siten on mahdollista hallita maahan tulevaa ja maailmalle menevää tietoa, kuten uutisia. Toisaalta omalla "rinnakkaisnetillä" voidaan varmistaa netin toimiminen esimerkiksi kyberhyökkäysten varalta.
 – Venäjä on itse todennut, että kyse on erityisesti venäläisen kriittisen infrastruktuurin suojaamisesta kyberhyökkäyksiä vastaan. Mutta kyllä kyse on myös informaatiotilan hallinnasta, eli siitä että Venäjä haluaa kontrolloida yhä vahvemmin, mitä tietoa venäläisille jaetaan, ja mihin tietoon kansalaiset ylipäätään pääsevät käsiksi, sanoo Aalto-yliopiston Jarno Limnéll.
 Nämä motiivit tunnistaa myös Eurooopan hybridiosaamiskeskuksen Jukka Savolainen.
 – Tällä voi olla vähittäinen vaikutus. Hivuttamalla kontrolloidaan mediaa, joka venäläisillä on käytettävissä, ja minkälaisia uutisia Venäjältä saa lähetettyä ulospäin, Savolainen kertoo.
 Toinen merkittävä motiivi on huoltovarmuus.
 – Esimerkiksi yhteyksien katkaisu ulkopuolelta ei katkaise näiden Venäjällä toimivien verkkojärjestelmien toimintoja.
 Savolainen: Toimii sotilaallisena pelotteena
 Näistä haetaan Jukka Savolaisen mukaan hyötyä myös mahdollisessa konfliktissa.
 – Katson että merkittävämpi muutos on nimenomaan se, että voidaan kontrolloida internetiä konfliktissa, Savolainen sanoo.
 – Jos on hankittu merkittävä kyky hallita uutisvirtoja sisään ja ulos – sillä on suuri vaikutus, kuinka hyvin valtiojohto pystyy pitämään tilanteen hyppysissään.
 Nämä kaksi tekijää yhdessä, tiedon rajoittaminen sekä huoltovarmuuden paraneminen nostavat Savolaisen mukaan Venäjän kykyä sietää konflikteja ulkovaltojen kanssa.
 – Siten tällä toimenpiteellä tulee ikään kuin tuettua sotilaallisen pelotteen uskottavuutta. Tämä on mielestäni merkittävä toimi, jos on tapahtunut niin kuin uutisoidaan, Savolainen arvioi.
 Jukka Savolainen Euroopan hybridiosaamiskeskuksesta pitää merkittävänä sitä, että Venäjä pystyy käyttämään suljettua tietoverkkoa
osana sotilaallista pelotettaan.
 Yle
 Limnéll: EU:n mietittävä ratkaisuja netin rapautumiseen
 Venäjän koe on yksi askel kohti internetin hajoamista, arvioi BBC:lle Surreyn yliopiston tietojenkäsittelyn professori  Alan Woodward .
 Jarno Limnéllin mukaan sekä Suomen että EU:n tulisi varautua siihen, että maailmanlaajuiset tietoverkot seuraavien vuosien aikana muuntuvat tai jopa murenevat, kun valtiot tekevät niistä irtiottoja.
 Hän muistuttaa että oman internetin luomiselle on Venäjän johdon vahva tuki.
 – Tässä tilanteessa Euroopan ja Suomen tulee yhdessä pohtia, mitkä olisivat eurooppalaisia ratkaisuja joita me voimme eurooppalaisten kesken käyttää. Tällä hetkellä näyttää, että internetin hajautumiskehitys maailmalla voimistuu.
 Tekninen puoli ei ole vaikea toteuttaa
 Kuinka netti sitten suljetaan, tai rajataan jonkin tietyn alueen sisäpuolelle? Pääpiirteissäin tekninen toteutus ei ole kovin mutkikasta.
 – En ole tekninen asiantuntija, mutta arvioni on ettei se ole teknisesti monimutkaista vaan pikemminkin yksinkertaista. Kun Venäjällä kytkeytyy internet millä tahansa laitteella, yhteys kulkee takuuvarmasti venäjällä olevan palvelimen kautta, Jukka Savolainen muotoilee.
 Edellytyksenä on kuitenkin yhteiskunta ja viranomaiset, jotka näyttävät vihreää valoa tämänkaltaisille toimille.
 – Sitten palvelimen omistajan on oltava yhteistyössä viranomaisen kanssa, silloin tämä kontrolli toteutuu.
 LUE MYÖS:
 BBC: Venäjä kertoo testanneensa onnistuneesti maan sisäistä tietoverkkoa
 Internetin vapaus väheni jälleen – Väärien tietojen levittäminen ja kansalaisten seuranta rapauttavat demokratiaa, järjestö varoittaa
 Iran on yhä taitavampi sulkemaan yhteydet ulkomaailmaan – Netin katkaiseminen on yleistyvä keino levottomuuksien tukahduttamiseksi
 BBC: Kiina lisää jälleen kansalaistensa valvontaa – jatkossa puhelinliittymän rekisteröinti vaatii kasvojen skannauksen
 Venäjä aikoo testata internetistä irtautumista tänä keväänä

Venäjä kokeili netin sulkemista muulta maailmalta – asiantuntijat: Kyse on informaatiotilan hallinnasta ja sotilaallisesta pelotteesta


Summary: Novaja Zemljalle viety Ruslan Šaveddinov on oppositiojohtaja Aleksei Navalnyin läheinen liittolainen.

Venäjän valtio on hakenut oppositiovaikuttaja  Ruslan Šaveddinovin  kotoaan ja vienyt hänet asepalvelukseen Novaja Zemljan saarelle Jäämerelle. Hänen tukijansa pitävät toimintaa kidnappauksena.
 23-vuotias Šaveddinov on oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  liittolainen ja työskentelee tämän korruptionvastaisessa järjestössä.
 Navalnyin mukaan Šaveddinov katosi kotoaan Moskovasta maanantaina sen jälkeen kun poliisi murtautui asuntoon katkaistuaan ensin sähkön ja estettyään Šaveddinovin puhelimen sim-kortin toiminnan.
 Hän onnistui myöhemmin soittamaan jonkun toisen puhelimella naisystävälleen ja kertomaan olinpaikkansa Jäämerellä 2000 kilometrin päässä Moskovasta.
 Venäjän armeijan mukaan Šaveddinov on asevelvollinen ja on pakoillut asepalvelusta pitkään. Navalnyi puolestaan sanoo, että Šaveddinovin terveydentila estää häntä menemästä asepalvelukseen.
 Asiasta kirjoitti ja tviittasi myös  The Moscow Times .
 Opposition kannattajat protestoivat Šaveddinovin viemistä saarelle Moskovassa armeijan päämajan edessä.
 "Hyvää uutta vuotta 1937", luki yhdessä mielenosoittajan kyltissä. Lauseella viitattiin Stalinin puhdistuksien huippuvuoteen.
 Navalnyin mukaan Šaveddinov ei saa kommunikoida ulkomaailman kanssa muiden varusmiesten tapaan. Lisäksi häntä seuraa joku koko ajan.
 Šaveddinovin asepalvelus kestää vuoden ajan.
 Lue myös:
 Venäjän viranomaiset aloittivat uuden kotietsintöjen aallon oppositiota vastaan – Navalnyi: "Tyhjäntoimittajat ja koijarit asialla"
 Venäjä julisti oppositiojohtaja Navalnyin säätiön ulkomaiseksi agentiksi – "Jälleen uusi yritys tukahduttaa toiminta"
 Venäjän poliisi teki kymmeniä ratsioita opposition toimistoihin ja aktivistien koteihin

Venäjä vei oppositiovaikuttajan väkisin asepalvelukseen Jäämeren saarelle


Summary: Kirjailijana tunnetuksi tullut Behn oli kuollessaan 47-vuotias.

Norjan prinsessa  Märtha Louisen  entinen aviomies, kirjailija ja taiteilija  Ari Behn  on kuollut 47-vuotiaana, kertovat muun muassa norjalaismediat  VG  ja  NRK .
 Tiedon Behnin kuolemasta vahvisti hänen managerinsa  Geir Håkonsund . Hän välitti Behnin perheen lausunnon norjalaismedioille.
 – Suuri suru sydämissämme meidän, Ari Behnin läheisten, on ilmoitettava, että hän on riistänyt oman henkensä. Pyydämme kunnioittamaan yksityisyyttämme tulevina päivinä, perhe kirjoitti lausunnossaan.
 Behn ja Märtha Louise avioituivat vuonna 2002 ja erosivat 14 vuoden avioliiton jälkeen vuonna 2016. Heillä on kolme yhteistä tytärtä.
 Norjan kuningas  Harald V  ja kuningatar  Sonja  ovat välittäneet osanottonsa Behnin poismenon johdosta kuningashuoneen  nettisivuilla . Märtha Louise on kuningasparin esikoinen ja kruununperimysjärjestyksessä neljäntenä.
 – Ari oli tärkeä osa perhettämme jo monien vuosien ajan, ja meillä on lämpimiä ja hyviä muistoja hänestä. Olemme kiitollisia, että saimme tutustua häneen. Valitettavasti lapsenlapsemme ovat menettäneet rakkaan isänsä, ja tunnemme syvää myötätuntoa hänen vanhempiaan ja sisaruksiaan kohtaan. He ovat menettäneet rakkaan poikansa ja veljensä, kuningatarpari kirjoitti lausunnossaan.
 Kruununprinssi  Haakon  ja kruununprinsessa  Mette-Marit  välittivät myös surunvalittelunsa.
 – Meille Ari oli hyvä ystävä, rakas perheenjäsen ja upea setä, jonka kanssa jaoimme monet elämän pienistä ja isoista hetkistä. Me kaikki pidimme Arista, prinssipari kirjoitti lausunnossaan.
 Lue myös:
 Kriisipuhelimet tarjoavat apua läpi juhlapyhien – Auttavia numeroita löytyy myös lapsille ja nuorille
 Valtakunnallinen kriisipuhelin  tarjoaa keskusteluapua kriisissä oleville ja heidän läheisilleen. Keskustelun tavoitteena on helpottaa henkistä hätää sekä ehkäistä itsemurhia. Kriisipuhelin päivystää numerossa 09-25250111.

Norjan prinsessa Märtha Louisen entinen aviomies Ari Behn on kuollut


Summary: Lumen alle jäänyt 26-vuotias oli löydetty alpeilla hätäsignaalia lähettävän paikantimen avulla.

Itävallassa Steiermarkin osavaltion alueella alpeilla tapahtui pieni ihme joulupäivänä, kun viisi tuntia lumen alla ollut mies saatiin pelastettua. Pelastustyöntekijät nimesivät pelastumisen "joulunihmeeksi", kertoo  BBC .
 Avustustyöntekijät auttoivat lumen alle jäänyttä laskettelijaa joulupäivänä Itävallassa.  Bergrettung Groebming / EBU
 26-vuotias mies oli lähtenyt ulkoilemaan reitilleen Pruggernissä keskiviikkona eikä palannut sovittuun aikaan. Perhe ja ystävät olivat ottaneet yhteyttä pelastajiin, jotka saivat miehen paikannettua hätäsignaalia lähettävän paikantimen avulla. Myös miehen puhelin oli vastannut ilmeisesti lumen alla.
 Miehen päällä olleessa metrin lumikerroksessa oli ilmatasku, jonka avulla mies pystyi hengittämään.
 Miestä etsi parikymmentä pelastajaa ja poliisia. Pelastajien lisäksi etsinnöissä oli mukana pelastuskoiria.
 26-vuotias hiihtäjä selvisi vammoitta, mutta oli pahasti kylmettynyt.  Bergrettung Groebming / EBU
 Gröbming-vuoren pelastajat kaivoivat miehen ulos lumesta ja hänet vietiin sairaalaan pahasti kylmettyneenä. Muita vammoja miehellä ei ollut.
 – Kun lunta on noin paksu peitto, alla ei voi liikkua. Miehen onni oli, että lumen alla oli niin iso ilmatasku, sanoi yksi pelastajista  Stefan Schröck  Australian yleisradioyhtiö  ORF:lle .
 Schröckin mukaan pelastuminen näin pitkään lumen alla olemisesta on hyvin harvinaista. Tapauksia on ehkä kerran 20 vuodessa.
 Lumivyöryn alle jäänyt mies paikannettiin lähettimen avulla. Bergrettung Groebming / EBU
 Hänen mukaansa ihmisen selviytymismahdollisuudet lumen alla hupenevat jo 15 minuutissa.
 Itävallan ja Sveitsin eri lomakohteissa on ollut useita lumivyöryjä viime päivinä.
 Andermattissa lomakeskuksessa Sveitsissä kuusi ihmistä jäi lumivyöryn alle. Neljä ihmistä pääsi omin avuin pois lumesta ja kaksi pelastettiin. Rinne oli luokiteltu turvalliseksi, joten paikallinen  poliisi on aloittanut tutkinnan  asiasta.
 Tapauksesta kirjoitti esimerkiksi  CNN.

Itävallan jouluihme: Kaksikymppinen hiihtäjä selvisi lumivyörystä, sinnitteli viisi tuntia lumen alla


Summary: Punaisen jättiläistähden räjähtämistä saatetaan joutua odottamaan vielä hyvä tovi.

Tähtitaivaan kirkkaimpiin kohteisiin kuuluva Betelgeuze on himmentynyt selvästi viime kuukausien aikana. Orionin tähdistössä sijaitsevan punaisen jättiläisen loppu vähintäänkin häämöttää.
 Lopun aikojen lähenemisestä kertoo sekin, että Betelgeuze on paisunut halkaisijaltaan melkein tuhat kertaa omaa Aurinkoamme suuremmaksi. Tosin räjähtämistä supernovaksi voidaan joutua odottamaan vielä 100 000 vuotta. Betelgeuze on kaikesta huolimatta vahva ehdokas seuraavaksi paljain silmin näkyväksi supernovaksi.
 Betelgeuzen himmentyminen ei ole aivan ennenkuulumatonta, vaan esimerkiksi vuosien 1926-1927 vaihteessa sen kirkkaus kävi lähes yhtä alhaalla kuin nyt, kirjoittaa  Tähdet ja avaruus.
 Tuore himmeneminen on noteerattu useissa muissakin tähtitiedettä seuraavissa medioissa ympäri maailmaa.
 Sosiaaliseen mediaan levinnyt pohdiskelu Betelgeuzen tulevaisuudesta sai tällä kertaa alkunsa Yhdysvalloissa  Villanovan yliopistossa tehdystä tutkimuksesta, joka julkaistiin 8. joulukuuta.  Keskustelu vain kiihtyi tähden kirkkauden laskettua ennen joulua alle puoleen normaalista.
 Supernovan jäänteet näkyvät pitkään
 Historian ensimmäinen supernovahavainto lienee  kiinalainen luukaiverrus noin vuodelta 1300 eaa.  Se kertoo tähdestä, joka on ilmestynyt Skorpinonin tähdistöön. Nykyisillä teleskoopeilla niitä nähdään yhtenään, mutta enimmäkseen kotigalaksimme Linnunradan ulkopuolella.
 Yksi historian tunnetuimmista supernovaräjähdyksistä oli tanskalaisen Tyko Brahen vuonna 1572 havaitsema. Vuonna 1604 eli alle 30 vuotta myöhemmin räjähtänyt supernova havaittiin sekä Euroopassa että Aasiassa.
 Suomessa huomiota herätti Veli-Pekka Hentusen ja Markku Nissisen vuonna 2007 ensimmäisenä havaitsema supernova SN2007ae. Varkautelaisten tähtiharrastajien Härkämäen observatoriossa tekemä havainto oli ensimmäinen Suomessa tehty supernovalöytö. Sittemmin niitä on tehty useita lisää.
 Räjähtäessään supernova saavuttaa suurimman kirkkautensa muutamassa päivässä, minkä jälkeen se alkaa vähitellen muuttua himmeämmäksi. Supernovien jäänteet voivat näkyä jopa tuhansia vuosia. Yksi tunnetuimmista jäänteistä on Härän tähdistössä sijaitseva Rapusumu, joka syntyi heinäkuussa 1054 havaitusta supernovasta.
  Uudenvuoden ilotulitus voi lykkääntyä 100 000 vuotta
 Olisi kovin onnekasta, jos Betelgeuze räjähtäisi esimerkiksi uudenvuoden kunniaksi. Näin voi käydäkin, mutta yhtä hyvin supernovaa voidaan joutua odottamaan kymmeniä tuhansia, jollei satatuhatta vuotta.
 Meidän suomalaisten kannattaa toivoa, että räjähdys ajoittuisi syys- ja maaliskuun välille, jolloin tiimalaisin muotoinen Orionin tähdistö näkyy meillä iltataivaalla. Betelgeuze löytyy kuvion vasemmasta yläkulmasta.
 Hyvä uutinen on, että Betelgeuzen räjähdys ei uhkaisi kotiplaneettaamme. Välimatkaa on kuitenkin noin 640 valovuotta, mikä riittää mukavasti turvaetäisyydeksi.
 Viimeaikainen himmeneminen ei välttämättä edes liity punaisen jättiläisen kuolinkouristuksiin, tähdestä on ehkä vain purkautunut kaasupilvi, joka himmentää sitä nyt havaitulla tavalla.
 Jos Betelgeuze kuitenkin räjähtää, saattaa supernova näkyä yhtä kirkkaana kuin täysikuu. Ja myös päivällä. Ehkäpä sitä kannattaa pitää silmällä.
 Supernova havaittiin Suomesta
 Tutkijat havaitsivat, että tähtikartoista on kadonnut satakunta tähteä

Betelgeuze himmenee – jokohan tähtitaivaalla räjähtäisi?


Danske Bankin palveluissa on häiriö järjestelmäongelmista johtuen, kertoo pankki Twitterissä.
 Häiriö vaikuttaa muun muassa verkko- ja mobiilipankin toimintaan. Korttimaksut toimivat tiettävästi normaalisti. Pankki kertoo pyrkivänsä korjaamaan tilanteen mahdollisimman nopeasti.
 Pankki suosittelee asiakkaitaan käyttämään verkkomaksuissa vaihtoehtoisia maksutapoja, kuten MobilePayta, mikäli palveluntarjoaja tätä vaihtoehtona tarjoaa.

Danske Bankin palveluissa häiriö


Summary: Varoitus talvimyrskystä jäi voimaan yöksi Santa Monican ja Los Angelesin piirikunnan vuoristoisilla alueilla.

Lumipyry peitti alleen autiomaita Etelä-Kalifornian sisämaassa. Kuivuudesta tunnetussa Joshua Treen kansallispuistossa lumisade oli jo toinen joulukuussa.
 Alueella asuvat ihmiset riemuitsivat valkoisesta joulustaan sosiaalisessa mediassa.
 Voimakas myrsky alkoi alueella joulupäivänä ja jatkui tapaninpäivänä. Lumipyry sulki muun muassa kaksi vuoristosolaa ja niissä kulkevat maantiet. Alempana satoi rankasti vettä ja lumiraja meni suunnilleen 750 metrin korkeudessa.
 Tapaninpäivän iltana talvimyrsky varoitukset olivat voimassa Los Angelesin piirikunnan ja Santa Monican vuoristoisilla alueilla.
 Seuraavan talvimyrskyn odotetaan iskevän Etelä-Kaliforniaan jo ensi viikon alussa.

Minne se lumi meni? Video näyttää, kuinka Etelä-Kalifornian autiomaissa nautittiin valkoisesta joulusta


Summary: Helsingin kaupungin avustukset kulttuurille ovat aiheuttaneet suurta porua. Vaikka rahaa on enemmän, silti osa on saamassa aiempaa vähemmän.

Helsingin tanssisaleilla on oltu apeissa ja vihaisissa tunnelmissa joulukuun puolivälistä alkaen: kaupungin uudet kulttuuriavustuspäätökset ensi vuodelle eivät lupaa hyvää kaikille.
 Helsingin kaupunki jakaa ensi vuonna aiempaa enemmän tanssiryhmille rahaa. Osalla avustus kuitenkin pienenee, vaikka se juuri vuosi sitten oli noussut. Epäloogisuus ärsyttää tanssiojita.  Ilkka Kemppinen / Yle
 Neljä tanssiryhmää menettää jokainen viisi tuhatta euroa, vaikka tanssi sinänsä saa Helsingissä ensi vuonna yhteensä 10 000 euroa enemmän rahaa kuin viime vuonna. Lisäksi Tanssin talolle on myönnetty 55 000 euroa lisää rahaa aiempaan verrattuna.
 Myös parilta teatterilta, kuten Ylioppilasteatterilta, ollaan viemässä jopa 6 000 euroa. Lisäksi myös Seurasaari Säätiön avustuksia vähennetään.
 Kokonaisuudessa taiteelle annettava potti kasvaa entisestä. Rahaa on nyt jaossa 13 miljoonaa kaiken kaikkiaan.
 Nyt moni rahaa menettävistä tanssiryhmistä oli juuri viime vuonna saanut korotuksen avustusrahoihinsa ja mukauttanut toimintansa sen mukaan.
 Näin kävi muun muassa tanssiteatteri Kekäläinen Companylle. Sen taiteellinen vastaava  Sanna Kekäläinen  on harmissaan.
 Kekäläisen mukaan heidän toimintansa on nyt vammautettu, siitä on tehty jalkapuoli.
 – Avustusten jaossa ei ole mitään logiikkaa. Ihan sama toiminta meillä on nyt kuin viime vuonnakin, Kekäläinen sanoo.
 Helsingin kaupungin mukaan avustusten jakamisessa ei tänä vuonna tapahtunut mitään ratkaisevaa muutosta aiempaan.
 Kekäläinen Companyn taiteellinen vastaava Sanna Kekäläinen on harmissaan, että kaupungin taiteelle antamissa avustuksissa ei ole selvää jatkumoa.  Harri Fagerholm/Yle
 Tanssijat pakotetaan säästämään
 Viisi tuhatta euroa vähemmän avustusta tarkoittaa esimerkiksi Kekäläinen Companylle sitä, että jostain pitää alkaa säästää. Kekäläinen Company valmistautuu paraikaa kevään esityksiin ja esiintyjät on jo palkattu teoksiin.
 – Irtisanomisiin en ryhdy. Se olisi luontoani vastaan. Ehkä markkinoinnista nipistetään, tai sitten ei voida aloittaa mitään uutta tuotantoa ensi syksylle, Kekäläinen sanoo.
 Tanssipiireissä ajatellaan, että Helsingin kaupungin avustusten jako nykyisellään on epäreilua.
 Tanssiteatteri Tsuumin toiminnanjohtaja  Salla Korja-Paloniemi  sanoo, että rahanjaossa ei ole pitkäjänteisyyttä.
 – Tuntuu epäreilulta. Olisimme avanneet toimintaamme, mutta meille ei annettu mitään mahdollisuutta selittää, Tsuumin toiminnanjohtaja Salla Korja-Paloniemi sanoo.
 Samaa sanoo Kekäläinen.
 – Tuntuu pahalta, kun teemme kuitenkin niin paljon työtä Helsingin taiteen eteen.
 Helsingin kaupungin kulttuuripalvelupäällikkö Veikko Kunnas.  Kristiina Lehto / Yle
 Kaupunki katsoo muun muassa katsojalukuja
 Helsingin kaupungilta kerrotaan, että joka vuosi osalle annetaan lisää avustukia ja osalta leikataan pois. Tämä on normaali käytäntö, niin koko kulttuurin saralla kuin myös tanssissa.
 Avustukset kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan kulttuuri- ja kirjastojaostolle esitellyt kulttuuripalvelupäällikkö  Veikko Kunnas  sanoo, että tanssi yleisesti ottaen on ollut saavien osapuolien joukossa viime vuosina.
 – Tanssin rahoitusta on kehitetty viime vuosina lautakunnissa, koska sen rahoitus on ollut kaupungissa jälkeenjäänyttä, Kunnas sanoo.
 Tänä vuonna kaupunki on Kunnaksen mukaan pyrkinyt nimenomaan tasapuolistamaan avustusten jakoa. Tekijät on Kunnaksen mukaan arvioitu toisiinsa nähden.
 – Olemme arvioineet mitä he tekevät ja millaiset katsojaluvut heillä on avoimissa tilaisuuksissa, Kunnas sanoo.
 Kunnaksen mukaan kaupunki ei ole katsonut vain yhden vuoden katsojamääriä, vaan pidempiä trendejä. Eikä katsojamäärät ole ainoa kriteeri.
 – Toki se on aina tulkintaa, mitä ja ketä tuetaan, ja toki kaikilla ei ole samanlaisia katsomoita. Nämä ovat monitahoisia kysymyksiä.
 Mutta saatavuus ja saavutettavuus ovat Kunnaksen mukaan tärkeitä asioita. Se jossain määrin antaa viitteitä, kelle rahaa annetaan.
 – Jos teoriassa jotain esitystä ei kukaan katso ja toisella on paljon katsojia. Kyllä sillä on vaikutusta.
 Katsojien kyttääminen kismittää tanssijoita
 Katsojalukujen kyttääminen kismittää tanssiryhmiä. Heidän mielestään ne eivät kerro koko tottuutta.
 – Jonain vuonna joku on mukana jossain suuressa tuotannossa. Joku toinen voi esiintyä koko ajan pienille kolmenkymmenen hengen katsomoile, Sanna Kekäläinen huomauttaa.
 Sanna Kekäläisen mukaan nykyinen rahan jakopolitiikka johtaa lopulta pelkoon ja taiteen rappeutumiseen, sillä taide on usein alkanut pienistä piireistä.
 – Ei voi olla niin, että pieniltä tekijöiltä vaaditaan tiettyä tuottoa. Silloinhan me ikään kuin tapetaan taide, Kekäläinen sanoo.
 Kaupunki uskoo, että Tanssin talo lisää katsojia
 Helsingin kaupungilla uskotaan, että tulevaisuudessa kaikkien tanssiryhmien katsojamäärät voivat Kaapelitehtaan viereen rakenteilla olevan Tanssin talon myötä kasvaa.
 Tanssin talo sai juuri 55 000 euroa enemmän rahaa käyttöönsä viime vuoteen verrattuna.
 – Se tulee olemaan esityspaikka vapaille tanssiryhmille. Silloin vapaiden tanssiryhmien ansaintalogiikka voi muuttua ja heidän yleisöpohjansa laajeta, Veikko Kunnas kaupungilta sanoo.
 Kunnas silti vakuuttaa, että kaupungin tarkoitus ei ole mennä pelkästään massat edellä.
 – Mutta on täydellinen illuusio, että tanssi olisi voinut ilman Tanssin taloa saada vastaavan rahan kuin tanssi saa nyt. Tanssin talo ei ole pois tanssin kentältä, vaan ainoastaan lisäys tanssin kentälle.
 Tanssijat toivovat avointa keskustelua
 Tanssijat ovat edelleen osittain skeptisiä myös Tanssin taloon. Tanssipiireissä kaivataan tällä erää vain avoimuutta avustusten jakoon kaupungin ja vapaiden esiintyvien tanssiryhmien välille.
 Sanna Kekäläisen mukaan aktiivisempi kommunikaatio kaupungin taholta heitä kohtaan tekisi avustusten jaosta ja niiden leikkaamisista ehkä vähemmän tuskallisen tekijöille.
 – Olen varma, että päättäjät eivät ymmärrä, missä mennään. Se heidän todellisuus on niin eri kuin se missä me elämme.

Poukkoileva kaupungin avustuspolitiikka ärsyttää Helsingissä – tanssijoiden mielestä katsojamääriin tuijottaminen tappaa taiteen


Summary: Turun yliopistossa tehtiin ensimmäinen väestötason tutkimus lasten ADHD:n yhteydestä äidin raskausajan D-vitamiinitasoon.

Turun yliopiston lastenpsykiatrian tutkimuskeskuksen mukaan ADHD:n osuus oli 34 prosenttia suurempi lapsilla, joiden äideillä oli raskausaikana D-vitamiinivajetta verrattuna lapsiin, joiden äideillä oli veressään riittävästä D-vitamiinia.
 Kyse on ensimmäisestä väestötason tutkimuksesta, joka selvitti lasten tarkkaavaisuus- ja yliaktiivisuushäiriö ADHD:n yhteyttä äidin veren D-vitamiinipitoisuuteen alku- ja keskiraskaudessa.
 –Raskaudenaikainen D-vitamiinivaje voi vaikuttaa sairastumiseen esimerkiksi perimän, tupakoinnin ja sosiaalisten tekijöiden ohella, kertoo väitöskirjatutkija  Minna Sucksdorff  Turun yliopiston lastenpsykiatrian tutkimuskeskuksesta.
 Tutkimuksessa oli mukana 1 067 ADHD-diagnoosin Suomessa vuosina 1998–1999 saanutta lasta ja vastaava määrä verrokkeja.
 Puute D-vitamiinista on edelleen ongelma

 D-vitamiinin puutos on suosituksista huolimatta edelleen ongelma maailmanlaajuisesti. Esimerkiksi Suomessa monissa maahanmuuttajaryhmissä D-vitamiinin saanti ei ole riittävällä tasolla, kerrotaan Turun yliopiston tiedotteessa.
 – Tämä tutkimus on vahvin näyttö siitä, että raskaudenajan alhainen D-vitamiinitaso voi olla yhteydessä jälkeläisen tarkkaavaisuus- ja keskittymisvaikeuksiin, sanoo tutkimuksen johtaja, lastenpsykiatrian professori  Andre Sourander .
 Hänen mukaansa ADHD on yksi yleisimpiä lasten pitkäaikaissairauksia, ja sen vuoksi tutkimuksen tuloksilla on huomattava kansanterveydellinen merkitys.
 Tutkimus on osa laajempaa kokonaisuutta, jossa selvitetään äidin raskausajan terveydentilan yhteyttä ADHD:hen. Sen tavoite on tuottaa tietoa ADHD-riskissä olevien lasten varhaistunnistuksen ja ennaltaehkäisevän hoidon kehittämiseksi tulevaisuudessa.
 Tutkimusta rahoitti National Institute of Mental Health NIHM (USA) ja Suomen Akatemia. Se on osa INVEST-lippulaivahanketta. Tutkimuksessa hyödynnettiin poikkeuksellisen kattavaa äitiysneuvolaseerumikokoelma Finnish Maternity Cohort (FMC) -kokoelmaa.
 Linkki tutkimuksen JAACAP-lehdessä julkaistuihin tuloksiin:  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0890856719322324?via%3Dihub

Raskaana olevan äidin D-vitamiinivaje nostaa lapsen ADHD-riskiä


Summary: Tanskan lääkäriliitto vastustaa pilottiohjelmaa, jonka aikana lääkärit voivat helposti määrätä lääkekannabista potilaille.

KÖÖPENHAMINA.  Kun  Rei Mansan  olkapäät menevät sijoiltaan, hän naksauttaa ne tottuneesti paikoilleen. Hänen ei ole tarvinnut käydä kertaakaan ensiavussa vaivan takia. Pahin tapaus oli, kun kylkiluu lipsahti pois paikaltaan.
 – Vedin sen itse takaisin. Mutta se sattui helvetisti. En voi suositella, Mansa sanoo kotonaan Kööpenhaminan lähellä.
 38-vuotias Mansa sairastaa Ehlers-Danlosin syndroomaa. Kyseessä on harvinainen perinnöllinen kudossairaus, jolle on ominaista sidekudoksen rakennevika ja hauraus eri kudoksissa.
 Tauti aiheuttaa esimerkiksi nivelten yliliikkuvuutta ja löystymistä, kipua ja lihasten väsymystä.
 – Juuri mikään ei auta tähän tautiin. Sitä on erittäin vaikea hoitaa kipujen takia. Joitakin ihmisiä hoidetaan opioideilla, mutta niillä on paljon sivuvaikutuksia, eivätkä ne toimi kroonisesta kivusta kärsivillä potilailla.
 Mansan mukaan ainakin yksi aine kuitenkin auttaa hänen oireisiinsa. Se on lääkekannabis, jota hän on käyttänyt vajaan kolmen vuoden ajan. Aluksi lääkäri määräsi hänelle ei-päihdyttävää kannabidioli- eli CBD-uutetta.
 – Se ei ole psykoaktiivista, joten se ei vaikuta päähäni. Se vain poistaa lihaskouristukset, vihlonnan ja nivelkivut. Tai ainakin se vähentää niitä.
 Rei Mansa esittelee käyttämiään lääkekannabistuotteita. Viiden gramman purkki hollantilaista lääkekukkaa maksaa 785 Tanskan kruunua eli noin 105 euroa. Markku Pitkänen / Yle
 Tanska aloitti vuoden 2018 alussa nelivuotisen pilottiohjelman, jonka aikana lääkärit saavat määrätä harkintansa mukaan potilaille lääkekannabista monenlaisiin vaivoihin.
 Pilotin myötä potilaiden saataville tuli lääkekannabiksen kukintoa ja vahvempia THC-pitoisia kannabisöljyjä. THC eli tetrahydrokannabinoli on kannabiksen päihdyttävä ainesosa, jolla on kipua lievittäviä ominaisuuksia.
 Lääkäri kirjoitti pian Mansalle reseptin, jolla hän sai myös THC-pitoista kukintoa.
 – Käytän kukkaa hyvin pieninä annoksina. Se vahvistaa CBD-öljyn vaikutusta. Otan kukkaa iltaisin, jotta nukkuisin paremmin, Mansa kertoo.
 Rei Mansa käyttää lääkekannabista pääasiassa syötävän öljyn muodossa. Toisinaan hän höyrystää pienen annoksen kukkaa illalla ennen nukkumaan menoa. Markku Pitkänen / Yle
 Rei Mansa on ammatiltaan laboratorioteknikko. Hän kertoo, että työskentely olisi hankalaa ilman lääkekannabista, koska silloin hän kärsisi lihasten nykimisestä ja vapinasta.
 – Se on todella ärsyttävää. Laboratoriotyössä on erittäin tärkeää, että käteni ovat vakaat.
 Kannabislääkityksen avulla Mansa on pystynyt kuntoilemaan päivittäin. Se on vahvistanut hänen lihaksiaan, joten olkapäätkin pysyvät nyt paremmin sijoillaan.
 Reseptejä, tutkimusta ja viljelyä
 Kööpenhaminan trendikkäässä ja monikulttuurisessa Nørrebron kaupunginosassa pitää päämajaansa Cannabis Danmark -järjestö. Se pyrkii edistämään kannabiksen lääkekäyttöä ja tutkimusta Tanskassa.
 Järjestön johtaja  Rikke Jakobsen  kiinnostui kannabiksen lääkekäytöstä, kun hänen isänsä sairasti eturauhassyöpää. Jakobsen hankki isälleen kannabista lääkkeeksi laittomilta markkinoilta.
 – Ymmärsin, että meitä pidettiin rikollisina emmekä tienneet, mitä laittomat tuotteet sisälsivät. Sitten aloin lobbaamaan lääkekannabisohjelman puolesta, Jakobsen kertoo.
 Cannabis Danmark -järjestön johtaja Rikke Jakobsen haluaa tehdä Tanskasta johtavan maan lääkekannabiksen käytössä ja kehityksessä. Markku Pitkänen / Yle
 Tanskan lääkekannabispilotti sisältää useita elementtejä. Ohjelman myötä lääkärit saavat kirjoittaa potilaille lääkekannabisreseptejä ja hankkeen aikana tehdään kannabikseen liittyvää tutkimusta.
 Tanskan lääkevirasto suosittelee, että kannabista voi määrätä hoitamaan hermovauriokipua, ms-taudin ja selkäydinvammojen oireita sekä syöpähoitojen aiheuttamaa pahoinvointia. Lääkäreillä on oikeus myöntää lääkekannabista myös muiden tautien hoitoon.
 Lisäksi Tanska on myöntänyt yrityksille lupia viljellä lääkekannabista kotimaan markkinoille sekä vientiin ulkomaille. Tanskalaiset lääkekannabistuotteet eivät ole kuitenkaan vielä saaneet myyntilupia, joten kaikki kukka on toistaiseksi peräisin hollantilaiselta Bedrocan-yhtiöltä.
 Jakobsenin mukaan Tanska korvaa potilaille lääkekannabiksesta aiheutuvia kustannuksia 10 000 kruunun eli runsaan 1 300 euron arvosta vuodessa. Useimmille potilaille korvaus riittää vain muutamaksi kuukaudeksi.
 Suuri osa lääkäreistä vastustaa pilottiohjelmaa
 Tanskan lääkäriliitto on vastustanut lääkekannabishanketta alusta saakka. Järjestöön kuuluu yli 30 000 lääkäriä. Liitto pitää lääkekannabiksen sallimista poliittisena päätöksenä, joka ei perustu tieteeseen.
 Lääkäriliiton puheenjohtaja  Andreas Rudkjøbing  sanoo, että tieteelliset todisteet eivät puolla lääkekannabiksen sallimista hoitomuodoksi Tanskan lääkeviraston nimeämiin sairauksiin.
 – Suurin lääkekannabikseen liittyvä ongelma on, että meillä ei ole riittävästi tietoa kannabiksen vaikutuksista ja siitä, mitkä potilasryhmät voisivat oikeasti hyötyä kannabiksesta, Rudkjøbing sanoo.
 – Emme tiedä riittävästi sivuvaikutuksista, pitkäaikaiskäytön vaikutuksista ja kannabiksen vuorovaikutuksesta muiden lääkkeiden kanssa. Lääkekannabikseen liitttyy paljon vastaamattomia kysymyksiä, hän jatkaa.
 Tanskan lääkäriliiton puheenjohtaja Andreas Rudkjøbing pitää lääkekannabishanketta ongelmallisena. Hänen mielestään kannabista pitäisi tutkia enemmän ennen kuin sitä määrätään potilaille. Markku Pitkänen / Yle
 Rudkjøbing toteaa, että kannabis saattaa tarjota tehokkaita hoitomuotoja, mutta sen todentaminen vaatii kliinisiä tutkimuksia.
 Rikke Jakobsen kertoo, että Tanskassa on tällä hetkellä käynnissä parikymmentä lääkekannabikseen liittyvää tutkimusta. Niistä viisi on korkeatasoisia kliinisiä tutkimuksia.
 Eri tutkimushankkeissa selvitetään yksittäisten kannabinoidien kuten CBD:n ja THC:n vaikutuksia esimerkiksi neuropaattisen kivun, ms-taudin ja niveltulehduksen hoidossa.
 – Odotamme, että tanskalaiset lääkekannabiksen tuottajat tuovat tuotteensa markkinoille, jotta tutkimusta voidaan tehdä koko kukinnolla ja sen komponenteilla, Jakobsen sanoo.
 Joissakin tutkimuksissa  on saatu alustavia tuloksia, joiden mukaan koko kukan sisältämät eri yhdisteet tuottaisivat yhdessä parempia lääkinnällisiä vaikutuksia kuin yksittäiset kannabinoidit.
 Tuhansien kiistanalaisten reseptien kirjoittaja
 Kööpenhaminan keskustassa sijaitsevan kipuklinikka Clinic Horstedin kullanvärisessä kyltissä komeilee hampunlehti.
 Lääkäriaseman odotushuoneessa istuu joukko hiljaista väkeä. Sivukäytävän sohvalla makaa huonovointiselta vaikuttava naispotilas.
 Anestesiologian erikoislääkäri  Tina Horsted  saapuu kurjasta säästä huolimatta töihin polkupyörällä. Hän on toinen klinikan omistajista ja Tanskan tunnetuin lääkekannabishoitoihin perehtynyt lääkäri.
 Shiva-jumalan kuva on kiinnitetty Horstedin työhuoneen seinälle. Hindumytologiassa kannabis yhdistetään Shivaan. Huoneessa on koristeena myös muita itämaihin ja kannabikseen liittyviä esineitä.
 – Eräs intialaistaustainen potilas antoi Shivan kuvan minulle, Horsted sanoo.
 Horsted kertoo kirjoittaneensa lääkekannabisreseptin yli 3 000 potilaalle. Se on valtaosa kaikista Tanskassa myönnetyistä resepteistä.
 Potilaat odottavat vuoroaan lääkärin vastaanotolle Clinic Horsted -kipuklinikalla Kööpenhaminassa. Vain osalle klinikan potilaista on määrätty kannabistuotteita lääkkeeksi.  Markku Pitkänen / Yle
 Tyypillinen lääkekannabista käyttävä potilas on 50–80 -vuotias nainen, joka kärsii selkäkivuista tai fibromyalgiasta. He edustavat 70 prosenttia Clinic Horstedin potilaista.
 Lisäksi Horsted määrää lääkekannabista muun muassa syöpää tai MS-tautia sairastaville. Myös Ehlers-Danlosin syndroomaa sairastava Rei Mansa on Horstedin potilas.
 Monia potilaista on aiemmin hoidettu opioideilla, masennuslääkkeillä tai kouristuksia vähentävillä lääkkeillä. Jotkut ovat hankkineet kannabista pimeiltä markkinoilta.
 Horsted toteaa, että poliitikkojen ja lääkäreiden pitäisi nähdä kannabiksen vastaisen propagandan läpi ja ymmärtää, että lääkekannabis auttaa monia potilaita.
 – Kannabiksella on vain vähän sivuvaikutuksia verrattuna tavallisiin lääkkeisiin, joita käytämme kipujen hoidossa. Monet potilaistamme kokevat, että se ei pelkästään auta kipuun, vaan myös parantaa elämänlaatua, Horsted sanoo.
 Potilaat ovat paremmalla tuulella, nukkuvat paremmin, pystyvät kuntoilemaan ja työskentelemään pitempään sekä olemaan sosiaalisempia perheensä parissa, Horsted listaa lääkekannabiksen hyötyjä.
 Skandaali ajoi potilaita laittomille markkinoille
 Anestesiologian erikoislääkäri Tina Horstedin mukaan viime kuukausina suuri ongelma on ollut se, että THC-pitoiset kannabisöljyt vedettiin heinäkuussa pois Tanskan apteekeista.
 Syynä tähän oli se, että tuotteita valmistanut CannTrust-yhtiö oli viljellyt lääkekannabista  luvattomissa kasvihuoneissa  Kanadassa.
 – Kun menetimme CannTrustin kolme öljytuotetta, monet potilaat katosivat laittomille markkinoille, koska emme pysty tarjoamaan heille hyvää lääkekannabista.
 Horstedin mukaan öljy- ja kapselimuotoiset kannabislääkkeet sopivat monille potilaille kukintoa paremmin, koska niitä on helpompi annostella. Lisäksi kukinnon hyörystäminen vaporisaattorilla voi olla hankalaa joillekin potilaille.
 Anestesiologian erikoislääkäri Tina Horsted esittelee kannabiksen lääkekäyttöön tarkoitetun vaporisaattorin toimintaa klinikallaan Kööpenhaminassa. Laitteessa ei ole kannabista. Mikko Leppänen / Yle
 Clinic Horsted on palkannut tutkimusapulaisen selvittämään potilasdataa. Alustavien tulosten mukaan yli 60 prosenttia kasviperäistä lääkekannabisvalmistetta kokeilleista potilaista jatkaa hoitoa.
 Horstedin mukaan kannabishoidon lopettamiselle on useita syitä. Jotkut lopettavat, koska lääke ei toimi ja toiset saavat epämiellyttäviä sivuvaikutuksia. Osa potilaista luopuu lääkekannabiksesta, koska se on liian kallista tai koska he eivät saa ajaa autolla käyttäessään päihdyttävää THC:tä sisältävää lääkettä.
 Kipulääkäri Tina Horstedin mukaan heidän potilaidensa saamat sivuvaikutukset kannabiksesta ovat olleet pääosin lieviä. Yleisimpiä sivuvaikutuksia ovat suun kuivuminen, väsymys ja pieni pöhnäisyys.
 Yhtään psykoosi- tai riippuvuustapausta ei ole ilmennyt. Muutama potilas on kuitenkin ottanut vahingossa liikaa lääkekannabista, koska he olivat ymmärtäneet annostusohjeet väärin. He kokivat hallusinaatioita ja euforiaa.
 Kaksi potilasta päätyi yliannostuksen takia sairaalaan, jossa he viettivät muutaman tunnin ja pääsivät sitten pois. He toipuivat täysin ilman pysyviä haittoja, Horsted kuvailee.
 – Tietenkin jos potilas ei seuraa ohjeita ja ottaa liikaa, niin silloin ilmenee sivuvaikutuksia. Emme halua heidän menevän pilveen tai jumiin. Se ei ole tavoitteena. Tarkoitus on saada lievitystä kipuun ja parantaa unenlaatua sekä toimintakykyä.
 "Lääketieteelliset pakolaiset" hakevat reseptejä
 Suomessa viranomaisten linja kannabiksen lääkekäyttöä kohtaan on viime vuosina tiukentunut, kirjoitti lokakuussa  Helsingin Sanomat .
 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea oli myöntänyt tänä vuonna lokakuun puoliväliin mennessä vain 166 erityislupaa lääkekannabisresepteille. Vuonna 2017 erityislupia myönnettiin 348.
 Helsingin Sanomien mukaan reseptejä kirjoittavien suomalaisten lääkäreiden määrä on romahtanut, koska Kela ilmoitti viime vuonna, että lääkekannabis ei sovi kiputilojen hoitoon. Samalla Kela uhkasi sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston Valviran puuttuvan asiaan.
 Kööpenhaminassa Tina Horstedin kipuklinikalla on tanskalaisten lisäksi noin kaksisataa potilasta muista Pohjoismaista.
 He tulevat vastaanotolle hakemaan kannabisreseptejä, koska eivät saa niitä kotimaistaan. Joukossa on eniten ruotsalaisia ja norjalaisia, mutta myös muutama suomalainen.
 – He pitävät itseään lääketieteellisinä pakolaisina. Heidän täytyy tulla tänne saadakseen hoitoa, jota he ovat yrittäneet saada kotimaissaan, Horsted sanoo.
 Clinic Horsted on erikoistunut kivun hoitoon lääkekannabiksella. Markku Pitkänen / Yle
 Tina Horstedin mukaan Pohjoismaiset potilaat hankkivat tanskalaisesta apteekista reseptillä lääkekannabista ja vievät lääkkeen kotimaihinsa.
 Suomessa asuva henkilö ei kuitenkaan voi laillisesti tuoda Suomeen tanskalaisella reseptillä Tanskasta ostettua lääkekannabista.
 Pohjoismaat kuuluvat Schengen-alueeseen, joten huumausaineeksi luokiteltujen lääkkeiden kuljettamiseen maiden rajojen yli vaaditaan Schengen-todistus.
 Fimean ylitarkastaja  Katja Pihlainen  kertoo puhelimitse, että Schengen-todistuksen saa ainoastaan siitä maasta, jossa henkilö asuu pysyvästi.
 – Näin ollen kun käydään Tanskasta ostamassa huumausaineeksi luokiteltavia lääkevalmisteita, niin niiden kanssa palaaminen Suomeen ei ole luvallista, Pihlainen sanoo.
 Tilanne on sama muissa Pohjoismaissa.
 – Ruotsin tulli on takavarikoinut lääkekannabikset kahdelta ruotsalaiselta potilaaltamme. Toinen heistä sairastaa parantumatonta syöpää. Tulli vei hänen lääkkeensä ja määräsi hänelle 20 000 kruunun sakot, Tina Horsted kertoo.
 Pilotin jatko vielä auki
 Tanskan nelivuotinen kokeellinen lääkekannabisohjelma on nyt puolivälissä. Monet Euroopan maat seuraavat kiinnostuneina Tanskan kokemuksia pilotista.
 Hanke ei ole kuitenkaan sujunut suunnitellusti, koska markkinoilla ei ole tarjolla riittävän monipuolisesti erilaisia lääkekannabistuotteita ja saatavilla olevat kukinnot ovat liian kalliita monille potilaille.
 Kanadalaisen CannTrustin väärinkäytökset johtivat THC-pitoisten öljyjen vetämiseen pois markkinoilta ja korvaavia tuotteita ei ole saatu tilalle.
 Tanskassa toimivat lääkekannabisyhtiöt eivät ole vielä edes saaneet lupia myydä tuotteitaan, koska Tanskan lääkevirasto on toiminut moniportaisessa lisensointiprosessissa odotettua hitaammin.
 Ensimmäisten tanskalaisten lääkekannabistuotteiden odotetaan tulevan markkinoille ensi vuonna. Odotuksena on, että tarjonnan lisääntyessä hinnat laskevat ja valikoimaan tulee uusien kukkalaatujen lisäksi öljyjä ja kapseleita.
 Spectrum Therapeutics viljelee lääkekannabista Odensessa. Yhtiö odottaa saavansa ensimmäisenä tanskalaisena tuottajana luvan myydä lääkekannabista. Markku Pitkänen / Yle
 Pilotin aikana on toistaiseksi kerätty lähinnä tietoa lääkekannabiksen sivuvaikutuksista. Sitä ei ole vielä kartoitettu, mitkä potilasryhmät tarkalleen ottaen hyötyvät kannabiksesta.
 Pilottiohjelmaa on määrä arvioida virallisesti vuoden 2020 puolivälissä. Cannabis Danmark -järjestön johtaja Rikke Jakobsen sanoo, että he haluaisivat käynnistää pilotin alusta.
 – Jos jatkamme samalla tavalla vielä kaksi vuotta, emme saa oikeita tuloksia. Tarvitsemme standardisointia ja tutkimusta.
 Jakobsenin mielestä kaikkien lääkekannabikseen liittyvien sidosryhmien kuten kannabisyhtiöiden, tutkijoiden, lääkäreiden, viranomaisten, poliitikkojen ja potilasjärjestöjen pitäisi kokoontua yhteen ja suunnitella, kuinka pilottiohjelmasta tehtäisiin parempi.
 Anestesiologian erikoislääkäri Tina Horsted kertoo, että he ovat käyneet dialogia Tanskan terveysministerin kanssa pilottiohjelman jatkosta, jotta lääkekannabiksesta saataisiin enemmän kokemusta.
 Horsted katsoo, että lääkekannabispilotista pitäisi tehdä pysyvä järjestely, koska monet potilaat hyötyvät lääkekannabiksesta.
 – Mitä heidän suhteensa pitäisi tehdä, jos tulee poliittinen päätös, että tämä mahdollisuus ei ole enää tarjolla? Tiedämme, että sitten potilaat palaavat laittomille markkinoille. Se olisi erittäin haitallista ja turvatonta potilaillemme, Horsted sanoo.
 Potilaslehti  MS Tidsskrift kertoi  joulukuussa, että Tanskan terveysministeri  Magnus Heunicke  on tarvittaessa valmis jatkamaan pilottiohjelmaa.
 Tanskan lääkevirasto ei antanut haastattelua aiheesta Ylelle. Tanskan terveysministeriö ei vastannut Ylen haastattelupyyntöön.
 Lisää aiheesta:
 EU-parlamentti haluaa lääkekannabiksen Kela-korvauksen piiriin
 Lääkekannabis tuo toivoa vaikean epilepsian hoitoon – "En tiedä pelastaako hoito lapseni, mutta jos se helpottaa oireita, siihen pitäisi olla oikeus"
 Kolme tippaa kipuihin – 87-vuotias Mimi Kovo on yksi tuhansista lääkekannabiksen käyttäjistä Israelissa
 Tutkimus: Kannabiksen sisältämä kannabidioli voi toimia psykoosilääkkeenä, vaikuttaa aivojen kolmeen osaan
 Ihmerohdoksi hehkutetun CBD-hamppuöljyn suosio kasvaa Euroopassa, mutta pullossa voi piillä terveysriski – Suomeen tuotteita tulee porsaanreiän kautta

Tanskassa käynnissä poikkeuksellinen kokeilu, jossa tuhansille on määrätty kannabista vaivoihin – myös suomalaiset hakevat laittomasti lääkekannabista


Summary: Helsinki pyrkii helpottamaan lääkärivajettaan muun muassa lääkärien palkkoja korottamalla.

Helsingin kaupunki alkaa maksamaan tammikuun alusta kaikille terveysasemien potilastyötä tekeville lääkäreille määräaikaista tehtävälisää, joka on täyttä työaikaa tekevillä 1 000 euroa kuukaudessa.
 Terveysasemien johtajalääkärin  Timo Lukkarisen  mukaan määräaikaista tehtävälisää maksetaan tällä erää vuoden 2020 kesäkuun loppuun saakka. Lukkarinen sanoo, että palkankorotukset ovat yksi keino taistella kaupunkia kiusaavaa lääkärivajetta vastaan.
 – Katsomme, miten homma alkaa rullaamaan, ja mahdollisesti jatkamme korotuksia vuoden 2020 loppuun saakka.
 Aiemmin päätetty jo 250 euron korotuksesta
 Tämän lisäksi kaupungin jo aiemmin päättämä palkkakehitysohjelma tuo kaikille lääkäreille 250 euron pysyvän palkankorotuksen.
 Tuhannen euron lisän saavat vuoden alusta alkaen myös uudet töihin tulevat lääkärit. Lukkarisen mukaan palkankorotuksilla pyritään houkuttelemaan lääkäreitä maakunnista Helsinkiin.
 – Terveysasemien toiminnan näkökulmasta lääkärivaje on asia, jolla on lukuisia heijastevaikutuksia, vaikka asiakkaille tämä näkyy pääasiassa vain lääkärille pääsyn ongelmina. Tästä syystä vajeen korjaaminen on ehdoton prioriteettimme, kertoo terveysasemien johtajalääkäri Timo Lukkarinen
 "Ratkaisu on perusteltu"
 Terveys- ja päihdepalvelujen johtajan  Leena Turpeisen  mukaan ratkaisu on perusteltu, koska lääkärivajeesta johtuen lääkärin tehtävät terveysasemalla ovat tällä hetkellä tavanomaista vaativampia.
 – Kun saamme uusia lääkäreitä, voimme paremmin taata helsinkiläisille nopeamman hoitoon pääsyn myös kiireettömissä asioissa. Samalla haluamme tietysti varmistaa, ettei työkuorma tule nykyisille lääkäreille, eikä myöskään hoitajille, liian raskaaksi, Turpeinen toteaa Helsingin kaupungin tiedotteessa.

Helsingin terveyskeskuslääkäreille 1250 euroa lisää kuussa –  "Houkutellaan tekijöitä maakunnista"


Summary: Suojaamattomiin kodin verkkolaitteisiin voi päästä käsiksi kuka tahansa. Valmistajan oletussalasana on syytä vaihtaa.

Esineiden internet (Internet of Things, IoT) on totta monessa kodissa. Puhutaanpa sitten pesukoneista, jääkaapeista, uuneista, grilleistä, kiukaista tai vaikka turvakameroista, itkuhälyttimistä ja leluista. Useimpia niistä voidaan ohjata älypuhelimen avulla.
 Liikenne- ja viestintävirastossa seurataan, mitä tietoverkoissa liikkuu.
 – Havaintojemme mukaan ensimmäistä kertaa vuonna 2018 yli puolet haittaohjelmien tartunnoista oli kuluttajien verkkoon kytketyissä IoT-laitteissa, kertoo viraston erityisasiantuntija  Saana Seppänen .
 Kuluttajalle tilanne on uusi, yksittäisen tuotteen tietoturvallisuutta on vaikea arvioida.
 Nettiyhteyden kautta laitteisiin voi helposti päästä käsiksi mistä tahansa. Jos tietoturvasta ei ole huolehdittu, ovi on auki koko maailmalle.
 Kuka valvoo kotiasi?
 Turun ammattikorkeakoulussa koulutetaan kyberturvallisuusinsinöörejä. Koulutusta varten Salon IoT Campuksella on käytössä kyberturvallisuuden testauslaboratorio.
 Tällä kertaa alan miehet esittelevät, kuinka helppo on päästä kotien turvajärjestelmiin.
 Turun ammattikorkeakoulun tutkimusvastaava  Jarkko Paavola  selaa verkossa kameroiden osoitteita laitteiden testausohjelmilla.
 – Valitettavasti näitä samoja työkaluja voidaan käyttää myös väärin.
 Jarkko Paavola on napannut verkosta päivittämättömän valvontakameran ja katselee kuvaa. Jari Hakkarainen / Yle
 Nettiin kytkettyjä suojaamattomia valvontakameroita voi hakea helposti pienelläkin osaamisella. Yksi klikkaus ja voit siirtyä mihin päin maailmaa tahansa seuraamaan todellista Big brother -elämää.
 Kaikki kuvaa tai ääntä nettiin välittävät laitteiden tiedot voivat päätyä ulkopuolisten käsiin. Turvakameroiden lisäksi tällaisia ovat esimerkiksi kuvayhteydellä varustetut itkuhälyttimet.
 Jos tällainen tietoturvaongelma ei haittaa, niin antaa mennä. Tietenkin omaisuus voi lähteä kävelemään. Voro pääsee rauhassa käymään, kun koti on tyhjä.
 Sisäänmenoa helpottaa, jos rikollinen hakkeroi sähkölukon. Lukon etu on se, että “avaimen” voi helposti jakaa, mutta jäikö se nettiin kaikkien saatavaksi? Mahdollisesti, jos lukon tietosuoja ei ole kunnossa.
 Haluttiin tai ei, nettiyhteys alkaa olla vakio tai ainakin erikoismallien varusteena lähes kaikissa kodinkoneissa ja älykotien tekniikassa.
 Turun ammattikorkeakoulun lehtori Jan Ekqvist hakkeroi tietosuojattoman sähkölukon avaamistiedot.  Jari Hakkarainen / Yle
 – Nettiin yhdistetyt laitteet saattavat toimia ensimmäisenä askeleena kotiverkkoon, jossa sitten seuraava askel saattaa olla pääsy kotitietokoneeseen, Jarkko Paavola muistuttaa.
 Pari niksiä, niin jo helpottaa
 Tässä vaiheessa lukijaa saattaa jo ahdistaa tarpeeksi.
 Jätetään nyt se pelottelu siitä, miten talotekniikkaa, saunan kiuasta tai pakastinta joku vieras voisi kiusallaan näpelöidä ja aiheuttaa vahinkoja. Ja ne palvelunestohyökkäykset, joihin olet tietämättäsi antanut laitteet käyttöön.
 Kotirauhaasi häiritsevät uhat ovat varsin yksinkertaisia haittaohjelmia. Kun perusasiat ovat kunnossa, saadaan tietoturva paljon paremmaksi. Muista nämä: salasana ja laitteen päivitykset.
 Nämä kaksi kriteeriä ovat myös  tietoturvamerkin  ehtoja laitevalmistajille. Liikenne ja viestintäviraston marraskuussa käyttöönottama merkki kertoo kuluttajalle tietoturvasta.
 Saana Seppänen muistuttaa oman salasanan merkityksestä. Liikenne ja viestintäviraston tiedotus
 – Yksi turvallisen laitteen vaatimuksista on, se että käyttäjä voi asettaa yksilöllisen salasanan. Jos valmistajan antama oletussalasana on kaikissa sama, se on helppo arvata ja kaapata laite, Saana Seppänen perustelee.
 Toinen asia on laitevalmistajien vastuulla. Valmistajan on ilmoitettava kuinka kauan tietoturvapäivityksiä laitteelle on saatavana. Jos tietoturvapäivityksiä ei ole tarjolla, niin turvankin voi unohtaa.
 Tietoturvamerkki on myönnetty tässä vaiheessa kolmelle erilaiselle tuotteelle.
 – Useimmat valmistajat ovat pyrkineet perusasioista jotenkin huolehtimaan, mutta että se olisi kuluttajalle vielä läpinäkyvää.
 Tietoturva saattaa unohtua ostotohinassa.
 – Toivon että laitteiden ostajat vaatisivat myyjiltä tietoturvan ohjeita ostohetkellä. Miten salasana vaihdetaan ja mitä laitteiden päivityksistä tiedetään, Jarkko Heikkilä muistuttaa.
 Kaikkea kivaa on kaupassa
 Kameralla varustetun älyjääkaapin idea on esimerkiksi se, että voit kaupassa ollessa katsoa kännykästä, oliko niitä kananmunia tarpeeksi. Älypesukonetta voidaan käyttää etänä ja laite annostelee ja pesee pyykin sen likaisuuden ja määrän mukaan.
 Uunisovelluksella kännykästä voi etänä käyttää uunia, joka osaa itsekin määritellä paistolämpötiloja ja -kestoja. Verkkoon yhdistetty lihalämpömittari on siitä mukava että matkapuhelimeen saa tiedon kun grillattava paisti on sopivasti vaikka medium.
 Tietoturvamerkki Traficom Uusi merkki sertifioiduille älylaitteille Merkin myöntää Liikenne ja turvallisuusvirasto Merkki julkaistiin marraskuun lopulla Tarkoitus on kiinnittää huomiota älylaitteiden tietoturvaan
 Vanhanaikainen kuluttaja ei oikein ymmärrä miksi tätä älyä nyt joka paikkaan tungetaan. Kysytään perusteluja kaupasta.
 Verkkokauppa.comin Raision myymälän myynnin työnjohtaja  Jani Heikkilä  sanoo, että iän kaiken ihminen on halunnut helpottaa omaa tekemistään ja automatisoida asioita.
 – Jos kodin askareita voidaan helpottaa, niin siinä jää aikaa enemmän muuhun. Kyllä se mielestäni on hyvä.
 Asiakkaat eivät kovin paljon kysele tuotteiden tietoturvan perään.
 – Jää myyjän vastuulle kertoa ja kysellä, onko tietoturva kunnossa, Jani Heikkilä sanoo.
 Mies itse havahtui asiaan siinä vaiheessa, kun oma koti alkoi täyttyä nettiin yhteydessä olevista laitteista.
 – Ajattelin, että laitteita on niin paljon, että jossakin voi olla tietosuoja-aukkoja. Hommasin kotiini tietoturvareitittimen ja suojauksen kaikille langattomille laittelle.
 Lue lisää:
 Kunnilla heikkoja salasanoja ja huteria palomuureja – Lahti maksoi kyberhyökkäyksen torjunnasta liki miljoonan ja jakaa nyt oppeja muillekin

Yli puolet haittaohjelmista muhii kodin älylaitteissa – kaksi asiaa, joilla tukit helpoimmat vuotopaikat


Summary: Korkein hallinto-oikeus ei nähnyt syytä muuttaa Hämeenlinnan hallinto-oikeuden päätöstä Aki Viitasaaren valituksesta huolimatta.

Korkein hallinto-oikeus hylkäsi perjantaina Akaan entisen kaupunginjohtajan  Aki Viitasaaren  tekemän valituksen. Päätös merkitsee, että Akaan kaupunginvaltuusto ei rikkonut lakia, kun se irtisanoi Viitasaaren toukokuussa 2017.
 Hämeenlinnan hallinto-oikeuden runsas vuosi sitten antama päätös säilyy ennallaan. Hallinto-oikeus päätti lokakuussa 2018, että Viitasaaren erottaminen ei syntynyt virheellisessä järjestyksessä. Oikeuden mukaan valtuusto toimi harkintavaltansa rajoissa, eikä valtuuston päätös ollut muutenkaan lain vastainen.
 Aki Viitasaari toimi Akaan kaupunginjohtajana noin yhdeksän vuotta. Viitasaari irtisanottiin luottamuspulan takia. Luottamuspulan syyt liittyivät kaupunginjohtajan viranhoitoon ja käytökseen.
 Hämeenlinnan hallinto-oikeuden mukaan perusteet irtisanomiselle olivat olemassa, vaikka mikään luottamuspulaan johtaneista yksittäisistä asioista ei ollut erityisen painava ja osa luottamuspulan perusteista jäi selvittämättä.
 Lain mukaan valtuuston harkintavalta on laaja kaupunginjohtajan irtisanomiseen liittyvässä asiassa. Irtisanomiseen pitää aina liittyä asiallinen ja riittävä syy, josta ilmoitetaan kaupunginjohtajalle.
 Potkujen edellytyksenä ei kuitenkaan ole se, että kaupunginjohtajalle on aiemmin annettu huomautus tai kirjallinen varoitus.
 Lue lisää:
 Akaan kaupunginjohtajan potkut pysyvät voimassa – hallinto-oikeus hylkäsi valitukset
 Akaan valtuusto erotti kaupunginjohtaja Aki Viitasaaren

KHO: Akaan valtuusto sai erottaa kaupunginjohtaja Aki Viitasaaren


Summary: Balettitaide on jumahtanut maailmansotien välisen ajan asenteisiin. Klassisen taiteen käsite antaa luvan pitää yllä vanhoja roolimalleja.

Pähkinänsärkijä -baletti kuuluu joulun viettoon erityisesti angloamerikkalaisessa kulttuurissa. Tapa on rantautunut myös Suomeen. Kansallisbalettikin nostaa Pähkinänsärkijän ohjelmistoon usein joulun alla.
 Pähkinänsärkijä perustuu saksalaisen kirjailijan  E.T A. Hoffmannin  (1776–1822) kirjoittamaan tarinaan. Siinä Klaara-tyttö odottaa joulua ja nukahtaa kuusen alle. Unessa hänen jo ennakkoon lahjaksi saamansa pähkinänsärkijänukke herää eloon ja johdattaa Klaaran seikkailuihin makeishaltijattaren maahan.
 Kremlin balettiteatterin Pähkinänsärkijän "kiinalaisia" vuodelta 2014. AOP
 Karamellimaassa nähdään erilaisia tansseja. Yksi niistä on  Teetanssi .
 Teetanssin  esittäjät on usein puvustettu asuin, jotka miellämme kiinalaisiksi. Silti puvustuksella, tanssin liikkeillä tai maskeerauksella ei yleensä ole mitään tekemistä kiinalaisen kulttuurin kanssa. Tanssi edustaa stereotyyppistä käsitystä aasialaisuudesta tai kiinalaisuudesta, jonka eurooppalaiset ovat keksimällä keksineet.
 Balettiesitysten rasismiin on jo herätty Yhdysvalloissa
 Tanssikriitikko  Lindsay Winship  kirjoittaa The Guardian-lehdessä, että  pystyyn nostetut etusormet Teetanssissa kuvaavat syömäpuikkoja.
 Miestanssijoilla on usein pitkät mustat viikset, jotka ovat jääneet kiinalaismiehen merkiksi brittikirjailija  Sax Rohmerin  luoman Fu Manchu -hahmon vuoksi. Tanssijat on saatettu vielä maskeerata kellertäväihoisiksi ja silmät vinoiksi. Blackface-mustamaalin sijaan onkin tehty yellowface-keltanaama.
 – Erityisesti  Pähkinänsärkijän   Tee-  ja  Kahvitansseista  on kirjoitettu paljon alan lehdissä ja valtamediassakin, kertoo tanssintutkija  Hanna Järvinen .
 –  Tee-  ja  Kahvitanssit  perustuvat rasistiselle stereotyypille eli toisen esittämiselle liioitellun yksinkertaistavalla ja yleensä halventavalla tavalla. Monissa amerikkalaistuotannoissa ne on poistettu tästä syystä kokonaan tai ne on muutettu toisenlaisiksi.
 Myös Bajadeeri-baletin kuvastoa on pidetty ongelmallisen stereotyyppisenä. Nämä hahmot ovat saksalaisen Berliner Staatsoperin esityksestä vuodelta 2018. Dagmar Scherf / AOP
 Pähkinänsärkijän  lisäksi monissa muissakin balettiteoksissa on kohtia tai piirteitä, jotka eivät kestä tämän päivän kriittistä katsetta.
 Järvisen mukaan Yhdysvalloissa baletin rasismiin on puututtu enenevässä määrin kymmenen viime vuoden aikana. Monessa muussa maassa, kuten Venäjällä, keskustelua ei ole edes aloitettu.
 Klassisen baletin käsite syntyi vasta ensimmäisen maailmansodan jälkeen
 Balettikoreografioiden asenteita perustellaan usein klassisella perinteellä.
 Tanssintutkija Hanna Järvisen mukaan käsite klassinen baletti ilmestyy tanssitaiteeseen vasta ensimmäisen ja toisen maailmansodan välillä. Baletin arvostusta haluttiin nostaa suhteessa muihin taiteisiin. Se tapahtui korostamalla baletin historiaa Euroopan hovien taiteena. Samalla lanseerattiin termi klassinen.
 Lontoolainen The Royal Ballet -balettiryhmä on ollut kuninkaallinen vuodesta 1956 lähtien. Kuva Pähkinänsärkijä-baletista vuodelta 2017. AOP
 Lontoolaisen The Royal Ballet -balettiryhmän perusti tanssija ja koreografi  Ninette de Valois  vuonna 1931. Ryhmä esiintyi pitkään nimellä The Vic-Wells Ballet, mutta de Valois anoi sitkeästi lupaa käyttää määrettä royal.
 Lopulta kuningatar Elisabet II myönsi kunnianimen vuonna 1956. De Valois käytti mielellään myös käsitettä klassinen balettiteosten yhteydessä.
 Tänä päivänä ihmisten mielikuva The Royal Ballet -ryhmästä on paljon ylevämpi ja sen oletettu historia pidempi. Ylevyyden vaikutelmaa vahvistaa 1800-luvulla ensi-iltansa saaneiden teosten esittäminen klassikoina. Teosten yksityiskohtiin puuttuminen tuntuu pyhäinhäväistykseltä.
 Aikanaan baletteja muokattiin ja muunneltiin jatkuvasti
 Balettiteokset eivät kuitenkaan aina olleet kiveen hakattuja ja muuttumattomia.
 – Suurin osa klassisena balettina tunnetusta repertuaarista syntyi 1800-luvulla. Silloin ainoa tapa pitää teokset elossa oli muunnella niitä, Hanna Järvinen sanoo.
 Stravinskyn Petrushka-baletin arvolatauksesta on virinnyt keskustelu kymmenen viime vuoden aikana. Esityksissä on näihin päiviin asti käytetty blackface-maskeerausta. Tämä kuva on American Ballet Theatren esityksestä vuodelta 1970. Granger / AOP
 Esimerkiksi Mariinski-teatterin esityksistä neljä viidesosaa oli kausikortin haltijoille. Yleisössä oli siis samoja katsojia illasta toiseen.
 Esityksiin tultiin näyttäytymään, tapaamaan ystäviä, syömään ja juomaan. Balettiesitysten täytyi tuottaa yllätyksiä, ettei yleisö pitkästyisi. Tätä mieltä oli esimerkiksi maailman tunnetuin balettikoreografi, venäläinen  Marius Petipa  (1818–1910). Hän vastusti baletin askeleiden muistiinmerkitsemistä, notaatiota.
 – Hänestä notaatioita ei tarvittu, sillä oli selvää, että koreografin tehtävä oli jatkuvasti uudistaa teosta. Jokaisen uuden näyttämöllepanon piti olla erilainen ja jokaisen tähtiesiintyjän piti päästä näyttämään taitonsa, Järvinen kertoo.
 Maailmankuulun venäläisen baletin asenneongelmat ovat omaa luokkaansa
 Baletti kantaa taidemuotona eurooppalaisen kolonialismin painolastia. Se näkyy melkein kaikissa klassisissa teoksissa. Joissain teoksissa myös musiikki sisältää kertovaa ja arvottavaa materiaalia. Se kertoo muutamalla gongin kumahduksella tai viulun vingahduksella, missä ollaan. Mielikuvat alkavat lentää.
 Kun rasismia on alettu tiedostaa, sitä on yritetty paikkailla miten sattuu. Joskus rasistista hahmoa esittämään on palkattu tummaihoinen ihminen.
 – Miten metsään voi mennä! Tässä rodullistettu ihminen laitetaan itse tuottamaan stereotyyppistä tulkintaa kaltaisistaan ihmisistä, Järvinen huokaa.
 American Ballet Theatren prima ballerina Misty Copeland on yksi tunnetuimmista afroamerikkalaisista balettitanssijoista. Neil Hall / EPA
 Yksi maailman tunnetuimmista afroamerikkalaisita balleriinoista  Misty Copeland   kritisoi vastikään Bolshoi-baletin tapaa mainostaa Bajadeeri-baletin temppelitanssijoita.  Venäjällä nämä hahmot on tapana esittää naama mustattuna, tummissa trikoissa ja käsineissä.
 Afrikkalaisamerikkalainen  Dana Nichols  kertoi samaan aikaan omasta vierailustaan Pietarin Mariinski-teatterin baletin ryhmässä. Nicholsin ruskea iho ei riittänyt venäläisille työnantajille.  Hänet maskeerattiin amerikkalaista minstrel-perinteestä tutuksi blackface-hahmoksi.
 – Syy, miksi baletissa on yhä rasistisia hahmoja on se, että meillä on rasistinen kulttuuri. Syrjinnän kohteen velvollisuus ei ole muuttaa syrjivää rakennetta – se on valtakulttuurin tehtävä, Järvinen toteaa.
 Hanna Järvisen mukaan Pähkinänsärkijän Kahvi- ja Teetanssi voitaisiin helposti toteuttaa toisin. Teos on muuttunut sadassa vuodessa todella paljon kaikilta osiltaan, myös koreografialtaan. Mikään tarinassa ei velvoita pukemaan tanssijoita rasistisiksi stereotyypeiksi.
 Lue myös:
 Scottish Ballet -ryhmän taiteellisen johtajan vastaus The Guardianin artikkeliin – Does ballet have a race problem:
 A message from Scottish Ballet's CEO/Artistic Director Christopher Hampson

Baletin maailmankuvaa moititaan rasistiseksi ja jämähtäneeksi – tsing-tsong ping-pong -kiinalaiset nolottavat Pähkinänsärkijä-baletissa


Terveyden- ja hyvinvoinninlaitoksen THL:n tutkimusprofessori  Timo Partosen  mukaan kaamosoireita voitaisiin pyrkiä vähentämään myös parantamalla joukkoliikennevälineiden valaistusta.
 Professori Partonen sanoo, että joukkoliikennevälineet voisivat sopia valohoidon ottamisen paikaksi erityisesti työmatkalaisille, sillä väsymyksen on todettu vähenevän oleskelemalla kirkasvalolaitteen alla aamuisin viitenä päivänä viikossa noin puolisen tuntia.
 Tutkimusten mukaan lähes kolmasosalle väestöstä pimeä aika aiheuttaa runsaasti väsymyksen oireita.
 Helsingin kaupungin liikennelaitoksen HKL:n toimitusjohtaja  Ville Lehmuskoski  suhtautuu ideaan varovaisen myönteisesti.
 – Minusta tämä on ihan mielenkiintoinen avaus ja varmasti ihan selvittämisen arvoinen avaus, jos terveysalan ammattilaiset ovat tällaisen asian nostaneet esiin, Lehmuskoski sanoo.
 Lehmuskoski toteaa ymmärtävänsä kirkasvalolaitteita koskevan keskustelun, koska Suomessa on pimeää enemmän kuin monessa muussa maassa.
 – Suoraan ei voi sanoa, että näin kannattaisi tehdä tai asiassa edetä, mutta tämä on asia, jonka selvittämistä kannattaisi jatkaa terveysalan ammattilaisten kanssa.
 "Kaikki eivät halua olla kirkasvalolaitteen alla"
 Myös VR:n myynti- ja asiakkuuskokemusjohtaja  Salla Ketola  suhtautuu mahdollisiin kirkasvalokokeiluihin varovaisen myönteisesti.
 – Tämä kuullostaa tosi mielenkiintoiselta. Siinä on kuitenkin se, että kun tuotetaan joukkoliikennettä niin kaikki eivät halua olla kirkasvalolaitteiden alla. Tämä voisi kyllä olla jossain vaiheessa kokeilemisen arvoinen asia, Ketola sanoo.

VR ja HKL pohtivat kannattaisiko joukkoliikennevälineisiin asentaa kaamosväsymystä vähentäviä kirkasvalolaitteita


Summary: Kuluttajakauppa yritetään kieltää kansalaisaloitteella. Puolueet eivät ainakaan heti lämpene asialle.

Ilotulitteiden myynti alkaa tänään. Ilotulitteet ovat monissa paikoissa myynnissä uudenvuodenaattoon asti.
 Ilotulitteiden ampuminen ei ole kuitenkaan vielä sallittua. Raketteja voi ampua uudenvuodenaatosta kello 18 lähtien uudenvuodenpäivän aamuun kello kahteen asti.
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes) muistuttaa, että suojalasit ovat pakolliset ilotulitteiden ampujalle. Myös ilotulitteiden katsojan kannattaa varustautua suojalaseilla. Väärään suuntaan lentäneet ilotulitteet ovat aiheuttaneet joka vuosi silmävammoja katsojille.
 Tukes kertoo, että vuodenvaihteessa 2018–2019 silmävammoja saaneista 13 henkilöstä vain yksi oli käyttänyt suojalaseja. Loukkaantuneista kymmenen käytti ilotulitteita ja kolme oli katsojia. Tällä vuosikymmenellä joka vuodenvaihde noin 10–30 ihmistä on saanut ilotulitteesta sairaalahoitoa vaativia silmävammoja.
 Suomen eduskunnan rattaissa on parhaillaan kansalaisaloite, jolla pyritään kieltämään ilotulitteiden kuluttajakauppa.
 Kansalaisaloitteen ajama kielto ei koskisi pienimpiä pyroteknisiä tuotteita, kuten tähtisadetikkuja, pieniä paukkupommeja tai kipinäsuihkuja. Varsinaisten ilotulitteiden käytön aloite rajaisi vain ammattilaisille. Kansalaisaloite keräsi runsaat 65 000 allekirjoitusta.
 Maaseudun Tulevaisuus: Lähes puolet kieltäisi ilotulitteiden kuluttajakäytön
 Lähes puolet kieltäisi ilotulitteiden kuluttajakäytön, ilmenee Maaseudun Tulevaisuuden teettämästä kyselystä. Naisista ilotulitteiden myynnin kuluttajakaupassa kieltäisi 57 prosenttia ja miehistä 38 prosenttia vastaajista.
 Eläkeläisistä yli puolet kieltäisi ilotulitteiden kuluttajakäytön, kun taas työelämässä olevista kieltoa kannattaa noin 45 prosenttia vastaajista.
 Yli 64-vuotiaista 60 prosenttia on kiellon kannalla. Alle 30-vuotiaissa samaa mieltä on 37 prosenttia vastaajista.
 Kaikista vastaajista 47 prosenttia vastustaa ilotulitteita.
 MT:n kyselyn toteutti TNS Kantar Agri, ja siihen vastasi joulukuun alussa reilut tuhat suomalaista. Tulosten virhemarginaali koko kansan vastausten osalta on kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Uutissuomalainen: Vain nyt-liike kannattaa rakettien kuluttajakäytön kieltämistä
 Uutissuomalainen puolestaan julkaisi joulukuun alussa kyselynsä, jonka se oli suunnannut eduskuntaryhmien johtajille. Kyselystä selvisi, että eduskuntapuolueista vain nyt-liike kannattaa ilotulitteiden käytön kieltämistä muilta kuin ammattilaisilta. Nyt-liikkeen ainoa kansanedustaja  Harry "Hjallis" Harkimo  kertoi, että puolueen nettiparlamentin vaikuttajien enemmistö kannattaa käytön rajaamista vain ammattilaisille.
 Perussuomalaiset, kokoomus ja keskusta vastustavat suoraan ilotulitteiden kuluttajakäytön kieltämistä. Keskustan ryhmän varapuheenjohtaja  Hanna-Leena Mattila  sanoi, että käyttökielto voisi johtaa itse tehtyjen ilotulitteiden käytön lisääntymiseen, mikä olisi vaarallista.
 SDP, vihreät, RKP ja kristillisdemokraatit selvittäisivät asiaa. Vasemmistoliitto jätti vastaamatta kyselyyn.

MT: Lähes puolet kieltäisi ilotulitteet kuluttajilta – myynti alkaa tänään


Summary: Elinkeinoelämä puolestaan on odottavalla kannalla.

Kuluttajien luottamus Suomen talouskehitykseen on Tilastokeskuksen mukaan edelleen heikkoa, mutta hieman nousussa. Luottamusindikaattori oli joulukuussa -4,2, kun se marraskuussa oli -5,0 ja lokakuussa -6,6.
 EK taas kertoo, että elinkeinoelämän luottamus pysyi loppuvuonna odottavalla kannalla. EK:n mukaan matalapaine jatkuu teollisuudessa ja rakentamisessa, kun palveluissa ja vähittäiskaupassa luottamus oli vielä kohtuullista. Teollisuusyritysten luottamusindikaattori oli joulukuussa -6 eli lähellä marraskuun lukemaa -7.

Kuluttajien luottamus Suomen talouskehitykseen horjuu yhä – parantui kuitenkin loppusyksystä