Summary: Ketogeenisessä ruokavaliossa saa syödä paljon rasvaa. Professori muistuttaa, että rasvojen laatu kannattaa katsoa tarkkaan.

Hyvinvointivalmentaja  Anni Sirviö , 40, kärsi vuosikausia vaikeista vatsavaivoista ja paino jojoili. Hän kertoo syöneensä ravintosuositusten mukaisesti ja testanneensa useita eri ruokavalioita tilanteen parantamiseksi. Kolme vuotta sitten Sirviö kokeili ketogeenistä ruokavaliota ja vannoo olevansa nyt elämänsä kunnossa.
 – Vasta ketogeenisellä koin suolisto-oireideni pysyvästi parantuneen, painon kanssa jojoilu loppui, energia lisääntyi ja unenlaatu parani, sanoo Australiassa asuva Sirviö sähköpostitse haastattelussa.
 Sirviö on yrittäjä ja hyvinvointivalmentaja. Hän vetää päätyönään Keto Kickstart-verkkovalmennusta, jossa syödään ketogeenisen ruokavalion mukaan. Hän on yrittäjänä järjestänyt ruokavalioon perustuvia verkkovalmennuksia jo yli vuoden ja osallistujia on noin 4 000.
 Mikä ketogeeninen ruokavalio sitten on? Se on erittäin vähähiilihydraattinen, korkearasvainen ja maltillisesti proteiinia sisältävä ruokavalio, selittää Sirviö. Sen ideana on antaa keholle mahdollisuus käyttää rasvaa polttoaineena glukoosin sijaan. Tämän kaiken tarkoituksena on johtaa elimistö ketoosiin.
 Ketoosissa rasvojen aineenvaihdunnan sivutuotteena muodustuu ketoaineita, joita aivot käyttävät energiana.
 Ketogeeninen ruokavalio ei ole uusi ilmiö. Se aiheutti laajaa innostusta 2000-luvun alkupuolella Atkinsin dieetin rantauduttua Suomeen.Yhteisenä nimikkeenä vähän tai ei ollenkaan hiilihydraatteja sisältäville ruokavalioille on karppaus. Ketogeenista dieettiä voi siis pitää karppauksen yhtenä alalajina. Karppaus villitsi suomalaisia etenkin 2010-luvun alussa.
 Vähähiilihydraattiset ruokavaliot vaikuttavat tekevän uutta tulemista hiljaiselon jälkeen, arvioi laillistettu ravitsemusterapeutti, Itä-Suomen yliopistossa työskentelevä  Reija Männikkö .
 Hänen mukaansa tietyt ruokatrendit ponnahtavat pintaan tasaisin väliajoin ja ikäänkuin kiertävät muodikkaina.
 – Maidottomuus ja gluteenittomuus ovat teemoja, jotka näkyvät vastaanotollani. Myös lisäaineettomuus ja luonnonmukainen ruokavalio ovat suosittuja, ja ovat olleet sitä jo jonkin aikaa, sanoo Männikkö.
 Sirviö puolestaan uskoo ketogeenisen ruokavalion nousevan tulevaisuudessa ruokavaliotrendien aallonharjalle.
 – Ketogeeninen ruokavalio oli vuoden 2018 haetuin ruokavalio Googlesta ja talouslehti  Forbes ennusti  suosion vain kasvavan vuonna 2019, sanoo Anni Sirviö.
 Anni Sirviö Timo Soasepp / Keto Kickstart
 Moni luulee voivansa mässäillä kovaa rasvaa
 Ketogeeniseen ruokavalioon kuuluvat kasvikset, vihannekset, täysirasvaiset maitotuotteet ja rasvaiset proteiinin lähteet, useimmat pähkinät ja siemenet. Esimerkiksi viljat, sokeri, hedelmät ja marjat ovat ruokavaliossa pannassa.
 Helsingin yliopiston Lihavuustutkimusyksikön professorin  Kirsi Pietiläisen  mukaan ketogeeninen dieetti voi toimia lyhytaikaisesti esimerkiksi silloin kun ihminen haluaa laihtua. Hänen mukaansa moni sitä kokeileva luulee kuitenkin voivansa mässäillä kovaa rasvaa, vaikkapa voita ja pekonia, kuinka paljon tahansa.
 – Sehän on tutkimusten perusteella ihan varmuudella sydänterveydelle haitallista, hän muistuttaa.
 Ruokavalion ongelmana nähdään myös se, että se ei ole riittävän monipuolinen. Kuituja, vitamiineja ja kivennäisiä tulee liian vähän, sanoo Männikkö.
 Sirviön mukaan ketogeeninen ei ole pelkkää lihansyöntiä, vaan monipuolinen ruokavalio.
 – Jos sitä verrataan perinteiseen länsimaalaiseen ruokavalioon, niin moni jopa vähentää lihansyöntiä ketogeenisellä ruokavaliolla, koska se sisältää vain maltillisesti proteiinia. Itse painotan valmennuksessa vihannesten ja kasvisten tärkeyttä, monipuolisesti syömistä ja myös eettisesti tuotettujen eläinkunnan tuotteiden hankkimista, Sirviö sanoo.
 Verensokeriarvot paranevat?
 Tutkimuksissa ketogeenisessä ruokavaliossa on havaittu hyötyjä, mutta myös ongelmia. Pitkällä aikavälillä se ei ole laihduttajalle yhtään parempi vaihtoehto kuin muutkaan dieetit, sanoo ravitsemusterapeutti Reija Männikkö.
 Professori Kirsi Pietiläisen tekemän tutkimuksen perusteella dieetti oli hyödyllinen ihmisille, joilla on rasvamaksa. Rasvan määrä väheni selvästi ja tuloksia näkyi muutamassa viikossa dieetin aloittamisen jälkeen.
 – Tutkimus oli toteutettu niin, että rasva ja proteiinit olivat hyvälaatuisia, eli pähkinöitä, öljyjä oli valtava määrä, muistuttaa Pietiläinen.
 Reija Männikön mukaan diabetesjärjestöissä on kansainvälisesti hieman myönnytty siihen suuntaan, että jonkinasteinen hiilihydraattien vähentäminen voi toimia 2-tyypin diabeteksen ennaltaehkäisyssä ja hoidossa.
 – Tyypin 2 diabetesta sairastavan verensokeriarvot varmasti parantuvat, kun elimistö ei saa hiilihydraatteja mistään, sanoo Lihavuustutkimusyksikön professori Kirsi Pietiläinen.
 Hänen mukaansa ketogeenistä ruokavaliota kokeilevan diabeetikon pitäisi tällaisessa tapauksessa olla erityisen tarkkana sen suhteen, että rasvan laatu on varmasti hyvää.
 – Terve ihminen pystyy kehollaan leikkimään aika paljon, mutta jos on perussairaus niin pitää olla paljon varovaisempi, sanoo Kirsi Pietiläinen.
 Hyvinvointivalmentaja Anni Sirviön mukaan parhaimmat hyödyt saa ruokavaliosta vasta, kun keho on kunnolla adaptoitunut ja se saattaa kestää henkilöstä riippuen 4-6 viikkoa tai jopa kuukausia.
 – Monilla ei ketogeeniselle ryhtyessä ole päätavoitteena laihtuminen, vaan se tulee siinä ikäänkuin sivutuotteena kun keho pääsee tulehduksista eroon ja tasapainottuu.
 Käypä hoito -suosituksen mukaan ketogeenistä ruokavaliota voi hyödyntää vaikean epilepsian hoidossa lapsilla.
 Ruoka aiheuttaa suuria tunteita
 Ruokaan suhtaudutaan vahvalla tunnelatauksella ja se näkyy esimerkiksi sosiaalisessa mediassa käytävissä keskusteluissa.
 Anni Sirviö sanoo, että ei pidä erilaisten ruokavalioiden välille asetetusta vastakkainasettelusta. Hänen mukaansa jokaisella on vapaus valita itse, mitä syö ja kokeilla eri vaihtoehtoja.
 – Kun syöt sipsejä, karkkia, limua, energiajuomia, eineksiä, pizzaa ja ranskalaisia, kukaan ei reagoi ruokavalioosi tai valintoihisi millään tavalla. Kun alat syömään runsaasti kasviksia, hyviä sekä elimistölle tärkeitä rasvoja ja maltillisesti laadukkaita proteiinin lähteitä, niin monet sekoavat ja alkavat kritisoimaan valintojasi, hän sanoo.
 Ravitsemusterapeutti Reija Männikkö ei suoralta kädeltä tyrmää ketogeenistä ruokavaliota, mutta muistuttaa myös muista vaihtoehdoista.
 – Ruokaan on viime vuosina tullut tietynlainen ideologisuus mukaan. Väärän mielipiteen omaava ihminen saatetaan estää osallistumasta esimerkiksi sosiaalisessa mediassa käytävään keskusteluun. Itse toivoisin avointa keskustelua.
 Professori Pietiläinen puolestaan uskoo, että ruokavalioiden vetovoima on siinä, että ne kertovat ihmiselle tarkkaan, mitä saa syödä ja mitä ei.
 – Jotenkin se tasapaksu, tavallinen ja terveellinen ravitsemus ei enää oikein kuulosta miltään, Kirsi Pietiläinen sanoo.
 Lue myös:
 Uusi tutkimus osoittaa: Suomalainen mies syö aivan liikaa punaista lihaa eikä naistenkaan ruokavaliossa ole hurraamista
 Hiilihydraatit lihottavat, makeutusaineet ovat vaarallisia, illalla ei kannata syödä paljon: Asiantuntijat purkavat kahdeksan sitkeää terveysmyyttiä
 Lääkärit suosittelivat karppausta 2-vuotiaalle – auttoi vaikeahoitoiseen epilepsiaan

Anni Sirviön, 40, unenlaatu parani ja vatsavaivat katosivat – asiantuntijat muistuttavat suositun ketogeenisen ruokavalion haitoista


Summary: Lapsiperheiden tukala taloustilanne on koskettanut monia. Auttajia on jonoksi asti sosiaalisen median avustusryhmään.

Ylen perjantaina julkaisema artikkeli  köyhien perheiden joulunjälkeisestä ahdingosta  herätti ihmiset tarjoamaan apuaan. Jutussa kaksi perheenäitiä kertoi kamppailustaan ja siitä, miten arvokasta tuntemattomilta saatu apu on ollut.
 Jutussa mainittuun  Autetaan kun voidaan -ryhmään  on viikonvaihteen aikana vyörynyt viestejä auttamishaluisilta ihmisiltä. Nelisen vuotta Facebookissa toimineen ryhmän ylläpitäjät ovat saaneet urakoida jäsenpyyntöjen ja sähköpostiviestien kanssa.
 – On oikeasti vähän positiivinen paniikkitilanne, ei osattu odottaa tällaista ollenkaan, kertoo oloaan häkeltyneeksi kuvaava viestintävastaava  Päivi Kujanpää .
 Jo muutamia tunteja artikkelin julkaisun jälkeen jäsenpyyntöjä oli tullut yli tuhat, ja maanantai-iltapäivään mennessä niitä oli kertynyt noin 2 500. Myös yhteisön hiljakkoin julkaisemilla nettisivuilla on ollut ajoittain ruuhkaa.
 Lasten hätä koskettaa
 Ihmisten vilpitön auttamishalu huokuu monista viesteistä. Päivi Kujanpään mukaan etenkin lasten hätä ja huoli lapsiperheiden tilanteesta on koskettanut monia.
 – Siellä on ihania viestejä! Monet ovat kirjoittaneet pitkästi, kuinka haluaisivat auttaa. Jotkut haluaisivat auttaa säännöllisesti ottamalla niin sanotun kummiperheen.
 Kun hätää tulee koko ajan lisää, tulee riittämättömyyden tunne, että pitäisi auttaa vielä enemmän.  Päivi Kujanpää
 Viesteistä ilmenee myös, että auttamishalua löytyy etenkin heiltä, joilla on itsellään kokemusta tukalasta tilanteesta.
 – Moni, jolla on itsellään tosi tiukkaa, haluaa omasta vähästäänkin auttaa. Välillä tuntuu, että mitä huonommin jonkun asiat ovat, sitä enemmän löytyy halua auttaa.
 Päivi Kujanpää huomauttaa, että ryhmän on tarkoitus myös ehkäistä ongelmia jo ennakolta. Esimerkiksi pikavippikierteen välttämiseen voi saada vinkkejä kurimuksen kokeneelta, takaisin jaloilleen selvinneeltä perheeltä.
 Auttajankin jaksamisella on rajansa
 Auttamisenhaluisten into ilahduttaa ryhmän ylläpitäjiä, mutta samalla on hyvä muistaa, että auttamistyöhön ei pidä uppoutua liian syvälle. Sitäkään ei voi tehdä kellon ympäri ilman että oma jaksaminen kärsii.
 Päivi Kujanpää muistuttaa, että muita voi auttaa vain, kun on pitänyt itsestään huolta.
 – Kun hätää tulee koko ajan lisää, tulee riittämättömyyden tunne, että pitäisi auttaa vielä enemmän. Siihen tulee vähän kuin työnarkomania, ja siihen alkaa pikkuhiljaa uupua. Omat voimat eivät riitäkään.
 Ikävänä piirteenä Kujanpää pani merkille Ylen perjantaina julkaisemaan artikkeliin tulleet ilkeämieliset kommentit.
 – Sinne on saatu liitettyä maahanmuuttopolitiikasta ja sote-uudistuksesta alkaen ihan kaikki mahdollinen maan ja taivaan väliltä. Mielestäni se kertoo ihmisten pahasta olosta. Jos ihmisen täytyy kirjoittaa rumasti, silloin hän itse voi huonosti, miettii Päivi Kujanpää.
 Lue lisää:
 “Olen jo monta kertaa joutunut sanomaan lapsille, että tänään ei ole ruokaa” – Vähävaraisissa perheissä eletään nyt vuoden tiukinta aikaa

”Positiivinen paniikkitilanne” – ihmisten halu auttaa köyhiä perheitä yllätti Facebook-ryhmän vetäjät


Summary: Parikka kokee, että lapset ovat auttaneet häntä myös uralla.

Sara Parikka  on vasta 27-vuotias, mutta ehtinyt elämässään jo paljon. Hän on näytellyt Salatuissa elämissä 11 vuotta ja on yksi Suomen seuratuimmista some- ja blogitähdistä.
 Sen lisäksi hänellä on 3- ja 4-vuotiaat tyttäret miehensä, näyttelijä  Mikko Parikan  kanssa.
 Parikalta kysytäänkin usein, miten hän uskalsi perustaa perheen niin nuorena. Vastaus on, että "se tuntui vaan niin luonnolliselta ja ihanalta".
 – Totta kai jännitti, mutta se ei liittynyt ikään. Ainoa mitä mietin oli se, että uskovatko ihmiset, että olemme tosissamme ja pystymme tähän. Onneksi olemme eläneet elämää juuri niin kuin me haluamme.
 Parikka uskoo, että jos asiaa ryhtyy liikaa miettimään, koskaan ei ole oikea aika lapsille.
 – En lähtisi liikaa pelkäämään lasten saamista nuorena. Olen itse saanut hirveästi lasten myötä myös uralla.
 Väsymyksen korostaminen harmittaa
 Sara Parikka kertoi Puoli seitsemän -haastattelussa nauttivansa lasten kanssa tavallisesta, mukavasta arjesta. Hän puhuu blogissaan ja somessa lapsiperhearjesta yleensä myönteisesti.
 Se on tietoinen valinta ja vastaveto sille, että lapsiperhearkea kuvataan yleensä vain kielteisesti.
 – Vanhemmilla on jäänyt päälle vähän sellainen yleinen läppä, että ”onpas kauheeta ja onpas väsynyt olo”. Vaikka sitten kaikki sanovat kuitenkin, että lapset on elämän tärkein asia.
 Parikka jättää valittamisen siitä välistä pois ja hehkuttaa mielummin suoraan sitä, miten ihania lapset ovat.
 Omakotitalon rakentaminen voi myös yhdistää
 Parikoiden arjen harmoniaa uhkaa tänä vuonna alkava omakotitalon rakennusprojekti. Hirsitalo valmistuu pääosin ulkopuolisin voimin, mutta projekti tietää silti paljon työtä myös rakennuttajille.
 Uhkakuvat rakentamisen raskaudesta eivät saa Sara Parikan positiivisuutta horjumaan.
 – Olemme valmistautuneet projektiin tahdolla tehdä talo. Se riittää. Olemme mieheni kanssa aika samanluontoisia, joten uskon, että selviämme tästä. Rakentaminen ei ole välttämättä erottava tekijä, se voi olla myös yhdistävä asia, uskoo Parikka.
 Katso Sara Parikan koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Nuorena äidiksi tullut bloggaaja Sara Parikka ei halua valittaa lapsiperhearjesta: ”Se on yleinen läppä, mikä on jäänyt päälle”


Summary: Huipputeknologiaa hyödyntävä kävelyrobotti helpottaa alaraajahalvaantuneen Timo Heikkisen kipuja.

Tästä on kyse Oululainen Timo Heikkinen vammautui rauhanturvaajana Etelä-Afrikassa 1990. Heikkinen saa kuntoutuksessa apua kipuihinsa kävelyrobotin avulla. Helmikuussa 29 vuotta pyörätuolissa elänyt mies ei ole antanut vammautumisen hidastaa itseään.
 Oululainen  Timo Heikkinen  osallistui Namibian itsenäistymistä ja vaaleja turvanneeseen UNTAG-rauhanturvaoperaatioon vuosina 1989-1990. Vaikka operaatio oli yksi Yhdistyneiden kansakuntien onnistuneimpia, se ei ollut sitä Heikkiselle.
 Suomalaisten rauhanturvaajien piti siirtyä Namibiaan huhtikuun alussa 1989, mutta Lounais-Afrikan vapauttamiseen tähdänneen SWAPO-sissiliikkeen vallankaappausyritys viivytti lähtöä.
 – Me odotimme Suomessa että, mitähän tästä oikein tulee, sillä sanomalehdet olivat täynnä raatoja ja muuta, Heikkinen, 64, muistaa.
 Suomalaiset pääsivät Namibiaan tilanteen rauhoituttua noin viikkoa myöhemmin. Ensimmäisten paikan päällä hoidettavien asioiden joukossa oli saunan rakentaminen.
 Timo Heikkinen osallistui rauhanturvaoperaatioon Namibiassa vuosina 1989-1990. Timo Heikkisen kotialbumi
 UNTAG-operaatio sujui aikataulun mukaisesti ja Namibia pääsi itsenäistymään rauhanomaisesti.
 – Mitään suurempia hässäköitä siellä ei oikeastaan vuoden aikana tapahtunut.
 – Meitä suomalaisia siellä oli noin 950. Kutsumme itseämme itsenäisen valtion tekijöiksi, komppanian vääpelinä toiminut Heikkinen jatkaa.
 Onnettomuus loppumetreillä
 Suomessa lomaillut Heikkinen palasi Namibiaan tammikuun lopussa 1990. Tarkoituksena oli palata vielä Suomeen muutaman viikon kuluttua, sillä lomapäiviä oli jäljellä.
 – Tapasin päällikön Grootfonteinissa ja hän sanoi minulle, että lomasuunnitelmani muuttuvat, enkä pääsekään takaisin Suomeen, sillä pataljoonasta on tullut käsky aloittaa operaation purkaminen.
 Heikkinen  toimi rauhanoperaatiossa komppanian vääpelinä. Timo Heikkisen kotialbumi.
 Ennen operaation purkua Heikkinen ehti kuitenkin käyttää lomapäivänsä naapurivaltio Etelä-Afrikassa. Siellä hän osallistui kohtalokkaaksi osoittautuneeseen pelastusharjoitukseen, jossa noudettiin kuviteltuja potilaita maasta helikoptereilla.
 – Helikopterimme polttoainejärjestelmään tuli kaksi teknistä häiriötä yhtä aikaa. Viimeiset sanat, mitkä muistan pilotilta, olivat "nyt mennään". Sitten tultiin ketoon.
 Häiriöiden ilmetessä helikopteri lensi muutaman kymmenen metrin korkeudella. Jos korkeutta olisi ollut enemmän, olisi niin sanottu autorotaatiolasku ollut mahdollinen, mutta nyt siihen ei jäänyt aikaa.
 – Pilotti kuoli miltei välittömästi. Minä mietin turvavöissä, että kunhan helikopteri ei syttyisi tuleen.
 Uudenlainen elämä
 Helikopteri ei suomalaisen onneksi syttynyt. Heikkinen evakuoitiin onnettomuuspaikalta Etelä-Afrikan ilmavoimien komentajan henkilökohtaisella helikopterilla sairaalaan Pretoriaan, missä hän vietti seuraavat kuusi viikkoa.
 – Sen jälkeen annettiin lupa siirtää minut Suomeen ja pääsin ambulanssikoneella Helsinkiin. Sitten alkoi uudenlainen elämä. Helmikuun 15. päivä tulee 29 vuotta vammautumisestani.
 Kävelyrobotti lievittää Timo Heikkisen kipuja.  Taneli Kärki / Yle
 Heikkinen sai onnettomuudessa selkäydinvamman, jonka takia hänen alaraajansa halvautuivat. Elämä pyörätuolissa ei ollut aluksi helppoa. 1990-luvun alussa ei tunnettu esteettömyyttä samalla tavalla kuin nyt.
 – Olin vielä kaksi kuukautta kotiintulon jälkeen panttivankina, kun kaupunki ei saanut tehtyä liuskaa kotiini.Lopulta sain auton ja elämä alkoi uudestaan, enkä ollut enää riippuvainen mistään.
 Kävelyrobotti lievittää kipua
 Vuonna 2012 Heikkinen oli kolmen vammautuneen kriisinhallintaveteraanin kanssa pilotoimassa Laitilan terveyskotia, minne oli hankittu uutena kuntoutuslaitteena kävelyrobotti.
 – Suhtauduin varsin skeptisesti siihen, onko robotista minulle mitään hyötyä. Ensimmäisen kerran käveltyäni ajattelin, tämähän on aivan käsittämätön hyvä laite.
 Suomessa on yhdeksän kävelyrobottia. Taneli Kärki / Yle
 Heikkisen kivut johtuvat hermojuurien puristuksesta selkärangassa. Kävelyrobotissa mies istuu eräänlaisessa pussissa, joka venyttää selkää samalla kun robotti kävelyttää jalkoja.
 – Se avaa puristusta ja helpottaa kipujani. Olen kävellyt 4,5 vuoden kuntoutushoitojen aikana noin 300 000 askelta. Matkana se tekee lähes 300 kilometriä.
 Yksittäisten 40 minuutin kuntoutushoitojen aikana Heikkinen kävelee noin 1,6-1,8 kilometriä. Hänen kävelyvauhtinsa on rivakka, joskin laitteella ei hänen mukaansa pääse kunnollista marssinopeutta.
 – Marssilaulusta tulee tässä vähän hidas, Heikkinen toteaa täräytettyään ilmoille muutaman tahdin Valalaulua.
 Uusi robotti lähellä kotia
 Heikkinen reissasi vuosia kävelyrobottikuntoutuksessa Raahessa. Viime lokakuussa matka lyheni huomattavasti, kun Verve Oulu Kuntotalolle hankittiin uusi kävelyrobotti.
 – Meillä on tässä erikoisuutena lisäosa, joka mahdollistaa lantion kierron, painon kevennyksen ja ylävartalon käytön kävelyn aikana. Eli kävelystä tulee todella luonnollista, kertoo palvelupäällikkö  Seija Hirsilä  Verve Oulu Kuntotalolta.
 Kävelyrobotissa kuntoutus perustuu suuriin toistomääriin. Taneli Kärki / Yle
 Huipputeknologiaa hyödyntäviä kävelyrobotteja on Suomessa yhdeksän kappaletta, suurin osa yksityisissä hoitolaitoksissa ja osa keskussairaaloissa. Oulussa laitteesta on saatu henkilökunnan mukaan positiivisia asiakaskokemuksia. Suurin käyttäjäkunta ovat erilaisista aivotapahtumista, kuten aivoinfarkteista kuntoutuvat potilaat.
 – Kuntoutus perustuu runsaisiin toistomääriin, joilla saadaan aivojen muovautuvuutta tehostettua. Niitä välittömiä hyötyjä on tietenkin hankala sanoa, mutta kun harjoitusta tehdään tarpeeksi pitkään, niin tiedetään sen tehostavan kuntoutumista ihan selvästi, fysiatri  Pekka Minkkinen  sanoo.
 Timo Heikkinen suhtautuu kuntoutushoitoonsa realistisesti. Hänelle kävelyrobotti lievittää kipua, mutta ihmeitä se ei tee.
 – Minähän en ikinä tule kävelemään. Jotkut sanovat, että kun tarpeeksi uskot, niin vielä kävelet. Paskat, kun selkäydin on poikki, niin se on poikki.
 Rauhanturvaaminen sydämessä
 Heikkinen on edelleen aktiivisesti mukana rauhanturvaajien toiminnassa. Hän toimii Loukkaantuneet kriisinhallintaveteraanit ry:n ja Oulun seudun rauhanturvaajat ry:n puheenjohtajana. Paikallisyhdistyksessä on hieman yli 300 jäsentä.
 Heikkinen ei ole antanut pyörätuoliin joutumisen hidastaa itseään. Heikkinen on ollut mukana muun muassa Suomen vammaisurheilussa, jonka johdossa hän toimi vuosina 1993-2012. Paulus Markkula / Yle
 Yhdistyksen toimintaan kuuluu esimerkiksi rekry-tapahtumia, joissa opiskelijat pääsevät kyselemään Heikkiseltä rauhanturvaamisesta. Nuorten kiinnostus lämmittää vanhan vääpelin sydäntä.
 – Pystymme kertomaan, mitä rauhanturvaaminen todellisuudessa on. Ihmisillä on hyvin pitkälle sellaisia ajatuksia, että nehän ovat kaikki jotain Rambo-jätkiä. Me olemme normaaleja ihmisiä, jotka ajattelevat asioista suurin piirtein samalla tavalla.

"Nyt mennään" olivat viimeiset sanat, jotka rauhanturvaaja kuuli ennen helikopterionnettomuutta, nyt mies kuntoutuu kävelyrobotilla


Summary: Hankalan sään lisäksi liikennettä ovat kiusanneet sähköhäiriöt ja kaluston rikkoutumiset.

Tuimasti illansuussa pyryttänyt pakkaslumi on aiheuttanut kosolti päänvaivaa junaliikenteelle Etelä-Suomessa ja varsinkin pääkaupunkiseudulla. Ja se, mikä on päänvaivaa VR:lle, on suuria hankaluuksia matkustajille – useita junavuoroja on joko myöhästynyt tai jäänyt kokonaan ajamatta.
 Tilanteen tukaluuden sai kokea Ylen toimittaja  Varpu Helpinen , joka oli pohjoisesta tulleen kaukojunan kyydissä.
 – Konduktööri ilmoitti ennen Tikkurilaa, että edessä on ruuhkaa radalla ja, että Tikkurilan ja Oulunkylän välillä on junia jonoksi asti, Helpinen kertoi illalla puhelimitse.
 Hänen mukaansa kun juna pääsi vihdoin Pasilan asemalle, konduktööri kehotti matkustajia jäämään pois junasta, jos vain on mahdollista.
 – Konduktööri tosin lisäsi, että ei ne lähijunatkaan kulje.
 Aamun työmatkaliikenteen toivotaan starttaavan normaalisti
 VR:n verkkosivujen tiedotteen mukaan lähi- ja kaukojunaliikenteelle Helsingin ja Pasilan välillä on odotettavissa merkittäviä viivästyksiä ratajärjestelmävian vuoksi. Näillä näkymin ongelmat jatkuvat pitkälle iltaan ja heijastuvat kaikille rataosuuksille.
 VR:n viestintäpäällikön  Mira Linnamaan  mukaan vaikeat olosuhteet ja muutama muu onneton yhteensattuma ovat aiheuttaneet liikenteessä myöhästymisiä puolesta tunnista puoleentoista tuntiin.
 – Ilta on ollut tosi haastava. Meillä on ollut ympäri Suomen vaihdevikoja. Rovaniemellä oli liikenteenohjaushäiriö ja se johti yhden kaukojunavuoron peruuntumiseen Rovaniemeltä Ouluun. Sitten on ollut kalustopulaa kaukoliikenteessä ja pääkaupunkiseudulla Oulunkylässä oli vielä Helenin sähköverkossa häiriöitä, joka johti siihen, että lähiliikenteen vuoroja jouduttiin jonkun verran perumaan. Ja lisäksi vielä yksi R-juna hajosi Oulunkylän lähelle, Linnamaa listaa päivän koettelemuksia.
 – Kun tilanne vielä äityi haastavammaksi, niin päätettiin K-junista ajaa vain joka toinen illan aikana. Kun pyry pääkaupunkiseudulla vielä kesti odotettua pidempään, niin se on aiheuttanut myöhästymisiä ja yksittäisiä vuorojen perumisia.
 Linnamaa kertoo, että kunnossapidon lisämiehitystä on jouduttu käyttämään moninkertainen määrä tavalliseen verrattuna. Kun tavallisesti vuorossa on kymmenkunta työntekijää, niin nyt lisähenkilökuntaa on ollut töissä 30.
 Lumipyry on junaliikenteelle hankalin mahdollinen sää, sillä se kinostuu ja pakkautuu juuri vaihteisiin lamauttaen rataverkostoa. Se rikkoo myös kalustoa muun muassa siten, että junien ovet eivät aina sulkeudu kunnolla.
 VR:ssä toivotaan, että kaukojunat saadaan yön aikana lähtöasemilleen ja aamun työmatkaliikenne pääsisi käyntiin tavalliseen tapaan.
 Ajatasaiset tiedot VR:n liikennetilanteesta voi katsoa  täältä  ja pääkaupunkiseudun paikallisliikenteen tilanteen voi katsoa HSL:n sivuilta  täältä .
 Lue lisää
 Lumipyry piinaa työmatkaliikennettä Uudellamaalla – Ylen meteorologi: ”Kevyttä pakkaslunta voi tulla kahdessa vuorokaudessa jopa 30 senttiä”

Junaliikenteelle pahin mahdollinen sää lamauttanut useita kaukojunia – Matkustaja: "Konduktööri lisäsi, että ei ne lähijunatkaan kulje"


Summary: Terveyspalveluyritys Esperi Care nousi otsikoihin viime viikolla, kun Valvira keskeytti yrityksen toiminnan Kristiinankaupungissa laiminlyöntien takia.

Terveyspalveluyritys Esperi Caresta on kirjoitettu paljon viime päivinä, eikä se ole ihme. Sosiaali- ja terveysalan valvontavirasto  Valvira kertoi perjantaina , että se keskeyttää yrityksen toiminnan Kristiinankaupungissa.
 Harvinaisen päätöksen taustalla ovat useat epäkohdat yksikön toiminnassa,  eivätkä ongelmat koske pelkästään Kristiinankaupungin yksikköä . Julkisuuteen levisi myös tieto, että  yhden henkilön epäillään kuolleen  hoitovirheen takia.
 Asian vastuuministeri on perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.), joka vastasi Ylen kysymyksiin aiheesta.
 1) Esperi Carella on ollut vaikeuksia aiemmin täyttää velvoitteitaan ja yhden henkilön epäillään kuolleen hoitovirheen takia – Miksi ongelmiin ei ole puututtu aiemmin?
 – Kristiinankaupungin tapauksen, joka nyt on tikunnokassa, valvontaviranomainen tutkii perusteellisesti. Heillä on paljon muutakin selvitettävää Esperi Caren kanssa.
 – Valvonnan ketju on kolmiosainen. Ensiksi on omavalvonta sekä julkiselle että yksityiselle hoivakodille. Tällaiset tapaukset rapauttavat luottamusta siihen.
 – Toinen taso on palveluiden tilaajan ja maksajan valvonta, eli tässä tapauksessa Kristiinankaupungin oma vastuu.
 – Valvontaviranomainen, Valvira valtakunnallisesti ja avi (aluehallintovirasto) paikallisesti, on valvonnan järein muoto, joka on nyt käyttänyt valvojan terävintä asetta eli yksikön sulkemista. Tähän toimenpiteeseen on ryhdytty varmasti hyvistä syistä, mutta monen yrityksen jälkeen.
 – Valvonnan ketju on moniportainen ja lähtee siitä perusluottamuksesta, että jokainen palvelutuottaja noudattaa lakia, mutta tämä tapaus osoittaa, että näin ei ole.
 2) Kenellä on vastuu asiasta?
 – Lähtökohtaisesti vastuu on Kristiinankaupungilla. Kunta on vastuussa asukkaidensa palveluista.
 – Kukaan ei voi, totta kai, väistää vastuutaan. Valvontaviranomainen on vasta viimesijainen ratkaisu. Olemme ministeriönä vastanneet laatusuosituksista. Eduskunta on hyväksynyt vanhuspalvelulain. Totta kai reunaehdoista kantavat vastuun eduskunta ja maan hallitus, mutta yksittäisestä, Kristiinankaupungin hoivakodista kantaa vastuun kunta.
 – Tämän vuoksi pidän erittäin tärkeänä, että maakuntapohjainen sote (sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistus) kyettäisiin tekemään, koska se takaisi vahvemmat järjestäjät.
 3) Pitäisikö yrityksille, joilla on vaikeuksia täyttää velvoitteitaan, ottaa kovemmat keinot käyttöön?
 – Puolet palveluista hankitaan yksityisiltä yrityksiltä, ja minua harmittaa tämä kohu sellaisten yritysten puolesta, jotka tuottavat hyvää laatua. Pitää muistaa, että myös julkisella palveluilla on ollut ongelmia. Edellinen iso kohu valvontaviranomaisella liittyi Kupittaan sairaalaan. On epäreilua leimata koko yksityinen toimiala.
 – Kovin mahdollinen keino on otettu Kristiinankaupungissa käyttöön, valvontaviranomainen on sulkenut yksikön. Ehkä kaikkein kovin on se, että kunta tekisi ratkaisun ettei enää hanki palveluita tällaiselta toimijalta, mutta Suomessa on vapaus yrittää.
 4) Onko hoidon valvonnassa ongelmia?
 (Kertaa kolmiportaisen ketjun.)
 – Ei Suomi voi muuttua sellaiseksi maaksi, että ajattelemme kaikkien ongelmien ratkeavan valvojia lisäämällä.
 5) Onko mahdollista, että vastaavia tapauksia on enemmän?
 – Kaikki se mitä julkisuudessa nyt on, ei herätä minussa luottamusta, ja suututtaa varmasti monia suomalaisia, myös minua.
 – Valvontaviranomainen kertoo, että heillä on paljon selvitettävää Esperi Caren kanssa, joten tästä voi päätellä... Missään nimessä emme voi ajatella, että Kristiinankaupunki on yksittäinen tapaus. Vastaus on kyllä, näitä voi olla enemmänkin.
 6) Valvira on siis keskeyttänyt yrityksen yksikön toiminnan. Pitäisikö siihen olla matalampi kynnys?
 – Luotan valvontaviranomaiseen. He tietävät, missä kohtaa näin pitää menetellä. Kannatan oikeusvaltiota, jossa julkiselle tai yksityiselle toimijalle annetaan ensin mahdollisuus korjata virheensä. Näin on tapahtunut monissa paikoin valvonnan seurauksena.
 7) Kuinka vakavana pidät rikkomuksia, joita Esperi Caren toiminnassa on ollut? (Liian vähän henkilökuntaa, lääkehoitoon osallistuneilla ei ole ollut tarvittavia lupia, vanhuksia kohdeltu kaltoin ja hoitopaikoissa on ollut likaista)
 – Valvontaviranomaisella on tutkinta kesken, mutta se kaikki mitä tiedän julkisuuden kautta pidän täysin hyväksymättömänä. Mennään ikäihmisten hoivan ytimiin, potilasturvallisuuteen ja ihmisarvoon.
 – Erityisenä kipukohtana näen keskustelun haamuhoitajista, eli harhaanjohtavan raportoinnin siitä minkä verran henkilöstöä todellisuudessa on vanhusten kanssa. Uskon, että löydämme ratkaisun ilmiön pois kitkemiseen. Olen kutsunut perjantaiksi koolle kaikki keskeiset toimijat.
 8) Esperi Care on kamppaillut kannattavuuden ja tuottovaatimusten kanssa – Ajatteletteko, että tässä on kyse laajemmasta rakenteellisesta ongelmasta, kun yritykset tulevat sosiaali- ja terveysalalle?
 – Ovat jo tulleet, puolet vanhusten ympärivuorokautisesta hoivasta on yksityisten toteuttamaa.
 – Vanhusten hoiva ei ole mitä tahansa bisnestä. Emme voi kieltää vastuullista voiton tavoittelua. Se kirittää parhaimmillaan laatua, kun muodostuu vertailukohtia.
 – Mutta ahneutta en voi hyväksyä. Jos samalla on tehty merkittäviä voittoja sijoittajille sekä omistajille, poljettu hintoja ja toteutettu huonolaatuista hoivaa, yhtälö on täysin kestämätön.
 9) Sote-uudistus lisää yritysten painoarvoa alalla. Pitäisikö uudistuksessa ottaa takapakkia?
 – Uudistus pitää hyväksyä, jotta sisältökysymyksiä päästään vihdoin käymään läpi. Rakenteista on riidelty kymmenen vuotta.
 – Kuten aiemmin sanoin, isommat vastuunkantajat, maakunnat vahvistavat valvontaa.
 – Olisiko tällainen toiminta voinut jatkua Kristiinankaupungissa valinnanvapauden ollessa voimassa, vai olisivatko omaiset äänestäneet jaloillaan ja siirtäneet vanhuksensa omatoimisesti muualle?

Yhdeksän kysymystä peruspalveluministeri Annika Saarikolle – ”Miksi Esperi Caren toimintaan ei puututtu aiemmin?”


Oulun Toppilassa Messipojantiellä palaa noin tuhannen neliön suuruinen teollisuushalli, kertoo pelastuslaitos.
 Alueen asukkaita kehotetaan sammuttamaan ilmanvaihto, mikäli savua leviää asuinalueelle.
 Ilmoitus palosta tuli noin kello yhdeksältä illalla.
 Päivystävä palomestari  Arssi Heiskanen  kertoo Ylelle, että noin kolmasosa hallista oli tulessa ensimmäisten yksiköiden saapuessa paikalle. Tulessa olivat sekä rakennuksen toinen pääty että osa katosta.
 Tulipalon oli havainnut ohikulkija, ja sen syttymissyystä ei ole vielä tietoa.
 Palo on nyt saatu rajattua eikä leviämisen vaaraa ole. Palon syttyessä teollisuushallissa ei ollut ihmisiä.
 Heiskasen mukaan hallissa on ainakin kaksi trukkia, pyöräkuormaaja ja kuorma-auto. Vahinkojen koko laajuutta ei vielä pysty arvioimaan.
 Paloa on sammuttamassa yhteensä 13 pelastuslaitoksen yksikköä.
 Ilta-Sanomien  mukaan palavassa hallissa toimii kierrätysliike.

Teollisuushalli palaa Oulun Toppilassa – asukkaita varoitetaan savusta


Summary: Venezuelan oppositiojohtaja Juan Guaidó kertoi puolestaan ottavansa hallintaansa maan ulkomaille talletettuja varoja, jotta ”vallananastaja ja hänen joukkionsa eivät tyhjennä tasavallan rahakirstuja.”

Koksin, öljytuotteiden ja ydinpolttoaineen valmistus

Yhdysvallat ilmoitti maanantaina pakotteista Venezuelan valtiollista öljy-yhtiötä PDVSA:ta vastaan painostaakseen presidentti  Nicolas Maduroa .
 Valtiovarainministeri  Steven Mnuchinin  mukaan pakotteilla pyritään estämään se, ettei Maduro ohjaa talouskriisin runteleman Venezuelan varoja pois maasta. Pakotteet ovat voimassa siihen asti kunnes valta siirtyy väliaikaishallinnolle tai uudelle, demokraattisesti valitulle hallitukselle.
 Mnuchin lisäsi, että PDVSA:n yhdysvaltalainen tytäryhtiö Citgo voi jatkaa toimintaansa, kunhan sen varat talletetaan suljetulle amerikkalaiselle tilille.
 Venezuelan oppositiojohtaja  Juan Guaidó  kertoi puolestaan ottavansa hallintaansa maan ulkomaille talletettuja varoja, jotta Maduro ei pääsisi niihin käsiksi, kun hän joutuu aikanaan luopumaan vallasta.
 Sosiaalisessa mediassa julkaistussa lausunnossa Guaidó ilmoitti, että hän ottaa ulkomaille talletettuja varoja asteittain hallintaan estääkseen sen, etteivät ”vallananastaja ja hänen joukkionsa tyhjennä tasavallan rahakirstuja.”
 Aiheesta lisää:
 Bloombergin lähdetiedot: Englannin keskuspankki ei antanut Maduron hallinnon nostaa 1,2 miljardin dollarin arvosta kultaa

Yhdysvallat asetti pakotteita Venezuelan valtiolliselle öljy-yhtiölle


Summary: Sea Watch 3 alus on jo toista kertaa jumissa Italian rannikolla.

Hollanti on kieltäytynyt Italian pyynnöstä ottaa vastaan Välimereltä pelastettu siirtolaisryhmä. Vajaan 50 ihmisen joukko pelastettiin saksalaisen kansalaisjärjestön Sea Watch 3 -alukseen Libyan edustalla toissa viikolla.
 Maanantaina Hollantiin rekisteröity laiva oli lähellä Sisilian rannikkoa, mutta Italian hallitus on kieltänyt päästämästä sitä satamiin. Kolme italialaiskaupunkia on tarjoutunut ottamaan laivan vastaan. Italian hallituspuolueiden johtajat ovat halunneet ohjata laivalla olevat siirtolaiset Hollantiin, Saksaan tai Ranskaan.
 Hollannin oikeus- ja turvallisuusministeriön mukaan maahan ei oteta alukselta yhtään ihmistä ennen kuin syntyy pysyvä sopimus siitä, miten EU:n alueelle pyrkivät pakolaiset erotellaan taloudellisista syistä matkaan lähteneistä siirtolaisista.
 – Heidät, joilla ei ole oikeutta kansainväliseen suojeluun, on käännytettävä välittömästi heidän saapuessaan Euroopan rajoille, ministeriön lausunnossa todetaan.
 YK:n pakolaisjärjestö UNHCR vaati maanantaina, että laiva täytyy päästää lähimpään satamaan. UNHCR:n mukaan tilanne laivalla on kriittinen, erityisen huolissaan järjestö sanoo olevansa yksin matkalla olevista alaikäisistä.
 Italian pääministerin kansliasta todettiin maanantaina, että heti kun Hollanti ottaa vastuun siirtolaisista, Italia auttaa heitä siirtymään Hollantiin. Pääministeri  Giuseppe Conte  lupasi lausunnossaan tarvittaessa lääkintätarvikkeita laivalle.
 Sea Watch 3 on jumissa Välimerellä jo toista kertaa. Vuodenvaihteen jupakka päättyi siihen, kun kahdeksan EU-maata, Italia mukaan lukien, suostui ottamaan vastaan osan laivaan pelastetuista.
 Aiemmin aiheesta:
 Italiassa tuomioistuin suosittelee oikeudenkäyntiä sisäministerin turvapaikkapolitiikasta

Siirtolaislaiva yhä jumissa Sisilian edustalla – Hollanti ei huoli Italian torjumaa joukkoa


Summary: Raja  oli ehdolla myös muun muassa parhaan elokuvan ja ohjauksen kategorioissa.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Suomalaisnäyttelijä  Eero Milonoff  sai maanantaina parhaan miessivuosan Guldbagge-elokuvapalkinnon Ruotsissa elokuvasta Raja (Gräns). Parhaan miessivuosan lisäksi elokuva oli ehdolla muun muassa parhaan elokuvan ja ohjauksen kategorioissa.
 Ehdokkuuksia on enemmän kuin yhdelläkään muulla viime vuonna Ruotsissa julkaistulla elokuvalla.
 Raja sai ensi-iltansa Cannesin elokuvafestivaalien Un certain regard -sarjassa, jossa se valittiin parhaaksi elokuvaksi.
 Eero Milonoff ja Eva Melander. Festival de Cannes
 Raja kertoo ruotsalaisnäyttelijä  Eva Melanderin  esittämästä tullivirkailija Tinasta ja tämän kohtaamasta Eero Milonoffin esittämästä muukalaisesta Voresta, jolla on samanlaiset peikkomaiset kasvot kuin Tinalla.
 Raja on iranilaissyntyisen ruotsalaisohjaaja  Ali Abbasin  toinen pitkä elokuva.

Milonoffille Guldbagge-elokuvapalkinto Raja-elokuvasta


Summary: Päätös tehtiin keskiviikkona yksimielisesti. Tunnelin on arvioitu maksavan noin 23 miljoonaa euroa.

Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi keskiviikkona yksimielisesti suunnitelman rautatieaseman ali kulkevasta jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden tunnelista. Helsingin kaupunki kertoi asiasta Twitterissä.
 Kansalaistorilta Kaisaniemeen kulkevan tunnelin on arvioitu maksavan noin 23 miljoonaa euroa, ja valmistuessaan se yhdistää kaupungin itä- ja länsipuolen pyöräliikenteen. Tunneli sijoittuu nykyisen Kaisaniemenpuistosta Elielinaukiolle johtavan jalankulkijoiden alikulkutunnelin pohjoispuolelle, kertoo kaupunki tiedotteessa.
 Tunneli on tarkoitus toteuttaa vuosina 2019-2023. Rakentamisen on arvioitu kestävän kaksi vuotta.
 Aiemmin on arvioitu, että alikulkua pitkin pyöräilisi tulevaisuudessa suurimmillaan 10 000 pyöräilijää päivässä.

Helsingin valtuusto hyväksyi rautatieaseman alle rakennettavan tunnelin pyöräilijöille ja jalankulkijoille


Summary: Pormestari Jan Vapaavuori (kok.) kertoi juuri alkaneessa Helsingin kaupunginvaltuustossa  asiasta.

Pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.) kertoi juuri alkaneessa Helsingin kaupunginvaltuustossa, että Helsinki aikoo tehdä tutkintapyynnön Ankkalampi-päiväkotiketjusta.
 Vapaavuori pitää asiaa niin vakavana ja laajana, että tutkintapyyntö on perusteltu.
 Eilen tiistaina kerrottiin, että useita Ankkalammen yksityisiä päiväkoteja on toiminut ilman asianmukaista rakennuslupaa Helsingissä.
 Aiheesta aiemmin:
 Useita yksityisiä päiväkoteja toiminut ilman asianmukaista rakennuslupaa Helsingissä – listasimme päiväkodit, joilla ei ole rakennuslupaa  (29.1.2019)
 Kaikkien yksityisten päiväkotien rakennusluvat syyniin Helsingissä – taustalla epäily jopa asbestista tai vaarallisista aineista  (29.1.2019)

Helsinki tekee tutkintapyynnön poliisille Ankkalampi-päiväkodeista


Summary: Eduskuntavaalikampanjansa käynnistäneen vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson kummeksuu viimeaikaista keskustelua eriarvoistumiskehityksestä.

Jos vasemmistoliitto saisi päättää, seuraava hallitus peruisi aktiivimallin, palauttaisi subjektiivisen päivähoito-oikeuden eikä missään nimessä leikkaisi pienituloisimpien suomalaisten sosiaaliturvaa.
 Nämä ovat puolueelle hallitusyhteistyön kynnyskysymyksiä seuraavalle vaalikaudelle.
 – Puolueellemme on ollut perinteisesti kynnyskysymys, ettemme hyväksy leikkauksia pienituloisimpien toimeentuloon, kertoo puheenjohtaja  Li Andersson  Ylelle.
 Vasemmistoliitto julkaisi tänään oman eduskuntavaaliohjelmansa sekä käynnisti kevään vaalikampanjan. Puolueen kärkiteemat vaaleissa ovat eriarvoisuuden vähentäminen, ilmastonmuutoksen torjuminen ja osaamiseen panostaminen.
 Eriarvoistumiskehityksen kiistäminen kummastuttaa
 Vasemmistoliitto haluaisi taklata eriarvoisuutta muun muassa parantamalla sosiaali- ja terveyspalvelujen saatavuutta sekä puuttumalla vuokrien nousuun kasvukeskuksissa.
 Kampanjastartissa kummeksuttiin viime päivien keskustelua siitä, onko eriarvoistuminen Suomessa lisääntynyt ja onko kyseessä todellinen ilmiö.
 – Minusta tämä on ollut hyvin erikoista keskustelua. Jos kysytään keneltä tahansa suomalaiselta kadulta, että onko eriarvoisuutta olemassa vai ei, niin vastaus on kyllä, Andersson sanoo.
 Hän viittaa vasemmistoliiton tekemään kyselyyn, jonka mukaan 83 prosenttia suomalaisista on huolissaan eriarvoistumisesta.
 SDP, vasemmistoliitto ja vihreät jakavat samoja vaaliteemoja
 Toimeentuloon ja köyhyyteen, ilmastonmuutokseen sekä koulutukseen liittyvät vaaliteemat ovat olleet kovaa huutoa myös vihreissä  ja SDP:ssä .
 Esimerkiksi vihreät käynnisti oman kampanjansa lauantaina puhumalla  ilmastosta, koulutuksesta ja köyhyyden vähentämisestä .
 Voisiko tästä päätellä, että SDP ja vihreät ovat vasemmistoliitolle mieluisimmat hallituskumppanit?
 – Tällaisen johtopäätöksen voi tehdä, puheenjohtaja Li Andersson sanoo.
 – Pidän vain hyvänä sitä, että ihmiset näkevät paitsi puolueiden väliset erot mutta myös yhteneväiset näkemykset isoissa kysymyksissä.
 Mikä vasemmistoliiton linjassa sitten poikkeaa vihreistä ja SDP:stä?
 Anderssonin mukaan vasemmistoliitto painottaa oikeudenmukaisuutta, kun ilmastonmuutosta taklataan. Sitä, että kaikki pääsevät mukaan.
 – Me emme myöskään halua vain parantaa pienituloisten asemaa, vaan kehittää myös oikeudenmukaisempaa verotusta ja muutoksia esimerkiksi osinkoverotukseen.
 Lue lisää:
 Vihreät lähtee vaaleihin kolmella kärjellä: Ilmasto, koulutus ja köyhyyden voittaminen
 SDP:n vaalistartti: Sanna Marin lupasi sopimista työmarkkinoille
 Kokoomuksen Orpo latasi vaalilupauksia ensi vaalikaudelle: Autovero pois vähäpäästöisiltä autoilta ja rahaa pientalojen lämmitysremontteihin

Vasemmistoliitto haluaa aktiivimallin purkamisen hallitusohjelmaan


Summary: Unionin jäsenmaiden turhautuminen Britannian päättämättömyyteen näkyy ulkoministerien lausunnoissa

Britannian pääministeri  Theresa May  on tänään jatkanut yrityksiään avata brexit-umpisolmua.
 Hän ilmoitti  eilen parlamentin EU-erosopimusta koskevien äänestysten jälkeen,  että pyrkii neuvottelemaan paremman sopimuksen EU:n kanssa.
 Tänään hän on saanut parlamentille tekemälleen lupaukselle hyvin vähän vastakaikua.
 Kylmää vettä tuli niskaan muun muassa Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin  toimistosta. Hänen edustajansa ilmoitti, että erosopimuksen avaaminen ei ole EU:n asialistalla.
 Saksan ulkoministeri  Haiko Maas  lisäsi, että on yhä epäselvää, mitä Britannia ylipäätään haluaa.
 –Sen pitää kertoa se pian, sillä aika loppuu, Maas sanoi ja tiivisti monen tunnot.
 Espanjan ulkoministeri  Josep Borrell  puolestaan sanoi, että EU on halukas käymään keskusteluja, jotta Britannia vakuuttuisi nykyisen erosopimuksen eduista. Hän korosti, että uuden sopimuksen tekeminen on mahdotonta.
 Britannian kannalta tilanne, jossa se haluaa lähteä mutta ei löydä ovea, on huono, Borrell tiivisti.
 "Ei painetta uuteen EU-huippukokoukseen"
 Britannian parlamentti haluaisi neuvotella uudestaan EU:n kanssa erityisesti Pohjois-Irlannin ja Irlannin välisen rajan kohtalosta.
 Brittiparlamentti äänesti tiistaina sen puolesta, niin sanotulle backstopille kehitetään "vaihtoehtoinen järjestely". Parlamentti ei kuitenkaan määritellyt, mikä tämä järjestely voisi olla.
 Backstopin tarkoitus on varmistaa, että Pohjois-Irlannin ja Irlannin välinen raja säilyy vapaana rajamuodollisuuksista.
 Theresa May sanoi keskiviikkona brittiparlamentissa käydyssä kiivaassa keskustelussa, että vaihtoehtoja rajakysymyksen ratkaisuun on useita, kuten takarajan asettaminen backstopille.
 EU-johtajat eivät kuitenkaan halua enää avata rajakysymystä enempää kuin mitään muutakaan sopimuksen osaa.
 Paineita uuden EU-huippukokouksen järjestämisestä ei ole, totesi Irlannin ulkoministeri  Simon Coveney .
 Pankit: eron lykkääntyminen todennäköistä
 Edes Britannian pankit eivät vaikuttaneet keskiviikkona tietävän, mitä ajatella Britannian EU-eron tilanteesta.
 Pankkien keskiviikkoisen analyysin mukaan riski sille, että Britannia lähtee EU:sta ilman sopimusta, on yhä pieni mutta kasvamassa. Sen sijaan pankit arvioivat, että EU-eron lykkääntyminen on entistä todennäköisempää.
 Lue myös:
 Yle seurasi Britannian parlamentin brexit-äänestystä: Ei EU-eroa ilman erosopimusta

Brexit-umpikujasta ei ole löydy ulospääsyä – EU-jäsenmaat pitävät tiukasti kiinni vanhasta erosopimuksesta


Summary: Älykäs vankila -hanke antaa vangeille entistä enemmän mahdollisuuksia asioiden itsenäiseen hoitoon.

Tästä on kyse Hämeenlinnan uusi vuonna 2020 valmistuva vankila on älyvankila. Jokaiseen selliin tulee oma tietokonepääte. Sähköinen yhteydenpito läheisiin helpottuu. Vangilla on sellipäätteen kautta rajoitettu pääsy ulkoisen verkon palveluihin. Esim. oppilaitosten, verkkopankin, sosiaalitoimen  ja etäkuntoutuksen palveluihin. Nyt vangit saavat sähköpostia vankilan yhteiseen osoitteeseen. Viesti tulostetaan, tarkastetaan ja toimitetaan vangin postilokeroon. Vankien omat viestit lähetetään eteenpäin henkilökunnan toimesta.. Risen Älykäs vankila–ratkaisu on tarkoitus ottaa käyttöön myöhemmin myös muissa vankiloissa.
 Hämeenlinnaan vuonna 2020 valmistuva naisvankila on Suomen ensimmäinen älyvankila. Uuden laitoksen tavoitteena on tarjota mahdollisimman hyvät edellytykset vankien kuntoutukseen ja uusintarikollisuuden ehkäisyyn.
 Älyvankilassa jokaiseen selliin tulee oma pääte, jolta vanki voi käyttää nykyistä laajemmin sähköisen asioinnin ja kuntoutuksen palveluja. Älykäs vankila -ratkaisu on tarkoitus ottaa käyttöön myöhemmin muissakin Suomen vankiloissa.
 – Sellipäätteeltä on vankilan sisäisen verkon lisäksi rajattu pääsy niihin ulkoisen verkon palveluihin, jotka ovat tarkoituksenmukaisia kuntoutumisen- ja rangaistusajan suunnitelman noudattamisen kannalta, kertoo Älykäs vankila -hankkeen projektipäällikkö  Pia Puolakka  Rikosseuraamuslaitokselta.
 Skype-tapaamiset yleistyvät koko ajan.  Margit Kyngäs
 Uudistus mahdollistaa esimerkiksi verkkokurssit, etäkuntoutuksen, lupien anomisen ja nykyistä joustavamman yhteydenpidon omaisiin. Puolakan mukaan digitaidot ovat tärkeitä vangeille, jotta he pysyisivät mukana yhteiskunnan kehityksessä.
 – Tietoyhteiskunnassa tarvittavan osaamisen ja taitojen puute ovat yksi syrjäytymistä aiheuttava tekijä. Nykyään monet hakemukset, kuten toimeentulo- ja asuntohakemukset tehdään jo sähköisesti, toteaa Puolakka.
 Yhteydenpito ulkomaailmaan nyt
 Nykyään suljetuissa vankiloissa vangit voivat olla tietyin edellytyksin puhelinyhteydessä ja kirjeenvaihdossa vankilan ulkopuolelle. He voivat soittaa puheluita ainoastaan osaston yhteisestä puhelimesta. Joissakin vankiloissa on mahdollista käyttää valvotusti myös Skype-puheluita.
 – Skype-tapaamiset yleistyvät koko ajan, sillä vankijoukko on yhä kansainvälisempää. Ilmainen puhe- ja videoyhteys ovat monelle ainoa tapa pitää yhteyttä kaukana maailmalla oleviin sukulaisiinsa, kertoo Oulun vankilanjohtaja  Margit Kyngäs .
 Oulussa vangit pääsivät käyttämään rajoitetusti sähköisiä palveluita vuonna 2017. Mutta vasta nyt laitteiden toimintavarmuus alkaa olla sitä luokkaa, että vangit pystyvät käyttämään palveluita tarkoituksenmukaisesti. Käytössä on kannettava tietokone, joka on niin sanottu dummy-pääte. Laitetta voi käyttää sovittuna aikana vartijan läsnä ollessa muun muassa laskujen maksuun ja erilaisten virallisten asioiden hoitoon.
 Mika Lehkonen toivoo, että vankilan sähköisten palveluiden tarjonta olisi nykyistä laajempaa. Juha Hintsala / Yle
 Osastolla päätettä käyttävä  Mika Lehkonen  toivoo, että päätteen käyttö olisi vangeille nykyistä arkipäiväisempää. Sähköisten palvelujen käyttöön kaivataan enemmän ohjeistusta ja opastusta. Myös nykyisen järjestelmän toimivuudessa olisi parantamisen varaa.
 – Yhteydenpitomahdollisuudet voisivat olla nykyistä laajemmat. Esimerkiksi sähköpostilla voi kyllä vastaanottaa henkilökohtaisia viestejä, mutta ne voi lukea vasta parin päivän viiveellä, sanoo Lehkonen.
 Alkuvaiheessa henkilökunta opastaa vankeja uuden järjestelmän käyttöönotossa.  Pia Puolakka
 Vangit saavat sähköpostia vankilan yhteiseen osoitteeseen. Viesti tulostetaan, tarkastetaan ja toimitetaan vangin postilokeroon. Vankien omat viestit lähetetään eteenpäin henkilökunnan toimesta. Tietoturvasyistä vankilan järjestelmä poistaa viesteistä kaikki liitetiedostot ja kuvat.
 Älyvankila vastaa yhteiskunnan muutoksiin
 Oulun vankilanjohtaja Margit Kyngäs toivoo, että tulevaisuudessa jokaiseen vankilaselliin saataisiin turvallinen tietojärjestelmä. Sellainen, jolla vanki pystyisi hoitamaan asioitaan itselleen parhaiten sopivana aikana.
 – Silloin myös henkilökunta voisi käyttää nykyisen päätetyöskentelyn valvontaan kuluvan ajan muuhun työskentelyyn, Kyngäs sanoo.
 Oulun vankila otti ensimmäiset asukkaat vastaan jo vuonna 1885. Uuden, Oulun Hiukkavaaraan suunnitellun vankilan asemakaavan muutos saatiin vireille viime vuoden lopulla.
 Oulun vankilanjohtaja Margit Kynkään mukaan nykyinen vuonna 1885 valmistunut rakennus ei taivu nykyaikaisen vankeinhoidon tarpeisiin. Juha Hintsala / Yle
 Rikosseuraamuslaitoksen Pia Puolakan mukaan älyvankilaratkaisu on helpompaa tuoda uuteen vankilaan, kuin siirtää sitä sellaisenaan vanhoihin yksiköihin. Mutta sähköisen palveluiden käyttöä on tarkoitus kehittää kuitenkin koko ajan myös jo olemassa olevissa laitoksissa.
 – Hämeenlinnaan rakenteilla oleva älykäs naisvankila toimii pilottiympäristönä. Myöhemmin vastaavaa ratkaisua ja siitä saatuja oppeja voidaan käyttää myös muissa yksiköissä.
 Mallista saatu hyviä kokemuksia
 Rikosseuraamuslaitoksen tavoitteena on valmentaa vangit rikoksettomaan elämään ja saattaa heidät takaisin yhteiskunnan tarjoamiin palveluihin. Myös vankien vankeusaikaisen fyysisen ja psyykkisen hyvinvoinnin lisääminen koetaan tärkeäksi.
 – Tekniikka on tehty helpottamaan arkea. Kun sähköiset palvelut kehittyvät, niin se moninkertaistaa myös erilaisten kuntouttavien palvelujen käytön etänä, sanoo Puolakka.
 Oulun vankilan sellissä on vielä perinteinen TV-pääte. Juha Hintsala / Yle
 Mutta ennen älyvankilan toteutumista tietoturvaan liittyvät riskit on huomioitava. Vangeille soveltuvaa yhteydenpitoa ulkomaailmaan joudutaan miettimään tarkasti. Esimerkiksi suljetuissa vankiloissa vangin pääsy muille kuin luvanmukaisille sivuille täytyy olla estettynä asianmukaisesti. Tällä hetkellä kartoitetaan laitetoimittajia, jotka voisivat tarjota testatun ja toimivan tuoteen.
 Hämeenlinnan tulevan pilottivankilan mallista on saatu hyviä kokemuksia muun muassa Belgiassa. Siellä vankilassa toteutetut älyratkaisut ovat rauhoittaneet osastojen ilmapiiriä.
 Vankilanjohta Margit Kynkään mukaan Oulun vankilassa on huomattu, että vangeille annettu mahdollisuus hoitaa sähköisesti omia käytännön asioitaan on vähentänyt epätietoisuudesta johtuvaa stressiä.
 – Kun voi esimerkiksi itse maksaa laskunsa sähköisesti, niin asia ei vaivaa enää mieltä, toteaa Kyngäs.

Päätteet selleihin, Skype-puheluita sukulaisille – vankilat muutetaan älykkäiksi, jotta vangit eivät putoaisi tietoyhteiskunnan kelkasta


Summary: Rautatieliikenteen häiriöiden takia kaukojunat myöhässä jopa tunnin.

Junaliikenteessä on edelleen häiriöitä. Useat VR:n kaukoliikenteen junista ovat aikataulusta myöhässä.
 Myöhästymiset ovat 20 minuutista tuntiin. VR:llä arvioidaan, että alle 40 prosenttia kaukojunista on tänään aikataulussaan.
 Ongelmia on myös pääkaupunkiseudun lähijunaliikenteessä. Rataliikennekeskuksen mukaan yksittäiset junien myöhästymiset ja peruutukset ovat edelleen mahdollisia.
 K-junat Helsingin ja Keravan välillä palaavat normaaleihin vuoroväleihin iltapäivällä. Aiemmin tänään joka toinen K-junapari peruttiin liikenteenohjausjärjestelmän vian vuoksi. Junaliikenteen ajantasaiset kulkutiedot löytyvät VR:n Liikennetilanne-nettisivulta.

VR: Tänään alle 40 prosenttia kaukojunista kulkee ajallaan


Summary: Lappilaistaiteilija jätti kirjanpidostaan pois lähes 100 000 euroa myyntituloja.

Lapin käräjäoikeus tuomitsi kuvataiteilijalle seitsemän kuukautta ehdollista vankeutta törkeästä kirjanpitorikoksesta ja törkeästä veropetoksesta. Hän jätti vuosina 2014 ja 2015 ilmoittamatta verottajalle yhteensä 93 546 euroa myyntituloja.
 Oikeuden päätöksen mukaan häneltä jäi maksamatta tulo- ja arvonlisäveroja yhteensä 44 403 euroa.
 Taiteilija myönsi oikeudelle, että hän on jättänyt kirjaamatta tuloja kirjanpitoon. Hän kuitenkin sanoo, että kyse ei ole tahallisesta ja törkeästä toiminnasta.
 Iso leikkaus ja maalausbuumi
 Taiteilija selittää kirjanpidon puutteita sillä, että hän joutui yllättäen hoitamaan itse kirjanpitonsa aikana, jolloin hän joutui isoon leikkaukseen. Leikkauksen jälkeen hänellä alkoi myös kova "maalausbuumi", jolloin hän merkitsi osan taulujensa myyntituloista huolimattomasti.
 Lisäksi hän kertoi antaneensa kirjanpidon tilitoimiston hoidettavaksi vuoden 2015 jälkeen, eikä veroja ole jäänyt maksamatta sen jälkeen.
 Oikeus ei tuominnut taiteilijalle liiketoimintakieltoa muun muassa siksi, että kenellekään ei aiheutunut taloudellista vahinkoa. Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.

Kuvataiteilija sai ehdollista vankeutta – jätti ilmoittamatta tulojaan verottajalle


Summary: Esperi Caren Hoivakoti Ulrikan toiminnan keskeyttäminen oli äärimmäinen viranomaistoimenpide, johon päädytään vain hyvin harvoin.

Yle Uutisten  selvitysten mukaan  viranomaiset ovat puuttuneet viime vuosina lukuisten yksityisten vanhusten hoivakotien vakaviin ongelmiin eri puolilla Suomea.
 Äärimmäisenä toimenpiteenä Valvira keskeytti viime viikolla Esperi Caren hoivakoti Ulrikan toiminnan Kristiinankaupungissa.
 Mikä Ulrikan toiminnassa ylitti rajan, että päädyttiin toiminnan keskeyttämiseen?
 – Kyllä siinä oli se kokonaiskuva ja yleistilanne, joka paljastui, kun sinne toimintayksikköön mentiin, vastaa keskeytyspäätöksen esittelijä, Valviran lakimies  Reija Kauppi .
 Kaupin mukaan hoivakodissa oli akuutti kriisitilanne. Vakavia asioita oli tapahtunut paljon lyhyen ajan sisällä.
 Viimeinen niitti oli se, että Esperi Caren vastuuhenkilöt eivät saapuneet paikalle, kun kaksi aluehallintoviraston ylitarkastajaa meni tarkastuskäynnille Ulrikaan 23. tammikuuta. Tieto tarkastuskäynnistä ja siihen liittyvästä selvityksestä oli heille toimitettu.
 – Tietenkin se [Esperi Caren vastuuhenkilöiden poissaolo] on vaikuttanut siihen, että asiaa ei ole saatu ratkaistua, toteaa Kauppi.
 Ainoaksi vaihtoehdoksi jäi toiminnan keskeyttäminen. Asiakasturvallisuus oli vaarantunut eikä vastuuhenkilöitä ollut paikalla selvittämässä tilannetta. Ilman keskeyttämistä sekava tilanne toimintayksikössä olisi jatkunut.
 Sekava tilanne
 Valviran tekemän toiminnan keskeyttämispäätöksen perusteella hoitokoti Ulrikan toiminnasta piirtyy sekava kuva. Myös lakimies Kauppi kuvaa tilannetta sanalla sekava.
 Toimintayksikössä ei ollut ollut vastuuhenkilöä 1. tammikuuta 2019 alkaen.
 Aluehallintoviraston ylitarkastajien tammikuun 23. päivänä tekemällä tarkastuskäynnillä henkilökunta ei osannut kertoa valvontaviranomaisille asukkaiden määrää. Lisäksi aluehallintovirastolle esitetyssä asiakasluettelossa oli mukana henkilö, joka ei ollut asunut Ulrikassa vuoteen.
 Lähihoitajilla ei ollut ajantasaista tietoa asiakkaiden voinnista eikä palvelujen tarpeesta. Tarkastuskäynnillä kävi ilmi, että lähihoitajat eivät nähneet DomaCare-lääkärin sivuja, joilta tarpeelliset tiedot olisivat löytyneet.
 Asukashuoneita oli pidetty lukossa, koska levoton asiakas oli kiertänyt huoneissa ja vienyt muiden asukkaiden tavaroita. Hoitohenkilökuntaa ei ollut riittävästi huolehtimaan kyseisestä asiakkaasta.
 Perushoito ei ollut asianmukaista. Haavahoitoja ei ollut ehditty tehdä ja suihkutuksia oli tehty vain kerran viikossa. Hoitohenkilökunnan kiirettä lisäsi se, että hoitajille kuului iltaisin ja viikonloppuisin pyykkihuolto kokonaisuudessaan ja myös muita tukitehtäviä.
 Lääkehoidossa oli tapahtunut useita virheitä. Tarkastuskäynnillä ilmeni esimerkiksi, että yhden asiakkaan lääkelista oli tulostettu lokakuussa 2017 eikä ollut ajan tasalla.
 Kuolemantapausta selvitetään
 Aluehallintovirasto ja Valvira selvittävät nyt useita hoivakoti Ulrikasta ilmoitettuja tapahtumia. Yksi niistä on hoivakodin asukkaan kuolemantapaus.
 Aluehallintovirasto sai sosiaaliasiamieheltä tiedon, että yksi Ulrikan asiakkaista oli kaatunut eikä häntä ollut toimitettu sairaalahoitoon. Kaatuneen vanhuksen omainen oli joutunut hakemaan asiakkaan hoivakodista sairaalaan. Sairaalassa oli todettu käden murtuminen ja asiakas oli kuollut pian sairaalaan menon jälkeen.
 Sosiaaliasiamies sai kuolemantapauksesta ilmoituksen viime syksynä.
 Hoivakoti Ulrika Kristiinankaupungissa on tällä hetkellä 17 vanhuksen koti. Tuomo Rintamaa / Yle
 Näin kaikki paljastui
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastossa Esperi Hoivakoti Ulrikan valvonta-asia pantiin vireille marraskuussa 2018.
 Virasto sai ilmoituksen asiakkaiden tarpeisiin nähden riittämättömästä henkilökunnan määrästä. Ilmoituksen perusteella tehtiin toimintayksikköön tarkastuskäynti. Avi antoi ohjausta lääkehoidollisista puutteista, jotka luvattiin hoitaa kuntoon.
 14. tammikuuta avi sai tiedon, että Ulrikassa ei ole vastuuhenkilöä ja sitä johdetaan toisesta yksiköstä 200 kilometrin päästä. Asiasta tehtiin selvityspyyntö, johon ei tullut vastausta.
 18. tammikuuta aville tuli yhteydenottopyyntö Suomen Lähi- ja perushoitajaliitosta. Ulrikan henkilökunta uhkasi lakolla henkilökunnan riittämättömyyden vuoksi.
 22. tammikuuta avi sai puhelinsoiton Pohjanmaan pelastuslaitoksen ensihoidonyksikön johtajalta. Ensihoitoyksikkö oli löytänyt Ulrikasta tajuttoman potilaan. Toimintayksikön hoitajat olivat kertoneet ensihoitajille, että he epäilevät syyksi tajuttomuuteen lääkevirhettä.
 22. tammikuuta avi oli tiiviisti yhteydessä toimintayksikköön, kuntaan ja Esperi Care Oy:n aluepäällikköön. Samana päivänä sijaintikunnan Kristiinankaupungin edustajat lähtivät tarkastamaan toimintayksikön tilannetta.
 23. tammikuuta sosiaaliasiamies otti yhteyttä aviin ja kertoi, että epäkohtailmoituksia on tullut useita. Kolme asiakasta oli ottanut sosiaaliasiamieheen yhteyttä viikon sisällä.
 23. tammikuuta avin kaksi ylitarkastajaa tekivät tarkastuskäynnin Ulrikaan ja totesivat, että hoivakodissa on kriisitilanne. Vastuuhenkilöitä ei ollut paikalla.
 24. tammikuuta avi kävi paikan päällä hoivakodissa kertomassa, mitä epäkohtia toiminnassa on havaittu. Esperi Carelle kerrottiin, että toiminta keskeytetään, koska toiminta ei ole asianmukaista ja se vaarantaa asiakasturvallisuuden.
 Lue lisää:  Vanhustenhoidossa paljastuneet puutteet aiheuttavat Kristiinankaupungissa hämmennystä ja pettymystä – "Meitä on kalvanut epäilys"

Näin kaikki tapahtui Kristiinankaupungissa – Esperin hoivakodin toiminnan keskeyttämisen taustalta paljastuu vastuunpakoa ja piittaamattomuutta


Summary: Ruotsin työnvälitys varoittaa tuhansien työntekijöidensä irtisanomisista.

Ruotsin työnvälitys aikoo irtisanoa 4 500 työntekijää ja sulkea useita työnvälitystoimistoja eri puolilla maata. Syynä on osin syksyllä hyväksytty kokoomuksen ja kristillisdemokraattien budjetti, jossa työnvälityksen rahoitusta vähennettiin.
 Lisäksi uusi sosiaalidemokraattien johtama hallitus ja keskiryhmät ovat sopineet, että julkinen työnvälitys uudistetaan ja yksityisten työnvälitysyritysten toimintaa lisätään.
 Budjetissa työnvälityksen henkilöstökuluja leikattiin noin 80 miljoonaa euroa viime vuoteen verrattuna. Myös erilaisiin työnvälityksen ohjelmiin suunnattu rahoitus supistui 450 miljoonaa euroa edellisvuodesta.
 Ruotsin työnvälityksen johtaja  Mikael Sjöberg  arvioi, että yksityisen työnvälityksen lisäyksen takia julkisella työnvälityksellä ei ole yhtä suurta tarvetta alueellisiin konttoreihin. Myös digitaalisen työnvälityksen arvellaan kasvavan lähivuosina. Sen kehittämisessä työskenteleviä irtisanomiset ja leikkaukset eivät koske.
 Sjöbergin mukaan  Stefan Löfvenin  uuden hallituksen niin sanottu tammikuun sopimus merkitsee suuria muutoksia ja keskitetympää tehtävää julkiselle työnvälitykselle. Nykyisestä julkisesta työnvälityksestä tulee enemmän toimintaa valvova ja kehittävä viranomainen.
 Työntekijöitä edustava Toimihenkilöiden ja virkamiesten keskusjärjestö pitää työnvälitykseen kohdistuvaa leikkausta yllättävän suurena. Se merkitsisi toteutuessaan joka kolmannen työnvälityksen työntekijän irtisanomista.
 Ruotsin työnvälityksen palvelussa on tällä hetkellä noin 13 000 työntekijää. Työnvälitystoimistoja on noin 240 ympäri maata. Henkilöstöleikkauksien määrästä ja alueellisesta kohdentumisesta aloitetaan välittömästi neuvottelut työntekijäjärjestöjen kanssa.
 Tuore raportti moittii poliitikkoja – “huonosti ommeltu tilkkutäkki”
 Keskiviikkona julkaistiin myös Stefan Löfvenin edellisen hallituksen vuonna 2016 tilaama selvitys työmarkkinoiden tehtävistä ja tehokkuudesta. Selvitystyöltä edellytettiin ehdotuksia, joilla yhteiskunnan resursseja voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti työmarkkinoiden ja työnvälityksen hyväksi.
 Selvitystä vetänyt  Cecilia Fahlberg  löysi useita puutteita nykyjärjestelmän tehokkuudesta ja vastuunjaosta valtion ja kuntien välillä. Vastuun epäselvyys on hänen mielestään johtanut päällekkäiseen työhön, tehottomuuteen ja työnhakijan putoamiseen toimijoiden väliin.
 Fahlberg kirjoittaa Dagens Nyheter-lehdessä , että eri hallitusten työmarkkinapolitiikka on ollut lyhytnäköistä. Se on johtanut työnvälityksen kannalta huonosti ommeltuun tilkkutäkkiin.
 Selvityshenkilön mukaan yksityisen työnvälityksen vahvistaminen ei välttämättä ratkaise ongelmia.
 Fahlberg viittaa ruotsalaisiin ja kansainvälisiin tutkimuksiin, joiden mukaan yksityiset toimijat eivät pääse parempiin tuloksiin kuin julkinen. Ruotsin työnvälitys ostaa jo tällä hetkellä ulkoisilta toimijoilta vuosittain puolen miljardin euron edestä työmarkkinapalveluita.

Ruotsin työnvälitys myllerryksessä: irtisanomisvaroitus 4500:lle –
 yksityisten työnvälittäjien asemaa vahvistetaan


Summary: Apteekki myi asiakkaalleen vahingossa käytettyjä insuliinineuloja. Asiakkaan alaikäinen lapsi pisti itseään neuloilla.

Tästä on kyse Porissa tapahtuneessa insuliinineulasotkussa on löytynyt sopu uhrin ja apteekin välillä. Apteekki myi vahingossa asiakkaalle käytettyjä neuloja.
 Syyttäjä ei nosta syytettä Porissa viime vuonna sattuneesta  insuliinineulasotkusta .
 Porin Yliopiston Apteekki myi maaliskuussa vahingossa käytettyjä insuliinikynän neuloja asiakkaalle. Asiakkaan alaikäinen poika ehti käyttää osan myydyistä neuloista ennen kuin apteekki otti asiakkaaseen yhteyttä. Ostaja teki tapahtuneesta rikosilmoituksen poliisille.
 Syyttäjä kertoo, että apteekki ja asiakas ovat päässeet sopuun asiasta  sovittelumenettelyssä  eikä syytettä ole välttämätöntä nostaa. Asianomistajilla ei ole ollut asiassa sittemmin mitään vaatimuksia.
 Asiaa tutkittiin vaaran aiheuttamisena.
 Rikoksesta epäiltynä kuullut sivuapteekin hoitaja ja insuliinineulat myynyt apteekin työntekijä kiistivät esitutkinnassa syyllistyneensä asiassa rikokseen. Kyse on ollut tapaturmasta.
 Syyttäjä jätti syytteen nostamatta epäillystä rikoksesta, koska ei ole olemassa todennäköisiä syitä rikoksesta epäillyn syyllisydyen tueksi.
 Asianomistajalle ei ole tapahtuman seurauksena aiheutunut ruumiinvammaa tai sairautta.
 Riski onneksi pieni
 Käytettyjen neulojen myyminen aiheutti Porissa viime keväänä kohun. Myös lääkevalvonnasta vastaava Fimea kävi läpi apteekin toimintakäytäntöjä.
 Insuliinineulat voi hävittää kotitalousjätteen joukossa. Jostain syystä toinen asiakas oli palauttanut apteekkiin käytetyt neulansa, ja apteekin työntekijä sekoitti epähuomiossa vanhat ja uudet neulat.
 Käyttämättömissä insuliinineuloissa on sinetti, joka pitää poistaa ennen neulan käyttöä. Käytettyjen insuliinikynäneulojen aiheuttama infektioriski ei ole kovin suuri, mutta riski on kuitenkin olemassa.
 Normaalisti diabeetikot saavat neulat kuntien potilastarvikejakelusta. Tapauksessa asiakkaan ykköstyypin diabetesta sairastava poika oli unohtanut tilata uusia neuloja, jolloin hänelle oli jouduttu hakemaan neuloja apteekista.

Porin insuliinineulasotkusta ei syytteitä – apteekki ja uhri sovittelivat asian


Summary: Mahdollisesta yhdistymisestä päättävät PKO:n ja Jukolan hallinnon edustajat.

Pohjois-Karjalan Osuuskauppa ja Jukolan Osuukauppa suunnittelevat yhdistymistä yhdeksi maakunnalliseksi osuuskaupaksi.
 PKO:n ja Jukolan hallitukset ovat tehneet tässä kuussa päätöksen sulautumissuunnitelman tekemisestä. Mahdollisesta yhdistymisestä päättävät osuuskauppojen hallinnon edustajat. Jukolan Osuuskunnan kevätkokous päättää sulautumisesta ensin. Osuuskuntalain mukaan yhdistyminen on toteutettava kuuden kuukauden kuluessa sulautumispäätöksestä.
 Osuukauppojen tiodotteessa todetaan, ettei yhdistymiseen ole taloudellista pakkoa. Isommalla osuukaupalla olisi paremmat mahdollisuudet esimerkiksi uusinvestointeihin ja toiminnan kehittämiseen.
 Jos sulautuminen tapahtuu, siirtyvät Jukolan työntekijät vanhoina työntekijöinä uudelle työnantajalle.
 Kerromme kohta lisää.

PKO ja Jukola suunnittelevat yhdistymistä yhdeksi yhtenäiseksi maakunnalliseksi osuuskaupaksi


Summary: Saksan talouteen odotetaan vain prosentin kasvua tänä vuonna.

Saksa on pudottanut vuoden 2019 talouskasvuennusteensa vain yhteen prosenttiin. Aiemmassa ennusteessa odotettiin vielä 1,8 prosentin kasvua.
 Saksan valtiovarainministerin  Peter Altmaierin  mukaan kasvun hidastuminen johtuu "pääasiassa kansainvälisestä ympäristöstä" ja sen epävarmuudesta.
 Altamaierin mukaan Saksan odotuksia heikentävät muun muassa Britannian EU-eron epäselvyys sekä kansainväliseen kauppaan liittyvät konfliktit erityisesti Yhdysvaltojen kanssa.
 Viime vuonna Saksan talous kasvoi 1,5 prosenttia ja 2,2 prosenttia vuonna 2017.

Saksan talousennuste synkkeni selvästi


Summary: Viisikymppisen naisen kuolemaa tutkittiin aluksi tappona.

Kirkkonummen Masalassa tapahtuneen henkirikoksen tutkintanimike on muutettu taposta murhaksi,  kertoo poliisi .
 Viisikymppisen naisen kuolemaa tutkittiin aluksi tappona, mutta nimike on tutkimusten edetessä ja syyttäjän kanssa käydyn keskustelun jälkeen tarkennettu murhaksi.
 – Uhri oli liikuntarajoitteinen, ja teko osoittaa suurta julmuutta, kertoo rikoskomisario  Nina Kangas  poliisin tiedotteessa.
 Poliisin mukaan surmatyö on tapahtunut 13. ja 14.1. välisenä aikana.
 Rikoksesta epäillään vuonna 1978 syntynyttä miestä, joka on edelleen teosta vangittuna. Poliisin mukaan epäilty ja uhri eivät tunteneet toisiaan kuin pintapuolisesti muutaman edeltävän päivän ajalta, jolloin mies oli muuttanut naisen naapuriin. Mies on kuulusteluissa kiistänyt osallisuutensa tekoon.
 Esitutkinta jatkuu teknisellä tutkinnalla ja kuulusteluilla.
 Poliisin mukaan epäilty on tuomittu taposta aiemmin 2000-luvun alussa.

Liikuntarajoitteisen naisen surmaa Kirkkonummella tutkitaan nyt murhana


Summary: Epäilty rikos tapahtui käräjäoikeudesta saatujen tietojen mukaan Joutsassa Keski-Suomessa, mutta ruumis sen sijaan löytyi Etelä-Savosta Pertunmaan Kuortista huoltoaseman liepeiltä.

Joutsassa lokakuun lopulla tapahtuneesta epäillystä henkirikoksesta on nostettu syytteet, kertoo jutun syyttäjä STT:lle. Syyttäjän mukaan yhdelle miehelle on nostettu syyte murhasta ja hautarauhan rikkomisesta, toiselle hautarauhan rikkomisesta ja huumausaineen käyttörikoksesta ja kolmannelle hautarauhan rikkomisesta, huumausaineen käyttörikoksesta ja huumausainerikoksesta.
 Nuorin epäillyistä on 24-vuotias, toiseksi nuorin 26-vuotias ja vanhin 37-vuotias.
 Ilta-Sanomat on kertonut , että 24-vuotias mies on tutkinnan aikana myöntänyt surmanneensa 35-vuotiaan joutsalaismiehen yksityisasunnossa aamuyöllä riitatilanteen päätteeksi. Poliisin aiemman kertoman mukaan asunnossa oli vietetty iltaa ja käytetty alkoholia.
 Ruumis löytyi samana päivänä, 18. lokakuuta, kymmenien kilometrien päästä Kuortin ABC-huoltoaseman läheltä.

Yhdelle syyte murhasta Joutsan henkirikosepäilyssä – syytteitä myös kahdelle muulle miehelle


Summary: Oppositiopuolueet neuvottelivat välikysymyksestä aamupäivällä.

Kaikki oppositiopuolueet ovat mukana vanhustenhoitoa koskevassa välikysymyksessä.
 Pääoppositiopuolue SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  oli kutsunut muut oppositioryhmät neuvottelemaan välikysymyksestä.
 Vanhustenhoidon tilanne nousi julkiseen keskusteluun viime viikolla, kun Valvira keskeytti Esperi Caren hoivakodin toiminnan Kristiinankaupungissa laiminlyöntien takia.
 Ongelmat eivät ole rajoittuneet vain Kristiinankaupunkiin.  Ylen laajan selvityksen mukaan Esperin  hoivakodeissa on ollut lukuisia epäkohtia, joita hoivakoteja valvova viranomainen on edellyttänyt korjaamaan. Yle on  kertonut myös hoivajätti Attendon  ja  Mehiläisen painivan samankaltaisten  ongelmien kanssa.
 Välikysymyksessä käsitellään vanhustenhoidon tilan lisäksi myös sote-uudistusta.
 Oppositioryhmät hyväksyvät välikysymyksen tarkan muotoilun ryhmäkokouksissaan torstaina. Välikysymys luetaan perjantaina. Sen jälkeen hallituksella on kaksi viikkoa aikaa vastata välikysymykseen.
 Keskustelun jälkeen äänestetään hallituksen luottamuksesta.
 * Kerromme kohta lisää.

Hallituksen luottamus puntarissa – kaikki oppositiopuolueet jättävät välikysymyksen vanhustenhoidosta


Etelä-Suomen aluehallintoviraston (avi) ylitarkastaja  Päivi Vainio  on tällä hetkellä ehkä kiireisempi kuin koskaan. Hänen pöydällään on kymmeniä valvonta-asioita, ja paperitorni vain kasvaa.
 – Epäkohtailmoituksia tulee ihan jatkuvasti. Me emme aina edes ehdi pyytämään selvityksiä, kun tulee jo seuraava ilmoitus, Vainio kertoo.
 Vainio on ainoa pääsääntöisesti vanhustenhuollon valvontaa tekevä virkamies Etelä-Suomen aluehallintovirastossa. Yhteensä vanhustenhuollon valvontaan on panostettu 2,5 henkilötyövuotta. Resurssit ovat pysyneet viime vuodet samoina, vaikka valvontaurakka on kasvanut.
 Valvottavia vanhustenhuollon yksiköitä on Vainion alueella 600–700. Ei ihme, että työt kasaantuvat.
 Jutussa olevat tekstikatkelmat ovat lainauksia aluehallintovirastojen valvontapäätöksistä.
 Ongelmat korostuvat yksityisellä puolella
 Valvonnan puute on yksi suuri syy siihen, miksi epäkohdat vanhusten hoivapalveluissa ovat lisääntyneet viime vuosina.
 Ylen A-studio tutki aluehallintovirastoissa tehdyt valvontapäätökset vuosilta 2016–2018, jotka koskivat Suomen kolmen suurimman hoivayhtiön – Attendon, Esperin ja Mehiläisen – ympärivuorokautista vanhusten hoivaa tarjoavia yksiköitä. Mukana selvityksessä on myös Esperin tytäryhtiö Saga Care.
 Löydät jutun lopusta listauksen kaikista niistä hoivakodeista, joissa avi on edellyttänyt yritystä korjaamaan havaitsemansa epäkohdat.
 Kokosimme myös tiivistyksen hoivakotien epäkohdista. Joistakin hoivakodeista on tehty useampi valvontapäätös. Tällöin päätösten sisältö on niputettu yhteen.
 Useimmin valvonnan seurauksena on ollut huomautus tai huomion kiinnittäminen, jotka eivät välttämättä termeinä kuulosta niin vakavilta kuin ovat. Ne tarkoittavat, että jos toimintaa ei paranneta, viranomainen voi käyttää järeämpiä keinoja. Sellaisia ovat määräys, jota avi voi tehostaa uhkasakolla, tai jopa hoivakodin toiminnan keskeyttäminen.
 Avien antamat kevyemmät toimenpiteet on rajattu listauksen ulkopuolelle.
 Tutkinta kohdistettiin yksityisiin hoivayhtiöihin, koska valvovien viranomaisten mukaan ongelmat korostuvat niiden yksiköissä. Hoivayhtiöt ovat tulleet viime vuosina markkinoille ryminällä. Yksityisiä hoivayksiköitä on Suomen kunnissa jo enemmän kuin julkisia.
 Valvontapäätöksiä tehtiin vuosina 2016–2018 kaikkiaan 78 kappaletta, joista yli puolessa viranomaiset vaativat palveluntuottajilta jonkinlaisia toimenpiteitä. Lisäksi Yle kävi läpi runsaasti kaupunkien tekemiä valvontatarkastuksiin liittyviä asiakirjoja.
 Kävi ilmi, että kaikilla kolmella suurella hoivayhtiöllä on monin paikoin vaikeuksia tuottaa palveluita lain ja sopimusten mukaisesti. Suhteellisesti  eniten ongelmia on Esperillä  ja  Attendolla , mutta  myös Mehiläisellä on omat ongelmayksikkönsä .

 Hoivakotien suurin yksittäinen ongelma on liian vähäinen henkilöstön määrä. Sosiaali- ja terveysministeriön laatusuosituksessa ympärivuorokautisessa hoivassa hoitajamäärän alarajaksi on määritelty 0,5 hoitajaa yhtä asiakasta kohden.
 Avien valvontapäätöksistä selviää, että kipuraja alittuu usein. Ja suositus on vain suositus. Se ei ole lakiin kirjattu velvoite.
 Liian vähäisen henkilökunnan lisäksi vikaa löytyy myös esimerkiksi siinä, miten hoivakoteja johdetaan, miten työvuorolistoja ja potilasasiakirjoja täytetään ja miten lääkkeitä käsitellään.
 Ongelmia on paljon, mutta on myös syytä muistaa, että suurimmassa osassa hoivakoteja ei viranomaisten mukaan ole ongelmia. Laatuerot yksiköiden välillä voivat olla suuria.
 Omavalvonta ei toimi
 Kenen vastuulla valvonta sitten on?
 Yksityisten palveluntuottajien valvonta kuuluu ensisijaisesti kunnille, jotka ostavat niiltä palveluita. Sen lisäksi sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira ja aluehallintovirastot valvovat hoivakoteja.
 Valviralla ja aveilla on tarvittaessa mahdollisuus asettaa uhkasakkoja tai vaikka sulkea hoivakoti, jos toiminta ei täytä lain vaatimuksia.  Näin tapahtui viime viikolla Kristiinankaupungissa .
 Valviran ja avien valvontaresurssit ovat erittäin niukat. Valvirassa vanhustenhuollosta vastaa enimmillään kaksi henkilöä. Vastuualueena on koko maa.
 Kunnatkin voivat “ojentaa” palveluntuottajia. Ne voivat esimerkiksi purkaa palvelusopimuksia tai määrätä sakkoja sopimusrikkomuksista. Kaikkiin kuntien tekemiin sopimuksiin ei kuitenkaan ole edes kirjattu sakottamisen mahdollisuutta.
 Kunnat voivat myös rajoittaa vanhusten sijoittamista ongelmallisiin hoivakoteihin. Näin on myös monessa kaupungissa tehty viime vuosina.
 Kuntien valvontaa hankaloittaa se, että kaikissa kunnissa ei ole työntekijöitä, jotka hallitsisivat valvonta-asiat. Esimerkiksi kunnan koko vaikuttaa asiaan.
 Kaikissa kunnissa ei myöskään välttämättä ole ymmärretty, että vaikka palvelun tuottaminen ulkoistettaisiinkin yksityiselle yhtiölle, valvontavastuu kuuluu edelleen kunnalle.
 Valvovien viranomaisten mukaan kunnilla on petrattavaa sekä valvonnassa että siinä, miten ne ylipäänsä palveluita kilpailuttavat ja ostavat. Kilpailutuksessa alhainen hinta korvaa liian usein hoivapalveluiden laadulliset kriteerit.
 Koska valvontaan ei ole riittävästi resursseja, kunnat ovat luottaneet siihen, että hoivayhtiöt valvovat itse itseään. Puhutaan  omavalvonnasta , josta säädettiin sosiaalihuoltolaissa vuonna 2015. Omavalvontavelvoite on ollut yksityisiä sosiaalipalveluja koskevassa laissa jo vuodesta 2011 ja vanhuspalvelulaissa vuodesta 2013.
 Valvovien viranomaisten mukaan käytäntö on osoittanut, että omavalvonta ei toimi. Sitä ei oteta tosissaan.
 Valviran ylitarkastaja  Elina Uusitalon  mukaan omavalvonnan ongelmat kytkeytyvät ensisijaisesti henkilöstömäärään ja siihen, mihin hoivakodin esimies aikansa käyttää.
 Esimiehen työaika saattaa kulua esimerkiksi hoitotyössä. Tällöin hallinnollisiin asioihin ja johtamiseen jää vähemmän aikaa.
 – Jos vastuuhenkilöllä ei ole työaikaa johtaa ja toimeenpanna omavalvontaa, niin miten siellä sitten valvotaan? Uusitalo kysyy.
 “Viriketoiminnaksi merkitään, kun asiakkaalle avataan radio”
 Hoiva-alalla suurin menoerä ovat henkilöstön palkkakulut.
 Hoivayhtiöt puolestaan pyrkivät paitsi tuottamaan palveluita, myös tekemään voittoa. Tämä näkyy siinä, miten hoivakotien työvuorolistoja täytetään.
 Etenkin viikonloppuisin ja yöaikaan hoito pyritään järjestämään mahdollisimman vähällä henkilökunnalla, koska työvoima on kalliimpaa kuin arkena.

 THL:n tilastojen mukaan Suomessa ympärivuorokautisen hoivan yksiköissä yövuorossa työskentelee keskimäärin yksi henkilö.
 – Tämä on aika tyypillinen tilanne. Olen ääneen ihmetellyt, että miten voi olla, että kahden hoitajan apua tarvitsevat kuntoutuvat yöaikaan siten, että he selviytyvät yhden hoitajan avulla, ylitarkastaja Päivi Vainio sanoo.
 Ylipäänsä yksityisissä hoivakodeissa on paljon keikkatyöläisiä ja vähän vakituisia työntekijöitä. Tämä hankaloittaa muun muassa tiedonkulkua. Raskaan arjen keskellä kenelläkään ei välttämättä ole aikaa kertoa tuoreelle keikkatyöläiselle kaikkia talon tapoja.
 Kun henkilökuntaa on liian vähän, se voi monella tapaa johtaa tilanteisiin, jotka vaarantavat asiakasturvallisuuden. Aluehallintoviraston asiakirjoista selviää, että näin myös tapahtuu.
 Henkilökunnan puute johtaa myös siihen, että hoitajat tekevät vain välttämättömimmän. Ylimääräiseen ei ole aikaa.
 Esimerkiksi ulkoilu ja muut virikkeet ovat joissakin hoivakodeissa harvinaista herkkua.
 – Yksikön seinällä saattaa olla hieno viriketoiminnan suunnitelma, mutta kun tarkastuskäynneillä kysyy, että miten nämä toteutuvat, henkilökunta saattaa vastata, että ulkoiluja ei olla tehty viikkokausiin.
 – Olen nähnyt kirjauksia, että viriketoiminnaksi merkitään, kun asiakkaalle avataan radio. Tai ulkoiluksi merkitään, kun asiakkaalle avataan ikkuna, Vainio sanoo.
 Kadonneet huumelääkkeet “mittatappioksi”
 Aluehallintovirastojen asiakirjoista paistaa myös se, että hoivakodeissa lääkkeiden säilytys ja käsittely on monin paikoin heikolla tolalla.
 Asiakirjoista selviää, että esimerkiksi hoitajien lääkeluvissa on runsaasti epäselvyyksiä. Päivi Vainion mukaan lääkeosaaminen ylipäänsä ontuu.
 – Hyvin huolettomasti suhtaudutaan esimerkiksi siihen, kuka voi pistää insuliinia. Varmaan maallikkokin ymmärtää, että insuliini on aika vaarallinen lääke.
 Esimerkiksi espoolaisessa Laaksolahden hoivakodissa huumaavia opioidipohjaisia reseptilääkkeitä on aluehallintoviraston mukaan käsitelty huolimattomasti viime vuosien aikana.

 Asukkailta ylijääneistä reseptilääkepulloista oli revitty alkuperäinen reseptimerkintä pois. Tilalle oli merkitty tarralapulla “talon pullo”. Näistä pulloista huumaavaa lääkeainetta oli avin mukaan jaettu hoivakodin muille potilaille. Siis sellaisille, joille lääkettä ei alun perin oltu määrätty.
 Päivi Vainiolle lääkkeisiin liittyvät väärinkäytökset ja epäselvyydet ovat tuttuja.
 – Huumausaineiksi luokiteltuja lääkkeitä katoaa, niistä ei ole asiallista kirjanpitoa. Nehän ovat sellaisia tilanteita, joista pitäisi tehdä tutkintapyyntö, mutta niin ei aina tehdä. Ne vähän niin kuin painetaan villaisella, laitetaan mittatappioiksi.
 Vaikka teoriassa huumelääkkeitä voi päätyä esimerkiksi katukauppaan, väärinkäytökset ovat riski ennen kaikkea hoivakodin asukkaille.
 – Esimerkiksi nestemäisiä huumelääkkeitä on korvattu vedellä, Vainio kertoo.
 Monessa tapauksessa epäkohdat ovat sitä luokkaa, että puhutaan poliisiasiasta. Vainion mukaan poliisin yhteydenotot aviin ovatkin lisääntyneet viime vuosina.
 Etelä-Suomen avista kerrotaan myös, että se on ohjannut yhden tapauksen poliisin käsiteltäväksi vuosien 2016–2018 välisenä aikana. Tapausta ei jostain syystä kuitenkaan löydy poliisin tietojärjestelmistä.
 Osa hoivakodeista “iäisyysvalvottavia”
 Osassa Suomen yksityisiä hoivakoteja epäkohtia on yritetty laittaa kuntoon vuosikausia, tuloksetta. Valviran ylitarkastaja Elina Uusitalo puhuu “iäisyysvalvottavista”. Uusitalon mukaan ongelmien lähde on usein huonossa johtamisessa.
 – Ei henkilöstö voi muuttaa toimintaa joksikin muuksi ilman johtajaa, Uusitalo sanoo.
 Tällaisissa hoivakodeissa ongelmat ovat usein synnyttäneet noidankehän. Tyypillisesti tilanne kehittyy tähän malliin: Hoivakodin johtaminen on osaamatonta, mikä synnyttää tyytymättömyyttä henkilökunnassa. Henkilökuntaa on liian vähän ja sekin vähä vaihtuu turhan usein, koska työvuorolistoilla on paljon keikkatyöläisiä. Työ on raskasta, eivätkä hoitajat voi tehdä sitä niin hyvin kuin haluaisivat.
 Viidakkorumpu alkaa päristä, ja pian tieto hoivakodin ongelmista leviää työmarkkinoilla. Tämän jälkeen hoivakodin on entistä vaikeampi saada työntekijöitä esimerkiksi sairauslomasijaisiksi. Tämä vaikeuttaa arkea entisestään. Ennen pitkää tieto ongelmista kantautuu viranomaisille, joilla on usein tässä vaiheessa jo runsaasti epäkohtia, joihin puuttua.
 Miksi viranomaiset eivät sitten puutu tällaisiin tapauksiin tiukemmin? Miksi ongelmapaikkoja ei suljeta?
 Pääsyynä on se, että ympärivuorokautisen hoivan yksiköissä on vanhuksia, jotka ovat tulleet asumaan hoivakotiin loppuiäkseen. Lähes poikkeuksetta vanhuksilla on jonkinasteinen muistihäiriö. Tällöin pienikin muutos arjessa on kuormittava. Päätöksiä sulkemisesta ei haluta tehdä kevyin perustein.
 Lisäksi kunnalla ei välttämättä ole vaihtoehtoja. Esimerkiksi Helsingissä ei ole hoivapaikkareserviä, johon suljetun ongelmahoivakodin asukkaat voitaisiin sijoittaa.

 Valvojat eivät pysy perässä
 Ongelmat yksityisissä hoivakodeissa ovat lisääntyneet viime vuosina selvästi, ylitarkastaja Päivi Vainio sanoo.
 – Siellä on ihan vakavia turvallisuuteen liittyviä puutteita, joihin pitäisi reagoida nopeasti. Tilanne on meillä se, että asioiden käsittely kestää kuukausia. Kun päätös pystytään antamaan, asia on jo vanhentunut, Vainio sanoo.
 Ongelmien kasautumisesta kertoo myös se, että Etelä-Suomen avi tekee aiempaa enemmän ennalta ilmoittamattomia tarkastuskäyntejä. Tällainen tarkastuskäynti voidaan tehdä esimerkiksi silloin, kun epäillään hoivakodin asiakasturvallisuuden vaarantuneen.
 Valviran Elina Uusitalon mukaan valvontakoneista ei tällä hetkellä ole tarpeeksi ketterä pysyäkseen valvottavien perässä.
 Päivi Vainion mukaan aluehallintovirastossa on painetta koventaa otteita, kun muukaan ei auta.
 – Kun samoissa yksiköissä asiat toistuvat, ei ole muuta keinoa kuin koventaa seuraamuksia.

Hoivakotien pitäisi itse valvoa toimintaansa, mutta valvontaa ei oteta tosissaan – Kokosimme 37 ongelmakohdetta ja koosteen epäkohdista


Summary: Lofooteilla on satanut paljon lunta viime päivinä, jopa ennätykselliset 65 senttiä vuorokaudessa.

Lofooteilla on jouduttu evakuoimaan noin 150 rakennusta lumivyöryvaaran vuoksi, kertoo  Norjan yleisradio NRK . Norjan vapaaehtoinen puolustusjärjestö  Sivilforsvaret  on nostanut valmiustasoaan, jotta se voi auttaa mahdollisten lumivyöryjen uhreja.
 Viime päivinä Lofooteilla on satanut jopa ennätyksellisen paljon lunta, ja se vaikeuttaa myös maantieliikennettä huomattavasti. Esimerkiksi poliisi ei ole pystynyt käymään kaikissa niissä rakennuksissa, jotka on määrätty evakuoitavaksi.
 NRK:n mukaan evakuoidut ihmiset eivät todennäköisesti pääse koteihinsa vielä keskiviikkona. Lofooteilla odotetaan nyt paikallisten geologien tutkimustuloksia, joiden on määrä selvitä keskiviikkona iltapäivällä.
 Lofooteilla sataa normaalistikin runsaasti lunta. Keskimäärin tammi-maaliskuussa sademäärä on 50–60 millimetriä kuukaudessa vedeksi muutettuna.
 Lue lisää (norjaksi)
 NRK: Sn ø kaos i Lofoten
 NRK: Rundt 150 evakuerte i snøkaoset: Se bildene av Lofoten fra lufta

Lofooteilla evakuoitiin 150 rakennusta lumivyöryvaaran vuoksi


Summary: Jopa kaikkien aikojen pakkasennätykset saattavat rikkoutua Yhdysvalloissa.

Kymmenet miljoonat yhdysvaltalaiset joutuvat keskiviikkona pärjäämään poikkeuksellisen kylmässä pakkassäässä. Keskilännen osavaltioihin, kuten Illinoisiin, Minnesotaan, Iowaan sekä Pohjois- ja Etelä-Dakotaan, ennustetaan jopa alle –40 celsiusasteen lämpötiloja.
 Meteorologien mukaan Yhdysvalloissa voi rikkoutua kaikkien aikojen pakkasennätyksiä monilla paikkakunnilla.
 Jopa yleensä säässä kuin säässä toimiva Yhdysvaltain postilaitos  on ilmoittanut keskeyttävänsä toimitukset  osassa pakkasesta kärsiviä osavaltioita.
 Kova tuuli tekee pakkasesta erityisen purevaa. Viranomaiset ja meteorologit ovatkin varoittaneet ihmisiä pysymään sisätiloissa, koska kylmä sää on hengenvaarallinen.
 – Äärimmäisen kylmälle ilmalle altistuneet voivat saada paleltumia minuuteissa, Yhdysvaltain ilmatieteen laitos varoitti.
 Illinoisin, Michiganin ja Wisconsinin osavaltiot ovat julistaneet hätätilatoimia pakkasten takia. Kouluja, kauppoja ja julkisia rakennuksia on suljettu ja satoja lentoja peruttu eri puolilla Keskilänttä.
 Kylmää ilmaa on tuonut yleensä pohjoisnapaa kiertävä napapyörre. Ilmastotutkijoiden mukaan ilmaston lämpeneminen on saattanut heikentää pyörrettä, jolloin se siirtyy etelään aiempaa herkemmin.
 Lue myös:
 "Valkoinen kurittaja" iskee nyt ennätysvoimalla Yhdysvalloissa: Jopa -46 asteen pakkaset

Paukkupakkaset selättivät jopa Yhdysvaltain maineikkaat postinjakajat – "Paleltumia tulee minuuteissa"


Summary: Pisimmillään tuomittu on päätynyt vankilaan useita vuosia oikeudenkäynnin päätyttyä.

Apulaisoikeuskansleri arvostelee hovioikeuksia jatkuvasta tuomioiden jakelun laiminlyönnistä. Laajemman selvityksen taustalla on tapaus, jossa tuomittu päätyi vankilaan yli kaksi vuotta hovioikeuden tuomion antamisen jälkeen.
 Apulaisoikeuskanslerin selvityksessä kyse on laajasta ja pitkäaikaisesta ongelmasta, jotka koskeva lähes jokaista hovioikeutta.
 – Rangaistusten täytäntöönpano on rikosvastuun toteuttamisen ja uskottavan rikosoikeudellisen järjestelmän olennainen osa, sanoo apulaisoikeuskansleri  Mikko Puumalainen  tiedotteessa.

Vankilaan vasta ikuisuuksien kuluttua tuomiosta –Apulaisoikeuskansleri arvostelee oikeuksia


Summary: Työntekijä on asiakasta nopeampi, mutta kauppaketjut perustelevat itsepalvelukassoja valinnanvapaudella.

Kokkolalaisen marketin kassa-alueella on keskellä päivää hiljaista. Kassoilta kuuluu piippausta, kun kassatyöntekijät käsittelevät ostoksia. Itsepalvelukassat seisovat hiljaisina.
 Äkkiä syntyy liikettä, kun mies työntää ostoskärrynsä itsepalvelukassan ääreen.  Esa Annala  alkaa skannata ostoksia. Viivakoodien etsintä käy näppärästi, ja ostokset on hoidettu minuuteissa.
 – Minä käytän näitä välttääkseni ruuhkia. Olen käyttänyt heti alusta asti eli rutiinillahan tämä sujuu.
 Kerttu Komu  pyörittelee maitopurkkien ja vihannespakkausten viivakoodit esiin tottuneesti. Maksukortti sujahtaa lukijaan ja kuitti syöksähtää kassapäätteestä.
 – Minä tykkään tästä. Tämä on helppoa ja nopeaa, varsinkin jos palvelukassoilla on jonoa.
 Vastauksissa kiteytyy itsepalvelukassojen tämänhetkinen etu Kokkolassa, missä itsepalvelua on ollut tarjolla puolisentoista vuotta: moni ei uskaltaudu niihin, joten jonoa ei ole.
 Myös  Mari Pöyhönen  valitsee itsepalvelukassan, kun ostoksia on vähän.
 – Tämä on kätevää ja nopeaa.
 Isot ketjut edellä, osa pienemmistä odottaa vielä
 S-ryhmä ja Kesko aloittivat itsepalvelukassojen kokeilemisen 2010-luvun alkupuolella. Itsepalvelukassat ovat yleistyneet kuitenkin vasta vuodesta 2016 alkaen.
 Nyt Keskolla on itsepalvelukassoja 140 K-ruokakaupassa. S-ryhmällä niitä on vajaassa 100 myymälässä. Konsepti on levinnyt ja kassojen määrä on kasvanut nopeasti viime keväästä  (Tekniikka ja talous 19.4. 2018) .
 Kassatyöntekijä Mira Ojala valvoo Kokkolan Minimanin itsepalvelualueella. Heini Holopainen / Yle
 Pohjanmaalla ja Keski-Pohjanmaalla itsepalvelukassoja on ollut K-Citymarketeissa vuodesta 2017 lähtien. Osuuskauppa KPO otti ensimmäiset itsepalvelukassat käyttöön viime vuonna.
 Myös Minimani-ketjun hypermarketeihin asennettiin itsepalvelukassat Vaasaan ja Kokkolaan vuonna 2018.
 Osa liikkeistä odottelee vielä. HalpaHalli-ketju tarkkailee nyt kilpailijoiden kokemuksia. Toimitusjohtaja  Janne Ylinen  kommentoi, että jos asiakkaat alkavat jossain vaiheessa valita kauppapaikkansa sen mukaan, missä pääsevät asioimaan itsepalvelukassalla, investointia harkitaan.
 Lidl taas testaa itsepalvelukassoja ulkomailla. Operatiivisen johtajan  Nicholas Pennasen  mukaan Lidl on valmis tuomaan itsepalvelukassoja Suomen-myymälöihin, jos niiden avulla parannetaan asiakaspalvelua.
 Miten asiakas pärjää?
 Kokkolalaisen Minimani-marketin itsepalvelualueen keskellä kassatyöntekijä  Mira Ojala  houkuttelee asiakkaita uuden palvelun pariin ja samalla opastaa heitä.
 – Ensin painetaan näytöllä kielenvalintaa. Sitten voi alkaa piipata ostoksia.
 Liikkeeseen tuli neljä itsepalvelukassaa pari kuukautta sitten. Kaikki asiakkaat eivät ole vielä edes uskaltautuneet kokeilemaan.
 – Toivoisin, että mahdollisimman moni tulisi yrittämään. Apua on kuitenkin koko ajan tarjolla.
 Tavallista kookkaammassa itsepalvelupisteessä on tilaa myös isommalle määrälle ostoksia. Ne kulkevat liukuhihnaa myöten tavaroiden pakkausalueelle. Heini Holopainen / Yle
 K-Citymarketissa itsepalvelukassat ovat olleet jo puolitoista vuotta, mutta sisäänheittäjää tarvitaan vielä, sanoo asiakaspalveluneuvoja  Outi Haasala.
 – Koko ajan enemmän ja enemmän asiakkaita käyttää näitä kassoja. Varsinkin palvelua kokeilleet tulevat aina uudestaan. Helppous ja nopeus kiinnostavat.
 Itsepalvelukassan nopeudessa ei ole kyse siitä, että asiakas harjaantuisi skannauksessa paremmaksi kuin kokenut kassatyöntekijä. Jos laitettaisiin asiakas ja kassatyöntekijä kilpasille, työntekijä voittaisi kirkkaasti, myöntää Minimani-johtaja Markus Anttila.
 – Se ei olekaan pointti, vaan asiakkaan valinnanvapaus.
 Tilanhallintajohtaja  Veera Vuorinen  SOK Vähittäiskaupasta kertoo, että asiakkaat olivat pitkään toivoneet mahdollisuutta kassatapahtumien hoitamiseen itsepalveluna, minkä vuoksi S-ryhmä satsasi uudentyyppisiin kassapäätteisiin. Samaa sanoo kehityspäällikkö  Ari Mäkelä  Keskosta.
 Itsepalvelukassan pakkausalue. heini Holopainen / Yle
 Itsepalvelukassat ovat parhaimmillaan silloin, kun asiakkaalla on pieni määrä ostoksia. Suuren tavaramäärän kanssa vastaan tulevat jo itsepalvelukassojen pienet tavaroiden laskutilat.
 – Me olemme saaneet tosi paljon hyvää palautetta siitä, että ip-kassat ovat helpot, nopeat ja näppärät erityisesti pienten ostosten kanssa. Jos asiakkaat rahastavat pienet ostosmäärät itse, niin silloin itsepalvelukassat helpottavat myös asiakasjonojen kanssa painivien kassatyöntekijöiden työtä, sanoo tavaratalopäällikkö  Anu Leppänen  K-Citymarketista Kokkolasta.
 Sekä Minimani-ketjussa että K-ruokakaupoissa on joitakin suurempia itsepalvelukassoja, joissa on kokonainen kassahihna ja palvelukassoilta tuttu isokokoinen pakkaamisalue. Silloin asiakas mahtuu käsittelemään myös ostoskärryllisen verran ostoksia.
 Valvontaa ja apua
 Itsepalvelukassoilla on rajoituksensa. Niissä voi maksaa ainoastaan kortilla, eikä niiden kautta voi ostaa tupakkatuotteita.
 Suomessa asiakas ei pysty operoimaan itsepalvelukassalla täysin omatoimisesti, jos hän ostaa ikärajavalvottuja tuotteita tai vaikkapa vaatteita.  Alkoholilaki  vaatii, että ostajan ikä ja muu ostokelpoisuus tarkistetaan, joten valvova myyjä käy kuittaamassa alkoholijuomaostokset. Myyjä myös poistaa tuotehälyttimet.
 Valvojan apua tarvitaan esimerkiksi alennustuotteiden kanssa. Heini Holopainen / Yle
 Asiakaspalvelupäällikkö Outi Haasala K-Citymarketista Kokkolasta kertoo, että asiakas tarvitsee apua varsinkin ensimmäisellä ostoskerralla.
 – Apua tarvitaan siinä, että päästään aloittamaan ostotapahtuma, ja usein vielä sitten maksutilanteessa. Hälyttimien poisto ja alennusten antaminen tulevat myös.
 Kauppaliikkeiden itsepalvelujärjestelmät poikkeavat toistaan, mikä voi hämmentää asiakkaita. Esimerkiksi Minimanin itsepalvelualueelta pääsee poistumaan vasta, kun asiakas näyttää viivakoodinlukijaan maksukuittia.
 Viekö tekniikka työpaikat?
 Outi Haasala, Mira Ojala ja moni muu kassatyötä tekevä on sitä mieltä, että itsepalvelukassan valvominen tuo kaivattua vaihtelua palvelukassatyöhön.
 Asiakaspalvelupäällikkö Outi Haasala K-Citymarketista Kokkolasta. Heini Holopainen / Yle
 Mutta onko asialla toinenkin puoli eli viekö tekniikan kehitys lopulta kaupan alan työpaikat?
 Kehityspäällikkö Ari Mäkelä Keskosta toteaa, että alalla tarvitaan kassahenkilöitä vielä pitkään: matkaa täysin automaattisiin kassoihin ruokakaupoissa on vielä paljon. SOK:n tilanhallintajohtaja Veera Vuorinen toteaa, että pikakassojen tulo ei ole vähentänyt myymälähenkilökuntaa S-ryhmässä.
 Palvelualojen ammattiliitto PAMin työympäristöasiantuntija  Erika Kähärä  tietää, että osa jäsenistöstä on huolissaan työpaikoistaan.
 – Tietysti me PAMissa nyt seurataan, miltä näyttää se mahdollinen vapautuva työresurssi. Toivon mukaan se suuntautuu muihin kaupan töihin, joissa onkin ollut aikamoinen kiire ja vipinä tässä muutaman vuoden. Sinänsä valvontatyö tuo positiivista vaihtelua kassatyöhön, joka on yksi kaupan kuormittavimmista töistä.
 Kähärä muistuttaa, että Suomessa itsepalvelukonsepti on niin sanotusti avusteinen eli valvottu malli. Paikalle tarvitaan aina valvoja eli työntekijän työpanosta tarvitaan.
 Valvoja on paikalla, vaikka liikkeessä ei myytäisi alkoholiakaan. Valvonta vähentää hävikkiä eli varastelua, joka ulkomailla on ollut itsepalvelukassojen ongelma.
 – Tekniikka kehittyy harppauksin ja me seuraamme sitä, mutta en usko, että Suomessa edes täysautomaattikassoissa päästään tilanteeseen, jossa sitä palvelevaa henkilöä ei tarvittaisi.
 Ostoskuitti skannataan Minimanin itsepalvelualueen portilla, jolloin portti aukeaa ja asiakas pääsee ulos. Heini Holopainen / Yle

Itsepalvelukassat yleistyvät vauhdilla – alussa niistä hyötyvät rohkeimmat, kun moni vielä karttaa kokeilemista


Summary: Euroopan vihreäksi pääkaupungiksi pyrkivä Lahti patistaa kaikkia kaupunkilaisia ilmastotalkoisiin.

Tästä on kyse Lahtelainen Pelicans pyrkii ensimmäisenä SM-liigajoukkueena hiilineutraaliksi toiminnassaan. Asiantuntijat selvittävät  muun muassa joukkueen ja kannattajien liikkumisen tuottamat kasvihuonekaasupäästöt. Päästöjen vähentämistoimenpiteet on tarkoitus saada kasaan ennen kesäkuuta.
 Jääkiekon SM-liigan lahtelaisjoukkue Pelicans haluaa hillitä toimintansa kasvihuonekaasupäästöjä. Joukkue kertoi tiistaina, että se pyrkii liigan ensimmäisenä joukkueena hiilineutraaliksi.
 – Meillä on liigajoukkueen lisäksi muun muassa suuri junioriorganisaatio. Tunnemme vastuumme ja pystymme vaikuttamaan esimerkiksi yleisöön, sanoo Lahden Pelicans Oy:n toimitusjohtaja  Tomi-Pekka Kolu .
 Yle uutisoi aiemmin, että Liiga on selvityttänyt  vuotuisen hiilijalanjälkensä , joka vastaa runsaan 500 suomalaisen vuotuista ilmastokuormaa. Suurin osa kasvihuonekaasupäästöistä tulee fanien liikkumisesta autoilla peleihin.
 Lappeenrannan-Lahden yliopiston asiantuntijat selvittävät maaliskuuhun mennessä muun muassa, mitkä ovat Pelicansin joukkueen ja kannattajien liikkumisesta aiheutuvat päästöt. Samalla selvitetään muun muassa hallin energiankulutuksen ja jätehuollon ilmastokuormaa.
 Minusta ilmastonmuutosasiat ovat tosi tärkeitä.  Casimir Jürgens
 Päästöjä karsivat toimenpiteet pitäisi olla kasassa ennen kesäkuuta.
 Joukkueen pukukopissa ilmastonmuutos ei ole täysin vieras keskustelunaihe.
 – Itse asiassa siitä puhutaan yllättävän paljon. Osa on enemmän tietoisia aiheesta ja tekee valintojaan sen mukaan. Osa tietää vähemmän, kertoo puolustaja  Casimir Jürgens .
 Pelaajien kimppakyydit harjoitusten ja kodin välillä pyörivät ainakin osalla pelaajista. Jürgens itse pyöräilee tai kävelee treenimatkansa.
 – Minusta ilmastonmuutosasiat ovat tosi tärkeitä. Olen ylpeä siitä, että pelaan joukkueessa, jossa nämä asiat otetaan vakavasti.
 Lahti hakee nostetta ja monistettavaa pakettiratkaisua
 Lahti on pitänyt viime aikoina meteliä ympäristöystävällisistä hankkeistaan.
 Esimerkiksi kaupungin energiayhtiö pystyy tänä keväänä  luopumaan kivihiilen käytöstä  Kymijärven voimalaitoksissaan ensimmäisten joukossa Suomessa, kun uusi biovoimalaitos valmistuu. Lahdessa kokeillaan myös henkilökohtaista päästökauppaa, jota varten on kehitelty  uusi mobiilisovellus  liikennepäästöjen seurantaan.
 Tarvitsemme konkreettisia toimenpiteitä, eikä pelkästään kannustamista ja imagon rakentamista.  Saara Vauramo
 Lahti pyrkii  kolmatta kertaa  Euroopan vihreäksi pääkaupungiksi. Se tarjoaa apua ja keinoja urheiluseuralle päästöjen karsimisessa.
 – Tarvitsemme konkreettisia toimenpiteitä, eikä pelkästään kannustamista ja imagon rakentamista. Lahden uuden päästövähennyssovelluksen kautta ihmiset voivat seurata liikkumistaan ja saada suoria hyötyjä, arvioi Lahden ympäristöjohtaja Saara Vauramo.
 Lahti toivoo myös, että urheiluseuran hiilijalanjäljen pienentämiseksi räätälöity paketti kiinnostaa muitakin kaupunkeja koti- ja ulkomailla.
 Sinfoniaorkesteri herätellyt jo ympäristötekoihin
 Vaikka Pelicans nyt ilmoittautui ilmastotalkoisiin mukaan, niin saman kaupungin Sinfonia Lahti ehti tehdä saman jo vuonna 2015.
 Orkesterin hiilijalanjälkeä selvittänyt  tutkimus  kertoi, että suurimmat päästöt tulevat katsojien liikkumisesta.
 Sinfoniaorkesterin ilmastotietoisuus on herättänyt huomioita myös  ulkomailla . Viime vuonna Hiilivapaa Sinfonia Lahti -hanke sai  kansainvälisen innovaatiopalkinnon .
 – Olemme olleet keskustelun herättäjiä muiden orkestereiden ja yleisön suuntaan, intendentti  Tuomas Kirjonen  puntaroi.
 Myönteisestä julkisuuden ja orkesterin omien tottumusten perkaamisen lisäksi muiden ilmastotekojen lista ei vaikuta pitkältä.
 Orkesteri on toteuttanut lipunmyyntifirman kanssa Vihreä nappi -kampanjan, jonka kautta lipun ostanut asiakas tuki samalla ympäristöystävällisiä hankkeita tietyllä lipun hintaa sisältyvällä summalla.
 – Olemme keskustelleet Lahden kaupunginteatterin kanssa, miten saisimme konserttiin ja teatteriin tulijat käyttämään entistä enemmän joukkoliikennettä. On tutkittu, voisiko lipunhintaan sisältyä bussilippu.
 Hiilineutraalina on pidetty hiilidioksidipäästöjen karsimista 80 prosentilla vuoden 1990 tasosta.
 – Lahdessa siirrymme kovaa vauhtia uusiutuvan energian käyttöön. Tällä hetkellä neutraaliustavoite on tarkoitus saavuttaa vuonna 2040, mutta on erittäin todennäköistä, että saavutamme sen 2030-luvulla, sanoo Lahden ympäristöjohtaja Saara Vauramo.
 Pelicansin toimitusjohtaja Tomi-Pekka Kolun ja Lahden ympäristöjohtaja Saara Vauramon haastattelu  Yle Areenassa .

Tässäkö on Suomen vihrein kaupunki? Lahdessa jopa lätkäjoukkue ja orkesterimuusikot pienentävät päästöjään


Summary: Tilalla kuoli kolme ihmistä vuosina 2004–2008.

Kahdesta taposta ja kolmesta tapon yrityksestä tuomitun sarjahukuttajan, kontiolahtelaisen  Pekka Seppäsen  kotitila on tullut myyntiin  nettihuutokauppaan  (Huutokaupat.com).
 Kotimäkenä tunnettu vajaan 12 hehtaarin tila sijaitsee Kontiolahden Jaamankankaalla. Huuhtokaupassa tilalle ei ole määritetty pohjahintaa.
 Tilalla on puutalo, navetta, ulkosauna ja pieni ulkovarasto. Kaikki rakennukset ovat huonokuntoisia. Tilalla ei myöskään ole vesi- tai viemäriliittymää, vaan navetan yhteydessä on ulkovessa.
 Peltoa kauppaan kuuluu runsaat 6 hehtaaria ja metsää vajaat 5,5 hehtaaria. Metsä on pääosin hoitamatonta, minkä takia metsämaan arvon on katsottu jäävän 2 300 euroon.
 Kontiolahden  Kotimäen lisäksi Seppänen omistaa kiinteistön Tohmajärvellä.  Myös se myydään pakkohuutokaupalla Seppäsen velkojen maksamiseksi.
 Ulosottoviraston mukaan rikosten uhreilla, omaisilla ja muilla tahoilla on saatavia Seppäseltä yhteensä noin 130 000 euroa.
 Mikäli kiinteistöt eivät käy kaupaksi tai niistä saadaan pienempi hinta kuin on velkojen yhteismäärä, eri tahot saavat rahaa velkasumman suuruuden mukaisesti. Ensin huutokauppahinnasta kuitenkin vähennetään ulosmittauksen täytäntöönpanokulut.
 Kotimäessä kuoli kolme ihmistä vuosina 2004–2008. Tilan huutokauppa sulkeutuu 20. helmikuuta.

Sarjahukuttajan kotitila nyt myynnissä huutokaupassa – huonokuntoisilla rakennuksilla ei ole pohjahintaa


Teknologiajätti Applen tulos pysyi loka-joulukuussa suunnilleen edellisvuoden tasolla noin 20 miljardissa dollarissa. Palveluiden kuten musiikin ja elokuvien myynti kasvoi, mutta iPhone-puhelimien myynti laski 15 prosenttia edellisvuodesta.
 Yhtiön liikevaihto laski aiemmin tässä kuussa annetun tulosvaroituksen mukaisesti noin 84 miljardiin dollariin eli noin viisi prosenttia vuodentakaisesta.
 Tulosjulkistus otettiin Yhdysvalloissa osakemarkkinoilla tiistaina helpottuneena vastaan, ja Applen osakekurssi oli jälkipörssissä 5,5 prosentin kasvussa.
 Tammikuun alussa annetun harvinaisen tulosvaroituksen syynä oli ennakoitua heikompi myynnin kehitys etenkin Kiinassa.
 – Vaikka liikevaihtoa koskevan ohjeistuksen alittaminen oli pettymys, me johdamme Applea pidemmällä tähtäimellä, ja tämän vuosineljänneksen tulokset osoittavat, että liiketoimintamme on vahvalla ja kattavalla pohjalla, vakuutti Applen toimitusjohtaja  Tim Cook  tiedotteessa.

Applen liikevaihto laski tulosvaroituksen mukaisesti, sijoittajat helpottuivat


Summary: Samalla oppositiojohtaja Juan Guadióa on kielletty lähtemästä maasta ja hänen pankkitilinsä on jäädytetty.

Venezuelan presidentti  Nicolás Maduro  sanoo olevansa valmis keskustelemaan opposition kanssa.
 – Olen valmis istumaan neuvottelupöytään opposition kanssa, jotta voimme keskustella Venezuelan parhaaksi, sekä myös maailman ja sen tulevaisuuden, Maduro  sanoi uutistoimisto Rialle.
 Maduron mukaan keskusteluihin pitäisi osallistua kansainvälisiä välittäjiä ja päätös välittäjistä voitaisiin tehdä muutaman tunnin kuluessa. Hän sanoi myös tukevansa ennenaikaisia parlamenttivaaleja.
 Samassa haastattelussa Maduro tuomitsi Yhdysvaltain asettamat pakotteet ja vakuutti, että Venezuelan asevoimat tukevat häntä.
 Venäläiselle Sputnik-uutistoimistolle hän kertoi olevansa myös kiitollinen Venäjän presidentille  Vladimir Putinille .
 – Putin on tukenut meitä kaikilla tasoilla ja olemme ottaneet tuen vastaan tyytyväisinä, Maduro sanoi Sputnikille.
 Venäjä on tukenut Maduroa monin tavoin. Reutersin lähteiden mukaan myös  venäläisiä palkkasotilaita olisi lähetetty suojelemaan Maduroa.
 Oppositiojohtaja ei saa lähteä maasta
 Keskusteluhaluista huolimatta Maduro näyttää pitävän kiinni vallasta. Tiistaina  Madurolle uskollinen korkein oikeus kielsi  oppositiojohtaja  Juan Guaidóa  lähtemästä maasta ja jäädytti hänen pankkitilinsä häntä koskevan tutkinnan ajaksi.
 Yhdysvallat ja monet latinalaisen Amerikan maat ovat tunnustaneet parlamentin puhemiehenä toimivan Guaidón Venezuelan presidentiksi. EU-maat vaativat uusia vaaleja.
 Ainakin 40 ihmistä on kuollut ja satoja on pidätetty viime päivinä mielenosoitusten yhteydessä ja yöllisissä ratsioissa.
 Lue myös:
 Venezuelassa korkein oikeus kielsi oppositiojohtajan poistumisen maasta ja jäädytti tämän pankkitilit
 Yle Venezuelassa: Caracasilaisessa slummissa asuva Luis uskoi ennen sosialismiin, nyt hän marssii opposition riveissä
 Jyrkän linjan diplomaatti luotsaamaan Yhdysvaltain Venezuela-politiikkaa – Elliott Abrams vähätteli ihmisoikeusrikoksia ja valehteli kongressille
 Kuinka kaksi itsevaltaista johtajaa saivat öljymahdin 20 vuodessa polvilleen – Mistä Venezuelan kaaos kumpuaa?

Venezuelan presidentti Maduro venäläismedialle: Olen valmis uusiin vaaleihin, kiitän Putinia tuesta