Summary: Tänään vietetään valtakunnallista Lasten tietokirjapäivää. Joukko tietokirjailijoita tapaa lukijoitaan kirjastoissa eri puolilla maata.

Tiedätkö kuinka paljon? Tiedätkö miksi? Miten suuri osa? Kysymykset lentelevät Helsingin yliopiston kulttuurimaantieteen professorin Markku Löytösen työhuoneessa. Tieteen tiivistäminen selkeiksi kysymyksiksi on oleellista Löytösen työssä tutkijana, opettajana ja tietokirjailijana, mutta ne toimivat myös toimittajan kohtaamisessa sekä lasten tietokirjoja laatiessa.
 – Tiedätkö, millaisen arvion kirjastani haluan kuulla lasten vanhemmilta?, Löytönen heittää.
 Ehkä sen, että kirja oli kiva, kun lapsi kerran sen ylipäänsä luki? Mutta Löytönen hakee nyt jotain muuta ja kertoo sen lopulta. Hän haluaa kuulla vanhemman sanovan, että kirjaa oli hauska lukea ääneen.
 – Tämä ei toiminut ensimmäisessä lasten tietokirjassani, mutta muissa olen onnistunut paremmin. Toivon, että kirjoistani löytyy ammennettavaa molemmille.
 Professori Markku Löytönen on Finlandia-palkittu tietokirjailija. Hän kirjoittaa tietokirjoja myös lapsille. Esa Syväkuru / Yle
 Löytösen mukaan on tieteellisesti todistettu, että kaikenikäiset lapset, mukaan lukien teini-ikäiset, nauttivat yhdessä tekemisestä aikuisen kanssa. Yhteinen  lukukokemus on mitä parhainta yhdessäoloa  ja antaa lapselle tai nuorelle kaupan päälle lukevan aikuisen mallin.
 Hyvästä lasten tietokirjasta voi ammentaa asioita arkeen
 Myös kirjailija, taidekasvattaja Vuokko Hurme haluaa tietokirjan jatkavan elämää lukemisen jälkeen perheen arjessa. Hurmeen kirjojen lähtökohtana on lapsiperheen arki. Aiheiksi valikoituvat asiat, joista lapset ovat jo lähtökohtaisesti kiinnostuneita. Hän on kirjoittanut tietokirjan muun muassa huvipuistoista, karkista ja lasten syntymästä.
 – Koen tietokirjoja kirjoittaessani tekeväni toimittajan työtä. Etsin aiheen, josta kohderyhmäni on kiinnostunut ja sitten yritän löytää siihen kiinnostavan näkökulman tai näkökulmia.
 Vuokko Hurme löytää aiheet tieotkirjoihinsa lapsiperheen arjesta. Hän on kirjoittanut tietokirjan muun muassa karkeista. Juha Kivioja / Yle
 Hurmeen kirjoissa saattaa olla lisänä askarteluohjeita, pelejä tai vaikka lasten kanssa pohdittavia kysymyksiä.
 – Toivon, että arjen asioista syntynyt kirja versoo tekemistä tai puheenaiheita takaisin perheen arkeen.
 Housuvaaran huvipuisto -kirjansa loppuun Hurme vinkkaa hauskoja tapoja leikkiä huvipuistoa kotona. Vaikka huvipuistot kiehtovat kaikki lapsia, kaikilla ei ole varaa käydä niissä ja siksi aihe voi olla myös poissulkeva. Kirjan vinkeillä voi rakentaa kevyen kotihuvipuiston, joka antaa hupia halvemmallakin.
 Keijukaisen voi kuvitella, mutta tietokirjan hahmojen täytyy pohjautua faktoihin
 Markku Löytösen palkitut lasten tietokirjat kertovat löytöretkistä tai oikeastaan löytöretkeilijöistä, sillä hän haluaa kietoa tiedon yhden päähenkilön, sankarin, tarinaan. Kuvittajana kirjoissa on Riikka Jäntti.
 Sujuvasti lukeville kouluikäisille suunnatut tietokirjat ovat keskimäärin 20 aukeman mittaisia. Noiden sivujen sisään mahtuu valtavasti tiukkaan puristettua tietoa, kuvia ja jännitystä. Ilman draamaa kirja ei houkuttele lukijaa. Kaikki, mitä kirja pitää sisällään, on kuitenkin kylmää faktaa.
 – Kaiken on oltava totta eikä virheitä saa olla. Ei yhtäkään, Löytönen toteaa.
 Tutkimusmatkailija Per Kalm sai kasvitieteilijä Carl von Linnéltä tehtäväksi tutkia Pohjois-Amerikan kasveja ja
eläimiä, kerätä näytteitä ja toimittaa ne kuvauksineen Linnélle. Markku Löytösen kirjassa Kalm kohtaa muun muassa pesukarhun. Esa Syväkuru / Yle
 Sekä Löytönen että kuvittaja Jäntti tekevät suuren määrän taustatyötä kutakin kirjaa varten. Löytönen näyttää kuvaa kirjastaan Uutta maailmaa tutkimassa, joka kertoo  tutkimusmatkailija Per Kalmin retkestä Pohjois-Amerkikkaan . Kuvassa intiaani tähtää jännitetyllä jousellaan.
 – Tätä kuvaa varten kuvittajan piti ottaa selville, millaisia nuolia ja jousia Kalmin tapaama intiaaniheimo käytti. Hänen täytyi tietää, millaisia vaatteita heillä oli ja miten ne oli saumattu, miten nuoliviini on valmistettu ja millaista tukkalaitetta he käyttivät.
 Markku Löytönen Syntynyt 1955 Helsingin yliopiston kulttuurimaantieteen professori 1999- Helsingin yliopiston vararehtori 2008-2009 Suomen tietokirjailijat ry:n puheenjohtaja 2012- Erikoistumisen kohteita: terveysmaantiede, paikkatietojärjestelmät, tutkimusmatkailu ja sen historia Tieto-Finlandia -palkinto 1990 kirjasta Matka-arkku Kirjoittanut viisi lasten tietokirjaa tutkimusmatkailijoista Lastenkirjoista mm. Tietopöllö- ja Tieto-Lauri -palkinnot Kustantaja SKS
 Löytönen kertoo auttavansa kuvittajaa tallentamalla oman tutkimustyönsä ohessa huomioita, vinkkejä ja kuvia. Siitä huolimatta kuvittajalle jää vielä paljon selviteltävää.
 – Jos Jäntti piirtää kuvitusta keijukirjaan, hän voi sulkea silmänsä ja antaa mielikuvituksen lentää. Tätä työtä ei kuitenkaan voi tehdä niin. Emme voi kuvitella intiaanin asua, sillä kyse on tietokirjasta.
 Tiedolla on kotimaa
 Vuokko Hurme kirjoittaa tietokirjojen ohella myös fiktiota  ja vetää taidekasvatusryhmiä lapsille. Hän kirjoittaa kirjoja ihan pienillekin lapsille.
 Vuokko Hurme Syntynyt 1979 Kirjailija ja taidekasvattaja Kirjoittanut sekä faktaa että fiktiota lapsille vuodesta 2011 Julkaissut myös puuhakirjoja ja tekemiskorttipakkoja sekä aikakauslehtijuttuja Kustantajia mm S&S, WSOY, Into, Aula & Co sekä Minerva
 Tietokirjoissa kohderyhmän määrittely on tärkeää. Jotta tieto menisi perille, tekijöiden ja kustantajan täytyy tietää, minkä verran minkäkin ikäiset jaksavat lukea, miten pitkiä lauseita heille voi kirjoittaa ja mitä he ovat ehtineet kohderyhmäikään mennessä oppia koulussa tai esiopetuksessa.
 Nämä arviot syntyvät tietysti sen pohjalta, miten lapsia kasvatetaan Suomessa. Siksi suomalaiset tietokirjat eivät useinkaan ole vetäviä vientituotteita ja päinvastoin.
 – Kirjallisuus on monin osin hyvin kulttuurisidonnaista. Ajatellaan vaikka British Museumin tuottamia loistavia lasten tietokirjoja. Ne eivät sovi Suomen markkinoille, sillä niissä otetaan itsestäänselvyytenä asioita, joista Suomessa koulun käynyt lapsi ei välttämättä tiedä mitään.
 – Meillä vaikkapa 12-vuotias koululainen ei tunne suurta siirtomaasotaa, joka on brittiläisen kasvatuksen saaneelle tuttu asia, Löytönen pohtii.
 Jos aika ei muuten riitä, kirjoitetaan öisin
 Pienen kielialueen, pienille markkinoille tuotettu tietokirja, jolla ei ole vientipotentiaalia, ei tuo leipää kirjoittajan pöytään.
 – Meillä on paljon lahjakuutta ja haluja tehdä, mutta palkkatöistä ei voi luopua, muuten kuolisimme nälkään, kiteyttää Markku Löytönen.
 Vuokko Hurme uskoo, että kustantajillakin on halua ja taitoa tuottaa yhä houkuttelevampia tietokirjoja. Hurmeella on kirjaprojekteja usean eri kustantamon kanssa. Muuten kuluisi liian pitkä aika kirjojen välillä. Pelkkiä tietokirjoja kirjoittamalla hän ei eläisi.
 – Yhdessä tietokirjailijoiden kyselyssä muuan kirjoittaja sanoi, ettei ole hakenut apurahaa, koska kirjoittaa vain öisin. Mikäs apurahakirjailija se sellainen on, Markku Löytönen nauraa.
 Ei tarvitse olla kummoinenkaan velho ennustaakseen, että kirjamarkkinat pienenvät yhä. Ahmijaikäisiä lukijoita houkuttavat sadat muut viihdykkeet ja viettelykset. Markku Löytönen koukuttaa lukijansa jännittävällä tarinalla ja vanhempien kanssa koetulla yhteisellä lukuhetkellä.
 Hyvä tietokirja voi temmata mukaansa sellaisenkin lapsen, joka ei välitä kirjoista muuten. Väinölän päiväkodin lapset tutustuivat tietokirjoihin Lasten tietokirjapäivänä Tuusulan kirjastossa. Juha Kivioja / Yle
 Vuokko Hurme kertoo ottaneensa käyttöön lyhytjänteistä lukijaa houkuttavat keinot. Teksti on sirpaloitu sopiviksi haukkapaloiksi. Kuva houkuttaa sisään aiheeseen ja faktan voi imaista kuvan vierestä tai sisältä. Tai sitten tiedon murusista on rakennettu kirjan sivuille peli tai visa.
 Löytönen iloitsee äänikirjan läpilyönnistä, joka on tapahtunut muutaman viimevuoden aikana. Uusia väyliä hyvän kirjallisuuden äärelle tarvitaan yhä.
 Suomen tietokirjailijat ry

Moni oman alansa huippu kirjoittaa tietokirjoja lapsille työnsä ohessa – vaikka yöllä jos aika ei muuten riitä


Summary: Viisufinaali järjestetään lauantaina 16. toukokuuta 2020. Suomen edustaja kisoihin valitaan kaikille avoimella Uuden musiikin kilpailulla.

Hollannin toiseksi suurin kaupunki Rotterdam on valittu vuoden 2020 Euroviisujen isäntäkaupungiksi, kertoo  Euroopan yleisradiounioni EBU .
 Hollannin edustaja  Duncan Laurencen  voitti tänä vuonna Israelissa järjestetyt Euroviisut kappaleellaan Arcade.
 Isäntäkaupungin tittelistä kilpaili viisi hollantilaista kaupunkia ja aluetta.
 Hollanti on järjestänyt laulukilpailun neljä kertaa aiemmin ja voitti Euroviisut viimeksi vuonna 1975.
 Viisufinaali järjestetään lauantaina 16. toukokuuta 2020.
 Suomen edustaja kisoihin valitaan kaikille avoimella Uuden musiikin kilpailulla (UMK).
 UMK on tuotettu viimeiset kaksi vuotta kutsuartistiperiaatteella. Suomea edusti vuosi sitten Saara Aalto ja tänä vuonna Darude ja Sebastian Rejman.
 Lisää aiheesta:
 UMK ja YleX yhdistävät voimansa: avoin kilpailu tekee paluun Euroviisuihin

Ensi vuoden Euroviisut järjestetään Hollannin Rotterdamissa


Summary: Työnantaja harkitsee noin 250 henkilötyövuoden lomautuksia tuotannollisista ja taloudellisista syistä.

Valmet Automotive on antanut perjantaina neuvotteluesityksen henkilöstön tilapäisestä vähentämistarpeesta Uudenkaupungin autotehtaalla. Toimialan viimeaikaiset muutokset lisäävät tarvetta autotehtaan toiminnalliseen ja tuotannolliseen joustavuuteen.
 Neuvottelujen perusteena ovat tuotannolliset ja taloudelliset syyt ja ne koskevat kaikkia tuotannossa ja tuotannon tukitehtävissä työskenteleviä työntekijöitä ja toimihenkilöitä. Neuvottelut eivät johda irtisanomisiin.
 Tarve suurempaan joustavuuteen tarkoittaa autotehtaan loppuvuoden 2019 tuotannon vähentämistä suunnitelmallisesti. Tilanne johtaa tuotannolliseen ja taloudelliseen sopeutustarpeeseen, jonka arvioidaan kestävän tammikuuhun 2020 asti. Tämän jälkeen tilauskannan odotetaan palaavan suunnitellulle tasolle.
 Henkilöstön tilapäinen vähentämistarve vastaa loppuvuoden 2019 aikana noin 260 henkilötyövuotta. Sopeutusuhka koskee kaikkia tehdashenkilöitä sekä tuotannossa ja tuotannon tukitehtävissä työskenteleviä toimihenkilöitä. Sopeutustarve ei koske Salon akkutehdasta.
 Työnantaja harkitsee toimenpiteeksi enintään 90 päivää kestäviä lomautuksia, joten yhteistoimintalain mukaan neuvotteluvelvoitteen pituus on kaksi viikkoa. Tavoite on löytää yhdessä henkilöstön edustajien kanssa henkilöstön asemaan mahdollisimman vähän vaikuttavat ja toiminnan jatkuvuudelle parhaat ratkaisuvaihtoehdot.

Uudenkaupungin autotehdas käynnistää yt-neuvottelut


Summary: Googlen tutkijat löysivät useita hakkeroituja verkkosivuja, joilta löytyi iPhone-puhelimiin kohdistuvia haittaohjelmia.

Hakukonejätti Googlen tietoturvatutkijat kertovat löytäneensä merkittävän Applen iPhone-puhelimiin kohdistuneen hyökkäyksen. Useita tietoturva-aukkoja hyödyntänyt hyökkäys saattaa olla suurin iPhonen käyttäjiin kohdistunut hyökkäys, kirjoittaa  teknologiajulkaisu Motherboard .
 Googlen Project Zero -tietoturvaryhmä julkaisi tietonsa torstaina  blogissaan .
 Hyökkäys tapahtui hakkeroitujen verkkosivujen kautta. Tutkijoiden mukaan tiettyyn yhteisöön kohdistunut hyökkäys kesti ainakin kaksi vuotta. Tutkijat eivät paljasta, miltä sivustoilta haittaohjelmat löytyivät. Sivustoilla oli kuitenkin tuhansia kävijöitä viikottain.
 Hyökkäykset kohdistuivat kaikkiin sivustoilla käyneisiin laitteisiin. Jos sivustolle päätyi tietoturva-aukon omaavalla iPhonella, sivusto asensi puhelimeen seurantaohjelman. Haittaohjelman avulla hakkerit kykenivät lataamaan tiedostoja puhelimelta ja seuraamaan sen sijaintia. Ohjelma onnistui myös pääsemään käsiksi puhelimen salasanoihin ja salausta käyttävien viestintäsovellusten tietoihin.
 Haittaohjelma ei kuitenkaan porautunut pysyvästi järjestelmään. Pelkkä puhelimen uudelleenkäynnistys poisti ohjelman laitteelta.
 Google informoi Applea helmikuussa
 Osa hyökkääjien käyttämistä keinoita hyödynsi niin sanottuja nollapäivähaavoittuvuuksia, eli korjaamattomia tietoturva-aukkoja, joista Apple ei ollut tietoinen.
 Googlen tietoturvauhkia analysoiva ryhmä kertoo havainneensa sivustot vuoden alussa. Sivustoilta löytyi viisi erillistä haittaohjelmaa. Näiden perusteella Googlen tutkijat löysivät yhteensä 14 haavoittuvuutta.
 Sivustoille istutetuista haittaohjelmista ensimmäinen kohdistui syksyllä 2016 julkaistuun iOS 10 -käyttöjärjestelmään. Viimeisin haittakoodi oli tarkoitettu Applen uusimpaan iOS 12 -järjestelmään.
 Google ilmoitti Applelle löydöistään helmikuun ensimmäinen päivä. Tuolloin haavoittuvuuksista ainakin yksi oli sellainen, josta Applella ei ollut siihen mennessä tietoa. Viikkoa myöhemmin Apple julkisti haavoittuvuuden korjanneen päivityksen laitteilleen.

Google paljasti merkittäviä haavoittuvuuksia Applen puhelimista – Haittaohjelmat päässeet käsiksi puhelimien tietoihin


Summary: Lainoja nostettiin heinäkuussa viimeksi yhtä paljon yli kymmenen vuotta sitten

Uusia asuntolainoja nostettiin heinäkuussa 1,7 miljardin euron edestä, mikä on 200 miljoonaa euroa enemmän kuin vuosi sitten vastaavana aikana. Viimeksi asuntolainoja nostettiin heinäkuussa enemmän vuosina 2007–2008, jolloin asuntolainanostot olivat suurimmillaan,  kertoo Suomen Pankk i.
 Uusien asuntolainojen keskikorko on laskenut edelleen tämän vuoden aikana. Heinäkuussa uusien asuntolainojen sovittu vuosikorko oli 0,74 prosenttia, kun se viime joulukuussa oli 0,87 prosenttia.
 Sovitun vuosikoron laskua selittää korkomarginaalin kaventuminen. Heinäkuussa uusien asuntolainojen keskimääräinen korkomarginaali oli arviolta 0,53–0,63 prosenttia.
 Takaisinmaksuajat pidentyneet
 Asuntolainojen takaisinmaksuajat ovat viime vuosina pidentyneet. Heinäkuussa nostettujen uusien asuntolainojen keskimääräinen takaisinmaksuaika oli 20 vuotta ja 7 kuukautta. Se oli puoli vuotta pidempi kuin vuosi sitten ja vuoden pidempi kuin heinäkuussa vuonna 2017.
 Heinäkuussa uusista asuntolainoista yli 60 prosenttia oli takaisinmaksuajaltaan 20–26 vuotta. Kuusi prosenttia oli takaisinmaksuajaltaan yli 29 vuotta.
 Touko–heinäkuussa asuntolainoja nostettiin seitsemän prosenttia enemmän kuin vastaavana aikana viime vuonna. Kasvaneiden nostomäärien vuoksi asuntolainakanta ylitti 99 miljardia euroa heinäkuussa, ja sen vuosikasvuvauhti oli 2,1 prosenttia.
 Lue lisää:
 Sadan vuoden tunnollisuus näkyy rahapussissa: suomalaisilla mahdollisesti jopa maailman halvimmat asuntolainat

Asuntolainoja nostettiin reilusti enemmän kuin vuosi sitten – korko laski edelleen


Summary: Suurin osa rahoista meni majoitukseen, ruokaan ja juomaan.

Blockfest kertoo festivaalin tuoneen Tampereen talousalueelle 18 miljoonaa euroa.
 Blockfest pohjaa luvun kävijätutkimukseensa, johon vastasi vajaat 12 000 ihmistä. Suurimman ryhmän kuluista muodostivat majoitus- ja ravitsemuspalvelut.
 6.–17. elokuuta Tampereella järjestetty Blockfest kokosi Tampereelle oheistapahtumineen kymmeniä tuhansia kävijöitä. Lähes 90 prosenttia heistä oli täysi-ikäisiä nuoria aikuisia.
 Blockfestissä esiintyivät tänä vuonna muiden muassa Asap Rocky, G-Eazy, Jaden Smith, Tyga, Juice WRLD, Ghostemane, JVG ja Pyhimys.

Blockfest: Festivaali toi Tampereelle jopa 18 miljoonaa euroa


Summary: Urpilainen on keskustellut roolistaan komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin kanssa.

Suomen komissaariehdokas  Jutta Urpilainen  (sd.) on kiinnostunut talouteen tai ulkosuhteisiin liittyvästä salkusta tulevassa EU-komissiossa.
 Urpilainen kertoi asiasta tänään perjantaina eduskunnan Suuren valiokunnan julkisessa kuulemisessa Turun Eurooppa-foorumissa.
 – Olen lähtenyt siitä, että minulla kolme osa-aluetta, joiden kanssa olen ennen kaikkea ollut tekemisissä eli talous, ulkosuhteet sekä osaaminen, innovaatiot ja tutkimus, Urpilainen sanoi.
 Urpilainen kuitenkin painotti erityisesti taloutta ja ulkosuhteita. Hän on käynyt keskusteluja komission uuden puheenjohtajan, saksalaisen  Ursula von der Leyenin  kanssa. Päätöksiä on luvassa lähiviikkoina.
 – Olen viestittänyt, että erityisen mielelläni tekisin töitä näiden aiheiden parissa. Mutta mikä se näistä olisi, sen yksin Ursula von der Leyen tietää, Urpilainen sanoi.
 Juttua täydennetään.

Jutta Urpilainen Turun Eurooppa-foorumissa: Talouteen tai ulkosuhteisiin liittyvä EU-komissaaripesti kiinnostaa


Summary: Suomi ja suomalaiset tunnetaan säntillisinä velanmaksajina jo ensimmäisen maailmansodan Amerikan-veloista lähtien.

Suomalainen odottaa valon vaihtumista vihreäksi suojatien äärellä, vaikka on keskiyö eikä autoja näy. Mallioppilas siirtää direktiivit samantien lainsäädäntöön, kun monet muut EU-maat pitävät Brysselin määräyksiä pikemminkin suosituksina.
 Sääntöjen noudattamista pidetään täällä tärkeänä, vaikka sitä jossain muualla saatetaan vähän pilkatakin.
 Tunnollisuudesta on kuitenkin hyötyä. Säntillisillä suomalaisilla on nimittäin Euroopan, ellei koko maailman, halvimmat asuntolainat.
 – Meillä on tilastoja euromaista ja Pohjoismaista. Suomessa on matalimmat korot uusissa asuntolainoissa, sanoo Suomen Pankin ekonomisti  Markus Aaltonen .
 Uusien asuntolainojen sovittu vuosikorko oli  heinäkuussa 0,74 prosenttia . Esimerkiksi Ruotsissa se on noin 1,5 prosenttia.
 Korot ovat alhaisia osin siksi, että euriborkorot ovat olleet jo jonkin aikaa miinusmerkkisiä ja valtaosa asuntolainoista Suomessa on sidottu markkinakorkoon, tavallisimmin 12 kuukauden euriboriin.
 Monissa Keski-Euroopan maissa asuntolainan hinta on sidottu kiinteään korkoon.
 “Asuntolaina on kuin kahvipaketti”
 Asuntolainamarginaaleja painaa myös pankkien kilpailu asiakkaista.
 Suomalaiset ovat tottuneet  marginaalien vertailuun  ja asuntolaina on pankin kahvipaketti, sisäänheittotuote, sanoo asuntolainoitukseen erikoistuneen Hypon toimitusjohtaja  Ari Pauna .
 Lainojen halpuuden ytimessä on kuitenkin alhainen luottoriski.
 Suomalaiset pankit saavat edullista rahoitusta, koska Suomella ja suomalaisilla asuntovelallisilla on hyvä maine tunnollisina lainanhoitajina: luottotappioita täällä tavataan vain harvoin.
 – Suomalaiset lyhentävät asuntolainojaan erittäin säntillisesti. Tämä on ollut historiallinen Suomea leimaava brändi jo monen vuosikymmenien ajan. Se johtaa siihen, että luottoriski on hyvin alhainen ja siitä saavat kaikki suomalaiset nauttia, Pauna sanoo.
 Verrattuna esimerkiksi Ruotsiin laina-ajat ovat kohtuullisen lyhyitä.
 Suomen hyvän velanhoitajan maineen juuret ovat viime vuosisadalla. Toisin kuin muut maat, Suomi maksoi sekä ensimmäisen maailmansodan jälkeisen velkansa Yhdysvalloille että toisen maailmansodan jälkeen sotakorvaukset Neuvostoliitolle kokonaan.
 Lisäksi Suomi hoiti täsmällisesti sotien jälkeen muun muassa Maailmanpankilta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta saamansa jälleenrakennuslainat.
 Kotisi rahoitti kansainvälinen suursijoittaja
 Jos aiemmin pankki lainasi asunnon ostajalle toisen asiakkaan tallettamaa rahaa, nykyisin asuntolainarahat tulevat suurelta osin ulkomailta niin kutsuttujen katettujen joukkovelkakirjojen avulla.
 Niillä on rahoitettu jo lähes puolet Suomen lähes sadan miljardin euron asuntolainakannasta.
 Pankki siis paketoi siltä otettuja asuntolainoja esimerkiksi puolentoista miljardin euron joukkovelkakirjalainaksi, josta suuret kansainväliset sijoittajat, kuten eläkeyhtiöt, merkitsevät osuuksia.
 Pankki saa rahoitusta ja suursijoittajat saavat sijoittamansa pääoman vastineeksi säännöllistä tuottoa, kun suomalaiset asuntovelalliset lyhentävät lainojaan.
 Suomalaiset ovat tottuneita asuntolainan kilpailuttajia.  Yle
 Asuntomarkkinat jakautuvat kahtia
 Kansainvälisen rahoituksen huono puoli on se, että luotonanto on tiukentunut ja Suomen asuntomarkkinat eriytyvät entisestään, Pauna sanoo.
 Katettuja joukkovelkakirjalainoja ostavat suursijoittajat vaativat, että lainoilla on helposti rahaksi muutettavat vakuudet myös huonoina aikoina.
 – Velallisen työttömyysriskin on oltava alhainen tai uudelleentyöllistymismahdollisuudet hyvät ja asunnon on oltava paikkakunnalla, jossa sen saa myytyä, hän listaa.
 Kasvukeskuksissa, kuten pääkaupunkiseudulla, Tampereella ja Turussa vaatimukset toteutuvat helpommin kuin muualla.
 Taantuvilla paikkakunnilla vanhat taloyhtiöt, joilla on paljon remontteja tekemättä, eivät välttämättä enää saa lainaa ollenkaan, Pauna sanoo.
 – Silloin osakkaat joutuvat itse hakemaan lainaa vaikkapa putkiremonttia varten, ja pankki voi nikotella siitäkin, jos korjausvelkaa on ehtinyt kertyä vuosikymmenten ajan.
 Syrjässä olo pakotti itsensä brändäämiseen
 Mutta mistä se johtuu, että suomalaiset ovat niin tunnollisia lainanhoidossa?
 – Olemme Koillis-Euroopan rajaseutu eurooppalaisessa kontekstissa, Pauna sanoo.
 Suomen on ollut pakko hoitaa asiansa hyvin, että syrjäinen, pieni maa saa pääomia ja pärjää.
 Selitystä voi etsiä myös kielitieteen kautta.  Säntillisyys  juontuu ruotsin kautta meille tulleesta latinan kielen pyhää tarkoittavasta  sanctuksesta , kerrotaan  Kotimaisten kielten keskuksen kolumnissa .
 Talonpoikaiskulttuurissa arvostettiin sitä, että hommat hoidettiin ajallaan eli tiettyyn päivään mennessä, tutkija  Maija Länsimäki  kirjoittaa.
 Santilla  tarkoitettiin -Länsimäen mukaan erilaisia pyhäpäiviä eli kun tiettyyn aikaan tehtävät työt tehtiin täsmällisesti pyhimysten merkkipäivien mukaan, ne tuli hoidettua  santillisesti  tai  säntillisesti , tarkasti ja täsmällisesti.
 Lue lisää:
 Näin kilpailutat asuntolainan – älä tuijota pelkkää marginaalia

Sadan vuoden tunnollisuus näkyy rahapussissa: suomalaisilla mahdollisesti jopa maailman halvimmat asuntolainat


Summary: Linnunradan havaitsee paljain silmin oikealla kelillä.

Akaalainen  Ilkka Laukkanen  otti tällä viikolla upeat kuvat Linnunradasta. Linnunrata on galaksi, jossa Maa ja aurinkokunta sijaitsevat.
 Laukkasen kuvat ovat herättäneet ihailua Facebookissa.
 – Odotin kaksi vuotta uutta tilaisuutta kuvata nämä Lontilan kaksoisaitat Linnunradan alla. Toissa yönä se sitten vihdoin toteutui. Valaisin peltoa sekä aittoja taskulampulla, Laukkanen kertoi kuvastaan.
 Ilkka Laukkanen kuvasi peltomaiseman ja Linnunradan. Ilkka Laukkanen / Lukijan kuva
 Linnunradan saaminen samaan kohtaan peltomaiseman kanssa oli haasteellista.
 – Pilviä ei tietenkään saa olla, ja kuu saisi olla horisontin alapuolella, Laukkanen kertoo.
 Aitat Laukkanen valaisi taskulampulla, että ne näkyisivät kuvassa paremmin.
 Pimeässä Linnunrata näkyy parhaiten, mutta myös ilmankosteuden pitää olla pieni.
 Parhaat hetket bongata
 Kuvaaminen on Laukkaselle harrastus. Hän on kiinnostunut tähtitaivaan ilmiöistä.
 – Linnunradan havaitsee paljain silminkin ja pyrin hakemaan kuviin jotain uutta.
 Mahdollisuudet Linnunradan bongaamiselle ovat Suomessa parhaimmillaan kesän jälkeen.
 Ilkka Laukkanen kuvasi Linnunradan alla olevat linnun höyhenet järven pinnalla. Ilkka Laukkanen / Lukijan kuva
 Tähtitieteellisen yhdistyksen Ursan planetaari  Santeri Manninen  sanoo, että elämme vuoden parasta aikaa kuvata Linnunrata. Pimeä tulee aikaisemmin, eikä lumipeite vielä tuota valosaastetta.
 Monille kaupunkilaisille Linnunradan näkeminen voi olla outo ilmiö. Maaseudullakaan Linnunrataa ei välttämättä näe heti.
 – Hetken aikaa kun katselee pimeälle taivaalle, jossain vaiheessa näkee tien taivaan halki, Manninen sanoo.
 Parhaat mahdollisuudet nähdä Linnunrata on Mannisen mukaan auringon laskiessa kello 22–23. Se kiertyy etelästä länteen päin.
 "Uskomaton kauneuselämys"
 Näemme pienen osan siitä Linnunradasta. Auringon lisäksi Linnunradassa on satoja miljardeja muita tähtiä. Olemme kiekkomaisen Linnunradan sisällä.
 Kaksi vuotta sitten tähtitieteen emeritusprofessori  Esko Valtaoja  ja tähtitieteellinen yhdistys Ursa haastoivat  Bongaa Linnunrata -kampanjassa  kaikki suomalaiset katselemaan taivaalle.
 – Jokainen hämmästyy nähdessään Linnunradan ensimmäistä kertaa. Miten tähdet loistavat, niihin lyö päänsä. Se on uskomaton kauneuselämys, jonka aivan liian harva ihminen on kokenut,  Valtaoja hehkutti silloin .
 Valtaoja kertoi, että otollisimmat olosuhteet tähtiretkelle ovat mahdollisimman kaukana asutuksesta.
 – Voimme kokea olevamme osa jotain suurempaa. Kun kaivat nenääsi, niin sieltä tulee tähtipölyä. Kaikki elävä koostuu raskaista alkuaineista, hiilestä, typestä, hapesta, jotka ovat syntyneet Linnunradan tähtien kuollessa. Sieltä me kaikki olemme tulleet, Valtaoja kuvasi Ylen jutussa.
 Lue lisää:
 Outoja reikiä Linnunradan tähtivirrassa – Yhdestä pääepäillystä ei ole edes havaintoja
 Syksyn pimetessä taivaalta voi löytää Linnunradan maitovyön

Ilkka Laukkanen odotti kaksi vuotta, että sai uskomattomat kuvat Linnunradasta – nyt on vuoden paras hetki bongata maaginen näky


Summary: Etelä-Karjalan käräjäoikeus tuomitsi jutun päätekijät  yli kuudeksi vuodeksi vankeuteen. Nämä tuomiot hovioikeus piti voimassa.

Itä-Suomen hovioikeus on lieventänyt Lappeenrannan Lauritsalassa tapon yritykseen ja törkeän kotirauhan rikkomiseen syyllistyneiden henkilöiden tuomioita.
 Kahden vuoden ja neljän kuukauden ehdottoman vankeustuomion saaneen naisen rangaistus aleni yhdeksän kuukauden mittaiseksi ja ehdoton vankeus muuttui ehdolliseksi. Naisen katsottiin syyllistyneen törkeään kotirauhan rikkomiseen ja avunantoon pahoinpitelyssä.
 Yhden vankeusrangaistukseen tuomitun miehen osalta hovioikeus alensi hänen korvausvelvollisuuttaan uhrille, mutta ei muuttanut miehen vankeusrangaistusta. Miehen maksettavaksi jäi 19 000 euroa.
 Jutun päätekijä oli hakenut muutosta kuuden vuoden ja kymmenen kuukauden mittaiseen vankeusrangaistukseensa. Hovioikeus ei muuttanut tuomiota.
 Huumevelkoja perineet naamioituneet miehet hyökkäsivät viime vuoden elokuussa yksityisasuntoon ja pahoinpitelivät asunnossa olleen miehen henkihieveriin.
 Kolmikon rikoskumppanina toiminut nainen teki uhrin luona harhautuskäynnin ja päästi miehet sisään.

Kommandopipoihin pukeutuneet miehet tunkeutuivat asuntoon ja pahoinpitelivät asukkaan henkihieveriin – hovioikeus alensi huumevelkoja perineiden tuomioita


Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Posti ja logistiikka-alan unioni PAUn lakot viivästyttävät osaa lähetyksistä tänään, tiedottaa Posti. Postin tämänhetkisen arvion mukaan lakot viivästyttävät osaa lähetyksistä Tampereen, Vantaan ja Jyväskylän alueilla. Valtaosa lähetyksistä saadaan perille vastaanottajille ilman viiveitä, joidenkin lähetysten osalta viive on tämän hetkisen arvion mukaan noin vuorokausi, Posti tiedottaa.
 Sanomalehtien varhaisjakeluun lakot eivät vaikuta.
 Posti ja logistiikka-alan unioni PAU on järjestänyt laittomia lakkoja lajittelua tekevissä työpaikoissa Postissa eilen ja tänään Tampereella, Vantaalla ja Jyväskylässä.
 Posti ilmoitti eilen, että noin 700 Postin paketti- ja verkkokauppaliiketoiminnassa työskentelevän ihmisen työehdot muuttuvat marraskuussa, ja PAU ilmoitti aloittavansa tämän takia sunnuntaina lakot.

Posti: PAU:n lakot viivästyttävät osaa lähetyksistä tänään Tampereen, Vantaan ja Jyväskylän alueilla


Summary: Richard Granholmin asianajajan mukaan puolustus aikoo kommentoida tutkintaa ennen oikeudenkäyntiä.

Porvoon ampumistapaus on äärimmäisen poikkeuksellinen Suomen rikoshistoriassa.
 Poikkeuksellista on myös se, että poliisi on hyvin vaitonainen tutkinnasta.
 Poliisi ei ole suostunut kertomaan edes sitä, kiistävätkö ruotsalaisveljekset murhan yritykset.
 Torstaina  vangitsemisistunnon yhteydessä  tutkinnanjohtaja  Kimmo Huhta-aho  pyysi mediaa kysymään asiaa epäiltyjen oikeusavustajilta.
 "Ennemmin tai myöhemmin tulemme jotain sanomaan "
 Yle tavoitti molempien miesten oikeusavustajat perjantaina.
 30-vuotiaan  Richard Granholmin  asianajaja on melko vähäsanainen.
 – Puolustus ei varmaankaan kommentoi tätä tapausta lainkaan esitutkinnan aikana. Ennemmin tai myöhemmin tulemme jotain sanomaan. Todennäköisesti lausumme jotain ennen oikeudenkäynnin alkua, asianajaja  Petteri Kouhia  sanoi.
 Kiistääkö päämiehenne vakavat rikosepäilyt?
 – En kommentoi sitäkään. Ymmärrän, että tämä juttu kiinnostaa Suomen kansaa, mutta en tämän enemmälti lähde juttua avaamaan, Kouhia vastasi.
 25-vuotiaan  Raymond Granholmin  oikeusavustaja  Maria Lundström  on vielä vähäsanaisempi kuin Petteri Kouhia.
 – En aio kommentoida tapausta millään tavalla, kun esitutkinta on kesken, Lundström sanoi.
 Poliisi epäilee ruotsalaisveljeksiä useasta murhan yrityksestä.
 Heidät vangittiin eilen todennäköisin syin epäiltyinä kahdesta murhan yrityksestä.
 Lue lisää:
 Porvoon ampumisista epäillyt veljekset vangittiin, poliisi edelleen vaitonainen, Yle seurasi hetki hetkeltä
 Missä Porvoon epäillyt liikkuivat sunnuntaina? Näin poliisi kommentoi pakomatkaa – tässä kolme kiinnostavaa kysymystä ampumistapauksesta
 Pikkurikollinen, entinen vapaaottelija ja treenattu tyyppi – Nämä 5 asiaa tiedämme Porvoon epäillyistä ampujista
 Poliisi on kuullut ampumisista epäiltyjä miehiä, "Hyvin on pärjätty puolin ja toisin" – Ylen tieto: Poliisipartio ei ehtinyt käyttää asetta
 Ylen tieto: Porvoon epäillyt ampujat puhuvat suomea – Lehtitiedot: epäillyt ovat veljeksiä ja asuneet Suomessa

Vanhemman veljen asianajaja Ylelle: "Ymmärrän, että juttu kiinnostaa Suomen kansaa" – Puolustus vaikenee tässä vaiheessa Porvoon ampumisista


Summary: Tuore dokumenttisarja seuraa nyrkkeilijä Eva Wahlströmin elämää kolmen vuoden ajan. Sarjassa pyritään käsittelemään rehellisesti urheilijan elämän vaikeita puolia.

Viaplay-palvelussa nähtävä  Eva -dokumenttisarja kuvaa nyrkkeilijä  Eva Wahlströmiä  kehässä ja yksityiselämässä. Aiemmin Wahlströmin elämäntarinaa on seurattu jo kirjoissa ja näytelmässä.
 Evassa  kuvausryhmä seuraa Wahlströmiä, mutta nyrkkeilijä on myös kuvannut itse materiaalia päiväkirjatyyliin. Eräässä päiväkirjakohtauksessa Wahlström kiroaa huonoa taloudellista tilannetta.
 – Sarjassa tuon aiempaa enemmän esiin ristiriitaisia ja negatiivisia fiiliksiäni. Kuvausjaksolle mahtui paljon ylämäkiä ja alamäkiä, hyvää ja pahaa.
 Walhström suhtautuu myös kuvattuun materiaaliin kahtalaisin tuntein. Joistain asioista hän on ylpeä, toisia asioita hän häpeää.
 – Minua on kuvattu aina, kun on tapahtunut suurien tunteiden asioita.
 Sarjassa seurataan Wahlströmiä monenlaisissa tunnetiloissa.  CitizenJaneProductions
 Urheilija taistelee empatian kanssa
 Mikko Peltosen  ohjaaman dokumenttisarjan piti alun perin olla tiivis paketti. Nyrkkeilijän elämässä tapahtui kuitenkin niin paljon, että seurattavaa riitti pidemmälle ajalle. Ohjaaja yllättyi, kun Wahlströmin elämä ei vastannut juurikaan ennakko-odotuksia.
 – Kun oli kulunut vartti Evan voittamasta ottelusta, Eva itki yksin pukuhuoneessa. En muista, todistimmeko missään vaiheessa pelkkää voitonhuumaa, jota olisin odottanut.
 Sarja käsittelee myös urheilijan etiikkaa. Yhden ottelun jälkeen Wahlström tilittää, miksi ei halunnut enää lyödä vastustajaansa. Nyrkkeilijä sanoo huomanneensa, että vastustaja on elänyt rankkaa elämää.
 – Johdin ottelua. Siinä tilanteessa halusin välttää turhaa satuttamista. Minun ei tarvinnut näyttää kenellekään. Minulle riitti, että voitan ottelun. Tuollaisessa tilanteessa taistelen myös empatian kanssa.
 Wahlström ja Peltonen vakuuttavat, että kamera kävi joka paikassa. Vain lapsen tai muiden läheisten omat asiat suodatettiin pois.  Eva  seuraa kuitenkin myös nyrkkeilijän kotielämää puolison ja lapsen kanssa.
 – Eva ei koskaan pyytänyt poistamaan mitään, vaikka häntä saattoi hävettää ja ahdistaa joku juttu, sanoo Peltonen.
 Nyrkkeilijä pudottaa painoaan saunassa ottelua varten. CitizenJaneProductions
 Suorituskeskeinen nyrkkeily vaatii vastapainoksi fiilistelyä
 Dokumentti seuraa myös urheilijan arkea. Ensimmäinen jakso käsittelee erityisesti painonpudotusta ottelua varten. Wahlström hikoilee lämpöpuvussa ja viimeistelee urakan saunassa. Lauteilla nyrkkeilijä vuolee iholtaan hikipisaroita kortin avulla.
 – Hiki tulee pintaan, koska se viilentää ihoa. Jos hiki vedetään kortilla pois, tulee uutta hikeä. Hikoilemisprosessia siis vauhditetaan. Tätä ei kannata matkia, sillä se ei ole terveellistä. Huippu-urheilu ei ole terveellistä, sanoo Wahlström.
 Wahlströmin elämään kuuluu paljon muutakin kuin urheilua. Nyrkkeilyuransa ohella Wahlström on kuluttanut koulunpenkkiä sisustusarkkitehtuurin ja huonekalumuotoilun opinnoissa Aalto-yliopistossa.
 – Koulu on ollut minulle henkireikä. Olen voinut olla toinen ihminen ja päästää irti nyrkkeilystä. Nyrkkeilyssä joka päivä pitää olla parempi. Hommaa suoritetaan minuutin tarkkuudella. Muotoilu tuo vastapainoa. Silloin fiilistelen, inspiroidun ja luon.

Nyrkkeilijä Eva Wahlström ei halua lyödä vastustajaansa – tuore dokumentti paljastaa yllättäviä tilanteita kehästä ja sen ulkopuolelta


Summary: Henkilökohtaisten avustajien työnantajien liitto Heta tiedottaa saaneensa runsaasti yhteydenottoja Vantaan ongelmista viime vuosina.

Henkilökohtaisten avustajien työnantajien liitto Heta on tyytymätön Vantaan vammaispalveluiden järjestämiseen. Liitto on tehnyt kantelun kaupungin toiminnasta eduskunnan oikeusasiamiehelle.
 Hetan tiedotteen mukaan Vantaalla on ollut jo pitkään epäkohtia vammaispalveluiden järjestämisessä.
 Kantelu koskee esimerkiksi henkilökohtaisen avun tuntimääriä. Liiton mukaan kaupunki ei ole selvittänyt henkilökohtaisen avun tarpeen määrää riittävästi ja asianmukaisesti
 – Olemme Hetassa saaneet viime vuosina runsaasti yhteydenottoja Vantaan ongelmista. Nyt on aika selvittää Vantaan toimien laillisuus, joten kantelimme Vantaan toiminnasta eduskunnan oikeusasiamiehelle, kertoo Heta-liiton toiminnanjohtaja  Jarmo Tiri   tiedotteessa.
 Kuntien toiminnan seuraaminen on osa Heta-liiton toimintaa.
 Juttua täydennetään.

Vantaan vammaispalveluista kantelu oikeusasiamiehelle – Liitto: "Nyt on aika selvittää Vantaan toimien laillisuus"


Summary: EU haluaa estää kasvitautien leviämistä, joten esimerkiksi Venäjältä tuotavat marjat joutuvat aiempaa tarkempaan syyniin tullissa.

Tästä on kyse Venäjältä tuotavien marjojen tuontivaatimukset kiristyvät syyskuun 2019 alusta alkaen Marjoja saa tuoda Venäjän Euroopan puoleiselta alueelta enintään kolme kiloa, ja joulukuun 14. päivästä eteenpäin niiden mukana on oltava kasvinterveystodistus Aiemmin Venäjältä sai tuoda kasvinterveystodistusta vaativia marjoja kuten mustikkaa, puolukkaa, karpaloa, juolukkaa, herukoita ja karviaisia enintään kolme kiloa omaan käyttöön Muita marjoja kuten mansikkaa, vadelmaa ja lakkaa,  sai tuoda tältä alueelta enintään 10 kiloa ilman kasvinterveystodistusta
 Imatralainen  Mirva Sukhanov  on käynyt Venäjällä, lähinnä Svetogorskissa jo yli 20 vuoden ajan. Hän on tuonut sieltä omaan käyttöönsä lähinnä lakkaa, karpaloita ja kanttarelleja.
 – Ne ovat Suomessa kalliimpia ja niitä on huonommin saatavilla kuin Venäjällä, Sukhanov kertoo.
 Syyskuun alusta lähtien marjojen tuonti Venäjältä Suomeen hankaloituu, sillä niiden mukana pitää olla  kasvinterveystodistus . Se vaaditaan jatkossa mustikoilta, puolukoilta, juolukoilta, karpaloilta, mansikoilta herukoilta, karviaisilta ja vadelmilta. Marjastajissa muutos on aiheuttanut harmistusta.
 – Moni tuttavapiirissäni harmittelee muutosta, sillä kaikki ovat tuoneet kuitenkin vain vähäisiä määriä omaan käyttöönsä, Sukhanov sanoo.
 Kokenut Venäjän-kävijä Mirva Sukhanov harmittelee, että marjojen tuontirajoitus tiukkenee. Mikko Savolainen/Yle
 Taudit ja tuhoojat kuriin
 Päätös kasviterveyden tiukentamisesta perustuu  EU:n kasvinterveysdirektiivin  muutokseen. Sen myötä tiettyjen kasvien, kasvituotteiden ja maa-aineksen kasvinterveydelliset tuontivaatimukset tiukkenevat.
 Esimerkiksi marjojen puhtaus myös Venäjän Euroopan puoleiselta alueelta täytyy siis jatkossa todistaa alkuperämaan tai lähettäjämaan viranomaisen myöntämällä kasvinterveystodistuksella.
 Tavoitteena on suojella kasveja erilaisilta taudeilta ja tuhoojilta.
 – Tiukennuksella pyritään puuttumaan riskeihin eli ehkäisemään ennalta kasvintuhoojien leviäminen EU:n alueen tuotantoon tai luonnonkasveihin, kertoo Ruokaviraston ylitarkastaja  Sari Haikola .
 Kasvinterveystodistuksen myöntää tarkastuksen perusteella matkailijan niin sanotun lähettäjämaan kasvinterveysviranomainen, eli Venäjältä Suomeen tuotaessa Venäjän kasvinterveysviranomainen.
 – Tuon venäläisen kasvinterveystodistuksen hintaa emme vielä tiedä, Haikola toteaa.
 "Erittäin vaikea hankkia"
 Myös tullissa odotetaan lisää tietoa venäläisestä kasvinterveystodistuksesta, kun muutos käynnistyy.
 – Käsitykseni mukaan yksityishenkilön on sitä erittäin vaikea hankkia, sanoo tulliylitarkastaja  Tiia Sulander-Seppänen .
 Imatralainen Mirva Sukhanov uskoo, että muutoksen myötä marjojen tuominen Venäjältä vähenee tai jopa loppuu kokonaan.Sukhanov arvelee harvan tietävän, mistä kasvinterveystodistuksen voisi edes saada – saati, että vaivautuisi sitä hakemaan.
 – Puhun sujuvasti venäjää, joten täytyy kysellä, mistä tuon todistuksen mahdollisesti saisi ja mitä se maksaa, Sukhanov sanoo.
 Matkustaja saa kuitenkin vielä hetken aikaa tuoda omaan käyttöönsä marjoja enintään kolme kiloa ilman kasvinterveystodistusta Venäjän Euroopan puoleiselta alueelta. Siirtymäaika loppuu 14. joulukuuta, jolloin kasvinterveystodistus tarvitaan  Ruokaviraston listaamille kasveille  aina.
 Kasvinterveystodistus on sen jälkeen pakollinen myös kaikille taimille, joillekin vihanneksille ja hedelmille. Henkilön, joka tuo näitä tuotteita säännöllisesti,on myös kuuluttava  kasvinsuojelurekisteriin .
 Tulli hävittää jatkossa ne marjat, jotka yritetään tuoda Venäjältä ilman kasvinterveystodistusta ja joita on enemmän kuin kolme kiloa. AOP
 Marjojen määrä saattaa vähentyä
 Tähän asti kasvinterveystodistusvaatimus ei ole koskenut mustikan, puolukan, karpalon, juolukan, herukan ja karviaisen osalta Venäjän Euroopan puoleista aluetta, joten niitä sai tuoda 10 kiloa omaan käyttöönsä. Suuremmilta määriltä vaadittiin kasvinterveystodistus.
 Samoja marjoja sai tuoda EU:n ulkopuolelta omaan käyttöön kolme kiloa ilman kasvinterveystodistusta.
 Mansikalta ja vadelmiilta ei vaadittu kasvinterveystodistusta mistään EU:n ulkopuolelta tullessaan, joten niitäkin sai tuoda omaan käyttöön 10 kiloa.
 Tulliylitarkastaja Tiia Sulander-Seppänenkertoo, ettei tullissa ole tietoa siitä, miten suurta määrää marjantuojia tai marjoja muutos lopulta koskee.
 – Tulli ei ole tilastoinut matkustajien mukana tulevia marjoja, Sulander-Seppänen sanoo.
 Myös hän arvelee, että muutoksen myötä matkustajien mukana tulevien marjojen määrä saattaa vähentyä.
 – Tuotavien marjojen määrä kannattaa joka tapauksessa pitää joulukuun puoliväliin saakka enintään kolmessa kilossa, ettei marjoja tarvitse ruveta hävittämään tullissa, Sulander-Seppänen neuvoo.
 Marjojen menetys tai jopa sanktioita
 Tulli hoitaa marjojen tarkkailua muun matkustajavalvonnan ohessa. Marjoja ei ole aiemmin tilastoitu, joten tullissa ole tietoa siitä, miten suurta määrää marjantuojia tai marjoja muutos lopulta koskee.
 Rangaistus liian suuresta marjojen määrästä tai ilman kasvinterveystodistusta tuoduista marjoista on marjojen menetys.
 – Toistuvasta määräyksen vastaisesta toiminnasta voidaan rangaista, Sulander-Seppänen sanoo.

Marjojen tuontia Venäjältä rajoitetaan – jatkossa niillä on oltava terveystodistus


Summary: Teoriassa sellainen mahdollisuus on joskus, sanoo Purra perussuomalaisten puheenjohtajuudesta.

Eduskunta on vielä kesätauolla ja pikkuparlamentin kahvilassa on hiljaista, kahvia saa jonottamatta.
 Kansanedustaja, perussuomalaisten varapuheenjohtaja  Riikka Purra  haluaa kahviinsa kauramaitoa. Vuosien varrella samassa pöydässä lounastaneet tietävät, että hän on kasvissyöjä.
 Kauramaito ja kasvikset saattavat olla outo yhdistelmä, kun kyse on vihreiden vastavoimana profiloituneiden perussuomalaisten kansanedustajasta.
 Purra sanoo äänestäneensä nuorempana vihreitä, mutta päätyneensä lopulta perussuomalaisiin.
 Purra kertoo valinnasta ikään kuin puolueet olisivat toistensa vaihtoehtoja. Hämmentävät tarinat osoittautuvat olevan tyypillisiä perussuomalaisten rakettimaisesti nousseelle tähdelle.
 Purra sanoo hallitsevansa yhtä hyvin asiat kuin tunteisiin vetoamisenkin. Karoliina Simoinen / Yle
 Purra palkattiin 2016 perussuomalaisten poliittiseksi suunnittelijaksi. Puolueessa ei ollut aikaisemmin vastaavaa tehtävää ja toimenkuva oli hyvin laaja.
 Purra nimesi itsensä julkisuudessa spin doctoriksi. Nimikkeen voi suomeksi kääntää politiikka- tai viestintäkonsultiksi, mutta ehkä kertovampaa on julkisuuskuvan kiillottaja tai poliittinen manipuloija.
 Titteli on tuttu Yhdysvalloista, missä vaikutusvaltaiset politiikkakonsultit ohjaavat kulisseissa puolueiden tai presidentin operaatioita. Suomessa harvinaisen kovaa kulissintakaista poliittista valtaa kuvaavan tittelin on saanut aikoinaan kokoomuksen mahtinainen  Taru Tujunen .
 Purralta ei siis puutu itsetuntoa.
 Huomasin, että minulla on paljon käyttöä.  Riikka Purra
 Hän kirjoittaa blogissaan, että “hallitsen politiikan kielessä mielestäni yhtä hyvin asia-argumentoinnin kuin tunteisiin vetoamisen”. Hän ei väitä tehneensä kaikkea yksin, mutta kertoo vaikuttaneensa tulonsa jälkeen suurimpaan osaan perussuomalaisten ohjelmista.
 – Siihen, mitä puolueessa asioista ajatellaan, mitä tehdään ja miten viestitään, Purra luettelee.
 Kädenjälki näkyy hänen mielestään perussuomalaisten kannatuksen nousussa puolueen hajoamisen jälkeen kesällä 2017.
 – Huomasin, että minulla oli paljon käyttöä. Pääasiassa toimin kulisseissa taustalla.
 Siitä huolimatta hän sanoo pysytelleensä  Jussi Halla-ahon  ja  Sampo Terhon  puheenjohtajakisan ulkopuolella. Purra kiersi ahkerasti maata ennen puheenjohtajavaihdosta muun muassa pj-tenttien vetäjänä, mutta sanoo, ettei pelannut kummankaan puolesta.
 – Toki minulle oli alusta asti selvää kuka sen voittaa. Jokaisen, joka kiersi kenttää ja tiesi mikä ihmisiä ärsyttää, oli aika helppo oli päätellä.
 Toimittaja  Lauri Nurmi  kirjoittaa kirjassa  Perussuomalaisten hajoamisen historia , että maahanmuuttokriittiset halla-aholaiset näkivät jo ennen 2017 vallanvaihdosta perussuomalaiset hyödyllisenä työkaluna.
 Soinin vaalimasta vennamolaisuudesta, syrjityn ihmisen puolustamisesta, ei löydy jälkeäkään, kun tutustuu Halla-ahon kannattajien kirjoituksiin tai miehen itsensä lausuntoihin, Nurmi arvioi kirjassaan.
 Jälkikäteen tiedetään, että puoluetoimiston rooli vallanvaihdoksessa oli keskeinen. Sinne silloisen ulkoministeri  Timo Soinin  näpit eivät enää yltäneet.
 – Hän ei hirveästi käynyt puoluetoimistolla. Me näimme lähinnä ryhmäkokouksissa. En voi sanoa tuntevani häntä.
 Sen sijaan Jussi Halla-aho on yksi Purran varhaisimmista kontakteista ja ilmeisen merkittävä syy hänen nopeaan nousuunsa puolueessa.
 Jussi Halla-aho putkahtaa ovesta
 Kansanedustaja Riikka Purran työhuone on pikkuparlamentin rakennuksessa Jussi Halla-ahon ja  Laura Huhtasaaren  (ps.) huoneiden välissä. Haastattelun aikana törmäämme huoneestaan poistuvaan Halla-ahoon, joka ei Purran huoliteltua asua vilkaistuaan suostu kesätamineissaan yhteiskuvaan.
 Uuden kansanedustajan huonenaapurit ovat puolueen näkyvimpiä hahmoja. Karoliina Simoinen / Yle
 Purra kertoo tutustuneensa perussuomalaisiin yliopistossa kansainvälisen politiikan opiskelijana ja tutkijana Turun yliopistossa.
 – Ei ole mikään salaisuus, että tutustuin Jussi Halla-ahoon 2008 maahanmuuttoasioissa.
 Hän ehti myös viettää ruuhkavuosia kotona kolmen lapsen kanssa Kirkkonummella, mutta yhteys perussuomalaisiin säilyi.
 – Purra ilmestyi Halla-ahon tuomana yhtäkkiä kuvioihin kuin puskista, kertoo Purran kanssa työskennellyt puoluetoveri.
 Purra mainitsee yhtenä häneen vaikuttaneena poliitikkona nykyisen puoluesihteerin  Simon Grönroosin . Grönroos on sekä kansallismielisen Suomen Sisun että Purran kotikunnan Kirkkonummen perussuomalaisten perustajajäseniä.
 Tutkijataustainen nelikymppinen nainen oli äijä-imagosta kärsiville perussuomalaisille kultakimpale.
 Purra uskoo, että perussuomalaisten maahanmuuttokritiikki on ollut liian yksioikoista. Naisiin vetoavat erilaiset asiat ja eri tavalla asioista kertominen, hän arvelee.
 Purra laati puolueen ajatushautomolle Suomen Perustalle useita raportteja muun muassa lempiaiheestaan, maahanmuutosta.
 Läheiset suhteet Jussi Halla-ahoon ja Simon Grönroosiin näkyvät myös kolmikon puheissa. joissa vilisee nationalistisen äärioikeiston käyttämiä termejä kuten massa- tai haittamaahanmuutto.
 Purra yllätti kuntavaltuutetut
 Purra valittiin keväällä perussuomalaisten kansanedustajaksi Uudeltamaalta lähes 6 000 äänellä. Tiukka maahanmuuttajia ja nykyistä maahanmuuttopolitiikkaa arvosteleva teema näkyi erityisesti Purran verkkokirjoituksissa ja videoissa.
 Kirkkonummen kunnanvaltuustoon vuonna 2017 nousseen Purran arvellaan hyötyneen myös puoluetoimiston vetoavusta.
 Hänestä puhuttiin Halla-ahon oikeana kätenä.
 Monet Kirkkonummen kunnanvaltuutetut pitävät Purran nousua eduskuntaan yllätyksenä.
 Valtuustossa hän on ollut hiljainen, lähes näkymätön edustaja, mutta monen mielestä älykäs ja taitava puhuja.
 – Sanoo asiansa ja se on siinä, kuvaa toisen puolueen edustaja.
 Valtuustosalissa ei ole valtuutettujen mukaan kuultu kahden vuoden aikana sen kummemmin kärjekkäitä maahanmuutto- kuin ympäristöpuheitakaan.
 Purran maahanmuuttovastaisten vaalivideoiden katselu viime keväänä hämmästytti valtuustokollegoita ja muutti monen näkemyksen hänestä.
 – Itselleni oli järkytys, että täällähän on tämä agenda, joka ei ole näkynyt kuntapolitiikassa, eräs heistä sanoo.
 Faktaa, mielikuvia vai yleistyksiä?
 Eduskunnassa ensimmäisen kauden kansanedustaja Purra nousi maahanmuuttoasioita käsittelevän hallintovaliokunnan puheenjohtajaksi.
 Hän on ehtinyt pitää istuntosalissa yhdeksän puheenvuoroa ja onnistunut nostamaan niissä lähes jokaisessa esiin maahanmuuttokritiikin.
 Tutkijataustastaan huolimatta Purra käyttää puheissaan usein yleistyksiä ja mielikuvia.
 Elokuussa julkaistussa kannanotossa hän väittää, että monissa maahanmuuttajaryhmissä koulun ja opettajien arvostaminen ei ole samanlaista kuin suomalaisilla.
 – Etenkin muslimiperheissä on varsin yleistä, että poikaoppilailla on ongelmia hyväksyä naisopettajan auktoriteettia, Purra kirjoittaa.
 Hän ei itse näe yleistyksissä erityistä ongelmaa.
 – Tässäkin mainitsin, että ongelma koskee tietyistä maista tulevia maahanmuuttajia, ei kaikkia. Miten yhteiskunnallinen keskustelu on mahdollista, jos ei tee minkäänlaisia yleistyksiä, hän ihmettelee.
 Perussuomalaisten maahanmuuttovastaisista kirjoituksista on annettu tuomiot kahdelle kansanedustajalle, Halla-aholle ja Sebastian Tynkkyselle sekä nykyiselle EU-parlamentaarikko Teuvo Hakkaraiselle. Tynkkystä vastaan on meneillä uusi esitutkinta. Rikosnimike oli kaikissa kiihottaminen kansanryhmää vastaan.
 Asia nousi esille loppuviikon puoluekokouksessa. Perussuomalaisten mielestä kiihottamispykälän nykyinen käyttö rajoittaa maahanmuuttokeskustelua.
 Yksi Purraan vaikuttaneista perussuomalaisista on kansallismielisen Suomen Sisun perustajajäsen Simon Grönroos. Mikko Ahmajärvi/Yle
 Nousukiidossa oleva uskoo hallitsevansa median
 Halla-ahon arvellaan nostaneen Purran kylkeensä seuraajaehdokkaaksi.
 – En ole sitä aktiivisesti ajatellut. Jos on ollut valmis varapuheenjohtajaksi, teoriassa sellainen mahdollisuus on joskus, Purra sanoo puheenjohtajuuskuvioista
 Hänen mielestään monet asiat tuntuvat tuntuvat tapahtuvan ilman, että hän pyrkii mihinkään kyynärpäät edellä.
 Purra kertoo innostuneensa politiikasta ja yhteiskunnasta jo äitinsä kannustamana. Hän menetti äitinsä jo 12-vuotiaana, mutta ehti kuunnella illanvietoissa Yleisradiossa työskennelleen äidin ja hänen työkaveriensa yhteiskunnallista keskustelua.
 Purra on nyt nousukiidossa ja tunne esimerkiksi median hallinnasta on sen mukainen. Hän kertoo blogissaan osaavansa tulkita medialogiikkaa erinomaisesti. Se ei ole ollut perussuomalaisten vahvuus, mutta Purra on luonut viime vuosina puolueelle uutta media-ajattelua.
 – Ehkä minä ajattelen näitä asioita muutaman askeleen pidemmälle. Perussuomalaiset tarvitsee mediaa.
 Purran omaan mediastrategiaan näyttää kuuluvan se, että hän tarjoaa kaikesta kaksi versiota, omasta luonteestakin.
 Hän kutsuu itseään sisäänpäin kääntyneeksi, rauhalliseksi tutkijatyypiksi, mutta toinen puoli näkyy julkisuudessa ja haastattelun aikana. Purran puhe kiihtyy hyökkääväksi, kun hän puhuu maahanmuuttajista.

Petaako Jussi Halla-aho jo Riikka Purrasta seuraajaansa? Näkymätön kunnanvaltuutettu on noussut raketin lailla maahanmuuttokriittisten ykkösääneksi


Summary: Rauhoitettu kohde on paikoin vaurioitunut. Alueelle oli esimerkiksi rakennettu hyppyri, joka johti suoraan Mustavuoren rinteestä juoksuhautaan.

Kalkun metsästä Länsi-Tampereelta löytyy arvokas pala ensimmäisen maailmansodan aikaista historiaa. Puiden siimeksessä risteilee noin 2,5 kilometriä pitkä taisteluhautojen verkosto, jonka Venäjän armeija rakensi Tampereen ja sitä kautta pääkaupunkinsa suojaksi.
 – Pelättiin, että saksalaiset hyökkäisivät Suomeen länsirannikolle ja sieltä pääsisivät teitä pitkin etenemään itään kohti Pietaria, kertoo Pirkanmaan maakuntamuseon tutkija, arkeologi  Vadim Adel  linnoitusalueen historiasta.
 Venäläiset rakensivat Suomeen neljä tukikohtaketjua. Yksi niistä kulki Tampereen kautta. Tampereen Mustavuoren linnoitus on tehty vuosina 1916-1917. Marko Melto / Yle
 Juoksuhaudat on rauhoitettu  muinaismuistolain  (Finlex) nojalla. Sen mukaan esimerkiksi kiinteän muinaisjäännöksen kaivaminen, peittäminen, muuttaminen, vahingoittaminen, poistaminen ja muu siihen kajoaminen on kielletty.
 Taisteluhaudat sortuvat pyörien ja jalkojen alla
 Adel tuntee Kalkun Mustavuoren taisteluhaudat hyvin, sillä hän kartoitti kohteen vajaat 15 vuotta sitten. Sen jälkeen alueen välittömään läheisyyteen on tullut paljon uutta asutusta ja nyt myös Mustavuoren rinnealueen toimintoja on alettu kehittää voimakkaasti.
 Museoväki on huolestunut linnoituksen kulumisesta. Rakenteet ovat joissain kohdissa sortuneet maastopyörien renkaiden ja ulkoilijoiden tossujen alla.
 Juoksuhautojen yli kulkee muutama puinen silta. Pirkanmaan maakuntamuseo toivoo, ettei alueelle syntyisi enää uusia polkuja. Marko Melto / Yle
 Muinaismuiston rapistuminen tuli esiin alueella järjestetyn maastopyörätapahtuman yhteydessä. Mustavuori Oy:n toimitusjohtaja Jari Kaaja kertoo, että taisteluhautojen verkoston laajuus tuli heille yllätyksenä.
 – Tapahtumaan oli enää pari päivää, kun selvisi, että täällä on näitä hautoja paljon. Olin yhteydessä museoviranomaisiin, ja heidän kanssaan sovimme tuolloin, miten taisteluhautoja tapahtuman aikana suojataan, Kaaja kertoo.
 Mustavuori Oy:n toimitusjohtaja Jari Kaaja kertoo, että hänellä ei ollut aiemmin tietoa Mustavuoressa olevista juoksuhaudoista. "Itse olen Itä-Tampereelta, eikä alue ollut minulle entuudestaan tuttu", Kaaja sanoo. Marko Melto / Yle
 Tapahtumaa varten tehdyssä katselmuksessa maakuntamuseolle selvisi se, että haudat ovat viime vuosina olleet kovalla rasituksella. Alueelle on ilmaantunut paljon uusia polkuja.
 Alueelle oli myös rakennettu hyppyri, joka johti suoraan Mustavuoren rinteestä juoksuhautaan. Ensimmäisenä toimena Pirkanmaan maakuntamuseo vaati hyppyrin poistamista. Se on nyt purettu.
 – Ongelmana on se, että maaperä on pehmeää hiekkamaata, joka sortuu helposti, Adel sanoo.
 Rauhoitusta ja ulkoilua sovitellaan yhteen
 Hyppyrin poistamisen jälkeen taisteluhaudoista on käyty vilkasta keskustelua Tampereen seudun pyöräilijöiden ryhmissä sosiaalisessa mediassa. Kommenttien perusteella tietoa tarvitaan lisää.
 – Facebook-keskustelu paljasti, että myös ikänsä Tampereella asuneet sanoivat, että "ai niitäkö ne ojat on", Kaaja sanoo.
 Museoväki ja alueen toimijat miettivät nyt, miten ulkoilu ja rauhoitus sovitetaan yhteen. Pirkanmaan maakuntamuseon arkeologi Vadim Adel ja Mustavuori Oy:n toimitusjohtaja Jari Kaaja tapasivat keskiviikkona ja kävivät tutustumassa tilanteeseen paikan päällä.
 Hyvähenkisessä keskustelussa pohdittiin, voisiko alueelle rakentaa lisää pysyviä siltoja tai ylityspaikkoja, jotka ohjaisivat kulkemista. Alueelle pitäisi myös saada enemmän kylttejä ja opastauluja, jotka kertoisivat linnoitusrakennelman historiasta. Nyt metsässä on muutama pieni opastaulu, joiden informaatioarvo on vähäinen.
 Mustavuoren taisteluhaudat kuuluvat Pirkanmaan maakuntamuseon Adoptoi monumentti -toimintaan. Linnoitusalueella on kolme adoptoitua kohdetta, joita hoitavat Kalkun päiväkoti, paikallinen omakotiyhdistys ja Suomi-Venäjä-seura. Marko Melto / Yle
 Pyöräilyseura Kaupin Kanuunoiden puheenjohtaja Petteri Pyrrö on liikkunut alueella yli 10 vuoden ajan, mutta hän ei ole ollut tietoinen esimerkiksi siitä, että juoksuhaudat on rauhoitettu.
 – Joku tiesi kertoa, että juoksuhautoja nämä on, mutta kukaan ei oikein tiennyt varmaksi, miltä aikakaudelta ne ovat ja kuka ne on tänne rakentanut, Pyrrö sanoo.
 Pyrrö uskoo, että pyöräilijät ovat valmiita ottamaan muinaismuiston huomioon, vaikka asian nouseminen pintaan juuri nyt ihmetyttää.
 – Alueella on harrastettu maastopyöräilyä vuosikymmeniä ja vuosikymmenten kuluessa täällä on ollut erilaisia rakennelmia.
 Petteri Pyrrö ja Juha Rämälä ovat liikkuneet Mustavuoren metsissä vuosia. Heidän mukaansa alueella olevien taisteluhautojen historia tunnetaan huonosti. Miehet pohtivat, voisiko pientä osaa haudoista entisöidä, jolloin niiden käytöstä saisi paremman käsityksen. Marko Melto / Yle
 Alueella liikkuvat toivovat, että löytyy kompromissi, joka mahdollistaa sekä liikkumisen että hautojen säilymisen tuleville polville.
 Maastopyöräilyaktiivi Juha Rämälä on osaltaan levittänyt tietoa perustamansa Maastoonpolje Facebook-ryhmän välityksellä.
 – Näkisin niin, että paikat, joissa luontainen ylitys on tullut vuosien saatossa, olisi hyvä tietyllä tavalla virallistaa ja niistä kuljettaisiin, eikä sitten tehtäis enää uusia ylityksiä.
 Vadim Adel uskoo, että nyt alkaneella yhteistyöllä kaikkia tyydyttävät ratkaisut löytyvät. Alueella liikkumista ei missään tapauksessa haluta estää, mutta ihmisten pitää ottaa muinaismuisto huomioon.
 Pirkanmaan maakuntamuseon arkeologi Vadim Adel kartoitti Mustavuoren juoksuhaudat vuonna 2006.  Linnoituksen kunto on rapistunut inventoinnin jälkeen. Marko Melto / Yle
 – Kun liikutaan muinaismuistoalueella, kaikkien on noudatettava muinaismuistolakia. Kaikenlaisiin rakenteisiin pitää olla museoviranomaisen lupa. Ja me taas yritämme mahdollisimman hyvin ottaa huomioon alueella liikkujien tarpeet.
 Mustavuoren laskettelukeskusta kehittävä yhtiö haluaa kantaa osansa alueen suojelusta.
 – Meidän tavoite on olla täällä vähintään kymmenen vuotta ja tavoite on saada ihmisiä liikkumaan. Olemme lähiliikuntakeskus, ei pelkkä laskettelukeskus. Sen takia myös ympäröivä luonto on tärkeä, Kaaja sanoo.
 Mustavuoren juoksuhaudat osa linnoitusten ketjua
 Kalkun Mustavuoren taisteluvarustus on yksi Pirkanmaan suurimmista linnoitusalueista. Se kuuluu linnoitusketjuun, jonka venäläiset rakensivat Suomeen ensimmäisen maailmansodan aikana, vuosina 1915-1917. Linnoituksia on erityisesti maan etelä-, keski- ja itäosassa.
 – Täällä on kartoitettu kaksi ja puoli kilometriä taistelu- ja yhdyshautoja ja melkein sata erilaista linnoituslaitteen jäännöstä, Adel sanoo.
 Linnoituksia löytyy myös muualta Pirkanmaalta. Esimerkiksi Pispalassa ja Ylöjärvellä sijainneita taisteluhautoja käytettiin myöhemmin sisällissodan aikana, mutta Mustavuoren linnoituksessa ei tiettävästi ole koskaan taisteltu.
 – Mustavuoren taisteluvarustuksesta tekee erityisen arvokkaan se, että joissain kohdissa on vielä säilynyt taisteluhaudoissa olleiden puurakenteiden jäänteitä.

Venäläiset rakensivat 1. maailmansodassa juoksuhautoja Tampereen suojaksi – nyt arvokas kohde rapistuu, kun sen historiaa ei tunneta


Summary: Pääministeri Boris Johnsonin mukaan neuvottelijat tapaavat ensi kuussa kahdesti viikossa.

Britannian pääministeri  Boris Johnson  lupaa kiihdyttää neuvotteluja uudesta brexit-sopimuksesta EU:n kanssa. Johnsonin mukaan neuvottelijat tapaavat ensi kuussa kahdesti viikossa.
 – Keskusteluni EU-johtajien kanssa ovat rohkaisseet minua uskomaan, että halua vaihtoehdoista keskustelemiseen on. Nyt kummankin osapuolen on kiihdytettävä tahtia, Johnson sanoi.
 EU:n edustajien mukaan Britannian toivotaan tuovan neuvottelupöytään uusia, konkreettisia ehdotuksia.
 Johnson on vaatinut niin sanotun backstopin poistamista. EU.n mukaan backstop on välttämätön Irlannin suojelemiseksi. Backstopin tarkoitus on säilyttää avoin raja Irlannin ja Pohjois-Irlannin välillä brexitin jälkeenkin.
 Kovan rajan muodostumisen Irlannin saarelle on pelätty vaarantavan Pohjois-Irlannin rauhan.
 Johnsonin mukaan Britannia jättää EU:n lokakuun lopussa, syntyipä uusi erosopimus tai ei. Johnson on saanut kuningattarelta luvan jäädyttää Britannian parlamentin työskentely lähes heti sen alettua ensi viikolla.
 Johnsonin mukaan jäädytys on välttämätön, jotta hänen hallituksensa ehtii valmistella maan tulevaa politiikkaa EU-eron jälkeen.
 Pääministerin vastustajat ovat luvanneet haastaa istuntokauden lykkäämisen oikeudessa. Heidän mukaansa pääministerin tavoitteena on estää keskustelu brexitistä. Johnsonin mukaan keskusteluun on runsaasti aikaa syyskuun puolivälin jälkeen.

Britannian pääministeri lupasi kiihdyttää neuvotteluja uudesta brexit-sopimuksesta


Summary: Adrian Daryaksi nimeään vaihtanut Grace 1 on viimeisimmän tiedon mukaan menossa Iskenderunin satamaan Turkkiin.

Gibraltarilla brittien toimesta pidätettynä ollut iranilaistankkeri on vaihtanut kohdesatamaansa kymmenen päivän aikana jo kolmesti.
 Kun Grace 1:nä tunnettu alus lähti Gibraltarilta, sen kohdesatama oli Kalamata Kreikassa. Sen jälkeen se muutti kohdettaan Turkin Mersiniin.
 Eilen alus teki miltei u-käännöksen Turkin rannikolla. Perjantaina sama manööveri toistui Länsi-Kyproksella.
 Adrian Daryan lastina on yli kaksi miljoonaa barrelia iranilaista öljyä. Sen arvo on noin 130 miljoonaa dollaria.
 Britit ottivat aluksen viideksi viikoksi haltuunsa heinäkuun alussa, koska sen epäiltiin vievään lastinsa Syyriaan, joka on öljyn osalta EU:n kauppasaarrossa.
 Iranilaista öljyä koskevat myös Yhdysvaltain asettamat pakotteet.
 Nyt määränpäänä turkkilainen satama
 Nyt laiva on matkalla kohti Iskenderunin satamaa Turkissa. Se sijaitsee pari sataa kilometriä pohjoiseen Baniyasin öljynjalostamolta Syyriasta, minne aluksen alun perin epäiltiin olleen menossa.
 Yhdysvallat sanoo, että laiva on Iranin vallankumouskaartin vallassa. Vallankumouskaartia se taas pitää terroristijärjestönä ja on varoittanut alueen valtioita olemasta tekemisissä aluksen kanssa.
 Iranin hallituksen tiedottaja kertoi maanantaina, että laivan lasti on myyty ulkomaille. Ostajamaata hän ei kuitenkaan täsmentänyt.
 Iranin ulkoministeri sanoi Suomen vierailullaan, että Yhdysvaltain pakotteiden vuoksi he eivät voi olla läpinäkyviä myymänsä öljyn suhteen.
 Uutistoimisto AP:n mukaan Iran on menettänyt miljardeja dollareita Yhdysvaltain pakotteiden vuoksi.

Gibraltarilta vapautettu iranilaistankkeri teki jälleen u-käännöksen – vaihtanut kohdesatamaa jo kolmesti


Summary: Kokoukseen saapunut Britannian ulkoministeri puolusti brittiparlamentin jäädyttämistä sanoen sitä asianmukaiseksi.

Euroopan unionin maiden ulkoministerit kokoontuvat  epäviralliseen kokoukseen  Helsinkiin Finlandia-taloon.
 Suomen ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) sanoi ennen kokousta, että ulkoministerien epävirallisessa kokouksessa keskustellaan erilaisista hybridiuhista kuten valeuutisista ja siitä, miten hybridiuhkiin voidaan vastata.
 Toimittajille puhunut Haavisto sanoi ennen astumistaan Finlandia-taloon, että muiden EU-maiden ulkoministerit ovat olleet kiinnostuneita Helsingin hybridikeskuksesta ja yhteistyöstä sen kanssa.
 Ulkoministerit puhuvat lisäksi muun muassa Lähi-idästä ja arktisesta alueesta. Länsi-Balkanin kumppanien kanssa keskustellaan alueellisesta yhteistyöstä.
 Haavisto totesi pitävänsä tärkeänä sitä, että EU:n laajentumisprosessi jatkuu. Hänen mukaansa on tärkeää jatkaa keskusteluita Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa.
 Epäviralliset ministerikokoukset kuuluvat Suomen EU-puheenjohtajakauden ohjelmaan. Niissä ei tehdä varsinaisia päätöksiä mutta keskustellaan ajankohtaisista teemoista.
 Raab: "Parlamentin jäädyttäminen laillista"
 Toimittajat kysyivät lähes kaikilta kokoukseen saapuvilta ulkoministereiltä Britannian EU-erosta brexitistä.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson   yllätti keskiviikkona pyytämällä  kuningatar  Elisabetilta , että parlamentin istuntokausi keskeytetään syyskuun 9. päivänä ja että uusi istuntokausi alkaa 14. lokakuuta.
 Britannian ulkoministeri  Dominic Raab  kutsui pötypuheeksi kommenttia, että parlamentin istuntokauden jäädyttäminen olisi jonkinlainen häpäistys perustuslakia kohtaan. Hänen mukaan jäädyttäminen on laillista, asianmukaista ja siitä on ennakkotapaus.
 Irlannin ulkoministeri  Simon Coveney  puolestaan sanoi toimittajille Helsingissä, että Britannian hallitus ei ole tehnyt konkreettista ja uskottavaa esitystä backstop-ratkaisun korvaamiseksi brexit-sopimuksessa. Hänen mukaansa kaikki haluavat sopimuksen, mutta Britannialta ei ole tullut mitään varteenotettavaa ehdotusta.
 Backstop tarkoittaa järjestelyä, jolla Irlannin ja Britanniaan kuuluvan Pohjois-Irlannin välinen raja pidetään mahdollisimman avoimena.
 Lisää aiheesta:
 EU:n ulkoministerit keskustelevat tänään Euroopasta ja arktisesta alueesta Finlandia-talossa
 Brexit, turvallisuus ja hybridiuhat puhuttavat EU-ministerien kokouksessa Helsingissä

Katso suorana kello 12: EU-maiden ulkoministerit tapaavat Finlandia-talossa – Haavisto: "Kokouksessa keskustellaan muun muassa hybridiuhista"


Summary: Väyläviraston ideoima irtokeula on sen mukaan maailman ensimmäinen jäänmurtamiseen tarkoitettu irtokeula.

Maailman ensimmäinen jäänmurtamiseen tarkoitettu moottoroitu irtokeula on laskettu tällä viikolla vesille Naantalissa.
 Väylä, eli entinen liikennevirasto kertoo tiedotteessaan, että koeajojen jälkeen irtokeula matkustaa Saimaalle, jossa se murtaa jäätä tulevana talvena. Keula rakennettiin Naantalissa Turun Korjaustelakalla.
 Irtokeula on tarkoitus kytkeä sitä työntävään hinaajaan. Mitoitus on Väylän mukaan suunniteltu siten, että hinaaja-irtokeula-yhdistelmä pystyy toimimaan Saimaan alueella ja Saimaan kanavassa jäänmurtajana. Puskijana toimii Alfons Håkans AS:n hinaaja Calypso, johon tehdään tarvittavat modifioinnit, jotta siihen voidaan kytkeä irtokeula.
 Jäänmurtoon tarkoitettu irtokeula on osa Väylän ideoimaa ja EU:n rahoittamaa talvimerenkulun kehittämishanketta.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Tekniikan Maailma .

Jäänmurtamiseen tarkoitettu irtokeula vesille Naantalissa – matkustaa Saimaalle jo tulevana talvena


Helsingin keskustakirjastossa Oodissa aloitetaan eteläisen sisäänkäynnin muutostyöt 2. syyskuuta, kirjasto tiedottaa. Töiden arvioitu kesto on noin neljä kuukautta. Sisäänkäynti suljetaan täksi ajaksi.
 Kävijöistä suurin osa kulkee kirjastoon eteläisen, Sanomatalon puoleisen sisäänkäynnin kautta, minkä vuoksi töihin ryhdytään. Pyöröovi poistetaan ja korvataan kolmella ovellisella sisäänkäynnillä. Esteetön sisäänkäynti siirretään tuulikaapin länsipuolelle.
 Oodissa on kaksi muutakin sisäänkäyntiä, jotka sijaitsevat rakennuksen pohjois- ja länsipuolella. Pohjoinen sisäänkäynti on pidetty suljettuna, mutta se avataan käyttäjille muutostöiden alkaessa.
 Oodi avattiin joulukuussa 2018, ja kahden miljoonan kävijän raja rikkoutui elokuussa. Kirjasto palkittiin tiistaina maailman parhaana uutena yleisenä kirjastona.

Alle vuoden käytössä olleen Helsingin keskustakirjaston Oodin sisäänkäynti remontoidaan


Summary: Teatteri myydään, koska valtiolla ei ole sille käyttöä eikä rahaa peruskorjaukseen.

Aleksanterin teatteri lisärakennuksineen myydään, kertoo  Senaatti-kiinteistöt .
  Julkinen tarjouskilpailu  teatterista on avattu tänään.
 Teatterin kiinteistön myyntiä ryhdyttiin selvittämään vaihtoehtona valtion rahoittamalle korjaukselle  pari vuotta sitten  ja myyntivalmistelut aloitettiin  viime syksynä .
 Teatterin myyntiä on perusteltu sillä, että valtiolla ei ole sille käyttöä. Valtion ei ole myöskään mahdollista rahoittaa rakennuksen vaatimia mittavia korjauksia.
 Teatteri kaipaa laajaa peruskorjausta, jonka hinnaksi on arvioitu noin 40 miljoonaa euroa. Muun muassa rakennuksen kiinteistö- ja näyttämötekniikka tulisi uusia.
 Haetaan kulttuuria ja historiaa arvostavaa ostajaa
 Senaatin mukaan kohteelle haetaan kulttuuria ja rakennuksen historiaa arvostavaa ostajaa. Teatteri on yksi Helsingin maamerkeistä, ja rakennus on vahvasti suojeltu.
 – Etsimme ostajaa, jolla on kyky ja resurssit tällaisen kulttuurihistoriallisesti arvokkaan rakennuksen kunnostamiseen ja ylläpitoon, kohteen myynnistä vastaava Senaatin myyntipäällikkö  Jenna Kiukkonen  kertoo.
 Aleksanterin teatteri Alun perin Venäläinen teatteri. Teatterirakennus on valmistunut vuonna 1879. Sijaitsee Helsingin Bulevardin ja Albertinkadun kulmassa. Teatterissa on muun muassa noin 500-paikkainen sali. Teatterirakennuksen toimintaa pyörittää Bulevardin Teatteriyhdistys. Yhdistys vuokraa tiloja monille esittävän taiteen toimijoille. Rakennusta hallinnoi valtiovarainministeriön alainen liikelaitos Senaatti-kiinteistöt.
 Teatterirakennuksessa on toiminut muun muassa Kansallisooppera, ja se on edelleen laajassa kulttuurikäytössä. Kaavassa teatteri on määritelty kulttuuritoimintaa palvelevien rakennusten korttelialueeksi.
 – Tämä ohjaa kyllä käyttötarkoitusta tulevaisuudessakin, Kiukkonen summaa.
 Helsingissä sijaitseva Aleksanterin teatteri valmistui vuonna 1879 venäläiseksi teatteriksi. Teatteri ja sen 1950-luvulla valmistunut lisärakennus ovat olleet Senaatti-kiinteistöjen hallinnassa vuodesta 2005.
 Halukkaiden ostajien tulee jättää tarjouksensa viimeistään lokakuun loppupuolella.
 Aiheesta aiemmin:
 Lähes 140-vuotiasta Aleksanterin teatteria uhkaa myynti

140 vuotta vanha Aleksanterin teatteri laitettiin viimein myyntiin – Ostajalta löydyttävä 40 miljoonaa euroa rakennuksen peruskorjaukseen


Summary: Viennin kasvu näyttää nyt olevan hidastumaan päin. Suomen talous kasvoi puolestaan huhti–kesäkuussa viime vuodesta.

Suomen tavaraviennin arvo väheni kesäkuussa kolme prosenttia vuoden takaisesta, ilmenee Tullin julkaisemasta ulkomaankaupan kuukausitilastosta. Vientimäärät laskivat 2,8 prosenttia, mutta vientihinnat nousivat 0,5 prosenttia vuoden takaisesta. Viennin arvo oli kesäkuussa noin 5,2 miljardia euroa.
 Vuoden ensimmäisellä puoliskolla eli tammi–kesäkuussa viennin arvo kasvoi kuitenkin neljä prosenttia. Viennin kasvu näyttäisi olevan hidastumassa, sillä viime vuonna Suomen tavaravienti kasvoi seitsemän prosenttia ja toissa vuonna 15 prosenttia.
 Vienti kehittyi kesäkuussa heikosti useassa tavararyhmässä. Henkilöautojen vienti laski huomattavasti. Kemianteollisuuden sekä metsäteollisuuden tuotteiden vienti oli laskussa, mutta teollisuuden koneiden ja laitteiden viennin arvo laski vähemmän.
 Sähköteknisten koneiden ja laitteiden, kuten verkkolaitteiden ja sähköjohtimien, viennin arvo kasvoi. Metallien viennin arvoa nosti viime kuukausien tapaan kaasuputkien vienti rakenteilla olevaa Nord Stream 2 -kaasuputkea varten Itämerelle.
 Teräksen, kuparin ja sinkin viennin arvo laski selvästi, mutta nikkelin vienti kasvoi.
 Vienti Saksaan heikkeni selvästi
 Vienti EU-maihin laski seitsemän prosenttia, mutta vienti EU:n ulkopuolelle nousi kaksi prosenttia vertailukuukaudesta kesäkuussa. Vienti Yhdysvaltoihin, Kiinaan ja Venäjälle kasvoi kesäkuussa, mutta vienti muihin suuriin kauppakumppaneihin laski.
 Vienti Suomen tärkeimpään vientimaahan Saksaan laski selvästi. Tuonnin arvo laski kesäkuussa kymmenen prosenttia ja oli noin viisi miljardia euroa. Tuontihinnat laskivat 3,9 prosenttia ja tuontimäärät 2,3 prosenttia viime vuoteen verrattuna.
 Kauppatase oli kesäkuussa 208 miljoonaa euroa ylijäämäinen. Tammi–kesäkuussa kauppatase oli 159 miljoonaa euroa ylijäämäinen. Vuoden 2018 kesäkuussa kauppatase oli 156 miljoonaa euroa alijäämäinen ja tammi–kesäkuussa lähes 1,2 miljardia euroa alijäämäinen.
 Suomen talous kasvoi viime vuodesta 1,2 prosenttia
 Tilastokeskuksen  ennakkotietojen mukaan  bruttokansantuotteen volyymi kasvoi huhti–kesäkuussa 0,5 prosenttia edelliseen vuosineljännekseen verrattuna. Viime vuoden toiseen neljännekseen verrattuna työpäiväkorjattu bruttokansantuote kasvoi 1,2 prosenttia.
 Volyymi tarkoittaa tietoa, josta hintojen muutosten vaikutukset on poistettu. Kuluvan vuoden ensimmäisellä neljänneksellä bruttokansantuote kasvoi tarkentuneiden tietojen mukaan 0,5 prosenttia edellisestä neljänneksestä ja 0,9 prosenttia vuodentakaisesta.
 Kuluvan vuoden toisella neljänneksellä viennin volyymi kasvoi 4,1 prosenttia vuodentakaisesta, mutta väheni 0,5 prosenttia edellisestä neljänneksestä. Tuonti kasvoi 2,8 prosenttia edellisestä neljänneksestä ja 2,8 prosenttia vuodentakaisesta.
 Yksityisen kulutuksen volyymi kasvoi toisella neljänneksellä 0,9 prosenttia edellisestä neljänneksestä ja 0,3 prosenttia vuodentakaisesta. Kiinteän pääoman bruttomuodostus eli investoinnit kasvoivat 0,5 prosenttia edellisestä neljänneksestä ja 1,1 prosenttia vuodentakaisesta.
 Suomen Hypoteekkiyhdistys Hypo arvioi perjantaina  talouskatsauksessaan , että tältä vuodelta Suomen nousu on nähty ja loppuvuonna Suomi kääntyy taantumaan talouden supistuessa lievästi.
 Lue myös:
 Suomen tavaravienti supistui huhtikuussa – taustalla vuoden takainen iso laivatoimitus
 Suomen vienti kasvoi viime vuonna 15 prosenttia

Suomen tavaravienti laski kesäkuussa, mutta vientihinnat nousivat


Summary: Sunnuntaina voimaan tuleva lakimuutos muuttaa pikavippimarkkinoita. Satojen prosenttien korot muuttuvat mahdottomiksi.

Jos suunnittelet pikavipin nostoa sunnuntaista alkaen, kannattaa selvittää entistä tarkemmin, millaisilla ehdoilla olet lainaa ottamassa.
 Sunnuntaina voimaan astuu lakimuutos, joka asettaa kaikille kulutusluotoille aiempaa tiukemman 20 prosentin korkokaton ja rajaa muut lainanhoitokulut enintään 150 euroon vuodessa.
 Tavoitteena on hillitä suomalaisten ylivelkaantumista.  Jo lähes 400 000 ihmisellä  on maksuhäiriömerkintä tai -merkintöjä.
 Tähän asti kulutusluottojen korkokatto on ollut 50 prosenttia, mutta ainoastaan alle 2000 euron lainoille. Käytännössä 2000 euroa suurempien pikavippien todelliset vuosikorot ovat voineet olla jopa satoja prosentteja.
 Matalammat korot ja tiukempaa sääntelyä pikavippien holtittomille kustannuksille? Kuulostaa hyvältä uutiselta, mutta uudistuksella voi olla myös yllättäviä seurauksia.
 Maksuhäiriömerkintöjen määrä kasvaa
 Syyskuun alun lakimuutos todennäköisesti lisää maksuhäiriömerkintöjen määrää entisestään lyhyellä aikavälillä. Näin arvioivat velkaneuvontaa tarjoava Takuusäätiö ja Kilpailu- ja kuluttajavirasto.
 – Luotonantajat eivät uskalla ottaa uudella pienemmällä korolla niin suuria riskejä kuin aiemmin. Siksi ihminen, joka on maksanut lainojaan uusilla lainoilla, ei enää saakaan lisäluottoa eikä kykene suoriutumaan laskuistaan. Se taas johtaa maksuhäiriömerkintöjen lisääntymiseen. Pidän tätä hyvin todennäköisenä, sanoo Takuusäätiön toimitusjohtaja  Juha Pantzar .
 Pantzarin mukaan maksuhäiriömerkintöjen lisääntyminen ei ole isossa kuvassa huono asia, koska se katkaisee velkakierteen.
 – Maksuhäiriömerkinnät ovat kaksipiippuinen juttu. Maksun päivä tulee joka tapauksessa jonain päivänä, ja mitä nopeammin velkakierteet saadaan pysähtymään, sitä pienemmäksi jää takaisin maksettava rahasumma.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston (KKV) ryhmäpäällikkö  Paula Hannula  on samaa mieltä.
 – On velallisia, joille ehtii kertyä kymmeniä tuhansia euroja luottoa, vaikka maksuvaraa luottojen takaisinmaksuun ei ole. Totta kai on parempi, että kierre katkeaa jo silloin, kun luottoa on tuhansia eikä kymmeniä tuhansia euroja. Olennaista on, että kuluttajat olisivat ajoissa yhteydessä talous- ja velkaneuvontaan.
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto olisi halunnut korkokaton ulottuvan myös jo solmittujen sopimusten uusiin nostoihin. Nyt korkokatto ei koske esimerkiksi luottokortin tapaan toimivia limitti- tai joustoluottoja, jos sopimus on tehty ennen syyskuun alkua.
 Ne ovat jatkuvia sopimuksia, joista asiakas voi nostaa rahaa aina halutessaan luottorajaan saakka. Näiltä jatkuvilta luotoilta voi tehdä uusia nostoja vanhoilla ehdoilla myös lakimuutoksen jälkeen, ellei luotonantaja tai kuluttaja irtisano sopimusta.
 – Kaikkein heikoimmassa asemassa olevat eivät pysty vaihtamaan näistä vanhoista kohtuuttoman kalliista lainoista uusiin ja halvempiin, vaan saattavat jatkossakin tehdä kohtuuttoman kalliita nostoja vanhoilta sopimuksilta ja siten pahentaa velkatilannettaan entisestään, Hannula sanoo.
 Luotosta voi tulla houkuttelevaa yhä useammalle
 Toinen mahdollinen seuraus on, että sääntely kannustaa pikavippifirmoja tarjoamaan entistä suurempia lainoja entistä pidemmillä maksuajoilla, jotta toiminta pysyisi kannattavana. Näin kävi myös vuonna 2013, jolloin kulutusluottojen sääntelyä edellisen kerran muutettiin.
 – Pidän hyvin todennäköisenä, että näin tulee käymään, sanoo Juha Pantzar.
 Mitä pidempi takaisinmaksuaika, sitä enemmän kuluttaja maksaa lainastaan korkoja ja muita kuluja.
 – Sitä en osaa sanoa, myönnetäänkö velkaa muutoksen jälkeen enemmän vai vähemmän. Kun korkotaso laskee, luotottajien voisi olettaa kääntävän riskiruuvia tiukemmalle. Toisaalta saattaa olla, että matalammat korot tekevät luotosta houkuttelevampaa useammalle kuluttajalle. Toivottavasti siinä kohdassa markkinat löytävät maksukykyisiä ihmisiä, Pantzar sanoo.
 Myös KKV:n Paula Hannula uskoo, että maksuajat tulevat pitenemään. Tätä olisi hänen mukaansa voitu hillitä asettamalla absoluuttinen kustannuskatto, jollainen on käytössä Ruotsissa.
 – Siellä luottokustannukset ja perintäkulut eivät saa ylittää luoton pääomaa, vaikka takaisinmaksuaika olisi kuinka pitkä. Meillä luotonantaja saa joka vuosi veloittaa sen maksimimäärän kustannuksia, mikä voi ohjata pidempiin maksuaikoihin, Hannula sanoo.
 Pikavippifirmat: Lainansaanti vaikeutuu, useampia hakemuksia hylätään
 Vivus-brändin alla pikavippejä tarjoavan 4Financen maajohtaja  Kim Ahola  näkee lakimuutoksessa kaksi puolta.
 – Uusi laki tuo toivottua selkeyttä lainamarkkinoille ja kohtuullistaa asiakkailta perittäviä kuluja, mikä on hyvä juttu. Samalla se kuitenkin syrjäyttää osan kuluttajista pois rahoitusmarkkinoilta, mikä ei ole hyvä asia, Ahola sanoo.
 Pikavippiyritysten täytyy 1. syyskuuta alkaen sopeuttaa tuotteensa uuden korkokaton rajoituksiin.
 – Palvelua tullaan tarjoamaan pienemmälle osalle kuluttajista, ja todennäköisesti enemmän lainahakemuksia hylätään, koska uudella hintatasolla niin sanottuja korkean riskin asiakkaita ei voi ottaa asiakkaiksi, Ahola sanoo.
 Liikevaihdoltaan Suomen suurimpiin kuuluvan pikavippiyhtiö Ferratum Finlandin maajohtaja  Outi Päivinen  uskoo, että lainasummat tulevat kasvamaan ja laina-ajat pitenemään. Lisäksi pienemmät pikavippiyritykset tulevat tippumaan markkinoilta.
 – Lainan saaminen luonnollisesti vaikeutuu, sillä lainanmyöntäjien tulee edelleen kattaa lainan myöntämisestä aiheutuvat kustannukset ja luottoriski, Päivinen kertoo sähköpostitse.
 Lain valmisteluvaiheessa monet pikavippejä tarjoavista yrityksistä  suhtautuivat nihkeästi korkokattoon . Yritykset katsoivat, että lakimuutos vaikuttaa päinvastaisella tavalla kuin oli tarkoitus.
 Näin kuluttajansuojalaki muuttuu  Jatkossa kaikkia kuluttajaluottoja koskee 20 prosentin vuosittainen korkokatto. Muut lainakustannukset saavat olla korkeintaan 150 euroa. Tähän asti korkokatto on ollut 50 prosenttia alle 2000 euron kulutusluotoille. Sitä suurempien lainojen korkoja ei ole säännelty. Laki koskee kaikkia kulutusluottoja asuntoluottoja ja ajoneuvojen osamaksukauppaa lukuun ottamatta. Kuluttajaluottoja ovat pienlainojen eli pikavippien lisäksi esimerkiksi pankkien myöntämät auto- tai remonttilainat, osamaksulla tehtävät ostokset ja luottokortit. Lakimuutoksen tavoitteena on hillitä ylivelkaantumista. Lähes 400 000 suomalaisella on maksuhäiriömerkintä. Lakimuutos astuu voimaan sunnuntaina 1.9.2019. Maksuongelmiin joutunut voi ottaa yhteyttä Takuusäätiön Velkalinjaan tai oman alueensa oikeusaputoimiston talous- ja velkaneuvontaan.
 Seuraavaksi luottotietojen seurantaa ja markkinoinnin sääntelyä?
 Takuusäätiö ja KKV pitävät lakimuutosta oikeansuuntaisena askeleena, joka ei kuitenkaan yksin riitä. Seuraavaksi tarvittaisiin Juha Pantzarin mukaan positiivinen luottorekisteri.
 Se tarkoittaa reaaliaikaista tietokantaa, josta luotonantaja voi nähdä luotonhakijan lainamäärät ja tulotiedot. Tällä hetkellä usein ainoastaan maksuhäiriömerkintä estää uuden lainan saamisen.
 – Tällä hetkellä uutta lainaa voi ottaa jopa vuosia, vaikka velat eivät enää lyhenisi. Luotonantajien ainoa keino tarkistaa asiakkaan maksukyky on katsoa, onko hänellä maksuhäiriömerkintää – ja sen puute ei välttämättä kerro ihmisen todellisesta maksukyvystä mitään, Pantzar sanoo.
 Myös pikavippejä tarjoavat Ferratum Finland ja 4finance pitävät positiivista luottorekisteriä toivottavana uudistuksena. 4Financen Kim Aholan mukaan pelkkä kulutusluottojen korkoihin puuttuminen ei ratkaise ylivelkaantumista.
 – Kautta aikojen korkeakorkoisia pikavippejä on ollut helppo syyttää, mutta kun katsotaan dataa, niin ongelmat ovat alkaneet jo kauan ennen lainanottoa muina talousongelmina. Positiivinen luottorekisteri ja taloudenhoidon koulutus ovat kaksi pääpointtia, joiden kautta ylivelkaantumista pitäisi alkaa ratkaisemaan, Ahola sanoo.
 Positiivisen luottorekisterin käyttöönotto on kirjattu myös  Antti Rinteen  (sd.) hallitusohjelmaan. Ylivelkaantumiseen aiotaan puuttua myös maksuhäiriömerkintöjen kestoaikaa lyhentämällä ja pikaluottosääntelyn tehokkuutta seuraamalla.
 Lue lisää:
 Ylen kysely: Lähes puolet hyväksyisi lainanottoa rajoittavan velkakaton – "Kotitaloudet joutuvat lainojen kanssa ongelmiin, siihen on puututtava"
 Facebook täyttyy kotia hakevien koskettavista viesteistä – Toni Markus otti nuorena pikavippejä eikä saa nyt asuntoa: "En ole täysi hulttio"
 Riski joutua velkakierteeseen kasvaa nuoren tullessa täysi-ikäiseksi: "Jos tilanne riistäytyy heti käsistä, se saattaa seurata vuosia"
  "Ei luottotietoja? Ei ongelmaa" – KKV pitää uuden lainayrityksen markkinointia pöyristyttävänä, kaiken nähnyt Takuusäätiökin ihmeissään

Pikavippejä suitsimaan tarkoitettu lakimuutos saattaa lisätä maksuhäiriömerkintöjä, ja se voi asiantuntijoiden mukaan olla hyvä asia


Summary: Ebola-viruksen aiheuttamaan verenvuotokuumeeseen on kuollut vuoden aikana jo 2 000 ihmistä.

Viranomaistietojen mukaan Ebolaan on sairastunut yhteensä 3 000 ihmistä vuodessa. Tartunnan saaneista yli 2 000 on kuollut.
 Edellisen vakavamman epidemian aikana vuosina 2013-2016 kuolonuhreja Länsi-Afrikassa oli vielä tätäkin enemmän, yhteensä 11 300. Sairastuneita oli 28 000.
 Ebolaa vastaan on kehitetty rokotetta ja erilaisia hoitoja, mutta taudin leviämistä ei ole kyetty riittävän tehokkaasti estämään.
 Punaisen ristin mukaan hoitojen tehoamista haittaavat epäluottamus niitä sekä terveyden huollon ammattilaisia kohtaan.
 Lisäksi varsinkin niillä seuduilla, joilla valtaa pitävät puolisotilaalliset ryhmät taudin leviämisen estäminen on erittäin vaikeaa.
 Ebola-virus aiheuttaa verenvuotokuumeen, tartunnan saaneista keskimäärin puolet menehtyy, kertoo THL verkkosivuillaan. Virus leviää usein lepakoiden välityksellä.
 Ebolaa esiintyy epidemioina erityisesti trooppisten sademetsien lähialueilla Afrikassa.

Ebola kylvää jälleen kuolemaa Kongossa – viruksen leviämisen estäminen hankalaa


Summary: Suomi voi saavuttaa Maailman terveysjärjestön tavoitteen, jos keskeisten riskitekijöiden lasku jatkuu.

Suomalaisten riski kuolla ennenaikaisesti on vähentynyt, kertoo  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  (THL). Ylipainon ja lihavuuden yleistyminen voi kuitenkin hidastaa hyvää kehitystä.
 THL julkaisi perjantaina selvityksen kansantautikuolleisuuden kehityksestä Suomessa ja ennusteen tuleville vuosille. Selvityksen mukaan ennenaikainen kuolleisuus keskeisiin kansantauteihin on vähentynyt Suomessa. Tärkein syy tähän on eräiden keskeisten riskitekijöiden, kuten tupakoinnin, korkean verenpaineen ja korkean kolesterolin väheneminen.
 Sydän- ja verisuonitautien syntyyn vaikuttavat riskitekijät ovat merkittävästi vähentyneet Suomessa 25 vuoden aikana, mutta lasku on hidastunut viime vuosina. Varhaisen kuoleman riskiä pitävät yllä epäterveellinen ruokavalio, liikunnan puute ja alkoholin haitallinen käyttö.
 Painoindeksi paukkuu
 Suomessa sekä miesten että naisten painoindeksi nousi ja vyötärön ympärys kasvoi merkittävästi vuodesta 1992 vuoteen 2017. Vuonna 1992 oli 16 prosenttia miehistä ja 15 prosenttia naisista lihavia, eli heidän painoindeksinsä oli yli 30. Vuonna 2017 lihavien osuus oli noussut molemmilla sukupuolilla 23 prosenttiin.
 Sydän- ja verisuonitaudit, syövät, diabetes ja krooniset keuhkosairaudet aiheuttavat Suomessa yli puolet sekä työikäisten kuolemista että kaikista kuolemista yhteensä. Vuonna 1970 todennäköisyys kuolla johonkin näistä sairauksista ennen 70. ikävuotta oli miehillä 40 ja naisilla 20 prosenttia. Vuonna 2017 vastaavat todennäköisyydet olivat miehillä 13 ja naisilla 7 prosenttia.
 Jos kuolleisuuden muutos jatkuu samanlaisena, kansantautien aiheuttaman ennenaikaisen kuolleisuuden todennäköisyys on vuonna 2025 miehillä noin 10 ja naisilla runsaat viisi prosenttia.
 THL arvioi, että Suomi voi tuolloin saavuttaa Maailman terveysjärjestön WHO:n tavoitteen neljänneksen laskusta ennenaikaisessa kuolleisuudessa. Tämä kuitenkin edellyttää, että keskeisten riskitekijöiden lasku jatkuu.
 Lue lisää:
 Melkein joka neljäs lapsi ja nuori on ylipainoinen – kuntien välillä on suuria eroja

Suomalaisten riski kuolla ennenaikaisesti pienentynyt, lihominen hyvän kehityksen jarruna


Viime vuonna yksityisillä lääkärikeskuksilla oli 71 prosenttia eli 1,3 miljoonaa työterveyshuollon henkilöasiakkaista, kertoo  Uutissuomalainen . Vuonna 2015 osuus oli 58 prosenttia eli 1,1 miljoonaa. Vielä vuonna 2010 osuus oli 550 000 henkilöasiakasta.
 Viime vuonna työterveydenhuollon henkilöasiakkaita oli yhteensä reilut 1 860 000. Määrä on laskenut yli 100 000:lla vuodesta 2015 vuoteen 2018.
 Luvut käyvät ilmi Työterveyslaitoksen vielä julkaisemattomasta Työterveyshuollon toiminta ja laatu Suomessa -kyselystä.
 Työterveyshuollon sopimusten kattavuus vaihtelee alueittain: Etelä-Suomessa se oli viime vuonna 83 prosenttia työvoimasta, Pohjois-Suomessa alle 60 prosenttia.
 Kolmessa vuodessa työterveyshuollon erikoislääkäreiden määrä on noussut noin 500:sta 900:aan ja työterveyshuoltoon erikoistuvien lääkärien määrä yli kaksinkertaistui yli 450:een.

Uutissuomalainen: Yksityisillä lääkäriasemilla jo yli 70 prosenttia työterveyshuollon henkilöasiakkaista


Summary: Eurojackpotin yli 90 miljoonan ennätyspotti osui viime perjantaina Pohjos-Savoon.

Eurojackpotin yli  90 miljoonan jättivoittoa  juhlistetaan tänään Siilinjärvellä Pohjois-Savossa. Voiton tuonut peli pelattiin K-Supermarket Herkkupadassa, jossa kaikkien aikojen suurimman Eurojackpotin kunniaksi tarjoillaan nyt kakkukahvit.
 – Koko viikko on ollut aikamoista hulinaa. Perjantaina on kymmeneltä varmasti tupa täynnä, kommentoi kiireinen paikallismarketin kauppias  Jyrki Huttunen  Ylelle torstaina.
 Potti jakautuu 50 ihmisen porukalle. Se tuo kullekin voittajalle noin 1,8 miljoonaa euroa. Osuuksia myytiin kaupassa kymmenen euron hintaan.
 Jättivoitto on tuonut paljon näkyvyyttä vajaan 22 000 asukkaan Siilinjärvelle. Kunnanjohtaja Vesa Lötjönen  kertoi alkuviikosta Ylelle  antaneensa viime viikonlopun aikana useita tunteja haastatteluja eri medioille.
 Toimittaja  Anna Ronkainen  seuraa Siilinjärven juhlintaa suorassa Areena-lähetyksessä klo 10 alkaen.
 Siilinjärvellä juhlitaan uusia miljonäärejä kakkukahvein. Toni Pitkänen/Yle
 Lue lisää:
 Siilinjärven kunnanjohtaja iloitsee jättivoiton tuomasta näkyvyydestä – "Toivottavasti ihmiset toteuttavat omia unelmiaan"
 Tieto 50 uudesta lottomiljonääristä sai siilinjärveläiset uteliaiksi – "Johan siinä nyt riittää makkaraa leivän päälle tuossakin"
 Eurojackpotin kaikkien aikojen suurin päävoitto Pohjois-Savoon – IL: Voitto jakautuu 50 ihmisen porukalle

Ennätyksellistä Eurojackpot-voittoa juhlistetaan paikallismarketissa – katso suora lähetys Siilinjärveltä klo 10


Summary: Tampereella aletaan rakentaa monitoimiareenaa kannen päälle. Pääsimme katsomaan rakennusurakkaa.

Tampereella on käynnissä ainutlaatuinen rakennushanke ihan keskustan ytimessä. Junaradan päälle on rakennettu suuri kansi, jonka päälle tulee monitoimiareena.
 Areenalla pelaavat Tapparan ja Ilveksen lisäksi maailman huippupelaajat, sillä areena valmistuu jääkiekon MM-kisoihin vuonna 2022.
 Vielä torstaina areenan rakennustyöt olivat vasta käynnistymässä. Peruskivi muurataan ensi torstaina.
 – Kyllä se on tärkeä virstanpylväs meille, hankejohtaja  Henrik Enlund  sanoo.
 Alkuvaiheessa kannen päälle tulee kaksi isoa tornitaloa. Matias Väänänen / Yle
 Tampereen kansiareenan työmaa sijaitsee Tampereen rautatieaseman eteläpuolella. Kävelymatkaa rautatieasemalta on noin 400 metriä.
 Areenalle tulee Veikkauksen toinen kasino. Kolmas suomalainen kasino sijaitsee Ahvenmaalla.
 Vision alueesta on luonut maailmankuulu arkkitehti  Daniel Libeskind , joka on parhaillaan Tampereella vierailemassa. Yle haastattelee häntä perjantaina.
 Havainnekuva areenasta.  Havainnekuva: SRV/Libeskind/Tomorrow
 Vaarallisissa oloissa
 Kannen ja areenan alapuolella on junarata. SRV Yhtiöt Oyj:n hankejohtaja Henrik Eklund sanoo, että junan huomioon ottaminen on tehnyt rakentamisesta haastavaa.
 Ensinnäkin piti huomioida henkilöturvallisuus ja se, ettei junaliikenteeseen tule häiriöitä.
 – Teimme työtä erittäin vaarallisissa oloissa junaliikenteen keskellä, Eklund kuvaa.
 Eklund on tyytyväinen onnistumiseen. Junat eivät enää vaikuta rakentamiseen.
 – Mielestäni olemme onnistuneet tosi hyvin. Olemme tehneet kaksi vuotta töitä ilman mitään mainitsemisen arvoista häiriötä. Kun kansi on valettu valmiiksi nyt, tämä alkaa muistuttaa normaalia rakennustyötä.
 Matias Väänänen / Yle
 Vastaavaa rakennushanketta ei ole tehty Suomessa. Eklundin mukaan aluksi ajateltiin, että kansi on kuin kymmenkunta siltaa vierekkäin. Se lähtökohta ei ihan pitänyt paikkaansa.
 – Kaikki mukana olevat ovat joutuneet opettelemaan uutta.
 Uskomaton määrä rautaa
 Osa suunnitelmista on mennyt matkan aikana uusiksi. Hanketta on suunniteltu ja rakennettu osin samanaikaisesti. Eklundin mukaan suunnitelmissa oli hyvin tarkka hyväksymismenettely, jossa useampi ulkopuolinen taho arvioi niitä. Tämän takia osaa suunnitelmista tarkennettiin.
 Yksi esimerkki on turvallisuuskertoimen lisääminen. Kansi on täynnä rautaa. Sitä on uskomaton määrä.
 – Kun katsoo raudoituksen määrää, mitä kanteen tulee, en uskonut, että se raudoitetaan noin täyteen. Kansi on tehty kestämään vähintään sata vuotta ja sen mukaan se rakennetaan.
 Havainnekuva: SRV/Libeskind/Tomorrow
 Areena on 8–9 kerrosta ja tornitalot päälle
 Areenan ensimmäiset pilarit ovat pystyssä.  Matias Väänänen / Yle
 Kansi valettiin ja raudoitettiin paikalla, mikä oli hidasta. Nyt rakentaminen vauhdittuu.
 – Rakennukset ovat pääosin elementtejä, jolloin palikat tehdään tehtaalla ja kootaan paikalla, mikä on nopeampaa.
 Taustalla näkyy jo ensimmäinen tornitalo, ja areenan ensimmäiset pilarit ovat pystyssä. Pilareita pitää olla paljon, että areena ja tornitalot pysyvät pystyssä.
 Dronekuva viime joulukuulta, kun kannen rakentaminen oli kesken.  Jussi Mansikka / Yle
 Kannen päälle on tulossa  jopa sataan metriin kohoavia tornitaloja. Toteutuessaan tornitalot ovat korkeimmillaan jopa korkeampia kuin Tampereen keskustan hotelli Torni.
 – Pilareita on lähemmäs tuhat kuin sata. Areena on hotelli mukaan lukien kuitenkin 8–9 kerrosta, Eklund sanoo.
 Areena valmistuu vuonna 2021.
 Kansiareenan päälle tulee myös hotelli.  Matias Väänänen / Yle
 Yli tuhat työntekijää
 Työntekijöiden määrä kasvaa, kun areenaa aletaan rakentaa. Matias Väänänen / Yle
 Kantta on ollut rakentamassa pari sataa työntekijää, nyt määrä nousee.
 Työntekijöiden vahvuus on yli tuhat jatkossa, hankejohtaja arvioi.
 – Uskon, että rakentamisen suhdanne on muuttunut ja kyllä me tekijöitä löydämme.
 Areenan rungon pystytys jatkuu koko ensi vuoden.
 – Tampereen silhuetti on jo ensi vuodenvaihteessa ehtinyt muuttua aika lailla.
 Matias Väänänen / Yle
 Hankejohtaja Henrik Eklund sanoo, että projektin aikana on opittu paljon.  Matias Väänänen / Yle
 Lue lisää:
 Jääkiekon MM-kisalippuja voi ostaa arviolta noin vuotta ennen Tampereen kisoja
 Rakennuslupahakemus jätetään jo tammikuussa: Tampereelle tulossa jopa sataan metriin kohoavia tornitaloja

Ainutlaatuiset kuvat työmaalta, jonne harva on päässyt: Junaradan päälle nousee MM-areena – "Teimme työtä erittäin vaarallisissa oloissa"


Summary: Sarkkinen aloittaa kahden vuoden kuluttua sosiaali- ja terveysministerinä.

Vasemmistoliiton varapuheenjohtaja ja toisen kauden kansanedustaja  Hanna Sarkkinen  (vas.) odottaa puolisonsa kanssa lasta, kerrotaan tiedotteessa. Lapsi on perheen ensimmäinen, ja häntä odotetaan syntyväksi joulukuun puolivälin tienoilla
 – Raskaus on edennyt hyvin, emmekä voisi toivoa parempaa joululahjaa, Sarkkinen sanoo.
 Sarkkinen jää äitiyslomalle marraskuun aikana ja palaa vanhempainvapailta ensi kesän jälkeen. Kansanedustajilla ei ole varaedustajia vanhempainvapaan ajaksi, mutta muut Vasemmistoliiton kansanedustajat ottavat Sarkkisen valiokuntapaikat poissaolon ajaksi.
 Sarkkisen on tarkoitus aloittaa  Aino-Kaisa Pekosen  (vas.) jälkeen sosiaali- ja terveysministerinä kahden vuoden kuluttua. Lännen Median mukaan lapsi ei vaikuta Sarkkisen ministerisuunnitelmiin. Sarkkisen mukaan lapsi on siinä vaiheessa jo päivähoidossa.

Tuleva ministeri Hanna Sarkkinen odottaa lasta – ei aiheuta muutoksia Vasemmistoliiton suunnitelmiin


Summary: Uudella Kymi Ringin moottoriradalla Iitissä on määrä ajaa ratamoottoripyöräilyn MotoGP-osakilpailu 12. heinäkuuta 2020. Kisoihin odotetaan jopa 100 000 vierasta.

Ensi vuonna Kymi Ringillä ajettavan MotoGP-kilpailun  ajankohdan varmistuminen  on aiheuttanut kuhinaa hotellien varaussivustoilla.
 Esimerkiksi Kouvolan Sokos-hotelli Vaakuna on varattu loppuun ensi kesän MotoGP-kisojen ajaksi, ja Kotkan Seurahuoneella on jäljellä enää vain muutamia majoituspaikkoja.
 Kouvolan Vakuunan majoituskapasiteetti on noin 350 henkeä. Kotkan Seurahuoneen kapasiteetti on noin 380 henkeä.
 Myös Scandicilta vahvistetaan, että Kouvolan hotellin varauksissa on näkynyt selvä piikki. Hotellin nettisivustolta ei tällä hetkellä pysty enää varaamaan huonetta osakilpailuviikonlopulle.
 Mika Kallio oli testaamassa Kymi Ring -rataa 16.8.2019.  Isak Kullman / Red Bull Content Pool
 Kymenlaaksossa Iitissä sijaitseva Kymi Ring on Suomen ensimmäinen täysimittainen moottorirata, jolla luokituksen mukaan voitaisiin ajaa jopa Formula 1 -kilpailuja. Kymi Ringiltä on Kouvolaan matkaa noin 15 kilometrä ja Kotkaan noin 65 kilometriä.
 Ensimmäiset testiajot radalla ajettiin pari viikkoa sitten. Tuolloin radalla oli myös itävaltalaisen KTM-tehdastiimin virallinen  testikuljettaja Mika Kallio .
 Kaikki myydään loppuun
 Kansainvälinen moottotoripyöräurheilun kattojärjestö FIM julkaisi keskiviikkona alustavan MotoGP-kisakalenterin vuodelle 2020. Siinä vahvistettiin, että Kymi Ringin osakilpailu on suunniteltu ajettavaksi sunnuntaina 12. heinäkuuta 2020.
 Iitissä asuu reilut 6 500 asukasta, joten ihmismäärä moninkertaistuu kisojen ajaksi.
 Kymen Seudun Osuuskaupan matkailu- ja ravitsemusalan toimialajohtaja  Mikko Virtanen  kertoo, että Vaakunassa suurin osa majoitusvarauksen tehneistä on tallien ja kisaorganisaation henkilökuntaa.
 Virtanen arvioi, että varauspiikki näkyy myös Lahden ja pääkaupunkiseudun hotelleissa.
 – Uskon että kapasiteetti täyttyy pääkaupunkiseudulla ainakin Vantaan hotelleissa. Sieltä on hyvä yhteys Lahden tielle ja Kymi Ringille. Näen, että sielläkin ollaan samassa tilanteessa kuin täällä. Huoneet tullaan myymään loppuun, ellei ole jo mennyt, Virtanen sanoo.
 MotoGP:n kaksipäiväisiä testiajoja oli seuraamassa 8000 ihmistä. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Anjalankosken vanhaan kaupungintaloon perustetussa Riverman Center -hostellista majoituspaikkoja oli keskiviikkoiltaan iltaan mennessä varattu 20. Hostelli pystyy majoittamaan noin 100 ihmistä.
 – Seuraavaksi alamme suunnittelemaan MotoGP-vieraille muita oheispalveluja, kuten kyydityksiä rata-alueelle, majoituksesta vastaava  Sole Huotari  kertoo.
 Ratayhtiö suunnittelee majoitusaluetta
 Järjestäjät odottavat ensi kesän MotoGP-kisoihin  jopa 100 000 vierasta , mikä takaa asiakkaita kaikille lähialueen majoitusliikkeille. Niihin kaikki eivät kuitenkaan mahdu.
 Kymi Ringin ratayhtiöstä kerrotaan, että rata-alueen tuntumaan onkin suunnitteilla noin 15 hehtaarin tilapäinen leirintäalue kilpailuviikonloppua varten.
 Leirintäalueen suunnitellaan soveltuvan sekä teltta- että asuntoautovieraille.
 – Yksityiskohtainen suunnittelu on paraikaa käynnissä. Sen kuinka paljon alueelle saa majoittaa, tulevat päättämään terveys- ja pelastusviranomaiset, Kymi Ringin ratajohtaja  Timo Pohjola  sanoo.
 Pohjola kertoo, että lisäksi moni maanomistaja radan ympärillä on kiinnostunut järjestämään leirintäalueita MotoGP:n tapahtumavieraille.
 Sateinen sää kiusasi katsojia MotoGP:n testiajojen ensimmäisenä päivänä. Suurin osa paikalle saapuneista seurasi testiajoja Kymi Ringin rinnekatsomosta. Pyry Sarkiola / Yle
 Uusille hotelleille markkinaa
 MotoGP-tapahtumasta vastaavan Lahti Eventsin toimitusjohtaja  Emilia Mäki  arvioi, että MotoGP-vieraat majoittuvat laajalle alueelle.
 – Hotelleihin tämä aiheuttaa varmasti positiivisia vaikutuksia sadan kilometrin säteellä Kymi Ringistä, Mäki uskoo.
 Mäki arvioi, että majoituskapasiteetti on Lahden ja Kouvolan alueella tällä hetkellä alle 10 000 petipaikkaa.
 – Uusille hotellitoimijoille löytyy alueella markkinaa, Mäki toteaa.
 Ensi vuonna Lahti Events vastaa MotoGP-kisan lipunmyynnistä ja yleisöpalveluista. Toimitusjohtaja Mäki ei kertonut vielä, milloin MotoGP-kisan lippujen on määrä tulla myyntiin.
 Yleisölle tarkoitetut kaikki katsomorakenteet tulevat olemaan väliaikaisia ensi vuoden MotoGP-kisassa.

MotoGP-kisojen varmistuminen Suomeen aiheutti valtavan varauspiikin: "Kaikki myydään loppuun"


Summary: Komissaariehdokas Jutta Urpilainen (sd.) on suuren valiokunnan kuultavana ja yleisön tentattavana Turun Akatemiatalolla tunnin ajan.

Turun Eurooppa-foorumi  järjestää perjantaina Suomen komissaariehdokkaan kuulemisen. Valtioneuvoston ehdokas Euroopan komission jäseneksi on  Jutta Urpilainen  (sd.).
 Yle striimaa komissaariehdokkaan kuulemisen suorana Yle Areenaan. Lähetys alkaa kello 11.25. Pääset katsomaan lähetystä klikkaamalla tämän jutun kuvaa.
 Turun Akatemiatalolla eduskunnan suuren valiokunnan jäsenet esittävät komissaariehdokas Urpilaiselle kysymyksiä kello 11.30 alkaen. Aiheena ovat EU:n ja Euroopan komission tulevien vuosien haasteet ja keskeiset teemat.
 Myös yleisöllä on mahdollisuus esittää kysymyksiä tunnin ajan kestävässä tilaisuudessa.
 Suorassa lähetyksessä on haastattelussa Turun yliopiston erikoistutkija  Kimmo Elo  Eduskuntatutkimuksen keskuksesta. Elo kuvailee Urpilaisen kuulemista eräänlaiseksi työhaastatteluksi.
 Kuulemistilaisuuden jälkeen erikoistutkija Elo vetää yhteen komissaariehdokkaan kuulemisen annin.
 Lähetys Areenassa päättyy kello 12.45.
 Eu-komissaariksi nouseva Jutta Urpilainen sai Antti Rinteeltä jättipotin – Kreikan kriisi toi Urpilaiselle "Täti Tiukan" maineen Jutta Urpilainen ei pelkää olla lasikattojen rikkoja – Jos nimitys komissaariksi tulee, Brysseliin lähtee koko perhe

Katso suora lähetys 11.25 alkaen: komissaariehdokas Jutta Urpilainen suuren valiokunnan kuultavana Turun Eurooppa-foorumissa


Summary: Turun yliopistolle myönnettiin koulutusvastuuden laajentamiset DI-koulutuksiin heinäkuussa.

Turun yliopisto on aloittanut materiaalitekniikan ja konetekniikan diplomi-insinöörikoulutuksiin liittyvät opettajarekrytoinnit.
 Työntekijöitä on tarkoitus palkata kahdesta neljään ensi kevääseen mennessä.
 – Uudet tutkimus- ja koulutusalat täydentävät hienosti Turun yliopiston profiilia. Varsinais-Suomen yrityksillä on huutava pula alan osaajista. Haemme nyt professoreja, joilla on vahva tahtotila tulla rakentamaan uutta Turun yliopiston monialaisen tiedeyhteisön ja sen läheisten yhteistyökumppanien kanssa, sanoo tiedotteessa Teknologiakampus Turun johtaja, professori  Mika Hannula  Turun yliopistosta.
 Opetusministeriö myönsi kesällä Turun yliopistolle koulutusvastuun laajennukset materiaalitekniikan ja konetekniikan diplomi-insinöörikoulutuksiin. Koulutukset on tarkoitus aloittaa jo ensi vuoden syksyllä.
 Lue lisää:
 Turun yliopistolle kone- ja materiaalitekniikan diplomi-insinöörikoulutukset 2020 – vastataan alueen DI-pulaan
 Turun yliopisto teki uuden esityksen diplomi-insinöörikoulutuksen laajennuksen puolesta

Turun yliopisto aloitti diplomi-insinöörikoulutuksiin liittyvät rekrytoinnit – haussa 2–4 professoria