Summary: 72-vuotias Masatoshi Sasayama taittaa 300 kilometrin matkan jalkaisin. Suomen-reissu on hänen pitkäaikainen haaveensa.

Puisen vaellussauvan päähän kiinnitetty kulkunen kilahtelee rytmikkäästi sauvan osuessa asvalttiin.
 Valtatie 26:n varrella Kouvolassa astelee määrätietoisesti leveälieriseen hattuun ja vaaleisiin vaatteisiin sonnustautunut pieni hahmo.
 Japanilainen  Masatoshi Sasayama  lensi Helsinki–Vantaan lentokentälle reilu viikko sitten. Sieltä 72-vuotias Sasayama aloitti 300 kilometrin pituisen kävelyurakkansa.
 Miehen tavoitteena on kävellä Helsingistä Etelä-Karjalaan Rautjärvelle, jossa hänen pitkäaikainen toiveensa toteutuu.
 – Olen varannut matkaan yhteensä 18 päivää, Sasayama kertoo.
 Masatoshi Sasayama aikoo kävellä Helsingistä Rautjärvelle 18 päivässä. Kare Lehtonen/Yle
 Sasayamalla on mukanaan vain yksi rinkka, jossa on kaikki tarpeellinen. Rinkka painaa noin kuusi kiloa eli kymmenen prosenttia miehen painosta.
 – Raskaammalla repulla olisi hankalampi kävellä.
 Häyhä-innostus syttyi jo nuorena
 Eläkkeellä oleva entinen lihafirman työntekijä Masatoshi Sasayama alkoi valmistella Suomen-reissuaan noin vuosi sitten.
 – Luin nuorena japanilaista Golgo 13 -mangasarjakuvaa. Siinä seikkailee tarkka-ampuja, jonka esikuvana sanotaan olleen suomalainen tarkka-ampuja  Simo Häyhä . Päätin, että haluan joku päivä kävellä hänen asuinseudulleen.
 Siksi Masatoshi Sasayama kävelee Rautjärvelle, jossa sijaitsee Kollaa ja Simo Häyhä -museo.
 Rautjärvellä syntynyt Simo Häyhä (1905–2002 ) on  yksi maailman tunnetuimmista tarkka-ampujista.  Häyhä puolusti Suomea talvisodassa ja ampui lyhyessä ajassa yli 500 vihollista.
 Vähän ennen talvisodan loppumista Häyhä haavoittui kasvoihin, eikä siksi enää voinut osallistua jatkosotaan, vaikka olisi itse halunnut.
 "Kunnoitan Simo Häyhää"
 Masatoshi Sasayama kertoo pitävänsä Häyhästä, koska Häyhä oli isänmaallinen ja luonteeltaan vaatimaton.
 – Häyhä ja Suomen pieni kansa taistelivat suurta Venäjää vastaan.
 Kollaa ja Simo Häyhä -museolla Rautjärvellä Masatoshi Sasayama toivoo olevansa ylihuomenna lauantaina.
 – Ensinnäkin pidän kävelemisestä. Toiseksi haluan kävelemällä kunnioittaa Simo Häyhää.
 Muun muassa Simo Häyhän asu on esillä Rautjärvellä sijaitsevassa Kollaa ja Simo Häyhä -museossa. Petri Kivimäki /Yle
 Sasayama on tehnyt erilaisia pyhiinvaellusmatkoja lähes joka vuosi.
 – Olen kävellyt muun muassa Saksassa, Australiassa sekä Ranskasta Espanjaan Santiago de Compostelan pyhiinvaellusreitin.
 1 550 kilometriä pitkä Santiago de Compostelan retki oli hänen pisin vaelluksensa.
 – Siihen aikaan olin 62-vuotias, nuori ja hyväkuntoinen. Nyt kymmenen vuotta myöhemmin tämä 300 kilometrin matkan on minulle aivan sopiva.
 Miehen mukaan Suomen-reissu saattaa jäädä hänen viimeiseksi ulkomaan vaelluksekseen.
 Masatoshi Sasayama ei suinkaan ole ensimmäinen ulkomaalainen Kollaa ja Simo Häyhä -museossa. Museon toiminnanjohtaja  Kari Partasen  mukaan museolla on tänä vuonna ollut vieraita muassa Englannista, Espanjasta ja Australiasta.
 "Haluan nähdä Häyhän kiväärin!"
 Matkallaan Sasayaman yöpyy majataloissa ja hotelleissa. Hän kävelee päivässä keskimäärin 20 kilometriä. Edes suuren valtatien reunassa käveleminen ei pelota miestä.
 – Nähdessään minut autoilijat väistävät keskiviivan toiselle puolelle. Tunnen oloni turvalliseksi.
 Muutenkin suomalaiset ovat Sasayaman mukaan kilttejä ja ystävällisiä.
 – Kysyn usein tietä ja olen aina saanut apua. Koko reissu on sujunut tähän mennessä hienosti, ei ole ollut mitään ongelmia.
 Sasayamanilla on mielessään yksi tietty asia, jonka näkemistä hän erityisesti odottaa.
 – Haluan nähdä Häyhän kiväärin, koska Häyhä ei käyttänyt kiikaritähtäintä. Silti hän ampui useita ihmisiä.
 Pystykorva eli jalkaväenkivääri M28–30 on saanut lempinimensä tähtäimen korvakkeista Tommi Parkkinen / Yle
 Juuri Simo Häyhän käyttämää alkuperäistä kivääriä Sasayama ei kuitenkaan pääse näkemään, sillä Häyhän kivääri jäi todennäköisesti talvisodan taistelupaikoille Kollaalle. Kuitenkin vastaava jalkaväenkivääri M28–30 eli pystykorva on museossa näytillä.
 Museossa käymisen jälkeen Masatoshi Sasayama viettää muutaman päivän Rautjärven ja Imatran seudulla. Takaisin Helsinkiin hän matkustaa linja-autolla ja suuntaa sitten kohti kotimaataan Japania.
 Suomi kiehtoo japanilaisia
 Suomen Tokion suurlähetystön lehdistö- ja kulttuurineuvos  Markus Kokko  kertoo, että japanilaiset ovat yleisesti ottaen Suomesta todella kiinnostuneita.
 – Melkein aihepiiri kuin aihepiiri niin joku on siitä kiinnostunut. Japanilaisia kiinnostavat muun muassa Kalevala, suomalaiset design-yritykset ja tietysti muumit.
 Kiinnostus Simo Häyhään on siis vain yksi osa suurempaa kokonaisuutta. Kokon mukaan etenkin keski-ikäiset, sotahistoriasta kiinnostuneet miehet ovat kiinnostuneita Häyhästä.
 – Talvisota on ollut jo pitkään pinnalla Japanissa. Jo 1990-luvulla on julkaistu paljon japaninkielisiä kirjoja talvisodasta.
 Simo Häyhä vieraili jatkosodan aikana kesällä 1942 ampumapaikoillaan Kollaanjoella  SA-kuva
 Japanissa on myös Kokon mukaan kaksi anime- eli animaatiosarjaa, joissa on viittauksia toiseen maailmansotaan ja talvisotaan.
 Niistä Strike witches on ottanut vaikutteita oikeista lentäjistä. Girls und Panzer taas kertoo tytöistä, jotka ajavat toisen maailmansodan aikaisia panssarivaunuja. Vaunut edustavat sodassa mukana olleita maita.
 – Kyseiset animet ovat lisänneet myös nuorempien kiinnostusta talvisotaa kohtaan, kertoo Kokko.
 Mailla paljon yhteistä
 Suomen Tokion suurlähetystön lehdistö- ja kulttuurineuvos Markus Kokon mukaan japanilainen fanikulttuuri on todella intohimoista ja omistautunutta.
 – Yleensä fanituksen kohteesta hankitaan mahdollisimman paljon tietoa.
 Kokon mukaan japanilaisten kiinnostus Suomea kohtaan johtuu muun muassa siitä, että suomalaisten ja japanilaisten luonteet ovat hyvin samanlaisia.
 – Molempien maiden kansalaisille suhde luontoon on tärkeä. Olemme myös tiettyyn rajaan asti varautuneita ja ujoja ja siedämme hiljaisuutta. Varmasti tämä sielujen sympatia kiinnostaa ja yhdistää meitä, sanoo Kokko.
 Yksi syy kiinnostukselle on se, että Suomen ja Japanin väliset suhteet ovat olleet olemassa jo pitkään. Tänä vuonna vietetään maiden diplomaattisuhteiden 100-vuotisjuhlavuotta.
 Lue seuraavaksi:   Tutkijan kädet alkoivat vapista – maailmankuulun sotalegendan Simo Häyhän muistelmat löytyivät sattumalta
 Masatoshi Sasayama uskoo, että tämä matka on hänen viimeinen vaelluksensa. Marika Anttonen/Yle

72-vuotias japanilainen matkusti 8300 kilometriä tarkka-ampuja Simo Häyhän vuoksi: "Haluan nähdä hänen kiväärinsä"


Summary: Myös Hirviniemen vastavalitus sai jatkokäsittelyluvan.

Näyttelijä Aku Hirviniemen tekemiksi epäillyt seksuaaliset ahdistelut käsitellään hovioikeudessa. Turun hovioikeus on myöntänyt asialle jatkokäsittelyluvan.
 Kanta-Hämeen käräjäoikeus  hylkäsi kesäkuussa Hirviniemeä vastaan nostetut syytteet  kahdesta seksuaalisesta ahdistelusta. Syyttäjä valitti ratkaisusta.
 Myös Hirviniemen jättämä vastavalitus oikeuskulujensa korvaamisesta sai hovioikeudelta jatkokäsittelyluvan.
 Epäillyt seksuaaliset ahdistelut tapahtuivat Hirviniemen kotona viime vuoden kesäkuussa. Asianomistajina on kaksi tuolloin seitsemäntoistavuotiasta tyttöä.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .

Aku Hirviniemen epäillyt seksuaaliset ahdistelut käsitellään hovioikeudessa


Summary: Poliisi epäilee pillereiden salakuljetuksesta neljää romanialaismiestä.

Poliisi on takavarikoinut toukokuussa yhteensä 307 600 Rivotril-pilleriä, tiedottaa  Helsingin poliisilaitos .
 Jutun esitutkinta on nyt valmistumassa. Pillereiden salakuljetuksesta epäillään neljää romanialaismiestä. Poliisi on vanginnut miehet törkeistä huumausainerikoksista epäiltynä.
 Poliisin mukaan salakuljettajat hakivat pillerit Unkarista ja toivat ne Ruotsin kautta Suomeen. Poliisi pitää toimintaa organisoituneena.
 Salakuljettajat ovat ylittäneet Suomen rajan Haaparannan ja Tornion välillä, mutta määränpää on ollut Helsinki.
 Salakuljetusmatkoja on tehty helmi-toukokuun aikana yhteensä neljä. Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Jari Nikonen  Helsingin poliisilaitokselta kertoo poliisin tiedotteessa, että pilleripurkkeja salakuljetettiin kätkettynä pakettiauton rakenteisiin.
 – Autoon oli rakennettu väliseinä, jonka takaa lääkkeet löytyivät, Nikonen sanoo.
 Rivotril-pilleri maksaa katukaupassa noin euron.  Helsingin poliisilaitos
 Lisäksi salakuljettajat olivat liikkeellä kahdella autolla hämätäkseen poliisia. Etummaisena rajalle ajoi ulkomaille rekisteröity auto, jonka salakuljettajat toivoivat joutuvan viranomaisten tarkastukseen.
 – Silloin perässä ajanut, Suomeen rekisteröity auto, jossa pillerit olivat, on voinut jatkaa matkaa huomaamattomasti, Nikonen kuvailee salakuljetusta.
 Pillereitä myyty katukaupassa ja verkossa
 Poliisi arvioi, että kevään aikana salakuljetettuja pillereitä on myyty katukaupassa ja verkossa.
 Poliisi tekee nyt kansainvälistä yhteistyötä selvittääkseen, ketkä toimintaan liittyvät ja missä Unkarista tuodut pillerit on valmistettu.
 Poliisin tiedotteessa kerrotaan, että yksi Rivotril-pilleri maksaa katukaupassa noin euron. Lääkärin määräämänä vastaavaa lääkettä käytetään muun muassa epilepsian ja paniikkihäiriön hoidossa. Suomessa vastaavaa lääkettä myydään apteekeissa Rivatril-nimellä.
 Viime aikoina poliisi on  tehostanut katukaupan valvontaa . Poliisi teki ensimmäisen ison Rivotril-takavarikon vuonna 2015, jonka jälkeen on tehty useita takavarioita.
 Lue myös:
 Poliisi on ottanut kiinni 32 henkilöä Helsingin pillerikauppaan liittyen – kansalaisten havainnot auttaneet tutkintaa merkittävästi
 Poliisille tultiin myymään huumeita Helsingin keskustassa – poliisi nappasi myyjän kiinni, tätä epäillään nyt huumerikoksesta
 Laiton pillerikauppa on rävähtänyt silmille Helsingissä – Poliisi: "Pillereitä tarjottu myös nuorille"

Helsingin poliisi takavarikoi yli 300 000 Rivotril-pilleriä – Pilleripurkkeja yritettiin salakuljettaa pakettiauton rakenteisiin kätkettynä


Summary: Tämänvuotiset arkkitehtuurin Finlandia-ehdokkaat löytyivät pääosin pääkaupunkiseudulta. Palkinnon saajan valitsee kuvataiteilija ja kirjailija Hannu Väisänen. Voittaja julkistetaan 7. lokakuuta. Ehdokkaat ovat jutussa aakkosjärjestyksessä.

1 Keskustakirjasto Oodi. Tuomas Uusheimo Keskustakirjasto Oodi (ALA-arkkitehdit) Viime vuonna avattu Oodi on muuttanut ehdokasraadin mukaan käsitystämme kirjastosta. Rakennus jakautuu kolmeen kerrokseen, jotka ovat arkkitehtuuriltaan ja tunnelmaltaan erilaisia. Oodin muoto nivoo sen ympäristöönsä ja viimeistelee pääkaupungin keskeisen julkisen tilan, raati toteaa tiedotteessa. 2 Jyväskylän yliopiston päärakennus. Jyrki Isoaho Jyväskylän yliopiston päärakennus (restaurointi: A-Konsultit-arkkitehtitoimisto) Vuonna 1955 valmistunutta Jyväskylän yliopiston päärakennusta pidetään yhtenä Alvar Aallon punatiilikauden merkittävimmistä töistä. Kohteessa toteutettiin vuosina 2013–2017 perinpohjainen restaurointi, jonka Arkkitehtitoimisto A-Konsultit Oy suunnitteli tiiviissä yhteistyössä Alvar Aalto -säätiön ja Museoviraston kanssa. 3 Kruunuvuorenrannan koonta-asema Timo Kiukkola Kruunuvuorenrannan koonta-asema (B & M -arkkitehtuuritoimisto) Helsingin Kruunuvuorenrantaan valmistui toissa vuonna koonta-asema, johon uuden asuinalueen jätteet kootaan maanalaisia imuputkia pitkin. Ehdokasraadin mukaan rakennuksen suurpiirteinen, lohkaremainen massoittelu ja vihreät kattopinnat liittävät sen luontevasti ympäröivään kalliomaisemaan ja luovat samalla kiinnostavan lisän katunäkymään. 4 Käärmetalo. Kuvatoimisto Kuvio Oy Käärmetalo (peruskorjaus: arkkitehti Mona Schalin) Helsingin Käpylään vuonna 1951 valmistunut Käärmetalo on Yrjö Lindegrenin suunnittelema. Mäkelänkadulla mutkittelevissa kerrostaloissa on lähes 200 kaupungin vuokra-asuntoa, ja jokaisella niistä on yksilöllinen asemansa ja näkymänsä. Ehdokasraadin mukaan oli mullistavaa, että rakennuksen ilmanvaihto säilytettiin painovoimaisena. Mona Schalin edustaa Kati Salonen ja Mona Schalin -arkkitehteja. 5 Vaaralanpuiston päiväkoti. Mika Huisman Vaaralanpuiston päiväkoti (AFKS-arkkitehdit) Toisssa vuonna valmistunut Vaaralanpuiston päiväkoti on ‘”pieni suuri” rakennus, joka muodostaa ehdokasraadin mukaan suojaisan maiseman päiväkodin lapsille. Puistomaisen tontin isot pihapuut on suojeltu rakentamisen aikana. Rakennus sopeutuu massoiltaan ja materiaaleiltaan ympäröivän rakennetun ympäristön mittakaavaan, ja se jakautuu kahteen erilliseen piha-alueeseen, tiedotteessa kerrotaan.

Arkkitehtuurin Finlandia-ehdokkaat pääosin Helsingistä – Oodi mukana


Summary: Poliisihallitus on puuttunut striimeihin, joissa pelataan ulkomaisia nettikasinopelejä. Näitä Twitch on kuitenkin täynnä.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Ulkomaisten, usein Maltalla toimivien uhkapelisivustojen markkinointi on Suomen arpajaislain vastaista. Silti niiden mainoksiin törmää usein, etenkin sosiaalisessa mediassa. Varsinkaan nuorten suosimassa suoratoistopalvelussa Twitchissä mainonnalta ei voi välttyä.
 Twitchissä useat suomalaiset striimaajat pelaavat kanavallaan nettikasinopelejä ja mainostavat katsojilleen kasinosivustoja.
 Tällaiset pelistriimit ovat myös suosittuja. Esimerkiksi tätä juttua kirjoitettaessakin kaikki kolme katsotuinta suomalaista Twitch-striimaajaa lähettävät nettikasinopelaamista.
 Poliisihallituksen rahapelitoiminnan valvonnan ryhmän ryhmäpäällikkö  Sari Laitakari  kertoo, että Twitchissä tapahtuva mainonta on Poliisihallituksen tiedossa. Hän myös vahvistaa, että pelien mainostaminen suomalaisille kuluttajille on kiellettyä.
 Nettikasinoilta on mahdotonta välttyä
 Oululainen 23-vuotias opiskelija  Ville Pakkala  viettää runsaasti vapaa-aikaansa katsellen lähetyksiä Twitchistä. Hän on myös törmännyt nettikasino-striimeihin useita kertoja, vaikka ei olekaan niistä itse kiinnostunut.
 – Ei niiltä oikein voi välttyä. Todella moni suomalaisista striimaajista pyörittää lähetyksissään kasinopelejä, Pakkala sanoo.
 Hänen mielestään ulkomaiset nettikasinot voivat olla joillekin kielletty hedelmä, koska Suomessa on uhkapelimonipoli.
 – Nettikasino-striimejä näkyy myös ulkomaisilla kanavilla, mutta erityisesti ne tuntuvat kiinnostavan Suomessa.
 Esimerkiksi juttua kirjoitettaessa maailman kolmenkymmenen katsotuimman Twitch-striimin joukossa ei ole lainkaan nettikasinostriimejä.
 Uhkapelejä pelaavat striimaajat ovat esikuvia
 Pakkala toivoo Twitchiin parempia mahdollisuuksia estää alaikäisiä näkemästä uhkapelimarkkinointia.
 – Tällä hetkellä käytössä oleva yhden klikkauksen todistus täysi-ikäisyydestä ei nuorempia katsojia hidasta.
 Myös Poliisihallituksen Laitakari pitää Twitchissä tapahtuvaa markkinointia erityisen ongelmallisena, sillä sivuston käyttäjistä suuri osa on nuoria ja nuoria aikuisia.
 Uhkapeliogelmista kärsiville apua tarjoavan Peluurin yksikön päällikkö  Inka Silvennoinen  on samaa mieltä.
 – Striimaajia katsotaan ylöspäin ja heistä otetaan mallia, Silvennoinen sanoo.
 Pelitili on pohjaton
 Osa striimaajista pelaa uhkapelejä vain silloin tällöin, osalla kyse on pääasiallisesta kanavan sisällöstä. Striimaajat lupaavat usein ensimmäistä kertaa uhkapelisivustolle rekisteröityvälle katsojalle talletuksen yhteydessä bonusrahaa sekä ilmaiskierroksia.
 Suomessa laitonta on nimenomaan ulkomaisten uhkapeliyhtiöiden markkinointi. Itse pelaaminen ei riko lakia.
 Peluurin Silvennoisen mukaan nettikasinopelien striimaajat eivät välttämättä useinkaan tee kasinolähetyksiä huvin vuoksi. Tapauksiin saattaa liittyä sopimuksia, joissa he saavat tietyn määrän pelirahaa kuukaudessa ja pelaavat sillä.
 – Hehän eivät silloin käytännössä pelaa omalla rahallaan. Tämä antaa helposti katsojalle väärän kuvan kohtuullisesta pelikulutuksesta.
 Hän huomauttaa, että kaikkien kohdalla tämä ei pidä paikkaansa, mutta on tiedossa, että tämän tyyppisiä sopimuksia hyödynnetään alalla.
 Striimaajalla voi olla sopimus ulkomaisen rahapeliyhtiön kanssa, mikä takaa sen, että pelaaminen ei ole tappiollista. Kuvituskuva. Marko Väänänen / Yle
 Tarkkaa tietoa siitä, millaisia sopimuksia striimaajilla ja pelikasinoilla on, ei ole muuta kuin striimaajilla ja pelifirmoilla itsellään. Oletettavasti striimaajat saavat esimerkiksi pitää osan voitoista.
 Tavoittelimme juttuun haastateltaviksi nettikasinopelaamista lähettäviä striimaajia, mutta kukaan ei suostunut haastatteluun.
 Moni myös pelaa ulkomaisilla sivustoilla
 Suomalaiset pelasivat viime vuonna noin 300 miljoonalla eurolla. Vuoteen 2023 mennessä ulkomaisille peliyhtiöille pelatun rahan odotetaan kasvavan vielä sadalla miljoonalla.
 Veikkauksen brändi- ja markkinointijohtaja Suvituuli Tuukkanen arvelee, että yksi tekijä pelaamisen kasvussa ovat ulkomaisten uhkapeliyhtiöiden aggressiiviset asiakashankintakampanjat.
 – Kyseiset yhtiöt tekevät paljon vaikuttajayhteistyötä sekä suoramarkkinointia.
 Tuukkasen mukaan on myös mahdollista, että esimerkiksi mediassa ja somessa toimivat vaikuttajat, jotka tekevät ulkomaisten yhtiöiden kanssa yhteistyötä, eivät tiedä, että ovat tekemisissä toimijoiden kanssa, joiden markkinointitoiminta on laitonta.
 Ne, joilla on peliongelmia, pelaavat yleensä sekä ulkomaisia nettipelejä että Veikkauksen pelejä.
 Peluuri oli alkuvuonna mukana tekemässä  kyselyä , jonka tulosten mukaan peliongelmaan apua hakeneista lähes kahdeksankymmentä prosenttia ilmoitti ulkomaisten nettirahapelien aiheuttavan ongelmia.
 Veikkauksen kivijalkapelit olivat aiheuttaneet ongelmia seitsemällekymmenelle prosentille ja Veikkauksen nettipelit vähän yli kuudellekymmenelle prosentille.
 Kyselyyn vastanneet nostivat aggressiivisen mainonnan yhdeksi syyksi siirtyä pelaamaan ulkomaisille sivustoille.
 Laittomiin mainoksiin on jo puututtu
 Poliisihallitus on ollut yhteydessä joihinkin Twitch-striimaajiin selvityspyynnöillä, kertoo Poliisihallituksen Sari Laitakari.
 – Osa on lopettanut toiminnan siihen, ja joidenkin kanssa prosessi jatkuu tälläkin hetkellä.
 Poliisihallitus saa laitonta rahapelimarkkinointia tietoonsa oman havainnointinsa lisäksi kansalaispalautteen kautta.
 Poliisihallituksen väliintulo alkaa pehmeistä keinoista, eli informoimalla toimijoita Suomen rahapelejä koskevasta lainsäädännöstä. Toinen vaihe on selvityspyyntö.
 Mikäli sekään ei tehoa, seuraa toiminnan kieltopäätös ja uhkasakko.
 Oletko kohdannut ulkomaisten nettikasinoiden mainontaa Twitchissä tai muualla? Osallistu keskusteluun kello 22 saakka!
 Lue myös:
 Sadat tuhannet ihmiset seuraavat Twitchissä, kun Anssi Huovinen kärsii krapulasta, saunoo ja reissaa – sillä hän myös elättää itsensä

Moni saa rahaa siitä, kun pelaa uhkapeliä ja striimaa kaiken suorana nettiin – tämä on laitonta, mutta arkea nuorten suosimassa Twitchissä


Summary: Kohujen kohteeksi joutunut SDP:n kansanedustaja Hussein al-Taee kohtasi sairauslomansa jälkeen ensimmäistä kertaa puoluetovereitaan.

SDP:n kansanedustaja  Hussein al-Taee  kohtasi  torstaina sairauslomansa jälkeen ensimmäistä kertaa  julkisessa tilaisuudessa puolueensa johtoa ja kansanedustajia.
 Kun al-Taee saapui kokouspaikalle Eduskuntatalon auditorioon, hän sai useita halauksia.
 – Kollegat ovat olleet hyvin empaattisia. Se tietenkin ilahduttaa, mutta samalla laittaa asiat perspektiiviin. On käytävä (eduskuntaryhmässä) avoin ja rehellinen keskustelu. On tyhjennettävä pöytä täysin, jotta syksy voi alkaa niin, että pääsen todella ilmastokriisin kimppuun, al-Taee sanoi Ylelle.
 Helsingin poliisi kertoi  tällä viikolla epäilevänsä al-Taeeta kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Al-Taee ei halua kommentoida tutkintaa, vaan haluaa antaa tutkintarauhan poliisille.
 Helsingin poliisi käynnisti eilen selvityksen tutkintaa johtavasta rikoskomisariosta  Pekka Hätösestä  ja hänen taustastaan.
 Hätönen oli vihreiden ehdokkaana viime kunnallisvaaleissa. Poliisilaitos linjasi eilen, että tutkinnanjohtaja saa hoitaa tutkinnan loppuun.
 Al-Taee luottaa siihen, ettei tutkinnanjohtajan tausta vaikuta tutkintaan.
 – Luotan suomalaisiin viranomaisiin näissä kysymyksissä, al-Taee sanoi.
 "Se oli hyvä turvaverkko"
 A-Taee kertoi torstaina Ylen haastattelussa sairauslomastaan ja ajasta, jolloin hän oli sairaalahoidossa.
 – Sairaalassa oli hetkiä, jolloin katsoin, miten hoitajat säntäilivät paikasta toiseen. Heitä oli aina liian vähän. Mutta sitten kun hoitaja tuli huoneeseeni, niin hänellä oli yhtäkkiä minulle aikaa 45 minuuttia.
 A-Taee sanoo, että jokaisen apua tarvitsevan tulisi sitä saada.
 – Minulle tuli tunne, että se turvaverkko oli niin hyvä, että se mahdollisuus pitäisi antaa kaikille suomalaisille, jotka sellaista turvaverkkoa kaipaavat.
 "Minua ei nujerreta"
 Al-Taee valittiin keväällä SDP:n kansanedustajaksi.
 Hän ehti tuskin aloittaa eduskuntatyötä, kun julkisuudessa alettiin puida hänen aikaisempia kirjoituksiaan, jotka olivat olleet sosiaalisessa mediassa.
 Kirjoituksia on pidetty vihamielisinä, ja ne ovat kohdistuneet esimerksi juutalaisiin, tiettyihin muslimiryhmiin ja vähemmistöihin.
 Al-Taee on katunut kirjoituksiaan ja pyytänyt niitä anteeksi.
 Kesällä julkisuudessa puitiin myös al-Taeen opiskeluhistoriaan liittyviä epäselvyyksiä.
 Kansanedustaja vakuutti torstaina, ettei mitään ole enää kertomatta.
 – Kaikki on kerrottu. Ellei nyt joku halua laittaa elämääni vielä pienemmiksi atomeiksi ja järjesteillä sitä sitten uudelleen. Jos näin haluaa, niin silloin voi löytää melkein kenen tahansa elämästä mitä vain. Minä koen, ettei ole mitään luurankoja kaapissa, al-Taee sanoi.
 Millaista oli pudota turvaverkkoihin ja nousta sieltä ylös takaisin eduskuntatyöhön?
 – Olen ollut lapsena sodissa ja pakolaisleirillä useita vuosia 50 asteen helteessä. Sen jälkeen olen tullut Suomeen, oppinut kielen ja kasvattanut lapseni tänne. Ja sitten tällaisesta ihmisestä on tullut kansanedustaja. Ei tällaista ihmistä kovin helposti nujerreta.
 SDP:n eduskuntaryhmä käsittelee perjantaina al-Taeen tilannetta
 Eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Lindtman sanoi torstaina Ylelle, että Al-Taeen asemaa käsitellään huomenna perjantaina. Ryhmän on määrä kuulla al-Taeeta.
 Lindtman ei suostunut ennakoimaan, millaiseen ratkaisuun ryhmä asiassa päätyy.
 Korjattu 15.8. kello 19.59. Antti Lindtman on SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja, ei varapuheenjohtaja, kuten jutussa aiemmin luki.
 Lue lisää:
 Pääministeri Antti Rinne: Aktiivimallin leikkuri poistuu, työllisyyttä ei kasvateta rangaistuksilla – Yle seuraa SDP:n kesäkokousta
 Rinne budjetista: Huolehdimme siitä, että ihmisten ostovoima kasvaa
 Poliisi epäilee kolmea kansanedustajaa kiihottamisesta kansanryhmää vastaan – "Voi olla, että Räsäsen ja al-Taeen tutkinta rajataan"
 Helsingin poliisi linjasi: Ex-vihreä poliisi saa johtaa kansanedustajien tutkintaa, mutta joutuu puhutteluun – "Hän itse ei tee päätöksiä"

Hussein al-Taee saapui SDP:n kesäkokoukseen ja sai halauksia, "Tällaista ihmistä ei nujerreta" – Katso, mitä hän kertoo sairauslomastaan


Summary: Suomalaisille Irakista tulevat usein mieleen uutiset sodasta tai terrorismista, mutta maan tilanne on paljon muutakin.

Millaista on pyörittää start up -yritystä Bagdadissa tai joutua maksamaan siitä, että saa työskennellä poliisina? Irak-uutisoinnissa korostuvat Suomessakin usein ISIS, sota ja epävakaus, mutta kuulemme vähemmän siitä, miten tavalliset irakilaiset arjessaan elävät. Toimittaja-tietokirjailija  Nina Järvenkylä  matkusti keväällä Irakissa kuullakseen, miten irakilaiset eri puolilla maata arkensa kokevat.
 Kuukauden kestäneen matkansa alussa Järvenkylästä vaikutti, että Irak oli muuttunut verrattuna edellisiin vierailuihin vuosina 2016 ja 2017.
 – Bagdadissa ensin ajattelin että vau, täällähän on vapaata, ihmiset voivat kävellä ympäriinsä. Mutta muutaman päivän jälkeen huomasin, että samat vanhat ongelmat siellä ovat, vain pinnan alla,  Järvenkylä kertoo Radio Suomen Päivän haastattelussa.
 Ongelmia Irakissa on turvallisuudesta ja epävakaudesta infrastruktuuriin ja korruptioon, vaikka kehitystä on tapahtunut.
 – Infrastruktuuria ei ole korjattu, sähkökatkoksia on edelleen niin sanotuilla hyvilläkin alueilla päivittäin, monet tiet ovat huonossa kunnossa; niitä ei ole korjattu ja internet-yhteys pätkii, Järvenkylä kuvailee.
 Oma lukunsa on turvallisuus.
 – Puolisotilaalliset joukot, militiat, aiheuttavat osalle ihmisryhmistä ongelmia. Osa joukoista on organisoituja ja toimivat hallitusti, mutta osa on käytännössä rosvojoukkoja, mafiajoukkoja, jotka hallitsevat tiettyjä alueita kyseenalaisin keinoin, Nina Järvenkylä kertoo.
 Shiia-militioiden  toiminnasta kertoi viimeksi keskiviikkona A-studio . Shiialaisilla asejoukoilla on paljon valtaa nykyisessä Irakissa.
 Aiemminkin Irakissa matkustanut ja Lähi-idästä toimittajana kirjoittanut Järvenkylä vieraili tällä kertaa Bagdadissa ja Basrassa sekä lyhyesti Mesopotamien suistoalueella, missä yritetään elvyttää turismia. Matkaillessaan Irakissa täytyy olla valppaana, mutta moni asia arjessa sujuu nyt selvästi paremmin kuin vuonna 2016, Järvenkylä vertaa edelliseen vierailuunsa Bagdadissa.
 – 2016 loppuvuonna käydessäni Bagdadissa kaupungissa oli hyvin vaikea liikkua. Jopa kaupunginosien sisällä ja välillä oli tarkastuspisteitä, joissa tarkastettiin asiakirjoja. Näitä ei nyt ollut ja liikkuminen on helpottunut.
 "Ei saada töitä, koska ei ole varaa maksaa työpaikasta"
 Kuukauden aikana Järvenkylä tapasi muun muassa paikallisia start-up -yrittäjiä ja perheitä, poliisin ja vähemmistöuskontojen edustajia.
 Korruptio on Irakissa suuri ongelma, joka nousi esiin myös Järvenkylän tapaamien irakilaisten arjessa. Korruptio ulottaa lonkeronsa esimerkiksi työnsaantiin.
 – Tapasin esimerkiksi poliisin, joka kertoi, että hänen piti maksaa päästäkseen poliisiksi.
 Irakissa on myös nähty hyviä kehityksenmerkkejä, ISIS on lyöty ja maassa on pidetty parlamenttivaalit.
 – Bagdadissa ja Basrassa ihmiset iloitsivat siitä, että ISIS on lyöty - vaikka kaikki tiedostivat sen, että maaseudulla ja syrjäseudulla on niin sanottuja nukkuvia soluja, Järvenkylä sanoo. ISIS-leireillä olevat naiset ja lapset sekä radikalisoitumisen uhka nousivat myös esiin ihmisten kanssa keskustellessa.
 Toisaalta ihmisten yritteliäisyys luo toivoa; Järvenkylä tapasi paikallisia nuoria yrittäjiä, jotka kaikista vaikeuksista huolimatta kokevat, että toivoa on.
 – Osa sanoi, hammasta purrenkin, että toivoa on. He haluavat asua Irakissa ja kehittää maataan.
 Millainen on Järvenkylän näkemys Irakin kehityksen suunnasta matkan jälkeen?
 – Alun innostuksen jälkeen hieman pessimistinen; pinnan alla on ratkomattomia ongelmia, hallinto pitäisi saada rullaamaan. Jos vanhoja ongelmia ei poisteta, se ei vain toimi, Järvenkylä pohtii.
 Kuuntele koko haastattelu Yle Areenassa:  https://areena.yle.fi/1-50209472
 Lue myös:
 “Olemme seuranneet sinua, et ole turvassa Suomessa”  – Irakista vainoa paennut mies arvosteli Irakin politiikkaa ja alkoi saada tappouhkauksia Suomeen

 Isis nousee uudelleen Syyriassa – Yhdysvallat vetää samalla joukkojaan maasta
 .

Miltä näyttää irakilaisten arki? Nina Järvenkylä matkusti maahan, jonka todellisuus on uutiskuvia moninaisempi


Summary: Tällä hetkellä Puolustusvoimien pääesikunta tukii epäiltyä aseen virheellistä käsittelyä.

Puolustusvoimien pääesikunta on aloittanut esitutkinnan Taipalsaaren ampuma-alueen tapahtumista.
 Utin jääkärirykmentin varusmies  ampui itseään jalkaan  rynnäkkökiväärillä ampumaharjoituksen yhteydessä keskiviikkona.
 Esitutkinta alkoi Utin jääkärirykmentin komentajan pyynnöstä. Hän teki tutkintapyynnön keskiviikkona.
 Tutkintapyyntö pääesikunnalle tehdään, kun asiassa on syytä epäillä rikosta.
 Tapahtumien tarkka kulku selvitetään
 Puolustusvoimien pääesikunnan sotilaslakimies  Jouni Pulkkinen  sanoo, että rikosnimikettä ei voi vielä vahvistaa Taipalsaaren tapauksessa.
 – Tutkimme epäiltyä aseen virheellistä käsittelyä. Tutkinnan edetessä tarkentuu, mitä siellä on tarkkaan ottaen tapahtunut, kertoo Pulkkinen.
 Pääesikunnassa on alustava käsitys tapahtuneesta.
 Jatkotoimet selviävät myöhemmin
 Puolustusvoimat ja poliisi sopivat torstaina, että tapauksen tutkintavastuu on Puolustusvoimilla. Esitutkinnan tekee pääesikunnan rikostutkintayksikkö.
 Sotilaslakimies Jouni Pulkkinen arvioi, että tutkinnassa menee viikkoja. Tutkinnan edetessä selviää asian jatkokäsittely.
 Vaihtoehtoina on esitutkinnan lopettaminen tai saattaminen sen loppuun, jolloin asia siirtyy Utin jääkärirykmentin komentajan ratkaistavaksi.
 – Hänellä on vaihtoehtoina joko ratkaista se puolustusvoimien sisäisessä kurinpitomenettelyssä tai sitten lähettää syyteharkintaan.

Puolustusvoimat tekee esitutkinnan ampumaharjoituksen tapahtumista – varusmies ampui itseään rynnäkkökiväärillä jalkaan


Helsingissä järjestettävää Flow-festivaalia vastaan on nostettu syyte ympäristörikkomuksesta. Syyte on nostettu festivaalia järjestävää Flow Festival Oy:tä ja sen kahta johtohenkilöä vastaan.
 Kyse on STT:n tietojen mukaan Helsingin kaupungin asettamien melurajojen ylityksistä vuoden 2017 festivaaliviikonloppuna.
 Tämän vuoden Flow järjestettiin viime viikonloppuna. Keskustelua herätti se, että perjantai-illan päälavan viimeisen esiintyjän Solangen keikka keskeytyi siihen, että sähköt katkaistiin. Flow'n tiedottaja kertoi  Helsingin Sanomille , että syy oli se, että melulupa loppui puoliltaöin, ja yhteisösakko ylityksistä voi olla merkittävä.
 Asiaa käsitellään aikanaan Helsingin käräjäoikeudessa.
 Flow'ssa kävi tänä vuonna kolmen päivän aikana yhteensä 83 000 kävijää. Festivaali järjestetään Helsingin kantakaupungissa Suvilahdessa.

Flow-festivaalia vastaan nostettiin syyte ympäristörikkomuksesta – kyse melurajoista vuoden 2017 tapahtumassa


Sanoma Media Finland ostaa Aito Radiot ja Business FM:n. Kanavat liitetään osaksi Nelonen Median radioita.
 Kaupan suurin kohde on Aito Kajaus. Sillä on yli 30 lähetintä, eteläisimmät Turussa ja Kotkassa, pohjoisin Kittilässä.
 – Olen 71-vuotias kun uudet toimiluvat päättyvät, sen enempää en myynnin syitä kommentoi, sanoo Aito Radioiden taustayhtiön Kevyt Kanava Oy:n toimitusjohtaja  Hannu Harju .
 Nelonen Median radiojohtaja  Jussi Suvanto  sanoo, että kanavien toiminta jatkuu toistaiseksi ennallaan, mutta hänkään ei kommentoi kauppaa laajemmin.
 Aito Radioiden työntekijät jatkavat vanhoina työntekijöinä, Business FM:ssä ei ole ollut työsuhteisia työntekijöitä.
 Kauppojen odotetaan toteutuvan lähiviikkojen aikana.

Sanoma kaappaa radiokanavia – ostaa Kajauksen, Aito Iskelmän, Aito Hitin ja Business FM:n


Summary: Sorsastuskausi alkaa ensi tiistaina. Parhaiten metsästystä kestää sinisorsa.

Riistasorsien tämän vuoden poikastuotto on jäänyt heikoksi. Luonnonvarakeskuksen mukaan vielä keväällä tilanne näytti pääosin viime vuotta paremmalta, sillä esimerkiksi sinisorsat ja tavit muodostivat aiempaa enemmän pesiviä pareja.
 Poikaskuolleisuus ja pesien ryöstö kuitenkin vähensivät poikasten selviytymistä. Poikaskuolleisuutta lisäsi todennäköisesti kolea sää, mikä lisäsi untuvikkojen energian tarvetta ja vähensi niiden tarvitseman ruoan määrää.
 – Koleassa vedessä on vähemmän pieniä vesiselkärangattomia. Untuvikot käyttävät vain eläinravintoa, eivät vielä kasviravintoa, kertoo luonnonvarakeskuksen johtava tutkija  Hannu Pöysä .
 Myös pedot verottavat poikasten määrää.
 – Petojen suhteen tilanne ei ole kuitenkaan ollut erityisen hankala, Pöysä toteaa.
 Haapanan metsästyksen rajoitusta voisi harkita
 Ensi tiistaina alkavan sorsastuskauden saaliista sinisorsa, tavi, telkkänä ja haapana muodostavat 90 prosenttia. Sinisorsan osuus on yli puolet.
 – Sinisorsa sinnittelee ihan hyvin. Sorsalinnuista se kestää parhaiten metsästyksen. Metsästettävistä lajeista haapanalla on vakavin tilanne. Sen metsästyksen rajoittamista voisi harkita, Pöysä sanoo.
 Suomessa on jo kielletty määräaikaisesti punasotkan metsästys.
 Luonnonvarakeskuksen mukaan haapanan poikastuotto laski 15 prosenttia viime vuodesta ja oli seurantahistorian alhaisin.
 Tavin poikastuotto jäi 24 prosenttia viimevuotista alhaisemmaksi ja oli koko seurantahistorian heikoin.
 Telkän poikastuotto laski 14 prosenttia. ja putosi seurantahistorian alhaisimmalle tasolle
 Sinisorsan poikastuotto oli edellisen vuoden tasolla, mutta jäi edelleen alle seurantajakson keskiarvon.
 Haapanalla, tavilla ja telkällä poikastuotanto on laskenut myös pitkällä aikavälillä.
 BirdLife Suomi ja Metsästäjäliitto ovat kehottaneet välttämään taantuvien lajien metsästystä. Lisäksi järjestöt muistuttavat lajintunnistuksen tärkeydestä. Sorsastuskausi alkaa ensi tiistaina.

Riistasorsien poikastuotto on edelleen heikolla tasolla – "Haapanan metsästyksen rajoittamista voisi harkita."


Summary: Viranomaiset ovat eristäneet paloalueita ja värvänneet tuhansia työntekijöitä valvomaan tilanteen kehittymistä.

Indonesiaa uhkaavat jälleen tuhoisat maastopalot, jotka ovat syttyneet sellupuun ja palmuöljyn tuotannon alueilla.
 Hallinto on jo ryhtynyt toimiin ja eristänyt joitakin tuotantoalueita. Toimenpiteet koskevat kymmenen yhtiön toimintaa Borneon saarella.
 Indonesia taistelee lopettaakseen maiden kaskeamisen, jota tehdään myös sellupuun ja palmuöljyn tuotantoalueilla.
 – Metsän polttamiseen sekaantuneita yhtiöitä rangaistaan ankarasti, ympäristöministeriön pääjohtaja  Ridho Sani  painottaa uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Palomies sammuuttaa maastopaloja Etelä-Sumatran provinssissa elokuun alussa. Muhammad Fajri / EPA
 Kuivassa maastossa palot karkaavat helposti hallinnasta. Niin kävi viimeksi  vuonna 2015 , jolloin tuhoisat palot riehuivat saarivaltiossa kuukausitolkulla.
 Metsää ja turvesoita hävittäneet palot olivat yksi pahimmista ihmisten aiheuttamista ympäristökatastrofeista vuosiin. Tuolloin savukaasut levisivät laajasti ympäri Etelä-Aasiaa.
 Palot paitsi lämmittivät ilmastoa myös aiheuttivat hengityssairauksia ja ajoivat orangit pakosalle.
 36 helikopteria ja 9 000 työntekijää valvoo paloja
 Torstaina Indonesiassa havaittiin 1 092 palavaa pesäkettä, joka on isoin luku vuoden 2015 tuhoisten palojen jälkeen. Kuudessa provinssissa Borneon ja Sumatran saarilla on julistettu palojen vuoksi hätätila.
 Maan ympäristöministeriön mukaan Borneon saarella on tällä hetkellä eristettynä noin 200 hehtaarin laajuinen alue. Lisäksi noin 60 yritykselle on lähetetty varoituskirje tuotantoalueita koskevasta palouhasta.
 Myös Sumatran saarella sijaitsevassa Tesso Nilon kansallispuistossa palaa. Puisto on uhanalaisten tiikereiden ja elefanttien elinpaikka.
 Viranomaiset ovat värvänneet 36 helikopteria ja yli 9 000 työntekijää valvomaan ja sammuttamaan paloja.
 Lisää aiheesta:
 Indonesian maastopalot kuumensivat maapalloa enemmän kuin Japani – lapset ja orangit kärsivät

Ympäristökatastrofi on jälleen lähellä Indonesiassa – maastopalot roihuavat sellupuun ja palmuöljyn tuotantoalueilla


Summary: Vapaaehtoisten eläinlääkäreiden pelastama kuutti on voimistunut reilussa viikossa ja valmis jatkamaan eloaan vapaana.

Kesämökkiläiset löysivät kaksi  saimaannorpan kuuttia  heinä-elokuun  taitteessa heikkokuntoisina . Toinen niistä vietiin Korkeasaareen, toiselle löytyi  hoitopaikka  eläinlääkäri  Pekka Sarkasen  mökkirannasta.
 Sarkasen pikavauhdilla pystytetyssä norppahoitolassa kitukasvuista naaraskuuttia on ruokittu ja lääkitty viikon päivät. Sanelmaksi ristitty poikanen on virkistynyt ja pulskistunut suorastaan hämmästyttävää vauhtia.
 Löydettäessä kuutti painoi vaivaiset 8,5 kiloa. Torstaiaamun virallisessa mittauksessa kuutin painoksi todettiin 11 kiloa.
 – Sanelma on saanut muikkuja ja sitä on hoidettu kuin koiraa konsanaan. On lääkitty ja ruokittu aamuin illoin, Pekka Sarkanen kertoo.
 Sarkaset ovat saaneet hankittua seudun kalastajilta tuoretta muikkua, jota potilas on saanut syödäkseen runsaasti.
 Sanelma on edelleen alipainoinen, sillä keväisen kuutin pitäisi painaa tähän aikaan vuodesta jo lähemmäs 20 kiloa. Loisista se on päässyt eroon täysin.
 – Onhan tämä uskomaton juttu, että kuutti on nyt tuossa kunnossa. Vaikuttaa erittäin virkeältä ja elinkelpoiselta. Energisyys on tärkeämpää kuin paino, sanoo pitkän päivätyön norpansuojelussa tehnyt metsähallituksen ylitarkastaja  Tero Sipilä .
 Kuutti jää todennäköisesti myös aikuisena pienikokoiseksi.
 Kuutti on voimistunut lääkityksen ja muikkujen avulla viikossa. Petri Vironen / Yle
 Sanelma on viikon aikana kiintynyt hoitajaansa, ja palasi torstainakin useaan otteeseen Pekka Sarkasen luo hiekkarannalle ja jopa avoimesta luukusta takaisin aitaukseen.
 – Uskon, että se oppii saalistamaan ja selviytyy talven yli. Eihän naaraskaan opeta kuuttia kalastamaan vaan ne oppivat sen luonnostaan, Tero Sipilä sanoo.
 Kuutit syövät mielellään pientä kalaa. Sitä on Sarkasten lähivesillä tarjolla runsaasti.
 – Pieni eläin tarvitsee pientä kalaa, jonka se pystyy kerralla nielemään. Jotain salakkaa tästä löytyy varmasti, Sipilä arvelee.
 Kuutti sukeltaa. Petri Vironen / Yle
 "Aivan uusi innovaatio"
 Vapaaehtoisten eläinlääkäreiden perustama kuuttihoitola on saimaannorpan 1970-luvulla käynnistyneen suojelun uusin avaus. Ajatus hoivakodista syntyi heikkokuntoisina löytyneiden kuuttien myötä elokuun alussa.
 Alueen aitaaminen tapahtui spontaanisti yhden iltapäivän kuluessa. Jo illalla ensimmäinen potilas tuotiin Sarkasille.
 Metsähallitus aikoo kirjata tarkasti kaikki kuutin hoidossa tehtyjen toimenpiteiden yksityiskohdat ylös, että myös tuleville norppapotilaille voidaan antaa yhtä hyvä hoito.
 – Toivottavasti tällaista apua on saatavilla tulevinakin kesinä, sanoo Sipilä.
 Sipilä ja suojelubiologi  Jouni Koskela  kiinnittivät kuutin takaräpylään merkin, jonka avulla yksilö voidaan tunnistaa myöhemmin.
 – Viikko sitten kuutti oli kuoleman kielissä, ja nyt se jo potki mitatessa vahvasti vastaan, hämmästelee Jouni Koskela.
 Sanelman ja Pekka Sarkasen jäähyväishetki. Petri Vironen / Yle

Katso video: Sanelma sukeltelee iloisesti vapauteen – saimaannorpan kuutti selvisi eläinlääkäreiden hoivissa lähes kuoleman kielistä


Summary: Hengitämme koko ajan mikromuovia keuhkoihimme. Tuore saksalaistutkimus kasvattaa huolta mikromuovin terveysvaikutuksista.

Viimeistään nyt pitäisi kiireesti selvittää, mitä terveydellistä haittaa mikromuoveista on.
 Sitä ei nimittäin tiedetä, vaikka mikromuovien yleisyydestä on tehty viime vuosina useita tutkimuksia.
 Tuorein tutkimus julkaistiin keskiviikkona. Saksalais-sveitsiläisen tutkijaryhmän  Science Advances -lehdessä julkaisema tutkimus  toteaa, että mikromuoveja löytyy runsaasti myös Arktiksen lumesta. Sinne sitä on kulkeutunut tuulen mukana.
 Se tarkoittaa, että me hengitämme koko ajan mikromuoveja keuhkoihimme.
 Merivedestä ja jäästä on jo aiemminkin löytynyt runsaasti mikromuovia, ja sitä kulkeutuu merivirtojen mukana myös Arktiselle alueelle. Nyt on selvää, ettei ongelma rajoitu valtameriin.
 Liki parituhatta hiukkasta litrassa
 Tutkimusryhmä keräsi luminäytteitä Framinsalmessa, Huippuvuorten ja Grönlannin välissä vuosina 2015–2017. Vertailun vuoksi näytteitä kerättiin myös Sveitsin Alpeilta sekä Pohjanmeressä sijaitsevalta Helgolandin saarelta ja Bremenin kaupungista Saksasta.
 Vaikka Keski-Euroopasta löytyikin selvästi enemmän mikromuovia, sitä oli runsaasti myös Framinsalmen lumessa: keskimäärin 1 760 hiukkasta litrassa. Suurin näytteistä löytynyt määrä oli 14 400 hiukkasta litrassa.
 Tutkimusryhmän laitteisto ei havainnut alle 11 mikrometrin (millin tuhannesosan) kokoisia hiukkasia.
 – Olen varma, että pienempiä hiukkasia on vielä paljon lisää. Sitä kulkeutuu kaikkialle tuulen mukana, sanoi tutkimusta johtanut tohtori  Melanie Bergmann  Alfred Wegener -instituutista  The Guardian -lehden jutussa.
 Bergmann pitää pienimpiä hiukkasia pahimpina, koska ne läpäisevät solukalvon helpommin.
 – Nyt me todellakin tarvitsemme tutkimusta ihmisen terveyden näkökulmasta. Mikromuovista julkaistaan paljon tutkimuksia, mutta ei mitään terveysnäkökulmasta. Se on mielestäni todella outoa, sanoi Bergmann.
 Vuonna  1998 tehty tutkimus kertoi,  että keuhkon syöpäkasvaimista löytyi mikromuovia. Mutta sitä löytyi lähes yhtä runsaasti myös normaaleista näytteistä, joten syy-seuraussuhteesta ei ole varmuutta.
 Polyeteeniä, PVC:tä, nailonia
 Lumeen mikromuovia tulee ilmasta kun lumihiutale putoaa maahan tai jäälle.
 Jo aiemmin mikromuoveja on havaittu ilmassa muun muassa  Pyreneiden vuoristossa ,  Pariisissa  ja  Dongguanin kaupungissa, Kiinassa .
 Jopa suomalaistutkijoille ilmiö on tuttu: Saaristomeren tutkimuslaitoksen  tutkijat keräsivät viime vuonna runsaasti mikromuovia  Seilin saarella sijaitsevalla suurtehoimurilla.
 Ilmassa on toki myös paljon luonnon hiukkasia. Esimerkiksi hiekkaa, siitepölyä ja nokea kulkeutuu ilmavirtauksien mukana tuhansien kilometrien päähän, Arktiksellekin saakka.
 Mutta muovit eivät hajoa, eikä niiden vaikutuksista soluissa ole siis tietoa. Vaikutus vaihtelee ainakin hiukkasten koon, muodon ja raaka-aineen mukaan. Saksalais-sveitsiläinen ryhmä löysi lumesta muoveja, joita käytetään muun muassa rakennusten ja veneiden pinnoitteina sekä köysien ja vaatteiden raaka-aineina: polyeteeniä, polypropeenia, PVC:tä, nailonia.
 Jäässä myös runsaasti hiukkasia
 Eniten on tutkittu kuitenkin vettä ja jäätä. Mikromuovia löydettiin jo 1970-luvun alussa merestä.
 Mikromuovia Arktiksen jäässä Reuters/Northwest passage project/ Duncan Clark
 Keskiviikkona uutistoimisto Reuters kertoi amerikkalaisesta tutkimusryhmästä, joka on löytänyt mikromuovia jääkairauksissa Luoteisväylältä. Tutkimusryhmä kuvitteli löytäneensä melko puhtaan ja syrjäisen paikan Lancasterin salmesta, mutta silti jäänäytteissä oli muovijakeita. Tarkempi analyysi on vielä tekemättä.
 – Se oli kuin isku vyön alle, kuvasi näytteitä alustavasti analysoinut  Jacob Strock   uutistoimisto Reutersille.
 Mikromuovin pitoisuudet vaihtelevat vedessä suuresti riippuen sijainnista ja merivirroista.  YK arvioi , että mereen on työnnetty kaikkiaan 100 miljoonaa tonnia muovijätettä.
 Maailman luonnonsäätiö WWF arvioi kesäkuussa , että ihmisen elimistöön päätyy viikossa viisi grammaa mikromuovia, etenkin juomaveden kautta. Tämäkin luku saattaa muuttua, kun tieto ilman mikromuovihiukkasista täsmentyy.
 Lue lisää:
 Syömmekö kalojen mukana muovia ja miksi arktiset vesistötkään eivät säästy muoviongelmalta – 8 kysymystä huippututkijalle
 Merien lisäksi myös maaperään päätyy mikromuovia jätevesistä – vaikutuksia vasta tutkitaan, mutta osa muovista voi päätyä ravintoketjuun
 Takana hullu muovivuosi – Hukummeko muoviin vai voisiko muovi olla myös ystävämme? Maija Pohjakallio yrittää ratkaista maailmanlaajuisia muoviongelmia
 Huojentava tutkimustulos: Juomavedessä näyttää olevan mikromuoveja vain vähän

Tutkijat löysivät runsaasti mikromuovia Arktiksen lumesta – "Sitä kulkeutuu kaikkialle tuulen mukana"


Summary: Yliopiston sijoitus laski viime vuodesta niin sanotulla Shanghain listalla.

Helsingin yliopisto on edelleen ainoa suomalainen yliopisto  kansainvälisen yliopistovertailun  sadan parhaan yliopiston joukossa.
 Yliopiston sijoitus laski viime vuodesta. Vuonna 2018 Helsingin yliopisto oli sijalla 57, tänä vuonna sijalla 63.
 Pohjoismaisia yliopistoja listalla on kuusi, joista kolme on ruotsalaisia.
 Vaikka Helsingin yliopiston sijoitus laski hieman, on se silti korkeammalla sijalla kuin neljä vuotta sitten. Tuolloin yliopisto oli sijalla 67.
 Helsingin yliopiston tutkimuksesta vastaava vararehtori Paula Eerola toteaa, ettei tämän vuoden tulos ole yliopistolle katastrofi.
 – Tutkimuksen arviointi ei ole urheilua, jossa voisi katsoa sekuntikellolla, kuka on paras. Rankingit ovat tietysti tärkeitä kehittämisen välineitä.
 Helsingin yliopisto on ollut ainoana suomalaisyliopistona sadan parhaan joukossa ensimmäisestä vertailusta alkaen. Yliopisto paransi sijoitustaan vuosikymmenen keskivaiheilla, mutta vuodesta 2017 lähtien sen sijoitus on laskenut.
 Vararehtori Eerola toteaakin, että tilanteesta tulee huolestuttava siinä vaiheessa, jos laskusta tulee pidempiaikainen trendi.
 Eerola arvioi, että yliopistojen perusrahoituksen leikkauksilla voi olla vaikutusta sijoitukseen.
 – Olemme sanoneet jo aikaisemmin, että sillä tulee olemaan vaikutuksia ennemmin tai myöhemmin. Syy-yhteyttä on vaikea todistaa pitävästi, mutta on selvää, että äkilliset leikkaukset vaikuttavat akateemiseen yhteisöön ja sen toimintamahdollisuuksiin.
 Ruotsalaisia sadan parhaan joukossa kolme
 Academic Ranking of World Universities -vertailun tuloksia on julkaistu vuodesta 2003. Arwu-vertailusta puhutaan tuttavallisemmin Shanghain listana.
 Ensimmäisen kerran listan koosti kiinalaisyliopisto Shanghai Jiao Tong University. Listan julkaisemisesta on vastannut vuodesta 2009 lähtien ShanghaiRanking Consultancy -järjestö.
 Yliopistot laitetaan paremmuusjärjestykseen muun muassa Nobel- ja Fields Medal -palkintojen, julkaisujen, viittausten sekä kansainvälisissä julkaisuissa julkaistujen artikkelien pohjalta.
 Parhaaksi pohjoismaisista yliopistoista vertailussa sijoittui Ruotsin Solnassa sijaitseva lääketieteellinen yliopisto Karoliininen instituutti. Instituutti oli sijalla 38, viime vuonna se oli sijalla 44.
 Ruotsalaisten Karoliinisen instituutin, Uppsalan ja Tukholman yliopistojen sekä Helsingin yliopiston lisäksi sadan parhaan joukossa ovat myös norjalainen Oslon yliopisto ja tanskalainen Aarhusin yliopisto.
 Åbo Akademi putosi listalta
 Arwu-listalla on nykyään maailman yliopistoista tuhat parasta. Ensimmäisten sadan jälkeen yliopistoille ei anneta enää suoranaista sijoitusta, vaan ilmoitetaan se sadan sijan väli, johon yliopisto sijoittuu.
 Tuhannen parhaan joukossa on yhteensä kahdeksan suomalaisyliopistoa. Näistä kolme on 300-400 parhaan välillä. Tälle välille sijoittuvat Aalto yliopisto, Oulun yliopisto ja Turun yliopisto.
 Sijoitustaan paransivat Jyväskylän, Tampereen ja Oulun yliopistot. Sijoituksensa säilyttivät sen sijaan Aalto-yliopisto, Turun yliopisto ja Itä-Suomen yliopisto.
 Viime vuonna listalla oli myös Åbo Akademi 900-1000-joukossa. Tänä vuonna se ei selvittänyt tietään listalle. Myös Lappeenrannan sijoitus listalla heikkeni.
 ShanghaiRankingin nettisivujen mukaan vertailun tarkoituksena oli alun perin määritellä kiinalaisyliopistojen sijoittuminen kansainvälisten yliopistojen joukossa, mutta sittemmin vertailu sai paljon kansainvälistä huomiota osakseen.
 Shanghain lista onkin yksi arvostetuimmista kansainvälisistä yliopistovertailuista. Muita merkittäviä ovat muun muassa QS World University Ranking ja Times Higher Education World University Rankings -vertailut.
 Kärjessä on alusta asti ollut yhdysvaltalainen Harvardin yliopisto. Yhdysvaltalaisyliopistot ovat muutenkin hyvin edustettuina listalla.
 Asiasta kertoi Suomessa aiemmin  Helsingin Sanomat .

Helsingin yliopisto yhä ainoa suomalainen sadan parhaan joukossa kansainvälisessä vertailussa


Summary: Ammuntakokeiden tulokset voidaan kirjata nyt suoraan nettiin. Järjestelmään on kirjattu jo yli 20 000 suoritusta.

Terävät laukaukset kajahtavat ilmoille Toramon ampumaradalla Rovaniemellä. Neljä pamausta ja sitten hiljaisuus.
 – Neljä osumaa, aikaa meni 29 sekuntia. Karhukoe on hyväksyttävästi suoritettu, onneksi olkoon. Kirjaan sen vielä tänne Oma riista -palveluun, sanoo  Markku Uusitalo  ja napauttaa ampumakopin pöydällä olevaa tablettia.
 Lähes samantien suoritettu ampumakoe on kirjattu valtakunnalliseen rekisteriin.
 Valtakunnallisesti riistanhoitoyhdistykset saivat käyttöönsä sähköisen ampumakokeiden vastaanottojärjestelmän vuoden alusta. Ensimmäisen kerran riistanhoitoyhdistykset ja metsästysseurat kirjasivat ampumakokeet suoraan nettiin viime keväänä.
 – Kun kuulin, että tulee tällainen sähköinen järjestelmä, niin tuntui, että kuinkahan tämä hidastaa meidän toimintaa. Kevään kokeet osoittivat, että järjestelmä toimi moitteettomasti ja nopeuttikin montaa asiaa, sanoo  Veikko Oja . Hän on Toramon ampumaradan hirviradan vastaava ja yksi Erä-Raja ry:n jäsenistä, joka voi vastaanottaa ampumakokeita.
 Vastaanotto ollut hyvä
 Ennen valtakunnallista käyttöönottoa sähköistä järjestelmää pilotoitiin muutamissa riistanhoitoyhdistyksissä. Tulokset olivat hyviä ja järjestelmä otettiin käyttöön vain pienin muutoksin.
 Riistanhoitoyhdistyksiä on kehotettu vielä tämän vuoden tekemään myös paperinen kirjanpito kokeista, vaikka ongelmia sähköisen järjestelmän käytössä ei ole ollut.
 – Pelkästään positiivista palautetta on tullut niin riistanhoitoyhdistyksiltä kuin ampujiltakin, sanoo Lapin alueella riistanhoidon suunnittelijana toimiva  Eerojuhani Laine  Suomen riistakeskuksesta.
 Lapissa arveltiin aluksi, että vaihtelevat verkkoyhteydet voivat tuoda ongelmia sähköiseen kirjaamiseen, mutta tämäkin pelko on osoittautunut Laineen mukaan turhaksi.
 Joillekin metsästysseuroille sähköiseen järjestelmään siirtyminen on aiheuttanut pieniä laitekustannuksia.
 – Hommattiin tabletti ampumapaikalle. Radalle piti varmistaa toimiva nettiyhteys. Kevään kokemuksen perusteella kaikki syötöt toimivat moitteettomasti, kertoo Veikko Oja.
 Älypuhelimen omistavan metsästäjän kannalta uudistus takaa myös sen, että voimassa olevat ammunnat, metsästyskortti ja muut tarvittavat dokumentit kulkevat kätevästi kännykässä.
 – Ei jää luvat kotia, ellei unohda sitten koko kännykkää, Oja toteaa.
  Suuri apu riistanhoitoyhdistyksille
 Toiminta ampumapaikalla nopeutuu, mutta suurin apu sähköisestä järjestelmästä on riistanhoitoyhdistyksille. Ennen yhdistyksessä on jouduttu ammuntojen jälkeen tekemään paljon paperitöitä.
 – Siellä on jouduttu tekemään tilastointia ja laskutusta. Esimerkiksi ammunnoissa yksi suorituskerta maksaa 20 euroa ja niitä kertyy ja kertyy, joten iso työpanos on saatu nipistettyä riistanhoitoyhdistyksiltä, kertoo Eerojuhani Laine.
 Käytännössä kaikki Suomen riistanhoitoyhdistykset ovat ottaneet sähköisen järjestelmän käyttöön.
 – Tämä on merkittävä uudistus, yksi kehitysaskel Oma riista-järjestelmän käytössä, toteaa Laine.

Metsästys siirtyy entistä enemmän mobiiliin – "Ei jää luvat kotia, ellei unohda sitten koko kännykkää"


Summary: Tehy ja JHL tyrmäävät työnantajan vaatimukset vientivetoisesta palkkakierroksesta ja vaativat budjettiriihestä rahaa palkankorotuksiin.

Työmarkkinasyksy liittokohtaisine neuvotteluineen ei vielä ole edes kunnolla käynnistynyt, mutta pöydän molemmin puolin on jo kovat piipussa.
 Vientialojen liitot aloittavat kierroksen loppukuusta. Työnantajan leiristä Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja  Minna Helle  on viestinyt, että synkkenevä taloussuhdanne ei salli suuria palkankorotuksia.
 – Maailmantalouden näkymät ovat heikkenemässä, ja yritykset ovat huolissaan siitä, miten jatkossa pystytään voittamaan lisää markkinaosuuksia, Helle sanoo Ylelle.
 Hän vaatii kilpailukyvyn säilyttämisen nimissä "vientivetoista" kierrosta, jossa myöhemmin sopimuksistaan neuvottelevat toimialat käytännössä mukautuvat ensimmäisinä neuvottelevien vientiliittojen sopimaan palkankorotustasoon.
 Tämä ajatus toteutui kaksi vuotta sitten. Tuolloin kaikki toimialat tekivät vientiliittojen perässä sopimuksen, jossa palkat nousivat noin 3,2 prosenttia.
 – Suomen Pankki on laskenut, että muilla aloilla tehtävät ratkaisut vaikuttavat vientiyritysten kilpailukykyyn yhtä paljon, kuin vientialojen omat ratkaisut. Vientialojen kilpailukyvystä huolehtiminen on koko työmarkkinoiden ja suomalaisten kilpailukyvystä huolehtimisen kannalta ensiarvoisen tärkeä asia, Minna Helle sanoo.
 Hänen mukaansa myös kilpailukykysopimukseen sisältyneiden palkattomien lisätyötuntien on syytä jäädä pysyviksi.
 Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja Minna Helle toivoo vientivetoista liittokierrosta. Karoliina Simoinen / Yle
 Naisvaltaiset suurliitot: On reippaiden korotusten aika
 Teknologiateollisuuden vetoomukset eivät saa lainkaan vastakaikua julkisen sektorin naisvaltaisista suurliitoista.
 – Vientipöydässä ei neuvotella sote-alan sopimuksista. Se, mitä syksyllä tehdään, ei vaikuta meidän pöytään, koska siellä ei pystytä ratkaisemaan esimerkiksi palkkatasa-arvokysymystä, sanoo Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen .
 Samoilla linjoilla on Julkisten ja hyvinvointialojen liiton JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine .
 – Tämä vientialojen viesti on epäreilu, sillä meillä ei ole mitään keskitettyä palkkamallia Suomessa, hän sanoo.
 Sosiaali- ja terveydenhoitoaloja edustavat palkansaajaliitot Tehy ja Super vaativat yhdessä tuntuvia kuoppakorotuksia jäsentensä palkkoihin. Liittojen mielestä sukupuolten välinen palkkatasa-arvo tasoittuu vain palkankorotuksilla, jotka olisivat 1,8 prosenttiyksikköä korkeammat kuin vientialoilla.
 Myös JHL kertoo hakevansa korkeampia korotuksia.
 – Palkankorotuksia me olemme lähdössä hakemaan ja samapalkkaisuutta. Se tarkoittaa, että korotus on korkeampi kuin vientialojen palkankorotus, Päivi Niemi-Laine sanoo.
 Tehyn puheenjohtaja Millariikka Rytkönen toivoo Antti Rinteen (sd.) hallituksen budjettiriihestä rahaa palkankorotuksiin. Pekka Tynell / Yle
 "Pyyntö lähtee pääministerin suuntaan"
 Palkansaajaleirissä ymmärretään hyvin, ettei kuntatyönantajilla ole ylimääräisiin korotuksiin varaa. Siksi vaatimukset kohdistetaan sekä Tehystä että JHL:stä myös  Antti Rinteen  (sd.) hallitukselle ja budjettiriiheen.
 – Minulta lähtee nyt pyyntö pääministerin suuntaan, Tehyn Rytkönen sanoo.
 Liittojen mielestä budjetissa pitäisi korvamerkitä varoja kuntasektorin palkankorotuksiin. Tehyn mukaan tämä tarkoittaisi 100–150 miljoonan euron budjettirahoitusta vuosittain, kymmenen vuoden ajan.
 – Meidän jäsenemme pitävät huolen kaikista suomalaisista. Jos alalla ei ole tekijöitä eikä pitovoimaa, niin ei se vientikään vedä.
 Pääministeri Antti Rinne ei halunnut tänään kommentoida työmarkkina-asioita Ylelle lainkaan.
 Kuntatyönantajien työmarkkinajohtaja Markku Jalonen arvioi pian alkavaa neuvottelukierrosta poikkeuksellisen vaikeaksi. Timo Korhonen / AOP
 Kuntatyönantaja: Vaikeuskerroin poikkeuksellisen korkea
 Julkisen sektorin palkkaneuvottelut käynnistyvät vasta vuodenvaihteen jälkeen, kun vientialojen sopimukset on todennäköisesti jo tehty.
 JHL:n, Tehyn ja opettajajärjestö OAJ:n kaltaisten suurliitojen kanssa palkankorotuksista vääntää  Markku Jalosen  johtama Kuntatyönantajat KT.
 – Voi kyllä sanoa, että kohta alkavalla neuvottelukierroksella vaikeuskerroin on poikkeuksellisen korkea, Jalonen sanoo.
 Hän ei ole innoissaan siitä, että hallitus vaikuttaisi työmarkkinaneuvotteluihin.
 – Jos valtiolta tulee lisää rahaa kunta-alalle, niin tietenkin se otetaan vastaan, se on ihan päivänselvä asia. Mutta palkkaratkaisut on työmarkkinaosapuolten asia. Siihen valtion ei pidä millään tavalla sekaantua.
 Jalosen mielestä Suomessa olisi parasta jatkaa hyvin maltillisia palkkaratkaisuja. Hän säilyttäisi sopimuksissa myös kiky-sopimukseen sisältyneet työajan pidennykset.
 JHL:n Päivi Niemi-Laine toteaa, että "ilmaiseksi ja pyytämättä" tulleet lisätunnit työaikoihin on joko poistettava tai kompensoitava palkankorotuksilla.
 Juttuun on korjattu klo 18.59 Tehyn ja Superin palkankorotustoiveen taso.
 Lue lisää:
 Etlan selvitys: Kikyn työajan pidennys lisää jopa 16 000 työpaikkaa vuoteen 2022 mennessä – Palkansaajien tutkimuslaitos kritisoi arviota
 Kiky-tuntien jatkosta muhii lihava riita: Jääkö 24 tunnin vuosityöajan pidennys pysyväksi?
 Kiky kiristää tunnelmaa syksyn työmarkkinaneuvotteluissa – ”Meillä on täysin eri lähtökohdat”, sanoo Teknologiateollisuuden Minna Helle

Edessä hurja työmarkkinakierros: Julkisen sektorin naisvaltaiset alat vaativat vientialoja selvästi suuremmat palkankorotukset


Summary: Mielenosoitukset jatkuvat Hongkongissa kymmenettä viikkoa.

Sadat Kiinan puolisotilaallisen poliisin jäsenet harjoittelivat väkijoukon hallintaa Shenzhenin kaupungissa lähellä Hongkongin rajaa.
 Alueella nähtiin lisäksi yli sata sotilasajoneuvoa, joukossa panssaroituja miehistönkuljetusvaunuja sekä vesitykeillä varustettuja panssariajoneuvoja.
 Asiantuntijoiden mukaan Kiina haluaa näillä toimilla antaa varoituksen Hongkongissa kymmenettä viikkoa mieltään osoittaville aktivisteille.
 – Kiinan kasvavan uhittelun taustalla on halu lähettää viesti sekä Hongkongille että omille kansalaisille. Kyse on kuitenkin vain propagandasta, nimettömänä pysyttelevä korkea-arvoinen länsimainen diplomaatti kertoi uutistoimisto Reutersille.
 Monet asiantuntijat uskovat, ettei Kiina aio lähettää sotilaitaan Hongkongiin. Tästä olisi Kiinalle runsaasti haittaa, sillä Hongkong on merkittävä kaupan ja finanssialan keskus.
 Levottomuudet Hongkongissa ovat pahimmat sitten alueen siirtymisen Britannialta Kiinalle vuonna 1997. Kiina takasi silloin Hongkongille vapauksia, joista he olivat nauttineet Britannian alaisuudessa.
 Monet hongkongilaiset kokevat, että heidän vapauksiaan on kuitenkin järjestelmällisesti kavennettu.
 Kiinan puolisotilaallisen poliisin miehiä Shanzhenissä. Alex Plavevski / EPA-EFE
 Kiinan Britannian-lähettiläs varoittaa mielenosoittajia
 Kiina ei kuitenkaan aio odottaa loputtomiin, mikäli turvallisuustilanne Hongkongissa heikkenee entisestään. Tämä oli maan Britannian-suurlähettilään  Liu Xiaomingin  viesti tänään Lontoossa pidetyssä tiedotustilaisuudessa.
 – Mikäli tilanne ei pysy enää (Hongkongin) joukkojen hallinnassa, emme aio odottaa toimettomina, hän sanoi.
 Xiaoming myös varoitti, että Kiinalla on tarpeeksi voimaa tukahduttaa Hongkongin levottomuudet, mikäli se niin haluaa.
 Lisäksi hän varoitti ulkovaltoja puuttumasta Hong Kongin tilanteeseen, jota hän piti Kiinan sisäisenä asiana.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  puolestaan on ryhtynyt neuvomaan Kiinaa tilanteen hoitamisessa. Hän tviittasi, että Kiinan presidentin  Xi Jinpingin  kannattaisi tavata Hongkongin mielenosoittajat henkilökohtaisesti.
 Lue myös:
 Hongkongin lentoasema osin suljettu – Finnair peruu yhden lennon, toinen myöhästyy tunteja
 Poliisi hajottaa suurlakkoa kyynelkaasulla ja kumiluodeilla – Hongkongissa yli 80 on pidätetty tänään protestien takia

Aseistetut kiinalaispoliisit harjoittelevat Hongkongin rajalla – Kiinan Britannian suurlähettiläs: "Meillä on tarpeeksi voimaa tukahduttaa levottomuudet"


Summary: Suomessa ilman oleskelulupaa olevien paperittomien määrä jatkaa kasvuaan.  Vuosia paperittomina olleiden tulevaisuus näyttää toivottomalta.

Vuosina 2014-2015 Eurooppa oli pakolaiskriisin kourissa.
 Satoja tuhansia Lähi-idästä, Afrikasta ja Etelä-Aasiasta lähtöisin olevia pakolaisia ja siirtolaisia pyrki Eurooppaan tarkoituksenaan hakea turvapaikkaa.
 Yksi heistä oli  Aljoarin Adnan , joka tuli turvapaikanhakijana Etelä-Irakista Basrasta Suomeen lokakuun alussa vuonna 2015.
 Kaikki ei kuitenkaan sujunut suunnitelmien mukaan. Maahanmuuttovirasto antoi Adnanille kielteisen turvapaikkapäätöksen vuonna 2016.
 Tästä alkoi Adnanin  paperittomuus .
 – Tilanteeni on tosi vaikea. Joudun päivittäin siirtymään paikasta toiseen. Yöt nukun kirkossa, kavereiden luona tai sitten täällä Diakonissalaitoksen päiväkeskuksessa, sanoo Adnan.
 Paperittomien määrä kasvussa
 Turvapaikanhakijoiden määrä on tippunut Suomessa alle kolmasosaan huippuvuosista 2015-2016.
 Turvapaikanhakijoiden määrän vähetessä Maahanmuuttovirasto on laskenut myös vastaanottokeskusten paikkamäärää.  Joonas Haverinen / Yle
 Maahanmuuttoviraston tuoreimpien lukujen mukaan kirjoilla on hieman yli 9000 turvapaikanhakijaa.
 Maahanmuuttovirasto arvelee paperittomien määräksi runsas 2000. Helsingin Diakonissalaitoksen arvion mukaan paperittomia on noin 4000. Joonas Haverinen / Yle
 Vähentynyt turvapaikanhakijoiden määrä näkyy myös vastaanottokeskuksissa vähentyneenä kysyntänä.
 Vastaanottokeskuksissa eri puolilla maata asuu tällä hetkellä noin 5700 turvapaikanhakijaa, ja määrä on vähenee loppuvuodesta vielä 500-600, arvelee Maahanmuuttoviraston tulosalueenjohtaja  Kimmo Lehto .
 Muun muassa tästä syystä Maahanmuuttovirasto on vähentänyt paikkoja vastaanottokeskuksissa.
 Tänä vuonna on jo lakkautettu viisi vastaanottokeskusta ja loppuvuodesta lakkautetaan kolme lisää. Lisäksi esimerkiksi Espoon ja Vantaan vastaanottokeskuksissa paikkaluku pienenee noin viidellä kymmenellä (noin 10%) tänä syksynä.
 Paperittomien määrä ei kuitenkaan ole laskussa, päin vastoin.
 Paperittomien määrää Suomessa ei tarkalleen tiedä kukaan.  Arviot liikkuvat 2000-4000 välillä .
 Maahanmuuttoviraston Lehto arvelee, että paperittomia on Suomessa parituhatta.
 Jetro Kokko / YLE
 Helsingin Diakonissalaitoksen yksikönjohtaja  Mika Paasolainen  taas uskoo paperittomien määrän olevan tällä hetkellä nelisentuhatta.
 Hänen mukaansa kyse on kasvavasta ongelmasta niin pääkaupunkiseudulla kuin koko maassakin.
 – Meillä  Suojattomat -hankkeeseen  tulee viikoittain kymmenkunta uutta asiakasta, Paasolainen sanoo.
 Suojattomat on sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus STEA:n kolmevuotinen yhteisöhanke, jonka tarkoituksena on tukea kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita ihmisiä Suomessa.
 Paasolaisen mukaan tilanne johtuu yksinkertaisesti siitä, että nämä ihmiset kieltäytyvät palaamasta kotimaahansa, ja yrittävät sitten selvitä paperittomana Suomessa.
 "En jaksa enää"
 Adnan on omien sanojensa mukaan kertonut rehellisesti oman tarinansa Maahanmuuttovirastolle, mutta ei ole saanut muutosta kielteiseen turvapaikkapäätökseen.
 Aljoarin Adnan on hakenut turvapaikkaa Suomesta vuodesta 2015 lähtien.  Antti Kolppo / Yle
 Hän on tehnyt yli kolme vuotta satunnaisia töitä, kuten esimerkiksi jakanut postia, ja yrittänyt elättää itsensä.
 – Vastaanottopalvelut ovat päättyneet, eikä ole oikein muutakaan tukea tai paikkaa mihin mennä. Tuntuu, että en jaksa enää.
 Haaveita Adnanilla on edelleen.
 – Toivoisin, että saisin oleskeluluvan, ja että saisin perheeni Irakista tänne Suomeen. Sen jälkeen voisin opiskella, tehdä työtä ja rakentaa elämää kuten muutkin ihmiset.
 "Selkeästi poliittinen kysymys"
 Miten ja kenen paperittomien ongelma sitten pitäisi ratkaista?
 – Pitää muistaa, että paperittomat oleskelevat maassa ilman laillista oleskelulupaa. Tältä kannalta katsottuna tämä on ennen kaikkea poliisiasia, toteaa Lehto Maahanmuuttovirastosta.
 Maahanmuuttoviraston tulosalueen johtaja Kimmo Lehto peräänkuuluttaa poliittista vastuuta paperittomien tilanteen ratkaisemiseksi.   Jetro Kokko / YLE
 Toisaalta Lehto peräänkuuluttaa poliisin toiminnalle laajempaa yleistä hyväksyntää.
 – Mielestäni tämä on selkeä poliittinen kysymys. Poliittisten päättäjien pitäisi ilmaista selkeästi kantansa siihen, mitä teemme sellaisille ihmisille, jotka ovat täällä ilman laillista lupaa.
 Myös Paasolainen Helsingin Diakonissalaitokselta peräänkuuluttaa valtiovallan vastuuta.
 Hänen mielestään yksi oleellinen asia olisi helpottaa paperittomien työnhakua.
 Tällä hetkellä työluvansaanti on vaikeaa, ja päätös voi tulla vuoden päästä hakemisesta.
 – Eivät työnantajat pysty odottamaan näin kauan aikaa. Jos pystyisimme lyhentämään työluvan käsittelyaikoja, niin voisimme saada ihmisiä nopeammin pois paperittomuuden kierteestä, Paasolainen sanoo.
 Järjestelmän kankeutta lisää muun muassa se, että työntekijän oleskelulupaan liittyy saatavuusharkinta.
 Se tarkoittaa käytännössä sitä, että työnantajan on selvitettävä, onko kyseiseen tehtävään saatavilla kohtuullisessa ajassa työvoimaa Suomesta tai EU/ETA -alueelta.
 "Säästetään kustannuksista piittaamatta?"
 Diakonissalaitoksen yksikönjohtaja Paasolainen toivoo, että turvapaikanhakijoiden tilanne noussee esille myös meneillään olevissa ensi vuoden budjettineuvotteluissa.
 Ongelmien ratkaisussa on kyse paitsi asenteista myös rahasta.
 – Jos esimerkiksi halutaan nopeuttaa turvapaikanhakijoiden työluvan saamista, vaatii se todennäköisesti lisäresursseja virkamiesten palkkaamiseen, ja se on siten myös rahakysymys, Paasolainen sanoo.
 Myös sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) pitää tärkeänä, että työlupaprosessit saadaan nykyistä nopeammiksi.
 Hänen mukaansa tilannetta pitäisi parantaa erityisesti viranomaisten vastuita ja työjakoa täsmentämällä.
 Ohisalo huomauttaa, että hallitus on sitoutunut paperittomien tilanteen parantamiseen jo hallitusohjelmassa.
 – Käytännössä pyrimme kohtuullistamaan näyttökynnystä turvapaikanhakuprosessissa sekä parantamaan turvapaikanhakijoiden oikeusapua. Lisäksi hallitusohjelmassa on kirjaus myös siitä, että työllistyneet kielteisen turvapaikanhakijat voisivat saada jatkossa helpommin oleskeluluvan työn perusteella.
 Sisäministeri Ohisalo  väläytteli alkuviikosta , että lisärahaa voisi olla tulossa myös muun muassa maahanmuuttoviraston käsittelyruuhkien purkamiseen ja turvapaikanhakijoiden perheenyhdistämisiin.
 Tulosalueenjohtaja Lehto Maahanmuuttovirastosta taas sanoo saaneensä vihiä siitä, että Maahanmuuttovirasto turvapaikkayksikössä oltaisiin vähentämässä henkilöstöä.
 Lehdon tekemien laskelmien mukaan virkamiesten vähentäminen turvapaikkayksikössä saattaa kuitenkin käydä kalliiksi.
 Jos turvapaikkayksiköstä otetaan yksi virkamies pois, niin sen ansiosta jää vuositasolla 28 turvapaikkapäätöstä tekemättä. 28 turvapaikanhakijaa merkitsee vuositasolla vähän yli puolen miljoonan euron kustannusta.
 – Jos siis säästetään yhden virkamiehen palkkauksessa 60-65000 euroa ja saadaan tilalle yli puolen miljoonan kustannukset, niin silloin kyllä säästetään kustannuksista piittaamatta, Lehto sanoo.

"Tuntuu, että en jaksa enää", sanoo paperiton  Aljoarin Adnan – Paperittomia löydetään koko ajan lisää Suomesta


Henkilöonnettomuus keskeytti junaliikenteen kehäradalla noin tunnin ajaksi.
 Nyt Rataliikennekeskus kertoo, että häiriö on ohi ja junaliikenne jatkuu.
 Keskus kertoo, että I- ja P-junille on odotettavissa myöhästymisiä loppuillan ajan.
 Liikenne keskeytettiin kehäradalla torstai-iltana hieman ennen kello kuutta.
 Syynä liikenteen pysähtymiseen oli se, että onnettomuuden takia jännitteet katkaistiin koko radan ajolangoista.
 Junalla ei päässyt myöskään Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Aluksi lentoasemalle pääsi Tikkurilan kautta, mutta sitten virrat katkaistiin koko rataosuudelta.

Kehäradan junaliikenteen häiriö ohi, junat kulkevat taas – syynä oli henkilövahinko


Summary: Sosiaalisen median kautta kuvia ja videoklippejä voi jakaa koko maailmalle. Täydellisen kuvan tavoittelussa on ilonsa – ja riskinsä.

– Sosiaalisesta mediasta on tullut itsensä edistämisen paikka, jossa pyrimme tietoisesti näyttämään itsestämme kiinnostavia puolia. Hienon kuvan saamiseksi olemme valmiita jopa venyttämään sääntöjä.
 Näin pohtii tohtori ja sosiaalisen median tutkija  Salla-Maaria Laaksonen  Helsingin yliopistosta. Hän viittaa viime viikonloppuna  Pyhtään kukkapellolle  suuntautuneeseen kansanvaellukseen, jonka jäljiltä maalauksellinen pelto  joutui pahoin tallatuksi .
 Somehitiksi nousseella kukkakeitaalla oli jo valmis kuvauspaikka. Siitä oli kuitenkin lähtenyt leviämään laaja sokkelo – omistajan esittämästä tallaamiskiellosta huolimatta.
 – Minulla ei ole mitään sitä vastaan, että täällä otetaan kuvia – on ihanaa, että pelto jää monien muistoihin! Sitä en kuitenkaan ymmärrä, miksi lähteä tallaamaan korkeaa, tiheää kasvustoa siksi, että haluaa tietystä paikasta kuvan, sanoo pellon omistaja  Miina Tuominen-Brinkas .
 Tutkija Salla-Maaria Laaksonen tunnistaa ilmiön.
 – Helposti ajatellaan, että jos minä yhtenä ihmisenä teen jotakin, niin siitä ei ole paljoa haittaa. Kun tällä tavalla ajattelevia on monia, syntyy ongelma.
 Kansanvaellus Pyhtäällä sijaitsevalle kukkapellolle aiheutti laajaa vahinkoa. Tiina Karppi / Yle
 Kisa parhaasta kuvasta
 Pyhtään kukkapellon kohtalo on herättänyt kysymyksen siitä, mitä ihmiset ovat valmiita tekemään täydellisen kuvan tai selfien eteen. Ja ennen kaikkea: miksi?
 Sosiaalista mediaa tutkineen Salla-Maaria Laaksosen mukaan syitä on monia, eivätkä ne ole yksiselitteisiä. Hän vertaa kieltokyltin yli astumista siihen, kun museossa otetaan salaa kuva teoksesta.
 – Sosiaalinen media on väylä jakaa kokemuksia ja uniikkeja kuvia, joita kellään muulla ei ole. Itse otetulla kuvalla näytetään, että olen todella ollut täällä, Laaksonen sanoo.
 Kauniit kuvat myös kiehtovat.
 – Elämme hyvin visuaalisessa kulttuurissa ja elämystaloudessa. Jos joku laittaa kuvan kiinnostavasta paikasta, sinne lähdetään sankoin joukoin kokemaan sama itse, pohtii toimittaja ja luontokuvaaja  Kimmo Ohtonen .
 Tuhannet ovat käyneet Pyhtäällä ihastelemassa kukkaloistoa. Tiina Karppi / Yle
 Sosiaalisen median kautta onnistuneen otoksen voi jakaa koko maailmalle. Täydellisen kuvan tai videoklipin tavoittelussa on kuitenkin varjopuolensa.
 Useissa maissa on raportoitu tapauksista, joissa henkilö on  tapaturmaisesti kuollut ottaessaan itsestään valokuvaa . Esimerkiksi  viime vuonna pariskunta menehtyi  pudottuaan Portugalissa 40 metriä korkean seinämän päältä. Viranomaiset uskoivat pariskunnan menettäneen tasapainonsa selfien ottamisen seurauksena.
 Kuvien ottamisesta Suomen merimuseon harjalla puolestaan tuli  lasten ja nuorten vaarallinen harrastus Kotkassa  muutama vuosi sitten.
 Sosiaalisessa mediassa on jo valmiiksi niin paljon sisältöä, että seuraajien ja tykkäysten kerryttämiseksi pyritään tekemään koko ajan näyttävämpiä asioita.
 – Kisa jännittävästä ja toinen toistaan paremmasta kuvasta saattaa aiheuttaa vauhtisokeutta, jonka seurauksena ei näe metsää puilta, toteaa luontokuvaaja Kimmo Ohtonen.
 Etenkin moni ammattisomettaja pyrkii luomaan viraalia sisältöä sekä uniikkia brändiä.
 – Se toimii todennäköisimmin, kun sisältö on näyttävää tai extremeä, tutkija Salla-Maaria Laaksonen sanoo.
 Tutkija Salla-Maaria Laaksonen muistuttaa, että vaikka osalle sosiaalinen media on väylä rakentaa tarkkaan harkittua profiilia, se on monelle myös paikka jakaa arjen pieniä iloja.  Tuukka Lehtiniemi
 Luonnon kustannuksella
 Toimittaja Kimmo Ohtonen on päättänyt soveltaa luontokuvaukseen ammatissaan oppimiaan kultaisia sääntöjä. Vaikka työ on vienyt hänet muun muassa jääkarhujen pariin, turvallisuus – niin hänen kuin eläinten – on tärkeintä.
 – Selvitän aina etukäteen kenen mailla olen, miten siellä tulee toimia ja mitä olen kuvaamassa. Se tekee valokuvaamisesta myös paljon antoisampaa. Luonnossa on liikuttava sitä kunnioittaen.
 Yhtenä esimerkkinä tämän kunnioituksen unohtamisesta Ohtonen mainitsee The Beach -elokuvan aiheuttaman turistiryntäyksen Thaimaan Maya Bayn rannalle. Se on  tällä hetkellä suljettuna, jotta luonto voi toipua  ihmisten aiheuttamasta tuhosta.
 Kimmo Ohtonen toivoo, että luonnossa liikkujat muistaisivat kunnioittaa ympäristöä.  Laura Ohtonheimo
 Kimmo Ohtonen muistaa myös Suomesta tapauksia, joissa sana on lähtenyt kiirimään rakennuksen alla majailevasta kettuperheestä. Pian sitä on piirittänyt kymmenien kuvaajien joukko.
 – Luontokuvauspiireissä keskustellaan paljon siitä, missä raja menee. Osa menee niin lähelle eläintä, ettei se pääse edes saalistamaan. Kun tästä huomautetaan, otetaan puolustuskanta, Ohtonen sanoo.
 Sama ilmiö oli nähtävillä myös Pyhtäällä. Kun kukkapelto tallottiin, Miina Tuominen-Brinkas kielsi muodostuneille poluille astumisen kyltein ja opastein. Silti hän joutui erikseen pyytämään kymmeniä ihmisiä poistumaan kasvuston seasta.
 – Osa on ollut pahoillaan ja vedonnut siihen, että pellolla oli jo tallaumia. Osa kuitenkin selvästi toimi tietoisesti. Eniten minua on hämmästyttänyt reaktio pyyntööni poistua pellolta. Jotkut ovat olleet töykeitä ja lähteneet tuohtuneena pois, Tuominen-Brinkas kertoo.
 Moni Brinkaksen tilan kukkapellolla vieraillut halusi ihastella luonnon monimuotoisuutta ja ikuistaa sen kuviin. Tiina Karppi / Yle
 Kuvat hyvän mielen levittäjinä
 Vaikka Brinkaksen tilan kukkapelto on ensisijaisesti tarkoitettu luonnon monimuotoisuuden lisäämiseksi, se on myös tietoisesti haluttu tarjota silmäniloksi.
 – Yksi pellon arvoista on, että sen voi nähdä ja kokea. Täällä on käynyt tuhansia ihmisiä ja valtaosa heistä on käyttäytynyt todella hyvin. Sanoinkin leikilläni miehelleni että tämä on paikka, jossa keski-ikäiset miehet ottavat ensimmäistä kertaa selfien, Miina Tuominen-Brinkas nauraa.
 Kukkapelto nousee loistoonsa jälleen ensi kesänä. Tuominen-Brinkas aikoo aidata pellon ja pystyttää viralliset kieltokyltit hyvissä ajoin. Pelto perustetaan jälleen näkyvälle paikalle.
 – Tarkoitus ei ole viedä elämystä muilta pois, hän hymyilee.
 Miina Tuominen-Brinkas iloitsee siitä, että moni on kokenut ilon ja liikutuksen hetkiä kukkapellolla.  Tiina Karppi / Yle
 Tästä on hyvillään myös toimittaja ja luontokuvaaja Kimmo Ohtonen.
 – Pyhtään tapaus on antanut hyvän muistutuksen sekä luonnon että toisen omaisuuden kunnioittamisesta, mutta myös siitä, miten kaunista luontoa meillä Suomessa on. Tämä on lähimatkailua parhaimmillaan ja siksi ilmiössä on mielestäni myös paljon hyvää.
 Moni Pyhtäällä vieraillut halusi nimenomaan jakaa tätä hyvää eteenpäin.
 – Vaikka sosiaalinen media on kanava viestiä ja todistaa muille tekemisiään, se on myös väylä jakaa tunnelmia siitä, että on jossakin paikassa ja siellä on todella kivaa, toteaa tutkija Salla-Maaria Laaksonen.
 Tästä pääset tutustumaan Miina Tuominen-Brinkasin upeaan kukkapeltoon.
 Voit keskustella aiheesta kello 22 asti.

Onko tykkäysten himo mennyt jo liian pitkälle? Moni on valmis rikkomaan sääntöjä yhden selfien vuoksi – jotkut jopa kuolemaan


Kaksi aikuista on kuollut liikenneonnettomuudessa Saarijärvellä Keski-Suomessa, kertoo Sisä-Suomen poliisi.
 Onnettomuus tapahtui Kuoppalantiellä myöhään iltapäivällä kello viiden aikaan.
 Rikosylikomisario  Olavi Saunamäki  vahvisti  Keskisuomalaiselle , että onnettomuudessa kuoli Pirkanmaalta kotoisin oleva aviopari. Saunamäen mukaan sekä mies että nainen olivat 77-vuotiaita.
 Sisä-Suomen poliisi kertoo selvittävänsä tapahtumien kulkua ja tiedottavansa asiasta lisää huomenna.

Kaksi aikuista kuoli liikenneonnettomuudessa Saarijärvellä


Summary: Pakistan vietti itsenäisyyspäiväänsä eilen, Intia juhlii tänään.

Pakistanin mukaan kolme sen sotilasta on kuollut Pakistanin ja Intian välisessä aseellisessa yhteenotossa kiistellyllä Kashmirin alueella.
 Pakistanin armeijan tiedottaja  Asif Ghafoor  ilmoitti kuolouhreista Twitterissä ja kertoi myös viiden intialaissotilaan kuolleen. Intia on kiistänyt kuolonuhrit, kertovat uutistoimistot.
 Pakistanin mukaan myös kaksi siviiliä olisi kuollut ja yksi haavoittunut Intian armeijan luodeista Pakistanin hallitsemalla Rawalakotin alueella Kashmirissa.
 Sekä Intia että Pakistan syyttävät toisiaan selkkauksen aloittamisesta. Viranomaistietojen mukaan tulitus on jatkunut aamusta lähtien.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kahden ydinasevallan välit ovat jälleen kiristyneet Kashmirin itsehallintoalueen tilanteen myötä. Intian hallitus kumosi elokuun alussa perustuslain kohdan, joka on taannut Intian hallitsemalle Kashmirin osalle laajan itsehallinnon. Pakistania päätös ei miellyttänyt.
 YK:n turvallisuusneuvosto aikoo keskustella Kashmirin tilanteesta perjantaina aamupäivällä.
 "Yksi valtio, yksi perustuslaki", totesi Modi itsenäisyyspäivänä
 Kashmirin tilanne on ollut Pakistanin ja Intian kapulakivi jo pitkään. Maat ovat sotineet alueesta kahdesti. Lisäksi viime helmikuussa alueella tapahtui pommi-isku, joka sai tilanteen  leimahtamaan uudelleen .
 Kashmirin alueen erityisasema oli voimassa vuodesta 1947 asti, joilloin Intia ja Pakistan itsenäistyivät. Maat viettävät itsenäisyyspäiväänsä peräkkäisinä päivinä. Pakistan juhli eilen, Intia puolestaan tänään.
 Intia juhlii itsenäisyyspäiväänä 15.8.  Jaipal Singh / EPA-EFE
 Intian pääministeri  Narendra Modi  perusteli itsenäisyyspäivän puheessaan Kashmirin itsehallinnon kumoamista talouden näkökulmasta.
 Modin tavoitteena on saada Intian talous hyvään vireeseen. Hänen mukaansa muslimienemmistöisen Jammun ja Kashmirin itsehallintoalueen erityiasema on lisännyt korruptiota ja nepotismia eli sukulaisten suosimista alueella.
 Samalla naiset, lapset ja vähemmistöt Intian ainoalla muslimienemmistöisellä alueella ovat Modin mukaan joutuneet epätasa-arvoiseen asemaan.
 – Tänään kaikki intialaiset voivat ylpeästi sanoa "yksi valtio, yksi perustuslaki", Modi totesi.
 Vastikään kumottu laki esti Jammun ja Kashmirin osavaltion ulkopuolella asuvia intialaisia muuttamasta alueelle, ostamasta sieltä maata ja työskentelemästä osavaltion hallinnon viroissa.
 Lue lisää:
 Mitä Kashmirissa tapahtuu ja miksi? Neljä kysymystä ydinasevaltioiden välisen kiistan uudesta käänteestä
 "Kashmir on kuin painekattila, joka räjähtää hetkenä minä hyvänsä" – Ulkonaliikkumiskieltoa höllennettiin ainakin hetkeksi
 Intia poisti Kashmirin erityisalueen aseman ja lähetti sinne kymmeniätuhansia sotilaita

Pakistan: Kolme sotilasta ja kaksi siviiliä kuoli Kashmirissa aseellisissa yhteenotoissa – Intia kiistää uhrit


Summary: Keväällä voimaan tulleet viranomaisohjeet vaativat metsänomistajakohtaista sitoutumista luomuun. Marja-alaa muutos sapettaa.

Uudet ohjeet luomukeruualueiden sertifioinnissa ovat aiheuttaneet sen, että pohjoisen Suomen maailman suurin yhtenäinen luomumarjojen keruualue on pirstoutunut. Moni marjayritys on nyt huolissaan siitä, että ne eivät onnistu hankkimaan tarpeeksi luomusertifioitua raaka-ainetta.
 Vielä viime kesänä Suomessa oli noin 12 miljoonaa hehtaaria maata luomukeruualueita. Keruukartat olivat muutamaa punaista lannoitusaluetta lukuunottamatta vihreää, luomusertifioitua keräysaluetta.
 Nyt tilanne on toinen, sillä Ruokaviraston keväällä antaman uuden ohjeistuksen perusteella vanhat luomusitoumukset eivät ole voimassa, sanoo luomusertifioinnnin asiantuntija  Eija Vuorela  Youngfour Oy:stä. Uuden ohjeen mukaisesti jokaiselta metsänomistajalta on nyt kerättävä erillinen sitoumus luomuun.
 – Uusi ohje oli niin iso muutos entiseen, että me olemme velvoitettuja keräämään uudet sitoumukset maanomistajilta, Vuorela sanoo.
 Puolet luomualueesta hävisi kartalta
 Youngfour Oy tuottaa Lapista, Koillismaalta ja kolmesta Ylä-Kainuun kunnasta marjayrityksille kartat, joissa luomukeruualueet ovat nähtävillä. Luomumarjoja ei testata, joten keruun kohdistaminen luotettavasti sertifioiduille alueille on tärkeää.
 Käytännössä esimerkiksi Lapissa metsäalasta 99 prosenttia on luomukelpoista. Koska suurin osa yksityismetsistä on vielä sertifioimattomia alueita, ei näiltä alueilta kerättyä marjaa voi myydä luomuna.
 – Jos haluamme poimia luomua Lapista, niin nyt se on mahdotonta. Puolet luomualueesta on poispyyhkäisty kartoilta, sanoo pohjoismaiden suurimman marjantuottajan Polarica Marjahankinnan poiminnan koordinaattori  Ismo Pasanen.
 Kainuulaisen Kiantama Oy:n laatu- ja vastuullisuuspäällikkö  Riitta Ryytin  mukaan uudistuksesta voi seurata se, että luomun uskottavuus kärsii.
 – Karttojen ulkoasu on ihan tilkkutäkkiä. Poimijalle on todella vaikea erottaa, että onko hän luomu-, vai ei-luomualueella, Ryyti moittii.
 Tällä hetkellä luomukeruualueena ovat pääasiassa pohjoisen valtionmetsät ja osa yhteismetsistä.
 Virasto vetoaa EU-asetukseen
 Aiempi luomukeruualuejärjestelmä perustui siihen, että kymmenet tuhannet yksityiset metsänomistajat sitoutuivat siihen kollektiivisesti, metsänhoitoyhdistysten kautta. Jos omaa metsää ei halunnut sertifioida, järjestelmästä saattoi jäädä pois erillisellä ilmoituksella.
 Keväällä voimaan tulleissa Ruokaviraston (ent. Evira) ohjeissa alettiin EU-asetukseen vedoten edellyttää jokaiselta maanomistajalta sitoutumista luomukeruualueeseen.
 – Ydinongelma on se, että EU-asetuksen mukaan metsänomistajan pitäisi aktiivisesti olla tietoinen siitä, että hän on sitoutunut luomuun, sanoo Ruokaviraston luomujaoston päällikkö  Beata Meinander .
 – Meidän asia viranomaisena on varmistaa, että suomalaisen marjan puhdas ja hyvä maine säilyy. Haluamme varmasti kirkkain silmin sanoa, että suomalainen luomu on luomua, Meinander perustelee.
 Raaka-aineen saatavuus huolettaa yrityksiä
 Yrityksissä ihmetellään Ruokaviraston intoa ohjeiden tiukentamiseen. Esimerkiksi Kiantama Oy:lle uudistus aiheuttaa hankaluuksia raaka-ainehankintaan, mutta myös kuluja, kun poimijoita on koulutettava uuteen järjestelmään, sanoo toimitusjohtaja  Vernu Vasunta .
 – Kai se viranomainen on miettinyt tämän kunnolla tehdessään tällaisen päätöksen. Tuntuu, että Ruokavirastossa ei-viljelty luomu on nyt vastatuulessa, suomii Vasunta.
 Myös Valio suurena luomumustikan ostajana on huolissaan kotimaisen luomumarjan riittävyydestä. Valio käyttää tällä hetkellä useita satoja tonneja luomumustikkaa ja määrä nousee koko ajan.
 – Ihmisten kiinnostus luomua ja kotimaisia luomumarjoja kohtaan kasvaa koko ajan ja tuotteiden kysyntä on lisääntynyt. Meille kotimaisten luomumarjojen saatavuus on tärkeää ja on huolestuttavaa, jos keruualue pirstaloituu ja saatavuus heikkenee, sanoo Valion kategoriapäällikkö  Mirva Tollet .
 Polarica Marjahankinnan poiminnan koordinaattori Ismo Pasanen muistuttaa, että kyse on myös marjayritysten kansainvälisestä kilpailukyvystä.
 – Luomulla on painoarvoa silloin, kun myydään tuotteita maailmalle. Jos poimittu marja ei ole luomua, se on mustikkaa ja sitten ollaan samalla tasolla kuin kaikki ei-luomualueet ympäri Eurooppaa, toteaa Pasanen.
 Viranomainen ei jaa teollisuuden huolta marjojen riittävyydestä.
 – Lapissa on laajat alueet valtion metsää, joka on edelleen luomusertifioitua. Kyllä siellä marjoja riittää poimittavaksi, sanoo Beata Meinander Ruokavirastosta.
 Sitoumusten keruu on jättiurakka
 Uuden sertifiointijärjestelmän kannalta merkittävä käytännön ongelma on vielä sekin, että yksityinen metsänomistus on Suomessa varsin pirstaloitunutta. Uusien luomusitoumusten kerääminen jokaiselta on valtava urakka, sanoo Eija Vuorela.
 – Meillä on Suomessa reilu 600 000 yksityismetsänomistajaa ja täällä Lapissakin varmaan yli 20 000. Kova savotta on tiedossa, Vuorela huokaa.
 Maanomistajalle luomuun sitoutuminen on pyritty tekemään entistä helpommaksi yhteistyössä maa- ja metsätalousministeriön ja Ruokaviraston kanssa.
 – Metsään.fi -palvelun kautta on mahdollisuus nyt sitoutua luomutoimintaan. Siinä testataan, että helpottaako tämä sitoutumista, kertoo Eija Vuorela.
 Vuorelan mukaan luomua on tarjolla myös muualla maailmassa, tosin ulkomaisen marjan arvoainepitoisuudet ovat eri luokkaa pohjoisen marjan kanssa.
 – Kyllähän niitä luomuraaka-aineentuottajia löytyy niin Euroopasta kuin Amerikasta ja Kanadastakin. Yrittäjät joutuvat miettimään, että jos ei suomalaista luomumetsämarjaa löydy, niin mistä saan sitä asiakkaille.
 Lue myös:
 Luomua vai ei? Mustikasta kiehahtamassa alan yrittäjille soppa
 Suomen kaikki metsät halutaan luomuksi - "Marja on ihan sama oli se luomusertifioitu tai ei"
 Luomutuotantoon siirtyy ennätysmäärä uusia maatiloja – Viljelijä: Asiakkaat toivovat luomua

Maailman suurin yhtenäinen luomumarjojen keruualue lakkasi olemasta Suomessa – "Jos haluamme poimia luomua Lapista, niin nyt se on mahdotonta"


Summary: Trump sai tahtonsa läpi, kun Israel ei päästä Rashida Tlaibia ja Ilhan Omaria maahan.

Israel estää kahden yhdysvaltalaisen kongressiedustajan saapumisen maahan. Israelin hallituksen päätös tuli sen jälkeen kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  oli neuvonut Israelia estämään yhdysvaltalaisdemokraattien,  Rashida Tlaibin  ja  Ilhan Omarin  saapumisen.
 Trump tviittasi tänään, että Israel osoittaa "suurta heikkoutta", jos se sallii demokraattien kongressiedustajien saapumisen maahan. Trumpin mukaan kyseiset kongressiedustajat "vihaavat Israelia ja juutalaisia" ja he ovat "häpeäpilkku".
 Maahantulokiellon saaneet kongressiedustajat kuuluvat naisdemokraattien ryhmään, jota presidentti Trump on aiemminkin parjannut.
 Rashida Tlaib on Michiganin kongressiedustaja ja Ilhan Omar on valittu puolestaan Minnesotasta. Molemmat ovat muslimeja.
 Trump on aiemmissa kommenteissaan kiinnittänyt huomiota muun muassa naisten etniseen alkuperään. Lisäksi hän on kehottanut heitä "palaamaan sinne, mistä ovat tulleetkin".
 Trumpin kriitikot ovat pitäneet hänen kommenttejaan rasistisina ja mauttomina.
 Tlaibin sukujuuret Länsirannalla
 Tlaibin suku on lähtöisin Beit Ur Al-Fauqan kylästä Länsirannalta ja hänen vanhempansa ovat tulleet siirtolaisina Yhdysvaltoihin. Tlaibin oli tarkoitus vierailla sukulaistensa luona. Omarin sukujuuret ovat Somaliassa.
 Yhdysvaltalaiskaksikon oli tiettävästi aikomus saapua Israeliin viikonlopun aikana.
 Rashida Tlaib ja Ilhan Omar ovat arvostelleet sitä, kuinka Israel kohtelee palestiinalaisia. Kaksikko kannattaa Israelin vastaista BDS-boikottia, jonka päämäärä on olla tekemättä yhteistyötä muun muassa israelilaisten yritysten ja yliopistojen kanssa.
 Israelin hallitus on aiemmin säätänyt lain, jonka mukaan Israelia boikotoivia ja boikotteja tukevia henkilöitä ei päästetä maahan.
 Israelin pääministerin  Benjamin Netanjahun  mukaan maahantulokielto asetettiin siksi, koska Israel katsoi kongressiedustajien aikovan vahingoittaa Israelia. Netanjahun mukaan Tlaibin käyntiä sukulaisissa harkitaan humanitaarisista lähtökohdista, jos Tlaib esittää anomuksen.
 Palestiinalaiset tyrmistyivät
 Palestiinalaiset ovat tyrmistyneet yhdysvaltalaisten kongressiedustajien saamasta maahantulokiellosta.
 Palestiinalaisviranomaisten mukaan Israelin päätös on törkeä. Palestiinalaishallinnon edustaja  Hanan Ashrawi  luonnehti Israelin päätöstä "vihamieliseksi teoksi Yhdysvaltain kansaa ja sen edustajia kohtaan".
 Ashrawin mielestä "Israelin teko halveksii diplomatian sääntöjä ja palestiinalaisten oikeutta olla yhteydessä muun maailman kanssa".

Netanjahu myöntyi, kun Trump käski – kaksi demokraattien kongressiedustajaa sai porttikiellon Israeliin


Summary: Tasavuosia juhliva Taiteiden yö veti jo alkuillasta runsaasti väkeä Helsingin keskustaan. Tapahtuma on rauhoittunut villeistä vuosistaan, jolloin Taiteiden yö oli myös koulujen aloitusjuhla. Näin ei enää ole. Jututimme kymmentä porukkaa heidän suunnitelmistaan illan varalle.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

1 Iida Kilpeläinen ja Elsie Monye. Laura Hyyti / Yle "Ei mitään suunnitelmaa" Iida Kilpeläinen ja Elsie Monye ajelehtivat Taiteiden yössä. Matka jatkuu ehkä johonkin Helsingin museoista. 2 Mika Virta ja Satu Salin. Laura Hyyti / Yle "Me mennään drag-bingoon" Mika Virta ja Satu Salin pääsivät pitkästä aikaa kahdestaan Taiteiden yöhön. Molemmat ovat tapahtuman konkareita. Pariskunta lähti ensin syömään, ja sieltä matkan oli tarkoitus jatkua drag-bingoon. 3 Claire Delhom. Laura Hyyti / Yle "Menen kavereiden kanssa Teurastamolle" Ranskalainen Claire Delhom nappasi demarikansanedustajan tarjoaman ilmaishattaran ja jatkoi matkaa Töölönlahdelle. Määränpäänä oli Teurastamo Suvilahdessa. 4 Johannes ja Vilma Grasberger sekä Juulia Räihä. Laura Hyyti / Yle "Tulimme tunnelman takia" Johannes ja Vilma Grasberger sekä Juulia Räihä lähtivät Taiteiden yöhön, koska myös kaikki muut ovat siellä. "Tunnelma ja ihmiset vetävät tänne". 5 Mikko Riiheläinen, Emma Kallunki ja Sauli Taipale. Laura Hyyti / Yle "Nuoriso on rauhoittunut" Mikko Riiheläinen Aseman lapsista kertoi, että Taiteiden yö on rauhoittunut nuorison osalta. Vielä 2010-luvun alussa oli toisin, kun tapahtuma oli myös koulujen aloitusjuhla koko pääkaupunkiseudulla. Vantaan nuorisotyöntekijät komppaavat. 6 Mika Kukkonen. Laura Hyyti / Yle "Oodissa luetaan Kafkaa. Sinne!" Mika Kukkonen muistaa käyneensä Taiteiden yössä jo 1990-luvulla. Tapahtuma jäi useiden vuosien ajan väliin, koska Kukkonen oli ulkomaan komennuksella. Tätä miestä vie eteenpäin kirjallisuus. 7 Noora Koskimaa ja Ylva Sinkkonen. Laura Hyyti / Yle "Syömme ensin piknikin" Noora Koskimaa ja Ylva Sinkkonen nauttivat piknikin Musiikkitalon rinteessä. Matkan oli tarkoitus jatkua "fiiliksen mukaan". Taiteiden yöhön kuuluu improvisaatio. 8 Siru Tukiainen ja Minttu Kokko. Laura Hyyti / Yle "Me mennään koira-piirustukseen" Siru Tukiainen ja Minttu Kokko ottivat kaiken irti elokuun auringosta. Ystävät olivat matkalla koira-piirustukseen. Siinä koiraa piirretään kuin elävää mallia. 9 Laura Petäjä. Laura Hyyti / Yle "Ensimmäinen kerta" Laura Petäjä kertoi osallistuvansa ensimmäistä kertaa kunnolla Taiteiden yöhön. Hän oli matkalla kuuntelemaan portugalilaista fadoa. Kokkolasta Helsinkiin muutamia vuosia sitten muuttanut nainen on aiemmin vain kävellyt tapahtuman ohi. 10 Sanna Östman ja Viljam Vänttinen. Laura Hyyti / Yle "Menemme vielä kuorojen kierrokselle" Sanna Östman ja Viljam Vänttinen jonottivat kansalaistorille avattuun labyrinttiin. "Arboriaan" oli jatkuva jono. Matkan oli tarkoitus jatkua Amos Rexiin ja sieltä kuorojen kierrokselle.

Näin alkoi Taiteiden yö Helsingissä – katso kuvat ensimmäisistä juhlijoista


Summary: Ruotsissa naapurimaiden kommentit ovat herättäneet sekä ärtymystä että ymmärrystä.

Norjan moskeija-ammuskelu ja Tanskassa tehty räjähdeisku ovat saaneet pohjoismaiset naapurit kohdistamaan syyttävän katseensa Ruotsiin.
 Ensimmäisenä asialla oli Norjan pääministeri  Erna Solberg , joka sanoi  viikonlopun moskeijaiskun  jälkeen, että Ruotsin äärioikeisto toimii Norjassa.
 Solberg vaati toimia ääriaatteiden kuriin saamiseksi ja totesi Norjan tarvitsevan siihen Ruotsin apua.
 – Kun uusnatsit marssivat Norjan kaduilla, sekä Fredrikstadissa että Kristiansandissa, kuuluu paljon ruotsin kieltä. Heidän uusnatsinsa pyrkivät organisoitumaan myös naapurimaissa,  Solberg sanoi Aftenposten-lehdessä .
 Pohjoismaisen vastarintaliikkeen jäsenet marssivat Norjan Fredrikstadissa lokakuussa 2018. Oern Borgen / EPA
 – Pohjoismaista Ruotsissa on suurimmat ja järjestäytyneimmät ryhmät. Olemme huomanneet, että mielenosoituksiin tulee joidenkin paikallisten lisäksi osallistujia Ruotsista. On tärkeää ryhtyä vastatoimiin Norjassa, Solberg jatkoi.
 Kansainvälinen yhteistyö ääriajattelun vastustamisessa on tärkeää, sillä radikalisoituminen tapahtuu suureksi osaksi internetissä.
 – Mutta juuri Pohjoismaisen vastarintaliikkeen ja uusnatsismin painopiste ja parhaat organisoijat ovat Ruotsissa, Solberg painotti.
 Ruotsalaisministeri: Kannattaisi katsoa peiliin
 Norjan pääministerin kommentit saivat Ruotsin entisen sisäministerin, nykyisen energiasta ja digitalisaatiosta vastaavan ministerin  Anders Ygemanin  pillastumaan.
 – Mielellään norjalais-ruotsalaista yhteistyötä, mutta jos tekee hallitusyhteistyötä Edistyspuolueen kanssa ja nimittää  Sylvi Listahaugin  ministeriksi kaksi kertaa, kannattaisi ehkä katsoa peiliin ennen kuin katsoo naapurimaata alta kulmain, Ygeman vastasi Twitterissä.
 Edistyspuolueeseen kuuluva Listhaug on tullut tunnetuksi maahanmuuttokriittisistä mielipiteistään. Hän on herättänyt Ruotsissa pahaa verta maan maahanmuuttopolitiikkaa koskevilla kommenteillaan ja  taannoisella vierailullaan Tukholman maahanmuuttajalähiössä Rinkebyssä .
 – Me emme ota vastaan neuvoja Ruotsista, jossa on todistetusti enemmän uusnatseja kuin Norjassa. Suosittelen, että Ygeman siivoaa oman maansa ennen kuin tulee opettamaan Norjaa,  kuittasi vanhus- ja kansanterveysministerinä toimiva Listhaug Ygemanin kommentit Aftonbladetissa .
 Sylvi Listhaug kehottaa ruotsalaisministeriä olemaan neuvomatta norjalaisia. Kuva on otettu maaliskuussa 2018. Hakon Mosvold Larsen / EPA
 Asiantuntijat: Pohjoismaiden uusnatsit tekevät yhteistyötä
 Äärioikeistoon perehtyneet tutkijat katsovat Norjan pääministerin olevan oikeassa puhuessaan ruotsalaisten uusnatsien toiminnasta Norjassa. He kuitenkin muistuttavat, että myös norjalaiset äärioikeistolaiset toimivat Ruotsissa.
 – Kun Pohjoismaisella vastarintaliikkeellä on toimintaa Norjassa, ovat monet ruotsalaiset mukana. Siitä ei ole epäilystäkään, kommentoi Norjan poliisikorkeakoulun professori  Tore Bjørgo   Dagens Nyheter -lehdessä .
 Bjørgon mukaan Norjassa on arviolta vain 30 järjestäytynyttä uusnatsia, kun Ruotsissa vastaava lukema on hänen mukaansa vähintään 200.
 – Siten he [norjalaiset] eivät voi tehdä suuria asioista yksinään, vaan he tarvitsevat aina tukea ruotsalaisilta, Bjørgo arvioi ja sanoo yhteistyön olevan tiivistä.
 Bjørgo muistuttaa samalla, että norjalaiset ovat osallistuneet uusnatsien marsseille Ruotsissa, esimerkiksi Göteborgissa, ja norjalainen uusnatsijohtaja asuu Ruotsin Ludvikassa. Ludvikasta on kehittynyt viime vuosina jonkinlainen äärioikeistovaikuttajien keskus,  uutisoi Dagens Nyheter keväällä 2018 .
 Ruotsin ja Norjan yhdistävä Svinesundin silta avattiin vuonna 2005.  Lise Aserud / EPA
 "Syyt löytyvät toisen maailmansodan saksalaismiehityksestä"
 Professori Bjørgon mukaan merkittävä selitys Ruotsin Norjaa ja Tanskaa suuremmalle uusnatsien määrälle löytyy historiasta. Saksa miehitti Norjan ja Tanskan, muttei Ruotsia toisen maailmansodan aikana.
 – Ruotsissa natsiaatteella on jatkuvuutta aina 1930-luvulta lähtien. Se jatkuvuus katkesi Norjassa. Norjalaisia patriootteja on vaikea koota natsismin ympärille, sillä aatteiden välillä on ristiriita, hän toteaa.
 Ruotsalaistutkija  Heléne Lööw  on samaa mieltä historian vaikutuksesta. Myös hänen mukaansa pääministeri Solbergin lausunto ruotsalaisista uusnatseista pitää paikkansa.
 – Toisaalta ruotsalaiset, norjalaiset, tanskalaiset ja suomalaiset ryhmät tekevät yhteistyötä ja ovat aina tehneet. Voi puhua kansallissosialismin pohjoismaisesta versiosta,  Lööw arvioi Dagens Nyheterissä .
 Lööw on Bjørgoa varovaisempi esittämään arviota eri Pohjoismaiden uusnatsien määrästä.
 Voimakas räjähdys rikkoi veroviraston ikkunoita Kööpenhaminan Østerbron kaupunginosassa. Olafur Steinar Gestsson / AFP
 "Varmistamme etteivät ruotsalaisrikolliset pääse Tanskaan"
 Tanskassa katseet kohdistettiin Ruotsiin Kööpenhaminassa tehdyn räjähdeiskun jälkeen. Tanskan sosiaalidemokraattinen hallitus selvittää nyt keinoja maiden välisen rajan nykyistä tarkemmaksi valvomiseksi.
 Pääministeri  Mette Frederiksen  nosti rajavalvonnan esiin sen jälkeen, kun  Kööpenhaminan verovirastoa vaurioittaneen räjähdeiskun epäillyt tekijät paljastuivat ruotsalaisiksi . Tanskan poliisi on pidättänyt yhden ruotsalaisen ja antanut etsintäkuulutuksen toisesta.
 Frederiksenin mukaan Tanska aikoo varmistaa, etteivät ruotsalaisrikolliset pääse maiden välisen rajan yli,  uutisoi muun muassa Tanskan yleisradioyhtiö DR .
 – Räjähdyksistä keskellä Kööpenhaminaa ei voi tulla arkipäivää, Frederiksen sanoi tiedotustilaisuudessa keskiviikkona.
 Vuodesta 2015 alkaen henkilöllisyyspapereita on tarkastettu Tanskasta Ruotsiin matkustettaessa, mutta Frederiksen haluaa tiukentaa rajatarkastuksia myös Ruotsista Tanskaan tultaessa. Hän sanoo olleensa asiasta jo yhteydessä Ruotsin demaripääministeriin  Stefan Löfveniin .
 – Maalina ovat rikolliset, eivätkä lukuisat pendelöijät ja edestakaisin matkustavat ihmiset, Frederiksen painottaa.
 Tanskasta Ruotsiin matkustavien henkilöllisyys on tarkastettu vuodesta 2015 lähtien. Yle Uutisgrafiikka
 "Ei vapaa-aluetta rikollisille"
 – Ei voi olla niin, että Ruotsista voi matkustaa Tanskaan ja asettaa dynamiittia Kööpenhaminan keskustaan, Frederiksen painotti keskiviikkona myöntäen samalla, että myös Tanskassa on omat ongelmansa.
 Hän lupaa poliisille lisää työkaluja rikollisten pysäyttämiseksi.
 Toisena esimerkkinä Ruotsista levittäytyneestä rikollisuudesta  Frederiksen mainitsi  ammuskelun, joka tapahtui kesäkuun lopulla Kööpenhaminan ulkopuolella sijaitsevassa Herlevissä. Kaksi ruotsalaista ammattirikollista ammuttiin hengiltä teloitustyyliin.
 Verityöstä epäillään useita ruotsalaisia. Sekä uhreilla että epäillyillä on  Dagens Nyheterin mukaan  yhteys Tukholman Rinkebyssä toimivaan järjestäytyneeseen rikollisuuteen.
 Ruotsin sisäministeri  Mikael Damberg  suhtautuu ymmärtäväisesti tanskalaisten aikeisiin tiukentaa rajavalvontaa, vaikka huomauttaakin samalla rikollisten liikkuvan myös toiseen suuntaan.
 – Rikollisille ei saa löytyä vapaa-aluetta, jolla he voivat ylittää rajan ja välttää lain kouran,  Damberg sanoo Ruotsin televisiolle SVT:lle .
 Damberg kuitenkin muistuttaa asuntomurtojen Etelä-Ruotsissa vähentyneen sen jälkeen, kun Tanskasta Ruotsiin matkustaville ryhdyttiin jälleen tekemään henkilöllisyystarkastuksia.
 Lisää aiheesta:
 Norjan poliisi tutkii ampumista moskeijassa terroriteon yrityksenä – "Epäillyllä äärioikeistosympatioita", "Ihannoi Christchurchin ampujaa"
 22-vuotias ruotsalaismies pidätetty Kööpenhaminan veroviraston viimeviikkoisen räjähdyksen takia

Ruotsi naapuriensa hampaissa – Räjähdeiskua säikähtänyt Tanska pohtii rajatarkastuksia, Norja haluaa ruotsalaisen äärioikeiston kuriin


Suomalaistenkin hyvin tuntemia Leviksen, Wranglerin ja Leen farkkuja on valmistettu Etelä-Afrikassa Lesothossa tehtaissa, joissa naistyöntekijöiden seksuaalinen häirintä ja ahdistelu ovat arkipäivää.
 Naistyöntekijöiden systemaattinen hyväksikäyttö paljastui työntekijöiden oikeuksia valvovan  Worker Rights Consortiumin (WRC) selvityksessä.
 – Kaikki naiset osastollani ovat maanneet johtajan kanssa. Kyse on selviytymisestä. Jos sanot ei, et saa töitä tai sopimustasi ei jatketa, eräs työntekijöistä on kertonut WRC:n mukaan.
 Nyt paikallinen tehdas ja yhdysvaltalaiset farkkubrändit ovat yhteisymmärryksessä ryhtyneet kitkemään seksuaalista hyväksikäyttöä viidestä lesotholaisesta tehtaasta.
 Päätös on merkittävä lesotholaisille, sillä kyseisissä tehtaissa työskentelee jopa 10 000 naista. Tehtaat omistaa taiwanilainen globaali farkkujen valmistaja Nien Hsing Textile.
 Osapuolet pitävät sopimusta merkittävänä edistysaskeleena
 Hyväksikäytön paljastuttua tehtaiden omistaja, viisi paikallista ammattiyhdistystä ja kaksi naisten oikeuksia puolustavaa ryhmää kirjoittivat sopimuksen, jonka avulla hyväksikäyttö kitketään pois tehtaista.
 Käytännössä kansalaisjärjestöjen edustajat haastattelevat työntekijöitä heidän työoloistaan. Itsenäisesti toimiva toimikunta käsittelee työntekijöiden valitukset ja ryhtyy toimenpiteisiin Lesothon lakien puitteissa.
 Amerikkalaiset farkkubrändit Levi Strauss & Co, The Children's Place sekä Leen ja Wranglerin omistava Kontoor Brands ovat puolestaan sitoutuneet vähentämään tilauksiaan, kunnes paikalliset tehtaat ovat korjanneet työntekijöidensä työolosuhteet.
 Sekä paikallinen tehtaanjohto että amerikkalaiset farkkubrändit ovat vakuuttaneet olevansa sitoutuneita ohjelmaan ja pitävät monitahoista sopimusta merkittävänä edistysaskeleena alalla.
 – Nämä sopimukset ovat läpimurto, joka osoittaa esimerkin muullekin vaatetusteollisuudelle siitä, miten seksuaaliseen häirintään ja hyväksikäyttöön pitää puuttua, WRC:n ohjelmajohtaja  Rola Abimourched  sanoo uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Vaateteollisuus on merkittävä työllistäjä reilun kahden miljoonan asukkaan valtiossa, sillä yhteensä ala työllistää jopa 40 000 lesotholaista.

"Jos sanot ei, et saa töitä tai sopimustasi ei jatketa" – kuuluisat farkkubrändit ryhtyivät kitkemään seksuaalista hyväksikäyttöä Lesothon tehtailla


Lapissa Ylitorniolla omakotitalo paloi pahoin tänään iltapäivällä, pelastuslaitos kertoo. Henkilövahingoista ei ole vielä tietoa, ja poliisi tiedottaa onnettomuudesta myöhemmin.
 Raanujärventiellä sijainnut talo kärsi mittavista vahingoista, mutta ei palanut kivijalkaan asti, Lapin pelastuslaitokselta kerrotaan. Sammutustyöt olivat loppusuoralla kello viiden aikaan.
 Pelastuslaitos sai ilmoituksen tulipalosta hieman ennen puoli kahta iltapäivällä.

Omakotitalo paloi Ylitorniolla – henkilövahingoista ei vielä tietoa


Summary: Poliisi tutkii onnettomuuden syytä.

Nelostiellä Haukiputaan ja Iin välissä on sattunut liikenneonnettomuus, jossa on osallisena neljä henkilöautoa. Pelastuslaitoksen mukaan kaksi ihmistä on viety sairaalahoitoon.
 Tarkka onnettomuuspaikka on Haarakankaan levähdyspaikan kohdalla. Poliisi tutkii onnettomuuden syytä. Liikenne oli aiemmin poikki ja on edelleen ruuhkautunut.
 – Esteitä on molempiin suuntiin. Puolisen tuntia menee vielä, Oulu-Koillismaan päivystävä palomestari  Hannu Timonen  sanoo.

Neljän henkilöauton kolari Nelostiellä Oulussa