Summary: Viime vuoden aikana pyöriäisistä tehtiin 16 havaintoilmoitusta.

Pyöräisestä kerätään jälleen havaintoja.
 Ympäristöministeriö ja Ahvenanmaan maakuntahallitus keräävät havaintotietoja Itämerellä äärimmäisen uhanalaisesta pyöriäisestä. Näköhavaintoja pyöriäisistä on kerätty vuodesta 2001 lähtien. Lisäksi elämiä seurataan akustisella seurannalla.
 – Aiemmin pyöriäisen luultiin olevan Suomessa vain satunnainen vierailija. Akustinen seuranta, jota on tehty vuodesta 2011, osoittaa, että pyöriäisen säännöllinen levinneisyysalue ulottuu myös Suomen ja Ahvenanmaan merialueelle, kertoo seurannasta vastaava  Olli Loisa  Turun ammattikorkeakoulusta tiedotteessa.
 Viime vuoden aikana vastaanotettiin yhteensä 16 havaintoilmoitusta, joiden joukossa oli myös  viime joulukuussa Nauvossa kalaverkkoon jäänyt , mutta onnistuneesti vapautettu nuori yksilö.
 Kampanjan avulla halutaan saada lisää arvokasta tietoa harvinaisesta valaslajista ja samalla lisätä kansalaisten tietoutta aiheesta. Kampanjan aikana on saatu yhteensä noin 70 varmistettua pyöriäishavaintoa noin 120 yksilöstä.
 Pyöriäinen on ainoa Itämerellä säännöllisesti esiintyvä valaslaji ja sen kannan kooksi arvioidaan vain noin 500 yksilöä.
 Lue lisää:
 Katso harvinaiset kuvat: äärimmäisen uhanalainen pyöriäinen pelastettiin lohiverkosta Saaristomerellä
 Pyöriäisistä kaivataan ilmoituksia – "Kaikki havainnot ovat todella tärkeitä"

Äärimmäisen uhanalaisista pyöriäisistä kaivataan taas havaintoja – Nauvossa pelastettiin kalaverkkoihin takertunut eläin viime vuonna


Summary: Kotkan puistot ovat keränneet lukuisia palkintoja ja kansainvälistä näkyvyyttä. Nyt niiden hoitoa on jouduttu vähentämään, koska osa rahoituksesta on napsaistu pois.

Teiden, katujen, lentokenttien ja urheilualueiden rakentaminen

Kotkan puistoissa on voinut havaita alkukesästä pitkäksi venähtänyttä nurmikkoa. Kaupungin palkittu puistonhoito-osasto on kiireisempi kuin vuosiin.
 – Roskisten tyhjennystä on enemmän, samoin nurmen leikkaamista sieltä mihin isot koneet eivät pääse. Enemmän haluaisi tehdä, mutta ei kerkeä, puistotyöntekijä  Taina Markkula  sanoo.
 Syynä on käsiparien vähyys, sillä Kotkan puistotoimen budjettia on leikattu. Kotkan kaupunginpuutarhuri  Heikki Laaksonen  kertoo, että se tuntuu tällä hetkellä puistojen hoidossa.
 – Töistä ollaan jäljessä. Kun tekeviä käsiä on vähemmän niin näkyyhän se. Tämä on käsityövaltaista toimintaa. Tiukoilla ollaan monin paikoin, kun hoidettavien alueiden määrä vuosien aikana on kasvanut ja samalla resurssit ovat pienentyneet, Laaksonen sanoo.
 Alkukesästä Kotkan puistonhoidossa on ollut myös epäonnea. Töitä hidastivat varstaleikkurin huoltotyöt. Hytillisellä koneella pystytään leikkaamaan niittymäistä heinää. Lisäksi osassa puistoja nurmi ennätti kasvaa nilkkaan asti ruohonleikkuukoneenkuljettajan sairausloman vuoksi.
 – Uusi kuljettaja piti kouluttaa. Konetta kuljettaessa tulee tietää leikkurin tekniikka ja lisäksi pitää tietää alueet missä ajetaan. Tietämätön kuljettaja saa helposti koneen rikottua, sanoo Kotkan puistotyöpäällikkö  Ari Väisänen .
 Työn määrä lisääntyi
 Yle Uutiset kertoi Kotkan puistojen rakentamisesta ja niiden saavuttamista palkinnoista pari vuotta sitten.
 Lue lisää :  Kaupungin vihatuin mies taikoi rumista satamista satumaan – sai aikaan kansanvaelluksen
 Tämän vuoden alussa kaupunki linjasi säästöohjelmaansa siten, että säästöjä on määrä tulla vuoden aikana yli neljän miljoonan euron edestä. Kaupungin puistotoimelta napsaistiin 49 000 euroa.
 Kustannuksia karsitaan kausityöntekijöiden aikaisempaa lyhyemmillä työsopimuksilla, mikä on lisännyt puistotyöntekijöiden työmäärää. Puisto- ja taajamametsätöitä hoitaa tällä hetkellä noin 75 ihmistä.
 Myös asutusalueiden puistojen hoitoa on vähennetty. Tällaisia alueita ovat esimerkiksi Kumparepuisto ja Haraholman puisto. Näillä alueilla muun muassa nurmenleikkauskertoja on harvennettu.
 Erityistä hoitoa vaativilla Sibeliuksenpuiston, Sapokan, Karhulan Jokipuiston ja Katariinan meripuiston alueilla hoitokerrat pysyvät ennallaan.
 Kotkan kaupunginpuutarhuri Heikki Laaksonen painottaa, että mitään puistoa ei voida jättää täysin hoitamatta. Hän pitää istutusten hoitoa nurmialueita tärkeämpänä.
 – Jos istutukset pääsevät tarpeeksi huonoon kuntoon, harventaminen pitää tehdä traktorikaivurilla.
 Sibeliuksenpuisto Kotkansaarella. Antti-Jussi Korhonen
 Tilaukset pitävät kiireisinä
 Tällä viikolla varmistui, että Kotkan puistotoimen vuosittainen investointibudjetti pienenee 400 000 euroon. Aikaisemmin se on ollut 500 000 euron luokkaa.
 Vähennys karsii valmistuvien urakoiden määrää tänä vuonna. Yksi siirtyvä työmaa on Karhuvuoressa Velhon päiväkodin yhteyteen valmistuva leikkikenttä.
 – Leikkikentän myötä pystymme jatkossa lopettamaan muutamia pieniä ja huonokuntoisia leikkikenttiä siitä ympäriltä, kertoo Kotkan puistotyöpäällikkö Ari Väisänen.
 Puistotoimen rakentamisessa vuosi tulee kuitenkin olemaan erittäin kiireinen, koska tilaustöitä on sovittu jo pitkälti yli miljoonalla eurolla. Yksi merkittävimmistä tilaustöistä on pian valmistuva Juha Vainion katu.
 Kotkan kaupunki on jo aiemmin sanonut haluavansa Juha Vainion kadusta Suomen merkittävimmän katumaisemaelämyksen. Kadulla tavoitellaan kaupungin, kadun ja taiteen kohtaamista merellisissä olosuhteissa.
 Juha Vainion katu vihittiin käyttöön vuonna 2011. Antti-Jussi Korhonen
 Kotkansaarelta Kuusiseen vievän kadun muutostyöt valmistuivat viime vuoden lopulla. Töiden myötä katuun tehtiin kaksi ajokaistaa, valaistus uusittiin ja elementtisilta korvattiin liimapuurakenteisella sillalla.
 Kadun maisemointityöt ovat parhaillaan loppusuoralla. Viimeisimpänä elementtinä kadun ympäristöön näytille asettiin kuvanveistäjä  Olli Mantereen  graniittiveistos. Kadun ympäristö on koristeltu luonnonkivillä. Lisäksi kadunvarrelle on laitettu uusia penkkejä ja grilli.
 Juha Vainion katu vihittiin käyttöön heinäkuussa 2011.
 Lukuisia meriittejä
 Kotkan puistot ovat keränneet tunnustuksia tasaisesti vuosien saatossa. Muistamista osakseen on saanut myös sitoutuminen puisto- ja viheralueiden hoitoon.
 Viime vuonna Kotkan kansallinen kaupunkipuisto palkittiin parhaana maisemahankkeena. Tuolloin ympäristöministeriö valitsi voittajan viiden ehdokkaan joukosta.
 – Kaupunkipuisto on ainutlaatuinen kokonaisuus ja hieno käytännön esimerkki kaupungin sitoutumisesta viher- ja virkistysalueiden kehittämiseen. Kotkassa on luotu korkeatasoista kaupunkiympäristöä oivaltavan suunnittelun ja pitkäjänteisen maisemanhoitotyön myötä, sanoi silloinen ympäristöministeri  Kimmo Tiilikainen  palkinnonjaon yhteydessä.
 Tänä kesänä Kotka on päättänyt hakea kolmelle puistolle kansainvälistä  Green Flag -tunnusta.  Osaksi kansainvälistä laatupuistojen verkostoa pyrkivät Sapokan vesipuisto, Katariinan meripuisto ja Jokipuisto.
 Green Flag Award on kansainvälinen viheralueiden laadun tunnus, jonka tarkoituksena on tunnistaa laadukkaasti ylläpidetyt viheralueet. Tunnustuksen saaneen viheralueen tunnistaa lipputangossa liehuvasta vihreästä lipusta.
 Kotkan kaupunkipuisto tavoittelee meriittejä tänä vuonna myös kansainvälisissä vertailuissa. Se on Suomen edustajana kisaamassa Euroopan neuvoston maisemapalkinnosta. Kilpailussa on mukana yhteensä 23 maata. Kilpailun voittaja ratkeaa lokakuussa.
 Sibeliuksenpuiston ruoho leikataan kesän aikana noin kolme kertaa viikossa. Antti-Jussi Korhonen
 Puistojen niityttymistä toivotaan lisää
 Pidemmässä puistoalueen heinikosta voidaan nähdä myös positiivisia puolia.
 Viheralan valtakunnallinen keskusjärjestö Viherympäristöliitto kannustaa nurmialueiden niityttämiseen. Pidempi kasvillisuus tarjoaa elinympäristön muun muassa kasveja pölyttäville hyönteisille.
 Viherympäristöliiton mukaan puistoissa tulisi kiinnittää jatkossa yhä enemmän huomiota luonnon monimuotoisuuteen. Esimerkki tästä ovat lämpimät paahdealueet, jotka ovat monien uhanalaisten perhoslajien elinympäristöjä.
 Kaupunginpuutarhuri Heikki Laaksonen kertoo, että vastaavaa niityttymistä voi Kotkassa nähdä esimerkiksi Katariinan meripuistossa.
 – Katariinassa tasaiset alueet ovat kylvettyjä, mutta kaikki muu on luonnon itsensä hoitamaa.
 Kotkan kaupunginpuutarhuri Heikki Laaksonen. Antti-Jussi Korhonen

Kotkan ylistettyjen puistojen nurmikot alkoivat rehottaa – "Kun tekeviä käsiä on vähemmän, niin näkyyhän se"


Summary: Kyse on jo vuosisatoja Suomessa pörränneestä hyttysestä, mutta sen olemassaolo varmistui vasta keskiviikkona.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Uusia hyttyslajihavaintoja tehdään Suomessa harvoin, mutta nyt tämä tutkijan ilouutinen tulee Lapista. Keskiviikkona Rovaniemellä varmistui, että  Aedes rossicus  -hyttynen pörrää Suomessakin.
 – Kyseessä ei ole uusi tulokas lajistoon, vaan hyttyslaji on jäänyt vähäisen hyttystutkimuksen vuoksi tunnistamatta. Todennäköisesti se on ollut Suomessa satoja tai tuhansia vuosia, luonnontieteen amanuenssi  Jukka Salmela  Lapin maakuntamuseosta tähdentää.
 Kyseinen hyttynen voi pistää ihmistä myös päiväsaikaan. Se viihtyy varjossa ja suurissa parvissa varsinkin isojen jokien tulva-alueilla. Suomessa on nyt 42 hyttyslajia, joista yli puolet häiritsee ihmisiä, Jukka Salmela kertoo.
 Salmela löysi hyttysen Tornionjoen Selkäsaaresta kesäkuun alkupuolella. Varmistus tehtiin kuitenkin Rovaniemellä kasvatetusta hyttysestä.  Aedes rossicus  -hyttystä on jo aiemmin havaittu Tornionjoen alaosassa Ruotsin puolella.
 Kuvassa Aedes rossicus -hyttysen koiras kotelonahkoineen.
 Hyttyslajiston muutoksista ei yleensä paljonkaan tiedetä juuri seurannan puutteen vuoksi.
 – Tiedämme hyttyslajien määrän. Mutta siihen, onko tapahtunut muutosta lajistossa esimerkiksi Lapissa viimeisen 30 vuoden aikana, emme oikeastaan osaa sanoa yhtään mitään.
 Hyttysille nyt edellistä otollisempi kesä
 Hyttyset ovat tälle kesälle kuoriutuneet jo Lappia myöten.
 – Hyttyskausi on normaalissa tai muutamaa päivää aikaisemmassa aikataulussa, Jukka Salmela sanoo.
 Olosuhteet ovat nyt hyttysille hyvät verrattuna viime kesään, joka oli poikkeuksellisen kuiva ja kuuma.
 – Jos kosteutta on piisannut, myös hyttysiä tulee olemaan, sanoo hyttysiin perehtynyt ympäristöasiantuntija  Reima Leinonen  Kainuun Ely-keskuksesta.
 Kiusallisia ovat myös polttiaiset ja varsinkin pohjoisessa tavattavat mäkärät. Koska mäkärien puremat voivat olla kipeitä, puhutaan jopa supermäkäristä. Sellaisia ei ole kuitenkaan olemassa, muistuttaa luonnontieteen amanuenssi Jukka Salmela Lapin maakuntamuseosta.
 – Se voi johtua siitä, että pitkä ja kylmä talvi on tässä välissä. Ei muisteta, millaisia kavereita nämä mäkärät ovat.
 Lue myös:
 Asiantuntijan tyly ennuste: kesäksi tulee runsaasti hyttysiä
 Tutkimus kesää odotellessa: Hyttynen oppii välttämään läimäyttelijää

Suomessa tunnistettiin uusi pistävä hyttyslaji juuri juhannuksen kynnyksellä – viihtyy varjoissa ja suurissa parvissa


Summary: Turkin oppositiopuolue CHP sanoo värvänneensä 155 000 vapaaehtoista auttamaan Ekrem Imamoğlun voittoon Istanbulissa. Tuoreen kyselyn mukaan Imamoglu on Erdoğanin ehdokasta edellä.

Lähes satapäinen joukko istanbulilaisia saapui maanantai-iltana Bosporinsalmella korkeaan saliin, jossa normaalisti vihitään aviopareja. Tällä kertaa tilaisuus oli toinen.
 Turkin oppositiopuolue CHP ja riippumattomat kansalaisaktivistit kouluttivat siellä vapaaehtoisia valvomaan sunnuntain pormestarinvaaleja.
 Vaaliuurnien tarkkailuun värväytyneissä on niin opiskelijoita kuin eläkeläisiäkin, naisia ja miehiä.
 – Te olette näiden vaalien salaiset sankarit, hehkutti Turkin oppositiopuolueen kouluttaja  Erdoğan Kelleci  kuulijoilleen vihkimissalissa.
 Vaalivapaaehtoisten kouluttaja Erdoğan Kelleci opastaa olemaan tarkkana uurnilla. Ayla Albayrak / Yle
 Nämä vaalit ovat tärkeät: jos oppositio voittaa Istanbulin, voi se tietää presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  AK-puolueen 17-vuotisen vallan merkittävää heikkenemistä. Jopa lopun alkua, kuten vastustajat haluavat toivoa. Erdoğan itse nousi koko kansan tietoisuuteen ponnistaessaan Istanbulin pormestariksi vuonna 1994.
 Viime vuosina hän on hallinnut uusin valtuuksin lähes itsevaltaisesti. Samaan aikaan Turkin ihmisoikeustilanne, sananvapaus, kansalaisten usko lakiin, ja maan talous ovat murentuneet tasaisen voimakkaasti.
 "Jos suojelemme ääniä, voitamme"
 Oppositio on varma, että Erdoğanin AK-puolue "kaappasi" maaliskuun 31. päivän vaalit heidän ehdokkaaltaan  Ekrem Imamoğlulta .
 Mutta Imamoğlu osoittautui sitkeäksi, samoin tukijat. Vapaaehtoiset jopa nukkuivat öitä äänestyslipukesäkkien päällä suojellakseen äänisäkkejä.
 – Opimme jo, että jos suojelemme uurnia ja ääniä, voitamme. Tiedän, että olette väsyneitä, mutta jaksakaa vielä tämän kerran, CHP:n kouluttaja Kelleci sanoi.
 Imamoğlu voitti virallisten tulosten mukaan täpärästi. AK-puolue kuitenkin syytti oppositiota vilpistä ja ensin vaati kaikkien äänien laskemista uudelleen, sitten pormestarinvaalien uusimista. Äänien osittaisen uudelleen laskemisen jälkeen, Turkin keskusvaalilautakunta ilmoitti vaalien uusittavan pormestarinvalinnan osalta.
 Kuten valtaosa vapaaehtoiskoulutuksen osallistujista, nelikymppinen istanbulilaisnainen  Özlem Temel  ei ole koskaan valvonut vaaliuurnia. Mutta nyt hän haluaa "estää vääryyden toistumisen".
 – Meidän tahtomme ohitettiin. Haluan varmistaa että Imamoğlu voittaa jälleen.
 Kauppias  Irfan Güner  säestää. Hänen mielestään näiden vaalien tapahtumat syvensivät myös epäilyjä edellisiin äänestyksiin liittyen.
 – Sanon kaikille, että ihan jokaisen on nyt oltava oman äänensä paimen, Güner sanoi.
 Istanbulilainen Özlem Temel ja muut vapaaehtoiset valmistautuvat vaaliuurnille. Ayla Albayrak / Yle
 Tuore kysely povaa Imamoğlulle voittoa
 Keskiviikkona Temel ja muut Imamoğlun kannattajat saivat uutta pontta. Riippumaton Konda-tutkimuslaitos povasi Imamoğlulle tuntuvaa etumatkaa Erdoğanin ehdokkaaseen  Binali Yildirimiin .
 Tutkimuslaitoksen mielipidekyselyn mukaan Imamoğlu keräisi 49 prosentin osuuden kaikista istanbulilaisten äänistä kun Yildirim saisi vajaat 41 prosenttia. Edellisvaaleissa ero oli pienenpieni. Jos epävarmaksi ilmoittautuneiden äänet jaetaan pääehdokkaiden kesken, Imamoğlu saisi 54 ja Yildirim 45 prosenttia äänistä.
 Muut ehdokkaat eivät yllä kummankaan kannoille, ja kurdimielinen HDP kehottaa omia kannattajiaan äänestämään Imamoğlua.
 Vapaaehtoiset kiertävät katuja ja koteja
 Vähäiset mahdollisuudet esiintyä valtamediassa ovat ajaneet CHP:n kampanjoimaan kaduille kiivaammin kuin koskaan edellisvuosina.
 Samalla CHP on omien puoluejäseniensä lisäksi saanut tuekseen yli 155 000 vapaaehtoista kaupunkilaista, kertoi Imamoglun kampanjan koordinaattori  Necati Özkan  Ylelle.
 Heistä uurnia valvomaan on CHP:n puolesta koulutettu jo kymmeniä tuhansia, hän sanoi.
 – Vapaaehtoiset kiertävät ovia ja katuja, jotkut auttavat sosiaalisen mediassa ja jotkut tulevat uurnille valvomaan, Özkan sanoi.
 Lisäksi koulutuksia vaaliuurnille järjestävät riippumattomat kansalaisaktivistit.
 Kouluttaja Kelleci opasti, mitä tulee äänestyspaikoilla varoa ja kuinka laatia virhevalitus. Mutta hän kehotti myös olemaan kohtelias – ilmapiiri on todella jännittynyt ja Turkki syvemmin jakautunut kuin koskaan.
 Maaliskuun vaaleissa neljä ihmistä kuoli väkivaltaisuuksissa äänestyspaikoilla.
 Imamoğlu on myös neuvonut kannattajiaan varovaisuuteen vaalien alla.
 – Älkää väitelkö, älkää tuomitko ketään, syleilkää kaikkia, sanoi Imamoğlu perjantaina Istanbulin Bayrampaşan kaupunginosassa, jossa Yle seurasi hänen kampanjointiaan.
 Istanbulin pormestariksi pyrkivä oppositiopuolueen Ekrem Imamoglu puhui myös maanantaina kannattajilleen kaupungin keskustassa. Erdem Sahin / EPA
 AK-puolue: CHP esiintyy uhrina
 AK-puolueen mielestä CHP on itse aiheuttanut ilmapiirin kiristymisen ja näyttää asiat virheellisessä valossa.  Burak Çiftçi  puolueen Istanbulin nuoriso-järjestöstä sanoo luottamuspulan olevan molemminpuoleista.
 – CHP aiheuttaa hämmennystä, vääristelee ja esiintyy uhrina. He kiristävät ilmapiiriä. Mutta me ajoimme edellisvaalien äänten laskemista uudelleen, emme olisi halunneet uusintoja, Çiftçi tähdentää.
 – Aivan varmasti meidänkin vaalivirkailijamme ovat tarkkoina uurnilla. Me kaikki haluamme, että vaalit sujuvat ongelmitta ja rauhallisesti.
 Erdoğanin talousteoriat uppoavat moniin
 Imamoğlun kiistelty voitto näytti tulleen yllätyksenä hallinnolle, mutta tuskin äänestäjille. Turkkilaiset tutkitusti äänestävät talouden tilan mukaan. Työttömyys on kasvanut ja virallinen inflaatioluku hipoo 20 prosenttia. Joidenkin asiantuntijoiden arviot ovat jopa tuplasti enemmän.
 Talousongelmien esiin nostaminen ei kuitenkaan tehoa vankimpiin Erdoğanin kannattajiin.
 – Kyllä, maassa on talouskriisi ja he syyttävät siitä presidenttiä. Mutta oikea syy on, että käynnissä on taloussota, sanoi istanbulilainen pikaruokalan työntekijä  Bülent Taşdemir .
 "Taloussota" on presidentti Erdoğanin teoria, jonka mukaan ulkovallat yrittävät tahallaan vahingoittaa Turkin taloutta. Hallinnon valvonnassa toimiva valtamedia tarjoilee tätä ajatusta jatkuvasti.
 – He yrittävät estää Turkin taloudellisen ja Turkin valtion suuruuden, Taşdemirkin uskoo.
 Se, miten nämä teoriat ja Erdoğanin hallinnon muut viestit ovat uponneet istanbulilaisiin, mitataan lopulta sunnuntaina. Ja kun kaupunkilaiset suuntaavat vaaliuurnille, Özlem Temel ja muut vapaaehtoiset ovat olleet paikalla jo aamusta 6:30 lähtien.
 – Olen valmistautunut kaikkeen, myös nukkumaan vaaliuurnilla jos tarvitsee, Temel sanoo.
 Lue lisää:
 Oppositio keskittämässä voimiaan Istanbulin uusintavaaleissa
 Turkin oppositio kävi vastaiskuun – vaatii kumoamaan viimevuotiset vaalitulokset
 Erdogan pitää Istanbulin uusintavaaleja parhaana askeleena Turkille – vaalit voittanut puolue näkee toimet laittomina
 Turkin vaaliviranomaiset mitätöivät presidentti Erdoğanille epämieluisan Istanbulin vaalituloksen

Istanbul valmistautuu pormestarinvaalien uusintaan – Ekrem Imamoğlun kannattajia värväytyy joukolla valvomaan vaaliuurnia


Summary: 70 miljoonasta pakolaisesta yli puolet on alaikäisiä.  Kysy tässä heidän tilanteestaan.

Tässä voit kysyä pakolaisuudessa elävien lasten ja nuorten asemasta. Vastaamassa on Lääkärit ilman rajoja -järjestön viestintäpäällikkö  Kaisa Väkiparta , monilla kriisialueilla työskennellyt sairaanhoitaja  Piia Laitiainen  sekä Pelastakaa lapset -järjestön hankepäällikkö  Eveliina Viitanen .
 Viestintäpäällikkö Kaisa Väkiparta, sairaanhoitaja Piia Laitiainen ja hankepäällikkö Eve Viitanen Kaisa Väkiparta, Piia Laitiainen, Eve Viitanen, Petteri Sopanen / Yle
 Asiantuntijoilla on kenttäkokemusta - esimerkiksi Lääkärit ilman rajoja -järjestön Piia Laitiainen on työskennellyt Etiopiassa, Haitissa, Malawissa, Tsadissa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa.
 YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n mukaan pakolaisten määrä on  noussut jo yli 70 miljoonan . Tämä on tulosta pitkittyneistä konflikteista mm. Syyriassa ja eri puolilla Afrikkaa. Myös Venezuelan kriisi on saanut miljoonat hakeutumaan pois maasta.
 Myös ilmastokriisi ajaa ihmisiä sisäiseen pakolaisuuteen  esimerkiksi Somaliassa .
 Tänään, vietettäessä maailman pakolaispäivää, on evakkoon joutuneiden määrä korkeimmillaan liki seitsemään vuosikymmeneen.
 Pakolaisuudessa juuri lasten ja asema on vaikea, ja etenkin tytöt kokevat uhkaa. Avustusjärjestö Planin  julkaiseman raportin mukaan  Beirutissa pakolaisyhteisöissä huomattava osa tytöistä kertoi miesten ja poikien häirinneen tai jahdanneen heitä. Osa tytöistä kertoi pelkäävänsä, että heidät siepataan tai raiskataan.
 Voidaanko pakolaislapsia ja nuoria auttaa erityisillä tukitoimilla? Mikä on kiireellisintä? Asiantuntijat vastaavat yleisön kysymyksiin - niitä voi esittää jo nyt kommenttipalstalla.
 Kysymysten esittämiseen tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit tehdä tässä.
 Asiantuntijat vastaavat kello 14-16, minkä jälkeen myös kommentointi sulkeutuu.
 Toivotan kiinnostavia näkökantoja ja asiallisia kysymyksiä!

Miten auttaa pakolaislapsia? Millaista tukea nuoret tarvitsevat? Kysy tässä, pakolaisleirien arjen tuntevat asiantuntijat vastaavat kello 14


Summary: Junaliikenne keskeytyi useiksi tunneiksi toukokuun lopulla, kun tavarajunan vaunu suistui raiteilta.

Imatralla toukokuussa tapahtunut tavarajunan suistuminen johtui poistamatta jääneestä pysäytyskengästä, kertoi Onnettomuustutkintakeskus (Otkes)  Twitterissä  torstaina.
 Toukokuun 21. päivänä tavarajunan vaunu suistui kiskoilta Imatralla. Sähköradan ratajohto vaurioitui onnettomuuden vuoksi ja kaikki junaliikenne keskeytyi useaksi tunniksi.
 Tavarajunan viimeisen vaunun alta oli jäänyt poistamatta niin sanottu pysäytyskenkä, joka varmistaa junan paikallaan pysymisen. Tästä syystä vaunu suistui raiteilta.
 Asia selviää Otkesin alustavasta tutkinnasta onnettomuuden syihin. Otkesin mukaan alustava tutkinta ei johda varsinaiseen tutkintaan.
 Lue lisää:
 Imatralla pääraide taas auki liikenteelle - osa aamun junista korvataan vielä busseilla

Poistamatta jäänyt pysäytyskenkä johti tavarajunan suistumiseen Imatralla toukokuussa


Summary: Suomalainen maksaa ruoastaan viidenneksen enemmän kuin muut EU-kansalaiset keskimäärin, kertoo eurooppalainen vertailu.

Rasva on halpaa, kaikesta muusta suomalainen joutuukin sitten maksamaan enemmän kuin EU-kansalaiset keskimäärin. Tänään julkistetussa Eurostatin tilastossa Suomen hinnat ovat nousseet EU:n keskimääräisiin hintoihin verrattuna.
 Hintaero on nyt 19 prosenttia – yhden prosenttiyksikön enemmän kuin vuosi sitten.
 Suomessa ruoka on nyt 19 prosenttia kalliimpaa kuin EU-maissa keskimäärin.
 EU-maiden joukossa Suomi oli viime vuonna viidenneksi kalleimman ruoan maa. Vuonna 2010 Suomi oli kalleimpien maiden tilastossa sijalla seitsemän.
 Vain rasvaa halvalla
 Kuten alla oleva kaavio kertoo, terveellisen ruokavalion ylläpito ei ole Suomessa helppoa.
 Kasvisten hinta on Suomessa 29 prosenttia kalliimpaa kuin EU:ssa keskimäärin, mutta rasvoja ja öljyjä saa yli kolme prosenttia keskimääräistä halvemmalla.
 Tämä onkin se ainoa ruokaryhmä, jossa Suomi on keskiarvoa edullisempi.
 Tiedonkeruu: Juha-Matti Mäntylä / Yle, Antti Parviala / Yle
Grafiikka: Tanja Ylitalo / Yle
 Suomessa on eletty viime vuoden ruoan "halpuutuksen merkeissä".  PTT:n mukaan  ruoan hinta Suomessa laski selvästi muita EU-maita nopeammin kuusi vuotta sitten. Sen jälkeen hinnat laskivat neljä vuotta.
 Viime vuonna hinnat lähtivät taas nousuun. PTT:n mukaan hinnat nousivat runsaan kaksi prosenttia.
 Muihin maihin vertailtaessa ruoka oli Suomessa erityisen kallista vuosina 2013 – lähes 24 prosenttia kalliimpaa kuin muualla keskimäärin.
 Halpamaan ruoka on kallista halpamaan asukkaalle
 Lomamatkaaja voi nauttia Etelä- ja Itä-Euroopan alhaisesta hintatasosta. Paikalliselle asukkaalle ruoka ei kuitenkaan ole välttämättä ollenkaan halpaa.
 Tätä kuvaa hyvin  Palkansaajien tutkimuslaitoksen  toissa päivänä julkaisema raportti. Suomalaisen kokoaikaisen palkansaajan kuukausiansio oli vuonna 2015 noin 3400 euroa. EU-maiden keskimääräinen ansio on noin 2100 euroa.
 Romanialainen saa ruokansa ja juomansa kolmanneksen halvemmalla kuin EU-kansalainen keskimäärin. Tämä ei kuitenkaan lämmitä, kun kokoaikaisen palkansaajan keskimääräinen kuukausipalkka jää alle 400 euroon.
 Se on siis yli viisi kertaa vähemmän kuin EU:ssa keskimäärin.
 Suomessa taas ruoka maksaa 19 prosenttia enemmän kuin EU:ssa keskimäärin. Palkkataso täällä on kuitenkin lähes 60 prosenttia korkeampi.

Suomessa on halpaa vain rasva, kasvissyöjä maksaa eniten – Ruoka on taas kallistunut muihin verrattuna


Summary: Meng Hongwei katosi viime syyskuussa Kiinan-matkallaan, ja häntä on syytetty Kiinassa korruptiosta.

Kansainvälisen poliisijärjestön Interpolin entinen päällikkö  Meng Hongwei  on kiinalaisen tuomioistuimen mukaan tunnustanut ottaneensa vastaan lahjuksia.
 Meng katosi viime syyskuussa, kun hän oli matkustanut Kiinaan Ranskan Lyonista, jossa Interpolin pääkonttori sijaitsee.
 Hieman myöhemmin selvisi, että Meng oli Kiinan viranomaisten huostassa ja häntä epäiltiin korruptiosta.
 Meng on nyt kuvattu pohjoiskiinalaisessa tuomioistuimessa vastaamassa lahjussyytteisiin. Kiinan kommunistisen puolueen Kansan päivälehden mukaan Meng tunnusti ottaneensa vastaan yhteensä vajaan kahden miljoonan euron suuruiset lahjukset.
 Tianjinissa toimiva tuomioistuin ilmoitti antavansa tuomion tapauksessa myöhemmin.
 Mengiä syytetään siitä, että hän käytti asemaansa Kiinan hallinnossa väärin vuosina 2005–17 ja tuotti laitonta hyötyä useille yrityksille ja henkilöille,  South China Morning Post -lehti  kirjoittaa. Meng toimi Kiinan valtionhallinnossa esimerkiksi varaturvallisuusministerinä ja merivartioston johtotehtävissä.
 Mengin katoaminen herätti keskustelua siitä, mihin asti Kiinan vaikutusvalta yltää. Kiinalaisia toimii johtotehtävissä useissa kansainvälisissä järjestöissä. Asiantuntijat näkevät Mengin pidätyksen osana presidentti  Xi Jinpingin  aloittamaa laajamittaista korruption vastaista taistelua.
 Lisää aiheesta:
 Vaimolle jäi veitsi-emoji, kun Kiina nappasi omansa takaisin – Kiinaan voi olla vaikea luottaa, jos kuka tahansa voi kadota kuten Interpolin johtaja

Kiinalainen tuomioistuin: Interpolin entinen päällikkö on tunnustanut ottaneensa lahjuksia


Summary: Biokaasua tuotettaisiin autoilijoille ja alueen yrityksille.

Pedersören kuntaan Pohjanmaalle on suunnitteilla liki 10 miljoonaa euroa maksava biokaasulaitos.
 Kolppiin sijoittuva laitos käyttää raaka-aineenaan lähituotettua nurmea. Se luo edellytyksiä sille, että yritykset ja autoilijat voisivat korvata fossiiliset polttoaineet uusiutuvalla biokaasulla.
 Biokaasua on tarkoitus toimittaa kaasujohtoverkon kautta lähialueella toimiville yrityksille. Autoilijat saisivat biokaasua polttoaineeksi Edsevössä sijaitsevalla tankkausasemalla.
 Biokaasulaitosta on määrä alkaa rakentaa vuonna 2022. Tavoitteena on, että laitos on toiminnassa vuonna 2024.
 Hankkeen takana ovat Pedesören kunta ja perusteilla oleva paikallinen yritys PK Biogas Oy.
 Pedersören kunnanhallitus käsittelee hanketta ensi viikolla.

Pedersören kuntaan suunnitellaan 10 miljoonan biokaasulaitosta – raaka-aineena käytetään nurmea


Summary: Pääepäilty on Lopella asuva koirasusien kasvattaja. Epäiltyjä on yhteensä kahdeksan ja epäiltyjä rikoksia kaksitoista.

Helsingin poliisi on tutkinut tammikuusta saakka laajaa susiin ja koirasusiin liittyvää rikoskokonaisuutta. Asian esitutkinta on loppusuoralla ja yhteensä kahdentoista epäillyn rikoksen kokonaisuus siirtyy syyteharkintaan loppukesän aikana, kerrotaan Helsingin poliisin tiedotteessa.
 Epäillyt rikokset – törkeä eläinsuojelurikos, eläinsuojelurikos, kahdeksan luonnonsuojelurikosta ja kaksi salakuljetusta – ovat tapahtuneet heinäkuun 2016 ja tammikuun 2019 välisenä aikana Lopella, Vaalimaalla, Orimattilassa ja Karkkilassa. Rikoksista epäillään yhteensä kahdeksaa henkilöä. Pääepäilty on Lopella asuva koirasusien kasvattaja.
 Poliisi sai pian vuodenvaihteen jälkeen tiedon, että yksityishenkilöiden hallussa on mahdollisesti luonnonvarainen susi Karkkilassa. Helsingin poliisilaitoksen eläimiin liittyviin rikoksiin erikoistunut tutkintaryhmä tutki asiaa.
 Kotietsinnät kolmeen kohteeseen
 Esitutkinnassa selvisi, että pääepäillyn tilalle Lopelle on salakuljetettu Venäjältä marraskuussa 2017 ja toukokuussa 2018 yhteensä neljä sutta. Näistä eläimistä yksi oli Karkkilassa ja kaksi oli siirretty Orimattilaan piiloon viranomaisilta, koska pääepäillyn luokse oli tulossa eläinsuojelutarkastus.
 Poliisi teki tammikuun alussa samaan aikaan kotietsinnät kaikkiin kolmeen kohteeseen. Poliisin mukana oli myös eläinlääkäreitä, jotka tekivät kohteisiin eläinsuojelutarkastukset.
 Karkkilasta löytyi eläin, joka oli tutkimusten perusteella puhdas pohjoiseurooppalainen susi. Esitutkinnassa on selvinnyt, että se oli tuotu Suomeen yhtä aikaa samasta pentueesta olleen toisen suden kanssa. Toinen susi oli lopetettu aiemmin Lopen tilalla.
 Orimattilassa tehdyssä kotietsinnässä löytyi kaksi sudeksi epäiltyä eläintä. Eläimet olivat ilman vettä ja ruokaa pimeässä, vahvasti virtsalta ja ulosteelta haisevassa pihasaunassa.
 Orimattilasta löydetyt eläimet. Helsingin poliisi
 Tutkimuksissa on selvinnyt, että musta yksilö oli puhdas pohjoisamerikkalaista alkuperää oleva susi tai kaukainen takaisinristeytymä, joka on geneettisesti lähimpänä pohjoisamerikkalaista sutta. Saunassa olleen harmaan yksilön on tutkittu olleen kolmannen polven takaisinristeymä eurooppalaiseen suteen.
 Koirasusitilalla Lopella oli kotietsintähetkellä 64 koiraeläintä sekä kissa, kanoja, kyyhkyjä, minisikoja ja vuohia. Osa koirista oli hoidossa tilan yhteydessä sijaitsevassa koirahoitolassa.
 Tilat olivat epäsiistit ja puutteelliset, eläimille ei ollut tarjolla asianmukaisesti vettä ja ravintoa, eläimet käyttäytyivät pelokkaasti ja hermostuneesti ja joillakin oli selkeästi terveysvaivoja.
 Poliisi otti kiinni tilan omistavan naisen sekä tilalla epävirallisesti asuvan miehen. Mies pääsi vapaaksi parin päivän jälkeen, mutta nainen vangittiin Helsingin käräjäoikeuden päätöksellä.
 Kymmeniä eläimiä lopetettiin
 Poliisille tuli usealta taholta tietoa, että Lopen tilalta hävisi ensimmäisen kotietsinnän jälkeen koiraeläimiä. Poliisille ei kerrottu, mihin ne päätyivät. Selvisi myös, että pidätettynä ollut mies oli vapautumisensa jälkeen itse lopettanut useita koirahoitolassa olleita koiria.
 Poliisi teki takavarikkopäätöksen tilalla jäljellä olleista koiraeläimistä, koska niille ei ollut mahdollista järjestää asianmukaista hoitoa. Koirasudet eivät olleet sisäsiistejä, tottuneita käsittelyyn, eivätkä olisi tulleet toimeen vieraiden ihmisten tai koirien kanssa. Uhkana oli myös se, että koirasudet saattavat päästä karkaamaan häkeistään, kuten tapahtui poliisien silmien alla kotietsinnöissä.
 Lopen tilalle tehtiin toinen kotietsintä tammikuun lopussa. Silloin tilalla oli jäljellä reilut 30 koiraeläintä.  Niistä 33 lopetettiin  eläinsuojelulain perusteella. Lopetetut koirat olivat eriasteisia koirasusia sekä laumanvartijarotuja, joita on vaikea sijoittaa uudelleen. Kahdelle pienelle koiralle löydettiin uusi sijoituspaikka.
 Karkkilasta löydetty eläin ja sen aiemmin lopetettu sisarus. Helsingin poliisi
 Yksi Lopella lopetetuista eläimistä lähetettiin tutkimuksiin vahvan susimaisuutensa vuoksi. Tämän yksilön on tutkimuksissa todettu olleen toisen polven takaisinristeymä pohjoisamerikkalaiseen suteen.
 Sekä esitutkinnassa suoritetuissa kuulusteluissa että eläimen ruumiinavauksessa on selvinnyt, että tällä yksilöllä on ollut kahdet pennut. Nämä pennut ovat F3-luokan koirasusia, jotka ovat Suomessa kiellettyjen listalla. Esitutkinnassa ei ole selvitetty, missä nämä yksilöt ovat.
 Esitutkinnassa on tuotu esille muitakin epäiltyjä susien tuonteja, mutta näiden eläinten kohtalosta tai tarkasta perimästä ei ole tietoa. Tutkimuksiin lähetettyjen yksilöiden DNA:t tutkittiin ensin Suomessa, minkä jälkeen tehtiin vielä jatkotutkimuksia Yhdysvalloissa. Lopulliset lausunnot kirjoitti Luonnonvarakeskus.

Koirasusikasvatusta pihasaunan pimeydessä: Karmivat yksityiskohdat paljastuivat laajan rikoskokonaisuuden tutkinnassa


Summary: Alkossa on juhannuksen alla niin paljon asiakkaita, että osa toimistotyöntekijöistä jalkautuu ruuhka-avuksi myymälöihin.

Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Lähestyvä juhannus lisää kiirettä Alkon myymälöissä läpi Suomen.
 Esimerkiksi Itä-Suomen aluetoimiston aluepäällikkö  Jari Hiekkataipale  tekee tänään erilaisen työpäivän. Hän on menossa ruuhka-avuksi Jyväskylän myymälään.
 – Väkeä jalkautuu myymälöihin pääkonttoria myöten. Itsekin lähden lähinnä hyllyttämään tuotteita ja palvelemaan asiakkaita, Hiekkataipale sanoo.
 Maustettujen vodkien myynti kasvaa 80 %
 Juhannus näkyy Alkon myyntitilastoissa aina selkeänä piikkinä, vaikka kansalaisten suosikkijuomat ovatkin hieman vaihdelleet vuosien varrella.
 Esimerkiksi väkevien juomien myynti Suomessa on laskenut tasaisesti jo 10 vuotta, mutta juhannuksena luotetaan edelleen kirkkaaseen.
 – Jos verrataan juhannusta tavalliseen kesäviikonloppuun, maustettujen vodkien myynti nousee 78 prosenttia, maustettujen viinien 72 prosenttia ja maustamattomien vodkien noin 30 prosenttia, Alkon tuoteviestintäpäällikkö  Taina Vilkuna  luettelee.
 Kaksi miljoonaa litraa
 Myös muiden alkoholijuomien kohdalla kysyntä kasvaa selvästi.
 Viime vuoden juhannuksena roseeviinien myynti kasvoi normaaliin kesäviikonloppuun verrattuna yli 60 prosenttia, puna- ja valkoviinien noin 40 prosenttia ja kuohoviinien 72 prosenttia.
 Kesällä Suomen Alkoissa myydään tavallisen viikon aikana noin 1,2 miljoonaa litraa alkoholia, mutta juhannusviikolla määrä nousee 2 miljoonaan litraan.

Alkon myynti lähes kaksinkertaistuu juhannuksena – vodka, rosee- ja kuohuviinit suomalaisten suosikkeja


Summary: Yhdysvaltalainen upseeri vahvistaa tiedon.

Iranin Vallankumouskaarti ilmoittaa ampuneensa alas Yhdysvaltain laivaston miehittämättömän vakoilulennokin. Asiasta uutisoi muiden muassa  Iranin uutistoimisto Irna .
 Uutistoimisto Reutersille puhunut yhdysvaltalainen upseeri vahvistaa tiedon. Aluksi Yhdysvallat kiisti, että sen lentolaitteita olisi lentänyt alueella.
 Upseerin mukaan kyseessä oli lennokki, jonka tyyppinimi on MQ-4C. Se on hyvin korkealla lentävä lennokkityppi. Iran ei kerro, miten lennokki pudotettiin.
 Lennokki ammuttiin alas Iranin mukaan Hormuzinsalmen alueella, kun se saapui Iranin ilmatilaan Kuhmobarakin edustalla.
 Jännitys Iranin sekä sen vastapuolten Yhdysvaltain ja Saudi-Arabian välillä on kiihtynyt sen jälkeen, kun Hormuzinsalmen alueella oli tehty kaksi eri pommi-iskujen sarjaa. Iskut ovat kohdistuneet alueella liikkuviin tankkialuksiin.
 Yhdysvallat on syyttänyt iskuista Irania ja lisännyt sotilaallista valmiuttaan alueella.

Iran ampui alas USA:n vakoilulennokin Hormuzinsalmessa


Summary: Entisen kaatopaikan penkalla Tampereella on kesäkuun lopussa jo toista tuhatta aurinkopaneelia.

Tampereella avautuu Tarastenjärven entisellä kaatopaikalla hämmentävä näky. Etelärinteen yhden lohkon ovat täyttäneet sadat aurinkopaneelit. Niitä asennetaan koko ajan lisää.
 Aurinkopuiston rakentaminen käynnistyi viime kesänä 2018. Tuolloin Tampereen sähkölaitos asensi alueelle 480 aurinkopaneelia.
 Tarasten aurinkopuistosta halukkaat voivat vuokrata itselleen nimikkopaneelin reilun neljän euron kuukausihintaan. Aiemmin entiseen jätepenkkaan asennetut aurinkopaneelit ovat käytännössä jo vuokratut.
 Ihmisten kiinnostus uusiutuvaan energiaan ja energialähteisiin on johtanut siihen, että, Tampereen kaupungin omistama sähkölaitos on yli tuplaamassa vuokrattavien paneelien määrää.
 Kesäkuun 2019 loppuun mennessä sähköntuotannossa on 720 uutta vuokrattavaa aurinkopaneelia ja koko aurinkopuiston paneelien määrä nousee 1 200:aan.
 – Kyllä meidät jossain määrin yllätti ihmisten innostus paneelien vuokraukseen. Vanhan puolen paneelit vuokrattiin alle vuodessa. Ihmiset aktivoituivat asian suhteen erityisesti keväällä, Tampereen sähkölaitoksen tuotekehityksen päällikkö  Christian Geiger  kertoo.
 Aurinkopaneelien vuokrauksesta ovat olleet kiinnostuneita muun muassa sellaiset ihmiset, joilla ei ole lupaa asentaa paneeleita omien kotiensa katoille.
 Vaikka asiakas saa auringolla tuotetun sähkön markkinahintaan, tulee vuokrasta lisää maksettavaa.
 – Käytännössä vuokra on aina hieman korkeampi kuin mitä paneelin aurinkosähköntuotanto on. Sähköntuottoa on luonnollisesti kesällä enemmän kuin talvella, jolloin paneelit ovat lumenpeitossa, Christian Geiger havainnollistaa asiaa.
 Paneelien sähköntuotanto ylittää laskennalliset kaavat
 Tarastenjärven alueen laajuudesta huolimatta aurinkopuisto ei ole mikään megaluokan sähköntuottaja. Sähkölaitokselta arvioidaan 1 200 paneelin vuosituotannoksi noin 300 megawattituntia, mikä vastaa noin 150 kerrostalohuoneiston vuotuista sähkönkulutusta.
 Suurempia ja enemmän sähköä tuottavia voimaloita ja niin ikään vuokrattavia aurinkopaneeleja löytyy sähkölaitoksista muualtakin Suomesta.
 Tampereella entisen jätekasan etelärinteeseen sijoitettujen paneeleiden tuotto on aurinkosähkön osalta hyvä.
 – Positiivinen yllätys tässä on ollut se, että tämän voimalan tuotto on ylittänyt laskennalliset kaavat. Tuotanto on ylittänyt noin 25 prosentilla näillä leveysasteilla tavallisesti toimivat aurinkovoimalat. Ilmeisesti ilmansuunta ja paneeleiden kallistukset ovat aivan ideaaleja, tuotekehityksen päällikkö Christian Geiger pohtii.
 Tampereen sähkölaitoksen tuotekehityksen päällikkö Christian Geigerin mielestä aurinkosähköpaneelin vuokraus on satsaus tulevaisuuteen. Jani Aarnio / Yle
 Tämän päivän kuluttajat ovat entistä ympäristötietoisempia. Tampereen sähkölaitoksen aurinkopuisto on siis yksi vastaus kysyntään. Muuallakin Suomen sähkölaitoksissa toki tuotetaan sähköä aurinko- tai tuulienergialla.
 – Ihmiset ovat kiitettävän kiinnostuneita energian alkuperästä ja myös tätä aurinkopuistoa voidaan tulevaisuudessa laajentaa, mikäli paneeleiden vuokraushalukkuus säilyy yhtä vahvana, Geiger kertoo.
 Aurinkoenergia on yksi pieni pisara siinä meressä, jossa Tampereen kaupunki pyrkii hiilineutraaliuteen viimeistään vuonna 2030.
 Myös uusi hallitus on kiristänyt tavoitettaan koko Suomen hiilineutraaliudesta . Nyt tavoite on uudessa hallitusohjelmassa vuodessa 2035.
 Lue myös:
 Hallitusohjelman seuraus: Suomi torjuu ilmastonmuutosta nyt innokkaamin kuin muut Euroopan maat – Ruotsikin tulee 10 vuotta jäljessä
 Aurinkosähköstä kokonaan energiansa saavien kerrostalojen rakentaminen alkaa tänä vuonna
 Kaupungit ponnistelevat hiilineutraaliksi eri tahtiin – Oulu luopuu turvevoimasta, rakentaa biovoimalan ja luottaa metsien hiilinieluihin

Energian alkuperä kiinnostaa kuluttajia – aurinkopuiston paneeleiden vuokrausinto yllätti Tampereella


Alma Media ulkoistaa lehtiensä varhaisjakelun Pirkanmaalla ja Satakunnassa Postille. Alma Media kertoi asiasta pörssitiedotteella torstaina.
 Tähän asti lehdet on jakanut lukijoille Alma Manu. Alma Media Kustannuksen julkaisemien lehtien varhaisjakelu ulkoistetaan siirtymäajan jälkeen, arviolta ensi vuoden alusta.
 Järjestelyyn eivät kuulu lehtikuljetukset, ostettu jakelupalvelu ja ulkoinen jakelu, joiden järjestäminen jää Alma Manu Oy:n tehtäväksi.
 Ulkoistuksen jälkeen Alma Manun noin 800 jakeluliiketoiminnan työntekijää siirtyy Posti Groupille.
 Alma Media -konsernin sisäisen jakeluliiketoiminnan liikevaihto oli vuonna 2018 noin 18,1 miljoonaa euroa.
 Alma Media arvioi saavuttavansa jakelun ulkoistuksella 5–6 miljoonan euron kustannussäästöt vuosittain. Yritys kirjaa kahdeksan miljoonan euron myyntivoiton ensi vuoden alun tulokseen.
 – Muutoksella ei ole välittömiä vaikutuksia Alma Media Kustannuksen lehtien ilmestymispäiviin tai jakeluun, pörssiyhtiö kertoo tiedotteessa.
 Postin lehtipalveluista vastaava johtaja  Risto Savikko  uskoo, että jakelun tuottavuutta lisäämällä voidaan pidentää tilatun paperilehden elinkaarta.
 – Tämä jakeluratkaisu mahdollistaa asiakkaille myös tulevaisuudessa laadukkaan varhaisjakelupalvelun, jossa sanomalehti tuodaan asiakkaalle jatkossakin kuten tähän saakka, Savikko sanoo.

Posti alkaa jakaa Aamulehteä ja Satakunnan Kansaa: 800 työntekijän pomo vaihtuu


Summary: Viime vuosikymmenten hitti on broileri, jonka naistenlehdet poimivat 80-luvulla kevyen syömisen trendinä Yhdysvalloista.

Suomalaisten suosituimpia arkiruokia ovat viime vuosikymmenten ajan olleet monet liharuoat: lihamakaronilaatikko, hernekeitto, karjalanpaisti, lihapullat, makkara. Listaa voisi helposti jatkaa.
 Suomalaisten ruokailutottumukset ja ruokavalio eivät ole kuitenkaan saaneet liiemmin kehuja tutkijayhteisöltä. Terveydelle haitallisen punaisen ja prosessoidun lihan kulutus suomalaisten keskuudessa on  hälyttävän korkea .
 Näin ei ole kuitenkaan ollut aina.  Vielä 1950-luvulla suomalaiset söivät keskimäärin 29 kiloa lihaa henkilöä kohden.  Vuonna 2017 määrä on kuitenkin yli tuplaantunut – suomalainen syö keskimäärin 81 kiloa lihaa vuodessa. Luvut on ilmoitettu luullisena lihana eli niin sanottuna ruholihana.
 Vielä 1900-luvun alussa ja sotavuosina – itsenäisyyden ja suomalaisen identiteetin rakentamisen kulta-aikana – reilusti suurimman osan ruokavalio koostui muusta kuin lihasta.
 – Vuosisadan vaihteessa suomalaiseen ruokavalioon kuuluivat vahvasti viljatuotteet, puurot, vellit mutta myös kala, kertoo Helsingin yliopiston kansantieteen dosentti Maarit Knuuttila.
 – Lihatuotteista erityisesti läski ja suolaliha olivat suosittuja, tosin niitä käytettiin hyvin paljon harvemmin. Yleensä suomalaisissa kotitalouksissa teurastettiin kerran vuodessa sika, jonka liha säilöttiin, Knuuttila jatkaa.
 Liha onkin ollut puutteen keskellä arvostettu raaka-aine, jota on säästelty ja säilötty juhlia ja pyhäpäiviä varten.
 Elintason nousu ja kaupungistuminen muuttivat naisten asemaa ja lihankulutusta
 Mistä siis johtuu, että lihan määrä suomalaisten ruokavaliossa on kasvanut roimasti, vaikka historiallisesti tarkasteltuna suomalainen arkiruoka on koostunut pääosin juuri muusta kuin lihasta? Onko arjesta tullut juhlaa?
 Helsingin yliopiston ruokakulttuurin professori Mari Niva ei allekirjoita väitettä arjen muuttumisesta juhlaksi. Sen sijaan hän näkee taustalla muita samanaikaisia yhteiskunnallisia prosesseja, jotka ovat johtaneet vähitellen siihen, että lihasta on tullut suomalaisten lautasten kuningas.
 Nivan mukaan lihankulutuksen kasvu kulminoituu pitkälti sotien jälkeen tapahtuneeseen elintason nousuun 40- ja 50-luvuilla. Silloin suomalaiset pääsivät toteuttamaan elämäntapaa, josta aiemmin oli pystytty vaan haaveilemaan.
 – Lihan arvostuksessa ei tapahtunut juurikaan muutoksia ja se säilyi arvostettuna ruoka-aineena. Mutta sotien jälkeen pystyttiin toteuttamaan sellaisia syömistapoja, joihin ei aikaisemmin ollut mahdollisuuksia, Niva kertoo.
 Vauhtia lisäsi 1950-luvulla alkanut ja 1960-luvulla kiihtynyt kaupungistuminen. Silloin lihatuotteet piti saada tehokkaasti ja helposti kaupunkilaisten käden ulottuville. Tätä aikaa voidaan pitää myös nykyisen suomalaisen lihateollisuuden alkusysäyksenä.
 Lihaa alettiin valmistaa uusilla tavoilla, jotta lihatuotteet olisivat helpommin saatavilla myös kaupunkilaisille. Elannon asiakkaat tutkiskelevat lihaeineksiä Helsingin Hämeentien myymälässä. Kalle Kultala
 Tämän kehityksen myötä syntyivät helppokäyttöiset leikkeleet, suikaleet ja valmisruoat. Nivan mukaan ne ovat tehneet lihasta nopeasti valmistuvaa arkiruokaa.
 Oman vaikutuksensa lihateollisuuden kehittymiseen antoi myös naisten siirtyminen työelämään. Kotiäitien askareet, kuten lihan säilöminen ja ruoanvalmistus, siirtyivät hiljalleen tehtaisiin. Myös jääkaapit mahdollistivat lihan uudenlaisen kulutuksen, kun säilömisestä tuli helpompaa kaupunkiolosuhteissa.
 Alla oleva video esittelee, kuinka kaupunkilaiset einehtivät 1960-luvun Helsingissä:
 Juttu jatkuu videon jälkeen
 Kouluruokailu alkoi luoda mielikuvaa hyvästä ja terveellisestä ruoasta
 Koulut ovat olleet tärkeitä paikkoja ruokakasvatuksen osalta. Moni muistaa varmasti edelleen kouluajoiltaan seinään teipatut lautasmallijulisteet.
 Niin sanottu julkinen ruokailu onkin vaikuttanut 1940-luvulta lähtien vahvasti suomalaisten mielikuviin hyvästä ja terveellisestä ruoasta.
 – Institutionalisoitunut ruokailu ikäänkuin määrittää sitä, minkälaista ateriointia pidetään hyvänä ateriointina. Siellä lihalla on ollut tietty rooli, Niva kertoo.
 – Tämä voi olla myös yksi selitys sille, miksi Puolustusvoimien kasvisruokapäivästä syntyi niin suuri kohu viime syksynä, Niva pohtii.
 Puolustusvoimien ruokahuollosta vastaava  Leijona Catering ilmoitti viime syksynä , että varusmiehille tarjotaan viikossa kaksi lihatonta ateriaa. Varusmiestoimikunnat ehdottivat puolestaan kokonaista kasvisruokapäivää.
 Lue lisää:
 Puolustusvoimat selvitti: Kasvisruoka täyttää yleiset ravitsemussuositukset
 Siipikarja ei kuulu perinteiseen suomalaiseen keittiöön – nykyinen lihankulutuksen kasvu perustuu yksinomaan broilerin kulutukseen
 Monelle suomalaiselle saattaa tulla yllätyksenä se, ettei siipikarja kuulu historiallisesti tarkasteltuna perinteiseen suomalaiseen keittiöön. Tämän kertovat jo tilastot.
 Kun siipakarjaa syötiin 70-luvulla alle kilo henkeä kohden vuodessa, niin  vuonna 2017 luku on jo lähes 25 kiloa . Kulutus kasvaa edelleen.
 Mistä ihmeestä siivet ja koivet ilmestyivät tässä mittakaavassa suomalaisten lautasille?
 Muna tuli ennen kanaa, sillä munat olivat suomalaisille tärkeämpää ravintoa kuin kananliha. Pieni poika ruokki kanoja 70-luvulla. Arja Lento
 Helsingin yliopiston kansantieteen dosentti Maarit Knuuttila on tutkinut suomalaista ruokaperinnettä ja suomalaisten aikakauslehtien ruokakuvastoja. Knuuttilan mukaan broileria kasvatettiin hieman jo 60-luvun Suomessa, mutta kulutus ampaisi kasvuun vasta 90-luvulla.
 Kasvun taustalta löytyy mielenkiintoinen yksityiskohta.
 – Esimerkiksi Gloria-lehdessä alkoi ilmestyä 80-luvulla kaikuja maailmalta ja yksi näistä trendeistä oli valkoisen lihan syöminen Yhdysvalloissa. Tämä taas liittyi eräänlaiseen vallitsevaan keveystrendiin, Knuuttila valottaa.
 – 90-luvulla siipikarjan kulutus sitten kasvoikin Suomessa. Nykyään broileri kuuluu melko kiinteästi suomalaiseen ruoanvalmistukseen ja sitä saa vaikka missä muodossa.
 Knuuttilan mukaan kanatkaan eivät ole kuuluneet olennaisesti suomalaiseen ruokaperinteeseen.
 – Suomessa kanat ovat olleet enemmän osa munatuotantoa kuin lihatuotantoa. Syötävät kanat olivat yleensä vanhoja ja lopettaneet munimisen, ja liha oli tästä syystä sitkeää. Ehkä juuri tämän takia monella saattaa olla ikäviä muistoja esimerkiksi kanaviilokista, Knuuttila pohtii.
 Lihaa ei osattu aikanaan kritisoida
 Yksi syy lihan voittokulkuun saattaa piillä sen antamissa fysiologisissa vaikutuksissa. Liha on tunnetusti hyvä proteiinilähde, ja proteiinilla on taas hyvä kylläisyysvaikutus.
 – Ravintotieteellisesti tarkasteltuna lihahan on monipuolinen ravintolähde ja kohtuullisemmin kulutettuna terveyshaittojakaan ei välttämättä olisi niin paljon, kertoo väitöskirjatutkija Jukka Vornanen Turun yliopistosta.
 Vornanen on tutkinut muun muassa kasvissyönnin historiaa Suomessa. Hän toimii myös Vihreiden kaupunginvaltuutettuna Turussa.
 Vornanen arvelee yhdeksi syyksi lihankulutuksen kasvuun sen, että lihansyöntiä ei ole aikanaan osattu kritisoida.
 – Lihaan liittyvä terveyskeskustelu, varsinkin ruoansulatuskanavan syöpiin liittyvä keskustelu, on melko tuoretta. Myös keskustelu lihan ilmastovaikutuksista on melko uutta, Vornanen kertoo.
 – Aikana jolloin näitä kritiikkejä ei ole ollut, niin kasvavaa lihankulutusta ei ole tarvinnut kyseenalaistaa.
 Fysiologisesti tarkasteltuna liha on siis tyydyttänyt paljon tarpeita ja tuottanut positiivisen kylläisyyden tunteen. Ehkä tämä mielihyvä on osaltaan johtanut suomalaisten kasvavaan lihankulutukseen, jolle ei ainakaan toistaiseksi näy loppua.
 Lue lisää:
 Uusi tutkimus osoittaa: Suomalainen mies syö aivan liikaa punaista lihaa eikä naistenkaan ruokavaliossa ole hurraamista
 Ultraprosessoitu ruoka lihottaa koska sitä syödään enemmän

Vatsat täyttyvät nyt tavalla, jota aiemmat sukupolvet ihmettelisivät  – Näin liha valloitti suomalaisten lautaset


Summary: Pääministeri Mayn hallitus haluaa kiristää aiempaa ilmastotavoitetta.

Britannian väistyvä hallitus esittää tiukennusta maan nykyiseen ilmastopolitiikkaan. Konservatiivihallitus esittää tavoitteeksi, että Britannian hiilidioksidipäästöt olisivat käytännössä nollassa vuonna 2050.
 Aiempi tavoite oli vähentää päästöjä 80 prosentilla samaan määrävuoteen mennessä.
 Ilmastotutkijoiden mukaan tavoite on liian vähäinen, jotta maa tekisi tarvittavaa osaansa globaalin ilmastonmuutoksen estämiseksi. Pääministeri  Theresa May  on samoilla linjoilla.
 – Nollapäästöt vuonna 2050 on kunnianhimoinen tavoite, mutta välttämätön, jotta voimme turvata planeettamme tuleville sukupolville, hän totesi.
 Mayn mukaan saman ohjelman myötä vähennetään terveyshaittoja aiheuttavia saastepäästöjä ja melua.
 Britannia on ensimmäinen rikkaiden teollisuusmaiden G-8:aan kuuluva maa, joka ottaa tavoitteekseen nollapäästöt vuonna 2050.
 Tavoitteeseen aiotaan päästä ottamalla entistä enemmän käyttöön päästötöntä energiaa, metsittämällä sekä myös imemällä ilmakehästä hiilidoksidia.
 Britannian teollisuusyritysten yhteenliittymä Confederation of British Industry tukee tavoitetta. Monet yritykset näkevät ilmastopolitiikan tuovan niille uusia bisnesmahdollisuuksia, kasvattavan innovatiivisuutta ja luovan markkinoita erityisesti kehitysmaissa.
 Lue lisää :
 BBC:  Climate change: UK government to commit to 2050 target

Britannia aikoo kutistaa ilmastopäästönsä nollaan 30 vuodessa – Teollisuus: Oikea tavoite


Summary: Kylmän sodan aikaiset satelliittikuvat paljastavat myös Himalajan sulamisen kiihtyneen kaksinkertaiseksi.

Britannian väistyvä pääministeri  Theresa May  on kertonut taustoja päätökselleen viedä nopealla aikataululla läpi tiukennuksen maan ilmastopolitiikkaan.
 Maan parlamentti hyväksyi viime viikolla konservatiivihallituksen laatiman ohjelman, jonka mukaan Britannian ilmastopäästöt supistetaan nollaan vuosisadan puoliväliin mennessä.
 May kertoo tiistaina julkaisemassaan podcastissa havahtuneensa ilmastonmuutokseen Sveitsin Alpeilla. Hänellä on ollut miehensä kanssa tapana vaellella Alpeilla. Heillä on ollut eräs suosikkipaikka, jossa he ovat käyneet vuodesta toiseen.
 Viime vuosina he ovat havainneet huolestuttavan muutoksen.
 – Viimeisen reilun vuosikymmenen aikana tietyssä paikassa olemme nähneet jäätikön vetäytyvän nopeudella, jonka ei uskoisi jäätikölle olevan mahdollista, May kertoi.
 Britannia aikoo kutistaa ilmastopäästönsä nollaan 30 vuodessa – Teollisuus: Oikea tavoite
 Vakoilusatelliitit vahvistavat havainnon
 Pääministeri May havainnoille on saatu vahvistusta yllättävältä taholta. Yhdysvallat vakoili kilpailijamaitaan satelliiteista, jotka ottivat 1970- ja 80-luvuilla valtavan määrän valokuvia.
 Valokuvat pudotettiin satelliiteista ja napattiin ohi lentäviin lentokoneisiin.
 KH-9 Hexagon -satelliitti Yhdysvaltain ilmavoimien museossa Wright-Pattersonin lentotukikohdassa Ohiossa. Jim Copes / National Museum of the U.S. Air Force
 Nyt kuvat on julkaistu ja ne ovat myös ilmastotutkijoiden käytössä. Harvinainen aineisto on aarrearkku, kun tutkijat selvittävät jäätiköiden muuttumista menneinä vuosikymmeninä.
 Columbian yliopisto on perehtynyt varsinkin Himalajan jäätiköiden muutoksiin. Kuvista ilmenee, että niiden sulamisnopeus on kaksinkertaistunut viime vuosikymmenten aikana.
 KH-9 Hexagon -satelliitin osa esillä Yhdysvaltain ilmavoimien museossa Wright-Pattersonin lentotukikohdassa Ohiossa. National Museum of the U.S. Air Force
 Yliopiston mukaan vuosina 1975–2000 Himalaja menetti vuosittain neljä miljardia tonnia jäätä vuodessa sulamisen takia. Vuosina 2000–2016 sulaminen oli kiihtynyt kahdeksaan miljardiin tonniin. Tämä vastaa 3,2 miljoonaa olympia-altaallista vettä.
 Intian, Kiinan, Nepalin ja Bhutanin jäätiköt ovat ohentuneet keskimäärin lähes puoli metriä vuodessa. Vuoriston matalissa osissa oheneminen on selvästi nopeampaa kuin ylhäällä, missä ilmanala on kylmä.
 Sulamiseen ovat vaikuttaneet myös paikallisten sadeolosuhteiden muuttuminen sekä fossiilisten polttoaineiden polttaminen, josta aiheutunut saastelaskeuma tummentaa jäätikön pintaa ja saa sen lämpenemään auringossa.
 Tutkimus on julkaistu  Science Advances  -tiedelehdessä ja siitä uutisoi muiden muassa  Britannian yleisradioyhtiö BBC .

Theresa May kertoo saaneensa ilmastoherätyksen Sveitsin jäätiköllä – "Sulaminen oli nopeampaa kuin olisi voinut uskoa"


Summary: Tuppuralan koulu paloi eilen illalla.

Mikkelissä  paloi eilen keskiviikkona Tuppuralan koulu . Sen syttymistä tutkitaan Itä-Suomen poliisilaitoksen Mikkelin poliisiasemalla törkeänä tuhotyönä eli poliisi epäilee palon saaneen alkunsa tahallisesta teosta. Toistaiseksi ketään ei ole otettu kiinni.
 Poliisi on tehnyt rikos- ja paikkatutkintaa  kuluneen yön ja aamun aikana , ja on puhuttanut asiaan liittyen lukuisia ihmisiä.
 – Poliisilla on epäilys siitä, että palo sytytettiin tahallaan. Kun näin arvokas omaisuus tuhoutuu, tutkintanimikkeenä on törkeä tuhotyö. Asian varsinainen tutkinta on päivän valjettua käynnistynyt, ja päivän aikana yritetään asiaa saada paremmalle tolalle kuin yön aikana pystyttiin tekemään, sanoo tutkinnanjohtaja  Timo Häkkinen .
 Havaintoja teosta sekä tekijästä pyydetään ilmoittamaan sähköpostilla osoitteeseen vihjeet.ita-suomi@poliisi.fi tai vihjepuhelimeen 0295 415 232.

Mikkelin koulupalon syttymistä tutkitaan törkeänä tuhotyönä – poliisi ei ole vielä ottanut ketään kiinni


Summary: Positiivista oppimisilmapiiriä kehittämällä voidaan vaikuttaa opintojen keskeyttämisten määrään ja edistää opintojen läpäisyä.

Opiskelijoiden uupumukseen on herätty viime vuosina.  Kouluterveyskyselyn  mukaan jopa joka viides lukiolaistyttö kokee itsensä uupuneeksi.
 Tuore väitöstutkimus tarjoaa lääkkeeksi uupumukseen oppimisen iloa.  Otto Burman  tutki väitöskirjassaan ammatillisessa koulutuksessa opiskelevien nuorten ajatuksia koulussa viihtymisestä.
 Tutkimuksessa selvisi, että koulun ilmapiiri vaikuttaa merkittävästi nuorten jaksamiseen.
 Positiivinen oppimisilmapiiri muodostuu kolmesta asiasta: mahdollisuuksista kokeilla uutta, oman työn johtamisesta ja oppimisesta koetusta ilosta.
 Otto Burman tutki Itä-Suomen yliopistossa julkaistavassa väitöksessään oppimisilmapiiriin liittyviä tekijöitä. Heikki Haapalainen / Yle
 Toteuta itseäsi ja löydä uusia asioita
 Opiskelijat tarvitsevat oppimisen ilon tuntemiseksi kannustusta ja tukea. Burmanin mukaan on tärkeää, että opiskelijat tukevat toisiaan, opettaja tukee opiskelijoita ja myös opiskelijat tukevat opettajaa.
 Kannustuksen ja tuen lisäksi opiskelijat tarvitsevat konkreettista ohjausta opinnoissaan.
 Oppimisen ilon tunnetta lisää myös mahdollisuus itsensä toteuttamiseen sekä uusien asioiden löytämiseen.
 Tunne oppiminen omaksesi
 Oppimisen tunteminen omaksi lisää oppimisen iloa.
 – Me kaikki tiedämme, että ei ole kiva, jos joku puuttuu omaan työhön. Tällöin siis työstä katoaa omistajuus, ja viihtyvyys vähenee. Opiskelijan tulisi siis tuntea oppimisen omakseen, se on hänen juttunsa, Burman kertoo.
 Oppiminen tunnetaan omaksi silloin, kun opiskelija saa työskennellä mieleisten tehtävien parissa sekä osallistua ryhmän toimintaan ja kun tehty työ koetaan itselle merkitykselliseksi.
 Perinteinen opiskelutyyli, jossa opettaja määrää tahdin, ei välttämättä ole paras mahdollinen: opiskelija voi paremmin, kun saa olla oman työnsä johtaja ja suunnitella sen itse.
 Oppilaat tarvitsevat kannustusta ja tukea. Opettajalla on suuri vastuu, mutta on tärkeää, että oppilaat kannustavat myös toisiaan. Lauri Rautavuori / Yle
 Kokeile, näe ja koe asioita
 Oppimisilmapiiriin vaikuttavaa kolmatta ilmiötä, yrittäjämäistä tai kokeilevaa oppimista, koetaan silloin, kun on mahdollista kokeilla, nähdä, ja kokea asioita.
 Samoin silloin, kun opiskelija saa kehittää uutta ja panostaa haastaviin tehtäviin. Tärkeää on myös, että saa mahdollisuuden näyttää omaa osaamistaan.
 Viihtyvyys on sekä opettajan että oppilaan vastuulla
 Burmanin mukaan opettajan toiminta vaikuttaa paljon opiskelijoiden kokemaan viihtyvyyteen.
 – Opettajan tehtävä on opettaa, ohjata ja mahdollistaa. Näiden kautta myös viihtyvyys rakentuu.
 Opiskelija on Burmanin mukaan myös itse vastuussa omasta viihtyvyydestään.
 – Tietysti opiskelija vaikuttaa omaan viihtyvyyteen aktiivisuudellaan ja kyvyllä vuorovaikuttaa sekä olla yhdessä muiden kanssa.
 Lue lisää:
 "Itkin kokeessa, kun pelkäsin, etten osaa" – Yle selvitti, millaisissa lukioissa on uuvuttu eniten, testaa myös oma riskisi
 Opiskelijoiden stressi tuplaantunut – "Tehokkuutta korostavassa yhteiskunnassa pitkään opiskelleen päälle lankeaa epäilyksen varjo"

Ratkaisu opiskelijoiden uupumukseen on kaikkien ulottuvilla – tutkimus selvitti, mistä oppimisen ilon ilmapiiri syntyy


Klamydiatesteissä aiemmin keväällä havaitut ongelmat johtuivat klamydiabakteerien geenimuutoksista, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL)  tiedotteessaan .
 Mutaatioita on havaittu geenissä, johon klamydian toteaminen seulontatestillä perustuu. Testin valmistaja on THL:n mukaan vahvistanut asian.
 Ongelma havaittiin huhtikuussa, jolloin pieni osa klamydiatartunnoista oli jäänyt toteamatta ensisijaisella seulontatestillä. Näytteet olivat positiivisia toisilla testeillä. Ongelma koskee vain Aptima Combo 2 -testiä, josta valmistaja kehittää nyt uutta versiota.
 Lue aiheesta lisää:
 Osa klamydiatartunnoista on jäänyt huomaamatta testeissä – potilaita voidaan kutsua uusintatesteihin
 Suomen yleisin seksitauti leviää yhä – "Joskus tulee mentyä riskillä", sanoo monesti klamydian sairastanut pohjalaismies

THL: Klamydiatestien ongelmat johtuivat geenimuutoksista


Summary: Aiemmin julkaistujen ennakkotietojen mukaan kasvu oli 2,3 prosenttia.

Tilastokeskus on tarkentanut ennakkotietoihin perustuvaa arviota viime vuoden talouskasvusta.
 Uusien tietojen mukaan talous kasvoi bruttokansantuotteen volyymillä mitattuna 1,7 prosenttia. Vielä maaliskuussa julkaistujen ennakkotietojen mukaan kasvu oli 2,3 prosenttia.
 Myös vuotta 2017 koskeva laskenta on edelleen tarkentunut. Tilastokeskuksen mukaan talouskasvu oli tuolloin 3,0 prosenttia.

Tilastokeskus alensi arviotaan viime vuoden talouskasvusta: BKT kasvoikin vain 1,7 prosenttia


Summary: Jaa Instagramissa tai Twitterissä kuva kesän ensimmäisestä uinnistasi tunnuksella #yletalviturkki.  Voit lähettää kuvasi myös sähköpostitse. Julkaisemme parhaat otokset juhannuksenvieton alkajaisiksi.

Talviturkin heittäminen on tapaus, jonka tunnelman moni haluaa jakaa tutuilleen sosiaalisessa mediassa. Rohkeimpien päivitykset uintikauden ensimmäisestä pulahduksesta ovat jo varhaiselta keväältä, mutta moni uskaltautuu uimaan vasta juhannuksen tienoilla.
 Sanonta talviturkin heittämisestä on elänyt kansankielessä pitkään. Sen voisi kuvitella pohjautuvan eläimen turkin vaihtamiseen, mutta alkuperä liittyy vaatteisiin.
 – Talviturkki-sanaa on käytetty myös ihmisten talvivaatetuksesta. Tässä tapauksessa se viittaa ihmisten talvivaatteisiin, suomen kielen emeritaprofessori  Kaisa Häkkinen  Turun yliopistosta sanoo.
 Laajaan käyttöön sanonta talviturkin heittämisestä levisi vuonna 1920 julkaistusta, varsinkin partiolaisille suunnatusta  Eemil Koskisen  Uintioppaasta. Monet sanomalehdet siteerasivat ohjeita. Kajaanin uutiset -lehti lainasi ohjeita kesäkuussa 1921:
 Heti kun kevätvedet alkavat olla tarpeeksi lämpimiä ja kevätauringon säteet herttaisen hiveleviä, silloin on heitettävä "talviturkit” yltä.
 Ellet uskalla hypätä, kahlaa tyynesti veteen, kunnes se ulottuu vyötäisiin. Pysähdy ja painaudu veteen, "kasta" tsesi täydelleen.
 Talviturkin heittäminen on täysin suomalainen ilmaus. Muista kielistä vastaavaa sanontaa ei emeritaprofessori Kaisa Häkkisen mukaan löydy.
 Kannatko vielä jääkonttia?
 Osa puhuu vieläkin talviturkin heittämisen sijaan talviturkin kastamisesta. Se onkin Kaisa Häkkisen mukaan sanonnan vanhempi muoto. Hän arvelee, että talviturkin kastamisesta on alettu leikkimielisesti puhua muiden keväisten kastamisten vuoksi. Monenlainen kastaminen on perinteisesti kuulunut tärkeänä osana kevättoimiin.
 – Kun esimerkiksi väki tuli ensimmäisenä työpäivänä pellolta, emäntä kasteli heidät kaatamalla vettä päälle, Häkkinen sanoo.
 Kauden ensimmäinen uinti on aiemmin ollut merkkitapahtuma myös puhtauden kannalta, peseytymismahdollisuudet kun olivat muuten hyvin rajalliset.
 Jos haluaa käyttää kauden ensimmäisestä uinnista persoonallisempaa ilmaisua, voi puhua jääkontin heittämisestä. Kotimaisten kielten keskuksen julkaiseman  Suomen murteiden sanakirjan  mukaan ihminen, joka ei ole vielä uskaltanut aloittaa uintikautta, kantaa jääkonttia.
 Lähetä meille kuva talviturkkisi heittämisestä
 Lähetä meille kuva oman talviturkkisi heittämisestä! Voit lähettää kuvasi osoitteeseen  yle.kulttuuri@yle.fi  tai julkaista otoksen suoraan Twitterissä tai Instagramissa hashtagilla  #yletalviturkki.  Me julkaisemme parhaat kuvat juhannuksen kynnyksellä.
 Jos kuvassa näkyy itsesi lisäksi muita ihmisiä, kysy heiltä kaikilta lupa kuvan julkaisuun. Lähetä vain itse ottamiasi kuvia. Tarkemmat Ylen kuvajoukkoistusten pelisäännöt löydät  täältä .

Moni jakaa somessa tunnelmat "talviturkin heittämisestä" – mutta mistä tuttu sanonta on peräisin?


Summary: Hanna Kosonen (kesk.) aloittaa kulttuuriministerin sijaisena elokuussa. Hänet voi bongata tänä kesänä Savonlinnan oopperajuhlilta.

Toisen kauden kansanedustaja  Hanna Kosonen , 43, on iloinen siitä, että valtio on pelastamassa  Alvar Aallon  suunnitteleman Paimion parantolan. Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin omistama kohde pantiin myyntiin viime kesänä, eikä ostajaa löytynyt.
 Siksi hallitus ehdotti tiistaina, että  parantolan säilyttämiseksi ohjataan kolme miljoonaa euroa . Asiasta päätettiin lisätalousarviossa.
 – Valtio on nyt todennut Paimion parantolan tärkeyden ja merkityksen. Toivottavasti parantolalle löytyy tulevaisuudessa sellaista käyttöä, että myös me tavalliset kansalaiset pääsemme ihailemaan sitä, Kosonen sanoo.
 Hän tunnustautuu arkkitehtuurin ja “hienojen tilojen” ystäväksi.
 Paimion parantolan hallinnoimiseksi on tarkoitus perustaa pikimmiten säätiö, ja Kosonen on silloin kulttuuriministerinä. Hän sijaistaa elokuusta lähtien vanhempainvapaalle jäävää tiede- ja kulttuuriministeri Annika Saarikkoa (kesk.).
 Kososen haastattelu tehtiin keskiviikkona, kun  Yle julkaisi juttunsa Kansallisoopperan työilmapiiristä . Kosonen ei halunnut kommentoida Ylen juttua. Hän istuu Kansallisoopperan ja -baletin hallintoneuvostossa.
 Eduskunnan naistenvessassa on Veikko Vionojan teos Juhannusyö (1981). Marja Väänänen / Yle
 ITE-taiteen asiantuntija
 Tulevasta kulttuuriministeristä jää ensitapaamisen perusteella välitön kuva. Kosonen on entinen MM-tason huippu-urheilija, joka on tehnyt töitä luovilla aloilla. Kulttuuriministeri on Rinteen hallituksessa myös urheiluministeri, joten Kososelle paketti on kuin suoraan omasta elämästä.
 Hän kertoo olevansa monipuolinen kulttuurin ja taiteen kuluttaja, joka on kiinnostunut erityisesti kuvataiteesta. Ja musiikista. Lukeminen kiinnostaa ja Helsingin kirjamessuista on tullut yksi tulevan ministerin suosikkitapahtumista, koska siellä on “kaikkien lukemattomien kirjojen mahdollisuudet”. Aika ei vain tahdo enää riittää taiteen ja kulttuurin seuraamiseen.
 – Olen ollut aina kiinnostunut kuvataiteesta ja ajauduin sitä kautta lukemaan taidehistoriaa ja taidekasvatusta Jyväskylän yliopistoon, Savonlinnasta kotoisin oleva Kosonen sanoo.
 Yliopistossa hän tajusi, ettei hänestä ehkä tule museoalan ammattilaista, mutta taide kiinnosti. Kosonen työskenteli yli kymmenen vuotta sitten Maaseudun sivistysliiton omistamassa Maahenki Oy:ssä ja tuotti ITE-taiteilijoiden näyttelyjä.
 – Opin tuntemaan aika paljon näitä itseoppineita taiteilijoita, Kosonen sanoo.
 Hän on sparrannut useita vuosia asiantuntijana luovien alojen yrityksiä ja tuottanut ministeriöille alaan liittyviä katsauksia.
 Hanna Kosonen on työskennellyt luovilla aloilla. Hän on myös entinen MM-tason kilpaurheilija. Marja Väänänen / Yle
 Edessä uusi arkkitehtuuri- ja designmuseo
 Uuden arkkitehtuuri- ja designmuseon  puolustajat jäivät nuolemaan näppejään, kun Rinteen hallitus julkisti ohjelmansa.
 Rahaa riitti vain Kansallisteatterin uuden osan peruskorjaukseen sekä Kansallismuseon laajennusosan rakentamiseen, mutta uudelle kansalliselle arkkitehtuurin ja designin yhdistävälle museolle tarjottiin vain lämmintä kättä. Sitä on kaavailtu Helsingin Eteläsatamaan tontille, jonne myös  amerikkalainen Guggenheimin säätiö  yritti perustaa museon muutama vuosi sitten.
 – Kyllä uusi arkkitehtuuri- ja designmuseo on listalla seuraavana, Kosonen sanoo.
 Hän toivoo, että museon rahoitus ratkeaisi lähiaikoina, vaikka ennustaminen on vaikeaa, sillä uuden museon perustaminen liittyy suoraan valtion talouteen.
 Edellisen kulttuuriministerin  Sampo Terhon  (sin.) jäljiltä Kososen työpöydällä odottaa mittava valtionosuusjärjestelmän (vos) uudistus. Se jäi auki esittävien taiteiden osalta. Vos-mekanismilla rahoitetaan Suomen teatteri- ja orkesteriverkosto, ja muusikko  Jaakko Kuusiston  vetämän vos-työryhmän esitys sai kritiikkiä erityisesti taiteen vapaalta kentältä. Siellä työskentelee freelancereita tanssin, sirkuksen, teatterin ja musiikin parissa.
 – Valmistelu pitää tehdä huolella, jotta myös vapaan kentän ryhmät pääsevät rahoituksen piiriin, Kosonen toteaa.
 Hallitusohjelmassa uudistukselle luvattiin  kymmenen miljoonan euron lisärahoitus .

Tuleva kulttuuriministeri: Uusi arkkitehtuuri- ja designmuseo listalla seuraavana


Summary: Rinteen hallituksen avokätinen politiikka helpottaa keskustan puheenjohtajaehdokkaiden paineita, arvioi A-studion politiikan toimittaja Timo Seppänen.

Keskustassa käynnistyi kiinnostava puheenjohtajapeli, kun  Juha Sipilän  heitti pyyhkeensä kehään puolueen kannatuksen romahduksen jälkeen.
 Peliä mutkistaa se, että syyskuussa tehtävän valinnan jälkeen keskustan kenttäväki odottaa puoluejohtajalta ihmetekoja. Hänen pitää pystyä kääntämään keskustan kannatuksen syöksykierre jyrkäksi nousuksi alle vuodessa.
 Jollei se onnistu, keskusta saattaa vaihtaa puheenjohtajansa uudelleen yhdeksän kuukautta myöhemmin. Keskustan seuraava varsinainen puoluekokous on nimittäin jo ensi vuoden kesäkuussa.
 Rinteen hallituksen ohjelma helpottaa keskustan puheenjohtajapeliä
 Hankala ennakkoasetelma on saattanut karsia joitakin potentiaalisia ehdokkaita kisasta aivan sen alkuvaiheessa.  Antti Rinteen  hallituksen synty muutti keskustan puheenjohtajapelin luonnetta kuitenkin huomattavasti.
 Keskustaväki otti riemuissaan vastaan hallitusohjelman, koska sen toimeenpano saattaa voimaan useita uudistuksia, joista puolue on haaveillut.
 Rinteen hallituksen avokätinen jakopolitiikka luo edellytyksiä keskustan kannatuksen nopealle kohentumiselle ja puolueen jäsenten odotusten täyttämiselle.
 Se, kuka keskustan pätkäjohtajaksi nouseekin, hyötyy tästä nosteesta. Hän saattaa varmistaa kaudelleen parin vuoden jatkon, vallankin, jos hän osaa valita itselleen oikean ministerinsalkun.
 Puheenjohtajapeli on yhä kyttäysvaiheessa
 Puheenjohtajakisaan heittäytyminen on poliitikolle tietysti paitsi riski, myös mahdollisuus. Mutta toden teolla mahdollisuus aukenee kenties vain kerran.
 Poliitikon on hoksattava hetki, jolloin hänen henkilökohtainen uransa on ratkaisevassa käännekohdassa. Kun tuo “momentum” koittaa, hänen täytyy rohjeta osoittaa valmiutensa vastuun ottamiseen, vaikka siihen sisältyisi huomattava henkilökohtainen riski.
 Viidennen kauden kansanedustaja, vastikään puolustusministeriksi nimitetty  Antti Kaikkonen  näyttää arvioineen, että hänen uransa “momentum” on tullut. Kaikkonen on toistaiseksi ainoa puoluejohtajaehdokkaaksi ilmoittautunut keskustalainen huippuvaikuttaja.
 Kaikkonen tuskin jää ainoaksi ehdokkaaksi. Keskustan puheenjohtajapelissä on yhä kyttäysvaihe. Eri ehdokkaat kuulostelevat edelleen millainen heidän oma kannatuksensa on ja arvioivat muiden mahdollisten ehdokkaiden asemaa.
 Keskustan puheenjohtajakisassa valituksi tuleminen edellyttää, että ehdokas saa tukea kyllin vaikutusvaltaisilta puoluepiireiltä. Ehdokkaan henkilökohtainen karisma, kokemus ja kyvykkyys eivät yksin takaa valintaa.
 Mahtipiirit tai ehdokkaan sukupuoli saattavat ratkaista kilvan
 Moni varteen otettava keskustavaikuttaja on ehtinyt ilmoittaa, ettei aio nyt puheenjohtajuutta tavoitella. Kaikkosen lisäksi todennäköisiä ehdokaskandidaatteja näyttää olevan enää kaksi: tuore elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  ja keskustan eduskuntaryhmän uusi puheenjohtaja  Antti Kurvinen .
 Kolmikosta kokeneinta, Antti Kaikkosta pidetään useimmissa veikkailuissa kisan ennakkosuosikkina. Kaikkonen ei voi kuitenkaan olla voitostaan varma, jos sekä Kulmuni että Kurvinen hänet haastavat.
 Jos Vaasan vaalipiiristä kotoisin oleva Kurvinen saisi taakseen Pohjanmaan mahtipiirit, kisan voitto kävisi uusmaalaiselle Kaikkoselle vaikeaksi.
 Kurvisen voiton mahdollisuudet riippunevat ennen muuta siitä, kokeeko koko Pohjanmaa hänet omaksi ehdokkaakseen.
 Lapin vaalipiiriä edustava Katri Kulmuni on noussut raketin lailla keskustan eturiviin. Jos puheenjohtajasta tulee oletettu kolmiodraama, Kulmuni hyötyy sitä, että hän on asetelman ainoa nainen.
 Elinkeinoministeri Katri Kulmuni saattaa olla vahvoilla keskustan seuraavaksi puheenjohtajaksi, jos hän päättää lähteä mukaan kisaan.  Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Lienee selvää, että keskustanaiset tukisivat joukolla Kulmunia. Miesten äänet puheenjohtajakisassa menisivät ehkä valtaosin Kaikkoselle ja Kurviselle, mutta tuo äänipotti jakaantuisi kahtia. Tämä saattaisi avittaa Kulmunin keskustan puheenjohtajaksi.
 Musta hevonen saattaa muuttaa pelin kulun
 Toistaiseksi ei ole tietoa käyvätkö Kulmuni ja Kurvinen ehdolle. Ei pidä missään nimessä myöskään olettaa, että keskustan puheenjohtajakilvan osallistujakaarti rajoittuu edellä mainittuun kolmikkoon.
 Keskustan puheenjohtajamittelöön on usein ilmoittautunut niin sanottuja mustia hevosia. Juha Sipiläkin oli aikanaan eräänlainen musta hevonen.
 Osa keskustalaisista odottaa johtajakseen nyt jonkinlaista karismaattista messiasta. Siksi on mahdollista, että kilpaan tulee yllätysnimiä.
 Antti Kurvinen Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Sitäkään mahdollisuutta ei pidä sulkea pois, etteikö joku ehdokkuudesta kieltäytynyt saattaisi pyörtää vielä puheensa ja ilmoittautua peliin. Näin voi tapahtua, jos kyllin moni keskustavaikuttaja alkaa taivutella jotakuta ansioitunutta puolueaktiivia ehdokkaaksi.
 Puheenjohtajan ilmoittauduttava puolueen uudistustyöhön
 Kuka kilpaan ilmoittautuukin, hänen täytyy lupautua ajamaan muutosta. Hänen pitää kertoa puolueväelle, että keskustan täytyy ajaa paitsi Suomen, myös köyhän asiaa.
 Uuden puheenjohtajan pitää niin ikään kertoa, että hän aikoo käynnistää puolueen uudistustyön, jonka avulla keskusta vahvistaa asemansa 2020-luvun Suomessa. Antti Kaikkonen on nämä asiat jo omasta puolestaan keskustaväelle luvannut.
 Kuka keskustan johtoon valitaankin, hänen pitää varautua siihen, että kesällä 2020 hän saattaa saada varsinaisessa puoluekokouksessa itselleen haastajan. Se saattaa olla kovakin. Vaikkapa  Annika Saarikko .
 Lisää aiheesta:
 Antti Kaikkonen pyrkii keskustan puheenjohtajaksi: "Olen vahvalla motivaatiolla mukana"

Analyysi: Keskustan puheenjohtajakisasta saattaa sukeutua kolmiodraama, jossa voittajan ratkaisee ehdokkaan sukupuoli


Summary: Television tai huonelampun valossa nukkuvat lihoivat keskimäärin 5 kiloa enemmän kuin ne, jotka eivät altistuneet valolle öisin.

Toistuvasti keinovalolle yöunien aikana altistuvat saattavat lihoa muita herkemmin, tuore tutkimus osoittaa. Samansuuntaisia tuloksia on saatu aiemmissakin tutkimuksissa, mutta tarkkaa syytä ilmiölle ei vielä tiedetä.
 JAMA Internal Medicine -lehden  julkaisemat tulokset perustuvat 44 000 keskimäärin 55-vuotiaan naisen kuusivuotiseen seurantaan. Valoaltistusta kyseltiin seurannan alkaessa.
 Keinovalolla tarkoitettiin valaisimia, samassa huoneessa päällä olevaa televisiota sekä esimerkiksi ikkunasta näkyviä ulkovaloja ja auton valoja.
 Keinovalolle yöunien aikana altistuvat olivat muita lihavampia tutkimuksen alkaessa, mutta he myös lihoivat muita todennäköisemmin seurannan aikana. Verrattuna naisiin, jotka eivät altistuneet valolle öisin, television tai huonelampun valossa nukkuvat lihoivat keskimäärin 5 kiloa enemmän. Heidän painoindeksinsä myös kohosi ylipainon ja lihavuuden painoindeksirajojen yli muita todennäköisemmin.
 Tulokset pysyivät ennallaan senkin jälkeen, kun analyysissa huomioitiin yöunien pituus, ruokavalio ja fyysinen aktiivisuus, mutta on silti mahdollista, että keinovaloaltistuksen lisäksi muutkin seikat vaikuttivat osallistujien painonkehitykseen.
 Tulokset olisikin hyvä varmistaa lisätutkimuksissa, jotta yhteyden taustalla oleva mekanismi saataisiin selville. Liiallinen valo voi kuitenkin haitata unen laatua ja nukkumista, joten yöunet olisi joka tapauksessa hyvä pyrkiä nukkumaan pimeässä.

Keinovalossa nukkuvat lihovat helpommin


Summary: Suomen eteläisimmässä kärjessä Hangon Tulliniemellä on tehty metsänhakkuita alkukesän ajan. Osa kaupunkilaisista on vastustanut puiden poistoa ankarasti. Hakkuut antavat kuitenkin lisää elintilaa uhanalaisille hyönteis- ja kasvilajeille.

Tulliniemen uimarannan parkkipaikka on täynnä autoja jopa tuulisena ja viileähkönä kesäpäivänä. Merellä heiluvat purjeet ja rannalla surffilauta kainalossa ja hymy korvissa kävelevät miehet ja naiset paljastavat, että tuuli on tarpeeksi kova ja suunta oikea Suomen oloissa harvinaisten "surffiaaltojen" muodostumiseen.
 Surffaajia, myrskybongareita, uimareita, naturisteja, auringonpalvojia, koiranulkoiluttajia, pussikaljoittelijoita. Tulliniemi on suosittu paikka ympäri vuoden.
 Tätä näkyä moni hankolainen kauhisteli etukäteen. Talkoolaiset haravoivat metsäkoneiden jäljet piiloon. Paula Tiainen / Yle
 Rannan toisesta päästä löytyy tällä kertaa kokonainen telttakylä. Tulliniemen hakkuiden jälkiä siivoavalla viikon mittaisella talkooleirillä on parikymmentä osallistujaa.
 Puussa narun päässä roikkuva rautakanki toimittaa kongin virkaa.
 WWF:n suojeluasiantuntija Teemu Niinimäki. Paula Tiainen / Yle
 – Meillä on täällä kova kuri, WWF:n suojeluasiantuntija  Teemu Niinimäki  vitsailee ja lyö lekalla männyn oksassa heiluvaa rautakankea mehutauon päättymisen merkiksi.
 Leiriläiset rehkivät päivät haravien varressa ja nukkuvat yöt hiekkadyyneille pystytetyissä teltoissa. Iltaisin uidaan meressä ja saunotaan. Kuulostaa hauskalta, mutta leirillä on suurempi tarkoitus.
 Tulliniemellä kasvaa esimerkiksi kangasajuruohoa. Osa ruohosta on siirretty töiden ajaksi muualle ja istutetaan aikanaan takaisin sijoilleen.  Paula Tiainen / Yle
 Pikkuhiljaa kohti merta levittäytynyt matala männikkö tarjoaa suojaa ulkoilijoille, mutta syö elintilaa kymmeniltä paahdeympäristössä viihtyviltä hyönteis- ja kasvilajeilta.
 – Täällä on tavattu yhteensä 45 silmälläpidettävää tai uhanalaista hyönteis- ja kasvilajia. Hyönteisistä esimerkiksi dyynisukkulakoi ja kasveista kangasajuruoho viihtyvät Tulliniemen kaltaisilla paahteisilla dyynialueilla, WWF:n Teemu Niinimäki kertaa.
 Tulliniemen rannan mäntymetsikön harventaminen herätti etukäteen miltei raivokasta vastarintaa kaupunkilaisten keskuudessa.
 Metsähallituksen suunnittelija Esko Tainio ja leirin nuorin osallistuja, Tainion tytär. Paula Tiainen / Yle
 – Siitä oli aika paljon puhetta, että kuinka paljon puustoa poistetaan ja minkälaisilla koneilla liikutaan. Puhuttiin jopa avohakkuusta, mutta mistään sellaisesta ei ole kysymys, Metsähallituksen suunnittelija  Esko Tainio  painottaa.
 Tulliniemen hakkuista on järjestetty kaksi yleisötilaisuutta kevään aikana. Varsinaisen kansalaisvaikuttamisen aika oli kuitenkin jo vuosia sitten alueen käyttö- ja hoitosuunnitelman laatimisen yhteydessä.
 Talkooleirille osallistunut Julia pelasti sudenkorennon muurahaisten hyökkäykseltä. Paula Tiainen / Yle
 – Nyt tehty työ konkretisoi käyttö- ja hoitosuunnitelman sisältöä käytäntöön. Suunnitelma ohjaa hoitotoimia ihan samalla tavalla kuin asemakaavatkin ohjaavat rakentamista, Tainio vertaa.
 Elinympäristöjen umpeenkasvaminen  on jo toiseksi yleisin syy eri lajien uhanalaistumiselle. Esimerkiksi ilmastonmuutos vaikuttaa myös täysin koskemattomalta näyttäviin luontokohteisiin.
 – Ihmisillä on usein sellainen käsitys, että luonto hoitaa itse itseään, mutta näin ei valitettavasti nykyään ole, Metsähallituksen Tainio lisää.
 Männyistä varisseen havukarikkeen alta paljastuu paahteisilla paikoilla viihtyville kasveille otollisempaa hietikkoa. Paula Tiainen / Yle
 Lennokkaimman Hangossa liikkuneen huhun mukaan Tulliniemelle olisi tulossa koko hietikon mitainen asvalttitie rannan alkupäässä sijaitsevan kahvilan ja merivartioaseman välille.
 Tosiasiassa rantaan tulee korkeintaan pitkospuut pyörätuolien ja lastenvaunujen käyttöön.
 WWF:n ja Metsähallituksen talkooleiriläiset ahkeroivat Tulliniemellä viikon ajan. Paula Tiainen / Yle
 – Nyt kun olen jutellut ihmisten kanssa, niin toki se kriittinen kymmenen prosenttia löytyy aina, mutta iso osa on ollut tosi tyytyväisiä, että hoitotoimet on tehty. Alue näyttää monien silmään hyvältä jo tässä vaiheessa, Metsähallituksen Esko Tainio iloitsee.

Suomen eteläisimmän kärjen hiekkarannan maisema muuttumassa dramaattisesti, mutta luonto kiittää: Hangon mäntyhakkuut herättäneet hurjasti tunteita


Summary: Miksi työpaikan intrassa ei ole tyrkyllä ilmiöpohjaista kurssia, jossa opetellaan oppimaan, pohtii aivotutkija Katri Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Yritin livistää leikistä nelivuotiaan kanssa. Tarjolla oli peli, mutta ohjeita ei ollut mukana. Sanoin, että juu, muuten kyllä, mutta valitettavasti täti ei nyt osaa tätä pelata.
 “Voi oppia!”  kuului siskonpojan rohkaiseva vastaus.
 Juuri hetkeä aiemmin olin kannustanut lasta pukemaan itse sukkia ja housuja, vaikka oli hieman vaikeaa.  “Simo, melkein mitä vain voi oppia kunhan vain harjoittelee” , näsäviisastelin. Viesti oli mennyt heti perille.
 Toisena päivänä kuulin, kun lapsi keskusteli kadulla äitinsä kanssa, matkalla voimistelutunnilta kotiin. Tyttö kertoi innoissaan:  “Toivon, että seuraavaksi opin arabialaisen kärrynpyörän!” .
 Lapset ovat supertehokkaita oppimiskoneita . Lasten aivojen kehitykseen on ohjelmoitu herkkyyskausia, jolloin aivojen muovautuvuus lisääntyy ja oppiminen tietyn aiheen, vaikkapa kielen, parissa on erityisen tehokasta.
 Oppimiskyvyn lisäksi lasten oppimishalu tuntuu olevan huippuluokkaa. Uudet asiat kiinnittävät tarkkaavuuden. Ja kun kokemuksiin perustuvia malleja todellisuudesta ei vielä hirveästi ole, lapsen maailma tulvii uutta, jota huomata ja josta kiinnostua. Lapsella on myös lupa olla tietämättä. Mokaaminen ei hävetä. Silloin uskaltaa innostua, kokeilla ja sietää harjoittelun turhauttavuutta.
 Vaikka lasten aivojen voi ajatella olevan optimoitu oppimiselle, on kiistatonta näyttöä siitä, että myös aikuiset ja vanhukset oppivat.
 Miten aikuisilla?
 Vaikka lasten aivojen voi ajatella olevan optimoitu oppimiselle, on kiistatonta näyttöä siitä, että myös aikuiset ja vanhukset oppivat. Oppiminen aiheuttaa myös myöhemmällä iällä aivojen muovautumista.
 Eräässä  tutkimuksessa  koehenkilöiden tehtävänä oli opetella uusi taito, kolmen pallon jonglööraus. Vanhin koehenkilö oli 89-vuotias ja nuorin kahdeksan. Kumpikin oppi! Vanhempi ehkä hieman hitaammin, mutta onnistui se silti. Ja kaikenikäisten osallistujien aivoissa nähtiin uuden taidon oppimiseen liittyviä aivomuutoksia.
 Oppimisen mekanismit siis säilyvät , vaikka ikää tulee. Tämä on hyvä uutinen.
 Oppimiseen on nimittäin yhä enemmän tarvetta nuoruuden jälkeenkin.
 Tieto vanhenee nykymaailmassa  nopeasti. Silloin, kun olin peruskoulussa, ajateltiin, että Pluto on planeetta, luultiin, että ihminen kykenee maistamaan vain viittä perusmakua, eikä vielä ollut löydetty noin  tuhatta  uutta nisäkästä. Kyky päivittää omia tietoja on nykymaailmassa yhä olennaisempi taito. Jos osaa tarkastella omaa ajatteluaan, kysyä kysymyksiä, löytää, arvioida ja yhdistellä tietoa, voi helpommin pitää ymmärryksensä muuttuvasta maailmasta ajan tasalla.
 Työelämän muutoksesta tulee  myös omanlaisiaan oppimispaineita. Ajatellaan, että tulevaisuudessa työpaikkoja syntyy enemmän aloille, jotka ylipäätään vaativat enemmän koulutusta. Tarkemmin, työelämän kannalta olennaisia taitoja ovat ne, joita on vaikea koneelle opettaa. Näihin kuuluvat ainakin toistaiseksi esimerkiksi sellaiset ajattelun taidot kuin luova ajattelu, vuorovaikutustaidot, empatia, monimutkainen ongelmanratkaisu ja oppiminen.
 Hallitus on reagoinut näihin muutoksiin  ja päättänyt panostaa toisen asteen koulutukseen, tavoitteena suomalaisten koulutustason nosto. Perusasteenkin opetusta on muutettu vastauksena uusiin oppimivaatimuksiin.  Opetussuunnitelmaan  on kirjattu sellaisia oppimisen tavoitteita kuin ajattelu ja oppimaan oppiminen, vuorovaikutus, sekä tieto- ja viestintäteknologinen osaaminen.
 Työssäkäyvien  suomalaisten määrä oli vuonna 2018 noin 2 540 000 ihmistä.
 Metin, onko myös näillä aikuisilla mahdollisuus oppia töissä niitä taitoja, jotka ovat tulevaisuudessa tärkeitä?
 Jos otetaan malliksi peruskoulu, pitäisi työpaikan intrasta löytyä tekoäly- ja koodauskurssin lisäksi kursseja empatian, vuorovaikutustaitojen ja oppimaan oppimisen kehittämiseksi.
 Töissä opitaan nimittäin jatkuvasti. Työelämä on monelle paikka, jossa pääsee soveltamaan aiemmin omaksuttua tietoa, löytämään sitä lisää, ja kehittämään uusia taitoja. Aikuisille suunnatun, vapaan sivistystyön tarjonnan lisäksi moni työorganisaatio myös tarjoaa itse työntekijöilleen runsaasti kursseja ja koulutuksia.
 Työssäkäyvillä näyttää myös olevan valtaisa oppimishalu. Reaktorin ja Helsingin yliopiston  tekoälykurssille  oli toukokuuhun mennessä kirjautunut yli 150 000 ihmistä. Kun  Ilkka Paananen  ja  Linda Liukas  kollegoineen perustivat Hive Helsinki -koodikoulun, syntyi  äläkkä ikärajasta . Yli kolmekymppiset halusivat kiivaasti mukaan.  Tarve tuli kuulluksi , ja nykyään myös ne, jotka ovat eläneet lankapuhelinaikana, voivat hakea kouluun.
 Teknologisen osaamisen ohelle tarvitaan kuitenkin muutakin. Jos otetaan malliksi peruskoulu, pitäisi työpaikan intrasta löytyä tekoäly- ja koodauskurssin lisäksi kursseja empatian, vuorovaikutustaitojen ja oppimaan oppimisen kehittämiseksi. Jos näitä tulevaisuuden työelämätaitoja aiotaan peruskouluikäiselle opettaa, niin varmasti ne ovat tärkeitä työelämässä jo olevillekin.
 Miltä siis näyttää työelämän opetussuunnitelma?
 Joskus tuntuu siltä, että työkulttuureihin on pesiytynyt ajatuksia, jotka estävät oppimista. Ajatellaan, että tehokkainta työ on niin, että on se joka osaa, tekee. Tämä voi estää sitä, että tekijä pääsisi oppimaan ja tekemään uutta. Myös oppimiselle leimallinen hämmennys, epävarmuus ja epätasainen suoriutuminen ovat asioita, joista pyritään eroon. Ajatellaan, että on tehokkaampaa, jos asiat tiedetään ennalta. Liika selkeys ja ennustettavuus voivat kuitenkin tyrehdyttää uteliaisuutta.
 Työorganisaatioiden kannattaisi miettiä, missä määrin oppimiskykyä pääsee työssä kehittämään ja hyödyntämään, ja sitä, opitaanko työssä oikeita ajattelun taitoja?
 Katri Saarikivi
 Kirjoittaja on tutkija, joka johtaa empatian ja laadukkaan vuorovaikutuksen mekanismeja selvittävää projektia Helsingin yliopiston Kognitiivisen aivotutkimuksen yksikössä. Hän haluaa ymmärtää paremmin todellisuutta, ei olla oikeassa. Hän ei ole ”vihervassari”, ”äärioikeistolainen” tai ”tolkun ihminen”.
 Aiheesta voi keskustella 20.06. klo 16.00 asti.

Katri Saarikiven kolumni: Tekeekö teillä töissä asiat se, joka osaa vai saavatko muutkin oppia uutta?


Summary: Muovia voi vähentää,mutta sen välttäminen on vaikeaa. Siksi on tärkeää, että muovi kerätään luonnosta pois ja kierrätetään asianmukaisesti.

Pieni kesäinen sateenropina ei haittaa, kun  Niina Vihelä  suoristaa mansikantaimien ympärillä olevaa mustaa viljelyskatetta kasvimaallaan Kokkolassa. Kate näyttää ja tuntuu aivan muovilta, mutta sitä se ei ole: kotipuutarhuri ajattelee ympäristön parasta ja on vaihtanut perinteisen muovikatteen maatuvaan vaihtoehtoon.
 – Tämä kate on maissipohjainen, ja se maatuu muutamassa vuodessa mullan sekaan. Siitä ei lähde mikromuovia maaperään, Niina Vihelä kertoo.
 Yhä useampi kuluttaja on Niina Vihelän tavoin havahtunut siihen, että puutarhassa käytetään valtavasti muovia. Perinteisten maisemointi- ja katekankaiden lisäksi muovia löytyy esimerkiksi kastelukannuista, puutarhakalusteista, työkaluista ja ämpäreistä. Haitallisimpia ovat muovit, jotka jätetään maaperään.
 Jopa pussimullassa voi olla muovia, kastelukiteitä, jotka ovat muovirakeita.
 "Valistunutta kuluttaja-asennetta kaivataan"
 Keski-Pohjanmaan Maa- ja kotitalousnaisten ympäristöasiantuntija  Anu Ainasoja  opastaa alkukesän iltana kotipuutarhureita lavakaulusviljelyn saloihin Halsualla. Tämän tästä hän mainitsee kurssilaisille esimerkkejä siitä, miten omassa arjessaan voi ja kannattaa tehdä ekologisia valintoja.
 – Tarvitaan hoksauttajaa. Useimmat käyttävät muovipohjaisia tuotteita, kun niitä on helposti saatavilla. Valistunutta kuluttaja-asennetta kyllä kaivataan. Olisi hyvä, jos huomattaisiin kysyä vaihtoehtoja puutarhaliikkeistä. Siten ne valikoimatkin lisääntyvät, hän sanoo.
 Maissipohjainen mansikkakate maatuu muutamassa vuodessa.  Päivi Seeskorpi / Yle
 Anu Ainasoja on tarkka myös omassa puutarhassaan, yli sata vuotta vanhan talon pihapiirissä Ylivieskassa. Hän kertoo, etä muoviset hallanharsot voi korvata vanhalla puuvillaisella lakanalla. Pahvilla tai paperilla voi erottaa katteen mullasta pensaiden juurella. Samalla myös rikkakasvit tukahtuvat.
 – Testasin rispaantunutta puuvillaista räsymattoa tyrnin juurella, kun siinä oli juolaketta ja nokkosta. Levitin maton katteeksi, ja nyt siitä ei ole enää muistoakaan jäljellä.
 Katemateriaaliksi sopivat vaikkapa kävyt
 Kastelukiteiden sijasta kasvualustaan voi sekoittaa biohiiltä, joka pidättää vettä ja pitää mullan kosteana pidempään. Mullan pinnan kattaminen parantaa myös kasvualustan kosteusoloja, sillä se vähentää haihtumasta.
 – Katematariaalina voi käyttää vaikkapa ruohosilppua, haketta, kiviä tai käpyjä. Suurikokoiset raparperinlehdet taimiväleissä ja kasvimaan käytävillä nitistävät myös rikkakasveja, Anu Ainasoja vinkkaa.
 Kaupoissa on jo tarjolla vaihtoehtoja muovipohjaisille tuotteille. Yleisimmin kuluttaja törmää maissipohjaisiin materiaaleihin, mutta myös paperipohjaisia tuotteita on kehitelty. Ne hajoavat jäljettömiin maaperässä.
 – Ostoksilla kannattaa kuitenkin olla tarkkana, sillä osa biohajoavina markkinoiduista tuotteista hajoaa kuitenkin vasta tietyssä korkeassa lämpötilassa.
 Hoitotoimien oikealla ajoituksella voidaan vähentää katekankaiden käyttöä. Anu Ainasoja neuvoo, että kitkemispuuhiin kannattaa ryhtyä jo alkukesällä, kun kasvu on voimakasta. Myöhemmin kesällä rikkakasveja voi torjua vaikkapa kaasupolttimella liekittämällä.
 Puutarhan ei tarvitse olla kliinisen puhdas rikkakasveista, Anu Ainasoja muistuttaa.
 – Esimerkiksi vesiheinä eli pihatähtimö on monelle tuttu ja viheliäisenä rikkakasvina pidetty. Sen voi antaa kasvaa viljelyskasvien tyvellä, jos se ei kasva niin voimakkaasti, että se tukahduttaa kasvun. Vesiheinä on herkullinen, pähkinäisen makuinen lisä salaatteihin, mutta se voi myös parantaa kasvatettavan kasvin oloja vähentämällä haihtumista maanpintaa peittäessään.
 Vähennä ja kierrätä asianmukaisesti
 Peinteiset muovit hajoavat hyvin hitaasti. Siksi muovin joutumista ympäristöön ja maaperään kannattaa ehkäistä, huomauttaa Suomen ympäristökeskuksen tutkija Salla Selonen.
 – Muovia on joka puolella, joten altistumme jatkuvasti muovihiukkasille ja muovin lisäaineille. Muovihiukkasien on todettu voivan muuttaa maaperän ominaisuuksia, mikrobien toimintaa ja maaperäelinten aktiivisuutta. Muuten tietoa muovien vaikutuksista maaperään ja terveyteen on valitettavasti vielä hyvin vähän.
 Yrteissäkin alkaa jo olla maatuvia purkkeja. Päivi Seeskorpi / Yle
 Ekologisinkaan kotipuutarhuri ei voi täysin välttää muovin käyttöä. Silloin kannattaa olla tunnollinen kierrättäjä. Salla Selosen mukaan muovien ja mikromuovien kulkeutumista ympäristöön ja maaperään voi vähentää, kun kerää käytetyt materiaalit huolellisesti pois käytön jälkeen ja huolehtii asiallisesti jätteistä.
 – Biohajoavat muovit ovat hyvä vaihtoehto varsinkin sellaisissa olosuhtessa, joissa vaarana on muovien kulkeutuminen ympäristöön, tutkija toteaa.
 Puutarhan muovituotteet eivät kelpaa muovinkeräykseen, sillä toistaiseksi laki velvoittaa vain pakkausmuovin erilliskeräystä. Esimerkiksi kastelukannut eivät opakkauksia, jotka voisi viedä muovinkeräykseen.
 Sadevettä kasteluun ja kukat saviruukkuihin
 Niina Vihelä on jo löytänyt muoville puutarhassaan muitakin vaihtoehtoja kuin maatuvan katteen: Hän istuttaa maahan kaupasta ostettuja yrttejä, joissa on muovin tilalle vaihtuneet maatuvat ruukut. Kasteluun hän käyttää sadevettä, ja kesäkukat hän on upottanut kompostimultaan.
 Myös ruukkkuvalinnoissaan ekologinen kotipuutarhuri on tarkka.
 – Puutarhassani on luonnonmateriaaleista tehtyjä rukkuja, kuten savi- ja punosastioita.

Kotipuutarhassakin voi viljellä ympäristöystävällisesti – valistunut puutarhuri torjuu rikkaruohot kivillä, kävyillä ja rapaperinlehdillä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Miten tiede auttaa lomasta nauttimiseen – aivotutkijan 10 vinkkiä
 Miten saada lomasta eniten irti - Lue aivotutkijan 10 vinkkejä latautumiseen. Jos työhuolet pyörivät päässä ja sormi hapuilee kännykkää,  aivotutkija Katri Saarikivi neuvoo  syrjäyttämään ne riittävän kiinnostavalla ja mukavalla tekemisellä. Tunteet tarttuvat, joten parhaiten lomatunnelmaan pääsee rentoutuneiden ihmisten keskellä.
 Verkkokaupassa ostokset usein keskeytyvät
 Isot verkko-ostokset tehdään usein päätelaitteella, pienemmät kännykällä. Luottokorttimaksamista suosivat etenkin varakkaat. AOP
 Suomalaisilta kysyttiin,  miten usein verkkokaupan ostokset ovat keskeytyneet  viimeisen vuoden aikana. Lähes joka toinen eli 45 prosenttia tuhannesta vastaajasta oli keskeyttänyt verkko-ostamisensa, koska se oli koettu liian vaikeaksi tai palveluntarjoajalla oli ollut teknisiä ongelmia. Keskeytynyt ostaminen ei välttämättä tarkoita ihan sitä, miltä se näyttää, sillä moni käyttää ostoskoria muistiinpanona.
 EU:n huippukokous päättää nimityksistä
 Brysselissä alkaa tänään Suomen kannalta poikkeuksellisen kiinnostava EU-huippukokous, josta jää Suomen puheenjohtajuuskaudelle pitkä lista hoidettavia asioita. Suomi alkaa uutena EU-puheenjohtajana setviä muun muassa unionin uuteen budjettiin liittyviä erimielisyyksiä ja brexitiä. Kiireisin asia huippukokouksen asialistalla ovat  nimitykset EU:n huippuvirkoihin .
 Kiinan presidentti Pohjois-Koreaan
 Xi Jinping ja Kim Jong-un tapaamisessaan Pekingissä 20. kesäkuuta 2018. KCNA / EPA
 Kiinan presidentti  Xi Jinping  aloittaa tänään kaksipäiväisen  valtiovierailun Pohjois-Koreaan . Vierailu on harvinainen, sillä edellisen kerran Kiinan presidentti kävi Pjongjangissa 14 vuotta sitten. Johtajien keskustelujen uskotaan koskevan muun muassa Pohjois-Korean ydinasekiistaa Yhdysvaltain kanssa sekä Kiinan apua talousongelmista kärsivälle Pohjois-Korealle.
 Juhannuksen menoliikenne voi aiheuttaa ruuhkaa
 Tommi Parkkinen / Yle
 Juhannuksen menoliikenne on tänään vilkkaimmillaan.  Ruuhkahuipun  on ennustettu osuvan iltapäivälle kello 16 ja 17 välille.
 Aurinkoinen aatonaatto
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Etelästä virtaa tänään vielä lämpimämpää ilmaa. Sää on aurinkoinen ja poutainen, mutta yksittäiset ukkoskuurot ovat mahdollisia maan keskiosassa.
 Perjantain vastaisena yönä voi jo etelässä ukkostaa, juhannusaatto on Lapissa sateinen. Idässä on jopa tukalaa hellettä. Ukkoskuuroja liikkuu päivällä lännestä itään. Päivällä lännessä sää selkenee ja samalla virtaa viileämpää ilmaa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Nauti lomasta tieteen keinoin, verkko-ostokset jäävät usein puolitiehen, etelästä virtaa lämmintä ilmaa


Summary: Loppuviikon huippukokouksesta jää Suomen puheenjohtajuuskaudelle pitkä lista hoidettavia asioita. Johtokauden työtä helpottaa, jos esimerkiksi komissiolle saadaan valituksi puheenjohtaja jo tänään.

Tänään Brysselissä alkava EU-huippukokous on Suomen kannalta poikkeuksellisen kiinnostava.
 Sen jäljiltä Suomi alkaa uutena EU-puheenjohtajana setviä muun muassa unionin uuteen budjettiin liittyviä erimielisyyksiä, brexitiä, tulevan viisivuotisen lainsäädäntökauden asialistaa ja jäsenyysneuvottelujen aloittamista Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa.
 Tärkeimmäksi aiheeksi suomalaiset ovat nostaneet yhteisen budjetin. Jäsenmaiden neuvotteluja uudesta seitsemäksi vuodeksi tehtävästä budjetista vetää loppuvuoden eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.)
 Tuppuraisen johdolla EU-maat sopivat myös brexitiin ja laajentumiseen liittyvistä asioista. Suomen kaudella aletaan keskustella budjetin konkreettisista summista ja siitä, paljonko eri maat siihen maksavat ja sieltä saavat.
 – Sanoin puheenvuorossani, että Suomi tuo puheenjohtajana numerot pöytään, Tuppurainen kertoi tiistaina pidetyn EU:n yleisten asioiden neuvoston kokouksen jälkeen.
 Kiireisin asia  loppuviikon huippukokouksen asialistalla ovat kuitenkin nimitykset EU:n huippuvirkoihin.
 Torstain illallisella valtionjohtajien on tarkoitus koota paketti, jossa EU:n komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, parlamentille ja ulkopolitiikalle valitaan uudet vetäjät.
 Täältä  voit lukea lisää siitä, mitä itse kukin huippuvirkamies tekee.
 Tässä jutussa olevissa grafiikoissa on koottuna pääehdokkaat, joita nimitysillallisella on pöydällä.
 Esiteltyjen lisäksi Brysselin käytäväkeskusteluissa puhutaan monista muistakin nimistä. Valikoimme mukaan heidät, joilla huippukokouksen alla näytti olevan kaikista mainituista parhaat mahdollisuudet.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaksi on soviteltu esimerkiksi Saksan liittokansleria  Angela Merkeliä , mutta ainakin toistaiseksi hän on tehnyt täysin selväksi aikovansa jättäytyä syrjään politiikasta kanslerikautensa jälkeen.
 Ilkka Kemppinen / Yle, kuvat: AOP
 Kaikille sopivien nimien löytäminen on  tällä kertaa erityisen vaikeaa, koska voimatasapaino EU-parlamentissa muuttui kevään vaaleissa.
 Etenkin paikkojaan lisänneet parlamenttipuolueet ovat voimainsa tunnossa ja haluavat päästä osallisiksi huippuviroista.
 Esimerkiksi vihreät ajavat voimallisesti kärkiehdokastaan  Ska Kelleriä  parlamentin puheenjohtajaksi, ja viisivuotiskausi saatetaan hyvinkin jakaa esimerkiksi Kellerin ja belgialaisen pitkän linjan EU-politiikon  Guy Verhostadtin  kesken.
 Jos taas parlamentin suurin puolue, oikeiston EPP, ei onnistuisi saamaan muita auki olevista viroista, silloin sen kärkiehdokkaan  Manfred Weberin  kurssi parlamentissa saattaa nousta.
 Ilkka Kemppinen / Yle, kuvat: AOP
 Guy Verhofstadtin puolesta puhuu se, että hänen edustamansa liberaaliryhmä RE (Renew Europe) kasvoi vaaleissa.
 Parlamentti on myös  järjestäytynyt viime päivinä varsin rivakasti, mikä ei ole jäänyt huomiotta neuvostossa.
 Esimerkiksi sosiaalidemokraattinen ryhmä valitsi alkuviikosta uudeksi puheenjohtajakseen espanjalaisen  Iratxe Garcían  ja liberaaliryhmä RE Romanian entisen pääministerin  Dacian Ciolosin .
 Poliittiset ryhmät ovat linjanneet yhteisiä prioriteettejaan tulevalle viisivuotiskaudelle nyt vaalien jälkeen ensimmäistä kertaa koko parlamentin historian aikana. Tarkoitus on tehdä neljän suurimman puolueen kesken mahdollisimman laajaa yhteistyötä tulevina vuosina.
 Huippukokouksella onkin  EU-lähteiden mukaan paine saada paketista sovituksi.
 Jos jäsenmaat eivät ole yksimielisiä ennen heinäkuun alun parlamentin täysistuntoa, meppien valta nimityspaketissa kasvaa. EU-edustajat valitsevat täysistunnon aluksi itse oman puhemiehensä, jolloin jäsenmaiden nimitysruletista putoaa yksi pallo pois.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  sanoi kutsukirjeessään jäsenmaiden valtionjohtajille alkuviikosta, että "jäsenmaiden keskuudessa on yhteinen tahto tehdä nimitysprosessista nopea ja saada se valmiiksi ennen parlamentin täysistuntoa".
 Myös Saksan liittokansleri  Angela Merkel  on viime aikoina toistellut, että sovun pitää löytyä  ennen kesäkuun loppua . Hän ei yleensä ole asettanut EU-neuvotteluille takarajoja.
 Jotta nimet loksahtavat  kohdilleen, valtionjohtajien pitää ottaa huomioon niin poliittinen kuin maantieteellinenkin tasapaino. Pienistä maista tarvittaneen ainakin yksi nimitys.
 Euroopan parlamentti ei ole vielä päässyt sopuun yhteisestä ehdokkaasta komission puheenjohtajaksi. EU-johtajat eivät voi silti jättää parlamentin voimasuhteita huomioimatta.
 – Ryhmät eivät ole vielä antaneet periksi kärkiehdokkaistaan, sanoo  Miapetra Kumpula-Natri  (sd.). Hänen demariryhmänsä ajaa yhä  Frans Timmermansia  komission johtoon, vaikka on vasta parlamentin toiseksi suurin.
 – Uskomme [Timmermansiin] vaalikampanjan jälkeen melkein vielä enemmän kuin silloin kun vaalivapaalle täältä lähdettiin, Kumpula-Natri sanoi.
 Kumpula-Natri on ollut mukana neuvottelemassa ohjelmasta, jota parlamentti haluaa tulevan komission toteuttavan. Hänen mukaansa parlamentti voi kytkeä nimitykset ja ohjelman sisällön yhteen, sillä komission puheenjohtajan nimitys vaatii parlamentin enemmistön tuen.
 Demarien lisäksi ohjelmaneuvotteluissa ovat mukana keskustaoikeiston EPP, liberaalit sekä vihreät. Kaikki haluavat osansa myös nimityksistä.
 – Tässä ollaan käymässä koko ajan keskusteluja siitä, että näillä neljällä ryhmällä kaikilla tulee olla edustus jollain EU:n huippupaikoilla sanoi  Heidi Hautala  (vihr.), joka osallistuu hänkin ohjelmaneuvotteluihin.
 Vaikka käytäväpuheissa varteenotettavimmat ehdokkaat ovat länsieurooppalaisia vanhojen jäsenmaiden edustajia, myös keski- ja itäeurooppalaisia nimiä on nostettu esiin maantieteellisen tasapainon saamiseksi.
 Tällä tietoa Euroopan keskuspankin  pääjohtaja valitaan erillään muusta nimityspaketista eikä nimitykseen kajottaisi tällä erää. Selitys on, että hänet halutaan valita poliittisten lehmänkauppojen ulkopuolella puhtaasti ansioidensa perusteella.
 Ilkka Kemppinen / Yle, kuvat: AOP
 Tosin EU-lähteet arvioivat huippukokouksen alla, että jos sopiminen muista nimistä sitä vaatii, myös keskuspankkiiri valitaan yhdessä muiden kanssa.
 EU-huippukokouksen lopputuloksena voikin hyvin olla, että kaikki viisi nimeä ovat perjantaina selvillä. Diplomaattien mukaan on mahdollista myös, että tässä kokouksessa ratkeaa vain Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan nimi.

Kuka käyttää valtaa EU:ssa tulevat vuodet? Huippukokouksen pitäisi tänään päättää nimistä, tässä ovat ruletissa pyörivät pääpelurit


Summary: "Jos haluamme kasvaa ja vaikuttaa, meillä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin ryhtyä puolueeksi", sanoo Liike Nytin puheenjohtaja Harry Harkimo.

Liike Nyt aikoo rekisteröityä puolueeksi, kertoo  Helsingin Sanomat.  Asiasta kertoo HS:lle liikkeen puheenjohtaja ja ainoa kansanedustaja  Harry Harkimo .
 Harkimo uskoo saavansa asiasta arvostelua, sillä reilu vuosi sitten perustetun liikkeen tarkoituksena on ollut nimenomaan tarjota vaihtoehto puolueille ja perinteiselle tavalle tehdä politiikkaa.
 – Mutta jos haluamme kasvaa ja vaikuttaa, meillä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin ryhtyä puolueeksi. Muutoin tämä kuolisi tähän, sanoo Harkimo.
 Harkimon mukaan suomalainen poliittinen järjestelmä on rakennettu kokonaan puolueiden ympärille: esimerkiksi useiden ehdokkaiden asettaminen kuntavaaleihin tai eurovaaleihin olisi liikkeelle mahdotonta, sillä valitsijayhdistysten ja vaaliliittojen kokoaminen on liian työlästä.
 Päätöksen puolueeksi pyrkimisestä tekivät Harkimo ja muut Liike Nytin perustajajäsenet.

HS: Liike Nyt aikoo rekisteröityä puolueeksi