Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY)

Metroliikenne Helsingin Myllypurosta kohti keskustaa on katkaistu vesivuodon takia.
 Päivystävä palomestari Kari Ursin kertoo, että suuri vesivuoto on sattunut Myllypuron kampuksen työmaalla. Ilmoitus palokunnalle onnettomuudesta tuli kello kahdelta iltapäivällä.
 Itse vuoto on saatu tukittua Helsingin seudun ympäristöpalvelujen (HSY) toimesta, mutta vettä ehti valua metroraiteille sen verran, että liikenne piti katkaista.
 – Nyt on käynnissä arviointi siitä, pitääkö myös itään menevä liikenne katkaista, Ursin sanoi kello kolme iltapäivällä.
 Hän arvioi, että työssä kestää ainakin tunteja. Tarkkaa arviota valuneesta kuutiomäärästä ei ole. Iltapäivällä kello kolmen aikaan palokunta oli aloittamassa veden pumppaamista.
 – Nyt suunnittelemme mistä lähdemme pumpataan, ja pumppujen rakentamisessakin paikalleen kestää aikansa
 Myös Helsingin seudun liikenne HSL kertoo poikkeusaikataulusta verkkosivuillaan. HSL:n arvion mukaan tekninen vika Myllypurossa kestää kello 17 asti.

Metroliikenne poikki Myllypurosta keskustaan – Vesi vuosi metroraiteille kampuksen työmaalla


Summary: Leijonien kultajuhlat alkavat Kaisaniemen puistossa kello 18. Näet suoran lähetyksen tämän jutun kuvaa klikkaamalla.

Yle näyttää suorana kultaleijonien juhlat Helsingin Kaisaniemen puistossa. Juhlat alkavat kello 18, ja maailmanmestarit saapuvat paikalke kello 19–19.30.
 Järjestäjä toivoo, että yleisö saapuu paikalle jalan tai julkisilla kulkuneuvoilla ja mahdollisimman lähellä tapahtuman alkua, koska Kaisaniemessä on vielä käynnissä edellisen tapahtuman purkutyöt.
 Alueelle ei pääse turvallisuussyiden vuoksi ennen kello 16:ta.
 Kultaleijonien tilauslennon piti startata Bratislavasta jo aamupäivällä ja laskeutua Helsinki-Vantaan VIP-puolelle kello 14, mutta lentokone pääsi liikkeelle reilusti myöhässä.

Nyt saa huutaa! Seuraa Leijonien kultajuhlia suorana klo 18 alkaen


Summary: 13 ihmistä haavoittui, kun pommi räjähti viime viikolla kadunkulmassa.

Ranskan poliisi on pidättänyt Lyonin viimeviikkoisen pommi-iskun tekijäksi epäillyn, kertoo sisäministeri  Christophe Castaner .
 Castaner ilmoitti asiasta Twitterissä, mutta ei kertonut yksityiskohtia pidätyksestä tai tietoja pidätetystä.
 13 ihmistä  haavoittui perjantaina,  kun kadunkulmassa räjähti ruuveja ja pultteja sisältänyt pakettipommi. Räjähdystä on tutkittu terrorismina.
 Poliisi on etsinyt miestä, joka pyöräili alueella reppu selässään ennen räjähdystä.

Ranska pidätti Lyonin pommi-iskusta epäillyn


Summary: Helsingin Esplanadin liikkeestä mörköaiheisia muumimukeja oli aamukymmeneltä vielä saatavilla.

Twitter on täyttynyt tänä aamuna mörkömukeista Leijona-kapteeni  Marko "Mörkö" Anttilan  urotekojen kunniaksi. Suomalaiset ovat juoneet aamukahveja pitkin maata mörkömukeista, jotka kuuluvat Arabian valmistamien muumimukien sarjaan.
 Myyntijohtaja  Anna-Stiina Manninen  Iittalan ja Arabian omistavasta Fiskarsista kertoo, että mörkömuki on ollut Arabian verkkokaupan myydyin tuote viime yönä. Hän arvioi, että mukit tulevat tänään loppumaan.
 – Emme tietenkään sellaisilla saldoilla ole osanneet varautua, että niitä riittäisi loputtomiin. Mutta jännityksellä seurataan, miten tilanne kehittyy.
 Manninen arvioi, että mörkömukeja on vielä saatavilla laajasti Iittala-myymälöissä ja jälleenmyyjillä, sillä myymälät eivät ole ehtineet olla vielä kauan aamusella auki.
 – Luultavasti ne tulevat valitettavasti loppumaan päivän aikana.
 Arabian Helsingin Esplanadin myymälässä nostetaan mörkömukit esiin Suomen upean voiton kunniaksi. Jää nähtäväksi, kuinka pitkään mukeja riittää ihmisille.
 Toistaiseksi saatavilla
 Iittala Arabia Store Esplanadista kerrottiin aamukymmeneltä, että mörkömukeja oli saatavilla hyllyssä, sillä liike oli vasta avattu. Tulevaa menekkiä on hankala ennakoida, myymäläpäällikkö  Hanna Kuustonen  arvioi.
 – Niillä varastoilla mennään, mitä myymälästä löytyy. Yritetään tottakai saada lisää, jos näyttää siltä, että niitä menee. Meidän myymälä on Kauppatorin vieressä, joten on hauska nähdä, miten juhlinta tästä etenee, Kuustonen kertoo.
 Arabian tuotevalikoimasta löytyy mörköaiheinen muki ja kulho, yksi kutakin. Myymäläpäällikkö Kuustosen mukaan yölliset kultajuhlat näkyvät Esplanadilla.
 – Kadulla liikkeen edessä näkyi tyhjiä tölkkejä ja rikkoituneita pulloja, kun tulimme töihin, mutta ne on nyt saatu aika hyvin siivottua aamun aikana. Vaikuttaisi siltä, että hyvät kemut on eilen ollut ja jää nähtäväksi, mitä tänään tapahtuu. Seuraamme tilannetta mielenkiinnolla.
 Lue lisää:
 Mörköjen mörkö! Leijonien MM-kulta sekoitti somen – lähetä meille parhaat meemit

Suomalaiset halajavat nyt mörköä – Mörkömuki ollut Arabian verkkokaupan myydyin tuote viime yönä


Summary: Googlella on jo Suomessa yksi palvelinkeskus Haminassa.

Google on tänään kertonut investoivansa noin 600 miljoonaa euroa uuden palvelinkeskuksen rakentamiseen Haminassa. Tämä kasvattaa Googlen kokonaisinvestoinnit Haminassa 1,4 miljardiin euroon.
 Google on rakentamassa uuden palvelinkeskuksen Haminaan. Uusi keskus sijaitsee yhtiön palvelinkeskusalueella Summan vanhan paperitehtaan tontilla. Investoinnin kokonaisarvo on noin 600 miljoonaa euroa. Tämä kasvattaa Googlen kokonaisinvestoinnit 1,4 miljardiin euroon.
 Google avasi palvelinkeskuksensa Haminaan vuonna 2011. Se toimii Stora Enson entisessä Summan paperitehtaassa, joka suljettiin 2008. Palvelinkeskuksessa on paljon suurten tietomäärien tallentamiseen ja käsittelyyn tarkoitettuja tietokoneita.
 Kerromme kohta lisää.

Google investoi 600 miljoonaa euroa uuteen palvelinkeskukseen Haminassa


Summary: Kansallismieliset populistit päätyivät eurovaalien suurimmaksi puolueeksi ainakin viidessä EU-maassa. Tämä ei vielä itsessään pistä unionia sekaisin, kirjoittaa EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio.

Reilu viikko sitten perussuomalaisten varapuheenjohtaja  Laura Huhtasaari  seisoi Milanon Duomo-aukion lavalla kymmenen eurooppalaisen populistipoliitikon kanssa.
 Voitonvarma joukko oli gallup-myötätuulessa, vaikka ryhmän itävaltalainen jäsen peruikin tulonsa Vapauspuolueen korruptiojupakan takia.
 Kuinkas sitten kävikään?  Joukon keskushahmoille kävi verraten hyvin. Tapaamista isännöineen  Matteo Salvinin  Lega-puolue voitti sunnuntain eurovaalit Italiassa selvällä erolla. Strasbourgiin lähtee noin 24 Legan edustajaa, 18 enemmän kuin viime vaalien jälkeen.
 Salvinin joukko on hieman pienempi kuin gallupit antoivat odottaa, mutta silti tulevan parlamentin suurimpia ryhmiä.
 Voiton korjasi myös  Ranskan Kansallisen liittouman  Marine Le Pen . Hänen puolueensa päätyi alustavan tiedon mukaan maansa suurimmaksi ja ohitti vastavoimansa, presidentti  Emmanuel Macronin  En Marche -puolueen yhden paikan erolla.
 Salvinin kavereiden kolmas tähti, Vaihtoehto Saksalle -puolue, sai sekin kymmenen lisäpaikkaa.
 Eurooppalaisen islamofobian kärkihahmo , Alankomaiden Vapauspuolueen  Geert Wilders , koki puolestaan täydellisen romahduksen ja menetti alustavien tulosten mukaan kaikki neljä paikkaansa. Hänen kannatuksensa siirtyi uudelle populistijohtajalle, Demokratiafoorumin  Thierry Baudet 'lle.
 Huhtasaaren perussuomalaiset piti kiinni kahdesta paikastaan. Brysselin herrojen kiusaksi lähetetään Huhtasaaren itsensä lisäksi  Teuvo Hakkarainen .
 Italian sisäministeri, Lega-puolueen johtaja Matteo Salvini pyrkii yhdistämään Euroopan oikestopopulistit yhdeksi ryhmäksi Euroopan parlamentissa. Federico Proietti / EPA
 Salvinin isännöimä ryhmä  kasvatti kannatustaan, mutta kansallismielisten menestys ei rajoittunut siihen. Joukon ulkopuolelta Unkarin valtapuolue Fidesz sai yli puolet äänistä ja 14 paikkaa parlamenttiin. Puolan Laki ja oikeus -puolue sai 42 prosenttia ja 21 paikkaa.
 Absurdia kyllä, parlamentin suurimmaksi yksittäiseksi ryhmäksi näyttäisi nousevan Britannian kansallismielinen Brexit-puolue, vaikka maan pitäisi olla eroamassa koko unionista.  Nigel Faragen  johtamalle puolueelle ennustettiin aamuyöstä 29 paikkaa.
 Kaikkiaan kansallismieliset  ja EU-kriittiset populistit päätyivät eurovaaleissa maansa suurimmaksi puolueeksi ainakin Italiassa, Ranskassa, Britanniassa, Unkarissa ja Puolassa. Niiden edustama ajatusmaailma sai eurooppalaisilta laajalti kannatusta.
 Mutta tämä ei välttämättä tarkoita sitä, että tulos pistäisi EU:n sekaisin. Nationalistien äänet jakautuvat useaan eri eurooppalaiseen puolueryhmään. Salvini saanee ryhmänsä kokoon, mutta se näyttäisi jäävän parlamentin neljänneksi suurimmaksi.
 Farage tuskin luotsaa Brexit-puoluettaan Le Penin ja Salvinin joukkioon. EPP:stä hyllytetty  Viktor Orbánin  Fidesz saattaa hakea uutta viiteryhmää.
 Ja toisaalta  laitaoikeiston kanssa samaan aikaan eteni myös sen vastavoima. Vihreiden ryhmä kasvaa parillakymmenellä edustajalla. Macronin En Marchella vahvistetuilla liberaaleilla on yli sata paikkaa.
 Sekä liberaalien että vihreiden pääsy vaa'ankieliasemaan voikin lopulta viedä integraatiota enemmän eteenpäin kuin kansallismielisten suosio hillitsee sitä.
 Varmasti voi sanoa vain sen, että uusi europarlamentti on edellistä hajanaisempi.
 Lue lisää:
 Eurooppalaiset äänestivät vilkkaimmin 20 vuoteen – katso täältä eri maiden tuloksia
 Analyysi: Vanhojen puolueiden valta EU-parlamentissa horjuu, Euroopan-laajuinen vihreä aalto näkyy myös Suomessa
 Essee: Miksi tämä olikaan perustettu? Euroopan uusi sukupolvi sai käsiinsä unionin, jonka perustamisen syy alkaa unohtua

Analyysi: Oikeistopopulistien rynnistys valtaan jäi vajaaksi EU:ssa


Oikeuskansleri  Tuomas Pöystin  mukaan puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) käytti epäasiallista kieltä arvostellessaan valtiosääntöoikeuden asiantuntijoita blogissaan tämän vuoden helmikuussa. Niinistö kutsui valtiosääntöoikeuden asiantuntijoita blogissaan muun muassa "perustuslakitalebaneiksi".
 Oikeuskanslerin mukaan Niinistön käyttämät ilmaisut olivat osin epäasiallisia ja henkilöön käyviä. Niinistö olisi Pöystin mukaan voinut esittää valtiosääntöasiantuntijoiden toimintaan kohdistuvan arvostelunsa tällaisiin ilmaisuihin turvautumatta.
 Oikeuskansleri perustelee kantaansa myös sillä, että perustuslaissa ministerisyytteelle on asetettu korotettu syyttämiskynnys.
 Kerromme asiasta kohta lisää.

Nimitteli asiantuntijoita perustuslakitalebaneiksi – Oikeuskanslerilta moitteet puolustusministeri Jussi Niinistölle


Summary: Yhtiöstä tulisi maailman kolmanneksi suurin autovalmistaja.

Italialais-yhdysvaltalainen autonvalmistaja Fiat Chrysler on tehnyt ranskalaiselle Renaultille ehdotuksen yhtiöiden yhdistymisestä. Fiat Chrysler kertoo tiedotteessa, että se on toimittanut Renaultin hallitukselle ehdotuksen yhtiöiden tasavertaisesta fuusiosta.
 Renaultin hallituksen on määrä kokoontua tänään keskustelemaan ehdotuksesta.
 Yhdistymisestä syntyisi maailman kolmanneksi suurin autovalmistaja. Se tuottaisi 8,7 miljoonaa autoa vuodessa.

Autojätti Fiat Chrysler ehdottaa yhdistymistä Renaultin kanssa


Summary: Alviina Alametsä lähtee syksyllä EU-parlamenttiin, mikäli Britannian ero toteutuu. Alametsän teemana olivat mielenterveys ja rauha.

Britannian mahdollisen EU-eron myötä vapautuvat meppipaikat ovat tuomassa yhden lisäpaikan Suomeen. Neljännentoista europarlamentaarikon paikan on saamassa vihreiden edustaja  Alviina Alametsä .
 – Onhan se tietenkin jännittävää. Tämä on täysin odottamaton tulos ja totta kai itsellä, perheellä ja ystäväpiirillä on paljon sulateltavaa, että mitä tässä tapahtuu, Alametsä kuvailee tunnelmiaan.
 Alametsä työskentelee Mielenterveyspoolin projektipäällikkönä. Hän on ensimmäisen kauden Helsingin kaupunginvaltuutettu ja tasa-arvotoimikunnan puheenjohtaja.
 Parlamenttiin lähtö tarkoittaa isoa muutosta arjessa.
 – Jatkan normaalia elämää ja sitten täytyy syksyllä järjestellä asioita. Odotan ensin, että mahdollinen brexit tapahtuu, ennen kuin teen mitään suurempia peliliikkeitä.
 Jos Alametsä pääsee parlamenttiin, hän on 26-vuotiaana Suomen edustajista kaikkein nuorin. Euroopassa hän haluaa tehdä töitä rauhan ja mielenterveyden puolesta. Yhteydenpito äänestäjiin tapahtuu sosiaalisen median kautta.
 – Tulen ehdottomasti nostamaan tulevan sukupolven ääntä kuuluviin ja yritän tehdä sellaista politiikkaa, mikä katsoo pitkälle tulevaisuuteen.
 Alametsä uskoo, että vihreiden Euroopan-laajuinen menestys vaaleissa johtuu siitä, että äänestäjät ovat ottaneet ilmastonmuutoksen ja ihmisoikeudet vakavasti.
 – Ja ehkä minulla on myös pieni aavistus siitä, että nuoret ovat saattaneet äänestää hiukan aktiivisemmin. Tai ainakin sellainen kutina on tullut, mitä viestejä on (äänestäjiltä) saanut.
 Lue myös:
 Miten naapurustosi äänesti? Katso vaalitulos yhdeksällä kartalla

Alviina Alametsä jännittää, nouseeko Suomen nuorimmaksi EU-edustajaksi – "Täysin odottamaton tulos, paljon sulateltavaa"


Summary: Marko "Mörkö" Anttilasta on tullut Suomessa lähes käsite.

Suomi voitti myöhään eilen illalla jääkiekon maailmanmestaruuden historiansa kolmannen kerran.
 Aiemmin kultaa on tullut vuonna 1995 (never forget) Globenissa, Ruotsissa ja 2011 Slovakian Bratislavassa – samassa kaupungissa, jossa  Marko "Mörkö" Anttila  kohotti eilen mestaruuspokaalin kohti taivaita tai ainakin Ondrej Nepela Areenan kattoa.
 Maailmanmestaruuden myötä some pääsi irti. Jos viime mestaruudesta muistetaan sekä  Mikael Granlundin - ja  Pasi Nurmisen  ilmaveivit, on nyt Mörköstä tullut selostaja  Antero Mertarannan  sanoin instituutio. Muumeista tuttu Mörkö on valloittanut juhlinnan tuoksinnassa niin Havis Amanda patsaan, kuin Stiga jääkiekkopelin.
 Keräsimme muutaman hauskan meemin alle. Lähetä meille mielestäsi parhaat meemit.
 Ylen kuvajoukkoistusten  pelisäännöt löydät täältä .
 "Mörököl On Ice" on Suomi-versio vuoden 1980 Lake Placidin Olympialaisten ihmeestä, jossa USA:n yliopistopelaajista kerätty joukkue pystyi päihittämään voittamattomana pidetyn legendaarisen Neuvostoliiton punakoneen.
 Muumilaakson tarinat ovat saaneet uusia versioita, kuten tässä jossa sydämenmuotoinen näkinkenkä onkin vaihtunut mestaruuspokaaliksi.
 Tunnettu jalkapallovaikuttaja  Erkki Alajakin  jakoi somessa paljon pyörineen videon, jossa Mörkö maalaa klassikko Stiga-jääkiekkopelissa.
 Suomen joukkueesta on löydetty mörön lisäksi myös muita yhteyksiä sarjakuvahahmoihin. Kettuiluun onkin aihetta, sillä ennen kisojen alkua Suomen joukkuetta oli joissain yhteyksissä sanottu  kaikkien aikojen huonoimmaksi , muiden maiden joukkueissa vilistettyä NHL-tähtiä.

Mörköjen mörkö! Leijonien MM-kulta sekoitti somen – lähetä meille parhaat meemit


Summary: Britanniassa menestyneen Brexit-puolueen perustaja Nigel Farage on jo vaatinut paikkaa brexit-neuvottelupöydässä.

Eurovaalit on nyt käyty EU-maissa, ja poliitikot ja asiantuntijat ovat alkaneet kommentoida vaalitulosta eri puolilla Eurooppaa.
 Keräämme alla olevaan seurantaan päivän mittaan eurovaaleihin liittyviä kommentteja.
 Lisää aiheesta:
 Eurovaalien oleellisimmat Yle-sisällöt löydät täältä
 Eurooppalaiset äänestivät vilkkaimmin 20 vuoteen – katso täältä eri maiden tuloksia
 Tässä on eurovaalien tulos Suomessa: Vihreille historiallinen voitto, kokoomus suurin – nämä 13 ehdokasta pääsivät läpi

Näin eurovaalien tulosta on kommentoitu Euroopassa ja Suomessa


Summary: Brasiliassa on vankeja noin kaksi kertaa enemmän kuin vankiloissa paikkoja.

Brasiliassa on kuollut 15 ihmistä vankien välisissä yhteenotoissa Manauksen kaupungin lähellä olevassa vankilassa, kertoo uutistoimisto AFP.
 Joukkotappelu alkoi sunnuntaiaamupäivällä vierailuajan aikana. Osa yhteenotossa kuolleista sai surmansa teroitettujen hammasharjojen iskuista ja osa kuristettiin.
 Tapahtumia lehdistötilaisuudessa kommentoineen kenraali  Marcos Vinicius Almeidan  mukaan vankilan henkilökunta reagoi tappelun alkamiseen minuuttien sisällä, minkä ansiosta kuolonuhrien määrä ei kasvanut vielä suuremmaksi.
 Viranomaiset tutkivat tapahtunutta. Toissa vuonna samassa vankilassa oli lähes 20 tuntia kestänyt kapina, jonka aikana kuoli 56 ihmistä.
 Tuplasti vankeja suhteessa vankiloiden paikkamääriin
 Braziliassa oli virallisten tilastojen mukaan lähes 730 000 vankia kesällä 2016. Maan vankiloissa oli samana vuonna paikkoja noin 370 000.
 Ahtauden lisäksi Brasilian vankiloita vaivaa jengiväkivalta, eivätkä mellakat tai pakoyritykset ole harvinaisia.
 Esimerkiksi viime syyskuussa vahvasti aseistetut miehet räjäyttivät räjähteitä vankilan portilla Brasilian koillisosissa, ampuivat tiensä sisälle vankilaan, tappoivat poliisin ja vapauttivat 92 vankia.

Vangit tappelivat Brasiliassa: 15 kuristettiin tai kuoli teroitettujen hammasharjojen iskusta


Kuluttajien odotukset Suomen talouden kehityksestä heikkenivät toukokuussa, kertoo Tilastokeskus. Odotusten saldoluku oli toukokuussa –9,4. Kuukautta aiemmin vastaava luku oli –6,5.
 Sen sijaan kuluttajien usko oman taloutensa kehitykseen vahvistui hieman toukokuussa.
 Kokonaisuudessaan kuluttajien talousluottamus pysyi suunnilleen huhtikuun tasolla.
 Kuluttajaluottamusta koskeva tilasto muuttui toukokuussa muun muassa tiedonkeruutavan osalta. Sen vuoksi nyt julkistetut luvut poikkeavat aiemmasta.

Kuluttajien usko Suomen talouden kehitykseen heikkeni toukokuussa


Summary: Itävallan kriisi sai alkunsa salaa Ibizalla kuvatusta videosta.

Itävallan liittokansleria  Sebastian Kurzia  odottaa tänään luottamuslauseäänestys. Häviö äänestyksessä voi tarkoittaa liittokanslerin paikan menettämistä.
 Itävallan politiikassa alkoi kuohua toissa viikolla, kun julki tuli Ibizalla  salaa kuvattu video  varaliittokansleri  Heinz-Christian Strachesta .
 Videolla Vapauspuolue FPÖ:n Strache ja puolueen parlamenttiryhmän puheenjohtaja  Johann Gudenus  näyttävät tekevän venäläiseksi esittäytyvän naisen kanssa kauppaa poliittisesta vaikutusvallasta.
 Skandaalivideo johti Strachen eroon ja  syyskuulle suunniteltuihin  ennenaikaisiin parlamenttivaaleihin. Oppositio tahtoo nyt myös Kurzin vastaamaan skandaalista.
 Kurzin Kansanpuolue ja Strachen Vapauspuolue muodostivat hallituksen joulukuussa 2017.
 Kurzin puolue  näytti alustavien tietojen mukaan pärjäävän  hyvin europarlamenttivaaleissa. Hän ehtii hädintuskin nauttia voitosta, sillä parlamentin kokoontuminen alkaa kello 11 Suomen aikaa. Epäluottamuslauseäänestystä odotetaan iltapäivällä.
 Epäluottamuslausetta kannattavat ainakin sosiaalidemokraatit ja ympäristöpuolue Jetzt.
 Lue myös:
 "Hän on täysin kontrollissamme" – Itävallan skandaalivideo on vain yksi esimerkki Venäjä-kytköksistä, joita perussuomalaisten uusilla EU-liittolaisilla on
 Toimittajalta: Salaliitto Ibizalla osui Itävallan vapauspuolueen omaan nilkkaan – Mitä tapaus kertoo oikeistopopulistien mielenmaisemasta?

Skandaali-Itävalta: Selviääkö liittokansleri luottamuslauseäänestyksestä?


Summary: Korkeakoulupaikka voi irrota kovalla työllä tai vaikkapa erityislahjakkuudella. Ylioppilastutkinnon lisäksi väyliä on useita.

Valkolakki päähän, lukion päättötodistus taskuun ja korkeakoulun pääsykokeisiin. Toki näinkin, mutta korkeakouluun voi päästä muullakin tavoin. Ammattiopistosta voi päästä ammattikorkeakouluun opiskelemaan jopa pääsykokeeseen osallistumatta.
 1. Väylä- ja polkuopinnot ammattikorkeakouluun
 Esimerkiksi Lapissa luoduissa Väylä-opinnoissa ammattiopinnot voi vaihtaa saman alan ammattikorkeakouluopintoihin suorittamalla ensimmäisen lukuvuoden opintoja etukäteen 30 opintopisteen verran.
 Pari vuotta tarjolla ollutta mahdollisuutta on hyödyntänyt vuosittain toistakymmentä opiskelijaa.
 – Vaatii paljon työtä, ei vuoden aikana ole ollut aikaa juuri muuhun, kertoo  Teija Granat , joka valmistuu tänä keväänä Lappiasta suunnitteluassistentiksi. Hän aloittaa tulevana syksynä Lapin ammattikorkeakoulussa rakennusinsinööriopinnot.
 Väyläopinnoissa kohtaavat ammattiopiston ja ammattikorkeakoulun yhteiset intressit.
 – Meillä on opiskelijoita, joiden urasuunnitelma on ammattikorkeakoulussa. Ammattikorkeakoululle on tärkeää saada hyviä, motivoituneita opiskelijoita tutkintoihinsa, sanoo opinto-ohjaaja  Kaisu Liiten  ammattiopisto Lappiasta.
 Lapin ammattikorkeakouluun voi päästä myös polkuopintojen erillishaun kautta. Silloin opintoja on tehtävä etukäteen 60 pisteen verran. Useilla ammattikorkeakoululla on olemassa omat väylä- ja polkuopintonsa.
 2. Avoimen yliopiston kautta yliopistoon
 Ikivanha keino päästä yliopistoon on ollut avointen yliopisto-opintojen kautta. Esimerkiksi Lapin yliopistossa näin voi päästä tällä hetkellä kasvatustieteelliseen ja yhteiskuntatieteelliseen tiedekuntaan.
 Lapin yliopistokin on mukana 11 yliopiston yhteisessä Toinen reitti yliopistoon (TRY) –hankkeessa kehittämässä avoimen yliopiston väylää.
 – Yliopistot päättävät avoimen yliopiston väylästä pääsääntöisesti vuodeksi kerrallaan. Tavoitteena on, että päätökset tehtäisiin pidemmäksi aikaa, kertoo projektipäällikkö  Paula Savela  TRY-hankkeesta.
 Savelan mukaan avoimen yliopiston kautta opintoihin pääsee melko harva, mutta väylää on tarkoitus leventää esimerkiksi tiedotuksen avulla. Tämän reitin pääsyvaatimukset ovat varsin vaihtelevat – 60 opintopisteestä jopa yli sataan – mutta vaatimuksia halutaan yhtenäistää.
 3. Toiseen asteen tutkinnolla pääsykokeiden kautta
 Toisen asteen ammatillisen tutkinnon suorittaneet opiskelijat voivat hakea korkeakouluihin pääsykokeen kautta. Reitti on sama kuin ylioppilaillekin.
 Mahdollisuudesta huolimatta varsin harva päätyy yliopistoon ammattikoulun kautta.
 4. Kilpailumenestyksellä korkeakouluun
 Korkeakouluopintoihin voi päästä näyttämällä osaamistaan erilaisissa kilpailussa. Esimerkiksi Talousguru-kilpailun voittaja voi valita mieleisensä jatko-opiskelupaikan useasta vaihtoehdosta eri yliopistoissa. Tämän vuoden Talousguru-kilpailuun osallistui lähes tuhat lukiolaista 145 koulusta.
 Matemaattisten Aineiden Opettajien Liitto MAOL ry järjestää Neljän tieteen kisoja, joihin kuuluvat lukion matematiikka-, fysiikka- ja kemiakilpailut, peruskoulun matematiikkakilpailu sekä lukion ja peruskoulun yhteinen tietotekniikkakilpailu Datatähti.
 Kunkin lukiokilpailun loppukilpailun 10 parasta voi hakea alansa korkeakoulupaikkaa ilman pääsykoetta. Opiskelupaikkaa tulee tällöin hakea erikoistapauksena.
 Myös Taitaja-kisan finalistit voivat saada toiselta asteelta valmistuttuaan opinto-oikeuden ammattikorkeaan ilman valintakoetta. Näin on ainakin Lapin AMK:ssa.
 5. Taideopintoihin erityislahjakkuuden perusteella
 Näyttelijäntaiteen koulutukseen ja kuvataideakatemiaan vaaditaan periaatteessa suoritettu ylioppilastutkinto, muu toisen asteen tutkinto tai vastaava koulutus ulkomailla.
 Näyttelijäkoulutuksen erityislaatuisuuden vuoksi erityistä lahjakkuutta ja soveltuvuutta alalle valintakokeessa osoittanut ihminen voidaan hyväksyä ilman minkään edellä mainitun tutkinnon suorittamista.
 Vastaavasti kuvataideakatemiaan voidaan ottaa hakija, jolla yliopisto toteaa olevan opintoja varten riittävät tiedot ja valmiudet.
 Lue myös:
 Emmi Lattu jännittää monen muun tavoin opiskelupaikkaa: "Täytän keväällä 22 ja minusta tuntuu, että jos en vieläkään pääse kouluun, elämäni on ohi"
 Toimivatko ensikertalaiskiintiöt huonosti? "Korkeakouluun siirtyminen saattaa pitkittyä"
 Korkeakouluja piiskataan tuottamaan yhä enemmän tutkintoja – uusi rahoitusmalli keppinä kahden vuoden kuluttua

Jäikö valkolakki hankkimatta ja lukio käymättä, mutta korkeakoulu kiinnostaa? Tässä 5 väylää korkeakouluopintoihin


Summary: Syyttäjä sanoo hissijunailujen aiheuttaneen vahingonvaaraa, Palosaari syyttää Rinnettä kumppaneineen vedättämisestä.

Kittilän kuntajupakan niin sanottua hissihaaraa käsitellään Rovaniemen hovioikeudessa maanantaista lähtien. Lapin käräjäoikeus  hylkäsi Levin hissiyhtiön toimitusjohtajaan  Jouni Palosaareen  kohdistuneen luottamusaseman väärinkäyttöön liittyvän syytteen  viime kesäkuussa.
 Asia liittyi Levin etelärinteen hissihankintojen kilpailutukseen. Palosaaren epäiltiin vuotaneen toisen hissivalmistajan luottamuksellisia tietoja kilpailevalle hissivalmistajalle ja näin suosineen tietoja saanutta hissivalmistajaa.
 Syyttäjä valitti käräjäoikeuden päätöksestä hovioikeuteen.
 Rovaniemen hovioikeudessa kuullaan nyt todistajana myös maan hallitustunnustelijaa, SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinnettä . Hän antaa lausuntonsa videon välityksellä keskiviikkona, viimeisenä varsinaisena käsittelypäivänä.
 Rinne oli nyt tarkasteltavien tapahtumien aikaan, syksyllä 2013, ammattiliitto Pron edustaja Levin matkailukeskuksen hallituksessa. Kyseinen yhtiö taas omistaa Kittilän kunnan kanssa Levin hissiyhtiön, Levi Ski Resortin.
 Rovaniemen hovioikeus ilmoittaa asian käsittelyn aikana asian päätösajankohdan.
 Syyttäjä: käräjäoikeus käsitellyt liian pitkää ajanjaksoa
 Syyttäjän mukaan käräjäoikeus on perustanut aiemman päätöksensä syytteen ulkopuolisiin ja jopa vuosia tekoajan päättymiseen liittyviin seikkoihin. Hänen mukaansa luottamusaseman väärinkäyttö on täyttynyt Levin hissiyhtiön hallituksen kokouksessa 28.10.2013.
 Jouni Palosaari taas vetoaa omassa vastavalituksessaan syyteoikeuden vanhentumiseen ja siihen, ettei asiassa olisi ollut erittäin tärkeää yleistä etua.
 Jouni Palosaarella on lisäksi taskussaan lisätodisteita, joilla hän haluaa kumota väitteen, että hän olisi ollut vaarassa aiheuttaa taloudellista vahinkoa hissiyhtiölle ja suosinut hissitoimittaja itävaltalaista Doppelmayr Seilbahnen GmbH:ta italialaisen Leitnerin sijaan hiihtohissien hankintaprosessissa vuonna 2013.
 Loppujen lopuksi Leitner tosin voitti tarjouskilpailun.
 Palosaari kokee tulleensa vedätetyksi
 Palosaaren mukaan Antti Rinteellä on tietoa siitä, että osa hissiyhtiön hallituksesta kävi jopa tiiviitä neuvotteluja Leitnerin kanssa samaan aikaan kun Palosaaren on kerrottu puolestaan auttaneen Doppelmayria tarjouskilpailun voittamisessa.
 Syyttäjä katsoo valituksessaan aiempaan tapaan, että Palosaari olisi esimerkiksi tarkoituksellisesti piilottanut myös hallitukselta Leitnerin viime hetkellä tekemän hinnanalennuksen, ja siten riskeerannut hissiyhtiön taloutta.
 Palosaari kiistää syyttäjän väitteet ja näkee tapahtumien takana olevan jopa puhtaan ajojahdin niiden osalta, joilla on ollut tiivis yhteys Leitneriin. Muun muassa Antti Rinne mainitaan joukossa, joka on vedättänyt häntä. Muita henkilöitä ovat Palosaaren mukaan olleet muun muassa Levi Ski Resortin tapahtuma-aikainen hallituksen puheenjohtaja  Lauri Kurula  sekä jäsen  Ari Aspia .
 Tällä oikeudenkäynnillä on yhteys toiseen  Kittilä-oikeudenkäyntiin . Entinen kunnanjohtaja Anna Mäkelä teki Levin matkailukeskuksen ja hissiyhtiön hallituksen kanssa Jouni Palosaaren toimista tutkintapyynnön vuonna 2013. Tämän tutkintapyynnön peruuttamiseen ja Anna Mäkelän erottamiseen liittyvä laajaa oikeudenkäynti oli Rovaniemellä loppuvuonna 2018.
 Syyttäjä vetoaa myös tähän oikeudenkäyntihaaraan valituksessaan. Hissiasia tuli  Oulun syyttäjänviraston tarkasteltavaksi  alun perin apulaisvaltakunnansyyttäjän avattu asian uudelleen sen jälkeen, kun Kittilän kunnanhallitus oli vetänyt tutkintapyynnön pois poliisilta.
 Lue myös:
 Kittilä-käräjät alkavat vihdoin – tästä on kyse poikkeuksellisen laajassa oikeudenkäynnissä
 Kittilän kunta valitsi Levin hissiyhtiön hallitukseen hyllytettyjä kuntapäättäjiä
 Yle seurasi yhtä Kittilä-käräjien kiinnostavimmista päivistä: Antti Rinne kiisti vaikuttaneensa kuntapäättäjien toimintaan

Levin hissipomo Jouni Palosaari vapautettiin syytteistä, mutta tapausta käsitellään nyt hovioikeudessa – todistajana myös hallitusneuvottelija Antti Rinne


Summary: Japanissa vieraileva Trump sai kunnian olla ensimmäinen ulkomainen johtaja, joka tapaa Japanin uuden keisarin. Presidentille tarjoiltiin myös sumopainia.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kommentoi maanantaina, että Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean välillä on "suurta kunnioitusta."
 – Uskon, että Pohjois-Koreasta tulee paljon hienoja asioita. Tunnen sen. Saatan olla oikeassa tai väärässä, mutta siltä minusta tuntuu, Trump sanoi Japanissa uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Trump on parhaillaan nelipäiväisellä vierailulla Japanissa. Hän esitti kommenttinsa ennen tapaamista Japanin pääministerin  Shinzo Aben  kanssa.
 Sunnuntaina  presidentti vähätteli Pohjois-Korean  aiemmin tässä kuussa tekemiä ohjuskokeita. Hänen mukaansa kyseessä olivat "pikkuaseet". Trump lisäsi, että testit näyttivät haittaavan joitain hänen hallinnossaan, mutta ei häntä itseään.
 Trump näytti näin kaivavan maata kansallisen turvallisuuden neuvonantajansa  John Boltonin  jalkojen alta. Bolton kommentoi päivää aiemmin, että Pohjois-Korean kokeet rikkoivat YK:n turvaneuvoston päätöslauselmia.
 Pohjois-Korea vastasi maanantaina kutsumalla Boltonia "sotafanaatikoksi". Pohjois-Korean ulkoministeriön lausunnon mukaan Bolton on väärässä sanoessaan, että kokeet rikkoivat päätöslauselmia.
 Valtiollisen uutistoimisto KCNA:n välittämässä lausunnossa siteerattiin ulkoministeriön edustajaa, jonka mukaan ohjuskokeista luopuminen tarkoittaisi itsepuolustusoikeudesta luopumista.
 Aben matka Iraniin sopisi
 Trump kommentoi Japanissa myös, että Iranin kanssa voidaan neuvotella. Presidentti painotti, että hän ei halua "kamalia asioita" tapahtuvaksi.
 Shinzo Aben on raportoitu pohtivan matkaa Iraniin. Tarkoituksena olisi toimia välittäjänä Lähi-idän kriisissä.
 Iranin ydinohjelmaa koskeva kiista on viime aikoina  jälleen kiristänyt Yhdysvaltain ja Iranin välejä .
 Trump näytti antavan matkalle vihreää valoa.
 – Pääministerillä ja Japanilla on hyvä suhde Iraniin, joten katsotaan mitä tapahtuu, uutistoimisto AP siteerasi Trumpia.
 Presidentti Trump antoi pokaalin sumopainija Asanoyamalle Tokiossa sunnuntaina.  Jiji Press / EPA
 Viikonloppuna sumopainia, maanantaina keisari
 Trump on Japanissa edistämässä maiden välisiä kauppaneuvotteluja. Hän tapasi maanantaina ensimmäisenä ulkomaisena johtajana vasta kolme viikkoa sitten valtaan nousseen keisari  Naruhiton .
 Kunnia ei estänyt Trumpia jälleen kommentoimasta, että Japanin ja Yhdysvaltain kaupassa on "valtava epätasapaino". Hän lievensi kuitenkin sanomalla, että uskoo asian järjestyvän ajan kuluessa.
 Trumpin vierailun virallinen osuus alkoi maanantaina. Viikonloppuna Trump muun muassa kävi katsomassa sumopainia.

Trump kommentoi Pohjois-Koreaa lievennellen, Pohjois-Korea haukkui yhdysvaltalaisedustajan "sotafanaatikoksi"


Summary: Viime viikolla ihasteltiin kukkaloistoa Lontoossa, jatkettiin hallitusneuvotteluja Suomessa ja nähtiin Britannian pääministerin Therea Mayn tunteikas eroilmoitus. Yle kokosi viikon mielenkiintoisimmat uutiskuvat yhteen.

Malli oli kukitettu kauttaaltaan viisipäiväisessä puutarhanäyttelyssä RHS Chelsea Flower Show'ssa Lontoossa 20. toukokuuta. Facundo Arrizabalaga / EPA
 El Pasoon pyrkivät siirtolaiset ylittivät Rio Grande -joen uoman Yhdysvaltain ja Meksikon rajavyöhykkeellä Ciudad Juarezin ja El Pason välissä 20. toukokuuta. Mario Tama / AFP
 Thur-joki tulvi rankkasateiden jälkeen Alt Saint Johannissa, Sveitsissä 21. toukokuuta. Gian Ehrenzeller / EPA
 Katsojat ottivat kuvia Italian ympäriajon osallistujista kisan kymmenennen osuuden varrella 21. toukokuuta. Luk Benies / AFP
 Äärioikeistolaisen Vox-puolueen johtaja Santiago Abascal puhui puhelimessa parlamentin alahuoneen täysistunnossa Madridissa 21. toukokuuta. Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä vastaan hyökänneen Vox-puolueen oli odotettu menestyvän vaaleissa, mutta sen kannatus jäi reiluun kymmeneen prosenttiin. Bernat Armangue / AFP
 Nuori mies etsi rapuja Chembarambakkam-järven kuivuneesta pohjasta Chennain lähistöllä Intiassa 21. toukokuuta. Vedenpinta oli alimmillaan seitsemään vuosikymmeneen. Arun Sankar / AFP
 Presidentinvaalin tulosta vastustavat mielenosoittajat ottivat yhteen poliisin kanssa Jakartassa, Indonesiassa 22. toukokuuta. Bagus Indahono / EPA
 Freestyle-trialisti Jack Field teki backflipin maailmanennätyksen Eureka Towerin huipulta Melbournessa, Australiassa 22. toukokuuta. Stefan Postles / EPA
 Teknikko puhdisti lentokoneen tuulilasia European Spartan 2019 -sotilasharjoituksen aikana Otopenin ja Bobocin lentotukikohdissa Romaniassa 22. toukokuuta. Robert Ghement / EPA
 Palestiinalainen äiti vilvoitteli kuusivuotiasta poikaansa Kareemia helteisessä Khan Yunisissa, Gazassa 23. toukokuuta. Mohammed Saber / EPA
 Hallitusneuvotteluiden vetäjä, SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne saapui hallitusneuvotteluihin Säätytalolle Helsingissä 24. toukokuuta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Kyläläiset kantoivat hallituksen joukkojen surmaaman kapinallisjohtaja Zakir Musan ruumista Dadsarin kylässä Kashmirissa 24. toukokuuta.  Tauseef Mustafa / AFP
 Nainen valmistautui muslimien paastokuukauden päättävään Eid al-Fitr -juhlaan paistamalla perinteisiä egyptiläisiä voikeksejä ulkoilmauunissa Dalgamonin kylässä 24. toukokuuta. Khaled Elfiqi / EPA
 Yleisö odotti vastavalitun presidentin Cyril Ramaphosan virkaanastujaisten alkamista Pretoriassa, Etelä-Afrikassa 25. toukokuuta. Yeshiel Panchia / EPA
 Sadat lesbo- ja homoparit menivät naimisiin massahääseremoniassa Taipeissa 25. toukokuuta. Taiwan on ensimmäinen Aasian maa, joka laillisti samaa sukupuolta olevien parien avioliiton.  Ritchie B. Tongo / EPA
 Ankanpoikanen ui poppelin hahtuvien täyttämässä lammessa Moskovassa 25. toukokuuta. Kirill Kudryavtsev / AFP
 Liettualaiset äänestivät sunnuntaina 26. toukokuuta sekä europarlamenttivaaleissa että presidentinvaalien toisella kierroksella. Kuva Pasvalysista, maan pohjoisosasta. Valda Kalnina / EPA
 Europarlamenttivaalien äänestäjä Kööpenhaminan kaupungintalolla 26. toukokuuta. Ida Marie Odgaard / AFP

Theresa Mayn kyyneleet ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Olin kymmenen vuotta sitten kyyninen ylioppilas, joka pelkäsi epäonnistumista, kirjoittaa toimittaja Laura Hallamaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Vuonna 2009 lakkiaislauantai oli lämmin. Valkolakki hiosti. Jos sen otti pois päästä, saattoi nähdä hiuksissaan lakin aiheuttaman painauman.
 Oli kuohuviiniä. Minun lasini oli erilainen kuin muiden, koristeltu ja korkeampi.
 Isäni juhlapuheen muistan aina. Hänen kuvailussaan olin kaikkea, mitä parhaimpina hetkinä ajattelin olevani. Isä puhui määrätietoisesta, kunnianhimoisesta ja fiksusta nuoresta.
 Tuona päivänä minusta tuntuikin siltä. Olin onnellinen ja älykäs.
 Mutta muina päivinä 19-vuotias minä ei ajatellut näin.
 Minulle ei kukaan sanonut, että olisin huono. Kuvittelin huonommuuteni itse.
 Juuri nyt   yli 25 000 kodissa käy hulina , kun uusien valkolakkien juhlia valmistellaan.
 Rakastan ylioppilasjuhlia ja valmistujaisia, sillä niissä juhlitaan sivistystä, tietoa, osaamista ja ammattitaitoa.
 Nämä kaikki elementit ovat yhteiskunnan paras vakuutus köyhyyttä ja kurjuutta vastaan. Varsinkin naisten kouluttaminen on nostanut maan toisensa perään rutiköyhyydestä kohti parempaa hyvinvointia.
 Lisäksi loppukevään juhlissa juhlitaan elämää, jossa kaikki ainakin teoriassa on vielä avoinna.
 Todellisuudessa ylioppilaan loiste himmenee hiukan joka kerta, kun sukulainen kyselee jatko-opintosuunnitelmista. Ajatukset harhailevat vähän jo seuraaviin rutistuksiin.
 Kun alkuvuodesta  otsikoihin nousi lukiolaisten uupuminen , en yllättynyt. Paineet, koeviikot, läksyvuoret ja epävarmuus tulevaisuudesta vaativat veronsa. Kilpailu ja vertailu hiipi lukioihin, joissa pitäisi kulkea mieli avoinna opille.
 Stressi, riittämättömyys ja kyynistyminen uhkaavat. Varsinkin nuoret naiset aliarvioivat kykyjään.
 Niin tein aikanaan minäkin. Siitäkin huolimatta, että pärjäsin ihan hyvin. Mutta koska en saanut huippuarvosanoja, pelkäsin, että ikäluokkani valtavassa vertaisarvioinnissa edes keskimääräistä paremmin pärjääminen ei riitä.
 Rakensin huolella tulevaisuudensuunnitelmia, joiden epäonnistumisesta olin lähes varma. Siksi keksin myös mahdollisimman monta erilaista varasuunnitelmaa.
 Samalla luulin, ettei elämässä tulisi enää ikinä vastaavaa tilaisuutta näyttää kyntensä.
 Mistä ihmeestä tällainen asenne saa alkunsa nuoressa ihmisessä, joka todella osaa ja kykenee? Minulle ei kukaan sanonut, että olisin huono. Kuvittelin huonommuuteni itse.
 Yksi syy oli se, että pelkäsin aivan älyttömän paljon virheitä.
 Virheitä pelkäävä ei ole toimintakykyinen.
 Koulujärjestelmä ei opeta  sitä, miten virheisiin suhtaudutaan. Se opettaa vain, että virheitä ei saisi tehdä.
 Faktakysymyksissä väärä vastaus on toki väärä vastaus, eikä virheistä onneksi anneta satikutia. Mutta yleisesti virheiden sietäminen itseltä ja muilta on asia, jota täytyy vähän harjoitella.
 Ihminen kun muistaa ikävät asiat  paremmin kuin mukavat ja onnistuneet jutut.  Epäonnistumisen pelkääminen myös heikentää suoritusta.
 Virheitä pelkäävä ei ole toimintakykyinen. Virheitä pelkäävä sulkee suunsa ja jättää mieluummin tekemättä kuin mokaa. Silloin voi helposti tuntua, että on Zen Cafén kappaleen kertoja: laiska, tyhmä ja saamaton.
 Siksi on paras vain hyväksyä epäonnistumiset. Ei virheisiin ikinä oikein totu. Näin kymmenen vuotta myöhemminkin isommat mokat aiheuttavat vähintään ärräpäitä.
 Mutta olen harjoitellut!
 Lakkiaispäiväni jälkeen päätin, että tulevaisuuteni ei ole pilalla, vaikka epäonnistuisin silloin tällöin.
 Sittemmin olen nauranut mokilleni, pyytänyt anteeksi ilkeitä sanojani, korjannut teksteihin pujahtaneita noloja virheitäni ja välillä jopa rikkomiani ihmissuhteita.
 Yritän muistaa, että kaikesta tästä huolimatta mokaan vielä monen monta kertaa.
 Anna siis itsellesi mahdollisuus epäonnistua ja olla väärässä.
 Opettajani sanoi,  että ylioppilas on yleistiedoiltaan fiksuimmillaan. Tiedot hiipuvat, kun erikoistuminen alkaa.
 Aikanaan lausahdus kuulosti hirveältä, mutta niinhän siinä kävi. Fysiikan ja matematiikan kaavat eivät enää muistu ensimmäisenä aamulla mieleeni. Ihmettelen, että ne joskus ovat siellä kirkkaina edes olleet.
 Haluan kuitenkin sanoa uusille ylioppilaille toisin kuin opettajani.
 Vaali ja päivitä yleistietoasi. Kiinnostu uutisista ja ilmiöistä.
 Muista, että tiedät paljon, mutta et voi tietää kaikkea. Anna siis itsellesi mahdollisuus epäonnistua ja olla väärässä. Niin sinusta tulee koko ajan viisaampi, ymmärtäväisempi, rohkeampi ja vähemmän mustavalkoinen.
 Oli kirjainrivistö todistuksessa millainen tahansa, tämä ei tosiaan ollut ainoa näytön paikkasi. Saat niitä vielä.
 Ja ennen kaikkea: muista juhlistaa saavutuksiasi myös tulevaisuudessa.
 Laura Hallamaa
 Kirjoittaja on vapaa toimittaja, joka tuo nyyttikesteille lähes aina etikkasipsejä.
 Aiheesta voi keskustella 27.5. klo: 16.00 asti.
 Lue lisää:
 Lukiot järjestykseen! Katso, miten yo-kirjoitukset sujuivat eri puolilla Suomea
 Laura Hallamaan kolumni: Mummojen ja pappojen leipä oli pieninä palasina, ja niin näyttää käyvän myös y-sukupolvelle  ¨
 Laura Hallamaan kolumni: On aika myöntää, että introvertti pärjää työelämässä

Laura Hallamaan kolumni: Ylioppilas, epäonnistu rohkeasti


Summary: Pirkanmaalaiset ovat uskoneet valitettavan hyvin viestiä siitä, ettei keskustassa pääse liikkumaan ratikka- ja siltaremontin takia.

Hämeenkadun länsipäässä, Tampereen keskustassa vaateliike Hildéniä pyörittävä  Erika Hildén  katsoo työmaa-aitoja ja puolitiessä olevaa katukiveystä liikkeensä edessä. Näky ei saa naista kurtistamaan kulmiaan.
 – Tässähän ollaan menossa huomattavasti parempaan suuntaan. On melkein valmista. Kun katsoo oikeaan suuntaan niin ei masenna ollenkaan, kauppias hymyilee.
 Siinä on viesti, jonka Hildén soisi leviävän laajemmallekin. Hämeenkadun remontista on rutistu niin paljon, että pelko asiakaskadosta on muuttunut itseään toteuttavaksi ennusteeksi.
 – Puheet ovat karkottaneet pirkanmaalaisia asiakkaita. Todellisuudessa keskustassa on koko ajan voinut liikkua kaikilla välineillä. Tänne pääsee ja täällä on tarjontaa – paitsi kohta ei ole, jos tänne ei kukaan tule, Erika Hildén sanoo.
 "Jokainen asiakas kommentoi tullessaan, että pääsihän tänne labyrintin läpi. Minä sanon, että tervetuloa ja että hieno siitä tulee kun on valmis", vaatekauppias Erika Hildén nauraa. Antti Eintola / Yle
 Hämeenkadun ympärillä pyörivä remonttipuhe on harmittanut myös Suomalaisen kirjakaupan myymäläpäällikköä  Hanna-Liisa Onnelaa.
 – Lehdissä on tuotu ilmi vain sitä, miten vaikeaa on päästä keskikaupungille. Nyt moni luulee, ettei tänne pääse autolla mitenkään tai että liikkuminen on hankalaa. Käytännössä Hämeenkadun itäpäässä ei aiemminkaan ollut kuin seitsemän parkkipaikkaa ja pysäköinti hoidettiin silloinkin muualla, Onnela napauttaa.
 Aitauksissa ja tyhjissä ikkunoissa voisi olla julisteita siitä, miltä kaupunki näyttää esimerkiksi vuonna 2025.   Hanna-Liisa Onnela
 Ongelmien esiin tuomisen sijaan kirjakauppias toivoisi puhetta siitä, miltä kaikki lopulta tulee näyttämään. Kaupunkikuvaan mahtuisi hänen mukaansa vaikka kuvia tulevasta.
 – Aitauksissa ja tyhjissä ikkunoissa voisi olla julisteita siitä, miltä kaupunki näyttää esimerkiksi vuonna 2025. Siinä antaisi paljon anteeksi kun näkisi mihin tällä kaikella tähdätään, Hanna-Liisa Onnela sanoo.
 "Ratikkatyömaan alkuaikoina asiakkailta tuli enemmän kommentteja, mutta nyt myllerrykseen on jo totuttu", sanoo Suomalaisen kirjakaupan myymäläpäällikkö Hanna-Liisa Onnela. Antti Eintola / Yle
 Suomalaisen kirjakaupan asiakkaiden liikkuminen on muuttunut remontin aikana hieman bussipysäkin paikasta riippuen. Myös Hildénin myynti on ratikkatyömaan aikana laskenut jonkin verran, mutta pelättyä vähemmän.
 Lue tästä lisää ratikkatyömaasta:
 34 kilometriä kuparilankaa, 15 kilometriä rataa ja 230 miljoonaa euroa – katso vaihtokuvista, kuinka Tampereen jättimäinen ratikkatyömaa on edistynyt
 Molempien liikkeiden nokkanaiset pitävät siitä huolimatta uudistustöitä tarpeellisina ja odottavat innolla tulevaisuuden Hämeenkatua.
 Erika Hildénin visioissa Hämeenkatu on kansainvälisen tason kauppakatu, jolla ratikka kulkee ja tyytyväiset ihmiset katselevat näyteikkunoita.
 – Aika monet asiakkaatkin ovat samaa mieltä. Ja on yrittäjiäkin: naapuriin muutti juuri toinen yksityinen vaatekauppa Keskustorilta, eli jollakulla muullakin on sama visio, Erika Hildén sanoo.
 Hämeenkadulta ei muuteta pois, onhan tämä ihan kuningaspaikka!  Erika Hildén
 Hanna-Liisa Onnela uskoo, että muutaman vuoden kärvistely työmaa-aitojen keskellä maksaa itsensä lopulta takaisin.
 – Hämeenkatu tulee olemaan sekä kaupunkilaisten että ulkopaikkakuntalaisten olohuone. Lehmukset elävöittävät katua ja liikkuminen muuttuu toisenlaiseksi. Ehkä iänikuinen rutkutus mukulakivistäkin loppuu joskus, nainen hymyilee.
 Hämeenkadun länsipään muutostyöt ovat jo voiton puolella. Santeri Mäntylä / Yle
 Tampereen pääkadun varrelta löytyisi nyt vapaata liiketilaa kauaskantoisesti ajatteleville yrittäjille. Vuodesta 1991 vaatekauppaa pyörittänyt Erika Hildén kannustaa väkeä keskustaan. Hän on itse vaihtanut liikkeensä osoitetta kahdesti ja uskoo nyt löytäneensä paikoista parhaan.
 – Yrittäjien täytyy miettiä sopivaa vuokrakustannustasoa ja asiakasvirtoja. Kun virrat muuttuvat, pitää mahdollisesti tehdä ratkaisuja. Siirryimme aikoinaan Hallituskadulta Kuninkaankadulle, ja tässä nykyisellä paikalla on oltu vuodesta 1999. Hämeenkadulta ei muuteta pois, onhan tämä ihan kuningaspaikka!
 Voit keskustella aiheesta 27.5.2019 kello 22 saakka.
 Hämeenkadulla liikkuminen vaatii vielä jonkin aikaa kärsivällisyyttä. Santeri Mäntylä / Yle

Tampereen Hämeenkadun yrittäjät kyllästyivät ongelmapuheeseen: "Nyt moni luulee, ettei tänne pääse autolla mitenkään"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Leijonat teki sen – Suomi on kolmatta kertaa jääkiekon maailmanmestari
 Suomi on voittanut jääkiekon maailmanmestaruuden Slovakiassa.  Leijonat löi finaalissa Kanadan  ja nappasi historiansa kolmannen MM-kullan. Suomen aiemmat mestaruudet ovat vuosilta 1995 ja 2011. Ottelun ratkaisijaksi nousi kapteeni  Marko Anttila , joka viimeisteli Suomen 1–1- ja 2–1-maalit. Suomen kolmannen maalin teki  Harri Pesonen .
 Tässä on eurovaalien tulos Suomessa: Vihreille historiallinen voitto, kokoomus suurin – nämä 13 ehdokasta pääsivät läpi
 Äänimäärä veti Eero Heinäluoman hiljaiseksi. Marja Väänänen / Yle
 Kokoomus nousi jälleen Suomen suurimmaksi  europuolueeksi . Toiseksi tullut vihreät saavutti historiansa parhaan tuloksen 16 prosentin kannatuksella. Seuraavat puolueet olivat järjestyksessä SDP, perussuomalaiset ja keskusta. Erityisesi keskusta koki suuren tappion, kun kannatus putosi viime eurovaaleista yli 6 prosenttiyksikköä ja keskustan meppiryhmä kutistuu kolmesta kahteen. Myös perussuomalaisten kannatus jäi odotettua pienemmäksi.
 Loppukiri alkaa hallitusneuvotteluissa, salkkujakoa saadaan odottaa kuun vaihteeseen
 Antti Rinne jatkaa tänään hallitusneuvottelujen vetämistä. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Hallitusneuvottelujen piti päättyä perjantaina, mutta toisin kävi. Viikonloppuna hallitusneuvottelijat riensivät eurovaalikentille. Hallitusneuvotteluihin palattiin vain lyhyessä puheenjohtajien kokouksessa Säätytalossa sunnuntaina ennen vaalivalvojaisiin siirtymistä. Tänään vaalihumu laskeutuu ja hallitusneuvotteluiden vetäjä  Antti Rinne  (sd.) jatkaa  urakkaansa .
 Suomen kaikki lauttaliikenne aikataululliseksi?
 Auto Högsarin lossilla Nauvossa. Marie Söderman / Yle
 Ely-keskus haluaa pienentää lauttaliikenteen päästövaikutuksia ja tehostaa lauttojen käyttöastetta. Tienkäyttäjät epäilevät, josko suunnitelma kaiken lauttaliikenteen aikatauluttamisesta on järkevää.  Suunnitelma muuttaisi käytäntöjä  eniten sisämaan losseilla ja lautoilla, sillä Saaristomerellä suurin osa lautoista kulkee jo aikataulun mukaan.
 Liettuassa kokematon Gitanas Nauseda voittamassa presidentinvaalit
 Gitanas Nauseda julistautui Liettuan presidentinvaalien voittajaksi jo laskennan varhaisessa vaiheessa.  Valda Kalnina / EPA
 Liettuan presidentinvaaleissa  voittaja oli selvä nopeasti .  Ingrida Simonyte  myönsi hävinneensä vaalit  Gitanas Nausedalle ,kun äänistä oli laskettu reilut 40 prosenttia. Pankkialalla uransa tehneellä Nausedalla on hyvin vähän poliittista kokemusta. Hänen ensimmäinen haasteensa tulee olemaan maan hallituskriisin ratkaisu.
 Epävakainen sää jatkuu
 Sää Yle
 Aamu on melko harmaa, mutta aurinko paistaa kuitenkin paikoin lännessä. Sää on sateinen maan pohjois- ja itäosissa, etelässä ja lännessä päivä on enimmäkseen poutainen ja osin aurinkoinen. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Suomi on jääkiekon maailmanmestari, vihreille historiallinen voitto eurovaaleissa, sää jatkuu epävakaisena


Summary: Mikä oli kotikulmiesi valtapuolue eurovaaleissa? Tässä jutussa pääset tutkimaan puolueiden menestystä alueittain.

Kartat näyttävät yleiskuvan kuntien ja äänestysalueiden suurimmista puolueista sekä puolueiden kannatuksen muutoksesta. Tarkemmat alueelliset tiedot vaalituloksesta löydät  Ylen tulospalvelusta .
 VINKKI: Voit tarkentaa karttaa hakemalla kuntaa tai äänestysaluetta. Valittu alue vilkkuu kartalla. Voit myös vaihtaa näkymää suurimman, toiseksi suurimman ja kolmanneksi suurimman puolueen välillä. Jutun lopussa kerrotaan lisäksi kunkin puolueen ääniosuuden muutos kuntien tarkkuudella.
 Seuraava kartta näyttää suurimman puolueen kunnittain perinteisellä kartalla sekä väkimäärän mukaan painotetulla kartalla. Viesti on selvä: pinta-alaltaan pienissä mutta väkimäärältään suurissa kunnissa vihreät ja kokoomus korostuvat. Kartan värit ovat sitä tummemmat mitä suuremman äänisaaliin puolue on kunnassa saanut.
 Eurovaalien 2019 suurin puolue kunnittain perinteisellä kartalla sekä väkimäärän mukaan painotettuna.  Juha Rissanen / Yle

Miten naapurustosi äänesti? Katso vaalitulos yhdeksällä kartalla


Summary: Uudistusta perustellaan muun muassa ympäristösyillä. Nykyisin lautat kulkevat usein puolityhjinä.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Valtion lauttaliikenteestä vastaava Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus haluaa tehdä lopun lauttojen vajaakäytöstä. Tämä tavoite mielessään Elyn virkamiehet suunnittelevat, että kaikki Suomen lossit ja maantielautat siirtyisivät liikennöimään aikataulujen mukaan vuoden 2020 alusta.
 Lauttapaikkoja on 41. Niistä suurin osa eli 17 sijaitsee Saaristomerellä ja 14 sisämaassa. Loput sijaitsevat maantieteellisesti erillään pitkin rannikkoa ja sisävesiä.
 Ely perustelee aikataululliseen ajoon tähtäävää suunnitelmaa sillä, että kilpailutus on alkamassa ja lossisopimukset ovat katkolla vuodenvaihteessa. Palvelutasoa mietitään osana normaalia kilpailutusprosessia.
 Yhtenä tärkeänä tavoitteena on parantaa käytössä olevien lauttojen käyttöastetta. Elyn tieinsinööri  Tapani Jaakkola  luonnehtii käyttöastetta yleisesti ottaen melko heikoksi.
 – Se johtuu siitä, että moni lautta liikennöi tarpeen mukaan. Se tarkoittaa siis sitä, että kyydissä on pääsääntöisesti vain muutamia autoja, Jaakkola sanoo.
 Suurempi muutos sisämaassa
 Merialueella kulkeva lauttaliikenne on jo nykyisin suurelta osin aikataulutettua. 17 lossista ja lautasta vain 4 ajaa ilman aikataulua.
 Suunniteltu muutos olisi siis suurempi sisämaan lauttaliikenteessä, jossa vain 2 lauttaa 14:stä liikennöi aikataulun mukaan.
 Ely-keskus perusteleekin suunnitelmaa myös sillä, että tienkäyttäjien tilanne eri puolilla Suomea saataisiin tasavertaistettua.
 Ei ole koettu, että aikataulut hankaloittaisivat elämää, vaan pikemminkin päinvastoin.  Tapani Jaakkola
 Tienkäyttäjät ovat voineet kommentoida suunnitelmaa verkossa.  Lausuntopalvelu.fi -sivun kymmenissä lausunnoissa toistuvat samankaltaiset huolet aikatauluttamisen vaikutuksista. Moni pelkää, että aikataulutettu liikenne voisi aiheuttaa liikenneturvallisuusriskin, kun lossille kiirehditään. Lisäksi epäillään, että lauttajonossa seisovat autot aiheuttavat tyhjäkäynnillään vahinkoa ympäristölle.
 Eniten lausuntoja on annettu  Hanhivirran lossista . Muun muassa Etelä-Savon maakuntaliitto arvioi lausunnossaan, että  aikataulunmukaiseen liikenteeseen siirtyminen hankaloittaisi merkittävästi ja monin tavoin lauttojen vaikutuspiirissä olevien kuntien sekä saaristoalueiden ihmisten ja yritysten arkea ja toimintaedellytyksiä .
 Kuparovirran lossi Mikkelin Anttolassa. Riina Kasurinen / Yle
 Marianne Mikkonen  on Juvan vapaa-ajanasukas ja kulkee lossilla muutaman kerran viikossa. Hänkin miettii, muuttaako aikataulutus ihmisten ajotapoja.
 – Ymmärrän tietysti, että tehokkuutta haetaan. Mutta ajetaanko sitten jatkossa hampaat irvessä? hän kysyy.
 Kovaakin kritiikkiä kuultu
 Tieinsinööri Tapani Jaakkola Varsinais-Suomen ely-keskuksesta sanoo, että tienkäyttäjien mielipiteillä on merkitystä. Sen takia ely-keskus on lausuntoja pyytänyt.
 Jaakkolan mukaan Saaristomeren alueella kokemukset aikataulullisesta lauttaliikennöinnistä ovat pääasiassa hyviä.
 – Ei ole koettu, että aikataulut hankaloittaisivat elämää, vaan pikemminkin päinvastoin. Ihmiset tietävät, koska lautta lähtee ja osaavat ennakoida liikkumisensa sen mukaan.
 Tieinsinööri Tapani Jaakkola. Dani Branthin / Yle
 Jaakkola sanoo saaneensa samankaltaista palautetta myös Järvi-Suomesta. Hän ei allekirjoita väitettä, että aikataulutus muuttaisi esimerkiksi autoiijoiden kaasujalat painavammiksi ja lisäisi kaahailua tai kiirettä maanteillä.
 – Tienkäyttäjät voivat ennakoida, kun tietävät lauttaliikenteen aikataulun, hän vastaa.
 Ympäristöasiat mielessä suunnittelussa
 Paraisilla Nauvossa Högsarin lossi kulkee ilman aikataulua. Lossia päivittäin käyttävä yrittäjä  Wilhelm Henriksson  kritisoi suunnitelmaa aikatauluttamisesta eikä näe siinä mitään hyvää.
 – Lapsellista ajatella, että puolityhjä lossi olisi iso ongelma. Bussitkin kulkevat puolityhjinä ja henkilöautoissa on usein vain yksi ihminen. Ajatus aikataulutuksesta on suorastaan sairas. Se jarruttaa yhteiskunnan kehitystä, sanoo Henriksson.
 On sata ja tuhat asiaa, joita voidaan tehdä luonnon suojelemiseksi. Paljon parempia asioita kuin tämä aikataulutus.  Wilhelm Henriksson
 Ely-keskus haluaisi siis kerätä entistä enemmän tienkäyttäjiä yhdellä kertaa lautan kyytiin. Se olisi tieinsinööri Tapani Jaakkolan mukaan myös ympäristön etu.
 – Lauttamatkojen määrän vähentyessä vähenevät myös hiilidioksidi- ja melupäästöt, Tapani Jaakkola sanoo.
 Wilhelm Henriksson ei niele elyn perusteluja ympäristönsuojelusta.
 – On sata ja tuhat asiaa, joita voidaan tehdä luonnon suojelemiseksi. Paljon parempia asioita kuin tämä aikataulutus.
 Turun saariston lauttaliikenne kulkee jo osittain ympäristöystävällisimmillä sähkömoottoreilla. Paraisten ja Nauvon välillä on lähes kahden vuoden ajan liikennöinyt  hybridi maantielautta Elektra  ja Nauvon Högsarin vaijerilossikin on jo sähkölossi.
 Toimittaja  Jonna Lankinen  kuvaili sen menoa Turun Sanomissa syksyllä 2018,  ettei se enää tuprauta dieselinkatkua ilmaan eikä jurruta eteenpäin kovaäänisesti, vaan kulkee lähes äänettömästi sähkön avulla.
 Marie Söderman / Yle
 Kerro kokemuksesi Suomen maatielauttaliikenteestä. Toimiiko aikataulutettu liikenne? Mitä mieltä olet elyn suunnitelmasta? Kommentointi sulkeutuu kello 21.

Kaikille losseille ja maantielautoille tulossa aikataulut 2020 – osa tienkäyttäjistä tyrmää Elyn suunnitelman


Summary: Eurovaalien jälkeen Säätytalolla alkaa aherrus. Vaalilupaukset pitäisi lunastaa rahapulasta huolimatta.

Hallitusneuvottelujen piti päättyä perjantaina, mutta toisin kävi. Viikonloppuna hallitusneuvottelijat riensivät eurovaalikentille. Hallitusneuvotteluihin palattiin vain lyhyessä puheenjohtajien kokouksessa Säätytalossa sunnuntaina ennen vaalivalvojaisiin siirtymistä.
 Maanantaina vaalihumu laskeutuu ja hallitustunnustelujen vetäjä  Antti Rinne  (sd.) jatkaa urakkaansa.
 Viime viikolla päästiin sopuun yhdestä isosta asiasta, sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksesta.
 Säätytalossa linjattiin, että sote rakennetaan 18 maakunnan varaan. Päävastuu sotepalveluiden järjestämisestä jää julkiselle sektorille. Pääkaupunkiseudulle on tulossa "erityisratkaisu".
 Maakunnat ovat keskustan ikiaikainen haave ja maakuntamalli tuntuu sopivan myös muille mukana oleville.
 Talousasioissa ylimääräistä jännitettä hallitusneuvotteluihin tuo se, että Säätytalossa neuvottelevat viime vaalikauden päävastustajat: SDP ja vasemmistoliitto sekä pääministeripuolue keskusta.
 Analyysi: "Älä sössi taloutta", sanoi Sipilä Rinteelle ennen eduskuntavaaleja – nyt SDP:n ja keskustan pitäisi löytää yhteinen talouslinja .

Loppukiri alkaa hallitusneuvotteluissa, salkkujakoa saadaan odottaa kuun vaihteeseen


Summary: Poliisi pohtii alustavasti keinoja kuljettajien terveyden valvomiseksi – mittarina voisi olla reaktionopeus.

Onnettomuustutkintakeskuksen (Otkes) johtaja  Veli-Pekka Nurmi  arvioi, että Suomessa keskitytään liiaksi ylinopeuksien valvontaan ajoterveyden valvonnan kustannuksella. Hänen mukaansa ajoterveysongelmat ovat vaarallisempia kuin lievät ylinopeudet. Suuret ylinopeudet ovat asia erikseen.
 – Automaattivalvonnalla, johon on panostettu kovasti, ei päästä kiinni ajoterveyskysymyksiin, Nurmi painottaa.
 Alkoholin ja huumeiden lisäksi ajoterveyteen vaikuttavat kuljettajien sairaudet ja lääkkeet. Otkes raportoi huhtikuun lopulla, että kuljettajan terveydentilalla oli ratkaiseva merkitys Kuopion viime kesän bussiturmassa.
 – Olen sitä mieltä, että kuljettajan ajoterveyskysymyksessä olisi paljon parannettavaa, Nurmi muistuttaa.
 Nurmen mukaan sairaus ei välttämättä vaikuta ajokykyyn, jos lääkitys on kunnossa. Sen sijaan kuljettaja voi olla liikenteessä täysin sekaisin, jos hän on ottanut väärin esimerkiksi sydänlääkettä.
 Poliisitarkastaja  Timo Ajaste  kertoo, että poliisissa pohditaan myös teknisiä keinoja ajoterveyden valvomiseksi. Hän korostaa, että pohdinnat ovat hyvin alustavia. Tekniset keinot perustuisivat reaktioaikojen valvontaan. Laitteitakaan ei ole vielä olemassa.
 Jos reaktioaika pitenee esimerkiksi 0,5-0,7 sekunnista 2-3 sekuntiin, auto ehtii kulkea pitkän matkan.
 Ajasteen mukaan sekä ylinopeudet että ajoterveys ovat tärkeitä liikenneturvallisuuden kannalta. Hänen mukaansa kyse on kokonaisuudesta.
 – Korostan molempia asioita, nopeusrajoitusten noudattamista ja sitä että kuljettajalla on kyky terveyden puolesta kuljettaa autoa, Ajaste sanoo.
 Hän kertoo, että poliisilla on tien päällä mahdollisuus puuttua tilanteeseen, jos kuljettajan kyky ajaa on heikentynyt. Vakavissa tapauksissa kuljettaja voidaan asettaa heti ajokieltoon.
 Lääkäreiden rooli korostuu
 Liikenneturvan toimitusjohtaja  Anna-Liisa Tarvainen  sanoo, että poliisin liikennevalvonnan pitää olla kattavaa. Nopeusrajoitusten noudattamisen ohella pitää valvoa kuljettajien tilaa ja ajoneuvojen kuntoa.
 – Toivomme toki enemmän resursseja näkyvään poliisivalvontaan, ettei se keskity liiaksi automaattiseen kameravalvontaan, Tarvainen esittää.
 Hän korostaa lääkäreiden roolia ajoterveyden valvonnassa. Lääkäreillä on lakisääteinen velvollisuus ilmoittaa poliisille, jos kuljettajan terveys ei täytä ajokortin edellytyksiä.
 – Kehitystä on ollut vuosien varrella parempaan suuntaan, mutta emme ole edelleenkään riittävän hyvällä tasolla. Ilmoituksia tehdään vieläkin liian vähän, Tarvainen arvioi.
 Moottoritietä väärään suuntaan
 Pahimmillaan ikääntyneisyys ja siihen liittyvät sairaudet voivat johtaa karmaiseviin tilanteisiin liikenteessä.
 – Joskus on sellaisia tilanteita, että joku ajaa moottoritietä väärään suuntaan terveyssyistä. Dementia tai joku muu on syynä, ettei kuljettaja orientoidu tilaan ja aikaan, Ajaste kertoo.
 Tarvainen sanoo, että korkea ikä yhdessä useiden sairauksien ja lääkityksen kanssa on riski liikenneturvan kannalta. Yleisesti ottaen ikääntyminen ei kuitenkaan ole yksinään ongelma.
 – Iäkkäät osaavat hyvin kompensoida iän mukana tulevia puutteita, Tarvainen arvioi.
 Korkeasta iästä seuraa muun muassa hidastumista, nivelien jäykistymistä ja yleistä aistien heikentymistä. Tarvaisen mukaan havaintovirheet ovat tyypillisiä ikääntyneille.
 – Kun havainto on tehty ja kuljettajalta menee käsky aivoista koipeen painaa jarrua, se vie kauemmin aikaa (kuin nuoremmilla). Tällaisia normaaleja ikääntymisen tuomia asioita ikääntynyt pystyy hyvin kompensoimaan.
 Tarvainen muistuttaa, että eläkkeellä olevat voivat myös välttää ajamista vaikeissa olosuhteissa ja pimeällä, kun taas työssä käyville se voi olla mahdotonta. Ikääntyneillä on myös mahdollisuus miettiä, mikä on päivän virkein ja paras hetki lähteä liikenteeseen.
 – Vielä ei ole nähtävissä mitään erityistä huolen aihetta iäkkäistä kuljettajista, Tarvainen sanoo.

Onnettomuustutkintakeskus pitää ajoterveysongelmia suurempana vaarana kuin lieviä ylinopeuksia


Summary: Suihkulähteet olivat kovilla, kun kolea ilmakaan ei estänyt uimareita pulahtamasta altaaseen.

Jääkiekon maailmanmestaruus sai juhlijat liikkeelle eilen illalla. Helsingin, Turun ja Tampereen poliisista kerrotaan, että kaduilla oli ihmisiä tuhansittain.
 Helsingissä Kauppatorilla juhlijoita oli noin 10 000 ja juhlinta alkoi rauhoittua vasta kahden maissa aamuyöllä.
 Tampereella ihmisiä oli Keskustorin täydeltä eli paikalla oli tuhansia ihmisiä.
 Turussa keskustan rakennustöiden vuoksi juhlijat eivät päässeet kokoontumaan torille. Tämä vaikeuttaa myös ihmismäärän arviointia, mutta poliisin mukaan liikkeellä oli kuitenkin tuhansia ihmisiä.
 Sekä Helsingissä että Tampereella torien suihkulähteet olivat kovilla, sillä kolea ilmakaan ei innokkaimpia uimareita estänyt pulahtamasta altaaseen.
 Juhlinta sujui runsaasta väkimäärästä huolimatta hyvin rauhallisesti – pientä ilkivaltaa ja meluhaittoja lukuun ottamatta.
 Aiheesta lisää:
 Näin Suomi juhlii – upeat kuvat Helsingin yöstä

Maailmanmestaruuden juhlijoita oli liikkeellä tuhansittain


Summary: Uusi demokratia päihitti eurovaaleissa pääministerin Syriza-puolueen.

Kreikassa pääministeri  Alexis Tsipras  on ilmoittanut, että maassa järjestetään ennenaikaiset parlamenttivaalit ensi kuussa. Vaalipäivä on näillä näkymin 30. kesäkuuta.
 Keskustaoikeistolainen Uusi demokratia päihitti eurovaaleissa pääministerin vasemmistolaisen Syriza-puolueen.
 Kun kolmannes äänistä oli laskettu, Tsiprasin puolueen äänisaalis oli jäämässä alle 24 prosenttiin. Uusi demokratia oli saamassa hieman yli 33 prosenttia äänistä.
 Aiheesta lisää:
 Vasemmistolaiselle Syrizalle povataan tappiota Kreikan EU-vaaleissa – "Kansa köyhtyi", kritisoi puolueen entinen kannattaja

Kreikan EU-vaalitulos johtamassa ennenaikaisiin parlamenttivaaleihin


Summary: Vastaehdokas Ingrida Simonyte tunnusti tappionsa.

Liettuan presidentinvaaleissa voittaja oli selvä varsin varhaisessa vaiheessa. Kun äänistä oli laskettu reilut 40 prosenttia, niin  Ingrida Simonyte  myönsi hävinneensä vaalit  Gitanas Nausedalle .
 Nauseda oli saanut äänistä 72 prosenttia ja Simonyte 28 prosenttia.
 – Minä olin riippumaton ehdokas ja tehtäväni tässä vaalikampanjassa oli yhdistää liettualaiset riippumatta siitä asuvatko he maaseudulla, kylissä, pikkukaupungeissa tai suurissa kaupungeissa, totesi Nauseda, kun oli julistautunut vaalien voittajaksi.
 Nausedalla on hyvin vähän poliittista kokemusta ja hänen ensimmäinen haasteensa tulee olemaan maan hallituskriisin ratkaisu.
 Pääministeri  Saulius Skvernelis  ilmoitti eroavansa, kun hän ei päässyt presidentinvaalien ensimmäiseltä kierrokselta jatkoon pari viikkoa sitten.
 Liettuassa presidentillä on kohtuullisen paljon valtaa. Hän voi muun muassa veto-oikeudellaan estää parlamentin lakiesityksiä. Lisäksi hän nimittää pääministerin, tuomareita, valtakunnan syyttäjän ja keskuspankin johtajan.
 – Olen kiitollinen kaikille niille ihmisille jotka äänestivät, ja voin luvata, että politiikka Liettuassa tulee nyt muuttumaan. Kaikki ansaitsevat paremman elämän kauniissa maassamme, lupaili Nauseda liettualaisille.
 Aiheesta lisää:
 Liettualaiset äänestävät presidentinvaalissa – Riippumattomalle ehdokkaalle povataan vaalivoittoa
 Simonyte ja Nauseda pääsivät toiselle kierrokselle Liettuan presidentinvaaleissa

Ekonomisti Gitanas Nauseda voitti Liettuan presidentinvaalit


Summary: Suomi voitti jääkiekon maailmanmestaruuden. Kansa repesi riemuun.

Villi juhla alkoi välittömästi MM-kullan ratkettua. Kansa vyöryi Kauppatorille ja Mantan patsaalle. Upeiden kuvien lisäksi kannattaa katsoa myös  videota Kauppatorilta .
 Kiitos, leijonat! Jyrki Lyytikkä / Yle
 Alaksanterinkadulla nähtiin iloinen kansainvaellus kohti Kauppatoria. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Mikään muu uinti ei voita MM-pulahdusta Mantan suihkulähteessä! Tuomo Björksten / Yle
 Mörköööööööööö!  Tuomo Björksten / Yle
 Voi tätä ilon ja onnen päivää! Tuomo Björksten / Yle
 Äitiäkin muistettiin suihkulähteessä. Tuomo Björksten /Yle
 Taivas varjele, mikä sieltä tuli! Tuomo Björksten / Yle
 Onneksi tuli uikkarit mukaan! Marja Väänänen / Yle
 Ei ole daamienkaan riemulla rajaa. Marja Väänänen / Yle
 Mörkö on kaikkien huulilla (ja selässä). Marja Väänänen / Yle
 Kauppatorilla oli tuhansia ihmisiä puolenyön aikaan. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Ai jai jai! Kanada lähetettiin kebabkioskille. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Nyt nautitaan! Jyrki Lyytikkä / Yle
 Lue myös:
 Leijonat teki sen – Suomi on kolmatta kertaa jääkiekon maailmanmestari!
 Käsittämätön yksityiskohta! "Mörkö"-Markon voittomaali syntyi sekunnilleen samassa ajassa kuin vuoden 2011 maailmanmestaruuden ratkaissut voittomaali
 Kommentti: Fanien laulu kertoi kaiken jo MM-finaalin puolivälissä – Leijonien kultainen tarina oli täysin poikkeuksellinen, Möröstä puhumattakaan

Näin Suomi juhlii – upeat kuvat Helsingin yöstä


Summary: Euroopan parlamentin arvion mukaan äänestysprosentti nousee korkeimmaksi 20 vuoteen.

Tänään selvisi, ketkä ehdokkaat valitaan Euroopan parlamenttiin päättämään EU:n asioista seuraavalle viiden vuoden kaudelle. Yle seuraa vaalipäivää hetki hetkeltä tässä artikkelissa.
 Kaikki äänet on nyt laskettu. Vaalituloksia  pääset tutkimaan Ylen tulossivulla .
 Kokoomus on suurin 20,8 % , toisena vihreät 16% ja heti perässä sosiaalidemokraatit 14,6% ja neljäntenä perussuomalaiset 13,8%.
 Mikä ihmeen EU? Lue Ylen kirjeenvaihtajan  Petri Raivion kirjoitus  Euroopan Unionin perustamisen syistä ja seurauksista.

Yle seuraa vaaleja hetki hetkeltä: Kaikki äänet Suomessa on nyt laskettu – vihreät saa yhden paikan lisää, keskusta menettää yhden


Summary: Sunnuntain sää jää vuodenaikaan nähden vilpoiseksi.

Vaaliuurnille lähtijöillä on tänään moni paikoin käyttöä sateenvarjolle. Lännestä saapunut sadealue on jo aamulla tuonut vettä lounaisimpaan Suomeen. Melko yhtenäiset sateet leviävät päivän mittaan muualle Etelä- ja Keski-Suomeen.
 Pääkaupunkiseudulla vettä saadaan viimeistään puoliltapäivin, kertoi päivystävä meteorologi  Helena Laakso  Ilmatieteen laitokselta STT:lle aamuyhdeksän jälkeen. Hänen mukaansa sää on tänään epävakainen myös maan pohjoisosissa. Siellä ripottelee paikallisia, hajanaisempia sateita.
 Eurovaalipäivä jää vuodenaikaan nähden tavanomaista viileämmäksi. Maan kaakkoisosissa lämpö ehtii nousta ennen sateiden saapumista 13-14 asteeseen, mutta sielläkin päädytään iltapäivällä noin 10 asteeseen. Pohjois-Lapissa mittarit kipuavat vain muutamaan asteeseen, ja sade voi pohjoisessa tulla osin räntänä.
 Eteläisillä ja lounaisilla merialueilla tuulee tänään navakasti tai kovaa.
 Maanantaina sadealue siirtyy Suomen itäpuolelle, ja aurinko saattaa näyttäytyä Etelä- ja Keski-Suomessa. Lämpötilat kohonnevat maanantaina hieman tämän päivän lukemista.

Vaaliuurnille lähtijöillä käyttöä sateenvarjolle – Pohjoisessa voi tulla vielä räntää


Summary: Sirkka Hagman nousi pörssiyhtiö Nokian Renkaissa duunarista johtajaksi. Hänen urapolkunsa on poikkeuksellinen.

Rengasyhtiön varatoimitusjohtaja  Sirkka Hagman  ei muista enää, miksi hän meni ammattikouluun. Ehkä se johtui Ekistä,  Erkki Hagmanista , hänen tulevasta miehestään.
 Silloinen poikaystävä haki ammattikouluun rakennuspuolelle. Sirkka Hagman ehti jo käydä Lempäälässä pari viikkoa lukiota, kunnes tuli tieto, että hän on päässyt opiskelemaan laborantiksi. Nuori nainen halusi lähteä ammattikouluun Ekin perässä, koska he olivat aina yhdessä.
 – Voi olla, että ajatus oli näin tyhmä, hän naurahtaa 45 vuotta myöhemmin.
 Sirkka Hagman  Sirkka Hagman on nyt Black Donuts Engineeringin varatoimitusjohtaja. Nousi pörssiyhtiö Nokian Renkaissa duunarista johtajaksi. On opiskellut työn ohessa useita tutkintoja.
 Nyt Sirkka Hagmanilla on seitsemän tutkintoa ja kahdeksas työn alla. Hänen johtajapolkunsa on ainutlaatuinen suomalaisessa teollisuudessa.
 1. Laborantti: Lukio jäi kesken
 Opettajat tai suku eivät odottaneet paljon Sirkka Hagmanin koulunkäynniltä. Hänen isänsä oli autokuski ja venäläinen äiti ei osannut kunnolla suomea. 1970-luvulla näistä lähtökohdista ei yleensä noustu johtoportaaseen. Hankalaa se on yhä.
 – Hain yksityiseen oppikouluun omin avuin. Vanhempani eivät olleet koskaan käyneet oppikoulua, joten he eivät osanneet neuvoa. Opettajat jopa kielsivät minua hakemasta, mutta minä vain hain, Hagman sanoo.
 Opettajat eivät olisi voineet olla enempää väärässä. Se oli vasta alkusoittoa.
 Oppikoulun jälkeen Hagman valmistui ammattioppilaitoksesta laborantiksi.
 2. Prosessiteknikko: Rengastehtaalle töihin
 Ammattikoulun jälkeen Sirkka Hagman meni miehensä kanssa teknilliseen oppilaitokseen. Kolme vuotta myöhemmin hänestä tuli prosessiteknikko ja miehestä rakennusmestari.
 Vuosi oli 1979 ja työllisyystilanne erittäin huono. Sitten tuli ilmoitus, että rengasyhtiö Nokian Renkaat tarvitsee työntekijöitä.
 – Ainoa, mihin pääsin, oli rengastehtaalle työnjohtajaharjoittelijaksi. Se tarkoitti käytännössä sitä, että tein usean vuoden ajan renkaita. Oli pakko valita tämä työ, koska piti päästä töihin eikä ollut rahaa.
 Kaikenlaista tällaista hölmöä tuli tehtyä, kun oli into päällä. Pääsin tentistä läpi, vaikka en tiedä, mitä vastailin.  Sirkka Hagman
 Kolmivuorotyössä tehtiin ensin kuusi yötä töitä, minkä jälkeen siirryttiin iltaan ja aamuun. Unirytmin löytäminen oli vaikeaa.
 – Muistan itkeneeni, kun lähdin sunnuntai-iltana yövuoroon, Hagman sanoo.
 Työ oli myös muutoin raskasta. Työkaverit olivat pääosin miehiä, eikä #metoo-liikkeestä oltu kuultukaan.
 – Yö- ja iltavuorossa kuuli härskejä juttuja ja kaikennäköistä. Ihmisten elämäntarinat olivat kovia. Niillä on arvo sinänsä, mutta nuorelle ne olivat shokki. En ollut ihan tottunut sellaiseen kommunikointiin.
 3. Ylioppilas: Illat lukiossa
 Sirkka Hagmania harmitti kesken jäänyt lukio. Hän alkoi käydä työn ohessa aikuislukiota, jonka aikoi suorittaa kahdessa vuodessa. Aina kun töissä oli aamu- tai yövuoro, hän meni illalla kouluun.
 Sirkka Hagman kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1984 ja elämään mahtui muutakin.
 Kipinä opiskeluun syntyi raskaissa tehdastöissä. "Sisulla menin, en ole koskaan ollut luovuttajapersoona". Sirkka Hagmanin kotialbumi
 Pariskunta keräsi pienistä rahoista pesämunaa, rakensi itse omakotitalon ja meni naimisiin. Erkki Hagman kannusti vaimoaan opiskelemaan.
 Sirkka Hagman jatkoikin heti hallintotieteitä lukemaan Tampereen yliopistoon.
 4. Hallintotieteen maisteri: Pörssiyhtiön johtajaksi
 Opiskelut jatkuivat työn ohella. Synnytyslaitoksella kätilöt ihmettelivät, kun Sirkka Hagmanin yöpöydällä oli sininen kunnallislain kirja, vaikka yleensä tuoreilla äideillä oli naistenlehtiä tai vauvalehtiä luettavana.
 – Tätä ei ehkä kannata mainita. Muistan ikuisesti, kun luin synnytyslaitoksella kunnallislain ja menin suoraan tenttiin. Kaikenlaista tällaista hölmöä tuli tehtyä, kun oli innostunut. Pääsin tentistä läpi, vaikka en tiedä, mitä vastailin, Hagman nauraa.
 Vähitellen Sirkka Hagman yleni rengasyhtiössä. Hänestä tuli työnjohtaja, osastoinsinööri, tehdaspäällikkö. Sitten hän pääsi hoitamaan henkilöstöasioita. Duunarin taustasta oli hyötyä työntekijöiden ymmärtämisessä.
 Tappara oli velkainen, syönyt omat pääomat ja suurin piirtein konkurssin partaalla. Ihan vain hetken mielijohteesta sijoitin sinne.  Sirkka Hagman
 Kun Sirkka Hagman valmistui hallintotieteiden maisteriksi, hän pääsi jo pörssiyhtiön johtoryhmään. Hagman vastasi vuorotellen laadusta, turvallisuudesta, ympäristöstä, logistiikasta ja varastosta. Nousu renkaantekijästä henkilöstöjohtajaksi oli suuri.
 – Se ei ole ollut niin määrätietoista veren maku suussa eteenpäin menoa. Enemmänkin asiat vain tapahtuivat. Minulla on aina ollut hyviä työkavereita ja paljon hyviä esimiehiä, jos on toisenlaisiakin esimiehiä ollut matkan varrella.
 5. Hallintotieteen lisensiaatti ja Tapparan omistaja
 Sirkka Hagman jatkoi opintojen puurtamista ja valmistui hallintotieteen lisensiaatiksi.
 Pörssiyhtiön johtajana palkka ja optiot olivat jotain sellaista, mistä duunarina ei voinut unelmoidakaan. Hagman nousi verolistoille. Vuositulot olivat useita satojatuhansia euroja.
 Yhtäkkiä Sirkka Hagman omisti palan jääkiekkoseura Tapparaa.
 Hagmanien poika pelasi jääkiekkoa Mestis-tasolle asti. Vanhemmat kiinnostuivat lajista. Hagmanien kotona on asunut jääkiekkoilijoita, kuten Tapparan entinen maalivahti  Dominik Hrachovina .
 Hagman on Tapparan taustayhtiön Tamhockeyn perustajajäsen ja ollut hallituksessa 20 vuotta.
 – Tappara oli velkainen, syönyt omat pääomat ja suurin piirtein konkurssin partaalla. Hetken mielijohteesta sijoitin sinne.
 Jääkiekko on samalla lailla  miehinen maailma  kuin teollisuus, Sirkka Hagman sanoo. Siksi se on ollut opettavaista.
 – Käyn peleissä aina kun pystyn. Minulla on hirveästi mielipiteitä pelisuorituksista, vaikka en mitään ymmärräkään.
 Poika on nyt ammattivalmentaja A-junioreiden joukkueessa. Sirkka Hagman seuraa näitä pelejä netin kautta.
 – Olen oppinut arvostamaan valmentamista, kun näkee sen työmäärän, mitä valmentajat tekevät. Pelielementit ovat pelaajissa. Tilanteet voivat muuttua nopeasti sairastumisten ja loukkaantumisten kautta.
 6. Diplomi-insinööri: Laskut olivat lähes liikaa
 Lisensiaattiopintojen jälkeen Sirkka Hagmanista alkoi tuntua, että hän haluaa olla mieluummin tekniikan tohtori kuin filosofian tohtori. Siinä oli vain yksi mutta. Hänen piti valmistua ensin diplomi-insinööriksi.
 Teekkari Sirkka Hagman poikansa Nilsin ja miehensä Erkin kanssa.  Hagmanin perhealbumi
 Nokian Renkaiden johtaja pyrki ja pääsi silloiseen Tampereen teknilliseen korkeakouluun. Lyhyen matematiikan lukijalle laskut osoittautuivat kuitenkin kovaksi haasteeksi.
 – Siinä rupesi olemaan jo verenmakua suussa. Laskut olivat korkeaa matematiikkaa. Olen säästänyt ainoina oppikirjoina ne laskukirjat, jotka olivat 2000-sivuisia tiiliskiviä. Kolmiulotteisia ellipsejä laskettiin jossain avaruudessa, olin ihan pää pyörällä.
 Erkki Hagman arveli jo, että Sirkka Hagmanin pitää lahjoa joku päästäkseen läpi. Vaimo sai apua opiskelutovereiltaan ja selvisi ilman lahjontaa.
 Kunnes sitten tuli päivä, josta hän ei ollut millään selvitä.
 7. Tekniikan tohtori: Elämä muuttuu
 Eki ja Sirkka Hagman olivat tehneet kaiken yhdessä 40 vuoden ajan. Opiskelleet, rakentaneet, kasvattaneet, omistaneet Tapparaa.
 Sitten toinen oli poissa vain 54-vuotiaana.
 – Erkki oli ollut pitkään ollut sairaana, mutta hän ei kertonut sitä meille. Hän kuoli kolmessa viikossa. En edelleenkään tajua sitä prosessia, vaikka siitä on seitsemän vuotta.
 Kun toinen ei olekaan enää vieressä, sitä on vaikea hyväksyä. On kuin itsestä puuttuisi puolet. Sirkka Hagman ei tiennyt, mitä hän haluaa tai haluaako hän mitään.
 Kaikki pitivät naista vahvana, mutta nyt häneltä puuttui olkapää, johon hän oli tukeutunut.
 Lopulta Sirkka Hagman teki sen, mitä hän oli aina tehnyt. Hän alkoi opiskella.
 – Ajattelin, että yksi kunnianosoitus Erkille olisi, että väittelisin tohtoriksi, koska hän oli aina kannustanut minua opiskeluissa.
 Hagman oli rakentanut osaamisen konseptin Nokian Renkaissa ja tutki, mitä vaikutusta sillä on kilpailukykyyn. Hän kaivoi väitöskirjan raakileen esiin ja alkoi kirjoittaa.
 Hän meni tapaamaan professoria aamulla puoli seitsemältä kahvin ja pullan kanssa, että ehti ennen töitä. Vuonna 2015 hän väitteli tohtoriksi.
 – Puskin sen väitöskirjan väkisin läpi.
 Tekniikan tohtorin promootio on jäänyt Sirkka Hagmanin mieleen juhlallisuuksistaan.  Hagmanin perhealbumi
 Tässä vaiheessa Sirkka Hagman myönsi itselleen, että opiskeluissa oli kyse enemmästä kuin tutkinnoista.
 – Uskon, että työ ja opiskelu ovat tavallaan olleet prosessointia vaikeista asioista. Se on vienyt minua elämässä eteenpäin.
 Väitöskirja ei tuo Erkkiä takaisin, mutta se on antanut muuta ajateltavaa silloin kun on ollut liian raskasta.
 8. Filosofian tohtori: Väitösaiheena oikeusjuttu
 Pitkän Nokian Renkaiden työuran jälkeen Sirkka Hagman vaihtoi Pihlajalinnan liiketoimintajohtajaksi. Työ oli ihan erilaista, mihin nainen oli teollisuudessa tottunut. Lääkäreillä oli paljon valtaa ja rakenteet olivat jäykkiä.
 Neljän vuoden jälkeen Sirkka Hagman oli valmis vaihtamaan. Entiset työkaverit pyysivät häntä mukaan konsultointiyritys Black Donuts Engineeringiin.
 Näen jo silmissäni otsikon, että kananmunankuorista aletaan tehdä autonrenkaita  Sirkka Hagman
 Yritys tekee yhteistyötä 20 ulkomaisen rengasvalmistajan kanssa tuotekehityksessä ja rengastehtaiden tuotannon kehittämisessä. Yrityksellä on 14 miljoonan euron liikevaihto.
 Työpaikan ottaessaan Sirkka Hagman ei tiennyt, että hänen työkaverinsa saisivat tuomion  Suomen laajimmassa yrityssalaisuusjutussa . Vuosina 2010 ja 2011 Nokian Renkaiden tuotekehityksen avainhenkilöitä siirtyi Black Donuts Engineering Oy:n palvelukseen.
 Viime vuonna kahdeksan heistä tuomittiin ehdolliseen vankeuteen yrityssalaisuuden rikkomisesta. Black Donuts Engineeringin toimitusjohtaja ja kaksi yhtiön johtohenkilöä tuomittiin 3–5 vuoden liiketoimintakieltoon.
 Tuomioista valitettiin ja ratkaisua odotetaan hovioikeudesta toukokuun loppuun mennessä.
 Täältä voit lukea lisää oikeusjutusta:
 Suomen laajimmasta yrityssalaisuusjutusta tuomio: Kahdeksalle Nokian Renkaiden ex-työntekijälle ehdollista vankeutta
 Sirkka Hagman ei ole ollut syytteessä, eikä hän halua ottaa kantaa asiaan. Hän tekee parhaillaan hallintotieteisiin väitöskirjaa siitä, miten Black Donuts Engineeringin oikeusjuttu vaikuttaa yhtiön maineeseen.
 – Väitöskirja tekee hyvää ajatusten selkeyttämiselle, koska asioita pitää tarkastella objektiivisesti. Jäsentely vie etäälle tunnetilasta, joka voi helposti olla näissä, koska molemmat osapuolet ovat olleet työnantajia, Hagman sanoo.
 Oikeusjuttu on vaikuttanut maineeseen, tuleehan se esille tässäkin jutussa. Yrityksen mukaan yhtään asiakasta ei ole kuitenkaan menetetty.
 Mitä jos renkaissa on kananmunankuoria?
 Sirkka Hagman tietää, että monet voivat ihmetellä hänen uraloikkaansa. Hän haluaa kuitenkin nähdä kansainvälisen yrityksen ja työskennellä innovaatioita tekevien diplomi-insinöörien kanssa.
 Autonrengas on pyöreä, mutta ei ollenkaan niin yksinkertainen kuin miltä näyttää.
 – Henkilöauton renkaan prosessissa on 165 eri työtehtävää, Hagman kuvaa.
 Hän käy hakemassa neuvotteluhuoneeseen  Jarkko Mällisen , joka miettii renkaiden uusia materiaaleja.
 Sirkka Hagman on koko ikänsä tehnyt tai kehittänyt autonrenkaita.  Matias Väänänen / Yle
 Normaalisti autonrengas painaa noin yhdeksän kiloa. Sähköauto hyötyisi entistä keveämmästä renkaasta, jotta sillä voisi ajaa yhä pidemmälle. Konsulttiyrityksenä Black Donuts Engineering auttaa tekemään kahdeksan kilon renkaita. Siinä tarvitaan kekseliäisyyttä.
 – Muutokset pitää tehdä renkaan sivulle tai materiaaleihin, Hagman näyttää.
 Siksi rengastehtaat kehittävät erilaisia materiaaleja. Nyt Mällisen porukka esimerkiksi tutkii, miten kananmunankuoria, lentotuhkaa tai selluloosaa voidaan käyttää renkaassa. Kokeilut ovat olleet lupaavia; biomateriaalit tekevät tuloaan.
 – Näen jo silmissäni otsikon, että kananmunankuorista aletaan tehdä autonrenkaita, Hagman innostuu.
 En voinut sanoa isälle mitään, koska hän oli niin hauras äidin kuoleman jälkeen. Kerroin hänelle vasta hautajaisten jälkeen.  Sirkka Hagman
 Juuri innostuminen ja innovaatiot ovat se asia, miksi Hagman pitää töistä ja opiskelusta.
 – Minulla on varmaan ihan liikaa tutkintoja. Minun ei tarvitsisi suorittaa mitään, mutta olen käynyt huvikseen muutamilla kursseilla yliopistolla. Ilmapiirissä on jotain sellaista, mistä saan virtaa. Siellä on nuoria ja lahjakkaita ihmisiä.
 "En ole puhunut syövästä koskaan näin avoimesti"
 Viime vuonna Sirkka Hagman ei jaksanut juurikaan opiskella. Ensin kuoli hänen äitinsä huhtikuisena lauantaina.
 Seuraavana maanantaina hän oli menossa isänsä kanssa ostamaan arkkua, kun lääkäri soitti. Lääkäri ei edes kysynyt, mikä tilanne on. Lääkäri kertoi vain, että hänellä on rintasyöpä.
 – En voinut sanoa isälle mitään, koska hän oli niin hauras äidin kuoleman jälkeen. Kerroin hänelle vasta hautajaisten jälkeen.
 Sirkka Hagman joutui heti leikkaukseen, eikä ollut takuuta, paraneeko hän. Leikkausta seurasivat sytostaattihoidot, sitten toinen leikkaus, sädehoidot ja hormonihoidot.
 Sirkka Hagmanin tavaramerkki ovat aina olleet pitkät, paksut ja vaaleat hiukset. Ne putosivat pois. Sytostaattihoidot saivat Hagmanin oksentamaan yli viisi kuukautta. Hän sulkeutui itseensä, eikä jaksanut selitellä kaikille sairautta.
 – En ole puhunut tästä koskaan näin avoimesti. Mutta kyllähän ihmiset näkivät hiusten menettämisestä, että minulla on syöpä.
 Kesällä selviää, onko syöpä saatu kokonaan pois. Epävarmuus on läsnä.
 -  Tärkein oppini on, että en ole sen heikompi, jos haen apua.  Matias Väänänen / Yle
 Muuta ajatellakseen Sirkka Hagman on palannut taas väitöskirjansa pariin. Tänä vuonna hän on kirjoittanut sata sivua. Jonakin päivänä hän voi olla kaksinkertainen tohtori.
 – Saankohan mennä vanhalla hatulla? Se tohtorihattu maksaa tuhat euroa, eikä sitä saa käyttää juuri missään.
 – Mitä teen kahdella hatulla, kun en sillä yhdelläkään tee mitään? Hagman jää miettimään.
 Lue lisää:
 Liiga-hallitusten ainoat naiset näkevät jääkiekossa muutakin kuin urheilua – "Liiga ei ole mikään miesten salakabinetti"

Sirkka Hagman kyllästyi tehtaan yövuorojen härskeihin puheisiin – nyt hänellä on seitsemän tutkintoa ja kohta kahdeksas, jos syöpä sallii


Summary: Kilpaa ovat hallinneet kysymykset taloudesta ja eriarvoisuudesta. Ykkössijaa ennustetaan riippumattomalle EU-mieliselle ehdokkaalle, ekonomisti Gitanas Nausedalle.

Liettualaiset ovat alkaneet äänestää presidentinvaalin toisella ja ratkaisevalla kierroksella.
 Vastakkain tiukassa kilvassa ovat kaksi keskustaoikeistoon sijoittuvaa ehdokasta, konservatiivihallituksen entinen valtiovarainministeri  Ingrida Šimonyte  ja ekonomisti  Gitanas Nauseda .
 Šimonyte voitti Nausedan erittäin niukasti ensimmäisellä kierroksella  toukokuun alussa. Hän sai tuolloin äänistä 31,1 prosenttia äänistä, kun taas Nauseda keräsi 30,95 prosentin potin.
 Tuoreita mielipidemittauksia ei ole käytettävissä, mutta asiantuntijat arvioivat Nausedan nousevan voittoon. Äänestäjiin todennäköisesti vetoaa hänen riippumattomuutensa. Hänen uskotaan myös saavan runsaasti toiselta kierrokselta pudonneen pääministerin  Saulius Skvernelisin   äänistä.
 Nauseda on poliittisesti varsin kokematon. Hän on työskennellyt aiemmin vanhempana ekonomistina pankissa ja hän on tullut tunnetuksi maltillisena talousasioiden tv-kommentaattorina.
 Šimonyte taas muistetaan Liettuassa muun muassa ankaran talouskurin läpiviennistä finanssikriisin aikoihin.
 Ingrida Šimonyte. Alfredas Pliadis / AOP
 Eriarvoisuus ja näköalattomuus teemoina
 Kilpaa ovat hallinneet kysymykset taloudesta ja eriarvoisuudesta.
 Alle kolmen miljoonan asukkaan Liettuassa  näköalattomuus on johtanut jyrkkään asukasmäärän laskuun,  kun ihmisiä on muuttanut joukoittain Länsi-Eurooppaan paremman elämän toivossa.
 Hiljattain julkaistun EU-raportin mukaan vahvasta talouskasvusta huolimatta lähes kolmasosaa liettualaisista uhkaa köyhyys tai syrjäytyminen. Riski on lähes kaksinkertainen maaseudulla.
 Ehdokkaat ovatkin kampanjoineet lupaamalla vähentää tuloeroja ja eriarvoisuutta.
 EU-mielisyys vallalla
 Liettuassa on huomioitu, että vaalin toiselle kierrokselle päätyi kaksi EU-mielistä ehdokasta. Tämän on arvioitu viestivän liettualaisten puskeneen osaltaan taka-alalle eurokriittisyyttä ja populismin nousua, joita on nähty monin paikoin muualla Euroopassa.
 EU nähdään Liettuassa yhä vaurauden ja turvallisuuden lähteenä.
 Ehdokkaat kannattavat kovaa linjaa Venäjään, joskin hieman nykyistä hillitymmin äänensävyin. Nykyinen presidentti  Dalia Grybauskaité  on kutsunut Venäjää muun muassa terroristivaltioksi.
 Molemmat ovat painottaneet, että he eivät presidenttinä matkustaisi Venäjälle ja tapaisi presidentti  Vladimir Putinia  niin kauan kuin Venäjä pitää Ukrainalle kuulunutta Krimin niemimaata hallussaan.
 Vaalien voittaja seuraa presidenttinä Grybauskaitéa, jolle tulee täyteen kaksi kautta virassa. Hän ei siten voi enää asettua ehdolle.
 Pääministeri Skvernelis tuli vaalin ensimmäisellä kierroksella kolmanneksi. Hän on kertonut eroavansa tehtävästään heinäkuussa.
 Lue myös:
 Liettuan presidentinvaaleissa kolme tasavahvaa ehdokasta – heistä liberaalein on kristillisdemokraatti
 Brexit kiihdyttää paluumuuttoa Britanniasta Baltiaan – Töitä saattaa löytyä paremmin entisestä kotimaasta

Liettualaiset äänestävät presidentinvaalissa – Riippumattomalle ehdokkaalle povataan vaalivoittoa


Summary: Yli puolessa Itä-Suomessa tarkastetuista ravintoloista oli parantamisen varaa paloturvallisuudessa.

Viranomaiset löysivät ilman työlupaa työskenteleviä sekä laittomasti maassa olevia ihmisiä ravintoloihin tehdyssä tehovalvonnassa Itä-Suomessa tällä viikolla. Lisäksi puutteita oli muun muassa paloturvallisuudessa, myynnin tuloutuksessa sekä työvuoroluetteloissa.
 Viranomaiset sulkivat perjantaina yhden ravintolan Kuopiossa puutteiden vuoksi. Sulkeminen tehtiin yhteistyössä ravintolan omistajan kanssa.
 Pohjois-Karjalassa tarkastettiin yhdeksän ravintolaa sekä niiden 25 työntekijää, joista lähes kaikki olivat ulkomaalaisia. Kahdella työntekijällä ei ollut vaadittavaa työlupaa. Poliisi kirjoitti valvonnan aikana kolme sakkoa.
 Pohjois-Savossa syyniin joutui 36 ravintolaa eri puolilla maakuntaa: Lähes 80 työntekijästä puolet oli ulkomaalaisia. Valvonnan yhteydessä löytyi kaksi laittomasti maassa olevaa henkilöä. Työlainsäädäntöön liittyviä puutteita tuli esille lähes joka toisessa ravintolassa. Sakkoja kirjoitettiin Pohjois-Savossa yksi kappale.
 Työterveyshuoltoa ei ole aina tarjolla
 Yli puolessa Itä-Suomessa tarkastetuista ravintoloista paloturvallisuudessa oli parantamisen varaa. Myös työvuoroluettelot sekä työterveyshuollon järjestäminen eivät olleet kaikissa paikoissa lainmukaisella tasolla.
 Elintarvikevalvonta ja verohallinto löysivät lisäksi puutteita hygieniassa sekä kassan käytössä.
 Positiivista oli se, että viimevuotisten tarkastusten jälkeen saavutettu turvallisuustaso oli säilynyt useassa ravintolassa. Puutteita oli kuitenkin edelleen nestekaasujen säilytyksessä sekä sähköturvallisuuteen liittyvissä asioissa.
 Lue lisää:
 Joka viides sanoo tehneensä töitä pimeästi
 Työtunteja 60 viikossa, palkka 30 euroa päivässä – näin Suomessa riistetään paperitonta työvoimaa

Poliisi etsi ravintoloista pimeää ulkomaista työvoimaa: tehoiskussa löytyi laittomasti maassa olevia, yksi ravintola suljettiin saman tien


Summary: Suomalainen viina viedään maailmalle tarinalla puhtaasta luonnosta. Sen vuoksi yritysten on pysyttävä kotimaassa.

Kuopiolaiset vodkat on palkittu monta kertaa kansainvälisissä kisoissa viime vuosina. Myös Kiteellä tislattu gini ja vodka ovat keränneet tunnustuksia. Mutta kilpailuissa menestymisellä ei saa Suomessa elämöidä.
 Viimeksi sen sai huomata ilomantsilainen alkoholivalmistaja. Iltalehti kertoi, kuinka  Nordic Premium Beverages sai Valviralta paimenkirjeen , kun kertoi some-tileillään gininsä saamasta palkinnosta ja avaamastaan baarista. Valvira muistutti yhtiön sometoiminnan olevan väkevien mainontaa.
 Valvirasta kerrotaan, etteivät he kommentoi yksittäistapauksia. Valviran lakimies kommentoi asiaa Talous-Sanomissa vain,  että Valviran velvollisuus on seurata lain noudattamista.
 Suomen lain mukaan väkevien alkoholijuomien mainonta ja myynnin edistäminen on kielletty. Suomalaisten yritysten täytyy noudattaa Suomen alkoholilakia kaikkialla maailmassa.
 Kun suomalaisyritys vie giniä tai vodkaa esimerkiksi Aasian markkinoille, mainostaa ei saa, vaikka kilpailijaa samat lait eivät koskisi.
 Suomalainen alkoholiteollisuus on kasvuala. Pienten yritysten tuotteista suurin osa tehdään vientiin. Yksityisiä väkevän alkoholin valmistajia on tullut markkinoille 2010-luvulla lukuisia, ja etenkin ginien saamista palkinnoista voisi päätellä, että jokainen suomalainen gini on maailman parasta.
 Näin ei tietenkään ole, vaan alkoholinvalmistajille kilpailuihin osallistuminen on tapa saada näkyvyyttä, jota ei voi mainostamalla ostaa.
 Tarinat tärkeitä näkyvyydelle
 Koska väkevien mainostaminen on kielletty, markkinointiin tarvitaan vahva tarina ja armottomasti jalkatyötä. Suurin osa Suomessa tislattavista uuden aallon gineistä ja maustetuista vodkista menee vientiin.
 Tatyana Madzhugina matkustaa maailmalla myymässä Ruppovaaran kylässä tislattua vodkaa ja giniä. "Ja seuraavaksi tulee rommi."  Heikki Haapalainen / Yle
 – Vain vajaat 10 prosenttia tuotannosta jää Suomeen, arvioi kiteeläisen Northern Lights Spiritsin toimitusjohtaja  Tatyana Madzhugina .
 Viimeksi Madzhugina on käynyt kauppaamassa kiteeläistä giniä Intiaan. Siellä nouseva keskiluokka etsii juomastaan pohjoisen eksotiikkaa ja puhtautta. Toimitusjohtaja tekee kaupat kasvokkain alan sisäisissä tapaamisissa maahantuojien ja alan ammattilaisten kanssa.
 Tatjana Madzhugina tekee suoramyyntityötä itse siellä missä se on mahdollista. Kotimaan lähellä risteilylaivat voivat tarjota myymälöissään maistiaisia, ja siellä käy myös toimitusjohtaja. Kahmivatko suomalaiset maistiaisia kaksin käsin?
 – Eivät suinkaan. Menomatkalla he eivät maista, kun eivät aio vielä ostaa ja paluumatkalla maistetaan vain pikkuisen, koska ollaan menossa autolla kotiin.
 Suomessa uudet tuotteet on lanseerattava vähäeleisesti.
 – Laitetaan tuote Alkon tilausvalikoimaan ja toivotaan, että joku sen huomaa, toimitusjohtaja Tatyana Madzhugina nauraa.
 Kiteeläinen autotalli, josta Kalevala-vodkan ja ginin tarina alkoi, on edelleen toimitilana.  Heikki Haapalainen / Yle
 Ruppovaaran kylässä Pohjois-Karjalan itäosassa Kiteellä on tislattu vodkaa ja giniä vuodesta 2014. Tislaamo on 50 000 litran vuosituotannollaan Suomen pienimpiä. Entistä autotallia, nykyistä tislaamoa on sentään laajennettu sen jälkeen, kun  uutisoitiin, että brittiläisen giniklubin tilaus moninkertaisti kysynnän  vuonna 2016. Toimitusjohtaja Tatyana Madzhugina ei kuitenkaan usko ginibuumin jatkuvan ikuisesti. Siksi kehitetään uusia tuotteita. Parhaillaan valmistetaan koivunmahlavodkaa.
 – Pelkästään Suomessa tehdään todella monta huippulaatuista giniä. Saksan markkinoille tulee 30 uutta alkoholijuomaa joka kuukausi. Ginimarkkinat ovat erittäin kilpaillut, arvioi Madzhugina.
 Viinaa jo kuninkaan aikana
 Kauppaliike G. Raninilla Kuopiossa aloitettiin alkoholin valmistus ja myynti jo 1800-luvun puolivälissä. Nykyään nimellä Lignell & Piispanen toimivalla yrityksellä on pitkä historia, joka on tärkeä osa yrityksen tuotteiden tarinaa. Ilman taustatarinaa on vaikea myydä tuotetta. Vaikka viinaa ei saa myydä mielikuvilla, on tärkeää löytää ne mielikuvat, joista tuote viestii.
 – Trendejä pitää seurata todella tarkasti ja haistaa ne etukäteen, sanoo baarimestari, toimitusjohtaja  Harri Nylund .
 Lignell & Piispasen toimitusjohtaja Harri Nylund tietää, ettei tuotteiden saamia palkintoja kannata nostaa esille.  Heikki Haapalainen / Yle
 Lignell & Piispasen kokoushuoneen sivupöydällä on rivissä mitaleita ja palkintoja. Vanhin niistä on vuoden 1900 Pariisin maailmannäyttelystä, viimeisimmät on saavutettu alkoholinvalmistajien mukaan maailman arvostetuimmassa kilpailussa IWSC:ssa (International Wine and Spirits Competition) tillivodkalla. Uuden tuotteen tekeminen tunnetuksi on pitkä tie.
 – Vastuullisuus on tärkeää ja sitä kautta ymmärrän myös mainostuskieltoa. En usko kuitenkaan, että meidän tillivodkamme on se viina, jota juomalla alkoholiongelmat lisääntyvät, pohtii Nylund.
 Lignell & Piispasen menestystuote, vuosiglögi, on toimitusjohtaja Harri Nylundin idea.  Heikki Haapalainen / Yle
 Lakkoja syrjäiseltä suolta
 Eikö Suomen lainsäädäntö sitten aja alkoholinvalmistajia siirtämään konttorinsa ulkomaille, jonne tuotteet muutenkin viedään ja jossa ei tarvitsisi toimia Suomen lain mukaan?
 – Ei meillä ole sellaisia suunnitelmia. Suomalaisuus, itäsuomalaisuus ja puhdas vesi ovat niin tärkeitä asioita meidän tuotteissamme ja tarinassamme, sanovat sekä Tatyana Madzhugina Kiteeltä että Harri Nylund Kuopiosta.
 Alkoholia myydään mielikuvilla. Suomalaisten ginien katajanmarjat ja liköörien lakat toimivat mielikuvissa vain, jos ne ovat suomalaisia. Erikoistuotteen erikoisuusuusarvo menetetään, jos tuote ei tule sieltä, mitä se viestii.
 Lue lisää:
 Iso osa suomalaisten juomasta viinasta valmistetaan Pohjanmaalla – tämä on tarina lakeuden viinan valmistajista

Suomalaista huippu-giniä ei saa mainostaa edes Intiassa – Suomen alkoholilaki hidastaa trendiviinojen maailmanvalloitusta


Summary: Kittilä vaatii syytetyiltä luottamushenkilöiltä korvauksia asioista, jotka käsitellään muissa oikeudenkäynneissä.

Kittilän kunta vaatii virkarikoksista syytetyiltä luottamushenkilöiltä vahingonkorvauksia  enemmän, kuin sille on syntynyt kuluja kunnanjohtaja  Anna Mäkelän  erottamisesta. Kittilä vaatii syytteessä olevilta kuntapäättäjiltään yhteensä 159 618 euroa.
 Kunta lähetytti vahingonkorvausvaatimuksen lakitoimiston kautta. Siinä oli eritelty kuluja hyvin yleisluontoisesti.  Apulaisprofessori Olli Norros ihmetteli Ylen haastattelussa , miten syytetyt voivat saada riittävän yksilöidyn tiedon siitä, mitä juuri häneltä vaaditaan.
 Kittilän kunnan mukaan haastemiesten toukokuussa toimittamat vaatimukset ovat vain varotoimi , jolla on tarkoitus katkaista vahingonkorvausvelan vanheneminen, eikä niitä ole tarkoitustakaan maksattaa syytetyillä edes siinä tapauksessa, että he saavat tuomion virkarikoksesta.
 Kunnanjohtaja  Antti Jämsen  sanoo, että vahingonkorvausvaatimukset on tarkoitus käsitellä erillisessä oikeudenkäynnissä, kun rikosoikeudenkäynnin lopputulos ja vahingoista vastuulliset henkilöt ovat selvillä. Siinä tapauksessa toukokuussa lähetetyillä vahingonkorvausvaatimuksilla ei ole enää merkitystä vaan vaatimukset päätetään tilanteen mukaan.
 Laittomasti erotetulle kunnanjohtajalle Anna Mäkelälle maksetut korvaukset eivät sisälly tähän vahingonkorvausvaatimukseen. Ne ovat samaa suuruusluokkaa.
 Laskuja myös toisista oikeudenkäynneistä
 Ylen saamien tietojen mukaan lähes 160 000 euron vahingonkorvausvaatimuksiin on sisällytetty muun muassa lähes 68 000 euroa  lakiasiantuntijoiden ja asianajajien aiheuttamia kustannuksia . Summassa on mukana joitakin sellaisia kuluja, jotka eivät liity suoraan 27 kittiläläistä kuntapäättäjää koskevaan virkarikosoikeudenkäyntiin.
 Kuluja on sisällytetty muun muassa työstä, jonka aiheena on  ns. Eilavaaran paperit . Siitä on kunnalle lähetetty kaksi kiistanalaista laskua; ensimmäisestä on käynnissä erillinen oikeudenkäynti ja toinen on syyteharkinnassa.
 Eilavaaran ensimmäisen laskun vuoksi on jo syytteessä  silloisen kunnanhallituksen puheenjohtaja  Timo Kurula  (kesk.) ja varapuheenjohtaja  Aki Maunula  (vas.) sekä kunnanvaltuuston varapuheenjohtaja  Markku Mäkitalo  (kesk.). Heitä vastaan on nostettu syyte törkeän petoksen yrityksestä ja virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Lisäksi 27 kuntapäättäjää koskevassa oikeusjutussa syytetyiltä peritään muun muassa pieniä summia oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat syntyneet  kunnan asiakirjojen laittomasta salailusta .
 Lue myös:
 Asiantuntija: Kittilän kunta saattaa menettää vahingonkorvaukset Kittilän kuntasotkuista
 Kunnanjohtaja kertoo nyt: Kittilän kunnan karhukirje on vain varotoimi

Kittilän syytetyiltä kuntapäättäjiltä vaaditaan ylimääräisiäkin vahingonkorvauksia