Summary: Kovenevassa kilpailussa lentoyhtiöiden on tunnettava asiakkaansa nykyistä paremmin, jotta he nousisivat koneeseen uudelleen.

Hongkongin lentoasemalla matkustaja tekee lähtöselvitystä lennolle Lontooseen. Matkustajalla on ollut mistä valita: matkan voi tehdä Cathay Pacificin lisäksi suomalaisella Finnairilla, saksalaisella Lufthansalla, arabiemiraattien Emiratesilla ja monella muulla yhtiöllä.
 Aiemmin lentoyhtiö on voinut olla lähes varma, että matkustaja tulee sen yhtiön lennolle, jonka kanta-asiakaskorttiin hän kerää lennosta pisteitä. Mutta 1980-luvun alun ja 1990-luvun puolivälin välillä syntyneelle milleniaalit-sukupolvelle kanta-asiakkuus on häilyvämpi käsite. Lentoyhtiön kultakortti ei merkitse hänelle enää samaa kuin vanhemmilleen.
 Cathay Pacificin yrityssuhteista vastaava johtaja Kinto Chan sanoo, että selviytyäkseen kiristyvässä kilpailussa, lentoyhtöiden on tarjottava asiakkailleen yksilöllisempää palvelua. Jari Tanskanen / Yle
 Menestyvän lentoyhtiön on siis pitänyt muuttua pelkästä kuljetuspalveluita myyvästä yrityksestä elämyksiä tuottavaksi yhtiöksi, jonka palveluiden osa lentomatkat ovat.
 – Asiakasuskollisuus vaatii, että lentoyhtiö tuntee aiempaa paremmin asiakkaansa. Myös lennon on oltava elämys ja lentoyhtiön valinta tehdään hyvin usein mielikuvien ja aiempien kokemuksien kautta, sanoo honkongilaisen Cathay Pacificin yrityssuhteista vastaava johtaja  Kinto Chan .
 Lentoemäntä odottaa matkustajia Qatar Airwaysin koneeseen. Yhtiö on valittu vuoden 2019 parhaimmaksi lentoyhtiöksi ja saanut viisi tähteä kansainvälisessä Skytrax-luokituksessa EPA
 Digitalisaatiosta on tulossa yksi lentoyhtiöiden palvelutarjontaa lähivuosina eniten ravisuttavista muutoksista. Se tarjoaa uudenlaisia tapoja markkinoida ja myydä matkoja, mutta samalla lentoyhtiöt pystyvät hyödyntämään asiakkaista kerättyä tietoa tehokkaammin.
 Lennoilla nähdään pian yksilöllisempää palvelua – ja paremmin tuottavia lisäpalveluita. Samaa kehitystyötä tekevät lähes kaikki yhtiöt.
 – Kun huomaamme, että suomalainen kanta-asiakkaamme on lähdössä lennollemme, voimme tuoda koneeseen tai loungeen vaikkapa suomalaista vodkaa ja mustikkamehua. Kyse on elämyksistä, joita jaetaan esimerkiksi Instragramissa tai Snapchatissa, pohtii Kinto Chan.
 Chan muistuttaa, että lentomatkan kokemukset jäävät mieleen ja vaikuttavat myöhemmin siihen, minkä yhtiön matkustaja valitsee seuraavalle lennolle.
 Vielä enemmän mieleen jäävät huonot kokemukset ja lentoyhtiön epäonnistumiset digitaalisissa myyntikanavissa. Esimerkiksi Finnair markkinoi keväällä uutta Los Angelesin reittiä lupaamalla tuplapisteet kanta-asiakkaille. Yhtiö jätti erikseen kertomatta, ettei tarjous koske kaikkein edullisimpia lippuluokkia. Tarjousehdoissa puhuttiin vain varausluokista, joista ei kuitenkaan ole tietoa saatavilla esimerkiksi mobiiliapplikaatiolla lippua varattaessa. Asiaa erikseen kysyttäessä asiakasta kehoitettiin kääntymään matkatoimiston puoleen.
 WiFi on jo itsestäänselvyys lennoilla – nyt koneisiin tulee terveysruoka
 Useimmat lentoyhtiöt tarjoavat jo langattoman internet-yhteyden lennoilla. Dataliikenteen määrä on muutamassa vuodessa moninkertaistunut, ja yhteysaikaa myyville lentoyhtiöille se merkitsee kasvavaa tulovirtaa.
 – Milleniaalit ovat tottuneet siihen, että he voivat olla koko ajan yhteydessä esimerkiksi sosiaalisen median kanaviin, ja ovat siitä valmiita myös maksamaan, sanoo Chan.
 Finnairin kaukolennon bisnesluokassa tarjottava kala-ateria.  Jari Tanskanen / Yle
 Aiemmin hyvään palveluun riitti, että koneissa tarjottiin lämmin ateria ruokajuomineen. Cathay Pacificissa on huomattu, että uuden sukupolven työmatkustajat haluavat lentoyhtiöiltä terveellisempiä vaihtoehtoja.
 Lennoilla on oltava tarjolla enemmän palveluita kuin aiemmin, mutta niiden ei tarvitse sisältyä lipun hintaan.
 Milleniaalit ovat sukupolvi, joka on jo lapsena tottunut siihen, että istuinpaikka, matkalaukun kuljettaminen ja syöminen maksavat erikseen. Vaikka palveluita ei jokaisella lennolla ostettaisikaan, niiden puuttuminen jättää matkasta huonon kokemuksen, joka muistetaan seuraavaa matkaa valittaessa.
 Useimmat viiden tähden lentoyhtiöt, kuten Qatar Airways, Cathay Pacific, Emirates, Lufthansa ja All Nippon Airways tarjoavat ensimmäisen luokan ja businessluokan matkustajille öisillä kaukolennoilla pyjaman. Finnairin palveluun pyjama ei kuulu. Jari Tanskanen / Yle
 Kiinalaiset yhtiöt tulevat Euroopan ja Kiinan välisille lennoille
 Kilpailu Kiinan ja Euroopan välisistä matkustajista on lisääntynyt parin vuoden aikana, kun kiinalaiset lentoyhtiöt ovat avanneet kiihtyvällä tahdilla suoria reittejä Eurooppaan.
 Tällä hetkellä jo 29 kiinalaisyhtiötä lentää kaukoreittejä Aasian ohella muun muassa Pohjois-Amerikkaan ja Eurooppaan. Uusimpia tulokkaita ovat Shanghai Airlines ja kesällä Helsinki-Vantaalle lennot aloittava Juneyao Air.
 Toistaiseksi paikkatarjonnan lisääntyessä myös kiinalaisten matkustus on lisääntynyt samaa tahtia, mutta kiinalaisyhtiöiden tulo on jo pakottanut monet länsiyhtiöt alentamaan lippujen hintoja.
 Finnair lentää tällä hetkellä seitsemään kohteeseen Kiinassa. Yhtiön kapasiteetti kasvaa tänä vuonna Kiinan reiteillä noin 15 prosenttia, mikä on enemmän kuin länsimaisilla kilpailijoilla.
 Finnairin toimitusjohtaja Topi Manner. Jari Tanskanen / Yle
 Kilpailussa onnistumisesta kertoo se, että koneissa nähdään yhä enemmän omatoimimatkalla olevia kielitaitoisia nuoria. Heille tärkeää on hyvä asiakaskokemus.
 – Asiakkaat hakevat matkailulta elämyksiä ja sitä he odottavat myös lentoliikenteeltä. Kun asiakas tulee lennolle uudelleen, se on meille parasta markkinointia. He kertovat siitä omalle lähipiirilleen, pohtii Finnairin toimitusjohtaja  Topi Manner.
 Finnair pyrkii viiden tähden lentoyhtiöksi
 Brittiläinen lifestylelehti Monocle antoi Finnairille hiljattain tunnustuksen parhaasta economy-luokan palvelusta. Perusteluina oli yhdenmukainen asiakaskokemus ja matkustamohenkilökunnan ystävällinen palvelu.
 Finnairin Airbus A350:n businessluokka kaukolennolla. Monet matkustajista hyödyntävät vuodeistuimen tarjoamaa mahdollisuutta nukkua lennolla.   Jari Tanskanen / Yle
 Yhtiön tavoitteena on yltää viiden tähden tasolle lentoyhtiöiden asiakastyytyväisyyttä mittaavassa Skytraxin tutkimuksessa. Viidennen tähden saaminen olisi osoitus poikkeuksellisen laadukkaasta palvelusta paitsi lennoilla, myös kotikentällä Helsinki-Vantaalla.
 Luokitus myönnetään kerrallaan vain  kymmenelle lentoyhtiölle maailmassa . Euroopasta siihen on yltänyt ainoana saksalainen Lufthansa.
 – Investoimme paljon asiakaskokemuksen parantamiseen. Laajarunkolaivasto sisustetaan lähivuosina uudelleen, jolloin koneisiin saadaan bisnesluokan ja turistiluokan väliin uudenlainen Economy Premium-luokka. Investoimme myös lounge-palveluihin ja digitaaliseen asiakaskokemukseen, sanoo Finnairin toimitusjohtaja Topi Manner.
 Lue myös:
 Airbus ja SAS kumppaneiksi kehittämään sähkö- ja hybridilentokonetta – "Onnistuessaan olisi mullistavaa päästöille"
 Kuuntele:

Bonuspisteet eivät enää riitä – lentoyhtiöt taistelevat nyt asiakkaista palveluilla: "Voimme tuoda koneeseen suomalaista vodkaa"


Summary: Tuore kansanedustaja Jussi Wihonen (ps.) osaa myydä mitä tahansa. Siksi hän saa myös itsensä kaupaksi äänestäjille.

Kaapin kokoinen könsikäs kaappaa puolta pienemmän kansanedustajan halaukseen päihdehoitolan pihassa. Make eli  Markku Tiitinen  on 27 vuotta sitten lehtiroskiksesta päihteettömään elämään ponnistanut alkoholisti ja katujen kasvatti. Lisäksi hän on kansanedustaja Jussi Wihosen (ps.) hengenpelastaja.
 Miehet tapaavat Tiitisen tiluksilla. Parakkimainen päihdehoitola Helppi-yhteisö sijaitsee Kontiolahdella Pohjois-Karjalassa. Sisällä parakissa makkarakastike on katettu pöytään tasan kello 11, sillä tässä talossa säännöllinen päivärytmi on tärkeä.
 Pöytien ääressä istuu parikymmentä miestä. Useimmilla heistä voimaharjoittelu näkyy hartioissa ja eletty elämä kasvoissa. Tänne tullessa ajanlasku nollataan ja kännykät kerätään pois. Niin tapahtui myös Jussi Wihoselle, vaikka hän aluksi hangoitteli vastaan puhelimen luovuttamista.
 Markku Tiitinen (vas.) ja Jussi Wihonen tapasivat ensimmäistä kertaa kymmenen vuotta sitten. Silloin Wihonen oli pohjalla ja Tiitinen auttoi.
 Toni Pitkänen / Yle
 Lääkärin diagnoosi: rappioalkoholisti
 Jussi Wihosen ja Markku Tiitisen ystävyys alkoi 10 vuotta sitten. Tuolloin Wihonen oli menestynyt yrittäjä ja kokoomuksen kaupunginvaltuutettu Joensuussa. Hänellä oli Itä-Suomessa halpahalliketju, vaikutusvaltaa ja tolkuttomasti tuttavia.
 Lääkärin kirjoittamassa diagnoosipaperissa luki rappioalkoholisti, mutta sen puolen itsestään Wihonen salasi niin hyvin kuin taisi. Yrittäjälle se oli helppoa: ei tarvinnut selitellä työnantajalle epämääräisiä poissaoloja.
 Pohja tuli kuitenkin vääjäämättä vastaan. Eräänä tammikuisena lauantaiaamuna joensuulaisen ravintolan edessä Wihonen oli jurrissa ja epätoivoinen. Hän soitti aiemmin raitistuneelle nuoruudenkaverilleen ja pyysi apua.
 Ystävä toimitti Wihosen Tiitisen päihdekuntoutukseen. Siellä mies polki kuntopyörää, imi itseensä toipumisohjelman oppeja ja osallistui ryhmäistuntoihin. Kuusi viikkoa myöhemmin ulos astui Wihosen mukaan mies, jonka elämässä kaikki oli muuttunut.
 Päihdehoidossa ollessaan Jussi Wihonen ei tavannut perhettään. Hän keskittyi lukemiseen, kirjoittamiseen ja toipumiseen. Nykyisin hän on täysin raitis.
 Toni Pitkänen / Yle
 – Siis aivan kaikki. Ajattelu ja arvot. Raittius on elämän tärkein asia, koska ilman sitä ei ole elämää.
 Raitistuessaan kauppias Jussi Wihonen ei vielä tiennyt, että oli samalla synnyttämässä elämänsä tuotetta: kovia kokenut, kuvia kumartelematon kansanmies on oppikirjamainen esimerkki populistisesta poliitikosta. Nykypoliitikko tarvitsee taustalleen kiinnostavan tarinan, ja Jussi Wihosen elämänkäänteet sopivat juuri siihen tarkoitukseen.
 Siksi haastattelun sopiminen päihdeparantolaan sopii Wihoselle paremmin kuin hyvin. Kun kansanedustaja ja hänen pelastajansa tapaavat, avustaja  Sampsa Jääskeläinen  kuvaa kohtaamisesta Facebookiin live-videota.
 Opiskelija jakoi kultaista käyntikorttia
 56-vuotias Jussi Wihonen valittiin perussuomalaisten kansanedustajaksi Savo-Karjalan vaalipiiristä kevään eduskuntavaaleissa. Entisestä kokoomuslaisesta tuli perussuomalainen vuonna 2012.  Sanomalehti Karjalaisen haastattelussa  Wihonen sanoi, että loikka liittyi raitistumiseen ja elämänmuutokseen.
 Voi myös olla, että Wihonen haistoi menestyksen ja hyppäsi voittajien kelkkaan. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa perussuomalaisten ensimmäinen jytky toi puolueelle 34 lisäpaikkaa. Puolue oli kovassa nosteessa myös Pohjois-Karjalassa, ja samaan aikaan kokoomuksen kannatus laski.
 AA:n 12 askelta muodostavat henkilökohtaisen toipumisohjelman päihteistä eroon pääsemiseksi.
 Toni Pitkänen / Yle
 Jussi Wihosen matkan varrella mies ja näkemykset ovat muuttuneet markkinatilanteen mukaan. Samoin ovat vaihtuneet myös nimet. Juha Vihonen syntyi Joensuussa kauppiassukuun. Jussiksi kutsutusta pojasta tuli kauppamies jo neljännessä polvessa. Hän vaihtoi sukunimen V-kirjaimen tupla-W:ksi, sillä niin se oli kirjoitettu jo isoukin kyläkaupan seinään. Ja kieltämättä Wihonen tupla-W:llä sopi myös nykypäivän räväkän kauppiaan sukunimeksi väritöntä Vihosta paremmin.
 Vuonna 1986 Wihosen käyntikortissa luki ensimmäistä kertaa “toimitusjohtaja”. Kauppatieteiden opinnot olivat vielä kesken. Yrityksen nimi oli kuitenkin suurieleisesti Joen Business Oy ja toimiala moninainen. Kullanvärinen käyntikortti oli koristeltu dollarin merkillä.
 Parhaiten Wihonen tunnetaan halpahalliketjustaan, joka laajensi Joensuusta Kuopioon ja Jyväskylään. Kultakausi osui 2000-luvun alkupuolelle, aikaan juuri ennen verkkokauppoja. Tärkeimmät sisäänheittotuotteet olivat kiinalainen krääsä ja halpa kalja. Valikoimissa oli 45 000 tuotenimikettä perämoottoreista hiuspompuloihin. Wihonen myi olutta sisäänostohintaan kolme sixpackia sadalla markalla ja suututti sekä muut paikalliset kauppiaat että olutfirman. Mutta asiakkaita riitti.
 Kaupan nimi oli kirjoitusasultaan erikoinen: ALE! Kyläkauppa Wihonen. Markkinaoikeus puuttui ale-sanan käyttöön kaupan nimessä ja määräsi liikkeelle uhkasakon. Wihonen piti tuomiota epäreiluna ja muutti protestina oman etunimensä: hän on edelleen väestörekisterissä nimellä Ale Jussi Wihonen.
 Jussi Wihonen on harrastanut golfia vuosikausia. “Tasoitus on harrastelijan eli 12,4”, hän sanoo.
 Toni Pitkänen / Yle
 Kun kiista jatkui, Wihonen pudotti kauppansa nimen ALE-sanasta a-kirjaimen pois. Lopputuloksena oli ranskalaishenkinen liikkeen nimi LE! Kyläkauppa Wihonen. Sen jälkeen nimi lyheni vielä pelkäksi Kyläkauppa Wihoseksi.
 Silloin kun kauppa kävi, Wihosen elämän täytti työ. Muu aika meni kunnallispolitiikkaan ja ryyppäämiseen. Rahaa tuli ja käänteet olivat nopeita. Jos mieleen juolahti lähteä Espanjaan, pari tuntia myöhemmin Wihonen istui jo lentokoneessa.
 Kotona perhe kasvoi. Wihoselle ja hänen vaimolleen syntyi kaikkiaan kuusi lasta.
 – Ikävintä oli perua luottamustoimia juomisen takia. Hävetti, kun soitin maanantaina kaupunginhallituksen varamiehelle, etten pääse kokoukseen.
 Räikeä kampanja puri
 Wihonen kuvailee nykyistä poliittista kotiaan määritelmin, joita harvemmin liitetään perussuomalaisiin: hän puhuu lähimmäisenrakkaudesta ja ihmisten tasavertaisuudesta.
 Kaikkia se ei kuitenkaan koske. Eduskuntavaaleissa Wihonen kampanjoi maahanmuuttokysymyksellä. Retoriikka on tuttua: Lapsia raiskataan! Turvapaikkaturismi seis! Suomi takaisin! Näitä huudahduksia Wihonen viljeli blogissaan.
 Tänä vuonna sanoma kävi hyvin kaupaksi. Wihonen tuplasi äänimääränsä vuoden 2015 eduskuntavaaleista. Savo-Karjalan vaalipiiristä meni hänen lisäkseen läpi kaksi muuta perussuomalaista, joista erityisesti outokumpulainen  Sanna Antikainen  kampanjoi menestyksekkäästi samoilla teemoilla.
 Talo paloi, vain Hai-saappaat jäivät
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  tuki julkisesti Wihosen maahanmuuttovastaisia puheita jo vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Silloin Wihosella ei vielä tärpännyt, mutta vuosi oli muuten merkittävä.
 Hän haki kyläkauppansa konkurssiin monen tappiollisen vuoden jälkeen. Wihosen mukaan viivan alle jäi puhdas nolla.
 – Nollasta aloitin ja nollaan päädyin, ja siinä välissä elätin pitkään perheeni ja aika monta muutakin perhettä.
 Iltalehden toukokuussa tekemän selvityksen  mukaan Wihosella on kaksi merkintää ulosottorekisterissä parin viime vuoden ajalta.
 Jussi Wihosen persoona herättää voimakkaita mielipiteitä Itä-Suomessa.  Toni Pitkänen / Yle
 Koettelemukset eivät jääneet konkurssiin. Toukokuussa 2015 Wihonen seisoi punaiset Hai-saappaat jalassa kotitalonsa pihassa Joensuussa ja katsoi, kun liekit löivät läpi yläkerran ikkunoista. Perheen talo paloi maan tasalle nopeasti levinneessä tulipalossa.
 Wihonen, vaimo, lapset ja kolme koiraa ehtivät ulos talosta, mutta eivät saaneet mukaansa juuri mitään tavaroita. Vakuutusrahoilla tontille nousi uusi talo.
 Samana vuonna tapahtui vielä muutakin: Suomeen saapui lyhyessä ajassa yli 30 000 turvapaikanhakijaa.
 Auttava puhelin vastaa yötäpäivää
 Ja niin kevään 2019 eduskuntavaaleissa Jussi Wihosen tuote oli valmis: kansanedustajaehdokkaalla oli karismaa ja rankka elämäntarina. Puhetta piisasi ja maahanmuuttokysymyksessä riitti kauhisteltavaa äänestäjien kanssa.
 Wihonen kiersi makkaroineen ja grilleineen Savo-Karjalaa hullun lailla. Sosiaalisessa mediassa hän viljeli yksinkertaisia iskulauseita ja jakoi blogikirjoituksissaan puhelinnumeroaan: Jussille saa soittaa!
 Ja kansa soitti; kuin auttavaan puhelimeen. Wihosen mukaan ihmisillä oli asiaa esimerkiksi teiden aurauksesta kotikylällä, pikkukoulujen lakkauttamisesta ja pikavippifirmojen mainonnasta.
 Wihonen on kansanmies, joka jakaa puhelinnumeroaan auliisti. Blogissaan hän muistaa kiittää “Pirjoa Liperistä” ja “Sakkea Enosta”.
 Toni Pitkänen / Yle
 Vaalikampanja oli värikäs paitsi sisällöltään, myös ulkoisesti: vuonna 2015 ehdokas tukijoukkoinen pukeutui räväkkään pinkkiin. Tänä vuonna teemaväri oli kirkkaankeltainen. Ehdokas poseerasi peukku pystyssä keltainen kampanjapipo tiukasti päässä.
 Kuin populismin oppikirjasta. Kun päälle lisätään vielä helppoheikin taidot, on Wihonen helppo kuvitella myymään juuri sitä, mitä äänestäjät kulloinkin haluavat ostaa. Mutta kun kansanedustajaa kehuu taitavaksi populistiksi, hän kiistää asian.
 – Brändääminen on sitten eri asia. Se on minulle tuttua.
 Ideologia muuttuu kuin pipon väri
 Kesäaurinko helottaa täydeltä terältä Pohjois-Karjalan ainoalla 18-reikäisellä golfkentällä Kontioniemessä, muutaman kilometrin päässä päihdehoitolasta. Jussi Wihonen poseeraa kuvaajalle golfmaila lyöntiasennossa, mutta siitä ei meinaa tulla mitään. Niin moni haluaa sanoa kansanedustajalle käsipäivää. Täälläkin mies on tuttu näky, juttuseurana usein itäsuomalaisen liike-elämän eliitti.
 Kesällä Jussi Wihonen aikoo opettaa avustajansa golfaamaan. Kentällä riittää tuttuja.
 Toni Pitkänen / Yle
 Wihonen uiskentelee sujuvasti kaikenlaisissa ympyröissä. Omasta mielestään hänen vahvuutensa ovat “neuvotteluvalmiudet”.
 Tutkimusten mukaan populististen liikkeiden ominaispiirteitä ovat mukautuvaisuus ja liukasliikkeisyys: ideologia ei ole niin kiveen hakattu kuin monilla perinteisillä puolueilla, vaan sitä voi tarpeen mukaan vaihtaa kuin pipon väriä.
 Jussi Wihosen vastaukset  Helsingin Sanomien vaalikoneessa  ovat mielenkiintoiset. “Perinteiset arvot – kuten koti, uskonto ja isänmaa – muodostavat hyvän arvopohjan politiikalle”, vaalikone väitti, ja Wihonen oli täysin samaa mieltä. Täysin samaa mieltä hän oli myös siitä, että homo- ja lesbopareilla pitää olla samat avioliitto- ja adoptio-oikeudet kuin heteropareilla.
 – Minä kun olen tällainen suvakki, Wihonen sanoo.
 Kiinasta tilattu leijona on umpimarmoria ja maksoi Wihosen mukaan 10 000 euroa. Nyt se on esillä joenvarren puistossa Joensuussa.
 Laura Kosonen / Yle
 Valtavat marmorileijonat selfie-nähtävyytenä
 Pohjois-Karjalassa jokaisella tuntuu olevan mielipide Wihosesta – tai vähintään hänen leijonistaan. Wihosen halpahallin sisäänkäyntiä vartioi aikoinaan kaksi valtavaa marmorileijonaa. Hän oli tilannut suureelliset patsaat Kiinasta sanojensa mukaan 10 000 euron kappalehintaan.
 Kun kauppa muutti vuokrakiinteistöön, kauppias siirsi leijonat kotitalonsa portinpieleen. Monimetriset patsaat herättivät hämmennystä omakotitaloalueella, ja ihmiset kävivät napsimassa selfieitä niiden edessä. Kun talo paloi, leijonat jäivät kodittomiksi.
 Erilaisten vaiheiden jälkeen ne päätyivät Joensuun Lions Clubille. Nyt toinen niistä ihastuttaa ja kauhistuttaa kaupunkilaisia klubin sponsoroimassa puistossa joen varrella. Toinen leijona myytiin Ruokolahden kunnalle ja se on esillä kunnan paraatipaikalla muistuttamassa takavuosien kesän leijonanmetsästyksestä.
 Milloin tuuli kääntyy?
 Mutta eduskunnassa Jussi Wihonen ei ole pompöösi leijonamies, vaan ensimmäisen kauden rivikansanedustaja. “Yksi kahdestasadasta”, kuten hän itsekin sanoo. Hän on jäsenenä tulevaisuusvaliokunnassa ja Yleisradion hallintoneuvostossa.
 Perussuomalaiset oli tämän vuoden eduskuntavaaleissa Suomen toiseksi suurin puolue, mutta tekee nyt politiikkaa oppositiossa. Puolueen kannatus oli 17,5 prosenttia.
 Kansanedustajana Jussi Wihonen haluaa pitää ennen kaikkea Savo-Karjalan puolia.
 Toni Pitkänen / Yle
 Monet tutkijat arvioivat, että oikeistopopulististen liikkeiden kannatuksen katto on noin 20 prosentissa, sen enempää ei löydy äänestäjiä, joihin sanoma uppoaisi. Toistaiseksi populismin ja perussuomalaisten myötätuuli jatkuu vielä, mutta politiikassa tuulet kääntyvät aina.
 Jussi Wihonen ei siitä huoli. Eduskunnan kesätauon aikana hän aikoo opettaa avustajaansa golfaamaan aamupäivisin ja paiskia iltapäivät töitä.
 – Missään nimessä ei lomailla, hän korostaa.
 Juttua varten on haastateltu viestinnän professori Juha Herkmania Helsingin yliopistosta. Hänen teoksensa Populismin aika ilmestyi keväällä.

Kansanedustaja oli ryypätä itsensä hengiltä, sitten paloi kotitalo – kyläkauppiaan värikäs elämä teki hänestä täydellisen populistin


Summary: Asiantuntijoiden mukaan etenkin järjestelmän riskinarviointikyvyssä on parannettavaa.

Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin kuntayhtymä (PSSHP)

Uusi hätäkeskustietojärjestelmä Erica  on kasvattanut poliisin ja ensihoidon kiireellisten tehtävien määrää.
 Esimerkiksi ensihoidossa kiireellisten tehtävien osuus kaikista tehtävistä on noussut Erican käyttöönoton jälkeen lähemmäs 15 prosenttia.
 Aiemmin noin viidennes ensihoidon tehtävistä oli määritelty kiireelliseksi, nyt kiireellisiä tehtäviä on jo noin kolmannes kaikista tehtävistä. Luvut on saatu sosiaali- ja terveysministeriön valmiusyksiköltä.
 Myös Poliisihallituksesta kerrotaan, että poliisin A-kiireellisyysluokan tehtävissä on tapahtunut lähikuukausina selkeää kasvua.
 Erica-järjestelmään  liittyviin ongelmiin  on alettu kiinnittää huomiota talven ja kevään aikana, kun Erica on otettu käyttöön koko Suomessa.
 Vääriä tulkintoja
 Esimerkiksi Kuopion hätäkeskuksessa järjestelmän käyttö alkoi tämän vuoden alussa.
 Itä-Suomen poliisin komisarion  Pekka Koistisen  mukaan kiireellisiksi luokiteltujen tehtävien määrä on sen jälkeen noussut noin kymmenyksellä.
 – Myös moniviranomaistehtävät ovat lisääntyneet, Koistinen tietää.
 Poliisitarkastaja  Marko Savolainen  Poliisihallituksesta sanoo, että poliisin kiireellisten tehtävien kasvu on ollut samaa luokkaa koko maassa.
 Hänen mukaansa kasvua selittää paitsi uusi järjestelmä, myös inhimilliset virheet.
 – Järjestelmän tekemän virheellisen kiireellisyysarvion lisäksi syynä voi yhtä hyvin olla päivystäjän tekemä "virheellinen" valinta, jonka vuoksi tehtävän kiireellisyys nousee korkeimpaan luokkaan, vaikka tilanne olisikin jo hallinnassa. Esimerkiksi maininta henkilöltä löytyneestä teräaseesta voi nostaa tehtävän kiireellisyyttä, vaikka varsinaista hätää ei enää olisikaan, Savolainen havainnollistaa.
 Yliarvioi riskit
 Niin ikään Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin ensihoitopalveluista kerrotaan, että kiireelliset tehtävät ovat lisääntyneet. Ainakin osasyynä voi pitää uutta hätäkeskustietojärjestelmää.
 – Eniten keskustelua on herättänyt järjestelmän riskinarvion toimivuus tiettyjen tehtävälajien kohdalla, Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin päivystyksen ja ensihoidon palvelukeskusjohtaja  Jouni Kurola  tietää.
 Hänen mukaansa ongelmia on ollut etenkin siinä, että järjestelmä lähettää kiireellisille tehtäville usein liiankin monta yksikköä, eli ikään kuin yliarvioi riskit.
 – Tietenkin on tärkeää, että hätätilanteessa resurssit osuvat kohdalleen, eli järjestelmän on tarkoituskin hieman "ylireagoida", Kurola tuumaa.
 Kurolan mukaan ongelmaa on pyritty jo korjaamaan, minkä ansiosta järjestelmä toimii tällä hetkellä "kohtalaisesti".
 Sosiaali- ja terveysministeriön valmiusyksikön asiantuntija  Markku Saarinen  sanoo, että Erican ansiosta apu tavoittaa potilaan entistä nopeammin, mutta muutoksia tarvitaan edelleen.
 – Teemme koko ajan korjausliikkeitä, mutta nekin on tehtävä hallitusti, ettei mennä liikaa toiseen suuntaan, hän tiivistää.
 Kone tekee päätökset
 Erica-järjestelmää käyttävät Hätäkeskuslaitos, poliisi-, pelastus-, sosiaali- ja terveystoimi sekä Rajavartiolaitos. Muun muassa kaikki kansalaisten hätäpuhelut päätyvät Ericaan.
 Ericaa on  kritisoitu julkisuudessa  esimerkiksi siitä, että järjestelmän myötä kone tekee yhä suuremman osan päätöksistä hätäkeskuspäivystäjän puolesta.

Uusi hätäkeskusjärjestelmä Erica on lisännyt selvästi poliisin ja ensihoidon kiireellisiä tehtäviä


Summary: Syntyvyys laskee Suomessa nopeammin kuin koskaan. Onko se ilmaston kannalta hyvä vai huono uutinen?

Madonluvut, synkkä ja dramaattinen.
 Näin kuvasivat suomalaismedioiden otsikot  uusinta väestöennustetta  viime syksynä.
 Tilastokeskuksen ennuste pudotti poliitikoille pommin: syntyvyys on laskenut nälkävuosien tasolle.
 Suomalaisnainen synnytti ennusteen mukaan viime vuonna enää 1,43 lasta. Se on reilusti alle sen, mitä vielä neljä vuotta sitten ennustettiin.
 Vielä reilummin se alittaa niin sanotun luonnollisen uusiutumisluvun, joka naisten olisi synnytettävä, jotta väkimäärä ei laskisi.
 Syntyvyys on ollut laskussa koko 2010-luvun, mutta vuoden 2015 ennusteessa käyrä osoitti kuitenkin ylöspäin.
 Väkiluvun piti nousta yli kuuteen miljoonaan 2060-luvulla. Uuden arvion mukaan väestö kääntyy  sen sijaan laskuun vuonna 2035.
 Väestöennuste laaditaan joka kolmas vuosi. Se on tärkein pitkän aikavälin ennuste, jonka varaan yhteiskuntaa suunnitellaan.
 Väestön määrän lasku  herättää päättäjissä huolta , ja syystä. Kun työikäisten määrä pienenee suhteessa vanhusten ja lasten määrään, yhteiskunta ei pyöri enää samoilla oletuksilla kuin ennen.
 Yhä pienempi joukko työikäisiä maksaa jatkossa vanhusten palvelut ja eläkkeet.
 Suomen väestön muutos ikäluokittain 1970–2070 (tuhatta henkilöä)
 Mutta kumman pitäisi  huolestuttaa enemmän, huoltosuhteen vai ilmaston lämpenemisen?
 Kun väestöpyramidin pohja kapenee, myös päästöjen määrä laskee, ja päinvastoin.
 Helsingin yliopiston dosentti  Ulla Lehmijoki  nostaa esiin kuuluisan, jääkiekkomailaa muistuttavan kuvion. Siinä maapallon lämpötila kulkee ensin vaakasuorana viivana, kunnes se ampaisee 1800-luvun alkupuolella lähes suoraan ylöspäin.
 Samanlainen kuvio piirtyy myös väestönkasvusta. Mailan lapa alkaa kasvaa ylöspäin väestökäyrällä samoina vuosina kuin maapallon lämpöasteet alkavat nousta.
 Tutkijat ovat laskeneet , että väestö ja päästöt nousevat yhä samassa tahdissa: yhden prosentin lisäys väestössä tarkoittaa yhden prosentin lisäystä päästöissä.
 – Väestönkasvu on ihmiskunnan kohtalonkysymys. Se on eräs päästökasvun keskeisin syy, Lehmijoki sanoo.
 Erityisen keskeinen se on rikkaissa länsimaissa.
 Lundin yliopisto kohahdutti kaksi vuotta sitten  tutkimuksella , jossa listattiin eri elämänvalintojen vaikutusta hiilijalanjälkeen.
 Ylivoimaisesti tehokkain keinoista oli tehdä vähemmän lapsia.
 Rikkaassa maassa yhden lapsen hankkimatta jättäminen säästää vuodessa noin 58,6 tonnia hiilidioksidipäästöjä. Toiseksi tehokkain keino, autosta luopuminen, säästää 2,4 tonnia, laskettiin tutkimuksessa.
 Ruotsalaistutkimus on kuitenkin poikkeus: väestönkasvusta ei ilmastokeskustelussa juuri puhuta.
 Se ei ole lainkaan asialistalla esimerkiksi kansainvälisissä ilmastoneuvotteluissa.
 Maailman merkittävin ilmastoraportti, hallitustenvälinen  ilmastopaneeli IPCC  esitteli viime syksynä joukon rajujakin keinoja rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 asteeseen, mutta väestönkasvu – ei suoraan sanaakaan.
 Siitä vaikenee pääosin myös media.
 Ilmastonmuutoksesta kirjoittava amerikkalaistoimittaja  David Roberts  jopa kertoo tehneensä tietoisen valinnan.
 – En koskaan kirjoita väestönkasvusta, enkä tee niin todennäköisesti tulevaisuudessakaan. On suuri riski astua moraaliseen maamiinaan ilman, että voittaa mitään, hän kirjoittaa  uutissivusto Voxissa  julkaistussa artikkelissaan.
 Robertsilla on syy: keskustelu väestönkasvun rajoittamisesta tarjoaa suoraa polttoainetta rasistisille ja muukalaisvihamielisille kannoille.
 – Väestönkasvun ongelmaan voi puuttua myös ilman riskiä, joka sisältyy siitä puhumiseen, hän esittää.
 Helsingin yliopiston dosentti Ulla Lehmijoki on ympäristökysymyksiin erikoistunut väestötaloustieteilijä. Toni Määttä / Yle
 Ulla Lehmijoki ei ihmettele  halua varovaisuuteen. Syyt rasistisiin mielleyhtymiin selittyvät hänen mukaansa historialla.
 Lehmijoki on väestöön erikoistunut taloustieteilijä. Juuri hänen muinaiset kollegansa ovat tehneet rankkojakin väestönkasvuun liittyviä ulostuloja.
 Väestötaloustieteestä on Lehmijoen mukaan peräisin varjo, joka makaa yhä koko aiheen yllä. Varjo kuuluu  Thomas Malthusille.
 Matlhus (1766–1834) oli englantilainen taloustieteilijä, joka kehitti tunnetun teorian väestönkasvusta. Teoria kulkee karkeasti niin, että jos väestön annetaan kasvaa hallitsemattomasti, vastaan tulee väistämättä piste, jossa maapallon voimavarat eivät riitä.
 Teoksessaan  An Essay on the Principle of Population  hän ennusti väestönkasvun johtavan ravinnon vähenemiseen. Malthus piti kehitystä täysin luonnollisena.
 Malthusin ajatukset olivat käännekohta: ennen häntä korkeaa syntyvyyttä oli pidetty myönteisenä seikkana. Nyt tieteessä alettiin seurata hänen päätelmiään.
 Englantilainen  Charles   Darwin  (1809–1882) loi teorian sopivimpien yksilöiden eloonjäämisestä. Hän rajasi kuitenkin näkökulmansa koskemaan eläinkuntaa toisin kuin serkkunsa  Francis   Galton  (1822–1911).
 Tämä taas sovelsi Darwinin oppeja ihmisiin ja syntyi eugeniikka, rodunjalostusoppi. Sen mukaan vain parhaimpina pidettyjen yksilöiden tulisi lisääntyä.
 1800-luvun lopun teoriat väestön määrän sääntelemisestä ovat nykymaailmasta katsottuna rasistisia ja totalitaristisia.
 Niiden vuoksi väestönkasvun rajoittamisessa tulee nopeasti sellaisia mielleyhtymiä kuten natsi-Saksa ja pakkosteriloinnit esimerkiksi Intiassa.
 Rikollisia ja vajaamielisiä on pakkosteriloitu myös Suomessa.
 Kiinan yhden lapsen politiikka taas jätti jälkeensä tapahtumia, joita kansainväliset ihmisoikeussopimukset kavahtavat.
 Perhesuunnittelu nimittäin on ihmisoikeus.
 Lisääntymisoikeudet kirjattiin ensimmäisen kerran Teheranin julistukseen vuonna 1968. Ne vahvistettiin vuonna 1994 Kairossa väestö- ja kehityskonferenssissa.
 Alkuperäinen pyrkimys oli taata köyhien maiden ihmisille mahdollisuus vaikuttaa lapsilukuunsa. Käytännössä se tarkoitti esimerkiksi ehkäisyvälineitä, jotta perheet voisivat halutessaan rajata lasten määrää.
 Mutta oikeus pätee myös toisinpäin: valtio ei saa puuttua yksilön päätökseen lisääntyä.
 – Se on kenties koko ihmiskunnan henkilökohtaisin aihe, kaikkein herkimpiä yksilön päätöksiä, sanoo Lehmijoki.
 Thomas Malthusin (1766–1834) teorioilla on ollut kauaskantoiset seuraukset väestöpoliittisessa keskustelussa. Mezzotinto, John Linnell, 1834 / Wikipedia / CC 4.0
 Mutta miten lisääntymisoikeudet  suhteutuvat ilmaston lämpenemiseen? Eikö väestönkasvusta pitäisi vähintäänkin keskustella kansainvälisesti, vaikkapa ilmastosopimuksen yhteydessä?
 Pariisin ilmastosopimukseen ovat sitoutuneet toistaiseksi kaikki maailman maat. Sopimuksella pyritään toimiin, joilla ilmaston lämpeneminen saataisiin rajattua alle kahden asteen, 1,5 asteeseen.
 – Neuvotteluissa yritetään ratkoa asioita, joita on mahdollista monenkeskisesti ratkoa. Kaikki kokevat väestönkasvusta puhumisen hankalaksi, ilmastoneuvotteluja käyvä Suomen pääneuvottelija  Outi Honkatukia  sanoo.
 Honkatukia nostaa esiin uskonnot. Ilmastoneuvotteluissa on mukana paljon katolisia maita, joille syntyvyyden säännöstely on tulenarka aihe. Väestönkasvu on myös kansalliseen itsemääräämisoikeuteen ja kulttuuriin liittyvä kysymys, hän summaa syitä aiheesta vaikenemiseen.
 Honkatukian mielestä väestönkasvu ei kuulu YK:n ilmastoneuvotteluihin. Sitä varten on olemassa esimerkiksi maailman terveysjärjestö, hän sanoo.
 – Mutta olen yksi heistä, jotka yrittävät pitää aihetta esillä. Siitä olisi syytä puhua ja rohkeasti. Pitäisi voida käydä asiallista keskustelua.
 Asiallisuus onkin ollut suuri ongelma. Se palaa suoraan historiaan.
 Tuorein esimerkki on perussuomalaisten kansanedustajan  Ano Turtiaisen  somekirjoitus Afrikassa kuolemaa aiheuttavasta tartuntataudista ebolasta.
 Luonto mukana ilmastotalkoissa, Turtiainen kirjoitti  Iltalehden mukaan  Facebookissa.
 Siinä juuri on avaus, joka saa ihmisoikeuksia kunnioittavassa ihmisessä aikaan halun vaieta koko aiheesta.
 Juha Rissanen / Yle
 Totta kuitenkin on,  että maailman väestö kasvaa tällä hetkellä lähes pelkästään Afrikassa.
 Eikä kasvu ole aivan pientä. Se on ollut myös väestötieteilijöille yllätys, "big surprise", sanoo Ulla Lehmijoki. Aiemmin oli jo ehditty luulla, että kasvu on taittunut.
 YK:lla on kolme ennustetta maailman väestönkasvusta. Keskimäärin väestön arvioidaan kasvavan seitsemästä 11 miljardiin. Korkein arvioista hipoo noin 14 miljardia ihmistä vuoteen 2100 mennessä.
 Miltei kaikki nousu tulee Afrikasta. Aasiassa kasvu on jo taittumassa.
 Tutkijat yrittävät yhä ymmärtää, mistä korkeat luvut johtuvat. Yksi syy voi olla Lehmijoen mukaan aids, joka on vienyt terveydenhuollon voimavarat. Perhesuunnitteluun tähtäävät ohjelmat ovat jääneet jalkoihin.
 Keinot hillitä väestönkasvua kehitysmaissa ovat nimittäin täysin päinvastaisia, kuin populistipoliitikkojen ehdotukset jättää ihmiset tartuntatautien armoille tai kehitysapu jakamatta.
 Korkeita lapsilukuja ovat laskeneet seksuaalikasvatus ja tyttöjen ja naisten koulutus – se, ettei vanhempien tarvitse tehdä lapsia tulevaisuuden elättäjiksi.
 – Kun varallisuusvirta kääntyy niin, että vanhemmat joutuvat elättämään lapsiaan eikä toisinpäin, taloudellinen kiinnostus tehdä paljon lapsia vähenee, Lehmijoki sanoo.
 Köyhyyden vähentämisestä ilmastonmuutoksen torjumisen keinona puhutaankin myös IPCC:n ilmastoraportissa.
 Se on myös amerikkalaistoimittaja David Robertsin ratkaisuehdotus siihen, miten väestönkasvun ja ilmaston välistä problematikkaa kannattaisi julkisessa keskustelussa käsitellä.
 Hänen mielestään koko keskustelu pitäisi suunnata koskemaan keinoja, joilla voimaannuttaa kehitysmaiden naisia.
 Kenties monimutkaisempi väestökysymys  koskee kuitenkin rikkaita länsimaita.
 On päivänselvää, että lapsen saaminen esimerkiksi Suomessa kuormittaa ilmastoa enemmän kuin sama Afrikassa.
 Suomalaisten kasvihuonekaasupäästöt  ovat lähes 16 hiilidioksiditonnia henkeä kohti vuodessa, kun maailman keskiarvo on alle neljä tonnia.
 Onko syntyvyyden lasku täällä siis ilmaston kannalta hyvä vai huono uutinen?
 Ulla Lehmijoki vastaa kysymykseen hieman varovaisesti mutta kuitenkin varmasti.
 – Kyllä se on huono uutinen.
 Lehmijoki nojaa teoriaan: Kuznetsin käyrään.
 Talousnobelistin mukaan nimettyä graafia on käytetty talouskasvun ja eriarvoisuuden kuvaamiseen, mutta sitä on sovellettu myös ympäristön saastumiseen.
 Käyrän mukaan saastuminen kääntyy laskuun, kun taloudellinen vauraus saavuttaa tietyn pisteen.
 – Kun yhteiskunnat vaurastuvat, ne oppivat käyttämään puhtaampaa teknologiaa. Ihmiset alkavat myös vaatia sitä. Siirrytään vähäpäästöisempään palveluyhteiskuntaan, Lehmijoki sanoo.
 Taloustieteilijän näkökulmasta tehokkaampaa on keskittää voimavarat syntyvyyden säännöstelyn sijaan hiilijalanjäljen pienentämiseen. Lehmijoen mukaan tänne syntyvistä lapsista täytyy yhä määrätietoisemmin kouluttaa ihmisiä, jotka elävät ekologisesti.
 – Pitää keskittyä kulutuksen vähentämiseen ja puhtaaseen energiaan. Voimme toimia teknologisena edelläkävijänä, mahdollisesti myös eettisenä suunnannäyttäjänä, hän sanoo.
 Juha Rissanen / Yle
 Mutta Kuznetsin käyrä  on äärimmäisen kiistelty.
 Sen myöntää myös Lehmijoki. Hän painottaa, että talouskasvu toimii ympäristön hyväksi "vain oikein käytettynä".
 Tiukempi kanta löytyy saman yliopiston kollegalta.
 – Käyrä on hypoteesi, jossa käännekohta on aina tulevaisuudessa. Ympäristökriisin ratkaisemisessa se tarkoittaa, että voidaan jatkaa pitkälti kuten ennenkin, sanoo yliopistolehtori  Pasi Heikkurinen  Helsingin yliopistosta.
 Hänen mielestään ilmastonmuutoksen kieltäjien rinnalle on ilmestynyt toisenlainen joukko denialisteja. He kieltävät ilmastonmuutoksen syyt.
 Heikkurisella on ilmastonmuutokseen ratkaisu: talouslasku. Talous pitäisi saada laskemaan kestävälle tasolle. Siihen, jossa ei enää kulutettaisi enempää kuin yhden maapallon biokapasiteetti vuodessa.
 Tällä hetkellä suomalaiset kuluttavat osansa maapallon vuotuisista luonnonvaroista keskimäärin  neljässä kuukaudessa .
 Heikkurisen tieteenala on kestävyystutkimus, mutta väestönkasvu ei ole sielläkään helppo aihe.
 – Yhteiskuntatieteellisissä ympäristöpiireissä koko termiä ei voi käyttää. Viittaan siihen usein humoristisesti v-sanalla.
 Ilmastotabut kuitenkin näyttävät murtumisen merkkejä. Talouskasvusta oli Heikkurisen mukaan vain vähän aikaa sitten vaikea puhua kriittisesti. Väestökasvun tabu saattaa olla tiukemmassa.
 – Se johtuu siitä, että väestönkasvu tukee talouskasvua. Kapitalismiin kriittisesti suhtautuvat taas näkevät, että kapitalistinen järjestelmä on ainoa iso ongelma.
 Myös suomalaista perimää halutaan varjella. Kaiken ytimessä on ihmiskeskeinen maailmankuva, Heikkurinen luettelee syitä.
 Millaista sitten olisi kestävä väestöpolitiikka rikkaassa ja paljon kuluttavassa Suomessa?
 – Ekologisesta näkökulmasta on niin, että mitä vähemmän ihmisiä täällä on, sitä vähemmän syntyy painetta ekosysteemiin. Mikäli väestön määrä laskee, elintason ei tarvitse laskea niin paljon, hän sanoo.
 Yliopistolehtori Pasi Heikkurisen mielestä väestön määrän väheneminen Suomessa on ilmastonmuutoksen vuoksi toivottavaa. Toni Määttä / Yle
 Väestöliiton tutkimusprofessori   Anna Rotkirch  pitää ongelmallisena näkemystä, että väestön väheneminen olisi ilmaston kannalta yksinomaan hyvä asia.
 Väestöliitto laatii parhaillaan uutta väestöpoliittista ohjelmaa. Se julkaistaan syksyllä.
 Juuri Väestöliitto on hiljattain vaatinut  Antti Rinteen  (sd.) hallitukselta politiikkaa, joka edistäisi syntyvyyden kasvua.
 Rotkirch sanoo kuitenkin vähän yllättäen, ettei Väestöliitto välttämättä pyri siihen, että väkiluku alkaisi kasvaa.
 Se on muutos: vielä neljä vuotta sitten väestöpoliittisessa ohjelmassa tavoiteltiin syntyvyyden nousua lähelle väestön uusiutumislukua.
 Nyt ongelma on syntyvyyden laskun sijaan Rotkirchin mukaan sen nopeus. Väkiluku pienenee kyllä jatkossakin.
 – Sitä voi pitää ekologisesti ihan hyvänä asiana. Mutta suurin kysymys on, kuinka nopeasti se pienenee.
 Rotkirchin mukaan liian kova laskuvauhti voi johtaa siihen, ettei ekologisesti kestävää elämäntapaa saada yhteiskunnassa toteutumaan.
 Syy on poliittinen populismi.
 – Ekologisia muutoksia on vaikea saada läpi, jos joudutaan samaan aikaan muuttamaan hyvinvointivaltion rahoituspohjaa ja tekemään sopeutumispäätöksiä, jotka ruokkivat populismia.
 Hän ottaa esimerkin: Ranskan keltaliivit. Laaja vastarintaliike syntyi, kun hallitus ilmoitti korottavansa polttoaineveroa.
 Pyrkimys vähentää päästöjä oli kansan keskuudessa äärimmäisen epäsuosittu. Se sai populistit liikkeelle.
 Lopputulos oli ilmaston kannalta huono: hallitus taipui pitkään jatkuneiden ja väkivaltaisiksi yltyneiden mielenosoitusten paineessa ja jäädytti korotukset.
 Suomessa syntyvyyden lasku tulee aiheuttamaan epäsuosittuja päätöksiä, Rotkirch arvioi.
 Yksi on jo näköpiirissä.  Eläketurvakeskus  arvioihiljattain, että suomalaisten palkoistaan maksamat eläkemaksut tulevat nousemaan yli 25 prosentin lähivuosikymmeninä.
 Tutkimusprofessori Anna Rotkirch Väestöliitosta kertoo, että ekologinen kestävyys otetaan ensi kertaa huomioon tulevassa väestöpoliittisessa ohjelmassa. Väestöliitto
 Enemmistöllä työntekijöistä palkasta menee jo nyt suurempi osa eläkemaksuihin kuin veroihin.
 Rotkirchin mielestä Suomessa pitäisikin pohtia, mikä olisi sopiva väestökoko.
 Hänen mukaansa se olisi sellainen, joka mahdollistaa rauhanomaisen ja demokraattisen tavan siirtyä ekologisesti kestävään yhteiskuntaan.
 Tällä hetkellä syntyvyys on siihen liian alhaisella tasolla, uskoo Rotkirch.
 – Todennäköisesti olisi paljon toivottavampaa, että kokonaishedelmällisyys olisi 1,6 tai hieman yli sen.
 Rotkirch painottaa, ettei Väestöliitto aio suositella mitään tiettyä lapsilukua, vaan kannattaa jatkossakin yksilön vapautta perhesuunnitteluun.
 Syksyllä julkaistavassa väestöpoliittisessa ohjelmassa tulee kuitenkin olemaan jotain täysin uutta: ekologinen näkökulma väestönkehitykseen.
 – Se läpäisee oikeastaan kaikki asiat, Rotkirch sanoo.
 Lue lisää:
 Tilastokeskus: Suomessa on nyt vähiten nuoria yli sataan vuoteen – väkiluku kääntymässä laskuun 2035
 Syntyvyyden romahdus pani väestöennusteet kerralla uusiksi – katso, miltä näyttää sinun kotiseutusi tulevaisuus
 Suomessa väki harmaantuu ja vauvat vähenevät – Yle kysyi kaikilta puoluejohtajilta, mitä asialle pitäisi tehdä
 Analyysi: Suomen matala syntyvyys on globaali ilmiö, mutta poliitikot riitelevät perhevapaista tai vauvatonneista, vaikka niillä ei ole syntyvyyteen juuri merkitystä

Yksi asia on ihmiskunnan kohtalonkysymys, mutta silti siitä ei halua puhua kukaan – Miksi väestönkasvusta tuli ilmastokeskustelun tabu?


Summary: Simons näytteli myös pienempiä rooleja useissa muissa sarjoissa.

Walesilainen näyttelijä  William Simons  on kuollut. Swansean kaupungista kotoisin ollut Simons oli kuollessaan 78-vuotias.
 Simons muistetaan parhaiten  Sydämen asialla  -sarjasta (alkup.  Heartbeat)  konstaapeli Alfred ”Alf” Ventressin roolista, jota mies näytteli koko sarjan teon ajan vuosina 1992-2010.
 Suomalaisten rakastama sarja kertoo kuvitteellisen Ashfordlyn pikkukaupungin poliisiaseman poliisien ja samaan alueeseen kuuluvan Aidensfieldin kylän ihmisten elämästä 1960-luvun Pohjois-Englannissa. Simonsin konstaapelin rooli oli sarjan yksi keskeisimmistä.
 Sydämen asialla -sarjan lisäksi Simons näytteli pienempiä rooleja useissa muissa sarjoissa, kuten  Coronation Streetissä  sekä  Doctor Who:ssa .
 Simons harrasti näyttelemistä jo lapsena. Ollessaan 15-vuotias, Simons sairastui pahaan akneen ja lopetti näyttelemisen vetäytyen kulissien taakse ja työskennellen näyttämömestarina neljän vuoden ajan, minkä jälkeen hän päätti ryhtyä aikuisnäyttelijäksi.
 – Häpesin kauheasti akneani, halusin vain juosta karkuun ja halusin piiloutua muiden katseilta. Minun piti mennä tuohon aikaan opiskelemaan yliopistoon, mutta meninkin esiripun taakse näyttämömestariksi, Simons muisteli nuoruuttaan vuonna 2013  Daily Expressille .
 Suomessa Simonsin poismenosta uutisoi ensimmäisenä  Iltalehti .

Sydämen asialla -sarjan tähti William Simons on kuollut


Summary: Imamoğlu arvostelee suorasukaisesti Erdoğanin AK-puolueen tapaa johtaa Istanbulia.

Vielä puoli vuotta sitten  Ekrem Imamoğlu  oli paikallispormestari Istanbulin läntisessä Beylikdüzün kaupunginosassa. Monikaan ei häntä tuntenut.
 Mutta sunnuntain vaalien lähestyessä oppositio toivoo hänestä sukeutuvan tulevaisuuden haastaja presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  rakentamalle hallintojärjestelmälle.
 Oppositiopuolue CHP:n 49-vuotias ehdokas uhkuu itsevarmuutta, kun hän haastaa pormestarinvaalien uusinnassa presidentti Erdoğanin valitseman ehdokkaan, entisen ministerin  Binali Yildirimin .
 – Kertokaa kaikille, että Imamoğlu tulee tuomaan rauhaa, oikeutta ja omaatuntoa tähän kaupunkiin, Imamoğlu lupasi kannattajilleen Istanbulissa, kun Yle seurasi hänen kampanjointiaan vaalien alla.
 Ekrem Imamoğlu on pitänyt päivittäin useita puheita kampanjabussinsa katolta.  Kemal Aslan
 Imamoğlu arvostelee suorasukaisesti tapaa, jolla Erdoğanin AK-puolue on johtanut Istanbulia viimeiset 25 vuotta. Oppositioehdokas ei myöskään epäile, etteikö hän pystyisi muuttamaan sen kaiken.
 Imamoğlu vastaa erityisesti Erdoğanin vastustajien kaipuuseen saada itselleen vahva edustaja – ei ainoastaan pormestaria Istanbulille. Erdoğanin valta on jatkunut jo 17 vuotta.
 "Kaikki muuttuu todella hyväksi"
 Iskulause on yksinkertainen:  kaikki muuttuu todella hyväksi .
 Imamoğlu nappasi lauseen kampanjabussinsa vieressä juosseen teinipojan suusta.
 – Tuo usko riittää meille, Imamoğlu hihkaisee videolla, jonka hänen puoluetoverinsa ikuisti tilanteesta.
 Voimantunto ei tule tyhjästä.
 Ihmiset tykkäävät Imamoğlun tavallisuudesta.   Kemal Aslan
 Tuoreimmat gallupit ennustavat voittoa vaihtelevin luvuin. Arvostetun Konda-tutkimuslaitoksen kysely povasi  lähes 9 prosenttiyksikön etumatkaa  Yildirimiin ja mahdollisesti jopa yli puolta kaikista kaupunkilaisten äänistä.
 Maaliskuun paikallisvaaleissa Imamoğlu voitti Yildirimin vain hyvin pienellä erolla, mutta pormestarinvaali päätettiin uusia AK-puolueen vaatimuksesta. Keskusvaalilautakunta teki päätöksen kovan paineen alla, kieltäydyttyään ensin  AK-puolueen vaatimuksesta  laskea kaikki äänet uudelleen. Imamoğlu kutsuu vaaleja kaapatuiksi.
 Imamoğlu teki vaikutuksen valvomalla herkeämättä vaaliuurnia ja ääntenlaskua, kun valtiollinen Anadolu-uutistoimisto selityksittä keskeytti tulosten julkistamisen vaali-iltana. CHP:n vaalivirkailijat ja vapaaehtoiset nukkuivat äänisäkeillä suojellakseen ääniä.
 Tällä kertaa tavallisista istanbulilaisista on  värvätty vapaaehtoisia vielä enemmän .
 Jos AK-puolue olisi voittanut, ei uusintoja olisi järjestetty, Imamoğlu  sanoi vastikään myös STT:lle  sähköpostitse. AK-puolueen mielestä CHP esiintyy uhrina ja esittää asiat väärässä valossa.
 Vuoden 2014 vaaleissa Imamoğlu nappasi voiton Beylikdüzün kaupunginosassa Islanbulissa. Jo tuolloin kampanjassa oli mukana paljon naisia – ja merkittävissä tehtävissä.  Kemal Aslan
 Imamoğlu yllätti jo kerran 2014
 Jo viisi vuotta sitten paikallisvaaleissa Imamoğlu yllätti voittamalla AK-puolueen johtaman Istanbulin kaupunginosan CHP:lle.
 Läntinen Beylikdüzü Istanbulin ulkorajalla olikin ainoa kaupunginosa, jonka oppositio onnistui voittamaan itselleen AK-puolueelta. Se oli pieni mutta tärkeä valonpilkahdus oppositiolle, joka oli lähes kannatuksensa pohjalla.
 Imamoğlu tuli tunnetuksi turkkilaisittain epätavallisella johtamistyylillään Beylikdüzün pormestarina. Hän panosti viihtyisyyteen ja kehitti viheralueita.
 Ensi töikseen hän perusti köyhiin kortteleihin 'solidaarisuustaloja', joissa tarjottiin maksutta asianajajapalveluita, terveydenhoitotukea ja muuta avustusta hyödyntäen kaupunkilaisten omia mahdollisuuksia.
 Kävijöiltä ei kysytty poliittista suuntautumista tai pyydetty äänestämään CHP:tä, sanoo Imamoğlusta kirjan kirjoittanut toimittaja. Kaksi vuotta sitten julkaistu kirja,  Rakas johtajani Ekrem Imamoğlu - epätavallinen tarina menestyksestä ja johtamisesta  (vapaasti suomennettuna), maalaa kuvaa kunnianhimoisesta miehestä.
 – Oli selvää, että hän pyrkisi vielä tärkeämpiin tehtäviin Turkin politiikassa, sanoi kirjan kirjoittanut  Şirin Mine Kılıç  Ylelle.
 – Mutta hän ei ole ollenkaan tyypillinen poliitikko. Hän on mitä ystävällisin ja tavallisin ihminen. Hän on lisäksi hyvin suunnitelmallinen ja kurinalainen.
 Vaimo Dilek Imamoğlu on ollut kampanjassa näyttävästi vierellä. Hän on koulutettuna naisena voimakas osoitus Turkin maallisesta puolesta.  Kemal Aslan
 Eikä Imamoğlu peittele kunnianhimoaan. Istanbulin kaupunginjohtajan paikasta ponnisti presidentiksi myös itse presidentti Erdoğan voitettuaan Istanbulin pormestarin paikan paikallisvaaleissa vuonna 1994.
 Kılıç työskenteli Imamoğlun vaalikampanjassa 2014 Beylikdüzüssä ja vaikuttui ehdokkaasta. Miehen tiimissä ja puolueessa oli puolet naisia – ja he olivat tärkeissä rooleissa, eivät vain apulaisina. Lisäksi hänellä oli paljon intoa ja jo monta kaupunkiprojektia täysin valmiiksi suunniteltuna.
 – Ajattelin jo silloin, että muidenkin täytyy tutustua häneen. Harmittelin vain, kun kirja ei myynyt.
 Nyt kirjasta on painettu jo yhdeksän painosta.
 "Olemme täysin kyllästyneitä edeltäjiin"
 Kadulla haastatellut istanbulilaiset kertovat muutoshaluunsa monta syytä. Kyse ei ole vain Imamoğlun persoonasta.
 Kaupunkilaisia tuskastuttavien asioiden lista on pitkä: Turkin talousongelmat, edellisvuosien korruptiosyytökset, Erdoğanin valta-asema, huono ilmapiiri sekä hallinnon sukulaisten ja lähipiirin suosimisen.
 – Edeltäjät (AK-puolue) tekivät paljon 25 vuodessa, sitä ei voi kiistää, mutta olemme jo täysin kyllästyneitä heihin, sanoi eläkeläismies  Müfit .
 – Turkissa moni asia on menossa pieleen. Olisi paljon sanottavaa, mutta ei ole helppo puhua. Ei tämä ole Suomi tai Sveitsi tai Saksa, hän jatkoi.
 Monia istanbulilaisia suututti vaalien uusiminen, ja siksi he tukevat Imamoğlua. Toisiin vetoaa tämän ystävällinen ja hyväntuulinen tyyli, jossa hän varoo visusti loukkaamasta Erdoğanin kannattajia, mutta puhuu asioista suoraan.
 Ekrem Imamoğlu on kisannut AK-puolueen ehdokasta Binali Yildirimiä vastaan tiukassa raossa. Pääsy esimerkiksi presidentti Erdoğanin hallinnon valvomille tv-kanaville on ollut työlästä.  Kemal Aslan
 Hallituksen kykenemättömyys korjata heikkenevää taloutta on monille yksi tärkeimmistä syistä olla äänestämättä Erdoğanin ehdokasta.
 Myös kurdimielisen HDP-puolueen kannattajat kallistuvat Imamoğlun puolelle. HDP:n vangittu entinen puolueenjohtaja  Selahattin Demirtaş  asettui Imamoğlun tueksi vankilasta käsin lähettämällään twiitille yli 1,2 miljoonalle äänestäjälleen Istanbulissa.
 Hallitus ei halua uudistaa taloutta esimerkiksi Kansainvälisen valuuttarahaston, IMF:n ohjelmalla, vaan  syyttää ulkovaltoja "taloussodasta"  Turkkia vastaan. Talousministerinä toimiva Erdoğanin vävy ei onnistunut vakuuttamaan ulkomaisia sijoittajia, ja niin valuuttapako jatkuu.
 – Talous on rapakunnossa. Kohta iskeydymme pohjalle. Dollari ja euro kallistuvat. Maatalous on lopussa, luettelee kolmekymppinen  Serdal .
 Hän ja moni muu Turkissa haluaa nyt vain vakuuttua siitä, että "kaikki muuttuu todella hyväksi".
 Myyntimies ja jalkapalloilija
 Imamoğlu on Erdoğanin tavoin syntynyt Turkin konservatiivisessa koillisessa nurkassa Mustanmeren rannalla.
 Myös Imamoğlu pelasi nuorena poikana jalkapalloa. Mutta toisin kuin Erdoğan, Imamoğlu pisti hanttiin isälle, kun tämä yritti saada hänet pois pelikentältä.
 Lopulta Imamoğlu sai liikealan opintonsa loppuun ja työskenteli pitkään isänsä rakennusalan perheyrityksessä. Hän piti myös jonkin aikaa omaa ravintolaa Istanbulissa. Ravintola tarjoili turkkilaisia köfte-lihapullia.
 Isä kertoo Kiliçin kirjassa, että Imamoğlu oli erinomainen myyntimies, joka kauppasi asuntoja vaivatta.
 Myyntimiehen elkeitä saattoi olla huomaavinaan myös Imamoğlun kampanjoinnissa Istanbulissa. Imamoğlu kävi kampanjansa suurimmaksi osaksi bussin katolta, jonne hän nousi tervehtimään kuulijoita mikrofoniin puhuen.
 Ekrem Imamoğlu nappasi kampanjan iskulauseen "kaikki muuttuu todella hyväksi" teinipojan puheesta vaalitaistelun alussa.  Kemal Aslan
 Sadat kuulijat hihkuivat hänet nähdessään. Turkin liput heiluivat ja kyltit sanoivat: "Tervetuloa vuosikausia odottamamme johtaja" ja "Tervetuloa toivoni aurinko".
 Imamoğlu kiersi viikkokaupalla – päivittäin kolme, neljä paikkaa tai kokoontumista kaupungissa. Hänen oli näyttäydyttävä ja puhuttava mahdollisimman monelle kaupunkilaiselle "livenä", koska hän pääsi vain vähän esiintymään Turkin hallinnon valvomassa valtamediassa.
 Atatürkin aatteiden seuraaja
 Kun Imamoğlu puhui Bayrampaşassa kampanjabussin katolta, vierellä seisoi vaimo  Dilek Imamoğlu.  Vaaleatukkainen 44-vuotias vaimo on ollut useina päivinä mukana kampanjoimassa. Ehkäpä näyttämässä, että tässä on  Mustafa Kemal Atatürkin  perustaman maallisen Turkin kasvatti: koulutettu nainen ja julkishallinnon maisteri, joka tekee parhaillaan tohtorinväitöskirjaa.
 Imamoğlu on useasti painottanut ihalevansa Atatürkiä ja tämän aatteita. Tämä on ilahduttanut Erdoğanin pitkäaikaisimpia arvostelijoita, joiden mielestä Erdoğan uhkaa Atatürkin perinnettä islamilaiskonservatiivisuudellaan.
 AK-puolueen nousu vuonna 2002 haastoi Turkissa siihen asti suositun ja tuolloin armeijankin tukeman länsimaistumisaatteen. Kaikilla elämänaloilla ihannoitiin ja korostettiin maallisuutta ja länsimaisuutta, ainakin näennäisesti.
 Mutta AK-puolue on 17-vuotisen hallinnon aikana tuonut uskontoa kouluihin ja kasvattanut alun perin imaameja kasvattavien koulujen lukumäärää. Naisten päähuivit on sallittu julkisen sektorin työpaikoilla ja uskonnollisuutta on muutenkin nostettu hyveeksi ja uudeksi normiksi. Tämä on harmittanut etenkin Turkin liberaaleja naisia ja nuoria.
 – Olemme muuttuneet suorastaan joksikin Lähi-idän valtioksi viime 17 vuoden aikana, harmitteli istanbulilainen opiskelija  Kaan  Bayrampasassa.
 "Miksi kutsuitte minut vasta nyt?"
 Asetelma vaaleissa on alusta asti ollut Imamoğlulle todella epäedullinen. Häntä ruodittiin ja riepoteltiin päivittäin hallinnon valvomassa valtamediassa, johon hänellä ei itsellään ollut pääsyä. Yhdessä vaiheessa Imamoğlua ei edes mainittu nimeltä vaan häntä kutsuttiin ainoastaan "CHP:n ehdokkaaksi".
 Suosion kasvaessa hän pääsi kuluneella viikolla esiintymään valtamediassa peräti kaksi kertaa, tuikiharvinaisessa suorassa väittelyssä Yildirimin kanssa Turkin Fox-kanavalla sekä suorassa haastattelussa valtiollisella TRT-kanavalla.
 Ekrem Imamoğlu uhkuu itsevarmuutta. Hän lupaa oikeutta ja omaatuntoa Istanbuliin.  Kemal Aslan
 Erityisesti esiintyminen Erdoğanin hallinnon tiukasti valvomalla TRT-kanavalla oli harvinainen tilaisuus. Hän antoikin juontajien kuulla kunniansa.
 – Kutsuitte Ekrem Imamoğlun ensimmäistä kertaa sitten paikallisvaalien. Muistatteko montako kertaa Yildirim on ollut TRT:n ruudulla? Minä putosin jo laskuista. Miksi ette näyttäneet minua? Saitteko käskyn olla näyttämättä Ekrem Imamoğlua? hän tivasi.
 Sitten Imamoğlu kertoi myös heille, että hän aikoo voittaa sunnuntaina ja kutsua presidentti Erdoğanin vieraakseen Istanbulissa.
 – Maanantaina aloitamme työt ja silloin kaikki tulevat kunnioittamaan kansan tahtoa, hän sanoi hiljaisiksi käyneille TRT:n juontajille.
 – He sanoivat myös arvoisasta presidentistä, että hänestä ei tulisi edes kaupunginvirkailijaa. Mutta tämän kansan tahto nosti hänet Istanbulin kaupunginjohtajaksi, ja se nosti hänet presidentiksikin. Siksi kaikki tulevat kunnioittamaan sitä, kun minut valitaan.
 Olemme jättäneet jutusta pois haastateltujen istanbulilaisten sukunimet, vaikka he eivät sitä itse pyytäneet. Turkissa kansalaisetkin voivat joutua herkästi syytteeseen mielipiteensä ilmaisemisesta.
 Lue myös:
 Istanbul valmistautuu pormestarinvaalien uusintaan – Ekrem Imamoğlun kannattajia värväytyy joukolla valvomaan vaaliuurnia

Opposition mies Ekrem Imamoğlu aikoo voittaa Istanbulin sunnuntaiset pormestarinvaalit ja kutsua sitten presidentti Erdoğanin kylään


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Syntyvyys laskee Suomessa nopeammin kuin koskaan, mutta onko se ilmaston kannalta hyvä vai huono uutinen? – "V-sana" on ilmastokeskustelun suurin tabu
 Lapsen saaminen Suomessa kuormittaa ilmastoa enemmän kuin muualla maailmassa keskimäärin. Viivi Sihvonen / Yle
 Väestönkasvu on ilmastonmuutoksen perimmäinen syy, mutta sitä ei mainita edes kansainvälisissä ilmastoneuvotteluissa.  Väestökysymys  on hankala myös rikkaissa länsimaissa, joissa lapsen saaminen kuormittaa ilmastoa kehitysmaita enemmän. Millaista olisi ekologisesti kestävä väestönkasvu Suomessa?
 Bonuspisteet eivät enää riitä – lentoyhtiöt taistelevat nyt asiakkaista palveluilla: "Voimme tuoda koneeseen suomalaista vodkaa"
 Finnairin kaukolennon bisnesluokassa tarjottava kala-ateria.  Jari Tanskanen / Yle
 Lentoyhtiöille  yksilöllisestä palvelusta  on tulossa uusi keino houkutella nuoria lentomatkustajia kanta-asiakkaiksi. Digitalisaation myötä lentoyhtiöt saavat tarkempaa tietoa matkustajien mieltymyksistä, ja samalla palvelua voidaan räätälöidä. Lisäpalveluiden myynnillä on entistä suurempi merkitys lentoyhtiöiden tuloksessa.
 Uusi hätäkeskusjärjestelmä Erica on lisännyt selvästi poliisin ja ensihoidon kiireellisiä tehtäviä
 Moniviranomaistehtävien kerrotaan myös lisääntyneen. Toni Pitkänen / Yle
 Poliisin ja ensihoidon kiireellisten tehtävien määrä on kasvanut sen jälkeen, kun uusi  hätäkeskustietojärjestelmä Erica  otettiin käyttöön koko maassa. Useiden viranomaisten yhteiskäytössä olevaa järjestelmää kritisoidaan muun muassa siitä, että se lähettää hälytystehtäville usein liikaakin eri yksiköitä. Myös moniviranomaistehtävien kerrotaan lisääntyneen.
 Opposition mies Ekrem Imamoğlu aikoo voittaa Istanbulin sunnuntaiset pormestarinvaalit ja kutsua sitten presidentti Erdoğanin kylään
 Istanbulilaiset pitävät Ekrem Imamoglun tavallisuudesta.  Kemal Aslan
 Turkin opposition ehdokas  Ekrem Imamoğlu  aikoo voittaa Istanbulin tämänpäiväiset  pormestarinvaalit  ja kutsua sitten presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  kylään. Imamoğlu on arvostellut suorasukaisesti Erdoğanin AK-puolueen tapaa johtaa Istanbulia. Imamoğlu on vastannutkin erityisesti juuri Erdoğanin vastustajien kaipuuseen saada itselleen vahva edustaja.
 Sateet painottuvat pohjoiseen – muualla mahdolliset sadekuurot jäävät vähäisiksi
 Ilmatieteen laitos
 Sateet painottuvat Pohjois-Suomeen. Etelässä on varsinkin aamulla aurinkoista. Päivällä pilvisyys hieman lisääntyy, mutta mahdolliset sadekuurot jäävät varsin vähäisiksi. Lapissa vettä voi kertyä paikoin n. 20 mm sunnuntain aikana. Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Syntyvyys laskee nopeammin kuin koskaan, lentoyhtiöt taistelevat nyt asiakkaista palveluilla, Istanbulissa uudet pormestarinvaalit


Summary: New Yorkissa ja Washingtonissa vuokrakaksiossa asuminen voi vaatia sadan tuhannen vuositulot.

NEW YORK/ WASHINGTON  Yhdysvaltain kalleimmissa kaupungeissa asuminen kysyy paksua lompakkoa. Hintatasoltaan kärkijoukkoon kuuluvassa New Yorkissa mediaani asunnonhinta on puoli miljoonaa dollaria ja keskivuokra Manhattanilla neljä tuhatta.
 Huippukiinteistönvälittäjä  Tamir Shemesh  on myynyt Yhdysvaltain hinnakkaimpia neliöitä New Yorkissa jo yli 20 vuotta. Sellaisia kuin 2,4 miljoonaa dollaria maksava, moderni kerrostalokaksio Manhattanin sydämessä.
 Asunto on 20. kerroksessa ja sitä reunustaa koko asunnon mittainen parveke. Sieltä näkyy urbaani pilvenpiirtäjämaisema, mutta ei kuitenkaan vastapäisiin taloihin sisälle. Myös asunnon sisällä valoa ja ilmavuutta riittää, kiitos kolmimetrisen huonekorkeuden, ikkunaseinän ja vaaleiden materiaalien.
 New Yorkissa luksuskaksiossa on korkeat ja valoisat huoneet sekä urbaani näköala. Nina Svahn / Yle
 Shemesh vakuuttaa, että kyseisen luksuskaksion voi saada omakseen, vaikkei olisikaan miljonääri.
 – Tähän asuntoon voi pankille riittää, jos maksaa myyntihinnasta noin 20 prosenttia, eli noin 400 000, ja maksukyvystä riippuen voi sitten saada 1,5–1,7 miljoonan lainan, Shemesh laskee.
 Douglas Elliman Real Estate -yhtiössä työskentelevän välittäjän laskutoimitus jatkuu.
 Shemeshin mukaan runsaan puolentoista miljoonan laina edellyttäisi perheeltä noin puolen miljoonan vuosituloja. Se on kymmenkertainen summa verrattuna yhdysvaltalaisen kotitalouden mediaanivuosiansioon, joka on  Yhdysvaltain tilastokeskuksen mukaan noin 55 000 euroa .
 New Yorkissa Manhattanilla asuminen on kallista, keskivuokra on noin neljä tuhatta kuussa. Nina Svahn / Yle
 New York on asunto-ostajan turvasatama
 Tamir Shemeshin tiimin myymä asunto ehti olla useamman kuukauden markkinoilla ennen kuin ostaja löytyi. New Yorkissa on Shemeshin mukaan parhaillaan ostajan markkinat.
 – Nyt asunnon myynti kestää hivenen pidempään, koska markkinoilla on valittavana paljon huoneistoja. Ostajat käyttävät enemmän aikaa ennen kuin tekevät tarjouksen. Mutta jos asunto on hinnoiteltu oikein, se käy kaupaksi, Shemesh luonnehtii New Yorkin asuntomarkkinoiden tilaa.
 Leslie Timko etsi asuntoa New Yorkista kuukausia, lopulta löytyi 350 000 euroa maksanut 27 neliön yksiö. Nina Svahn / Yle
 New Yorkissa palkansaaja joutuu usein tyytymään myös epäamerikkalaisen pieneen asuntoon. Näin kävi myös newyorkilaiselle  Leslie Timkolle . Hänen hiljattain ostamansa yksiö on noin pari sataa neliötä pienempi kuin yhdysvaltalainen keskiverto-omakotitalo.
 Yhdysvaltalainen unelma on vuosikymmeniä ollut iso omakotitalo, ja sen koko on vuosikymmenien saatossa alati kasvanut. Nykyään uusilla omakotitaloilla  on pinta-alaa keskimäärin yli 220 neliötä .
 – Sopivan asunnon löytäminen New Yorkista on vaikeaa. Maksoin 350 000 dollaria hyvin pienestä, 27-neliöisestä yksiöstä, ja asunnon hinnan päälle tulee lukuisia muita kuluja.
 Leslie Timko kuitenkin sanoo, että asunto on joka dollarin arvoinen, sillä New York on hänestä asuinpaikkana omaa luokkaansa. Timkolle New Yorkin pikkuyksiö on sitä paitsi kakkosasunto, periamerikkalaisempaa kokoluokkaa oleva talo sijaitsee New Yorkin osavaltion pohjoisosassa.
 Tuoretta newyorkilaista asunnonomistajaa rauhoittanee myös, että miljoonakaupunki on kiinteistönvälittäjä Tamir Shemeshin mukaan asuntosijoittajan rahoille turvasatama.
 – Missään muualla maailmassa ei voi tehdä näin turvallista asunto-ostoa. Näin on ollut lähes aina ja en näe, miten se voisi muuttua, sillä tämä on koko maailman pääkaupunki, Shemesh sanoo.
 New Yorkin kalleimmilla alueilla asunnon ostamiseen saa varata vähintään seitsennumeroisen summan. Nina Svahn / Yle
 Asuntojen kalleus heijastuu myös vuokramarkkinoille
 New Yorkin hinnakkaiden omistusasuntojen keskellä ei ole ihme, että enemmistö,  noin kaksi kolmannesta newyorkilaisista asuu vuokralla . Tosin halpaa ei ole vuokra-asuminenkaan.
 Jotta pystyisi asumaan vuokralla pikkukaksiossa New Yorkissa, pitäisi ansaita yli sata tuhatta vuodessa. Arvio perustuu Yhdysvaltain asuntoministeriön laskelmaan, jonka mukaan  kotitalous ei saisi käyttää tuloistaan 30 prosenttia enempää vuokraan .
 Tavoite jää kalliissa yhdysvaltalaiskaupungeissa monelle haaveeksi.
 Manuel Rodriguez kuuluu vuokralla asuvaan newyorkilaisten enemmistöön. Hänen vuokransa ei ole 25 vuoden aikana New Yorkissa koskaan laskenut. Nina Svahn / Yle
 – Meillä menee tuloistamme helposti 65 prosenttia vuokraan. Queensin kaupunginosassa voisi asua halvemmalla, mutta sitten aika menisi matkustamiseen,  Manuel Rodriguez  kertoo.
 Venezuelalaislähtöinen Rodriguez on asunut New Yorkissa jo 25 vuotta eikä vuokra ole tuona aikana kertaakaan laskenut.
 – Yleensä vuokra nousee vuodessa kolme prosenttia, mutta useita kertoja vuokrasopimuksen päättyessä vuokra on noussut 10–15 prosenttia. Se on hinta, mikä täällä asumisesta täytyy maksaa, Rodriguez kertoo.
 Rodriguez aikoo muuttaa eläkkeelle jäädessään pois kaupungista, koska hänen rahansa eivät tuolloin enää riitä New Yorkin vuokriin.
 New Yorkin hintataso ajaa työssäkäyviä ihmisiä muuttamaan kimppa-asuntoihin, mutta myös kauemmaksi keskustasta. Nina Svahn / Yle
 Aikuisten kimppakämppä ratkaisuna kalliisiin vuokriin
 Tähtitieteellisen kalliit vuokrat ajavat aikuisia jo työelämässä olevia kimppa-asumiseen. Ilmiö näkyy New Yorkin kaltaisissa kalliin asumisen kaupungeissa, kuten myös pääkaupungissa Washingtonissa.
 Kalifornialainen  Will Martin  huomasi vuokra-asuntomarkkinoiden karun todellisuuden muuttaessaan Washingtoniin töihin noin vuosi sitten insinööriksi valmistuttuaan.
 – Ajattelin, että löytäisin itselleni pikkukaksion tai yksiön, mutta ne olivat hyvin kalliita, Martin kertoo.
 Martin maksaa 1 250 dollaria vuokraa huoneesta viiden asukkaan kimppakämpässä. Samalla rahalla Martin ostaisi keskilännestä oman asunnon.
 Kimppakämpässä Georgetownin kaupunginosassa, Washingtonissa asuva Will Martin sanoo pyrkivänsä elämään niin, ettei häiritse neljää kämppäkaveriaan. Kitaraakin hän soittaa vain silloin, kun muut eivät ole kotona. Nina Svahn / Yle
 Valtakunnallista huomiota Washingtonin hintataso sai viime marraskuun vaalien jälkeen, kun New Yorkin tuore kongressiedustaja  Alexandria Ocasio-Cortez  ei pystynyt muuttamaan Washingtoniin ennen kuin kongressin palkka alkoi juosta.
 Insinööri Martin turvautui asunnonetsinnässään yhtiöön, joka on erikoistunut kimppa-asuntojen välittämiseen. Yhtiö toimii juuri Yhdysvaltain kalleimmissa kaupungeissa, Washingtonin ja New Yorkin lisäksi  muun muassa San Franciscossa, San Diegossa ja Seattlessa .
 Will Martin löysi yhtiön kautta kodin Washingtonin Georgetownin kalliista kaupunginosasta. Insinööri laskee, että hänen pitäisi ansaita vähintään kolme kertaa enemmän, jotta voisi asua yksin vastaavassa huoneistossa.
 Nyt Martin jakaa kodin  Samin ,  Johnin ,  Alexin  ja  Tessin  kanssa. He ovat kaikki hyvin koulutettuja ammattilaisia. Entuudestaan he eivät toisiaan tunteneet, vaan tulivat kämppiksiksi kimppa-asuntoja välittävän yrityksen seulan läpi.
 – Olemme kaikki hyvin siistejä ja mukavia ihmisiä. Tulemme hyvin juttuun ja yritämme olla hiljaisia, ettemme häiritse toisiamme, Martin naurahtaa.
 Tästä syystä Martin soittaa kitaraansa yleensä vain silloin, kun muut eivät ole kotona. Hän mukaansa vanhan talon seinät eivät eristä ääntä juuri lainkaan.
 Kimppavuokra-asunnon välittävä firma on kalustanut Will Martinin ja tämän kämppäkavereiden asunnon yhteiset tilat, olohuoneen ja keittiön asukkaille valmiiksi. Nina Svahn / Yle
 Kaksikerroksisessa huoneistossa jokaisella asukkaalla on oma makuuhuone. Keittiö, olohuone ja kylpyhuone jaetaan.
 Keittiön isoin elementti on jääkaappi. Siellä on toistaiseksi tullut Martinille vastaan aikuisten kimppakämpän isoin ongelma.
 – Kämppäkaverini yritti tunkeutua minun puolelleni hyllyä. Laitoin tähän kananmunakennon muuriksi ajamaan hänet pois, Martin nauraa.
 Lue myös:
 Vantaan 15 neliön minikoditko pieniä? Tuhannet hongkongilaiset asuvat alle 10 neliön kopperoissa, sillä maailman kalleinta kaupunkia voi rakentaa vain ylöspäin

Pieniä asuntoja ja aikuisten kimppakämppiä – Yhdysvaltain kalleimmissa kaupungeissa amerikkalainen unelma kääntyy nurin kurin


Summary: Alle 30-vuotiaista miehistä koostuva retkikunta hiihti Grönlannin mannerjäätikön halki ja teki samalla historiaa.

Valtava kupoli tuijotti 11 miehen seuruetta, joka oli hiihtänyt noin kuukauden päästäkseen näkemään sen. Kylmän sodan aikaisen Dye3 -tutka-aseman, jolla yksikään suomalainen retkikunta ei tiettävästi ole ennen käynyt.

 Tutka-asema oli uponnut jäähän. Miehet hiihtivät sitä kohti Suomen lipun kanssa. Väsymys painoi jo pahoin.  Verneri Nurmi  tunsi olonsa epätodelliseksi.
 – Olin keskellä mannerjäätikköä hylätyllä tutka-asemalla parhaiden ystävieni kanssa. Siinä pysähtyi miettimään, kuinka hienoa on olla osa sitä porukkaa, Nurmi kertoo.
 Hän ei vielä tiennyt, mitä kaikkea hylätty tutka-asema kätki sisälleen. Siitä nuorukaisten oli määrä ottaa selvää hiukan myöhemmin. Siksi mukaan oli pakattu monikaasumittari ja hengityssuojaimet. Ensin oli aika juhlia.
 Tämän hetken eteen oli tehty töitä kolme vuotta.
 Reissuun mahtui monia myrskypäiviä. Verneri Nurmen kasvot jäätyivät pitkän hiihdon aikana.  Tapio Rinne
 Retkikunta kasaan
 610 kilometriä matkaa, 33 päivää aikaa ja lastina satakiloinen, perässävedettävä ahkio miestä kohti. Mukana vain yhdet vaihtokalsarit.
 Lappeenrantalaiset Verneri Nurmi ja  Risto Tella  sekä imatralainen  Mikko Rita  olivat tänä keväänä osa 11 hengen retkikuntaa, joka päätti hiihtää läpi Grönlannin mannerjään. Oli kyse myös historiallisesta reissusta, sillä tavoitteena oli astua yhdelle kylmän sodan aikaisista tutka-asemista täysin ilman ulkopuolista tukea.
 Ajatus reissusta lähti retkikunnan johtajalta Verneri Nurmen isoveljeltä  Nestorilta . Tämä puhui asiasta Mikko Ritalle, kun he olivat samalla erikoisrajajääkärikurssilla Imatran Immolassa. Pähkäily – lähteäkö vai ei – kesti vain hetken ja päättyi yhteismielin päätökseen lähteä reissuun.
 Sen jälkeen alkoi retkikunnan kasaaminen.
 – Aloimme soitella miehille, jotka tunsimme hyvin ja joiden kanssa olemme olleet pahoissa paikoissa sekä kovissa olosuhteissa. Myös luottamus oli tärkeää, kertoo Mikko Rita.
 Kasaan hitsautui 11 hengen retkikunta miehistä, jotka olivat valmiita uhraamaan lähivuosina kaiken vapaa-aikansa Grönlannin reissun valmisteluun. Oli vuosi 2016.
 Grönlannin mannerjäätiköllä maasto oli vaihtelevaa ja matka taittui toisinaan myös ilman suksia. Tapio Rinne
 Miehillä ei ollut tarpeeksi kokemusta eikä tietoa siitä, mitä kaikkea reissu vaatisi. Siksi he alkoivat treenata muun muassa telttojen pystytystä, köysien varassa liikkumista, jääkarhuihin liittyvää turvallisuutta ja lääkinnällisiä taitoja.
 Valmistautumiseen kuului myös fyysisen ja vähän henkisenkin puolen treenaamista. Fyysinen puoli on urheilullisilla erikoisrajajääkäreillä parempi kuin mattimeikäläisellä, mutta kiloja oli jokaisen saatava lisää. Jäätiköllä niitä lähtisi reippaasti pois.
 – Kunkin jätkän piti vetää rengasta puolen vuoden aikana yhteensä 100 tuntia simuloiden ahkion vetoa. Retkikunnan johtaja laati siihen päiväkirjankin, sanoo Verneri Nurmi.
 Myös hiihtourakkaa harjoiteltiin etukäteen. Viimeisin ja suurin harjoitusretki oli keväällä 2018. Se tehtiin Sarekissa, Ruotsin Lapissa. Retkellä harjoiteltiin viikon aikana päivittäisiä rutiineja, jotka olisivat edessä myös Grönlannissa.
 Lyhyempi kenraaliharjoitus ennen suurta koitosta pidettiin Saimaan jäällä hiukan ennen lähtöä eli talvella 2019. Kahden yön reissun aikana harjoiteltiin telttojen pystyttämistä lumisessa ja tuulisessa säässä.
 Matkaa mannerjään laidalta toiselle kertyi noin 610km. Yle
 Luulot pois
 Retki alkoi maaliskuun lopussa lennolla Helsingistä Kööpenhaminan kautta Grönlannin länsirannikolle Kangerlussuaqiin. Sieltä retkikunta siirtyi varusteineen linja-autolla jäätikön reunalle. Osa varusteista, kuten sukset ja ahkiot, olivat lähteneet lentorahdilla matkaan jo pari viikkoa aiemmin.
 Miehet vetivät sukset jalkaansa ja lähtivät matkaan mannerjään toiselta puolelta aprillipäivänä 1.4.2019. Heti alkuun miehiltä otettiin luulot pois.
 – Reissu lähti käyntiin vesisateella ja myrskyillä. Sellaisia päiviä matkaan mahtui monia. Grönlannin myrskyt ovat kovia ja yllättäviä eikä niiden kanssa pidä herpaantua, toteaa Mikko Rita.
 Mikko Rita tähyilee tulevaa maastoa ja mahdollisia jääkarhuja. Tapio Rinne
 Sää myös vaihteli valtavasti. Parhaimmillaan auringossa oli melkein 20 lämpöastetta. Pahimmillaan miehet hiihtivät 30 asteen pakkasessa ja myrskyissä, joissa tuulen nopeus puuskissa oli 40-50 metriä sekunnissa.
 Miehet olivat saaneet tuntumaa huonoihin keleihin ja märkiin vaatteisiin jo harjoitellessaan Grönlannin hiihtourakkaa, mutta kaikkeen ei osattu varautua ennakkoon. Varusteet Grönlantiin oli tarkoin valittu ja teetetty, mutta siitä huolimatta ensimmäinen teltta hajosi jo matkan toisena päivänä.
 – Reissun päätteeksi yhtään ainutta ehjää telttaa ei enää ollut jäljellä, kertoo Risto Tella.
 Osa muistakin varusteista koki kovia kolauksia raskaiden hiihtopäivien aikana. Verneri Nurmelta meni mono rikki.
 – Yritin pari kertaa liimata ja teipata sitä, mutta parisataa kilometriä menin rikkinäisellä monolla, sanoo Nurmi.
 Myös ruokapuolella eteen tuli odottamattomia ongelmia.
 Retkikunta yhteisvoimin rakentamassa suojaa teltoille, jotta ne kestäisivät paikallaan kovassa tuulessa. Reissun päätteeksi yhtään ainutta ehjää telttaa ei ollut enää jäljellä. Tapio Rinne
 Koko ajan nälkä
 Pari viikkoa ennen lähtöä retkikunta oli valmistanut reissua varten karkeasti 500 kiloa erilaisia ruoka-annoksia. Miehet kuivattivat muun muassa 63 kiloa lihaa, jonka painoksi jäi kuivatusoperaation jälkeen 18 kiloa.
 Ruokapuoli oli tarkoin mietitty ja jokaiselle päivälle oli laskettu optimaaliset kalorimäärät kulutukseen nähden. Näissä oli myös pysyttävä, jotta ruoka riitti koko reissun ajaksi.
 Mikään ruokamäärä ei kuitenkaan tuntunut olevan tarpeeksi.
 – Ruoka riitti siten, että jaksoi hiihtää ja olla, mutta itselläni oli viimeiset kolme viikkoa nälkä. Näläntunne alkoi hävitä vasta reissun jälkeen, kertoo Risto Tella.
 Energiaa piti kuitenkin saada paljon ja yksi tapa oli lisätä runsaasti voita joka ruokaan. Sitä laitettiin paitsi aamupuuroon ja leivän päälle, myös välipalalla kaakaon sekaan.
 Piristystä parinvaihdosta
 Miehet yöpyivät teltoissa pareittain. Vaikka retkeen oli valmistauduttu myös henkisellä puolella, hangessa puurtaminen aiheutti välillä turhautumisen tunteita ja väsymystä. Toisen naama saattoi alkaa ärsyttää.
 – Telttaparit oli aika onnistuneesti valittu, mutta pieniä ärähdyksiä saattoi tulla. Pitää kuitenkin vähän sietää sellaista, että kaveri vahingossa vähän tönäisee tai vetää kyynärpäällä naamaan, naurahtaa Mikko Rita.
 Käynti tutka-asemilla oli kuin aikamatka takaisin 80-luvulle. Retkikunnan jäsen Mikko Rita kuvattuna Dye2 tutka-aseman kupolissa. Tapio Rinne
 Retkikunnalla oli tähän niksi takataskussa. Reissun puolivälissä miehet kokeilivat pitkän päivän päätteeksi parinvaihtoa eli sekoittivat telttaparit.
 Parinvaihtoiltana jokaisessa teltassa tarjottiin vieraalle parasta mahdollista ruokaa juomien kera. Se toikin piristystä jäätiköllä muodostuneeseen arkeen. Miehet myös huomasivat, että väsymyksestä johtuva kiukuttelu ei kuitenkaan auta ketään.
 – Täytyi pitää yhteinen tavoite mielessä. Se, että päästään Grönlannin halki, sanoo Verneri Nurmi.
 Puolivälin etapin ylittäminen oli merkityksellistä moneltakin kantilta. Yksi oli se, että miehet pääsivät vaihtamaan ylleen puhtaan, uuden aluskerraston.
 Retken kohokohtiin kuului tutustuminen kahteen kylmän sodan aikaiseen tutka-asemaan. Tapio Rinne
 Tavaran paljouden vuoksi retkikunnan jäsenet olivat varanneet vain yhdet ylimääräiset aluskerrastot ja bokserit mukaan. Merinovilla materiaalina pitikin olon mukavana ja kuivana pitkään.
 Ensimmäiset retkikunnan jäsenet vaihtoivat alusvaatteensa jotakuinkin matkan puolessa välissä. Mikko Rita ja Verneri Nurmi kuuluivat niihin, jotka jatkoivat samoilla eteenpäin.
 – Aina välillä oli tunne, että pitäisi vaihtaa. Eivät ne kuitenkaan tuntuneet tarpeeksi likaisilta, miehet pohtivat.
 Risto Tella sitkutteli samoissa alusvaatteissa koko matkan.
 – Ei oikein tullut missään kohtaan sellaista tunnetta, että olisi tarvetta vaihtaa.
 Jallua tutka-asemalla
 Matkasuunnitelmaan kuului käynti kahdella amerikkalaisten hylätyllä kylmän sodan aikaisilla tutka-asemilla Dye2 ja Dye3. Jälkimmäiselle pääsy oli yksi retken suurista tavoitteista. Sinne retkikunta saapui, kun matkaa oli taitettu kaksi kolmannesta.
 Verneri Nurmi pohti, että miehet laittaisivat ensin teltat pystyyn ja söisivät ennen kuin menisivät asemalle sisään.
 – Sitten kun Suomen lippu meni kärkeen, kaikki muu unohtui. Menimme saman tien kupoliin juhlimaan.
 Leiriä pystyttämässä. Etualalla Risto Tella. Tapio Rinne
 Grönlannin läpi kulkee DEW-linja, jonka nimi tulee sanoista Distant Early Warning Line. Se oli kylmän sodan aikana osa vyöhykettä, jolla Yhdysvallat valvoi pohjoisen kautta lähestyviä uhkia kuten Neuvostoliiton mahdollista ydinasetta. DEW-linjan 30 asemasta neljä sijaitsi Grönlannissa.
 Suomen Arktinen klubi pitää kirjaa kaikista yli kaksi viikkoa kestävistä hiihtovaelluksista, ja nämä miehet tekivät historiaa hiihtäessään tiettävästi ensimmäisenä suomalaisena retkikuntana Dye3-asemalle.
 Sitä juhlittiin juomalla jaloviinaa ja pitämällä juhlallisia puheita. Alusvaatteetkin vaihtuivat niillä, jotka eivät vielä olleet niitä vaihtaneet.
 – Dye 3:n kunniaksi päätimme laittaa päälle uudet kalsarit, kertovat Mikko Rita ja Verneri Nurmi.
 Retkikunta päätti samalla juhlia suomalaista retkeilyhistoriaa ja pääsiäistä, jota Suomessa vietettiin vain päivää aiemmin. He yhdistivät sitä varten kaksi telttaa yhdeksi isoksi klubiteltaksi.
 Telttapari Verneri Nurmi ja Risto Tella poseeraavat Suomen lipun kanssa Dye3 tutka-aseman edessä. Tapio Rinne
 Vessapaperit paikallaan
 Yöllä miehet lähtivät tutkimaan asemaa monikaasumittarin ja hengityssuojainten kera. Heitä oli varoitettu ennakkoon aseman sisäilman myrkyllisyydestä. Tunnelma tiivistyi, kun miehet astuivat portaita pitkin kupolista alas kerroksiin. Miehillä oli kaasunaamarit ja monikaasumittari mukanaan.
 – Aivan jäätävän kokoinen laitos. Siellä oli kymmeniä makuuhuoneita, baari, kanttiini, televisiohuone, verstas, radiohuone ja kuntosali, Verneri Nurmi kertoo.
 Aika tutka-asemalla oli pysähtynyt 1980-luvun lopulle.
 Vessapaperit olivat paikallaan ja lakanat sängyissä. Yöpöydillä oli pähkinöitä.
 – Polaroid-kameralla oli otettu kuvia asemalla palvelleiden pikkujouluista ja laitettu kuvia ilmoitustaululle. Jotkut huoneet olivat jään peitossa ja lattia vino.
 Asemalta löytyi myös vanhoja lehtiä.
 – Tiedelehdistä oli hauska lukea uusimmista tieteen saavutuksista ja ennustuksista ja verrata niitä nykypäivään.
 Retkikunta kokoontui väsyneenä, mutta onnellisena Dye3 tutka-aseman edessä. Tapio Rinne
 Kauan odotettu suihku
 Koitos päättyi reilun kuukauden hiihdon jälkeen 3.5.2019 jäätikön toiselle laidalle. Ritasta, Tellasta ja Nurmesta huokuu ilo siitä, että reissu tuli tehtyä. Samalla he ovat helpottuneita siitä, että reissu on ohi.
 – Jokaisesta hiihtometristä sai taistella, mitään ei tullut ilmaiseksi.
 Miehet arvostavat korkealle hienon kokemuksen, jota voi muistella jälkikäteen. Kolmikko nostaa esiin myös itsensä ylittämisen ja hyvän olon tunteen, joka siitä seuraa.
 – Kun alkaa pitää lämmintä ruokaa kotona itsestäänselvyytenä, pitää tehdä jotain. Kurjien koettelemusten jälkeen normaali elämä tuntuu paljon helpommalta.
 Ensimmäinen suihku hiihtourakan jälkeen sai jokaiselle retkikunnan jäsenelle hymyn huulille.
 – Olo oli aika euforinen. Sieltä ei halunnut pois. Ei tullut edes katsottua kellosta, kauanko siellä hotellin suihkussa tuli vietettyä aikaa. Toinen, mitä odotin, olivat puhtaat lakanat ja tietysti ensimmäisen illan ruokabuffetti, kertoo Mikko Rita.
 Retkikunnalla on hyvin yhteen hitsautunut porukka, joka aikoo koota rivinsä kasaan tulevaisuudessa jonkun toisen reissun merkeissä. Seuraavan reissun kohteeksi valikoitunee tosin paikka, jossa ei ole yhtä kylmä kuin Grönlannissa.
 Tärkeintä on kuitenkin hyvä seura.
 – Kyllä tässä jokunen vuosi voisi mennä ennen seuraavaa koettelemusta, hymähtää Mikko Rita.

Joukko suomalaisia hiihti yli 600 kilometriä kylmän sodan aikaiselle tutka-asemalle – vessapaperit olivat yhä paikoillaan ja yöpöydillä pähkinöitä


Summary: Saarimaakunnassa laskettiin, että nopeasta siirtymästä ympärivuotiseen tuulivoiman käyttöön akkujen kanssa tulisi miljardilasku. Tämä olisi liikaa.

Lilla Båtskärin saari Ahvenanmaan eteläosissa on uuden ajan kynnyksellä.
 Parin hehtaarin kokoinen saari on yksi niistä paikoista, joista sodasta selvinnyt Suomi haki uutta kasvua ja elämäntapaa.
 – Missä tapahtui Ahvenanmaan ainoa rautatieonnettomuus, kysyy saarella ja sen lähistöllä tuulivoimaloita pyörittävän Allwindsin toimitusjohtaja  Henrik Lindqvist .
 1950-luvun loppupuolella Vuoksenniska-yhtiö avasi saarelle rautamalmikaivoksen, mutta sulki sen jo vuonna 1960. Sulkeminen ei kuitenkaan johtunut Lindqvistin mainitsemasta junaonnettomuudesta, vaan malmin louhinnan kannattamattomuudesta.
 Nyt samalta saarelta haetaan uutta kasvua päästöttömän energiantuotannon säätövoimasta. Ahtaisiin kaivoskuiluihin kaavaillaan ainakin kokeilumielessä uutta sampoa, eräänlaista ikiliikkujaa.
 Lilla båtskärin saarella hyödynnetään tuuli- ja aurinkovoimaan yhdessä vanhan kaivoksen kanssa.  Kari Rissa
 Maakunnassa ei ole vesiputouksia, mutta tuulivoimaa on. Suunnitelmien mukaan tuulella ja osin myös auringolla vettä voitaisiin pumpata ylös ja laskea sähkön tuottamista varten alas kuiluun silloin, kun on tyyntä. Vesivoiman tavoin kaivosputous jauhaa generaattoreilla sähköä.
 Ensimmäinen yritys ratkoa haasteita ihmisten arjessa
 Kaivoksen voimala olisi pieni osa koko Ahvenanmaalla kokeiltavaa uusiutuvan energian hanketta.
 Suomen mitassa ainutlaatuisesta kokeilusta haetaan mallia siihen, mihin niin meillä kuin maailmallakin ollaan hyvin todennäköisesti siirtymässä ensi vuosikymmenellä.
 Tekniikoita ja niiden mukanaan tuomaa uutta elämäntapaa kokeillaan Suomessa ensimmäistä kertaa osana ihmisten arkea.
 Tutkimuslaitosten lisäksi mukana on alan yrityksiä, kuten Wärtsilä, Valmet ja ABB. Yritykset hakevat oppia omaan tuotekehittelyynsä ja tavoitteena on mahdollisesti tuotteistaa ja viedä kokonaista mallia maailmalle.
 Ahvenanmaa voisi tuottaa kaiken sähkön ja ylikin tuulella
 Ahvenanmaa rakentaa omaa tulevaisuuttaan pitkälti tuulen varaan.
 Viidennes maakunnassa tarvittavasta sähköstä tehdään nyt tuulella, mutta jatkossa osuus voi olla kymmenkertainen. Vielä tällä hetkellä suurin osa Ahvenanmaan sähköstä tulee kaapelia pitkin Ruotsista.
 Toimitusjohtaja Henrik Lindqvist pitää tuulivoimaloita maakunnan saarilla yhtä tärkeinä kuin aikanaan vaurautta tuoneet Ahvenanmaan vanhat purjelaivat.   Kari Rissa
 Henrik Lindqvist uskoo, että jo aiemmin suunniteltujen tuulimyllyjen toteutuminen Eckerön rannoille kolminkertaistaisi tuulituotannon maakunnassa melko nopeasti.
 Myllyt odottavat pääsyä mukaan maakunnan uuteen  tukipakettiin , joka voi olla käytössä jo tänä vuonna.  Tukipaketin  avulla uusiutuvan energian tuotanto voisi kolminkertaistua seuraavien reilun kymmenen vuoden aikana.
 Tuulivoimayrittäjä näkisi mielellään myös vielä suurempien suunnitelmien toteutuvan. Satojen miljoonien hanke on kuitenkin Lindqvistin mukaan liian suuri, jotta se mahtuisi tukipakettiin.
 – Meillä on ollut piirustuspöydällä itäiseen saaristoon hanke, jolla voidaan tuottaa yhdessä valmiiden voimaloiden kanssa kaksi kertaa koko maakunnan sähkön tarve. Nämä haluan nähdä, ennen kuin olen eläkkeellä.
 Jos isot hankkeet toteutuvat, Ahvenanmaa tuottaisi lähemmäs 200 megawattituntia sähköä vuodessa noin 60 tuulivoimalalla. Jo paljon ennen sitä saarimaakunnasta tulisi sähkön viejä Suomeen ja Ruotsiin.
 Varsinaista merituulivoimaa maakuntaan ei olla suunnittelemassa, sillä alueelta löytyy paljon luotoja tai saaria, joille tuulimyllyjä voi rakentaa huomattavasti halvemmalla kuin avomerelle.
 Kalliit akkuvarastot vain osa ratkaisua
 Ahvenanmaan hanketta varten on selvitetty, kuinka paljon energiaa tuulettomina päivinä tarvitaan.
 Ahvenanmaalla on joka vuosi keskimäärin kuusi tälläistä päivää, ja näille päiville tarvitaan energiaa jostain. Hankalaksi yhtälön tekee se, että yleensä tuulettomat päivät osuvat paukkupakkasten aikaan, jolloin myös energian tarve on suurinta.
 Ahvenanmaan sähkövaje tai kuoppa on vuosittain kuuden gigawattitunnin kokoinen.
 Jo hankkeen alkuvaiheessa on selvinnyt, että energiaa ei kannata varastoida pelkästään akkuihin.
 Lilla båtskäri on vanha kaivos- ja luotsisaari, jota ympäröi nyt tuulivoimalat.    Kari Rissa
 – Akut tulevat olemaan liian kalliita liian pitkään, jotta ne voisivat tässä vaiheessa toimia aidosti säätövoimana isossa mitassa, arvioi toimitusjohtaja  Berndt Schalin  hanketta vetävästä Flexensistä.
 Flexensin omistavat puoliksi suomalaiset alan yritykset ja ahvenanmaalaiset energia-alan toimijat, kuten Allwinds.
 Schalin kumppaneineen on arvioinut, että nykyhinnoilla energiakuopan täyttöön vaadittavat akkukontit maksaisivat lähemmäs kaksi miljardia euroa.
 Ja vaikka hinnat tippuisivat Tesla-sähköautoistaan tunnetun  Elon Muskin   kaavailemaan  lähemmäs 100 euron kilowattituntiin, hintalappu olisi silti noin 600 miljoonaa euroa.
 On siis keksittävä muita varastointitapoja.
 Lilla Båtskärin vanha kaivos on yksi osa Ahvenanmaan energiavarastoja. Kaivosvarastolla ei kuitenkaan pärjätä kuin hetki energiapulassa.
 Tärkeämpi kaivosputous on erityisesti siinä, että sen avulla sähköverkkoon ei synny suuria tehovaihteluita tuulivoiman tai muun sään mukaan vaihtelevan tuotannon takia.
 Varastointitapoja haetaan isolla rahalla
 Energian varastointia mietitään tällä hetkellä kuumeisesti muuallakin kuin Ahvenanmaalla.
 Muun muassa miljardööri  Bill Gates  rahoineen tekee  tutkimusyhteistyötä  EU:n kanssa ja rahoittaa tutkimusta, jossa haetaan halvempia  vaihtoehtoja  litium-akuille.
 Uusiutuvaa energiaa aiotaan Ahvenanmaalla varastoida Schalinin mukaan aluksi mahdollisimman paljon kaukolämpöverkkoon. Yksi säilöntäpaikka voisivat olla myös kotien maalampökaivot. Lämmön varastointia voisi myös vaatia esimerkiksi kiinteistöiltä.
 Energian varastointi lämmöksi on Schalinin mukaan tällä hetkellä kymmenen kertaa halvempaa kuin akkujen käyttö.
 – Kaukolämpöverkoissa meillä on jo iso lämpöakku. On olemassa tapoja varastoida lämpöä ja ne tavat kehittyvät kovaa vauhtia. Myös hajautetun tuotannon ratkaisut tulevat halvemmiksi, mikä voi mahdollistaa myös energiaomavaraiset omakotitalot.
 Myös autojen akuista on puhuttu osana varastointiratkaisua. Niiden varasto on Schalinin mukaan kuitenkin vielä – ja mahdollisesti jatkossakin – häviävän pieni koko energian tarvetta ajatellen.
 Erilaisten varastojen lisäksi Ahvenanmaalle ja myös muualle tarvitaan kysyntäjoustoa sekä energian käytön tehostamista ja vähentämistä. Joustoilla  säädellään  käyttäjien kulutusta kovan kulutuksen aikoina.
 Ahvenanmaan hanke on täynnä erilaisia kokeiluja, joilla voi olla merkitystä tulevaisuuden energiahuollossa. Schalinin mukaan kysyntäjoustomarkkinoiden kehittämisen lisäksi tavoitteena on esimerkiksi sähköistää liikennettä mahdollisesti  vetykaasun  avulla.
 Toimitusjohtaja Berndt Schalin uskoo, että Ahvenanmaalla kokeillaan käytännössä sähkön varastoinnin lisäksi myös vedyn tekemistä tuulivoimalla.   Kari Rissa
 Uusiutuvalla sähköllä tuotettua kaasua aiotaan käyttää Schalinin mukaan ainakin maakunnan yhteysaluksissa.
 – Tänne halutaan vetylauttaprojekti, ja tulemme siinä varmasti onnistumaan.
 Tällä hetkellä saaren lauttaliikenne, ja etenkin isot risteilijät, keikuttavat pahasti 30 000 asukkaan kokeiluyhteiskunnan hiilivapaustavoitteita.
 Saarella ei ole lisäksi nimeksikään joukkoliikennettä, vaan liikkuminen on asukkaiden omien, enemmän tai vähemmän vanhempien autojen varassa.
 Ahvenanmaa on  asettanut  itselleen virallisesti seitsemän kestävän kehityksen strategista tavoitetta. Sen lisäksi, että maakunta aikoo kolminkertaistaa uusiutuvan energian tuotannon vuoteen 2030 mennessä, tavoitteena on vähentää hiilidioksidipäästöjä 60 prosentilla samassa ajassa.
 Lue myös:
 Tutkijaryhmä lyö laskelmat pöytään – Suomeen rakennettava yli 100 000 aurinkovoimalaa 2050 mennessä
 Sähkön siirtolaskutukseen kaavaillaan tuntuvaa muutosta – Työryhmä ehdottaa yösähköstä luopumista
 Litium, tuo maaginen 10 grammaa, jota ilman et tule toimeen

Ahvenanmaan pimeisiin tunneleihin kaavaillaan uuden ajan Sampoa – voiko uudenlainen teknologia ratkaista tuulienergian varastointiongelman?


Summary: Viime vuosina olemme testanneet, kuinka hyvin suomalaiset tuntevat julkisia patsaita tai siltoja. Tänä kesänä testaamme rakennusten tuntemusta. Lähde mukaan matkalle ympäri Suomen!

Siltavisa löytyy  täältä  ja patsastuntemustasi voit testata  täällä.

Kesän suuri rakennusvisa – tunnistatko nämä tunnetut rakennukset eri puolilla Suomea?


Summary: Ylen meteorologin mukaan lämpöaalto ylettyy ensi viikolla Britannian eteläosaan asti.

Sääennusteet lupaavat Euroopan eri maihin lähes 40 astetta ensi viikolla. Hellekauden alkamista kesäkuussa pidetään aikaisena.
 – Näin voi sanoa. Yleensä näin kuuman lämpöaallon tuleminen sijoittuu heinä-elokuulle, sanoo Ylen meteorologi  Toni Hellinen .
 Helteitä ennustetaan Euroopassa Belgiasta Kreikkaan ulottuvalle alueelle.
 – Lämpöaalto ylettyy ensi viikolla Britannian eteläosaan asti.
 Esimerkiksi Saksaan on luvattu 37 astetta tiistaiksi ja 38 astetta keskiviikoksi. Kreikassa puolestaan on ollut viikonlopun aikana jo 38 astetta.
 Kreikassa ihmiset hakivat varjoa heinäkuussa 2017 helleaallon aikana.  Simela Pantzartzi / EPA
 Kuuma ilma kulkeutuu Pohjois-Afrikasta Espanjan kautta läntiseen Eurooppaan. Lämpötilojen ennustetaan nousevan maanantaista alkaen torstain tienoille asti.
 – Lämpöaalto etenee espanjan kautta Länsi-Eurooppaan ja saattaa näillä näkymin käydä Etelä-Saksassa, Sveitsissä, Itävallassa ja Pohjois-Italiassa, sanoo Hellinen.
 Espanjassa onkin annettu varoitus jo sunnuntaiksi ja kesästä arvellaan tulevan lämpimämpi kuin normaalisti, kuten kävi viimekin vuonna.
 – Ainakin lauantaina on ollut 36 astetta Pohjois-Espanjassa, mutta huomenna varoituskartta muuttaa kyllä väriä vakavampien varoitusten suuntaan, arvelee Hellinen.
 Viime vuonna Euroopassa Portugali ja Espanja kärsi kovasta hellepätsistä. Tuolloin hätyyteltiin  jopa 50 asteen  rikkoutumista elokuussa.
 Britanniassa myrskyää, Ranskassa ennätyksiä?
 Myös Britanniaan olisi tulossa kuumaa ja kosteaa säätä. Britannian ilmatieteenlaitos odottaa alueelle "rajuja myrskyjä" kuuman ilman takia.
 – Maanantaina voi ukkostaa suuressa osassa Englantia, tiistaina ukkosvaroituksia on saarivaltion kaakkois-osassa esimerkiksi Lontoossa.
 Ranskalaismeteorologi  Francois Gourandin  mukaan lämpöaalto on "ennennäkemätöntä kesäkuussa". Hän uskoo, että monet lämpöennätykset menevät maassa rikki ensi viikolla.
 Ihmiset viilensivät itseään Bordeauxissa turistinähtävyydellä elokuussa 2017. Caroline Blumberg / EPA
 Sitten viime vuosisadan puolivälin Ranskassa on nähty yhtä pitkään jatkunut lämpöaalto vain vuonna 2005 kesäkuussa, kertoo Ranskan ilmatieteenlaitos. Ennätyslämpötila kesäkuulta, 40,7 astetta, on  vuodelta 2003 .
 Tiistaista alkaen Ranskaan ennustetaan päivisin lämpötiloja 35 asteesta 40 asteeseen. Myös öisin lämpötila pysynee korkealla.
 – Paikallisia ennätyksiä saattaa mennä rikki Ranskassa, mutta sen näkee ensi viikolla tarkemmin, sanoo Hellinen.
 Vuonna 2003 Ranska esimerkiksi kärsi lämpöaallosta, jonka aikana 15 000 ihmistä kuoli. Helteissä kuolleet olivat usein vanhoja tai sairaita ihmisiä.
 Hollannissa ihmisiä rannalla viime kesän helleaallon aikaan elokuussa.  Jerry Lampen / EPA
 Ylen meteorologin mukaan lämpöaalto ei näillä näkymin yllä Suomeen asti.
 Lue myös:
 Ennätyshelteet kärventävät Etelä-Eurooppaa – THL kehottaa riskiryhmiin kuuluvia välttämään matkustamista
 Viikonlopun hirmuhelteet eivät pelota suomalaisia matkailijoita – Portugalin tai Espanjan matkoja ei ole peruttu
 Portugalista ja Espanjasta tulossa hehkuva pätsi:  Euroopan lämpöennätys vaarassa viikonloppuna, ennusteissa jopa 50 astetta
 Lääkäri kertoo vinkit Portugalin ja Espanjan ennätyshelteestä selviämiseen – "Terveestä saadaan lämpöuupunut muutamassa tunnissa"

Eurooppaan ennustetaan paahtavan kuumaa viikkoa – ranskalaismeteorologi: Helle on etuajassa


Summary: Puuskissa tuulen nopeus ylsi Oulun Vihreäsaaressa jopa 26 metriin sekunnissa.

Jopa myrskylukemiin yltänyt tuuli iski kovaa Oulun ympäristöön heti sunnuntain ensimmäisten tuntien aikana. Kovimmillaan tuuli puhkui alueella aina noin kolmeen asti yöllä.
 Pelastuslaitoksen mukaan tuulesta aiheutuneita tehtäviä kertyi yön aikana noin 140. Henkilövahinkoja myräkkä ei aiheuttanut.
 – Lähinnä nämä ovat olleet yksittäisiä puiden kaatumisia ja peltikattojen ja muiden kattojen repeytymisiä, kertoo palomestari  Kimmo Virkkala  Oulu-Koilllismaan pelastuslaitokselta.
 Yön tehtävistä valtaosa on jo saatu hoidettua. Lisää on odotettavissa, kun ihmiset palaavat juhannusvapailta koteihinsa tarkistamaan tiluksiaan,
 – Siellä on todennäköisesti yllätys pihalla, kun on puita kaatunut. Näitä tehtäviä vielä tulee, Virkkala arvioi sunnuntaina iltapäivällä.
 Puunkaatojen lisäksi tuuli katkaisi sähköt ainakin hetkittäin jopa 1 500 asiakkaalta.
 Tuuli kaatoi yöllä puita aina Ilomantsissa asti.
 Ilmatieteen laitos antoi lauantaina illalla varoituksen yli 20 metrin sekuntivauhdilla puhaltavista tuulista Pohjois-Pohjanmaalle ja Perämeren pohjoisosiin.

Myrskyksi yltänyt tuuli riehui yöllä Oulun ja Koillismaan alueella


Summary: Vilkkainta liikenne oli iltapäivällä kello 15 ja 18 välillä nelos-, vitos-, ja ysiteillä.

Juhannuksen paluuliikenne alkoi vilkastua iltapäivällä yhden aikaan. Suurimmat automäärät olivat maanteillä Tampereen tieliikennekeskuksen mukaan kello 15 ja 18 välillä.
 – Alhaisimmillaan nopeudet olivat 40km/h Lahden eteläpuolella. Tällä hetkellä sillä taipaleella ajellaan jo 70km/h vauhdilla ja liikenne valuu tasaiseen tahtiin pääkaupungin suuntaan, kertoi liikennepäivystäjä  Erno Hakanen  iltakahdeksan maissa sunnuntaina.
 Vaikka ruuhkahuippu on taltutettu, on vielä useita paikkoja, missä nopeudet ovat alhaisia ja liikennemäärät korkeita.
 – Nelostien ohella hiljaa ajellaan ysitiellä Tampereen ja Oriveden välillä sekä Helsingin sisääntuloväylillä, Hakanen sanoi.
 Liikennettä hidastuttivat päivän aikaan muutamat kolarit, joista kuitenkin selvittiin ilman vakavia loukkaantumisia.
 Nelostiellä Lahdessa, Renkomäen liittymän eteläpuolella, tapahtui kello 14 jälkeen kolmen auton peltikolari, jonka seurauksena käytössä oli jonkin aikaa vain yksi ajokaista Helsingin suuntaan.
 Kouvolan ja Lappeenrannan välillä kutostiellä liikenne ruuhkaatui iltapäivällä useammaksi tunniksi Kaipiaisista Kouvolan suuntaan, kun pelastuslaitos joutui ohjaamaan liikennettä vuoroittain yhtä ajokaistaa pitkin. Syynä toisen ajokaistan sulkuun oli puoliperävaunurekan akselin palo.
 Vitostiellä kello 17 maissa Juvalla tapahtunut onnettomuus aiheutti alkuillasta jonoutumista Mikkelin ja Kuopion välillä Hatsolan kohdassa.
 Näiden lisäksi on Hakasen mukaan saatu ilmoituksia joistakin pienemmistä tieliikenneonnettomuuksista.
 Tuhansien autojen jonossa pienikin häiriö voi laukaista ruuhkan
 Liikennepäivystäjä  Marko Kolattu  arvioi aiemmin, että liikennemäärät saattavat pysyä korkeina myöhään, jos sää pysyy aurinkoisena ja lämpimänä ja ihmiset venyttävät lähtöään.
 – Sellainen 3 500–4 500 ajoneuvoa tunnissa moottoriteille alkaa olla maksimi. Näillä määrillä pienempikin häiriö voi laukaista ruuhkatilanteen, hän kertoi.
 Paluuliikenteen uskottiin kuitenkin sujuvan torstain ja perjantain menoliikennettä jouhevammin, kun osa mökeille lähteneistä jää loman viettoon.
 Poliisi on valvonut juhannuksen paluuliikennettä useilla alueilla. Poliisin tilannekeskuksista ympäri Suomen on viikonlopun aikana kerrottu, että poliisilla on ollut paljon rattijuopumustehtäviä juhannuksen aikana.

Juhannuksen paluuliikenne rauhoittumassa – liikenne soljuu hiljalleen kohti pääkaupunkiseutua


Summary: Etiopian hallituksen mukaan tapaukset liittyvät toisiinsa.

Itä-Afrikassa sijaitsevassa Etiopiassa on tehty vallankaappausyritys pohjoisessa Amharan osavaltiossa. Vallankaappausyrityksen lisäksi Etiopian armeijan komentaja  Seare Mekonnen  on tapettu.
 Amharan osavaltiossa paikallinen osavaltiopresidentti  Ambachew Mekonnen  ja hänen avustajansa ammuttiin lauantai-iltana. Amharan pääkaupungin Bahir Darin asukkaat kertoivat kuulleensa tulitaistelua neljän tunnin ajan.
 Kaappausyritys epäonnistui. Amharan osavaltiossa on nähty etnisten ryhmien välistä väkivaltaa viime vuosina.
 Muutama tunti Amharan välikohtauksen jälkeen komentaja Seare Mekonnenin oma henkivartija ampui hänet kotonaan pääkaupunki Addis Abebassa. Myös komentajan luona vierailulla ollut eläkkeellä oleva kenraali tapettiin. Murhista epäilty henkivartija on pidätetty.
 Etiopian hallituksen mukaan tapaukset liittyisivät toisiina, mutta tarkempaa tietoa yhteydestä ei ole.
 Hallituksen mukaan tilanne on nyt hallinnassa. Pääministeri  Abiy Ahmed  kehotti televisiopuheessa etiopialaisia yhdistymään pahojen, Etiopiaa jakavien voimien edessä.
 Hilppa Hyrkäs / Yle
 Internet oli katkaistu koko Etiopiassa levottomuuksien seurauksena.
 Etiopia on Afrikan mantereen toiseksi suurin maa väkimäärältään. Siellä elää 102,5 miljoonaa asukasta, jotka kuuluvat yli 80 eri etniseen ryhmään. Etiopia on yksi Afrikan nopeimmin kasvavia talouksia.
 Vallankaappausyrityksestä epäilty yhä karkuteillä
 Pääministeri Ahmed syytti vallankaappausyrityksestä Amharan alueen turvallisuuspäällikköä  Asamnew Tsigea . Hänen olinpaikastaan ei ole tietoa. Uutistoimisto AFP:n lähteiden mukaan hän on yhä vapaana.
 Etiopian median mukaan Tsige oli armahdettu ja päästetty vapaaksi vankilasta viime vuonna.
 Reutersin mukaan Tsige oli kehottanut avoimesti sosiaalisessa mediassa amharoita aseistautumaan muita etnisiä ryhmiä vastaan. Amharat ovat Etiopian toiseksi suurin etninen ryhmä.
 Armeija ilmoitti sunnuntaiaamuna, että suurin osa vallankaappausyritykseen sekaantuneista on pidätetty.
 Ammutut olivat pääministerin liittolaisia
 Abiy Ahmed on touteuttanut itsevaltaisesti johdetussa Etiopiassa poliittisia ja taloudellisia uudistuksia noustuaan pääministeriksi keväällä 2018.
 Hänen kaudellaan on vapautettu poliittisia vankeja ja poistettu poliittisten puolueiden perustamista koskeva kielto. Joitakin virkamiehiä on myös viety oikeuteen ihmisoikeusloukkauksista.
 Kovaa vauhtia tehtyjen uudistusten aikana on syntynyt myös levottomuuksia.
 Pääministeri on erottanut armeijan ja turvallisuuspalvelun johtahahmoja ja tehnyt omia nimityksiään. Sen seurauksena hänellä on vaikutusvaltaisia vihollisia, kertoi uutistoimisto Reuters.
 Pääministeri yritettiin tappaa viime vuonna kranaatti-iskussa.
 Lauantaina ammuttu komentaja Seara Mekonnen oli Reutersin mukaan pääministerin nimittämä, Myös osavaltiopresidentti Ambachew Mekonnen kuului hänen liittolaisiinsa.
 Myös etniset väkivaltaisuudet ovat piinanneet Etiopiaa. Etiopiassa on yhdeksän osavaltiota, mutta osa etnisistä ryhmistä on vaatinut itselleen omaa aluehallintoa.
 Lauantain tapahtumien tulkittiin olevan merkki syvenevästä poliittisesta kriisistä Etiopissa.
 Korjattu 17:50 Amharan pääkaupungin nimi.

Henkivartija murhasi Etiopian armeijan komentajan ja isossa osavaltiossa vallankaappausyritys – pääministeri vakuuttaa tilanteen olevan hallinnassa


Summary: Välikohtaus alkaa varjostaa jo Johnsonin puheenjohtajakampanjaa.

Mitä tapahtui brittipoliitikko Boris Johnsonin kotona perjantain ja lauantain välisenä yönä Lontoossa? Sitä on vatvottu Britanniassa nyt toista päivää.
  Johnsonin naapuri oli soittanut poliisit  paikalle, sillä oli kuullut kiljumista, huutoa ja paiskomista.
 Naapuri oli kuullut Johnsonin avopuolison  Carrie Symondsin  äänen. Hän kertoo soittaneensa poliisin, sillä pelkäsi paikalla olevien puolesta.
 Paikalle saapuneet poliisit totesivat, että kaikki asunnolla olleet olivat turvassa ja voineet hyvin. Poliisi ei havainnut asunnolla merkkejä rikoksesta.
 Poliisikäynti sattui äärimmäisen tulenaralla hetkellä. Entinen ulkoministeri Johnson pyrkii nimittäin parhaillaan konservatiivipuolueen johtoon. Kisan voittaja nousee myös Britannian pääministeriksi.
 Puheenjohtajakisassa ovat jäljellä Johnson ja ulkoministeri  Jeremy Hunt . Johnsonia on pidetty selvänä ennakkosuosikkina.
 Paineet kasvavat – Johnson ei kommentoi
 Kaksi päivää jatkunut uutisointi välikohtauksesta on kuitenkin alkanut jo vaikuttaa Johnsonin puheenjohtajakampanjaan.
 Johnson on itse kieltäytynyt kommentoimasta asiaa. Hän esiintyi lauantaina puheenjohtajaehdokkaiden väittelyssä, jossa häneltä tivattiin asiasta.
 Johnson sanoi, että asia tuskin kiinnostaa yleisöä, joka haluaa kuulla hänen poliittisista visioistaan.
 Monia näyttää kuitenkin kiinnostavan, sillä Johnsonista saattaa hyvinkin tulla Britannian pääministeri pian. Muun muassa sanomalehti  The Guardian kuvailee Johnsoniin kohdistuvien  paineiden kasvavan.
 Useat poliitikot ovat vaatineet Johnsonia selittämään, mitä hänen kotonaan tapahtui.
 Muun muassa Britannian ulkomaankauppaministeri  Liam Fox  vaati Johnsonilta selitystä, jotta puheenjohtajakisassa voitaisiin palata asioihin,  kertoi Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Hän sanoi, että Johnsonille olisi helpompaa itselleen antaa jokin selitys. Fox tukee Jeremy Huntia konservatiivipuolueen johtajaksi.
 Myös konservatiivipoliitikko  Malcolm Rifkind  kehotti BBC:n mukaan Johnsonia avoimuuteen, sillä muuten näyttää siltä, että hän salaa jotain.
 Rifkindin mukaan pääministeriksi pyrkivä poliitikko ei voi kuitata poliisikäyntiä kotonaan kommentoimatta mitään.
 Useat Johnsonia kannattavat poliitikot ovat sanoneet, että kyseessä on yksityisasia. Heidän mielestään Johnson pitäisi jättää rauhaan.
 Juorulehti Daily Mailin tekemän kyselyn  mukaan Johnsonin suosio konservatiivipuolueen äänestäjien keskuudessa olisi laskenut selvästi välikohtauksen jälkeen.
 Konservatiivipuolueen jäsenet päättävät uudesta johtajastaan heinäkuussa.
 "Päästä irti minusta"
 Perjantain välikohtauksesta tiedetään nyt vain Johnsonin naapurin kertomus.
 Naapuri oli nauhoittanut riidan ääniä. Sanomalehti The Guardianin kuulemalla nauhalla kuuluu huutoa ennen äänekästä pamausta. Naapuri epäili sen johtuneen lautasten särkymisestä.
 Symondsin kuultiin huutavan Johnsonille, että "päästä irti minusta" ja " painu ulos asunnostani". Johnsonin puolestaan kuultiin kiroavan ja vaativan, ettei Symonds koske hänen tietokoneeseensa.
 Lue lisää:
 Guardian: Poliisi kävi pääministeriehdokas Johnsonin kodissa – naapuri raportoi kuulleensa kiljuntaa, huutoa ja paiskomista

Pääministeriehdokas Boris Johnsonilta vaaditaan selityksiä – poliisi kävi ratkomassa äänekästä riitaa kotona