Summary: Talvirengassääntöjen muuttumisen taustalla on halu saada suomalaiset siirtymään nastoista kitkarenkaisiin.

Kuiva tie, aurinko paistaa ja pakkasta on viisi astetta. Ensi talvena se voi olla kesärengaskeli.
 Suomessa ajetaan nyt viimeistä talvea nykyisillä talvirengassäännöillä. Nykylain mukaan henkilöautoilijoiden on vaihdettava autoonsa talvirenkaat joulukuun alussa ja pidettävä ne alla helmikuun loppuun. Näin on ollut, oli sää tai keli mikä tahansa.
 Uusi tieliikennelaki astuu voimaan 1. kesäkuuta 2020. Talvirenkaiden osalta muutokset ovat merkittäviä. Erikoista on, että uusi laki on samaan aikaan sekä lievempi että tiukempi.
 Lievempi se on sen vuoksi, että talvirenkaita tarvitsee talvikaudella käyttää ainoastaan, jos sää tai keli sitä edellyttää.
 Tiukempi se on sen vuoksi, että jos keli edellyttää talvirenkaiden käyttöä, pitää niitä ensi syksystä alkaen käyttää jo marraskuussa ja käyttöä jatkaa maaliskuun loppuun.
 Kaikki tämä kuulostaa selkeältä, mutta ei se sitä ole.
 Vaaditaanko kesärenkaille talvella kesäkeli?
 Kiinnostavaa Suomessa on, että tulevaan tieliikennelakiin ei ole mitenkään kirjattu, milloin sää tai keli on sellainen, että se edellyttää talvirenkaita. Esimerkiksi Saksassa on kirjattu, että talvirenkaita on käytettävä, mikäli tiellä on jäätä, lunta, loskaa tai mustaa jäätä.
 Suomessa lainsäätäjä on lähtenyt siitä, että autoilijoilla riittää järki. Se on kiinnostava vaatimus, sillä monella nykyautoilijalla on enää hyvin vähän kokemusta talviliukkailla ajamisesta.
 Valtaosa suomalaisten ajokilometreistä ajetaan superhoitoluokan maanteillä olosuhteissa, joissa kunnon talviliukkautta saattaa olla vain muutamia tunteja koko talvessa. Kun talvet ovat lyhentyneet, voi samoilla tieosuuksilla vesiliirron vaara sen sijaan olla todellinen viikkokaupalla.
 Liikenne- ja viestintäministeriössä on uuden lain hengessä ajateltu, että oikea rengasvalinta ei hoidu sakottamisen kautta. Poliisihallituksessa ei ole vielä edes pohdittu, millainen keli katsotaan tarpeeksi hyväksi, jotta kesärenkaat ovat autossa tarpeeksi pitävät.
 Sen verran poliisipiireistä on kuulunut, että tien päällä poliisi aikoo ainakin aluksi lähinnä jakaa huomautuksia, mikäli näyttää siltä, että kuljettajia on kesärenkain liikkeellä hankalissa keleissä.
 Sekin täytyy muistaa, että talvinen keli ja sää eivät ole sama asia. Maaliskuisena ja aurinkoisena päivänä voi moottoritiellä olla pakkasta, mutta ilmankosteutta ei nimeksikään. Samaan aikaan jo lyhyt poistuminen superhoitoluokan moottoritieltä läheiselle kylätielle paljastaa, että talvihan se on vielä liukkaimmillaan.
 Oletettavasti suurin osa suomalaisautoilijoista vaihtaa vuoden päästäkin talvirenkaat alle niin kuin ennenkin. Tilanne on varmaankin sama kuin Ruotsissa, joissa vastaavilla rengassäännöillä kaikki on mennyt toistaiseksi hyvin.
 Kuitenkin oletettavasti myös moni eteläsuomalainen perhe, jolla on kaksi tai useampi auto käytössään, jättää johonkin autoistaan talvirenkaat vaihtamatta. Silloin oikea auto otetaan alle kelin mukaan. Sekin voi olla ihan viisasta, sillä kesärengas on esimerkiksi marraskuun kaatosateessa pitävämpi rengas.
 Taustalla taivuttelu nastarenkaista kitkarenkaisiin
 Tähän saakka harva on sanonut ääneen, että suomalaisten pitäisi siirtyä talvirengasvalinnoissaan kitkarenkaisiin. Nastojen ja kitkojen välisestä paremmuudesta käytävä riita on suomalainen ikiliikkuja. Ja kuka nyt riitaa haluaisi? Mutta tieto renkaiden aiheuttamista ongelmista lisääntyy jatkuvasti. Ajat muuttuvat.
 ”Miten hallitus on ottanut huomioon nastarenkaiden aiheuttamat ongelmat valtion ja kuntien taloudelle, ilmastonmuutoksen hillitsemiselle ja ympäristölle ja mitä toimia hallitus aikoo tehdä, jotta autonomistajia ohjataan rengasvalinnoissa vähemmän tietä kuluttavien ja saastuttavien vaihtoehtojen käyttöönottoon? ”
 Oheinen lainaus on perussuomalaisten kansanedustajan  Jussi Wihosen  marraskuun 13. päivänä jättämästä kirjallisesta kysymyksestä ajoneuvojen rengasvalintojen vaikutuksista tiestöön ja ympäristöön. Vastaus hallitukselta saadaan joulukuun alussa.
 Hallituksen vastausta Wihoselle tullaan eri puolilla lukemaan tarkasti. Vaikka sitä ei olekaan ääneen sanottu, niin kesäkuussa voimaan astuvan tieliikennelain uusien talvirengassääntöjen taustalla on ollut myös liikenne- ja viestintäministeriön toive saada autoilijoita siirtymään nastoista kitkarenkaisiin.
 3PeakMountainSnowFlake-merkintä näyttää tältä. Derrick Frilund / Yle
 Ja kohta kaikkien talvikumeissa on ”3PeakMountainSnowFlake”
 Ehkä yllättäen juuri talvimaa Suomessa ei ole koskaan aikaisemmin määritelty, millainen talvirenkaan oikeastaan pitää olla. Tähän saakka lailliseksi renkaaksi on riittänyt, että valmistaja on ilmoittanut valmistamansa renkaan soveltuvan talvikäyttöön.
 Mutta nyt tämäkin asia määritellään ja se vetänee pois Suomen markkinoilta ja maanteiltä jonkun verran talvirenkaita. Liikenne- ja viestintävirasto Traficomissa on alkanut määrittelytyö, jonka pitäisi valmistua samaan aikaan, kun uusi tieliikennelaki astuu kesäkuussa voimaan.
 Todennäköisimmin Suomessa määrätään, että talvirenkaassa on aina oltava 3PeakMountainSnowFlake-merkintä. Kyseisellä merkinnällä ei ole virallista suomennettua nimeä, mutta se tunnetaan meillä ainakin nimillä ”vuoristosymboli”, ”lumihiutalemerkki” tai ”alppivuorimerkintä”.
 3PeakMountainSnowFlake on renkaan kylkeen muottimerkintänä valmistusvaiheessa painettu leima, jossa vuoren sisällä näkyy lumihiutale. Sitä ei saa painaa tai maalata renkaaseen jälkeenpäin.
 3PeakMountainSnowFlake-merkintä edellyttää, että rengas on akkreditointilaitoksen testaama. Pelkkä valmistajan ilmoitus ei silloin riitä. Samalla se tarkoittaa, että esimerkiksi M&S-renkaat (mud & snow) eivät enää talvirenkaiksi Suomessa kelpaisi.
 Uuden lain mukaisista rengassäännöistä on tulossa kovien vaatimusten kolmiodraama. Ensinnäkin kesärenkailla saa talviaikaan ajaa jokainen Suomessa asuva tai tänne autollaan tuleva, jos keli sen sallii.
 Toisaalta talvikelissä, jota Suomessa ei ole monen muun maan tavoin laissa määritelty, auton alla pitäisi olla 3PeakMountainSnowFlake-merkinnällä varustetut talvirenkaat.
 Ja kuitenkin Suomen talvirengassääntöjen olisi oltava tasapainossa eurooppalaisen lainsäädännön kanssa. Ulkomaalaisten autojen ajelua Suomen talvikelissä ei voi kieltää vaatimalla talvirenkailta kohtuuttomia. Muualla hyväksytyillä talvirenkailla pitäisi saada ajaa meilläkin.
 Lue myös:
 Puhelinta saa ensi kesästä alkaen räplätä ratissa, kun auto seisoo liikennevaloissa – Liikenneturva vastustaa lakimuutosta
 Monen autoilijan toive toteutuu – peräkärryn kanssa saa kohta ajaa satasta
 Uusia liikennemerkkejä tulossa käyttöön – katso kuvista, miltä ne näyttävät
 Sakot 1 km/h ylinopeudesta? Poliisijohtaja ei usko tiukennukseen: "Kansalaisten oikeustaju voisi olla kovilla"

Analyysi: Laki muuttuu ja ensi talvena saa sään salliessa ajella kesärenkailla – Talvirenkaille tulossa uudet vaatimukset


Summary: Suomesta Irakiin palautettu mies tapettiin kotimaassaan pian paluunsa jälkeen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Maahanmuuttovirasto haluaa varmistaa, että mahdolliset Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen langettavan ratkaisun kaltaiset tapaukset tunnistetaan.
 Yhteensä läpikäytäviä tapauksia  on noin 500 . Ryhmään kuuluvat ovat saaneet täyntäntöönpanokelpoisen kielteisen turvapaikkapäätöksen. Päätökset tehtiin ennen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 14. marraskuuta antamaa ratkaisua.
 Käytännössä Migri käy läpi turvapaikkapäätökset ja varmistaa, että ne on käsitelty ja tehty EIT:n ratkaisun edellytysten mukaisesti. Jos tapauksissa on huomioitavaa, voidaan hakijaa kehottaa tekemään uusintahakemus.
 EIT kiinnitti huomiota ratkaisussaan riskiarviointiin. Käytännössä siihen, miten hakijan aikaisemmat tapahtumat oli otettu huomioon tulevaisuuden uhan arvioinnissa. Lisäksi EIT muistutti, että hakijan taustan yksittäisten seikkojen yhteisvaikutus olisi pitänyt huomioida.
 Ratkaisu koski irakilaista turvapaikanhakijaa. Kun hänet palautettiin kotimaahansa, hänet tapettiin siellä pian paluunsa jälkeen.
 Lue lisää:
 Poliisi keskeyttää palautukset Irakiin, rikosperusteisia palautuksia jatketaan
 Suomi käännytti irakilaismiehen, joka tapettiin pian paluunsa jälkeen – Euroopan ihmisoikeustuomioistuin tuomitsi Suomen
ihmisoikeussopimuksen rikkomisesta
 Analyysi: Ali ei kuollut koska Suomi ei uskonut hänen vaaraansa, vaan koska hänen vaaransa oli vääränlaista
 Ohisalo: EIT:n päätös häpeällinen Suomelle – Hallitus käy läpi turvapaikkaprosessiin tehdyt muutokset, jotta vastaavaa ei enää tapahdu

Maahanmuuttovirasto käy läpi 500 turvapaikkapäätöstä ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisun takia


Summary: Kyse on liha-termin tulkinnasta. Poutun mukaan määräyksestä aiheutuu yritykselle jopa puolen miljoonan vahingot.

Kannuslainen lihatalo Pouttu Oy joutuu luopumaan kasvistuotteidensa Muu Burgerpihvi- ja Muu kasvilihapulla -tuotemerkkien käytöstä markkinoinnissa.
 Keski-Pohjanmaan ympäristöterveydenhuolto on määrännyt yhtiön muuttamaan markkinointia niin, että siinä ei käytetä harhaanjohtavaa kasviliha-sanaa tai muita kasviperäiseen lihaan viittaavia ilmaisuja.
 Myös tuotepakkauksia pitää muuttaa niin, että ne eivät millään kielellä johda kuluttajaa harhaan ja niistä käy selvästi ilmi. että kyse on kasvistuottesta. Nimet eivät myöskään millään kielellä saa viitata lihaan, koska tuote on täysin kasvispohjainen.
 Pouttu Oy on valittanut ympäristöviranomaisen päätöksestä. Yrityksen oikaisupäätös käsitellään joulukuussa ympäristöterveyslautakunnan kokouksessa.
 Pyyntö tutkia tuli Ruokavirastolta
 Keski-Pohjanmaan ympäristöterveydenhuollon terveysvalvonnan johtaja  Andreas Smeds  sanoo, että pyyntö Pouttu Oy:n markkinoinnin tutkimiseen tuli Ruokavirastolta.
 – Asiaa tutkittaessa huomattiin muutamissa tuotteissa, että se on kuluttajaa harhaanjohtavaa.
 Kyse on Smedsin mukaan siis liha-termistä. Hän viittaa laissa olevaan lihan määritelmään ja sen tulkintaan, jonka mukaan liha-sanaa on yrityksen markkinoinnissa käytetty väärin.
 – Laki on selkeä ja olemme tulkinneet sitä tällä tavalla.
 "Epäoikeudenmukainen tilanne"
 Pouttu Oy:n toimitusjohtaja  Mikko Karell  kertoo olevansa hämmästynyt ympäristöterveydenhuollon määräyksestä.
 – Tilanne on yhdellä sanalla sanoen epäoikeudenmukainen. Suomessa kun on myynnissä monta vastaavaa tuotetta, joissa saa käyttää ihan vastaavia ilmauksia, Karell sanoo.
 Karell toteaa, että esimerkiksi amerikkalainen elintarvikevalmistaja Beyond Meat myy Suomessa vegaanista Beyond Burger -tuotetta.
 – Käsittääksemme sana meat tarkoittaa lihaa ja burgerkin sihen aivan selvästi amerikankielellä viittaa. Viranomaisten mukaan englanninkielinen sana ei siis johda harhaan, mutta suomenkielinen johtaa, Karell kirjoittaa  Pouttu Muu -facebook-sivuilla .
 Keski-Pohjanmaan ympäristöterveydenhuollon terveysvalvonnan johtaja Andreas Smeds ymmärtää Mikko Karellin näkökulman.
 – Ymmärrän Poutun näkökulman. En pysty vastaamaan muiden viranomaisten toiminnasta oman toimialueemme ulkopuolella. Minun on vaikea kommentoida sitä, Smeds toteaa.
 Toimitusjohtaja Mikko Karell sanoo, että ympäristöviranomaisen määräyksestä aiheutuu yhtiölle 500 000 euron vahingot.  Kalle Niskala / Yle
 Puolen miljoonan vahingot
 Mikko Karellin mukaan Keski-Pohjanmaan ympäristöterveydenhuollon päätös aiheuttaa yritykselle taloudellista tappiota linjastojen säätämisestä ja pakkausten uudistamisesta. Karell toteaa myös, että muutokset on tehtävä varsin tiukalla aikataululla.
 – Laskimme, että määräysten toimeenpano tarkoittaa meille arviolta 500 000 euron vahinkoja. Kannuslaiselle elintarvikeyritykselle se on todella paljon, Karell toteaa.
 Aiheesta voi keskustella 22.11. klo 22 saakka.
 Lue lisää:   Lihatalot kilpailevat nyt myös kasviksilla – Ruokatalojen tulos tulee silti perinteisistä lihaa sisältävistä tuotteista

Terveysviranomainen kielsi kasviliha-sanan käytön – Pouttu tyrmistyi päätöksestä ja joutuu uusimaan tuotepakkauksensa


Summary: Poliisi epäilee kajaanilaisyrityksen turmelleen ympäristöä vuosien ajan. Tapaus voi tulla kaupungille kalliiksi.

Kajaanilaisen metallinkierrätysyrityksen Kajaanin Romun epäillään syyllistyneen vuosia jatkuneeseen ympäristön turmelemiseen,  kertoo MOT . Yhtiö varastoi alueellaan kymmeniä tuhansia tonneja metallin murskauksen sivutuotteena syntyvää SLF-jätettä, joka on ympäristölle vaarallista.
 Tällä hetkellä jätettä on poliisin mukaan yrityksen alueella noin 56 000 tonnia. Yrityksen ympäristöluvan sallima määrä on 200 tonnia. Jätettä kertyy koko ajan lisää.
 Lisäksi ympäristölupa vaatii, että vaarallinen jäte säilytetään nestetiiviillä, päällystetyllä alueella. Poliisin mukaan osaa jätteestä on säilytetty päällystämättömällä alueella.
 Jätettä on varastoitu myös kuntaomisteisen jäteyhtiön Ekokympin maalla. Luvanvastainen varastointi on tehty Ekokympin luvalla.
 Valvovana viranomaisena toimiva Kainuun ely-keskus on tiennyt pitkään, että Kajaanin Romu rikkoo ympäristölupaansa.
 SLF-jätettä syntyy, kun metalliromua murskataan. Antti J. Leinonen / Yle
 Mittauksissa löytyi raskasmetalleja
 Jätteen huomattiin jo vuonna 2017 vuotavan haitallisia aineita lähiympäristöön. Mittauksissa pinta- ja pohjavesistä on löytynyt muun muassa raskasmetalleja, kuten lyijyä ja kadmiumia. Ne kuuluvat haitallisimpien ympäristömyrkkyjen joukkoon.
 Tästä huolimatta yritys on jatkanut jätteen varastointia luvanvastaisesti. Vasta tänä keväänä ely-keskus vei asian poliisin tutkittavaksi.
 Ely-keskus ei ole keskeyttänyt murskaamon toimintaa, koska se on katsonut, että siitä ei aiheudu välitöntä ympäristön pilaantumista.
 – Toiminnanharjoittaja on jatkuvasti vienyt asioita eteenpäin, ely-keskuksen ympäristöasiantuntija  Tatu Turunen  kertoo.
 Suomen luonnonsuojeluliitossa ollaan pettyneitä valvojien hampaattomuuteen.
 – Kainuulla on historia siitä, että paskakasat kasautuvat ja mitään ei tehdä. Järvet eivät kestä kovin montaa firmaa, jotka eivät hoida asioitaan kunnolla tai viranomaisia, jotka eivät pysty valvomaan, sanoo liiton Kajaanin yhdistyksen puheenjohtaja  Elsa Lankinen .
 Kaupunki vaarassa joutua maksumieheksi
 Kajaanin Romun mukaan syynä jätevuorten kasvamiseen on se, että vaaralliseksi luokiteltua SLF-jätettä ei tällä hetkellä ota vastaan Suomessa kuin yksi polttolaitos, eikä sen kapasiteetti riitä kaiken jätteen käsittelyyn. Yhtiö on yrittänyt korjata tilannetta eri tavoin, laihoin tuloksin.
 – Me yrittäjät ollaan oikeasti kusessa, kun paskasta ei pääse eroon. Koko toimialalla on ongelmia, Kajaanin Romun toimitusjohtaja  Matti Nyyssönen  kertoo.
 Kajaanin Romun toimitusjohtajan Matti Nyyssösen (vasemmalla) mukaan yhtiö on korjannut virheensä. Antti J. Leinonen / Yle
 Vaaralliseksi luokitellun SLF-jätteen käsittely on Suomessa kallista ja hidasta. Yhtiö on itse arvioinut, että kaiken jätteen käsittely voisi maksaa 12–20 miljoonaa euroa ja viedä kymmenkunta vuotta.
 Yhtiöllä ei tällä hetkellä ole tällaisia varoja.
 Kajaanin Romun murskaamo sijaitsee Kajaanin kaupungilta vuokratulla alueella.
 – Jos yhtiö menee nurin, se on viime kädessä kaupunki, joka joutuu siivoamaan, Kajaanin kaupunginjohtaja  Jari Tolonen  sanoo.
 Poliisi: tutkinta pian valmis
 Poliisi epäilee tällä hetkellä Kajaanin Romun toimitusjohtaja Matti Nyyssöstä ympäristön turmelemisesta. Esitutkinta on loppusuoralla, ja asia on siirtymässä syyttäjälle.
 Nyyssönen kiistää syyllistyneensä rikokseen. Jos tuomio tulee, rangaistusasteikko ulottuu sakoista kahden vuoden vankeuteen.
 Lisäksi ely-keskus on määrännyt luvanvastaisen toiminnan lopetettavaksi 200 000 euron sakon uhalla. Ely-keskus on myös määrännyt Ekokympin lopettamaan Kajaanin Romun jätteen vastaanottamisen.
 Toimitusjohtaja Nyyssösen mukaan jäte on tällä hetkellä varastoitu siten, että se ei aiheuta ympäristölle vaaraa. Yhtiön tänä vuonna teettämien tutkimusten mukaan alueella oleva jäte ei pilaa ympäröivää maata tai vettä.
 Kajaanin Romu valittiin aiemmin syksyllä  vuoden 2019 paikallisyritykseksi . Yhtiö on ollut hyvässä maineessa.

MOT: Poliisi tutkii erikoista ympäristörikosta Kainuussa – vaarallista jätettä kasattu vuoriksi, raskasmetalleja päätynyt vesistöön


Summary: Viking Linen tiedotusjohtaja Johanna Boijer-Svahnströmin mukaan matkustajiin ollaan yhteydessä viikonlopun aikana.

Laivayhtiöt Viking Line, Tallink Silja ja Eckerö Line varautuvat parhaillaan postikiistaan liittyvään tukilakkoon, joka uhkaa alkaa ensi maanantaina.
 Useat ammattiliitot ovat laajentamassa tukilakkotoimiaan ensi maanantaina. Esimerkiksi Merimies-Unioni laajentaa tukilakkoaan ensi maanantaina Suomen lipun alla purjehtiviin matkustajalaivoihin, jos postilakossa ei synny sopua ennen sitä.
 Toistaiseksi sovitteluyritykset valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  johdolla Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU:n ja työnantajapuoli Paltan kanssa ovat kariutuneet tuloksettomina. Viimeksi sovittelua yritettiin keskiviikkona, eikä uudesta tapaamisesta ole sovittu.
 Perjantaiaamuna Postin työriidassa otettiin uudet keinot käyttöön, kun umpisolmuun ajatunutta pakettilajittelijoiden tilannetta alettiin avata  erillisen selvitysryhmän johdolla .
 Taloudellisia tappioita tulossa
 Viking Linen laivoista Turusta Tukholmaan liikennöivät Amorella ja Grace jäisivät Turkuun lakon alkaessa ja Helsingissä satamaan jäisivät Mariella ja Gabriella. Rosella jäisi lakon toteutuessa Maarianhaminaan. Varustamon Viking XPRS-laiva liikennöi normaalisti, koska se ei kulje Suomen lipun alla.
 Tallink Siljan laivoista lakolla olisi vaikutus kahteen laivaan eli Turku–Tukholma-reitillä Baltic Princessiin ja Helsingissä Silja Serenadeen. Tallink on kertonut siirtävänsä matkustajia tarpeen vaatiessa muille laivoille, jotka liikennöivät normaalisti.
 Eckerö Linen Tallinnaan liikennöivä laiva MS Finlandia jäisi myös satamaan lakon alkaessa.
 Viking Line on arvioinut, että lakko toteutuessaan vaikuttaisi varustamolla tuhansiin matkustajiin ja aiheuttaisi myös taloudellisia tappioita.
 – Viking Line on Suomen suurin merityöllistäjä. Meillä on viisi laivaa Suomen lipun alla, joten tukilakko kohdistuu erityisesti meihin. Näemme jo nyt, että tällä on taloudellisia vaikutuksia. Tämä on epäkiitollinen tilanne, koska emme ole edes postikiistassa osapuolena. Koemme, että tämä on vakava asia yrityksellemme, mutta myös laajemmin Suomen kilpailukyvylle, sanoo Viking Linen tiedotusjohtaja  Johanna Boijer-Svanhström .
 Viking Line: Matkustajiin ollaan yhteydessä
 Viking Linen tiedotusjohtaja Johanna Boijer-Svanhströmin mukaan matkustajiin ollaan yhteydessä viikonlopun aikana, jos sopua ei näytä syntyvän.
 – Tässä voi vielä käydä niin toivottavasti, että sopu löytyy. Asiakkaiden kannattaa seurata nettisivuja. Tiedotamme sivuillemme heti jos saamme tietää jotain uutta. Mikäli sunnuntaina näyttää siltä, että lakko on tulossa, otamme yhteyttä kaikkiin matkustajiin joko tekstiviestillä tai sähköpostitse.
 Viking Line tulee tarjoamaan lakon aikana perutuille vuoroille joko matkan siirtämistä tai peruuttamista ilman lisäkuluja.
 Jo nyt matkustajat ovat olleet huolestuneita mahdollisesta lakosta.
 – Yhteydenottoja on tullut melkoisesti. Nyt loppuviikosta yhteydenottojen määrä on kasvanut niin asiakkaiden kuin henkilökunnankin puolelta.
 Merimies-Unionin ensimmäinen tukilakkotoimi postikiistaan alkoi torstaina. Siitä alkaen ulkomaanliikenteessä olevien autolauttojen kyytiin ei ole otettu rekkoja tai säiliöautoja. Jo tämä on vaikuttanut esimerkiksi Viking Lineen.
 – Meillä seisoo nyt rahti. Torstaina aamulla Amorella lähti Turusta ilman rahtia ja tämä näkyy loppuviikosta niin, että Suomesta ei enää lähde rahtia länteen. Rahtiasiakkailtamme on tullut tilanteen takia paljon yhteydenottoja.
 Lue lisää:
 Syntyykö postisopu kolmessa päivässä? Selvitysryhmä aloitti työnsä: "Tarvittaessa lähden täältä vasta sunnuntaina"
 Postin tukilakot vaikuttavat Wasa Expressiin - sunnuntain ja maanantain vuoroja peruttu
 Postilakon neuvottelut aivan takalukossa – valtakunnansovittelija ei antanut sovintoehdotusta, uusia tukitoimia voimaan torstaina

Viking Line varautuu maanantaina uhkaavaan Postin tukilakkoon – viisi laivaa jäämässä satamaan, vaikutusta tuhansiin matkustajiin


Summary: Tutkijat etsivät puutiaisilla loisivaa pistiäistä Seilin saarelta hyönteispyydyksin.

Turun yliopiston puutiaistutkimusryhmä on löytänyt harvinaisen puutiaisissa loisivan loispitiäisen Saaristomerellä Paraisten Seilin saarelta.
 Ixodiphagus hookeri  -nimellä kulkeva loispistiäinen on Turun yliopiston tiedotteen mukaan ihmisen kannalta siitä mielenkiintoinen, että se tappaa loisinnan kohteena olevan puutiaisen ennen kuin se ehtii lisääntyä.
 Tutkijoiden mukaan puutiaisten luonnollisia vihollisia voidaan tulevaisuudessa mahdollisesti hyödyntää puutiaisten biologisessa torjunnassa.
 Kyseinen puutiaisissa loisiva loispistiäinen on nähty aikaisemmin Suomessa vain kerran, 1950-luvulla.
 – Emme vielä tiedä, onko laji vasta leviämässä Suomeen vai onko kyseessä vanhempi vieras, joten tulevaisuus näyttää, alkaako tämä Suomessa ilmeisen harvinainen laji tästä runsastumaan, dosentti  Eero Vesterinen  sanoo tiedotteessa.
 Seilin saarelta löydetty yksilö on hyvin pienikokoinen loispistiäinen. Se kuuluu Yliopiston tiedotteen mukaan hyppykiilukaisten heimoon.
 – Naaraspistiäiset munivat puutiaistoukkiin tai -nymfeihin munia, jotka kuoriutuvat puutiaisen nauttiman veriaterian jälkeen. Tämän jälkeen loispistiäistoukat syövät puutiaisen, joka kuolee ennen kuin se ehtii aikuistua ja lisääntyä, kuvaillaan tiedotteessa.
 Loisia etsittiin hyönteispyydyksin
 Turun yliopiston puutiaistutkimusryhmä selvittää puutiaisten ja niiden kantamien taudinaiheuttajien levinneisyyttä ja ekologiaa Suomessa. Ixodes-suvun punkit eli puutiaiset ovat runsastuneet viime vuosikymmeninä voimakkaasti Suomessa ja muualla Euroopassa.
 – Tutkimuksemme tavoitteena on ymmärtää puutiaisten ekologiaa kokonaisvaltaisesti, joten niitä saalistavien eläinlajien tutkiminen on ollut meillä kiinnostuksen kohteena, kertoo tiedotteessa tutkimusta vetänyt tutkijatohtori  Jani Sormunen  Turun yliopiston biodiversiteettiyksiköstä.
 Tutkijat etsivät loispistiäistä Seilin saarelta hyönteispyydyksin.
 Turun yliopiston tutkijat ovat keränneet saarelta tähän mennessä yli 1300 puutiaista. Niiden loisinta-astetta tutkittiin molekyylibiologisin menetelmin.
 Tutkimusryhmän tulokset julkaistiin 19.11.2019  Experimental and Applied Acarology -tiedesarjassa .

Seilin saarelta löytyi harvinainen puutiaisissa loisiva loispistiäinen – tappaa punkin ennen kuin se ehtii lisääntyä


Summary: Lavalle astuvat Antti Heikkinen, Laura Lindstedt, Kersti Juva, Tuomas Muraja, Ari Turunen ja Tiina Piilola.

Jyväskylän kirjamessut järjestetään tulevana viikonloppuna kolmen vuoden tauon jälkeen. Yle näyttää livenä kirjailijahaastatteluita Kirja, ruoka & viini -messuilta perjantaina 22. marraskuuta kello 13–15. Haastattelijoina toimivat Ylen toimittajat  Mikko Maasola ,  Jonna Karjalainen  ja  Arvo Vuorela.
 Jyväskylän kirjamessut ehti kutistua 2010-luvun puolivälissä pieneksi tapahtumaksi, mutta nyt suuret kustantamot ovat taas mukana tähtikirjailijoineen. Paikalle saapuu muun muassa useita Finlandia- ja Runeberg-palkintoehdokkaita.
 Kansainväliset megatrendit näkyvät myös kotimaisessa kauno- ja tietokirjallisuudessa. Ilmastonmuutos, pakolaiskysymykset ja kriisialueiden tilanteet ovat esillä tänä vuonna julkaistuissa kirjoissa, ja niitä käsitellään myös Jyväskylän kirjamessuilla.
 Suoran lähetyksen ohjelma
 Klo 13.00 Tuomas Muraja: Perustulokoe-eläin
 Tietokirjailija ja toimittaja Tuomas Muraja osallistui perustulokokeiluun. Perustuloeläin kertoo, millaista oli saada valtiolta 560 euroa kuukaudessa puhtaana käteen kahden vuoden ajan. Tekikö perustulo laiskaksi? Mikko Maasola haastattelee.
 Klo 13.20 Antti Heikkinen: Maaseudun tulevaisuus
 Antti Heikkisen romaani kertoo yhden päivän ajan pienestä kylästä, jossa asukkaat järjestävät jokavuotisen kirkastusjuhlan. Rakkaus ja omanarvontunto kukoistavat, kun kyläyhteisö kurkottaa tulevaisuuteen. Mikko Maasola haastattelee.
 Klo 13.40 Kersti Juva: Löytöretki Suomeen
 Suomalaiset suhtautuvat äidinkieleensä intohimoisesti. Tuoreessa kirjassaan kääntäjälegenda Kersti Juva käy läpi kielemme erityispiirteitä ja yllättäviä yksityiskohtia englantiin peilaten. Jonna Karjalainen haastattelee.
 Klo 14.00 Laura Lindstedt: Ystäväni Natalia
 Laura Lindstedtin kolmas romaani kertoo naisesta, joka aloittaa intensiivisen terapian ratkaistakseen seksuaalielämänsä ongelmat. Terapeutti teetättää ”Nataliaksi” kutsumallaan potilaalla vapaaseen assosiaatioon pohjautuvia harjoitteita. Natalia alkaa nauttia terapiasta, ehkä jopa liikaa. Jonna Karjalainen haastattelee.
 Klo 14.20 Ari Turunen: Mulkerot
 Ari Turunen kertoo suurista hallitsijoista tarinoita, jotka eroavat suuresti totutuista suurmieskertomuksia. Muun muassa Aleksanteri Suuri, Vasco da Gama ja Martti Luther eivät ole sankareita, vaan pahoja poikia, joiden kanssa ei kannattanut olla eri mieltä. Arvo Vuorela haastattelee.
 Klo 14.40 Tiina Piilola: Kalevalan naiset
 Kalevala näyttäytyy Tiina Piilolan kirjassa uudessa valossa. Kalevalan naiset tietävät, miten maailmalle pannaan hanttiin, mutta toisaalta myös sen, miten muutoksista voi selvitä pelosta huolimatta. Arvo Vuorela haastattelee.

Vuoden kiinnostavimpia kirjailijoita Ylen suorassa – katso kello 13 alkaen


Summary: Saamelaiset Anni Koivisto ja Jan Saijets sekä romani Keijo Svart sanovat, että sketsit ovat tuottaneet vahinkoa vähemmistöille.

Vihreiden kansanedustaja  Pirkka-Pekka Petelius  pyysi  torstaina julkisesti anteeksi  saamelaisia pilkkaavia sketsejään.
 Saamelaiset  Anni Koivisto  ja  Jan Saijets  sekä romani  Keijo Svart  kertovat nyt, millaista vahinkoa sketsit aiheuttivat.
 Peteliuksen 1980- ja 1990-luvulla tekemissä tv-sarjoissa saamelaisia kuvattiin syrjivästi. Sarjoissa pilkattiin myös esimerkiksi romaneja. Petelius lähetti torstaina Romaniasiain neuvottelukunnalle tapaamispyynnön.
 Pirkka-Pekka Petelius ja  Aake Kalliala  tekivät huumoria juopuneista saamelaisista useissa eri ohjelmissa. Saamelaisia esittävät  Naima-Aslak  ja  Soikiapää  nähtiin  Hymyhuulet -,  Pulttibois - ja  Manitbois -sarjoissa. Petelius pyysi näitä sketsejä anteeksi virallisella tiedotteella.
 – Haluan esittää julkisen anteeksipyyntöni kaikille saamelaisille. Pyydän anteeksi sitä haitallista vaikutusta, joka sketseillä on ollut. Ymmärrän vastuuni kansanedustajana ja kulttuurin tekijänä, Petelius kirjoitti tiedotteessa.
 "Nunnuka-huutelua"
 Tuleva Saamelaiskäräjien jäsen, utsjokelainen  Anni Koivisto  näkee, että Peteliuksen ja Kallialan sketsit ovat värittäneet stereotypioita saamelaisista.
 Koivisto kertoo itse olevansa siinä mielessä onnekas, että on kasvanut Utsjoella. Suomen ainoassa saamelaisenemmistöisessä kunnassa hän ei ole joutunut kärsimään stereotypioista.
 – Valtaväestön keskuudessa on sellaisia ennakkoluuloja, että saamelaiset ovat likaisia ja alkoholisteja, ja saamme kuulla nunnuka-huutelua.
 Anni Koivisto kertoo, miten sketsit ovat vaikuttaneet saamelaisiin.  Marja Väänänen / Yle
 Stereotypia juopoista saamelaisista on saanut Koiviston varpailleen.
 – Saamelaisalueen ulkopuolella en esimerkiksi halua mennä baariin ja kulkea siellä olutpullo kädessä. Olen todella varovainen, jos olen pukeutunut gáktiin (saamenpukuun), Koivisto sanoo.
 Koivisto ei ole ainoa. Hänen mukaansa ihmiset ovat varovaisia, etteivät vahingossakaan vahvista stereotypioita, jotka eivät pidä paikkaansa.
 Peteliuksen anteeksipyynnön Anni Koivisto näkee yhtenä merkkinä siitä, että maailma muuttuu ja asiat etenevät. Hän toivoo anteeksipyynnön toimivan hyvänä esimerkkinä muille.
 – Toivon, että se antaa muille rohkeutta miettiä sitä, miten omalla toiminnalla voi vaikuttaa vähemmistöjen asemaan ja parantaa sitä.
 Nuoretkin tietävät sketsit
 Saamelaiskäräjien jäsenen  Jan Saijetsin  juuret ovat Inarissa, mutta perhe ja koti ovat Tampereella.
 Saijetsin mukaan Peteliuksen anteeksipyyntö vaikutti aidolta ja se oli hieno ele.
 – Olivathan ne sketsit aika roisia, vaikka niille alussa nauroin. Ne täyttävät kulttuurin omimisen tunnusmerkit ja olivat melko loukkaavia.
 Jan Saijets sanoo, että Suomen kouluissa opetetaan liian vähän saamelaisista.  Jani Aarnio / Yle
 Saijetsin mukaan anteeksipyyntö oli aito, koska Petelius haluaa edistää saamelaisten oikeuksia. Esimerkiksi metsäkysymykset ovat Saijetsin mukaan iso ongelma.
 Jan Saijetsia on kutsuttu nunnuka-uulaksi. Monet saamelaiset saivat kokea sketsit nahoissaan myöhemmin.
 – Ruvettiin laulamaan nunnukaa pilkkamielessä päin naamaa.
 Vaikka sketseistä on aikaa, siitä ei ole monta vuotta, kun Saijets kuuli niistä viimeksi. Nuoretkin tietävät ne sketsit, hän sanoo.
 "Vähemmistölle näytetään kaapin paikka"
 Saijetsin mukaan alkuperäiskansan oikeuksia ja kulttuurista omimista ei ole Suomessa ajateltu kunnolla aiemmin. Sitäkään ei ole ymmärretty, kuinka herkässä asemassa vähemmistöt ovat.
 – Intiaanivitsejä on heitelty ja intiaanipukuja käytetty miten vain. Siinäkin asiassa on herätty.
 Kultturista omimista näkyy Saijetsin mukaan yhä siinä, miten saamelaisia symboleja kuten  saamenpukua käytetään  valtaväestön tarpeisiin. Esimerkiksi missit ovat joskus käyttäneet pilailukaupan pukua.
 – Monissa tarkoituksissa ihmiset eivät ole ymmärtäneet loukkaavansa. Vähemmistölle näytetään kaapin paikka, kun meidän symbolejamme käytetään miten huvittaa. Vähemmistöllä pitäisi olla oikeus käyttää omaa kulttuuriaan.
 Jos saamelaiset huomauttavat asiasta , vastaryöppy on Saijetsin mukaan valtava. Valtaväestö alkaa ihmetellä, taasko saamelaiset loukkaantuvat.
 – Saamelaiset joutuvat aina pohtimaan, mistä asiasta sanovat, koska takaisin tulee valtava vastaloukkaantumisten ryöppy.
 Saamelaisista kerrotaan liian vähän kouluissa
 Sketsit luovat mielikuvia muun muassa siitä syystä, että Suomessa ei vieläkään tiedetä tarpeeksi sen omasta alkuperäiskansasta. Ihmiset, jotka eivät tiedä saamelaisista, saavat mielikuvia heistä vitsien kautta.
 – Koulussa ei juuri kerrota saamelaisista, jopa intiaaneista kerrotaan enemmän oppikirjoissa. Se on ongelma. Suomalaiset eivät tiedä paljoa saamelaisista, monet kyllä luulevat tietävänsä, Jan Saijets sanoo.
 Tietämättömyys  on luonut Saijetsin mukaan omituista historiatietoa.
 – Väitetään, että saamelaiset ovat muualta tulleita maahanmuuttaneita.
 Saijets on valmis antamaan Peteliukselle anteeksi.
 – Symbolinen merkitys on iso, kun sketsin tekijä pyytää anteeksi. Yleensä esimerkin voima on suuri.
 "Jokaiselle piti selittää, ettemme puhu noin"
 Erityisohjaaja Keijo Svart on tukenut romanien koulunkäyntiä Tampereella. Hänen mielestään Peteliuksen pitäisi pyytää anteeksi myös romaneilta.
 – Eiväthän sketsit missään nimessä kuulostaneet mukavilta. Pirkka-Pekka Petelius ei ymmärtänyt, miten paljon hallaa teki meidän heimollemme ja porukallemme, Svart sanoo.
 Keijo Svartin mielestä Peteliuksen pitäisi pyytää anteeksi myös romaneilta.  Jani Aarnio / Yle
 Sketsit aiheuttivat laajaa vahinkoa myös romanien keskuudessa, koska ihmiset alkoivat toistella niitä.
 – Kaikki rupesivat matkimaan puhetta, sitä ei ole mukava kuulla. Jokaiselle piti selittää, ettemme puhu noin.
 Svart muistuttaa, että romanit ovat suomalaisia ja puhuvat suomen kieltä, eivätkä väännä kieltä sketsien tapaan.
 Pirkka-Pekka Petelius  on myöhemmin sanonut , että sketseissä nauretaan valtaväestön käsityksille, ei vähemmistöille. Keijo Svartin mielestä tätä ei koskaan tuotu ilmi ohjelmien yhteydessä. Sketsit eivät muuttaneet asennetta romaneita kohtaan positiivisemmaksi.
 – Kyllä sketsit kohdistuivat meidän kulttuuriimme.
 Kaipaako Svart romanina anteeksipyyntöä?
 – Kyllä se olisi fiksua aikuiselta mieheltä. Niin minä tekisin.
 Pirkka-Pekka Petelius kertoi Ylelle torstaina olevansa valmis keskustelemaan myös muiden vähemmistöjen kanssa. Hän lähetti Romaniasiain neuvottelukunnalle tapaamispyynnön.
 – Olen valmis siihen, Petelius kertoo.
 Lue lisää:
 Pirkka-Pekka Petelius pyytää anteeksi saamelaisia pilkkaavia sketsejään: "Olen valmis keskustelemaan myös muiden vähemmistöjen kanssa"
 "Suomessa on hyvin vakava, syvä tietovaje" – tuore tietokirja kertoo valtaväestölle saamelaisista saamelaisten ehdoilla
 Somekohut vähemmistöjen ympärillä noudattavat usein samaa kaavaa – Aggressiivinen keskustelukulttuuri lietsoo vihapuheen leviämistä
 Kyse on oikeudesta maahan, kieleen ja kulttuuriin

Kolme kokemusta siitä, miten Pirkka-Pekka Peteliuksen sketsit vaikeuttivat elämää: Pilkkalauluja päin naamaa, selittelyä, varovaisuutta baarissa


Summary: Iranin tämänkertainen digipimennys oli aiempaa valistuneempi ja hälyttävämpi, kirjoittaa brittilehti The Guardian.

Iranin internet-yhteydet ulkomaailmaan ovat olleet katkaistuina tai ainakin osittain poissa pian jo viikon ajan. Hallinto pani yhteydet poikki, kun kansa alkoi protestoida bensan hinnan korotusta vastaan ja yhteenotot muuttuivat verisiksi.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan internet pysyi torstaina suljettuna viidettä päivää.  Brittilehti The Guardianin  mukaan yhteys olisi palannut torstaina.
 Twitterissä perjantaiaamuna #Internet4Iran-tunnisteella käydyn keskustelun perusteella yhteydet eivät kuitenkaan ole vieläkään normaalit. Ulkomailla olevat henkilöt ovat esimerkiksi kertoneet tviiteissään, etteivät he ole saaneet viikkoon yhteyttä Iranissa oleviin sukulaisiinsa.
 Iran on hionut taitojaan
 Yhteyksien katkaiseminen on yleistyvä tapa, jolla hallinnot yrittävät taltuttaa väkivaltaisia levottomuuksia. Katkoja tilastoiva  Access Now  raportoi vuonna 2016 yhteensä 75 internetin alasajoa. Kaksi vuotta myöhemmin niitä oli jo 196.
 Katkoja on ollut esimerkiksi Intiassa, Jemenissä ja Venäjällä.
 – Tämä taktiikka on ollut olemassa jo jonkin aikaa. Tahti, jolla sitä käytetään nykyään, on kuitenkin erittäin hälyttävä, arvioi Access Now:n edustaja  Berhan Taye  The Guardianille.
 Iranin tämänkertaisessa digipimennyksessä oli kuitenkin jotakin valistuneempaa, brittilehti kirjoittaa. Iranilaiset ovat olleet eristettyinä muusta maailmasta, mutta maan sisällä yhteydet ovat ilmeisesti toimineet melko normaalisti.
 Tutkijoiden mukaan Iran on hionut taitojaan internetin rajoittamisessa jo pitkään. Kun Iran  tammikuun 2018 levottomuuksien  aikana yritti sulkea yhteydet, sen oli pakko avata ne uudelleen jo puolen tunnin jälkeen.
 – Se oli katastrofi. Mikään ei toiminut: kaikki hallinnon toimistot, sairaalat ja rahoituspalvelut hävisivät, kertoo iranilainen kyberturvallisuustutkija  Amir Rashidi  The Guardianille.
 Tällä kertaa Iran onnistui brittilehden mukaan paremmin: esimerkiksi sairaalat ja taloudenpitoon liittyvät sovellukset ovat toimineet kohtuullisesti, vaikka tunnettuihin hakukoneisiin pääsy on ollut estettynä.
 Iranin hallinto on lehden mukaan myös kehitellyt "halal net" -nimistä suljettua verkkoyhteyttä, joka vastaa Kiinan tunnettua palomuuria.
 Mellakat alkoivat bensan hinnasta
 Iranin levottomuudet alkoivat viikko sitten perjantaina, kun hallinto nosti  bensiinin hintaa merkittävästi.  Iranissa bensa on äärimmäisen edullista valtiontukien vuoksi. Öljyntuottajamaa on ollut viime aikoina vaikeuksissa sille asetettujen pakotteiden vuoksi.
 Mielenosoittajat polttivat bensa-asemia, sabotoivat poliisiasemia ja ryöstelivät kauppoja. Vastatoimena hallinto katkaisi melkein kaikki internetyhteydet ulkomaailman.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International arvioi, että yli sata henkilöä on  saanut surmansa protesteissa.  Uutistoimisto AFP:n mukaan viranomaiset ovat vahvistaneet viiden henkilön kuoleman. Internet-katkon vuoksi verenvuodatuksesta on ollut vaikeaa saada tietoa.
 The Guardianin mukaan viimeisin viikko on kuitenkin ollut verisin sitten Iranin vuoden 1979 vallankumouksen.
 AFP:n mukaan Iranin vallankumouskaarti ilmoitti torstaina verkkosivuillaan, että rauha olisi jälleen saavutettu. Lisäksi vallankumouskaarti on kiitellyt asevoimia hyvin ajoitetuista toimista mellakoitsijoiksi kutsumiaan mielenosoittajia kohtaan.
 Iran on yrittänyt lieventää polttoaineen hinnannousun vaikutuksia jakamalla kansalle avustusrahaa.
 Lisää aiheesta:
 Amnesty: Yli sadan pelätään kuolleen Iranin bensalevottomuuksissa

Iran on yhä taitavampi sulkemaan yhteydet ulkomaailmaan – Netin katkaiseminen on yleistyvä keino levottomuuksien tukahduttamiseksi


Summary: Miehillä lapsettomuus on selvästi riippuvaisempaa koulutustasosta kuin naisilla.

Mitä alhaisempi koulutustaso, niin sitä useammin on lapseton.  Tilastokeskuksen lukujen  mukaan vain perusasteen koulutuksen saaneista kotimaisia kieliä puhuvista 45–49-vuotiaista naisista lapsettomia on 22,5 prosenttia. Vastaavasti saman ikäluokan korkea-asteen tutkinnon suorittaneista lapsettomia on 18,3 prosenttia.
 Kun katsotaan kymmenen vuoden takaisia lukuja, niin tuon ikäisistä keskiasteen suorittaneista naisista lapsettomia on nyt peräti 3,6 prosenttiyksikköä enemmän. Perusasteen tutkinnon suorittaneista lapsettomia on tasan kolme prosenttiyksikköä enemmän.
 Miehillä koulutusasteen ero näkyy vieläkin selvemmin. Vain perusasteen koulutuksen saaneista 45–49-vuotiaista miehistä lapsettomia on joka kolmas, keskiasteen suorittaneista 29,4 prosenttia ja korkea-asteen koulutuksen saaneista melko tarkkaan viidennes, 20,4 prosenttia.
 Koulutus näkyy myös parisuhteissa
 Jos koulutustausta näkyy lapsettomuudessa, niin se näkyy myös parisuhteissa. Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2018 yhä useampi 45–49-vuotias perusasteen koulutuksen saanut asui ilman puolisoa kuin vielä vuonna 1987.
 Sen sijaan keskiasteen tutkinnon suorittaneista nyt parisuhteessa asuu 43 prosenttia, kun vuonna 1987 lukema oli 37.
 Yllätys tulee siinä, että korkeakoulutetuista miehistä yhä useampi elää lapsettomana ilman puolisoa, kun naisista yhä useampi elää lapsettomana puolison kanssa.
 Korkeasti koulutettujen naisten kohdalla yksin asuvien määrä on jopa romahtanut. Vuonna 1987 tuon ikäluokan ilman puolisoa asui 70 prosenttia, viime vuonna vain runsaat puolet.
 Lisäksi tilastot kertovat, että eniten lapsettomia naisia oli viime vuoden lopussa Uudellamaalla, 22 prosenttia. Vertailun vuoksi Pohjanmaalla 45–49-vuotiaista naisista lapsettomia oli vain 14 prosenttia. Lisäksi joka kolmas tuon ikäluokan lapseton nainen asui Uudellamaalla.
 Mitä lähempänä keskustaa asuvista tuon ikäluokan naisista lapsettomia oli 40 prosenttia.
 Tilastossa on selvitetty kotimaisia kieliä puhuvien 45–49-vuotiaiden naisten ja miesten lapsettomuutta ja parisuhteissa elämistä.

Lapsettomuus yleistyy – varsinkin vähän koulutetuilla, Uudellamaalla ja kaupunkien keskustoissa


Poliisi on takavarikoinut miljoonia tabletteja ekstaasia suuroperaatiossa, joka tehtiin Hollannissa ja Belgiassa. Ekstaasin arvo katukaupassa olisi ollut arviolta 185 miljoonaa euroa.
 Ensin poliisi löysi 700 kiloa ekstaasia Hollannin Rotterdamista viime kesänä. Operaatio jatkui marraskuussa, jolloin takavarikoita tehtiin 15 paikassa Hollannissa ja Belgiassa.
 Juttuun liittyen on saanut syytteet 11 huumekaupasta epäiltyä.
 Hollannin poliisi arvioi, että suuri osa ekstaasista olisi päätynyt katukauppaan Australiaan.

Miljoonia ekstaasitabletteja takavarikoitiin Hollannissa ja Belgiassa


Summary: Ilkka-Yhtymä Oyj:n tiedotustilaisuus on käynnissä parhaillaan.

Aikakauslehtien ja sanomalehtien kustantaminen

Pohjalaisten uusi maakuntalehti on nimeltään Ilkka-Pohjalainen . Ilkan ja Pohjalaisen yhdistymisen seurauksena syntyvä lehti alkaa ilmestyä 30. tammikuuta 2020.
 Uutta lehteä lähtee luotsaamaan päätoimittajana Markku Mantila.
 Yt-neuvotteluiden tulos
 Ilkan ja Pohjalaisen yhdistymisestä  kerrottiin  syyskuussa, kun Ilkka-Yhtymä Oyj aloitti yhteistoimintamenettelyt.
 Yt-neuvotteluiden tuloksesta  kerrottiin  maanantaina 18. marraskuuta. Henkilöstövähennysten yhteenlaskettu vaikutus on noin 28 henkilötyövuotta. Vähennykset kohdistuvat I-print oy:n painotoimintaan, I-Mediat oy:n sisällöntuotantoon ja kaupallisiin toimintoihin. Molempien lehtien päätoimittajat jättivät myös tehtävänsä.
 Kerromme kohta lisää
 Lue lisää:
 Ilkka ja Pohjalainen yhdeksi lehdeksi – "Yritysjohdolla on edessä vaikeita ratkaisuja"
 Päätoimittajien lähtö tuli Ilkan ja Pohjalaisen työntekijöille täytenä yllätyksenä: "Yritetään tästä päivästä selvitä ja toivotaan parasta"
 Katkera sota lukijoista ja mielipideherruudesta päättyy Pohjanmaalla Ilkan ja Pohjalaisen yhdistymiseen: "Häviäjiä on paljon"

Ilkasta ja Pohjalaisesta tulee Ilkka-Pohjalainen – lehden uusi päätoimittaja on Markku Mantila


Summary: Saksalainen Nora Fingscheidt kertoo Ylen haastattelussa elokuvastaan, joka kuvaa rajua putoamista lastensuojeluverkoston läpi.

System Crasher  on elokuva, jota on piinallista katsoa, mutta joka on tärkeää nähdä.
 Elokuva kertoo 9-vuotiaasta Bennistä ( Helena Zengel ), jolla on vakavia tunne-elämän säätelyongelmia, rajuja aggressiokohtauksia – ja riipaiseva rakkaudenkaipuu.
 Käsittelemättömän trauman takia Benni kestää erityisen huonosti sitä, että hänen kasvoihinsa kosketaan. Sen sijaan, että hän saisi tukea ja pitkäjänteistä terapiaa, häntä paiskotaan kuin pingispalloa liitoksissaan natisevassa lastensuojelujärjestelmässä sijoituspaikasta toiseen.
 Kukaan ei halua tyttöä, koska kukaan ei pärjää hänen väkivaltaisiksi yltyvien raivokohtaustensa kanssa.
 Benni haluaisi vain päästä kotiin äitinsä (Lisa Hagmeister) luokse, mutta äiti ei pärjää tytön kanssa. B-Plan Distribution
 Benni itse haluaisi kotiin äidin luo, mutta saa tältä vain tyhjiä lupauksia. Äiti pelkää omaa lastaan ja suojelee pienempiä sisaruksia. Kun Benni ei saa olla äitinsä kanssa, hän tulee entistä vihaisemmaksi.
 Edes Bennin hyvää tarkoittava sosiaalityöntekijä rouva Bafané ( Gabriela Maria Schmeide ) ei löydä tytölle pysyvää paikkaa. Ovea lyödään nenän edestä kiinni ryhmäkodeissa, joilla on tytöstä jo huonoja kokemuksia.
 Ja vaikka rouva Bafané tekee parhaansa, hänen vastuullaan on aivan liikaa lapsia.
 Lopulta Benni saa avukseen vihanhallintaan koulutetun kouluavustaja Michan ( Albrecht Schuch ), joka ottaa poikkeukselliset keinot käyttöön ja saa yhteyden rikkinäiseen tyttöön.
 Kun järjestelmä on repaleinen, ei Michakaan pysty ihmeisiin – varsinkaan yrittäessään suojella omaa perhettään ja omia rajojaan. Vaikka elokuva ei ole lohduton, on Bennin syöksy läpi turvaverkon piinallista seurattavaa.
 Etenkin, kun se perustuu todellisiin lastensuojelutapauksiin.
 Kouluavustaja Micha (Albrecht Schucht) saa Benniin yhteyden, mutta ei muista suojella samalla itseään. B-Plan Distribution
 "Sodankylä on kaunein elokuvajuhla maailmassa"
 System Crasher  on aiemmin lyhytelokuvia ja dokumentteja tehneen ohjaaja-käsikirjoittaja  Nora Fingscheidtin , 36, ensimmäinen pitkä fiktioelokuva.
 Se on tähän mennessä kerännyt yli 20 merkittävää elokuva-alan palkintoa, muun muassa Berliinin elokuvajuhlien Hopeisen karhun. Elokuva on myös valittu Saksan Oscar-ehdokkaaksi.
 System Crasherin  teatteriensi-ilta Suomessa on perjantaina, mutta se on nähty meillä jo viime kesänä Sodankylän elokuvajuhlilla, ja syksyn Rakkautta ja Anarkiaa -festivaaleilla Helsingissä.
 Fingscheidtille oli tärkeää, että hänen esikoisfiktionsa esitettiin juuri Sodankylässä, jossa Yle kesäkuussa haastatteli ohjaajaa. Fingscheidt vieraili ensimmäisen kerran tapahtumassa jo 22-vuotiaana. Silloin hän oli vapaaehtoisena mukana tallentamassa juhlatunnelmia.
 Nyt hän oli Sodankylässä jo neljättä kertaa. Hän jopa viimeisteli  System Crasherin  käsikirjoituksen pari vuotta sitten elokuvateatteri Lapinsuun aulassa.
 – Tämä on minulle maailman kaunein ja ainutlaatuisin elokuvajuhla. Täällä rakkaus elokuvaan on niin suurta, ja kaikki ovat todella tasa-arvoisia. Olisin tullut tänne, vaikka joutuisin edelleen nukkumaan teltassa, kertoi ohjaaja haastattelussa.
 Vanha talkoolainen nosti päätään, kun  System Crasherin  esitys alkoi kuumassa teltassa, jossa happi oli loppua. Ennen elokuvan esittelyä Fingscheidt jakoi vesipulloja katsojille ja vannotti juomaan tarpeeksi.
 Nora Fingscheidt Sodankylän elokuvajuhlilla kesäkuussa. Anniina Lassila / Sodankylän Elokuvajuhlat - Midnight Sun Film Festival
 Elokuvan nimi saksalaisesta lastensuojeluslangista
 Bennin tarina on ja ei ole totta.
 Hahmo perustuu yli 20 todelliseen lastensuojelutapaukseen, joihin Nora Fingscheidt perehtyi tehdessään taustatyötä elokuvaansa varten.
 Myös Bennin sosiaalityöntekijä ja kouluavustaja Micha ovat yhdistelmiä todellisista ihmisistä. Näiltä todellisilta ihmisiltä on peräisin myös elokuvan aihe ja nimi,  System Crasher,  eli systeeminmurskaaja.
 Fingscheidt oli pitkään halunnut tehdä elokuvan todella villistä, rajattomasta tytöstä, mutta ei ollut löytänyt oikeaa näkökulmaa.
 – Olin naisten suojakodissa tekemässä dokumenttielokuvaa, kun sinne tuli 14-vuotias tyttö. Hän ei kuulunut sinne, mutta ei kelvannut muuallekaan. Sosiaalityöntekijä sanoi, että tyttö on yksi niistä, joita kutsutaan nimellä  systemsprenger . Järjestelmä on kyvytön vastaamaan heidän tarpeisiinsa.
 Taustatyö synkensi maailmankuvaa
 Nora Fingscheidt vietti neljän vuoden kuluessa runsaasti aikaa lastenkodeissa, lastenpsykiatrisilla osastoilla, erityistä tukea tarvitsevien lasten koululuokissa ja lastensuojelun hätäsijoituspaikoissa.
 – Vietin kussakin paikassa viikon tai kaksi. Halusin tietää, missä olemme realistisia ja missä emme, koska kyse on kuitenkin fiktioelokuvasta.
 Fingscheidtin oli välillä pakko pitää tutkimuksissaan taukoa, ja tehdä jotain muuta. Muuten pää ei olisi kestänyt.
 –  System Crasherin  taustatyö oli todella raskasta etenkin, kun minulla ei ole ammatillista koulutusta niiden asioiden kohtaamiseen. Raskasta oli myös avuttomuus, jota tunsin siitä, että en ole sellaisessa asemassa, että voisin auttaa näitä lapsia.
 Jossain vaiheessa Fingscheidt oli jättää koko  System Crasherin  sikseen. Hän piti pidemmän tauon, jonka aikana hän teki dokumenttielokuvan  Ohne diese Welt  (2017) Argentiinassa asuvista, saksansukuisista mennoniiteista.
 Se auttoi saamaan etäisyyttä Bennin tarinaan.
 – Olin turhautunut todella pahasti. Tunsin, että olen tehnyt niin hillittömän määrän taustatyötä, että maailmankatsomukseni ja käsitykseni ihmisistä alkoi muuttua koko ajan synkemmäksi.
 Nyt, kun elokuva on valmis ja maailmalla, Fingscheidt toteaa helpottuneena, että lastensuojelun karuun arkeen perehtyminen ei saanut häntä kyynistymään.
 – Joskus huomaan kamppailevani sen kanssa, mitä tunteita lastensuojelua käsittelevät uutiset minussa herättävät. Minulla ei ole enää suojusta niitä vastaan, mutta se on osa elokuvantekemisen hintaa.
 Eikä elokuva ole niin masentava, kuin sen kuvauksesta voisi päätellä, Fingscheidt huomauttaa. Benni on rajattomuudessaankin rakastettava, samaistuttava hahmo. Hän on nokkela, anarkistinen ja hauska.
 – Mielestäni me saimme välitettyä Bennin energian elokuvassa. Onnistuimme näyttämään, miten vimmainen, pysäyttämätön ihmisolento hän on.
 Benni on vähän myös Nora Fingscheidt itse.
 Kaikki tytöt eivät ole kilttejä passiiveja
 Pienet tytöt kuvataan elokuvissa usein hiljaisina.
 Heillä on nätit, isot silmät, joilla he ihmettelevät maailmaa ympärillään. He ovat harvoin aktiivisia, ja jos he ovat aktiviisia, se on jotenkin söpöä ja hauskaa, kuvailee Fingscheidt.
 Hän halusi kertoa toisenlaisen tarinan, koska ei koskaan itse samaistunut söpöihin, hiljaisiin tyttöhahmoihin.
 –Olin itse lapsena todella villi, ja toisinaan todella vihainen. Muistan, millaista oli käydä aikuisten hermoille. Se oli joskus kiva tunne, oli mahtavaa saada aikuiset menettämään malttinsa. Mitä enemmän ne suuttuivat, sitä voimakkaamman reaktion heistä sai irti. Naisten ja tyttöjen vihantunteita kuvataan ihmeellisen vähän.
 Vaikka  System Crasher  antaa totutusta poikkeavan kuvan tytöistä, ei Fingscheidt pidä elokuvaansa feministisenä.
 – Naisilla on tietysti erilainen näkökulma maailmaan kuin miehillä, ja naisten tarinat ovat lisääntyneet. Olen itse ollut tyttö, ja siksi tytön tarinan kertominen on minulle luonnollisempaa, kuin pojan tarinan kertominen.
 "Kukaan ei päästä lastaan näyttelemään tässä elokuvassa"
 Nora Fingscheidt arveli käsikirjoitusta tehdessään, ettei siitä koskaan voisi tulla elokuvaa.
 Bennin rooliin olisi kerta kaikkiaan mahdotonta löytää näyttelijää. Jos sellainen löytyisi, niin vanhemmat eivät antaisi lapselleen lupaa ottaa osaa vastaan. Kiljuvan, raapivan, karkailevan ja sydämensä kerta toisensa jälkeen särkevän tytön rooli olisi yksinkertaisesti liikaa jopa kokeneelle ammattinäyttelijälle.
 Fingscheidt koekuvasi lopulta 150 tyttöä, mutta ajatukset palasivat aina Helena Zengeliin, 11-vuotiaaseen tyttöön, joka oli seitsemäs kuvauksissa käynyt. Fingscheidtin mielestä Zengel on syntynyt valkokankaalle.
 – Hän pystyi ilmaisemaan aggressiota niin uskottavasti, ja olemaan samaan aikaan vakuuttavasti niin haavoittuva, että kukaan ei pystynyt samaan. Helena oli käsittämättömällä tavalla läsnä silloinkin, kun ei varsinaisesti tehnyt mitään. Häntä haluaisi katsella, vaikka hän pesisi hampaitaan.
 System Crasherin  puolentoista miljoonan euron budjetti on kohtuullinen eurooppalaisessa mittakaavassa, mutta aiheen herkkyys vaati paljon kuvauspäiviä. Jotta niitä saatiin riittävästi, 65, tehtiin suuri osa muusta työstä osin talkoilla.
 – Me teimme elokuvaa todella pienellä porukalla. Sitä leikattiin läppärillä mummoni kotona. Kaikessa piti säästää, jotta saimme ostettua aikaa.
 Benniä esittävä Helena Zengel sai perehtyä rooliinsa kaikessa rauhassa. B-Plan Distribution
 "Miten ihmeessä tämäkin toteutetaan?"
 Helena Zengel sai myös valmistautua rooliinsa rauhassa. Fingscheidt tapasi Zengeliä viikottain jo puoli vuotta ennen kuvausten alkua.
 – Halusin todella varmistaa, että hän oppii tuntemaan Bennin maailman, eikä sekoita sitä omaansa. Mietimme yhdessä sitä, mitä Helena tekisi jossain tilanteessa, ja miten eri tavalla Benni toimisi.
 Zengel sai myös itse vaikuttaa elokuvaan.
 – Me kävimme yhdessä kirpparilta ostamassa Bennille vaatteita, ja hän valitsi Bennin pehmolohikäärmeen; lelun, joka on Bennillä aina mukana. Helena oli myös mukana aikuisten castingissa, joten hän tunsi näyttelijät ennen kuvausten alkua.
 Ennen kuvauksia järjestettiin vielä kahden päivän harjoituskuvaukset, jotta Zengel tottuisi kameraan ja ryhmään.
 Vaativimpien kohtausten turvallisuutta mietittiin poikkeuksellisen tarkkaan, vaikka ryhmä välillä itsekin epäili, voiko kaikkea toteuttaa. Benni esimerkiksi juoksee pimeän, ruuhkaisen autotien yli.
 – Usein, kun aikataulutimme kuvauksia, oli joka viides lause, että miten ihmeessä me tämän toteutamme? Miten muka saamme tehtyä kohtauksen, jossa Benni lukitsee itsensä vauvan kanssa vessaan?
 Kaikki kuitenkin onnistui hyvän valmistautumisen ja Helena Zengelin uskomattoman lahjakkuuden ansiosta, Fingscheidt toteaa.
 – Kun kuvaukset alkoivat, hän oli niin valmis kuin kukaan voi olla.
 System Crasherin Benni ei ole vain ongelma, vaan riehakas ja hauska lapsi, joka kaipaa tavallisia lapsen asioita. Etenkin rakkautta. B-Plan Distribution
 Ylikuormitettu systeemi kuluttaa ihmiset loppuun
 System Crasherin  kansainvälinen menestys on ollut Nora Fingscheidtille yllätys. Hän oletti, että elokuva on niin saksalainen ja niin paikalliseen lastensuojelujärjestelmään sidoksissa, ettei se puhuttelisi maan rajojen ulkopuolella.
 – Saksassa on uskomattoman byrokraattinen kulttuuri, ja siksi ajattelin, ettei elokuvaa ymmärrettäisi muualla. Ihmiset ovat kuitenkin suhtautuneet todella emotionaalisesti  System Crasheriin  kaikkialla.
 Myös Sodankylässä näytösteltasta asteli ulos poikkeuksellisen hiljaista yleisöä. Moni pyyhki silmiään. Ohjaaja arvelee syyksi sitä, että pohjimmiltaan se käsittelee ehdottoman rakkauden kaipuuta.
 – Jokainen ihminen on lapsena riippuvainen ja haavoittuva. Se riippuvaisuus on ehkä jotain universaalia ihmisille
 Fingscheidtille oli tärkeää, ettei hän elokuvallaan syyllistä lastensuojelun työntekijöitä. Taustatyötä tehdessään hän törmäsi jatkuvasti ihmisiin, jotka tekevät enemmän kuin keneltäkään voi kohtuudella odottaa.
 – Lastensuojelun työntekijöitä ei arvosteta, heille maksetaan naurettavan vähän, ja lastensuojelulaitoksissa on vain minimimäärä työntekijöitä. Etenkään koulutettua henkilökuntaa ei ole riittävästi.
 Resurssien puuttuessa työssä uupuvat ja luovuttavat nekin, jotka ovat tulleet alalle hyvin aikein, Fingscheidt sanoo.
 – Esimerkiksi Saksan valtion ylläpitämissä lastensuojelulaitoksissa rouva Bafanén kaltaisilla työntekijöillä on 60 lasta vastuullaan. Kun joku kollega sairastuu, jaetaan sairastuneen caset muille, ja yhtäkkiä lapsia onkin 90. Hän ei voi mitenkään tuntea kaikkia lapsia ja heidän yksilöllisiä tarpeitaan, työn tekeminen hyvin ei vain ole mahdollista.
 Fingscheidtille on uutinen, että Suomessa lastensuojelutyöntekijät ovat aivan yhtä ylikuormittuneita kuin hänen kotimaassaan. Suomessa yhdellä sosiaalityöntekijällä voi olla niin sanotussa normaalitilanteessakin vastuullaan  yli 80 lasta .
 – Luulin, ettei Bennin kohtalo voisi olla mahdollinen Suomessa. Saksalaisessa mediassa suomalaisen yhteiskunnan turvaverkko on maalattu ihanteellisessa valossa. Olen ymmärtänyt, että kaikki on Suomessa paljon paremmin ja tasa-arvoisemmin kuin missään muualla.

System Crasher on lastensuojelupainajainen valkokankaalla – ja se voisi olla totta myös Suomessa


Summary: Pakettilajittelijoiden kohtaloa aletaan perjantaina käsitellä erillisessä selvitysryhmässä. PAU ja Palta kertoivat odotuksistaan Ylen aamussa.

Perjantaiaamuna postin työriidassa otetaan uudet keinot käyttöön, kun umpisolmuun ajatunutta pakettilajittelijoiden tilannetta aletaan avata  erillisen selvitysryhmän johdolla .
 Ylen aamun haastattelussa työriidan osapuolet olivat yhdestä asiasta samaa mieltä: työmarkkinakonkareiden johtama selvitysryhmä voi tuoda uusia avauksia hankalaan tilanteeseen.
 Posti- ja logistiikka-alan unioni PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen  ja työnantajia edustavan Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  keskustelivat tilanteesta Ylen aamussa perjantaina.
 – Jään mielenkiinnolla odottamaan, mitä selvitysryhmässä syntyy. En ajattele, että he mitään ihmeidentekijöitä ovat, mutta kokeneita toimijoita ja erilaisissa liemissä keitettyjä, Nieminen totesi.
 Paltan Aarto on samoilla linjoilla.
 – Pakettilajittelijoiden tilannetta on väännetty ja käännetty neuvotteluissa, ja useita vaihtoehtoja on ollut pöydässä. En usko, että selvityshenkilöt ovat automaattinen tie onneen tai oikopolku, mutta on hyvä että mahdollisimman monia näkökulmia tilanteen ratkaisemiseksi saadaan, Aarto sanoo.
 Onko työehtosopimus muuten "valmis paketti"?
 Selvitysryhmän tehtävä on etsiä ratkaisua isoon hiertävään kysymykseen, eli 700 pakettilajittelijan siirtoon toisen työehtosopimuksen piiriin. Kun tämä kysymys on ratkaistu, päästään tarkastelemaan työehtokiistaa muilta osin.
 Selvitysryhmä on varautunut työskentelemään asian parissa koko viikonlopun. Maanantaina häämöttävät jo  uudet työtaistelutoimet . Pakettilajittelijoiden tilanteen lisäksi osapuolilla on kuitenkin erilaiset näkemykset myös siitä, kuinka valmis paketti työehtosopimus on.
 – Näen, että meillä olisi pienellä työllä olisi mahdollisuus viimeistellä työehtosopimus, kun tämä kiista ratkeaisi, sanoo Paltan Aarto.
 Työntekijäpuolen mielestä tekemistä on vielä sopimusehdoissakin.
 – Minulla ei ole ihan yhtä postiiivinen näkemys siitä, mihin neuvotteluissa ollaan jääty itse työehtosopimuksen osalta. Kyllä siinäkin vielä tekemistä riittää, Nieminen totesi.
 Kuuntele koko keskustelu jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Lue myös:
 Analyysi: Posti olisi avaamassa pakettialan halpuutuskierteen – myös kilpailijat uhkaavat leikata palkkoja, jos valtionyhtiö saa tahtonsa läpi
 Rinne eduskunnassa: Posti halusi siirtää kaikki työntekijänsä uuteen työehtosopimukseen, hallitus torppasi aikeet

Syntyykö postisopu kolmessa päivässä? Työriidan osapuolet eivät usko selvitysryhmän pystyvän ihmeisiin: "Ei mikään automaattinen tie onneen"


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Terveiset kaakkois-Euroopan sydämestä  Zagrebista! Täällä joulu ei vielä tunge tajuntaan kaupan voimalla vilkkuvine valoineen, joulumarkkinoineen tai loputtomana joululaulujen hittiparaatina.
 Antaa syksyn ensin väistyä. Katolisen kurin mukaisesti joulun aika alkaa ensimmäisestä adventista. Valtavan kuusen vihreät oksat odottavat koristeitaan keskiaikaisen yläkaupungin Gradecin hallintorakennusten aukiolla.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Viereisestä linnoituksen tornista  ammutaan yhä tykinlaukaus ilmoittamaan keskipäivän hetki. Niin on tehty yli sadan vuoden ajan. Yläkaupungin 246 kaasuvaloa sytytetään yhä käsin auringon laskiessa ja sammutetaan kun päivä koittaa.
 Zagreb on tehnyt minuun lähtemättömän vaikutuksen. Itävalta-Unkarin ajan arkkitehtuuri, kaupungin vehreys ja puhtaus, kahvilat, leveät kadut ja yksi Euroopan vanhimmista yliopistokeskuksista kertovat siitä, että Kroatia on mitä suurimmassa määrin eurooppalainen. Ihmiset tosin kokevat olevansa  EU:n kolmanneksi onnettomimpia .
 Kroatia on Euroopan unionin nuorin  jäsenvaltio. Se liittyi EU:hun vuonna 2013 ja haluaa nyt vimmatusti rajattomaan Schengeniin ja yhteisvaluutta euroon. Länsi-Balkan on Euroopan yhdentymisen viimeinen ponnistus ja vaikea sellainen.
 Kun laskeuduimme Zagrebiin, meitä oli vastassa uutuuttaan tuoksuva, laajennettu Franjo Tudjmanin lentoasema. Suuren hallin info-pisteessä odotti matkaopuksia joka lähtöön, myös suomeksi. Matkaa kaupungin keskustaan on vain 14 kilometriä, mutta sillä matkalla ehtii aistia toisenlaisen Kroatian.
 Sosialistinen realismi kohoaa  asuinalueina kuin muurahaiskeot tasangolla. Keskustaan johtavaa Vukovar-katua reunustivat tuhannet ja taas tuhannet hautakynttilät. Viime maanantaina oli Vukovarin kaatumisen muistopäivä. Yli 3000 sotilasta ja siviiliä kuoli kroaattikaupungin saarron ja valtauksen yhteydessä 1991.
 Kroatian itsenäistymistaistelu 1991–1995 osana Jugoslavian hajoamissotia on yhä vahvasti läsnä maan politiikassa ja identiteetissä. Hotelliaamiaisella eräs herra neuvoi ystävällisesti kuvaajaani vaihtamaan paitansa.
 Paita oli puna-sini-valkoraidallinen college-pusero. Värit olivat oikein, mutta järjestys väärä. Kuvaajallani oli päällään Serbian lippu ja tietenkin se meni vaihtoon.
 Emme viikon matkallamme törmänneet  kuitenkaan kertaakaan minkäänlaisiin kansallismielisiin tunnelmiin paitsi, että Kroatian lippu liehuu kaikkialla. Päinvastoin, kuuntelimme pääministeri  Andrej Plenkovićin  puhetta siitä kuinka tärkeää on, että Euroopan Unioni laajenee lopulta kaikkialle Länsi-Balkanille.
 Nationalismi ja äärioikeistolaisuus eivät ole yhtenäinen vahva voima Kroatiassa, toisin kuin Serbiassa tai Unkarissa. Kansallismielisyyttä on lukuisissa pienpuolueissa ja vahvimmillaan se on sotaveteraanien yhdistyksissä, joilla on myös poliittista valtaa. Heitä on noin puoli miljoonaa.
 EU:n laajentuminen on yksi Kroatian  keskusta-oikeistolaisen hallituksen päätavoitteista sen tammikuussa alkavalla EU-puheenjohtajakaudella.  Zagrebissa kuluneella viikolla kokoontunut Euroopan kansanpuolue EPP  vaatii EU:ta pitämään lupauksensa ja aloittamaan jäsenyysneuvottelut Albanian ja Pohjois-Makedonian kanssa. Päätöksen tiellä on Ranska ja presidentti  Emmanuel Macron .
 Kroatian laajentumisinto ei kuitenkaan ole ehkä ihan niin vilpitöntä kuin miltä se näyttää ja kuulostaa. Toiselle presidenttikaudelle joulukuun vaaleissa pyrkivä  Kolinda Grabar-Kitarović  on sanonut, että jäsenyysneuvotteluja käyvästä Serbiasta ei voi tulla EU:n jäsentä ennen kuin Kroatian itsenäistymissodan aikana kadonneiden ihmisten kohtalot on selvitetty.
 Kroatialla itsellään  on tavoite päästä Schengeniin. Se tarkoittaa tiukkaa rajavalvontaa alueella, jolla vuoristoinen maasto houkuttelee laittomia siirtolaisia pyrkimään Eurooppaan henkensä uhalla. Tällä viikolla Kroatian  rajavartijat ampuivat luvatonta rajanylittäjää  Slovenian vastaisella rajalla. Kroatia on käyttänyt kovia otteita myös Bosnia-Herzegovinan vastaisella rajalla.
 Turvallisuus on kaksipiippuinen juttu täällä Euroopan kaakkoiskulmalla. Balkanin maiden sitominen yhä lähemmin Euroopan unioniin luo yhtäältä vakautta alueella, toisaalta se vahvistaa koko unionin turvallisuutta kun EU:n ulkorajoja vahvistetaan.
 #SOMESSA: Konservatiivien vaalitempaus herätti paheksuntaa
 Twitter
 Britannian pääministeriehdokkaat Boris Johnson  ja  Jeremy Corbyn  ottivat tiistai-iltana yhteen vaalikampanjan ensimmäisessä TV-debatissa. Väittelyä luonnehdittiin laajalti tasapeliksi, jossa kumpikaan ehdokas ei saanut suoranaista yliotetta toisesta.
 Vääjäämätön somekohu syntyi, kun konservatiivien puoluetoimisto muutti Twitterin tiedotuskanavansa nimeksi factcheckUK väittelyn ajaksi. Neutraaliin faktantarkistukseen viittaavan nimen takana olikin Johnsonin puolueen pr-koneisto.
 Esimerkiksi Sky Newsin politiikan toimittajan  Lewis Goodallin  mielestä tempaus ei ollut hauska, vaan vilpillinen ja synkkä.
 #FAKTA: Kansainvälinen kauppa maistuu Pohjolassa
 Suomalaiset ovat EU:n toiseksi suurimpia  kansainvälisen kaupan ystäviä. Tällä viikolla julkaistussa  eurobarometri-kysel yssä  80 prosenttia suomalaisista vastasi hyötyvänsä ulkomaankaupasta. Suomalaisia innostuneempia olivat vain ruotsalaiset.
 Eurobarometri
 Kyselyssä kansainvälisellä kaupalla tarkoitettiin kaupankäyntiä EU:n ja kolmansien maiden välillä. EU:n laajuisesti sen suosio oli noussut huomattavasti vuodesta 2010, mikä liittynee talouden nousukauteen. Eurooppalaiset eivät enää pidä taloustilannetta ja työttömyyttä yhtä isoina huolenaiheina kuin silloin.
 Suomalaisista 22 prosenttia oli sitä mieltä,  että globalisaatio johtaa ennen kaikkea oman maan yritysten vientimahdollisuuksien paranemiseen. Ruotsalaiset tietysti puolestaan iloitsivat ennen kaikkea siitä, että globalisaatio on nostanut satoja miljoonia ihmisiä köyhyydestä.
 Koko EU:ssa yleisin vastaus kysymykseen oli, että ilmiö hyödyttää vain suuryrityksiä. Silti 60 prosenttia eurooppalaisista kokee hyötyvänsä kansainvälisestä kaupasta.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Saksan vihreät, Espanjan naiset ja asekauppa
 Saksan vihreiden toinen puheenjohtaja Robert Habeck puhui puoluekokouksessa Bielefeldissa 15. marraskuuta 2019. David Hcker / EPA
 Vihreä puolue on Saksassa  kovassa nosteessa. Syksyllä puolue käväisi jopa kannatusmittausten ykköspaikalla, mikä herätti kysymyksen siitä, voisiko suurimman EU-maan johdossa olla jonain päivänä vihreä liittokansleri.
 Yksi mahdollinen ehdokas tehtävään on puolueen toinen puheenjohtaja  Robert Habeck , jota  Suvi Turtiainen   kävi haastattelemassa vihreiden puoluekokouksessa . 50-vuotias kirjailija ei halunnut sanoa, onko hän käytettävissä ehdolle kun  Angela Merkelille  haetaan kahden vuoden kuluttua seuraajaa liittokansleriksi.
 Habeck iloitsee, että Saksan vihreät eivät tällä erää riitele keskenään, toisin kuin vanhat valtapuolueet CDU ja SPD.
 Espanjassa naiset ovat marssineet  kaduilla vastustaakseen liian lieviä raiskaustuomioita sekä lähisuhdeväkivaltaa. Myös työelämän epätasa-arvo ja laitaoikeiston Vox-puolueen vaatimukset aborttioikeuden kaventamisesta ovat nostattaneet vastarintaa.
 Ylen Espanjan-toimittaja  Maija Salmi  kertoo  Pekka Vahvasen   Mistä maailma puhuu -podcastissa , miksi naisten oikeudet ovat edenneet maassa hitaasti ja missä mennään nyt.
 EU-maat ovat osallisia reilussa neljänneksessä  maailman asekaupasta. Samaan aikaan asekaupan säännöt EU:ssa ovat monitulkintaisia ja tulkinnat siitä mihin maahan aseita voi viedä ovat erilaisia eri EU-maissa.  Maija Elonheimo  haastatteli aiheesta  Brysselin kone -ohjelmassa  ajatushautomo SaferGloben toiminnanjohtajan sijaista  Kari Paasosta  .
 ENSI VIIKOLLA: Uusi komissio myöhässä maaliin
 EU-parlamentti pääsee vihdoin äänestämään  uudesta komissiosta ensi viikolla Strasbourgissa. Parlamentin puhemies  David Sassoli  ilmoitti torstaina, että komissaariehdokkaiden kuulemiset on saatettu loppuun. Parlamentti hylkäsi Ranskan, Romanian ja Unkarin ensimmäiset ehdokkaat.
 Komission uuden puheenjohtajan  Ursula von der Leyenin  on määrä esitellä komission jäsenet ja työohjelma keskiviikkona aamulla, jonka jälkeen parlamentti äänestää komissiosta.
 Britannia ei aio nimittää komissaaria ennen parlamenttivaaleja 12. joulukuuta, jonka vuoksi komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyn Britanniaa vastaan. Uuden komission on määrä aloittaa työnsä 1. joulukuuta, kuukauden myöhässä.
 Brexit on tauolla vaikka Britanniassa eletään hektisiä aikoja. Vaalikuume on korkeimmillaan.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.

Eurooppa-kirje: EU:n uusin jäsenmaa ponnisti Jugoslavian hajoamissodista unionin puheenjohtajaksi – Kroatia haluaa laajentumiselle jatkoa


Summary: Yli tuhannen Arabian maitokannun kokoelma on parhaillaan nähtävillä Tuurin kyläkaupassa.

Alavuden kohua herättäneet Arabian kannut ovat poikineet kaupungille poikkeuksellisen määrän palautetta. Alavus  osti syksyllä  yli tuhannen Arabian maitokannun kokoelman 180 000 eurolla.
 Kaupungin saama palaute on ollut sekä myönteistä että negatiivista. Niiden joukossa on ollut myös muutama ostotarjous, joissa on tarjouduttu maksamaan kannuista enemmän, kuin millä Alavus ne osti. Ostotarjouksiin ei ole kuitenkaan suhtauduttu vakavasti, sillä kaupunki ei ole aikeissa luopua kannuistaan.
 – Viestit, joissa on tarjouduttu ostamaan kannut, ovat tulleet sähköpostilla. Kannuja ei ole tarkoitus myydä. Ne on hankittu samalla ajatuksella kuin kunnat yleensä ostavat taidekokoelmia, kertoo Alavuden kehitysjohtaja  Terttu Liesmäki .
 Arvioissa suuri hintahaitari
 Kannut nousivat julkisuuteen lokakuussa. Mediassa ihmeteltiin muun muassa Alavuden kannuista maksamaa summaa, ja kyseltiin siitä mielipidettä asiantuntijoilta. Huutokauppakeisari  Aki Palsanmäki oli Ilta-Sanomissa sitä mieltä , että Alavus teki hyvät kaupat.  Wenzel Hagelstamin mielestä  kauppasumma oli rajusti yläkanttiin.
 – Olemme olleet yllättyneitä asian saamasta näkyvyydestä. Kaupunki tekee isompia ratkaisuja, jotka jäävät vaille huomiota, Liesmäki sanoo.
 Pysyväksi näyttelyksi
 Maitokannut ovat parhaillaan esillä Veljekset Keskisillä Tuurissa. Keväällä niistä tulee pysyvä näyttely Alavuden Taidekeskus Harriin.
 Taidekeskuksessa aloitetaan joulukuussa järjestelyt kannuja varten. Näyttely avataan toukokuussa. Kannut tuodaan Tuurista takaisin Alavudelle huhtikuun lopulla.
 – Taidekeskuksen tilat vaativat pientä remonttia ja kunnostamista kannuja varten.

Alavuden kohukannuista valtava määrä palautetta ja myös ostotarjouksia: "Kannuja ei ole tarkoitus myydä"


Summary: Turussa tablettilaitteella annettavaa hoitoa ollaan lisäämässä. Pian 100 asiakasta on etäkotihoidon piirissä.

Turun Paattisilla asuvan 95-vuotiaan  Eino Nurmisen  keittiön pöydällä on tablettilaite. Hoitaja soittaa siihen kuusi kertaa viikossa. Kerran viikossa hoitaja käy jakamassa lääkkeet.
 Kyse on virtuaalisesta hoitotavasta, joka korvaa osan kotihoitokäynneistä. Nurminen painaa ruutua, kun hälytysääni kuuluu. Laitteen kanssa toimiminen on ollut helppo opetella.
 – Ei siinä ole mitään oppimista, sillä painan vain tuota ruutua. Mitään muuta ei tarvitse tehdä, kertoo Nurminen.
 Videopuhelun aikana hoitaja pyytää Nurmista näyttämään lääkedosetista, että lääkkeet on otettu. Hoitaja toteaa, että päivän kolo on tyhjä, joten asia on kunnossa. Lisäksi hoitaja kysyy, mitä Nurminen on syönyt.
 Nurminen pitää palvelua riittävänä.
 – Ainakin tässä vaiheessa tämä riittää. Minulle on monta kertaa sanottu, että apua saa lisää, jos on tarvetta.
 Laitteita tilattiin lisää
 Turun kotihoidossa ensimmäiset asiakkaat saivat tablettilaitteen alkukeväästä 2019. Lähiaikoina hoidon piiriin tulevat kaikki Turun kotihoidon alueet.
 Projektipäällikkö  Tiina Turja  kertoo, että laitteita on ollut 50, mutta lisää on tilattu toiset 50 kappaletta. Kotihoidolla on noin 2 600 asiakasta, joista 100 on jatkossa virtuaalisen hoidon piirissä.
 – Tärkein etu on, että palvelun avulla voidaan lisätä kotihoidon tavoitettavuutta ja samalla hoitajilta säästyy aikaa. Ajaminen asiakkaiden luokse vie aikaa. Kirjautuminen ja suojavaatteiden laittaminen päälle vievät myös aikaa. On tärkeää, että hoitajat pystyvät käymään heidän luonaan, jotka tarvitsevat fyysistä hoitoa, kertoo Turja.
 THL:n Vanhuspalvelujen tila -raportin mukaan  etäkotihoidon odotetaan yleistyvän Suomessa, mutta vuonna 2018 vasta prosentti kaikista kotihoidon käynneistä tehtiin etäyhteyden avulla.
 Turku hakee säästöjä muun muassa vanhustenhoidosta. Tablettilaitteiden käyttö hoidossa on otettu esille yhtenä säästökeinona. Kaupunki on tehnyt lokakuun loppuun 2021 jatkuvan sopimuksen laitteiden käytöstä. Noin kolmen vuoden aikana kustannuksia hoitomuodosta tulee noin 120 000 euroa.
 Sairaanhoitaja Juho Sainio ja projektipäällikkö Tiina Turja katsovat, kun Eino Nurminen esittelee käsityöharrastustaan. Minna Rosvall / Yle
 Puhelu aina sovittuun aikaan
 Turussa virtuaalikotihoidon piiriin tulee lisää asiakkaita joka viikko. Virtuaalista hoitotapaa käydään läpi, kun asiakkaalle tehdään hoitosuunnitelmaa. Esimerkiksi yksi päivän kolmesta kotihoitokäynnistä voidaan hoitaa tablettilaitteen välityksellä.
 – Palaute on ollut pääosin myönteistä. Asiakkaat ovat kertoneet, että he ovat saaneet sisältöä elämäänsä, kun heille soitetaan, kertoo projektipäällikkö Tiina Turja.
 Käytännössä etähoitaja ottaa kuva- ja ääniyhteyden asiakkaaseen tabletin avulla sovittuun kellonaikaan. Etähoitaja voi esimerkiksi varmistaa, että asiakas on ottanut lääkkeensä. Lisäksi asiakkaan ravitsemusta seurataan eli sitä, onko tämä muistanut syödä. Puhelu kestää yleensä 10–20 minuuttia.
 – Etähoitajaa ei voi hälyttää apuun milloin vain. Heillä on tietyt asiakkaan palvelu- ja hoitosuunnitelman mukaiset soittoajat, joina he soittavat asiakkaille. Jos virtuaalikäynnin aikana huomataan, että asiakkaan voinnissa on tapahtunut muutos, ilmoitetaan siitä heti kotihoitoalueen sairaanhoitajalle tai tarvittaessa soitetaan ambulanssi.
 Tekniikka pelottaa joitakin
 Tekniikan käyttöönotto hoitotilanteisssa ei sovi kaikille. Projektipäällikkö Tiina Turja myöntää, että jotkut asiakkaat eivät halua olla tekniikan kanssa tekemisissä tai se pelottaa heitä.
 Asiakas voi puhua hoitajan kanssa jopa niin, ettei hän koske lainkaan laitteeseen eli hoitaja avaa keskusteluyhteyden ja asiakas asettuu vain laitteen ääreen.
 – Osa iäkkäistä haluaa, että heidän luonaan käydään perinteisillä hoitajan kotikäynneillä. He ovat ehkä tottuneet hoitajan käynteihin. Virtuaalisen hoidon suositteleminen on helpompaa uusille asiakkaille, sillä heillä ei ole vielä kokemusta fyysisistä käynneistä, kertoo Turja.
 Virtuaalikäynnit ovat kuitenkin osa asiakkaan palvelukokonaisuutta, asiakkaalla on lisäksi perinteisiä kotikäyntejä.
 Tuolijumpparyhmä koolle virtuaalisesti
 Hoitosoittojen lisäksi asiakkaita voidaan kutsua tuolijumppaan. Projektipäällikkö Tiina Turja kertoo, että tuolijumppaa on jo kokeiltu ja asiakkaat ovat olleet innoissaan.
 – Käytännössä jumppaan voi osallistua kahdesta viiteen henkilöä samanaikaisesti. Hoitaja pitää etänä jumpan, kertoo Turja.
 Omaisetkin voivat ottaa videopuheluita hoidettavien kanssa hoitokäytössä olevan tablettilaitteen avulla. Asiakas määrittää, ketkä omaiset liitetään palveluun.
 Virtuaalista hoitoa ympäri Suomea
 Erilaisia teknologiaratkaisuja on käytetty kotihoidossa jo vuosien ajan. Turkuun tablettilaitteita toimittavan VideoVisitin ratkaisuja on käytössä lähes koko Suomessa, ja etähoidon palvelulla on tehty jo yli 1 000 000 etähoidon kotikäyntiä.
 Kotona asuvat iäkkäät ovat käyttäneet laitteita muun muassa Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirissä, Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymässä, Tampereella, Kuopiossa sekä Espoossa.
 VideoVisitin myyntijohtaja  Erja Kantola  kertoo, että viime aikoina hoitajien asenne virtuaalista hoitoa kohtaan on muuttunut aiempaa myönteisemmäksi.
 – Asiakastapaamisten kohokohtia ovat sellaiset hoitajien kommentit, että ”tavallinen käynti se on etäkäyntikin”. Tämä on tärkeä edistysaskel. Muutoksesta kertoo myös se, että tekeillä on teknologiatuetun kotona asumisen kansallinen toimintamalli, kertoo Kantola.
 Lue lisää:
 Suomessa vasta prosentti kotihoidosta on etähoitoa: "Olen soittanut monta kertaa yli sata puhelua päivässä"
 Kotihoitajalta voi kulua pysäköintipaikan etsimiseen enemmän aikaa kuin kotikäyntiin – lakimuutos tuomassa erikoisluvan

Sotaveteraani Eino Nurmisen, 95, kotihoidosta osa sujuu virtuaalisesti – Suomessa tehty jo yli miljoona hoitokäyntiä etänä


Summary: Tutkimuksen mukaan tilanne on huolestuttava erityisesti alaikäisten tyttöjen kohdalla.

Neljä viidestä nuoresta ei liiku tarpeeksi, varoittaa Maailman terveysjärjestö WHO. Sen mukaan erityisesti tyttöjen tulisi kuntoilla enemmän.
 Terveysjärjestön mukaan tarvitaan pikaisia toimenpiteitä, jotta teinit saadaan näyttöpäätteiden tuijottelun sijaan kuntoilemaan enemmän.
 – Meidän ehdottomasti täytyy tehdä enemmän, tai näiden nuorten tulevaisuus tulee olemaan hyvin synkkä terveyden kannalta, varoittaa  Leanne Riley , joka on yksi tutkimuksen tekijöistä.
 WHO julkisti nyt ensimmäistä kertaa maailmanlaajuisen alaikäisten liikkumista arvioivan raportin. Raporttiin tutkittiin noin 1,6 miljoonaa 11-17-vuotiasta oppilasta 146 maasta vuosina 2001-2016. Heistä 81 prosenttia ei yltänyt WHO:n suositukseen vähintään tunnin päivittäisestä liikunnasta, kuten kävelystä tai pyöräilystä.
 Kunnianhimoisista maailmanlaajuisista tavoitteista huolimatta nuorten liikunnallinen aktiivisuus ei ole kohonnut tutkimuksen 15 vuoden aikana.
 – Emme näe minkäänlaista kehitystä, Riley sanoi.
 Nuorten liikkumattomuus yleistä kaikissa tutkituissa maissa
 Raportti ei sinänsä ota kantaa nuorten liikkumattomuuden syihin, mutta se viittaa "elektroniseen vallankumoukseen", joka vaikuttaa muuttaneen nuorten liikuntatottumuksia ja houkuttaa näitä istumaan enemmän. Tekijät myös huomauttavat, että heikko infrastruktuuri ja turvattomuus vaikeuttavat esimerkiksi kouluun kävelemistä tai pyöräilemistä.
 Liikkumattomuus nuorten keskuudessa oli yleistä kaikissa tutkituissa maissa.
 – Liikkumattomuutta löytyi oikeastaan kaikkialta, sanoi tutkimuksen tekijöihin kuuluva  Regina Guthold .
 Guthold huomautti, että monissa maissa 80-90 prosenttia alaikäisistä ei yllä liikuntasuosituksiin.
 Tutkimuksen mukaan tilanne on erityisen huolestuttava alaikäisten tyttöjen kohdalla. Maailmanlaajuisesti tytöistä vain 15 prosenttia yltää suositeltuun määrään liikuntaa, kun poikien vastaava luku on 22 prosenttia.
 Tytöt olivat poikia aktiivisempia kuntoilijoita ainoastaan neljässä valtiossa: Afganistanissa, Samoalla, Tongalla ja Sambiassa.
 Useissa maissa sukupuolten välinen ero näytti liittyvän kulttuuriin, jossa tyttöjä painostetaan jäämään kotiin ja välttämään urheilua. Lisäksi eroon vaikuttaa huoli ulkona liikkumisen turvallisuudesta.
 – Meidän täytyy tehdä enemmän, jos haluamme pysäyttää liikalihavuuden tässä ikäluokassa ja lisätä kuntoilua, Guthold painotti.
 Lisää aiheesta:
 Lasten liikuntatutkimus paljastaa, että liikunta ei kiinnosta lapsia – Professori: "Jotain kummallista on käynnissä"
 Suomalaisten lasten liikuntataidot Euroopan kärkeä – syynä saattaa olla liikkumisen vapaus

Neljä viidestä nuoresta ei liiku tarpeeksi ja asian korjaamiseksi tarvitaan pikaisia toimia, varoittaa WHO


Summary: Vuokramökkien hintaan pitäisi kuulua paloturvallisuus, muistutetaan Onnettomuustutkintakeskuksesta.

Onnettomuustutkintakeskus antaa tänään uusia suosituksia vuokramökkien turvallisuuden parantamiseksi. Taustalla on Kittilän Levillä huhtikuussa sattunut mökkipalo, jossa kolme alaikäistä lasta kuoli.
 Voit seurata asiaa koskevaa tiedotustilaisuutta suorana tästä artikkelista klo 9.30 alkaen.
 Tutkinta mökkipalosta on nyt valmistunut. Jo aiemmin on todettu, että palon syynä olivat väärin asennetut lattialämmityskaapelit.
 Palanut mökki oli vuonna 2005 valmistunut kaksikerroksinen hirsimökki. Mökissä oli palon syttymishetkellä saman pyhtääläisperheen neljä sisarusta.
 Lapsista kolme nukkui palon syttyessä yläkerrassa. Vanhin lapsista, teini-ikäinen poika, nukkui alakerrassa, havahtui palovaroittimen ääneen ja onnistui pelastautumaan. Yläkerrassa nukkuneet lapset kuolivat savukaasuihin.
 Lue lisää:
 Levin tuhoisa mökkipalo alkoi väärin asennetusta lattialämmityskaapelista – OTKES: "Voi tapahtua valitettavasti uudestaan"
 Huhtikuisessa tulipalossa Kittilän Levillä tuhoutunut mökki oli vuokrakäytössä ja valmistunut 2005. Yle
 Asennusvirhe mahdollisti tulipalon
 Onnettomuustutkintakeskuksen tutkintaa johtanut  Kai Valonen  totesi keväällä, että palaneessa mökissä käytetty lattialämmityksen toteutustapa on mökeissä käytössä yleisestikin. Valonen piti mahdollisena, että onnettomuus voisi toistua.
 Puulattian alla olevat lämmityskaapelit oli asennettu liian tiukalle mutkalle ja niiden eristeet olivat vaurioituneet, mikä mahdollisti kaapelien kuumenemisen ja tulipalon.
 Onnettomuuskeskus kiinnitti vuokramökkien turvallisuuteen huomiota heti palon jälkeen keväällä ja totesi, että majoitustilojen maksimoiminen yläkertaan rakennettavilla parvilla voi johtaa tilanteeseen, jossa toisen kerroksen tiloista on vaikeaa tai jopa mahdotonta poistua palon sattuessa.
 Sähköturvallisuusmääräyksiä on turmamökin valmistumisen jälkeen kiristetty. Lattialämmityskaapelien asennuksessa pitää nykyisin käyttää vikavirtasuojausta. Se olisi voinut estää tulipalon.
 Lue myös:
 Kolmen lapsen hengen vaatinut Levin mökkipalo syttyi lattialämmityksestä – parvesta tulee helposti surmanloukku
 Viallinen lattialämmitys johti kolmen alaikäisen kuolemaan Levillä – 6 kysymystä ja vastausta lattialämmityksen turvallisuudesta
 Ystävät hyvästelivät Levin mökkipalossa kuolleet nuoret kirjeillä, jotka he jättivät tyhjiin pulpetteihin – "Tänään on itketty paljon"

Yle seuraa: Tutkinta kolmen nuoren hengen vaatineesta mökkipalosta valmis – OTKES:lta 4 suositusta vuokramökkien turvallisuuden parantamiseksi


Summary: Kannabiskeskustelussa on monenlaisia näkemyksiä. Kuka on eniten oikeassa, pohtii Ylen oikeustoimittaja Päivi Happonen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Hyvä ystäväni  elää juuri nyt elämänsä rankinta aikaa.
 Hänen yläkoululainen lapsensa puolestaan kokee elävänsä todennäköisesti elämänsä jännittävintä aikaa.
 Ensimmäiset vahvojen viinojen sammumiskännit on otettu kavereiden kanssa.
 Kun kannabiskokeilut alkoivat, luvattomat yöpoissaolot tulivat kuvioihin.
 Hyvin pian lapsi kokeili myös muitakin huumeita.
 Samaan aikaan kun ystäväni yrittää kaikin keinoin saada pidettyä lapsensa erossa kannabiksesta ja muista huumeista, muu Suomi miettii kiivaasti, mitä kannabikselle pitäisi tehdä.
 Pää on ollut välillä sekaisin jo pelkästä kannabiskeskustelun seuraamisesta. Niin paljon erilaisia näkemyksiä ja mielipiteitä on heitetty ilmoille.
 Yli 50 000 henkilöä  on allekirjoittanut kannabiksen kansalaisaloitteen, joka on menossa eduskuntaan.
 Kansalaisaloitteessa vaaditaan huumelakiin muutosta.
 Lakia halutaan muuttaa niin, että kannabiksen käytöstä ei enää rangaistaisi. Laitonta huumetta myös saisi kasvattaa ilman seuraamusta enintään neljän hamppukasvin verran, ja sitä saisi pitää hallussa "pienen määrän" omaan käyttöön.
 Hampusta on puhuttu viime viikot paljon.
 Pää on ollut välillä sekaisin jo pelkästä kannabiskeskustelun seuraamisesta.
 Niin paljon erilaisia näkemyksiä ja mielipiteitä on heitetty ilmoille.
 Huumekeskustelun ensimmäinen  korkean profiilin lausunto saatiin, kun sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) otti ehkä hieman yllättäen kantaa asiaan jo ennen kuin kansalaisaloite edes ehti eduskuntaan.
 Ohisalo kirjoitti  Facebookissa, että "vihreiden linja on se, että laittomien päihteiden käytöstä ja pienten määrien hallussapidosta ei pidä rangaista".
 Pian tämän jälkeen sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.)  sanoi Ylelle kannattavansa  sitä, ettei kannabiksen käytöstä rangaista.
 Terveysalan asiantuntijat eivät ministeri Pekosen kommentista riehaantuneet puoleen tai toiseen.
 Se ei ole sinänsä ihme, koska Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos  julkaisi jo viime vuonna blogikirjoituksen , jossa todettiin, että Suomessa ei huumeiden käytöstä pitäisi rangaista.
 Poliisi näkee huumausaineisiin liittyvässä maailmassa kuolemaa, väkivaltaa, hyväksikäyttöä, prostituutiota, perheiden hätää, vanhempien tuskaa ja ylipäätään rikoksia.
 Poliisit ovat  kannabiksesta jyrkästi eri mieltä kuin terveysväki.
 Eniten poliiseja kauhistuttaa oman poliisiministerin lausunto. Tuntuu kuin matto olisi vedetty alta, sanoi Ylelle eräs korkeassa asemassa oleva poliisi. Hän ei halua nimeään julkisuuteen.
 Suomen korkein poliisivirkamies ei lähtenyt esinaisensa huumelausuntoa moittimaan.
 Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  kuitenkin  kertoi hyvin selkeästi , mitä mieltä poliisi on huumeista.
 Kolehmainen sanoi MTV:lle , että poliisi näkee huumausaineisiin liittyvässä maailmassa kuolemaa, väkivaltaa, hyväksikäyttöä, prostituutiota, perheiden hätää, vanhempien tuskaa ja ylipäätään rikoksia.
 Poliisiylijohtajan mukaan poliisin on vaikea hyväksyä minkäänlaista huumeisiin liittyvää liberalisointia.
 Poliisi pelkää  myös sitä, että huumekuskien määrä lisääntyy nykyisestä, jos kannabiksen käytöstä ei enää rangaistaisi.
 Kannabiksen käyttäjiä ei jahdata, vakuuttaa poliisi.
 – Meidän erityinen huolenaiheemme ovat lapset ja nuoret. Kun kohtaamme alaikäisen kannabiksen käyttäjän, hänet ohjataan aina hoitoon. Rangaistusta ei anneta. Poliisi saattaa olla usein ainoa kaveri tällaiselle nuorelle, sanoo Ylelle Hämeen poliisilaitoksen poliisipäällikkö  Ilkka Koskimäki .
 Poliisi uskoo kannabiksen porttiteoriaan.
 – Meidän kokemuksemme mukaan kannabiksesta alkaa vahvempien huumeiden käyttö. Uskomme vahvasti porttiteoriaan, toteaa Koskimäki.
 Tuore tutkimus kertoo, että nuorten kannabiksen käyttö on lisääntynyt. Nuoret suhtautuvat kannabikseen aiempaa myönteisemmin.
 Kaikki eivät usko  porttiteoriaan.
 Yksi heistä on Ehkäisevän Päihdetyön (Ehyt) koulutussuunnittelija.
 – Ei se toimi niin, että käytät kannabista ja sitten siirryt automaattisesti koviin huumeisiin. Mutta joillekin voi tulla vakava haitta jo yhdestä kannabiskokeilusta, sanoi koulutussuunnittelija  Karin Rantala   tässä Ylen jutussa .
 Tuore tutkimus  kertoo, että nuorten kannabiksen käyttö on lisääntynyt.
 Nuoret suhtautuvat kannabikseen aiempaa myönteisemmin.
 Koe-eläimille  tehdyssä tutkimuksessa on todettu , että kannabiksen käyttö aiheuttaa vahinkoa aikuisia enemmän nuorille aivoille.
 Pössyttelyn on havaittu heikentävän esimerkiksi muistia, itsehillintää ja oppimiskykyä.
 Muutokset näkyvät vielä viikkojen ja kuukausien jälkeen kannabiksen käytöstä. Siitä ei ole löytynyt toistaiseksi näyttöä, että aivoissa tapahtuneet muutokset olisivat pysyviä.
 Asiantuntijat kuitenkin korostavat, että kannabiksen käyttö voi usein aiheuttaa sosiaalisia haittoja kuten ongelmia koulussa ja ihmissuhteissa.
 70–vuotias Sirkka Linder on Suomesta Viroon muuttanut onnellinen pössyttelijä.
 Mutta mitä mieltä  tästä kaikesta ovat Sirkka ja Pekka?
 70–vuotias  Sirkka Linder  on Suomesta Viroon muuttanut onnellinen pössyttelijä.
 Hän kertoi  tässä Ylen jutussa  kannabiksen käytöstään. Linder sanoo, että kannabis tuntuu aina yhtä ihanalta, vaikka hän on käyttänyt sitä jo 50 vuotta.
 Tamperelainen Pekka Matilainen  ei ajattele, että kannabis on ihanaa.
 Hän vihaa kannabista ja sitä, mitä se aiheutti hänen pojalleen.
 Poliisi kertoi, että poika oli vuokrannut henkilöauton. Poika oli ajanut autolla vastaantulevan rekan alle.
 Matilaisen poika sairastui kannabispsykoosiin. Lääkäri oli varoittanut, että kannabispsykoosista voi seurata syvä masennus.
 Näin kävi.
 Eräänä päivänä poliisi soitti Matilaiselle. Poliisi kertoi, että Matilaisen poika oli vuokrannut henkilöauton. Poika oli ajanut autolla vastaantulevan rekan alle.
 Hän kuoli välittömästi.
 Matilainen kertoi tästä tapauksesta Ylen  Flinkkilä&Tastula -ohjelmassa .
 Entä se ystäväni  ja hänen yläkouluikäinen lapsensa.
 Arvaatko, mitä mieltä he ovat kannabiksesta?
 Ystäväni on samaa mieltä kuin Pekka.
 Jyrkkä ei kannabikselle.
 Ystäväni teini-ikäinen lapsi on eri mieltä kuin äitinsä.
 Siirtyykö moni nuori kannabiksesta kovempiin huumeisiin?
Tuleeko Suomeen rutkasti enemmän onnellisia ihmisiä, kun he voivat pössytellä rauhassa?
 Mitä tapahtuisi , jos huumelakia muutettaisiin?
 Lisääntyykö nuorten kannabiksen käyttö?
 Siirtyykö moni nuori kannabiksesta kovempiin huumeisiin?
 Kuoleeko nykyistä useampi nuori tai aikuinen huumeisiin?
 Pääseekö nykyistä useampi ongelmakäyttäjä katkaisuhoitoon?
 Riittääkö kaikille hoitopaikkoja?
 Helpottuuko kannabiksen käyttörikokseen syyllistyneen elämä, kun siitä ei jää merkintää poliisin rekisteriin?
 Tuleeko Suomeen rutkasti enemmän onnellisia ihmisiä, kun he voivat pössytellä rauhassa?
 Ei kukaan osaa antaa  näihin kysymyksiin täysin oikeita vastauksia.
 Ministerit ja kansanedustajat joutuvat kuitenkin pian pohtimaan näitä kysymyksiä, kun kannabista koskeva kansalaisaloite tulee eduskunnan käsittelyyn.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) on jo linjannut,  että asiassa "ei edetä" .
 Joissakin puolueissa huumelain muutos on niin sanottu omantunnon asia eli edustaja saa itse päättää, mitä nappia hän painaa äänestyksessä.
 Silloin olisi syytä muistaa yksi todella tärkeä asia.
 Jos huumelakia lähdetään vapauttamaan, siitä pitäisi seurata enemmän hyvää kuin pahaa.
 Lue myös:
 "Iskä, voiko tästä mitenkään selvitä?" Pekka Matilaisen poika teki itsemurhan - isä soitti rekkakuskille
 Sirkka Linder, 70, on käyttänyt kannabista jo lähes 50 vuotta: "Olen samanlainen viihdekäyttäjä kuin suurin osa suomalaisista alkoholin kanssa"
 Poliisiylijohtaja jyrkkänä MTV:n Uutisextrassa: Huumeiden käytön rangaistavuutta ei pidä poistaa
 THL: Huumeiden käytön rangaistavuudesta tulisi luopua
 Päivi Happonen
 Kirjoittaja on Ylen oikeustoimittaja, joka tekee rikos- ja oikeusjuttuja radioon, televisioon ja verkkoon.

Päivi Happonen: Sirkka on onnellinen pössyttelijä, mutta miksi Pekka on katkera kannabikselle? – Tätä kiihkeässä keskustelussa on sanottu


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Neljä konkaria aloittaa postikiistan selvittelyn
 Neljä entistä työmarkkinajohtajaa aloittaa aamulla Postin työehtosopimuskiistan selvittämisen. Omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) kertoi selvitysryhmästä  eilen torstaina . Ryhmä perustettiin työntekijöitä edustavan Posti- ja logistikka-alan unionin (PAU) ja Palvelutyöntajien (Palta) pyynnöstä. Työryhmä on varautunut käyttämään riidan sovitteluun koko viikonlopun. PAUn lakko ja useiden ammattiliittojen tukilakot jatkuvat.
 Löytyikö lääke työpaikkojen luottamuspulaan?
 Henkilöstön edustaja firman hallituksessa voi rakentaa luottamusta työnantajan ja -tekijöiden välille. Wärtsilässä Ralf Holmlund on tehnyt tätä työtä nyt kahdeksan vuotta.  Mårten Lampén / Yle
 Ammattiliitot haluavat työntekijöiden edustajat  nykyistä pienempien yritysten hallintoon .  Ralf Holmlund  on ollut työntekijöiden edustaja Wärtsilä Finlandin hallituksessa kahdeksan vuotta. Ylin tavoite on ollut rakentaa parempaa luottamusta firman johdon ja työntekijöiden välille. Työnantajajärjestössä on asiaan selvä kanta: Työntekijöiden edustuksesta ei saa määrätä ainakaan laissa nykyistä laajemmin.
 Virkarikoskuulemisten johtaja vertasi Trumpia Nixoniin Watergate-skandaalissa
 AOP
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on mennyt paljon pidemmälle kuin entinen presidentti  Richard Nixon ,  väittää  Trumpin virkarikossyytekuulemisia johtava demokraattien  Adam Schiff . Schiff viittasi väitteisiin, joiden mukaan Trump olisi pidättänyt sotilasapua Ukrainalta, jotta voisi painostaa maan johtoa. Schiff esitti Nixon-viittauksen useiden Trumpin virkarikostutkinnassa kuultujen todistajanlausuntojen jälkeen.
 Tutkimus: Pessimisti on altis sydänsairauksille ja haluton muuttamaan elintapojaan
 Lääketieteen lisensiaatti Mikko Pänkäläisen väitöskirja tarkastetaan Päijät-Hämeen keskussairaalassa perjantaina. Juha-Petri Koponen / Yle
 Pessimistit elävät muita epäterveellisemmin, mutta synkistely itsessään on jo  uhka terveydelle . Lääketieteen lisensiaatti  Mikko Pänkäläisen  tutkimuksen mukaan pessimismi on merkittävä riskitekijä sepelvaltimotaudin synnylle ja sen aiheuttamalle kuolleisuudelle. Pänkäläinen luonnehtii pessimismiä maailmankatsomukseksi, jossa ihminen odottaa huonojen asioiden tapahtuvan.
 Australian palot suomalaisten kertomana: "En ole koskaan nähnyt mitään tällaista"
 Harri Kenonen kotitalonsa terassilla Armidalen kaupungissa. Harri Kenonen
 Harri Kenonen  oli pikkulapsi, kun hänen perheensä muutti Australiaan vuonna 1969. Luonto on ehtinyt näyttää voimansa monta kertaa, mutta tämä syksy on ollut pahin kaikista. Syyskuusta asti Australiaa ovat koetelleet poikkeuksellisen rajut maastopalot.  Kysyimme maassa asuvilta suomalaisilta , miten he kokevat tilanteen.
 Sää viilenee loppuviikolla
 Yle
 Perjantai on laajalti pilvinen ja enimmäkseen poutainen. Maan pohjoisosassa tulee heikkoa lumisadetta. Loppuviikolla sää pakastuu. Etelässä aurinko pääsee paistamaan, pohjoisessa sää pysyy pilvisenä ja heikot sateet ovat edelleen mahdollisia.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Neljä konkaria setvimään postikiistaa, pessimismi altistaa sydänsairauksille, Australiassa asuvat suomalaiset maastopalojen keskellä


Summary: Maastopalojen korventamassa Australiassa asuu noin 30 000 suomalaissyntyistä ihmistä.

Australiaa ovat koetelleet syyskuusta asti poikkeuksellisen rajut maastopalot. Useita ihmisiä on kuollut ja sadat ovat menettäneet kotinsa.
 Harri Kenonen  oli pikkulapsi, kun hänen perheensä muutti Australiaan tasan puolivuosisata sitten, vuonna 1969. Sinä aikana Australian luonto on ehtinyt näyttää monta kertaa voimansa, mutta tämä syksy on ollut pahin kaikista.
 Harri Kenonen kotitalonsa terassilla Armidalen kaupungissa. Harri Kenonen
 – Näin kovia tulipaloja en ole nähnyt koskaan ennen.
 Kenonen asuu Australian itärannikolla pienen Armidalen kaupungin kupeessa metsän keskellä vaimonsa ja 12-vuotiaan poikansa kanssa. Armeijan tiedottajana työuransa tehnyt mies on yrittänyt varautua kaikkeen uhkaavien palojen edessä.
 – Jos tuuli käy suotuisasti, pieni kipinä riittää sytyttämään ison tulipalon, Kenonen sanoo.
 Kenonen kertoo jo vieneensä kaikki tärkeät henkilökohtaiset paperit ja valokuvat turvaan vaimon työpaikalle kaupunkiin. Naapurin kanssa on rakennettu yhteinen pakoreitti tontilta toiselle, jos liekit pääsevät yllättämään.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Sen lisäksi Kenosten kodista löytyy uusi kastelujärjestelmä, joka saattaisi estää tulta tuhoamasta kotia.
 Sydneyn ilma vaikeaa hengittää
 Liekit lähentelevät jo myös Australian suurinta kaupunkia Sydneyä. Yliopistossa liikkeenjohtoa opiskeleva  Helmi Pihkala seuraa tilannetta älypuhelimeensa asentamastaan ohjelmasta.
 Helmi Pihkala on asunut yli kaksi vuotta Sydneyssä. Helmi Pihkala
 – Äsken kun katsoin, niin lähin tulipalo on 6,3 kilometrin päässä.
 Pihkala kertoo, että aluksi tulipalot tuntuivat pelottavilta, mutta nyt niiden kanssa on oppinut elämään.
 – Ensimmäisenä päivänä, kun liekit olivat Sydneyn ympärillä ja kadut hohkasivat kuumutta, niin silloin vähän pelotti.
 Sari Alisalo on asunut Australiassa 21 vuotta.
 Sari Alisalolla  on takana 21 vuotta Australiaa. Valaisijan töitä tekevä Alisalo sai viime viikolla Australian passin ja on tyytyväinen uuteen kotimaahansa. Mutta vierailu omalla mökillä jätti miettimisen aihetta.
 – Heräsin kahdelta yöllä savun hajuun. Tiesin, että lähellä olevat vuoret palavat ja kekäleet lentävät sieltä. Onneksi tuulen suunta sitten muuttui, Alisalo muistelee mökkireissuaan.
 Australian metsäpalojen ennustetaan jatkuvan vielä ainakin viikkoja.

Australiassa 50 vuotta asunut suomalainen – "En ole koskaan nähnyt mitään tällaista"


Summary: Viranomaisten mukaan protestit sujuivat rauhallisesti, mutta samalla raportoitiin pidätyksistä ja loukkaantumisista.

Kolumbian pääkaupungissa Bogotassa kymmenettuhannet ihmiset suuntasivat torstaina kaduille osoittaakseen mieltään presidentti  Ivan Duquen  oikeistolaista hallintoa vastaan. Mielenosoituksia järjestettiin myös muissa kaupungeissa, kuten myös yleislakko.
 Yhteenotoista ja pidätyksistä raportoitiin, kun ammattiliitot, opiskelijat, oppositiopuolueet ja alkuperäisväestö haastoivat Duquen talous-, sosiaali- ja turvallisuuspolitiikkaa.
 – Taustalla monien asioiden summa, ja toivomme, että niitä tarkastellaan uudestaan tämän päivän jälkeen, sanoi työntekijöitä edustavan ammattiliiton puheenjohtaja  Robert Gomez.
 Oikeistokonservatiivi Duquen hallinnon suosiota ovat laskeneet taloudellisen romahduksen kourissa kamppailevasta naapurimaa Venezuelasta saapuneet 1,4 miljoonaa siirtolaista, valtoimenaan riehuva huumekauppa ja ongelmallinen tilanne Farc-kapinallisten kanssa.
 Mielenosoituksia tukevista järjestöistä kerrottiin, että yli miljoona ihmistä pitkin Kolumbiaa olisi osallistunut protesteihin. Sisäministeri Nancy Patricia Gutierrez puolestaan kertoi, että torstai-iltapäivään mennessä noin 207 000 ihmistä olisi osallistunut mielenosoituksiin.
 "Olemme kyllästyneitä korruptioon"
 Viranomaisten mukaan mielenosoitukset sujuivat rauhallisesti, ja sotilaita lähetettiin suojaamaan "strategisia paikkoja". Sisäministeri kertoi, että yhteensä kahdeksan ihmistä on pidätetty eri kaupungeissa.
 Bogotassa ja Calissa tapahtuneissa yhteenotoissa loukkaantui seitsemän mielenosoittajaa ja 28 poliisia. Tukitut tiet jumittivat liikennettä joillain alueilla.
 Mielenosoitukset äityivät osin väkivaltaisiksi. Mauricio Duenas Castaneda / EPA
 Calin pormestari määräsi ulkonaliikkumiskiellon paikallista aikaa iltaseitsemästä lähtien. Bogotassa poliisi käytti tainnutuskranaatteja yrittäessään saada tuhannet opiskelijat kääntymään, kun nämä marssivat kohti kansainvälistä lentokenttää.
 – Marssimme, koska olemme kyllästyneitä korruptioon, (rikollisten) rankaisemattomuuteen ja siihen, ettei hallitus auta köyhiä, sanoi 55-vuotias  Olga Canon .
 Protesteihin osallistuneet järjestöt kritisoivat muun muassa Duquen yrityksiä joustavoittaa työmarkkinoita ja nostaa eläkeikää. Opiskelijat haluavat enemmän rahoitusta koulutukseen, ja alkuperäisväestöt vaativat enemmän suojelua syrjäisille alueille, missä 134 aktivistia on kuollut Duquen noustua presidentiksi elokuussa 2018.
 Duque myönsi pitämässään televisiopuheessa, jotta osa kritiikistä oli oikeutettua. Hän kuitenkin lisäsi, että hänen hallintoaan vastustava kampanja perustui valheille, joilla halutaan kiihdyttää väkivaltaisuuksia.
 – Tunnistamme rauhanomaisten mielenosoitusten arvon, mutta takaamme myös järjestyksen, Duque sanoi.
 Kolumbian protestit ovat jatkoa pitkin Etelä-Amerikkaa nähdyille mielenosoituksille. Viimeisen kahden kuukauden aikana mielenosoituksia hallintoa vastaan on ollut niin Chilessä, Boliviassa kuin Ecuadorissa.

Kolumbiassa mielenosoittajat vastustavat hallitusta suurprotesteissa – Korruptio, huumekauppa ja toimeentulo huolestuttavat kansaa


Summary: Pohjalaiset maakuntalehdet Ilkka ja Pohjalainen yhdistyvät.

Ilkka-Yhtymä kertoo tänään Ilkan ja Pohjalaisen tilalle tulevasta uudesta lehdestä.
 Yhtymä julkistaa aamupäivällä kello yhdeksältä uuden päätoimittajan nimen, sen milloin uusi aviisi alkaa ilmestyä, ja mikä on uuden lehden nimi.
 Käytännössä nykyisenlaiset Ilkka ja Pohjalainen siirtyvät historiaan. Ilkka-Yhtymä ilmoitti alkuviikolla yt-neuvotteluidensa tuloksesta.
 Se irtisanoo kaikkiaan 26 henkilöä ja tekee kahdesta maakuntalehdistä yhden lehden.
 Aiheesta lisää :
 Katkera sota lukijoista ja mielipideherruudesta päättyy Pohjanmaalla Ilkan ja Pohjalaisen yhdistymiseen: "Häviäjiä on paljon"
 Päätoimittajien lähtö tuli Ilkan ja Pohjalaisen työntekijöille täytenä yllätyksenä: "Yritetään tästä päivästä selvitä ja toivotaan parasta"
 Ilkka-Yhtymän yt:t päätökseen ennen Ilkan ja Pohjalaisen yhdistymistä – 26 henkilöä irtisanotaan, päätoimittajat jäävät sivuun tehtävistään

Uusi pohjalaislehti näkee päivänvalon – lehden nimi ja päätoimittaja julkistetaan