Summary: Osallistu keskusteluun. Ylen haastattelemat asiantuntijat ovat paikalla vastaamassa kysymyksiisi jutun keskusteluosiossa tiistaina kello 9.00-10.00.

Verkko pursuaa "oikeita vastauksia" siitä kuinka lapsia pitäisi kasvattaa. Googlen hakukone tarjoaa yhdistelmällä "lasten kasvatus virheet" yli puoli miljoonaa tärppiä.
 Keräsimme näiden joukosta tiiviin nipun suosittuja väitteitä, joihin pyysimme vastaukset Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen lasten, nuorten ja perheiden erityisasiantuntija  Jukka Mäkelältä  ja Kuopion yliopiston lastenpsykiatrian professori, ylilääkäri  Ilona Luomalta .
 Keitä he ovat? Jukka Mäkelä  on toiminut urallaan vuosia pikkulapsipsykiatrina ja nykyään hän on THL:n lasten myönteisen kasvatuksen ja kaltoinkohtelun vastaisen työn erityisasiantuntija. Ilona Luoman  erikoisasiantuntemus on lastenpsykiatria eli lasten psyykkisten häiriöiden ehkäisy ja diagnosointi. Luoman mukaan lasten kasvatus ovat keskeisellä sijalla lasten kehityksen kannalta.
 Tarjoamme myös mahdollisuuden kysyä suoraan asiantuntijoilta, jotta et olisi pelkästään sattumanvaraisten vinkkien varassa. Jukka Mäkelä ja Ilona Luoma ovat paikalla vastaamassa kysymyksiisi jutun keskusteluosiossa  tiistaina 1.10. kello 9.00-10.00.
 1. Vanhemmat eivät uskalla tuottaa lapsille pettymyksiä, koska pelkäävät lapsen mielipahaa ja kiukkua.
 JM:  Vanhempien osa on väistämättä tuottaa lapselle myös pettymyksiä. Voi olla mahdotonta täyttää lapsen toiveita, eikä niiden toteuttaminen olisi edes hyväksi lapselle.
 Lapselle on hyväksi oppia käsittelemään kiukun ja mielipahan tunteita, joita pettymys voi herättää. Tähän lapsi tarvitsee aikuista, joka on valmis kohtaamaan lapsen mielipahaa ja kiukkua ymmärtäväisesti.
 Lapselle oma voimakas kiukku on pelottavaa. Häntä auttaa nähdä se, että vanhempi ei sen enempää poistu paikalta kuin vastaa samalla mitalla muuttuen itse pelottavaksi.
 IL:  Lapsen mielipahan ja kiukun kohtaaminen kysyy vanhemmalta oman tunnetilan säätelyä, ja myös aikaa ja tilaa lapsen tunnetilan kohtaamiseen ja tyynnyttelyyn.
 Uskon, että monet vanhemmista kyllä tietävät, että lapsen pitää harjoitella myös pettymysten siedon ja kiukun tunteen hallinnan vaikeita taitoja.
 2. Lapsille annetaan liikaa vaihtoehtoja, mikä hämmentää ja ahdistaa heitä.
 JM:  Valinta on aina vaikea paikka, koska kukaan ei voi tietää tulevaa eikä täysin hallita sitä valinnoillaan. Nykymaailman vaihtoehtojen runsaus voi hämmentää ja ahdistaa aikuistakin.
 Vanhemman tehtävä on sekä karsia ylimääräisiä vaihtoehtoja pois että tehdä hyväksyvää tilaa lapsen kokemukselle valinnan vaikeudesta. Tämä tila syntyy, kun vanhempi paneutuu lapsensa kanssa yksinkertaisten arjen valintojen herättämiin ajatuksiin ja tunteisiin.
 IL:  On hyvä kuulla lapsen omaa mielipidettä, mutta jälleen lapselle ikään ja kehitystasoon sopivina annoksina ja asioista, joista lapsi todella voi valita.
 Vaihtoehtoja ei tule olla liikaa eikä kaikissa asioissa. Joskus reaalitilannekin on se, että asioita vain pitää tehdä – lapsi ei voi valita, peseekö hampaat vai ei, mutta voi tulla kuulluksi siinä, minkävärinen hammasharja olisi kiva.
 Kyky punnita eri vaihtoehtoja ja tehdä tietoon ja harkintaan pohjautuvia valintoja kypsyy kehityksen myötä.
 3. Vanhemmat eivät jaksa olla riittävän kiinnostuneita lapsen asioista.
 JM:  Pienten lasten vanhemmat tarvitsevat aitoa lepoa ja virkistymistä sekä omien tunteidensa läpikäyntiä turvallisten vertaisten kanssa. Kukapa ei olisi huomannut, että yrittäessään torjua taka-alalle omia tarpeitaan ja tunteitaan on lastensakin kanssa vajaasti läsnä, kireä tai teennäinen.
 Aito kiinnostus lapseen tuottaa aikuisellekin palkitsevuuden tunnetta. Siihen tarvitaan hiukan heittäytymistä, silmänräpäys sisäistä luottamusta siihen, että ne aikuisen murheet ehtii murehtia myöhemminkin.
 IL:  Usein kysymys ei ole välttämättä siitä, tiedämmekö tarkasti lapsen päivän tapahtumista. Tiedon ja tunteen yhdistelmä on ratkaiseva: miten lapselle tulee tunne, että on vanhemmalle tärkeä ja vanhempi on valmis näkemään ja kuulemaan, mitä lapselle kuuluu.
 4. Lapset hemmotellaan pilalle lahjoilla ja tavaroilla.
 JM:  Paras lahja lapselle on aika ja paneutuminen yhdessä tekemiseen, keskustelemiseen ja hassuttelemiseen. Lahja voi olla vaikka jokin aiemmin hankitun lelun tai lautapelin ottaminen esiin ja sunnuntai-iltapäivän varaaminen lapsen kanssa pelaamiselle tai leikkimiselle.
 IL:  Sinänsä ei ole mitään pahaa ajatuksessa ilahduttaa lasta. Lahjojen ja tavaroiden ei tule kuitenkaan olla yksinomainen eikä tärkein kanava lapselle ilon tuottamiseen eikä lapselle tule synnyttää käsitystä, että isojen ja kalliiden tavaroiden saaminen on ainoa merkki välittämisestä.
 Jaettu ilo syntyy arkipäivässä läsnäolosta ja yhteisten mukavien hetkien viettämisestä. Nämä ovat niitä ihan pieniä ja arkipäiväisiä hetkiä, joilla on aivan keskeinen merkitys lapsen hyvinvoinnin kannalta.
 5. Emme uskalla antaa lasten kolhia itseään leikeissä.
 JM:  Lapsen suojelemisen tarve on syvästi inhimillinen ominaisuus. Samalla lapsen on hyvä saada leikkiä ja tutkia maailmaa uteliaana ja koetella oman uskaltamisensa rajoja.
 Luonnossa löytöretkeily, kiipeily kallioille ja puihin vahvistavat lapsen hallinnan kokemusta ja hänen luontoyhteyttään. Monissa harrastuksissa voi myös kolhia itseään osana hallinnan tunteen kehittymistä.
 Vanhemmuuteen kuuluu aina sekä huolta lapsesta ja tämän suojelemista vaaroilta että lohduttamista, hoitamista ja rohkaisua, kun lapsi on satuttanut itsensä.
 IL:  Vanhemmilla on hyvin paljon vaihtelua siinä, miten tasapaino suojelun ja rohkaisun välillä asettuu. Joskus vanhemmilla on nähtävillä tässä myös "työnjakoa": toinen vanhempi on suojelevampi ja toinen kannustavampi tai lapsen itse tekemistä sallivampi.
 Suojelun ja kannustuksen tai itse tekemisen sallimisen sopiva tasapaino myös muuttuu lapsen iän myötä. Pieni lapsi tarvitsee enemmän suojelua kuin isompi.
 Lasten välillä on myös eroa: jotkut lapset tarvitsevat enemmän kannustusta ja rohkaisua, toiset taas enemmän ohjausta ja säätelyä. Pienet kolhut ja niiden jälkeinen lohdutetuksi tuleminen ja tyyntyminen kuuluvat myös lapsen elämään.
 6. Aikuisilla ja lapsilla on liikaa ruutuaikaa.
 JM:  Ruudun liikkuva, värikäs, tunteisiin vetoava kuva koukuttaa ihmistä vahvasti, niin lasta kuin aikuistakin. Sen säätely on samalla tavalla tärkeätä kuin muiden riippuvuudelle altistavien aineiden ja toimintojen säätely. Omat puhelimet ja tabletit voi pitää poissa yhteisestä tilasta, latauksessa jossakin sivulla.
 Ratkaisevinta ei ole, käytetäänkö yhteistä aikaa ruudun äärellä vai kirjojen tai korttipelien parissa. Sillä on merkitystä, jääkö lapsi liian pitkiksi ajoiksi yksin saamiensa virikkeiden kanssa
 IL:  Ruutuaika on yksi niistä kysymyksistä, johon lapsi tarvitsee vanhempien säätelytukea. Joskus vanhemmilla on vaikeuksia säädellä myös omaa ruutuaikaansa. Ruutuaikaa on liikaa silloin, jos ruudulla olo häiritsee tavallista arkea.
 7. Emme lue lapsillemme tarpeeksi.
 JM:  Lukeminen lapselle ja lapsen kanssa on hänen kehitykselleen hyödyllistä: tämän on varmaan jokainen vanhempi kuullut. Lukeminen yhdessä vahvistaa vanhemman ja lapsen välistä sidettä ja lapsen kielen kehitystä.
 Lukemisen kynnys saisi olla matala. Lyhytkin lukutuokio voi olla lapselle mieleenpainuva kokemus, joka herättää halua tutustua maailmaan kirjojen avulla itse.
 IL:  Usein totta. Lukeminen lapselle on vuorovaikutteisempaa kuin ruudulla olo ja monessa suhteessa lapsen kehitykselle hyödyksi.
 8. Lapsilla on liikaa kalenteroitua tekemistä, eikä koskaan tylsää.
 JM:  On tärkeää osata olla ilman tärkeää tekemistä ja ilman toisen ihmisen kommentteja ja tukea. Aivoissa tapahtuu paljon luovaa oivaltamista juuri silloin, kun ihminen ei ajattele oikeastaan mitään eikä pyri mihinkään.
 Tyhjyyden tunne on tärkeä tunne osata kokea. Se tutustuttaa ihmisyyden ytimeen: olemiseen kaiken tekemisen alla. Kun on paljon kalenteroitua tekemistä, mielikuva elämästä voi kapeutua tehtävien hallinnaksi ja tavoitteiden toteuttamiseksi.
 Tyhjänä elämän edessä olemisen taito kehittyy, kun lapsi kokee turvallisena uppoutumisen omiin maailmoihinsa aikuisen ollessa tarvittaessa saatavilla, mutta ei osallisena lapsen omiin juttuihin. Tällöin vahvistuu kokemus kuulumisesta johonkin suurempaan, samalla säilyen yksityisenä ja erityisenä omana itsenään.
 IL:  Tämäkin on enemmän asteikollinen kuin kategorinen asia. Harrastukset tuottavat iloa ja kehittävät erilaisia taitoja ja jäsentävät arkea. Liika on kuitenkin liikaa. On hyvä opetella sietämään tylsyyttä ja keksimään itse tekemistä ja siksi kalenterissa on hyvä olla tyhjää tilaa.
 9. Emme osaa kasvattaa lapsiamme, koska emme saa tukea kokeneemmilta läheisiltämme entiseen malliin.
 JM:  Kenenkään ei kuulu selvitä vanhemmuudesta yksin, sillä vanhemmuus on yhteisölaji. Ennen kyllä saatiin tukea lähisuvulta helpommin, mutta saatettiin saada myös yksioikoisia neuvoja, uskomuksia ja väitteitä, jotka vaikeuttivat enemmän kuin tukivat suhteen kehittymistä lapseen ja omaan vanhemmuuteen.
 Jokainen vanhempi tarvitsee sekä käytännöllistä apua että tilaa pohtia vanhemmuuttaan vertaisten kanssa joutumatta vain toisten neuvojen kohteeksi. Toisen kokemusten kuuleminen antaa mahdollisuuden pohtia kriittisesti toisten ratkaisuja ja sen avulla löytää omansa.
 Lapsen kasvattamiseen kasvetaan lapsen kanssa, eikä sellaisia valmiita malleja vanhemmuuteen ole, jotka poistaisivat vanhemmalta oman kasvun ja pohdinnan merkityksen.
 IL:  Tukiverkostot ovat muuttaneet muotoaan. Nykyään esimerkiksi internetin välityksellä kynnys kysyä ja saada neuvoja on voinut monelle madaltua.
 Nettikeskustelujen sosiaalinen luonne on erilainen kuin keskustelut läheisten ihmisten kanssa, joita niitäkin on onneksi edelleen. Tärkeää on, että vanhemmalla on mahdollisuus peilata ajatuksiaan toisten aikuisten kanssa, ettei jää yksin.
 Lapsen kanssa toimimisessa tärkeää puolestaan on "tässä ja nyt" -tilanne, ja harvemmin on olemassa kategorisia "oikein tai väärin" -ratkaisuja – on erilaisia toimintatapoja, joista toiset ovat toimivampia kuin toiset. Oman toiminnan säätäminen toisen ihmisen vasteen mukaan on keskeinen ihmisten välisen vuorovaikutuksen ja myös vanhempana toimimisen piirre.

Meneekö lapsi rikki, jos hän pettyy tai tylsistyy? Huippuasiantuntijat vastaavat 9 rajuun väitteeseen vanhemmuudesta


Oscar-palkittu näyttelijä  Geena Davis  kertoo puhelimessa hetkestä, jona hän istui television eteen kolmevuotiaan tyttärensä kanssa ja hänen elämänsä muuttui.
 Äidin silmin katsottuna amerikkalaisten lastenohjelmien maailmankuva oli kummallisen vanhanaikainen. Suurin osa kiinnostavista töistä oli miespuolisilla hahmoilla, jännimmät seikkailut tapahtuivat pojille. Tyttöjä oli etenkin keskeisten hahmojen joukossa huomattavasti poikia vähemmän.
 – Ajattelin, että minun pitää pystyä näyttämään lapselleni, että pojat ja tytöt ovat ihan tasavertaisia.
 Tuolloin, vuonna 2004 Davis ei varsinaisesti vielä ajatellut tehdä lastenviihteen tasa-arvosta elämäntehtäväänsä. Niin siinä kuitenkin lopulta kävi.
 – En yksinkertaisesti löytänyt ketään muuta ajamaan asiaa. En löytänyt ketään muuta, joka olisi huomannut sen, mitä minä huomasin. Kaikki vain väittivät, että tasa-arvo on jo toteutunut, eivätkä asiat enää ole kuten väitän. Tajusin, että tarvitsen dataa todistaakseni vääristyneen tilanteen.
 Niin sai alkunsa  Geena Davis Institute on Gender in Media . Se on järjestö, jonka tavoitteena on tutkittuun tietoon nojaten vaikuttaa viihdeteollisuuden tasa-arvoon muun muassa sitouttamalla ja kouluttamalla televisio- ja elokuva-alan päättäjiä.
 "Lastenohjelmien tekijät eivät enää halunneet pettää tyttöjä"
 Instituutti on ollut mukana tekemässä merkittävää muutosta siihen, miten amerikkalaisissa lastenohjelmissa kuvataan eri sukupuolten edustajia.
 Järjestö julkisti hiljattain tutkimuksen, jonka mukaan vuodesta 2012 lähtien amerikkalaisissa lastenohjelmissa on ollut vähintään yhtä paljon tyttöjä kuin poikia johtohahmoina. Sivurooleissa ja joukkokohtauksissa roolituksessa on vielä toivomisen varaa, mutta muutos on Geena Davisin mukaan ollut uraauurtava.
 – Tämä on historiallisen upeaa, olemme asiasta enemmän kuin innoissamme! Olemme lastenohjelmien suhteen saavuttaneet sen, mitä halusimme saavuttaa.
 Davisin mielestä viihdeteollisuuden tasa-arvotyössä oli olennaista keskittyä ensimmäiseksi kaikkein nuorimpiin yleisöihin.
 – Ajattelin instituuttia perustaessani, että me opetamme lapsillemme alusta lähtien tiedostamattamme vääristynyttä käsitystä sukupuolista, kun ohjelmissa on enimmäkseen miespuolisia hahmoja, ja ne hahmot tekevät kaikki kiinnostavat jutut.
 Davisilla on teoria siitä, miksi suhteellisen nopea muutos lastenohjelmien hahmojen tasapuolisuudessa oli mahdollinen: lastenohjelmia tekevät ihmiset pitävät lapsista.
 – Kun keräämämme data osoitti, että ohjelmat perustavalla tavalla pettivät tytöt, halusivat tekijät toimia jatkossa toisin. He halusivat toimia lasten kannalta oikein. Heidän osaltaan oli täysin tiedostamatonta, miten paljon tyttöhahmoja oli jäänyt siihen asti kirjoittamatta.
 Miesten elokuvia miehille
 Elokuvien suhteen – sen paremmin lasten kuin aikuistenkaan – tilanne ei ole vielä yhtä hyvä. Tänään tiistaina julkaistu Plan Internationalin ja Davisin instituutin yhdessä toteuttama tutkimus osoittaa, että maailmanlaajuisiksi hiteiksi nousevat elokuvat ovat miesten tekemiä, ja ne kertovat miehistä.
 Naisia ja tyttöjä on johtavina hahmoina edelleen merkittävästi miehiä vähemmän, he saavat puheaikaa niukemmin, ja he päätyvät useammin seksiobjekteiksi.
 Tutkimus ei perustu mielipiteisiin, vaan mittauksiin. Davisin instituutti on kehittänyt Googlen rahoituksella GD-IQ -nimisen analyysityökalun, joka mittaa täsmälleen aikaa ja repliikkejä, joka kullekin hahmolle valkokankaalla suodaan. Sen avulla käytiin tällä kertaa läpi kaupallisia menestyselokuvia 20 eri maasta.
 Vaikka tuoreen  Rewrite Her Story  -analyysin luvut ovat synkkiä, uskoo Davis muutokseen. Se vain on hitaampi, kuin moni toivoisi.
 – Instituuttini on jo vaikuttanut moniin elokuviin ehdottamalla niihin lisää ja toisenlaisia naishahmoja. Elokuvan tekeminen, etenkin animaation on kuitenkin hidasta. Se voi kestää jopa kahdeksan vuotta. Uskon, että ainakin lastenelokuvissa muutos on silti jo tulossa. Silläkin alalla halutaan lapsille hyvää.
 C.S.I. -efekti todistetusti toimii
 Geena Davisin instituutin motto on  “If she can see it, she can be it” . Vapaasti suomennettuna se tarkoittaa, että sen mitä tyttö voi nähdä, siksi hän voi tulla.
 Davis uskoo siihen, että mitä enemmän valkokankailla ja valtavirran viihteessä nähdään kiinnostavia tyttö- ja naishahmoja, sitä enemmän heitä näkyy suuryhtiöiden kulmahuoneissa, politiikan huippupaikoilla ja missä tahansa tehtävissä, jotka heitä oikeasti sattuvat kiinnostamaan. Kun naisia ei näy riittävästi tosielämän johtopaikoilla, on niitä oltava viihdeteollisuuden tuotteissa.
 – Uskon siihen, että kun valkokankaalla näytetään jotain, se voi tapahtua myös tosielämässä. Tosielämä jäljittelee taidetta. Se on valtava voima.
 Television puolella ilmiö tunnetaan suositun rikossarjan mukaan nimettynä  C.S.I. -efektinä. Kun amerikkalaisviihteessä alkoi esiintyä runsaslukuisesti huippuluokan rikosteknisiä tutkijoita, alkoivat naiset hakeutua alalle.
 – Tässä kamppailussa ei ole kyse ainoastaan sukupuolten tasa-arvosta, vaan siitä, että kaikki mediassa aliedustetut ryhmät tarvitsevat sitä, että heitä muistuttavia ihmisiä näkyy televisiossa ja elokuvissa. Me määrittelemme arvomme pitkälti sen mukaan, miten meidät mediassa esitetään; kas, tuolla on kaltaiseni, olen varmaan tärkeä.
 Geena Davis on käyttänyt asemaansa tasa-arvon edistämiseen jo vuosien ajan. Loic Veneance / AFP
 "Emme pyydä vallankumousta, tai mitään kummallista"
 Kun  Ridley Scott  ohjasi 1991 elokuvan  Thelma ja Louise , uskoi moni sen olevan jonkinlainen muurinmurtaja. Toista pääosaa esittänyt Geena Davis luotti itsekin siihen, että feministinen road movie toisi tullessaan suuren muutoksen siihen, millaisia rooleja naisille suuren budjetin elokuviin kirjoitetaan.
 Ei siinä ihan niin sitten käynyt.
 Sen koommin vastaavaa turhaa toiveikkuutta on ollut ilmassa muun muassa  Jennifer Lawrencen  tähdittämän  Nälkäpeli -elokuvasarjan (2012-2015) suhteen. Geena Davis on silti säilyttänyt optimisminsa.
 – Olen nähnyt niin suuren muutoksen tapahtuvan lapsille tarkoitetussa televisioviihteessä, että uskon siihen muuallakin. Uskon, että valkokankaalla ja viihdemediassa on mahdollisuus tehdä tasa-arvon parantamisen eteen asioita nopeammin ja tehokkaammin kuin muilla yhteiskunnan osa-alueilla.
 Yhtiö, joka julkaisee tänään tunkkaisia sukupuolirooleja ylläpitävän elokuvan, voi julkaista vuoden päästä täysin sille vastakkaisen, Davis selittää.
 Se, mitä Davisin mielestä kipeimmin tarvitaan, on lisää naisohjaajia ja rahoittajia naisten toteuttamille elokuville. Tällä hetkellä valtavirran elokuvista Yhdysvalloissa on naisten ohjaamia vain neljä prosenttia. Davis arvelee, että siltä osin alalla ei ole kysymys tiedostamattomasta ongelmasta: luvut ovat olleet pitkään tiedossa, mutta niitä ei ole ollut riittävää halua muuttaa.
 Siksi hän vetoaa miehiin, jotka edelleen tekevät pääosin elokuva-alan päätökset.
 – Emme me pyydä mitään täysin vallankumousta tai jotain ihan kummallista. Se, mitä haluamme on, että media heijastaisi väestöä sellaisena kuin se on: siitä on puolet naisia ja se on todella monimuotoinen. Muutos on tapahtumassa, mutta se on mahdollinen vain, kun miehet saadaan liittolaisiksi.
 Tarkemmin GD-IQ -työkalusta voi lukea esimerkiksi tästä englanninkielisestä Googlen  artikkelista .

Geena Davis Ylen erikoishaastattelussa: “Miehet tarvitaan viihdeteollisuuden tasa-arvokamppailussa liittolaisiksi”


Summary: Kiinan alkutaival henkilöityy puhemies Mao Zedongiin.  Kiinaan perehtynyt tutkija nostaa Maon merkkihenkilöksi Stalinin ja Hitlerin rinnalle kaikessa, myös pahuudessa.

Kommunistinen Kiina juhlii tänään pyöreitä vuosia.
 Kiinan kansantasavalta perustettiin päivälleen 70 vuotta sitten. Juhlan kunniaksi Kiina vyöryttää nähtäville koko sotilasmahtinsa. Pekingin ydinkeskustassa järjestettävään  hulppeaan sotilasparaatiin  osallistuu arviolta 15 000 henkilöä. Paraatissa esitellään 580 erilaista asetta ja taivaalla viistää 160 lentokonetta.
 Juhlien ohella Kiinalla on edessään valtavia haasteita.
 – Kyllä juhlitaan näyttävästi, mutta millainen krapula siitä seuraa, jää nähtäväksi, sanoo Itä-Aasian tutkimuksen professori  Lauri Paltemaa  Turun yliopistosta.
 Kiinalaisille kommunistisen puolueen 70-vuotinen valtakausi on iso saavutus, sillä se tarkoittaa, että kommunistinen Kiina ohittaa iässään Neuvostoliiton.
 – Kiina haluaa korostaa sitä, että toisin kuin Neuvostoliitto, se ei ole savijaloilla seisova jättiläinen vaan suurvalta ja maailmanmahti, ja että toisin kuin Neuvostoliitolla, sillä on oikeasti toimiva talous, Paltemaa sanoo.
 Mao on ehdottomasti tärkein Kiinan viime vuosisadan poliitikko. Ehkä yksi tärkeimmistä viime vuosisadan koko maailman poliittisista johtajista – aivan selvästi Stalinin ja Hitlerin rinnalla kaikessa, myös pahuudessa.  Lauri Paltemaa
 Juhlahumua varjostavat synkät talousnäkymät. Paltemaa kertoo, että Kiinan talouskasvu on vuoden 2009 finanssikriisistä lähtien rakentunut lainakuplan varaan. Nyt kasvu sakkaa, osin Yhdysvaltojen kanssa käydyn kauppasodan takia. Samalla inflaatio maassa kiihtyy.
 Yksi syy inflaatiolle löytyy ruokapöydistä. Kiinassa jyllää paraikaa afrikkalainen sikarutto, jonka  uskotaan tappaneen tänä vuonna lähes puolet maan sioista .
 – Kiinassa sianlihan kulutus on valtavaa. Kun sen hinta nousee, vanavedessä nousevat myös muiden elintarvikkeiden hinnat, Paltemaa sanoo.
 Kuva Mao Zedongista Taivaallisen rauhan aukion parvekkeella julistamassa Kiinan kansantasavallan perustamista 1. lokakuuta 1949. AOP
 Pyöreillä vuosilla on valtava symbolinen merkitys Kiinalle.
 Erityishallintoalue Hongkongin kuukausia koko maailman silmien alla jatkuneet mielenosoitukset ovat Paltemaan mukaan “kuin läpsäisy suoraan kommunistisen puolueen kasvoille”. Kiina on ahkerasti korostanut kommunistisen järjestelmän ylivertaisuutta länsimaiseen liberaaliin demokratiaan verrattuna, erityisesti kehittyville köyhille valtioille.
 – Kaikkea sitä, mitä Tiananmenin aukiolla juhlitaan, pilkataan käytännössä samalla Hongkongissa ja osoitetaan väitteiden tyhjyys.
 Kiinassa hongkongilaisten pyrkimyksiä kohti demokratiaa pidetään petturuutena, siirtymänä kohti vanhoja siirtomaaisäntiä.
 Kansallishenki kumpuaa "nöyryytyksen ajasta"
 Kiinalaisessa historiankirjoituksessa sisällissotaa edeltävää vuosisataa kutsutaan nöyryytyksen ajaksi.
 – Siinä missä maailma oli jaettu eri suurvaltojen vaikutuspiireihin, Kiinaa alistivat kaikki siirtomaavallat, kertoo Kiinan historiaan perehtynyt Paltemaa.
 Kommunistinen puolue on käyttänyt ajanjaksoa valtansa oikeutuksena. Kommunistien näkemyksen mukaan nöyryytys loppui kansantasavallan perustamiseen, joka yhdisti Kiinan ja teki siitä vahvan. Siitä kumpuaa myös vahva kiinalainen kansallismielisyys.
 Kiinan ensimmäinen länsimainen siirtokunta Hongkong pysyi Britannian hallinnassa yli 150 vuotta. Sen saaminen takaisin oli suuri voitto kommunisteille.
 Mielenosoittajat olivat varustautuneet kaasunaamareilla kokoontuessaan Hongkongin hallintokeskuksen tuntumassa sunnuntaina.  Jérôme Favre / Epa
 Kiinan kansantasavalta perustettiin 70 vuotta sitten sisällissodan yhä jatkuessa. Kiina oli tuolloin maailman köyhimpiä kehitysmaita. Sisällissodassa kommunistiset kapinalliset ja Kiinan tasavaltaa edustava kansallinen hallitus taistelivat yli kolme vuotta. Lokakuussa 1949 tasavallan häviö alkoi näyttää selvältä ja kommunistinen puolue päätti julistaa kansantasavallan perustetuksi.
 – Tasavalta hävisi sodan, mutta tasavallan hallinto ei varsinaisesti kukistunut, vaan pakeni Taiwanin saarelle ja se on siellä vallassa edelleen, Paltemaa kertoo.
 Nykyään Kiina pitää Taiwania kurittomana maakuntanaan. Kiina on kirittänyt saaren diplomaattista eristämistä sen jälkeen kun itsenäisyysmielinen presidentti  Tsai Ing-wen  nousi valtaan vuonna 2016.
 Taiwanin liittolaisten määrä on viime vuosina huvennut. Syyskuussa diplomaattisuhteet katkesivat Salomoninsaariin ja Kiribatiin.
 Taiwanin liittolaisia on enää 15,  yli puolet vähemmän kuin vuosituhannen vaihteessa . Vaikutusvaltaisin niistä on Vatikaani, mutta valtaosa liittolaisista on pieniä Tyynenmeren, Latinalaisen Amerikan ja Afrikan valtioita.
 Kommunismin voitto antoi sytykkeen kylmälle sodalle
 Kiinan synty vaikutti myös kylmän sodan muodostumiseen. Blokkijako oli Kiinan sisällissodan aikana vasta muodostumassa. Neuvostoliitto tuki sodassa kommunisteja ja Yhdysvallat kansallista hallitusta. Maat eivät lähettäneet varsinaisia joukkoja sotaan.
 – Tämä oli yksi ensimmäisistä konflikteista kylmässä sodassa. Sodan tulos lisäsi kommunismin pelkoa lännessä huomattavasti. Se lisäsi Yhdysvaltain varustelua ja vaatimuksia siitä, että kommunismin leviäminen pitää pysäyttää maailmassa, Paltemaa sanoo.
 Puhemies Mao Zedong tapasi kansalaisia 1960-luvulla.  AOP
 Kiina ei olisi nykyisenlainen ilman puhemies  Mao Zedongia .
 – Mao on ehdottomasti tärkein Kiinan viime vuosisadan poliitikko. Ehkä yksi tärkeimmistä viime vuosisadan koko maailman poliittisista johtajista – aivan selvästi Stalinin ja Hitlerin rinnalla kaikessa, myös pahuudessa, Paltemaa sanoo.
 Miljoonia kuoli nälkään
 Maon pyrkimykset luoda kommunistinen yhteiskunta olivat hyvin kalliita yrityksiä, myös ihmishengissä mitattuna. Noin 1950-luvun lopulta seuraavan vuosikymmenen alkuun kestänyt Suuri harppaus eteenpäin -kampanja oli Maon yritys viedä Kiina kommunismiin muutamassa vuodessa. Suuren harppauksen huippuvaiheissa kaikki yksityisomaisuus käytännössä takavarikoitiin.
 – Kyseessä oli täysin mieletön tuotantokampanja, jossa kaikki kiinalaiset komennettiin tuottamaan yötä päivää, olipa tuloksena sitten runoja tai terästä.
 Kiinalaisia talonpoikia 1950-luvulla Suuri harppaus eteenpäin -kampanjan aikoihin. AOP
 Harppaus epäonnistui täysin. Se aiheutti valtavan nälänhädän ja taloudellisen katastrofin. Joidenkin arvioiden mukaan kuolleita oli 30 miljoonaa.
 Siitä ei aiheutunut varsinaisia seurauksia Maolle, mutta hänet siirrettiin syrjemmälle puolueen johdossa.
 Maa kuohui jälleen kulttuurivallankumouksessa
 Muutama vuosi myöhemmin Mao palasi takaisin rytinällä. Vuonna 1966 käynnistyi kulttuurivallankumous, massiivinen maolainen kampanja, johon osallistui satoja miljoonia kiinalaisia.
 Seuraavan vuosikymmenen väkivaltaisen kuohunnan aikana ihmisiä vainottiin ja "luokkaviholliseksi" epäiltyjä surmattiin.
 Tarkoituksena oli   feodalismin ja porvarillisuuden jäänteiden kitkeminen maasta  sekä puhdistaa kommunistinen puolue sinne luikerrelleista kapitalismin tukijoista ja pettureista.
 – Se oli käytännössä Maon suuri vastustajien puhdistus ja se levisi koko yhteiskuntaan. Miljoonat kuolivat ja taas kerran maa ajautui täydelliseen kaaokseen. 1960-luvun loppupuolella oltiin jälleen lähellä sisällissotaa, Paltemaa sanoo.
 Yhdysvaltain presidentti Richard Nixon oopperassa Maon vaimon Jiang Qingin kanssa valtiovierailulla vuonna 1972. Vaikutusvaltainen Jiang sai myöhemmin ehdollisen kuolemantuomion kulttuurivallankumouksen tapahtumien takia. Byron Schumaker / Alamy
 Maon kuolema avaa oven uudistuksille
 Puhemies Mao kuoli vuonna 1976. Parin vuoden valtakamppailujen jälkeen Kiinassa valtaan nousi talousuudistusten isä  Deng Xiaoping .
 Deng myös muutti voimakkaasti maan politiikkaa. Deng hylkäsi Maon ajatukset valtavista joukkokampanjoista. Taloutta alettiin uudistaa käytännönläheisesti ja ensimmäistä kertaa oppia ja tukea ammennettiin myös lännestä.
 Tuolloin alkanut niin sanottu uudistus- ja avautumiskausi jatkuu virallisesti edelleen.
 Deng Xiaoping ja Margaret Thatcher Pekingissä. AOP
 Vuonna 1989 opiskelijat ja myöhemmin myös työläiset vaativat poliittisia uudistuksia ja vastustivat inflaatiota viikkojen ajan Tiananmenin aukiolla Pekingissä.  Mielenosoitukset päättyivät verilöylyyn .
 Tiananmenin jälkeen poliittiset uudistukset pistettiin jäihin ja Kiinassa alettiin keskittyä taloudellisiin uudistuksiin. Tämän jälkeen Kiina maailman talous- ja kauppajärjestön jäseneksi ja valtion taloussektori reformoitiin rankalla kädellä. Tämä loi pohjan 2000-luvun talousihmeelle, Kiinan ennenäkemättöman kovalle talouskasvulle.
 Ikoninen CNN:n videolle kuvaama tilanne, jossa kiinalaismies uhmaa panssarivaunuja matkalla Taivaallisen rauhan aukiolle kesäkuussa 1989. Jeff Widener
 Vuonna 2008 Sichuanin maanjäristys  surmasi lähes 88 000 ihmistä , satoja tuhansia loukkantui ja yli miljoona jäi kodittomaksi. Tällä oli yllättäviä seurauksia kansalaisjärjestöjen toiminnalle.
 Maanjärjestyksen aikana suuri joukko kiinalaisia lähti spontaanisti auttamaan uhreja. Hetken aikaa tilanne ei ollut valtion kontrollissa.
 – Puolue päätteli, että tilanne pitää olla paremmin hallinnassa ja ennakoitavissa, Paltemaa kertoo.
 Maanjäristyksen perua on myös lainsäädäntö, joka ohjaa kansalaisjärjestöjen, myös ulkomaalaisten toimintaa aiempaa tiukemmin.
 Sichuan kärsi pahoin maanjäristyksen kourissa vuonna 2008. Michael Reynolds / EPA
 Xi kääntää kelloa taaksepäin
 Kiina ei olisi noussut maailman toiseksi suurimmaksi kansantaloudeksi ja Yhdysvaltojen kanssa kilpailevaksi suurvallaksi ilman Dengin kaudella tehtyjä uudistuksia.
 Paltemaan mukaan Kiina on taas alkanut sulkeutua sen jälkeen kun  Xi Jinping  nousi kommunistisen puolueen pääsihteeriksi vuonna 2012. Xi nimitettiin presidentiksi vuotta myöhemmin.
 Xi Jinping Fred Dufour / EPA
 – Xi on kääntänyt kelloa taaksepäin, Paltemaa sanoo.
 Hänen mukaansa Xin kaudella Kiina on palautunut takaisin kohti vanhempaa ja keskusjohtoisempaa kommunistista linjaa.
 – 2000-luvun kasvukausi oli Kiinassa myös suhteellisen vapaa. Tai ainakin vapaampi kuin sitä ennen tai nykyään, Paltemaa sanoo.
 Nykyään suuri osa yrityssektorista on suoraan valtion omistamaa. Ja vaikka se ei olisi sitä, valtio pystyy puuttumaan yritysten toimintaan paljon suoremmin kuin muualla maailmassa. Kiinassa valtio säännöstelee hintoja ja valuutta juania. Valtio on ottanut Xin kaudella selvästi johtavamman roolin myös taloudessa.
 Xi luo valtansa pohjaksi henkilökulttia
 Paikallisessa mediassa ja nyt myös juhlapäivän alla kiinalaisessa katukuvassa on näkynyt kansallismielisiä ja Xitä tukevia iskulauseita. Myös kommunistisen puolueen linja on kiertymässä Xi Jinpingin ajatteluksi kutsutun suuntauksen ympärille. Maon jälkeen johtajat ovat Kiinassa pitäneet matalaa profiilia.
 – Xi on luomassa itselleen henkilökulttia. Aikaisempi johtaja  Hu Jintao  oli harmaa byrokraatti Xihin verrattuna, Paltemaa sanoo.
 Presidentti Xillä on enemmän muodollisia valtaoikeuksia kuin esimerkiksi Yhdysvaltojen presidentillä. Häntä ei rajoita kongressi, korkein oikeus tai mikään muodollinen instituutio kuten vaalit tai vapaa media.
 Kukilla koristeltu monumentti julistaa Xi Jinpingin ja kommunismin merkitystä juhlahumun alla Pekingissä. Wu Hong / Epa
 Jättimäinen puoluekoneisto hillitsee Xin valtaa
 Kiinan massiivinen hallintokoneisto jarruttaa Xin vallankäyttöä. Hänellä on käytännössä aina viimeinen päätösvalta, mutta monimutkainen viisiportainen hallintojärjestelmä tarkoittaa sitä, että keskushallinnossa tehtyjä päätöksiä ei välttämättä koskaan toimeenpanna ruohonjuuritasolla tai tehdään hyvin eri tavalla mitä on tarkoitettu.
 Kommunistinen puolue on myös hyvin sisäisesti jakautunut. Xi ei ole täysin erillään puolueen sisäisestä valtapolitiikasta. Hän on rakentanut itselleen vahvaa valta-asemaa puhdistamalla vastustajia korruptiosyytösten kautta.
 – Silti hän tarvitsee kannattajia, sillä hän on myös puhdistuksillaan saanut aikaan aika paljon vihollisia.
 Naiset odottivat varhain juhlapäivän aattona lipunnostoseremonian alkamista Pekingissä 30. syyskuuta. Roman Pilipey / Epa
 Kiinan on nyt ratkottava suuria haasteita
 Kiinan silkkitiehanke on ensimmäinen suuri maailmanlaajuinen hanke sen jälkeen kun Mao yritti tukea kommunisista vallankumousta kaikissa kehitysmaissa.
 Kyseessä on valtaisa hanke, jonka tarkoituksena on tuoda koko Euraasian manner, vähän Afrikkaa ja muita alueita konkreettisesti Kiinan otteeseen tiukemmin ja lähemmin ja samalla hyödyntää Kiinan taloutta ja ulkosuhteita.
 – Kriitikkojen mukaan hanke ei tule todennäköisesti onnistumaan. Kiina tuhlaa valtavasti resursseja ja ei saa niitä koskaan takaisin kunnolla, Paltemaa sanoo.
 Talousrintamalla Kiina on ollut pitkään kauppasodassa Yhdysvaltojen kanssa.
 Kiinaan perehtynyt tutkija arvioi, että kauppasota on vain oire siitä, että uudenlainen kylmä sota on kiihtymässä Yhdysvaltojen ja Kiinan välille.
 – Yhdysvallat tullee vaatimaan liittolaisiltaan ilmoitusta, missä leirissä he seisovat tulevaisuudessa, Paltemaa arvioi.
 Lue myös :
 “He kohtelevat lapsia kuin eläimiä” –  Poliisin otteet suututtavat hongkongilaisia ja moni valmistautuu päivien mielenosoitusputkeen
 30 vuotta sitten Peking näytti sotatantereelta, mutta nykynuoret eivät tiedä siitä mitään – "En käsitä, miksi vanhemmat eivät puhu asiasta lapsilleen"
 Kiinan päästöt kääntyivät taas uuteen nousuun, syynä savupiippuelvytys – Paineet kasvavat New Yorkin ilmastokokouksen alla
 Mielenosoitukset tahrivat Hongkongin matkailumainetta – Manner-Kiinasta tulevien turistien määrä romahti syyskuussa

Köyhästä kehitysmaasta supervallaksi ponnistanut Kiina juhlii – kommunistinen kansantasavalta täyttää 70 vuotta


Summary: Mukana on myös Gripen-hävittäjiä ja valvontalentokone Ruotsista.

Ilmavoimien vuotuinen pääsotaharjoitus Ruska alkaa tänään eri puolilla Suomea. Harjoitukseen osallistuu yli 50 lentokonetta ja noin 4 500 henkilöä, joista lähes puolet on reserviläisiä.
 Harjoituksen lentotoimintaan osallistuu vajaat 30 Hornet-hävittäjää sekä Hawk-harjoitushävittäjiä ja kuljetuskoneita. Maavoimista mukana on yksi NH90-helikopteri.Suomalaisten koneiden lisäksi harjoitukseen osallistuu jo aiempien vuosien tapaan koneita myös Ruotsin ilmavoimista. Mukana on kahdeksan Gripen C/D -hävittäjää sekä valvonta- ja taistelunjohtokone Argus.
 Ruotsalaiset ovat mukana sekä harjoitusvastustajan että puolustajan roolissa. Osa lentotoiminnasta tapahtuu Ruotsin Luulajan tukikohdasta käsin.
 Suomen ja Ruotsin ilmavoimat ovat olleet mukana harjoittelemassa toisen maan puolustamista jo vuodesta 2016.
 Ruska 19 -harjoituksessa lennetään pääosin Tampereen, Kuopion, Rovaniemen ja Jyväskylän lentoasemien yhteydessä sijaitsevista Ilmavoimien tukikohdista. Harjoitus näkyy ja kuuluu, sillä siihen sisältyy sekä yliääni- että matalalentoja ja koneiden omasuojajärjestelmiin kuuluvien soihtujen käyttöä.
 Vilkkaimmillaan Ruska 19:n lentotoiminta on ensi perjantaista alkaen. Harjoitus päättyy 8. lokakuuta.

Ilmavoimien pääsotaharjoitus Ruska 19 alkaa tiistaina


Summary: Giuliani tapasi Ukrainan presidentin avustajia Espanjassa.

Yhdysvalloissa edustajainhuoneen demokraatit vaativat presidentti  Donald Trumpin  henkilökohtaista asianajajaa  Rudy Giulinia  luovuttamaan Ukraina-skandaaliin liittyviä asiakirjoja.
 Kirjeessään Giulianille edustajainhuoneen tiedusteluvaliokunnan puheenjohtaja  Adam Schiff  ja kaksi muuta demokraattijohtajaa vaativat tätä luovuttamaan asiakirjat lokakuun 15. päivään mennessä. Demokraatit katsovat, että jos Giuliani ei luovuta asiakirjoja, kyse on tutkinnan häiritsemisestä.
 Entinen New Yorkin pormestari Giuliani on keskeisessä roolissa Trumpin Ukraina-sotkussa, joka johti viime viikolla virkarikostutkinnan aloittamiseen presidenttiä vastaan. Giuliani myönsi viime viikolla tv-haastattelussa pyytäneensä Ukrainan hallitusta tutkimaan Yhdysvaltain entistä varapresidenttiä  Joe Bidenia .
 Giuliani on sanonut, että riippuu Trumpin mielipiteestä, suostuuko hän demokraattien asiakirjapyyntöön.
 Demokraatit aloittivat virkarikostutkinnan Trumpista Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  kanssa käydyn puhelinkeskustelun takia. Trump pyysi Zelenskyitä tutkimaan Bidenin ja tämän pojan toimia Ukrainassa, mikä on demokraattien mielestä vallan väärinkäyttöä. Trump on sanonut toimeensa asianmukaisesti ja kutsunut virkarikostutkintaa noitavainoksi.
 Giuliani on myöntänyt tavanneensa Zelenskyin avustajia Espanjassa ja sanonut, että hänellä on muistio tapaamisesta.
 Lue myös:
 NYT: Trump painosti puhelimessa Australian pääministeriä auttamaan Muellerin raportin tutkimuksissa

Demokraatit vaativat Ukraina-skandaaliin liittyviä asiakirjoja Rudy Giulianilta


Summary: Hongkongissa mielenosoittajat aikovat vallata kadut myös juhlapäivänä.

Kiinassa juhlistetaan kommunistisen puolueen 70-vuotista valtakautta historiansa suurimmalla paraatilla tiistaina. Paraatiin osallistuu Pekingissä 15 000 sotilasta ja 100 000 siviiliä.
 Valtaapitävät näyttävät voimaansa muun muassa esittelemällä tankkeja ja ohjuksia. Lisäksi luvassa on gaalailta ja ilotulituksia. Sotilasparaati kestää 80 minuuttia, kertoo  South China Morning Post .
 Paraatin on määrä alkaa kello neljä aamulla Suomen aikaa. Uutistoimisto Reutersin mukaan esityksen päätteeksi vapautetaan 70 000 kyyhkyä.
 Ylen Aasian-kirjeenvaihtajan  Jenny Matikaisen mukaan  turvatoimet ovat kiristyneet viikonloppu viikonlopulta, ja paraatipäiväksi koko Pekingin historiallinen keskusta aiotaan sulkea. Metroasemat ovat pimeinä ja kaupoissa on lappu luukulla.
 Paraati rullaa läpi Tiananmenin aukion ja sen ottaa vastaan Kiinan presidentti  Xi Jinping , jota pidetään maan voimakkaimpana johtohahmona sitten Kiinan kommunistisen puolueen ensimmäisen puhemiehen  Mao Zedongin .
 Uutistoimisto AFP:n haastatteleman asiantuntijan mukaan myös uusia aseita, kuten mannertenvälisiä ohjuksia, tullaan esittelemään paraatissa.
 – Yhtenäisyys on rautaa ja terästä. Yhtenäisyys on voiman lähde, presidentti Xi sanoi puheessaan maanantaina.
 Trump onnitteli omalla tavallaan
 Sydneyläisen Macquarien yliopiston Kiina-tutkija  Adam Ni  sanoi AFP:lle, että kommunistinen puolue pyrkii vahvistamaan asemaansa paraatilla tilanteessa, jossa kauppasota Yhdysvaltain kanssa on heikentänyt talousnäkymiä ja Afrikasta saapunut sikainfluenssa on nostanut porsaan hinnan taivaisiin.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  onnitteli maanantaina omalla tavallaan Kiinaa.
 – "Monien vuosien jälkeen Yhdysvallat on viimein herännyt Pekingin suunnitelmiin ja kunnianhimoon mennä ohitsemme maailman hallitsevana talouden ja asevoimien supervaltana. Yhdysvallat on vihdoin vastaamassa siihen (kiitos presidentti Trump). Tämä tapahtuu kaupan ja asevoimakilpailussa." Jonathan Ward, kirjailija ja Kiina-asiantuntija. Me olemme voittamassa ja me voitamme. Heidän ei olisi pitänyt rikkoa sopimustaan kanssamme. Hyvää syntymäpäivää Kiina, Trump twiittasi.
 Hongkongin tilanne varjostaa juhlia
 Suurin päänsäryn aihe kommunistiselle puolueelle on tällä hetkellä kuitenkin Hongkongin tilanne, jossa mielenosoitukset ovat jatkuneet jo neljä kuukautta. Mielenosoittajat ovatkin suunnitelleet varastavansa huomion Pekingin paraatista tiistaina, vaikka Hongkongin viranomaiset eivät ole myöntäneet lupaa mielenosoituksille Kiinan juhlapäivänä. Mielenosoittajat ovat kehoittaneet ihmisiä pukeutumaan mustiin kansallispäivänä.
 Hongkongin poliisi on varoittanut väkivaltaisista hyökkäyksistä tiistaina. Osa metroasemista on suljettu ja useat suuret ostoskeskukset ovat ilmoittaneet pitävänsä ovensa suljettuina tiistaina välttyäkseen vahingoilta. Hallintojohtaja  Carrie Lam  osallistuu juhlallisuuksiin Pekingissä.
 Reuters  kertoi myöhään maanantai-iltana, että Kiina on kaksinkertaistanut asevoimiensa määrän Hongkongissa, jossa on Kiinan asevoimien edustajia nyt yhteensä jopa 12 000. Diplomaattilähteet arvioivat uutistoimistolle, että Hongkongissa on nyt Kiinan asevoimia enemmän kuin koskaan.
 Lue myös:
 Toimittajalta: Peking sinetöi kaivonkannet ja sulki mediaa ulos paraatistaan – Hongkongin kuohunta kiusaa 70 vuotta hallinneen puolueen juhlaa (30.9.)
 “He kohtelevat lapsia kuin eläimiä” –  Poliisin otteet suututtavat hongkongilaisia ja moni valmistautuu päivien mielenosoitusputkeen (29.9.)
 Hongkongissa yhteiskuntaopin väitetään radikalisoivan nuoret ja koulukirjat joutuvat syyniin – "Puhumme asioista, joista Manner-Kiinassa ei voi puhua" (28.9.)

Kiinan kommunistinen puolue juhlii 70-vuotista valtaansa – Hongkongissa poliisi varoittaa väkivallasta


Summary: Plan Internationalin ja Geena Davis Institute on Gender in Median elokuva-analyysin mukaan tasa-arvoon on vielä matkaa.

Kansainvälinen elokuva-analyysi osoittaa, että valtavirtaelokuvien sukupuoliroolit ovat edelleen stereotyyppisiä ja maailmankuva seksistinen. Mieshahmot saavat elokuvissa enemmän puheaikaa, he näkyvät valkokankaalla pidempään, ja heidän yhteiskunnallinen painoarvonsa on merkittävämpi.
 Tutkimus lukuina Rewrite Her Story -tutkimuksen mukaan menestyselokuvien hahmoista kaksi kolmasosaa on miehiä. Mieshahmoista 42 prosenttia näytetään johtavassa roolissa, naishahmoista vain 27 prosenttia. Vain joka kuudeskymmenes naisjohtajahahmo kuuluu johonkin seksuaali- tai sukupuolivähemmistöön. Mieshahmot puhuvat kaksi kertaa enemmän kuin naishahmot. Lähes joka kolmas naisjohtajahahmo esiintyy vähissä vaatteissa. Miesjohtajien vastaava osuus on seitsemän prosenttia. Osin alasti esiintyy naisjohtajista 15 prosenttia, miesjohtajista kahdeksan. Tutkimuksessa analysoitiin 20 maan kymmenen viime vuonna menestyneintä kansainvälistä elokuvaa. Kaikkiaan elokuvia oli 56. Kaikki olivat miesten ohjaamia. Vain joka neljännen elokuvan tekoon osallistui naistuottaja, ja vain joka kymmenennessä käsikirjoitustiimissä oli nainen. Elokuvat valittiin Box Office Mojon ja ComScoren tietojen pohjalta. Elokuva-analyysin lisäksi tutkimukseen haastateltiin lähes 10 000 tyttöä ja nuorta naista 19 eri maassa. Suomesta mukana oli 500 tyttöä.
 Etenkin roolit, jotka ovat jonkinlaisia johtohahmoja, kirjoitetaan edelleen enimmäkseen miehille. Jos nainen näyttelee johtajaa, joutuu hän miestä todennäköisemmin riisumaan vaatteensa, tai ainakin osan niistä.
 Lasten oikeuksia ajavan järjestö  Plan International  toteutti yhdessä  Geena Davis Institute in Gender and Media  -instituutin kanssa tutkimuksen  Rewrite Her Story  -  How film and media stereotypes affect the lives and leadership ambitions of girls and young women .
 Tutkimuksessa analysoidaan comScoren ja Box Office Mojon tilastojen perusteella viime vuoden kymmenen eniten tuottanutta elokuvaa 20 maasta. Mukana selvityksessä olivat myös Suomessa menestyneimmät kansainväliset hittielokuvat. Kaikkiaan analysoitavaksi valikoitui 56 elokuvaa.
 Tutkimuksen mukaan hittielokuvien ydinviesti nuorille naisille on se, että johtajanhommat ovat miesten puuhaa.
 Rewrite Her Story  on jatkoa Planin kesäkuussa julkaisemalle, maailmanlaajuiselle  Taking the Lead  -tutkimukselle, jonka mukaan valtaosa tytöistä haluaisi tulevaisuudessa johtoasemaan. Useampi kuin yhdeksän kymmenestä tytöstä arvelee kuitenkin, että naisjohtajat joutuvat kohtaamaan syrjintää ja seksuaalista häirintää. Kassamagneettien ihmiskuva tukee käsitystä.
 Rewrite Her Story  osoittaa, että silloin harvoin kun johtajarooli on kirjoitettu naiselle, kuvataan hänet miesjohtajaa useammin seksiobjektina. Naisjohtaja esimerkiksi esiintyy neljä kertaa miesjohtajaa useammin paljastavissa vaatteissa tai täysin alasti. Naisjohtajat myös päätyvät miehiä useammin seksuaalisen ahdistelun kohteeksi.
 Tavallisimmin johtajahahmo elokuvassa on keskiluokkainen, valkoinen mies, joka muistuttaa kovasti elokuvan tekijöitä. Lähes puolet kaikista hahmoista on valkoisia, eikä seksuaali- tai sukupuolivähemmistöjen edustajia esiinny kuin satunnaisesti.
 Kansainvälisesti menestyneimmät elokuvat olivat lähes yksinomaan miesten ohjaamia, tuottamia ja käsikirjoittamia.
 Mamma Mia! Here We Go Again oli viime vuoden suosituin elokuva Suomessa. Siinä ääneen pääsevät erityisesti naishahmot. Jonathan Prime / UPI Media
 Geena Davis: En ole yllättynyt, mutta pettynyt kyllä
 Elokuva-alan tasa-arvon tunnettu puhenainen  Geena Davis  huokaisee syvään puhelimessa. Oscar-palkitun näyttelijä on perehtynyt jo 15 vuoden ajan nimeään kantavassa instituutissa tutkimaan erityisesti lapsille suunnatun viihteen tasa-arvoasioita.
 – Lapsille tarkoitetussa mediassa on merkittävästi vähemmän kiinnostavaa työtä tekeviä naisia, tai johtavaa roolia vetäviä tyttöjä kuin poikia tai miehiä vastaavassa asemassa. Siinä valossa ei juuri yllätä, että kyseessä on laajempi, globaali ongelma. Kyllä minä silti siitä pettynyt olen.
 Planin tilaamassa tutkimuksessa käytettiin yhtenä välineenä  Geena Davis Inclusion Quotientia , eli GD-IQ:ta. Se on Davisin instituutin yhdessä Googlen kanssa kehittämä sovellus, jonka avulla elokuvien analysointi on mahdollista automatisoida. Kone on ihmistä tarkempi, Davis huomauttaa.
 – Sovellus käyttää äänitunnistusta, kasvotunnistusta ja tekoälyä rekisteröimään asiat, joita on ennen kirjannut ylös ihminen. Sovelluksen avulla saadaan millisekunnin tarkkuudella tietää, kuinka kauan jokin hahmo näkyy valkokankaalla, ja paljonko sillä on puheaikaa.
 GD-IQ:n keräämä data on saanut Davisin mukaan elokuva-alalla leuat loksahtamaan.
 – Sovellus on kiistattomasti osoittanut, että naisten ja miesten puheajassa elokuvissa on aivan käsittämätön epäsuhta. Naishahmoilla on kolmannes miesten puheajasta.
 Ihmeotukset ja niiden olinpaikat oli yksi viime vuoden kansainvälisistä suosikkielokuvista. Kuvassa pääosaa esittänyt Eddie Redmayne. Warner Bros. Pictures
 Nuoret naiset kaipaavat samaistumiskohteita
 Rewrite Her Story  -tutkimukseen tehtiin elokuva-analyysien lisäksi lähes 10 000 15–25 -vuotiasta tytön ja nuoren naisen haastattelua 19 eri maassa. Suomesta tyttöjä haastateltiin 500.
 Kaikissa maissa haastatteluissa nousi esiin, että tyttöjen mielestä elokuvien naiskuva vaikuttaa heihin kielteisesti. Nuorten naisten itsetunto ja kunnianhimo kärsivät siitä, ettei elokuvissa ja mainoksissa esiinny samaistuttavia roolimalleja ja myönteisiä kuvauksia naisjohtajista.
 Lukuisat haastatellut tytöt totesivat arvostavansa elokuvissa hahmoja, jotka rikkovat perinteisiä sukupuolirooleja. Niitä on kuitenkin heidän mielestään niukasti tarjolla. Silloinkin, kun naiset toimivat elokuvissa toisin kuin totuttu on, he yleensä edustavat perinteisiä kauneusnormeja. He myös kaipasivat enemmän naisia päärooleihin.
 Rikkaampien naishahmojen lisäksi tytöt toivoivat haastatteluissaan, että mieshahmot ilmaisisivat tunteitaan vapaammin.
 Tutkimusta varten haastateltiin nuorten naiskatsojien lisäksi useista maista myös naisia, jotka tekevät elokuvia. Suomesta mukana tutkimuksessa oli tuottaja-ohjaaja  Elli Toivoniemi , joka on yksi Tuffi Filmsin perustajista.
 Naisten pyörittämä tuotantoyhtiö on tunnettu muun muassa Suomen Oscar-ehdokkaaksi juuri valitusta elokuvasta  Hölmö nuori sydän , ainoasta suomalaisesta Oscar-ehdokkaaksi valitusta  Pitääkö mun kaikki hoitaa?  -lyhytelokuvasta, ja tuoreesta, #metoo-ilmiötä käsittelevästä, seitsemän naisohjaajan yhteisestä  Tottumiskysymyksestä .
 – Jos ei näe itseään valkokankaalla, saattaa kehittyä kumma tunne siitä, että ei ole kokonainen tai menestyvä ihminen. Elokuva on kaikista voimakkain media ja globaali taidemuoto, ja sen vaikutukset voivat olla valtavia. Elokuvien diversiteetti ei ole tärkeää pelkästään tytöille, vaan meille kaikkille, Toivoniemi toteaa.

Mies johtaa ja nainen riisuu – Tuore tutkimus osoittaa, että hittielokuvissa mies edelleen toimii ja nainen vaikenee


Summary: Pääministeri Antti Rinne tapasi Unkarin pääministerin Viktor Orbánin Budapestissa myöhään maanantai-iltana.

Budapest.  Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  sanoi, ettei Unkari vastusta Suomen ajamaa mallia sitoa EU-rahoitus oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen. Mutta hän lisäsi pitävänsä uutta mekanismia turhana.
 – On jo olemassa yhteys maan toiminnan ja budjetin välillä. Vieraamme herra pääministeri haluaa nyt luoda rinnalle uuden, Orbán sanoi.
 Orbán puhui tiedotustilaisuudessa myöhään maanantai-iltana tavattuaan Budapestissa pääministeri  Antti Rinteen.
 Rinne sanoi sunnuntaina , ettei mikään EU:n jäsenmaa enää vastusta mallia jossa oikeusvaltioperiaate sidotaan EU-budjettiin. On vielä epäselvää, mitä uutta Suomen ajama malli toisi Euroopan unioniin.
 Orbán kaipasi nykyistä selkeämpää ehdotusta siitä, miten rahoitus ja oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen sidotaan yhteen Suomen mallissa.
 –En vastusta pyörän keksimistä uudestaan. Mutta tarvitaan harkittuja ehdotuksia, jotka antavat vastauksen tärkeimpiin kysymyksiin.
 Orbánin mukaan nyt tämän ehdollisuuden ajaminen kuulostaa poliittiselta iskulauseelta.
 Rinne sanoi Budapestissa, että asiasta on sovittu periaatteen tasolla ja nyt alkaa konkreettisten esitysten tekeminen.
 – Me tuomme uuden elementin tähän ikään kuin väärinkäytösten ja korruptioepäilysten kautta. Ja sillä tavalla, että siihen reagointi mahdollistaa sitten julkisen keskustelun sen takia, että se mahdollistaa myös valitusoikeuden tähän päätökseen.
 Rinteen ja Orbánin  tapaaminen tapahtui jännitteisissä olosuhteissa.
 Suomi ajaa nyt EU-puheenjohtajuuskautensa aikana oikeusvaltioperiaatteen sitomista EU-rahoitukseen. Unkari on yksi EU-tukien suurista saajista ja sitä vastaan on aloitettu 7. artiklan menettely oikeusvaltioperiaatteen rikkomisesta.
 Yle kysyi Antti Rinteeltä, miten Suomi ja muut EU-maat aikovat varmistaa sen, ettei EU-rahoja käytetä väärin tai korruptioon. EU:n petostentorjuntavirasto Olaf on löytänyt mahdollisia epäselvyyksiä muun muassa siinä, miten EU:n tukirahoja on päätynyt pääministeri Orbanin  oman vävyn yritykselle .
 Asiaa ei päätynyt oikeuteen Unkarissa.
 Orbán sanoi Ylen kysymystä valeuutiseksi.
 – Vaikka tämä kysymys ei ollut minulle, et puhu totta. Mitä sanotte, on fake news, Orbán sanoi.
 Olafin raportista on kuitenkin  vuotanut  julkisuuteen tietoja, vaikkei Unkari ole julkaissut raporttia.
 Rinne vastasi yleisellä tasolla ja sanoi, että EU-varojen käyttöä pitää valvoa tarkasti ja väärinkäytöstä pitää seurata sanktioita.

Unkari pitää Suomen tavoitetta sitoa EU-rahat oikeusvaltioperiaatteeseen turhana – Ylen kysymystä vävyn EU-rahoista Orbán kutsui valeuutiseksi


Summary: New York Timesin mukaan Trump pyrkii osoittamaan Muellerin tutkimukset korruptoituneiksi.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Sanomalehti  New York Timesin  mukaan Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  painosti Australian pääministeriä  Scott Morrisonia  puhelinkeskustelussa henkilökohtaisten tavoitteidensa saavuttamiseksi.
 Timesin mukaan Trump painosti Morrisonia auttamaan Yhdysvaltain oikeusministeriä  William Barria  keräämään tietoa oikeusministeriön tutkimuksissa, joiden avulla Trump toivoo pystyvänsä osoittamaan erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  raportin epäpäteväksi. Times perustaa tietonsa kahteen eri viranomaislähteeseen.
 Lähteiden mukaan Trump otti yhteyttä Morrisoniin nimenomaan pyytääkseen Australian apua Barrin tutkimuksiin Muellerin raportista. Trump ja Barr pyrkivät Timesin mukaan todistamaan, että erikoissyyttäjä Muellerin raportti oli korruption ja poliittisen ajojahdin tuote.
 Lähteen mukaan Trumpin ja Morrisonin välisen puhelun tekstiversioon pääsy rajattiin vain pienelle piirille presidentin läheisiä avustajia. Samoin tehtiin aluksi myös Trumpin ja Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  heinäkuisen puhelun tekstiversioiden kanssa.
 New York Times ei ole saanut kommenttia Valkoisesta talosta, oikeusministeriöstä tai Australian pääministerin toimistosta.
 Uutinen päivittyy.

NYT: Trump painosti puhelimessa Australian pääministeriä auttamaan Muellerin raportin tutkimuksissa


Summary: Suomessa säätiöt jakavat vuosittain kymmeniä miljoonia euroja tutkimukseen ja yleishyödylliseen toimintaan. Viime vuonna avustusten määrä kuitenkin putosi.

Tuoreiden lukujen mukaan kotimaiset apurahasäätiöt tukivat yleishyödyllisiä tarkoituksia yhteensä 498 miljoonalla eurolla vuonna 2018.
 Summa on hieman laskenut edellisvuodesta. Tuolloin Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukuntaan kuuluvat lähes 200 apurahasäätiötä käyttivät tarkoitukseensa yli 516 miljoonaa euroa.
 – Loppuvuoden 2018 kurssinotkahdus ja maailmantalouden synkkenevät näkymät vaikuttavat säätiöihinkin, joiden tehtävä on pitää huolta ylisukupolvisesta oikeudenmukaisuudesta eli siitä, että jaettavaa riittää myös tulevina vuosina, sanoo Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukunnan toimitusjohtaja  Liisa Suvikumpu .
 Yksityisten säätiöiden tuesta yli 200 miljoonaa euroa kohdistui tieteeseen ja tutkimukseen, lähes 80 miljoonaa eri taiteenaloille, ja yli 80 miljoonaa erilaiseen kansalaistoimintaan. Itsenäisyyden juhlavuodeksi moni säätiö oli varautunut tukemaan tavanomaista enemmän erityishankkeita.
 Suomen Akatemia merkittävin tutkimusrahoittaja
 Suomalaisen tutkimuksen päärahoittaja on Suomen Akatemia. Se jakoi viime vuonna tieteen apurahoja 430 miljoonaa euroa. Tänä vuonna Akatemia rahoittaa tutkimusta 458 miljoonalla eurolla.
 Suomen Akatemian yhteydessä toimiva strategisen tutkimuksen neuvosto (STN) rahoittaa tieteellistä tutkimusta, jolla on yhteiskunnallista merkitystä ja vaikuttavuutta. Vuonna 2019 STN rahoittaa tutkimusta 55 miljoonalla eurolla.
 Taiteen edistämiskeskus jakoi taiteen apurahoja 35 miljoonaa euroa. Veikkausvoittovaroista taidetta tuettiin 246 miljoonalla ja tiedettä 108 miljoonalla eurolla.
 Nuorilla tutkijoilla on usein vaikeuksia hankkia rahoitusta tohtorinväitöksen jälkeen. Laura Kosonen / Yle
 Säätiöiden rahoitus kasvanut 2000-luvulla
 Ulkopuolisen rahoituksen merkitys tutkimukselle on huomattava. Valtion budjettivaroin katetaan alle puolet yliopistojen ja tutkimuslaitosten tutkimusmenoista.
 – Säätiörahoitus on todella merkittävää. Tutkijoilta tulee silti viestiä, että kaikki rahoituksen saaminen on ihan mielettömän tiukassa, Tieteentekijöiden liiton toiminnanjohtaja  Johanna Moisio  sanoo.
 Erityisesti nuoret tutkijat kärsivät siitä, että tohtorinväitöksen jälkeisessä postdoc-vaiheessa, kun tutkijanuraa pitäisi saada vauhdilla eteenpäin, rahoituksen hankkiminen on vaikeaa niin Akatemialta, yliopistoilta kuin säätiöiltä.
 – Säätiörahoitus on kuitenkin ansiokkaasti paikannut julkisen rahoituksen vajetta viimeisten hallituskausien leikkausten aikana, Johanna Moisio arvioi.
 Yliopistojen profiloituessa kaikki tutkimusteemat eivät mahdu aina painopistealueisiin. Tällaisen vapaan tutkimuksen rahoittamisessa säätiöiden tuella on kasvava merkitys.
 – Mielenkiintoista on, että lääketiede ja humanistiset alat ovat niitä, joissa säätiörahoitus on huomattavaa, Moisio toteaa.
 Yksityisten säätiöiden tuki tieteelle ja tutkimukselle on ollut itsenäisyyden aikana reilusti yli 4 miljardia euroa, mikä selvisi syksyllä 2018 valmistuneessa  Tieteen tukijoukot -tutkimushankkeessa.
 Säätiöiden merkitys  taiteen tukijoina  on kasvanut viime vuosina. Vuonna 2017 tukisumma oli noin 62 miljoonaa euroa.
 Säätiöt myös ylläpitävät taidekokoelmia ja museoita. Viime vuonna Konstsamfundet avasi taidemuseonsa Amos Rexin yleisölle kaksi ja puoli vuotta kestäneen ja 50 miljoonaa euroa maksaneen rakennustyön jälkeen.
 Kansainvälistä  säätiöpäivää  vietetään 1. lokakuuta. Euroopassa on 147 000 säätiötä, jotka tukevat vuosittain yhteensä 60 miljardilla eurolla yleishyödyllisiä tarkoituksia.
 Ohessa listattuna 15 eniten apurahoja vuonna 2018 jakanutta yksityistä säätiötä:
 Lue myös:
 Korkeakoulutettuja tarvitaan tulevaisuudessa lisää, lähihoitajistakin tulee kova pula – Mihin koulutusrahat pitäisi käyttää?
 LUT kiittää budjettiesitystä – rahoituksen lisäys mahdollistaa opiskelija- ja henkilöstömäärän kasvattamisen yliopistossa
 Turun yliopiston uusi rehtori luottaa parempiin aikoihin: "Tutkijat pitäisi saada tekemään tutkimusta eikä vain hakemaan rahoitusta"

Säätiöiden rahoilla on pystytty paikkaamaan viimeisten hallituskausien leikkauksia tieteestä – Mutta nyt rahavirrat ovat kuihtumassa


Summary: Morian pakolaisleiri Lesboksen saarella on tupaten täynnä. Kreikan hallitus haluaa palauttaa 10 000 pakolaista takaisin Turkkiin ensi vuoden loppuun mennessä.

Pakolaistilanne on kärjistymässä Kreikkaan kuuluvalla Lesboksen saarella. Viikonloppuna ainakin yksi henkilö kuoli ja 17 loukkaantui Morian pakolaisleirillä syttyneessä tulipalossa. Palo syttyi kontissa, jossa pakolaisia majoitetaan.
 Palon jälkeen saarella syttyi väkivaltaisia yhteenottoja.  BBC:n  mukaan pakolaiset syyttivät palokuntaa liian hitaasta reagoinnista tulipaloon, ja poliisi ampui kyynelkaasua protestoijien joukkoon.
 Maanantaina iltapäivällä Kreikan hallitus piti hätäkokouksen ja ilmoitti haluavansa palauttaa 10 000 turvapaikanhakijaa takaisin Turkkiin tupaten täysiltä pakolaisleireiltä.
 Jo aiemmin maanantaina Kreikka aikoi kuljettaa 250 pakolaista Morian leiriltä mantereelle. Lokakuun loppuun mennessä saarilta on tarkoitus siirtää mantereelle ainakin 3 000 ihmistä.
 Morian pakolaisleirillä Lesboksen saarella on noin 12 000 pakolaista, mikä on noin neljä kertaa enemmän kuin leirin kapasiteetti.  Yle kirjoitti aiemmin syyskuussa , että leirillä on pulaa niin majoituspaikoista kuin ruoastakin.
 – Täällä on pulaa kaikesta. Osalle tulijoista ei ole telttoja, joten he nukkuvat taivasalla. Kaikki eivät edes saa ruokaa joka päivä, kertoo  Angelika Sogn Koutsofotinos  norjalaisesta Dråpen i Havet -avustusjärjestöstä.
 Kreikkaan saapui elokuussa yli 9 000 pakolaista, mikä on enemmän kuin kahtena edellisenä vuonna samaan aikaan. Syyskuussakin maahan on saapunut YK:n mukaan yli 8 000 ihmistä.
 Lue myös:
 Kreikan saarilla pakolaisleirit ovat ratkeamispisteessä: Ihmisiä nukkuu taivasalla ja pulaa on kaikesta
 Seitsemän hukkui pakolaisveneen kaaduttua Egeanmerellä –kreikkalaistietojen mukaan kuolleet turkkilaisia

Tulipalo sytytti protestin pakolaisleirillä Lesboksen saarella – Kreikka haluaa palauttaa pakolaisia Turkkiin


Summary: Pesytymisellä on elintärkeä merkitys monelle eläimelle.

Eläimet ovat tarkkoja siisteydestään.
 Lintu tai nisäkäs, hyönteinen tai kala, iso tai pieni: kaikki huolehtivat itsestään.
 Koska niiden on pakko.
 Kalat ja kärpäset – puhtaampia kuin luulisit
 Alkueläimet, kalatäit, juotikkaat, homeet ja saasteet.
 Varsinkin rannikoiden läheisyydessä elävät kalat ovat jatkuvasti alttiina kaikenlaisille epäpuhtauksille.
 Kiiski pitää itsensä puhtaana hankaamalla suomujaan rantakiviin Juha Laaksonen/Yle
 Suomupeitteeseen tarttunut tavara on saatava pois ja kun käsiä ei ole, on pakko käyttää luonnossa tarjolla olevia välineitä.
 Kolmipiikit, ahvenet, hauet, siiat ja muut hinkkaavat itseään kiviin, leviin ja kasveihin ja pitävät näin pintansa kiiltävinä ja itsensä hyväkuntoisina.
 Myös hyönteisten, esimerkiksi kärpäsen eloonjääminen on kiinni hygieniasta.
 Käpänen pesee eturaajojaan jatkuvasti, sillä se haistaa ja maistaa vain niillä Juha Laaksonen/Yle
 Moni on varmaan nähnyt, miten kärpänen hieroo eturaajojaan yhteen.
 Sillä on niissä makureseptorit, joilla se maistaa ja haistaa, joten pesu on tärkeää.
 Raajoissa on sen lisäksi harjaksia, sukasia ja lovia, joiden ei sovi olla tahmaisia, kuten ei kropan tai lentämisen mahdollistavien siipienkään.
 Mato on puhdas, vaikka elää mullassa. Juha Laaksonen/Yle
 Matokaan ei ole likainen, vaikka se möyrii mullassa ja asuu maan alla.
 Lima suojelee sitä.
 Oravan turkin arvoitus
 Oravien, muiden jyrsiöiden ja nisäkkäiden kunnon voi helposti tarkistaa turkista.
 Jos se on siisti ja karva eläväistä ja kiiltävää, voi eläin hyvin. Takut, karvanlähtö ja kapi taas kielivät ongelmista ja lähestyvästä kuolemasta.
 Orava huolehtii itsestään hyvin talviturkkiin vaihtaessaankin. Juha Laaksonen/Yle
 Erityisesti oravaa on moni ihmetellyt. Se kiipeilee pihkaisissa puissa, juoksee maassa ja painaa pusikoissa, eikä silti kerää itseensä nöyhtää tai likaa. Eräs syy saattaa olla turkin öljyisyys, joka saa vedenkin valumaan siitä suoraan alas.
 Lisäksi orava, kuten kissat ja koiratkin, puhdistaa itseänsä nuolemalla.
 Linnut peseytyvät jatkuvasti
 Linnut käyttävät elinajastaan ison osan ravinnon hankinnan lisäksi itsensä puhtaana pitoon.
 Linnut sukivat, siirtelevät sulkia, kiinnittävät höytylistakkeita ja untuvia ja tähän tuhraantuu aikaa monta tuntia päivässä.
 Varisten ja muiden lintujen elämästä toiseksi isoin osa menee itsensä puhtaana pitoon Juha Laaksonen/Yle
 Sorsat, jotsenet ja muut vesilinnut käyvät vesipesulla, kanalinnut pistäytyvät hiekka- ja mutakylvyissä ja osa levitää siipensä ja ottaa aurinkokylpyjä – jotkut jopa muurahaiskylpevät.
 Hygienia kuuluu lintujen ja muiden eläintenkin henkiinjäämiseen hyvin olennaisesti.
 Voisiko sitten olla olemassa luontokappaletta, joka ei peseydy ja huolehdi itsestään?
 Hetkinen, kyllä!
 Mutta sitten tällä yksilöllä olisi täitä ja väiveitä, turkki takussa, höyhenet huonossa kunnossa, tuntosarvet eivät toimisi, eikä kyseinen sottapytty pystyisi maistamaan mitään tai lentämään.
 Ja sitten tulisi kuolema.

Kalat peseytyvät, linnut sukivat ja myös kärpänen huolehtii siisteydestään – eläimet ovat hygieenisempiä kuin useat ihmiset


Summary: Outokummusta kerrotaan, että investoinnin suuruutta ei vielä tässä vaiheessa kerrota julkisuuteen.

ympäristövaikutusten arviointi (vaikutusten arviointi)

Outokumpu tutkii mahdollisuuksia uuden kuonasulaton rakentamiseksi Tornion terästehtaan alueelle. Yhtiö aloittaa laitoksen rakentamiseen tarvittavien ympäristövaikutusten arviointimenettelyn. Tornion terästehdas on maailman suurin ruostumattoman teräksen integroitu tuotantolaitos
 Investoinnin tarkemmat yksityiskohdat ja tekninen toteutus, sekä mahdolliset rahoitusvaihtoehdot täsmentyvät myöhemmin. Varsinainen päätös kuonasulaton rakentamisesta tehdään aikaisintaan vuonna 2020.
 – Investoinnin mahdollinen hintalappu tullaan selvittämään hankesuunnittelun edistyessä. Tässä vaiheessa emme kommentoi asiaa tämän enempää, sanoo Outokummun ferrokromiliiketoiminnan johtaja  Martti Sassi.
 Helsingin Sanomien hankkiman kolmen ulkopuolisen arvion mukaan investointi voisi olla satoja miljoonia euroja.  Sassin mukaan kuonasulatto työllistäisi valmistuttuaan 50–60 työntekijää, mutta esimerkiksi laitoksen rakentamisaikaiseen työllisyysvaikutukseen hän ei halua ottaa kantaa. Laitoksen rakennusajaksi yhtiö on arvioinut kaksi vuotta.
 Päätös aikaisintaan ensi vuonna
 Uusi laitos hyödyntäisi Tornion tehtaiden sivutuotevirtoja. Suunnitteilla oleva laitos valmistaisi ferrokromi-nikkeliseosta pääasiassa Tornion tehtaiden tuotantoprosesseissa syntyvistä kuona- ja muista sivutuotteista.
 – Keskeinen asia on, että näin kyettäisiin parantamaan meidän resurssitehokkuutta ja kyettäisiin hyödyntämään meillä syntyvät materiaalit entistä paremmin, sanoo Martti Sassi.
 Sassin mukaan uusi kuonasulatto vahvistaisi yhtiön kilpailukykyä globaaleilla ferrokromimarkkinoilla.
 – Suoraan tällaista prosessia ei ole ruostumattoman teräksen tai ferrokromituotannon ohessa missään muualla maailmassa, joten siinä mielessä puhutaan uniikista prosessista. Sen sijaan kaikki käytettävissä oleva teknologia on koeteltua, kuvailee Sassi.
 30.9.2019 kello 20:08 korjattu, että Outokumpu ei ole Euroopan suurin terästehdas vaan Tornion terästehdas on maailman suurin ruostumattoman teräksen integroitu tuotantolaitos.
 Lue myös:
 Outokummun tulos putosi, teräsyhtiö kärsii Aasiasta tulevasta halpatuonnista
 Tehtaalla duunarin ja pomon erottaa jo kypärän väristä – pääluottamusmies Tytti Pernu ajaa Tornion tehtaalla 1400 teräksentekijän etua

Outokumpu suunnittelee jätti-investointia Tornioon – uuden laitoksen hintaa ei kerrota, rakennusaika kaksi vuotta


Summary: Seurauksena voi olla kahden vuoden ajokielto.

Taisi olla kiire tai näyttämisen halu, kun kuljettajan kaasujalka painoi poljinta 264 kilometrin tuntivauhtiin perjantaina Turunväylällä, Lohjalla. Poliisi sattui olemaan kamera-autolla liikenteessä lähistöllä ja huomasi henkilöauton ajavan roimaa ylinopeutta.
 Kyseisellä kohdalla Turunväylää eli Valtatie 1:llä nopeusrajoitus on 120 kilometriä tunnissa. Ratissa oli Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen komisario  Ilkka Kantolan  mukaan noin kolmekymppinen mies Lohjan seudulta. Alla oli Saksassa valmistettu auto.
 – Me emme merkkejä saa mainostaa, mutta saksalaisvalmisteinen auto on kyseessä. Siellähän autonvalmistajat ovat tehneet herrasmiessopimuksen, jossa tehtaalta lähtiessään autojen huippunopeus on rajoitettu 250 kilometriin tunnissa. Tämä (kaahaajan) auto on puolestaan sellainen auto, joka on kiertänyt virityspajan kautta, Kantola toteaa.
 Poliisi mittasi auton keskinopeuden 955 metrin matkalta. Kantolan mukaan huippunopeus ei juurikaan keskimääräisestä 264 kilometrin tuntivauhdista poikennut, vaan nopeus pysyi suunnilleen samoissa lukemissa koko ajan.
 Poliisin mukaan tiellä oli paljon muutakin liikennettä ja mies joutui tekemään välillä hätäjarrutuksia. Jarrutuksia ei mittausmatkan aikana tosin ollut. Hätäjarrutusten aikana poliisi kiri kaahaajaa kiinni.
 – Meidän auto ei kulkenut ihan yhtä lujaa, mutta auton kuljettaja joutui hiljentämään liikenne-esteen vuoksi. Hän pysähtyi ihan suosiolla.
 Kantolan mukaan mies ei edes tiennyt ajaessaan, että hänellä oli poliisit perässään.
 Moottoripyörät pahempia
 Kantola sanoo, ettei hänen työalueellaan Länsi-Uudellamaalla ole aiemmin mitattu teillä yhtä suuria nopeuksia.
 – Maanlaajuisesti niitä kyllä on – varsinkin moottoripyörillä, joista parhaat kulkevat jopa 300 kilometrin tuntivauhtia ja jopa karvan verran sen yli. Ja sitten on niitäkin moottoripyöriä, joita kyseisestä nopeudesta vielä viritetään nopeammiksi. Asennetaan turboahdin ja muuta.
 Pahaa jälkeä, jos törmää
 Vauhtimittarin näyttäessä vastaavia lukemia, on jälki pahempaa onnettomuuteen joutuessa.
 – Jarrutusmatkat ovat valtavia. Samoin on myös osumaenergia.
 Toisinaan uutisotsikoihin nousee tapauksia, joissa on kaahattu yli 200 kilometrin tuntivauhdin tai sitä suurempien lukemien vauhtia. Joissakin niistä tapauksista on käynyt huonosti.
 – Muistan muutama vuosi sitten olleen jonkinlaisen tapahtuman jossain lentokentällä, missä ihmiset saivat kokeilla kuinka lujaa autolla tai moottoripyörällä pääsee. Muistaakseni yksi henkilö menetti henkensä, kun oli ensin saanut vauhdin kolmensadan luokkaan tai peräti yli. Hän alkoi jarruttaa liian myöhään ja menetti siinä henkensä, Kantola muistelee.
 Vastaavan vauhdin jälkeen normaaleilla moottoriteiden nopeusrajoituksilla ajaessa tuntuu satakin kilometriä tunnissa Kantolan mukaan hitaalta.
 – Siinä kun tippuu vauhti sataan, tuntuu siltä kuin hölkkävauhtia menisi.
 Poliisi epäilee miestä törkeästä liikenneturvallisuuden rikkomisesta. Viitteitä päihteiden osallisuudesta ei Kantolan mukaan ole. Seurauksena kaaharia voi odottaa kovimmillaan kahden vuoden ajokielto.

Keskinopeus 264 km tunnissa – Turunväylällä viikonloppuna kaahailleen miehen alla oli poliisin mukaan viritetty auto


Summary: Poliitikot ja kunnanjohtaja syyttävät valtiota väestökadosta.

Tilastokeskuksen tuoreessa väestöennusteessa Suomen kaksi synkintä kuntaa väestökadon suhteen ovat Keski-Suomessa sijaitseva Kivijärvi sekä Suomen itäisin kunta, Pohjois-Karjalan Ilomantsi.
 Kivijärven asukasluvun arvioidaan pienentyvän suhteellisesti eniten, yli 35 prosenttia, vuoteen 2040 mennessä. Kivijärvellä asuu nyt 1 066 ihmistä, ja 20 vuoden kuluttua väestömääräksi arvioidaan 685 henkeä.
 Myös Ilomantsin kohdalla arvio on, että kunta menettää yli kolmanneksen asukkaistaan vuoteen 2040 mennessä. Arvioiden mukaan Ilomantsissa asuu tuolloin noin 3 200 henkeä, kun asukkaita on nyt runsaat 4 800.
 Ilomantsin kylänraitilla ilmiö tunnistetaan, sillä muuttoliike on ollut käynnissä pitkään.  Matti Härkönen  muistaa ajan 1980-luvulta, jolloin Ilomantsin väkiluku oli lähes kolminkertainen nykyiseen verrattuna.
 – Kaikki on kiinni poliittisista päätöksistä ja investoinneista, Matti Härkönen sanoo.
 Hänen mukaansa ihmiset lähtevät muualle työpaikkojen perässä.
 – Olen itse luonut työpaikkani tänne eli toimin hoivakotiyrittäjänä. Samalla työllistän 15 muuta ihmistä. Tykkään rauhallisesta asuinpaikasta, tämä on minun paikkani.
 Myös eläkeikäinen  Jouko Tikka  muistuttaa, että työpaikat ovat nuorelle väelle elinehto.
 – Muuten tänne jää vain rollaattoriporukka. Siihen kuulun kohta itsekin, Tikka sanoo.
 Jouko Tikka ja Matti Härkönen uskovat, että muuttotappio taittuu vain luomalla uusia työpaikkoja. Heikki Haapalainen / Yle
 Valtiota vaaditaan apuun
 Tilastokeskuksen väestöennusteen  mukaan Suomessa ei 15 vuoden kuluttua ole enää yhtään maakuntaa, jossa syntyy enemmän ihmisiä kuin kuolee, jos syntyvyys pysyy nykyisellä tasolla.
 Esimerkiksi Pohjois-Karjalan kunnista vain Joensuun väkiluvun ennustetaan kasvavan. Kaikissa muissa maakunnan kunnissa väki vähenee.
 Ilomantsilaisen kansanedustaja  Hannu Hoskosen  (kesk.) mukaan valtiovalta on suurin syyllinen maaseudun tyhjenemiseen.
 –Kyllä nuoret rakentaisivat elämäänsä ja perustaisivat perheitä täälläkin, jos vain olisi työpaikkoja. Valtio pitäisi saada kumppaniksi eikä paikkakunnan purkajaksi, Hoskonen sanoo.
 Hän mainitsee, että esimerkiksi kaikki valtion työpaikat rajavartiostoa lukuun ottamatta on lakkautettu Ilomantsista.
 Kansanedustaja ehdottaa, että tietyt syrjäiset seudut Suomessa nimettäisiin tukialueiksi, joille myönnettäisiin esimerkiksi investointitukia helpommin kuin muille alueille.
 Hoskonen moittii, että nykyisellään elinkeinohankkeiden läpivienti on hankalaa, sillä lupa-asiat junnaavat byrokratian rattaissa.
 Myös Kivijärven kunnanjohtaja  Pekka Helppikangas  kohdistaa syyttävän sormen aluepoliittisiin päätöksiin. Hän moittii kuntien valtionosuuksien leikkauksia.
 – Meillä ovat valtionosuudet pienentyneet 806 eurolla asukasta kohden, eniten koko valtakunnassa. Helsingissä mietitään verojen laskemista ja täällä pitää vetää verot tappiin. Vaikea siinä on väestöpitoa kehittää, Helppikangas sanoo.
 Valtuuston puheenjohtajalla ei riitä uskoa
 Kivijärven kunnanvaltuuston puheenjohtaja  Eeva-Liisa Tobiasson  (kesk.)  näkee väestöennusteen vielä  synkempänä. Tobiassonin mukaan Kivijärven kaltainen kunta ei pysty tekemään mitään väestökadon estämiseksi.
 – Niillä, jotka pystyvät lähtemään, vaihtuu maisema. Minä ajattelen, että Kivijärven väkiluku kutistuu ennustettakin enemmän, Tobiasson sanoo.
 Väestöennusteen mukaan näyttää siltä, että pienillä paikkakunnilla syntyy tulevaisuudessa vain muutamia lapsia vuodessa.
 – Jossain vaiheessa tullaan pisteeseen, jossa kunnan haasteet ovat erittäin suuria terveydenhuollossa, kouluverkossa, vanhustenhuollossa, Tilastokeskuksen yliaktuaari  Markus Rapo  arvioi  Ylen Aamu-tv:n haastattelussa .
 Huoltosuhde kertoo kunnan verotuloista
 Kuntien pärjäämistä voidaan ennustaa myös huoltosuhteen kautta. Huoltosuhde tarkoittaa alle 15-vuotiaiden ja 65 vuotta täyttäneiden suhdetta 15–64-vuotiaiden määrään. Se kertoo, kuinka paljon kunnassa on työikäistä väestöä ja näin ollen potentiaalisia veronmaksajia.
 Ilomantsissa huoltosuhde lähentelee sataa jo nyt, mutta vuonna 2040 sen arvioidaan olevan 135,4. Se tarkoittaa, että kunnassa olisi 135,4 huollettavaa sataa työikäistä kohden.
 Koko Suomen huoltosuhde oli Tilastokeskuksen mukaan viime vuonna noin 60. Suomessa huoltosuhde on ollut 1980-luvulta lähtien noin 50, mutta se on kääntynyt nousuun 2010-luvulla väestön ikääntymisen vuoksi.
 Millä väestökato syrjäseuduilta ratkaistaan vai pitääkö sitä ratkaista? Keskustele aiheesta klo 22 saakka.
 Lue myös:
 Kuinka sinun kuntasi käy? Ylen väestökone kertoo, onko kunnassasi tarpeeksi lapsia vuonna 2040
 Uusi väestöennuste vahvistaa synkät pelot – Tilastokeskus: maamme väkiluku lähtee nykykehityksellä laskuun reilun kymmenen vuoden päästä

Ilomantsi ja Kivijärvi ovat Suomen synkimmät kunnat väestöennusteessa – "Niillä, jotka pystyvät lähtemään, vaihtuu maisema"


Summary: Terveyskeskusten määrä on Suomessa viime vuosina vähentynyt noin 130:een.

Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä suunnittelee perusterveydenhuollon palveluiden tehostamista.
 Yhtymähallitus päätti maanantaina, että  palveluverkkoselvitys  laitetaan kuntiin lausuntokierrokselle ja yhtymän virkamiehet käyvät tarvittavat keskustelut kuntien kanssa.
 Esitys on jo herättänyt vilkasta keskustelua. Padasjokelaiset luovuttivat maanantaina hyvinvointiyhtymän hallitukselle noin 2 400 kuntalaisen allekirjoittaman vetoomuksen sote-palveluiden säilyttämisen puolesta.
 Suunnitelma viiden laajan sosiaali- ja terveysaseman luomisesta maakuntaan tarkoittaisi Padasjoen terveysaseman muuttumista kokonaan hoitajavetoiseksi.
 Selvitys ehdottaa myös, että lähiklinikat Launeella ja Ahtialassa lakkautetaan ja palvelut keskitetään kaupunginsairaalaan.
 Arja Korhonen  on muuttanut Lahteen muutama kuukausi sitten. Hän hakee palveluita lähiklinikalta Ahtialasta nyt toista kertaa. Klinikalla toimii vastaanottojen lisäksi muun muassa laboratorio ja neuvolapalveluita.
 – Täällä on ammattitaitoista ja nopeaa palvelua. Asun alle puolen kilometrin päässä. Palvelun siirtosuunnitelma vähän järkyttää. Pelkään, että jatkossa olisi aina eri lääkärit ja hoitajat diagnoosien kanssa tekemisissä.
 Lahtelainen Arja Korhonen kulkee lähiklinikalleen kävellen tai pyöräillen. Petri Niemi/Yle
 Entistä laajemmat sote-keskukset tulossa koko maahan
 Sote-palveluverkon tarkastelu ja muutospaineet koskettavat koko maata, kun ihmisten muutto kaupunkeihin on ollut nopeaa ja myös tyhjentyvillä seuduilla on mietittävä, miten palvelut järjestetään.
 Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan Suomessa on tällä hetkellä noin 130 terveyskeskusta, joilla on vaihteleva määrä terveysasemia. Määrä on viime vuosina vähentynyt muun muassa kuntayhtymien lisäännyttyä.
 Hallitus  haluaa maahan uudenlaisia ja laaja-alaisia sosiaali- ja terveyskeskuksia. Erilaisia sote-palveluita kasataan jatkossa yhden katon alle entistä enemmän.
 – Nykytilanteeseen ei pidä jäädä makaamaan, mutta pitää saada tietoa, miten maakuntasote toteutuu. Maakunnissa kaivataan tietoa muun muassa siitä, miten rahoitus järjestetään ja miten rahoituksen kannustavuus esimerkiksi terveyden edistämisessä käytännössä ratkaistaan, sanoo Kuntaliiton sosiaali- ja terveysasioiden johtaja  Tarja Myllärinen .
 Päijät-Hämeessä sote-verkon muutossuunnitelma palaa kuntalausuntojen jälkeen hyvinvointiyhtymän halliltuksen päätettäväksi mahdollisesti vielä loppuvuoden aikana.
 Parkkipaikkojen riittävyys huolestuttaa
 Riitta Tiihosta  Ahtialan lähiklinikan mahdollinen lakkautus suututtaa. Hän asui Ahtialassa yli 30 vuotta, ennen kuin muutti miehensä kanssa kaupungin keskustaan puolitoista vuotta sitten.
 – Mieheni on kaupunginsairaalan asiakas, mutta itse haluan edelleen käydä täällä. Palvelu pelaa hyvin ja täällä on parkkipaikkoja. Se on yksi ihan hirveän iso asia tällaiselle huonolle autoilijalle kuin minäkin. Siellä keskustassa ei ole paikkoja.
 Hiljattain remontoidun kaupunginsairaalan pysäköintipaikat ovat jo nyt tiukassa.
 – Kyllähän Lahden keskustassa on aika paljon parkkitaloja ja muita, missä on parkkitilaa, mutta parkkipaikat aivan kaupunginsairaalan lähellä ovat täysiä jo nytkin, sanoo toimialajohtaja ja vastaava lääkäri  Juhani Sand  Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymästä.
 Sand laskee, että kaupunginsairaalassa on noin 110 000 käyntiä vuodessa ja Launeen ja Ahtialan lähiklinikoilla yhteensä runsaat 50 000 käyntiä vuodessa. Tällaisen liikenteen siirtyminen lähiklinikoilta kaupunginsairaalaan vaatisi varmasti myös parkkipaikkojen arviointia.
 Etelä Suomen Sanomat  kertoo, että yksi ratkaisu voisi olla Sairaalanmäen alle rakennettava pysäköintilaitos. Rakennusyhtiö NCC kaavailee lähelle kaupunginsairaalaa kerrostaloja, ja on käynyt keskusteluja pysäköintilaitoksesta kaupungin kanssa. Päätöksiä ei ole vielä tehty.
 Lahtelainen Riitta Tiihonen ihmettelee, miksi lähiklinikoita uhkaa lakkautus.
 Yhdenvertaisempaa palvelua lahtelaisille
 Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän toimialajohtaja ja vastaava lääkäri Juhani Sand näkee lähiklinikoiden lakkautussuunnitelmat osana isompaa kokonaisuutta.
 – Yritetään kerätä hajallaan olevia asiota yhden katon alle (kaupunginsairaalaan), missä jokainen saa myös yhdenmukaiset tukipalvelut kuten kuvantamis- ja laboratoriopalvelut. Jos tätä suunnitelmaa ei toteuteta, epätasa-arvoinen malli Lahdessa jatkuu eli on eritasoisia palveluita sen mukaan, missä sattuu asumaan.
 Lähiklinikoiden lakkautus toisi Sandin mukaan myös ainakin satojen tuhansien eurojen säästöjä kiinteistökuluihin.
 – Kyse ei ole kuitenkaan pelkistä toimitilojen seinistä, vaan toimintatapa muuttuisi myös samalla. Esimerkiksi digitaalisten palveluiden ja omahoidon lisäämistä niille, joille se sopii. Samalla otamme entistä parempaa koppia heistä, jotka tarvitsevat paljon apua.

Päijät-Hämeessä väläytellään lähiklinikoiden lakkautusta – hallitus haluaa uudenlaisia sote-keskuksia koko maahan


Summary: Unkarin hallitus on joutunut puolustuskannalle EU:n suuntaan, joka haluaa puolustaa oikeusvaltioperiaatetta. Unionin keinovalikoima on kuitenkin niukka.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tapaa illalla Budapestissa ensi kertaa Unkarin pääministerin  Viktor Orbánin . Rinteen on tarkoitus keskustella Orbánin kanssa unionin oikeusvaltioperiaatteesta.
 1. Mikä oikeusvaltioperiaate?
 Oikeusvaltioperiaate tarkoittaa EU:n komission mukaan sitä, että kaikkiin yhteiskunnan jäseniin hallituksia myöten pätevät tasapuolisesti samat lait, joiden noudattamista tulkitsevat riippumattomat tuomioistuimet poliittisiin voimasuhteisiin katsomatta.
 Oikeusvaltioperiaate kirjattiin EU:n perussopimuksen 2. artiklaan kun sopimuksia viimeksi uudistettiin. Kaikki jäsenmaat ovat allekirjoittaneet periaatteen.
 2. Miksi Unkari?
 Euroopan parlamentti  käynnisti viime vuonna  ns. artikla 7 -menettelyn Unkaria kohtaan. Menettelyn tarkoitus on saada jäsenmaat sanktioiden uhalla noudattamaan oikeusvaltioperiaatetta.
 Päätöksen pohjana olleen raportin mukaan Unkarin hallitus on kaventanut tiedotusvälineiden ja kansalaisjärjestöjen toimintavapautta. Se on myös esimerkiksi kriminalisoinut oikeusavun antamisen turvapaikanhakijoille.
 Suomi otti parlamentin aloittaman menettelyn ensi kertaa jäsenmaiden käsittelyyn kaksi viikkoa sitten. Samaan aikaan Suomi yrittää edistää lakialoitetta, joka kytkisi EU-rahan saamisen oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen.
 Unkari on aiemmin vastustanut kytkyä jyrkästi. Ulkoministeri  Péter Szijjártó  sanoi  Ylen haastattelussa , että kytky monimutkaistaisi EU-rahan jakoa turhaan.
 Szijjártó kiisti, että Unkarilla olisi ongelmia oikeusvaltionsa kanssa, ja moitti Suomea poliitikkojen sekaantumisesta tuomarien nimityksiin.
 3. Onko EU hampaaton?
 EU:n järein keino suitsia jäsenmaita noudattamaan oikeusvaltioperiaatetta on artikla 7 -menettely. Se perustuu sanktioiden uhkaan. Ääritapauksessa jäsenmaalta voidaan evätä äänestysoikeus neuvoston kokouksissa.
 Pykälän heikkous on kuitenkin se, että sanktiopäätökset on tehtävä yksimielisesti. Unkari ja Puola ovat luvanneet tukea toisiaan mahdollisessa äänestyksessä, mikä käytännössä estää rangaistusten toimeenpanon.
 Unionilla on käytössään myös vähemmän dramaattisia välineitä. Euroopan komissio voi viedä jäsenmaan EU-tuomioistuimeen, jos sillä on syytä epäillä että joku tietty laki on EU-sopimusten vastainen.
 Esimerkiksi Puola perui osan oikeuslaitoksensa uudistuksesta EU-tuomioistuimen ratkaisun jälkeen. Uudistus pakotti eläkkeelle korkeimman oikeuden tuomareita ja lisäsi poliitikkojen sananvaltaa heidän nimityksiinsä.  Tuomioistuimen mukaan  uudistus oli vastoin EU-lakia.
 4. Ratkaiseeko raha ongelman?
 Euroopan komissio haluaa vahvistaa oikeusvaltioperiaatteen noudattamista luomalla uusia välineitä jäsenmaiden ruodussa pitämiseen. Komissio ehdottaa, että maksatukset EU-budjetista voitaisiin jäädyttää tai katkaista jos oikeusvaltioperiaate ei toteudu.
 Ehdotuksen mukaan komissio voisi ratkaista, milloin oikeusvaltioperiaate on uhattuna. Jäsenmaat voisivat kumota komission ratkaisun määräenemmistöpäätöksellä.
 Pääministeri Rinne sanoi eilen sunnuntaina, että rahoituskytkystä olisi saatu aikaan yksimielisyys EU-maiden kesken. Eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.)  täsmensi tänään , että ehdollisuuden idean suhteen ei ole toistaiseksi törmätty periaatteelliseen vastustukseen.
 Oikeusvaltioperiaatteen ohella etenkin EU-budjetin nettomaksajamailla on ollut haluja soveltaa ehdollisuutta myös ilmastonmuutoksen torjumiseen ja turvapaikanhakijoiden vastaanottamiseen liittyvään solidaarisuuteen.

Antti Rinne puhuu illalla Unkarissa Viktor Orbánille oikeusvaltiosta – Mistä on kyse?


Summary: Myös kesällä saatu arvonlisäveron huojennus on kiihdyttänyt digin kasvua.

Painettujen sanomalehtien levikit ovat olleet pysyvässä ja tuntuvassa laskussa vuosikausia. Lehtien digiversiot ovat kuitenkin lisänneet suosiotaan ja nyt lehtitaloissa on päästy tilanteeseen, jossa digitaalinen mainostaminen alkaa korvata menetyksiä painetussa mainonnassa.
 – Työtä on tehty systemaattisesti ja kiihtyvällä tahdilla, mikä on johtanut siihen, että pystymme valtakunnallisissa lehdissä kompensoimaan painetun median mainosmyynnin laskun digitaalisten medioiden mainosmyynnin kasvulla. Tätä on tuettu muilla digitaalisilla palveluilla, kuten markkinapaikkaliiketoiminnoilla niin kotimaassa kuin ulkomailla, Alma Median toimitusjohtaja  Kai Telanne  kertoo.
 Telanne tarkentaa, että printtimainonnan laskun kompensoinnissa on onnistuttu lähinnä Iltalehdessä ja Kauppalehdessä.
 Painetulla mainonnalla on oma kysyntänsä
 Vauhdilla lehtikirjoaan kasvattanut lehtikonserni Keskisuomalainen katsoo mainosmarkkinaa hieman toisesta näkökulmasta. Konserni julkaisee paljon ilmaisjakelulehtiä ja muutamaa maakuntalehteä. Paikallinen näkyvyys korostuu.
 Vesa-Pekka Kangaskorpi luottaa siihen, että painettu lehti pysyy ilmoitusmarkkinoilla vielä pitkään. Markku Pitkänen / Yle
 – Iso osa tuotteista on yhdistelmätilauksia, joiden osalta on hankala päätellä, onko ne hankittu digitaalisuuden vai perinteisen paperilehden takia. Digi kasvaa ripeästi tällä hetkellä, mutta valtaosa ansainnasta tulee perinteisestä printtilehdestä. Sen asema on edelleenkin todella vahva varsinkin maakunnissa, konsernin toimitusjohtaja  Vesa-Pekka Kangaskorpi  sanoo.
 Tilastonäkökulmasta mainonnan liikevaihdon kehitys on karu. Painetun mainonnan liikevaihto on noin puolittunut vajaassa kahdessa vuosikymmenessä. Samassa ajassa digimainonta on kasvanut moninkertaiseksi, mutta on silti edelleen vain murto-osa painetun mainonnan liikevaihdosta.
 Seppo Suvela / Yle
 Kuvioon on koottu reilun kolmenkymmenen päivälehden mainostulojen kehitys. Siihen ei sisälly markkinapaikkojen mainostuloja.
 Juoksukilpailuista tutulla tasaisen vauhdin taulukolla voisi päätellä, että painettujen lehtien mainonta hiipuu nollaan viiden tai viimeistään kymmenen vuoden kuluttua.
 – En usko, että printtimainonta loppuu. Se säilyy vahvana vielä pitkään. Päivittäistavarakaupassa se on varmaankin kaikkein tehokkain väline tavoittaa ilmoittajat. Suomalaiset mainostajat ovat myös tosi fiksuja eivätkä ole turhaan printissä. He miettivät, että minkälaisia printti- ja digiyhdistelmiä tehdään mainonnan osalta, Vesa-Pekka Kangaskorpi sanoo.
 Lasse Juuti asettelee painolevyjä sylinterille Tuusulan painossa. Katriina Laine / Yle
 Keskisuomalainen-konsernissa digimainonnan liikevaihdosta osa tulee myös digitaalisista mainostauluista, joita löytyy muun muassa useiden yhtiöiden linja-autoista.
 Alma Media ja Keskisuomalainen panostavat kumpikin paljon digimainonnan kehittämiseen. Se tarkoittaa henkilöstön palkkaamista tuotekehitykseen ja asiakkaiden käyttäytymisen analysointiin.
 – Digipuolen osaamista on kasvatettu merkittävästi. Meillä on omat tiimit ohjelmalliseen ostamiseen erityisesti ja digimainontaan. Henkilöstömäärää näille osa-alueille on selvästi lisätty viimeisen viiden vuoden aikana ja tarve näyttää vain kasvavan, Kai Telanne kertoo.
 Yhteiset pelisäännöt olisivat tarpeen
 Tuotekehitykseen panostetaan, koska digimainonnasta kilpailee kotimaisten yritysten lisäksi kansainväliset yritysjätit Google ja Facebook. Ne ovat kaapanneet ison osan digimainonnan rahavirroista.
 Kai Telanne on tyytyväinen Alma Median digiliiketoimintojen kehitykseen. Markku Pitkänen / Yle
 – Se on paha juttu. Suurimmat suomalaiset toimijat ovat pärjänneet kohtuullisen hyvin näitä toimijoita vastaan, sillä keskeinen valttimme ovat paikalliset sisällöt paikallisille ihmisille ja yrityksille. Mainonnan markkinoilla pärjää, kun tehdään sisältöjä, joista yleisö pitää ja joihin se on valmis sitoutumaan, Telanne sanoo.
 Vesa-Pekka Kangaskorpea harmittaa kuitenkin se, että kansainväliset mediajätit pystyvät imuroimaan mainostuloja ilman samaa sääntelyä ja verovelvollisuuksia kuin suomalaiset. Asia on laajasti tiedostettu, mutta kovin vähän on saatu aikaan.
 – Se on sellainen ongelma, että sen ratkomiseen ei riitä Keskisuomalaisen eikä minkään muun suomalaisen mediayhtiön rahkeet. Pelisäännöt pitää rakentaa isojen toimijoiden kanssa, jotka ovat minun käsittääkseni EU, Kiina ja Yhdysvallat.
 Lehtiyhtiöt saivat kesällä kohtuullisen verohelpotuksen, kun digijulkaisujen arvonlisäverokanta aleni heinäkuussa 24 prosentista kymmeneen prosenttiin.
 Kai Telanne kertoo, että Alma Mediassa alennus siirrettiin suoraan tilaushintoihin. Yhtiössä arvellaan, että alennus poiki huomattavan piikin digitilauksiin.
 Myös Keskisuomalaisen Vesa-Pekka Kangaskorpi pitää alennusta merkittävänä, vaikka hänen mielestään on hankala tulkita, onko alennus yksin lisääntyneiden tilausten syynä.
 – Siitä ovat hyötyneet kustantajat, mutta erityisesti kuluttajat, Kangaskorpi sanoo.

Digitaalisen mainonnan osuus sanomalehtien mainonnassa kasvaa ryminällä – Mutta silti paperimainokseet tuovat yhä rahan lehtitaloihin


Summary: Kulutus on kasvanut lähes puolella vuosikymmenen aikana. Nyt kasvu on hiljentynyt ja Pellervon taloustutkimus arvioi sen pysähtyvän.

Broilerin suosio on kasvanut koko sen 60-vuotisen tuotantohistorian ajan. Erityisen vauhdikasta kasvu on ollut tällä vuosikymmenellä, jolloin kulutus on kasvanut lähes 50 prosenttia.
 Tänä vuonna kulutuksen kasvu on kuitenkin hiljentynyt ja jäänyt muutamaan prosenttiin.
 Pellervon taloustutkimuksen mukaan  lihan kulutus kokonaisuudessaan kääntyy laskuun tänä vuonna. Sianlihan kulutus on laskenut jo vuosia, mutta nyt myös naudanlihan kulutus vähenee ja siipikarjalihan kulutuksen kasvu pysähtyy.
 – Meidän täytyy seurata tarkkaan, mitä markkinoilla tapahtuu. Uskon kuitenkin, että broilerin kulutuksessa on vielä nousuvaraa, sanoo Suomen Siipikarjaliiton toiminnanjohtaja  Hanna Hamina .
 Suomen Siipikarjaliiton toiminnanjohtaja Hanna Hamina kasvattaa untuvikkoja Euran Paneliassa. Tapio Termonen / Yle
 Teollisuudessa on varaa kasvuun
 Suomessa on neljä broileria jalostavaa yhtiötä. Yksi niistä, Raumalla toimiva HKScan, on saanut uuden tuotantolaitoksensa alkuvaikeuksien jälkeen toimimaan.
 Tänä vuonna HKScanilla valmistetaan noin 56 miljoonaa kiloa broilertuotteita, ja määrää on ensi vuonna tarkoitus nostaa. Kapasiteettia tehtaalla on noin 70 miljoonaan kiloon saakka. Yhtiö uskoo, että broilerin kulutus kasvaa edelleen.
 – Meillä on tavoitteena tuottaa siipikarjaa puolet siitä, mitä suomalaiset kuluttavat tänä päivänä. Yhtiö on tarvittaessa valmis investoimaan Rauman tehtaaseen tulevina vuosina, sanoo HKScanin markkina-alueesta Suomessa vastaava johtaja  Jari Leija .
 Myös tilat voivat laajentaa
 Myös broilertiloilla tuotantoa pystytään edelleen lisäämään. Muutama vuosi sitten tehdyssä selvityksessä puolet kasvattajista ilmoitti valmiutensa laajennukseen tai vähintään tilojen peruskorjaukseen.
 Monella broilertilalla on halukkuutta kasvattaa tuotantoaan. Tapio Termonen / Yle
 Tänä vuonna Suomeen on rakennettu useita uusia broilerkasvattamoita. Ylikapasiteettia alalla ei ainakaan vielä pelätä, vaikka kysynnän kasvu näyttääkin hidastuvan.
 – Siitä ei ole vaaraa. Tuotanto perustuu sopimuksiin ja sen osapuolet pitävät asiasta huolen, sanoo Suomen Siipikarjaliiton toiminnanjohtaja Hanna Hamina.
 Vientiä halutaan lisätä
 Suomessa syötävästä broilerista 15 prosenttia on tuontilihaa. Vientiä on suurin piirtein saman verran. Siipikarjaliiton mukaan ero on kuitenkin siinä, että Suomeen tuodaan rintafilettä, kun taas vientiin menee vähempiarvoisia osia, kuten luullisia siipiä ja jalkoja.
 – Me pyrimme lisäämään vientiä Aasian markkinoille, kertoo HKScanin Suomen markkina-alueen vastaava johtaja Jari Leija.
 HKScan on saanut uuden tehtaan käynnistysvaikeudet  ratkaistua. Arkistokuva. Jari Pelkonen / Yle
 Viennin kasvu olisi alalle tervetullutta. Ainakin jos ajatellaan, että broilerin kotimainen kysyntä on tasaantumassa ja sen hintataso haluttaisiin pitää ennallaan. Siipikarjaliiton mukaan alan kannattavuus on heikentynyt ja tuottajat ovat tyytymättömiä kannattavuuteen.
 – Esimerkiksi viime syksynä tapahtunut rehujen hinnan nousu oli niin nopeaa, että lihan hinta ei pysynyt perässä, sanoo Suomen Siipikarjaliiton toiminnanjohtaja Hanna Hamina.
 Lue lisää:
 Analyysi: Liha ei maistu entiseen malliin – mutta johtuuko se sateista, sikarutosta, suolistosyövästä vai etiikasta?
 PTT: Lihan hinta nousee tänä vuonna jopa neljä prosenttia, lihatuotteiden kulutus kääntyy laskuun
 Lisääntyvä kanansyönti kasvattaa myös broileritiloja – 150 000 lintua ei ole enää harvinaisuus
 Kanasta tuli kansallisruoka: Suomalaiset syövät kanaa yhä enemmän ja enemmän – broilerinlihan kulutus on yltämässä taas uuteen ennätykseen

Broilerinlihan suosion kasvu on tasaantumassa – tilat yhä valmiita lisäämään tuotantoa


Summary: Timo Polarin kaksi ystävää paleltui kuoliaaksi hiihtoretkellä Grönlannissa vuonna 1997. Polari kirjoitti siitä kirjan ja elokuvakin on suunnitteilla.

Seinäjokelainen  Timo Polari  on kirjoittanut uuden kirjan  Murhenäytelmä Grönlannissa . Se kertoo kohtalokkaasta hiihtoretkestä Grönlantiin vuonna 1997, jossa hänen kaksi ystäväänsä kuoli.
 Kesti pitkään ennenkuin Polari pystyi puhumaan asiasta julkisesti. Nyt kirjasta suunnitellaan myös elokuvaa.
 Vaikka murhenäytelmä onkin keskeinen osa kirjan tarinaa, niin se on Polarin mukaan myös tarina selviytymisestä ja toivosta.
 – Onnettomuuden jälkeen pyörin tovin aikaa itsesäälissä ja murehdin asiaa. Sen jälkeen kuitenkin huomasin, että oma persoona on sellainen, että itselle tärkeät asiat haluaa viedä loppuun asti ja viisi vuotta myöhemmin vein meidän kolmen miehen yhteisen unelman perille – noin vertauskuvallisesti – Etelänavan hiihtoon.
 Polarin mukaan kirjassa on paljon erilaisia kriisejä, joista selviää.
 – Ne voi olla työelämän kriisejä, vaikea avioero tai taloudellisia ongelmia. Kirjan sanoma on se, että vaikka ikäviä asioita tapahtuu, niin olkoon tämä eräänlainen tarina siitä kuinka asioita voi kääntää. Tärkeää on hyväksyä ikävätkin asiat osaksi omaa elämää. Ne eivät itkupotkuraivarilla ja kieltämisellä muutu, Timo Pollari sanoo.
 Polari on myynyt kirjan tekijänoikeudet yksityiselle tuotantoyhtiölle, joka ryhtyy etsimään elokuvalle rahoitusta. Elokuvan ohjaa  Aku Louhimies .

Kohtalokkaasta Grönlannin hiihtomatkasta suunnitellaan elokuvaa, jonka ohjaa Aku Louhimies