Summary: Brexit-sopimuksen kaikkia yksityiskohtia ei vielä tiedetä, mutta aiempien arvioiden mukaan ero näkyy laajasti Suomessakin.

Brexit-sopimus  vaikuttaa muun muassa Suomen yrityksiin ja kansalaisiin. Pelivaraa antaa siirtymäaika, joka kestää vuoden 2020 loppuun asti.
 Sopimuksen kaikki yksityiskohdat eivät ole vielä selvillä. Pitkin tätä vuotta on kuitenkin kirjoitettu monenlaisia arvioita siitä, miten Brexit näkyy Suomessa.
 1. Suomalaiset yritykset
 Suurimmat vaikutukset Brexitillä on Suomessa yrityksiin ja talouteen ylipäätään.
 Brexit voi yllättää sadat yritykset tullimaksuillaan. Monta tuhatta suomalaista yritystä käy kauppaa brittien kanssa, mutta kaikilla ei ole vielä  EU:n ulkopuolisessa kaupassa tarvittavia tullitunnuksia.
 Brexit aiheuttaa monessa yrityksessä epätietoisuutta, ja jotkut valmistautuvat pahimpaan varmuuden vuoksi. Esimerkiksi hiomatarvikkeita valmistava  Mirka on varautunut tappioihin  ja liikevaihdon laskuun.
 – Tavarat eivät todennäköisesti liiku asiakkaille niin nopeasti kuin tällä hetkellä. Siitä koituu lisäkustannuksia, arvioi Mirkan toimitusjohtaja  Stefan Sjöberg  Uudestakaarlepyystä.
 Kauppakamaria puolestaan työllistää Brexitissä se, että EU:n  ulkopuolelle vietäville tuotteille tarvitaan alkuperäistodistus . Todistuksia saa kauppakamarista.
 Sopimukseton brexit olisi ollut Suomen  kansantaloudelle kauhistus . Sopimuksen ansiosta Britannia noudattaa todennäköisesti siirtymäajalla EU:n lainsäädäntöä ja kansainvälisiä sopimuksia. Toisin sanoen Britannia osallistuisi sisämarkkinoille ja tulliunioniin sekä noudattaisi EU:n kauppasopimuksia ”jäsenmaan tapaan”, kertoo  ulkoministeriö .
 2. Tulli ja tilaukset brittiläisistä verkkokaupoista
 Tulli on laskenut, että jos Britannian EU-ero astuu voimaan, tullattavat tavarat lisääntyvät 25 prosenttia. Tulli palkkaakin  lisää väkeä.
 Yritysten lisäksi tullien sumppuja lisäävät myös yksittäisten ihmisten tekemät netti-tilaukset Englannista. Tulevaisuudessa yli 22 euroa maksavista nettitilauksista pitää tehdä tulli-ilmoitus ja maksaa verot.
 3. Matkustaminen Britanniaan
 Todennäköisesti matkustamiseen ei tule muutoksia. Nyt Britanniaan matkustaessa Suomen passin tai henkilökortin on oltava voimassa koko matkan ajan eikä Suomen kansalainen tarvitse viisumia.
 4. Suomalaiset Britanniassa
 Siirtymäkaudella EU:n ja Britannian kansalaiset voivat todennäköisesti liikkua ja oleskella Britanniassa entiseen tapaan. Jossain vaiheessa ulkomaalaisten rekisteröitymisestä Britanniassa tulee kuitenkin pakollista, kertoo  Helsingin Sanomat .
 5. Opiskelijoiden tilanne
 Suomalaisten opiskelijoiden kohtalo Briteissä on epävarma. Siirtymäkaudella tuskin mikään muuttuu rajusti, mutta mitä tapahtuu sen jälkeen? Kysymykseen voi hakea jonkinlaisia vastauksia  Ylen jutusta , jossa asiantuntijat arvioivat sopimuksettoman eron vaikutuksia ulkomaalaisten opiskelijoiden tilanteeseen.
 6. Vaikutus tiedeyhteisöön
 On povattu, että Britannian lähtö EU:sta saattaa olla katastrofi  eurooppalaiselle tiedemaailmalle  ja sen verkostoille. Myös suomalainen tiedeyhteisö kärsii.
 Esimerkiksi lääkekehitysyhtiö Faronin perustaja ja johtaja  Markku Jalkanen , että vuosien yhteistyö brittiläisten tutkijoiden kanssa voi pahimmillaan murentua yhdessä yössä.
 Britannian perinteikkäät huippuyliopistot kuten Oxford ja Cambridge ovat aiemmin keränneet maailman parhaita tutkijoita. Nyt tutkijoiden tulo voi vaikeutua huomattavasti.
 Lue myös:
 Ulkoministeriö on koostanut tuhdin tietopaketin brexitin vaikutuksesta suomalaisiin.

Näin Brexit voi vaikuttaa Suomeen ja suomalaisiin – lue kuusi kohtaa, joissa ero näkyy


Summary: EU ja Iso-Britannia ovat päässeet yhteisymmärrykseen brexitin ehdoista, mutta asia pitää vielä hyväksyä eri maiden parlamenteissa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Eduskunnan kyselytunti käynnistyy perinteiseen tapaan tänään, torstaina kello 16. Kun Suomessa politiikassa on eletty hiljaiseloa viime aikoina, maailmalla on sen sijaan tapahtunut.
 Yle näyttää eduskunnan kyselytunnin suorana TV1:ssä ja Yle Areenassa Kyselytuntia voi katsoa suorana klikkaamalla jutun pääkuvaa Yle seuraa kyselytunnin kehittymistä tässä jutussa
 Viime viikon kyselytunnilla keskeiseksi aiheeksi nousi Turkin hyökkäys Syyriaan ja tällä viikolla kansainväliset keskustelunaiheet voivat saada uutta pontta Britannian ja EU:n brexit-sovusta.
 Britannian EU-ero ei kuitenkaan vielä ole täysin varmaa. Muun muassa Britannian alahuoneen pitää hyväksyä sopimus, ennen kuin ero voi astua voimaan.
 Britannian alahuone on aiemmin ollut riitainen sen suhteen, mitä brexitin kanssa pitäisi tehdä. Kyselytunnilla tulee varmasti muitakin aiheita keskusteluun.
 Lue lisää:
 Brexit-sopu on syntynyt, nyt jännitetään hyväksyykö Britannia sen lauantaina – Yle seuraa EU-huippukokousta hetki hetkeltä
 Nämä kolme asiaa sinun kannattaa nyt tietää brexitistä
 Näin Brexit voi vaikuttaa Suomeen ja suomalaisiin – lue kuusi kohtaa, joissa ero näkyy

Katso suorana kello 16: Keskustellaanko eduskunnan kyselytunnilla myös brexitistä?


Summary: Poliisi kertoi asiasta Twitterissä.

Lounais-Suomen poliisi viestii Twitterissä, että sillä on operaatio Turun kristillisellä opistolla.
 Poliisi tarkastaa parhaillaan rakennuksia.
 Uutinen päivittyy.

Poliisilla operaatio Turun kristillisellä opistolla – mahdollinen asemies etsinnässä


Summary: Lappeenrannan nuorkauppakamarin Joulupuu-keräyksen peruuntuminen on saanut yrittäjät liikkeelle.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Lappeenrantalainen toimitusjohtaja  Janne Mäenpää  luki eilen keskiviikkona lounaalla ollessaan uutisen, eikä ollut uskoa lukemaansa.
 Uutisessa kerrottiin , että Lappeenrannan nuorkauppakamari ei enää pysty järjestämään suosittua Joulupuu-keräystä, jolla vähävaraisten perheiden lapsille on kerätty joululahjoja.
 Esimerkiksi viime vuonna joululahjan sai Lappeenrannassa Joulupuu-keräyksen avulla noin 830 lasta.
 Uutisen luettuaan Janne Mäenpää päätti ryhtyä tuumasta toimeen ja otti puhelun Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten palvelupäällikkö  Raija Kojolle . Keskustelun aikana Mäenpää lupautui vaimonsa  Piia Mäenpään  kanssa hankkimaan 500 joululahjaa niitä kaipaaville lapsille.
 Joulupuu-keräyksen kautta jaettiin pelkästään Lappeenrannassa viime vuonna yli 800 lahjaa.  Markku Pitkänen / Yle
 Mäenpää päätös lähteä pelastamaan Joulupuu-keräys oli helppo, koska keräyksen toimintamallit ovat Eksotella jo olemassa.
 – Eksotelta saadaan valmiit taulukot, joista ilmenevät lasten iät ja mahdolliset lahjatoiveet. Niitä lähdetään toteuttamaan, kertoo Janne Mäenpää.
 Lahjat omin voimin
 Joulupuu-keräyksessä kuka tahansa on voinut ottaa esimerkiksi kauppakeskuksessa olevasta joulukuusesta lapun, jossa on lapsen lahjatoive. Sen jälkeen lapun ottaja on hankkinut toiveen mukaisen lahjan, paketoinut sen ja vienyt keräyspisteeseen.
 Janne Mäenpää ei kuitenkaan järjestä keräystä, vaan hankkii lahjat omin voimin ja mahdollisten muiden yrittäjien avulla.
 Janne Mäenpää hankkii lahjat 500 lapselle. Mikko Savolainen / Yle
 Itse hän on osallistunut Joulupuu-keräykseen useana vuonna.
 – Lapsiin liittyvät asiat ja se että lapsilla on kaikki hyvin, ovat aina olleet minulle ja vaimolleni tärkeitä. Jouluaatto on yksi päivä vuodesta, mutta meille tärkeä, kertoo Janne Mäenpää.
 Yrittäjät innostuivat auttamaan
 Janne Mäenpää julkaisi keskiviikkona alkuillasta sosiaalisessa mediassa päivityksen, jossa kertoi suunnitelmastaan ryhtyä pelastamaan tilannetta. Yhteydenottoja Mäenpää on saanut jo paljon. Apuvoimia esimerkiksi paketointiin on tarjottu, kun ainakin yhden koulun oppilaskunta on tarjoutunut sitä hoitamaan.
 – Ainakin 30 viestiä on tullut pelkästään paketointiin liittyen.
 Mäenpään julkaisema päivitys on saanut myös muita yrittäjiä liikkeelle, ja joulumieltä tuntuu löytyvän, kun lapsista on kyse. Tempaus saattaakin vielä paisua riippuen siitä, miten moni taho ilmoittautuu talkoisiin mukaan. Yhteydenottoja on tullut kymmenkunta.
 Omalta osaltaan Janne Mäenpää lupaa, että yrittäjät saavat hankittua kaikille lapsille lahjat entiseen tapaan.
 – En uskonut, että tästä tulee näin iso juttu, yllättynyt Mäenpää hymähtää.

Yrittäjät pelastavat Joulupuu-keräyksen – ainakin 500 lasta tulee sittenkin saamaan lahjan


Summary: Cummings oli viimeiseen asti keskeinen toimija presidentti Donald Trumpin virkarikostutkinnassa.

Yhdysvaltojen demokraattipuolueen yksi pitkäaikaisimmista edustajista ja ihmisoikeustaistelijoista  Elijah Cummings  on kuollut. Asian on vahvistanut edustajan toimisto.
 Torstaina kuollut 68-vuotias Cummings oli pitkään kärsinyt terveysongelmista. Afroamerikkalainen Cummings oli valittu edustajainhuoneeseen Baltimoresta Marylandin osavaltiosta ensimmäisen kerran vuonna 1996.
 Cummingsin oli maanviljelijän poika, jonka unelmana oli asianajajan ammatti. Koulussa unelmaa ei ollut tuettu, josta Cummings oli murtunut.
 Hän opiskeli sitkeästi asianajajaksi ja sai edustajainhuoneessa taitavan sanankäyttäjän maineen.
 Hän toimi edustajainhuoneen valvontakomitean puheenjohtajana, joka on valvonut Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja tämän hallinnon toimintaa  välivaalien jälkeen . Hän oli myös keskeinen toimija presidentin virkarikostutkinnassa.
 Cummings on tehnyt töitä myös mustien oikeuksien eteen Yhdysvalloissa. Cummings on myös arvostellut hallinnon toimintaa maahanmuuttoasioissa.
 Esimerkiksi vuonna  2015 Cummings  yritti hillitä ihmisiä Baltimoren väkivaltaisten mellakoiden jälkeen. Mellakat alkoivat siitä, kun  Freddy Gray  –niminen nuorukainen kuoli pidätyksen aikana. Useat paikalliset uskovat Mooren tapaan, että Gray olisi voinut jäädä henkiin, jos olisi päässyt sairaalahoitoon aiemmin.
 Presidentti Trump  on arvostellut tänä vuonna  viestipalvelu Twitterissä demokraattien afroamerikkalaista kongressiedustajaa Cummingsia ja haukkui tämän kotikaupunkia Baltimorea. Hän sai sananvaihdossa rasismisyytöksiä niskaansa.
 Lue myös:
 Trumpin rasistisiksi arvostelluista Baltimore-tviiteista alkanut sanasota jatkuu: "Huijari ja häirikkö", "Fanaattinen rasisti"
 Trump haukkui demokraattien kongressiedustajaa ja Baltimorea – sai syytöksiä rasismista
 Yle mellakoiden repimässä Baltimoressa – ”Pinnan alla kytee”
 Mustien ja poliisin ristiriidoilla pitkä historia Yhdysvalloissa
 Poliisille vapauttava tuomio Freddie Grayn kuolemantapauksesta
 Baltimoren mellakat synnyttäneestä kuolemantapauksesta sopu – perheelle yli 5,7 miljoonan korvaukset

Mustien oikeuksien puolestapuhuja Elijah Cummings on kuollut – demokraattiedustaja johti Trumpin hallinnon toimien tutkintaa


Summary: Tuottajia ohjataan jatkossa Kemissä lampaita toimivalle Veljekset Röngälle.

Atria on päättänyt lopettaa lampaiden hankinnan ja teurastuksen. Atria on teurastanut lampaita tähän asti Kauhajoen nautateurastamossa.
 Atria Naudan hankintajohtaja  Sinikka Hassinen  kertoo, että taustalla on Atrian ja Veljekset Rönkä Oy:n tiivistynyt yhteistyö. Veljekset Rönkä teurastaa lampaita Kemissä ja tuottajia ohjataan jatkossa heille.
 – Yhteistyö liittyy nautateurastukseen. Veljekset Rönkä luopui aiemmin nautaeläinten hankinnasta Pohjois-Suomessa ja nyt me luovumme lampaiden hankinnasta, Hassinen sanoo.
 Atria on teurastanut vuosittain runsaat 2 000 lammasta. Hassisen mukaan yhtiö ei ole kuitenkaan voinut tarjota tuottajille jalostuspalveluita. Atria ei ole jalostanut lampaita tähän asti, vaan myynyt ruhot eteenpäin.
 Asiasta kertoi ensin  Maaseudun Tulevaisuus . Lehden mukaan tuottajia huolestuttaa jatkossa pidentyvät kuljetusmatkat.
 – Olemme hankkineet lammasta pariltakymmeneltä tuottajalta. Heille on kerrottu vaihtoehdosta myydä jatkossa Veljekset Röngälle. Yrittäjät tekevät asiassa kuitenkin oman päätöksensä, Hassinen toteaa.

Atria lopettaa lampaiden hankinnan ja teurastuksen


Summary: Yhdysvallat yrittää taivutella Turkin lopettamaan hyökkäys kurdijoukkoja vastaan Syyriassa.

Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  ja varapresidentti  Mike Pence  neuvottelevat Turkin presidentin  Recep Tayyip Erdoganin  kanssa Turkin hyökkäyksestä Syyriaan.
 Pencen ja Pompeon on torstaisessa tapaamisessa tarkoitus painostaa Turkkia lopettamaan hyökkäys kurdijoukkoja vastaan Pohjois-Syyriassa.
 Erdogan tapaa ensi viikolla myös Venäjän presidentin  Vladimir Putinin . Kremlin mukaan Putin kutsui Erdoganin Venäjälle "työvierailulle lähipäivinä" ja Erdogan hyväksyi kutsun.
 Yhdysvallat on valmis lisäämään Turkin-vastaisia talouspakotteita, mikäli Turkki ei suostu tulitaukoon Pohjois-Syyriassa, kertoi Yhdysvaltain valtiovarainministeri  Steven Mnuchin  keskiviikkona paikallista aikaa.
 Yhdysvallat tiukensi maanantaina kantaansa Turkin viime viikolla aloittamaan Syyria-operaatioon ja muun muassa keskeytti Turkin kanssa käymänsä kauppaneuvottelut sekä päätti korottaa jälleen Turkille asettamiaan teräksen tullimaksuja.

Pence ja Pompeo saapuvat Turkkiin neuvottelemaan Erdoganin kanssa – Katso suorana 12:55 alkaen


Summary: Syyttäjän mukaan yrittäjän kaksi puutarhaa ovat käyttäneet tuotannossaan laitonta kasvinsuojeluainetta.

Syyttäjä vaatii kahden kymenlaaksolaisen vihannestuotantoyrityksen toimitusjohtajalle rangaistusta terveysrikoksesta.
 Syytteen mukaan puutarhat ovat käyttäneet tuotannossaan ja varastoinnissaan Admire-nimistä kasvinsuojeluainetta, jota Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes ei ole hyväksynyt käytettäväksi Suomessa.
 Kauppoihin on syyttäjän mukaan toimitettu elokuussa 2017 myytäväksi ainakin 1440 kappaleen salaattierä, joka oli käsitelty Admire-kasvinsuojeluaineella. Salaattikerät sisälsivät 6,9 mg/kg imidaklopridia, kun suurin sallittu enimmäismäärä olisi ollut 2 mg/kg.
 Lisäksi saman vuoden syyskuussa kauppoihin toimitettiin erä jääsalaattia, joka sisälsi 0,057 mg/kg myrkkyjäämiä, minttuerä, jossa ainetta on ollut 3,8 mg/kg sekä rucola-erä, jonka pitoisuudet olivat 2,3 mg/kg.
 Tuotannossa on lisäksi käytetty nitraattia sisältävää kasvinsuojeluainetta.
 Erä rucolaa on sisältänyt 8600 mg/kg nitraattia, vaikka nitraatin sallittu enimmäismäärä olisi ollut 6000 mg/kg. Rucola-erän suuruus on ollut noin 228 ruukkua ja ne on toimitettu kauppoihin kuluttajille myytäviksi.
 Jääsalaatin sisältämille imidaklopridijäämille altistuminen syömällä voi lyhytaikaisesti aiheuttaa ihmisille vakavia ja välittömiä hermostollisia haittavaikutuksia. Etenkään lasten osalta jääsalaatin aiheuttamaa akuuttia terveysriskiä ei voida täysin poissulkea.
 Rucola-erän sisältämän nitraatin saanti aiheuttaa ihmisille nautittuna methemoglobinemiaa. Se on hemoglobiinin muoto, jonka kyky kuljettaa happea on huono. Se voi olla erityisesti pienille lapsille vaarallista. Ihmisille voi aiheutua myös ihonvärin sinertymistä.
 Työntekijöillä ei koulutusta tehtäviinsä
 Syytteen mukaan toinen yrittäjän puutarhoista on lisäksi käyttänyt Suomessa hyväksyttyjä valmisteita niiden käyttötarkoitusten vastaisesti. Viljelmillä on käytetty kasvinsuojeluun mäntysuopaa, joka ei ole Tukesin hyväksymä kasvinsuojeluvalmiste.
 Lisäksi viljelmillä on käytetty Tukesin hyväksymän käyttökohteen vastaisesti Plenum-nimistä valmistetta viinisuolaheinälle, sekä Movento SC 100 -nimistä valmistetta mintulle, sitruunamelissalle, viinisuolaheinälle ja yrttitaimille.
 Viljelmillä on syytteen mukaan käytetty myös sellaisia kasvinsuojeluaineiden levitysvälineitä, joita ei ole testattu oikein. Kasvinsuojeluaineita levittäneillä työntekijöillä ei myöskään ole ollut voimassa olevaa kasvinsuojeluaineista annetun lain mukaista tutkintoa. Yhtiöt ovat jättäneet merkitsemättä kirjanpitoon imidaklopiridi-tehoainetta sisältävät kasvinsuojeluainevalmisteet.
 Syyttäjä vaatii yritysten toimitusjohtajalle 50-80 päiväsakon suuruista sakkorangaistusta terveysrikoksesta. Vastaaja on haastehakemuksen mukaan velvoitettava myös maksamaan 80 euron suuruinen rikosuhrimaksu ja korvaamaan valtiolle todistelukustannukset.
 Syyttäjä vaatii yrittäjälle toissijaisesti rangaistusta kasvinsuojeluainerikkomuksesta. Asiaa on käsitelty tänään Kymenlaakson käräjäoikeudessa.

Syyttäjä: Viljelijä käytti laitonta tuholaismyrkkyä, jolla tuotetut kasvikset päätyivät kauppoihin – voi aiheuttaa vakavia terveyshaittoja ihmisille


Summary: Viime perjantaina alkanut huippukausi jatkuu marraskuun alkupuolelle, jolloin lomiaan viettävät venäläiset.

Eri puolilta Suomea saapuneet syyslomalaiset ovat täyttäneet kylpylähotellit Imatralla ja Lappeenrannassa.
 Sekä Imatran kylpylän että Holiday Club Saimaan kaikki hotellihuoneet, huoneistot ja loma-asunnot ovat täynnä.
 –Täyttä on ollut viime perjantaista lähtien, kertoo Holiday Club Saimaan toimitusjohtaja  Anne Puhakainen .
 Erinomainen varaustilanne jatkuu ensi viikolla, jolloin esimerkiksi Etelä-Karjalassa vietetään syyslomia.
 Uima- ja virkistysaltaiden lisäksi kylpylähotellien muutkin palvelut ovat olleet käytössä.
 Esimerkiksi Holiday Clubin golfkentällä oli sunnuntaina yli 100 pelaajaa.
 Imatran kylpylän nurkalta pääsee puolestaan hiihtämään, kun Imatran ensilumenlatu avataan lauantaina.
 Loka-marraskuun vaihteessa kylpylähotellit täyttyvät venäläisistä lomalaisista, joilla on tuolloin pitkät vapaat.
 – Meille on tulossa kaikkien aikojen paras lokakuu, sanoo Imatran kylpylän toimitusjohtaja  Ari Aspia.

Syysloma kotimaassa koukuttaa – kylpylähotellit täynnä Etelä-Karjalassa


Summary: Uusi Musiikkimuseo pistää kaiken uusimman tekniikan ja yksityisen rahan varaan. Museokävijä tuntee tämän lippuhinnassa, kirjoittaa kulttuuritoimituksen päällikkö Satu Nurmio.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Tästä on kyse Musiikkimuseo ja suomalaisen musiikin kunniagalleria Fame avattiin torstaina Pasilan Tripla-kauppakeskuksen viereen Museo on rahoitettu pääosin yksityisellä rahalla ja lainalla. Fame toimii yhteistyössä Kansallismuseon ja Helsingin kaupunginmuseon kanssa
 Hissiin astuessa  Saara Aalto  toivottaa museokävijän tervetulleeksi englanniksi seinän kokoiselta näytöltä. Museoon astuttaessa vielä isompi video esittelee jatkuvalla toistolla suomalaisen musiikin historiaa. Tekniikka on hienoa, se täytyy myöntää.
 Helsingin uuden kauppakeskus Triplan yhteyteen tänään avattu Musiikkimuseo Fame sopiikin tekniikkansa puolesta kauppakeskuskimalteeseen.
 Museon keskimmäisessä huoneessa on musiikin kunniagalleria, jossa esitellään aina neljäätoista suomalaista muusikkoa kerrallaan,  Jean Sibeliuksesta  Nightwishiin. Reunoilta löytyy toiminnallisempia huoneita, joissa voi vaikkapa tanssia eri musiikkityylien mukana tai tutustua suomalaista musiikkia inspiroivaan melankoliaan.
 Virtuaalitoteutukset ovat uuden Musiikkimuseon parasta antia. Niiden avulla pääsee muun muassa sinfoniaorkesterin kanssa lavalle tai laulamaan karaokea. Janne Lindroos / Yle
 Museo on poikkeuksellinen, sillä se on perustettu pääosin yksityisellä rahalla ja se tähtää myös siihen, että lipputulot tuovat sille kunnolla kassavirtaa. Tällainen riskisijoitus on suomalaisella museokentällä uutta. Yleensä museot pyörivät julkisella rahoituksella tai yksityisen säätiön turvin.
 Varakas säätiö voi taata museolle kyvyn pyörittää kalliitakin näyttelyitä. Tästä esimerkkinä toimii yleisömäärissä mitattuna supersuosittu Amos Rex, joka isoista kävijämääristä huolimatta tekee jatkuvasti tappiota, sillä sen esittelemät näyttelyt ovat niin kalliita.
 Musiikkimuseon takana on urheiluspronsorirahan asiantuntijana ja muun muassa Turun kulttuurivuosihankkeessa vaikuttanut  Mikko Vanni . Vannin sponsorirahan keräystaitoja onkin tarvittu, sillä musiikkimuseo saa julkista rahoitusta vain noin 20 prosenttia. Vertailun vuoksi, yleensä julkista tukea on isoilla museoilla 80%..
 Yksityinen raha tuo paineet tuotolle ja tämän museokävijä kokee lippuhinnassa, lippu maksaa 25 euroa kun yleensä museolippujen hinnat pyörivät 15 euron tuntumassa. Fameen pääsee kuitenkin myös museokortilla.
 Musiikkimuseo perustaa riskisijoituksensa kahden kortin varaan: uusimpaan teknologiaan ja kauppakeskus Triplan vetovoimaan. Niiden houkuttelevuus saattaa hyvinkin riittää. Triplan kutsuvierasavajaisillassa Fameen tungeksittiin ja sinne on helppo löytää kauppakeskuksesta.
 Äänentoistoon on tajuttu panostaa, näytöt ja virtuaalitoteutukset ovat uusinta teknologiaa. Avajaisiltana pääsin  Esa-Pekka Salosen  kanssa johtamaan sinfoniaorkesteria ja laulamaan  Rick Astleyn   Never gonna give you up  -biisiä karaokena Olavinlinnassa. Molemmat hauskoja elämyksiä myös sellaisille museokävijöille, joita pölyttyneet virtiinit eivät kiinnosta.
 Museovieraat toivottaa tervetulleeksi valtava näyttö, joka toistaa suomalaisen musiikin historiaa. Janne Lindroos / Yle
 Kunniagalleria on toiminnallisia huoneita perinteisempi. Niiden keskellä voi syventyä suomalaiseen musiikkiin, mutta ihmettelen, kuinka pienessä tilassa jaksetaan lopulta jonottaa joka kuulokkeille. Eiköhän pelkästään virtuaalitekniikkaa hyödyntäviin pisteisiin tule olemaan tunkua.
 Musiikkimuseon haasteet tulevatkin museon koosta sekä siitä, kuinka museoon lopulta palattaisiin uudestaan ja uudestaan. Vaihtuva näyttely ei tekniikaltaan, ainakaan nyt aluksi, vastaa pysyvän näyttelyn tasoa. Kaksikerroksisen rakennuksen alakerta kuuluu ravintolalle, ja vain yläkerta museolle, joten näyttelytilaa on vain lähikaupan neliömäärän verran.
 Museokävijälle jää hyvä kokemus uudesta teknologiasta, mutta teknologia vaatii jatkuvaa pävittämistä. Virtuaalitodellisuus kehittyy parhaillaan niin kovaa vauhtia, että museon sisältö saattaa muutamassa vuodessa vanhentua. Kun kaikki kiinnostuneet ovat päässet laulamaan virtuaalikaraokea, kiinnostaako museossa käydä uudestaan?
 Lue lisää:   Helsingin uusi musiikkimuseo on elämyksellisempi kuin Tukholman Abba-museo, mutta ahdasta siellä voi tulla

Analyysi: Juuri avattu Musiikkimuseo Fame on riskiyritys – kuinka kauan virtuaalikaraoke kiinnostaa?


Summary: Keski-Suomen sairaanhoitopiiri suunnittelee tasapainottavansa talouttaan vuodepaikkoja vähentämällä ja digitalisoimalla hoitotyötä.

Sairaanhoitopiirit kamppailevat kiristyvän talouden kanssa. Yt-neuvotteluja käydään tai on käyty eri puolilla maata viimeisen vuoden aikana. Lista neuvotteluista on pitkä:
 Essote käynnistää yt-neuvottelut suunnitellusti ensi viikolla Vasta aloittanut Kymenlaakson sote-kuntayhtymä vähentää yli 400 työntekijää ensi vuoden loppuun mennessä – enintään 112 saa potkut Pirkanmaan sairaanhoitopiiri on aloittanut vajaan 8 000 ihmisen yt-neuvottelut Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri jatkaa yt-neuvotteluja – yrittää keksiä keinot vielä yli 10 miljoonan euron säästämiseksi [Kymenlaakson] Sairaanhoitopiirin johto pitää myös yt-neuvotteluja esillä kulujen kasvun takia [Pohjois-Karjalan] Sote-johtaja lähetti hoitajille madonluvut videotervehdyksenä: "Koskaan ei löysätä" Luottamuspula ja yt-neuvottelut, Kainuun sote on hankalan yhtälön edessä: "Asiat eivät tule muuttumaan yhden ihmisen vaihtamisella"
 Taustalla oleva syy on yksinkertainen.
 – Kunnilla oikeasti ei ole rahaa. Se on tullut yllätyksenä varmaan kunnille itselleenkin ja meille kaikille, kuinka vaikea taloustilanne kunnissa on, sanoo Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtaja  Juha Kinnunen .
 Keski-Suomen sairaanhoitopiiri on viimeisimpiä säästökuurilaisia. Noin 370 miljoonan euron vuosibudjetista pitäisi leikata noin 20 miljoonaa euroa.
 Kuntien kukkaron pohja tuli vastaan
 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin lähes 20 miljoonan euron säästötavoite lukittiin syyskuun lopulla, kun kuntayhtiön jäsenkunnat kieltäytyvät maksamasta sairaanhoitopiirin esittämää 5,4 prosentin lisäystä kuntalaskutukseen. Kunnat vaativat sairaanhoitopiiriä pysymään aiemmin sovitussa kustannustasossa eli noin 2 prosentin kuntalaskutuksen nousussa.
 Talouden tasapainottamisohjelman laatimisella on kiire, sillä sairaanhoitopiirin hallitus käsittelee ensi vuoden talousarviota kokouksessaan jo 13.11. ja päätökset säästötoimista tehdään valtuustossa 5.12.
 Uskottava lista talouden tasapainottamisen keinoista pitäisi kuitenkin olla esittelykunnossa jo parin viikon kuluttua, kun sitä käydään läpi sairaanhoitopiirin omistajakuntien kanssa.
 Satoja irtisanomisia vai vyön kiristelyä
 Jos säästöjä lähdettäisiin hakemaan pelkästään irtisanomisten kautta, se tarkoittaisi Keski-Suomen sairaanhoitopiirissä potkuja noin 250 työntekijälle. 50 heistä olisi lääkäreitä.
 Kuntayhtymässä on kuitenkin linjattu, että säästöt etsitään muilla keinoin.
 – Näyttäisi olevan mahdollista toteuttaa tämä vakautusohjelma ilman irtisanomisia, Kinnunen sanoo.
 Käytännössä vyön kiristämisen pitäisi onnistua organisaatiota ja toimintatapoja muuttamalla. Lisäksi Kinnunen lupaa, ettei tekeillä oleva säästösuunnitelma ainakaan toistaiseksi johda hoidon saatavuuden heikkenemiseen.
 Ei aivan yksinkertainen yhtälö.
 Edelliset uudistukset aiheuttivat johtamiskriisin
 Jo aiempi hallinnon  organisaatiouudistus on aiheuttanut johtamiskriisin Keski-Suomen keskussairaalassa  (Keskisuomalainen, tilaajille). Ylilääkäreille ja osastoylilääkäreille tehdyssä kyselyssä lähes puolet vastanneista kertoo harkinneensa työpaikan vaihtoa kuluneen vuoden aikana.
 Sairaanhoitopiirin johtajan tietoon on tullut ainakin yksi johtamisuudistuksesta johtuva irtisanoutuminen. Kinnunen ei kiellä, etteikö kipuilua olisi luvassa jatkossakin.
 – Helpot asiat on jo tehty, eikä nekään ole helppoja olleet. Tästä eteenpäin meidän kaikkien täytyy muuttaa omia työskentely- ja toimintatapojamme. Ne alkavat olla jo hankalampia.
 Kinnunen lupaa, että keskussairaalassa tehdään kaikki mahdollinen, etteivät irtisanomista harkitsevat toteuttaisi uhkaustaan. Toisaalta johtajan mukaan on perusteltua, että työntekijä, joka kokee arvonsa ja periaatteensa olevan ristiriidassa organisaation kanssa, vaihtaa työpaikkaa.
 Tarjoaako Keski-Suomen sairaanhoitopiirin siis työolosuhteita, jotka eivät sovi yhteen lääkäreiden arvojen kanssa?
 Tätä Kinnunen ei allekirjoita. Hän arvioi, että kuntien taloustilanne heijastuu sairaalan käytäville paineina, jotka voivat heikentää työn mielekkyyttä.
 – Joku voi kokea, että se johtaa sellaiseen kuormittumiseen tai edellytysten heikkenemiseen, että ihmiset haluavat vaihtaa työtä, Kinnunen miettii.
 Lähes puolet sairaansijoista poistuu alle 10 vuodessa
 Mitä säästäminen toimintatapoja muuttamalla käytännössä tarkoittaa?
 Keski-Suomen sairaanhoitopiirissä monia pieniä ja suurempia keinoja on niputettu niin sanotuiksi kärkihankkeiksi. Yksi tärkeimmistä on sairaansijojen määrän vähentäminen.
 Työtä on jo tehty, sillä vielä 5-6 vuotta sitten Keski-Suomen keskussairaalassa oli noin 530 sairaansijaa. Nyt määrä on supistunut reiluun kolmeensataan paikkaan ja rakenteilla olevassa uudessa sairaalassa sairaansijoja on erikoissairaanhoitoa varten enää 268. Aiemmin vuodeosastoilla hoidettuja potilaita siirtyy avohoitopalveluiden ja päiväsairaalatoiminnan piiriin.
 Iso rooli säästöjen hakemisessa on myös digitalisaatiolla. Esimerkiksi puhelinpalveluja voitaisiin vähentää, jos osa asiakkaiden palvelusta siirtyisi nettiin.
 Digitalisaation, eli esimerkiksi tehokkaampien toiminnanohjaus- ja potilastietojärjestelmien toivotaan tuottavan miljoonasäästöt.  Jaana Polamo / Yle
 Digitaalinen etälääkäri tekee täsmätyötä
 Myös varsinaista hoitotyötä aiotaan tehdä digitaalisesti.
 – Pyritään lisäämään erikoislääkäreiden etäkonsultaatioita. Esimerkiksi kontrollikäynnille potilaan ei tarvitsisi matkustaa, vaan erikoislääkäri on puhelimen tai videoyhteyden päässä ja kontrollitapahtuma on paikallisessa terveyskeskuksessa lääkärin tai sairaanhoitajan vastaanotolla, Kinnunen kertoo.
 Sairaanhoitopiirin näkökulmasta säästöjä syntyisi siitä, että erikoislääkäri konsultoisi potilaan hoitoa tavallista vastaanottoa lyhyemmän ajan. Potilaiden perushoidosta vastaisivat muut terveydenhoidon ammattilaiset.
 Positiivisimmillaan digitalisaation arvioidaan tuovan jopa 16 miljoonan euron säästöt, mutta Kinnunenkin myöntää, että arvio on monien mielestä utopistinen.
 Tehokkaammat toiminnan- ja työvuorosuunnittelun ohjelmat, potilastieto-ohjelmat ja muu digitalisaatio on kuitenkin keskeisessä asemassa sairaanhoitopiirin talouden tasapainottamisohjelmassa.
 Suomen toiseksi halvinta hoitoa
 Uuden sairaala Novan on valmistuessaan luvattu tehostavan keskussairaalan toimintaa 10 prosentilla. Konsulttiyritys NHG on tehnyt arvion, mistä säästöjä voisi syntyä. Monia uudistuksia on ryhdytty toteuttamaan jo nyt ja tahti kiihtyy vielä talouden tasapainottamisen myötä.
 – Me olemme jo näissä vanhoissa tiloissa pystyneet toteuttamaan merkittävästi niitä asioita, mitä uudessa sairaalassa täydennetään. Olemme vertailukelpoisilla kriteereillä Suomen toiseksi halvin [sairaanhoitopiiri], jos katsotaan menoja euroina per kapita, Kinnunen listaa.
 Tiukasta talouskurista huolimatta Kinnunen kuulostaa tyytyväiseltä. Monissa Suomen sairaanhoitopiireissä on jouduttu järjestämään yt-neuvotteluja ja toteuttamaan irtisanomisia.
 Keski-Suomessa riittää, että jokaista luonnollisesti poistuvan työntekijän korvaamista harkitaan entistä tarkemmin.
 Tavoitteena jopa 500 henkilötyövuoden vähennys
 Keski-Suomen sairaanhoitopiiristä eläköityy vuosittain noin 100 työntekijää. Toiset sata jättää työpaikkansa muista syistä. Se antaa vuosittain noin 200 tilaisuutta toteuttaa henkilöstövähennyksiä ilman irtisanomisia.
 – Tätä niin sanottua luonnollista poistumaa pyritään hyödyntämään mahdollisimman laajasti, Kinnunen kertoo.
 Sairaanhoitopiiri varautuu säästämään myös henkilötyövuosissa, mutta säästökohteita etsitään ensin esimerkiksi laitehankinnoista.  Jaana Polamo / Yle
 Sairaanhoitopiirin palkkalistoilla on tällä hetkellä noin 3600 työntekijää. Uuden sairaalan tuottavuuden lisääntymisen myötä on laskettu henkilöstötarpeen vähenevän jopa 500 henkilötyövuodella.
 Sairaanhoitopiirin oma tavoite on hieman maltillisempi, eli noin 390 henkilötyövuoden vähennys. Lukuun on laskettu mukaan myös esimerkiksi pesulatoiminnan ja ruokapalvelun ulkoistukset.
 – Jos saadaan vaikka laitehankinnoista, materiaalihankinnoista tai hyvin kalliista lääkkeistä säästöjä, niin käytetään ne ensisijaisesti ja vasta viimeisenä vähennetään henkilötyövuosia, Kinnunen sanoo.
 Talouden tasapainottamisohjelmaa ryhdytään toteuttamaan heti ensi vuoden talousarviossa. Kaikki säästökeinot tulisi olla käytössä pari vuotta uuden sairaalan käyttöönoton jälkeen, eli vuoden 2023 loppuun mennessä.

"Kunnilla oikeasti ei ole rahaa" – terveydenhuollossa pohditaan kuumeisesti kuinka säästää heikentämättä hoitoa, yt-neuvotteluita ympäri maata


Summary: Räjähdykset sattuivat eri puolilla kaupunkia ja aiheuttivat vakavia tuhoja rakennuksiin.

Tukholmassa sattui keskiviikon ja torstain välisenä yönä kolme voimakasta räjähdystä.
 Räjähdykset sattuivat keskustan Södermalmin kaupunginosassa, Vaxholmin alueella Tukholman saaristossa, sekä Södertäljen kaupungissa Tukholman läänissä.
 Räjähdykset rikkoivat ikkunoita ja saivat aikaan vakavia tuhoja rakennuksissa.
 – Kyseessä saattaa olla kaasuräjähdys tai rikos, emme halua spekuloida asialla tässä vaiheessa,  Peter Asp  Tukholman poliisista kertoi  Ruotsin yleisradioyhtiö SVT:lle .
 Aamulla lisäksi E4-moottoritiellä tapahtui viiden auton ketjukolari, jonka seurauksena yksi autoista syttyi tuleen ja räjähti.

Kolme räjähdystä järisytti Tukholmaa yöllä


Summary: Monilokerokeräysastia helpottaa omakotitalojen asukkaita, sillä kierrätettävät jätteet voi lajitella helposti omassa pihassa.

Vappu Vainikka  avaa kotitalonsa oven ja suuntaa nurmikon poikki vasemmalle. Punaisen talon päädyssä on kaksi roskapönttöä. Pienempi sekajätteelle, suurempi kierrätettäville materiaaleille.
 – Tämä on ollut meillä ainakin kymmenen vuotta. Tyytyväisiä ollaan! Vainikka iloitsee ja avaa monilokeroastian kantta.
 Sisällä on neljä erikokoista lokeroa. Muovit, paperit, kartongit ja metallit voi asetella omiin osastoihinsa. Lasille ei ole omaa lokeroa, mutta jos lasit jättää astian viereen ennen tyhjennystä, saa nekin kyytiin.
 ‒ On niin paljon helpompi tuoda tavarat tähän, kuin lähteä kuskaamaan niitä jonnekin kaupan kierrätykseen. Eikä tarvitse säilöä tavaraa missään. Tämä on ollut oikein toimivaa, Lappeenrannan Sammonlahdessa asuva Vainikka kertoo.
 Vappu Vainikka on ollut tyytyväinen monilokeroastian käyttäjä jo kymmenisen vuotta.  Kare Lehtonen / Yle
 Kiinnostus kasvaa
 Monilokerokierrätys on suunnattu omakotiasujille ja pienille kiinteistöille. Sitä on kokeiltu monessa eri paikassa. Helsingissä kesällä aloitetussa kokeilussa on noin 1 000 kotitaloutta, Uudenmaan pienemmissä kunnissa monilokeroroskiksen on voinut saada jo usean vuoden ajan.
 Etelä-Karjalassa monilokerokierrätysastian on voinut saada vuodesta 2010 asti.
 ‒ Meillä oli alussa tasaista kasvua, mutta viime vuosina se on pysynyt ennallaan. Tuhatkunta asiakasta tällä hetkellä, kertoo Itä-Suomen aluejohtaja  Janne Vehmaa  jätehuoltoyhtiö Remeolta.
 Janne Vehmaa kertoo Remeon toimineen monilokeroastiabisneksessä Lappeenrannassa jo yhdeksän vuoden ajan.  Kare Lehtonen/Yle
 Syyskuussa Lappeenrannassa monilokeroastioita alkoi toimittaa myös Etelä-Karjalan jätehuolto, jolla on asiakkaita tällä hetkellä 166.
 – Syyskuun lopussa toimitettiin ensimmäiset astiat asiakkaille, ja ensimmäiset tyhjennykset tehtiin lauantaina. Vaikuttaa siltä, että kokeilu jää ihan pysyväksi. Sen verran paljon on kokeiluasiakkaita on mukana, sanoo asiakas- ja viestintäpäällikkö  Mari Ilvonen  Etelä-Karjalan jätehuollosta.
 Toistaiseksi palvelu on sijoittunut Etelä-Karjalassa Lappeenrantaan. Syyt ovat logistisia, sillä monilokeroastian voi tyhjentää vain tietynlainen roska-auto ja niitä on Suomessa kourallinen.
 Jäteyhtiö Remeolla on monilokeroautot Lappeenrannan lisäksi myös Turussa, Vaasassa ja Uudessakaupungissa. Etelä-Karjalan jätehuollon asiakkaiden roska-astioita tullaan tyhjentämään alihankkijan autolla 170 kilometrin päästä Porvoosta saakka.
 Kesäkuussa  Yle  kertoi monilokerokeräyskokeilusta Helsingissä. Halukkaita kokeiluun olisi ollut yli 2 000. Mukaan otettiin noin puolet. Mukaan valittiin sopivan reitin varrella asuvia ihmisiä, jonne lokeromahainen roska-auto pääsee vaivattomasti.
 Helsingissä kokeiluun valittiin tuhatkunta kotitaloutta, mutta halukkaita olisi ollut jopa tuplamäärä. Petteri Juuti / Yle
 9–10 euroa kuukaudessa
 Ilmainen monilokeropalvelu ei ole. Etelä-Karjalassa astian tyhjennysmaksu on hiukan alle kymmenen euroa, Itä- ja Länsi-Uudellamaalla mennään yli kymmeneen euroon.
 Remeo tuo astian ilmaiseksi. Etelä-Karjalan jätehuollolle pitää astiasta tyhjennyksen lisäksi maksaa kahden euron kuukausivuokraa. Käytännöt siis vaihtelevat. Pelkän tavallisen sekajäteastian tyhjennys maksaa viitisen euroa kerta.
 Monilokeroastia tyhjennetään erityisellä monimahaisella roska-autolla, jossa kierrätettävät materiaalit pysyvät omissa tiloissaan.  Topi Kirsi/Yle
 Yleisen kierrätysastian liepeillä, supermarketin parkkipaikalla Lappeenrannan Joutsenossa ostoksia kantaa  Maija Korhonen . Korhonen sanoo lukeneensa monilokeroastioista lehdestä, mutta pärjäävänsä hyvin myös ilman.
 ‒ Kyllä me ihan mielellään viedään itse tavarat kierrätykseen, Korhonen sanoo.
 Mika Produn  taas on matkalla kauppaan. Voisiko omakotitaloasukas olla kiinnostunut maksullisesta kierrätyspalvelusta?
 ‒ Maksetaanhan me nytkin, kun jäteauto hakee bio- ja sekajätteet. Se riippuu tietysti hinnasta. Jos on kovahintainen, niin sitten ei kiinnosta niin paljoa, mutta jos kohtuullinen, niin miksi ei? Produn pohtii.
 Arkea helpottavaa
 Palvelun käyttäjillä vaakakupissa painaa helppous.
 Eläkkeellä oleva Vappu Vainikka asuu yhdessä miehensä kanssa. Sekajätteen ja kierrätettävien materiaalien lisäksi taloudessa tuotetaan biojätettä, mutta sen Vainikat kompostoivat omaan kompostiin.
 ‒ Meillä tyhjennetään monilokeroastia noin kuukauden välein, se riittää meille. Sen saa itse valita, jos on esimerkiksi isompi perhe, Vainikka kertoo.
 Sana on myös kiirinyt, sillä samalla kadulla lähes jokaisessa pihassa on vastaava roska-astia.
 Monilokeroastioissa voi yleensä kierrättää kartonkia, lasia, metallia, paperia ja muovia. Topi Kirsi/Yle
 Yritysten edustajat uskovat kiinnostuksen nousseen monesta syystä.
 ‒ Kierrättäminen on kasvanut viime vuosina ja on tullut hyötykeräyspisteitä ja ihmiset on siinä mielessä herännyt asialle, Janne Vehmaa arvioi.
 ‒ Se on sellainen arkea helpottava. Astia on oman kodin pihassa ja siihen on helppo ne kierrätettävät asiat toimittaa, Mari Ilvonen jatkaa.
 Lue seuraavaksi:   Katso kartasta, missä ovat sinua lähimmät muovin keräyspisteet

Omakotitalojen asukkaat valmiita maksamaan erikoispalvelusta – metallit, muovit, paperit ja kartongit haetaan nyt kotipihasta


Summary: Poliisi perustelee viivästystä sillä, että se haluaa tehdä uudistuksen kunnolla.

Mahdollisuus hakea Suomessa aselupaa internetissä on lykkäytynyt toisen kerran. Alun perin lupaa piti voida hakea sähköisesti joulukuusta 2018 alkaen, mutta aikataulua lykättiin maaliskuuhun 2020. Myöskään tuo ajankohta ei pidä, vaan aseluvan nettihakua on jälleen lykätty.
 Aseluvan sähköinen vireillepano ei kuitenkaan peruunnu, vaan ainoastaan viivästyy, kertoo ylitarkastaja  Tarja Ranta  Poliisihallituksesta. Lykkäystä voi hänen mukaansa perustella sillä, että poliisi tekee mieluummin hyvän kuin puolinaisen uudistuksen.
 Aselupien sähköinen asiointi tulee käyttöön samalla, kun poliisi ottaa käyttöön uuden asetietojärjestelmän.
 – Haluamme keskittää yhteen järjestelmään paitsi lupaprosessin, myös koko siihen liittyvän hallinnon. Uudistusta tehdään ajan kanssa, jotta se palvelee paitsi viranomaisia, myös pöydän toisella puolella olevia asiakkaita. Muutoksella saamme siirrettyä resursseja sinne minne pitääkin, varsinaiseen lupaharkintaan ja lupavalvontaan, Ranta linjaa.
 Haastattelukynnys matala
 Ranta painottaa, että aseluvan hakijan soveltuvuutta ei jatkossakaan arvioida pelkästään nettihakemuksen eikä ylipäätään hakemuksen perusteella.
 – Joissakin, mutta hyvin rajatuissa tapauksissa voi olla mahdollista, että pelkkä nettihakemus riittää aseluvan saamiseen. Näin voi käydä, jos henkilö esimerkiksi hakee lupaa tavanomaisen metsästyshaulikkoon, hakijan taustoissa ei ole mitään epäselvää ja hän on vuosi pari sitten hakenut edellistä lupaa ja sellaisen saanut.
 Lopullisia linjauksia nettihakemuksen riittävyydestä ei Rannan mukaan ole vielä tehty.
 Ranta muistuttaa systeemin perälaudasta: poliisi voi koska tahansa ja ilman mitään erityisiä perusteita kutsua sähköisen aselupahakemuksen tehneen haastateltavaksi.
 – Haastatteluun kutsumisen kynnys on varsin matala. Jos hakee ensimmäistä aselupaansa, ei missään tapauksessa saa sitä nettihakemuksella. Samoin haastatellaan kaikki luvanhakijat, joita poliisi ei ole tavannut aselupa-asioissa pitkään aikaan, esimerkiksi vuosikymmeneen
 Rannan mukaan poliisi saa tiedon, jos aseluvan haltijan tai hakijan elämäntilanteessa tapahtuu muutoksia – mikäli hän saa vaikka tuomion väkivaltarikoksesta.
 – Aselupa otetaan pois melko helposti. Kovin kummoista väkivallantekoa ei aseluvan menettämiseen tarvita, eikä rikoksen tarvitse missään nimessä olla tehty ampuma-aseella.
 "Soveltuvuustesti ei antanut oleellisia lisätietoja"
 Suomessa otettiin takavuosien kouluampumisten jälkeen käyttöön soveltuvuustesti aseluvan hakijoille. Hyvästä tarkoituksesta huolimatta osoittautui, että se ei toiminut.
 – Käytännössä huomattiin, että soveltuvuustesti ei koskaan antanut lisätietoa, jolla olisi ollut merkitystä aselupahakemuksen epäämisessä, kertoo Suomen Ampumaurheiluliiton toiminnanjohtaja  Anne Lantee .
 Soveltuvuustesti luotiin Puolustusvoimien P-testien perusteella. Testissä oli peräti 267 kysymystä. Osa niistä herätti kummastusta, kuten utelu siitä, onko aseluvan hakija hypännyt koskaan benjihyppyä. Ainakaan iäkäs luvanhakija tuskin osasi odottaa kysymystä siitäkään, millaiset suhteet hänellä on isäänsä tai äitiinsä.
 Poliisi sai soveltuvuustestistä vain tiedon, oliko hakija läpäissyt sen vai ei. Kielteinen tulos ei johtanut aseluvan saamatta jäämiseen, vaan reputtaneet joutuivat – tai pääsivät – poliisin haastatteluun.Soveltuvuustesti poistettiin käytöstä muutama vuosi sitten, kun se oli kirvoittanut kritiikkiä niin poliisi- kuin harrastajapuolellakin.
 – Ampuma-aseturvallisuus paranee, kun pystytään keskittymään luvanhaun prosessissa merkityksellisten tietojen tarkasteluun, muotoilee Ampumaurheiluliiton Lantee.

Aseluvan verkkohaku lykkääntyy jo toistamiseen


Summary: Kyseessä on yksi viimeisistä oikeudenkäynneistä, jotka käsittelevät natsivallan aikana Saksassa tehtyjä rikoksia.

Entinen keskitysleirin vartija joutuu torstaina oikeuden eteen Hampurissa syytettynä osallisuudesta 5 230 ihmisen murhaan Stuffhofin keskitysleirissä toisen maailmansodan aikana. Miestä syytetään  Spiegel-lehden  mukaan leirin vihamielisten olosuhteiden ylläpitämisestä, kuten esimerkiksi osallisuudesta tappamiseen kaasulla ja teloituksiin.
 93-vuotiaan miehen oikeudenkäynti järjestetään nuorisotuomioistuimessa, koska hän oli vain 17-vuotias aloittaessaan työnsä leirin vartijana.
 Mies toimi leirin vartijana aikana, jolloin Saksan natsijohto antoi määräyksen tuhota juutalaiset. Keskitysleirivankeja tapettiin järjestelmällisesti kaasukammioissa. Osa vangeista kuoli nälkään tai sairauksiin.
 Syytetty  Bruno Dey  on sanonut, että hän päätyi keskitysleiriä vartioiviin SS-joukkoihin vain siksi, että häntä ei sydänsairauden takia voitu lähettää rintamalle. Dey on kieltänyt kannattaneensa natsien ideologiaa. Hän on kuitenkin myöntänyt palvelleensa leirillä ja tienneensä leirin julmuuksista, kertoo  BBC.
 Tagesspiegel -lehden mukaan mies on sanonut, ettei hän tappanut ketään ja kysynyt, mitä vartijaksi pakotettu 17-vuotias olisi voinut tehdä natsihallintoa vastaan.
 Natsit perustivat Stutthofin keskitysleirin vuonna 1939 ja täyttivät sitä aluksi puolalaisilla poliittisilla vangeilla. Enimmillään leirillä oli 110 000 vankia, joukossa useita juutalaisia. Noin 65 000 ihmistä kuoli leirillä.
 Entisten keskitysleirivartijoiden oikeudenkäyntejä on ollut useita siitä lähtien, kun entinen vartija  John Demjanjuk  tuomittiin toiminnastaan Sobiborin keskitysleirillä vuonna 2011.
 Demjanjukin tuomion jälkeen Saksassa on tuomittu kaksi entistä leirivartijaa. Molemmat tuomitut olivat 94-vuotiaita ja molemmat kuolivat ennen kuin heidät ehdittiin vangita.

93-vuotias entinen keskitysleirin vartija joutuu oikeuden eteen Saksassa


Summary: Tynkkysellä on ennestään yksi tuomio kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja yksi epäily vastaavasta rikoksesta, joka on parhaillaan syyteharkinnassa.

Kansanedustaja  Sebastian Tynkkynen  (ps.) aikoo valittaa tuoreesta tuomiostaan. Hänet tuomittiin viime viikolla 50 päiväsakkoon kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Tynkkysen tuloilla sakon suuruus on hieman yli 4 000 euroa.
 Tynkkysen tyytymättömyyden ilmoitus saapui Oulun käräjäoikeuteen tämän viikon maanantaina. Tyytymättömyyden ilmoituksella käytännössä varataan mahdollisuus tehdä oikeuden päätökseen varsinainen valitus.
 Tuomioon johtanut Facebook-päivitys käsitteli islamia ja terrorismia. Facebook-päivityksessä oli kuvia terrorististen iskujen tekijöistä. Tynkkysen kirjoittamassa kuvatekstissä sanotaan muun muassa "heitä yhdistää yksi asia: he kaikki palvelevat Allahia".
 Tynkkynen kiisti syyllistyneensä rikokseen.
 Kansanedustajan mukaan hänen Facebook-päivityksensä ei ole rangaistava teko.
 – Päivitys, jossa puolustetaan eurooppalaisten ja suomalaisten turvallisuutta, ei pitäisi johtaa neljän tuhannen euron sakkoihin, Tynkkynen sanoo.
 Käräjäoikeus määräsi Tynkkysen poistamaan viestit Facebookista sekä Instagramista.
 Tuore tuomio ei ole Tynkkysen ensimmäinen. Hänet  tuomittiin  kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja uskonrauhan rikkomisesta 50 päiväsakon sakkorangaistukseen vuonna 2017.
 Tynkkysen epäillään syyllistyneen kiihottamiseen kansanryhmää vastaan Facebook-kirjoituksissaan myös vuonna 2017. Tämä asia on siirtynyt Oulun poliisilta  syyttäjälle syyteharkintaan . Se, nostaako syyttäjä syytettä, selviää myöhemmin.

Sebastian Tynkkynen aikoo valittaa tuoreesta tuomiostaan


Summary: Poliisi pyrkii selvittämään miten tapahtumat katsomossa etenivät ja millaisesta räjähteestä oli kyse.

Poliisi pitää edelleen yhtä henkilöä kiinniotettuna Suomi-Armenia ottelussa katsomoon heitettyyn pieneen räjähteeseen liittyen. Poliisi tutkii tapausta räjähderikoksena ja kolmena pahoinpitelynä.
 Teknisessä tutkinnassa selvitetään millaisesta räjähdeestä oli kyse, sekä pyritään selvittämään tapahtumien kulkua kuulusteluissa.
 Julkisuudessa olleiden tietojen  mukaan Armenian kannattajakatsomosta heitettiin räjähde katsomoon  Fredrik Jensenin  tekemän avausmaalin jälkeen. Kolme ihmistä sai poliisin mukaan vammoja räjähdyksestä.
 Poliisi ei tässä vaiheessa tutkintaa halua kommentoida epäillyn kansalaisuutta.
 Lue lisää:
 Huuhkajien riemukkaalle voitolle ikävä särö – armenialaisfani heitti kesken ottelun pienen pommin, joka haavoitti suomalaiskatsojaa: ”Onneksi se räjähti jalkani alla”
 Huuhkajien historiallinen EM-kisapaikka toisi Palloliitolle muhkean miljoonapotin: "Uskon, että koko buumi sataa suomalaisen jalkapallon laariin"

Yksi henkilö edelleen poliisin hallussa Suomi-Armenia ottelun räjähteen heitosta – tutkitaan räjähderikoksena ja pahoinpitelyinä


Summary: Yhä useampi 17-vuotias ajaa poikkeusluvalla. Liikenneturva kuitenkin painottaa, että heitä ei voi ikänsä puolesta pitää huonoina kuskeina.

Jalasjärven liikenneonnettomuuden tutkinta jatkuu. Poliisi kuulee onnettomuudessa loukkaantunutta 17-vuotiasta nuorta naista heti kun kuulemiseen saadaan lääkärin lupa. Vielä sitä ei ole tullut.
 Rikoskomisario  Jari-Matti Marttalan  mukaan hänen kuulemisensa on tutkinnan aloittamisessa ensimmäisiä tehtäviä tapahtumien selvittämiseksi. Silminnäkijöitä onnettomuudelle ei ole.
 Kaksi 17-vuotiasta nuorta naista kuoli tiistaiyönä henkilöauton ulosajossa Jalasjärvellä. Kolmas autossa ollut nainen loukkaantui vakavasti.
 Onnettomuus tapahtui myöhään tiistai-iltana
 Onnettomuus tapahtui tiistaina vähän ennen puoltayötä noin kahdeksan kilometriä ennen Jalasjärven keskustaa jyrkästi oikealle kääntyvässä mutkassa. Nuoret olivat tulossa Kurikan suunnasta.
 Kuljettaja oli menettänyt henkilöautonsa hallinnan ja ajoneuvo osui sähköpylvääseen. Kaikki henkilöt olivat olleet kiinni turvavöissä.
 Tapahtuma-aikaan tien pinta oli märkä ja lämpötila kolme astetta. Poliisi tutkii asiaa törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena ja kuolemantuottamuksena.
 Jalasjärven kirkossa järjestettiin suruhartaus eilen illalla.
 Kortin saa poikkeusluvalla yhä useampi 17-vuotias
 Jalasjärven onnettomuudessa kuljettaja oli saanut B-luokan ajokortin ikäpoikkeusluvalla. Liikenne- ja viestintävirasto Traficom voi myöntää poikkeusluvan, jos nuorella on ajokortin hankkimiseen "erityisiä syitä". Syyt voivat olla esimerkiksi pitkä matka kouluun, töihin tai säännölliseen ja tavoitteelliseen harrastukseen.
 Ennen viime vuoden heinäkuussa voimaan astunutta ajokorttilain muutosta syiden piti olla painavia. Silloin poikkeuslupia myönnettiin alle kymmenen vuodessa. Muutoksen jälkeen lupia on myönnetty kokonaisuudessaan noin 10 500. Hakemuksia on myös jonossa noin 3 000.
 Ikäpoikkeusluvalla ajokortin suorittavat käyvät läpi samat teoria- ja ajokokeet kuin kaikki muutkin.
 Erityisasiantuntija  Henna Antila  painottaa, että alaikäiset hakevat lupaa huoltajiensa luvalla.
 Liikenneturvan toimitusjohtaja  Anna-Liisa Tarvainen  alleviivaa sitä, ettei 17-vuotiaita voi pitää ikänsä puolesta huonoina kuskeina.
 – Se on totta, että kokemattomalla kuskilla on selkeästi korkeampi riski onnettomuuksiin kuin kokeneella kuljettajalla, mutta se ei katso ikää, Tarvainen sanoo.
 Liikenneturvalla ei ole tilastoja poikkeusluvalla ajoluvan saaneille tapahtuneista onnettomuuksista, koska ne kasataan vuosikohtaisesti.
 Lue lisää:
 Jalasjärvellä surraan liikenneonnettomuuden uhreja
 Kaksi 17-vuotiasta nuorta naista kuoli liikenneonnettomuudessa Jalasjärvellä

Jalasjärven onnettomuudessa loukkaantunutta 17-vuotiasta ei olla vielä päästy kuulemaan – onnettomuuden kulusta ei tietoa


Summary: Ylitorniolaisperhe sai elokuussa erittäin harvinaisen vieraan, kun merikotka otti perheen pihapiirin omakseen.

Ylitorniolla Lapissa Partasen perheen pihapiiriin kesällä hakeutunut merikotka on palannut luontoon nautittuaan tornionjokivartisten vieraanvaraisuudesta puolentoista kuukauden ajan.
 Lintu ehti syödä kymmeniä kiloja ylitorniolaisten tarjoamia kala- ja liha-aterioita ennen kuin se lokakuun alussa oli valmis aloittamaan itsenäisen elämän.
 – Se söi melkein kädestä, liikkui ja aterioi ihan lähellä, muutaman metrin päässä meistä, kertoo  Minna Partanen , joka perheineen huolehti linnun ruokkimisesta joka päivä yli kuukauden ajan.
 Poikkeuksellista käytöstä petolinnulle
 Ranuan eläinpuiston mukaan on hyvin poikkeuksellista, että merikotkan kaltainen petolintu hakeutuu ihmisten läheisyyteen.
 Kyseinen yksilö on mahdollisesti aiemmin ollut lemmikkinä Venäjällä, josta se puolitoista vuotta sitten ilmaantui Pohjois-Karjalaan huonokuntoisena. Lintu toimitettiin Ranuan eläinpuistoon ja siellä se oli hoidettavana toista vuotta.
 Elokuussa kotka päästettiin vapauteen Ylitorniolla, mutta jo muutaman päivän jälkeen se etsiytyi ihmisten ilmoille nälkäisenä ja väsähtäneenä.
 Koko tienoon väki toi linnulle syötävää
 Ensimmäiset siikamaistiaiset Partasen perhe antoi merikotkalle ollessaan kalassa kotinsa lähistöllä. Kaikesta päätellen ruoka oli vieraan mieleen, sillä lintu alkoi hakeutua aina vain lähemmäs perheen kotia.
 Ranuan eläinpuiston ohjeiden mukaisesti Partaset alkoivat huolehtia merikotkan ruokkimisesta, koska lintu ei pystynyt itse pyydystämään ravintoaan. Yksin perheen kontolle ruoan hankinta ei jäänyt, vaan iso joukko ylitorniolaisia otti sydämenasiakseen pitää harvinainen kesävieras kylläisenä. Herkkuja tuli hirviporukoilta ja jopa onkikilpailun kalansaalit kannettiin linnun ravinnoksi.
 Vieras "kävi taloksi"
 Niin petolintu kuin onkin, merikotka mieltyi Partasten kodin lähitienooseen, voimisti itseään tarjotulla ruoalla ja tarkkaili perheen puuhia terassilla, jopa aurinkotuolissa, ja peräti kurkisteli sisään ikkunasta.
 – Yhtenäkin aamuna se oli ikkunan takana puolen metrin päässä seuraamassa, kun tein lähtöä töihin, Minna Partanen kertoo.
 Vähitellen lintu alkoi ilmiselvästi voimistua ja alkoi tehdä yhä pitempiä lentomatkoja eikä vain pieniä pyrähdyksiä, kuten alkuvaiheessa.
 Alueelle ilmaantui alkusyksystä puolenkymmentä muutakin merikotkaa, mutta vastoin Partasten toiveita heidän vieraansa ei lopulta uskaltautunut mukaan, kun lajitoverit vaihtoivat maisemaa.
 Itsenäiseen elämään – mutta täydellä vatsalla
 Viimein lokakuun ensimmäisenä päivänä tuli irtioton aika. Runsaan aamupalan merikotka vielä kävi nauttimassa tuolloinkin, mutta sen koommin linnusta ei ole havaintoa.
 Minna Partanen kertoo, että lintu oli selvästi voimistunut ja lentäminen sujui jo hyvin. Syyskuun loppupuolella se saattoi olla välillä päiviäkin poissa, mutta palasi kuitenkin vielä silloin väliaikaiskotiinsa.
 – Nyt sitä ei ole kahteen viikkoon ole näkynyt, joten kyllä se todennäköisesti on nyt lähtenyt omille teilleen. Saapa nähdä, tuleeko se keväällä takaisin.
 Suoranaista ikävää Minna Partanen ei myönnä tuntevansa, mutta kertoo edelleen tarkistavansa, näkyykö lintua maisemassa.
 – Onhan päivärytmi tietysti muuttunut, kun sille ei enää tarvitse viedä ruokaa, mutta tuntuu siltä, että tehtävä on täytetty, kun lintu on palannut luontoon.
 Partasista noin puolen kilometrin päässä asuva naapuri kertoo nähneensä samaisen merikotkan lentelevän lähistöllä vastikään.
 Lisää aiheesta:
 Perheen pihalle ilmestyi harvinainen petolintu: nälkäinen merikotka kerää voimia terassilla ja nauttii siika-aterioita – katso video
 Ylitorniolaiskodin pihapiiriin hakeutunut petolintu pysyttelee yhä ihmisten ilmoilla – edes lajitoverit eivät saaneet houkutelleeksi mukaansa

Perheen pihalla aterioinut petolintu otti viimein siivet alleen ja palasi luontoon – merikotka söi melkein kädestä ja keräsi voimia  terassilla


Summary: Finavia sanoo, että Budapestin lentojen jatkuminen on sitkeän työn tulos.

Halpalentoyhtiö Ryanair on ilmoittanut jatkavansa keväällä lentoja Tampere-Pirkkalan ja Budapestin välillä.
 Finavia sanoo, että yhteyden jatkuminen on sitkeän työn tulos.
 – Olemme yhteistyössä seutukunnan kanssa tehneet paljon töitä saadaksemme Ryanairin jatkamaan Tampereen ja Budapestin välisiä lentoja. Työstämme edelleen myös paljon kaivattuja lisäyhteyksiä heidän kanssaan, sanoo Finavian aluejohtaja ja Tampere-Pirkkalan lentoaseman päällikkö Mari Nurminen tiedotteessa.
 Tampereen ja Unkarin Budapestin välisiä lentoja operoidaan kaksi kertaa viikossa. Lähtöajat Tampereelta ovat keskiviikkoiltana ja sunnuntaina alkuillasta. Paluulennot Budapestista saapuvat Tampere-Pirkkalan lentoasemalle vastaavasti keskiviikkoisin ja sunnuntaisin.
 Lennot Budapestiin käynnistyvät 29. maaliskuuta.
 Finavia kertoo jatkavansa neuvotteluja Ryanairin ja muiden lentoyhtiöiden kanssa uusien reittien avaamiseksi. Tampere-Pirkkala on tärkeä lentokenttä Helsinki-Vantaan ja Turun lentoasemien ohella.
 – Olemme panostaneet Tampere-Pirkkalan lentoaseman kehittämiseen lähivuosina yli 20 miljoonaa euroa. Marraskuussa otamme käyttöön uudet lentomenetelmät, jotka hyödyntävät satelliittipohjaista navigointijärjestelmää. Sen ansiosta laskeutuminen on entistä sujuvampaa myös huonoissa sääolosuhteissa kuten sumussa ja lumisateessa, Nurminen kertoo.

Ryanair jatkaa lentämistä Tampereelta


Summary: Suomessa ongelmien syyksi nostettiin ilmanvaihto, Ruotsissa taustalta ei löydetty yhtä ainoaa syytä.

Suomen kunnista 70 prosenttia on laatinut toimintaohjeen sisäilmaongelmien varalta, kertoo valtioneuvostolle laadittu kysely.
 Rakennusneliöissä mitattuna sisäilmaongelmat olivat tyypillisimpiä peruskouluissa ja lukioissa, joissa ongelmia esiintyi 18 prosentissa kokonaisneliömäärästä. Seuraavaksi tyypillisimpiä ongelmat olivat toimistorakennuksissa sekä sosiaali- ja terveystoimen tiloissa, joissa niitä oli noin 13 prosentissa kokonaisneliömäärästä. Päiväkodeista huonosta sisäilmasta kärsi 11 ja liikuntatiloista viisi prosenttia.
 Muissa tiloissa, kuten kirjastoissa, teattereista ja museoissa, sisäilmaongelmista kärsi kahdeksan prosenttia.
 Sisäilmaongelmien käsittely oli kyselyn mukaan toimivinta niissä kunnissa, jotka olivat nostaneet aiheen esille kunnan strategiassa.
 Ruotsissakin ongelmia koulurakennuksissa
 Kysely toteutettiin myös Ruotsissa, jossa sisäilmaongelmat olivat suurin piirtein yhtä yleisiä kuin Suomessa. Myös Ruotsissa pulmat olivat yleisiä peruskouluissa ja lukioissa.
 Suomi ja Ruotsi poikkesivat merkittävästi toisistaan siinä, mikä arvioitiin huonon sisäilman yleisimmäksi syyksi. Suomessa noin 70 prosenttia vastaajasta koki, että esimerkiksi ilmanvaihtoon liittyvät tekniset ongelmat olivat sisäilmaongelmien syy. Ruotsin kunnista sen nosti yleiseksi syyksi vain kymmenes vastaajista.
 Ruotsissa huonon sisäilman aiheuttajaksi ei löydetty yhtä yksittäistä syytä, vaan esille nostettiin lämpötila, ilman kuivuus tai kosteus sekä veto-ongelmat.
 Kyselyyn vastasi 125 kuntaa, eli 42 prosenttia Manner-Suomen kunnista. Ruotsin kunnissa vastausprosentti oli Suomea pienempi, mikä heikentää tulosten vertailtavuutta.
 Selvityksen sisäilmaongelmista laativat Suomen Kuntaliitto, Terveyden ja hyvinvoinnin liitto sekä Työterveyslaitos.
 Lue lisää aiheesta:
 Lähes 500 koululaista muutti kauppakeskukseen: "Onhan täällä paljon äänekkäämpää" Lasten kuuluu sairastaa paljon ja opettajien oireet johtuvat vaihdevuosista – Näin hurjia väitteitä koulujen sisäilmaongelmien yhteydessä esitetään

Valtaosa kunnista varautunut sisäilmaongelmiin – ongelmat tyypillisimpiä koulurakennuksissa


Summary: Niinistön vierailu koulussa tuntui tunkkaiselta, mutta oli hänen ainoa kosketuksena etiopialaiseen arkeen, kirjoittaa Yle Afrikan-avustaja Liselott Lindström.

ADDIS ABEBA  Näky oli toki hellyyttävä. Sauli Niinistö saapui autosaattueessa keskiviikkona Suomen aikaisemmin tukemaan Hamle 19 -kouluun Etiopian pääkaupungissa Addis Abebassa. Siten hän ei joutunut kamppailemaan Addis Abeban liikennekaaoksen kanssa.
 Koulun pihalla pieni kuoro lapsia lauloi ja viittoi samalla Niinistölle tervetuliaislaulun. Koulussa on paljon erityislapsia, ja kaikille opetetaan viittomakieltä.
 Pieni poika pyörätuolissa ojensi presidentille kukkia.
 Myöhemmin presidentti otti puutarhahanskat käteen ja istutti puun.
 Se oli tyypillinen vierailu virallisella matkalla kehitysmaassa. Samalla se oli Niinistön mukaan vaikuttavin hetki hänen kaksipäiväisellä vierailullaan Etiopiaan. Ja hän pääsi kuitenkin tapaamaan tuoreen rauhannobelistin, toisin kuin paikalle tullut suomalainen media.
 Niinistö nosti  vierailunsa aikana useasti esille sen, että Eurooppa on jäänyt Afrikassa jälkeen. Hän itsekin on siitä esimerkki - olihan kyseessä ensimmäinen virallinen vierailu valtavalle mantereelle koko Niinistön presidenttiaikana.
 Kun hän sai kysymyksen, miksi Afrikkaan vasta nyt, hän totesi että matka oli kyllä suunnitteilla jo viime hallituksen aikana. Silloin Etiopian huono turvallisuustilanne esti Niinistön mukaan matkustamisen.
 Afrikassahan on toki yli 50 muutakin maata, joihin hän olisi voinut suunnata matkansa.
 Niinistö vihjaili, ettäkeskusteluissa muun muassa Afrikan unionin komission puheenjohtajan Moussa Faki kanssa oli noussut esille, että Afrikka tekisi mielellään EU:n kanssa paljon enemmän yhteistyötä.
 Manner on ikään kuin pakosta joutunut turvautumaan suurvaltoihin kuten Kiinaan ja Venäjään.
 Niinistön lyhyt vierailu  Etiopiassa oli monella tapaa kokoaan suurempi. Diplomaattisesti se oli tärkeä. Niinistö tapasi merkittäviä henkilöitä ja sai nostaa esille Suomen ja EU:n halukkuuden suurempaan yhteistyöhön ja kumppanuuteen, joka perustuu tasavertaisuuteen.
 Niinistö sai myös tuotua esille hänen sydäntä lähellä olevan teeman, nimittäin naisten ja tyttöjen oikeudet ja voimaantumisen. Hän totesi, että Suomen menestyksen takana naisten vahva asema on merkittävässä roolissa.
 Etiopian ja Suomen ystävyys ja molemminpuolinen kunnioitus näkyi vahvasti, muun muassa siinä, että pääkaupunki Addis Abeba oli täynnä satoja suomalaisia lippuja.
 Kuten odotettua , myös siirtolaisuus nousi esille. Niinistö totesi, että on tainnut käydä niin, että muuttoliike Afrikasta pohjoiseen on saanut EU:n silmät auki Afrikalle. Sen ei kuitenkaan pitäisi olla ainoa asia, joka saa EU:n heräämään.
 Afrikkalainen arki on kovin tuntematon monelle eurooppalaiselle. Vasta kun se koputti EU:n ovelle, unioni havahtui.
 Siinä arjessa piilee kuitenkin juurisyyt siirtolaisuuteen ja muuttoliikkeeseen.
 On eri asia puhua suurista teemoista kuten köyhyydestä, ilmastonmuutoksen vaikutuksista, siirtolaisuudesta ja työttömyydestä päättäjien pöydissä, kuin kokea ja nähdä ne omin silmin.
 Vaikka kouluvierailu  tuntui ainakin toimittajille aika tunkkaiselta, se teki Niinistöön vaikutuksen.
 Ehkä siksi, että se oli hänen ainoa kosketuksensa oikeaan etiopialaiseen arkeen.
 Löytääkseen pitkäjänteisiä ratkaisuja Afrikan haasteisiin, niiden juurisyyt pitää nähdä ja kokea.
 Olisi hyvä, jos poliitikot ottaisivat sen huomioon.

Toimittajalta: Afrikkalainen arki on Euroopassa tuntematonta, eikä Niinistö päässyt siihen Etiopian-vierailullaan tutustumaan


Summary: Fredirikin ura alkoi jo 1960-luvulla.

Laulaja  Frederik  eli  Ilkka Sysimetsä  lopettaa uransa. Hän aikoo ensi vuoden syksynä tehdä jäähyväiskiertueen.
 Hän on tullut tunnetuksi monista hittibiiseistään, joita on ovat muun muassa  Titanic, Kolmekymppinen  ja  Harva meistä on rautaa .
 Ensimmäisen kultalevynsä hän sai 40 vuotta sitten julkaistusta  Tsingis Khan  -levystään.
 Frederikin ura alkoi jo 1960-luvulla, jolloin hän esiintyi esimerkiksi  Tapani Kansan  taustayhtyeessä.

Iskelmä- ja poplaulaja Frederik lopettaa uransa


Summary: Sopuun piti päästä ennen huippukokouksen alkamista, mutta Britannian hallitus ei vielä eilen illalla asettunut sopimuksen taakse.

EU-maiden johtajat kokoontuvat tänään Brysseliin huippukokoukseen, jossa on tarkoitus hyväksyä Britannian ja EU:n välinen brexit-sopimus.
 Tämän jälkeen Britannian parlamentti voisi äänestää siitä lauantaina.
 EU:n ja Britannian neuvottelijat ovat tehneet töitä yötä päivää brexit-sovun saavuttamiseksi.
 Eilen kaikki näytti jo valmiilta, kunnes osapuolet huomasivat uuden ongelman. Jos tulliraja Britannian erotessa EU:sta siirtyy Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajalta Irlannin merelle, syntyy kaksi erilaista arvonlisäverojärjestelmää.
 Yle seuraa tänään kiivaina jatkuvia neuvotteluja.
 Lue myös:
 Analyysi: Brexit-sopu lähellä, mutta kuitenkin vielä kaukana
 Brexitin taustalla vuosikymmenten Eurooppa-inho: Jo 40 vuotta sitten Britannian pääministeri ilmoitti haluavansa rahansa takaisin

Brexit-neuvottelut jatkuvat kiivaina – Yle seuraa syntyykö sopu ennen päivän huippukokousta


Summary: Nykyluvalla Fortum saa laskea tuhkasta erotellun suolan putkea pitkin avomerelle.

Energiayhtiö Fortum käynnistää maan ensimmäisen tuhkankäsittelylaitoksen ensi viikolla Porin Mäntyluodossa. Ylösajovaihe kestää muutamia viikkoja. Täyteen kapasiteettiin laitos pääsee seuraavien kuukausien aikana.
 Mäntyluodossa käsitellään 30 000 - 40 000 tonnia tuhkaa vuodessa eli lähes kaikki Suomen jätteenpolttolaitoksissa syntyvät tuhkat, joita ei saa sellaisenaan sijoittaa kaatopaikalle.
 Laitoksessa tuhkasta poistetaan suola, joka nyt johdetaan poistoveden mukana avomerelle. Raskasmetallit sidotaan tuhkaan, minkä jälkeen tuhka kaatopaikataan.
 Laitos työllistää kuusi henkilöä.
 Nykyluvalla Fortumin poistovedet päästetään mereen Porin Karhuluodon edustalle. Fortum
 Vastustajat vaativat suljettua järjestelmää
 Aluehallintovirasto myönsi keväällä tuhkankäsittelylaitokselle  ympäristö- ja vesitalousluvat , jotka mahdollistavat toiminnan aloittamisen ja päästöputken johtamisen mereen Karhuluodon edustalle.
 Päästöjen mahdolliset ympäristövaikutukset ovat  herättäneet huolta Porissa  ja laitokseen on vaadittu suljettua järjestelmää. Fortumin saamien lupien kumoamiseksi on tehty neljä valitusta Vaasan hallinto-oikeuteen.
 Suola jatkossa liukkaudentorjuntaan?
 Laitoksen vesipäästön vaikutukset merialueelle jäävät Fortumin mukaan vähäisiksi. Fortum on jo kokeillut Mäntyluodossa suljetun kierron järjestelmää, josta on saatu  alustavasti lupaavia  tuloksia.
 –Fortumin tavoitteena on että suola pystyttäisiin ottamaan talteen jo lähitulevaisuudessa ja hyödyntämään esimerkiksi maantiesuolana, sanoo kierrätys- ja jäteliiketoiminnan johtaja  Kalle Saarimaa.

Kiistelty tuhkanjalostamo käynnistyy Porissa – käsittelee lähes kaikki maan jätteenpolttolaitoksissa syntyvät tuhkat


Summary: Rusko kuuluu Varsinais-Suomen muuttovoittoisiin kuntiin. Työllisyystilanne on maan parhaita.

Kuuden kuukauden ikäinen  Eeli -vauva nukkuu vaunuissa leikkipuiston aidan vieressä sillä aikaa, kun kolmevuotias isosisko  Vilma  ja äiti  Maiju Mustalammi  leipovat hiekkamuffineja. Perheen vanhin lapsi, ekaluokkalainen  Anni  on koulussa.
 Mustalammin perhe muutti Ruskolle kolme ja puoli vuotta sitten Turusta. Haussa oli rauhallinen asuinalue läheltä molempien Turussa sijaitsevia työpaikkoja.
 – Ruskosta tuli heti sellainen vaikutelma, että täällä on hyvä olla ja asua. Mukavan pieni maalaispitäjä, sanoo Maiju Mustalammi.
 Lähes 6 300 asukkaan Rusko on monella mittarilla menestyvä kunta, joka hyötyy sijainnistaan Turun kyljessä. Siellä toteutuu yhä niin sanottu  Nurmijärvi-ilmiö . Suurista kaupungeista muutetaan kehyskuntiin omakotitalotonttien perässä.
 Perhe asuu Päällistönmäellä, jonne Rusko kaavoitti 200 tonttia vuonna 2010. Kolea ja sumuinen syysaamu on karkottanut muut perheet puistosta, mutta Mustalammin muffinitehtaasta valmistuu hiekkaleivoksia kovalla tahdilla.
 – Rusko on meille koti, ei pelkästään nukkumalähiö, sanoo Maiju Mustalammi.
 Uudet omakotitalot menevät Ruskolla nopeasti kaupaksi. Päällistönmäen tonttien koot vaihtelevat tuhannen ja parintuhannen neliön välillä.  Tarja Hiltunen / Yle
 Rusko varautuu kasvuun
 Työkoneen ääni täyttää valmisteilla olevan omakotitalon tulevan olohuoneen.  Jami Mikkonen  muotoilee pistosahalla parkettilevyn reunaa.
 Mikkonen on rakentanut kymmeniä omakotitaloja Ruskon Päällistönmäellä. Hän rakentaa talon valmiiksi ja pistää sen myyntiin. Keskimääräinen myyntiaika on kuukausi.
 Päällistönmäellä rakentamattomia tontteja on jäljellä 74. Vuonna 2010 Rusko kaavoitti tontteja myös Vahdon puolelle Valkiavuoren alueelle. Näitä tontteja on myyty muutamia.
 Muuttovoittoinen kunta valmistelee seuraavia tontteja Ketunluolan alueelle.
 Ruskon kasvutahti on ollut hallittua. Tontteja on tarjolla sen verran, että palvelut riittävät uusille asukkaille. Tilastokeskuksen väestöennusteen mukaan kunnan väkimäärä kasvaa seuraavan 20 vuoden aikana 300:lla.
 Töitä riittää lähes kaikille
 Työikäiset tulevat jatkossakin pitämään huolen siitä, että väestöllinen huoltosuhde on kunnossa. Ruskon työttömyysprosentti oli Ely-keskuksen elokuun työllisyyskatsauksen mukaan 3,7. Missään muussa Varsinais-Suomen kunnassa työttömyysaste ei painunut alle 4 prosentin.
 Yhtä hyvä tai vielä parempi työllisyystilanne kuin Ruskolla on Elyn tilastojen valossa vain Ahvenanmaalla sekä muutamissa kunnissa Pohjanmaalla.
 Ruskon suurin työnantaja on kunta. Kuntalaisia työllistävät myös kiinnitystarvikkeita valmistava Sormat Oy ja raskaiden kuljetuskoneiden valmistaja VAK Oy.
 Suurin osa käy kuitenkin töissä muualla.  Tilastokeskuksen mukaan  vuonna 2017 Ruskon työllisistä 2 300 pendelöi eli kävi töissä kotikuntansa ulkopuolella. Ruskolla töitä paiski noin 650 ruskolaista.
 Ruskon valtuuston puheenjohtaja  Antti Mattila  (kesk.) näkee Ruskon menestyksen perustuvan sijaintiin Turun kupeessa sekä poliittiseen yhteistyöhön. Veroprosentti on 19,75.
 – Luottamushenkilöillä ja virkamiehillä on selvä päämäärä ja tahto viedä kuntaa eteenpäin. Investointeja harkitaan tarkkaan, sanoo Antti Mattila.
 Samaan ajattelumalliin luottaa Ruskon teknisen lautakunnan puheenjohtaja  Jari Lehtola  (sd.).
 – Päättäjät käyvät keskustelua siitä, investoidaanko seiniin vai ostetaanko yksityisiltä palveluita. Päätökset pyritään tekemään yksimielisesti.
 Kimmo Gustafsson / Yle
 Lisää asuntoja nuorille ja vanhoille
 Ruskon 30 vuotta vanhaa Maunun yläkoulua odottaa peruskorjaus. Keskustaan pitäisi saada lisää vuokra-asuntoja.
 – Nuorille pitää olla tarjolla koteja omasta kunnasta, etteivät kaikki muuta Turkuun, sanoo teknisen lautakunnan puheenjohtaja Jari Lehtola.
 Ruskon vanhus- ja vammaisneuvosto on tehnyt aloitteen senioritalon rakentamiseksi. Aloitteen allekirjoitti 200 kuntalaista.
 Vaikka Ruskolle muuttaa paljon lapsiperheitä, myös ikääntyvien määrä kasvaa. Haja-asutusalueiden omakotitaloista halutaan päästä keskustaan helpompaan asumiseen lähelle palveluita.
 – Kunta tai joku muu taho voisi olla toteuttamassa ikäihmisten palveluasumista, sanoo valtuuston puheenjohtaja Antti Mattila.
 Jäätelö ja maito tekevät kauppansa
 Ruskon keskustassa sijaitsevan K-marketin kauppiaat  Marianne Mertsola-Markkanen  ja  Marko Markkanen  purkavat tavarakuormaa ja siirtävät pakkauksia hyllyihin.
 Marianne Mertsola-Markkanen toimi aiemmin Turun keskustassa Kivikukkaron myymäläpäällikkönä. Hyppäys erikoisruokavalioiden ja vegaaniruokien keskeltä Ruskon maalaismaisemaan oli aikamoinen.
 – Kyllähän sitä hetken mietti, mitähän pitäisi tilata. Kulutustottumus on niin erilainen, sanoo Marianne Mertsola-Markkanen.
 Kauppaa laajennetaan parhaillaan. Liikkeen etuosaan tulee parisataa neliötä lisää tilaa. Kaupan tuotevalikoima kasvaa, joten hyllyjä tarvitaan lisää.
 Naantalissa asuvat Marianne Mertsola-Markkanen ja Marko Markkanen ovat toimineet kauppiaina Ruskolla runsaan vuoden. Tarja Hiltunen / Yle
 Kauppiaiden mukaan ostoksista näkyy, että Ruskolla asuu paljon lapsiperheitä. Maitoa, jogurttia, pakasteita, limpparia ja karkkia menee paljon.
 Oman paikkakunnan kauppa on monelle täydennysostopaikka. Isommat ostokset tehdään lähellä olevassa kauppakeskuksessa Myllyssä Raision puolella tai Turussa.
 – Myynti on aika perinteistä. Kaupasta ei odoteta löytyvän uusimpia trendituotteita, sanoo Marianne Mertsola-Markkanen.
 Ei kiitos Turulle
 Neljä vuotta sitten Turun kaupunkiseudun kuntajakoselvittäjät esittivät, että Rusko, Raisio, Kaarina ja Lieto liitettäisiin Turkuun. Kaikki neljää kuntaa tyrmäsivät esityksen.
 Turku-kortti saattaa silti nousta tiukassa neuvottelutilanteessa esille, sanoo teknisen lautakunnan puheenjohtaja Jari Lehtola.
 – Ei Turku tällä hetkellä ole pelote. Ruskolaisilla on suuri halu pysyä itsenäisinä. Kaikki puolueet ovat tästä yksimielisiä.
 Rusko ostaa terveys- ja sosiaalipalveluita Raision kaupungilta. Kunnan keskustassa on terveysasema, josta saa muun muassa neuvolapalvelut. Rusko on mukana myös seudullisessa joukkoliikenteessä Fölissä.
 Rusko kulkee samassa junassa, jota Varsinais-Suomi talousveturina kiskoo. Kunnassa lasketaan tarkkaan muun muassa oppilasennusteita.
 – On vaikea ennustaa, miten Varsinais-Suomen vetovoima jatkuu 2040-luvulle ja miten se vaikuttaa meidän kuntaamme. Liikkuvia tekijöitä on paljon, sanoo Ruskon valtuuston puheenjohtaja Antti Mattila.
 Ylen Väestökone  kertoo, että 20 vuoden kuluttua Ruskon asukastilanne on edelleen hyvä. Työikäisiä näyttäisi yhä olevan yli puolet asukasluvusta.
 Lue lisää:
 Turku on Kelan asumistuen menojen kärkikaupunkeja – Ruskolla Suomen pienimmät menot asukasta kohti
 Raisio ja Rusko kohottavat lapsiperheimagoaan  maksuttomien synnytysten avulla
 Ruskon pientalomyönteisyys valtakunnallista kärkikastia

Noin 6 300 asukkaan Rusko kukoistaa Turun kyljessä, työttömien osuus 3,7 prosenttia – “Rusko on koti, ei pelkästään nukkumalähiö”


Konnevedellä kunnan kaukolämpölaitoksen polttoainevarastossa Vainiontiellä on syttynyt aamulla suuri rakennuspalo. Päivystävän pelastusviranomaisen mukaan varastossa on turvetta ja haketta.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen paikalle kello kuuden aikaan. Paikalle on hälytetty 14 pelastuslaitoksen yksikköä.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.

Suuri tulipalo kunnan kaukolämpölaitoksessa Konnevedellä


Summary: Kylpyhuonekalusteita valmistava Finnmirror kertoo, että alihankinta loppui ainakin osaksi kielteisen julkisuuden takia.

Kaksi yritystä on perääntynyt yhteistyöstä Sastamalan työllisyyspalvelujen kanssa asian noustua julkisuuteen. Samalla aluehallintovirasto pyytää kaupungilta lisäselvityksiä.
 Sastamalan  kuntouttava työtoiminta nousi uutisiin , kun kävi ilmi, että työttömät tekevät ilman palkkaa töitä yritysten hyväksi.
 Kuntouttava työtoiminta puhuttaa edelleen Sastamalassa. Osa työttömistä on sitä mieltä, että työllisyyspalvelupäällikkö on antanut työtoiminnasta liian ruusuisen kuvan julkisuudessa.
 Toiset taas ovat tyytyväisiä toimintaan ja pelkäävät, että kohu lopettaa palvelut kokonaan.
 Samalla viranomaiset selvittävät Sastamalan kuntouttavan työtoiminnan järjestämistä. Aluehallintovirastosta kerrotaan, että asia on vireillä valvonta-asiana.
 Lisäksi kaksi yritystä lopetti työttömien tekemien töiden ostamisen Sastamalan työllisyyspalveluilta.
 Julkisuudessa tämä asia kääntyi tarkoitustaan vastaan.  Aleksi Pälä
 Toinen yrityksistä on kylpyhuonekalusteita valmistava Finnmirror. Yrityksen toimitusjohtaja  Aleksi Pälä  sanoo, että heillä yhteistyö Sastamalan työllisyyspalvelujen kanssa loppui jo kesällä. Myös kumituotteita valmistava Trelleborg on lopettanut alihankinnan.
 Finnmirror sai tarpeekseen julkisuudesta
 Pälä kertoo, että Finnmirror siirsi työttömillä teetettyjen WC-peilien kokoonpanon takaisin omaksi tuotannoksi. Toimitusjohtajan mukaan päätökseen vaikutti ainakin osittain alihankinnan saama kielteinen julkisuus.
 Pälä sanoo, että Finnmirrorilla oli hyvä tarkoitus: tarjota tekemistä kuntouttavan työtoiminnan asiakkaille.
 – Julkisuudessa tämä asia kääntyi tarkoitustaan vastaan, Pälä sanoo.
 Yritys osti kokoonpanotyötä työllisyyspalveluilta muutamilla tuhansilla euroilla vuodessa. Yhteistyö jatkui useita vuosia.
 Ymmärrän sen hyvin. Eivät yritykset välttämättä halua tällaista julkisuutta.  Tiina Leppäniemi
 Peilejä ovat koonneet muun muassa kuntouttavassa työtoiminnassa olevat työttömät ilman palkkaa. Kuntouttavan työtoiminnan asiakkaille maksetaan työmarkkinatuen päälle vain yhdeksän euron kulukorvaus päivässä.
 Kuntouttava työtoiminta on tarkoitettu pitkään työttöminä olleille henkilöille työllistymismahdollisuuksien ja elämänhallinnan parantamiseksi. Lain mukaan kuntouttavaa työtoimintaa ei saa hankkia yritykseltä eikä sillä saa korvata virka- tai työsuhdetta.
 Palkkatyö voi vähentyä
 Sastamalan työllisyyspalveluista kerrotaan, että Finnmirror ja Trelleborg ovat ilmoittaneet, että eivät halua enää teettää alihankintatöitä.
 – Ymmärrän sen hyvin. Eivät yritykset välttämättä halua tällaista julkisuutta, sanoo Sastamalan työllisyyspalvelupäällikkö  Tiina Leppäniemi.
 Sastamalan työllisyyspalvelupäällikkö Tiina Leppäniemi sanoo, että he joutuvat nyt miettimään, mitä alihankintatöiden tilalle keksittäisiin. Jussi Mansikka/Yle
 Leppäniemi sanoo, että alihankintatöiden loppumisen takia työllisyyspalvelut voi joutua vähentämään palkallisia työnohjaajia. Leppäniemen mukaan tätä joudutaan pohtimaan esimerkiksi silloin, kun palkkatuella palkatun henkilön määräaikainen työsuhde on päättymässä.
 Leppäniemen mukaan myös osa kuntouttavan työtoiminnan asiakkaista on murheissaan alihankintatöiden vähenemisestä ja mahdollisesta loppumisesta.
 Karjuasema odottaa lisätietoja
 Karjuasemaa Sastamalassa pitävä Finnpig ei ole vielä tehnyt päätöstä yhteistyön mahdollisesta lopettamisesta. Finnpigin toimitusjohtaja  Heikki Hassinen  kertoo, että yritys kaipaa lisätietoa siitä, onko alihankintaa hyväksyttävää jatkaa.
 Työttömät ovat tehneet karjuasemalle lämpöpusseja siemennesteen kuljetukseen. Karjuasemalla tuotetaan siemennestettä emakkojen keinosiemennystä varten.
 Hassinen arvioi, että alihankinta saattaa tuoda yritykselle pientä taloudellista hyötyä, mutta suurin syy on yhteiskuntavastuu. Finnpig on halunnut tarjota työttömille mielekästä tekemistä.
 Avi teki tarkastuskäynnin
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto teki Sastamalan kaupungin työllisyyspalveluihin ohjaus- ja tarkastuskäynnin 10. syyskuuta.
 Avi ei vielä kerro asiasta enempää, koska valvonta on kesken. Viranomainen tekee asiasta julkisen päätöksen myöhemmin. Tähän menee todennäköisesti kuukausia.
 Ohjaus- ja tarkastuskäynti tapahtui juuri sen jälkeen, kun  Seura-lehti  kirjoitti Sastamalan työllisyyspalvelujen käytöstä yritysten alihankintaan.
 Sastamalan Työteekin pihalla on työpajalla tehtyjä katoksia. Antti Palomaa / Yle
 Myös  Yle  kertoi syyskuun alkupuolella, että Sastamala myi työttömien tekemää työtä muutamille yrityksille.
 Työllisyyspalvelupäällikkö Tiina Leppäniemi kertoi artikkelissa, että vuodessa työllisyyspalvelut laskuttaa yrityksiltä alihankintatyöstä yhteensä vajaat 15 000 euroa. Leppäniemi luonnehti alihankintaa pienimuotoiseksi.
 Ylen näkemien laskulähetteiden perusteella alihankintatöiden määrä on pysynyt suunnilleen samana vuodesta 2014. Vuonna 2013 summa oli hieman suurempi, muutamia kymmeniä tuhansia euroja. Tätä aikaisempia laskuja ei Sastamalan mukaan ole enää ainakaan helposti saatavissa tietojärjestelmän vaihtumisen vuoksi.
 Leppäniemi sanoi myös, että kuntouttavassa työtoiminnassa olevat henkilöt osallistuvat alihankintatyöhön, mutta työstä vastaavat palkatut työntekijät.
 Työllisyyspalvelupäällikkö kertoi, että jos jonakin päivänä väkeä ei ole tarpeeksi paikalla, palkatut työntekijät tekevät itse myös varsinaisia alihankintatöitä. Palkattuja työntekijöitä on runsaat kymmenen, joista osa on töissä palkkatuen turvin.
 Enemmistö kuntouttavan työtoiminnan asiakkaista ei Leppäniemen mukaan osallistu minkäänlaiseen työtoimintaan vaan ryhmäpalveluihin, kuten työnhaun ja koulutuksen ryhmiin.
 Uutinen herätti arvostelua
 Pian uutisen julkaisun jälkeen Yleen otti yhteyttä kuntouttavassa työtoiminnassa olleita henkilöitä, jotka eivät olleet tyytyväisiä työllisyyspalvelupäällikön antamaan kuvaan toiminnan luonteesta.
 Arvostelijoiden mukaan alihankinta ei ole pienimuotoista: ainakin osaa alihankintatöistä kuntouttavan työtoiminnan asiakkaat tekevät hyvin itsenäisesti ilman säännöllistä työnohjausta.
 Palautteen mukaan alihankintatöitä on niin paljon, että palkatut työntekijät eivät pystyisi mitenkään niitä yksin tekemään.
 Yhteydenotoissa arvosteltiin myös sotaveteraaneille tarjottavan siivouksen ohjausta: Usein ei tiedetä, ketä aamulla tulee paikalle. Odottelun jälkeen työt hoidetaan hiki hatussa sillä porukalla, joka satutaan saamaan kasaan.
 Työtoiminnan toteutus sai moitteita myös  paikallislehden mielipideosastossa .
 – Siivouspartiossa tupakoin iltapäivään asti ja sitten pää kolmantena jalkana ristiin rastiin huushollista toiseen, urakkavauhtia mattoja piiskaamaan. Aina meni "ylitöiksi", luvattiin korvata (vissiin seuraavassa sielunkierrossa), pitkäaikaistyötön kirjoitti Alueviestissä.
 "Töitä ei oteta kuntouttavan työtoiminnan varaan"
 Työllisyyspalvelupäällikkö Leppäniemi sanoo edelleen, että alihankintatöitä ei koskaan oteta kuntouttavan työtoiminnan varaan. Hänen mukaansa työt mitoitetaan niin, että tarvittaessa palkatut työntekijät pystyvät ne tekemään.
 Lisäksi Leppäniemi sanoo, että palkattu työnohjaaja on aina paikalla, vaikka ei koko ajan vieressä seisoisikaan.
 Leppäniemen mukaan myöskään siivoustöitä ei oteta enemmän kuin voidaan hoitaa. Kysyntää siivoustöille olisi enemmänkin, mutta muille kuin sotaveteraaneille niitä ei pystytä tarjoamaan.
 Leppäniemi arvioi, että suurin osa työttömistä suhtautuu myönteisesti kuntouttavaan työtoimintaan, eli arvostelijat ovat vähemmistössä. Lokakuussa paikallislehti  Tyrvään Sanomat  (vain tilaajille) haastatteli työtöntä, 54-vuotiasta miestä, joka uskoi kuntouttavasta työtoiminnasta olevan hänelle hyötyä.
 Leppäniemi sanoo, että kielteinen julkisuus on saanut osan asiakkaista pelkäämään, että palvelut loppuvat kokonaan.
 Työttömät rakentavat portaita ja pitkospuita
 Työttömät tekevät töitä myös esimerkiksi Sastamalan kaupungille. Arvostelijoiden mielestä myös tällaiset työt korvaavat palkkatyötä.
 Työttömät ovat rakentaneet esimerkiksi vajaan sadan metrin portaat Saikkalanjoen varteen sekä pitkospuita ja kuivakäymälöitä Ritajärven luonnonsuojelualueelle.
 Sastamalan tekninen johtaja  Kimmo Toukoniemi  sanoo, että työt ovat työttömille varta vasten räätälöityjä. Niiden tekemiseksi ei aseteta mitään aikataulua.
 Toukoniemen mukaan työn tulokset ovat mukava lisä kuntalaisille, mutta eivät välttämättömiä. Toukoniemi sanoo, että jos työttömät eivät töitä tekisi, niitä ei välttämättä tehtäisi ollenkaan.
 Viranomaiset puuttuivat jo keväällä
 Aluehallintovirasto puuttui Sastamalan kuntouttavan työtoiminnan järjestämiseen ensimmäisen kerran huhtikuussa. Valvontapäätöksen mukaan Sastamala ja Punkalaidun olivat ohjanneet kuntouttavaan työtoimintaan työttömiä ilman lainmukaisia perusteita.
 Avi kävi läpi 54 työttömän aktivointisuunnitelmat. Avi arvioi, että näistä noin 15–20 henkilöllä ei ollut työ- ja toimintakykyyn tai elämänhallintaan liittyviä ongelmia, joten he olisivat pystyneet ottamaan vastaan kokoaikatyötä.
 Toukokuussa Sastamalan työllisyyspalvelut  vastasi asiaa koskevaan valtuustoaloitteeseen , että ”suullisesti saadut selvitykset suunnitelmia laatineilta virkailijoilta toivat esiin kuntouttavaan työtoimintaan ohjattujen henkilöiden palvelutarpeen ja työ- ja toimintakyvyn rajoitteet, mutta niitä ei ollut kirjattu suunnitelmiin.”
 Työllisyyspalvelujen mukaan puutteet on korjattu.
 Kuntouttava työtoiminta lisääntyi nopeasti
 Sastamalassa kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden määrä lisääntyi selvästi vuodesta 2016 vuoteen 2018. Vuonna 2016 heitä oli yhteensä 262, kun vuonna 2018 vastaava luku oli 499.
 Kehitystä selittää osaltaan Pirkanmaan alueellinen työllisyyskokeilu, joka alkoi elokuussa 2017. Kokeilussa toteutettuja työnhakijoiden aktivointitoimenpiteitä on kuvailtu mittakaavaltaan  historiallisiksi .
 Verkkopalveluiden tilalle tuli henkilökohtaista, kasvokkaista palvelua, ja kokeilussa mukana olleille työttömille nimettiin oma vastuuvirkailija tai omatyöntekijä. Kerätyn palautteen perusteella monet olivat tyytyväisiä uudentyyppiseen palveluun.
 Kokeilukuntien työttömyys väheni muita Suomen kuntia rivakammin. Kokeilu sai runsaasti kiitosta julkisuudessa ja sen lopettamista vuoden 2018 lopussa  arvosteltiin laajasti .
 Työttömien joukosta löytyi jopa kuolleita
 Marraskuussa 2017  Yle kirjoitti , että esimerkiksi Sastamalassa työttömien määrä oli pudonnut runsaasta tuhannesta yli kahdella sadalla muutamassa kuukaudessa.
 Osa tilastojen pikaisesta kaunistumisesta johtui kuitenkin siitä, että työttömiksi oli kirjattu runsaasti sellaisia, jotka eivät työttömiä enää olleetkaan. Osa oli mennyt jo aiemmin töihin, osa koulutukseen. Työttömiksi työnhakijoiksi oli merkitty jopa kuolleita.
 Vuoden 2018 alusta voimaan tullut aktiivimalli lisäsi entisestään työllisyyspalveluiden kysyntää. Työttömät ottivat itse yhteyttä työvoimaviranomaisiin, jotta voisivat välttyä aktiivimalliin sisältyvältä työttömyysturvan leikkaukselta.
 Osa sekä työllisyyskokeilun että aktiivimallin liikkeelle laittamista työttömistä on päätynyt kuntouttavaan työtoimintaan. Osa heistä kokee olevansa väärässä paikassa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan kuntouttavaa työtoimintaa ei ole tarkoitettu niille työttömille, jotka voisivat osallistua julkisiin työvoimapalveluihin tai tehdä töitä. Heidän kohdallaan pitäisi harkita ensisijaisia työvoimapalveluja kuten esimerkiksi työkokeilua ja palkkatuettua työtä, jos suora työllistyminen ei onnistu.
 Kuntouttava työtoiminta on sosiaalihuoltolain mukainen sosiaalipalvelu. Eduskunnan apulaisoikeusasiamies on linjannut, että pelkästään pitkään jatkunut työttömyys ei oikeuta päättelemään, että henkilöllä olisi elämänhallinnan tai työ- ja toimintakyvyn asettamia rajoituksia.
 Myöskään sopivien työvoimapalveluiden puute ei ole riittävä peruste ohjata asiakas kuntouttavaan työtoimintaan.

Työttömät tekivät töitä ilman palkkaa – kaksi yritystä säikähti kohua ja lopetti yhteistyön Sastamalan kanssa


Summary: Leikki on nyky-yhteiskunnan suoritusvapaa-alue, jonne aikuisenkin pitäisi uskaltautua, kirjoittaa toimittaja Laura Hallamaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Ainakin kerran viikossa lyön kunnolla leikiksi muiden aikuisten kanssa. Pelaamme hippaa tai polttopalloa, keksimme tarinoita ja esitämme eläimiä.
 Kuulostaa lasten leikeiltä, mutta hienompi nimitys toiminnallemme on improvisaatioteatteri. Eikö alkanutkin vaikuttaa aikuismaiselta hommalta?
 Improvisaatioteatteri on yhteinen peli, jonka säännöt kuka tahansa sosiaalisesti normaali ihminen voi oppia. Se on lähempänä leikkiä kuin teatteria.
 Kun parikymppisenä etsin sopivaa tapaa tyhjentää pääni, suuntasin baariin tai joogatunnille. Molemmissa tapauksissa pään tyhjentäminen jäi vajaaksi. Alkoholista tuli krapula ja joogasalin hiljaisuudessa ajatukset piinasivat ihan samalla tavalla kuin muuallakin.
 Sitten löysin impron ja huomasin, että avain aikuisen ihmisen henkisiin lukkoihin oli leikkiminen.
 Kun leikki viedään aikuisten maailmaan, esimerkiksi toimistoympäristöön, alkaa kuulua narinaa.
 Leikki on  osa ihmisen luontoa. Monet eläimet leikkivät pentuina, mutta on havaittu, että varsinkin eläinkunnan älykkäimmät, kuten delfiinit, varislinnut ja kädelliset leikkivät paljon myös täysikasvuisina.
 Luultavasti jokainen aikuinen leikkii ihan huomaamattaankin. Paiskaa lemmikkikoiran kanssa tassua tai kulauttaa kurkkuunsa kupillisen lapsen ojentamaa mielikuvituskahvia.
 Silti leikki tuntuu olevan yhteiskunnassa vain lasten ja luovan alan ammattilaisten yksinoikeus. Kun leikki viedään aikuisten maailmaan, esimerkiksi toimistoympäristöön, alkaa kuulua narinaa.
 Tyky-päivään osallistuu aina joku, jonka mielestä kaikenlaiset leikit ovat noloja. Yleensä tämä joku myös ilmoittaa asian vähintään passiivis-aggressiivisesti.
 Erilaiset tutustumisleikit taas ovat toisille suorastaan maanpäällinen helvetti.
 Miksi leikkiminen on joillekin aikuisille niin vastenmielistä?
 Leikkiviin aikuisiin liitetään usein myös negatiivisia mielikuvia.
 Koska leikkiä pidetään lasten touhuna , siihen ryhtyminen tarkoittaa häpeän kynnyksen ylittämistä. Yhdelle kynnys on korkeampi kuin toiselle. Häpeän pelko saattaa saada ihmisen välttelemään ihan harmittomiakin asioita.
 Ehkä leikkiä välttelevä aikuinen välttelee siis itsensä nolaamista. Tai ehkä aikuinen vaan kuvittelee olevansa leikkimisen yläpuolella. Jotenkin arvovaltaisempi, jos ei hetkeksikään löysää otetta ja hassuttele.
 Leikkiviin aikuisiin liitetään usein myös negatiivisia mielikuvia. Sellainen ihminen on jäänyt jotenkin aikuistumisen kelkasta. Metsässä juoksevat larppaajat ovat outoja ja värityskirjojen värittäjät lapsellisia typeryksiä.
 Eikä tarvitse olla edes leikkivä aikuinen , että katsotaan kieroon. Riittää, että on leikkivä teini. Täysi-ikäisyyden kynnyksellä olevat keppihevosharrastajat  saavat kuraa niskaansa . Nuorison pitäisi kai hengata mieluummin kaduilla rööki tai nuuska huulessa.
 Aikuiselle sopivat leikit taas tapahtuvat makuuhuoneessa. Muulloin aikuisen täytyy olla aivan älyttömän vakavissaan ja kontrolloida itseään jatkuvasti.
 Katsokaa vaikka, mitä kävi leikin lähisukulaiselle liikunnalle. Siitä on tullut tiukkaa  suorittamista , jossa erilaisilla härpäkkeillä tarkastellaan sykettä ja aktiivisuutta.
 Leikki on kaiken suorittamisen ulkopuolella. Se on näennäisen hyödytöntä toimintaa, jonka tarkoituksena on lähinnä tekemisen ilosta syntyvä hauskanpito.
 Juuri siksi hektinen ja suorituskeskeinen yhteiskunta kaipaa leikkiä enemmän kuin koskaan.
 Leikkiminen vähentää stressiä, tehostaa aivotoimintaa ja parantaa muistia.
 Leikin vaikutus  lapsen kehitykseen on nähty monissa tutkimuksissa. Samoin leikin puutteen seuraukset.
 Tutkija  Stuart Brown  on havainnut, että monilla murhaajilla oli samanlainen kokemus lapsuudesta. Heidän elämässään leikkiä oli ollut liian vähän, jos lainkaan, ja se altisti heidät väkivaltaisuudelle.
 Brown puhuu leikkimisestä ihmisen elinikäisenä oikeutena. Jos leikki kerran on lapselle niin tärkeä ja tarpeellinen asia, miksi se ei olisi sitä myös aikuiselle.
 Koska nyky-yhteiskunta haluaa aina nähdä toiminnan hyödyt, niin luettelenpa siis vielä leikkimisen hyötyjä  aikuiselle .
 Leikkiminen vähentää stressiä, tehostaa aivotoimintaa ja parantaa muistia. Leikin tiimellyksessä usein naurattaa, ja  nauru laskee verenpainetta .
 Leikki kehittää sosiaalisia taitoja ja sitoo ryhmiä yhteen. Parhaimmillaan leikkiessään pääsee flow-tilaan.
 On  sanottu , että tekoäly pystyy tulevaisuudessa moneen, mutta ihmisen osaksi jää luovuus. Leikki on avoimuutta ja heittäytymistä, mielikuvituksen ja luovuuden riemuvoitto. Jos leikki loppuu, loppuu myös luovuus.
 Nolo on siis se, joka ei leikkiin ryhdy.
 Laura Hallamaa
 Kirjoittaja on Turussa asuva vapaa toimittaja, joka tuo nyyttikesteille lähes aina etikkasipsejä.
 Aiheesta voi keskustella 17.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös
 Laura Hallamaan kolumni: Vauvakato ei ole sukupolveni vika
 Laura Hallamaan kolumni: On aika myöntää, että introvertti pärjää työelämässä
 Mona Mannevuon kolumni: Kun työuupumus on normaali olotila – maaninen työkulttuuri kasvattaa tahattomasti työnarkomaaneja

Laura Hallamaan kolumni: Miksi aikuinen vierastaa leikkimistä?


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Sara on viettänyt yli viisi vuotta rappukäytävissä ja kodittomien suojissa
 Tänään vietetään YK:n kansainvälistä päivää köyhyyden poistamiseksi Asunnottomien yön merkeissä. Vaikka kodittomien määrä on Suomessa vähentynyt parin vuosikymmen aikana tasaiseen tahtiin, päätyy kadulle yhä nuorempia. Helsinkiläinen Sara, 28, päätyi asunnottomaksi 18-vuotiaana ja kertoo nyt,  minkälaista nuoren kodittoman elämä on .
 Avajaishumua uudelta Pasilan rautatieasemalta ja kauppakeskuksesta
 Pääkaupunkiseudun matkustajien arki muuttuu, kun uusi asema aukeaa Helsingin Pasilassa. Samalla avaa ovensa yksi Suomen suurimmista kauppakeskuksista, Tripla. Riittääkö sille asiakkaita?  Ylen suoraa lähetystä  voi seurata alkaen klo 8.50  myös Yle Areenasta .
 Petteri Juuti / Yle
 Kauppakeskukset ovat siirtyneet entistä enemmän ulkomaiseen omistukseen
 Suuret kauppakeskukset ovat muuttumassa  entistä enemmän elämyskeskuksiksi, koska muun muassa verkkokaupan kasvu syö niissä sijaitsevien perinteisten kauppojen kannattavuutta. Niinpä entistä tarkemmin seulotaan ne paikat, joihin uusi kauppakeskus kannattaa rakentaa. Kauppakeskusten omistaja on myös entistä useamman kauppakeskuksen kohdalla ulkomainen rahasto tai sijoitusyhtiö.
 Yksi monista. Alunperin jo 70-luvulla avattu kauppakeskus Isokarhu sijaitsee Porissa kävelykadun kupeessa.  Mari Kahila / Yle
 Analyysi: Brexit-sopu lähellä, mutta kuitenkin vielä kaukana
 Britannian hallitus ei pystynyt myöntymään  EU:n ja Britannian välillä neuvoteltavaan brexit-sopimukseen keskiviikkona, vaikka se oli asetettu aikarajaksi ennen tänään alkavaa EU:n huippukokousta. Britannian pääministeri Boris Johnson keskusteli hallituksensa kanssa neuvottelutilanteesta, mutta suurimmaksi kiveksi kengässä osoittautui Pohjois-Irlannin unionistipuolue DUP ja oman konservatiivipuolueen kovan brexit-linjan siipi.
 Brexitiin ei saatu sopua keskiviikkoiltana. Rekka ajoi brexitinvastaisen kyltin vierestä Pohjois-Irlannin Newryssä lähellä Irlannin rajaa.  Paul Faith / AFP
 Mikä brexitissä on niin vaikeaa? Mallinsimme eliitin kuvitteellisen Whatsapp-kiistelyn maahanmuutosta kloorikanaan
 Britannian EU-eroa on yritetty eripuraisesti jo kolme vuotta ja käänteitä on riittänyt.  Laadimme eri osapuolten  kiistoista fiktiivisen keskustelumallinnoksen, joka on saanut innoituksen tosimaailmasta.
 86 prosenttia briteistä katsoo maansa tarvitsevan vahvan johtajan, mutta vain 21 prosenttia uskoo sellaisen saavansa. Kuva on otettu mielenosoituksessa parlamenttitalon edessä tammikuussa 2019. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Pohjoiseen poutaa, etelään tihkua ja epävakaata säätä
 Torstaipäivä on suurimmassa osassa maata pilvinen. Maan etelä- ja keskiosissa tulee vähäistä vesi- ja tihkusadetta. Keskiosissa sateet ovat iltapäivällä ja illalla osin räntää. Pohjoisessa sää on poutaista ja Pohjois-Lapissa voi olla osin selkeääkin. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Matti Huutonen / Yle

Herätys: Kodittomiksi päätyy yhä nuorempia, valtava kauppakeskus avataan Helsingissä, kimuranttia brexit-sopua hierotaan heti aamulla


Summary: Onnettomuus sattui Al-Akhalin kylän keskustassa Medinan provinssissa

Saudi-Arabiassa ainakin 35 ihmistä on kuollut bussin törmättyä raskaaseen ajoneuvoon, kertoo Saudi-Arabian valtionmedia. Onnettomuudessa kuolleet ovat kotoisin Saudi-Arabian ulkopuolelta.
 Tämän lisäksi onnettomuudessa loukkaantui neljä ihmistä. Onnettomuuden uhrit olivat bussin matkustajia.
 Keskiviikkona sattunut onnettomuus tapahtui, kun yksityinen tilausbussi törmäsi lastaajaan al-Akhalin kylässä Medinan provinssissa, kertoi Medinan poliisin edustaja virallisen SPA-uutistoimiston mukaan.
 Uutistoimiston mukaan loukkaantuneet vietiin al-Hamnan sairaalaan. Kaikki onnettomuudessa osallisena olleet ovat paikallisen median mukaan arabi- sekä aasialaisia pyhiinvaeltajia. Samainen medialähde on julkaissut kuvia liekkien nielemästä onnettomuusbussista, jonka ikkunat ovat rikkoutuneet.
 Viranomaiset ovat aloittaneet tapauksen tutkinnan, kertoo SPA.

Bussi törmäsi raskaaseen ajoneuvoon Saudi-Arabiassa – 35 ulkomaalaista kuoli ja 4 loukkantui


Summary: Suomen uusin ja samalla suurin kauppakeskus avataan torstaina Helsingissä.

Suomalaisten kauppakeskusten käytävillä vaeltelee vuosittain yli 400 miljoonaa ihmistä.  Kauppakeskusyhdistyksen  mukaan tämä kuluttajien armeija tekee ostoksia yhteensä noin kuudella ja puolella miljardilla eurolla niin ikään vuosittain.
 Siten noin joka kuudes ostoseuro kulutetaan kauppakeskusten myymälöissä, kahviloissa ja muissa palveluissa.
 Rakentamistahti hidastumassa
 Suomessa on reilut sata kauppakeskusta. Lähes kolmannes kauppakeskuksista rakennettiin 80-luvun kasinovuosina. Sitten 90-luvun lama hyydytti investoinnit moneksi vuodeksi, mutta viime aikoina kiihtynyt rakentamisen vauhti on virittänyt uuden keskustelun alan ylikuumenemisesta.
 Mikko Airikka / Yle
 – Uusien kauppakeskusten rakentamiseen suhtaudutaan nyt varmasti aiempaa kriittisemmin ja rakentamisen tarve arvioidaan huolellisesti. Niin sanottujen pelto-ostoskeskusten määrä vähenee jatkossa varmasti, kiinteistösijoitusyhtiö Trevianin toimitusjohtaja  Reima Södervall  sanoo.
 Suurin osa kauppakeskuksista tosin sijaitsee jo nyt kaupunkien keskustassa tai sen tuntumassa. Monessa kaupungissa kauppakeskuksia on useita. Ne kilpailevat asiakkaista sekä keskenään että keskustan pienliikkeiden kanssa.
 – Kauppakeskuksen vaikutus on kokonaisuutena positiivinen. Keskustan liikkeiden kanssa on kyllä tullut lisää kilpailua. Kauppakeskusten määrää mietittäessä pitäisi ottaa huomioon sekä maakunnan että kaupungin keskustan väestön määrä ja sen kehitys, Satakunnan yrittäjien toimitusjohtaja  Markku Kivinen  sanoo.
 Porissa on tällä hetkellä neljä määritelmät täyttävää kauppakeskusta. Niillä on hieman toisistaan poikkeavat myymälävalikoimat ja palvelut. Suurin on niistä uusin, vuonna 2014 valmistunut Puuvilla.
 Ulkomainen omistus kasvussa
 Kauppakeskusten omistus on tukevasti kotimaisissa käsissä. Yli puolet omistuksista on suomalaisilla kiinteistösijoitusyhtiöillä ja -rahastoilla sekä eläkeyhtiöillä. Viime vuosina omistusta on kuitenkin alkanut siirtyä vauhdilla ulkomaille.
 Mikko Airikka / Yle
 – Ulkomaiset sijoittajat kiinnostuivat suomalaisista kauppakeskuksista 2000-luvun alkupuolella. Suomalaiset kiinteistöt ovat olleet heille houkutteleva kohde hinnan ja tuoton suhteen. He ovat tuoneet myös paljon hyvää osaamista kauppakeskusmarkkinaan. He ovat olleet erittäin tärkeässä roolissa, että ala on kehittynyt, Södervall sanoo.
 Södervall on vakuuttunut siitä, että suomalainen raha ei häviä kokonaan kauppakeskusten kiviseinistä. Jatkossa kotimaiset ja ulkomaiset alkavat pikemminkin tehdä enemmän yhteisiä sijoituksia.
 Kauppakeskuksista elämyskeskuksiin
 Verkkokaupan osuus koko kaupan liikevaihdosta on tunnetusti kovassa kasvussa. Tämä ja yhteiskunnan muu murros on menossa siihen suuntaan, että perinteisten kauppojen määrän  arvioidaan  vähenevän jopa 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Näin iso muutos heijastuu väistämättä myös kauppakeskuksiin.
 Reima Södervall on ollut mukana suomalaisessa kiinteistömarkkinassa 90-luvulta asti. Nykyisin hän on kiinteistösijoitusyhtiö Trevianin toimitusjohtaja. Markku Pitkänen / Yle
 – Nimenomaan vähittäiskauppojen osuus kauppakeskuksissa vähenee. Tilalle tulee enemmän toimistoja, ihmisten kohtaamispaikkoja, hotelleja ja jopa asumista. Kauppakeskuksen luonne muuttuu enemmänkin elämys- ja palvelukeskukseksi, Reima Södervall ennustaa.
 Suomen uusin, ja siinä samalla suurin kauppakeskus Tripla avataan torstaina Helsingin Pasilassa.
 Lue lisää Triplasta:
 Katso ensimmäiset kuvat Triplan sisältä – tältä näyttävät jättiläismäinen kauppakeskus ja uusi Pasilan asema
 Massiivinen Tripla kiilaa koollaan Suomen ostoskeitaiden kärkikolmikkoon ja on pian lähin kauppakeskus yli 100 000:lle joukkoliikenteen käyttäjälle
 Pasilan Triplasta tuli järkälemäinen laatikko, jota verrataan Itä-Berliinin ja Kouvolan arkkitehtuuriin – "Se, mitä rakennetaan, kuvastaa yhteiskunnan arvoja"

Kuinka paljon tänne mahtuu? Suomessa on jo yli sata kauppakeskusta – Asiantuntija: Pelto-ostoskeskusten määrä vähenee jatkossa varmasti