Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Postilakon sovittelu jatkuu
 Postilakon sovittelua jatketaan tänään . Osapuolet tapaavat valtakunnansovittelijan toimistolla kello 13. Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU  ei hyväksynyt  tiistaina valtakunnansovittelijan  Vuokko Piekkalan  jättämää sovintoehdotusta. Lakko ja  niiden tukitoimet  ovat jatkuneet tänään aiemmin ilmoitetun mukaisesti.
 Terveydenhoidon laadun vertailuun rakennetaan mittaristoa
 Tiedot hoidon laadusta ja hoitotuloksista koko maassa halutaan koota kansallisiin laaturekistereihin.  Valmistelutyö on käynnissä THL:ssä.   Markku Rantala / Yle
 Kansallisten laaturekisterien valmistelu  etenee . Vuoden 2014 alusta lähtien Suomessa potilailla on ollut vapaus valita mihin terveysasemalle tai sairaanhoitopiiriin hän menee saamaan hoitoa, mutta hoidon laadun vertaileminen esimerkiksi sairaaloiden välillä ei ole ollut mahdollista. Valmisteilla olevat hoidon laaturekisterit tekisivät ainakin osalle potilaista hoidon vertailun mahdolliseksi.
 Vanhukset turvautuvat hädässään yhä enemmän ensihoitoon, vaikka terveydentila ei sitä vaatisikaan
 Ensihoitajat Tiina Isokoski ja Marko Hanhisalo hoitamassa kotonaan kaatunutta vanhusta. Kalle Niskala / Yle
 Ensihoidon työtaakka kasvaa ja yhä useampi apua tarvitseva on monisairas, huonokuntoinen ja yksin asuva vanhus. Sairaanhoitopiirit ovat kamppailleet ensihoitotehtävien lisääntymisen kanssa jo vuosia. Keski-Pohjanmaalla  ratkaisuksi kokeillaan  erikoiskoulutettuja ensihoidon sairaanhoitajia, jotka voivat ohjata vanhukset nopeasti jatkohoitoon.
 Hekin löysivät rahoittajan Slushista: Suomalaisyhtiö lähettää "maanalaisia säätietoja" ja ratkoo globaalia vesiongelmaa
 Tällä viikolla se taas alkaa – kasvuyhtiötapahtuma Slush. Parin vuoden ajan näytti siltä, että  startup-pöhinä  olisi jo saavuttanut kasvun rajat, mutta torstaina alkava jättitapahtuma on suurempi kuin koskaan.  Kasvuyhtiö Soil Scoutin tarina  osoittaa, että ilman Slushia suomalaisinnovaatioiden tie maailmalle olisi paljon kivisempi.
 Turkissa osa syyrialaisista pakolaislapsista pääsee kouluun
 Syyrialaislapsi on tehnyt laskutehtäviä vihkoonsa istanbulilaisessa koulussa. Ayla Albayrak / Yle
 Tänään keskiviikkona vietetään lapsen oikeuksien päivää. Maailmanlaajuisesti lasten koulunkäyntiaste kasvaa koko ajan, ja perusopetuksessa se hipoo jo 90 prosenttia. Syyriassa sisällissota on kuitenkin  katkaissut miljoonien lasten koulu-uran . YK:n lastenjärjestö Unicef arvioi, että sisällissota on tuhonnut yli 7 000 koulua ja kolmen miljoonan lapsen elämä on pommitusten pakoilua tai työntekoa perheen elatuksen eteen. Turkissa puolestaan on noin 3,6 miljoonaa syyrialaispakolaista, joista on lapsia yli miljoona ja heistä hieman yli puolet pääsee nykyään kouluun.
 Sää jatkuu lauhana
 Matti Huutonen / Yle
 Suomen sää jatkuu keskiviikkona lauhana. Maahan leviää tänään lännestä sateita. Lapissa sataa iltapäivällä lunta, räntää ja vettä, ja etelässä tulee paikoin tihkua. Koko maassa on pilvistä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Postilakon sovittelua jatketaan, vanhukset turvautuvat yhä enemmän ensihoitoon, sää jatkuu lauhana


Summary: Potilaat eivät ole aiemmin pystyneet vertaamaan eri sairaaloiden hoidon laatua.

Vuoden 2014 alusta lähtien Suomessa potilailla on ollut vapaus valita mihin terveysasemalle tai sairaanhoitopiiriin hän menee saamaan hoitoa. Samaan aikaan tieto hoitopaikan hoidon laadusta ei ole ollut potilaan saatavilla.
 – Ei riitä, että potilas pääsee nopeasti hoitoon, jos hoito ei ole hyvää ja laadukasta. On tärkeää tietää, että hoitopaikkaan on kertynyt riittävästi osaamista ja laatu on hyvää, sanoo hankejohtaja ja ylilääkäri  Sirkku Pikkujämsä  THL:stä.
 Yhdenmukaistaminen vaatii eri hoitoyksiköiltä sitä, että ammattilaiset kirjaavat jatkossa potilastietoa ja hoitotietoa järjestelmällisesti ja samassa muodossa joka paikassa, muuten laadun vertailu ei toimi. Tähän epäkohtaan tautikohtaiset kansalliset laaturekisterit pyrkivät vastaamaan.
 – Käytännössä tilanne on nyt sama, jos vertaisi omenoita banaaneihin. Ensin on löydettävä yhteisymmärrys siitä, mitä tietoja kerätään. Esimerkiksi potilaan tietojen lisäksi tarvitaan yhdenmukaiset tiedot sairaudesta ja sen vaikeusasteesta, tehdyistä hoidoista tai toimenpiteistä. Näitä tietoja sitten verrataan, kuvailee Pikkujämsä.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) onkin valmistellut terveydenhoitoon kansallisia laaturekistereitä, aluksi seitsemän tautiryhmän kokeilussa. Näitä ovat diabetes, eturauhassyöpä, HIV, iskeeminen sydäntauti, psykoosi, reuma ja selkäkirurgia.
 THL esittää, että laaturekistereistä rakennetaan pysyvä seurantamalli. Aluksi isommille kansantaudeille ja myöhemmin myös muille sairauksille.
 Ensimmäisiä vertailuja mahdollisesti jo ensi vuonna
 Ensimmäisiä alustavia hoidon vertailulukuja ja arvioita on luvassa seitsemästä käynnistyneestä pilottihankkeesta jo ensi vuonna.
 – Heti kun saadaan riittävän kattavaa, luotettavaa ja tarkastettua laatutietoa niin siinä vaiheessa jaetaan tietoa myös potilaille, lupaa Pikkujämsä.
 Potilastietoja kerätään jo nyt sairaaloissa ja sairaanhoitopiireissä hoidon laadun arvioinnissa, mutta paikallisesti. Terveydenhoidon laatueroista ei ole saatavilla kattavaa ja vertailukelpoista tietoa edes asiantuntijoilla.
 Laaturekisterien tiedot on tarkoitus koota olemassa olevista potilastietojärjestelmistä ja Kanta-tiedoista. Hankejohtaja vakuuttaa, että ylimääräistä tai päällekkäistä kirjaamista ammattilaisille ei pitäisi tulla. Potilaan ei tarvitse tehdä mitään rekisterin suhteen.
 Ruotsissa vertailutietoa jo sadan taudin hoidosta
 Muissa Pohjoismaissa terveydenhuollon laaturekisterit ovat olleet käytössä jo vuosia. Esimerkiksi Ruotsissa ensimmäinen rekisteri on perustettu jo 70-luvulla. Nyt kansallisia koko maan kattavia hoidon laaturekistereitä on siellä käytössä jo sata. Niiden avulla hoidon laatua on onnistuttu parantamaan.
 Seuranta lisää myös terveyspalvelujen turvallisuutta.
 – Tieto siitä, että laatua seurataan ja arvioidaan johtaa jo laadun paranemiseen. Se pistää hiomaan ja parantamaan suoristuksia, vakuuttaa hankejohtaja.
 Tuoreessa raportissaan THL esittää, että kansallisista aaturekistereistä tehtäisiin pysyvä käytäntö. Aluksi hoidon laatua voitaisiin mitata isoimmissa kansantaudeissa, missä terveydellinen ja taloudellinen kuorma on raskain.
 – Näitä voivat olla esimerkiksi diabetes, sydän- ja verisuonisairaudet mielenterveyshäiriöt tai syövät, luettelee Pikkujämsä.
 Ylilääkäri Sirkku Pikkujämsä THL:stä näkee laaturekisterien lisäävän potilaiden yhdenvartaisuutta. Rami Moilanen / Yle
 Valmistelu myötätuulessa
 Asia vaatii vielä sosiaali- ja terveysministeriön (STM) asetuksen ja rahaa.
 THL on esittänyt, että laatutyötä varten perustetaan erillinen laaturekisterikeskus, jota THL vetää. Kansallisen laaturekisterikeskuksen neljän ensimmäisen vuoden rahoitustarve olisi noin 18 miljoonaa euroa. Budjettiin sisältyvät vaadittavat tietotekniset investoinnit.
 STM:n mukaan laaturekisterien perustamiseen tarvittava asetus on työn alla ja se on mahdollista antaa vuoden 2020 aikana.

Terveydenhoidon laadun vertailuun rakennetaan mittaristoa – ”Nyt tilanne on sama, jos vertaisi omenoita banaaneihin", sanoo ylilääkäri


Summary: Slush käynnistyy torstaina. Parin vuoden tasaisen vaiheen jälkeen kasvuyhtiötapahtuma otti jälleen uuden kasvuloikan.

Luulitko, että startup-pöhinällä on jokin yläraja tai lakikorkeus, jonka ylitse se ei kerta kaikkiaan enää pöhise?
 Olit väärässä. Helsingin Messukeskuksessa torstaina käynnistyvä Slush on suurempi kuin koskaan.
 Hetken näytti siltä, että tapahtuma olisi vakiinnuttanut kokonsa noin 20 000 vieraaseen. Viime ja toissa vuonna  lehdet kirjoittelivat , että katto on saavutettu – tästä Slush ei enää kasvaisi.
 Vaan toisin kävi. Slushin Ylelle toimittamien tietojen mukaan tällä kertaa järjestäjät odottavat paikalle jo 25 000 vierasta – kasvua tulee siis noin neljännes vuodentakaisesta.
 Slush, Harri Vähäkangas / Yle
 Kävijämäärää tärkeämpää on kuitenkin se, millaista väkeä Messukeskuksessa käy. Slush ei ole koko kansan festivaali – eikä edes Nordic Business Forumin kaltainen liike-elämän yleinen hengennostatustapahtuma.
 Molemmat tapahtumat järjestetään Helsingin Messukeskuksessa. Ero on kuitenkin siinä, että  näyttelijä  George Clooney  sopisi kovin huonosti Slushin puhujakavalkadiin.
 Sen sijaan Slushin tähtiä ovat stripet, klarnat, sequoiat, softbankit, lightspeedit, boltit... Yrittäjät ja sijoittajat, joista suuri yleisö ei ole kenties koskaan kuullutkaan. Tämän yhteisön sisällä ne kuitenkin ovat huimia menestystarinoita, joiden oppeja halutaan kuulla.
 – Kaikessa mitä teemme, pyrimme olemaan mahdollisimman hyödyllisiä kasvuyrittäjille, Slushin toimitusjohtaja  Andreas Saari  sanoo.
 Saari muistuttaa, että rahoituksen hankinta on vain pieni osa kasvuyrityksen toimintaa. Slushin lavoilla puhutaan tiimien kokoamisesta ja yritysten kasvattamisen kipukohdista.
 – Tänä vuonna julkaisimme uuden eurooppalaisen startup-median, joka jakaa ilmaiseksi käytännönläheistä ja konkreettista sisältöä, josta on yrittäjille suoraan hyötyä.
 Aikaisempina vuona myös Slush on tavoitellut tähtipölyä. Viime vuonna siellä ei kuitenkaan enää nähty Yhdysvaltain entisen varapresidentin  Al Goren  kaltaisia superpuhujia tai kuninkaallisia.
 Tämä todennäköisesti tarkoittaa entistä pienempiä otsikoita iltapäivälehdissä. Kasvuluvuista päätellen se on kuitenkin ollut oikea strategia.
 Slush ei tarvitse Hollywood-tähtiä, eikä toimitusjohtaja Saari omien sanojensa mukaan vieläkään tiedä, mitä  pöhinä  tarkoittaa.
 Slush, Harri Vähäkangas / Yle
 Hurja suhdeluku: Joka toiselle löytyy rahoittaja
 Oheinen kaavio pureutuu vielä vähän syvemmälle. Se kertoo, että startup-yrittäjien ja sijoittajien määrä kasvaa yhä jyrkästi, ja että Slushissa on sijoittaja noin joka toiselle startup-yrittäjälle.
 Paitsi ettei tietenkään ole. Kasvuyhtiöiden välinen kilpailu sijoittajien huomiosta on ankaraa. Rahaa on kenties vain joka kymmenennelle, mutta sitäkin enemmän.
 Parhaat ideat ja innovaatiot herättävät huomion. Viime vuonna yksi tällainen startup-yritys oli suomalainen Soil Scout.
 "Maanalaisia säätietoja" – jopa puolet kasteluvedestä voidaan säästää datan avulla
 Suomalaisinnovaatio. Kosteusanturi, joka haudataan niin syvälle, että kyntöaura ei sitä kolhi. Toiminta-aikaa luvataan jopa 20 vuotta. Soil Scout
 Suomalaisella Soil Scoutilla oli mainio innovaatio – anturi, joka lähettää kosteustietoja syvältä maan alta. Sellaisen avulla maanviljelijä voi parantaa satojaan ja golf-kenttä viheriöitään.
 – Me kykenemme lähettämään maanalaisen säätiedon kenelle tahansa tarvitsevalle – metrien syvyydestä, toimitusjohtaja  Jalmari Talola  kehaisee.
 Soil Scoutin asiakkaat toimivat pääsääntöisesti kuivilla ja kuumilla maailmankolkilla.
 – Jopa puolet kasteluvedestä voidaan säästää datan ja optimoinnin avulla. Se tarkoittaa yksittäisellä golf-kentällä tai laajalla viljelmällä jopa tuhansia euroja päivässä, Talola sanoo.
 Golfkentät ovat tällä hetkellä lupaavin asiakasryhmä, mutta suurimmat mahdollisuudet ovat maataloudessa. Makean veden saatavuus on globaali ongelma – ja maatalouden osuus makean veden kulutuksesta on Talolan mukaan noin 70 prosenttia.
 Mihin tarvitaan rahoitusta? – Kasvuyhtiöllä on kiire, koska ennemmin tai myöhemmin joku keksii korvaavan ratkaisun. Suuret yritykset ovat jähmeitä lähtemään liikkeelle, mutta niiden tuotekehitys on pitkässä juoksussa murhaavan tehokasta, Soil Scoutin Jalmari Talola sanoo.
 Rahan hakeminen on kallista
 Maanalainen sensori oli hyvä idea, joka ei vain lähtenyt lentoon.
 – Aika pitkään uskoimme härkäpäisesti, että idea on niin loistava, että se tulee breikkaamaan tulorahoituksellakin, Soil Scoutin Talola sanoo.
 Yhtiön tieteellisen johtajan  Johannes Tiusasen  tekemä innovaatio juontaa juurensa 1990-luvulle. Kaupallista toimintaakin yhtiö on harjoittanut vuodesta 2014.
 –Vuosi sitten kesällä totesimme, että läpimurto olisi omin voimin jo tapahtunut, jos olisi tapahtuakseen.
 Näin syntyi päätös lähteä hakemaan ulkopuolista rahoitusta, ja viime vuoden Slush osoittautui ratkaisevaksi.
 Slushin oheistapahtumassa Talolan kanssa samaan pyötään sattui ruotsalaisen Husqvarnan sijoitusjohtaja. Robottiruohonleikkureistaan tunnettu yhtiö ymmärsi, mitä suomalaiset olivat tekemässä ja sijoitti yhtiöön.
 Summaa yhtiöt eivät paljasta.
 Löytyisikö rahoitusta jo ilman Slushiakin?
 Slushin olemassaolon tärkein peruste on saattaa yhteen suomalaisia kasvuyrittäjiä ja kansainvälisiä pääomasijoittajia. Tämä tavoite on pitkälti toteutunut, kuten alla oleva kaavio kertoo.
 Ulkomaiset sijoittajat on merkitty sinertävillä sävyillä.
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Onko Suomi jo siinä pisteessä, että rahoitus löytyisi ilman Slushiakin?
 Soil Scoutin Talolan mukaan se on mahdollista, mutta Slush tekee toiminnasta tehokkaampaa.
 – Rahoitusta lähdetään yleensä hakemaan tilanteessa, jossa kassa on tiukoilla tai jopa kokonaan kuivana. Silloin ei ole hirveästi rahaa käytettäväksi reissaamiseen, Talola sanoo.
 Myös Slushin toimitusjohtaja Andreas Saari on pohtinut kysymystä.
 – Todellakin toivon, että rahoitusta löytyisi Ilman Slushiakin. Toisaalta edelleen on merkitystä sillä, että tuodaan ihmisiä yhteen ja luodaan ikään kuin näyteikkuna siitä, mitä täältä löytyy.
 Silloin jokaisen on helpompi perustella itselleen, että Suomeen kannattaa lähteä.
 – Useampi vieras on todennut, että tämä on ollut heidän vuotensa tehokkaimmat 48 tuntia, Saari sanoo.
 Väitteen vahvistaa Twitterissä myös Oslosta Helsinkiin saapuva yrittäjä. Slush on hänen mukaansa "älytön ajansäästäjä".
 Slushin kävijät saivat yli miljardin
 Sitten vielä yksi luku, joka todennäköisesti innostaa Messukeskukseen suuntaavia yrittäjiä. Järjestäjät nimittäin laskivat, että Slushiin viime vuonna osallistuneet yritykset ovat vuoden mittaan keränneet sijoittajilta 1,2 miljardia euroa.
 Summa on häkellyttävä.
 Epäselväksi toki jää, kuinka moni kiittää rahoituksestaan juuri Slushia. Heitäkin kuitenkin on – varmasti muitakin kuin maanalaisia antureita kehittävä Soil Scout.
 Tällä viikolla tapahtuneet kohtaamiset näkyvät tilastoissa ensi kevään ja syksyn aikana.

Suomalaisyhtiö kertoo "maanalaisia säätietoja" ja ratkoo globaalia vesiongelmaa – hyville ideoille on taas tarjolla rutkasti rahaa


Summary: Turkissa osa kouluikäisistä syyrialaislapsista joutuu töihin, koska heidän pitää hankkia lisätienistejä perheilleen.

ISTANBUL  Syyrialainen  Ibrahim  on 9-vuotias mutta vasta opettelee kirjaimia. Hän on kirjoittanut tehtäväkirjaansa isoja, siistejä E-kirjaimia riviin ja saanut niiden alle opettajalta kehuja.
 Lapsen oikeuksien päivä 20.11. päivän ajankohta vaihtelee eri maissa Suomessa lapsen oikeuksien päivää vietetään 20. marraskuuta. Sinä päivänä hyväksyttiin vuonna 1959 YK:n Lapsen oikeuksien julistus. Se on yleisluontoinen, eikä sido maita oikeudellisesti. 20. marraskuuta 1989 hyväksyttiin oikeudellisesti sitova Lapsen oikeuksien sopimus, jonka on vahvistanut 196 maata eli Yhdysvaltoja lukuunottamatta kaikki YK:n jäsenmaat. Lasten koulunkäyntiaste on maailmanlaajuisesti lähes 90 prosenttia perusopetuksessa.
 Ibrahim on yksi "onnekkaista" syyrialaisista lapsista, jotka saavat käydä koulua sodan aikana. Hän käy turkkilaista Hasköyn alakoulua Istanbulissa.
 Viereisessä luokassa oleva syyrialainen  Selma  on myös 9-vuotias. Hän käy kolmatta luokkaa turkkilaisten oppilaiden kanssa. Selma kirjoittaa aineita sujuvaksi turkiksi ja tykkää eniten matematiikasta.
 Yle ei julkaise lasten sukunimiä heidän ja heidän perheidensä suojelemiseksi.
 Syyrialaislasten opintaso vaihtelee rajusti, koska koulutie on oppilailla katkennut eri pituisiksi ajoiksi. Useilla on oppimisvaikeuksia sodan takia.
 Syyrian "kadotettu sukupolvi"
 Syyriassa on varoiteltu sodan aiheuttamasta "kadotetusta sukupolvesta", eikä turhaan. Yli kahden miljoonan lapsen arki Syyriassa on työtä, pommituksia tai parempien päivien odottamista.
 Lisäksi yli miljoonan koululaisen pelätään joutuvan jättämään koulunsa kesken. YK:n lastenjärjestön Unicefin mukaan yli 7 000 koulua on tuhoutunut Syyrian sodassa.
 Turkissa on jopa 3,6 miljoonaa syyrialaista eli enemmän kuin missään muualla Syyrian ulkopuolella. Turkissa syyrialaislasten koulutilanne on alkanut vasta nyt kohentua.
 Turkin viranomaisten mukaan yli 640 000 syyrialaista lasta on päässyt opintielle Turkissa. Silti moni ei vieläkään pääse kouluun, sillä yhteensä kouluikäisiä syyrialaisia olisi Turkissa yli miljoona.
 Leis työskenteli tekstiilitehtaalla 13-vuotiaana
 Yksi syy syyrialaispakolaisten lasten koulun keskeymiseen on köyhyys. Pakolaisperheet Turkissa ja muissa Syyrian naapurimaissa lähettävät lapsensa mieluummin töihin kuin kouluun.
 Syyrialainen  Leis  kertoo joutuneensa 13-vuotiaana isänsä mukana tekstiiliverstaalle töihin Istanbulissa. Hänen perheensä olisi halunnut laittaa hänet kouluun, mutta turkkilaisiin kouluihin ei tuolloin vielä päässyt.
 Pojan koulu jäi kesken Aleppossa viidennen luokan päätyttyä, kun perhe pakeni sotaa Turkkiin. Kun syyrialainen avustusjärjestö avasi koulun Istanbulissa, Leis pääsi jatkamaan opintojaan ja ahkeroi kiinni kaksi kadotettua kouluvuotta.
 Syyrialainen lukiolainen Leis antaa haastattelua toimittajille Istanbulissa. Sevda Kaplan / EU-komissio Turkissa
 Nyt Leis on määrätietoinen 17-vuotias. Hän opiskelee turkkilaisessa lukiossa ja on hakenut Saksaan opiskelemaan insinööriksi. Hänen pääsynsä yliopistoon Berliinissä näyttää mahdolliselta. Jos perhe olisi jäänyt Syyriaan, näkymät olisivat luultavasti synkemmät.
 – Serkkuni Syyriassa kävivät ennen koulua. He joutuivat jättämään koulunsa kesken sodan takia. He eivät päässeet koskaan takaisin kouluun, vaikka yhden heistä pitäisi jo olla yliopistossa, Leis suree.
 EU:lta tukea kouluihin Turkissa
 Viime viikolla Istanbulissa vieraillut EU-komission edustusto kertoi toimittajille, että EU:n varoilla on avattu 45 uutta koulua Turkissa ja tarkoitus on rakentaa lisää ainakin kymmeniä.
 EU on antanut yhteensä kuusi miljardia euroa Turkissa olevien syyrialaisten auttamiseen osana Turkin kanssa solmittua kiisteltyä pakolaissopimusta. Yli kolmasosa rahoista on varattu syyrialaisten koulutukseen.
 – Meillä ei yksinkertaisesti ole varaa "kadotettuun sukupolveen", Euroopan komission Turkin suurlähettiläs  Christian Berger  sanoi.
 Ensimmäiset koulut olivat teltoissa
 Sodan alkuvuosina syyrialaislapsia opetettiin väliaikaisissa kouluissa Turkin pystyttämillä pakolaisleireillä. Jotkut kouluista toimivat teltoissa. Syyrialaiset perustivat myös itse kouluja avustusjärjestöjen ja ulkosyyrialaisten tuella.
 Vuonna 2014 Turkki avasi koulujensa ovet syyrialaisille lapsille, kun syyrialaisten lukumäärä kasvoi ja pakolaiset alkoivat muuttaa leireiltä suurkaupunkeihin.
 Turkin viranomaisten mukaan nyt käynnissä on siirtymävaihe väliaikaisista kouluista Turkin opetusjärjestelmään.
 Kun syyrialaiset tulivat kouluihin, yhtäkkiä kaikkea tarvittiin lisää: opettajia, koulubusseja, koulutarvikkeita, kirjoja, siivoojia ja turvahenkilöitä.
 Istanbulilaisen koulun portaikon seinällä roikkkuu Turkin lippu. Ayla Albayrak / Yle
 Epävarmuus kaihertaa syyrialaisnuoria
 Syyrialaisten tulevaisuudennäkymät Turkissa ovat kuitenkin epäselvemmät kuin koskaan sodan alettua. Syyrialaisvastaisuus on lisääntynyt ja turkkilaisten vaatimukset heidän palauttamisekseen ovat kiihtyneet.
 Presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  hallinto teki lokakuussa sotilasoperaation Syyriaan kurdien hallintoalueelle. Turkki on ilmoittanut yhdeksi tavoitteekseen perustaa Syyriaan niin sanottu turvavyöhyke pakolaisille.
 Erdoğan on myös toistuvasti uhannut avata rajat Eurooppaan pakolaisvirralle.
 Epävarmuus kaihertaa erityisesti lukio- ja yliopistoikään tulleita syyrialaisia, jotka eivät halua palata sodan keskelle.
 Saksan-opinnoista haaveileva 17-vuotias Leis ei tiedä, koska hän palaisi Syyriaan, jos koskaan. Mutta hän vakuuttaa, ettei aio unohtaa Syyriaan jääneitä serkkujaan.
 – Toivottavasti sodan jälkeen me autamme heidät taas jaloilleen, Leis sanoo.

Yli 2 miljoonaa lasta ei pääse kouluun Syyriassa, pakolaisille avataan kouluja Turkissa – "Meillä ei ole varaa kadotettuun sukupolveen"


Summary: Sairaanhoitopiirit ovat joutuneet kamppailemaan tehtävien kasvun kanssa jo vuosia, eikä loppua ole näkyvissä.

Aamu on aluksi rauhallinen ensihoitokeskuksessa Kokkolassa Keski-Pohjanmaalla. Ensihoitajat  Tiina Isokoski  ja  Marko Hanhisalo  käyvät läpi ambulanssin lääkepakkia rauhassa.
 Hälytys tulee työparille kuitenkin jo reilun puolen tunnin työssäolon jälkeen. Ensimmäiselle keikalle lähdetään pillit soiden.
 Perillä odottaa kotinsa pihalle kaatunut, yksin asuva ikääntynyt. Ulkona on pakkasta reilut 10 astetta, eikä vanhus pysty puhumaan.
 Potilaan kunnon arvioinnin kanssa on kiire, mutta työpari hoitaa toimenpiteet tyynenä. Vanhus saa lisähappea ja sydänfilmi hoituu autossa. Edessä on kuljetus keskussairaalaan. Potilas selviää.
 Ensihoitaja Tiina Isokoski tarkkailee potilaan vointia monitoreista ambulanssissa. Kalle Niskala / Yle
 Erityiskoulutetut ensihoitajat nopeuttamaan jatkohoitoa
 Kymmenen vuotta ensihoitajan työtä tehnyt Tiina Isokoski auttaa useita vanhuksia päivässä. Heistä on tullut suurin avuntarvitsijoiden ryhmä. Mutta läheskään aina tehtävät eivät ole kiireellisiä.
 Kotona voi odottaa kaatunut, muistisairas, rintakipuinen, huonosti liikkumaan pääsevä tai yksinäisyyttään poteva vanhus.
 Keski-Pohjanmaalla ratkaisuksi kokeillaan erikoiskoulutettuja ensihoitajia, jotka voivat ohjata vanhukset nopeasti jatkohoitoon.
 Soiten ensihoitokeskuksen seitsemän ensihoitajaa on saanut koulutuksen. He ohjaavat ambulanssikeikalla kohtaamansa vanhukset tarvittaessa nopeasti jatkohoitoon, eikä vanhus jää yksin vaivansa kanssa.
 – Pitää pystyä kohtaamaan vanhus ja kysyä oikeat kysymykset. Vaikka ompelemme kaatumisesta tulleen haavan, niin vanhuksella voi olla muitakin vaivoja, mitkä vaikeuttavat kotona olemista, esimerkiksi päällä oleva infektio tai alakuloa, kertoo kesäkuusta asti pilotissa työskennellyt Tiina Isokoski.
 Päivystävä ensihoitaja voi nopeuttaa potilaan pääsyä terveyskeskukseen tai varata suoraan kentältä vastaanottoajan esimerkiksi sydän- tai astmahoitajalle, fysioterapiaan tai psykiatriselle sairaanhoitajalle. Tiivistä yhteistyötä tehdään myös kotihoidon ja sosiaalitoimen kanssa.
 – Pilotista on saatu rohkaisevia kokemuksia. Vaikuttaa siltä, että ikääntyneet saadaan oikean hoidon piiriin nopeammin ja suoraviivaisemmin. Mutta kehittävääkin vielä löytyy, sanoo ensihoitopäällikkö  Oskar Hagström .
 Vanhuksen puhelimeen on kiinnitetty hätänumero lapulla. Kalle Niskala / Yle
 Ainoat vierailijat
 Eteen tulee myös paljon vanhuksia ilman mitään turvaverkkoa. Ensihoitajat saattavat olla ainoita henkilöitä, jotka käyvät potilaan luona.
 – Silloinhan voi helposti nähdä, pystyykö hän huolehtimaan itsestään ja esimerkiksi hygieniastaan ja millaiset ovat kotiolot. Tai saako hän ruokaa itse ja kuka hiekoittaa talvella pihan, kuvailevat Tiina Isokoski ja Marko Hanhisalo.
 Ensihoito kamppailee ympäri Suomen lisääntyvän työtaakan kanssa, eikä helppoa ratkaisua ole olemassa, kertoo sosiaali- ja terveysministeriön valmiusyksikön erityisasiantuntija  Lasse Ilkka .
 – Ambulansseja ei vain voida määrättömästi lisätä. Siksi ensi vuonna onkin tulossa käyttöön koko maassa kansallinen neuvontanumero 116 117. Se tulee hätänumeron rinnalle ja siihen voi soittaa päivystyksellisessä ongelmassa, esimerkiksi korkean kuumeen syyn selvittämiseen.
 Ensihoidon yleisimpiä tehtäviä on kotihoidon avustamana kotona yksin asuva vanhus, jonka kunto jostain syystä romahtaa. Ilmiö on samanlainen koko Suomessa.
 Ilkka kuvailee ensihoitoa tänä päivänä terveydenhuollon kentälle viedyksi päivystykseksi.
 – Siellä tulee eteen paljon tehtäviä, jotka eivät liity mihinkään kiireelliseen tai akuuttiin, esimerkiksi onnettomuuteen tai elottomiin potilaisiin. Suurin osa tehtävistä liittyy potilaiden kroonisiin sairauksiin. Kentällä vaaditaankin kykyä tehdä muitakin ratkaisuja kuin kuljettaa ambulanssilla eteenpäin.
 Mutta avun soittamisessa on tapahtunut myös toisenlainen muutos: uusavuttomuus on lisääntynyt varsinkin työikäisten parissa.
 – Soitetaan ambulanssi, vaikka oikeasti tarvittaisiin ihan toisenlaista apua. Sellaista, minne potilas voisi hakeutua vaikka ihan virka-aikanakin, sanoo Keskipohjalaisen Soiten ensihoitokeskuksen ensihoitopäällikkö Oskar Hagström.
 Ensihoitotehtävien määrä kasvaa vuosi vuodelta. Kalle Niskala / Yle
 Ambulanssi voidaan hälyttää myös yksinäisyyteen
 Ensihoitaja Tiina Isokoski näkee työssään yhä huonokuntoisempia vanhuksia. He saattavat asua kotona pitkälti koti- tai muiden palveluiden turvin.
 – Vanhus voi liikkua huonosti, esimerkiksi vain rollaattorin turvin. Moni kärsii myös muistiongelmista, mikä lisää turvattomuutta.
 Ambulanssi saatetaan soittaa myös yksinäisyyteen. Soiton todellinen syy paljastuu, kun potilaalta ei löydykään mitään vaivaa.
 – Joka päivä kohtaan yksinäisiä vanhuksia. Moni toivoisi, että istutaan alas ja juodaan kahvit, mutta eihän siihen tässä työssä ole aikaa. Mutta onneksi voidaan ottaa yhteyttä sosiaalitoimeen tai järjestää muuta apua, Isokoski toteaa.
 Ensihoitoyksiköissä on tänä päivänä laajat tutkimusvälineet. Hoidon tarpeen arvio tehdään aina paikan päällä ja monta sairautta voidaan sulkea pois.
 – Röntgentutkimuksia lukuun ottamatta lähes kaikki muut alkuvaiheen tärkeät tutkimukset voidaan tehdä jo ambulanssissa. Siellä hoituvat muun muassa sydänfilmit, verikokeet sekä hengityksen- ja verenkiertoelimistön mittaukset, myös sähköinen potilastietojärjestelmä on käytettävissä, kertoo ensihoitopäällikkö Oskar Hagström.
 Ensihoitaja Marko Hanhisalo hälytysajossa. Kalle Niskala / Yle
 Ensihoito joutuu tukemaan kotona asumista
 Ensihoitotehtävien luonne on viime vuosina muuttunut koko maassa.
 Myös Keski-Pohjanmaalla hoitajat kohtaavat lähes yksinomaan ikääntyneitä ja työikäiset sekä lapsipotilaat ovat vähemmistössä.
 Tilanne tuo paineita myös terveysviranomaisille.
 – Meidän on kyettävä tukemaan myös vanhusten kotona asumista ja samalla kotisairaanhoitoa sekä muuta terveydenhuoltoa, luettelee Keski-Pohjanmaan Soiten ensihoitokeskuksen ensihoitopäällikkö Oskar Hagström.
 Lähes puolet Keski-Pohjanmaalla hoidettavista tehtävistä eivät johda ambulanssikuljetukseen.
 – Osin ensihoito vielä mielletään kuljetuspalveluna, jota se ei ole. Meidän tehtävänä on arvioida hoidon kiireellisyys ja välittömän jatkohoidon tarve. Läheskään aina vanhusta ei kuljeteta jatkohoitopaikkaan. Mutta useimmiten hänet voidaan ohjata tarkoituksenmukaisempaan hoitoon, esimerkiksi virka-aikana.
 Työpari Tiina Isokoski ja Marko Hanhisalo kohtaavat työvuoronsa neljän ensimmäisen tunnin aikana kolme potilasta. He kaikki ovat yksin asuvia ikääntyneitä. Jokaisen keikan lähtösyy on kaatuminen, mutta taustalta paljastuu lähes aina jotain muutakin.
 Erään vanhuksen luona on käyty aiemminkin useampaan kertaan. Hän kärsii muistiongelmista ja kotihoitaja vierailee useita kertoja päivässä. Vanhuksen tila on sellainen, ettei kotiin voi jäädä.
 Ensin hän pistää hanttiin, mutta lopulta myöntyy ja ilahtuu.
 – Tämä on paras kiitos työstä. Että pystyy auttamaan ja apu otetaan vastaan, toteaa Isokoski.
 Lue lisää:
 Vanhukset asuvat kotona yhä pidempään, mistä seuraa se, että ensihoidon tehtävien määrät kasvavat
 Ensihoitajien tehtävämäärät ovat lisääntyneet Helsingissä jopa 40 prosenttia – ambulanssi kutsutaan yhä useammin turhaan
 Ambulanssi ei automaattisesti ota kyytiin – Sydäninfarktipotilas: "Olin tiistai-illan erehdys ensihoitajille"

Yhä sairaammat, yksin asuvat vanhukset työllistävät ambulansseja eniten ja sairaanhoitopiireissä haetaan ratkaisua hätään  – "Joka päivä kohtaan yksinäisiä vanhuksia"


Summary: Postin lakko jatkuu, kuten myös sitä tukevat eri liittojen toimet.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Postilakon jumittuneet neuvottelut jatkuvat tänään valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  johdolla. Osapuolet tapaavat alkuiltapäivästä kello 13 valtakunnansovittelijan luona.
 Työntekijöitä edustava Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU hylkäsi valtakunnansovittelijan sovintoesityksen tiistaina. PAUn näkemyksen mukaan esitys oli tehty työnantajan tavoitteiden pohjalta.
 Palvelualojen työnantajat Palta olisi hyväksynyt ehdotuksen.
 Näin ollen Postin lakko jatkuu, samoin kuin sitä tukevat eri liittojen toimet.
 Työriidan keskiössä on Postin noin 700 pakettilajittelijan työehtosopimuksen vaihtamista koskeva kiista. Lajittelijat siirtyivät toisen työehtosopimuksen piiriin tämän kuun alusta. Uudessa sopimuksessa työnantajapuolta edustaa Medialiitto ja työntekijöitä Teollisuusliitto.
 Lue lisää :
 Postilakko jatkuu – PAU ei hyväksynyt sovintoehdotusta, video osapuolten kommenteista
 Näillä ehdoilla postiriitaa pyrittiin Piekkalan paperissa ratkaisemaan
 Ministeri Paatero niukkasanainen Postin pakettilajittelijoiden siirrosta yhtiöön, joka käyttää halvempaa työehtosopimusta: Se on todellisuutta

Postilakon neuvotteluita jatketaan tänään


Ilmastonmuutoksen suorat vaikutukset saattavat maksaa maailmantaloudelle 7,9 biljoonaa dollaria vuoteen 2050 mennessä, kertoo keskiviikkona julkaistu tutkimus.
 Taloustutkimukseen erikoistunut tutkimusyritys EIU tarkasteli sitä, millainen vaikutus lämpötilojen nousulla olisi maailman 82 suurimpaan talouteen. Vuosisadan puoliväliin mennessä ilmastonmuutos rokottaisi maailman bruttokansantuotetta kolmella prosentilla.
 Kehitysmaat kärsivät pahemmin kuin kehittyneet taloudet. Afrikan bkt kärsisi 4,7 prosentin verran, kun Yhdysvaltojen talous kutistuisi 1,1 prosentilla ilmastonmuutoksen takia.
 Ilmastonmuutoksen suoriin vaikutuksiin kuuluvat esimerkiksi kuivuus, tulvat ja satojen menetykset.
 Lue myös:
 Ilmastonmuutos ja taudit uhkaavat maailman kahviviljelmiä – Ratkaisu voi löytyä Etiopian villeistä kahvimetsistä (15.11.)
 Ilmastonmuutos uhkaa tunturisammalia (15.11.)
 Tuore raportti: Ilmastonmuutos on elinikäinen terveysriski maailman lapsille (14.11.)

Tutkimus: Ilmastonmuutos maksaa maailmantaloudelle 7,9 biljoonaa dollaria vuoteen 2050 mennessä


Saksalainen autonvalmistaja Porsche pyrkii Yhdysvaltain markkinoille haastamaan sähköautojen myyntiä dominoivaa Teslaa, kertoo uutistoimisto AFP.
 Porschen Pohjois-Amerikan päällikkö  Klaus Zellmer  kertoi Los Angelesin Auto Show'ssa tiistaina, että vuoteen 2025 mennessä yli puolet Porschen valmistuvista autoista tulee olemaan sähköisiä.
 – Tulevaisuus on sähköinen. Vuonna 2025 Porsche on jo ohittanut käännekohdan ja yli puolet vuosittaisesta volyymista tulee olemaan joko hybridiautoja tai täysin akkukäyttöisiä, Zellner linjasi.
 Hän kuitenkin lisäsi, että polttomoottoritkaan eivät ole täysin kuolleet viitaten Porschen suosittuihin 911-urheiluautoihin.
 Volkswagenin tytäryhtiö Porsche julkisti täysin sähköisen urheiluauton Taycanin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa. Taycan kiihtyy nollasta sataan vain kolmessa sekunnissa ja luksusmallin odotetaan nousevan Teslan kilpailijaksi.
 Vuonna 2021 Porschen on määrä julkistaa myös täysin sähköinen versio katumaasturista Macanista, jolla se aikoo haastaa Teslan Y-mallin.
 Tesla avasi lokakuussa jättimäisen tehtaansa Shanghaissa testikäyttöön ja on lähtenyt haastamaan Porschea sen suurimmalla yksittäisellä markkina-alueella, eli Kiinassa.
 Zellmerin mukaan sähköautojen myynnin kasvua Kiinassa hidastaa latauspisteiden puute suurkaupungeissa, joissa kymmenet miljoonat ihmiset asuvat ja työskentelevät pilvenpiirtäjissä.
 Lue myös:
 Tesla avaa Euroopan-tehtaansa Berliiniin – Vaasa ei ollut kärkiehdokkaiden joukossa (13.11.)

Porsche aikoo haastaa Teslan – Yli puolet valmistuvista autoista sähköisiä vuonna 2025


Summary: Puoluejohtajat keskittyivät sättimään toisiaan.

Työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  ja konservatiivien johtaja, pääministeri  Boris Johnson  ottivat tiistai-iltana yhteen ensimmäisessä televisiotentissä joulukuun 12. päivän parlamenttivaaleihin liittyen.
 BBC :n mukaan puheenjohtajat "kalistelivat sarviaan" muun muassa julkisesta terveydenhuollosta, Skotlannin tulevaisuudesta ja jopa kuningasperheestä. Selkeää voittajaa väittelyssä ei kuitenkaan saatu selville.
 Analytiikkafirma YouGovin kyselyn mukaan kansakunta jakautui voittajan suhteen kahtia. Työväen kannattajien mielestä Corbyn oli parempi ja konservatiivien mielestä Johnson voitti.
 Skotlannin pääministerin  Nicola Sturgeonin  mukaan kumpikaan miehistä ei ole sopiva pääministeriksi. Hän kertoi, että "ei ollut lainkaan vakuuttunut".
 Brexitistä puhuttaessa Boris Johnson lupasi "lopettaa kansallisen kärsimyksen" ja sanoi, että työväenpuolue tarjoaa vain jakautumista ja umpikujaa. Jeremy Corbyn sen sijaan lupasi puolueensa ratkaisevan tilanteen niin, että kansa saa sanoa asiasta viimeisen sanan.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan molemmat puoluejohtajat keskittyivät paljon mustamaalaamaan väittelykumppaniaan.
 The Guardianin  mukaan Corbyn syytti Johnsonia ja konservatiiveja siitä, että aikovat myydä julkisen terveydenhuollon Yhdysvalloille ja lääketeollisuudelle. Johnson kiisti väitöksen ja sanoi, että ei hänen hallituksensa, eikä mikään muukaan konservatiivihallitus, tule laittamaan julkista terveydenhuoltoa neuvottelupöydälle kauppaneuvotteluissa.
 – Julkinen terveydenhuoltomme ei koskaan tule olemaan myynnissä, Johnson paalutti.
 Konservatiivien Twitter-temppu suututti
 Reutersin mukaan konservatiivien virallinen lehdistölle suunnattu Twitter-tili CCHQPress muutti tilinsä nimen televisioväittelyn aikana hetkellisesti factcheckUK:ksi, mikä suututti muun muassa yhden faktantarkistustoimiston, työväenpuolueen sekä monia Twitterin käyttäjiä.
 Konservatiivien Twitter-tili paukutti julki vastaväitteitä Corbynin sanomisiin reaaliajassa, kunnes muutti taas nimensä takaisin alkuperäiseksi.
 – On epäsoveliasta ja harhaanjohtavaa konservatiivien lehdistötoimistolta nimetä Twitter-tilinsä uudelleen factcheckUK:ksi tämän väittelyn aikana, riippumaton brittiläinen faktantarkistuspalvelu Full Fact moitti lausunnossaan.
 Liberaalidemokraattien parlamentin jäsen  Tom Brake  oli kritiikissään astetta jyrkempi.
 – Kuin suoraan  Donald Trumpin  tai  Vladimir Putinin  pelikirjasta. Toryt (konservatiivit) turvautuvat nyt tarkoitukselliseen kansan harhaanjohtamiseen, Brake sanoi.
 Työväenpuolueen edustaja  David Lammy  vaati vaalikomissiota tutkimaan asiaa ja rankaisemaan konservatiiveja "häpeilemättömästä yrityksestä johtaa yleisöä harhaan".
 Konservatiivien puheenjohtaja  James Cleverly  puolusteli puoleensa lehdistövastaavien Twitter-tempausta ja sanoi, että "asia tehtiin kaikille selväksi, että kyseessä on konservatiivipuolueen sivusto".
 Vastalauseena nimenmuutokselle myös monet Twitter-käyttäjät ottivat hetkellisesti nimekseen samaisen factcheckUK:n, kun taas toiset nimesivät itsensä CCHQ Press Officeksi.
 Lue myös:
 Konservatiivien etumatka kaventunut työväenpuolueeseen Britanniassa (19.11.)
 Europe-yhtyeen Joey Tempest hermostui brexitiä kannattaville brittipoliitikoille: Lopettakaa heti The Final Countdownin käyttäminen (17.11.)
 Britannian EU-ero johtaa Irlannissa lähivuosina äänestykseen yhdistymisestä, uskoo tasavaltalaispuolue (17.11.)

Corbyn ja Johnson ottivat yhteen ensimmäisessä brittivaalien tv-tentissä – Konservatiivien Twitter-temppu suututti muut


Kahta liikemies Jeffrey Epsteinia vahtinutta vanginvartijaa vastaan on nostettu syytteet New Yorkissa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Miehiä syytetään asiakirjojen väärentämisestä ja salaliitosta. Syyttäjän mukaan miehet väärensivät asiakirjoja peitelläkseen tehtäviensä laiminlyöntiä Epsteinin itsemurhaa edeltävinä tunteina.
 Syytekirjelmän mukaan vartijat surffailivat netissä ja nukkuivat sen sijaan, että olisivat vahtineet Epsteinia, joka löytyi sellistään kuolleena elokuun 10. päivän aamuna. Miehet ovat kiistäneet syyllisyytensä. Heidän uskotaan pääsevän vapaaksi takuita vastaan.
 Epstein oli Metropolitan Correctional Center -vankilassa, jossa häntä olisi pitänyt tarkkailla 30 minuutin välein. Hän oli sellinsä ainoa asukas. ja odotti vankeudessa oikeudenkäynnin alkua.
 66-vuotiasta Epsteinia epäiltiin alaikäisten tyttöjen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja seksikaupasta. Häntä uhkasi jopa 45 vuoden vankeustuomio.
 Lue myös:
 Britannian prinssi Andrew yritti pelastaa nahkansa tv-haastattelulla, mutta lopputulos oli katastrofi (17.11..)
 Prinssi Andrew katuu ystävyyttään seksuaalirikoksista tuomitun Epsteinin kanssa: "Sopimatonta kuninkaallisen perheen jäsenelle" (16.11.)
 Jeffrey Epsteinin kuolinsyyksi vahvistui itsemurha - liikemies hirttäytyi sellissään (17.8.)
 Oikeusministeriö hyllytti kaksi vartijaa sijoittaja Epsteinin vankilakuoleman tutkinnan ajaksi (14.8.)

Kahta Jeffrey Epsteinia vahtinutta vanginvartijaa vastaan nostettiin syytteet


Summary: Perheiden pitäisi saada nykyistä aiemmin tukea lasten nukkumiseen, sanoo pikkulasten unen tutkija.

Yöimetystä tunnin, parin välein. Päivisin pää tuntuu sumuiselta.  Elina Rantamoijanen  palaa muistikuvissaan muutaman vuoden taakse, esikoisensa Hilman vauva-aikaan. Vertaistuki auttoi jaksamaan univelkaa.
 – Minulla oli naapurissa ihana ystävä, jonka luokse saatoin mennä suoraan kellarin kautta vauva kainalossa. Niin niitä päiviä jotenkin jaksoi, Elina Rantamoijanen kertoo helsinkiläisen perhekahvilan vilskeessä.
 Suomalaistutkimuksessa lähes 40 prosenttia vanhemmista koki, että heidän lapsellaan on ollut uniongelmia kahden ensimmäisen ikävuoden aikana. Yleisintä oli juuri yöheräily.
 Pikkulasten unesta on nyt saatu uutta tietoa laajassa  Lapsen uni ja terveys -tutkimuksessa . Aivan pienten lasten unen tunteminen on tärkeää siksi, että hyvää unta voitaisiin paremmin edistää.
 – Monet erilaiset tekijät, ympäristötekijät ja perheiden arkiset tavat ja tottumukset vaikuttavat siihen, millaiseksi lapsen uni-valverytmi muodostuu. Uniongelmiin voidaan siis myös vaikuttaa, tutkimuspäällikkö  Juulia Paavonen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta sanoo.
 Elina Rantamoijanen, vajaan vuoden ikäinen Saima ja nelivuotias Hilma viettivät aamupäivää MLL:n perhekahvilassa. Saima on juuri herännyt päiväuniltaan. Rami Moilanen/ YLE
 Huomio unirytmiin jo kolmekuisesta lähtien
 Uuden tutkimustiedon mukaan vauvan uni-valverytmin kehittyminen on erityisen tärkeää. Unirytmin kehityksen viivästyminen on yhteydessä siihen, että lapsella on enemmän myös nukahtamisen pulmia ja yövalvomista.
 Käytännössä unirytmin kehittyminen tarkoittaa sitä, että unirytmi muuttuu säännölliseksi ja päiväunen määrä vähenee.
 Tutkija ja HUS:in lastenpsykiatrian erikoislääkäri Juulia Paavonen ajatteleekin, että vauvan unirytmiin kannattaa kiinnittää huomiota jo hyvin varhain. Perheiden pitäisi hänen mielestään saada nykyistä aiemmin tukea lasten nukkumiseen.
 – Jo ihan pienet lapset, kolmen kuukauden iästä alkaen, hyötyisivät unirytmin kehitystä hyvällä tavalla tukevista käytännöistä, hän sanoo.
 Hyvä yöuni jo aivan pienenä, kolmen kuukauden iässä, ennakoi hyvää unen laatua ja hyvinvointia myöhemminkin. Tutkimukseen osallistuneilla, vauvoina öisin hyvin nukkuneilla lapsilla oli muita vähemmän erilaisia tunne-elämän ja käyttäytymisen haasteita vielä 2- ja 5-vuotiaina.
 Yöheräily helpottaa toisen ja kolmannen ikävuoden välillä
 Pienten lasten unirytmin kehitys ja unen laatu vaihtelevat hyvin paljon. Se tulee nopeasti esiin myös jutustellessa helsinkiläiseen perhekahvilaan tulleiden pikkulasten vanhempien kanssa. Monessa perheessä heräillään öisin. Ne, joilla nukutaan pidempiä pätkiä, osaavat arvostaa untaan.
 Puolitoistavuotiaan Kosti Haapaniemen yöheräilyt ovat viime kuukausina vähentyneet. Se on parantanut koko perheen jaksamista, isä Lasse Haapaniemi sanoo. Rami Moilanen/ YLE
 Yleensä vuorokausirytmi alkaa vakiintua 3–6 kuukauden paikkeilla. Nukahtamisvaikeudet alkavat yleensä helpottaa noin puolen vuoden ikäisenä. Yöheräilyt sen sijaan ovat yleisiä pitkään.
 – Yöheräilyt vähenevät selvästi vasta toisen ja kolmannen ikävuoden välillä, Juulia Paavonen sanoo.
 Riittävästi valoa varsinkin aamuisin
 Unirytmin kehittymistä voivat edistää aivan arkisetkin keinot, esimerkiksi selkeät iltarutiinit ja päiväunien ajoittaminen. Lapsen uni ja terveys -tutkimuksessa myös valaistus nousi esiin merkittävänä pikkulasten unipulmiin vaikuttavana tekijänä.
 Riittävä valaistus päiväsaikaan, erityisesti aamuisin, on tärkeää lapsen unirytmin kehityksen kannalta. Suomen olosuhteissa, pimeän talven ja valoisan kesän vaihdellessa, valon määrä on kuitenkin erityinen haaste.
 Valoon liittynee myös se, että loppuvuodesta syntyneillä pikkulapsilla on muita ikäisiään enemmän uniongelmia.
 – Jos valoa tulee päivän aikana liian vähän tai sitä tulee illalla liikaa keinovalojen kautta, se voi häiritä unirytmin kehitystä ja aiheuttaa univaikeuksia, Juulia Paavonen sanoo.
 Nukahtamisen tapa voi rikkoa yötä
 Nukahtamiseen liittyvissä pulmissa taustalla on puolestaan usein hankalaksi muodostuva uniassosiaatio, mikä on monissa öisin heräilevissä perheissä tuttua. Lapsi tarvitsee aina havahtuessaan vanhemman apua ja jotakin tiettyä toimintaa, vaikkapa maidon syömistä tai tutin.
 Maidon saamiseen yhdistyi myös Elina Rantamoijasen esikoisen, Hilman, nukahtaminen. Vaikka neuvolan uniohjaajakin kävi kotona auttamassa, yöheräily ja öinen imetys jatkuivat puoleentoista ikävuoteen asti.
 – Hilma sai maidolla itsensä takaisin uneen. Uskon, että siihen ja läheisyyden tankkaukseen se öiden rikkonaisuus liittyikin, Elina Rantamoijanen kertoo.
 Myös kuopuksen, Saiman, imettäminen on Elina Rantamoijaselle tärkeää, mutta maidon yhdistäminen nukahtamisen hetkeen on nyt onnistuttu välttämään. Saima nukahtaa illalla silittelyyn tai taputteluun eikä aina tarvita niitäkään.
 Siskokset ovat temperamentiltaan erilaisia, ja pikkusisko on päiväunillaankin tottunut ympäröiviin ääniin. Toisena lapsena joutuu myös välillä odottamaan.
 – Ehkä hän on päässyt paremmin jatkamaan unta, kun en ole itse heti ollut siinä tarkistamassa, Elina Rantamoijanen pohtii.
 Yksitoistakuinen Saima ja äiti Elina Rantamoijanen.  Rami Moilanen/ YLE
 Apina heittää voltteja – huomaako lapsi?
 Pienten lasten unipulmat väsyttävät vanhempia lukuisissa perheissä. Mutta onko kovin katkonaisella tai vähäiseksi jäävällä unella vaikutusta lapsen kehitykseen?
 Kahteen ikävuoteen mennessä päättelytaidoissa, kielellisessä ja motorisessa kehityksessä ei suomalaistutkimuksessa havaittu eroja vähän ja paljon heräilevien lasten välillä.
 Tarkkaavuuden taitoihin runsas yöheräily näyttää kuitenkin olevan yhteydessä.
 Lapset jaettiin kahdeksan kuukauden iässä hyvin nukkuviin ja niin sanottuihin heräilijöihin, jotka heräsivät öisin vähintään kolme kertaa. Erot näkyivät selkeimmin, kun samat lapset olivat kaksivuotiaita.
 Erot tulivat esiin kaikkein tarkimmissa tietokonetehtävissä. Lapsen katseen suuntaa tarkkailemalla selvitettiin, oppiko hän ennakoimaan, mihin voltteja heittävä apina ilmestyy.
 – On mahdollista, että jos nukkuminen jää huonommaksi, toiminnot eivät pääse kehittymään samalla tavalla kuin niillä, jotka nukkuvat paremmin, väitöskirjaa Tampereen yliopistossa tekevä  Tiina Mäkelä  sanoo.
 Aiemmista aikuisille ja vanhemmille lapsille tehdyistä tutkimuksista tiedetään, että juuri tarkkaavuuden ja toiminnanohjauksen taidot ovat niitä, jotka kärsivät heikosta unesta.
 Tukea neuvolasta, jos heräily on tiuhaa
 Edla Ylänen nukutti vauvanukkea MLL:n perhekahvilassa. Rami Moilanen/ YLE
 Milloin lapsen uniongelmat sitten ovat sitä mittaluokkaa, että niihin kannattaa hakea ulkopuolista apua?
 Jos lapsi puolen vuoden iän jälkeen heräilee öisin yli kolme tai neljä kertaa, on Juulia Paavosen mielestä viimeistään syytä tarttua asiaan.
 – Viimeistään silloin kannattaa ilman muuta kiinnittää huomiota siihen, mitkä tekijät juuri omassa perheessä voisivat vaikuttaa yöheräilyyn, Juulia Paavonen sanoo.
 Elina Rantamoijanen olisi varsinkin esikoisensa vauva-aikana toivonut enemmän tietoa sekä käytännön kokemuksia muilta vanhemmilta, kaikessa kun oli uuden äärellä. Kahden lapsen äitinä konsteja ja kokemusta on pikku hiljaa kertynyt. Häntä itseään on auttanut myös rennompi asenne.
 – Ehkä osaan ottaa nukkumiseen liittyvät asiat rennommin. Että kyllä tämä tästä menee, Elina Rantamoijanen sanoo.
 Lapsen uni ja terveys -tutkimuksessa   on mukana noin 1 700 perhettä Tampereen seudulta. Tutkimukseen osallistuvat lapset ovat syntyneet vuosina 2011–2013. Lasten nukkumista on tutkittu useana vuonna, jo muutaman kuukauden iästä lähtien. Osaa tutkimustuloksista ei vielä ole julkaistu tieteellisissä artikkeleissa.
 Lue myös:
 Lastenhoito on äidin pesti usein myös öisin, koska isä nukkuu – joillekin perheille se sopii, jotkut se repii hajalle
 Jos äiti viivyttää nukkumaanmenoaan, vauvakin valvoo – samalla lisääntyvät nukahtamisvaikeudet ja öiset heräilyt
 Tutkimus: Jos vauva nukkuu huonosti, kasvaa keskittymisvaikeuksien ja ylipainon riski varhaislapsuudessa
 Asiantuntija neuvoo: Näin saat vauvan nukkumaan – ja pysymään unessa
 Mannerheimin lastensuojeluliiton verkkosivut:  MLL: Lapsen uni

Lapsiperheitä valvottavista unipulmista uutta tietoa: unirytmi on aiemmin tiedettyä tärkeämpi, myös valaistuksella iso merkitys


Summary: Ministeri Paatero ei ota kantaa Postin toimitusjohtajan sanomiseen, jonka mukaan yhtiöllä on työntekijöiden siirrosta toiseen työehtosopimukseen valtion omistajaohjauksen tuki.

Postin työehtokiista on paitsi vaikea neuvotteluosapuolille, mutta myös poliitikoille.
 Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.)  puuttui vahvasti omistajan roolissa neuvotteluihin  syyskuussa, jolloin hän otti työehtoneuvotteluihin 700 pakettilajittelijoiden osalta aikalisän.
 Nyt Paatero toteaa Ylelle, että 700 työntekijän siirtäminen toiseen yritykseen, joka käyttää halvempaa työehtosopimukseen, on tosiasia.
 – Uskon, että työntekijät ja työnantajat ovat sopimassa asiasta. 700 työntekijää on siirretty toiseen yhtiöön. Ja se on tällä hetkellä lähtökohta, Paatero sanoo.
 Tilanne neuvotteluissa kuitenkin näyttää vaikealta. Posti- ja logistiikka-alan  unioni PAU hylkäsi valtakunnansovittelijan esityksen  tiistaina, koska pakettilajittelijat ovat ratkaisussa edelleen luovutettu Posti Palvelut Oy:hyn, joka noudattaa Medialiiton työehtosopimusta.
 Työntekijöitä edustavan PAUn mukaan sopimus tarkoittaa kymmenien prosenttien palkkojen leikkausta. Työnantaja on kiistänyt palkka-alen.
 Postin väliaikainen toimitusjohtaja  Turkka Kuusisto  sanoi tänään tiistaina, että työntekijöiden  siirrolla uuteen työehtosopimukseen on valtion omistajaohjauksen tuki .
 Omistajaohjausministeri Paatero, pitääkö tämä paikkaansa?
 – Se on todellisuutta, että heidät on siirretty sinne (yhtiöön) silloin syyskuun alussa, Paatero sanoo.
 Ministeri ei sano suoraan, onko yhtiölle annettu siirrosta siunausta. Paateron mukaan tärkeintä on nyt, että sovittelu jatkuu osapuolten välillä.
 Lue lisää:
 Posti ei aio perua pakettilajittelijoiden sopimusvaihdosta – toimitusjohtajan mukaan vaihdoksella valtion omistajaohjauksen tuki

Ministeri Paatero niukkasanainen Postin pakettilajittelijoiden siirrosta yhtiöön, joka käyttää halvempaa työehtosopimusta: Se on todellisuutta


Summary: Lappeenrantalaisten lukio-opiskelijoiden piti vierailla Hongkongissa yliopistolla. Kaupungin levottomuudet saivat lukiolaiset perumaan reissunsa.

Lappeenrantalaisen lukiolaisryhmän piti lähteä opintomatkalle Hongkongiin ensi perjantaina. Matkaan olisi kuulunut vierailut muun muassa yliopistolla ja merivartiostossa. Nyt kuitenkin matka on peruttu Hongkongin  mellakoiden ja levottoman tilanteen  takia.
 – Matkan käyntikohteet peruuntuivat viime viikon perjantaina levottomuuksien takia, kertoo apulaisrehtori  Mari Tepponen  Kimpisen lukiosta Lappeenrannasta.
 Matka liittyy Kimpisen lukion Kiina-kurssiin. Matkalle mukaan olisi lähtenyt kymmenen opiskelijaa ja kaksi opettajaa.
 – Harmittaa. Matkaa on odotettu paljon. Mutta kun näkee millainen meno siellä on, niin ehkä hyväkin ettei lähdetä, toteaa opiskelija  Aada Valtonen  Kimpisen lukiosta.
 Apulaisrehtori Mari Tepponen on toinen opettajista Kiina-kurssilla. Englannin kielen opettajan lisäksi ainetta opettaa historia ja yhteiskuntatiedon opettaja. Elli Sormunen / Yle
 Kiinnostus uutisiin on kasvanut peruuntuneen reissun takia
 Viime viikolla lukion apulaisrehtori Mari Tepponen sai toiveen Hongkongista, että matkan ajankohtaa kannattaisi siirtää. Siirtoa toivottiin sen takia, että vierailukohteet eivät voineet ottaa matkailijoita vastaan.
 Esimerkiksi suunnitelmissa ollut yliopiston vierailu ei onnistu, koska yliopistot ovat suljettuna tammikuuhun asti Hongkongissa.
 – Yliopistot ovat olleet viimeisen viikon aikana taistelutantereina Hongkongissa. Uutiskuvat sieltä ovat olleet kyllä hurjia, sanoo Tepponen.
 Kiina-kurssilla olevat lukiolaiset ovat seuranneet uutisia Hongkongin tapahtumista. Kiinnostus on kasvanut kurssin ja suunnitellun opintomatkan myötä.
 – Kyllä uutisten seuraaminen on lisääntynyt tämän kurssin takia. Jokaisen opiskelijan pitää etsiä viikottain uutinen Kiinaan liittyen ja niitä käydään tunnilla läpi, kertoo Kiina-kurssilla oleva lukiolainen Aada Valtonen.
 Kiina-kurssia käyvä lukiolainen  Tia Haikarinen  on puolestaan innostunut seuraamaan Hongkongin tilannetta ulkomaalaisten medioiden kautta.
 – Seuraan mitä englantilaiset tai jenkit kertovat Hongkongin tilanteesta. Sillä tavalla näkee, mitä muutkin maat ajattelevat Hongkongin tilanteesta, pohtii Haikurainen.
 Levottomuudet Hongkongissa ovat kestäneet puolivuotta. Viimeisen viikon aikana tilanne on eskaloitunut entistä enemmän. Miguel Candela / EPA
 Matkustustiedote: "Noudata erityistä varovaisuutta"
 Ulkoministeriön matkustustiedote kehottaa noudattamaan erityistä varovaisuutta, mikäli aikoo lähteä Hongkongiin.
 Matkustustiedotteessa käsketään matkailijoita huomiomaan mielenosoitukset, jotka ovat jatkuneet kesäkuusta 2019 saakka. Tiedotteessa painotetaan, että mielenosoitusten yhteydessä voi olla väkivaltaisia yhteydenottoja poliisin ja mielenosoittajien välillä.
 – Tultiin siihen tulokseen, että perutaan matka, jotta ei matkaohjelma muutu liikaa, toteaa apulaisrehtori Mari Tepponen, jonka piti myös lähteä reissuun.
 Uusi aika reissulle on sovittu ensi kevääksi.
 – Toivotaan, että saataisiin opiskelijoille kunnon kokemus reissusta, että he pääsisivät käymään myös Hongkongin keskustassa, eikä tarvitsisi olla vaan kaupungin laitamilla, jatkaa Tepponen.
 Opiskelijoita reissun peruuntuminen harmittaa, mutta uusi matka-ajankohta antaa lohtua.
 – Kyllä se vähän harmittaa, ettei lähdetäkään nyt reissuun. Nyt kun tiedän, että pääsen keväällä sinne, niin ei harmita niin paljoa, lukion kakkosluokkalainen Tia Haikarinen toteaa.
 Aiheesta on kertunut myös  sanomalehti Etelä-Saimaa .
 Lue lisää:
 Turun yliopiston vaihto-opiskelijat palaavat levottomuuksien keskellä olevasta Hongkongista ennenaikaisesti takaisin Suomeen – loppuopinnot suoritetaan etänä
 Toimittajalta: Milloin ne tankit tulevat? Tuskin seuraavaksi, sillä Hongkongin mielenosoitukset voisi lamauttaa muullakin tavalla
 Ylen toimittaja Hongkongissa: "Yliopistolla käydään kaupunkitaistelua" – poliisi uhkasi käyttää kovia luoteja mellakoitsijoita vastaan

Hongkongin yliopistolta selkeä viesti: "Älkää tulko tänne" – lukiolaisten kauan odottama matka peruuntui viime hetkellä


Summary: Kireästä taloudesta huolimatta ilman valtionosuuksia jääneet teatterit onnistuivat kasvattamaan yleisömääräänsä viime vuonna.

Monet teatterit kampailevat tiukkenevan talouden kourissa. Vakaimmassa asemassa ovat isot laitosteatterit, jotka saavat valtionavustusta.
 Pienten teattereiden rahoitus on isoja teattereita epävarmenpaa. Myös kaupunkien säästöpaineet tuntuvat teattereiden rahoituksessa ja monilta teattereilta on jo leikattu tukea.
 Helsinkiläisen Myllyteatterin taiteellinen johtaja Aino Kivi pitää tärkeänä, että rahaa tulisi kerralla kolmeksi, viideksi vuodeksi kerrallaan. Hänen mukaansa tätä nykyä vasta maaliskuun tienoilla saa tietää, tuleeko Taiteen edistämiskeskuksesta rahaa samalle vuodelle.
 – Se on mahdottoman myöhään. Epävarmuus rahoituksesta vaikuttaa jokaisen esityksen valmisteluun. Onko proggikseen varaa vai eikö ole? Onko varaa viiteen näyttelijään vai peräti kahdeksaan vai vain kahteen näyttelijään, sanoi  Aino Kiv i  Radio Suomen Päivä -ohjelman haastattelussa .
 Myllyteatteri on saanut Taiteen edistämiskeskukselta harkinnanvaraista toiminta-avustusta 40 000 euroa vuodessa ja Helsingin kaupungilta 12 000 euroa. Lisäksi haetaan apurahoja, joita lopulta joko tulee tai ei tule.
 – Jonkin verran tulee myös lipputuloja. Näin pienellä toimijalla ne ovat hyvin pieniä. Aina pitää yrittää synnyttää ihmisten kiinnostus tulla katsomaan esitys. On hirveän paljon kiinni siitä, nostaako joku media meidät esiin. Jos mediat eivät tee juttua, huomio jää aika pieneksi.
 Silti ilman valtionosuuksia jääneet teatterit onnistuivat viime vuonna kasvattamaan katsojamääräänsä. Lahtelaisen teatteri Vanhan Jukon taiteellinen johtaja  Linda Wallgren  on varovaisen toiveikas myös tämän vuoden katsojamäärän suhteen.
 – Seksimusikaali keräsi mukavasti katsojia ja juuri oli Don Juanin ensi-ilta. Nyt jännitetään, miten klassikkotulkinta löytää yleisön juuri loppuvuonna, jolloin ihmisillä on paljon virikkeitä.
 Pitääkö pienen teatterin tuottaa aina jotain raflaavaa? Wallgrenin mukaan on erotuttava massasta ja löydettävä kulma, miksi juuri kyseinen aihe on tärkeä. Hänen mielestään ihmiset haluavat nähdä myös sellaista, joka ei aina ravistele.
 – Sillekin on tilausta, että saa tulla rauhoittumaan tai hiljentymään jonkun asian äärelle.
 Linda Wallgrenin mielestä pieniäkin teattereita tarvitaan, sillä ilman niitä Suomessa olisi valitettavan iso joukko paikkakuntia, joissa ei olisi teatteria lainkaan.
 Myllyteatterin taiteellinen johtaja Aino Kivi sanoo, että ilman pieniä teattereita moni asia olisi jäänyt kokonaan kokeilematta.
 – Vapaat teatterit ovat kuin teatterin koelaboratorioita. Niillä on vapaus tehdä melkein mitä vain ja avartaa teatterikäsitystä.
 Lue lisää :
 Teattereille ja orkestereille esitetään määräaikaista valtionrahoitusta – tanssin ja sirkuksen asema huolettaa
 Taiteentekijät rahojen uudelleenjaosta – turha veto ilman lisäpottia
 Teatteri Telakan Kaisa Sarkkinen teatterin lyhytjänteisestä rahoituksesta: "Joka vuosi roikumme kuin löysässä hirressä"

Kamppailua olemassaolosta - pienteatterit sinnittelevät epävarmalla rahoituksella


Summary: Professori Jaakko Husan mukaan kyse on lupauksesta toimia sen puolesta, että paneeleihin kokoontuisi pikkuisen nykyistä monipuolisempaa porukkaa.

Pitäisikö miesvaikuttajien kieltäytyä osallistumasta keskustelutilaisuuksiin, joihin ei ole kutsuttu ensimmäistäkään naista?
 Tätä mieltä on ainakin joukko professoreita, jotka ovat ilmoittaneet Twitterissä, etteivät enää osallistu pelkästään miehistä koostuviin paneeleihin.
 Omasta kieltäytymisestään twiittasi maanantaina Itä-Suomen yliopiston oikeustieteiden laitoksen johtaja  Tapio Määttä .
 Määttä kertoo mietiskelleensä asiaa yli yön ja tulleensa lopulta selvään päätökseen siitä, ettei osallistu puhujana tai panelistina tilaisuuksiin, joissa on vain miesesiintyjiä.
 Hän kiittää virikkeestä Slushin toimitusjohtajaa  Andreas Saarta  sekä teknologiavaikuttaja  Taneli Tikkaa , jotka ovat aiemmin ilmaisseet kieltäytyvänsä miespaneeleista.
 Määtän twiittiä seuranneessa keskustelussa ainakin professorit  Panu Minkkinen  ja  Jaakko Husa  ovat sitoutuneet samaan.
 Jo keväällä oikeustieteen professori  Pauli Rautiainen  antoi vastaavan vakuutuksen. Tuoreessa twiitissä hän sanoo linjauksensa pitäneen toistaiseksi varsin hyvin. Pari kertaa on lipsunut, hän myöntää.
 Värikästä keskustelua Twitterissä
 Määtän ilmoitusta on seurannut värikäs keskustelu Twitterissä. Tarjolla on sekä kiitosta että arvostelua.
 Esimerkiksi vasemmistoliiton kansanedustaja  Anna Kontula  toteaa, että "eipä tällaisista ilmoituksista haittaakaan ole". Hän lisää huomanneensa olevansa usein paneeleissa ainoa asiantuntijaroolissa oleva naisoletettu. Jos muita naisia on, he toimivat juontajina tai soittavat tauolla pianoa, hän lisää.
 SDP:n  Hussein al-Taee  twiittaa jo kutsuttaessa ilmoittavansa, että paneelin olisi hyvä olla tasa-arvoinen. Kutsuja saa kuitenkin hänen mielestään itse päättää lopullisesta kokoonpanosta.
 Mervi Hongisto  puolestaan kysyy, halutaanko paras mahdollinen, eri näkökulmia esille tuova paneeli, vai parhaaksi katsotuista yksilöistä koostuva paneeli. Ne eivät usein ole sama asia, hän korostaa.
 Jaakko Husa: Tervehenkinen lähtökohta
 Helsingin yliopiston oikeus ja globalisaatio -professuurin haltija Jaakko Husa on yksi niistä, jotka Määtän twiitin jälkeen innostuivat antamaan samansisältöisen lupauksen.
 Ylen tavoittaman Husan mukaan kyse ei välttämättä ole erityisen tiukasta ohjelmajulistuksesta, vaan tervehenkinen lähtökohta ja lupaus toimia sen puolesta, että paneeleihin kokoontuisi pikkuisen nykyistä monipuolisempaa porukkaa.
 Husan mukaan asinatuntijuus on sekin järkevä kriteeri keskustelijoita valittaessa, mutta balanssia kannattaa aina hakea.
 – Tuntuu, että monissa kysymyksissä löytyy sekä mies- että naisasiantuntijoita. En tiedä, onko edes paljon kysymyksiä, joissa olisi vain mies- tai naisasiantuntijoita, hän sanoo.
 Husa arvelee, että kysymys on usein viitseliäisyydestä. Kun järjestää paneelia tai kutsuu puhujia, on helpompi kutsua tuttua väkeä.
 – Taustalla ei ole välttämättä pahantahtoista tai tietoista suunnittelua.
 Määtän ilmoitukseen yhtyneet haluavat pitää omalta osaltaan huolta siitä, että puhujat ja paneelit ovat vähän monipuolisempia, uskoo Husa.
 Määtän twiitistä uutisoi ensimmäisenä  Talouselämä.

Professori ei aio jatkossa osallistua paneeleihin, joissa on pelkkiä miehiä – herätti vilkkaan keskustelun


Summary: Amerikkalainen ja australialainen professori vapautettiin vankienvaihdossa. Vaihtokaupan toivotaan johtavan neuvottelujen jatkamiseen talibanin kanssa.

Afganistanissa taliban-kapinalliset ovat vapauttaneet yli kolme vuotta panttivankeina pitämänsä kaksi professoria.
 Yhdysvaltalainen  Kevin King  ja australialainen  Timothy Weeks  siepattiin Kabulin amerikkalaisen yliopiston ulkopuolelta elokuussa 2016. He molemmat työskentelivät yliopistossa professoreina.
 Professorit vapautettiin vaihtokaupassa, jossa Afganistan vapautti kolme taliban-komentajaa. Yksi vapautetuista oli tuhoisia iskuja Afganistanisssa tehneen Haqqani-verkoston johtajan veli  Anas Haqqani .
 Vapautetut taliban-johtajat lennätettiin Qatarin Dohaan, jossa on talibanin poliittista johtoa.
 Vankienvaihdon toivotaan edesauttavan neuvottelujen käynnistämistä talibanin kanssa. Neuvottelut 18 vuotta jatkuneen konfliktin lopttamiseksi kaatuivat viimeksi syyskuussa, kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  perui suunnitellun tapaamisen.
 Tätä ennen amerikkalainen sotilas ja 11 afganistanilaista olivat kuolleet Kabulissa tehdyssä iskussa.
 Afganistanin viranomaisten mukaan vankienvaihdon tavoitteena on aloittaa rauhanneuvottelut uudelleen.
 Mielenosoittajat vastustivat  viime viikolla Anas Haqqanin vapauttamista. Afganistanin viranomaiset vapauttivat Haqqanin ja kaksi muuta taliban-johtajaa vastineeksi amerikkalaisen ja australialaisen professorin vapauttamisesta.    Jawad Jalali / EPA
 Taliban ilmoitti vapauttaneensa professoreiden lisäksi kymmenen Afganistanin turvallisuusjoukkojen jäsentä.
 Australian pääministeri  Scott Morrison  sanoi, että australialaisen panttivangin vapauttaminen on osa luottamuksen rakentamista talibanin ja Yhdysvaltojen tukeman Afganistanin hallinnon välillä.
 Morrison toivoi, että tulitauko ja vuoropuhelun käynnistäminen onnistuisivat Afganistanissa.
 Vapautetut professorit ovat Reutersille puhuneen afganistanilaisen viranomaisen mukaan nyt turvassa ja he saavat hoitoa.
 Miesten kunnosta ei ole kerrottu julkisuuteen. Viime viikolla Afganistanin presidentti  Ashraf Ghani  sanoi heidän terveytensä heikentyneen vankeuden aikana.

Taliban vapautti Afganistanissa yli kolme vuotta panttivankeina pitämänsä professorit vankienvaihdossa


Summary: Korottajien määrä jäi normivuoden lukemiin, mutta poikkeuksellisen moni iso kaupunki hilasi kuntaveroaan ylös.

Suomen kirein kuntaveroprosentti on ollut kuusi vuotta 22,50 prosenttia, mutta ei ole enää. Tänään julkistettujen kuntaverotietojen mukaan Suomen korkeinta tuloveroa perii ensi vuoden alusta lähtien keskipohjalainen Halsua.
 Reilun tuhannen asukkaan Halsua nostaa veroprosenttiaan kerralla 1,50 prosenttiyksikköä 23,50 prosenttiin, jolla se sysää selvästi taakseen tämän vuoden ykkösverottajat Haapajärven, Honkajoen, Jämijärven, Reisjärven ja Teuvan.
 Lasse Isokangas / Yle
 Toinen nykyisen verokaton puhkoja on Savonlinna 22,75 prosenttiin nousevalla tuloverollaan. Niin Halsuaa kuin Savonlinnaakin yhdistää väestötappio ja ikääntyvät kuntalaiset. Yhdistelmä on tuttu monesta muustakin kireän talouden kunnasta.
 Tuttuun tapaan Kauniaisen tuloveroprosentti on manner-Suomen alhaisin, 17 prosenttia. Heti perässä tulevat Helsinki ja Espoo 18 prosentillaan. Ahvenanmaan kunnat komeilevat myös alhaisten kuntaverottajien kärkijoukossa.
 Halsualainen Timo Marjusaari ei säikähdä kuntansa kovaa veroprosenttia. Kalle Niskala / Yle
 Keskituloinen saa Halsualla pari tuhatta vähemmän käteen kuin Kauniaisissa
 Miten heilahdukset kuntaverossa näkyvät palkansaajan tilipussissa?
 Näin esimerkit laskettiin Halsualla keskituloinen maksaisi 12 663 euroa veroja ja veroluonteisia maksuja vuodessa, Kauniaisissa taas 10 473 euroa. Ero on 2 190 euroa. Miten laskelmaan päädyttiin? Laskelmassa käytetty vuosiansio on 40 752 euroa. Sen pohjalla on vuoden 2018 palkansaajien kuukausiansion mediaani (3 079 euroa), jota on korotettu vuosien 2019 ja 2020 ansiotasoindeksien mukaisesti. Lisäksi vuosiansio sisältää puolikkaan kuukauden palkkaa vastaavan lomarahan. Verotuksessa on otettu huomioon vain tavanomaiset vähennykset. Mallilaskelma on tehty alle 53-vuotiaan palkansaajan näkökulmasta, eikä huomioon ole otettu kirkollisveroa.
 Veronmaksajien keskusliiton Ylelle tekemän arvion mukaan Halsualla asuva keskipalkkainen suomalainen maksaa 2 190 euroa enemmän tuloveroa vuodessa kuin Kauniaisissa asuva vertailukumppaninsa.
 Halsualaista  Timo Marjusaarta  luvut eivät hetkauta.
 – Maalla on omat hyvät puolensa, vaikka kaupungissa olisi pienempi veroprosentti, paikallisen 4H-yhdistyksen toiminnanjohtajana työskentelevä Marjusaari pohtii.
 – Aika levollisin mielin olen seurannut keskustelua veroprosentista.
 Kauniaisissa asuva muusikko  Macke Granberg  pitää kotikuntansa matalaa veroprosenttia hyvänä asiana.
 – Jos veroja korotetaan, loppuu jossain vaiheessa liikkumavara, hän arvioi.
 – Ajattelen, että matalammat verot tuottavat lopulta enemmän kaikille, kun ihmiset voivat ostaa enemmän palveluja.
 Macke Granberg on tyytyväinen Kauniaisten matalaan veroprosenttiin. Juha Heikanen / Yle
 53 kuntaa nosti veroprosenttiaan
 Kaikkiaan 53 kuntaa nostaa verojaan ensi vuodelle. Määrä on tavanomainen ja kaukana ennätyksistä. Vuonna 2014 verojaan kiristi 156 kuntaa ja vuonna 2010 peräti 181 kuntaa.
 Tavanomainen korotus on 0,5 prosenttiyksikköä. Kuntaliiton pääekonomisti  Minna Punakallio  kiinnittääkin nyt huomionsa siihen, että melkoinen osa veroprosenttiaan nostavista kunnista on suuria kaupunkeja. Talousvaikeudet eivät ole vain pikkukuntien riesa.
 – Kuopio nostaa, samoin Tampere, Vaasa, Hämeenlinna, Kouvola, Mikkeli. Isojenkin kaupunkien tulopohja on takkuillut ja tilannetta yritetään korjata paitsi säästöillä ja leikkauksilla, myös veronkorotuksilla.
 Kovimpien verottajien joukkoon suuret kaupungit eivät kuitenkaan nouse korotusten jälkeenkään. Suuret kaupungit hyötyvät pienistäkin veronkorotuksista pikkukuntia paremmin, koska niissä on suhteessa enemmän hyvätuloisia veronmaksajia kuin pienissä maalaiskunnissa.
 Pienten kuntien ongelma verotusmielessä on, että iso osa kuntalaisista on pienituloisia eläkeläisiä. Erilaiset kuntaveroon tehtävät vähennykset aiheuttavat sen, etteivät pienituloisten maksamat kuntaverot juuri nouse, vaikka veroprosenttia nostettaisiin.
 Hyvätuloisia vähennykset hyödyttävät suhteessa vähemmän, mikä näkyy kilinänä kunnan kassassa.
 Suurien kaupunkien veropäätösten myötä veronkorotukset iskevät Punakallion mukaan normaalia suurempaan määrään kuntalaisia, vaikka verojaan kiristävien kuntien määrä muuten on normaali.
 Sotkamo rohkeana
 Vaikka kuntien talousvaikeuksista on uutisoitu laajasti pitkin syksyä, seitsemän kuntaa on päättänyt laskea tuloveroaan ensi vuodelle. Määrä on keskiverto.
 Rohkeimman loikan tekee kainuulainen Sotkamo, joka pudottaa kuntaveroaan kerralla peräti 1,5 prosenttiyksikköä 19,75 prosenttiin. Sillä päästään jo maan keskiarvon alapuolelle.
 – Se on rohkea, etupainotteinen strategia. Sotkamo ajattelee houkuttelevansa alhaisemmalla veroprosentilla naapureista (Kajaani, Kuhmo) uusia muuttajia ja veronmaksajia, Punakallio arvioi.
 Lue myös:
 Helsingin kuntavero pysyy 18 prosentissa – Kiinteistövero myös sama 0,93
 Tampere nosti veroprosenttia – 20,25 on suurista kaupungeista selvästi korkein
 Viisi eteläsavolaiskuntaa nostaa tuloveroprosenttia
 Kokkola kulkee vastavirtaan ja keventää kuntalaisten verotusta
 Alle liitetystä taulukosta voit näppärästi tarkistaa omasi tai minkä tahansa Suomen kunnan tuloveroprosentin ensi vuodelle. Voit myös järjestää taulukon kunnittain korkeimmasta veroprosentista alhaisimpaan ja päinvastoin klikkaamalla sarakkeen yläreunaa. Voit myös järjestää taulukon suurimman muutoksen perusteella.

Veroennätys rikki: pohjalaiskunta nosti kuntaveronsa Suomen korkeimmaksi – Katso ankarimmat kuntaverottajat ja oman kuntasi tilanne


Summary: Huomenna käynnistyvä AKT:n ylityö- ja vuoronvaihtokielto viivästyttää satamissa operoitavien laivojen aikatauluja.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Postin lakkoa seuranneet eri ammattiyhdistysten  tukitoimet  halvaannuttavat jo satamien toimintaa.
 Reilun viikon kestänyttä Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU:n työnseisausta tukevat osaltaan jo Auto- ja Kuljetuslan Työntekijät ry, Julkisten hyvinvointialojen liitto JHL, Merimiesunioni ja Rautatieläisten Unioni RAU.
 Suomen suurimman vientisataman Hamina-Kotka Satama Oy:n liikennejohtaja  Markku Koskinen  kertoo, että tukitoimista on koitunut jo mittavia taloudellisia tappioita satamayhtiön lisäksi myös varustamoille ja vientiteollisuudelle.
 – Lopullisten tappioiden määrää on turha ruveta edes arvioimaan, ennen kuin työtaistelutilanne ja sitä seuranneet tukitoimet ovat ohi, Koskinen sanoo.
 Huomisesta keskiviikosta lähtien AKT:n tukitoimena käynnistämä ahtaus- ja huolinta-alan sekä terminaalityöntekijöiden ylityö- ja työvuoronvaihtokielto vaikuttaa satamissa operoitavien laivojen aikatauluihin.
 Koskisen mukaan Hamina–Kotka sataman toimintaa lamaannuttaa myös se, että JHL:n ja RAUn tukitoimien takia junanvaunut seisovat käsittelemättöminä ratapihalla.
 – Meille tulee 25–26 tavarajunaa vuorokauden aikana, ja nyt ne jäävät purkamatta. Osa junista jättää varmasti kokonaan tulematta.
 Nopeita ja järeitä toimenpiteitä
 AKT:n Kaakkois-Suomen aluetoimitsija  Timo Meriläinen  uskoo, että työnseisaukset tulevat lakon mahdollisesti pitkittyessä lisääntymään.
 – En ole ennustaja, mutta satamassa on aina pidetty heikomman puolia, eikä se linja muutu. Lakon mahdollisesti pitkittyessä meillä on valmiudet nopeisiin ja järeisiin toimenpiteisiin, Meriläinen toteaa.
 Liikennejohtaja Koskisen mukaan AKT:n täydellinen tukilakko halvaannuttaisi Hamina–Kotka Satama Oy:n ydintoiminnan eli laivojen lastaamisen ja purkamisen.
 – Suomen maine lakkoherkkänä satamavaltiona oli jo kohentumaan päin, mutta Postin kaltaisen valtakunnallisen toimijan lakko ja sen tukitoimet ovat hyvin näkyviä. Pahimmillaan se tarkoittaa sitä, että ainakin osa laivoista jättää tulematta Suomen satamiin, Koskinen sanoo.
 Vaikka Postin työkiistaan saataisiin piankin sovittua, niin lakon ja sen tukitoimien vaikutus tuntuu Hamina–Kotkan satamassa vielä pitkään.
 – Kasaantunut tavara synnyttää ruuhkaa, jonka purkamiseen kuluu useiden päivien työpanos.
 AKT:n Kaakkois-Suomen aluetoimitsija Timo Meriläisen mukaan tiedossa on nykyistä järeämpiä tukitoimia, jos postilaisten lakko pitkittyy.    Ville Vanhala / Yle
 "Nyt lyödään syytöntä"
 Hamina–Kotka sataman merkittävimmän operaattorin Steveco Oy:n varapääluottamusmies  Janne Härkönen  kertoo, että AKT:n jäsenet lopettivat Postin kuljetusten käsittelemisen maanantaiaamuna. Huomenna keskiviikkona käynnistyvä ylityö- ja vuoronvaihtokielto vaikuttaa Härkösen mukaan ennen kaikkea satamassa yöllä tehtävään operointiin.
 – Tiukkojen aikataulujen vuoksi tiettyjä laivoja on lastattu ylitöinä öisin, joten ylityökiellon vuoksi kyseisten alusten lähtö satamasta viivästyy. Myös varastojen ruuhkia on purettu tähän asti ylitöinä, mutta juuri tällä hetkellä siihen ei ole tarvetta.
 Aluetoimitsija Meriläisen mukaan AKT:n ja muiden ammattiliittojen tukitoimet ovat auttaneet postilaisia heidän työtaistelussaan.
 – Tukitoimet ovat selkeä signaali ammattiyhdistysliikkeeltä siihen, että emme hyväksy kyykystä ja sanelupolitiikkaa, vaan asioista on sovittava työntekijöiden ja työnantajan kesken, Meriläinen sanoo.
 Liikennejohtaja Koskinen toivoo Postin lakolle mahdollisimman nopeaa ratkaisua, että lakon tukitoimet eivät laajenisi enää nykyisestään.
 Koskinen kertoo jo luulleensa että tukilakkojen kaltainen toiminnasta olisi päästy satamissa jo eroon.
 – Minulla ei ole mitään ymmärrystä tukitoimia kohtaan. Suomi yskii nyt, kun tukitoimilla lyödään syyttömiä, sanoo Hamina-Kotka Satama Oy:n liikennejohtaja Markku Koskinen.
 Postin lakkoa yritettiin ratkaista tiistaina valtakunnansovittelijan jättämällä sovintoesityksellä, jonka työntekijäpuoli hylkäsi.

Postin lakon tukitoimista mittavat taloudelliset tappiot vientisatamalle – tavarajunia ei pureta ja laivat voivat jäädä saapumatta


Summary: Keskusrikospoliisi joutui palauttamaan tutkinnassa olevalle liikemiehelle ainostaan vajaa 600 euroa.

Turun hovioikeus on määrännyt Airiston Helmi-talousrikostutkintaan liittyvän, runsas vuosi sitten tekemän takavarikon pidettäväksi edelleen voimassa. Oikeus velvoitti keskusrikospoliisin kuitenkin palauttamaan Airiston Helmi -tutkinnassa olevalle liikemiehelle tämän vajaan 40 000 ruplan käteisvarat eli noin 560 euroa.
 Keskusrikospoliisi on takavarikoinut Airiston Helmi -tutkinnassa käteistä rahaa kaikkiaaan noin 3,5 miljoonaa euroa.
 Viranomaiset iskivät talousrikoksista epäillyn Airiston Helmen tiloihin Turun saaristossa runsas vuosi sitten, syyskuun 22. päivänä.
 Poliisi pidätti tuolloin kolme henkilöä ja  takavarikoi  3,5 miljoonaa rahaa sekä tietokoneita ja kovalevyjä.
 Poliisi on epäillyt, että Airiston Helmen takana olevat tahot ovat  pesseet rahaa  miljoonien eurojen edestä ja syyllistyneet törkeään veropetokseen. Lisäksi rakennusten rakentamisessa epäillään käytetyn pimeää työvoimaa.
 lue lisää:
 Airiston Helmeltä takavarikoidut miljoonat pysyvät poliisin hallussa jopa ensi vuoteen – Venäläinen liikemies vaatii rahoja takaisin ja haluaa puhua poliisille
 Keskusrikospoliisi löysi viikonlopun suuroperaatiossa yhteensä 7 kassakaappia – 3 miljoonaa käteistä oli neljässä kassakaapissa

Hovioikeus piti Airiston Helmi -miljoonatakavarikon edelleen voimassa


Summary: Liitto on aiemmin tukenut työntekijäpuolta muun muassa rautatieliikenteeseen kohdistetuilla työtaistelutoimilla.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL  laajentaa  Postin työriitaa koskevia tukilakkojaan. Maanantaina tukilakot laajenevat lentoasemille ja pääkaupunkiseudun joukkoliikenteeseen, jos työriidan osapuolet eivät ennen sitä pääse sopimukseen
 Lentokentillä lakossa ovat ne JHL:n jäsenet, jotka työskentelevät Airprossa ja RTG:ssä. Lakko vaikuttaa koko maassa ainakin lentojen turvatarkastuksiin.
 Lentoasemilla lakko alkaa maanantaina kello kuudelta ja päättyy tiistaina alkaviin työvuoroihin.
 Ilmailualan unioni IAU ilmoitti aiemmin eilen, että sen lentokentillä työskentelevät jäsenet ovat lakossa samaan aikaan.
 Pääkaupunkiseudun joukkoliikenteessä tukilakko alkaa aamuyöllä kolmelta ja kestää vuorokauden. Lakossa ovat mukana muun muassa JHL:n jäsenet, jotka työskentelevät Koiviston Auto -yhtiössä. Työnseisaus koskee myös osaa huoltokorjaamoiden työntekijöistä.
 Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto AKT ilmoitti eilen, että myös sen paikallis- ja lähiliikennettä Helsingin seudun liikenteen toimialueella ajavat jäsenet ovat lakossa samaan aikaan.
 JHL on aiemmin ilmoittanut tukevansa työntekijöitä edustavaa Posti- ja logistiikka-alan unioni PAUta muun muassa rautateillä ja lossiliikenteessä. Liitto on muun muassa sulkenut tavaraliikenteen ratapihat tänään. Myös junien kunnossapito on lakossa huomenna.
 Lue myös:
 Posti ei aio perua pakettilajittelijoiden sopimusvaihdosta – toimitusjohtajan mukaan vaihdoksella valtion omistajaohjauksen tuki
 Postilakko jatkuu – PAU ei hyväksynyt sovintoehdotusta, video osapuolten kommenteista

JHL laajentaa tukilakkojaan Postin työriidassa – työnseisaus ulottuu lentokentille ja pääkaupunkiseudun liikenteeseen


Summary: Australian MasterChef-kilpailun ennakkosuosikkia kutsuttiin makujen kuningattareksi – sitten hänen taitonsa kummallisesti katosivat. Regina Rask kirjoittaa blogissaan tietävänsä miksi.

Samastuin tähän nuoreen naiseen kilpailun alusta asti. Hän oli selkeän ylipainoinen, herkästi punasteleva, ymmärtääkseni kohtuullisen varattomasta perheestä.
 Paistoi pitkälle, että tavalla tai toisella hän oli alun alkaenkin saanut huonommat kortit kuin moni muu kilpatovereistaan.
 MasterChef on kilpailu, jossa tehdään ruokaa. Ohjelma alkoi BBC:llä parikymmentä vuotta sitten. Samalla formaatilla on tehty tv-ohjelmaa ympäri maailman, myös Suomessa.
 Julkkiksille ja lapsillekin on omat MasterChef-mittelönsä, mutta minä pidän eniten versiosta, jossa tavalliset kotikokit mittelevät paremmuudestaan. Nimenomaan aussiversio on suosikkini.
 Kiperien kokkaustehtävien jälkeen kilpailijat yksi toisensa jälkeen putoavat kisasta. Voittaja saa ison tukun rahaa, auton ja tietysti paljon julkisuutta. Monista voittajista ja kärkipään kilpailijoista on tullut kuuluisia kokkeja ja ravintoloitsijoita.
 Tuo nuori naiseni, Abbey Rose, pärjäsi alussa hyvin.  Hän oli yksi MasterChef Australia -kisan ennakkosuosikeista, kun hän alkoi silmin nähden murentua. Yksinkertaisimmatkaan hommat eivät tahtoneet onnistua.
 Kaikki alkoi epäonnisesta hummuksesta, jonka kanssa Abbey vatuloi punakkana ja itkuisena. Muutkin maustamiset menivät pieleen. Vaikka merenelävien piti olla Abbeyn vahvinta alaa, jätti hän mustekalan raa’aksi.
 Abbey putosi kisasta.
 Mitä ihmettä tapahtui?
 Minä tiedän.
 Abbeyn kaatoivat ne puuttuvat 25 prosenttia itseluottamuksesta. Juuri ne samat, joista minäkin tiedän niin paljon.
 Abbey oli selkeästi luokkaretkellä, matkalla ylempään yhteiskuntaluokkaan.  Pois australialaisesta lähiöstä kohti kuuluisuutta ja juhlittua uraa tv-kokkina.
 Kilpailussa vieraillut kokkijumalatar  Nigella Lawson  suorastaan ylisti Abbeyn tekemiä ruokia. Australian kokkikisaa tuomaroi sympaattinen kolmikko, joka alkoi kutsua häntä makujen kuningattareksi.
 Abbey tuntui onnistuvan kaikessa. Hän loi makupaletteja, joita tuomarit nautiskelivat silmät ummessa.
 Näin Abbeyssa niin paljon tuttua. Kun onnistumisten putki alkoi, paukutteli hän henkseleitään. Abbey oli hetkittäin ärsyttävän itsevarma, haastatteluissa itserakkaan ja kaikkitietävän kuuloinen.
 Kunnes ei enää ollut.
 Veikkaan, ettei minuakaan kovin moni sanoisi epävarmaksi ihmiseksi. Mutta se puuttuvan neljänneksen syndrooma on kovin tuttu minullekin. Psykiatria tai lääketiede ei tätä nimeämääni syndroomaa tunne. Minulle, Abbeylle ja kaikille kohtalotovereillemme se on valitettavan tuttu.
 Abbeyn itseluottamus toimi kahdella ääripään asennolla, on ja off.  Abbey tuskin oli maanis-depressiivinen, mutta hänen itsetuntonsa oli. Hänen MasterChef-koitoksensa muistutti epäonnista keinuleikkiä. Vauhtia piisasi ja se tuntui riittävän taivaisiin saakka. Varomaton horjahdus ja lisää vauhtia vaatinut kiikkuja itkee polvet ruvella leikkikentällä.
 Minunkin itseluottamukseni ja taistelutahtoni taisi olla suurimmillaan aluksi. Lukion jälkeen pääsin yliopistoon. Valmistumisen jälkeen menin toimittajan työhön: radioon ja televisioon.
 Näin jälkeenpäin ajateltuna se aika oli kovaa punnerrusta hampaat irvessä.
 Parempiosaisten perheiden lapsille tämä kaikki olisi ehkä ollut itsestäänselvää. Minä pelkään vieläkin, että paljastun ja joku huomaa, että oikea paikkani olisikin tehtaan liukuhihnalla.
 Kuljen edelleen heikoilla jäillä, koska en oikein tiedä, minne kuulun.
 Mitä vanhemmaksi hän tuli, sitä vakuuttuneempi hän oli siitä, että elämässä oli ratkaisevaa, minkälaisessa ruokapöydässä oli lapsena istunut. Se oli hänen teoriansa numero yksi. Sen jälkeen tuli pitkä väli tyhjää ja sitten voitiin alkaa keskustalla jostain muusta.
 Näin kirjoitin monta vuotta sitten esikoisromaanissani  Ei millään pahalla.  Monien esikoisromaanien tapaan se oli selkeä avainromaani, jossa purin oman lapsuuteni osattomuuksia.
 Olin suuren työläisperheen pahnanpohjimmainen. Siinä pöydässä oli todellakin herttaisen yhdentekevää, otetaanko vai annetaanko vasemmalta tai muistettiinko kattaa leipälautaset. Ateriointi oli niukkaa ja nopeaa. Ruskea kastike kulkee vieläkin perässäni kuin raskas laahus.
 Luulen, että Abbey olisi tajunnut, mitä yritin kirjassa sanoa. Sen, että edelleenkin jokin erottaa köyhien perheiden lapset parempiosaisista kavereistaan.
 Ero on läpinäkyvä, mutta selvästi olemassa oleva. Se on kuin radon, hajuton ja näkymätön, mutta vaarallinen kaasu.
 Ratkaisevimmat erot vähäosaisten ja parempiosaisten lasten välillä eivät ole materiassa : kenkien, kännyköiden ja huppareiden merkeissä ja hintalapuissa.
 Uskaltaisin väittää, että kohtalokkaimmat, pitempikestoiset erot näkyvät erona nimenomaan itseluottamuksen määrässä.
 En väitä, että kaikki hyvin toimeentulevien perheiden lapset puhkuvat itseluottamusta. Väitän, että heillä usein on paremmat rakennuspalikat itsetunnon rakentamiseen.
 Tutkijat puhuvat ylisukupolvisuudesta.  Ylisukupolvisella huono-osaisuudella tarkoitetaan vanhempien hyvinvoinnin ongelmien siirtymistä tai jatkumista heidän lapsilleen. Siitä on paljon tieteellistä  tutkimusta .
 Sosioekonomisten, psykososiaalisten, biologisten ja geneettisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta syntyy huono-osaisuuden ylisukupolvisuuden ketju. Se voi ilmetä heikkoina voimavaroina elämän eri alueilla.
 Myös itseluottamus on voimavara. Se syntyy niin monesta pienestä, merkityksettömänkin tuntuisesta asiasta ja taidosta, jotka opitaan jo lapsuuskodissa. Minä en vieläkään oikein osaa käyttää leipälautasta. Lautasliinojenkin kanssa tahtoo tehdä tiukkaa.
 On paljon asioita ja taitoja, joita olen vajaa tai jotka olen myöhemmin joutunut opettelemaan.
 Minun luokkaretkeni huipentuma oli kymmenen vuoden mittainen pesti diplomaatin puolisona, jolloin järjestin edustusillallisia. Ja hyvin järjestinkin, kaikesta huolimatta. Mutta miettiä piti aina.
 Olen äreän sotaveteraanin ja masentuneen suurperheen äidin yhdeksäs lapsi, jolla oli ruskeat kunnan monot, isoveljeltä perityt. Nyt se ei kuulosta suurelta asialta, mutta silloin vääränväriset monot täyttivät koko pukuhuoneen, värjäsivät ladun edessäni ja perässäni ruskeaksi.
 Luuseri. Silloin ei vielä käytetty koko sanaa, mutta jos olisi käytetty, olisi se kuvannut minua varsinkin niillä talvisilla liikuntatunneilla. Valkoiset monot olivat merkki jostain. Parempien perheiden tyttärillä oli vitivalkoiset monot. Huonompien perheiden tyttärillä ruskeat.
 En tiedä mitkä olisivat nykyajan lapsien kunnan monot, mutta niitä on.  Viimeisimmät tilastot kertovat , että Suomessa on 150 000 köyhää lasta. Vuonna 2012 luku oli 123 000. Huonompaa suuntaan siis ollaan menossa.
 Kunnan monoja piilotellaan jaloissa edelleen. Ja pahoin pelkään, että niitä muistellaan vielä kymmenienkin vuosien päästä.
 Köyhyydellä kun on outo taipumus aiheuttaa kokijoissaan häpeää.
 Olemme niin pitkään luulleet, että jokainen on oman onnensa seppä.  Ajatusta ovat toitottaneet varsinkin ne, jotka yleensä ovat oman mammonansa perineet. Mutta ehkä noin yksinkertaisen älyttömyyden uskominen vaatiikin varsin rikkumatonta itseluottamusta?
 100 prosenttisella itseluottamuksella voi usein korvata neljänneksen puuttuvasta osaamisesta tai luovuudesta. Mutta jos se viimeinen 25 prosenttia itseluottamuksesta on jostain syystä jäänyt puuttumaan, mikään määrä taitoa tai luovuutta ei taida olla kylliksi kun edessä on kova paikka.
 Niin se Abbey vain valitettavasti on. Sen olen minäkin, vaneritehtaan apulämmittäjän tytär niin monessa käänteessä saanut tuta.
 Mutta Abbey, minun silmissäni sinä voitit kokkikisan. Minä puolestani en vieläkään omista valkoisia monoja. Pistän hanttiin. En halua, että ne loppumattomiin määrittävät minua. Joskus onnistun paremmin, joskus huonommin. Mutta on tyytyminenkin taito. Ja jos jotain, niin sen olen tässä ylisukupolvisuuden ketjussa saanut oppia.
 Regina Rask on Puoli seitsemän-ohjelman toimittaja, joka ei osaa syödä artisokkaa eikä hummeria.

Regina Raskin blogi: Mitä australialaisen kokkikokelaan romahdus kertoo itseluottamuksesta ja sen syistä?


Summary: Mies on mediatietojen mukaan työskennellyt koulussa ja museossa.

Saksan poliisi pidätti tiistaina Berliinissä 26-vuotiaan syyrialaismiehen, jonka epäillään suunnitelleen pommi-iskua. Mies oli keskustellut muiden epäiltyjen islamistien kanssa aseiden ja räjähteiden valmistamisesta Telegram-viestipalvelussa, kertoi syyttäjä.
 Epäilty oli myös hankkinut suuria määriä kemikaaleja, joita voidaan käyttää räjähdysaineiden valmistamiseen. Pommi oli tarkoitus räjäyttää myöhemmin sellaisessa paikassa, että se tappaisi ja haavoittaisi mahdollisimman montaa ihmistä.
 Poliisi ratsasi tiistaina myös miehen asunnon. Mies on työskennellyt siivoojana berliiniläisellä ala-asteella.  Saksalaislehti Berliner Morgenpostin  mukaan hän on työskennellyt myös Berliinin Bode-museossa syyskuuhun asti.
 Viime viikolla poliisi pidätti kolme henkilöä Offenbachin kaupungissa Länsi-Saksassa. Myös heidän epäillään suunnitelleen pommi-iskua.
 Islamistit ovat tehneet Saksassa viime vuosina useita terrori-iskuja. Vuonna 2016 Berliinin joulutorille tehdyssä kuorma-autoiskussa sai surmansa 12 ihmistä.

Saksan poliisi pidätti syyrialaismiehen terrori-iskun suunnittelusta epäiltynä


Summary: Moni tekee töitä mieluummin kuin jää kotiin sairastamaan.

Lähihoitaja  Hanna Pärnänen  laskee nyt kuitteja ja maksaa korvauksia Porin vammaispalvelun asiakkaille. Vanhusten hoitaminen vaihtui toimistotöihin, kun petien petaaminen ja tukisukkien laittaminen asiakkaiden jalkoihin muuttui liian raskaaksi. Selkä ei enää kestänyt minkäänlaista kumartelua.
 Pärnänen sai ensin mahdollisuuden tehdä vähemmän selkää rasittavia lähihoitajan töitä, kevennetyllä työmäärällä. Kun osasairauspäivärahan enimmäisaika täyttyi, piti miettiä, onko aika jäädä kokonaan kotiin odottamaan loppuvuodesta tehtävää leikkausta.
 Silloin hänen esimiehensä kesälomasijainen keksi ehdottaa korvaavan työn tekemistä. Uusi selälle sopivampi työ löytyi vammaispalvelutoimistosta.
 Sitä hän on nyt tehnyt koko syksyn hyvällä menestyksellä.
 Työntekijän oma valinta
 Työnantaja voi tarjota työntekijälle sairausloman sijaan korvaavia työtehtäviä käytännössä miltä vain alalta. Työntekijä saa kuitenkin päättää, haluaako hän ottaa tarjotut työt vastaan.
 Korvaavan työn tekeminen on täysin vapaaehtoista. Harva kuitenkaan kieltäytyy siitä.
 – Meistä aika moni tekee töitä mieluummin kuin jää kotiin sairastamaan. Sehän on ihan tutkittuakin, että mielekäs ja voimavaroille sopiva työ edistää toipumista ja lyhentää sairauspoissaoloa, kertoo Porin kaupungin työkykykoordinaattori  Riikka Hemmi-Lehtola .
 Riikka Hemmi-Lehtola kertoo, että korvaavan työn hyödyt näkyvät muuallakin kuin kaupungin budjetissa. Katja Halinen / Yle
 Porin kaupungilla korvaavaa työtä on tehnyt tänä vuonna jo lähes 200 työntekijää. Sairauslomapäiviä on korvattu työllä noin 3 900.
 Määrä on merkittävä, sillä mallin aktiivisempi jalkauttaminen aloitettiin vasta viime vuonna ja se on otettu kaupungissa kunnolla käyttöön tämän vuoden puolella.
 Esimerkiksi huomattavasti suuremmassa kaupungissa, Tampereella, korvaavaa työtä on tehty kolme vuotta. Siellä päiviä kertyi viime vuonna noin 6 000. Tämän vuoden lukema näyttää suurin piirtein samalta.
 Tampereen kaupungilla on lähes 13 000 työntekijää, Porin kaupungilla runsaat 6 200.
 Suoraa säästöä
 Korvaavan työn mallia on hyödynnetty Suomessa jo toistakymmentä vuotta. Vasta viime vuosina se on alkanut yleistyä. Monessa kaupungissa, kuten Turussa ja Helsingissä sen kanssa ollaan vasta pääsemässä vauhtiin.
 – Laajennamme toimintaa tänä vuonna tilanteisiin, joissa vasta mietitään, ollaanko terveydentilan, tapaturman, sairauden tai sen oireen vuoksi poissa vai töissä, Helsingin kaupungin työsuojelupäällikkö  Leena Haakana  kertoo.
 Hän kokee, että malliin kannattaa panostaa. Korvaava työ tuo työnantajalle selviä säästöjä. Sen sijaan, että henkilö olisi kotona sairastamassa, on hänen työpanoksensa käytössä, vaikkakin eri tehtävissä.
 – Poissaolokustannus on aina suurempi kuin korvaavan työn jakson, vaikka sen toteuttamiseksi jouduttaisiin palkkaamaan sijainen.
 Poissaoloja on toistaiseksi riittänyt.  Työterveyslaitoksen  mukaan kuntatyöntekijöiden sairauspoissaolot kääntyivät viime vuonna nousuun. Kuntatyöntekijät olivat poissa työstä oman sairauden takia keskimäärin 17 päivää.
 Sama nousu näkyy myös muilla aloilla.  Kelan maksamaa sairauspäivärahaa  sai viime vuonna lähes 300 000 henkilöä.
 Muutakin kuin rahaa
 Porissa on laskettu, että korvaavalla työllä on saatu tänä vuonna aikaan kaupungin budjetissa jo 650 000 euron säästöt. Välillisesti säästetyt kustannukset voivat nousta jopa 1,2 miljoonaan euroon.
 – Yksi sairauslomapäivä aiheuttaa välittömiä kustannuksia 175 euroa, ja jos mukaan lasketaan myös välilliset kustannukset, kuten sijaisjärjestelyt on sairauslomapäivän hintalappu 350 euroa, Riikka Hemmi-Lehtola toteaa.
 Pelkästä rahasta tässä ei kuitenkaan ole kyse. Sekä työntekijä että työnantaja voivat hyötyä korvaavasta työstä monin tavoin.
 – Työntekijöiden palautteen mukaan he ovat saaneet mahdollisuuden oppia uutta, tehdä erityyppisiä tehtäviä ja avartaa näkemystään sekä omaa ammatillista osaamistaan. Korvaava työ tuo vaihtelua työputkeen, Hemmi-Lehtola kertoo.
 Esimiehet ovat puolestaan kertoneet palautteissaan, että työntekijän työpanosta voidaan hyödyntää niin sanottuihin tekemättömiin töihin tai esimerkiksi uusien työntekijöiden perehdyttämiseen. He kokevat korvaavan työn osaamista ja työhyvinvointia edistävänä. Se on keino osoittaa työntekijöille välittämistä.
 Lisää yhteistyötä lääkäreille
 Työterveyslaitoksen ylilääkäri  Jari Stengård  iloitsee, että Suomessa sairauslomien tarvetta osataan harkita tapauskohtaisesti. Hän vertaa tilannetta Ruotsin malliin, jossa tietystä sairaudesta määrätään tietty määrä sairauslomapäiviä.
 – Meillä huomioidaan, että samasta sairaudesta joku voi olla työkykyinen vaikka joku onkin työkyvytön. Esimerkiksi pianisti on työkyvytön murtuneella sormella, mutta jossain muussa ammatissa hän voisi tehdä töitään.
 Hanna Pärnäsen selkä vaatii leikkausta, mutta sormet toimivat hyvin. Katja Halinen / Yle
 Stengård ei kuitenkaan ole täysin tyytyväinen käytännön toteutukseen. Hän uskoo, että korvaavaa työtä voitaisiin tehdä huomattavasti nykyistä enemmän, jos lääkärit tietäisivät sen mahdollisuudesta.
 – Monen työssäkäyvän terveysongelmia hoidetaan terveyskeskuksessa. Siellä lääkäreillä ei ole yhteyttä työnantajaan, eivätkä he yleensä tiedä, onko työpaikassa mahdollisuutta tehdä korvaavaa työtä.
 Siksi Stengård toivoo, että terveyskeskuslääkärit ohjaisivat potilaitaan työterveyslääkäreiden juttusille tilanteissa, joissa korvaavan työn tekeminen voisi heidän mielestään olla mahdollista.
 Suuret yritykset hyödyntävät
 Jari Stengård uskoo, että Suomessa ei ole enää yhtään isoa yritystä, jossa korvaavan työn mallia ei olisi mietitty. Pienissä yrityksissä korvaavia työtehtäviä on vaikeampi järjestää.
 Hän sai käsiinsä SAK:n toissavuonna tekemän selvityksen, joka tukee tätä näkemystä.
 – 84 prosentissa yli 250 hengen työpaikoista oli mahdollisuus muokata työtä työntekijän työkyvyn mukaan, kun pienissä 1–9 työntekijän yrityksissä luku oli 45 prosenttia.
 Stengård huomauttaa, että laskelmassa SAK on huomioinut myös muokatun työn osuuden. Muokatun työn ja korvaavan työn ero liittyy siihen, mitä työntekijän työehtosopimukseen on kirjattu.
 Muokatussa työssä työntekijä voi tehdä omia töitään esimerkiksi kevennettynä. Korvaavassa työssä työntekijä tekee käytännössä jotain muuta kuin työehtosopimuksessa sovittua työtä.
 Ero voi näkyä pidemmän päälle työntekijän tuloissa.
 – Jos työkyvyn alenema on pysyvä, voi sillä olla taloudellisia seuraamuksia. Palkka voi esimerkiksi alentua, jos työsuoritus alenee tai vastuut vähenevät.
 Määräaikainen ratkaisu
 Korvaava työ on tarkoitettu määräaikaiseksi keinoksi pitää työntekijä töissä. Se ei tähtää alanvaihtoon tai uudelleenkouluttautumiseen. Joskus työtehtävä voi silti vaihtua pysyvästi - jos molemmat osapuolet niin haluavat.
 Jari Stengård on törmännyt urallaan tällaisiinkin tilanteisiin. Mieleen nousee esimerkki trukkikuskista, joka sai ratin pyörittämisestä rasitusvamman vasempaan olkapäähänsä.
 Sairausloma jatkui pitkään, eikä helpotusta näkynyt. Trukkikuski alkoi jo kyllästyä kotona makaamiseen. Sitten hän sai idean.
 Trukkikuskien piti nousta lastia purettaessa pois hytistä lukemaan viivakoodeja kuormasta. Tämä työvaihe toistui usein. Sairauslomalla ollut trukkikuski keksi ehdottaa, että hän voisi hoitaa viivakoodien lukemisen ja jättää trukilla ajamisen muille.
 – Työntekijä oli tyytyväinen, kun hän pääsi takaisin töihin ja työntantaja huomasi, että lastausprosessi nopeutui, kun kuskit eivät enää hyppineet pois hytistä. Kaikki hyötyivät, Stengård kertoo.
 Työ ei saa vaarantaa toipumista
 Korvaavan työn säännöt vaihtelevat työnantajakohtaisesti. Esimerkiksi Tampereen kaupungilla on selvää, että korvaavan työn järjestäminen perustuu työterveyslääkärin lausuntoon.
 – Perusperiaate on, että korvaavan työn pitää olla aina kuntoutumista ja paranemista tukevaa. Se on määräaikainen järjestely, joka edistää toipumista esimerkiksi tuki- ja liikuntaelinsairauksissa, henkilöstöjohtaja  Niina Pietikäinen  kertoo.
 Porin kaupungilla on puolestaan toimintaohje, jonka mukaan esimiehen on kaikissa soveltuvissa tilanteissa tarjottava työntekijälle korvaavaa työtä. Riikka Hemmi-Lehtola kertoo, että työterveyshuollon ammattihenkilö ei edes voi kirjoittaa Porin kaupungin työntekijälle sairauslomatodistusta ottamatta kantaa korvaavan työn soveltuvuuteen.
 Korvaavaa työtä voi silti tehdä myös ilman työterveyslääkärin kannanottoa. Porissa esimies ja kaupungin työntekijä voivat sopia korvaavasta työstä niinsanotun omailmoituskäytännön eli esimiehen myöntämän sairausloman yhteydessä, tai kun työntekijä on saanut sairauslomatodistuksen muualta kuin työterveyshuollosta.
 Tällaisissa tilanteissa on oltava tarkkana. Korvaavan työn tekeminen ei saa vaarantaa työntekijän toipumista.
 – Jos vähääkään herää epäily, että suunniteltu tehtävä voi hidastaa toipumista, konsultoidaan aina työterveyshuollon ammattihenkilöä. Eli toki tämäkin puoli on huomioitu, Riikka Hemmi-Lehtola vakuuttaa.
 Silmät auki uusille mahdollisuuksille
 Lähihoitaja Hanna Pärnäsen toipuminen pääsee kunnolla vauhtiin vasta selkäleikkauksen jälkeen. Vielä ei ole tiedossa, onko paluu entisiin työtehtäviin mahdollista.
 Vaikka terveys onkin etusijalla, ei Pärnästä niin kovasti haittaisi, jos leikkaus toisi mukanaan alanvaihdoksen. Korvaavan työn tekeminen on avannut hänen silmänsä uusille mahdollisuuksille.
 Erityisesti kysymys siitä, pelkääkö Pärnänen sairausloman sijaan tehtävän työn aiheuttavan riskejä toipumiselle, saa naisen naurahtamaan.
 – En näe tässä muita riskejä kuin että voisin vaihtaa paikkaa vallankin.

Sairauslomalle vai hetkeksi toisenlaisiin töihin? Korvaavan työn tekeminen on vapaaehtoista, mutta harva kieltäytyy siitä


Summary: Professorin mukaan väestösiirtojen hyväksyminen miehitetyille alueille asettaa Yhdysvallat vastoin kansainvälistä yhteisöä.

Yhdysvaltain linjaus tunnustaa Israelin Länsirannan siirtokunnat laillisiksi rikkoo kansainvälistä oikeutta, sanovat suomalaisasiantuntijat.
 Ulkoministeri  Mike Pompeo  ilmoitti maanantaina, ettei  Yhdysvallat enää pidä siirtokuntia kansainvälisen lain vastaisina.
 Professori  Martin Scheininin  mukaan asia on juridisesti kiistaton. Siirtokunnat ovat laittomia.
 – Ne merkitsevät miehitetyn alueen osien liittämistä Israelin valtioon ja siviiliväestön siirtämistä alueelle sekä paikallisten omaisuuden tuhoamista. Nämä kaikki toimet ovat yksiselitteisesti Geneven neljännen yleissopimuksen vastaisia, kansainvälisen lain ja ihmisoikeuksien professori Scheinin arvioi.
 Euroopan yliopistoinstituutissa Firenzessä työskentelevä Scheinin huomauttaa, että miehittämisen mahdollinen oikeutus on eri asia kuin siirtokuntien oikeutus.
 Aseellisen konfliktin jälkeen voittajaosapuoli voi laillisesti pitää hallussaan maa-alueita, mutta niiden liittäminen miehittäjävaltioon on kiellettyä.
 Kansainvälisen lain ja ihmisoikeuksien professorin Martin Scheininin mukaan Israelin siirtokunnat ovat laittomia. Antti Haanpää / Yle
 Kansainvälisen oikeuden professori  Martti Koskenniemi  Helsingin yliopistosta sanoo, että siirtokuntien pitäminen laillisena estää niin kutsutun kahden valtion ratkaisun. Tässä EU:n kannattamassa mallissa Israelin viereen syntyisi itsenäinen Palestiinan valtio.
 – Se on tietysti ollut epäselvää, onko tämä kahden valtion ratkaisu enää ollut realistinen vaihtoehto, Koskenniemi sanoo.
 Kuka ratkaisee siirtokuntien aseman?
 Israel miehitti Länsirannan vuonna 1967 käydyssä kuuden päivän sodassa ja on sen jälkeen perustanut sinne useita siirtokuntia.
 Jimmy Carterin  presidenttikaudella vuonna 1978 Yhdysvaltain ulkoministeriö sanoi siirtokuntien rikkovan kansainvälistä lakia.
 Professori Scheinin muistuttaa, että siirtokunnat ja väestönsiirrot alkoivat pikku hiljaa.
 – Israel aloitti sen varovasti. Kaikki kansainvälisen yhteisön jäsenet eivät reagoineet siihen nopeasti, vaan sitä on katsottu vähän läpi sormien, Scheinin kuvailee.
 Nykyään yli 700 000 Israelin siirtolaista on muuttanut Länsirannalle ja Itä-Jerusalemiin.
 Ulkoministeri Pompeon mukaan siirtokuntien asema pitäisi ratkaista Israelin tuomioistuimissa. Scheininin mukaan juuri tämä on kielletty kansainvälisessä lainsäädännössä.
 – Miehittäjää on nimenomaan kielletty ulottamasta siviilituomioistuintensa toimivaltaan miehitetyn alueen asioihin.
 Hilppa Hyrkäs / Yle
 "Linjaus ei yllättänyt"
 Yhdysvallat sitoutui vuonna 1949 Geneven sopimuksiin, jotka kieltävät selkeästi muun muassa väestönsiirrot miehitetyille alueille.
 Se on vaihdellut, kuinka kovaa ääntä Washington on periaatteista pitänyt.
 Ulkoministeri Pompeo kutsui Yhdysvaltojen uutta linjausta paluuksi  Ronald Reaganin  politiikkaan. Vuonna 1981 Reagan kertoi haastattelussa, etteivät Israelin siirtokunnat ole hänen mielestään laittomia, ainoastaan huonosti harkittuja.
 Myöhemmin vuonna 1983 Reaganin hallinto tosin esitti Lähi-idän rauhansunnitelman, jossa todettiin, että siirtokuntien rakentamisen keskeyttäminen parantaisi rauhan mahdollisuuksia.
 Presidentti  Barack Obaman  kaudella (2009–2017) Yhdysvallat kutsui siirtokuntia laittomiksi. Obaman kauden loppupuolella Yhdysvallat pidättäytyi äänestämästä YK:ssa päätöslauselmasta, jossa siirtokuntia luonnehdittiin "räikeäksi kansainvälisen oikeuden rikkomukseksi".
 Kansainvälisen oikeuden professori Martti Koskenniemi pitää Yhdysvaltain linjausta poliittisena lahjana Kremlille, joka haluaa kansainvälisen yhteisön tunnustavan Krimin osaksi Venäjää. Kalevi Rytkölä / Yle
 Koskenniemi ei sano olevansa yllättänyt Trumpin hallinnon uudesta linjauksesta. Professori kertoo odottaneensa tämänkaltaista päätöstä sen jälkeen, kun Yhdysvallat tunnusti Jerusalemin Israelin pääkaupungiksi vuonna 2017.
 – Yhdysvallat joutuu siirtokunta-asiassa jälleen kerran poikkiteloin käytännössä katsoen koko YK:n jäsenistön kanssa. Se ei toki ole mitään uutta, Koskenniemi arvioi.
 Hän ei usko, että Yhdysvaltain päätöksellä on paljoa suuria, konkreettisia seurauksia. Mutta se vaikuttaa kansainvälisen politiikan ilmapiiriin.
 –  Vladimir   Putin  voi sanoa, että tämä meidän Krim-juttu on nyt tällä selvä, Koskenniemi sanoo.
 Lue lisää:
 Yhdysvallat muutti linjaansa – Pompeo: "Israelin siirtokunnat eivät ole kansainvälisen lain vastaisia"

Suomalaisprofessorit kritisoivat: Yhdysvallat toimii vastoin kansainvälistä oikeutta tunnustaessaan Israelin siirtokunnat