Summary: Poliisi pyytää miehen tunnistavia ja mahdollisista rikoksista jotain tietäviä olemaan yhteydessä.

Poliisi epäilee Helsingissä 1950-luvulla syntynyttä miestä ainakin kahdestatoista alaikäiseen tyttöön kohdistuneesta seksuaalirikoksesta. Rikoksista epäilty mies on vangittu.
 Poliisi on julkaissut rikoksesta epäillyn kuvan. Poliisi perustelee ratkaisuaan sillä, että se on välttämätöntä rikosten selvittämiseksi. Yle julkaisee niin ikään poikkeuksellisesti epäillyn kuvan, vaikka kyse on vasta rikosepäilystä.
 Tutkinnanjohtaja ja rikoskomisario  Saara Asmundela  Helsingin poliisilaitokselta toteaa, että ainakaan yhden asianomistajan henkilöllisyyttä ei ole vielä pystytty selvittämään.
 – Voi olla, että osa uhreista ei edes tiedä joutuneensa hyväksikäytetyksi, koska useat poliisin tiedossa olevista uhreista ovat olleet tekohetkellä epäillyn tarjoaman alkoholin tai muiden päihteiden vuoksi tiedottomassa tilassa, kertoo Asmundela poliisin tiedotteessa.
 Poliisi pyytää miehen tunnistavia kertomaan poliisille tietonsa, jotka voivat edistää rikostutkintaa.
 Poliisin mukaan epäiltyä miestä on nuorten keskuudessa on kutsuttu nimellä "Eno".
 Kyseistä miestä epäillään muun muassa useasta törkeästä raiskauksesta ja törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Epäillyt seksuaalirikokset ovat useiden vuosien ajalta vuodesta 2006 alkaen ja niiden epäillään tapahtuneen miehen asunnossa Helsingin Laajasalossa.
 Esitutkinnassa on selvinnyt, että nuoret olivat viettäneet aikaa miehen asunnolla, sillä mies tarjosi alaikäisille alkoholia ja huumaavia lääkkeitä. Nyt osa uhreista on jo aikuisia.
 Poliisi korostaa, etä kyseessä on vakava rikoskokonaisuus. Sen selvittämisessä uhrien ja todistajien tiedoilla on suuri merkitys, tutkinnanjohtaja Asmundela sanoo.
 – Pyydämme, että kaikki, jotka epäilevät joutuneensa rikoksen uhriksi tai tietävät mahdollisesti jotain, joka voisi olla hyödyksi asian selvittämisessä, ottaisivat meihin yhteyttä.
 Poliisi pyytää tekemään yhteydenotot sähköpostitse osoitteeseen seksuaalirikokset.helsinki@poliisi.fi.
 Rikoksista epäiltyä miestä on kutsuttu nuorten keskuudessa nimellä "Eno". Poliisi julkaisee kuvan miehestä, koska se on välttämätöntä vakavien rikosten selvittämiseksi. Yle julkaisee kuvan samoilla perusteilla.  Poliisi

Poliisi epäilee "Enoksi" kutsuttua miestä useista lapseen kohdistuneista seksuaalirikoksista Helsingissä – ainakin 12 uhria


Kuluttajien talousluottamus on pysynyt heikkona, kertoo  Tilastokeskus . Arviot Suomen taloudesta huononivat edelleen kesäkuuhun verrattuna. Luottamusindikaattorin muut osatekijät vahvistuivat hieman, mutta pysyivät vaisuina. Muita osatekijöitä ovat muun muassa arviot oman talouden kehittymisestä.
 Heinäkuun luottamusindikaattorin indikaattorin pistearvo oli –3,9, kun kesäkuussa pistearvo oli –4,6.
 Viime vuoden vastaavaan aikaan nähden luottamusindikaattorin osatekijät heikkenivät kuluttajien omaa rahankäyttöä lukuun ottamatta. Varsinkin odotus Suomen taloudesta romahti vuodessa.
 Heinäkuussa kuluttajat odottivat yleisen työttömyystilanteen synkkenevän jatkossa. Työlliset kuluttajat kokivat, että työttömyyden uhka on myös omalla kohdalla lisääntynyt viime aikoina.
 Oman rahatilanteensa kuluttajat arvioivat heinäkuussa hyväksi. Ajankohtaa pidettiin yleisesti otollisena lainanotolle.
 Teollisuuden luottamus ennallaan
 Elinkeinoelämän luottamusindikaattorin mukaan teollisuusyritysten luottamus talouteen pysyi pitkäaikaisen keskiarvon alapuolella. Saldoluku pysyi kesäkuun tasolla. Myös rakennusteollisuuden luottamus säilyi kesäkuun lukemissa.
 Palvelualojen laski hieman, mutta vähittäiskaupassa yritysten luottamus tulevaisuuteen vahvistui selvästi. Kaupan alan yritysten myynti on kasvanut kesän aikana, ja myyntimäärien ennakoidaan lisääntyvän edelleen lähikuukausina.

Suomalaisten arviot omasta taloudestaan pysyivät vaisuina – työttömyystilanteen odotetaan synkkenevän


Summary: Kansanedustaja ei voinut vaalien alla julkaista päivityksiä Facebookissa.

Poliisi tutkii tamperelaisen kansanedustajan  Veikko Vallin  (ps.) tekemää rikosilmoitusta Facebookista. Vallin on pyytänyt poliisia selvittämään, onko Facebook syyllistynyt rikokseen estämällä Facebook-päivitysten tekemisen.
 Vallin kertoi kesäkuussa  saaneensa vaalien alla Facebookiin 30 vuorokauden julkaisueston. Hänen mukaansa esto alkoi eduskuntavaalien ennakkoäänestyksen ensimmäisenä päivänä eli 1.4.2019. Vallinin mukaan hänet bannattiin eli estettiin vuoden vanhasta päivityksestä.
 Sisä-Suomen poliisilaitoksen rikoskomisario  Jussi Pilviö  on jutun tutkinnanjohtaja. Pilviö vahvistaa, että rikosilmoitus on tutkinnassa.
 – Asiasta on tällä hetkellä kirjattu S-ilmoitus, jonka perusteella mietitään, onko asiassa mahdollisesti jotain rikosta ja jos on, niin mikä rikosnimike, Pilviö kertoo.
 Ilmoitukseen ei ole vielä ehditty paneutua, koska tapauksen tutkija on lomalla ja palaa elokuussa töihin.
 Tutkintapyyntö on hyvin harvinainen.
 – Minulle ei ole tullut aiemmin vastaan rikosilmoitusta itse Facebookia vastaan. Facebookissa julkaistuista kirjoituksista on tietysti tehty rikosilmoituksia muun muassa kunnianloukkauksista. Nämä eivät kuitenkaan kohdistu Facebookia itseään kohtaan, Pilviö kertoo.
 Kansanedustaja harkitsee kantelua
 Vallin kertoi aiemmin, että hän sai kiellon lainattuaan suoran sitaatin Suomen Uutisten jutusta. Siinä kerrottiin, että "tietyillä ulkomaalaisilla ryhmillä on yliedustus eri rikostyypeissä".
 Kansanedustaja syytti, että toimenpide oli Facebookilta vaalivaikuttamista.
 Vallin kertoi aiemmin tekevänsä kantelun Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen, ellei asia etene poliisin kautta.
 Lue lisää:
 Kansanedustaja teki tutkintapyynnön Facebookista – sai julkaisukiellon ennen vaaleja

Kansanedustaja suuttui Facebookille ja teki rikosilmoituksen, poliisi tutkii – "Ei ole tullut vastaan aiemmin"


Summary: Peruna on klassikko, josta on moneksi. Kesän perunasadosta odotetaan hyvää.

Traktori jyrisee perunapellolla Lappeenrannan Joutsenossa. Puikoissa istuu perunanviljelijä  Veikko Ahtiainen . Ahtiaiselle tila on päätynyt hänen isältään, joka puolestaan hankki sen omalta isältään. Perinne jatkuu, sillä nostokoneen kyydissä työskentelevät ripeäotteisesti Ahtiaisen vaimo ja tytär.
 — Tämä on perheyritys. Vaimo ja kotona asuva tytär auttavat tässä perunannostossa, Ahtiainen kertoo.
 Veikko Ahtiainen  pitää perunatilaa, joka kulkenut suvussa jo kolmen sukupolven verran.  Silva Laakso / Yle
 Kun kaupasta kerää pussiin multaista perunaa, ei useinkaan tule ajatelleeksi, että se saattaa olla nostettu saman päivän aikana. Ahtiaisen tilalla peruna nostetaan aamulla ja kaupan hyllyssä se on jo iltapäivään mennessä. Sen lisäksi, että peruna on tuoretta, on se usein myös lähiruokaa.
 — Meiltä peruna liikkuu maakunnan sisällä eli Imatran pohjoispäästä Lappeenrannan eteläpäätyyn, Ahtiainen kertoo.
 Vertailussa voittaja
 Jos perunaa vertaa riisiin tai pastaan, on perunalla monia etuja. Näistä kolmesta peruna on vähäkalorisin vaihtoehto. 100 grammassa perunaa on 55 kilokaloria. Samassa määrässä pastaa kilokaloreita on 327.
 Peruna sisältää myös vitamiineja, hivenaineita ja kivennäisaineita enemmän kuin valkoinen riisi tai pasta.
 Peruna on myös  ilmastoystävällisempi  vaihtoehto. Yhden perunakilon tuottaminen vapauttaa noin 0,35 kiloa hiilidioksidipäästöjä vastaavan määrän kasvihuonekaasuja. Pastassa luku on 1,3 ja riisissä 3,0. Ilmastovaikutus lasketaan tuotantoketjun aikana syntyneistä päästöistä kaupan hyllyille asti
 .
 Kimmo Käck on keittiömestarina Kaukaan kerholla.  Antro Valo / Yle
 Perunan valitsee myös Lappeenrannassa Kaukaan kerholla keittiömestarina toimina  Kimmo Käck . Michelin-ravintola Chef & Sommelierissakin työskennellyt Käck sanoo perunan olevan suomalaisen ruoanlaiton perustus.
 – Peruna taipuu niin moneen. Se on siitä lähtien, kun se on nauriin syrjäyttänyt ykkösviljelykasvina, ollut peruskivi suomalaisessa ruoanlaitossa, Käck sanoo.
 Pois koirankopista
 Keittiömestari Kimmo Käckin suosikkeja ovat muun muassa perunasta valmistetut gnocchit, uudet perunat, imelletty perunalaatikko ja fermentoitu perunaleipä. Peruna on monipuolinen, ja lisäksi sitä on hyvin saatavilla ympäri vuoden.
 – Kotimaisissa raaka-aineissa on se, että joskus helmikuussa punajuuret loppuvat koko maasta ja vaihtoehtona on vain tuontitavaraa. Silloin mieluummin käytän perunaa kuin jotain tuotituotetta, Käck sanoo.
 Peruna on täyttävää ruokaa, mutta siinä on vähän energiaa.  Silva Laakso / Yle
 Vaikka perunassa on runsaasti hyviä puolia, on sekin välillä joutunut ruokavaliotrendien syrjimäksi.
 — En ehkä sanoisi, että peruna on nyt muodissa, mutta on se tullut pois koirankopista, missä se on ollut, kun oli karppaamiset ja hiilareiden välttämiset. Ruokavaliotrendit ovat höllentäneet otettaan, Käck sanoo.
 Veikko Ahtiainen kertoo, että kuluttajien tottumukset näkyvät myös viljelijälle.
 — Milloin on liian vähän ja milloin liian paljon hiilareita. Kyllä se aina vähän vaikuttaa. Nykyaikainen kuluttaja, nuoret varsinkin, tahtovat ostaa valmistuotteen. Ne ovat vähän vanhemman polven ihmisiä, jotka sitä multaperunaa kaupassa osaavat arvostaa ja ostaa, Ahtiainen sanoo.
 Ahtiaisen perunatilalla työskentelee koko perhe. Silva Laakso / Yle
 Kuoren alla on hyvää
 Perunan ostamista mahdollisimman luonnollisessa tilassa kannattaa kuitenkin harkita. Jos perunan kaikista hyödyistä haluaa nauttia, pitäisi perunat syödä kuorineen.
 — Mielestäni kuoriminen ylipäätänsä on virhe. Perunan kuoren alapuolella on kaikki oleellinen. En kuori juuri mitään vihanneksia keittiössäni, jos ei ole ihan välttämätön pakko. Maku, vitamiinit ja hivenaineet ovat siinä kuoressa ja heti sen alla, keittiömestari Käck sanoo.
 Peruna siirtyy pellolta kauppaan saman päivän aikana.  Silva Laakso / Yle
 Perunan elinkaari lähtee aina edelliseltä kesältä. Ensin nostetaan siemenperunat pellosta, varastoidaan ne talveksi ja aletaan keväällä idättää.
 — Kestää toista vuotta, ennen kuin aletaan satoa saamaan, perunanviljelijä Veikko Ahtiainen kertoo.
 Myös keittiössä vuodenajalla on merkitystä. Kesällä Käck vannoo uusien perunoiden nimeen voin kera. Loppukesästä Käck neuvoo pistämään perunat grilliin.
 — Lievä esikeitto, grillissä tummat pinnat ja sitten pyöräyttää perunat suolan ja voin kanssa kattilassa. Kesällä se on ehdottoman hyvä. Jos on kunnon hiiligrilli, saa sen maun sinne perunaan oikein kunnolla, Käck lupaa.
 Vaihteleva sää vaatii hyviä hermoja
 Sadon menestystä ei voi koskaan ennustaa etukäteen. Vaihtelevuus vaatii viljelijältä pitkää pinnaa. Tänä kesänä kokonaistilanne on pysynyt positiivisen puolella, mutta vaihtelevuutta on ollut.
 — Joku sanoo, että peruna ei tarvitse vettä kuin keitettäessä. Ei se ihan niinkään ole, ja kevät oli vähän haasteellinen, kun kuivuus vaivasi tiettyinä hetkinä. Sitten tuli liikaa kosteutta. Nyt taas on on ihan hyvä sää. Mutta ainahan me vähän valitellaan säästä, Ahtiainen nauraa.
 Perunaa nostetaan pellosta Joutsenossa, Etelä-Karjalassa.  Silva Laakso / Yle

Suomalainen huippukokki kuorii perunat vain pakon edessä: “Perunan kuoren alapuolella on kaikki oleellinen”


Summary: Viime viikolla uutiskuvissa nähtiin auringonottajia Hollannin Scheveningenissa, mielenosoittajia vastustamassa Boris Johnsonia Lontoossa ja hiljaisia mielenosoittajia vastustamassa Donald Trumpin hallintoa Manhattanilla New Yorkissa.  Kokosimme yhteen viime viikon hienoimmat uutiskuvat.

Israelin armeijan joukot valmistelevat talon räjäyttämistä Sur Baherin kylässä 22. heinäkuuta. Abed al Hashlamoun / EPA
 Al-Holin pakolaisleiri Koillis-Syyriassa 22. heinäkuuta. Unicefin mukaan humanitaarinen tilanne Al-Holin leirillä on edelleen hyvin kriittinen, vaikka väkivaltaisuudet Syyriassa ovat jo laantuneet ja vähemmän ihmisiä saapuu leirille. Delil Souleiman / AFP
 Venäläisen Nikita Fedotovin taidonnäyttö uimahypyn MM-kisoissa 22. heinäkuuta. Manan Vatsyayana / AFP
 Mielenosoittajat osoittivat mieltään Boris Johnsonia vastaan Downing Streetillä Lontoossa 22. heinäkuuta. Tolga Akmen / AFP
 Yhdysvaltain Race Imboden ja Alexander Massialas (oikealla) kiivaassa sananvaihdossa miekkailun maailmanmestaruuskilpailuissa Budapestissä Ranskaa vastaan 23. heinäkuuta. Balazs Czagany / EPA
 Neljä nuorta ihmistä kuuntelee Puerto Ricon kuvernöörin Ricardo Rossellon ilmoitusta kännykästä La Fortalezan vieressä, San Juanissa, Puerto Ricossa, keskiviikkona 24. heinäkuuta. Puerto Ricon kuvernööri Ricardo Rossello ilmoitti eroavansa 2. elokuuta. Eroaminen johtuu kiistanalaisten chat-viestien paljastumisesta.  Thais Llorca / EPA
 Intian armeijan sotilaat auttavat ihmisiä ylittämään tulva-aluetta Nalbarissa, Intiassa 24. heinäkuuta. EPA
 Noordenveldin kunnan tiekone tiputtaa suolavettä tienpinnalle Hollannin Noordenveldissa 24. heinäkuuta. Levittämällä suolaa asfaltti jäähdytetään, mikä estää asfaltin vahingoittumisen nykyisen lämpöaallon aikana. Kees van Veen / EPA
 Ihmisiä ottamassa aurinkoa Hollannin Scheveningenissa keskiviikkona 24. heinäkuuta. Sem van der Wal / EPA
 Palestiinalaiset opiskelijat seisovat rivissä valmistujaisjuhlissa Hebronissa 24. heinäkuuta. Abed Hashlamoun / EPA
 Sveitsiläinen katutaiteilija Antoine Guignard (LPVDA) on asettunut makaamaan kadulle. Hän nauttii päivästä kolmiviikkoisen työrupeaman jälkeen. Guignard teki viereiselle seinälle yli 20 metriä korkean katutaideteoksen, jossa on kasvokuva paikallisesta taidemaalari Ernest Blatterista. Blatter on 100-vuotias, mutta edelleen hyväkuntoinen. Teoksen erikoisuus on siinä, että maalien sijasta se on tehty puulle, jota on työstetty hiomakoneella ja hiekkapaperilla. Laurent Gillieron / EPA
 Italian vesipallojoukkue juhlii kultamitaliaan Gwangjussa, Etelä-Koreassa 26. heinäkuuta. EPA
  'Strich / Code / Move' -teos Berliinissä 26. heinäkuuta. Teoksella otetaan kantaa seksityöläisten työolosuhteisiin. Felipe Trueba / EPA
 Palestiinalaiset kantavat 23-vuotiaan Ahmad Al-Qarran ruumista hänen hautajaisissaan Khan Younisissa, Gazassa 27. heinäkuuta. Mohammed Saber / EPA
  Christopher Street Day Berliinissä 27. heinäkuuta. Felipe Trueba / EPA
 Venäjän poliisi otti Moskovassa kiinni yli tuhat ihmistä suureen oppositiomielenosoitukseen liittyen 27. heinäkuuta. Vapaita paikallisvaaleja vaativa mielenosoitus kokosi iltapäivästä alkaen tuhansia ihmisiä Moskovan keskustaan. Kirill Kudryavtsev / AFP

Hiljainen mielenosoitus ja viikon muita uutiskuvia


Venäjällä oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  lääkäri epäilee tämän joutuneen myrkytetyksi.
 Navalnyi joutui eilen sairaalaan, sillä hänen kerrottiin saaneen vakavan allergisen reaktion ollessaan vangittuna.
 Hänen lääkärinsä kertoi sosiaalisessa mediassa epäilevänsä, että kyseessä voi olla myös myrkytys, kertoo  The Moscow Times .
 Uutistoimisto Reutersin mukaan lääkäri toivoo, että hän saisi ottaa näytteitä Navalnyin vuodevaatteista, iholta ja hiuksista tilanteen todentamiseksi.
 Sairaalassa Navalnyita hoitava toinen lääkäri on Reutersin mukaan kertonut venäläiselle uutistoimistolle Interfaxille, että Navalnyita vaivaa nokkosrokko ja että hän voi hyvin.
 Navalnyin edustajan  Kira Jarmyšin  Twitter-viestien mukaan tämä kiidätettiin moskovalaisesta vankilasta sairaalaan sunnuntaiaamuna vakavan allergiakohtauksen vuoksi.
 Ambulanssin kutsuivat vankilan työntekijät.
 Asianajaja: Vaikuttaa kummalliselta
 Navalnyilla ei ole Jarmyšin mukaan aiemmin todettu mitään allergisia reaktioita. Jarmyš kirjoittaa Twitter-viestissään, että Navalnyin kasvot olivat sairaalaan saapuessa vahvasti turvoksissa ja hänen ihonsa punoitti.
 Myös Navalnyin asianajaja  Olga Mikhailova  pitää Navalnyin oireita kummallisena, sillä myös hänen mukaansa aiemmista allergioista ei ole tietoa. Makhailovan mukaan lääkärit eivät tiedä, mikä Navalnyitä vaivaa.
 Asianajaja kertoo vaikeuksistaan päästä tapaamaan Navalnyia sairaalassa. Poliisi on Mihailovan mukaan myös estänyt Navalnyin oman lääkärin pääsyn potilaan luo.
 – Ei tiedetä mitä on tapahtunut. Vaikean allergisen reaktion aiheuttaja on tuntematon allergeeni. Sellissä oli viisi muutakin ihmistä, jotka söivät samaa ruokaa, Mihailova kertoo.
 Muilla Navalnyin ympärillä olleilla ihmisillä ei ole havaittu mitään oireita.
 Vankilassa mielenosoituksen takia
 Navalnyille määrättiin viime viikolla 30 päivää vankeutta laittoman mielenosoituksen järjestämisen takia.
 Moskovassa järjestettiin toissapäivänä mielenosoituksia, joissa pidätettiin lähes 1 400 osallistujaa.

Lääkäri epäilee, että eilen vankilasta "vakavan allergiakohtauksen" takia sairaalaan kiidätetty oppositiojohtaja Navalnyi on myrkytetty


Summary: Suurin osa opiskelijoista ei pystyisi rahoittamaan opintojaan ilman ansiotyötä.

Janina Henttonen  ehtii tänä kesänä pitää viikon lomaa ennen opintojen alkua. Nuo seitsemän vapaata päivää hän aikoo käyttää mahdollisimman tehokkaasti tulevaan lukuvuoteen valmistautumiseen. “Loma” kuluu siis opiskeluun.
 – Alun perin mietin kahden viikon lomaa. Viikon töistä saatava raha sai kuitenkin tekemään tällaisen päätöksen.
 Henttonen työskentelee porrassiivoojana jyväskyläläisessä kiinteistöpalveluyrityksessä. Viikon palkka ei ole päätä huimaava, mutta opiskelijan kukkarossa sillä on merkitystä.
 Suurin osa ei pystyisi opiskelemaan ilman ansiotuloja
 Opetus- ja kulttuuriministeriön vuonna 2017 teettämän  tutkimuksen  mukaan opiskelijoista 68 prosenttia kokee, että heillä ei olisi varaa opiskella ilman ansiotyötä. Yli 40 prosenttia opiskelijoiden lukuvuoden aikaisista tuloista on omia ansiotuloja tai säästöjä, joihin sisältyvät myös lomakaudella tienatut eurot.
 Osa tarvitsee säästöjä muidenkin kuin itsensä elättämiseen. Tutkimuksen mukaan joka neljäs opiskelija käy töissä, koska heidän on tuettava taloudellisesti läheisiään, kuten lapsiaan tai puolisoaan.
 Oman alan töitä ei riitä kaikille. Jaana Polamo / Yle
 Töitä opiskelujen ohella tehdään paitsi rahan takia, myös ansioluettelon kartuttamiseksi. Opetus- ja kulttuuriministeriön tutkimuksessa opiskelijoista yli 70 prosenttia kertoo tekevänsä ansiotyötä saadakseen työkokemusta.
 Oman alan työkokemuksen kertymisestä opintojen aikana  koetaan opiskelijoiden keskuudessa paineita , mutta samaan aikaan opiskelijoiden työntekoon liittyvässä keskustelussa toistuu usein lause "kaikki työkokemus on hyödyksi".
 Noin puolet opiskelijoista oman alan töissä
 Verkkokeskusteluja selatessa löytää paljon ketjuja, joissa keskustelun aloittaja on ryhtynyt opintojen ohella tekemään töitä jollakin muulla kuin opiskelemallaan alalla, jämähtänyt samaan työpaikkaan vuosiksi ja katsellut ahdistuneena, kun opiskelukaverit etenevät oman alan töissä tehtävästä toiseen jo ennen valmistumista.
 Joskus matalapalkkaisella alalla töitä on täytynyt tehdä taloudellisesti pärjätäkseen niin paljon, että opinnot ovat jääneet kesken.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön tutkimuksen mukaan vain noin puolet opiskelijoista ilmoittaa, että heidän ansiotyönsä liittyy hyvin tai melko läheisesti oman koulutusohjelman sisältöön.
 Jos työtehtävä on kovin kaukana omasta haaveammatista, voi motivaation löytäminen töiden tekemiseen olla joskus haastavaa.
 Janina Henttonen on viihtynyt siivoustyössä. Jaana Polamo / Yle
 Porrassiivoojan arki on kaukana myös Janina Henttosen tulevaisuuden työstä. Hän opiskelee Jyväskylän yliopistossa psykologiaa ja haaveilee psykoterapeuttina työskentelystä.
 – Täällä olen yksin rapussa ja teen fyysistä työtä, mutta tulevaisuudessa teen enemmänkin pääkopallani töitä ihmisten kanssa.
 Henttonen on kuitenkin yksi heistä, joka näkee kaiken työkokemuksen tarpeellisena ja myös tulevaisuuden uralla hyödyllisenä. Siivoustyö on yllättänyt hänet positiivisesti.
 – Olen päässyt osaksi tällaista työyhteisöä ja tapaamaan sellaisia ihmisiä, joita en välttämättä pääsisi tapaamaan opiskelujen parissa tai muuten elämässä. Tämä on myös hyvä irrottautuminen siitä korkeakoulukuplasta, jossa lukuvuoden aikana elää. Mielestäni on tervettä käydä sen kuplan ulkopuolella.
 Henttosella on edessään kandivuosi. Jaana Polamo / Yle
 Psykologia on Henttosen mukaan opintojen aikana työllistymisen kannalta haasteellinen ala, sillä vasta useamman vuoden opiskelun jälkeen oman alan töitä on mahdollista saada.
 Henttosella on edessään vasta toinen opintovuosi, mutta kursseja on alla sen verran, että hän aloittaa kandidaatin tutkielman tekemisen jo tulevana syksynä. Opintopisteissä ja käydyissä kursseissa mitattuna hän on siis vuotta pidemmällä kuin tavallinen toisen vuoden opiskelija.
 Henttonen myöntää, että vaikka ovet eivät vielä aukea psykologin kesätuuraajaksi, olisi omaa alaa lähempää liippaavia kesätyöpaikkoja olemassa.
 – Vanhustenhuollossa oleminen olisi ollut se, mihin olisin ensisijaisesti tänä kesänä halunnut. Minua olisi kiinnostanut tehdä kuitenkin myöskin ihmisten kanssa enemmän.
 Tähän mennessä Henttonen on ehtinyt olla kesätöissä kaupassa, kioskissa ja postin lajittelussa.
 Oman alan työpaikan saamisesta Henttonen ei kuitenkaan stressaa, koska opiskelutovereilla tilanne on samankaltainen. Yksi on töissä lastenkodissa, mutta muiden kesätyöpaikkoja listatessa Henttosta alkaa naurattaa.
 – Yksi kaveri on leirintäalueella töissä, yksi on optikkoliikkeessä, kolmas on vuoropäällikkönä kartonkitehtaassa.
 Lue myös:
 Niko Haapalainen iloitsi oman alan kesätöistä, mutta sitten iski ahdistus: "Harjoittelun alku tuntui tuomiopäivältä"
 Kesätyöntekijät ovat aiempaa tietoisempia oikeuksistaan, silti osa jää vaille lomakorvauksia – "Olisi hyvä, että he saisivat työelämästä reilun kuvan"
 Ohjattava opiskelija vai ilmainen työntekijä? Palkattomat harjoittelut on työelämän yleistyvä ilmiö, joka kasaantuu ammattikorkeakouluihin
 Tulitko sinäkin tänään töihin rahan takia? Se on okei, sillä työn ei tarvitse olla intohimo, sanovat asiantuntijat

Psykologiaa opiskeleva Janina Henttonen viettää kesää yksin rappukäytävässä – vain puolet opiskelijoista tekee opintojen ohella oman alan töitä


Summary: Valtaosalla suomalaisista on jo passi tai henkilökortti, jonka hakijoita seisoo jonossa edelleen.

Kolmella neljästä Suomen kansalaisesta on jo voimassa oleva passi tai henkilökortti. Numeroina sama tarkoittaa 4,2 miljoonaa yhteensä 5,5 miljoonasta suomalaisesta, poliisista kerrotaan STT:lle.
 Vuodenvaihteessa voimaan tuli lakimuutos, jonka seurauksena ajokortti ei käy enää henkilötodistuksena vahvaa sähköistä tunnistamisvälinettä vaadittaessa.
 Lakimuutos aiheutti erityisesti henkilökorttien hakijaryntäyksen, ja moni joutui odottamaan korttiaan viikkoja. Stressiä aiheutui erityisesti niille, jotka olivat lähdössä ulkomaille ja tilasivat kortin matkaa varten.
 Poliisi yllättyi siitä, kuinka suuri vaikutus lakimuutoksella oli passien ja erityisesti henkilökorttien myyntimääriin.
 – Koko Suomessa poliisilaitokset toimivat äärirajoilla, ja lisäresursseja täytyi ottaa käyttöön, Poliisihallituksen ylitarkastaja  Mika Hansson  kertoo.
 Poliisi myöntää henkilökortit, mutta Väestörekisterikeskus tuottaa korttien siruilla olevat varmenteet. Väestörekisterikeskuksen (VRK) johtajan  Timo Salovaaran  mukaan korttien toimitus viivästyi yksinkertaisesti tuotantokapasiteetin ylittäneen kysynnän vuoksi.
 Muutos hämmensi ihmisiä
 Poliisin tilastojen mukaan tämän vuoden ensimmäisellä puoliskolla henkilökortteja haettiin noin 241 000, kun koko vuonna 2017 haettiin noin 191 000 henkilökorttia. Vuoden 2018 aikana haettujen henkilökorttien määrä oli 256 000. Kyseisessä määrässä näkyy jo ryntäyksen alku viime loppuvuodesta.
 – Aiheutunut ilmiö oli silti suurempi kuin itse muutos, VRK:n Salovaara sanoo.
 Salovaara tarkoittaa ilmiöllä sitä, että vuodenvaihteessa Väestörekisterikeskukselle tuli lukuisia kyselyitä koskien esimerkiksi verkkokaupasta ostetun paketin hakemista määrätystä noutopisteestä, lento- tai laivamatkustajan henkilöllisyyden todistamista ja sitä, voiko verta enää luovuttaa ajokortin kanssa.
 Vahvan tunnistusvälineen hakuun
 Henkilökorttia tai passia tarvitaan henkilöllisyyden todistamisessa Timo Salovaaran mukaan lopulta harvoin, ja ajokortti kelpaa edelleen henkilöllisyyden todistamiseen erilaisissa käytännön asiointitilanteissa. Paketteja on voinut noutaa edelleen ajokortin kanssa.
 Punaisen Ristin Veripalvelu on lähtenyt viestintäjohtaja  Willy Toiviaisen  mukaan siitä, että Suomen viranomaisen myöntämä kuvallinen todistus henkilötunnuksineen riittää verenluovutuksen yhteydessä.
 Ainoa tosiasiallinen lakimuutos koski siis vahvan sähköisen tunnistusvälineen hakua eli esimerkiksi pankkitunnusten saamista ja mobiilivarmenteita. Näihin tarkoituksiin ajokortti ei ole käynyt enää tammikuusta alkaen, koska se on helpompi väärentää kuin passi ja henkilökortti.
 – Vahvan tunnistuksen välineitä ovat myös terveydenhuollon ja useiden valtion virastojen työntekijöiden ammatti- ja virkakortit, joiden saaminen edellyttää työntekijän tunnistamista passista tai henkilökortista, Salovaara sanoo.
 – Ammatillisten korttien avulla kirjaudutaan terveydenhuollon ja viranomaisten tietojärjestelmiin, ja niiden avulla voidaan tehdä sähköisiä allekirjoituksia.
 Henkilökortilla matkustaa Euroopassa
 Yksityiset toimijat voivat yleensä itse määritellä, mitä asiakirjoja ne kelpuuttavat henkilöllisyyden osoittamiseen.
 – Vaatimus passista tai henkilökortista on kyllä ollut lisääntymään päin, mutta edelleen todella monessa paikassa käy esimerkiksi ajokortti, Poliisihallituksen ylitarkastaja Hansson toteaa.
 Hän arvelee, että ihmiset ovat omaksuneet henkilökortin käytön sen kätevyyden vuoksi.
 – Henkilökortti kelpaa aina henkilöllisyyden osoittavana todisteena, joten sen kelpoisuudesta ei tarvitse huolehtia. Samalla henkilökortti toimii kätevänä matkustusasiakirjana EU:n alueella.
 Kortilla voi matkustaa 28 eri maahan. Näiden joukossa ovat muun muassa suomalaisten suosimat lomakohteet Espanja, Kreikka, Italia ja Kroatia.
 Poliisin palvelupisteet ovat tällä hetkellä ruuhkaisia, mutta tilanne vaihtelee merkittävästi eri toimipaikkojen välillä samalla alueellakin. Kaikkein kiireisimmissä palvelupisteissä aikoja on vasta kolmen viikon päästä, kun osaan pääsee odottamatta sisään.

Lakimuutos aiheutti viikkojen ruuhkat henkilökorttien hakuun – "Koko Suomessa poliisilaitokset toimivat äärirajoilla"


Summary: Monissa vanhusten asumisyksiköissä asuu tai vierailee säännöllisesti eläimiä. Kyse on green care -ajattelusta, jossa luontoelementeillä lisätään ihmisten hyvinvointia.

Espoossa Viherlaakson muistipalvelukeskuksen pihalla kuuluu iloinen puhe ja naurun sorina. Asukkaat ja päivätoiminnan asiakkaat istuvat puutarhatuoleilla ja katselevat aitauksessaan touhuavia kanoja.
 Hoitaja nostaa yhden kanoista, Klaaran,  Sirkka Kujasen  syliin.
 – Voi hellanlettas sentään, kun sinä oot pikkuinen, Kujanen sanoo ja silittää kanaa lempeästi.
 Kana kotkottaa aikansa ja rauhoittuu sitten syliin. Vieressä istuvat  Teuvo Termonen  ja  Ahti Alanne  pohtivat, miten kana voi olla niin rauhallinen. Omat lapsuudenmuistot kanoista ovat toisenlaisia.
 Yhdessä hoidetaan kanoja ja leivotaan piirakkaa
 Palveluvastaava  Heidi Leppänen  seuraa tapahtumia tyytyväisenä vierestä. Hän on iloinen siitä, että keskukseen päätettiin rakentaa pieni kanala. Nyt siellä on eläimiä jo toista kesää.
 Palveluvastaava Heidi Leppäsen mukaan kanoista on monenlaista hyötyä ikäihmisille. Yle
 Leppäsen mielestä eläimet ovat yksi parhaista keinoista tukea ihmisten toimintakykyä. Asukkaat lähtevät mielellään ulos, kun mennään katsomaan ja hoitamaan eläimiä yhdessä. Kanat ovat hyvin eläväisiä, joten niiden katseleminen antaa paljon jutun juurta ja herättää muistoja.
 Ja niiden munista on mukava laittaa yhdessä ruokaa.
 – Monenlaista piirakkaa, kääretorttua ja munakasta on tehty. Meidän oma luomukanala tuottaa hyvinkin munia, Leppänen kertoo.
 Lampaita on kiva silitellä
 Helsingin Roihuvuoren palvelukeskuksen pihalla puolestaan asuu kolme lammasta: äiti Pilvi sekä karitsat Muru ja Mörkö.
 Niiden aitauksen reunalla istuu pyörätuoleissaan palvelukeskuksen asukkaita. Aitauksen sisällä häärii pieni poika, joka hoitaa lampaita isoäitinsä kanssa.
 Aino Salmi nauttii lampaiden silittelystä. Matti Myller / Yle
 Aino Salmi  katselee heitä ja muistelee, miten heilläkin oli kotona yksi iso pässi. Ja miten äiti kutoi villasukkia ja opetti hänetkin kehräämään. Kun joku kolmesta lampaasta tulee lähelle, Salmi silittää.
 – Kun ne tulevat tuohon viereen, niin ne ovat kivoja. Se on niin pehmoista se villa, hän sanoo.
 Lampaiden perässä tulevat myös lapset
 Roihuvuoreen tuli kesälampaita ensimmäistä kertaa vuonna 2011. Ensimmäisenä vuonna vasta opeteltiin karitsojen hoitoa, ja pienet eläimet pääsivät karkaamaankin aidan raosta.
 Sen jälkeen rakennettiin parempi aita, eikä suurempia ongelmia ole enää ollut. Hoito sujuu nykyään jo rutiinilla.
 Palvelupäällikkö Päivi Ahosola arvostaa sitä, että lapset tulevat katsomaan lampaita. Yle
 Roihuvuoressa arvostetaan erityisesti sitä, että lampaat houkuttelevat paikalle myös paljon muuta elämää, erityisesti lapsia. Kun keskus etsi vapaaehtoisia lampaidenhoitajia, infotilaisuuden sali oli täpötäynnä ja lampaiden hoitokalenteri täyttyi saman tien.
 – Se, että talossa ja tässä ympäristössä näkyy nuoria ja lapsia, on ilo kaikille. Ennen kaikkea asukkaille, sanoo palvelupäällikkö  Päivi Ahosola .
 "Green care" -ajattelu on lisääntynyt
 Eläinten läsnäolo vanhustenhoidossa on osa niin sanottua green care -ajattelua, jossa luontoelementtejä käytetään ihmisten hyvinvoinnin lisäämiseen. Sitä hyödynnetään vanhustyön lisäksi esimerkiksi lastensuojelussa, mielenterveystyössä ja työhyvinvoinnin ylläpidossa.
 Helsingin yliopiston Ruralia-instituutin johtaja  Sami Kurki  kertoo, että green care -ajattelu on lisääntynyt selvästi viiden viime vuoden aikana.
 – Onhan se varmasti sellaista, mitä intuitiivisesti aika monet suomalaiset ovat tienneet todeksi jo pitkään. Mutta tällainen ammatillisesti kunnianhimoisempi palveluiden tuottaminen ja suunnittelu on ollut kasvussa.
 Alan toimijat ovat käyneet opintomatkoilla esimerkiksi Norjassa ja Hollannissa, jossa toiminnassa ollaan jo vähän meitä edellä. Suomessa esimerkiksi vanhustyön järjestöt kouluttavat säännöllisesti vapaaehtoisia green care -toimintaan ja erilaisten kaverieläinten vierailut ovat monissa asumisyksiköissä jo arkipäivää.
 Kanat viihtyvät sylissä Espoon Viherlaakson muistipalvelukeskuksessa. Matti Myller / Yle
 Roihuvuoressa ja Viherlaaksossa ei enää edes mietitä, etteikö eläimiä olisi. Enemmän pohditaan sitä, mitä eläimiä seuraavaksi hankitaan.
 Heidi Leppänen kannustaa lämpimästi muitakin yksiköitä ryhtymään samaan.
 – Kaikenlaiset eläimet tuottavat älyttömästi iloa meidän ikäihmisille.

"Voi hellanlettas sentään!" Pikkuinen Klaara-kana ilahduttaa muistisairaita vanhuksia Espoossa ja on esimerkki ilmiöstä, joka vain jatkaa kasvuaan


Summary: Michelle Obaman kirja todistaa, että tarvitsemme esikuvia, jotka näyttävät samalta kuin me itse, kirjoittaa Reetta Räty.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Äänikirjojen kauneus on tätä: istun bussissa, katselen tienvarsien lupiineja ja ABC-torneja, hapuilen eväsleipiä kassista, kuuntelen Michelle Obamaa:  "Olen tosi vihainen Barackille, kirjoitin päiväkirjaani: en usko, että meillä on mitään yhteistä."
 Minulle tästä kesästä jäävät mieleen Michelle Obaman ääni ja sanat. Obama on lukenut kirjansa Becoming äänikirjaksi itse. Se tekee kirjasta intiimin. Obaman kirja on ollut huikea bestseller. Minun tarinani (Otava) on kuunneltu suomeksikin noin 25 000 kertaa ja suomenkielisestä kirjasta on otettu jo kymmenes painos.
 Michelle Obama oikeastaan valittaa koko ajan.
 Minusta kirjan viehätys ei ole henkilökohtaisissa paljastuksissa (keskenmeno! pariterapia!), vaan sen mielestäni yllättävässä sävyssä.
 Obama on läpi kirjan vähän tyytymätön.  USA:n presidentin puoliso, maailman menestyneimpiin kuuluva, amerikkalaisessa positiivisuudessa marinoitunut, hurmaava nainen on ärtynyt, vaivautunut, haavoittuvainen – ja vihainen. Tämä on trendien vastaista maailmassa, jossa hyväosaisten pitäisi olla vain kiitollisia, ja kritiikki leimataan valittamiseksi.
 Michelle Obama oikeastaan valittaa koko ajan. Hän ei ole tyytyväinen opettajaansa, työpaikkaansa lakifirmassa, eikä siihen, miten häntä kohdellaan ensimmäisenä naisena.
 Hän on tyytymätön politiikan toimintatapoihin, mediaan, uravalintoihin, ja oi, hän on tyytymätön puolisoonsa.
 Hän ei usko olevansa  ”kaiken glamourin arvoinen”, häntä nolottaa vaivata ihmisiä pakollisilla turvajärjestelyillä. Toisinaan hän ”valvoo öisin ja pihisee kiukusta”.
 Hän kokee olevansa liikaa kaikkea – liian pitkä, liian päällekäyvä, ja liian vihainen.
 Hänestä on sietämätöntä, että hänen lapsuuden luokkatoverinsa eivät saa kunnon opetusta, hän ei pidä siitä, ettei hänen työpaikallaan huomioida vähemmistöjä rekrytoinnissa (Obamat tapasivat lakiasiaintoimistossa, jossa oli töissä yli neljäsataa asianajajaa, vain muutama heistä oli afroamerikkalaisia).
 Kun hänestä tulee julkisuuden henkilö, hän kokee olevansa liikaa kaikkea – liian pitkä, liian päällekäyvä, ja liian vihainen.
 Michelle Obama kirjoittaa:
 "Olin nainen, musta ja vahva, mikä oli tietyllä tavalla ajattelevien ihmisten silmissä yhtä kuin ’vihainen’. Sekin oli vahingollinen klisee, jota on kautta aikojen käytetty lakaisemaan vähemmistöihin kuuluvat naiset huoneiden nurkkiin, piilotajuinen kehotus olla kuuntelematta, mitä sanottavaa meillä on. Jos naista ei kuunnella, eikö hän korota ääntään?"
 "Jos häntä vähätellään vihaiseksi tai tunteelliseksi, eikö se nimenomaan aiheuta lisää vihaa ja tunteita?"
 Ministeriaitiota katsoessa lapsikin oppii, miltä valta näyttää, mihin aitioon kukin kuuluu, mikä on kenellekin mahdollista.
 Michelle Obaman kirja osoittaa,  miten merkittävää on, että näemme itsemme kaltaisia ihmisiä erilaisissa asemissa. Usein se mitä näemme, määrittää sitä, minkä ajattelemme itsellemme mahdolliseksi.
 Michelle Obama on ollut ainoa afroamerikkalainen kaikenlaisissa huoneissa. Hän on tienraivaaja. Nuorena hän oli se, jonka kämppiksen äiti hommasi lapsensa pois samasta asuntolahuoneesta kuin tämä musta tyttö. Nykyään hän tunnistaa asemansa naisena, jonka pitää näyttää muille, että hänen kaltaisensa kuuluvat kaikenlaisiin huoneisiin, ei olemaan kiitollisia, nättejä, hiljaisia, vaan vaativia, kriittisiä, äänekkäitä, vihaisiakin.
 Me kuvittelemme, että aitioihin päätyvät ”parhaat”
 Sama koskee mitä  tahansa ihmisryhmiä.
 Lihavuustutkija  kertoi Suomen Kuvalehdessä  ajatelleensa nuorena, että kielikurssit eivät kuulu lihaville. Esitteiden kuvissa kaikki ovat hoikkia.
 Vihreiden varapuheenjohtaja Fatim Diarra kertoi SuomiAreenan keskustelussa lapsesta, jonka mukaan ”mustat eivät ole opettajia”. Koulussa kaikki opet olivat valkoisia.
 Kun Tarja Halosen kauden lapset äänestivät päiväkodin itsenäisyyspäiväjuhlaan presidenttiä, äänet menivät tytöille. Presidentithän ovat naisia.
 Ja kun Suomen valtioneuvoston jäsenet istuvat eduskunnan aitiossa, näemme nykyään muitakin kuin keski-ikäisiä miehiä. Näin lapsikin oppii, miltä valta näyttää, mihin aitioon kukin kuuluu, mikä on kenellekin mahdollista.
 Kun me kuvittelemme, että  aitioihin päätyvät ”parhaat”, on hyvä kuunnella Michelle Obamaa, joka muistelee lapsuuden koulukavereitaan kaupungin niin sanotuilta huonoilta alueilta. Hän kirjoittaa:  "Tiesin, etten ollut fiksumpi kuin he."
 Michelle Obama ei kuulosta vain kiitolliselta siitä valtavasta luokkanoususta, jonka hän teki työläisperheestä valkoiseen taloon. Hän kuulostaa ärtyneeltä siitä, kuinka paljon potentiaalia menee hukkaan, kun kuvittelemme valtaan, asemiin ja aitioihin sopiviksi vain ne, jotka siellä jo ovat.
 Reetta Räty
 Kirjoittaja on toimittaja ja yrittäjä, joka on saanut työelämässä kulkea muiden raivaamia teitä.
 Lue myös:
 Reetta Rädyn kolumni: Onko liioittelua olla haluamatta lapsia ilmastokriisin takia?
 Obamat Yhdysvaltain ihailluimmat ihmiset vuonna 2018 – Donald Trump jäi taas kakkossijalle
 Netflix teki usean vuoden sopimuksen Barack ja Michelle Obaman kanssa – Ensimmäiset sisällöt ehkä ensi vuonna

Reetta Rädyn kolumni: Mikään ei muutu, jos pitää koko ajan olla kiitollinen


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Pienkone putosi Kainuussa, lentäjä kuoli
 Kainuun pelastuslaitos sai sunnuntaina hieman ennen kello yhtätoista illalla tiedon, että  pienkone on kadonnut . Lentäjän puhelimen lähettämän signaalin avulla hätäkeskus paikansi turmakoneen Kajaanin Vuolijoelle. Lentäjä löytyi kuolleena, muita koneessa ei ollut. Onnettomuuden syystä ei ole vielä tarkempaa tietoa.
 Pikaruoka maistuu suomalaisille, ja kansa lihoo
 Onko lihomisella ja pikaruoan suosiolla kenties jokin yhteys? Henrietta Hassinen / Yle
 Suomalaisten pikaruoanhimolle ei näy loppua.  Matkailu- ja ravintolapalveluiden mukaan  pikaruokaravintoloiden myynti on lisääntynyt jo vuosien ajan. Myös suomalaisten lihominen on yleistynyt viime vuosina.
 Kallistuuko kotisiivous, jos osa jättää alan kokonaan?
 Kotitalousvähennys on lisännyt siivouspalveluiden kysyntää. Mika Moksu / Yle
 Kotitalousvähennyksen leikkaussuunnitelma närästää pieniä siivousyrittäjiä. Leikkaus voi Ylen haastatteleman yrittäjän mukaan saada joitakin lähtemään alalta, ja jäljelle jäävillä peli kovenee entisestään.  Yrittäjät pelkäävät , että verovähennysleikkaus heijastuu myös remonttibisnekseen.
 Kalifornialaisilla ruokafestivaaleilla ampumavälikohtaus, useita uhreja
 Kaliforniassa  ainakin viisi ihmistä on loukkaantunut  ruokafestivaaleilla sattuneessa ampumisessa, kertoo uutistoimisto AP. Ampuminen sattui Gilroyn kaupungissa lähellä San Joseta sunnuntaina alkuillasta paikallista aikaa. Vammojen vakavuudesta ei ole toistaiseksi tietoa. Ampujaa ei ole saatu vielä kiinni.
 Barcelonaa riivaavat väkivaltaiset ryöstöt
 Barcelonassa poliisi on tehostanut toimintaa katuryöstöjä tehtailevia jengejä vastaan. Kuva elokuulta 2018. Quique Garcia / EPA
 Turistien suosimassa Barcelonassa rekisteröidään noin 300 ryöstöä tai varkautta päivässä. Tilastojen valossa Barcelona on Espanjan väkivaltaisin kaupunki.  Erityisen paljon ovat lisääntyneet väkivaltaiset ryöstöt . Vaikka suurin osa varkauksista ja ryöstöistä tapahtuu turistien suosimilla alueilla, turistit eivät ole huolissaan vaan uskovat, että maalaisjärjellä ja terveellä varovaisuudella pärjää.
 Nyt viilenee ja kunnolla
 Yle
 Sunnuntai oli toistaiseksi vuoden lämpimin päivä, kun Porvoossa elohopea kohosi lähes 34 asteeseen. Helsingissä rikottiin paikkakuntakohtainen lämpöennätys. Nyt alkavalla viikolla koko maahan virtaa koillisesta kylmää ilmaa ja lämpötila voi laskea jopa 15–20 astetta viikonlopun korkeimmista lukemista.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lentäjä kuoli pienkoneturmassa Kainuussa, pikaruoan suosio kasvaa, väkivaltaiset rikokset piinaavat Barcelonaa


Summary: Thaimaalaisen riisinviljelijän lapset pääsivät marjarahojen ansiosta yliopistoon.

Thaimaalainen maanviljelijä  Samai Lekan  on jo kahdeksana vuotena lähtenyt riisinviljelykauden jälkeen keräämään marjoja pohjoiseen. Ensimmäinen kerta jännitti miestä kovasti, sillä hän ei ollut koskaan matkustanut.
 – Olin hyvin jännittynyt ja myös hieman peloissani, että huijataanko minua, muistelee Lekan tunnelmia Bangkokin lentokentällä ennen nousuaan Helsingin koneeseen.
 Nyt hän jo odottaa Suomeen tuloa.
 – Olen innostunut, kun pääsen tienaamaan rahaa perheelleni. Tunnen suomalaisen luonnon toiseksi kodikseni, kertoo pitkiä päiviä metsissä ja soilla viettävä poimija.
 90 prosenttia poimijoista tulee pohjoisen marjametsiin vuosi toisensa jälkeen, aivan kuten Lekan.
 – Aion tulla niin kauan, kun pystyn työskentelemään, sanoo mies leveästi hymyillen.
 Lapsille parempi tulevaisuus
 Raha on yksinkertainen syy siihen, miksi pienviljelijä Thaimaasta matkustaa vuosi toisensa jälkeen maapallon toiselle puolelle. Thaimaassa Lekan perheineen tienaa riisiviljelmältään vajaat 900 euroa vuodessa. Sen eteen työskentelee koko perhe.
 Suomessa marjastamassa on myös Lekanin vaimo. Pariskunta on Suomessa noin kaksi kuukautta ja he pystyvät viemään kotiin noin 6 000 euroa rahaa.
 Tällä rahalla he ovat voineet tarjota lapsilleen avaimet toisenlaiseen tulevaisuuteen: vaihtoehtoja, jota heillä ei ole ollut.
 – Toinen lapsistani päätti juuri lakiopintonsa Khon Kaen yliopistossa ja toinen on aloittamassa kandin opintoja kemian alalla, kertoo Lekan tyytyväisenä.
 Suomesta lähdettyään Lekan vaimoineen menee ennen riisinviljelykautta työskentelemään kumipuufarmille Thaimaahan ennen kuin. Siellä he tienaavat yhteensä keskimäärin 15 000 bahtia (430 euroa) kuukaudessa.
 Koko perhe hyötyy
 Thaipoimijoita on ollut Suomessa jo 15 vuoden ajan. Lähes alusta alkaen on mukana ollut myös  Kalyakorn Phongphit  eli Durian , kuten kaikki häntä kutsuvat. Merkittävä osa thaimaalaisista poimijoista saapuu Durianin kautta Suomeen ja Ruotsiin, sillä nainen rekrytoi poimijat Polarica Marjahankinnalle ja Kiantama Oy:lle.
 – Marjanpoiminta ei hyödytä vain poimijaa vaan koko hänen perhettään. Kun näkee yksittäisen poimijan, on varmasti vaikea ymmärtää, kuinka suuri vaikutus marjakaudella on elämään Thaimaassa, sanoo Durian.
 Se on yksi syy, miksi hän on jaksanut stressaavaa kausityötä jo 13:n vuoden ajan.
 – Rakastan poimijoita. On upeaa nähdä, kuinka he pystyvät tienaamaan rahaa perheilleen, Durian sanoo.
 Kaikki Durianin kautta tulevat viljelijät ovat kotimaassaan joko riisin- tai sokeriruo´on viljelijöitä.
 – Emme edes halua kaupunkilaisia poimimaan. Tämä työ ei vain sovi heille.
 Hyvä tili on ankaran työn tulos
 Oranssi tuulitakki katoaa märällä jängällä kasvavien, ohuiden ja harvojen kuusenkäppyröiden taakse, kun Samai Lekan lähtee jatkamaan hillanpoimintaa sodankyläläiselle suolle. Käsien on käytävä rivakasti, mikäli tienestiä mielii.
 Thaipoimijoiden työpäivä on alkanut varhain. Leiristä on lähdetty jo viiden aikaan, soille poimijat jalkautuvat seitsemän korvilla. 12 tunnin jälkeen porukka kokoontuu taas tien laitaan ja he lähtevät leiriin, jonne päästään noin yhdeksältä.
 Siellä thaimaalainen kokki on valmistanut illallisen, jonka nauttimisen jälkeen jutellaan vielä hieman ja käydään nukkumaan. Aamulla on taas varhainen nousu.
 – Parhaat poimijat tienaavat nettona 4 000 - 6 000 euroa kesässä, kertoo Durian.
 Viime vuosi oli hyvä marjavuosi ja hänen kauttaan tulleiden poimijoiden keskiansio oli 3 300 euroa.
 – Tämä on kovaa työtä, mutta kaiken vaivan arvoista, hän vakuuttaa.
 Lue lisää:
 Kesän ensimmäiset thaipoimijat saapuvat Suomeen pian – Thaimaa ei nostanut viisumimäärää

Riisinviljelijä voi hankkia marjastamalla monen vuoden tulot – parhaimmillaan marjamatka Suomeen on pääsy parempaan tulevaisuuten


Summary: Poliisin mukaan epäilty ampuja on edelleen vapaana

Kaliforniassa ainakin viisi ihmistä on loukkaantunut ruokafestivaaleilla sattuneessa ampumisessa, kertoo uutistoimisto AP.
 Ampuminen sattui Gilroyn kaupungissa lähellä San Joseta sunnuntaina alkuillasta paikallista aikaa.
 Paikallisen Santa Clara Valley Medical Center -sairaalan edustaja kertoo AP:lle, että sairaalaan on kirjattu kaksi ampumisen uhria ja ainakin kolmea odotetaan lisää. Tällä hetkellä loukkaantuneiden vammojen vakavuus ei ole tiedossa.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan poliisi on vahvistanut sen, että loukkantuneita on, mutta heidän tarkka määränsä on vielä epäselvä.
 Sosiaaliseen mediaan on ladattu videoita, joissa tapahtumavieraat juoksevat hätäänyneenä taustalla kuuluvien kovien pamausten takia.
 Ampujaa ei vielä saatu kiinni
 Osa luuli pamauksia ilotulitteiksi.
 – Juuri kun olimme lähdössä, näimme miehen, joka oli kietonut huivin jalkansa ympärille, koska häntä oli ammuttu. Maassa makasi loukkaantunut lapsi. Ihmiset heittivät pöytiä ja leikkasivat aitoja tieltään päästäkseen pois, kertoo silminnäkijä  Evenny Reyes  paikalliselle San Jose Mercury Newsille uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Ampuja on tällä hetkellä vielä poliisin mukaan "aktiivinen", eikä hänen sijainnistaan tai motiiveistaan ole tarkempaa tietoa.
 Gilroy Garlic Festival on tunnettu kolmipäiväinen ruokafestivaali, joka kerää vuosittain tuhansia valkosipulin ystäviä paikalle kautta maan.
 Täydennämme uutista.

Kaliforniassa useita ihmisiä on loukkaantunut ruokafestivaaleille tehdyssä ampumisessa


Summary: Siivouspalveluista on helppo luopua. Yrittäjät pelkäävät, että verovähennysleikkaus heijastuu myös remonttibisnekseen.

Kerttu  ja  Lauri Hotokka  asuvat idyllisessä omakotitalossaan maaseudun rauhassa, parinkymmenen kilometrin päässä Lahden keskustasta. Heidän taloudessaan hallituksen suunnitelma kotitalousvähennyksen leikkaamisesta herättää ärtyneisyyttä ja huolta.
 Molemmat ovat ehtineet jo kunnioitettavasti yli 80 vuoden ikään. Terveys ja kunto riittävät vielä hyvin omassa kodissa asumiseen, mutta ei täysin ilman apua. Kahden viikon välein käy siivooja. Vuosien ajalta tuttu siivooja on paitsi tuiki tärkeä kodin puhtaanapidon kannalta, myös seuran pitäjänä.
 – Kun Aini tulee, hän kysyy ensimmäisenä, miten me voimme. Vaihdamme aina kuulumiset, ennen kuin hän käy työhön, Kerttu Hotokka sanoo.
 Kerttu ja Lauri Hotokka käyttävät siivouspalvelua kotonaan kahdesti kuussa. Se helpottaa merkittävästi iäkkään pariskunnan arkea. Mika Moksu / Yle
 Pariskunnalle siivouspalvelun käyttäminen ei ole itsestäänselvää. Pienessä eläkkeessä säännöllinen siivous on kuluerä, joka tuntuu rahapussissa. Rahallista satsausta helpottaa kotitalousvähennys, jonka ansiosta siivoukseen kuluvasta summasta palautuu verotuksessa jopa satoja euroja vuodessa.
 Jos kotitalousvähennystä leikataan, on edessä valinnan paikka.
 – Jos terveys ei salli sitä, että pystyy itse kotitöitä tekemään, pitää koti jotenkin saada puhtaaksi. Sitten pitää miettiä, mihin rahaa käytetään. Siivoukseen käytetty raha on pois muusta toimeentulosta, eikä joka penniä voi laittaa menemään, Kerttu Hotokka ynnää.
 Kotitalousvähennys on lisännyt siivouspalveluiden kysyntää. Mika Moksu / Yle
 Pieneltä tuntuvasta leikkauksesta iso riesa
 Kotitalousvähennystä voi saada esimerkiksi siivouksissa tai remonteissa työn osuudesta. Vähennykseen voi laittaa 50 prosenttia työn arvosta, mukaan luettuna arvonlisävero. Omavastuu on 100 euroa, ja vuodessa voi vähentää enintään 2 400 euroa.
 Nyt hallitus kaavailee vähennysoikeutta leikattavan niin, että työn osuudesta enää 40 prosentia olisi vähennyskelpoista ja vuosiraja laskisi 2 250 euroon. Sillä tavoitellaan valtion kirstuun lisää verotuloja 95 miljoonaa euroa vuosittain.
 Hotokan pariskunnan tupaa imuroiva yrittäjä  Aini Lehtosalo  on suunnitelmasta huolissaan. Hänen pienyrityksensä asiakkaista noin puolet on yksityisiä kotitalouksia, joille kotitalousvähennys on merkittävä syy, miksi he voivat hyödyntää kotisiivousta.
 Lehtosalo muistuttaa, että kotitalousvähennys ei ole tärkeä vain vain pienituloisille eläkeläisille. Sitä käyttävät paljon myös ruuhkavuosien pyörteissä olevat lapsiperheet.
 Kotitalousvähennyksissä suurin raha liikkuu remonttien ympärillä. Vuonna 2017 kotitalousvähennykseen oikeuttavista kustannuksista reilusti yli 80 prosenttia liittyi remontteihin. Kotitaloustöiden osuus oli alle 13 prosenttia. Vaikka osuus on pieni, se ei lohduta siivousyrittäjää.
 – Remonteissa on paljon töitä, joita ei voi jättää teettämättä. Siivouksesta puolestaan on helppo tinkiä. Eniten vaikeuksia leikkauksesta kohdistuisi niille yrittäjille, jotka tekevät pelkästään kotisiivouksia, Lehtosalo pohtii.
 Aini Lehtosalo sanoo, että kotitalousvähennyksen leikkaaminen olisi kova isku etenkin niille yrittäjille, joiden elinkeino on pelkästään kotisiivousten varassa. Mika Moksu / Yle
 Veronkierron riski kasvaa
 Suomen Yrittäjät on luonnollisesti kummissaan hallituksen suunnitelmasta. Järjestön toimitusjohtaja  Mikael Pentikäinen  sanoo ihmettelevänsä, mikä ideologia leikkaussuunnitelman takana on.
 Hän sanoo, että kotitöiden ja remonttien teettäminen ei ole hyvätuloisten yksinoikeus, vaan kotitalousvähennystä hyödyntä myös moni pienituloinen, kuten eläkeläiset.
 Pentikäisen mukaan kotitalousvähennyksen leikkaaminen voi aiheuttaa valtiolle myös ongelmia.
 – Jos kotitalousvähennystä leikataan, on suuri riski, että samoja töitä teetetään jatkossa harmaasti. Kotitaloudet tinkivät helpommin esimerkiksi siivoustöistä, mutta leikkaus heijastuisi varmasti myös remontteihin, hän sanoo.
 Yrittäjän huolena alan tulevaisuus
 Kotitalousvähennyksen suosio on kasvanut jatkuvasti siitä asti, kun se otettiin käyttöön koko maan laajuisesti vuonna 2001. Ensimmäisenä vuonna sitä hyödynsi valtakunnallisesti runsaat 70 000 ihmistä, ja vuonna 2017 jo yli 425 000.
 Verotuksessa hyväksyttyjen kotitalousvähennysten rahallinen määrä kasvoi samassa ajassa runsaasta 32 miljoonasta lähes 450 miljoonaan euroon. Palkansaajat hyödyntävät hieman enemmän vähennysoikeutta kuin eläkeläiset.
 Pitkään yrittäjänä toiminut Aini Lehtosalo on huolissaan siivousalasta. Kilpailu alalla on kovaa: suuri osa siivousyrityksistä on yhden tai muutaman hengen firmoja. Suunniteltu leikkaus voi hänen mukaansa jopa saada joitakin luopumaan leikistä ja jäljelle jäävillä peli kovenee entisestään.
 – Itselläni työvuosia ei enää ole paljon jäljellä, joten en jaksa olla huolissani itsestäni. Mutta se mietityttää, riittääkö alalle enää nuoria tulijoita, jos kilpailu kovenee, Lehtosalo aprikoi.
 Siivooja Aini Lehtosalo ja Hotokan pariskunta tuntevat toisensa vuosien ajalta. Monelle ikäihmiselle siivooja on tärkeä juttukumppani. Mika Moksu / Yle
 Tuleeko kotona asumista liian työlästä?
 Hotokan pariskunta harkitsee muuttoa Nastolan kirkonkylälle.
 Omakotitalon ylläpitäminen on ikäihmiselle raskasta työtä. Keskustelu kääntyykin siihen, millaisissa oloissa vanhukset asuvat. Vanhusten kotona asumista on koetettu jo vuosia helpottaa, jotta yhteiskunta säästäisi rahaa kalliista laitoshoidosta.
 Kerttu Hotokan mielestä yhteiskunta voisi tulla enemmän avuksi.
 – Etenkin pienituloisimmille eläkeläisille pitäisi tarjota ilmainen siivous, jos he eivät siihen itse pysty.

Kallistuuko kotisiivous? Kotitalousvähennyksen leikkaussuunnitelma närästää pieniä siivousyrittäjiä


Summary: Matkailu- ja ravintolapalveluiden toimitusjohtajan mukaan kaupungistuminen ja ihmisten kiireinen elämäntapa ovat lisänneet pikaruoan suosiota.

Suomalaisten pikaruoanhimolle ei näy loppua. Pikaruokaravintoloiden myynnin määrän kasvu jatkuu Suomessa jo viidettä vuotta perä jälkeen.
 Yksi esimerkki pikaruokabuumista on nopeasti levinnyt kotimainen hampurilaisravintolaketju XMeal. Vuonna 2010 perustetulla XMealilla oli aluksi ravintoloita Seinäjoella ja Kankaanpäässä.
 Nyt toimipisteitä on jo yli 60. Monet XMealeista sijaitsevat pienemmillä paikkakunnilla huoltoasemien, kahviloiden ja muiden ravintoloiden yhteydessä. Helsinkiin XMeal ei ole toistaiseksi ravintolaa avannut.
 Matkailu- ja ravintolapalvelut MaRa ry:n mukaan pikaruoan myynti on lisääntynyt jatkuvasti vuodesta 2015 lähtien. Tämän vuoden tammi-maaliskuussa kasvua oli 7,1 prosenttia.
 XMealin toinen perustaja ja ketjujohtaja  Miika Haapala  pyörittää ravintolaa Kankaanpäässä. Haapala kertoo, että ketjun myynti on kasvanut alkuvuonna noin kuusi prosenttia. Kankaanpään XMealissa nousua on ollut ainakin yhdeksän prosenttia.
 Haapala arvioi, että pikaruoka-alalla on vielä kasvunvaraa, vaikka kilpailu on koventumassa.
 – Noin 5–6 toimipistettä tulemme vielä tämän vuoden puolella lisäämään, Haapala kertoo.
 Joillekin maistuu salaatti, toiset luottavat peruspikaruokaan
 Hampurilaisten lisäksi XMealeissa myydään myös muita pikaruoka-annoksia kuten esimerkiksi makkaraperunoita, wrappeja, kebabia ja salaatteja.
 Lounaalle Kankaanpään XMealiin tullut  Anni Kierikka  sanoo syövänsä pikaruokaa noin kerran viikossa. Hän on erityisen mieltynyt ravintolan salaatteihin.
 – Yleensä suosin tätä salaattibaaria. Harvemmin tulee syötyä hampparia, Kierikka kertoo.
 Juulia Löytökorpi  kertoo käyneensä viime aikoina tavallista useammin XMealissa, koska hänen työpaikkansa sijaitsee ravintolan lähellä. Hänelle terveellisyys ei ole tärkein asia pikaruoka-annosta valitessa.
 – Pikaruokaravintolaan kun menee, niin kyllä siinä on vähän rasvaisempaa ruokaa mennyt hakemaan, Löytökorpi sanoo.
 Miika Haapalan mukaan XMealin suosituimmat annokset ovat hampurilaisaterioita sekä kanalautanen. Salaatin suosio on kuitenkin selvästi lisääntymässä. Haapalan mukaan terveellisten annosten osuus myynnistä on noin 20 prosenttia.
 – Myös raavaat miehet syövät salaattia tällä hetkellä tosi hyvin. Se tulee olemaan panostus meillä eteenpäin, Haapala sanoo.
 Xmeal-ravintoloiden ketjujohtaja Miika Haapala pyörittää ravintolaa Kankaanpäässä. Jaani Lampinen / Yle
 Kaupungistuminen lisää ravintolaruoan kysyntää
 Matkailu- ja ravintolapalvelut MaRa ry:n toimitusjohtaja  Timo Lappi  arvioi, että merkittävimpiä syitä pikaruoan suosiolle ovat kaupungistumisesta johtuva ravintolaruokailun yleinen lisääntyminen sekä pikaruokatarjonnan laajentuminen ja monipuolistuminen.
 Lapin mukaan ihmisistä on tullut aiempaa kiireisempiä, joten Yhdysvalloissa ja Euroopassa jo aiemmin havaittu trendi mukaan otettavan ruoan suosiosta on tullut Suomeen vahvasti vuosien 2015–2016 jälkeen.
 – Ihmiset haluavat käyttää vapaa-aikansa muuhun kuin ruoanlaittoon, joten he käyvät ravintoloissa syömässä. Yhä enemmän myös haetaan ruokaa kotiin tai tilataan kuljetuspalvelulla, Lappi sanoo.
 Hampurilainen. Arkistokuva. Elisa Kinnunen / Yle
 MaRan tekemässä pikaruokaravintoloiden myynnin seurannassa on huomioitu suurimmat pikaruokaketjut kuten Hesburger, Burger King, McDonald's, Kotipizza, Rax ja Subway. Pienemmät toimijat kuten perinteiset grillit ja kebab-pizzeriat eivät ole mukana seurannassa.
 Lappi arvioi, että pikaruoan myynti lisääntyy edelleen, koska kaupungistuminen jatkuu nuorten aikuisten muuttaessa kasvukeskuksiin. Tyypillisesti kaupunkiin muuttavat ihmiset käyttävät aiempaa useammin ravintolapalveluita.
 Lapin mukaan jatkossa pikaruokaravintoloihin tulee yhä enemmän erilaisia ateriavaihtoehtoja ja myytävän ruoan terveellisyys korostuu.
 – Jossain vaiheessa voi vaikuttaa myös se, miten ihmiset suhtautuvat lihan syömiseen. Terveellisyysajattelun lisäksi on monia isoja tekijöitä kuten ilmastonmuutoksen torjunta, jotka voivat muuttaa sitä, millaisia palveluja ihmiset haluavat.
 Pikaruoan suosio kasvaa ja kansa lihoo
 Pikaruoan suosion kasvun rinnalla myös suomalaisten lihominen on yleistynyt viime vuosina.
 Suomessa lihavuus on yleistynyt kymmenien vuosien ajan, mutta 2000-luvun alkupuolella lihominen hidastui. 2010-luvulla suomalaisten lihominen alkoi jälleen lisääntyä.
 Finterveys 2017-tutkimuksen  mukaan vuonna 2017 lähes kolme neljäsosaa yli 30-vuotiaista miehistä ja kaksi kolmasosaa naisista oli ylipainoisia. Aikuisista neljännes oli lihavaksi luokiteltavia.
 Tutkimuksessa ihmisten painoindeksi laskettiin jakamalla paino (kg) pituuden neliöllä (kg/m2). Ylipainoiseksi katsottiin henkilöt, joiden painoindeksi oli vähintään 25 kg/m2 ja lihaviksi ihmiset, joiden painoindeksi oli vähintään 30 kg/m2.
 Yksinkertainen tapa laskea painoindeksi on jakaa henkilön paino kahdesti hänen pituudellaan.
 Onko lihomisella ja pikaruoan suosiolla kenties jokin yhteys?
 Lihomisen yleistymiselle ei ole löydetty mitään yksittäistä tai yksiselitteistä syytä, toteaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessori  Markku Peltonen .
 – Minun arvioni on, että pikaruoan myynnin kasvulla ei ole välttämättä mitään erityisen suurta merkitystä lihavuuden yleistymiseen, Peltonen sanoo.
 Hän toteaa, että nykyisin pikaruokaravintoloiden annokset eivät ole välttämättä epäterveellisiä. Myöskään annosten sisältämä energiamäärä ei ole välttämättä suurempi kuin kotiruoka-annoksissa.
 – Pikaruokaravintoloissa voit syödä salaattia. Se on ihan terveellinen täysipainoinen ateria ja kalorimäärältään pienempi kuin mitä se ehkä muualla olisi ollut. Pitkältihän kyse on ihmisen valinnoista.
 Mikko Airikka / Yle
 Lihomisen taustalla moderni elämäntapa
 Peltosen mukaan kansan lihominen on monisyinen asia, joka johtuu siitä, että nykyisin ihmiset saavat ruoastaan enemmän energiaa kuin he kuluttavat. Kyseessä on kansainvälinen trendi, joka näkyy länsimaissa sekä kehittyvissä maissa.
 Lihomisen yleistyminen johtuu Peltosen mukaan muun muassa siitä, että suuri osa väestöstä ei enää liiku työympäristössään kuten vielä muutama vuosikymmen sitten. Samalla ruoasta on tullut suhteellisesti edullisempaa kuin aiemmin ja tarjonta on laajentunut.
 Peltonen suosittelee, että epäterveellistä pikaruokaa kuten hampurilaisia ja pizzaa kannattaa syödä korkeintaan kerran viikossa.
 Kankaanpään XMealissa pikaruoan mahdollinen epäterveellisyys jakaa asiakkaiden mielipiteitä.
 – Kyllähän se on vähän liian helppoa ja sisältää turhia rasvoja, Anni Kierikka toteaa.
 Juulia Lötyökorpi toteaa, että hän urheilee niin paljon, että rasvaisen ruoan epäterveellisyys ei huoleta.
 – Minä oletan, että Suomessa myytävä ruoka on aina terveellistä. Kyllä taudit tulee muusta kuin ruoasta, sanoo liharuokaa suosiva  Lauri Ahopelto .
 Lue myös:
 Karkkihyllyt piiloon, pähkinät halvemmiksi, ilmaisia kehonkoostumusmittauksia – näin ylipainoiset ihmiset ja asiantuntijat ratkaisisivat suomalaisten lihomisen

Pikaruoka maistuu suomalaisille aina vain useammin ja kansa lihoo – Onko ilmiöillä yhteys?


Summary: Kyselyn mukaan barcelonalaisten suurin huoli on  turvattomuuden lisääntyminen. Uhreina ovat useammin kuitenkin ulkomaalaiset turistit.

Nuori mies juoksee naisten olkalaukku kädessään Barcelonassa turistien suosimalla La Rambla -kävelykadulla. Mies ehtii kadota näkyvistä ennen kuin hämmentyneen näköinen nainen tajuaa joutuneensa ryöstön uhriksi.
 Näystä on tullut tavallinen Barcelonassa, jota osa asukkaista on alkanut kutsua ryöstöjen ja varkauksien pääkaupungiksi Espanjassa. Turvattomuuden lisääntymisestä keskustellaan kaupungissa enemmän kuin koskaan.
 Keskustelu alkoi kiihtyä erityisesti sen jälkeen, kun Etelä-Korean hallituksen virkamies  kuoli ryöstössä saamiinsa vammoihin  kesäkuun lopussa.
 Ryöstöjen määrä kasvanut kolmanneksella
 Huoli turvallisuudesta ei ole turha, sillä Barcelonassa rekisteröidään noin 300 ryöstöä tai varkautta päivässä.
 Todellisuudessa luku on suurempi, sillä kaikki eivät vaivaudu tekemään asiasta rikosilmoitusta. Myös tilastojen valossa  Barcelona on Espanjan väkivaltaisin kaupunki.
 La Rambla -kävelykatu on turistien suosiossa. Siellä viihtyvät myös taskuvarkaat. Maija Salmi / Yle
 Espanjan sisäministeriön tilastojen mukaan pelkästään tämän vuoden ensimmäisen kolmanneksen aikana kaupungissa tehtiin lähes 28 000 varkautta, mikä on 9,3 prosenttia enemmän kuin viime vuonna samaan aikaan. Erityisen  paljon ovat lisääntyneet väkivaltaiset ryöstöt , yhteensä 30 prosentilla.
 La Vanguardia-lehti muistuttaa, että luvussa ei ole mukana kesäkuukausia, jolloin ryöstöjen ja varkauksien määrä perinteisesti nousee. Viime vuonna heinä-, elo- ja syyskuussa rekisteröitiin 5 000 tapausta enemmän kuin alkuvuonna.
 Vaikka turistit joutuvat paikallisia useammin varkauksien ja ryöstöjen uhrksi, myös kaupungin asukkaat pelkäävät. Joulukuussa tehdyn kyselyn mukaan barcelonalaisten suurin huoli on turvattomuus ensimmäistä kertaa kymmeneen vuoteen.
 Alkukesällä Barcelonan kaupunki uusi kyselyn ja  turvattomuudesta huolestuneiden määrä kasvoi entisestään.
 Turistit uhreina
 Suurin osa varkauksista ja ryöstöistä tapahtuu turistien suosimilla alueilla.
 La Rambla -kävelykadun vieressä sijaitsevalla Plaza del Colonilla lounasta nauttivat myös helsinkiläiset  Sonja Uula ,  Ari Auvinen  sekä  Mika  ja  Janni Hottinen .
 Ensimmäistä kertaa Barcelonassa vierailevat suomalaisturistit eivät ole kokeneet oloaan turvattomaksi kaupungissa.
 – Olemme olleet täällä nyt melkein viikon eikä ole kertaakaan ollut turvaton olo, Auvinen sanoo.
 Suomalaiset Ari Auvinen (vas.), Mika Hottinen, Janni Hottinen ja Sonja Uula ovat Barcelonassa lomalla ensimmäistä kertaa. He eivät pelkää, vaikka etenkin taskuvarkaista varoitettiin etukäteen. Maija Salmi / Yle
 Suomalaisturistit ovat kiinnittäneet huomiota muun muassa metrossa sijaitseviin varoituskyltteihin, joissa pyydetään ihmisiä pitämään huolta tavaroistaan.
 Janni Hottisen mukaan heitä varoiteltiin myös ennen matkaa Barcelonan taskuvarkaista.
 – Kerran huomasin metroasemalla, kun joku tarkkaili meitä sen näköisenä, että olisi aikeissa varastaa jotain. Vedin laukkuni vain lähemmäksi itseäni, eikä mitään tapahtunut, Hottinen sanoo.
 Myös muut ovat sitä mieltä, että maalaisjärjellä pärjää pitkälle.
 – Jos yksin kävelee yöllä tai on kovassa humalassa turistialueilla, jotain voi totta kai sattua, suomalaiset miettivät.
 “Lakeja muutettava ja poliiseja lisättävä”
 Barcelonassa asuva kiinnittää huomiota siihen, miten turvattomuudesta on tullut osa kahvipöytäkeskustelua.
 Keskustelu käy kuumana myös sosiaalisessa mediassa.
 Brittiläinen, kahdeksan vuotta Barcelonassa asunut  Roger Maddocks  perusti Facebookiin neljä vuotta sitten Barcelona residents against Robbery -nimisen ryhmän.
 Keskustassa Barri Goticin -kaupunginosassa asunut Maddocks kyllästyi asuinalueensa turvattomuuten ja perusti ryhmän tarkoituksena lisätä valvontaa alueella naapurien kesken.
 Aluksi Facebook-ryhmä oli tarkoitettu vain pienelle piirille. Nyt siinä on lähes 15 000 jäsentä ja määrä kasvaa jatkuvasti.
 – Aktivoin ryhmän uudestaan neljä vuotta sitten, kun ryöstöistä ja varkauksista alkoi tulla arkipäivää. Lopulta muutin keskustasta pois, Maddocks sanoo ja kertoo, että myös hänet on ryöstetty.
 Moni barcelonalainen ei enää halua asua keskustassa, vaan sitä ympäröivistä alueista on tullut suositumpia kaupungissa pitkään asuneiden joukossa. Turismi ja turvattomuus ovat syinä muuttohalukkuuteen.
  Roger Maddocks huolestui kotikaupunkinsa turvattomuudesta ja perusti Facebookiin ryhmän, jonka tavoitteena on ilmiantaa varkaita ja varoittaa ihmisiä. Maija Salmi / Yle
 Epäiltyjen kuvia nettiin
 Barcelona Residents Againts Robbary -ryhmän tarkoituksena on Maddocksin mukaan lisää kansalaisten valveutuneisuutta Barcelonan turvallisuustilanteesta. Suurin osa ryhmän jäsenistä on Barcelonassa asuvia ulkomaalaisia.
 Ryhmän tyyliin kuuluu, että ihmiset lähettävät kertomuksia varkauksista ja ryöstöistä sekä liittävät sinne myös epäiltyjen ryöstäjien kuvia.
 – Sääntöjen mukaan kenenkään kuvaa ei saa laittaa, jos vähänkään epäilee hänen syyllisyyttään. Siksi hylkäämme yli puolet tulleista kommenteista, Maddocks vakuuttaa.
 Maddocksin mukaan poliisi on tietoinen ryhmästä ja sen toiminnasta. Ryhmän perustajat ovat myös tavanneet poliisin ja keskustelleet sen kanssa keinoista turvallisuustilanteen parantamiseksi. Huhtikuussa ryhmäläiset pitivät katupartioita Barcelonan metrossa.
 Tarkoituksena oli varoittaa ihmisiä ryöstäjistä.
 – Partioimme lopulta vain viikon, koska toiminta alkoi tuntua liian vaaralliselta, Maddocks sanoo.
 Alaikäiset siirtolaiset muodostavat jengejä
 Barcelonassa turvallisuustilanteen heikkenemistä syytetään usein siirtolaisia. Syyttävä sormi osoittaa erityisesti laittomasti maahan tulleita, alaikäisiä siirtolaisia. Heistä käytetään vakiintunutta nimitystä  las menas . Termi on lyhennys sanoista menores extranjeros no acompanados eli ilman vanhempiaan tulleet nuoret.
 Suurin osa heistä on tullut rajan takaa Marokosta ja muista, erityisesti Saharan eteläpuoleisen Afrikan maista.
 Espanjassa vastuu alaikäisistä yksin tulleista siirtolaisista on Katalonian aluehallinnolla, mutta todellisuudessa monet nuorista asuvat kadulla eikä heidän koulunkäyntiään valvota kunnolla.
 Aluehallintoa on moitittu siitä, ettei siirtolaislapsille ole tarpeeksi paikkoja ja heitä on majoitettu jopa poliisiasemille. Myös päihdeongelmat ovat yleisiä alaikäisten siirtolaisten keskuudessa, ja moni tienaa taskurahaa varkauksilla.
 Poliisit partioivat turistien seassa Barcelonan keskustassa. Maija Salmi / Yle
 Vastikään lähes  99 prosenttia katalonialaisen La Vanguardia -lehden kyselyyn vastanneista  oli sitä mieltä, että aluehallinto on epäonnistunut siirtolaisnuorten sopeuttamisessa.
 Poliisin mukaan ongelma ei kosketa kaikkia siirtolaisnuoria. Viranomaiset ovat arvioineet, että noin viidesosa maahan yksin tulleista alaikäisistä on ajautunut rikollisjengiin.
 “En syytä siirtolaisia”
 Huoli rikollisuudesta ja siirtolaisten kotouttamisesta liittyy Espanjassa laajempaan yhteiskunnalliseen keskusteluun. Barcelona againts Robbary -ryhmää seuratessa ei voi olla huomaamatta joidenkin viestien rasistista äänenpainoa.
 Roger Maddocksin mukaan rasismi on ryhmässä kielletty.
 – On kuitenkin fakta, että suurin osa taskuvarkaista ja ryöstäjistä on ulkomaalaisia.
 Maddocks ei kuitenkaan halua syyttää ainoastaan ulkomaalaisia, vaan penää vastuuta poliitikoilta.
 – Uusia lakeja, lisää poliiseja ja etenkin alaikäisten siirtolaisten jengiytymisen ehkäisemiseen pitäisi käyttää enemmän resursseja, hän luettelee.
 Barcelonan pormestari  Ada Colau  on luvannut, että alaikäisten siirtolaisten elinolosuhteisiin kiinnitetään entistä enemmän huomiota. Espanjassa vaaditaan vastuunottoa myös EU:lta, sillä erityisesti maahan saapuvien alaikäisten siirtolaisten määrä kasvaa jatkuvasti.
 Kesäkuun lopussa poliisivoimia lisättiin Barcelonan metrossa 31 uudella poliisilla. Lisäksi  poliisi on vastikään tehnyt operaatioita ryöstöjä tehtailevia jengejä vastaan.
 Töitä viranomaisilla riittää. Pelkästään kesäkuun viimeisellä viikolla julkisissa liikennevälineissä tapahtuneista varkauksista tehtiin 637 rikosilmoitusta.
 Lue lisää:
 La Rambla – katu, joka on ollut niin viemäri kuin taistelutannerkin

Väkivaltaiset ryöstöt piinaavat Barcelonaa  – Asukkaat pelkäävät, mutta suomalaisturistit kokevat olonsa turvalliseksi


Summary: Pääministerin on määrä ilmoittaa satojen miljoonien investoinneista Skotlantiin, Walesiin ja Pohjois-Irlantiin.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Britannian uusi pääministeri  Boris Johnson  lähtee tänään ensimmäiselle viralliselle vierailulle Skotlantiin.
 Johnson vierailee Skotlannissa sotilastukikohdassa, ja hänen on määrä ilmoittaa 300 miljoonan punnan, eli noin 332 miljoonan euron arvoisista investoinneista Skotlantiin, Walesiin ja Pohjois-Irlantiin.
 Pääministerin toimiston julkaiseman tiedotteen mukaan Johnsonin viesti on, että Britannia on "globaali brändi, ja yhdessä olemme paremmin turvassa, voimakkaampia ja vauraampia".
 Kyseessä on ensimmäinen pysähdys kiertueella, jonka aikana pääministeri vierailee Britannian eri osissa hankkimassa tukea brexit-suunnitelmalleen. Esimerkiksi Walesissa hän aikoo tavata maanviljelijöitä. Aiemmin pääministeri ilmoitti 3,6 miljardin punnan tuesta 100 englantilaiselle paikkakunnalle, mikä on tulkittu vaalityöksi.
 Skotlanti tahtoo vaihtoehtoisen suunnitelman
 Skotlannin aluehallinnon pääministeri  Nicola Sturgeon  sanoi viime viikolla, että Skotlanti tarvitsee vaihtoehdon Johnsonin brexit-suunnitelmalle. Johnson on luvannut, että Britannia lähtee EU:sta lokakuun loppuun mennessä joko sopimuksen kanssa tai ilman.
 Skotlantilaiset kannattivat EU:ssa pysymistä vuoden 2016 kansanäänestyksessä. Sturgeon on sanonut Johnsonille Skotlannin parlamentin harkitsevan lähikuukausina lainsäädäntöä, joka mahdollistaisi uuden äänestyksen Britanniasta irtautumisesta. Vuonna 2014 järjestetyssä kansanäänestyksessä skotit torjuivat eron Britanniasta.
 Irlannin pääministeri  Leo Varadkar  on sanonut, että jos Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta, yhä useampi pohjoisirlantilainen saattaa alkaa kyseenalaistaa unionin Britannian kanssa.
 Johnson on ilmoittanut työskentelevänsä sen eteen, että EU:n kanssa neuvoteltu erosopimus avataan uudelleen. EU-johtajat ovat toistuvasti sanoneet, että sopimusta ei enää avata.

Britannian pääministeri Johnson ensimmäiselle viralliselle Skotlannin-vierailulle


Summary: Maailman ylikulutuspäivä on tänään.

Laskelmien mukaan maapallon tänä vuonna tuottamat luonnonvarat on kulutettu loppuun tänään. Earth Overshoot Day -hankkeen mukaan maailman ylikulutuspäivä on tänä vuonna aikaisemmin kuin koskaan. Ajankohta perustuu Global Footprint Network -tutkimuslaitoksen laskelmiin.
 Ympäristöministeriön mukaan ylikulutus on yksi suurimmista ilmastonmuutoksen etenemisen ja luonnon köyhtymisen syistä. Se vaarantaa muun muassa ruoan, puhtaan veden ja raaka-aineiden saannin.
 Ministeriö kertoo tiedotteessa, että ylikulutuksen seuraukset näkyvät jo nyt. Maapallon ilmasto on lämmennyt noin asteen esiteollisesta ajasta ja maailmanlaajuisesti noin miljoona kasvi- ja eläinlajia on vaarassa kadota.
 Ihmiskunta käyttää tänä vuonna luonnonvaroja 1,75 kertaa nopeammin kuin mitä maapallon ekosysteemi pystyy uudistamaan. Ihmiskunnan kulutukseen tarvittaisiin siis 1,75 maapalloa.
 Viime vuonna maailman ylikulutuspäivä oli elokuun 1. päivä.
 Suomalaisten maapallo kestää vain kolmisen kuukautta
 Suomalaiset kuluttivat osansa maapallon luonnonvaroista jo huhtikuun alussa. Tuolloin WWF kertoi, että jos kaikki maailman ihmiset kuluttaisivat kuten suomalaiset, tarvittaisiin 3,8 maapalloa.
 – Nykyinen ylikulutuksemme on luonnon kannalta täysin kestämätöntä, sillä suomalaiset elävät koko loppuvuoden velaksi luonnolta. Suomalaisen ylikulutuksen vaikutukset näkyvät erityisesti kehittyvissä maissa, jossa luonnon monimuotoisuus köyhtyy hälyttävää tahtia, WWF Suomen pääsihteeri  Liisa Rohweder  sanoi tiedotteessa huhtikuussa.
 Suomalaisten ylikulutuspäivä lasketaan vuosittain YK:n tuoreimmista tilastoista.
 Vain yhdeksän prosenttia raaka-aineista käytetään uudelleen
 Ympäristöministeriön tiedotteessa yhdeksi ratkaisuksi nostetaan kiertotalous. Ministeriön mukaan raaka-aineita kulutetaan maailmanlaajuisesti noin 80 miljardia tonnia vuodessa.
 Näistä ainoastaan yhdeksän prosenttia käytetään uudelleen tai kierrätetään. Kiertotalous tähtää tuotteiden käyttöiän pidentämiseen sekä luonnonvarojen liikakäyttöä vähentävien palveluiden ja ratkaisujen edistämiseen, ministeriö linjaa.
 Earth Overshoot Day taas haastaa ihmisiä siirtämään ylikulutuspäivää pidemmälle vuoteen. Se listaa sivuillaan viisi oleellista osa-aluetta, joiden kestävyyttä kehittämällä voitaisiin myöhentää ylikulutuksen rajapäivää.
 Merkittäviä teemoja ovat muun muassa kaupunkisuunnittelu, energia sekä ruoantuotanto, -jakelu ja -kulutus.
 Aiheesta lisää:
 Kertakäyttökulttuuri käy kalliiksi kuluttajalle ja luonnolle – Elektroniikan korjaus maksaa usein saman kuin uusi
 Suomi kärkipäätä ylikuluttajana – Ruotsi rasittaa maapalloa vielä enemmän
 Vuoden uusiutuvat luonnonvarat on nyt käytetty – nykykulutuksella tarvitsisimme 1,6 maapalloa

Ihmiskunta alkaa tänä vuonna ylikuluttaa maapallon luonnonvaroja ennätysaikaisin


Summary: Hyökkäys kesti kuusi tuntia.

Afganistanisssa kuolonuhrien määrä on noussut alustavista lukemista varapresidenttiehdokkaan poliittiseen toimistoon kohdistuneessa iskussa. Ensimmäiset tiedot olivat, että kaksi ihmistä kuoli.
 Nyt kuolonuhrien määrä on noussut yhdeksään. Iskussa haavoittui 25. Pommi räjähti Vihreä trendi -puolueen toimiston lähellä maan pääkaupungissa Kabulissa sunnuntaina iltapäivällä.
 Räjähdyksen jälkeen iskun tehneet henkilöt menivät sisälle toimistoon. Sisäministeriön mukaan hyökkäys kesti kuusi tuntia, ja sen päätyttyä kaikki hyökkääjät oli surmattu.
 Tulevien presidentinvaalien kampanjakausi alkoi Afganistanissa virallisesti sunnuntaina. Vaaleja on suunniteltu syyskuulle.

Afganistanissa yhdeksän kuoli varapresidenttiehdokkaan toimistoon tehdyssä iskussa


Summary: Euroopan suurin vapaaehtoisvoimin järjestettävä roolipelitapahtuma Ropecon sai viikonloppuna noin 4500 kävijää. Mytologiateema inspiroi vieraita toinen toistaan mielikuvituksellisimpiin asuratkaisuihin.

Salla Juva ja Watcher.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ropeconin tämänvuotinen kunniavieras Lynne Hardy on toiminut pelialalla parikymmentä vuotta.  Viime aikoina Hardy on työskennellyt roolipeliyhtiö Chaosiumissa ja hän on ollut mukana H.P. Lovecraftin Cthulhu-mytologiaan perustuvissa peleissä. – Kyseessä on hyvin rikas mytologia. Minusta on kiinnostavaa, että sitä on luotu yhteistyönä, ja nyttemmin mukana on myös esimerkiksi pelimaailma. Tiedän, että monet ihmiset ovat ihastuneet Cthulhu-mytologian tuhoisiin piirteisiin, mutta toisia kiehtoo nimenomaan sen rikkaus. Minusta on upeaa työskennellä ihmisten kanssa ja rakentaa Cthulhuun uutta mytologiaa ja viedä sitä eteenpäin.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sorcerer-pelin pelaamista.  Sorceresissa on mukana myös Cthulhu-mytologiaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ella-Lotta Kuusiston Näkki: – Tämä asu on saanut inspiraationsa Suomen kansantarustosta. Ajattelin Näkkiä ja halusin tehdä hänestä modernimman version. Jos näkit eläisivät nykypäivänä, he olisivat rokkistaroja, joten lähdin hakemaan rokkistaran lookkia.
 Jussi Mankkinen / Yle
 Lähikuva Näkin asusta. Huomaa simpukat.  Jussi Mankkinen / Yle
 Jenna Korvan keiju.  Jussi Mankkinen / Yle
 Crystal Hughes-Feradieran itse kehittämä hahmo. – Pidän etenkin viikinkien ja kelttien mytologioista. Olen kehittänyt tätä asua vuosikymmenen ajan, ja sitä leimaa muun muassa druidimaisuus.  Jussi Mankkinen / Yle
 Crystal Hughes-Feradiera ja mytologinen hahmo.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ropeconin kutsuvieras John Gardiner-Garden opettamassa bordonialaisia tansseja, jotka ovat historiallisiin tansseihin erikoistuneen  Gardiner-Gardenin keksimiä.  Niiden ympärille on vaivihkaa kasvanut kokonainen kuvitteellinen fantasiamaailma pukuineen ja kertomuksineen – innostuneiden fanien myötävaikutuksella.

– Tätä bordonialaista seikkailua seurannneet ihmiset ovat kirjoittaneet artikkeleita, jotka kertovat bordonian kielestä ja tapakulttuurista, josta en ole tiennyt mitään ja josta ei ole tanssien yhteydessäkään mainintaa.  Tällä hetkellä koko juttu on alkanut elää ihan omaa elämäänsä, Gardiner-Garden hymyilee.

 Jussi Mankkinen / Yle
 John Gardiner-Garden ja hänen puolisonsa Aylwen Gardiner-Garden. Kumpikin on pukeutunut bordonialaiseen kansallispukuun.   Jussi Mankkinen / Yle
 Mikon Fjord ja Outin Caleb Widogast. Innostus hahmoihin lähti Critical Role -sarjasta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Mikko ja Fjord.  Jussi Mankkinen / Yle
 Jarmo Orasmaan Antikristus.  Jussi Mankkinen / Yle
 Essi Väisänen ja Game of Thronesin Talo Greyjoyn viiri.  Jussi Mankkinen / Yle
 Epäkuolleet raptorimunkit: – Me emme ole ihan eläviä,  vaikkemme kyllä ole ihan kuolleitakaan. – Juuri näin, olemme elävän ja kuoleman rajamailla. Jussi Mankkinen / Yle
 Tomin Daniel Dravot Rudyard Kiplingin vuonna 1888 ilmestyneestä Mies joka pyrki kuninkaaksi -novellista. Vuoden 1975 elokuvaversiossa Dravotia näytteli Sean Connery.   Jussi Mankkinen / Yle
 Heikki Marjomaa ja uunituore Sammon ryöstö 2323 -peli, joka vie Kalevalan maailman avaruusaikaan. – Kalevala on täynnä upeita tarinoita, eivätkä ne tarinat vanhene millään tavalla, jos muuttaa kontekstia. Ja onhan Sammon ryöstössäkin aikamoista draamaa takana. Jussi Mankkinen / Yle
 Ropeconissa on viime vuosina ollut mahdollista nähdä myös kotimaista showpainia. Kuvassa FCF Wrestlingin Toni Tamminen.  Jussi Mankkinen / Yle
 FCF Wrestlingin Shemeikka.  Jussi Mankkinen / Yle
 Pinja Kouvonen ja Medusa: –Medusa on viettelevä, vähän vaarallinenkin pahishahmo, joka sopii minulle oikein hyvin.  Päähineen tekemiseen kului aikaa viikko.  Jussi Mankkinen / Yle
 Pinja Kouvosen Medusa.  Jussi Mankkinen / Yle
  Pet ja itse kehitetty shamaanihahmo.  Jussi Mankkinen / Yle
  Pet ja shamaanihahmo ja huikeat siivet.  Jussi Mankkinen / Yle
 Susanne ja kreikkalaisesta mytologiasta napattu fauni.  Jussi Mankkinen / Yle
 CherryPien lohikäärmepuku ja Tablon Anubis-hahmo. – Olen kiinnostunut Egyptin historiasta ja mytologiasta. Anubis liittyy tämänvuotiseen teemaan ja tuli hahmona ensimmäisenä mieleen, Tablo kertoo.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kanerva Tuomisen Mielikki-jumalatar. Suomalaisessa mytologiassa Mielikki on metsän kuninkaan Tapion vaimo. Puku on ommeltu käsin.  Jussi Mankkinen / Yle
 Lähikuva Kanerva Tuomisen asusta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Mele ja suohirivö: – Tämä on niin sanottu lämpöhalvauspuku.  Jussi Mankkinen / Yle
 Mele ja suohirviö.  Jussi Mankkinen / Yle
 Niina Hakalan Astrid-hahmo: – Tykkään kokeilla uusia asioita, ja koska en ole koskaan työskennellyt nahan kanssa aiemmin, päätin sitten kokeilla. Haluan aina esittää vahvoja naishahmoja, ja mikä onkaan vahvempi kuin viikinkinaissoturi.  Jussi Mankkinen / Yle
 Niina Hakala ja viikinkinaissoturi.  Jussi Mankkinen / Yle
 Miila Romanan Mielikki-hahmo: – Minusta on sääli, että olemme kadottaneet suomalaisesta mytologiasta niin paljon. Toisaalta on hienoa, että meillä on onneksi edelleen tahoja, jota pitävät perinneuskomuksia elossa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Miila Romana ja Mielikki.  Jussi Mankkinen / Yle
 Mielikki-asussa on sammalta, erilaisia käpyjä, iso puukeppi sekä sieniä, jotka on valmistettu silikonista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Milla Iloniemen huima Channeler Dark Souls 1 -pelistä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Milla Iloniemen Channeler.  Jussi Mankkinen / Yle
 Taina Bloigun Colossal Titan japanilaisesta Titaanien sota -sarjasta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Taina Bloigun Colossal Titan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Natasha Erkkilän Kevätneito. – Tämä asu valmistui kahden kuukauden aikana. Painoa tällä on kahdeksan kiloa ja hamekerroksia on neljä kappaletta. Olen yhdistänyt tässä viktoriaanista tematiikkaa luontohenkisyyteen.  Jussi Mankkinen / Yle
 Natasha Erkkilän Kevätneito.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yksityiskohta Natasha Erkkilän asusta. Jussi Mankkinen / Yle
 Danielan ja Jannen enkeli ja demoni – Tämän vuotinen teema eli mytologia on suorastaan loistava.  Jussi Mankkinen / Yle
 Janita Keräsen Anubis.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tuuli Helvisen Medusa.  Jussi Mankkinen / Yle
 650-luvulle sijoittuvan Darklands-pelin figuuri.  Jussi Mankkinen / Yle
 Darklands-pelissä demonit ja hirviöt elävät samassa todellisuudessa ihmiskunnan kanssa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sadetta ja soturihahmo.  Asun pohjana on aito Japanista ostettu kimono.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sadetta ja soturihahmo.  Jussi Mankkinen / Yle
 Dust 1947 -pelin figuuri. Pelissä on mukana H.P. Lovecraftin luomaa Cthulhu-mytologiaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Dust 1947 -pelin Cthulhu-figuuri. Kaaoksen voimat nousevat.  Jussi Mankkinen / Yle
 Axel ja Tähtien sotaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Vilma Riikosen myyttinen Gaia-hahmo, Äiti Maa.   Jussi Mankkinen / Yle
 Seppä Eetu Summanen takoi Ropeconissa pitkää päivää.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ropeconiin turriedustustoa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kotimaista Odysseus-larppia, joka on herättänyt runsaasti huomiota sekä Suomessa että maailmassa volyyminsa ja pitkän tekoprosessinsa takia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Odysseus-larppia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Myös discoa voi larpata.  Jussi Mankkinen / Yle

Mytologia heräsi henkiin Ropeconissa: katso, millaiselta näyttävät metsän kuningattaret, mystiset shamaanit ja elämän ja kuoleman rajamailla häilyvät oudot olennot


Summary: Coatsilla on ollut erimielisyyksiä Trumpin kanssa useista eri asioista.

Uutistoimisto Reutersin mukaan Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on ilmoittanut, että kansallisen tiedustelun johtaja  Dan Coats  luopuu tehtävästään 15. elokuuta. Hallintolähteen mukaan Coatsin on jo pitkään uskottu lähtevän omasta aloitteestaan.
 Presidentti Trump ilmoitti myös, että hän nimittää republikaanien kongressiedustajan  John Ratcliffen  Coatsin seuraajaksi.
 Aiheesta lisää:
 Trump suivaantui USA:n tiedustelupomoille: "Heidän pitäisi palata koulun penkille"
 Yhdysvaltain tiedustelujohtaja eri mieltä Trumpin kanssa Pohjois-Koreasta, Iranista ja Isisistä
 Yhdysvaltain tiedustelujohtaja: Venäjä yrittää edelleen vaikuttaa tuleviin vaaleihin

Yhdysvaltain kansallisen tiedustelun johtaja Dan Coats jättää tehtävänsä elokuun puolivälissä


Summary: Lentäjä oli yksin koneessa matkalla Rautavaaralta Ouluuun.

Pelastuslaitos sai hälytyksen kello 22.47, että pienkone on kadoksissa. Hätäkeskus sai paikannettua lentäjän puhelimen signaalista, että kone löytyy Kajaanin Vuolijoelta.
 Lentäjä löytyi koneesta kuolleena. Koneessa ei ollut muita ihmisiä.
 – Kone oli matkalla Rautavaaralta Ouluun, ja koska se ei saapunut määränpäähänsä siitä tehtiin hälytys hätäkeskukseen, kertoi päivystävä palomestari  Marko Tikkanen  Ylelle.
 Pelastuslaitos lähetti paikalle kuusi yksikköä. Lisäksi onnettomuuspaikalla on kaksi ensihoidon yksikköä ja poliisi.
 Onnettomuuden syystä ei tällä hetkellä ole vielä tietoa.

Yksi ihminen on kuollut pienkoneen pudottua maahan Kajaanin Vuolijoella


Summary: Eläkkeelle jäävä Vesterbacka on työskennellyt vankeinhoidossa kaikkiaan yli 30 vuotta.

Tulevaisuudessa vankiloita on vähemmän, ja vankilakeskukset ovat alueiden kasvukeskuksissa. Vankien määrä on laskenut, ja heistäkin yhä harvempi suorittaa rangaistuksensa suljetussa vankilassa.
 – Pitäisin tätä toivottavana ja jopa todennäköisenä kehityskulkuna, sanoo Rikosseuraamuslaitoksen (Rise) pääjohtaja  Esa Vesterbacka .
 Vesterbacka on kesän jälkeen jäämässä eläkkeelle työskenneltyään vankeinhoidossa yli 30 vuotta. Vesterbackan mukaan vuonna 2005 hän aloitti pääjohtajana onnekkaassa tilanteessa, sillä nykyinen vankeuslaki oli juuri hyväksytty.
 – Voi sanoa, että se oli silloin ja on edelleen yksi maailman parhaita vankeuslakeja.
 Laki toi mukanaan muun muassa valvotun koevapauden, joka tarkoittaa, että vankien vapautta lisätään rangaistuksen loppupäässä. Rikosten uusiminen on sen käyttöönoton jälkeen vähentynyt.
 – Suljetusta vankilasta vapautuvista 40 prosenttia uusii rikoksen kolmen vuoden sisällä ja puolet viiden vuoden sisällä. Heidän osaltaan, jotka vapautuvat valvotun koevapauden kautta, uusimisprosentti on suunnilleen puolet tästä.
 Vesterbacka on yleisesti rangaistusten koventamista vastaan.
 – Pohjoismaissa rangaistustaso on lievempi kuin muualla ja meidän yhteiskuntamme ovat kaikkein rauhallisimpia ja turvallisimpia. Rangaistusten koventamisella ei lisätä yhteiskunnan turvallisuutta, päinvastoin.
 Taustalla syrjäytymistä ja sosiaalisia ongelmia
 Vesterbackan mukaan vankilassa tehtävän työn tärkein tavoite on auttaa pois rikollisesta elämästä. Muutos on monelle vaikea, ja keskeistä onnistumisessa on Vesterbackan mukaan se, että saa elämään jotakin, mikä korvaa rikokset.
 – Kyse ei ole niinkään siitä, että lopettaa rikosten tekemisen, vaan enemmänkin siitä, että tulee jotain muuta tilalle.
 Vesterbacka huomauttaa, että yksi rikollisuuden perussyy ovat syrjäytyminen ja sosiaaliset ongelmat. Iso osa vangeista on jäänyt ilman koulutusta, ja sen lisäksi voi olla päihde- tai mielenterveysongelmia.
 Tärkein keino vähentää rikollisuutta on Vesterbackan mielestä vähentää koulupudokkuutta.
 – Aika usein rikollisuus lähtee siitä, että koulu jää kesken ja sitten tulee muuta. Rikollisuuden vähentäminen voi lähteä kyllä jo ihan päiväkodeista.
 "Sakon muunto lähentelee velkavankeutta"
 Kriminaalipolitiikassa on Vesterbackan mielestä tapahtunut huonoakin kehitystä.
 Viime hallituskaudella tehty sakon muuntorangaistuksen laajentaminen oli Vesterbackan mielestä virhe. Sakon muunto tarkoittaa, että rikoksesta määrätty maksamaton sakko voidaan muuttaa vankeudeksi.
 – Sakonmuunnossa on periaatteellinen ongelma. Ihmiset, joita muunto koskee, ovat tämän yhteiskunnan kaikkein syrjäytyneimpiä ja heidän kohdallaan muunnossa alkaa olla oikeutettua puhua velkavankeudesta.
 Vesterbacka ihmettelee myös nykyisen hallituksen ohjelmassa olevaa linjausta. Hallitus aikoo pitää vankiloiden määrän entisellään ja lupaa samalla kehittää vankilaverkostoa.
 - On hyvin mielenkiintoista, miten tämä toteutetaan.
 Vesterbackan mukaan kymmenen säästövuoden jälkeen kaikissa vankiloissa on liian vähän henkilökuntaa. Rahoituksen lisääminenkään ei välttämättä auttaisi, sillä vankiloilla on jo nyt vaikeuksia saada työntekijöitä. Jäljelle jää käytännössä yksi vaihtoehto.
 – Kasvukeskuksiin luodaan "kampuksia", joissa on erilaisia vankilayksikköjä ja yhdyskuntaseuraamustoimisto, jolloin palvelut ovat helpommin saatavissa ja henkilökunta tavoitettavissa.

Suomen vankiloita yli 14 vuotta johtanut Esa Vesterbacka vähentäisi vankiloiden määrää ja suuntaisi voimavarat rikollisuuden ehkäisyssä lapsiin


Summary: Äärijärjestön iskuissa on vuosikymmenen aikana kuollut 27 000 ihmistä.

Lauantaina 65 ihmistä sai surmansa Nigeriassa äärijärjestö Boko Haramin iskussa. Iskussa kuolleet olivat poistumassa hautajaisista.
 Iskun teki kolme moottoripyörillä kulkenutta Boko Haramin taistelijaa.
 – 65 ihmistä on kuollut ja kymmenen haavoittunut, vahvisti paikallishallituksen johtaja  Muhammed Bulama  uutistoimisto AFP:lle.
 Isku tapahtui Koillis-Nigeriassa Nganzain alueella. Boko Haram on tehnyt siellä iskuja toistuvasti. Äärijärjestö on viime kuukausina kiihdyttänyt iskujaan alueella.
 Konflikti Nigeriassa alkoi kymmenen vuotta sitten, ja se on vaatinut 27 000 kuolonuhria. Noin kaksi miljoonaa ihmistä on joutunut jättämään kotinsa konfliktin takia.
 Konflikti on levinnyt myös naapurimaihin Tsadiin, Nigeriin ja Kameruniin.

Boko Haramin taistelijat ampuivat 65 ihmistä Nigeriassa