Summary: Nollatuntisopimukset ja toistuvat määräaikaisuudet ovat vakiintuneet työmarkkinoille. JHL:n ja Avin mukaan työsopimuksiin tarvitaan tiukempaa valvontaa.

Erilaiset pätkätyöt eli nollatuntisopimukset, määräaikaisuudet ja tarvittaessa töihin tulevien sopimukset ovat arkipäivää monelle suomalaiselle.
 Esimerkiksi  Tilastokeskuksen  tuoreen kesäkuussa julkaistun tilaston mukaan peräti reilu 100 000 työskentelee nollatuntisopimuksella Suomessa.
 Palomies, tekstiilihuoltaja, teologian opiskelija ja vuokratyöfirmassa työskentelevä kertovat pätkätyöarjestaan.
 Kaksi esiintyy jutussa anonyymina, ettei heidän tilanteensa hankaloidu entisestään.
 Palomies: Kymmeniä työsopimuksia, töihin jopa puolen tunnin varoitusajalla
 Mikko , 27 (nimi muutettu) on työskennellyt palomiehenä kokoaikaisena viransijaisena kuusi vuotta. Työsopimuksia on ollut vuosien 2013–2019 aikana 65–80. Perusteluja ovat olleet sijaisuus, sairauspoissaolon sijaisuus sekä vuosiloman sijaisuus.
 – Tarkkaa lukua en enää edes tiedä.
 Mikon mukaan häntä on pyydetty töihin jopa puolen tunnin varoitusajalla.
 Siksi arjen suunnittelu on vaikeaa. Työvuorojen pituus on 12–24 tuntia.
 – Kun minulla ei ole työsopimusta tai se on katkeamaisillaan, en uskalla lupautua juuri mihinkään, sillä töitä saattaakin ilmaantua suunnitellun menon kohdalle. Tämä on ollut suuri stressin aihe.
 Samalla Mikko kertoo, että töistä kieltäytyminen voi johtaa töiden loppumiseen. Näin kävi Mikon kaverille, joka kieltäytyi töistä opintojen vuoksi.
 Palomies Mikon ottama kuva työsopimuksistaan samassa paikassa.  Jutussa esiintyvä palomies
 Mikko sanoo, että hän ei ole voinut myöskään juuri lomailla, vaan lomat on pääasiallisesti maksettu rahana sopimuksen päätyttyä. Hän on käyttänyt viime vuosien aikana vain 1–2 lomavuoroa.
 – Tämäntyylinen toiminta on hyvin yleistä pelastuslaitoksellamme. Samankaltaisessa tilanteessa on useita muitakin sijaisia.
 Mikko kuvailee tunnelmaa työpaikalla uupuneeksi.
 Tällä hetkellä Mikko saa kesäksi uuden sopimuksen. Työsopimusten pituus vaihtelee yhdestä vuorosta muutamaan kuukauteen.
 Mikko pitää työstään, mutta toivoisi saavansa vakituisen paikan. Se voi kuitenkin vaatia muuttoa toiselle paikkakunnalle.
 – Jos on kysytty vakituista paikkaa, sitä saatetaan tarjota 80 kilometrin säteeltä. On virkoja, joita kukaan ei halua.
 Hän kertoo, että useampi on lähtenyt kouluttautumaan toiselle alalle.
 Mikko on ollut myös yhteydessä palomiesten liittoon SPALiin. Hän toivoo, että sijaisten oikeuksia parannettaisiin.
 – Liitto vie kyllä asiaa eteenpäin, mutta kun on perhettä ja asuntolainaa saamatta, ei uskalla ottaa riskiä, että lähtee taistelemaan oikeuksistaan.
 Vaikka palomiesten alalla on pulaa tekijöistä, on määräaikaisuuden kyseenalaistaminen usein riski.  JHL:n sopimustoimitsija Hannu Moilanen
 Virkasuhdeasioihin erikoistunut JHL:n sopimustoimitsija  Hannu Moilanen  ei ota kantaa yksittäistapaukseen, mutta kertoo, että sijaisuus on riittävä peruste viran täyttämiselle.
 – Vaikka palomiesten alalla on pulaa tekijöistä, on määräaikaisuuden kyseenalaistaminen usein riski.
 Jos määräaikaista virkasuhdetta lähtee kyseenalaistamaan, helposti voi käydä niin, ettei uutta sopimusta enää tarjota.
 Korkeimmassa hallinto-oikeudessa (KHO) oli tänä vuonna käsiteltävänä palomiehen tapaus, jossa palomies oli otettu toistuvasti määräaikaiseen virkasuhteeseen ilman perustua syytä. KHO päätti, että työnantajan pitää maksaa palomiehelle korvauksia. Yle sai nähtäväksi tämän oikeuden päätöksen.
 Ei se palkansaajalle varmasti paras tilanne ole, jos sopimukset toistuvat.  Kuntatyönantajien neuvottelupäällikkö Henrika Nybondas-Kangas
 Palomiesten työnantajia ovat kunnat. Kuntatyönantajien neuvottelupäällikkö  Henrika Nybondas-Kangas  ei ota kantaa yksittäistapauksiin, mutta kertoo, että määräaikaiset sijaisuudet ovat kuntapuolella yleisiä.
 Virkasuhteisten, kuten palomiesten kohdalla, jokainen yksittäinen määräaikaisuus vaatii lain mukaan perusteen, kuten vakituisen henkilön poissaolon. Virkasuhteet eivät muutu pysyviksi pelkästään sillä, että määräaikaisia virkamääräyksiä on useita peräkkäin.
 – Pitää varmistua siitä, onko määräaikaiselle virkamääräykselle tai työsopimukselle lainmukaisia perusteita. Ei se palkansaajalle varmasti paras tilanne ole, jos sopimukset toistuvat.
 Isoilla kuntatyöpaikoilla on kuitenkin pyritty vähentämään määräaikaisuuksia esimerkiksi sijaispankkien avulla. Pelastuslaitokset eivät Nybondas-Kankaan mukaan välttämättä lukeudu näihin pienempinä yksikköinä.
 Esimerkiksi vakituisten henkilön sairauslomien kanssa ollaan sen armoilla, koska vakituinen palaa töihin, kun sairausloma jatkuu pätkissä.
 – Ollaan kierteessä, jossa pitää saada aina sijainen tilalle.
 Vuokratyöfirmassa työskentelevä: Rankaistaan, jos ei pääse töihin
 Lauri  (nimi muutettu), 23, opiskelee humanistisessa tiedekunnassa yliopistolla. Hän on työskennellyt vuokratyöfirmassa asiakasyritykselle vuodesta 2016.
 Hänen työsopimuksessaan lukee vakiintumaton työvoiman tarve ja sopimukset ovat muotoa tarvittaessa töihin tuleva. Viikkotuntien määrät vaihtelevat yhdestä vuorosta useampaan.
 Laurin mukaan nollatuntisopimus tai tarvittaessa töihin tulevan sopimus on hyvä asia, koska opiskelijana hän voi itse päättää, koska ja kuinka usein haluaa työvuoroja ottaa vastaan.
 Ei voi oikein suunnitella elämää vapaa-ajalla.  "Lauri"
 Laurin mielestä hankalinta on epävarmuus, sillä työtarjous tulee tekstiviestillä edellisenä iltana. Työvuoroja voi olla hyvin vähän.
 – Parhaimmillaan työvuorojen saanti on sopivan joustavaa, mutta joskus yhdyshenkilöni tuntuu rankaisevan siitä, ettei joku pääse tiettynä päivänä töihin.
 Kerran Lauri oli ilmoittanut kuukausia aikaisemmin viikonlopusta, jolloin ei pääse töihin. Myöhemmin Lauria pyydettiin töihin juuri tuona viikonloppuna.
 – Tuntui, että joustavuutta on vain toiseen suuntaan.
 Viime kesänä Lauri sai vähemmän työtunteja kuin olisi halunnut tehdä. Hän odotti turhaan töihin lähtöä.
 – Ei voi oikein suunnitella elämää vapaa-ajalla.
 Syksyllä Lauri aikoo keskittyä opintoihin.
 Tekstiilihuoltaja: Määräaikaisesta työstä nollatuntisopimukseen
 Niina-Maija  28, on koulutukseltaan muotoilija. Hän on työskennellyt tekstiilihuoltajana ja toimistotehtävissä. Hänen ensimmäinen sopimuksensa tekstiilihuoltajana vuonna 2013 oli nollatuntisopimus, joka oli voimassa toistaiseksi.
 – Työsopimus laitettiin suostumuksellani voimaan toistaiseksi, koska olin vasta valmistunut, eikä määräaikaisuudelle siis ollut mitään syytä minun eikä myöskään työnantajan puolesta.
 Kun Niina-Maija oli ollut puoli vuotta nollatuntisopimuksella töissä, sai hän määräaikaisen äitiysloman sijaisuuden. Sijaisuuden päättyessä vuonna 2014 hän palasi nollatuntilaiseksi, mutta teki töitä reilu 40 tuntia viikossa. Tämän jälkeen hän teki toisen äitiysloman sijaisuuden toimistotehtävissä.
 Tuolloin hänelle ei enää annettu uusia nollatuntisopimuksia allekirjoitettavaksi, vaan määräaikaisissa sopimuksissa oli lisäys siitä, että määräaikaisuuden jälkeen sopimus muuttuu nollatuntisopimukseksi.
 Tämän jälkeen hän teki jälleen nollatuntisopimuksella tekstiilihuoltajan töitä.
 Alkuun nollatuntisopimukset tuntuivat Niina-Maijasta epäreiluilta, mutta viimeisten parin vuoden aikana hän oppi itsekin hyödyntämään joustavuutta.
 – Nyt olen oppinut kieltäytymään vuoroista. Joustavuus on pelannut toiseenkin suuntaan. Työnantajan on hyvä huomata, että jos hyödynnetään nollatuntisopimuksia, työntekijäkään ei sitoudu siihen firmaan.
 Nyt Niina-Maija on hakenut opiskelemaan yliopistoon. Helmikuusta 2019 lähtien hän on ollut osa-aikatyössä kangasmyyjänä toisessa yrityksessä.
 JHL: Tarvitaan tiukempaa valvontaa, työsopimukset menevät sekaisin
 Vuoden 2018  lakimuutoksen  jälkeen nollatuntisopimuksia ei saa solmia, jos työvoiman tarve on kiinteä. Samalla niin sanotusta nollatuntisopimuksesta tuli vaihteleva työaika.
 Vaihtelevan työajan sopimuksia  ovat työsopimukset, joissa työaika on sovittu kiinteän työtuntimäärän sijasta liukuvana. Sääntely koskee myös niin sanottuja ”tarvittaessa töihin kutsuttavia” työntekijöitä.
 Samalla työntekijän asema piti olla lakimuutoksen myötä  sairaus- ja irtisanomistilanteissa  turvatumpi.
 Silti lakimuutos ei ole riittänyt, mikä näkyy jo tuoreessa hallitusohjelmassakin:  Hallitusohjelmaan sisältyy  nollatuntisopimusten sääntelyn kehittäminen. Sen pyrkimys on työajan vakiintuminen.
 Erityisesti sosiaali- ja terveysalaa tuntevan JHL:n sopimustoimitsija  Kari Baggen  mukaan tarvitaan tiukentaa valvontaa työsopimuksiin.
 – Pitäisi lähteä siitä, että työntekijöillä on oikeus vaatia työsopimusten muuttamista, jos työaika vakiintuu.
 Hän painottaa, että määräaikaiselle työsuhteelle pitää aina olla lainvoimainen peruste. Ei saisi tulla myöskään tilanteita, että sopimuksia tehdään yksi toisensa perään. Taustalla on osaamattomuutta.
 Aluehallintoviraston (Avi) työsuojelulakimies  Aki Erikssonin  mukaan lainsäädännön tarkoitus oli hyvä, mutta työnantajat eivät ole osanneet aina tehdä työsopimuksia oikein. Avi on nyt esimerkiksi suuntaamassa valvontaa siivousalalle.
 – Työnantajan pitäisi pystyä kertomaan, miksi juuri nyt työvoiman tarve on vaihteleva, jos töitä tehdään viikossa 37,5 tuntia.
 Vuoden 2018 lakimuutos vaihtelevan työajan sopimukseksi ei myöskään rajaa työsopimusten määrää samalla työnantajilla.
 Joni Riihonen on tyytyväinen työtilanteeseensa.  Petri Aaltonen / Yle
 Teologian opiskelija: Sopii hyvin tilanteeseeni
 Kaikille lyhyet työsopimukset eivät kuitenkaan ole huono asia. 24-vuotias  Joni Riihonen  työskentelee Mänttä-Vilppulan seurakunnan kesäteologina kaksi kuukautta. Hän oli samoissa tehtävissä Vaasan suomalaisella seurakunnalla edellisenä kesänä.
 Riihonen muutti Helsinkiin opiskelemaan teologiaa 2016 ja on työskennellyt pätkissä vartijana. Lisäksi hän teki Suomen puolustusvoimissa rotaatiokoulutuksen kriisinhallintaoperaatioon Libanonissa vuonna 2017.
 Joni Riihonen työskentelee kesäteologina Mänttä-Vilppulassa.  Petri Aaltonen / Yle
 Viime syksystä lähtien hän on tehnyt myös opettajan sijaisuuksia tarvittaessa töihin tulevana Arabian peruskoulussa.
 – Koen, että nykyinen järjestely on hyvä, kun suoritan opintopisteitä noin sata vuodessa. Kesällä ehdin kasvattaa kassaa ja opintolainakin on vara sijoittaa.
 Tulevaisuudessa Riihonen toivoo työllistyvänsä aineen opettajaksi tai kirkolliselle alalle. Opiskelujen ohessa hän on valmis tekemään töitä pätkissä.
 – Tilanne on haastavampi niille, jotka elämäntilanteen vuoksi toivovat pysyvyyttä työsuhteelta.
 Mitä ajatuksia uutinen herättää? Voit keskustella aiheesta perjantaina 7. kesäkuuta klo 22.00 asti.
 Lue myös:
 Lilli Wuoltee, 28, lähti itkien töistä, kun pomo kertoi, etteivät työt jatkukaan – nuoret joutuvat tekemään pätkätöitä, vaikka eivät haluaisi
 Hallitus asettaa nollatuntisopimuksille rajoituksia, mutta ei kiellä niitä – Näillä keinoilla työntekijöiden asemaa koetetaan parantaa
 Mistä tiedät, onko tarjottu työsopimus reilu? Voiko määräaikaisen työsuhteen irtisanoa?

"Tämä on suuri stressin aihe", sanoo yli 65 työsopimusta tehnyt parikymppinen palomies – neljä tarinaa pätkätyöstä Suomessa


Summary: Kannatuskyselynosteen siivittämänä perussuomalaiset profiloi itsensä itsensä suurimmaksi ja vahvimmaksi oppositiopuolueeksi.

Kaksi suurta oppositiopuoluetta, perussuomalaiset ja kokoomus, kilpailevat nyt profiloitumisesta opposition vahvimmaksi puolueeksi.
 Viiden puolueen hallitusohjelma antaa puolueelle vahvat eväät kritiikkiin, arvioi tuleva hallintovaliokunnan puheenjohtaja  Riikka Purra  (ps.).
 – Kyllä me ehdottomasti profiloidumme suurimpana ja voimakkaimpana oppositiopuolueena, Purra sanoi eduskuntaryhmän kokouksen jälkeen.
 Perussuomalaisten roolia pääoppositiopuolueena vankistaa Purra mukaan kärkisija  Ylen perjantaina julkaistussa puoluekannatusmittauksessa .
 – Kun katsotaan hallituspuolueiden gallupkannatusta, se ei tule olemaan kovin vaikeaa, Purra lisäsi.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kokoomukselle oppositio on oudompi paikka kuin perussuomalaisille. Reilun kolmenkymmenen vuoden aikana  kokoomus on ollut oppositiossa vain kerran , vuosina 2003–2007.
 Tilanne tarjoaa tilaisuuden opposition sisäiseen nokitteluun. PS:n puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  mukaan kokoomuksella on paineet löytää oma paikkaansa oppositiossa. Tämä tarkoittaa väistämättä takinkääntöä.
 – Uskoisin, että varsinkin ilmastoon ja maahanmuuttoon liittyvissä kysymyksiä kokoomus yrittää tehdä U-käännöksen ja ryhtyy äänekkäästi vastustamaan hallituksen hankkeita, joita se oli itse ajamassa nyt päättyneellä hallituskaudella, Halla-aho sanoi.
 Kokoomuksella outo paikka, oppositiossa harvoin
 Yhteistä kritisoitavaa hallituksen maahanmuuttopolitiikastakin puolueille todennäköisesti löytyy, mutta näyttäytyminen yhtenäisenä perusporvarioppositiona ei kokoomuksen puheejohtajalle  Petteri Orpolle  maistu.
 Perussuomalaiset ja kokoomus ovat kovin erilaisia, sanoo Orpo.
 – Ei ole tarkoitus muodostaa mitään yhtä oppositiota, vaan me olemme kokoomus-oppositio, Orpo sanoi.
 Orpo ei ole huolissaan perussuomalaisten kolmen prosenttiyksikön kaulasta Ylen kannatuskyselyssä.
 – Nyt vasta alkaa tämä varsinainen oppositiopolitiikan tekeminen. Meitä painaa aivan varmasti halllitusvastuu vielä gallupeissa. Nyt lähdetään rakentamaan oppositiopolitiikkaa.
 Orpo uskoo kokoomuksen olevan vahvoilla oppositiossa.
 – Emme ole yhden tai kahden asian liike, hän perustelee.
 Orpo näkee oppositiotaipaleen mahdollisuutena kirkastaa puolueen omaa linjaa.
 – Pitkä hallitustaival on tarkoittanut sitä, että puolueesta tulee automaattisesti vähän niin kuin valtionhoitaja. Nyt meillä on aikaa miettiä tavoitteitamme, rakentaa hyvä ohjelma, hankkia uusia jäseniä, tehdä järjestötyötä, jalkautua ihmisten pariin, hän luettelee.
 – Voimme puhtaammin puhua kokoomuslaisista tavoitteista. Hallitusvastuussa puhut aina hallituksen äänellä ja puolustat yhteistä hallitusohjelmaa.
 Puhemiehistöstä pois jääminen sapetti
 Kova pala kokoomukselle oli se, että puolue jäi vaille omaa puhemiestä.
 Vaikka kansanedustajat protestoivat tätä yksissä tuumin  äänestämällä perjantaina puhemiesvaalissa tyhjää , Orpon mukaan kokoomuksen oppositiopolitiikka tulee olemaan rakentavaa.
 – Silloin kun on paikka arvostelulle, niin silloin arvostellaan, mutta jos hallitus tekee jotain hyvää, sitä kehutaan.
 Kokoomuksen kansanedustaja  Sari Sarkomaa  on samoilla linjoilla.
 – Kokoomus tekee omaa politiikkaansa ja muut oppositiopuolueet tekevät omaansa. Totta kai silloin, kun löydetään yhteisiä asioita, niin niitä viedään eteenpäin.
 Orpo ei ole lähtenyt listaamaan yhteisiä tekijöitä perussuomalaisten kanssa, mutta talous- ja työllisyyskysymyksistä voi kuulemma löytyä samankaltaisuuksia.
 Erityisesti niistä Orpo löytää jo nyt moitittavaa  hallitusohjelmassa .
 – Hallitusohjelmaan on kerätty viiden kovin erilaisen puolueen kaikki toiveeet ja haaveet. Siitä puuttuu strateginen ote. Hallitusohjelman talouden pohja on erittäin hutera. Suuret menolisäykset on rakennettu korkean työllisyystavoitteen varaan. Kuitenkin keinot 75 prosentin työllisyysasteen saavuttamiseksi puuttuu. Tämä tulee johtamaan siihen, että Suomi velkaantuu uudellleen.
 Lisää aiheesta:
 Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaisten etumatka kasvaa – hallitukseen lähtenyt keskusta vajoaa lisää
 Matti Vanhanen eduskunnan puhemieheksi: Salikeskusteluun kaivataan asiallisuutta ja toisten kunnioittamista
 Uusi hallitus nimitettiin "ensimmäisen koulupäivän tunnelmissa", vanha jätti jäähyväiset – Yle seurasi vallan vaihtumista hetki hetkeltä

Perussuomalaiset ja kokoomus himoitsevat pääoppositiopuolueeksi  – Halla-aho uskoo kokoomuksen tekevän U-käännöksen, Orpo arvioi linjan kirkastuvan


Summary: Yrityksen valmistamia vaihto-ovia käytetään erityisesti keittiö- ja kylpyhuoneremonttikohteissa.

Suomen suurin mdf-kalusteovien valmistaja Kensapuu laajentaa tuotantoaan ja palkkaa lisää työntekijöitä Himangalle. Kovasta kilpailusta huolimatta yrityksen tilaukset ovat lisääntyneet 10 prosenttia viime vuodesta.
 Kensapuu tekee vuodessa runsaat puoli miljoonaa ovea muun muassa keittiö- ja kylpyhuonekaappeihin. Yrityksen liikevaihto oli 7,8 mioljoonaa euroa vuonna 2018. Suurin tuotannosta menee pääkaupunkiseudun uusiin kerros- ja rivitaloihin. Vientikohteista tärkeimmät ovat Ruotsi, Norja ja Baltian maat.
 Jatkossa kasvua odotetaan erityisesti remonttikohteista, sillä korjausrakentaminen on lisääntymässä, arvioi Kensapuun toimitusjohtaja  Sauli Kurikkala .
 – Tänä päivänä vaihdetaan pelkät ovet, jos runko on hyvä. Ruotsissa on jo pidempään ollut paljon tällaista saneerausta ja ovenvaihtokulttuuria, Kurikkala kertoo.
 Kensapuulla on 75 työntekijää. Monet heistä ovat työskennelleet yrityksessä pitkään. Kalle Niskala / Yle
 Kilpailu alalla on kovaa. Kensapuun pahimmat kilpailijat ovat suuret kansainväliset ketjut ja Puolan ja Baltian kalusteovivalmistajat.
 – Tänä päivänä hinta on aivan ykkönen. Se on ohittanut jopa laadun, Kurikkala arvioi.
 Toistaiseksi Kensapuu on pärjännyt erikoistumalla. Yritys julkisti kesäkuun alussa uudet ovimallit ja otti käyttöön uutta tekniikkaa. Nyt etsitään pintakäsittelijöitä ja maalareita eläkkeelle jäävien tilalle. Heistä on kuitenkin kova pula.
 – Olemme vielä pärjänneet, koska tuotantomme on ulkomaisiin verrattuna joustavampaa. Meillä on massatuotantoa, mutta voimme myös erikoismittoja ja räätälöidä töitä asiakkaan vaatimusten mukaisesti. Tuonnissa se on hankalampaa, Kurikkala selittää.
 Lähivuosina automatiikan odotetaan lisääntyvän ja tuovan helpotusta sekä työntekijöiden jaksamiseen että ovien hintaan.
 – Se prosessi jatkuu edelleen. Ehkä robotiikka tulee meidänkin tuotantoon lähivuosina, Kurikkala uskoo
 Sauli Kurikkala perusti Kensapuun 30 vuotta sitten. "Taival on ollut pitkä ja vaikea, mutta vaikeus vahvistaa", hän sanoo Kalle Niskala / Yle

Suomen suurimpiin kaapinovien valmistajiin kuuluva Kensapuu laajentaa – kasvua siivittää ovenvaihtokulttuurin muutos


Summary: Maat ovat eri mieltä siitä, kumman syy Tyynellämerellä sattunut tapaus oli.

Yhdysvallat ja Venäjä syyttelevät toisiaan siitä, kumman vika oli kahden sotalaivan lähellä käynyt törmäys perjantaina.
 Yhdysvaltain merivoimien mukaan venäläiset toimivat ammattitaidottomasti, Venäjän merivoimien mukaan yhdysvaltalaisalus teki vaarallisia liikkeitä.
 Yhdysvaltain merivoimien mukaan venäläinen hävittäjäalus tuli vain muutaman kymmenen metrin päähän Yhdysvaltain ohjusristeilijästä USS Chancellorsvillesta.
 Yhdysvaltain mukaan venäläisalus kulki yhdysvaltalaisaluksen perässä, mutta kiihdytti vauhtiaan ja tuli vain noin 15–30 metrin päähän. Yhdysvaltalaisten mukaan aluksen oli pakko peruuttaa täyttä vauhtia välttääkseen yhteentörmäyksen.
 Venäläistiedotusvälineet raportoivat, että USS Chancellorsville oli tullut noin 50 metrin päähän Admiral Vinogradov -aluksesta. Median mukaan venäläisaluksen oli pakko turvautua "hätätoimiin", etteivät alukset törmää.
 Yhdysvaltain mukaan tapaus sattui Filippiinienmerellä, venäläisraporttien mukaan Itä-Kiinan merellä, huomauttaa  uutiskanava CNN .
 Sen mukaan laivat olivat joka tapauksessa kansainvälisillä merialueilla.

Väliä jäi vain muutama kymmenen metriä – Katso videolta, kuinka lähellä venäläinen ja yhdysvaltalainen sotalaiva olivat törmätä


Summary: Sukupuolten välistä tasa-arvoa ei saavuteta täysin vielä seuraavan vuosikymmenen aikana.

Yksikään maa ei onnistu saavuttamaan täydellistä sukupuolten tasa-arvoa vuoteen 2030 mennessä.
 Tämä käy ilmi tuoreesta  SDG Gender -indeksistä , joka arvioi YK:n asettamien  kestävän kehityksen tavoitteiden  toteutumista.
 Raportin mukaan edes pohjoiset tasa-arvon edelläkävijämaat eivät saavuta täydellistä sukupuolten tasa-arvoa reilussa kymmenessä vuodessa.
 Indeksiä laatimassa ollut Bill ja Melinda Gatesin säätiön puheenjohtaja  Melinda Gates  painotti  The Guardianille , että tiedon pitäisi soittaa hälytyskelloja maailmanlaajuisesti.
 Pohjoismaat kärjessä, mutta parannettavaa on
 Indeksin avulla 129 maata laitettiin järjestykseen sen mukaan, miten pitkällä ne ovat eri alueilla sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa.
 Paras tulos on 100, huonoin nolla.
 Alla näet poimintoja muutamien maiden tuloksista.
 Yksityinen sektori ja järjestömaailma ovat laatineet sukupuolten tasa-arvoindeksin yhteistyössä. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Yksikään maa ei yltänyt vertailussa yli 90:een. Indeksin kärjessä ovat Pohjoismaat. Parhaiten tasa-arvo toteutuu Tanskassa. Suomi tuli toiseksi, ja seuraavilla sijoilla ovat Ruotsi ja Norja.
 Mitä tulos kertoo tasa-arvotilanteesta? 90–100: erinomainen 80–89: hyvä 70–79: kohtuullinen 60–69: huono 59 tai vähemmän: todella huono.
 Keskimäärin tutkitut maat saivat tulokseksi 65,7, mikä on indeksin raportin mukaan huono tulos.
 Indeksin hännillä ovat muutoinkin haavoittuvat maat kuten Tšad, Kongon demokraattinen tasavalta ja Jemen.
 Kaikkien tutkittujen maiden tulokset voit katsoa  raportista.
 80 prosenttia maailman naisista elää epätasa-arvossa
 Tutkituissa 129 maassa elää 95 prosenttia maailman tytöistä ja naisista. Kahdenkymmenen parhaiten sijoittuneen maan joukossa on eurooppalaisia ja pohjoisasmerikkalaisia valtioita sekä Australia ja Uusi-Seelanti.
 Indeksissä parhaitenkin pärjäävissä valtioissa sukupuolten epätasa-arvo näkyy esimerkiksi tuloeroina ja naisiin kohdistuvana väkivaltana.
 Indeksin mukaan yli 1,4 miljardia naista ja tyttöä elää maissa, joissa sukupuolten tasa-arvo sai arvosanan "todella huono". Määrä on jopa 40 prosenttia tytöistä ja naisista.
 Toiset 1,4 miljardia tyttöä ja naista elää maissa, joissa sukupuolten tasa-arvo toteutuu huonosti.
 YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin on sitoutunut 193 maata. Tavoitteita on 17. Tavoite numero viisi on sukupuolten tasa-arvo sekä tyttöjen ja naisten oikeuksien ja mahdollisuuksien vahvistaminen.
 Lisää aiheesta:
 Miksi tytöille ei saisi puhua? Babusona Mondol, 15, uskalsi sanoa äidilleen vastaan – Intian naisten asema voi parantua vain poikien avulla
 Tasa-arvoisesta Tanskasta kuuluu kummia – #metoo herättää paheksuntaa, vain yksi kuudesta sanoo olevansa feministi
 Naisia on nyt enemmistö Ruotsin valtionyhtiöiden hallitusten johtajista

Edes pohjoismaiset tytöt ja naiset eivät elä täydessä tasa-arvossa vuonna 2030, kertoo tuore raportti


Summary: Mikkelin taidemuseossa avattu Jani Leinosen näyttely on kuohuttanut päämajakaupungissa jo ennen avajaisia.

Viime huhtikuussa sanomalehti Länsi-Savossa oli pieni ilmoitus, joka hämmensi monia sen lukeneita. Ilmoituksessa etsittiin tutkimukseen ihmisiä, joilla on “hyvä syy tuntea katkeruutta ja vihaa marsalkka Mannerheimiä kohtaan”.
 Pian ilmoituksen julkaisijaksi paljastui taiteilija  Jani Leinonen . Hän on tunnettu yhteiskuntakriittisistä töistään, ja valmisteli nyt Mannerheim-aiheista näyttelyään Mikkelin taidemuseoon.
 Jos tämä ilmoitus herätti kummastelua, oli vielä kummastuttavampaa tulossa: Leinonen huijasi kaupunkilaisia ja kaupungin päättäjiä.
 Näyttelynsä avajaiskutsussa Leinonen väitti järjestäneensä kilpailun, jossa valittaisiin uusi muistomerkki korvaamaan Mikkelin torilla seisova Mannerheimin patsas. Taiteilija ilmoitti, että taidemuseolla esitellään kesän ajan kilpailun kolmea finalistia. Ensi kesänä Mannerheimin syntymäpäivänä torin patsas vaihdettaisiin kilpailun voittajateokseen.
 Kutsu oli huijausta. Tosiasiassa Leinonen on itse tehnyt taidemuseoon kolme Mannerheim-aiheista muistomerkkiä ja kyse oli ihan tavallisista näyttelyn avajaisista. Leinoselle tyypilliseen tapaan Mannerheim esitetään toki muistomerkeissä vähemmän mairittelevassa valossa. Torilla seisovaa patsasta ei olla korvaamassa Leinosen töillä.
 Ennen avajaisia tätä ei kuitenkaan tiennyt sen paremmin yleisö kuin kaupungin päättäjätkään.
 – Museonjohtaja on joutunut selittämään kaupunginvaltuutetuille, mistä tässä on kyse. Kaupunginjohtaja perui tulonsa avajaisiin. En ole koskaan ollut järjestämässä näyttelyä, joka olisi nostanut näin paljon tunteita pintaan jo etukäteen, Leinonen sanoo.
 Taiteilija Jani Leinonen tunnetaan yhteiskuntakriittisestä taiteesta. Hänen teoksissaan on nähty usein tunnettujen brändien kuten McDonald'sin, Burger Kingin ja suomalaisen Elovenan kuvastoa.  Esa Huuhko
 "Emme ole sensuroineet näyttelyä"
 Leinosen käsityksen mukaan kaupunginjohtaja  Timo Halonen  kieltäytyi tulemasta avajaisiin pitämään puhetta, sillä oli loukkaantunut näyttelystä ja huijauksesta. Halonen itse kertoo olleensa poissa henkilökohtaisen menon takia. Hän ei kuitenkaan pitänyt siitä, että Leinosen ilmoituksesta syntyi käsitys, että kaupunki olisi päättänyt vaihtaa Mannerheimin muistomerkin.
 – Muutoin Mikkelin kaupunki ei ole millään lailla rajoittanut taiteilijan näyttelyä, eikä ole halunnut sensuroida, mitä siellä esitetään, Halonen sanoo.
 Leinosen näyttelyssä Mannerheim esitetään muun muassa ruumiskasan päällä seisovana sotilaana. Näyttelyllään Leinonen haluaa murtaa vaikenemisen myyttiä, joka liittyy Suomen sotiin. Ruumiiden päällä seisova Mannerheim kuvastaa niitä asioita, joista ei ole saanut puhua.
 – Esimerkiksi kaikkien meidän sotien traumat on vaiettu ihan täysin Suomessa. Ja mielestäni Mannerheim on valjastettu tämän vaientamiskulttuurin käyttöön ja keulakuvaksi. Nämä teokset yrittävät purkaa sitä myyttiä, Leinonen sanoo.
 Mannerheimin muistomerkki on jo tuttu kiistan aihe
 Mannerheim-muistomerkki on kuumentanut tunteita Mikkelissä ennenkin. Kaupungissa on väännetty toistuvasti kättä siitä, sopiiko marsalkan patsas keskeiselle paikalle torille vai olisiko syytä muistaa historian vähemmän kerrotut tarinat ja sijoittaa patsas syrjemmälle.
 Nyt Mannerheim-keskustelun avasi Mikkelin taidemuseo. Amanuenssi  Paula Hyvönen  pyysi Jani Leinoselta Mannerheim-aiheisen näyttelyn.
 – Ei sen ollut tarkoitus olla nimenomaisesti mitään kohahduttavaa. Tunnen Janin tuotannon entuudestaan ja tiesin, että sieltä tulee jotakin keskustelua herättävää. Ja se on hyvä.
 Huijauksista ja kohusta huolimatta taiteilija itse sanoo esittävänsä vakavasti otettavan keskustelun avauksen.
 – Olen ihan tosissani tämän aiheen kanssa, ei tämä ole mikään vitsi. Ja eihän tässä ole kyse Mannerheimista vaan kansallisen tason käsittelemättömän trauman purkamisesta, Leinonen sanoo.
 Taiteilija Jani Leinosen teoksessa Mannerheim-patsaan siistin julkisivun takaa paljastuu verisiä ruumiita. Riina Kasurinen/Yle

Mannerheim seisoo ruumiskasan päällä Jani Leinosen  näyttelyssä – "Tämä on kansallisen trauman purkamista"


Summary: Moottoripyöräkauppa käy kuumana kuin Suomen kesäsää. Myynti on nousujohteista jo toista vuotta.

Työn karhentama käsi kääntää moottoripyörän kaasukahvaa. Sisällä syttyy liekki, joka vuosikymmenestä toiseen vetää miestä tien päälle. Ajokauden alku on vuoden odotetuin ja paras hetki.
 Turun Messukeskuksen piha on täyttynyt moottoripyöristä ja alan edustajista. Käynnissä on suuri koeajopäivä.
 Pyöriä vuosikymmenet myynyt, korjannut ja huoltanut  Tino Rosendahl  pahoittelee reikäistä paitaansa. Hitsausjälkiä, hän epäilee. Eläkeläinen ei malta pysyä poissa verstaalta, vaikka jatkajana on jo oma jälkikasvu kahdessa polvessa.
 Mies on kasvanut moottoripyörien ympäröimänä, kyydissä ja itsekin niitä kaupaten ja rassaten.
 – Isä aloitti yrityksen 80 vuotta sitten ja itse olen ollut hommissa 57 vuotta.
 Miten yritys on pysynyt jaloillaan näin pitkään, kun vasta ollaan toipumassa kymmenen vuotta kestäneestä huonosta myyntikaudesta?
 – Missään vaiheessa ei ole ylipanostettu. Isä opetti, että tulee hyviä ja huonoja vuosia, ja huonojen vuosien varalle pitää löytyä varataskusta se, millä mennään eteenpäin.
 Tällä hetkellä yritys työllistää toistakymmentä työntekijää. Sesonkiaikana työpäivät venyvät pitkiksi.
 – Ei ole välttämättä järjen kanssa mitään tekemistä. Kai se on geeneissä, elämäntapa. Ei meinaa uskoa ja ymmärtää, että ollaan näin pitkään tehty tätä.
 Panostaminen vapaa-aikaan elvyttää moottoripyöräkauppaa
 Moottoripyöräkauppa aloitti kymmenen vuotta kestäneen mahalaskun vuonna 2007. Uusia pyöriä myytiin huippuvuonna yli 10 000, kymmenen vuotta myöhemmin enää murto-osa tästä.
 Viime vuonna myyntiluvut lähtivät vihdoin jonkinlaiseen nousuun.
 Paula Collin / Yle
 Taloudellinen kurimus tuntui kaupassa, kertoo Teknisen Kaupan Liiton moottoripyöräjaoston varapuheenjohtaja  Jarkko Tuomisto . Moottoripyöräilyn suosiokin koki kolauksen.
 – Nyt näyttää jälleen siltä, että moottoripyöräily kiinnostaa. Toki tällä välin on myyty käytettyjä.
 Tuomiston mukaan ihmiset panostavat vapaa-aikaansa. Moottoripyörien lisäksi myös mönkijöitä, veneitä ja vesijettejä myydään paljon.
 – Viime kesä oli huikean hyvä ilmoiltaan. Se vaikuttaa heti myyntilukuihin. Tänä vuonna vaikuttaisi, että nousu jatkuu.
 Varsinkin pienempikuutioisten perusmoottoripyörien myynti on Tuomiston mukaan kasvanut tänä vuonna.
 – Saadaan lisää nuorempia asiakkaita moottoripyörien selkään.
 Mopopoikia ja -tyttöjä kiinnostaa edelleen eniten vauhti
 Tino Rosendahlin, 71, jalka nousee yhä kepeästi moottoripyörän selkään, vaikka ikä jo vähän tuntuu ajaessa. Mutta niin kauan ajetaan, kuin jalat kestävät. Pää kuulemma kestää kyllä.
 Ikuinen mopopoika unohtaa ikänsä moottoripyörien parissa työskennellessä. Hänen mielestään nuoria pitäisi saada nykyistä enemmän innostumaan moottoripyöräilystä ja erityisesti vähän järeämmästä kalustosta.
 Mopopojat ja -tytöt eivät ole vuosien varrella muuttuneet, tietää alalla pitkään touhunnut Rosendahl.
 – Sama villitys oli 50-luvullakin. Piti saada peli kulkemaan. 15-vuotiaan unelma on yhä se, että mopo kulkisi mahdollisimman kovaa.
 Yhden merkittävän muutoksen hän on huomannut nykynuorissa.
 – Tekniikkapuoli on hallussa huonommin kuin aiemmin. Kaikki osaavat pelata tietokoneilla, mutta ketjujen kiristäminen voi olla ylivoimainen tehtävä.
 Rosendahlia naurattaa ja ihmetyttää, mutta hänellä oli varmaan ketjut käsissä jo syntyessään. Isä Rosendahl istutti pojan pyöränsä kyytiin hyvin nuorena.
 Muistoissa on Turusta Joutsaan tehty reissu, jonka pikkupoika matkasi keikkuen isänsä moottoripyörän takaistuimella. Lahdessa kummitäti huolestui ja sitoi pojan paperinarulla isään kiinni.

Moottoripyöräkauppa elpyy kymmenen vuoden mahalaskusta – "15-vuotiaan unelma on yhä se, että mopo kulkisi mahdollisimman kovaa"


Summary: Vuoden nuori taiteilija Nastja Säde Rönkkö pistää itsensä likoon taiteessaan. Hän teki itsellään ihmiskokeen ja eli ilman nettiä. Siitä syntyi teos Tampereen taidemuseon palkintonäyttelyyn.

Nastja Säde Rönkkö  maalaa keskittyneesti pientä paperimassan palasta Tampereen taidemuseon yläaulassa. Pöydällä on kymmeniä samanlaisia pieniä valkoisia pötkylöitä. Niistä on tarkoitus muodostua jääkarhun luuranko. Nyt osat ovat vielä sikin sokin pöydällä ja näyttelyn avautumiseen on vain pari päivää.
 –Tiesin, että tässä tulee kiire. Pystytysvaiheessa tulee aina eteen ongelmia, jotka vaativat ratkaisua. Täällä videoteosten akustiikka on täytynyt miettiä uusiksi.
 Nastja Säde Rönkkö syntynyt vuonna 1985 Helsingissä taiteen maisteri Slade School of Fine Art -taidekoulusta Bachelor of Arts, Central Saint Martins College of Art and Design opintoja myös Moskovassa Venäjän taideakatemiassa työskentelee mediataiteen, performanssin ja yhteisötaiteen parissa 35. Vuoden nuori taiteilija
 Kiireen syy on teos nimeltään  6 months without , sillä sen materiaalin aikaansaaminen kesti nimensä mukaisesti puoli vuotta. Sen ajan Rönkkö teki ihmiskoetta itsellään ja eli täysin ilman nettiyhteyttä. Se ei ollut helppoa.
 – Alku oli tosi hankalaa. Kaikki käytännön asiat olivat vaikeita. Pankkiasiat, laskujen maksaminen....
 Rönkkö kirjoitti puolen vuoden aikana paljon kirjeitä.  Still-kuva videosta 6 Months Without, 2018–2019.  Magda Fabianczyk
 Monet näistä vaikeuksista ovat päätyneet teokseen kuuluvaan videoon. Siinä Lontoossa asuva Rönkkö esimerkiksi varaa lentolippuja Suomeen perinteisesti matkatoimistossa asioiden. Hän on toimiston ainut asiakas ja virkailija esittelee hänelle antaumuksella eri vaihtoehtoja.
 – Siinä kesti melkein tunti. Liput tulivat varmasti myös kalliimmiksi, muistelee Rönkkö.
 Kirjeiden saaminen oli ihanaa
 Tahmean alun jälkeen elämä ilman nettiä alkoi kuitenkin sujua. Aikaa jäi lukemiseen ja asioiden pohdiskeluun. Ja mikä parasta, Rönkkö sai kirjeitä. Ihan oikeita paperisia kirjeitä postitse.
 – Se oli ihanaa. Niitä oli niin kiva avata. Joidenkin ihmisten kanssa kävin viikoittaista vanhanaikaista kirjeenvaihtoa.
 Suuri osa Tampereen taidemuseon näyttelyn teoksista on videoita. Rönkkö on kuvannut niitä ympäri maapalloa. Aiheena on usein ilmastonmuutos. Marko Melto / Yle
 Kirjeet ovat osa näyttelyä. Ne on koottu vitriiniin. Postikortteja ja kirjeitä on tullut ympäri maailmaa ja käsialojen kirjo on huima.
 – Joistain oli hieman vaikea saada selvää. Kun luki koko kirjeen, käsialaan tottui ja epäselvät kohdatkin avautuivat.
 Viimeisten kuukausien aikana Rönkön olo oli poikkeuksellisen seesteinen.
 – Oli rauhoittavaa, kun ei tarvinnut koko ajan tsekkailla puhelinta. Projekti sai pohtimaan, miten paljon älylaitteet määrittävät elämäämme ja vievät aikaamme. Suosittelen netitöntä jaksoa kaikille. Ei nyt ihan puolta vuotta, mutta edes viikonlopun mittainen kokeilu voisi olla ihan hyvä.
 Kartanlukutaito kehittyi nettipaaston aikana, koska GoogleMapsia ei voinut käyttää. Rönkkö osoittaa reittejään Lontoossa. Marko Melto / Yle
 Nyt käsi taas hakeutuu helposti laukkuun hamuamaan puhelinta. Rönkkö on solahtanut takaisin normaaliin. Ikään kuin mitään puolen vuoden netitöntä jaksoa ei olisi ollutkaan.
 – Se on hieman pelottavaa.
 Tunteet esiin
 Kansainvälisyys on määrittänyt Rönkön uraa. Hän lähti 18-vuotiaana opiskelemaan Lontooseen, josta tuli hänen toinen kotikaupunkinsa. Vaikka Rönkkö tunnetaan performansseista, videoteoksista ja vuorovaikutteisista taideprojekteista, hän lähti alun perin opiskelemaan maalaustaidetta.
 – Opettajieni käsitys maalaustaiteesta ei kuitenkaan ollut pelkästään "maalia kankaalle". He kannustivat koko ajan ottamaan teoksiin mukaan videota ja performanssia. Siitä se lähti.
 Nastja Säde Rönkön videoteos, jossa hän tanssii legendaaristen, mutta suljettujen klubien edustalla Lontoossa. Still-kuva videosta How to dance alone, 2018-2019. Nastja Säde Rönkkö
 Tampereen taidemuseossa nähdään enimmäkseen videoteoksia. Lähes kaikissa esiintyy Rönkkö. Hänen tarkoituksensa ei ole kuitenkaan tuoda itseään näkyville. Pidättyväisen ja rauhallisen oloinen taiteilija esiintyy teoksissa, koska haluaa tuoda esiin tunteita.
 – Lähtökohtanani on usein oma tunne, se tuntuu rehelliseltä tavalta tehdä työtä. Toivon, että oma tunteeni peilaa myös muiden tuntemuksia.
 Rönkön mukaan tunteet ovat aivan liian aliarvostettuja nyky-yhteiskunnassa.
 – Tuntuu, ettemme luota enää tunteisiimme, otamme aina järjen käteen.
 Ilmastokriisi on nyt
 Lähes kaikista teoksista paistaa huoli ilmastonmuutoksesta. Tai ilmastokriisistä, jota sanaa Rönkkö mieluiten käyttää.
 – Jos käytämme sanaa muutos, se tuntuu etäisemmältä, joskus tulevaisuudessa tapahtuvalta asialta. Me elämme nyt, keskellä kriisiä.
 Rönkön videoteokset eivät kuitenkaan vyöry ahdistavina lopunajan kuvina. Päinvastoin, ne ovat kauniita, usein lumisia.
 – Haluan tuoda esiin toivoa. Ilman sitä ei kannattaisi tehdä yhtään mitään. Asioita voi muuttaa ja niihin voi vaikuttaa.
 Milk and Deacay videota kuvattiin muun muassa Floridassa, missä ilmastonmuutos näkyy voimakkaina myrskyinä ja tulvina.  Still-kuva videosta Milk & Decay, 2019 Nastja Säde Rönkkö
 Tunteiden lisäksi myös vuorovaikutus ja ihmisten välinen kommunikointi kiinnostavat Rönkköä. Eräässä videoteoksessa Rönkkö menee taidemuseoon ja istahtaa katsomaan Édouard Manet`n kuuluisaa maalausta tarjoilijattaresta baaritiskin takana. Rönkkö halusi viettää aikaa taulun kanssa ja hän joi itsensä humalaan taulua katsellessaan. Videoteos kuvaa, miten Rönkön läsnäolo muuttuu alkoholin kihahtaessa päähän. Katse ei enää pysy taulussa, vaan lähtee harhailemaan.
 – Video kuvastaa vuorovaikutusta ja intensiteettiä tai pikemminkin tässä tapauksessa sen heikkenemistä.
 Hollywood-tähti on tuonut uutta yleisöä
 Suurelle yleisölle Rönkkö on tullut tunnetuksi taidekollektiivinsa kanssa, jossa on mukana brittitaiteilija  Luke Turner  ja Hollywood-näyttelijä  Shia LaBeouf , joka tunnetaan muun muassa  Transformers -elokuvista.
 Kolmikolla oli parin vuoden takaisessa ARS-näyttelyssä  #alonetogether-teos , josta tuli hitti. Siinä taiteilijat asuivat erämaamökeissä Lapissa ja heidän ainut kontaktinsa ulkomaailmaan oli Kiasman näyttelykävijät.
 – Se oli rankkaa ja yksinäistä. Muutamista näyttelykävijöistä tuli kuitenkin melkein kuin ystäviä. Se oli hienoa.
 Nastja Säde Rönkkö #alonetogether-teoksen mökin edessä. Teos oli esillä ARS17-näyttelyssä Kiasmassa. Pirje Mykkänen / Kansallisgalleria
 Ryhmä on tehnyt useita muitakin kohuttuja teoksia. He liftasivat sattumanvaraisesti Yhdysvalloissa ja tekivät reissusta elokuvan, lisäksi he seuranneet median reaktioita muun muassa elokuvajuhlien punaisella matolla, jolla LaBeouf käveli paperipussi päässä. Medianäkyvyys on aina taattu, koska LaBeouf on mukana. Eikö se harmita, että taide saa huomiota vain, jos mukana on Hollywood-tähti?
 – Ei, koska kaikki oikeastaan lähti juuri siitä, seurata ihmisten reagointia. Nämä meidän projektit ovat ainakin lisänneet medianlukutaitoa.
 Luke Turneriin Rönkkö tutustui opiskellessaan Lontoossa. Hollywood-näyttelijä LaBeouf puolestaan kiinnostui Turnerin töistä ja otti yhteyttä häneen. Niin syntyi taidekollektiivi LaBeouf, Rönkkö & Turner.
 Shia LaBeouf, Nastja Säde Rönkkö ja Luke Turner viettivät kuukauden erämaassa Lapissa.  Pirje Mykkänen / Kansallisgalleria
 Kolmikon teokset ja tempaukset ovat herättäneet kiinnostusta myös sellaisissa, jotka eivät muuten taiteesta välittäisi.
 – Hedelmällisin asia on ollut päästä työskentelemään ihmisten kanssa, jotka eivät ole niin sanottua taideyleisöä.
 Vaikka Rönkkö ei pyri esille, eikä kaipaa huomiota, ei hän voisi kuvitellakaan pakertavansa yksin työhuoneella.
 – En yhtään tykkää olla yksin. Kiinnostavinta työssäni on tehdä sitä muiden ihmisten kanssa.
 Vuoden nuori taiteilija näyttely on Tampereen taidemuseossa 8.6. – 11.8. Näyttely siirtyy syksyllä Turkuun Aboa Vetus & Ars Nova -museoon.

Nastja Säde Rönkkö eli puoli vuotta ilman nettiä ja suosittelee nettipaastoa muillekin – "Oli kerrankin aikaa lukea ja pohtia asioita"


Summary: Haluamme selvittää, miten se oikea tänä päivänä löydetään. Kerro meille kokemuksistasi.

Kesä on perinteisesti otollista aikaa romansseille ja rakastumiselle. Mutta mistä kumppani tänä kesänä löytyy?
 Deittisovellus Tinderin ja muiden nettideittipalveluiden aiheuttamasta ahdistuksesta ja uupumuksesta on puhuttu jo useamman vuoden.
 Jotkut ovat kyllästyneet nettideittailun ulkonäkö- ja suorituskeskeisyyteen. Jotkut ovat pettyneet siihen, että toinen osapuoli haluaakin vain seksiä, vaikka itse haluaisi jotain enemmän.
 Edelleen moni kuitenkin turvautuu Tinderiin tai vastaaviin sovelluksiin etsiessään sitä oikeaa. Voiko rakkautta enää löytää muualta?
 A-studio haluaa selvittää, miten suomalaiset tänä päivänä pariutuvat. Miten ja mistä kumppani löytyy? Kerro meille kokemuksistasi alla olevalla lomakkeella.
 Voit kertoa kokemuksistasi myös lähettämällä sähköpostia osoitteeseen annette.blencowe@yle.fi

Voiko rakkautta enää löytää muualta kuin Tinderistä? Kerro meille kokemuksistasi, teemme juttua


Summary: Hallinto-oikeus on päättänyt Otavamediaa koskevasta tapauksesta. Myös Sanoma Media Finlandin arvonlisäveroja käsitellään verotuksen oikaisulautakunnassa.

Hallinto-oikeus on päättänyt, että verottajan on otettava uudelleen käsittelyyn Otavamedian arvonlisäverokohtelu muutama vuosi sitten, kun yhtiö kierrätti Suomeen tilattuja aikakauslehtiä Norjan kautta.
 Mistä tässä lehtien kierrättämisessä oikein on kyse? Lue siitä lisää tästä jutusta:
 Aikakauslehtiä rahdataan rekalla Norjaan ja takaisin – Syynä verojen välttely
 Hallinto-oikeus pitää kustantajan toimintaa arvonlisäveron (alv) kiertämisenä ja vaatii palauttamaan asian uudelleen verottajan käsiteltäväksi.
 Valittaja eli veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö piti kustantajan menettelyä keinotekoisena eikä katso sillä olleen liiketaloudellisia perusteita, vaan kyse oli veroedun saamisesta.
 Verottaja ei ole tähän mennessä perinyt arvonlisäveroa, jos aikakauslehtiä on kierrätetty Norjan kautta, koska tilanne on ollut epäselvä. Norja on EU:n tulli- ja veroalueen ulkopuolinen maa.
 Hallinto-oikeus on verotusta koskevissa asioissa toinen valitusaste. Asia on ensin käsitelty verotuksen oikaisulautakunnassa.
 Oikeuden päätös koskee Otavamedian Suomessa painettuja aikakauslehtiä, jotka kuljetettiin Norjaan käsiteltäväksi ja sieltä takaisin Suomeen vuonna 2015.
 Otavamedia aikoo valittaa päätöksestä
 Hallinto-oikeuden julkisuuteen annetusta päätöksestä ei käy ilmi, kuinka suuresta verohyödystä on ollut kyse.
 Kustantaja aikoo valittaa päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
 Otavamediassa vuonna 2016 aloittanut toimitusjohtaja  Timo Kopra  on lyhytsanainen.
 – Lopetimme toiminnan Norjasta vuonna 2015. Kyseessä olevassa asiassa olemme hakeneet muutoksenhakulupaa korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Tässä kohtaa emme kommentoi enempää, sanoo Kopra Ylelle.
 Kustantajan mukaan kyse ei ole veronkierrosta, vaan se katsoo saaneensa vain saman kilpailuedun kuin EU:n ulkopuoliset kustantajat.
 Otavan vastauksessa oikeudelle sanotaan, että myydyt aikakauslehdet on valmistettu Suomessa kirjapainossa ja viety tämän jälkeen Norjaan. Myynti ei ole ollut verollista, koska lehtien kuljetus tilaajille alkoi fyysisesti Norjasta. Yhtiö on lain sallimissa rajoissa valinnut itselleen edullisimman tavan. Tähän oli liiketaloudelliset syyt.
 Norjan maahantuonnin yhteydessä Norjan tullille on maksettu arvonlisäverot. Tämän jälkeen osa lehdistä on otettu jälkipostitettaviksi ja osa jätetty yhtiön alihankkijoiden toimesta toimitettavaksi suoraan tilaajille Norjasta Suomeen. Yhtiö sai Norjassa maahantuonnista maksetut alvit ja muut Norjassa syntyneiden kustannusten alvit takaisin.
 Otavamedian mukaan lehden tilaajan ei ole tarvinnut tehdä lehdestä tullausilmoista eikä maksaa maahantuonnista veroa, koska yksittäisen lehden maahantuonnin arvo on alle 22 euroa.
 Verottajan oma yksikkö vei asian hallinto-oikeuteen
 Verohallinnon alainen veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö valitti hallinto-oikeuteen Otavamedian verokohtelusta. Valittaja vaatii Otavamedialle veronkorotuksia ja viivästysseuraamuksia. Asian uudelleen käsittely riippuu siitä, jääkö hallinto-oikeuden päätös voimaan vai muuttuuko se ylimmässä oikeusasteessa.
 Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön tehtävä on yksinkertaistettuna pitää huoli siitä että valtio, kunnat, seurakunnat ja Kela saavat niille kuuluvat verot. Oikeudenvalvontayksikkö voi käyttää toiminnassaan itsenäistä harkintavaltaa.
 Hallinto-oikeus ei ohjeista päätöksessään verottajaa, miten sen tulee ratkaista yritystä koskeva verotuspäätös. Yrityksessä tehtiin verotarkastus jälkikäteen.
 Verohallinto ei kommentoi hallinto-oikeuden päätöstä, koska se ei vielä ole lainvoimainen.
  Sanoman arvonlisäverokohtelu verotuksen oikaisulautakunnassa
 Toinenkin suuri kustantaja, Sanoma Media Finland, on joutunut verottajan tarkempaan syyniin koskien aikakauslehtien arvonlisäveroa ja lehtien kierrättämistä Norjan kautta. Kyse on niin ikään vuodesta 2015.
 Sanoma Media Finlandin (SMF) toimitusjohtaja  Pia Kalsta  sanoo Ylelle, että yhtiötä koskeva arvonlisävero on käsiteltävänä verotuksen oikaisulautakunnassa.
 Asia on edennyt oikaisulautakuntaan myös veronsaajien oikeudenvalvontayksikön aloitteesta. Veroasiamiehet toimivat veronsaajien oikeudenvalvontayksikössä. Kyse on veropäätösten ensimmäisestä valitusasteesta.
 Sanoma Media Finland painattaa aikakauslehtiä sekä Suomessa että useammassa maassa ulkomailla. Ulkomailla painatetaan noin puolet. Ulkomailla eri painolaitoksissa painettujen lehtien jakelun esivalmistelu on keskitetty yhdelle painotaloista riippumattomalle toimijalle Norjassa, mistä ne lähtevät tilaajille Suomeen.
 Näistä lehdistä ei ole tarvinnut maksaa arvonlisäveroa, koska ne tulevat EU:n tulli -ja veroalueen ulkopuolelta.
 Toiminta on muuttunut huomattavasti vuodesta 2015 ja 2016, jolloin kustantaja kierrätti noin puolet Suomessa painetuista lehdistä Norjan kautta rekoilla takaisin Suomeen. Tuolloin Sanoman aikakauslehdet painettiin pääasiassa Suomessa.
 Yritys arvioi jatkuvasti eri vaihtoehtoja aikakauslehtien logistiikkaketjulle. Kyse on kustannustason pitämisestä järkevällä tasolla sekä laadun varmistamisesta, Kalsta kertoo.
 Hän kiistää, että kyse olisi tietoisesta arvonlisäveron välttämisestä.
 – Tässä on kyse kokonaisratkaisusta, jolla me optimoimme painamisen ja jakelun kokonaisuutta, Kalsta sanoo.
 Printtibisneksessä aikakauslehdet ovat entistä kovemmassa kilpailutilanteessa, koska aikakauslehtien volyymien lasku aiheuttaa nousupainetta painamisen ja jakelun yksikköhintoihin.
 Onko verottaja ollut yhteydessä Sanoma Mediaan Norjan rekkarallin ja arvonlisäveroasian takia?
 – Veroasiamies on valittanut SMF:n vuoden 2015 verotuksen osalta verotuksen oikaisulautakuntaan. Ratkaisua oikaisulautakunnasta ei vielä ole tullut, Kalsta kertoo.
 Kalsta ei kommentoi, kuinka suurista arvonlisäveron euromääristä on kyse.
 Haluaako verottaja nyt periä maksamattomia arvonlisäveroja myös Sanoma Media Finlandilta?
 – Näen tämän niin, että jokainen tapaus on erillinen ja verottaja niitä myös erillisinä tutkii. Tärkeätä on katsoa, mitkä ovat liiketaloudelliset perusteet painamisen ja jakelun kokonaisratkaisuille, Kalsta sanoo.
 A-lehdet: Norjan käyttäminen vähentynyt
 A-lehtien toimitusjohtaja  Kaisa Ala-Laurila  kertoo, että osa kustannusyhtiön logistiikka- ja tuotantoratkaisuista tehdään edelleen Norjassa.
 – Tällä hetkellä osuus on aika pieni. Parista kymmenestä aikakauslehden nimikkeestä kolmessa on osa toiminnasta Norjassa. Siellä tapahtuu lähinnä jälkikäsittelyä kuten osoitteistusta, liitteistystä ja postitusta Ala-Laurila sanoo.
 Hänen mukaansa Norjan käyttäminen on vähentynyt "huomattavasti", sillä joka vuosi yritys arvioi tuotantoprosessin kokonaisuutta ja katsoo, missä se on kustannustehokkainta ja painolaatu parhainta. A-lehtiä paintetaan Suomessa, Virossa ja Venäjällä.
 Ala-Laurila kiittelee sitä, että digitaalisten julkaisujen ja lehtien irtonumeromyynnin vero on saatu alennettua 24 prosentista 10 prosenttiin. Muutos tuo mediatuotteille Suomessa yhteensä lähes 30 miljoonan euron alv-veron kevennyksen.
 Ala-Laurilan mielestä verokantaa pitäisi vielä alentaa ja auttaa näin luotettavaa kotimaista mediaa pärjäämään paremmin kansainvälisessä kilpailussa.
 Valtio tukki Ahvenanmaan ja Manner-Suomen reitin
 Palautetaan mieliin vielä syitä kohutun Norjan rekkarallin taustalla.
 Yle kertoi  isossa jutussaan kolme vuotta sitten , että lehtien kuljettamisesta Norjaan oli tullut rutiinninomaista toimintaa. Järjestelyllä pyrittiin välttämään arvonlisäveroa Suomessa.
 Suuret lehtikustantajat Otavamedia, Sanoma Media Finland ja A-lehdet hoitivat lehtien lähettämisen alkuun Ahvenanmaalta, joka ei kuulu EU:n veroalueeseen. Kun lehdet postitettiin Ahvenanmaalta takaisin Suomeen, se katsottiin maahantuonniksi, mistä ei tarvinnut maksaa arvonlisäveroa, jos vero jäi alle viiden euron yksittäisen aikakauslehden kohdalla.
 Valtio puuttui toimintaan ja lopetti lehtien tuomisen Ahvenanmaan kautta vuonna 2015 lakimuutoksella. Verotuotot valtiolle eivät silti nousseet, vaan ne jäivät noin 15 miljoonaan euroon.
 Aikakauslehdiltä perityt alv-tulot valtiolle ovat edelleen pienentyneet. Vuonna 2016 alv-tulot valtiolle olivat 17 miljoonaa euroa, sitten ne laskivat 15 miljoonaan ja viime vuonna valtio peri aikakauslehdiltä alveja 13 miljoonaa euroa, kerrotaan valtiovarainministeriöstä.
 Norjan tullin tilastoista löytyi yllätys
 Kesällä 2015 aikakauslehtien verovapaa reitti siirtyi Ahvenanmaan ja Manner-Suomen väliltä Norjaan. Tuolloin aikakauslehtiä vietiin Norjaan yllättäen 16, 5 miljoonalla eurolla. Tiedot löytyivät Norjan tullin tilastoista.
 Aikakauslehtien kuljettamisesta Norjaan alkoi tulla rutiininomaista toimintaa. Yksittäinen kustantaja osti norjalaiselta yrittäjältä palvelupaketin, joka sisälsi osoitteistusta, pakkaamista ja jakelua. Näin vältettiin arvonlisäveron maksaminen.
 Sanoma Media Finlandin lehdistä suurin osa kiersi Norjan kautta vielä kolmisen vuotta sitten. A-lehtien aikakauslehdistä noin puolet kierrätettiin tuolloin Norjan kautta.
 Otavamedia kertoi kolme vuotta sitten, että se oli kokeillut lehtien lähettämistä Norjan kautta, mutta ei kokenut sitä liiketaloudellisesti järkeväksi.
 Verovapaus pienissä lähetyksissä muuttuu pian
 Uusi EU-direktiivi poistaa pienten lähetysten verovapauden vuoden 2021 alusta. Kaikki kolmansista maista tulevat EU:hun tulevat pienet lähetykset ovat sen jälkeen verollisia.
 Veroa maksetaan kulloisenkin tuotteen verokannan mukainen määrä. Sähköisiin julkaisuihin, lehtien irtonumeromyyntiin ja kirjoihin sovelletaan alennettua verokantaa, joka on 10 prosenttia.

Hallinto-oikeus pitää Otavamedian rekkarallia Norjan kautta arvonlisäveron kiertämisenä – Verottaja joutunee käsittelemään omat ratkaisunsa uudelleen


Summary: Jokaisella hätäkeskuspäivystäjän kysymyksellä on merkityksensä. Ne auttavat päivystäjää mitoittamaan oikean avun määrän.

– Hätäkeskus.
 – Tulkaa äkkiä. Täällä on tulipalo!
 Näillä sanoilla alkaa moni hätäkeskuspuhelu. Soittaja on havainnut tulipalon ja soittaa hätäkeskukseen. Hän menee myös heti asiaan.
 Hätäkeskuspäivystäjän näkökulmasta kyseinen puhelun aloitus kertoo heti, mistä on kysymys. Tämän jälkeen päivystäjän on kuitenkin tehtävä lisäkysymyksiä. Niiden rauhallinen kuunteleminen ja niihin selkeästi vastaaminen on tärkeää.
 Normaalisti, jos soittajan nimitiedot ovat saatavilla, hätäkeskuspäivystäjä näkee ruudultaan soittajan puhelinnumeron ja sijainnin. Sijainnin tarkkuus voi kuitenkin vaihdella esimerkiksi lähistöllä olevien tukiasemien perusteella.
 Hätätilanteen tarkka paikantaminen on tärkeää. Tapio Termonen / Yle
 Soittajan onkin hyvä selvittää mahdollisimman tarkkaan oma sijaintinsa. Jos se ei ole tiedossa, päivystäjä voi haarukoida sijaintia täsmentävien kysymyksien avulla. Päivystäjä voi suurentaa karttanäkymää, jolloin siinä näkyy enemmän yksityiskohtia.
 – Voidaan kysyä soittajalta esimerkiksi sitä, että onko siinä lähellä kauppaa, selittää hätäkeskustietojärjestelmän aluepääkäyttäjä  Tanja Salmi  Porin hätäkeskuksesta.
 Kaupunkialueella jokaisessa kadunkulmassa näkyvät katujen nimet. Ne auttavat soittajaa, jos tämä on vieraassa kaupungissa.
 Rauhallisesti vaihe vaiheelta
 Kun soittajan sijainti on selvinnyt, alkaa hätäkeskuspäivystäjä kysyä tarkentavia kysymyksiä. Tulipaloon liittyvissä puheluissa hän selvittää seuraavaksi,  missä vaiheessa soittajan havaitsema tulipalo on . Eli näkeekö soittaja liekkejä vai kuuleeko hän palovaroittimen äänen. Eri vaihtoehtoja on yhteensä yhdeksän.
 Tietojärjestelmä Erica esittää hätäkeskuspuheluun liittyviä kysymyksiä vaihe vaiheelta.  Grafiikka: Paula Collin
 Kun päivystäjä on valinnut soittajan antaman vastauksen rasti ruutuun -periaatteella, tarjoaa hätäkeskuksen tietojärjestelmä uuden kysymyksen. Siinä selvitetään,  minkälaisesta kohteesta on kysymys . Vaihtoehtoja on taas useita. Selvitetään esimerkiksi onko kyseessä pieni, tavanomainen tai suuri rakennus. Jos vastaus on tavanomainen, selvitetään seuraavaksi onko kyseessä esimerkiksi omakotitalo, kerrostalo vai varasto. Näitäkin vaihtoehtoja on useita.
 Jokainen vastaus päivittää hälytyksen suuruutta. Ja jokaisen kysymyksen jälkeen päivystäjä esittää taas uuden kysymyksen, johon on useita vastausvaihtoehtoja. Jo muutaman kysymyksen jälkeen päivystäjä voi hälyttää ensimmäiset autot liikkeelle.
 – Pyrimme kertomaan soittajalle, kun apua on lähetetty. Hädissään oleva soittaja ei sitä aina huomaa, Tanja Salmi sanoo.
 Keskustelun edetessä kysymysten luonne muuttuu yhä tarkemmaksi ja yksityiskohtaisemmaksi. Kysymysten lopullinen määrä riippuu tilanteesta.
 Kuuntele tarkasti ja kerro kaikki havainnot
 Hätäkeskuspäivystäjän esittämät kysymykset ovat selkeitä. Vaikka päivystäjällä on edessään rasti ruutuun -periaattella oleva lomake, voi hän esittää myös muita täsmentäviä ja täydentäviä kysymyksiä selkeän vastauksen löytämiseksi.
 Tärkeää on se, että soittaja keskittyy puheluun ja kertoo havainnoistaan niin selkeästi kuin mahdollista. Omia havaintojaan voi myös muuttaa, jos tilannekuva selkeytyy.
 – Päivystäjän on helppo korjata soittajan antamia tietoja. Mahdollisimman oikea tilannekuva on hyvä saada, sanoo Tanja Salmi Porin hätäkeskuksesta.
 Päivystäjän kysymykset ovat etukäteen suunniteltuja Kaikissa Suomen kuudessa hätäkeskuksessa käytetään Erica-nimistä tietojärjestelmää. Se on otettu käyttöön vaiheittain kevään 2019 aikana. Tietojärjestelmä tuo hätäkeskuspäivystäjän näyttöpäätteelle hätäpuheluun liittyviä kysymyksiä vaihe vaiheelta. Kysymykset ovat pelastusviranomaisten suunnittelemia ja ne johtavat aina uuteen kysymykseen. Uudet kysymykset riippuvat siitä, mitä edelliseen kysymykseen on vastattu. Jokainen vastaus vaikuttaa siihen, mitä hätäkeskuspäivystäjä kysyy seuraavaksi ja miten hän päivittää hälytyksen laajuutta.
 Salmen mukaan soittaja ei aina ymmärrä kaikkien kysymysten merkitystä. Soittaja voi olla hermostunut ja hän voi kokea osan kysymyksistä turhiksi.
 Laatupäällikkö  Tommi Hopearuoho  Hätäkeskuslaitokselta kuitenkin painottaa, että kaikki kysymykset ovat tarkkaan harkittuja. Niillä kaikilla on oma merkityksensä. Hätäkeskukseen soittavalta ihmiseltä toivotaan rauhallisuutta ja kärsivällisyyttä.
 – Luota päivystäjään, Hopearuoho tiivistää.
 Sulje puhelin vasta kun saat luvan
 Hätäkeskuspuhelu kestää yleensä muutamia minuutteja. Usein apu lähtee matkalle jo puhelun aikana. Hätäkeskuspäivystäjä voi laittaa avun liikkeelle, vaikka ei poistu hetkeksikään puhelinlangalta.
 Hätäkeskuspäivystäjät ovat vastaanottaneet monenlaisia puheluja. Monet niistä sujuvat hyvin, mutta valitettavan usein soittaja käyttäytyy tilanteeseen sopimattomalla tavalla. Ikävimmillään päivystäjät saavat kuulla törkeitä loukkauksia, jotka eivät kuulu asiaan millään tavalla.
 Tärkeimmät hätäkeskuksesta soittajalle annettavat ohjeet ovat, että soittaja pysyisi rauhallisena, selvittäisi mahdollisimman tarkan sijainnin, kuvailisi tapahtuman, kuuntelisi kysymykset tarkasti ja vastaisi niihin mahdollisimman selkeästi.
 – Ja sulje puhelin vasta kun saat luvan, lisää hätäkeskustietojärjestelmän aluepääkäyttäjä Tanja Salmi Porin hätäkeskuksesta.
 Lue lisää:
 Testaa, osaatko soittaa hätäpuhelun oikein

Hätäkeskuspuhelussa jokainen kysymys on tarkkaan harkittu – vastaa niihin rauhallisesti ja luota päivystäjään


Summary: Kasvavaa laskentatehoa tarvitaan varsinkin tekoälyn kehittämisessä ja käyttämisessä.

Suomeen sijoitetaan uusi eurooppalainen supertietokone. Kajaaniin sijoitettavasta,  yli 200 miljoonan euron tietokoneesta  on hyötyä muun muassa tieteelle ja tekoälyn kehittämiselle.
 Sen avulla kuvaillaan mahdolliseksi rakentaa maailmanluokan laskenta- ja datapalvelut. Supertietokone on kymmenen kertaa tehokkaampi kuin Euroopan tällä hetkellä nopein supertietokone.
 Kokosimme kuusi kysymystä ja vastausta supertietokoneesta.
 Mitä hyötyä supertietokoneesta on?
 – Se tuo uusia teknologisia mahdollisuuksia suomalaiselle tutkimukselle. Yhdessä eurooppalaisten maiden kanssa opitaan kehittämään teknologiaa suurteholaskimiin. Eurooppa on ollut laskentatehossa Kiinaa ja Yhdysvaltoja jäljessä, ja tämä investointi pienentää välimatkaa, kuvaili johtaja  Thomas Skordas  Euroopan komissiosta tiedotustilaisuudessa perjantaina
 – Nyt monet ovat pakotettuja menemään meren yli prosessoimaan dataa paikkoihin, joissa on tarpeeksi laskentatehoa. Tämä sisältää useita riskejä innovaatioita ja tieteellisiä löytöjä ajatellen, ja myös liikesalaisuuksien vuotamisen riski kasvaa,Skordas jatkoi.
 Ketkä sitä voivat hyödyntää?
 – Varsinkin tutkijat ja tieteentekijät, mutta myös kaupalliseen käyttöön voidaan myydä tietty osa laskentatehosta. Supertietokone tulee olemaan vahvasti tekoälylaskentaan painottunut, totesi CSC:n eli Tieteen tietotekniikan keskuksen johtaja  Kimmo Koski  tiedotustilaisuudessa.
 CSC:n eli Tieteen tietotekniikan keskuksen johtaja Kimmo Koski kuvaili neuvotteluiden muiden hankkeeseen osallistuvien tahojen kanssa sujuneen hyvin.  Markku Pitkänen / Yle
 – Eurooppalainen tiede ja tutkimus on hyvätasoista. Haluamme välttää sen, että tutkijoiden pitäisi lähteä resurssien eli laskentatehon takia muualle, esimerkiksi Yhdysvaltoihin, painotti Koski Ylen haastattelussa.
 – Tämä on ilon ja onnen päivä suomalaiselle tieteelle, totesi tiedepolitiikan vastuualueen johtaja  Erja Heikkinen  opetus- ja kulttuuriministeriöstä viitaten uuden supertietokoneen tarjoamiin mahdollisuuksiin suomalaiselle tieteelle.
 Tiedotteen mukaan uudet supertietokoneet auttavat tutkijoita ratkaisemaan yhteiskuntamme kannalta tärkeitä kysymyksiä monilla aloilla ilmastonmuutoksesta lääketieteeseen.
 Havainnollistava kuvituskuva Kajaanin EuroHPC datakeskuksesta. CSC
 Miten investointi saatiin juuri Suomeen?
 Kosken mukaan asiasta ei tarvinnut vääntää, sillä mukaan lähteville maille oli tiedossa, että Suomi on vetämässä projektia ja siten laitteisto tulee Suomeen. Myös muut osapuolet ovat nähneet Kajaanin ja sen konseptin hyvänä.
 – Tämä ei korvaa mitään kansallista tietotekniikan infraa vaan tulee sen päälle, Koski totesi.
 Mikä tekee Kajaanista hyvän sijoituspaikan?
 Kajaanin etuina ovat uusiutuvan energian käyttö sekä mahdollisuus lämminvesijäähdytykseen, jonka ansiosta hukkalämpöä voidaan hyödyntää Kajaanin kaukolämpöverkossa ja siten vähentää kustannuksia ja hiilijalanjälkeä, tiedotteessa kuvaillaan.
 CSC:n datakeskuksen etuna on myös vesivoimalla tuotetun ympäristöystävällisen ja edullisen sähkön riittävä saatavuus.
 Koski ennakoi, että investoinnista on hyötyä Kajaanin ammattikorkeakoululle, jossa on merkittävää pelialan koulutusta. Hän toivoo yhteistyön yliopistojen kanssa lisääntyvän.
 Mistä rahoitus tulee?
 Kajaaniin sijoitettavaan järjestelmään investoidaan yhteensä 207,1 miljoonaa euroa. Puolet rahoituksesta tulee Euroopan unionilta ja puolet osallistuvilta mailta. Suomen osuus rahoituksesta on 50 miljoonaa euroa.
 Seuraavaksi suurimmat yksittäisten maiden osuudet ovat Belgialla (15,5 miljoonaa euroa) ja Sveitsillä (10 miljoonaa euroa). Lisäksi rahoitukseen osallistuvat Norja, Puola, Ruotsi, Tanska ja Tsekki. Neuvotteluja mukaan liittymisestä käydään lisäksi Viron ja Alankomaiden kanssa.
 Millaiset supertietokoneen tekniset tiedot ovat?
 Laitteisto vie noin koripallokentän kokoisen tilan ja se on tarkoitus saada käyttöön ensi vuoden lopulla. Nimeltään supertietokone on LUMI, joka tulee englanninkielisistä sanoista Large Unified Modern Infrastructure.
 Koneen teoreettinen huipputeho on yli 200 petaflop/sia, Linpack-suorituskyky noin 150 petaflop/s. Yleistajuisemmin ilmaistuna koneen laskentateho vastaa 600 000 Macbook Pro -tietokoneen yhteenlaskettua suorituskykyä.
 Supertietokone tuottaa valtaosan laskentatehostaan suurella määrällä kiihdytinprosessoreita (yleiskäyttöiset grafiikkaprosessorit eli GPU:t). Koneessa on myös tavanomaisista prosessoreista rakentuva osio, IaaS (Infrastructure as a Service) -pilvilaskentakapasiteettia sekä objektitallennusratkaisu. Lisätietoja hankkeesta voi katsoa CSC:n  tuottamasta videosta .
 Lue myös
 Bussikuskit ja kirjastonhoitajat pitäisi saada suunnittelemaan tekoälyä – "meillä on huutava pula lähes kaikkien alojen tekoälykoulutuksesta"
 Vanha paperitehdas yllätti elokuvakulissina – "Sellaisia lavasteita ei voitaisi ikinä rakentaa"

"Ilon ja onnen päivä suomalaiselle tieteelle" – 6 kysymystä ja vastausta Kajaaniin tulevasta supertietokoneesta


Summary: Hätäkeskuksen työ avun lähettämisessä helpottuu ja nopeutuu, jos soittaja osaa toimia oikein.

Hätäkeskuspäivystäjät vastaanottavat monenlaisia puheluja. Monet niistä sujuvat hyvin, mutta eivät kaikki. Vuonna 2018 hätäkeskuksissa käsiteltiin noin 2,7 miljoonaa puhelua, joista yli 600 000 oli turhia.
 Jokaisen on hyvä testata, kuinka hyvin itse osaa hätäpuhelun periaatteet. Testin laadinnassa on käytetty lähteenä Hätäkeskuslaitoksen ohjeita.
 Lue lisää:
 Hätäkeskuspuhelussa jokainen kysymys on tarkkaan harkittu – vastaa niihin rauhallisesti ja luota päivystäjään

Testaa, osaatko soittaa hätäpuhelun oikein


Summary: Mukaan valittiin myös Niger, Tunisia, Vietnam sekä Saint Vincent ja Grenadiinit.

Viro, Vietnam, Tunisia, Niger sekä Saint Vincent ja Grenadiinit. Siinä YK:n  turvallisuusneuvoston  uudet vaihtuvat jäsenmaat.
 – Maailman kaikkien maiden tänään tekemä päätös siitä, että Viro on kelvollinen YK:n turvallisuusneuvoston jäsen seuraavaksi kahdeksi vuodeksi, auttaa meitä puolustamaan maatamme ja kansaamme. Se auttaa paremman maailman ja niiden arvojen puolustamisessa, joita ilman meillä ja monilla muilla maailman mailla ei olisi sijaa maailmassa, lausui Viron presidentti  Kersti Kaljulaid  tiedotteessa valinnan jälkeen.
 Valtiot ottavat kaksivuotiset paikkansa vastaan ensi tammikuussa. Pois jäävät Päiväntasaajan Guinea, Norsunluurannikko, Kuwait, Puola ja Peru.
 Valta pysyvillä jäsenmailla
 15-jäsenisessä turvaneuvostossa on viisi pysyvää jäsenmaata: Britannia, Kiina, Ranska, Venäjä ja Yhdysvallat. Loput kymmenen vaihtuvaa maata valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan.
 Pysyvien jäsenmaiden valta on vahva, sillä niillä on veto-oikeus kaataa mikä tahansa päätöslauselma. Malli aiheuttaa kiistoissa helposti pattitilanteita.
 YK-asiantuntija  Richard Gowan  International Crisis Groupista arvioi uutistoimisto AFP:lle, että viisi uutta vaihtuvaa jäsentä saattavat vahvistaa jakolinjoja turvaneuvostossa. Esimerkiksi Venezuelan kriisissä Venäjä ja Yhdysvallat ovat vastakkaisilla puolilla.
 – Uskon, että näemme aika vahvan länttä vastustavan ryhmän. Se voi tarkoittaa aiempaa kiihkeämpää diplomatiaa ja tarkoittaa, että Yhdysvaltain ja sen liittolaisten on vaikeampaa saada päätöslauselmiaan läpi.
 Hän odottaa ainakin Vietnamin and Saint Vincentin asettuvan Kiinan ja Venäjän puolelle esimerkiksi Venezuelaa koskevassa kiistassa.
 Suomi epäonnistui edellisessä yrityksessään
 Suomi pyrki jäseneksi vuosille 2013–2014, mutta ei päässyt. Kampanjaa käytiin  etukäteen vuosia .
 Ruotsi valittiin jäseneksi vuosille  2017– 2018 .
 Suomi on ollut vaihtuva jäsenmaa kaksi kertaa. Virolle kerta on ensimmäinen.
 Viro voitti salaisessa äänestyksessä Romanian. Viro sai 132 ääntä, Romania 58.
 Vaihtuvat jäsenet valitaan maantieteellisistä ryhmistä. Itä-Euroopalla on neuvostoon yksi paikka.
 Muokattu 20:20: Lisätty presidentti Kaljulaidin lausunto.

Viro pääsi YK:n turvaneuvoston vaihtuvaksi jäseneksi – Riemastunut presidentti tuuletti tuloksen selvittyä


Summary: Putin ja Xi solmivat kymmeniä kauppasopimuksia Kiinan johtajan Venäjän-vierailun aikana.

Toisiinsa lähentyneet Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ja Kiinan presidentti  Xi Jinping  kävivät perjantaina yhdessä Yhdysvaltain epäreilua valtaa vastaan.
 Johtajat osallistuivat perjantaina vuotuiseen Pietarin talousfoorumiin. Putin syytti puheenvuorossaan Yhdysvaltoja yrityksistä laajentaa tuomiovaltaansa koko maailmaan, raportoi uutistoimisto AFP.
 Putin moitti Yhdysvaltoja taloudellisesta egoismista, tuomitsi "retoriset kauppasodat ja sanktiot", vaati miettimään uudelleen Yhdysvaltain dollarin aseman kansainvälisessä kaupassa ja teilasi Yhdysvaltain painostuksen teknologiajätti  Huaweita kohtaan .
 – He eivät vain yritä puristaa, vaan työntää sen maailmanlaajuisilta markkinoilta, AFP siteerasi Putinia.
 Putin kutsui yritystä ensimmäiseksi digitaalisen ajan teknologiseksi sodaksi ja uutistoimisto Reutersin mukaan varoitti, että Huawein tapauksen kaltaiset aggressiiviset kampanjat johtavat kauppasotiin – ja jopa fyysisiin sotiin.
 Xin kommentit vaikuttivat maltillisemmilta. Hänen mukaansa maailmantalouden järjestelmää tulee muuttaa, jotta "epätasa-arvoisuuksista päästään yli". Xi lisäsi, ettei kansojen pyrkimyksiä kohti parempaa elämää voi estää.
 Kiinan johtaja sanoi Venäjään viitaten, että se pyrkii rakentamaan "hyödyllistä yhteistyötä tasa-arvon ja kunnioituksen pohjalle". Xin mukaan Venäjä ja Kiina koordinoivat tekojaan energia-asioissa aiempaa tarkemmin.
 Selvää on, että viesteissä viitattiin Yhdysvaltoihin ja  Donald Trumpiin.  Venäjällä on ollut huonot suhteet länsimaihin aina viiden vuoden takaisesta Krimin niemimaan valtauksesta asti. Kiina ja Yhdysvallat puolestaan käyvät  kauppasotaa .
 Venäjän ja Kiinan välit ovat viime aikoina näyttäytyneet hyvin lämpiminä. Xin kolmipäiväisen vierailun aikana johtajat ovat kutsuneet toisiaan  parhaiksi ystäviksi ,  ihastelleet lahjapandoja  ja  solmineet  kymmeniä muun muassa verkkokauppaa, viestintää, merireittejä ja kaasua koskevia kauppasopimuksia.
 Pietarissa kaksikko lupasi tavoitella yhä tiiviimpiä suhteita.

Ystävykset Putin ja Xi haukkuivat Yhdysvaltain globaalia talousvaltaa Pietarissa – Putin varoitteli sotien uhkasta


Summary: Ohisalo edusti ensimmäisenä ministerinä Suomea EU-kokouksessa ja tutustui tulevaan puheenjohtajatehtäväänsä.

Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) edusti ensimmäisenä uuden hallituksen ministerinä Suomea EU-kokouksessa perjantaina.
 Hän ehti saada vain muutaman tunnin pikaopetuksen kokouksen pöydällä olleisiin maahanmuuttokysymyksiin. Suomen virkamiesdelegaatio esitteli hänelle asialistaa matkalla lentokoneessa ja muutaman minuutin valmistelukokouksessa Luxemburgin Kirchbergissä.
 – Ensimmäinen työpäivä oli sitten tällainen päivä. Mahtavaa päästä ensimmäisenä työpäivän tutustumaan tähän porukkaan, Ohisalo sanoi.
 Ohisalo ei vielä pystynyt avaamaan kovin paljoa sitä, miten Suomen maahanmuuttopolitiikka muuttuu uudella hallituskaudella.
 – Hallitusohjelma on hyvin ihmisoikeusperusteinen, ja siitä ovat ihmisoikeusjärjestötkin antaneet hyvää palautetta. Lähdemme siitä, että turvapaikkaprosessissa oikeusturva toteutuu kaikille, Ohisalo sanoi ja kertoi, että hallitus palaa asiaan myöhemmin.
 Suomen vuoro ratkoa vyyhtiä
 Ohisalo alkaa johtaa puhetta sisäministerien kokouksissa heinäkuun alussa. Hän saa puheenjohtajan pöydälle solmussa olevan vyyhdin, jota ovat yrittäneet avata vuorollaan edellisten puheenjohtajamaiden Maltan, Slovakian, Viron, Itävallan kuin Romaniankin ministerit.
 EU-maat ovat yrittäneet sopia maahanmuuttoasioista jo neljä vuotta, mutta neuvottelut eivät ole edenneet.
 Suurin kiistakysymys liittyy siihen, mitä EU tekee jos Eurooppaan tulee kerralla iso määrä turvapaikanhakijoita. Vastaako jokainen maa vain omasta tontistaan vai jaetaanko tulijoita muihin EU-maihin?
 Esimerkiksi Suomen naapurimaat Ruotsi ja Viro ovat tässä asiassa vastakkaisilla kannoilla.
 – Kaikkien maiden on oltava valmiit ottamaan vastuuta. Jos ei halua ottaa vastuuta, sen pitää maksaa, sanoi Ruotsin maahanmuuttoministeri  Morgan Johansson  Luxemburgissa.
 Viron uuden hallituksen sisäministeri  Mart Helme  edustaa kansallismielistä Ekre-puoluetta. Hallituksen mielestä turvapaikanhakijoiden jako ei käy.
 – Se on jokaisen valtion oma ratkaisu. Jos haluaa, niin voi ottaa vastaan. Jos ei halua, niin ei ota, Helme sanoi.
 – Sen täytyy olla vapaaehtoista.
 Helmen mukaan Romania on tehnyt ratkaisuehdotuksen, joka pitäisi sisällään aiempaa enemmän joustavuutta.
 Palautussäännöt muuttuvat
 Luxemburgin kokouksessa sisäministerit kävivät tilanteesta keskustelun. Kokouksen jälkeisessä tiedotustilaisuudessa Ohisalo ei halunnut itse arvioida, onko ratkaisu sen seurauksena lähempänä kuin ennen, vaan antoi kansliapäällikkö  Ilkka Salmen  vastata.
 – Toive meillä on, että saadaan edistystä aikaan, Salmi sanoi.
 Hänen mukaansa hallituksen pitää ratkaista, lähteekö se hakemaan ratkaisua kaikkiin seitsemään avoimeen maahanmuuttolakiesitykseen vai vain osaan niistä.
 Pientä edistystä saatiin aikaan palautusdirektiivistä, josta löytyi osittainen sopu. Direktiivi menee tosin vielä Euroopan parlamentin käsittelyyn.
 Palautusdirektiivi vaikuttaa siihen, millä perusteilla ja kuinka pitkäksi aikaa turvapaikanhakijoita voidaan ottaa säilöön palauttamista varten.
 Seuraavan kerran turvapaikka-asiaan palataan heinäkuussa Helsingin epävirallisessa sisäministerikokouksessa.

Maria Ohisalon mahdoton tehtävä: EU:n maahanmuuttajien kiintiöistä ja palautuksista riidelty jo neljä vuotta, nyt on Suomen vuoro yrittää


Summary: Nyt löytyneistä hylyistä kaksi on sellaisia, joita tutkijat eivät ole aikaisemmin paikantaneet.

Sukeltajat ovat tehneet odottamattomia löytöjä itäisellä Suomenlahdella.
 Merivartioston sukeltajat löysivät viime viikolla kolme hylkyä Kotkan Tiutisen itäpuolelta. Museoviraston ja Merivartioston yhteisen sukellusleirin hylkylöydöistä kaksi on sellaisia, joiden paikoista tutkijoilla ei ollut aiempaa tietoa.Hylyt löytyivät viistokaikuluotaimen ja sukellusrobotin avulla.
 Kolmas puinen hylky havaittiin vanhan St. Nikolai -aluksen ympäristöstä.
 Museovirasto arvioi alusten todennäköisesti uponneen Ruotsinsalmen taisteluissa vuosien 1788 ja 1790 välillä.
 Suomen merimuseon projektitutkija  Marcus Lepolan  mukaan löydetyt hylyt parantavat kuvaa Ruotsinsalmen ensimmäisen taistelun yksityiskohdista.
 – Taistelun vaiheista on paljon ristiriitaista tietoa, mutta hylyt selventävät nykykäsitystä, Lepola toteaa.
 Viistokaikuluotaimen piirtämä kuva mahdollisesta venäläisestä aluksesta. Marcus Lepola
 Kyljessä kirveellä iskettyjä reikiä
 Ensimmäinen löytö oli 38 metriä pitkä alus, jonka tutkijat olettavat olevan fregatti.
 Alun perin projektitutkija Marcus Lepola lähetti sukeltajat etsimään 1700-luvulla itäisellä Suomenlahdella liikkunutta alusta.
 – Lähetin sukeltajat etsimään kaleeria, joka lähteiden mukaan oli uponnut näille tienoille. Sen sijaan löytyi yllättäen ruotsalaisten upottama fregatti, Lepola sanoo.
 Tuon ajan kaleeria pidetään hitaana puualuksena, joka liikkui sekä soutamalla että purjehtimalla. Isoimmissa saattoi olla yli sata miehistön jäsentä.
 Historialähteiden mukaan fregatti upotettiin väyläesteeksi Ruotsin armeijan luutnantti  Nils Bruncronan  käskystä. Lähteiden mukaan upotus tapahtui Ruotsinsalmen ensimmäisen meritaistelun aattona vuonna 1789. Sukelluskameran ottamista kuvissa näkyvät aluksen kyljessä olevat kirveellä isketyt reiät sekä kivillä täytetty runko.
 Ruotsinsalmeen sekä kapeikkoihin upotettiin taisteluissa esteeksi ainakin kuusi alusta, joista vain tämä yksi on enää paikoillaan ja koossa. Muut on rikottu ja ruopattu pois.
 Videokuvasta otetussa kuvakaappauksessa näkyy reikä väyläesteeksi upotetun aluksen kyljessä. Marcus Lepola
 Uutta tietoa St. Nikolaista
 Toinen uusi löytö oli 20-metrinen puualus. Arkistolähteet mainitsevat, että Ruotsinsalmen ensimmäisessä taistelussa hylyn sijaintipaikan läheisyyteen olisi uponnut venäläinen alus. Tutkijat arvelevat, että kyseessä on nyt löytynyt hylky.
 Näiden uusien löytöjen lisäksi merivartiosto tutki pahasti hajonneen venäläisen fregatin St. Nikolain hylyn ympäristöä. Tunnetun hylyn vierestä löytyi noin 15 metriä pitkä puurakenne, joka nyt varmentui erilliseksi alukseksi. Aiemmin puuaineksen on epäilty olevan peräisin St. Nikolain hylystä.
 Hylkyjen löytöaluetta pidetään historiarikkaana. Kotkan edustalta on paikannettu jo aikaisemmin toistakymmentä Ruotsinsalmen meritaisteluiden aikaista hylkyä. Suomen merimuseon mukaan niiden arvoa ei ole täysin ymmärretty.
 – Alue on koko maailman mittakaavassa ainutlaatuinen meriarkeologinen kohde. Se on tosi suuri ja hylkyjä on paljon. Näin vanhoja ja laajoja taistelualueita, joissa olisi näin paljon hylkyjä jäljellä, ei ole muualla, arvioi merimuseon johtaja  Tiina Mertanen   Ylelle  viime vuonna.
 Vielä osin tuntematon aarre
 Ruotsinsalmen meritaistelut käytiin Venäjän ja Ruotsin välillä vuosina 1789 ja 1790 osana kuningas Kustaa III:n sotaa. Jälkimmäinen tunnetaan Pohjoismaiden suurimpana meritaisteluna. Arviot miesten ja alusten määrästä vaihtelevat, mutta sotaan osallistui todennäköisesti noin 30 000 miestä ja satoja aluksia.
 Tuhannet venäläiset menettivät taistelussa henkensä.
 Merivartiosto teki uudet hylkylöydöt Kotkan edustalta, Tiutisen itäpuolelta. Museovirasto
 Merimuseo on arvioinut aiemmin, että joukko meriarkeologeja ja sotahistorian tutkijoita tuntee Ruotsinsalmen hylyt ja niiden historiallisen arvon hyvin. Tapahtumista on ilmestynyt viime vuosina myös uusia tutkimuksia. Kansalaisten keskuuteen tieto ei ole sukeltajia lukuun ottamatta kovin laajasti levinnyt, vaikka hylkyjä on tutkittu ahkerasti etenkin 1960–1980-luvuilla.
 Kotkan edustalla on vielä lukuisia löytämättömiä hylkyjä. Merenalaisten aarteiden lisäksi Tiutisen saarella on jäljellä Ruotsinsalmen taistelujen jälkeen rakennettujen linnoitusten raunioita.
 – Täällä asutaan historian keskellä, merimuseon tutkija Marcus Lepola sanoo.
 Meriarkeologit tekevät Kotkan edustan uusiin hylkyihin tutkimussukelluksia juhannusviikolla.

Sukeltajat etsivät aivan eri alusta – Suomen edustalta löytyi yllättäen kolme uutta hylkyä


Summary: Poliisi julkaisi pidätystiedotteen yhteydessä kuvia, mutta poisti ne myöhemmin.

Repussa oli neljä grammaa muuntohuume mefedronia. Myöhemmin kotoa löytyi vielä lisää huumeita ja vaakoja.
 Näillä perusteilla  Ivan Golunov  pidätettiin torstaina epäiltynä huumeiden valmistamisesta ja myymisestä.
 Harva kuitenkaan nielee syytteitä purematta, sillä Ivan Golunov on Venäjällä tunnettu tutkiva toimittaja. Hänet otettiin kiinni matkalla tapaamaan lähdettä.
 Golunov, 36, työskentelee Meduza-sivustolle. Hän on kirjoittanut esimerkiksi Venäjän hautaustoimistojen hämäristä liiketoimista ja korruptiosta Moskovan kaupungintalolla.
 – Monet tosiasiat viittaavat siihen, että huumeet on lavastettu, kommentoi Golunovin asianajaja uutistoimisto AFP:lle.
 Meduzan päätoimittajan ja johtajan  lausunnon mukaan  yhtiöllä on syytä epäillä, että Golunovia vainotaan hänen työnsä vuoksi.
 Meduzan mukaan Golunovia on pahoinpidelty pidätysaikana eikä hänelle suostuttu hankkimaan lääkäriä, joka olisi voinut kirjata vammat. Golunovin käsien ja kynsien alta ei myöskään suostuttu ottamaan näytteitä, jotka voisivat kertoa huumeiden käsittelystä.
 Moskovan poliisi julkaisi Golunovin pidätyksestä kertoneen tiedotteen liitteenä valokuvia, joissa oli valkoista ainetta pusseissa ja suuria pulloja. Uutistoimisto AP:lle puhuneen Golunovin ystävän mukaan kuvat eivät näyttäneet Golunovin kodilta.
 Poliisi poisti kuvat myöhemmin ja sanoi niiden liittyvän huumeratsioihin Moskovan alueella.
 Golunovia uhkaa jopa 10–20 vuoden vankeustuomio.
 Mielenosoittajat esiin yksi kerrallaan
 Golunovin pidätys nostatti protesteja perjantaina.
 Toimittajat ilman rajoja -järjestö varoitti, että pidätys voi tarkoittaa riippumattomien toimittajien "vainon merkittävää laajentumista".
 Amnesty Internationalin edustajan mielestä merkit viittaavat siihen, että viranomaiset lavastavat kohteillensa huumerikoksia hiljentääkseen heidät vankilalla.
 Uutistoimisto AFP:n arvion mukana yli sata ihmistä osoitti perjantaina mieltään Moskovan pääpoliisiaseman edessä. Moni oli toimittaja. Joillain oli mukanaan kylttejä, joissa luki esimerkiksi "Olen toimittaja, pidättäkää minutkin."
 He järjestivät yhden ihmisen mielenilmauksia, koska sellaisia voi järjestää ilman viranomaisten etukäteislupaa, uutistoimistot Reuters ja AFP kertovat. Osa mielenosoittajista otettiin silti joksikin aikaa kiinni.
 Toimittajat ilman rajoja -järjestön tuoreimmassa, 180 maata kattavassa  lehdistönvapausindeksissä  Venäjä on sijalla 149. Suomi on listan toinen.
 Meduzaa julkaistaan Latviasta, jotta viranomaiset eivät pääsisi halutessaan painostamaan sitä.
 Lauantaina tuomioistuimen on määrä päättää, jatketaanko Golunovin pidättämistä vai vapautetaanko hänet.

Korruptiota tutkivan toimittajan epäilyttävä pidätys Moskovassa suututtaa – Repusta löytyi huumeita ja kotietsinnässä vielä lisää


Summary: Asiantuntijoiden mielestä uuden mallin pitäisi sisältää etuuden porrastus ja kattavat henkilökohtaiset työllisyyspalvelut sekä palkita työtöntä aktiivisuudesta.

“Puretaan aktiivimallin leikkurit ja velvoitteet, kun työllisyysvaikutuksiltaan vastaavista toimenpiteistä on päätetty"
 ”Tilalle valmistellaan malli, jossa työttömän työllistymissuunnitelmassa sovitaan henkilökohtaisesta työnhakuvelvoitteesta ja palveluista, kuten esimerkiksi koulutuksesta ja kuntoutuksesta”.
 Hallitusohjelman kirjaus  ei ollut todellakaan sitä, mitä työttömät odottivat. Kiistelty työttömien aktiivimalli puretaan vasta sitten, kun uusi korvaava malli on löytynyt.
 Työttömille tämä oli iso pettymys.
 – Se on aiheuttanut ihmetystä jäsenistössä. Uudelle hallitukselle pitäisi olla selvä, että tässä ei ole kyse pelkästään työllisyydestä, vaan tämä on myös sosiaalinen kysymys. Ihmiset kokevat aktiivimallin erittäin epäoikeudenmukaiseksi, työttömien keskusjärjestön toiminnanjohtaja  Jukka Haapakoski  sanoo.
 Hallituksessa istuvat sosiaalidemokraatit ja vasemmistoliitto lupasivat vaalikampanjoissaan kumota epäreiluksi koetun aktiivimallin. Vasemmistoliitolla purkaminen oli vielä kynnyskysymys hallitukseen osallistumiselle.
 Helsinkiläinen  Jaana Saikkonen  odottaa lupausten pikaista täyttämistä muiden työttömien mukana. 56-vuotias Saikkonen joutui työttömäksi kolmisen vuotta sitten. Hän on tehnyt sihteerin ja asiakaspalvelutöitä, mutta nyt näistä ammattilaisista on ylitarjontaa eikä uutta työtä ole löytynyt.
 147 työhakemuksen nainen, Jaana Saikkonen odottaa, että aktiivimalli kumotaan jo heti vuoden vaihteessa, jos ei jo aiemminkin. Jouni immonen / Yle
 Omasta aktiivisuudesta se ei ainakaan ole kiinni. Saikkonen kertoo lähettäneensä vapaisiin työpaikkoihin 147 hakemusta ja päässeensä kaksi kertaa haastatteluun. Keväällä hän sai palkkatuetun paikan Helsingin työkanavasta.
 – Se oli ehdottomasti enemmän kuin lottovoitto. Se lisäsi minun itsetuntoa ja ihmisarvoa. Tuntui siltä, että minä en ole enää ongelmajätettä. Minusta on vielä johonkin, Saikkonen kuvailee.
 Koko  Antti Rinteen  (sd.) hallitusohjelma nojaa suurelta osin työllisyyden paranemiseen. Rinteen hallitus tavoittelee työllisyysasteen nostoa 75 prosenttiin ja 60 000 uutta työpaikkaa tällä vaalikaudella.
 Pääministeri Rinne antoi työmarkkinajärjestöille ja virkamiehille tehtäväksi etsiä keinoja työllisyyden nostamiseksi ja 30 000 uuden työpaikan luomiseksi.
 Rinne odottaa ensimmäisiä ehdotuksia kolmikannasta jo syyskuun budjettiriiheen. Asialistalla on myös aktiivimallin kohtalo ja purkamisen aikataulu.
 Mallin kumoaminen ilman työttömiä koskevia velvoitteita on tuskin realismia, mutta millainen järjestelmä tulisi tilalle?
 Alkuun rahaa enemmän, lopussa vähemmän
 Moni Ylen haastattelema työmarkkinajärjestön edustaja nostaa ykkösvaihtoehdoksi ansiosidonnaisen työttömyyspäivärahan porrastamisen työttömyyden keston mukaan.
 Työnantajajärjestö EK ehdottaa, että päiväraha voisi olla työttömyyden alussa nykyistä korkeampi.
 – Työttömyyden jatkuessa päivärahaa leikattaisiin ensin kolmen kuukauden kohdalla 10 prosentilla, sitten kuuden kuukauden kohdalla toisella 10 prosentilla, johtava asiantuntija  Vesa Rantahalvari  kertoo.
 EK:n Vesa Rantahalvari kiittelee hallituksen aikeita kasvattaa  palkkatuen käyttöä nimenomaan yksityisellä sektorilla, koska siellä sillä on vaikutusta työllisyyteen. Jouni Immonen / Yle
 Rantahalvari perustelee porrastuksen olevan huomattavasti nykyistä aktiivimallia selkeämpi, ymmärrettävämpi ja yhdenmukaisempi.
 Hänen mukaansa porrastus olisi toimiva tapa edistää työllisyyttä, koska se lyhentää työttömyysjaksoja. Tutkimusten mukaan uuden työpaikan löytäminen käy sitä vaikeammaksi, mitä pidemmäksi ihmisen työttömyysaika venyy.
 Palkasaajapuolelta myös  STTK:n puheenjohtaja  Antti Palola  on puhunut  samantyyppisestä porrastetusta työttömyysturvamallista.
 Suurin työntekijäjärjestö SAK ei innostu etuuden leikkaamisesta työttömyyden pituuden mukaan. Työ- ja turva-osaston johtaja  Saana Siekkinen  muistuttaa, että ansiosidonnaisen työttömyysturvan enimmäiskestoa lyhennettiin juuri edellisellä hallituskaudella.
 – Meidän työttömien jäsenten keskimääräinen ansioturva on 1 200 euron tienoilla kuukaudessa eli se on kovin matala jo ennestään, hän perustelee.
 Tästä huolimatta SAK:n kantaa voi kuvailla sanoilla “varovainen ehkä”. Yksityiskohdat tietysti ratkaisevat.
 – Jos olisi mahdollisuus tehdä sellainen porrastus, että laitettaisiin kovasti uutta rahaa peliin ja alkuun nostettaisiin työttömyysturvan tasoa, kyllä me varmasti sellaisesta voisimme keskustella, Siekkinen sanoo.
 Korkeakoulutettuja edustavan Akavan johto ei tyrmää ajatusta työttömyysturvan porrastuksesta. Puheenjohtaja  Sture Fjäder  asettelee sanojaan varovaisesti, koska Akavan hallitus kokoontuu maanantaina pohtimaan vaihtoehtoa aktiivimallille ja muita työllisyystoimia.
 – Siellä on monta eri mallia, joita voidaan käyttää. Kyllä meidän tämäkin pitää uskaltaa katsoa, jos turvaa on uudistettava, Fjäder sanoo.
 SAK: n Saana Siekkinen uskoo, että kuntien ja TE-toimistojen resurssien yhdistäminen parantaisi oikeasti työttömien palveluja nykyisestä Jouni Immonen / Yle
 Työttömien edustajakaan ei kavahda ansiosidonnaisen päivärahan porrastamista jossain kohtaa työttömyyttä, kunhan etuuden kokonaistaso pysyy nykyisellään. Työmarkkinatukeen tai peruspäivärahaan toiminnanjohtaja Jukka Haapakoski ei koskisi, koska niiden taso ei riitä tällä hetkelläkään elämiseen.
 Työttömän mielestä päivärahan leikkaaminen työttömyyden pituuden mukaan ei ole hyvä idea.
 – Sehän on tosi epäreilua. Eihän se ole sen työttömän oma syy, jos hän ei saa töitä. Koen sen epäoikeudenmukaisena ja kohtuuttomana, Jaana Saikkonen toteaa.
 Ehdotus ei ole uusi, vaan uudelleen lämmitetty.
 Kyseessä on paljon julkisuudessa puhuttu Tanskan malli. Etuuden porrastus oli esillä jo edellisen kerran, kun kolmikantainen työryhmä pohti työttömyysturvan uudistamista ja työllisyyden nostamista.
 Tuolloin työnantaja- ja työntekijäjärjestöt eivät löytäneet toimista yksimielisyyttä, joten  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus kehitti aktiivimallin.
 Työtön palkittava aktiivisuudesta
 Työttömyysturvan ehtoja ja työttömien valvontaa kiristettiin viime vaalikaudella eri tavoin. Useiden selvitysten mukaan aktiivimalli onkin toiminut lähinnä  työttömyyspäivärahan leikkurina,  kun  tarvittavia työllisyyspalveluja ei ole ollut tarjolla . Jopa  TE-toimistojen työntekijöiden  mielestä malli ei edistä ihmisten työllistymistä.
 Työttömien aktiivimalli Kolmen kuukauden tarkastelujaksolla on oltava töissä vähintään 18 tuntia Ansaittava omalla yritystoiminnalla vähintään 241,04 euroa. Osallistuttava viisi päivää työllistymistä edistäviin palveluihin. Myös ammattiliiton tai yhdistyksen järjestämä koulutus kerryttää aktiivisuutta. Aktiivisuuden muotoja ei voi yhdistellä. Jos työtön ei täytä ehtoja, hänen päivärahaansa leikataan seuraavan 65 etuuden maksupäivän ajaksi vajaalla viidellä prosentilla. Lähde: STM
 Leikkurin lisäksi eniten työttömiä on raivostuttanut aktiivisuuden ehtojen vähäisyys. Ehdot täyttäviä  toimia laajennettiin keväällä.
 Jaana Saikkonen kertoo, että hän onnistunut saamaan aina viime hetkellä vähän keikkatöitä eikä ole toistaiseksi joutunut etuuden leikkauksen kohteeksi.
 – Koko ajan on kuitenkin mukana pelko, että jos et täytä ehtoja, menetät rahaa. Se summa on työttömälle todella suuri, Saikkonen huomauttaa.
 Akavan Sture Fjäderin mukaan ajattelu pitäisi kääntää nyt kokonaan toisinpäin ja työtöntä pitäisi palkita uudessa mallissa aktiivisuudesta. Tiukka porrastus voi toimia aktiivimallin tavoin vain etuuden leikkurina, jos siihen ei yhdistetä muita elementtejä.
 Fjäderin mielestä aktiivimallin suurin ongelma on ollut se, ettei se palkitse millään tavalla työnhausta: voit laittaa Saikkosen tavoin kymmeniä työpaikkahakemuksia ja käydä haastatteluissa, mutta silti sinulta leikataan etuutta, jos sinua ei palkata.
 – Uudessa mallissa pitää saada henkilökohtaiseen työllistymissuunnitelmaan sisään omaehtoinen työnhaku. Tuki olisi korkeampi, kun olet todistetusti aktiivinen, ja jos et tee välillä mitään, matalampi, Fjäder ehdottaa.
 Akavan Sture Fjäder tapasi hallitusneuvottelijoita Säätytalolla toukokuussa. Fjäder toivoo, että uudessa mallissa työttömiä palkittaisiin aktiivisuudesta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Jaana Saikkonen toivoo, että aktiivimallin korvaava järjestelmä olisi sellainen, ettei siinä syyllistettäisi työttömiä ja pidettäisi heitä kaikkia laiskoina.
 – Kun me oikeasti etsitään töitä ja tehdään paljon sen eteen, että työllistyttäisiin, Saikkonen sanoo.
 Hän kertoo opiskelleensa oma-aloitteisesti kieliä ja päivittäneensä tietotekniikkataitojaan työttömyyden aikana työttömien yhdistyksen kursseilla.
 Etsinnässä nopeita keinoja, kokonaisuudistus vie aikaa
 Hallitusohjelmassa on listattu työllisyyteen vaikuttavia uudistuksia, kuten perhevapaa- ja sosiaaliturvauudistus sekä työttömyysturvan ja työttömien palveluiden kokonaisuudistus.
 Suuret uudistukset vievät vuosia, joten ensimmäisessä aallossa on haussa nopeita keinoja, joilla korjaillaan monimutkaista työttömyysturvaa ja vaikutetaan myönteisesti työllisyyteen.
 SAK:n Saana Siekkinen nostaa esiin sovitellun päivärahan, jonka muuttaminen voisi parantaa työttömien mahdollisuuksia ottaa vastaan lyhytaikaista työtä.
 Yksi keino voisi olla työttömyysturvan suojaosan nostaminen eli sen summan, jonka työtön saa ansaita ilman, että tämä alentaa työttömyyspäivärahaa. Vuodesta 2014 lähtien suojaosa on ollut 300 euroa kuukaudessa.
 Työttömien keskusjärjestön toiminnanjohtaja Jukka Haapakoski sanoo, että hallitusohjelman kirjaus aktiivimallista on aiheuttanut ihmetystä jäsenistössä. Jouni Immonen / Yle
 SAK myös lieventäisi työttömien karensseja eli työttömyysetuuden menettämistä määräajaksi. Alkuun rikkeestä rangaistaisiin varoituksella tai päivän karenssilla. Siekkinen puhuu Akavan Fjäderin tavoin asennemuutoksesta: Työttömiin luotettaisiin työntekoon kannustavalla tavalla.
 – Se, että ei tarvitsisi pelätä, että menettää toimeentulonsa kahdeksi kuukaudeksi, voisi kannustaa ihmisiä rohkeammin erilaisiin ratkaisuihin, Siekkinen sanoo.
 EK:n Rantahalvari  luettelee muita työttömyysturvan muutoksia , joilla työllisyys kasvaisi kohtuullisen nopeasti:  Eläkeputken lyhentäminen  eli iäkkäiden työttömien lisäpäivien ikärajan nosto, työttömyysturvan omavastuuajan palauttaminen takaisin seitsemään päivään ja työttömyyspäivärahan enimmäiskeston lyhentäminen.
 – Kyllä keinoja on olemassa, kunhan niitä uskalletaan käyttää, Rantahalvari painottaa.
 Palkkatuen lisäys hyvä asia, mutta paljon enemmän tarvittaisiin
 Hallitusohjelmassa on varattu työllisyyspalveluihin uutta rahaa 35 miljoonaa euroa.
 Eniten varoja satsataan palkkatukeen, 18 miljoonaa euroa, TE-toimistojen resursseja kasvatetaan yhdeksällä miljoonalla eurolla ja työllisyyshankkeiden kehittämiseen laitetaan kahdeksan miljoonaa euroa.
 Aika pieni summa, jos ajatellaan tavoiteltujen työpaikkojen määrää. Haastatellut asiantuntijat toteavat diplomaattisesti, että summa voisi olla suurempikin, mutta tämä on oikein hyvä alku.
 Ralf Sundin mukaan Suomen pitäisi nelinkertaistaa palkkatukirahat, jos oikeasti tavoitellaan Ruotsin työllisyystasoa. Jaani Lampinen / Yle
 STTK:n kesäkuussa eläköinyt pääekonomisti  Ralf Sund  on suorasanaisempi.
 – Eihän se riitä mihinkään. On todella vaatimatonta panostusta, ei tällä tehdä lähellekään 30 000 työpaikkaa. Toki näissä asioissa tulee budjetti vastaan, hän toteaa.
 Sund kertoo, että esimerkiksi Ruotsissa panostetaan palkkatukeen runsain mitoin Suomea enemmän. Suomessa palkkatukea saa noin 25 000 työtöntä vuodessa, Ruotsissa taas noin 200 000 työtöntä. Ruotsin työmarkkinat on kaksinkertaiset Suomeen verrattuna.
 – Kun puhutaan, että halutaan työllisyysaste pohjoismaiselle tasolle, pitäisi käyttää myös niitä heidän toimiaan. Suomen palkkatukirahat pitäisi siis nelinkertaistaa, mutta tämä on nyt näitä "älä unta näe" -juttuja, Sund naurahtaa.
 EK:n Vesa Rantahalvari sanoo, että hallitus on oikeilla jäljillä, kun se pyrkii kasvattamaan palkkatuen käyttöä nimenomaan yksityisellä sektorilla.
 – Se edistää ihmisten työllistymistä avoimille työmarkkinoille. Palkkatuen lisäys kunnille ja kolmannelle sektorille on ongelmallista, koska tutkimusten mukaan sillä ei ole myönteistä vaikutusta työllistymiseen tukijakson jälkeen, Rantahalvari huomauttaa.
 – Pelkällä palkkatuen lisäämisellä työttömyyttä ei tietysti ratkaista, hän korostaa.
 EK:n Vesa Rantahalvarin mielestä työttömyysturvasta löytyy kohtia, joita muuttamalla saataisiin kohtuullisen nopeastikin kasvatettua työllisyyttä.  Kunhan niitä uskalletaan käyttää, hän toteaa. Jouni Immonen / Yle
 Tasapaino velvoitteiden ja palveluiden välille
 Sekä työnantajakeskusjärjestöt että työttömien järjestö korostavat, että työttömät tarvitsevat nykyistä enemmän henkilökohtaista palvelua TE-toimistoissa ja kunnollisen oman työllistymissuunnitelman hallitusohjelman kirjauksen mukaan.
 Akava ehdottaa lisäksi työttömille myös ulkopuolisten rekrytointipalveluiden ostamista esimerkiksi palvelusetelillä.
 – Korkeakoulutettujen työpaikat eivät ole työkkärissä, ne täytetään ilman, että ne ovat julki missään. Yritykset käyttävät näitä samoja rekrytointiyhtiöitä, Akavan Sture Fjäder sanoo.
 Hallitusohjelmassa on myös kirjaus kuntien mukaan ottamisesta työvoimapalveluihin nykyistä vahvemmin. Edellinen hallitus teki  jo alueellisia työllisyyskokeiluja , ja tähän suuntaan pitäisi mennä Saana Siekkisen mielestä nytkin.
 – Pirkanmaan työllisyyskokeilussa oli hyviä kokemuksia omavalmentajasta, jonka kanssa työtön kävi läpi työllistymissuunnitelmaa ja sai häneltä tukea. Uskon, että jos kuntien ja TE-toimistojen resursseja laitetaan yhteen, palveluja on oikeasti mahdollista parantaa, Siekkinen sanoo.
 Myös Fjäderin mukaan nyt pitäisi kokeilla rohkeasti erilaisia vaihtoehtoja, ja ottaa käyttöön ne, jotka toimivat.
 SAK:n Saana Siekkinen sanoo, että uuden mallin yksityiskohdat ratkaisevat, porrastuksestakin voidaan keskustella. Jouni Immonen / Yle
 Milloin aktiivimalli puretaan?
 Korvaavaan malliin pitäisi saada etuuden tason porrastus työttömyyden keston mukaan ja palkita työtön omasta aktiivisuudesta. Tähän yhdistettäisiin kattavat henkilökohtaiset työllisyyspalvelut. Ei ihan helppo homma.
 Onnistuvatko työmarkkinajärjestöt löytämään muutamassa kuukaudessa kohtuullisen nopeasti vaikuttavia työllisyyskeinoja, joilla saataisiin aikaan tuo tavoiteltu 30 000 työpaikkaa?
 – Tässä aikataulussa on ehkä mahdoton löytää kovin paljon aivan uusia keinoja. Uskon kuitenkin, että jonkinlainen paketti saadaan aikaan elokuulle, SAK:n Saana Siekkinen sanoo.
 Ensiehdotusten jälkeen työmarkkinajärjestöt jatkavat työtään ensi kevääseen. Seuraava välietappi tulee olemaan hallituksen kehysriihi keväällä 2020, johon järjestöt ehtivät miettiä laajemmin uusia työllisyyskeinoja. Ensi syksyn budjettiriihessä on taas työllisyyden välitarkastelu.
 Jaana Saikkonen iloitsee palkkatuetusta paikasta Hetyn toimistolla.  Usean vuoden työttömyyden jälkeen vuoden sopimus tuntui lottovoitolta. Jouni immonen / Yle
 Työttömät, erityisesti etuuden leikkauksen kohteeksi joutuneet, odottavat uudelta hallituksesta pikaisia toimia.
 Uuden lainsäädännön valmistelussa ja voimaantulossa menee helposti lyhyimmilläänkin puolisen vuotta. Hallitusneuvotteluiden Työmarkkinat-pöytää vetänyt sosiaalidemokraattien eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  on  vakuuttanut Ilta-Sanomille , että aktiivimallin velvoitteet ja leikkurit puretaan viimeistään vuoden vaihteessa.
 Riittääkö työttömien kärsivällisyys esimerkiksi vuoden päähän, kun mallista on luvattu luopua?
 – Ei varmaan, se on kyllä pitkä aika. Mahdollisimman pian, vaikka heti jo vuoden vaihteessa, jos ei jo aiemminkin, Jaana Saikkonen painottaa.
 Lue lisää:
 Roikkuvatko huonokuntoiset pidempään töissä, paraneeko kuusikymppisten työllisyys? Päätökset eläkeputken jatkosta venyvät   Lisää yritysmyönteisyyttä ja uusi asiamiehen virka Seinäjoelle – Yle selvitti, mitkä asiat hallitusohjelmassa muuttuivat viime metreillä
 Etla: Työllisyysasteen nostaminen 75 prosenttiin vaatisi rajuja päätöksiä: "Puhutaan kiky kakkosesta"

Työttömyysetuuden porrastuksesta nopea korjausliike vihattuun aktiivimalliin? Rahaa aluksi enemmän, työttömyyden jatkuessa vähemmän – Työtön: "Tosi epäreilua. Ei ole oma syy, jos ei saa töitä"


Summary: Poliisi ohjaa liikenteen tielle 110.

Tie 1, eli Turunväylä on suljettu Turun suuntaan palavan ajoneuvon takia.
 Kirkkonummella välillä Veikkolan liittymä – Palojärven liittymä Vihdissä syttyi hieman ennen kello 17:ää kuorma-auto palamaan.
 Turun suuntaan olevalla tieosuudella palava kuorma-auto paloi ilmiliekillä ja savutti voimakkaasti sunnuntaina iltapäivällä. Tulessa oli kuorma-auton ohjaamo. Mahdollisista henkilövahingoista ei toistaiseksi ole tietoa.
 Kuorma-auto myös hinasi lavettia, jolla kuljetettiin suurikokoista kauhakuormaajaa. Niihin tuli ei yltänyt.
 Tie on suljettu liikenteeltä toistaiseksi ja haittaa on ajosuunnassa Turku. Poliisi ohjaa Turkuun päin menevän liikenteen tieosuudella tielle 110.

Turun mootoritie Turun suuntaan suljettu Veikkolan kohdalla palavan kuorma-auton takia


Oikeusministeri, kansanedustaja  Anna-Maja Henriksson  on odotetusti valittu jatkamaan RKP:n puheenjohtajana.
 Hänet valittiin jatkokaudelle Vaasassa, jossa RKP aloitti perjantaina kolmipäiväisen puoluekokouksensa.
 Henrikssonille ei ollut ilmoittautunut vastaehdokkaita.
 Varapuheenjohtajiksi valittiin  Sandra Bergqvist ,  Silja Borgarsdóttir Sandelin  ja  Henrik Wickström , RKP:n viestinnästä kerrottiin.

Henriksson valittiin jatkokaudelle RKP:n puheenjohtajana


Summary: Kiinassa syytettyä voivat odottaa kidutus ja puutteelliset oikeudenkäynnit.

Hongkongissa on tänään sunnuntaina nähty suurimmat mielenosoitukset 15 vuoteen. Sadat tuhannet ihmiset ovat vaatineet, ettei uutta karkotuslakia oteta käyttöön.
 Ihmiset vastustavat rikoslakiin ehdotettua muutosta, joka mahdollistaisi rikoksesta epäillyn karkottamisen Kiinan mannermaalle.
 Hongkong on entinen Britannian siirtomaa, jossa noudatetaan oikeuskäytäntöä, joka on hyvin lähellä länsimaisia oikeusnormeja. Kiinassa on käytössä oma oikeuskäytäntönsä, joka lain vastustajien mielestä on hyvin ongelmallinen.
 Lakimuutoksen vastustajien mukaan manner-Kiinassa tapahtuu paljon laittomia pidätyksiä, kidutusta ja virheitä oikeudenkäynneissä.
 Suurin pelko on, että Kiinan viranomaiset voisivat viedä mannermaalle Hongkongin demokratiaa vaativia oppositiopoliitikkoja. Lain hyväksyminen olisi vastustajien mielestä uusi osoitus siitä, että Hongkongin juridinen itsemääräämisoikeus kapenee jatkuvasti, kertoo Britannian  yleisradio BBC .
 Lakia puolustava Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lam  vakuuttaa, että lakiesitykseen on kirjattu, ettei sitä voida käyttää poliittisena tai uskonnollisena painostuskeinona. Jokainen karkotus käsiteltäisiin oikeudessa tapauskohtaisesti.
 Edellisen kerran Hongkongissa on nähty näin suuria mielenosoituksia vuonna 2003, jolloin ihmiset vastustivat turvallisuuslakeja, jotka protestien seurauksena hyllytettiin.

Hongkongissa suurimmat mielenosoitukset 15 vuoteen – ihmiset pelkäävät karkotuksia Kiinaan


Summary: Johnson on EU-linjauksissa varsin samoilla linjoilla Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin kanssa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian pääministeriksi pyrkivä  Boris Johnson  tyrmää EU:n vaatiman brexit-maksun ja perää jäsenmailta parempia sopimusehtoja eron toteuttamiseksi.
 Entinen ulkoministeri ja johtava pääministerikandidaatti sanoo  Sunday Timesin  haastattelussa, että pääministerinä hän kieltäytyisi maksamasta 39 miljardin punnan eli noin 44 miljardin euron laskua, ellei EU hyväksy parempia sopimusehtoja.
 – Ystäviemme ja kumppaniemme on ymmärrettävä, että pidämme rahan kunnes meillä on enemmän selvyyttä tiestä eteenpäin. Hyvän sopimuksen aikaansaamisessa raha on hyvä ratkaisija ja voiteluaine, Johnson sanoi ensimmäisessä haastattelussaan pääministerikisaan lähdön jälkeen.
 EU-maat vaativat Britannialta erorahaa hyvityksenä erilaisista maksuista, joita maa on unionilta saanut tai on velvollinen maksamaan tulevaisuudessa. EU on myös ilmoittanut, että tehtyä brexit-sopimusta ei enää avata uudelleen neuvoteltavaksi.
 Johnsonin kommentit brexit-maksusta kieltäytymisestä tulevat vain viikko sen jälkeen, kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump sanoi , että Britannian seuraavan pääministerin tulisi kieltäytyä maksamasta unionille eroamismaksua. Lisäksi Trump oli samoilla linjoilla siitä, että brittien tulisi neuvotella paremmat ehdot erolleen. Trump myös arvioi, että juuri Johnsonista tulisi hyvä seuraaja pääministerin paikan perjantaina jättäneelle  Theresa Maylle .
 Konservatiivien kovan brexit-linjan edustajana profiloitunut Johnson on vaatinut EU-eron pikaista toteuttamista tarvittaessa vaikka ilman sopimusta. Hänen mukaansa konservatiivien menestys edellyttää, että Britannia lähtee EU:sta lokakuun loppuun mennessä joko erosopimuksen kanssa tai ilman.
 Johnson myös sanoutuu irti kiistellystä Pohjois-Irlannin ja Irlannin rajajärjestelystä. Kysymys on keskeisimpiä kiistakapuloita pääministeri Theresa Mayn hallituksen neuvottelemassa erosopimuksessa.
 Mayn brexit-sopimuksen mukaan Pohjois-Irlannin ja Irlannin raja pysyisi auki, vaikka Britannia ja EU eivät onnistuisi sopimaan asiasta kahden vuoden siirtymäajan aikana.
 Tähän asti tavarat ja palvelut ovat kulkeneet kahden EU-maan välillä ilman rajoituksia. Mutta jos Britannia eroaa EU:sta ilman kattavaa kauppasopimusta, tilanne muuttuu.

Britannian pääministeriksi pyrkivä Boris Johnson kieltäytyisi maksamasta erorahoja EU:lle


Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Antti Rinteen  (sd.) hallitus nimittää ministeriensä tueksi useampia valtiosihteereitä kuin edeltäjänsä. Kun  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus nimesi neljä valtiosihteeriä, eli yhden pääministerille ja yhden kutakin hallitusryhmää kohti, on Rinteen hallitukselle tulossa peräti 15 valtiosihteeriä. Puolueiden ministeriryhmät viimeistelevät vielä valtiosihteerien tarkkoja tehtäväjakoja ja sijaintipaikkoja.
 Pääministerin valtiosihteeri  Raimo Luoma  nimitettiin ensimmäisenä. Luoma edustaa jatkuvuutta sosiaalidemokraattisten pääministerien välillä, sillä hän ehti aikanaan avustaa  Paavo Lipposta  EU-asioiden neuvonantajana. Luoma oli myös Rinteen valtiosihteerinä tämän valtiovarainministeriaikana, kunnes siirtyi kesällä 2014 Huoltovarmuuskeskuksen toimitusjohtajaksi.
 Vihreiden valtiosihteereistä tiedossa on jo sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) avuksi kutsuttu entinen kansanedustaja  Olli-Poika Parviainen . Parviainen ei päässyt huhtikuun vaaleissa uudelleen eduskuntaan, mutta oli jo perjantaina Ohisalon mukana EU:n sisä- ja oikeusministerien kokouksessa Luxemburgissa.
 RKP:n kahdelle ministerille on tulossa yksi valtiosihteeri, mutta nimeä ei ole vielä kerrottu.
 Valtiosihteerien nimittäminen edellyttää Supon laajan turvaselvityksen tekemistä, minkä jälkeen varsinaiset nimityspäätökset tehdään valtioneuvostossa. Seuraavia valtiosihteerinimityksiä on tulossa torstaina, jolloin valtioneuvoston on määrä saada käsittelyyn myös ministereiden sidonnaisuusilmoitukset. Rinteen hallitus palaa viimeistä edellisen hallituksen käytäntöön, sillä myös  Jyrki Kataisen  (kok.) ja  Alexander Stubbin  (kok.) hallituksilla oli apunaan laaja kaarti valtiosihteereitä ja avustajia.
 Sipilä oli ennen vuoden 2015 eduskuntavaaleja ajanut ministerien määrän vähentämistä ja poliittisista valtiosihteereistä luopumista.
 Voit keskustella aiheesta klo 14 saakka.

Rinteen hallituksen valtiosihteerien määrä lähes nelinkertaistuu edelliseen hallitukseen verrattuna