Summary: Ruokaraadeissa tavoitteena on kehittää koulujen ja oppilaitosten ruokalistoja siten, että ruokahävikki pienenisi.

Kouvolan ruokaraatiin kuuluvaa abiturienttia  Maria Palmroosia  hymyilyttää, kun puheeksi tulevat ruokaraadin aikaan saamat saavutukset ruokalistan parantamiseksi.
 – Kuuluisin asia taitaa olla se, että pinaattikeitto saatiin pois ruokalistalta. Se jakoi paljon mielipiteitä. Toki pinaattikeittoa saa nyt toivoa takaisin listalle, Kouvolan yhteislyseota käyvä Palmroos sanoo.
 Ruokaraadin tarkoituksena on, että ruokalistalla pidetään mielekkäitä annoksia, jotka maistuvat mahdollisemman monelle. Tällä tavoin pyritään pienentämään ruokahävikkiä.
 Kouvolassa ruokahävikkiä tulee oppilasta kohden 0,3 kiloa viikossa. Raadin palautteita seurataan lounaslistoja suunnitellessa tarkasti. Palautteiden perusteella kehitetään ruokalistaa ja reseptejä.
 – Hävikkiä seurataan päivittäin ja mahdollisiin asiakasmäärien muutoksiin reagoidaan nopeasti, Kouvolan ruokapalveluiden  Leena Multala  sanoo.
 Kalaruoat puhuttavat
 Kouvolan kaupungin perustamat ruokaraadit kokoontuvat kaksi kertaa vuodessa.
 Toisen asteen koulutuksen ruokaraadin jäsenet ovat Kouvolan lukioiden ja Kouvolan seudun ammattiopiston opiskelijoita ja opettajia sekä ruokapalvelujen edustajia. Ruokaraadin ajatuksena on, että jokainen jäsen tuo kokemuksia omalta alueeltaan. Yleensä palaute on liittynyt ruoan maistuvuuteen ja rakenteeseen.
 Tämän vuoden ensimmäisessä kokouksessa raatilaiset pääsivät maistamaan uusia ruokia. Testissä oli kolme uutta kalakastiketta ja kahta kasvisruokaa.
 – Kalaruuista olemme keskustelleet raadissa paljon. Ne eivät ole olleet kovin suosittuja. Seitikalan rakenne on ollut aikaisemmin vähän sellaista mössöä ja se ei ole maistunut kovin hyvälle, kertoo Palmroos.
 Kouvolassa keskimäärin kouluruoka-annoksen raaka-aine kustannukset ovat reilun euron verran. Palermon pasta on saanut ruokaraadin kehut. Antti-Jussi Korhonen
 Seitipohjaisten kalaruokien menekkiä on pyritty lisäämään kastikkeita muuttamalla. Seitiruokien kanssa tarjottavilla kasvispitoisilla kastikkeilla halutaan lisätä myös oppilaiden kasvisten syöntiä.
 Palmroosin mukaan viime maistelukerta olikin positiivinen kokemus.
 – Nyt viimeksi maistellut kalaruuat olivat parempia kuin aikaisemmin. Kastikkeen koostumus oli hyvä. Kala-annokset tarjoiltiin porkkana-pinaatti- ja tomaattikastikkeessa, Palmroos kertoo.
 Ruokalistalle viimeisimpien ruokien joukossa noussut Palermon pasta on myös syrjäyttänyt listalta kananuudelin.
 – Ratkaisevana asiana tässä kohdin oli ruoan maku. Pasta maistui paremmalta, mutta ei nuudeliannoskaan pahaa ollut.
 Hävikin pienentäminen hankalaa
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Juha-Matti Katajajuuri  kertoo, että Kouvolan hävikkilukema oppilasta kohden ei juurikaan poikkea eri puolilla Suomea saaduista Luonnonvarakeskuksen tekemistä yksittäisistä tutkimuksista. Tuoretta ja kattavaa valtakunnallista tutkimustietoa koulujen ja oppilaitosten ruokahävikin määrästä ei ole.
 – Asia ei ole ihan yksinkertainen. Kouluissa ruokamäärän suunnittelu on melko hankalaa, vaikka ruokaileva oppilasmäärä olisikin ennalta tiedossa. Aina on vaihteleva määrä oppilaspoissaoloja ja menekit vaihtelevat, Juha-Matti Katajajuuri sanoo.
 Anni Rautiainen kehittäisi lounaaksi tarjoiltavia salaatteja. Antti-Jussi Korhonen
 Aiemmin maaliskuussa  Lappeenrannan kouluissa huomattiin erikoinen herkkuruokien aiheuttama ilmiö.  Biojäteastiat olivat alkaneet täyttyä poikkeuksellisen nopeasti, kun tarjolla oli ollut lasten lempiruokia.
 – Se tieto oli kyllä yllättävä. Selvästi suurin osa kouluissa ja oppilaitoksissa syntyvästä ruokahävikistä koostuu kuitenkin linjastolle tarjolle jäävästä ruuasta. Lautashävikkiä on vain murto-osa.
 Ruokarajoituksia
 Ruokaloilla on vastuu pitää kiinni tietystä ruokapuskurista, ettei ruoka pääse loppumaan kesken. Katajajuuren mielestä kaupunkien ruokalapalveluissa voitaisiin kiinnittää tähän vielä enemmän huomiota.
 – Ruokailun ja tilausten suunnittelu on varmasti yksi keino. Voisivatko esimerkiksi ruokapuskurit olla pienempiä? Erävalmistus voi tarjota mahdollisuuksia. Lisäksi kommunikaatiota voi varmasti lisätä kaikilla tasoilla, Katajajuuri sanoo.
 Katajajuuri kannattaa oppilaitosten ruokarajoituksia, jos asiaa tarkastellaan hävikin hallinnan ja suunnittelun kannalta.
 – Tästä asiasta ei ole tutkittua tietoa, mutta ruokarajoitukset voisivat tuoda ruokamäärien suunnitteluun jonkinlaista apua.
 Monissa kouluissa ruoka-annosten kokoa onkin jo rajoitettu niin, että esimerkiksi pinaattilettuja saa ottaa vain tietyn määrän.
 Lounaslista Kouvolan yhteislyseon ruokasalin seinällä. Antti-Jussi Korhonen
 Salaattipöytään ryhtiä
 Lukion toisen vuoden opiskelijan  Anni Rautiaisen  mielestä kouluruoka on pysynyt suurin piirtein saman tasoisena läpi vuosien. Hän löytää parannettavaa salaattipöydästä.
 – Tuntuu, että tosi harvoin on tarjolla oikeasti hyvää salaattia. Salaatit ovat aina kovin yksitoikkoisia ja ne eivät oikein maistu miltään.
 Omien välipalojen tuominen kouluun on jokseenkin yleistä lukiolaisten keskuudessa.
 – Välipaloilla ei korvata kouluruokaa. Jotkut tykkäävät ottaa mukaan herkkuja esimerkiksi karkkia. Sitten on mukana paljon myös hedelmiä, koska ne ovat käteviä kuljettaa mukana.
 Rautiainen sanoo, että kouluissa olisi kokeilemisen arvoista järjestää oppilaille välipalamahdollisuus.
 – Koulun alkaessa kahdeksalta syön aamupalan seitsemältä. Koululla ruokailu saattaa olla vasta puoli yhdeltä. Joko pitää pärjätä ruokailuun asti tai otan itselleni jotain evästä.
 Kouvolan yhteislyseon salaatteihin toivottiin parannusta. Pyry Sarkiola
 Kouvolan yhteislyseota käyvän ruokaraatilaisen Maria Palmroosin mukaan ruokaraadin seuraava hanke on lisätä tietoa oppilaille ruoan alkuperästä.
 – Muilla kaupungeilla on netissä esillä tietoja esimerkiksi ravintoarvoista. Samanlaista yritämme saada nyt tänne, Palmroos toteaa.

Oppilaat pitivät seitikalaa pahanmakuisena mössönä, vaikka keittäjät yrittivät kaikkensa – sitten kalan kylkeen lävähti kasviskastike


Summary: Pyysimme esimerkkejä vaalivaikuttamisesta verkossa – tässä maistiaisia.

Ennen piti varoa, mitä toivoo. Se saattoi muuttua hyvinkin todellisuudeksi. Nykyään kannattaa varoa, mistä tykkää. Osaavissa käsissä se voi muuttua vaalivaikuttamiseksi sosiaalisessa mediassa.
 Näin on voinut käydä heille, jotka ovat tykänneet Facebookissa kivasta  kissavideosta  – feediin on saattanut ilmestyä kokoomuksen  Jaana Pelkosen  viesti: "Olemme kissojen arvostuksessa edelleen käsittämätön takapajula".
 Tai  Valtteri Bottasta  ja  Mersuja  ihaileva vauhdin rakastaja on voinut saada viestin sinisten  Simon Elon  kuvan kera: "Yksityisautoilun puolella". Kuvassa on myös mustan auton nokkapelti. Se ei näytä Mersulta. Mutta on näitä viestejä mennyt toyota-miehillekin.

 Näin somepalvelujen algoritmit toimivat. Kun tykkää jostakin maan ja taivaan väliltä, niin mainosta pukkaa.
 Haluatko kokeilla, miten muutama tykkäys voi vaikuttaa sinulle näkyviin vaalimainoksiin? Testaa  vaalimainossimulaattoria,  joka havainnollistaa periaatteen kuvitteellisten ehdokkaiden ja vaalilupausten avulla.
 Vaalivaikuttaminen näkyväksi
 Yle Uutiset ja Svenska Yle ovat keränneet tietoa vaalimainoksista ja muusta internetin sisällöstä, jonka tarkoituksena on vaikuttaa vaaleihin.
 Kaikki eivät  viestien kohdentamisen eli targetoinnin  takia näe samoja viestejä, joten on mielenkiintoista tietää, miksi juuri kyseinen viesti on kullekin vastaanottajalle lähetetty.
 Mainoksia/viestejä/vaikuttamisyrityksiä kerätään edelleen, sillä vaalivankkurit ovat vasta lämmittelykierroksilla.
 Lomake kuvakaappausten lähettämiseen sekä ohjeet kuvakaappauksen tekemiseksi ja kohdennusperusteiden katsomiseksi ovat jutun lopussa.
 Mitä on jäänyt haaviin?
 Alussa mainittujen kohdennusten lisäksi kokoomukselta oli kekseliäs veto lähettää  Kai Mykkäsen  ja  Harri Jaskarin  sähköautoköröttelyvideo  pyöräilystä  kiinnostuneille.
 Kun eduskunta kaatoi maksuttoman toisen asteen koulutuksen, vihreiden  Emma Kari  otti kantaa maksetulla viestillään tasa-arvoisen koulutuksen puolesta. Se lähetettiin Helsingin seudulla oleville yli 18-vuotiaille ja  feminismistä  kiinnostuneille. He lienevät kiinnostuneita myös tasa-arvosta.
 Feministiksi ilmoittautuva demareiden  Elisa Gebhard  puolestaan kohdistaa viestinsä  matkustamisesta  pitäville 18–35-vuotiaille pääkaupunkiseudun naisille.

 Kohdennus kovin ylimalkaista
 SDP:n videon saanut "Mies 43 Espoosta" on jakelusta hieman hapan: "En ole tykännyt SDP:n sivustosta".
 Mutta ei ole tarvinnutkaan, sillä puolue kertoo verkkosivustonsa  tietosuojaselosteessa  tavoittelevansa myös näköisyleisöjä.
 Eli riittää, kunhan mieltymykset ovat demareiden tavoitteleman yleisön kanssa hieman sinne päin.
 Vaalivideo voi tulla vastaan myös melkoisena yllätyksenä. Niin ikään SDP:n toinen vaaliviesti "inhimillisestä Suomesta" putkahti erään parkanolaismiehen älynäytölle britannialaisen Daily Mailin uutissivustolta.
 Erikoista oli  uutinen , jonka yhteydessä video näkyi: se kertoi Etelä-Koreassa 2012 takavarikoidusta pillerierästä. Kapseleissa oli jauhettua ihmistä ja istukoita.
 Kohdennus ei usein ole kovin valikoivaa. Pienessä maassa ei ole kovin helppoa löytää suuria erikoisyleisöjä.
 Rajaus voi olla kovin tylsä: "Yli 18-vuotiaat suomalaiset", "Yhteiskunnasta kiinnostuneet 18–50-vuotiaat". Näissä ei ole mitään erityisen raflaavaa. He eivät välttämättä ole esimerkiksi mainosihmisten tavoittelemia "urbaaneja, kokeilunhaluisia edelläkävijöitä".
 Lobbareiden liikkeet hitaita
 Entäpä muunlainen viestintä kuin suora vaalimainonta?
 Luulisi, että vaalienalus on lobbaajien kulta-aikaa. Toistaiseksi Ylen saamissa esimerkeissä heidän viestejään on ollut aika vähän.
 Sairaanhoitajien liitto Sairaanhoitajat on ollut liikkeellä ajankohtaisin aihein ja välittänyt viestiä siitä, että sairaanhoitajia ei pidä käyttää siivoojina ja kylmäkköinä. "Osaaminen oikeaan käyttöön",  he julistavat .
 Elinkeinoelämän keskusliitto  EK viestii yrittäjäystävällisyyttä  henkilöstöyritys Eilakaislan toimitusjohtajan  Tom Kaislan  haastattelulla. Kuvakaappauksen lähettäjällä ei kuitenkaan ole yrityksestä kovin mairea kuva: "Silpputyöfirma yrittää vaikuttaa äänestyskäyttäytymiseeni." Aina ei voi kohdennuksessa onnistua.
 Erikoinen vaalikampanja tulee ay-puolelta.  Vapaiden valtakunta  -niminen hanke lobbaa sopimusyhteiskunnan puolesta.

 Ihan helposti ei aukea, ketkä oikein ovat kampanjan takana. Sen perustajiksi mainitaan "nuoret palkansaaja-aktiivit" ja että mukaan lähtivät muun muassa  AKT ,  JHL ,  PAM ,  Sähköliitto  ja  Teollisuusliitto .
 Liittojen sivuilla kerrotaan, että ne ovat mukana kannattamassa kampanjaa ja kehottavat jäseniäänkin tekemään samoin. Mutta vähän kuin mentäisiin sammutetuin lyhdyin.
 Ja sitten ovat ajatuspajat.
 Liikkeellä on ollut ainakin perussuomalaisten Suomen Perusta, joka mainostaa maahanmuuttajien elinkaarikustannuksista  tekemäänsä katsausta  otsikolla "Kun kuulet jonkun väittävän, että Suomi ei selviä ilman maahanmuuttoa..." Kun media tarttui aiheeseen, kyllähän siitä pieni Twitter-debatti syntyi.
 Loka ei lennä – vielä?
 Kovin siivottomaksi somekampanjointi ei ole vielä äitynyt. Viestit ovat enimmäkseen oman agendan korostamista eikä vastapuolta juuri loata.
 Tällä hetkellä näyttää siltä, että niin sanottu vastamainonta on enemmänkin yksittäisten meemien tasolla – ja nekin tuntuvat menevän enemmän huumorin puolelle.
 Ainakin kokoomuksen tienvarsimainokset ovat olleet tällaiselle alttiita. Vai oliko niiden tarkoitus nimenomaan olla alusta kaikenlaiselle vinoilulle?
 "Puhutaan hyvää tai pahaa, pääasia, että puhutaan." Näin lienee sanonut  Veikko Vennamo  ja/tai  Urho Kekkonen , vähän muistelijasta riippuen. Yhtä kaikki, kovia vaalistrategikkoja kumpikin – jo ennen somea.
 Lue lisää:
 Testaa, kuinka vaalimainoksia voidaan kohdentaa sinulle somessa tykkäystesi perusteella
 Näin parjattu somekampanjoiden kohdentaminen toimii – "Tämä ei onnistu bussipysäkkimainoksessa tai valtakunnallisen lehden kannessa"
 Puolueet räätälöivät vaalimainontaa valituille ryhmille – Tutkija patistaa kertomaan, miksi mainos näkyy verkossa tai somessa juuri sinulle
 Törmäsitkö vaalivaikuttamiseen netissä tai somessa? Ota kuvakaappaus ja lähetä meille
 Heikki Valkama: Matille valtiolliset hautajaiset! Saippuaa! Takinkääntö! Some täyttyy vaalien alla huomion hakemisesta, mutta todellinen somevalta on muualla
  Ylen vaalikone
 Eduskuntavaalit Ylen Areenassa
 Lisää aiheesta myös Svenska Ylen nettisivuilla:
 Politiker struntar i massan och skräddarsyr valreklamen till utvalda grupper på nätet - vad får du för valreklam på sociala medier?
 Nytt verktyg visar vem som försöker rikta politisk reklam till dig - men Facebook verkar motarbeta projektet
 De som gillar hjälporganisationer får riktad valreklam från partier – Unicef: Etiska regler behöver diskuteras
 Vilken kandidat syns mest i dina flöden? Hjälp Svenska Yle granska de dolda valkampanjerna på nätet
 Ohjeet kuvakaappaukseen
 Android:  (voi vaihdella version ja valmistajan mukaan) Paina virtapainiketta ja äänenvoimakkuuden painikkeita samanaikaisesti tai pidä virtapainiketta painettuna parin sekunnin ajan ja valitse valikosta kuvakaappaus.
 iPhone:  Paina virtapainiketta ja kotipainiketta samanaikaisesti.
 Windows:  Käytä Snipping-työkalua tai paina Windows + Shift + S (Windows 10) näppäimet alas ja tallenna kuvakaappaustiedosto johonkin kansioon. Voit myös käyttää Alt + PrintScreenia ja ottaa kuvakaappauksen leikepöydälle. Liitä se esimerkiksi maalaamalla ja tallenna tiedosto johonkin kansioon.
 Mac-tietokone:  Paina Command + Shift + 3 näppäimiä samanaikaisesti. Kuvatiedosto tallentuu työpöydälle.
 Toiveena on, että kuvissa näkyisi vaikuttamaan pyrkivä teksti tai kuva ja niiden lähettäjä sekä tieto siitä, missä ne on julkaistu, jos kyseessä on suljettu ryhmä. Jos verkkosivuilla kerrotaan, "miksi tämä näkyy minulle", lähetä mielellään kuva tästäkin.

Vaalimainonnan somemaailma on kuin elämä itse: yllättävä, epälooginen, kekseliäs – ja välillä mielikuvitukseton ja tylsä


Summary: Laajan epidemian uhka on suuri, kun sadat tuhannet ihmiset elävät vaikeissa oloissa väliaikaissuojissa tuhoisan syklonin jäljiltä.

Idai-syklonin koettelemassa Mosambikissa on havaittu ensimmäiset koleratapaukset.
 Mosambikin terveysviranomaisen mukaan viisi tartuntaa havaittiin pahoja myrskytuhoja kärsineessä Beiran satamakaupungissa ja sen ympäristössä.
 Kolera on vakava huolenaihe, kun sadat tuhannet ihmiset elävät ahtaissa ja epähygieenisissä oloissa leireillä, kouluissa ja kirkoissa.
 Kolera leviää saastuneen juomaveden ja ruoan välityksellä. Kolera voi aiheuttaa niin rajun nestehukan, että tautiin voi kuolla muutamassa tunnissa, jos potilas ei pääse ajoissa hoitoon.
 Maailman terveysjärjestö WHO varoittaa, että myrskytuhoalueita uhkaa toinen katastrofi, jos veden kautta leviävät taudit kuten kolera pääsevät leviämään alueella. Pelkona on myös malarian ja pilkkukuumeen leviäminen.
 Sykloni Idai iski Mosambikiin maaliskuun 14. päivänä tuoden mukanaan rankkasateita ja voimakkaita myrskytuulia. Myrsky toi tulvia laajoille alueille maan keskiosissa. Mosambikissa myrsky aiheutti ainakin 468 kuolonuhria.
 Se koetteli myös itäistä Zimbabwea ja Malawia. Kaikkiaan yli 700 ihmistä on kuollut ja satoja on kateissa.
 YK:n humanitaarisen avun päällikkö  Mark Lowcock  on esittänyt vetoomuksen, että Mosambikiin tarvitaan 250 miljoonan euron avustussumma seuraavien kolmen kuukauden ajaksi.
 Aiheesta aiemmin:
 Toimittajalta: Mosambikin katastrofi synnytti jälleen kilpailun siitä, kuka kertoo dramaattisimpia tuholukuja  27.3.2019
 Idai pyyhki mennessään arjen lähes kahdelta miljoonalta Mosambikissa   26.3.2019
 Tällaista apua Suomi toimittaa myrskyn runtelemaan Mosambikiin: "Osalle alueista päästään vain helikoptereilla"  26.3.2019
 Amina oli päiviä veden saartamana Mosambikissa, kunnes kalastaja vei perheen turvaan – Pelastaja: “Emme ole vieläkään tajunneet katastrofin laajuutta” 22.3.2019

Idai-syklonin koettelemassa Mosambikissa on vahvistettu ensimmäiset koleratapaukset


Summary: Imatran Musiikkiopisto ottaa jatkossa oppilaat ilmoittautumisjärjestyksessä. Koko musiikkiopistojen pääsykoejärjestelmä on isossa murroksessa.

Tästä on kyse Imatran musiikkiopisto ottaa jatkossa oppilaat ilmoittautumisjärjestyksessä. Vanhastaan musiikkiopistoissa on ollut jonkinlainen musikaalisuustesti, jonka perusteella on päässyt musiikkiopistoon. Musiikkiopiston pääsykokeella on vaikea mitata motivaatiota. Useiden rehtorien mielestä pääsykoe ei mittaan mitään.
 Imatran musiikkiopisto on päättänyt luopua kokonaan musiikkopiston pääsykokeista. Tänä keväänä musiikin perusopetukseen oppilaat otetaan ensimmäistä kertaa ilmoittautumisjärjestyksessä.
 Imatralla on havaittu, että oppilaiden motivaatiolla on paljon suurempi merkitys musiikkiopinnoissa menestymiseen kuin hyvillä pääsykoepisteillä.
 – Haluamme madaltaa kynnystä hakeutua musiikkiopintoihin, sillä tiedämme pääsykokeen olevan kova pala monille hakijoille, kertoo Imatran musiikkiopiston apulaisrehtori  Elisa Mäkelä .
 Mäkelän mukaan musiikkiopiston pääsykokeet mittaavat hakijan musiikillisia valmiuksia vain hakuhetkellä.
 – Jokainen lapsi ja nuori voi oppia ja edistyä omassa tahdissaan, ja meillä opiskelu etenee oppilaan mukaisesti. Tavoitteet asetetaan yhdessä opettajan kanssa, sanoo Mäkelä.
 Harvinainen tapa
 Suomen musiikkioppilaitosten liiton toiminnanjohtaja  Timo Klemettisen  mukaan vain kahdessa muussa oppilaitoksessa on aiemmin päässyt varsinaiseksi oppilaaksi ilman pääsykoetta. Vaasan musiikkiopistossa eli Kuula-opistossa on erityinen soitinstartti, jossa soitinta voi ryhmässä harjoitella lukuvuoden tai kaksi, mutta sekään ei takaa varsinaista yksilöopetuspaikkaa.
 Klemettinen kertoo, että Suomen musiikkioppilaitoksissa sisäänpääsytavat ovat hyvin erilaisia. Vielä parikymmentä vuotta sitten lähes kaikissa oppilaitoksissa käytettiin esimerkiksi Kai Karman kehittämää laajaa musikaalisuustestiä.
 – Nyt en tiedä yhtään musiikkioppilaitosta, jossa se olisi enää käytössä.
 Klarinetin soittajista alkaa olla pula. Kuvassa Lauri Sallinen soittaa klarinettia Kärenjärven rannalla. Kimmo Hiltunen / Yle
 Nykyisin yleinen tapa on, että musiikkiopiston pääsykokeessa on rytmitehtävä, laulutehtävä ja haastattelu. Lapsen tulee esimerkiksi taputtaa opettajan taputtama rytmi mahdollisimman tarkasti. Laulutehtävässä oppilas yrittää toistaa opettajan laulaman lyhyen melodian. Haastattelun tavoitteena on saada selville lapsen oma motivaatio musiikkiharrastukseen.
 Timo Klemettinenkin pohtii, miten paljon musikaalisuustestit loppujen lopuksi kertovat lapsesta. Musikaalisuus voidaan saada selville, mutta testit eivät välttämättä kerro lapsen motivaatiosta mitään.
 – Lapsi voi olla vaikka kuinka musikaalinen, mutta hän saattaisikin haluta paljon mieluummin vaikka ratsastaa tai pelata jääkiekkoa. Silti hän pääsee musiikkiopistoon, kun vanhemmat ovat lapsen pääsykokeisiin vieneet. Meillä on musiikkioppilaitosten rehtoreita, jotka ovat sitä mieltä, että pääsykokeilla ei saada selville mitään – korkeintaan sen, miten aktiivisia lapsen vanhemmat ovat olleet.
 Timo Klemettisen mukaan tähän sisäänpääsykysymykseen ei ole olemassa helppoja vastauksia.
 – Jos kotona on laulettu, se helpottaa pääsykokeessa pärjäämistä. Toisaalta pojat saattavat olla parempia laulamaan kuin tytöt, jolloin koe saattaa suosia tyttöjä.
 Kaiken kaikkiaan koko oppilaaksiotto musiikkiopistoon on Klemettisen mukaan ollut musiikkioppilaitoksissa suuren keskustelun aiheensa. Sitä on osaltaan vauhdittanut se, että hakijamäärät ovat joillakin alueilla hiljalleen pienentyneet. Tosin valtakunnallisesti hakijamääriin ei ole tullut suuria muutoksia.
 Pitkään musiikkioppilaitoksiin pääsi keskimäärin puolet hakijoista. Nykyisin musiikkiopistoon pääsee jo yli 60 prosenttia hakijoista.
 Timo Klemettinen uskoo, että sisäänottotavat varmasti kirjavoituvat tulevaisuudessa ja sisäänottoprosentti kasvaa.
 – Jos ajatellaan tulevaisuutta, niin ihannetilanne olisi, että kaikki pääsevät harrastamaan. Se on taloudellinen kysymys. Rahat eivät varsinkaan kasvukeskuksissa riitä siihen, että kaikille halukkaille voisi antaa opetusta.
 Soittamaan opettelu vaatii pitkäjänteisyyttä, mikä ei ole tällä hetkellä kaikkien lasten ja vanhempien mieleen. Marika Paaso / Yle
 Lapsi tarvitsee tukea soittamiseen
 Lappeenrannan musiikkiopisto aikoo säilyttää pääsykokeet jatkossakin, vaikkakin kaikissa soittimissa niitä ei tarvita osallistujien vähäisen määrän vuoksi järjestää.
 Pianoa lukuunottamatta useaa soitinta, kuten klarinettia, trumpettia ja kanteletta pääsee soittamaan ilman pääsykoetta. Hakijoista 70 prosenttia hyväksytään Lappeenrannan musiikkiopistoon. Hakijamäärät soitinopetukseen ovat laskeneet, koska monet harrastukset kilpailevat nykyisin lasten ajasta.
 Lappeenrannan musiikkiopiston rehtori  Hannele Piippo-Fair  uskoo, että lapset ja vanhemmat ovat myös aiempaa lyhytjänteisempiä, mikä on huono piirre musiikinopiskelun kannalta. Soittamisen opettelu vaatii pitkäjänteisyyttä, eikä mitään tapahdu kovin nopeassa ajassa.
 – Muissa lajeissa, kuten uinnissa, harjoitellaan hallilla neljä kertaa viikossa. Soittamisessa harjoittelu tapahtuu kotona. Jos mekin järjestäisimme harjoitukset neljä kertaa viikossa, kotona harjoittelua ei tarvittaisi, Piippo-Fair vertaa.
 Soittamisessa on tärkeää, että lapsi oppii harjoittelemaan. Siihen tarvitaan vanhempien tukea, jotta soittoläksyt tulee tehtyä aivan kuin koululäksytkin. AOP
 Soittoharrastus tarvitsee vanhempien tuen pitkään, ennen kuin lapsi motivoituu harjoitteluun itse ja kokee soittamiseen sisäistä paloa. Vanhemman on oltava tukena harjoittelun säännöllisyyden ja rytmin löytämisessä.
 – Liian usein vanhemmat jättävät lapsensa yksin harjoittelun kanssa, Piippo-Fair harmittelee.

Musiikkiopisto luopui kokonaan pääsykokeista – musikaalisuustestillä on vaikea mitata motivaatiota


Summary: Parhaan tietokirjan päättää Sixten Korkman

Suomen Kirjasäätiö on nimennyt kirjallisuuden Finlandia-palkintojen valitsijat. Palkinnot jaetaan marraskuussa 2019.
 Parhaan lasten- tai nuortenkirjan päättää muusikko ja näyttelijä  Olavi Uusivirta .
 Kerromme kohta lisää.

Kaunokirjallisuuden Finlandia-voittajan päättää tänä vuonna Ylen toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttila


Summary: Poliisikoulussa aloitti tällä viikolla ennätysmäärä naisia. Poliisijärjestö suhtautuu tähän osin varauksellisesti.

Poliisikoulussa aloitti tällä viikolla ennätysmäärä naisia.  Maaliskuun erässä poliisiopinnot  aloittaneista lähes puolet eli 48 prosenttia on naisia.
 Poliisiammattikorkeakoulun rehtorin  Kimmo Himbergin  mukaan naisten osuus poliisiopiskelijoista on noussut pikku hiljaa.
 Vuonna 2000 aloittaneista opiskelijoista 19 prosenttia oli naisia. Viime vuosina naisia on ollut noin kolmannes.
 – Jääkö muutos pysyväksi, jää nähtäväksi, Himberg sanoo.
 Himbergin mukaan ajatus naisten ja miesten ammateista on romuttumassa, ja naisopiskelijoiden määrän kasvu on yksi osoitus siitä.
 Muuttuuko poliisin työ, kun tulevaisuudessa puolet poliiseista on naisia ja puolet miehiä?
 Poliisiammattikorkeakoulun rehtori Kimmo Himberg ei usko, että muuttuu.
 – Tiedossani ei ole mitään, mikä antaisi aiheen lähteä erittelemään nais- ja miespuolisen poliisihenkilöstön osaamiseroja. Henkilökohtainen mielipiteeni on, että yksilökohtaiset osaamiserot eivät kulje sukupuolirajaa pitkin, Himberg sanoo.
 Poliisijärjestöllä kaksi pelkoa
 Poliisijärjestössä asia nähdään hieman toisin. Suomen poliisijärjestöjen liiton järjestöpäällikkö  Mika Nygård  sanoo, että asiasta on vaikea puhua, koska leimakirveet iskevät helposti.
 – Kohta nähdään, mikä vaikutus on. Huolenaiheena on, että tällä saattaa olla jotain vaikutusta.
 Emilia Malin / Yle
 Nygårdin mukaan osa poliiseista pelkää kahta asiaa. Tuoreen tutkimuksen mukaan poliiseihin kohdistuva väkivallan uhka on lisääntynyt ja poliisin väkivaltainen vastustaminen on kasvanut.
 – Jos väkivalta kohdistuu poliisiin, pärjääkö fyysisesti heikompi osapuoli?
 Nygårdin mukaan poliisia väkivaltaisesti vastustavat ovat pääosin miehiä.
 – Pääosin poliisin työssä pärjää puhumalla ja järjen käytöllä. Ymmärrän, että osalla on pelkoja, jos painin määrä lisääntyy.
 40 kilon suojavarusteet
 Toinen ongelma on Nygårdin mukaan raskas suojavarustus.
 – Raskas kypärä ja suojavarusteet voivat painaa 40 kiloa. Se on ongelmallista, jos niitä käyttävä henkilö painaa esimerkiksi 50 kiloa. Fyysisesti vahvemmalla toimintakyky säilyy pidempään.
 Poliisiammattikorkeakoulun rehtorin mukaan naisten ja miesten suoriutumisesta erilaisissa poliisitehtävissä on erilaisia näkemyksiä.
 – Lienee päivänselvää, että fyysisen voimankäytön tilanteissa poliisin omalla fyysisellä voimalla on selkeä merkitys. Yhtä selvää on, että esimerkiksi tilanteissa, joissa poliisin asiakkaana on nainen, on usein selkeästi eduksi, että poliisikin on nainen. Nämä ovat kuitenkin vain esimerkkejä poliisin valtavan laajasta tehtäväkirjosta, Himberg sanoo.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Naisopiskelijoiden määrän lisääntyminen on myös puhtaasti positiivinen asia, Nygård vahvistaa. Myös hän tuo esille tarkastusten tekemisen helpottumisen.
 – Naiset soveltuvat tiettyihin tehtäviin ehkä paremmin kuin miehet. Kyvyt saattavat olla empatiapuolella paremmat kuin miehille. Tiettyjä henkilöön kohdistuvia toimenpiteitä saa tehdä vain saman sukupuolen kuuluva. Tarkastusten tekeminen helpottuu, kun on enemmän samaa sukupuolta.
 Sitä ovatko miehet vai naiset parempia puhumaan, ei voi järjestöpäällikön mukaan sanoa.
 – Se on enemmän tyyppikysymys, en välttämättä näe sitä sukupuolisena, Nygård sanoo.
 Eri rajat kuntokokeessa
 Naisilla ja miehillä on eri rajat poliisikoulun pääsykokeissa fyysisissä testeissä. Kuntokoe muodostuu neljästä osasta. Kestävyyskokeessa eli 1500 metrin juoksussa miesten maksimiaika on tasan 7 minuuttia, naisten 7,45.
 Ketteryyskokeessa miesten maksimiaika on 35 sekuntia, naisten 38 sekuntia. Voimatesteissä miehet tekevät joko leuanvetoja tai ylätaljanvedon 100 kilon painolla, naiset ylätaljan painolla, joka on 70 prosenttia omasta painosta. Penkkipunnerruksessa paino on miehillä 65 kiloa ja naisilla 35 kiloa.
 Poliisiammattikorkeakoulu sijaitsee Tampereella Hervannassa.  Petri Aaltonen / Yle
 Rehtori Himbergin mukaan kevennykset ovat varsin pieniä.
 Hän ei usko, että se on syy naisten kasvavaan kiinnostukseen. Rehtorin mukaan opiskelijarekrytointi on korostetun tasa-arvoista, eikä kumpaakaan sukupuolta pidetä etusijalla.
 Vaatimukset ovat netissä, ja kuntokokeeseen on rehtorin mukaan siksi helppo treenata.
 – On valtavan ilahduttavaa, että naiset ovat myös katsoneet sopivaksi saavuttaa nämä fyysiset vaatimukset, Himberg sanoo.
 Suomen poliisijärjestöjen liiton järjestöpäällikkö ei halua, että pääsykokeita tästä enää helpotetaan naisille.
 – Tehtävät ovat kuitenkin kaikille samat. Esimerkiksi palomiehillä miehillä ja naisilla on samat pääsykokeet, Nygård sanoo.
 Tositv-ohjelmia on katsottu
 Sekä Himberg että Nygård uskovat, että poliisin ammatti kiinnostaa nyt, koska ammatti on monipuolinen ja arvostettu.
 – Useiden vuosien ajan kansainvälisessä vertailussa Suomi on ollut ykkönen, kun on mitattu poliisien luotettavuutta. Näin oli asian laita viime vuonnakin, Himberg sanoo.
 Myös tutkinnon muuttuminen ammattikorkeakoulututkinnoksi on voinut houkuttaa naisia.
 Monia poliiseja kiinnostaa etenkin rikostutkinta. Nyt monet opiskelijat haluavat lisäksi nimenomaan poliisin kenttätyöhön.
 – Poliisin työstä kertovat tositv-ohjelmat ovat tehneet myös kenttätoiminnan hyvin näkyväksi. Ohjelmat ovat tavattoman suosittuja ja meidän hakijakyselyissä näkyy, että niitä on katsottu, Himberg sanoo.
 Lue lisää:
 Historiallinen muutos poliisikoulussa: ennätysmäärä naisia aloitti tänään opinnot

Joka toinen poliisikoulussa aloittava on nyt nainen – tässä nähdään alan sisällä kaksi pelkoa


Ruotsissa talousrikosvirasto EBM vahvistaa  Twitterissä  poliisiratsian ruotsalaispankki Swedbankin pääkonttoriin. Viraston mukaan kyse on tutkinnasta, jossa epäillään sisäpiirintiedon väärinkäyttöä.
 Uutistoimisto TT:n mukaan Swedbankin osakkeiden arvo laski seitsemän prosenttia uutisen tultua julki.
 EBM ilmoitti jo tänä vuonna alkaneensa tutkia Swedbankin tekemisiä rahanpesuepäilyn vuoksi. TT:n tietojen mukaan tämän päivän ratsia ei kuitenkaan liity rahanpesuun.
 Ruotsin yleisradio  SVT uutisoi aiemmin , että Swedbank olisi johtanut yhdysvaltalaisviranomaisia harhaan niin kutsuttujen Panaman papereiden tutkintaan liittyen. Jo näiden paljastusten myötä osakekurssi lähti laskuun.
 Lue myös:
 SVT: Ukrainan ex-presidentin epäillään pesseen miljoonia Swedbankin kautta – kyse saattoi olla lahjusrahoista
 KRP: Ruotsin Swedbankin rahanpesuepäily päätynee myös meidän pöydällemme selviteltäväksi
 Olematonta liiketoimintaa, pimitettyjä omistajia – SVT:n mukaan Swedbank ei piitannut ilmiselvistä rahanpesun tunnusmerkeistä
 SVT: Swedbankia on saatettu käyttää järjestelmälliseen rahanpesuun lähes kymmenen vuoden ajan

Ruotsin talousrikosvirasto ratsasi Swedbankin pääkonttorin – pörssikurssi lähti laskuun


Summary: Ryhmän puheenjohtajana toiminut kansanedustaja Matti Vanhanen (kesk.) kiistää, että työryhmä olisi päätynyt demareiden kannalle. SDP on halunnut pienentää Sitran pääomaa.

Suomen itsenäisyyden juhlarahaston eli Sitran 800 miljoonan euron taseesta ei tulla rahottamaan valtion budjettitalouden menoja, linjaa  Sitran tulevaisuutta pohtinut parlamentaarinen työryhmä .
 Työryhmä sai tehtävänsä päätökseen viime viikolla.
 SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne   kertoi maanantaina Ylen puheenjohtajatentissä , että hänen tietojensa mukaan Sitran kehittämisestä on päästy työryhmässä yhteiseen näkemykseen. Tämän vahvistaa Ylelle myös työryhmän puheenjohtajana toiminut kansanedustaja  Matti Vanhanen  (kesk.)
 Vanhanen kertoo, että työryhmän raportti luovutetaan perjantaiaamuna valtiovarainministeriölle. Sen jälkeen raportti on julkinen.
 – Tämän enempää en voi tällä hetkellä kertoa, Vanhanen sanoo.
 SDP on esittänyt vaihtoehtobudjeteissaan Sitran pääoman pienentämistä niin, että osa siitä voitaisiin siirtää valtion budjettitalouden käyttöön kertaluontoisesti. Tämä nousi esiin myös maanantaisessa puheenjohtajatentissä.
 Vanhanen sanoo Ylelle, ettei työryhmän näkemyksen mukaan Sitran tasetta tulla lyhentämään ”valtion käyttöön”.
 – Haluan kumota väärän tiedon, mikäli sellainen liikkuu. Siitä, että Sitran varallisuutta käytettäisiin valtion menoihin, ei ole yhteisymmärrystä. Emme tule sellaista esittämään, hän sanoo.
 Lue lisää:
 "Ajatuspajatoimintaan riittää vähemmänkin kuin 800 miljoonaa" – Sitran tulevaisuudesta käydään vääntöä kansanedustajien työryhmässä
 Sitran Mikko Kosonen puolustaa Sitran 840 miljoonan rahakirstua
 Sitran yliasiamies Mikko Kosonen kritiikistä: Otamme vakavasti, työnäytekokeilu karkasi käsistä raakileena
 Ay-vaikuttajat: Sitra politikoi ja ajaa yritysten ja työnantajien asiaa

”Sitran varallisuutta ei tulla käyttämään valtion menoihin” – Sitraa ruotinut työryhmä julkistaa raporttinsa perjantaina


Summary: Suomalaiset epäillyt ovat olleet mukana laajassa kansainvälisessä lapsipornoringissä.

Kaikki kuusi uhria ovat poikia. Tapahtuma-aika on 2014–2018.
 Rikokset ovat osaksi salassapidettäviä. Mukana on hyvin pieniä paikkakuntia, minkä vuoksi paikkakunnatkin ovat salassapidettäviä.
 Esitutkintakokonaisuus on valmistunut ja on siirtymässä syyteharkintaan.
 Kyse on suuresta lapsipornoringistä, jossa on Suomen lisäksi epäiltyjä 16 maassa.
 Kerromme kohta lisää.

KRP paljastanut laajan lapsipornovyyhdin – viisi suomalaista epäiltynä


Summary: Kuntaliitosta täsmennetään, että järjestön sote-kantaa rukataan seuraavalla vaalikaudella.

Kuntien etujärjestö Kuntaliitto on joutunut tarkentamaan lausuntojaan sote-uudistuksesta.
 Kokoomuksessa riemastuttiin viime viikolla, kun Kuntaliitto  julkisti oman linjauksensa sosiaali- ja terveydenhuollon uudistukseen .
 Linjauksessa todettiin, että ”sama (sote-)malli ei sovi koko maahan” ja että ”eteneminen on nyt mahdollista kunta- ja kuntayhtymäpohjaisesti kehittäen lainsäädäntöä edelleen”.
 Kokoomus oli ollut  samoilla linjoilla vain hetkeä aiemmin . Puheenjohtaja  Petteri Orpo  hehkutti linjausta tuoreeltaan  Iltalehden haastattelussa .
 Tänä maanantaina Kuntaliitosta kuitenkin jo toppuuteltiin. Liiton hallituksen puheenjohtaja, kansanedustaja  Sirpa Paatero  (sd.)  kertoi Kuntalehdelle, ettei kyseessä ole kannanotto minkään mallin puolesta .
 Samoilla linjoilla oli varapuheenjohtaja, kansanedustaja  Tapani Tölli  (kesk.)
 – Tässä ei ole otettu kantaa minkään puolueen mallin suuntaan. Tämä tulee selvästi ilmi, kun linjaukset lukee kokonaisuutena, hän sanoi.
 Uutiset hämmensivät Petteri Orpoa tiistai-iltana  Ylen puheenjohtajatentissä .
 – Tämä on minulle uusi tieto. Ehkä siellä on tullut poliittisia paineita pohtia tätä asiaa, hän sanoi.
 ”Emme ottaneet kantaa siihen, että tällä mentäisiin tulevaisuudessa”
 Kuntaliiton varatoimitusjohtaja  Hanna Tainio  (sd.) täsmentää Ylelle, että Kuntaliiton julkaisemat linjaukset eivät ole sama asia kuin Kuntaliiton sote-kanta.
 Tainio valmisteli esityksen Kuntaliiton hallitukselle.
 – Olisi väärä tulkinta ajatella, että tämä on yleinen sote-kanta. Emme halua esittää mallia, että näin sote tulisi hoitaa, Tainio sanoo.
 Mitä linjaukset sitten ovat?
 Tainion mukaan Kuntaliiton hallitus keskusteli viikko sitten siitä, mitä kunnissa voidaan tehdä juuri nyt, kun soten kohtalo on auki.
 – Iso kuva on se, että kun vaalien jälkeen on uusi hallitus, joka sopii sote-uudistuksesta jotakin, niin Kuntaliitto ottaa sitten virallisesti kantaa. Mutta ennen kuin se tapahtuu, kuluu aikaa. Siksi pitää katsoa, miten voidaan hyödyntää nyt tehty työ, Tainio kertoo.
 – Nyt voidaan esimerkiksi muodostaa näitä vapaaehtoisia kuntayhtymiä, ja se oli linjaus tämän hetken tilanteesta. Emme ottaneet kantaa siihen, että tällä mentäisiin tulevaisuudessa.
 Lue lisää:
 Kokoomus esittää sote-uudistuksen jatkamista kuntapohjalta: "On tärkeää torjua maakuntavero"
 Keskustan uusi sote-malli nojaa edelleen maakuntiin
 SDP esitteli sote-mallinsa: ei 18 maakuntaa vaan "sote-kuntaa"

Kuntaliitto joutui selittämään sote-kantaansa: ”Emme halua esittää, että näin sote tulisi hoitaa”


Summary: Monet tubettajat ja fanit ärsyyntyvät, kun sosiaalisen median vegaani-skenen näkyvä hahmo alkaa syödä eläinperäisiä ruoka-aineita.

Sosiaalisen median vegaanipiireissä on kuohunut viime aikoina. Syynä tähän on, että  Rawvana -nimellä tunnettu amerikkalainen somevaikuttaja  Yovana Mendoza Ayres  jäi maaliskuussa kiinni kalan syömisestä.
 Toisen somepersoonan kuvaamalla ja jakamalla videolla näkyy, kuinka raakavegaanista ruokavaliota mainostava 28-vuotias YouTube-tähti Mendoza hymyilee ravintolassa Indonesian Balilla.
 Sitten naisen hymy hyytyy, kun hän tajuaa, mitä kameran kuvassa näkyy. Nopeasti Mendoza vilkaisee lautastaan syyllisen näköisenä ja yrittää peitellä salaattiannostaan. Otos kestää vain joitakin sekunteja.
 Mutta virhe ehti jo tapahtua. Tarkkasilmäiset katselijat  bongasivat myöhemmin yli 10-minuuttiselta videolta  (kohta 10:50), mitä Mendoza yritti peittää. Hänen salaattinsa joukossa oli kalaa.
 Valevegaanin kootut selitykset
 Vegaanivaikuttaja oli paljastunut huijariksi miljoonien seuraajiensa silmissä.
 Mendoza latasi pian  YouTubeen pitkän videon , jossa hän pyysi anteeksi tapaa, jolla hänen ruokavalionsa muutos paljastui seuraajille.
 Hän kertoi videolla syöneensä kalaa ja kananmunia vain kahden kuukauden ajan. Omien sanojensa mukaan nainen oli ollut raakavegaani kuusi vuotta.
 Hän sanoi uskovansa edelleen kasvipohjaiseen ruokavalioon, joka voi hänen mielestään parantaa ihmisiä.
 Mendoza kuitenkin perusteli kalan syömistä terveysongelmilla. Nainen kertoi muun muassa, että hänen kuukautisensa olivat jääneet pois ja hänelle oli tullut ruoansulatushäiriöitä.
 Ennen kalakohua Mendoza latasi kuvapalvelu Instagramiin rantakuvan ilmeisesti Balilta, jossa hän kehui olevansa "kasvipohjaisessa paratiisissa".
 Paljastus sai nimekseen fishgate
 Pian kalavideon julkaisun jälkeen sosiaalisessa mediassa alkoi myrsky, joka sai nimekseen "fishgate". Mendozan entiset fanit säntäsivät arvostelemaan tähteä tämän YouTube-kanavalle, Instagramiin ja Twitteriin.
 The Washington Post -lehden  mukaan häntä muun muassa kutsuttiin valehtelijaksi, joka tahraa vegaanisen elämäntavan.
 Toiset ärtyneet vegaanivaikuttajat alkoivat ladata YouTubeen videoita, joissa he ottivat kantaa skandaaliin.
 – Minusta tuntui kuin joku olisi kuollut. Se oli yksi elämäni kamalimmista päivistä, Yovana Mendoza kommentoi myöhemmin  The Daily Beast -sivustolle .
 Somemyrskyn myötä myös perinteinen media tarttui ilmiöön. Uutissivustot ympäri maailmaa kertoivat fishgate-kohusta.
 "Ihmiset rakastavat vegaaneille nauramista"
 The Guardian tiivisti , miksi YouTube-tähden kalansyönnistä tuli maailmanlaajuinen uutinen.
 Lehden mukaan ihmiset rakastavat vegaaneille nauramista ja kaikki suodattavat elämäänsä sosiaalisessa mediassa esitellen vain paranneltua versiota itsestään.
 Lisäksi fishgate nosti The Guardianin mukaan esiin sen, että yhä useammat ihmiset ottavat vastaan terveysneuvoja epäpäteviltä somevaikuttajilta.
 Viime kuukausina useat muutkin YouTuben vegaanivaikuttajat ovat ilmoittaneet, että he ovat alkaneet syödä eläinperäisiä ruoka-aineita, The Daily Beast kertoo.
 Sivuston mukaan heidän joukossaan ovat muun muassa  Bonny Rebecca ,  Stella Rae  ja  Tim Shieff . Heistä jokainen on perustellut vegaaniruokavaliosta luopumista terveyssyillä.
 Kasvipohjaista ruokavaliota mainostaneiden tubettajien rivien rakoilu on ärsyttänyt toisia YouTuben vegaanivaikuttajia. Esimerkiksi vegaanisiskokset Nina ja Randa ovat tehneet entisistä vegaaneista  pilkkalaulun .
 – Ihmiset eivät halua ryhtyä vegaaneiksi, kun he näkevät kaiken tämän vihan, Yovana Mendoza sanoi The Daily Beastille.
 Miksi vegaanit vaikuttavat niin herkkähipiäisiltä ruokavalionsa suhteen? Kuinka tärkeää on noudattaa pilkuntarkasti jotakin erikoisruokavaliota? Keskustelu aiheesta on auki kello 18:aan saakka.

Vegaanivaikuttaja jäi kiinni rysän päältä kalansyönnistä – "Fishgate" pani somen sekaisin


Summary: Vuonna 2013 alkanut kiista marjanpoimijoiden ja sotkamolaisen marjajalostusyrityksen kanssa on tullut päätökseen.

Tästä on kyse Korkein oikeus hylkäsi 15 thaipoimijan valituslupahakemukset. Rovaniemen hovioikeuden päätös säilyy lainvoimaisena. Aiemmin Kajaanin käräjäoikeus sekä Rovaniemen hovioikeus hylkäsivät kanteet kokonaisuudessaan. Suomessa työskentelevät thaimaalaiset marjanpoimijat nostivat kanteen työnantajaansa, sotkamolaista Ber-Ex-Oy:tä vastaan vuonna 2015. Thaipoimijat vaativat yritykseltä yhteensä yli 140 000 euron korvauksia maksamattomista tuloista.
 Korkein oikeus on hylännyt 15 thaimaalaisen marjanpoimijan valituslupahakemuksen. Aiemmin sekä hovi- että käräjäoikeus hylkäsivät poimijoiden kanteet kokonaisuudessaan.
 Kiista syntyi thaimaalaisten marjanpoimijoiden oikeuksista, kohtelusta ja myös poimituista marjoista maksetusta korvauksesta. Kiistaa on käyty jo  vuodesta 2013.   Alunperin siviilikanteen nosti vuonna 2015 yhteensä 50 thaimaalaista marjanpoimijaa, jotka vaativat yli 140 000 euron korvauksia.
 Poimijoiden mukaan he olivat käytännössä joutuneet ottamaan sotkamolaisyritys Ber-Exiltä korkeakorkoista lainaa, jota maksettiin takaisin marjoista saaduilla tuloilla. Marjoista saatu kilohinta oli poimijoiden mukaan ennakkoon sovittua alhaisempi. Vuonna 2015 Ber-Ex  myytiin Arctic International Oy:lle .
 Hovi- ja käräjäoikeus hylkäsivät poimijoiden kanteet, joissa katsottiin, että marjoista oli sovittu kiinteä kauppahinta. Ratkaisuissa katsottiin kuitenkin näytetyksi, että sopimuksen mukaan hinta perustui vaihtelevaan markkinahintaan.
 Hylätyissä kanteissa poimijat vaativat korvauksia sopimusrikkomuksista ja maksamattomista marjoista.  Jarmo Nuotio / Yle
 Marjanpoimijoiden lakimies  Ville Hoikkala  on valituslupien hylkäämisestä pettynyt, muttei yllättynyt.
 – Olemme tienneet tämän tilanteen jo pitkään. Tässä on käynyt ilmi, että marjanpoimijoiden oikeusturva Suomessa on nolla ja marjatukuilla on oikeus maksaa mitä haluavat, milloin haluavat, Hoikkala sanoo.
 Hoikkala uskoo, että asiaa tullaan käsittelemään vielä oikeuden ulkopuolella.
 – Nyt asian juridinen puoli on käsitelty loppuun, ja asia siirtyy julkiseen keskusteluun. Odotan, miten yhteiskunnallinen keskustelu tähän suhtautuu, Hoikkala sanoo.
 Hoikkala ei ole vielä ollut yhteydessä edustamiinsa marjanpoimijoihin.
 Lisää aiheesta:
 Marjasodan hävinneet thaipoimijat valittavat - vastapuoli oikeuden ratkaisusta: "Helpotus suomalaiselle marjateollisuudelle"
 Thaipoimijoiden poikkeuksellinen oikeussoppa pian päätökseen: syytteitä ihmiskaupasta ja hurjia korvausvaatimuksia

Thaipoimijat eivät saaneet valituslupaa korkeimmasta oikeudesta – Asianajaja: “Marjanpoimijoiden oikeusturva on Suomessa nolla”


Summary: Myös Marttyyrikirkon ystävät -yhdistyksen perustajaa epäillään rikoksesta.

Pohjanmaan käräjäoikeus on määrännyt Marttyyrikirkon ystävät -yhdistyksen sekä sen perustajan, kokkolalaisen rovasti Johan Candelinin omaisuutta takavarikkoon lähes 2,6 miljoonan euron arvosta.
 Kokkolalaista kristillistä yhdistystä epäillään rahankeräysrikoksesta.
 Takavarikko on voimassa toistaiseksi. Käräjäoikeuden on peruttava varojen hukkaamiskielto, jos syytettä ei nosteta neljässä kuukaudessa. Päätöksestä voi valittaa hovioikeuteen.
 Yhdistyksen perustajaa, Johan Candelinia epäillään törkeästä veropetoksesta. Hän kiistää syytteet.
 Candelin on myös käräjäoikeudelle lähettämässään vastineessa pyytänyt, että omaisuuden turvaamistoimien ulkopuolelle jätettäisiin kaksi yhdistyksen pankkitiliä. Yhdistyksen toiminnan jatkaminen käy muuten vaikeaksi, perustelee Candelin.
 Poliisin epäilee, että Marttyyrikirkon ystävät -yhdistys on syyllistynyt rahankeräysrikokseen 2014–2019 välisenä aikana. Esitutkinta on kesken, ja oikeus on määrännyt asiaan liittyvät asiakirjat salassa pidettäviksi toistaiseksi.
 Yhdistys tukee nettisivujensa mukaan vainottuja kristittyjä rahallisesti.
 Vuonna 1982 perustetun yhdistyksen toimintaa pyöritetään keräysvaroilla.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä Österbottens Tidning.

Kristillistä yhdistystä epäillään rahankeräysrikoksesta – käräjäoikeus jäädytti varoja yli 2,5 miljoonan euron arvosta


Summary: Talvikaudella Lappeenrannasta lennetään ennätysmäärä lentoja Euroopan kohteisiin.

Ryanair aloittaa Lappeenrannan ja Budapestin väliset suorat lennot lokakuun lopussa. Lentoja on kahdesti viikossa. Reitistä on tulossa ympärivuotinen, joten lennot jatkuvat myös talven jälkeen.
 Talvikaudella Ryanair lentää Lappeenrantaan Italian Bergamosta, Saksan Berliinistä ja Unkarin Budapestistä.
 Täydennämme uutista myöhemmin.

Halpalentoyhtiö Ryanair lisää lentojaan Suomeen – uusi reitti Lappeenrannasta Budapestiin


Summary: Flutingtehtaalta tulevaa lietettä voidaan uudella tekniikalla hyödyntää tehtaan ja samalla  kaupungin energiantuotannossa.

Tästä on kyse Stora Enso kokeilee Heinolan flutingtehtaalla tekniikkaa, jolla tehtaan lietettä voi käyttää biopolttoaineena. Kuivattua biolietettä käytetään tehtaan omassa energiantuotannossa ja se voi korvata fossiilisia polttoaineita. Koelaitos aloittaa toimintansa kesällä 2019. Tekniikkaa on kehittänyt ruotsalainen C-Green -yhtiö.
 Stora Enso kokeilee Heinolassa uudenlaista tapaa hyödyntää kartonginvalmistuksessa syntyvää lietettä. Yhtiö rakentaa aallotuskartonkia valmistavalle flutingtehtaalle laitoksen, jossa tehtaan vedenpuhdistamossa syntyvä bioliete käsitellään uusiutuvaksi polttoaineeksi.
 Nykyisin bioliete poltetaan leijupetikattilassa ja jäljelle jäävää materiaalia käytetään esimerkiksi maanrakennuksessa. Uudella tekniikalla lietettä voidaan hyödyntää suoraan tehtaan omassa energiantuotannossa. Liete kuivataan energiatehokkaasti paineen ja lämmön avulla.
 Toistaiseksi energiaa tuotetaan tehtaalle puun kuoresta ja purusta, mutta myös turpeesta ja kivihiilestä. Biopolttoaineen ansiosta Stora Enso voi vähentää fossiilisisten polttoaineiden käyttöä.
 Teknologiaa testataan ensimmäistä kertaa teollisessa mittakaavassa. Koelaitos aloittaa toimintansa Heinolassa ensi kesänä. Se käsittelee vuodessa 16 000 tonttia biolietettä kiinteäksi biopolttoaineeksi.
 Yhteistyökumppanina on ruotsalainen start up -yritys C-Green Technology.
 Flutingtehtaan tuottamasta energiasta osa menee Heinolan kaupungin kaukolämpöverkkoon.

Kartonkitehtaan liete voi syrjäyttää polttoaineiden pahikset – Stora Enso kokeilee uutta tekniikkaa Heinolassa


Summary: Puoli seitsemän -ohjelman tekemässä kyselyssä selvisi, että isillä ei ole sananvaltaa lasten vaateasioissa.

Hikipisarat otsalla ja neuvottelutaidot hiottu äärimmilleen, mutta aina sekään ei riitä. Kun lapsi on pukenut lempipaitansa päälle, se pysyy päällä. Ei auta vaikka vanhempi kuinka huomauttaa, että paidasta voi tarkastaa menneen viikon ruokalistan. Tai että se on kolme numeroa liian pieni.
 Pikkulapsiaikana vanhemmat saavat valita lapsensa asut vapaasti, mutta jossain vaiheessa se ei enää käykään. Lapsella onkin yhtäkkiä oma mielipide siitä, mistä he pitävät ja mistä eivät. Miten vanhemmat tästä selviävät?
 Kysyimme aiheesta Puoli seitsemän -ohjelman verkkosivuilla. Kyselyyn vastasi vajaat kolmesataa ihmistä ja vastausten perusteella lasten vaatevalinnat todella ottavat aikuisia päähän. Eniten vanhempia ärsyttävät epäsiistit, liian pienet tai tilanteeseen sopimattomat vaatteet.
 Eräs lapsistani tykkää pitää kotosalla niin sanottuja parempia vaatteita. Kotoa pois lähtiessä laitetaan sitten ne reikäsimmät housut jalkaan.
 Nolottaa, kun lapsi valitsee (jälleen kerran) päälleen nuhjuisen ja reikäisen suosikkivaatteensa, jonka olen unohtanut poistaa vaatelaatikosta.
 Myös rooliasuista kinastellaan joskus. Ne päällä ei lähdetä kouluun.
 Aalto-yliopiston muodintutkimuksen professori  Annamari Vänskä  uskoo, että vanhempien reaktiot liittyvät usein siihen, miten muut ihmiset näkevät heidät vanhempina.
 – Vaatteet ovat vähän niin kuin avoin kirja vanhemmuudesta ja silloin esimerkiksi likaiset vaatteet tulkitaan merkiksi siitä, että lapsesta ei yksinkertaisesti huolehdita.
 Tarkastele omia asenteitasi kriittisesti
 Kuka perheissä sitten päättää, mitä lapsi pukee päälleen? Kyselyyn vastanneista puolet kertoi, että lapsi valitsee itse omat vaatteensa. Tosin monet vastanneista täsmensivät, että vanhemmat osallistuvat säähän sopivien ulkovaatteiden valinnassa.
 Sen sijaan liika päsmäröinti sisävaatteiden suhteen kannattaa monien vastanneiden mielestä lopettaa.
 Vaatteet valitaan yhdessä jo edellisenä iltana ja se yleensä ennaltaehkäisee kiistoja.
 Oman tyylin etsiminen kuuluu kasvuun, tämän kun hyväksyy niin hyvin pärjää.
 Annamari Vänskäkin neuvoo aikuisia miettimään, miksi he itse ajattelevat niin kuin ajattelevat ja ovatko he välttämättä oikeassa.
 Omia asenteitaan kannattaa tarkastella kriittisesti esimerkiksi sukupuolirajat ylittävässä pukeutumisessa, kuten silloin kun poika haluaa pukeutua prinsessamekkoon.
 – Pahimmillaan kieltämisellä voi rajoittaa sen lapsen kasvamista siksi ihmiseksi, joka hän haluaa olla, Vänskä sanoo.
 Minun pitää miettiä onko asusta oikeasti haittaa ja onko valinta todella vastoin tilaisuutta vai onko kyse siitä, että en vain tykkää lapsen valinnoista.
 Vänskä kehottaakin vanhempia keskustelemaan lasten kanssa soveliaisuuden sijaan siitä, minkälaisia viestejä annamme toisillemme vaatetuksella. Esimerkiksi naamiaisasut liittyvät enemmänkin juhlaan kuin arkeen, ainakin aikuisilla.
 Aikuisen tehtävä on opettaa lapselle miten missäkin tilanteessa käyttäydytään ja miten eri tilanteisiin pukeudutaan.
 Pyrin perustelemaan kehotukseni, jotta lapset ymmärtävät asian, eikä päätös tunnu vain äidin mielivallalta.
 Kun isä joskus harvoin päättää, pieleen menee
 Isillä ei näyttäisi olevan suurtakaan sijaa lasten vaateasioissa. Verkkokyselyymme vastanneista vain kuusi prosenttia ilmoitti, että perheen isä päättää sen, mitä lapsi yleensä päällensä laittaa.
 Sen sijaan monessa perheessä (lue: äidissä) häpeää lasten asuissa aiheuttikin juuri se, että isä oli aamulla pukenut lapset.
 Joskus on nolottanut, että isä antaa lapsen pukeutua vaikkapa rikkinäiseen juhlamekkoon ja likaisiin verkkareihin ja samalla koristella itsensä koruilla niin, että lapsi on kuin kävelevä joulukuusi.
 Jos iskä on ollut aamulla vaatevastaavana, niin päälle on voinut päätyä aivan liian pieniä tai tahraisia vaatteita.
 Annamari Vänskän mukaan lasten hoitaminen on yhä edelleen pitkälti naisten asia ja se näkyy myös tässä asiassa: lasten vaatettaminen on naisten kontolla, vaikka asian ei suinkaan tarvitsisi olla näin.
 – Miehet voisivat osallistua lasten maailmaan ja pohtia vaatetusasioita yhdessä lasten kanssa.
 Ei minulla ole kiistoja, äidillä on. Terveisin, isä
 Lasten luovuus kiehtoo vanhempia
 Lasten omat, luovat vaatevalinnat eivät suinkaan ole vanhempien mielestä vain huono asia.
 Monet kyselyyn vastanneista vanhemmista kertoivat myös ihailevansa lastensa asuvalintoja.
 Ihailen lapseni rohkeutta pukeutua oman maun mukaan jäämättä jumiin mihinkään tyyliin tai siihen, mitä muut odottavat hänen päällään näkevänsä.
 Ihailen sitä hyvää oloa, joka hänestä paistaa kun valinta on mennyt hänen mielestään nappiin. Siinä kohtaa yritän tiukasti pitää oman suun kiinni, ettei tulisi arvosteltua valintoja.
 Lapsi uskaltaa olla oma itsensä. Keijusiivet sopii päiväkotiin, asuun kuin asuun.
 Kaiken kaikkiaan vaatteet näyttelevät elämässämme isoa roolia, halusimmepa sitä tai emme.
 – Vaatteista tulkitaan paljon sitä millainen yksilö siellä sisällä on, Vänskä ynnää.

Nolottavatko lapsen vaatevalinnat? Asiantuntija kehottaa ennakkoluulottomuuteen – “Voi rajoittaa lapsen kasvamista omaksi itsekseen”


Summary: Esitimme kahdeksan kiperää kysymystä vasemmistoliiton puheenjohtalle Li Anderssonille. Katso video klikkaamalla kuvaa ja tentti suorana kello 21.

Yle testasi pääministeriehdokkaiden reagointi- ja kuuntelukykyä videotentissä.
 Nauroin kunnolla viimeksi kun...
 Työkaverini lähetti sähköpostin, jossa kaikista maailman tahoista valtiovarainministeriö oli kutsunut hyvin hauskalta kuulostavaan tilaisuuteen, jossa oli kaikkea smoothiebaareista erinäisiin työpajaharjoituksiin.
 Minusta tuli vasemmistolainen, koska...
 Minulle on aina ollut tärkeää sekä ihmisten välisen tasa-arvon edistäminen että kunnianhimoisen ympäristöpolitiikan teko. Ja vasemmisto on minulle ollut aina se poliittinen liike, joka on kaikista parhaiten yhdistänyt näitä molempia.
 Kenet suurvaltajohtajan haluaisitte tavata, ja mitä haluaisitte sanoa hänelle?
 Kyllä minä haluaisin tavata  Donald Trumpin . Ja pitää hänelle aika tiukan ja räksyttävän puheen ilmastonmuutoksesta.
 Varmasti myöskin kertoisin hänelle näistä nuorten ilmastolakoista täällä Suomessa ja muualla Euroopassa. Ja kertoisin siitä, miten vahvasti nuoret ovat puhuneet sen puolesta, että meidän vastuumme on nyt hoitaa tämä tehtävä, että heille jää elinkelpoinen planeetta myös tulevaisuudessa.
 Olisin paras pääministeri, koska...
 Olen sitoutunut edistämään oikeudenmukaisuutta kaikessa päätöksenteossa. Ja sitä kyllä todellakin tarvitaan Suomessa tänä päivänä. Mutta myöskin sen takia, että minulla on melko vahva visio tulevaisuudesta.
 Pääministerin pitää olla se hahmo, joka pystyy katsomaan neljä vuotta eteen päin ja miettimään, minkälaisia uudistuksia suomalainen yhteiskunta tarvitsee, jotta me pärjätään myös 10 ja 20 vuoden päästä.
 Toiseksi paras pääministeriehdokas olisi...
 Varmaan esimerkiksi  Antti Rinne  tai  Pekka Haavisto . Heidän kanssaan olemme kuitenkin aika samoilla linjoilla monissa isoissa kysymyksissä.
 Ryhmä Isis-taistelijoiden perheenjäseniä haluaa palata Suomeen. Mitä teette?
 Jos kyse on perheenjäsenistä, mielestäni paluu pitää olla mahdollinen, mikäli voimme varmistua siitä, että yhteiskunnalla on sellainen seurantaohjelma, jossa pyritään uudestaan integroimaan näitä ihmisiä suomalaiseen yhteiskuntaan. Ja sitä kautta pystytään huolehtimaan siitä, että he eivät tule syyllistymään rikoksiin Suomessa oleskellessaan.
 Tämäntyyppisiä ohjelmia on kehitetty muissa Pohjoismaissa.
 Kaksi tärkeintä arvoa elämässäni ovat...
 Oikeudenmukaisuus ja vapaus. Politiikassa pitää pystyä pyrkiä edistämään näitä molempia.
 Kadun elämässäni eniten sitä, että...
 En kadu hirveästi. Olen tehnyt huonoja valintoja elämässäni ja paljon sellaista, mitä haluaisin tehdä toisin. Mutta minulla on aina ollut se elämänfilosofia, että elämässä katuu aina kaikista eniten niitä asioita, mitä ei uskaltanut tehdä. Ei niitä, mitä uskalsi.
 Lue myös:
 Li Andersson yrittää katkaista vuosien tappiokierteen – tällainen puolue on uutta nousua hakeva vasemmistoliitto
 Ylen vaalikone
 Yle Areenan vaalisivu

Erilainen pääministeritentti: Miksi Li Andersson nauroi smoothiebaarille, mitä hän katuu elämässään eniten? video


Maailmanmainetta niittänyt suomalainen keksintö, äitiyspakkaus, on osoittautunut tuotteidensa osalta myös turvalliseksi.
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes)  kertoo selvittäneensä  viime vuonna äitiyspakkausten tuotteiden vaatimustenmukaisuutta.
 Tutkittavana olivat äitiyspakkausten sisältämät tekstiilit, lastenhoitotarvikkeet ja kosmetiikka.
 Tukes ei havainnut tarkastetuissa tuotteissa turvallisuuspuutteita tutkituilta osin. Tukesin tarkasteltavina olivat Kelan vuoden 2018 äitiyspakkaus ja yhden kaupallisen toimijan äitiyspakkaus Finnish Baby Box.
 Vain muutamalla äitiyspakkauksiin tuotteita toimittavalla yrityksellä oli parannettavaa tuotteiden toimitusketjun tiedonkulussa haitallisiin aineisiin liittyen. Tukes on antanut kyseisille yrityksille ohjausta kemikaalitiedon parempaan hallintaan toimitusketjussa.
 Äitiyspakkausten tuotteiden tulee olla Euroopan unionin ja Suomen lainsäädännössä lastentuotteiden turvallisuudelle asetettujen vaatimusten mukaisia. Tämä tarkoittaa esimerkiksi, ettei tekstiileissä saa olla haitallisia aineita eikä vaatteissa liian pitkiä nauhoja tai leluissa pieniä irtoavia osia.
 Kelan on määrä esitellä lähipäivinä tämän vuoden äitiyspakkaus.
 Lue myös:
 Finnwatch: Suurin osa äitiyspakkauksen tuotteista teetetään halpatyömaissa – taustalla työelämän oikeuksien loukkauksia

Maailmanmainetta niittänyt suomalaiskeksintö on myös turvallinen – Tukes ei löytänyt äitiyspakkausten tuotteista puutteita


Summary: Toiveena on välttää 25 000 liikennekuolemaa vuoteen 2037 mennessä.

Euroopan unionissa aiotaan vaatia kaikkiin EU:ssa myytäviin autoihin nopeutta rajoittavat järjestelmät vuodesta 2022 alkaen.
 EU-komissio on hyväksynyt alustavasti vuonna 2022 voimaan tulevat säännökset, joiden on tarkoitus vähentää merkittävästi liikenneonnettomuuksia unionin teillä.
 EU-parlamentin pitää vielä hyväksyä säännökset. Sen odotetaan tapahtuvan syyskuussa.
 Säännöksien avulla on tarkoitus välttää 140 000 vakavaa loukkaantumista vuoteen 2038 mennessä. Tavoitteena on, että liikennekuolemat saataisiin kokonaan nollaan vuoteen 2050 mennessä.
 – Joka vuosi 25 000 ihmistä menettää henkensä teillämme. Suurin osa näistä onnettomuuksista johtuu inhimillisestä virheestä, EU:n sisämarkkinoista vastaava komissaari  Elżbieta Bieńkowska  sanoi  BBC:n mukaan .
 – Pakolliseksi tulevilla uusilla kehittyneillä turvallisuusominaisuuksilla voimme saavuttaa samankaltaisen vaikutuksen kuin turvavöiden käyttöönotolla aikanaan.
 Rajoitin hyödyntäisi GPS:ää
 Ajatuksena on, että ajoneuvoon asennettava nopeudenrajoitinjärjestelmä hyödyntäisi liikennemerkkejä lukevaa kameratekniikkaa ja GPS-paikanninjärjestelmään kytkettyä nopeusrajoitustietokantaa.
 Järjestelmä voisi varoittaa nopeusrajoituksen ylittämisestä ja rajoittaa moottorin voimaa, jotta kuljettaja ei ylittäisi nopeusrajoituksia.
 Tarvittaessa kuljettaja voisi ohittaa rajoitinjärjestelmän esimerkiksi painamalla voimakkaasti kaasua, koska voi syntyä tilanteita, jossa on turvallisempaa kiihdyttää nopeutta.
 Nopeudenrajoittimien lisäksi alustavasti hyväksytyt uudet säännökset vaativat ajoneuvoihin muun muassa kehittynyttä automaattista hätäjarrutusjärjestelmää ja ajotietojen tallennusjärjestelmää, joka olisi eräänlainen autojen "musta laatikko".
 Lisäksi ajoneuvoihin halutaan tekninen järjestelmä, joka havaitsisi kuljettajan uneliaisuuden tai tarkkaavaisuuden herpaantumisen.
 Tarkoitus on myös parantaa näkyvyyttä bussien ja pakettiautojen ohjaamoista, jotta kuljettajat havaitsevat paremmin jalankulkijat ja pyöräilijät auton lähellä.
 Aiheesta muualla:
 The Guardian:  All new UK cars to have speed limiters by 2022 under EU plans  27.3.2019
 BBC:  Road safety: UK set to adopt vehicle speed limiters  27.3.2019
 Iltalehti:  Kaikkiin autoihin tulossa nopeuden rajoittimet vuodesta 2022  27.3.2019
 Uusi Suomi:  EU:n suunnitelma: Kaikkiin autoihin pakollinen nopeusrajoitin  27.3.2019
 Keskisuomalainen:  EU haluaa nopeusrajoittimet kaikkiin uusiin henkilöautoihin  22.2.2019

EU kaavailee autoihin nopeudenrajoittimia vuodesta 2022 alkaen


Summary:
Koululaisten ja nuorten ilmastoaktivismi on noussut kevään teemaksi myös EU:n keskuksessa Brysselissä. Kysy tässä asiasta
Petri Raiviolta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Petri Raivio Henrietta Hassinen / Yle
 Koululaiset ilmastolakkoilevat myös Belgiassa. Mutta tuleeko ilmastosta teema myös EU-vaaleihin?
 Kirjeenvaihtaja  Petri Raivio  on seurannut mielenosoituksia Belgiassa ja asian käsittelyä EU-parlamentisssa. Tässä voit kysyä näistä teemoista.
 Nuoria mielenosoituksessa Brysselissä 25. maaliskuuta. Thierry Roge / AFP
 Petri Raivio avaa asiaa Mistä maailma puhuu -podcastissa. Kuuntele Petrin ja  Simo Ortamon  Kemissä nauhoitettu podcast, jossa myös kemiläisnuoret kysyvät elämästä Brysselissä.  Linkin siihen löydät tästä .
 Analyysin Suomen tavoitteista EU:n ilmastopolitiikkaan  voit lukea tästä .
 Metsähakkuut ja hiilinielut ovat olleet esillä Brysselissä EU-parlamentissa. Kysymys on jakanut suomalaismeppien kantoja. Heidän näkemyksistään EU-vaalien alla  voit lukea tästä .
 Kysymyksiä Petrille vo esittää tämän jutun kommenttiosassa jo nyt, päättyen kello 1330.
 Vastaukset julkaistaan tässä jutussa kello 13-14.
 Kysymysten esittämiseen tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit tehdä tästä.

Miksi Belgia on nuorten ilmastolakkojen kärkimaa? Hallitseeko ilmastohuoli myös EU-vaaleja? Kysy tässä kirjeenvaihtaja Petri Raiviolta


Summary: Pieni pölyttäjähyönteisten joukko hyötyy maanviljelijöiden tukitoimista.

Britannian maanviljelykselle tärkeimpien pölyttäjähyönteisten, mehiläisten ja kukkakärpästen, määrät ovat vähentyneet selvästi, kertoo uusi tutkimus.
 Tutkijat seurasivat kaikkiaan 353 mehiläis- ja kukkakärpäslajin elinpaikan muutoksia vuodesta 1980 vuoteen 2013.
 Tutkimuksesta ilmeni, että hyönteisten vuoden 1980 elinpaikoista neljännes oli menetetty.
 Lajeista kolmasosa eli nyt pienemmillä asuinpaikoilla. Hyönteislajeja oli neliökilometrillä keskimäärin 11 vähenemmän kuin vuonna 1980.
 Vain yksi laji kymmenestä oli laajentanut elinpiiriään.
 Tutkimuksen mukaan pieni, 22 lajia käsittävä mehiläislajien ryhmä on laajentanut elinpiiriään. Nämä lajit ovat tärkeitä viljakasvien pölyttäjiä. Lajit ovat ilmeisesti hyötyneet Britannian maanviljelijöiden tavasta istuttaa peltojensa ympärille luonnonkasveja.
 Kukkakärpänen. AOP
 Monien muiden mehiläislajien kohdalla havaittiin nopeaa taantumista etenkin vuoden 2007 jälkeen. Tuolloin Britanniassa otettiin käyttöön neonikotinoidi-hyönteismyrkyt. EU on nyt kieltänyt neonikotinoidien käytön muualla kuin pysyvissä kasvihuoneissa.
 Tutkijat arvioivat, että myrkkyjen ohella suurin syy hyönteisten katoamiseen on pesäpaikoiksi sopivien seutujen tuhoutuminen.
 Samalla Britannian pohjoisosassa, missä maatalouden vaikutus on vähäisempää, eräiden yleisten mehiläislajien elinalueet ovat supistuneet jopa yli 50 prosentilla. Tutkijat uskovat tämän olevan seurausta ilmaston lämpenemisestä, joka myös edistää eräiden eteläisten lajien leviämistä pohjoiseen.
 Valtaosa niin maataloudessa käytettävistä hyötykasveista, kuin luonnonkasveistakin on riippuvaisia pölyttävistä hyönteisistä.
 Kukkakärpänen AOP
 Tutkimus on julkaistu  Nature Communications -tiedelehdessä  ja siitä uutisoi  The Guardian -lehti .

Brittitutkimus: Pölyttävien hyönteisten määrä huvennut rajusti 33 vuodessa


Inarilainen autoalan testausyhtiö Test World vihkii käyttöön kolme uutta hallia keskiviikkona. Hallit ovat valmistuneet kahden viime vuoden aikana.
 Investoinnin tarkkaa suuruutta ei paljasteta, mutta summa on kymmeniä miljoonia euroja.
 – Kyseessä on Inarin historian suurin yksittäinen teollinen investointi, Test Worldin toimitusjohtaja  Janne Seurujärvi  sanoo.
 Viisi testihallia Ivalossa
 Seurujärven mukaan uudet hallit monipuolistavat testaustoimintaa Ivalossa.
 – Rakensimme lisää tilaa lumi- ja jäätestaamiselle. Toimme markkinoille myös uuden tuotteen eli asfalttiradat sisätestauksessa. Niillä voidaan tehdä kuiva- ja märkäjarrutuksia asfaltilla eli hyvin olennaisia testejä rengaskehitykseen liittyen.
 Test Worldilla on Ivalon Mellanaavalla nyt viisi testaushallia. Yhtiöllä on alueella 900 hehtaaria maata eli laajentumiselle olisi vielä tilaa.
 Test Worldilla on Ivalossa noin 40 vakituista työntekijää, talvella heitä on noin 60. Yhtiön omistaa brittiläinen Millbrook, jonka puolestaan omistaa pörssiyhtiö Spectris.

Inarin historian suurin yksittäinen teollinen investointi: Test World vihkii käyttöön kolme uutta hallia


Summary: Alaikäisten on vaikeaa saada apua huumekierteen katkaisemiseksi, sillä nuorille ei ole riittävästi päihdepalveluja.

Tästä on kyse Alaikäisten huumevieroitus voi viivästyä jopa vuosia, sillä lapsille ja nuorille ei ole riittävästi tarjolla päihdepalveluja. Esimerkiksi lastensuojeluun ja perhekoteihin tarvittaisiin lisää päihdetyön erityisosaamista. Moni alaikäisenä huumeiden käytön aloittanut hakeutuu vieroitukseen vasta parikymppisenä, jolloin takana voi olla useiden vuosien mittainen päihdekierre.
 Nuoren miehen silmät tarkkailevat kaupungin keskustan katuelämää tottuneesti.
 Ne näkevät sellaista, mitä eivät haluaisi: puhelimeensa pälyilevä nuori, joka selvästi odottaa jotakin. Katsekontaktia vältteleviä nuoria, joiden olemuksesta näkyy, että kaikki ei ole kunnossa. Vainoharhaista käyttäytymistä. Tervehdyksiä, joissa kätellessä tavara vaihtaa omistajaa.
 Oululainen  Toni , 23, tietää vuosien omakohtaisen kokemuksen perusteella, mistä on kyse. Huumekauppa rehottaa Oulun keskustassa, ja moni käyttäjistä on todella nuoria, aivan kuten hän oli itsekin aloittaessaan päihteiden käytön.
 Toni ei esiinny jutussa omalla nimellään, sillä hän voisi yhä saada rangaistuksen tekemistään rikoksista.
 Mies kertoo tunnistavansa kaduilla liikkuvat huumeiden käyttäjät helposti. Ulkoinen olemus ja käyttäytyminen paljastavat paljon, kun osaa tarkkailla oikeita asioita.
 – Wannabe-gangsterit tunnistaa vaatteista ja uhkaavasta käytöksestä.
 Myös Toni halusi gangsteriksi, kun hän oli vielä lapsi. Ja sellainen hänestä myös tuli. Huumekauppias, joka käytti väkivaltaa velanperinnässä. Hän kertoo olleensa ammattirikollinen 17–20-vuotiaana.
 "Ei aina voi vedota taustaan"
 Toni oli päiväkoti-ikäinen, kun hän katsoi isänsä kanssa kauhuelokuvia. Ne vaikuttivat lapseen syvästi. Hän halusi olla itsekin kuin elokuvien pahikset, joku, jota kunnioitetaan ja pelätään.
 Pienen pojan maailma oli turvaton, sillä kotona käytettiin väkivaltaa ja elettiin pelossa.
 Välillä Tonin isä oli vankilassa. Hän sanoo pelänneensä, mutta myös ihailleensa rikollista elämää viettävää isäänsä. Myöhemmin hän käytti huumeita yhdessä isänsä kanssa. Isä teki itsemurhan Tonin ollessa täysi-ikäinen.
 Myös Tonin äidillä oli omat vaikeutensa eikä hän pystynyt rajoittamaa poikansa tekemisiä.
 Tonin huumeiden käyttö alkoi kannabiksella. Daniel Karmann / EPA
 Tonin päihteiden käyttö alkoi 13-vuotiaana kiljun keittämisellä. Huumeet tulivat mukaan pari vuotta myöhemmin, ja niiden käyttöä hän jatkoi kaikkiaan kuusi vuotta.
 Huumeiden käyttö alkoi kannabiskokeiluilla. Sen jälkeen mukaan tulivat myös amfetamiini ja lääkkeet. Suonensisäisiä huumeita Toni ei kertomansa mukaan koskaan käyttänyt.
 – Kaveri tarjosi kannabista, ja siitä se sitten lähti.
 Vaikka Tonin perhetausta on rikkonainen, ei hän silti syytä siitä huumeiden käyttöään.
 – Ei aina voi vedota taustaan. Itse minä huumeiden käytön aloitin.
 Huumediileriksi huomaamatta
 Kannabiksen käyttö muuttui pian myös sen välittämiseksi. Näin hän pystyi rahoittamaan myös omaa poltteluaan.
 Kauppaa käytiin aluksi kaveriporukassa.
 – Ei sitä silloin edes ajatellut olevansa huumeiden välittäjä.
 Toni meni yläasteen jälkeen Oulussa lukioon, sillä ajatteli sen toimivan hyvänä peitetarinana. Lukiolaispoikaa ei todennäköisesti osattaisi epäillä huumekauppiaaksi.
 Toni kertoo, että kannabiksen käyttö oli hänen luokallaan yleistä. Viidentoista oppilaan ryhmästä noin puolet poltteli.
 – Se oli osittain minun syytäni.
 Lukio jäi kesken, sillä raha vei mennessään.  Toni
 Tonin mukaan opettajat todennäköisesti tiesivät kannabiksen käytöstä, mutta eivät puuttuneet tilanteeseen. Opettajien käyttäytymisen syyksi hän epäilee sitä, että tilanteen paljastuminen olisi tuonut koululle huonoa mainetta.
 Eräänä päivänä Toni kuitenkin jäi kiinni. Kaveri, jolle hän oli välittänyt kannabista, oli käräyttänyt hänet. Poliisit tulivat yllättäen kotiovelle ja etsivät huumeita tämän huoneesta. Niitä ei kuitenkaan löytynyt.
 Toni myönsi pienimuotoisen kannabiksen polttelun, ja hän päätyi kuukaudeksi perhekotiin. Hyvän käytöksensä ansioista hän pääsi sijoituksesta pois. Perhekodissa kukaan ei kyseenalaistanut pojan kertomusta.
 Toni pohtii, että mikäli perhekodissa olisi osattu puuttua hänen huumeiden käyttöönsä, hän olisi voinut päästä huumeista eroon jo tuolloin alaikäisenä.
 Alaikäisten päihdepalveluissa puutteita
 Tonin tapaan monien alaikäisenä huumeidenkäytön aloittaneiden vieroitushoito voi viivästyä Suomessa jopa vuosia, sillä lapsille ja nuorille ei ole riittävästi tarjolla päihdepalveluja.
 Esimerkiksi lastensuojeluun ja perhekoteihin tarvittaisiin lisää päihdetyön erityisosaamista.
 Alaikäisten päihdepalvelujen puutteeseen kiinnitettiin huomiota myös helmikuussa julkaistussa sosiaalineuvos  Aulikki Kananojan   lastensuojelun tilaa käsittelevässä selvityksessä.
 Sen mukaan sijaishuollossa elävien nuorten päihde- ja mielenterveyskuntoutus tulee varmistaa. Tämä edellyttää päihde- ja mielenterveystyön ammattilaisia sijaishuollon palveluissa.
 Irti Huumeista ry:n toiminnajohtaja Mirka Vainikka on huolissaan alaikäisten päihdepalveluiden puutteesta.  Marko Väänänen / Yle
 Päihdepalvelujen puutteita sivuttiin myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen  HuosTa-hankkeessa.
 Siinä käsiteltiin lasten kodin ulkopuolelle sijoittamisen syitä, taustoja, palveluja ja kustannuksia. Selvityksessä todetaan, että suurin osa niistä lapsista ja nuorista, joilla on paljon päihdeongelmia, ei ole saanut päihdepalveluita.
 Irti Huumeista ry:n toiminnanjohtaja  Mirka Vainikka  ja A-klinikkasäätiön johtava ylilääkäri ja päihdelääketieteen työelämäprofessori  Kaarlo Simojoki  vahvistavat asian. Alaikäisten laadukkaita päihdepalveluita ei ole tarjolla riittävästi.
 A-klinikkasäätiöllä on kaksi alaikäisille tarkoitettua yksikköä, joista toinen sijaitsee Lahdessa ja toinen Haminassa. Simojoen mukaan hoitoon on jonoa.
 – Jotkut vanhemmista hakee lapsensa huumeongelmaan apua ulkomailta, kun ei saa palvelua Suomesta. Tämä on kuitenkin harvinaista.
 Tunteet ovat joko ihan ookoo tai sitten vituttaa.  Outi Törmikoski
 Toni kertoo, että hänen äitinsä suojeli poikaa, kun äiti ei esimerkiksi ilmiantanut häntä poliisille. Samoin tekivät myös hänen kavereidensa vanhemmat.
 Vainikka sanoo ymmärtävänsä lapsiaan suojelevia vanhempia, mutta muistuttaa näiden samalla mahdollistavansa lastensa päihteiden käytön. Toisaalta moni vanhempi ottaa itse yhteyttä lastensuojeluun ja yrittää saada lapselleen apua.
 Vainikan mukaan päihdepalvelujen vajaus johtuu osittain siitä, että Suomessa ajatellaan herkästi, ettei alaikäisille tarvitse järjestää päihdepalveluja, sillä eihän heidän edes kuuluisi käyttää päihteitä ikänsä vuoksi.
 Toisaalta lasten ja nuorten päihdepalvelujen järjestämisen ajatellaan kuuluvan lastensuojelulle, Vainikka sanoo.
 – Päihderiippuvuuksien hoito on kuitenkin yksi pieni osa lastensuojelua, eikä siellä ole sellaista huumetyön osaamista, mitä päihdeklinikoilla on aikuisväestölle.
 Nuori huumekauppias tienasi kuin lääkäri
 Kun Toni pääsi pois perhekodista, hän jatkoi huumeiden välittämistä entiseen tapaan.
 – Lukio jäi kesken, sillä raha vei mennessään.
 Toni kertoo, että huumekaupasta saanut tulot olivat parhaimmillaan lääkärin kuukausipalkan tasolla.
 Huumeita Toni hankki Oulusta, mutta haki isompia lasteja myös muualta Suomesta. Vaikka huumekaupasta sai hyvin rahaa, jälkikäteen ajateltuna se ei kuitenkaan tullut helpolla.
 Hoitoon hakeudutaan parikymppisenä todella huonossa kunnossa.  Kaarlo Simojoki
 Salakuljettaminen oli hyvin stressaavaa, ja Toni kertoo eläneensä kiinnijäämisen pelossa. Ajatus vankilaan joutumisesta pelotti.
 Toni kertoo, että vaikka hän välitti huumeita, hän oli kuitenkin pieni tekijä.
 Rahavirta tyrehtyi, sillä Tonin oma huumeiden käyttö lisääntyi, kun aineita oli helposti saatavilla. Samaan aikaan osa asiakkaista jätti annoksensa maksamatta. Toni alkoi periä saataviaan väkivaltaa käyttäen. Välillä myös hänet pahoinpideltiin.
 – Väkivalta kuuluu huumemaailmaan, eikä siitä ilmoiteta poliisille, Toni sanoo.
 Katkaisuhoitoon parikymppisenä
 Toisinaan Toni olisi halunnut päästä irti huumeista, mutta ei onnistunut siinä yksin. Toisaalta hän ei myöskään halunnut joutua enää huostaan otetuksi ja lastensuojelun asiakkaaksi.
 – Kun olisin halunnut silloin nuorempana puhua asiasta, niin siitä olisi vaan tullut sanktioita itselle.
 Tonin mukaan on hankalaa, että nuori joutuu odottamaan täysi-ikäiseksi saakka saadakseen palveluita, joissa häntä ei rangaista huumeiden käytöstä. Monen mieli ehtii muuttua tai huumemaailmasta ei enää pystykään pääsemään irti.
 Kaarlo Simojoen mukaan on tavallista, että katkaisuhoitoon hakeudutaan parikymppisenä, kun huumeiden käyttöä on jatkunut jo vuosia.
 – Monesti käy niin, että kun ongelmaa ei osata hoitaa täysi-ikäistymiseen mennessä, niin käyttö karkaa käsistä 18-vuotiaana itsenäistymisen myötä. Hoitoon hakeudutaan parikymppisenä todella huonossa kunnossa.
 Kuusi vuotta hukkaan heitettyä elämää
 Myös Toni oli parikymppinen, kun ajatus huumeista irtautumisesta alkoi voimistua. Asiaa edesauttoi ehdollinen vankeustuomio, joka oli tullut avunannosta pahoinpitelyyn.
 Ehdonalaisvalvoja ohjasi Tonin yleishyödyllisen Vuolle Setlementin väkivaltatyön pariin. Siellä Tonin päihteidenkäyttöä ja sen seurauksia alettiin käydä läpi keskusteluissa.
 Vuolle Setlementin johtava väkivaltatyöntekijä Outi Törmikoski on tavannut Tonia jo kahden vuoden ajan.  Marko Väänänen / Yle
 Vuolle Setlementin johtava väkivaltatyöntekijä  Outi Törmikoski  kertoo, että valtaosalla heidän asiakkaistaan on päihdetausta. Pitkä huumeiden käyttö myös jättää jälkeensä ihmisten ajatusmaailmaan.
 – Teemme paljon töitä tunteiden tunnistamisen kanssa. Se on aika haastavaa, sillä kärjistetysti voi sanoa, että tunteet ovat joko ihan ookoo tai sitten vituttaa.
 Myös Toni tunnistaa tunneköyhyyden. Huumeiden käyttö teki ajatusmaailmasta yksitoikkoisen ja negatiivisen.
 Vaikka Toni pääsi elämään haluamaansa gangsterin elämää, hän kokee, että huumemaailmassa vietetyt kuusi vuotta menivät hukkaan.
 Irtautuminen siitä ei kuitenkaan ollut helppoa, sillä koko elämä ja kaveripiiri rakentuivat huumeiden käytön ympärille.
 Toni yritti ensin lopettaa itse huumeiden käytön, mutta jatkoi vielä vanhassa kaveriporukassa olemista. Hän kuitenkin huomasi, ettei se toiminut.
 Vanha elämä ja vanhat kaverit piti jättää taakse.
 – Se tuntui surullisesta, mutta oli välttämätöntä.
 Tukea hän sai myös samaan aikaan huumeista irtautuneelta kaveriltaan.
 Apu, joka muutti elämän
 Toni kokee, että hän pääsi irtautumaan huumeista oikealla hetkellä. Osa samaan aikaan huumemaailmassa pyörineistä on jo kuollut ja osa on vankilassa. Hän uskoo, että olisi päätynyt vankilaan myös itse, jos ei olisi päässyt irti.
 Tonin saama apu on muuttanut hänen koko elämänsä. Hän sanoo, että on ollut silmiä avaavaa käydä omia tekemisiään läpi Vuolle Setlementin keskusteluissa.
 – Huumepiireissä väkivaltaa ja omia tekemisiä ihailtiin, mutta täällä ei.
 Toni kokee, että on voinut puhua asioistaan avoimesti ilman, että niistä on kerrottu eteenpäin.
 Kuusi vuotta yhteiskunnan ulkopuolella tarkoitti myös sitä, että moni arkipäiväinen asia jäi kokematta.
 – Olen saanut ihan arkipäivän neuvoja, kuinka esimerkiksi käyttäytyä eri tilanteissa. Olen myös saanut kaunaa ja vihaa pois itsestäni.
 Toni on saanut keskusteluapua kahden vuoden ajan ja on sinä aikana päässyt irtautumaan päihteistä, opiskellut ja saanut työpaikan.
 Lue myös:
 Pahaan huumekoukkuun jäänyt nuori nainen ei saanut apua yhteiskunnalta – selvisi päihdehelvetistä rahalla, mutta läheskään kaikille se ei ole mahdollista
 "Onko oikein, että meillä on tehokas hoito ja annamme ihmisten kuolla?" – Janne käytti huumeita vuosia ja sai elämänsä takaisin vasta korvaushoidossa
 12-vuotiaana huumeiden käytön aloittanut Joni kertoo tarinansa – etteivät nuoret joutuisi kokemaan samaa kuin hän
 Huumeiden ostaminen oli Anun 8.-luokkalaiselle tyttärelle helppoa kuin kirppiksellä käynti – teinien huumeongelma on räjähtänyt paikoin käsiin, ja yksi syy siihen on saatavuus

Toni halusi jo pikkupoikana huumegangsteriksi – hänen haaveensa toteutui, sillä kukaan ei välittänyt


Summary: Joka neljäs pappi kertoo kokeneensa painostusta ja syrjintää oman näkemyksensä vuoksi.

Enemmistö papeista olisi valmis vihkimään samaa sukupuolta olevia pareja, osoittaa Itä-Suomen yliopistossa tehty tutkimus. Papeista 57 prosenttia kertoo olevansa valmis vihkimään samaa sukupuolta olevia pareja, mikäli kirkko sen hyväksyy.
 Osuus on jopa suurempi kuin kysyttäessä, kuinka moni papeista  ylipäätään kannattaa samaa sukupuolta olevien kirkollista vihkimistä .
 Joka viides pappi vihkisi homopareja jo nyt, vaikka se on vastoin kirkon linjausta. Papeista kolmannes kieltäytyisi vihkimisestä kaikissa tilanteissa.
 Sukupuoli, hiippakunta ja hengellinen tausta vaikuttavat pappien asenteisiin.
 Kirkon jäsenten ja pappien asenteet ovat muuttuneet nopeammin kuin piispainkokouksen ja kirkolliskokouksen linjaama kirkon opetus. Tämä näkyy kirkossa jännitteiden lisääntymisenä.
 Tutkimukseen osallistuneista papeista joka neljäs kertoi kokeneensa painostusta ja syrjintää oman näkemyksensä takia. Vastauksissaan papit kertoivat pelkäävänsä, että avioliittokysymys aiheuttaa kirkon sisällä pahoja ristiriitoja.
 Tutkimukseen vastasi 534 pappia.

Tutkimus: enemmistö papeista vihkisi homopareja, jos kirkko sen sallii


Summary: Maaliskuussa kuluttajien luottamus talouteen oli vahvinta Länsi-Suomessa ja pääkaupunkiseudulla.

Tilastokeskuksen  luottamusbarometrin  mukaan kuluttajien luottamus talouteen vahvistui maaliskuussa.
 Kuluttajien luottamusindikaattori oli maaliskuussa 16,1 kun se helmikuussa oli 15,5. Tammikuussa luottamusindikaattori oli 17,2.
 Viime vuoden maaliskuussa luottamusindikaattori sai arvon 24,7. Indikaattorin pitkän ajan keskiarvo on 12,7.
 Maaliskuussa luottamus talouteen oli vahvinta Länsi-Suomessa ja pääkaupunkiseudulla. Heikointa luottamus oli Itä-Suomessa.
 Luottamus Suomen talouden tulevaisuuteen säilyi sen sijaan pessimistisenä. Arvio yleisestä työttömyyskehityksestä heikkeni hieman mutta oli edelleen luottavaisella tasolla. Odotukset omista säästämismahdollisuuksista pysyivät ennallaan ja olivat hyvin optimistiset.
 Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n  luottamusindikaattorin  mukaan luottamus talouteen pysyi lähes muuttumattomana.
 Päätoimialoilla luottamus pysyi keskimääräisenä tai sitä parempana. Ainoastaan palvelualoilla luottamus talouteen laski maaliskuussa alle pitkän aikavälin keskiarvon.

Kuluttajien luottamus talouteen vahvistui maaliskuussa, elinkeinoelämä lähes samoilla linjoilla


Summary: Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan Verohallinto ei ollut riittävän hyvin yksilöinyt tietopyyntöään.

Yleisradion ja Ylen toimittajien ei tarvinnut luovuttaa Verohallinnolle niin kutsuttua Panama-aineistoa. Aineisto koskee veroparatiisiyhtiöitä.
 Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan Verohallinto ei ollut riittävästi yksilöinyt tietopyyntönsä yhteyttä konkreettiseen veroasiaan.
 Verohallinto oli vedonnut pyynnössään mm. sivullisen erityistä tiedonantovelvollisuutta koskeaan säännökseen. Sen perusteella jokaisen olisi pitänyt antaa Verohallinnolle tietoja, jotka voisivat olla tarpeen verovelvollisen verotusta koskevassa asiassa.
 Juttua täydennetään.

Yle sai salata Panama-aineiston


Summary: Äidin syömishäiriö voi tuhota kohdussa kehittyvän vauvan terveyden.

– Olet läski.
 Kun 9-vuotias  Henna Tiensuu  kuuli nuo sanat koulussa isommilta tytöiltä, hän halusi vain kadota. Alkoi vuosia kestänyt oksentelun, pakkourheilun ja syömättömyyden noidankehä. Siitä tuli Tiensuun varjelluin salaisuus.
 Kulissit romahtivat 17-vuotiaana työharjoittelussa. Sieltä soitettiin isälle ja kerrottiin, ettei tytär ollut pysyä jaloillaan.
 Kuusi vuotta myöhemmin Tiensuu sai toipuneen paperit ja tuli sen jälkeen melkein heti raskaaksi. Kerran näkymättömyyttä tavoitelleen nuoren naisen vatsa alkoi kasvaa.
 – Se oli iso paukku, sillä en ollutkaan henkisesti niin hyvässä kunnossa kuin olin kuvitellut, Tiensuu kertoo.
 Vaikka tiesin, että kropan muutoksille oli hyvä syy, vinksallaan oleva kehonkuvani vaikeutti niiden hyväksymistä.  Henna Tiensuu
 Tiensuu oli ollut raskaana aiemminkin, mutta raskaudet olivat päättyneet keskenmenoihin. Niiden syyksi arveltiin syömishäiriötä.
 – Lääkärini mukaan kehoni ei ollut valmis raskauteen, sillä minussa itsessänikin oli vielä niin paljon korjattavaa.
 Aliravitsemustila voi aiheuttaa kuukautiskierron häiriöitä, mutta painon noustessa lisääntymiskyky yleensä palautuu. Myös Tiensuun keho voi nyt jo paremmin. Hän halusi tehdä kaikkensa kaikkensa turvatakseen lapsen terveyden.
 Syömistä helpotti tieto siitä, että lapsi oli täysin riippuvainen hänen syömästään ravinnosta.
 – Pystyin ajattelemaan, että en syö itseäni varten, Tiensuu sanoo.
 Kun Henna Tiensuu tuli 23-vuotiaana raskaaksi, hän halusi tehdä kaikkensa, jottei raskaus päättyisi keskenmenoon. Mira Pelo / Yle
 Painon seuranta ahdisti
 Neuvolassa Henna Tiensuu kertoi rehellisesti syömishäiriötaustastaan.
 – Oloni oli asiasta kerrottuani hieman kuin suurennuslasin alla. Tiesin kuitenkin, että he halusivat vain auttaa. Siitä syntyi molemminpuolinen luottamus.
 Vaikka hän oli onnellinen sisällään kasvavasta lapsesta, punnitukset neuvolassa ahdistivat.
 Osan syömishäiriöoireet helpottuvat, kun keho saa raskauden myötä ikään kuin uuden merkityksen.  Milla Linna, erikoislääkäri, Tampereen Syömishäiriöyksikkö
 Tiensuu ei halunnut tietää, paljonko painoi.
 – Sanoin terveydenhoitajalle, etten tahdo kuulla lukuja. Vaikka kropan muutoksille oli hyvä syy, vinksallaan oleva kehonkuvani vaikeutti niiden hyväksymistä, Tiensuu kertoo.
 Tytär oli syntyä lähes neljä kuukautta etuajassa. Kun hän vihdoin syntyi, lämmin yhteys äidin ja tyttären välille lähti kehittymään välittömästi.
 – Hän oli minulle suurin ihme, mitä oli olemassakaan. Olin jo ajatellut, etten koskaan kokisi sitä, Tiensuu kertoo.
 Muutama seikka aiheutti kuitenkin tuoreelle äidille huolta.
 Korjauksen tarpeessa
 Tyttären hiukset eivät kasvaneet ennen toista ikävuotta. Hampaat puolestaan puhkesivat jo kolmen kuukauden iässä, mutta ne olivat huonokuntoiset. Nyt 8-vuotias tytär on joutunut käyttämään purentakiskoa ristipurennan korjaamiseksi. Hän on ollut aina todella siro ja aina kulkenut käyrien alapuolella.
 – Lääkäri arvioi, että oma kehoni olisi edelleen tarvinnut korjausta syömishäiriön jäljiltä. Se kehittyi niin nuorella iällä ja kesti niin kauan. Voi olla, ettei lapsi saanut kaikkea tarvitsemaansa niin paljon kuin olisi tarvinnut.
 Tieto ravisteli tuoretta äitiä.
 – Silloin todella ymmärsin, että en käytökselläni vaikuttanut ainoastaan itseeni ja lähipiiriini vaan myös lapseeni.
 Henna Tiensuu ei tiedä, kuinka paljon hänen painosa nousi raskauden aikana, sillä hän pyysi neuvolan terveydenhoitajia olemaan kertomatta sitä hänelle. Karoliina Marttala / Yle
 Myös syntymätön lapsi kärsii
 Lääketieteen tohtori  Milla Linna  on kirjoittanut väitöskirjansa syömishäiriön aiheuttamista riskeistä raskaudelle. Vaikka viime vuosina aihetta on tutkittu enemmän, tietoa ei edelleenkään ole laajalti.
 – Anoreksia, bulimia ja ahmintahäiriö nostavat keskenmenon riskiä, ja korkeimman vaaran aiheuttaa ahmintahäiriö. Näistä raskauksista liki puolet päätyy keskenmenoon, Tampereen Syömishäiriöyksikössä erikoislääkärinä työskentelevä Linna kertoo.
 Jos neuvolassa sanotaan, että sikiö ottaa kyllä omansa, syömishäiriötä sairastava voi tulkita sen esimerkiksi niin, että hänen ei tarvitse syödä.  Milla Linna, erikoislääkäri, Tampereen Syömishäiriöyksikkö
 Jos sikiö alkaa kehittyä mutta saa raskauden aikana liian vähän ravintoa, se voi heijastua vauvan kehitykseen.
 – Äidin aliravitsemustilan on todettu aiheuttavan sikiövaurioita, epämuodostumia, hermoston vaurioita ja lapsen pienikokoisuutta. Syömishäiriön vakavuuden aste vaikuttaa, eikä tällaisia vaurioita muodostu kaikissa tapauksissa, kertoo ravitsemusterapeutti  Harriet Kupiainen  Kymenlaakson keskussairaalasta.
 Huonot olosuhteet kohdussa voivat altistaa sairauksille myös myöhemmällä iällä.
 – Niin lapsen psyykkinen, kognitiivinen kuin motorinenkin kehitys saattaa olla poikkeavaista. Lisäksi liian vähään ravinnonsaantiin raskauden aikana liittyy kohonnut sydän- ja verisuonisairauksien riski, Milla Linna kertoo.
 Äidin yli- tai alipaino raskauden aikana voi vaarantaa syntymättömän lapsen terveyden. Toni Pitkänen / Yle
 Kontrollin menetys
 On tavallista, että hallitsemattomat kehon muutokset alkavat ahdistaa syömishäiriön sairastanutta tulevaa äitiä.
 Linnan mukaan sairastunut ei usein pysty hallitsemaan vaikeita tunteita muulla tavoin kuin syömishäiriön oireilla. Anoreksiassa se tarkoittaa usein syömisen ja painon kontrollointia, kun tunne vallan menetyksestä aiheuttaa ahdistusta.
 – Tiedetään kuitenkin, että osan oireet helpottuvat, kun keho saa raskauden myötä ikään kuin uuden merkityksen. Näin voidaan joissakin tapauksissa ottaa suuri edistysaskel syömishäiriöstä toipumisessa, sanoo Linna.
 Tilanne voi kääntyä myös täysin päinvastoin: raskaus tuo syömishäiriön oireet takaisin. Näin kävi 30-vuotiaana raskaaksi tulleelle  Nooralle , joka ei esiinny jutussa oikealla nimellään.
 "En kokenut, että raskaus oli ihana asia"
 Noora oli sairastanut anoreksiaa puolet elämästään, kun hän tuli raskaaksi kaksi vuotta sitten. Vaikka syömishäiriöoireet olivat vuosien saatossa nostaneet päätään vaikeiden elämäntilanteiden aikana, arki oli kulkenut tasapainoisesti.
 Raskaus, haastavat opinnot ja muuttostressi kuitenkin laukaisivat rajummat oireet, sillä Nooralle anoreksia oli ennen kaikkea keino hallita ahdistusta. Hän alkoi rajoittaa syömistään taas.
 – Tiesin kyllä, että niin saattaisi käydä. Toivoin silti, että olisin vain voinut sivuuttaa ajatukset. Olin todella pettynyt itseeni, Noora kertoo.
 Syömishäiriön puhkeaminen uudelleen raskauden myötä ei ole poikkeuksellista. Niin käy jopa joka kolmannelle sairaudestaan jo toipuneille.
 – En kokenut, että raskaus oli ihana asia. En sinänsä pelännyt mitään, mutta omassa kehossani olo tuntui todella vaikealta, Noora kertoo.
 Syömishäirö on monille sairastuneista keino hallita vaikeita tunteita. Raskauden aikana kehon muutokset voivat tuntua kontrolloimattomilta, mikä puolestaan lisää sairastuneen ahdistusta. Pekka Sipilä / Yle
 Syyllisyyttä ja painajaisia
 Neuvolassa Nooran syntymättömän lapsen kehitystä seurattiin tarkasti. Vauva kasvoi toivotusti, mutta Nooran paino pysyi raskauden aikana samana kuin ennen raskautta. Lapsen kasvaessa Noora siis laihtui monta kiloa.
 Hän ihmettelee, miksei siihen puututtu neuvolassa.
 – Koska vauva voi hyvin, oman painoni kehityksestä ei huolestuttu. Sen sijaan sain esitteitä, joissa varoiteltiin, ettei raskaana sitten saa syödä kahden edestä eikä paino saa nousta liikaa, Noora kertoo.
 Noora itse pohti sitä, mitä päinvastainen tilanne eli alipaino voi aiheuttaa raskaudelle.
 – Koin olevani epäonnistunut äitinä, sillä altistin lapseni vaaroille. Tunsin siitä suurta syyllisyyttä ja näin paljon painajaisia. Minua pelotti todella paljon, että vahingoittaisin lastani.
 Painonpudotustani kehuttiin kuin se olisi ollut jokin saavutus, täysin tietämättömänä syistä sen taustalla.  "Noora"
 Loppuraskauden puolella motivaatio tilanteen kääntämiseksi kasvoi, ja Noora hakeutui hoitoon.
 – Välitön apu oli ravitsemusterapeutin laatimasta listasta, jonka mukaan minun tuli syödä. En ollut edes täysin käsittänyt, miten vähän todella söin.
 Pari viikkoa lapsen syntymän jälkeen Noora havahtui siihen, kuinka paljon oli raskauden aikana laihtunut.
 Noora pelkäsi valtavasti, että vahingoittaa lastaan syömällä liian vähän. Silti hän koki syömishäiriöstä irti päästämisen lähes mahdottomaksi. Katja Halinen / Yle
 Kehuja sairaasta olemuksesta
 Vauva oli terve ja hyvinvoiva, mutta Nooran oma tila päinvastainen. Hän ei voinut imettää kauaa, sillä se kulutti energiaa entisestään.
 – Samaan aikaan painonpudotustani kehuttiin kuin se olisi ollut jokin saavutus, täysin tietämättömänä syistä sen taustalla. Se hämmensi ja surettikin. Miksi kehua jotakin, mikä voi olla sairauden merkki?
 Äitiysneuvolan terveydenhoitaja  Maija Sipari  tunnistaa ajatusmaailman kehujen takana.  “Entisiin mittoihin” palautuminen  on mielessä jo monilla odottavilla äideillä, ja salille haikaillaan viimeistään jälkitarkastuksessa.
 – Fitness-elämä on kovasti muotia. Myös medialla on paljon vaikutusta siihen, millaiselta synnyttäneen äidin vartalon oletetaan näyttävän. Ne ovat usein täysin vääristyneitä kuvia, Sipari sanoo.
 Jopa 7 prosenttia raskaana olevista sairastaa syömishäiriötä
 Syömishäiriökeskuksen toiminnanjohtajan  Pia Charpentierin  mielestä esimerkiksi neuvola ei ole oikea paikka hoitaa äidin syömishäiriötä. Tärkeintä olisi oireiden tunnistaminen ja nopea asiantuntevaan hoitoon ohjaaminen.
 – Raskaana olevan potilaan hoidossa on laitettava kaikki paukut siihen, että ahdistuksen helpottamiseen löydetään muita keinoja kuin syömishäiriö. Joissakin tapauksissa on hyvä harkita, olisiko äidin tarpeen olla osastohoidossa, Charpentier sanoo.
 Koin olevani epäonnistunut äitinä, sillä altistin lapseni vaaroille. Tunsin siitä suurta syyllisyyttä ja näin paljon painajaisia.  "Noora"
 Naisista, jotka eivät ole raskaana, jopa neljännes kärsii jonkin asteisesta kehonkuvan häiriöstä tai häiriintyneestä syömisestä. Lieviä syömishäiriön merkkejä voikin löytää monilta raskaana olevilta, mutta varsinaista syömishäiriötä sairastaa arviolta viidestä seitsemään prosenttia raskaana olevista naisista.
 Tampereen Syömishäiriöyksikössä työskentelevän erikoislääkäri Milla Linnan mielestä neuvoloissa olisi hyvä pitää muistaa, että kyseessä on suhteellisen yleinen mielenterveyden häiriö. Se kuitenkin aiheuttaa monelle häpeää. Siksi äidit eivät välttämättä itse tuo sitä esille.
 – Määrä on niin suuri, että olisi tärkeää seuloa odottavia äitejä syömishäiriöoireiden havaitsemiseksi. Tällä hetkellä yleiskattavaa seulontaa ei ole käytössä, Linna sanoo.
 Odottavan äidin pakottava suhde liikkumiseen tai tunnesyöminen voivat olla merkkejä syömishäiriöoireista, joihin neuvolassa olisi hyvä osata puuttua. Juha Kemppainen / Yle
 Väärintulkitsemisen riski
 Sairastunut tulkitsee usein asioita syömishäiriön kautta.
 – Jos neuvolassa sanotaan, että sikiö ottaa kyllä omansa, syömishäiriötä sairastava voi tulkita sen väärin. Esimerkiksi niin, että hänen ei tarvitse syödä, Linna toteaa.
 Välitön apu oli ravitsemusterapeutin laatimasta listasta, jonka mukaan minun tuli syödä. En ollut edes täysin käsittänyt, miten vähän todella söin.  "Noora"
 Äitiysneuvolan terveydenhoitaja Maija Sipari arvelee, että joillakin hoitajilla ei ole tarpeeksi kokemusta syömishäiriötä sairastavista äideistä. Silloin asia saatetaan sivuuttaasaatetaan sivuuttaa valitettavan pikaisesti.
 – Olen sitä mieltä, että meidän olisi hyvä saada kertausta ja uutta tietoa syömishäiriöihin liittyvistä asioista, ja etenkin anoreksiasta. Terveydenhoitajilla on todennäköisesti enemmän tietoa ylipainoon liittyvistä asioista, Sipari sanoo.
 Mutta mitä kuuluu Henna Tiensuulle ja Nooralle tänään?
 Uusi vaihe elämässä
 Molemmat naiset ovat nyt 32-vuotiaita.
 Nooran toipuminen syömishäiriöstä on yhä kesken, mutta menossa parempaan suuntaan. Vaikka keväästä on jälleen tulossa kiireinen, Nooran olo on useimpina päivinä energinen.
 Henna Tiensuu voi hyvin. Hänen kehonsa paranemisprosessi oli jo käynnissä, kun hän synnytti esikoisensa. Silloin lääkäri arvioi, että noin vuosi lisäaikaa riittäisi vahinkojen paranteluun.
 Vuosi ja kuukausi Tiensuun esikoisen syntymän jälkeen tälle syntyi pikkusisko. Toinen raskaus sujui paremmin kaikilta osin.
 – Synnytyssairaalassa minulle sanottiin, että vauvan hiukset näkyvät jo. Hämmästyin, että mitä ihmettä, Tiensuu nauraa.
 Enää hän ei pode syyllisyyttä. Tieto siitä, että hänen oma oireilunsa voi vahingoittaa myös hänen läheisiään, on motivoinut jaksamaan huonompinakin päivinä.
 – Se on auttanut minua sisäistämään myös sen, miksi minun on pidettävä huolta itsestäni.

Nainen tuli raskaaksi toipuessaan syömishäiriöstä – näin se näkyi vauvassa: "Lapsi ei ehkä saanut kaikkea tarvitsemaansa"


Vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto  on suosituin ehdokas seuraavaksi pääministeriksi, käy ilmi  Helsingin Sanomien gallupista .
 Haavisto sai kyselyssä 22 prosentin kannatuksen. Kokoomuksen  Petteri Orpon  kannatus oli 16 prosenttia, SDP:n  Antti Rinteen  15 prosenttia ja keskustan  Juha Sipilän  14 prosenttia.
 Puoluekannatusmittausten mukaan seuraava pääministeri on mitä todennäköisimmin SDP:n Rinne tai kokoomuksen Orpo.
 Kantar TNS haastatteli tutkimukseen tuhat suomalaista aiemmin tässä kuussa. Virhemarginaali on noin kolme prosenttiyksikköä.
 Lännen Median tammikuussa teettämässä kyselyssä Haavisto oli niin ikään suosituin pääministerikandidaatti ja Orpo toiseksi suosituin. Kyselyn teki Lännen Medialle Taloustutkimus.
 SDP ja vihreät halutaan hallituksen runkopuolueiksi
 SDP ja vihreät ovat kansan suosikit seuraavan hallituksen rungoksi, käy ilmi  Maaseudun Tulevaisuuden teettämästä kyselystä .
 Kolmanneksi suosituin hallituspuolue oli kokoomus täpärästi ennen keskustaa.
 Maaseutukunnissa keskusta on yhä vahva, mutta on menettänyt ykköspaikan niukasti SDP:lle.
 Kantar TNS kysyi edellisviikolla lehden toimeksiannosta 1 155 äänestysikäiseltä kolme puoluetta, joiden tulee ainakin olla hallituksessa.
 Myös Kunnallisalan kehittämissäätiö on selvittänyt tässä kuussa puolueiden hallitussuosiota. Sen kyselyssä lähes puolet vastanneista toivoi SDP:tä hallitukseen. Seuraavaksi suosituin puolue oli vihreät 35 prosentin kannatuksella. Kokoomus ja keskusta seurasivat perässä hieman yli 30 prosentin kannatuksella.
 Ylen vaalikone
 Eduskuntavaalit 2019

Haavisto suosituin pääministeriksi – SDP ja vihreät hallituksen runkopuolueiksi


Summary: Paikasta auringossa kisaa ministereitä, puoluejohtajia, politiikan konkareita ja sote-eksperttejä.

Varsinais-Suomen vaalipiirin eduskuntavaaleissa riittää jännityksen aiheita. Puolueiden kannatusluvut ovat käymistilassa. Lisäksi pakkaa sekoittavat liikkuvat äänestäjät, jotka valitsevat ehdokkaansa vasta viime metreillä. Valinnanvaraa riittää, sillä tarjolla on 191 ehdokasta. Luku sivuaa vuoden 2011 vaalien ennätystä.
 Vaalipiiristä valitaan 17 kansanedustajaa. Läpimeno edellyttää menestystä väkirikkaan Turun seudun äänestäjien keskuudessa. Viime vaaleissa Turun suunnalta ponnisti Arkadianmäelle 15 kansanedustajaa.
 Keskeisiä paikallisia vaaliteemoja ovat Turun ja pääkaupunkiseudun nopean ratayhteyden eli tunnin junan edistäminen, maakunnan talouskasvun turvaaminen ja Saaristomeren tilan parantaminen.
 Petterin kuningastie
 Kokoomus on ollut eduskuntavaaleissa maakunnan ykköspuolue vuodesta 1999 lähtien. Nyt se janoaa takaisin vuoden 2011 vaaleissa menettämäänsä viidettä paikkaa.
 Toisena tavoitteena on nostaa puolueen turkulainen puheenjohtaja ja valtiovarainministeri  Petteri Orpo  maan seuraavaksi pääministeriksi. Miehen katu-uskottavuus vaatii reilusti yli 10 000 henkilökohtaista ääntä.
 Tulitukea Orpolle antavat lietolainen ulkomaankauppa- ja kehitysministeri  Anne-Mari Virolainen  ja ennätyksellistä 12. perättäistä eduskuntakauttaan tavoitteleva "turkulaisinstituutio"  Ilkka Kanerva . Ensimmäisen kauden kansanedustaja, turkulainen  Saara-Sofia Sirén  joutuu kamppailemaan tiukimmin uudelleenvalintansa puolesta.
 Kansanedustajien kastiin mielii myös kaksi kunnianhimoista nuorta miestä.  Lauri Kattelus  johtaa Turun kaupunginhallitusta ja  Ville Valkonen  rakennus- ja lupalautakuntaa.
 Perussuomalaiset ja "kuoleman suudelma"
 Perussuomalaisten piirijohto teki viime syksynä radikaalin ratkaisun solmimalla teknisen vaaliliiton kristillisdemokraattien kanssa.
 Kuluvan kevään gallup-nosteen valossa päätös tuntuu hätävarjelun liioittelulta. Uhkakuvana on "kuoleman suudelma", jossa yksi tavoitelluista kolmesta paikasta kolahtaa vaaliliittokumppanin laariin.
 Kristillisdemokraatit ovat uskollisia äänten keskittäjiä. Pääehdokkaaksi puolue on korottanut salolaisen kaupunginvaltuutetun ja entisen piirin puheenjohtajan  Pertti Vallitun .
 Perussuomalaisten kampanjan kärjen muodostavat kansanedustajat  Ville Tavio  Turusta ja  Ritva "Kike" Elomaa  Maskusta. Piirin puheenjohtaja, naantalilainen  Vilhelm Junnila  on työskennellyt pari vaalikautta eduskunta-avustajana ja katsoo etsikkoaikansa koittaneen. Haastajien joukkoon lukeutuvat myös ex-kansanedustaja  Lauri Heikkilä  Marttilasta ja salolaisvaltuutettu  Mikko Lundén.

 Annika paljon vartijana
 Keskustan kolmas paikka Varsinais-Suomessa on uhattuna.
 Kenttäväen katseet kääntyvät torjuntavoiton toivossa turkulaisen perhe- ja peruspalveluministerin  Annika Saarikon  suuntaan. Hän keräsi viime vaaleissa vähän yli 10 000 ääntä. Se, kuinka paljon Saarikon kannatusta nakertavat karille ajaneet sote- ja perhevapaauudistukset, selviää vasta vaali-iltana.
 Seutukuntien äänistä kisaa kaksi veteraanikansanedustajaa: Loimaan  Olavi Ala-Nissilä  ja Sauvon  Esko Kiviranta.  Someron kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Jani Kurvinen  ylsi viime vaaleissa varasijalle. Nyt mies vakuuttaa olevansa valmis ottamaan puuttuvan askeleen. Vastaavin aatoksin on liikkeellä Mynämäen kunnanhallituksen puheenjohtaja  Pekka Myllymäki .
 Keskustan perinteiseltä tukialueelta, Laitilasta listalle ei löytynyt ehdokasta. Sen sijaan pienestä Sauvon kunnasta mukaan mahtui kaksi ehdokasta.
 Akin avulla uuteen nousuun
 Gallup-myötäisessä etenevä SDP aikoo maksaa neljän vuoden takaisen vaalitappionsa korkojen kera takaisin. Tavoitteena on 15 000 ääntä lisää ja neljäs kansanedustajan paikka.
 Uuden nousun yhdeksi arkkitehdiksi ennakoidaan turkulaista sote-ekspertti  Aki Lindéniä , joka on johtanut sekä Varsinais-Suomen että Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirejä. Lindén on teräväkielinen teoreetikko. Jää nähtäväksi, miten hän vetoaa demarien duunariosaston äänestäjiin.
 Istuvat kansanedustajat, turkulaiset  Eeva-Johanna Eloranta  ja  Ilkka Kantola  sekä Salon  Katja Taimela  ovat vahvoilla jatkokautta ajatellen. Eduskuntaan halajavat myös viime vaaleissa kohtalaisen äänisaaliin keränneet kunnallispolitiikan konkarit, turkulainen  Mika Maaskola  ja raisiolainen  Janne Laulumaa .
 Aki Lindén. Markku Ojala / AOP
 Li ja joku muu
 Vasemmistoliiton turkulainen  Li Andersson  oli viime eduskuntavaaleissa Varsinais-Suomen suvereeni ääniharava. Hän keräsi yli 15 000 ääntä.
 Nousukiito saanee jatkoa, sillä Andersson on osoittautunut kärkkääksi ja selkeäsanaiseksi väittelijäksi myös valtakunnan politiikassa. Lisänäkyvyyttä tuo puolueen puheenjohtajan titteli.
 Andersson saa eduskuntaan uuden kumppanin, kun  Annika Lapintie  päätti vetäytyä vapaaehtoisesti. Eturintamassa on tinkimätön vasemman laidan kulkija, turkulainen kaupunginvaltuutettu  Johannes Yrttiaho.   Perinteet velvoittavat, sillä isä-Jyrki toimi parlamentaarikkona vuodet 2007–2015.
 Yrttiahon haastajat löytyvät Turusta.  Mervi Uusitalo  johtaa valtuustoryhmää ja  Jaakko LIndfors  kunnallisjärjestöä.
 Vara-Ville ja kolme leidiä
 Turkulaisen kansanedustaja  Ville Niinistön  päätös olla asettumatta uudelleen ehdolle aiheutti turbulenssia paikallisten vihreiden keskuudessa.
 Puolue on saanut rivinsä pikku hiljaa järjestykseen ja tähyää jatkoa Turun kuntavaalien hyvälle tulokselleen. Vähimmäistavoitteena on yksi lisäpaikka eli kaksi kansanedustajaa.
 Piikkipaikalla on kolme Turun kunnallispolitiikassa meritoitunutta akateemista naista.  Elina Rantanen  johtaa valtuustoa,  Niina Ratilainen  valtuustoryhmää ja  Saara Ilvessalo  kaupunkiympäristölautakuntaa. Rantanen on eduskuntavaaliehdokkaana jo neljättä kertaa.
 Miesten osalta ehdokaslista sai viime metreillä täydennystä, kun turkulaistaustainen puoluesihteeri  Lasse Miettinen  päätti asettua ehdolle. Miettinen on Ville Niinistön pitkäaikainen työtoveri, mutta vihreiden ydinryhmän ulkopuolella melko tuntematon tekijä.

 Turku vai Turunmaa, siinä pulma
 RKP:n valmistautuminen eduskuntavaaleihin alkoi ohdakkeisesti. Ensin istuva kansanedustaja  Stefan Wallin  ilmoitti vetäytyvänsä sivuun. Sen jälkeen vaaliliittoneuvottelut ajoivat karille.
 Puolueen kansanedustajapaikka on vaarassa. Toisaalta piirijohto uskoo täyden 17 nimen ehdokaslistan saavan väen aktiivisemmin liikkeelle.
 Pääehdokasta ei ole. Ruotsinkielinen saaristo Turunmaa lyö rumpua erityisesti puolueen varapuheenjohtajan, nauvolaisen  Sandra Bergqvistin  ja Maarianhaminan kaupunginjohtajana työskentelevän, mutta Paraisten kunnallispolitiikassa pitkään vaikuttaneen  Barbara Heinosen  puolesta. Turussa varteenotettavimmat ehdokkaat ovat kaupunginvaltuutetut  Ida Schauman ,  Ulla Achrén  ja  Nicke Wulff .
 Sininen hetki saa odottaa
 Siniset ei saanut kansanedustaja  Maria Lohelasta  paikallista vaaliveturia. Ex-puhemies päätti jättää politiikan.
 Puolueella on vain kymmenen ehdokasta. Suurimmat toiveet kohdistuvat kahteen valtuustopaikan haltijaan: turkulaiseen  Jaana Auviseen  ja noustelaiseen  Satu Anttilaan .
 Pienpuolueiden kokonaiskannatus on Varsinais-Suomen eduskuntavaaleissa jämähtänyt parin prosentin tuntumaan. Eniten ehdokkaita on asettanut  Paavo Väyrysen  masinoima tähtiliike 12:lla nimellään. Itsenäisyyspuolueen listalta löytyy myös sen laitilalainen puheenjohtaja  Henri Aitakari .
 Aiheesta voi keskustella klo 17 saakka.
 Lue lisää:
 Analyysi: Jopa kymmeniä tuhansia ääniä uusjakoon Kaakkois-Suomessa
 Analyysi: Vaasan vaalipiirissä ollaan jännän äärellä vaali-iltana – Minne menevät luopujien äänet?
 Analyysi: Savo-Karjalasta valitaan yksi edustaja vähemmän – miten asettuvat voimasuhteet useiden luopujien ja puolueen vaihtajien vaalipiirissä?
 Analyysi: Ennätysmäärä ehdokkaita tavoittelee kansanedustajanpaikkaa Keski-Suomesta
 Analyysi: Satakunnassa kaikki puolueet joutuvat jännittämään eduskuntavaaleissa – kolmen naisen läpimenoa pidetään lähes varmana
 Analyysi: Lapin viimeisistä kansanedustajan paikoista on tulossa tiukka vääntö

Analyysi: Taistelu Turun seudun äänistä ratkaisee Varsinais-Suomen eduskuntavaalien voimasuhteet