Summary: Etelä-Aasiassa sijaitseva köyhä Pakistan vastaanottaa Turkin ja Jordanian ohella eniten pakolaisia maailmassa.

ISLAMABAD Asa  täyttää pian neljä vuotta. Hän on syntynyt Pakistanissa, samoin kuin isänsä  Jahandar . Isoisä  Alam  on tullut Pakistaniin Kunduzista Afganistanista.
 Toistaiseksi Asa on pakolainen synnyinmaassaan. Pakistanissa syntyneitä on reilusta kahdesta miljoonasta afgaanipakolaisesta yli 70 prosenttia.
 Nyt perheen harras toive Pakistanin kansalaisuudesta saattaa olla toteutumassa.
 Neljän vuoden ikäinen Asa on kuuromykkä. Perheen kanssa hän puhuu omaa viittomakieltä. Koulutielle tarvittaisiin opetusta ja sosiaalipalveluja.   Ivar Heinmaa
 Miten Asan elämä muuttuisi?
 Veikeä Asa on ollut syntymästään saakka kuuromykkä. Hän viestii mutkattomasti perheensä kanssa, mutta koulun aloittamiseen tarvittaisiin viittomakielen opetusta, joka on Pakistanissa yleisestikin vähäistä.
 Jos Asa saisi kansalaisuuden, hän pääsisi paremmin esimerkiksi lääkäriin.
 Kansalaisuuden avulla Asan isoveli  Ashiqullah  voisi aikanaan mennä pulmitta naimisiin, ja hänen isänsä  Jahandar  voisi hakea muutakin kuin vihannestorin hanttihommia. Osa heidän sukulaisistaan ansaitsee nyt elantonsa etsimällä käyttökelpoista tavaraa läheiseltä valtavalta kaatopaikalta.
 Pakistanin afgaanipakolaisilla ei ole passia. Aikuiset pakolaiset ovat juurtuneet uuteen kotimaahansa, mutta kansalaisoikeuksia heillä ei ole.
 Mutkikkaasta byrokratiasta ja kansalaisuuden puutteesta huolimatta jotkut afganistalaiset ovat menestyneet. Heillä on yrityksiä, kauppoja, ravintoloita ja kuljetusfirmoja. He ovat sopeutuneet Pakistaniin vuosien saatossa hyvin. Valtaosa viettää päivänsä kuitenkin hökkelikylissä.
 Savesta ja kivestä kyhättyjä rakennuksia lämmitetään talvisin hiilipannulla. Vesijohtoa ja viemäriverkkoa ei ole.   Ivar Heinmaa
 Miksi afganistanilaiset lähtivät alun perin?
 Osa ihmisistä on tullut Pakistaniin etsimään parempaa tulevaisuutta, osa on paennut Afganistanin jatkuvia levottomuuksia.
 Lähdön yksi keskeinen syy on Yhdysvaltain johtaman liittouman sotilasoperaatio taleban-verkoston tuhoamiseksi. Operaatio sai alkunsa vuoden 2001 syyskuun terrori-iskuista.
 Myös afganistanilaisten sisäiset kiistat, kuten maanomistus- ja heimoriidat lietsovat kostonkierrettä, jota ihmiset joutuvat pakemaan.
 Molemmat maat ovat köyhiä, mutta Pakistanissa on sentään Afganistania vakaampaa.
 Leirin tarkkaa asukaslukua ei tiedetä, mutta siellä arvellaan olevan viitisentuhatta asukasta.   Ivar Heinmaa
 Miksi Pakistan suunnittelee kansalaisuuden myöntämistä juuri nyt?
 PTI-puolueen pääministeri  Imran Khan  ajaa kansalaisuuslain hyväksymistä ja haluaa ratkaista rekisteröintikysymyksen. Hänen mukaansa kansalaisuuden myöntäminen lisäisi vakautta.
 Parlamentti ei ole toistaiseksi hyväksynyt aloitetta. Pakistanin perustuslain mukaan jokaisella vuoden 1951 jälkeen syntyneellä on oikeus kansalaisuuteen.
 Varhaisimmat tulijat ovat lähteneet Afganistanista jo vuonna 1979 tuolloisen Neuvostoliiton hyökkäyksen jälkeen. Liikennettä on rajan yli myös laillisesti.
 Erityisesti luoteisilla heimoalueilla, Peshawarin rajakaupungissa ja sen lähistöllä rajan molemmin puolin asuu pataaneja.
 Kyse on myös turvallisuudesta.
 Jos pakistanilaiset rekisteröitäisiin, heidän valvontansa olisi helpompaa. Nyt osin oman onnensa nojassa olevilla leireillä piileskelee viranomaisten mukaan myös rikollisia, huumekauppiaita ja ääriryhmien taistelijoita.
 Leireillä on turvatonta. Ainainen lähdön uhka lietsoo levottomuuksia.
 Viranomaiset ovat hajoittaneet osan afgaanien leireistä. Islamabadin teknillisen yliopiston vieressä sijaitseva leiri on kuitenkin ollut paikallaan kuusi vuotta.   Ivar Heinmaa
 Pakistanilaisia ja afganistanilaisia yhdistävät myös monet asiat ruokavaliosta ja pukeutumisesta alkaen. Islam on valtauskonto molemmissa maissa, ja urdun kieltä puhutaan rajan molemmin puolin.
 Miksi kansalaisuuden myöntämistä vastustetaan?
 Kansalaisuuslain vastustajien mukaan kansalaisuuden myöntäminen saattaisi käynnistää tulijoiden vyöryn Afganistanin puolelta. Tulijoiden joukossa voi olla lisää ääriryhmien jäseniä, jotka jo nyt liikkuvat suhteellisen vapaasti vuotavan rajan yli.
 Maita yhdistävät etniset ryhmät ovat myös jännitteiden lähde. Esimerkiksi Quetta ja Karachi ovat pataanienemmistöisiä kaupunkeja. Jos pataanit saisivat kansalaisuuden, heidän polittinen vaikutusvaltansa lisääntyisi ja jo entuudestaan rauhattomien keskusten levottomuudet saattaisivat lisääntyä.
 Sadekausi on päättymässä. Leirin saviset kujat ja rakennukset kuivuvat talven jäljiltä.     Ivar Heinmaa
 Lue myös:
 Väriä tiilimurskasta, lisää painoa sahanpurusta – Pakistan suitsii mausteväärennöksiä
 Videoterveiset Islamabadista:
Pakistanilaisräppäri fanittaa Suomea  ja näkee soundit väreinä
 Yle Islamabadissa: Suomen koulutusopit kiinnostavat Pakistanissa – osaajia tarvitaan raksoilta ravintoloihin

Afganistanilainen Asa ei virallisesti ole olemassa – passi toisi pakolaispojalle paremman tulevaisuuden Pakistanissa


Summary: Tutkijan mukaan vaihtoehtoisia hoitomuotoja pitäisi tutkia paljon enemmän ja täysin eri tavalla.

Voiko tietynlaisella ruokavaliolla ehkäistä syöpää, onko uupumus seurausta matalista rautavarastoista tai mitä hyötyä on sinkistä flunssan hoidossa? Tämän tyyppisiin kysymyksiinon etsitty vastauksia syksyllä perustetussa Vastalääke-yhdistyksessä.
 Turkulainen lääketieteen opiskelija  Tatu Han  on yhdistyksen puheenjohtaja ja omien sanojensa mukaan hänellä on ollut viime syksystä asti aika haipakkaa. Yhdistyksen tarkoituksena on kumota perättömiä terveysväittämiä ja etsiä niihin tieteelliseen tutkimukseen perustuvat vastaukset.
 Kysymyksiä on tullut lyhyessä ajassa kymmeniä. Ne noudattelevat pitkälti sosiaalisessa mediassa ja ylipäätään terveydessä puhuttavia aiheita, kuten ruokavaliota tai rokotteita.
 Hanin mukaan ihmiset haluavat hoitaa itseään kaikin mahdollisin tavoin, eikä pelkkä lääkärissä käynti enää riitä.
 – Halutaan ottaa itse asioista selvää ja päätöksenteko omiin käsiin. Se on sinänsä hienoa, mutta on ikävää, jos sen seurauksena usko tieteeseen heikkenee, sanoo Tatu Han.
 Vaihtoehtohoitojen käyttö vähentynyt
 Tampereen, Turun ja Helsingin yliopistojen yhteisessä hankkeessa tutkitaan vaihtoehtohoitoihin ja rokotekriittisyyteen liittyvää lääketiedekriittisyyttä Suomessa 1900-luvun alusta tähän päivään. Alustavien tutkimustulosten perusteella vaihtoehtohoitojen käyttö ei ole viimeisen kymmenen vuoden aikana lisääntynyt, vaan päinvastoin vähentynyt.
 Esimerkiksi rohdosvalmisteiden, aromaterapian ja vyöhyketerapian käyttö on tutkimuksen mukaan vähentynyt tilastollisesti merkitsevästi.
 – Vuonna 2018 vastaajista noin 20 prosenttia oli käyttänyt jotakin vaihtoehtohoitoa. Vaihtoehtohoitojen käyttö on vähentynyt 10 vuoden aikana, mutta melko laajasti niitä edelleen käytetään ja niille koetaan olevan tarvetta, sanoo tutkija  Pia Vuolanto  Tampereen yliopistosta.
 Tieto perustuu Taloustutkimuksen vuosina 2008 ja 2018 toteuttamiin kyselytutkimuksiin, joita Vuolanto kollegoineen on analysoinut. Vaihtoehtoisina hoitomuotoina kyselyissä esitettiin rohdosvalmiste, akupunktio, kiinalainen lääketiede, homeopatia, kiropraktiikka, hypnoosi, vyöhyketerapia, aromaterapia, kansanparannus, luontaistuote, ravintolisävalmiste ja rukous. Kyselyihin vastasi molempina vuosina tuhat vastaajaa.
 Vaihtoehtohoidoilla tarkoitetaan viralliseen terveydenhuoltoon kuulumattomia hoitoja, joita antavat usein terveydenhuollon ulkopuolella toimivat henkilöt. Vaihtoehtohoidoista käytetään myös nimitystä uskomus- tai täydentävät hoidot. Kansainvälisessä tutkimuksessa käytetty termi on CAM, eli complementary and alternative therapies, ja vapaasti suomennettuna se tarkoittaa täydentäviä ja vaihtoehtoisia hoitoja.
 Tampereen yliopiston tutkija Pia Vuolanto tutkii vaihtoehtohoitoihin ja rokotekriittisyyteen liittyvää lääketiedekriittisyyttä parhaillaan käynnissä olevassa hankkeessa. Marko Melto / Yle
 Viime vuotta koskevat tulokset poikkeavat esimerkiksi viiden vuoden takaisesta eurooppalaisesta kyselytutkimuksesta. Vuonna 2014 tehdyn European Social Survey - kyselytutkimuksen  mukaan suomalaisista 35 prosenttia kertoi käyttäneensä jotakin vaihtoehtoista hoitomuotoa viimeisen 12 kuukauden aikana. Tuossa kyselyssä vaihtoehtohoidoiksi katsottiin akupunktio, akupainanta, kiinalainen lääkintä, kiropraktiikka, osteopatia, homeopatia, yrttihoito, hypnoterapia, hierontahoito, vyöhyketerapia ja hengellinen parantaminen.
 Suomalaiset käyttivät kyselyn perusteella vaihtoehtoisia hoitomuotoja yhtä paljon muiden pohjoismaalaisten kanssa. Keski-Euroopassa, kuten Saksassa, Sveitsissä ja Itävallassa käyttöä oli kyselyn perusteella enemmän.
 – Eurooppalaisessa aineistossa hieronta nostaa suomalaisten käyttöastetta. Hierontaa ei välttämättä Suomessa mielletä vaihtoehtohoidoksi tai ei ainakaan kaikkia hieronnan muotoja, pohtii Vuolanto tutkimustuloksissa esiintyviä eroja.
 Niitä käytetään täydentävinä hoitoina lääketieteellisen hoidon rinnalla. Pieni osa käyttää vaihtoehtoisia menetelmiä ainoina hoitokeinoina. Ihmiset haluavat jollakin tavalla olla vastuussa omasta terveydestään.   Tutkija Pia Vuolanto
 Vuolannon mukaan tulokseen vaikuttaa myös se, mitkä vaihtoehtoiset hoidot ovat kyselyä tehdessä muodikkaita. Tutkijan mukaan tarkempia lukuja vaihtoehtoisista hoitomuodoista julkaistaan, kun tulokset on vahvistettu.
 "Julkinen keskustelu tarkoituksellisesti kärjistynyt"
 Tutkija Pia Vuolannon mukaan syitä vaihtoehtohoitoihin hakeutumiselle on useita, kuten tyytymättömyys terveydenhoitojärjestelmään ja lääketieteelliseen hoitoon. Toisaalta osa haluaa saada luonnollista tai luonnonmukaista hoitoa tai yksinkertaisesti haluavat kokeilla jotakin uutta.
 – Niitä käytetään täydentävinä hoitoina lääketieteellisen hoidon rinnalla. Pieni osa käyttää vaihtoehtoisia menetelmiä ainoina hoitokeinoina.
 – Ihmiset haluavat jollakin tavalla olla vastuussa omasta terveydestään. Vaihtoehtokentällä hoito on sellaista, jossa ihmiset kokevat olevansa vastuussa ja tasavertaisia päätöksentekijöitä hoitajan kanssa eikä niin, että lääkäri määrää lääkkeet, Vuolanto miettii.
 Viime syksynä kohua herättivät uutiset  mustan salvan  käytöstä syövän hoitamisessa ja vuotta aiemmin kohun keskiössä oli  hopeavesi .
 Viime syksynä myös sosiaali- ja terveysministeriö kertoi aloittavansa vaihtoehtohoitoja koskevan lainsäädännön valmistelun seuraavaa hallituskautta varten. Suomessa ei ole vaihtoehtohoitojen harjoittamista koskevaa erityistä lainsäädäntöä.
 Julkisessa keskustelussa esitetään usein, että vaihtoehtohoitojen käyttö on lisääntynyt. Sillä perustellaan myös lainsäädännön tarvetta, sanoo Pia Vuolanto.
 Hän uskoo, että mielikuva vaihtoehtohoitojen käytön lisääntymisestä voi selittyä muun muassa sillä, että hoitojen markkinointi ja julkinen keskustelu on lisääntynyt, vaikka käyttö todellisuudessa ei olisi.
 – Julkinen keskustelu on tarkoituksellisesti kärjistynyt. Somessa ilmiö tulee toisenlaiseksi. Sen perusteella ei voi sanoa paljoakaan, mitä ihmiset ajattelevat ja mitä hoitoja he käyttävät, Vuolanto pohtii.
 Hoitojen käyttöä tutkittu vähän
 Vuolannon mukaan vaihtoehtoisten hoitomuotojen käyttöä on tutkittu Suomessa vähän. Esimerkiksi Helsingin yliopistossa vuonna 2009 julkaistun tutkimuksen mukaan noin 28 prosenttia suomalaisista oli käyttänyt jotain täydentävää hoitoa edellisen vuoden aikana.
 2000-luvun taitteessa tehdyssä Kansanterveyslaitoksen  Terveys 2000 -tutkimuksen  mukaan noin kymmenesosa suomalaisista oli kokeillut vaihtoehtoisia ja täydentäviä hoitomuotoja, kuten lymfa- tai vyöhyketerapiaa, akupunktiota, naprapatiaa, kiropraktiikkaa, homeopatiaa tai kansanparantajaa. Jos hieronta lasketaan mukaan, vaihtoehtohoitoja oli kokeillut lähes kolmannes suomalaisista.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella ei ole tehty tutkimusta, jossa kartoitettaisiin, kuinka paljon vaihtoehtohoitoja Suomessa käytetään. Sen sijaan  THL on tehnyt  pienempiä selvityksiä yksittäisistä teemoista, kuten hopeavedestä.
 Tuorein  Tiedebarometri  on vuodelta 2016. Sen mukaan usko tieteeseen on lisääntynyt ja vaihtoehtotieteisiin puolestaan hiipunut.
 Tutkija Pia Vuolannon mukaan vaihtoehtoisten hoitomuotojen käyttö on joka tapauksessa merkittävä yhteiskunnallinen ilmiö, jota pitäisi tutkia aivan eri tavalla kuin tähän mennessä. Hänen mukaansa sosiaali- ja terveysministeriön ja THL:n pitäisi olla tutkimustyössä mukana, jos vaihtoehtohoitoja haluttaisiin tutkia ilmiönä tarkemmin.
 – Suomessa keskustelu on mennyt niin, että julkisessa keskustelussa käydään läpi, miten ihmiset saataisiin pois vaihtoehtoisten hoitojen piiristä ja miten ilmiötä voisi torjua.
 Lääketieteen opiskelija mietteliäänä
 Vastalääke-yhdistyksen Tatu Han sanoo suhtautuvansa vaihtoehtoisiin hoitomuotoihin kriittisesti. Toisten hoitojen hän näkee olevan harmittomampia kuin toisten ja muistuttaa, että vaihtoehtohoidot ovat käsitteenä hyvin laaja.
 Lääketieteen opiskelijana Han kertoo miettivänsä tarkkaan, miten erilaisia terveysväittämiä netissä tai sosiaalisessa mediassa kommentoi. Hänen mukaansa terveydestä puhutaan usein tunteiden vallassa.
 – Mieluiten näistä kysymyksistä keskustelisi kasvokkain. Netissä kysymyksiin on reagoitava nopeasti, koska asiat ymmärretään tosi helposti väärin. Meitä on opetettu tarkistamaan faktat ja lähteiden etsimiseen menee aikaa. Pitää miettiä myös kollegojen reaktioita omaan käyttäytymiseen somessa. On monia asioita, joita pitää miettiä, jos haluaa osallistua keskusteluun.
 Lue myös:
 Ravintolisillä yhteyksiä jopa maksavaurioihin – tällaisia terveyshaittoja ja -väitteitä liittyy suosittuihin ravintolisiin
 Tutkija: Pelko saa lääkärit vaikenemaan uskomushoitojen käytöstä – "Se on sellaista maan alla olemista"
 Miksi ihmiset käyttävät vaihtoehtohoitoja tai suhtautuvat kriittisesti rokotuksiin? Uusi tutkimus purkaa asenteita puolueettomasti
 Lääketieteen opiskelijat aloittivat taistelun uskomushoitoja ja huuhaata vastaan – "Emme halua paasata, vaan keskustella"
 Vaihtoehtohoidot saavat tiedemaailman kiihtymään – oikeita parannuskeinoja vai täyttä petosta?
 Valheenpaljastaja: Terveyshuuhaa kukoistaa netissä – näin opit tunnistamaan sen

Muistatko vielä kohut hopeavedestä ja mustasta salvasta? Vaihtoehtoisten hoitomuotojen käyttö ei ole lisääntynyt, vaikka julkisen keskustelun perusteella niin voisi luulla


Yhdysvalloissa Wall Streetillä osakkeet ovat sukeltaneet Kiinan ilmoitettua uusista vastatulleista Yhdysvalloille. Kiinan ilmoitus lisäsi pelkoja siitä, että kuukausia jatkunut kauppakiista kärjistyy edelleen.
 Sekä Dow Jones Industrial -indeksi että S&P -indeksi putosivat 2,4 prosenttia. Nasdaq Composite laski 3,4 prosenttia.
 Dow Jones sulki heikoimmissa lukemissa kolmeen kuukauteen, Nasdaqille päivä oli koko vuoden huonoin.
 Kiina ilmoitti lätkäisevänsä yhdysvaltalaisille tuotteille vastatullit kesäkuun alusta lähtien. Ne koskevat tuotteita, joiden arvo on yhteensä 60 miljardia dollaria. Yhdysvaltalaisille tuotteille asetettavat tullimaksut ulottuvat viidestä prosentista 25 prosenttiin.

Wall Streetillä osakkeet päätyivät pakkaselle Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppakiistan kiihtyessä


Summary: Sotilaat ja oppositio jatkavat tänään neuvotteluja väliaikaisen hallinnon kestosta ennen kuin maassa järjestetään vaalit.

Sudanin mielenosoitukset kääntyivät väkivaltaisiksi maanantaina. Vielä myöhään illalla maan pääkaupungissa Khartumissa kuului tulitusta.
 Levottomuuksissa kuoli maanantain aikana kaksi. Toinen kuolleista oli armeijan upseeri ja toinen nuori mies protestoijien joukosta. Lisäksi kolme poliisia ja useita mielenosoittajia loukkaantui.
 Levottomuudet alkoivat sen jälkeen, kun armeijan neuvosto ja oppositioryhmittymät kertoivat päässeensä sopuun väliaikaisen hallinnon valtarakenteista.
 Tänään tiistaina jatketaan neuvotteluja ja tarkoitus on päättää väliaikaisen hallinnon koostumuksesta eli montako sotilasta ja siviiliä neuvostoon tulee. Lisäksi päätetään siitä, kuinka kauan väliaikainen hallinto jatkuu, ennen kuin Sudanissa järjestetään vaalit.

Sudanin mielenosoituksissa kaksi kuolonuhria ja useita haavoittuneita


Summary: Huffman halusi varmistaa tyttärelleen opiskelupaikan yliopistossa.

Muun muassa ”Täydelliset naiset” tv-sarjassa näytellyt  Felicity Huffman  on myöntänyt syyllistyneensä lahjontaan, jotta hänen tyttärensä pääsisi opiskelemaan yliopistoon.
 Hän maksoi tentin valvojalle 15 000 dollaria, jotta tämä korjaisi tyttären tenttivastauksia pääsykokeessa.
 Koska Huffman tunnusti syyllisyytensä, syyttäjät vaativat hänelle neljän kuukauden vankeustuomiota ja 20 000 dollarin sakkoja. Voi tosin olla, ettei tuomari tuomitse häntä kaltereiden taakse ollenkaan.
 Laajamittaisessa huijaus- ja lahjontaskandaalissa on kaikkinensa syytettynä 50 ihmistä. Varakkaat vanhemmat ovat maksaneet eliittiyliopistoille yhteensä 25 miljoonan dollarin edestä lahjuksia, jotta heidän lapsensa varmistaisivat paikkansa yliopistoissa.
 Skandaali paljastui maaliskuussa. Tähän mennessä 20 on myöntänyt syyllisyytensä lahjontaan.

Näyttelijä Felicity Huffman myönsi oikeudessa syyllistyneensä lahjontaan


Summary: Poste restante -palvelua käyttävät etenkin asunnottomat.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Liikenne- ja viestintävirasto Traficom antanut linjauksen Postin kaavailemasta kiistellystä poste restante-uudistuksesta.
 Traficom katsoo, että poste restante -palvelun maksullisuus rikkoo postilakia sellaisten postinsaajien osalta, joille palvelu on ainoa vaihtoehto vastaanottaa postilähetyksiä.
 Traficom edellyttää Postilta, ettei se peri maksua poste restante -palvelusta, jos se on asiakkaalle ainoa käytössä oleva tapa vastaanottaa postilähetyksiä.
 Posti on kertoi aiemmin aikovansa muuttaa poste restante -palvelun maksulliseksi 1.3.2019 alkaen. Posti oli suunnitellut, että lähetysten noutaminen maksaisi jatkossa 3,10 euroa per nouto.
 Posti kuitenkin lykkäsi uudistuksen saattamista voimaan helmikuun lopulla, koska se halusi odottaa viranomaisten lausuntoja aiheesta. Kysymys oli siitä, rikkooko maksu postilakia.
 Poste restante -osoitetta käyttävät muun muassa henkilöt, joilla ei ole vakituista osoitetta tai muuta mahdollisuutta vastaanottaa postilähetyksiä.
 Traficomin mukaan tällaisten postinsaajien osalta poste restante -osoite rinnastuu tavanomaiseen kotiosoitteeseen. Kysymyksessä ei tällöin ole sopimukseen perustuva erillinen lisäpalvelu, vaan tavanomainen postinsaajan osoitteeseen toimitettu lähetys.
 Traficomin päätöksen mukaan se, ettei postinsaajalle tällaisissa tilanteissa luovuteta postilähetystä ilman erillisen maksun maksamista, rikkoo postilakia.
 Viraston mukaan maksun periminen asettaisi ilman vakituista osoitetta olevat eriarvoiseen asemaan muiden postinsaajien kanssa. Esimerkiksi viranomaispostin on lain mukaan tavoitettava kaikki postinsaajat.
 – Muunlainen postilain tulkinta vaarantaisi myös perustuslaissa kaikille turvatun oikeuden vastaanottaa viestintää, apulaisjohtaja  Merja Saari  toteaa tiedotteessa.
 Posti: Poste restante pysyy maksuttomana toistaiseksi
 Posti kommentoi tiedotteessaan Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin linjausta. Posti kertoo noudattavansa päätöstä ja selvittävänsä "vaihtoehtoisia ratkaisuja palvelun toteuttamiseksi".
 Posti lupaa, että poste restante -lähetysten noutaminen pysyy toistaiseksi maksuttomana aiemmin tehdyn ilmoituksen mukaisesti.
 Postin kuluttajakirjepalveluista vastaava johtaja  Noora Laaksonen  huomauttaa, että posti restante palvelusta ei ole tällä hetkellä lainsäädännössä mitään sääntelyä eikä se kuulu postilaissa säädetyn yleispalvelun piiriin.
 – Siitä ei ole myöskään mainintaa Maailman postiliiton yleissopimuksessa, jossa peruspostipalvelut on määritelty. Postilain 43:s pykälä mahdollistaa poikkeavista jakelujärjestelyistä perittävän kohtuullisen maksun. Poste restante -palvelu on maksullinen monissa Euroopan maissa.
 Postin mukaan poste restanten ylläpidosta syntyy nykyisin "ylimääräinen miljoonaluokan kustannus".
 Lue lisää:
 Posti lykkää poste restante -uudistusta
 Rikkooko poste restante -uudistus lakia? Yle keräsi yhdeksän kysymystä ja vastausta Postin suunnittelemasta maksusta
 Posti muuttaa asunnottomien suosiman poste restante -palvelun maksulliseksi – koditon Markus: "Se on mulle iso raha"

Viestintävirasto linjasi: Poste restante -lähetyksistä ei saa periä maksua, jos se on ainoa vaihtoehto vastaanottaa postia


Summary: Helsingin yliopiston opiskelijat koettavat löytää murhapaikalta materiaalisia jäänteitä ja merkkejä ihmistoiminnasta 60-luvulta nykypäivään.

Helsingin yliopiston arkeologian opiskelijat järjestävät kaivaukset Espoon Bodominjärven murhapaikalla.
 Bodominjärvi on tullut tunnetuksi kolmoismurhasta, joka tapahtui järvellä 1960-luvulla.
 Helsingin yliopiston  tiedotteen  mukaan pyrkimyksenä on selvittää arkeologisilla menetelmillä, sitä minkälaisia jälkiä murhapaikalla tapahtuman jälkeen käyneet ihmiset ovat jättäneet jälkeensä. Lisäksi koetetaan selvittää, mistä syistä ihmiset käyvät edelleen murhapaikalla.
 Kaivausten toinen johtaja,  Emmi Karvinen  kertoo kaivausten olevan osa Helsingin yliopiston kaivausprojektikurssia. Pääsääntöisesti kaivauksilla työskentelee Karvinen yhdessä kaivausten toisen johtajan,  Tia Niemelän , kanssa. Karvinen ja Niemelä suorittavat maisteriopintojaan.
 – Ajattelimme, että Bodomjärvi on mielenkiintoinen kohde tutkia, sillä myös populaarikulttuuri on siitä todella kiinnostunut. Meitä kiehtoo selvittää, minkä vuoksi ihmiset käyvät siellä edelleen, Karvinen sanoo.
 Etsinnässä merkkejä ihmistoiminnasta 60-luvulta nykypäivään
 Karvine ja Niemi koettavat löytää murhapaikalta materiaalisia jäänteitä ja merkkejä ihmistoiminnasta 60-luvulta nykypäivään. Tarkoituksena on siis selvittää, mitä ihmiset ovat jättäneet murhapaikalle jälkeensä.
 Karvinen arvelee, että kaivauksissa tullaan löytämään leiriytymiseen liittyviä asioita. Karvisen mukaan ihmiset ovat saattaneet leiriytyä murhapaikalla murhan vuosipäivänä.
 – Maahan jääneet roskat, kertovat ihmistoiminnasta, jota alueella on ollut. On hyvin vaikea sanoa, ovatko sinne leiriytyneet henkilöt esimerkiksi siivonneet jälkensä hyvin tarkasti. Silloin sieltä ei välttämättä löydy juuri mitään, Karvinen toteaa.
 Kaivauksissa opiskelijat tekevät useita koekuoppia eri puolille niemeä. Kaivauksia varten on saatu maankäyttölupa Espoon kaupungilta.
 Kaivaukset järjestetään Bodominjärvellä ensi viikolla.

Bodominjärven murhapaikalla järjestetään arkeologiset kaivaukset – Opiskelijat tutkivat, millaisia jälkiä murhapaikalla käyneet ihmiset ovat jättäneet


Summary: Kolmeen sukupolveen ulottuva tutkimus pyrkii selvittämään isovanhempien elintapojen vaikutusta jälkeläisten elämään.

Alun perin vuonna 1980 käynnistyneessä  Laseri-tutkimuksessa  haluttiin selvittää, minkälaiset ovat riskitekijät suomalaisten lasten ja nuorten sydän- ja verisuonitaudeissa. Nyt tutkimukseen otetaan mukaan tutkittavien vanhemmat ja lapset. Kolmen sukupolven tutkimus päättyy vuoden 2019 lopulla ja tuloksia odotetaan saatavaksi parin vuoden kuluttua.
 Käsitys on pitkälti ollut se, että elintavat ja ympäristötekijöille altistuminen vaikuttavat terveyteen myöhemmällä iällä.
 – Eläinkokeissa on nähty, etteivät pelkästään omat ympäristöaltistukset, vaan myös vanhempien ja jopa isovanhempien altistukset, voivat olla yhteydessä terveyteen, sanoo tutkimusta koordinoivan Turun Väestötutkimuskeskuksen akatemiaprofessori  Olli Raitakari .
 Mekanismi, miten viesti altistumisesta esimerkiksi tupakansavulle kulkee sukupolvelta toiselle, on vielä tuntematon.
 Isien elintapojen merkitys korostuu
 Eläinkokeissa isärottia ja -hiiriä on altistettu muun muassa ympäristömyrkyille ja dieettimuutoksille. Jälkeläisillä on todettu muutoksia sokeriaineenvaihdunnassa, lihavuudessa ja rasvamaksan kehittymisessä.
 – Erityisesti isien elintavat ja ympäristöaltistukset saattavat vaikuttaa lasten terveyteen jo ennen hedelmöittymishetkeä. Jollain tavalla isän sukusolujen mukana saattaa kulkeutua epigeneettisiä tekijöitä, jotka vaikuttavat syntyvän lapsen terveyteen, sanoo Olli Raitakari.
 Akatemiaprofessori Olli Raitakari (kesk.) käy läpi tutkimusryhmänsä kanssa tutkimuksen etemistä.  Tarja Hiltunen / Yle
 Nykyisin raskaana olevilta naisilta kielletään alkoholi ja tupakointi. Naisia kehotaan varovaisuuteen sikiön suojelemiseksi. Kolmen sukupolven tutkimus saattaa muuttaa ohjeita myös isille.
 Eläinkokeiden havainnoilla voi olla vaikutus tulevaisuudessa.
 – Jos yhteyksiä nähdään, muuttaa se käsityksiä siitä, miten tulevia isiä ryhdytään ohjeistamaan, sanoo Olli Raitakari.
 Oma terveys kiinnostaa
 Turkulainen  Eija Koskivaara  oli 15-vuotias, kun hän vuonna 1980 osallistui ensimmäistä kertaa Laseri-tutkimukseen. Nyt hänen 22-vuotias poikansa  Eero Heinonen  tulee mukaan laajennettuun tutkimukseen.
 – Hienoa vertailla hänen kanssaan tuloksia. Toisesta on saanut myös tukea ison kysymyspaperinivaskan läpikäymisessä, sanoo Koskivaara.
 Eihän se reilulta tunnu, mutta en lähtisi syyttelemään ketään. Ennen on eletty, miten on eletty.  Eero Heinonen
 Tutkimukseen osallistuvilta otetaan seerumi-, veri- ja sukusolunäytteitä. Lisäksi on tutkittu esimerkiksi eri sisäelinten toimintaa.
 Eija Koskivaara ja poikansa Eero Heinonen ovat kevään aikana täyttäneet ison pinon tutkimuskysymyksiä. Tarja Hiltunen / Yle
 – Kyllähän nämä tutkimukset antavat itsellekin pontta huolehtia itsestään, sanoo Eija Koskivaara.
 Ajatus siitä, että lapsenlapsi joutuu kärsimään isovanhemman huonoista elintavoista, ei saa Eero Heinosta harmistumaan.
 – Eihän se reilulta tunnu, mutta en lähtisi syyttelemään ketään. Ennen on eletty, miten on eletty, sanoo Eero Heinonen.
 Liikunnallinen opiskelija pyrkii jo nyt elämään terveellisesti. Tutkimuksen tuloksia hänkin odottaa mielenkiinnolla.
 – Isille annettavat ohjeet kuulostavat hyviltä, sanoo Eero Heinonen.
 Pitkäkestoinen tutkimus jatkuu
 Eija Koskivaara toivoo, että kolmen sukupolven tutkimus ja sen mahdolliset tulokset tuovat suosituksia, joita on helppo noudattaa.
 – Toivottavasti ohjeista tulee luonnollinen osa toimintatapojamme. Siten me ehkä käyttäytyisimme fiksummin.
 Laseri-tutkimus käynnistyi suurella kenttätutkimuksella, jossa oli mukana 3 600 lasta ja nuorta.
 Tutkimus julkaisee vuosittain noin 50–80 julkaisua. Niistä selvinneitä tietoja on hyvin laajasti käytetty kansainvälisissä suosituksissa. Lapsuusiän elintapojen merkitystä on alettu painottaa sydän- ja verisuonitautien ennaltaehkäisyssä.
 Tutkimus toteutetaan Helsingissä, Kuopiossa, Oulussa, Tampereella ja Turussa. Sitä rahoittavat muun muassa Euroopan tutkimusneuvosto, Suomen Akatemia, tiedesäätiöt, yliopistot ja sairaanhoitopiirit.
 Juttua muokattu otsikkoa tarkentamalla kello 13.09.

Rottaisien elintavat aiheuttavat sairauksia jopa yli sukupolvien – suomalaistutkimus voi muuttaa ihmisillekin annettavia terveyssuosituksia


Summary: Esitutkinnalla on kiire, sillä epäilty rikos vanhenee 15 kuukaudessa.

Wikileaks-sivuston perustajaa  Julian Assangea  koskeva raiskausepäilyn esitutkinta aloitetaan uudelleen Ruotsissa. Asiasta kertoo Assangen asianajaja  Ruotsin televisiolle SVT:lle .
 Syyttäjä  Eva-Marie Persson  vahvisti asian tiedotustilaisuudessaan.
 Raiskausepäily on peräisin vuodelta 2010, jolloin Assange vieraili Ruotsissa. Tapauksen esitutkinta keskeytettiin, kun Assange oli hakenut turvapaikkaa Ecuadorin Lontoon-lähetystöstä välttääkseen luovutuksen Ruotsiin ja Yhdysvaltoihin.
 Esitutkinnan aloittaminen uudestaan tuli ajankohtaiseksi, kun Ecuador karkotti Assangen huhtikuussa ja Britannian poliisi pidätti hänet. Tutkinnan aloittamista on pyytänyt Assangea raiskauksesta syyttävänän naisen asianajaja.
 Syyttäjän uuden päätöksen taustalla on Assangen karkottaminen lähetystöstä ja Britanniassa saama vankeustuomio. Hänet on nyt mahdollista saada oikeuden eteen Ruotsiin. Syyttäjä aikoo tehdä kansainvälisen pidätysmääräyksen, joka astuu voimaan sen jälkeen, kun Assange on suorittanut vankausrangaistuksenssa.
 Raiskausepäilyn tutkinnan keskeyttäminen ei johtunut todisteiden puutteesta, vaan käytännön vaikeuksista jatkaa tutkintaa, syyttäjä kertoi. Assangea ei ollut mahdollista saada kuulusteltavaksi Ruotsiin. Tämä on nyt muuttunut.
 Assangea pyritään jo lähiaikoina kuulemaan videoyhteyden kautta.
 Esitutkinnalla on kiire, sillä rikos vanhenee elokuussa 2020, jos syytettä ei nosteta sitä ennen.
 Assangea epäiltiin Ruotsissa alun perin myös seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja pakottamisesta, mutta nämä epäillyt rikokset vanhenivat elokuussa 2015.
 Syyttäjä Persson painottaa, ettei nyt ilmoitettu esitutkinnan uudelleenaloittaminen ja pidätysmääräys millään tavalla ole kannanotto siihen, nostetaanko varsinainen syyte häntä vastaan.
 Yhdysvallat vaatii Assangen luovutusta
 Assangea epäillään rikoksista myös Yhdysvalloissa.  Häntä vastaan on nostettu syyte  tietokonehakkerointiin liittyvästä vehkeilystä, mistä voi seurata viiden vuoden vankeustuomio. Yhdysvallat pyytää Britannialta hänen luovuttamistaan.
 Parhaillaan Assange kärsii Britanniassa 50 viikon vankeustuomiota. Oikeus langetti sen hänelle vapunpäivänä, koska katsoi hänen rikkoneen takuuehtojaan paetessaan Ecuadorin lähetystöön.
 Britannia päättää, luovutetaanko hänet ylipäätään, ja kumpaan maahan, Ruotsiin vai Yhdysvaltoihin. Ruotsin viranomaiset eivät ole olleet yhteydessä Yhdysvaltoihin asian tiimoilta, syyttäjä kertoi.
 Wikileaks: Tilaisuus puhdistaa nimi
 Wikileaksin mukaan uusi esitutkinta antaa Assangelle mahdollisuuden puhdistaa nimensä. Assange on kaiken aikaa vakuuttanut olevansa syytön.
 Assangen asianajajan mukaan Assange on valmis auttamaan Ruotsin viranomaisia suorittamaan tutkinnan. Se, minkä Assange haluaa välttää, on karkotus Yhdysvaltoihin.
 Asianajajan mukaan syyttäjänviraston päätös on "nöyryytys Ruotsille". Ruotsia on painostettu poliittisella tasolla, jotta tutkinta aloitettaisiin uudelleen, asianajaja sanoi.
 Lue myös:
 Julian Assange piileskeli suurlähetystössä seitsemän vuotta – näin Wikileaks-vuotajan oikeustapaus on edennyt

Julian Assangen raiskaustutkinta aloitetaan uudelleen Ruotsissa


Summary: Uusi lukiolaki velvoittaa lukiot tukemaan opiskelijoita opintojen ja työuran suunnittelussa.

Outokumpulaisen  Matias Kanniaisen  ensimmäisestä lukiovuodesta on jäänyt hyvä fiilis. Tekemistä on ollut, mutta ei liikaa – ja mikä tärkeintä, lukion jälkeinen elämä on alkanut hahmottua.
 – Vähän se on vielä auki, mutta olen miettinyt luonnontieteitä painottavia aloja, Kanniainen kertoo.
 Vieressä istuvalla  Aliisa Pekkasella  suunnitelmat ovat selvät. Edessä on vuosi lukiota ja sen jälkeen tavoitteena on päästä lääketieteelliseen opiskelemaan.
 – Opon kanssa katsottiin, mitä kursseja lukiossa kannattaa ottaa ja mihin kannattaa erityisesti panostaa, Pekkanen kertoo.
 Sekä Pekkanen että Kanniainen ovat jutelleet tulevaisuudesta opinto-ohjaajan kanssa kahden kesken.
 Vajaan sadan opiskelijan Outokummun lukiossa henkilökohtainen ohjaus on ollut helppo järjestää.
 Rehtori ja opinto-ohjaaja  Juhani Räsänen  tapaa jokaisen opiskelijan kaksi kertaa vuodessa. Syksyllä käydään läpi tulevat kurssivalinnat ja keskustellaan tulevaisuuden toiveista ja haaveista. Keväällä arvioidaan, missä on onnistuttu ja mikä on ollut vaikeaa.
 Vastaavaa mallia halutaan nyt kaikkiin Suomen lukioihin.
 Opiskelijoista otettava koppi myös lukion loputtua
 Elokuussa voimaan tuleva uusi lukiolaki velvoittaa lukiot tukemaan opiskelijoita niin opintojen kuin tulevan työuran suunnittelussa.
 Lukioiden on tarjottava opiskelijoille yksilöllistä opinto-ohjausta ja erityisopetusta. Tällä hetkellä henkilökohtaista ohjausta saa lähinnä pienissä lukioissa. Vanhassa laissa erityisopetusta tai oppimisvaikeuksia ei mainita kertaakaan, joten erityisopetuksen saatavuudessa on ollut isoja eroja lukioiden välillä.
 Uuden lain mukaan ohjausta on tarjottava myös lukion jälkeen, mikäli nuori jää ilman opiskelupaikkaa tai keskeyttää opinnot.
 Opetusneuvos  Heikki Blom  opetus- ja kulttuuriministeriöstä kertoo, että jälkiohjauksen tehtävänä on varmistaa, ettei yksikään nuori jää tyhjän päälle. Nuorelle jälkiohjaus on vapaaehtoista.
 – Jälkiohjaus on tarkoitettu ajattelua selkeyttäväksi tueksi. Halutessaan nuori voi vuoden ajan ottaa yhteyttä vanhaan lukionsa ja saada sitä kautta tukea tulevaisuuden pohdinnoilleen, Blom selittää.
 Jatko-opiskelupaikkaa kannattaa miettiä heti lukion alussa. Näin valintaa ei tarvitse tehdä kolmannen vuoden keväällä ylioppilaskirjoitusten keskellä. Ronnie Holmberg / Yle
 Tukea ensimmäisestä päivästä kirjoituksiin
 Suomen suurimmissa lukioissa on yli tuhat opiskelijaa, joten ilman lisäresursseja yksilöllinen ohjaus ei onnistu.
 Uusi laki tulee täysimääräisenä voimaan vuonna 2021 yhtä aikaa uuden opetussuunnitelman kanssa. Käytännössä lukioilla on siis kaksi vuotta aikaa keksiä, miten ohjaus ja erityisopetus järjestetään.
 Käytännön keinoja mietitään Itä-Suomen yliopistossa käynnistyneessä tutkimushankkeessa.
 Yliopisto-opettaja  Hanna Nuutinen  kertoo, että yksilöllinen ohjaus on iso haaste paitsi lukioissa myös ohjausalan koulutuksessa.
 – Millä tavalla voimme tukea nuorta lukion ensimmäisestä päivästä sinne kirjoituksiin saakka niin, että jatko-opintoihin siirtyminen on mahdollisimman sujuvaa, Nuutinen kiteyttää.
 Uutta opinto-ohjausta kokeillaan kuudessa erikokoisessa lukiossa. Koulutusmateriaalit kootaan myöhemmin tutkimuksen verkkosivustolle, mistä ne ovat kaikkien lukioiden käytettävissä.
 Yhteistyötä työelämän ja korkeakoulujen kanssa
 Ylioppilastutkinnon painoarvo on kasvanut korkeakoulujen opiskelijavalinnoissa. Lukiossa tehdyt ainevalinnat ja opinnoissa menestyminen vaikuttavat pitkälle nuoren tulevaisuuteen.
 Yliopisto-opettaja  Heli Pesonen  näkee, että jatko-opinnoista tulisi keskustella jo lukion ensimmäisellä luokalla. Muuten vaarana on, että opiskelija valitsee ylen määrin kursseja, ettei yksikään ovi sulkeutuisi.
 – Tulevaisuuden suunnittelua ja jatko-opiskelupaikan valintaa ei kannata jättää sinne kolmanteen vuoteen, missä ovat myös stressaavat kirjoitukset, Pesonen sanoo.
 Hänen mukaansa ohjauksessa tulisi tukea myös nuorten omien verkostojen rakentumista, sillä kaverit auttavat jaksamaan.
 Uusi laki kannustaa lukioita tekemään  yhteistyötä korkeakoulujen  ja työelämän kanssa. Taustalla on ajatus, että yhteistyöstä nuoret saavat eväitä oman tulevaisuutensa suunnitteluun. Ideaalitilanteessa ohjausta voisi saada millä tahansa oppitunnilla.
 – Ohjaus ei olisi vaan opinto-ohjaajien harteilla, vaan että koko koulu ohjaisi, välittäisi ja kuuntelisi, Pesonen summaa.
 Kaverit auttavat jaksamaan läpi lukion. Siksi nuorten omien verkostojen rakentamista on syytä tukea ohjauksessa. Mikko Koski/Yle
 Tutulle aikuiselle voi kertoa myös arjen huolista
 Outokummussa yksilöllisestä ohjaamisesta on saatu hyviä kokemuksia, mutta se edellyttää kasvokkaista kohtaamista.
 – On aika vaikea vastata nuoren kysymyksiin, jos et tunne nuorta. Mitä hän elämässään toivoo ja millaisia suunnitelmia hänellä on, rehtori ja opinto-ohjaaja Juhani Räsänen sanoo.
 Nuoret ovat samaa mieltä. Yhteiset opotunnit eivät korvaa oman opinto-ohjaajan kanssa käytävää keskustelua.
 – Meillä jokaisella on erilaiset suunnitelmat. Henkilökohtainen ohjaus on tärkeää, että jokainen tekee itsensä kannalta oikeat ratkaisut ja valinnat, Aliisa Pekkanen sanoo.
 Matias Kanniaisen mukaan tutun aikuisen kanssa on helpompi jutella.
 – Voi keskustella, miten opinnot on mennyt ja sitten siitä saa yleensä tsemppiä. Ja sitten siinä voi vaihtaa muitakin kuulumisia, että miten elämässä ylipäätään menee.
 Millaita ohjausta uraan ja elämänvalintoihin lukion pitäisi tarjota? Osallistu keskusteluun. Keskustelu suljetaan 13.5. klo 20.
 Lue lisää:
 Abitreenit: Motivaatiotreenit osa 4/5 – Tunnista sisäiset motiivisi ja panosta vahvuuksiisi

Saako jokainen lukiolainen pian henkilökohtaisen uravalmentajan? Uusi laki velvoittaa lukiot ottamaan nuorista kopin vielä opintojen jälkeen


Summary: Suomalaiset yritykset toivovat syötävästä kosmetiikasta uutta vientivalttia.

Kananmakuinen kynsilakka, jami! Ensimmäisenä syötävän kosmetiikan markkinat valtasi yllättäen pikaruokaketju  Kentucky Fried Chicken , joka myi muutama vuosi sitten Hongkongissa syötäviä kynsilakkoja.
 Mutta se oli vasta alkusysäys syötävän kosmetiikan alalla.
 Uudesta markkinaraosta innostuivat pian ravintolisä- ja kosmetiikkatuotteita valmistavat yritykset ympäri maailmaa, myös Suomi.
 Nälkä kuriin meikillä?
 Syötävä kosmetiikka on erikoistuote. joka tällä hetkellä löytyy ravintolisähyllyltä. Esimerkiksi biotiini- ja sinkkikapselit tai kollageenijauho ovat syötävää kosmetiikkaa, mutta ne ovat samaan aikaan myös elintarvikkeita.
 Kaupan maitohyllyltä puolestaan löytyy kollageenijugurttia, joka on myös kauneudenhoitotuote.
 Arkipuheessa monikaan ei ajattele sinkkivalmisteita kosmetiikkana. Ne ovat pikemminkin terveyteen liittyviä tuotteita. Sen sijaan kynsilakat liittyvät ulkoiseen kaunistautumiseen. Ajatus siitä, että tälläisiä tuotteita voisi syödä, tuntuu täysin uudelta.
 Maailmalla on jo myynnissä muun muassa syötäväksi kelpaavia ihovoiteita ja huulipunia. Suomesta ei niitä kuitenkaan vielä saa.
 Syötävää kosmetiikkaa
 Luonnollisuus ja eettisyys kiinnostavat nuoria
 Myös Suomessa syötävän kosmetiikan kehitystyö on kuitenkin viime vuosina kiihtynyt, toteaa Foodwestin kehitysjohtaja  Harri Latva-Mäenpää . Yhtiö kehittää uudenlaisia ruoka-alan tuotteita.
 – Tällä hetkellä kosmetiikassa korostuvat eettisyys ja vastuullisuus. Monet kuluttajat haluavat luonnollisia ja kasvipohjaisia tuotteita.
 Nainen syö esimerkiksi huulipunaa elinaikanaan keskimäärin pari kiloa. Se on aikamoinen määrä punaista kosmetiikkaa ja erilaisia kemikaaleja. Elintarvikenäkökulmasta syötävä huulipuna voi olla esimerkiksi värjättyä kookosrasvavalmistetta.
 Luonnollisuutta korostava kosmetiikka tuntuu kiinnostavan erityisesti nuorta sukupolvea. Se on nähtävissä useissa alle 30-vuotiaiden ylläpitämissä kauneusblogeissa ja Youtube-kanavissa, joissa he ylistävät ikäisilleen luonnonmukaista kosmetiikkaa.
 – Yrittäjät vastaavat markkinarakoon kehittämällä syötävää kosmetiikkaa, kertoo Latva-Mäenpää.
 Viranomaiset vetävät rajat eri tavoin
 Mutta onko syötävä huulipuna ruokaa vai meikkiä? Kyseessä on niin sanottu rajanvetotuote ja myös viranomaiset perustelevat rajoja hieman eri tavoin.
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesin ylitarkastaja  Anna Vuori  toteaa, että syötävä kosmetiikka on määriteltu lainsäädännössä yksiselitteisesti.
 – Jos tuote on tarkoitettu ulkoisesti käytettäväksi, niin sitten se on kosmetiikkaa. Mikäli tuote on tarkoitus nauttia sisäisesti, niin sitten se ei voi olla enää kosmeettinen valmiste.
 Karkeasti sanottuna huulipuna on tarkoitettu vain huulille ja se kuuluu kosmetiikkalainsäädännön alle. Jos huulipuna on syötävää, niin silloin se ei kuulu saman lainsäädännön piiriin.
 Eviran ylitarkastaja  Marjo Misikankaan  mielestä lähtökohta on, että kuluttajille myytävän kosmetiikan esimerkiksi syötävän huulipunan tulee olla terveellistä.
 – Jos tuotetta on tarkoitus nauttia sisäisesti, niin tuotteessa korostuu turvallisuus. Lisäksi tuotteen on täytettävä elintarvikelainsäädännön vaatimukset.
 Nieltävää kosmetiikkaa valvottaisiin näin ollen elintarvikelainsäädännön kriteerein.
 Yhteistyö yrittäjien ja viranomaisten välillä korostuu
 Käytännössä yrittäjän on asetettava uusi kosmetiikkatuote, olkoon se syötävä huulipuna tai muu tuote, joko elintarvike-tai kosmetiikkalainsäädännön piiriin.
 Jokainen valmistaja luokittelee kosmeettisen valmisteen itse ja täyttää siihen liittyvät lainsäätäjän vaatimukset. Niihin kuuluvat muun muassa se, että tuotetiedoissa pitää olla yksilökohtainen tuotelista valmisteesta ja sen käyttötarkoituksesta.
 Kehitysjohtaja Harri Latva-Mäenpää ruoka-alan kehitysyhtiöstävahvistaa, että lainsäädännön seuraaminen ja sen tulkitseminen yhteistyössä viranomaisten kanssa on tärkeää erityisesti silloin, kun kehitetään kaupallisia tuotteita.
 – Lähtökohtaisesti Suomessa pitää kehitellä tuotteita, jotka lainsäädäntö sallii. Uudet tuotteet tulevat varmasti olemaan enemmän ravintolisäpuolella.
 Suomessa suunnitellaan parhaillaan esimerkiksi kauratuotteita, joita voi laittaa iholle ja syödä. Kansainvälisesti ”Beauty from within”-trendi kasvaa erityisesti nestemäisten juotavien tuotteiden muodossa.
 – Hyvinvointituotteiden raaka-aineista kollageeni on edelleen suosittu, toteaa viime viikonloppuna Geneven Vitafoods-messuilla ollut Latva-Mäenpää.
 Ruoka-alan tuotekehitysyöhtiön Foodwestin kehitysjohtaja Harri Latva-Mäenpää Puoli seitsemän/ Yle
 Syötävästä kosmetiikasta uusi vientihitti?
 Kansainvälisesti kauneusmarkkinat on kasvava ala. Suomalaiset yritykset haluavat ottaa osansa kasvusta.
 Uudet, syötävät kosmeettiset tuotteet onkin suunnattu ensisijaisesti ulkomaan markkinoille. Suomalaisten tavoitteena on erottua muista alan toimijoista korostamalla Pohjolan puhdasta luontoa.
 Foodwestin kehitysjohtaja Harri Latva-Mäenpää muistuttaa tuotteeseen liittyvän tarinan merkityksestä.
 – Suomessa on jo käynnissä hyviä tuotekehitysaihioita. Kun suomalaiset raaka-aineet tarinallistaa tyylikkäällä tavalla, niin yhdistelmä voi tuoda potentiaalia menestykselle.
 Syötävän kosmetiikan nimissä voi markkinoida uudella tavalla tuttuja suomalaisia tuotteita, kuten rohdoskasveja, marjoja ja viljoja. Ne voivat menestyä, koska pohjoismainen luonto on aidosti erilainen kuin luonto muualla päin maailmaa.
 Yrityksissä voidaan kehitellä vaikka mitä hauskoja tuotteita kauppoihin. Lopulta kuluttajat päättävät omilla valinnoillaan, mihin suuntaan markkinat ohjautuvat.

Kananmakuista kynsilakkaa ja kollageenijugurttia – syötävä kosmetiikka kiinnostaa nuoria, mutta aiheuttaa lainsäädännölle päänvaivaa


Summary: Parhaiten Suomessa työllistyvät Viron kansalaiset. Vaikeinta työllistyminen on Afrikasta ja Lähi-idästä tulleilla.

Kotiäiti  Haifa Abdullah Mohamed  on etsinyt töitä Suomesta jo 12 vuotta.
 – On vaikeaa päästä ensimmäistä kertaa töihin, sillä en ole koskaan ollut töissä kotimaassani Irakissa tai Suomessa. Minun pitää opetella suomen kieltä vielä paremmin. Sitten pääsen helpommin töihin, Abdullah Mohamed uskoo.
 Monikulttuurisessa toimintakeskus Myllyssä Kotkassa hän voi harjoitella juuri tätä. Suomen kielen kerhoja järjestetään siellä kahdesti päivässä. Lisäksi Haifa Abdullah Mohamed on ollut työharjoittelussa keskuksen kahvilassa nyt puoli vuotta.
 – Työharjoittelu on mukavaa. Leivon kakkuja ja suolaisia sekä makeita piirakoita, Abdullah Mohamed kertoo esitellessään kättensä jälkeä.
 Myllyssä pyritään edesauttamaan maahanmuuttajien kotoutumista muun muassa kielikerhoja järjestämällä ja työharjoittelupaikkoja tarjoamalla. Abdullah Mohamed haaveilee jo oikeasta työstä.
 – Tahtoisin työskennellä lasten kanssa, esimerkiksi koulussa avustajana, Abdullah Mohamed kertoo.
 Kahvilan kassan takana hymyilee  Oxana Ratusnaks , toinen kahvilan työharjoittelijoista. Hänen urahaaveensa on erilainen, sillä hän haluaisi kehittää bisnestoimintaa Suomessa.
 Työtä hakevan maahanmuuttajan edessä voi kuitenkin olla haastava taival etenkin silloin, kun hänen on opiskeltava uusi kieli tai kouluttauduttava.
 Venäjältä Suomeen vuonna 2011 muuttanut Oxana Ratusnaks on ollut työttömänä viimeiset kaksi vuotta. Tällä hetkellä hän on työharjoittelussa kahvilassa. Tiina Karppi / Yle
 Apua työllistymiseen uudesta osuuskunnasta
 Kotkassa maahanmuuttajien työllistämistä ryhdytään edistämään uuden osuuskunnan voimin. Kotkan kaupunki on myöntänyt Taito.pro -nimisen osuuskunnan perustamiseen 19 000 euroa.
 – Maahanmuuttajien työllistyminen on aika haastavaa. Pyrimme siihen, että osuuskuntalaiset pystyisivät löytämään asioita, joissa ovat hyviä ja sitä kautta edistämään työllistymistään, Myllyn toiminnanjohtaja  Johanna Hasu  kertoo.
 Tahtoisin työskennellä lasten kanssa, esimerkiksi koulussa avustajana.  Haifa Abdullah Mohamed
 Osuuskuntaan etsitään vähintään seitsemää henkilöä, jotta toiminta pääsisi käyntiin. Jäseniksi toivotaan sekä maahanmuuttajia että kantaväestöä, jotta osuuskunta voisi toimia samalla suomen kielen ja työkulttuurin oppimisen tukena.
 Toiminnan on tarkoitus pyörähtää käyntiin tulevan syksyn aikana. Jäsenet saavat koulutuspaketin, ja TE-toimiston kanssa on jo tehty sopimus yrittäjyyskoulutuksesta, jos intoa riittää.
 – Ajatus kuitenkin on, että osuuskuntalaiset aloittaisivat työntekijöinä, ja osaamisen kartuttua he pystyisivät toimimaan yrittäjinä haluamallaan alalla, Hasu sanoo.
 Johanna Hasu toivoo, että Taito.pro-osuuskuntaan löytyy motivoituneita ja yrittäjähenkisiä jäseniä. Tiina Karppi / Yle
 Korkeat työttömyysluvut
 Maahanmuuttajien työttömyysaste on Suomessa huomattavasti korkeampi kantaväestöön nähden, kertovat  Työ- ja elinkeinoministeriön tilastot .
 – Se on lähes kolminkertainen. Täytyy kuitenkin ottaa huomioon, että erot eri maahanmuuttajaryhmien välillä ovat merkittäviä, sanoo maahanmuuttopolitiikan asiantuntija  Eve Kyntäjä  Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestöstä SAK:sta.
 Parhaiten työllistyvät Viron kansalaiset. Myös Pohjois-Amerikasta, Aasiasta sekä muista Euroopan maista muuttaneet työllistyvät suhteellisen hyvin.
 – Heikoimmin työllistyvät Pohjois-Afrikasta ja Lähi-idästä lähtöisin olevat, ja näistä erityisesti Somalian ja Irakin kansalaiset, Kyntäjä kertoo.
 Eroja selittää Kyntäjän mukaan pääosin Suomeen muuton syy.
 – Erityisesti pakolaisina ja turvapaikanhakijoina tulleiden työttömyys on huomattavan korkeaa. Heikoimmassa asemassa heistä ovat  naiset , monesti siksi, että he ovat kotona hoitamassa lapsia. Virolaiset puolestaan ovat tulleet Suomeen pääasiassa työperäisinä maahanmuuttajina, ja siksi he myös työllistyvät hyvin.
 Maahanmuuttajataustaiset naiset työllistyvät tavallisimmin lähihoitajiksi, siivoojiksi, myyjiksi tai pienyrittäjiksi. Myös miehet työllistyvät kyseisille aloille, mutta myös ravintola-, rakennus- ja kuljetusalalle sekä erityisasiantuntijoiksi.
 – Skaala on laaja. Osa ammateista on sisääntuloammatteja, joihin ei välttämättä tarvitse kielitaitoa tai aiempaa koulutusta, maahanmuuttopolitiikan asiantuntija Eve Kyntäjä sanoo.
 Jos maahanmuuttajan on opiskeltava kieli ja mahdollisesti myös ammatti, työttömyyden kesto voi olla jopa yli viisi vuotta.
 Maahanmuuttajien työttömyysaste on Suomessa lähes kolminkertainen kantaväestöön verrattuna. Mårten Lampén
 Työllistymismahdollisuudet kasvavat ajan kanssa
 Äidinkielen mukaan tilastoituna kymmenestä suurimmasta äidinkielestä korkein työllisyysaste oli toissa vuonna viroa, englantia, ja vietnamia puhuvilla.
 – Oma lukunsa ovat ruotsinkieliset, jotka tässä yhteydessä kannattaa ehkä käsitellä kansalaisuuden mukaan, sanoo erityisasiantuntija  Liisa Larja  Työ- ja elinkeinoministeriöstä.
 Ruotsin kansalaisten työllisyysaste oli kolmanneksi korkein Suomen ja Viron kansalaisten jälkeen.
 – Kolme huonointa työllisyysastetta äidinkielen mukaan oli puolestaan oli arabiaa, somaliaa ja persiaa puhuvilla, Larja sanoo.
 Osa ammateista on sisääntuloammatteja, joihin ei välttämättä tarvitse kielitaitoa tai aiempaa koulutusta.  Eve Kyntäjä
 Suomalaistaustaisiin verrattuna heikommat työllisyysluvut tasoittuvat sitä mukaa, mitä pidempään maassa asutaan, ilmenee eduskunnan  tarkastusvaliokunnan tutkimuksesta . Kymmenen vuoden maassa asumisen jälkeen eroa kantasuomalaisiin on enää noin viisi prosenttiyksikköä.
 Pekka Kivilahti toivoo, että osuuskuntatoiminnan kautta työttömät löytävät uusia kontakteja, jotka mahdollistavat työllistymisen. Tiina Karppi / Yle
 Urahaaveita
 Haifa Abdullah Mohamed ja Oxana Ratusnaks esittelevät aamulla leivottuja keksejä ylpeinä toimintakeskus Myllyn kahvilassa.
 Ratusnaks muutti Pietarista Suomeen kahdeksan vuotta sitten työn perässä. Hän työskenteli huonekaluliikkeessä, mutta on ollut viimeiset kaksi vuotta työttömänä. Venäjällä asuessaan hän teki töitä muun muassa opettajana ja matkatoimistossa.
 – Vahvuuteni on bisnestoiminnan kehittäminen, sillä siinä voin käyttää kaikkia taitojani. Suomi on maa, jossa voi saada töitä myös englannin kielellä, mikä auttaa paljon. Lisäksi Kotka on lähellä Venäjää, mikä tuo vielä lisää mahdollisuuksia, hän sanoo.
 Myllyn hallituksen puheenjohtaja  Pekka Kivilahti  näkee osuuskunnan toimivana hyvänä polkuna tällaiseen työhön.
 – Se perustuu kontaktien luomiseen ja sitä kautta jalan saamiseen oven väliin, Kivilahti toteaa.
 Kivilahden mukaan ulkomailta tulleiden joukossa on myös korkeasti koulutettuja henkilöitä.
 – Valitettavaa on, että monet heistä muuttavat pääkaupunkiseudulle. Uuden osuuskunnan avulla toivomme pystyvämme hyödyntämään heidän osaamistaan ja työpanostaan paikallisesti.

Irakilaisnainen on etsinyt 12 vuotta töitä – näin eri maista tulleet ulkomaalaiset työllistyvät Suomessa


Summary: Lahjoitus mahdollistaa mikroneurokirurgian huippuvalmennuskeskuksen perustamisen, kertoo Hus.

Yksityishenkilö on lahjoittanut puoli miljoonaa euroa Husin neurokirurgialle kiitoksena hyvästä hoidosta, kertoo Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri  tiedotteessa .
 Sairaanhoitopiirin mukaan lahjoitus mahdollistaa modernin mikroneurokirurgian huippuvalmennuskeskuksen perustamisen.
 Koulutuslaboratoriossa neurokirugit voivat esimerkiksi kehittää ja hioa taitojaan erilaisissa simulaatioympäristöissä. Husin neurokirurgiasta on toistaiseksi puuttunut tällainen laboratorio.
 Husin tiedotteen mukaan lahjoituksen tehnyt yksityishenkilö alkoi kahdeksan vuotta sitten oireilla vakavasti ulkomaanmatkalla. Hän palasi kiireellisesti takaisin Suomeen, missä hänellä todettiin harvinainen moyamoya-aivoverisuonisairaus.
 Se voi pahimmillaan aiheuttaa aivoinfarkteja tai aivoverenvuotoja. Potilaan leikkasi neurokirurgi  Martin Lehecka .
 – Toivon antamani lahjoituksen mahdollistavan sen, että muutkin vastaavassa tilanteessa olevat potilaat voivat saada yhtä hyvän hoidon, lahjoituksen tehnyt henkilö kertoo Husin tiedotteessa.
 Lahjoituksen kohdistustarkkuus ja kokoluokka poikkeuksellisia
 Hus-kuntayhtymän toimitusjohtajan  Juha Tuomisen  mukaan on erittäin harvinaista, että yksityishenkilön lahjoitus kohdistuu tarkkaan lääketieteen tiettyyn osa-alueeseen.
 – Testamenttilahjoitukset Husia lähellä oleville säätiöille voivat olla esimerkiksi oma asunto tai kesähuvila, eli kyllä sielläkin mittavia rahasummia esiintyy. Mutta se, että näin suuri lahjoitus, mikä nyt neurokirurgiaan saatiin, tulee yksityishenkilöltä suoraan kliiniseen toimintaan, on perin harvinaista.
 Lahjoittaja oli määritellyt rahan käyttötarkoituksen erittäin tarkkaan, joten Husilla ei ollut Tuomisen mukaan niiden käytössä kovinkaan suurta harkinnan varaa. Rahoilla hankitaan mikroneurokirurgian huippuvalmennuskeskukseen pääasiassa laitteita ja tarvikkeita.

Potilas lahjoitti hyvästä hoidosta puoli miljoonaa Husille – harvinainen sairaus kiidätti Suomeen leikkaukseen


Summary: Uhrien ruumiit hävitettiin, joten heitä ei ole koskaan haudattu asianmukaisesti.

Berliinissä haudataan tänään maanantaina yli 300 kudosnäytettä, jotka natsilääkäri  Hermann Stieve  otti toisen maailmansodan aikana natsi-Saksassa teloitetuilta vangeilta tutkimuksiaan varten.
 Stieven jäämistöstä löytyneet näytteet ovat ainoita jäännöksiä, jotka uhreista on jäljellä. Otettuaan ruumiista näytteet Stieve poltti ruumiit ja hautasi tuhkat nimettöminä.
 Stieve työskenteli anatomian professorina Charitén yliopistollisessa sairaalassa ja tutki muun muassa pelon fyysisiä vaikutuksia naisiin, esimerkiksi heidän kuukautiskiertoonsa. Suurin osa nyt haudattavista jäännöksistä onkin kuulunut naisille.
 Stievelle toimitetut ruumiit olivat Berliinin Plötzenseen vankilassa teloitettuja natsien poliittisia vastustajia. Vankilassa teloitettiin kaikkiaan yli 2 800 ihmistä, muun muassa 42 berliiniläisen  Die Rote Kapelle  eli Punainen orkesteri -vastarintaryhmän jäsentä. Stieven uskotaan leikelleen ainakin 13:n ryhmän naispuolisen jäsenen ruumiit.
 Kaikkiaan Stieve leikkeli 184 ruumista, joista 172 oli naisten,  kertoo muun muassa saksalaislehti Focus.
 Stieveä ei koskaan tuomittu rikoksista ja hän jatkoi työskentelyä Berliinin anatomiainstituutin johtajana kuolemaansa vuonna 1952 asti.
 Uhrien muistolaattaan ei nimiä
 Omaiset löysivät natsien uhreista otetut näytteet vuonna 2016. Osassa oli nimilaput. Omaiset luovuttivat näytteet Charité-sairaalalle, joka puolestaan pyysi  Saksan vastarintaliikkeen muistokeskusta  tutkimaan ne.
 Uhrien jäänteet haudataan nyt Berliinin Dorotheenstadtin hautausmaalle, jonne on haudattu myös muita natsien uhreja. Siunauksen toimittavat katolinen ja protestanttinen pappi. Paikalle odotetaan uhrien omaisia.
 Uhrit saavat hautausmaalle muistolaatan, mutta omaisten pyynnöstä siinä ei ole heidän nimiään.
 Charitén johtaja Karl Max Einhäupl sanoo, että hautajaisilla pyritään palauttamaan uhrien arvokkuus, koska he eivät aikoinaan saaneet hautoja. Hautajaiset ovat myös osa Charitén pyrkimystä kohdata kiistanalainen  suhteensa natsismiin .

Saksassa harvinaiset hautajaiset: Natsilääkärin teloitetuista vangeista ottamat kudosnäytteet haudataan


Summary: Nuorten työntekijöiden ja kuluttajien määrä on tänä vuonna ensimmäisen kerran suuria ikäluokkia suurempi, kirjoittaa Washingtonin kirjeenvaihtaja Mika Hentunen.

Punaisen eri sävyillä, vihreällä ja amarillonkeltaisella värjätyt sermit ja hyllyt pistävät silmään. Washingtonin Macy´s on muuten tyypillisen väritön keskustan tavaratalo, joten katutason uudelleen sisustetun nurkkauksen huomaa jo kaukaa.
 Hyllyjen takana on Story, Z-sukupolvelle suunnattu osasto. Siellä myydään erityisesti nuorille valmistettua krääsää. Pieniä tuotteita taskukokoisista kokkikirjoista kierrätysmateriaaleista tehtyihin avaimenperiin ja t-paitoihin.
 Konkurssia vastaan taisteleva Macy´s on perustanut tällaisen osaston 36 liikkeeseensä eri puolilla Yhdysvaltoja. Perinteikäs tavaratalo on kärsinyt viime vuosina räjähdysmäisesti kasvaneesta nettimyynnistä ja se yrittääkin nyt houkutella Z-väkeä eli 7-22–vuotiaita takaisin liikkeisiinsä.
 Uusien osastojen taustalla on tutkittua tietoa siitä , että zetat ovat mieltymyksiltään erilaisia kuin kaikki aiemmat sukupolvet. Y-sukupolvi – 1980-luvulla ja 90-luvun ensimmäisellä puoliskolla syntyneet millenniaalit – ovat siirtäneet kaikki mahdolliset ostoksensa nettiin, mutta sitä nuoremmat tykkäävät taas käydä itse ostoksilla. Näin ainakin uskotaan.
 Story-osastolla vierailevia houkutellaan ikuistamaan Instagramiin käyntinsä ja ostoksensa, vaikkapa kuvan oikealta hampurilaiselta näyttävästä koiran purulelusta.
 Tavaratalot kokivat edellisten sukupolvien osalta älypuhelimen kilpailijakseen, mutta teinien kanssa ne pyrkivät nyt hyödyntämään sitä. Älypuhelin kädessään tai takataskussaan liikkeeseen saapuva nuori alkaa saada tarjouskuponkeja heti astuessaan sisään kauppaan.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Kenia:  Afrikassa osataan ottaa rennosti ajan kanssa – meillä sitä kutsuttaisiin mindfullnessiksi Kiina:  Kiinassa suomalainenkin saa olla oma tuppisuinen itsensä tai tanssia yöpaidassa kadulla – etuillakin voi, jos uskaltaa Saksa:  Berliiniläisestä kassajonosta on tehokkuus kaukana – Saksa tarvitsee pakkausalueen jakajia Venäjä:  Moskova ja Pietari käyvät yhä kamppailua paremmuudesta – "Moskovassa ihmiselle kasvaa kruunu päähän" Ranska:  Home ei hetkauta ranskalaisia – Tummunut kohta seinässä peitetään maalilla tai sohvaa siirtämällä Belgia:  Suomalaiset ovat nykyään muutakin kuin kalpeita tuohivirsumannekiineja – silti heidät vain jotenkin tunnistaa
 Markkinoijien on seurattava nuoria  ja kuunneltava heitä herkällä korvalla, koska heitä on niin paljon. Bloomberg Businessweek arvioi Yhdysvaltain 7-22–vuotiaiden ostovoiman 143 miljardiksi dollariksi eli noin 128 miljardiksi euroksi.
 Sen odotetaan kasvavan lisää, sillä Yhdysvalloissa väestönkehitys on päinvastainen kuin Suomessa: Alle 35-vuotiaita on tänä vuonna ensimmäisen kerran enemmän kuin sodan jälkeen syntyneitä niin sanottuja suuria ikäluokkia. Kehitys jyrkkenee tästä eteenpäin nuorten eduksi.
 Nuorin Z-sukupolvi on oma lukunsa, mutta jo millenniaalien Y-ikäluokka on kovin erilainen kaltaisiini, heitä vanhempiin ihmisiin verrattuna.
 Ilmastonmuutos on millenniaaleille kiistaton tosiasia, jota vastaan pitää taistella. He eivät tee sitä välttämättä ahdistuneesti hampaat irvessä, koska tuossa taistelussa piilevät myös tulevaisuuden mahdollisuudet, raha ja työpaikat. Ilmastonsuojelu onkin yksi tämän hetken suurimmista investointikohteista Yhdysvalloissa.
 Yhteiskunnallinen nuorennusleikkaus näkyy  monilla eri aloilla, siltä ainakin tuntuu Washingtonista vinkkelistä. Toki maan keski- ja eteläosat voivat olla mielipideilmastoltaan edelleen erilaisia.
 Esimerkiksi sana strategia on täällä kokenut inflaation. Se voi johtua siitä, että jokainen koulutettu nuori ajattelee nykyään strategisesti, joten mitä siitä erikseen jankuttamaan. Samoin yhteistyö- ja viestintätaidot ovat heille itsestäänselvyyksiä.
 Urheilua seuratessa törmää puheeseen holistisuudesta, siitä, miten urheilijan elämän ja siksi myös valmennuksen on oltava kokokonaisvaltaista. Parhaillaan käytävissä NHL:n pudotuspeleissä joukkueiden vaihtopenkkien takana ei näe jääpaloja nieleskeleviä mesoajia. Nuorten pelaajien valmentajat pysyttelevät taka-alalla kuin diplomaatit. Pääosissa ovat vain pelaajat.
 Vaikka Washington Capitals tippui jo pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella, kukaan täällä ei ole itkenyt viime vuoden mestarijoukkueen valmentajavelhon perään. Minäkään en tältä istumalta muista edes kaverin nimeä.
 Fiksut nuoret eivät halua kuunnella itseoppinutta narsistia. Niinpä monien takavuosina huippusuosittujen bisnes- ja elämäntapagurujen ja tv-saarnaajien kohdeyleisö vanhenee, kun väestö muuten nuorenee. Luennoijat ovat siirtyneet tekemään podcasteja, joiden yli nuoret kuitenkin hyppäävät.
 Washingtonian-lehti listasi jokin aika sitten pääkaupunkiseudun  himotuimpia työpaikkoja ja syitä niiden valintaan. Perinteisten houkuttimien eli yksityisen 401-eläkevakuutuksen ja osakesalkun rinnalle on tullut vaihtoehtoja.
 Lemmikkien hyvinvointi on tärkeää. Työpaikka, jonne saa tulla koiran kanssa, on alasta riippumatta houkutteleva. Varsinkin, jos koiralle voi ottaa vielä vakuutuksen firman piikkiin.
 Yritykset tarjoavat monenlaisia bonuksia. Työntekijä voi saada esimerkiksi apurahoja koulutukseen ja teknisten laitteiden hankkimiseen, treenimahdollisuuden keskellä päivää sekä lippuja baseball-otteluihin ja konsertteihin.
 Pitkää päivää tekeviä voidaan hemmotella ilmaisilla päivällisillä ja hieronnoilla – sekä itselle että koiralle.

Nuorille lemmikin vakuutus on eläkettä tärkeämpää – Millenniaalit muuttavat Yhdysvaltojen työ- ja talouselämää


Paavo Väyrynen  on ilmoittautunut presidenttiehdokkaaksi vuoden 2024 presidentinvaaleihin, kertoo Seitsemän tähden liike tiedotteessaan.
 Samaisesta tiedotteesta käy ilmi, että Väyrynen on pyytänyt eroa Tähtiliikkeen puheenjohtajuudesta ja myös puolueen jäsenyydestä.
 Väyrysen on silti määrä johtaa puoluetta eurovaaleihin saakka. Erot astuvat voimaan 27.5.2019, jolloin puoluehallitus järjestäytyy uudelleen.
 Tällöin myös päätetään Tähtiliikkeen tulevasta toiminnasta.
 Jos Paavo Väyrynen valitaan Euroopan parlamenttiin, hän aikoo liittyä ryhmään, jota Italian Viiden tähden liike on perustamassa.
 Lue lisää:
 Väyrynen hyvissä ajoin liikkeellä: Tähtää vuoden 2024 presidentinvaaleihin
 Legendaarinen Pahkasika ennusti Väyrysen ehdokkuuden jo 25 vuotta sitten: "Paavo on kehissä riemunamme kenties jopa vuoteen 2024"

Paavo Väyrynen eroaa Tähtiliikkeestä – tähtää seuraaviin presidentinvaaleihin


Summary: Yhteensä hengenpelastusmitali myönnettiin seitsemälle ihmiselle.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  on myöntänyt hengenpelastusmitalit yhteensä seitsemälle eri ihmiselle.
 Suuri yleisö tietänee parhaiten mitalin saajista sukeltaja  Mikko Paasin , joka auttoi vapaaehtoisena pelastamaan nuoria jalkapalloilijoita  luolasta  Thaimaassa viime kesänä.
 Myös filosofi  Esa Saarisen  assistentille  Jaakko Korhoselle  myönnettiin mitali, kun hän auttoi Saarista puukottaneen miehen  pysäyttämisessä . Saarista puukotettiin Espoon Otaniemessä maaliskuussa 2014, kun hän oli menossa pitämään luentoa.
 Tasavallan presidentin myöntämät hengenpelastusmitalit luovutetaan maanantaina 20. toukokuuta Helsingissä.
 Tässä lista hengenpelastusmitalin saajista:
 Jaakko Korhonen (henkirikokselta pelastaminen) Mikko-Pietari Paasi (onnettomuudesta pelastaminen) Sami Marko Juhani Hauta  (onnettomuudesta pelastaminen) Seppo Johannes Kallio  (avannosta pelastaminen) Torsti Heikki Kirvelä  (tulipalosta pelastaminen) Tauno Alari Vuorisalo  (avannosta pelastaminen) Raimo Oskari Korhonen  (avannosta pelastaminen)
 Hengenpelastusmitali annetaan tunnustukseksi erittäin rohkeasta tai neuvokkaasta hengenvaaran uhalla suoritetusta teosta, jolla toisen ihmisen henki on pelastettu uhkaavasta vaarasta.
 Lue lisää:
 Sukeltaja Mikko Paasi sai korkeimman arvomerkin ja tapasi ensimmäisen kerran Thaimaan luolasta pelastuneita poikia: "Juttelimme kolme tuntia"

Presidentti myönsi hengenpelastusmitaleja – saajina muun muassa sankarisukeltaja Mikko Paasi sekä Esa Saarisen hengen pelastanut assistentti


Summary: Poliisin mukaan tapaamispaikan olosuhteet vaikuttivat siihen, että isä pääsi puukottamaan entistä puolisoaan ja lapsiaan suunnitellun tapaamisen päätteeksi.

Poliisi on päättänyt aloittaa rikostutkinnan lastensuojelun toiminnasta Helsingin Haagan maaliskuisessa puukotuksessa. Poliisi katsoo, että lastensuojeluyksikön tapaamispaikan olosuhteet vaikuttivat siihen, että isä pääsi puukottamaan entistä puolisoaan, heidän kolmea lastaan ja ex-puolison ystävää sovitun tapaamisen päätteeksi.
 – Kävimme läpi tapahtumien kulkua ja sitä, mitä tiedämme tästä tapahtumapaikasta ja tapaamisen olosuhteista. Totesimme, että järjestelyillä on ollut olennainen vaikutus siihen, että rikos on päässyt tapahtumaan, sanoo tutkinnanjohtaja  Pekka Hätönen  STT:lle.
 Hänen mukaansa sosiaaliviranomaisten kohdalla epäilty rikos on virkavelvollisuuden rikkominen. Tapaamispaikan järjestämisestä vastanneen yrityksen edustajia epäillään vaaran aiheuttamisesta.
 – Meidän täytyy tehdä tiedonsaantipyynnöt tapaamisen järjestäjille, jotta tiedämme, keitä rikoksesta kuullaan epäiltyinä. Toinen taho on sosiaaliviranomaiset ja toinen on ilmeisesti tällainen sote-alan yritys, jolta alihankintana tämä tapaamispaikka on ostettu, Hätönen sanoo.
 Hän ei vielä osaa sanoa, kuinka monta epäiltyä jutussa tarkalleen on.
 – Uskoisin, että useampia epäiltyjä on ainakin esitutkintavaiheessa. Yksi asia on, että selvitetään ensin, kenen vastuulla tapaamisen järjestäminen ja sen olosuhteet ovat olleet. Veikkaisin, että alkuvaiheessa kuullaan 5–6 ihmistä.
 Tutkinnanjohtajan mukaan epäiltyjen määrä ja rikosnimikkeet voivat esitutkinnan aikana tarkentua.
 Epäilty todennäköisesti Irakissa - "Antaa kuvaa, että olisi tulossa Suomeen"
 Puukotuksesta epäilty on vangittu poissaolevana. Poliisi ei ole saanut häneen suoraa yhteyttä. Hänen epäillään olevan Irakissa.
 – Irakista hän tuntuu operoivan. Hän on aika aktiivinen sosiaalisessa mediassa ja mielellään ilmeisesti antaa kuvaa, että olisi ehkä jopa Suomessa tai tulossa Suomeen. Olemme hereillä sen suhteen, jos hän tänne ilmestyy, että tavoitamme hänet, Hätönen sanoo.
 Miestä epäillään murhan ja tapon yrityksestä sekä kolmesta törkeästä pahoinpitelystä. Poliisin mukaan epäilty käytti ainakin kahta mukanaan ollutta teräasetta. Osallisuudesta puukotukseen epäillään myös miehen veljeä. Veli oli aiemmin vangittuna, mutta hänet vapautettiin. Hän on nyt matkustuskiellossa.
 Rikoksen tekijän suojelemisesta epäillään kolmatta miestä.
 – Hän ei tietääkseni ole sukulainen, hän on ilmeisesti vain auttanut paon aikana, Hätönen sanoo.
 Lue lisää:
 Helsingin Haagan puukotuksista epäillystä on "tarkkoja havaintoja" Euroopasta, sukulaismies päästettiin vapaaksi
 Haagan puukotuksista epäillystä eurooppalainen pidätysmääräys – on saattanut paeta ulkomaille, kertoo poliisi
 Isä tapasi lapsensa ja puukotti sen jälkeen äitiä, epäilee poliisi – olisiko Haagan väkivallanteko voitu estää? Tapaamisen olosuhteet nyt syynissä
 Poliisi: Mies puukotti kahta aikuista Helsingissä, aiheutti vammoja myös kolmelle lapselle – epäilty kateissa

Lastensuojelun toiminnasta rikostutkinta Haagan puukotustapauksessa – isä puukotti ex-puolisoa ja lapsia tapaamisen päätteeksi


Summary: Brexit-puolue ja Faragen entinen puolue UKIP ovat huonoissa väleissä.

Viikonloppuna julkaistun Observer-lehden mielipidemittauksen mukaan tammikuussa perustettu EU-vastainen Brexit-puolue olisi saamassa  34 prosentin kannatuksen  eurovaaleissa Britanniassa.
 Eurovaalit järjestetään 23. toukokuuta eli alle kahden viikon kuluttua.
 Mielipidemittauksen tulos aiheutti ahdistusta konservatiiveille ja työväenpuolueelle, joiden yhteenlaskettu äänisaalis olisi jäämässä vähäisemmäksi kuin Brexit-puolueen kannatus.
 Brexit-puolueen johtaja on europarlamentaarikko  Nigel Farage . Aiemmin Farage toimi Britannian itsenäisyyspuolue UKIP:n puheenjohtajana.
 The Guardianin  mukaan puolue on lähes täysin Faragen hallinnassa. Hänellä on muun muassa valta nimittää puolueen hallitus. Puolueella on ilmeisesti vain vähän varsinaisia jäseniä. Sen sijaan sillä on maksavia tukijoita.
 Britannian yleisradioyhtiö BBC:n mukaan Brexit-puolueen täytyy voittaa EU-vaalit eli saada eniten paikkoja europarlamenttiin tai muuten sen katsotaan epäonnistuneen.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Puolueen tarkat poliittiset linjaukset yhä kysymysmerkki
 Brexit-puolue ei ole toistaiseksi ilmoittanut selkeitä linjauksia ajamalleen politiikalle. Nigel Farage on sanonut, että ne jotka odottavat yksityiskohtaisia linjauksia ennen eurovaaleja, tulevat pettymään.
 Faragen mukaan puolueen tavoitteena on pysyvästi muuttaa politiikkaa.
 BBC:n mukaan Faragen tavoitteena irroittaa on Britannia EU:sta selkeästi ja mahdollisimman pian. Hän haluaa, että eron jälkeen Britannia tulee toimimaan tulliliiton ja Euroopan sisämarkkinoiden ulkopuolella.
 The Guardianin  mukaan Farage on sanonut, että jos Brexit-puolue voittaa EU-vaalit selvästi, niin Britannian parlamentin pitää harkita uudelleen sopimuksetonta eroa Euroopan unionista.
 Parlamentti on aiemmin linjannut, että Britannia ei voi erota EU:sta ilman sopimusta.
 Lisäksi Farage on vihjannut, että puolueen europarlamentaarikoilla voisi olla merkittävä rooli neuvotteluissa, joissa määritellään Britannian ja EU:n tulevia taloussuhteita.
 Nigel Farage Will Oliver / EPA
 Ilmastoveroille ja hiv-positiivisille siirtolaisille rukkaset
 The Guardianin  mukaan Farage on ilmaissut. että ei ole järkevää torjua ilmastonmuutosta lisäverojen avulla. Farage on myös sanonut, että hiv-positiivisten siirtolaisten ei pitäisi saada muuttaa Britanniaan.
 Nigel Faragen entinen puolue UKIP ja Brexit-puolue suhtautuvat toisiinsa vihamielisesti.
 Farage luonnehti BBC:lle, että politiikan suhteen UKIP:in ja Brexit-puolueen välillä ei ole eroa, mutta henkilöstön suhteen puolueet eroavat merkittävästi toisistaan.
 Brexit-puolueen tunnettuja  eurovaaliehdokkaita  ovat muun muassa  entinen konservatiivien kansanedustaja   Ann Widdecombe , BBC:n The Moral Maze -radio-ohjelman kommentaattori ja entinen kommunisti  Claire Fox  sekä toimittaja  Annunziata Rees-Mogg .
 Annunziata Rees-Mogg on Britannian sopimuksettonta EU-eroa ajavan konservatiivikansanedustajan  Jacob Rees-Moggin  nuorempi sisko. Jacob Rees-Moggia on pidetty  karikatyyrimäisenä brittiläisen yläluokan edustajana .
 UKIP:n johtaja, europarlamentaarikko  Gerard Batten  kirjoitti viestipalvelu Twitterissä, että Brexit-puolue on vain väline Faragen uudelleenvalinnalle. Batten nimitti Brexit-puoluetta vallanpitäjien varoventtiiliksi.
 Mistä puolueen rahat tulevat?
 Rahoitusta Brexit-puolue on hankkinut pienlahjoitusten avulla. Alle 500 punnan lahjoitusten alkuperää ei tarvitse julkistaa. Tämä on herättänyt kysymyksiä siitä, mistä puolueen rahoitus on peräisin.
 Puolue kertoo keränneensä yhteensä jo yli kaksi miljoonaa puntaa pienlahjoituksina. Joukossa on yksi 100 000 punnan summa, jonka lahjoittajaa ei ole toistaiseksi kerrottu julkisuuteen.
 Tällä hetkellä Britannian on määrä lähteä EU:sta 31. lokakuuta. Farage katsoo, että jos EU-ero ei toteudu lokakuun lopussa, niin maassa pitää järjestää ennenaikaiset parlamenttivaalit.
 Hän arvelee, että siinä tilanteessa hänen puolueensa saisi äänivyöryn.
 Lue myös:
 Observer-lehden gallup: Britannian brexit-puolue saamassa yli kolmanneksen äänistä eurovaaleissa

Ohjat yksissä käsissä, linjaukset auki ja rahoitus epäselvä – Tällainen on Nigel Faragen rakettimaisesti nouseva Brexit-puolue


Summary: Maa sai toissa vuonna ensimmäisen rikosteknisen laboratorionsa.

12-vuotiaan tytön joukkoraiskaus ja murha on Somaliassa ensimmäinen rikostapaus, jonka ratkaisemisessa on käytetty dna-todisteita, maan rikostekninen virasto kertoo.
 Kolme syytettyä tuomittiin kuolemaan 12-vuotiaan tytön sieppauksesta, raiskauksesta ja murhasta puoliautonomisella Puntmaan alueella.
 Alun perin poliisi pidätti kymmenkunta epäiltyä, mutta dna-näytteet yhdistivät heistä kolme raiskausmurhaan.
 Vuosikymmenien konfliktin jäljiltä valtiota rakentava Somalia sai ensimmäisen rikosteknisen laboratorionsa vuonna 2017. Se perustettiin Puntmaahan. Tavoitteena on muun muassa kitkeä laajaa seksuaalirikollisuutta.
 "Somalia liittyi muiden maiden joukkoon"
 Rikosteknisen laboratorion mukaan Somalia on nyt liittynyt ensi kertaa muun maailman joukkoon ja hyödyntänyt tiedettä törkeän rikoksen selvittämisessä. Dna-näytteitä ei edelleenkään pystytä analysoimaan Somaliassa, vaan ne lähetettiin tutkittaviksi Keniaan.
 Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin mukan raiskaus on Somaliassa "normaalia" eikä poliisi useinkaan ota tapauksia vakavasti.
 Puntmaa kriminalisoi seksuaalirikokset vuonna 2016 ja sääti niistä kovat rangaistukset. Koko Somaliassa raiskausta koskeva rikoslaki on vasta vireillä.
 12-vuotiaan tytön joukkoraiskaus ja kiduttaminen kuoliaaksi nostatti protesteja Puntmaassa Tyttö siepattiin helmikuussa Isracin kylässä ja hänen runneltu ruumiinsa heitettiin raiskausmurhan jälkeen vanhempien talon eteen.

Somalia käytti ensi kertaa dna-todisteita rikosjutun ratkaisussa: 12-vuotiaan raiskausmurha ratkesi


Summary: Tullit tulevat voimaan kesäkuun 1. päivä ja ne koskevat yhteensä 5 140 amerikkalaistuotetta.

Kiina kertoo asettavansa tuontitulleja amerikkalaistuotteille vastatoimena Yhdysvaltain hallinnon perjantaina asettamille tullikorotuksille.
 Kiinan valtiovarainministeriö ilmoittaa, että tulleja nostetaan 5 prosentista 25 prosenttiin. Tullit astuvat voimaan kesäkuun 1. päivä ja niiden tuonti on arvoltaan noin 60 miljardia dollaria eli 53,4 miljardia euroa. Tullit koskevat yhteensä 5 140 tuotetta, muun muassa paristoja, pinaattia ja kahvia.
 – Kiina ei koskaan antaudu ulkoisen paineen alla, varoitti Kiinan ulkoministeriön edustaja  Geng Shuang .
 Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppaneuvottelut päättyivät perjantaina tuloksettomina, ja presidentti  Donald Trump  korotti kiinalaistuotteiden tuontitulleja 25 prosenttiin.
 Tuontitullit koskevat 5 700 kiinalaistuotetta, joiden arvo maiden välisessä kaupassa on noin 200 miljardia dollaria.
 Trumpin neuvonantaja puhui toista kuin presidentti
 Aiemmin tänään Trump varoitti Kiinaa kostamasta Yhdysvaltojen perjantaina asettamia tullikorotuksia.
 Trump kirjoitti Twitterissä keskustelleensa ”avoimesti presidentti Xin ja muiden Kiinassa olevien ystäviensä kanssa”. Trump kertoo ilmoittaneensa, että Kiina kärsii ”hyvin paljon”, mikäli he eivät saa sopimusta aikaiseksi, sillä tuolloin ”yritykset on pakotettu lähtemään Kiinasta toisiin maihin”.
 Eilen Trump puolusteli Kiinan-tullipolitiikkaansa sen jälkeen, kun hänen taloudellinen neuvonantajansa  Larry Kudlow  myönsi Fox Newsin haastattelussa, että myös amerikkalaiskuluttajat joutuvat tullikorotusten maksumiehiksi.
 Trump on toistuvasti todennut, että kiinalaiset yritykset maksavat laskun korotetuista tullimaksuista.
 Trump toisti jälleen, että Kiina joutuu maksamaan Yhdysvalloille.
 – Kiinan kanssa ollaan siellä, missä haluammekin olla. Muistakaa, he rikkoivat diiliämme ja yrittivät neuvotella sen uusiksi, presidentti kirjoitti.
 Viikonloppuna Trump määräsi hallintonsa valmistelemaan kiinalaistuotteiden tullimaksujen laajentamista siten, että ne koskisivat lähes kaikkea Kiinan tuontia. Uusien tullien alaiseksi joutuvan tuonnin arvo on noin 300 miljardia dollaria.
 Aiheesta lisää:
 BBC: Trumpin neuvonantaja sanoo, että presidentti on väärässä Kiinan tullien vaikutuksista
 Trumpin hallinto puuhaa uusia tukiaisia kauppakiistan  maksumiehiksi joutuneille amerikkalaisviljelijöille

Kiina aloitti vastatoimet kauppakiistassa: 60 miljardin dollarin edestä tuontitulleja amerikkalaistuotteille


Summary: Day teki menestyksekkään elokuvauran 1950- ja 1960-luvuilla.

Yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja  Doris Da y on kuollut,  kertoo hänen eläinsuojelusäätiönsä .
 Day oli kuollessaan 97-vuotias.
 Day teki menestyksekkään elokuvanäyttelijän ja laulajan uran 1950- ja 1960-luvuilla.
 Dayn läpimurtorooli oli vuonna 1948 julkaistussa elokuvassa Valtameren romanssi. Hänet muistetaan myös roolisuorituksitaan muun muassa  Calamity Janessa  (1953), trillerissä  Mies, joka tiesi liikaa  (1956) ja elokuvassa  Kaikki alkoi puhelimesta  (1959).
 Viimeiset roolinsa hän teki vuonna 1968 ilmestyneissä elokuvissa  Missä olit, kun valot sammuivat?  ja  Kuka on se kaveri äidin sängyssä?
 Day tuli tunnetuksi myös laulajana. Mies, joka tiesi liikaa -elokuvassa hän esitti kappaleen  Que Sera, Sera  ( Kenpä tietäis sen ), josta tuli listaykkönen.  Jay Livingstonen  säveltämä ja  Ray Evansin  sanoittama kappale myös palkittiin parhaan elokuvalaulun Oscarilla vuonna 1957.
 1960-luvun lopulla Day jätti elokuva-alan, mutta vuosina 1968–1973 hän teki komediasarjaa  Doris Day Show .
 Myöhempinä vuosikymmeninä Day, alkuperäiseltä nimeltään  Mary Ann Von Kappelhoff , keskittyi eläintensuojeluun. Hän perusti oman säätiön  Doris Day Animal Foundationin . Vuosina 1985–1986 hänellä oli myös tv-show  Doris Day's Best Friends , joka keskittyi eläinsuojeluun. Joka jaksossa Daylla oli vieraanaan joku julkisuuden henkilö.

Hollywood-tähti Doris Day on kuollut


Summary: Märsylän koululaiset tekivät arkeologisia kaivauksia Kivinevan muinaiskylässä Keski-Pohjanmaalla viime syksynä. Kaivausten tuloksia esiteltiin tänään koululla.

Märsylän alakoululla Kannuksessa Keski-Pohjanmaalla oli tänään jännittävä päivä.
 Viime syksynä  koulun oppilaat osallistuivat  läheisellä Kivinevan kivikautisella asuinpaikalla arkeologisiin kaivauksiin.
 Nyt kaivausten tulokset ovat valmistuneet ja tiedetään, mitä niistä selvisi. Tulokset esiteltiin tänään oppilaille.
 Esimerkiksi viidesluokkalaisille historian kurssiin kuuluva kivikausi tuli kaivausten myötä ihan konkreettiseksi.
 – Ennen ajattelin, että historia on tylsää ja vaikeaa, mutta nyt se alkoi olla paljon mielenkiintoisempaa, sanoo viidennen luokan oppilas  Marjukka Ranta-Nilkku .
 6000 löytöä kolmessa viikossa
 Märsylän alakoululaiset toimivat viime syksynä kolmen viikon ajan tutkijoina muinaisasutuksella, joka sijaitsee muutaman kilometrin päässä koululta. He kaivoivat ja tekivät löytöjä.
 Kaivauksilla tehtiin noiden viikkojen aikana kaikkiaan noin 6000 löytöä.
 – Se on aika paljon. Aikaisemmilla kaivauksilla ei ole tehty näin paljon löytöjä kaivettuihin neliöihin nähden, museolehtori  Lauri Skantsi  sanoo.
 Oppilaiden mielestä parasta oli juuri se, kun itse löysi jotain. Tai, kun kaverit löysivät.
 – Oli kiinnostava seurata, kun kaivettiin ja muutkin teki löytöjä, sanoo viidesluokkalainen  Jami Mäkeläinen .
 Myös se hämmensi, että löydetyt esineet ovat todellakin olleet jonkun käsissä ja käytössä tuhansia vuosia sitten.
 – Tuntui onnistumiselta, kun tiesi, että se, mitä löysi oli vanhaa ja joku muukin on sitä koskenut 5000 vuotta sitten, Mäkeläinen sanoo.
 Suuri osa Kivinevan kaivausten löydöistä oli kivikaudelle tyypillisiä kvartsi-iskoksia, luunsiruja ja keramiikan palasia. Niitä löysi myös Marjukka Ranta-Nilkku.
 – Kivet löytyi suurimmaksi osaksi sihtauksissa ja luunsirut tunsin käsillä, Ranta-Nilkku kertoo.
 Kaivausten tuloksena tehtiin noin 6000 löytöä, joista noin 500 oli palaneita luunsiruja. Kalle Niskala / Yle
 Kalan ja hylkeen luita
 Lauri Skantsin mukaan viime syksyn löytöjen perusteella voidaan päätellä, että alueella sijainneessa hylkeenpyytäjien tai kalastajien kylässä on asuttu ympärivuotisesti.
 Löytyneiden hylkeenluiden perusteella arvioidaan, että asutusta on ollut ainakin kevättalvella. Liesirakenteen ympärillä taas on isketty paljon kvartsia ja tehty kiviesineitä kuten kaapimia ja veitsiä, mikä viittaa sisätiloissa oleskelemiseen ja talviaikaiseen asumiseen.
 – Lisäksi on löytynyt paljon kalojen luita; siikaa, ahventa, haukea ja särkikaloja sekä mahdollisesti myös lohen luita. Ne viittaavat enemmän kesäaikaiseen asumiseen tällä asuinpaikalla.
 Kaivauspaikalta löytyi myös linnunluita, mutta niiden perusteella ei ole voitu tunnistaa lintulajeja.
 – Voi sanoa, että nykymittapuulla näiden ihmisten ruokavalio on ollut aika terveellinen. Ainakin hyljettä ja kalanluita löytyy. Myös kasvisruoalla on varmaan ollut merkitystä, Skantsi sanoo.
 Museonlehtori Lauri Skantsi esitteli syksyn kaivausten tuloksia Märsylän koulun oppilaille tänään.  Kalle Niskala / Yle
 Uumajan yliopistossa on vielä arvioitavana maanäytteitä, joiden avulla toivotaan jonkinlaista selvyyttä siitä, millaista kasvisruokaa asuinpaikalla on syöty.
 Lapsille juuri ruokavalioon liittyvät löydöt olivat konkreettinen osoitus kivikauden elämästä.
 – Tulokset yllätti. Ne söi enemmän kalaa ja hylkeitä. Me syödään enemmän roskaruokaa, ne pyydystivät ruoan itse, Mäkeläinen sanoo.
 Harvinaisemmat löydöt piitä ja meripihkaa
 Se on Kannuksessa tiedetty, että Kivinevalla on asunut noin 5500 vuotta sitten pieni kalastajayhteisö. Maankohoamisen myötä alue on nyt sisämaata, mutta siihen, että 5500 vuotta sitten se oli lähellä merenrantaa – kauppapaikkaa – viittaavat esimerkiksi alueelta tehdyt keramiikkalöydöt.
 Kun syksyllä löydetyjä keramiikanpalasia on syksyn jälkeen tutkittu tarkemmin, on selvinnyt, että niihin oli käytetty sidos- ja koristelumateriaaleina simpukoita, kasvinosia ja luunsiruja.
 Harvinaisemmat löydöt kertovat kontakteista kaukaisiin maihin.
 – On oltu aika kauaskin kauppayhteyksissä. Meripihka on mahdollisesti nykyisten Baltian maiden, ehkä Liettuan, alueelta. Piilöydöt viittaavat taas Keski-Venäjän tai Etelä-Skandinavian seuduille, Lauri Skantsi sanoo.
 Luonto peittää syksyn kaivausten jäljet Kivinevan muinaisasumuksella Kannuksessa. Kalle Niskala / Yle
 Merenrantaa ja sisämaata
 Syksyn kaivausten yhteydessä tehty radiohiiliajoitus palaneesta luusta osoittaa, että Kivinevan alueella on ollut asutusta myös noin 4000 vuotta sitten.
 Asuinympäristönä alue on ollut silloin varsin erilainen verrattuna 5500 vuoden takaiseen aikaan.
 Lauri Skantsin mukaan 5500 vuotta sitten elettiin lämmintä ilmastovaihetta. Ilmaston viilentyessä ranta siirtyi kauemmaksi ja 1500 vuotta myöhemmin merenranta oli siirtynyt jo 3-4 kilometriä.
 – Maisema muuttui todella paljon näiden kahden asutusvaiheen välillä, Skantsi sanoo.
 – Outoa ajatella, että siinä on ollut joskus merta ja asutusta, kun nyt on vain metsää, Marjukka Ranta-Nilkku pohtii.
 Ehkä joskus uudelleen
 Märsylän koululaisten osallistuminen arkeologisiin kaivauksiin oli osa Mullankaivajat-stipendillä toteutettuja koululaiskaivauksia.
 Apurahalle on tarkoitus hakea jatkoa.
 Kivinevan kivikautisen kaivauksen lisäksi Kannuksessa on ainakin kolme muuta vastaavaa asuinpaikkaa, joissa arkeologiaan ja historiaan voitaisiin tutustua yhdessä lasten kanssa.
 Marjukka Ranta-Nilkku voisi kuvitella, että arkeologiasta löytyisi hänelle tulevaisuuden ura.
 Jami Mäkeläinen ei haaveile arkeologiasta uraa, mutta menisi kyllä kaivauksille uudelleen, jos se olisi mahdollista.
 – Jos lapsia tulee, on mukava näyttää, että olen ollut siellä kaivamassa, Mäkeläinen miettii.
 Kivikaudella koulun paikalla oli merta ja hiekkamailla asuttiin kuopissa – lapset saavat tutustua esihistoriaan kotinurkillaan.

Alakoululaisten arkeologiset kaivaukset tuottivat 6000 löytöä kivikautisella asuinpaikalla – "Ennen ajattelin, että historia on tylsää ja vaikeaa"


Summary: Yksin asuvat vanhukset ovat joutuneet remonttikauppiaiden huijaamiksi. Asiantuntija kieltäisi remonttien ovelta ovelle kaupustelun yli 65-vuotiaille.

Lappeenrantalainen 84-vuotias  Matti Kalpa  kertoo, miten hän joutui huijatuksi teetettyään talossaan lämmönvaihtimen remontin.
 Remonttia kaupannut myyjä oli kyllä soittanut ja sopinut tapaamisesta etukäteen. Myös itse remontti sujui hyvin ja uusi laite toimi moitteettomasti. Remontin hinta oli kuitenkin järkytys. Kokonaishinta nousi noin 9 000 euroon, mikä on yli kaksinkertainen naapurin teettämään vastaavanlaiseen remonttiin verrattuna.
 – Ihmeelliseltä tuntuu kaupanteko näin jälkikäteen. Hinnasta ei puhuttu missään vaiheessa, se selvisi vasta jälkikäteen, kertoo Matti Kalpa  Radio Suomen Päivän haastattelussa.
 Vanhukset luottavat remonttimyyjään
 Remonttimyynnin kohteeksi joutunut lappeenrantalainen eläkeläinen  Riitta Kokko  sanoo ovelta ovelle kiertävien myyjien olevan tehokkaita ja vakuuttavia.
 Kokko kertoo saaneensa ovelleen ilmestyneeltä myyjältä tarjouksen noin 20 000 euron viemäriremontista. Naapurin kehotuksesta hän päätti pyytää tarjouksen myös paikalliselta yritykseltä, joka teki remontin lopulta 10 000 eurolla.
 Moni muu ikäihminen on kuitenkin päätynyt teettämään ylihintaisen viemäriremontin, koska ei ole tiennyt tai osannut kysyä muita tarjouksia, tietää Kokko.
 "Kuvataan viemäri ja väitetään sen tarvitsevan remonttia"
 Vanhustyön keskusliiton korjausneuvonnan päällikkö  Jukka Laakso  on kuullut vastaavanlaisia tarinoita eri puolilta maata. Ovelta ovelle tapahtuva remonttimyynti on yleistynyt koko maassa, ja joukkoon mahtuu myös huijareita, sanoo Laakso.
 – Remonttimyynti on laajentunut kaikenlaisiin remontteihin, kaikkea myydään mihin kotona voisi olla tarvetta.
 Yleisimpiä huijauksia on ylihintaisen remontin myyminen vanhukselle, joka ei osaa kilpailuttaa remonttia, sanoo Laakso.
 – On epäeettistä, mutta ei lain vastaista myydä liian kallista remonttia. Menee kuitenkin rikoksen puolelle, jos myydään sellaista remonttia, jota ei edes tarvita.
 Tarpeettomia remontteja on vanhuksille myyty esimerkiksi tarjoamalla ensin ilmaista viemärin tai hormien kuvausta. Remontti on sitten myyty vetoamalla siihen, että kuvauksessa paljastui tarve remontille.
 Monesti vanhuksen luona on myös istuttu niin pitkään, että kaupat syntyvät, kertoo Jukka Laakso.
 "Remonttien kaupustelu yli 65-vuotiaille kiellettävä"
 Vanhustyön keskusliitolla on 14 alueellista korjausneuvojaa, jotka voivat avustaa remonttia suunnittelevia ikäihmisiä. Palvelu on ilmainen, mutta remontin asiakkaat maksavat itse.
 Vanhuksiin kohdistuvat huijaukset ja aggressiivinen myyntityö on kuitenkin lisääntynyt sitä vauhtia, että apua tarvittaisiin myös lainsäätäjiltä, sanoo Jukka Laakso.
 – Tästähän päästäisiin jos uusi eduskunta kieltäisi remonttien kotimyynnin yli 65-vuotiaille. Se on ainoa keino saada tämä ongelma kokonaan kuriin, sanoo Laakso.
 Energiayhtiö kitkee huijauksia
 Vanhuksiin kohdistuvat huijaukset on huomattu myös Lappeenrannassa. Paikallinen energiayhtiö on päättänyt siirtyä käytäntöön, jossa se hyväksyy lämmönsiirtolaitteiden korjaajiksi vain itse kouluttamiaan urakoitsijoita.
 Uusi kaukolämpöasiakas valitsee haluamansa korjaajan energiayhtiön listalta jo liittymisvaiheessa. Näin pyritään kitkemään ovelta ovelle remontteja kauppaavat myyjät, kertoo Lappeenrannan Energiaverkkojen verkostomestari  Matti Soljasalo.
 Usein remonttikauppiaat kuitenkin esittelevät vanhuksille virallisen näköisiä henkilötunnuksia, ja antavat ymmärtää olevansa virallisella asialla, harmittelee Soljasalo.
 "Remonttikauppiailla ei pitäisi olla asiaa kenenkään kotiin"
 Lappeenrannan Energiaverkkojen tietoon on kahden viime vuoden aikana tullut useita kymmeniä tapauksia, joissa remonttimyyjä on harhauttanut tai huijannut vanhusta.
 – Olen itse henkilökohtaisesti tavannut vanhuksia, jotka ovat joutuneet tälläiseen ansaan. Se on surullista. En ole uskaltanut kaikille edes sanoa, että heitä on huijattu, kun he ovat kertoneet näistä ylihintaa maksaneista remonteista.
 Remonttikauppiailla ei pitäisi olla mitään asiaa kenenkään kotiin pyytämättä, painottaa Soljasalo.
 Lue lisää:
 Kiertävillä huijarimyyjillä uusi lypsykeino: Kaupittelevat vanhuksille tarpeettoman ja ylihintaisen remontin – tehokeinoina pakko ja kiire
 Vanhuksille myydään ylihintaisia ja turhia remontteja – kotimyyjät esittäytyvät tarkastajina

Vanhuksia huijataan ostamaan turhia ja ylihintaisia remontteja – asiantuntija kieltäisi lailla remonttien kaupustelun yli 65-vuotiaille


Summary: Samaan aikaan jatkuu kiista siitä, onko Plutolla sittenkin rahkeita planeetaksi, ei vain kääpiöplaneetaksi.

Pluton pitäisi olla tuhat kertaa nykyistä kirkkaampi, jotta sen voisi havaita paljain silmin Maasta, ja haaste on iso niillekin, joilla on teleskooppi. Havaitseminen on kuitenkin helpottumassa, koska Pluton hohde kirkastuu, arvioidaan tuoreessa kansainvälisessä tutkimuksessa.
 Pluton soikea kiertorata Auringon ympäri on niin pitkä, että vuosi kestää 248 Maan vuotta. Lähinnä Aurinkoa Pluto oli vuonna 1990. Sitten rata alkoi jälleen loitota. Plutoon tuli talvi.
 Plutolla on pääasiassa typestä koostuva kaasukehä, harvempi mutta suurempi kuin Maan ilmakehä. Vuoteen 2030 mennessä kaasukehästä on kuitenkin jäljellä vain viisi prosenttia, sanoo tutkimukseen osallistunut  Tasmanian yliopiston  apulaisprofessori  Andrew Cole .
 Auringon lämpö hiipuu
 Astronomy & Astrophysics  -lehdessä ilmestynyt tutkimus perustuu vuosina 1988–2016 tehtyihin havaintoihin Pluton kaasukehän paineesta. Kehän olemassaolo varmistui vuonna 1988. Plutoa tarkkaillaan Maasta radioteleskoopeilla, mutta tarkimmat tiedot ovat New Horizons -luotaimen ohilennolta vuonna 2015.
 Havainnot yllättivät: kylmenevässä kaasukehässä paineen olisi pitänyt laskea, mutta se olikin tutkittuina vuosina lähes kolminkertaistunut.
 Syyksi osoittautui se, että kiertoradan tässä vaiheessa Pluton pohjoisnapa osoittaa koko ajan Aurinkoon. Sen lämmittäessä napaa typpijäätiköstä sulaa lisää typpikaasua kaasukehään.
 Astronomien ilmastomallin mukaan tilanne on kuitenkin muuttumassa. Pluton loitotessa yhä kauemmaksi Auringosta kaasukehän tyyppi jäätyy ja vähitellen kehä lähes katoaa. Jäätyminen lisää valon heijastumista ja saa Pluton hohtamaan nykyistä kirkkaampana, Cole selittää.
 Eris kiskaisi Pluton kääpiöksi
 Vuonna 1930 löydetty Pluto oli aurinkokuntamme yhdeksäs planeetta, kunnes tutkijat alkoivat epäillä, että Auringolla on kaukana Kuiperin vyöhykkeellä muitakin samankokoisia kiertolaisia.
 Pluton arvonalennuksen aiheutti lopulta Eris, jota pidettiin selvästi Plutoa suurempana. Vuoden 2006 kokouksessaan kansainvälinen astronomiliitto IUA ei tehnytkään Erisistä planeettaa, vaan Plutosta äänestyspäätöksellä kääpiöplaneetan.
 Päätöksellä oli vastustajia, jotka eivät edelleenkään anna periksi. He saivat uutta puhtia New Horizons -luotaimen neljän vuoden takaisista kuvista, jotka osoittivat, että Pluto on himpun luultua isompi.
 Nasa  vahvisti tuolloin, että Pluto on kuin onkin suurin Kuiperin vyöhykkeen toistaiseksi tunnetuista murikoista. Ainakin se on suurempi kuin Eris. Massaa Erisillä tosin on enemmän kuin Plutolla.
 Samalla Pluto yllätti vuorillaan, rotkoillaan ja alangoillaan. Geologista aktiivisuutta on enemmän kuin Auringon antamasta energiasta pitäisi syntyäkään.
 New Horizons -ohjelman päätutkija  Alan Stern  on ollut uupumatta sillä kannalla, että Pluto pitäisi palauttaa planeetaksi. Hän puolusti näkemystään viimeksi pääsiäisenä Washingtonin filosofisen seuran väittelyssä.
 Vastassa oli IUA:n entinen puheenjohtaja  Ron Ekers.  Hän johti vuoden 2006 kokousta, jossa Pluto päätyi kääpiöplaneetaksi.
 "Ei silkkaa tiedettä"
 Planeetan määritelmäksi riittäisi Sternin mielestä kaksi vaatimusta: massa on niin suuri, että se tekee kappaleesta jokseenkin pyöreän, mutta ei niin suuri, että kappaleen sisällä syntyy ydinreaktio, kuten tähdissä.
 Yhteen IAU:n edellytyksistä Pluto ei pysty: planeetaksi pääsee, jos kykenee painovoimallaan siivoamaan muut taivaankappaleet ratansa liepeiltä.
 Pluton ympärillä Kuiperin vyöhykkkeellä on paljon pieniä jäisiä kappaleita – mutta onhan asteroideja isompienkin planeettojen lähistöllä, sanovat vaatimuksen vastustajat.
 Taivaankappaleiden nimittämisessä ei ole kyse vain silkasta tieteestä, Ron Ekers painotti pääsiäisen debatissa. IAU:n tehtävä on päättää perusteista, jotta tutkijat voivat kommunikoida keskenään, hän sanoi.
 IAU perustettiin sata vuotta sitten koordinoimaan kellonaikoja; sekin oli käytännön sanelemaa, ei varsinaista tiedettä, Ekers perusteli.
 Taiteilijan näkemys New Horizons -luotaimesta ohittamassa Plutoa ja yhtä sen viidestä kuusta.  Nasa / JHUAPL / SwRI
 Planeetampi kuin Mars?
 Viime vuonna julkaistussa  kansainvälisessä tutkimuksessa  kiistaan haettiin näkökulmaa käymällä läpi astronomisia kirjoituksia aina 1800-luvun alusta saakka.
 Runsaan 200 vuoden varrelta löytyi yli sata tutkimusta, joissa astronomit olivat käyttäneet asteroideista planeetta-sanaa. Asteroidi, pikkuplaneetta tai planeetta osoittautuivat astronomien kielenkäytössä lähes synonyymeiksi aina 1950-luvun alkupuolelle asti, kertoo  Icarus-lehdessä  julkaistu tutkimus.
 Vaatiessaan Plutolle takaisin planeetta-nimeä tutkimusartikkelin kirjoittaja  Philip Metzger  Keski-Floridan yliopistosta ei kuitenkaan nojannut vain vanhaan terminologiaan, vaan ennen muuta siihen, miten monimuotoiseksi New Horizonsin kuvat Pluton osoittivat.
 Tällainen aktiivinen geologia on hänen mielestään rajapyykki, jonka ylittäessään Aurinkoa kiertävä pyöreä taivaankappale on todistanut olevansa planeetta. Sillä perusteella Pluto on enemmän planeetta kuin esimerkiksi Mars, Metzger sanoi.
 Uusi löytö voi päihittää Pluton
 Kiista Pluton paikasta aurinkokuntamme yhdeksäntenä planeettana epäilemättä jatkuu. Voi kuitenkin käydä niin, että tittelin nappaa Kuiperin vyöhykkeellä uumoiltu suuri Planeetta Yhdeksän.
 Käsitys sen olemassolosta perustuu muiden taivaankappaleiden kiertoratojen kummallisuuksiin. Planeetta Yhdeksällä selittyisi myös Auringon akselin outo vinous, uskovat hypoteesin kolme vuotta sitten esittäneet Kalifornian teknologisen instituutin astronomit  Konstantin Batygin  ja  Mike Brown .
 He julkaisivat työtovereineen pari kuukautta sitten  uuden laskelman , jossa täsmennettiin, millainen jättiläinen kaukana Neptunuksen takana ehkä piilee.
 Vaikka todennäköinen massa on uudessa tutkimuksessa puolittunut alkuperäisestä hypoteesista, kääpiöplaneetasta ei ole todellakaan ole puhe, vaan massaa on moninkertaisesti Maahan verrattuna.
 Planeetan lasketaan myös olevan lähempänä Maata kuin alkujaan oletettiin, joskin edelleen erittäin kaukana, minkä takia sitä ei ole havaittu.
 Tutkijat uskovat, että pian on toisin – viimeistään sitten, kun näkökentältään poikkeuksellinen LSTT-teleskooppi alkaa haravoida taivasta Chilestä ensi vuosikymmenen alussa. Kymmenen vuoden päästä Planeetta Yhdeksän on todennäköisesti löytynyt, sanovat Batygin ja Bown luottavaisina.

Tutkimus: Pitkä ja ankara talvi on kirkastamassa Pluton hohdetta


Summary: Yhden baijerilaisesta hotellista lauantaina löytyneen naisvainajan kodista löytyi kaksi muuta ruumista.

Saksan poliisi tutkii kolmen ihmisen mystistä kuolemaa hotellissa Baijerissa sekä tapaukseen mahdollisesti liittyvää kahden muun henkilön kuolintapausta maan pohjoisosissa.
 Huonesiivooja löysi lauantai-iltapäivällä 53-vuotiaan miehen ja 33- ja 30-vuotiaat naiset kuolleina hotellihuoneesta Passaussa Ilzin rannalla sijaitsevasta pensionaatista.
 Bild-lehden  mukaan mies ja 33-vuotias nainen löydettiin makaamasta käsi kädessä vuoteellaan varsijousen nuolet ruumissaan. 30-vuotias nainen makasi lattialla verilammikossa niin ikään nuolen lävistämänä. Huoneesta löytyi kolme varsijousta. Kaikki kuolleet olivat saksalaisia. Toistaiseksi on epäselvää, mikä on heidän välinen suhteensa.
 Maanantaina poliisi teki kotietsinnän toisen naisvainajan kotiin Wittingenissä Ala-Saksissa, 645 kilometriä Passausta pohjoiseen. Asunnosta löytyi kuolleena kaksi naista. Heidän kuolinsyynsä ei ole tiedossa.
 Muut hotellivieraat pitivät kolmikkoa erikoisena
 Hotellihuoneesta kuolleena löytynyt kolmikko oli kirjoittautunut pensionaattiin perjantai-iltana. Saksalaislehtien mukaan kenellekään heistä ei ollut mukanaan matkatavaroita.
 Muut hotellivieraat kuvailivat kolmikkoa erikoisiksi. Pukuun sonnustautuneella miehellä oli pitkä parta ja naiset olivat pukeutuneet mustiin.
 He olivat käyneet myöhään perjantai-iltana autoltaan hakemassa laukut, joiden sisällä varsijouset olivat ja menneet tämän jälkeen huoneeseensa.
 Poliisi arvelee kolmikon saapuneen hotellille avolava-autolla, jonka taka-ikkunaan oli liimattu metsästysseuraan viittavia tarroja.
 Poliisi on aloittanut vainajien kuolinsyytutkinnnan.  BBC:n  mukaan alustavia tuloksia on odotettavissa tiistaina.
 Aiheesta lisää:
 Germany: Three Bavaria hotel guests found dead from crossbow bolts

Kolme hotellivierasta löytyi kuolleena Saksassa varsijousinuolien lävistäminä – kahden muun kuolonuhrin yhteyttä tapaukseen tutkitaan