Summary: Kiire ja työn määrä eivät ole suurin syy työuupumukseen. Haasteiden lisääminen voi jopa vähentää työuupumisen riskiä.

Työuupumuksen tunnistamisessa ihminen on avuton kuin se kuuluisa sammakko kattilassa, jossa veden lämpötila nousee vähitellen. Sammakko ei huomaa hypätä pois ennen kuin on liian myöhäistä. Niin se työuupumuskin etenee.
 Työterveyslaitos kertoi tiistaina Helsingissä pidetyillä Työterveyspäivillä, miten työuupumuksen voi tunnistaa. Burnout Assessment-niminen työkalu tiivistää, että työuupumus on yhdistelmä kyvyttömyyttä, haluttomuutta ja voimattomuutta suoriutua työstään.
 Mikko Airikka / Yle
 Työterveyslaitoksen tutkimusprofessori  Jari Hakasen  mukaan tärkein yksittäinen merkki on jatkuvasti paheneva väsymys. Se on kiteytettynä sellainen väsymys, jossa työviikon perjantaina väsyneenä päättävä on sunnuntaina edelleen väsynyt.
 Työterveyslaitoksella tiedetään, että Suomessa ei ole tähän saakka ollut kunnon menetelmiä, jolla työuupuneet voisivat kuvailla oireitaan ja kokemuksiaan. Tiedot suomalaisten työuupumuksesta ovat peräisin yli vuosikymmenen takaa. Ne ovat vanhentunutta tietoa, joka on kerätty huonoksi osoittautuneella menetelmällä.
 Nyt yritetään uudelleen ja uusilla tavoilla.  Tiistaina esitelty tutkimushanke  testaa uutta menetelmää työuupumuksen arvioimiseen. Kognitiivisista häiriöistä sekä tunteiden hallinnan häiriöistä ei ole aikaisemmin saatu kunnon tietoa.
 Kognitiivisilla häiriöillä tarkoitetaan esimerkiksi muistin pätkimistä eli tunnetta, että ei muista välillä yksinkertaisimpiakaan asioita. Tunteiden hallinnan häiriöitä taas ovat raivoamiset tai yllättävät itkuun purskahtamiset. Yllättäviä ne ovat senkin takia, että ne tulevat usein henkilölle itselleenkin yllättäen.
 Mikko Airikka / Yle
 Työuupumus tulee yleensä työelämästä
 Työuupumista on kyllä tutkittu paljon, mutta sen tunnistaminen on tähän saakka ollut vaikeaa niin työpaikalla kuin työterveyden vastaanotollakin.
 Ihminen on tunnetusti kokonaisuus, jossa työ- ja kotiminää on vaikea erottaa toisistaan. Aikoinaan ajateltiin, että työuupuminen on ollut suoraa seurausta töissä ahkeroinnista ja rehkimisestä. Myöhemmin katse kääntyi siihen, että  kotiolot ja niiden murheet tulivat mukaan työpaikoille .
 Tutkimusprofessori Jari Hakasen mukaan tämän hetken tieto on, että työuupumuksen aiheuttavat pääosin työperäiset asiat. Töissä tapahtuvat asiat tulevat kotiin. Ja töissä uupuneelle tulee sitten hankaluuksia kotona, kun tämä ei jaksa osallistua kotitöihin tai perheen harrastuksiin.
 Joskus asiat sattuvat tietysti päällekkäin muistakin syistä. Yksityiselämässä voi iskeä kriisi aikana, jolloin töissäkin on tiukkaa. Nyt kotiolojen roolista saadaan todellisempaa kuvaa, sillä myös tämä asia on tarkoitus tutkia.
 Se tiedetään jo nyt, että työn suuri määrä ja kova kiire ovat työuupumusta ennustavia tekijöitä. Mutta vielä suurempia tekijöitä ovat työpaikan byrokratia ja rooliristiriidat. Käytännössä siis toimimattomat järjestelmät tai epäselvät vastuut stressaavat vielä enemmän kuin tuhti määrä töitä.
 Kiinnostavaa on, että työuupumuksen torjunnassa enemmän voi olla jopa hyväksi. Työterveyslaitoksen tietojen mukaan oman työn haasteiden lisääminen näyttää vähentävän työuupumisen riskiä, kunhan sen tekee vapaaehtoisesti. Monella kädet ovat töitä täynnä, mutta työtehtävät ovat turhauttavia.
 Silloin voi auttaa työn organisoiminen esimerkiksi siten, että heittäytyy mukaan vaikkapa työpaikan projekteihin. Parhaimmillaan huonosti motivoivan työn lisäksi pääsee kiinni hommiin, jotka inspiroivat. Ja töitä pääsee ehkä tekemään myös ihmisten kanssa, jotka arvostavat tätä tekemistä.
 Jos ei jaksa, ei kohta jaksa enää sitäkään
 Työuupumus pääsee usein niin pitkälle, että ratkaisuksi haetaan työpaikan tai koko alan vaihtoa. Uusi urakin on tietysti raskasta, jos ei jaksa.
 Jotta niin pitkälle ei jouduta, neuvovat asiantuntijat seuraamaan ennen kaikkea omaa vapaa-aikaa. Siis sitä aikaa, jolloin ei kuuluisi tehdä ansiotöitä.
 Tärkeimmät kysymykset ovat, riittääkö energiaa tehdä vapaa-ajalla niitä asioita, joita itse haluaa tehdä sekä, miten lähipiiri suhtautuu työn tekemiseen. Siinä vaiheessa kun itse huomaa, että joutuu tinkimään rakkaasta harrastuksesta työn vuoksi, ei olla vielä syvällä suossa. Silloin pitää ruveta toimimaan.
 Ja se toimiminen on puhumista. Kiireestä ja siitä johtuvasta ylikuormittumisesta on helppo puhua oman esimiehen kanssa. Se, että töitä on liian vähän tai työt ovat jonninjoutavia, vaatii jo enemmän rohkeutta. Mutta puhua niistäkin pitäisi.
 Työterveyslaitoksen tutkimusprofessori Jari Hakanen muistutti Työterveyspäivillä, että jokaisen pitäisi pitää huolta, ettei tilanne ajaudu siihen pisteeseen, että on väsymys muuttuu jatkuvaksi.
 Kroonisesta väsymyksestä seuraavat muistin pätkimiset ja tunneryöpyt johtavat henkiseen vetäytymiseen ja jopa kyynistymiseen. Ne ovat ihmisen suojautumiskeinoja. Sellainen ”antaa olla”-tunne on samalla pirullinen, sillä tilanne voi jatkua ja pahentua todella pitkään, kunnes yhtenä aamuna ei enää pääse sängystä ylös.
 Sellaista on työuupumus.
 Lue myös:
 Työuupumukselle tulossa kansalliset raja-arvot
 Tabu tai ainakin noloa tunnustaa – isolla osalla suomalaisista on tylsää töissä
 Suomalainen stressitutkimus: Arki saattaakin sotkea työtä – monilla stressitaso laskee työpaikalla

Analyysi: Työuupumus on helpoin tunnistaa muualla kuin töissä – jotain on pielessä, jos harrastuksesta on tingittävä työn vuoksi


Summary: Suomi aikoo nostaa Turkin hyökkäyksen esiin EU:n ulkoministerien kokouksessa ensi viikolla.

Suomi tuomitsee tiukasti Turkin hyökkäyksen Syyrian rajan yli kurdijoukkojen hallitsemille alueille, kertoo valtioneuvosto.
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  ilmoitti tänään hyökkäyksen alkamisesta.
 Suomi tukee Euroopan komission puheenjohtajan  Jean-Claude Junckerin  lausuntoa, jossa hän vaati Turkin sotatoimien keskeyttämistä.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) mukaan valtioneuvosto ei tule myöntämään uusia asevientilupia Turkkiin tai muihin sotaa käyviin maihin.
 Rinne arvioi, että Turkin toimet pahentavat Syyrian jo valmiiksi monimutkaista kriisiä.
 – Olemme erittäin huolissamme toimien vaikutuksista Syyrian humanitaariseen tilanteeseen. Sotatoimet alueella saattavat johtaa uusien pakolaisten lähtöön alueelta. Tähän on tärkeää varautua myös EU-tasolla, pääministeri Rinne sanoo valtioneuvoston tiedotteessa.
 EU:n ulkoministerit tapaavat maanantaina Luxemburgissa ulkoasiainneuvoston kokouksessa. Suomi aikoo nostaa kokouksessa esille Turkin hyökkäyksen ja sen vaikutuksen pakolaisuuteen alueella sekä Syyrian humanitaariset tarpeet.
 Lisää aiheesta:
 Trumpin mukaan Turkin hyökkäys Syyriaan oli "huono idea", YK:n turvallisuusneuvosto koolle – Yle seuraa tilannetta
 Tämän tiedämme nyt Turkin hyökkäyksestä – mitkä ovat osapuolten voimasuhteet, horjuttaako Trumpin vetäytymispäätös Yhdysvaltojen asemaa?
 Syyrian kurdit varoittavat Turkin hyökkäyksen vaaroista: Isis-vankien ja al-Holin vartiointiin ei riitä sotilaita, jos Turkki iskee kurdialueelle
 Turkin Erdoğan haluaa puskea Syyriaan perustamaan "turvavyöhykettä" – Mitä se käytännössä tarkoittaa?

Suomi tuomitsee Turkin hyökkäyksen Syyriaan – asevientiluvat Turkkiin jäädytetään


Summary: Kohteliaisuus ja positiivisuus on syytä pitää mielessä myös silloin, kun on ikävää sanottavaa.

Yle on tänään keskiviikkona kerännyt lukijoiden  kokemuksia  Wilmasta. Se on sovellus, jota käytetään opettajien, vanhempien ja oppilaiden väliseen yhteydenpitoon. Lähes kaikki Suomen kunnat käyttävät Wilmaa, joten se on kiinteästi mukana monien suomalaisten arjessa.
 Eilen tiistaina Wilman mobiilisovellus palkittiin kansallisessa Best Mobile Service -kilpailussa, jossa Wilma voitti yleisen hyötypalveluiden sarjan.
 Ylen saamien lukijakommenttien mukaan sovellus kuitenkin jakaa ihmisten mielipiteitä. Lisäksi monilla meistä on paljon opittavaa nopeiden sähköisten viestintäkanavien käytöstä. Jos viestiään ei osaa muotoilla hyvin, se ei toimi, olipa kanava tai alusta mikä hyvänsä.
 Kokosimme tähän juttuun joitakin lukijoiden kommentteja ja pyysimme viestintäasiantuntija  Katleena Kortesuota  kertomaan, mikä sähköisessä viestinnässä voi mennä pieleen ja miten siinä voi onnistua. Kahden koululaisen äitinä hänellä on myös henkilökohtaista kokemusta sovelluksesta.
 Joitakin alkuperäisiä lukijakommentteja on lyhennetty ja stilisoitu.
 Negatiivinen palaute hiertää välejä
 Osa lukijoiden kommenteista koskee sitä, että Wilman kautta on välitetty heille enimmäkseen negatiivista tai jopa alatyylistä palautetta. Tässä yksi esimerkki:
 "Pääkaupunkiseudun kehyskunnassa asuessamme opettajat käyttivät Wilmaa oksennuskanavana. Vain ja ainoastaan negatiivisia viestejä tuli monta vuotta. Useimmat viesteistä olivat täysin aiheettomia. Ne käsittelivät tilanteita, jotka ammattitaitoinen opettaja olisi ratkonut oppilaan kanssa noin minuutissa. Kerroimme opettajille lukuisia kertoja, että emme halua raskaan työpäivän jälkeen lukea viestejä heidän pahasta olostaan. Lopulta lopetimme Wilman käytön ja ilmoitimme kouluun, että jos on jotain asiaa, niin laittakaa paperilappu oppilaan mukaan. Täällä maakunnassa käyttö on sujunut ja viestit ovat olleet asiallisia."
 Ei kukaan kasva pelkällä piiskalla, vaan ihminen kasvaa porkkanalla.  Viestintäasiantuntija Katleena Kortesuo
 Kortesuon mukaan opettajille olisi hyvä antaa vuorovaikutuskoulutusta ja sähköiseen viestintään liittyvää koulutusta. Näitä oppeja voitaisiin myös jakaa vanhemmille vanhempainilloissa. Tämä parantaisi sovelluksen käyttökokemusta kodeissa.
 – Näitä opettajia on ollut aina. On kyseessä sitten vanhan ajan reissuvihko tai nykyajan Wilma, niin ne ovat täynnä moitteita. Silloin opettaja on ymmärtänyt oman kasvatustehtävänsä väärin. Ei kukaan kasva pelkällä piiskalla, vaan ihminen kasvaa porkkanalla, Kortesuo sanoo.
 Joskus on toki syytä antaa sellaistakin palautetta kotiin, että asiat eivät ole menneet ihan putkeen koulussa. Kortesuo antaa muutaman vinkin, miten viesti kannattaa silloin muotoilla.
 Kun viestit negatiivisesta asiasta, käytä sen muotoiluun enemmän aikaa kuin kehujen kertomiseen Anna samassa viestissä myös positiivista palautetta. Tuo esille jotain hyvää lapsesta Sähköinen viestintä on lyhyttä, nopeaa ja tehokasta. Pitkiä sanoja voi lyhentää. Esimerkiksi "todennäköisesti" voi kirjoittaa muotoon "tod.näk." Älä silti jätä pois kohteliaisuuksia, kuten tervehdyksiä ja kiitoksia Kiinnitä huomiota oikeaan kielioppiin Muista hymiöt ja emojit. Ne luovat positiivista tunnetta Älä viesti vihaisena. Silloin et pysty vastaanottamaan toisen viestiä, etkä muotoilemaan omaasi oikein Juttele vaikka kollegoiden kanssa ja anna vihasi laantua, että pystyt viestimään asiallisesti
 Viestiä pukkaa
 Lukijakommenteista käy ilmi, että eri opettajat käyttävät Wilmaa vaihtelevin tavoin:
 "Eroja on paljon opettajien ahkeruudessa ja tavassa viestittää koulun tapahtumista. Tämä kuitenkin on asia, joka ei ole riippuvainen siitä, onko käytössä Wilma, joku muu järjestelmä tai reissuvihko."
 Myös viestittelyn määrä ja ajankohta nousivat esille:
 "Alun opettelun jälkeen Wilma on ollut meillä ainakin ihan hyvä ja yhteydet opettajiin toimivat. Joskus toivoisin, että päivän kaikki tuntimerkinnät tulisivat sovitusti johonkin kellonaikaan vaikka koulun päätyttyä, eikä pitkin päivää."
 Kortesuo muistuttaa, että vaikka sähköiset viestit kulkevat nopeasti, niitä ei tarvitse seurata jatkuvasi vaan silloin, kun itselle sopii.
 – Kukaan ei odota vanhemmilta, että jokaiseen viestiin reagoidaan heti. Emme me ole mitään jäniksiä, jotka olisivat toisten ihmisten tai sovellusten pompoteltavissa.
 Sovellustekniikkaa kiitetään ja haukutaan
 Sovellustekniikka kerää niin hyvää kuin huonoa palautetta lukijoilta.
 "Meillä Wilma on tärkein yhteydenpitoväline. Viestit opettajalta, nekin joista murkku ei halua tai unohtaa sanoa, kulkevat vanhemmille ja päinvastoin. Ehdottoman hyvä nykypäiväinen mobiilisovellus."
 "Sovellusteknisesti Wilma ei ole käyttäjän näkökulmasta kovin hyvälaatuinen, mikä rajoittaa merkittävästi kommunikaatiota."
 "Monet opettajat ovat ratkaisseet asian siten, että eivät käytä sovellusta kodin ja koulun väliseen viestimiseen, vaan mieluummin soittavat puhelimella. Vaihtoehtoisesti viestit ovat todella lyhyitä, keskittyen pelkästään asian ytimeen. Negatiivisia asioita käsiteltäessä tämä kasvattaa asioiden negatiivisuutta."
 Mikään tekstipohjainen kanava ei koskaan ole täysin rikas, koska siitä puuttuvat äänensävyt.  Viestintäasiantuntija Katleena Kortesuo
 Kortesuo kuuluu itse siihen joukkoon, joka ei anna kiitosta sovelluksen tekniselle laadulle. Hänen mukaansa sähköinen viestintä on kuitenkin aina jokseenkin köyhää sovelluksesta riippumatta.
 – Viestintäkanavat voidaan jakaa köyhistä rikkaisiin. Mitä rikkaampi kanava, sitä lähempänä se on kasvokkain tapahtuvaa viestintää. Se on ajantasaista, ja siinä ovat mukana eleet ja ilmeet. Köyhintä viestintää ovat savumerkit ja morsetus, joissa on todella suppeat viestintämahdollisuudet.
 Vaikeissa asioissa Kortesuo kehottaa käyttämään mahdollisimman rikasta viestintäkanavaa, jotta viesti tulee ehjänä vastaanottajalle.
 – Mikään tekstipohjainen kanava ei koskaan ole täysin rikas, koska siitä puuttuvat äänensävyt, ja toinen osapuoli voi olla esimerkiksi lukihäiriöinen. On ihan perusteltua hoitaa joitakin asioita puhelimessa tai sopia tapaaminen kasvokkain.
 – Itse laittaisin Wilmassa viestin, että: "Hei, nyt on ollut pikkuisen häiriöitä oppitunnilla. Voisinko soittaa, että juteltaisiin asiasta tai pääsisitkö käymään?"
 Reissuvihko takaisin
 Joissakin kommenteissa lukijat kaipaavat entisaikojen reissuvihkoa takaisin, mutta niihin aikoihin ei taida olla paluuta. Jotkut ovat silti sanoutuneet irti sovellusten käytöstä.
 "En ole käynyt Wilmassa kolmeen vuoteen. Opettajat tietävät sen ja antavat lapsille tärkeät asiat paperilla mukaan tai pyytävät kertomaan vanhemmille kotona. Homma on toiminut hienosti. Yleensäkin kaikki "sähköinen" on vastenmielistä. Toinen tykkää, toinen ei."
 "Perinteistä reissuvihkoa ei voita mikään. Wilma on nykyaikaa, ja sille ei voi mitään. Aluksi sen kanssa oli hankaluuksia, mutta nykyään se toimii hyvin."
 Lue myös:
 Helsinki luopuu koulujen Wilma-järjestelmästä muutaman vuoden sisällä – parin miljoonan käyttäjän Wilma ei lähtenyt mukaan kaupungin kilpailutukseen
 Wilma-sovellus on kiinteästi mukana koululaisten, vanhempien ja opettajien arjessa – kerro meille, mikä viestinnässä toimii tai ärsyttää

Negatiivinen viestintä koulujen Wilmassa aiheuttaa mielipahaa ja turhautumista – näin vältät pahimmat sudenkuopat sähköisessä viestinnässä


Summary: Krista Kiurun (sd.) mukaan osassa lastensuojelulaitoksista on käytössä menetelmiä, jotka eivät kestä päivänvaloa.

Lastensuojelulaitoksista paljastuneiden epäkohtien määrä on perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiurun (sd.) mukaan huolestuttavan korkea.
 Ylen  A-studion selvityksen mukaan  joka kymmenennen lastensuojelulaitoksen toiminnassa on todettu puutteita.
 – Toisaalta tapausten määrä osoittaa sen, että valvontaa tehdään. Olen silti varma, että läheskään kaikki tapaukset eivät ole tulleet viranomaisten tietoon, Kiuru kommentoi.
 – Eri selvitykset ja valvonnan osoittamat esimerkit kertovat siitä, että kasvatus on paikoin vanhentunutta ja käytössä on menetelmiä, jotka eivät kestä päivänvaloa.
 Lastensuojelulaitosten tila nousi puheenaiheeksi, kun Etelä-Suomen aluehallintovirasto määräsi viime viikon torstaina  Loikalan kartanon lastensuojelulaitoksen toiminnan keskeytettäväksi .
 – On nollatoleranssi tilanteille, joissa lasten ja nuorten perus- ja ihmisoikeuksia rikotaan. Tämä Loikalan tapaus on räikeä esimerkki päinvastaisesta, Kiuru sanoo.
 Keskiviikon A-studio  käsittelee lastensuojelun arkea ja ongelmia klo 21.04 alkaen.
 Lastensuojelun resurssit loppuvat kesken
 Kiurun mukaan lasten edun valvominen vaatii lisää sosiaalityöntekijöitä.
 – Monesti työntekijän vastuulla on aivan liian paljon lapsia. 80 prosenttia sosiaalityöntekijöistä ei tapaa edes kuukausittain kaikkia niitä lapsia, jotka ovat heidän vastuullaan.
 Hallitusohjelma lupailee avuksi henkilöstömitoitusta myös lastensuojeluun. Tarkoitus on pyrkiä asteittain siihen, että yhden sosiaalityöntekijän vastuulla olisi enintään 30 lasta.
 Haasteena on, mistä uudet työntekijät löydetään.
 – Työympäristö on raskas ja päivänselvää on, että uusien sosiaalityöntekijöiden saaminen lastensuojeluun on haastavaa, Kiuru toteaa.
 – Pitkällä aikavälillä tarpeeseen on jo esimerkiksi koulutusmääriä lisäämällä reagoitu.
 Kiuru penää kuitenkin myös lastensuojelulaitoksilta tahtoa soveltaa lastensuojelulakia oikein.
 – Kentällä nykylainsäädännön noudattaminen tuntuu paikoin aiheuttavan vaikeuksia. Vaaditaan isoa asennemuutosta, jotta nämä asiat saadaan kuntoon.
 Erillistä uutta lakia tuskin nähdään
 Lastensuojelulaki koskee nykyisellään kaikkia alle 18-vuotiaita. Sen piirissä on siis hyvin eri-ikäisiä ja eri tarpeita omaavia nuoria.
 Yksityiset perhekodit ja lastensuojelulaitokset ovatkin vaatineet  lastensuojelulain rinnalle erillistä nuorisolakia , joka koskisi 12–17-vuotiaita. Toivotussa laissa määrättäisiin muun muassa nuorten velvollisuuksista ja rajoittamistoimenpiteiden käytöstä.
 – Lähtökohtaisesti en toki vastusta mitään toimenpiteitä, joilla lastensuojelun tila saadaan paranemaan, ministeri Kiuru sanoo.
 Erillistä nuorisolakia hän ei kuitenkaan pidä ensisijaisena ratkaisuna.
 – Jos nämä asiat pelkästään lainsäädännöllä laitettaisiin kuntoon, niinhän olisi tapahtunut jo monta kertaa. Lastensuojelulakiin on tehty useita muutoksia menneiden vuosien aikana ja silti nämä ongelmat ovat jatkuneet.
 Uusien lakien sijaan Kiuru keskittyisi siihen, miten lakia sovelletaan.
 – Muutamassa viikossa yritämme saada lastensuojeluun liittyvän suosituskokonaisuuden päivitettyä, Kiuru kertoo.
 Viime hallituskaudella päivitetty lastensuojelulaki astuu voimaan vuodenvaihteessa.
 – Suositusten avulla osataan sitten lukea vuoden alusta voimaan tulevaa lainsäädäntöä tavalla, joka kentälle tulee yksiselitteisesti selväksi.
 Joka kymmenes lastensuojelulaitos on rikkonut lakia. Miten lapsia kasvatetaan laitoksissa?  A-studio  TV1. Juontajana Annika Damström. #yleastudio
 Lisää aiheesta:
 Mirosta, 21, tuli lastenkodissa narkomaani – Joka kymmenes lastenkoti on rikkonut lakia, katso millaisia pulmia laitoksista on löytynyt
 Yle seurasi päivän lastensuojelun arkea – yllättävä tieto puhelimessa sai jähmettymään: “Onhan tämä työ henkisesti raskasta”
 Nuoria riisutettu alasti, eristetty ja pakotettu syömään hiljaisuudessa – viranomaiset keskeyttävät lastensuojelulaitos Loikalan kartanon toiminnan
  "Meitä kiellettiin puhumasta" – Heli Toivonen asui Loikalan kartanossa ja kertoo, kuinka laitoksen nuoria nöyryytettiin jo 16 vuotta sitten

Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru: Lastensuojelulain tulkinta yksiselitteiseksi, lastensuojelun resursseja lisätään


Summary: Syyrian kurdit onnistuivat rakentamaan oman itsehallinnon Syyrian sisällissodan varjossa.

Syyrian vuonna 2011 alkanut sisällissota oli hirvittävyydestään huolimatta kurdeille onnenpotku.
 Presidentti  Bashar al-Assadin  hallinto veti joukkonsa kurdialueelta, koska niitä tarvittiin suurten asutuskeskusten kuten Aleppon ja Damaskoksen taisteluissa. Kurdit rakensivat itselleen maan koillisosaan itsehallintoalueen, josta tuli yksi Syyrian rauhallisimmista kolkista.
 Uhraukset Isisin vastaisessa taisteluissa eivät tuoneet suojaa
 Ääriliike Isisin edetessä kurdeista tuli tärkeä liittolainen länsimaille, erityisesti Yhdysvalloille. Kurdijoukot menestyivät Isisiä vastaan, mutta kärsivät vakavia tappioita. On arvioitu, että kurdijohtoiset joukot menettivät kaatuneina yli 10 000 miestä ja naista. Uhraukset eivät suojelleet kurdeja. Kurdialueella on yhdysvaltalaisjoukkoja, jotka ovat väistyneet Turkin hyökkäyksen tieltä.
 Olen tavannut syyrialaisia kurdipoliitikkoja sekä Syyriassa että Suomessa. He eivät koskaan uskoneet, että Yhdysvallat suojelisi heitä ikuisesti kaikelta pahalta. Mutta he uskoivat, että he voisivat turvata asemansa osana laajempaa sopimusta, joka päättäisi Syyrian sodan. Tavoitteena oli luoda itsehallintoalue osana Syyriaa.
 Turkin mielestä Syyrian kurdialue on terroristien käsissä
 Turkin presidentille  Recep Tayyip Erdoğanille  kurdien menestystarina oli uhka. Turkki on epäonnistuneiden rauhantunnusteluiden jälkeen käynyt katkeraa sotaa Kurdistanin työväenpuoluetta PKK:ta vastaan omalla maaperällään. Turkin mielestä Syyrian kurdialue on PKK:n valvonnassa, ja presidentti Erdoğan puhuu alueen puhdistamisesta "terroristeista".
 Turkilla on myös suunnitelma, jonka mukaan Pohjois-Syyriaan voisi lähettää suuren osan Turkissa olevista syyrialaispakolaisista. Heitä on 3,5 miljoonaa. Turkin talousongelmien takia pakolaisista on alkanut muodostua entistä suurempi poliittinen rasite presidentti Erdoğanille, joten heistä tulisi päästä eroon.
 Erdoğan uhkaa Eurooppaa "pakolaisaseella"
 Presidentti Erdoğan on toistuvasti uhannut Eurooppaa sanomalla, että hän voi myös lähettää pakolaiset Eurooppaan.
 Mikäli EU:n reaktiot tuntuvat oudon laimeilta, selitys löytyy tästä "pakolaisaseesta", jota EU todella pelkää. On epäilty, että Turkki on jo vilauttanut asettaan, kun Egeanmeren saarille on alkanut saapua entistä enemmän pakolaisia ja siirtolaisia viime kuukausina.
 Jatkon kannalta voi olla olennaista, miten pahaa jälkeä Turkin operaatio aiheuttaa siviilialueilla. Turkin liittolaisten joukossa on arabijoukkoja. Näitä joukkoja on jo aiemmin  syytetty ryöstelystä, sieppauksista ja kidutuksesta , kun Turkki viime vuonna valtasi lännempänä sijaitsevan Afrinin kurdialueen. Jos nämä sotilaat pääsevät ryöstelemään kaupunkeihin, Turkki ainakin kärsii jälleen kerran imagotappion. Eri asia on se, välittääkö Erdoğan siitä.
 Lisää aiheesta:
 Turkki aloitti maahyökkäyksen Syyrian kurdialueelle, kurdijohtoinen SDF: Maahyökkäys torjuttu – Yle seuraa tilannetta
 Tämän tiedämme nyt Turkin hyökkäyksestä – mitkä ovat osapuolten voimasuhteet, horjuttaako Trumpin vetäytymispäätös Yhdysvaltojen asemaa?
 Syyrian kurdit varoittavat Turkin hyökkäyksen vaaroista: Isis-vankien ja al-Holin vartiointiin ei riitä sotilaita, jos Turkki iskee kurdialueelle
 Turkin Erdoğan haluaa puskea Syyriaan perustamaan "turvavyöhykettä" – Mitä se käytännössä tarkoittaa?

Analyysi: Syyrian kurdialue oli harvinainen menestystarina, nyt tarinalle uhkaa tulla katkera loppu


Summary: Palavakivi eli öljyliuske takasi pitkään Virolle omavaraisuuden sähköntuotannossa. Nyt sen käyttö on käymässä liian kalliiksi.

KOHTLA-JÄRVE Raimond Äri  vetää ylleen paksun takin, paksut housut ja pitkävartiset kumisaappaat.
 Maan alla on ympäri vuoden vain seitsemän astetta lämmintä.
 Päähänsä Äri asettelee muovisen kypärän ja kiinnittää siihen otsalampun. Kaulassa roikkuu lisähappilaite hätätilanteiden varalle.
 Sitten Äri istuu pikkubussiin, joka lähtee ajamaan loivasti alaspäin viettävää tunnelia pitkin kohti louhosta.
 Olemme Koillis-Virossa, aivan Venäjän rajalla, maailman suurimmassa palavankiven eli öljyliuskeen kaivoksessa.
 Viron valtion energiayhtiön Eesti Energian omistamassa Estonia-kaivoksessa työskentelee 1 500 ihmistä.
 Estonia-kaivoksen työntekijät kulkevat maan alle nykyään bussilla. Aikaisemmin matka taittui kaivosjunalla. Stanislav Moshkov
 Äri johtaa kaivoksen teknologiaosastoa ja vastaa työnjohdosta. Hän on työskennellyt koko elämänsä kaivosalalla, samoin kuin isänsä ja isoisänsä.
 – En koskaan miettinyt mitään muuta alaa. Kaivostyö kulkee perintönä perheessämme, Äri kertoo.
 Nyt häntä kuitenkin huolestuttaa alan tulevaisuus. Palavankiven kaivoksista on irtisanottu Virossa tänä vuonna satoja työntekijöitä, ja lisää irtisanomisia on tiedossa lähitulevaisuudessa.
 Suurin syy tähän ovat EU:n päästöoikeuksien hinnat, jotka ovat nousseet viime vuosina rajusti. Paljon hiilidioksidipäästöjä tuottava palavakivi on muuttumassa Virolle kannattamattomaksi.
 – En tiedä, mitä työttömäksi jäänyt kaivosmies voi tehdä. Suurimmalla osalla ei ole kokemusta muusta kuin kaivostyöstä, Äri sanoo.
 Palavaakiveä louhitaan suurilla kaivinkoneilla. Stanislav Moshkov
 Yhteensä ala työllistää Virossa suoraan tai välillisesti noin 13 000 ihmistä. Se on Itä-Virumaan maakunnan tärkein työllistäjä, sillä suurin osa palavankiven kaivoksista sijaitsee täällä.
 Alan merkittävyyttä alueella lisää se, että Itä-Virumaan yleinen työllisyystilanne on Viron heikoin.
 Viron energiaomavaraisuuden perusta
 Palavakivi on kiveen sitoutunutta öljyä. Se on syntynyt miljoonien vuosien aikana, kun maaperään on jäänyt puristuksiin orgaanisia ainesosia.
 Viron lisäksi sitä esiintyy runsaasti esimerkiksi Yhdysvalloissa, Venäjällä, Jordaniassa, Brasiliassa ja Kiinassa.
 Palavankiven ansiosta Viro on ollut vuosikymmeniä energiantuotannossa lähes omavarainen. Kun raaka-aineet sähköntuotantoon on voitu kaivaa omasta maaperästä, maan ei ole tarvinnut nojata esimerkiksi Venäjän-tuontiin.
 – Virossa energiainvestointeja on ohjannut omavaraisuus. Muiden armoilla ei haluta olla, sanoo Eesti Energian kaivosten johtaja  Andres Vainola.
 Palavakivienergia on Virolle myös tärkeä vientituote.
 Vaikka esimerkiksi tuulivoima ja metsähake ovat korvanneet palavaakiveä sähköntuotannossa, on sen osuus kaikesta Virossa kulutetusta sähköstä yhä noin 70 prosenttia.
 Palavakivi on siis edelleen maan ylivoimaisesti tärkein energianlähde. Maan BKT:stä se muodostaa neljä prosenttia.
 Palavakivi on kivihiiltä pahempi saastuttaja
 Pikkubussi pysähtyy valaistuun, tilavaan luolaan. Tämä on varikko, jossa kaivinkoneita kunnostetaan. Itse kaivaminen tapahtuu syvemmällä maan alla.
 Varikolla kunnostetaan kaivinkoneita. Stanislav Moshkov
 Raimond Äri ja Andres Vainola näyttävät, kuinka palavakivi erottuu luolan seinämästä parin metrin korkuisena vaaleammanruskeana kerroksena.
 He tietävät, että luonnonvaralla on myös varjopuolensa.
 Palavankiven polttaminen energiaksi päästää ilmakehään runsaasti esimerkiksi typen oksideja ja rikkidioksidia. Se on kaikista fossiilisista polttoaineista suuripäästöisin.
 Ympäristöhaitat eivät rajoitu kasvihuonekaasupäästöihin. Louhokset myös likaavat pohjavesiä, ja kiven polttamisesta syntyvä tuhka huonontaa hengitysilman laatua. Kaivoksilla on lisäksi maisema- ja meluhaittoja.
 Palavankiven kaivokset aiheuttavat päästöjen lisäksi myös maisema- ja meluhaittoja. Stanislav Moshkov
 EU on sitoutunut tiukkoihin tavoitteisiin kasvihuonepäästöjen vähentämiseksi ilmakehästä. Päästöoikeuksien hinnat ovat parin viime vuoden aikana jopa viisinkertaistuneet.
 – Tällä hetkellä päästöoikeudet maksavat noin 30 euroa tonnilta. Se on niin korkea hinta, ettei sähköntuottaminen palavakivestä ole enää kannattavaa, Andres Vainola kertoo.
 Päästöoikeuksien kallistumisen lisäksi palavankiven kannattavuutta on heikentänyt sähkömarkkinoiden avautuminen kilpailulle. Viro tuo nykyään paljon sähköä Suomesta, koska suomalainen sähkö on keskimäärin virolaista sähköä halvempaa.
 Pian energiakilpailu lisääntyy entisestään, kun Suomen maakaasumarkkinat avautuvat vuodenvaihteessa. Viimeistään tuolloin otetaan myös käyttöön Suomen ja Viron välille rakennettu uusi maakaasuputki.
 Putki sitoo Suomen ja Viron osaksi Keski-Euroopan maakaasuverkkoa ja laskee kaasun tukkuhintaa koko Itämeren alueella.
 Palavastakivestä ei haluta luopua kokonaan
 Virossa käydään nyt poliittista keskustelua siitä, kuinka maa voisi tulla hiilineutraaliksi vuoteen 2050 mennessä.
 Jotta tavoitteeseen päästään, on selvää, että palavankiven osuutta energiantuotannossa on vähennettävä.
 Viron ympäristöministeriön ilmasto-osaston johtajan  Getlyn Denksin  mukaan palavankiven teollisuutta on jo aikakin tarkastella kriittisesti.
 – Energia-ala on ylivoimaisesti Viron suurin kasvihuonekaasupäästöjen lähde. Esimerkiksi vuonna 2016 sen osuus oli 70,4 prosenttia maan kokonaispäästöistä. Avain ilmastotavoitteiden saavuttamiseen on nimenomaan energia-alalla, Denks sanoo.
 Hän kertoo, että Viron valtio aikoo seuraavan vuosikymmenen aikana tukea rahallisesti yrityksiä, jotka kehittävät ratkaisuja energia-alan muutoksiin.
 Kaivokselta palavakivi kulkee sähköntuotantolaitokseen. Stanislav Moshkov
 Palavastakivestä ei pidä Denksin mukaan kuitenkaan luopua hätiköidysti. Kyse on paitsi energiapolitiikasta, myös turvallisuus- ja sosiaalipolitiikasta.
 – Meidän täytyy edetä askel askeleelta ja miettiä monipuolisia vaihtoehtoja palavallekivelle. Samalla pitää kiinnittää huomiota Itä-Viron työllisyystilanteeseen. Alueelle pitää kehittää uusia työpaikkoja ja kaivostyöntekijöille täytyy tarjota mahdollisuuksia uudelleenkouluttautumiseen, Denks sanoo.
 Palavaakiveä tullaan siis louhimaan edelleen, mutta Denksin mukaan sitä hyödynnetään jatkossa entistä tehokkaammin ja ympäristöystävällisemmin.
 – Palavastakivestä valmistetaan jo nyt sähkön sijaan entistä enemmän öljyä, mistä syntyy huomattavasti vähemmän päästöjä kuin sähköntuotannosta, hän sanoo.
 Öljyä voidaan käyttää esimerkiksi polttoaineena, pesu- ja säilytysaineina sekä kosmetiikassa. Energianlähteenä käytetään yhä enemmän palavankiven sivutuotteena syntyvää liuskekaasua.
 Eesti Energian Andres Vainolan mukaan kaivosten päästöt ovat vähentyneet dramaattisesti öljyntuotantoon siirtymisen myötä.
 Viron palavakivi on väriltään ruskeaa. Stanislav Moshkov
 Jätteet otetaan entistä parempaan käyttöön
 Maan pinnalla, Estonia-kaivoksen vieressä, kohoaa useiden kymmenien metrien korkuinen jätevuori. Se koostuu palavan kiven louhinnasta syntyneestä kalkkikivestä.
 Kalkkikivikukkulasta voi tulla tulevaisuudessa turistinähtävyys. Stanislav Moshkov
 – Täältä näkee Venäjälle asti, hyvällä säällä Suomeenkin, Andres Vainola viittilöi mäen päällä.
 Tällaisia korkeita tuhka- ja kivikasoja näkyy Itä-Virossa paljon. Ne ovat tulosta vuosikymmenten aikaisesta palavankiven louhimisesta ja polttamisesta.
 Jatkossa kaivosjäte pyritään kierrättämään entistä tehokkaammin.
 – Kivimurskaa voidaan käyttää esimerkiksi valtion rakennushankkeissa kuten Rail Baltica -radan rakentamisessa, Vainola sanoo.
 Andres Vainola on Eesti Energian kaivosten johtaja. Stanislav Moshkov
 Hän kertoo, että Estonia-kaivos suljetaan viiden vuoden sisällä, kun sen luonnonvarat on louhittu loppuun. Kaivoksen paikalle rakennetaan vesivoimala. Jätemäestä tulee motocross-rata, jonka toivotaan houkuttelevan alueelle turisteja.
 Vastaavia projekteja on toteutettu muuallakin Itä-Virumaalla. Yksi alueen tuhkavuorista on nykyään laskettelukeskus, toisesta kaivoksesta on tehty museo.
 Tulevaisuus tuulivoimassa?
 Palavankiven tuhkasta syntyneitä jätemäkiä on alettu hyödyntää myös toisella tavalla: niiden päälle rakennetaan tuulivoimaloita.
 Puolen tunnin ajomatkan päässä Estonia-kaivokselta, yhden tuhkavuoren päällä, sijaitsee vuonna 2012 käyttöön otettu tuulivoimala. Se tuottaa sähköä 24 000 virolaiskodille.
 Yhteensä Virossa toimi vuoden 2018 lopussa jo 139 tuulivoimalaa.
 Virossa on maan pieneen kokoon nähden jo paljon tuulivoimaloita. Stanislav Moshkov
 Tällä hetkellä noin 25 prosenttia Viron sähköstä tuotetaan uusiutuvilla energianlähteillä kuten tuuli- ja aurinkoenergialla ja metsähakkeella. Tavoite on, että viiden vuoden päästä osuus on kohonnut 40 prosenttiin.
 Ympäristöministeriön Getlyn Denksin mukaan uusiutuvat energianlähteet tukevat Viron omavaraisuutta energiantuotannossa.
 – Mitä enemmän energiaa tuotetaan esimerkiksi kotimaisella tuulivoimalla, sitä vähemmän Viro joutuu ostamaan ulkomaista sähköä, Denks sanoo.
 Tulevaisuutta kannattaa miettiä siitäkin syystä, että palavankiven teollisuudelle Virossa on selvä takaraja: viimeistään sadan vuoden kuluttua kaikki maan palavakivi on louhittu loppuun.
 Lue lisää:
 Päästökiintiöiden kallistuminen uhkaa satoja työpaikkoja Virossa
 Helsingin Sanomat: Palavakivi eli öljyliuske tuottaa Virolle enemmän kuin tietoteknologia

Onko palavankiven aika ohi? Viro pyrkii hiilineutraaliksi ja joutuu vähentämään tärkeimmän energianlähteensä käyttöä


Summary: Kokoomuksen Otto Meren aloite niin sanotun Hitas-järjestelmän lakkauttamisesta puhutti Helsingin valtuutettuja keskiviikkoiltana. Valtuusto päätti kuitenkin siirtää purkamispäätöstä tulevaisuuteen.

Helsingin valtuuston Hitas-keskustelu alkoi jähmeästi, sillä viidesosa valtuutetuista ja paikalla olleista varavaltuutetuista joutui poistumaan salista jääviyden takia.
 85:sta valtuutetusta ja varavaltuutetusta 17 joutui poistumaan. Kaupunki oli aiemmin linjannut, että kaikki joilla joku lähiomainen tai lähiomaisen puoliso omistaa niin sanotun Hitas-asunnon, joutuvat poistumaan keskustelusta Hitas-järjestelmän poistamisesta.
 Kun valtuutettujen ja varavaltuutettujen varavaltuutetut olivat tulleet paikalle ja tekniset järjestelmät saatiin toimimaan, Helsingin kaupungin hintasäädellyn asuntotuotannon eli Hitas-tuotannon keskustelu pääsi lopulta tauon jälkeen alkamaan.
 Vilkkaan keskustelun jälkeen valtuusto kuitenkin päätti lykätä Hitas-järjestelmän tulevaisuudesta päättämistä tulevaisuuteen. Valtuutetut linjasivat, että Hitas-järjestelmän tulevaisuudesta keskustellaan tulevassa maankäytön ja asumisen -ohjelmassa ensi keväänä.
 Hitas-jäävit  Silja Borgarsdóttir Sandelin (RKP) Mari Holopainen (Vihr.) Reetta Vanhanen (Vihr.) Elina Moisio (Vihr.) Paavo Arhinmäki (Vas.) Seija Muurinen (Kok.) Petra Malin (Vas.) Mai Kivelä (Vas.) Pentti Arajärvi (SDP) Dennis Pasterstein (Kok.) Tapio Klemetti (Kok.) Satu Silvo (Vihr.) Johanna Nuorteva (Vihr.) Juha Hakola (Kok.) Byoma Tamrakar (RKP) Jape Loven (SDP) Jaana Pelkonen (Kok.)
 Ehtoja tarkistetaan uusiksi
 Lisäksi valtuusto edellytti, että kaupunginhallitus selvittää mahdollisuudet muuttaa Hitas-järjestelmän luovutusehtoja siten, että kohtuuhintaiseen asumiseen tarkoitettuja Hitas-asuntoja ei voisi hankkia sijoituskohteeksi.
 Lisäksi valtuuston mukaan on varmistettava, ettei Hitas-asuntoja luovuteta henkilölle, joka jo omistaa yhden tai useamman Hitas-asunnon.
 Myös maksimineliövuokra tulisi määritellä Helsingin kaupungin vuokra-asuntojen Hekan tasolle.
 Keskustelu, ketä Hitas auttaa
 Valtuuston Hitas-keskustelussa korostui se, tukeeko Hitas-järjestelmä rikkaita vai köyhiä. Kokoomuksen mukaan Hitas on auttanut hyväosaisia, jopa rikkaita. Vasemmisto taas kyseenalaisti, että Hitas olisi auttanut rikkaita.
 – Hyväosaiset eivät tukia tarvitse, aloitti Kokoomuksen  Dani Niskanen .
 Vasemmistoliiton  Veronika Honkasalo  huomautti, että Hitas on mahdollistanut sekoittavan asuntopolitiikan Helsingissä.
 – Enemmän Hitaksessa on kyse laajemmasta yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta ja segregaation ehkäisystä, Honkasalo sanoi..
 – On tärkeää, että mahdollistamme myös keskituloisille asunnon omistamisen, Veronika Honkasalo sanoi.
 Vihreiden  Tuomas Rantanen  huomautti, että Hitas perustettiin aikoinaan keskituloisille perheille, ei vähävaraisille.
 – Ajatus on ollut, että jarrutetaan keskituloisten perheiden pois muuttamista Helsingistä. Se ei ole alun perinkään ollut suoraa tukea vähävaraisille, Rantanen sanoi.
 Otto Meri huomautti, että missään muualla maailmassa ei ole Hitas-asuntoja.
 – Ainut keino madaltaa asumisen hintoja on lisätä tarjontaa. Ehkä 1970-luvulla ei ymmärretty, mihin tämä hitas-järjestelmä johtaa.

Helsingin valtuusto lykkäsi Hitas-järjestelmästä päättämistä tulevaisuuteen – 17 valtuutettua poistui salista jääviyden takia


Summary: Näyttelijä eläytyy tänä syksynä tv-sarjassa vakoojan rooliin, mutta tekee myös laulukonsertteja.

Näyttelijä ja laulaja  Jonna Järnefeltin  elämään kuuluu tänä syksynä vahvasti musiikki. Taiteilija on tehnyt viime aikoina  Yli rajan  -nimisiä konsertteja, jotka perustuvat hänen omista sanoituksistaan tehtyihin lauluihin.
 Järnefelt käsittelee teksteissään muun muassa edesmenneen äitinsä muistisairautta.
 Aluksi kokemuksista piti tulla näytelmä, mutta lopulta niistä tulikin laulujen sanoja.
 – Mä keskityn pieniin arjen asioihin. Niihin, jotka menevät helposti ohi, mutta ovat merkityksellisiä. Esimerkiksi sellaiset ominaisuudet, jotka korostuvat, kun muisti katoaa.
 Laulujen tekstejä on syntynyt muustakin arkeen liittyvästä kauneudesta ja rujoudesta ja esimerkiksi äitiyden muuttumisesta iän myötä.
 – Olen paljon esimerkiksi työstänyt sitä, kun lapset kasvavat, ja olen pääsemässä uuteen vaiheeseen vanhemmuudessa. Rupean saamaan takaisin oman elämäni, kun en ole enää se kuljeta, kannusta, kustanna ja kiroile -tyyppi, Järnefelt nauraa.
 Väkivallan esittäminen pitää olla aina hyvin perusteltua
 Järnefelt näkyy tänä syksynä myös uudessa  Nyrkki -televisiosarjassa, joka on vakoojatrilleri 50-luvun Helsingistä.
 Rooli on hyvin toiminnallinen ja vaatii aseen käyttöä, ja Järnefelt on opetellut tappelukohtauksia varten myös potkunyrkkeilyä.
 Vaikka kovanaaman ja pahiksen rooli onkin kiehtovaa, niin väkivallan esittäminen sinänsä ei Järnefeltin mielestä ole näyttelijälle koskaan pikkujuttu. Se voi herättää voimakkaitakin tunteita.
 – Se on pelottava se voima, mikä tulee siitä aseen käytöstä, ja kyllä minäkin olen itkenyt silloin, kun tein sitä ensimmäisiä kertoja fiktiossa.
 Järnefelt onkin tarkka siitä, että väkivallan näyttäminen on aina hyvin perusteltua eikä sillä saa leikkiä.
 – Se ei koskaan saa olla vain jotain ammuskelua. Siihen pitää aina olla jokin psykologinen syy, että väkivaltaa ylipäätään näytetään.
 Katso Jonna Järnefeltin koko vierailu Puoli seitsemän -lähetyksessä:

Väkivallan esittäminen ei ole näyttelijälle pikkujuttu – Jonna Järnefelt: Kyllä minäkin olen ensimmäisillä kerroilla itkenyt


Summary: Suomalaisupseerin mukaan kurdit ovat heikoilla Turkkia vastaan: ilma-ase puuttuu ja suurvallat eivät puutu tilanteeseeen.

Maavoimien tutkimuskeskuksen tutkijaesiupseeri, kapteeni  Antti Paronen  arvioi, että Turkin tänään aloittama hyökkäys Pohjois-Syyrian kurdialueille voi päättyä nopeastikin.
 – Arviot turkkilaisten joukkomääristä liikkuvat 5 000–10 000:n välillä. Tämä on joukkomääräisesti aika iso operaatio. Joukkoja ollaan keskittämässä yllättävänkin paljon, Paronen sanoo.
 – Se tarkoittaa muutamien päivien, ehkä 10 päivän tai korkeintaan parin viikon operaatiota, jos operaatio onnistuu hyvin turkkilaisesta näkökulmasta.
 Turkki on tehnyt alueelle ilmaiskuja ja ampunut tykistötulta kurdien asemiin. Ras al-Ainin rajakaupungista on raportoitu räjähdyksistä. Turkki aikoo perustaa Syyrian puolelle rajaa  vyöhykkeen , jolta se aikoo karkottaa kurdijoukot.
 Kurdeilla heikko aseistus
 Turkkilaisilla on vastassaan pääasiassa kurdisotilaita. Yhdysvaltalaiset ilmoittivat aiemmin vetäytyvänsä alueelta pois.
 – Se, minkä verran kurdit saavat puolustusta järjestettyä, on kokonaan eri asia. Kurdijoukot ovat kokoelma erilaisia poliittisiin liikkeisiin linkittyneitä asejoukkoja, ja on varsin epäselvää, minkälaisen vastarinnan he siellä pystyvät aikaansaamaan.
 – Isisin vastaisessa taistelussa kurdeilla oli apunaan Yhdysvaltain ilma-ase ja erikoisjoukot, mutta kun ne nyt ovat pois, heillä ei ole ilma-asetta, ilmasta maahan aseistusta eikä tehokasta ilmatorjuntaakaan. Eli he jäävät turkkilaisen ilma-aseen alle. Valtiollisella sodankävijällä on raskaiden aseiden tuella tässä merkittävä etu puolellaan, Paronen sanoo.
 Syyria pysyy loitolla
 Taistelualue kuuluu virallisesti Syyrialle, mutta se ei turkkilaisten ja kurdien väliseen kahinaan osallistu.
 – Syyrialla on kädet täynnä työtä Idlibin maakunnassa ja Etelä-Syyrian alueilla. Syyrian asevoimilla ei rehellisesti sanottuna ole voimia työntyä kurdialueelle tai vastustaa turkkilaisten maahantunkeutumista. Osaltaan se yrittää myös välttää tällaista yhteenottoa turkkilaisten kanssa.
 Paronen muistuttaa, että  Yhdysvallat on antanut ymmärtää , ettei se puutu tilanteeseen eikä ryhdy vastatoimiin, mikäli turkkilaiset pysyvät ilmoittamissaan rajoissa. Myös Venäjä keskittyy hyötymään tilanteesta vain diplomatian keinoin.
 Sissisota voi jatkua
 Lähipäivät näyttävät Parosen mukaan, mihin suuntaan tilanne kehittyy.
 – Jos se etenee suopeasti turkkilaisten kannalta ja Turkki pääsee tavoitteisiinsa nopeasti eli valtaa reilut 20 mailia (30 km) Turkin rajalta Syyrian alueelle, niin sekä suurvallat kuin Turkkikin pyrkivät painamaan operaation aika nopeasti villaisella, Paronen sanoo.
 – Jos Turkki pääsee tavoitteisiinsa, se on silloin erittäin suuri voittaja. Se saa haltuunsa merkittäviä öljyntuotantoalueita Syyrian puolella.
 Paronen myös arvioi, että Turkki alkaa nopeasti "turkkilaistaa" valtaamiaan alueita eli istuttamaan sinne turkkilaista valtaa. Kurdeilla taas on edessään pakeneminen muualle Syyriaan. Se olisi suuri tappio, koska  kurdiosapuoli on kaavaillut  Pohjois-Syyriaan omaa itsehallintoaluettaan jo varsin pitkään.
 – Toki kurdit jatkavat yksittäisiä iskuja. He pystyvät pistämään kampoihin alueellisesti. Mikäli he pystyvät jäämään joihinkin asutuskeskuksiin ja taistelemaan rakennetulla alueella, niin siellä pienetkin kevyesti aseistetut joukot pystyvät pistämään miehittäjälle aika kauankin vastaan ja jopa muodostamaan eräänlaisia paikallisia jäätyneitä konflikteja, Paronen sanoo.
 Kurdit eivät voi luottaa enää ainakaan yhdysvaltalaisten apuun. Välit ovat nyt alkaneen Turkin iskun takia täysin poikki, vaikka vielä hiljattain kurdit ja Yhdysvallat taistelivat rinnakkain Isisiä vastaan.
 – Yhdysvallat jätti kurdit nyt yksin tai suorastaan vihollisensa suuhun ja armoille, en voi kuvitella muuta kuin välirikon tapahtuneen.
 Lue lisää:
 Turkki aloitti maahyökkäyksen Syyrian kurdialueelle, kurdijohtoinen SDF: Maahyökkäys torjuttu – Yle seuraa tilannetta
 Tämän tiedämme nyt Turkin hyökkäyksestä – mitkä ovat osapuolten voimasuhteet, horjuttaako Trumpin vetäytymispäätös Yhdysvaltojen asemaa?
 Suomi tuomitsee Turkin hyökkäyksen Syyriaan – asevientiluvat Turkkiin jäädytetään
 Analyysi: Syyrian kurdialue oli harvinainen menestystarina, nyt tarinalle uhkaa tulla katkera loppu

Sotilasasiantuntija Turkin iskusta Pohjois-Syyriaan: Joukkomääräisesti iso operaatio, kestänee pari viikkoa


Summary: Applen perustaja Steve Wozniak muistutti bisnesväkeä Helsingissä, että yrityksen perustamisen taustalta täytyy löytyä muutakin kuin halu tehdä rahaa.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

yrityksen perustaminen (perustaminen (kohdistuva toiminta), toiminta)

Applen perustaja  Steve Wozniak  oli yksi tämän syksyn Nordic Business Forum -tapahtuman odotetuimmista puhujista.
 Applen ensimmäisen tietokoneen vuonna 1976 rakentanut Wozniak kuuluu Piilaakson kuninkaallisiin ja moni Helsingin messuhalliin saapunut seminaarivieras varmasti odotti innolla miehen näkemyksiä luovuudesta, innovaatioista ja teknologiasta, kuten puhetta oli ennakkoon markkinoitu.
 Tämän sijaan suurin osa reilun tunnin keskustelusta kului Wozniakin elämän ja uran muistelemiseen. Wozniak kertoi tulipadan ääressä, kuinka hän jo lapsena askarteli resistorien kanssa ja kuinka hän piilotti tikittävän metronomin ystävänsä kaappiin koulussa.
 Moni tarinoista oli sellaisia, jotka Wozniak on kertonut jo monta kertaa kirjoissa, haastatteluissa tai vastaavanlaisissa puhetapahtumissa. Lavalla käytiin läpi tietenkin myös Applen synty ja muutamat kohokohdat yhtiön matkan varrelta. Paikoin esitys tuntui elävästi kerrotulta wikipedia-artikkelilta.
 Toki Wozniakin puheesta löytyi myös viisauksia ja ajatuksia. Hän muistutti, että kun hän yhdessä  Steve Jobsin  kanssa alkoi rakentaa yritystä, heillä ei ollut juurikaan rahaa. Niukkuus pakotti rakentamaan laitteita resursseja säästäen. Tämä loi tehokkaan ajatusmallin yhtiöön.
 Wozniak myös painotti, että yrityksen perustamisen taustalta täytyy löytyä muutakin kuin halu tehdä rahaa. Apple-veteraani ei antanut lavalla suurtakaan arvoa sarjayrittäjille, jotka vain kasvattavat yrityksiään isommille yhtiöille myytäviksi.
 Wozniak itse vakuutti, että hän on aina itse halunnut toimia oikein, eikä vain maksimoidakseen varallisuutensa. Tästä esimerkkinä hän nosti päätöksensä jakaa omistamiaan osakkeita kymmenille Applen työntekijöille juuri ennen kuin yhtiö listautui pörssiin vuonna 1980.
 Teknologian tulevaisuudesta Wozniak totesi sen verran, että hän uskoo kädessä pidettävien laitteiden pysyvän jotakuinkin samanlaisina vielä pitkään. Hän vertasi mobiililaitteita autoihin, jotka ovat vuosikymmeniä pysyneet ulkoisesti samanlaisina.
 – Jotkut asiat saavuttavat hyvän tason ja vakiintuvat sille, Wozniak sanoi.
 Miehen esitystä katsellessa tästä oli helppo olla samaa mieltä.
 Lue myös :
 Se toinen Steve – Ensimmäisen Applen tietokoneen rakentaneen Steve Wozniakin mielestä teknologiayhtiöt ovat kasvaneet liian suuriksi

Analyysi: Applen perustaja Steve Wozniakilta ei Suomessa kuultu innovaatioita, vaan tulipadan ääressä kerrottu elämäkerta


Summary: Suosikkisarjakuvasta tehty näytelmäelokuva tulee ensi-iltaan viikon kuluttua.

Monet olivat jo etukäteen sitä mieltä, että  Fingerpori -elokuvan tekeminen on järjetön ajatus.
 Jotkut ovat sitä mieltä myös nähtyään valmiin elokuvan.
 Ensi viikolla ensi-iltansa saava  Fingerpori  on muutamissa ennakkoarvioissa ehditty teilata täysin. Esimerkiksi  Kalle Kinnunen  kuvaili  Suomen Kuvalehdessä  elokuvaa “mystisen huonoksi”.
 Debyyttinsä elokuvaohjaajana tehnyt  Mikko Kouki  osasi odottaa kritiikkiä tarttuessaan yhteen Suomen suosituimmista sarjakuvista.  Pertti Jarlan  piirtämiä  Fingerpori -strippejä lukee lähes päivittäin yli kaksi miljoonaa ihmistä.
 – Hyvinkään  Red Carpet  -festivaaleilla ennakkoesityksessä tuli todella positiivista palautetta, netissä on ollut ei-niin-positiivista, ja lisäksi on tullut kaikkea siltä väliltä.
 Mikko Kouki haluaa tehdä lisää elokuvia. -Jos annetaan vielä tämän jälkeen, Kouki tarkentaa. Kehitteillä on kaksi projektia, mutta niistä ei vielä voi puhua. Antti Haanpää / Yle
 Miten ihmeessä pitkän linjan teatterinjohtaja, teatteriohjaaja ja näyttelijä päätyi  Fingerpori -elokuvan ruoriin?
 –  Markus (Selin)  soitti Solarilta ja kysyi. Olen tehnyt heidän kanssaan kaikenlaista sekä näyttelijänä että käsikirjoittajana, ja ollut muun muassa assistenttina  Pahassa maassa ; siitä se ajatus varmaan tuli.  Fingerpori -elokuvan idea tuntui niin erikoiselta, että pitihän siihen tarttua.
 Fingerpori  ei kuitenkaan kovin helposti taipunut elokuvaksi. Soitto Solarilta tuli jo kuusi vuotta sitten.
 Heimo Vesalla (Santtu Karvonen) ja lentoemäntärouvalla (Linda Wiklund) menee hyvin, kunnes kuvioihin tulee natsianoppi. Solar Films
 "Ongelma on se, että Fingerpori on kaupunki"
 Vaikka suosikkisarjakuvaa on esitetty teatterissa jo moneen otteeseen, käsikirjoituksen tekeminen pitkään elokuvaan oli tuskien taival. Jatkuvajuonisuus ei ottanut onnistuakseen, eikä näytelmäkäsikirjoitus toiminut elokuvana.
 Fingerporin  varsinainen isä, sarjakuvataiteilija Pertti Jarla oli konsulttina mukana pohtimassa, mille tielle lähdetään.
 – Ongelma ei oikeastaan ollut se, että  Fingerpori  on strippisarjakuva, vaan se, että Fingerpori on kaupunki. Kun pitää tehdä käsikirjoitus siitä, mitä kaupungissa tapahtuu, on se hirveän laaja aihepiiri.
 Lopulta Kouki päätyi yhdessä toisen käsikirjoittajan,  Petja Lähteen  kanssa ideaan episodielokuvasta.  Fingerporissa  seikkailee viisi keskushenkilöä neljässä tarinassa. Niillä on yhteinen, herttainen nuotti.
 – Nämä ovat pieniä, aika arkisiakin tarinoita, joissa on löyhänä yhteisenä teemana rakkaudennälkä, Kouki kuvailee.
  - En ollut ennen juurikaan miettinyt, mikä saa hahmot tikittämään. Piti keksiä näille ihmisille lisää sielunelämää, toteaa Fingerporin isä Pertti Jarla. Antti Haanpää / Yle
 "Pelkäsin, että näyttelijät yrittävät olla sarjakuvamaisia"
 Sarjakuvahahmojen siirtäminen elävien ihmisten nahkoihin on onnistunut kautta elokuvahistorian vaihtelevalla menestyksellä. Suurin osa kansainvälisistä menestystarinoista perustuu supersankaritarinoihin, mutta eivät nekään aina onnistu. Esimerkiksi Marvelin  Hulk  floppasi.
 Suomessa sarjakuvaa on versioitu näytelmäelokuviksi varsin vähän. Ammoin  Vihtori ja Klaara  -filmatisoinnit olivat suosittuja, mutta niistä on yli 50 vuotta.
 Pertti Jarlakin oli alkuun huolissaan siitä, miten hänen hahmoilleen käy. Lopputuloksesta hän kertoo nauttivansa.
 – Omien lasten antaminen toisten käsiin oli nimenomaan pelottavaa. Mua pelotti lähinnä se, että näyttelijät yrittäisivät olla hirveän sarjakuvamaisia. Olen oikein tyytyväinen siihen, että hahmoista tehtiin eläviä ihmisiä. On myös hauska nähdä , mitä uutta mun juttujen ulkopuolelta on keksitty.
 Fingerpori-sarjakuvan sanaleikeistä otetaan mahdollisimman paljon irti elokuvassa. Solar Films
 Krapula-Päivi (Pirjo Lonka) kirjaa ylös päiviään sinkkuna, mutta ei ehkä ihan kaikkea muista. Suvi Sievilä / Solar Films
 Jarla joutui elokuvaa varten tarkentamaan tyyppejään. Tätä ennen hän ei ollut miettinyt, miksi Krapula-Päivi tai Heimo Vesa tekee mitä tekee.
 –  Fingerpori -stripeissä on kyse vitseistä. Ne eivät oikeastaan ole sellaisia, joihin henkilöiden syvin olemus vaikuttaisi. Lähinnä olen aiemmin miettinyt korkeintaan mille hahmolle jokin vitsi sopisi, piirtäjä pohtii.
 Ohjaaja-käsikirjoittaja Mikko Koukille oli alusta asti selvää, että elokuvan näyttelijät esittävät ihmisiä, eivät piirroshahmoja.
 – Kaikki sarjakuvista tutut visuaaliset elementit heissä on, vaikka ei ihan yksi yhteen. Näiden elementtien sisällä on kuitenkin elävä ihminen. Tyylilajiin sarjakuva toki vaikutti; tämä on fingerporilaisen vinksahtanut komedia.
 Teflon Brothersin ja Kalevauvan Juhannussimaa on elokuvan tunnuskappale. Homeliuksen kekkereissä sen esittää Urho Puuma (Petja Lähde). Solar Films
 Fingerpori on kaikki suomalaiset kaupungit
 Elokuvan Fingerpori on nukkavieru pikkukaupunki. Sen värimaailma on tunkkainen ja estetiikka muutaman vuosikymmenen takaa.
 Siellä on betonia, hyytynyt ratapiha ja jättimäisiä virastoja. Siellä on yliopisto, joka muuttuu yksityissairaala Herhiläiseksi. Siellä on uusnatseja, vesiaihe, ja todella monta ydinvoimalaa.
 Elokuva kuvattiin pääosin Mikko Koukin kotikaupungissa Turussa. Ohjaaja huomauttaa, että Fingerpori löytyy kyllä kaikista suomalaiskaupungeista.
 – Pertti Jarla on sanonut, että Fingerporin voi löytää jopa Porvoosta. Turussa piti vähän kierrellä teollisuusalueita ja kaupungin laitamia. Ei Fingerpori ihan perinteistä postikortti-Turkua ole.
 Aktiivimallia, korruptiota ja uusnatsismia sipaistaan elokuvassa, mutta Jarlan sarjakuvien yhteiskunnallista pohjavirettä ei  Fingerporissa  varsinaisesti syväruopata. Sen sijaan stripeistä tuttuja, usein roiseja sanaleikkejä ja homonyymejä viljellään kosolti.
 Jätkät menevät junaan, hätäkeskukseen soittaa Elias Tapani Karhu ja kadunvarren kojussa kaupataan juhannussimaa. Tuttua ja uutta haluttiin sekoittaa sopivasti, kuvailee Kouki.
 – Me mietittiin paljon, minkä verran otetaan Jarlan strippejä mukaan. Ei siinä mitään tavoitetta ollut, mutta yli 40 niitä tuli. Keksittiin itse lisää. Osa Fingerporin vitseistä on tosi kökköjä, ja osa vaatii enemmän ajatustyötä. Sama on meidän elokuvassammekin.
 Aulis Homelius (Kari Väänänen) on valmis pikku korruptioon saadakseen vaimonsa takaisin. Solar Films
 "Homelius on traaginen hahmo"
 Kaupunginjohtaja Homeliusta esittävä  Kari Väänänen  on haastattelussa edelleen hieman liikuttuneessa tilassa. Konkarinäyttelijä on nähnyt valmiin elokuvan edellisenä iltana, ja matkii nyt itseään pyyhkimässä kyyneliä.
 – Mä liikutuin näiden ihmisten kohtalosta, kun katsoin elokuvan. Miten epätoivoisesti ne etsii rakkautta! Olin ihan buhuu, kun kaikille käy siinä hyvin.
 Väänäsen mielestä vaimoaan takaisin kaihoava Homelius on riipaiseva kaveri.
 – Se raukkarassu yrittää jotenkin pysyä maailmassa ja ennen kaikkea statuksessa kiinni, ja voittaa sillä keinoin vaimonsa takaisin. Tässä elokuvassa yllättivät melankolia ja lämpö ihmisiä kohtaan.
 Väänänen ei omien puheidensa mukaan ole juuri meritoitunut komedianäyttelijänä. Ohjaajan kanssa sovittiin heti aluksi, ettei mihinkään naamanvääntelyhommiin ryhdytä.
 – Kyllähän mä komiikkaa osaan, mutten ole tullut tunnetuksi sketsisarjoista. Mä en ole mikään varsinainen Uuno Turhapuro.  Vesku (Loiri)  on loistava, kansallisen mittakaavan hahmo, tiiä se!
 - Kun traagisia asioita katsoo kauempaa, ne ovat yht'äkkiä koomisia filosofoi Kari Väänänen. Antti Haanpää / Yle
 Sketsihahmon tai näköispatsaan teko ei Väänästä kiinnostanut. Eikä se olisi ollut aivan mahdollistakaan. Väänäsellä ei nimittäin kasva parta oikeassa paikassa. Siksi Homeliuksen pulisongit piti pudottaa astetta alemmas kuin sarjakuvassa.
 – Olin mä koko kesän niin hirveän näköinen, että kylille lähtiessä piti naamioitua: oli hapsut kammattu kaljun yli ja hapsutursakkeet naamassa. Yksi pikkulapsi säikähti minua niin, ettei uskaltanut kävellä ohi.
 Pönäkkä ja itsensä tosissaan ottava Homelius on Väänäsen mielestä ennen kaikkea traaginen hahmo. Siitä se komiikka syntyy.
 – Olen aina tykännyt  Monty Pythonista . Niiden periaate on, että mitä enemmän ihmiset ovat tosissaan, sitä koomisempia ne ovat. Sama juttu on tässä elokuvassa.
 Fingerporin riemullinen huumori on Väänäsen mielestä jo sinällään hyvä syy mennä elokuviin. On toinenkin.
 – Tässä on helvetin hyvät näyttelijät! Etenkin se, joka näyttelee Homeliusta on aivan loistava!

Fingerpori-elokuvassa Rivo-Riittaa ja Homeliusta ajaa rakkaudennälkä


Summary: Suomalaisasiantuntija: Ei voi vetää vielä suuria johtopäätöksiä, mutta tomaattia kannattaa syödä aina.

Uusin tutkimus on löytänyt yhteyden miesten siittiöiden laadun ja tomaatin sisältämän antioksidantin ja väriaineen, lykopeenin, välillä.
 Britannialaisen Sheffieldin yliopiston  tutkimuksen  mukaan terveille miehille päivittäin annettu paria ruokalusikallista tomaattipyrettä vastaava lykopeenimäärä paransi heidän siittiöittensä rakennetta ja liikuvuutta 40 prosenttia.
 Sheffieldissä tehty tutkimus on ensimmäinen, jossa on käytetty "puhdasta" lykopeenia pillerien muodossa ja jossa on ollut plaseboja eli lumelääkitystä saanut verrokkiryhmä.
 "Olin pudota tuoliltani"
 – Tutkimuksen lopussa emme varsinaisesti uskoneet, että pillerin saaneiden ja lumelääkettä nauttineiden miesten välillä olisi mitään eroa. Kun saimme koetulokset, olin pudota tuoliltani, tutkimusta johtanut professori  Allan Pacey  kertoo yliopiston  verkkosivuilla .
 Tutkimuksessa 60 perustervettä 19–30-vuotiasta miestä jaettiin kahteen ryhmään, joista toinen sai lykopeenia ja toinen lumelääkettä päivittäin 12 viikona ajan.
 – Muutos siittiöiden rakenteessa – koossa ja muodossa – oli dramaattinen, Pacey sanoo. Hänen mukaansa tulokset antavat aihetta laajempiin tutkimuksiin lykopeenin vaikutuksista.
 Tutkimus ei esimerkiksi kerro vielä, miten lykopeeni varsinaisesti toimii tässä yhteydessä. Lykopeenin tiedetään olevan voimakas antioksidantti. Vastaavasti siittiöiden laadun heikkeneminen hapettumisen seurauksena on yksi miesten hedelmättömyyden syistä.
 Lykopeeni kiinnostaa tutkijoita, ja sillä on havaittu olevan muitakin vaikutuksia. Vuonna 2012  kerrottiin , että suomalaistutkimus havaitsi lykopeenin saattavan ehkäistä aivoinfarkteja. Itä-Suomen yliopistossa tehdyssä  väitöskirjatutkimuksessa  havaittiin, että korkea lykopeenipitoisuus veressä voi vähentää miesten syöpäriskiä.
 "Tomaatista löydetty monta hyvää asiaa"
 Helsingin yliopiston ravinnon turvallisuuden professori  Marina Heinonen  ei pidä Sheffieldin tutkimustulosta ensikuulemalta mullistavana. Hän kertoo, että lykopeenia tutkitaan nykyään paljon, mutta esimerkiksi ravintosuosituksiin se ei kiinnostavuudestaan huolimatta kuulu.
 – Lykopeeni on yksi karotenoidi, ja karotenoidit eivät ole välttämättömiä ravintoaineita, Heinonen kertoo.
 Hyvät tulokset siellä täällä eivät myöskään vielä anna oikeutta tehdä lykopeenista terveysväittämiä, joilla voisi esimerkiksi myydä täydennysravinteita. Sitä varten tarvitaan todella kattava tutkimusnäyttö.
 Toisin on tomaatin vesiliukoisella osalla – Heinonen huomauttaa, että lykopeeni on rasvaliukoinen aine.
 – Tomaatin vesiliukoiselle osalle on hyväksytty terveysväite, joka liittyy verisuonten virtaamiseen ja sitä kautta sydän- ja verisuoniterveyteen.
 – Eihän se tomaatin syöminen huono asia ole. Tomaatti on yksi niistä kasviksista, joita kannattaa syödä. Tomaatista on löydetty monta hyvää asiaa, jotka koskevat ei vain lykopeeniä vaan muutenkin tomaattia, Heinonen sanoo.
 Lykopeenia käsitellyistä tomaateista
 Lykopeenista nyt innostuville kerrottakoon, että se imeytyy parhaiten käsitellyistä elintarvikkeista. Eli paras tulos lykopeenin kannalta saadaan, kun tomaattia kypsennetään. Parhaita lähteitä ovatkin tomaattiset pastakastikkeet, ketsuppi, pyre ja tomaattimehu.
 Määrät voivat olla tavalliselle kuluttajalle ensikuulemalta isoja. Sheffieldin kokeessa pillerit sisälsivät saman verran lykopeenia kuin on parissa ruokalusikallisessa pyrettä.  BBC:n  laskelmien mukaan määrä vastaa paria kiloa keitettyjä tomaatteja – päivittäin.

Brittitutkimus: Tomaatti saattaa kohentaa miesten hedelmällisyyttä


Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) arvioi, että Turkin hyökkäys Syyrian kurdialueelle on moraalinen kysymys maailmalle, koska kurdit ovat olleet terroristijärjestö Isisin vastaisessa taistelussa mukana ja nyt heidän pannaan seinää vasten.
 Haaviston mukaan sotatoimet voivat ajaa monia siviilejä pakolaisiksi. Hän sanoi Ylen A-studion haastattelussa, että alueelle voi syntyä tilanne, jossa siviiliväestö jää pussin perälle eikä pääse liikkumaan minnekään.
 Haaviston mukaan kurdisiviilit tuskin voivat paeta sotatoimia Turkkiin. Myös Irakin suuntaan pakeneminen voi olla hankalaa, ja etelässä valtaa pitää  Bashar al-Assadin  hallinto, jonka kanssa kurdeilla ei ole ollut hyvä suhde.
 Haavisto ennustaa, että konflikti vaikuttaa myös Eurooppaan suuntautuvaan pakolaisuuteen.
 EU vaatii Turkkia lopettamaan sotatoimet ja perääntymään. EU:n ulkoministerit keskustelevat maanantaina, mitä Turkin hyökkäyksen suhteen voisi tehdä.
 Valtioneuvosto ilmoitti aiemmin tänään, että Suomi ei tule myöntämään uusia asevientilupia Turkkiin tai muihin sotaa käyviin maihin.
 Haaviston mukaan EU voi painostaa Turkkia kauppasuhteiden ja diplomaattisuhteiden kautta. Lisäksi Natolla on omia keinojaan vaikuttaa Turkkiin, joka on sotilasliiton jäsen.
 Lisää aiheesta:
 Suomi tuomitsee Turkin hyökkäyksen Syyriaan – asevientiluvat Turkkiin jäädytetään
 Trumpin mukaan Turkin hyökkäys Syyriaan oli "huono idea", YK:n turvallisuusneuvosto koolle – Yle seuraa tilannetta
 Tämän tiedämme nyt Turkin hyökkäyksestä – mitkä ovat osapuolten voimasuhteet, horjuttaako Trumpin vetäytymispäätös Yhdysvaltojen asemaa?
 Syyrian kurdit varoittavat Turkin hyökkäyksen vaaroista: Isis-vankien ja al-Holin vartiointiin ei riitä sotilaita, jos Turkki iskee kurdialueelle
 Turkin Erdoğan haluaa puskea Syyriaan perustamaan "turvavyöhykettä" – Mitä se käytännössä tarkoittaa?

Ulkoministeri Haavisto: Turkki panee kurdit seinää vasten, siviilit voivat jäädä jumiin pussin perälle


Summary: Ozzy pahoitteli lykkääntymistä julkaisemallaan videolla.

Heavylegenda  Ozzy Osbourne  on joutunut lykkäämään jo toistamiseen No More Tours 2 -kiertueen Euroopan-osuuttaan.
 Ozzyn oli määrä esiintyä Helsingissä Hartwall Areenalla tulevan helmikuun 20. päivä, mutta tämä siirtyy nyt todennäköisesti seuraavan vuoden alkuun, kertoo konserttia järjestävä Live Nation  Facebookissa . Alun perin Helsingin-keikan oli määrä olla viime helmikuussa.
 Ozzy julkaisi keskiviikkona videon, jossa pahoittelee omaan persoonalliseen tyyliinsä kiertueen lykkääntymistä toistamiseen.
 Hän muun muassa kertoo, että hänellä on niskassaan enemmän ruuveja ja muttereita kuin omassa autossaan. Lisäksi hän kertoo, että loukkaantumisesta huolimatta mieheltä on tulossa uusi levy ja kiertueen Yhdysvaltain-osuus tullaan toteuttamaan.
 Epäonni on seurannut Ozzya viimeisen vuoden ajan. Hän joutui viime syksynä sairauslomalle saatuaan stafylokokkibakteerin sormeensa. Helmikuussa hän sairastui keuhkokuumeeseen ja lopulta huhtikuussa loukkasi niskansa kaaduttuaan öisellä vessareissulla.
 Kaatumisen seuraukset olivat lopulta pahemmat kuin arveltiin ja mies on joutunut viettämään pitkiä aikoja sängyn pohjalla.
 – En ole kuolemassa ja palaan takaisin keikkalavoille, mutta teidän täytyy olla vielä kärsivällisiä, Ozzy vakuuttaa videolla.

Ozzy Osbournen Euroopan kiertue ja Helsingin-keikka lykkääntyvät jälleen – Uusi levy kuitenkin tulossa


Summary: Valtiovarainministeri Steven Mnuchin kertoo, että neuvottelut ovat olleet tuloksellisia.

Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppaneuvotteluissa virisi perjantaina toiveikkuutta ainakin osittaisesta sopimuksesta.
 Wall Streetillä eläteltiin toivoa, että presidentti  Donald Trumpin  ja Kiinan varapääministerin  Liu Hen  tapaamisesta saataisiin ilmoitus, että Yhdysvallat lykkää uusien tullien voimaantuloa.
 Valtiovarainministeri  Steven Mnuchin  sanoi, että neuvottelut ovat olleet tuloksellisia. Trump tviittasi tapaamisen edellä, että tunnelmat neuvotteluissa ovat olleet lämpimämmät kuin viime aikoina yleensä.
 Yhdysvallat ja Kiina pääsivät neuvotteluissa alustavasti sopuun siitä, että  osapuolet voisivat  solmia aselevon kauppasodassa, kirjoittaa talouslehti Bloomberg viitaten nimettömään lähteeseen. Lehden mukaan Kiinan ja Yhdysvaltojen neuvotteluissa luotiin myös pohja laajemmalle sopimukselle, jonka maiden johtajat voisivat allekirjoittaa myöhemmin tänä vuonna.
 Ellei muuta sovita, astuvat Yhdysvaltojen uudet tullikorotukset kiinalaistuotteille voimaan ensi viikon tiistaina. Trumpin ja Liun oli määrä tavata Valkoisessa talossa iltapäivällä paikallista aikaa.
 Kiinan onkin toivottu myöntyvän osaan Yhdysvaltojen vaatimuksista, jotta entistä rajummalta tullinokittelulta vältyttäisiin. Kiinan odotetaan muun muassa lupaavan ostaa enemmän amerikkalaisia maataloustuotteita ja pidättäytyä valuuttamanipuloinnista.
 Lue myös :
 Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppaneuvotteluiden ensimmäinen päivä loppui toiveikkaissa merkeissä

Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppaneuvotteluissa lämpiämisen merkkejä


Summary: Satakunnan Kansan haastatteleman silminnäkijän mukaan yksi ihminen olisi loukkaantunut.

Porin keskustassa ravintola Jolenen edessä on ammuskeltu, kertoo  Satakunnan Kansa . Lounais-Suomen poliisilaitos on vahvistanut lehdelle asian, mutta ei tiedota tässä vaiheessa enempää.
 Lehden mukaan paikalla ollut silminnäkijä kertoo, että yksi ihminen olisi saanut osumia ammuskelussa. Yle ei ole saanut vielä vahvistusta tiedolle.
 Antinkadun liikenne on suljettu Mikonkadun ja Liisankadun välistä.
 Uutinen päivittyy.

SK: Porin keskustassa ammuttu


Summary: Sotaa tarkkailevan järjestön mukaan yli 20 siviiliä on saanut surmansa Syyriassa ja Turkissa.

Arviolta 100 000 ihmistä on joutunut jättämään kotinsa Koillis-Syyriassa, arvioi YK perjantaina. Turkin hyökkäys ja osapuolten väliset taistelut ovat vaatineet lukuisia kuolonuhreja.
 Lue tästä Ylen toimittajan Ayla Albayrakin reportaasi Turkin ja Syyrian rajalta:
 Ylen reportaasi Turkin ja Syyrian rajalta: Siviilejä kuollut molemmin puolin rajaa, sotilasoperaatio jatkuu
 Tiedot uhreista ristiriitaisia
 Kuolleiden joukossa on myös siviilejä. Tiedot kuolleiden määrästä ovat vielä hyvin ristiriitaisia. Syyriassa ainakin 17 siviiliä on saanut surmansa ja Turkissa seitsemän, kertoo sotaa tarkkaileva Syrian Observatory for Human Rights perjantaina.
 Järjestön mukaan 41 kurdien SDF-ryhmittymän taistelijaa on kuollut. Turkin mukaan yli 300 kurditaistelijaa on surmattu. Turkki kertoi perjantaina alkuillasta, että neljä sen sotilasta on saanut surmansa ja useita on haavoittunut.
 Pakolaisleiriä evakuoidaan
 Koillis-Syyriassa kurdit aloittivat noin 7 000 maan sisäisen pakolaisen evakuoinnin Turkin iskujen takia. Kurdien mukaan Turkin kranaattituli on osunut leiriin ja että se uhkaa kaikkien leirillä olevien henkeä.
 Mabroka-leiri sijaitsee noin 12 kilometriä etelään Turkin-vastaiselta rajalta. Sen asukkaat evakuoidaan toiselle leirille.
 Isis-taistelijoita saattanut päästä pakoon
 Kurdien mukaan Turkin tykistötuli on moukaroinut myös lännempänä sijaitsevaa Ain Issan leiriä, jossa asuu myös satoja Isis-taistelijoiksi epäiltyjen sukulaisia.
 Kurdilähteiden mukaan viisi Isis-taistelijaa on paennut Navkur-vankilasta Koillis-Syyriassa perjantaina sen jälkeen, kun Turkin tykistötuli osui vankilaan. Tietoa ei ole vahvistettu muualla.
 Al-Holin leirissä on sattunut useita väkivaltaisuuksia viime päivinä , kertovat järjestöt ja suomalaisnaiset. Perjantaina joukko kivin ja kepein aseistautuneita naisia hyökkäsi vartijoiden kimppuun alueella, jossa asuu ulkomaalaisia.
  Qamishlin kaupungissa Koillis-Syyriassa räjähti tuhoisa autopommi ja useita kuoli perjantaina. Ilkka Kemppinen / Yle
 Syyriassa räjähti myös autopommi
 Koillis-Syyriassa, kurdeille tärkeässä Qamishlin kaupungissa sattui perjantaina tuhoisa autopommi-isku. Televisiokanava Al-Arabiyan mukaan iskussa kuoli neljä ja ainakin yhdeksän loukkaantui.
 Taistelut kiihtyvät rajakaupungeissa
 Turkin hyökkäys Syyrian kurdialueille alkoi keskiviikkona. Al-Arabiyan mukaan perjantaina Turkin sotalentokoneet ja tykistö moukaroivat Ras al-Ainin rajakaupunkia. Taistelut ovat kiihtyneet myös noin 120 kilometriä länteen sijaitsevassa Tel Abyadissa.
 Turkki ja sen syyrialaiset liittolaiset ovat vallanneet 11 kylää rajan tuntumasta, tarkkailijajärjestö Syrian Observatory of Human Rights kertoo. Kurdit ovat yrittäneet lyödä takaisin Turkin hyökkäystä Syyrian luoteisosassa.
 Suuri sairaala sulki ovensa
 Lääkärit ilman rajoja -järjestö kertoo, että se on joutunut sulkemaan sairaalan Tal Abyadissa. Sairaala palveli arviolta 200 000 lähiseudun asukasta. Järjestön mukaan valtaosa kaupungin asukkaista, myös sairaalan henkilökunta ja heidän läheisensä ovat joutuneet pakenemaan rajakaupungista.
 Tusk vastasi Erdoğanille
 Kyproksessa vieraileva Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  tyrmäsi Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  puheet siirtolaisten päästämisestä Eurooppaan. Erdoğan uhkasi eilen päästävänsä Eurooppaan 3,6 miljoonaa syyrialaispakolaista, jos Euroopan maat leimaavat Turkin hyökkäyksen Syyrian kurdialueelle miehitykseksi.
 – Emme tule koskaan hyväksymään sitä, että pakolaisia käytetään aseena ja kiristyksen välineenä. Pidän presidentti Erdoğanin uhkauksia täysin sopimattomina, Tusk sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Tusk korosti olevansa huolissaan siitä, että Turkin sotatoimet johtavat jälleen uuteen humanitaariseen katastrofiin.
 Naton pääsihteeri Turkissa
 Turkissa vieraileva sotilasliitto Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  toivoi Turkilta malttia. Stoltenberg tapasi Turkin ulkoministerin  Mevlüt Çavuşoğlun .
 – Esitin hänelle vakavan huoleni meneillään olevasta operaatiota ja epävakauden, jännitteiden ja inhimillisen kärsimyksen lisääntymisestä alueella, Stoltenberg sanoi.
 – Vaikka Turkilla on oikeutettuja turvallisuushuolia, odotan Turkin toimivan pidättyväisesti.
 Venäjän presidentti huolissaan
 Venäjän presidentti  Vladimir Putin  puolestaan ilmaisia huolta, että Turkin operaatio vahvistaa ääriliike Isisiä. Putinia huoletti, että kurdien vangitsemat Isis-taistelijat voivat tilanteen takia pakenemaan leireiltä.
 – En ole varma, kykeneekö Turkin armeija – ja kuinka nopeasti – ottamaan nämä hallintaansa, Putin sanoi Itsenäisten valtioiden yhteisön johtajien kokouksessa Turkmenistanin pääkaupungissa Ašgabatissa.
 Turkki hiljentää somekansaa
 Yli 100 ihmistä on pidätetty Turkin hyökkäystä kritisoivien sosiaalisen median julkaisujen takia, kertoo Turkin sisäministeri perjantaina.  Süleyman Soylu  kertoo, että jopa 500 henkilön kirjoituksia on tutkittu. Maan poliisivoimien mukaan pidätettyjen epäillään syyllistyneen ”terrorismipropagandaan”.
 Lue myös :
 Ylen toimittaja Turkin ja Syyrian rajalla: Turkki näyttää valmistautuvan katutaisteluihin Tal Abyadin kaupungissa
 Kuurupiiloa vai taktikointia: Mitä Venäjä pohtii Turkin hyökkäyksestä?

YK: Arviolta 100 000 on joutunut jättämään kotinsa Koillis-Syyriassa, kymmeniä kuollut – lue perjantain päätapahtumat


Summary: Vanhempien kokemuksia vyöhyketerapiasta koliikin hoitomuotona kartoittanut tutkimus on tuottanut lupaavia tuloksia. Miltei puolella mukana olleista vauvoista oireet loppuivat ja muillakin lievittyivät.

Ruoansulatuskanavan häiriöt ja sairaudet

Jokainen vauva itkee joskus. Kun selittämätön itku kestää tuntikausia päivässä, monena päivänä viikossa, useiden viikkojen ajan, puhutaan koliikista.
 Sen aiheuttaja on jäänyt toistaiseksi hämärän peittoon, eikä vaivaan ole lääketieteellistä hoitoa.
 Koliikki helpottaa useimmiten noin kolmen, viimeistään kuuden kuukauden iässä.
 Se on laiha lohtu itkuisen vauvan kanssa sinnitteleville vanhemmille, tietää lehtori  Leena Hannula  Metropolia Ammattikorkeakoulusta.
 Hän on paitsi terveystieteiden tohtori, myös äiti, joka on itsekin aikanaan hoitanut omaa koliikkivauvaansa.
 – Koliikki aiheuttaa vanhemmille hirvittävää stressiä. Lisäksi koliikkivauvojen äidit ikään kuin eristäytyvät kotiinsa, koska ei ole kivaa mennä mihinkään vauvan kanssa, jota ei saa rauhoitettua millään.
 Koliikin määritelmä (Wessel 1954): Vauva itkee vähintään kolme tuntia päivässä Vähintään kolmena päivänä viikossa Vähintään kolmen viikon ajan
 Leena Hannula on toiminut tutkijana Lohjalla toteutetussa tutkimushankkeessa, joka kartoittaa koliikkivauvojen vanhempien kokemuksia vyöhyketerapiasta.
 Tutkimuksessa mukana olleiden 35 vauvan päivittäinen itkuaika oli keskimäärin neljä tuntia, mutta osa vauvoista itki jopa kahdeksan tuntia päivässä.
 Pian 2-vuotias Niila Väänänen oli vauvana itkuinen ja levoton, mutta nyt reipas pikkumies.  Paula Tiainen / Yle
 15 vauvan koliikkioireilu loppui vyöhyketerapiahoitojen jälkeen kokonaan.
 Muilla tutkimusvauvoilla oireilu jatkui, mutta useimmilla heistä huomattavasti lievempänä. Tuloksen saavuttamiseen riitti kolme tai neljä hoitokertaa.
 Koliikki-itkun lisäksi vyöhyketerapia vähensi tutkimuksessa mukana olleiden vauvojen levotonta liikehdintää ja kehon jännitystiloja.
 Koulu- ja luonnonlääketieteen yhteistutkimus Lohjalla vuonna 2018 toteutettu hanke, jossa tutkittiin vanhempien kokemuksia vyöhyketerapiasta koliikin hoitomuotona. Tutkimuksessa oli mukana 35 vauvaa. Tutkimukseen osallistuneet äidit olivat keskimäärin 30-vuotiaita, noin puolet heistä ensisynnyttäjiä. Miltei puolella mukana olleista vauvoista koliikkioireilu loppui ja muillakin lievittyi. Tutkimus toteutettiin Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin, Metropolia Ammattikorkeakoulun ja Lohjan kaupungin yhteistyönä. Tutkimuksen rahoitti  Lapsi ja Luonto Säätiö .
 Koliikkioireiden osittainenkin heikkeneminen auttoi myös vanhempia. Sekä vanhemmuuteen liittyvä stressi että äitien kokema yksinäisyyden tunne hälveni tutkimusjakson aikana. Lisäksi imettäminen helpottui, kun vauvan koliikkioireet loppuivat.
 "Eihän se hyvältä tunnu kun oma lapsi itkee"
 Jouluaattona kaksi vuotta täyttävä  Niila  tervehtii iloisesti vierasta. Vauvana poika oli hyvin itkuinen, joten neuvolassa suositeltiin äidille osallistumista Lohjalla käynnissä olleeseen koliikkitutkimukseen.
 Hoitomuoto oli  Iina Salmiselle  entuudestaan vieras, mutta päätös tutkimukseen osallistumisesta helppo.
 – Eihän se hyvältä tunnu kun oma lapsi itkee. Olin kyllä kuullut vyöhyketerapiasta, mutta en tiennyt siitä etukäteen oikeastaan yhtään mitään, Iina Salminen muistelee.
 Niila rauhoittui selvästi jokaisen hoitokerran jälkeen.
 – Se auttoi sekä vauvaa että vanhempia. Itkuisuus väheni ja itsellekin tuli hyvä olo, kun lapsi oli hereillä ollessaan entistä tyytyväisempi. Häneen sai paremmin kontaktin ja pystyin tekemään enemmän asioita hänen kanssaan.
 Itkuhälyttimestä kuuluu vaativaa äännähtelyä: Niilan pikkuveli Nuutti on herännyt päiväunilta. Hän on huomattavasti isoveljeään leppoisampi tapaus.
 – Tietenkin kaikki on muutenkin erilaista toisen lapsen kanssa, mutta tällä kertaa ei tarvitse ihan koko ajan keskittyä siihen vauvan itkuisuuteen, Salminen vertaa.
 Koulu- ja luonnonlääketiede samalla asialla
 Lohjan tutkimuksessa on mukana sekä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri että luonnonlääketieteen edustajia. Husin johtajaylilääkäri Markku Mäkijärvi kuvaa asetelmaa poikkeukselliseksi.
 – Hus on yliopistosairaala ja meillä täytyy olla kykyä ja valmiutta lähteä mukaan myös uudenlaisiin tutkimuksiin silloin, kun ne ovat hyvin suunniteltu ja perusteltu.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri Markku Mäkijärvi. Kari Ahotupa / Yle
 Nyt tehdyn tutkimuksen otanta oli suhteellisen pieni, eikä esimerkiksi verrokkiryhmää ollut. Tutkimusasetelma on kuitenkin Mäkijärven mukaan uskottava ja tutkimus on jo hyväksytty julkaistavaksi pohjoismaisessa tiedelehdessä.
 Eri osapuolet saman pöydän ääreen saattanut vyöhyketerapeutti, niin ikään koliikkivauvan äiti  Irene Äyräväinen  toivoo, että hoitomuoto kirjattaisiin kansallisiin  Käypä hoito  -suosituksiin.
 – Siihen tarvitaan vielä lisää tutkimustietoa, mutta ei se mahdotonta ole, Mäkijärvi arvioi.
 Tutkimustieto on toistaiseksi vähissä
 Neuvoloista ohjataan äitejä vauvoineen vyöhyketerapiaan vaihtelevasti. Yleensä hoitoa kokeillaan siinä vaiheessa, kun mitään selkeää syytä itkuisuudelle tai levottomuudelle ei löydy. Koliikkivauvoille suositellaan usein myös  maitohappobakteereja .
 Suurin osa tutkimuksessa mukana olleista vauvoista oli täysimetettyjä, eikä eri ruokintatavoilla havaittu yhteyttä koliikin ilmenemiseen.
 Iina Salmisella on kädet täynnä töitä taaperon ja vauvan kanssa.  Paula Tiainen / Yle
 Kotimaista tutkimustietoa vyöhyketerapian hyödyistä ei aikaisemmin ole juuri ollut, joten aiheeseen liittyy runsaasti epäluuloja. Itse asiassa vaihtoehtohoidot ylipäätään  jakavat tiedemaailmaa  jyrkästi.
 Niin tai näin, Iina Salminen on tyytyväinen vyöhyketerapian tuloksiin ja nauttii arjestaan vauvan ja taaperon kanssa.
 – Välillä on parempia ja välillä huonompia päivä, mutta mitään en vaihtaisi pois!
 Lue myös:
 Keskosena syntynyt Alisa käy vauvahieronnassa – selittämättömät itkut ja huonot unet saattavat helpottua lempeällä kosketuksella

Poikkeuksellinen tutkimus paljastaa yllättävää tietoa: Vyöhyketerapia auttaa vauvojen koliikkioireisiin – vaihtelevasti, mutta kuitenkin


Summary: Turkin hyökkäys Syyriaan lisää entisestään Suomen viranomaisten tarvetta ryhtyä toimiin, sanovat oikeusprofessorit.

Suomen pitäisi entistä nopeammin ryhtyä toimiin al-Holin leirillä olevien suomalaislasten kotiuttamiseksi, sanovat Ylen haastattelemat oikeusoppineet.
 Al-Holin leirillä Koillis-Syyriassa  on noin kymmenkunta suomalaista naista ja heidän noin 30 lastaan , jotka ovat eläneet ääri-islamilaisen Isis-järjestön mailla. Ylen tietojen mukaan  kaksi leirin suomalaislapsista on orpoja .
 Tilanne on kestänyt käsittämättömän pitkään ja muuttuu kiireellisemmäksi koko ajan.  Päivi Leino-Sandberg
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto   kertoi torstaina , että turvattomuus leirillä on lisääntynyt  Turkin Syyrian kurdialueilla aloittaman hyökkäyksen  jälkeen. Leiri ei ole sotatoimialueella, mutta kurdit hallinnoivat sitä. Hyökkäys voi pakottaa kurdit tinkimään leirin valvonnasta.
 – Mitä turvattomammassa asemassa lapset ovat, sitä suurempi on suomalaisten viranomaisten velvollisuus pyrkiä toimimaan niin, että lapset voidaan noutaa sieltä, oikeustieteen professori  Juha Lavapuro  Turun yliopistosta sanoo.
 Lasten edun ja oikeuksien näkökulmasta al-Holin leirillä olevien suomalaislasten kysymys on Ylen haastattelemien asiantuntijoiden mukaan  ollut koko ajan selvä : lasten ei kuulu olla siellä. Tähän nojasi myös  oikeuskansleri Tuomas Pöysti tuoreessa ratkaisussaan .
 Kansleri otti kantaa al-Holin tilanteeseen keskiviikkona – juuri ennen kuin Turkki hyökkäsi Syyrian kurdialueille.
 – Tilanne on kestänyt käsittämättömän pitkään ja muuttuu kiireellisemmäksi koko ajan, sanoo eurooppaoikeuden professori  Päivi Leino-Sandberg  Helsingin yliopistosta.
 Lue myös:   Pääministeri Rinne varoittaa merkittävän pakolaisuuden riskistä Turkin sotatoimien vuoksi – "Sieltä lähtee varmasti ihmisiä liikkeelle"
 Professorilla ehdotus marssijärjestyksestä
 Kotiuttamisen tiellä on ainakin kaksi estettä. Suomen viranomaisilla ei ole toimivaltuuksia Syyriassa, ja jos lasten äiditkin tulevat Suomeen,  he saattavat olla turvallisuusriski . Terrorismitutkijat  ovat suhtautuneet paluuseen kriittisemmin  kuin oikeusoppineet.
 Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori  Tuomas Ojasen  mielestä kumpikaan este ei ole ylitsepääsemätön. Hänestä leirillä olevat suomalaislapset pitäisi kaikin keinoin yrittää tuoda sellaisiin olosuhteisiin, joissa voidaan kunnolla selvittää, mitä lapsen etu vaatii.
 Tämä voi käytännössä tarkoittaa huoltajan pysymistä ainakin aluksi lapsen pysymistä mukana. Sen jälkeen suomalaiset viranomaiset selvittäisivät, vaatiiko lapsen etu ja oikeus esimerkiksi huostaanottoa.
 Leirille lastensuojelua ei voi lähettää, joten selvitys pitäisi käytännössä tehdä jossakin EU-maassa. Ojanen korostaa myös, että jokainen tapaus pitää tutkia erikseen: on eri asia puhua vauvaikäisestä kuin lähes täysi-ikäisestä lapsesta.
 – Julkisella vallalla, viranomaisilla, on korostettu toimintavelvollisuus tehdä kaikkensa leirillä olevien suomalaislasten eteen. Ei voi jäädä liikaa levittelemään käsiään sen takia, että leiri on Suomen lainkäyttövallan ulkopuolella. On kuitenkin muitakin konsteja saada lapset sieltä pois kuin oikeudellisten toimivaltuuksien käyttöön perustuvat mekanismit, hän jatkaa.
 Mainitsemiaan "muita konsteja" Ojanen ei halua eritellä tarkemmin, kuten eivät muutkaan Ylen haastattelemat oikeusalan professorit. Oikeuskanslerin ratkaisussa kuitenkin viitataan siihen, että valtioneuvosto on jo selvittänyt "ja selvittää asiaan liittyviä toimintavaihtoehtoja ja -edellytyksiä".
 Osa maista on noutanut orpolapsia, osa myös muita
 Pakolaisleireillä on kymmeniä tuhansia ihmisiä. Johanna Numminen / Yle, Tanja Ylitalo /Yle
 Ruotsi, Norja, Hollanti ja Ranska ovat noutaneet Syyriasta orvoiksi jääneitä lapsia. Entisen Neuvostoliiton maat  ovat kotiuttaneet orpojen lisäksi myös muita lapsia ja naisia .
 SPR:n mukaan  olot leirillä ovat erittäin karut . Pulaa on sairaanhoidon lisäksi esimerkiksi puhtaasta vedestä ja ruuasta.
 Oikeuskanslerin päätöksen mukaan kesän jälkeen tulleiden tietojen perusteella olot olisivat sittemmin joiltakin osin parantuneet, joskin kansleri teki arvionsa ennen Turkin hyökkäystä.
 Leirillä olevien aikuisten paluuta Suomeen ei voi kieltää
 Oikeuskanslerille on tehty al-Holin vankileirillä olevien Suomen kansalaisten tilanteesta useita kanteluita. Osassa pyydetään kansleria ryhtymään toimiin suomalaisten kotiuttamiseksi.
 Toisissa vedotaan, että leirillä olevien pääsy Suomeen pitäisi estää sisäisen turvallisuuden vuoksi. Perustuslain mukaan Suomen kansalaista ei kuitenkaan saa estää saapumasta maahan tai karkottaa maasta.
 Yle on haastatellut leirillä olevia suomalaisnaisia. Haastatelluista suurin osa toivoo palaavansa kotimaahan, mutta pitkään Isisin alueella asunut nainen  kertoi menevänsä "mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen" . Suomeen  on myös jo palannut ihmisiä  Syyrian ja Isisin sota-alueelta.
 Kansleri antoi ratkaisunsa kanteluista keskiviikkona. Ratkaisun mukaan perus- ja ihmisoikeudet puoltavat sitä, että valtioneuvosto pyrkii kotiuttamaan ainakin suomalaiset ja heihin rinnastuvat lapset.
 Kansleri kuitenkin myöntää ratkaisussaan, että viranomaiset tosiasialliset mahdollisuudet toimia tilanteessa eivät ole samat kuin jos kyse olisi maan sisäisestä tilanteesta. Oikeuskanslerin toimivaltaan ei myöskään kuulu määrätä viranomaisia ryhtymään mihinkään tiettyihin toimenpiteisiin.

Suomalaisten lasten kotiuttamisella al-Holin leiristä on nyt kiire, sanovat oikeusoppineet: "Ei voi jäädä levittelemään käsiä"


Summary: Britannia ja EU ryhtyvät nyt neuvottelemaan intensiivisesti muutoksista erosopimukseen. Tarkoitus on välttää ero ilman sopimusta kuun lopussa.

Britannia ja EU palaavat neuvottelupöytään Britannian erosopimuksen muuttamiseksi vain muutama päivä ennen ratkaisevaa huippukokousta. Uutistoimisto Reutersin siteeraamien diplomaattilähteiden mukaan EU:n brexit-neuvottelija  Michel Barnier  on saanut 27 jäljellejäävältä jäsenmaalta luvan avata uudelleen neuvottelut Britannian kanssa.
 Nyt käynnistyvä intensiivinen neuvotteluvaihe käydään salassa. Reutersin lähteen mukaan neuvottelutunnelin päässä on hyvin pieni valo, eli toivoa sopimuksen saavuttamiseksi on. Myös sanomalehti Guardianin lähteet vahvistavat, että Barnier on saanut jäsenmailta neuvotteluluvan.
 Barnier tapasi Britannian neuvottelijan  Stephen Barclayn  aamulla. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  sanoi aiemmin tänään, että sopimus on yhä mahdollinen. Läpimurto seuraa Britannian ja Irlannin pääministerien  Boris Johnsonin  ja  Leo Varadkarin  tapaamista eilen torstaina.
 Britannian parlamentin alahuone on toistamiseen torjunut vuosi sitten valmiiksi neuvotellun erosopimuksen. Pääministeri Johnson esitti sopimukseen viime viikolla muutoksia, jotka EU torppasi. Eilisessä tapaamisessa Johnson oli tiettävästi muokannut ehdotustaan tavalla, joka sai ainakin pääministeri Varadkarin suhtautumaan sopimuksen hyväksymiseen entistä toiveikkaammin.
 EU-maat käsittelevät brexit-tilannetta ensi viikon torstaina. Britannian on määrä erota EU:sta 31. lokakuuta. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun EU menettää jäsenmaan.

Brexit-pattitilanne saattaa vihdoin murtua – Britannia ja EU palaavat neuvottelupöytään


Summary: Palkinto perustui enemmän saajan poliittiselle rohkeudelle kuin teoille, kirjoittaa Ylen Afrikan-toimittaja Liselott Lindström.

Pari vuotta sitten sain etiopialaiselta tutulta sähköpostia.
 Oletko kuullut, että suomalainen yliopisto on antamassa Etiopian pääministerille, Suomessa opiskelleelle  Hailemariam Desalegnille  kunniatohtorin arvonimen?
 Aloitin soittelun ja selvisi, että yliopisto itsekin oli tajunnut, ettei se ollut mikään loistava idea. Suunnitelma oli peruttu.
 Vain vuosi sen jälkeen Desalegn jätti asemansa. Maata riivanneille protesteille ei näkynyt loppua. Enemmistökansa oromot olivat tympääntyneitä siihen, että heidät oli jätetty päätöksenteossa sivuun.
 Etiopiaa johtava puoluekoalitio nosti Desalegnin tilalle vain 41-vuotiaan  Abiy Ahmedin . Hän on oromo.
 Sen jälkeen alkoi prosessi, joka on jättänyt aluetta seuranneiden suut auki hämmennyksestä.
 Uutiset seurasivat toisiaan.  Etiopia vapauttaa poliittisia vankeja. Etiopia kutsuu terroristeiksi leimattuja puolueita mukaan poliittiseen dialogiin.
 Pahamaineisesta Kalityn vankilasta, jossa myös ruotsalaiset toimittajat  Martin Schibbye  ja  Johan Persson  viettivät kuuluisat 438 päivää, on nyt taidemuseo.
 Abiy auttoi Kenian ja Somalian diplomaattisessa kiistassa.
 Presidentiksi nousi nainen, ja puolet ministereistäkin on naisia.
 Viime kesänä Etiopia ja Eritrea aloittivat rauhanneuvottelut. Rajanylityspaikkoja avattiin ja lentoja Asmaran ja Addis Abeban välillä kulki ensimmäistä kertaa pariinkymmeneen vuoteen.
 Loputtomalta tuntunut rajakiista Eritrean ja Etiopian välillä näytti olevan historiaa. Siitä irtosi nyt palkinto.
 Abiy Ahmed on kotimaansa lisäksi  kunnostautunut rauhanvälittäjänä myös muualla Afrikassa.
 Hän hieroi sovintoa Sudanissa siviilihallintoa vaativien ja armeijan välillä. Abiyauttoi Kenian ja Somalian diplomaattisessa kiistassa vesialueista. Etiopialla on sen lisäksi pitkään ollut suuri rauhanturvaajajoukko Somaliassa.
 Afrikan  Obamaksikin  kutsuttu, toivoa tuova Abiy Ahmed on todella suosittu kotikentällään. Abiy hoitaa -meemejä löytyy nykyään niin paljon avoimemman internetin syövereistä mielin määrin.
 "Abiymania" saa palkinnon myötä varmasti uusia ulottuvuuksia.
 Abiy Ahmedin hallitus avasi entisen hallitsijoiden palatsin yleisölle Addis Abebassa. Michael Tewelde / AFP
 Avoimuus ei kuitenkaan  ole tullut ilmaiseksi.
 Vapauksien myötä myös vaatimukset ovat nouseet. Etiopia on liittotasavalta, joka koostuu etnisistä osavaltioista. Nyt etnonationalismi on nousussa, kun osavaltiot vaativat enemmän itsemääräämisoikeuksia. Etnisessä väkivallassa on kuollut satoja ihmisiä tänä vuonna.
 Etiopialla on tämän takia yksi maailman suurimmista pakolaiskriiseistä. Eri arvioiden mukaan jopa yli kaksi miljoonaa etiopialaista on joutunut etnisen väkivallan takia jättämään kotinsa ja lähtemään pakolaisiksi oman kotimaansa sisällä.
 Palkinnon antaminen Abiy Ahmedille osaltaan politisoi Nobelin rauhanpalkintoa. Se osoittaa, että yksityiskohtiin ei ehkä olla paneuduttu niin tarkasti.
 .
 Monet lupaukset ovat vielä lunastamatta.
 Toisaalta etninen väkivalta ei ole suoranaisesti Abiyn vika. Vapaudet tuovat mukana paitsi enemmän oikeuksia, myös mahdollisuuden menettää valtaa reiluissa vaaleissa. Siihen etiopialaisten pitää vielä tottua.
 Samalla Etiopian ja Eritrean raja on jälleen ollut muutaman kuukauden suljettuna.  Eritrea ei ole avautunut samaan tahtiin  kuin Etiopia. Rajakiistan keskiössä olleessa Badmen kaupungissa on edelleen etiopialaisia sotilaita.
 Ansaitsiko Abiy palkintonsa?  Ehkä. Mutta kuten Obaman palkinnon kanssa, palkinto tuntuu enemmän rohkaisulta jatkaa samalla tiellä ja yrittää vielä kovemmin kuin palkinnolta jo tehdystä työstä.
 Niin komiteakin totesi: palkinnon tarkoituksena on antaa tunnustusta kaikille, jotka tekevät töitä rauhan ja sovinnon puolesta Etiopiassa sekä itäisessä ja koillisessa Afrikassa.
 Abiy ansaitsee toki tunnustusta rohkeudestaan ja Etiopian avautumisesta, mutta monet lupaukset ovat vielä lunastamatta.
 Vaikeimmat ajat saattavat vielä olla edessä.
 Jos meemejä katsoo, moni etiopialainen kuitenkin uskoo, että Abiy pystyy tuomaan lisää rauhaa.
 Lue lisää:
 Etiopian pääministeri Abiy Ahmed sai Nobelin rauhanpalkinnon rauhansopimuksesta Eritrean kanssa

Toimittajalta: Etiopian Abiy Ahmed ei ehkä ansainnut Nobel-palkintoa, mutta voi vielä nousta sen arvoiseksi


Summary: Kala vietiin Kotkan Maretariumiin tunnistettavaksi.

Jarmo Mustosen  kalaverkkoon tarttui keskiviikkona erikoinen saalis Kotkan edustalla.
 – Katselin, että mikähän tonnikalan poikanen sinne verkkoon on eksynyt, Mustonen nauraa.
 Mustosella oli Santalahden edustalla kolme verkkoa. Vain yhteen niistä oli tullut saalista – kala oli tuonkin verkon ainoa saalis. Kymmen vuotta kalastusta harrastaneella Mustosella ei ollut aavistustakaan, mikä kala oli kyseessä.
 – Vahva kala se oli, koska se oli pyörittänyt verkon pään niin sotkuun, että se oli kuollut verkkoon.
 Tavataan harvoin
 Kotkan Maretariumissa kala tunnistettiin makrilliksi. Makrillia esiintyy normaalisti Itämeressä Gotlannin eteläpuolella. Suomessa se on harvinainen näky.
 – Suomen vesialueilla sitä tavataan harvoin, ei edes joka vuosi, Maretariumin toimitusjohtaja  Sari Saukkonen  kertoo.
 Saukkosen mukaan Maretariumiin saadaan usein tunnistettavaksi erikoisia kala- ja rapusaaliita. Nyt saatu kala oli kuitenkin myös kokonsa puolesta erityislaatuinen.
 – Makrilli osoittautui todennäköisesti suurimmaksi makrilliksi, joka Suomesta on saatu, sillä se painaa 610 grammaa ja on 40 senttimetriä pitkä.
 Normaalisti makrilli on noin 20 senttimetriä pitkä.
 Pakastimeen odottamaan tutkimuksia
 Ennätyskala ei päätynyt pannulle, vaan se jäi Maretariumiin tutkittavaksi.
 – Laitoimme sen pakastimeen säilöön, että sen suomut säilyisivät, Saukkonen kertoo.
 Kalan suomuista voidaan tutkia esimerkiksi kalan ikä. Makrilli viedään myös Suomen ennätyskalalautakunnan tarkastettavaksi, jossa varmistetaan virallisesti, onko kyseessä ennätyskala.
 Lautakunta kokoontuu vain kaksi kertaa vuodessa, joten kala täytyy säilöä hyvin ennen seuraavaa kokoontumista.
 Saukkonen ei osaa sanoa syytä sille, miksi makrilli on päätynyt Kotkaan.
 – Nyt ei ole ollut sellaista suolapulssiakaan, jonka mukana kaloja kulkeutuu yleensä eteläiseltä Itämereltä ja Atlantin suunnalta.
 Saukkosen mukaan erikoista on myös se, että verkkoon jäi vain yksi makrilli.
 – Yleensä makrillit liikkuvat parvissa.

Jättimakrilli tarttui kalastajan verkkoon – nyt ihmetellään, mitä se teki Suomessa


Vuonna 1992 syntynyt mies on tuomittu törkeästä kuolemantuottamuksesta ja muista rikoksista 3 vuoden ja 6 kuukauden vankeuteen.
 Miestä syytettiin taposta, kun hän hyökkäsi viime kesänä yllättäen ohikulkijan kimppuun Ylöjärvellä. Syyttäjä vaati miehelle 10 vuoden vankeusrangaistusta taposta.
 Ohikulkija kaatui lyöntien takia ja löi päänsä maahan. Uhri kuoli pahoinpitelyssä saamiinsa vammoihin sairaalassa seitsemän päivää myöhemmin. Tilannetta edelsi sanaharkka ohikulkijan ja lyöjän välillä.
 Käräjäoikeus hylkäsi syytteen taposta näytön puutteessa.
 Mies tuomittiin kuitenkin muun muassa törkeästä kuolemantuottamuksesta ja törkeästä pahoinpitelystä. Hänellä on rikostaustaa ja hän oli ehdonalaisella.
 Rikos tapahtui Ylöjärvellä heinäkuussa.
 Lue lisää:
 Syyttäjä vaatii Ylöjärvellä ohikulkijan kimppuun käyneelle miehelle vähintään 10 vuotta vankeutta – pahoinpidelty kuoli vammoihinsa
 Ylöjärvellä pahoinpitelyn uhri kuoli myöhemmin vammoihinsa, syyttäjä nosti syytteen taposta

Tuntematon hyökkäsi ohikulkijan kimppuun, mies kuoli vammoihin – 3,5 vuotta vankeutta


Summary: Poliisi on pidättänyt miehen epäiltynä vakavasta pahoinpitelystä. BBC: Ainakin neljä ihmistä haavoittui.

Britanniassa Manchesterissa Arndalen ostoskeskus on tyhjennetty puukotusten takia.
 Britannian yleisradioyhtiö BBC kertoo, että neljää henkilöä hoidetaan näiden saamien haavojen takia. Yksi mies on pidätetty. Häntä ammuttiin ensin sähkölamauttimella.
 Aiheesta muualla:
 BBC:  Manchester Arndale evacuated after stabbings  11.10.2019

Suuri ostoskeskus tyhjennettiin Manchesterissa puukotusten takia


Summary: Omiin tupiinsa majoitetut naiset tuntevat nyt jäävänsä ryhmän ulkopuolelle.

Puolustusministeriö ryhtyy valmistelemaan vapaaehtoista yhteismajoituskokeilua varusmiespalveluksessa oleville miehille ja vapaaehtoisessa asepalveluksessa oleville naisille.
 Kokeilu toteutettaisiin ensi vuoden alusta lähtien määräaikaisena joissakin joukko-osastoissa.
 Pääesikunnan mukaan varusmiehille tehtyjen kyselyiden perusteella naiset tuntevat jäävänsä nyt joukon ulkopuolelle, kun he majoittuvat omiin tupiinsa.
 Kyselyjen mukaan yhteismajoitus parantaisi tiedonkulkua ja mahdollistaisi tilojen tehokkaamman käytön
 Tällä hetkellä yhteismajoitus toteutuu maastoharjoituksissa ja laivapalveluksessa.
 Pääesikunta esitti syyskuussa puolustusministeriölle, että yhteismajoitusta kokeiltaisiin joissakin kasarmeissa ensi vuoden alusta lähtien.
 Puolustusministeriö ilmoitti perjantaina, että ministeriössä on aloitettu kokeilua koskevan asetusehdotuksen valmistelu.
 Lisää aiheesta:
 Yli 12 000 uutta alokasta astui palvelukseen, 18-vuotias Nea Vainio on heistä yksi – katso kuvatarina ensimmäisestä päivästä kasarmilla
 Varusmiesliitto esittää kaikille pakollista asevelvollisuutta: "Nykyinen malli koetaan epätasa-arvoiseksi"

Puolustusministeriö valmis kokeilemaan miesten ja naisten yhteismajoitusta joillakin kasarmeilla


Summary: Kaakkois-Suomen rajavartioston varuskunta-alueella Imatralla on huonokuntoisia rakennuksia, jotka on pakko korjata. Kysymys kuuluu: millä rahalla?

Rakennus on laatikon mallinen. Tasainen katto ja terävät reunat. Sisääntulolle johtavat leveät rappuset. Ovien yläpuolella on lippakatos, jonka reunat ovat pyöreät. Harmaa betonitalo edustaa funktionalistista tyylisuuntausta.
 Ruskeat puukarmiset ovet on suljettu. Rakennuksessa on kiinni lisäosa, joka on rakennettu myöhemmin. Sen ovien yläpuolella on teksti: ruokala. Ovista ei voi astua sisään, sillä koko rakennus on käyttökiellossa.
 Syy on se tavallinen: allergiaoireet, jatkuvat nuhat ja loputtomat päänsäryt. Sisäilmaongelmat, jotka oireilevat eri ihmisillä erilaisin tavoin.
 – Rakennus on tehty 1930-luvulla, sieltä löytyy rakennusmateriaaleista todennäköisesti asbestia ja kreosoottia. Lisäksi tuolla rakennusten alla kulkee käytävä ja sieltä nousee maapohjasta sädesieniä. Ongelmia on sekä rakenteissa että maapohjassa, kertoo eteläisten alueiden kiinteistöpäällikkö  Eero Ahonen  Rajavartiolaitoksen esikunnasta.
 Funktionalistisessa tyylisuuntauksessa keskitytään käytännöllisyyteen. Arkkitehtuurissa ei ole mitään ylimääräistä, vaan kaikella pitää olla tarkoitus. Funktionalismin kulta-aika oli 1920–30-luvuilla. Kalle Purhonen / Yle
 Vanhimpien ongelmarakennusten lisäksi vaivoja on ilmennyt myös uudemmissa taloissa. Kaakkois-Suomen rajavartioston esikunnan työpäivät kuluivat vielä reilu vuosi sitten 1960-luvulla tehdyssä rakennuksessa, joka sairastutti ihmisiä.
 Nyt esikunta työskentelee parakkiväistötiloissa. Everstiluutnantti  Esa Veikkanen  Kaakkois-Suomen rajavartioston esikunnasta sanoo, ettei itse saanut oireita, mutta tulevaisuus mietitytti.
 – Kun joku rakennuksessa työskentelevä oireilee, alkaa miettiä että missä vaiheessa se aiheuttaa minullekin jotakin. Tuntuu varmasti kaikkien mielestä vapauttavalta, kun tiloista on päästy pois.
 Esa Veikkanen työskenteli keväällä puretussa vanhassa esikuntarakennuksessa vuosia. Veikkanen ei itse oirehtinut, mutta tietää, että väistötiloihin pääsy oli työyhteisölle helpotus. Kalle Purhonen / Yle
 Kartta antaa suuntaa muutoksista. Myytävien listalla on lisäksi yksi aitojen ulkopuolella oleva kerrostalo, joka on ollut Rajavartiolaitoksen käytössä. Seppo Suvela / Yle
 Toiminnalliset muutokset
 Immolassa, Kaakkois-Suomen rajavartioston varuskunta-alueella Imatralla, on odotettu pitkään päätöksiä korjaustoimenpiteistä. Alue rakennettiin alunperin vuosina 1935-1938 Suomen ilmavoimille. Rakennukset omistaa Senaatti-kiinteistöt, joissa Rajavartiolaitos on vuokralla.
 Uusissa suunnitelmissa on runsaasti toiminnallisia muutoksia. Muutosten rahoitus on kuitenkin epäselvä.
 Pelkästä peruskorjauksesta ei voida puhua, sillä Immolan alueella on rakennuksia eri vuosikymmeniltä ja niillä on erilaisia tarpeita. Kolme rakennusta peruskorjataan ja kahden puretun tilalle nousee uudisrakennuksia. Kahdesta kiinteistöstä luovutaan.
 Pisimmällä on suunnitelma uudesta esikuntarakennuksesta. Vanha talo purettiin keväällä 2019 ja uuden rakentamisen on määrä alkaa 2020.
 Kun esikunta pääsee muuttamaan uusiin tiloihin syksyllä 2021, lähtee Raja- ja merivartiokoulu vuorostaan evakkoon parakkeihin. Koulun vanha rakennus peruskorjataan.
 Rapistunut maali ja pysyvästi suljetut ovet kertovat tarinaa pitkään jatkuneista ongelmista.  Kalle Purhonen / Yle
 Mikään ei ole varmaa
 Päteviltä vaikuttavat suunnitelmat ja Senaatti-kiinteistöjen tiedottaminen antavat mielikuvan siitä, että korjaukset ovat tekemistä vaille valmiita. Todellisuudessa ongelmia on vielä rutkasti ratkottavana. Suurin niistä on rahoitus.
 Kesäkuussa Kaakkois-Suomen rajavartioston komentaja  Ismo Kurki  kommentoi Twitterissä uutisia korjausten aloittamisesta tiukkasanaisesti:
 – Positiivisuus on hienoa. Mutta jos annos realismia: yhtään tarjousta rakennusliikkeiltä ei ole saatu, yhtään investointipäätöstä ei ole tehty, Rajavartiolaitos ei ole sitoutunut maksamaan yhdenkään rakennuksen vuokran nousua. Ja mistä rahat jopa 1,4 miljoonan lisävuokriin?
 Nykyisellään Immolan vuokrat ovat 2,5 miljoonaa euroa vuodessa. Uudistusten jälkeen vuokra-arvio on 1,4 miljoonaa euroa enemmän. Hinnalla katetaan remontin kustannuksia.
 Pyöreät lippakatokset ja ikkunasyvennykset kuuluvat funktionalistiseen arkkitehtuuriin.  Kalle Purhonen / Yle
 Arkistokuva kertoo yksinkertaisista, mutta toimivista käytävistä. Suunnitelmissa ei ole mitään turhaa. Nykyisin tiloihin ei pääse sisälle edes kuvaamaan.  Kalle Purhonen / Yle
 Nyt tyhjillään olevien 1930-luvun rakennusten toiminnot muutetaan peruskorjauksen jälkeen täysin. Kaikkein vanhimpaan esikuntarakennukseen muuttaa paljon puhuttanut Rajamuseo. Rajamuseon tulevaisuutta on selvitetty ja sen sijainniksi on maalailtu Lieksaa. Nykyisessä paikassaan museo ei voi olla huonokuntoisen rakennuksen vuoksi.
 Uuden Rajamuseon yläkertaan tehdään majoitustiloja. Entinen ruokalarakennus muunnetaan liikunta- ja sosiaalitiloiksi. Remonttipaletin pyöriessä ruokala on ollut evakossa upseerikerholla.
 Koska Rajamuseo on tarkoitettu kaikille Rajavartiolaitoksen historiasta kiinnostuneille, muutto siirtää tulevaisuudessa myös varuskunta-alueen aitalinjaa. Siten museo jää aidatun alueen ulkopuolelle.
 Aitojen ulkopuolelle sijoitetaan myös toinen uusi rakennus, sotilaskoti, ruokala ja lisää liikuntatiloja. Porttien ulkopuolella sijaitseva Rajavartiolaitoksen käytössä oleva kerrostalo ja upseerikerho myydään ja nykyinen rajamuseorakennus puretaan.
 Alueen vanhin esikuntarakennus tulee peruskorjauksen jälkeen toimimaan Rajamuseona. Yläkertaan tehdään majoitustiloja.  Kalle Purhonen / Yle
 Tällä hetkellä tilanne junnaa paikoillaan, sillä ahoituksen tilanne on käytännössä sama kuin kesäkuussa.
 – Rajavartiolaitos ei ole sitoutunut vielä mihinkään. Minkäänlaisia vuokrasopimuksia uusista tiloista ei ole tehty, kertoo everstiluutnantti Veikkanen.
 Tie kokonaan uudistuneeseen Immolaan voi olla vielä hyvin pitkä ja mutkikas. Kun rahat ovat tiukalla, voi työvaiheissa mennä aikaa. Ensin määritetään budjetti, sitten pyydetään tarjouksia. Jos tarjoukset eivät mene yksiin budjetin kanssa, joudutaan palaamaan arkkitehtisuunnitelmiin ja rahoitukseen. Rahoituksen ja toteutuksen välissä voidaan joutua soutamaan ja huopaamaan pitkiäkin matkoja.
 Veikkanen on kuitenkin luottavainen, että vuosia jatkuneen epäröinnin on jossain vaiheessa loputtava.
 – Rajavartiolaitos tulee pysymään Immolassa ja näille asioille on pakko tehdä jotakin, jotta voimme elää, olla ja työskennellä täällä. Tämän hetken suunnitelmien mukaan rahoitus näille korjauksille ja uudisrakennuksille hankitaan jostain Rajavartiolaitoksen toimintamenoista, Veikkanen sanoo.
 Eero Ahonen sanoo pinnalla olevien peruskorjaustarpeiden olevan tämän aikakauden ongelma. Monissa rakennuksissa on käytetty materiaaleja, jotka ovat nykytiedon mukaan myrkyllisiä. Kalle Purhonen / Yle
 Vanha päävartiosto on ainoa 1930-luvun rakennus, jolle ei ole tiedossa korjaamista. Toinen koskemattomaksi jäävä funkkisrakennus on hyväkuntoisempi varusmiesten majoitustila. Kalle Purhonen / Yle
 Aikansa ongelma
 Senaatti-kiinteistöt vastaa valtion kiinteistöistä. Ongelmia on laajasti myös muualla valtion- ja kunnanhallinnon rakennuksissa. Julkisuudessa nostetaan esiin usein kysymys siitä, miksi koulut, varusmiesten kasarmit ja sairaalat ovat sisäilmaongelmaisia ja miksi niiden on annettu rapistua.
 – Sormella ei voi osoittaa pelkästään Senaattia tai muitakaan tahoja. Ongelma on rakennustapa. On käytetty aikansa parhaita materiaaleja, jotka nykyisin tiedetään terveydelle haitallisiksi. Yksi niistä on asbesti, kiinteistöpäällikkö Eero Ahonen sanoo.
 Alueen saneerauksen on tarkoitus valmistua helmikuussa vuonna 2023. Hinta on noin 30 miljoonaa euroa.
 Yle ei tavoittanut Senaatti-kiinteistöjen Itä-Suomen aluejohtajaa kommentoimaan asiaa.
 Rapistuneet rakennukset kaipaavat korjausta sisältä ja ulkoa.  Kalle Purhonen / Yle
 Hämähäkin seitti ovessa kertoo, ettei tästä ole kulkenut kukaan pitkään aikaan.  Kalle Purhonen / Yle
 Vanhojen rakennusten lisäksi Immolassa on myös purettu uudempia rakennuksia. Alueelle nousee myös kaksi uudisrakennusta. Kalle Purhonen / Yle

Varuskunnan funkkiskaunottaret rapistuvat silmissä – osa rakennuksista on jo käyttökiellossa, mutta 30 miljoonan ongelma ei ole ratkennut