Summary: Helsinki, Espoo, Vantaa, Tampere ja Turku saivat kahdelta ministeriöltä rahoitusta maahanmuuttajien työllistämiseen.

Tästä on kyse Työ- ja elinkeinoministeriö sekä opetus- ja kulttuuriminiseriö ovat myöntäneet viisi miljoonaa euroa viidelle kunnalle maahanmuuttajien osaamiskeskustoimintaan. Osaamiskeskukset starttaavat Turussa, Espoossa, Vantaalla ja Tampereella. Helsingissä 2 vuotta toiminut Stadin osaamiskeskus sai lisärahoitusta. Osaamiskeskukset pyrkivät nopeuttamaan maahanmuuttajien pääsyä koulutukseen ja työelämään. Turku on työllistänyt jo neljä maahanmuuttajaa viikon aikana.
 Helsingissä maahanmuuttajien työllistymisessä on auttanut jo kaksi vuotta Stadin osaamiskeskus. Nyt toiminta  sai lisärahoitusta toiminnan laajentamiseen .
 – Tarkoituksena on, että Helsinki jakaa omaa osaamistaan ja kokemuksiaan toiminnasta muille osaamiskeskuksille, opetus- ja kulttuuriministeriön suunnittelupäällikkö  Kirsi Heinivirta  kertoo.
 Heinivirran mukaan Stadin osaamiskeskuksen toiminnan tulokset näyttävät hyviltä. Maahanmuuttajien työllistymisessä auttavat opetusalan osaajat sekä työvoimahallinto. Toimintaa nopeuttaa myös se, että asiakas pääsee asioimaan omalla kielellään.
 Kielirobotit saapuvat Turkuun
 Turun Työllisyyspalvelukeskuksen Työpisteen yhteyteen avautui Maahanmuuttajien osaamispiste vasta viikko sitten, mutta toiminta vaikuttaa lupaavalta jo nyt. Palvelua voi saada muun muassa arabiaksi, kurdiksi, persiaksi, venäjäksi, bosniaksi ja albaniaksi. Harvinaisempia kieliä varten Maahanmuuttajien osaamispiste voi ostaa tulkkauspalveluita.
 – Tämän viikon aikana jo neljä maahanmuuttajaa on työllistynyt meidän kauttamme, Turun Maahanmuuttajien osaamispisteen hankepäällikkö  Minja Vaherkylä  iloitsee.
 Täällä me annamme henkilökohtaista neuvontaa työllistymiseen asiakkaan omalla kielellä.  Minja Vaherkylä
 Virallisesti Turun Maahanmuuttajien osaamispiste avautuu maaliskuun puolivälissä, jolloin tilatkin ovat valmiit. Kielirobottikin saapuu myöhemmin keväällä.
 – Meille tulee tänne kielellinen kuntosali, jonne voi tulla opettelemaan suomea ilman ajanvarausta kielirobotin avulla. Stadin osaamiskeskuksessa tällaiset robotit ovat olleet käytössä, Vaherkylä kertoo.
 Toinen kielirobotti saadaan Turun ammatti-instituutille, joka on osa Maahanmuuttajien osaamiskekus -hanketta.
 Hankkeessa kiinni isot summat
 Työ- ja elinkeinoministeriö sekä opetus- ja kulttuuriministeriö myönsivät yhteensä viisi miljoonaa euroa toiminnan käynnistämiseen viidessä isossa kaupungissa. Turun ja Helsingin lisäksi rahaa saivat Espoo, Vantaa ja Tampere.
 Turulle myönnettiin 930 000 euroa ja Turun kaupunki myönsi omavastuurahaa 30 prosenttia avustussumman päälle. Hankepäällikkö Minja Vaherkylä uskoo, että summa on oikein riittävä toiminnan käynnistämiseen.
 Hänen mukaansa on suuri ongelma, että maahanmuuttajat siirtyvät palvelusta toiseen, mutta eivät pääse kiinni työelämään. Osaamispisteen tehtävänä on koordinoida ja koota palveluita yhteen.
 Turun maahanmuuttajien Osaamispisteen hankepäällikkö Minja Vaherkylä toteaa, että määräraha riittää hyvin toiminnan käynnistämiseen. Anniina Virtanen / Yle
 – Tavoitteenamme on katkaista tämä kierre. Täällä me annamme henkilökohtaista neuvontaa työllistymiseen asiakkaan omalla kielellä, Vaherkylä sanoo.
 Työllistyminen ei aina vaadi suomen kielen taitoa
 Osaamispiste työllistää Turun Työpisteellä 14, ammatti-instituutilla kolme ja Infotorilla yhden työntekijän.
 – Meillä on monikulttuurisuusasiantuntijoita, jotka pystyvät tekemään yhteydenoton työnantajalle. He voivat tehdä alkuvaiheen perehdytystä työhön, joten kielestä ei ole työllistyminen kiinni.
 On varmasti myös ryhmiä, jotka eivät ole kohderyhmää, mutta tulevat käyttämään meidän palveluitamme. Se on tietysti toivottavaa.  Minja Vaherkylä
 Usein heikosti suomen kieltä osaavat työllistyvät Vaherkylän mukaan niin sanottusti matalasti palkattuihin sisääntuloammatteihin, kuten siivousalan työtehtäviin tai kokoonpanotöihin tehtaisiin. Osaamispisteen asiakkaisiin kuuluu myös korkeasti koulutettuja maahanmuuttajia, joille pyritään löytämään väyliä oman alan töihin esimerkiksi täydennyskoulutuksen avulla.
 – Hankkeen tavoitteena on, että se tavoittaisi 8 000 turkulaista työikäistä maahanmuuttajaa. On varmasti myös ryhmiä, jotka eivät ole kohderyhmää, mutta tulevat käyttämään meidän palveluitamme. Se on tietysti toivottavaa, Vaherkylä sanoo.
 Hän arvelee, että moni löytää tiensä uuteen palveluun puskaradion kautta. Lisäksi TE-toimistot, oppilaitokset, järjestöt ja kotokouluttajat, sekä jo olemassa olevat hankkeet ohjaavat työikäisiä maahanmuuttajia Osaamispisteelle.
 Lue lisää:
 Ministeriöiltä jättiavustus maahanmuuttajien osaamiskeskusten perustamiseksi – viisi miljoonaa viidelle kaupungille

Maahanmuuttajien työllistymistä edistävät keskukset starttaavat viiden miljoonan potilla – ”Jo neljä on työllistynyt meidän kauttamme”


Summary: Korkein tarjous Kontiolahdella olevasta tilasta oli 48 000 euroa.

Yksi sarjahukuttajana tunnetun Pekka Seppäsen omistamista kiinteistöistä myytiin huutokaupalla. Ulosottoviraston pakkohuutokauppa Kontiolahden Jaamankankaalla sijaitsevasta tilasta kiihtyi viimeisellä tarjoustunnilla (keskiviikkona 20.2. klo 17-18), kun tilasta tarjottu hinta lähti nousemaan 30400 eurosta ja huutokaupassa tehtiin nopeassa tahdissa reilusti yli sata tarjousta.
 Huutokaupan viimeisillä hetkillä kolme huutajaa kilpaili toisiaan vastaan ja korotti tarjoussummaa vielä huutokauppa-ajan päätyttyä sallitun kolmen minuutin aikarajan umpeutumatta. Huutokauppa päättyi klo 18.17. Korkein tarjous oli 48 000 euroa.
 Ulosottoviranomainen vielä hyväksyy tai hylkää kaupan.
 Kaikkiaan 21 ihmistä teki tarjouksen 11,78 hehtaarin tilasta, jolla on huonokuntoinen talo, navetta ja muita rakennuksia sekä muutaman tuhannen euron arvoiseksi arvioitu puusto. Kiinteistön yhteydessä myydään tilatukioikeuksia 6,01 hehtaarin pelto-alaa vastaava määrä.
 Kahdesta taposta ja kolmesta tapon yrityksestä tuomitun sarjahukuttajan, kontiolahtelaisen Pekka Seppäsen tila on nimeltään Kotimäki.
 Kotimäen lisäksi Seppänen omistaa kiinteistön Tohmajärvellä. Myös se myydään pakkohuutokaupalla Seppäsen velkojen maksamiseksi. Ulosottoviraston mukaan Seppäsellä on velkoja rästissä yhteensä noin 130 000 euroa.

Sarjahukuttajan kotitilasta käytiin kova huutokauppa – rappiotilasta tehtiin 193 tarjousta


Summary: Egyptin tavoitteena on pienentää lapsiluvun odote 3,5:stä 2,4:ään vuoteen 2030 mennessä.

Egypti on aloittanut kansallisen tason kampanjan syntyvyyden pienentämiseksi.
 "Kaksi riittää" -nimeä kantava kampanja tähtää lapsiluvun odotteen pienentämiseen nykyisestä 3,5:stä 2,4:ään seuraavien reilun kymmenen vuoden aikana.
 Nopea väestönkasvu on yksi Egyptin merkittävimmistä haasteista, sillä sen talouden ja luonnonvarojen kantokyky ei kestä nykyistä väestönkasvua.
 YK:n mukaan  Egyptin väkiluku on tänä vuonna ylittänyt 100 miljoonan rajan. Väkiluku kasvaa 2,6 miljoonalla ihmisellä vuodessa.
 Tämä merkitsee noin 800 000 uuden työnhakijan tuloa maan työmarkkinoille joka vuosi.
 – Meidän vesivaramme ovat rajalliset, samoin myös työpaikkamme, ja työpaikkoja ei synny lisää. Meidän pitää saada syntyvyys hallintaan, jotta kansalaiset pääsevät nauttimaan kehityksen hedelmistä, Egyptin solidaarisuusministeri  Ghada Wali  sanoi.
 Kaksi riittää -kampanja on kohdennettu erityisesti köyhälle maaseutuväestölle ja perheille, joissa on korkeintaan kolme lasta.
 Kaksivuotinen kampanja on Egyptin historian ensimmäinen laatuaan. Osana kampanjaa vapaaehtoiset työntekijät vierailevat ihmisten kodeissa kannustamassa heitä hankkimaan vähemmän lapsia.
 Lisäksi useilla paikkakunnilla järjestetään tilaisuuksia, joissa uskonnolliset johtajat opastavat islaminuskon sallivan ehkäisyn käytön.
 Egypti myös perustaa 70 uutta terveyskeskusta, joissa jaetaan ehkäisyvälineitä.

Väestönkasvun kanssa kamppaileva Egypti ryhtyi kampanjoimaan: "Kaksi lasta riittää"


Summary: Hoivakiinteistöihin sijoittaminen yleistyy Suomessa. Kunnille huolta aiheuttaa se, kenen omistukseen hoivakiinteistöt lopulta päätyvät.

Ikääntymisen megatrendi -- Kassavirtaa tuottava hoivakiinteistöportfolio -- Defensiivinen tuottoprofiili -- Erittäin kilpailukykyinen palkkiorakenne--
 Muun muassa näillä sanoilla sijoittamiseen erikoistunut Evli-pankki markkinoi uutta rahastoaan. Evli Health Care I -rahaston ideana on ostaa ja rakennuttaa hoivakoteja, joita pyörittävät pääasiassa suuret yksityiset hoivayhtiöt.
 Rahasto on erikoistunut vanhusten hoivaan, koska Suomen väestö ikääntyy ja hoivakiinteistöjen tarve on tulevaisuudessa taattu.
 Rahastoesitteessä sijoittajien arvioidaan kuittaavan rahastosta vuotuisen 7–8 prosentin osinkotuoton. Rahaston minimisijoitus on 100 000 euroa.
 Bisnes kasvaa
 Evlin rahasto on hoivakiinteistörahasto. Tällaiset erikoisrahastot ovat suhteellisen tuore ilmiö Suomessa. Ensimmäinen vastaavanlainen rahasto perustettiin maahan tiettävästi reilu 10 vuotta sitten.
 Nyt rahastoja on useita, ja markkina kasvaa jatkuvasti. Omat rahastonsa on ainakin  EQ:lla ,  Titaniumilla  ja  OP:lla . Markkinan tarkkaa kokoa on hankala arvioida, koska hoivakiinteistöjä omistavat niihin erikoistuneiden rahastojen lisäksi myös “tavalliset” kiinteistörahastot.
 Hoivakiinteistöihin erikoistuneita rahastoja yhdistää usea seikka. Niistä ensimmäisenä silmään pistää 8–10 prosentin ennakoitu tai toteutunut vuosituotto.
 Sijoittajat sitoutuvat hoivakiinteistörahastoihin tyypillisesti pitkäksi aikaa. Evli Healtcare I -rahastossa sijoitusaikaväli on kuusi vuotta. Tältä osin hoivakiinteistörahastoja voisi verrata esimerkiksi valtion velkakirjoihin, joiden tuotto on keskimäärin huomattavasti heikompi.
 Karkeasti arvioituna hoivakiinteistörahastojen tuotto-odotukset ovat samaa luokkaa kuin  osakesijoittamisen tuotto pitkällä aikavälillä .
 Tuotto pääosin vuokratuloista
 Evlin hoivakiinteistörahaston ajatus on yksinkertainen. Se hankkii hoivakoteja, joista se perii vuokraa. Hoivakodeissa on pitkät vuokrasuhteet, keskimäärin 12,5 vuotta. Tämä takaa sen, että vuokratulo pysyy tasaisena.
 Tällä hetkellä rahaston omistuksessa on Evli Rahastoyhtiö Oy:n johtajan ja rahaston salkunhoitajana toimivan  Petteri Nurmisen  mukaan 38 toiminnassa olevaa hoivakotia. 14 uutta kotia on rakenteilla eri puolille Suomea.
 Rahaston toiminta-aika on rajattu. Sen on määrä toimia maksimissaan kymmenen vuotta, jonka jälkeen se myydään eteenpäin. Rahasto voidaan esimerkiksi myydä ulkomaisille sijoittajille tai se voidaan listata pörssiin, Petteri Nurminen kertoo.
 Rahastoon voi sijoittaa teoriassa kuka tahansa, mutta 100 000 euron minimisijoitus karsii käytännössä valtaosan yksityishenkilöistä pois laskuista.
 Rahastoa on markkinoitu muun muassa kunnille. Ainakaan suoria omistuksia kunnilla ei rahastossa kuitenkaan kaupparekisteritietojen mukaan ole. Sen sijaan hiljaisten yhtiömiesten joukossa on esimerkiksi lukuisia holding-yhtiöitä ja esimerkiksi Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra.
 Hoivakiinteistörahasto ei osallistu hoivakotien pyörittämiseen. Tästä huolehtivat pääasiassa suurimmat yksityiset hoivayhtiöt Attendo ja Esperi. Petteri Nurmisen mukaan kunnallisia hoivakoteja on yhtiön vuokralaisina vain muutamia.
 Rahaston tuotto syntyy pääosin vuokratulosta, jonka se perii yksityiseltä hoivayhtiöltä. Evli Healthcare I -rahaston tapauksessa vuokratulon osuus on salkunhoitaja Petteri Nurmisen mukaan 5–6,5%. Loppu tuotto syntyy, kun rahaston ottama velkaraha laitetaan poikimaan.
 Hoivayhtiö puolestaan saa tulonsa palveluita ostavilta kunnilta, hoivasta maksavilta vanhuksilta ja Kelalta, joka tukee vanhusten palveluasumista.
 Suurin osa osinkoina sijoittajille maksetusta rahasta on siis peräisin joko veroin kerätyistä varoista tai asukkaan omista säästöistä.
 Vaasan yliopiston rahoituksen ja laskentatoimen professori  Sami Vähämaa  muistuttaa, että asiassa ei sinänsä ole mitään uutta.
 – Monet vuokralaiset saavat Kelalta asumistukea. Periaatteessa koko Suomen vuokrajärjestelmä on eräänlaista rahansiirtoa tietyiltä veronmaksajilta niiden hyväosaisten taskuun, joilla on rahaa sijoittaa kiinteistöihin.
 Muun muassa näin Evli markkinoi hoivakiinteistörahastoaan potentiaalisille sijoittajille. Yle Uutisgrafiikka
 Missä riski?
 Evli Heathcare I -rahaston esitteessä listataan syitä, jotka pienentävät sijoittajien riskiä: Hoivapalveluiden kysyntä on jatkuvassa kasvussa, palveluiden kysyntä ei ole riippuvaista taloussuhdanteista, hoivakiinteistöjen vuokralaiset ovat pääosin suuryhtiöitä, kiinteistöt ovat uusia ja kiinteistöjen vuokrasuhteet erittäin pitkiä.
 Lisäksi Evlin rahaston vuokrasuhteista suurimmassa osassa kiinteistöjen ylläpitokustannukset kuuluvat hoivakodin pyörittäjälle.
 Missä on riski, joka mahdollistaa näin hyvän tuoton sijoittajalle? Kysytään asiantuntijoilta.
 Sami Vähämaa muistuttaa, että hoivakiinteistörahastoja rakennetaan velkarahalla. Näin on myös Evlin tapauksessa, jossa tarkoitus on kerätä 200 miljoonan oma pääoma ja sen päälle ottaa saman verran velkaa. Tämä kasvattaa riskiä.
 – He rakentavat isolla velkavivulla kiinteistöjä. Oletuksena on, että kiinteistöjen arvo pysyy samana tai nousee, jotta velat pystytään maksamaan takaisin, Vähämaa sanoo.
 Velkavipu tarkoittaa, että velkaraha sijoitetaan siten, että sen tuotto on suurempi kuin velan kustannukset.
 THL:n sosiaali- ja terveydenhuollon arviointijohtaja ja Tampereen yliopiston terveystaloustieteen professori  Pekka Rissanen  pitää hoivarahaston ennakoimaa tuottoa “aika kovana”.
 – Siellä on täytynyt olla taitavia kauppamiehiä rahastossa. He ovat ostaneet halvalla kiinteistöjä ja pyörittävät niitä hyvällä vuokratasolla. Sitähän se kai tarkoittaa, Rissanen arvioi.
 Kuntaliiton rahoitusalan erityisasiantuntijan  Jari Vaineen  tausta on pankkimaailmassa. Hän pitää tuottoa sijoittajan näkökulmasta houkuttelevana, mutta ei poikkeavana.
 Salkunhoitaja Petteri Nurminen ei pidä tuottoa ylisuurena. Hän muistuttaa, että sijoittajan on lyötävä rahat kiinni pitkäksi aikaa.
 – Se ei ole kauhean likvidi sijoitus. Siitä tulee myös riskiä, Nurminen sanoo.
 "Eettistä näkökulmaa voi miettiä"
 Tehostetun palveluasumisen hoivakodissa yksi vanhus voi joutua maksamaan palveluista 4 000–5 000 euroa kuussa. Asiaa on selvittänyt muun muassa  Taloussanomat .
 Professori Sami Vähämaa ymmärtää kritiikin, jota hoivabisnestä kohtaan voidaan esittää.
 – Se, joka maksaa yritykselle palveluista, maksaa sen verran hyvin, että yritys pystyy maksamaan vuokranantajalle hyvää vuokraa. Kyllähän siinä tällaista eettistä näkökulmaa voi ryhtyä miettimään.
 Kuntaliiton Jari Vaine muistuttaa, että kuntien talous on heikossa hapessa.
 – Jos kaikki kunnan tarvitsemat rakennukset rakennettaisiin velkarahalla, sekin aiheuttaisi omat rasitteensa.
 Petteri Nurmisen mukaan hoivayrityksiltä perittävät vuokrat eivät määräydy normaalin kysynnän ja tarjonnan lain mukaan.
 – Nämä eivät ole kaupallisia kiinteistöjä. Vuokra ei määräydy markkinatilanteen mukaan, vaan operaattoreiden maksukyvyn mukaan. On turha pyytää vuokraa, jota operaattorit eivät pysty maksamaan, Nurminen sanoo.
 Salkunhoitaja: Huoli turha
 Suomi on harvaan asuttu maa. Käytännössä hoivapalveluista ei synny kunnon kilpailua kasvukeskusten ulkopuolella. Monella kunnalla puolestaan ei enää ole omia hoivakiinteistöjä, koska niistä on sote-uudistusta odotellessa hankkiuduttu vauhdilla eroon.
 – Kiinteistön tarjoajien välinen kilpailu ei harvaan asutuilla alueilla ole kovin merkittävää. On mahdollista, että vuokrankorotuksia tulee, eikä paikallisesti ole käytettävissä muita kiinteistöjä. Se voi olla vähän ikävä tilanne, Pekka Rissanen sanoo.
 Sami Vähämaa pitää paikallismonopoleihin liittyviä riskejä ilmeisinä.
 – Jos esimerkiksi Attendo on vuokralainen, niin totta kai he siirtävät vuokraa jollain aikavälillä oman tuotteensa hintaan. Sen viime kädessä taas maksavat kaupunki ja kuntalaiset, Vähämaa sanoo.
 Petteri Nurmisen mukaan huoleen ei ole aihetta. Hän ei usko vuokrien kohtuuttomiin korotuksiin, vaikka rahasto saisi uuden omistajan.
 – Pelko sanelusta tuntuu vieraalta. Nämä kohteet eivät kuitenkaan maakunnissa ole valtavan isoja. Tyypillinen hoivakoti on noin 3–5 miljoonan investointi. Jos keskustelu menee aivan kohtuuttomaksi, niin uskoisin että julkinen sektori toteaa, että he eivät tämmöiseen lähde, vaan rakentavat oman, Nurminen sanoo.
 Hoivakiinteistöt pörssiin?
 Evli Healthcare I -rahasto sai alkunsa, kun se osti sijoitusyhtiö Northern Horizonin hallinnoiman hoivakiinteistöportfolion helmikuussa 2018. Portfolion arvo oli 140 miljoonaa euroa.
 Kun rahasto tulee tiensä päähän kymmenen vuoden päästä, sille hankitaan uusi omistaja.
 – Varmaan tällainen portfolio saattaisi ulkomaista sijoittajaa kiinnostaa, mutta se jää nähtäväksi, Petteri Nurminen arvelee.
 Nurmisen mukaan ulkomaiset sijoittajat ovat toistaiseksi kartelleet Suomea, jonka hoivamarkkinat ovat pirstaleiset. Rahasto voidaan myös listata pörssiin.
 Sami Vähämaan mukaan tässä voi olla kunnille vaaran paikka. Kaikki riippuu siitä, minkälainen uusi omistaja on.
 – Jos omistajiksi tulee suomalaisia isoja vakuutusyhtiöitä ja pankkeja, niillä voi olla toisenlaisia näkemyksiä kuin jos siihen tulee ulkomaalainen hedgerahasto, jonka näkemys voi olla saada maksimaalinen tuotto irti, Vähämaa sanoo.
 Hedgerahastoksi kutsutaan rahastoja, jotka pyrkivät kasvattamaan arvoaan markkinatilanteesta riippumatta ja usein kovalla riskillä.
 Vähämaan mukaan Suomessa on jo nyt esimerkkejä tilanteista, joissa uusi ulkomainen kiinteistöomistaja ei ole ymmärtänyt paikallista markkinaa, ja nostanut vuokratason liian korkeaksi.
 Myös Petteri Nurminen on sitä mieltä, että uuden omistajan on tunnettava toimintaympäristö. Nurmisen mukaan rahastolle aikanaan tulevaa uutta omistajaa ei valita sokkona.
 Kuntaliiton Jari Vaine patistelee kuntia ottamaan selvää siitä, minkälaisten tahojen kanssa ne sopimuksia laativat.
 – Kunnan pitäisi pystyä hahmottamaan, mikä bisneksen ansaintalogiikka on. Peratkaa riittävän tarkasti, koettakaa katsoa onko sudenkuoppia. Älkää tehkö ratkaisuita, joita ette ymmärrä, Vaine sanoo.
 Hoivakiinteistörahastoja käsitellään keskiviikkona A-studiossa TV1-kanavalla kello 21:05 alkaen.

Hoivakoteihin käytetty veroraha siirtyy rahastojen kautta sijoittajille: “Siellä on täytynyt olla taitavia kauppamiehiä”


Summary: Ilman karsintoja valituista jopa joka viidennen kiinnostus hiipui nopeasti

Tästä on kyse Ammattiopistoihin on tulossa soveltuvuuskokeet lähihoitajiksi hakeville. Kokeilla halutaan saada aiempaa motivoituneempia opiskelijoita alalle. Osa opistoista ottaa testit käyttöön jo tämän kevään yhteishaussa, valtakunnallisesti yhtenäinen soveltuvuuskoe tulee myöhemmin.
 Lähihoitajiksi pyrkivät joutuvat tämän kevään yhteishaussa aiempaa tarkemmin perustelemaan, miksi he alalle haluavat.
 Ammattiopistoissa otetaan käyttöön soveltuvuuskokeet, joilla mitataan muun muassa hakijan halua ja kykyä toimia hoitoalalla.
 Kokeet otetaan käyttöön esimerkiksi kaikissa Kaakkois-Suomen ammattiopistoissa, joissa ollaan tyytyväisiä mahdollisuuteen karsia opiskelijoita jo ennen opiskelujen alkamista.
 – On ilman muuta parempi, että saamme jo alkuvaiheessa selville ne opiskelijat jotka eivät todellakaan sovellu alalle, tiivistää soveltuvuuskokeiden merkityksen Etelä-Kymenlaakson ammattiopiston Ekamin hyvinvointi- ja palvelualojen tiimipäällikkö  Armi Raanti .
 – Meidän pitää pystyä kaikissa tilanteissa varmistamaan potilas- ja asiakasturvallisuus. Silloin kun saadaan alalle soveltuvia ja motivoituneita hakijoita sekin asia on kunnossa, sanoo puolestaan koulutuspäällikkö  Helena Kiuru  Saimaan ammattiopistosta Lappeenrannasta.
 Opiskelijat: "Kyllä!"
 Myös opiskelijoiden keskuudessa soveltuuskokeet saavat kannatusta. Eikä vähiten viime aikojen suuren puheenaiheen eli vanhustenhoidon takia.
 – Tilanteeseen on varmaan ollut omiaan vaikuttamaan sekin, että alalla on ollut epäpätevää jengiä töissä, arvelee lähihoitajaopintojensa loppuvaiheessa oleva  Pertti Nieminen  Kouvolan seudun ammattiopistosta.
 – Jos tämä duuni ei kiinnosta, niin ei tänne kannata tulla, lisää aikuisopiskelijana kouluaan käyvä Nieminen painokkaasti.
 Saman asian allekirjoittaa niin ikään opinnoissaan jo lähelle valmistumista edennyt  Suvi Laajarinne .
 – Me lähihoitajat saatamme olla monille iäkkäille ihmisille ainoa kontakti mitä heillä on. Soveltuvuuskokeet varmasti karsivat sellaisia, jotka eivät tälle alalle sovi.
 Lastenohjaajaksi opiskelevan Neea Aapron mielestä myös peruskoulun päättötotodistuksella pitäisi olla merkityksensä hoitoalan opiskelijavalinnassa soveltuvuuskokeen lisäksi. Yle / Kari Saastamoinen
 Soveltuuskokeet ovat tulossa monelle muullekin alalle. Esimerkiksi Kouvolan seudun ammattiopistossa myös kasvatus- ja ohjausalalle, jossa perustutkinnon suorittamalla valmistutaan lastenohjaajaksi.
 – Soveltuvuuskoe on hyvä juttu esimerkiksi siksi, että se voi antaa lisätietoa hakijalle alan vaatimuksista. Itse toivoisin kuitenkin, että myös peruskoulun päättötodistuksellakin olisi merkitystä, pohdiskelee ensimmäistä vuottaan lastenohjaajaksi opiskeleva luumäkeläinen  Neea Aapro  Kouvolan seudun ammattiopistosta.
 Soveltuvuuskokeissa eroja
 Opetusneuvos  Anne Mårtensson  opetus- ja kulttuuriministeriön ammatillisen koulutuksen osastolta arvelee, etteivät kaikki koulutuksen järjestäjät vielä tämän kevään yhteishaussa ehdi ottaa soveltuustestejä käyttöön. Soveltuvuustestitkään eivät tule olemaan samanlaisia jokaisessa oppilaitoksessa.
 Esimerkiksi Kouvolan seudun ammattiopistossa soveltuvuutta mitataan haastattelemalla hakijat. Saimaan ammattiopistossa Sampossa Lappeenrannassa testeihin kuuluu lisäksi kirjallisia tehtäviä.
 Myös työelämästä on tullut viestiä, että meille on tullut opiskelijoita, jotka eivät sovellu alalle.  Taija Pakarinen
 Myös Etelä-Kymenlaakson ammattiopisto Ekamissa lähihoitajiksi pyrkivät joutuvat kirjallisiin töihin. Niissä on omin sanoin osoitettava, että ymmärtää, mitä lähihoitajan työssä vaaditaan.
 Myös matemaattisia taitoja pitää pystyä osoittamaan.
 – Opiskelijat eivät selviydy lääkeannosteluun liittyvistä laskuista, elleivät he osaa peruslaskutoimituksia, sanoo Armi Raanti.
 Kaakkois-Suomen ammattiopistoissa soveltuvuuskokeet järjestetään toukokuussa. Hakijalle koe on pisimmillään yhden päivän mittainen.
 Seija Laajarinteen ja Pertti Niemisen mielestä lähihoitajan työ on jo opiskelujen perusteella rankkaa ja vaativaa. Yle / Vesa Grekula
 Keskeytyksiä ja siirtoja toisille aloille
 Koulutuksen järjestäjien mukaan muutamana viime vuonna oppilaitoksissa on törmätty vaikeuksiin jo opintojen alkuvaiheessa.
 – Soveltumattomuus alalle näkyy jo ensimmäisten opiskeluviikkojen aikana, sanoo Helena Kiuru.
 Samanlaisia kokemuksia on myös Armi Raannilla ja Taija Pakarisella.
 – Olemme joutuneet ohjaamaan opiskelijoita toiselle alalle tai siirtämään opiskeluvalmennukseen ikään kuin miettimään oikeaa alaa. Tällaisia opiskelijoita on ollut noin kymmenen siitä joukosta, joka on otettu sisään eli noin joka viides tai kuudes, kertoo Raanti.
 – Myös työelämästä on saatu viestiä, että meille on tullut opiskelijoita, jotka eivät sovellu alalle. Työelämä on tärkeä yhteistyökumppani meille, sanoo Pakarinen.
 Tiimiesimies Taija Pakarinen Kouvolan seudun ammattiopistosta sanoo, että soveltuvuustestit lähihoitajien valintaan ovat tervetulleita. Yle / Kari Saastamoinen
 Valtakunnallinen koe tulossa
 Jatkossa ammattiopistojen lähihoitajaopiskelijoiden valinnassa käytettäneen yhtenäistä valtakunnallista soveltuvuuskoetta. Sen valmistelu on jo aloitettu opetus– ja kulttuuriministeriössä.
 – Tämä vaatii vielä tuekseen tutkimustietoa, jotta saamme selville millainen koe mittaisi parhaiten sosiaali–ja terveysalalle soveltuvuutta. On mahdollista, että vuoden kuluttua keväällä uusi soveltuvuuskoe on yhteishaussa jo käytössä, arvioi opetusneuvos Anne Mårtensson.
 Oppilaitokset voisivat lähihoitajien koulutuksessa painottaa eettisyyttä ja  hoidon laatua.   Armi Raanti
 Suunnitelma sopii myös koulutuksen järjestäjälle.
 – Erittäin lämpöisesti otetaan valtakunnallinen testaus vastaan. Nythän Suomessa on aika villi maailma, kun kukin oppilaitos päättää itse minkälaisen soveltuuskokeen hakijoille tekee. Yhtenäinen malli olisi myös opiskelijan etu, kun hän tietäisi etukäteen mitä alalla ja opiskelulta vaaditaan riippumatta siitä missä opiskelee, kuvailee Taija Pakarinen.
 Alan koulutuksella ja alalle sopivien opiskelijoiden valinnalla on merkitystä myös sille miten esimerkiksi vanhuksia hoidetaan.
 – Oppilaitokset voisivat koulutuksessa painottaa eettisyyttä ja sitä mitä tarkoittaa hoidon laatu. Ehkä kentälle lisäkäsiäkin tarvitaan, mutta se ja raha eivät välttämättä ole ratkaisu, vaan se mitä kentällä hoitotyössä tehdään ja miten, miettii Armi Raanti.

Kuka tahansa ei enää pääse lähihoitajaksi – uudet soveltuvuuskokeet karsivat alalle sopimattomat heti alussa


Summary: Keskustalaiset odottavat nyt, että Berner kantaisi puolueen puolesta vastuuta vaalikentillä, kirjoittavat Ylen politiikan toimittajat Robert Sundman ja Tulikukka de Fresnes.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kun keskustalaiset lähtivät vaaliristeilylle  muutama viikko sitten, ei liikenne- ja viestintäministeri  Anne Berneriä  näkynyt laivassa.
 Berner on ollut keskustan riveissä ulkopuolinen: hän nousi nopeasti ministeriksi politiikan ulkopuolelta ja tuli samalla suututtaneeksi monet kokeneet kansanedustajat, jotka olivat vaaleista toiseen jakaneet esitteitä toreilla, keränneet ääniä puolueelle ja jännittäneet moneen kertaan, putoavatko vai pysyvätkö eduskunnassa.
 Bernerin omista aikeista ei ollut epäilystäkään, hän on ollut alusta alkaen rehellinen . Yksi kausi politiikassa saa riittää – ja sitten takaisin liike-elämään.
 Käymään tänne tullaan, eikä olemaan.
 Bernerin lähtöä on  pohdittu tänään paljon nimenomaan oikeudellisesta näkökulmasta.
 Mitä ongelmia liittyy siihen, että ministeri toimii pankin hallituksessa samaan aikaan kun on – ainakin vielä hetken – valtioneuvoston jäsenenä?
 Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti  muistuttaa, ettei ministeri saa toimikautensa aikana hoitaa tehtävää, joka voi haitata ministerin tehtävien hoitamista tai vaarantaa luottamusta hänen toimintaansa valtioneuvoston jäsenenä.
 – Keskustelussa olen todennut pitäväni perustuslain 63 §:n valossa pörssiyhtiön hallituksen jäsenyyden ja valtioneuvoston jäsenen tehtävien samanaikaista hoitamista ongelmallisena. Nyt on kuitenkin kyse hyvin lyhyestä ajasta ja toimitusministeristöstä,  Pöysti kirjoittaa kannanotossaan .
 Niin lyhyestä ajasta siis, ettei ongelmaa pitäisi hänen mukaansa olla.
 Mikä sitten  vihastuttaa keskustan eduskuntaryhmää , jos ongelmaa ei ole?
 Politiikassa ei piipahdeta, ajattelee vanha kaarti.
 Moni keskustalainen muistaa,  että Bernerin vastuulla on ollut esimerkiksi taksiuudistus.  Maakunnissa se ei ole tarkoittanut kaikille parempia palveluita vaan jopa päinvastoin .
 Mutta ei tässä taida olla ainoastaan politiikan sisällöistä kyse.
 Vaalijärjestelmässämme ääniä keräävät puolueiden tai valitsijayhdistysten listat. Ei siis riitä, että yksi edustaja on suosittu, kun äänet kerätään yhteiseen pottiin ja nämä potit kilpailevat keskenään.
 Siksi puolueissa ajatellaan, että osaksi ehdokasjoukkoa lähteminen on tärkeä ele puolueen puolesta. Politiikassa ei piipahdeta, ajattelee vanha kaarti.
 Samaan aikaan puolueilla on omat toimintatapansa ja -hierarkiansa. Varsinkin isoissa puolueissa eteneminen voi olla hidasta. Ministerin paikasta haaveileva kansanedustaja saattaa tavoitella unelmaansa vuosikausia.
 Silloin ärsyttää, kun joku toimii kuten Berner: nappaa ministerinsalkun puheenjohtajan avulla, häipyy kun itselle sopii – eikä edes auta kaveria vaalikentillä!
 Keskustalaiset odottavat nyt , että Berner kantaisi "poliittista vastuuta" ministeriydestään, ja lähtisi keräämään puolueelle ääniä eurovaaleissa.
 Puolueen kannatus mataa , ja jokainen näkyvä hahmo vaalien ehdokaslistoilla on puolueelle tärkeä.
 Samalla hän joutuisi kestämään sen minkä muutkin konkarit: kansan arvion omasta työstä. Uudelleen valituksi tuleminen on ammattipoliitikon tärkein taito.
 Voit keskustella aiheesta  tämän linkin takaa löytyvän uutisen  alla.
 Lue lisää:
 Anne Berner: "En ole jättämässä politiikkaa enkä keskustaa" – eduskuntaryhmässä kuohuu Bernerin ratkaisun jälkeen
 Berner selvitti SEB-pankin hallituspaikkaa oikeuskanslerin kanssa – Sipilä: Erityisjärjestelyistä puhutaan myöhemmin
 Anne Berner ei hae jatkokautta eduskuntaan – ehdolla SEB-pankin hallitukseen
 Henkilökuva: Rautarouva – miten Anne Berner kipusi Suomi Oy:n huipulle

Analyysi: Anne Berner teki käväisyn vallan kahvassa, eikä sellainen ole ollut politiikassa tapana


Summary: Turusen mielestä on kummallista, että antiikin tarina hirviöksi muutetusta Medusasta on aina kerrottu miesten näkökulmasta.

Q-teatterin näyttämöllä  Katja Küttnerin  esittämä hahmo vilkaisee ikkunasta, että kukaan ei näe. Sitten hän lysähtää nojatuoliin, ja napsii nautiskellen suklaakonvehteja rasiasta, kunnes alkaa tanssia.
 Hän tanssii sellaisella tavalla, jolla tanssitaan, kun kukaan ei katso; mummoalusvaatteissa, maha välillä vilkkuen, täysin musiikin kyytiin hypäten, suuta mukana aukoen.
 Kunnes joutuu katseiden kohteeksi. Joku näkee, täydellinen pariskunta näkee.
 Tulee muistutus siitä, miten ja millainen naisen pitäisi olla; viehättävä ja hallittu ja romantiikankaipuinen nyt ainakin.
 Ensi näkemältä ei ajattelisi, että tällä on jotain tekemistä antiikin Medusa-tarun kanssa, mutta on sillä.
 Käsikirjoittaja-ohjaaja Saara Turunen Jaani Lampinen / Yle
 Medusan huoneen  ohjaaja-käsikirjoittaja  Saara Turunen  huomauttaa, että länsimainen kulttuuri on pitkälti rakennettu juuri Medusan kaltaisen mytologian varaan.
 Miehisen katseen varaan, miehen näkökulman varaan, miehen sankaruuden varaan.
 – Suuri osa meidän taiteesta on miehisen katseen lävistämää. Naiselle annetaan usein objektin osa, jossa maataan alastomana divaanilla. Itsekin olen jo pienenä tyttönä mennyt taidenäyttelyyn, katsonut niitä alastomia naisvartaloita, ja ajatellut, että tämä on nyt sitä elämää suurempaa taidetta.
 Jokin siinä antiikin perinnössä on Turusen mielestä pahasti pielessä, ja jokin siinä vaikuttaa edelleen niin, että naista hiljennetään, mitätöidään ja hänet työnnetään omassa tarinassaan sivurooliin.
 Siitä on kyse  Medusan huoneessa .
 – Mua on ahdistanut se, että naiselle on yleensä varattu vain joko monsterin tai objektin rooli.
 Katja Küttner, Tommi Korpela ja Aleksinja Lommi Jaani Lampinen / Yle
 Naisen nimi, miehen tarina
 Kreikkalaisessa mytologiassa Medusa oli kaunis nuori nainen, jolla oli ihanat, kullanvaaleat hiukset. Juuri niihin meren jumala Poseidon hullaantui, ja kun ei muuten saanut mitä halusi, raiskasi Medusan Pallas Athenen temppelissä.
 Pallas Athene suuttui, ja muutti Medusan hirviöksi, jonka kieli roikkui iljettävänä ja pitkänä suusta, ja jonka kauniiden hiusten tilalla kiemurteli käärmeitä. Hirviöksi muutettu Medusa pystyi muuttamaan katseellaan ihmisen kiveksi. Se teki hirviönaisen katseesta äärimmäisen vaarallisen.
 Vastenmielinen olento oli tietenkin tuhottava.
 Perseus sai tehtäväkseen hakea kuninkaalle Medusan pään. Taikakalujen avulla hän löysi luolassa piileskelevän Medusan, heijasti kuparikilvellään tämän kivettävän katseen takaisin, ja suoritti mahdottoman missionsa.
 Paluumatkalla Perseus teki lisää urotekoja, kuten kukisti merihirviön kivittämällä sitä Medusan irtileikatulla päällä. Perseus tuli kotiin juhlittuna sankarina, joka palkittiin ruhtinaallisesti.
 Saara Turusta Medusan tarina on kiinnostanut jo vuosia.
 Erityisen häiritsevä tarina on siksi, että se on oikeastaan kertomus Poseidonista ja Perseuksesta; miehistä, ei Medusasta.
 Medusaa hyväksikäyttäneet, hänet raiskanneet ja tappaneet miehet palkittiin. Rikoksen uhri syyllistettiin rikoksesta, ja vain hän maksoi rikoksen seuraukset. Tarinaa toistetaan Turusen mukaan uudelleen ja uudelleen eri versioina.
 Ne tarinat vaikuttavat myös siihen, miten oikeassa elämässä uhreihin suhtaudutaan.
 – Väkivalta ylipäätään on liian popularisoitua, ja seksuaalinen väkivalta ennen kaikkea. Ne ovat asioita, joilla ei ole syytä leikkiä, asioita joista on kyseenalaista tehdä viihdettä.
 Katja Küttnerin esittämä tyttö tanssii Medusan huoneessa. Jaani Lampinen / Yle
 Naurava nainen on vaarallinen
 Mitä enemmän Turunen Medusa-myytistä on vuosien varrella lukenut, sitä enemmän häntä on kiinnostanut se, kuka Medusa on.
 – Ihmettelin, miksei siltä itseltään kysytä mitään? Medusa on tarinan keskiössä, mutta se on kuitenkin itse poissaoleva.
 Yksi selitys sille, miksi Medusalta ei ole juuri mitään kyselty – ja miksi hänet piti hiljentää lopullisesti – löytyy ranskalaisfilosofi  Hélène Cixousin  Medusan nauru -esseestä.
 – Cixous käsittelee sitä, että Medusa ei ollut hirviö. Se oli kaunis nainen, joka nauroi. Se nauru oli patriarkaatille uhka. Siksi Medusa piti kukistaa.
 Milja Aho / Q-teatteri
 Äänekäs nainen, ruma nainen tai naurava nainen koetaan Turusen mielestä edelleen uhkana. Jotenkin hirviömäisenä.
 Se, että aktiivisesti ääntään käyttävät naiset yritetään netissä hiljentää vihapuheella, tai että naisia on politiikan keskeisillä pelipaikoilla yhä miehiä vähemmän, liittyy suoraan Medusan perinteeseen.
 – Kun nainen nauraa radiossa, sinne tulee palautetta, että voisitte nauraa hiljempaa. Kun naiset ottavat tilaa ja puhuvat asioista, seuraus on usein se, että heidän ulkonäköään haukutaan, tai heidän käsketään olemaan hiljaa. Eikä mitenkään mukavilla tavoilla.
 Medusa ei kauheasti kerro ajatuksistaan Saara Turusen näytelmässäkään. Eivät kerro muutkaan hahmot.
 Turunen löysi edellisessä ohjaustyössään,  Tavallisuuden aaveessa , teatterikielen, jonka hän tuntee omakseen. Siinä asioita kerrotaan musiikin tukemien kuvien kautta, eikä kauheasti selitellä, tai puhuta. Turunen haluaa jättää kaiken tulkinnan katsojille.
 – Katsoja saa katsoa ne kuvat, ja ajatella, mitä ajattelee. Kyllä meidän Medusa vähän puhuukin, mutta ennen kaikkea se on näkyvissä. Sitä voi tarkkailla. Sen teot kertovat enemmän kuin sen sanat.
 Ylermi Rajamaa ja Aleksinja Lommi Jaani Lampinen / Yle
 Hiukset ovat halua ja vapautta
 Medusan myytissä keskeinen rooli on hiuksilla; ihanalla kultatukalla, joka tuhotaan, ja joka muuttuu kammottavaksi käärmeiden pesäksi.
 Hiuksiin on koodattu kaikenlaista muissakin taruissa.
 Raamatun Simsonin voima oli hänen hiuksissaan. Kun hiukset leikattiin, hän menetti voimansa. Egyptin ammoinen kuningatar  Berenike  uhrasi hiuksensa Afroditelle saadakseen miehensä takaisin taistelusta. Hiukset katosivat jumalattaren temppelistä, mutta löytyivät sitten tähtikuviona taivaalta. Torniinsa vangitun Tähkäpään pitkän, paksun letin katkaisi kaunainen noita.
 – Hiuksiin liittyy valtavasti symbolista merkitystä. Usein on niin, että hiukset tuovat kantajalleen voimaa, ja jos hän menettää hiuksensa, on tuhoutuminen lähellä.
 Hiuksiin liittyvät merkitykset eivät ole jääneet satukirjoihin tai tarustoihin. Ne kuvastavat elinvoimaa, halua ja vapautta, ja myös niiden kahlitsemista. Häpeärangaistuksena naisilta on pitkin historiaa leikattu hiukset.
 – Hiukset liittyvät tosi paljon naisen seksuaalisuuteen ja ruumiin kontrolliin. Hiuksia on pitänyt peittää. Auki olevat hiukset nähty vapauden symbolina. Kiinni sidotut hiukset ovat olleet aikuisuuden ja kunnollisuuden merkki.
 Turusta kiehtovat hiukset myös visuaalisena elementtinä.
 Se näkyy Medusan huoneessa, mutta katse, joka niihin luodaan, ei ole miehen.
 Milja Aho /Q-teatteri
 Mitä naiskatse voisi tarkoittaa?
 Jos länsimainen kulttuuri on miehisen katseen läpitunkemaa, niin mitä naisen katse tarkoittaisi?
 Saara Turunen viittaa amerikkalaisen elokuvaohjaaja  Jill Sollowayn  muutaman vuoden takaiseen tunnettuun luentoon  On the Female Gaze.
 – Olen miettinyt paljon sitä, mitä taiteessa naiskatse voisi olla, sellainen taide esimerkiksi, jossa katsottaisiin vaikka naisen vartaloa naiskatseen kautta, ei objektina. Sellaisia teoksia on niin vähän, että on vaikea hahmottaa edes, mitä naiskatse voi tarkoittaa.
 Tommi Korpela ja Elina Knihtilä näyttelevät Medusan huoneessa. Milja Aho / Q-teatteri
 Turunen pohti sukupuolittunutta katsetta jo Teatterikorkeakoulun lopputyössään  Puputytössä  (2008).
 Sittemmin kahdelletoista kielelle käännetyn näytelmän tyttö haluaa olla täydellinen nainen, ihana ja kiltti, mutta samalla pitäisi olla seksikäs. Puputyttö pistää päälleen lyhyen tennishameen, jotta kelpaisi miehen fantasian kohteeksi, vaikka mielessä möyrivät ristiriitaisten vaatimusten nostattamat, väkivaltaiset ajatukset.
 – Varmasti kysymys naiskatseesta on aina ollut mukanani, enemmän tai vähemmän tiedostamatta. Se on asia joka kiinnostaa minua, ja jota haluan tutkia lisää. Olen tutkimuksissani vasta alussa.
 Antiikin Kreikasta juontuu perinne, jossa mies kuuluu julkisen elämän piiriin, ja nainen kotiin. Se perinne joutaa Turusen mielestä mennä. Hänelle taiteen tekeminen on tilan ottamista, äänen käyttämistä. Subjektina toimimista, muinaisten myyttien murtamista.
 – Mulla on sellainen toive, että katsoisimme kulttuuriperintöämme ja tarinoitamme uudesta näkökulmasta. Voisi miettiä, kantavatko ne vaikka seksistisiä merkityksiä. Sitä perintöä voisi vähän freesata.
 Ylermi Rajamaa, Tommi Korpela, Aleksinja Lommi ja Katja Küttner Medusan huoneessa. Jaani Lampinen / Yle
 Artikkelista voi keskustella keskiviikkona 20.2. klo 22 asti.

Mykistetty Medusa saa Saara Turusen näytelmässä oman huoneen: "Naiselle on tarjolla yleensä monsterin tai objektin rooli"


Summary: Markkinaoikeus hyväksyi DNA:n valituksen Yleisradion tarjouspyynnön ehdoista ja vaatii järjestämään uuden tarjouskilpailun.

Markkinaoikeus kieltää Yleisradiota jatkamasta antenniverkon kilpailuttamista HD-lähetyksiä varten nykyisellä tavalla.  Päätös  tarkoittaa sitä, että niin sanottu HD-siirtymä lykkäytyy usean vuoden päähän.
 DNA valitti markkinaoikeuteen Yleisradion hankintamenettelystä, jossa teräväpiirto-, eli HD-lähetysten vastaanottamisesta ei saisi koitua kuluttajille ylimääräisiä kustannuksia.
 Markkinaoikeus on hyväksynyt DNA:n valituksen ja kieltää Yleisradion hankintayksikköä jatkamasta hankintalain vastaista menettelyä.
 Käytännössä markkinaoikeuden päätös tarkoittaa sitä, että jos Yle hankkii antennipalvelut DNA:lta, jää antenni ja sen asennus kuluttajan vastuulle.
 – Tämä korostuu erityisesti harvaan asutuissa paikoissa, kertoo Ylen tuotantojohtaja  Janne Yli-Äyhö
 Suomessa antennipalveluja tarjoavat DNA ja Digita.
 Antennijakelun piirissä Suomessa on lähes 1 250 000 kotitaloutta. Lisäksi antenniteitse televisiota katsotaan yli 600 000:ssa vapaa-ajan asunnossa.
 DNA ilmoittaa tiedotteessaan olevansa erittäin tyytyväinen päätökseen.
 – Päätöksen perusteluissa on huomioitu kattavasti sekä tasapuolisuuden vaatimukset että kilpailun edistämisen näkökohdat. Olemme edelleen erittäin halukkaita tarjoamaan antenniverkkomme Yleisradion kanavien lähetysverkoksi myös jatkossa, toteaa DNA:n kuluttajaliiketoiminnan johtaja  Pekka Väisänen.
 Hankintalaki vastaan yleisradiolaki
 Hankintalaissa, johon DNA nojaa, ei sivukustannuksia tule ottaa huomioon. Yleisradiolaissa taas palvelut pitää saada tarjolle tasapuolisesti ja yhtäläisin ehdoin.
 Ylen tuotantojohtaja Yli-Äyhö on surullinen kuluttajien puolesta
 – HD-siirtymän myötä on väärin pakottaa kuluttajat kustantamaan itse antennit ja niiden asennukset.
 Alun perin HD-siirtymän piti tulla voimaan vuonna 2020, mutta tuore päätös pitkittää siirtymää.
 – Suurin häviäjä koko tapauksessa on kuluttaja.
 Hänen mukaansa DNA:n malliin Yleisradio ei aio kuitenkaan lähteä näillä ehdoilla.
 Pattitilanne jatkuu ja viivästyttää HD-siirtymää noin kahdella–kolmella vuodella.
 Toistaiseksi kuluttajat pystyvät katsomaan normaalisti tv-lähetyksiä.
 Kaapelitalouksiin koko antenniverkon tv-kilpailutus ei vaikuta lainkaan.
 Lue myös:
 Suomen antenniverkon HD-siirtymä vaarantuu DNA:n valituksen vuoksi
 Yle haluaa tuoda laadukkaan tv-kuvan kaikille ja aloittaa kilpailutuksen teräväpiirtojakelusta antenniverkossa

TV-lähetysten HD-siirtymä lykkääntyy vuosilla – markkinaoikeuden mukaan antennikulut voivat jäädä kuluttajalle


Summary: Alkuperäisen valokuvan ottanut suomussalmelaismies ei tiennyt kuvan päätyneen mihinkään kilpailuun.

Tästä on kyse Kuka tahansa voi ostaa kuvan kuvapankista ja osallistua sillä kilpailuun. Toisen kuvalla ei kuitenkaan voi osallistua valokuvakilpailuihin. Suomussalmelaisen miehen valokuvasta tehty postimerkki valittiin Suomen kauneimmaksi. Kuvaaja ei ollut tietoinen palkinnosta, koska hän oli ladannut sen kuvapankkiin, mistä se oli ostettu.
 Suomussalmella puhelimeen vastaa hämmästynyt mies.  Juha Härkönen  ei meinaa uskoa, että hänen ottamastaan valokuvasta tehty postimerkki on valittu Suomen kauneimmaksi.
 – Minä en oikein nyt tiedä, mitä olen voittanut. En ole kuullut koko asiasta, mutta tuntuuhan tuo hyvältä. En minä tiennyt, että tällainen äänestys on olemassa, Härkönen sanoo.
 Suomalaiset äänestivät vuoden 2018 kauneimmaksi postimerkiksi toukokuisessa ilta-auringossa Suomussalmella kuvatun erämaasillan. Kyseessä on  Klaus Welpin  suunnittelema merkki, jonka valokuvasi suomussalmelainen Juha Härkönen. Voittajapostimerkki sai yli 13 prosenttia kaikista annetuista äänistä. Ääniä kertyi yhteensä yli 30 000 kappaletta.
 Erämaasilta voitti aiemmin myös toisen palkinnon silta-aiheisten EUROPA-postimerkkien kilpailussa, jonka tuomaristo vertasi merkkiä hehkuvine väreineen impressionistiseen maalaukseen.
 – Kiertelin kuvaa ottaessa sellaista pientä metsälampea. Mielestäni siinä oli komea auringonlasku, lammen pinta oli tyyni ja sen heijastukset olivat mukavan näköiset, Härkönen kertoo.
 Kuvan pitkospuut ja sillat kiinnittävät suunnittelija Klaus Welpin huomion Vastavalo.net kuvapankissa, josta mies nappasi kuvan jatkokäsittelyyn.
 – Tällaisen postimerkin suunnitteluprosessissa etsitään sopivaa valokuvaa ideaan soveltuvaksi. Etsin niitä kuvapankeista ja pohdin menenkö itse kuvaamaan, mutta aikataulu ei sitä sallinut. Kuvapankista löytyi upea kuva, jota pystyin käyttämään.
 Vuoden 2018 postimerkkikilpailussa ei jaettu palkintoja, mutta Welp aikoo silti juhlia tunnustusta.
  Periaatteessa kuka tahansa voi voittaa vaikka postimerkkikilpailun.   Mikko Paartola
 Kuvapankkien kuvat on kaikkien käytettävissä. Vastavalo.net on Suomen suurin kuvatoimisto, joka välittää kuvia mainontaan ja erilaisiin julkaisuihin.
 Vastavalo.netin vastaava tuottaja  Mikko Paartolan  mukaan ihmiset eivät aina tajua, mistä erilaisten kilpailuiden kuvat tulevat. Kuvan suunnittelija ei ole aina itse ottanut kuvaa.
 – Kaikki kuusi postimerkkikilpailussa palkittua kuvaa ovat meiltä ja myös Maailman kaunein postimerkki -kilpailun voittaja on meidän kuvapankista. Periaatteessa kuka tahansa voi ostaa kuvia ja osallistua kilpailuihin. Valokuvakisaan ei voi osallistua, mutta tällaiseen tuotekisaan voi, kertoo Paartola.
 Kuvapankista ostettu kuva maksaa noin 50–100 euroa, ja sen jälkeen kuvaa voi käyttää haluamallaan tavalla.
 Suomussalmelaisen Juha Härkösen kuvapankkiin lataama kuva on siis kaikkien käytössä, kun siitä maksaa korvauksen. Ei siis ole ihme, että kuvan ottaja koki hämmennyksen kuullessaan postimerkkikilpailun voitosta. Hänellä oli kuitenkin tieto, että kuvaa käytetään postimerkkinä.
 – Jos kuvatoimisto myy kuvan, kuvaajat saavat osuuden myynnistä. Kun kuvaaja lataa otoksen kuvapankkiin, hän luopuu kuvan oikeuksista, sanoo Mikko Paartola.
 Millainen postimerkki säväyttää sinua? Voit keskustella aiheesta kommenttiosiossa kello 22.00 saakka.

Suomussalmelaismies latasi otoksensa kuvapankkiin ja koki yllätyksen: Kuva päätyi Suomen kauneimmaksi postimerkiksi


Summary: Suomi ja muutamat muut maat pelkäävät, että lainsäädäntö kajoaa kansalaisten oikeuksiin.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU:n tekijänoikeusdirektiivi on askeleen lähempänä toteutumista jäsenmaiden annettua sille hyväksyntänsä keskiviikkona. Lainsäädäntö vaatii vielä sinetin EU-parlamentilta.
 Suomi äänesti tekijänoikeusdirektiiviä vastaan. Yhdessä muutamien muiden maiden kanssa Suomi julkaisi ennen äänestystä kriittisen kannanoton, jossa se epäilee, ettei lainsäädäntö vastaa tavoitteisiin ja voi vähentää EU:n kilpailukykyä.
 Kriittisessä lausunnossa olivat Suomen lisäksi mukana Hollanti, Luxemburg, Puola ja Italia.
 Direktiivillä on tarkoitus varmistaa, että luovan työn tekijät saavat korvauksen työstään myös digiaikana. Kriittisten maiden mielestä lainsäädännössä ei kuitenkaan onnistuttu löytämään tasapainoa tekijöiden oikeuksien sekä kansalaisten ja yritysten parhaan välillä.
 – Me uskomme, että direktiivi nykyisessä muodossaan on digitaalisille sisämarkkinoille ennemminkin askel taakse- kuin eteenpäin, maat arvostelivat.
 Niiden mielestä lainsäädäntö jäi epäselväksi ja voi kajota kansalaisten oikeuksiin.
  Luovan alan tekijöille edes pieni parannus
 Internetyhtiöt Googlesta Facebookiin ovat vastustaneet voimakkaasti tekijänoikeuslakien tiukentamista. Lain myötä ne joutuisivat tekemään lisenssisopimuksia luovien alojen kuten elokuvateollisuuden kanssa.
 Muun muassa esiintyvät taiteilijat vetosivat ennen äänestystä direktiivin hyväksymisen puolesta, koska se on heidän mielestään askel oikeaan suuntaan.
 Useimmat muusikot ja tanssijat eivät alan etujärjestön mukaan saa riittävää korvausta siitä, että heidän esityksiään ladataan suoratoistopalveluissa tai muilla alustoilla kuten iTunesissa, Spotifyssa tai Netflixissa.
 – Pienen neuvotteluvaran takia heillä ei ole usein muuta vaihtoehtoa kuin siirtää kaikki taloudelliset oikeudet tuotannoista kertakorvausta vastaan, järjestö perustelee.

EU:n tekijänoikeusdirektiivi sai hyväksynnän EU-mailta - Suomi äänesti vastaan


Summary: Oikeuskansleri vahvistaa Ylelle, että Berner kertoi ensimmäisten SEB:n hallitustehtävien olevan vasta vaalien jälkeen. Uuden Suomen mukaan SEB:n hallitus pitäisi ensimmäisen kokouksensa jo maaliskuussa.

Ruotsalainen pankkikonserni SEB kertoo  Uudelle Suomelle , että yhtiölle maaliskuussa valittava hallitus kokoontuu ensimmäisen kerran heti yhtiökokouksen jälkeen, 26. maaliskuuta.
 Liikenne- ja viestintäministeri  Anne Berneriä  (kesk.) esitetään kyseiseen hallitukseen. Tähän saakka julkisuudessa on ollut tieto, että uusi hallitus kokoontuisi vasta huhtikuun lopulla.
 Huhtikuisten eduskuntavaalien jälkeen  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus jatkaa toimitusministeristönä, eli huolehtii rutiiniasioista kunnes uusi hallitus on valittu. Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti   arvioi aiemmin , ettei näe ongelmaa Bernerin ehdokkuudessa pankin hallitukseen.
 – Kyllä se (uusi tieto) muuttaa asetelmaa, Pöysti  sanoo Uudelle Suomelle .
 – Minua konsultoitiin niin, että ensimmäinen kokous pidettäisiin 29.4. ja silloin valtioneuvoston työskentelyn luonne on erilainen. Ministerin täytyy itse arvioida sitä, minkälaisiin asioihin hän voi osallistua. Pääsääntö mitä oikeuskirjallisuus suosittaa on, että otetaan esimerkiksi lomaa tai muuta vastaavaa vapaata, niin että ei osallistuttaisi muun tehtävän hoitamiseen sinä aikana, kun on ministeri.
 Pöysti: Berner vahvisti, ettei SEB:n kokouksia ole ennen vaaleja
 Pöysti vahvistaa tämän sähköpostitse myös Ylelle.
 Jo päivällä julkaistussa  tiedotteessa  Pöysti toi esille pitävänsä pörssiyhtiön hallituksen jäsenyyden ja valtioneuvoston jäsenen tehtävien samanaikaista hoitamista yleensä ongelmallisena.
 – Ministerin tehtävän ja pörssiyhtiön hallituksen jäsenyys eivät ole yleensä yhdistettävissä, Pöysti sanoo.
 Oletus oli kuitenkin, että Bernerin tapauksessa kyse on hyvin lyhyestä ajasta eduskuntavaalien jälkeen, jolloin Berner toimisi ainoastaan toimitusministeristössä.
 Pöysti toteaa, että tämä oletus perustui Berneriltä saatuun tietoon, jonka mukaan tällä ei olisi SEB:n hallituksessa tehtäviä ennen huhtikuun loppua.
 – Tieto perustui 14.2. ministeriltä saamaani suulliseen tietoon, jonka hän vahvisti 19.2. sähköpostilla: ensimmäinen pörssiyhtiön hallituksen kokous olisi 29.4. eikä hallitusjäsenyydessä tehtäviä tätä ennen, Pöysti kirjoittaa.
 – Jos nämä faktat onkin toiset, niin sitten asiaa täytyy arvioida uudelleen.
 Berner: Tosihommiin vasta ministeripestin jälkeen
 Berner itse vastaa, että muodollisista kokouspäivämääristä huolimatta keskeinen asia on se, että tehtävä SEB:ssä alkaa vasta ministerin mandaatin päätyttyä.
 – Olen alun alkaen sopinut Sebin kanssa että otan tehtävän vastaan vasta poliittisen mandaattini jälkeen, aikaisintaan jos tulen valituksi, Berner tekstiviestitti Ylelle.
 Asia on Bernerin mukaan myös näin käyty läpi oikeuskanslerin kanssa.
 – Vaikka päätös tulee 26.3., astuu nimitys vasta voimaan myöhemmin yhtiökokouksen päätöksen mukaisesti, Berner lisää.
 Juttuun on lisätty oikeuskanslerin vastaus Ylelle klo 20:35.
 Juttuun on lisätty Bernerin kommentit klo 22:46.
 Lue lisää:
 Anne Berner: "En ole jättämässä politiikkaa enkä keskustaa" – eduskuntaryhmässä kuohuu Bernerin ratkaisun jälkeen
 Berner selvitti SEB-pankin hallituspaikkaa oikeuskanslerin kanssa – Sipilä: Erityisjärjestelyistä puhutaan myöhemmin
 Anne Berner ei hae jatkokautta eduskuntaan – ehdolla SEB-pankin hallitukseen

Bernerin pesti ruotsalaispankissa alkaisikin jo maaliskuussa – Näin vastaa Berner


Summary: Muellerin odotetaan toimittavan tutkinnan tulokset oikeusministerille ensi viikolla.

Uutiskanava CNN:n mukaan  erikoistutkija  Robert Muellerin  Venäjä-tutkinta on valmistumassa.
 CNN kertoo, että Mueller aikoo toimittaa tutkinnan tulokset oikeusministeri  Bill Barrille  ensi viikolla.
 Barrin odotetaan sen jälkeen toimittavan kongressille tiivistelmän salaisen tutkinnan tuloksista.
 Laki ei määrittele tarkasti sitä, mitä kaikkea oikeusministerin pitää kertoa kongressille tutkinnan tuloksista. Barr on sanonut haluavansa olla mahdollisimman läpinäkyvä asian suhteen, mutta noudattavansa kuitenkin sääntöjä ja lakeja.
 Erikoissyyttäjä Mueller on tutkinut kohta kahden vuoden ajan presidentti  Donald Trumpin  vaalikampanjan Venäjä-yhteyksiä.
 Yhdysvaltain tiedusteluelimet ovat jo pitkään olleet täysin yksimielisiä siitä, että Venäjän valtiojohtoiset toimijat sekaantuivat vuonna 2016 Yhdysvaltain presidentin vaaliin tukeakseen Trumpin valintaa.
 Muellerin tutkinnan kannalta olennaista on se, onko joku Trumpin kampanjaorganisaatiosta tai jopa Trump itse toiminut venäläisten kanssa yhteistyössä.
 Kun CNN:n uutinen julkaistiin, kommentoi Trump asiaa Twitterissä. Hän sanoi, että jää Barrin päätettäväksi, toimittaako hän raportin kongressille.
 Lue myös:
  USA:n uuden oikeusministerin valinta voi ratkaista Trumpin kohtalon
 Analyysi: Stonen syytteiden myötä Muellerin Venäjä-tutkinnassa otettiin taas askel lähemmäksi Trumpia
 Trumpin ja Putinin tapaamista varjostaa iso mörkö: Tämän tiedämme nyt Trumpin Venäjä-yhteyksien tutkinnasta, jossa nostettiin taas uusia syytteitä

CNN: Muellerin Venäjä-tutkinta valmistuu ensi viikolla


Summary: Ylläksen Lainion lumilinna on sukellus suositun televisiosarjan tunnelmiin. Esillä ovat ensimmäiset seitsemän tuotantokautta.

Ranskalaisia ja saksalaisia tulee täysi bussilasti puolen päivän jälkeen. Illalla on luvassa vielä useampia autollisia.
 Alkuesittelyn jälkeen ryhmä hajautuu oppaidensa kanssa jäisen fantasian sisään.
 Vesa Vaarama / Yle
 Saksalaiset lähtevät katsomaan majoitussviittejä, ranskalaiset aloittavat isosta salista.
 Vesa Vaarama / Yle
 Lumilinna on tänä vuonna suurempi kuin koskaan. Katettua pinta-ala on 4 000 neliömetriä.
 Game of Thrones näkyy jokaisessa huoneessa ja tilassa.
 Tuomas Kurtakko
 Päiväkävijöitä on tänä sesonkina ollut parhaimmillaan noin 2 000. Tavallisenakin arkipäivänä vierailijoita on helposti yli tuhat.
 Vesa Vaarama / Yle
 Isossa kupolisalissa hiljaiset hahmot katsovat tulijaa. Jäisille penkeille voi istua miettimään tarinan kulkua.
 Tuomas Kurtakko
 Lumilinnan sviiteissä voi yöpyä keskellä Game of Thrones -tarinaa. Jokaisen huoneen päätyseinässä on lumeen veistetty tarinan keskeinen toimija tai merkittävä tapahtuma.
 Suuresta lumilinnasta löytyy tapahtumia ja hahmoja kaikilta seitsemältä tuotantokaudelta.
 Tuomas Kurtakko
 Hiljainen kaksintaistelu ei nukkujaa häiritse. Lämpimässä makuupussissa voi nähdä unta kuinka Mountain ja Viper kohtaavat toisensa.
 Yhdessä huoneessa nukkujien rauhaa vartioi punasilmäinen hirviösusi, toisessa valkoiset hevoset
 Vesa Vaarama / Yle
 Sviittien vaikuttavimpia hahmoja on sängyn päädyssä tulijaa katsova jättiläinen. Kenelle tarina on tuttu, hän löytää tiukkakatseiselle olennolle nimen esimerkiksi kaudelta viisi.
 Tuomas Kurtakko
 Tämänvuotinen Lainion lumilinna on järjestyksessään kahdeksastoista.
 Game of Thrones -teema on nyt toista ja samalla viimeistä kertaa.
 Ison kupolin alla kulkija kohtaa lohikäärmeen. Mielessä voi pyöriä vaikkapa Tulen ja Jään laulu. (A Song of Ice and Fire).
 Tuomas Kurtakko
 Game of Thrones –televisiosarjan viimeinen, kahdeksas tuotantokausi tulee ruutuihin huhtikuun puolessavälissä.
 Reilu kuukausi siitä eteenpäin viimeinenkin Lainion lumilinnan fantasiahahmoista on muuttunut jälleen vedeksi ja kadonnut läheiseen Lainiojokeen.
 Jääpöydän ääressä ei silloin enää neuvotella vallasta.
 Vesa Vaarama / Yle
 Vesa Vaarama / Yle
 Brittiperheen kolme sukupolvea voi kotona muistella lumilinnan baaria ja miltä maistui lasillinen kuohuvaa muutaman asteen pakkasessa.
 Vesa Vaarama / Yle

Lumen ja jään fantasiaa – Game of Thrones -lumilinna lumoaa kävijänsä


Summary: Väkivaltaisten tai uhkaavien tilanteiden lukumäärät ovat viime vuosina kasvaneet selvästi.

Pelastuslaitokset ovat ilmaisseet huolensa ensihoitajiin ja pelastushenkilöstöön kohdistuvista uhka- ja väkivaltatilanteista. Uhkaavat tai väkivaltaiset tapaukset ovat lisääntyneet viime vuosina, kerrotaan  Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen tiedotteessa .
 Havainnot perustuvat pelastuslaitosten henkilöstön tekemiin tilanneraportteihin, joita on seurattu ja tilastoitu vuodesta 2014 lähtien. Tuolloin uhka- ja väkivaltatilanteista tuli 154 ilmoitusta, kun vuonna 2018 luku oli noussut jo 324:ään.
 Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen tilastojen mukaan tapahtumien lukumäärissä on kahden edellisvuoden aikana ollut 26 prosenttia vuosittaista kasvua.
 Oheinen tilasto osoittaa pelastus- ja ensihoitohenkilöstön kohtaavan monenlaista väkivaltaa ja väkivallan uhkaa. Samassa tilanteessa saattaa esiintyä yhtäaikaisesti esimerkiksi henkistä ja fyysistä väkivaltaa. Tästä johtuen tilaston luvut eroavat jonkin verran tekstissä esiintyvistä luvuista.
 Keski-Uudenmaan pelastuslaitos / Yle
 Väkivaltatilanteita moninkertaisesti ilmoituksiin nähden
 Suurin osa uhka- tai väkivaltatilanteista painottuu ensihoidon tehtäviin ja suuriin kasvukeskuksiin, kuten esimerkiksi Helsinkiin. Ilmoitusmäärien kasvu johtuu osaltaan myös ilmoitusaktiivisuuden lisääntymisestä.
 Pelastuslaitoksissa tiedostetaan tehtyjen ilmoitusten kattavan kuitenkin vain pienen osan väkivaltaisten tai uhkaavien tilanteiden todellisesta määrästä. Monet työntekijät jättävät ilmoituksen tekemättä, koska väkivallan uhka usein hyväksytään osaksi työnkuvaa.
 Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen pelastusjohtaja  Jyrki Landstedtin  mukaan viime vuosina on haluttu kiinnittää erityishuomiota väkivaltatilanteisiin ja kannustettu henkilöstöä ilmoittamaan niistä entistä herkemmin.
 – Tämä selittää osittain nämä tilastot, mutta kyllä se kokemus siellä kentällä on, että aiempaa useammin asiakkaat suhtautuvat uhkaavasti tai vihamielisesti heitä auttamaan tulevia kohtaan.
 Pelastuslaitokset ovat reagoineet asiaan lisäämällä henkilöstön koulutusta vaarallisten tilanteiden varalle, parantamalla suojavarustusta sekä tarkentamalla työsuojeluun liittyviä toimintamalleja ja -ohjeita.
 Tyypillinen uhkaaja on päihtynyt mies
 Pelastusjohtaja Landstedtin mukaan suuntaus on huonompaan päin käytännössä koko Suomessa, mutta Uudellamaalla ja etenkin Helsingissä tapauksia on erityisen paljon muuhun maahan verrattuna.
 Uudenmaan alueen pelastuslaitokset ovat keskimääräistä suurempia, jolloin myös uhkaavia ja väkivaltaisia tilanteita tulee vastaan useammin.
 Tilastojen mukaan uhka- ja väkivaltatilanteita aiheuttavat eniten päihtyneet ja miespuoliset henkilöt. Tapahtumapaikat ovat tyypillisesti yksityisasuntoja, ulkotiloja tai ambulansseja.
 Pelastus- ja ensihoitohenkilöstö kohtaa uhkaavia tilanteita useimmiten täysin yllättäen, mikä hankaloittaa etukäteen varautumista. Mikäli tiedossa on potentiaalinen vaaratilanne, asiakasta ei kohdata ilman poliisin virka-apua.

Pelastuslaitokset huolissaan ensihoitajiin kohdistuvasta lisääntyneestä väkivallasta


Summary: Lunta voi esimerkiksi tuijailla, höytyillä tai haituilla. Murteet ovat suomen kielen rikkaus. Tule mukaan ja testaa kuinka hyvin tunnet murresanoja.

Vaikkakin päivä jo pitenee ja kevät tekee tuloaan, on lumipeite Suomessa paksuimmillaan vasta maaliskuussa ja Lapissa usein vasta huhtikuussa.
 Suomen kielessä ja murteissa on mielin määrin sanoja lumelle ja lumisateelle. Esimerkiksi jo kevyelle pakkaslumelle löytyy ainakin sata eri nimitystä.  Suomen murteet  jaetaan murrealueisiin. Kaikista murteista ei ole kirjallista tietoa, joten päätimme käyttää Kotimaisten kielten keskuksen kokoelmia, lähteenä tähän visailuun.
 Valitse alla olevista sanapareista oikea vaihtoehto:
 Tietoa lumesta ja lumihiutaleen synnystä:
 Lumi on jäätynyttä vettä ja lumi muuttaa muotoaan koko ajan. Pilven pienet jääkiteet kasvavat vesipisaroiden kustannuksella härmistymällä lumikiteiksi. Lumihiutaleet syntyvät siten, että pilven lumikiteet takertuvat toisiinsa. Lumihiutaleet läpikäyvät vielä monta prosessia, mahdollisesti sulavat tai haihtuvat matkan aikana, kosteus, ilmapyörteet ja lämpötila vaikuttaa lumihiutaleen “elämään”. Jos haluat tietää vielä lisää lumesta, lue esimerkiksi Yle Luonnon artikkeli:  https://yle.fi/aihe/artikkeli/2019/01/26/hoty-harma-kuurankukka-utukka-tiesitko-taman-lumesta

Hölsälumi vai höhhälumi? Suomen kielessä on tukku sanoja lumelle, testaa, kuinka hyvin tunnet ne!


Summary: Adriana Rivas työskenteli Pinochet'n diktatuurin aikaan maan pahamaineisessa salaisessa poliisissa.

Australiassa poliisi on pidättänyt chileläisen 66-vuotiaan naisen, jota epäillään rikoksista  Augusto Pinochet'n  diktatuurin vallan aikana.
 Adriana Elcira Rivas Gonzalez  työskenteli Pinochet'n pahamaineisen salaisen poliisin Dirección de Inteligencia Nacionalin (DINA) johtajan  Manuel Conterasin  avustajana vuosina 1973–1976.
 La Chani -lempinimellä tunnettu Rivas muutti sittemmin Australiaan, jossa hän on työskennellyt Sydneyn Bondi-kaupunginosassa lastenhoitajana ja siivoojana.
 Chile antoi hänestä pidätysmääräyksen vuonna 2013.
 DINA oli Pinochet'n salainen poliisi, joka perustettiin vuonna 1973 pidättämään Pinochet'n poliittisia vastustajia ja toisinajattelijoita. Se  sieppasi, kidutti ja tappoi  tuhansia ihmisiä.
 Pinochet'n diktatuurin aikaan kadonneiden ihmisten kuvia El Museo de la Memoria -museon seinällä. AOP
 Rivas kieltää osallistuneensa kidutukseen. Useat silminnäkijät kuitenkin kertovat hänen olleen yksi DINA:n kovaotteisimmista kiduttajista.
 Rivasin myös väitetään olleen avainasemassa Lautaron prikaatissa, jonka tehtävänä oli tappaa Chilen kommunistipuolueen johtoa.
 Chilessä Rivasia syytetään kommunistipuolueen entisen alivaltiosihteerin  Victor Manuel Diaz Lopezin  katoamisesta.
 Rivas on muistellut haastatteluissa elämäänsä Pinochet'n diktatuurin ajan Chilessä. Hän on muistellut hulppeita tanssiaisia, matkustamista luksusautoissa ja hulppeita hotelleja, joissa hän yöpyi.
 Hän on myös puolustellut salaisen poliisin metodeja ja sanonut, että sen tehtävänä oli "hajottaa ihmisiä" niin kuin muuallakin maailmassa.

Australia pidätti lastenhoitajan, jota epäillään Chilessä salaisen poliisin pahamaineiseksi kiduttajaksi


Summary:
Suomalaiset tekevät päivittäin noin 30 miljoonaa nettihakua ja suurin osa liittyy arjen ongelmiin.
Kirjailija Juha Hurme vastasi satunnaisiin kysymyksiin Puoli seitsemän -ohjelmassa.

Tietoa haetaan valtavasti hakukoneiden avulla, joiden toimintaa ohjaavat algoritmit. Algoritmi oppii ennakoimaan haluttua sanaa tai lausetta ja antaa ehdotuksia suosituimpien hakujen perusteella.
 Puoli seitsemän -ohjelman juontajat  Mikko Kekäläinen  ja  Susanna Laine  pyysivät kirjailija Juha Hurmetta vastaamaan kysymyksiin, joita eri kysymyssanat tuottavat.
 Miksi armeijassa huudetaan?
 Kysymyssanalla  miksi  ja kirjainyhdistelmällä  ar  hakukoneen ehdotus liittyy armeijaan. Miksi armeijassa huudetaan? Näin vastaa Hurme:
 – Armeija on täysin luonnoton ihmiselämän vastainen instituutio. Kommunikointi häiriintyy täysin ja se muuttuu päin vastoin kommunikaation irvikuvaksi eli käskyttämiseksi. Siksi armeijassa huudetaan, Hurme päättää vastauksensa.
 Miten iskeä nainen?
 Parinmuodostukseen liittyvät kysymykset ovat netissä aina ajankohtaisia, ja hakusanalla  miten  nousee ensimmäisten ehdotusten joukosta kysymys seuralaisen iskemisestä. Hurme ei jää sanattomaksi tämänkään kysymyksen äärellä.
 – Tässä pitää olla ovela. Ei tehdä pienintäkään elettä, vaan annetaan sen naisen tai miehen iskeä sinut. Pahin tapa on olla isosti tunkeileva. Tunne voi syntyä vain vuorovaikutuksesta, Hurme neuvoo ja kertoo itsekin noudattaneensa tätä vinkkiä.
 – Minua on tosi kivat pojat ja tytöt iskeneet mutta itse olen ollut passiivinen.
 Hurme on naimisissa muusikko  Petra Poutanen-Hurmeen  kanssa.
 Miten itkeä?
 Hakusanalla  miten  on haettu vastausta myös filosofiseen kysymykseen miten itkeä. Hurme pitää itkua voimavarana, jota ei kannata pidätellä.
 – Itkeminen on suuri taito. Kanava, jolla ihminen pääsee eteenpäin. Itku on keino vuodattaa surua ulos ja hyväksyä se. Oikea vastaus on vuolaasti.
 Hurme on itse itkenyt viimeksi onnenkyyneleitä oman lapsen puuhasteluja seuratessaan.
 Katso koko lähetys
 Puoli seitsemän -ohjelmassa Juha Hurme kertoi myös Ahvenanmaan ympäri suuntautuvasta retkisoudusta ja siitä miksi Aleksis Kivi on hänelle tärkeä kirjailija.  Katso lähetys Yle Areenasta.

Miten iskeä nainen? – Kirjailija Juha Hurme vastasi netin haetuimpiin kysymyksiin


Venezuelan armeija ilmoitti keskiviikkona kieltävänsä alusten poistumisen maan satamista sunnuntaihin asti. Uutistoimisto AFP:n näkemässä armeijan määräyksessä perusteeksi sanotaan turvallisuussyyt.
 Satamasta poistumismääräys sattuu samoihin aikoihin, kun oppositio yrittää saada maahan avustustarvikkeita. Oppositiojohtaja  Juan Guaido  pyrkii saamaan lähetyksiä maahan nyt Brasilian kautta. Tarkoitus olisi, että avustuksia alettaisiin kuljettaa Venezuelaan lauantaista alkaen.
 Venezuela on puolestaan katkaissut meri- ja ilmayhteydet sen edustalla olevalle Curacaon saarelle, joka on suunnitellut ottavansa vastaan Yhdysvaltain hätäapua.
 Yhdysvallat on toimittanut avustustarvikkeita myös Kolumbiaan odottamaan pääsyä Venezuelaan, mutta presidentti  Nicolas Maduro  on kieltäytynyt ottamasta sitä vastaan, koska hänen mielestään avustusoperaatio on ensiaskel Yhdysvaltain hyökkäyksessä Venezuelaan.

Venezuelan armeija kieltää aluksia poistumasta maan satamista


Summary: Juncker ja May tapaavat vielä ennen kuun loppua

Britannian pääministeri  Theresa May  sanoi edistyneensä brexit-neuvotteluissa EU-komission puheenjohtaja  Jean-Claude Junckerin  kanssa. May ja Juncker keskustelivat Brysselissä keskiviikkona.
 Hieman yli tunnin kestäneiden neuvottelujen jälkeen May ja Juncker antoivat yhteisen lausunnon, jossa he kuvailivat keskusteluja rakentaviksi. Uutistoimisto Reutersin mukaan lausunnossa sanotaan kummankin osapuolen jatkavan vaihtoehtojen tutkimista myönteisessä hengessä.
 Lausunnossa May ja Juncker sanoivat keskittyneensä neuvotteluissa sellaisen juridisen ratkaisun löytämiseen, jolla parlamentaarikoille voitaisiin vakuuttaa, että "backstop" olisi väliaikainen ratkaisu. May ja Juncker aikovat tavata seuraavan kerran ennen tämän kuun loppua.
 Brittiparlamentti hylkäsi tammikuussa Mayn neuvotteleman brexit-sopimuksen, joka sisälsi brexit-slangissa "backstopina" tunnetun hätäratkaisun rajasta.
 Hätäratkaisun tavoitteena on pitää Irlannin ja Pohjois-Irlannin välinen raja auki brexitin jälkeen, mikäli Britannian EU-ero tapahtuu ilman sopimusta. Backstopin vastustajat pelkäävät, että se sitoo Britannian tulliliittoon EU:n kanssa ilman määräaikaa.
 Britannia on lähdössä EU:sta 29. maaliskuuta.
 Britannian ulkoministeri  Jeremy Hunt  sanoi aiemmin keskiviikkona, että edistyminen ongelmallisessa Irlannin rajaa koskevassa kysymyksessä on ainoa keino välttää Britannian ero EU:sta ilman sopimusta.
 Kolme edustajaa jätti konservatiivipuolueen
 May kärsi keskiviikkona uuden iskun kotimaassa, kun hänen johtamansa konservatiivipuolue menetti kolme parlamenttiedustajaa.
 BBC:n mukaan edustajat jättivät konservatiivipuolueen, koska se on heidän mielestään siirtynyt poliittisesti liikaa oikealle.
 Anna Soubry ,  Sarah Wollaston  ja  Heidi Allen  aikovat liittyä itsenäiseen parlamenttiryhmään, jonka perustivat alkuviikosta oppositiossa olevasta työväenpuolueesta eronneet kahdeksan parlamenttiedustajaa.
 Kolmikko sanoi kirjeessään pääministeri Maylle, että brexitin takia konservatiivit ovat joutuneet pohjoisirlantilaisen tukipuolueensa DUP:n ja EU:ta vastaan lobbaavan ERG-ryhmän otteeseen.
 – Brexit on määritellyt konservatiivit uudelleen ja tehnyt tyhjäksi kaikki yritykset modernisoida puoluetta, he kirjoittivat.

May sanoi edistyneensä brexit-neuvotteluissa Brysselissä


Summary: HKL vakuuttaa vuotavan veden olevan normaali osa kalliorakentamista.

Matkustajat ovat ihmetelleet Koivusaaren ja Lauttasaaren metroasemilla olleita vesilätäköitä. Molempien metroasemien katosta näyttäisi vuotavan vettä.
 HKL:n hallinnollinen isännöitsijä  Jouni Ikonen  myöntää, että kyseisten metroasemien katosta vuotaa vettä parista kohtaa asemien laitureille. Hänen mukaansa vettä tippuu katosta asemalaiturille päivässä arviolta noin ”puoli ämpärillistä tai vähemmän”.
 Ikonen vakuuttaa, että kyseessä on normaali ilmiö, joka liittyy kalliorakentamiseen.
 – Varsinaisesti tiedossa ei ole isompia ongelmia. Kysymyksessä on kallioperästä johtuvat pienet vuotokohdat, jotka näkyvät tietenkin matkustajille tällaisina inhottavina vesilätäkköinä tai vastaavana. Mutta isompia vuotokohtia ei pitäisi olla tällä hetkellä tiedossa.
 Syynä kallioperä
 Ikonen kertoo, että käytännössä syy veden vuotamiselle on kallioperä. Vettä on vuotanut Koivusaaren ja Lauttasaaren katoista länsimetron avaamisesta asti.
 – Kalliorakentamisessa nämä eivät ole mikään poikkeus. Yleensä jos tehdään tunneleita tai vastaavia, niin yleensä siellä on vuotokohtia, koska kallioperä on sen tyyppinen, että vesi pääsee liikkumaan halkemien kautta.
 Lisäksi metroasemien ympärillä olevat rakennustyöt lisäävät maaperän liikkumista.
 – Kun asemien lähistöllä tehdään rakennustöitä, niin ne voivat avata vedelle uusia kulkureittejä ja tästä johtuen vuotoja voi esiintyä.
 Ikonen kertoo, että veden tippuminen koetetaan estää asentamalla kattoon keräysastia, eli niin sanottu tippapelti, johon vesi kerääntyy. Keräysastiasta vesi ohjataan poistoputkea pitkin maaperään ja salaojiin.
 Ikosen mukaan työt on aloitettu jo viime vuoden puolella ja ne jatkuvat tänä vuonna. Tarkempaa aikataulua hän ei osaa kertoa.
 Onko aseman katto "mätä"?
 Ylen toimittaja näki tänään perjantaiaamuna Lauttasaaren metroasemalla kaksi Figere Oy:n liiveihin pukeutunutta henkilöä tutkimassa ja kuvaamassa vuotokohtia. Figere tarjoaa kalliorakentamisen palveluita kunnille, kaupungeille ja rakennusalan ammattilaisille. Toinen henkilöistä oli todennut katon näyttävän ”mädältä”.
 Isännöitsijä Jouni Ikonen, mitä tämä tarkoittaa?
 – Tämä on kyllä uutta tietoa minulle, jos tällaista on ollut.
 – Se on vähän vaikea sanoa, koska betoni on harvemmin mätä, mutta täytyy tarkistaa. Kunnossapito on mahdollisesti seuraamassa tilannetta paikan päällä, mistä en ole valitettavasti tietoinen.
 Veden tippuminen katosta ei ole vain uusien metroasemien ongelma. Ikonen kertoo, että myös Herttoniemen ja Itäkeskuksen metroasemilla on vuotoja. Niissä vettä tulee vuorokaudessa jopa ämpärillisen verran.
 – Siellä on muutamia kohtia, mitkä ovat aiheuttaneet jo vuosia tämän tyyppisiä ongelmia.
 Ikosen mukaan vuodot vanhoilla metroasemilla liittyvät ongelmiin asemien rakenteissa. Ne aiotaan korjata tulevaisuudessa, kun molempien asemien ympäristössä tehdään rakennustöitä.

Vuotaako Länsimetro? Ihmiset kummastelevat vesilätäköitä Koivusaaren ja Lauttasaaren metroasemilla


Summary: Washington Post kertoo, että yksi siviili olisi saanut surmansa sotilaiden luodeista.

Useita alkuperäisväestöön kuuluvia venezuelalaisia on haavoittunut, kun maan sotilaat avasivat tulen heitä kohti lähellä Brasilian rajaa. Asiasta kertovat silminnäkijät sekä uhrien omaiset uutistoimisto Reutersille.
 Washington Post  kertoo, että yksi siviili, 42-vuotias nainen, olisi saanut surmansa sotilaiden luodeista. Ammuskelu tapahtui Kumarakapain kylän alueella.
 Lehden mukaan siviilit asettuivat Venezuelan armeijan ajoneuvojen eteen pitääkseen auki osan rajanylityspaikasta, jotta humanitäärinen apu saataisiin Brasiliasta Venezuelan puolelle. Silminnäkijät kertovat, että yhtäkkiä sotilaat ryhtyivät tulittamaan siviilejä rynnäkkökivääreillä.
 Venezuelan viestintäministeriön ei ole kommentoinut tapausta toistaiseksi.
 Venezuelan presidentti  Nicolás Maduro  määräsi eilen Venezuelan ja Brasilian välisen rajan suljettavaksi.
 Monet Venezuelan alkuperäisväestön edustajat ovat jo aiemmin ilmaisseet tukeaan Venezuelan opposition pyrkimyksille saada ulkomaista apua maahan.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Venezuelan sotilaat avasivat tulen siviilejä kohti Brasilian vastaisella rajalla – useita loukkaantunut


Summary: Botswanassa elää liki kolmasosa koko Afrikan norsuista. Joidenkin mielestä se on liikaa, sillä norsut aiheuttavat tuhoa pienviljelijöille.

Botswana suunnittelee norsujen metsästyskiellon purkamista. Kielto on ollut voimassa vuodesta 2014.
 Presidentti  Mokgweetsi Masisin  nimittämä komitea on juuri saanut valmiiksi raportin, joka suosittaa metsästyksen sallimista.
 Komitean toiveissa ovat lait, jotka "luovat metsästyssafarien toimialalle kasvun mahdollistavan ympäristön."
 Raportissa norsukannan rajoittaminen myös sallittaisiin "säännöllisesti mutta rajatusti." Lisäksi esitetään norsunlihan prosessoimista lemmikkien ruuaksi ja muiksi tuotteiksi.
 Hallitus käsittelee asiaa vielä.
 Imagohaitta Botswanan turismille?
 Siinä, missä esimerkiksi Tansaniassa norsukanta on kutistunut kymmenen  vuoden aikana huolestuttavaa vauhtia , Botswanan tilanne on parempi.
 Noin 2,2 miljoonan asukkaan maassa elää noin 130 000 norsua, eniten koko Afrikassa. Eteläisessä Afrikassa sijaitseva Botswana on pinta-alaltaan yli puolet Suomea suurempi.
 Afrikan norsukantaa on verottanut esimerkiksi salametsästys.
 Botswanan metsästyskiellon asetti maan edellinen presidentti viitisen vuotta sitten, kun Botswanankin norsukanta alkoi näyttää hälyttävältä.
 Norsujen metsästyskeskustelussa on kaksi koulukuntaa.
 Metsästyksen kannattajien mielestä norsuja on jo liikaa suhteessa väestöön ja niitä voisi hyvin ampua. Norsut aiheuttavat haittaa esimerkiksi pienviljelijöille.
 Vastustajien mielestä metsästyksen salliminen pilaa maan maineen turistien silmissä.
 – Botswanassa on kaksi miljoonaa asukasta ja talousmenestys on timanttien ja turismin varassa, sanoi luonnonsuojeluasiantuntija  Dex Kotze  uutistoimisto AFP:lle.
 – Tämä voi tehdä todellista imagohaittaa Botswanan turismille. Hullua.

Botswana suunnittelee norsujen tapon sallimista: lihaa lemmikeille, saalista metsästysturisteille


Summary: Jalasjärveläisen Attendo Tepontuvan yllätystarkastus paljasti puutteita lääkehoidon kokonaisprosessissa ja hoitajien lupa-asioissa.

Yllätystarkastus paljasti puutteita Etelä-Pohjanmaalla Jalasjärvellä sijaitsevan Attendo Tepontuvan lääkehoidon kokonaisprosessissa ja hoitajien lupa-asioissa. Aluehallintovirasto ja Valvira tekivät asumispalveluja ikääntyneille tarjoavaan yritykseen ennalta ilmoittamattoman tarkastuskäynnin tällä viikolla.
 Tarkastuksessa todettiin, että Attendo Tepontuvan toiminta saa jatkua, mutta Valviran suosituksen mukaisesti Attendo Tepontuvan asukkaiden lääkehoidon turvallisuudesta huolehtiminen otettiin kuitenkin tilapäisesti JIK-kuntayhtymän vastuulle 20. helmikuuta alkaen. Vastuu pysyy JIK ky:llä siihen asti, kunnes Attendo pystyy näyttämään, että lääkehoitotoiminta on lainmukainen ja toimiva.
 JIK tiedottaa, että sen edustajat huolehtivat lääkehoidon turvallisuudesta valvomalla päivittäin lääkehoitoon osallistuvan henkilöstön riittävyyden. Myös lääkehoitoon liittyvä prosessisuunnitelma tullaan päivittämään yhdessä Attendon ja JIK ky:n viranhaltijoiden kanssa.
 Ennalta ilmoittamattoman tarkastuskäynnin Attendo Tepontuvalle tehtiin tiistaina 19. tätä kuuta. Tarkastusta jatkettiin keskiviikkona 20. päivä, jolloin mukana oli Aluehallintoviraston ja Valviran lisäksi myös JIK ky:n edustus.
 Attendo Tepontuvan asukkaille järjestetään asiasta tiedotustilaisuus ensi maanantaina.

AVI ja Valvira tekivät yllätyskäynnin eteläpohjalaiseen hoivakotiin:  lääkehoito siirrettiin toistaiseksi kuntayhtymälle


Summary: Tietojen mukaan uhri surmattiin Ylöjärvellä.

Pirkanmaan käräjäoikeudessa vangittiin perjantaina epäiltyinä todennäköisin syin neljä ihmistä. Vuonna 1986 syntynyttä miestä epäillään nyt tapon sijaan murhasta.
 Parkanosta löytyi torstaina juna-aseman lähistöltä ruumis. Poliisin esitutkinnan mukaan vainaja on surmattu jo joulukuun lopussa ja surma on tapahtunut Ylöjärvellä.
 Aiemmin  perjantaina uutisoitiin , että tappoon liittyy neljä henkilöä. Heistä kolmea epäillään nyt hautarauhan rikkomisesta ja rikoksentekijän suojelemisesta.
 Epäillyt kaksi miestä ovat syntyneet vuosina 1951 ja 1983. Kolmas epäilty on nainen, joka on syntynyt vuonna 2001.
 Yle
 Ruumiin löytöpaikalla oli torstaina illalla poliisoperaatio. Poliisi on eristänyt alueen ja paikkaa on ollut vartioimassa rikosylikomisario  Pasi Niemisen  mukaan sotilaspoliisit.
 Paikalla olleen Yle Tampereen toimittajan mukaan syrjäisen metsätien varressa on kaksi eristettyä aluetta. Hieman ennen puolta päivää perjantaina paikalla oli varsin hiljaista.
 Tämä on päivittyvä uutinen.

Rikosnimike vaihtui taposta murhaksi: Parkanosta löydetty vainaja surmattu jo joulukuussa


Summary: Suomalaisten määrä isojen kansainvälisten yritysten hallituksissa on laskettavissa kahden käden sormilla. Naisilla on tätä nykyä miehiä enemmän merkittäviä hallituspaikkoja ulkomailla.

Viime päivät on  kohuttu  liikenne- ja viestintäministeri  Anne Bernerin  (kesk.) lähtemisestä ehdolle ruotsalaisen SEB-pankin hallitukseen. Kuohunnan jalkoihin on jäänyt se, miten suomalaisittain harvinaisesta työtarjouksesta on kyse.
 Suomalaisista hallitusjäsenistä ulkomailla ei pidetä rekisteriä. Soittokierros yritysten hallitus- ja johtotyötä seuraaville ammattilaisille osoittaa, että heitä ei voi olla monta.
 Sari Baldauf johtaa Saksassa
 Yksi kuuluisimpia on viime vuonna takaisin Nokian hallitukseen palannut  Sari Baldauf . Hän istuu myös saksalaisen mersuja valmistavan Daimlerin hallituksessa. Viime vuonna Baldauf lopetti Deutsche Telekomin hallituksessa.
 Vuosikymmen sitten Baldauf oli myös yhdysvaltalaisen tietotekniikkayhtiö Hewlett-Packardin hallituksen jäsen kuusi vuotta.
 Tanskassa pitkään asunut Altian hallituksen puheenjohtaja  Sanna Suvanto-Harsaae  vaikuttaa useissa pohjoismaalaisissa yhtiöissä. Hän kuuluu muun muassa lentoyhtiö SAS:n hallitukseen.
 Entinen nokialainen ja nykyinen hallitusammattilainen  Kirsi Komi  puolestaan kuuluu noin 10 000 ihmistä työllistävän, Ruotsissa ja Norjassa toimivan Humanan hallitukseen.
 Eläkeyhtiö Elon toimitusjohtaja  Satu Huber  istuu ruotsalaisen tekniikan kauppaketjun Ahlsellin hallituksessa.
 Hallitusammattilainen  Maarit Aarni-Sirviö  kuului takavuosina ruotsalaisen energiajätin Vattenfallin ja brittiläisen työvaateyhtiön Berendsenin hallituksiin.
 Miehillä vähemmän paikkoja
 Entinen Nokian ja Koneen johtaja  Matti Alahuhta  on ruotsalaisten Volvon ja ABB:n hallitusten jäsen. Toinen entinen Nokia-johtaja  Olli-Pekka Kallasvuo  on jo pitkään kuulunut Telian hallitukseen.
 Vuosikymmeniä ulkomailla työskennellyt, entinen Siemensin johtaja  Jukka Pertola  vetää tanskalaisen vakuutusjätin Trygin hallituksen työtä puheenjohtajana.
 Myös menneitä miesten merkittäviä hallituspestejä löytyy joitakin.
 Esimerkiksi  Tom von Weymarn  johti TeliaSoneran hallitusta sen puheenjohtajana vuosina 2004–2010.
 Nokian entinen toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja  Jorma Ollila  puolestaan toimi kahdeksan vuotta öljy-yhtiö Shellin hallituksen puheenjohtajana. Pesti päättyi 2014.
 "Suomalaisten naisten kysyntä kasvaa"
 Yritysjohtoa rekrytoivan MPS Executive Searchin toimitusjohtaja  Roy Herold  uskoo, että suomalaisten naisten kysyntä hallitusammattilaisiksi ja yritysten johtoon ulkomailla kasvaa.
 Meillä yritykset ovat omaksuneet tasa-arvon aikaisemmin kuin monessa muussa maassa, ja kun naisia kaivataan nyt hallituksiin, käännytään kokeneiden suomalaisnaisten puoleen.
 – Sekä naisten että miesten hallitusjäsenyyksistä ulkomailla on se hyöty, että ne lisäävät mielenkiintoa meidän ajattelutapaamme kohtaan ja kertovat, että suomalaista osaamista arvostetaan, Herold summaa.
 Hallitusammattilaiset ry:n pääsihteeri  Maarit Aarni-Sirviö  pitää Anne Bernerin siirtymistä SEB-pankin hallitukseen myös merkkinä terveestä urakierrosta, josta on hyötyä sekä julkiselle että yksityiselle sektorille.
 – On hyvä, että meillä liikutaan politiikasta yrityselämään ja päinvastoin, ja että suomalaista näkemystä saadaan ulkomaalaisten yritysten päätöksentekoon, Aarni-Sirviö sanoo.
 Ulkomailla tavallisempaa
 Hallitusammattilainen Sanna Suvanto-Harsaae huomauttaa, että ulkomailla politiikasta yrityselämään siirtyminen on tavallista. Esimerkiksi Tanskan entinen pääministeri  Helle Thorning-Schmidt  on vastikään valittu tuulivoimayhtiö Vestaksen hallitukseen.
 Bernerin tapauksessa mutkia matkaan tuo se, että hän on istuva ministeri.
 – Jos Berner olisi nimitetty vuotta myöhemmin, hänen hallituspaikastaan luultavasti iloittaisiin. Valintaprosessi on taatusti ollut pitkä ja tiukka, ja siitä voi olla ylpeä.
 Suvanto-Harsaaen mielestä on erityisen merkittävää se, että suomalainen valitaan juuri rahoitusta ja investointeja kanavoivan pankin johtoon.
 – Siitä on etua suomalaisille yrityksillekin, että hallituksessa on yksi suomalainen.

Suomalaisia kutsutaan harvoin ulkomaisten yhtiöiden hallituksiin – Bernerin menossa SEB-pankkiin on hyviäkin puolia


Summary: Keltaliivejä harmittaa etenkin se, ettei palkalla tule toimeen entiseen tapaan, sanoo Annastiina Heikkilä Pariisista.

Ranskassa jo syksystä asti mieltään osoittaneet keltaliivit inhoavat ranskalaista mediaa. Mielenosoituksista raportoivat ranskalaiset toimittajat teippaavat yhtiöidensä logoja piiloon ja varustautuvat kuin konfliktialueille.
 – Minä ulkomaalaisena saan vielä jonkin verran haastatteluja, mutta tilanne on ollut tulehtunut, Pariisista Ylelle raportoiva toimittaja  Annastiina Heikkilä  kertoo  Mistä maailma puhuu -podcastissa.
 Heikkilän mukaan mielenosoittajien haastatteluissa toistuvat samat teemat: Palkalla ei tule enää toimeen entiseen tapaan, ja poliittinen eliitti ei kuuntele kansalaisia. Yli puolet ranskalaisista suhtautuu yhä myötämielisesti mielenosoituksiin, vaikka ne ovat olleet poikkeuksellisen väkivaltaisia.
 Podcast äänitettiin poikkeuksellisesti Jyväskylän yliopistossa, ja Heikkilä vastaa yleisökysymyksiin toimittajan arjesta, juttukeikoista ja ranskalaisesta kulttuurista.
 Ylen kirjeenvaihtajat ja toimittajat kertovat joka toinen viikko Mistä maailma puhuu -podcastissa maankolkkansa kuumimmista puheenaiheista ja arjen pienistä ilmiöistä, jotka jäävät usein uutisissa kertomatta. Sarjaa toimittaa  Simo Ortamo .
 Kuuntele Mistä maailma puhuu -podcast  Yle Areenasta  tai tästä:
 Lue myös:
 Ranskassa marssittiin juutalaisvastaisuutta ja vihapuhetta vastaan: "Meitä pelottaa"
 Ranskalaisten miestoimittajien rinki selittelee syytöksiä vuosia jatkuneesta naisten häirinnästä: "En tajunnut, kuinka inhottavalta toimintamme tuntui"
 Ranskalaisten raivo kytee yhä – Presidentti Macronin politiikka herättää kritiikkiä etenkin isojen kaupunkien ulkopuolella
 Ranskalaisnaiset eivät romahda kirjailijamiehen kommenteista – heillä ei ole aikaa, sillä heidän on kamppailtava asemastaan työelämässä

Mistä maailma puhuu -podcast: Miksi yli puolet ranskalaisista tukee keltaliivien mielenosoituksia?


Summary: Uudesta hallintosäännöstä on kirjoitettu jo yli kymmenen versiota.

Kalajoen hallintosäännön uusiminen on osoittautunut poliittisesti visaiseksi tehtäväksi. Hallintosäännössä määritellään, miten kunta toimii eli mitä toimielimiä ja virkanimikkeitä kunnassa on, ja mitkä ovat niiden tehtävät ja vastuut.
 Maanantaina kaupunginhallituksella oli käytössään yli kymmenen versiota hallintosäännöks. Niitä olivat kirjoittaneet muun muassa eri puolueet. Lisäksi kokouksessa tehtiin useita muutoksia varsinaiseen pohjaesitykseen.
 Jo aiemmin valtuston iltakoulussa tammikuussa asiasta keskusteltiin liki 3,5 tuntia ja käytettiin noin 50 puheenvuoroa. Käsittely piti keskeyttää, kun kellon viisarit lähestyivät yön tunteja. Hallintosäännön yli 50 sivun paketista oli ehditty siinä vaiheessa käydä vasta neljännes.
 Kiistellyn ElMan tehtävät uudelle lautakunnalle?
 Suurin kädenvääntö Kalajoella on käyty muun muassa kiinteistökauppoja ja kaavoitusta käsittelevän elinkeino- ja maankäyttötoimikunnan eli ElMan kohtalosta. Kaupunginjohtaja Jukka Puoskarin eroa syksyllä vaatineiden valtuutettujen mukaan toimikuntan liittyy useita laillisuusongelmia.
 Kritiikkiin yhtyivät myös kuntalain asiantuntijat.  Hallinto-oikeuden professori Olli Mäenpää kommentoi Ylelle lokakuussa , että kuntalain näkökulmasta toimikunnan asema on vähintään kuntalain hengen vastainen ja lain kirjaimenkin osalta "ulkolaidalla".
 Vahvimmin näyttää siltä, että toimikunnan tehtävät siirtyvät uudelle kaavoitus- ja elinvoimalautakunnalle. Kaupunginhallitus päätyi esittämään valtuustolle uuden lautakunnan perustamista äänin 4–3.
 Uusi lautakunta päättäisi kaavoituksen lisäksi elinkeinojen kehittämisestä ja toimisi maaseutuelinkeinoviranomaisena. Lautakunta toimisi myös kylien kehittämisestä vastaavana toimielimenä.
 Kaupunginjohtaja esittelee lautakunnalle käsiteltävät asiat.
 Asiasta on odotettavissa vilkas keskustelu kaupunginvaltuustossa maanantai-iltana. Esimerkiksi suurimman ryhmän, keskustan, esityksessä ei ollut kaavoitus- ja elinvoimalautakunnan perustamista, vaan keskustaryhmä oli alun perin siirtämässä sen tehtäviä muun muassa kaupunginhallitukselle.
 Lisäksi Kalajoella on käyty keskustelua siitä, voidaanko virkaan nimetä ilman julkista hakua.

Kalajoen kaupunki muuttaa hallintoaan kritiikin takia – laillisuudestaan epäilty toimikunta saa mennä


Summary: Perussuomalaiset lähtee eduskuntavaaleihin Äänestä Suomi takaisin -iskulauseella.

Perussuomalaisten eduskuntavaalikampanjan kärkiteema on maahanmuuttovastaisuus.
 Puolueen mielestä rahat eivät riitä suomalaisten vähäosaisten, vanhusten, lapsiperheiden, sairaiden ja vammaisten asioiden hoitoon sekä nykyisen kaltaiseen maahanmuuttoon. Perussuomalaisten mielestä nämä asiat ovat Suomessa vastakkain.
 – Suomeen saapuva maahanmuutto tekee mahdottomaksi ylläpitää hyvää sosiaaliturvaa ja työehtoja, hyvää palkkakehitystä, hyviä kouluja, tasa-arvoa, yhteiskuntarauhaa – hyvää Suomea, puolueen vaaliohjelmassa kirjoitetaan.
 Ohjelman mukaan nykyisen kaltainen maahanmuutto maksaa valtavasti ja raha on pois jostakin muualta. Perussuomalaiset julkisti eduskuntavaaliohjelmansa sekä maahanmuuttopoliittisen ohjelmansa perjantaina Helsingissä.
 Vastakkainasettelun tarve syntyy skandaalista vanhusten hoivassa
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  arvostelee esimerkiksi maahanmuuttajien kotouttamista tehottomaksi ja hyödyttömäksi. Hän ihmettelee, miten rahaa on kotouttamiseen, jos ei ole vanhusten hoitoon.
 – Skandaalit vanhusten hoivapalveluissa tai varhaiskasvatuksessa ovat konkretisoineet vastakkainasettelun tarvetta, Halla-aho sanoo.
 Perussuomalaiset haluaa tiukentaa maahanmuuton ehtoja monin eri tavoin. Tiukennus koskisi myös työperäistä maahanmuuttoa vähän koulutusta vaativien töiden osalta. Puolue tiukentaisi Euroopan unionin ulkopuolelta tulevien työntekijöiden lupaharkintaa, ei luopuisi saatavuusharkinnasta.
 Vaalilause  Äänestä Suomi takaisin  tarkoittaa Jussi Halla-ahon mielestä sitä, että Suomessa julkisen vallan ensisijainen tehtävä on puolustaa tavallisen suomalaisen hyvinvointia ja turvallisuutta. Suomi pitäisi puolueen puheenjohtajan mukaan äänestää takaisin järjestelmältä, joka houkuttelee Suomeen muuttoliikettä, joka ei ole toivottavaa tai julkisen talouden kannalta kestävää.
 – Suomi on enemmän pyrkinyt olemaan maailmanlaajuinen sosiaalitoimisto kuin suomalaisten edunvalvoja maailmassa, sanoo Halla-aho.
 Menoja leikattava hyvinvointiyhteiskunnan turvaamiseksi
 Perussuomalaiset haluaa leikata julkisia menoja. Leikkaukset ovat puolueen mielestä välttämättömiä hyvinvointiyhteiskunnan turvaamiseksi. Puolue haluaa lopettaa Suomen valtion velaksi elämisen.
 Koulutuksesta tai varhaiskasvatuksesta puolue ei leikkaisi rahoja.
 Perussuomalaisten mielestä hyvinvointi perustuu pitkälti vientiteollisuuteen. Puolue keventäisikin yritysten kustannuksia ja laskisi sähköveron minimiin. Esimerkkiä puolue hakisi Saksasta.
 Vaaliohjelmassa arvioidaan, että sähköveron lasku antaisi yrityksille investointivarmuutta ja työtä kansalaisille.
 Tavoitteena polttoaineiden verojen kevennys
 Perussuomalaiset keventäisi liikenne- ja lämmityspolttoaineiden veroja sekä polttomoottoriautojen verotusta.
 Puolue on edelleen siis kiinnostunut esimerkiksi autoilijoiden äänistä perussuomalaisista eronneiden sinisten tapaan.
 Perussuomalaiset luottaa työllisyyden paranemisen antavan taloudellista pelivaraa vaalitavoitteiden toteuttamiseen.
 Ilmastonmuutoksen torjunnassa puolue ei halua Suomen vähentävän päästöjään enempää tai nopeammin kuin Euroopan unionissa on yhteisesti sovittu.
 Perussuomalaiset omalla linjallaan ilmastonmuutoksen torjunnassa
 Puheenjohtaja Jussi Halla-ahon mukaan ilmastonmuutoksen torjumisella ja maahanmuutolla on hintansa. Hinta on kerrottava kansalaisille.
 – Ilmastopolitiikkaan liittyvät suuruudenhullut ratkaisut ja linjaukset vaikuttavat ihmisten arkipäivän kuluihin esimerkiksi asumisessa ja liikkumisessa, muistuttaa Jussi Halla-aho.
 Perussuomalaiset ei allekirjoittanut useiden suomalaisten puolueiden yhteistä ilmastolinjausta viime joulukuussa. Linjauksessa tavoitellaan maailman keskilämpötilan nousun rajoittamista 1,5 asteeseen.
 Allekirjoittaneet puolueet ovat valmiita tiukentamaan Suomen tavoitetta päästövähennyksissä. Ilmastolinjauksen allekirjoittivat keskusta, kokoomus, SDP, siniset, vihreät, vasemmistoliitto, RKP ja kristillisdemokraatit.
 Lisää aiheesta:
 Vihreät lähtee vaaleihin kolmella kärjellä: Ilmasto, koulutus ja köyhyyden voittaminen
 Kokoomuksen Orpo latasi vaalilupauksia ensi vaalikaudelle: Autovero pois vähäpäästöisiltä autoilta ja rahaa pientalojen lämmitysremontteihin
 SDP:n vaalistartti: Sanna Marin lupasi sopimista työmarkkinoille
 Keskustan vaaliohjelma lupaa rutkasti uutta: indeksijäädytys loppuu, reilu sata euroa takuueläkkeisiin ja riittävästi hoitajia vanhuksille
 Siniset lupaa vaaleissa turvallisuutta: Tuhat uutta poliisia ja sata hävittäjää
 Vasemmistoliitto haluaa aktiivimallin perumisen hallitusohjelmaan

Perussuomalaisten vaaliohjelmassa maahanmuuttovastaisuus on pääteema


Summary: Varastetut kalleudet löytyivät lopulta roskakorista.

Kuninkaallisia kalleuksia Strängnäsin tuomiokirkosta  viime vuonna varastanut  22-vuotias ruotsalaismies on saanut teostaan 4,5 vuoden vankeustuomion. Asiasta kertoi uutistoimisto AP.
 Kaksi kruunua ja valtakunnanomena varastettiin tuomiokirkosta keskellä kirkasta päivää viime heinäkuussa.
 Esineitä käytettiin Ruotsia 1600-luvun alkupuolella hallinneen  Kaarle IX:n  ja tämän puolison, kuningatar  Kristiinan  hautajaisissa.
 Jäämistön arvoksi on arvioitu noin 6, 2 miljoonaa euroa.
 Ryöstön jälkeen varkaiden nähtiin pakenevan varastetuilla polkupyörillä ja moottoriveneellä. Tuomittu kieltäytyi oikeudenkäynnissään sanomasta, oliko hänellä apulaisia. Tapaukseen liittyen on otettu kiinni kaksi muuta miestä.
 Kalleudet löydettiin vasta helmikuun alussa tänä vuonna. Ne  olivat roskakorissa .

Kuninkaallisia aarteita kirkosta ryöstänyt 22-vuotias sai 4,5 vuoden tuomion Ruotsissa


Summary: Aamuvuoron lakkauttaminen estää mahdollisuuden päästä Helsinkiin päivänreissulle. Meri-Lappi on ihmeissään Finnairin pikaisesta päätöksestä

Tästä on kyse Kemi-Torniosta on lennetty neljästi vuorokaudessa. Osa lennoista on niin sanottuja kolmiolentoja, ja kone on tehnyt välilaskun Kokkolassa. Finnair karsii varhaiset aamulennot sekä myöhäisen yölennon, minkä vuoksi päivän reissut Kemi-Torniosta Helsinkiin eivät jatkossa ole mahdollisia. Alueella Finnairin yllättävä karsinta on otettu vastaan järkyttyneenä. Viime vuonna Kemi-Tornion kautta matkusti 66 800 matkustajaa.
 Finnair karsii rankalla kädellä  Meri-Lapin lentoyhteyksiä . Tieto on tullut alueella yllätyksenä ja se on otettu vastaan ihmetellen sekä järkyttyneenä. Varhaisen aamuvuoron lakkauttaminen poistaa mahdollisuuden tehdä alueelta Helsinkiin päiväreissu.
 Vuorojen karsimisesta kärsivät työmatkalaiset, teollisuuslaitokset, matkailuväki sekä paikalliset, jatkolentoa tavoittelevat matkustajat.
 Meri-Lapin kehittämiskeskuksen seutupäällikkö  Markku Hukkanen  ihmettelee Finnairin äkkinäistä päätöstä. Hänen mukaansa keskustelu on ollut tähän saakka hyvää ja tuloksia matkustajamäärän lisäämiseksi on nähtävissä.
 – Lentovuorojen lakkauttamispäätös tulee kuin salama kirkkaalta taivaalta ja isku vasten kasvoja, Hukkanen sanoo.
 Hukkasen mukaan heillä on ollut säännöllisiä tapaamisia matkailun ja vientiteollisuuden kanssa, ja he ovat pyrkineet yhteisellä rintamalla vaikuttamaan Finnairiin.
 – Kahden vuoden aikana on saatu tuloksia aikaan. Vuoroja on lisätty kahdesta neljään ja matkustajamäärä on kasvanut kolmanneksella, noin 50 000–67 000 matkustajaan, Hukkanen kommentoi.
 Finnairin mukaan lennot tappiollisia
 Finnair alkoi operoida lentoja Kemi-Tornion kentällä noin neljä vuotta sitten, jolloin vuoroista karsittiin  noin puolet . Kemi-Tornion lentokenttä on varsin pieni, mutta matkustajamäärältään Suomessa keskikokoinen.
 Finnairin tuoreimmassa matkustajamäärätilastossa käy ilmi, että vain Kemi-Tornion ja Joensuun lentoasemat ovat on onnistuneet kasvattamaan matkustajamääräänsä yli  kymmenellä prosentilla  tammikuun aikana.
 Lentokentällä vilkkaus on ollut havaittavissa ja helmikuun matkustajat mukaan lukien, kasvu Kemi-Torniossa on vielä suurempi.
 Kemi-Tornion lentoaseman päällikkö  Joni Nojonen  on ottanut uutisen lentovuorojen lakkauttamisen järkyttyneenä vastaan. Varsinkin kun sitä peilaa alkuvuoden tapahtumiin.
 – Matkustajia on ollut paljon ja turisteja näkynyt paljon. Matkustajamäärät ovat olleet nousussa helmikuussa 20 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna, mikä on toiseksi isoin prosentti Suomessa, Nojonen sanoo.
 Lentoaseman päälliköstä päätös tuntuu hätäiseltä ja hän toivoo, että neuvottelupöydässä löydettäisiin vielä ratkaisu.
 – Aamun varhainen lento on ollut kentän kulmakivi jo vuosikymmenet. Toivottavasti tässä vielä järkiin tullaan, että meiltäkin jatkossa pääsisi Helsinkiin, Nojonen summaa.
 Finnairista kerrotaan, että lentojen varausaste on ollut jo pitkään huono. Viimeisen vuoden aikana se on ollut alle 50 prosenttia. Finnair lopettaa Kemi-Tornion aamu- ja myöhäislennot maaliskuun 18. päivä, minkä jälkeen lennot lennetään vielä kolmena yksittäisenä päivänä 19., 26. ja 28. maaliskuuta.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä Lapin Kansa.
 "En halua maalata piruja seinälle"
 Meri-Lapin kehittämiskeskuksen seutupäällikkö Markku Hukkasen mukaan matkustajat siirtyvät jatkossa sadan kilometrin päässä sijaitsevalle Oulun lentokentälle. Matkustajamäärien tippuminen Kemi-Torniosta taas enteilee huonoa jatkoa.
 – Mistä sitten keskustellaan, jos kenttä on kannattavuuden kipurajoilla. En halua maalata piruja seinälle, koska neuvottelut Finnairin kanssa ovat vielä kesken, Hukkanen sanoo.
 Hukkanen kritisoi nimenomaan varhaisten aamulentojen lakkauttamista. Hänen mukaansa nimenomaan aamulennoilla käyttöaste ei ole ollut heikko.
 – Mielestäni tässä Finnair ei ole tehnyt kotiläksyjä taustoista, miksi varausaste on heikko. Aamuvuorolla näin ei ole. Minusta on selkeät perusteet aamuvuoron säilyttämisestä, tämä on tilastoharha, mikä vaikuttaa.
 – Lento aikaistettiin kaksi vuotta sitten tunnilla, joka merkitsee sitä että se ei ole niin asiakasystävällinen. Lisäksi viime vuoden lukuja tulisi tarkastella tarkemmin, kolme kuukautta kentällä oli aamureitillä iso kone, joka lähti kello 4.30, se näkyy matalassa käyttöasteessa, Hukkanen sanoo.

Finnair lakkauttaa aamulennon, vaikka Kemi-Tornion kentällä kasvua on ollut 20 prosenttia – "Kuin isku vasten kasvoja"


Summary: Youtuben algoritmit auttoivat pedofiileja löytämään sivustolta videoita lapsista.

Useat suuret yhtiöt ovat keskeyttäneet mainostamisen videopalvelu Youtubessa. Muun muassa viihdejätti Disney, elintarvikejätti Nestlé, Fortnitesta tunnettu pelitalo Epic Games, verkkoyhtiö AT&T ja leluvalmistaja Hasbro ovat ilmoittaneet vetäneensä mainoksensa pois Youtubesta sen jälkeen, kun sivustolta paljastui pedofiiliverkosto.
 Pedofiilien toiminta Youtubessa nousi esille alkuviikolla, kun tubettaja  Matt Watsonin  (MattsWhatItIs)  video aiheesta  alkoi kerätä huomiota internetissä. 20-minuuttisella videoilla Watson näyttää, kuinka Youtuben suositusalgoritmit auttavat pedofiileja löytämään videoita nuorista lapsista.
 Videoilla nuoret lapset, usein tytöt, voimistelevat, syövät mehujäätä tai pelaavat esimerkiksi Twisteriä. Osa videoista on lastensa itse kuvaamia, mutta joukossa on myös aikuisten kuvaamia videoita. Osa videoista on kopioitu alkuperäisen lataajan sivuilta ja ladattu uudelleen palveluun.
 Kun käyttäjä katsoo yhden tällaisen videon, Youtuben algoritmi täyttää suositteluosaston vastaavilla videoilla. Videoilla, jotka ovat tarpeeksi viattomia, etteivät ne riko Youtuben sääntöjä.
 Videoiden kommenttiosastot sen sijaan rikkovat räikeästi sivuston sääntöjä, joiden pitäisi suojella alaikäisiä lapsia hyväksikäytöltä.
 Kommenteissa lapsia kehutaan ja heiltä kysytään seksuaalissävytteisiä kysymyksiä. Joukossa on paljon kyseenalaista emojien käyttöä.
 Lisäksi pedofiilit jakavat kommenteissa aikaleimoja, jotka ohjaavat videolla kohtiin, joissa lapsi on paljastavassa asennossa, esimerkiksi istuu jalat levällään kameran edessä. Kommenteista löytyy myös Whatsapp-numeroita, joissa kommentoijat lupaavat jakaa lisää vastaavanlaisia videoita.
 Ei ensimmäinen kerta
 Youtuben emoyhtiö Google on ilmoittanut muuttaneensa videopalvelun suosittelualgoritmia. Lisäksi yhtiö kertoo estäneensä kommentoinnin kymmenistä miljoonista videoista ja poistaneensa käyttäjätilejä, jotka jättivät kyseenalaisia kommentteja videoille.
 – Meillä on paljon tehtävää ja me jatkamme työtä kehittyäksemme ja havaitaksemme väärinkäytökset nopeammin, Googlen edustaja  Chi Hea Cho  sanoi tiedotteessa.
 Youtube on aikaisemminkin esittänyt samankaltaisia lupauksia.  Vuonna 2017 yhtiö lupasi "suojella perheitä"  estämällä epäasiallisen kommentoinnin videoilla, joilla esiintyy alaikäisiä lapsia. Tuolloin esille oli noussut  vastaavanlainen toiminta kuin nytkin .
 Youtubeen sisältöjä tekevä yhteisö ja useat muut henkilöt ovat siis jo aiemmin yrittäneet nostaa esille videopalvelusta löytyviä ongelmia, mutta toistaiseksi Youtube ei ole löytänyt ratkaisua. Kyseessä ei ole helppo tehtävä. Youtubeen ladataan  satoja tunteja videota joka minuutti .
 Teknologiajulkaisu Wired  nostaa esille, että nyt paljastuneista kommenteista suurin osa oli espanjaksi, portugaliksi tai venäjäksi. Tämä viittaa siihen, että Youtuben automaattiset seulat eivät toimi kovinkaan hyvin kaikilla kielillä.
 Tubettajien pelkona uusi mainostajapako
 Kaikki tubettajat eivät ole olleet innoissaan Watsonin paljastuksesta. Mainostajien vetäytyminen alustalta heijastuu suoraan tubettajien mainostuloihin, ja moni heistä katsoo, että Watsonin olisi pitänyt kertoa löydöstään suoraan yhtiölle.
 Viime vuosina mainostajat ovat useaan otteeseen vetäytyneet Youtubesta milloin minkäkin kohun seurauksena. Ilmiö on saanut nimekseen adpocalypse, jonka voisi vapaasti suomentaa mainonnanlopuksi.
 Ensimmäinen adpocalypse käynnistyi keväällä 2017, kun yhtiöille paljastui, että heidän mainoksiaan esitettiin rasististen videoiden vierellä. Tuolloin muun muassa virvoitusjuomayhtiö Coca-Cola ja päivittäistavarajätti Johnson & Johnson keskeyttivät mainostamisen Youtubessa.
 Tämän jälkeen mainostajat ovat kavahtaneet yksittäisten tubettajien aikaansaamia kohuja.
 Tähän asti mainostajat ovat kuitenkin aina palanneet Youtubeen.

Disney, Fortniten kehittäjä ja monet muut yritykset vetivät mainoksensa pois Youtubesta pedofiiliverkoston paljastuttua palvelusta


Ecuadorissa on tapahtunut maanjäristys, raportoi uutistoimisto Reuters Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskusta lainaten.
 Järistys oli voimakkuudeltaan 7,7. Se tapahtui 224 kilometriä Ambatosta koilliseen.
 Tuhoista ei toistaiseksi ole tietoa.
 Aiheesta lisää hetken kuluttua.

Reuters: Ecuadorissa maanjäristys, voimakkuus 7,7


Sipoon Söderkullan murhatutkinta on valmistunut, Itä-Uudenmaan poliisista kerrotaan.
 Viisikymppisen sijoitusalan johtajan surma tapahtui uhrin kotona Sipoon Söderkullassa 23. heinäkuuta viime vuonna, ja poliisi sai ilmoituksen asunnosta löytyneestä kuolleesta miehestä seuraavana päivänä.
 Elokuussa poliisi yritti ottaa epäillyn kiinni tämän asunnosta Helsingin Kasarmikadulla.
 Epäilty ampui kolme laukausta kohti poliiseja oven läpi. Tilanne päättyi, kun epäilty teki itsemurhan. Koska epäilty on kuollut, juttu ei etene syyttäjälle eikä oikeuteen.
 Lue myös:
 Iltalehti: Sipoon epäilty murhaaja seurasi poliisin mukaan uhrinsa lisäksi ainakin yhtä muuta
 Poliisi: Sipoon murhasta epäilty oli tyytymätön palkkaansa – Ainoa selvinnyt motiivi on katkeruus entistä työpaikkaa kohtaan
 Sipoon henkirikoksen epäilty kävi tiedustelemassa uhrin kotona ja viipyi siellä teon aikaan alle puoli tuntia – Lue, mitä tiedämme poikkeuksellisesta surmatyöstä
 Poliisioperaatio päättynyt Helsingin Kasarmitorilla – kiinniotettava löytyi menehtyneenä, asunnosta ammuttiin laukauksia

Sipoon murhatutkinta sai sinetin – epäilty teki itsemurhan kesällä poliisioperaation aikana