Summary: Perheeseen ensimmäiseksi syntyvällä lapselle on monia etuja, jotka korostuvat, jos esikoinen jää ainoaksi, sanoo Väestöntutkimuslaitoksen johtaja.

Yhä useampi lapsi kasvaa perheessä ilman useita sisaruksia.
 Suomalaisen naisen oletetaan tällä hetkellä synnyttävän  keskimäärin 1,35 lasta . Silti Suomessa on  viime vuoden tietojen mukaan  kaikista EU-maista eniten perheitä, joissa on vähintään neljä lasta. Viime vuonna myös  lapsettomien perheiden määrä  kasvoi.
 – Tähän asti joka toinen suomalainen on kasvanut perheessä, jossa on ollut monta sisarusta. Nyt se näyttäisi vähentyvän. Kolmelapsisten perheiden määrä vähenee, ja yksilapsisten määrä lisääntyy hieman, sanoo Väestöntutkimuslaitoksen johtaja  Anna Rotkirch .
 Tässä jutussa puhuvat kahden erilaisen perheen nuoret;  Aale Puranen , jolla on kuusi sisarusta ja  Iida Rasimus , joka on perheensä ainut lapsi. Miten he kokevat erikokoiset perheet, ja onko perhekoko vaikuttanut siihen, millaisia he ovat nyt?
 Muhun panostetaan rahallisesti. Monet on kateellisia, että oon ainut lapsi, ja joskus luullaan, että olen lellitty.
Musta on kuitenkin tullut pihi. En osta vaatteita, koska ne on kalliita.   Iida Rasimus, 15, ainut lapsi
 Iida Rasimus, 15, on perheensä ainut lapsi.  Meeri Niinistö / Yle
 Ainut lapsi pärjää, mutta joukossa tuki kertaantuu
 Perheeseen ensimmäiseksi syntyvällä lapselle on monia etuja, jotka korostuvat, jos esikoinen jää ainoaksi, sanoo Väestöntutkimuslaitoksen Anna Rotkirch.
 Mä saan ääneni kuuluviin, ja varmaan saan asioitakin helpommin, koska mua kuunnellaan. Mä voin vaikuttaa perheen asioihin; mihin mennään syömään tai lomamatkalle. Mä olin tosi tottelevainen lapsi. Olisin varmasti erilainen, jos mulla olisi sisaruksia.  Iida Rasimus
 Ainut lapsi pärjää hyvin suurilta osin siksi, että hän saa vanhempien jakamattoman huomion ja ajan. Varsinkin Aasian maissa on tutkittu, että ainoat lapset menestyvät hyvin esimerkiksi koulutuksen ja tulokehityksen vertailussa, kertoo Rotkirch.
 – Jos perheessä on kaksi lasta, se ei juurikaan muuta asiaa. Jos lapsia on kolme tai enemmän, resurssit jakautuvat.
 Ainoan lapsen pärjäämiseen voi vaikuttaa myös se, että sisarusten välille syntyy erityisesti lapsuudessa paljon kilpailua. Aikuisuudessa taas kitkaa saattaa aiheuttaa esimerkiksi perinnönjako, sanoo Rotkirch.
 Sisarukset koetaan kuitenkin monilapsisissa perheissä tärkeiksi, ja ne tuovat voimavaroja.
 Mulla on viisi siskoa. Musta tuntuu, että sillä on ollut vaikutusta siihen, että nyt suurin osa mun kavereista on tyttöjä.
Mä uskon, että isossa perheessä voi saada tasaisesti huomiota.   Aale Puranen, 6 sisarusta
 – On näyttöä, että sisarukset lisäävät sosiaalisia taitoja ja esimerkiksi kielellisessä kehityksessä isommista sisaruksista voi olla hyötyä – he ovat aikaa ja huomiota antava lisätaho.
 Aikuisiällä sisaruksista saattaa tulla yhä tärkeämpiä. Silloin pahin kilpailu on takana, ja sisaruksilta saa tukea elämän suuriinkin kriiseihin, sanoo Rotkirch.
 – Avioero, työttömyys tai vakava sairaus saattavat olla tilanteita, jossa tarvitsee paljon tukea. Hyvin usein sitä saa vanhemmilta tai sisaruksilta. Ainokaisilla ystävät nousevat usein siihen tilalle.
 On ollut hyödyllistä, että on joutunut kaikesta keskustelemaan perheessä ja perustelemaankin asioita. En jaksa riidellä enää nykyään, vaan välttelen niitä tilanteita. Tiedän kyllä, miten toisen saa suuttumaan.   Aale Puranen
 Kun sisaruksia on vähemmän, palveluita tarvitaan enemmän
 Vuodesta 2010 lähtien niin sanottu  hedelmällisyysluku on laskenut  aina tämän vuoden lukuihin saakka. Syntyvyyden laskuun on etsitty ja spekuloitu syitä. Niistä voit lukea lisää vaikka  täältä .
 Väestöntutkimuslaitoksesta arvioidaan, että tarvitsemme tulevaisuudessa yhä enemmän palveluita paikkaamaan yhteisöllisyyttä, joka ennen on saatu sukulaisten kautta.
 – Ystävien merkitys on suuri nuoremmalla iällä, sen jälkeen vahvistuu sukulaisten merkitys. Me tarvitsemme paljon palveluita, jotka kompensoivat sitä, että ihmisillä on vähemmän lapsia, sisaruksia ja serkkuja, sanoo Väestöntutkimuslaitoksen Rotkirch.
 Isossa perheessä ei jää yksin – siinä on hyvät ja huonot puolensa. Mä en saa tehtyä läksyjä kotona, kun ei ole hiljaista. Oon joutunut jakamaan huoneen toisen kanssa ja tekemään kompromisseja esimerkiksi nukkumaanmenoajoista.   Aale Puranen, 18.
 Mannerheimin Lastensuojeluliiton johtava asiantuntija  Liisa Partio  toivoo syntyvyyskeskusteluun malttia. Nuorten aikuisten kannalta keskustelu ei aina tunnu kovin kohtuulliselta, hän sanoo.
 – Minä symppaan kauheasti nuoria. Heille tulevaisuus, esimerkiksi työ ja toimeentulo, näyttää paljon epävarmemmalta kuin nykyisille keski-ikäisille aikanaan.
 Nuoret seuraavat keskustelua ja tietävät, millaisia haasteita tulevaisuudessa on vastassa. Syntyvyyden laskun taittaminen on vain yksi niistä murheista, joita nuoret joutuvat ratkaisemaan.
 – On surullista, että osa nuorista on jo asennoitunut niin, että eläkettä ei ole tulossa.
 Mä olen hyvin luova löytämään rahaa kaikialta, kun sitä ei ole saanut kovin paljon. On pitänyt keksiä bisneksiä, mistä saa rahaa. Mulla on ollut oma yritys, olen myynyt puun taimia ja legoja.   Aale Puranen
 Aale Purasella on kolme isosiskoa, kaksi pikkusiskoa ja yksi pikkuveli.  Meeri Niinistö / Yle
 Tulevaisuus huolettaa
 Syntyvyyden pienenemisessä on muutama seikka, jotka vaikuttavat erityisesti lasten ja nuorten elämään, sanoo Liisa Partio Mannerheimin Lastensuojeluliitosta.
 – Jos on pieni ikäluokka, saattaa lapsi olla kylän ainoa lapsi tulevaisuudessa. Se ei välttämättä ole tuleville lapsille ja nuorille mukavaa, jos ei ole oman ikäisiä kavereita. Toisaalta harvat lapset voivat saada aikuisilta enemmän huomiota.
 Varsinkin lapsena mulla on ollut yksinäinen olo. Oon aina ollut tosi paljon yksin kotona.
Pienempänä äänet meidän talossa pelotti. Pari vuotta sitten sain Onni-kissan. Nyt jos kuuluu ääniä, voin ajatella, että Onni se siellä vaan liikkuu.   Iida Rasimus
 Tilastokeskuksen tuoreen  ennusteen mukaan alle 15-vuotiaiden  määrä laskee selvästi. Arvion mukaan alle 15-vuotiaita olisi vuonna 2040 olisi 688 000, mikä on 178 000 vähemmän kuin 2015 ennusteessa.
 Partion mukaan on myös olemassa uhka siitä, ettei yhteiskunnassa käsitellä näiden pienten ikäluokkien – siis tämän hetkisten nuorten – asioita yhtä paljon kuin esimerkiksi työikäisten ja ikäihmisten asioita, sillä heitä on määrällisesti enemmän. Toisaalta saattaa olla myös niin, että pienen ikäluokan myötä nuorten asioihin kiinnitetään enemmän huomiota.
 Musta on tullut teatterin ansiosta tosi avoin ja sosiaalinen, sanoo 15-vuotias Iida Rasimus.  Meeri Niinistö / Yle
 Pienempänä toivoin sisaruksia, lähinnä leikkikavereita.
Nyt olen tyytyväinen, että oon ainut lapsi. Mä nautin yksinolosta. Oon aina ollut paljon mun vanhempien kanssa, päässyt mukaan juttuihin ja mulle on kerrottu paljon juttuja.  Iida Rasimus
 Syntyvyys on laskenut myös muualla Euroopassa ja Pohjoismaissa, mutta ei yhtä jyrkästi kuin meillä Suomessa.
 Syitä on Partion mukaan paljon. Ensihätään lääkkeeksi nuorille pitäisi pystyä lupaamaan ainakin jonkinlainen varmuus tulevaisuudesta, hän sanoo.
 – Tärkeintä olisi, että näille nuorille voitaisiin edes jollakin tavalla luvata yhteiskunnan puolesta, että ketään ei jätetä yksin selviämään. Siihen pitäisi minun mielestäni panostaa.
 Meidän perheessä on luettu paljon. Isosiskot luki Harry Pottereita ja mulle tuli tyhmä olo, kun en tajunnut. Mullekin laitettiin 7-vuotiaana eka Harry Potter käteen ja lukasin ne kaikki.
Se on vaikuttanut siihen, että mulla on tosi laaja sanavarasto.   Aale Puranen
 Haluaisin omaa rauhaa jotenkin, mutta en kuitenkaan olla ainut lapsi, sanoo 18-vuotias Aale Puranen.  Meeri Niinistö / Yle
 Jutussa haastateltu Iida Rasimus oli tet-jaksolla Ylellä Lahden toimituksessa.

Aalella, 18, on kuusi sisarusta ja Iidalla, 15, ei ainuttakaan – yhä useampi varttuu ilman sisarusta, näin se vaikuttaa lapseen


Summary: Valtuustoryhmien talousarvioon runnoma lähes 40 miljoonan euron lisärahoitus on suurin muutos budjettiesitykseen muutamaan vuoteen.

Helsingin kaupunginhallitus päätti tänään esittää kaupungin käyttömenojen kasvattamista ensi vuonna 39,5 miljoonalla eurolla.
 Suurimmat lisäpotit pormestari  Jan Vapaavuoren  (kok.) esittämään pohjaehdotukseen tulevat sosiaali- ja terveystoimelle sekä kasvatuksen ja opetuksen toimialoille.
 Sosiaali- ja terveystoimi saa valtuustoryhmien tekemän kompromissiratkaisun myötä lisää rahaa noin 26 miljoonaa euroa verrattuna pormestarin tekemään pohjaehdotukseen. Nousupaineita kustannuksiin aiheutuu muun muassa siitä, että yli 75–vuotiaiden määrän lisääntyminen kasvattaa palvelujen tarvetta.
 Vihreiden valtuustoryhmän puheenjohtaja  Kaisa Hernberg  sanoo, että budjetin pohjaesitys olisi tarkoittanut käytännössä leikkuria.
 – Olen tyytyväinen, että saatiin tämä lisärahoitus läpi. Tällä turvataan laadukkaat palvelut.
 Hernberg pitää tärkeänä, että myös kävely- ja pyöräilyreittien talvikunnossapitoa saadaan nopeasti parannettua.
 Lastensuojelun tarve odotettua suurempaa
 Sosiaali- ja terveyspalveluissa myös lastensuojelun ja vammaispalvelujen tarve on kasvanut enemmän kuin on ennakoitu.
 Muun muassa huostaanotot ovat lisääntyneet ja Apotin käyttöönotosta koituu kustannuksia.
 Kasvatukseen ja koulutukseen ohjataan noin 8 miljoonaa euroa pormestarin pohjaehdotusta enemmän. Helsinki varautuu paitsi ikäihmisten myös koululaisten määrän kasvuun.
 Myös Kokoomuksen valtuustoryhmän puheenjohtaja  Daniel Sazonov  on tyytyväinen ryhmien välillä saavutettuun sopuun vuoden 2020 talousarvioista.
 – Olen iloinen, että valtuustoryhmien välillä on pormestarin esityksen pohjalta saatu aikaan laajapohjainen sopu budjetista, Sazonov toteaa.
 Hänen mukaansa ratkaisu mahdollistaa laadukkaiden palveluiden turvaamisen kaupungissa ja myös vastuullisella talouslinjalla pysymisen. Kokoomus pitää tärkeänä muun muassa koulujen peruskorjauksia sekä vanhus- että vammaispalveluiden laadukasta hoitoa.
 Lisärahaa vapaaehtoisen vieraan kielen opetuksen aikaistamiseen
 Lisävaroja suunnataan myös vapaaehtoisen vieraan kielen aloituksen varhentamiseen siten, että kielen opetus alkaisi jo 3. luokalla nykyisen 4. luokan sijaan.
 Varhaiskasvatuksen sisaralennusta laajennetaan myös yksityisiin päiväkoteihin.
 Kaupunkiympäristölle valtuustoryhmien kompromissiesitys toi 1, 5 miljoonan lisäpotin. Tarvetta on esimerkiksi keskeisimpien kantakaupungin kävelyreittien ja joukkoliikenteen solmukohtien, kuten metro- ja lähiliikenteen asemille johtavien reittien tehostettuun talvikunnossapitoon.
 Kulttuurin- ja vapaa-ajan toimialalle ohjattiin 3,3 miljoonaa euroa muun muassa liikuntapaikkojen ylläpitoon, liikuntaseurojen avustusten korottamiseen ja nuorisotyön vahvistamiseen.
 Myös SDP:n valtuusryhmän puheenjohtaja  Evelina Heinäluoma  sanoo, että pormestarin esitys olisi ollut leikkauslista. Heinäluoma pitää erityisen tärkeänä lisäpanostusta ikääntyneisiin, lastensuojeluun ja vammaispalveluihin.
 – Tärkeää on myös, että kaupungin osien eritymiseen voidaan nyt puuttua väkemämmin. Tarvitaan lisäpanostuksia alueille, joilla on paljon työttömyyttä ja koulutustaso matala, Heinäluoma sanoo.
 Valtuustoryhmät runnoivat läpi isot muutokset
 Helsingin kaupungin investointirahoitusta kasvatetaan kaupunginhallituksen eityksellä ensi vuodelle 10 miljoonalla eurolla. Investointivaroja ohjataan uusiin puistoihin ja puistojen peruskorjauksiin. Puistoihin ja kävelyreiteille hankitaan ikäihmisten liikkumista tukevia penkkejä. Myös Johanneksen kentän tekojäärata toteutetaan.
 Valtuustoryhmien talousarvioon runnoma lähes 40 miljoonan euron lisärahoitus on suurin muutos pohjaesitykseen muutamaan vuoteen.
 Kaupunginhallituksen tänään maanantaina hyväksymä budjettiesitys menee vielä valtuuston käsittelyyn marraskuussa. Perussuomalaisten valtuustoryhmä jättäytyi pois kaupunginhallituksen esityksestä.
 Lue myös:
 Pormestarin budjettiesitys: Helsingin veroprosentti pysyy ennallaan – investoinnit kasvavat ensi vuonna huimasti

Kaupunginhallitus esittää lähes 40 miljoonan euron lisäpottia talousarvioon – Helsinki varautuu koululaisten ja ikäihmisten määrän ripeään kasvuun


Summary: Kansainvälistä apua ei ole vielä saapunut Koillis-Syyriaan.

TAL TAMR, KOILLIS-SYYRIA
 Koulun pihalla koripallotelineen alla  Mahmod  laulaa alakuloisesti.
 – Minne tahansa menemme, meille sanotaan, olet kurdi. Sinulla on oma kieli, muttei maata. Et ole tervetullut.
 Mahmodin perheeseen kuuluu kuusi lasta, vaimo, anoppi ja liuta muita sukulaisia. Viime yöt he ovat nukkuneet ulkosalla.
 Koulun luokkahuoneet ovat täynnä muita perheitä. Yhteensä kuusikymmentä.
 Yksi monista pakolaiskeskuksiksi muutetuista kouluista Koillis-Syyriassa. Tässä Tal Tamrissa sijaitsevassa koulussa elää noin kuusikymmentä perhettä. Antti Kuronen / Yle
 Koillis-Syyrian pakolaiskriisi tuli niin yllättäen, ettei luokkahuoneisiin ole saatu edes patjoja. Hyvällä lykyllä suuri perhe saa yhden oikean patjan, muut saavat tyytyä mattoihin tai pahvinpaloihin.
 – Vauvani ei ole saanut aamiaista, eikä maitoa. Hän on kuivunut, valittaa  Aman .
 Viimeisillä rahoillaan hän osti lääkkeitä vauvalle, joka on sairastellut.
 – Vauvallani ei ole edes sänkyä. Hänen on nukuttava betonilattialla, sanoo Aman.
 "Vauva ei ole saanut aamiaista ja hän kärsii nestepulasta", kertoi kouluun majoitettu perheenäiti Tal Tamrissa Syyriassa. Viimeisillä rahoillaan hän oli ostanut lääkkeitä vauvalle. Antti Kuronen / Yle
 Patjoista on valtava pula kouluissa. Suuret perheet saavat yhden patjan. Antti Kuronen / Yle
 Kaikesta on pulaa. Ylen haastattelema perheenäiti kertoo, että hän pesee vauvansa muovisessa roskakorissa. Säilykepurkit toimivat lautasina ja laseina.
 Arvioidaan, että 200 000–300 000 ihmistä on joutunut jättämään kotinsa Turkin hyökkäyksen seurauksena.
 Mahmodin perhe oli ensimmäisten pakenijoiden joukossa.
 – Asumme Ras al-Ainissa aivan rajan pinnassa. Turkin hyökkäys alkoi sieltä. Kun hävittäjät ilmaantuivat taivaalle, lähdimme. Talomme on pommitettu maan tasalle, kertoo Mahmod.
 Perheenäiti kertoi, ettei heillä ole astioita. He käyttävät säilykepurkkeja lautasina ja laseina. Lapset äiti kylvettää roskakorissa Antti Kuronen / Yle
 Pakolaisia majoittavissa kouluissa on pula ruoasta. Tämä tyttö söi edellispäivänä saamaansa voileipää Tal Tamrissa Syyriassa. Antti Kuronen / Yle
 Paikallisen UNICEFin edustajat tuovat pienessä pakettiautossa hätäapua. Vaipat ovat tervetulleita, mutta monissa laatikoissa on vain kodin puhdistusaineita. Kodittomille niistä ei ole iloa.
 – Tarvitsemme ruokaa. Mitä teemme näillä? kysyy yksi äiti repiessään auki avustuslaatikkoa.
 Koillis-Syyrian autonominen alue on hyvin köyhä. Siksi tämänkaltaiseen humanitaariseen kriisiin ei ole voitu varautua.
 Tilannetta pahentaa se, että monet avustusjärjestöt ovat lähteneet alueelta Turkin hyökkäyksen alettua. Etenkin Turkin käyttämät syyrialaiset puolisotilaalliset joukot ovat vakava turvallisuusongelma kansainvälisille järjestöille. Näissä ryhmissä on mukana kovan luokan jihadisteja.
 Tilanne on kaikkein pahin autonomisen alueen itäosissa, joissa Turkin puolisotilaalliset joukot ovat läsnä. Sinne on hyvin vaikea saada humanitaarista apua.
 Irakin Kurdistanista on tullut avustuskuljetuksia, mutta avuntarve on valtava.
 UNICEF:in paikallinen osasto tuo humanitaarista apua kouluun. Monet saavat vain pesuaineita, joista ei ole iloa kodittomille. "Tarvitsemme ruokaa", sanoo nainen. Antti Kuronen / Yle
 Mahmod sanoo, että hänen perheensä kärsii. Hän ei silti valita.
 – Veljemme ja siskomme ovat rintamalla. He tekevät parhaansa tässä mahdottomassa tilanteessa.
 Mahmod jatkaa surumielistä lauluaan vielä toisen säkeistön verran.
 – Olemme surullisia. Kotimme palavat ja ihmiset kärsivät kouluissa. Uskoimme, että Yhdysvaltain ja Syyrian hallitus ovat puolellamme, mutta vain jumala on tukenamme, hän laulaa.
 Lue lisää:
 Yle Pohjois-Syyriassa: Kurdit hautasivat Turkin iskuissa tulitauon aikana kuolleita – "Maailma on hylännyt meidät"
 Yhdysvallat veti joukkojaan pois Pohjois-Syyriasta – kurdit heittivät perunoilla
 Kurdit ovat vetäytyneet saarretusta Ras al-Ainin rajakaupungista

Yle Koillis-Syyriassa: Pakolaiskriisin keskellä kaikesta on pulaa – ruoasta, vaipoista, patjoista


Summary: Anonymiteetilla voitaisiin herätellä työnantajia ja houkutella potentiaalisia hakijoita, uskoo Espoon henkilöstöjohtaja.

– Uutinen hätkähdytti. En olettanut, että tulos olisi noin raju.
 Näin Espoon kaupungin henkilöstöjohtaja  Kimmo Sarekoski  kommentoi tutkimusta, jossa suomalaisilla nimillä lähetetyt tekaistut työhakemukset poikivat työhaastattelukutsuja moninkertaisesti enemmän kuin ulkomaisilla nimillä lähetetyt hakemukset.
 Yle uutisoi tutkimuksesta maanantaina.  Voit lukea sen tästä linkistä:
 Suomalainen nimi on valtava etu Suomen työmarkkinoilla – tutkija lähetti tuhansia työhakemuksia eri nimillä ja tulokset hätkähdyttävät
 Miksi työnhakijan ulkomaalainen nimi vaikuttaa rekrytointiin? Kyse on ainakin osin työnantajien asenteista, uskoo S-ryhmän henkilöstöjohtaja  Susan Nikula .
 – Uskoisin, että yhtenä syynä voi olla se, että suomalaiset luottavat lähtökohtaisesti enemmän suomalaisiin. Meillä on suomalaisista työntekijöistä paljon pidempi kokemus kuin ulkomaalaistaustaisista työntekijöistä, Nikula sanoo.
 S-ryhmän henkilöstöjohtaja Susan Nikula. Kaj Rehman / Yle
 Anonyymistä työnhausta hyviä kokemuksia
 Sekä Espoossa että S-ryhmässä on kokeiltu anonyymia rekrytointia. Siinä rekrytoija ei näe hakemuksia lukiessaan hakijan tunnistetietoja, kuten nimeä, ikää tai sukupuolta.
 Sarekosken kokemusten mukaan anonyymi työnhaku voi toimia myös työkaluna, joka auttaa rekrytoijaa punnitsemaan omaa toimintaansa rekrytointitilanteessa.
 – Eräs esimies kertoi tunnistaneensa, että kun hän ei päässyt näkemään hakijoista tiettyjä tietoja, se vaikutti hänen käyttäytymiseensä. Hän kutsui varmuuden vuoksi haastatteluun tavallista laajemman joukon kuin hän olisi kutsunut ilman anonymiteettia.
 S-ryhmässä kokeilulla oli samanlaisia tavoitteita: sillä haluttiin saada rekrytoijia huomaamaan mahdolliset ennakkoasenteensa hakijoiden etnistä taustaa, nimeä, sukupuolta tai ikää kohtaan.
 Kokeilun jälkeen iän kysymisestä hakulomakkeella luovuttiin kokonaan.
 Nimettömän työnhaun tarkoitus ei ole ainoastaan herätellä työnantajia. Sen avulla voidaan myös houkutella potentiaalisia hakijoita, Sarekoski uskoo.
 – Käyttämällä tällaista työkalua viestitään, että meille voivat hakea sellaisetkin ihmiset, jotka muutoin saattaisivat kokea helposti tulevansa syrjityksi työnhaussa.
 Espoon kaupungin henkilöstöjohtaja Kimmo Sarekoski. Olli Häkämies / Espoon kaupunki
 Moninaista työvoimaa tarvitaan tulevaisuudessakin
 Susan Nikula S-ryhmästä uskoo, että työnantajien asenteet eritaustaisia hakijoita kohtaan paranevat ajan kanssa. Tähän vaikuttaa myös pula osaavasta työvoimasta.
 – Pakkokin on hyvä muusa. Tulevaisuudessa me tarvitsemme entistä enemmän ulkomaista työvoimaa.
 Espoossa anonyymin työnhaun toivotaan helpottuvan lähitulevaisuudessa, kun kaupunki ottaa käyttöön uuden rekrytointijärjestelmän.
 Aiemmin työnhakua anonymisoitiin käsipelillä: hakemukset valokopioitiin ja paperisista hakemuksista mustattiin käsin kaikki hakijaa yksilöivät tiedot. Haastattelukutsuja tekevät saivat nähdäkseen vain hakemukset, joista tiedot oli yliviivattu.
 Jatkossa nimetöntä työnhakua käytettäneen erityisesti niillä aloilla, joissa kaupungin työntekijöiden henkilöstörakenne on vinoutunut suhteessa muuhun espoolaisväestöön.
 – Se ilmenee asiantuntija-, erityisasiantuntija- ja esimiestehtävissä. Tavoitteena on, että henkilöstössä heijastuisi väestön rakenne. Me emme ole välttämättä hirveän hyvin edistyneet siinä, mutta se on kuitenkin tavoite, jota kannattaa tavoitella, henkilöstöjohtaja Kimmo Sarekoski sanoo.
 Lue myös:
 Suomalainen nimi on valtava etu Suomen työmarkkinoilla – tutkija lähetti tuhansia työhakemuksia eri nimillä ja tulokset hätkähdyttävät
 Misael Rojas on Suomessa koulutettu maisteri ja tahtoisi tehdä töitä, mutta yritykset haluavat palkata vain sujuvaa suomea puhuvia

"En olettanut, että tulos olisi noin raju" – nimen vaikutus työnhaussa hätkähdytti työnantajia, ratkaisuksi ehdotetaan nimetöntä työnhakua


Iskelmälaulaja ja vuoden 2003 Tangokuningatar  Saija Tuupanen  kertoo, että vaikka nuoruudessa sairastettu syömishäiriö on selätetty jo vuosia sitten, vaikeissa elämäntilanteissa asia voi nousta esiin.
 Tuupaselle puhkesi syömishäiriö 17-vuotiaan, kun hän opiskeli kokiksi.
 – Se liittyi varmasti siihen, että olin tunnollinen ja halusin tehdä kaiken täydellisesti. Nyt siitä pystyy jo puhumaan, kun asian on käsitellyt mutta se oli haastava juttu silloin, Tuupanen kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa.
 Syömishäiriö ilmeni Tuupasella sekä anorexiana että bulimiana.
 – Onneksi ystävät ja perhe huomasivat tilanteen.
 Saija Tuupanen puhui myös lapsuudessa kohtaamastaan kiusaamisesta, joka on vaikuttanut häneen niin, että hän on itse pyrkinyt aina puuttumaan kiusaamiseen, mikäli on sellaista huomannut.
 – Minua kiusattiin koulussa. Se liittyi siihen, että olin vähän pyöreämpi lapsi. Kun kohdaltani kiusaaminen loppui, niin puutuimme aina ystäväni kanssa, jos jotain kiusattiin.
 Tuupanen kertoo saaneensa hyvää palautetta siitä, että on kertonut avoimesti vaikeuksistaan.
 – Se on voinut auttaa myös muita.
 200 keikkaa vuodessa
 Saija Tuupanen on kiertänyt tanssilavoja kruunamisestaan lähtien tiheään tahtiin. Hän arvioi, että vuosittain keikkoja kertyy noin 200.
 Kuningatarvuosi oli ujolle parikymppiselle nuorelle naiselle rohkaistumisen paikka.
 – Se oli todella kovakin koulu, minulle annettiin tosi suuret saappaat ja olin aika ujo ja herkkä tyttö vielä silloin. Sitten vaan auton rattiin ja 265 keikkaa edessä.
 – Mutta samalla olen saanut tango-organisaatiolta mahdollisuuden luoda uraa ja tehdä tätä työtä ja olen siitä äärimmäisen onnellinen ja kiitollinen.
 Saija Tuupasen koko haastattelu:

Kiusaamista ja syömishäiriön kokenut Saija Tuupanen: "Onneksi ystävät ja perhe huomasivat"


Summary: Sineenat Wongvajirapakdista tuli heinäkuussa ensimmäinen virallinen jalkavaimo lähes vuosisataan. Hovin mukaan hän yritti nostaa itsensä kuningattaren asemaan.

Thaimaan kuningas on vienyt  Sineenat Wongvajirapakdilta  kuninkaallisen rakastajattaren tittelin ja sotilasarvon, kertoo  BBC.
 Heinäkuussa Wongvajirapakdista, 34, tuli Thaimaan kuninkaan virallinen jalkavaimo. Tapaus oli historiallinen, mutta nyt Sineenatista on tullut taas tavallinen nainen.
 BBC tviittasi Sineenatin arvonalennuksesta:
 Kuningas  Rama X , 67, poisti Sineenatilta maanantaina sekä kaikki arvonimet että sotilasarvon, hovi tiedotti uutistoimisto Reutersin mukaan. Tiedotteen mukaan Sineenat on rikkonut hovin käytöstapoja ja ollut epäkunnioittava kuninkaalle.
 Sineenatin kerrotaan halunneen kuningattaren asemaan.
 Kuningas avioitui neljännen vaimonsa  Suthidan , 41, kanssa kanssa vain kaksi kuukautta ennen Sinenaatin nimitystä kuninkaan viralliseksi rakastajattareksi.
 Kuningatar Suthida on entinen lentoemäntä ja kuninkaan henkivartijatiimin päällikkö. Hän on kuninkaan pitkäaikainen puoliso ja hänet on nähty kuninkaan rinnalla julkisuudessa jo vuosia.
 Lue myös:
 Thaimaan kuningas meni naimisiin henkivartijansa kanssa

Thaimaan kuningas erotti ainoan jalkavaimonsa – rakastajatar "rikkoi hovin käytöstapoja"


Summary: Israelin presidentti nimittää uuden hallitustunnustelijan.

Israelissa pitkäaikainen pääministeri  Benjamin Netanjahu  ilmoitti maanantaina presidentti  Reuven Rivlinille  lopettavansa yritykset muodostaa hallitus. Presidentti aikoo pyytää sinivalkoisen vaaliliiton johtajaa  Benny Gantzia  hallitustunnustelijaksi.
 Netanjahun Likud-puolue ja Gantzin johtama sinivalkoinen vaaliliitto päätyivät syyskuun parlamenttivaaleissa lähes tasatulokseen. Keskustalainen sinivalkoinen vaaliliitto sai Israelin parlamentissa knessetissä 33 paikkaa ja oikeistolainen Likud-puolue sai 32 knessetin 120 paikasta.
 Netanjahu on ehdottanut Gantzille koalitiohallitusta, mutta Gantz ei halua toimia hallituksessa, jonka pääministerillä on niskassaan korruptiosyytteet.
 Netanjahua on epäilty lahjusten vastaanottamisesta, ja hänen on uskottu haluavan hakea vaalivoiton kautta itselleen rikosoikeudellista immuniteettia.
 Lue myös:
 Israelissa Netanjahu sai hallitustunnustelijan tehtävän
 Israelin presidentti vaatii maahan suurta koalitiota
 Netanjahun pahin kilpailija Gantz haluaa Israelin mahdollisen koalitiohallituksen pääministeriksi – Hallitusneuvottelut alkavat sunnuntaina

Pääministeri Netanjahu antaa periksi – uutta hallitusta ei muodostunut Israeliin


Summary: Yhtiö on myös poistanut venäläisiä ja iranilaisia tilejä, joilta on ilmennyt koordinoitua väärän tiedon levittämistä Facebookissa ja Instagramissa.

Facebook ilmoitti maanantaina tiukentavansa verkkosivustonsa turvallisuutta Yhdysvaltojen ensi vuoden presidentinvaalien alla.
 Facebook alkaa muun muassa tarkkailla entistä tiiviimmin "valtioiden hallinnoimaa" mediaa, joka pyrkii vaikuttamaan äänestäjien mielipiteisiin.
 Yhtiö on ryhtynyt toimiin vuoden 2016 presidentinvaalien jälkeen. Tuolloin ulkomaalaiset toimijat sekaantuivat Yhdysvaltojen vaaleihin sosiaalisessa mediassa.
 – Ratkaisevaa tässä on se, että vaalit ovat muuttuneet huomattavasti vuoden 2016 jälkeen, ja myös Facebook on muuttunut, yhtiön toimitusjohtaja  Mark Zuckerberg  sanoi maanantaina.
 Zuckerbergin mukaan Facebookiin kohdistuu yhä kehittyneempiä hyökkäyksiä valtioilta. Hän kuitenkin uskoo sivuston olevan nyt aiempaa paremmin varautunut.
 Facebook aikoo esimerkiksi ensi kuusta alkaen merkitä viestit, jotka ovat peräisin valtionmedioilta. Yhtiö kertoo blogissaan, että valtionmedioilta vaaditaan erityistä läpinäkyvyyttä, koska niillä on sekä mediaorganisaation valta vaikuttaa mielipiteisiin että valtion strateginen tuki.
 Facebook pyrkii myös estämään virheellisen tiedon leviämistä ponnahdusikkunalla, joka ilmestyy, kun käyttäjät yrittävät jakaa faktantarkistajien valheellisiksi havaitsemia Instagram-päivityksiä.
 Ehdokkaille tarjotaan entistä tiukempaa suojelua, ja heidän tilejään tarkkaillaan hyökkäysten varalta. Facebook aikoo myös puuttua asiaan, jos äänestäjille jaetaan virheellistä tietoa vaikkapa äänestyspaikoista tai -ajoista.
 Facebook on myös poistanut venäläisiä ja iranilaisia tilejä, joilta on ilmennyt koordinoitua väärän tiedon levittämistä Facebookissa ja Instagramissa. Yhtiön mukaan ryhmät kohdistivat toimensa käyttäjiin Yhdysvalloissa, Pohjois-Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa.

Facebook suitsii väärän tiedon levittämistä Yhdysvaltojen vaalien alla


Summary: Osallistuvan budjetoinnin kokeilut yleistyvät Suomessa. Mistä on kyse? Kiteytimme mallin idean ja mahdolliset ongelmat.

Haluaisitko kotikaupunginosaasi ateljeen kuvataideharrastajille tai puistotrampoliineja?
 Pitäisikö läheisestä hiekkakentästä tehdä mieluummin tekonurmikenttä vai lisätä koko alueelle kukkaistutuksia ja roskakoreja?
 Entä mitä mieltä olet 3D-tulostimista kirjastoissa?
 Muun muassa näistä asioista helsinkiläiset saavat äänestää nyt lokakuussa. Kyse on Helsingin kaupungin osallistuvan budjetoinnin hankkeesta, Omastadi-projektista.
 Eli mistä?
 Osallistuva budjetointi tarkoittaa, että kaupunki tai kunta antaa asukkaiden päättää, mihin julkisia varoja käytetään.
 Kaupunkilaisten käsiin ei anneta koko kaupungin budjettia, vaan yleensä osallistuvaan budjetointiin osoitetaan jokin tietty summa.
 Helsingissä rahaa on jaossa noin 4,4 miljoonaa euroa.
 Se on isoin rahasumma, jolla Suomessa on osallistuvaa budjetointia toteutettu, mutta toisaalta Helsinki on myös väkiluvultaan Suomen suurin kaupunki.
 Eikä muutenkaan ole vain yhtä tapaa soveltaa osallistuvaa budjetointia.
 Osa kunnista on hyödyntänyt sitä vain kertaluontoisessa kohteessa tai tietyllä alueella: esimerkiksi Tampereella  asukkaat pääsivät kehittämään nimenomaan Tesoman kaupunginosaa .
 Tuusulassa, jossa kokemusta on jo useammalta vuodelta, raha on kohdistettu koko kunnan tarpeisiin. Samoin on Helsingissä nyt.
 Asukkaiden osallistavuutta lisää myös se, että äänestettävät ehdotukset tulevat heiltä itseltään.
 Kun Helsinki pyysi viime vuonna ihmisiä lähettämään ehdotuksia ja ideoita tietyn kaupunginosan tai koko kaupungin hyväksi, niitä tuli yhteensä 1 273 kappaletta.
 – Ehdottaa sai mitä tahansa maan ja taivaan väliltä, ja niin tehtiinkin, sanoo kehittämispäällikkö  Kirsi Verkka  Helsingin kaupungilta.
 Moni ehdotuksista koski melko arkisia asioita, esimerkiksi puistojen kunnostusta tai katuvalaistuksen parantamista. Kaupungin yllätti kuitenkin se, miten moni toivoi lisää yhteisöllisiä tiloja.
 – Tämä oli tarve, jota kaupunki ei ollut aiemmin rekisteröinyt, Verkka kertoo.
 Kaupungin avustuksella ehdotuksista jatkojalostettiin 296 suunnitelmaa. Näistä suunnitelmista eniten ääniä saaneet toteutetaan ensi vuoden aikana, näin Helsinki on luvannut.
 Kaikkia eritaustaisia kaupunkilaisia tai kuntalaisia on kuitenkin vaikea tavoittaa.
 Osallistuvan budjetoinnin yksi ongelma on, että se voi lisätä valtaa niillä, joilla sitä on jo valmiiksi.
 Tähänastisen perusteella voidaan esimerkiksi Helsingistä todeta, että maahanmuuttajia ja nuoria on ollut mukana erittäin vähän.
 Tapahtumiin, joissa ehdotetuksia kehiteltiin, osallistui keskivertoa enemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita naisia.
 – Olemme tehneet todella paljon yhteistyötä eri järjestöjen kanssa, kutsuneet infoihin ja lähettäneet materiaalia eri kielillä. Silti tältä osin emme tällä ensimmäisellä kierroksella päässeet maaliin asti, myöntää Kirsi Verkka.
 Äänestettävissä ehdotuksissa voivatkin korostua tietyt ryhmät. Tuusulassa ne olivat ikäihmiset, Helsingissä näyttäisivät olevan lapset ja nuoret.
 Helsingissä ehdotuksista vain kuusi prosenttia koski esimerkiksi maahanmuuttajia, vieraskielisiä, syrjäytyneitä, vanhuksia ja terveysongelmaisia.
 Tuusulassa tähän ongelmaan pyritään tarttumaan seuraavalla osallistuvan budjetoinnin ideointikierroksella.
 – Erityisryhmät ovat silloin kohteena. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että käymme varta vasten eri toimintakeskuksissa ja tapaamme esimerkiksi pitkäaikaistyöttömiä ja nuoria aikuisia, kertoo yhteisömanageri  Katja Repo  Tuusulan kunnasta.
 Lisäksi äänestysprosentit ovat olleet hyvin maltillisia. Mutta tämä ei ole ongelma vain Suomessa. Kansainvälisestikin jo kymmenen prosentin äänetystulosta on pidetty hyvänä.
 Helsingin asukkaista kolmisen prosenttia on tähän mennessä äänestänyt Omastadi-ehdotuksista. Tuusulassa vastaava lukema oli viime vuonna kaksi prosenttia.
 Tosin Omastadi-projektia tutkineet  Mikko Rask  ja  Titiana Ertiö  toteavat, että äänestysaktiivisuus lisääntyy ensimmäisen kokeilun jälkeen – sitä mukaa, mitä tutummaksi osallistuvan budjetoinnin malli tulee ihmisille. Näin ovat aiemmat tutkimukset osoittaneet.
 Asukkaille voi olla tärkeää ensin nähdä, menevätkö rahat ihan oikeasti siihen, mihin luvattiin.
 – On ollut kiva huomata asukkaiden innostus siitä, että "hei mä ideoin ja nyt tässä todella on koirien uimaranta", Katja Repo kertoo esimerkin Tuusulasta.
 Kuntaliitosta kerrotaan, että osallistuva budjetointi on Suomessa tällä hetkellä "innostuksen asteella". Asia on vielä melko uusi, mutta malli on yleistymässä.
 Helsingistäkin korostetaan, että Omastadi ei ole yksittäinen projekti. Mallia on tarkoitus toteuttaa myös tulevina vuosina.
 Omastadi-äänestys kestää lokakuun loppuun asti. Äänestää voi omaa asuinaluetta ja koko Helsinkiä koskevia ehdotuksia. Äänestys on kaikille 12 vuotta täyttäneille.
 Äänestyksessä Helsinki on jaettu seitsemään alueeseen, joilla kaikilla on eri budjetti. Kunkin alueen budjetti on laskettu asukasluvun mukaan. Ääniä voi antaa niin monelle ehdotukselle kuin alueen budjettiin mahtuu.
 Tästä näet Helsingin äänestysalueet ja niiden budjetit. Koko Helsinkiä koskevien ehdotusten budjetti on 880 000 euroa. Leena Luotio / Yle

Roskakoreja, trampoliineja vai tekonurmikenttä? Helsinki antaa 4,4 miljoonaa euroa ja kaupunkilaiset äänestävät, mihin se käytetään


Jari Aarniota  epäillään törkeästä velallisen epärehellisyydestä vuosina 2016–2018, kertoo MTV. Tutkinnanjohtaja  Jukka Haavisto  vahvistaa tutkinnan  MTV:lle . Kyse on uutisen mukaan kymmenistätuhansista euroista.
 Tutkinnan kohteena ovat olleet muun muassa elokuussa 2017 julkaistun  Myrkky -kirjan tuotot. Epäilyksenä on, että muun muassa kirjatuottoja olisi mennyt muille kuin Aarnion tileille.
 Entinen Helsingin huumepoliisin päällikkö Jari Aarnio kiistää syyllistyneensä rikokseen.
 Aarnio on tuomittu huumetynnyrijutussa maksamaan rikoshyötynä valtiolle 1,3 miljoonaa euroa. Tutkinnassa on MTV:n mukaan tarkoitus selvittää, onko Aarnion varoja siirretty velkojien ulottumattomiin.
 Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnio tuomittiin kesäkuussa hovioikeudessa lukuisista huume- ja virkarikoksista kymmenen vuoden vankeuteen. Tuomio ei ole lainvoimainen.

MTV: Jari Aarniota epäillään törkeästä velallisen epärehellisyydestä – kymmeniä tuhansien eurojen pimitys


Summary: Riidan syy ei ole selvinnyt poliisille.

Heinäkuussa Helsingissä Hietalahden kadulla tapahtuneen ampumistapauksen esitutkinta on valmistumassa.
 Asiasta kertoo Helsingin poliisilaitos. Määräaika syytteennostamiselle on marraskuun puolessa välissä.
 Poliisin mukaan asianosaiset tunsivat toisensa entuudestaan: kyseessä oli keskinäinen välienselvittely.
 – Epäilty ja asianomistajat kuuluvat kahteen eri sukuun, joilla oli ollut riitaa jo jonkin aikaa ennen tapahtumia. Riidan syy ei ole selvinnyt poliisille, tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Jukka Larkio  sanoo tiedotteessa.
 Ampumistapaus sattui heinäkuun lopulla Helsingin ydinkeskustassa iltapäiväruuhkan aikaan. Välienselvittelyssä ammuttiin kolmea miestä ja kaksi miehistä haavoittui. Kolmas oli aivan yhden uhrin vieressä, mutta hän ei saanut vammoja.
 Epäilty mies otettiin kiinni melko pian tapahtuneen jälkeen Vantaalta.
 Poliisi on tutkinut tapausta kolmena murhan yrityksenä ja ampuma-aserikoksena.
 Uutista päivitetään. Kerromme pian lisää.

Poliisi: Helsingin Hietalahdenkadun ampumistapauksen esitutkinta valmistumassa – Taustalla kahden suvun välinen riita


Summary: Tampereen Työväen Teatteria pian vuoden johtanut Kautto ottaa ohjelmistollaan riskejä ja toivoo katsojilta kokeilunhalua.

Kun  Otso Kauton  nimitys Tampereen Työväen Teatterin johtoon julkistettiin viime vuoden helmikuussa, läikytti moni teatteri-ihminen aamukahvinsa rinnuksille.
 Vapaalla kentällä kannuksensa ansainnut Kautto oli vähintään yllättävä kipparivalinta kansallisnäyttämön asemastaan kamppailleen, Suomen kolmanneksi suurimman teatterin ruoriin.
 Boheemi ohjaaja-kirjailija on tunnettu laitosteatterin kriitikko – tai kuten hän itse kuvailee, sen suuri vihollinen.
 Nyt hän sanoo suhtautuvansa instituutioon lenseämmin.
 Kauton mielestä laitosteatterin rakenne kuitenkin kaipaa jatkuvaa pöllyttämistä; pitää kehittää sitä, mikä on hyvää ja poistaa se, mikä on turhaa. Hänet palkattiin tekemään muutos, ja se on ainakin aluillaan.
 – Suomalainen laitosteatterijärjestelmä on maailman mittakaavassa ainutlaatuinen. Se ei kuitenkaan tarkoita, että se olisi valmis.
 Vuoden alussa pestissään aloittanut Kautto on jo taistellut rahoituksesta, tehnyt nuorennusleikkauksen ja käynnistänyt koko talon kokoisen livelaboratorion, jossa kehitetään uutta mallia yhteistuotantojen toteuttamiselle.
 Yleisön kannalta olennaisin muutos on uusi ohjelmisto.
 – Meidän päämäärämme on korkealla: olla lumoavan yhteiskunnallisen teatteritaiteen ja kansainvälisen tason kansanteatterin johtava teatteri.
 Mitä yhteiskunnallinen teatteritaide oikein on, ja mitä on kansanteatteri? Miten ne yhdistetään 2020-lukulaisessa laitosteatterissa?
 Mikä on Otso Kauton linja ja näkyykö se jo?
 Vastaus on monisanainen. Sitä rytmittää suurten sormusten ja pronssiriipuksen kolahtelu pöytää vasten.
 - Suurin ero aiempaan elämääni on se, että nyt mulla menee hyvin, kun muut onnistuvat. Pitää olla sosiaalista kunnianhimoa ja rohkeutta puhua siitä, Kautto toteaa. Jussi Mansikka/Yle
 Lenin perustelee Poikabändin
 “Me olemme vieneet kansalta Jumalan ja uskonnon. Meidän pitäisi antaa heille jotain tilalle. Voisiko se olla teatteri?”
 Otso Kautto siteeraa vapaasti  Leninin  kirjeitä teatterintekijä  Nikolai   Jevreinoville , joka viestin saatuaan ryhtyi kehittämään näyttäviä teatteritapahtumia massoille.
 Kautto ryydittää sitaatilla näkemystään siitä, miten keinotekoinen taiteen ja viihteen vastakkainasettelu on.
 Ajatuksen valossa on ymmärrettävää, että suuren näyttämön syyskauden vetonaula on musikaalikomedia  Poikabändi.   Sen on valinnut ohjelmistoon Kauton edeltäjä  Maarit Pyökäri .
 Vaikka Kautto itse sanoo viihtyvänsä parhaiten vaarallisten ja huimapäisten ajatusten parissa, hän ylistää  Poikabändiä  oivana esimerkkinä modernista kansanteatterista. Sen lonkerot ulottuvat Kauton mukaan myös yhteiskunnallisen teatterin alueelle.
 Poikabändi  kertoo 1990-luvun laman aiheuttamasta taloudellisesta ahdingosta ja ihmisten tuotteistamisesta ToiBoys-yhtyeen kertomuksen kautta.
 – Kansanteatteri syntyi osin vastalauseena hoviteatterille ja ylettömän viihteelliselle porvariston operettiteatterille. Siinä on aina ollut taiteellisen teatterin elementti mukana, Kautto luennoi.
 Jonas Saari, Saska Pulkkinen, Jon-Jon Geitel, Lauri Mikkola ja Jari Ahola esittävät ToiBoys-poikabändiä. Esitys on sekä kriitikoiden että yleisön suosiossa. Kari Sunnari/Tampereen Työväen Teatteri
 Esityksen suosio ei kuitenkaan perustu sanomaan.
 –  Poikabändi  on häpeämättömän viihteellinen, ja sen kuuluukin olla. Sen taiteellinen arvo on jossain muualla kuin siinä, että se artikuloisi yhteiskunnallisia asioita. En näe viihtymisessä mitään pahaa, tai naurussa mitään pinnallista. Nauruhan on välillä suunnattoman syvä voima.
 Esityksissä ei säästellä pyrotekniikkaa tai poikabändikliseitä. Katsomossa tanssitaan mukana ja heilutetaan fanilakanoita, näyttämölle lentää villeimpinä iltoina jopa pikkuhousuja.
 – Esitystaiteena  Poikabändi  tekee jotain, missä moni kokeellinen immersiivisen taiteen esitys on komeasti epäonnistunut. Esityksen supervoima on, että katsoja saa luvan leikkiä olevansa joku muu; hän saa lomaa elämästään ja itsestään.
 Muussa ohjelmistossa näkyy Kauton kädenjälki, ja se on huomattavasti painavampi.
 - Teatterin pitää olla moninaista ja jopa monimielistä. En voi tehdä täällä taidetta vain kaltaisilleni, yli 190-senttisille entisille maajoukkueuimareille. Jussi Mansikka
 Nuoret ohjaajat isolle näyttämölle
 TTT polkaisi syksyn käyntiin  Linda Wallgrenin   Juhannustansseilla , Sirkku Peltolan ihmisarvoa puolustavalla  Koiran morsiamilla  ja  Tiina Puumalaisen   Antigonella .
 Nissä sukelletaan altaan syvään päähän vastapainona  Poikabändin  keveydelle.
 –  Antigonessa  oli halu haastaa  Poikabändi ; siiinä on hyviä, vahvoja naisrooleja. Vähän arvelutti, että uskaltaako antiikin tragediaa enää tehdä, mutta yhtäkkiä se näyttäytyi todella ajankohtaisena tyttö vastaan patriarkka -asetelman takia.
 Kauton aikaansaannosta on myös kolmekymppisten teatterintekijöiden vahva marssi suurelle näyttämölle.
 Juhannustansseja  seuraa keväällä  Akse Petterssonin  ohjaama  Jeppe Niilonpoika . Pettersson ampaisi ohjaajasukupolvensa supertähdeksi viisi vuotta sitten Q-teatterin  Kaspar Hauserilla .
 Kauton mielestä TTT:n kaltaiset laitokset ovat tähän asti olleet turhan jähmeitä reagoimaan siihen, mitä alalla tapahtuu – on sitten kyse kotimaisesta vapaasta kentästä tai maailman merkittävistä näyttämöistä.
 –  Jeppe Niilonpojan  myötä ohjelmistossa alkaa jo haiskahtaa jokin linja. Mulle on erittäin tärkeää, että nuoret ohjaajat pääsevät suurelle näyttämölle, ja heidän laatunsa tunnistetaan.
 - Antiikin tragedioita pelätään suotta. Niitä ajatellaan suomalaisesta melankoliasta lähtöisin. Suuret tragediat eivät kuitenkaan ole surullisia, vaan katarttisia; yleviä ja kohottavia. Jussi Mansikka
 Juutalaisnainen Hitlerinä
 Mitä pidemmälle kevääseen ohjelmiston esittelyssä mennään, sitä kovemmaksi Kauton vauhti kiihtyy. Pitkät kädet viuhtovat, ja hän kuulostaa vanhan ajan markkinoiden kauppamieheltä.
 – Kun tuohon päälle laitetaan vielä  David Mamet'n   Karvas pala ; #metoo-näytelmä, jota maailmalla on rakastettu vihata, niin alkaa selvitä, että taiteellinen taso on aika kova. Meillä on komediallinen kattaus hyvin ankarista aiheista.
 Karvas pala  on pohjoismainen kantaesitys Lontoossa viime kesänä päivänvalon saaneesta farssista, jossa fiktiivinen mediamoguli Barney Fein öykkäröi sarvikuonona #metoo-posliinikaupassa.
 – Siinä on paljon kysymyksiä, jotka kannattaa kohdata. Toinen vaihtoehto olisi se, että tämä on vähän arveluttava esitys, josta jollekin tulee ehkä paha mieli, ja olisi turvallisempaa jättää tekemättä.
 Kauton mielestä  Karvas pala  on hyvä esimerkki siitä, että hänellä ei ole aikomustakaan mielistellä tamperelaista teatteriyleisöä.
 – Meidän pitää pystyä olemaan poliittisesti epäkorrekteja jopa suhteessa vakikatsojiimme. Meidän pitää olla viejänä näissä tansseissa.
 Karvas pala  voisi ilman vastapainoa haiskahtaa lausunnolle. Sen takia TTT:n keväässä nähdään myös  Michael Baranin   Hitler ja blondi.  Siinä diktaattoria näyttelee  Seela Sella . Blondi on hänen saksanpaimenkoiransa.
 – Kuka muu pystyisi esittämään Hitleriä niin, että siihen tulee syvyyttä, eikä siitä tule parodiaa, kuin vanha juutalainen nainen?
 - Teatteri tarjoaa ihmeellisen lohdun ihmisille. Haluan, että Tampereen Työväen Teatteri on täysin ironiavapaa vyöhyke. Jussi Mansikka
 Yhteistuotannoilla saadaan sitä, mitä ei itse osata tai ehditä
 Ennen valintaansa Otso Kautto lupasi lisätä yhteistyötä vapaiden ryhmien kanssa. Sen lupauksen hän on lunastanut.
 Suuri osa ensi-illoista on yhteistuotantoja, eikä ainoastaan pienten ryhmien, vaan myös suurten laitosten kanssa.
 – Kansallisteatterin kanssa teemme  Hitlerin ja Blondin . Kansallisteatteri muuten on valtionosuusjärjestelmän ulkopuolinen ryhmä.
 Jänteen toisessa päässä on Teatteri Takomon kanssa tehtävä  Ruusuruoska , joka pyörii jo Helsingissä.  Esa Kirkkopellon  ohjaus perustuu  Alpo Jaakolan  kulttisarjakuvaan.
 – Esa on jalostanut parikymmentä vuotta kehollisuuden tutkimustaan, ja se materialisoituu esityksenä joka on ristiriidattomasti viihdyttävä ja taiteellisesti äärimmilleen viety.  Ruusuruoskan  tekeminen pelkästään TTT:hen olisi ollut jo yksin tuotantoaikataulujen takia hankalaa.
 - Takomon kanssa tehty Ruusuruoska (kuvassa) ja Poikabändi vaikuttavat olevan eri maailmoista, mutta niiden omalakisuudessa ja tekemisen meiningissä on jotain samaa, Kautto kuvailee ohjelmiston ääripäitä. Tampereen Työväen Teatteri/ Teatteri Takomo
 Yhteistuonnoilla taloon saadaan osaamista, jota siellä ei omasta takaa ole. Kautto itse on ohjannut Red Nose Companyn koomikoiden esittämän  Don Quijoten , joka on yhteistuotanto Kauton aiemmin luotsaaman Quo Vadiksen sekä Turun ja Kuopion kaupunginteattereiden kanssa.
 – Red Nose Companyn Mike ja Zin ovat vieneet draamaklovnerian niin pitkälle, ettei sellaista opita yhdessä tuotannossa. He kantavat mukanaan kokonaista esitystraditiota.
 Yhteistyö tuo teatterin lavoille myös tähtiä, joita ihmiset haluavat nähdä.
 –  Marc Gassot  esimerkiksi edustaa sellaista virtuositeettia, jota ei tarjoa kuin  Marc Gassot .
 On selvää, mitä Tampereen Työväen Teatteri yhteistuotannoista saa, mutta mitä se antaa vaihdossa?
 Ainakin ison talon isot resurssit ryhmille, joiden työolosuhteita Kautto kuvailee enimmäkseen käsittämättömän kurjiksi.
 – Vapaalla kentällä tehdään töitä usein ilman palkkaa, tai uskomattoman huonosti palkattuina, rakkaudesta lajiin. On mukavaa, jos voimme hetkellisesti auttaa.
 Hetken helpotus ei kuitenkaan Kauton mielestä riitä.
 Kauton oma ohjaus kevään ohjelmistossa on klovneriaan perustuva Don Quijote. - Ohjaan yhden jutun vuodessa. On tärkeää pysyä praktiikan äärellä. Johtaa ei voi liian etäältä. Jussi Mansikka
 Vapaiden ryhmien kurjuuteen helpotusta
 Yhteistuotannot kuormittavat tällä hetkellä teatteria. Ne vievät aikaa ja resursseja suhteessa paljon, sillä niitä tehdään normaalin toiminnan rinnalla, eikä niiden toteuttamiseen ole toimivaa rakennetta.
 Kauton kunnianhimoinen tavoite on luoda sellainen. Asia on työn alla. Kokemukset yhdessä tekemisestä kirjataan ja analysoidaan.
 – Meidän on tehtävä tämä livelaboratorion kautta, koska meiltä puuttuu dataa. Me törmätään koko ajan ongelmiin ja ihmeellisiin hienouksiin, joita yhdessä tekeminen tuottaa.
 Yhteistuotannoissa suuren talon suuret resurssit hyödyttävät vapaata kenttää vain hetkellisesti. Kautto haluaa yhteistuotannoille rakenteen, joka toisi jatkuvuutta usein ankeissa oloissa työtään tekeville ryhmille.
 – Laitosteattereiden ulkopuolella tehdään 80 prosenttia teatterista, mutta usein ilman palkkaa tai surkealla palkalla, rakkaudesta lajiin.
 Varsinainen verkonpaikkaus ja toimeentulon turvaaminen on valtion tehtävä, Kautto huomauttaa.
 – Meidän lähtökohtamme on taiteellinen. Voimme kuitenkin omalla panoksellamme vaikuttaa siihen, että systeemi kehittyy.
 Kautto esitteli ensi kevään ohjelmiston jo lokakuun toisella viikolla. - Halusimme näyttää, että ohjelmisto on kokonaisuus, joka kasvaa syksystä kevääseen.  Tämä talo ei ole vain yksittäisiä esityksiä, vaan kokonaisuus. Jussi Mansikka/Yle
 "Rahan ajattelusta tulee liian helposti yhteisön huoli"
 Muutokseen tarvitaan paitsi rohkeaa ohjelmistoajattelua, yhteistyötä ja yhteistuotantoja, niin myös raakaa rahaa, Kautto summaa.
 Viime vuosien loputon säästösavotta on lamaannuttanut ajattelua ja jäädyttänyt investoinnit pitkäksi aikaa. TTT:n valtionosuuksia leikattiin 800 000 eurolla vajaat neljä vuotta sitten. Talouskurimuksesta  seurasi irtisanomisia , osa-aikaistamisia ja koko henkilökunnan lomautus.
 Kautto toivoo, että nälkävuodet olisivat viimein taaksejäänyttä elämää.
 – Ei voida kehittää, jos jatkuvasti näivetetään, Kautto puuskahtaa.
 Tulevaisuushuoli elää TTT:n käytävillä edelleen, vaikka pahin on ohi. Luovuus ei siitä Kauton mielestä ole kärsinyt, mutta onni onnistumisista kyllä.
 – Rakenteiden kehittäminen on tähän asti tapahtunut ainoastaan selviytymisen ehdoilla. Liian moni miettii, tuleeko taas yyteet, jos joku juttu ei myy. Rahan ajattelusta tulee helposti koko yhteisön huoli, eikä vain niiden, joille siitä maksetaan.
 Otso Kautto on kiitollinen siitä, että TTT sai paljon puolustajia leikkausuhan alla ollessaan. - Yhteiskunnalliselle teatteritaiteelle ja merkitysten puolustamiselle on selvästi tarvetta. Jussi Mansikka/Yle
 "Taiteen tukemisen pitää perustua laatuun"
 TTT:n ahdinkoa syvensi pitkään ilmassa leijunut  uhka talon valtionosuuksien yli kahden miljoonan euron leikkauksista.  Se on nyt vältetty.
 Uusi hallitus  kirjasi ohjelmaansa  TTT:n aseman ja rahoituksen turvaamisen yhtenä kansallisista päänäyttämöistä. Kautto huomauttaa, että kirjaus ei näy vielä varmistettuna rahoituksena.
 – Ei sitä leikkausten Pandoran lipasta ole lopullisesti suljettu. Meidän pitää perustella jatkuvasti, miksi tällaista taloa pitää tukea. Minusta se on ihan oikein.
 Olemassaolon oikeutus, valtionavut ja asema kansallisnäyttämönä pitää Kauton mielestä ansaita ennen kaikkea tekemällä tasokasta teatteria.
 – Taiteen tukeminen vain koska se on taidetta ei ole perusteltua. Sen pitää lähteä laadusta ja siitä, että me pystymme näyttämään millaista teatteria tästä rakennetaan.
 Valtion pitää panostaa Tampereen Työväen Teatteriin paitsi kovan taiteellisen tason niin myös talon ainutlaatuisen tehtävän takia, Kautto huomauttaa.
 – Kun uhka valtionosuuksien leikkauksista räjähti silmille, meillä oli ohjelmistossa teatterin kotikirjailijan,  Sirkku Peltolan   Tytöt 1918 . Sillä oli suuri painoarvo; pystyimme näyttämään, että yhteiskunnallinen teatteritaide voi olla myös myyvää.
 .
 TTT:n lavastemaalari Heli Luukkanen on toteuttanut Kauton työhuoneen seinälle kopion glasgowlaisesta luolamaalauksesta. - Sillä on ammoin voinut olla vaikka mitä rituaalisia merkityksiä, tai ehkä se on tehty vain siksi, että taiteen tekeminen on kivaa. Jussi Mansikka
 "Ohjelmiston teko on nuorallakävelyä rasvatulla vaijerilla"
 Kunnianhimoisesta ohjelmistosta huolimatta TTT:stä ei ole tarkoitus tehdä valistuneen etujoukon eksklusiivista kerhoa. Kansanteatteri tarkoittaa monipuolista ja monimielistä teatteria, Kautto maalailee.
 – Ihmisillehän me tehdään, ja jossain mielessä ihmisten ehdoilla, vaikka emme kysykään, mitä saisi olla. Meidän pitää jatkuvasti etsiä sitä pistettä, jossa tekemisen intohimot ja katsojien kiinnostus kohtaavat.
 Kautto kuvailee ohjelmiston rakentamista nuorallakävelyksi rasvatulla vaijerilla.
 On löydettävä täydellinen voimasuhde taiteen ja viihteen välille, on tarjottava sopivasti tuttua ja vierasta. On tasapainoiltava sen välillä, että pidetään huolta varttuneesta yleisöstä, ja saadaan samalla uutta.
 – Varmasti tulee horjahduksia, ja silloin voi lipsahtaa kahareisin sen vaijerin päälle. Toivottavasti siitä ei tule pysyviä vammoja.
 Isot porukat elättävät etenkin suurta näyttämöä. Ne varaavat teatterireissunsa usein siltä pohjalta, ettei kukaan pahoita mieltään. Ryhmänjohtaja valitsee herkästi esityksen, joka eniten muistuttaa sitä, mistä viimeksi tykättiin. Muuten paluubussissa maakuntaan voi olla ikävä tunnelma.
 Otso Kautto ei näe varman päälle pelaamisessa mitään pahaa. Pettymyksen pelossa uudet elämykset voivat kuitenkin jäädä kokematta. Siksi Kautto rohkaisee katsojia loikkaamaan kohti tuntematonta.
 – Kun haetaan toisintoa jo koetulle, katsotaan tavallaan taaksepäin. Kun presidentti  Tarja Halonen  näki tulevan ohjelmistomme, hän sanoi, että tässä on paljon sellaista, mihin ihmiset eivät ole välttämättä tottuneet. Sitten hän ehdotti meille mainoslausetta.
 Mikä se on?
 – Maista edes!

Teatterin kauhukakara Otso Kautto pitää kapinahengestään kiinni kansallisnäyttämöllä: "En kysy yleisöltä mitä saisi olla"


Summary: Joissakin ravintoloissa on alettu laskuttaa erikseen lautaselle jääneestä syömättömästä ruuasta. Asiantuntija pitää tätä hyvänä ideana.

Tamperelainen aitajuoksija  Noora Toivo , 30, näki muutama vuosi sitten Isossa-Britanniassa, kuinka ruokahävikki on saatu laskemaan buffet-ruokailussa.
 Lautaselle jäänyt syömätön ruoka laskutettiin annoksen lisäksi. Tästä pyydettiin Toivon mukaan 1–2 puntaa 100 grammalta.
 – Miksi, OI MIKSI Suomessa ei ole jo systeemiä, missä buffeteissa lautaselle jäänyt syömätön ruoka laskutetaan päälle? Toivo kysyy Twitterissä.
 Noora Toivo kertoo Ylelle, ettei kukaan näyttänyt jättävän brittiravintolassa ruokaa lautaselle.
 Keskustelu ruokahävikistä yltyi, kun hotellin keittiöpäällikkö Aki Koivuniemi näytti, paljonko ruokaa menee hukkaan.  Aki Koivuniemi
 Keskustelu ruokahävikistä nousi uudelleen, kun Ikaalisten kylpylän keittiöpäällikkö  Aki Koivuniemi  kertoi,  kuinka paljon hotelliaamiaiselta jää ruokaa syömättä . Yle kertoi tiistaina, että yhdeltä aamiaiselta voi jäädä lautasille 43 kiloa syömätöntä ruokaa.
 Raha voisi motivoida
 Kuvat hätkähdyttivät myös Noora Toivoa.
 – Nuo määrät olivat käsittämättömiä. Oli lautastolkulla leikkeleitä. Ajattelin, miten itsekeskeinen tai typerä ihminen voi olla, että tekee niin näinä aikoina.
 Toivo uskoo, että 2–3 euron lisämaksu syömättömästä ruuasta voisi motivoida suomalaisia. Samalla raaka-ainekustannukset putoaisivat, kun ruokaa ei menisi hukkaan.
 – Jos ihmiset söisivät sen, minkä jaksavat, olisi se hyvä myös yrittäjälle. Se näkyisi halvempina hintoina myös asiakkaalle.
 Ruokahävikki on iso ympäristöasia
 Suomalaisessa kodissa keskimäärin joka kymmenes leipäpala, hedelmä tai vihannes päätyy roskiin, kertoo Kuluttaja-lehden organisoiman  Hävikkiviikon  verkkosivu.
 Kaikkiaan Suomen kotitalouksista kertyy 120–160 miljoonaa kiloa hävikkiruokaa. Se kuormittaa luontoa ensin tuotantoketjussa, sitten jätteenä.
 Ruokaketju aiheuttaa yli neljänneksen ilmastoa lämmittävistä kasvihuonekaasupäästöistä, ja samaan aikaan kolmannes alkutuotannosta päätyy ruokaketjun varrella hävikiksi tai muuten jätteeksi, IPCC:n raportissa todetaan.
 Ulkomailla käytössä
 Samanlainen systeemi laskuttaa syömättömästä ruuasta näyttää olevan ainakin olleen monessa maassa.
 Ylen lukija on törmännyt vastaavaan myös pienessä majatalossa Lapissa kymmenkunta vuotta sitten. Ei ole tietoa, onko tapa vielä käytössä.
 Esimerkiksi Sveitsissä  ruokailijat ovat maksaneet yhdessä buffet-ravintolassa noin viisi dollaria lisää, jos lautaselle jää ruokaa.
 Local-lehti kertoo verkkosivuillaan , kuinka aasialaiset ravintolat ovat Saksassa alkaneet veloittaa ruokahävikistä. Asiakkaat saavat syödä kahden tunnin ajan buffetista niin paljon kuin jaksavat. Jos heidän lautasensa eivät ole tyhjiä, heidän pitää maksaa euro enemmän.
 – Ruokaa kutsutaan kaikki mitä voit syödä -buffetiksi, ei kaikki mitä voit heittää pois -ruuaksi, omistaja  Guoyu Luan  selittää Local-lehdelle.
 Ravintola ei ole ainoa Saksassa, joka on alkanut laskuttaa ruokahävikistä.
 "Kokeilemisen arvoinen idea"
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Juha-Matti Katajajuuri  ei ole kuullut, että Suomessa olisi laskutettu lautaselle jääneestä ruuasta. Keino on ollut kuitenkin esillä, kun ruokahävikin vähentämisen keinoja on mietitty.
 – Se on kokeilemisen arvoinen idea. Suomessa on oltu tyypillisesti arkoja rajoittamaan kuluttajan valinnanvapautta.
 Ravintoloissa voidaan ehkäistä hävikkiä myös monella muulla tavalla. Jos tarjolla on vain yhdet lautaset tai pienet lautaset, asiakkaat ottavat lautaselle vähemmän ruokaa.
 Jos ruuan ostaa painon mukaan, määrää miettii tarkemmin. Buffet-ruokailun ongelma on se, että tarjolla olevan ruuan pitäisi näyttää runsaalta ja hyvältä myös ruokailun loppuvaiheessa.
 – Buffet-ruokailu ei saa näyttää siltä, että on vain jämät jäljellä. Tässä auttaa se, että käyttää matalia ruokailuastioita. Niissä ohutkin kerros ruokaa näyttää hyvältä.
 Ruokahävikki vähenee, jos se tehdään näkyväksi. Katajajuuren mukaan olisi hyvä, jos ravintola-asiakas näkisi grammoina ja hiilijalanjälkenä, paljonko hän jätti ruokaa syömättä. Asiakkaalle voisi kertoa, mikä merkitys ilmaston kannalta olisi, jos hän jättää saman verran ruokaa joka päivä.
 Annosravintoloissa voisi olla dogibägit, joilla jäljelle jääneen ruuan voisi kuljettaa kotiin, Katajajuuri ehdottaa.
 Buffet-hävikin kannalta tärkeintä on suunnittelu, ennakointi ja ennustaminen. Mitä tarkemmin yritys tuntee asiakkaat, sitä tarkemmin se osaa hankkia ja valmistaa oikean määrän ruokaa.
 Voit keskustella aiheesta 23.10. klo 19. asti.
 Lue lisää:
 Keittiöpäällikkö hätkähdyttää kuvilla, miten hotelliaamiainen saa osan suomalaisista sekoamaan: "Mihin se ilmastoahdistus jää?"
 Suomalaiset innostuivat ilmastoystävällisen arjen kokeilusta – kuopiolaisperhe aikoo pienentää hiilijalanjälkeä vähentämällä ruokahävikkiä
 Näin voit parantaa ilmastoraportin synkkiä lukuja – Ruoan heittäminen roskikseen ei ole pikkujuttu

Tamperelainen urheilija näki brittiravintolassa oivan ratkaisun ruokahävikkiin: "Miksi, oi miksi Suomessa ei?"


Summary: Lokakuussa löydetty maalaus on luonnosversio Albert Edelfeltin teoksesta Kaukolanharju auringonlaskun aikaan.

Länsimaiset taidesuuntaukset ennen 1900-lukua

Huutokauppa Helander  kertoi lokakuun alkupuolella  löytäneensä taiteilija  Albert Edelfeltin  maalaaman, aiemmin tuntemattoman öljyvärityön. Teoksen kerrottiin olevan luonnosversio suomalaisen kuvataiteen kultakauden kuuluisasta maalauksesta  Kaukolanharju auringonlaskun aikaan  (1889–1890).
 Tänään tuo luonnosversio vuodelta 1888 huutokaupattiin Helsingissä. Hintaa teokselle kertyi yhteensä 51 381 euroa. Summassa on mukana vasarahinta 42 000 euroa sekä huutokaupan provisio ja vasaramaksu.
 Lahja lääkärille
 Nyt myyty maalaus on ollut yksityisomistuksessa, eikä sitä ole aiemmin merkitty Edelfeltin tunnettujen töiden luetteloon. Teos löytyi kuolinpesästä.
 Helanderista kerrottiin aiemmin, että maalauksen aitoutta on syynätty tarkasti muun muassa röntgenkuvien avulla. Teoksessa ei ole Albert Edelfeltin nimeä, vaan sen on signeerannut hänen vaimonsa  Ellan de la Chapelle  nimellä  Ellan von Born .
 Helanderin toimitusjohtajan ja toisen omistajan  Mika Sirénin  mukaan vaimo antoi maalauksen lahjaksi lääkärilleen, joka oli auttanut tätä poikansa vaikeassa synnytyksessä.
 Käytetyn nimen perusteella on selvää, että taulu on signeerattu vuosia Albert Edelfeltin (1854–1905) kuoleman jälkeen. Leskeksi jäänyt vaimo meni uusiin naimisiin  Viktor Magnus von Bornin  kanssa.
 Tältä taidelöytö näyttää ilman kehyksiä. Aki Syrjäläinen / Huutokauppa Helander
 Aito löydös on suuri riemunhetki
 Edelfeltin lopullinen versio  Kaukolanharju auringonlaskun aikaan  -teoksesta on Ateneumin kokoelmissa ja parhaillaan esillä museossa. Museonjohtaja  Marja Sakarin  mukaan harvinaiset taidelöydöt ovat aina kiinnostavia.
 – Mutta jos teosta ei ole aiemmin luetteloitu, niin ensimmäisenä herää kysymys, onko teos aito. Kun teos todetaan aidoksi, se on taidehistorioitsijoille suuri riemunhetki, Sakari totesi aiemmin Ylelle.
 Tältä näyttää luonnoksen tausta. Aki Syrjäläinen / Huutokauppa Helander
 Pari vuotta sitten Edelfeltin maalauksesta ennätyshinta
 Edelfeltin maalaustaidetta on huutokaupattu ennenkin.
 Pari vuotta sitten ahvenanmaalainen taidekeräilijä  Anders Wiklöf   maksoi   Ristiäissaatto -nimisestä öljyvärimaalauksesta 637 000 euroa.
 Se on todennäköisesti kallein Suomessa myyty Edelfelt.

Edelfeltin aiemmin tuntematon öljyväriluonnos huutokaupattiin 51 000 eurolla


Summary: Sosiaalisessa mediassa on esitetty väite, jonka mukaan tulipalon uhri olisi noutanut kipputorilta lahjoituspöydän, joka olikin löytynyt myytävien tavaroiden puolelta.

Lahden Liipolan tulipalon uhreille tarkoitettuja tavaroita vastaanottanut kirpputori selvittää, onko lahjoituksia päätynyt vastoin tarkoitusta myyntiin. Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä sopi kirpputori Kirkkiksen kanssa, että se välittää lahjoitetut vaatteet ja huonekalut  heinäkuisessa kerrostalopalossa  tavaransa menettäneille.
 Keskiviikkona yksityishenkilö kertoi Facebookin Lahti-ryhmässä, että hänen läheisensä oli aikeissa hakea väliaikaismajoitukseen pöydän, mutta se olikin laitettu myyntiin ennen hakua.
 Kirkkiksen myymäläpäällikön  Matti Sairan  mukaan lahjoitustavaraa tuli palon jälkeen valtavia määriä, ja siksi on mahdollista, että jotain olisi päätynyt vahingossa väärälle puolelle.
 – Haimme kahdesta kolmeen kertaa päivässä kahdella pakettiautolla parin viikon ajan. Lisäksi ihmiset toivat vaatteita ja tavaraa omilla autoillaan, Saira kuvailee tilannetta.
 Myymäläpäällikkö kuitenkin kiistää, että kirpputori olisi tahallaan laittanut lahjoitustavaroita kaupattavaksi. Lahjoitukset on pidetty visusti erillään myyntiin tulevista tavaroista siitä asti jälkeen, kun tavaratulva saatiin lajiteltua.
 Sosiaalitoimi on ohjannut tulipalossa omaisuutensa menettäneet hakemaan tavaroita, ja jos esimerkiksi tarvittavia kalusteita ei ole ollut saatavilla, Kirkkis on Sairan mukaan antanut niitä omista valikoimistaan.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Etelä-Suomen Sanomat verkkosivuillaan .

Lahtelainen kirpputori selvittää, menikö tulipalon uhreille tarkoitettuja lahjoituksia vastoin tarkoitusta myyntiin


Summary: Lukuisia suomalaisia on käännytetty Venäjältä takaisin Suomeen, koska he ovat kirjoittaneet nimensä viisumihakemukseen ohjeiden vastaisesti.

Moni suomalainen on itärajalla kokenut yllätyksen, kun uudella sähköisellä e-viisumilla ei olekaan päässyt Venäjälle.
 Lokakuun alusta lähtien  Venäjän suurlähetystö alkoi  myöntää ilmaisia sähköisiä viisumeita, joilla pääsee Kaakkois-Suomen raja-asemien kautta tekemään korkeintaan kahdeksan vuorokauden mittaisen matkan tiettyihin paikkoihin Venäjälle, muun muassa Viipuriin ja Pietariin.
 Juuri maksuttomuuden takia suomalaiset ovat innostuneet hakemaan sähköisiä viisumeita, ja niitä tavataankin raja-asemalla jatkuvasti enemmän.
 Ongelmaksi on tullut, että viisumin hakijat ovat kirjoittaneet viisumihakemukseen oman nimensä ohjeiden vastaisesti. Venäjän rajaviranomaiset eivät päästä turistia maahan, jos viisumissa oleva nimi ja passissa oleva konelukurivillä oleva nimi eivät ole yhteneväiset.
 Käännytyksiä päivittäin
 Viisumiongelmista ovat ihmiset kirjoittaneet kokemuksiaan muun muassa Nuijamaa/rajanylityspaikka-Facebook-sivuille. Sama asia on huomattu myös Lappeenrannan Nuijamaan rajanylityspaikalla, joka on Suomen ja Venäjän välisistä rajanylityspaikoista vilkkain.
 Syynä käännytyksiin on pääasiassa ollut väärin kirjoitettu oma nimi.
 – Venäjältä takaisin tulleet ihmiset ovat meille kertoneet, että nimen litteroinnissa on ollut ongelmia eli he ovat täyttäneet nimen väärin. Siitä syystä venäläiset eivät ole päästäneet henkilöä maahan, kertoo Nuijamaan rajatarkastusaseman varapäällikkö  Petri Kurkinen .
 Tapauksia sattuu Kurkisen mukaan Nuijamaalla useita viikossa. Samanlaisia kokemuksia on myös Imatran rajanylityspaikalta sekä Virolahdella sijaitsevalta Vaalimaan rajanylityspaikalta.
 – Ihan sama tilanne kuin Nuijamaalla. Lähes päivittäin ja useita tapauksia viikossa, kertoo vuoropäällikkö  Juhani Saari  Vaalimaan rajatarkastusasemalta.
 Nimi ilman ääkkösiä
 Viisumin täyttöohjeissa kerrotaan, että hakemukseen tulee laittaa se nimi, joka on passin kuvasivun alareunassa olevassa koneellisesti luettavasta osuudessa.
 Tällöin nimessä ei voi olla skandinaavisia aakkosia, kuten Å, Ä tai Ö. Esimerkiksi nimi Päivi Pöllänen pitää kirjoittaa paeivi poellaenen tai sillä tavalla, miten se on passin henkilötietosivun alareunaan kirjoitettu.
 Lähetystön sivujen englanninkielisessä ohjeessa kerrotaan, miten nimi tulee kirjoittaa.  Yle
 E-viisumin voi itse hakea omalta kotikoneeltaan. Konsulaatin sivulla ohjeet ovat vain venäjäksi ja englanniksi, mikä monille vaikeuttaa hakemuksen tekemistä.
 Viisumin hakija vastaa itse, että tiedot ovat oikein. Edes Suomen rajaviranomaisten ei tarvitse tarkistaa Venäjälle matkustavan ihmisen viisumin oikeellisuutta. Sen tarkistaminen kuuluu Venäjän viranomaisille.
 Suomen rajaviranomaiset tarkistavat lähtijän henkilöllisyyden. Myös viisumi tarkistetaan, mikäli se on mukana.  Petri Kivimäki/Yle
 Nuijamaan rajavartioaseman varapäällikkö Petri Kurkinen kuitenkin kertoo, että mikäli he huomaavat viisumissa selkeän virheen, he ilmoittavat siitä matkustajalle.
 – Useat suomalaiset matkaajat haluavat kuitenkin yrittää menoa Venäjälle, vaikka e-viisumissa on havaittu virhe, sanoo Kurkinen.
 Yritys on kuitenkin turha, sillä venäläiset eivät päästä henkilöä virheellisellä viisumilla maahan.
 Venäjän konsulaatin hyväksymä sähköinen viisumi tulee hakijalle tiedoksi myös sähköpostiin, josta sen voi halutessaan tulostaa tai josta sen voi tarvittaessa näyttää rajaviranomaisille.
 Petri Kurkisen mukaan aina henkilöllä ei viisumia ole Suomen rajatarkastusasemalla näyttää. Ihminen kuitenkin päästetään Venäjälle, koska Suomen rajaviranomaiset eivät voi estää Suomen kansalaisen pääsyä ulkomaille.
 – Kyllä Venäjän viranomaiset viimeistä takaisin palauttavat, jos henkilöllä ei viisumia ole, sanoo Kurkinen.
 Merkityksellinen kirjain
 Nuijamaan rajavartioaseman varapäällikkö Petri Kurkisen mukaan joidenkin mielestä pieni poikkeama viisumissa saattaa tuntua pieneltä asialta, mutta näin ei kuitenkaan ole.
 – Kyse on virallisesta matkustusasiakirjasta. Silloin yhdelläkin kirjaimella tai numerolla on suuri merkitys, että voidaan kohdentaa sähköinen viisumi juuri oikeaan henkilöön.
 Suomalaiset tekevät paljon matkoja muun muassa Viipuriin.  Pyry Sarkiola / Yle
 Kaakkois-Suomen rajatarkastusasemien mukaan viisumin täyttövirheet ovat tällä hetkellä suurin syy, minkä takia ihmisiä käännytetään Venäjältä takaisin Suomeen. Muita syitä voivat olla esimerkiksi puutteet henkilöauton asiapapereissa tai vanhentunut viisumi.
 Lue seuraavaksi:   Toimittaja testasi ilmaisen e-viisumin Venäjälle – päivämatka autolla ei olekaan helppo nakki

Pikkuvirhe viisumissa riittää – suomalaisia turisteja käännytetty Venäjän rajalta takaisin Suomeen


Summary: Suomi maksoi Euroopan unionin budjettiin viime vuonna 580 miljoonaa euroa enemmän kuin sieltä sai.

Varakkaimpien maiden tavoin Suomi maksoi Euroopan unionin budjettiin viime vuonna 580 miljoonaa euroa enemmän kuin se sieltä sai.
 Valtiovarainministeriö julkaisi keskiviikkona tuoreet luvut jäsenmaiden maksuosuuksista komission tietoihin nojaten. EU-jäsenyys maksoi viime vuonna jokaista suomalaista kohti 105 euroa, kun luku edeltävänä vuonna oli 50 euroa.
 Ministeriön mukaan maksu on nyt pidemmän ajan keskiarvon tuntumassa.
 EU tuottaa paljon myös sellaista hyötyä, jota ei voi laskea taskulaskimella. Yhteiset sisämarkkinat helpottavat vientiä ja parantavat yritysten kilpailukykyä.
 Suomi on ollut unionin budjetin nettomaksaja vuodesta 2001.
 EU:n budjetista saamapuolella ovat eniten Unkari, Liettua ja Latvia suhteessa maiden bruttokansantuloon.

EU tuli maksamaan viime vuonna 105 euroa jokaista suomalaista kohti


Summary: Downing Street 10 on antanut ymmärtää ajavansa uusia vaaleja. Vaalit vaativat kuitenkin parlamentin tuen.

Brittiparlamentti jatkaa jälleen kimurantin brexitin puimista. Tänään asia on esillä pääministerin kyselytunnilla, joka alkaa kello 14 Suomen aikaa. Kello 13.30 alkavaa suoraa lähetystä voi seurata tämän uutisen yhteydessä. Lisäksi Yle Uutiset seuraa parlamentin tuoreinta jännitysnäytelmää hetki hetkeltä.
 Etukäteen ei ole tarkkaa tietoa siitä, mitä parlamentin alahuoneessa tänään on luvassa.
 Brexit-takaiskusta toiseen vaeltanut pääministeri  Boris Johnson  on antanut ymmärtää ajavansa Britanniaan uusia vaaleja. Asia ei kuitenkaan ole noin vain pääministerin päätettävissä, vaan ennenaikaiset vaalit vaativat parlamentin kahden kolmasosan tuen.
 Toinen vaihtoehto on, että hallitus saa parlamentin epäluottamuksen ja maa ajautuu ennenaikaisiin vaaleihin.
 Lisää aiheesta:
 Mitä brexit-väännössä tapahtuu seuraavaksi? Pääministeri Johnson on iltapäivällä parlamentin kyselytunnilla
 Analyysi: Britannian pääministerin erosopimus sai periaatteellisen hyväksynnän – mutta ennenaikaiset vaalit ovat edelleen todennäköiset, ennen kuin EU-ero Britanniassa saadaan maaliin
 Tusk suosittaa EU-maille, että Britannia saa brexit-jatkoajan

Mikä on seuraava käänne brexit-jännitysnäytelmässä? – Yle seuraa pääministerin kyselytuntia suorana klo 13.30 alkaen


Summary: Ministeriö odottaa virkamiesten arviota ennen lopullisia johtopäätöksiä.

Oikeusministeriössä käydään läpi kaikki niin sanottuun maalittamiseen liittyvät rikoslain vihapuhepykälät, sanoi oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (r.) tänään oikeustoimittajien tilaisuudessa.
 Hän totesi kannattavansa itse lähtökohtaa, jonka mukaan syyttäjä saisi oikeuden syyttää virkamiehiin kohdistuvasta joukkoistetusta vihapuhekampanjasta siihen syyllistyineitä ilman, että uhrin tarvitsisi itse viedä juttua rikostutkintaan.
 Ministeriössä tutkitaan nyt, missä määrin tämä olisi mahdollista, ja ministeri haluaakin odottaa virkamiesten arviota ennen lopullisia johtopäätöksiä.
 Esimerkiksi laiton uhkaus on asianomistajarikos, eli rikosjutun nostaminen on uhrin oman aktiivisuuden varassa.

Oikeusministeri Henriksson: Virkamiehiin kohdistuvan maalittamisen tulisi olla virallisen syytteen alaista


Summary: Sitran toiminta on ollut pitkään SDP:n ja palkansaajajärjestöjen kritiikin kohteena.

Lähes miljardin euron arvoisen rahapotin päällä istuva Suomen itsenäisyyden juhlarahasto eli Sitra on joutumassa entistä tiukempaan parlamentaariseen valvontaan.
 Hallitus esittää Sitraa koskevaan lakiin useita muutoksia, joilla voi olla vaikutuksia rahaston toteuttamien hankkeiden sisältöön tulevaisuudessa. Lakimuutosten on tarkoitus tulla voimaan vuodenvaihteessa.
 Sitran hallintoneuvoston puheenjohtaja  Antti Lindtman  (sd.) kertoo, että Sitraa varten perustetaan erillinen hallintoneuvosto, joka saattaa vaikuttaa jatkossa aiempaa enemmän siihen, mihin teemoihin Sitra hankkeissaan jatkossa keskittyy.
 – Sitran asema riippumattomana toimijana halutaan turvata, mutta samaan aikaan on nähty tarve parlamentaarisen ja laaja-alaisen ohjauksen vahvistamiseksi, Lindtman muotoilee.
 Lindtmanin mukaan muutoksilla pyritään varmistamaan se, että Sitran toiminta vastaa niitä tarpeita, joita sille on laissa asetettu.
 Sitran tarkoituksena on lain mukaan edistää "Suomen vakaata ja tasapainoista kehitystä", talouskasvua sekä kansainvälistä kilpailukykyä.
 Ajastuspajatoimintaan pohjautuvan Sitran työn keskeisinä teemoina ovat viime vuosina olleet muun muassa kiertotalous, ilmastotoimet ja uudistumiskyky. Näistä aiheista rahasto on julkaissut useita selvityksiä, raportteja ja tutkimuksia.
 Sitra myös rahoittaa niin julkisia kuin yritysten ja kolmannenkin sektorin hankkeita, jotka edistävät sille määrättyjä tavoitteita.
 Lindtmanin oman näkemyksen mukaan Sitran käsittelemissä aihealueissa tulisi olla tulevaisuudessa nykyistä enemmän esimerkiksi yhteiskunnallista näkemystä.
 Kataiselta lähtee valtaa
 Lisäksi Sitran hallinto- ja johtamisjärjestelmää viilataan enemmän nykyaikaan sopivaksi. Sitran ylin johtaja eli yliasiamies ei enää jatkossa olisi hallituksen jäsen, vaan hallituksen johdon ja valvonnan alainen. Yliasiamiehen läsnäolo- ja puheoikeus hallituksessa kuitenkin säilyisi.
 – Tässä viedään Sitran hallintoa nykypäivään. Tämä selkeyttää rahaston hallintoa, johtamista sekä vastuu- ja valtasuhteita, Lindtman sanoo.
 Yliasiamiehen asemaa koskeva kohta on huomionarvoinen, koska ex-pääministeri ja komissaari  Jyrki Katainen  aloittaa Sitran yliasiamiehenä tammikuussa 2020, jolloin lakimuutosten on määrä tulla voimaan.
 Kataisella ei siis ole tehtävässään käytettävissä enää niin paljoa valtaa kuin edeltäjällään Mikko Kososella.
 Sitran hallituksenkin porukka vaihtoon
 Lakiesityksessä ehdotetaan perustettavaksi rahastolle 13–17 jäsenestä koostuva hallintoneuvosto. Muutos on iso, koska Sitran hallintoneuvosto on tällä hetkellä yhtä kuin 9-jäseninen eduskunnan pankkivaltuusto.
 – Hallintoneuvostoon tulee nykyistä pankkivaltuustoa laajempi parlamentaarinen pohja, jolloin Sitran asema nimenomaan eduskunnan alaisena toimijana vahvistuu, näkee Lindtman.
 Uudesta Sitran hallintoneuvostosta tulee jäsenmäärältään eduskunnan toiseksi suurin.
 Lakiesityksessä ehdotetaan myös, että hallintoneuvoston kokoonpano tukisi asiaosaamiseltaan nykyistä paremmin Sitran tavoitteiden ohjaamista.
 – Jatkossa hallintoneuvostoon saadaan enemmän Sitran tarpeisiin ja toimintakenttään perehtyneitä kansanedustajia, Lindtman katsoo.
 Hallintoneuvoston tehtävänä on valvoa Sitran hallintoa ja päättää toiminnan periaatteista. Nyt esitettävien muutosten taustalla on viime hallituskaudella asetetun parlamentaarisen työryhmän  loppuraportin esitykset  Sitran toiminnan muuttamiseksi.
 Sitran hallintoneuvoston puheenjohtaja Antti Lindtman (sd.). Jarno Kuusinen / AOP
 Myös Sitran hallituksen kokoonpano tulee muuttumaan. Lakimuutos velvoittaisi ottamaan hallituksen jäsenten valinnassa paremmin huomioon asiantuntemustarpeet, joita Sitran hankkeet kaipaavat.
 Lindtmanin mukaan tällä varmistettaisiin se, että rahaston hallitus eläisi paremmin ajassa.
 Rahasto pitkään demareiden hampaissa
 Sitran toiminta ja erityisesti sen muhkea rahasäkki on ollut viime vuosina etenkin SDP:n kritiikin kohteena. Puolue on esittänyt toistuvasti vaihtoehtobudjeteissaan Sitran pääoman siirtämistä valtion budjettiin.
 Sitralle on kertynyt vuosien varrella noin 800 miljoonan euron pääoma. Valtio pääomitti Sitraa 1990-luvun alussa Nokian osakkeilla, joiden suotuisa kurssikehitys paisutti rahaston monikymmenkertaiseksi.
 Sitra ei kuitenkaan enää saa valtion rahoitusta. Toimintansa se rahoittaa rahaston peruspääomasta ja rahoitustoiminnasta saaduilla tuotoilla.
 Kiistely Sitran rahoista kulminoitui toukokuussa, kun rahasto ehdotti poikkeuksellisesti itse 100 miljoonan euron irrottamista sen taseesta.
 Sitra on ollut aika ajoin myös ammattiyhdistysliikkeen hampaissa. Ay-liikkeen mukaan Sitra on politikoinut ja ajanut yritysten ja työnantajien asiaa.
 Palkansaajajärjestöt suuttuivat Sitralle vuonna 2016, kun työministeriö ehdotti työnäytepalvelun käyttöönottoa. Siinä työtön työnhakija voisi mennä palkattomalle työnäytejaksolle antamaan mahdolliselle työnantajalle kuvan osaamisestaan. Idea työnäytteestä oli peräisin Sitrasta.
 SDP:n puheenjohtaja, tänä vuonna pääministeriksi noussut  Antti Rinne  pohti tuolloin, että eduskunnan tulisi ottaa Sitra aiempaa tiukempaan poliittiseen ohjaukseen.
 Sitran toimitilat sijaitsevat tornirakennuksessa Helsingin Ruoholahdessa. Jouko Tapper / Yle
 Lue myös:
 Jyrki Katainen Sitran johtoon täpärässä äänestyksessä
 Sitran hallitus ehdottaa 100 miljoonan euron irrottamista rahaston taseesta
 ”Sitran varallisuutta ei tulla käyttämään valtion menoihin” – Sitraa ruotinut työryhmä julkistaa raporttinsa perjantaina
 Ay-vaikuttajat: Sitra politikoi ja ajaa yritysten ja työnantajien asiaa

Kansanedustajat ottamassa Sitran entistä tiukempaan valvontaan, myös uuden yliasiamiehen valta kapenee – tavoitteena säädellä paremmin rahaston toimintaa


Summary: Rintasyöpälääke letrotsolia sisältävissä valmisteissa ollut laaja saatavuushäiriö herätti huolta alkusyksyn aikana. Nyt valmisteita on saatu Suomeen jälleen tarvetta vastaavia määriä.

Tuhansien suomalaisnaisten käyttämän rintasyöpälääkkeen saatavuus on jälleen normalisoitunut, ilmoittaa Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea tiedotteessaan.
 Rintasyöpälääke letrotsolia sisältävissä valmisteissa ollut laaja saatavuushäiriö herätti huolta alkusyksyn aikana. Tilannetta saatiin helpotettua jo viime kuun lopulla, kun apteekeille saatiin jakeluun suurempi määrä lääkkeitä.
 Nyt valmisteita on Fimean mukaan saatu Suomeen jälleen tarvetta vastaavia määriä.
 Saatavuushäiriöt lisääntyneet viime vuodesta
 Lääkkeiden saatavuushäiriöt ovat lisääntyneet viime vuosien aikana. Vielä vuonna 2011 ilmoituksia saatavuushäiriöistä tuli alle sata. Viime vuonna ilmoituksia sen sijaan tuli yhteensä 1 213.
 Tällä hetkellä avoimia saatavuushäiriöasioita on 867, kertoo Fimean jaostopäällikkö  Johanna Linnolahti . Tämän vuoden alusta tähän päivään mennessä on myyntiluvan haltijoilta tullut yhteensä 1 366 saatavuushäiriöilmoitusta.
 Ilmoitusten määrä on mennyt siis jo tähän mennessä viimevuotisten ilmoitusmäärien ohitse. Linnolahden mukaan määrät eivät ole kuitenkaan aivan yksi yhteen verrannollisia, koska lokakuun alusta alkaen ilmoituksia on alettu kerätä pakkauskokokohtaisesti.
 Ilmoituksia on tullut aiemminkin pakkauskokokohtaisesti, mutta yksittäisen lääkkeen kaikista erikokoisista pakkauksista on voinut tulla myös vain yksi yhteinen ilmoitus.
 Saatavuuspulmat voi jatkossa selvittää hakukoneella
 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea kertoo avaavansa vuodenvaihteessa hakukoneen lääkkeiden saatavuushäiriöille. Fimean jaostopäällikkö Johanna Linnolahti arvelee  Mediuutisten haastattelussa , että saatavuuspulmia on näkyvissä jatkossakin.
 – Tänä vuonna tulee enemmän ilmoituksia kuin viime vuonna. Näyttää siltä, että saatavuushäiriöt eivät ole ainakaan vähentymään päin.

Lääkkeiden saatavuushäiriöt lisääntyneet – huoli tuhansien suomalaisnaisten käyttämästä rintasyöpälääkkeestä sen sijaan ohi


Nokian Renkaiden yt-neuvottelut päättyivät keskiviikkona. Yt-neuvottelut koskivat Nokian-toimipisteen henkilöautonrenkaiden tuotantoa ja kunnossapitoa sekä tuotantoon liittyvää koetoimintaa.
 Työsuhde päättyy yhteensä 41 työntekijältä. Näistä 11 työsuhdetta päättyy eläke- ja muiden järjestelyjen kautta. Myös lomautuksia lisätään loppuvuodelle ja vuonna 2020 lomautuksia jatketaan enintään 90 päivää jaksoittain.
 Irtisanottavien määrää voivat vielä vähentää uudelleensijoitukset.
 Yt-neuvottelujen piirissä oli noin 500 henkilöä. Toimenpiteiden taustalla on auto- ja rengasmarkkinoiden heikentyminen.
 Yhtiö tarjoaa irtisanottaville henkilöille mahdollisuuden osallistua koulutus- ja tukitoimiin.

Nokian Renkaiden yt:t päättyivät: Työsuhde päättyy yli 40:ltä, lisää lomautuksia


Koneiden, laitteiden ja tarvikkeiden tukkukauppa

Muu yleiskäyttöön tarkoitettujen koneiden valmistus

Teollisuudessa käytettävien koneiden tukkukauppa

Hissejä ja liukuportaita valmistava Kone kasvatti tulostaan vuoden kolmannella neljänneksellä. Heinä-syyskuun oikaistu liikevoitto kohosi 321,9 miljoonaan euroon, kun se vuosi sitten oli 273,7 miljoonaa euroa.
 Saadut tilaukset kasvoivat heinä-syyskuussa noin kymmenen prosenttia vuoden takaisesta.
 Liikevaihtoa kertyi noin 2,56 miljardia euroa, mikä on noin 12 prosenttia enemmän kuin vertailukaudella.
 Kone myös täsmensi liiketoimintanäkymiään. Se uudelleenarvioi liikevaihdon kasvun olevan tänä vuonna 5–8 prosenttia, kun aiemmin luku oli 4–7 prosenttia.

Kone paransi tulostaan, saadut tilaukset kasvussa


Summary: Rauman kaupungin liikennepäällikkö Risto Peltonen arvioi, että nykyisen kaltainen kaupunkiliikenne vetelee viimeisiään ja Raumalla siirrytään lähivuosina kutsuliikenteeseen.

Rauman joukkoliikenteessä on edessä radikaali uudistus, jos kaupungin liikennepäällikön visio toteutuu. Kaupungin liikennepäällikkö  Risto Peltonen  kirjoittaa  Kuntaliiton sivuilla , että isoja matalalattiabusseja ei enää Raumalla tarvita käyttäjien vähäisyyden takia.
 – Kehitysajatuksenamme on, että nykyisen sopimuskauden päätyttyä meillä aloittaisi lähes kokonaan kutsuohjattu kaupunkiliikenne, jota ajettaisiin pienellä linja-autokalustolla. Kerralla kyytiin mahtuisi kuljetettavien henkilöiden lisäksi ainakin kaksi pyörätuolia ja tarvittaessa myös vaikka polkupyörät, Pelkonen toteaa.
 Ruuhka-aikoina eli koulukyytien aikaan pikkubussit kulkisivat aikataulutettuja reittejä.
 – Kustannukset eivät nykyiseen verrattuna oletettavasti juuri kasvaisi, kun mukaan luetaan koulukuljetukset, sote-kyydit ja joukkoliikenne. Saisimme kapasiteettimme hyötykäyttöön, sillä tyhjien penkkien ulkoiluttaminen vasta kallista onkin.
 Kutsuttavaa kaukoliikennettä?
 Rauman liikennepäällikkö Risto Peltonen sanoo, että Rauma voisi kokeilla myös kutsuohjattua kaukoliikennettä, koska joukkoliikenneyhteydet Rauman ja muiden kaupunkien välillä ovat heikentyneet.
 – Jää vielä nähtäväksi, mahdollistaako nykyinen lainsäädäntö kokeilun. Tarve on kuitenkin ilmeinen, Peltonen kirjoittaa.
 Rauman paikallisliikenteen vuorotarjonnasta vastaa Satakunnan Liikenne.
 Rauman kaupunki on yrittänyt viime vuosina elvyttää henkilöjunaliikennettä Tampereelle, mutta  tavoite junayhteyden avaamisesta  ei ole toteutunut.
 Raumalla on noin 39 000 asukasta.

Rauma luopumassa perinteisestä joukkoliikenteestä


Summary: Vuokrien korotukset halutaan kieltää, koska asumiskustannukset ovat nousseet voimakkaasti.

Berliinin kaupunginhallitus haluaa kieltää vuokrien korotukset viideksi vuodeksi. Ratkaisu vaatii vielä osavaltion parlamentin hyväksynnän.
 Hallitus estäisi vuokrien korotukset, koska asumiskustannukset ovat nousseet voimakkaasti viime vuosina.
 Viideksi vuodeksi suunniteltu vuokrien jäädytys koskisi ennen vuotta 2014 rakennettuja asuntoja.
 Suurin osa berliiniläisistä asuu vuokralla ja vuokrien voimakas nousu on pakottanut monet muuttamaan pois kaupungista.
 Tarkemmin suunnitellusta  vuokrien jäädyttämisestä kerrotaan tässä jutussa .

Berliinin kaupunginhallitus hyväksyi vuokrien jäädyttämisen viideksi vuodeksi


Summary: Rajua lobbausta, kiistanalaisia säästölaskelmia ja epäilyksiä mustamaalauksesta. Valtio ja yksityiset kopteriyhtiöt kamppailevat lääkärilennoista.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Lääkärihelikopterit pelastavat arviolta 150–170 henkeä vuodessa. Toiminnalla on kansan täysi tuki. Mutta alan kulisseissa kuohuu.
 Lääkärilennot rahoittava sosiaali- ja terveysministeriö on päättämässä, kuka saa jatkossa hoitaa lääkärilennot. Vastakkain ovat valtio ja yksityiset kopteriyhtiöt.
 Nyt lentoja operoi kaksi yksityistä kopteriyhtiötä, mutta suunnitteilla on valtion oma kopteriyhtiö. Idea on hoitaa lennot ulkoistettua toimintaa halvemmin ja joustavammin.
 –Tätä toimintaa voidaan tehdä tehokkaammin ja joustavammin niin, että yhtiöllä on omat koneet ja lentäjät, hallitusneuvos  Ismo Tuominen  sosiaali- ja terveysministeriöstä sanoo.
 Peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) asettama selvitysmies selvittää joulukuuhun mennessä, muutetaanko lääkärilentojen nykyistä tehtävänjakoa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön hallitusneuvos Ismo Tuominen Antti Lähteenmäki / Yle
 Ministeriön virkamies: “Neuvojia tulee ovista, ikkunoista ja puunkin takaa”
 Kopteribisneksessä ihmetellään, miksi valtio ostaisi noin 100 miljoonan euron helikopterit ja ottaisi niskoilleen riskialttiin lääkärilentotoiminnan, kun sen riskit on nyt ulkoistettu. Myös tehtyjä säästölaskelmia pidetään epäuskottavina.
 – Helikopteriliiketoiminta on erittäin haastavaa ja kilpailtua. En oikein ymmärrä tätä ehdotusta omilla tiedoillani ja elämänkokemuksellani, ilmailu-alan kokenut asiantuntija  Jussi Itävuori  sanoo.
 Itävuori on istunut helikopterivalmistaja Airbusin johtokunnassa ja valtionyhtiöiden Finnairin ja Patrian hallituksissa. Hän on seurannut läheltä viime vuosikymmenien suuria kopterihankintoja Suomessa ja valtion toiminnan ulkoistuksia muun muassa puolustusvoimissa ja ilmavoimissa.
 Ministeriön virkamiehen mukaan yksityinen helikopteribisnes lobbaa rajusti valtion kopterihanketta vastaan.
 –Tässä on uskomattoman paljon erilaisia neuvojia ja kommentoijia: niitä tulee ovista ja ikkunoista ja puunkin takaa, hallitusneuvos Ismo Tuominen sanoo.
 Hankkeessa on myös kolmiodraaman piirteitä. Ministeriö ja lääkärilentotoimintaa hallinnoiva Finnhems-yhtiö ovat samalla puolella. Yksityinen kopteribisnes on kolmantena pyöränä.

 Kopteriyhtiö: “Toimintaa ei pitäisi antaa aloittelevalle lentoyhtiölle”
 Kopterihankkeen valmistelussa on syntynyt hankala kilpailuasetelma.
 Lääkärilentojen kilpailuttajasta ja valvojasta Finnhemsistä aiotaan tehdä valtion kopteriyhtiö. Sen omistavat nyt sairaanhoitopiirit. Finnhems uhkaa siis viedä yksityisiltä yhtiöiltä bisneksen alta.
 Kilpailevat osapuolet epäilevät toisiaan mustamaalauksesta, joilla lääkärilentoja pyrittäisiin pelaamaan joko valtionyhtiön tai yksityisten kopteriyhtiöiden pussiin.
 Helikopteriyhtiö Babcockin maajohtaja Lauri Pukkinen. Antti Lähteenmäki / Yle
 Finnhemsin ja nykyisten operaattoreiden välit ovat olleet pitkin matkaa kireät sopimusriitojen vuoksi. Niitä on puitu lopulta välimiesoikeudessa.
 – Mutta että me olisimme toraisia, niin sitä en kyllä tunnista, Finnhemsin toimitusjohtaja  Jyri Örri  kuvaa suhteita operaattoreihin.
 – Ihan varmasti yhteistyössä on parannettavaa, monikansallisen kopteriyhtiön Babcockin maajohtaja  Lauri Pukkinen  toteaa.
 Pukkisen mukaan Finnhemsin tekemässä kilpailutuksessa kopteriyhtiöiltä edellytettiin niin monipuolista lentotoiminnan kokemusta, että Finnhems olisi pudonnut kisasta heti.
 – Toiminta on hyvin riskialtista ja vaativaa. On aika luontevaa, että sitä ei anneta aloittelevalle lentoyhtiölle, Babcockin maajohtaja sanoo.
 Finnhemsissä vakuutetaan, että valtionyhtiössä ei tingittäisi lentotoiminnan nykyisestä vaatimustasosta, kuten lähtövalmiudesta, lentäjien koulutuksesta ja kopterien huollosta.
 – On totta, että me lähdemme takamatkalta. Meidän täytyy hankkia vastuuhenkilöt, käsikirjasto, ilma-alukset ja huolto, toimitusjohtaja Örri sanoo.
 Ensihoidon kopterit pelastavat arviolta 150–170 henkeä vuodessa. Toni Pitkänen / Yle
 Ministeriö kuitenkin ylistää nykyistä lentotoimintaa
 Valtio ei ole viemässä lääkärilentoja kopteriyhtiöiltä siksi, että lennot takkuilisivat. Päinvastoin, lentojen toimintavarmuus on ministeriön mukaan huippuluokkaa. Lääkärikopterit nousevat ilmaan aina viiden minuutin sisällä.
 Finnhems on kilpailuttanut kopteriyhtiöt ja valvoo niiden toimintaa. Etelä-Suomessa operoi kotimainen SHT (Skärgårdshavets Helikoptertjänst) ja Itä- ja Pohjois-Suomessa monikansallinen Babcock.
 – Finnhems ja kaksi yksityistä lentoyhtiötä ovat hoitaneet tehtävänsä erinomaisesti. Harrastelijamaisesti hoidettu yhdistyslääkärihelikopteritoiminta on muuttunut nykyaikaiseksi ja toimintavarmaksi järjestelmäksi ympäri Suomea, hallitusneuvos Ismo Tuominen kehuu.
 Ministeriön mukaan myös toiminnan turvallisuus on ollut moitteetonta. Niin sanoo myös kopterilentäjien edustaja.
 – Lentäjien tiedossa ei ole, että kummassakaan yhtiössä olisi vaarannettu lentoturvallisuutta tai ollut ongelmia sen suhteen. Suomessa lentoturvallisuus ensihoitokopteritoiminnassa on erittäin korkealla tasolla maailman mittaluokassa, Suomen helikopterilentäjien yhdistyksen varapuheenjohtaja  Marko Malinen  sanoo.
 Malinen lentää Babcokin koptereita Rovaniemen tukikohdassa.
 Helikopterilentäjien yhdistyksen varapuheenjohtaja Marko Malinen. Antti Lähteenmäki / Yle
 Mitä valtion kopteriyhtiö voisi tehdä sitten paremmin kuin ulkoistettu lentotoiminta?
 Valtionyhtiön suuri etu olisi ministeriön mukaan erityisesti joustavuus. Muutoksia voisi tehdä ja toimintaa kehittää helpommin.
 – Kilpailutetussa tilanteessa se on neuvottelukysymys. Silloin pitää ruveta keskustelemaan siitä, kuinka paljon se maksaa, hallitusneuvos Ismo Tuominen sanoo.
 Nykyisessä toiminnassa Finnhemsin ja kopteriyhtiöiden erimielisyyksistä on kehkeytynyt lopulta Finnhemsille kalliiksi tulleita oikeusriitoja.
 Finnhems esitti kopteriyhtiölle lähes 300 puutteen listan
 Lääkärilennot ovat pyörineet moitteetta Finnhemsinkin mielestä. Silti se on syyttänyt molempia operaattoreita sopimusrikkomuksista. Finnhems on hävinnyt jutut välimiesoikeudessa.
 Babcock-yhtiön toiminnasta Finnhems esitti lähes 300 puutteen listan.
 – Nämä poikkeamat ovat pääsääntöisesti turvallisuuteen ja laatuun liittyviä. Mistään mustamaalauksesta ei ole kyse, Finnhemsin toimitusjohtaja Jyri Örri sanoo.
 Babcockin maajohtajan Lauri Pukkisen mukaan puutelistaan oli koottu monenlaisia ilmailutoimintaan liittyviä tavanomaisia havaintoja.
 Kaikki Finnhemsin 19 vaatimusta hylättiin välimiesoikeudessa.
 Pukkinen sanoo, että Babcokcin toimintaa auditoidaan eli arvioidaan Suomessa kymmeniä kertoja vuodessa.
 – Mitään normaalista poikkeavaa siellä ei ole tullut esiin.
 SHT-yhtiötä koskeva sopimusriita on vielä auki. Finnhems valitti prosessivirheestä, ja asia on edennyt korkeimman oikeuden ratkaistavaksi.
 Finnhemsin toimitusjohtaja Jyri Örri. Toni Pitkänen / Yle
 Ministeriön virkamies: “Välimiesoikeus on pajatsoa”
 Ministeriö ja Finnhems eivät näytä nielleen välimiehen päätöksiä. Välimiesoikeuden toiminta on salaista, eikä sen päätöksestä voi valittaa. Ministeriön virkamies vertaa sitä pajatson peluuseen.
 – Kun yhdelle tuomarille annetaan valta päättää, kumpi on oikeassa, niin käytännössä se on täyttä pajatsoa, hallitusneuvos Ismo Tuominen sanoo.
 –Yhteiskunta ei ole saanut sitä palvelua, josta se on maksanut täyden hinnan. Siksi olisi ollut mielestämme oikeudenmukaista, että siitä olisi saatu korvauksia, Finnhemsin toimitusjohtaja Jyri Örri sanoo.
 Hävityistä riidoista on tullut Finnhemsille parin miljoonan kulut.
 – On totta, että kustannukset ovat järkyttävän suuria, toimitusjohtaja Örri myöntää.
 Finnhemsin kassa on kuitenkin Örrin mukaan kestänyt kulut, eikä valtion kukkarolla ole tarvinnut niiden vuoksi käydä.
 Ministeriö ei moiti Finnhemsin toimintaa. Sen mukaan yhtiö on toteuttanut tehtäväänsä valvoa lentotoimintaa.
 – Ostamme lentopalvelua 24 miljoonalla vuodessa. Sen valvonta on äärimmäisen tärkeä asia, Ismo Tuominen sanoo.
 Ministeriön mukaan Finnhemsin ja operaattoreiden riidat eivät ole vaikuttaneet siihen, että lääkärilennot aiotaan siirtää valtionyhtiöön.
 – Niistä ei ole mitään perusteita tullut eli siitä, että nykyiset yhtiöt olisivat jotenkin epäluotettavia tai huonoja, Tuominen sanoo.
 Hallitusammattilainen Jussi Itävuori. Jyrki Ojala / Yle
 Kopterialan asiantuntija: “Säästölaskemat epäuskottavia, ne pitäisi tarkistaa”
 Miljoonien palaminen Finnhemsin oikeusriitoihin näyttää huonolta siksikin, että valtion kopterihankkeen keskeinen peruste on verorahojen säästäminen.
 Nykyistä lentotoimintaa pidetään liian kalliina. Ministeriö maksaa siitä 24–25 miljoonaa vuodessa. Hinta nousee lähes 10 miljoonaa euroa, kun tulossa on kaksi uutta lentotukikohtaa nykyisen kuuden lisäksi.

 Finnhems on teettänyt kahdella konsultilla kustannuslaskelmat, joiden mukaan valtio voisi säästää noin 110–150 miljoonaa euroa 15 vuodessa hoitamalla lääkärilennot itse.
 – Olemme saaneet näistä selvityksistä sellaiset lähtökohdat, että on kustannustehokasta toimia itse. Jos vertaa vaikka siihen, että ostaako oman auton, liisaako vai liikkuuko taksilla. Moni meistä on päätynyt ostamaan oman auton, hallitusneuvos Ismo Tuominen sanoo.
 Alan kokenut asiantuntija Jussi Itävuori on perehtynyt säästölaskelmiin – siltä osin kuin niitä on julkistettu, muun muassa hanketta pohjustaneessa sosiaali- ja terveysministeriön raportissa viime vuonna. Hän ei pidä säästölaskelmia uskottavina.
 Itävuori ihmettelee, että raportin mukaan valtio tuottaisi helikopteritoiminnan jopa 50 prosenttia halvemmalla kuin yksityinen ammattimainen toiminta.
 – Se on erittäin kilpailtua liiketoimintaa. Olisi aikamoinen ihme, jos tällaisia tuottavuusmarginaaleja on olemassa, Itävuori sanoo.
 Ministeriön Ismo Tuominen myöntää, että yksityisten voittomarginaalia ei tiedetä. Hänen mukaansa helikopteribisnes ei ole kuitenkaan kovin kilpailtu ala Suomessa.
 A-studion tietojen mukaan kymmenen kopteriyhtiötä oli kuitenkin kiinnostunut Suomen lääkärilennoista, kun Finnhems teki alustavan tietopyynnön uudesta kilpailutuksesta keväällä 2018.
 Jussi Itävuoren mukaan ministeriön raportista ei käy ilmi, millä olettamuksilla helikopterien operoinnin kustannukset on laskettu.
 Laskelmat tilanneen Finnhemsin toimitusjohtaja Jyri Örri sanoo, että konsulteilla on ollut käytössään nykyisen ostopalvelun kustannukset.
 Konsulttilaskelmien mukaan merkittävää säästöä kertyisi myös helikoptereiden hankinnassa.
 – Periaatteessa oletetaan, että valtion 100 miljoonan investointi helikoptereihin on ilmainen. Sitä verrataan yksityisiin investoijiin, joille on keksitty jonkinlaisia korkokantoja, Jussi Itävuori kommentoi.
 Ministeriön Ismo Tuominen sanoo, että jos valtioyhtiö saa valtion takaaman lainan kopterihankintoihin, niin korko on huomattavasti pienempi kuin yksityisellä yhtiöllä.
 Itävuoren mukaan pitäisi myös arvioida, millä hinnalla eri toimijat voivat saada koptereita, niiden huoltokustannukset ja jälleenmyyntiarvo.
 Ensihoidon henkilökuntaa Kuopion uuden tukikohdan avajaisissa. Toni Pitkänen / Yle
 Kopterihankkeessa kolmiodraaman aineksia ja mustamaalausta?
 Valtion kopterihanke näyttää kolmiodraamalta. Ministeriö ja Finnhems ovat samalla puolella, ja yksityinen kopteribisnes heittää sivusta kapuloita rattaisiin.
 Finnhemsin toimitusjohtaja Jyri Örri oli ainoa ilmailualan edustaja sosiaali- ja terveysministeriön työryhmässä. Sen raportti suositti valtion omaa kopteriyhtiötä.
 Onko idea valtion kopteriyhtiöstä tullut Finnhemistä?
 – Ei ainakaan minun tietääkseni, hallitusneuvos Ismo Tuominen sosiaali- ja terveysministeriöstä sanoo.
 Valtion helikopteriyhtiö olisi iso bonus Finnhemsin toimitusjohtajalle. Hänestä tulisi lentoyhtiön johtaja. Reilun 10 hengen organisaatio jopa kymmenkertaistuisi.
 –Tällä ei ole mitään tekemistä henkilökohtaisten haaveideni kanssa. Finnhemsin tarkoitus on tuottaa tämä palvelu mahdollisimman yhdenmukaisesti ja yhdenvertaisesti koko maahan. Se on ainoa missio, toimitusjohtaja Jyri Örri sanoo.
 Kopterikiistaa ja Finnhemsin sisäisiä asioita on käsitelty viime aikoina Suomen Kuvalehdessä ja Helsingin Sanomissa. Suomen Kuvalehden jutussa Finnhemsin entiset työntekijät arvostelivat toimitusjohtaja Örrin johtamistapaa aggressiiviseksi.
 Myös A-studiolle useat Finnhemsistä lähteneet kuvasivat Örriä konflikteja luovaksi johtajaksi.
 – Olen persoonana värikäs ja minulla on kantava ääni. Mutta mitään huutamista ja kaltoinkohtelua en kyllä tunnista, Jyri Örri sanoo A-studiolle.
 Ministeriön virkamiehen kokemuksen mukaan Örrin arvostelu on perusteetonta.
 – Olen ollut lääkärihelikopteritoiminnan kehittämisessä paljon tekemisissä Jyri Örrin kanssa. En tunnista näitä adjektiiveja, Ismo Tuominen sanoo.
 Tuomisen mukaan Örri on hoitanut vaikeaa tehtävää paneutuvasti ja suurella tarmolla.
 Suomessa on kuusi lääkärikopterien tukikohtaa. Toni Pitkänen / Yle
 Jo yli 100 000 euroa toimitusjohtajan lentolupakirjan ylläpitoon
 Jo vuosia Finnhemsin sisällä on ihmetelty, miksi Finnhems maksaa toimitusjohtajansa helikopterilentolupakirjan ylläpidon. Kyse on isosta edusta.
 A-studiolle Örri kertoo yhtiön maksaneen yhteensä reilut 100 000 euroa hänen lupakirjansa ylläpidosta.
 – Minulla on oikeus käyttää noin 25 000 euroa vuodessa lupakirjan ylläpitoon.
 Työsopimuksessa toimitusjohtaja sai Finnhemsiltä oikeuden lentää sivutoimisesti helikopterilentoja ja ylläpitää lupakirjaa.
 Ministeriö on tutkinut asian ja antanut Finnhemsin hallitukselle ja toimitusjohtajalle puhtaat paperit.
 – Ministeriö on todennut virallisella kirjeellään, että asiaan ei ole mitään huomautettavaa, Ismo Tuominen sanoo.
 Lentolupakirjan ylläpito on Örrille veroton etu palkan päälle. Toimitusjohtajan palkkakin on kehittynyt verotietojen mukaan hyvin.
 Vuonna 2013 Örri ansaitsi noin 116 000 euroa. Vuonna 2017 ansiotulot nousivat noin 143 000 euroon.
 Örri kertoo A-studiolle, että hän on saanut autoedun ja palkankorotuksen.
 Finnhemsin sisällä on myös epäilty, että toimitusjohtaja on tehnyt liian isoja hankintoja kilpailuttamatta. Asiaa selvittää parhaillaan kilpailu- ja kuluttajavirasto.
 Toimitusjohtaja Örri sanoo, että yhtiön näkemyksen mukaan hankintalain rikkomuksia ei ole tehty.
 – Me olemme käyttäneet koko ajan samaa asiantuntijatahoa ja toimineet aina heidän antamiensa ohjeiden mukaan hankinnoissa.
 Ministeriön virkamies epäilee, että Finnhems ja sen toimitusjohtaja on yritetty saattaa huonoon valoon, samaan aikaan kun lääkärilentojen jatkoa valmistellaan.
 – Näitä ilmiantoja on tullut erityisesti nyt, kun helikopteribisnes on menettämässä markkinoitaan, Ismo Tuominen toteaa.
 Valtio suunnittelee tilaavansa 10 helikopteria lääkärilentoihin. Toni Pitkänen / Yle
 Ehtiikö valtio hankkia kopterit kahdessa vuodessa?
 Valtion kopterihankkeen valmistelu on johtanut siihen, että lääkärilentoihin uhkaa tulla jopa katkos kahden vuoden kuluttua, kun nykyisten operaattoreiden sopimukset päättyvät. Valtion pitäisi olla tilaamassa helikoptereita jo kiireen vilkkaa uuteen yhtiöön.
 – On todellakin kiire tehdä päätöksiä. Minulla on käsitys, että kopterit voidaan vielä tilata, mutta vaikkapa puolen vuoden päästä ei ehkä enää voida, hallitusneuvos Ismo Tuominen sanoo.
 A-studion tietojen mukaan Finnhems on tehnyt jo vuosi sitten kiireellisen ja salaisen tietopyynnön helikopterivalmistajille. Siinä kysyttiin, millä hinnalla ja millä aikataululla valmistajat voisivat 10 helikopteria toimittaa.
 – Aikaikkuna oli muistaakseni 12–18 kuukautta silloin, Finnhemsin toimitusjohtaja Örri sanoo.
 Jotta aika riittäisi, konehankintaa pitäisi Örrin mukaan alkaa edistää vauhdikkaasti.
 – Jos joku väittää, että aika riittää koptereiden hankkimiseen, niin olisin kyllä hyvin huolissani, Babcockin maajohtaja Lauri Pukkinen sanoo.
 Valtion kopterihanke kypsynee päätöksentekoon, kun lääkärilentojen selvitysmies saa joulukuussa työnsä valmiiksi.

150 ihmistä pelastuu joka vuosi lääkärihelikopterin ansiosta – Nyt valtio haluaa siirtää riskialttiin toiminnan itselleen yksityisiltä kopteriyhtiöiltä


Summary: Uutiskanava SkyNewsin mukaan kuolleet olivat bulgarilaisia ja he olivat tukehtuneet.

Essexissä Englannissa on löytynyt 39 ruumista.
 Uutiskanava SkyNewsin mukaan poliisi uskoo, että rekka tuli Bulgariasta. Kuolleet olivat tukehtuneet.
 Kuljettaja on 25-vuotias pohjoisirlantilainen ja hänet on pidätetty, SkyNews kertoo.
 SkyNewsin mukaan ruumiit sisältänyt rekka löytyi Watergladen teollisuusalueelta Graysin kaupungissa.

Rekan kontista löytyi 39 ruumista Englannissa


Summary: Katsastusmäärät laskevat, koska uusi laki sallii aiempaa harvemman katsastusvälin uusille autoille.

Loppuvuosi on perinteisesti hiljaista aikaa katsastusasemilla, mutta tämä syksy on ollut entistä verkkaisempi.
 Myös Koivuhaan Autokatsastus Vantaalla on saanut tuta lakimuutoksen, jonka myötä uusien autojen katsastusväli harveni. Katsastusasema on asiakasmääriltään yksi pääkaupunkiseudun suurimmista.
 Katsastusvastaava  Anssi Venäläisen  mukaan asiakasmäärät ovat selvästi pudonneet vuodentakaiseen verrattuna.
 – Kyllä lakimuutos on näkynyt täällä. Meillä pääkaupunkiseudulla käy keskimääräistä uudempaa kalustoa, sillä puolet autoista on alle 10-vuotiaita, sanoo Venäläinen.
 Lakimuutoksen vaikutukset alkoivat näkyä katsastusmäärissä toukokuusta lähtien. Ennakkoon on arvioitu, että pudotusta katsastuksissa tulisi koko alalla 13 prosenttia vuodessa.
 Mikko Airikka / Yle
 Koivuhaan Autokatsastus ei ole siis ainut asema, jossa asiakasmäärät ovat laskeneet. Näin on käynyt kaikilla alan toimijoilla, sanovat markkinajohtaja A-katsastus sekä muita alan toimijoita edustava Yksityisten katsastustoimipaikkojen liitto (YKL).
 Suurinta pudotus on ollut kaupungeissa, joissa autokanta on uudempaa, sanoo A-katsastuksen toimitusjohtaja  Petri Haikola . Hän jakaa Suomen autokannan iän mukaan karkeasti uudempien autojen Ruuhka-Suomeen ja vanhempien kaarojen Itä- ja Pohjois-Suomeen.
 Katsastuslaki muuttui viime vuonna Uusi katsastuslaki mahdollistaa sen, että uusi auto voidaan katsastaa ensimmäisen kerran vasta neljän vuoden päästä sen ostamisesta. Senkin jälkeen väli on kaksi vuotta aina auton kymmenenteen ikävuoteen saakka. Lainmuutoksen vaikutukset alkoivat näkyä toukokuussa 2019.
 YKL:n laskelmien mukaan katsastuspaikkojen kokonaismäärä on laskenut vuoden alusta jopa parillakymmenellä koko maassa. Katsastusasemia on suljettu erityisesti pienehköiltä paikkakunnilta, joissa on aikaisemmin toiminut kahdesta kolmeen asemaa.
 Lisäksi on ollut irtisanomisia ja lomautuksia.
 A-katsastus aloitti tehostamisen keväällä, lakimuutosta ennakoiden: asemia yhdistettiin ja muutamia suljettiin kokonaan.
 Katsastusala vapautui kilpailulle vuonna 1994 ja sen jälkeen yksityisiä katsastusasemia on noussut tiuhaan tahtiin: asemien määrä on kaksinkertaistunut vuosikymmenessä.
 Nyt alkaa pudotuspeli, sanoo YKL:n toiminnanjohtaja  Björn Ziessler .
 – Kilpailutilanne on kova. Toimipaikkoja on lopetettu ja hinnat ovat pudonneet. Se kertoo raa'asta kilpailusta, Ziessler sanoo.
 Kesä on yhä kiireisempää aikaa
 Koivuhaan Autokatsastuksen vastaava Anssi Venäläinen kertoo, että uusi laki näkyy selvästi katsastusasemien arjessa. Markku Pitkänen / Yle
 Katsastusten hinnat ovat olleet  Traficomin tilaston  mukaan laskussa jo useamman vuoden ajan. Vieläkö on varaa alentaa hintoja, kun kilpailu kovenee entisestään?
 A-katsastuksen toimitusjohtaja Haikola ei usko niin.
 – Pitkässä juoksussa hinnat ovat jo varsin alhaalla. Mielestäni ei ole kovin tervettä, jos hintakilpailu jatkuu tästä vielä eteenpäin, Haikola sanoo.
 Uuden katsastuslain myötä auton voi myös katsastaa milloin tahansa. Nyt asiakaspiikki  osuu entistä selkeämmin kesäkauteen . Vilkkaimpina kesäkuukausina voi olla jopa kaksinkertainen määrä katsastuksia joulukuuhun verrattuna.
 Myös Koivuhaan katsastusasemalla kesä oli todella kiireinen, mutta syksyllä ovi on käynyt huomattavasti harvemmin. Sopeuttamistoimiin ei ole vielä ryhdytty.
 – Se tarkoittaa sitä, että töitä tehdään silloin kun niitä on ja puolet vuodesta on sitten vähän rennompaa, sanoo katsastusvastaava Venäläinen.
 Yksityisten katsastustoimipaikkojen liiton toiminnanjohtaja Björn Ziesslerin mukaan kilpailu alalla on nyt jopa raakaa. Markku Pitkänen / Yle
 Lue lisää:
 Uusi laki katsastuksista tuli ja toi mukanaan sekaannusta: “Autoilijoilla on ollut paljon epätietoisuutta”
 Saisiko olla ruostesuojaus tai vian korjaus? Katsastuskonttoreiden keksittävä uusia palveluita, kun perinteinen toiminta vähenee

Uusi laki tuli voimaan, ja katsastusasemilla alkoi heti pudotuspeli: irtisanomisia, lomautuksia ja toimipaikkoja kiinni