Summary: Rahoitusvaikeudet uhkaavat kaataa Huhtanen Capitalin. Liiketoimet Nuorisosäätiön kanssa tahrasivat yhtiön mainetta.

Useita satoja asuntoja eri puolella Suomea omistava kiinteistösijoitusyhtiö Huhtanen Capital on ajautunut vakaviin talousvaikeuksiin.
 Yhtiön hallitus on irtisanoutunut ja rahoitusvaikeuksista kärsivä yhtiö harkitsee konkurssihakemuksen jättämistä.
 – Se on yksi vaihtoehto, mutta tietysti se huonoin. Itse toivon muuta ratkaisua, sanoo kiinteistösijoitusyhtiön suurin osakas  Juha-Matti Huhtanen .
 Huhtanen on myös irtisanoutunut yhtiön toimitusjohtajan paikalta.
 – Olen käyttänyt kuusi vuotta tähän yhtiöön, ja se ei ollut mikään helppo polku. Toivon, että yhtiökokouksessa joku muu hyppää näihin saappaisiin ja saa rahoituksen järjestettyä, Huhtanen sanoo.
 Konkurssin lisäksi vaihtoehtoina ovat vapaaehtoinen velkajärjestely, velkasaneeraushakemuksen jättäminen käräjäoikeuteen tai uuden osakeannin järjestäminen
 Huhtanen Capital omistaa lähes 800 asuntoa eri puolilla Suomea.
 Useita satoja sijoitusasuntoja Huhtanen Capital on vuonna 2013 perustettu kiinteistösijoitusyhtiö. Yhtiön pääomistaja ja perustaja on Juha-Matti Huhtanen. Hän työskenteli aiemmin Danske Bankin yksityispankkiirina Luxemburgissa. Huhtanen Capital omistaa lähes 800 asuntoa eri puolilla Suomea. Yhtiöllä on noin sata osakkeenomistajaa.
 Osakeanti epäonnistui – pelastaja isoon kauppaan saatiin Oulusta
 Danske Bankin yksityispankkiirina Luxemburgissa aiemmin työskennellyt Huhtanen perusti kiinteistösijoitusyhtiön vuonna 2013.
 Yhtiöllä on noin sata osakasta. Kesällä 2018 yhtiö haki uutta, 4,6 miljoonan euron rahoitusta osakeannilla. Se kuitenkin epäonnistui, eikä uusia sijoittajia löytynyt tarpeeksi.
 Huhtasen mukaan myöskään pankit eivät ole olleet halukkaita myöntämään yhtiölle lainoja.
 Tästä huolimatta yhtiö sai hankittua rahoituksen,  kun se osti elokuussa 2018  yli 300 asuntoa valtionyhtiö Kruunuasunnoilta. Valtionyhtiö perustettiin vuonna 1999 hallinnoimaan puolustusvoimien omistamia vuokra-asuntoja.  – Se oli meidän kruununjalokivemme. Neuvottelut kestivät yli kuusi kuukautta, ja olimme todella iloisia kaupoista, Juha-Matti Huhtanen sanoo.
 Huhtanen ei halua kertoa, mistä talousvaikeuksissa oleva yhtiö sai rahoituksen suureen kiinteistökauppaan. Hän viittaa vain “hyviin ihmisiin Oulusta, jotka halusivat auttaa”.
 Kruunuasuntojen toimitusjohtaja  Mika Karlsson  kertoi MOT:lle, että kauppasumma on liikesalaisuus. Karlssonin mukaan asuntokaupoissa ei ilmennyt mitään ongelmia.
 Joonas Haverinen / Yle
 Lähipiirin kiinteistökaupoista kiistaa
 Kesällä 2018 Huhtanen Capital tilasi analyytikkoyhtiö Inderesiltä sijoitustutkimuksen, joka julkaistiin kun kiinteistösijoitusyhtiö haki uutta joukkorahoitusta.
 Tutkimuksessa tuotiin esille kyseenalaisia lähipiirikauppoja. Huhtanen Capitalin omistajien pitkän tähtäimen suunnitelma oli listata yhtiö pörssiin. Sen toimintakulttuuri ei kuitenkaan ollut tasolla, jota vaaditaan pörssiyhtiöltä, sijoitustutkimuksessa todettiin.
 Sijoitustutkimuksessa mainitut lähipiirikaupat toteutettiin Ylen tietojen mukaan vuonna 2016 Jyväskylässä. Niissä ei tapahtunut mitään laitonta, mutta Huhtanen Capitalin muiden omistajien mielestä menettely oli kyseenalaista.
 Huhtanen Capital osti Jyväskylän Laajavuoresta kerrostalon asunto-osakkeet. Samalla Juha-Matti Huhtanen osti toisen, osittain omistamansa yhtiön omistukseen tontin, jossa kerrostalo sijaitsee.
 Tontti maksoi 200 000 euroa. Vain muutama viikko myöhemmin Huhtasen osittain omistama yhtiö myi tontin 900 000 eurolla eli yli nelinkertaisella hinnalla.
 Muut Huhtanen Capitalin osakkeenomistajat pitivät kyseenalaisena menettelyä, jossa Huhtanen teki kohteessa suuren myyntivoiton.
 – Siitä tuli sitten sanomista. Meillä ei ollut voimassaolevaa kilpailukieltoa, mutta olin samaa mieltä, ettei näin voi tehdä. Teimme sovintosopimuksen, ja siirsimme voitot Huhtanen Capitalille.
 MOT:n haltuunsa saaman sovintosopimuksen mukaan Huhtanen sitoutui maksamaan Huhtanen Capitalille lopulta 450 000 euroa takaisin.
 Nuorisosäätiö osti yli 12 miljoonalla eurolla Juha-Matti Huhtasen osittain omistamalta yhtiöltä asuntoja, joista yksi sijaitsee Vantaanlaaksossa. Kaupat peruutettiin Nuorisosäätiön uuden johdon vaatimuksesta. Jyri Hänninen / Yle
 Nuorisosäätiö-kytkökset tahrasivat mainetta
 Sijoittajien ja rahoittajien silmissä Huhtanen Capitalin maine koki kolauksen, kun Yle kertoi yhtiön liiketoimista  Nuorisosäätiön kanssa.
 Nuorisosäätiön entisiä johtajia  Aki Haaroa  ja  Perttu Nousiaista   epäillään useista talousrikoksista . Juha-Matti Huhtasta on kuulusteltu tutkinnassa todistajana.
 Häntä ei MOT:n tietojen mukaan epäillä rikoksista.
 Poliisin tutkimuksissa on Ylen tietojen mukaan keskitytty Nuorisosäätiön ja Juha-Matti Huhtasen osittain omistaman yhtiön välisiin kiinteistökauppoihin.
 Nuorisosäätiö osti 12 miljoonalla eurolla sijoitusasuntoja, jotka soveltuivat varsin huonosti Nuorisosäätiön toimintaan. Nuorisosäätiön tehtävä on vuokrata kohtuuhintaisia asuntoja nuorille.
 Kauppojen taustalla oli myös suomalainen varjopankki GF Money. Taloudelliset epäselvyydet saivat GF Moneyn lopulta perumaan pörssiin listautumisensa.
 Nuorisosäätiön uuden johdon vaatimuksesta kaupat purettiin keväällä 2018.  Kaupoista voi lukea lisää tästä linkistä.
 Huhtanen Capitalilla ja Nuorisosäätiöllä oli muutaman vuoden ajan varsin tiivit välit:
 Kesällä 2015 Nuorisosäätiö sijoitti 250 000 euroa Huhtanen Capitaliin. Nuorisosäätiöstä tuli sijoituksella Huhtanen Capitalin toiseksi suurin osakas. Lisäksi Nuorisosäätiö lainasi Huhtanen Capitalille 500 000 euroa. Sijoitus ja laina olivat Ara-säädösten vastaisia korkeariskisiä sijoituksia. Nuorisosäätiö osti Huhtanen Capitalin tytäryhtiöltä noin 60 sijoitusasunnon vuokraamiseen liittyvät palvelut. Huhtanen Capital oli järjestämässä Nuorisosäätiön ex-johtajien Aki Haaron ja Perttu Nousiaisen henkilökohtaisia sijoituksia. Säätiön entinen johtokaksikko hankki sijoitusasuntoja rahoilla, joiden poliisi epäilee olevan lahjuksia. Huhtanen Capital osti samoista kohteista sijoitusasuntoja kuin Haaron ja Nousiaisen hallinnoima yhtiö.
 Huhtanen Capitalin tulevaisuus ratkeaa todennäköisesti myöhemmin kesällä järjestettävässä yhtiökokouksessa.

Kiinteistösijoitusyhtiö ajautui konkurssin partaalle – hankki vain vuosi sitten valtionyhtiöltä satoja asuntoja


Summary: E-urheilun vedonlyönnin liikevaihto saattaa ensi vuonna nousta yli 23 miljardiin dollariin.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Pohjoismaiden johtaviin urheiluvedonlyöntiä tarjoaviin yrityksiin kuuluva NordicBet ja kaikki muut Betsson Groupin brändit, mm. Betsafe ovat lopettaneet e-urheilukohteiden tarjonnan. Lisäksi yritys ei jatkossakaan sponsoroi alaikäisiä pelaajia.
 Päätöstä perustellaan sillä, että osa pelaajista on alaikäisiä, e-urheilussa osuus on jopa merkittävä.
 – Sen takia osassa lisenssimaita kohteita ei ole saanut tarjota, selittää NordicBet-brändin omistavan Betsson Groupin Head of Marketing  Jussi Nurmi .
 Lisäksi on huomattu, että varsinkin nuorimmassa asiakasryhmässä vedonlyöntikäyttäytyminen on lisääntynyt. NordicBetiltä arvioidaan, että pelaaminen ja pelien seuraaminen houkuttelevat alaikäisiä lyömään vetoa e-urheilusta.
 – Emme halua olla sitä trendiä kasvattamassa ja kehittämässä. Ei tunnu vastuullisesti oikealta tarjota näitä vetokohteina.
 Pelialaa seuraavien mukaan NordicBetin päätös ei johdu nuorten pelikäyttäymisestä, vaan siitä, ettei NordicBet pysty vastaamaan markkinoille rynnineiden e-urheiluun panostavien pienten vedonlyöntiyhtiöiden toimintaan.
 Jussi Nurmen mukaan pienten toimijoiden tulo markkinoille ei juurikaan ole vaikuttanut NordicBetin liiketoimintaan.
 E-urheilun vedonlyönnissä miljardimarkkinat
 NordicBetille luopumispäätös ei ole pieni asia. Yhtiö kuvaa e-urheilukohteidensa peliliikevaihtoa huomattavaksi. Viikoittain kohteita on ollut jopa satoja ja suurten turnausten aikana vieläkin enemmän, ja liikevaihto on kasvanut koko ajan. Lisäpontta kohteet ovat saaneet esimerkiksi suomalaisen pelijoukkueen ENCEn menestyksen myötä.
 E-urheiluvedoista luopuminen ei välttämättä ole lopullista. Pelaaminen voidaan aloittaa uudelleen, jos parhaillaan kesken oleva kansainvälinen vastuullisen pelaamisen selvitystyö osoittaa sen olevan mahdollista.
 Selvitystyötä tehdään eri maiden vastuullisen pelaamisen järjestöjen ja Betsson Groupin pelilisenssit myöntäneen Maltan Gaming Authorityn kanssa.
 Maailmanlaajuisesti e-urheilussa on kyse valtavista summista. Laskelmien mukaan esports-vedonlyöntiin käytetään ensi vuonna jopa  noin 23,5  miljardia Yhdysvaltain dollaria. Johtavia pelimaita ovat Yhdysvallat, Etelä-Korea ja Kiina.
 Veikkaus ei ole harkinnut luopumista
 Kotimainen Veikkaus ei ole edes keskustellut e-urheilun vedonlyöntikohteista luopumisesta.
 – Ei olla harkittu, eikä asiasta ole tietääkseni talossa edes keskusteltu, kertoo Veikkauksen vedonlyöntiyksikön tuotekehitysasiantuntija  Jani Karjalainen .
 Veikkaus katsoo, ettei e-urheilu ole pelihaittojen mukaan erityinen laji.
 Veikkauksessa ei edes uskota siihen johtopäätökseen, että paljon e-urheilua seuraava tai pelaava nuori löisi vetoa pelien takia.
 – Toki me seuraamme asiakkaiden pelaamista. Meillä on työkalut siihen. Meillä on myös vastuullisuusmääräyksiä, joiden mukaan esimerkiksi yön tunteina ei saa siirtää rahaa tileille. Lisäksi melkein kaikki e-urheilun vedonlyönti tulee netin kautta, jossa on voimassa pakolliset rahansiirtorajoitukset.
 Karjalaisen mukaan edes e-urheiluun satsaavien pelaajien profiili ei tue ajatusta siitä, että peli houkuttelisi nuoria tai alaikäisiä vedonlyönnin pariin.
 – Jos vertaa keskivertaiseen pitkävetoasiakkaaseen, niin e-urheilun veikkaaja on nuori, mutta keskimäärin selvästi yli 30-vuotias. Hyvin miesvoittoista porukkaa, jopa enemmän kuin muu pitkävetoa harrastavien ryhmä.
 Alaikäisten pelaamista Veikkaus rajoittaa muun muassa vahvalla tunnistautumisella netissä. Esimerkiksi nettitunnuksia saa vasta 18 vuotta täyttänyt.
 E-urheilu pian kolmanneksi suurin pitkävetopeli
 Veikkaus ei kerro, kuinka suuria euromääriä e-urheiluun laitetaan. Sen yhtiö kertoo, että pitkävedossa e-urheilu on jalkapallon ja jääkiekon ylivoiman takana noussut jo viidenneksi suurimmaksi lajiksi. Välissä ovat tennis ja koripallo ja takana pesäpallo ja salibandy.
 – Vuodesta 2014 se on noussut pykälä kerrallaan. Parin vuoden kuluttua se on jo kolmanneksi suurin, Karjalainen ennustaa.
 Käytännössä Veikkaus on siis menossa päinvastaiseen suuntaan kuin NordicBet.
 – Emme näe mitään syytä, miksi e-urheilu ei olisi yksi urheilulaji kaikkien muiden joukossa.
 E-urheilun suosiota kuvaa myös se, että laji nousi  Sponsor Insight -tutkimusyrityksen  tutkimuksessa 18–29-vuotiaiden suomalaismiesten joukossa ensimmäistä kertaa jääkiekon ohi kiinnostavimmaksi urheilulajiksi.
 Veikkaus aloitti panostamisen e-urheiluun vuonna 2014. Sen myötä Veikkaus on ollut kotimaisen e-urheilu-liiga  FEL:n  yhtenä yhteistyökumppanina. Noin kuukausi sitten Veikkaus aloitti yhteistyön tunnetuimman suomalaisen  e-urheiluseura ,  ENCE Esportsin  kanssa, joten Veikkauksen satsaukset ovat suuria.

Pohjolan johtava vedonlyöntiyhtiö lopettaa e-urheilun tarjonnan alaikäisten veikkaajien takia – Veikkaus ei ole edes miettinyt luopumista


Summary: Norjalaistutkija ei pidä tilannetta huolestuttavana, sillä jääkylmä vesi laimentaa aluksesta vuotavan radioaktiivisen cesiumin nopeasti.

Norjalaiset ovat mitanneet äärimmäisen suuria säteilyarvoja vuonna 1989 uponneen neuvostoliittolaisen ydinsukellusveneen hylystä.
 K-278 Komsomolets -niminen sukellusvene makaa Norjanmeren pohjassa. Testeissä havaittiin, että aluksen ilmanvaihtokanavista vuotaa mereen radioaktiivista cesiumia. Paikalta mitatut säteilyarvot ovat paikoin 800 000 -kertaiset normaaliarvoihin verrattuna, kertoo  BBC.
 Norjalaisten tekemissä tutkimuksissa havaittiin, että aluksen ilmanvaihtokanavista vuotaa mereen radioaktiivista cesiumia. NORWEGIAN INSTITUTE OF MARINE RESEARCH/ AOL
 Tutkija  Hilde Elise Heldal  ei kuitenkaan pidä tilannetta huolestuttavana, sillä jääkylmä vesi laimentaa radioaktiivisen cesiumin nopeasti.
 Heldal lisää, että ydinsukellusvene makaa 1 680 metrin syvyydessä, joten vain harva kala uiskentelee aluksen läheisyydessä.
 Komsomolets-hyökkäyssukellusveneellä syttyi 7. huhtikuuta 1989 tulipalo, jossa kuoli 42 merimiestä. Aluksessa oli kaksi torpedoa, jotka oli varustettu ydinkärjillä.
 Petteri Sopanen / Yle
 Norjan meritutkimusinstituutti  tutki ja kuvasi hylkyä  ensimmäisen kerran kauko-ohjattavalla minisukellusveneellä tämän kuun 7. päivä. Tuolloin havaittiin, että radioaktiivinen vuoto tulee aluksen ydinreaktoria lähellä olevasta putkesta. Aluksen muista kohdista otetuissa testeissä ei havaittu kohonneita säteilypitoisuuksia.
 Norjalaiset kuvasivat K-278 Komsomolets -sukellusveneen hylkyä Norjanmerellä.  NORWEGIAN INSTITUTE OF MARINE RESEARCH/ AOL
 Myös Venäjä on suorittanut aiemmin tutkimuksia hylyllä ja mitannut samassa kohdassa kohonneita säteilyarvoja.
 Aluksen uppoamisen jälkeen Norja ja Venäjä ovat seuranneet säännöllisesti säteilytilannetta alueella – välillä maiden yhteisissä operaatioissa.
 Lisää aiheesta:
 BBC: Russian nuclear submarine: Norway finds big radiation leak

Ensimmäiset kuvat 30 vuotta sitten uponneesta neuvostoydinsukellusveneestä – säteilymäärät paikoin hurjia normaalitasoon verrattuna


Viro on myöntänyt suomenkielistä ohjelmaa lähettävälle SSS-radiolle ensimmäisenä vieraskielisenä radioasemana viisivuotisen toimiluvan. SSS-radio lähettää ohjelmaa Viron pohjoisimmassa maakunnassa Harjussa ja sen pääkaupungissa Tallinnassa.
 Viron kuluttajansuoja- ja teknisen seurannan virasto myönsi toimiluvan kaikkiaan 14 valtakunnalliselle ja 13 alueelliselle radioasemalle. Luvan saaneista valtaosa uudisti vanhan toimilupansa.
 SSS-radio on lähettänyt suomenkielistä ohjelmaa Tallinnan Mustamäellä sijaitsevasta toimituksestaan vuodesta 2012. Aluksi ohjelmat olivat kuultavista vain verkossa. Kolme vuotta sitten asemalla toimitettua ohjelmaa alettiin välittää myös FM-aalloilla kuukausittain myönnettyjen tilapäislupien nojalla.
 SSS-radio on uutis-, ajankohtais- ja viihdekanava, joka käyttää ohjelmistossaan paljon suomen- ja vironkielistä musiikkia.
 Päätoimittaja  Tapio Reinin  mukaan SSS-radion ohjelmia kuunnellaan ainakin 40 maassa. Tallinnan lisäksi asemalla on kuuntelijoita myös Suomessa.

Suomenkieliselle SSS-radiolle myönnettiin ensimmäisenä vieraskielisenä asemana viisivuotinen toimilupa Virossa


Summary: Sisäministeri Ohisalo saa ensi viikolla vieraakseen ministerikollegansa muista EU-maista.

Hallitus  kertoi eilen valmistelevansa korotuksia pienimpiin eläkkeisiin.
 Vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo  katsoo, että vihreät voivat olla tyytyväisiä linjaukseen. Se parantaa hänen mukaansa pienituloisimpien eläkeläisten asemaa.
 – Kyseessä on tietysti tässä kohtaa esitys, ja päätökset tehdään lopulta budjettiriihessä, Ohisalo sanoo.
 Nykyiset korotukset eivät vielä vastaa  Antti Rinteen  (sd.) niin sanottua "vappusatasta", mutta ne ovat Ohisalon mielestä hyvä alku.
 – Myöhemmin yhteistyössä työmarkkinajärjestöjen kanssa käydään keskustelua siitä, miten mahdollisesti sataa euroa kohden mennään.
 Lue myös:   Rinteen "vappusatanen" rautalangasta – näin se toimii ja tällaisiin ihmisiin se vaikuttaa
 Mistä kyse?
 Vihreiden vaalikampanjat ovat rakentuneet viime vuosina ympäristön, koulutuksen ja köyhyyden torjunnan ympärille.
 Edellisen kauden puolue istui oppositiossa, mutta kevään vaalien jälkeen se nousi hallitukseen ajaakseen juuri näitä teemoja.
 Maria Ohisalon mukaan vihreissä kiitelläänkin Rinteen hallituksen kunnianhimoista ilmastolinjaa.
 – Päästöt alas ja hiilinielut ylös, se on yksi keskeisimmistä tehtävistämme, hän summaa.
 Koulutukseenkin hallitus panostaa, mutta esimerkiksi vaalipuheissa esillä pidettyä ja  Pekka Haaviston  (vihr.) vaatimaa "koulutusmiljardia" ei ohjelmista löydy.
 Jäikö "koulutuksen kunnianpalautus" sittenkin tekemättä?
 – Teemme pysyviä menolisäyksiä, ja investointikorissa on koulutukseen liittyviä tulevaisuusinvestointeja. Jokaiselle koulutusasteelle tehdään korotuksia, Ohisalo korostaa.
 Vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri Maria Ohisalo katsoo, että ihmisen syrjäytyminen on inhimillisen tragedian lisäksi turvallisuusuhka. Karoliina Simoinen / Yle
 Opiskelijoiden jaksaminen ja esimerkiksi opintotuen suuruus ovat olleet tiuhaan keskusteluissa tällä viikolla. Rinteen hallitus on luvannut opintotukeen vain pieniä korotuksia.
 Lue myös:   Ministeri Saarikko: Opiskelijoita koskeneesta Twitter-keskustelusta puuttui paikoin sydämen sivistystä
 – Opintotuen indeksiin sitominen on konkreettinen parannus, mutta tällä hallituskaudella ei päästä ehkä siihen, että opintotukea korotettaisiin, Ohisalo myöntää.
 Hänen mukaansa on kuitenkin tärkeää muistaa, että hallitus on luvannut panostaa opiskelijoiden kohtuuhintaiseen asumiseen ja opiskelija-asuntojen lisäämiseen.
 – Se on keskeinen keino köyhyyden torjunnassa.
 Kuka ja mitä?
 34-vuotiaan Ohisalon viime kuukaudet ovat olleet kiireisiä.
 Huhtikuussa hänet valittiin eduskuntaan ja kevään hallitusneuvottelujen jälkeen sisäministeriksi.
 Vajaa kuukausi sitten vihreiden puoluekokouksessa hänet valittiin puolueensa puheenjohtajaksi ilman vastaehdokkaita.
 Vaikka ministeriössä tekemistä riittää, on puolueen toiminnassa kesä hiljaisempaa aikaa.
 – Ensimmäiset viikot ovat menneet lähinnä siihen, että ministeriössä tehdään täysillä duunia ja valmistaudutaan EU-puheenjohtajuuskauden asioihin, Ohisalo kertoo.
 – Onhan tämä ollut aika haipakkaa monella tavalla. Ensimmäisinä viikkoina oli hyvä, jos ehti käydä kotona nukkumassa.
 Ensi viikolla EU-maiden sisä- ja oikeusministerit tapaavat Helsingissä Ohisalon ja oikeusministeri  Anna-Maja Henrikssonin  (r.) johdolla.
 Keskeisiä kysymyksiä kokouksessa ovat muuttoliike, EU:n sisäisen turvallisuuden suunta sekä oikeusvaltioperiaatteen turvaaminen.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Ohisalo on työskennellyt aiemmin köyhyystutkijana.
 Hän ajattelee, että myös sisäministerin on syytä olla kiinnostunut köyhyydestä. Eriarvoisuus on Ohisalon mukaan myös sisäisen turvallisuuden kysymys.
 – Kun ihmiset jäävät koulutuksen ja työn ulkopuolelle, niin se on henkilökohtaisen tragedian lisäksi myös turvallisuusuhka. On tärkeää, että jokaiselle olisi paikka täällä, hän sanoo.
 Maria Ohisaloa haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:
 Analyysi: Turvallisuus sai uuden painotuksen – Vihreä sisäministeri käänsi puheet turvapaikanhakijoista ja rosvoista syrjäytyneiden auttamiseen
 Maria Ohisalo – parissa kuukaudessa ensin kansanedustajaksi, sitten ministeriksi ja nyt vihreiden puheenjohtajaksi

Edullisemmat asunnot tuovat helpotusta opiskelijoiden toimeentuloon, uskoo vihreiden Maria Ohisalo


Summary: Piittaamattomuus tekee metsiin tilaa tuholaisille. Lämpenevä ilmasto voi lisätä hyönteistuhojen määrää tulevaisuudessa.

Metsänomistajan pitäisi käydä metsässään vähintään kaksi kertaa vuodessa. Metsäasiantuntija  Olavi Reittu  muistuttaa, että metsissä piilee tuholaisvaara, jos sinne on jäänyt runsaasti talven tykkylumien tai kevään myrskyn kaatamia puita.
 Metsissä pitäisi siis käydä viimeistään nyt, sillä tuhohyönteisistä pelätyimmän, kirjanpainajan, parveilu alkaa loppukesällä.
 – Kevään ja syksyn lisäksi metsässä pitäisi käydä tykkylumitalvina myös talvella. Silloin mahdollisten tuhojen korjaamiseen pääsisi nopeammin, patistelee Reittu.
 Mikäli metsässä on myrsky- tai tykkylumikaatoja, pitää arvioida niiden määrä. Muutamia runkoja ei tarvitse poistaa metsästä.
 – Tuhopuita voi olla 10 kuutiota hehtaarilla eli noin parikymmentä runkoa.
 Kirjanpainajan jäljet muistuttavat hieroglyfejä kaarnan alla. Mari Lukkari / Yle
 Mikäli kaatuneita puita on tätä enemmän, ne pitää niin sanotun ötökkälain mukaan raivata metsistä 24. heinäkuuta mennessä. Sama takaraja on valmiiden kuusipuupinojen poistamiseen tienvarsista.
 – Mitä aiemmin on asialla, sen parempi.
 Kirjanpainaja syö kuusen runkoon reikiä kaarnan alla ja tekee puusta kelvottoman tukkipuuksi. Puolen sentin mittainen kuoriainen on taloudellisesti merkittävin kuusta vioittava tuholainen. Kirjanpainajien lisääntyminen ja joukkoesiintymät ovat aiheuttaneet merkittäviä metsätaloudellisia tappioita pitkin Eurooppaa. Laji on yleinen myös koko Suomessa.
 Kirjanpainaja ahkeroi lämpimällä
 Kirjanpainajat hyötyvät lämpimistä kesistä ja metsänomistajien piittaamattomuudesta. Niitä hyödyttävät myös parin viime vuoden kaltaiset tykkylumitalvet, jolloin raskasta tykkylunta syntyy painoksi puihin. Tykkylumi on yleisinä yli 200 metrin korkeudella merenpinnasta sijaitsevissa vaarametsissä Pohjois-Savossa, Pohjois-Karjalassa ja Kainuussa.
 Tykkylumituhojen vuoksi metsiä hakattiin viime vuonna Kainuussa 77 miljoona euron, Pohjois-Karjalassa 66 miljoonan euron ja Pohjois-Savossa 28 miljoonan euron edestä.
 Kaatuneita puita Kiteellä 13.5. 2019  Tanja Perkkiö / Yle
 Kaatuneiden runkojen poistaminen metsästä vie kirjanpainajilta parveilupaikat. Talven aiheuttamien tuhojen lisäksi on hyvä huomioida myös myrskyt. Tällä hetkellä Pohjois-Karjalan eteläosissa Kiteellä ja Kesälahdella on kirjanpainajatuhon riskialueita toukokuun alun myrskyn jäljiltä.
 – Myrskypuut olisi paras korjata myös pois metsästä, mutta ne voi myös jättää kuorittuina metsään. Kunhan tosiaan poistaa kuoren, jonka alla kirjanpainaja elää, neuvoo metsäasiantuntija Olavi Reittu.
 Pystypuistakin voi etsiä merkkejä heikentyneestä kunnosta.
 – Sahanpurukasat puun juurella, runsas pihkan valuminen ja oksien harsuuntuminen ovat merkkejä puun heikentymisestä. Varsinkin reunametsissä, johon pääsee hyvin valoa, on kirjanpainajille mieleisiä paikkoja. Ne veitikat pitävät valosta ja lämmöstä.

Metsänomistaja, milloin tarkistit metsäsi kunnon? Tuhohyönteiset iskevät pian unohtamaasi runkoon


Summary: Amnesty syyttää Filippiinien hallintoa huumesodan vaatimien kuolonuhrimäärien tahallisesta vääristämisestä.

Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvosto teettää raportin Filippiinien huumesodasta. Tarkkailijoiden mukaan presidentti  Rodrigo Duterten  toimet huumausaineita ja rikollisia vastaan ovat tappaneet kolmessa vuodessa 20 000 filippiiniläistä.
 YK:n päätös kattavan selvityksen tekemisestä aiheutti Filippiinien hallinnossa vastareaktion. Hallitus itse arvioi kuolleita olevan vain 5 300.
 Filippiinien ulkoministerin  Teodoro Locsinin  mukaan yksipuolinen päätös perusteluineen ei voisi olla kauempana totuudesta.
 – Emme hyväksy poliittisesti ahdasmielistä päätöstä. Tästä koituu seurauksia, sanoo Locsin.
 Yle kävi tapaamassa surmatun riksankuljettajan omaisia viime syksynä. Voit lukea  jutun täältä.
 Amnesty vaati tutkimusta
 Amnesty-ihmisoikeusjärjestön mukaan kuolemat eivät enää kiinnosta lehdistöä. Samaan aikaan hallinto ei tutki asiaa eikä järjestä riittäviä hoito-ohjelmia huumeiden käyttäjille.
 Järjestö vaati viikonloppuna, että YK:n on välittömästi aloitettava tutkimus Duterten huumeiden vastaisesta sodasta ja tuhansista kuolemista.
 Järjestön mukaan on mahdotonta tietää tarkkaan, kuinka monta ihmistä on kuollut huumeiden vastaisen kampanjan aikana. Järjestö syyttää hallintoa tietojen tahallisesta vääristämisestä ja monimutkaistamisesta.
 Vuosi aikaa tehdä raportti
 Islannin ehdotusta raportin tekemisestä kannatti 18 valtiota. Vastaan äänesti 14 valtiota, kun taas 15 valtion edustajat eivät osallistuneet äänestykseen.
 YK:n ihmisoikeusasioiden korkean edustajan toimistolla on vuosi aikaa laatia kattava raportti Filippiinien ihmisoikeustilanteesta. Ihmisoikeusasioiden korkea edustaja on Chilen entinen presidentti  Michelle Bachelet .
 Duterte itse kommentoi YK:n päätöstä lyhyesti. Hänen mukaansa teksti on "hullu", mutta hän aikoi kuitenkin tutustua päätökseen.
 – Antaa heidän kertoa asiansa, niin tutustun siihen, Duterte sanoo.
 Edellisen kerran YK:n ilmaistessa huolensa Filippiinien tilanteesta vuonna 2016, Duterte haukkui Bacheletin edeltäjän  Zeid Raad Al Husseinin  "idiootiksi" ja "paskiaiseksi".
 Lisää aiheesta:
 3-vuotias tyttö kuoli poliisin luoteihin huumeratsiassa Filippiineillä – ”Sellaista sattuu”
 Amnesty vaatii YK:ta tutkimaan Filippiinien huumeiden vastaista sotaa

YK:n ihmisoikeuskomitea teettää raportin Filippiinien huumesodasta


Summary: Miniatyyrihevosia on rekisteröity Suomeen alle kaksisataa.

Kolmeviikkoinen Pampula kirmaa eestaas sipoolaisen Nybackan tallin laitumelle vievää tietä. Se on niin pieni, että esimerkiksi sopivaa riimua tai loimea ei varsalle löydy – toistaiseksi Pampula saa siis juosta vapaana emänsä Dotjen kintereillä.
 – Kaikki on aivan ihastuneita Pampulaan, se on tallin maskotti, yrittäjä  Suvi Kettunen  kertoo.
 Pampulan tarina sai alkunsa viime vuonna, kun Kettunen vei Dotjen lemmenlomalle Riihimäelle. Sieltä löytyi näyttelyissä palkittu ori Caesar.
 – Ryhdyin suunnittelemaan Dotjelle varsaa, koska se on hyvärakenteinen ja sillä on hyvät jalka-asennot. Enkä ole koskaan aiemmin kasvattanut minivarsaa.
 Dotje, Pampula ja Caesar ovat Euroopan miniatyyrihevosia. Niiden lajitovereita on Suomen Hippoksen rekisterissä alle 200.
 Pampula on rohkea varsa, Suvi Kettunen kertoo. Ronnie Holmberg / Yle
 Pampulan säkäkorkeus oli syntyessä vaivaiset 48 senttiä. Täysikokoisenakin se jäänee emänsä mittoihin, noin 75 senttiä korkeaksi.
 Minihevosia ei useinkaan käytetä ratsuina, vaan ennemmin lemmikkeinä. Ne auttavat myös pihapiirin siistinä pitämisessä laiduntaessaan.
 Kolmeviikkoinen Pampula pärjää vielä äidinmaidolla. Ronnie Holmberg / Yle
 Nybackan tallilla Kettunen suunnittelee Pampulasta ennen kaikkea muiden hevosten kuljetuskaveria.
 – Kun tällainen minihevonen tyytyväisenä rouskuttaa heinää kuljetusautossa, niin herkempi ja arvokkaampi kouluhevonen rauhoittuu siinä vieressä, Kettunen kuvailee.
 Esimerkiksi Dotjella on kokemusta ammattimaisen seuralaisen työstä: se on muun muassa saattanut tuttavan kilpahevosen Ruotsista Suomeen.
 Miniatyyrihevoset ovat pitkäikäisiä lemmikkejä. Ne voivat elää yli 30-vuotiaiksi. Ronnie Holmberg / Yle
 Minihevoset ovat myös suosittuja näyttelyhevosia.
 – Niitä voi loputtomasti kammata ja lelliä, Kettunen kertoo.
 Myös Pampulassa voisi olla ainesta näyttelyhevoseksi. Varsan jalkojen asento ei kuitenkaan vielä ole täysin valmis, eikä Kettunen tiedä, riittäisikö tallinpidolta aikaa näyttelyihin.
 – Näin kotona Pampula saa kyllä kaiken huomion meidän perheeltä.
 Minihevosten jalostamisella on myös nurjat puolensa. Osa hevosista kärsii hammasongelmista, kun hampaat eivät enää mahdu niiden kalloon. Kettunen onkin päättänyt, ettei jalosta ainakaan Pampulaa ja Dotjea pienempiä hevosia.
 – Rajansa kaikella.
 Pampula valloittaa sydämiä Uudellamaalla. Ronnie Holmberg / Yle

Video: Tämä minivarsa on sipoolaistallin maskotti ja sydäntensärkijä – korkeus syntyessä vain 48 senttiä: "Pampula saa kyllä kaiken huomion"


Summary: Karhusuorassa nähtiin heti ensimmäisenä iltana dramatiikkaa, kun pentu putosi kuoppaan ja emokarhu ryntäsi paikalle.

Ylen  karhulähetyksessä  on ensimmäisen vuorokauden aikana nähty useita pentuja ja aikuisia karhuja.
 Jännittävin tilanne tapahtui heti keskiviikkona illalla, kun karhunpentu näytti humpsahtavan heinäkasan läpi maan alle. Emokarhu hyökkäsi nopeasti paikalle. Pentu kuitenkin pääsi nopeasti pois ilmeisen vahingoittumattomana mutta säikähtäneenä.
 Ylen kuvaaja  Timo Sihvonen  kertoo, että kuopassa on ennen pidetty kaloja karhuja varten. Kaloista on kuitenkin luovuttu, koska ne houkuttelivat paikalle lokkeja. Nykyään koloon joskus laitetaan ruokaa, ja pennut ovat joskus käyttäneet sitä kylpemiseen.
 Toisella videolla näkee, miten pennut tutkivat samaa koloa. Tämä tapahtui sen jälkeen, kun pentu oli jo pudonnut kuoppaan.

 Karhuja houkutellaan katselupaikalle ruuan avulla, ja ne ovat tulleet hyvinkin lähelle kameraa. Karhuja on houkuteltu esimerkiksi puussa roikkuvien kuivamuona-astioiden eli pommien avulla.

 Yle kuvaa karhujen elämää Kainuussa Suomussalmen Raatteessa lähellä Venäjän rajaa. Kyseessä on tiettävästi ensimmäinen 360-kameralla tehty karhukamera.
 Karhut kiinnostivat aamukolmeen
 Karhujen elämän seuraaminen on kiehtonut monia. Lähetys alkoi keskiviikkona, ja torstaiaamuun mennessä se oli avattu jo lähes 150 000 kertaa.
 Yksi seuraajista oli taipalsaarelainen  Jussi Hyrkkänen , eläkkeellä oleva tietoliikenneinsinööri. Hän oli kuullut suorasta lähetyksestä illan 20.30-tv-uutisista. Sen jälkeen hän oli katsonutkin lähetystä aamukolmeen samalla, kun teki töitä toisella näytöllä. Hyrkkänen oli vinkannut myös ystävilleen ulkomaille lähetyksestä.
 Hyrkkänen otti yhteyttä Ylen toimittajaan kysyäkseen, mikä oli kuoppa, mihin pentu putosi.
 – Olipa emokarhulla nopeat reaktiot siinä tilanteessa. Itse ei ehtinyt melkein edes huomata pennun putoamista, kun äiti jo hyökkäsi siihen.
 Hyrkkänen kertoo itsekin asuvansa "samanlaisessa korvessa" kuin missä Ylen karhulähetystä tehdään. Hän on asunut suuren osan elämästään kaupungissa, mutta kertoo nähneensä ensimmäistä kertaa karhun kymmenvuotiaana ollessaan Pohjois-Karjalan Koitere-järvellä veneretkellä. Aikuiset olivat hermostuneet, kun serkukset olivat huitoneet airolla vettä vedessä olevan karhun päälle.
 Karhusuora on hänestä mielenkiintoinen ennen kaikkea siksi, että siinä voi tapahtua vaikka mitä, koska tapahtumia ei voi käsikirjoittaa etukäteen.
 Karhulähetys jatkuu lauantaiaamuun saakka. Parhaiten karhut ovat näkyvillä ilta- ja yöaikaan kello 19–06.
 Karhunkatseluun pääset  täältä .

Hui! Karhunpentu putosi kuoppaan – kokosimme karhusuoran ensimmäisen vuorokauden parhaat hetket tähän juttuun


Summary: Kylmähauteet saattavat pahentaa lämpöhalvauksesta kärsivän lemmikin tilannetta, eikä suola ole paras ratkaisu suklaasta myrkytyksen saaneen oksettamiseen.

Eläinlääkärillä pitää kesällä kiirettä ihmisten lomaillessa ja liikkuessa lemmikkiensä kanssa. Mukava lomamatka voi saada nopeasti ikävän käänteen, kun utelias koira kohtaa metsälenkillä kyyn tai pääsee vahingossa maistamaan tuliaissuklaata.
 Varsinkin loma-aikana lähimmän päivystävän eläinlääkärin luokse voi olla pitkä matka. Huolestuneet lemmikinomistajat saavat ensimmäiset ohjeensa eläinlääkäriltä tai klinikkaeläinhoitajalta puhelimitse. Silloin arvioidaan myös klinikalle tulemisen tarve.
 Koiran jättäminen autoon helteellä voi olla tuhoisa idea. Kun ruumiinlämpö nousee yli 41 asteeseen, koira voi joutua hengenvaaralliseen tilaan. Niko Mannonen / Yle
 Ensiapua vaativat vahingot tapahtuvat yllättäen. Siksi onkin syytä päivittää tietonsa lemmikin ensiapuohjeista. Eläinlääketieteen kehittyessä myös suositukset muuttuvat, ja vanhentuneet tavat voivat olla nykykäytäntöihin verrattuna tehottomia – pahimmassa tapauksessa jopa haitaksi.
 Jyväskylän Omaeläinklinikka päivystää ympäri vuorokauden. Siksi akuutit hätätilanteet ovat sen henkilökunnalle rutiinia.
 Kevään taittuessa kesää kohti vastaanotolle tuodaan erityisesti koiria, joilla on kyyn purema tai lämpöhalvaus.
 – Joinakin kesinä tietyt tapaukset korostuvat. Esimerkiksi viime kesänä meillä oli hoidettavana enemmän ampiaisen pistoja ja helteestä johtuvia lämpöhalvauksia kuin nyt, Jyväskylän Omaeläinklinikalla työskentelevä eläinlääkäri Maria Heinävaara sanoo.
 Muista tämä viilentäessäsi lämpöhalvauksen saanutta koiraa
 Eläinlääkäri kohtaa toistuvasti helteiden aikaan vastaanotollaan lämpöhalvauksen saaneita koiria.
 Koiran jättämisestä kuumaan autoon on keskusteltu niin paljon, että koiranomistajien voisi luulla ottaneen asiasta opikseen.
 Lämpöhalvaus voi toki yllättää muuallakin kuin autossa. Varsinkin pennut ja vanhat koirat ovat alttiimpia lämmön vaikutuksille ja voivat saada lämpöhalvauksen helteellä rasituksen vuoksi tai vain ollessaan auringossa.
 Kun koiran ruumiinlämpö kipuaa 41 asteeseen, on kyseessä hengenvaara. Lämpöhalvauksen oireita ovat voimakas läähätys, levottomuus, kuolaaminen ja sekavuus. Pitkään jatkuneena tila voi johtaa tajuttomuuteen ja kouristeluun – pahimmassa tapauksessa kuolemaan.
 – Viilennys on paras ensiapu. Koira kannattaa viedä pois kuumasta autosta tai auringosta ja kastella kokonaan. Erityisesti mahanalunen, nivuset, tassut, kaula ja pää on tärkeää kastella, sillä näissä kohdissa lämmön haihtuminen on tehokkainta, Heinävaara neuvoo.
 Koiran voi viilentää myös märkien pyyhkeiden avulla, neuvoo eläinlääkäri Maria Heinävaara. Jääkylmä vesi tai jäähauteet eivät ole paras ratkaisu koiran viilentämiseen.  Niko Mannonen / Yle
 Veden tulee olla viileää, ei jääkylmää. Koiran viilentämisessä voi tehdä myös virheen.
 – Viilennystä ei kannata tehdä kylmähauteilla, kuten jääpusseilla. Se ei ole suositeltavaa, koska ääreisverisuonten supistumisen myötä lämpö ei haihdu yhtä tehokkaasti, Heinävaara sanoo.
 Eläinlääkärin vastaanotolla lämpöhalvauspotilaiden karvat ajellaan kaulan alueelta viilennyksen tehostamiseksi. Näin voi tehdä myös kotona.
 Kyyn purema voi olla hengenvaarallinen
 Kun kyy puree maastoa nuuhkinutta koiraa kuonoon, jälki voi olla pahannäköistä. Paranemisennuste on kuitenkin parempi kuin siinä tapauksessa, jos matelijan myrkkyhampaat olisivat saaneet otteen koiran raajasta isojen verisuonten läheisyydestä.
 Silloin raaja kannattaa pitää mahdollisimman paikoillaan, ettei myrkky pääse leviämään.
 – Pieni koira kannattaa kantaa pois maastosta. Jos kyseessä on iso koira, jonka kantaminen on mahdotonta, sitä kannattaa liikuttaa mahdollisimman vähän. Puremakohtaa ei saa käsitellä, eikä myöskään puristussiteitä saa laittaa, Heinävaara sanoo.
 Piiloutunut kyy herättää helposti uteliaan koiran huomion. Jos purema osuu raajoihin, seuraukset ovat usein kohtalokkaammat kuin kirsuun osuessa. Vesa Hyyryläinen
 Kyyn pureman tunnistaa ihon jääneistä hampaanjäljistä, mutta aina ne eivät ole näkyvissä.
 Jos voimakasta myrkkyä on ehtinyt erittyä elimistöön paljon, tilanne voi olla hengenvaarallinen. Joillakin yksilöillä jo pieni määrä myrkkyä voi olla kohtalokas.
 Puremakohta turpoaa yleensä voimakkaasti. Kyyn pureman saanut koira on kipeä ja vaisu. Vakavissa tapauksissa koira oksentaa ja ripuloi verta.
 – Lemmikin hengitystä kannattaa tarkkailla. Koiralle ei suositella kyytabletin antamista muulloin, kuin ainoastaan siinä tapauksessa, että puremakohdan turpoaminen ahtauttaa hengitysteitä aiheuttaen hengitysvaikeuksia, Heinävaara kertoo.
 Eläinlääkäriasemilla kesään varaudutaan täydentämällä vasta-ainevarastoja.
 – Vasta-ainetta annetaan vastaanotolla yleensä silloin, kun tilanne on vakava. Jokainen tilanne arvioidaan erikseen ja nykysuositusten mukaan vastamyrkystä saattaisi olla hyötyä jo lievemmissäkin tapauksissa.
 Suolan sijaan vetyperoksidia – ja ensin soitto eläinlääkärille
 Suklaan tai ksylitolin syömisestä johtuvat myrkytystilanteet taas työllistävät eläinlääkäriä ympäri vuoden.
 Suklaassa riskin koiralle aiheuttaa teobromiini, joka  johtaa pahimmillaan  tappaviin rytmihäiriöihin. Ksylitoli taas aiheuttaa koiran elimistössä verensokeripitoisuuden dramaattisen laskun. Maksavaurio voi johtaa kuolemaan.
 Myrkytystilan yleisoireina ovat oksentelu, ripuli ja pahoinvointi. Suklaan kohdalla oireita ovat rytmihäiriöt ja kouristukset. Ksylitoli tekee koiran väsyneeksi ja heikoksi. Koira voi mennä tajuttomaksi ja kouristella.
 Ajoissa ja oikein kotona aloitettu ensiapu voi pelastaa lemmikin hengen.
 – Myrkyllinen aine täytyy saada mahdollisimman pian pois koiran mahalaukusta, ettei se pääse imeytymään ja aiheuttamaan oireita. Ensimmäinen toimenpide on koiran oksettaminen, Heinävaara sanoo.
 Enää eläinlääkäri ei enää suosittele koiran oksettamista suolan avulla.
 – Keino ei ole tehokas ja olemassa on suolamyrkytyksen riski, jos suolaa annetaan liikaa. Nykysuositus olisi, että koiraa oksetettaisiin laimealla vetyperoksidilla. Sitä kannattaisi löytyä aina koiranomistajan kaapista hätätilannetta varten, Heinävaara ohjeistaa.
 Koiraa ei saa oksettaa, mikäli se on syönyt esimerkiksi syövyttäviä aineita tai on tajuton.
 Heinävaara korostaa, että myrkytysepäilyissä ja oksetustilanteessa, kuten muissakin hälyttävissä tapauksissa, on aina syytä ottaa yhteys eläinlääkäriin. Hän arvioi tilanteen mukaiset ohjeet.
 Varsinkin silloin kun myrkytyksen aiheuttanut aine ei ole selvillä, on paras soittaa eläinlääkärille ja aloittaa ensiavun antaminen vasta tilannearvion jälkeen.
 Myrkytys kuormittaa eläimen kehoa voimakkaasti, ja usein myös eläinlääkärikäynti on tarpeen.
 Voiko omistajan antama ensiapu mennä pahasti mönkään?
 Eläinlääkäri Maria Heinävaara ei ole kohdannut uransa aikana tilannetta, jossa lemmikin omistajan antama ensiapu olisi aiheuttanut takapakkia eläinlääkärin luokse tulevan eläimen tilassa.
 – Ihmiset ovat nykypäivänä aika valveutuneita ja osaavat etsiä kaipaamansa tiedon soittamalla eläinlääkärille tai netistä.
 Pahin virhe on seurata tilannetta liian pitkään kotona ja olla hakeutumatta hoitoon.
 – Esimerkiksi suklaa- tai ksylitolimyrkytys vaativat nopeaa ensiapua. Silloin ei kannata odottaa.
 Nopealiikkeisen lemmikin kanssa reissatessa sattuu ja tapahtuu. Lemmikin satuttaessa itsensä, on hyvä pysyä rauhallisena, muistaa yleisimmät ensiapuohjeet ja ottaa tarvittaessa yhteys päivystykseen. Eläinlääkäri osaa antaa tilanteeseen sopivimmat ohjeet. Niko Mannonen / Yle
 Sanotaan, ettei vahinko tule kello kaulassa. Vaikka omistaja haluaisi kuinka sinnikkäästi välttää rakkaan lemmikkinsä vastoinkäymiset, se on täysin mahdotonta.
 – Koira pitäisi pitää sisällä, jos haluaisi, ettei esimerkiksi kyy varmasti pure. Ei niin voi tietenkään tehdä, Heinävaara sanoo.

Osaatko auttaa, jos koirasi on hengenvaarassa? Eläinlääkäri antaa ensiapuohjeet kesän hätätilanteisiin


Summary: Uuden sukupolven automaattikamerat pystyisivät paljon enempään kuin mitä ensi kesänä voimaan tuleva tieliikennelaki sallii.

Automaattinen liikennevalvonta saa uutta vauhtia, kun tieliikennelaki uudistuu kesäkuun alusta 2020. Poliisihallituksessa ollaan pettyneitä, kun niin sanottua haltijavastuuta ei uuteen lakiin saatukaan.
 Ilman haltijavastuuta ajoneuvon omistajalle ei voi uudenkaan lain myötä lähettää virhemaksua ilman, että poliisi näkee, kuka ajoneuvoa rikkomuksen aikana ajoi. Automaattivalvonnassa poliisi näkee kuskin vain valokuvasta. Rikkomuksen tehneestä kuskista pitää siksi jatkossakin saada kunnon kasvokuva. Rekisterikilpi ei riitä.
 Julkisuudessa on kuultu, miten hyviä ja tarkkoja valokuvia uudet kamerat ottavat. Poliisi on saanut selitellä, aikooko se tarkkailla kännyköitä, turvavöitä tai jopa autonrenkaiden liian vähäisiä urasyvyyksiä automaattisesti. Ei aio.
 Pienellä ylinopeudella ajava kännykänkäyttäjä voi saada maksulapun
 Turvavyöttömyys ja kännykän käyttö näkyvät kyllä peltipoliisin kuvissa, mutta automaattikamera ei ota kuljettajasta kuvaa pelkästään sen takia. Valokuvan ottamisen syynä pitää olla rikkomuksena ylinopeus, punaisia päin ajaminen tai liikennemerkin noudattamatta jättäminen.
 Mutta tilanne on kieltämättä kiinnostava niissä tuhansissa salamanvälähdystilanteissa, joissa kuljettaja ajaa liian lujaa, mutta ei kuitenkaan vielä niin lujaa, että poliisi lähettäisi virhemaksulapun ylinopeudesta.
 Koska kuva on ylinopeuden vuoksi kuitenkin olemassa, saattaa näissä tilanteissa virhemaksulappu vastaisuudessa tulla myös kännykän käytöstä tai turvavyön käyttämättömyydestä. Uudessa tieliikennelaissa nämä rikkeet eivät enää ole rikoksia vaan liikennevirheitä, joista maksetaan rikesakon sijaan liikennevirhemaksua.
 Sellaista tilannetta, että automaattikamera kuvaisi kaikki tolpan ohittavat kuljettajat ja poliisi käy sen jälkeen omin silmin tai tekoälyn voimin valokuvista läpi kännykät ja turvavyöt, ei ole tulossa. Peltipoliiseja ei valjasteta automaattiratsialaitteiksi. Sen poliisi on luvannut.
 Selittely ei auta, jos kameratolppa kuvaa myös videota
 Selkein automaattivalvonnan muutos näkyy ensi kesäkuussa suhtautumisessa punaisia päin ajamiseen. Tähän saakka punavalon noudattamatta jättämisestä on aina tullut sakko ja kuljettajan on pitänyt käydä poliisiasemalla syntinsä kanssa.
 Ensi kesänä näin ei enää ole. Pienestä punavalorikkeestä seurauksena on liikennevirhemaksu ja siitä postilaatikkoon ilmestyy virhemaksukirje.
 Poliisihallituksella on nyt muutama kuukausi aikaa määritellä, millainen punavalorikkomus on pieni. Pienen määrittelyssä voidaan käyttää joko metrejä tai sekunteja. Kameratolppa osaa laskea, kuinka kaukana ajoneuvo on liikennevalotolpasta punaisten vaihduttua tai kauanko valo on ollut punaisella.
 Poliisihallitus pohtii asiaa vielä myös sisäministeriön kanssa. Todennäköisesti poliisi päätyy sekunteihin, mutta vielä ei tiedetä, mikä olisi se määrä sekunteja, jossa punavalorikkomus muuttuu liikennevirheestä perinteiseksi sakoksi.
 Se kuitenkin tiedetään, että liian tiukaksi ei kameratolppien aikarajoja ei saa punaisten vaihduttua säätää. Maailmalta on nimittäin tutkimustietoa, että liian tiukka aika lisää äkkijarrutuksista johtuvia peräänajoja.
 Suomalaistyypillinen ”vanhan vihreän” liikennevalokulttuuri saattaa muuttua sitä mukaa, kun liikennevaloja valvovia kameratolppia tulee kaupunkeihin lisää. Uudet kamerat saadaan nimittäin kuvaamaan myös videopätkiä. Siinä ei sitten selittely taida auttaa.
 Lue myös:
 Poliisi paljasti: Näille teille tulevat uudet 150 superpeltipoliisia
 Analyysi: Peltipoliisit ovat tuomassa veronmaksajille niin suuria säästöjä, että niitä tulisi rakastaa

Analyysi: Uudet peltipoliisit eivät ota kuvia autoilijoiden turvavyöttömyydestä, kännykän käytöstä tai renkaiden kunnosta


Summary: Vaasalaiskauppiaat toivoisivat sakkojen muuntorangaistuksen käytön laajentamista suunniteltua aikaisemmin.

Rikoslain mukaan näpistyksestä voidaan tuomita sakkoa. Sakon kirjoittaa poliisi. Näpistykseksi katsotaan alle 500 euron omaisuuden varastaminen.
 Viime keväänä hyväksytty lainmuutos  ohjaa seitsemästä samankaltaisesta sakkorikoksesta tuomitun henkilön asian käräjäoikeuden käsiteltäväksi. Kun poliisin määräämää, maksamatta jäänyttä sakkoa ei voida muuntaa vankeudeksi, käräjäoikeuden määräämä sakko voidaan.
 Vaasalaiset K-kauppiaat  Martin Hemming  ja  Timo Niemelä  toivovat, että  vuoden 2021 alusta  voimaan tulevaksi suunniteltu sakon muuntorangaistuksen käytön laajentaminen saataisiin voimaan aiottua aiemmin.
 – Se helpottaisi kauppojen arkea. Nyt ne [näpistelijät] saa lapun ja heittää ne roskiin, Niemelä sanoo.
 Myymälävarkaudet ja näpistykset aiheuttavat kaupalle  hävikkiä . Kaupan liiton  kannanotossa syksyltä 2018  muistutetaan, että muuntorangaistus on kaupalle myös työsuojelu- ja työturvallisuusasia.
 18 vuotta kauppiaana toiminut Martin Hemming ilmoittaa kaikki myymälävarkaudet poliisille. Joskus hän julkaisee epäiltyjen näpistelijöiden kuvia myös sosiaalisessa mediassa.  Jarkko Heikkinen / Yle
 "Varkautta ei peitellä sillä tavalla kuin ennen"
 Niin sanotut juoksukaljat eli liikkeestä oluiden kanssa ulos kävelevät – tai juoksevat – näpistelijät, koetaan isoksi ongelmaksi ainakin pienissä kaupunkimarketeissa.
 Hävikin lisäksi epäiltyjen myymälävarkaiden kiinniottamisesta aiheutuu vaaratilanteita sekä muille kaupan asiakkaille että henkilökunnalle.
 Siinä, missä varas ennen yritti sujauttaa juomat vaivihkaa vaikka reppuunsa, nykyään osa varkaista kävelee suoraan oluthyllylle, lastaa juomat kassiin ja kävelee tai juoksee pysähtymättä kassan ohi.
 – Varkautta ei peitellä sillä tavalla kuin ennen, sanoo 18 vuotta kauppiaana toiminut Hemming.
 "Osa varastaa nälkään ja osa janoon"
 Kauppias Timo Niemelän vastuulla on kolme vaasalaista K-marketia. Hänellekin juoksukaljat on tuttu asia, vaikka niitä melko harvoin tapahtuukin. Useimmiten asiakas laittaa juomat reppuun tai taskuun ja siirtyy sitten maksamaan muita pieniä ostoksia kassalle. Juomat unohtuvat piiloon.
 Näpistelijät ovat naisia ja miehiä, kaikenikäisiä ja kaikenkokoisia.
 – Osa varastaa nälkään ja osa janoon, Niemelä sanoo.
 Kaljavaras voi olla nainen tai mies, ja minkä ikäinen vaan, sanoo kauppias Timo Niemelä. Jarkko Heikkinen / Yle
 Olutvaras on arvaamaton
 Sekä Niemelä että Hemming sanovat olutvarkaustilanteiden olevan uhkaavia sekä asiakkaille että henkilökunnalle.
 Niemelän ohje työntekijöilleen on, että itseä ei saa kiinniottotilanteissa vaarantaa, mutta epäillyn näpistelijän saa ottaa kiinni. Erityisen hankalaa on se, että koskaan ei tiedä, mitä epäillyn taskusta löytyy.
 – Monesti pelätään puukkoa vähemmän kuin piikkiä, Niemelä kertoo tuntemuksista.
 Martin Hemmingin mukaan olutvarkaat ovat erilaisia kuin “tavalliset” näpistelijät.
 – “Tavallinen” varas, joka ottaa ruokaa, pysähtyy ja antaa tavarat takaisin, kun hänet otetaan kiinni. Olutvaras haluaa väkisin pihalle. Niiden kanssa ei ikinä tiedä, Hemming sanoo.
 Martin Hemming muistaa, miten alkuaikoina varkaiden perään juostiin monta kertaa viikossa. Varkauksia ja näpistelyjä on liikkeessä pyritty vähentämään aktiivisesti. Nykyään varastelusta syntyy liikkeessä noin 500 euron hävikki vuodessa.
 Timo Niemelän mukaan kaikissa kolmessa K-kaupassa jää joka kuukausi joku kiinni.
 Martin Hemmingin kaupan juomahyllyillä varoitetaan näpistelijöitä mahdollisesta kuvien julkaisemisesta sosiaalisessa mediassa. Jarkko Heikkinen / Yle
 "Aina tehdään ilmoitus"
 Martin Hemmingin periaate on, että jokainen näpistys tai varkaus ilmoitetaan poliisille.
 – Tapaan sanoa, että on se sitten laku tai naudanfilé, mitä varastetaan, aina tehdään ilmoitus.
 Aina näpistelijää ei saada kiinni. Silloin Hemming saattaa julkaista valvontakameran kuvan sosiaalisessa mediassa. Viime vuonna hän joutui maksamaan sakkoja sekä korvaamaan uhrille julkaistuaan kuvan Facebookissa. Hemming jatkaa kuitenkin julkaisemista.
 – Mielestäni on niin iso ongelma, että tänä päivänä suojellaan enemmän rikollista kuin vahingon kärsijää, Hemming perustelee.

Kaljavarkaat aiheuttavat kaupalle turvallisuusriskejä ja hävikkiä –  suivaantunut kauppias jakaa varkaiden kuvia somessa sakoista huolimatta


Summary: Suosittu bändi valmistelee esikoislevyä, mutta siskokset haaveilevat paluumuutosta kotiseudulle Vaalaan luonnon pariin.

"Soitetaan sitten humppaa. Se on muotia nykyään."
 Näin Maustetytöt spiikkasivat kappaleen sisään esiintyessään viikonloppuna Ruisrockin Minirantalavalla. Perjantain kolean ja sateisen festaripäivän jälkeen Ruissalo kylpi lauantaina auringossa ja lämmössä. Ihmisten mielet olivat kesäiset.
 Lavalla esiintyvän kaksikon esiintyminen oli sen sijaan vähäeleistä ja totista. Heidän kappaleidensa sanomakin on kaukana iloisuudesta. Tarinoissa lauletaan elämästä, joka ei aina kohtele reilusti.
 Siitäkin huolimatta Maustetytöt on noussut tämän vuoden popilmiöksi.  Anna , 27, ja  Kaisa , 25,  Karjalaisen  musiikki puhuttelee suomalaisia.
 – Onhan se mukavaa, että ihmiset tykkää siitä, mitä sää teet. Mutta on se tuntunut myös välillä oudolta, sisarukset sanovat lakonisesti.
 Vaikutteet iskelmästä ja rockista
 The Beatles oli pitkään se ainoa ja oikea bändi. Sitä Karjalaisen siskokset kuuntelivat lapsesta pitäen kotonaan Kainuun Vaalassa, joka nykyisin on osa Pohjois-Pohjanmaata.
 Sen jälkeen musiikkimaku laajeni suomalaiseen iskelmään ja rockiin. Levyiltä soivat  Rauli "Badding" Somerjoki ,  Juice Leskinen , Leevi and the Leavings ja Eppu Normaali. Kaisaa ja Annaa kiehtoivat heidän musiikissaan selkeät kappaleet.
 – Siellä on hyviä tekstejä ja sävellyksiä, millä ne erottuvat nykyisestä valtavirtamusiikista, Kaisa Karjalainen sanoo.
 Maustetyttöjä on verrattu muun muassa Leevi and the Leavingsiin ja PMMP:hen. – Kyllähän se imarteleekin. Se on positiivista, jos kuulostaa joltain hyvältä bändiltä, mutta ei sitä tietenkään halua mikään kopio olla. Rosa Huuska / Yle
 Siskokset alkoivat teini-ikäisinä treenata musisointitaitojaan. Kymmenisen vuotta sitten he perustivat ensimmäisen bändin, joka sai nimekseen Kaneli. Vajaa pari vuotta sitten syntyi kaksikon Maustetytöt.
 He kuvailevat musiikkiaan popiksi, missä kuuluvat jonkin verran perinteisen suomalaisen iskelmän ja rockin vaikutteet.
 – Me yritetään vaan tehdä siitä sen kuulosta, että me ite tykätään siitä. Ei tartte harmitella oli muut mitä mieltä tahansa, Kaisa sanoo.
 Surullista musiikkia
 Vuoden alussa julkaistiin Maustetyttöjen ensimmäinen single  Tein kai lottorivini väärin . Kappaleen sanat ovat aseistariisuvan ankeaa tilitystä suomalaisen huonosta tuurista. Ainoastaan Sudanin pojilla menee huonommin, kun heillä ongelmat sentään ovat oikeita.
 Biisistä syntyi myös pieni kohu, kun kävi ilmi, että kappaleen alkuperäisessä versiossa laulettiin neekeripojista.  Iltalehden haastattelussa  Maustetytöt laittoivat mokan ummikkouden piikkiin. He pahoittelivat tapahtunutta, sillä he eivät ole rasisteja.
 Kappaleen videossa  n-sanaa ei enää käytetä. Siinä ollaan kaurismäkeläisen elokuvan tunnelmissa, kun toinen siskoista luuttuaa baarin lattiaa ja toinen seisoo ilmeettömänä tiskin takana.
 Toisen singlen eli  Se oli SOS  -kappaleen  musiikkivideossa  sisarukset ovat puolestaan sairaalassa pakkopaidoilta näyttävissä asuissa. Biisin sanoissa tongitaan syvääkin syvemmät mutapohjat ja päädytään osastolle jälleen kerran.
 Vaikka Maustetyttöjen kappaleet käsittelevät päähän potkivaa elämää, he eivät ehdi olla huolissaan kaikkien huonosta olosta. – Kyllä omassa ja läheisten hyvinvoinnissa on riittävästi huolehtimista. Jos sais itsestään pidettyä huolta.  Rosa Huuska / Yle
 Kaisa Karjalainen kertoo, että kappaleiden aiheet tulevat urbaanista ympäristöstä. Hän on asunut Helsingin Kalliossa jo kuusi vuotta ja sieltä riittää ammennettavaa.
 – Kappaleet kertovat omasta ja lähipiirin elämästä ja siitä, mitä on nähnyt ja kokenut. Mutta ei ne nyt kirjaimellisesti oo koskaan kenenkään elämästä.
 Sisarukset ovat huomanneet, että heidän kappaleensa ovat aika negatiivisia ja surullisia.
 – Se ei oo ollut mitenkään tarkoituksenmukaista tai suunniteltua, että tekis pelkästään surullista musiikkia.
 Monet suomalaiset kuitenkin tuntuvat ihastuvan kappaleisiin, joissa elämä ei suju niin hyvin.
 – Ainakin ite kokee helpommin samaistuttavaksi sen, että aina kaikki ei mene ihan putkeen, Anna sanoo.
 – Ilmeisesti ainakin jonkinlainen kaistale löytyy yleisöstä, joka voi samaistua huonovointisuuteen, Kaisa jatkaa.
 Kummallinen kaupunkielämä
 – Se oli unelmapaikka elää lapsuus, sanoo Anna Karjalainen Vaalasta.
 Karjalaisten kotipaikka sijaitsee metsän keskellä. Sieltä löytyy siskosten mielestä paljon mielekästä tekemistä lapsille ja vähän vanhemmillekin.
 Anna kertoo, että ennen Helsinkiin muuttamista muutama vuosi kului Oulussa. Kaupunki tuntuu silti erilaiselta paikalta elää kuin maaseutu, missä riittää koko ajan puuhasteltavaa.
 – Kaupungissa on enemmän ihmisiä ja enemmän kulttuuritoimintaa, Anna myöntää.
 – Kaupungissa on vaikeampi keksiä tekemistä. Jossain vaiheessa varsinkin sitä ajautui istuskelemaan pubeissa ja juomaan kaljaa, kertoo kuusi vuotta Helsingissä asunut Kaisa Karjalainen. Rosa Huuska / Yle
 Kaisan mielestä kaupungissa on vaikeampaa löytää vapaa-ajan huvituksia. Silloin saattaa ajautua bingoon tai istumaan kapakkaan.
 – En minä tiedä, mitä kaupungissa pitäisi tehdä. Istua siellä 20 neliön kämpässä yksin? Näkisin, että se on melkein huonompi vaihtoehto kuin lähteä siihen alakertaan juomaan muutama kalja.
 Veri vetää pohjoiseen
 Ruisrockin keikan jälkeen Karjalaisen siskokset lähtevät samoin tein kohti pohjoista. Yöllä on tarkoitus olla jo monen sadan kilometrin päässä Vaalassa.
 Maustetytöt valmistelee esikoislevyään kotiseutunsa suunnalla Kempeleessä. Siellä sijaitsee hyvän ystävän  Pentti Amoren  Wolfbeat-studiot, missä levy syntyy. Se sisältää 11 kappaletta, joita kaksikko on jo esittänyt keikoillaan.
 Viikot kuluvat levynteon parissa ja viikonlopuiksi he huristelevat esiintymään festareille. Unet ovat jääneet vähille, sillä etelämmässä oleville keikoille pitää lähteä ajamaan aikaisin.
 Kevät on ollut Maustetytöille melkoista pyöritystä ja suosiota on ollut välillä vaikeaa ymmärtää.
 – Me tuskastellaan sitä monesti yhteen ääneen, että mitä tässä voi ennää saavuttaa. On saanut paljon enemmän kuin on ikinä osannut edes toivoa. Sais sen levyn valmiiksi, niin se ois hienoo, kun on tehnyt niin kovasti töitä, Kaisa sanoo.
 – Ei tästä oo kuin suunta alaspäin, Anna jatkaa lakonisesti.
 – Meillä on jo uusia biisejä valmiina, jotka eivät tule tälle levylle. Saa nähdä tuleeko siitä "Tänään on hyvä päivä" -tyyppinen toinen levy, Maustetytöt virnistävät. Rosa Huuska / Yle
 Karjalaisen siskoksista molemmat haaveilevat paluusta kotiseudulle pohjoiseen.
 – Mä haluaisin muuttaa Vaalaan, perustaa kanalan ja kalastaa, Kaisa kertoo.
 – Mun pitää sitten varmaan laittaa lampaita, Anna tuumaa.
 Musiikin tekemistä he eivät silti haluaisi jättää.
 – Jos sinne sitten jonkun studion saisi oheen. Ja jos kukaan ei vie kynää ja paperia pois, niin voihan siellä tehdä myös biisejä, Kaisa pohtii.

Alkuvuoden musiikki-ilmiö Maustetytöt: "Tästä ei ole suunta kuin alaspäin"


Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  arvostelee Kiinaa siitä, ettei maa ole aloittanut maataloustuotteiden ostoa yhdysvaltalaisilta viljelijöiltä, kuten osapuolet presidentin mukaan aiemmin sopivat.
 Trump kuvaili Twitterissä Kiinan tuottaneen Yhdysvalloille pettymyksen, kun maa ei ole noudattanut lupauksiaan.
 – Toivottavasti he aloittavat (ostot) pian, tviittasi presidentti.
 Uutistoimisto AFP:n haastattelema analyytikko vahvisti, ettei Kiina ole tehnyt suuria ostoja Yhdysvalloista viime aikoina.
 Kiinan presidentti  Xi Jinping j a Trump sopivat jäissä olleiden kauppaneuvottelujen jatkamisesta G20-kokouksessa kesäkuun lopussa.
 Neuvottelujen jälkeen Trump kertoi toimittajille, että Kiina ostaa Yhdysvalloista suuren erän maataloustuotteita. Kiina ei tästä heti tapaamisen jälkeen maininnut.
 Trump pyrkii vetoamaan amerikkalaisiin maanviljelijöihin, jotka ovat ajautuneet taloudelliseen ahdinkoon kauppasodan vuoksi.
 Viime kuussa entinen kiinalainen diplomaatti  Zhao Weiping  kertoi toimittajille New Yorkissa, että ”Yhdysvallat on pyytänyt meitä tekemään hankintoja enemmän kuin mitä pystymme ostamaan.”
 – Tässä täytyisi olle realistinen, Weiping jatkoi.
 Valkoisen talon taloudellinen neuvonantaja  Larry Kudlow  kertoi torstaina Yhdysvaltojen odottavan, että Kiina ryhtyy ”erittäin pian” hankkimaan amerikkalaisia maataloustuotteita.
 Kauppasodan osapuolet ovat jatkaneet keskusteluja puhelimitse, mutta varsinaisten neuvottelujen jatkamisesta ei ole ilmoitettu.
 Lisää aiheesta:
 Asiantuntija: Trumpin ja Xin huipputapaamisessa ostettiin lisäaikaa, mutta ongelmia se ei välttämättä ratkaise
 USA:n maatalousministeri: Trump tietää, etteivät kauppasodan kärsijöiksi joutuneet viljelijät maksa laskujaan patriotismilla

Trump suivaantui Kiinalle: Eivät ole ostaneet maataloustuotteitamme, kuten lupasivat


Summary: Tänä vuonna yhteishaussa liki 100 000 halukasta jäi ilman opiskelupaikkaa.

Opetus- ja kulttuuriministeriössä ollaan valmiita lisäämään yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen aloituspaikkoja.
 – Korkeakoulujen ja ammattikorkeakoulujen kanssa pohditaan parhaillaan, missä on lisäystarvetta ja millä aloilla koulutusmääriä pitäisi lisätä, kertoi johtaja  Birgitta Vuorinen  opetus- ja kulttuuriministeriöstä.
 Vielä ei ole tehty päätöksiä siitä, mille aloille aloituspaikkoja olisi tarkoitus lisätä.
 Lue myös :  Katso, mistä yliopistojen opiskelupaikoista kilpailtiin kovimmin – Maria Korpela pääsi ensiyrityksellä lääkikseen, vaikka todistuksessa ei ole laudatureja
 Päätöksiä tehdään seuraavalla tulossopimuskaudella, kun ministeriö ja oppilaitokset yhdessä määrittävät määrällisesti ja sisällöllisesti koulutustavoitteet.
 – Pitää myös tarkastella sitä, minkälaisella koulutuksella on kysyntää ja millaista osaamista yhteiskunta tarvitsee.
 Valintauudistus voimaan vuonna 2020
 Samalla Vuorinen huomautti, että jo päätetty opiskelijavalintojen uudistaminen ei yksin riitä, jos halutaan nopeuttaa siirtymistä lukioista tai ammattikouluista korkeakoulutukseen.  Uudistus tulee voimaan vuonna 2020 .
 – Se on kuitenkin sellainen asia, jossa voidaan tehdä jotain, jotta tämä siirtyminen toiselta asteelta korkeakoulutuksen nopeutuisi.
 Vuorisen mukaan todistusvalinta madaltaa kynnystä hakeutua korkeakoulutukseen. Lisäksi se antaa mahdollisuuden hakea useampaan paikkaan samanaikaisesti.
 – Todistusvalinta on niillä, jotka ovat suoriutuneet siellä lukiokoulutuksessa tai ammattillisessa koulutuksessa hyvin. Se on riittävä osoitus siitä, että on kykyä korkeakouluopintoihin, Vuorinen kertoo.
 Opetusministeri  Li Andersson  (vas.) sanoi  kesäkuun puolivälissä , että jos tavoitellaan korkeakoulutettujen nuorten määrän lisäämistä, pitää etsiä myös muita keinoja kuin pääsykokeitten muuttamista.
 – Jos halutaan päästä tähän kunnianhimoiseen tavoitteeseen, niin pitäisi olla valmiutta tarkastella myös aloituspaikkojen riittävyyttä, Andersson sanoi tuolloin Ylen haastattelussa.
 Yhteishaussa haki tänä vuonna korkeakoulutukseen noin 150 000 hakijaa. Heistä noin 48 000 sai opiskelupaikan ja heistä noin 8 000 oli ensikertalaisia. Siten noin 100 000 halukasta jäi ilman haluamaansa opiskelupaikkaa.

Ministeriö väläyttää korkeakoulujen aloituspaikkojen lisäämistä


Summary: Ensimmäistä kertaa järjestetyn MM-kilpailun suosio yllätti järjestäjät.

Japanilainen neulojaryhmä Giga Body Metal on hevineulonnan uusi maailmanmestari. Ryhmä peittosi torstai-iltana käydyssä loppukilpailussa kanssakilpailijat vauhdikkaalla esityksellään – tai kuten tuomariston perusteluissa todettiin: "esitys oli hullu niin kuin sen pitääkin".
 Ensimmäistä kertaa järjestetyn kilpailun taso yllätti niin järjestäjät, tuomariston kuin Joensuun torikortteliin saapuneen yleisön.
 Taito Pohjois-Karjalan projektipäällikkö  Mari Karjalainen  kertoo, ettei olisi ikinä uskonut, että keskustelun lomassa  heitetystä ajatuksesta  syntyisi näin iso tapahtuma.
 – Pitkin poikin maailmaa tuli ihmisiä, jotka ovat panostaneet tähän todella paljon aikaa ja rahaa, Karjalainen sanoo.
 Kilpailijoita oli lopulta 12 yhdeksästä eri maasta. Japanin lisäksi hevineulojia saapui muun muassa Yhdysvalloista, Venäjältä ja Isosta-Britanniasta.
 Kilpailussa oli yksi sääntö: kaikissa esityksissä oli neulottava. Pelkkä puikkojen ja lankakerän heiluttelu ei riitä. Jokaiselle kilpailijalle oli arvottu oma kappaleensa, jonka he saivat tietää vasta pari tuntia ennen esitystä.
 Sumopainijoiksi, geishaksi ja ninjaksi pukeutunut Giga Body Metal kertoi, ettei yksikään ryhmän jäsenistä ollut aiemmin harrastanut neulomista tai edes kuunnellut hevimusiikkia. Pauliina Tolvanen / Yle
 Yhdysvaltainen 9" Needles -neuleryhmä otti esityksessään yleisön mukaan. Pauliina Tolvanen / Yle
 Skotlannista kisoihin saapunut Heather McLaren neuloi kilpailuesityksensä aikana villasukkaa. Ennen esitystä hän oli neulonut vartta valmiiksi useamman sentin, mutta kantapäätä McLaren ei esityksensä aikana edes yrittänyt tehdä. Pauliina Tolvanen / Yle
 Lähes kaikki osallistujat esiintyivät taiteilijanimellä. Tässä yhdysvaltalaisen Bunny Banditin tyylinäyte. Pauliina Tolvanen / Yle
 Suomea hevineulonnan MM-kisoissa edustanut Anssi "Ronski" Rosenius karkasi esityksensä lopuksi rumpukapuloiden puikkoihin. Rosenius kertoi äitinsä auttaneen esiintymisasun neulomisessa ja opetelleensa itse neulomaan vasta edellisenä iltana. Pauliina Tolvanen / Yle
 Toisen sijan kilpailussa nappasi tanskalainen tubettaja "Crafts with Ellen".  Pauliina Tolvanen / Yle
 Hevineulonnan MM-kisat täyttivät Joensuun torikorttelin. Kansainvälisten kuvatoimistojen streamien kautta kilpailua seurasi yli 2 miljoonaa ihmistä. Pauliina Tolvanen / Yle
 Kilpailijat kertoivat yllättyneensä, miten tiivis joukko heistä ehti päivän aikana tulla. Pauliina Tolvanen / Yle
 Ennen kilpailua järjestäjät arvelivat, että hevineulonnan MM-kisat järjestetään kerran, mutta kilpailun jälkeen ajatukset olivat kääntyneet. On hyvin mahdollista, että Joensuussa hevineulotaan jälleen vuoden päästä. Pauliina Tolvanen / Yle

Hevineulonnan maailmanmestarit tulevat Japanista – "Esitys oli hullu niin kuin sen pitääkin"


Berliini . Saksassa berliiniläinen tuomioistuin on linjannut, että Saksan on haettava epäillyn Isis-taistelijan saksalainen vaimo ja kolme lasta takaisin kotimaahan al-Holin leiriltä.
 Perusteeksi tuomioistuin sanoo perustuslain takaaman valtion suojeluvelvollisuuden. Olot Syyrian al-Holin leirillä ovat erittäin vaikeat.
 Tällä viikolla tehdystä päätöksestä kertoi torstaina muun muassa saksalaislehti  Süddeutsche Zeitung .
 Lehden mukaan tämä oli ensimmäinen kerta, kun saksalainen tuomioistuin linjasi Saksan olevan velvoitettu hakemaan epäiltyjen Isis-taistelijan omaiset takaisin kotimaahan.
 Päätöstä voidaan pitää ennakkotapauksena.
 Isis-taistelijaksi  epäillyn miehen omaiset olivat haastaneet Saksan ulkoministeriön oikeuteen, kun se kieltäytyi auttamaan al-Holin leirillä jumissa olevia omaisia.
 Saksan ulkoministeriö olisi ollut valmis auttamaan 2-, 7- ja 8-vuotiaat lapset kotiin. Oikeus linjasi kuitenkin, että ulkoministeriön on autettava myös vaimoa.
 Monen muun länsimaan tavoin Saksa on huolissaan siitä, että Isisin alueelle matkustaneet naiset ovat kotimaahan palatessaan turvallisuusuhka.
 Saksan ulkoministeriö tutkii nyt nyt päätöstä ja saattaa valittaa korkeampaan oikeusasteeseen. Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 Al-Holin leirin  tilanne on ajankohtainen kysymys myös Suomessa. Ylen al-Holilla tapaamien suomalaisten mukaan leirillä on 11 Suomesta Syyriaan lähtenyttä naista ja 33 lasta.
 Suomen hallitus ei ole tehnyt selvää linjausta, aikooko Suomi ryhtyä toimenpiteisiin suomalaisten auttamiseksi pois leiriltä. Hallitus punnitsee erilaisia vaihtoehtoja tilanteen ratkaisemiseksi.
 Kesäkuun lopussa pääministeri Antti Rinne sanoi,  ettei Suomi harkitse tällä hetkellä  suomalaisten evakuointia. Viime viikolla Rinne  totesi , että leirillä olevien ihmisten tilanteesta on tehtävä yksilökohtaisia arviointeja.
 Aiheesta lisää:
 Suojelupoliisi: Al-Holin leirillä olevien suomalaisten tapaukset tutkitaan yksitellen – palaajat viranomaistoimien piiriin "tavalla tai toisella"
 Ihmisoikeusprofessori Martin Scheinin: Supolla on keinoja hoitaa al-Holin leiriltä palaavien tilanne – "Tehkää työnne"
 Edustaja Pia Kauma Etyj-kokouksessa: Isis-alueilta palaavat saatettava oikeuden eteen
 Punainen Risti: Hakekaa kansalaisenne al-Holin leiriltä

Tuomioistuin: Saksan on haettava epäillyn Isis-taistelijan lapset ja vaimo kotimaahan Syyriasta – perusteena valtion suojeluvelvollisuus


Summary: Barry voimistui lauantaina trooppisesta myrskystä juuri ja juuri hurrikaaniksi.

Yhdysvaltojen kansallisen hurrikaanikeskuksen mukaan Barry on voimistunut ykköskategorian hurrikaaniksi muutamia tunteja ennen rannikkoa. Sen myrskytuulet nousivat noin 120 kilometriin tunnissa, mikä ylittää juuri hurrikaanirajan.
 Hurrikaanin keskuksen odotetaan rantautuvan Louisianaan iltapäivällä paikallista aikaa.
 Esimerkiksi New Orleansin ja Baton Rougen alueiden arvellaan kärsivän eniten myrskyn aiheuttamista tulvista. Tosin myöhemmin New Orleansin kohdalla tulvaennustetta on hieman lievennetty.
 Louisianan ja Mississippin alueilla varaudutaan myös sähkökatkoksiin, kertoo  Weather Channel .
 Barryn odotetaan heikentyvän trooppiseksi myrskyksi maalle saavuttuaan. Ennusteiden mukaan parin päivän sisällä Barry ei yllä enää edes trooppisen myrskyn lukemiin.
 Neworleansilaiset ovat odottaneet pelokkaina voimakkaan myrskyn rantautumista jo pari päivää. Myrsky on jo ennen lauantaita aiheuttanut pahoja tulvia osassa kaupunkia.
 Meteorologit ovat varoittaneet ryöppyävistä sateista, paikoin jopa 60 cm sademääristä, jotka todennäköisesti aiheuttavat ankaria tulvia. Mississippi-joen pinta on ollut jo valmiiksi korkealla.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan suuret määrät turisteja on jättänyt perjantaina hotellinsa ja poistunut alueelta. Lentoyhtiöt, kuten British Airways, ovat peruneet lentoja kaupungista lauantaina.

Barry-myrsky voimistui hurrikaaniksi – odotetaan rantautuvan pian Louisianan rannikolle


Summary: Kokoomus on menettänyt asemansa nuorten aikuisten suosikkipuolueena.

– Kokoomuspuolueiden näkökulmasta ollaan ydinkysymysten ääressä, sanoo kokoomuksen menestyksekkäimmän ajan puoluesihteerinä toiminut, viestintätoimisto Ellun Kanojen toimitusjohtaja  Taru Tujunen .
 Samaa mieltä on  Johan Strang , Pohjoismaisen tutkimuksen apulaisprofessori Helsingin yliopistolta.
 – Sekä Ruotsissa että Suomessa kokoomuspuolueet jäävät liberalismin ja konservatismin väliin ja niiden on vaikeaa löytää oikeaa linjaa, miten hallita uusi tilanne, tutkija Strang sanoo.
 Istumajärjestyksen symboliikkaa
 Suomessa kääntyi kesäkuussa poliittisen historian lehti.
 Antti Rinteen  (sd.) johtaman hallituksen ministerit hakivat uudet paikkansa salin hallituslehteriltä, mutta ensimmäistä kertaa myös oppositio järjestäytyi tai järjestettiin uuteen asentoon salissa.  Eduskunnan vakiintunut istumajärjestys muutettiin  vastaamaan tämän hetken poliittista asetelmaa ryhmäjohtajien äänestyspäätöksellä.
 Vastahakoiset perussuomalaiset siirrettiin oikeaan reunaan. Istuntosaliin muodostui nykyistä poliittista tilannetta kuvaava vasemmistoliberaali hallitusblokki ja oikeistokonservatiivien oppositioblokki.
 Istumajärjestyksen muutos osui sattumalta tai harkitusti herkkään ajankohtaan. Sekä Suomessa että Ruotsissa on siirrytty politiikan uuteen aikaan.
 – Kyllä minä näin sen symbolisena muutoksena, Pohjoismaiden tutkija Johan Strang Helsingin yliopistosta sanoo.
 Strang on seurannut tiiviisti Suomen ja Ruotsin muutosta, jossa on viime vaalien jälkeen hätkähdyttävää samankaltaisuutta. Hallitusvaltaa käyttävät sosiaalidemokraattien johdolla vasemmistoliberaalit puolueet ja oppositiossa istuu kolme puoluetta, populistit, maltillinen kokoomus ja kristilliset.
 Suomen eduskunnan istumajärjestyksen muutos pantiin vireille viime syksynä, kun RKP:n  Stefan Wallin  esitti puhemiesneuvostolle RKP:n siirtämistä keskemmälle saliin. Asia torpattiin ryhmänjohtajien kokouksessa eikä Wallinin uusi yritys ennen joulua sekään tuottanut tulosta.
 Asia nostettiin uuden eduskunnan pöydälle kesällä. Muutoksessa vedottiin RKP:n aloitteellisuuteen ja Euroopan parlamentin istumajärjestykseen.
 Kokoomus sai istuntosalissa oikealle puolelleen perussuomalaiset. Mauri Ratilainen / AOP
 Kokoomus äänesti lopulta muutoksen puolesta. Kokoomuslaisissa on niitäkin, joiden mielestä puoluetta vietiin istumajärjestyksen rukkaamisessa kuin ämpäriä.
 Kokoomuksen kansanedustaja  Elina Lepomäki  pitää ylipäätään huonona istumajärjestyksestä nousevaa mielikuvaa salin konservatiivi- tai oikeistoblokista. Hän näkee taustalla poliittisen operaation.
 – Kyllä me yleisesti ajattelemme, että oli Antti Rinteeltä ihan taitava operaatio yrittää yhdistää tällainen oikeisto ja äärioikeisto, Lepomäki sanoo.
 Lepomäen mukaan äärioikeisto ja oikeisto ovat oikeisto-vasemmisto-janalla pikemmin vastakkaisilla laidoilla kuin vierekkäin. Ensimmäinen nojaa vahvaan valtioon, toinen yksilöön.
 Kokoomuksen nykyinen ryhmäjohtaja  Kai Mykkänen  muistelee kiusaantuneensa asian saamasta mediahuomiosta. Työtään aloittavan eduskunnan riitely istuinpaikoista tuntui lapselliselta.
 – Kyse saattoi olla siitä, että jotkut sosiaalidemokraatit ajattelevat niin, että halutaan leimata perussuomalaiset jyrkästi oikealle, jotta he olisivat vähemmän houkuttelevia perinteisille työväen äänestäjille, Mykkänen pohtii.
 Ovatko populistit kokoomuksen kumppaneita vai kilpailijoita?
 Ruotsissa hallitus-oppositio-asetelmaan on totuteltu puolisen vuotta.
 Viime syksyn parlamenttivaalien ja vaikeiden hallitusneuvottelujen jälkeen maahan syntyi sosialidemokraattien ja ympäristöpuolueen hallitus, jota vasemmistopuolue, keskusta ja liberaalit tukevat.
 Oppositioon jääneitä Ruotsin kokoomusta, ruotsidemokraatteja ja kristillisiä on hallituksen syntymisen jälkeen mediassa kutsuttu konservatiiviblokiksi.
 Ruotsin kokoomuksen  Ulf Kristersson  on toistaiseksi yrittänyt pyristellä konservatiivioppositio-nimitystä vastaan.
 Ruotsidemokraattien historia ja rajut maahanmuuttopuheet ovat leimanneet puolueen vasemmistoliberaalien vastavoimaksi, äärioikeistoksi, rasisteiksi ja fasisteiksi, jonka kylkeen mikään puolue ei ole halunnut.
 Ruotsidemokraattien Jimmie Åkesson toivoo yhteistyötä Ruotsin maltillisen kokoomuksen kanssa. AOP
 Uuden opposition keskinäisiä suhteita seurataan tarkasti. Ovatko populistit lopulta Ruotsin kokoomukselle kumppaneita vai kilpailijoita?
 – Ruotsissa tämä on nähty rajummin kuin Suomessa. Siellä on totuttu siihen, että hallituksessa ja oppositiossa on ideologinen blokki, on oikeisto vastaan vasemmisto, kansanedustaja Kai Mykkänen sanoo.
 Hän muistuttaa, että Suomessa on nytkin hallitus, jossa vasemmistoliberaalien seurana istuu kokoomusta konservatiivisempi keskusta.
 Myös Elina Lepomäki hätkähtää suomalaista konservatiiviblokki-nimitystä.
 – Kuulostaa omituiselta. Jos se on konservatiivioppositio-rintama, minä ainakin henkilökohtaisesti eroan siitä heti. Koen olevani täysin arvoliberaali ja monet meillä kokevat olevansa sitä.
 Toisin kuin Suomessa muut ruotsalaispuolueet eivät ole tehneet maahanmuuttovastaisen populistipuolueen kanssa avoimesti yhteistyötä.
 Kristillisten puheenjohtaja  Ebba Busch Thor  söi yhteisen lounaan ruotsidemokraattien puheenjohtajan  Jimmie Åkessonin  kanssa viime viikolla ja nousi etusivun uutiseksi. Lounasta pidettiin merkkinä kumppanuudesta.
 Myös Ruotsin kokoomuksen puheenjohtajan Ulf Kristerssonin puheita tarkkaillaan. Almedalenin politiikkaviikolla hänen puheestaan etsittiin yhtymäkohtia ruotsidemokraattien maahanmuuttovastaisuuteen.
 Ruotsin kokoomuksen puheenjohtajan Ulf Kristerssonin mielestä ruotsalaisten yhdistäminen on puolueen DNA:ssa. Henrik Montgomery / EPA
 – Almedalenissa Ulf Kristersson puhui hyvin paljon maahanmuutosta ja jengisodista ja vaati tuplarangaistuksia. Näyttää siltä, että moderaatit kilpailee enemmänkin ruotsidemokraattien kanssa kuin vasemmistoliberaaliin hallitusrintamaan liittyneen keskustan  Annie Lööfin  kanssa, Johan Strang pohtii.
 Strang pitää Ruotsin kokoomuksen valintaa yllättävänä. Hän oli odottanut, että puolue kritisoisi demarihallitusta ja hallituksen politiikkaa, mutta siirtyisi vähän liberaalimpaan suuntaan.
 Kristersson sanoi puheensa lopuksi, että Ruotsin maltillinen kokoomus voi yhdistää ruotsalaiset. Se on puolueen DNA:ssa, siksi puolueen nimikin on kokoomus.
 Samoin ajatellaan Suomen kokoomuksessa. Pitkäaikainen kansanedustaja ja moninkertainen kokoomusministeri  Pertti Salolainen  vierastaa sanaa konservatiivi.
 – Puhun mieluummin kokoomuksesta center right -puolueena, mikä on yleiseurooppalainen määritelmä politiikalle, jota kokoomus ajaa. Se on hyvä ilmaisu, koska meidän politiikassa on paljon liberaalia ainesta.
 Mutta kokoomuspuolueiden suurin ongelma piilee tällä hetkellä politiikan keskustassa.
 Politiikan keskustassa kuihtuu
 Ruotsin ja Suomen kokoomuspuolueet ovat olleet porvarillisia voimia yhdistäviä yleispuolueita. Puolueisiin on mahtunut arvonäkökulmiltaan hyvin erilaisia ihmisiä, konservatiiveja, sosiaalireformisteja ja liberaaleja.
 Ko-koo-mus tavaa kansanedustaja selventääkseen eri tavalla ajattelevien ihmisten kokoomaa.
 – Perinteiset isot puolueet ovat pysytelleet politiikan keskustassa. Sosiaalidemokraatit voittivat, kun menivät oikealle ja kokoomuspuolueet kun menivät vasemmalle, Strang kuvaa.
 Suomen kokoomuksen suurin menestystarina oli vuoden 2006 presidentinvaalien työväen presidentti -brändäys. Se ja puolueen eduskuntavaaleissa jatkama työväenpuolue-teema poiki toimihenkilöäänestäjiä ja siivitti puolueen kasvua vasemmalle puheenjohtaja  Jyrki Kataisen  valtakaudella.
 Liberalismin ja konservatismin yhdistelmästä tulee tässä ajassa helposti puolueita sisältä rikkirepivä asia  toimitusjohtaja Taru Tujunen
 Puoluekentän pirstaloituminen ja populistipuolueiden nousu on lyönyt murskaksi tämän perinteisen “miten tavoitat keskiluokan” -strategian.
 Äänet eivät enää liiku kokoomuksen ja demareiden välillä, vaan pelissä on monta muuta puoluetta. Ilmiö on yleiseurooppalainen ja näkyi eurovaaleissakin.
 Taru Tujunen sanoo, että kokoomuspuolueiden ongelma on puoluekentän murroksessa sekä Ruotsissa että Suomessa jäädä keskelle, missä puolueita syödään molemmista päistä yhtä aikaa.
 Siitä mikä on ollut kokoomuspuolueita yhdistävä tekijä, liberalismin ja konservatismin yhdistelmä, tulee tässä ajassa helposti niitä sisältä rikkirepivä asia.
 – Luulen, että kokoomuspuolueet sekä Ruotsissa että Suomessa joutuvat tämän kysymyksen ratkomaan – miten ne tähän kysymykseen suhtautuvat, Tujunen arvelee.
 Jyrki Katainen ja Taru Tujunen riemuitsevat puolueen ykkösasemasta vuoden 2014 eurovaaleissa. Jarno Kuusinen / AOP
 Populistiset puolueet pakottavat muut puolueet poliittiseen selkokieleen ja valintoihin.
 Se on osoittautunut erityisen vaikeaksi kokoomuspuolueille maahanmuuttopolitiikassa, jossa ne tavoittelevat yhtäaikaa sisäistä turvallisuutta ja avointa kansainvälisyyttä. Miten selkeä puolueen linja on äänestäjille?
 – Ei ole täysin selkeä, sanovat Lepomäki ja Salolainen, mutta heidän mielestään ero perussuomalaisten rajat kiinni -linjauksiin on kokoomuksen sisällä selvä.
 Kai Mykkäsen mielestä monia asioita kuten suhtautumista Isis-leirin lapsiin on vaikea puristaa yhteen iskulauseeseen.
 – Se pitää tehdä hallitusti ja turvatusti, ettei vaaranneta Eurooppaa. Samalla halutaan auttaa hädänalaisia. Tämä asia valitettavasti on hyvin monimutkainen ja viheliäinenkin.
 Sekä-että-linjaukset ja asema puoluekentän keskustassa vaivaa myös demareita.
 Ruotsissa sosiaalidemokraatit voittivat vaalit, mutta saivat huonoimman tuloksen sataan vuoteen. Suomessa sosiaalidemokraateista tuli suurin ja pääministeripuolue alle 20 prosentin kannatuksella.
 Puoluekentän pirstaloituminen kertoo Tujusen ja Strangin mielestä siitä, että politiikassa on syntynyt monta eri ulottuvuutta. Vasemmisto-oikeisto-jako ei enää riitä.
 Myös kokoomuspuolueiden sisäinen liima, kurinalainen talouspolitiikka, on vaikeuksissa. Uudet tuulet puhaltavat.
 Menikö talouskurin aika ohi?
 Talouspolitiikka on yhdistänyt kokoomuspuolueita vahvemmin kuin arvokysymykset.
 Ruotsin politiikassa on ehkä vielä Suomea korostuneemmin ollut kyse taloudesta. Oikeisto vastaan vasemmisto, korkea vai matala verotus, yksityiset vai julkiset hyvinvointipalvelut.
 – Talouden merkittävyys vaaliteemana on selvästi muuttunut, kun akuutti talouden kriisivaihe on ohi, Elina Lepomäki sanoo.
 Suomi on toipunut vähitellen vuoden 2008 finanssikriisistä. Muiden Euroopan maiden tapaan talouden noususuhdanne on auttanut toipumista, talous on elpynyt ja työllisyys noussut.
 Siksi ihmisillä ei ole Lepomäen mielestä nyt sellaista kuvaa, että järkevällä julkisen talouden pidolla on merkitystä. Tulee muita asioita.
 Se näkyi kevään vaaleissa. Pertti Salolainen on tyrmistynyt siitä, ettei “järkevästä taloudenpidosta palkita vaaleissa”.
 – Me luotimme ihan liikaa siihen, että kyllä ihmiset on niin järkeviä, että he tajuavat.
 – Samaa tiukkaa talouslinjaa on jatkettava, koska Suomi ei ole edelleenkään kuivilla. Mutta rahanjakolinja meni vaaleissa enemmän läpi, Salolainen toteaa.
 Tutkija Johan Strangin mielestä hyvä taloustilanne ja hyvinvoinnin kasvu on saanut Pohjoismaissa ihmiset ajattelemaan, että halutaan tehdä jotain kivaa.
 Talouspolitiikassa saattaa olla käynnissä jopa historiallinen käänne.
 Tällä hetkellä talousliberalistinen ajattelu näyttää väistyvän tai on ainakin joutunut haastetuksi.  Pohjoismaiden tutkija Johan Strang
 Kokoomuspuolueita suosinut tiukka talouskuri ja talousliberalismi kukoisti pitkään 90-luvulta 2000-luvulle asti.
 Yhdysvaltalainen filosofi  Francis Fukujama  kuvaa teoksessaan  Historian loppu , miten kommunismin romahdettua ei jäänyt vaihtoehtoja. Ideologioiden kilpailun voitti liberaali demokratia ja markkinatalous.
 Oikeistopuolueista, kuten pohjoismaisista kokoomuspuolueista tuli uuden liberaalisen demokratian hegemonian edustajia. Ne edustivat uutta aikaa. Liberalismin ja Euroopan aikaa.
 Kurinalainen talouspolitiikka vahvistui eurooppalaisen julkisen talouden ihanteena. Siitä tuli lähes viime vuosiin asti ainoa oikea talouspolitiikan tie.
 Tutkija Johan Strang sanoo, että tällä hetkellä talousliberalistinen ajattelu näyttää väistyvän tai on ainakin joutunut haastetuksi.
 – Sitä kyseenalaistetaan sekä oikealta että vasemmalta. Oikeistopuolueet kytketään Fukujaman ajatteluun ja talousliberalismiin, joka johti arvostelijoiden mielestä yhteiskunnallisen koheesion, yhtenäisyyden katoamiseen, Strang toteaa.
 Yksi tunnetuimmista arvostelijoista on markkinataloutta tukeva ranskalainen ekonomisti  Thomas Piketty , joka varoitti varallisuuden kasautumisesta ja eriarvoistumisesta.
 Suomessa kokoomusta on kutsuttu kannatuspohjansa takia palkansaajajärjestö STTK:n lisäsiiveksi. Se suhde voi olla murroksessa, kun STTK:ssa alkaa kuulua uuden pääekonomistin  Patrizio Lainàn  ääni.  Hän kertoo HS:n haastattelussa, että ei usko kustannuskilpailukykyyn  tai aktiivimalliin.
 Talousliberalismin kritiikki osoittaa, ettei vasemmisto–oikeisto -asetelma tai talouspolitiikan linjataistelu ole häipymässä mihinkään.
 – Me elämme tosi vahvasti ideologisessa ajassa, Taru Tujunen sanoo.
 Tujunen ei usko, että vasemmisto–oikeisto -jakoa voidaan heittää romukoppaan. Hän pitää kuitenkin politiikassa tapahtunutta murrosta ihan hämmästyttävänä.
 – On olemassa uusia politiikan jakolinjoja, jotka on ihmisten mielestä oleellisempia kuin esimerkiksi perinteinen talouspolitiikka tai oikeisto–vasemmisto -jako.
 Niin Ruotsissa kuin Suomessakin puoluekentän murrosta on kuvattu niin sanotulla GAL–TAN-akselilla. Siinä akselin toisessa päässä ovat vihreät ja vaihtoehtoiseen elämänmuotoon uskovat ja toisessa päässä konservatiiviset, nationalistiseen ja autoritääriseen ajattelumalliin uskovat ihmiset ja puolueet.
 Viestintätoimisto Ellun Kanojen toimitusjohtajan Taru Tujusen näkemys suomalaisten puolueiden sijoittumisesta GAL–TAN-akselille. Lasse Isokangas / Yle
 Arvokysymykset nousevat akselilla tärkeämmäksi kuin perinteinen vasemmisto-oikeisto-jako.
 Tutkija Johan Strangin mielestä GAL–TAN-akseli on erityisen mullistava Ruotsissa, jossa politiikka pitää ajatella uudestaan. Puolueiden on tehtävä valintoja konservatismin ja liberalismin välillä.
 Kokoomuspuolueet sijoittuvat tälläkin akselilla keskelle, mutta sijoitus voi kertoa siitä, että ne ovat sivussa jylläävistä megatrendeistä kuten ilmastokysymyksistä.
 Kokoomuksessa on vaalien jälkeen puoluevaltuustoa myöten puitu, oliko “autot kuuluvat teille” -mainos hyvä vai huono.
 Osan mielestä se osoitti, että kokoomuksen puoluetoimistossa oltiin ihan pihalla ilmastovaaleista. Osa piti sitä onnistuneena tukena yksityisautoilulle.
 – Kokoomus sattui olemaan siinä asiassa historian väärällä puolella, Tujunen tokaisee.
 Puolue teki ennen vaaleja ympäristöpoliittisen ohjelman osoittaakseen, että ympäristökysymykset otetaan puolueessa vakavasti.
 Lepomäen mielestä automainos-episodi osoitti, että puolueen viesteissä on pakka sekaisin. Maaseudulle kerrotaan, että jatkakaa kuten ennenkin, mutta kaupunkeihin, että kokoomus on yhtä vihreä kuin vihreät ja taloutta sen lisäksi.
 – Tämä on vähän niin kuin sellainen spagaatti, joka ei tällä hetkellä onnistu, Lepomäki sanoo.
 Nuorten suosikit vihreät ja perussuomalaiset
 Ruotsin ja Suomen kokoomuspuolueet ovat edelleenkin kolmen suuren joukossa sekä vaalituloksissa että viimeaikaisissa mielipidemittauksissa.
 Miksi ne näyttävät molemmissa maissa kuitenkin lipuneen sivustakatsojiksi voitokkaan kymmenen vuoden jälkeen?
 Tujunen käyttää Suomen 90-luvun jalokiveen, Nokiaan, liitettyä vertausta.
 – Ei ole kyse siitä, että on tehty vääriä asioita. On tehty oikeita asioita, mutta liian pitkään.
 Fukujamallekin oli ongelma se, ettei talousliberalismille ole enää kilpailijaa. Hän ihmetteli, miten demokratia voi selvitä ilman vihollista.
 – Kokoomuspuolueille tapahtuu nyt samaa kuin demareille parikymmentä vuotta sitten, Strang pohtii. Ne ovat onnistuneet rakentamaan oman visionsa, mutta niille ei jäänyt muuta tehtävää kuin puolustaa sitä.
 Politiikassa puhutaan siitä, miten joku puolue omistaa jonkin teeman. Vihreät omistaa ilmastonmuutoksen, perussuomalaiset maahanmuuton, sosiaalidemokraatit hyvinvoinnin ja keskusta maaseudun.
 Mitä kokoomuspuolue omistaa?
 Kokoomus on tavallaan omistanut tulevaisuuden, jos sitä mitataan nuorten osuudella äänestäjistä ja kannattajista. Ruotsin kokoomuspuolue on edelleen nuorten keskuudessa suurin puolue, mutta Suomessa tilanne on muuttunut.
 Taloustutkimuksen mittausaineistosta käy ilmi, että nuorten aikuisten, 18–25-vuotiaiden suosituin puolue on nyt vihreät. Toiseksi on noussut perussuomalaiset ja kokoomus on pudonnut kolmanneksi. Nuoret miehet karkaavat kokoomuksesta perussuomalaisiin ja kaupungeissa koulutetut nuoret ja keski-ikäiset naiset hyppäävät vihreisiin.
 Kuin vaivihkaa vasemmistopuolueet ja vihreät ja Ruotsissa lisäksi keskiryhmät ovat yrittäneet brändätä itselleen liberalismin. Omistavatko ne sen seuraavissa vaaleissa?
 Tullaan taas kokoomuspuolueiden valintaan liberalismin ja konservatismin välillä.
 – Nämä ei ole itseään toteuttavia ennusteita, mutta on kiinnostavaa nähdä, mitä yleispuolueet aikovat asialle tehdä, Taru Tujunen miettii.
 Kuntavaalit ovat kahden vuoden kuluttua huhtikuussa 2021.

Pohjolan porvareita ahdistaa – Miten olla samalla konservatiivi ja liberaali?