Summary: EU:n komission puheenjohtajan mukaan Britannian pääministeri ymmärsi vasta toissapäivänä, mitä EU:n yhteismarkkinat käytännössä tarkoittavat.

Britannian pääministeri  Boris Johnson  ymmärsi brexit-suunnitelmansa ongelmat vasta maanantaina, kun lounasti EU-komission puheenjohtajan  Jean-Claude Junckerin  ja EU:n brexit-neuvottelijan  Michel Barnierin  kanssa, kirjoittaa  Financial Times -lehti .
 Lehden lähteen mukaan Johnson oli silminnähden yllättynyt, kun hän kuuli EU-johtajilta siitä, ettei hänen ehdottamansa vaihtoehto kiistanalaiselle backstopille ratkaisekaan tulliongelmaa Irlannin ja Pohjois-Irlannin välillä.
 Johnsonin ehdotus olisi antanut Pohjois-Irlannin pitää kiinni EU:n säädöksistä liittyen ruokatarvikkeisiin ja karjaan, mutta se ei estä tullitarkastuksia valtaosalle rajan ylittävistä tuotteista.
 Lähteen mukaan Johnson oli tämän kuultuaan kääntynyt hämmentyneenä Britannian brexit-neuvottelijan  David Frostin  ja brexit-sihteeri  Stephen Barclayn  puoleen.
 - Eli tarkoitatteko, ettei sps-suunnitelma ratkaisekaan tulliongelmaa, hän kysyi tiimiltään Financial Timesin mukaan.
 Sps-lyhenne viittaa ehdotuksen käsittelemiin elintarvikkeiden ja karjan säädöksiin.
 Toisen lähteen mukaan pääministeri olisi lysähtänyt tuoliinsa sen jälkeen, kun todellisuus Britannian neuvotteluasemasta ja hyvin rajallisesta ajasta valkeni hänelle.
 Johnsonin tapaaminen ei vakuuttanut – EU perää Britannialta ehdotuksia Irlannin rajakiistan ratkaisemiseksi
 Sopimuksettoman eron uhka todellinen
 Juncker kertoi tänään keskiviikkona Ranskan Strasbourgissa kokoontuneelle EU-parlamentille, että maanantaiset lounaskeskustelut Luxemburgissa olivat ystävälliset, rakentavat ja positiiviset.
 - Kerroin Johnsonille, että minulla ei ole tunnesidettä backstopiin, mutta seison sen tavoitteiden takana. Sen vuoksi pyysin Johnsonilta vaihtoehtoista ratkaisua näiden tavoitteiden saavuttamiselle, sanoi Juncker.
 - Pyysin pääministeriä tavaamaan visionsa meille.
 Junckerin mukaan Britannian sopimuksettoman EU-eron uhka on edelleen hyvin todellinen. Hän kertoi Johnsonin toistaneen jälleen kerran, että Britannia lähtee unionista lokakuun lopulla, tapahtui sitä ennen mitä tahansa.
 EU-parlamentin kokous alkoi Suomen eurooppaministerin  Tytti Tuppuraisen  puheenvuorolla. Myös Tuppuraisen mukaan sopimukseton ero on hyvin todennäköinen lopputulema ja tämän vuoksi valmistautumista on lisättävä unionissa.
 - Heinäkuussa Britannia sai uuden hallituksen ja uuden pääministerin. Valitettavasti on käynyt enenevissä määrin selväksi, että tämä ei ole auttanut kirkastamaan tilannetta tai Britannian neuvotteluasemaa, Tuppurainen kertoi Strasbourgissa.
 - Kun puhutaan kaikkein vaikeimmista kysymyksistä, kuten Irlannin rajasta, Britannia ei ole tuonut vielä pöydälle mitään konkreettisia ehdotuksia.
 Tuppuraisen mukaan määräpäivän lähestyessä vastassa on enemmän epävarmuutta kuin aiemmin. Monet yksityishenkilöt ja yritykset kärsivät tästä brexitin luomasta epävarmuudesta.
 Tuppuraisen mukaan synkän tilanteen ei pitäisi kuitenkaan harhauttaa unionia tärkeimmästä päämäärästä. Tärkein päämäärä on Tuppuraisen mukaan se, että Britannian EU-ero saadaan tehtyä hallitusti ja brexitin aiheuttama epävarmuus saadaan loppumaan.
 "Meillä ei ole lyhyt muisti"
 EU-neuvottelija Barnier kertoi parlamentille, että unioni ei aio esittää neuvottelevansa. Hänen mukaansa on unionin velvollisuus viedä prosessia eteenpäin määrätietoisesti ja rehellisesti.
 Barnier selvensi myös backstopin tarvetta. Brexit aiheuttaa hänen mukaansa eniten ongelmia ja uhkia nimenomaan Irlannille. Britannialla ja Euroopan unionilla on yhteinen raja nimenomaan Irlannin saarella.
 Barnier painotti, ettei backstopissa ole koskaan ollut kyse ideologisesta kysymyksestä vaan käytännöllisestä. Backstop tarjoaisi eräänlaisen turvaverkon.
 - Emme halua mennä takaisin tilanteeseen, jossa Irlannin ja Pohjois-Irlannin välillä olisi fyysinen raja.
 Barnierin mukaan Britannian uusi hallitus alleviivasi tällä viikolla Luxemburgissa niitä backstopin puolia, joista se ei pidä.
 - Mutta se ei riitä siihen, että saisimme aikaan ratkaisun. Tarvitsemme erosopimukseen oikeudellisesti toimivan ratkaisun, joka vastaa täysin jokaiseen brexitin tuomaan ongelmaan.
 Barnier antoi myös esimerkin rajan tuomasta ongelmasta.
 - Mikä tahansa elintarvike tai elävä eläin, joka tuodaan Pohjois-Irlantiin Britanniasta, ei tule vain Irlannin saarelle ja sen markkinoille, vaan Puolan, Tanskan, Saksan ja Ranskan markkinoille. Välittömästi. Vain koska se on Irlannin saarella.
 Barnier painotti erityisesti elintarvikesäädösten tarvetta. Säädöksin voidaan taata kuluttajien turvallisuus ja estää samalla myös eläinten terveysriskit.
 - Meillä ei ole lyhyt muisti, eikä myöskään Irlannin saaren, Pohjois-Irlannin ja muun Britannian kuluttajilla, Barnier kertoi.
 Barnier ei sanonut suoraan, mihin viittasi, mutta ainakin hullun lehmän tauti eli BSE-tauti diagnosoitiin ensimmäisen kerran Britanniassa vuonna 1986. Britanniassa tuotetulle lihalle on ollut maailmalla vuosikausia kestäneitä tuontikieltoja tämän vuoksi.

Financial Times: Brexit-suunnitelman ongelmat valkenivat Johnsonille lounaalla Junckerin kanssa


Summary: Espanjassa järjestetään 10. marraskuuta neljännet vaalit neljän vuoden sisällä.

Espanjan poliittinen tiistai oli kuin jalkapallo-ottelu, jota koko maa seurasi. Puoluejohtajat toisensa jälkeen kävivät kertomassa kuningas  Felipe VI:nnelle  asettuvatko he tukemaan virkaatekevän pääministerin  Pedro Sánchezin  hallitusta.
 Kyseessä on vanha muodollisuus, jossa politiikan ulkopuolella pysyttelevä kuningas esittää Espanjan parlamentille pääministeriä ensin puoluejohtajien kanssa keskusteltuaan.
 Tällä kertaa protokollaan sisältyi myös jännityselementti.
 Huhtikuun vaaleissa voiton vienyt Sánchezin sosialistipuolue ei saanut parlamenttiin määräenemmistöä ja tarvitsi siksi joko muiden puolueiden riittävän tuen tai hallituskumppanin.
 Todennäköisimpänä hallituskumppanina pidetyn vasemmistolaisen Podemos-puolueen kanssa Sánchez ei onnistunut pääsemään sopuun kuukausia kestäneistä neuvotteluista huolimatta.
 Podemos-puolueen puheenjohtaja Pablo Iglesias (vas.) tapasi tiistaina Espanjan kuninkaan Felipe VI:nnen ja ilmoitti, ettei hänen puolueensa asetu tukemaan Pedro Sánchezin hallitusta. Mariscal / EPA
 Sánchez olisi ottanut mielellään vastaan Podemosin tuen, mutta suostui puhumaan ainoastaan yhteistyöhallituksesta varsinaisen koalitiohallituksen sijaan. Podemos taas vaatii ministerinsalkkuja ja suurempaa roolia, minkä vuoksi puolueiden väliset neuvottelut ovat päättyneet tuloksettomina kerta toisensa jälkeen.
 Sánchezilla olisi ollut mahdollisuus tehdä historiaa ja muodostaa Espanjan demokratian ajan ensimmäinen koalitiohallitus, mutta sitä hän ei tehnyt.
 Sánchez ei hyväksynyt ehtoja
 Podemosin kanssa kynnyskysymykseksi nousi muun muassa Katalonia. Sánchez on pitänyt Podemosin puoluejohtajaa  Pablo Iglesiasta  liian myötämielisenä Katalonian separatistien pyrkimyksille.
 Viime hetkillä Sánchez ilmoitti yrittävänsä parhaansa mukaan välttää uudet vaalit. Viimeisiä oljenkorsia hänelle tarjoiltiin vielä maanantaina, kun oikeistolaisen Ciudadanos-puolueen johtaja  Albert Rivera  sanoi asettuvansa Sánchezin taakse tietyin ehdoin.
 Riveran ehtoihin kuului muun muassa se, että pääministeri ottaa Kataloniassa käyttöön artiklan 155 eli lakkauttaa Katalonian itsehallinnon ja ottaa tiukan linjan myös baskiseparatistien suhteen. Riveran myös vaati, että toinen oikeistopuolue Partido Popular näyttäisi vihreää valoa Sánchezin hallinnolle.
 Sánchez torppasi Riveran toteamalla, että joko hänen ehdotuksena ovat jo käytössä tai ne ovat toteuttamiskelvottomia.
 Ciudadanos-puolueen puheenjohtaja Albert Rivera piti tiistaina Madridissa lehdistötilaisuuden tavattuaan Espanjan kuninkaan Felipe VI:nnen. Fernando Villar / EPA
 Ennen kuin kuninkaan kuuleminen alkoi, Sánchez yritti vielä puhelimitse hakea tukea puoluejohtajilta. Heistä yksi toisensa jälkeen antoi hänelle kieltävän vastauksen.
 – Ei ole kovin järkevää olettaa voivansa olla pääministeri, jos ei halua tehdä minkäänlaisia myönnytyksiä, perusteli Podemosin puoluejohtaja Pablo Iglesias poistuessaan kuningas Felipe VI:nnen luota.
 Viimeisenä kuninkaan luota poistui Sánchez. Sen jälkeen kuningas ilmoitti virallisessa tiedotustilaisuudessa, että Sánchez ei ole saanut tarvittavaa luottamusta.
 – En ole tavannut ehdokasta, joka olisi saanut tarvittavan tuen, sanoi kuningas Felipe VI lehdistötilaisuudessa.
 Edessä ovat siis uudet vaalit.
 Vaaliväsymys painaa
 Espanjan ajaminen uusiin vaaleihin on Sánchezille riski. Viimeisimpien mielipidetiedustelujen mukaan sosialistit voittaisivat vaalit, mutta eivät saisi vieläkään määräenemmistöä parlamenttiin. Silloin edessä ovat jälleen hankalat hallitusneuvottelut ja todennäköisesti tuttu umpikuja.
 Farssiksi muodostuneiden hallitusneuvottelujen jälkeen Sánchezin on nyt entistä vaikeampaa löytää tukea. Uudet vaalit ovat katastrofi ennen kaikkea uusille puolueille, Podemosille ja Ciudadanosille, jotka mielipidetiedustelujen mukaan tulevat menettämään suuren määrän äänestäjistään.
 Espanjan virkaatekevä pääministeri Pedro Sánchez epäonnistui hallitusneuvotteluissa ja edessä on jälleen uudet vaalit.  Emilio Naranjo /  EPA
 Pienpuolueita kurittaa myös se tosiasia, että vaaliväsymys näkyy todennäköisesti äänestysaktiivisuudessa. Heikko äänestysprosentti hyödyttää perinteisesti erityisesti oikeistoa, tässä tapauksessa oikeistolaista Partido Popularia.
 Myös Katalonian separatisteille vaalit tarkoittavat ankeampia aikoja, kun Katalonian kriisillä aletaan tehdä politiikkaa. Vaalikampanjoissa puolueet joutuvat ottamaan kantaa muun muassa Katalonian itsenäisyysjohtajien tuomioihin, joita odotetaan lokakuussa.
 Marraskuussa Espanja on ollut jo kahdeksan kuukautta ilman hallitusta. Jatkuvat hallituskriisit vaikuttavat myös maan talouteen budjetin puuttuessa.
 Lue lisää:
 Espanjassa järjestetään jo 4. parlamenttivaalit neljän vuoden sisään
 Espanjan hallitus ei saanut luottamusta – maa on ollut ilman hallitusta huhtikuusta asti
 Espanja äänestää pääministerin luottamuksesta – Löytyykö kompromissi vai ovatko edessä uudet vaalit?

Espanjaa odottavat jälleen uudet vaalit – nekään eivät välttämättä helpota hallituspohjan löytämistä


Summary: Rakennusliiton mukaan yli 300 työntekijälle on maksettu liian pientä palkkaa, ja ylityö- sekä matkakorvauksia on jätetty maksamatta.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Rakennusliiton mukaan Olympiastadionin kunnostusurakassa on ilmennyt työehtoihin liittyviä epäkohtia, kertoo  Svenska Yle.
 Rakennusliitto on lähes kahden vuoden ajan seurannut Olympiastadionin kunnostusurakkaa.
 Liiton mukaan 340 henkilöllä, jotka ovat työskennelleet alihankkijoiden kautta, on ollut ongelmia. He ovat työskennelleet kolmessatoista eri yrityksessä. Pääurakoitsija on rakennusyhtiö Skanska.
 – Olemme huomanneet, että ihmisille on maksettu väärän palkkaluokan mukaan, tai joissakin tapauksissa ylityö- ja matkakorvausta ei ole maksettu, kertoo Rakennusliiton Uudenmaan aluetoimitsija  Johanna Elonen .
 Rakennusliitto epäilee myös, että työntekijöille on annettu laittomia lomautuksia.
 Liiton mukaan laittomia työoloja on sovellettu pääasiassa itäeurooppalaisiin työntekijöihin.
 – Suurin osa työntekijöistä tulee Itä-Euroopasta, eivätkä he tiedä suomalaisista työehtosopimuksista. Työehtosopimuksen mukaan kokeneille työntekijöille kuuluu maksaa pienimmän tuntipalkan 10 euron sijasta lähemmäs 15 euroa tunnilta, Elonen sanoo.
 Yritys velvoitettiin maksamaan 80 000 euroa
 Elonen ei halua paljastaa, ovatko työehtosopimuksia rikkoneet alihankkijat ulkomaalaisia vai kotimaisia.
 – Rakennusalalla on yleissitova työehtosopimus, joka koskee kaikkia yrityksiä riippumatta yrityksen sijaintipaikasta, Elonen sanoo.
 Eräs Olympiastadionin urakan yhteydessä tarkastettu yritys velvoitettiin maksamaan 80 000 euroa 50 työntekijälle, kun alipalkkaus havaittiin.
 – Yksittäiselle työntekijälle menetykset voivat olla satoja tai tuhansia euroja riippuen kuinka kauan he ovat työskennelleet. Koska tämä koskee useita työntekijöitä, tämä on tarkoittanut suurta summaa alihankkijoille.
 Häviäjinä ovat rehelliset yrittäjät
 Elosen mukaan säännöksiä kiertävä yritys saa suuren edun.
 – Kyseessä on iso rakennustyömaa. Jos jokainen työtunti tulee muutaman euron halvemmaksi, on rehellisillä yrityksillä hankalaa pärjätä kilpailussa.
 Olympiastadionin kunnostaminen maksaa 261 miljoonaa euroa.
 Jukka Ala-Outinen  on Skanskan projektipäällikkö ja vastaa rakentamisesta.
 –Olemme auttaneet Rakennusliittoa tutkimuksissa ja yhteistyö on sujunut hyvin. Kyseessä olevat tapaukset on tutkittu, Ala-Outinen sanoo.
 Ala-Outinen tietää vain niistä yrityksistä, joissa on ollut ongelmia, ei siitä kuinka monesta työntekijästä on kysymys.
 – Siksi on vaikea kommentoida, onko kyse suurista vai pienemmistä luvuista, Ala-Outinen sanoo.
 Olympiastadionin remontti on työllistänyt kaikkiaan noin 4600 ihmistä. Remontti aloitettiin vuonna 2016.
 Urakassa sovelletaan suomalaista työehtosopimusta
 Pääurakoitsija Skanska on tutkinut alihankkijoiden taloudellisen tilanteen ennen sopimuksen allekirjoittamista.
 – Olemme tehneet asiaan kuuluvat selvitykset. Olemme muun muassa tarkistaneet, että alihankkijoilla ei ole taloudellisia ongelmia, maksamatta jääneitä veroja tai eläkemaksuja, Ala-Outinen sanoo.
 "Kaikkea ei voi seurata"
 Alihankkijat sitoutuvat noudattamaan Suomen lainsäädäntöä ja työehtosopimuksia allekirjoittaessaan sopimuksia Skanskan kanssa.
 – Emme kuitenkaan voi seurata sitä, kuinka paljon alihankkijat maksavat palkkaa. Meillä ei ole mahdollisuutta eikä edes oikeutta siihen, Ala-Outinen sanoo.
 Rakennusliitossa tätä pidetään kummallisena.
 – Luulin, että alihankkijoiden seuranta olisi tarkempaa, kun kyseessä on iso verovaroilla rahoitettu projekti, Johanna Elonen sanoo.
 Elosen mukaan vastaavat ongelmat ovat olleet arkipäivää rakennusalalla jo vuosia.
 – Monesti tuntuu siltä, että pääurakoitsija ja urakan tilaaja eivät juurikaan ole kiinnostuneet aliurakoitsijoidensa työntekijöiden työehdoista.
 Elonen ehdottaa asiaan yksinkertaista ratkaisua.
 – Jo kilpailutuksen yhteydessä ilmikäyvistä urakkasummista voisi tehdä pienen laskutoimituksen, jonka pohjalta näkee, onko kyseisellä hinnalla edes mahdollista maksaa kaikki pakolliset maksut. Tämä ei vaadi ihan hirvittävää rakettitiedettä, Elonen sanoo.
 Olympiastadionin kunnostustyöt valmistuvat ensi kesänä.
 Lue  Svenska Ylen alkuperäinen juttu  aiheesta.

Helsingin Olympiastadionin remontissa alipalkkausta ja maksamattomia ylityökorvauksia – "Työntekijälle menetykset voivat olla  satoja tai tuhansia euroja"


Summary: Finanssivalvonta varoittaa, että pankeilla on nyt kolme uutta ongelmaa: negatiiviset korot, hyytyvä talouskasvu ja koventunut kilpailu.

Ensin hyvä uutinen: Suomessa toimivat pankit ovat yhä vakavaraisempia kuin keskieurooppalaiset kilpailijansa. Ei tarvitse mennä kuin Saksaan, niin pankeilla on pahoja kannattavuusongelmia.
 Sitten huonoihin uutisiin: talouskasvun hyytyminen, ennätysmatalat korot ja kiristyvä kilpailu varjostavat tulevaisuutta. Asuntolainojen ehdoissa on merkkejä löystymisestä, Finanssivalvonta huomautti finanssisektorin tilaa koskevassa tiedotustilaisuudessaan keskiviikkona.
 Lainojen marginaalit ovat pienentyneet ja laina-ajat pidentyneet.
 Finanssivalvonnan johtaja  Anneli Tuominen  varoittaa, että kun lainat venyvät pitkiksi, pankin varainhankinnan kustannusten nousun riski kasvaa.
 Euroopan pankit ovat joutuneet  tänä vuonna uusien ongelmien eteen. Korot ovat painuneet negatiivisiksi, mikä laskee pankkien perusliiketoiminnan kannattavuutta. Euroopan keskuspankki laski korkoja entistä syvemmälle pakkaselle viime viikolla.
 – Pankeille voi tulla tarve hakea enemmän tuottoa epälikvideistä instrumenteista ja korkean riskin sijoituksista. Tämän riskin meidän eurooppalaiset kollegavalvojat ovat jo huomanneet, Tuominen sanoi.
 – Osakekurssit ovat huolestuttavan korkeat ja korot huolestuttavan matalat.
 Talousnäkymät ovat heikentyneet nopeasti, mikä lisää pankkien luottotappioiden riskiä. Ongelma on myös se, että pankit eivät välttämättä ole ehtineet toipua edes edellisestä kriisistä.
 – On paljon poliittisia ja maailmantalouden riskejä, brexit-riski on iso, Tuominen luetteli.
 Jos pankkien ongelmat syvenevät, se olisi ongelma koko taloudelle. Pankit ovat talousjärjestelmän tukipilari. Toisin kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa, Euroopassa suurin osa yritysten lainoista tulee pankeilta – joissakin euromaissa käytännössä koko rahoitus.

Riskit finanssialalla kasvavat – "Matalien korkojen aikana pankit voivat hakea tuottoa riskisijoituksista", Fivan Tuominen sanoo


Summary: Haminan kaupungin mukaan vanhempia oli vaikea saada kiinnostumaan nuorten huumeidenkäytöstä, mutta nuoret itse ovat tehneet suuria oivalluksia.

THL:n  kouluterveyskyselyn  tulokset kohahduttivat Haminaa kaksi vuotta sitten.
 Kyselyssä selvisi, että haminalaiset kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaiset nuuskasivat enemmän kuin ikätoverinsa muualla Suomessa – viidesosa jopa päivittäin. Nuuskaajien määrä oli ponnahtanut kattoon muutamassa vuodessa.
 Ikäluokasta lähes neljäsosa kertoi kokeilleensa kannabista. Vielä neljä vuotta aiemmin luku oli ollut yli kolme kertaa pienempi.
 Haminan luvut olivat Suomen synkimmät.
 Sitten tapahtui täysi käännös.
 Päihdepääkaupunki vaihtui
 Nuuskaavien nuorten määrä on parissa vuodessa yli puolittunut Haminassa. Tiistaina julkaistuun kouluterveyskyselyyn vastanneista haminalaisista kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisista enää vajaa kymmenen prosenttia ilmoitti nuuskaavansa päivittäin.
 Myös nuorten huumekokeilut ovat vähentyneet. 8.- ja 9.-luokkalaisista kannabista ilmoitti kokeilleensa noin joka kuudes.
 Vielä vuonna 2017 liki 20 prosenttia nuorista kertoi käyttäneensä kannabista viimeisen kuukauden sisällä. Nyt niin ilmoitti reilu 7 prosenttia haminalaisnuorista.
 Tänä vuonna nuorten päihdepääkaupunki vaihtui, ja Hamina tippui kärjestä sekä nuorten nuuskan käytössä, että huumekokeiluissa. Tämän vuoden kouluterveyskyselyn perusteella päivittäin nuuskaavat eniten ylitorniolaisnuoret. Eniten huumekokeiluja on hartolalaisilla.
 Moni haminalaisvanhempi on sivuuttanut kaupungissa jyllänneen päihdeongelman. Lopulta nuoret ovat kuitenkin oivaltaneet päihteiden käytön riskit.
 Vääriä luuloja huumeista
 Haminan nuorisopalveluissa päihteiden käytön uskotaan vähentyneen, koska keskustelua nuorten kanssa on lisätty, ja asenneilmapiiriä on pyritty muuttamaan.
 – Olemme miettineet aiempaa enemmän sitä, miten ja missä vaiheessa oppilaille näistä asioista puhutaan, kertoo nuorisokoordinaattori  Jenny Amperla .
 Esimerkiksi Vehkalahden koululla seiskaluokkalaisten syksyiseen tutustumispäivään on viime vuosina yhdistetty päihderasti. Tarkoituksena on haastaa oppilaita keskustelemaan päihteistä ja niiden haittavaikutuksista, sekä kartoittaa nuorten asenteita ja ajatuksia päihteistä.
 Päihderastin aluksi nuorten mieliin on palautettu kutosluokalla opetettua päihdetietoisuutta, ja heille on näytetty päihdevalistusvideo. Niiden pohjalta päihteistä on käyty keskustelua nuorten kanssa.
 Amperla on myös esittänyt nuorille erilaisia päihteisiin liittyviä väittämiä, ja nuoret ovat saaneet äänestää, onko väite totta vai ei. Äänestyksissä on käynyt ilmi, että nuorilla on päihteistä vääriä kuvitelmia. Esimerkiksi kannabikseen liittyy kaikenlaisia uskomuksia ja myyttejä, joita oikaistaan.
 – Netistä löytyy paljon dokumentteja kannabiksen lääkekäytöstä, ja nuoret saattavat ajatella, että kannabista voisi käyttää lääkkeenä. Olemme oikaisseet nuorten käsityksiä siitä, ja kertoneet, että lääkekannabis ja päihdekäyttöön tarkoitettu kannabis ovat eri asioita.
 Osa nuorista yllättyy kuullessaan, kuinka paljon eri kemikaaleja nuuskassa on. Antti Heikinmatti / Yle
 – Olemme kertoneet myös siitä, että myös nuuskan lahjoittaminen on laitonta, eikä sitä saa edes antaa kaverille. Jotkut yllättyvät myös siitä, kuinka paljon eri kemikaaleja esimerkiksi nuuskassa on, kertoo Amperla.
 Amperlan mukaan nuoret ovat keskustelujen myötä oivaltaneet esimerkiksi sen, että nuuskan myyjä voi kiinnijäädessään ilmiantaa ostajia, jolloin nuori voi joutua maksamaan veromätkyjä.
 Muiden nuorten kokemukset herättivät
 Toinen oivallus on ollut se, että kun nuuska laitetaan ylähuulen alle suoraan limakalvolle, kaikki sen aineet imeytyvät siitä elimistöön.
 – Osa nuorista on myös kertonut omia kokemuksiaan siitä, millaisia seuraamuksia jollekin omalle läheiselle tai kaverille on tullut päihteiden käytöstä. Toisten nuorten kokemukset voivat herättää nuoria ajattelemaan.
 Hyvää keskustelua on Amperlan mukaan käyty myös alkoholin haitoista.
 – Esimerkiksi nuorisotilamme ovat ehdottoman päihteettömiä. Sinne ei tulla minkään päihteen kanssa. Se varmaan antaa esimerkkiä nuorelle siitä, ettei olekaan ihan ok, että taskussa on nuuskapurkki, pohtii Amperla.
 ''Ei koske meidän nuorta''
 Haminassa on yritetty järjestää päihdeaiheisia vanhempainiltoja, mutta vanhempia on ollut vaikeaa saada osallistumaan niihin.
 – Se saatetaan sivuuttaa ajatuksella, että ei koske vielä meidän nuorta. Vaikka voi hyvin koskeakin. Olen jutellut seiskaluokkalaisten kanssa, ja vaikka omaa kokemusta päihteistä ei nuorella olisikaan, tosi moni on ainakin kaveri- tai perhepiirissä nähnyt päihteiden käyttöä, ja on sillä tavalla kosketuksissa päihteisiin, toteaa Amperla.
 Amperlan mukaan vanhempien olisi hyvä osata kohdata nuori positiivisesti ja olla läsnä oman nuoren elämässä.
 – Heidän pitäisi olla kiinnostuneita siitä, missä oma nuori liikkuu ja kenen kanssa, ja mitä he puuhailevat.
 Nuoret haluavat puhua päihteistä
 Nuorisokoordinaattori Jenny Amperlan mukaan seiskaluokkalaisten ajatukset ja tietämys päihteistä vaihtelevat paljon.
 – Osalle päihteet ovat vielä aika vieraita asioita, mutta osa tietää niistä jo tosi paljon. Seiskaluokka on aika hyvä aika puhua, ja haastaa ajatuksia ja uskomuksia päihteistä. Oppilaat kuuluvat ikäryhmään, jossa sosiaaliset paineet alkavat kasvaa.
 Juuri sosiaalinen paine on Amperlan mukaan iso tekijä nuorten päihdekokeilujen taustalla.
 – Jos kaveriporukassa joku tarjoaa, niin nuoren on ehkä vaikea kieltäytyä. Voi olla myös sellaista kapinahenkeä, että rikotaan sääntöjä vastaan. Kai se kuuluu nuoruuden kokeiluun myös osittain.
 Vaikka nuuskan käyttö onkin vähentynyt, sitä näkyy Haminan kouluissa yhä. Mikko Savolainen / Yle
 Amperlan mukaan nuoret haluavat selvästi keskustella päihteistä. Nuoret etsivät tietoa internetistä, mutta riski väärän tiedon omaksumiseen on olemassa. Amperlan mukaan nuoret saattavat kyseenalaistaa tietojensa oikeellisuuden itsekin.
 – He saattavat esittää jotain väitteitä, ja katsoa samalla vähän kysyvällä ilmeellä, että onkohan tämä nyt näin. Olen kokenut, että nuoret ottavat tietoa hyvin vastaan. Heidän kanssaan pitäisi puhua näistä asioista enemmänkin. Nuorilla on tosi kova aikuisen tarve.
 Vaikka päihteiden käyttö Haminassa onkin kouluterveyskyselyn mukaan vähentynyt, toimenpiteitä tarvitaan vieläkin. Amperlan mukaan nuuskaa näkyy koulumaailmassa edelleen.
 – Seiskaluokkalaiset juuri viime viikolla kertoivat, että sitä näkyy koulun roskiksissa ja pihalla. Kyllä meillä on vielä tehtävää.
 Lue lisää:
 Tuore kouluterveyskysely: tyttöjen nuuskaaminen yleistyy hurjaa vauhtia – ammattikouluissa käyttö lähes kolminkertaistunut parissa vuodessa
 Nuuska on entistä vahvempaa ja "sätii" kovempaa – "Ei monilla vanhemmilla ole mitään käsitystä tästä tavarasta"
 Jopa 11–12-vuotiaat käyttävät jo nuuskaa, nuoret myös myyvät nuuskaa toisilleen – koulut ja Tulli huolestuivat asiasta Turussa

Nuorten kannabiksen käyttö räjähti pikkukaupungissa – 2 vuotta myöhemmin heille selvisi, että se ei sovikaan lääkkeeksi


Summary: Lunta satoi paikoin muutaman sentin.

Enontekiön Karesuvannon kylän tienoilta pohjoisimmasta Suomesta kauas tunturista kiirii tietoa ensilumesta. Poromies  Per-Antti Labba  on parhaillaan poronhoitotöissä tunturissa.
 – Muutaman sentin on satanut lunta. On sumuista, pilvistä ja kylmää, kertoo Labba.
 Paikallisille poromiehille ensilumen ajankohta ei tullut yllätyksenä.
 – Usein juuri tällä viikolla sataa ensilumen Käsivarren tuntureille. Tämä lumi ehtii sulaa pois vielä monta kertaa ennen kuin oikea talvi saapuu.
 Viime vuonna Kilpisjärven kylälle  satoi ensilumi 25.9.2018.  Aamuinen ääennuste näyttää iltapäiväksi Kilpisjärvelle yhtä lumihiutaletta, joten on mahdollista, että maa saattaa olla valkoinen myös muuallakin kuin tuntureilla.
 Ylen meteorologien mukaan varsinaista havaintodataa tuntureilta ei ole. Tutkan mukaan Enontekiön kunnassa on tullut sateita. Automaattisten säähavaintojen ja kelikameroiden perusteella sateen olomuoto on ollut räntää tai lunta.
 Maahan lunta ei kuitenkaan ole jäänyt. Tuntureiden huipuille lunta on voinut vähän kertyä, mutta määristä ei täällä ole tietoa.
 Lähipäivinä Pohjois-Lapissa tulee paikoin räntä- tai lumikuuroja, mutta niistäkin kertymät jäävät vähäisiksi, kertovat Ylen meteorologit.

Ensilumi satoi Käsivarren tuntureille – “ensilumi sataa usein juuri tällä viikolla"


Summary: Mieti, kuinka suuren tulojen pudotuksen oma taloutesi kestää.

Oletko miettinyt, miten perheesi selviäisi taloudellisesti, jos sinä itse tai puolisosi sairastuisi vakavasti, tai jompikumpi teistä kuolisi?
 Oletko pohtinut romahtaisiko taloutesi, jos sinä tai puolisosi jäisitte työttömiksi? Pelkäätkö, ettet pärjää tulevalla eläkkeelläsi? Entä kestäisikö taloutesi avioeron?
 Joka kolmas suomalainen ei varaudu mitenkään taloudellisiin riskeihin, joita elämässä voi osua kohdalle, ei edes niihin vakavampiin.
 Taloudellisen varautumisen lähtökohta on, että tunnistat oman taloutesi riskit, olipa kyse sairastumisesta, työttömyydestä tai avioerosta.  Hannu Nummiaro
 Niistä, jotka ovat jotenkin varautuneet taloudellisesti, viidennes varautuu vakavaan sairauteen. Seuraavaksi eniten varaudutaan tulevan eläkkeen pienuuteen sekä työttömyyteen tai lomautukseen.
 Avioeroon on varautunut vain 4 prosenttia LähiTapiolan vuodentakaiseen  kyselyyn  vastanneista. LähiTapiolan yksityistalouden ekonomisti  Hannu Nummiaro  pitää tätä yllättävänä, sillä lähes puolet suomalaisista avioliitoista päättyy eroon.
 Kuinka siis tunnistaa oman talouden ristit ja ennen kaikkea varautua niihin?
 Vain hyvin harva suomalainen on varautunut taloudellisesti avioeron mahdollisuuteen. Yleensä kuitenkin molemmat tai ainakin toinen osapuolista joutuu etsimään itselleen uuden asunnon.  Derrick Frilund / Yle
 Stressitestaa taloutesi
 Jos sinulla ei jo ole budjettia, niin laadi se tuloistasi ja menoistasi sekä varallisuudestasi ja veloistasi. Näin saat kokonaiskuvan taloudellisesta tilanteestasi.
 – Taloudellisen varautumisen lähtökohta on, että tunnistat oman taloutesi riskit, olipa kyse sairastumisesta, työttömyydestä tai avioerosta, Hannu Nummiaro sanoo.
 Jokaisen kotitalouden kannattaisi käydä läpi oma taloustilanteensa. Miltä se näyttäisi silloin, jos tuloja olisi selvästi vähemmän, pysyisikö talous myös silloin tasapainossa?
 Talousongelmissa auttavan Takuusäätiön sivuilta löytyy  testi , jonka avulla saat tietää, millä mallilla oma taloutesi on, ja saat myös käytännön neuvoja.
 Varautumattomuudessa riskinä on ajautua talous- ja velkaongelmiin, erityisesti elämäntilanteen muuttuessa.  Minna Markkanen
 – Jos oma talous on jo tiukkaan viritetty, kun kaikki menee hyvin, ja tapahtuu jotain odottamatonta – tulot tippuvat tai menot kasvavat – niin se johtaa helposti esimerkiksi velkakierteeseen. Siksi jo hyvinä aikoina varautuminen olisi tarpeen, Takuusäätiön kehittämispäällikkö  Minna Markkanen  sanoo.
 – Varautumattomuudessa riskinä on ajautua talous- ja velkaongelmiin, erityisesti elämäntilanteen muuttuessa.
 Odottamattomia tilanteita varten on järkevää säästää pankkitilille puskurirahastoa. Jos jotain yllättävää sitten tapahtuu, niin ei olisi heti ongelmissa, eikä tarvitsisi heti ostaa velaksi.
  Minna Markkanen
 Takuusäätiössä ollaan huolissaan etenkin kotitalouksista, joissa asuntovelkaa ja ehkä muutakin velkaa on vielä paljon jäljellä, eikä säästöjä tai helposti rahaksi muutettavaa varallisuutta ole.
 Asiantuntijat neuvovat säästämään  2 - 3 kuukauden nettopalkan varapuskuriksi siltä varalta, että joku elämän ikävistä yllätyksistä osuu omalle kohdallesi. Ismo Pekkarinen
 Isoihin riskeihin varaudutaan vakuuttamalla, pieniin säästämällä
 Iso osa riskeihin varautuvista suomalaisista tekee sen säästämällä pankkitilille.
 – Odottamattomia tilanteita varten on järkevää säästää pankkitilille puskurirahastoa. Jos jotain yllättävää sitten tapahtuu, niin ei olisi heti ongelmissa, eikä tarvitsisi heti ostaa velaksi, Minna Markkanen sanoo.
 Hannu Nummiaro kehottaa säästämään puskurirahastoksi 2–3 kuukauden nettopalkan.
 Jos olet varautunut ikävään tilanteeseen säästämällä, esimerkiksi puskurirahastoa, pärjäät ehkä sillä, ennen kuin saat rahaa mahdollisista vakuutuksistasi tai tukia yhteiskunnalta.
 Muista varautumisen perussääntö: isoihin riskeihin varaudut vakuuttamalla, ja pieniin riskeihin säästämällä.  Hannu Nummiaro
 Tilille säästämisen lisäksi monen turvana on myytäväksi tarkoitettua omaisuutta, kuten sijoitusasunto. Kolmanneksi suosituin tapa varautua on rahastosäästäminen.
 Työttömyyteen voi varautua kuulumalla ammattiliittoon tai liittymällä työttömyyskassaan. Perheen toisen elättäjän kuolemaan voi varautua henkivakuutuksella. Vakavan sairauden varalle vakuutusyhtiöt tarjoavat sairauskuluvakuutusta sekä vakuutuksia tiettyjen vakavien sairauksien, esimerkiksi syövän, varalta.
 Asuntolainaan voi ottaa takaisinmaksuturvan, jolla voi myös varautua vakavaan sairauteen, mutta myös esimerkiksi työttömyyteen tai työkyvyttömyyteen.
 Avioeroa varten paras tapa suojautua taloudellisesti on avioehtosopimus.

Työttömyys on romahduttanut monen talouden, etenkin pitkittyessään. Kuvassa työnhakupalvelu kännykässä.

 Petteri Sopanen / Yle
 Menoista karsitaan ulkona syöminen ja matkustelu
 Jos tulot tippuvat, eikä säästöjä tai myytävää varallisuutta ole, on karsittava menoista.
 Tiukan paikan tullen suomalaiset olisivat valmiita tinkimään niin sanotuista arjen ylellisyyksistä.
 Kuluja karsittaisiin ulkona syömisestä sekä suoratoistopalveluista kuten Spotify ja Netflix. Moni olisi valmis luopumaan myös matkustelusta ja tv:n maksukanavista.
 Sen sijaan asumiseen liittyvistä menoista tai vakuutuksista vain harva olisi valmis leikkaamaan.
 Sadan euron pudotus kuukausituloissa voi sekoittaa talouden
 LähiTapiolan Hannu Nummiaron mukaan yllättävän pieni tulojen putoaminen voi suistaa talouden kaaokseen. Tämä kävi ilmi LähiTapiolan teettämässä kyselyssä.
 Kolmannes katsoo, että heidän kuukausitulonsa voisivat laskea ainoastaan sata euroa tai vähemmän ilman ongelmia.
 Pienikin tulojen menetys olisi ongelmallisinta pienituloisille, mutta keskituloisistakin peräti neljännes myönsi, että he eivät kestäisi yli sadan euron tulojen pudotusta.
 Talouden sietokykyyn vaikuttaa perhetilanne. Yksin asuville pienikin tulojen pudotus aiheuttaa helpommin ongelmia. Puolison kanssa tai lapsiperheessä asuvilla kipuraja on 400 eurossa.
 Lue myös:
 Kuka teillä maksaa laskut? Katso Ylen laskurista, miten kulut voi jakaa kotona – Thelma Siberg, 27: "Ihan tietoisesti haluan maksaa enemmän"
 Entä jos puolisosi kuolee? Nämä 10 asiaa jokaisen kannattaa miettiä etukäteen

Tunnistatko oman taloutesi riskit? Romahtaisiko taloutesi avioeron, työttömyyden tai sairastumisen takia?


Summary: Turvapuisto olisi paikka, jossa opiskelijat ja satamien työntekijät voisivat harjoitella mahdollisten vaaratilanteiden varalle.

Satamatyöntekijöiltä puuttuu nykyisin paikka, jossa he voisivat harjoitella turvallisesti mahdollisia työssä tapahtuvia vaaratilanteita varten.
 Rakennusalan työntekijät pääsevät harjoittelemaan työturvallisuuteen liittyviä vahinkotapauksia  kolmessa eri turvapuistossa  Suomessa. Euroopan ensimmäinen rakennusalan turvapuisto perustettiin Espooseen vuonna 2009.
 Satama- ja logistiikka-alalla sattuu tapaturmia toiseksi eniten rakennusalan jälkeen, minkä takia vaaratilanteita pitäisi pystyä harjoittelemaan etukäteen.
 Nyt Kotkaan on suunnitella ensimmäinen turvapuisto satamien työturvallisuuskoulutusta varten.
 Uusi turvapuisto vanhaan satamahalliin
 Ongelmana on, että satamat ovat suljettuja alueita, eikä niihin pääse kuka tahansa. Turvapuisto tarjoaisi todellista tilannetta muistuttavan ympäristön koulutukselle. Esimerkiksi satamissa toimivat yritykset, viranomaiset ja opiskelijat pääsisivät harjoittelemaan satamien kuljetuksiin liittyvien vaaratilanteiden varalle.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu ja Kotkan kaupunki aikovat selvittää Suomen ensimmäisen satamalogistiikan turvapuiston perustamista vanhalle satama-alueelle kaupungin keskustan tuntumaan. Turvapuistossa voi opetella työturvallisuutta käytännön esimerkkien kautta.
 Turvapuisto sijoittuisi yli 8 000-neliön kokoiseen kaupungin varastohalliin Kantasatamaan. Uusi turvapuisto toimisi alueelle nousevan  tapahtumakeskuksen  lähettyvillä.
 Halliin junanvaunu ja kontteja
 Kotkan teknisen johtajan  Vesa-Jukka Vornasen  mukaan varastohalliin voisi tuoda esimerkiksi junanvaunun ja kontteja, joiden avulla kouluttautujat voisivat harjoitella mahdollisten vaaratilanteiden varalle. Hallissa on junaratarakenteet valmiiksi olemassa.
 – Siellä voisi esimerkiksi harjoitella, miten junan oven voi avata turvallisesti, kertoo Vornanen.
 Kyseessä on Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun ja Kotkan kaupungin kolmevuotinen hanke, jolle haetaan EU-rahaa. Kotkan kaupunki osallistuu turvapuiston selvitystyöhön 24 500 eurolla.
 Tarkoitus on selvittää liiketoimintamallia ja muun muassa se, kuka voisi pyörittää uutta turvapuistoa.
 Suomessa on entuudestaan kolme rakennusalan turvapuistoa Espoossa, Oulussa Kuopiossa. Esimerkiksi Espoon turvapuistossa käy vuosittain rakennusalaa harjoittelemassa lähes 7 000 rakennusalan ihmistä.

Suljetuille satama-alueille ei pääse kuka tahansa – siksi Kotka suunnittelee Suomen ensimmäistä satamien turvapuistoa


Summary: Eniten hankaluuksia ikäihmisille tuottavat risteykset, joissa tehdään havaintovirheitä.

Urjalalainen  Greetta Rantanen  on juuri täyttänyt 80 vuotta. Hän ajaa autoa päivittäin, eikä usko ajokykynsä vielä heikentyneen.
 – Tunnen itseni vielä aika varmaksi liikenteessä, Rantanen toteaa ja kertoo asuvansa vähän kauempana Urjalan keskustasta.
 77-vuotias  Asko Viholainen  istuu myös ratin taakse lähes joka päivä.
 – Täällä on liikuttava autolla, kun kaikki palvelut on keskitetty yhteen paikkaan.
 Viholainen kuitenkin myöntää, että ikä näön heikkeneminen on tuonut muutoksia omaan ajokykyyn.
 – Onhan se huonontunut ilman muuta. Esimerkiksi pimeässä en aja, jos ei ole pakko.
 Ikäihmisten määrä kasvaa liikenteessä
 Suomalaiset vanhenevat, joten myös ajokortillisten ikäihmisten määrä on kasvussa. Seuraavien kolmen vuosikymmenen aikana yli 75-vuotiaiden määrä yli kaksinkertaistuu. 80 vuotta täyttäneitä ajokortillisia on silloin peräti nelinkertainen määrä tähän päivään verrattuna.
 Greetta Rantanen toivoo, että myös hänen ajonsa jatkuvat.
 – Jännitän kuinka käy, kun 85-vuotiaana on seuraava ajokortin uusiminen.
 Rantasen 90-vuotias naapuri oli kertomansa mukaan saanut uusittua ajokorttinsa.
 Ajokortillisten ikäihmisten määrän kasvu selittyy osittain sillä, että seniorit ovat entistä terveempiä, kerrotaan Liikenneturvasta. He myös haluavat ja pystyvät liikkumaan omalla autolla.
 Liikenneturvan koulutusohjaaja Ari-Pekka Elovaara pitää autoileville ikäihmisille tarkoitettuja kursseja ympäri Pirkanmaata.  Anne Savin / Yle
 Iäkkäät autoilijat eivät muodosta erityistä riskiä liikenteessä, sillä monet heistä ovat kokeneita kuljettaja ja ajokokemusta on kertynyt vuosikymmeniä. Ikäihmiset ovat myös rauhallisia kuljettajia, eivätkä ota tietoisesti riskejä ja välttävät ylinopeuksia.
 Jännitän, jos satun elämään 85-vuotiaaksi, että kuinka sitten käy, kun 85-vuotiaana on seuraava ajokortin uusiminen.  Greetta Rantanen
 Liikenteessä loukkaantuu vuosittain yli 800 64 vuotta täyttänyttä. Menehtyneitä iäkkäitä on vuosittain noin 70. Heistä auton kyydissä tai kuljettajina kuolee kaksi kolmesta. Luku on pysynyt ennallaan viimeiset kymmenen vuotta.
 Ajokortillisten ikäihmisten määrä v.2040 verrattuna nykytilanteeseen yli 64-vuotiaita 10 % enemmän 70-74 -vuotiaista yli 65% enemmän 75-79 -vuotiaita 2,5 kertainen määrä yli 80-vuotiaita nelinkertainen määrä
 Vaikka iäkkäät pärjäävät suhteellisesti hyvin liikenteessä, onnettomuudet koituvat yli 75-vuotiaiden kohtaloksi muita useammin. Heidän kuolemanriskinsä on kaksinkertainen suhteutettuna koko väestöön.
 – Iäkkään keho ei kestä enää kolarivoimia samalla tavalla kuin nuorempana, muistuttaa Liikenneturvan koulutusohjaaja  Ari-Pekka Elovaara .
 Eniten kuolemaan johtaneita onnettomuuksia tapahtuu kohtaamistilanteissa.
 – Risteysajo on kaikista hankalinta ikäihmisille. Liikenteessä tilanteet muuttuvat jatkuvasti, eikä aina ehditä reagoimaan siten kuin liikenteessä kuuluisi.
 Toiseksi eniten ikäihmisten kuolemia onnettomuuksissa aiheuttavat tieltä suistumiset.
 Liikenneturvan kuntokurssit kertaavat ja kannustavat
 Syyskuun alussa Greetta Rantanen ja Asko Viholainen kurvailivat Urjalan terveyskeskuksen tuntumassa toimivalle Lähitorille, jonne oli saapunut myös yli kolmekymmentä muuta ikäihmistä kertaamaan liikenteeseen liittyviä asioita.
 – Iäkkäillä on halu kerrata niitä asioita, mitä me tässä kurssilla koulutuksen aikana käydään läpi, selittää suuren suosion syytä Ari-Pekka Elovaara Liikenneturvasta.
 Kahden päivän koulutuksessa kerrataan muun muassa liikennemerkkejä ja erilaisia liikennesääntöjä.
 – Yleinen huolenaihe on välinpitämätön liikennekulttuuri ja kiire, joka heijastuu myös iäkkäisiin. Ikäihmiset kokevat ehkä vähän olevansa jaloissa.
 Kurssilaisten ikähaarukka on 60 ja 100 vuoden välillä. Kurssin tärkein tavoite on kannustaa ja opastaa ikäihmisiä selviytymään liikenteessä mahdollisimman pitkään.
 Liikenneturvan ikäautoilijoille suunnatulle kurssille osallistui ennätysmäärä väkeä Urjalassa.  Anne Savin / Yle
 Toki kurssilla puhutaan myös  ajokunnosta  ja siitä, että jokainen joutuu jossain vaiheessa luopumaan ajokortistaan.
 – Täytyy olla rehellinen siinä, että jos joskus tuntuu siltä, ettei ole oikein ajokuntoinen, niin silloin täytyy tehdä se ratkaisu olla ajamatta, muistuttaa Ari-Pekka Elovaara.
 Ajokortista luopuminen ei kuitenkaan ole helppo asia. Urjalalainen Asko Viholainen myöntää, että se tulee vielä eteen.
 – Se on miehelle kamala paikka luopua kortista.
 Mutta miksi se on niin vaikeaa miehille?
 – No, kun miehet ovat yleensä maailman parhaita ajajia.
 Ei sitä pysty itse oikein arvioimaan, kun pää on nuori vaikka kroppa on vanha.  Asko Viholainen
 Kurssilla kannustetaankin pohtimaan asiaa jo ennakkoon. Silti moni päätyy luottamaan ulkopuolisten arvioon.
 – Varmaan lapsenlapset ja minun poikakin ehkä huomaa, jos alkaa olla haparointia. Kyllä ne pistävät ojennukseen sitten, uskoo Greetta Rantanen.
 Myös Asko Viholainen aikoo luottaa lähimmäisten havaintoihin.
 – Ei sitä pysty itse oikein arvioimaan, kun pää on nuori vaikka kroppa on vanha.
 Voit keskustella aiheesta kello 22 saakka.

Yli 75-vuotiaiden määrä liikenteessä moninkertaistuu tulevaisuudessa – "Se on miehelle kamala paikka luopua kortista"


Summary: 17-vuotias paikallinen poika suunnitteli iskua MM-hiihtojen kisastadionille.

Islaminuskoon kääntynyt suomalaispoika suunnitteli terrori-iskua Lahden MM-hiihtoihin vuonna 2017,  kertoo MTV.
 17-vuotias Lahden seudulta kotoisin oleva kantasuomalainen nuori haki tukea ajatuksilleen pimeässä verkossa ja keskusteli MTV:n tietojen mukaan nimimerkin kanssa, jonka takana oli Yhdysvaltain tiedusteluviranomaisia. Poika oli keskusteluissa esittänyt pommilla tai muulla tavalla toteutettavaa iskua Lahteen ja muihin kohteisiin. Nimimerkit kehottivat nuorta tekemään iskun.
 Yhdysvaltalaiset ilmoittivat 17-vuotiaan suunnitelmista Suomen suojelupoliisille. Supolta asia siirtyi paikalliselle poliisilaitokselta, josta asia käännettiin keskusrikospoliisille (KRP). Poika otettiin kiinni ja hän on ollut siitä saakka poliisin seurannassa. Tapaus ei edennyt oikeuteen.
 MM-hiihdot järjestettiin Lahdessa helmi-maaliskuussa vuonna 2017.

MTV: Lahden MM-kisoissa 2017 oli terroriuhka – yhdysvaltalaiset viranomaiset ilmoittivat supolle


Summary: Alkoholilain kokonaisuudistus ei ole lisännyt alkoholin myyntiä Suomessa, sanoo Päivittäistavarakauppa.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Alkoholin myynti päivittäistavarakaupoissa laski tammi–elokuussa vuodentakaisesta. Litroissa myynti väheni kaksi prosenttia ja absoluuttisena alkoholina mitattuna 1,8 prosenttia. Asia käy ilmi Taloustutkimuksen  ennakkotiedoista .
 Myynti väheni erityisesti kesäkuukausina. Lukuun heijastuvat vuodentakaiset helteet, jolloin olutta, siideriä ja lonkeroa kannettiin kaupasta paljon. Sään vaikutus näkyi tuolloin myös virvoitusjuomien myynnissä.
 Kahdeksan kuukauden ennakkotietojen perusteella alkoholin vähittäismyynti on siis palaamassa tänä vuonna laskevalle trendille. Viime vuonna absoluuttialkoholin kotimaan myynti kasvoi 0,1 prosenttia.
 – Näyttää edelleen siltä, että alkoholilain kokonaisuudistus ei ole lisännyt alkoholin vähittäismyyntiä Suomessa. Sen sijaan oluen ja lonkeroiden matkustajatuonti on elokuussa julkistetun tutkimuksen mukaan kääntynyt taas selvään kasvuun, Päivittäistavarakauppa ry:n toimitusjohtaja  Kari Luoto  toteaa  tiedotteessa .
 Uusi alkoholilaki tuli voimaan viime vuonna. Nyt kaupassa saa myydä enintään 5,5 prosentin vahvuisia alkoholijuomia, mikä toi muun muassa lonkerot hyllyihin.
 Selvityksen teki Taloustutkimus Oy syyskuussa Päivittäistavarakauppa ry:n toimeksiannosta. Taloustutkimus on kerännyt tammi–joulukuun myyntitiedot Päivittäistavarakauppa ry:n jäsenyrityksiltä, lisäksi lähteitä ovat Valviran alkoholin kulutustilastot ja Alkon myyntitilasto. Työ on jatkoa vuosina 2017 ja 2018 tehdyille selvityksille.
 Lue myös:
 Latvian viina-ale saattaa päättyä maaliskuussa — Suomalaisten osuus on suuri rajaseudun viinarallissa
 Uusi alkoholilaki ei lisännytkään kulutusta – Syy oli vahvan oluen ja lonkeron hinta
 Lonkeroiden alkuhuuma hiipui, myynti laski liki 12 prosenttia

Olut ei maistunut viime kesänä – alkoholin myynti ruokakaupoissa kääntyi laskuun


Summary: Uudeksi yliopistoksi yhdistyneiden kahden korkeakoulun palkkakulut kasvoivat useita miljoonia euroja vuonna 2018.

Tampereen yliopisto pyrkii tasapainottamaan taloutensa kolmessa vuodessa. Korkeakoulusäätiö on asettanut tavoitteeksi, että yliopiston tulot kattavat menot vuoteen 2022 mennessä.
 Tavoitteeseen pyritään muun muassa rakentamalla tietojärjestelmät valmiiksi ja lisäämällä sähköisiä palveluja. Myös henkilöstön eläköitymisestä voi irrota säästöä.
 Henkilöstön vähentämiseen tähtääviä yt-neuvotteluja ei ole näköpiirissä.
 Yle kysyi Tampereen yliopiston taloustilanteesta yliopiston rehtorilta Mari Wallsilta. Walls kertoo, että Tampereen Korkeakoulusäätiön hallitus hyväksyi pitkän aikavälin taloussuunnitelman keväällä 2019 samalla kun hallitus hyväksyi kuluvan vuoden budjetin.
 Vuoden 2019 budjetti on varsinaisen toiminnan osalta 14,4 miljoonaa euroa alijäämäinen. Kun sijoitustoiminnan tuotot huomioidaan, yliopiston ennakoitu kokonaistulos jää vuonna 2019 budjetin mukaan 4,9 miljoonaa euroa alijäämäiseksi.
 Tampereen yliopiston rehtori Mari Walls kertoo, että yliopistossa ei ole tiedossa yt-neuvotteluja henkilöstön vähentämiseksi. Antti Eintola / Yle
 Palkkakulut kasvoivat seitsemän miljoonaa
 Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto yhdistyivät uudeksi yliopistoksi vuoden 2019 alusta lähtien. Vuonna 2018 näiden kahden yliopiston palkkakulut nousivat yhteensä seitsemän miljoonaa euroa. Henkilöstökustannukset olivat yhteensä 207,5 miljoonaa euroa, josta lisäys oli siis 3,4 prosenttia.
 Walls kertoo, että nousu johtui useista tekijöistä: palkkojen teknisistä TES-sopimuskorotuksista, yliopiston panostuksista normaaliin tutkimus- ja koulutustoimintaansa sekä korkeakoulufuusion kustannuksista.
 Yliopistojen yhdistyminen on rahoitettu opetus- ja kulttuuriministeriön strategisella lisärahoituksella. Sitä on myönnetty vuosille 2016–2020 yhteensä noin 27 miljoonaa euroa. Vuosille 2019–2020 tästä on osoitettu noin 12 miljoonaa euroa. Tämän lisäksi Tampereen ammattikorkeakoululle on myönnetty opetus- ja kulttuuriministeriön strategista lisärahoitusta.
 Ammattikorkeakoulu toimii samassa korkeakoulukonsernissa yliopiston kanssa.
 Tampereen yliopiston tavoitteena on ollut lisätä EU-rahoitusta. Wallsin mukaan suunta on myönteinen.
 Yliopisto on vuonna 2014 alkaneella Horizon2020-rahoituskaudella saanut maaliskuuhun 2019 mennessä puiteohjelmarahoitusta yhteensä 51 miljoonaa euroa. Vuonna 2019 yliopisto on saanut ohjelmasta kymmenkunta uutta rahoituspäätöstä, joista suurin on yliopiston itsensä koordinoima 20 miljoonan euron hanke.
 – Uskomme, että kehittämällä tutkimuksen tukipalveluita pystymme tarjoamaan tutkijoille asiantuntemusta, jota tarvitaan puiteohjelmasta rahoitettavien kansainvälisten tutkimushankkeiden suunnitteluun ja toteutukseen, Walls sanoo.

Tampereen yliopiston budjetti on miljoonia euroja miinuksella – yliopisto aikoo saada talouden kuntoon kolmessa vuodessa


Summary: Äitiysvapaalla oleva keskustaministeri Annika Saarikko on saanut pojan.

Syyspoika syntyi viime yönä.
 Saarikon on määrä palata tiede- ja kulttuuriministerin tehtävään elokuussa 2020. Viime elokuussa alkaneen perhevapaan ajan ministerin tehtävää hoitaa  Hanna Kosonen  (kesk.).

Annika Saarikko sai pojan


Summary: Sininen ja valkoinen -puolue on jo aloittanut neuvottelut vasemmistolaisten pikkupuolueden kanssa hallituksen muodostamisesta.

Israelin parlamenttivaalien ääntenlasku on vielä kesken, mutta jo nyt näyttää siltä, että maata pitkään hallinneen  Benjamin Netanjahun  aikakausi saattaa olla päättymässä.
 Parlamentin, Knessetin vaalit olivat äärimmäisen tasaiset. Ääntenlaskun vielä jatkuessa voidaan todeta, että Netanjahun oikeistolainen Likud-puolue ja poliittista keskustaa edustava,  Benny Gantzin  johtama Sininen ja valkoinen -puolue [Kahol Lavan] ovat päätyneet tasatulokseen.
 Tuloksista kertoo esimerkiksi  Jerusalem Post -lehti .
 Kolmanneksi näyttää nousevan arabipuolueiden yhteislista, joka saisi 120-paikkaiseen Knessetiin 12 paikkaa.
 Koska kärkipuolueet ovat tasoissa, vaa'ankieliasemaan näyttää asettuvan  Avigdor Liebermanin  johtama kansallismielinen Israel Beitenu -puolue, joka saisi yhdeksän parlamenttipaikkaa. Lieberman on aiemmin ollut Netanjahun vahva tukija, mutta kääntynyt sittemmin häntä vastaan.
 Koska äänestystulos on hyvin tasainen, suuria voitonjuhlia ei ole vielä pidetty. Kukaan ei ole julistautunut vaalien voittajaksi tai häviäjäksi.
 Analyytikoiden mukaan keskusta-vasemmistolla olisi niukka etulyöntiasema Likudin johtamaan keskusta-oikeistoon nähden. Tulosta pohtii esimerkiksi  Haaretz-lehti .
 Gantz aloitti jo neuvottelut
 Sininen ja valkoinen -ryhmittymän johtaja Gantz on kuitenkin jo aloittanut yhteydenotot vasemmistolaisiin Työväenpuolueeseen ja Demokraattiseen unioniin, jotka voisivat olla mukana hänen johtamassaan hallituksessa. Gantz on sanonut neuvottelevansa seuraavaksi arabipuolueiden kanssa.
 Eilen tiistaina Gantz tosin kertoi pitävänsä parhaana vaihtoehtona kaikkien suurten puolueiden yhteishallitusta, joka "voisi parantaa israelilaisen yhteiskunnan jakolinjat". Samalla Gantz totesi, ettei voisi ottaa Netanjahua hallituksen jäseneksi, koska tätä epäillään korruptiosta.
 Moninkertainen pääministeri Netanjahu ei ole luovuttanut. Hän lupasi kannattajilleen yöllä kannattajilleen muodostavansa vahvan siionistisen hallituksen ja varoitti samalla anti-siionistisesta hallituksesta.
 Kun vaalien lopullinen tulos saadaan, maan presidentti  Reuven Rivlin  nimittää hallitustunnustelijan, jolla arvioidaan olevan parhaat lähtökohdat hallituksen muodostamiseen. Rivlin käy lähipäivinä neuvotteluja kaikkien puolueiden kanssa.
 Kun hallitustunnustelija on nimetty, tällä on kuusi viikkoa aikaa muodostaa hallitus. Jos tämä epäonnistuu, presidentti voi nimetä uuden yrittäjän, jolla aikaa on 28 päivää. Jos toinenkaan hallitustunnustelija ei onnistu, on järjestettävä uudet vaalit.
 Lue lisää:
 Israelin vaaleissa tasaväkinen kamppailu: mikään puolue ei ole saamassa enemmistöä
 Israelin vaalien kolmen kerroksen väkeä – eripuraa riittää, mutta jokaisella äänestäjällä on mielipide  Netanjahusta

Keskusta-vasemmisto kirimässä voittoon Israelissa – Joutuuko Benjamin Netanjahu antamaan tilaa Benny Gantzille?


Summary: Pääministeri Antti Rinne vierailee Raumalla maanantaina.

Pääministeri  Antti Rinne  vierailee maanantaina Raumalla. Rinne tutustuu UPM Rauman paperitehtaan tilanteeseen ja sen vaikutuksiin kaupungin työllisyyteen. Tehtaalla alkoivat tiistaina yt-neuvottelut.
 Metsäyhtiö  UPM kertoi viime viikolla sulkevansa  yhden tehtaan kolmesta paperikoneesta vuoden loppuun mennessä. Tämän vuoksi kolmasosa tehtaan väestä eli 179 työntekijää menettää todennäköisesti työnsä.
 Tehtaan työntekijät ovat hämmästelleet irtisanomisten suuruutta. Työntekijät protestoivat tulevia irtisanomisia viime viikolla vuorokauden kestäneellä työnseisauksella.
 Myös työministeri  Timo Harakka  on luvannut vierailla Raumalla syksyn aikana.

Pääministeri vierailee Rauman paperitehtaalla – yt-neuvottelut uhkaavat kolmasosaa työpaikoista


Summary: Uutuusmallin sijasta kannattaa valita jo hetken myynnissä ollut laite.

Kuluttajan  suuri televisiotesti osoitti, että uudet televisiot ovat keskimäärin parempia kuin vanhat, mutta vanhemmat mallit tarjoavat enemmän vastinetta rahalle. Poistumassa olevien mallien hinnat ovat ehtineet jo pudota, mutta monet niistä ovat edelleen erittäin hyviä laitteita.
 Testissä oli mukana peräti 196 televisiota. Joukosta löytyi jopa viiden tähden tuotteita, tosin kovaan hintaan. Oikein hyvän saa edullisemminkin.
 Kuluttajan Testivoittaja-merkki myönnettiin 65-tuumaiselle LG OLED65C9:lle, joka sai testissä huiman hyvät kokonaispisteet.
 Äänenlaadussa on testitulosten perusteella paljon isommat erot kuin kuvanlaadussa. Tyypillisesti pienissä televisioissa on huonoin äänenlaatu.
 Televisiokaupoille lähdettäessä kannattaa testimenestyksen lisäksi tarkistaa tuotteen hintahistoria verkon hintaseurantapalveluista. Pahimmillaan tai parhaimmillaan hinnat vaihtelevat jopa kymmeniä prosentteja, kertoo Kuluttaja.

Miksi tuhlata uutuustelkkariin? Vanhat mallit tarjoavat enemmän vastinetta rahalle, kertoo Kuluttaja


Summary: SAK:n ja EK.n ekonomisteja tyydytti hallituksen talousarviossa satsauksen koulutukseen ja työperäiseen maahanmuuttoon, mutta elvytysvaraa olisi pitänyt säästää myöhemmäksi.

SAK:n pääekonomisti  Ilkka Kaukoranta  pitää  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ensimmäistä talousarviota kokonaisuutena onnistuneena, mutta hän olisi halunnut säästää elvytysvaran myöhempään ajankohtaan.
 – Budjettiesityksen kokonaisuus oli elvyttävä. Siinä lisättiin enemmän menoja kuin kiristettiin veroja. Ehkä ajattelisin, että elvytys olisi järkevää ajoittaa silloin kun menee huonosti ja mennään taantumaan, Kaukoranta sanoi aamu-tv:n haastattelussa.
 Samalla Kaukoranta huomautti, että ennusteet ovat vasta heikentyneet,eikä näissä tuoreissakaan ennusteissa ennusteta taantumaa vaan työllisyyden hidastuvaa kasvua tai pysymistä ennallaan.
 – Niin siinä valossa kun suhdannepolitiikkaa miettii, niin olisi ehkä ollut järkevää säästää elvytysvaraa mahdolliseen taantumaan – mikä ehkä vielä tulee joskus, Kaukoranta pohti.

SAK hallituksen budjetista: Elvytysvaraa olisi ollut hyvä säästää oikeaan tarpeeseen


Summary: Saamelaiskäräjävaalien ehdokkaista viisi kertoo jo nyt avoimesti olevansa valmiina puheenjohtajakisaan, mikäli tulevat vaaleissa valituksi. Lisäksi jo tässä vaiheessa on selvää, että hallituspaikoista on odotettavissa tiukka taisto.

Saamelaiskäräjävaalit on täyttä vauhtia käynnissä aina syyskuun loppuun saakka. Tällä kertaa vaalit käydään vain postiäänestyksenä. Saamelaiskäräjien seuraavalle nelivuotiskaudelle on syksyn vaaleissa pyrkimässä yhteensä 36 ehdokasta.
 Nykyinen Saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio  ei ole lainkaan ehdokkaana näissä vaaleissa, joten selvää on, että Saamelaiskäräjät saa uuden puheenjohtajan tulevana vuonna.
 Sen lisäksi, että Saamelaiskäräjien puheenjohtaja tulee vaihtumaan, tulee suuria muutoksia kokemaan myös hallitus. Nykyisestä hallituksesta vain kaksi on ehdolla näissä vaaleissa ja viisi hallituksen jäsentä jättäytyy Saamelaiskäräjiltä näin ollen pois. Selvityksessämme kysyimme ehdokkaiden kiinnostusta alkaa puheenjohtajaksi sekä hallitukseen, mikäli he tulevat valituksi Saamelaiskäräjille. Kysyimme myös, että mistä lautakunnista he mahtavat olla kiinnostuneita.
 Viisi ehdokasta kertoo avoimesti kiinnostuksestaan puheenjohtajuuteen
 Vaalityön ollessa kesken eivät monet vielä halunneet kommentoida lainkaan sitä, että ovatko he kiinnostuneita puheenjohtajan nuijasta. Osa heistä totesi, että odottavat rauhassa vaalien tulosta ennen kuin alkavat pohtimaan mahdollisia puheenjohtajan ja hallituksen paikkoja. Muutamat kertoivat jo kuitenkin suoraan kiinnostuksestaan puheenjohtajuuteen.
 Viisi ehdokasta sanoo suoraan, että mikäli he tulevat valituksi Saamelaiskäräjille, he ovat valmiita kilpailemaan puheenjohtajan paikasta. He ovat  Anne Nuorgam ,  Teija Linnanmäki ,  Pigga Keskitalo ,  Marko Tervaniemi  ja  Anu Avaskari .
 Sillä ehdolla, että saa tarpeeksi tukea on puheenjohtajuudesta kiinnostunut  Tuomas Aslak Juuso . Myös  Anni Koivisto  kertoo, että mikäli hän saa vahvan tuen aikoo hän tosissaan pohtia mahdollisuutta puheenjohtajuuteen. Samanlaisin ajatuksin vastasi  Hanna Guttorm , joka aikoo pohtia asiaa, mikäli häntä tehtävään ehdotettaisiin.
 Sammol Lukkari  taas toteaa, että hän olisi valmis alkamaan varapuheenjohtajaksi.  Kari Kyrö  sanoo, että mikäli hän tulee valituksi Saamelaiskäräjille, on hän valmis alkamaan kaikkiin niihin toimiin, joihin hänen äänestystuloksensa vie.
 Osa vastaajista on sitä mieltä, että he miettivät asiaa vaalituloksen selviämisen jälkeen tarkemmin.  Tauno Ljetoff  sanoo, että hän miettii asiaa vasta sitten, kun tietää millaisella mandaatilla tulee valituksi, jos tulee valituksi. Myös  Aslak Pekkala  aikoo miettiä asiaa myöhemmin.  Jouni Äärelä ,  Niko Valkeapää  ja  Karen-Anni Hetta  eivät vielä ole varmoja asiasta.
 Magreta Sara ,  Irja Seurujärvi-Kari  ja  Pirita Näkkäläjärvi  sanovat, että vielä on liian aikaista pohtia puheenjohtajuutta. Näkkäläjärvi lisää odottavansa hänkin vaalien tulosta.
 Ehdokkaista muutama on jo varmoja siitä, että he eivät tavoittele puheenjohtajuutta, vaikka pääsisivätkin Saamelaiskäräjien jäseniksi. Nämä ehdokkaat ovat  Veikko Feodoroff ,  Neeta Jääskö ,  Ulla-Maarit Magga ,  Ida-Maria Helander ,  Asko Länsman ,  Niina Siltala ,  Kirsti Kustula ,  Kaisa-Mari Jama ,  Raimo Äärelä ,  Per-Oula Juuso ,  Janne Hirvasvuopio  ja  Veikko Porsanger .
 Uuteen hallitukseen löytyy innokkaita
 Kuten sanottua, Saamelaiskäräjien hallituskin tulee muuttumaan paljon. Hallituksen paikoista kysyessä saatiin myös enemmän selviä vastauksia.
 Jo tässä vaiheessa hallituksen paikoista kertoivat olevansa kiinnostuneet Leo Aikio, Anne Nuorgam, Magreta Sara, Veikko Feodoroff, Ulla-Maarit Magga, Pigga Keskitalo, Asko Länsman, Niina Siltala, Jouni Äärelä, Sammol Lukkari, Karen-Anni Hetta, Kaisa-Mari Jama, Teija Linnanmäki, Kirsti Kustula, Hanna Guttorm, Marko Tervaniemi, Raimo Äärelä, Anu Avaskari, Veikko Porsanger ja Aslak Pekkala.
 Magreta Sara, Irja Seurujärvi-Kari ja Pirita Näkkäläjärvi sanovat, että asiaa on vielä liian aikaista pohtia.
 Tuomas Aslak Juuso sanoo olevansa valmis ottamaan vastuuta hallituksessa, mikäli vain tukea löytyy tarpeeksi. Anni Koivisto toteaa, että jos hän saa vahvan tuen, aikoo hänkin tosissaan pohtia asiaa. Kari Kyrö on sitä mieltä, että mikäli hänet valitaan Saamelaiskäräjille, on hän valmis alkamaan kaikkiin niihin toimiin, mitkä hänelle äänestystuloksen myötä lankeavat. Tauno Ljetoff sanoo, että hän miettii asiaa vasta sitten, kun tietää millaisella mandaatilla tulee valituksi, mikäli valituksi tulee. Janne Hirvasvuopio pitää hallituspaikkaa mahdollisena.
 Per-Oula Juuso ja Neeta Jääskö eivät ole kiinnostuneita hallituksen jäsenyydestä.
 Ville Fofonoff / Yle
 Eniten kiinnostaa elinkeino- ja oikeuslautakunta
 Selvityksessä ehdokkailta kysyttiin myös heidän kiinnostustaan Saamelaiskäräjien lautakuntiin. Selkeästi useimmat ehdokkaat olivat kiinnostuneet elinkeino- ja oikeuslautakunnassa toimimisesta. Monet perustelivat tätä nimenomaan sillä, että ovat itse mukana poronhoidossa. Myös sosiaali- ja terveyslautakunta vaikuttaa kiinnostavalta useiden ehdokkaiden mielestä.
 Elinkeino- ja oikeuslautakunnasta ovat kiinnostuneita ainakin Leo Aikio, Janne Hirvasvuopio, Magreta Sara, Veikko Feodoroff, Asko Länsman, Niko Valkeapää, Kirsti Kustula, Teija Linnanmäki, Marko Tervaniemi, Anni Koivisto, Anu Avaskari, Veikko Porsanger ja Tuomas Aslak Juuso.
 Sosiaali- ja terveyslautakunnasta ovat kiinnostuneita ainakin Ulla-Maarit Magga, Karen-Anni Hetta, Anni Koivisto, Anu Avaskari, Janne Hirvasvuopio ja Aslak Pekkala.
 Koulutus- ja oppimateriaalilautakunnasta puolestaan kertovat olevansa kiinnostuneita Magreta Sara, Ulla-Maarit Magga, Pigga Keskitalo, Teija Linnanmäki, Niina Siltala, Niko Valkeapää, Kaisa-Mari Jama, Hanna Guttorm, Marko Tervaniemi, Tauno Ljetoff ja Janne Hirvasvuopio.
 Neeta Jääskö ja Magreta Sara ovat kiinnostuneita kielineuvostosta. Kulttuurilautakunnan mainitsivat Magreta Sara, Ida-Maria Helander, Karen-Anni Hetta, Hanna Guttorm, Marko Tervaniemi ja Tuomas Aslak Juuso.
 Irja Seurujärvi-Kari ja Pirita Näkkäläjärvi näkevät, että vielä on liian aikaista pohtia lautakunta-asioita. Kari Kyrökään ei vastannut suoraan kysymykseen lautakunnista, mutta painotti sen sijaan vaalituloksen vaikutusta. Raimo Äärelä ei ollut kiinnostunut lautakuntatyöstä. Anne Nuorgam taas ei vielä tiennyt, onko hän valmis tai kiinnostunut lautakunnista. Jouni Äärelä totesi kyllä olevansa kiinnostunut, mutta ei ollut vielä varma, että mistä lautakunnasta.
 Vesa Toppari / Yle
 Selvitykseen vastasi 31 ehdokasta
 Selvitys osoitettiin kaikille Saamelaiskäräjävaalien ehdokkaille, mutta emme yrityksistä huolimatta tavoittaneet aivan kaikkia heistä.
 Selvitykseen vastasi 36 ehdokkaasta 31. He ovat Leo Aikio, Anne Nuorgam, Magreta Sara, Veikko Feodoroff, Neeta Jääskö, Ulla-Maarit Magga, Ida-Maria Helander, Pigga Keskitalo, Asko Länsman, Niina Siltala, Irja Seurujärvi-Kari, Jouni Äärelä, Sammol Lukkari, Niko Valkeapää, Karen-Anni Hetta, Kari Kyrö, Kaisa-Mari Jama, Kirsti Kustula, Hanna Guttorm, Pirita Näkkäläjärvi, Marko Tervaniemi, Tauno Ljetoff, Anni Koivisto, Raimo Äärelä, Per-Oula Juuso, Janne Hirvasvuopio, Teija Linnanmäki, Anu Avaskari, Veikko Porsanger, Tuomas Aslak Juuso ja Aslak Pekkala.
 Selvitykseen eivät vastanneet Tanja Sanila, Pentti Morottaja, Matti Aikio, Inka Kangasniemi ja Juha Alakorva.
 Saamelaiskäräjille valitaan 21 jäsentä ja neljä varajäsentä. Saamelaisalueen neljästä kunnasta valitaan vähintään kolme jäsentä jokaisesta kunnasta. Sen lisäksi valitaan yhdeksän eniten ääniä saanutta jäsentä ympäri Suomen.
 Vaalit ovat parhaillaan käynnissä aina syyskuun viimeiseen päivään asti.

Saamelaiskäräjien puheenjohtajan nuija kiinnostaa useampaa ehdokasta, hallituspaikoista voi jo nyt ennustaa tiukkaa taistoa


Parikkalan rajanylityspaikka avataan kansainväliselle liikenteelle vuonna 2024.
 Sisäministeriö aloittaa asian valmistelun ensi vuonna. Rakennustyöt on tarkoitus aloittaa vuonna 2022.
 Etelä-Karjalan maakuntajohtaja  Matti Viialainen  kiittelee  Antti Rinteen  hallitusta aluepolitiikan paluusta.
 – Pääministeri, joka on kesäisin nuorempana käynyt muun muassa Rautjärvellä, on sitä mieltä, että näitäkin alueita, jotka ovat vähän syrjemmässä, pitää valtiovallan päätöksellä auttaa, Viialainen sanoo.
 Uutinen ei ole hyvä ainoastaan Parikkalalle, vaan Etelä-Karjalalle ja Saimaan alueelle laajemminkin.
 – Vaikutus ulottuu Pohjois-Karjalaan ja Pohjois-Savoon saakka, koska he saavat hyvän tieyhteyden kautta linjan Pietariin, Viialainen sanoo.
 Rajanylityspaikan avaamisesta kansainväliselle liikenteelle on hyötyjä esimerkiksi teollisuudelle, matkailulle ja kaupalle.
 – Saimaa ja Laatokka tulevat tunnin matkan päähän toisistan. Rajanylityspaikka on Hiitolanjoen vieressä, jonka kosket on tarkoitus vapauttaa vuonna 2023, Viialainen lisää.
 Työt Parikkalan rajanylityspaikan kansainvälistämiseksi alkavat ensi vuonna. Kari Kosonen / Yle
 Neljänneksi vilkkain tavaraliikenteen ylityspaikka
 Parikkalan rajanylityspaikan avaamisesta kansainväliselle liikenteelle on tehty viime vuosina useita taloudellisia  laskelmia . Hanke on ollut vastatuulessa, sillä siitä on katsottu tulevan liikaa kustannuksia esimerkiksi rajavartiostolle. Nyt rahoitus kuitenkin löytyy erillisestä budjetista.
 – Vuosi sitten tehdyssä laskelmassa kävi ilmi, että Parikkalasta tulee neljänneksi vilkkain tavaraliikenteen ylityspaikka ja viidenneksi vilkkain henkilöliikenteen ylityspaikka. Tänäkin vuonna kulkee 12 000 rekkaa, vaikka rajanylityspaikka on auki vain rajoitetusti viitenä päivänä, Viialainen kertoo.
 Hän muistuttaa, että uuden rajanylityspaikan avaaminen ei vaikuta muiden rajanylityspaikkojen resursseihin.
 Parikkalan rajanylityspaikan avaaminen kansainväliseksi tapahtuu nopealla aikataululla. Kari Kosonen / Yle
 Aikataulu on tiukka
 Parikkalan kunnanjohtaja  Vesa Huuskonen  kertoo, että Parikkala on enemmän kuin valmis avaamaan rajanylityspaikan.
 – Tämä on akuutti toimenpide itäisen Suomen ja ehkä myös maakuntien elinkeinoelämän virkistämiseksi, Huuskonen sanoo.
 Hänestä on tärkeää sopia asioista selkeästi Venäjän kanssa, jotta prosessi etenee. Aikataulu on tiukka.
 – Aikataulu on nopein mahdollinen, mutta realistinen, Huuskonen arvioi.
 Parikkalan rajanylityspaikan avaaminen osa hallituksen päätöstä vahvistaa Itä-Suomen ja Savonlinnan alueen elinvoimaa. Hallitus aikoo edistää myös norppa-alueen pääsyä Unescon maailman luonnonperintökohteeksi.

Itärajalle uusi kansainvälinen rajanylityspaikka – Parikkalasta tulee neljänneksi vilkkain tavaraliikenteen ja viidenneksi vilkkain henkilöliikenteen ylityspaikka


Summary: Somevaikuttajan saamat tavarat ja palvelut ovat verotettavaa tuloa, mutta kaikki alalla eivät sitä tiedä.

– Aika yleinen mielikuva on, että vaan pankkitilille kilahtavasta summasta pitää maksaa verot, yli 100 000 euroa viime vuonna tienannut someyrittäjä  Sita Salminen  miettii.
 Näin ei kuitenkaan ole. Vloggaajan tai muun somevaikuttajan veronalaisiin tuloihin  kuuluvat myös rahan arvoisena saadut etuudet kuten tavarat ja palvelut . Tällöin verotukseen ilmoitetaan etuuden käypä arvo, eli hinta, jolla sen saisi ostettua itsekin.
 – Ainut poikkeus ovat tavanomaiset mainoslahjatyyppiset tavarat. Niissä on yleensä mainostajan logo, ne ovat arvoltaan vaatimattomia eikä niitä voi helposti muuttaa rahaksi, kertoo Verohallinnon johtava veroasiantuntija  Tero Määttä .
 Jos ilmoitat veronalaisena tulona kaikki saamasi tuotteet, jäät pahimmassa tapauksessa itse maksupuolelle.  Hanna Reinikainen
 Viestintätoimisto Manifeston vuotuisen  somevaikuttaja-barometrin  mukaan 94 prosenttia somevaikuttajista saa käyttöönsä tuotteita ja palveluita. Rahapalkkaa saa 81 prosenttia vaikuttajista.
 Ilmaisesta tavarasta pitää maksaa verot
 Bloggaajat, tubettajat ja muut somevaikuttajat tekevät usein kaupallisia yhteistöitä yritysten kanssa. Tämä tarkoittaa käytännössä, että yritys saa vaikuttajan kautta näkyvyyttä palkkiota vastaan. Palkkio taas voi olla esimerkiksi rahaa, tuotteita tai palveluita.
 Verottajan mukaan niistä kaikista tulisi maksaa veroa. Samaa mieltä on Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun väitöskirjatutkija  Hanna Reinikainen .
 Järjestely ei ole kuitenkaan ongelmaton, sillä vaikuttajat saavat usein ilmaiseksi näytetuotteita. Yritykset voivat lähettää niitä suoraan kotiin tai antaa tapahtumissa, jolloin niistä on vaikea kieltäytyä.
 – Jos ilmoitat veronalaisena tulona kaikki saamasi tuotteet, jäät pahimmassa tapauksessa itse maksupuolelle, etkä ole välttämättä saanut minkäänlaista korvausta siitä, että esittelet tuotetta, Reinikainen sanoo.
 Väitöskirjatutkija Hanna Reinikainen miettii, onko verottajallakaan resursseja käydä läpi kaikkia somevaikuttajien yrityksiltä saamia etuuksia.  Antti Kolppo / Yle
 Hän tietää joidenkin somevaikuttajien kieltäytyvän tavarasta. Varsinkin, jos heillä ei ole sille käyttöä.
 Näin toimii myös bloggaaja, vloggaaja,  ASMR-tubettaja , podcast-tekijä ja somevaikuttaja Sita Salminen.
 – En ota vastaan kaikkea mitä tarjotaan, koska toiveena on että niitä esiteltäisiin jossain. Tiedän oman tavoittavuuteni. Se on paljon isompi kuin ilmainen shampoopullo.
 Tulorekisteri helpottaa verottajan työtä
 Väitöskirjatutkija Hanna Reinikaisen mielestä on selvää, että arvokkaat, jälleenmyyntiarvoa omaavat lahjat tulee ilmoittaa verottajalle, mutta pohtii, missä raja menee.
 – Pitääkö huulipunakin ilmoittaa? Hän miettii.
 Samoilla linjoilla on vuosia somebisneksessä pyörinyt Sita Salminen.
 – Oma mielikuva on, että verotettavaa tuloa olisi esimerkiksi arvokkaampi tavara, joka olisi mahdollista myydä eteenpäin ja muuttaa rahaksi.
 Tuntuu, että aika harva niitä ilmoittaa. Tai tietää, että ne voisivat olla jotain, mistä pitäisi ilmoittaa.  Sita Salminen
 Reinikainen miettii, onko verottajallakaan resursseja käydä läpi kaikkia somevaikuttajien yrityksiltä saamia etuuksia.
 Veroasiantuntija Tero Määtän mukaan vuoden alusta käyttöön otettu tulorekisteri on helpottanut tätäkin työtä. Jatkossa etuuksien antajien täytyy nimittäin ilmoittaa antamansa veronalaiset ansiotulot Verohallinnolle. Ilmoitusten perusteella tulot kohdistetaan esimerkiksi somevaikuttajille.
 Mikäli tuloja ei ole kirjattu veroilmoitukseen, voi verottaja ottaa yhteyttä.
 – Kehotetaan ilmoittamaan puuttuvat tulot. Jos siihen ei reagoi, määrätään veronkorotusta, Määttä selittää.
 Harva ilmoittaa
 Verohallinto loi viisi vuotta sitten  ohjeistuksen  siitä, miten blogikirjoituksista saatuja korvauksia ja etuja verotetaan. Sen jälkeen kysymystulva loppui.
 Taho kuitenkin tietää, etteivät kaikki ohjeistuksesta huolimatta vielä hallitse verotusasioita.
 – Enemmän tai vähemmän satunnaisesti bloggaavien voi olla vaikea ymmärtää, että saatu tuote tai palvelu voi olla verotettavaa tuloa ja siitä pitäisi ilmoittaa veroilmoituksella, Verohallinnon Tero Määttä tiedostaa.
 – Tuntuu, että aika harva niitä ilmoittaa. Tai tietää, että ne voisivat olla jotain, mistä pitäisi ilmoittaa, Sita Salminen myöntää.
 Someyrittäjä Sita Salminen suosii rahapalkkaisia yhteistöitä. Antti Kolppo / Yle
 Salminen on ilmoittanut verottajalle vuosien saatossa esimerkiksi saamansa kannettavan tietokoneen sekä matkan Costa Ricaan.
 Matkan kustantamisen ehtona oli, että siitä pitää maksaa verot. Ohjeistus oli tarkka ja sen myötä myös nuori yrittäjä oppi ilmoittamaan etuuksistaan verottajalle.
 Tero Määttä uskoo, että myös yritykset haluavat vaikuttajien maksavan veronsa asianmukaisesti.
 – Ei ole kauhean hyvää mainosta, jos heidän tuotteensa tai palvelunsa tulee ilmi tilanteessa, jossa henkilö onkin jättänyt kaiken ilmoittamatta.
 Herättikö juttu ajatuksia? Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue lisää:
 Tuore kysely: Joka kolmas somevaikuttaja harkinnut lopettamista – bloggaaja Jenni Rotonen: "Olin lähellä totaalista loppuunpalamista"
 Kun Sara Vanninen otti suttuisia peilikuvia työpaikan vessassa, kukaan ei osannut vielä kuvitella, miten iso juttu blogeista tulisi
 Tubettaja Katariina Räikkönen,18, ei häpeä, vaikka rumat sanat ja oudot oireet herättävät huomiota koulussakin: "Lääkäri epäili heti Touretten syndroomaa"

Verottaja haluaa omansa bloggaajien ilmaisista vaatteista, matkoista ja kosmetiikasta – someyrittäjä Sita Salminen: "Tuntuu, että aika harva niitä ilmoittaa"


Summary: Vanhempien kanssa on aiempaa helpompi keskustella, ja humalahakuinen juominen kiinnostaa entistä vähemmän.

Lasten ja nuorten elämä sujuu Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n tiistaina julkaiseman  kouluterveyskyselyn  mukaan monien asioiden suhteen mukavasti.
 Valtaosa lapsista ajattelee, ettei koulunkäynnissä ole mitään vikaa ja kotona keskusteluyhteys vanhempien kanssa toimii. Ylipäänsä lapset ja nuoret kokevat pääosin olevansa tyytyväisiä elämäänsä.
 Nyt katsotaan tarkemmin, missä asioissa lapsilla ja nuorilla menee erityisen hyvin tai muutos aiempaan on positiivinen:
 1. Yli puolet lapsista ja nuorista kertoo pitävänsä koulunkäynnistä
 Sen lisäksi, että pääosa lapsista ja nuorista katsoo, että kouluelämä on kivaa, he kokevat opettajien olevan kiinnostuneita heidän elämästään ja kuulumisistaan.
 Etenkin koulunkäynnistä pitävät perusopetuksen 4.- ja 5.-luokkalaiset tytöt, heistä yli 80 prosenttia piti koulunkäyntiä mukavana. Myös ammatillisissa oppilaitoksissa opiskelevien poikien osalta päästiin samoihin lukemiin eli yli 80 prosenttia piti koulunkäynnistä.
 Alhaisin tyytyväisyys koulunkäyntiin oli 8.- ja 9.-luokkalaisten keskuudessa, mutta heistäkin lähes kaksi kolmesta ajatteli, ettei koulunkäynti ole sen hassumpaa.
 2. Tyytyväisyys omaan elämään on suurta
 Kyselyyn vastanneista 4. ja 5. luokkaa käyvistä lapsista yhdeksän kymmenestä ilmoitti kyselyssä olevansa tyytyväinen elämäänsä.
 Vanhemmissa ikäluokissa tyytyväisyys oli hieman vähäisempää, mutta noin 75 prosenttia 8. ja 9. luokkaa käyvistä, lukiolaisista ja ammatillisissa oppilaitoksissa opiskelevista nuorista oli tyytyväisiä elämäänsä tällä hetkellä.
 Alakouluiän ohittaneista pojat kertoivat tyttöjä yleisemmin olevansa tyytyväisiä elämäänsä. Tyytyväisyys oli suurin piirtein samalla tasolla kuin edellisessä kouluterveyskyselyssä vuonna 2017.
 3 .  Keskusteluyhteys vanhempiin toimii
 Lasten ja nuorten keskusteluyhteys vanhempiin oli parantunut kahden vuoden takaiseen verrattuna. Etenkin perusopetuksen 8. ja 9. luokkaa käyvät, lukiossa sekä ammatillisissa oppilaitoksissa opiskelevat pojat kokivat hieman aikaisempaa yleisemmin, että heillä on hyvä keskusteluyhteys vanhempiensa kanssa.
 Alakouluikäisistä keskusteluyhteyttä piti hyvänä yli 60 prosenttia, mutta nuoristakin lähes puolen mielestä keskusteluyhteys toimi. Keskusteluvaikeudet olivat suurimpia 8. ja 9. luokkaa käyvillä ja ammatillisissa oppilaitoksissa opiskelevilla tytöillä, joista yli seitsemän prosenttia kertoi, ettei juuri koskaan keskustele omista asioistaan vanhempiensa kanssa.
 – Lapsen ja vanhemman välinen avoin vuorovaikutus suojaa lasta monella tapaa ja edistää hyvinvointia. Kun nuorella on hyvä keskusteluyhteys vanhempiensa kanssa, hänen on helpompi ottaa myös vaikeampia, mahdollisesti mieltä painavia asioita esiin ja saada niihin tukea vanhemmiltaan, toteaa THL:n erikoistutkija  Riikka Ikonen.
 4. Humalajuomisen trendi jatkaa laskuaan
 Nuorten humalahakuinen juominen on vähentynyt viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana etenkin ammattiin opiskelevilla nuorilla. Yhä harvempi ammatillisessa oppilaitoksessa opiskeleva nuori juo myös tuoreen kouluterveyskyselyn perusteella alkoholia tosi humalaan asti.
 Kuitenkin 27 prosenttia ammatillisissa oppilaitoksissa opiskelevista, 18 prosenttia lukiolaisista ja 10 prosenttia peruskoulun 8.- ja 9.-luokkalaisista kertoi juovansa itsensä tosi humalaan vähintään kerran kuukaudessa, pojat yleisemmin kuin tytöt.
 Viikoittain tai pari kertaa kuussa alkoholia käyttävien osuus ammatillisissa oppilaitoksissa, lukioissa ja 8.- ja 9.-luokkalaisten keskuudessa on toisaalta laskenut hieman kahden vuoden takaisesta.
 Täysin raittiiden osuus on säilynyt samalla tasolla vuoteen 2017 verrattuna. Ammattikoululaisista noin 29 prosenttia ja lukiolaisista noin 35 prosenttia sekä 8.- ja 9.-luokkalaisista noin 60 prosenttia kertoi, ettei käytä lainkaan alkoholia.
 5. Koulukiusaamisen vähentymisessä suunta on oikea
 Koulukiusaaminen on vähentynyt kymmenessä vuodessa etenkin perusopetuksen 8.- ja 9.-luokkalaisten keskuudessa.
 Koulukiusatuksi vähintään kerran viikossa kertoo silti joutuneensa seitsemän prosenttia perusopetuksen 4. ja 5. luokan oppilaista, kuusi prosenttia perusopetuksen 8. ja 9. luokan oppilaista, prosentti lukiolaisista sekä neljä prosenttia ammattiin opiskelevista.
 Kuitenkin 4.- ja 5.-luokkalaisten sekä 8.- ja 9.-luokkalaisten ja lukiolaisten keskuudessa niiden osuus, joita ei ole kiusattu lainkaan lukukauden aikana, on kasvanut joillakin tuhansilla kahden vuoden takaisesta.

Kouluterveyskysely paljastaa paljon positiivista – tässä viisi asiaa, joissa lapsilla ja nuorilla menee hyvin


Summary: Suomalainen somekeskustelu on kuin lemmenkipeiden Harry Potter -fanien nahistelua hahmojen parisuhteista, kirjoittaa Tuukka Tervonen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Välillä väki väittää, että nykyajan somekeskustelu ja erityisesti Twitter ovat jotakin ennennäkemättömän kamalaa, jolle ei ole vertailukohtia.
 Yleensä näin väittävät ihmiset, joilta jäi huomaamatta internetyhteisöjen kehityskulku 1980-luvulta tähän aikaan. Suomi-Twitter on kuin mikä tahansa näistä, mutta parhaiten sitä ymmärtää, kun ajattelee, että Twitterissä räyhäävä suomalainen "eliitti" on Suomi-fandom, jonka keskustelu on aika lailla samalla tasolla kuin Harry Potter -kirjasarjan tai tv-sarja Supernaturalin fandomeissa.
 Fandom tarkoittaa siis   fanaatikkojen  valtakuntaa, jonkun tietyn asian kovimpien fanittajien alakulttuuria, jotka ovat vuosikymmeniä pitäneet yhteyttä yleensä jossain tietyssä internetpalvelussa.
 Aivan samalla tavalla kuin suurin osa muistakin fandomeista, Suomi-Twitter on lohduton helvetinmaisema, jossa samaa asiaa fanittavat ihmiset kiusaavat itku kurkussa toisiaan, koska eivät pysty hyväksymään toisten fanifiktiota heille niin rakkaasta Suomesta.
 Fandomeissa fanaatikot keskustelevat innosta pinkeänä  fanittamastaan asiasta, juuri kuten suomalaisten miehittämässä osassa Twitteriä keskustellaan lähinnä Suomesta. Fandomeissa yleensä eivät ole juuri mukana satunnaisemmat seuraajat, vaan ne jotka ovat tosissaan paneutuneet aiheeseen. Samoin Suomenkin Twitter-skenessä vaikuttavat lähinnä poliitikot, toimittajat, yhteiskunnalliset vaikuttajat ja muut wannabet.
 Aivan samalla tavalla kuin suurin osa muistakin fandomeista, Suomi-Twitter on lohduton helvetinmaisema, jossa samaa asiaa fanittavat ihmiset kiusaavat itku kurkussa toisiaan, koska eivät pysty hyväksymään toisten fanifiktiota heille niin rakkaasta Suomesta.
 Melkoista fanifiktiota Suomi-fandomissa tuotetaankin. Lähellä sydäntäni oli esimerkiksi kesäisen lennokas kuvitelma  Laiskojen opiskelijoiden suuri puhallus: 3 kk. palkallista kesälomaa .
 Fandomeissa keskustellaan hekumallisesti usein  siitä, mikä on fanituksen kohteen  only true pairing , OTP, eli kenen kanssa vaikkapa Harry Potterin pitäisi olla silleen tiiättekö. Samalla kiimalla Suomi-Twitterissä riidellään siitä, pitäisikö meidän  shipata , elitoivoa parisuhdetta, Suomen ja  Greta Thunbergin  vai Suomen ja  Viktor Orbánin  välille.
 Keskustelu asiasta on yhtä tulista kuin Potter-fandomissa vuosia jatkunut riita siitä, onko ok toivoa, että kaksoisveljillä Fredillä ja Georgella olisi insestinen suhde.
 Fandomeissa riidellään myös jatkuvasti  siitä, mikä sarjan kausi, kirja tai elokuva oli paras. Samalla tavalla toisille Suomen tosifanittajille sarja on nyt ottanut yhden kauden jälkeen oikean suunnan, kun pääohjaaja Sipilästä päästiin eroon. Toisille taas uusi käsikirjoittajatiimi Rinteen johdolla ei ymmärrä yhtään, mitä fanit  ihan oikeesti  haluavat Suomelta.
 Sitten tietysti on sellaisia fandom-persoonia , jotka kaikki tietävät, eivätkä yleensä hyvällä. Kyseessä on fanien sakein kerma, eli esimerkiksi elektronisen maineensa kokoa kärkkäällä kommentoinnilla kasvattelevat persoonat. Heillä on usein mahtipontisia lempinimiä, kuten  Lapin puolustaja , tai  JaniMakelaFI .
 Twitter on pullollaan samanlaisia trolleja kuin fandomitkin, jotka luulevat ilkeämielisen päänaukomisen olevan älykästä keskustelua fanien välillä ja olisivat joka viikko porttikiellossa Vuotavaan noidankattilaan, jos Twitterissä olisi samanlainen moderaatio kuin muinaisissa nettifoorumeissa.
 Fandomeissa on myös tapana kokoontua erilaisiin tapahtumiin , coneihin, joissa tavataan toisia fanaatikkoja niin hyvässä kuin pahassa. Suomi-Twitterilläkin on omansa, kesäinen SuomiAreena, jossa on myös sarjan tavallisempia seuraajia ja sen luojia. Valitettavasti SuomiAreenasta puuttuu fanituksen kohteiksi pukeutumisen kulttuuri, cosplay.
 Jos se joskus tulee kuitenkin osaksi tätä Suomi-fandomia, lupaan esittää sieluneläintäni  Paavo Väyrystä . Väyrynen itse varmaan cossaisi Kekkosta, kuten hänellä on tapana.
 En ole itse kovinkaan aktiivinen Twitterissä  juuri siksi, että olen nähnyt saman kehityskaaren jo aika monessa internetyhteisössä viimeisen 20 vuoden aikana. Tämäkin roihuava roskakori sammuu ennemmin tai myöhemmin, fanit menettävät kiinnostuksensa ja siirtyvät uusiin fandomeihin, kuka Eurostoliiton ja kuka Neljännen Valtakunnan tosifaneiksi.
 Tulevaisuutta on vaikea ennustaa, mutta laitan tähän lopuksi jakoon  linkin sarjaan hauskoja giffejä , jotka selittävät kaikille helpon kuvallisesti popkulttuuriviittauksin, mistä on kyse.
 Tuukka Tervonen
 Kirjoittaja on Jyväskylän Ylioppilaslehti Jylkkärin päätoimittaja, joka kirjoittaisi mieluummin synkeää fanifiktiota Suomesta kuin oikeita uutisia.
 Aiheesta voi keskustella 18.9. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Tuukka Tervosen kolumni: Tappelemme aivan vääristä asioista
 Sanna Ukkola: Kuvitteletko olevasi älykäs – otan osaa: saatat hyvinkin olla väärässä
 Katri Saarikiven kolumni: Ongelmanratkaisu politiikassa tyssää jengimentaliteettiin

Tuukka Tervosen kolumni: Suomi-Twitter on kuin aikuisten oma riita siitä, kenen kanssa Harry Potterin pitäisi seurustella


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Israelin vaalit äärimmäisen tiukat
 Israelin parlamenttivaalit ovet  ovensuukyselyiden mukaan päätymässä  lähes tasapeliin pääministeri  Benjamin Netanjahun  Likud-puolueen ja  Benny Gantzin  johtaman Sininen ja valkoinen -vaaliliiton välillä. Kumpikaan ehdokkaista ei ole myöntänyt vaalitappiota tai julistautunut voittajaksi. Israelin keskusvaalilautakunta on varoittanut, että ääntenlasku saattaa kestää tällä kertaa huomattavasti pidempään kuin huhtikuun vaaleissa.
 Hallitus julkaisi ensimmäisen budjettinsa
 Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Hallitus esittää koulutukseen mittavia panostuksia. Palkkatuen käyttöä lisätään merkittävästi ja työttömien aktiivimallin leikkuri poistetaan ensi vuoden alusta alkaen. Yliopistot saavat ensi vuodelle 40 miljoonan ja ammattikorkeakoulut 20 miljoonan euron lisäyksen perusrahoitukseensa. Luonnonsuojeluun on varattu ensi vuodelle 100 miljoonaa euroa lisärahaa ja kävelyä ja pyöräilyä tuetaan. Eläkeputken alaikäraja nousee odotetusti. Virvoitusjuomien ja tupakan verotusta kiristetään. Poliisien määrää lisätään. Lue kooste ensi vuoden tuloista ja menoista  täältä .
 Trump on Lähi-idässä puun ja kuoren välissä
 Presidentti Donald Trump puhuu medialle Valkoisen talon pihalla. Jim Lo Scalzo / EPA
 Lähi-idän tilanne on viime viikkoina kuumennut. Iranin syytetään kaapanneen öljytankkereita ja ampuneen alas yhdysvaltalaisen tiedustelulennokin. Iranin sanotaan myös olevan vastuussa Saudi-Arabian öljyntuotantoa vastaan tehdystä pommi-iskusta. Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  on tehtävä jotain, vaikka hän vaikuttaa haluttomalta voimatoimiin,  arvioi Ylen Washingtonin-kirjeenvaihtaja  Mika Hentunen .
 Mestarien liiga jyrähti käyntiin – puolustavalle mestarille tyly tappio, norjalaisdebytantti hurjana
 Erling Braut Håland Getty Images
 Mestarien liigan puolustava mestari  Liverpool koki  tylyn tappion Napolin vieraissa. Kotijoukkue voitti ottelun maalein 2-0. Liverpoolia harmitti erityisesti ottelun ensimmäiseen maaliin johtanut kevyesti tuomittu rangaistuspotku. Norjalainen  Erling Braut Håland  sen sijaan yltyi liki ihmetekoon iskemällä kolme osumaa, kun hänen joukkueensa  Salzburg murskasi belgialaisen  Genkin peräti lukemin 6-2.
 Sää on tavanomaista viileämpää
 Joonas koskela / Yle
 Keskiviikko on poutainen suuressa osassa maata. Kaakkois-Suomesta maan keskiosaan ulottuvalla alueella tulee paikoin sadekuuroja, Pohjois-Lapissa satelee ajoittain vähän räntää. Muualla on poutaista ja vaihtelevan pilvistä. Illalla sää selkenee suuressa osassa maata ja lämpötila painuu yöllä laajalti pakkasen puolelle. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Israelin vaalit äärimmäisen tiukat, hallitus panostaa koulutukseen, Liverpoolille synkkä alku Mestarien liigassa ja sää jatkuu viileänä


Summary: Sotatoimien pitäisi olla tarkkaan rajattuja, mutta riittävän voimakkaita. Toisaalta Trump ei voi vain sivuuttaa iskua Saudi-Arabian öljyjalostamoon, Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Mika Hentunen kirjoittaa.

WASHINGTON  Kongressin paluu kesälaitumilta töihin viime viikolla käynnisti politiikan syksyn Washingtonissa. Syksy on kuuma niin kuvainnollisesti kuin tosiasiallisestikin. Tiistaina lämpömittari näytti 26 celsiusastetta, mutta lähipäivinä elohopea nousee taas yli 30 asteeseen.
 Eniten pääkaupungissa kuumotti viime viikonvaihteessa, kun öljynjalostamoon Saudi-Arabiassa tehty isku notkautti maailman energiamarkkinoita. Katseet kääntyivät Valkoiseen taloon.
 Pian kävi selväksi, ettei presidentti  Donald Trump  suunnittele nopeita vastatoimia. Hän oli Floridassa ja vaikutti kiinnostuneemmalta golf-kenttänsä kunnosta hirmumyrsky Dorianin jälkeen. Lisäksi Trump oli vain muutamaa päivää aiemmin erottanut Iranin vastaisia sotatoimia rummuttaneen neuvonantajansa  John Boltonin .
 Maanantaina Trump sanoi, ettei toivo sotaa,  vaikka Yhdysvallat onkin valmis siihen milloin tahansa. Hän sanoi odottavansa todisteita Iranin osallisuudesta jalostamoiskuihin ennen kuin päättää toimista. Trump oli siis varovaisempi kuin vaikkapa ulkoministeri  Mike Pompeo , joka on surutta syyttänyt iskuista Irania.
 Trumpin asenne kertoo poliittisesta ilmapiiristä. Aseelliselle konfliktille ei ole tällä hetkellä niin sanotusti tilausta. Irania enemmän poliitikkoja askarruttaa kauppasota Kiinan kanssa, joka saattaa syöstä Yhdysvaltain talouden taantumaan. Varsinkin jos kauppakiista laajenee Yhdysvaltain ja EU:n väliseksi, mikä on todellinen vaara.
 Ylipäänsä vaikuttaa siltä, että Trumpin loputon riitely ja tviittitulva on puristanut mehut poliitikoista ja virkamieskunnasta.
 – Sota tästä enää puuttuisi, kuuluu sananparsi tämän päivän Washingtonissa.
 Persianlahdella on ollut kevään ja kesän aikana sarja pommi-iskuja öljytankkereihin. Iranin vallankumouskaarti on ottanut haltuunsa arabimaihin öljyä vieneitä tankkereita.
 Iranilaisten pudotettua Yhdysvaltain tiedustelulennokin Trump kertoi pitäneensä jo sormeaan liipaisimella.  Hän kuitenkin päätti perua suunnitellut kolme sotilasiskua , koska ne olisivat voineet johtaa 150 ihmisen kuolemaan.
 Riskit Iranissa ovat ennenkokemattoman suuria.  Sotatoimet voivat sytyttää Lähi-idän liekkeihin. Tietoisuus siitä epäilemättä vaikuttaa Trumpin päätöksiin.
 Hänen Iran-politiikkaansa ovat raamittaneet läheiset suhteet kahteen Iranin alueelliseen viholliseen, Israeliin ja Saudi-Arabiaan. Toisaalta hän haluaa tehdä kaiken eri tavalla kuin edeltäjänsä  Barack Obama , mikä tarkoittaa halukkuutta neuvotella kahdenkeskisen sopimuksen ydinaseista Iranin johtajan kanssa.
 Trump on yrittänyt vastaavaa diiliä Pohjois-Korean kanssa, mutta kahden huippukokouksen anti  Kim Jong-unin  kanssa on ollut vähäinen. Hänen suunniteltu tapaamisensa Iranin presidentin  Hasan Ruhanin  kanssa on nyt peruttu. Miesten piti tavata ensi viikolla New Yorkissa YK:n yleiskokouksen yhteydessä.
 Saudi-Arabian osalta Trump vaalii  maiden välisiä satojen miljardien dollareiden arvoisia kauppasuhteita. Se ei ole kirvoittanut pelkästään riemunhuutoja kotimaassa eikä varsinkaan ulkomailla.
 Trumpin virallinen lausunto maailmaa kuohuttaneesta toimittaja  Jamal Khashoggin  murhasta oli ristiriitainen. Hän tuomitsi murhan ja sanoi Saudi-Arabian kruununprinssin mahdollisesti jopa tienneen siitä,  mutta Yhdysvaltain pysyvän kaikesta huolimatta Saudi-Arabian järkähtämättömänä liittolaisena .
 Saudi-Arabiaa on syytetty terrorismin tukemisesta siinä missä Iraniakin.  Yhdysvalloissa ei hevin unohdeta sitä, että syyskuun 2001 terrori-iskujen 19 konekaapparista 15 tuli Saudi-Arabiasta. Republikaanit messusivat asiasta Obaman aikana, nyt äänessä ovat demokraatit.
 Demokraatit saivat syyn ilkkua Trumpin kulkevan Saudi-Arabian talutusnuorassa, kun hän sanoi odottavansa sieltä lisätietoa ja neuvoja, miten vastata öljynjalostamoiskuun.
 Trump on puun ja kuoren välissä. Ellei jostain saada vedenpitäviä todisteita siitä, että Iranilla ei ollut mitään tekemistä iskun kanssa, hän ei voi vain sivuuttaa tapahtunutta.  Se viestisi Teheraniin , että hän todellakin on kiinnostuneempi omasta golf-kentästään kuin Saudi-Arabian öljykentästä.
 Jos Trump päättää ryhtyä sotatoimiin , niiden on oltava niin tarkkoja, ettei alueen ruutitynnyri räjähdä. Samalla toimenpiteiden pitäisi kuitenkin olla niin jämäkkiä, että Iran myöntyisi tapaamiseen.
 Trump haluaa neuvotella uuden ydinsopimuksen Iranin kanssa. Viime kuukausien tapahtumat ovat osoittaneet, että diilissä pitäisi ottaa huomioon paljon muutakin kuin ydinaseen kehittelyn estäminen. Esimerkiksi Iranin ohjukset ja sen kasvava sotilaallinen pullistelu ylipäätään.

Analyysi: Trump on puun ja kuoren eli Saudi-Arabian ja Iranin välissä – Ilmapiiri Washingtonissa ei nyt kuitenkaan ole sotaisa


Summary: Lievä enemmistö kantansa kertoneista Kaskisten kaupunginvaltuutetuista vastustaa kuntaliitosta Närpiön kanssa.

Kaskisten ja Närpiön mahdollisesta kuntaliitoksesta päätetään kahden kuukauden kuluttua. Ennen sitä Kaskisissa järjestetään neuvoa antava kansanäänestys 29. syyskuuta. Lopullisen päätöksen kuntaliitoksesta tekevät molempien kaupunkien valtuustot marraskuun 19. päivänä.
 Kysyimme Kaskisten kaupunginvaltuutetuilta, ovatko he kuntaliitoksen kannalla vai sitä vastaan, ja aikovatko he kunnioittaa kansanäänestyksen tulosta.
 Lievä enemmistö kantansa kertoneista valtuutetuista vastustaa kuntaliitosta Närpiön kanssa. 17:stä valtuutetusta liitosta vastustaa kahdeksan ja liitoksen kannalla on kuusi valtuutettua. Kolme valtuutettua ei kerro kantaansa.
 Puoluekanta näkyy vastauksissa
 Kaskisten kaupunginvaltuutetut kuntaliitoksesta Närpiön kanssa Lähtökohtaisesti liitosta vastaan ovat: Juhani Holm (sd.) Kari Häggblom (sd.) Sakari Mäntysaari (sd.) Jani Salo (sd.) Erkki Virta (sd.) Jukka Salo (ps.) Jarmo Tarkka (ps.) Anneli Tunttunen (vas.) Lähtökohtaisesti liitoksen kannalla ovat: Solveig Björklund (r.) Aarno Lindholm (r.) Carl-Gustav Mangs (r.) Catharina Skur (r.) Ilkka Hovi (kok.) Lars Piira (kok.) Kantaansa eivät kerro: Johan Bärnlund (r.) Mirja Högstrand (vas.) Nykänen Erkki (vihr.)
 Liitosta vastaan ovat kaikki SDP:n ja perussuomalaisten valtuutetut sekä yksi vasemmistoliiton edustaja.
 – Kaskinen on pärjännyt ja tulee pärjäämään myös tulevaisuudessa. Väitös rahojemme riittämättömyydestä on tuulesta temmattu. Tiputtamalla palvelutaso samaan ympäryskuntien kanssa, Kaskisilla ei ole mitään ongelmaa, toteaa  Jukka Salo  (ps.).
 – Sotekin on vasta tulossa, ehkä se helpottaa tilannetta. Meillä ei ole kiire, emme ole vielä kriisikunta, perustelee puolestaan  Sakari Mäntysaari  (sd.).
 Liitoksen kannalla on neljä RKP:n valtuutettua ja kaksi kokoomuksen edustajaa.
 – Jos tunteet jätetään pois, niin liitos on ehdottomasti paras ratkaisu. Säästöjä on tehtävä muuten liikaa, sanoo  Carl-Gustav Mangs  (r.).
 – Yhdentymissopimus turvaa laaja-alaiset palvelut asukkaiden ja yritysten tarpeisiin järkevästi ja kustannustehokkaasti. Kaskinen säilyy kiinnostavana muuttokohteena uusille ja asukkaille ja yrityksille, linjaa  Lars Piira  (kok.)
 Valtuutetut, jotka eivät kerro kantaansa ovat vasemmistoliitosta, vihreistä ja RKP:sta.
 Selvä tulos kansanäänestyksessä voi vaikuttaa
 Valtuutetut eivät nosta kansanäänestyksen merkitystä kovin korkealle. Vain kuusi valtuutettua lupaa ottaa äänestyksen tuloksen huomioon päätöksessään ja hekin vain, jos äänestystulos on selvä. Heidän lisäkseen puhtaasti kansanäänestyksen tulosta lupaa kunnioittaa yksi valtuutettu,  Anneli Tunttunen  (vas.).
 – Kunnioitan äänestystulosta koska niin toimii demokratia, Tunttunen toteaa.
 Kansanäänestykselle antaa painoarvoa siis yhteensä seitsemän valtuutettua. Heistä kuusi on lähtökohtaisesti liitosta vastaan. Kuntaliitoksen kannalla olevista kuudesta valtuutetusta ainoastaan Mangs aikoo huomioida päätöksessään kansanäänestyksen tuloksen.
 – Ilmoitin jo ennen kunnallisvaaleja olevani kuntaliitoksen kannalla. Mielestäni en voi pettää äänestäjiäni, sanoo  Aarno Lindholm  (r.), joka aikoo äänestää kuntaliitoksen puolesta, kansanäänestyksen tuloksesta riippumatta.
 – Jos huomattava enemmistö on sitä mieltä, että liitytään, niin se on otettava huomioon. Liitossopimus on huono Kaskisille ja se on epäselvä. Äänestäjien pitäisi tietää myös, mitä toinen vaihtoehto tarkoittaa, että mitä jos jatketaan itsenäisinä, mistä joudutaan karsimaan, sanoo puolestaan lähtökohtaisesti liitosta vastustava  Juhani Holm  (sd.).
 Kuntaliitokset nykyään harvinaisia
 Kyselyn perusteella näyttää siltä, että Kaskisten kaupunginvaltuusto tulee hylkäämään kuntaliitoksen Närpiön kanssa. Kuntaliitos voi toteutua, jos kolme kantaansa panttaavaa valtuutettua on liitoksen kannalla, tai jos selvä enemmistö kaskislaisista äänestää kansanäänestyksessä liitoksen puolesta niin, että riittävän moni liitosvastainen valtuutettu muuttaa mieltään.
 Kuntaliitossopimuksen  mukaan uuden kaupungin nimeksi tulisi Närpiö ja vaakunaksi Närpiön nykyinen vaakuna. Närpiö on kansanäänestyksen sijaan teettänyt kaupunkilaisilleen kyselyn kuntaliitoksesta. Sen tuloksista kaupunki kertoo 30. syyskuuta.
 Kaskisten ja Närpiön kuntaliitos toteutuisi vuoden 2021 alusta. Kuntaliitokset ovat nykyään harvinaisia.  Tänä vuonna Suomessa ei tehdä yhtäkään kuntaliitosta . Viimeksi kuntaliitos on toteutunut vuonna 2017, kun Kuopio ja Juankoski yhdistyivät Pohjois-Savossa ja samana vuonna Satakunnassa rajansa yhdistivät Eurajoki ja Luvia.
 Seuraava kuntaliitos tapahtuu ensi vuonna, kun Nurmes ja Valtimo yhdistyvät. Pohjanmaalla Mustasaaren ja Vaasan  kuntaliitosaikeet kariutuivat  aiemmin tänä keväänä.

Kuntaliitosäänestyksestä tulossa tasainen Kaskisissa – kansanäänestys voi kääntää ennakkoasetelman


Summary: Kunnan mukaan kukaan virkaa hakeneet eivät täytä kelpoisuusvaatimuksia riittävän hyvin.

Kittilän kunta keskeyttää kunnanjohtajan hakemisen. Kunnan mukaan kukaan  virkaa hakeneesta kuudesta henkilöstä  ei täytä hakuilmoituksessa mainittuja kelpoisuusvaatimuksia riittävän hyvin eikä heillä ole aikaisempaa kunnanjohtajakokemusta tai muuta vastaavaa johtajakokemusta. Hakijoiden joukossa on muun muassa entinen kansanedustaja  Eeva-Maria Maijala  (kesk.).
 Hakuaika viiden vuoden määräaikaiseen virkaan päättyi 27. elokuuta. Seuraavana päivänä haastateltu kunnanhallituksen puheenjohtaja  Pekka Rajala  (kesk.) piti  hakijoiden määrä yllättävän vähäisenä .
 Kittilän kunnanhallitus päätti tiistaina äänin 5-2 esittää kunnanjohtajahaun keskeyttämistä valtuustolle. Lisäksi kunnanhallitus esittää valtuustolle, että se nimittäisi  Antti Jämsénin  kunnanjohtajan virkaan ensi vuodeksi. Jämsén on hoitanut vt. kunnanjohtajan virkaa vuoden alusta. Kaksi Oikeudenmukainen Kittilä -ryhmän päättäjää olisi halunnut jatkaa viran hakuaikaa.
 Kittilän kunnanjohtajan virantäyttö aloitetaan uudestaan ensi kesäkuussa.

Kittilä keskeyttää kunnanjohtajan hakemisen – hakijat eivät kelvanneet


Tänään on syksyn toinen ylioppilaskirjoituspäivä. Abiturientit kohtaavat tänään suomen ja ruotsin äidinkielen lukutaidon kokeet.
 Äidinkielen kirjoitustaidon koe sen sijaan järjestetään vasta noin kahden viikon kuluttua lokakuun 1. päivänä.
 Koepäiviä on syksyllä yhteensä yhdeksän. Syksyn kokeet päättyvät reaaliaineiden toisen koepäivän kokeisiin torstaina 3. lokakuuta.
 Syksyn kirjoitukset aloitti maanantainen vieraan kielen lyhyen oppimäärän koepäivä. Kuluva viikko myös päättyy vieraan kielen kokeeseen, sillä perjantaina on luvassa pitkän oppimäärän koe.
 Kirjalliset kokeet alkavat Ylioppilastutkintolautakunnan mukaan kaikissa lukioissa yhdeksältä aamulla. Lukiot antavat kuitenkin tarkemmat ohjeet siitä, mihin aikaan kokelaiden tulee viimeistään olla paikalla kutakin koetta varten. Kokeita järjestetään noin 400 lukiossa ja niiden eri toimipisteissä.
 Aiempaa enemmän kokelaita
 Tämän syksyn ylioppilastutkintoon on ilmoittautunut 39 505 kokelasta, mikä on noin 2 000 enemmän kuin viime vuonna. Eri aineissa tehdään noin 77 610 koesuoritusta. Lukuun on laskettu sekä tutkintoa suorittavat kokelaat että kokelaat, jotka uusivat hyväksyttyjä tai hylättyjä kokeita tai täydentävät tutkintoaan.
 Uuden ylioppilastutkintolain myötä syksyn 2019 tutkinnosta alkaen uusimismahdollisuuksia on aiempaa enemmän. Hyväksyttyjä kokeita on mahdollista uusia rajoituksetta.
 Uusiminen koskee kaikkia kokelaita. Kokelaat, joilla tutkinnon suorittaminen on kesken, voivat myös uusia hylätyn kokeen kolme kertaa. Tämä on kuitenkin suoritettava hylätyn arvosanan saamista välittömästi seuraavina kolmena tutkintokertana.
 Uusimisilmoittautumisten määrä vaihtelee tutkintokerroittain. Tälle syksylle on noin 14 000 uusimisilmoittautumista, mikä on noin 18 prosenttia kaikista ilmoittautumisista. Kolmena edellisenä syksynä uusimisia on ollut noin 8 500-10 000.
 Lisää aiheesta:
 Laiteongelmat piinaavat yo-koejärjestelmää käyttäviä lukiolaisia – osalla langaton verkko ei löydy, hiiri ei toimi tai äänet eivät kuulu
 Keijo Kunnari, 17, astelee pian ensimmäistä kertaa yo-kokeeseen: 3 opiskelijaa kertoo, miten koekaudesta selviää hengissä

Abiturienttien lukutaito koetuksella syksyn ylioppilaskirjoitusten toisena koepäivänä


Yhdysvalloissa New Yorkin osavaltio on kieltänyt erilaisilla makuyhdisteillä makeutettujen sähkötupakoiden myynnin.
 Päätös liittyy viime viikkoina kasvaneisiin huoliin sähkötupakan terveysvaikutuksista.
 Ainakin kuusi ihmistä on kuollut sähkötupakan käyttöön liitettyjen oireiden seurauksena ja yli 450 on joutunut sairaalaan. Osalla sairaalaan joutuneista on ollut niin vakavia oireita, että heidät on jouduttu vaivuttamaan keinotekoiseen koomaan.
 New Yorkin lisäksi Michiganin osavaltio on kieltänyt makusähkötupakoiden myynnin.
 Sähkötupakkaa on myyty Yhdysvalloissa vuodesta 2006 lähtien. Sitä on pidetty vähemmän haitallisena kuin tavanomaista tupakkaa.
 Lisää aiheesta:
 Viranomainen: Sähkötupakan kieltäminen Suomessa olisi pitkä prosessi – USA:ssa jo viisi ihmistä kuollut vakavaan keuhkosairauteen
 Sähkötupakointiin yhdistettyjen kuolemien määrää nousee Yhdysvalloissa – "Meillä on selvästi epidemia"

New Yorkin osavaltio kielsi makeutettujen sähkötupakoiden myynnin


Summary: Tapaamisessa on määrä keskustella muun muassa EU:n budjettineuvotteluista sekä ilmastotoimista.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) matkustaa tänään Pariisin tapaamaan Ranskan presidenttiä  Emmanuel Macronia . Rinne kiiruhtaa Pariisiin suoraan budjettineuvotteluista, jotka paketoitiin jo eilisiltana.
 Rinne tapaa Macronin noin kello 16 Suomen aikaa Elysee-palatsissa.
 Tapaaminen on keskittymässä isoihin EU-aiheisiin. Valtioneuvoston kanslian mukaan keskusteluita käydään EU:n budjettineuvotteluista, oikeusvaltioperiaatteesta, ilmastotoimista, EU:n laajentumisesta, puolustusyhteistyöstä, brexitistä ja hybridiuhista.
 Kaikki nämä aiheet ovat akuutteja nyt Suomen EU-puheenjohtajakaudella.
 Lähivuosien budjettikehyksistä Suomi on tähän mennessä tehnyt jäsenmaille kyselykierroksen ja alkaa seuraavaksi laittaa paperille numeroita. Rahasta on pitkälti kiinni, kuinka kunnianhimoisesti esimerkiksi puolustusyhteistyötä viedään eteenpäin.
 Pohjois-Makedonian ja Albanian jäsenyysneuvotteluista odotetaan päätöstä lokakuun huippukokouksesta. Asiaan joudutaan palaamaan, koska yksimielistä päätöstä neuvotteluiden aloittamisesta ei vielä kesäkuussa saatu.
 Rinne on kertonut matkustavansa lähiaikoina myös Unkariin tapaamaan pääministeri  Viktor Orbania , joka on avoimesti hyökännyt Suomea vastaan vastalauseena oikeusvaltiokritiikistä.

Rinne kiirehtii budjettiväännöistä Pariisiin tapaamaan Emmanuel Macronia


Summary: Turkkilaismedian mukaan Saudi-Arabia päätti hankkia uuden konsulaatin Istanbulista, koska maan turvallisuuspalvelu ei kyennyt löytämään kaikkia salakuuntelulaitteita vanhasta konsulaatista.

Saudi-Arabia on myynyt Istanbulissa sijaitsevan konsulaattirakennuksen, missä saudijournalisti  Jamal Khashoggi  surmattiin viime vuonna.
 Asiasta kirjoittaa  Al Jazeera -uutiskanava , joka perustaa tietonsa turkkilaisen  Habeturk TV:n  uutisointiin aiheesta.
 Turkkilaiskanavan mukaan tuntematon ostaja hankki Leventin kaupunginosassa sijaitsevan konsulaatin saudeilta summalla, joka on kolmannes kiinteistön todellisesta markkinahinnasta.
 Yhdysvaltalaislehti Washington Postille työskennellyt Jamal Khashoggi kirjoitti kriittisesti Saudi-Arabiasta ja kruununprinssi  Mohammed bin Salmanista . Hänet murhattiin nyt myydyssä konsulaattirakennuksessa viime vuoden lokakuussa.
 Habeturk TV:n mukaan pian Khashoggin murhan jälkeen Istanbulin-konsulaattiin saapui Saudi-Arabian turvallisuuspalvelun agentteja. Ryhmä totesi raportissaan, ettei se ollut kyennyt löytämään rakennuksesta kaikkia salakuuntelulaitteita, joten uuden konsulaatin hakeminen oli välttämätöntä.
 Khashoggin maallisia jäänteitä ei ole koskaan löydetty. Turkkilaismedian mukaan ne olisi liotettu hapolla ja heitetty viemäristä alas.
 Saudi-Arabian kerrotaan hankkineen uuden tilan konsulaatilleen Sariyerin kaupunginosasta, missä sijaitsee myös Yhdysvaltain Istanbulin-konsulaatti.
 Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun mukaan Saudi-Arabian kruununprinssi oli todennäköisesti määrännyt Khashoggin tapettavaksi. Saudi-Arabian viranomaiset ovat kiistäneet tämän.
 Lisää aiheesta:
 Saudi Arabia sold building where Khashoggi was killed: Report
 YK-raportoija lyttäsi saudiviranomaisten tekemän tutkinnan Khashoggin murhasta
 Trumpin mukaan kaikki ovat jo tutkineet sauditoimittajan murhaa – "Otetaan heidän rahansa", presidentti sanoo Saudi-Arabiasta

Turkkilaismedia: Saudi-Arabia möi Istanbulin-konsulaattirakennuksen, missä Khashoggi surmattiin


Summary: Ennenaikaiset vaalit eivät välttämättä ratkaise Espanjan poliittista umpikujaa.

Espanjassa järjestetään ennenaikaiset parlamenttivaalit 10. päivä marraskuuta. Asiasta ilmoitti myöhään tiistai-iltana maan virkaa tekevä pääministeri  Pedro Sánchez.
 Keskustavasemmistolainen Sánchez ei onnistunut saamaan kilpailevilta puolueilta tukea hallituksen johtoon.
 Sánchezin sosialistipuolue PSOE voitti huhtikuun lopussa järjestetyt vaalit, muttei saanut enemmistöä parlamenttiin.
 Todennäköisimmän hallituskumppanin, vasemmistolaisen Podemos-puolueen kanssa neuvottelut päättyivät umpikujaan kerta toisensa jälkeen. Sánchez ei halunnut antaa Podemosin johtajalle  Pablo Iglesiakselle  merkittäviä ministerinsalkkuja. Lisäksi Iglesiasin myötämielinen suhtautuminen Katalonian separatisteihin hiersi pahasti hallitusneuvotteluissa.
 Vaalit ovat jo neljännet neljän vuoden sisään. Uudet vaalit eivät välttämättä kuitenkaan ratkaise Espanjan poliittista umpikujaa, sillä mielipidekyselyjen mukaan sosialistit eivät saisi tulevissakaan vaaleissa yksinkertaista enemmistöä.
 Lisää aiheesta:
 Katalonian kansallispäivä veti sankoin joukoin mielenosoittajia Barcelonan kaduille – Espanjan hallituskriisi varjostaa juhlintaa
 Espanjan hallitus ei saanut luottamusta – maa on ollut ilman hallitusta huhtikuusta asti

Espanjassa järjestetään jo 4. parlamenttivaalit neljän vuoden sisään