Summary: Joulun hittituote on hulavanne. 1980-luvulla suosiossa olivat hyötytuotteet ja leipäkoneet.

Joulukuun joulukauppa ei kasva enää samaan malliin kuin aiemmin.
 Ennen vuotta 2010 tavaratalojen, kauppojen ja hypermarkettien myynti kasvoi muutaman prosentin joka vuosi. Sen jälkeen myynti on jopa pienentynyt, ja viime vuonna kasvu oli lähellä nollaa. Syitä on monia, joista vähäisin ei varmasti ole vuonna 2010 alkanut taantuma.
 Joulukaupan merkitys on silti edelleen suuri, sillä esimerkiksi tavaratalojen liikevaihto kasvaa 56 prosenttia joulukuussa. Kirjakauppojen liikevaihto kasvaa puolestaan yli 100 prosenttia.
 – Aiemmin myynti oli hyvin joulukuuhun keskittynyttä, mutta nyt marraskuu on noussut entistä tärkeämmäksi. Tämä näkyi erityisesti viime vuonna, sanoo Kaupan liiton edunvalvontajohtaja  Tuula Loikkanen .
 Hänen mukaansa myyntiä valuu marraskuulle Black Friday -markkinoinnin ja muiden mainoskampanjoiden vuoksi. Niiden taustalla taas on verkkokauppamyynti, ja sen tuoma kilpailu.
 Ensimmäiset tietokoneet saapuivat kauppoihin 1980-luvulla. Arkistokuva / Yle
 Jos joulukauppaa verrataan vuosikymmenten taakse, on muutos ollut kuitenkin valtava. Tasan 30 vuotta sitten, vuonna 1989 Suomessa elettiin nousukautta, ja kaupoissa oli paljon uusia tuotteita, erityisesti teknologiapuolella.
 Joulu on edelleen kulutusjuhlaa – tämän vuoden hittinä hulavanne
 Samana vuonna Joensuun Prismassa aloitti työskentelyn myyjänä  Seija Hämäläinen . Nykysin Prisma on laajentunut Suomen suurimmaksi, ja Hämäläinen on edennyt myyntipäälliköksi. Hän kertoo joulukaupan valikoiman laajentuneen todella paljon sitten vuoden 80-luvun.
 – Nykyään mennään muutenkin enemmän trendien mukaan.
 Tänä jouluna yksi tuote on kuitenkin ylitse muiden: hulavanne. Hämäläisen mukaan ne viedään käsistä. Vanteita on jouduttu siksi tilaamaan useaan kertaan lisää.
 – Välillä joudumme myymään eioota, hän sanoo.
 Vaaleanpunainen väri on tullut myös joulukoristeisiin.  Heikki Haapalainen / Yle
 Toinen merkittävä muutos on joulukoristelun runsastuminen: esimerkiksi koristetontut on myyty Prismasta jo useaan kertaan loppuun ja uusia on tilattu.
 Hämäläisen mukaan uutena värinä koristeisiin on tullut vaaleanpunainen, joka on suosittu erityisesti joulupalloissa.
 – Valoja on nykyään myös aivan älytön määrä tarjolla, Hämäläinen sanoo.
 Joulukoristeiden tarjonta on kasvanut Joensuun Prismassa viime vuosina. Heikki Haapalainen / Yle
 Toista oli vuonna 1989, jolloin suosittuja olivat neon-värit. Hämäläinen muistelee, että lahjat menivät tuolloin enemmän hyötykäyttöön.
 – Kaikilla perheillä ei ollut niin paljoa rahaa käytössään. Myimme paljon pannuja, kattiloita ja vuodevaatteita.
 Uutuustuotteita olivat sen sijaan videokamerat ja leipäkoneet. Niitä ostivat Hämäläisen mukaan vain hieman varakkaammat.
 – Lautapelit ja enkelikellot olivat suosittuja myös. Lahjat myös haluttiin paketoida itse, eikä meillä ollut nykyisen kaltaisia paketointipisteitä, hän sanoo.
 Joulun vaatetarjontaa vuodelta 1987. Arkistokuva / Yle
 Valikoima on runsastunut leluissa ja teknologiassa
 Joulukaupan muutoksen voi aistia parhaimmin leluosastolla, jossa hyllyt notkuvat erilaisista tuotteista. Joensuun Prismasta löytyy vaihtoehtoja yksisarvisen kakkalimasta älypuhelimella ohjattaviin leluihin.
 Hämäläisen mukaan lelupuolen hittejä ovat tänä jouluna isot pehmolelut.
 Seija Hämäläinen on työskennellyt kaupan alalla jo noin 40 vuotta.  Heikki Haapalainen / Yle
 Vuonna 1989 joulun lelukuvastot olivat kohtuullisen uusia asia, sillä ne yleistyivät vasta 1980-luvun alkupuoliskolla. Joensuun Sokos mainosti kuitenkin tuolloin jo esimerkiksi Barbeja.
 – Hieman myöhemmin löivät läpi Babybjörn-vauvanuket, Hämäläinen sanoo.
 Toinen silmin nähtävä muutos on teknologiatuotteissa. Valikoima on laajentunut ja muuttunut, kun teknologia on kehittynyt.
 80-luvun lopulla kauppojen hyllyillä komeili isot rivit mikroaaltouuneja. Lehdissä mainostettiin myös korvalappustereoita, Nintendon pelikonsolia ja automaattista puhelinvastaajalaitetta.
 Expertin mikoroaaltohylly vuodelta 1987. Arkistokuva / Yle
 Tänä jouluna Prisman suosituimpia teknologiatuotteita ovat olleet älypuhelimet, urheilukellot, pelikonsolit ja niiden pelit.
 – Hyvinvointiteknologian kysyntä on kasvanut viime vuosina. Tänä jouluna suosittu on esimerkiksi hermostimulaatioteknologiaa hyödyntävä kivunlievityslaite, Hämäläinen sanoo.
 Tavara vaihtuu palveluun entistä enemmän
 Yksi viime vuosien muutoksista joulukaupassa on aineettomien lahjojen suosio. Ne ovat usein palveluita, kuten hemmotteluhoidot tai hieronta. Myös kulttuurilahjat ovat aineettomia, ja yksi tämän joulun uutuuksista onkin laulava joulukortti. Se tarkoittaa käytännössä paikallisen kuoron esittämää laulua vastaanottajan ovella.
 Kehityssuunta on hyvä Helsingin yliopiston kuluttajaekonomian professori  Visa Heinosen  mielestä.
 – Paljon on keskusteltu siitä, voimmeko jatkaa nykyisen kaltaista materiaalista kulutusta. Paljon tavaroita silti ostetaan edelleen, hän sanoo.
 Kehityksen taustalla on Heinosen mukaan esimerkiksi maailmalla suosiotaan kasvattanut ekologinen ja eettinen kuluttaminen. Se näkyy myös Suomessa.
 – Eivät kaikki näin ajattele, mutta minusta erityisesti nuorissa tämä on selvästi nähtävissä, Heinonen sanoo.
 Perinteisiä joulukoristeita myynnissä Helsingissä 1980-luvulla. Arikostokuva / Yle
 1980-luvulla Suomi oli Heinosen mukaan jo kypsä kulutusyhteiskunta. Se näkyi myös joulukaupassa.
 – Suomi saavutti suunnilleen saman tason tavaroiden runsaudessa kuin Yhdysvallat 1950-luvulla. Joulukaupassa oli tuolloin tarjolla esimerkiksi vesisänkyjä ja ensimmäistä tietokoneita, hän sanoo.
 Ihmiset kuluttivat kuitenkin pitkälti sen mukaan paljonko rahaa oli käytettävissä. Kauppoihin tulivat tuolloin ensimmäiset matkapuhelimet, mutta korkean hinnan vuoksi ne olivat Heinosen mukaan lähinnä statussymboleita.
 – Nyt ne ovat joka naisen ja miehen tavaroita, hän sanoo.
 Joensuun Prismassa ei ollut paketointipistettä vuonna 1989. Nyt se on itsestäänselvyys. Senna Surakka paketoimassa. Heikki Haapalainen / Yle
 Ympäritötietoisuus näkyy myös jouluruokatarjonnossa. Kinkun lisäksi ostettavana on esimerkiksi vegekinkkua, joka on tehty kasvispohjaisesta seitanista. Valikoima on muutenkin runsastunut: nykyään myydään esimerkiksi konvehtirasioita, joissa on kolme kerrosta perinteisen kahden sijasta.
 – Ympäristöystävällisestä ruuasta keskustellaan paljon, mutta se ei vielä näy merkittävästi tilastoissa. Uskon, että tämä tulee muuttumaan, Heinonen sanoo
 Pelitietokoneita myytävänä Helsingin Hirvoxilla vuoden 1987 jouluna. Arikostokuva / Yle
 Onko joulukauppa muuttunut parempaan vai huonompaan suuntaan viime vuosina? Aiheesta voi keskustella alla kello 22.00 asti.
 Lue lisää:
 Suomalaiset ovat ostaneet arviolta jopa 100 000 hulavannetta: Professori käynnisti kesällä uuden liikuntavillityksen ja elää niin kuin opettaa
 Black Friday sujui tänä vuonna entistä siistimmin, mutta ihan kaikki ei mennyt putkeen: Katso epäonnistuneen verkko-ostoksen 22 vaihetta
 Suomi sekosi lihattomasta joulukinkusta: Vehnästä tehtyä seitania myydään automarketeissa ympäri maan, valmistajan mukaan rullat saattavat hävitä hyllystä jopa tunnissa

Katso miten paljon joulukauppa on muuttunut sitten 80-luvun – tänä päivänä tarjonta on räjähtänyt, mutta silti joulumyynti polkee paikallaan


Summary: Valmennuskurssitarjonta painottuu yliopistokaupunkeihin, mikä voi hankaloittaa muualta tulevien pääsyä yliopistoihin.

Vaikka korkeakoulujen yhteishaun alkuun on kolme kuukautta, kauppaavat valmennuskurssitarjoajat jo palveluitaan. Pisimmät kurssit ovat alkaneet jo syksyllä, osa taas käynnistyy heti loppiaisen jälkeen.
 Moni ala julkaisee pääsykoemateriaalinsa vasta maalis–huhtikuussa. Siitä huolimatta valmennusta tarjotaan puolikin vuotta ennen kokeita. Psykologian hakijoille opetetaan kokeissa tarvittavaa tilastomatematiikkaa ja lääketieteen hakijoiden kanssa kerrataan lukiossa opittua.
 Moni pitää valmennuskurssien roolia suomalaisessa koulutusjärjestelmässä pulmallisena. Kalleimmat kurssit maksavat useita tuhansia euroja, eikä kaikilla ole varaa lystiin.
 Hinnan lisäksi esteeksi osallistumiselle voi muodostua kurssien sijainti, selviää tutkimusartikkelista  Valmennuskurssit ja korkeakoulumarkkinoiden maantiede,  joka julkaistiin tällä viikolla Tiedepolitiikka-lehdessä.
 Jos hakijan tulee valmennuskurssille osallistumiseksi muuttaa toiselle paikkakunnalle, se lisää taloudellista painetta.  Suvi Jokila, tutkija, Turun yliopisto
 Joukko yksityistymistä ja korkeakoulutukseen pyrkimistä tutkivan PAHE-projektin tutkijoita tarkasteli, miten lääke-, kauppa-, oikeus- ja kasvatustieteen valmennuskurssitarjonta jakautui alueellisesti lukuvuonna 2016–2017. Tarjonta painottui pääasiassa yliopistokaupunkeihin ja erityisesti Helsinkiin.
 – Jos hakijan tulee valmennuskurssille osallistumiseksi muuttaa toiselle paikkakunnalle, se lisää taloudellista painetta, sanoo tutkija  Suvi Jokila  Turun yliopistosta.
 Asuinpaikka näkyy siinä, kenelle korkeakoulun portit avautuvat
 Tutkimusten mukaan  kaupungeissa asuvilla on suurempi todennäköisyys tulla valituksi korkeakouluun kuin maaseudulta tulevilla. On mahdollista, että valmennuskurssitarjonnan keskittyminen kaupunkeihin kasvattaa juopaa maakuntien ja kaupunkien välillä.
 – Korkeakoulutettu väestö keskittyy kaupunkialueille, ja korkeakoulutettujen aikuisten lapsista tulee todennäköisesti korkeakoulutettuja, sanoo PAHE-projektin johtaja, kasvatustieteen apulaisprofessori  Sonja Kosunen  Helsingin yliopistosta.
 Vaikka valmennuskurssien tarjoajat kauppaavat laajasti myös itseopiskelumateriaaleja ja etäkursseja, suosii moni hakija mieluummin lähiopetusta.
 – Lähiopetusta pidetään tehokkaampana ja ajatellaan, että siitä on suurempi hyöty, sanoo Suvi Jokila.
 Kurssin tyypillä ei kuitenkaan ole havaittu olevan merkitystä sisäänpääsyyn.
 Kasvatustieteen apulaisprofessorin Sonja Kosusen mukaan hakijoiden puhe valmennuskurssien tarpeellisuudesta voi johtaa siihen, että hakijat, jotka eivät voi kurssille osallistua, eivät usko mahdollisuuksiinsa ja jättävät kokonaan hakematta korkeakouluun. Jari Kovalainen / Yle
 Opiskelijavalintojen uudistus yrittää purra myös valmennuskurssibisnekseen
 Opetus- ja kulttuuriministeriö on yrittänyt suitsia valmennuskurssimarkkinoita uudistamalla korkeakoulujen opiskelijavalintoja.
 Jo keväällä 2018 korkeakoulut luopuivat pitkää valmistautumista vaativista pääsykokeista. Valintakokeita varten luettavaa kirjallisuutta on nyt aiempaa vähemmän ja moni ala julkaisee pääsykoemateriaalinsa aiempaa myöhemmin.
 Ensi keväänä voimaan tulee uudistuksen toinen osa. Siinä korkeakoulut valitsevat vähintään puolet uusista opiskelijoistaan toisen asteen todistusten perusteella.
 Kysyimme valmennuskurssijärjestäjiä haastatellessamme, mitä ne tekevät, mikäli pääsykoevalinnat poistuvat tai niiden painoarvo vähenee. Aika suora vastaus oli, että silloin siirrytään valmentamaan ylioppilaskirjoituksiin.  Sonja Kosunen, apulaisprofessori, Helsingin yliopisto
 Menettelyllä on pyritty mahdollistamaan korkeakouluun hakeminen myös kevään abiturienteille, joiden ylioppilaskokeet loppuvat vasta maaliskuun lopussa. Kun pääsykokeisiin luettavaa on aiempaa vähemmän ja huomattava osa hakijoista pääsee korkeakouluun todistusvalinnassa, on ajateltu, että myös tarve valmennuskursseille vähenee.
 Näin ei välttämättä käy, sanoo Sonja Kosunen.
 Todistusvalinnan tulokset selviävät niin myöhään keväällä, että moni korkeakouluun tosissaan mielivä joutuu joka tapauksessa valmistautumaan pääsykokeeseen. Lisäksi on todennäköistä, että tulevaisuudessa valmennuskurssijärjestäjät tavoittelevat yhä nuorempia asiakkaita.
 – Vuonna 2015 kysyimme valmennuskurssijärjestäjiä haastatellessamme, mitä ne tekevät, mikäli pääsykoevalinnat poistuvat tai niiden painoarvo vähenee. Aika suora vastaus oli, että silloin siirrytään valmentamaan ylioppilaskirjoituksiin.
 Varhaistuuko valmentaminen?
 Kehityskulku on tuttu myös maailmalta. Jos opiskelijoiden valikoinnin paikkaa siirretään, siirtyvät yksityiset markkinat usein mukana.
 Vielä on vaikea sanoa, kasvaako abivalmennuksesta lähivuosina korkeakouluvalmennuksen kaltainen ilmiö. Sonja Kosusen mukaan asiaa on kuitenkin syytä pohtia jo nyt: myös abivalmennuksista pitää maksaa, ja lähiopetuskurssit keskittyvät suuriin kaupunkeihin.

Mitä nuorempi ihminen on, sitä todennäköisemmin tämän mahdollisuudet osallistua maksulliselle valmennuskurssille riippuvat tämän asuinpaikasta ja perheen taloudellisesta tilanteesta.
 Mitä nuorempi ihminen on, sitä todennäköisemmin tämän mahdollisuudet osallistua maksulliselle valmennuskurssille riippuvat tämän asuinpaikasta ja perheen taloudellisesta tilanteesta.
 Vielä on vaikea sanoa, kasvaako abivalmennuksesta lähivuosina korkeakouluvalmennuksen kaltainen ilmiö. Mikko Koski / Yle
 Kurssille ajaa ajatus kuvitteellisista kilpakumppaneista
 Viime vuosina valmennuskurssille osallistuminen erityisesti vaikeapääsyisillä aloilla on ollut yleistä. Vuoden 2017  Eurostudent-opiskelijatutkimuksessa  oikeustieteen opiskelijoista kolme neljäsosaa ilmoitti käyneensä valmennuskurssin, lääketieteen opiskelijoistakin yli puolet.
 Kosunen on tutkinut hakijoiden ja valmennuskurssijärjestäjien puhetta valmennuskurssien tarpeellisuudesta yliopistotutkija  Nina Haltian  kanssa.
 Järjestäjät kuvailevat valmennusta usein tukitoimeksi sellaisille hakijoille, jotka ovat lisävalmennuksen ja -tuen tarpeessa. Näin kurssit voivat näyttää jopa tasa-arvoistavan korkeakouluhakua niille, joiden mahdollisuudet päästä sisään ilman kurssia olisivat heikot.
 Puhutaan suorastaan yli-ihmismäisestä hakijasta, joka selviytyy valintaprosessista läpi ilman erityisen suurta valmistautumista. Sen lisäksi puhutaan luusereista, jollaisiksi ei haluta tulla.  Sonja Kosunen, apulaisprofessori, Helsingin yliopisto
 – On silti vaikea arvioida vedenpitävästi, toimivatko tällaiset kurssit takamatkan kuromiseen niille hakijoille, jotka muuten eivät ehkä pärjäisi pääsykokeessa yhtä hyvin kuin toiset, vai lisäävätkö ne itse asiassa etumatkaa toisille, Kosunen sanoo.
 Moni hakija ajattelee, että erityisesti kaikkein kilpailluimmille aloille on vaikeaa ellei mahdotonta päästä ilman valmennuskurssia. Monen mielessä ovat nerojen kaltaiset kuvitteelliset kilpakumppanit.
 – Puhutaan suorastaan yli-ihmismäisestä hakijasta, joka selviytyy valintaprosessista läpi ilman erityisen suurta valmistautumista. Sen lisäksi puhutaan  luusereista , jollaisiksi ei haluta tulla.
 Koska hakijat eivät ole omasta mielestään neroja, eivätkä he toisaalta halua olla epämotivoituneita häviäjiä, moni hakeutuu valmennuskurssille.
 Hakea kannattaa aina
 Tutkijat ovat huolissaan siitä, johtaako vallalla oleva puhe valmennuskurssien tarpeellisuudesta yhdistettynä niiden alueelliseen ja taloudelliseen saavuttamattomuuteen siihen, että osa jättää tyystin hakematta korkeakouluun.
 Niin ei kannattaisi ajatella – ei etenkään, kun ylioppilastodistuksella pääsee pian opiskelemaan yhä useampi.
 Sonja Kosunen muistuttaa, että epävarmuus kalvaa yhtä lailla kaikkia hakijoita, ja myös korkeakoulujen kilpailluimmille aloille voi päästä ilman valmennuskurssia.
 Tutkijat ovat huolissaan siitä, johtaako vallalla oleva puhe valmennuskurssien tarpeellisuudesta yhdistettynä niiden alueelliseen ja taloudelliseen saavuttamattomuuteen siihen, että osa jättää hakematta korkeakouluun.
 – Aika paljon nuoret puhuvat siitä, että  ei mun kannata hakea, kun mulla on näin huonot paperit, ja sinne varmasti tarvitsee viisi laudaturia.  Sitähän emme vielä tiedä, mitä arvosanoja tarvitaan, jotta pääsee ensi vuonna sisään mihinkin koulutusohjelmaan.
 Kosusen mukaan voi olla, että korkeakouluun hakematta jättävä joukko pienenee, kun todistusvalinta laajenee.
 – Jos kirjoitukset tai muu toisen asteen tutkinto on kuitenkin suoritettu, on vaikea kuvitella, että todistuksella hakemisesta olisi ihmiselle hirveästi haittaa.
 Lue lisää:
 Koulutuksen uudistukset patistavat nuoria tekemään tärkeitä päätöksiä yhä nuorempina – Tutkija: Perhetaustan merkitys voi korostua entisestään
 Katso, mistä yliopistojen opiskelupaikoista kilpailtiin kovimmin – Maria Korpela pääsi ensiyrityksellä lääkikseen, vaikka todistuksessa ei ole laudatureja
 Katso, mihin koulutuksiin ammattikorkeakouluissa on vaikeinta päästä – Sanna Rauta sai unelmiensa opiskelupaikan ja kertoo nyt, millainen asenne häntä auttoi
 Katso Ylen koneesta, mihin yliopistoon kotiseudultasi päästään – espoolainen Mikael Suonio päätyi oikikseen Lappiin: "Meinasin revetä liitoksista"

Valmennuskurssille osallistuminen on helppoa, jos hakijalla on rahaa ja koti kaupungissa – Monella ei ole, ja se eriarvoistaa hakijoita


Summary: Asukkaat poistuivat palavasta talosta yövaatteisillaan ja ilman jalkineita.

Akaassa Pirkanmaalla syttyi yöllä uhkaava tulipalo kolmikerroksisessa omakotitalossa, jonka sammutustyöt ovat yhä kesken.
 Päivystävän palomestarin mukaan talon kaksi asukasta pelastautui palavasta rakennuksesta aivan viime hetkillä.
 – Asukkaat poistuivat yövaatteisillaan ja ilman jalkineita ulkoilmaan tällä kelillä eli kyllä se aika viime tinkaan on mennyt, kertoo päivystävä palomestari  Tomi-Pekka Olkkonen  Pirkanmaan pelastuslaitokselta.
 Tyvitiellä sijaitsevan kolmikerroksisen, noin 300 neliön kokoisesta talosta paloi täysin kellarikerros sekä kaksi maanpäällistä kerrosta.
 Asukkaat hengittivät lievästi savua, joten ensiapuhenkilöstö tarkisti heidän kuntonsa. Myöhemmin asukkaat siirtyivät tilapäismajoitukseen.
 Palokunnan saapuessa paikalle rakennus oli täyden palamisen vaiheessa, eivätkä alkuun edes savusukeltajat päässeet sisään rakennukseen.
 Palon syttymissyy on yhä epäselvä.
 – Sen verran tiedämme, että palo sai alkunsa talon ensimmäisestä kerroksesta, kertoo päivystävä palomestari.
 Talon uskotaan tuhoutuvan palossa täysin. Paloa oli varhain aamulla sammuttamassa 11 paloyksikköä. Sammutustyöt jatkuvat aamuun asti.

Kolmikerroksisen omakotitalon asukkaat pelastuivat viime hetkellä palavasta rakennuksesta Akaassa


Summary: Naisen mielestä Weinsteinin lähes kaikista syytöksistä vapauttava sopimus ei ollut oikeudenmukainen.

Joukkokanteessa Hollywood-moguli  Harvey Weinsteinia  seksuaalirikoksista syyttänyt nainen on nostanut erillisen oikeusjutun Weinsteinia vastaan.
 Weinstein pääsi tässä kuussa alustavaan sopuun 25 miljoonan dollarin korvaussummasta häntä seksuaalirikoksista syyttävien kanssa. Kanteessa oli mukana kymmeniä uhreja. Sopimuksen kerrottiin vapauttavan Hollywood-mogulin lähes kaikista syytöksistä.
 Nyt oikeusjutun aloittavan  Kaja Sokolan , 33, mielestä sopimus ei ollut reilu eikä oikeudenmukainen.
 – Siksi aloitan oman juttuni omalla nimelläni, Sokola sanoi asianajajansa julkaisemassa tiedotteessa.
 Psykologina ja psykoterapeuttina toimiva, Puolasta kotoisin oleva Sokola ei alun perin osallistunut joukkokanteeseen oikealla nimellään, mutta viime viikon ilmoituksen jälkeen hän päätti haastaa Weinsteinin omalla nimellään.
 Sokolan asianajaja  Douglas Wigdor  sanoi tiedotteessa toivovansa, että kanne rohkaisee muita uhreja liittymään pyrkimyksiin saada Weinstein ja hänen toimintansa mahdollistaneet vastuuseen.
 Hollywood-moguli väitti haluavansa auttaa uralla
 Sokola kertoo muuttaneensa New Yorkiin töihin 16-vuotiaana. Tarkoituksena oli työskennellä mallina ja lopulta päästä näyttelijäksi, Sokolan unelma-ammattiin.
 23-sivuisessa kanteessa Sokola kertoo, että hän tutustui Weinsteiniin syyskuussa 2002. Tämä kutsui nuoren naisen päivälliselle ja antoi ymmärtää, että halusi auttaa Sokolaa etenemään urallaan. Syytösten mukaan Weinstein vei naisen ravintolan sijana kotiinsa, jossa hän käytti naista seksuaalisesti hyväkseen.
 Vaikka syytökset koskevat 17 vuoden takaisia tapahtumia, oikeusprosessi voidaan aloittaa. New Yorkissa elokuussa voimaan tullut laki antaa kaikille lapsena seksuaalista hyväksikäyttöä kokeneille mahdollisuuden aloittaa oikeusprosessi, olivat tapahtumat kuinka vanhoja tahansa.
 Lue myös:
 Analyysi: Harvey Weinstein -kohua 2 vuotta ja 2 kuukautta – useita syytöksiä eikä vielä yhtään rangaistusta
 Harvey Weinstein pääsi 25 miljoonan dollarin sopuun häntä seksuaalirikoksista syyttävien kanssa – sopimus vapauttaisi Hollywood-mogulin lähes kaikista syytöksistä

Weinsteinia seksuaalirikoksista syyttävä nainen hylkäsi 25 miljoonan dollarin sovun – aloittaa oikeusjutun


Summary: LGBTQ-vähemmistöjen etuja ajava järjestö toivoo, että Harry Potter -kirjailija esittäisi anteeksipyynnön.

Harry Potter -kirjailija  J.K. Rowling  on joutunut laajan arvosteluryöpyn kohteeksi sen jälkeen, kun hän puolusti tutkijaa, joka katsoo, etteivät ihmiset pysty muuttamaan biologista sukupuoltaan.
 Tutkija  Maya Forstater  menetti työnsä Center for Global Development -ajatushautomossa sen jälkeen, kun julkaisi Twitterissä toistuvasti viestejä, joita moni on pitänyt transfobisina.
 Forstater muun muassa kirjoitti, että vaikka monet transsukupuoliset läpikäyvät kosmeettisia leikkauksia, säilyttävät useimmat heistä syntymässään saamansa sukupuolielimet.
 – Kaikkien tasa-arvoa ja turvallisuutta tulee suojella, mutta naisten ja tyttöjen yksityisyys, turvallisuus ja oikeudenmukaisuus jää varjoon, jos miehet päästetään pukuhuoneisiin, opiskelija-asuntoloihin, vankiloihin ja urheilujoukkueisiin, tviittasi Forstater muun muassa vuonna 2018.
 Forstater riitautti potkunsa, mutta oikeuden tuomari piti voimassa päätöksen, jonka mukaan ajatushautomon ei tarvinnut jatkaa tutkijan työsuhdetta. Tuomari katsoi, että Forstaterin puheet loukkaavat transsukupuolisten arvokkuutta eikä Britannian laki suojaa niitä.
 J.K. Rowling julkaisi Twitterissä tutkijaa puolustaneen viestin tuoreeltaan tuomarin päätöksen jälkeen.
 – Pukeudu, kuten haluat. Kutsu itseäsi, miksi haluat. Harrasta seksiä kenen tahansa aikuisen kanssa, joka on antanut siihen suostumuksensa. Elä elämäsi sovinnossa ja turvassa. Mutta että erottaa naisia töistään siksi, että he toteavat, että sukupuolet ovat todellisia? kysyi kirjailja aihetunnisteella #StandWithMaya.
 Lukuisat LGBTQ-ryhmät ovat pitäneet Rowlingin tukea transfobisista lausunnoista syytetylle tutkijalle vastuuttomana ja vaarallisena, kirjoittaa  NBC News .
 LGBTQ-vähemmistöjen etuja ajava Human Rights Campaign julkaisi Twitterissä viestin, jossa todettiin, että Rowlingin tulisi esittää anteeksipyyntö.
 – J.K. Rowling on sanonut vastustavansa kaikenlaista ääriajattelua, mutta hän edistää vahingollista fundamentalismia, joka saattaa vaaraan LGBTQ-yhteisön ja erityisesti transsukupuoliset nuoret, kirjoitti järjestön puheenjohtaja  Alphonso David .
 Harry Potter -kirjailijalla on Twitterissä yli 14 miljoonaa seuraajaa. Häntä on aiemminkin syytetty transfobisista tviiteistä, mutta toisaalta myös tuenosoituksesta LGBTQ-vähemmistöille.
 Rowlingin tiedottaja ilmoitti, ettei kirjailijalla ole enempää kommentoitavaa asiaan.
 Lue myös:
 NBC News: J.K. Rowling faces backlash after tweeting support for 'transphobic' researcher

J.K. Rowling  Twitter-kohun keskellä – kirjailijaa syytetään transfobiasta


Summary: Korjaustyöt olivat yöllä yhä kesken Kouvolan ja Mikkelin välisellä rataosuudella.

Joulun viettoon perjantaina lähtevien kannattaa muistaa vanha viisaus, jonka mukaan maltti on valttia. Osassa maata saadaan nimittäin joko vettä tai lunta.
 Ilmatieteen laitoksen mukaan perjantaina sää on epävakaista, sillä lounaasta saapuu matalapaine ja sen mukana virtaa lauhaa ilmaa.
 Perjantaina maan etelä- ja länsiosissa sataa vettä ja itäosissa lunta. Sen sijaan pohjoisessa sää on perjantaina pääosin poutainen, ja Itä-Lapissa pilvipeite jopa hieman rakoilee.
 Pakkasta pohjoisessa on pilvipeitteestä riippuen 10-20 astetta. Maan keskiosissa lämpötila pyörii nollan ja eteläosissa noin neljän lämpöasteen tienoilla.
 Ajokeli on huono räntä- tai lumisateen takia laajalti maan keskiosissa. Tulvavaroitus on puolestaan voimassa Pirkanmaalla, Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Kanta-Hämeessä ja Uudellamaalla.
 Kouvola-Mikkeli-rataosuutta korjataan yhä
 Keskiviikkoisen myrskyn jäljiltä oli perjantain vastaisena yönä vielä sähköttä noin 6 000 asiakasta pääosin maan itä- ja keskiosissa, selviää energiateollisuuden  sähkökatkokartasta.  Eniten sähkökatkoksia oli yöllä ennen puolta kahta Jyväskylässä, Savonlinnassa, Kangasniemellä, Puumalassa, Mikkelissä ja Hämeenlinnassa – kussakin kunnassa sähköttömiä asiakkaita oli noin 2 000. Vikoja aiheuttavat lumen painosta linjalle kaareutuneet puut ja katkenneet oksat ja latvukset. Lumi on jäätynyt puihin ja painaa niitä sähkölinjoille.
 Järvi-Suomen Energia muistutti illalla lähettämässään  tiedotteessa , että linjoilla olevia puita ei saa missään tapauksessa itse poistaa linjoilta eikä mahdollisiin maassa oleviin johtoihin saa koskea sähköiskun vaaran takia.
 Myrskyn rautatielle kaatamat puut haittasivat junaliikennettä torstaina Kouvolan ja Mikkelin välisellä rataosuudella. Henkilöjunat korvattiin linja-autoilla. Rataliikennekeskus ilmoitti torstaina illansuussa, että puiden raivaus ja radan korjaustyöt kestävät yöhön asti.
 Sen sijaan ratavauriot Turun ja Toijalan välillä, Mikkelin ja Pieksämäen välillä sekä Joensuun ja Parikkalan välillä saatiin korjattua.

Joulun menoliikenne alkaa kehnoissa sääoloissa – myrskyn jäljiltä yhä tuhansia sähköttä


Summary: USMCA-sopimus täytyy vielä hyväksyä republikaanienemmistöisessä senaatissa.

Yhdysvalloissa edustajainhuone on hyväksynyt vapaakauppasopimuksen, jota maa on hieronut yhdessä Kanadan ja Meksikon kanssa. Sopimus tunnetaan nimellä USMCA, ja siitä on tarkoitus tulla Nafta-sopimuksen korvaaja.
 Presidentti  Donald Trumpin  hellimä uusi sopimus sai edustajainhuoneessa poikkeuksellisesti taakseen sekä demokraatit että republikaanit: se hyväksyttiin äänin 385-41.
 Vasta torstaina aamuyöllä Suomen aikaa demokraattien hallitsemassa edustajainhuoneessa käytiin kaksi puolueet jakanutta äänestystä, kun edustajat päätyivät esittämään Trumpille virkasyytettä.
 USMCA täytyy vielä hyväksyä republikaanienemmistöisessä senaatissa. Se tapahtuu todennäköisesti vasta ensi vuonna.
 Lue myös:
 Meksiko ratifioi ensimmäisenä uuden vapaakauppasopimuksen, odottaa Yhdysvaltojen ja Kanadan tekevän saman perässä
 "Historian paras kauppasopimus" syntyi – USA, Kanada ja Meksiko sopivat Naftan seuraajasta, edellisen kerran sovusta kerrottiin vuosi sitten

Yhdysvalloissa edustajainhuone hyväksyi maan vapaakauppasopimuksen Kanadan ja Meksikon kanssa


Summary: Janitskinin puolustus, syyttäjä ja Jessikka Aron asianajaja ovat yksimielisiä vain MV-jutun poikkeuksellisuudesta.

MV-julkaisuun liittyvä kunnianloukkaus- ja vainoamisoikeudenkäynti on päättynyt hovioikeudessa. Oikeus antaa ratkaisunsa kansainvälistäkin kiinnostusta herättävässä jutussa helmi–maaliskuussa.
 Oikeudenkäynnin osapuolet pohtivat loppulausunnoissaan rikosten ja rangaistusten lisäksi myös käsitettä "maalitus" sekä sananvapauden rajoja.
 Syyttäjä pitää käräjäoikeuden aiempaa  tuomiota hyvänä . Syyttäjä halua säilyttää MV-sivuston perustajan  Ilja Janitskinin  vuoden ja kymmenen kuukauden tuomion ennallaan. Käräjillä Janitskin tuomittiin 16 eri teosta liittyen MV-lehden toimintaan.
 Aluesyyttäjä  Jesse Heikkilä  pitää Ylen toimittaja  Jessikka Aroon  kohdistuvia ja MV-lehdessä julkaistuja kunnianloukkauksia äärimmäisen vakavina.
 – Tarkoitus on ollut hiljentää ja lamauttaa Aron toiminta ja työ. Tällaisella MV-kirjoittelulla on räikeästi rikottu ja käytetty väärin sananvapautta.
 Syyttäjä Heikkilä ja Jessikka Aron asianajaja  Martina Kronström  sanoivat molemmat, että törkeys ja vaino, joita Aro on saanut niskaansa, ovat vailla vertaa.
 – On kyse kielenkäytöstä, joka on vihapuhetta. Teko on ollut erittäin vakava. En tiedä, voiko enää mennä törkeämmäksi, sanoo syyttäjä.
 Myös asianajaja Martina Kronström hakee Janitskinille tuomiota ehdottomana ja sanoo, että ankarasta tuomiosta olisi apua esimerkiksi muille toimittajille tai viranomaisille, joita häiritään voimakkaasti.
 – Juttu on laajuudeltaan poikkeuksellinen. Haluamme hovioikeudelta vahvan kannanoton siitä, että me emme voi sallia tällaista.
 Pronssipatsaita ja Nato-pissiksiä
 Syyttäjän mukaan myös käräjäoikeudessa vuoden ehdollisen tuomion vainoamisesta saanut  Johan Bäckman  on koettanut hiljentää Aron toimittajan työtä.
 Johan Bäckman kiistää vainoamisen ja katsoo, että "Nato-pissikseksi" nimittely ei ole solvaamista.  Mikko Koski / Yle
 – Tarkoitus on ollut saada Aro jatkuvaan epävarmuuden tilaan ja aiheuttaa pelkoa ja ahdistusta. On käytetty informaatiovaikuttamisen keinoja suunnitelmallisesti, sanoo syyttäjä.
 Bäckman sai hovioikeudessa vuoden ehdollista vankeutta, jota syyttäjä pitää sopivana seuraamuksena myös hovioikeudelta.
 Bäckmanin puolustus kiistää vainoamisen ja kunnianloukkaukset.
 – Esimerkiksi asiakirjojen tilaaminen Jessikka Arosta ja tietojen lataaminen hänestä koneelle ei ole vainoamista.
 Oikeudessa vedottiin myös Kielitoimiston sanakirjaan. Bäckmanin puolustuksen mukaan termi "Nato-pissis", jolla Jessikka Aroa on kutsuttu, ei ole loukkaava, vaan sitä voi käyttää nuorista itsetietoista naisista.
 Maalittaminen kaikkien huulilla
 lja Janitskinin asianajaja  Anu Koivu  tarttuu kahteen termiin pihtiotteella.
 Anu Koivu käsittää Janitskinin sananvapauden täysin toisin kuin syyttäjä tai Jessikka Aron asianajaja Martina Kronström.
 Anu Koivu sanoo, että he valittivat MV-lehden entisen nokkamiehen Ilja Janitskinin käräjäoikeustuomiosta nimenomaan Janitskinin sananvapauden kaventamisen perusteella.
 – En haluaisi, että tämä valtio ajautuu tilanteeseen, jossa kirjoittavat ihmiset joutuvat vankilaan. Vaikka toki kuvio ei ole ihan näin yksinkertainen.
 Syyttäjä Jesse Heikkilä sanoo, että sananvapauden kannalta oikeudenkäynti on poikkeuksellisen merkittävä. Mutta hän katsoo asiaa toisesta näkökulmasta.
 – Laaja maalittamiskampanja on meillä ensimmäinen laatuaan. Tarkoitus on lamauttaa julkinen keskustelu. Ihmiset eivät ole uskaltaneet nyt keskustella, koska he pelkäävät joutuvansa maalittamisen kohteeksi.
 Syyttäjän mukaan Janitskin on ollut MV-lehden päätoimittaja ja tehnyt ratkaisut julkaisemisesta. Janitskin itse kiistää vastuunsa jutuista.
 Syyttäjän mukaan tekojen suunnitelmallisuus on tuomion koventamisperuste.
 Sekä syyttäjä, Jessikka Aron asianajaja ja Janitskinin puolustus pitävät juttua poikkeuksellisena.
 Janitskinin puolustuksen eli Anu Koivun mukaan poikkeuksellisuudella tarkoitetaan nimenomaan päämiehen tuomion ankaruutta.
 Jessikka Aron asianajaja: Häirintä jatkuu
 Aron asianajaja Martina Kronström sanoo, että tarkoitus on ollut tuhota Aron ammatillinen uskottavuus. Hän pitää tekoja myös vaarallisina asianomaisen terveyden kannalta
 Ylen toimittaja Jessikka Aron oikeudenkäynnin päätöstä odotetaan kiinnostuneena myös muualla maailmassa.  Laura Pohjavirta / Yle
 Kronströmin mukaan Aron tilanne käräjäoikeuden tuomion jälkeen on muuttunut vaikeammaksi.
 – Se liittyy osittain siihen, että ulkopuolisten häirintä on jatkuvaa oikeussalin ovien takana. Se vaikuttaa päämieheni vointiin voimakkaasti. Kaikessa toiminnassa pitää huomioida myös se, mitä tapahtuu salin ulkopuolella, sanoo Kronström.
 Asianajaja on saanut myös itse osansa, sillä hänet on hiljattain maalitettu sosiaalisesssa mediassa työnsä vuoksi.
 Kronströn sanoo, että oikeuden tuomiota odotetaan mielenkiinnolla myös muualla maailmassa.
 – Toimittajiin kohdistuu samanlaisia maalittamiskampanjoita myös muissa maissa. Toimittajat odottavat tätä tuomiota muuallakin mielenkiinnolla.
 Lue lisää:
 Ilja Janitskinille ehdoton vuoden ja 10 kuukauden vankeustuomio MV-jutussa – syyttäjä tyytyväinen poikkeuksellisen ankaraan rangaistukseen

Syyttäjä MV-oikeudenkäynnissä: "Ei voi enää mennä törkeämmäksi"


Summary: Ammattiliitot vastustavat hallituksen valmistelemaa eläkeuudistusta, joka yhdistäisi maan 42 eri eläkejärjestelmää.

Ranskan julkisen liikenteen sekoittaneet lakot jatkuvat myös joululomien ajan. Ranskan ay-liikkeen edustajat ilmoittivat asiasta sen jälkeen, kun eläkeuudistusta koskevissa neuvotteluissa hallituksen kanssa ei löydetty torstaina sopua.
 Julkinen liikenne on ollut sekaisin eri puolilla Ranskaa lakkojen vuoksi viimeisen kahden viikon ajan. Lakot ovat sulkeneet myös osan kouluista. Lisäksi noin puoli miljoonaa ihmistä on vastustanut kaduilla presidentti  Emmanuel Macronin  ajamaa eläkeuudistusta.
 Lue myös: Ranska on sekaisin lakkojen takia, ja pariisilainen Inari Salmivaara pyöräilee 20 kilometriä töihin – "Joululoma tulee kieltämättä tänä vuonna tosi tarpeeseen"
 Ay-liikkeiden edustajat tapasivat torstaina pääministeri  Edouard Philippen . Tapaamisen jälkeen jyrkkää linjaa hallitusta vastaan ajava CGT-keskusliitto ilmoitti uusista lakoista sekä tammikuun 9. päiväksi suunnitellusta suurmielenosoituksesta. Maltillisempaa linjaa ajava CDFT-liike pidättäytyi torstaina julistamasta tammikuuksi suurmielenosoitusta, mutta korosti vastustavansa hallituksen suunnittelemaa eläkeiän nostoa 62:sta 64:een ikävuoteen.
 Pääministeri Philippe ilmoitti neuvottelujen jälkeen, että hallitus aikoo viedä eläkeuudistuksen läpi ja lopettaa erikoisjärjestelyt, joiden myötä tiettyjen alojen työntekijät voivat jäädä eläkkeelle jopa kymmenen vuotta muita aikaisemmin. Ranskassa on tällä hetkellä  42 erilaista eläkejärjestelmää.  Esimerkiksi rautatieläisillä on oma eläkejärjestelmä, jonka kautta voi eläköityä huomattavasti aikaisemmin kuin muilla aloilla.
 Philippe kertoo toivovansa, että parlamentti voisi äänestää eläkeuudistuksesta kesään mennessä. Lisäksi pääministeri vetosi ay-liikkeisiin, että ne keskeyttäisivät julkisen liikenteen lakot joulun ajaksi.
 – Vetoan ay-liikkeisiin, että he antaisivat ihmisten matkustaa tapaamaan perheitään jouluksi, Philippe sanoi.
 CGT-liiton mukaan lakko kuitenkin jatkuu, eivätkä työntekijät ole palaamassa töihin jouluksi.
 Rautatiealan toiseksi suurin ay-liitto UNSA kuitenkin peräänkuulutti aselepoa jouluksi, mikä saattaa tuoda hieman helpotusta joululiikenteeseen.
 Ranskassa eläkejärjestelmää on yritetty uudistaa jo 1990-luvulta saakka, mutta yritykset ovat kohdanneet voimakasta vastarintaa. Kyselytutkimusten mukaan yli puolet ranskalaisista ymmärtää lakkolaisia.
 Lue myös:
 Ranskassa 615 000 kaduilla vastustamassa eläkeuudistusta – Pariisissa poliisi käytti kyynelkaasua

Pääministerin vetoomukset kaikuvat kuuroille korville – ei lakkotaukoa Ranskan joululiikenteeseen


Summary: Ulkoministeriön mukaan lapset ovat nyt kurdiviranomaisten hallussa, eikä lapsilla ole hätää.

Ulkoministeriö kertoo, että viranomaiset valmistelevat kahden suomalaisen lapsen kotiuttamista Syyrian al-Holin leiriltä.
 Lasten turvallisuuden ja yksityisyyden suojan vuoksi ulkoministeriö ei anna julkisuuteen lapsia koskevia tietoja. Myöskään ulkomailla tapahtuvan viranomaistoiminnan yksityiskohtia ei kerrota.
 Suomeen palanneet lapset ohjataan terveystarkastukseen ja lastensuojelun piiriin. Sitä, missä kunnassa yksittäiset palaajat ovat tai missä mahdollisesti tulevat asumaan, ei kerrota julkisuuteen yksityisyyden ja turvallisuuden varmistamiseksi.
 Al-Holin leiriltä kotiutettavien todennäköinen reitti. Seppo Suvela / Yle
 – Lapset ovat todennäköisesti eri tavoin traumatisoituneita, joten he tarvitsevat monenlaista tukea. Heidän tilannettaan ja kehitystään tuetaan ja seurataan pitkäjänteisesti, sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila  sanoo ulkoministeriön  tiedotteessa .
 Haavisto: Lapsilla ei ole hätää
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) sanoo, että al-Holin leiriltä haetut suomalaiset orpolapset ovat nyt kurdiviranomaisten hallussa, eikä lapsilla ole hätää.
 Haavisto ei voi vahvistaa sitä, milloin lapset tuodaan Suomeen.
 Kun suomalaisviranomaiset saavat lapset haltuun, tulevat eteen terveyskysymykset eli esimerkiksi se, minkälaista välitöntä apua lapset tarvitsevat ja kestävätkö lapset siirron ja lentämisen Suomeen.
 Haaviston mukaan lasten terveystilanteen kanssa on ollut jo tähän mennessä ongelmia. Hän sanoo, että suomalaiset viranomaiset katsovat, milloin lapset voidaan tuoda Suomeen.
 Haavisto ei ota kantaa siihen, ollaanko leiriltä tuomassa Suomeen muita orpolapsia.
 – Tällä hetkellä tiedotuslinja on se, että vasta kun lapset ovat suomalaisen viranomaisen hallussa ja turvassa sitten kerrotaan lisää, ministeri sanoo.
 Haavisto ei vastaa suoraan kysymykseen siitä, miksi evakuointi näiden kahden orpolapsen osalta lähti käyntiin juuri nyt.
 – Me emme aina voi tietää kurdiviranomaisten suunnitelmista. Kun on sellainen tilanne, että kaksi orpolasta on erotettu perheestä, joka heitä huoltaa, niin totta kai meidän täytyy Suomena reagoida siihen, Haavisto sanoo.
 Haavisto ei voi ottaa kantaa siihen, onko leirillä muita orpoja suomalaisia lapsia.
 – En voi oikeastaan ottaa kantaa lasten perhesuhteisiin. Ne ovat osa selvitystä, jota teemme leiriä hallinnoivan kurdiviranomaisen kanssa.
 Haaviston mukaan kaikista lapsista pyritään saamaan asianmukaiset tiedot ja selvittämään myös se, että he ovat Suomen kansalaisia.
 Kun Haavistolta kysyttiin, onko Suomella yhteys kaikkiin leirillä oleviin suomalaisiin, hän vastasi, että yhteys on kurdihallintoon.
 Juttua täydennetty kello 18.10 muun muassa ulkoministerin kommenteilla.
 Lue lisää:
 Al-Hol-leiriläisen omainen kertoo Ylelle: Nainen pyysi apua ulkoministeriöstä jo vuosia sitten päästäkseen Isisistä – on tarvittaessa valmis salakuljetuksiin
 Pääministeri Marin selitti eduskunnalle ”eikö teitä hävetä”-kommenttiaan ja jatkoi kokoomuksen arvostelemista Pääministeri Marin selitti eduskunnalle ”eikö teitä hävetä”-kommenttiaan ja jatkoi kokoomuksen arvostelemista
 Haavisto Ylelle: Operaatio al-Holissa menossa, lapsia ei vielä Suomen viranomaisilla – "En osaa sanoa, ketä pystytään auttamaan ensimmäisenä"
 Myös Isis-leirin naiset Ylelle: Kurdiviranomaiset kutsuivat al-Holin suomalaiset kokoon ja hakivat orpolapset

Näin al-Holin lapset aloittavat elämänsä Suomessa – sodan keskellä opitun ideologian purkaminen voi viedä vuosia

Kaksi lasta kotiutetaan al-Holin leiriltä – lapsilla ei ole hätää


Summary: Ilmoitus poistettiin, kun huvittuneita yhteydenottoja alkoi tulla ministeriöön.

Yhdysvalloissa on noussut hilpeä kohu maan maatalousministeriön nettisivuista, joilla on ollut ilmoitus Wakandan kuningaskunnan vapaakauppaoikeudesta.
 Wakanda on mielikuvitusmaa, joka esiintyy Marvel-yhtiön tuottamassa Musta pantteri (Black Panther) -elokuvassa. Wakandan kerrotaan sijaitsevan Itä-Afrikassa ja se on Mustan pantterin eli  T'Challan  kotimaa.
 Ensimmäisen kerran Wakanda mainitaan jo vuonna 1966 ilmestyneissä Fantastic Four (Ihmeneloset) -sarjakuvissa.
 Maatalousministeriön sivuilla ilmoitettiin, että Wakandasta saa tuoda lukuisia tuotteita verovapaasti, muun muassa ankkoja, aaseja ja lypsylehmiä, kertoo  Britannian yleisradio BBC .
 Wakandan ilmestymisen ministeriön sivuille huomasi ensimmäisenä New Yorkissa työskentelevä tietokoneinsinööri, joka haki tietoa maataloustuotteiden tullista. Hän laittoi asiasta maininnan Twitteriin, kertoo esimerkiksi  Washington Post .
 NBC News -uutiskanava otti yhteyttä ministeriöön, missä hämmennyttiin kovasti.
 Pian maininta poistettiin sivuilta. Ministeriö kommentoi asiaa kertoen, että Wakanda oli päätynyt sivuille henkilökunnan käyttämistä testitiedostoista, joita ei ollut tarkoitus julkaista.
 Myös vapaakauppa-ilmoituksen poistaminen herätti hilpeyttä. Twitterissä kyseltiin heti, onko Yhdysvallat nyt aloittanut kauppasodan Wakandaa vastaan.

USA:n maatalousministeriö hämmästytti: Antoi vapaakauppaoikeuden Musta pantteri -elokuvan Wakandan kuningaskunnalle


Summary: Syitä syntyvyyden laskuun on etsitty monesta eri näkökulmasta, ja ymmärrys hedelmällisyysterveydestä on niistä yksi.

Tietävätkö ihmiset, mikä kaikki vaikuttaa hedelmällisyyteen?
 THL:n tutkimuspäällikkö  Reija Klemetin  mukaan eivät tiedä.
 – Kaikki viime vuosina tehdyt tutkimukset antavat sellaisen kuvan, että ihmisten tietämys on puutteellista. Erityisesti miesten tietämys on puutteellisempaa kuin naisten, Klemetti kertoo.
 Hedelmällisyyteen vaikuttavat kaikki ne asiat, jotka vaikuttavat hyvinvointiimmekin: unen laatu, painonhallinta, ruokailutottumukset, stressitasot ja liikunta, sekä mahdolliset taudit ja sairaudet.
 Kuitenkin kaikkein suurin asia, joka lisääntymiskykyymme vaikuttaa, on ikä.
 Ja se on Klemetin mukaan monelle epäselvää.
 – Erityisesti näyttää siltä, että ei tiedetä minkä verran ikä vaikuttaa hedelmällisyyteen. Monet arvioivat naisen hedelmällisyyden jatkuvan jopa viiteenkymmeneen vuoteen asti.
 Lääketieteen tohtori, naistentautien ja synnytysten erikoislääkäri  Tarja Olkinuora  on samoilla linjoilla.
 – Hedelmällisyysterveyttä pidetään helposti itsestäänselvänä, ja monet ihmiset ajattelevat tulevansa raskaaksi heti kun haluavat. Kun näin ei välttämättä käykään, tulee pettymyksiä.
 Yli 35-vuotiaiden synnyttäjien määrä on noussut tasaisesti.  Kerttu Kamula / Yle
 Ikä vaikuttaa monin tavoin niin äidin kuin sikiönkin hyvinvointiin
 Vaikka lähes jokainen on kuullut tarinoita yli nelikymppisistä ensisynnyttäjistä, ne eivät kuitenkaan ole kovin yleisiä. Noin 4% naisista saa ensimmäisen lapsensa yli neljäkymmentävuotiaana.
 Tutkimusten mukaan naisten hedelmällisyys laskee radikaalisti 35 ikävuoden jälkeen. Miesten hedelmällisyys alkaa laskea nelikymppisenä.
 Hedelmällisyyden laskiessa spontaanit keskenmenot lisääntyvät. Kerttu Kamula / Yle
 Vaikka hedelmällisyys laskeekin radikaalisti vasta 35 ikävuoden jälkeen, paljon tapahtuu jo ennen sitä.
 – 30-vuotiailla naisilla jo 43% munasoluista on kromosomaalisesti poikkeavia, kertoo Olkinuora.
 Suomalainen rekisteritutkimus  osoitti, että raskauteen ja synnytykseen liittyvät riskit alkavat nousta luultua nuoremmilla naisilla. Tutkimuksessa oli mukana ensisynnyttäjiä.
 Tutkimuksessa kävi ilmi muun muassa seuraavaa:
 Raskausdiabeteksen, avustetun synnytyksen ja keisarileikkauksen riski kohoaa jo 25-vuotiaana. Riski ennenaikaiseen syntymään ja vauvan alhaiseen syntymäpainoon alkaa tutkimuksen mukaan nousta, kun ensisynnyttäjä on 28-vuotias. Ensisynnyttäjän ollessa 30 vuotta, riski vauvan joutumisesta teho- tai valvontahoitoon alkaa kasvaa.
 Klemetti kuitenkin muistuttaa, että syytä paniikkiin ei ole.
 – Suurin osa yli 35-vuotiaiden raskauksista sujuu hyvin, ja heille syntyy terveitä ja ihania lapsia.
 Yksittäisen ihmisen riski raskausajan ongelmille on hyvin pieni, mutta väestötasolla tutkimukset kertovat iän vaikuttavan.
 Hedelmällisyys alkaa laskea radikaalisti 35-vuotiaana, mutta paljon tapahtuu jo ennen sitä.  Jouni Soikkeli / Yle
 Ratkaisuna hedelmällisyysneuvonta
 Iän ja elintapojen vaikutuksesta hedelmällisyyteen tulee puhua, mutta tiedon ei pitäisi lisätä tuskaa, vaan ratkaista pulma.
 – Jos nuoret saisivat riittävästi hedelmällisyyttä koskevaa tietoa, hedelmällisyysneuvontaa ja seksuaalikasvatusta lapsesta ja nuoresta lähtien, meidän ei edes tarvitsisi miettiä, milloin tai missä iässä tulevien vanhempien on syytä ryhtyä asioita pohtimaan. Se tiedettäisiin, toteaa Klemetti.
 Olkinuoran mielestä hedelmällisyysterveydestä on luontevaa ja helppoa puhua esimerkiksi lääkärin vastaanotolla.
 – Ihmisten yksityisyyttä tulee kunnioittaa, ja vastaanotolla siitä on helppo huolehtia. Kokemukseni mukaan tietoa myös otetaan mielellään vastaan.
 Valistamisen ja opettamisen lisäksi hedelmällisyyden arvostaminen ja suojeleminen tulisi Olkinuoran mukaan näkyä terveydenhuollon kaikissa vaiheissa.
 – Hedelmällisyys tulisi pitää mielessä aina, kun ihmistä hoidetaan. Hoitoratkaisut eivät saa olla epäsuotuisia hedelmällisyyden kannalta.
 Noin 25-vuotiaana on hyvä pohtia, haluaako joskus lapsia. Päälle kaksikymmenvuotiaalla kaikkein hedelmällisin ikä on jo takana.  Kristiina Lehto / Yle
 Lastensaantia voi pohtia jo varhain
 Klemetin mukaan kaikkien on hyvä huolehtia hedelmällisyydestään, ja pohtia jo noin 25-vuotiaana, haluaako mahdollisesti joskus lapsen tai lapsia. Tuolloin on hyvä olla tietoinen, että paras hedelmällisyys on jo takana, mutta edessä on vielä kymmenen hyvän hedelmällisyyden vuotta.
 Myös mahdollisia hedelmällisyyshoitoja tulisi miettiä etukäteen.
 – Viimeistään 35-vuotiaana olisi hyvä kysyä itseltään haluanko lapsia ja jos en saa niitä luonnollisesti, olenko valmis hedelmöityshoitoihin. On hyvä tietää, että myös hoitojen onnistuminen laskee iän myötä, Klemetti kertoo.
 Olkinuora on samoilla linjoilla.
 – 25-vuotiaana voi jo tarkistaa, onko oma tilanne hedelmällisyyden kannalta normaali. Ja 35-vuotiaana olisi hyvä saada tiedot oman hedelmällisyyden tilasta.
 Asiaa ei kuitenkaan kannata pohtia liikaa, tai ainakaan stressaantua siitä.
 – Tarkka elämän suunnittelu lisää ahdistusta ja stressiä. Joskus mahdollisuus lapsen saamiseen tulee vasta vanhempana ja voi silloinkin onnistua erittäin hyvin, sanoo Klemetti.
 Aina tiedostaminen ja kaiken tekeminen suositusten mukaan ei riitä. Vaikka hedelmällisyysterveydestään pitäisi kuinka hyvää huolta, se ei takaa että saa lapsia.
 – Valittettavasti osa ei onnistu nuorempanakaan ja suree tahatonta lapsettomuuttaan. Heitä tällainen keskustelu voi ärstyttää ja surettaa, muistuttaa Klemetti.
 Katso Puoli seitsemän juttu aiheesta täältä:

 Lue lisää aiheesta:
 Moni herää lapsitoiveeseen liian myöhään
 Raskaaksi vanhemmalla iällä - mahdollista, mutta pettymisen riski on suuri  (Iltalehti)
 Milloin hedelmällisin?  (Hyvä Terveys)

Kaikilla on mielipide synnytystalkoista, mutta tiesitkö näitä asioita hedelmällisyysterveydestä?


Summary: Finnpulpin mukana päätös tarkoittaa Kuopioon kaavaillun tehdasprojektin päättymistä.

Finnpulp sanoo olevansa tyrmistynyt korkeimman hallinto-oikeuden (KHO) päätöksestä, jonka mukaan Kuopioon suunniteltu biotuotetehdas ei saa ympäristölupaa.
 Finnpulpin mukaan KHO:n päätös merkitsee nykyisen tehdasprojektin päättymistä.
 Finnpulp sanoo kyseenalaistavansa päätöksen perusteet. Finnpulpin mielestä päätöksen perusteluissa mainittu väite, ettei Finnpulp ole toimittanut riittäviä selvityksiä, on mahdoton ymmärtää.
 KHO:n päätös on lopullinen eikä siitä voi valittaa.
 Lue lisää:
 KHO ei anna Finnpulpille ympäristölupaa sellutehtaan perustamiseksi Kuopioon – Toimitusjohtaja: "Tämä estää muidenkin hankkeiden toteutumisen"
 Sellutehtaan rakentaminen kariutui Kuopiossa – iso menetys ja pettymys Suomen suurimmalle vientisatamalle Kotkassa

Finnpulp tyrmistyi KHO:n tyrmäävästä ympäristölupapäätöksestä


Summary: Myös lasten tunnistaminen on vaikeaa, koska useimmat heistä ovat syntyneet ulkomailla eivätkä ole Ruotsin rekistereissä.

Noin 50 Isisin toimintaan liittyneiden vanhempien lasta, joilla on yhteyksiä Ruotsiin, asuu edelleen Syyriassa. Näin kertoo Ruotsin ulkoministeri  Ann Linde   Ruotsin radion SR:n haastattelussa . Seitsemän lasta on toistaiseksi tullut Syyriasta Ruotsiin.
 Ruotsin tavoitteena on tässä vaiheessa auttaa orpoja ruotsalaislapsia. Ruotsalaisten viranomaisten tietojen mukaan tämän avun piiriin kuuluvia lapsia olisi korkeintaan viisi.
 Heidänkin auttamisessaan on suuria ongelmia. Ulkoministeri Linde sanoo, että on vaikeaa selvittää, ovatko lapset todella sekä äidittömiä että isättömiä.
 – Voimme kyllä todeta sen, että lapsilla ei ole äitiä. Isättömyyttä emme ole kuitenkaan täysin kyenneet varmistamaan.
 Syyskuussa 2019 vastavalittu Ruotsin ulkoministeri Ann Linde piti tiedotustilaisuuden ulkoministeri Pekka Haaviston kanssa Helsingissä. Tilaisuudessa käsiteltiin myös al-Holin leirin asukkaiden tilannetta. Kai Jaskari / Yle
 Ruotsin radion toimittaja kysyy ulkoministeri Lindeltä, miten lasta voitaisiin auttaa, jos tämän äiti on valmis antamaan lapsensa yksin Ruotsiin.
 – Ensin on selvitettävä se, että äidillä todella on oikeus luopua lapsestaan. Hänellä on oltava yksinhuoltajuus lapseen. Tämän todistaminen on vaikeaa, jos isän tilanteesta ei tiedetä, Ann Linde vastaa.
 Esimerkiksi tapauksessa, jossa isän sanotaan kuolleen, kuolema on Linden mukaan jotenkin pystyttävä näyttämään toteen. Yksittäisen lapsen isän kohtalosta voi tulla myös ristiriitaista tietoa eri tietolähteistä. Yhden lähteen mukaan isä on kuollut, toisen mukaan elossa.
 – Jokaisen lapsen kohdalla on saatava selville lapsen perhetilanne. Muuten Ruotsi saattaa rikkoa kansainvälisiä sopimuksia. On myös olemassa riski, että lapsen isä tai muut sukulaiset haastavat Ruotsin oikeuteen.
 Myös lasten kansalaisuuden vahvistamisessa ongelmia
 Useimmat ruotsalaistaustaiset lapset ovat syntyneet ulkomailla, joten heistä ei ole väestörekisteritietoja Ruotsissa. Tämä tuo ministeri Linden mukaan lisää vastoinkäymisiä lasten auttamiseen.
 – On löydettävä erilaisia keinoja vahvistaa, että lapset todella ovat ruotsalaisia. Myös tässä tilanteessa kansalaisuudesta voi tulla ristiriitaisia väitteitä, Ann Linde toteaa.
 Ruotsalaistaustaisia lapsia asuu muuallakin kuin al-Holin leirillä, mutta pääosa majailee kuitenkin tällä mammuttileirillä, jolla arvioidaan olevan kaikkiaan 40 000 lasta. Ann Linde sanoo, että leirin heikko turvallisuustilanne ja väkivaltainen ympäristö, jossa lapset joutuvat kasvamaan, myös vaikeuttavat auttamista.
 Eri maiden viranomaiset tekevät Ann Linden mukaan hyvin läheistä yhteistyötä. Kun johonkin maahan on tullut lapsia Syyriasta, tietoa avustuoperaation onnistumisesta jaetaan muihin maihin. Linden mukaan tähän asti on aina ollut kyse yksittäisistä tapauksista. Mikään maa ei ole ottanut vastaan lapsia suuremmissa ryhmissä. Joskin Ruotsiin tulleet seitsemän lasta ovat saman isoisän lapsenlapsia, jotka pääsivät Ruotsiin isoisänsä aktiivisuuden avulla.
 Useat ruotsalaiset kansalaisjärjestöt, kuten Ruotsin Punainen risti ja Pelastakaa lapset, ovat vaatineet, että Ruotsi auttaisi muitakin lapsia kuin orpoja.
 Lue myös:
 Linde: Svårt att bekräfta att de är föräldralösa
 Al-Hol-leiriläisen omainen kertoo Ylelle: Nainen pyysi apua ulkoministeriöstä jo vuosia sitten päästäkseen Isisistä – on tarvittaessa valmis salakuljetuksiin
 Myös Isis-leirin naiset Ylelle: Kurdiviranomaiset kutsuivat al-Holin suomalaiset kokoon ja hakivat orpolapset
 Näin al-Holin lapset aloittavat elämänsä Suomessa – sodan keskellä opitun ideologian purkaminen voi viedä vuosia
 Feminismi on Ruotsin ulkopolitiikan linja myös uuden ulkoministerin kaudella – "Ann Linde on huumorintajuinen ja erittäin päämäärätietoinen"

Ruotsin ulkoministeri: "On vaikeaa varmistaa, ketkä Isis-leirien lapsista ovat äidittömiä ja isättömiä" – Ruotsi aikoo auttaa orpoja


Summary: Perussuomalaisten kansanedustajat ovat selvästi muita innokkaampia jättämään talousarvioaloitteita.

Olisiko pääkaupungin paikka sittenkin Jyväskylässä? Eduskunta äänesti tänään esiselvityksen tekemisestä pääkaupungin siirtämiseksi Helsingistä Jyväskylään. Kuulostaa opposition ilveilyltä hallitukselle ja todennäköisesti myös ajan hukkaamiselta, mutta pohjimmiltaan kysymys on muustakin.
 Aloitteen takana on perussuomalaisten jyväskyläläinen kansanedustaja  Toimi Kankaanniemi .
 – Kun syksyllä etsin asuntoa Helsingin keskustasta, törmäsin siihen, että pienestäkin yksiöistä keskikaupungilla pyydetään 300 000 euroa. Totesin, että tämä on hirvittävää ryöstöä, Kankaanniemi sanoo.
 Asuntojen hintoja kauhistellessaan hän kertoo keksineensä, että ongelman voisi nostaa esiin tekemällä aloitteen siitä, että pääkaupunki on väärässä paikassa. Liian voimakkaan kustannuskehittymisen lisäksi Helsinki on Kankaanniemen mielestä ahdas ja liian sivussa muuhun Suomeen nähden.
 – Jyväskylän sijainti on liikenteellisesti erinomainen, siellä menee monta valtatietä ja rautatietä ristikkäin, on iso hyvä lentoasema ja kaupungilla sopivasti kokoa, Kankaanniemi perustelee.
 Myös ilmastopolitiikan näkökulmasta Jyväskylä sopisi Kankaanniemen mielestä pääkaupungiksi, koska kaupungin sijainti on keskeinen.
 Talousarvioaloitteessaan Kankaanniemi ehdotti budjettiin 10 000 euron lisäystä esiselvityksen tekemiseksi. Kuinka kattavan selvityksen tuolla hinnalla Kankaanniemen mielestä saisi?
 – Se on niin helppo tehdä, ettei siihen isoja rahojakaan tarvita. Esiselvityksen tekee joku pätevä kaveri, vaikka  Seppo Kääriäinen , pienellä rahalla. Ei siihen tarvittaisi ehkä edes kymmentä tuhatta, Kankaanniemi arvioi.
 Eduskunnassakin kaivataan huumoria
 Oppositio on syyttänyt hallitusta pääministerin vaihdon ja postikohun seurauksena poliittisesta sirkuksesta. Kankaanniemen mukaan hänen aloitteessaan ei ollut kysymys sirkuksesta, koska taustalla oli huoli maakuntien tyhjenemisestä ja pääkaupunkiseudun kasvamisesta. Hän kuitenkin myöntää, että myös huumoria oli mukana.
 – Minulla on ollut tapana tuoda tällaista uutta näkökulmaa, kun täällä puhutaan vakavista asioista. Eihän sitä tietenkään voida lähteä toteuttamaan, mutta niin tosikkomaisesti ei voi ajatella, että tämä olisi ollut ajanhukkaa. Äänestyksessä meni 15 sekuntia.
 Kankaanniemen mukaan humoristisia avauksia tarvitaan eduskunnassa silloin tällöin. Samaa mieltä on hallituspuolue keskustan kansanedustaja, myös Keski-Suomesta kotoisin oleva  Anne Kalmari .
 – Ehkä tämä politiikka ei ole niin vakava laji, etteikö sinne sopisi joukkoon tuollaisia. Olihan siellä eilen myös yksi sadan euron talousarvioaloitekin mukana. Silloin pohdimme, pitäisikö siihen kerätä talkoilla rahat eduskuntaryhmiltä, että voisi sanoa, että näin tämäkin asia saatiin maaliin.
 Kalmarin mukaan äänestyksiä käydään niin monta päivässä, että muutama huumorin pilkahdus välissä on paikallaan.
 – Eduskunnan työilmapiiri säilyy mukavana, kun ei olla liian tiukkapipoisia, hän toteaa.
 Pääkaupungin siirtämisestä Jyväskylään Kalmarin mielipide on kuitenkin varovasempi kuin Kankaanniemellä.
 – Miksei se ihan hieno idea olisi, mutta ehkä lähtisin siitä, että siirretään ensin muita toimintoja. Tällä hallituskaudella aiotaan tehdäkin alueellistamista ja siirtää paikkariippumatonta työtä niin, että sitä voidaan tehdä ihan kaikkialta Suomesta. Voi olla, että pääkaupungin siirto on niin sanotusti pitkässä kuusessa.
 Perussuomalaisilta eniten talousarvioaloitteita
 Kansanedustajat jättivät  403 talousarvioaloitetta liittyen valtion vuoden 2020 talousarvioon. Aloitteita sai jättää lokakuun 18. päivään asti.
 Perussuomalaisten kansanedustajat jättivät 171 talousarvioaloitetta, kokoomuksen kansanedustajat 85, sosiaalidemokraatit 35, ruotsalaisen eduskuntaryhmän kansanedustajat 33, kristillisdemokraatit 33, keskustan kansanedustajat 27, vasemmistoliiton kansanedustajat 16 ja vihreiden kansanedustajat 3.
 Talousarvioaloite on kansanedustajan tekemä aloite, joka sisältää ehdotuksen valtion talousarvioon lisättävästä tai siitä poistettavasta määrärahasta tai muusta päätöksestä. Talousarvioaloitteet tehdään ja käsitellään kunkin vuoden talousarvioesityksen yhteydessä.

Pitäisikö pääkaupunki siirtää Jyväskylään? Eduskunnassa äänestetään välillä huumorimielessä, ettei tunnelma menisi liian vakavaksi


Summary: Niemelä seuraa tehtävässä syyskuun alusta alkaen irtisanoutunutta Pentti Hyttistä.

Metsähallituksen uudeksi toimitusjohtajaksi on valittu  Juha S. Niemelä . Valtioneuvosto nimitti hänet torstaina viisivuotiseen tehtävään, joka alkaa ensi vuoden alussa.
 Niemelä seuraa tehtävässä syyskuun alusta alkaen irtisanoutunutta  Pentti Hyttistä , joka sai läksiäisinä puolen vuoden palkan sekä samansuuruisen erokorvauksen, yhteensä yli 200 000 euroa.
 Hyttinen kertoi erostaan juuri ennen Metsähallituksen hallituksen kokousta, jossa oli tarkoitus käsitellä hänen johtamistapojaan koskevaa selvitystä.
 Lue aiheesta lisää:
 Metsähallituksen pääjohtaja Pentti Hyttinen irtisanoutuu

Metsähallituksen uudeksi toimitusjohtajaksi Juha S. Niemelä


Summary: Tiernasäätiö esittää, että naaman mustaamisesta luovutaan. Murjaanikin voisi olla kunnioittavammin maurien kuningas.

Varma joulun merkki! Keskustelu tiernapojista alkaa velloa.
 Murjaanien kuninkaan nimestä ja hahmon kasvojen maalamisesta mustalla on väännetty peistä vuosikausia. Osa keskustelijoista näkee blackface -perinteiden, kasvojen mustaamisen, loukkaavana ja pilkkaavana, rasismina.
 Lue myös :  Samanlaista keskustelua käydään hollantilaisten joulunviettoon kuuluvan Zwarte Piet -hahmon ympärillä.
 Kirjoitin aiheesta Yle Uutisiin vuonna 2017. Olin juuri nähnyt dokumenttielokuvan Zwarte Pietistä ja mietin, missä viipyy keskustelu omasta blackface-perinteestämme.
 Lue myös :  Hoo, jos minä olen musta! – Tiernapoikien murjaani on osa alentavaa blackface-perinnettä
 Kun lähdin jutun julkaisupäivän iltana jouluostoksille ja selasin raitiovaunussa somekanavia, Stockmannin tavaratalo levitti joulun ilosanomaa henkilökuntansa tiernapoika-videolla. Myöhemmin tavaratalo pahoitteli julkaisuaan ja veti videon pois.
 Oululaisen Tiernasäätiön pitkäaikainen puheenjohtaja  Tuure Holopainen  älähti. Hänestä tummaksi värjätyissä kasvoissa ei ollut mitään väärää.
 Lue myös :  Stockmann hyllytti tiernapojat – tummaksi maalattu naama videolla oli osalle liikaa
 Tiernasäätiö järjestää Oulussa tunnettua tiernapoikakilpailua. Säätiö sanoo, että se haluaa edelleen vaalia perinteitä, mutta kehottaa luopumaan mustatusta naamasta ja kutsumaan murjaanien kuningasta maurien kuninkaaksi. Rasismisyytteet ovat kuitenkin tuulesta temmattua, Tiernasäätiön hallituksen puheenjohtaja  Heikki Viertola  sanoo  Oulu -lehdessä. Hänestä tiernapojat on historiallinen tarina ilman arvolatausta.
 Lue myös :  Tiernarasismi tuulesta temmattua, sanoo Tiernasäätiö ja suosittaa kasvojen mustaamisesta luopumista
 Rasismi on edelleen suomalaisille hieman outo käsite. Rasismin ajatellaan olevan yksilöiden välistä vihaa tai tekoja. Rasismi on kuitenkin myös rakenteellinen ongelma. Yhteiskunnan rakenteet pitävät yllä asenteita, joiden vuoksi eri etniset ja kulttuuriset ryhmät asetetaan toisiinsa nähden eriarvoiseen asemaan. Kyse voi olla pienistäkin vivahteista.
 Harmittomalta tuntuva tiernapoikaesitys toistaa alistavaa sanomaa. Kun mustaan naamani, olen leikisti musta ja halveksittu. Sitten pesen naamani ja olen taas parempi, valkoinen.
 Perinteet kuuluvat suomalaisuuteen ja kaikkiin kulttuureihin. Suurin osa ihmisistä nauttii niistä, niin minäkin.
 Perinteet kuitenkin muuttuvat. Joulunviettommekin on toisenlaista, kuin se oli sata vuotta tai vaikka 50 vuotta sitten.
 Lue myös :  Tofukinkku maistuu vegaanillekin Lue myös :  Tosi harrastajalla on hauska paita jokaiselle joulunaluspäivälle – Suomeen rymistänyt jouluneulevillitys kärsii kertakäyttöisyydestä
 Usein perinteet muuttuvat huomaamatta. Niitä sekoittavat muutokset ihmisten elintasossa, kaupalliset intressit ja muiden kulttuurien vaikutukset.
 Rasismitutkija  Anna Rastas  sanoo  Ilkka -lehdessä, että aina on se joukko, joka pitää rasistisia juttuja kansallisomaisuutena, johon ei saisi koskea.
 Tiernapojissa huolestuttavinta on Rastaan mielestä se, että sitä katsovat ja esittävät lapset. Kouluissa on nähty, että tummaihoiset lapset kääntävät katseensa häpeillen maahan, kun tiernapojat kiipeävät koulun juhlasalin näyttämölle ja laulavat "Hoo, jos minä olen musta". Rastaan mielestä ei kuitenkaan ole kyse siitä, että perinteistä haluttaisiin eroon.
 Lue myös :  Rasismitutkijalla on selkeä näkemys tiernaperinteestä – Nämä asiat tekevät esityksestä ongelmallisen
 – Halutaan herättää keskustelua ja muuttaa asioita niin, että jokainen voi tuntea olevansa täällä kotonaan ja hyväksytty.
 Tiernapoikaperinnekin voi muuttua ja osoittaa elinvoimansa. Tiernasäätiön ehdotukset kannattaa kuunnella tarkkaan. Tänä vuonna esitettiin kehotuksia. Ehkä ensi vuonna nähdään tiernapoikakilpailu ilman mustattuja kasvoja.

Analyysi: Tiernapojan paluu – joulu on taas ja aika plankata naama ja esittää murjaania


Summary: Korkein hallinto-oikeus eväsi Kuopioon suunnitellun biotuotetehtaan ympäristöluvan.

Lappiin on suunnitteilla kaksi suurta tehdashanketta, Metsä Fibren 1,5 miljardin hintainen biotuotetehdas Kemiin sekä kemijärveläisen Boreal Biorefin ja kiinalaisen valtionyhtiö Camcen biosellutehdas Kemijärvelle.
 Kuopioon biotuotetehdasta suunnitelleen Finnpulpin toimitusjohtaja  Martti Fredrikson  sanoo, että KHO:n päätös Kuopion tehtaan suhteen  vaikuttaa kielteisesti myös muihin tehdashankkeisiin .
 Lapissa asia nähdään toisin.
 – KHO:n päätöksellä ei ole vaikutusta, me viemme omaa hankettamme määrätietoisesti eteenpäin, toteaa Metsä Fibren toimitusjohtaja  Ismo Nousiainen . Ympäristölupapäätöstä odotetaan Pohjois-Suomen aluehallintovirastosta alkuvuonna. Investointipäätös tehdään Nousiaisen mukaan aikaisintaan kesällä.
 Kemijärvelläkään ei paineta jarrua, vaikka Boreal Biorefin toimitusjohtaja  Heikki Nivala  sanookin että KHO:n päätös on teollisuuden kasvun kannalta hälyttävä.
 – KHO:n päätöksellä ei ole meille isoa vaikutusta. Meillä on ympäristölupa ja vaikka siitä on valitettu, niin meillä on töiden aloittamislupa, Nivala toteaa. Lähes miljardin euron tehdas sai ympäristöluvan kesäkuussa. Rakennustöitä ei aloiteta luvasta huolimatta vielä tänä vuonna, Nivala sanoo.
 Kemijärven tehtaan enemmistöomistuksen on sovittu myöhemmin siirtyvän kiinalaiselle paperijätille Shanyingille. Kiinalaisomistajat eivät ole vielä tehneet lopullista investointipäätöstä, jota Kemijärvellä on odotettu jo pitkään.
 Kuopion Sorsasaloon suunnitellun biotuotetehtaan ympäristöluvan kumonnut KHO vetosi päätöksessään Kallaveden ekologiseen tilaan. Tehdas olisi tuonut pysyvästi noin 3400 työpaikkaa, joita itse tehtaalla olisi ollut noin 200.

KHO:n päätös ei vaikuta Lapin tehdashankkeisiin, vakuuttavat sellutehdashankkeiden vetäjät


Summary: Uudenmaan sote-erillisratkaisua selvittänyt työryhmä on saanut työnsä valmiiksi. Ylen tietojen mukaan työryhmä pitää Uudenmaan sote-erillisratkaisua mahdollisena.

Uuttamaata koskeva sote-erillisratkaisu näyttää etenevän.
 Sosiaali- terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila  kertoo, että Uudenmaan erillisratkaisua selvittänyt työryhmä on saanut työnsä valmiiksi.
 Ylen tietojen mukaan työryhmä pitää Uudenmaan sote-erillisratkaisua mahdollisena.
 Uudistus toisi Uudellemaalle viisi sote-itsehallintoaluetta. Alueet olisivat Helsinki ja neljä muuta maakuntaa.
 – Työryhmä on saanut työnsä valmiiksi ja näyttää siltä, että uudistus on etenemässä, Varhila sanoo.
 Yhden ison maakunnan sijaan Uudenmaan alueelle on siis syntymässä useampi maakunta ja yksi maakunnan kaltainen kaupunki. Helsinki jatkaisi näillä näkymin kaupunkina, jolle tulee sen ohella maakunnan tehtäviä.
 Helsingin ulkopuolinen Uusimaa jaettaisiin neljään itsehallintoalueeseen.
 Käytännössä tämä tarkoittaisi sitä, että esimerkiksi Espoo tai sen kanssa samaan alueeseen kuuluva jokin toinen kunta eivät jatkossa päättäisi yksin omista sote-palveluistaan, vaan päätökset tekisi Länsi-Uudenmaan maakunta.
 Viisi itsehallintoaluetta
 Uudistuksen myötä Uudellemaalle perustettaisiin siis viisi sote-itsehallintoaluetta.
 Suomi on tarkoitus jakaa 18 maakuntaan, jotka ottavat vastuun sosiaali- ja terveyspalveluista, mutta aluejakoon on tulossa muutos.
 Varhila sanoo, että työryhmän ratkaisuesitys menee vielä Uudenmaan kuntien muodostaman seurantaryhmän käsittelyyn. Seurantaryhmän on määrä käsitellä asiaa torstai-iltana.
 Vaihtoehtoja on kaksi. Alueen päättäjät joko hyväksyvät ehdotuksen ja ehdotus lähtee lausuntokierrokselle.
 Toinen vaihtoehto on, että aluepäättäjät antavat ehdotukselle pakit ja valmistelu alkaa vuodenvaihteen jälkeen alusta yhden maakunnan pohjalta.
 Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru odottaa illan ratkaisua.  Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) kertoo olevansa luottavaisin mielin.
 – Oma arvioini on, että tämä valmistelu yhdessä kuntien kanssa on tuottanut tulosta. En halua mennä asioiden edelle, mutta palataan, kun on kuultu alueen päättäjiä.
 Kiuru haluaa pitää kiinni Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiristä.
 – HUSia ei missään tapauksessa hajoteta. Täällä sairaanhoitopiirissä on tehty hyvää työtä. Tänään tietysti nähdään, mitä sanoo alueen väki, kun illalla kokoonnutaan yhteen.
 Uusimaa on muita suurempi
 Pääkaupunkiseudun kunnat ovat vaatineet erillisratkaisua, jotta sosiaali- ja terveyspalvelut pystyttäisiin tarjoamaan toimivasti pääkaupunkiseudulla ja Uudellamaalla.
 Uuttamaata on pidetty yksittäisenä alueena liian suurena ja hajanaisena.
 Tällaisella alueella suuruuden ekonomia kääntyisi itseään vastaan, ja siksi Uudellamaalla on ollut halu perustaa useampia itsenäisiä perussotealueita.
 Pelkästään Helsinki on suurempi kuin yksikään tulevista maakunnista. Koko maata koskevalla sote-uudistuksella haetaan sosiaali- ja terveyspalveluille suurempaa väestöpohjaa.
 – Käsillä olevaa ratkaisuehdotusta on rakennettu sen pohjalta, että Uudellemaalle tulisi viisi sote-itsehallintoaluetta, Varhila sanoo.
 Lausuntokierrokselle alkuvuodesta
 Uudenmaan sote-erillisratkaisua koskevaa selvitystä on tehty tiukalla aikataululla. Työ aloitettiin elokuussa ja selvityksen määräaika on vuoden lopussa
 Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikön Kirsi Varhilan mukaan selvitystyötä on viety eteenpäin tiiviissä yhteistyössä kuntien kanssa.
 Valmis ratkaisuehdotus lähtenee lausuntokierokselle alkuvuodesta.

Kansliapäällikkö Varhila: Uudenmaan sote-erillisratkaisu etenemässä – uudistus toisi viisi sote-itsehallintoaluetta


Summary: Poliisin tiedossa ei ole mahdollisiin palaajiin liittyvää akuuttia turvallisuusuhkaa.

Keskusrikospoliisi tekee jokaisesta al-Holin leiriltä palaavasta suomalaisesta esiselvityksen, Poliisihallitus kertoo tiedotteessa. Selvityksessä kartoitetaan, olisiko henkilö mahdollisessa rikosprosessissa rikoksen uhri vai rikoksesta epäilty.
 – Sellaisten epäiltyjen rikosten tutkinta, jotka ovat tapahtuneet ulkomailla, on usein haastavaa. Näyttökynnys on sama kuin Suomessa tapahtuneissa rikoksissa, toteaa rikosylikomisario  Mika Ihaksinen  keskusrikospoliisista.
 Mikäli esiselvityksen perusteella siihen on syytä, mahdollisen esitutkinnan aloittamisesta neuvotellaan valtakunnansyyttäjän toimiston kanssa. Kyseessä on tavanomainen käytäntö tilanteissa, joissa epäilty rikos olisi tapahtunut ulkomailla.
 Poliisihallituksen mukaan viranomaiset ovat varautuneet leiriläisten paluuseen Suomen sisäisen turvallisuuden osalta, mutta suunnitelmista ei kerrota sen enempää turvallisuussyistä.
 – Poliisi on yksi monista toimijoista palaajia koskevassa kokonaisuudessa. Viranomaiset arvioivat jokaisen palaajan kohdalla henkilön tukitarpeet yksilökohtaisesti. Samalla tavoin jokaisen henkilön kohdalla turvallisuuteen liittyvät näkökohdat arvioidaan erikseen, kertoo poliisitarkastaja  Sami Ryhänen  Poliisihallituksesta tiedotteessa.
 Poliisin tiedossa ei ole akuuttia turvallisuusuhkaa, joka liittyisi mahdollisiin palaajiin. Terrorismiin liittyvästä uhka-arviosta taas vastaa suojelupoliisi.
 Lue lisää:
 Kaksi lasta kotiutetaan al-Holin leiriltä – lapsilla ei ole hätää
 Al-Hol-leiriläisen omainen kertoo Ylelle: Nainen pyysi apua ulkoministeriöstä jo vuosia sitten päästäkseen Isisistä – on tarvittaessa valmis salakuljetuksiin

Näin al-Holin lapset aloittavat elämänsä Suomessa – sodan keskellä opitun ideologian purkaminen voi viedä vuosia

KRP tekee jokaisesta al-Holin leiriltä palaavasta esiselvityksen


Summary: Haminan kaupunki avaa vielä ennen joulua verkkosivuillaan nettikameran, jonka välityksellä lipun liehumista voi seurata.

Haminan kaupungin rakennusvalvontaviranomainen on myöntänyt noin vuosi sitten pystytetylle 100-metriselle lipputangolle käyttöönottoluvan.
 Juhannuksesta asti maailman suurin Suomen lippu on voinut liehua salossa tilapäisluvan turvin. Nyt tilapäistä lupaa ei enää tarvita.
 Lupa voitiin myöntää, koska tangon kestävyydestä on saatu varmuus. Tangon lujuusominaisuuksia tutkinut Kiwa Inspecta on mitannut tangon seinämän suoruutta ja tangon juuren hitsaustyön laatua. VTT puolestaan testasi tangosta otetut näytepalat.
 Kaupunki tiedotti jo marraskuussa , että tulosten perusteella tanko vastaa materiaalitodistuksia ja hitsien on todettu täyttävän vaadittavat laatukriteerit.
 Tällä hetkellä tanko seisoo Haminassa ilman lippua. Jättilippuun tuli itsenäisyyspäivän tienoilla pieni repeämä, minkä takia se laskettiin alas. Myös varalipussa on ollut pieni reikä.
 Suurlippu nostetaan salkoon mahdollisimman pian sääolosuhteiden salliessa. Lipun liehumista voi pian seurata reaaliajassa lippulive-kamerasta netissä. Kamera avataan kaupungin verkkosivuille vielä ennen joulua.
 Pystytettiin vuosi sitten
 Maamerkkinä Haminassa seisovan tangon lyhyt historia on jo ehtinyt olla värikäs.
 Tanko pystytettiin noin  vuosi sitten . Lippukin piti nostaa salkoon jo itsenäisyyspäiväksi viime vuonna, mutta kaupungin oli  ensin saatava varmuus  Venäjällä valmistetun terästangon kestävyydestä. Pietarissa tehdyissä laskelmissa käytettiin amerikkalaista laskentatapaa, joka  ei vastannut suomalaisia standardeja.
 Lipun  koenosto  päästiin tekemään viime keväänä. Hieman sen jälkeen päätettiin kuitenkin vielä  lisäselvitysten tekemisestä , joita tehtiin kuluneen kesän ja syksyn aikana.
 Pyry Sarkiola / Yle
 Kovalla tuulella lippu lasketaan
 Lipun on tarkoitus olla salossa ympäri vuoden joka päivä. Suurlipulla voidaan sen museaalisen luonteen vuoksi liputtaa myös tavanomaisten liputusaikojen ulkopuolella, kunhan lippu on asianmukaisesti valaistu.
 Suursalon käyttörajaksi on A-Insinöörien lausunnon perusteella asetettu 15 metriä sekunnissa eli jos tuuli nousee yli tuon rajan, suurlippu lasketaan alas. Lipun nostosta ja laskusta on tänä vuonna huolehtinut Haminan VPK.
 Tällä hetkellä suurlippuja on kaksi, jotka Haminan kaupungille lahjoitti suomalainen lipputehdas Flagmore Oy. Tällä hetkellä toinen lipuista on Haminassa ja toinen Flagmoren tehtaalla Pälkäneellä arvioitavana sekä tarvittaessa korjattavana. Samalla yritys saa arvokasta tietoa lippumateriaalin kestävyydestä ja sen käyttäytymisestä Suomen olosuhteissa.
 Suurlipun ja tangon loppukatselmus on sovittu pidettäväksi helmikuussa.

Jättimäisen Suomen lipun liehumista voi kohta seurata suorana – kovan onnen tanko sai viimein pysyvän käyttöluvan Haminassa


Summary: Ratkaisu tuo Uudellemaalle viisi itsenäistä sote-hallintoaluetta.

Erillisselvitys Uudenmaan sote-ratkaisusta on valmistunut ja sitä esiteltiin tänään tiedotustilaisuudessa.  Selvitysraportissa  tarkastellaan eri vaihtoehtoja ja esitetään näistä yhtä jatkovalmisteltavaksi.
 Selvityksen mukaan uudistus toisi Uudellemaalle viisi sote-itsehallintoaluetta. Alueet olisivat Helsinki ja neljä muuta aluetta. Selvityksessä on arvioitu erillisratkaisun mahdollisuutta siten, että ratkaisu olisi perustuslain mukainen. Tässä jutussa seurattiin tiedotustilaisuutta hetki hetkeltä. Voit katsoa tilaisuuden tallenteen klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Miten sote-palvelut järjestetään Uudellamaalla?
 Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallituksen hallitusohjelman mukaan sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksessa ja palvelujen järjestämisessä aiotaan ottaa huomioon alueelliset erityispiirteet. Viime vaiheessa suurin ratkaistava kysymys on ollut, miten sote järjestetään Uudellamaalla.
 Tiedotustilaisuudessa ovat läsnä perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) ja kuntaministeri  Sirpa Paatero  (sd.). Lisäksi tilaisuuteen osallistuvat Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori,  Espoon kaupungin hallinto- ja kehitysjohtaja  Markus Syrjänen ,Vantaan kaupunginjohtaja  Ritva Viljanen , Porvoon kaupunginjohtaja  Jukka-Pekka Ujula , Mäntsälän kaupunginjohtaja  Esko Kairesalo  sekä HUSin toimitusjohtaja  Juha Tuominen .
 Lue lisää:
 Kansliapäällikkö Varhila: Uudenmaan sote-erillisratkaisu etenemässä – uudistus toisi viisi sote-itsehallintoaluetta

Uudenmaan soteratkaisu julki – ministeri Kiuru: Malli huomioi alueen erityispiirteet


Summary: Maanantaina Olympiaterminaalissa kiinniotetut epäillyt huumerikolliset ovat tällä tietoa Ruotsin, Tanskan ja Albanian kansalaisia.

Helsingin käräjäoikeus on tänään torstaina vanginnut kaksi henkilöä, joita epäillään maanantaina Espoossa kemikaalivarastoon tehdystä hyökkäyksestä.
 Miehiä epäillään muun muassa törkeistä huumausainerikoksista ja törkeästä ryöstön yrityksestä.
 Kiinniotetut ovat tällä tietoa Ruotsin, Tanskan ja Albanian kansalaisia. Kaikkien epäiltyjen alkuperä on kuitenkin Balkanin alueella, Albaniassa.
 Länsi-Uudenmaan poliisi on kertonut tutkivansa epäiltyä törkeää huumausainerikosta, josta otettiin kiinni epäiltyjä maanantai-iltana Helsingin Olympiaterminaalista. Tutkintaa tehdään yhdessä KRP:n ja Tullin rikostorjunnan kanssa.
 Lue lisää:   Poliisi: Espoon kontissa oli kymmeniä kiloja kokaiinia, epäiltyjen jäljet johtavat Balkanille – katso silminnäkijävideo kiinniotosta
 Poliisi on kertonut takavarikoineensa kymmeniä kiloja huumeita. Miesten tunkeutumisen  Espoossa Karapellontiellä  sijaitsevan yhtiön varastotiloihin epäillään liittyvän kyseessä olevaan huume-erään.
 Kemikaaliyhtiön ei epäillä liittyvän rikokseen. Yhtiön toimitusjohtajan mukaan tunkeutujat olivat kiinnostuneet kontista, jonka oikean sisällön piti olla teräshiekkaa tai vastaavaa materiaalia.
 Euroopan poliisiviranomainen Europol on arvioinut, että merireittien hyödyntäminen kansainvälisessä huumekaupassa on kasvava uhka.
 Lue myös:
 Espoossa kemikaalivarastoon tunkeutumisen yhteydessä yksi loukkaantunut lievästi – Poliisi tutkii asiaa törkeänä rikoksena ja epäilee siihen liittyvän viisi ihmistä
 Poliisi otti useita kiinni satamassa, tapaus liittyy Espoon operaatioon – HS:n mukaan kemikaalivarastolla kohteena sinetöity kontti
 Poliisi: Espoossa eilen varastoon tunkeutuneet etsivät huumeita – selvitystyö jatkuu
 Poliisi: Espoon kontissa oli kymmeniä kiloja kokaiinia, epäiltyjen jäljet johtavat Balkanille – katso silminnäkijävideo kiinniotosta

Kaksi vangittu liittyen Espoon maanantaiseen poliisioperaatioon


Summary: Presidentti Bill Clintonin virkarikossyytteet kohahduttivat maailmaa aivan toisella tavalla kuin Donald Trumpin syytteet nyt.

Jos seurasi Yhdysvaltain politiikkaa 1990-luvun lopulla, voi olla vahva tunne siitä, että on nähnyt tämän kaiken jo kertaalleen aikaisemmin.
 Yhdysvaltain kongressin edustajainhuone asetti presidentti  Bill Clintonin  virkarikosyytteeseen joulukuussa 1998. Presidentti  Donald Trumpille  kävi samoin lähes päivälleen 21 vuotta myöhemmin.
 Clintonin viraltapanohanke muistetaan kiehtovana, joskin vaivaannuttavana jännitysnäytelmänä, jota koko maailma seurasi herkeämättä.
 Tämäkin kerta on toki historiallinen: Clintonin ja Trumpin lisäksi virkarikossyytteeseen on aiemmin joutunut vain presidentti  Andrew Johnson  vuonna 1868.
 Mutta itse näytelmä tuntuu vähemmän jännittävältä. Lopputuloskin näyttää olevan selvillä jo etukäteen. Miksi näin?
 Entinen presidentti Bill Clinton osallistui syyskuussa Ranskan entisen presidentin Jacques Chirackin muistotilaisuuteen Pariisissa. Ian Langsdon / EPA
 1. Ei niin mehukas henkilökaarti
 Bill Clintonin viraltapanoprosessi muistutti aika ajoin saippuaoopperaa. Oli kyse presidentistä, jolla oli seksisuhde Valkoisen talon harjoittelijan  Monica Lewinskyn  kanssa. Parikymppinen Lewinsky olisi ikänsä puolesta voinut olla Clintonin tytär.
 Vahinkoa kärsi myös presidentin vaimo  Hillary Clinton , jolla tiedettiin olevan kunnianhimoa pyrkiä presidentiksi myös itse.
 Trumpin tapauksessa henkilökaarti ei ole yhtä herkullinen. Presidentin syytetään painostaneen Ukrainan presidenttiä  Volodymyr Zelenskyä  saadakseen käsiinsä poliittista vastustajaansa eli demokraattien presidenttiehdokasta  Joe Bidenia  ja tämän  Hunter -poikaa vahingoittavaa tietoa.
 2. Vaikeaselkoisemmat syytteet
 Syytteet Bill Clintonia vastaan olivat hätkähdyttävät. Presidenttiä syytettiin väärästä valasta ja oikeuden vastustamisesta, kun hän oli valehdellut suhteestaan Lewinskyyn seksuaalista ahdistelua koskeneessa oikeudenkäynnissä.
 Kyse oli selkeästä rikoksesta – väärästä valasta – jonka presidentti lopulta tunnusti. Moraalinen tuomio oli laaja. Mutta kovin moni ei kuitenkaan pitänyt tekoa uhkana Yhdysvaltain turvallisuudelle.
 Syytteet Trumpia vastaan ovat vähemmän sensaatiomaisia ja monen amerikkalaisen mielestä koko tapaus on vaikeatajuinen. Trumpia ei syytetä lain rikkomisesta vaan vallan väärinkäytöstä.
 Edustajainhuoneen keskiviikkona asettamien syytteiden mukaan Trump painosti Ukrainaa saadakseen tietoja, jotka hyödyttäisivät hänen omaa kampanjaansa ensi vuoden presidentinvaaleissa.
 3. Vähemmän jännitystä
 Clintonin virkarikossyytteet menivät läpi republikaanien hallitsemassa edustajainhuoneessa selvin luvuin, mutta senaatti totesi presidentin syyttömäksi, eikä häntä erotettu virastaan. Demokraattisenaattorien lisäksi Clintonin puolesta äänesti myös moni republikaanisenaattori.
 Toisaalta Clintonin käytös tyrmistytti laajalti myös demokraatteja, joten omien tuki ei ollut päivänselvää.
 Trumpin tapauksessa lopputulos näyttää helpommin ennustettavalta. Demokraatit veivät virkarikossyytteet läpi edustajainhuoneessa enemmistönsä turvin. Mutta republikaanien hallitseman senaatin uskotaan pysyvän presidentin tukena.
 4. Syvempi poliittinen kahtiajako
 Clintonin viraltapanohanke vahvisti vastakkainasettelua demokraattien ja republikaanien välillä. Senaatin äänestyksessä demokraatit ryhmittyivät lopulta tiukasti presidentin ympärille. Sen sijaan republikaanien joukoissa oli hajontaa.
 Kahden vuosikymmenen jälkeen sekä demokraatit että republikaanit ovat entistä syvemmällä poteroissaan. Eikä Trump ole omilla kannanotoillaan pyrkinyt ainakaan vähentämään vastakkainasettelua.
 Demokraattien joukoissa Trumpia inhotaan niin paljon, että virkasyytteistä puhuttin jo ennen hänen virkaanastujaisiaan.  The New York Timesin mukaan  Yhdysvalloissa pelätään nyt, että virkasyytteistä tulee pian yksi poliittinen ase muiden joukossa.
 5. Vain yksi skandaali muiden joukossa
 Clinton oli virkasyytteiden kohteeksi joutuessaankin paljon Trumpia suositumpi. Clintonia tuki yli 60 prosenttia ja parhaimmillaan 73 prosenttia yhdysvaltalaisista, kun Trumpin tuki on liikkunut 40 prosentin tuntumassa.
 Trumpin presidenttikaudella erilaisia poliittisia skandaaleja on ollut niin paljon, että niihin on totuttu sekä Yhdysvalloissa että maailmalla.
 Historiallinen virkasyytekin voi monelle olla vain yksi skandaali muiden joukossa.
 Tai jälleen yksi uusi viikko Trumplandiassa, kuten Britannian yleisradioyhtiön BBC:n New Yorkin -kirjeenvaihtaja Nick Bryant summaa  katsomisen arvoisella videollaan .
 Lisää aiheesta:
 Presidentti Donald Trumpia vastaan nostettiin historiallinen virkarikossyyte – Trump: "Nämä ihmiset ovat hulluja"
 Kirjeenvaihtajan analyysi: Historiallinen virkarikossyyte jää tahraamaan Trumpin perintöä iäksi, vaikka senaatti ei häntä viralta panekaan
 "Trumpin virkarikossyyte on poliittinen eikä juridinen prosessi"  –  kirjeenvaihtaja ja tutkija vastasivat kysymyksiin

Trump vastaan Clinton – Viisi syytä, miksi Yhdysvaltain presidentin virkarikossyytteet eivät nyt hätkähdytä yhtä rajusti kuin 21 vuotta sitten


Summary: Ainakin yksi FSB:n työtekijä kuoli hyökkäyksessä. Terveysministeriön mukaan viisi ihmistä haavoittui.

Moskovan ydinkeskustassa on tapahtunut ammuskelu.
 Aseistautunut mies avasi tulen Lubjankan aukion laidalla sijaitsevan turvallispalvelu FSB:n päämajan luona kello 18:n jälkeen paikallista aikaa.
 Ainakin yksi FSB:n työntekijä kuoli, turvallisuuspalvelu kertoo. Turvallisuusjoukot ovat tehneet hyökkääjän vaarattomaksi.
 FSB käytti termiä "neutralisoitu", mikä viittaa siihen, että hyökkääjä on tapettu. Hyökkääjän kohtaloa ei ole virallisesti vahvistettu.
 Valtion tutkintakomitea on aloittanut rikostutkinnan nimikkeellä "hyökkäys lainvartijoiden henkeä kohtaan". Virallisesti ei siis puhuta terroriteosta.
 FSB: Päämajaan ei tunkeuduttu
 Ammuskelu tapahtui Bolšaja Lubjanka -kadulla aivan FSB:n päämajan tuntumassa. Aiempien tietojen mukaan ammuskelu olisi alkanut FSB:n vastaanotossa, mutta turvallisuuspalvelu ilmoittaa, että hyökkääjä ei päässyt sisään rakennukseen.
 Uutistoimisto Interfaxin  ja valtiollisen uutistoimisto  RIA Novostin  mukaan FSB:n joukot tekivät hyökkääjän vaarattomaksi ja hänen henkilöllisyyttään selvitetään.
 Alue on eristetty ja Lubjankan aukiolta on evakuoitu ihmisiä. Uhrimäärästä on illan mittaan liikkunut erilaisia tietoja.
 Venäjän terveysministeriön mukaan viisi ihmistä haavoittui. Aiemmin ministeriö kertoi, että kaksi FSB:n työntekijää loukkaantui vakavasti ammuskelussa.
 Aiemmin sanomalehti Izvestija  kertoi verkkosivuillaan , että ainakin kolme ihmistä on kuollut. Izvestijan lähteen mukaan kuolleet olisivat kaikki olleet liittovaltion turvallisuusviraston FSO:n työntekijöitä.
 Venäjän turvallisuuspalvelu FSB:n päämaja Lubjanka-aukiolla Moskovassa. AOP
 Tiedot ovat olleet ristiriitaisia: Izvestija-lehti kirjoitti aiemmin kolmesta hyökkääjästä, joilla oli joko rynnäkkökiväärit tai Saiga-kiväärit. Hyökkääjien kerrottiin paenneen läheiselle Bolšaja Lubjanka -kadulle, jossa nämä asettuivat naapurirakennukseen.
 FSB:n mukaan hyökkääjiä oli vain yksi.
 Isku turvallisuuspalvelujen päivän aattona
 Presidentti  Vladimir Putinia  on informoitu ammuskelusta, Putinin lehdistöedustaja  Dmitri Peskov  kertoi.
 Ammuskelun tapahtuessa Kremlissä oli meneillään konsertti turvallisuuspalvelujen työntekijöiden päivän kunniaksi. Presidentti Putin oli konsertissa.
 Uutistoimisto Reutersille puhunut lähde epäili, että hyökkäys oli mahdollisesti ajoitettu osumaan samaan hetkeen, kun Putin pitää puheen konsertissa.
 Päivää vietetään varsinaisesti 20. joulukuuta. Vuonna 1917 joulukuun 20. päivänä perustettiin bolševikkien salainen palvelu Tšeka, jonka mukaan turvallisuuspalvelun työntekijöitä on tavattu kutsua tšekisteiksi. Putin on itsekin entinen turvallisuuspalvelu KGB:n työntekijä.
 Aiemmin päivällä Putin piti vuosittaisen  suuren lehdistötilaisuutensa .

Moskovan keskustassa ammuskelu – Mies avasi tulen turvallisuuspalvelu FSB:n päämajan lähellä


Summary: Miljoonat eri alojen työntekijät ovat lakossa vastustaakseen Ranskan hallituksen valmistelemaa eläkeuudistusta.

Pariisissa asuvan suomalaisen tanssinopettajan ja koreografin  Inari Salmivaaran  arki on ollut viime viikkoina väsyttävää. Yleensä Salmivaara kulkee Pariisin kaakkoispuolella sijaitsevaan konservatorioon junalla, mutta nyt junat ovat joko seisseet tai sitten niitä on kulkenut vain muutama vuoro päivässä.
 Töihin on pitänyt kuitenkin mennä.
 – Olen pyöräillyt viime viikkoina lähes joka paikkaan. Työmatkani on 20 kilometriä yhteen suuntaan, joten siinä tulee hyvin lämmiteltyä aamun tanssitunnille, Salmivaara naurahtaa.
 Salmivaaran mukaan liikenteessä pitää olla nyt tavallista varovaisempi, sillä teillä viilettää paitsi kokemattomia pyöräilijöitä, myös ruuhkien väsyttämiä autoilijoita.
 Tilastotkin kertovat, että liikenneonnettomuudet ovat lisääntyneet Ranskassa lakon alettua huomattavasti.
 Oman lisähaasteensa Salmivaaran perheen arkeen tuo opettajien lakkoilu. Koulut ovat välillä kiinni ja välillä auki, eikä lastenhoitajan löytäminen ole liikennelakon aikaan helppoa.
 Joululoma tulee tänä vuonna tarpeeseen, Inari Salmivaara sanoo. Juha Nurminen
 – Soittelemme korttelin muiden äitien kanssa ja koetamme yhdessä keksiä ratkaisuja, sillä hoitajan pitää löytyä jostain läheltä. Joululoma tulee kieltämättä tänä vuonna tosi tarpeeseen, Salmivaara sanoo.
 Metrotunneleissa tarvitaan ensiapua
 Pariisin lähes kaikki metrolinjat ovat olleet yli kaksi viikkoa pysähdyksissä, samoin kuin valtaosa bussi-, raitiovaunu- ja junaliikenteestä. Se tarkoittaa, että iso osa Suur-Pariisin yli 12 miljoonasta asukkaasta on joutunut Salmivaaran tapaan pyöräilemään, kävelemään tai jopa liftaamaan töihin.
 Autovuokraamoiden varauskirjat ovat täynnä, ja erilaiset kimppakyytipalvelut ovat moninkertaistaneet käyttäjämääränsä.
 Auton omistajat eivät ole hekään päässeet helpolla, sillä liikenneruuhkat ovat olleet ennätyksellisiä. Autoletkat Pariisin sisääntuloväylillä ovat pahimmillaan venyneet yhteenlaskettuna yli 600 kilometrin mittaisiksi.
 Myös eteneminen keskustan kaduilla on sujunut parhaimmillaankin etanavauhtia.
 Muutamat toiminnassa olevat juna- ja metrolinjat ovat ruuhkautuneet pahasti, eivätkä läheskään kaikki halukkaat ole mahtuneet vaunujen kyytiin.
 Harvat toiminnassa olevat juna- ja metrolinjat ovat ruuhkautuneet pahasti. Juha Nurminen
 Metrotunneleissa on tarvittu ensiapuhenkilökuntaa, kun ihmisiä on pyörtyillyt tai he ovat saaneet ruhjeita kanssamatkustajien rynnätessä juniin.
 Ammattiliitot vaativat uudistuksen perumista
 Pariisin liikennelaitoksen RATP:n työntekijöiden ja rautatieläisten lisäksi lakossa on muun muassa osa Ranskan opettajista, ammattikuljettajista, sairaalahenkilökunnasta ja jätehuollosta.
 Ammattiliitot vastustavat tiukasti Ranskan hallituksen valmistelemaa eläkeuudistusta, joka yhdistäisi maan 42 eri eläkejärjestelmää. Liitot pelkäävät uuden pistejärjestelmän laskevan työntekijöiden eläkkeitä.
 Ne kritisoivat myös uutta bonusjärjestelmää, jonka olisi tarkoitus houkutella ihmisiä jatkamaan töissä 64-vuotiaaksi eli kaksi vuotta virallista eläkeikää pidempään. Ärtymystä herättää myös tiettyjen ammattiryhmien kuten metronkuljettajien ja rautatieläisten erikoisetuisuuksien poistaminen.
 Tilastojen mukaan liikenneonnettomuudet ovat lisääntyneet Ranskassa lakon alettua. Juha Nurminen
 Ranskan hallitus on puolustanut uudistusta sanoen sen olemalla nykyjärjestelmää tasa-arvoisempi ja läpinäkyvämpi. Uudistus takaisi kaikille ranskalaisille samat edut, ja sen luvataan nostavan etenkin pienipalkkaisten ryhmien, pätkätyöläisten sekä ylipäätään naisten eläkkeitä.
 Uudistuksen sisällöstä viestiminen on ollut kuitenkin kömpelöä. Viimeisin takaisku tuli, kun eläkeuudistuksesta vastannut  Jean-Paul Delevoye  joutui yllättäen eroamaan palkkioihinsa liittyvien epäselvyyksien takia.
 Lakko saattaa kestää joulun yli
 Presidentti  Emmanuel Macron  vakuutti keskiviikkona, että hallitus vie uudistuksen lakoista huolimatta läpi.
 Presidentti sanoi hallituksen olevan kuitenkin valmis kohtuullisiin myönnytyksiin.
 Pääministeri  Édouard Philippe  tapasi keskiviikkona ammattiliittojen edustajia kompromissin löytämisen toivossa, mutta osapuolten kannat olivat vielä kaukana toisistaan. Keskustelut jatkuvat tänään torstaina. Nyt yritetään löytää ratkaisua etenkin joulunajan liikenteen helpottamiseksi.
 Kyselytutkimusten mukaan yli puolet ranskalaisista ymmärtää yhä lakkolaisia. Niin myös pariisilainen  Mireille Davidson , joka odotteli keskiviikkona kimppakyytiä kiinni olevan metroaseman kupeessa.
 – Olen lakkolaisten puolella, vaikka joudunkin itse kärsimään. En tosin välttämättä ymmärrä hyvistä eduista nauttivien rautatieläisten ja Pariisin liikennelaitoksen työntekijöiden protesteja. Mutta sympatisoin opettajia, jotka pelkäävät eläkkeidensä huononemista, Davidson sanoi.
 Pariisilainen Mireille Davidson on kävellyt lakkojen takia useita tunteja päivässä.   Juha Nurminen
 Toistaiseksi näyttää todennäköiseltä, että massiiviset lakot jatkuvat vielä joulunkin yli. Niiden aiheuttama lovi Ranskan talouteen on merkittävä, sillä lakon hintalapuksi arvioidaan jopa 500 miljoonaa euroa päivässä.
 Useat Pariisin keskustan museot, ravintolat ja kaupat kertovat asiakasmääriensä romahtaneen joulukuussa. Tavallisesti se on vuoden parhaita myyntikuukausia.
 Lue myös:
 Ranskassa 615 000 kaduilla vastustamassa eläkeuudistusta – Pariisissa poliisi käytti kyynelkaasua
 Ranskassa työmatkalaisten piina jatkuu – liikennelakko kestänyt jo 12 päivää, joululiikenne uhattuna
 Ranskan pääministeri esitteli kiistanalaisen eläkeuudistuksen – ammattiliitot pettyivät ja uhkaavat jatkaa Pariisin lamauttaneita suurlakkoja

Ranska on sekaisin lakkojen takia, ja pariisilainen Inari Salmivaara pyöräilee 20 kilometriä töihin – "Joululoma tulee kieltämättä tänä vuonna tosi tarpeeseen"


Summary: Joulun alla varattomille perheille on kerätty onnistuneesti säilykkeitä, kahvia ja joulusuklaata.

Tämän joulupuun oksilla tiivistyy suomalainen lapsiperheköyhyys. Niissä on diakoniatyön perheiltä keräämiä toiveita, vanhempien valistuneita arvauksia omien lastensa lahjatoiveista.
 Poika, 6 vuotta, toivoo kirjaa. (ehkä avaruusaiheinen). Tyttö, 8 vuotta, toivoo hiuskoristeita. Tyttö, 12 vuotta, toivoo glitteriä ja jotain meikkiä. Poika, 16 vuotta, toivoo lahjakorttia. Tyttö, 15 vuotta, toivoo elokuvalippuja.
 Keskustelu  lasten yltiökalliista lahjatoiveista  loistaa diakonian lahjapuussa poissaolollaan. Diakoniatyöntekijä  Jenni Valta-Sillanpää  Hämeenlinna-Vanajan seurakunnasta kertoo, että jos perhe elää minimitoimeentulolla, siitä on vaikea irrottaa mitään ylimääräisiin hankintoihin.
 Kun ensimmäiset lelukuvastot tulevat postiluukkuihin marraskuussa, kulutuskiusauksen piiriin joutuvat kaikki lompakon paksuudesta riippumatta.
 Hämeenlinna-Vanajan seurakunnan joulukeräys päättyi hyvin. Kaikki lasten ja nuorten lahjatoiveet saatiin lahjoitusvaroin ja ruokakeräys onnistui myös, kertovat Jenni Valta-Sillanpää ja Virpi Kylmälahti seurakunnan diakoniatyöstä. Tarve jatkuu myös joulun jälkeen. Ville Välimäki / Yle
 Joulunvieton yltäkylläisyys tuo tuloerot näkyviksi. Kaikilla ei ole mahdollisuuksia lahjoihin, pitopöytään tai sukulaisten luo matkustamiseen.
 – Voi joutua myös sanomaan, ettei meille voi tulla jouluvieraita, sillä ei ole mitään tarjottavaa, kertoo diakoniatyöntekijä Jenni Valta- Sillanpää.
 Joulua ei kannata tehdä velaksi
 Diakoniatyön lahjoituksena keräämät paketit toivotaan toimistolle niin, että niitä ei paketoida valmiiksi. Myös joulutervehdys tuntemattomalta lahjoittajalta kannattaa jättää pois.
 Joulun tuntua perheisiin tuo sekin, että perheessä lahja voidaan paketoida itse. Joulun aika tarvitsee pukin apulaisia.
 Halu tehdä joulua omaan perheeseen istuu kuitenkin syvällä. Vuosittain myös diakoniatyössä tulee joulun jälkeen vastaan perheitä, jotka ovat tehneet joulun velkarahalla.
 Lasten ja nuorten toiveet lahjojen suhteen ovat maltillisia. Ville Välimäki / Yle
 – Sen vaikutukset näkyvät pitkälle kevääseen, kertoo Jenni Valta-Sillanpää.
 Perheiden ongelmat ovat usein vyyhti talousongelmia, työttömyyttä ja sairastumiskierrettä. Velaksi tehty joulu vain pahentaa kierteen syvenemistä.
 Ongelmat eivät ole ihmisten oma valinta. Sairauskierteestä ei pääsekään eroon, eikä työtä löydy useista yrityksistä huolimatta.
 – Joskus pää voi olla jo pinnalla, mutta sitten tulee taas joku uusi asia, ja tilanne palautuu entiselleen, kuvaa Valta-Sillanpää.
 Vaikuttavien lahjojen suosio on kasvussa
 Tänä vuonna diakoniatyön joulukeräys oli onnistunut. Lasten räätälöidyt lahjatoiveet löysivät hyväntekijänsä, ja ruokakeräykseen on lahjoitettu vielä virallisen keräysajan päätyttyäkin.
 – Kaikki toiveet toteutuivat jollain tavalla. Kaikki mitä tulee, menee kyllä käyttöön. Tarvetta on jatkuvasti, kertoo diakoniatyöntekijä Jenni Valta-Sillanpää.
 Ihmisten auttamishalu on huomattu myös Hope- Yhdessä ja yhteisesti ry:ssä. Viime vuonna järjestö auttoi 1 500 lasta ja nuorta eri puolilla Suomea. Toiminnanjohtaja  Eveliina Hostila  kertoo, että Hopen avulla voi ostaa ensi vuodeksi jollekin nuorelle harrastuksen. Harrastaminen on järjestön teemavuosi 2020, ja tavoitteena on saada harrastus 1700 lapselle ja nuorelle.
 Avustusjärjestöt toivovat ihmisten muistavan, että avuntarve jatkuu perheissä myös joulun jälkeen. Aktiivisuus joulun alla on myönteinen asia: toisten hätään kiinnitetään huomiota.
 Joulun alla moni ilmoittautuu mukaan myös vapaaehtoistyöhön, Hope ry:ltä kerrotaan.
 Joskus auttaminen voi vahingossa lisätä vähävaraisen tunnetta omasta köyhyydestään.
 – Kannattaa ajatella niin, että kuinka itse haluaisi itseään autettavan, jos omalle kohdalle sattuu samanlainen tilanne, sanoo diakoniatyöntekijä Jenni Valta-Sillanpää Hämeenlinna-Vanajan seurakunnasta.

"Tyttö, 8 vuotta, toivoo hiuskoristeita" – lapsiperheiden köyhyys tiivistyy seurakunnan lahjapuussa


Summary: Yliopistojen välillä kilpailu käy kovana, ja sen takia itärajan pieni yliopisto joutui tekemään myönnytyksen Lahden suuntaan.

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT

Lappeerannan–Lahden teknillinen yliopisto on toiminut kahdella kampuksella pian vuoden verran. Yliopisto laajensi toimintaansa Lahteen, kun pienen yliopiston tulevaisuus näytti synkältä. Väestöennusteiden mukaan nuorten määrä vähenee tulevaisuudessa eikä kaikkiin korkeakouluihin riitä kyvykkäitä ja motivoituneita opiskelijoita tarpeeksi.
 Lahden saaminen  yliopisto-kartalle on pienoinen ihme.  Suomeen ei ole perustettu uusia yliopistoja sitten Kekkosen aikakauden. Lappeenrannan Skinnarilan kampuksella Lahtea pidettiin aluksi uhkana.
 – Ensin oli hämmentävää, mutta kun kuulin, että kaikki kandi-ohjelmat pysyy täällä ja Lahteen laajenee vain maisteriohjelmia, niin asia tuntui pelkästään positiiviselta, sanoo ympäristötekniikan opiskelija  Anni Herttuainen .
 Nyt Herttuainen on vakavasti harkinnut maisteriohjelman suorittamista Lahdessa.
 Kauppatiedettä opiskeleva  Oskari Laamanen  on kotoisin Lahden läheltä Mäntsälästä. Hän ei ajattele Lahtea erityisesti opiskelukaupunkina.
 – Lahti on varsin tuore yliopistokaupunki eikä sinne ole ehtinyt syntyä opiskelijakulttuuria. Tosin, jonkun sekin pitää aloittaa ja varmasti tulevaisuudessa se on kova mesta opiskelulle, Laamanen pohtii.
 Laamanen pitää Skinnarilan kampuksen hengestä. Herttuainen puolestaan tykkää yliopiston rohkeasta ajattelusta ja tekemisen meiningistä.
 – Tuntuu siltä, että täällä tehdään oikeasti tulevaisuuden ratkaisuja, sanoo Herttuainen.
 Herttuainen ja Laamanen käyvät markkinoimassa LUT-yliopistoa lukiolaisille ympäri Suomen. He ovat huomanneet, että paikkakuntana Lappeenranta ei ole kovin vetävä.
 – Kaikkia kiinnostaa vain isot kaupungit, Turku, Tampere, Helsinki. Lappeenranta tuntuu olevan sivussa, mutta tälle pitää antaa mahdollisuus, Laamanen sanoo.
 Juuri tästä syystä syntyi Lahden kampus.
 Lappeenranta luottaa kampus-henkeen ja opiskelijabileisiin
 Lahdesta pääkaupunkiseudulle ja Helsinki-Vantaan lentokentälle on tunnin matka. Kaiken lisäksi yliopisto oli jo pienimuotoisemmin toiminut Lahdessa.
 LUT-yliopisto mainostaa itseään voimakkaasti Helsingin rautatieasemalla.  Meeri Niinistö / Yle
 Vahva yliopisto on Etelä-Karjalalle niin tärkeä, että se oli valmis tekemään uhrauksia. Lappeenranta ja Imatra luopuivat ammattikorkeakoulu-omistuksestaan, että Etelä-Karjalaan saatiin synnytettyä LUT-konserni, joka yhdisti yliopiston ja ammattikorkeakoulut.
 Järjestelyjen seurauksena Imatralta on loppunut ammattikorkeakoulutus kokonaan. Sen sijaan Saimaan ja Lahden ammattikorkeakoulut  yhdistyivät yhdeksi LAB-ammattikorkeakouluksi .
 – Piti valita kahdesta pahasta. Jos olisimme pitäneet kiinni vanhasta, koko yliopisto olisi ollut vaarassa, sanoo Imatran kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Anna Helminen  (kok.)
 Myös Lappeenrannassa kriisitietoisuus on herännyt. 50 vuotta toiminut yliopisto ei ole itsestäänselvyys.
 – Kyllä me tiedämme, että Suomessa on liikaa yliopistoja ja liian paljon yliopiston aloituspaikkoja suhteutettuna paikalliseen väkeen, sanoo Lappeenrannan strategiajohtaja  Markus Lankinen .
 Lappeenrannan strategiajohtaja Markus Lankinen uskoo, että Lahti ja Lappeenranta ovat yhdessä vahvempia taistelemaan väkipakoa vastaan. Mikko Savolainen / Yle
 Lankinen kuitenkin uskoo, että yliopisto voi saada kasvua ulkomailta. Siksi Lahti on mitä oivallisin kumppani.
 – Uskon, että me pääsemme Lahden kanssa sellaisiin neuvottelupöytiin, joihin kummallakaan kaupungilla ei olisi yksin mahdollista päästä.
 Lankinen myöntää, että Lappeenranta ja Lahti kilpailevat kotimaassa samoista opiskelijoista. Lopulta kuitenkin voittaa yliopiston etu. Lappeenrantalaisten etu on se, että yliopisto pärjää kilpailussa.
 – Meidän kannaltamme on toissijaista se, mihin opiskelijat kiinnittyvät.
 Yliopisto on jo siirtänyt tietojohtamisen koulutuksen Lappeenrannasta Lahteen. Hakijamäärä tuplaantui.
 LUT ei ole laskenut kasvuaan vain kotimaisten opiskelijoiden varaan. Jo nyt LUT:n opiskelijoista noin 30 prosenttia tulee ulkomailta. Yliopisto aikoo kasvattaa osuutta.
 Lahti haluaa aloituspaikkoja
 Lahdelle yliopisto on tullut kuin taivaan lahjana. Lahdessa on koulutustaso valtakunnallisesti vertailtuna alhainen ja nuorisotyöttömyys on korkea. Suurista kaupunkiseuduista Lahti on ainoa, jolta on puuttunut oma yliopisto.
 Patoutunut tarve näkyy innossa, jolla yliopiston laajeneminen on otettu vastaan. Päijäthämäläisen elinkeinoelämän ja Lahden kaupungin rahoilla on perustettu yliopistolle jo 6 professuuria. Lahti on saanut nimensä yliopiston nimeen ja oman edustajansa yliopiston hallitukseen, mutta tämä ei vielä riitä.
 Kaupunki tavoittelee yliopiston aloituspaikkoja niin, että Lahdessa opiskelevien määrä nousee vähintään 10 000 opiskelijaan. Lahden kampuksella kolmessa korkeakoulussa (amk, LUT, Helsingin yliopisto) opiskelee nykyisin 5 500 opiskelijaa.
 Lahden kaupunginjohtaja  Pekka Timonen  ei halua ajatella, että nämä opiskelijat olisivat Lappeenrannasta pois.
 – Kilpailua ei ole näiden kahden kaupungin välillä vaan kilpailu on muiden Suomen kaupunkien ja kaupunkiseutujen välillä.
 Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston kandi-tason koulutusta annetaan vain Lappeenrannassa Skinnarilan kampuksella. Mikko Savolainen / Yle
 Lahden seudulla on paljon keskisuuria yrityksiä, joiden kanssa yliopiston on helppo tehdä yhteistyötä. Opiskelijoille löytyy harjoittelupaikkoja, gradun aiheita ja lopulta työpaikkoja.
 Etelä-Karjalassa on puolestaan pieniä ja suuria yrityksiä, keskikokoisia yrityksiä ei juuri ole. Vain  harva LUT:sta valmistuneista jää  Etelä-Karjalaan. Tosin Lahtikin on paininut saman ongelman kanssa, kun matalan koulutustason takia  akateemisesti koulutetuille ei ole ollut tarpeeksi työtä tarjolla.
 Opetusministeriö toppuuttelee kasvuhalua
 LUT–yliopisto on vakuutellut Lahdelle ja Lappeenrannalle, että se aikoo kasvaa molemmilla paikkakunnilla. Uusia opiskelijoita janoavat kaupungit ovat yliopistolle tärkeä tuki. Yliopistolle pieni kilpailuasetelma on jopa eduksi.
 Yliopiston rehtori  Juha-Matti Saksa  sanoo, että tärkeintä on yliopiston etu. Jos koulutusohjelma ei vedä, se lakkautetaan. Jos hakijoita on runsaasti, voidaan sisäänottoa lisätä.
 – Lahti voisi brändätä itseään osana metropolialuetta. Lappeenrannassakin pitäisi miettiä, voisiko yliopiston eteen tehdä jotain enemmän, sanoo yliopiston hallituksen puheenjohtaja  Tuomo Rönkkö .
 Yliopistot saavat itse päättää, kuinka paljon ne ottavat opiskelijoita sisään. Opetusministeriöllä on kuitenkin keinonsa ohjata yliopistojen sisäänottoja. Ministeriö valvoo, ettei maassa pääse syntymään tilannetta, jossa jollekin alalle koulutettaisiin liikaa.
 Siksi se on määritellyt tutkintokatot eli rajan, jonka jälkeen korkeakoulu ei saa enää valtiolta rahaa valmistuneista tutkinnoista. Parhaillaan korkeakoulut käyvät ministeriön kanssa sopimusneuvotteluja seuraavasta nelivuotiskaudesta 2020-2024.
 Toistaiseksi ministeriö ei ole hyväksynyt LUT:n kasvutavoitteita. Ministeriö pitää niitä epärealistisina.
 Lue lisää :  LUT haluaa kasvattaa tutkimääriä reippaasti – opetusministeriö ei pidä realistisena
 Rehtori ei halua yliopistoonsa mulkeroita – "Jos joku loukkaantuu, se on hänen oma asiansa "
 "Pyrin pois mahdollisimman nopeasti" – valmistuneiden opiskelijoiden joukkopako riivaa yliopistokaupunkia rajan pinnassa
 Kaakkois-Suomen kauppakamarit vetoavat ministeriin opiskelupaikkojen lisäämisestä – taustalla alueen osaajapula

Opiskelijat himoitsevat Helsinkiin, Tampereelle ja Turkuun – pieni yliopisto joutuu kamppailemaan huomiosta: "Tälle pitää antaa mahdollisuus"