Summary: Vaikka asunnottomien määrä on Suomessa vähentynyt, päätyy kadulle yhä nuorempia.

Turvattomuus, toisen armoilla oleminen ja ihmisarvon menettäminen. Näillä sanoilla helsinkiläinen Sara, 28, kuvailee asunnottomuutta.
 Hän on viettänyt elämästään yli viisi vuotta kaduilla, kerrostalojen rappukäytävissä sekä tuttujen ja tuntemattomien nurkissa.
 Asunnottomien yötä vietetään jälleen torstain ja perjantain välisenä yönä.
 Sara ei halua esiintyä jutussa omalla nimellään. Hän on juuri saanut asunnon, mutta pelkää edelleen menettävänsä kaiken.
 Kodittomuuden taustalla on vyyhti riskitekijöitä – päihdeongelmia, syrjäytyneisyyttä ja elämäntilanteiden muutoksia.
 Saran elämässä kaikki mainitut asiat ovat olleet vahvasti läsnä.
 Eletään vuotta 2009. Sara on juuri eronnut miehestään ja päihdekierre on alkanut kiristyä. Lopulta elämää ei kannattele enää mikään, paitsi kadulla tavatut tuttavuudet ja päihteet.
 Amfetamiini ja subutex ovat vahvasti mukana kuvioissa. Ruokaa haalitaan mistä milloinkin. Joskus viikon ruokalistalla on pelkkää jäätelöä.
 Hietaniemenkadun palvelukeskus tarjosi Saralle suojaa silloin, kun vaihtoehtona olisi ollut pelkkä katu.
 – Keskuksessa on kodittomille patjoja. Kun sinne menee tiettyyn aikaan, voi saada yösijan. Siellä sitten hengailtiin tuntemattomien kanssa, vaikka en edes halunnut niitä ihmisiä lähelle, Sara kertoo.
 Nuorten asunnottomuuden kasvua on selitetty esimerkiksi kohtuuhintaisten asuntojen puutteella ja pikavippien sekä niistä seuraavien maksuhäiriömerkintöjen yleistymisellä.
 Osalla nuorista aikuisista asunnottomuuden taustalla on ylisukupolvista huono-osaisuutta, kun taas toisilla vaikean asumistilanteen on voinut laukaista vanhempien eron tai oman työttömäksi joutumisen kaltainen yllättävä muutos elämäntilanteessa.
 Numerot kertovat vain osan totuudesta
 Vaikka asunnottomien määrä on Suomessa vähentynyt parin vuosikymmen aikana tasaiseen tahtiin, päätyy kadulle yhä nuorempia. Esimerkiksi pitkäaikaisasunnottomien nuorten suhteellinen osuus kaikista asunnottomista on kasvanut viime vuosien aikana.
 Hallituksen tavoitteena on puolittaa asunnottomien määrä vuoteen 2023 mennessä.
 Vuonna 2018  asunnottomia alle 25-vuotiaita  nuoria oli ARA:n asunnottomuusselvityksen mukaan noin tuhat. Kuitenkin tuttavien nurkissa majailevia on vaikea tavoittaa ja heidän määrästä on vaikea saada tietoa.
 Tilastot kertovat vain osan totuudesta.
 Vailla vakinaista asuntoa ry:n toiminnanjohtaja  Sanna Tiivola  kertoo, että kaduilla tulee vastaan asunnottomia ja yhä huonommassa kunnossa olevia nuoria. Jotkut eivät ole edes täysi-ikäisiä.
 – Huumeiden katu- ja nettikaupan lisääntyminen on osittain varmasti vaikuttanut tilanteeseen, Tivola sanoo.
 Hänen mukaansa myös kodittomia naisia tavataan kaduilla enemmän: tällä hetkellä heitä on yhteensä noin 1 200, mutta todellinen luku voi olla isompi.
 Turvan sijasta pakkoriisuttamista ja eristämistä
 Kun Sara kuvailee menneisyyttään, hän puhuu "pisteestä". Kun asiat menevät sen yli, kaikki menee läpi. Väkivalta, varkaudet ja muu rikollisuus.
 Ennen vuotta 2009 Sara asui koulukodissa. Epäkohdat, kuten pakkoriisuttaminen ja eristyshuoneet, lisäsivät syrjäytyneisyyden tunnetta.
 Yle kertoi viime viikolla  21-vuotiaan Miro Määttäsen  kokemuksista lastensuojelulaitosten piirissä.
 Kolmen viime vuoden aikana viranomaiset ovat kiinnostuneet siitä, mitä laitosten sisällä tapahtuu.
 Ylen selvityksen perusteella aluehallintovirastot ja eduskunnan oikeusasiamies ovat ojentaneet viime vuosina ainakin 50:tä lastensuojelulaitosta ja ammatillista perhekotia niissä havaituista epäkohdista.
 Saran mukaan koulukodista jääneet muistot ovat vahvasti siivittäneet hänen tietään kadulle, vaikka yleensä asunnottomuuteen ei löydy yhtä yksittäistä syytä.
 – Koulukotiin joutuneisiin suhtaudutaan ikään kuin menetettyyn kauraan ja kohtelu oli myös sen mukaista, hän kertoo.
 Suuri osa Saran ystäväpiiristä on kokenut sekä kodittomuuden että vankilan. Osa koulukodissa solmituista ihmissuhteista pitävät pintansa vielä tänäkin päivänä. Jouni Immonen / Yle
 Saran täysi-ikäistymisen ja koulukodista poismuuton jälkeen alkoi kolme vuotta kestävä jälkihuollon vaihe, jossa nuorta ohjataan esimerkiksi asunnon hankkimisessa.
 – Jälkihuolto oli minun tapauksessani täysin olematonta, hyvä kun edes soitettiin perään. Asunnonetsintäapu jäi täysin saamatta.
 Myös vailla vakinaista asuntoa ry:n toiminnanjohtaja Tiivola nostaa esille lastensuojelun piiriin kuuluvan jälkihuollon tärkeyden: Jos nuori tippuu pois tuen piiristä, ei hänelle jää käytännössä mitään.
 Yösija kannatti jakaa toisen kanssa
 Asunnottomana Saran elämässä ei ollut rytmiä. Joskus hän saattoi herätä Helsingistä, joskus taas toisella puolella Suomea. Päämäärättömyydestä oli tullut elämäntyyli.
 Jos mistään ei löytynyt yösijaa, Sara etsi sitä rappukäytävistä. Kaverin kanssa oli nukuttava, koska se oli turvallisempaa.
 Varastelu ja rikollisuus kuuluivat päivittäiseen elämään. Joskus se oli osa ruuan hankintaa, joskus taas isompia petoksia.
 – Ajauduin joihinkin ihmeellisiin porukoihin, jotka käskivät tekemään näpistyksiä sun muuta.
 Puhuessaan Sara naurahtelee usein ja pudistelee päätään ikään kuin sille järjettömyydelle, mitä kaikkea elämä voi ihmisen eteen heittää.
 – En ymmärrä vieläkään, miten joutuu siihen pisteeseen, että joutuu kadulle ja periaatteessa kodittomien suojiin tekemään kuolemaa, Sara sanoo.
 Vailla vakinaista asuntoa ry:n toiminnanjohtaja Tiivolan mukaan tilapäismajoituksista on viime vuosina pyritty eroon, koska ne ovat osittain ylläpitäneet asunnottomuuden kierrettä.
 Asuntolatyylisen majoituksen hävittäminen on kuitenkin vaikeaa, koska itse asunnoista on pulaa.
 – Ajatuksena on nyt se, että ihmisen ei tarvitse ensin raitistua asunnon saadakseen. Asunnon tarjoamisen jälkeen hänelle annetaan vielä tukipalveluita, Tiivola kertoo.
 Kodittomuus pitkittää päihteiden sävyttämää elämää
 Vuonna 2014 viisi vuotta kestänyt asunnottomuusputki oli kuluttanut Saran voimat loppuun. Hän hakeutui pari vuotta kestävään laitoshoitoon, jonka jälkeen hän sai oman asunnon vuonna 2016.
 Raittius kesti parin vuoden ajan, kunnes lipsahdukset päihteiden puolelle seurasivat taas toisiaan. Kuuluisa "piste" oli vaarallisen lähellä.
 Sara päätti tehdä itselleen kaikista pahimman. Jos asuntoa ei olisi, hänellä ei olisi mitään. Ehkä silloin hänen olisi mahdollista keskittyä myös laitoshoitoon.
 – Asunnottomuus on jotain niin hirveää, etten enää halunnut asettaa itseäni siihen jamaan, mutta toisaalta tiesin että se puskisi minua pääsemään irti riippuvuudesta entistä kovemmin.
 Sara irtisanoi asuntonsa viime tammikuussa, jota seurasi kolmen kuukauden hoitojakso ja uusi mahdollisuus. Kesän alussa myönnetty kaksio oli helpotus ja osoitus siitä, ettei hän ole kenenkään armoilla.
 – Olen niin monta vuotta ollut jonkun tahon varassa, on se sitten Kela, sosiaaliturva tai jokin ihminen.
 Tällä hetkellä Sara työskentelee siivoojana.
 – Tunnen olevani jotenkin arvokkaampi, kun teen työtä ja maksan itse vuokrani.
 Asunnottomuuteen liittyy usein tunteita oman ihmisarvon menettämisestä. Sara haluaisi tulevaisuudessa työskennellä samoja asioita kokevien nuorten parissa.
 Hän tiedostaa kuitenkin, että elämä on häilyväistä. Tasapainoa on takana vasta alle puoli vuotta.
 – Tiedän, että menetän kaiken, jos kosken päihteisiin.
 Jutussa on hyödynnetty Nuorisoasuntoliitto ry:n materiaaleja.
 Lue lisää:
 Mirosta, 21, tuli lastenkodissa narkomaani – Joka kymmenes lastenkoti on rikkonut lakia, katso millaisia pulmia laitoksista on löytynyt
 "Mikään paha ei kestä ikuisuuksia" – 24-vuotias Paula Pura eli kaksi vuotta asunnottomana Helsingissä ja pelkäsi koko ajan
 Markku Korhonen, 52, asuu sillan alla, peseytyy kirjaston vessassa ja voi olla neljä päivää syömättä – tällainen on hänen päivänsä

Sara, 28, on viettänyt yli viisi vuotta rappukäytävissä ja kodittomien suojissa: "En ymmärrä vieläkään, miten siihen pisteeseen joutuu"


Summary: Uusi joukkoliikenneterminaali ja kauppakeskus avautuvat yleisölle torstaina aamulla kello 9.

Neljä vuotta sitten Keski-Pasilaan ilmestyi valtava työmaa, jonka ensimmäiset osat ovat nyt valmistuneet. Kauppakeskusjätti Mall of Tripla sekä Pasilan uusi joukkoliikenneterminaali avaavat ovensa yleisölle tänään torstaina aamulla kello 9.
 Yle näyttää suorana tunnelmia avajaisista ja lähetystä voit seurata tästä artikkelista ja  Areenasta .
 Massiivinen Tripla kiilaa koollaan Suomen ostoskeitaiden kärkikolmikkoon ja on pian  lähin kauppakeskus yli 100 000:lle joukkoliikenteen käyttäjälle.  Kysymme ensimmäisiltä asiakkailta, mitä ajatuksia valtava ostoskeskus herättää ja kuinka se muuttaa Pasilan asukkaiden arkea.
 Tällä hetkellä Pasilan kautta kulkee päivittäin 50 000 junamatkustajaa ja vuoteen 2035 mennessä määrän arvioidaan tuplaantuvan. Uusi asema  muuttaa merkittävästi  Pasilan liikennejärjestelyitä. Pistäydymme asemalaiturilla katsomassa, kuinka työmatkalaiset löytävät reittinsä Pasilan halki.
 Entä riittääkö kauppakeskukselle lopulta asiakkaita tai kuinkan iso vaikutus Triplalla on Helsingin kaupunkikuvaan?
 Triplan ja aseman käytävillä katsojia johdattavat aamun aikana Ylen toimittajat Saija Nironen ja Sara Salmi.
 Lue myös:
 Katso ensimmäiset kuvat Triplan sisältä – tältä näyttävät jättiläismäinen kauppakeskus ja uusi Pasilan asema
 Helsingin uusi musiikkimuseo on elämyksellisempi kuin Tukholman Abba-museo, mutta ahdasta siellä voi tulla
 Massiivinen Tripla kiilaa koollaan Suomen ostoskeitaiden kärkikolmikkoon ja on pian lähin kauppakeskus yli 100 000:lle joukkoliikenteen käyttäjälle
 Ruuhkasumput ovat nyt historiaa? Pasilan uusi asema on vihdoin valmis – näin alueen liikenne mullistuu
 Pasilan Triplasta tuli järkälemäinen laatikko, jota verrataan Itä-Berliinin ja Kouvolan arkkitehtuuriin – "Se, mitä rakennetaan, kuvastaa yhteiskunnan arvoja"

Astu ensimmäisten joukossa jättimäisen Triplan sisälle – Suora lähetys kauppakeskuksesta ja Pasilan uudelta asemalta 8.50 alkaen


Summary: Brexit-sopu voi karahtaa Britannian sisäpoliitikan kuumille kiville jo toistamiseen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian hallitus ei pystynyt myöntymään EU:n ja Britannian välillä neuvoteltavaan brexit-sopimukseen keskiviikkona, vaikka se oli asetettu aikarajaksi ennen torstaina alkavaa EU:n huippukokousta.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  keskusteli hallituksensa kanssa neuvottelutilanteesta, mutta suurimmaksi kiveksi kengässä osoittautui Pohjois-Irlannin unionistipuolue DUP ja oman konservatiivipuolueen kovan brexit-linjan siipi.
 EU:n ja Britannian neuvottelutiimit ovat olleet töissä yötä päivää viikon sen jälkeen, kun Johnson ja Irlannin pääministeri  Leo Varadkar  totesivat kahdenkeskisessä tapaamisessa Liverpoolin lähellä, että brexit-sopuun on mahdollisuus.
 Neuvotteluosapuolet ovat hioneet uusia tekstejä koskien Irlannin ja Pohjois-Irlannin tullirajaa, Pohjois-Irlannin aluehallinnon päätösvaltaa sopimukseen sekä EU:n ja Britannian säännösten yhteensopivuutta.
 Kaikesta oli päästy melkein sopimukseen keskiviikkoiltaan mennessä.
 Päätös siirtää tulliraja pois Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajalta Irlannin merelle nosti esiin uuden ongelman. Pohjois-Irlannin jäädessä Euroopan Unionin tulliliiton ja sisämarkkinoiden osaksi toistaiseksi tarkoittaisi sitä, että Pohjois-Irlanti ja Britannia kuuluisivat eri arvonlisäverojärjestelmään.
 DUP vastustaa rajaratkaisua
 Neuvottelijoiden ratkaistessa ongelmaa Pohjois-Irlannin unionistit asettuivat vastustamaan rajaratkaisua, koska he katsovat sen erottavan heidät emämaasta Britanniasta.
 Eu ehdotti tullirajaa Irlannin merelle alun perin. Se on yksinkertaisin tapa ratkaista tavaroiden tarkastaminen. Tarkastukset tehtäisiin satamissa eikä Irlannin saarelle nousisi rajaa, jota Irlanti ja EU ovat vastustaneet Pohjois-Irlannin rauhansopimuksen vastaisena.
 Britannian edellinen pääministeri  Theresa May  vastusti raivokkaasti merelle vedettävää tullirajaa pitäen sitä poliittisesti kestämättömänä ajatuksena. Se olisi erottanut Pohjois-Irlannin emämaasta eli Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
 Johnsonille ratkaisu näyttää kelvanneen, mutta Johnson ei ole saanut Pohjois-Irlannin unionisteja taakseen viime päivien pitkien neuvottelujenkaan jälkeen.
 DUP on ollut konservatiivien vähemmistöhallituksen tukipuolue kymmenellä kansanedustajallaan parlamentissa, mutta brexit-riitelyn edetessä Johnsonin enemmistö on huvennut ja häneltä puuttuu peräti 45 kansanedustajaa tarvittavaan enemmistöön.
 Konservatiivien kovan brexit-linjan siiven kanta Johnsonin sopimustavoitteeseen on myös epäselvä.
 Joka tapauksessa saadakseen läpi mitään sopimusta parlamentissa Johnson tarvitsee ääniä oppositiosta eli työväenpuolueen brexit-kannattajilta. Liberaalit tekevät kaikkensa saadakseen toisen kansanäänestyksen.
 DUP on menettänyt enemmistönsä Pohjois-Irlannissa, eikä se ole enää vaa'ankieliasemassa Westminsterissä, mutta sen poliittinen merkitys on valtava.
 Onko Johnson se pääministeri, joka jakaa maansa, kysyvät unionistit. Kun puolue veti tukensa pois Theresa Maylta, Mayn päivät pääministerinä olivat päätetyt. Johnsonin voi käydä samoin, koska ilman DUP:n ääniä Johsonilla ei ole mitään mahdollisuuksia saada sopimusta läpi parlamentissa vaikka oma konservatiivipuolue pysyisikin rivissä.
 Neuvottelut jatkuvat torstaina
 EU-maiden suurlähettiläät saivat tilannekatsauksen pääneuvottelijaltaan  Michel Barnierilta  illalla, minkä jälkeen Barnier totesi, että töitä jatketaan yhä ja neuvottelut jatkuvat torstai-aamuna. Torstaina iltapäivällä EU-johtajat kokoontuvat huippukokoukseen ja tavoite on saada läpi sopimus, jonka pääministeri Johnson voi viedä äänestykseen kriisi-istuntoon lauantaiksi kutsuttavalle parlamentille.
 Mikäli sopimusta ei ole, Johnson on lupautunut noudattamaan parlamentin kynäilemää lakia eli hakemaan jatkoaikaa eropäivälle, joka on lokakuun lopussa. Jos sopimus ei mene läpi, Johnson joutuu hakemaan jatkoaikaa.
 EU:n puolella erityisesti Ranska on kiristänyt kantaansa jatkoajan suhteen. Jos Johnsoninkin yritys erosopimuksesta karahtaa kiville Britannian sisäpoliittisen riitelyn takia, on EU:n yhä vaikeampi löytää perustelut jatkoajalle.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ja Saksan liittokansleri  Angela Merkel  sanoivat keskiviikkona Tolousessa, että he haluavat uskoa sopimuksen syntyyn.
 Lue myös:
 Brexitin taustalla vuosikymmenten Eurooppa-inho: Jo 40 vuotta sitten Britannian pääministeri ilmoitti haluavansa rahansa takaisin (15.10.)

Analyysi: Brexit-sopu lähellä, mutta kuitenkin vielä kaukana


Summary: Aluehallinnon johtaja: "Mielenosoitusten tulisi olla rauhanomaisia" - yhteenottoja jo kolmena peräkkäisenä iltana.

Barcelonaa ravistelleiden väkivaltaisten yhteenottojen on loputtava välittömästi, vaatii Katalonian aluehallinnon johtaja  Quim Torra .
 Hänen mielestään väkivaltaisuudet vahingoittavat separatistiliikkeen imagoa. Hänen mukaansa kaduilla nähtävien tapahtumien kaltaisia toimia ei sallita, eikä autojen polttamiseen ja vandalismiin ole syytä tai oikeutusta.
 Mellakoinniksi kärjistyneet mielenosoitukset alkoivat maanantaina sen jälkeen, kun Espanjan korkein oikeus langetti 9–13 vuoden vankilatuomiot yhdeksälle Katalonian itsenäistymishankkeen johtajalle.
 – Me emme salli kaduilla nähtävien kaltaisia välikohtauksia. Tämän täytyy loppua juuri nyt. Ei ole mitään syytä tai oikeutusta autojen polttamiselle, tai millekään muullekaan vandalismille, hän sanoi.
 Torra esitti vaatimuksensa vain muutama tunti sen jälkeen, kun Espanjan pääministeri  Pedro Sanchez  esitti hänelle suoran pyynnön tuomita väkivaltaisuudet. Hän toivoi Torran tuomitsevan väkivaltaiset yhteenotot hyvin selkeästi ja ilman selityksiä. Hän ei ollut aiemmin tätä vielä tehnyt.
 – Mielenilmausten tulisi olla rauhanomaisia. Me emme voi antaa soluttautuvien ja lietsovien ryhmien vahingoittaa miljoonien katalaanien liikkeen imagoa, Torra sanoi televisioidussa puheessa.
 Pääministeri harkitsee itsehallinnon kumoamista
 Barcelonassa järjestettiin keskiviikkona mellakoita jo kolmantena peräkkäisenä iltana. Myös muissa Katalonian kaupungeissa oli määrä järjestää mielenilmauksia keskiviikkona.
 Espanjan poliisi kertoi keskiviikkona pidättäneensä Kataloniassa edellisen yön aikana yli 50 ihmistä väkivaltaisuuksien takia.
 Maanantaina mielenosoittajat valtasivat muun muassa Barcelonan lentokentän, minkä vuoksi lentoja peruttiin. Maanantaisissa mielenosoituksissa loukkaantui pelastushenkilöstön mukaan hieman yli 130 ihmistä. Poliisin mukaan Katalonian itsenäisyyden kannattajat järjestivät tiistaina istumamielenosoituksia Espanjan hallinnon rakennuksien luona useissa eri kaupungeissa. Esimerkiksi Barcelonassa mieltään osoitti arviolta 40 000 ihmistä ja Gironassa arviolta 9 000, poliisi kertoo.
 Poliisin mukaan mielenilmaukset yltyivät useissa kaupungeissa yhteenotoiksi viranomaisten kanssa.
 Espanjan pääministeri Sanchez pitää yhtenä vaihtoehtona Katalonian itsehallinnon väliaikaista kumoamista vastauksena viime päivien mellakoille. Esikuntansa mukaan Sanchez ei sulje pois mitään vaihtoehtoa.
 Hänen edeltäjänsä konservatiivipuolue PP:n  Mariano Rajoyn  hallitus hajotti Katalonian alueparlamentin ja määräsi alueelle uudet vaalit toissa vuonna epäonnistuneen itsenäistymisyrityksen jälkeen.
 Tuhannet marssivat vapauden puolesta
 Katalaaniseparatistit aloittivat keskiviikkoaamuna sadan kilometrin mittaisen vapausmarssin.
 – Tämän (marssin) tavoitteena on näyttää, että voimme pysäyttää Katalonian ja osoittaa, että Madridin on tehtävä jotain. Jos se ei tee, on tilanne kohta karannut sen käsistä, kertoi Gironasta tuhansien muiden marssijoiden kanssa liikkeelle lähtenyt 25-vuotias tohtoriopiskelija  Jordi Soler  uutistoimisto AFP:lle.
 Tuhatpäinen marssijoiden joukko vastustaa katalaanijohtajille langetettuja tuomioita. Katalonian itsenäistymistä ajavat aktivistit järjestivät keskiviikkona yhteensä viisi alueellista marssia. Kulkueiden on määrä saapua määränpäähänsä Barcelonaan perjantaihin mennessä.
 Maanteillä marssivien väkijoukkojen on myös määrä aiheuttaa kaaosta liikenteelle yhdellä Espanjan tärkeimmistä talousalueista. Alue, jolla marssijat liikkuvat, on tämän lisäksi tärkeä pullonkaula Espanjan ja Ranskan sekä muun Euroopan välillä kulkevalle liikenteelle.
 Ammattiliitot ovat myös kehottaneet katalonialaisia ryhtymään perjantaina yleislakkoon.
 Lue myös:
 Barcelonan illassa taas mielenosoitus – katso video protesteista

Katalonian aluehallinnon johtaja vaatii loppua väkivaltaisuuksille: "Ei ole mitään syytä autojen polttamiselle"


Summary: Yhteyttä ei löytynyt keisarileikkauksen ja siihen usein liitettyjen allergioiden ja ykköstyypin diabeteksen välillä.

Keisarileikkauksen vaikutus lapsen terveyteen on luultua vähäisempi, selviää tuoreesta tutkimuksesta.
 Tutkimuksessa seurattiin suunnittelemattomalla keisarileikkauksella eli sektiolla syntyneiden lasten terveystietoja varhaislapsuudesta aina teini-ikään saakka. Tutkimuksen mukaan sektio aiheutti vähäisiä terveyshaittoja vastasyntyneille, eikä vaikutusta vastasyntyneiden kuolleisuuteen löydetty.
 Pidemmällä aikavälillä kuitenkin havaittiin, että keisarileikkaus lisää riskiä sairastua astmaan varhaislapsuudesta lähtien.
 Tutkimuksen ovat tehneet VATT:n, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL), Turun yliopiston ja barcelonalaisen Pombeu Fabran yliopiston tutkijat.
 Aiemmat tutkimukset aiheesta puutteellisia
 Akatemiatutkija  Lauri Sääksvuoren  mukaan tutkimuksessa ei sen sijaan löydetty yhteyttä keisarileikkauksen ja siihen usein liitettyjen sairauksien, kuten allergioiden, ykköstyypin diabeteksen tai ylipainon välillä.
 Vaikka asiaa on tutkittu maailmalla laajasti, ei aiemmissa tutkimuksissa ole juurikaan pystytty arvioimaan keisarileikkausten ja lasten terveyden syy-seuraussuhteita. Sääksvuoren mukaan tämä johtuu siitä, että tutkimusasetelmat ovat olleet puutteellisia.
 Yhteyttä keisarileikkauksen ja siihen usein liitettyjen sairauksien välillä ei löytynyt. Martin Valigursky / AOP
 – Aikaisemmin eri yhteyksiä vertaavia tutkimuksia on tehty esimerkiksi vertaamalla alateitse ja keisarileikkauksella syntyneitä lapsia. Tiedetään kuitenkin, että lapset ovat myös muista syistä erilaisia, äidit ovat erilaisia, puhutaan sekoittavaisista tekijöistä. Nyt kehitetyllä menetelmällä voidaan ratkaista aiempiin tutkimuksiin liittyvät ongelmat, Sääksvuori kommentoi STT:lle.
 Sektioita eniten vapaapäivää edeltävänä työpäivänä
 Tutkimuksessa havaittiin myös, että suurimmillaan todennäköisyys joutua suunnittelemattomaan keisarileikkaukseen on vapaapäivää edeltävän työpäivän aikana.
 – Tämä vapaapäivää edeltävä piikki näkyy kaikilla muilla ammattiryhmillä paitsi lääkäreillä, kätilöillä ja sairaanhoitajilla.
 Noin 16 prosenttia lapsista syntyy Suomessa keisarileikkauksella. Antti Kolppo / Yle
 Sääksvuori arvioi, että terveydenhuollon ammattilaisten puuttumista tilastopiikistä voi selittää se, että heidän tapauksissaan sektioon ryhtymistä voidaan harkita yhdessä.
 – Jos lääkäri itse synnyttää, niin hän saattaa olla tietoinen mahdollisista riskeistä, mitä leikkaukseen liittyy. Heidän suhteensa ollaan ehkä kärsivällisempiä, ja he ehkä osaavat itse ottaa nämä asiat esille.
 Suomessa noin 16 prosenttia lapsista syntyy keisarileikkauksella. Viime vuonna Suomessa tehtiin THL:n ennakkotietojen mukaan hieman yli 4 300 päivystyksellistä sektiota ja 390 hätäsektiota. Suunniteltuja keisarileikkauksia oli hieman yli 3 100. Päivystyssektio tehdään, jos synnytys ei edisty ja siinä itse leikkaus tapahtuu rauhallisesti. Hätäsektio tehdään äkillisessä hätätilanteessa.
 Tutkimus perustuu viranomaisaineistoihin ja kattaa tiedot yli 1,4 miljoonasta Suomessa vuosina 1990–2014 syntyneestä lapsesta.
 Lue myös:
 Tutkimus: Keisarileikkauksella ja alateitse syntyneillä on erilainen suoliston bakteerikanta – ero hälvenee ensimmäisen ikävuoden aikana
 “Synnytys on lapselle hänen elämänsä vaarallisin hetki” – Mikko Tarvonen on todennäköisesti maailman kokenein kätilö

Tutkimus: Keisarileikkaus lisää lasten astmariskiä – muut vaikutukset terveyteen luultua vähäisempiä


Marokkolainen toimittaja  Hajar Raissouni  pääsi keskiviikkona vapauteen, kun Marokon kuningas  Mohammed VI  armahti hänet kuukauden vankeuden jälkeen.
 28-vuotias Raissouni otettiin kiinni elokuun lopussa ja hänet tuomittiin vuoden vankeustuomioon laittomasta abortista ja avioliiton ulkopuolisesta seksistä syyskuun lopussa.
 Raissouni kiisti aborttisyytökset. Hänen mukaansa häntä hoidettiin sisäisen verenvuodon vuoksi. Tämän vahvisti myös hänen gynegologinsa.
 Marokon oikeusministeriön mukaan kuningas Mohammed VI halusi auttaa pariskuntaa, joka "haluaa perustaa perheen uskontomme ja lakiemme sääntöjen puitteissa, vaikka tekivätkin virheen".
 Raissounin sulhanen sai vuoden ja naista hoitanut lääkäri kahden vuoden vankeustuomion. Lääkäri määrättiin myös kahden vuoden hoitokieltoon osallisuudesta rikokseen ja laittoman abortin suorittamisesta. Myös klinikalla työskennelleet lääkärin avustaja ja yksi sairaanhoitaja saivat ehdolliset tuomiot. Myös heidät armahdetaan.
 Tapaus suututti ihmisoikeusaktivisteja, jotka pitivät oikeudenkäyntiä poliittisena vainona.
 Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin aluejohtaja  Ahmed Benchemsi  kuvaili tuomiota ”mustaksi päiväksi vapaudelle Marokossa”.
 Lue myös:
 Marokkolainen toimittaja tuomittiin vankilaan abortista – historioitsija: ”Kyse on politiikasta ja kostosta yhtä perhettä kohtaan” (1.10.)

Abortista vankilaan tuomittu toimittaja Hajar Raissouni vapautettiin Marokossa


Summary: Trump lähetti kirjeen kolme päivää päätöksestään vetää yhdysvaltalaisjoukot Pohjois-Syyriasta. Keskiviikkona edustajainhuone tuomitsi virallisesti ratkaisun.

Valkoinen talo julkaisi keskiviikkona Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  Turkin presidentille  Recep Tayyip Erdoganille  lähettämän kirjeen. Kirje on päivätty lokakuun 9. päivälle. Trump päätti vetää joukkonsa pois Pohjois-Syyriasta kolme päivää aiemmin.
 CNN julkaisi  Trumpin kirjeen sivuillaan. Vapaasti suomennettuna kirjeessä sanotaan seuraavaa:
 "Hyvä herra presidentti,
 Tehdään hyvä diili! Sinä et halua olla vastuussa tuhansien ihmisten teurastamisesta ja minä en halua olla vastuussa Turkin talouden tuhoamisesta – ja minä kyllä tuhoan sen. Olen jo antanut siitä pienen maistiaisen pastori Brunsonin kohdalla.
 Olen työskennellyt kovasti ratkaistakseni joitakin ongelmiasi. Älä petä maailmaa. Voit tehdä loistavan sopimuksen. Kenraali Mazloum on suostuvainen neuvotteluihin kanssasi ja hän on valmis tekemään myönnytyksiä, joita he eivät koskaan aiemmin olisi tehneet. Liitän luottamuksella kopion hänen kirjeestään minulle, jonka juuri sain.
 Historia muistaa sinut hyvällä, jos saat tämän hoidettua hyvällä ja humaanilla tavalla. Se muistaa sinut paholaisena, jos hyviä asioita ei tapahdu. Älä ole kova jätkä. Älä ole hölmö!
 Soitan sinulle myöhemmin.
 Vilpittömästi,
 Donald Trump"
 Kirjeessä mainittu pastori Brunson on presbyteriaanisen kirkon pastori  Andrew Brunson . Hänet vangittiin Turkissa vallankaappausyrityksen jälkeisissä puhdistuksissa vuonna 2016. Brunson asui Turkissa 90-luvun puolivälistä alkaen.
 Erdogan olisi halunnut vaihtaa Brunsonin Yhdysvalloissa maanpaossa asuvaan  Fethullah Güleniin , joka ajautui Erdoganin kanssa välirikkoon vuonna 2013. Lopulta Turkki myöntyi vapauttamaan Brunsonin Yhdysvaltain asettamien talouspakotteiden jälkeen.
 Kenraali Mazloum on kurdijohtoisten SDF-joukkojen johtaja kenraali  Mazloum Kobani Abdi .
 Trump pysyi päätöksensä takana
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Trump sanoi keskiviikkona, että hänellä ei ole mitään sitä vastaan, että Venäjä auttaa Syyriaa konfliktissa Turkin kanssa. Hän pysyi edelleen päätöksensä takana vetää joukot pois Pohjois-Syyriasta. Veto oli Trumpin mukaan "strategisesti loistava".
 Trump tapasi lehdistöä keskiviikkona Valkoisessa talossa yhdessä tapaamansa Italian presidentin  Sergio Mattarellan  kanssa. Trumpin mukaan kurdit "eivät ole enkeleitä". Hän sanoi myös, että Venäjän tukeman Syyrian hallituksen joukkojen ja Turkin pitää ehkä "tapella ratkaisu".
 – Meidän sotilaamme eivät ole enää vaarassa. Eikä heidän pidäkään olla, kun kaksi valtiota taistelee maa-alueesta, jolla ei ole mitään tekemistä meidän kanssamme. Syyria voi saada jotain apua Venäjältä. Se on ihan hyvä. Se on paljon hiekkaa., Trump sanoi.
 Edustajainhuone tuomitsi virallisesti Trumpin ratkaisun
 Yhdysvaltain edustajainhuone tuomitsi virallisesti Trumpin päätöksen vetää Yhdysvaltain joukot Pohjois-Syyriasta Turkin hyökkäyksen tieltä.
 Edustajainhuone hyväksyi päätöslauselman selvästi äänin 354–60. Kannanoton puolella oli demokraattien ohella myös valtaosa republikaaneista.
 Päätöslauselmassa sanotaan, että edustajainhuone vastustaa päätöstä lopettaa Yhdysvaltain toimet Turkin sotilasoperaatioiden estämiseksi Syyrian kurdijoukkoja vastaan. Päätöslauselmassa myös vaaditaan Turkkia lopettamaan heti sotatoimet alueella.
 Erdogan tapaa Pencen torstaina
 Presidentti Erdogan muutti keskiviikkona mielensä ja aikoo sittenkin tavata Yhdysvaltain varapresidentin  Mike Pencen . Aiemmin Erdogan sanoi, ettei aio tavata Penceä ja ulkoministeri  Mike Pompeota , vaikka nämä olivat tulossa Turkkiin.
 – He tapaavat virkaveljensä. Minä puhun, kun (presidentti Donald) Trump tulee, Erdogan sanoi Sky Newsille aiemmin.
 Pencen ja Pompeon on torstaisessa tapaamisessa tarkoitus painostaa Turkkia lopettamaan hyökkäys kurdijoukkoja vastaan Pohjois-Syyriassa.
 Erdogan tapaa ensi viikolla myös Venäjän presidentin  Vladimir Putinin . Kremlin mukaan Putin kutsui Erdoganin Venäjälle "työvierailulle lähipäivinä" ja Erdogan hyväksyi kutsun.
 Lue myös:
 Turkin hyökkäys Syyriaan alkoi viikko sitten – näin se on edennyt (16.10.)
 Venäjä pyrkii ottamaan välittäjän roolin Lähi-idässä – "Syyria on sotilaallinen näköalapaikka" (16.10.)
 Turkin Erdoğan: Turkki ei tule koskaan julistamaan tulitaukoa Koillis-Syyriaan – Putin kutsui Moskovaan (16.10.)

Valkoinen talo julkaisi presidentti Trumpin kirjeen Turkin Erdoganille: "Älä ole kova jätkä. Älä ole hölmö!"


Summary: Ylen koltansaamenkielinen toimittaja Sara Wesslin on samalla listalla ilmastoaktivisti Greta Thunbergin kanssa.

Britannian yleisradioyhtiö BBC on listannut sata innoittavinta ja vaikutusvaltaisinta naista maailmassa. Yksi valituista on kolttasaamelainen toimittaja  Sara Wesslin.
 Ivalossa asuva Wesslin on BBC:n mielestä aktiivisesti toiminut ja edesauttanut saamen kielen elvyttämistä Suomessa.
 Hän on Yleisradion koltansaamenkielinen toimittaja. Koltankielisiä toimittajia on maailmassa yhteensä vain kaksi.
 Sara Wesslin kuuli BBC:n listalle pääsemisestä aamulla.
 – Hienoltahan se tuntuu. En ole tämänkaltaista tunnustusta saanut aikaisemmin.
 Satojen naisten joukossa on taiteilijoita, urheilijoita, poliitikkoja ja tutkijoita. Yksi kuuluisimmista on ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg.
 – Sanattomaksi vetää, minkälaisten ihmisten joukkoon olen päässyt. Mukana on perusihmisoikeuksien puolesta taistelevia ja yksi vesiaktivisti, joka tekee työtä sen eteen, että maailmassa olisi puhdasta vettä, Wesslin sanoo.
 Voit lukea BBC:n artikkelin  tästä .
 Koltansaame uhanalainen kieli
 Saamelaiset ovat Euroopan ainoa alkuperäiskansa. Kolmesta Suomessa puhutusta saamenkielestä inarinsaame ja koltansaame ovat pitkään olleet katoamassa. Koltansaamen taitajia on enää noin kolmesataa, inarinsaamen taitajia arviolta vähän enemmän.
 Eniten Suomessa on pohjoissaamea puhuvia.
 Sara Wesslinin mielestä BBC:n vaikutusvaltaisimpien naisten listalle pääseminen on tärkeä tunnustus myös koko kulttuurille.
 – On hienoa, että näin pieni vähemmistökulttuuri pystyy nousemaan tällä tavalla esille. Ei ole itsestäänselvää, että kielemme on yhä elossa. Se on tosi iso asia.

BBC listasi vaikutusvaltaisimmat naiset: Mukana kolttasaamelainen Suomesta


Summary: Välitavoite 400 saimaannorpasta saavutettiin etuajassa.

Saimaannorppien määrä jatkaa hidasta kasvua. Metsähallituksen tuoreimman arvion mukaan Saimaalla elää noin 410 norppaa.
 Saimaannorpan suojelustrategiassa ja toimenpidesuunnitelmassa oli asetettu tavoitteeksi, että vuonna 2025 norppia olisi 400. Tämä välitavoite on nyt ylittynyt.
 Tänä vuonna Saimaalle syntyi 88 saimaannorpan poikasta eli kuuttia. 80 kuutin määrä on ylitetty jo neljänä perättäisenä vuotena.
 Tuore arvio norppakannan koosta perustuu alueittain tehtyyn pesintäanalyysiin. Siinä hyödynnettiin vuosien 2018–2019 pesätietoja, syntyneiden kuuttien määrää sekä havaintoja jäällä lepäävistä norpista.
 Vuonna 2018  saimaannorppakannan kooksi  arvioitiin 380–400 yksilöä.
 Norpan elinalue kattaa lähes koko Saimaan
 Saimaannorppakanta on kasvanut vakaasti vuodesta 2010, jolloin Saimaalla arvioitiin elävän noin 270 norppaa.
 Saimaannorpan elinalue kattaa nyt lähes koko Saimaan. Kanta on hyvin hajanainen ja vain kahdella lisääntymisalueella Pihlajavedellä ja Haukivedellä on noin sata norppaa.
 Norppien määrän kasvun ovat mahdollistaneet kalastusrajoitukset, apukinosten kolaaminen vähälumisina talvina sekä häiriöttömän pesinnän turvaaminen.
 Saimaannorppa on edelleen erittäin uhanalainen.

Saimaalla elää nyt 410 norppaa – kanta jatkaa hidasta kasvua


Summary: Liikenneministeri Sanna Marin on aiemmin arvioinut, että alkuperäinen laki kevytautoista voidaan joutua kumoamaan.

Eduskunta on hyväksynyt selvin lukemin hallituksen esityksen kevytautoista. Tämän johdosta kevytautojen tuleminen liikenteeseen lykkääntyy ainakin vuodella.
 Hallituksen esityksen puolesta äänesti 105, vastaan 35 ja poissa oli 59 kansanedustajaa.
 Äänestys kevytautoista viiväistyi hieman, koska kansanedustajia täynnä ollut hissi jumittui eduskunnassa.
 Puhemies  Tuula Haatainen  (sd.) päätti viivästyttää äänestystä muutamalla minuutilla, mutta lopulta hississä olleet 10 edustajaa eivät ehtineet mukaan äänestykseen.
 Alkuperäisen lain mukaan 15-vuotiaiden piti päästä kevytautojen rattiin marraskuussa. Liikenneministeri  Sanna Marin  (sd.) teki lain voimaantulon suhteen äkkijarrutuksen syyskuun alussa, jolloin hän arvioi Ylen haastattelussa, ettei lakia saada korjattua aivan pienillä muutoksilla.
 Lykkäämisen syynä on EU-komission huomautus, jonka mukaan kansallisesti suunniteltu kevytautolainsäädäntö ei ole EU-oikeuden vaatimusten mukainen. Lain säätäminen ilman komission siunausta voisi johtaa merkittäviin vahingonkorvausvaatimuksiin, jossa maksajana olisvat suomalaiset veronmaksajat.
 Marin on arvioinut, että alkuperäinen laki kevytautoista voidaan joutua jopa kumoamaan. Tämä tarkoittaisi käytännössä sitä, etteivät 15–17-vuotiaat pääsisi kevytauton rattiin missään vaiheessa.
 Tilanne on siinä mielessä erikoinen, että viime hallituskaudella kevytautolaki meni selvästi läpi eduskunnassa. Nyt suurin osa kansaedustajista on lykkäämässä lain voimaantuloa.
 Lain taustalla on ollut huoli mopoautoa käyttävien nuorten turvallisuudesta. Huolen nosti pintaan etenkin helmikuussa 2017 Sastamalassa sattunut tapaus, jossa kaksi nuorta kuoli, kun henkilöautolla ajanut mies törmäsi tahallaan mopoautoon.
 Oikaisu 16.10.2019 kello 23:29: Jutusta on korjattu kohtaa, jossa kerrottiin kansanedustajien jumiutumisesta hissiin. Edustajat eivät lopulta ehtineet äänestykseen.
 Lue lisää:
 Oikeusoppinut: Kevytautot selkeästi EU-oikeuden vastaisia, laki tulisi kumota – "Poliitikkojen toiminta erikoista, en muista vastaavaa"
 Sanna Marin: Kevytautot sallivat lait joudutaan ehkä kumoamaan – "Komission huomautus on vakava"
 Kevytautot eivät pääsekään liikenteeseen marraskuussa, lain voimaantuloon vuoden lykkäys

Eduskunta hyväksyi hallituksen esityksen kevytautoista selvin lukemin – kevytautojen tuleminen liikenteeseen lykkääntyy ainakin vuodella


Summary: Surmasta syytetyn katsotaan syyllistyneen rikokseen ja hän pysyy edelleen vangittuna.

Pohjanmaan käräjäoikeus on päättänyt lähettää Laihian surmasta syytetyn naisen mielentilatutkimukseen. Syytetty oli itse sitä pyytänyt ja syyttäjä puolsi pyyntöä. Käräjäoikeus katsoo välituomiossaan, että syytetty on menetellyt syytteessä kuvaillulla tavalla ja rikoksen vakavuuden takia hän pysyy edelleen vangittuna.
 Varsinainen tuomio surmasta annetaan myöhemmin. Vasta silloin käräjäoikeus ottaa kantaa siihen, mihin rikokseen syytetty on syyllistynyt. Kihlakunnansyyttäjä vaati naiselle tuomiota taposta.
 Surmatyö tapahtui jo vuosi sitten kesällä
 60-vuotias nainen löytyi vuoden 2018 heinäkuussa kuolleena kotoaan Laihialla. Uhri oli menehtynyt tukehtumiseen.
 Poliisi vangitsi teosta epäiltynä vuonna 1971 syntyneen naisen toukokuussa 2019. Heinäkuussa  poliisi kertoi , että teon motiiviksi epäiltiin mustasukkaisuutta ja kolmiodraamaa.  Syyttäjän mukaan  surmatyön taustalla on epäillyn pettymys siihen, että mies ei lupauksista huolimatta muuttanut uhrin luota epäillyn luo.
 Nainen on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen. Asiassa oli aiemmin epäiltyinä myös kaksi miestä, mutta heidän osaltaan syyttäjä teki syyttämättäjättämispäätökset.
 Aiheesta aiemmin:
 Laihian surman käsittely alkoi Pohjanmaan käräjäoikeudessa – syyttäjä vaatii 1971 syntyneelle naiselle vankeutta
 Nainen sai syytteen taposta Laihialla – 60-vuotias nainen surmattiin vuosi sitten

Pohjanmaan käräjäoikeus: Laihian surmasta syytetty nainen mielentilatutkimukseen


Summary: Syyrian sotaa seuraava Syrian Observatory for Human Rights järjestö kertoi illalla, että Venäjän sekä Syyrian hallinnon joukot olivat edenneet Kobanin rajakaupunkiin.

Turkin hyökkäys Pohjois-Syyriassa lopetetaan, jos kurditaistelijat laskevat aseensa ja vetäytyvät Turkin suunnittelemalta puskurivyöhykkeeltä, sanoi Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  keskiviikkona. Erdoğan sanoi kurdeilla olevan aikaa keskiyöhön asti.
 Hän sanoi kuitenkin, että Turkki ei lopeta operaatiotaan ennen kuin Turkin turvavyöhykkeeksi kutsuma alue on perustettu. Vyöhykkeestä ei Turkin johtajan mukaan neuvotella. Turkilla ei myöskään ole aikeita neuvotella kurdien kanssa, joita se pitää terroristeina.
 Erdoğanin mukaan kurditaistelijoiden vetäytyminen olisi nopein tapa ratkaista ongelma Syyriassa.
 Erdoğan kieltäytyi aiemmin keskiviikkona tapaamasta Yhdysvaltain varapresidenttiä  Mike Penceä.  Pence sekä ulkoministeri  Mike Pompeo  johtavat Yhdysvaltain delegaatiota, joka matkusti keskiviikkona Turkkiin.
 Myöhemmin tänään tilanne kuitenkin muuttui, ja Erdoğanin kerrotaan aikovan tavata Pencen torstaina. Muutoksesta kertoi Erdoğanin viestintäpäällikkö  Fahrettin Altun  Twitterissä. Hän julkaisi tviittinsä yhteydessä videon, jolla Erdoğan vahvistaa asian.
 Erdoğan ihmettelee Trumpin tviittejä
 Erdoğan kommentoi keskiviikkona, ettei Turkki enää pysy perässä Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  tviiteistä.
 – Kun tarkastelemme herra Trumpin tviittejä, emme enää pysy perässä, sanoi Erdoğan turkkilaistoimittajille.
 Tiistaina  Erdoğan ilmoitti Trumpille , että Turkki ei tule koskaan julistamaan tulitaukoa Koillis-Syyriaan, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Yhdysvallat asetti  tiistaina talouspakotteita Turkille. Kohteena ovat puolustusministeriö ja energia- ja luonnonvaraministeriö. Erdoğanin viestintäpäällikkö kertoi illalla Turkin valmistelevan vastapakotteita Yhdysvalloille.
 Presidentti Trump toisti alkuillasta Suomen aikaa jälleen kantansa, että konflikti on Turkin ja Syyrian välinen. Trump ei näe mitään ongelmaa siinä, että Venäjä tukee Syyrian hallinnon joukkoja. Presidentin mukaan talouspakotteiden asettaminen Turkille on parempi kuin se, että Yhdysvallat sotii alueella.
 Trump totesi lisäksi, että Kurdistanin työväenpuolue PKK on "todennäköisesti pahempi terroriuhka kuin Isis".
 Turkin ja Syyrian raja-alue, Turkin haluama turvallisuusvyöhyke Leena Luotio / Yle
 Venäjän joukkojen kerrotaan edenneen lähelle Kobania
 Turkki aloitti operaationsa 9. lokakuuta saadakseen raja-alueelle vyöhykkeen.
 Operaatiossa on kuollut yli 70 siviiliä, kertoo Al-Arabiya-kanava Tassin mukaan. Al-Arabiyan mukaan 300 000 ihmistä on paennut kodeistaan alueella.
 Kremlin tiedottaja  Dmitri Peskovin  mukaan Turkin ei tule vaarantaa poliittista prosessia maassa ja sen operaatio tulisi olla rajoitettu.
 Venäjä tukee Syyriassa presidentti  Bashar al-Assadin  joukkoja, mutta sanoo Turkilla olevan oikeus puolustaa itseään. Al-Assad ja kurdijoukot tekivät ilmeisesti sopimuksen sunnuntaina, jonka jälkeen  Syyrian hallituksen joukot  valtasivat kaupunkeja maanantaina.
 Syyrian sotaa seuraava Syrian Observatory for Human Rights järjestö kertoi illalla, että Venäjän ja Syyrian hallituksen joukot olivat siirtyneet Kobaniin. Kobani sijaitsee aivan Turkin rajan läheisyydessä.
 Yhdysvallat on tällä viikolla vetänyt viimeisiä joukkojaan pois Koillis-Syyriasta. Illalla Yhdysvallat ilmoitti, että sen joukot ovat poistuneet Tabqahista ja Raqqasta sekä Lafargen sementtitehtaalta, joka sijaitsee Kobanin ja Ain Issan kaupungin välimaastossa.

Erdoğan tapaa sittenkin Yhdysvaltain varapresidentin – Trump: "PKK todennäköisesti pahempi kuin äärijärjestö Isis"


Summary: Tutkijan mukaan päihdeongelmaiset tarvitsevat enemmän konkreettisia ja arkeen jalkautuvia tukipalveluita.

Ymmärretäänkö päihteidenkäyttäjien ongelmia riittävästi? Tätä pohdiskelee huumehaittojen vähentämistä ja huumehoitoa tutkinut valtiotieteiden tohtori  Riikka Perälä   Radio Suomen päivässä .
 Hän haluaa herätällä päihdeasiantuntijoita, tutkijoita ja päättäjiä pohtimaan, että tarvitsemmeko uuden "Marraskuun liikkeen" parantamaan huumeriippuvaisten asemaa.
 Perälän mukaan liike keskittyisi ajamaan päihdeongelmiin liittyviä perusoikeuskysymyksiä politiikan, tutkijoiden sekä sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisten laaja-alaisen yhteistyön keinoin.
 Päihteidenkäyttäjillä on usein taustalla moniongelmaisuutta ja monia yrityksiä lopettaa päihteiden käyttöä. He törmäävät tilanteeseen, että vaikka tahtoa olisi, lopettaminen ei ole niin helppoa kuin voisi olettaa.
 Yleinen harhaluulo on, ettei päihdeongelmaisilla ole motivaatiota hakeutua palvelujen pariin. Perälän mukaan monet yrittävät päästä niihin osallisiksi, mutta he eivät välttämättä saa tarvitsemaansa tukea.
 Perälä on haastatellut huumeidenkäyttäjiä osana tutkimustaan. He kokevat hyvin usein häpeää ja tuntevat olevansa ulkopuolisia muusta yhteiskunnasta. He myös syyttävät itseään siitä, miten he ovat onnistuneet sotkemaan asiansa.
 – Yksi sanoi minulle olevansa "enemmän apina kuin ihminen." Tämä on hyvin voimakas kokemus erilaisuudesta ja yhteiskuntaan kuulumattomuudesta, Perälä tuumii.
 Marraskuun liikkeen uusi nousu?
 1960-luvun lopulla vaikuttanut Marraskuun liike oli rauhanjärjestö Sadankomitean liike, jonka tavoittena oli kohentaa mielisairaiden, vankien ja asunnottomien elinoloja. Tunnettuja marraskuulaisia olivat esimerkiksi poliitikot  Ilkka Taipale  ja  Claes Andersson .
 Perälän mukaan uuden Marraskuun liikkeen tulisi keskittyä huumeongelmaan liittyvän häpeän poistamiseen. Päihdeongelmaiset kokevat hänen mukaansa sosiaali- ja terveyspalveluissa paljon käytös- ja järjestyshäiriöistä johtuvaa kuria ja kontrollia, jotka eivät välttämättä kuuluisi näihin palveluihin.
 Perälän mukaan kysymys kuuluukin miten tulisi toimia ihmisten kanssa, jotka eivät välttämättä pysty kontrolloimaan käytöstään palveluiden parissa?
 – Siinä on aina kyse kohtaamisesta. Olen nähnyt kadulla holtittoman ja vaarallisen oloinen henkilön rauhoittuvan, kun hän tapaa ammattilaisen, joka tietää miten kohdata ihmisiä. Palveluiden tulisikin jalkautua tapaamaan ihmisiä siellä, missä he oikeasti ovat.
 Lisää matalan kynnyksen palveluja, elämänhallinnan opettamista, kuntoutusta ja arjen tukea. Näitä tarvitaan Perälän mukaan nykyistä enemmän.
 – Päihdepalveluita voidaan antaa toimintakyvyn ylläpitämiseen ja suurkulutuksen vähentämiseen, kuten laissa lukee. Vaikka täysi raittius ei olisi realistinen tavoite, niin kuntoutus voisi pistää pahimman kierteen poikki. Tämä veisi ihmistä askeleen eteenpäin.

"Enemmänhän mä olen apina kuin ihminen" – Poistaisiko uusi Marraskuun liike huumeriippuvaisten kokemaa häpeää?


Summary: Kuivakäymälä vesivessan sijaan on harvinainen julkisissa tiloissa. Saaristokouluun sellaista suunnitellaan ekologisuus mielessä.

Miltä kuulostaisi kuivakäymälä koulussa?
 Se saattaa olla todellisuutta tulevaisuudessa Naantalissa, Velkuan uudessa koulussa. Palvan saarella sijaitseva vanha koulu puretaan ja uuden rakentaminen samalle paikalle alkaa ensi vuonna.
 Palvan saarella ei ole yleistä viemäriä ja koulun nykyinen jätevesikäsittely on kehno. Tähän asti jätevedet on laskettu mereen.
 Mitä siis tilalle?
 – Uuden koulun suunnittelussa halutaan ottaa mahdollisimman paljon huomioon ekologisuus. Kuivakäymälä istuisi suunnitelmaan loistavasti, sanoo Velkuan koulunjohtaja  Päivi Soukka .
 Velkuan koulunjohtaja Päivi Soukka pitää hienona asiana, jos yli 100-vuotiaiden ulkohuussien tilalle saadaan uudet kuivahuussit. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Kuivakäymälä ei ole saanut suosiota
 Kuivakäymälässä jätöksiä ei huuhdella vedellä, vaan ne kerääntyvät omaan säiliöönsä.
 Jätökset voidaan jatkokäsitellä eri tavoin, esimerkiksi kompostoida, siirtää pois tai kuivata.
 Kuivakäymälä on Suomessa vielä melko harvinainen julkisissa tiloissa. Niitä on Suomessa vain muutamia.
 Maaseudullakin kuivakäymälä on innostanut vain harvoja jätevesijärjestelmän uusijoita. Tämän kuun lopussa vesistöjen lähellä olevien kiinteistöjen jätevesijärjestelmät pitää saattaa uuden asetuksen mukaiseen kuntoon.
 – Paljon on vielä tekemättä. Puhelin on soinut aika paljon. Mökkiläiset esimerkiksi ovat kyselleet, mitä juuri heidän kannattaisi tehdä, sanoo Pyhäjärvi-instituutin suunnittelija  Henna Ryömä .
 Ryömä arvioi, että kuivakäymälä ei ole Satakunnassa ollut erityisen suosittu vaihtoehto.
 – Ehkä se on tottumiskysymys. Urakkaa tuntuu riittävän lokakuun lopun jälkeenkin, hän arvioi.
 Velkuan vanhat ulkohuussit yli satavuotiaita
 Velkuan koululla on hiljattain käynyt Naantalin kaupungin väkeä, suunnittelijoita ja kuivakäymäläasiantuntijoita vierailulla pohtimassa käymälävaihtoehtoja.
 Mutta miksei uuteen kouluun rakennettaisi tavallista vesivessaa?
 – Velkuan uuden koulun suunnittelussa halutaan kunnioittaa yli satavuotiaan kouluperinteen arvoa. Haluamme rakentaa sellaisen koulun, joka on kestävä. Jos nyt paikalla olevat yli satavuotiaat ulkohuussit päivitettäisiin kuivakäymälöiksi, ne voisivat kestää jopa 150 vuotta, Velkuan koulunjohtaja Päivi Soukka sanoo.
 Vanhat ulkohuussit ovat olleet Velkuan koululla jo 109 vuotta. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Miten oppilaat suhtautuvat huussiin?
 Vielä 1960-luvulla ulkohuussit olivat kouluissa yleisiä. Velkuan koululla on tällä hetkellä ulkohuusseja, jotka ovat olleet paikalla jo 109 vuotta.
 – Niiden päivittäminen uuteen uskoon ei teknisesti olisi mahdotonta. Uuden kuivahuussin tekeminen vanhan ulkohuussin paikalle ei olisi hankalaa, Päivi Soukka kertoo.
 Mutta miten sisävessoihin tottuneet oppilaat ottaisivat vastaan ulkohuussin käyttämisen koulupäivien aikana?
 – Meillä on tosi paljon ulkona tapahtuvaa opetusta, muun muassa metsäluokka läpi vuoden. Haaveissa on uuden koulun myötä, että koulun lähiluonto toimisi liikuntapaikkana. Siihen tämä suunnitelma osuisi oikein loistavasti.
 Lue lisää:
 Vedettömät pisuaarit säästävät miesten vessoissa vettä jopa 50 prosenttia – Oulussa ne ratkaisivat nuuskaongelmat
 Nyt alkavat olla viimeiset hetket hoitaa mökin jätevesijärjestelmät kuntoon – "Kyllä tässä maassa riittää kaivureita ja urakoitsijoita"
 Kymmenettuhannet syrjäkylien jätevesiremontit myöhästyvät – siirtymäaikaa jäljellä enää reilu vuosi

Koulun vessaksi kuivahuussi? Naantalin Velkuan koulussa se saattaa olla lähitulevaisuudessa todellisuutta


Summary: Pingviinit lämmittelevät, kalmari välkehtii ja ankeriaat huojuvat. Luontokuvakisassa maapallo näyttää hämmästyttävimmät puolensa.

Mikään ei voi enää pelastaa säikähtänyttä murmeliparkaa, kun tiibetinkettu on iskenyt siihen silmänsä. Murmelin viimeisen hetken taltioi  Yongqing Bao  Kiinan Qilian-vuorilla. Kuva voitti pääpalkinnon  Wildlife Photographer of the Year  -kilpailussa, jonka järjesti Lontoon luonnontieteellinen museo.
 Luontokuvakilpailuun tuli lähes 50 000 kuvaa. Eri kategorioissa palkittiin huikaisevia otoksia ympäri maailmaa.
 Audun Rikardsen/Wildlife Photographer of the Year
 Maakotka ikuistettiin Norjan rannikolla, jossa kuvaaja  Audun Rikardsen  näki kolme vuotta vaivaa saadakseen tämän kuvan. Hän oli asentanut puunoksan ja liiketunnistimella varustetun kameran kotkien asuinseudulle.
 Cruz Erdmann/Wildlife Photographer of the Year
 Sepioteuthis lessoniana -kalmari kuvattiin välkehtivänä Indonesiassa.
 Stefan Christmann/Wildlife Photographer of the Year
 Keisaripingviinit lämmittelevät toisiaan vasten Etelämantereella.
 Ripan Biswas/Wildlife Photographer of the Year
 Rapuhämähäkki kohtasi kameran linssin Intiassa. Kuvaaja luuli sitä ensin muurahaiseksi, kunnes laski sen jalat.
 Shangzhen Fan/Wildlife Photographer of the Year
 Pieni chirulauma jätti jälkensä lumeen Kiinassa.
 Thomas Easterbrook/Wildlife Photographer of the Year
 Etelänpäiväkiitäjä kuvattiin Ranskassa.
 Alejandro Prieto/Wildlife Photographer of the Year
 Jaguaarin kuva on heijastettu Yhdysvaltain ja Meksikon väliseen raja-aitaan.
 Max Waugh/Wildlife Photographer of the Year
 Biisoni seisoskelee lumimyrskyssä Yellowstonen luonnonpuistossa Yhdysvalloissa.
 Charlie Hamilton James/Wildlife Photographer of the Year
 Rottaporukka hengailee Manhattanilla New Yorkissa.
 Ingo Arndt/Wildlife Photographer of the Year
 Guanako pistää puumalle kampoihin Chilessä ja onnistuu pakenemaan.
 Daniel Kronauer/Wildlife Photographer of the Year
 Erikoisen mallinen muurahaispesä kuvattiin Costa Ricassa.
 Luis Vilariño Lopez/Wildlife Photographer of the Year
 Tulikuuma laava valuu kohti Tyyntä valtamerta Havajilla.
 David Doubilet/Wildlife Photographer of the Year
 "Ankeriaspuisto" huojuu meren pohjassa Filippiineillä.
 Riccardo Marchgiani/Wildlife Photographer of the Year
 Etiopianpaviaaniemo kantaa poikastaan Simien-vuorten luonnonpuistossa Etiopiassa.

Murmelin kohtalonhetki voitti luontokuvapalkinnon – katso 15 huikaisevaa otosta ympäri maailman


Summary: Pääministeri vakuuttaa eron tapahtuvan 31.10. Parlamentin lauantai-istunto olisi ensimmäinen sitten Falklandin sodan 1982.

Britannian tiellä kohti EU-eroa on vielä monta mutkaa. Oheiseen kalenteriin on koottu tärkeimmät päivämäärät.
 Brexit-tilanteen sekavuudesta kertoo se, että useat kalenterimerkinnät ovat vielä ehdollisia. Esimerkiksi parlamentin ensimmäinen lauantaikokous sitten vuonna 1982 käydyn Falklandin sodan ei ole vielä kiveen hakattu.
 Sinisellä kirjoitetut kommentit ovat  Boris Johnsonin  julkisuudessa esittämiä.
 Leena Luotio / Yle, tiedonhankinta Jussi Nurminen
 Kalenterimerkintöjen lähteinä Britannian parlamentti, EU-komissio, Johnsonin tviitit, BBC, Evening Standard ja The Sun.
 Lisää aiheesta:
 Yle seuraa: Syntyykö sopu Britannian EU-erosta – Tusk: Brexitin ajankohta selvinnee lähituntien aikana
 Brexit ajaa Skotlantia irti Britanniasta: “Olemme pian Suomen kaltainen itsenäinen maa”

Boris Johnsonin brexit-kalenterista löytyy vielä monta jännitysmomenttia – tältä almanakka näyttää


Summary: Uusi musiikkimuseo Fame yrittää erottautua muista museoista teknologialla.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Tästä on kyse Musiikkimuseo Fame avataan 17.10. Museo kertoo suomalaisen musiikin historiasta Museo on auki joka päivä klo 9-21 Aikuisten lippu 25 e Museoon pääsee museokortilla
 Helsingin museotarjonta on nyt kiinnostavampi kuin koskaan, kun Pasilaan avataan torstaina uusi yksityinen musiikkimuseo Fame. Se on laatikkomainen, kaksikerroksinen ja ruosteenvärinen rakennus, joka seisoo kauppakeskus Triplan yhteydessä Pasilan sillalla. Museon näyttelytilat on sijoitettu toiseen kerrokseen, josta avautuu näköala ratapihan yli etelään. Siltabulevardilla katutasossa on museon ravintola.
 Famea on markkinoitu alusta alkaen teknologiavetoisena museona ja sitä se on. Suhteellisen pieni näyttelytila on jaettu lukuisiin pieniin soppeihin, joissa pääsee tutustumaan suomalaisen musiikin historiaan. Teknologialla on kompensoitu jo nyt ahtaalta tuntuvia näyttelytiloja, ja teknologialla Fame yrittää erottua edukseen muista museoista.
 Famesta tekee poikkeuksellisen se, että klassinen musiikki ja populaarimusiikki kulkevat siellä käsi kädessä. Se on ollut Famen sisältöjohtajan  Jere Jäppisen  mukaan merkittävä haaste näyttelyn suunnittelemisessa.
 – Se tekee museosta myös kansainvälisesti ainutlaatuisen, Jäppinen hehkuttaa.
 Museon johdannon on tehnyt elokuvaohjaaja Jouko Aaltonen. Janne Lindroos / Yle
 Nightwish ja Aino Ackté rinnakkain
 Museon ytimessä on kunniagalleria, johon on valittu joukko suomalaisen musiikin keskeisiä vaikuttajia. Galleriaan valitaan joka vuosi uusi jäsen, mutta nyt heitä on 14, ja kaikki ovat saaneet oman vitriinin. Esillä pitäisi siis olla suomalainen musiikin kaikkein tärkeimmät henkilöt ja yhtyeet. Niistä mukaan ovat päässeet  Nightwish ,  Hurriganes  ja  Dallapé -orkesteri ja henkilöistä esimerkiksi  Katri Helena , säveltäjä  Kaija Saariaho  ja oopperalaulaja  Aino Ackté .
 Koska kunniagalleria on nyt täynnä, uudet jäsenet työntävät vanhoja jatkossa syrjään. Se tarkoittaa, että heiltä viedään vitriini.
 Kunniagalleria on poikkeuksellinen siinä, että se esittää taiteilijoita ja yhtyeitä rinta rinnan yli genrerajojen. Maailmalla vastaavat galleriat on useimmiten rakennettu yhden tyylilajin ympärille.
 Kaiken suomalaisen musiikin museota on varmasti ollut myös helpompi myydä rahoittajille.
 Museossa on vaihtuva näyttely, ja ensimmäinen on omistettu populaarimusiikin suomalaisille naisille. On mahdollista, että tulevaisuudessa näyttelyjä vaihdetaan toisten pohjoismaisten musiikkimuseoiden kanssa.
 Fame seisoo Pasilan sillalla kauppakeskus Triplan yhteydessä. Janne Lindroos / Yle
 Pääset kapellimestariksi
 Famen näyttelyn johdannon on tehnyt dokumenttielokuvista tunnettu ohjaaja  Jouko Aaltonen.  Videota voi seurata museon ensimmäisessä salissa.
 Kävijä heitetään sisään museoon kuvallisella tarinalla, joka kertaa Suomen historiaa ajan musiikin säestyksellä. On eri asia kuinka moni museovieras malttaa jäädä seuraamaan projisointia.
 Sisällä museossa odottaa koko joukko erilaisia pisteitä, joissa voi itse soittaa, tanssia tai laulaa. Sen lisäksi museovieraat pääsevät virtuaalisesti paikkoihin, joihin heillä ei muuten olisi mitään asiaa, kuten Musiikkitaloon kapellimestarin korokkeelle.
 – Siinä voi kuulla, miten orkesterin tai kuoron sointimassa vyöryy yli, sisältöjohtaja Jäppinen sanoo.
 Kyseisessä huoneessa voi seurata myös partituurista, mitä eri soitinryhmät teoksessa soittavat.
 Suomalaiset rakastavat karaokea, ja sitä Famessa pääsee laulamaan virtuaalisesti esimerkiksi Savonlinnan oopperajuhlien päävalalle.
 Famessa pääsee monenlaisille virtuaalimatkoille. Janne Lindroos / Yle
 “Teknologia antaa musiikille sielun”
 Famen näyttely on rajattu. Suomalaisen musiikin historiaa aletaan kertoa 1890-luvulta.
 – Käytännössä tila saneli sen. Kaikki vanhempi piti jättää pois, mikä on tietysti merkittävä puute, Jäppinen toteaa.
 Famessa on keskitytty kokemiseen ja elämyksiin, ja siinä se menee heittämällä Tukholman  Abba -museon ohi. Siellä maailmankuulun yhtyeen tarina on pakattu pääosin vitriineihin, eikä nykyteknologiaa ole juurikaan hyödynnetty tarinankerronnassa.
 Toisin on Famessa, jolla on kaikki mahdollisuudet menestykseen elämyksellisenä museona. Siitä huolimatta, että meiltä puuttuu Abban kaltainen universaali supertähti.
 – Kyllä teknologia antaa suomalaiselle musiikille sielun ja elämän, museon hallituksen puheenjohtaja  Mikko Vanni  sanoo.
 Hän on Famen puuhamies, joka käynnisti projektin viisi vuotta sitten. Mukaan konseptin suunnitteluun Vanni sai sekä Kansallismuseon että Helsingin kaupunginmuseon. Famen sisältöjohtaja Jere Jäppinen työskentelee päätoimisesti Helsingin kaupunginmuseossa.
 Nightwish on yksi kunniagallerian jäsenistä. Janne Lindroos / Yle
 Lainarahaa pelissä
 Länsi- ja Itä-Pasilan väliin noussut yksityinen museo on rahoitettu lainoilla, julkisella tuella ja yksityisellä rahalla. Edellisen hallituksen kulttuuriministeri Sampo Terho (sin.) antoi hankkeelle 750 000 euroa, ja Helsingin kaupunki hieman yli 200 000. Yli neljän miljoonan euron (4,3) budjetista lähes puolet (47 %) on lainaa.
 Alun perin Vanni toivoi, että julkinen tuki olisi ollut suurempi. Hänelle itsellään on museosta 15 prosentin omistus.
 Fame tavoittelee 100 000 kävijää vuodessa, mikä kuulostaa melkoiselta haasteelta. Esimerkiksi HAM, Helsingin taidemuseo veti viime vuonna noin 90 000 maksanutta kävijää.
 Avajaisten edellä usko Famen vetovoimaan on kasvanut entisestään.
 – Uskon, että meillä on edellytykset jopa 150 000–200 000 kävijään, Vanni hehkuttaa.
 Famen sisältöjohtaja Jere Jäppinen. Juha Heikanen / Yle
 Lue myös :
 Tukholman Abba-museo on Helsingin musiikkimuseon esikuva, mutta sitä ei kannata matkia kaikessa
 Maitopurkkien ja silmälasien vierestä löytyvät miekkavyöt – Museo avasi ovensa kauppakeskuksessa
 Sampo Terho: Valtio lähtee rahoittamaan yksityistä musiikkimuseota - kunniagalleriaan pääsivät jo Katri-Helena ja Sibelius

Helsingin uusi musiikkimuseo on elämyksellisempi kuin Tukholman Abba-museo, mutta ahdasta siellä voi tulla


Summary: Brexit-asiat nousivat esille sosiaalihuippukokouksen lehdistötilaisuudessa.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) uskoo, että EU ja Britannia voivat vielä päästä sopimukseen Britannian eron ehdoista.
 – Tämä on erittäin vaikeaa, mutta silti mahdollista, Rinne sanoi Brysselissä sosiaalialan kolmikantaisen huippukokouksen jälkeen.
 Hän ei kuitenkaan halunnut keskiviikkona alkuillasta ennakoida miten käytännössä päästään eteenpäin neuvotteluissa, joita on käyty intensiivisesti perjantaista alkaen.
 – Minulla ei ole kristallipalloa. En tiedä mitä ensi yönä tapahtuu. Mutta EU-maat ovat koko ajan halunneet päästä sopimukseen, Rinne sanoi.
 Rinteen tietojen mukaan neuvotteluissa on päästy varsin pitkälle yksittäisten asioiden ratkaisemisessa, mutta isoja asioita on edelleen auki. Osa auki olevista asioista liittyy julistukseen EU:n ja Britannian tulevasta suhteesta eli siihen, miltä pohjalta osapuolten välejä ryhdytään jatkossa järjestämään.
 Rinteen mukaan julistukseen olisi hyvin tärkeää saada mukaan muotoiluja, jotka takaavat jatkossa Britannian ja EU:n välille ns. tasaisen pelikentän. Niillä halutaan estää Britannian epäreilu kilpaileminen eurooppalaisten kanssa polkemalla esimerkiksi työehtoja.
 Neuvottelut Britannian ja EU:n välillä  ovat jatkuneet  tänään Brysselissä. Rinne  ennakoi eilen , että EU-johtajat keskustelevat huomenna pidettävässä huippukokouksessa mahdollisesta lisäajasta erosopimusneuvotteluille.
 Rinne ei ole myöskään sulkenut pois sitä, että EU-johtajat saattavat pitää ylimääräisen brexit-kokouksen vielä tämän kuun lopulla.
 – Minulle on sivuseikka, tullaanko tänne kahden viikon päästä takaisin uudelleen ennen kuin lokakuu päättyy vai ei, Rinne sanoi, ja piti tärkeimpänä tavoitteena sopimuksettoman eron välttämistä.
 Britannian on määrä erota EU:sta 31. lokakuuta. Kyseessä on ensimmäinen kerta kun unioni menettää jäsenmaan.
 EU:n ja Britannian erosopimus pitää sisällään siirtymäajan, jonka takia eroaminen sopimuksen kanssa vaikuttaisi ensi vaiheessa hyvin vähän esimerkiksi ihmisten ja tavaroiden liikkumiseen sekä kansalaisten oikeuksiin. Sopimuksettomassa erossa siirtymäaikaa ei tulisi, mikä johtaisi arvaamattomampaan tilanteeseen.
 Lue myös:
 Boris Johnsonin brexit-kalenterista löytyy vielä monta jännitysmomenttia – tältä almanakka näyttää

Antti Rinne: Sopimukseen pääsy Britannian kanssa on erittäin vaikeaa, mutta yhä mahdollista


Summary: Keskiviikkona punnan arvo kuitenkin poukkoili. Oheisella videolla käydään läpi punnan ja brexitin yhteyttä.

Jos haluat nopean arvion siitä, millä tolalla Britannian EU-eron valmistelut ovat, katso punnan kurssia. Yllä olevalla videolla selitetään punnan heikentymisen syitä brexit-vuosina.
 Punta on ollut brexitin tarkin lämpömittari ja yksi maailman kuumimpia poliittisia valuuttoja. Se on poukkoillut täsmälleen Britannian ja sen EU-neuvottelukumppaneiden poliittisten siirtojen tahdissa.
 Esimerkiksi tiistaina punta pinkaisi nousuun ja ylsi viiden kuukauden ennätykseensä, kun Britannian ja EU:n johtajien lausunnot ennakoivat varovaisesti  sovun löytymistä .
 Keskiviikkoaamuna kurssikäyrä villiintyi taas, kun markkinat alkoivat epäillä lupausten olevan ehkä ennenaikaisia. Brittiparlamentti saattaa asettua jälleen poikkiteloin, vaikka EU ja pääministeri  Boris Johnson  pääsisivät sopimukseen.
 Punnan taso pysytteli tänään kuitenkin tiistain lukemien tuntumassa.
 – Nousu kertoo siitä, että viime aikaiset keskustelut Boris Johnsonin ja EU:n välillä ovat olleet yllättävän myönteisiä, Nordnet-välitysyhtiön talousasiantuntija  Martin Paasi  selittää.
 Yhtä lailla punnan arvonnoususta näkyy aiempi pessimismi Britannian tilanteen suhteen: sopimukseton ero on hinnoiteltu punnan hintaan.
 Katso alta punnan tärkeitä etappeja viime vuosilta.
 – Nyt kun on tullut positiivisia merkkejä, niin kurssi on hieman noussut, Paasi sanoo.
 Mikko Airikka / Yle
 Punta on heikentynyt jo neljä vuotta
 Markkinat – sijoittajat, kansainväliset yritykset, valuuttadiilerit – seuraavat politiikkaa tarkemmin kuin mikään muu taho maailmassa. Heidän palkkansa määräytyy konkreettisesti maailman tapahtumien perusteella.
 Kun valuuttakauppiaat alkavat pelätä huonompia aikoja, he hankkiutuvat riskimaan valuutasta eroon ja siirtävät varoja luotettavampiin kohteisiin.
 Punta alkoi heikentyä heti, kun tieto tulevasta brexit-äänestyksestä tuli vuonna 2015.
 Kun britit äänestivät EU:sta lähtemisen puolesta juhannuksena 2016, punnan arvo lähti jatkosyöksyyn. Takaisin noille neljän-viiden vuoden takaisille tasoilleen se ei ole noussut.
 Brittituristit kärsivät, kun eripura lisääntyy
 Esimerkiksi  viime joulukuussa  punta vajosi, kun parlamentti siirsi äänestystä pääministeri  Theresa Mayn  neuvottelemasta brexit-sopimuksesta EU:n kanssa. Kun Mayn asema  alkoi kunnolla horjua  keväällä, suunta jatkui.
 Kesän puheenaiheeksi Britanniassa nousi se, että brittituristit eivät enää saaneet valuuttaa vaihtaessaan punnalla edes yhtä euroa. Vaikka punnan virallinen arvo ylitti nipin napin euron, valuutanvaihtopisteiden ottamien kulujen jälkeen sen arvo oli alle tasakurssin.
 Heinäkuusta asti punnan vuoristorata on kuvastanut Boris Johnsonin temppuja. Punta on syksyllä hiponut heikoimpia tasojaan puoleen vuosisataan.
 Vakautta se on kuitenkin saanut brittiparlamentin päätöksestä säätää laki, joka tekee sopimuksettomasta erosta mahdottoman. Valuutan keskimääräinen arvo on pysynyt noin kaksi prosenttia korkeammalla kuin ennen lain säätämistä.
 Sopimukseton ero voi jopa vahvistaa puntaa
 Nordnetin Martin Paasi ei usko, että brexit-soppa voi tästä enää sakeutua ja punta sukeltaa dramaattisesti.
 – Jos tulee päivä, jolloin brexit toteutuu ilman sopimusta, niin hassua kyllä, sekin voi nostaa kurssia ihan sen takia, että silloin tiedetään miten tässä kävi, hän arvioi.
 Epävarmuus on markkinoille – kuten monille yrityksille ja kansalaisillekin – pahinta. Jos brexitiä siis jälleen lykätään, sijoittajat tuskin kiittävät.
 – Riippuu tietysti, mistä syystä lykätään, mutta se olisi saman farssin jatkumista. Niin kauan kuin sirkus jatkuu, punnan arvostus ei juuri muutu, Paasi sanoo.
 Todennäköisyys sopimuksettoman eron toteutumiselle on markkinaodotusten mukaan nyt vajaat 50 prosenttia.
 – Kun epävarmuustekijöitä on monta, kukaan ei voi päätellä yhtään mitään, ja on hyvin sattumanvaraista, miten tässä loppupeleissä käy.
 Aiheesta lisää:
 Brexit-neuvotteluissa lähestymistä – EU:n ja Britannian tulliraja tulossa Irlanninmerelle.
 Brexit ajaa Skotlantia irti Britanniasta: “Olemme pian Suomen kaltainen itsenäinen maa”.

Punta on romahtanut brexitissä ja vahvistui yllättäen EU-kokouksen alla – video näyttää miksi se on maailman  kuumin poliittinen valuutta


Summary: Poliisi pyysi havaintoja koirasta numeroon 112.

Poliisi pyysi iltapäivällä havaintoja Jämijärvellä Pohjois-Satakunnassa karkuun lähteneestä poliisikoirasta. Koira karkasi poliisien harjoituksen aikana puoliltapäivin Jämijärven lentokentän läheisyydessä.
 Koira saatiin kiinni puoli kuuden aikaan illalla hyvässä kunnossa.
 Koira on kullanvärinen ja keskikokoinen belgianpaimenkoira, jolla oli karatessaan päässään kuonokoppa. Kuonokoppaan oli kytkettynä kymmenen metrin pituinen liina.
 Poliisi toivoi koirasta havaintoja hätänumeroon 112. Samalla poliisi kertoi, että poliisikoiraa ei kannata yrittää itse ottaa kiinni.
 Päivitetty 17:34, koira saatu kiinni.

Poliisikoira paineli karkuteille Jämijärvellä – löytyi hyvässä kunnossa


Summary: Erityisperheen terveet sisarukset jäävät usein vähälle huomiolle ja ovat stressaantuneempia kuin vanhemmat tajuavat.

Rakastan sinua. Olet ihana ja tärkeä. Tykkään sinusta.
 Jyväskyläläinen  Erika Jääskeläinen  kuuli hellyydentäyteisiä sanoja lapsuudessaan paljon. Samana vuonna kun hän täytti kymmenen vuotta, nuo pienet tärkeät sanat katosivat.
 Oikeastaan kaikki alkoi siitä, kun Erikasta tuli toista kertaa isosisko ja hän näki pikkuveljensä ensimmäistä kertaa. Tuona hetkenä tavallisesta perheestä tuli erityisperhe.
 Äiti itki. Erika itki. Kaikki itkivät. Uudelleen ja uudelleen.
 Kyyneleet, väsymys ja huoli sumensivat koko perheen arjen pitkäksi aikaa.
 Nyt 17-vuotias Erika Jääskeläinen katsoo tuttua pimenevää maisemaa Jyväskylässä Köhniöjärven hyppytornin nokalta.
 – En vaihtaisi hetkeäkään pois, nuori nainen aloittaa.
 Erika Jääskeläisen rankka kokemus ei ole suinkaan ainoa esimerkki erityislapsen sisaruksen haastavasta osasta.
 Leffaillan karkit jäivät ostamatta
 Koko tunteiden kirjo pyyhki 10-vuotiaan tytön yli, kun hän katsoi keskoskaapissa pötköttävää veljeään ja peilasi vieressä olevan muun perheen reaktioita. Sisarukset saivat vain hetkeä aiemmin tietää, ettei heidän parin päivän ikäisellä veljellään ole nenää. Lapsi on myös sokea.
 Kerroimme  Jasu Jääskeläisen  ja perheen äidin  Virva Jääskeläisen  tarinan  harvinaissairauksia käsittelevässä jutussamme . Jasu Jääskeläisellä on erittäin harvinainen BAM-syndrooma. Samassa yhteydessä selvisi, että liian usein erityisperheen terveet sisarukset jäävät huomiotta paitsi perheessään, myös sosiaali- ja terveydenhuollon asiantuntijoiden vastaanotolla. Heistä tulee väliinputoajia.
 Perhesiteiden jälleenrakennuksessa on tehty suuri työ. Nykyisin äiti ja perheen vanhemmat lapset tekevät säännöllisesti yhteisiä ulkomaanmatkoja, jotka ovat perheen henkireikiä. Simo Pitkänen / Yle
 Tutkimuksissa on ilmennyt, että vanhemmat uskovat sisarusten olevan vähemmän stressaantuneita kuin nämä todellisuudessa ovat.
 Erika Jääskeläisellä pikkuveljen syntymän herättämään iloon ja rakkauteen kietoutuivat järkytys ja pelko menettämisestä.
 – Mietin, selviääkö pikkuveli ja pystyykö hän elämään normaalisti. Joudummeko luopumaan hänestä ensimmäisten vuosien aikana?
 Jääskeläinen kuvailee hetken ja sen herättämät tunteet vielä vuosienkin jälkeen elävästi. Sitten kertomus ja muistojen ketju katkeaa. Nuori nainen käy mietteliääksi.
 – Kaikki romahti ja muuttui sumeaksi. Yhtäkkiä ei ollutkaan enää jokaviikkoisia perheiltoja. Ei käyty uimassa, keilaamassa tai ostamassa lähikaupasta leffaillan karkkia kuten ennen.
 Sisarukset tarvitsevat tietoa Tiedon tarve ja kyky tiedon hahmottamisen muuttuu iän myötä jatkuvasti ja esiin nousee myös uusia kysymyksiä. Ensitieto on vaihe, jolloin ammattilaisten rooli tiedon antajina korostuu. Sisarukset on tärkeä huomioida myös ensitietoa antaessa. On tärkeää, että sisarus ei saa ensitietoa kuulemalla asioita ohimennen tai monien mutkien kautta, vaan mieluiten ammattilaisen ja vanhempien läsnäollessa silloin, kun muukin perhe saa asiasta tietää. Alusta asti on hyvä sanoittaa, että kaikki tunteet ovat ihan yhtä sallittuja, ja että sisaruksesta huolehditaan. Lähde:  Erityinen sisaruus -hanke
 Äiti vietti kuopuksen ensimmäiset kuukaudet sairaalan ja kodin väliä ajaen. Jasun päästyä kotiin perhe eli hengityskoneen piippauksen rytmissä. Kaiken kukkuraksi perheen toisiksi nuorimmasta lapsesta,  Ronjasta , löytyi piirteitä, jotka viittasivat useisiin eri syndroomiin. Yhden sijasta perheessä olikin kaksi erityislasta.
 Kolme vuotta sitten perhetilanne kävi raskaaksi, ja kuormittava arki johti eroon. Niin käy  monissa erityislapsiperheissä  (Ensi-ja turvakotien liitto).
 Äiti jäi yksinhuoltajaksi.
 Saanko aiheuttaa huolta vanhemmilleni?
 Uusi tilanne voi tulla eteen aivan yllättäen, esimerkiksi pitkäaikaissairauden puhkeamisen, syövän tai onnettomuuden seurauksena.
 Erityisen sisaruuden teemaan on tartuttu Suomessa tiukemmin vasta viime vuosina. Aiheesta on jo pidemmän aikaa ollut saatavilla runsaasti  ulkomaista tutkimustietoa  (Erityinen sisaruus). Vuonna 2015 sai alkunsa Erityinen sisaruus -hanke, jossa on kerätty tietoa Suomesta ja luotu materiaalia sisarusten tukemiseen. Hankkeen rahoittaa Sosiaali- ja terveysministeriö Veikkauksen tuotoilla.
 Milla Bergman  ja  Marjaana Roponen  kokosivat saadun tiedon pohjalta laajan  Näe minutkin, kuule minuakin!  -sisaruusjulkaisun.
 Vanhempi, muista tämä Vanhempien tärkeä tehtävä on muistaa huomioida kaikki lapsensa tasavertaisesti. Vaikka lapsi näyttäisi voivan hyvin ja kertoisi kysyttäessä kaiken olevan hyvin, on tärkeä muistaa, että jokainen lapsi kaipaa oman vanhempansa huomiota. Huomiota voi osoittaa monella tavalla arjen pienissä hetkissä, esimerkiksi kysymällä miten päivä on mennyt, ottamalla lapsia vuorotellen kauppareissulle tai jokaisen lapsen omana iltasatuhetkenä. Lähde: Erityinen sisaruus -hanke
 Asiaan on todellakin nyt herätty, sillä myös Leijonaemot-yhdistyksellä on käynnissä  Erityislapsiperheen näkymätön sisarus -hanke , jonka keskiössä ovat vertaistukitapahtumat ja perhehaastattelut. Erityistä sisaruutta on myös tarkasteltu kehitysvammaisen sisaruksen näkökulmasta Turun yliopistossa viime vuonna tehdyssä  haastattelututkimuksessa  sekä Seinäjoen ammattikorkeakoulun  opinnäytetyössä  tänä keväänä.
 Kummit-yhdistyksen  tutkimusraportin  mukaan suurin osa sairaan lapsen sisaruksista kokee, että toisen lapsen sairaus vaikuttaa omaan elämään sekä konkreettisella että henkisellä tasolla. Puolet heistä kokevat erilaisia pelkoja, jotka liittyvät sairaan sisaruksen tulevaisuuteen ja omaankin jaksamiseen.
 – Monesti unohtuu, että perheen terveet sisarukset ovat stressaantuneita tilanteesta siinä missä muutkin perheenjäsenet. Silti tärkeät kysymykset,  miten voit ja mitä haluat tietää , jäävät usein kysymättä muilta kuin vanhemmilta, Erityinen sisaruus -hankkeen projektipäällikkö  Katri Lehmuskoski  muistuttaa.
 Erityislapsen sisaruksen päässä pyörii monia kysymyksiä, joiden sanoittaminen voi olla hankalaa. Erika Jääskeläinen sanoo, että avoin puhuminen on auttanut ulos hankalasta tilanteesta. Simo Pitkänen / Yle
 Vaikeimpia tilanteita ovat terveiden lasten näkökulmasta siskon tai veljen käytöshäiriö tai mielenterveysongelma. Perheen yhden tai useamman lapsen oireet tai ongelmat hallitsevat arkea kokonaisvaltaisesti. Elämä voi olla kaoottista ja ennustamatonta.
 Kohtaamiset ja kokemukset ovat olleet Lehmuskosken mukaan pysäyttäviä.
 – On ollut sellaisia hetkiä, joissa lapsi pohtii:  Saanko aiheuttaa huolta vanhemmilleni?  Omat tarpeet jätetään taka-alalle, eikä esimerkiksi koulukiusaamista ole tuotu julki siksi, ettei lisättäisi vanhemman kuormaa, Lehmuskoski kertoo.
 8-11-vuotiaiden sisarusten esittämiä kysymyksiä Mistä vamma johtuu? Mitä jos tapahtuu jotakin kamalaa, kun minä hoidan sisarustani? Tappoivatko lääkärit sisarukseni? Onko sairaus jonkun vika? Teinkö minä jotakin väärin, kun sisarus kuoli? Saanko minä enää aiheuttaa huolta vanhemmilleni? Miksi vanhemmat antoivat tämän tapahtua? Kuka hoitaa siskoa tai veljeä, kun me ollaan aikuisia? Kun lääkärit eivät osaa parantaa sisarustani, kannattaako minunkaan enää ikinä mennä lääkäriin? Miksi minä olen vammaton? Vai olenko? Saanko olla iloinen, etten ole vammainen? Lähde:  Näe minutkin, kuule minuakin! -sisaruusjulkaisu
 On myös huomattu, että joissakin tapauksissa sisarukset kantavat kokemuksiaan pitkään ja asiat tulevat pintaan vasta aikuisiällä omaa perhettä perustaessa.
 Sisarusten kokemuksista muodostui neljä narratiivia, eli  esimerkkitarinaa .
 – Kokemuksia sisaruudesta on juuri niin monta kuin sisaruksiakin on, Lehmuskoski sanoo.
 Nyt käynnissä on hankkeen viimeinen vuosi. Sen tarkoituksena on levittää erityiseen sisaruuteen liittyvää tietoa ja menetelmiä toimijoille ympäri Suomea. Tieto ja materiaalit jäävät käyttöön myös hankkeen päätyttyä.
 – Olisi tärkeää toimia ennen kuin oireilua pääsee syntymään. Siksi koko perheen tuen olisi oltava riittävällä tasolla alusta alkaen. Silloin kaikkien perheenjäsenten hyvinvointi olisi turvattu, Lehmuskoski sanoo.
 Puhelin sai soida repussa
 Erika Jääskeläinen tiskasi, pyykkäsi, siivosi ja oli perheelleen avuksi. Pahimmillaan kodin ovista ramppasi päivittäin 5–7 avustajaa ja hoitajaa, että arki saatiin jotenkin rullaamaan – osa aikuisista oli tuiki tuntemattomia.
 – En halunnut näyttäytyä heille, sillä en jaksanut olla koko ajan esittäytymässä ja kuuntelemassa. Syrjäydyin huoneeseeni ja odotin, että ihminen lähtee.
 Tuntiessaan olonsa kotona näkymättömäksi Jääskeläinen päätti kadota näkyvistä. Aluksi huoneeseensa, sitten mummolaan ja kavereiden luokse. Ensimmäisillä kerroilla hän laittoi kotiin viestin.
 – Se oli tosi rankkaa. Tuntui, ettei kukaan huomaa olenko kotona. Äitini ja minun suhde alkoi rakoilla, Jääskeläinen muistelee.
 Erika Jääskeläinen opiskelee lähihoitajaksi. Hän haluaa tulevaisuudessa työskennellä vammaisalalla.  Simo Pitkänen / Yle
 Lopulta hän ei enää iltaisin ilmoittanut äidilleen minne jäi. Puhelin sai soida repussa – Jääskeläinen ei vastannut. Koulunkäynti lähti luisumaan alamäkeen. Se vain unohtui kokonaan puoleksi vuodeksi.
 Vuodet tuntuvat menneen tahmeasti, mutta toisaalta pikakelauksella. Jääskeläiset oppivat tunnistamaan tyttären ahdingon kantapään kautta. Tyttö oli lopulta kuin varjo entisestään. Avuksi tarvittiin sosiaalityön ammattilaisia ja Jääskeläinen sai oman tukihenkilön.
 – Sen kautta sain äiti-tytär-suhteen tiiviimmäksi ja koulun raiteilleen. Lopulta tunsin, että minun on turvallista taas ollakin tärkeä henkilö äitini elämässä.
 Vasta viime aikoina elämä on sujahtanut oikeasti uomiinsa. Arjen totaalinen muuttuminen on ollut hankala pala niellä.
 – Täydellinen hyväksyntä tapahtui vasta vuosi sitten. Joinakin hetkinä tuntuu, etten ole hyväksynyt sitä täysin vieläkään.
 Kun Erika puhuu äidistään, sanoista ja kasvoilta huokuu lämpö ja huoli.
 Heidän kahden välillä on aivan erityinen side. Sen katkeamisen aiheuttamaa tuskaa ei voi kaiketi voi, tai edes tarvitse, sanoittaa. Lämpö on nyt palannut, ja perheen naiset ovat kokemuksen vahvistamia. Suhde on väkevämpi kuin ikinä aiemmin.
 – Minulle on tärkeää, että äiti voi hyvin. Jos äidillä on paha olla, minullakin on paha olla. Jos äiti itkee, minäkin itken. Jos äiti on iloinen, minäkin olen iloinen. Tällaista se on, Jääskeläinen kuvailee.
 Maailman parhaat pikkusisarukset
 Noin 80 prosentilla lapsista on sisaruksia. Suhde sisarukseen on yksi elämän pisimmistä ja läheisimmistä ihmissuhteista. Moni erityisen sisaruuden kokenut kertoo lapsuuden myös antaneen paljon.
 – En vaihtaisi pois yhtään hetkeä, jonka olen saanut olla sisarusteni kanssa, vaikka välillä tapellaankin. He ovat kultaakin arvokkaampaa, maailman parhaat pikkusisarukset. Sen muistaa joka kerta, kun kuulee sanat rakastan sua tai olet paras, Erika sanoo hetkeäkään epäröimättä.
 Hän muistuttaa, että sanat kannattaa sanoa ääneen, vaikka se tuntuisi vaikealta.
 – Pienetkin sanat tekevät tosi paljon. Sanoisin jopa, että ne tiivistävät porukkaa, hän jatkaa.
 – En olisi osannut ajatellakaan, mikä merkitys sillä olisi ollut, jos olisin puhunut enemmän ja ollut avoimempi. Nykyään tuntuu, ettei osaa olla hiljaa. Nykyisin puhuminen on niin iso asia. Se vain on!
 Erityisen sisaruuden  on osoitettu olevan  (Nuorten elinolot -vuosikirja, THL) yhteydessä myös myönteisiin vaikutuksiin nuoren kehityksessä.
 Tällä hekellä Erika Jääskeläinen asuu vielä kotona äidin ja kahden pienemmän sisaruksen kanssa. Välillä sisarukset kinastelevat, kuten yhteiseloon kuuluu. Jääskeläinen uskoo, että sisaruskatras tulee olemaan tiiviis nelikko läpi elämänsä, vaikka jokainen kulkee omaa polkuaan.  Simo Pitkänen / Yle
 Erityinen sisaruus -hankkeen projektipäällikkö Katri Lehmuskoski sanoo, että erityinen sisaruus voi kasvattaa lapsen sopeutumiskykyä, sitkeyttä, kärsivällisyyttä ja oma-aloitteisuutta sekä vahvistaa empatiakykyä. Nämä seikat ovat tulleet esille sisarusten haastatteluissa.
 – Olen suvaitsevainen ja avoin. Yritän aina ottaa asiat hyvillä mielin ja löytää hyvää kaikesta, Erika Jääskeläinen kuvailee itseään.
 Jääskeläinen opiskelee lähihoitajaksi. Hän haluaa tulevaisuudessaan tehdä työtä vammaisten parissa, eikä osaisi edes kuvitella muuta polkua. Hänellä on työlle paljon annettavaa. Samalla hän kokee saavansa arvokasta tietoa ja taitoa sisarustensa tulevaisuutta varten. Enää se ei tunnu velvollisuudelta.
 Huomenna on koulupäivä.
 Jääskeläinen kävelee kotikatuaan pitkin ja avaa valkoisen portin säpistä. Talon ikkunoista kajastava valo kertoo, että äiti on vielä hereillä, mutta juniorit nukkuvat. Ei ole epäilystäkään, mitä nuori nainen huikkaa äidilleen ennen kuin painaa päänsä tyynyyn.
 Rakastan sinua. Olet ihana ja tärkeä.
 Voit keskustella aiheesta keskiviikkona 16.10.2019 klo 22 saakka.

Kun pikkuveli syntyi sokeana ja ilman nenää, Erika Jääskeläinen päätti kadota: "Tuntui, ettei kukaan huomaa, olenko kotona"


Kaikkiaan 338 ihmistä vastaan eri puolilla maailmaa on nostettu syytteet lasten hyväksikäyttömateriaalin levittämisestä, kertoo muun muassa Yhdysvaltain oikeusministeriö  verkkosivuillaan .
 Epäillyt levittivät materiaalia Etelä-Koreasta käsin ylläpidetyssä Welcome To Video -nimisessä markkinapaikassa internetin anonyymissa verkossa. Sivustolla oli kaikkiaan 250 000 videota. Sivusto suljettiin maaliskuussa 2018. Epäillyt maksoivat materiaalista kryptovaluutalla.
 Viranomaiset ovat tehneet pidätyksiä ja nostaneet syytteitä useissa eri maissa: Yhdysvalloissa, Britanniassa, Etelä-Koreassa, Saksassa, Saudi-Arabiassa, Arabiemiraateissa, Tšekissä, Kanadassa, Irlannissa, Espanjassa, Brasiliassa ja Australiassa. Britannian kansallisen rikosvirasto  NCA:n mukaan  myös Suomessa on tehty pidätyksiä.
 Tutkinnan aikana kaikkiaan 23 alaikäistä pedofiilien uhria on onnistuttu pelastamaan Yhdysvalloissa, Espanjassa ja Britanniassa. Monia videoilla esiintyviä uhreja ei ole pystytty tunnistamaan.
 Klo. 19:31: Lisätty tieto pidätyksistä Suomessa.

Lasten hyväksikäyttömateriaalin levityksestä joukkopidätyksiä eri puolilla maailmaa – myös Suomessa tehty pidätyksiä


Summary: Etiopiassa parhaillaan vierailevan Niinistön mukaan geopoliittinen vallanjako kertoo myös EU:n roolista suhteessa Turkin hyökkäykseen.

Presidentti  Sauli Niinistön  mielestä Turkin iskussa Syyriaan suurin ongelma on, jos terroristijärjestö Isis päätyy konfliktin voittajaksi. Niinistö puhui suomalaistoimittajille Addis Abebassa virallisella vierailullaan Etiopiassa.
 Kysyttäessä, tulisiko Euroopan unionin ottaa käyttöön esimerkiksi pakotteita Turkkia vastaan, presidentti vastasi tyytyvänsä siihen, mitä EU:n ulkoministerit ovat vastanneet.
 Niinistö harmitteli, ettei EU:lla ole enää yhtä merkittävää roolia kuin aikaisemmin. Nyt geopolitiikassa vallankahvassa ovat Yhdysvallat, Kiina ja Venäjä. Niinistön mukaan vallanjako kertoo myös EU:n roolista suhteessa Turkin hyökkäykseen.
 – Tyytyisin vain toistamaan sen, että geopolitiikka on tänä päivänä palapeliä, jossa huomenna palat saattavat olla ihan eri järjestyksessä.
 Turkki on uhkaillut päästävänsä maassa olevat miljoonat pakolaiset Euroopan alueelle. Presidentti Niinistön mukaan Turkin kanssa solmittu pakolaissopimus ei kuitenkaan ollut virhe.
 – Sanotaan näin, että minä kyllä kannatin sitä, enkä senkään vuoksi lähde sitä moittimaan, Niinistö totesi.
 Presidentti toi esiin myös, että moni syyrialainen on kotoutunut Turkkiin.
 Lisää aiheesta:
 Turkin hyökkäys Syyriaan alkoi viikko sitten – näin se on edennyt

Presidentti Niinistön mielestä pakolaissopimus Turkin kanssa ei ollut virhe – suuri ongelma on, jos Isis voittaa


Summary: Suomanifesti-niminen kansanliike aikoo järjestää protestin Miehikkälässä Heinä-Vaajersuolla kuukauden kuluttua.

Suomen kaakkoisrajan tuntumassa, Miehikkälän Heinä-Vaajersuolla aiotaan järjestää protesti turvetuotantoa vastaan.
 Protestia suunnittelee tamperelainen Suomanifesti-niminen kansanliike, joka vaatii valtion turvetuotannon lopettamista. Taustalla on huoli ilmastosta.
 – Elämme tällä hetkellä historiallista muutosten aikaa, eikä valtio reagoi tarpeeksi nopeasti. Kansalaisten tulee osoittaa , että haluamme nopeampia ja tehokkaampia keinoja kuin mitä hallitus tarjoaa, Suomanifesti-kansanliikkeen aktivisti  Emmi Liinalaakso  sanoo.
 Suomen suurin turpeen tuottaja Vapo  kaavailee turvetuotantoa  vierekkäin sijaitseville Heinä- ja Vaajersoille vajaan kuudenkymmenen hehtaarin alueelle. Vapo on hakenut tuotannolle ympäristölupaa.
 Koostaan huolimatta, turvetuotantoalueet muistuttavat usein toisiaan. Turpeennostomenetelmät eivät juurikaan poikkea toisistaan eri soilla. Kuvassa Karhunsuon turvetyömaa Kouvolassa Utin lähellä. Arkistokuva. Yle / Vesa Grekula
 Miehikkälä valikoitui protestin järjestämispaikaksi juuri aiheen ajankohtaisuuden vuoksi.
 – Lähdimme etsimään suoaluetta, joka on tällä hetkellä niin sanotusti Vapon uhan alla. Ei vielä tuhoutunut tai tuotannossa, vaan siinä tilanteessa, että siellä saattavat toimenpiteet alkaa, Liinalaakso sanoo.
 Leiri pystyyn suolle
 Kansanliike aikoo järjestää protestin Miehikkälässä kuukauden kuluttua. Ryhmän tarkoituksena on leiriytyä Heinä-Vaajersuolle tai sen läheisyyteen puolijoukkuetelttaan.
 Kansanliikkeen ydinryhmään kuuluu viisi ihmistä. Protesti on kuitenkin tarkoitus järjestää huomattavasti suuremmalla joukolla.
 – Tavoitteenamme on saada 50 henkilön tilausbussi täyteen. Alamme ensi viikolla kampanjoida voimakkaammin, jotta se onnistuisi, Liinalaakso kertoo.
 Tilausbussi lähtee kuukauden kuluttua Tampereelta, ja ajaa Helsingin kautta Miehikkälään.
 – Toivotaan, että siinä vaiheessa olemme saaneet sen verran yhteyksiä paikallisiin, jotta saamme neuvoja, mihin meidän kannattaa leiriytyä. Harkitsemme, että tulisimme käymään paikkakunnalla jo ennen protestia.
 Suunnitelmat turvetuotantoalueesta kuumentavat myös paikallisten tunteita. Miehikkäläläiset Ilpo Suoknuuti ja Markku Korpela seuraavat tarkasti Vapon turvetyömaasuunnitelman etenemistä. Arkistokuva. Yle / Vesa Grekula
 ''Tuho on joka tapauksessa lopullinen''
 Suomanifesti-kansanliike on Emmi Liinalaakson mukaan syntynyt suorana kritiikkinä hallitusohjelmalle.
 – Olemme tyytymättömiä siihen, mitä hallitusohjelmaan on kirjattu turvepolitiikasta. Kirjaukset ovat liian löperöitä, eivätkä vastaa millään tavalla Suomen kunnianhimoisia ilmastotavoitteita. Sen vuoksi haluamme kohta kohdalta esittää muutoksia niihin.
 Ryhmä vaatii, että turvetuotannon energiakäyttö lopetetaan kokonaan, ja että sen alasajo aloitetaan ensi vuonna. Turpeelle ei tulisi ryhmän mukaan myöskään kehittää mitään uusia tai korkeampijalosteisia, aktiivihiilen kaltaisia käyttötarkoituksia.
 Suolle on aivan sama, tehdäänkö siitä pelletti, aktiivihiiltä tai vaikka muumimuki. Se tuho on jokatapauksessa lopullinen.  Emmi Liinalaakso
 Ryhmä haluaa myös, että kaikki vireillä olevat valtion turvetuotannon uudiskohteiden lupahakemukset ja valmistelut peruutetaan, ja että jo käyttöön otetut ja loppuun käytetyt turvetuotantoalueet ennallistetaan valtion varoin luonnonsuojelualueiksi, ilman kaupallisia käyttötarkoituksia.
 Ryhmä vastustaa erityisesti turpeen energiakäyttöä.
 – Suolle on aivan sama, tehdäänkö siitä pelletti, aktiivihiiltä tai vaikka muumimuki. Se tuho on jokatapauksessa lopullinen. Energiakäyttö on tottakai pahin, kun hiilinieluna toimivasta suosta tehdään poltettavia pellettejä ja niitä poltetaan ilmakehään, Emmi Liinalaakso toteaa.
 Paikalliset pelkäävät vesistöjen puolesta
 Heinä-Vaajersuolle suunniteltu turvetuotantoalue kuumentaa myös paikallisten tunteita. Paikalliset asukkaat ja mökkiläiset pelkäävät turpeennostoalueen heikentävän lähiseudun järvi- ja jokivesien laatua, ja haittaavan niiden virkistyskäyttöä, kuten kalastusta ja ravustusta.
 Vaalimaanjokea Miehikkälässä. Arkistokuva. Yle / Vesa Grekula
 Lähimmät vesistöt ja niiden loma-asutus sijaitsevat runsaan kilometrin päässä suunnitellusta tuotantoalueesta.
 Lähiseudun kalavesien omistajat ovat viime vuosina kunnostaneet jokia luonnontilaisiksi. Kaloille, etenkin taimenille, on rakennettu soraikkoja kutemista varten. Kunnostuksen seurauksena taimen on vuosikymmenten tauon jälkeen päässyt lisääntymään kaakkoisrajan tuntuman pienissä joissa.
 Nyt kalavesien omistajat pelkäävät tehdyn työn valuvan hukkaan.
 – Tavoitteemme on, että Virojoen ja Vaalimaan joen virkistyskäyttöä voitaisiin edelleen kehittää, ja saada joet lähivuosina viehekalastusalueeksi. Tämä haave todennäköisesti hautautuu, jos turvetuotantoalue saa perustamisluvan, miehikkäläläistä Muurolan osakaskuntaa edustava  Ilpo Suoknuuti  sanoi Ylelle elokuussa.
 Miehikkäläläiset Ilpo Suoknuuti (vas.) ja Markku Korpela eivät hyväksy Vapon suunnitelmaa uudesta turvetuotantoalueesta. Pelkona on, että kuvassa olevalta Vaajersuolta ja sen takana näkyvältä Heinäsuolta kuivatuksen valumavedet pilaavat lähivesien virkistyskäytön. Arkistokuva. Yle / Vesa Grekula
 Vapon mukaan turvetyömaasta olisi vain vähäista haittaa vesistölle. Yhtiön mukaan haitat pystytään minimoimaan nykyaikaisilla ja ympäristölupaehtojen mukaisilla suojausmenetelmillä, jotka perustuvat muun muassa kuivatusvesien suodatukseen.
 – Esimerkiksi pari vuotta kestävän suon kuivatuksen aikana päästöjen määrä on noin kolme henkilöauton peräkärryllistä kiintoainetta vuodessa, ja tuotannon alettua noin kaksi kärryllistä, Vapon turvetuotannosta vastaava johtaja  Pasi Rantonen  sanoo.

Turvetuotannon lopettamista vaativa kansanliike aikoo leiriytyä syrjäiselle suolle: ''Tavoitteenamme on saada 50 henkilön tilausbussi täyteen''


Huomenna torstaina otetaan käyttöön  Pasilansillan joukkoliikenneterminaali . Lisäksi Veturitien reitit pyöräilijöille ja jalankulkijoille avautuvat.
 Uusi joukkoliikenneterminaali sisältää neljä ratikka- ja bussipysäkkiä. Paikalla on torstai- ja perjantaiaamuna HSL:n opastajia, jotka ohjaavat matkustajia oikeisiin juniin, busseihin ja raitiovaunuihin.
 Pasilan väliaikainen asema on käytössä vielä torstaina 17.10. Perjantaista 18.10. lähtien on käytössä vain Pasilan uusi asema.
 Junat
 Liukuportaat ja hissit vievät matkustajat suoraan laitureilta uuteen joukkoterminaaliin. Lähijunista A-junat Leppävaaraan ja P-junat Myyrmäen kautta lentoasemalle kulkevat uutta raidetta numero 11 pitkin maanantaista 21.10. alkaen.
 Ratiovaunut ja bussit
 Pasilansillan bussi- ja ratikkapysäkit otetaan käyttöön aamuyöllä torstaina 17. lokakuuta. Pasilansiltaa kulkevat ratikat 2 ja 7, runkolinjabussit 500 ja 510, bussit 23, 50, 59, 506 ja 518 pysähtyvät uusilla Pasilan aseman edustalla sijaitsevilla pysäkeillä. Ainoana poikeuksena on linja 23 Rautatientorin suuntaan, joka pysähtyy Ratapihantiellä sijaitsevalla Pasilansillan pysäkillä. Bussit 50 ja 59 kulkevat nykyistä reittiään Itä-Pasilan läpi Teollisuuskadulle ja päätepysäkilleen Sompasaareen. Itä-Pasilan Asemapäällikönkadulla sijaitsevat pysäkit idän suuntaan poistuvat käytöstä (ratikat 7 ja 9, bussit 50, 59, 518). Ratamestarinkadulla sijaitseva idän suunnan pysäkki (Asemapäällikönkatu H0662) palaa ratikkalinjan 9 ja bussilinjojen 50, 59 ja 518 käyttöön. Raitiovaunu 9 ja bussit 69, 506, 662 ja 848 pysähtyvät entiseen tapaan Ratapihantiellä aseman vieressä. Lännen suuntaan bussit 50, 59 ja 518 pysähtyvät Asemapäällikönkadulla Junailijankujan pysäkillä. Maanantaina 21.10. Runkolinjabussit 500 ja 510 siirtyvät omalle reitilleen kulkemaan Pasilan aseman ja Kalasataman välisen osuuden Aleksis Kiven kadun kautta. Pasilan asemalta on sen jälkeen ruuhka-aikaan kolmen minuutin välein kulkeva yhteys Alppilan ja Aleksis Kiven kadun kautta Itäväylälle ja edelleen Herttoniemeen tai Itäkeskukseen. Raitiovaunujen 2 ja 7 päätepysäkki siirtyy joukkoliikenneterminaalille 21.10. Tämä parantaa vaihtoyhteyksiä Länsi-Pasilaan, Nordenskiöldinkadulle ja Töölöön.
 Seppo Suvela / Yle
 Kävely ja pyöräily
 Uudet pyöräreitit  ja  kävelyreitit  avautuvat Veturitielle 17.10. Muut kävely- ja pyöräreitit kulkevat Ratapihantiellä, Pasilansillalla ja Firdonkadulla. Veturitien poikki ei kulje suojatietä; sekä pyöräilijät että kävelijät voivat ylittää Veturitien liikenneympyrän kautta tai Pasilansiltaa pitkiin. Veturitien ja Ratapihantien alikulkusilta on tarkoitettu vain jalankulkijoille. Triplaan avataan myös pyöräparkki 3 400 polkupyörälle. Triplan ympäristö on suunniteltu esteettömään liikkumiseen.
 Henkilöautot
 Henkilöautoliikenne on ohjattu jo viime viikosta alkaen Teollisuuskadun tunneliin ja Veturitien reiteille – pois Pasilansillalta.
 Seppo Suvela / Yle
 Lue seuraavaksi:
 Ruuhkasumput ovat nyt historiaa? Pasilan uusi asema on vihdoin valmis – näin alueen liikenne mullistuu

Pasilansillan joukkoliikenneterminaali aukeaa huomenna: näin liikut siellä sujuvasti


Summary: Lääkäriliiton mukaan terveyskeskusten lääkäripula ei ratkea lääkärien koulutusmääriä lisäämällä.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Hallituksen lupaus 1 000 lääkärin palkkaamisesta perusterveydenhuoltoon nousi esiin taas  tiistaina , kun peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) esitteli sote-uudistusta ja uutta Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus -ohjelmaa medialle.
 Terveyskeskusten lääkäripulasta on keskusteltu vuosikausia. Keräsimme 4 syytä sille, miksi lääkäreitä on vaikea houkutella töihin perusterveydenhuoltoon – tai varsinkaan jäämään sinne.
 1. Työn vetovoimatekijät ovat toisaalla
 Yli puolet nuorista lääkäreistä työskentelisi mieluiten sairaalassa, selviää Lääkäriliiton ja Tampereen ja Itä-Suomen yliopistojen tekemästä  Lääkäri 2013 -kyselytutkimuksesta . Terveyskeskuksessa työskentelisi mieluiten noin 15 prosenttia.
 Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikön  Kirsi Varhilan  mukaan lääkäreitä vetää yliopistosairaaloihin esimerkiksi "mahdollisuus tutkimus- ja kehittämistyöhön sekä työtä tukeviin moniammatillisiin tiimeihin".
 – Jos saamme sellaisia elementtejä perustason sosiaali- ja terveyskeskuksiin, ne ovat niitä vetovoimatekijöitä, Varhila sanoi tiistaina sote-uudistusta ja Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus -ohjelmaa käsitelleessä mediatilaisuudessa.
 Täysin toinen kysymys on, millaista tutkimustyötä perusterveydenhuollon arkeen saataisiin sovitettua ja millä keinoin.
 2. Työolot
 Kiire, yhä vaativammat potilastapaukset, jotka kuuluisivat erikoissairaanhoitoon, ja tyytymättömät potilaat sekä heidän omaisensa. Tässä joitakin syitä, joita Lääkäriliiton toiminnanjohtaja  Kati Myllymäki   listasi  Ylen haastattelussa huhtikuussa, kun häneltä kysyttiin, miksi terveyskeskukset eivät houkuttele nuoria lääkäreitä.
 Terveyskeskuslääkäreille ei ole Myllymäen mukaan varattu tarpeeksi aikaa esimerkiksi lääkereseptien uusimiseen. Jos mahdollisuus tehdä töitä tätä inhimillisemmissä työoloissa tarjoutuu, ei ole ihme, että terveyskeskuksissa on tälläkin hetkellä avoinna noin 300 perusterveydenhuollon lääkärin virkaa.
 3. Pakko voisi olla mainehaitta
 Aika ajoin terveyskeskusten lääkäripulan ratkaisuksi esitetään vastavalmistuneiden lääkäreiden pakollista terveyskeskustyötä.  Lääkäriliitto on vastustanut  pakkoa jo vuosia. Vastausta on perusteltu esimerkiksi sillä, että pakkokeinot vaikuttavat haitallisesti terveyskeskustyön arvostukseen ja nuorten lääkärien asenteisiin.
 Kaikkien alojen erikoislääkärikoulutukseen sisältyy jo nyt pakollinen yhdeksän kuukauden terveyskeskusjakso. Nuorista lääkäreistä valtaosa erikoistuu jollekin lääketieteen erikoisalalle eli työskentelee terveyskeskuksessa ainakin jossain vaiheessa uraansa.
 Lääkäriliiton mukaan pakollisuus voisi vaikuttaa myös terveyskeskusten arvostukseen kansalaisten silmissä. Huoli on aiheellinen, sillä  kansalaisten luottamus  julkiseen perusterveydenhuoltoon horjuu jo nyt.
 4. Koulutusmäärien lisääminen ei ratkaisisi perusterveydenhuollon ongelmia
 Suomessa lääketieteen koulutuksen aloittaa vuosittain noin 750 uutta opiskelijaa. Olisiko aloituspaikkojen lisääminen ratkaisu lääkäripulaan?
 Asia ei ole näin yksinkertainen. Työikäisiä lääkäreitä on Suomessa noin 21 500. Se on yli 4 000 enemmän kuin vuonna 2005. Lääkäreitä siis on aiempaa enemmän, mutta kasvusta vain pieni osa suuntautuu terveyskeskuksiin.
 Lääkärikoulutuksen aloituspaikkojen määrä on  yli kaksinkertaistunut  1990-luvun puolivälistä. Lisäksi ulkomailla tutkintoa suorittavien suomalaisten määrä on moninkertaistunut tällä vuosikymmenellä. Lukuvuonna 2018–2019 tutkintoa  suoritti ulkomailla  Lääkäriliiton mukaan 1 120 suomalaisopiskelijaa.
 Nykyisillä koulutusmäärillä lääkärien määrä kasvaa tulevaisuudessakin, sillä vuosittain Suomen työmarkkinoille tulee enemmän lääkäreitä kuin sieltä eläköityy.
 Lääkäriliitto on vaatinut jopa alan aloituspaikkojen vähentämistä. Toisaalta on epäilty, että syy tähän olisi jäsentensä edunvalvojana toimivan liiton halu pitää alan palkat korkeana.
 +1 Tulevaisuuden sote-keskuksissa ei työskentele vain lääkäreitä
 Keskustelu sote-uudistuksesta keskittyy usein lääkäreiden ammattikuntaan. Jo nyt terveyskeskuksissa työskentelee kuitenkin lukuisia muitakin terveydenhuollon ammattilaisia.
 Tulevaisuuden sote-keskuksissa ammattilaisten repertuaari laajenee entisestään, sillä hallitusohjelma lupaa palveluihin kuuluvan perusterveydenhuollon lisäksi  suun terveydenhoidon, sosiaalityön ja kotihoidon lähipalveluja, kotisairaala-, mielenterveys- ja päihdehuollon perustason palveluja, avokuntoutuspalveluja, kansansairauksien ehkäisyä sekä neuvola- ja muita ehkäiseviä palveluja .
 Vielä on epäselvää, miten kaikki palvelut saadaan sovitettua saman katon alle – ja mistä rahat tähän löytyvät.
 Lue myös:
 Hallitus käynnistää sote-kokeilun kunnissa, rahaa jaossa 1000 uuden lääkärin palkkaamiseen –"Jos tällä ei palkata lääkäreitä, niin millä sitten"
 Analyysi: Hallitusohjelma lupaa hoitoonpääsyn viikossa – voiko se olla totta?

Pakko, lisäkoulutus vai tutkimustyö terveyskeskuksiin? 4 syytä, miksi perusterveydenhuollon lääkärivaje ei ole yksinkertaista matematiikkaa