Summary: Suola on yksi Hollannin tärkeimmistä vientivalteista. Maailmanlaajuisesti valkoisen kullan varannot ovat suuret.

Kesäisessä ruokapöydässä suolaa ripautetaan uusien perunoiden keitinveteen, kalan ja lihan mausteeksi, aamupuuroon. Suola on yksi ihmiskunnan vanhimmista ja arvostetuimmista kauppatavaroista.
 Tärkein suolanviejä on Hollanti. Atlantin rannalla suolaa on luontaisesti saatavilla. Kuivuneessa ja vanhassa merenpohjassa piilevät runsaat suolavarannot.
 – Suolakerrokset ovat muovautuneet vuosisatojen kuluessa. Ne sijaitsevat paikoin hyvin lähellä maanpintaa. Hollannissa on pääsy esiintymiin, joten suolaa on helppoa tuottaa, selvittää Ylelle markkinointijohtaja  Jan Jaap Dekkers  Nouryon-yhtiöstä.
 Suomi suolaa teitä talvella, Hollanti kesällä
 Nouryon tuottaa suolaa moneen tarkoitukseen kemianteollisuudesta ja elintarvikealasta teiden kunnossapitoon ja lääketeollisuuteen. Suomalaiskauppojen hyllyiltä tuttu Jozo-suola kuuluu hollantilaisyhtiön tuoteperheeseen. Nouryonin tarina alkoi kuninkaallisesta KNZ -suolayhtiöstä vuonna 1918. Yritys oli ensimmäinen kaupallinen suolantuottaja Alankomaissa.
 Pohjoisessa Euroopassa suolaa käytetään talvella liukkauden vähentämiseen. Hollannissa Noordenweldin kaupungissa on kokeiltu teiden suolaamista helteillä bitumin sulamisen estämiseksi. Suolaveden toivotaan vähentävän päällysteen tarttumista renkaisiin. Vesi viilentää kuumenneita tienpintoja.
 Leena Luotio / Yle, lähde: worldatlas.com
 Hollannissa satoa korjataan läpi vuoden. Suola liuotetaan irti merenpohjan kerrostumista.
 – Kyseessä on keittämisprosessi, jossa suola erotetaan maanpinnalle pumpatusta vedestä. Vesi haihdutetaan ja suola kristallisoituu jälleen kiteiksi. Hydraulisella kaivamisella kerätty suola sisältää myös muita mineraaleja.
 Kaksi muuta tavallisinta tapaa kerätä suolaa ovat varsinaiset suolakaivokset, joita on esimerkiksi Puolassa ja Kiinassa.
 Meren rannalle perustetuista suola-altaista kerätään suolaa teollisessa mittakaavassa. Esimerkiksi Kiinassa Haixin alueella suuri Tiibetin alangon allas tuottaa yli 60 miljardia tonnia suolaa. Kiina onkin maailman suurin suolantuottaja.
 Kiina on maailman tärkein suolantuottaja. Alus kerää suolaa Chaka-järvellä Qinghain maakunnassa.  Zua Xiaoming / EPA
 Kalleimmat suolat kerätään käsin
 Suolaa syntyy joidenkin järvien ja merien lahtiin ja poukamiin.
 Esimerkiksi Ranskassa herkuttelijoiden arvostamaa Gueranden suolaa kerätään käsin. Kun vesi vetäytyy, suola kuivuu pyramidin muotoon. Se on saatava talteen nopeammin kuin teollisuusaltaiden laajat kinostumat. Sormisuolaa (fleur de sel) korjataan kiireesti kesäkuukausina.
 Gueranden suolaa markkinoidaan 55 maahan noin 2,5 miljoonan euron arvosta vuodessa.
 Suolan kulutus noudattelee ruokatrendejä ja terveysohjeistuksia. Markkinointijohtaja Dekkersin mukaan kulutus on parhaillaan hienoisessa laskussa.
 – Suolan terveysvaikutuksista keskustellaan monissa länsimaissa. Ihmisen elimistö tarvitsee toimiakseen pienen määrän suolaa. Toisaalta ihmiset haluavat keittiöönsä erikoissuoloja kuten vaikkapa Himalajan vuorisuolaa.
 Maantieverkon kunnossapitoon tarvitaan suolaa. Klodowan kuulu suolakaivos on myös matkailukohde.  Grzegorz Michalowski / EPA
 Suolan osuus on noin 3,5 prosenttia maailman valtameristä.
 Toisin kuin musta kulta öljy, valkoista kultaa on edelleen runsaasti saatavilla.
 – Ihmiskunnalla on riittävästi suolaa sadoiksi vuosiksi. Sitä on suuret varannot maakerroksissa, Dekkers sanoo.
 Esimerkiksi kahvin ja viljan maailmanmarkkinahinta vaihtelee vuosittain riippuen sadosta ja kysynnästä. Suolan hintavaihtelut ovat pienempiä. Juuri nyt suolan hinta on pienessä nousussa.
 Lue lisää:
 The spruce eats: How salt is made

Sormisuolan sadonkorjuu on kiivaimmillaan kesällä  – Hollannissa suolataan teitä hellevaurioiden estämiseksi


Summary: Kansasta 45 prosenttia arvioi ruotsin kielen taitonsa vähintään tyydyttäväksi ja 26 prosenttia ei osaa ruotsia lainkaan.

Kesän alussa  Suomen Lukiolaisten Liitto älähti:
 – Tämä on uusi märkä rätti vasten lukiolaisten kuormittuneita kasvoja, liiton varapuheenjohtaja  Antti Kivi  kommentoi.
 Reaktion taustalla oli Suomen tuoreen hallituksen hallitusohjelmaan tekemä kirjaus, jossa hallitus ottaa tavoitteekseen toisen kotimaisen kielen palauttamisen pakolliseksi aineeksi ylioppilaskirjoituksissa.
 Tästä alkoi jälleen kerran väittely ruotsin kielen opiskelun pakollisuuden hyödyistä.
 Yle pestasi markkinatutkimusyritys Taloustutkimuksen selvittämään, miten suomalaiset arvioivat omaa ruotsin kielen taitoaan ja kuinka hyödyllisenä he kieltä pitävät. Tutkimustulokset löytyvät kokonaisuudessaan  täältä .

 Vastaajista yhteensä 45 prosenttia arvioi oman ruotsin kielen taitonsa vähintään tyydyttäväksi. Tämä luku sisältää myös ne viisi prosenttia, jotka ilmoittavat ruotsin äidinkielekseen.
 26 prosenttia vastaajista puolestaan sanoo, ettei käytännössä osaa ruotsia lainkaan.  Satu Pessiä , Suomen ruotsinopettajien yhdistyksen puheenjohtajaa tämä kummastuttaa.
 – Yllättävän moni ilmoitti, että ei osaa ruotsia tai ei osaa viestiä ruotsiksi. Heidän ei ole tarvinnut puhua ruotsia, ehkä se on siitäkin kiinni. Kaikki ovat kuitenkin käyneet koulun, jossa on ollut pakko lukea ruotsia.
 Kyselyn toteuttaneen Taloustutkimuksen tutkimuspäällikkö  Juho Rahkonen  sanoo, että luvut vastaavat kuta kuinkin suomalaisten todellista kielitaitoa.
 – Pitäisin itsearviota luotettavana. Ei ole mitään syytä liioitella tai vähätellä kielitaitoaan. Ihmisillä on realistinen kuva osaamisestaan.
 Hyvä kielitaito käy käsi kädessä hyödyn kokemuksen kanssa
 Ruotsin kielen vapaaehtoisuuden puolesta toistakymmentä vuotta kamppaillut Suomalaisuuden liiton puheenjohtaja  Ilmari Rostila  puolestaan yllättyy tuloksista, jotka koskevat ruotsin kielestä koettua hyötyä. Lähes puolet vastaajista pitää ruotsin kieltä erittäin tai melko hyödyllisenä.

 –  Yllättävää oli se, että vastaajissa oli niinkin paljon sellaisia, jotka kertoivat tarvitsevansa ruotsia ainakin jossain määrin. Kuitenkin suurin osa suomenkielisistä asuu seuduilla, joissa tuhannen joukossa on keskimäärin neljä ruotsinkielistä. Silloin ei pääse ruotsia oikein kuulemaan eikä varsinkaan puhumaan.
 Hitusen yli puolet vastaajista on taas sitä mieltä, että ruotsin kieli on ollut heille jokseenkin tai täysin tarpeeton.
 Kielitaidosta koettu tai siitä odotettu hyöty korreloivat voimakkaasti sen kanssa, miten hyvin vastaaja osaa kieltä.

 Lähes kaikki ne, joiden kielitaito on erinomaista tasoa, pitävät ruotsia myös hyödyllisenä. Tyydyttävästi kieltä osaavista runsaat puolet arvioi ruotsin kielen hyödylliseksi. Ruotsia osaamattomista 23 prosenttia arvelee, että kielestä voisi olla hyötyä, jos sitä osaisi.
 – Jos sinulla on kielitaitoa, varmemmin myös hankkiudut tilanteisiin, joissa siitä on hyötyä. Esimerkiksi matkailemalla Ruotsiin tai katsomalla pohjoismaisia dekkareita, Juho Rahkonen sanoo.
 Uusmaalaiset pitävät ruotsia hyödyllisimpänä, itä- ja pohjoissuomalaiset tarpeettomimpana
 Ruotsin kielen pakollisuutta koskevassa kädenväännössä on usein nostettu esille kysymys, miksi Itä- ja Pohjois-Suomessa Venäjän rajaa vasten kaikkien täytyy opiskella juuri ruotsia, kun venäjän kieli olisi luontevampi valinta.
 Viime vuonna Jämsä, Pieksämäki, Rovaniemi, Savonlinna ja Pieksämäki  saivat luvan kokeiluun , jossa pakollinen ruotsin kieli voidaan vaihtaa johonkin muuhun kieleen, esimerkiksi juuri venäjään. Kielikokeilu kuitenkin kaatui, kun kaupunki toisensa jälkeen päätti luopua siitä vähäisen kiinnostuksen vuoksi.  Viimeisenä kokeilun peruutti Rovaniemi.

 Uudellamaalla ruotsia pitää erittäin tai melko hyödyllisenä kielenä 63 prosenttia. Itä- ja Pohjois-Suomen asukkaista vain 37 prosenttia kokee hyötyvänsä ruotsin kielestä tai uskoo sen tuomiin mahdollisiin hyötyihin.
 Pohjois-Suomessa Ruotsin rajaa vasten ruotsin kielen vaikutus ei Juho Rahkosen mukaan yllä sisämaahan yhtä pitkälle kuin suomen kielen vaikutus Pohjois-Ruotsiin.

 Alueellisiin eroihin vaikuttavat sen sijaan hyvin paljon ihmisten koulutustausta ja sosioekonominen asema. Hyvätuloiset ja korkeasti koulutetut kokevat useammin kuin muut, että ruotsista on hyötyä.
 – Asiantuntijat, toimihenkilöt ja ylemmät toimihenkilöt pitävät ruotsia hyödyllisempänä kuin eläkeläiset, duunarit ja työttömät, Juho Rahkonen kertoo.
 Asiantuntijoiden ja toimihenkilöiden työpaikat sijaitsevat yleensä suuremmissa asutuskeskuksissa.
 Miehet ja naiset sekä eri puolueiden kannattajat näkevät hyödyn eri tavoin

 Naiset pitävät ruotsia jossain määrin hyödyllisempänä kuin miehet.
 – Tyttöopiskelijat ovat yleensä ahkeria. Pojat, he tulevat vähän "hissun kissun". Toisaalta, kun ajattelen esimerkiksi teollisuutta, finanssimaailmaa, kauppaa ja vaikkapa rakennusbisnestä [joissa ruotsista olisi hyötyä], niin kyllähän siellä miehet ovat vallalla, Suomen Ruotsinopettajien yhdistyksen Satu Pessi pohdiskelee.
 Suomalaisuuden liiton Ilmari Rostila hakee sukupuolten väliseen näkemyseroon syitä pikemminkin siitä, että naiset sijoittuvat useammin aloille, joissa ruotsin taitoja edellytetään.
 – Hoito- ja palvelualoilla, varsinkin julkisissa tehtävissä, on vaatimuksena ruotsin kielen osaaminen jollakin tavalla. Työsuhteeseen liittyvä vaatimus aiheuttaa tämän eron.

 Eri puolueiden kannattajien joukossa on myös eroja siinä, miten suuri osa kokee ruotsin kielen hyödylliseksi. Eniten hyötyä kielestä saavat RKP:n kannattajat ja toiseksi eniten vihreiden kannattajat.
 Ruotsin kielen tarpeettomaksi kokevia on eniten puolestaan kristillisdemokraattien ja perussuomalaisten kannattajissa. Juho Rahkonen kuitenkin huomauttaa, että RKP:n ja KD:n kohdalla vastaajamäärän vähyys voi vaikuttaa tulokseen.
 – Vihreillä on lähtökohtaisesti myönteinen suhtautuminen kulttuuriseen monimuotoisuuteen. Suhteellisen moni heistä on korkeasti koulutettuja ja työelämässä. Vastaavasti peilikuvapuolue perussuomalaiset ovat kuta kuinkin kaikkea, mitä vihreät eivät ole. Perussuomalaisten tulokseen vaikuttaa myös se, että heistä moni on duunareita tai pienyrittäjiä.
 – Demareilla on kannattajakunnassaan paljon eläkeläisiä ja muita, jotka eivät käy töissä. Heillä kielestä koetun hyödyn tunne jää vähäisemmäksi.
 39 prosenttia hyötynyt ruotsista työtehtävissä
 Myös kielenkäytön tilanne vaikuttaa siihen, kuinka suuri osa väestöstä pitää kielitaitoa hyödyllisenä.
 Esimerkiksi sukulaisten ja ystävien kanssa viestinnässä ruotsista kokee olevan hyötyä vain noin neljäsosa vastaajista. Näissä tilanteissa kielitaidon merkitys voi olla sitäkin tärkeämpi.

 Eniten kieltestä koetaan hyötyä matkaillessa. Heti sen perään tuloksissa tulevat ruotsinkielisten tiedotusvälineiden ja kulttuurin seuraaminen.
 Työtehtävissään ruotsin kielen on kokenut erittäin tai melko hyödylliseksi 39 prosenttia vastaajista, ja vastaavasti jokseenkin tai täysin tarpeettomaksi 60 prosenttia vastaajista.
 Juho Rahkonen painottaa oman kiinnostuneisuuden ja aktiivisuuden merkitystä siinä, miten paljon omista taidoistaan "saa irti".
 – Hyöty on myös sitä, miten hyvin ihminen käyttää taitojaan ja mahdollisuuksiaan. Kielen osaaminen on kulttuurista pääomaa, jota voi hyödyntää eri elämänalueilla. Voisi sanoa, että se on "kulttuurista ekstraa", ei niinkään välttämättömyys, Juho Rahkonen pohtii.
 Näin kysely tehtiin Taloustutkimus haastatteli Ylen toimeksiannosta 1005 henkilöä. Haastattelut tehtiin puhelimitse 17.–25. kesäkuuta. Otos edustaa Suomen aikuisväestöä. Tulokset painotettiin iän, sukupuolen ja asuinpaikan mukaan. Virhemarginaali on 3 prosenttiyksikköä suuntaansa. Kaikki kyselyn tulokset löytyvät  täältä .
 Grafiikat: Hilppa Hyrkäs/Yle
 Ruotsin kielen merkityksestä Suomessa keskustellaan maanantai-illan A-studiossa TV1:ssä kello 21.00.
 Lue myös:
 Tuleeko ruotsista taas pakollinen aine ylioppilaskirjoituksissa? Lukiolaiset: "Käsittämätöntä", opettajat: "Upeaa!"

Kysely: Kysymys ruotsin kielen hyödyllisyydestä jakaa suomalaiset jyrkästi kahtia – neljäsosa sanoo, ettei osaa kieltä lainkaan


Summary: Nyt abortista säädetään rikoslaissa. Australian Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa on päätetty samanlaisesta muutoksesta.

Uusi-Seelanti aikoo muuttaa aborttilainsäädäntöään, jotta raskauden keskeyttämisestä tulisi nykyistä helpompaa. Tällä hetkellä asiasta säädetään maan rikoslaissa, ja abortin saadakseen naisen on todistettava, että raskaus aiheuttaa hänelle fyysisen tai psyykkisen vaaran. Tähän tarvitaan kahden lääkärin puolto.
 Uuden-Seelannin hallitus ajaa nyt muutosta, jonka myötä abortin voisi saada vapaasti 20. raskausviikolle saakka. Tämän jälkeen raskaudenkeskeytykselle tarvittaisiin jatkossakin lupa.
 – Abortti on ainoa lääketieteellinen toimenpide, joka on edelleen rikos Uudessa-Seelannissa. On aika tehdä muutos, sanoo oikeusministeri  Andrew Little .
 – Turvallista aborttia pitäisi säädellä terveysasiana. Naisella on oikeus valita mitä hänen ruumiilleen tapahtuu, Little jatkaa.
 Hallitus esittää myös erityisten turva-alueiden muodostamista aborttiklinikoiden ympärille, jotta raskaudenkeskeytysten vastustajat eivät pääse häiriköimään paikalle saapuvia naisia.
 Muutokselle kiitosta ja moitteita
 Aborttilainsäädännön muuttaminen on vuonna 2017 valtaan nousseen pääministeri  Jacinda Ardernin  vaalilupaus. Muutos on kuitenkin pitkittynyt lainsäätäjien riitelyn vuoksi.
 Nyt ehdotettu muutos saa aborttioikeutta puolustavalta järjestöltä sekä kiitoksia että moitteita.
 – Se ei ole niin hyvä kuin se voisi olla, mutta paljon parempi kuin nykytilanne, arvioi ALRANZ-järjestöä johtava  Terry Bellamak .
 Heinäkuussa Australian Uuden Etelä-Walesin osavaltio ilmoitti aikovansa tehdä samanlaisen muutoksen kuin Uuden-Seelannin hallitus nyt esittää.
 Uusi Etelä-Wales on tällä hetkellä ainoa Australian osavaltio, jossa abortista säädetään edelleen rikoslaissa ja jossa raskaudenkeskeytys edellyttää lääkärin toteamaa vaaraa naisen psyykkiselle tai fyysiselle terveydelle.

Uusi-Seelanti lieventää suhtautumista aborttiin – "Abortti ei ole rikosasia, vaan terveysasia"


Summary: Rajavartijoita on jouduttu  pikakomentamaan maakunnista Helsinki-Vantaalle ajoittain jopa useita kymmeniä.

Helsinki-Vantaan lentoasema on yhä merkittävämpi solmukohta Aasian ja Euroopan välissä. Kaikkiaan lentoliikenteen rajanylitykset kentällä ovat lisääntyneet viidessä vuodessa runsaasta neljästä miljoonasta noin kuuteen miljoonaan.
 Viime vuonna Helsinki-Vantaalla rikottiin kahdenkymmenen miljoonan matkustajan raja.
 Vilkastunut liikennöinti näkyy myös Rajavartiolaitoksen toiminnassa. Rajavartiolaitos on nyt joutunut vahvistamaan miehitystään pikakomennuksilla odotuksia voimakkaammin vilkastuneella Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
 – Henkilöstöä täytyy lisätä matkustajamääriä vastaavaksi. Viime vuosina olemme joutuneet komentamaan maakunnista vartioita tukemaan näitä tarkastuksia, Rajavartiolaitoksen rajatarkastusyksikön päällikkö  Tuomas Laosmaa  sanoo.
 Komennukset Helsinkiin uhkaavat heikentää maakuntien valvontaa
 Vilkkaimpina aikoina vartijoita on komennettu maakunnista lentokentälle jopa useita kymmeniä.
 – Pääsääntöisesti loma-aikoina olemme siirtäneet 10–30 virkamiestä kerrallallaan vahvistamaan näitä tarkastuksia, Laosmaa sanoo.
 Kuluvana kesänä vartijoita on siirretty Helsinki-Vantaan lentoasemalle Lapista, Kainuusta ja Pohjois-Karjalan vartiostoista.
 – Henkilöt ovat pääsääntöisesti siirtyneet Helsinkiin rajojen valvontatehtävistä.
 Samalla silmäparit maakuntien rajavalvonnassa ovat vähentyneet.
 Rajavartioiden siirtäminen Helsinkiin uhkaa heikentää valvontaa maakunnissa.  Yle/Tommi Parkkinen
 Rajavartioiden kokonaismäärää on onnistuttu viime vuosina kasvattamaan parisen vuotta sitten saadun lisämäärärahan myötä. Uusia vartijoita on koulutettu kahden viime vuoden aikana noin 360, mutta tällä on Laosmaan mukaan kyetty lähinnä vain paikkaamaan takavuosina syntynyttä henkilöstövajetta.
 Maakuntiin avattu uusia ulkorajalentoja, joita pitäisi myös valvoa
 Laosmaa korostaa, että henkilöstön määrää pitäisi tarkastella tulevaa rajaliikennettä silmällä pitäen. Helsinki-Vantaalla ulkomaanliikenteen on ennakoitu kasvavan jopa 10 miljoonaan rajanylitykseen vuoteen 2025 mennessä.
 Rajavartiolaitoksen kokonaismäärärahan vähentyessä on joko supistettava henkilöstöä tai muita toimintoja.
 – Näyttää kuitenkin siltä, että rajaliikenteen kasvu jatkuu Helsinki-Vantaan lentoasemalla ja Itärajallakin liikenne on kääntynyt jälleen kasvuun muutaman heikomman vuoden jälkeen, Laosmaa toteaa.
 Suomi on mukana EU:n pysyvissä raja- ja merivalvontajoukoissa. Yle/Tove Virta
 Laosmaa sanoo, että pelkät sesonkiluonteiset komennukset maakunnista Helsinkiin eivät poista ongelmia rajalta.
 Laosmaa huomauttaa, että viime vuosina myös maakuntiin on avattu uusia ulkorarajalentoja.
 – Täytyy tarkastella myös sitä, miten me kykenemme nämä tarkastukset etenkin Pohjois-Suomen kentillä hoitamaan, Laosmaa sanoo.
 Suomi mukana EU:n raja- ja merivalvontajoukoissa
 Suomen raja- merivalvonnalle on tulossa lisää tehtäviä myös EU:n taholta. Ensimmäisenä suomalaisten rajavalvojien toimintaan vaikuttavat eurooppalaisen raja- ja merivartioston pysyvät joukot.
 – Näihin joukkoihin Suomi on velvollinen kohdentamaan 40–80 henkilötyövuotta vuositasolla, Laosmaa summaa.

Helsinki-Vantaan matkustajamäärät ovat kasvaneet niin vauhdilla, että rajavartijoita on pikakomennettu kentälle Lapista ja Kainuusta - Uhkaa valvontaa maakunnissa


Summary: Kaupungin hallinto varoittaa, että kaupunki on ajautumassa vaaralliseen tilanteeseen.

Hong Kongissa aamun ruuhkaliikenne oli sekaisin, kun demokratiaa puolustavat protestoijat järjestivät kaupungissa lakkoja. Tavoitteena oli saada koko kaupungin laajuinen yleislakko.
 Aktivistit ryntäsivät keskeisille metroasemille ja pitivät junien ovia auki, niin että ne eivät päässeet liikkeelle. Tämä johti siellä täällä käsirysyyn mielenosoittajien ja matkustajien välillä.
 Kaupungin lentokentällä peruttiin yli sata lentoa. Lentokenttä on yksi maailman vilkkaimpia.
 Kaupungin hallintojohtaja  Carrie Lam , joka on pitänyt viime aikoina matalaa profiilia, ilmoitti pitävänsä tiedotustilaisuuden tänään maanantaina tilanteen johdosta.
 Hong Kongin hallinto on varoittanut noin kaksi kuukautta mieltään osoittaneita protestoijia, että he voivat olla ajamassa kaupungin erittäin vaaralliseen tilanteeseen, kertoo  CNN .
 Lakkoilun lisäksi tänään järjestetään ainakin seitsemän erillistä mielenosoitusta eri puolilla Hong Kongia.
 Aiheesta lisää:
 Kiina yrittää kiristää otettaan Hongkongin mielenosoituksissa – poliisi käyttänyt jälleen kyynelkaasua
 Hongkongin mielenosoittajat syyttivät poliisia triadien suojelusta ja suojautuivat virkavallan ammuksilta sateenvarjoin
 Poliisi turvautui kyynelkaasuun Hongkongin protesteissa – Ex-poliisijohtaja: Yleinen järjestys pahenee lähiviikkoina

Mielenosoittajat sekoittivat aamun ruuhkaliikenteen Hong Kongissa


Summary: Intia on määrännyt alueelle ulkonaliikkumiskiellon, viestintäyhteydet katkenneet.

Intian ja Pakistanin väliset jännitteet kiistellyllä Kashmirin alueella kiristyivät jälleen maanantain vastaisena yönä.
 Uutistoimisto AFP:n viranomaislähteen mukaan Intia on lähettänyt alueelle 70 000 lisäsotilasta ja määrännyt ulkonaliikkumiskiellon.
 – Määräyksen mukaisesti kansan ei tule liikkua ulkona ja kaikki opetuslaitokset pysyvät kiinni. Kaikenlaiset julkiset kokoontumiset ovat kiellettyjä tämän määräyksen voimassaoloaikana, kerrotaan AFP:n saamassa lausunnossa.
 Yliopistot, koulut ja korkeakoulut ovat suljettuja hinduenemmistöisellä Jammun alueella. Rajoitukset koskevat myös useita muita osia muslimienemmistöisestä Jammusta ja Kashmirista, joka on Intian osavaltiona hallinnoima osa Kashmirin seudusta.
 Myös sähköinen viestintä alueella on katkennut. Poikki ovat tiettävästi menneet niin matkapuhelinliittymät, lankapuhelinyhteydet kuin internetkin. Ennen yhteyksien katkeamista useat aluejohtajat kertoivat Twitterissä joutuneensa kotiarestiin.
 Terroriuhkista varoitellaan
 Intian hallitus varoitti perjantaina terrorismin uhasta ja kehotti turisteja poistumaan Kashmirin alueelta välittömästi. Tuhannet turistit ja opiskelijat yrittivät kiireessä saada paikkoja Kashmirin alueelta poistuvista liikennevälineistä, kertoi uutistoimisto AFP lauantaina.
 Jammun ja Kashmirin osavaltion paikallishallinto on varoittanut terroriuhkista hindupyhiinvaeltajille. Alueella on muhinut Intian keskushallituksen ja eri kapinallisryhmien välinen konflikti jo vuosikymmeniä. Intia syyttää Pakistania taistelijoiden tukemisesta.
 Intia ja Pakistan ovat tuoreeltaan syytelleet toisiaan rajakahakoista alueella. Kashmir on ollut kiistakapulana aina maiden itsenäistymisestä asti vuonna 1947.
 Alueella oli helmikuussa yhteenotto Pakistanin ja Intian välillä. Tuolloin Intia hyökkäsi hävittäjillä Pakistanin puolelle ja Pakistan teki vastahyökkäyksen..
 Aiheesta lisää:
 Intian ja Pakistanin konflikti 1947  Intia ja Pakistan itsenäistyvät Britannian siirtomaavallasta. Ensimmäinen sota Kashmirista. 1965  Intia ja Pakistan sotivat toisen kerran Kashmirista. 1971  Intia tukee Itä-Pakistanin (nyk. Bangladesh) itsenäistymistä ja pommittaa Pakistania. 1999  Pakistanin sotilaat miehittävät Intian hallitsemia alueita Kashmirissa. Intia karkotaa sotilaat ilmaiskuilla. 2001  Iskuja Intian hallitseman Kashmirin alueparlamentissa ja Intian parlamentissa Delhissä. Yhteensä 52 kuollutta. 2008  Hyökkääjät surmaavat 166 ihmistä Intian Mumbaissa. Intia syyttää Pakistanissa toimivaa Lashkar-e-Taiba-islamistijärjestöä. 2016  Hyökkäyksiä Intian sotilastukikohtiin Punjabissa ja Kashmirissa. Intia kertoo tehneensä ilmaiskuja Pakistanin Kashmiriin. Pakistan sanoo, ettei iskuja ole tehty. 14.2.2019  Itsemurhaisku Intian turvallisuusjoukkoja vastaan surmaa ainakin 40 ihmistä Kashmirissa. Pakistanissa toimiva jihadistijärjestö Jaish-e-Mohammed väittää tehneensä iskun. 26.2.2019  Intia tekee ilmaiskun Pakistanin puolelle. Intian mukaan se tuhosi Jaish-e-Mohammedin tukikohdan, Pakistanin mukaan vain metsää. 27.2.2019  Pakistan ja Intia käyvät ilmataisteluja ja vaihtavat tykkitulta. Molemmat sanovat ampuneensa alas toistensa sotilaskoneita. Lähde:  BBC
 Pitäisikö huolestua, kun kaksi ydinasevaltaa ampuu kovilla? Neljä kysymystä Intian ja Pakistanin selkkauksesta
 Pakistan on sulkenut ilmatilansa ja tehnyt ilmaiskuja Intiaan – kaksi Intian hävittäjää pudotettu

Kashmirin alueen jännitteet kiristyivät - Intia lähettänyt kymmeniätuhansia sotilaita paikalle


Summary: Järvessä uimasta on toistaiseksi syytä välttää.

Rautalampi-järven kalakuolemia koskevien tutkimustulosten on määrä valmistua tänään.
 Pohjois-Savossa sijaitsevassa Rautalampi-järvessä havaittiin mahdollisesti jopa kymmeniätuhansia kalakuolemia torstaina ja perjantaina. Ensimmäiset havainnot tehtiin keskiviikkoiltana.
 Järven vedestä ja kaloista otettiin näytteet, jotka lähetettiin Pohjois-Savon ely-keskukseen.
 Rautalampi-järvessä uimista on syytä toistaiseksi välttää, eikä järven kaloja saa syödä tai syöttää kotieläimille.
 Jos kuolleita kaloja makaa järven rannoilla vielä tänä aamuna, viranomaiset ryhtyvät keräämään niitä.
 Lue lisää:
 Ranta-asukkaat haravoivat haisevia kaloja järvestä – poliisi  tutkii nyt Rautalammin kalakuolemia
 Savon Sanomat: Rautalampi-järvessä jopa kymmeniä tuhansia kuolleita kaloja

Rautalampi-järven kalakuolemien tutkimustulosten on määrä valmistua tänään


Summary: Mitä tiukemmaksi säännökset muuttuvat, sitä enemmän firma voi hyötyä laiminlyömällä luvat ja dumppaamalla jätteet laittomasti.

Ympäristörikoksilla saatu laiton taloudellinen hyöty lähentelee huumebisneksellä saatuja tuottoja, kertoo Poliisihallitus.
 Tarkkoja laskelmia ei ole, koska valtaosa ympäristörikoksista jää piiloon. Rikoshyödyn kokoluokasta kuitenkin kertoo, että Suomesta viedään laittomasti ulkomaille jätteitä arviolta jopa 60 miljoonalla eurolla vuodessa. Tämä ilmenee kansainvälisestä Blockwaste-tutkimuksesta, jossa oli mukana Suomen Poliisiammattikorkeakoulu.
 Jätteiden laiton vienti ulkomaille on kuitenkin vain yksi ympäristörikollisuuden muoto.
 Poliisitarkastaja  Arto Hankilanoja  Poliisihallituksesta kertoo, että Suomessa huumebisneksellä saadaan arviolta 100 miljoonan euron rikoshyöty vuodessa.
 – Ympäristörikollisuudella saadun laittoman hyödyn voidaan Suomessa arvioida olevan lähes huumekaupan luokkaa, Hankilanoja sanoo.
 Ympäristörikollisuus on entistä enemmän kytköksissä harmaaseen talouteen, sanoo puolestaan ympäristöministeriön lainsäädäntöjohtaja  Riitta Rönn .
 – Tässä pyörivät isot rahat.
 Rakennusjätettä Baltiaan
 Poliisille ilmoitettujen ympäristörikosten määrä on lisääntynyt viime vuosina ja samoin niillä saatu rikoshyöty.
 Hankilanojan mukaan tapauksia on tullut ilmi enemmän, koska viranomaisyhteistyö on parantunut ja lisäksi rikosten määrä on kasvanut ylipäätään viime vuosina.
 – Jätteenkäsittelyehdot ovat tiukentuneet ja asianmukainen käsittely kallistunut. Mahdollisuus saada laitonta rikoshyötyä on kasvanut.
 Ympäristörikosten motiivi on lähes aina raha. Mitä tiukemmaksi ympäristösäännökset ovat muuttuneet, sitä enemmän firma säästää, kun se laiminlyö luvat ja kierrätysmaksut ja dumppaa jätteet laittomasti.
 Jätteitä viedään Hankilanojan mukaan luvatta eritoten Baltiaan, usein esimerkiksi akkuja ja rakennusjätettä.
 Ympäristörikoksiin erikoistuneena syyttäjänä aiemmin toiminut Itä-Suomen yliopiston tutkija  Leila Suvantola  kertoo, että kun Latviaan, Liettuaan tai Viroon viedään jätettä hyödynnettäväksi, usein niitä ei käsitellä kokonaan.
 – Jos esimerkiksi viedään ilman vaadittuja lupia akkuja Baltiaan, niistä otetaan hyötyyn raskasmetalli ja loppu dumpataan, Suvantola sanoo.
 Uusi ympäristörikosilmiö
 Valtaosa laittomasta dumppauksesta tapahtuu Suomen rajojen sisäpuolella. Suuria kuluja vältetään varsinkin isojen rakennusten, kuten ostoskeskusten purku-urakoissa, joissa esimerkiksi betonia tai muuta vaarallista jätettä ei käsitellä asianmukaisesti.
 – Helppo on tässä maassa dumpata, kun on paljon tilaa, Suvantola sanoo.
 Suvantolan mukaan viime vuosien uusi ilmiö on, että perustetaan kiertotalouteen keskittynyt yhtiö, joka ottaa vastaan jätteitä, mutta ei käsittele niitä. Sitten yhtiö menee konkurssiin ja käsittelemättömät jätteet jäävät kiinteistölle, eikä maksajaa enää ole.
 – Jokainen saa itse päätellä, missä määrin tällaisissa on ollut rikollista tahtoa alkuvaiheessa. Kun otetaan vastaan isoja määriä jätteitä eikä jätteidenkäsittelyprosessia ole olemassa, kyllähän siitä tulee vahvasti tunne, ettei tarkoituskaan ollut käsitellä.
 Usein selviää sakoilla
 Ympäristörikollisuusongelman taustalla on Suvantolan mukaan ainakin rangaistusten ja korvaussummien matala taso.
 – Se on hirvittävän turvallinen rikollisuuden ala, koska seuraamukset ovat vähäisiä, jos vertaa huumerikosten seuraamuksiin.
 Useimmiten ympäristörikoksista tulee sakkoja. Vankeus on harvinaista verrattuna muihin talousrikoksiin.
 Ympäristörikosten rangaistusasteikko sallisi kyllä pitkiäkin tuomioita – esimerkiksi perusmuotoisesta ympäristön turmelemisesta jopa kaksi vuotta vankeutta ja törkeästä kuusi, mutta tuomioistuimet eivät yleensä tuomitse kovin ankaria rangaistuksia.
 Korkein oikeus (KKO) antoi kesäkuussa ennakkopäätöksen, joka oli Suvantolan mielestä askel oikeaan suuntaan.
 – Siinä KKO lähti jengaamaan vähän ylöspäin rangaistustasoa.
 Tapauksessa janakkalalainen maanrakennusyritys muun muassa otti soraa ja läjitti tilalle jätemaata pohjavesialueella. Rikokset jatkuivat vuosien ajan. Yrityksen toimitusjohtaja oli saanut käräjä- ja hovioikeudessa 3 kuukautta ehdollista ja hovioikeus oli määrännyt korvauksiksi 12 000 euroa. KKO tuomitsi kuitenkin miehelle seitsemän kuukautta ehdollista ja yritykselle liki 280 000 euron korvaukset.
 Rikoshyötyä ei saada aina takaisin
 Myös kiinnijäämisriski on pieni, sillä vain murto-osa rikoksista paljastuu. Suvantola arvioi, että vakavimmat tapaukset tulevat ilmi, mutta ennen kaikkea lievemmät jäävät pimentoon.
 Ympäristörikoksilla saatua hyötyä ei myöskään usein saada takaisin. Itä-Suomen yliopistossa tehdyssä, vuosien 2009-2013 ympäristörikostuomioita peranneessa tutkimuksessa selvisi, että syy on välillä se, ettei syyttäjä edes vaadi rikoshyötyä menetettäväksi.
 Esimerkiksi tapauksissa, joissa vietiin akkuja ulkomaille, olisi pitänyt maksaa 950 euron lupa. Osa syyttäjistä ei jostain syystä katsonut, että maksamatta jäänyt lupamaksu olisi ollut rikoshyötyä.
 Hallitusohjelma lupaa kohennuksia
 Ympäristöministeriön Rönnin mukaan valvovia viranomaisia on liian vähän.
 – Se on selvä fakta, että ympäristölainsäädännön valvontatehtävissä toimivat virkamiehet ovat vähentyneet. Toivottavasti hallitusohjelman kirjaus parantaa asiaa, Rönn sanoo.
 Uuteen hallitusohjelmaan on kirjattu, että "lisätään ympäristöhallinnon resursseja" sekä "selvitetään ympäristörikosten ennaltaehkäisyn ja seuraamusjärjestelmän tehostamista".
 Konkreettisia suunnitelmia tai aikataulua kirjauksille ei vielä Rönnin mukaan ole. Ympäristörikoksiin liittyvä kirjaus on kuitenkin viranomaisten yhteistyöryhmän asialistalla syyskaudella, Rönn kertoo.
 Itä-Suomen yliopisto ja Poliisiammattikorkeakoulu ovat myös tänä vuonna aloittaneet tutkimuksen, jossa selvitetään ympäristörikoksilla saatua taloudellista hyötyä sekä sitä, kuinka tehokkaasti rikoshyötyä saadaan perittyä valtiolle.
 Tarkoitus on myös selvittää, paljonko hyödystä olisi mahdollista palauttaa ympäristörikostorjuntaan. Tutkimuksen on määrä valmistua ensi vuoden syksyllä.

Ympäristörikokset ovat Suomessa liki yhtä tuottoisia kuin huumekauppa – "Tässä pyörivät isot rahat"


Summary: Trump haluaa saada joukkoampumiset loppumaan Yhdysvalloissa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  tuomitsee viikonlopun joukkoampumiset Texasissa ja Mississipissä.
 – Maassamme ei ole tilaa vihalle ja aiomme pitää asiasta huolen, sanoi Trum sunnuntaina.
 Trump kertoi toimittajille New Jerseyssä, että hän antaa tilanteesta lausunnon tänään maanantaina.
 Presidentti kertoi käyneensä keskusteluja ampumisista FBI:n, oikeusministeri  William Barrin  ja useiden kongressiedustajien kanssa, siitä kuinka tällaiset väkivaltaisuudet saataisiin loppumaan.

Presidentti Trump: vihalla ei ole sijaa maassamme


Summary: Laitala alkoi ihmetellä tonttinsa laidalta esiin noussutta kivetystä. Alue paljastui historialliseksi toriksi.

Historia elää, muuttaa ehkä muotoaan ja ainakin tarinoiden määrä kasvaa uusien kohteiden löytyessä. Vaasassa kiinnostusta herättää nyt Vanhan Vaasan historialliselta alueelta löydetty ja esiin kaivettu torialue.
 Hiljattain löydetty tori on harvinaisen suurikokoinen, tuhat neliötä. Torin löytyminen oli - niin kuin usein käy - sattumuksien summa ja asiasta kiinnostuneen sekä aikaansaavan kansalaisen ansiota.
 Torin löytäjäksi voi nimetä paikallisen asukkaan  Olavi Laitalan . 1970-luvulla alueelle muutettuaan Laitala toimeliaana miehenä rakenteli ja kaiveli uutta asuinpaikkaansa. Alue on hyvin kosteata ja se rajoittuu toisessa päässä Vanhan Vaasan kanaaliin.
 Olavi Laitala asuu torin vieressä. Merja Siirilä / Yle
 – Huomasin tässä tontin reunalla kiviä näkyvissä ja kuokiskelin niitä siinä sitten kiinnostuneena näkyviin. Sehän olikin harvinaisen suuri, kertoo Olavi Laitala, jonka talo ja tontti ovat torialueen vieressä.
 Nyt, kymmeniä vuosia myöhemmin kaupunki tuli mukaan kuvioihin, kun Laitalan tontille ja naapurustoon alkoi tulla ongelmia nousevan veden vuoksi ja vedet piti saada ohjattua läheiseen kanaaliin.
 Vaasan kaupunki ojitti alueen ja samassa yhteydessä otettiin tänä kesänä torialueen koko kiveys esiin, kiitos Laitalan tekemän kansalaisaloitteen.
 Vaasan kaupungin viheralueyksikkö on ottanut alueen hoitoonsa ja loppu onkin sitten historiaa, sananmukaisesti.
 Vanhan Vaasan vanha tori on kaivettu esiin tänä kesänä. Merja Siirilä / Yle
 On selvinnyt, että Vanhan Vaasan uuden torin alue kaavoitettiin 1700-luvun lopulla. Tori kaavoitettiin Postikadun varteen, upottavalle maalle. Sinne ajettiin satoja hiekkakuormia, jotta sitä ylipäätään voitiin käyttää.
 Venäjän vallan aikana venäläiset sijoittivat päävartionsa torille noin vuonna 1830. Uuden torin lisäksi Vanhassa Vaasassa olivat Kirkkotori, joka on alueen vanhin ja myöhempi Kustaan tori, joka oli kiveämätön ja sijaitsi hovioikeuden edessä.
 Omat juuret kiinnostavat nuoria perheitä
 Historia, eri aikakausien ihmisten tarinat ja elämänkohtalot, menneen ajan ilmiöt ja elämäntapa ovat nousussa nuorempien ihmisten keskuudessa, toteavat Vaasanseudulla historiallisia kierroksia järjestävät oppaat.
 Vaasa-Mustasaari oppaat ry:n mukaan etenkin nuoret lapsiperheet ovat löytäneet historiallisille paikoille ja kierroksille.
 Tämän kesän aikana erityisen suosittuihin hautausmaihin on opastettuina tutustunut yli 600 kiinnostunutta. Muutamien vuosien notkahduksen jälkeen myös Vanhan Vaasan alue on nyt herännyt uuteen kiinnostukseen.
 Vaasan palossa vuonna 1852 raunioiksi tuhoutunut Pyhän Marian kirkko on Vanhan Vaasan tunnetuin nähtävyys. Merja Siirilä / Yle
 Vanhan Vaasan kävelykierros saa uutta katsottavaa ensi vuonna, kun nyt löydetty Vanhan Vaasan uusi tori lisätään oppaiden kierrokseen. Historian lisäksi oma tarinansa on torin löytyminen
 Vanhan torin kivetys on hyvässä kunnossa. Merja Siirilä / Yle
 – Tori on ollut pitkään unohduksissa ja aiomme kertoa myös siitä, kuinka valtava kulttuurihistoriallinen työ sen esiin löytämisessä on tehty. Kiitos siitä kuuluu Laitalan Olaville, joka koko jutun on alulle laittanut, kiittää Vaasa-Mustasaari oppaat ry:n puheenjohtaja  Eva Reinikainen .
 Vanhan Vaasan torille toivotaan opastauluja
 Alueen aktiivien toiveena on, että torin paikka löytyisi jatkossa helpommin. Olavi Laitala on puheliaana miehenä ollut vapaaehtoisneuvojana toriin tutustujille ja onpa hänelle jonkun kerran soitettukin ja kysytty ohjeita, miten paikan päälle löytää.
 Toiveena on saada torille ohjaava opastustaulu ja ehkä infotaulukin torin vaiheista. Syksyn mittaan on tarkoitus aloittaa projekti, jossa suunnitellaan torin tulevia käyttömahdollisuuksia.
 – Voisin nähdä täällä esimerkiksi jonkinlaisia vanhan ajan tyylisiä toritapahtumia torikojuineen ja paikallisine tuotteineen. Tunnelmallinen joulutori valaistuksineen voisi olla hieno tässä alueella, Eva Reinikainen maalailee tulevaa.

Olavi Laitala löysi talonsa vierestä tuhannen neliön torialueen 1700-luvulta – nyt se lisätään osaksi Vanhan Vaasan nähtävyyksiä


Summary: Unitutkijan mukaan iltavalon välttelyn ohella kannattaa erityisesti keskittyä aamuisin valon määrän lisäämiseen heräämisen yhteydessä.

Koululaiset alottavat lukuvuotensa osassa maata jo ensi viikolla. Esimerkiksi Helsingissä syyslukukausi käynnistyy torstaina.
 Koululaisen unirytmin korjaaminen ei ole kuitenkaan ainoastaan koululaisen itsensä harteilla. Siihen tarvitaan muun perheen tukea ja sitoutumista.
 Tähän juttuun on koottu viisi vinkkiä, jotka helpottavat niin nuoremman kuin vanhemmankin koululaisen heräämistä ja unirytmin korjaamista.
 1. Kokonaisuus kuntoon rutiineilla
 Helsingin kaupungin koulupsykologi  Meija Eller  asettaa arkirutiinit ja päivärytmin kaiken keskiöön. Siinä vanhempien rooli on olennainen.
 – Vanhemmat määrittelevät arkirytmin. Useinhan vanhemmatkin ovat tässä vaiheessa palanneet jo töihin eli se lähtee sujumaan ihan luonnostaankin, Eller kertoo.
 – Harva lapsi pystyy kuitenkaan itse määrittämään sopivaa nukkumaanmenoaikaa.
 Teini-ikäisten koululaisten kohdalla vanhempien kannattaa myös pitää huoli, että rutiineissa pysytään.
 – Vanhempi voi esimerkiksi soittaa töistä ja varmistaa, että kotona ollaan hereillä eikä oteta esimekiksi pitkiä päiväunia.
 Unirytmiä muutettaessa yöunet saattavat myös jäädä ensimmäisten koulupäivien osalta lyhyiksi, mutta Ellerin mukaan se ei ole vaarallista.
 – Ensimmäiset koulupäivät ovat myös vähän lyhyempiä, ja nuoret ja lapset selviävät kyllä näistä päivistä.
 2. Valo määrää aamuisin ja iltaisin
 Jos herääminen tuntuu aamulla ylitsepääsemättömän raskaalta, kannatta kiinnittää huomiota valoon.
 Unta tutkinut Helsingin yliopiston kehitys- ja kliinisen psykologian professori  Anu-Katriina Pesonen  kertoo, että aamulla saatava valo on ensisijaisen tärkeää.
 Pesosen mukaan verhot kannattaakin avata heti, ja mikäli taloudesta löytyy kirkasvalolamppu, niin sitä kannattaa pitää noin puolen tunnin ajan lähietäisyydellä.
 – Se on voimakas merkki käpyrauhaselle, jolla on 24 tunnin rytmi. Valo auttaa siihen, että melatoniinihormoni ajastuu oikein illalla, Pesonen valottaa.
 – Ihminen voi siten omalla toiminnallaan vaikuttaa sisäisen kellonsa ajastamiseen.
 Vaikka Pesonen korostaa valon merkitystä aamulla, on sillä rooli myös iltaisin.
 Älylaitteet ja niiden ruuduilta loistava sininen valo voivat hidastaa nukahtamista.
 Koulupsykologi Ellerin mukaan joissakin perheissä on esimerkiksi sovittu yhteisistä pelisäännöistä koskien puhelimen käyttöä iltaisin.
 – Ne ovat hyvin perhekohtaisia, mutta jotkut perheet ovat sopineet esimerkiksi, että kaikki jättävät puhelimensa keittiöön latautumaan. Toisaalta jotkut lapset laittavat sen pois heti kun sanotaan, Eller sanoo.
 Vanhempien on kuitenkin hyvä tehdä samoin.
 –Totta kai vanhempien asettama malli on tärkeä, ja jos vanhemmat tekevät jatkuvasti päinvastoin kuin sanovat, niin ei se tietenkään ole hyväksi.
 3. Keskustele koululaisen kanssa
 Vanhemmat voivat tehdä muutakin koululaisen nukahtamisen eteen – varsinkin kun kyseessä on pienempi koululainen.
 Ellerin mukaan heidän kohdallaan on tärkeää, että vanhempi on läsnä, sillä lapsi tarvitsee kasvokkaista kontaktia.
 – Jos vanhempi uppoutuu itse somen maailmaan, niin hän ei välttämättä kohtaa lasta kasvokkain. Lapsi rupeaa helposti illalla vaatimaan sitä nukkumaan mentäessä.
 Päivän aikana on siis tärkeää puuhastella lapsen kanssa ja puhua hänen tunteista ja mahdollisista peloista.
 – Koulun aloittaminen voi esimerkiksi aktivoida pelkoja lapsessa. Se on ihan normaalia. Niistä kannattaa kuitenkin puhua päivällä, jotta illalla voi keskittyä rauhoittumiseen.
 4. Keskity unihygienia ja ravintoon
 Vanhempien koululaisten kannattaa kiinnittää huomiota ennen kaikkea syömiseen.
 Ellerin mukaan monella nuorella esimerkiksi aamupalan syöminen on saattanut jäädä lomalla pois arkirutiineista.
 Lisäksi iltapalalla kannattaa Ellerin mukaan panostaa siihen, että tarjolla on hiilihydraatteja.
 Nukahtamiseen vaikuttaa myös ympäristö.
 – Kannattaa pitää huoli siitä, että huone on viileä, pimeä ja hiljainen.
 5. Jos ei nukuta, älä jää sänkyyn
 Viimeinen vinkki, jonka Eller antaa on helppo: jos ei nukuta, niin älä nuku.
 Sänkyyn ei kannata mennä pyörimään ja odottamaan unen tuloa.
 Sen sijaan kannattaa avata kirja tai tehdä jotain muuta.
 – Tiedän, että moni nuori tykkää enemmän käyttää puhelinta kuin lukea kirjaa. Siinä tapauksessa kannattaa vähentää ainakin sinisen valon määrää ruudulla. Tärkeintä tässä vaiheessa on kuitenkin, että tekee jotain muuta ja yrittää vähän ajan kuluttua uudelleen nukahtamista, Eller kertoo.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntaina klo 22 asti.

Koulut alkavat osassa maata ensi viikolla – tässä viisi vinkkiä unirytmin korjaamiseen ja heräämiseen!


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Texasin viimeöistä joukkoampumista tutkitaan viharikoksena: Ainakin 20 kuoli
 Yhdysvalloissa ainakin 20 ihmistä on saanut surmansa  joukkoampumisessa Walmart-tavaratalossa  Texasin El Pasossa. Ampujaksi epäilty, 21-vuotias mies on poliisin hallussa. Joukkoampumista tutkitaan mahdollisena viharikoksena, sillä epäilty julkaisi verkossa manifestin.
 Kaksi kuoli veneiden törmäyksessä Turun saaristossa
 Turun saaristossa Seilin saareen edustalla, Rymättylän eteläpuolella tapahtui lauantai-iltapäivänä  purjeveneen ja moottoriveneen törmäy s. Kaksi purjeveneessä ollutta keski-ikäistä miestä kuoli. Onnettomuutta tutkitaan törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena, törkeänä kuolemantuottamuksena sekä törkeänä vammantuottamuksena.
 Onnettomuusveneet hinattiin Nauvon merivartioasemalla Pärnäisiin. Roni Lehti / Lehtikuva
 Napolin pizzamestarit paljastivat Ylelle, miten syntyy maailman paras pizza
 Napolin kaupunki Italiassa kantaa pizzan kotipaikan mainetta. Pizzaa on paistettu siellä jo vuosisatoja, ja siihen suhtaudutaan suurella ylpeydellä.  Napolin alkuperäiseen pizzaperinteeseen kuuluu vain kaksi pizzaa.
 Tarjoilija Antonella De Simone näyttää valmista Quattro stagioni -pizzaa. Sen päällä on oliiveja, kinkkua, sieniä ja artisokkaa. Francesco Tosto
 Olavi Laitala löysi talonsa vierestä tuhannen neliön torialueen 1700-luvulta
 Vanhassa Vaasassa asuva  Olavi Laitala  alkoi ihmetellä tonttinsa laidalta esiin noussutta kivetystä.  Alue paljastui historialliseksi toriksi , joka on nyt kaivettu kokonaan esiin. Tunnetuin nähtävyys alueella on Vaasan palossa vuonna 1852 raunioiksi tuhoutunut Pyhän Marian kirkko.
 Vanhan Vaasan vanha tori on kaivettu esiin tänä kesänä. Merja Siirilä / Yle
 Näillä viidellä vinkillä unirytmi korjaantuu ja herääminen helpottuu
 Pitkän kesäloman jälkeen monen koululaisen unirytmi saattaa olla sekaisin. Unirytmiä kannattaakin lähteä korjaamaan ajoissa.  Koulupsykologi Meija Eller jakaa vinkit , joilla myös vanhemmat voivat edistää lapsen unirytmin korjaamista ja heräämistä.
 Koululaisen unirytmin korjaaminen ei ole kuitenkaan ainoastaan koululaisen itsensä harteilla. Yle
 Viileä sää jatkuu tänään
 Tänään on enimmäkseen pilvipoutaa, mutta lännessä pilvipeite rakoilee ja illalla selkenee. Lämpötila jää etelässäkin alle 20 asteen, suuressa osassa maata on alle 15 astetta.
 Alkuviikolla sää näyttäisi lämpenevän lännessä ja etelässä, mutta samalla kuurosateiden todennäköisyys kasvaa maan lounaisosissa. Idässä jatkuu kolea sää.
 Yle
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Texasissa joukkoampuminen, Napolin pizzamestarit paljastavat salaisuutensa, vinkkejä unirytmin korjaamiseen


Summary: Kokoomusjohtaja Petteri Orpolla on vuosi aikaa näyttää kyntensä oppositiossa, arvioi politiikan toimittaja Pekka Kinnunen.

Puoluekannatusmittauksissa  perussuomalaiset on noussut suosituimmaksi puolueeksi.
 Kesägallupit  heijastelevat vielä kevään eduskuntavaalien jälkijäristyksiä, ja puolueiden todelliset voimasuhteet punnitaan syksyllä, kun hallitus ja oppositio iskevät yhteen eduskunnassa.
 Viime vaalikaudella  vihreät kurkotteli opposition kärkipuolueeksi kesälaitumilta 2017, kun se ohitti lähes 18 prosentin kannatuksellaan SDP:n.
 Politiikan arjessa vihreiden äänitorvet jäivät kuitenkin syksyllä 2017 eduskunnassa SDP:n kokeneen eduskuntaryhmän jalkoihin, ja sosiaalidemokraatit valtasivat takaisin paikkansa  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen päähaastajana.
 Perussuomalaisten kokematon joukkue
 Kesällä 2017 oppositioon sysätyt  Jussi Halla-ahon  perussuomalaiset ottivat viime kevään vaalitaistelun loppusuoralla valtavan loppukirin, mutta  Antti Rinteen  johtama SDP pinnisti ennakkoäänten turvin niukin naukin eduskuntavaalien ykköseksi.
 Perussuomalaisten 39 kansanedustajan ryhmässä on peräti 24 ensimmäisen kauden edustajaa. Puoluehajaannuksessa ministerit jäivät aidan väärälle puolelle ja putosivat eduskunnasta, kun sinisellä tulevaisuudella ei ollutkaan tulevaisuutta.
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmässä  ministerikokemusta  on vain  Toimi Kankaanniemellä , joka kantoi vuosina 1991–1994 alkoholi- ja kehitysyhteistyöasioiden yhdistelmäsalkkua  Esko Ahon  (kesk.) hallituksessa. Kankaanniemi pääsi nyt eduskuntaan varasijalta, kun  Teuvo Hakkarainen  valittiin Euroopan parlamenttiin.
 Kristillisdemokraattien edeltäjäpuolueen kristillisen liiton puheenjohtajana toimineella Kankaanniemellä on yhteensä 28 vuoden eduskuntakokemus. Se on neljännes koko perussuomalaisten eduskuntaryhmän eduskuntavuosista.
 Jussi Halla-aho tekee paluun eduskuntaan
 Syksyllä eduskunnassa perussuomalaisten kärki on kapea. Kokeneimmista edustajista  Juho Eerola  istuu varapuhemiehen kultahäkissä ja ulkoasiainvaliokuntaa johtaa ainakin toistaiseksi  Mika Niikko.
 Suurimman oppositiopuolueen kiistaton ykkösääni eduskunnassa on Euroopan parlamentista palannut puoluejohtaja Jussi Halla-aho, jonka ensimmäistä eduskuntakautta väritti  pakkoero  hallintovaliokunnan puheenjohtajan paikalta kesällä 2012.
 Syksyllä selviää, ottaako Halla-aho ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajan paikan, kuten  Timo Soini  teki vuosina 2011–2015 vai kokeeko hän tämän tehtävän rajoittavan liikaa oppositiopolitiikan tekoa.
 Halla-ahon takana perussuomalaisten ääntä käyttää eniten eduskuntaryhmän uusi vetäjä  Ville Tavio,  joka syrjäytti entisen ryhmäjohtajan  Leena Meren . Uusista edustajista vahvoja esiintyjiä ovat entinen puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalo  ja hallintovaliokuntaa johtava puolueen ensimmäinen varapuheenjohtaja  Riikka Purra .
 Pitkä hallitusvastuu painaa kokoomusta
 Kokoomuksella on takana politiikan painajaisvuosi. Kokoomus voitti kevään 2017  kuntavaalit  ja kokoomusjohtaja  Petteri Orpo  oli viime talveen saakka vahva ehdokas pääministeriksi.
 Vaalitaistelun loppusuoralla Orpo ja kokoomus putosivat niukasti SDP:n ja perussuomalaisten taakse. Hallitustunnusteluissa kokoomus pelasi itsensä paitsioon ja eduskunnassa käsistä karkasi vielä paikka puhemiehistössä.
 Kokoomus totuttelee nyt elämään opposition toiseksi suurimpana puolueena. Kokemus on aivan uusi, sillä edellisellä oppositiokaudella vuosina 2003–2007 kokoomus oli  Matti Vanhasen  (kesk.) punamultahallituksen selkeä päähaastaja.
 Oppositiopolitiikka ei nostanut kokoomusta vielä silloin ykköseksi, mutta puoluejohtaja  Jyrki Kataisen  nousujohteinen kampanja vei kokoomuksen kuitenkin mukaan Vanhasen toiseen hallitukseen.
 Pitkäaikaiselle hallituspuolueelle oppositioasennon löytyminen ei ole ihan helppoa. Uutena haasteena on opposition sisäinen kisa oikeistopopulistisia perussuomalaisia vastaan.
 Ylivoimainen kokemus näkyy eduskunnassa
 Kun perussuomalaisten 39 kansanedustajalla on  eduskuntakokemusta  yhteensä 112 vuotta, niin kokoomuksen 38 edustajaa lyövät pöytään lähes 300 vuoden kokemuksen.
 Kokoomuksen edustajat pystyvät haastamaan Rinteen hallituksen ministerit laajalla rintamalla politiikan kaikissa lajeissa. Ministerikokemusta kokoomusryhmässä on kahdeksalla edustajalla yhteensä 36 vuotta.
 Ilkka Kanerva ,  Ben Zyskowicz ,  Paula Risikko ,  Sari Sarkomaa ,  Sanni Grahn-Laasonen  ja monet muut kokeneet kokoomuspoliitikot nousevat vahvasti esiin eduskunnan kuumissa, poliittisissa väittelyissä.
 Kokoomuksen hyppyä oppositioon helpottaa se, että Rinteen keskustavasemmistolaisen hallituksen ja kokoomuksen keskustaoikeistolaisen linjan välillä on selkeä poliittinen ero.
 Kääntyykö kokoomus oppositiossa oikealle?
 Kokoomuksen sisällä on näkynyt viime vuosina voimistuvaa painetta poliittisen linjan reivaamisesta oikealle.
 Kokoomusjohtajien Jyrki Kataisen ja  Alexander Stubbin  vuosina 2011–2015 vetämien sinipunahallitusten kielteiset kokemukset vahvistivat puolueen oikeaa laitaa.
 Tiukkaa talouslinjaa korostavan oikeiston kasvanut paino oli työntämässä kokoomusta oppositioon.
 Puoluejohtaja Petteri Orpo ei saanut eduskuntaryhmästään riittävää tukea vastaantuloille SDP:n suuntaan. Kokoomusneuvottelija  Elina Lepomäen  tiukan linjan kerrotaan vahvistaneen Rinteen päätymistä keskustan suuntaan.
 Hallitusratkaisun jälkeen Orpo sai tärkeälle paikalle,  kokoomusryhmän johtoon , oman liittolaisensa  Kai Mykkäsen .
 Orpo ja Mykkänen yrittävät padota kokoomuksen luisumista oppositiossa liikaa oikealle, sillä vaalit on ainakin tähän sakka ratkaistu politiikan keskikentällä.
 Eduskunnan syksy näyttää, löytävätkö Orpo ja Mykkänen uskottavan oppositioasennon. Kokoomuksen sisällä puoluejohdon haastajat odottavat jo tilaisuuttaan.
 Sipilän hallitukseen keväällä 2017 oikeusministeriksi noussut  Antti Häkkänen  profiloitui ministerinä kokoomuksen konservatiivisiiven suosikiksi. Kaakkois-Suomen vaalipiiristä yli 20 000 ääntä kerännyt Häkkänen osaa haastaa myös perussuomalaisia.
 Kokoomuksella on puoluekokous ensi kesänä. Paineet oppositiokasvojen vaihtamiseen ja linjan tiukentamiseen kasvavat, jos kokoomus jää jatkossakin kannatusmittauksissa perussuomalaisten varjoon.
 Lue myös:
 Ylen kysely: Vajaa puolet kokoomusvaikuttajista haluaa Orpolle haastajan puheenjohtajakilpaan – suosituin vastaehdokas olisi Antti Häkkänen
 Petteri Orpo pyrkii jatkokaudelle kokoomuksen puheenjohtajana – ”Minä olen valmis mittauttamaan kannatukseni"

Analyysi: Perussuomalaiset on nyt opposition johtopuolue, mutta kokenut kokoomus jyrää sen syksyllä eduskunnassa


Summary: Edellinen yritys meni pieleen, kun Franky Zapata ei onnistunut laskeutumaan veneeseen tankkausta varten.

Ranskalainen keksijä  Franky Zapata  onnistui Englannin kanaalin ylityksessä lentolaudalla.
 Zapata kiihdytti viidellä pienellä moottorilla toimivalla laudallaan Ranskan pohjoisrannikolta kohti Britanniaa sunnuntaiaamuna. Hänen ensimmäinen yrityksensä ylittää Englannin kanaali omaperäisellä lentolaitteella epäonnistui puolitoista viikkoa sitten,  kun hän putosi veteen  yrittäessään laskeutua veneeseen tankkausta varten.
 Matka Sangattesta Doveriin kesti noin 20 minuuttia. Välissä lentolauta piti tankata kerran veneessä, joka oli tällä kertaa isompi kuin ensimmäisellä yrittämällä.
 Zapata ja hänen kehittämänsä lentolauta eli flyboard tulivat tunnetuksi Ranskan kansallispäivän juhlallisuuksissa heinäkuun puolivälissä.
 Lisää aiheesta:
 Ennennäkemätön lentolaite varasti show'n Pariisin sotilasparaatissa – katso huima video

Video: Ranskalaismies onnistui Englannin kanaalin ylityksessä lentolaudalla


Summary: Kaksi miestä kuoli veneiden törmäyksessä lauantaina. Päivä oli muutenkin meripelastajille raskas.

Länsi-Suomen merivartiostolle lauantai oli "monin tavoin raskas päivä", kertoo vartiosto  sunnuntaiaamuna julkaistussa Facebook-kirjoituksessaan .
 Airistolla kaksi miestä kuoli moottoriveneen törmättyä purjeveneeseen , mutta lisäksi vaativia päällekkäisiä tehtäviä oli poikkeuksellisen paljon, kirjoituksessa kerrotaan.
 Muun muassa Paraisilla kaksi moottorivenettä osui yhteen ja kummankin kuljettajat joutuivat veden varaan. Kemiössä taas yhteen ajoi kaksi vesiskootteria.
 Yöllä puolestaan meripelastajia työllistivät ruorijuopot: Ahvenanmaan Degerbyssä kolmea miestä epäillään vesiliikennejuopumuksesta samalla veneellä: kun yksi kippari oli viety tarkistettavaksi, jatkoi seuraava matkaa, ja tämän jälkeen kolmas.
 – Merellä liikkuminen vaatii vastuuta itsestä, muista ja ympäristöstä. Kun täyttää nämä vaatimukset, tarjoaa meri vapautta, todetaan merivartioston päivityksessä.
 Vartiosto muistuttaa kirjoituksessa muun muassa liivien pitämisen tärkeydestä ja siitä, ettei vesillä pitäisi koskaan olla kiire mihinkään.
 – Näin traagisia päiviä on onneksi harvoin, mutta silti aivan liikaa, päivityksessä todetaan.

Länsi-Suomen merivartiosto Airiston onnettomuudesta: "Näin traagisia päiviä on harvoin, mutta silti aivan liikaa"


Summary: Ostoskeskuksen alueella kerrotaan olleen iskun aikana yli 3 000 ihmistä.

Texasilaisessa Walmart-tavaratalossa oli silminnäkijöiden mukaan täysi kaaos päällä, kun 21-vuotias epäilty ampui rynnäkkökiväärillä shoppailijoita ja kaupan henkilökuntaa. Ainakin 20 ihmistä sai surmansa  El Pason kaupungissa tapahtuneessa joukkoampumisessa  Yhdysvalloissa.
 Adriana Quezada  oli Walmartin naisten vaateosastolla kahden lapsena kanssa, kun hän kuuli ampumista.
 – Mutta luulin, että ne olivat paukutuksen ääniä, vähän niin kuin kattotöissä, sanoi Quesada uutistoimisto AP:lle laukauksen äänistä.
 Quezadan 19- ja 16-vuotiaat lapset heittäytyivät ensin maahan ja juoksivat sitten ulos kaupasta hätäpoistumistien kautta. Kumpikaan ei loukkaantunut.
 Yhdysvaltalaismedia KTSM-TV kertoo kahdesta miehestä, jotka auttoivat ammuskelun keskellä vanhemmistaan eksyneitä lapsia. Miehet keräsivät peloissaan olleita lapsia yhteen ja auttoivat turvalliseen paikkaan.
 Isku sattui keskelle kiireistä lauantaipäivää, kun monet asiakkaista olivat ostamassa vaatteita ja tavaroita koulun alkamista varten. Ostoskeskuksen alueella kerrotaan olleen yli 3 000 ihmistä.
 Asiakkaat piiloutuivat konttiin
 Ruumiita on löytynyt sekä tavaratalon sisä- että ulkopuolelta. Erään silminnäkijän mukaan hänestä kuulosti siltä, että ampuminen olisi alkanut rakennuksen ulkopuolelta.
 Shoppailijat juoksivat henkensä edestä. Yksi heistä oli  Kianna Long , joka oli kaupassa miehensä  Kendall Longin  kanssa.
 – Ihmiset panikoivat ja juoksivat. He juoksivat alhaalla lähellä lattiaa, sanoo Kianna Long.
 Pari juoksi varastohuoneen läpi ja meni piiloon lastausalueella olevaan konttiin, jonne hakeutui muitakin ihmisiä turvaan.
 El Pason tapaus oli viides joukkoampuminen Yhdysvalloissa tänä vuonna.
 Lue lisää:
 20 kuollut joukkoampumisessa Texasin El Pasossa Yhdysvalloissa – netissä julkaistussa manifestissa kohteeksi ilmoitettiin latinoyhteisö

Laukaukset aiheuttivat kaaoksen keskelle koulutarvikkeiden shoppailua El Pasossa – Silminnäkijä: "Ihmiset panikoivat ja juoksivat"


Summary: Yksi kuolleista on ampuja.

Yhdysvalloissa Daytonin kaupungissa Ohiossa tapahtui lauantain ja sunnuntain välisenä yönä ampumavälikohtaus, jossa kuoli kymmenen ihmistä ja haavoittui ainakin 27. Yksi kuolleista on ampuja.
 Joukkoampuminen tapahtui kello yhden maissa yöllä paikallista aikaa Daytonin keskustan läheisyydessä. Alueella sijaitsee muun muassa paljon ravintoloita ja baareja.
 Daytonin pormestari  Nan Whaley  kertoi tiedotustilaisuudessa sunnuntaiaamuna, että asemies oli pukeutunut luotiliiveihin ja hänellä oli kivääri sekä ylimääräisiä lippaita.
 Poliisin mukaan joukkoampumisesta epäilty on 24-vuotias valkoihoinen mies.
 Viranomaisten mukaan Daytonin ampujan 22-vuotias sisko on yksi hyökkäyksessä kuolleista.
 Videokuvakaappaus Derek Myersin Twitteristä jossa näkyy poliiseja ampumavälikohtauspaikalla. Derek Myers / AFP
 Poliisi surmasi hyökkääjän nopeasti
 Whaleyn mukaan poliisipartio ampui hyökkääjän kuoliaaksi minuutin sisällä hyökkäyksen alkamisesta. Pormestari arvioi, että jopa satoja ihmisiä olisi voinut kuolla, jos poliisi ei olisi toiminut nopeasti.
 Daytonin poliisi kertoi aiemmin twitterissä, että sen partioita oli läheisyydessä, kun tilanne alkoi.
 Pormestari Whaleyn mukaan joukkoampumisessa loukkaantui 27 ihmistä. Useat heistä ovat vakavasti tai kriittisesti haavoittuneita. Sairaalalähteiden mukaan 15 hoitoa saanutta ihmistä on päässyt jo pois sairaalasta.
 Paikallisen lehden  Dayton Daily Newsin mukaan  ampuminen olisi tapahtunut baarin edustalla. Silminnäkijöiden mukaan sitä ennen ampujalta oli evätty sisäänpääsy.
 Daytonin joukkomurha oli vuorokauden aikana jo toinen Yhdysvalloissa. Illalla Suomen aikaa Texasin  El Pasossa joukkoampumisessa kuoli 20 ihmistä .

Pormestari: Ohion ampujan sisko hyökkäyksessä kuolleiden joukossa – yöllisessä ampumavälikohtauksessa kuoli kymmenen ja haavoittui ainakin 27


Summary: Turmaveneissä ei epäillä olleen teknistä vikaa, nyt tutkinta keskittyy veneilijöiden toimintaan.

Alkoholilla ei uskota olevan osuutta kahden hengen vaatineeseen veneturmaan Airistossa, Lounais-Suomen poliisista kerrotaan. Kaksi kuoli ja useita loukkaantui  purjeveneen ja moottoriveneen törmäyksessä  Turun saaristossa lauantaina iltapäivällä.
 Rikosylikomisario  Aki Lahtisen  mukaan poliisi ei tällä hetkellä kommentoi veneonnettomuutta tarkemmin.
 – Poliisi puhuttelee nyt osallisia ja hakee teknistä näyttöä, sanoo Lahtinen.
 Lahtinen ei suostunut kommentoimaan, joutuiko veneissä olleita ihmisiä veden varaan.
 Törmäyksessä sai surmansa kaksi keski-ikäistä miestä, jotka olivat purjeveneen kyydissä.  Ilta-Sanomien tietojen mukaan  uhrit olivat veljeksiä ja molemmat kokeneita vesillä liikkujia.
 Vesilläliikkujien väistämissääntöjen mukaan  moottoriveneen tulee väistää purjevenettä (Traficom ). Kuitenkin moottorivoimalla liikkuva purjevene katsotaan moottoriveneeksi, jolla ei ole erityisoikeuksia muihin veneisiin nähden.
 Otkes tutkii viranomaisten toimintaa
 Onnettomuustutkintakeskuksen (Otkes) johtaja  Veli-Pekka Nurmi  kertoo STT:lle, että Otkes alkoi tehdä alustavaa tutkintaa eilen, kun tieto Airiston onnettomuudesta saatiin.
 – Tämän onnettomuuden erityispiirteet ovat semmoiset, että tutkinta on tarkoituksenmukainen. Uskomme, että tämän tapauksen tutkimisella saadaan sellaista tietoa, jota on tärkeä levittää veneilyn turvallisuuden kehittymiseksi, Nurmi sanoo.
 Turmaveneissä ei epäillä olleen teknistä vikaa, joten tutkinta keskittyy veneitä enemmän siihen, miten sekä veneilijät että pelastusviranomaiset ovat toimineet tilanteessa.
 – Tässä tapauksessa ilman muuta tutkimme myös viranomaistoimintaa. On tärkeää, että se tehdään hyvässä yhteisymmärryksessä sekä poliisin että Rajavartiolaitoksen kanssa.
 Törkeä kuolemantuottamus ja törkeä liikenneturvallisuuden vaarantaminen
 Airiston turman veneissä oli yhteensä kahdeksan henkilöä, joista kaksi aikuista oli moottoriveneessä ja loput purjeveneessä. Kaksi purjeveneessä olleista oli lapsia.
 Onnettomuutta tutkitaan törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena ja törkeänä kuolemantuottamuksena. Tutkinnasta tiedotetaan lisää maanantaina.
 Eilinen oli kiireinen ja "monin tavoin raskas päivä"  Länsi-Suomen merivartiostolle. Vaativia päällekkäisiä tehtäviä oli poikkeuksellisen paljon, vartiosto kertoi tänä aamuna Facebook-sivuillaan.
 Lue lisää:
 Länsi-Suomen merivartiosto Airiston onnettomuudesta: "Näin traagisia päiviä on harvoin, mutta silti aivan liikaa"
 Airiston veneturma vaati toisen uhrin – kaksi kuoli ja useita loukkaantui veneiden törmäyksessä

Poliisi Airiston veneturmasta: Alkoholilla ei näyttäisi olevan osuutta asiaan, Onnettomuustutkintakeskus aloittaa tutkinnan


Summary: Iranin vallankumouskaartin mukaan vallattu alus on irakilainen.

Iranin valtion tiedotusvälineiden mukaan Iranin vallankumouskaarti on ottanut jälleen haltuunsa ulkomaisen öljytankkerin. Iranin mukaan alus oli salakuljettamassa iranilaista polttoainetta muihin maihin.
 Aluksen vallaneen Iranin vallankumouskaartin mukaan laiva on irakilainen.
 Aluksella kerrotaan olevan 700 000 litraa polttoainetta. Laivan seitsenhenkinen miehistö on pidätetty.
 Iranin uutistoimiston mukaan öljytankkeri oli otettu haltuun jo keskiviikkona Farsin saaren luona Persianlahdella. Farsin saari on keskellä Persianlahtea. Aiemmat välikohtaukset ovat tapahtuneet Persianlahden suulla, Hormuzinsalmessa tai sen lähellä.
 Tommi Pylkkö / Yle
 Iranin mukaan tankkeri on viety rantaan ja sen lasti on luovutettu Iranin viranomaisille.
 – Tämä ulkomaalainen alus oli ottanut vastaan polttoainetta toisista laivoista ja oli siirtämässä sitä Persianlahden arabivaltioihin, Iranin vallankumouskaartin kenraali  Ramazan Zirahi  sanoi iranilaiselle uutistoimisto Farsille uutistoimisto AP:n mukaan.
 Kolmas välikohtaus lyhyessä ajassa
 Iranin vallankumouskaarti  otti runsaat kaksi viikkoa sitten haltuunsa  ruotsalaisomisteisen, Britannian lipun alla purjehtivan tankkerin. Alus vietiin Iranin satamaan. Tuolloin Iran syytti alusta merenkulkusääntöjen rikkomisesta.
 Aiemmin heinäkuussa Britannia kertoi Iranin  yrittäneen ottaa haltuun brittiläisen  öljytankkerin, mutta Britannian laivaston aluksen tulleen väliin. Yhdysvallat ja Britannia ovat syyttäneet Irania myös öljytankkereihin tehdyistä sabotaasi-iskuista Persianlahdella.
 Kasvaneiden jännitteiden taustalla vaikuttaa  Yhdysvaltojen viimevuotinen päätös  vetäytyä vuonna 2015 Iranin kanssa tehdystä ydinsopimuksesta. Samalla Yhdysvallat kohdisti talouspakotteita Iraniin.
 Iran on viime aikoina alkanut avoimesti rikkoa ydinsopimusta. Maa sanoo, että se ei voi noudattaa sopimusta, jos sopimuksen allekirjoittaneet Euroopan maat eivät tarjoa sille jonkinlaista taloudellista apua.
 Muutos 4.8. klo 18:14, korjattu jutussa aiemmin erheellisesti käytetty termi "tasavaltalaiskaarti" vallankumouskaartiksi.

Iran takavarikoi jälleen ulkomaisen öljytankkerin – sanoo syyksi salakuljetuksen


Summary: Kaksikymmentä kuoli El Pasossa, Daytonissa kymmenen ihmishenkeä vaatinut verilöyly tapahtui kaupungin viihdealueella.

El Pason joukkoampumisesta tiedetään jo varsin paljon. Daytonissa paikallista aikaa aamuyöllä tehdyn verityön yksityiskohdat eivät ole vielä selvillä. Myös Chicagossa tapahtui varhain sunnuntaiaamuna ampumavälikohtaus.
 1) Mitä El Pason kauppakeskuksessa ja Daytonissa tapahtui?
 Rynnäkkökiväärillä aseistautunut mies alkoi ampua ihmisiä silmittömästi El Pason Walmart-tavaratalossa lauantaina paikallista aikaa kello 10.40.
 20 ihmistä kuoli ja 27 haavoittui. Osa haavoittuneista sai vakavia vammoja, joten uhrien määrä voi vielä nousta.
 Silminnäkijöiden mukaan uhrit valikoituivat sattumanvaraisesti. Heidän joukossaan on eri-ikäisiä ihmisiä. Kuusi kuolleista on Meksikon kansalaisia.
 Tavaratalossa oli paljon asiakkaita, arvioiden mukaan jopa 3 000. Viikonloppu on kaupoissa vilkas, koska ihmiset valmistautuvat koulujen alkamiseen.
 Daytonissa ampuja avasi tulen paikallista aikaa kello 1.22 keskustan läheisyydessä alueella, jossa on muun muassa paljon ravintoloita ja baareja. Yhdeksän uhria ja ampuja kuolivat. Lisäksi ainakin 26 haavoittui.
 Daytonin poliisi sanoi ensimmäisessä tiedotustilaisuudessa, että tapahtumat olivat ohi hyvin nopeasti, kun lähistöllä olleet partiot pääsivät puuttumaan tilanteeseen. Omaisille on Daytonissa perustettu kriisikeskus ja kriisipuhelin.
 2) Mitä tekijöistä tiedetään?
 El Pasossa poliisi pidätti ampujaksi epäillyn 21-vuotiaan miehen. Epäilty antautui ilman vastarintaa ammuttuaan sitä ennen kymmeniä ihmisiä.
 Mies asuu Dallasin lähellä Allenissa noin tuhannen kilometrin päässä El Pasosta. Sitä ei ole kerrottu, miten hän on matkustanut vähintään noin kymmenen tuntia kestävän matkan.
 Yhdysvaltojen mediassa on julkaistu miehen nimi ja hänen kuvansa. Poliisi sulki Allenissa varakkaalla Starcreekin alueella kadun, jolla epäillyn perhe asuu.
 Epäillystä on esitetty Yhdysvaltojen mediassa luonnehdintoja. Joidenkin hänet tuntevien mukaan epäilty on hiljainen ja hieman erikoisena pidetty,  kertoo Washington Post .
 Poliisin mukaan Daytonin joukkoampumisesta epäilty on 24-vuotias valkoihoinen mies. Uutistoimisto AFP:n mukaan nimettömänä esiintyneet poliisilähteet kertoivat CBS:n Newsille, että epäilty olisi Ohion Bellbrookista. Bellbrook sijaitsee lähellä Daytonia.
 Daytonin asemies oli pukeutunut luotiliiveihin ja hänellä oli kivääri sekä ylimääräisiä lippaita.
 Viranomaisten mukaan Daytonin ampujan 22-vuotias sisko on yksi hyökkäyksessä kuolleista.
 3) Mitä tutkinnasta ja mahdollisista motiiveista tiedetään?
 El Pason joukkoampumista tutkitaan mahdollisena viharikoksena. Syynä tähän on verkossa julkaistu manifesti, joka viittaa viharikokseen.
 Yhdysvaltain liittovaltion poliisi FBI on aloittanut tapauksesta kotimaista terrorismia koskevan tutkinnan. Syyttäjät aikovat vaatia epäillylle kuolemantuomiota.
 Poliisi epäilee, että netissä julkaistu manifesti on ampujan kirjoittama. Ääriajattelijoiden käyttämälle foorumille lähetetyssä tekstissä sanotaan, että iskun kohteena oli paikallinen latinoyhteisö.
 Neljän sivun pituisessa tekstissä on rasistisia ja valkoista ylivaltaa kannattavia näkemyksiä. Tekstissä myös ilmaistaan tukea  Uudessa-Seelannissa tehdylle terrori-iskulle , jossa surmattiin 51 ihmistä. Teksti oli ladattu internetiin ennen joukkoampumista.
 El Pason poliisipäällikkö  Greg Allen  kertoi tiedotustilaisuudessa, että epäilty on ilmeisesti ostanut käyttämänsä aseen laillisesti. Allenin mukaan epäilty on ollut yhteistyöhaluinen.
 Daytonin joukkoampumisen motiivi ole tiedossa. Viranomaiset eivät ole paljastaneet tietoja ampujan henkilöllisyydestä.
 4) Miten El Pason verilöylyä on kommentoitu?
 Tragediat ovat järkyttäneet Yhdysvaltoja. El Pason verilöylyn jälkeen on jälleen keskusteltu Yhdysvaltojen aselaeista. Myös presidenttiehdokaaksi pyrkivät ovat kommentoineet asiaa, joka noussee vaaliteemaksi.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kutsui viestipalvelu Twitterissä joukkoampumista traagiseksi ja pelkurimaiseksi teoksi. Hän sanoi tuomitsevansa tämän vastenmielisen teon.
 El Pason joukkoampuminen on tiettävästi Yhdysvaltain modernin historian kahdeksanneksi vakavin. CNN:n mukaan neljä kymmenestä kautta aikojen tuhoisimmasta joukkoampumisesta on tehty Texasissa.
 El Pason verilöyly oli 19. joukkoampuminen Yhdysvalloissa tänä vuonna. Mukaan on laskettu ampumiset, joissa uhreja on ollut neljä tai enemmän. Näin ollen Daytonin massamurha olisi järjestyksessään kahdeskymmenes.
 Edellinen El Pasoa enemmän uhreja vaatinut joukkoampuminen tapahtui Yhdysvalloissa vajaa kaksi vuotta sitten marrakuussa, kun asemies ampui 26 ihmistä kirkossa Texasin Sunderland Springsissä.
 5) Mitä Chicagon joukkoampumisesta tiedetään?
 Douglas Park -puistossa ollutta ihmisjoukkoa ammuttiin ohi ajaneesta Chevrolet Camaro -urheiluautosta varhain sunnuntaina paikallista aikaa. Seitsemän ihmistä haavoittui. Uhrit ovat parikymppisiä.
 Oikaisu 4.8. klo 15.03: Jutussa kerrottiin aiemmin, että El Pason verilöyly olisi tämän vuoden viides ja Dayton kuudes joukkoampuminen, jossa uhreja on ollut neljä tai enemmän. El Pason joukkoampuminen on kuitenkin 19. ja pian sen jälkeen tapahtunut ampuminen Ohion Daytonissa on kahdeskymmenes.
 Lisää aiheesta:
 20 kuollut joukkoampumisessa Texasin El Pasossa Yhdysvalloissa – Poliisi epäilee viharikosta
 Yhdysvaltain Ohiossa yöllinen ampumavälikohtaus: Kymmenen kuoli ja ainakin 16 haavoittui
 Laukaukset aiheuttivat kaaoksen keskelle koulutarvikkeiden shoppailua El Pasossa – Silminnäkijä: "Ihmiset panikoivat ja juoksivat"
 Kolmas joukkoampuminen Yhdysvalloissa alle vuorokaudessa: Seitsemän haavoittui Chicagossa

Kolme joukkoampumista vuorokauden aikana, ainakin 30 kuollutta – tämä El Pason, Daytonin ja Chicagon verilöylyistä tiedetään


Summary: Saksalaiset leirintäaluelinja-autot tekevät laivaristeilyjen kaltaisia matkoja eri puolilla maailmaa.

Lappeenrannan historiallisen Linnoituksen aukiolla ihmiset hieraisevat silmiään. Punainen kulkuneuvo näyttää aivan linja-autolta, mutta jotain omituista siinä on. Bussin kyljessä lukee isolla Das rollende Hotel eli pyörillä liikkuva hotelli.
 Linja-auton etuosassa on normaalit isot ikkunat, mutta takaosassa kolmessa rivissä 26 pikkuruista ikkunaa.
 – Ganz interessantes Bus. Hyvin mielenkiintoinen linja-auto, sanoo linja-autonkuljettaja  Alfred Pötzl .
 Pötzl kertoo, että se on eräänlainen leirintäaluelinja-auto.
 Pikkuruisesta ikkunasta voi katsoa valoisia öitä.  Petri Kivimäki / Yle
 Linja-auton etuosassa on istumapaikat 24 matkustajalle. Takaosassa on jokaiselle oma nukkumapaikka. Nukkumapaikkoja on itse asiassa 26, koska sellaiset tarvitaan myös kuljettajalle ja matkaoppaalle.
 Tällaisilla linja-autoilla Alfred Pötzl on vuodesta 1977 lähtien matkustanut omien sanojensa mukaan kaikilla mantereilla Etelämannerta lukuunottamatta. Ajokilometrejä on 3 miljoonaa ja eri valtioita 120.
 Linja-autoristeily
 Tälläkin kertaa kyydissä on saksalaisia turisteja. He ovat kotoisin Etelä-Saksasta Baijerista.
 Matkustajien matka alkoi, kun he lensivät ensin Saksasta lentokoneella Pietariin. Alfred Pötzl oli linja-autoineen heitä odottamassa.
 14 päivää kestävä kiertoajelu lähti Pietarista kohti Laatokan pohjoispuolta Sortavalaan, Äänisen rannalle Petroskoihin, Vienanmeren rannalle Kem-nimiseen kaupunkiin ja sieltä Vartiuksen raja-aseman kautta Suomeen Kuhmoon.
 Alfder Pötzl on ajanut tällaista bussia yli 3 miljoonaa kilometriä.  Petri Kivimäki / Yle
 Kuhmosta linja-autoristeily jatkui Nurmekseen, Joensuuhun, Heinävedelle Valamon luostariin, Savonlinnaan, Imatralle ja nyt Lappeenrantaan.
 – Huomenna olemme jo Helsingissä ja matkustajat lentävät sieltä takaisin Saksaan, kertoo Alfred Pötzl.
 Koko matkan ajan turistit ovat nähneet maailmaa autoilijan näkökulmasta ja viettäneet yöt samassa linja-autossa. Nukkumapaikat ovat pikkuruisissa hyteissä.
 Kokkaa ja huoltaa
 Matkalla on turistien mukana opas, mutta kuljettaja Alfred Pötzl on varsinainen monihuoltaja. Hänen vastuullaan on muun muassa kokkaaminen.
 Kuskin puoleiselta sivulta avautuu iso luukku ja sieltä paljastuu keittiö.
 – Siinä minä teen matkustajille aamiaisen ja illallisen, kertoo Alfred Pötzl.
 Tässä pikkukeittiössä Alfred Pötzl kokkaa matkustajille aamiaisen ja iltapalan.  Petri Kivimäki / Yle
 Illan tullen Alfred Pötzl avaa linja-auton oikeassa laidassa takana olevan seinämän. Sen avaaminen on kuulemma sen verran aikaa vievää ja hankalaa, ettei hän sitä nyt näytä.
 Pötzl kuitenkin kertoo, että seinämän avaaminen tekee sivustaan katoksen ja leventää sisällä olevia nukkumapaikkoja. Esiin tulevat myös rappuset, joita pitkin jokainen omaan petiinsä pääsee.
 – WC:tä ja suihkua tässä ei ole. Siksi majoitumme aina hotellin edustalle tai leirintäalueelle, jossa voimme käydä vessassa ja suihkussa.
 Bussin takaosassa on isot luukut, jotka avaamalla saa katoksen ja portaat peteihin.  Petri Kivimäki / Yle
 Kuski vaihtuu – bussi ei
 Kun linja-auto päätyy Helsinkiin, jatkavat matkustajat sieltä lentokoneella Saksaan. Linja-auto puolestaan jää Alfred Pötzlin hoiviin. Hän matkustaa sillä Tallinnaan. Siellä linja-autoon tulee uusi kuski, ja niin bussilla alkaa uusi 15 päivän kiertomatka uusine matkustajineen Baltian maissa.
 Alfred Pötzl puolestaan lentää Etelä-Afrikkaan, jossa hän aloittaa uuden ryhmän kanssa kiertoajelun aivan toisenlaisessa ympäristössä Afrikassa.
 Matkustamossa on tilaa 24 matkustajalle. Edessä on vielä tuoli oppaalle ja kuskille.  Petri Kivimäki / Yle
 Linja-autoyhtiö, jonka palveluksessa Alfred Pötzl on, tekee vastaavanlaisia linja-autoristeilyjä eri puolilla maailmaa ja markkinoi niitä erityisesti saksalaisille turisteille. Tällainen parin viikon Suomen ja Venäjän linja-autoristeily maksaa hieman vajaa 2 000 euroa.
 Suomeen Alfred Pötzl kertoo tulevansa aina mielellään. Hän on ollut täällä useita kertoja. Ensimmäisen kerran jo vuonna 1977.
 – Täällä on niin mukavia ihmisiä ja erityisen kauniita maisemia. Järviä on niin paljon, kertoo Pötzl.
 Linja-auton nukkumapaikat ovat pienet, samoin ikkunat. Luulisi siellä olevan rauhatonta nukkua. Alfred Pötzl kuitenkin vakuuttaa, että rauhallista on.
 – Tosin jos sattuu äänekäs kuorsaaja, niin sitten ei, naurahtaa Alfred Pötzl ja istahtaa takaisin tuolilleen odottamaan parhaillaan Saimaa-risteilyllä olevia matkustajiaan.
 Das rollende Hotel vie turisteja jälleen uuteen kohteeseen.  Petri Kivimäki / Yle

Erikoinen turistibussi hämmästytti itärajalla – tuolit ja sängyt 26 ihmiselle


Summary: Ysitiellä on luvassa ruuhkaa viimeisen erikoiskokeen päättyessä. Poliisi valvoo liikennettä tehostetusti.

Poliisi valvoo tehostetusti Jyväskylän MM-rallin paluuliikennettä, jonka arvioidaan ruuhkauttavan ysitien etelään päin. Rallin paluuliikenne alkaa tänään kello 14 maissa, kun viimeinen erikoiskoe päättyy.
 Vanhempi konstaapeli  Leena Summa  toivoo rallikansalta kärsivällisyyttä ratissa.
 – Rallikansalle voi tapahtua ylilyöntejä, kun halutaan ohitella ruuhkassa.
 Ralliviikonloppu on sujunut poliisin näkökulmasta suhteellisen rauhallisesti. Saldona on rattijuopumuksia, pahoinpitelyjä ja ylinopeuksia. Jyväskylän yössä oli tappeluita ja häiriökäyttäytymistä, erikoiskokeiden luona pieniä peltikolareita, ylinopeuksia ja rattijuopumuksia.
 – Kiirettä on pitänyt ja ruuhkia on ollut, mutta ei vakavampia onnettomuuksia tai tilanteita, sanoo Summa.
 Erikoisin poliisin tehtävistä oli ehkä tapaus, jossa kaksi ulkomaalaista miestä ajoi kisan reittejä  ralliautoksi naamioidulla autolla . Tapausta tutkitaan törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena.
 Jyväskylän poliisi sai ralliviikonlopuksi vahvistuksia ainakin Tampereelta.
 Lue lisää:
 Tänak jyräsi Jyväskylän MM-rallin voittoon, Lappi ja Latvala upeasti palkintokorokkeelle – Yle seurasi päätöspäivän tapahtumia hetki hetkeltä
 Tästä ulosajosta Tommi Mäkinen tuskin tykkää! Konkari keskeytti juhlakisassaan  toisen kerran – Toyotan dominointiin reagoitiin kilpailijan riveissä tallimääräyksellä
 Jyväskylän MM-rallin voittokamppailu muka ohi? Muista nämä tämän kauden dramaattiset tapahtumat viimeisillä erikoiskokeilla

Ralli sujui rauhallisesti, vaikka Jyväskylän yössä vähän nujakoitiin – Poliisi: "Voi tapahtua ylilyöntejä, kun halutaan ohitella ruuhkassa"


Virhe toistui televisiouutisissa kello 8.05, kello 9.05, kello 10 ja kello 11.05 sekä radiouutisissa kello 8, kello 9 ja kello 10.

Oikaisu tv- ja radiouutisiin aamulla sunnuntaina 4. elokuuta


Summary: Miehen autosta löytyi kolme kaasutoimista kuula-asetta.  Poliisi määräsi kiinnioton vuoksi sivullisia poistumaan.

Lounais-Suomen poliisi kertoo ottaneensa sunnuntaina iltapäivällä kiinni miehen, joka käsitteli kaasutoimista kuula-asetta Aurakadulla Turun keskustassa.
 Poliisi joutui tilanteen vuoksi ohjaamaan sivulliset poistumaan kiinniottopaikan läheisyydestä.
 Miehen autosta löytyi kolme kaasutoimista kuula-asetta, jotka takavarikoitiin ja miehelle kirjoitettiin sakko. Poliisin mukaan aseet olivat ilmapistoolityyppisiä.
 Miestä oli puhutettu poliisiasemalla, jossa selvisi, että tätä oli syytä epäillä järjestyslakirikoksesta ja aseet hävitetään. Ampumistarkoituksessa mies ei poliisin mukaan ollut aseita kaupungin keskustassa käsitellyt.

Mies käsitteli kuula-asetta Turun keskustassa – seurauksena sakkoja ja aseiden takavarikointi


Summary: Tutkijoiden mukaan kulutustavaroiden erottelu on tärkeä osa yritysten kilpailustrategiaa.

Ruokakaupan kosmetiikkahyllyn geneerinen miesten shampoo on järkevä tehoihme: Se puhdistaa niin kasvot, hiukset, vartalon kuin ehkä vessan kaakelitkin.
 Naisten shampoot taas lupailevat "samettisen pehmeää lopputulosta" ja kohottavaa tuuheutta.
 Kummatkin kosmetiikkatuotteet hoitavat tehtävänsä varmasti yhtä hyvin, mutta ostopäätöksen tavaroiden välillä teemme me.
 Viime viikolla miesten ja naisten hygieniatuotteiden hinnoittelu nousi julkisen keskustelun sivujuonteeksi, kun vihreiden kansanedustaja  Saara Hyrkkö  teki hallitukselle kirjallisen kysymyksen naisten kuukautissuojien arvonlisäveron alentamisesta.
 Kuukautistuotteiden arvonlisäveroa on kutsuttu muun muassa tamponiveroksi. Esimerkiksi  Kanadassa ja Intiassa  suojia ei veroteta ollenkaan.
 Suomessa Hyrkkö on ehdottanut, että kuukautissuojien arvonlisäveron tulisi 24 prosentin sijaan olla sama kuin lääkkeiden eli  10 prosenttia.
 – Pink-tax-ilmiö ei koske vain kuukautissuojia. Myös esimerkiksi "naisten" höylät ovat kalliimpia kuin miehille suunnatut vastaavat , Hyrkkö  kirjoitti Twitter-tilillään pari viikkoa sitten .
 – Kuukautissuojien kohdalla kyse on välttämättömästä ja säännöllisesti tarvittavasta hygieniatuotteesta, jossa edullisempia vaihtoehtoja ei ole saatavilla
 Hyrkön mainitseman pink tax -termin voisi vapaasti suomentaa "pinkkiveroksi". Sanalla Hyrkkö viittaa yleisesti sukupuolittuneesta brändäyksestä syntyneeseen hintaeroon, ei niinkään verokantaan.
 Esimerkkinä voisivat toimia naisille ja miehille brändätyt hygienatuotteet, kuten siniset ja punaiset ajohöylät.
 Höylien hinta määritellään ominaisuuksien perusteella
 Miksi kahdelle kuluttajaryhmälle myydään samankaltaista tuotetta kahdella eri hinnalla?
 S-ryhmältä vastataan yleisesti, että kaikkien höylien hinnoittelu perustuu niiden vaihteleviin ominaisuuksiin, kuten terien määrään ja pakkauskokoon.
 Keskolta kerrotaan, että naisten ja miesten höylien hinnat määritellään niiden erilaisen käyttötarkoituksen ja höylien valmistuksessa käytettävien raaka-aineiden mukaan.
 – Höylät ja niiden terät ovat erilaisia, koska miehet ja naiset omaavat erilaiset käyttötarpeet. Esimerkiksi kasvojen alue vaatii erilaista muotoilua kuin sääret, kemikaliotuotteiden osto- ja myyntipäällikkö  Salla Tuuri  sanoo.
 Kaksi eri versiota takaa enemmän ostoja
 Kuluttujatutkimuskeskuksen tutkijatohtori  Essi Pöyryn  mukaan yrityksille kahden eri version valmistaminen on houkutteleva markkinointikikka.
 Tällöin kotiin ostetaan esimerkiksi kahdet eri shampoot.
 Kulutustavaroiden erottelu on kuitenkin tärkeä osa yritysten kilpailukykyä.
 Esimerkiksi lastenvaatteissa sininen ja vaaleanpunainen on eroteltu sukupuolten perusteella 1950-luvulta lähtien.
 Pöyryn mukaan ostamisella tuetaan kuulumista johonkin sosiaaliseen ryhmään, ajattelemme sitä tietoisesti tai emme. Yleensä emme.
 – Täytyy muistaa, että ihmisellä on tarve kuulua johonkin, on se sitten sukupuoli tai työyhteisö. Sen takia en näe miesten ja naisten eriäviä tuotteita pelkästään ongelmana.
 Miehille brändättyjen tuotteiden ulkoasu kertoo yleensä selvästi, mille sukupuolelle tuote on suunnattu. Karoliina Simoinen / Yle
 Tampereen yliopiston markkinointilehtorin  Elina Närväsen  mukaan kuluttajaa saatetaan pitää altavastaavana, mitä tulee ylipäänsä kuluttamiseen: hinnoittelu perustuu asiakkaan valmiuteen maksaa tuotteesta.
 – Yleisesti nyt vain on niin, että naiset pitävät esimerkiksi ihonhoidosta miehiä enemmän ja ovat myös valmiita maksamaan kiinnostuksen kohteestaan, Närvänen sanoo.
 Hänen mukaansa pink tax -ongelma ei ole pelkästään yritysten hinnoittelussa, mihin vaikuttavat esimerkiksi kilpailijoiden hinnat.
 Sen sijaan Närvänen puhuu markinnoiden rakenteellisesta ongelmasta, jonka juuret juontavat 1950-luvun kehittyvään kulutusyhteiskuntaan.
 Tuolloin jopa  deodoranttia pidettiin miehille  liian feminiinisenä hajusteena, jolloin sitä kaupiteltiin ensisijaisesti naisille.
 – Naiset olivat elintärkeä kohderyhmä markkinoille. Heille suunnattiin kaikki kotiin ja kauneuteen liittyvät kulutustuotteet. Nämä käsitykset muuttuvat hitaasti.
 Juttuun on haastateltu taustaksi talous- ja sosiaalihistorian tutkijaa Matleena Friskiä Helsingin yliopistosta.
 Lue lisää:
 Epäreilu verotus sai naiset tamponikapinaan Saksassa ja Tansaniassa – kuukautissuojia kohdellaan "luksustuotteina"

Miksi sama höylä maksaa kolme euroa vaaleanpunaisena ja 1,5 euroa sinisenä? S-ryhmä ja Kesko perustelevat hinnoittelua "vaihtelevilla ominaisuuksilla"


Summary: Yli kymmenen ihmistä on kuollut muun muassa Pittsburghin synagoga-ammuskelussa ja Floridan lukioampumisessa.

Yhdysvalloissa on tällä vuosikymmenellä tapahtunut useita isoja joukkoampumisia, viimeisimpänä Texasin El Pason ja Ohion Daytonin ampumiset. Osa tapauksista on herättänyt keskustelua Yhdysvaltain aselaeista.
 Alla on uutistoimisto AFP:n pohjalta tehty listaus Yhdysvalloissa 2010-luvulla tapahtuneista joukkoammuskeluista, joissa on kuollut kymmenen ihmistä tai enemmän.
 Toukokuu 2019: Virasto Virginiassa
 40-vuotias entinen kaupungininsinööri avasi tulen virastorakennuksessa Virginia Beachillä.  12 ihmistä kuoli ja useita haavoittui.  Ampuja kuoli poliisin kanssa käydyn tulitaistelun päätteeksi. Mies oli saanut kaupungilta potkut ennen ampumista.
 Marraskuu 2018: Kantribaari Kaliforniassa
 28-vuotias entinen Yhdysvaltain merijalkaväen sotilas ampui 12 ihmistä kantribaarissa Kaliforniassa. Afganistanissa palvellut veteraani kuoli omaan luotiinsa.
 Lokakuu 2018: Synagoga Pittsburghissa
 11 ihmistä kuoli ja kuusi haavoittui  synagoga-ammuskelussa Pittsburghissa  Pennsylvaniassa. 46-vuotias hyökkääjä huusi teon yhteydessä juutalaisten vastaisia iskulauseita. Hänet asetettiin syytteeseen 29 syytekohdan perusteella, ja häntä uhkaa kuolemanrangaistus.
 Toukokuu 2018: Koulu Texasissa
 17-vuotias opiskelija  ampui kymmenen ihmistä  koulussaan Texasissa Santa Fen lukiossa. Hänellä oli aseistuksenaan revolveri ja haulikko. Ampuja jäi henkiin ja hän sai murhasyytteet.
 Helmikuu 2018: Lukio Floridassa
 14 lukiolaista ja kolme aikuista henkilökuntaan kuuluvaa kuoli  lukioammuskelussa Floridan Parklandissa . Tekijä oli 19-vuotias entinen Marjory Stoneman Douglas -lukion opiskelija, joka oli karkotettu kurinpidollisista syistä.
 Marraskuu 2017: Kirkko Texasissa
 Taisteluvarustukseen pukeutunut ampuja tulitti baptistikirkon ulkopuolella Sutherland Springsin kaupungissa Texasissa jumalanpalveluksen aikaan.  Ainakin 26 ihmistä kuoli ja 20 haavoittui . Ampuja löydettiin myöhemmin autostaan kuolleena.
 Lokakuu 2017: Las Vegasin kantrifestivaali
 58 ihmistä kuoli ja noin 550 haavoittui , kun 64-vuotias eläkkeellä oleva kirjanpitäjä ampui Mandalay Bay -hotellin 32. kerroksesta kantrifestivaalin yleisöön ja teki tämän jälkeen itsemurhan. Kyseessä on tämän vuosikymmenen pahin joukkoampuminen Yhdysvalloissa.
 Kesäkuu 2016: Floridalainen klubi
 Raskaasti aseistautunut ampuja tappoi 49 ihmistä homoklubilla Orlandon kaupungissa Floridassa. Hyökkääjä kuoli poliisin kanssa käydyssä laukaustenvaihdossa. Hän vannoi uskollisuutta terroristijärjestö Isisille.
 Joulukuu 2015: Joulujuhla Kaliforniassa
 14 ihmistä kuoli ja 22 haavoittui, kun radikalisoitunut muslimipariskunta hyökkäsi työntekijöiden joulujuhlaan sosiaalikeskuksessa Kalifornian San Bernardinossa. Poliisi ampui tekijät.
 Joulukuu 2012: Sandy Hookin alakoulu
 20-vuotias mies tappoi äitinsä Newtownissa Connecticutin osavaltiossa ja  jatkoi sen jälkeen Sandy Hookin alakouluun . Siellä hän ampui 20 kuusi- ja seitsemänvuotiasta oppilasta sekä kuusi aikuista. Ampuja teki tekojen jälkeen itsemurhan.
 Heinäkuu 2012: Elokuvateatteri Coloradossa
 Nuori mies avasi tulen Batman-elokuvan ennakkonäytöksessä Coloradon Aurorassa. 12 ihmistä kuoli ja 70 haavoittui. Ampuja sai elinkautisen vankeusrangaistuksen.
 Korjattu 4.8. klo 17.15: Pittsburgh sijaitsee Pennsylvanian osavaltiossa, ei Ohiossa.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvalloissa vuorokauden aikana kaksi julmaa joukkoampumista, uhreja ainakin 30 – tämä verilöylyistä tiedetään
 20 kuollut joukkoampumisessa Texasin El Pasossa Yhdysvalloissa – Netissä julkaistussa manifestissa kohteeksi ilmoitettiin latinoyhteisö
 Yhdysvaltain Ohiossa yöllinen ampumavälikohtaus: Kymmenen kuoli ja ainakin 16 haavoittui
 Laukaukset aiheuttivat kaaoksen keskelle koulutarvikkeiden shoppailua El Pasossa – Silminnäkijä: "Ihmiset panikoivat ja juoksivat"

Sandy Hookin kouluhyökkäyksestä konserttiammuskeluun Las Vegasissa – isojen joukkoampumisten lista Yhdysvalloissa tällä vuosikymmenellä on pitkä


Summary: Nuon Chea tunnettiin nimellä Veli numero kaksi. Hän oli diktaattori Pol Potin luottomies.

Kambodžan kansanmurhatuomioistuin kertoi sunnuntaina, että kommunististen punakhmerien hirmuhallinnon pääideologi  Nuon Chea  on kuollut. Chea oli 93-vuotias.
 Nuon Chea tunnettiin lempinimellä Veli numero kaksi. Hän oli punakhmerien johtajan  Pol Potin  oikea käsi.
 Punakhmerit hallitsivat Kambodžaa vuosina 1975–1979. Hallinnon fanaattiset pyrkimykset luoda utopistinen maatalousyhteiskunta johtivat ainakin 1,7 miljoonan ihmisen kuolemaan.
 Punakhmerien johtajat poseerasivat kameralle vuonna 1975 Kambodžan pääkaupungissa Phnom Penhissä. Kuvan etualalla vasemmalta alkaen: Pol Pot, Noun Chea, Leng Sary ja Son Sen.  Heng Sinith / EPA
 Punakhmerien uhrit kuolivat työleireillä nälkään, uupumukseen, sairauksiin ja kidutukseen tai heidät teloitettiin.
 Tutkijat uskovat, että Nuon Chea oli vastuussa punakhmerien julmuuksista ja osallistui suoraan puhdistuksiin ja teloituksiin.
 Chea suoritti elinkautista vankeusrangaistusta. YK:n tukema  kansanmurhatuomioistuin tuomitsi hänet  viime vuonna rikoksista ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksista.
 Punakhmerien johtaja Pol Pot kuoli vuonna 1998 kotiarestissa. Hallinnon ulkoministeri  Leng Sary  ja hänen vaimonsa kuolivat ennen kuin he joutuivat oikeuden eteen.

Kambodžan punakhmerien julma pääideologi Nuon Chea on kuollut


Summary: Ampuja tulitti autosta puistossa ollutta ihmisjoukkoa.

Yhdysvalloissa Chicagossa seitsemän ihmistä sai ampumahaavoja varhain sunnuntaina paikallista aikaa.
 Chicago Sun Times  kertoo, että poliisin mukaan Douglas Park -puistoon kokoontunutta joukkoa tulitettiin ohi ajaneesta mustasta Chevrolet Camaro -urheiluautosta.
 NBC Chicago  kertoo, että uhrit ovat parikymppisiä. Osumia saaneista kolme on naisia ja neljä miehiä. Yksi miehistä sai osuman nivuseen ja on kriittisessä tilassa.
 Vastikään El Pasossa sattuneessa ostoskeskusampumisessa kuoli 20 ihmistä. Ohion Daytonissa 10 ihmistä kuoli luoteihin ravintolakorttelissa.

Kolmas joukkoampuminen Yhdysvalloissa alle vuorokaudessa: Seitsemän haavoittui Chicagossa


Summary: Professorin mukaan ihmisille pitää palauttaa kyky ymmärtää, miten fyysinen maailma toimii.

Elämä on tähän saakka pyörinyt perustarpeiden ympärillä. Meille on riittänyt, että suuhun on saanut syötävää, on ollut paikka missä asua, puoliso, kavereita ja mahdollisuus hiukan toteuttaa itseään.
 Tulevaisuudentutkimuksen professori  Markku Wileniuksen  mukaan tässä perustarpeiden tyydyttämisessä on nykyaikana käynyt huonosti. Ostamme valtavasti krääsää, syömme aivan liikaa ja aiheutamme suunnattomia ympäristöongelmia.
 – Kaikki nämä maailman ongelmat syntyvät siitä, että jäämme jumiin perustarpeiden ylityydyttämisen vuoksi.
 Wilenius uskoo kuitenkin, että nyt tästä jumista ollaan pääsemässä irti ja ihmiskunta voi ottaa seuraavan loikan. Se tarkoittaa, että ihmiset eivät enää itsekkäästi ajattele, mitä maailma voi antaa minulle, vaan alkavat kiinnostua omasta panoksestaan maailman hyväksi.
 – Nyt olemme menossa sellaiseen maailmaan, jossa ihmiset tarvitsevat mielekkyyttä. Meille ei enää riitä, että huolehdimme pelkästään perustarpeista. Olemme ihmisinä kasvaneet sen ohi.
 Markku Wilenius on toiminut tulevaisuudentutkijana yli 20 vuotta. Hän on Turun yliopiston kauppakorkeakoulun professori, Unesco-professori ja arvostetun kansainvälisen Rooman klubi -keskustelufoorumin jäsen.
 Vuonna 1997 Wilenius väitteli tohtoriksi ilmastonmuutoksesta. Se oli aika, jolloin moni ei edes tiennyt mitä ilmastonmuutos on.
 Vapaa-ajallaan Markku Wilenius ajaa saareen. Tulevaisuuden tutkija jättää kaupungin vilinän ja lähtee perusasioiden äärelle heti kun jäät lähtevät.  Laura Hyyti / Yle
 ”Aina on näitä trumppeja, jotka puolustavat mennyttä maailmaa”
 Ilmastonmuutoksen aiheuttamat sääilmiöt ovat viime aikoina voimistuneet. Nyt kukaan ei voi enää olla ilmastonmuutoksesta kuulematta.
 Markku Wilenius näkee juuri nyt merkkejä, että aika alkaa olla kypsä isompaan muutokseen.
 – Suuri herääminen on selvästi tapahtumassa. Se tulee vaikuttamaan tosi vahvasti kaikkeen meidän tekemiseen tulevaisuudessa. Kymmenen vuoden päästä olemme järjestäneet maailmamme aika lailla toisella tavalla.
 Wilenius painottaa, että maapallon ekosysteemi on tulossa kriisiytymispisteeseen. Löydämme jatkuvasti enemmän ilmiöitä, jotka paljastavat, että jotain isompaa on tapahtumassa.
 Koska otteet ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi tulevat kovenemaan, lisää se Wileniuksen mukaan entisestään myös ilmastonmuutoksen kieltäjiä. Heitä, jotka vaalisivat mieluiten omia etujaan.
 – Meillä on tietysti aina näitä trumppeja, jotka puolustavat mennyttä maailmaa. Se tyyli tulee vain kovenemaan. Se on puolustusreaktio, joka vahvistuu sitä enemmän, mitä enemmän hyökkäystä tulee.
 Ilmastonmuutoksen hillintä on avain moneen ongelmaan. Professori muistuttaa, että kohdistamalla voimat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen, voidaan samalla vaikuttaa niin köyhyysongelmaan, vesipulaan kuin sosiaaliseen epätasa-arvoisuuteen.
 Ja teknologiamaa Suomi voisi kaikessa tässä olla edelläkävijä. Wilenius uskoo, että jos joku maa onnistuu ottamaan ilmastonmuutoksen torjunnassa kokonaisvaltaisen loikan, niin se on pieni ja ketterä Suomi. Meilläkin on vastustajia, mutta silti.
 – Muutoksen on pakko syntyä. Meidän pitäisi oikeasti saada aikaan sellainen tilanne, jossa me näytämme, miten lainsäädäntö, verotus ja toimintamallit ihan julkisista hankinnoista lähtien pitäisi tehdä siten, että ne tukevat ilmasto- ja ympäristötavoitteita.
 Markku Wileniuksen mukaan tässä työssä edelläkävijänä pitäisi olla Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra, jonka uuden yliasiamiehen paikkaan hän on ehdolla. Valinta tapahtuu syksyllä.
 Markku Wilenius kerää tomaattisatoa kasvihuoneesta. Hänen mukaansa ilmastonmuutoksen torjumiseksi on tehtävä kokonaisvaltaisia loikkia, ja jos joku siinä onnistuu, se on pieni ja ketterä Suomi. Laura Hyyti / Yle
 Yhä harvemmalla on työpaikka, johon mennään töihin
 Markku Wilenius sanoo, että ihmisiä kiinnostaa tulevaisuudessa puhuttaessa ympäristöasioiden lisäksi yleensä myös työ, oppiminen ja koulutus. Niistäkin hän on kiinnostunut.
 Wilenius oli mukana kansainvälisessä tutkimuksessa, jossa pyrittiin selvittämään, mikä tekee yrityksestä menestyvän. Tutkijat huomasivat, että hierarkia oli menestyvissä yrityksissä matala. Työntekijät saivat vaikuttaa asioihin. Edistykselliset organisaatiot luottivat tiimeihin ja antoivat niiden päättää omista asioistaan.
 Menestyneissä yrityksissä myös kommunikoitiin taitavasti, joka mahdollisti uuden oppimisen sekä luotettiin työntekijän asiantuntijuuteen.
 – Yleinen koulutustason kasvu on tarkoittanut sitä, että vaikka tekisikin rutiinitöitä, meistä kaikista tehdään jonkinlaisia asiantuntijoita. Meidän organisaatiot kuitenkin toimivat edelleen sillä periaatteella, että vain joillakin on oikeus tai velvollisuus vaikuttaa.
 Tässä tulee Wileniuksen mukaan tapahtumaan kuitenkin kulttuurinmuutos. Ihmiset vaativat, että yrityksiä ei voi enää johtaa heitä kuulematta.
 Toisaalta työpaikat saattavat muuttua nykyisten työpaikkojen työpaikkakulttuuriakin nopeammin. Suuri osa tulevaisuuden töistä tehdään epätavallisissa työsuhteissa. Ja ne sijoittuvat yhä enemmän palvelualoille.
 Markku Wilenius sanoo, että nyt tarvitaan aktiivitaitoja. Ne ovat taitoja, joilla oma työpanos tehdään tarpeelliseksi ja tarjotaan aktiivisesti. Kiinteitä työpaikkoja, joihin vain mennään säännöllisesti tekemään töitä palkan eteen, on yhä vähemmän.
 – Meidän täytyy itse luoda näitä työpaikkoja.
 Tulevaisuuden tutkija Markku Wilenius silittää 80-vuotiaan kasvihuoneen rapisevaa maalipintaa. Talveksi lasit viedään vajaan turvaan. Laura Hyyti / Yle
 Mutta ensin pitää taas oppia miten maailma toimii
 Markku Wilenius on itse esimerkki työstä, jonka hän on luonut. Vuonna 2004 Turun kauppakorkeakouluun perustettu tulevaisuudentutkimuksen professuuri oli maailman ensimmäinen.
 Tällä hetkellä Wilenius pohtii Unescon kanssa isossa projektissa, mitkä ovat tämän vuosisadan tarvittavia avaintaitoja. Hän on jakanut taidot neljään luokkaan.
 Ensimmäistä avaintaidoista Wilenius kutsuu planetaarisen elämän taidoksi. Se on taito ymmärtää, miten elollinen järjestelmä toimii.
 – Teollisen maailman ja kaupungistumisen myötä olemme vähän irtautuneet siitä, miten vaikkapa puut tai kukat kasvavat. Digitalisaatio on vahvistanut irtautumista. Meidän täytyy palauttaa tämä kyky ymmärtää, miten fyysinen maailma toimii.
 Toinen Wileniuksen avaintaito on kompleksisuustaito. Se tarkoittaa, että vaikka maailmassa informaatiota on koko ajan enemmän, ajatus pysyisi silti selkeänä.
 – Pitää ymmärtää mikä on tärkeää ja mikä vähemmän tärkeää, mihin kannattaa käyttää aikaa ja mihin taas ei.
 Markku Wileniuksen mielestä on ensiarvoisen tärkeää ymmärtää, kuinka elollinen järjestelmän toimii. Tätä hän kutsuu planetaariseksi elämän taidoksi. Laura Hyyti / Yle
 Kolmantena listalla ovat luovuustaidot. Wileniuksen mukaan tällä vuosisadalla tarvitaan taitoa löytää uusia näkökulmia vanhoihin ongelmiin. Tuoreiden näkökulmien hakeminen vaatii ajatukselta liikkuvuutta.
 – Sitä valmennetaan ottamalla sekä oikea että vasen aivopuolisko käyttöön. Liika puhtaasti tiedolliseen kehitykseen tähtäävä oppiminen työntää luovuuden liian marginaaliseen asemaan. Kun työpaikat eivät ole enää samalla tavalla valmiina, niin luovempi ote auttaa työtehtävien löytämisessä.
 Ja neljäntenä taitona Wilenius mainitsee empatiataidot. Taito korostuu, koska ihmiset ja tieto liikkuvat jatkuvasti enemmän. Kun tänä päivä noin puolella maailman ihmisistä on mahdollisuus olla aktiivisia verkon kautta, kymmenen vuoden päästä se voi olla jo 90 prosenttia maailman väestöstä.
 Professori muistuttaa, että nyt meidän pitää oppia ymmärtämään muita ihmisiä.
 – Suomi on Länsi-Euroopan homogeenisin maa. Meillä on kaikkein vähiten ulkomaalaisia väestössä, suunnilleen neljän prosentin luokkaa. Niissä paikoissa, jotka ovat dynaamisimpia eli joissa uusia ideoita ja bisnestä syntyy, niin ne ovat yleensä vahvasti multikulttuurisia, Markku Wilenius sanoo.

Tulevaisuustutkija Markku Wilenius tietää, että 10 vuoden päästä elämme täysin erilaisessa maailmassa: "Suuri herääminen on selvästi tapahtumassa"


Summary: Brändäys yhdistetään usein yritysmaailmaan eikä kuntiin. Viime aikoina myös kunnat ovat ryhtyneet luomaan mielikuvia, joilla ihmisiä yritetään saada kiinnostumaan kunnista.

Kunnissa tiedostetaan, kuinka tärkeää oikeiden mielikuvien luominen on, kun yritetään houkutella uusia asukkaita
 Muuttoliike suuntautuu useimmin maalta kaupunkiin kuin toisin päin. Kaupunkilaista Fernándezien perhettä kiinnosti kuitenkin oppia, miten maalla ja Lapissa eletään, joten tubettaja  Inari Fernández , 38, päätti vuoden alussa alkaa etsiä lappilaista kuntaa, joka haluaisi tehdä helsinkiläisen Youtube-perheen kanssa yhteistyötä.
 Sodankylän kuntaa kiinnosti tubettajan ajatus vaihtovuodesta Lapissa, ja nyt Fernándezien perheen lapset  Ronja  ja  Lucia  aloittavat koulun sodankyläläisessä kyläkoulussa.
 Ronja menee luokalle, jolla kolmas-, viides- ja kuudesluokkalaiset opiskelevat yhdessä. Kylällä nelosluokkalaisia on sen verran, että vuosikerta on saanut oman luokkansa. Lucia aloittaa esikoulussa.
 Brändäys yhdistetään usein yritysmaailmaan eikä kuntiin, mutta viime aikoina myös kunnat ovat ryhtyneet luomaan mielikuvia, joilla ihmisiä yritetään saada kiinnostumaan kunnista. Tällä viikolla vuodeksi Sodankylään muuttanut Fernández on tehnyt Äidin puheenvuoro -kanavallaan yritysyhteistyötä, mutta kuntamarkkinointi on hänen tapauksessaan kokonaisvaltaisempaa.
 – Me hengitämme Sodankylää 24/7. Ei näin pitkää ja intensiivistä yhteistyötä ole koskaan ollut Suomessa. Olemme Sodankylän kanssa vähän niin kuin kihloissa, Fernández sanoo STT:lle.
 Fernández tekee Sodankylästä videoita Youtube-kanavalleen ainakin kerran viikossa ja Instagramiin sisältöä on luvassa useammin. Lisäksi hän kirjoittaa blogia kerran viikossa.
 Helsingissä perhe on elänyt ruuhkavuosiarkea kerrostalokolmiossa. Uudelta asuinpaikalta perhe etsii yhdessäoloa ja luonnon läheisyyttä.
 – Jokainen meistä toistelee, asutaanko me täällä oikeasti. Meillä on oma talo, oma piha ja oma sauna, Fernández kuvailee perheen tunnelmia uudesta kodista.
 Fernández ei itsensä takia jännitä juurikaan perheen suurta elämänmuutosta, jonka hän taltioi Youtubeen kymmenille tuhansille seuraajilleen. Perheen vanhempi tytär on erityisesti jännittänyt muuttoa toiselle puolelle maata.
 – Lapset eivät yhtään tiedä, mitä odottaa. Heitä mietityttävät eniten ystävät.
 "Kilpailemme koko Suomen kuntien kanssa työvoimasta"
 Sodankylän kunnassa päätös rahoituksesta vaihtovuodelle tehtiin kunnanhallituksessa. Aluksi tubettajan 2 500 euron kuukausipalkkio aiheutti joissakin kuntalaisissa kysymyksiä.
 Sodankylän kunnan viestintäpäällikkö  Minna Seppälä  kertoo, että jotkut kuntalaiset pohtivat, voisiko rahalla palkata vaikka lähihoitajan. Seppälä korostaa, että raha ei ole pois hoidosta, vaan budjetti löytyi kunnan elinkeino- ja kehittämisrahastosta.
 – Me kilpailemme koko Suomen kuntien kanssa työvoimasta. Tällä projektilla voidaan iskostaa ihmisten mieleen, että Sodankylä on rohkea, utelias ja positiivinen kunta, ja joku valitsee tulla tänne, Seppälä sanoo.
 Tubettaja Inari Fernándezin mielestä soraäänet kuuluvat asiaan, kun ollaan tekemässä jotain uutta.
 Myös Seinäjoella kuului soraääniä Taivastelija-markkinointikampanjan yli 8 000 euron palkkiosta. Kaupungin markkinointipäällikkö  Anu Männikkö  näkee, että kuntien on pakko panostaa markkinointiin.
 – Suomalaiset kunnat ja kaupungit kilpailevat asukkaista, yrityksistä ja investoinneista, työvoimasta ja matkailijoista. Vain erottumalla positiivisesti voidaan päästä niille valintalistoille, joissa päätökset tehdään, Männikkö sanoo.
 Hänestä markkinoinnilla kuntiin voidaan luoda myös uskoa tulevaisuuteen.
 Seinäjoelle kampanjavideoita on ollut tekemässä Youtuben Ikilomalla-kanavan  Thomas Halloran . Pirkanmaan Sastamala turvautui entiseen kuntalaiseen, tubettaja Vinkareeseen eli  Ville Kankareeseen .
 – Tiedän, että tämä jakaa mielipiteitä, mutta minusta kunnat kilpailevat siinä missä yrityksetkin. Asiakkuuksien saaminen on vain monesti monin kerroin vaikeampaa kuin yrityspuolella, kuntien tuotteet kun ovat pääsääntöisesti asuminen ja yritysten sijoittuminen eli asioita, jotka vaativat yleensä isoja päätöksiä, Sastamalan viestintäpäällikkö  Johanna Kurkikangas  sanoo.
 – Ei muita palveluitakaan tarvita, jollei niillä ole käyttäjiä, Seinäjoen Männikkö kiteyttää.
 Kahvimerkkiä on helpompi vaihtaa kuin asuinpaikkaa
 Männikön mukaan kuntamarkkinoinnilla voidaan vastata mielikuvien parantamisen lisäksi myös aitoihin ongelmiin. Seinäjoella Taivastelija-kampanja lähti alueen yritysten työvoimapulasta, josta Sodankylässäkin kärsitään.
 Inari Fernández oli yhteistyökuntaa etsiessään myös samoilla jäljillä. Viimetalvisella matkallaan Lappiin Fernández oli selvittänyt, että alueella monet muut kunnat kuin Rovaniemi ovat muuttotappiokuntia, eli kunnista muuttaa väkeä pois enemmän kuin niihin asettuu ihmisiä asumaan.
 Männikkö tuo esiin, että kuntamarkkinoissa tulokset näkyvät usein viiveellä. Markkinoinnin tuloksia ei myöskään pysty samalla tavalla mittaamaan kuin vaikka tuotetta, jota ostetaan tietyn verran.
 – Mielikuvat eteläpohjalaisista puukkojunkkareista muuttuvat hitaasti, mutta varmasti, Männikkö toteaa.
 Kuntapuolella uskotaan, että vahvat mielikuvat vaikuttavat myös kunnan elinvoimaisuuteen. Sastamalan Kurkikankaasta kunnilla on myös iso vastuu brändistä.
 – Kahvimerkkiä on huomattavasti helpompi kokeilla ja vaihtaa kuin asuinpaikkaa, Kurkikangas sanoo.
 Ikävät tunteet kuuluvat asiaan
 Usein kunnat ja kaupungit etsivät sosiaalisen median vaikuttajia toteuttamaan tempauksia ja projekteja. Tubettaja Inarin ja Sodankylän kunnan tarina lähti kuitenkin Fernándezien halusta muuttaa Lappiin.
 – Tärkeää on aito kiinnostus kohteeseen. Kun vertaa kuntiin, jotka itse järkkäävät kampanjoita, Sodankylällä on vaikuttajasta lähtöisin oleva idea, eikä markkinointi- ja viestintätoimiston juttu. Tämä on täysin minun kanavalleni konseptoima sarja sekä yhteistyö, ja me olemme Sodankylän kanssa yhdessä mietitty, mitä kunnasta halutaan näyttää.
 Fernández korostaa, että koko Äidin puheenvuoro -kanavan tarkoitus on näyttää iloja ja suruja eikä kiillotettua pintaa. Sama koskee vaihtovuotta Sodankylässä.
 – Jokainen ihminen tietää, että kun muuttaa toiselle paikkakunnalle, elämään kuuluu myös ikävän tunteita, ja ajatuksia, että voi ei, oliko tämä suurin virhe. Niiden pitää olla siellä mukana, muuten tämä ei ole aitoa.
 Tubettaja Thomas Halloran mainitsee myös aitouden. Halloran tekee vaimonsa  Titan  kanssa Ikilomalla-kanavaa, jolle viime kesänä liittyi nyt vuodenikäinen  Isla . Alun perin Youtube-pariskunta teki videoita lähes 16 kuukautta kestäneeltä maailmanmatkaltaan. Nyt kotkalaiset Halloranit ovat matkustaneet lähiseudulla ja tehneet yhteistyötä Kymenlaakson kuntien ja Seinäjoen kanssa.
 Thomas Halloran ei tiennyt mitään Seinäjoesta, kun hän vastasi kunnan ilmoitukseen, jossa etsittiin kymmeneksi päiväksi taivastelijaa tekemään videoita kunnasta.
 Yrittäjä ja tubettaja mainitsee usein samaistuttavan sisällön. Siinä on hänen mielestään tubettamisen ja onnistuneen kuntayhteistyön avain.

Tubettaja muuttaa vuodeksi Sodankylään ja markkinoi kuntaa somessaan – 2 500 euron kuukausipalkka herättänyt närää kuntalaisissa