Summary: CDU:n tiedottaja sanoi perjantaina, että kannabiksen käyttö voitaisiin vapauttaa ja sen jakelu ottaa hallintaan.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksan kristillisdemokraattinen unioni eli CDU harkitsee merkittävää käännöstä puolueen kannabispolitiikassa, kertoo Saksan radion ulkomaanpalvelu  Deutsche Welle .
 DW:n mukaan liittokansleri  Angela Merkelin  CDU on viimeinen Saksan suurista puolueista, joka ylläpitää tiukkaa huumeiden kieltopolitiikkaa.
 CDU:n sisäpolitiikan tiedottaja  Marian Wendt  sanoi perjantaina, että kannabiksen käyttö voitaisiin vapauttaa ja samalla sen tuotanto sekä jakelu voitaisiin ottaa hallintaan.
 – Poliisin ja oikeuslaitoksen vapautuvat resurssit pitäisi käyttää laittoman kaupan torjumiseen, Wendt sanoi RND-verkolle DW:n mukaan.
 Uusi huumevaltuutettu edeltäjäänsä liberaalimpi
 Aiemmin tällä viikolla myös Saksan hallituksen uusi huumevaltuutettu  Daniela Ludwig  ilmaisi, että konservatiivisessa puolueessa harkitaan liberaalimpaa huumepolitiikkaa. Ludwig itse edustaa CDU:n baijerilaista kristillisdemokraattista sisarpuoluetta CSU:ta.
 Ludwig sanoi Neue Osnabrücker Zeitung -lehdelle DW:n mukaan, että huumepolitiikan pitäisi keskittyä käytännöllisyyteen. Hänen mukaansa tavoitteena tulisi olla ihmisten terveyden suojeleminen parhaalla tavalla.
 DW:n mukaan Saksan edellinen huumevaltuutettu  Marlene Mortler  suhtautui kannabiksen vapauttamiseen Ludwigia kielteisemmin.
 Tällä hetkellä vain lääkekannabis on laillista Saksassa. Vakavasti sairaat ihmiset voivat saada sitä reseptillä.
 Lisäksi Saksassa on kauppoja, jotka myyvät laillisen teollisuushampun kukkaa eli niin sanottua kevytkannabista. Sillä sanotaan olevan rentouttava mutta ei-päihdyttävä vaikutus.
 DW:n mukaan käytännössä syytettä ei nosteta, jos henkilö jää kiinni alle kuuden päihdekannabisgramman hallussapidosta.
 Suomessa kansalaisaloite kannabiksen käytön rangaistavuuden poistamiseksi  etenee eduskunnan käsittelyyn . Oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (rkp.)  suhtautuu aloitteeseen kielteisesti .
 Lue lisää:
 50 000:n allekirjoituksen raja ylittyi – Kansalaisaloite kannabiksen käytön rangaistavuuden poistamiseksi etenee eduskunnan käsittelyyn
 Hyödyt ja haitat eduskunnan puntariin ennen pitkää – Oikeusministeri Henriksson kannabisaloitteesta: "Vaikea kysymys, erittäin vaikea"

DW: Merkelin puolue CDU harkitsee kannabiksen laillistamista Saksassa


Summary: Vika koskee puheluita, tekstiviestejä ja mobiilidatan käyttöä.

Telian suomalaiset puhelinliittymät ovat lakanneet toimimasta ulkomailla. Vika koskee ainakin mobiilidataa sekä puheluita ja tekstiviestejä ulkomailta Suomeen ja Suomesta ulkomaille, kertoo Telia.
 Telian tiedossa ei toistaiseksi ollut, voiko suomalaisilla Telian liittymillä soittaa ulkomaan sisäisiä puheluita tai ulkomaiden välisiä puheluita, eli esimerkiksi puhelua Ranskassa ranskalaiseen numeroon tai puhelua Ranskasta Saksaan.
 Vika alkoi kello 16:n aikaan, ja sen korjaaminen kestää arviolta aamukolmeen. Kyseessä on Telian mukaan kaksi erillistä vikaa, jotka ovat sattuneet samaan aikaan, kertoi Timo Saxén Telian viestinnästä illalla STT:lle.
 Ensinnäkin on vika kansainvälisen liikenteen ohjaamiseen liittyvässä laitteessa Ruotsissa ja toisekseen kaapelivaurio Suomessa.

Telian puhelimet lakkasivat toimimasta ulkomailla – vian korjaus kestää aamuyöhön asti


Summary: Epäilty ampuja on poliisin mukaan yli 80-vuotias mies.

Ranskassa kaksi ihmistä on haavoittunut Bayonnen kaupungissa lähellä moskeijaa sattuneessa ampumisessa, kertoo paikallinen media. Uutistoimistojen mukaan epäilty ampuja on pidätetty.
 Paikallisen radiokanavan verkkosivuston mukaan epäilty ampuja on yli 80-vuotias mies. Hänet pidätettiin ampumisen jälkeen kotinsa läheltä. Uutistoimistojen mukaan maantaina iltapäivällä moskeijan läheisyydessä sattui myös pieni räjähdys, jonka aiheutti ilmeisesti tuleen sytytetty bensakanisteri.
 Päivitämme uutista .

Ranskassa ammuttu moskeijan läheisyydessä – kaksi haavoittunut, epäilty ampuja pidätetty


Summary:
Keskuspankki tarvitsee jatkossa uusia lääkkeitä talouteen.
Draghi jättää jälkeensä jakautuneen keskuspankin.

Miksi  Mario Draghi  herättää niin paljon intohimoja?
 Hänhän on  ekonomisti , joka puhuu tiukkaa asiaa vaikeilla käsitteillä, esiintyy kuivakkaasti ja elehtii minimaalisesti. Riehakkaimmillaan hänen oikea suupielensä saattaa hieman kohota.
 Silti Draghia vihataan ja ihaillaan. Siitä kertovat muun muassa hänen nimiinsä perustetut lukuisat Twitter-pilatilit. Samaan eivät yllä esimerkiksi EU-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk , Saksan liittokansleri  Angela Merkel  tai Ranskan presidentti  Emmanuel Macron . EU-komission puheenjohtajan  Jean-Claude Junckerin  parodiatilejä on suurin piirtein yhtä paljon.
 Draghin kahdeksanvuotinen kausi EKP:n johdossa päättyy lokakuun lopussa. Hänen läksiäisiään juhlitaan maanantaina iltapäivällä keskuspankin pääkonttorissa Frankfurtissa.
 Puhumassa ovat niin Merkel ja Macron kuin Italian presidentti  Sergio Mattarella  ja Draghia EKP:n pääjohtajana seuraava ranskalainen  Christine Lagardekin .
 Pääjohtaja on tärkeä henkilö, koska hän johtaa EU:n ainoaa täysin ylikansallista instituutiota. Pankki päättää itsenäisesti meihin kaikkiin vaikuttavasta rahapolitiikasta, eikä se edes saa kuunnella päätöksissään jäsenmaiden poliitikkoja.
 Eri some-kanavissa on Draghin nimiin tehtyjä parodiatilejä. Twitter
 Velkaiset valtiot pelastuivat
 Draghin muistetuimmaksi teoksi jäänee se, että hän muutti keskuspankin kurssin EU:n velkakriisivuosina. Hänen aikanaan EKP:n tase paisui valtavien arvopaperien osto-ohjelmien vuoksi. Euroopassa siirryttiin negatiivisiin korkoihin.
 Draghi ilmoitti heti virkaanastuttuaan 2012, että EKP "tekee kaiken mitä tarvitaan" euron pelastamiseksi. Hän painotti vielä päälle, että uskokaa pois, toimia on kyllä luvassa riittävästi.
 Lausunnon katsotaan vakuuttaneen markkinat, jotka alkoivat odottaa lupausten lunastamista.
 Vuonna 2015 EKP käynnisti rahapoliittisen elvytyksen. Nyt pankki on ostanut arvopapereita markkinoilta liki 3 000 miljardilla eurolla. Uusi osto-ohjelma  aloitetaan marraskuussa.
 Keskuspankkielvytys on auttanut esimerkiksi Italiaa, jonka valtionlainojen korot laskivat. Ilman joukkovelkakirjojen ostoja kriisi olisi ollut Etelä-Euroopassa luultavasti paljon syvempi kuin se lopulta oli.
 EKP:n politiikan puolustajien mielestä keskuspankki onkin antanut EU:lle ja sen jäsenmaille liikkumatilaa vaikeassa tilanteessa. Heidän mukaansa Draghi teki EKP:sta  modernin pankin.
 Italian presidentti Carlo Ciampi ja Italian keskuspankin uusi pääjohtaja Mario Draghi poseerasivat kameroille Roomassa joulukuussa 2005.  Ennen pääjohtajuuttaan Draghi toimi amerikkalaisen Goldman Sachs -liikepankin johtokunnan varapuheenjohtajana ja hallituksen jäsenenä. Enrico Oliverio / EPA
 Draghin aikana noudatettu epätavanomainen rahapolitiikka on näyttänyt, että keskuspankki pystyy vaikuttamaan euroalueen maiden tuotannon ja työllisyyden muutoksiin.
 Toisaalta keinot on nyt käytetty loppuun. Koroissa alkaa olla pohja vastassa, mutta kuluttajahintojen nousu laahaa silti tavoitteista jäljessä. EKP:n päätavoite on pitää inflaatio vajaassa kahdessa prosentissa.
 Draghin seuraajan pitää piristää eurotaloutta uusin tavoin. Christine Lagarde on luvannut muun muassa kansantajuistaa keskuspankin käyttämää kieltä.
 Kriitikot ovat pillastuneet
 Draghiin  kohdistuva arvostelu on voimistunut  hänen valtansa viimeisinä kuukausina.
 Esimerkiksi kuusi entistä EKP:n johtajaa julkaisi lokakuun alussa  kirjeen , jossa he kritisoivat pankin syyskuussa aloittamaa uutta valtionvelkojen osto-ohjelmaa. Heidän mielestään päätös heikentää pankin itsenäisyyttä sen lisäksi, että se muun muassa pitää konkurssin partaalla keikkuvia yrityksiä keinotekoisesti hengissä.
 Keskuspankin saksalaisia johtajia on myös marssinut Draghin johtamasta EKP:sta ulos  yksi toisensa jälkeen . Saksalaisia jurppii EKP:n muutos euron runsaan 20 olemassaolovuoden aikana.
 EKP ohjaa rahan arvoa Euroalueeseen kuuluu 19 jäsenmaata. Niiden keskuspankit yhdessä Euroopan keskuspankin kanssa muodostavat eurojärjestelmän. Eurojärjestelmä hallinnoi euron käyttöä, vastaa euroalueen rahapolitiikasta ja valvoo pankkien toimintaa. Ensisijaisena tavoitteena on pitää yllä hintatason vakautta. Suomen Pankin pääjohtaja Olli Rehn kuuluu eurojärjestelmän korkeimpaan päättävään elimeen, EKP:n neuvostoon. Se päättää euroalueen rahapolitiikasta.
 Saksalaisessa talousperinteessä keskuspankilla, Bundesbankilla, on ollut erittäin tarkkaan varjeltu itsenäisyys suhteessa poliittisiin päättäjiin. Itsenäisyyden katsotaan Draghin vuosina murentuneen.
 Arvio on, että EKP:n antama rahapoliittinen tuki on hidastanut valtiontalouksien uudistamista. Kun keskuspankki on työntänyt talouteen rahaa osto-ohjelmiensa kautta, jäsenvaltioiden ei ole tarvinnut tehdä vaikeita päätöksiä. Keskuspankin ja jäsenmaiden välinen kytkös on vahvistunut.
 "Jäsenmaiden yhteistyötä tarvitaan"
 Draghi jättää paikkansa kutakuinkin samoissa tunnelmissa kuin edeltäjänsä, ranskalainen  Jean-Claude Trichet –  vaatien jäsenmaita tekemään syvempää yhteistyötä finanssipolitiikassaan.
 Rahapolitiikan tueksi tarvitaan pitkäjänteistä talouspolitiikkaa, josta päättäminen on vaaleilla valittujen hallitusten tehtävä. Tukea ei ole juuri tullut.
 Rakenteelliset uudistukset ovat jääneet jäsenmaissa tekemättä ja valtiontalouksien ylijäämiä on paisutettu sen sijaan, että niitä olisi käytetty esimerkiksi infrastruktuurin kohentamiseen tai kulutuksen elvyttämiseen.
 Draghin mielestä euroalue tarvitsisikin oman budjettinsa. Euroalue on siksi erikoinen talousalue, että 19 jäsenmaalla on yhteinen valuutta, mutta kansalliset budjetit.
 – Kaikkia menestyksekkäitä rahaliittoja yhdistää keskitetty rahoitusväline – tarvitaan siis yhteinen budjetti tai jonkinlainen vakuutusjärjestelmä, Draghi kannusti viimeisessä rahapolitiikan lehdistötilaisuudessaan torstaina.
 Euromaille on jo suunniteltu omaa budjettia, mutta se on kutistunut selvästi alkuperäisiä  suunnitelmia pienemmäksi  jäsenmaiden erimielisyyden vuoksi.
 "Draghi-Dracula imee rahamme"
 EKP:n ongelma on se, että rahapolitiikka joka sopii Italialle, Espanjalle tai Kreikalle, närästää pohjoisemmassa.
 Negatiivisista talletuskoroista on haittaa säästäväisille saksalaisille, joilla on tapana makuuttaa rahoja tileillään. Bild-lehti  vertasikin Draghia jopa Draculaan , joka imee saksalaisten tilit tyhjiksi.
 Esimerkiksi Hollannissa eläkkeet ovat riippuvaisia korkotasosta, ja jos se on pitkään pakkasella,  eläkkeet vaarantuvat .
 Tässä Suomi poikkeaa Saksasta ja Hollannista. Suomalaisille matalien korkojen politiikasta ei ole toistaiseksi koitunut harmia. Päinvastoin, meillä on nautittu halvoista asuntolainoista. Toisin kuin euroalueella yleisesti, suomalaisten käsitys EKP:sta onkin kriisivuosina eurobarometrien mukaan vain parantunut.
 Draghi keskusteli Saksan Angela Merkelin ja Italian pääministerin Mario Montin kanssa EU-huippukokouksessa 2012. Asialistalla oli jo totuttuun tapaan talous- ja rahaliiton syventäminen. Olivier Hoslet / EPA
 Draghin seuraaja joutuu tasapainoilemaan hyvin epävarmojen talousnäkymien kanssa.
 Kauppasodat uhkaavat maailmantaloutta, Britannian EU-ero brexitistä voi seurata kaaos, ilmastonmuutos vaatii toimia ja siirtolaisuuskriisi voi pahentua milloin vain. Italian taloudessa on isoja riskejä, jotka voivat pahimmillaan  aiheuttaa eurokriisin.
 Ehkäpä Draghin kaudesta jää "teen mitä tahansa" -aloituslausunnon lisäksi elämään neuvo, jonka hän antoi seuraajalleen Christine Lagardelle torstain tiedotustilaisuudessa:
 – Älä ikinä anna periksi.

Tämän ajan ehkä merkittävin EU-pomo väistyy – Euroalue kävi tuhon partaalla, Mario Draghin johtama keskuspankki esti kaaoksen


Summary: "Poliisin ennakkoarvio siitä, että mielenosoituksessa saattaa syntyä järjestyshäiriöitä, oli perusteltu", sisäministeri toteaa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) on tyytyväinen poliisin selvitykseen toissa  viikonlopun mielenosoituksen  tapahtumista.
 Turkin sotatoimia vastustaneessa mielenosoituksessa poliisi käytti muun muassa etälamautinta kurdimielenosoittajan taltuttamiseen. Sisäministeriö sai tänään poliisihallitukselta selvityksen tapahtumien kulusta.
 – Kiitän seikkaperäisestä selvityksestä. Selvityksen perusteella poliisin ennakkoarvio siitä, että mielenosoituksessa saattaa syntyä järjestyshäiriöitä, oli perusteltu. Selvitys on kattava ja tilanteen kulku sellainen, että poliisilla olisi ollut perusteet keskeyttää mielenosoitus. Olen tyytyväinen siihen, että siihen ei menty, vaan poliisi turvasi kokoontumisoikeuden toteutumisen ja rauhoitti tilanteen rajatummin keinoin. Näin mielenosoitus sai jatkua välikohtauksesta huolimatta, sanoo sisäministeri Maria Ohisalotiedotteessa.
 Juttua päivitetään.

Sisäministeri Ohisalo sai selvityksen poliisin toiminnasta kurdimielenosoituksessa - "Olen tyytyväinen"


Summary: Käräjäoikeuden mukaan kilparatsastuksen sponsoroinnissa ei ole tapahtunut rikosta.

Helsingin käräjäoikeus on maanantaina hylännyt kaikki lahjussyytteet HOK-Elannon ex-kiinteistöjohtajan lahjusjutussa. Käräjäoikeuden mukaan kilparatsastussponsoroinnissa ei tapahtunut rikosta.
 Syyttäjien mukaan vuosina 1994–2012 kiinteistöjohtajana toiminut  Jari Leivo  otti noin 700 000 euron edestä lahjuksia muun muassa rakennusyhtiöiltä suosiakseen niitä työssään. Rahat menivät tytärten kilparatsastuskuluihin, syytetyn mukaan täysin laillisesti.
 Leivoa syytettiin perusmuotoisesta ja törkeästä lahjuksen ottamisesta elinkeinotoiminnassa vuosina 2005–2012. Hänen työhönsä kuului esimerkiksi uusien liikepaikkojen suunnitteluttaminen ja rakennuttaminen. Syyttäjän mukaan lahjojia olivat HOK-Elannon kiinteistöyksikön kumppanit.
 Oikeuden mukaan siitä, että maksut olisivat olleet lahjuksia, ei esitetty riittävää näyttöä oikeudessa.
 Jutussa oli kaikkiaan 20 vastaajaa.
 Päivitämme juttua.
 Lue lisää:
 Oikeus antaa tänään ratkaisun HOK-Elannon ex-kiinteistöjohtajan lahjusjutussa
 Kovia syytteitä Hok-Elanto -lahjontajutussa – entiselle kiinteistöjohtajalle vaaditaan vankeutta ja menettämään liki 800 000 euroa
 HOK-Elannon ex-kiinteistöjohtajaa kuullaan tänään oikeudessa epäillyistä lahjusrikoksista

Kaikki lahjussyytteet HOK-Elannon ex-kiinteistöjohtajan lahjusjutussa kaatuivat


Summary: Vastuuasemassa ollut tuomittiin oikeudessa törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä ja rekisterimerkintärikoksesta.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus on tuominnut sakkoihin turkulaisen ammattikorkeakouluopettajan, joka katsasti autoja pelkkien papereiden ja valokuvien perusteella. Hänet tuomittiin virkavelvollisuuden rikkomisesta ja rekisterimerkintärikoksesta.
 Miehen itsensä mukaan maahantuotujen autojen rekisteröintikatsastuksissa on ollut kysymys ajoneuvojen pelkästä identifioinnista ja sen on voinut tehdä luotettavasti myös valokuvista. Viranomaisen mukaan ajoneuvojen joukossa oli kuitenkin myös autoja, joille olisi tullut tehdä tekninen tarkastus.
 Virheellinen toiminta ajoittuu AMK:n mukaan pääosin vuosiin 2010–2017. Turun ammattikorkeakoulu on sittemmin lopettanut katsastustoiminnan.
 Turun AMK kertoo tiedotteessaan, että arvioi tuomion vaikutuksia ja tekee sen johdosta ratkaisut tuomion tultua lainvoimaiseksi.
 Käräjäoikeus totesi, että autot olisi pitänyt tarkastaa paikan päällä, mutta katsoi, ettei mies tai autoja maahantuonut yritys hyötynyt tästä syyttäjän haamukatsastukseksi kutsumasta toiminnasta rahallisesti.
 Juttu sai alkunsa, kun  Iltalehti kertoi helmikuussa 2018 , että maahantuotuja autoja oli merkitty AMK:ssa katsastetuiksi, vaikka ne eivät olleet siellä käyneet.
 Lue lisää:
 Turun AMK:n haamukatsastuksista vaaditaan vankeutta – Syyttäjä: työntekijä teki katsastuksia autoihin, joita ei ollut edes nähnyt
 Turun ammattikorkeakoulun haamukatsastuksista nostettiin syyte – entistä vastuuhenkilöä epäillään törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä
 Haamukatsastukset saivat Turun ammattikorkeakoulun luopumaan katsastustoiminnasta – "Omavalvonnassamme on tässä kohtaa ollut puutteita"

Turun AMK:n haamukatsastuksista sakkoja – opettaja katsasti autoja pelkien papereiden ja valokuvien perusteella


Summary: Britannian pääministeri Boris Johnson joutui vastentahtoisesti pyytämään lykkäystä brexitille.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU-maiden suurlähettiläät olivat kolla Brysselissä keskustelemassa brexitistä. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  kertoi sovusta Twitterissä.
 Ranskan kerrottiin aiemmin kannattaneen lyhyempää lykkäystä Britannialle, mutta EU-maat löysivät yhteisen linjan.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  jatkaa tänään yrityksiään viedä Britannia vaaleihin. Johnson haluaisi järjestää parlamenttivaalit 12. joulukuuta, mikä hänen mukaansa antaisi parlamentille aikaa hyväksyä Britannian ja EU:n neuvottelema sopimus EU-eron yksityiskohdista ennen vaaleja.

EU antoi lisäaikaa Britannian EU-erolle – uusi takaraja brexitille tammikuun lopussa 2020


Summary: Kansainvälinen energiajärjestö IEA näkee uusiutuvien kehitysvauhdin lupaavana.

Maailmalla rakennetaan uusiutuvaa energiaa lähivuosina ennätystahtia. Tahti ei riitä kuitenkaan lähelle kansainvälisiä ilmastotavoitteita.
 Kansainvälisen energiajärjestö IEA:n tuoreen arvion mukaan aurinko-, tuuli- ja vesivoimaa rakennetaan nykyisestä vielä puolet lisää seuraavien viiden vuoden aikana.
 Tuuli- ja aurinkovoima ovat olleet viime vuodet eniten lisääntyneet energiantuotantotavat, ja IEA:n mukaan tahti vain kiihtyy.
 Uutta sähköntuotantoa rakennetaan yli 200 gigawatin tehon edestä vuosittain vuoteen 2024 mennessä. Tällä vauhdilla uusiutuvista tulee kivihiilen jälkeen toiseksi tärkein keino tuottaa lähivuosina sähköä maailmalla.
 Kiihtyvää tahtia edesauttaa se, että etenkin aurinkovoiman hinnat ovat laskeneet ja alenevat edelleen. Lisäksi useat maat ovat luvanneet lisätä uusiutuvia energialähteitä päästäkseen Pariisin ilmastosopimuksen  tavoitteeseen  rajoittaa maailman lämpötilan nousu selvästi alle 2 asteen. IEA:n mukaan uusiutuvat ovat jo laajalti halvin keino lisätä sähköntuotantoa kestävällä tavalla.
 IEA:n ennusteen mukaan uusiutuvilla katetaan vuonna 2024 75 prosenttia lisäsähkön tarpeesta. Yli puolet uusiutuvista rakennetaan Aasiassa.
 – Se, mihin nyt investoidaan on tavattoman tärkeätä. Kehitys menee oikeaan suuntaan, mutta ei riittävästi, arvioi uusien energiatekniikoiden professori  Peter Lund  Aalto-yliopistosta.
 Auringolla tuotettu sähkö valtaa alaa
 Sähkön ja ylipäätänsä energian tarve on edelleen kasvussa maailmalla, vaikka viime vuoden kovia kasvulukuja ei tämän vuoden aikana nähdä.
 Se, mikä jää uusiutuvilta katettavaksi, tuotetaan edelleen halvoilla ja saastuttavilla fossiilisilla polttoaineilla. Tämän takia esimerkiksi Intia saastuttaa ilmaansa ja lämmittää maapalloa myös lisääntyvällä kivihiilen käytöllä.
 Kehittyvissä maissa, kuten Intiassa sähköä tarvitaan elintason nostoon. Kehittyneissä maissa, kuten Suomessa sähköä tarvitaan lisää puhdistamaan esimerkiksi saastuttavaa teollisuutta ja liikennettä.
 Auringon, tuulen ja muiden uusiutuvien osuus maailman sähköstä ja muusta energian tuotannosta on tällä hetkellä vajaa viidennes. Arvion mukaan uusiutuvien markkinaosuus sähkön tuotannossa nousee noin prosentin vuodessa 30 prosenttiin. Uusiutuvien nimellinen teho olisi 3 700 gigawattia vuonna 2024.
 Seppo Suvela / Yle
 Energiajärjestö IEA:n arvion mukaan etenkin aurinko ottaa voimaa allensa. Kotien ja kauppojen katoille sekä teollisuuslaitosten pihoille asennettavat aurinkopaneelit lisääntyvät vauhdilla. Aurinkovoima kattaa lisäyksestä reippaasti yli puolet. Euroopan ja Pohjois-Amerikan lisäksi niitä asennetaan myös Kiinassa.
 IEA näkee, että etenkin hajautetuilla ja isommilla aurinkovoimaloilla voi olla myös arvioitua suurempi vaikutus uusiutuvien osuuteen energiantuotannossa.
 Yhden maailman tärkeimmän energiajärjestön  arviot  eivät ole pystyneet ennakoimaan tuuli- ja aurinkovoiman yleistymistä. Nyt järjestö on selvästi nostanut uusiutuvien osuuden kasvuvauhtia.
 – Hajautetun aurinkovoiman mahdollisuus on hengästyttävä. Kasvun aikaansaamisen yhteydessä pitää huomioida tuottajien lisäksi muut kuluttajat sekä energia- ja siirtoyhtiöt, tasapainoilee toimitusjohtaja  Fatih Birol  IEA:n näkemystä uusiutuvien  raportin  saatesanoissa.
 OECD:n alainen järjestö tekee energia-arvioita jäsenmaille, kuten Suomelle, pitkälti maiden suunnitelmien ja markkinatilanteen mukaan. Arvio tehdään maailman joka kolkkaan.
 Energiaprofessori: Uusiutuvat ainoita keinoja vähentää päästöjä
 Järjestön tuoreessa uusiutuvien arviossa on näkyvissä myös mahdollinen aurinkovoiman läpimurto. IEA on laskenut uusiutuville erillisen kiihdytetyn version, jossa teollisen mittakaavan hajautettua aurinkovoimaa rakennetaan vielä puolet enemmän kuin yllä olevassa perusversiossa.
 Jos palaset napsahtavat kohdilleen, aurinkovoimaa voisi tulla näin 300 gigawattia lisää vuoteen 2024 mennessä. IEA:n  arvion  mukaan 300 gigawattia on alle 10 prosenttia hajautetun aurinkovoiman kaikista mahdollisuuksista. Lisäyksellä uusiutuvat alkavat työntämään kivihiiltä pois suurimman sähkönlähteen paikalta.
 Uusiutuvat yleistyvät Uusiutuvien asennettu teho kasvaa noin 50 prosenttia vuoteen 2024 Uusiutuvien osuus sähköntuotannosta nousee 30 prosenttiin 2024 Uusiutuvien lisäys vuoteen 2024 vastaa Yhdysvaltojen nykyistä sähköntuotantoa Suurin osa kasvusta tapahtuu neljällä alueella: Kiina (40 % lisäyksestä), Eurooppa (17 %), USA (11 %) ja Intia (9 %)
 Professori Lund kaipaa silti uusiutuviin ja samalla myös energian käytön tehostamiseen uutta vaihdetta. Öljyt pitäisi Lundin mukaan vaihtaa vaihdelaatikosta ja kaksinkertaistaa uusiutuvien osuus mahdollisimman nopeasti. Muutoin päästökehitys ei taitu vielä pitkään aikaan tavoitteista huolimatta.
 – Huolestuttavaa tässä on se, että tällä hetkellä ei ole olemassa kovin montaa taloudellista ja laajennettavaa ratkaisua. Uusiutuvien puolelle tulee ehkä tämän takia lisäpaineita.
 Edullisuudesta huolimatta uusiutuvien nopea lisäys ei Lundin mukaan tapahdu helposti, kun sään mukaan vaihteleva tuotanto vaatii rinnalleen ratkaisuja muun muassa sähköverkoissa ja varastoinnissa. Hän tutkii ja opettaa osittain myös Kiinassa ja tietää, että uusiutuvien tuotannosta on mennyt hukkaan ajoittain 10-20 prosenttia, kun paikallinen kantaverkko ei ole pystynyt ottamaan tuotantoa vastaan.
 Intiassa energian tarve kasvaa niin nopeasti, että halpa hiilivoima on vielä yksi vaihtoehto tarpeiden tyydyttämiseen. Intialla on suunnitelmat lisätä paljon myös aurinkovoimaa. AOP
 Lisäksi kehittyvien talouksien energian käyttö on tuhlailevaa. Energiaan tarvitaan enemmän, kun esimerkiksi talot on huonosti rakennettu.
 – Uusiutuvat voivat olla yleisempikin ratkaisu, mutta tämä saattaa olla vähän hatara tie kehittyvissä talouksissa. Hataraa taloa ei kannata lämmittää, vaan ensin paikata.
 Lundin näkemyksen mukaan IEA:n arvio vahvistaa sitä, että ilman teknisiä ratkaisuja ja energian käytön tehostumista, sähkömarkkinoiden kyllästäminen uusiutuvilla siirtyy koko ajan kauemmaksi.
 Se tarkoittaa samalla myös sitä, että nykyinen kehitys nostaa Lundin laskelmien mukaan maapallon keskilämpötilaa noin kolme astetta. Kehitys tarkoittaisi myös sitä, että 1.5 asteen tavoitteen eteen pitää tehdä myöhemmin entistä enemmän töitä.
 Lund muistuttaa siitä, että ilman energiapaletin kivihiilikysymyksen ratkaisua Pariisin ilmastotavoitteisiin ei päästä. Kivihiilestä tulee yli 40 prosenttia maailman kasvihuonepäästöistä. Tähän tarvitaan myös Suomen ja EU:n panosta.
 – Jos haluamme ilmastonmuutoksen ratkaista, tarvitsemme globaaleja ratkaisuja. Meidän pitää olla vahvasti mukana globaalissa kehityksessä, erityisesti EU on maailman rikkaimpana alueena erittäin tärkeä. Jos emme ole ojentamassa kättä köyhemmille maille, on hyvin vaikea kuvitella, että ilmastonmuutosta saataisiin kuriin.
 Lue myös:
 Raportti: Kiinan kasvanut hiilivoiman rakentaminen vaarantaa ilmastotavoitteiden saavuttamisen
 Mustien keuhkojen maa
 YK:lta varoitus: Maailman hiilidioksidipäästöt kääntyivät nousuun ensimmäistä kertaa neljään vuoteen
 Yle Intiassa: Aurinkoenergiaa rakennetaan sadan ydinvoimalan verran – Fortum kärkkyy uutta kasvua
 Vuosi 2018 toi kylmää, kuumaa ja kuivaa – muuttuva ilmasto näkyy jo säässä

Ilmastotavoite karkaa kuin hiili taivaalle Intiassa – Huolestunut energiaprofessori: Muutoksen kääntämiseen tarvitaan aivan uusi vaihde ja pian


Summary: Jätevirroista tislattavaa etanolia riittäisi kymmenilletuhansille suomalaisautoille

Suomen pitäisi olla hiilineutraali kuudessatoista vuodessa. Niin lähellä on siis vuosi 2035. Puolet hiilidioksidivähennyksestä pitäisi saada liikenteestä. Varma tapa olisi ajaa auto talliin, lukita ovi ja heittää avain lepikkoon.
 Kynttilät vaihtoon. Etanoli höyrystyy huonommin kuin bensiini. Siksi uudet tulpat kannattaa asentaa samalla kun auto muutetaan etanolikäyttöiseksi.  Jari Kovalainen / YLE
 Vähän kevyemmilläkin konsteilla pärjää, kun tietää, mistä etsiä.
 Pirkkalassa toimiva StepOne Tech on kehittänyt kohta kahdeksan vuotta tekniikkaa, jolla bensa-auto muutetaan käyttämään etanolipohjaista polttoainetta. eFlexFuel-muutos on näppärä ilmastoteko, mutta maksaa jonkun verran. Aikaa operaatioon kuluu vain pari tuntia.
 Muutoskatsastuksessa mitataan etanolille käännetyn auton päästöt. Katsastuksen jälkeen voi hakea Traficomilta kahdensadan euron muutostukea. Jari Kovalainen / YLE
 Ennen etanolimuutosta vuoden 1997 Citroen Xantia päästi ilmakehään reilut kaksisataa grammaa hiilidioksidia kilometrillä. Nyt lukema painuu neljänkymmenen gramman tienoville.
 Muutoskatsastuksesta saa leiman rekisteriotteeseen, ja sen jälkeen voi pyytää Traficomista rahat takaisin. Ihan kaikkea ei tosin saa.
 Kerttu Kamula / Yle
 Kolmensadankuudenkympin satsaus ikäloppuun autoon maksaa itsensä takaisin näillä litrahinnoilla vuodessa tai puolessatoista ajomäärästä riippuven. Onko hommassa siis järjen hiventäkään?
 Elintarviketeollisuuden ja kotien jätteistä tai vaikka sahanpurusta etanoliksi
 Ympäristökeskuksen kulutuksen ja tuotannon professori  Jyri Seppälän  mielestä vanhan auton päästöjen leikkaus on oikeansuuntainen, mutta riittämätön.
 – Onhan tässä ihan järkeä. Ainakin teet pienen teon ilmaston suuntaan. Suomessa myytävä bioetanoli tehdään jätepohjaisesti. Ja onhan etanolissa vielä se hyvä puoli, että käyttökin on edullista, toteaa Seppälä.
 SYKE:n kulutuksen ja tuotannon professori Jyri Seppälä onnittelee etanolimuutoksella tehdystä pienestä ilmastoteosta, mutta muistuttaa, ettei etanoli ratkaise liikenteen päästöongelmaa. Synteettiset polttoaineet sen sijaan voisivat tehdä nykyisistäkin autoista hiilineutraaleja.  Jari Kovalainen / YLE
 Mittarilla etanoli näyttää selvästi halvemmalta, mutta kulutus on kolmanneksen ysivitosta suurempi. Ympäristön kannalta etanolin alkuperä ratkaisee. (Mobiililukija, huomio! Juttu jatkuu kommentin jälkeen.)
 Toimittajan kommentti: Vasta tuki sysää ilmastotekoon Itsenäinen ja vapaa yksityisautoilija on hyvä veronmaksaja. Harmitukseen asti. Siksi autoilija nappaa hanakasti kiinni, kun vaihteeksi tarjotaan veron sijaan tukea. Myönnän, että kahdensadan euron muutostuki kajasti kolmostien päässä, kun ajoin tyttären opetusautoksi hankitun 22-vuotiaan ranskattaren Pirkkalan lentokentän kupeeseen, jossa siihen asennettiin suomalainen etanolimuutossarja. Tiedostava nuori saa nyt siis harjoitella autoilua huomattavasti pienemmillä hiilidioksidipäästöillä kuin isänsä aikoinaan. Suomalainen bioetanoli on tislattu teollisuuden jätevirroista, joten tankkiin ei valuteta pataan tarkoitettua tavaraa. Miksi metroradan varressa asuva muuten tarvitsee toisen auton? Automaattilaatikon sijaan opetettavan kannattaa harjoitella keppivaihteisella. Arkiauto oli myös liian nuori. Muutostukea saa vuonna 2007 ajoon tulleisiin ja sitä vanhempiin autoihin. Huhtikuussa 2008 rekisteröity Sitikka kulkisi etanolilla vaivatta, mutta pelkkä huoli ympäristöstä ei riitä. Tarvitaan parinsadan arvoinen hellä tönäisy kohti tekoja. Kovempia keinoja odotellessa.
 RE85-polttoainetta jakeleva St1 tislaa etanolinsa mäskistä, jota käytetään elintarviketeollisuuden ja kaupan teollisuuden jätevirroista.
 – Lisäksi teemme Hämeenlinnassa etanolia kotitalouksien biojätteestä. Ja Kajaanissa sitten vielä sahanpurusta, luettelee St1:n myyntijohtaja  Mikko Reinekari .
 Kaikki Suomessa jaettava etanolipolttoaine on samaa, vähintään 104-oktaanista ainetta. St1 omistaa Shell-asemat, mutta myös osuuskauppojen ABC:n EkoE85 on samaa ainetta. Sitä saa 144 jakeluasemalta.
 50 000 suomalaisautoa voisi tankata jäte-etanolia
 Pirkkalassa tehtyjä etanolibokseja on myyty Suomeen neljätuhatta. Päälle tulevat muualta ostetut.
 Se on aika vähän, kun henkilöautoja on liikenteessä yhteensä 2,7 miljoonaa, vanhoja ja halpoja. Autokannan keski-ikä oli viime vuonna 12,1 vuotta. Ajoneuvojen keskihinta on 3600 euroa.
 – Jos etanolimuutokset yleistyvät, niin suomalaiset biopolttoainevalmistajat saavat sellaisen signaalin menekistä, jolloin ne hyödyntävät vielä käytettävissä olevat kestävät varannot, sanoo professori Seppälä.
 Suomessa etanolia riittäisi jopa kymmenen kertaa nykyistä suuremmalle etanoliautojen joukolle, arvioi teollisuuden jätevirroista etanolia tislaavan St1:n myyntijohtaja Mikko Reinekari.  Jari Kovalainen / YLE
 Yhden ratkaisun sijasta ilmastotalkoissa onkin etsittävä monta pientä.
 – Potentiaalia löytyy satojamiljoonia litroja jätepohjasen etanolin valmistamiselle. Metsä on meille Suomessa iso mahdollistaja tulevaisuudessa. Jos sen satamiljoonaa litraa muuttaa autoiksi, niin etanolilla voisi kulkea 50 000 autoa, pyörittelee Reinekari
 Jenkki ostaa etanolilla tehoa, ranskalainen halpaa ajoa
 Kotimarkkinoiden lisäksi etanolimuutossarjaa kysytään maailmalla. Viidessätoista maassa myytävä suomalaiskeksintö on fiksumpi kuin moni kilpailijansa: etanolianturi todella mittaa polttoaineen koostumusta. Se ei ole pelkkä koriste kuten joissain halpasarjoissa.
 Tätä ei pelkällä korvalla erota automieskään, mutta onneksi on sovellus. Tyhjäkäynnillä ruiskutussuuttimien käyttöaste on neljä prosenttia. Tankista pumpataan polttoainetta, jonka lämpötila on 50 astetta ja etanolipitoisuus 70 prosenttia. Jari Kovalainen / YLE
 Yhdysvalloissa autoilijaa on turha lähestyä päästölukemilla, mutta etanolimuutoksen tuoma (pieni) tehon lisäys tarkoittaa, että muutossarja voidaan myydä virityspalana. Varsinkin, kun elektroniikka valetaan vauhdikkaan punaisen muovin sisään.
 Ranskalaiset saavat etanolia alle 70 sentillä litra, joten sielläkin kysyntää riittää.
 Taustalla on myös vilpitön halu tehdä hyvää.
 Viinaa tankkiin, koska asennuksen jälkeen varmistetaan, että laitteisto toimii. Kanisteria kallistaa eFlexFuelin Suomen myyntijohtaja Vesa Vaine. Jari Kovalainen / YLE
 – Valloitamme maailman. Uskomme aidosti, että etanolimuutos on yksi vaihtoehto monien joukossa. Sähköauto on saanut ehkä turhankin hienon maineen, vaikka sen valmistamisen ja elinkaaren päästöt ovat itse asiassa aika paljon isommat kuin muunnetun flexiauton, laskee Vaine.
 Kallista ainetta
 Suomen jätevirrat ovat pieni liraus verrattuna hiilivetymereen, jota maailman autot polttavat. Niin meillä kuin muuallakin etanolin suurin ongelma on saatavuus. Kasvit kannattaa syödä ennemmin kuin jalostaa polttoaineeksi.
 Eikä viljellyn etanolin hiilijalanjälki edes ole kovin pieni: pellot muokataan ja sadot korjataan dieselin voimalla.
 Suomalainen etanolimuutossarja mittaa polttoaineen viinapitoisuutta jatkuvasti. Tämän pitäisi taata myös varmat startit pakkaskelillä.  Jari Kovalainen / YLE
 – Etanoli ei riitä suuremman luokan muutokseksi. Meidän on haettava ihan toisia keinoja, että liikenteen päästöt saadaan lähitulevaisuudessa alas, sanoo professori Seppälä.
 Jo nyt osataan tehdä polttoainetta bensiini- ja dieselmoottorille ilmakehän hiilidioksidista ja vedystä. Se on vain turhan kallista kuluttajalle - toistaiseksi.
 Keinotekoisesti valmistettuja polttoaineita on jo tuotettu pilottilaitoksissa eri puolilla maailmaa, myös Suomessa. Etulinjassa on Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston (LUT) synteettinen  polttoainekokeilu .
 Ranskalainen öljy-yhtiö Total kokeilee myös synteettisen polttoaineen tuotantoa. Juttu power to x -tekniikasta  Tekniikka & Taloudessa .
 Etanoliautoilusta on tarjolla jyhkeä tietopaketti osoitteessa  etanoliautoilijaksi.fi.
 Puoli seiskan juttu vanhan Sitikan ympäristöystävällisemmästä ilmeestä tarjolla myös tässä:

Tamperelaisyrityksen tekniikka muuttaa vanhan bensasyöpön parissa tunnissa ekoautoksi - Professori: Onhan tässä ihan järkeä, mutta ei riitä


Summary: Nyt painot panostavat uuteen tekniikkaan ja pyrkivät pärjäämään laadulla.

Kustantaminen, painaminen ja tallenteiden jäljentäminen

Suomalaisten lukuharrastus on kansainvälisestikin harvinainen ilmiö. Kirjojen lukeminen ja niillä täytettyjen kirjastojen koluaminen on ollut perinne vanhemmilta lapsille.
 Kirjanpainaminen puolestaan on ollut arvostettu ammatti, jossa on tehty pitkiä työuria. Sitten tuli digitekniikka ja kaikki muuttui.
 Painomusteen tahrimat kädet ovat käyneet liki tarpeettomiksi, kun kukaan ei enää kaipaa paperille painettuja aikatauluja, lomakkeita saati sanakirjoja. Koviin kansiin sidottujen romaanien painaminen taas on pitkälti siirtynyt halvempien kustannusten perässä Baltian maihin.
 – Kovakansilinjan koneenhoitajat eli kovakansikuskit olivat jo aikoinaan Suomessa harvalukuinen, mutta erittäin ammattitaitoinen joukko. Ennen he mahtuivat yhteen bussiin, nyt yhteen taksiin, yrittäjä  Juha Manninen  kuvailee alan muutosta.
 Numminen on pitkän linjan kirjapainoyrittäjä ja kustantaja, joka oli mukana noin kymmenen miljoonaa euroa maksaneen digitaalisen painon rakentamisessa Juvalle muutama vuosi sitten.
 Hintaero Suomenlahden eteläpuolisiin painoihin ei ole prosenttilaskua, vaan kertolaskua.  Juha Manninen
 Bookwell Digital -yritys kaatui reilu vuosi sitten, kun kallista laitteistoa ei saatu toimimaan riittävän tehokkaasti kuin hetkittäin.
 – Se oli kuitenkin jotain ainutlaatuista. Olin ensimmäinen ihminen, joka näki miten tuo valtava kone pyöri ja työnsi sisältään valmiita kirjoja eikä missään ollut ainuttakaan ihmistä – ei ketään, Manninen kuvailee tuntemuksiaan silloin, kun kaikki toimi.
 Paino saatiin kuitenkin pyörimään vain puolivauhdilla, mikä söi kannattavuuden ja kulutti yrittäjien rahat. Uutta pääomaa ei saatu, ja niin edessä oli konkurssi.
 – Hintaero Suomenlahden eteläpuolisiin painoihin ei ole prosenttilaskua, vaan kertolaskua. Suomessa kirjan painaminen maksaa pahimmillaan kolme kertaa enemmän, Manninen sanoo.
 Konkursseja ja yrityskauppoja
 Nummisen kumppaneineen kokema konkurssi on yksi sadoista, joita Suomen kirjapainoalalla on koettu parin viime vuosikymmenen aikana. Vuodesta 2003 lähtien niitä on ollut lähes kolme sataa.
 Tilastokeskus, Harri Vähäkangas / Yle
 Vajaat 20 vuotta sitten Suomessa oli vielä reilut 1300 painoyritystä. Viime vuonna niitä oli enää muutaman yli 870, joten konkurssien lisäksi on tapahtunut yrityskauppoja tai yrityksille ei ole vain löytynyt jatkajaa. Painoyritysten henkilöstön määrä on samassa ajassa vähentynyt alle puoleen.
 –Yrityskauppoja on tehty paljon ihan viime vuosina. Yritykset ovat pyrkineet hankkimaan leveämmät hartiat toimiakseen markkinoilla tehokkaammin ja saamaan hintatasoa sellaiselle tasolle, että ollaan kilpailukykyisiä myös naapurimaiden kanssa, Graafisen Teollisuuden liittojohtaja  Elias Erämaja  sanoo.
 Yksi aktiivinen toimija yrityskaupoissa on ollut PunaMusta-konserni, joka ostanut viime vuosina useita painoyrityksiä, viimeksi tämän vuoden heinäkuussa Tampereella ja Vantaalla toimivan Hämeen kirjapainon.
 – Me haluamme olla viimeisten Suomeen vielä jäävien toimijoiden joukossa, PunaMustan painopuolen johtaja  Jari Avellan  toteaa.
 Uutta liiketoimintaa erikoistumalla
 Toki kirjanpainaminen ei ole mikään maailmanlopun ala, onhan yrityksiä vielä jäljellä useita satoja ja liikevaihtoakin kertyy yli miljardi vuodessa.
 Jäljellä olevat yritykset ovat alkaneet miettiä uusia liiketoimintoja, joilla selviäisi kilpailussa vähentyneistä tilauksista. Vaikka digitalisoituminen on vienyt alalta koko joukon työpaikkoa, on se niitä myös luonut.
 Lahdessa sijaitseva Markprint on reilussa vuosikymmenessä investoinut digipainamiseen ja muuhun tuotekehitykseen miljoonissa laskettavan summan euroja. Yritys työllistää parikymmentä ihmistä.
 Markprint Oy:n toimitusjohtaja Mikko Ilomäki seuraa näytöltä digipainokoneen toimintaa. Jyrki Ojala / Yle
 – Perusbulkin painamisessa kilpailu on kovaa, mutta digipainaminen kasvaa koko ajan. Olemme erikoistuneet ennen muuta UV-painamiseen, jolla saadaan aikaan vaikuttavia erikoisefektejä. Digipainaminen on myös ekologista, ei ole paperihukkaa, Markprint Oy:n toimitusjohtaja  Mikko Ilomäk i kertoo.
 UV-painamisessa värit kuivatetaan välittömästi ultraviolettivalon avulla. Ultraviolettivalo kuivaa musteen käytännössä heti, jolloin painojälki on tarkkaa eikä väri pääse leviämään.
 Ilomäki suhtautuu muutenkin tulevaisuuteen kohtuullisen luottavaisesti. Hänen mielestään tilastot antavat alasta ehkä turhankin negatiivisen kuvan.
 –Yrityskauppoja tapahtuu vielä ja toimijat vähenevät, mutta vuoden 2008 iso pudotus on tasaantumassa.
 Otava painaa kotimaassa
 Suomen ainoa kovakantisia kirjoja suuressa mittakaavassa painava yritys on Otavan Keuruun kirjapaino. Se painaa noin kuusi miljoonaa kirja vuodessa. Määrä on reilu viidennes Suomen koko vuotuisesta kirjamyynnistä.
 Myös Keuruulla on jouduttu mukautumaan alan muutokseen. Isointa painoa ei enää tarvitse käynnistää jokaista kirjaa varten, vaan hyvin usein riittää pienempi kone.
 – Ollaan menossa yhä enemmän siihen suuntaan, että ensipainokset ovat hyvin pieniä. Ei tehdä enää yhtä kolmen tuhannen kappaleen painosta, vaan tehdään esimerkiksi yksi tuhannen kappaleen painos ja sitten viiden sadan kappaleen eriä, mikäli kirja myy, Otavan kirjapainon toimitusjohtaja  Marko Silventoinen  kertoo.
 Otavan kirjapaino painaa luonnollisesti Otavan kustantamat kirjat, mutta tarjoaa palvelujaan muillekin kustantajille, jotka haluavat painattaa kirjansa kotimaassa.
 Onko alustatalous ratkaisu?
 Kirjapainoala on Euroopassa hyvin pirstaleinen. Yritykset ovat valtaosin pieniä, vain muutaman ihmisen työllistäviä painoja. Siksi ongelmatkin ovat samanlaisia, vaikka erojakin on.
 Graafisen Teollisuuden liittojohtaja Elias Erämaja. Jyrki Ojala / Yle
 – Koko Euroopassa on nähty painoalan liikevaihtojen lasku, koska digitalisaatio on muuttanut markkinoiden kysyntää. Ruotsissa yleinen talouskehitys on ollut meitä myönteisempää ja lisäksi heikentynyt kruunu on hyödyttänyt sikäläisiä yrityksiä, Elias Erämaja kertoo.
 Euroopassa on viriämässä myös uudenlaista yhteistyötä kirjapainojen keskuudessa, kun painoja joudutaan seisottamaan töiden puutteessa.
 – Kysymys on eräänlaisesta alustataloudesta, joka olisi rantautumassa myös painoalalle. Yksittäinen alustatoimija voisi hyödyntää ylimääräistä kapasiteettia koko Euroopan laajuisesti. Näin yritykset pystyisivät nostamaan omien painokoneidensa käyttöasteita. Tätä toimintaa saatetaan joskus nähdä Suomessakin, Elias Erämaja sanoo.

Suomessa on lopettanut satoja kirjapainoja parissa vuosikymmenessä – Juvalle rakennettiin 10 miljoonan painokone, mutta pian edessä oli konkurssi


Chilessä presidentti  Sebastian Piñera  on lopettanut yli viikon kestäneen poikkeustilan. Poikkeustila poistettiin sunnuntain ja maanantain välisenä yönä.
 Jo aiemmin lauantaina Chilestä poistettiin viikon voimassa ollut öinen ulkonaliikkumiskielto.
 Sosiaalisia ja taloudellisia uudistuksia vaativat mielenosoitukset ovat kuitenkin jatkuneet. Mielenosoituksissa on vaadittu myös Piñeran eroa.
 Viikonloppuna yli miljoona ihmistä osoitti mieltään eri puolilla Chileä. Mielenosoitusten yheydessä on kuollut ainakin 20 ihmistä, puolet heistä ryöstelijöiden sytyttämissä tulipalossa.
 Lue lisää:   Miksi Chilessä on puhjennut rajuja mielenosoituksia? Tässä 100 ja 400 sanan vastaukset

Chilessä poikkeustila kumottiin – mielenosoitukset jatkuneet


Summary: Yritykset tunnistaa rekan kylmäkontissa kuolleet jatkuvat.

Britanniassa viime viikon rekkakuolemien tutkinta jatkuu.
 Myöhemmin tänään heti uhrien löytymisen jälkeen pidätetty 25-vuotias mies on tarkoitus tuoda oikeuden eteen aamupäivällä Suomen aikaa. Mies on asetettu syytteeseen ihmiskaupasta ja 39 ihmisen taposta.
 Britannian poliisin mukaan viikonloppuna Dublinissa pidätetty toinen mies liittyy myös rekkakuolemien tutkintaan. Perjantaina Britanniassa pidätettiin kolme muuta ihmistä, joten pidätettyjen määrä on nyt noussut viiteen.
 Viime viikolla viranomaiset löysivät 39 ihmisen ruumiit rekan kylmäkontista. Rekka oli saapunut Britanniaan Belgiasta ja ruumislöytö tehtiin teollisuusalueella Lontoon itäpuolella.
 Uhrien tunnistaminen kesken
 Aluksi poliisi arvioi, että kaikki uhrit olivat kiinalaisia. Sen jälkeen useat perheet Vietnamissa ovat ottaneet yhteyttä viranomaisiin ja esittäneet epäilyjä, joiden mukaan osa kuolleista olisi vietnamilaisia.
 Britannia kertoo lähettäneensä tiedot neljästä kuolleesta Vietnamiin. Kiina on puolestaan toivonut uhrien pikaista tunnistamista ja kehottanut kansainväliseen yhteistyöhön ihmissalakujettajia vastaan.

Ensimmäinen Britannian rekkakuolemista pidätetty oikeuden eteen


Maanteillä siirrytään tiistaista alkaen talvinopeusrajoituksiin, kertoo  Väylävirasto . Talvinopeusrajoitukset ovat käytössä koko maassa viikonloppuun mennessä.
 Moottoriteillä rajoitukset laskevat 100 kilometriin tunnissa. Poikkeuksena ovat ne moottoritieosuudet, joissa on käytössä vaihtuvat nopeusrajoitukset. Näillä teillä on mahdollista pitää valoisana aikana hyvissä ajo-olosuhteissa korkeammat rajoitukset voimassa marraskuun loppuun asti.
 Vaihtuvia nopeusrajoituksia on esimerkiksi valtateillä 1 ja 7.
 Maanteillä nopeudet laskevat yleisesti 80 kilometriin tunnissa, ja joillakin teillä nopeusrajoitus pudotetaan 70 kilometriin tunnissa. 100 kilometrin nopeusrajoitus jää voimaan pääsääntöisesti kaikilla keskikaiteisilla teillä sekä muilla pääteillä, joissa ajosuunnat on erotettu toisistaan.
 Lisäksi sadan kilometrin nopeusrajoitus pysyy osalla teistä, joissa on vähän liikennettä.
 Takaisin kesänopeuksiin siirrytään tavallisesti maalis-huhtikuun vaihteessa, kun päivät pitenevät ja kelit paranevat.

Autoilijat tarkkana: Talvinopeudet käyttöön huomisesta alkaen, rajoitukset käytössä kaikkialla viikonloppuun mennessä


Summary: Turun Itäharjulla sijaitseva liike oli ruotasalaisketjun ensimmäinen Suomen liike.

Rakennustarvikekauppaketju Byggmax sulkee Turun myymälänsä.
 Yt-neuvottelujen tuloksena kaksi liikkeessä työskennellyttä työntekijää irtisanotaan ja Turun Itäharjussa sijaitseva huonokuntoinen myymälä sulkeutuu parin viikon kuluttua. Yhtiö perustelee sulkemista epävarmalla aluekehityksellä, kannattamattomuudella ja sillä, että kiinteistön vuokrasopimus päättyy vuodenvaihteessa.
 Myymälä on ruotsalaisketjun ensimmäinen Suomen liike ja se avattiin reilu kymmenen vuotta sitten.
 Suomessa ketjulla on 11 myymälää. Varsinais-Suomessa yhtiö kehittää Raisiossa sijaitsevaa liikettään. Myös Kangasalan, Porvoon ja Riihimäen myymälät aiotaan yhtiön suunnitelmien mukaan uudistaa.
 Henkilöstön määrä Suomessa on yt-neuvotteluiden jälkeen noin 80.
 Lue lisää:
 Rakennustarvikeketju Byggmax suunnittelee sulkevansa Suomen vanhimman myymälänsä Turussa

Rakennustarvikeketju Byggmax sulkee vanhimman liikkeensä Suomessa – kaksi työntekijää irtisanotaan Turussa


Summary: Poliisi on tapauksen suhteen edelleen hyvin vaitonainen.

Kesäkuussa Somerolla kadonneen  ja epäillyn henkirikoksen uhriksi joutuneen 21-vuotiaan naisen ruumista ei ole vieläkään löydetty. Hän suoritti asepalvelusta Porin prikaatissa.
 Viranomaiset etsivät kadonnutta edelleen suurelta alueelta Somerolla.
 Keskusrikospoliisi ei vahvista, että tapaukseen liittyen olisi vangittu ketään, mutta poliisi toteaa myös että etsintöihin ole saatu kuulusteluissa apua.
 Poliisi on edelleen vaitonainen tapauksen suhteen.  Iltapäivälehtien mukaan  vangittuna olisi kadonneen entinen poikaystävä.
 Tutkinnanjohtajan mukaan tapauksessa on määrä nostaa syyte lähiaikoina.
 Lue lisää:
 KRP tutkii epäiltyä henkirikosta Somerolla – varusmiespalvelusta suorittanut nainen nähtiin viimeksi kotipihallaan kesäkuussa

Poliisi etsii edelleen kesäkuussa kadonneen 21-vuotiaan naisen ruumista Somerolla – syyte määrä nostaa lähiaikoina


Summary: Ely-keskuksen mukaan nikkelikaivoksen ympäristön tilaa tarkkaillaan vielä vuosia.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Hituran nikkelikaivosalueen mittavat sulkemistyöt ovat sujuneet toistaiseksi ilman yllätyksiä Nivalassa Pohjois-Pohjanmaalla.
 Kanadalaisen Belvedere Miningin omistuksessa ollut  kaivos ajautui konkurssiin  vuonna 2015.
 Ympäristövahinkojen korjaamisesta vastaavan Pohjois-Pohjanmaan Ely-keskuksen mukaan ympäristön turmelemista tai vuotoja ei ole toistaiseksi havaittu. Kaivoksen sulkemistyöt vievät kaksi vuotta ja maksavat reilut 16 miljoona euroa.
 – Alueella kartoitetaan vielä mahdollisesti pilaantuneet maa-alueet. Jos pilaantumisia löytyy, nostavat kunnostukset urakan loppuhintaa, sanoo Ely-keskuksen ylijohtaja  Jonas Liimatta .
 Kustannusten lopullinen arvio selviää, kun nähdään kuinka nopeasti alueen sulkemistoimenpiteet parantavat pohjaveden laatua.
 Sulkemistyöt ovat nyt kakkosvaiheessa. Tällä hetkellä noin 100 hehtaarin kokoisesta rikastehiekka-alueesta on peitetty kohta puolet. Sen jälkeen vuorossa on sivukivialueiden muotoilu ja peittäminen.
 Kaikkiaan suljettavia alueita on Nivalan Hiturassa toistasataa hehtaaria.
 Nikkelikaivoksen ympäristön tilaa tarkkaillaan vielä vuosia.
 – Sulkemistöiden onnistuminen selviää vasta vuosien kuluttua. Vesien käsittely jatkuu alueella niin kauan kunnes pohjavesien laatu paranee.
 Hiturassa louhittiin ja rikastettiin nikkeliä sekä kuparia 1970-luvulta saakka.
 Kaivos ehti toimia Nivalassa 45 vuotta.
 LUE LISÄÄ:
 Elinkeinoministeri Kulmuni: Kaivostoiminnan haittoja korvaaville vakuusmaksuille tulossa korotuksia
 Hituran nikkelikaivoksen sulkemisesta yli 16 miljoonan lasku – kaivos ehti toimia 45 vuotta Nivalassa
 Nivalan Hituran nikkelikaivokselle ei ole löytynyt ostajaa
 Hituran nikkelikaivos konkurssiin Nivalassa

Hituran nikkelikaivoksen mittavat sulkemistyöt sujuneet ilman yllätyksiä: "Vuotoja tai ympäristön turmelemista ei ole havaittu"


Summary: Sastamalalainen Pekka Tuomela löysi oman hoivaviettinsä viisikymppisenä ja huolehtii nyt päivittäin muistisairaasta äidistään.

Pekka Tuomela , 55, ja äiti  Anja Tuomela , 85, istuttavat porkkanoita, punajuuria ja salaattia kotipihan pieneen puutarhaan. Molempien liikkeet ovat varmoja ja rentoja. Tuttua työtä, johon Anja opetti Pekan jo silloin, kun tämä oli aivan pieni poika.
 – Meitä oli viisi sisarusta. Isä oli minulle etäinen hahmo ja kuoli kun olin 9-vuotias. Äidin kanssa tehtiin aina paljon asioita, saatiin olla mukana. Jotenkin ajattelen, että tämä oma hoivaviettinikin on osaltaan syntynyt juuri siitä, että olen viettänyt pienenä niin paljon aikaa äidin kanssa.
 Anja nyökyttelee poikansa puheille ja ryhtyy kertomaan tarinaa viljelyneuvojasta, joka kierteli kylän taloissa Nivalassa hänen omassa lapsuudessaan. Saman tarinan olemme kuulleet jo hetkeä aikaisemmin. Pekka on sen kuullut kymmeniä tai satoja kertoja, mutta kyselee silti lempeästi äidiltään lisää.
 – Äidillä on vaskulaarinen muistihäiriö ja lähimuisti on aika huono, melkein olematon. Juttua meillä aina piisaa, mutta aika iso osa on kertausta. Samoja tarinoita tulee moneen kertaan, mutta aina välillä muistin lokeroista tulee jotain ihan uutta ja kiinnostavaa - sellaisia kultahippusia.
 Anja Tuomelalla on loppumaton varasto tarinoita lapsuuden Nivalasta, perheen perustamisesta, työstä huoltoaseman keittiössä ja omien lasten kasvattamisesta. Turkka Korkiamäki
 Pirkon kaunis kotikuolema
 Pekka Tuomela on äitinsä omaishoitaja, eikä ole ensimmäistä kertaa mummoa kyydissä. Ensimmäinen asukki Pekan rakentamassa mummonmökissä oli anoppi,  Päivi -vaimon äiti  Pirkko .
 – Pirkko asui omassa asunnossaan Oulussa, muttei sitten enää Alzheimerin takia pystynyt itsenäiseen elämään. Siinä vaiheessa päätimme ottaa hänet tähän meille asumaan, ja rakensimme oman talon viereen toisen mökin.
 Pirkko-anoppi asui elämänsä kaksi viimeistä Pekka Tuomelan rakentamassa mummonmökissä. Pekan vaimo Päivi oli äitinsä omaishoitaja ja myös Pekka vietti paljon aikaa Pirkon kanssa. Pekka Tuomelan kotialbumi
 Pirkko-anoppi vietti Pekan rakentamassa talossa elämänsä viimeiset kaksi vuotta. Loppuvaiheessa Alzheimer oli jo vienyt Pirkon voimat, ja avuksi tarvittiin sairaalasänkyä ja nostolaitetta. Viimeisin apuväline oli Pekan itsensä tekemä mäntypuinen ruumisarkku.
 – Pirkko kuoli kauniin kotikuoleman tässä tuvassa. Päivi silitteli häntä ja sanoi sitten, että nyt äiti lähti. Pesimme ja puimme hänet, ja lähisukulaiset kävivät jättämässä jäähyväiset täällä kotona.
 Pirkko kuoli kolme vuotta sitten. Samoihin aikoihin alkoi käydä ilmeiseksi, että Pekan oma Anja-äiti ei enää ihan pärjännyt kerrostalokodissaan Porissa. Kotihoito kävi kyllä tuomassa ruuat ja annostelemassa lääkkeet, mutta ne saattoivat Anjalta yksin ollessa unohtua syömättä ja ottamatta.
 – Sisarusten kanssa pohdimme, että joku ratkaisu on löydettävä. Päädyimme siihen, että äiti muutti tänne Karkkuun. Muutaman viikon hän haikaili takaisin Poriin, mutta pikkuhiljaa alkoi kutsua tätä kodiksi.
 Pekka kääntää puheensa äidille.
 – Sinä kun olet aina sanonut, että et halua asua toisten nurkissa. Tässä on hyvä kun sinulla on omat nurkat, ja me olemme ihan tuossa vieressä. Etkä sinä ainakaan ole mihinkään karkuun lähtenyt.
 Anjaa ajatus karkuun lähdöstä naurattaa, ja Pekkaa naurattaa aina kun Anjaa naurattaa.
 – En kai minä tästä nyt mihinkään… vaikka ei sitä koskaan tiedä mitä mieleen tulee.
 Anja Tuomela opetti 50 vuotta sitten poikansa Pekan keräämään viinimarjoja. Nyt äiti ja poika ovat taas palanneet samalle marjapuskalle.  Turkka Korkiamäki
 Anja Tuomela on muistisairas, mutta hoitaa arkisia askareitaan itsenäisesti. Postilaatikosta löytyvät Aamulehti, Satakunnan Kansa ja Nivala-lehti.  Turkka Korkiamäki
 “Jos jotakin sattuu, niin sitten sattuu”
 Pekka Tuomela on sähköasentaja ja vuorotöissä Tampereen Työväen teatterilla. Työnantaja on koko ajan suhtautunut Pekan omaishoitajuuteen ymmärtävästi.
 – Olen tehnyt välillä lyhennettyä työaikaa. Ja joustoa löytyy tarpeen mukaan, jos yllättäviä tilanteita tulee. Esimieheni on sanonut, että mummo ensin ja työt sitten.
 Kun Pekka ja Päivi-vaimo lähtevät töihin ja  Sanni -tytär kouluun Tampereelle, käy Anjalla yksityinen kodinhoitaja ja välillä hän touhuilee tontilla yksinään.
 Tasaisen varmat ja vakaat vanhan naisen askeleet kulkevat milloin postilaatikolle, milloin kasvimaalle tai klapeja hakemaan. Puuvajalla kirves kohoaa vähän vapisten yläasentoon, mutta iskee sitten terävästi ja tarkasti klapin halki. Vuosikymmenten aikana kertynyt taito on tallella.
 Anjan, 85, käsissä kirves halkaisee pystyyn asetetun klapin tarkasti ja terävästi.  Turkka Korkiamäki
 Täydessä puukorissa on painoa lähes 20 kiloa, mutta Anja kantaa sitä päättäväisesti taloa kohti. Kori kulkee ja laskeutuu tömähtäen pönttöuunin viereen. On kesä, eikä uunia varsinaisesti ole tarpeen lämmittää. Mutta tämä on puuhaa jonka Anja osaa ja jonka parissa hän viihtyy.
 – Äiti vielä pilkkookin klapeja. Kyllähän minä sitä olen ajatellut, että onko se jo liian vaarallista. Mutta toisaalta, äiti osaa ja haluaa tehdä näitä asioita, joita on tehnyt koko ikänsä. Jos jotain sattuu niin sitten sattuu.
 – Tässä on kuitenkin paljon arvoa ja elämänlaatua. Ainakin jos vertaa vaikka johonkin palvelutaloon, jossa vanhukset eivät todellakaan saa kolata lumia tai heilutella klapikirvestä, Pekka Tuomela pohtii.
 “Meissä on sisäänrakennettuna kyky vanhentua”
 Pekka käy useimpina aamuina herättelemässä Anjan ja keittää aamupuurot. Lehdet luetaan yhdessä ja keskustellaan ajankohtaisista asioista. Pekka myös annostelee lääkkeet. Päivän mittaan hän, Päivi-vaimo tai Sanni-tytär käyvät muutaman kerran katsomassa miten Anjan päivä sujuu.
 Illallinen syödään yhdessä jommassa kummassa talossa ja usein Pekka vielä katselee äidin kanssa yhdessä televisiota.
 – Onhan tämä aika sitovaa, mutta toisaalta antoisaa. Meillä on ollut se onni, että sekä Pirkko että Anja ovat olleet hyväntuulisia vanhuksia, melkein aina positiivisella mielellä.
 Anja Tuomelan lähimuisti ei toimi enää kovin hyvin, eikä hän Pekan mukaan aina välttämättä edes muista että onko joku käynyt hetki sitten kyläilemässä hänen luonaan vai ei.
 – Mutta sillä hetkellä kun tässä ollaan, hän on aina iloinen sitä toisen ihmisen läsnäolosta.
 - Vanhan ihmisen kanssa kun elää, oppii itsekin suhtautumaan kuoleman vääjämättömyyteen rauhallisemmin, Pekka Tuomela sanoo. Turkka Korkiamäki
 Pekan mukaan anopin ja äidin kanssa eläminen on muuttanut myös hänen omaa suhtautumistaan vanhenemiseen. On surullista seurata, miten moni asia ei Anjalta enää suju yhtä hyvin kuin on joskus aikanaan sujunut. Mutta samalla vanhuksen kanssa elämisessä on myös jotain lohdullista.
 – Olen ajatellut omaakin ikääntymistäni. Jotenkin meissä on sisäänrakennettuna kyky vanhentua. Ei tehdä ongelmaa voimien vähenemisestä, vaan tehdään se mihin pystytään ja ollaan iloisia siitä.
 – Kun me teemme jotain yhdessä, kasvimaan laittoa tai pyykkien viikkausta tai jotain muuta pientä, niin äidistä huokuu tyytyväisyys siitä, että taas saatiin jotain tehtyä. Kun itse tästä vielä vanhenen, niin olisi hienoa, jos saisin samanlaista huolenpitoa. Joku huolehtisi siitä, että pystyn osallistumaan elämään omien voimavarojeni rajoissa.
 Aamun lehdestä löytyy artikkeli otsikolla “Vanhene viisaasti”. - Miten se muka tapahtuu, kun koko ajan tulee vaan pöllömmäksi, hämmästelee Anja. Pekkaa naurattaa taas. Turkka Korkiamäki
 “Vastavuoroisuuden ajatus elää uutta nousua”
 Perhetutkimuksen professori  Kimmo Jokisen  mukaan Pekka Tuomelan kaltainen vanhusta hoivaava aikuinen mies saattaa tulevaisuudessa olla paljon tavallisempi näky kuin nykyään.
 – Hoiva on edelleenkin pääasiassa naisten hommaa. Nähtävissä on, että isoisät aktivoituvat lastenlastensa hoitamisessa, ja nuoret isät ottavat yhä enemmän vastuuta lapsien hoidosta.
 Ylipäänsäkin sukupolvien väliset suhteet ovat viime vuosikymmeninä pikemminkin lähentyneet kuin etääntyneet. Isovanhemmat ovat tärkeitä aikuistuville lapsenlapsille sekä tunnetasolla että usein myös taloudellisesti. Tämä puolestaan tiivistää myös keskimmäisen sukupolven suhdetta omiin vanhempiinsa.
 Läheisyyttä voi yllättäen lisätä myös vanhustenhoidon palvelujen yksityistäminen, kilpailuttaminen ja pirstaloituminen.
 – Ennen paikkakunnalla saattoi olla vain yksi vanhainkoti, jonne kukin vuorollaan meni. Nyt vanhuksen hoidon järjestäminen edellyttää kykyä sähköiseen asioimiseen. Tässä sekä lapset että lapsenlapset voivat mielekkäällä tavalla olla avuksi omille vanhuksilleen.
 Toinen sukupolvien suhteita lähentävä tekijä on Kimmo Jokisen mukaan avio- ja avoero. Noin joka toinen parisuhde päättyy eroon, ja erotilanteissa omien vanhempien rooli tukiverkkona voi olla hyvinkin merkityksellinen.
 – Kaikki tämä johtaa siihen, että vastavuoroisuuden ajatus elää uutta nousua. Kun vanhemmat auttavat meitä nyt, autamme me heitä kun vanhuus koittaa, Kimmo Jokinen arvioi.
 Anja ja Pekka pesevät saunassa vuorotellen toistensa selät. - Minä häviän tässäkin kaupassa, kun sinulla on isompi selkä, Anja nauraa.  Turkka Korkiamäki
 “Se on semmonen vanha loru, jotenkin on jäänyt mieleen”
 Aurinko laskee hämäläisen kuusimetsän taakse. Kesäilta hämärtyy. Anja ja Pekka istuvat saunan terassilla vilvoittelemassa ja maistelevat oman pihan mustaherukkamehua. Se tuo Anjan mieleen lorun.
 – Vitamiinia on joka paikassa, soosissa sopassa ja saikassa. Kortilla leipä ja leivässä reikä, ja leivänreiässäkin on vitamiineja.
 – Se on sellainen loru, jota yhteen aikaan opetettiin. Se on jäänyt mieleen.
 Pekka on kuullut vitamiinilorun tänään kymmenkunta kertaa, mutta jotenkin se tuntuu tuoreelta. Mustarastas laulaa iltasäveliään, äiti ja poika katsovat hetken kaukaisuuteen ja ryhtyvät sitten keskustelemaan hämähäkeistä.
 - Äidin jutut ovat usein kertausta, mutta aina sieltä tulee uuttakin. Sellaisia muistojen kultahippusia.  Turkka Korkiamäki
 Pekan kanssa istumme vielä hetken keinulla sen jälkeen, kun Anja on vetäytynyt iltapuulle omaan mökkiinsä. Joskus Pekka käy vielä myöhään illalla katsomassa että kaikki on hyvin, että äiti nukkuu ja hengittää. Ihan niin kuin Anja on joskus käynyt katsomassa nukkuvaa pikku Pekkaa.
 – Onhan tämä tietysti työlästä tällainen vanhuksen kanssa eläminen, eikä kaikille millään lailla mahdollista. Ainakin tässä on se hyvä puoli, ettei tarvitse sitten joskus harmitella, että olisi pitänyt nähdä enemmän.
 Perjantai-dokkari: Pidän sinusta huolta, äiti nyt Areenassa.

Pekka rakensi muistisairaalle äidilleen mummonmökin omaan pihapiiriin: "Eipä sitten ainakaan jää harmittamaan että olisi pitänyt nähdä enemmän"


Summary: Lapin suurien hiihtokeskusten haasteena ovat ulkomaalaiset turistit, jotka vaativat muutakin kuin laskettelua.

Suomen talouskasvun ennustetaan hieman hiipuvan, mutta Lapin suurilla hiihtokeskuksilla pyyhkii hyvin. Isot investoinnit syövät tulosta, mutta suurimmat keskukset tekevät päättyneellä tilikaudella voitollisen tuloksen.
 Uhkakuviakin on, mutta ne ovat aivan muualla kuin Brexitissä.
 Hiihtokeskukset painivat tällä hetkellä ilmastomuutoksiin liittyvien uhkakuvien kanssa, se on yrittäjien ja toimitusjohtajien ajatuksissa suurempi ongelma kuin Brexit. Toinen haaste ovat ulkomaalaiset matkailijat, jotka harvemmin laskettelevat ja käyttävät hissipalveluja.
 Tilanne on havaittu myös Levillä, missä nykyisin talvimatkailijoista yli puolet on ulkomaalaisia.
 – Levi kansainvälistyy kovaa vauhtia ja se on haaste rinneyhtiöille, sillä usein ulkomaalaiset asiakkaat tekevät muuta kuin laskettelevat. Meidän täytyy tässäkin vastata kysyntään, sanoo Levin hissiyhtiön toimitusjohtaja  Jouni Palosaari .
 Levillä hissiasiakkaiden volyymi on laskenut jonkin verran. Suurissa Lapin hiihtokeskuksissa onkin pyritty vastaamaan kysyntään laajentamalla vuokraustoimintaa kelkkoihin ja varsinkin talvipyöriin, joiden kysyntä on ulkomaalaisten keskuudessa kasvanut räjähdysmäisesti.
 Lumen varastointi on hiihtokeskuksissa arkipäivää.
 Lunta kerätään talven ajalta seuraavaa kautta varten, jotta uusi kausi voidaan avata varmuudella lokakuussa, jos luonnon lunta tai tykkilunta ei saada tarpeeksi. Levillä painaa harteillaan myös pujottelun maailmancupin osakilpailun järjestäminen. Kansainväliselle hiihtoliitolle FIS:lle ei haluta tarjota lumetonta rinnettä.
 Levi on Lapin suurin hiihtokeskus
 Levi on lähes 17 miljoonan euron liikevaihdollaan Lapin suurin hiihtokeskus. Yhtiön liikevoitto oli päättyneellä kaudella 2 miljoonaa euroa plussalla ja tilikauden tulos oli verojen jälkeen runsaat 1,5 miljoonaa. Yhtiön omavaraisuusaste on 32,7 prosenttia.
 Hiihtokeskus on levittäytynyt pikkuhiljaa Levitunturin eri puolille. Läntisellä puolella otetaan käyttöön rinteiden auettua uusi, 8 miljoonaa euroa maksanut tuolihissi.
 – Viimeisten kahden ison hissin rakentamisen aikaväli oli neljä vuotta ja vähintään siinä ajassa meidän täytyisi saada taas käyttöön seuraava investointi. Yksi uusi hissi on vielä tavoitteena. Vuosittaiset investoinnit keskittyvät meillä lähinnä lumetuksen laajentamiseen, kertoo Levin hissiyhtiön toimitusjohtaja Jouni Palosaari.
 35 vuotta sitten Ylläksellä oli vain muutama hissi
 Toimitusjohtaja  Osmo Virranniemi  ja hänen poikansa  Mikko Virranniemi  esittelevät Iso-Ylläksen hiihtokeskusta hymynkare kasvoilla. Kädet viuhuvat ja osoittavat suuntiin, jonne vuosikymmenten aikana on investoitu.
 Isä Virranniemi aloitti hiihtokeskustoiminnan Ylläsjärven puolella yhtiökumppaninsa  Reijo Riilan  kanssa lähes 35 vuotta sitten. Ylläsjärven puolella oli tuolloin ainoastaan muutama hissi ja pieni ravintola.
 – Kehittämistä on ollut koko ajan, tasaiseen tahtiin. Nyt tälle alueelle on kokonaisuudessaan investoitu noin 100 miljoonaa euroa, josta hiihtokeskuksen osuus on ollut noin 30 miljoonaa, laskee toimitusjohtaja Osmo Virranniemi.
 39-vuotias Mikko Virranniemi tarttuu toimitusjohtajan kapulaan vuodenvaihteessa. Osmo Virranniemi aloitti toiminnan lähes 35 vuotta sitten. Pekka Viinikka / Yle
 Hiihtokeskusbisnes ei 1980-luvulla ollut suosittua liiketoimintaa, ainakaan rahoittajien keskuudessa. Lapin hiihtokeskusyrittäjät joutuivat usein poistumaan pankinjohtajan puheilta tyhjin käsin. Samoin kävi Osmo Virranniemelle.
 – Alussa tilanne oli, että tämä katsottiin riskibisnekseksi ja jopa ongelmalliseksi liiketoiminnaksi. Tänä päivänä voidaan todeta, että niistä ajoista on menty paljon eteenpäin ja nykyisin tämä on jo kannattavaa bisnestä.
 Ylläkselle on suunnitelmissa isoja, miljoonien eurojen ja pitkän aikavälin investointeja.
 Sukupolvenvaihdos edessä
 Iso-Ylläksen rinnetoiminnan liikevaihto oli päättyneellä tilikaudella yli 4,2 miljoonaa euroa. Yhtiö on ulkoistanut ravintola-, vuokraamo- ja liikekauppatoiminnan.
 Vuonna 2008 valmistunut ja lähes 10 miljoonaa euroa maksanut gondolihissi on maksettu. Yhtiö tuotti voittoa päättyneellä tilikaudella vajaat miljoona euroa, joka on neljäs osa liikevaihdosta.
 Yhtiön omavaraisuusaste on yli 60 prosenttia.
 – Suunnitelmissa on uusi tuolihissi, jonka kustannusarvio on noin 8 miljoonaa euroa ja siihen täytyy varautua jo pitemmällä aikavälillä. Uuden hissin osalta puhutaan noin viiden vuoden ajan tähtäimestä, miettii Osmo Virranniemi ja siirtää katseensa tulevaan toimitusjohtajaan, poikaansa Mikko Virranniemeen.
 39-vuotias Mikko Virranniemi tarttuu toimitusjohtajan kapulaan vuodenvaihteessa. Hiihtokeskustoiminta on tuttua jo pienestä pojasta lähtien ja viimeiset 10 vuotta on kulunut rinnetoiminnasta vastaavana päällikkönä.
 – Hyvillä mielin otan tehtävän vastaan. Tämä hiihtokeskuksen niin sanottu arki on hyvin hallussa, pystyn toimimaan täällä lähes kaikissa tehtävissä, joita eteen tulee.
 Hiihtokeskusta vuodesta 1985 vetäneen kaksikon, Osmo Virranniemen ja Reijo Riilan kummankin jälkikasvu jatkaa hiihtokeskuksen kehittämistä.  Mikko Riila  toimii jo nyt hallituksen puheenjohtajana.
 Pyhä pitkästä aikaa plussalle
 Pyhän hiihtokeskus Pelkosenniemellä on paininut vuosikymmenten välillä kannattavuuden rajamailla. Liiketulos oli vielä viime tilikaudella negatiivinen, mutta tällä kaudella tulos on plussalla. Pyhän tulosta on painanut aiempina vuosina suuri hissi-investointi liikevaihtoon nähden. Pyhän hiihtokeskustoiminnan omistaa Rukakeskus Oy.
 – Pyhän volyymi on kasvanut neljän viime kauden aikana 30 prosenttia ja tälle vuodelle on arvioitu kasvua kuusi prosenttia. Meillä uskotaan, että kotimaan markkinoissa on vielä kasvuvaraa, suunnittelee Rukakeskus Oy:n toimitusjohtaja Ville Aho.
 Lapin hiihtokeskuksissa on meneillään myönteiset ajat ja yrittäjien mukaan tulevaisuuskin näyttää positiiviselta. Kukaan ei kuitenkaan venyttele olkaimiaan, sillä suhdanteet voivat muuttua ja toiminta on aina säiden armoilla.
 Tuskin kukaan kuitenkaan iloitsee aikaisesta pääsiäisestä yhtä paljon kuin hiihtokeskusyrittäjä, aikainen loma-aika kevättalvella tietää volyymin kasvua.
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Lue lisää:
 Lapin hiihtokeskukset aloittavat lumetuksen näiltä näkymin viikonloppuna
 Suomutunturi tähtää kansainväliseksi huippuvalmennuskeskukseksi
 Sukupolvenvaihdos hiihtokeskuksessa: Iso-Ylläs siirtyy isiltä pojille

Hiihtokeskus ei ole enää riskibisnestä – Lapissa investoidaan miljoonia hisseihin


Summary: Sirkusopetukseen olisi Tampereella enemmän tulijoita kuin Sorin Sirkukseen mahtuu. Moni haaveilee sirkusartistin urasta.

Jo ovenkahvasta tietää, että nyt ollaan astumassa sirkukseen.
 Pihla Koskela  tarttuu Sorin Sirkuksen pääoven kahvaan eli yksipyöräisen satulaan kaksi kertaa viikossa,  Milja Helminen  ja  Merja Koskiniemi  miltei päivittäin.
 Heille elämä on yhtä sirkusta – vai onko?
 Nokialainen Pihla Koskela avasi Sorin Sirkuksen oven ensimmäisen kerran neljä vuotta sitten. Harrastus antaa ystäviä, mielekkäitä haasteita ja liikuntaa.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Pihla Koskela, 14, on rampannut naapurikunnasta Nokialta Tampereen Nekalaan tunnin bussimatkan päästä jo neljä vuotta.
 Koulusta tehty tutustumisretki Sorin Sirkukseen teki vaikutuksen ja vei mennessään.
 – Me kävimme täällä tutustumassa luokan kanssa. Tämä vaikutti tosi kivalta ja monipuoliselta.
 Harrastus on Koskelalle tärkeä.
 – Sirkus antaa tietysti kavereita ja vapaa-ajanvietettä.
 17-vuotias Milja Helminen on innostunut sirkustaiteesta niin, että hän haaveilee sirkusartistin urasta. Parhaillaan hän opiskelee lukion sirkuslinjalla.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Milja Helminen, 17, päätyi sirkukseen voimistelun kautta.
 Sirkuksessa viehättää erityisesti lajin visuaalisuus.
 – Sirkuksessa pääsee tekemään niin paljon kaikkea erilaista. Yhdistyy musiikki, näytteleminen, akrobatia, voima, venyvyys ja liikunta, hän luettelee.
 Merja Koskiniemi asui varhaislapsuutensa Tampereen Nekalassa sijaitsevan Sorin Sirkuksen naapurissa. Nyt rehtorin työmatka on 900 metriä.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Merja Koskiniemellä, 55, on reilun vuoden ajan ollut ammattititteli, jota ei kovin monella Suomessa ole. Hän on sirkuskoulun rehtori.
 Tanssipedagogin tie rehtoriksi on ollut monivaiheinen.
 Aluksi Koskiniemi seurasi Sorin Sirkuksen toimintaa erityisesti kriitikon silmin. Hän on toiminut tanssi- ja sirkuskriitikkona parikymmentä vuotta ja kirjoitti aiemmin arvioita myös Sorin Sirkuksen jouluesityksistä muun muassa Aamulehteen.
 Myöhemmin Koskiniemen poika innostui lajista.
 – Pidin itseni aika ulkokehällä. Jätin pojan tuohon pihaan ja sanoin heippa.
 Sorin Sirkuksen osalta äiti jääväsi itsensä kriitikkona, kun poika siirtyi esiintyvien ryhmään. Hän alkoi osallistua vanhempien rinkiin ja talkootyöhön.
 – Sitten mua otettiin hihasta ja kysyttiin, että tulenko pitämään tanssitunteja.
 Uudelleen Koskiniemeä nykäistiin hihasta, kun edellinen rehtori lopetti tehtävissään.
 Työ Helsingin Metropolian kulttuurituotannon lehtorina ja tutkintovastaavana vaihtui rehtorin tehtäviin Sorin Sirkuksessa. Työmatka lyheni 197 kilometristä 900 metriin.
 Sirkus antaa tietysti kavereita ja vapaa-ajanvietettä.  Pihla Koskela
 Taiteen perusopetukseen kuuluu lajitreenin lisäksi myös mm. tanssiopetusta. Pihla Koskela kokee tanssitreenit helpoiksi, sillä hän on harrastanut tanssia aikaisemmin. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Pihla Koskelan sirkusharrastuksen taustalla on viisi vuotta kestänyt tanssiharrastus. Hän nauttii sirkusharrastamisen monipuolisuudesta.
 – Varsinkin kun saa valita lisätunteja.
 Koskela on yksi reilusta viidestäsadasta Sorin Sirkuksen taiteen perusopetukseen osallistuvasta 4–18-vuotiaasta.
 Harrastus on antanut hänelle monta hienoa onnistumisen kokemusta.
 – Aina kun oppii jonkun uuden tempun vaikka tuolla mun päälajissa jonkun uuden tempun, niin tulee sellainen että: Yes, vihdoin!
 Koskelan laji on tolppa-akrobatia.
 – Silloin kun valitsimme lajeja, se tuntui kaikista omimmalta. Se oli kivointa.
 Muita harrastuksia ei Pihla Koskelan elämään oikein mahdu. Hän ei haaveile alan ammattilaisuudesta, mutta joskus voisi olla hienoa päästä mukaan esiintyvien ryhmään.
 – Riippuu vähän, miten jaksan koulun kanssa.
 Pihla Koskelan lajiin, tolppa-akrobatiaan kuuluu muun muassa kiipeämistä, liukumista, staattisia pitoja ja erilaisia liikeyhdistelmiä. Tolpan pinta on usein neopreenia tai vulkanoitu kumia.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Koskela suosii treenihousuina joustavia farkkuja, sillä farkkukankaan paksuus suojaa hiertymiltä.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Sirkuslukio oli paras vaihtoehto.  Milja Helminen
 Sorin Sirkuksen esiintyvän ryhmän treenitahti kiihtyy joulushow'n ensi-iltaa kohti.  Milja Helmisen elämään ei tällä hetkellä mahdu treenien ja lukio-opintojen lisäksi muuta. Onneksi ryhmän jäsenistä on tullut ystäviä.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Sirkusartistin urasta haaveileva Milja Helminen käy Tampereen normaalikoulussa lukiota sirkustaiteen linjalla. Linjan opiskelijoilla on kerran viikossa sirkustekniikan tunti, jossa harjoitellaan erilaisia lajeja.
 Sen lisäksi hän viettää kaikki illatkin Nekalassa Sorin Sirkuksen joulushow'n harjoituksissa. Esiintyvä ryhmä treenaa nyt erityisen intensiivisesti.
 Tämänvuotisen joulushow'n,  Soriferian , ensi-ilta on 22. marraskuuta.
 – Kun on sirkuslinjalla, opettajat ymmärtävät, että joutuu treenaamaan paljon. Ensi-iltaviikolla on koeviikko eli joudun olemaan kokeista pois esitysten takia.
 Helminen voi onneksi tehdä kokeet myöhemmin. Hän on tyytyväinen koulutusvalintaansa.
 – Olen miettinyt sirkusartistin ammattia. En halunnut kuitenkaan vielä tässä vaiheessa hakea minnekään sirkuskouluun ulkomaille, vaan halusin käydä lukion. Tämä sirkuslukio oli paras vaihtoehto.
 Kymmenen vuoden kuluttua Helminen näkee itsensä jossakin kaukana, poissa Suomesta, ja toivottavasti töissä sirkuksessa.
 Vuosien varrella monet Sorin Sirkuksessa Nekalassa lajin perusopit saaneet ovat lähteneet maailmalle ensin sirkuskouluun ja sitä kautta alan ammattilaisiksi.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Kohtaamiset tuottavat itsellekin aina iloa ja oivalluksia.  Merja Koskiniemi
 Rehtori Merja Koskiniemi nauttii tanssituntien vetämisestä, sillä sitä kautta hän tutustuu oppilaisiin.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Sirkuskoulun rehtorin tehtäviin ei kuulu opetusvelvollisuutta, mutta Merja Koskiniemi vetää tanssitunteja mielellään. Näin hän pysyy kiinni koulun arjessa ja oppii tuntemaan harrastajia.
 – En ole se outo naama ainakaan meidän vanhemmille oppilaille.
 Hän nauttii sirkuskoulun arjesta:
 – Ihan jokapäiväisistä pienistä asioista. Talossa kulkiessani törmään näihin meidän upeisiin opettajiin ja oppilaisiin. Joku seisoo käsillään tai heittää keilaa johonkin suuntaan. Ne kohtaamiset tuottavat itsellekin aina iloa ja oivalluksia.
 Pientä improvisaatiota tarvitaan joka päivä!  Merja Koskiniemi
 Sirkuskoulutus laajenee laajenemistaan Tampereella.
 Sorin Sirkuksen koulun taiteen perusopetukseen olisi tulijoita enemmän kuin koulun seinien sisälle mahtuu. Sosiaalinen sirkus tuo taitoja ja iloa muun muassa maahanmuuttajille, pitkäaikaissairaille lapsille sekä vangeille.
 Toiveena on, että Tampereen yliopistossa voisi alkaa  sirkusopettajien kansainvälinen koulutus  kolmen vuoden kuluttua. Suomen lisäksi koulutusta suunnitellaan sirkuskoulujen ja yliopistojen yhteistyönä Ruotsiin, Ranskaan, Irlantiin ja Tsekkeihin.
 Millaisena Koskiniemi näkee Sorin Sirkuksen tulevaisuuden kymmenen vuoden kuluttua?
 – Me olemme vielä vahvemmin kaikkea sitä, mitä olemme tänä päivänä. Plus että meillä on toivottavasti lisärakennus, joka mahdollistaa toiminnan laajentumisen.
 Samalle tontille suunnitellulle rakennukselle ei vielä ole rahoitusta.
 Yli 500 oppilasta saa taiteen perusopetusta Sorin Sirkuksessa. Lokakuussa järjestetyssä avoimien ovien tilaisuudessa vanhemmat saattoivat seurata lastensa treenejä.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Niin, miten se sanonta meneekään? Onko Merja Koskiniemen, Pihla Koskelan ja Milja Helmisen elämä yhtä sirkusta?
 Koskiniemi haastaa koko sanonnan mielekkyyden.
 – Yleensä silloin ajatellaan, että elämä on yhtä kaaosta. Mutta se ei pidä paikkaansa. Jos elämä olisi yhtä sirkusta minun näkökulmastani, niin siinä olisi otettu turvallisuus ja toiset ihmiset hyvin huomioon. Se olisi myös hyvin suunniteltua.
 – No, pientä improvisaatiota tarvitaan joka päivä!
 Lue myös:
 Haluatko sirkusopettajaksi? Koulutus alkaa Tampereella vuonna 2023
 Sorin Sirkuksen rahoitus ensi vuodelle varmistui – antaa lisäaikaa uusien ratkaisujen etsimiseen
 "Vaaditaan mielenlujuutta, kun tympäisee" – Sirkuslainen hioo temppuaan kyllästymiseen saakka
 Nelli Kujansivu putosi kymmenvuotiaana sirkuspyramidin huipulta betonille – “En suostunut uskomaan, että en enää kävele normaalisti”
 15-vuotias akrobaattilahjakkuus taipuu vaikka mihin – "Koskaan ei voi olla liian hyvä"

Pihla Koskelan, 14, ja Milja Helmisen, 17, elämä on yhtä sirkusta – ensi-iltaviikolla kokeetkin jäävät tekemättä


Summary: Boris Johnson haluaisi pitää parlamenttivaalit 12. joulukuuta. Osa oppositiosta esittää vaaleja jo 9. joulukuuta.

EU-maiden suurlähettiläät keskustelevat tänään Brysselissä Britannian EU-eron lykkäämisestä tammikuun loppuun. Suunnitelman mukaan Britannia voisi lähteä unionista aiemmin, jos Britannian parlamentti hyväksyy erosopimuksen.
 EU-maat ovat  periaatteessa yksimielisiä  siitä, että lykkäys voidaan hyväksyä, mutta Ranska on halunnut keskustella lykkäyksen pituudesta. Ellei lykkäyksestä sovita Britannian EU-ero astuu voimaan torstain ja perjantain välisenä yönä
 Pääministeri  Boris Johnson  jatkaa tänään yrityksiään viedä Britannia vaaleihin. Johnson haluaisi järjestää parlamenttivaalit 12. joulukuuta, mikä hänen mukaansa antaisi parlamentille aikaa hyväksyä Britannian ja EU:n neuvottelema sopimus EU-eron yksityiskohdista ennen vaaleja.
 Johnsonin vaalisuunnitelma vastatuulessa
 Vaalit voidaan järjestää vain jos kaksi kolmasosaa parlamentista tukee esitystä. Pidetään epätodennäköisenä, että parlamentti hyväksyy Johnsonin esityksen, koska oppositiossa oleva työväenpolue ei suostu vaaleihin ennen kuin voidaan varmistaa, että sopimukseton EU-ero voidaan välttää.
 Oppositiossa epäillään, että pääministeri Johson yrittää hivuttaa Britannia sopimuksettomaan EU-eroon, ellei hänen neuvottelemaansa erosopimusta hyväksytä parlamentissa.
 Osa oppositiosta haluaa vaalit 9. joulukuuta
 Liberaalidemokraatit ja Skotlannin kansallispuolue SNP esittävät ratkaisua, jonka mukaan vaalit pidettäisiin jo 9. joulukuuta. Ehtona on kuitenkin se, että EU-ero lykätään tammikuun loppuun. Sitomalla vaalipäivä EU-eron lykkäämiseen tanmikuun lopulle ja aikaistamalla vaalit halutaan varmistaa, että uusi parlamentti varmasti pääsee keskustelemaan EU-erosta.
 Liberaalidemokraattien ja SNP:n ehdotuksen läpimenoon tarvitaan vain yksinkertainen enemmistö, mutta Johnsonin konservatiivit ovat ainakin tähän asti vastustaneet esitystä.

Britanniassa etsitään jälleen sopua vaalipäivästä – EU:ssa mietitään brexit-lykkäystä


Summary: Viime viikolla vietettiin keisarillisia kruunajaisia Japanissa, osoitettiin mieltä eri puolilla maailmaa ja nautittiin pallomerestä saksalaisessa museossa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

John Travolta poseeraa fanien kanssa Rooman filmifestivaaleilla 22. lokakuuta. Ettore Fearrari / EPA
 Yliopisto-opiskelijat protestoivat parlamenttitalon ulkopuolella kahdesta artiklasta, jotka voivat vaikuttaa korkeakoulutukseen Panamassa, 22. lokakuuta.  Bievenido Velasco / EPA
 Japanissa elettiin tiistaina 22. lokakuuta historiallisia hetkiä, kun saarivaltio saa uuden keisarin. Keisari Naruhito muodollisesti otti vastaan krysanteemivaltaistuimen hallitsijan asemansa. Itse kruunajaisseremonia vietiin läpi pääasiassa hiljaisuudessa, jonka rikkoivat vain rumpujen ja gongin äänet. Seremonia päättyi kolmeen banzai-huutoon, millä toivotettiin keisarille pitkää ikää. Kimimasa Mayama / EPA

Malli meikataan ja kammataan kulisseissa muotinäytöksessä Portossa, Portugalissa, 23. lokakuuta. Kevät / kesä 2020/21 -mallistot esitellään Portugalin 44. muotipäivillä 26. lokakuuta asti. Jose Coelho / EPA
 Mielenosoittajat ottavat yhteen poliisin kanssa hallituksen vastaisten mielenosoitusten kuudentena päivänä, Santiagossa, Chilessä, 23. lokakuuta. Chilen pääkaupungin metrolipun hinnan nousu merkitsi mielenosoitusten aallon alkua, joka päivien kuluessa siirtyi nopeasti laajempaan protestiin sosiaalista eriarvoisuutta vastaan. Chilen sisäasiainministeriön apulaissihteeri Rodrigo Ubilla vahvisti, että kuolonuhrien määrä maassa 18. lokakuuta alkaneiden mielenosoitusten aikana nousi kahdeksaantoista uhriin. Fernando Bizerra jr / EPA
 Showpainijat esiintyvät lavalla Lucha Vavoomissa, Mayan-teatterissa, Los Angelesissa, 23. lokakuuta. Lucha VaVOOM on herättänyt ihastusta glam/slam-fantasialla jo yli seitsemäntoista vuotta Los Angelesista Tokioon ja aina Australiaan saakka Etienne Laurent / EPA
 Julkisten yliopistojen opiskelijat ja henkilökunta osallistuivat mielenosoitukseen protestoidakseen koulutuksen budjetin muutosta vastaan 22. lokakuuta San Josessa, Costa Ricassa. Jeffrey Arguesdas / EPA
 Borussia Mönchengladbachin kannattajat UEFA-liigan lohkon J ottelussa vastaan Roma 24. lokakuuta Roomassa. Giuseppe Lami / EPA
 Kiinalaiset kunniavartijat suoristavat linjojaan ennen Brasilian presidentin Jair Bolsonaron tervetuloseremoniaa Kiinan kansantasavallassa, Pekingissä  25. lokakuuta. Bolsonaro on ensimmäisellä virallisella vierailullaan Kiinaan vahvistaakseen kahdenvälisiä kauppasuhteita. How Hwee Young / EPA
 Britti Luke Stolman kilpailee maailman vahvimman miehen tittelistä Dubaissa 25. lokakuuta. Ali Haider / EPA

Palestiinalaisia mielenosoittajia Israelin ja Gazan alueen välisen rajan läheisyydessä, 25. lokakuuta. Yli 75 palestiinalaista mielenosoittajaa haavoittui Israelin ja itä-Gazan alueen rajalla käydyissä yhteenotoissa. Mohammed Saber / EPA
 Palomiehiä (keltainen paita) ja vankeja (oranssi asu) menossa sammuttamaan maastopaloa Agua Dulce kukkulalle lähellä Santa Claritaa Kaliforniassa 25. lokakuuta. Etienne Laurent / EPA
 Meksikolaiset tanssijat poseeraavat perinteisissä asuissa Meksikon Formula 1  -osakilpailujen harjoituksissa 25. lokakuuta. David Guzman / EPA
 Libanonin mellakkapoliisit poistivat hallituksen vastaisia mielenosoittajia tukkimasta valtatietä Libanonissa Beirutissa 26. lokakuuta. Tuhannet mielenosoittajat jatkoivat veronkorotuksien ja poliitikkojen vastaisia protestejaan toista viikkoa. Wael Hamzeh /EPA

Museo täydellisille instakuville ja viikon muita uutiskuvia


Summary: On vanhanaikaista ajatella, että naiset voisivat pärjätä paremmin toisiaan vastaan taistelemalla kuin yhteen hiileen puhaltamalla.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Nainen on naiselle susi. Naiset ovat kateellista sorttia. Miesten kanssa on yksinkertaisempaa ystävystyä kuin naisten kanssa. Naisporukkaan on vaikeaa päästä mukaan. Draama kuuluu naisten välisiin ystävyyssuhteisiin.
 Olen koko elämäni kuullut edellä mainittuja väittämiä  milloin missäkin, kuten koulun pihalla, elokuvissa, kaveriporukoissa, naistenlehdissä ja somessa.
 Ihminen on taipuvainen suosimaan ennakkokäsityksiään tukevaa informaatiota.
 Kun on tarpeeksi monta kertaa kuullut naisen olevan naiselle susi, alkaa helposti kiinnittää huomiota tilanteisiin, joissa naiset käyttäytyvät toisiaan kohtaan inhottavasti.
 Ilmiötä kutsutaan vahvistusharhaksi.
 Ei siis ihme, että olen lähes huomaamatta oppinut ajattelemaan, että kateus ja kilpailu nyt vain kuuluvat naisten välisiin ystävyyssuhteisiin tavalla tai toisella.
 Ja niin on harmillisen moni muukin.
 Kateusmantra on juurtunut syvälle, joten sitä on vaikea jättää täysin huomiotta.
 Myös populaarikulttuuri on vuosikymmenestä toiseen  toistanut naisten ystävyydestä katkeransuloista tarinaa. Supersuosittu Gossip Girl -tv-sarja on tästä loistava esimerkki.
 Sarjassa seurataan teini-ikäisten Serenan ja Blairin ystävyyttä, joka on täynnä kateutta ja siitä seurannutta selkään puukottamista. Kateusdraama kuvataan luonnollisena osana ystävyyttä.
 Tyttöjen ja naisten välistä ystävyyttä kuvaillaan samaan tapaan lukemattomissa muissakin tarinoissa. Ihanana ja arvokkaana, mutta tavattoman monimutkaisena.
 Kateusmantroista on rakentunut  kiteytynyt diskurssi eli puhetapa, jossa kateus käsitetään usein nimenomaan naisten välisiin ystävyyssuhteisiin kuuluvaksi tunteeksi.
 Kateuden ajatellaan ajavan naisia keskinäiseen kilpailuun ja draaman pyörteisiin kuin mikäkin luonnonvoima.
 Ilmankos me naiset olemme välillä ystävyyssuhteissa vähän takajaloillamme. Kateusmantra on juurtunut syvälle, joten sitä on vaikea jättää täysin huomiotta.
 Kateus on inhimillinen tunne, mutta sen ei tarvitse määrittää minkään sukupuolen ystävyyssuhteita yhtään sen enempää kuin muidenkaan yksittäisten tunteiden.
 Diskursseilla tuppaa olemaan itseään ylläpitävä  ja toteuttava voima. Alamme uskoa siihen, mistä jatkuvasti puhutaan.
 Vanhan sanonnan nainen on toiselle susi nimenomaan siksi, että nainen kokee toisen naisen uhkana. Kun iskee itse ensin, ei tule syödyksi.
 Tuntuu vanhanaikaiselta ajatella, että naiset voisivat pärjätä paremmin toisiaan vastaan taistelemalla kuin yhteen hiileen puhaltamalla.
 Samaa pohtii tv- ja radiojuontaja  Jenni Alexandrova  aihetta käsittelevässä  blogipostauksessaan.
 Alexandrova ei suostu uskomaan, että nainen toivoisi lähtökohtaisesti toiselle naiselle pahaa ja kehottaa naisia kilpailemisen sijasta kannattelemaan toisiaan.
 Myös psykoterapeutti ja kirjailija  Maaret Kallio  on käsitellyt aihetta Helsingin Sanomien kolumnissa. Kallio päivittää vanhan sanonnan toteamalla:
 “Nainen on naiselle ihminen: useimmiten hyväntahtoinen, mutta uhan äärellä pahaankin pystyvä.”
 Kateus on inhimillinen tunne , mutta sen ei tarvitse määrittää minkään sukupuolen ystävyyssuhteita yhtään sen enempää kuin muidenkaan yksittäisten tunteiden.
 Kateusmantroille onkin viime vuosina kehittynyt ilahduttava vastavoima, jossa korostetaan nimenomaan naisten välistä yhteistyötä kilpailun sijasta.
 Toisten naisten kannustamisesta on tullut suosittu teema monissa sosiaalisen median yhteisöissä.
 Esimerkiksi naisille ja sukupuolivähemmistöihin kuuluville suunnatussa Facebookin Ompeluseura-ryhmässä on jo yli 30 000 jäsentä. Ryhmässä verkostoidutaan, rohkaistaan ja keskustellaan työelämään ja urasuunnitteluun liittyvistä asioista.
 Myös yrittäjä ja mediapersoona  Rosanna Kuljun  uudessa Grl Gang -podcastissa naiset tsemppaavat toisiaan. Kulju kuvailee podcastia Instagramissa “Mimmijengiksi, jossa tuetaan toisiamme kohti omia unelmia.”
 Bloggaaja  Marianne Lehikoinen  puolestaan on perustanut Careergirl-urayhteisön, jonka tarkoituksena on kannustaa nuoria naisia (työ)elämässä menestymisessä.
 Kateuden aiheuttama draama ja sen pelkääminen on kuluttavaa. Toisten naisten kannustaminen kuulostaa huomattavasti mukavammalta tavalta käyttää energiaa.
 Jatkossa aionkin pyristellä irti ajatusvääristymästä, jonka mukaan kateusdraama on normaali osa naisten ystävyyssuhteita. En halua sellaista ajatusta kummittelemaan enää yhdenkään elämän osa-alueen taustalle.
 Johanna Malinen
 Kirjoittaja on Jyväskylässä asuva, sydämeltään pohjoiskarjalainen journalistiopiskelija, joka nauttii kirjoittamisen lisäksi metsälenkeistä ja glittermekkoihin sonnustautumisesta.
 Aiheesta voi keskustella 28.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Johanna Malisen kolumni: Julkisesti itkeminen ei ole merkki heikkohermoisuudesta
 Robert Sundman: Ei ole politiikkaa ilman tunteita – mutta entä jos nuo tunteet vetävät meidät solmuun?
 Emmi Nuorgamin kolumni: Keskustelu ruokavalioista on liian tunnepitoista

Johanna Malisen kolumni: Naisten välisestä ystävyydestä toistetaan edelleen katkeransuloista tarinaa, jossa nainen on naiselle uhka


Summary: Opetusministeriö laati suunnitelman varhaiskasvatuksen tulevasta sisällöstä kuulematta alan asiantuntijoita.

"Lastentarhanopettajan tulee tuntea erot tyttöjen ja poikien kehityksessä. Erot tulee ottaa huomioon lasten leikkejä, opetusta ja muuta toimintaa suunnitellessa."
 "Kaksi- ja monikieliset perheet ovat lapsen puheen kehityksen kannalta maailmanlaajuinen ongelma."
 "Lapsia tulee ohjata kansanperinteen pariin, kansallisia merkkipäiviä on juhlittava ja kansallissankareita (suurmiehiä ja -naisia) on muistettava juhlallisuuksin."
 Nämä ovat vapaasti suomennettuja otteita Viron opetusministeriön valmistelemasta uudesta varhaiskasvatuksen opetussuunnitelmasta.
 Lokakuussa julkaistu suunnitelman työversio on suututtanut koulutusalan ammattilaiset Virossa.
 Yksi suunnitelmaa kritisoineista varhaiskasvatuksen asiantuntijoista on tallinnalaisen Tammetõrun päiväkodin opintopäällikkö  Evelyn Neudorf .Hänen mukaansa työversiossa on useita perustavanlaatuisia puutteita.
 – Siitä puuttuu nykyaikainen, laaja oppimiskäsitys. Lastentarhanopettajille on asetettu tiukat raamit, joiden mukaan heidän pitää toimia, Neudorf sanoo.
 – Leikkiminen on rajattu aikuisten ohjaamiin oppimisleikkeihin. Vapaata leikkiä ja sen kautta opittavia sosiaalisia taitoja ei suunnitelmassa mainita sanallakaan, opintopäällikkö jatkaa.
 Tämänhetkinen varhaiskasvatuksen opetussuunnitelma Virossa on uutta suunnitelmaa vapaampi ja lapsikeskeisempi. Stanislav Moškov
 Neudorfin mielestä suunnitelma on pahasti ajastaan jäljessä.
 – Sitä lukiessa tuntuu, kuin palaisi neuvostoaikaan. Silloin varhaiskasvatuksessa vallitsi samanlainen opettajalähtöinen systeemi.
 Muutos on Neudorfin mukaan suuri verrattuna nykyisessä opetussuunnitelmassa painotettuun lapsikeskeiseen, vapaampaan oppimiskäsitykseen.
 Suunnitelma korostaa virolaisuutta – ja unohtaa kansainvälisyyden
 Mustamäen kaupunginosassa sijaitseva Tammetõrun päiväkoti on kaksikielinen. Kahdestatoista ryhmästä kuusi on venäjänkielisiä, kuusi vironkielisiä.
 Päiväkodin yli 200 lapsen joukossa on myös lapsia, joiden toinen äidinkieli on esimerkiksi englanti.
 Kaksikieliset päiväkodit ovat Virossa melko tavallisia, sillä noin kolmannes maan asukkaista puhuu äidinkielenään venäjää.
 Evelyn Neudorf on nähnyt työssään, että päiväkoti-ikäiset oppivat helposti kaksi kieltä. Häntä ihmetyttääkin uudesta opetussuunnitelmasta välittyvä kritiikki kaksi- ja monikielisiä perheitä kohtaan.
 Lastentarhanopettaja Birgitta Tints lukee satua Tammetõrun päiväkodin Muurahaisten ryhmälle. Johannes ja Karin kuuntelevat. Stanislav Moškov
 – Uusi opetussuunnitelma korostaa voimakkaasti Viron kulttuurin ja kielen oppimista, mikä on tietenkin hyvä asia. Totta kai haluamme opettaa lapsille virolaista tapakulttuuria ja viettää kansallisia juhlapäiviä, Neudorf sanoo.
 – Mutta olisi hyvä opetella avoimeksi ja suvaitsevaiseksi myös toisia kieliä ja kulttuureja kohtaan, hän lisää.
 Suunnitelmassa sanotaan muun muassa, että vieraskielisille lapsille "on tärkeää esitellä virolaisen kulttuurin tunnuksia ja valtiollisia symboleita, tunnettuja henkilöitä ja asianmukaista käyttäytymistä, esimerkiksi, että kansallishymnin aikana noustaan seisomaan."
 Toisessa kohdassa puolestaan sanotaan, että "lasten leikkiminen ja oppiminen on tuloksellisinta viroa äidinkielenään puhuvan opettajan ja avustajan tehdessä yhteistyötä."
 Evelyn Neudorf ihmettelee, miksi uutta opetussuunnitelmaa laatimaan ei kutsuttu yhtäkään varhaiskasvatuksen asiantuntijaa. Stanislav Moškov
 Opetussuunnitelman mukaan lapsen tulisi kuulla huoliteltua viron kieltä eri ikäisten miesten ja naisten puhumana myös vapaa-ajallaan.
 Neudorf ihmettelee, onko viron kielen ja virolaisuuden tultava varhaiskasvatuksen opetussuunnitelmassa läpi näin voimakkaasti.
 – Kansainvälistyvässä maailmassa olisi tärkeää painottaa myös monikulttuurisuutta. Jokaisen lapsen pitäisi taustastaan riippumatta saada tuntea, että hänen kieltään ja kulttuuriaan arvostetaan.
 Suunnitelmasta puuttuvat lähdeviitteet
 Koulutusalan ammattilaisten mukaan uudessa opetussuunnitelmassa on myös tieteellisiä puutteita.
 Tallinnan yliopiston kasvatustieteellisen instituutin johtaja  Tiia Õun  kertoo, että suunnitelmassa viitataan useisiin ilmiöihin ikään kuin tutkittuina tosiasioina. Tutkimuksiin ei kuitenkaan ole lähdeviitteitä.
 – Esimerkiksi väitteet monikielisten lasten kielellisistä ongelmista tai tyttöjen ja poikien aivolohkojen eroista vaatisivat tuekseen tuoreita ja päteviä tutkimuksia, samoin väite, jonka mukaan roolileikit ovat lapsille vahingollisia ja lisäävät väkivaltaista käytöstä, Õun sanoo.
 Hän mukaansa ainakaan Tallinnan yliopiston tutkijat eivät allekirjoita kyseisiä väitteitä.
 Tieteellisen läpinäkymättömyyden lisäksi Õun pitää uuden opetussuunnitelman suurimpina ongelmina yhtenäisen opetuskäsityksen puuttumista ja lastentarhanopettajien vapauden rajoittamista.
 – Lastentarhanopettajat kokevat, että uusi opetussuunnitelma väheksyy heidän ammattitaitoaan, kertoo Tallinnan yliopiston kasvatustieteellisen instituutin johtaja Tiia Õun. Stanislav Moškov
 Asiantuntijoiden laatima aiempi suunnitelma hylättiin
 Vuosi sitten Viron opetus- ja tiedeministeriö kokosi varhaiskasvatuksen asiantuntijoista koostuvan työryhmän, jonka tarkoituksena oli parannella voimassa olevaa varhaiskasvatuksen opetussuunnitelmaa ja tehdä siihen pieniä muutoksia.
 Ryhmässä oli mukana myös Evelyn Neudorf.
 Yllätys oli suuri, kun lokakuussa ministeriö julkaisikin kokonaan uuden suunnitelman, joka ei perustunut aiemman työryhmän tekemään pohjatyöhön.
 – Vaikka ministeriössä väitetään toisin, meidän työmme tuloksia ei ole uudessa suunnitelmassa nähtävillä, Neudorf kertoo.
 Uuden suunnitelman julkaisun jälkeen Facebookiin perustettiin  "Vetäkää takaisin uusi varhaiskasvatuksen opetussuunnitelma"  -niminen ryhmä, jossa on yli 1 700 jäsentä.
 Opetussuunnitelman työversion takaisin vetäminen ei kuitenkaan ole enää lain mukaan mahdollista.
 Tammetõrun päiväkodissa on yli 200 lasta. Lauri (edessä), Jack, Lennart ja muut Siilit-ryhmän lapset ovat 2–4-vuotiaita. Stanislav Moškov
 Opetusministeri: työversio on vasta luonnos
 Viron opetus- ja tiedeministeriö on puolustautunut kritiikkiä vastaan sanomalla, että työversio on vasta luonnos, johon on vielä mahdollista tehdä muutoksia.
 Opetus- ja tiedeministeri  Mailis Reps  kommentoi keskiviikkona  Viron yleisradiolle ERR:lle , että voi mennä vielä kaksikin vuotta ennen kuin lopullinen varhaiskasvatuksen opetussuunnitelma valmistuu.
 Hän totesi myös, ettei ole itse ehtinyt vielä tutustua uuteen opetussuunnitelman työversioon.
 – On olemassa erilaisia työryhmiä ja erilaisia työversioita. Mikään versio ei ole vielä saavuttanut ministeritasoa. Mitään direktiiviä, asetusta tai hallituksen päätöstä ei ole vielä tehty, hän sanoi.
 Ministerin kommentteja ruoditaan parhaillaan uutta opetussuunnitelmaa kritisoivassa Facebook-ryhmässä. Siellä ihmetellään, miksi työversion liitteenä on ministerin kirjoittama saatekirje, jos kerran ministeri ei ole tutustunut suunnitelmaan.
 Tällä viikolla varhaiskasvatuksen asiantuntijat kokoontuivat Tallinnaan päättämään muutosvaatimuksista, jotka he aikovat esittää opetus- ja tiedeministeriölle uuteen opetussuunnitelmaan liittyen.
 Opetus- ja tiedeministeriö on ilmoittanut, että suunnitelmaa voi kommentoida lokakuun ajan.
 Lue lisää:
 Päiväkoteihin syksyllä yhteinen opetussuunnitelma: lisää musiikkia, kuvataidetta ja liikuntaa lapsille
 "Eläköön feminiiniset pojat, machotytöt ja kaikki siltä väliltä" – koulut purkavat nyt vanhoja sukupuolirooleja, eikä se miellytä aivan kaikkia

Tytöillä ja pojilla on erilaiset aivolohkot ja roolileikit ovat vaarallisia  – Esitys uudeksi opetussuunnitelmaksi suututti koulutusalan ammattilaiset Virossa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Maatilojen miljoonainvestoinnit saavat pankinjohtajat katsomaan velallisten elämää
 Pankit haistelevat tilannetta maatiloilla nyt aiempaa tiiviimmin, ja myös mahdollisiin ongelmiin puututaan entistä herkemmin. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että  pankkien työntekijät vierailevat maatiloilla . Pankit antavat maatiloille ohjausta, jos luotonsaaja alkaa lipsua sovituista asioista. Pankin tavoitteena on varmistaa, että pankin lainaamilla rahoilla tehdään juuri sitä, mistä on sovittu.
 Viron uusi opetussuunnitelma on suututtanut kasvatusammattilaiset
 Lokakuussa julkaistu opetussuunnitelman työversio on  suututtanut koulutusalan ammattilaiset Virossa . Suunnitelmassa korostetaan tyttöjen ja poikien erilaisuutta ja todetaan muun muassa, että kaksi- ja monikieliset perheet ovat lapsen puheen kehityksen kannalta maailmanlaajuinen ongelma.
 Siilit-ryhmän lapset Saskia Helena, Lennart, Andra-Grettel ja Emili leikkivät tallinnalaisen Tammetõrun päiväkodin pihalla. Stanislav Moškov
 Kaliforniaan hätätila maastopalojen vuoksi
 Kaliforniassa riehuu laajoja maastopaloja. Peter Dasilva / EPA
 Kalifornian koko osavaltioon  on julistettu hätätila , kun voimakkaat tuulet ovat entisestään pahentaneet eri alueilla riehuvia maastopaloja. Paloja on käynnissä ainakin 12:lla eri alueella. Lähes 200 000 asukasta on määrätty jättämään kotinsa pahimmilla paloalueilla. Kymmenet tuhannet kodit ovat vaarassa palaa.
 Argentiinassa opposition ehdokas voitti presidentinvaalit
  Alberto Fernandez puhui tukijoilleen Buenos Airesissa sunnuntaina 27. lokakuuta. Fabian Mattiazzi / EPA
 Argentiinassa keskusta-vasemmistolainen peronisti  Alberto Fernandez   on voittanut  maan presidentinvaalit suoraan ensimmäisellä kierroksella. Fernandez peittosi vaaleissa istuvan presidentin  Mauricio Macrin . Vaaleja edeltävät mielipidemittaukset povasivat Fernandezille selvää voittoa. Argentiinan yhä syvenevä talouskriisi on syönyt Macrin kannatusta.
 Kylmää ja liukasta koko maassa
 Seija Paasonen / Yle
 Lumi- ja räntäkuuroja tulee varsinkin Pohjanlahden rannikolla ja maan itäosassa suurempien vesistöjen äärellä sekä paikoin etelässä. Ajokeli on paikoin huono sateiden ja tienpintojen jäätymisen vuoksi. Varoitukset ovat voimassa etelästä alkaen aina Keski-Pohjanmaalle, Keski-Suomeen, Pohjois-Savoon ja Pohjois-Karjalaan saakka. Päivän lämpötila vaihtelee etelän muutamasta plusasteesta Pohjois-Lapin jopa 15 pakkasasteeseen.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta.

Herätys: Pankit jalkautuvat maatiloille, uusi opetussuunnitelma pöyristyttää Virossa, talvikelit tulevat eteläänkin


Summary: Miljoonilta ihmisiltä on katkaistu sähköt, jottei uusia paloja syttyisi.

Kalifornian kuvernööri  Gavin Newsom  on määrännyt koko osavaltioon hätätilan, kun voimakkaat tuulet ovat entisestään pahentaneet eri alueilla riehuvia maastopaloja. Paloja on käynnissä ainakin 12 eri alueella.
 Lähes 200 000 asukasta on määrätty jättämään kotinsa pahimmilla paloalueilla. Kymmenet tuhannet kodit ovat vaarassa palaa. Tähän mennessä lähes sata rakennusta on jo palanut.
 Jotta sähkölinjat paloalueilla eivät kipinöidessään aiheuttaisi uusia paloja, sähköyhtiö Pacific Gas & Electricity on katkaissut ennaltaehkäisyksi lisää sähköjä asiakkailtaan. Sähkökatkot koskevat jo noin 2,7 miljoonaa ihmistä.
 Aiheesta lisää:
 Kalifornialainen sähköyhtiö myöntää, että toimintavika yhtiön sähköpylväässä saattoi sytyttää maastopalon
 Los Angelesin lähellä kymmenet tuhannet määrätty lähtemään kodeistaan maastopalojen vuoksi

Kaliforniassa kuvernööri määräsi maastopalojen vuoksi koko osavaltioon hätätilan


Summary: Pankit antavat maatiloille ohjausta, jos luotonsaaja alkaa lipsua sovituista asioista.

Mari  ja  Jarmo Niskasen  karjatilalla Lapinlahdella on jo heti aamusta vieraita. Tulija on tuttu, sillä kyseessä on maatilaa lainoittavan Säästöpankki Optian asiakkuusjohtaja  Risto Savolainen .
 Pankinjohtaja ei ole tullut tilalle ihan huvikseen lehmiä katsomaan. Pankin tavoitteena on näet varmistaa, että pankin antamilla rahoilla tehdään juuri sitä, mistä on sovittu.
 – Meillä on noin tuhat asiakasta, joista vaikeuksissa on muutama prosentti. Suurin osa viljelijöistä selviää tällä hetkellä ihan hyvin, mutta niillä tiloilla, jotka eivät selviä, riskit ovat suuret, koska euromäärät ovat näissä investoinneissa niin suuret, Savolainen perustelee.
 Niskasista tällainen yhteydenpito on luonnollista, sillä pankin on heidän mielestään oltava ajan tasalla.
 – Ihan hyvä juttu, että käyvät ja tietävät, missä mennään.
 Mari ja Jarmo Niskanen pohtivat jo neljännen lypsyrobotin hankkimista Rastinlahden tilalle. Antti Karhunen / Yle
 "Totta kai se hirvittää"
 Niskasten omistama Rastinlahden tila on esimerkki maatilasta, joka pankin näkökulmasta ei aiheuta ongelmia. Satoja vuosia vanhalla sukutilalla oli vielä muutama vuosi sitten nelisenkymmentä lehmää, mutta nyt uudessa verhoseinäpihatossa käyskentelee pari sataa lypsävää.
 Pari vuotta vanhassa navetassa on kolme lypsyrobottia, ja myös lantaa ja rehua työntelevät itsekseen liikkuvat robotit. Navetan viereen on syksyllä noussut iso hiehopihatto, ja suunnitelmissa on myös uuden vasikkalan rakentaminen.
 Niskaset uskovat, että tila pärjää, kun vain tekee parhaansa.
 – Totta kai se hirvittää, kun maidon hinta ei ole korkea ja tuotantopanokset ovat nousseet. Luotto itseen ja omaan ammattitaitoon on kuitenkin kova.
 Tulevaisuudenuskosta kertoo myös se, että tila on parhaillaan palkkaamassa jo toista työntekijää.
 – Jää aikaa johtamiselle ja suunnittelulle. Sitä kautta saadaan lisää tehokkuutta, Jarmo Niskanen selventää.
 Niskaset eivät itse puhu rahasta, mutta Savolaisen mukaan vastaavan kokoluokan navetta merkitsee pankille 2–3 miljoonan lainapottia.
 – Tämä on tulevaisuuden tila. Tämä on se kokoluokka, mitä nykyisin investoidaan.
 Uupuminen yhä yleisempää
 Pankit haistelevat tilannetta maatiloilla nyt aiempaa tiiviimmin, ja myös mahdollisiin ongelmiin puututaan entistä herkemmin. Pohjois-Savon Osuuspankilla on esimerkiksi ympäri maakuntaa erityisiä maatalousasiakasvastaavia, jotka seuraavat myös yrittäjien jaksamista.
 Risto Savolaisen mukaan talousluvut ovat yksi selkeä indikaattori tilanteesta maatilalla, mutta paljon voi todeta myös pelkästään käymällä paikan päällä. Ovatko esimerkiksi eläimet terveitä ja onko ympäristö siisti?
 Pankki voi ottaa tarvittaessa maatilan ohjaukseen ja velvoittaa yrittäjän esittämään uuden budjetin esimerkiksi puolen vuoden välein.. Antti Karhunen / Yle
 Yksi yleistyvistä ongelmista on yrittäjän uupuminen.
 – Voi olla, että ei avata laskuja. Tilillä on pahimmassa tapauksessa rahaa, mutta ei pystytä maksamaan laskuja, kun ei jakseta avata niitä, Savolainen kuvailee.
 Pankki voi hänen mukaansa ottaa maatilan tarvittaessa ohjaukseen, jos esimerkiksi yhteisesti sovittu taloussuunnittelu ei jostain syystä pidä kutiaan.
 Maatilan konehankinnoille voidaan asettaa rajoituksia, tai pankki voi velvoittaa tilan esittämään uuden budjetin puolen vuoden välein.
 – Joskus se oikenee, mutta jos yrittäjä ei jaksa eikä halua enää jatkaa, niin mitä aikaisemmassa vaiheessa pystytään tekemään päätökset lopettamisesta, niin aina parempi, Savolainen sanoo.
 Maatila voi hänen mukaansa säilyä silloin markkinakelpoisena, jolloin siitä voi saada markkinoilla myös järkevän hinnan.
 Haussa oikeanlainen yrittäjä
 Niskasten ja pankinjohtajan puheissa korostuu ajatus yrittäjäominaisuuksista. Niitä joko on, tai sitten niitä ei ole.
 – Se, miten yrittäjä pärjää investoinnin jälkeen, on iso juttu, Jarmo Niskanen arvioi.
 Mari Niskanen on samaa mieltä, mutta muistuttaa myös ajasta ennen investointia.
 – Homman pitää toimia jo vanhoissa tuotantotiloissa, ennen kuin lähdetään investoimaan uutta.
 Risto Savolainen sekä Mari ja Jarmo Niskanen ovat yhtä mieltä siitä, että yrittäjältä vaaditaan juuri oikeanlaisia ominaisuuksia. Antti Karhunen / Yle
 Risto Savolainen puolestaan kiteyttää ajatuksen niin, että suuren investoinnin yhteydessä yrittäjä itse on se vakuusarvo, johon pankki luottaa.
 – Pyritään löytämään oikeat yrittäjät, joita luototetaan. Totta kai aina tulee luottotappioita, mutta se on pankkibisnestä, hän virnistää.
 Tällä tilalla asiat ovat pankin näkökulmasta kunnossa, ja tilakäynti päättyy yhteiseen kahvihetkeen. Asiaan aiotaan palata sitten, kun uudet investointisuunnitelmat ovat taas ajankohtaisia.
 Aiheesta voi keskustella kello 18.00 saakka.
 Lue lisää:
 Maaseudun "kultainen sukupolvi" tuli investointi-ikään – Itä-Suomi putoaa kelkasta, kun lännessä tehdään miljoonalaajennuksia
 "Laskut jää maksamatta, pihapiiri rempallaan" – Uupuneita maatilallisia tuhansia

Maatilojen miljoonainvestoinnit saavat pankinjohtajat vetämään kumisaappaat jalkaan ja katsomaan velallisten elämää


Summary: Palon sammuttaminen kestää pitkälle päivään.

Nurmijärven Perttulassa Valkjärventiellä on koulurakennus tulessa.
 Pelastuslaitoksden mukaan sammutus- ja raivaustyöt kestävät pitkälle maanantaipäivään.
 Palo ei ole aiheuttanut henkilövahinkoja. Poliisi tutkii tulipalon syttymissyytä.
 Lauantaina aamuyöstä paloi Nurmijärvellä Lepsämän koulu. Poliisi epäilee, että Lepsämällä kyseessä oli tuhopoltto.

Nurmijärven Perttulassa palaa koulu