Summary: Kolme neljästä kuudesluokkalaisesta tutustuu yhteiskunnan ja yritysmaailman toimintaan pienoiskaupungissa, jossa päätösvalta on lapsilla.

Tästä on kyse Yrityskylä on koululaisille rakennettu pienoiskaupunki, jossa lapset käyvät tutustumassa yritysten ja yhteiskunnan toimintaan. Alakoululaisten Yrityskylä-vierailu on tarkoitettu kuudesluokkalaisille, yläkoululaisten ohjelma on suunnattu yhdeksäsluokkalaisille. Jokainen kunta päättää itsenäisesti, ostaako se koululaisilleen opintokokonaisuuden Yrityskylässä.
 Iso joukko lapsia kuljeskelee määrätietoisin askelin pitkin minikokoisen kaupungin katuja. Jokainen lapsista näyttää tietävän täsmälleen, mikä hänen tehtävänsä kaupungissa on.
 Joku kiiruhtaa työvuoroon lakritsia valmistavaan tehtaaseen. Toinen astelee polleana pankkiin nostamaan ensimmäistä omaa palkkaansa ja kaupunginjohtaja tietenkin patsastelee tärkeän oloisena kaupungintalon ovella.
 Näky on yhtä aikaa vaikuttava ja huvittava. Lapset näyttävät lapsilta, mutta työskentelevät kuin aikuiset.
 Kolmen kymenlaaksolaisen koulun oppilaita Yrityskylän keskusaukiolla. Yrityskylässä koululaiset työskentelevät eri ammateissa kuvitteellisissa yrityksissä. Mikko Savolainen / Yle
 Pienoiskaupunki on olemassa juuri sitä varten, että lapset voivat yhden päivän ajan tutustua aikuisten maailmaan. Kokonaisuutta kutsutaan Yrityskyläksi. Se tarjoaa omat oppisisällöt ala- ja yläkouluille.
 Alakouluikäiset matkaavat Yrityskylään kuudennella luokalla, yläkoululaisten ohjelma on suunnattu yhdeksäsluokkalaisille. Yrityskylä toimii Suomessa kahdeksalla alueella. Ensimmäiset kylät perustettiin vuonna 2010.
 Ennen työpäivää Yrityskylässä koululaiset kartuttavat tietoja omassa koulussaan kymmenen oppitunnin verran.
 – Yrityskylässä alakoululaiset saavat ensimmäisen kosketuksen työelämään. Tavoitteena on vahvistaa lasten työelämätaitoja, talousosaamista ja lisätä tietoa yhteiskunnan toiminnasta, sanoo Yrityskylä Kaakkois-Suomen aluepäällikkö  Elina Niskanen .
 Kaakkois-Suomessa yrityskylä toimii tyhjilleen jääneessä kauppakeskuksessa Lappeenrannassa.
 Työterveyshuolto seuraa pienoiskaupungissa työskentelevien terveydentilaa. Mikko Savolainen / Yle
 Kokemusta tehtaanjohtajan työstä
 Kylässä on omat pikkuhuoneet 16 yritykselle eri aloilta. Ammattien ja työpaikkojen jaosta koululaiset ovat sopineet jo etukäteen omissa luokissaan. Osa opettajista hyödyntää heille suunnatun ennakkomateriaalin ja pitävää sen avulla oppilailleen työhaastattelut.
 – Monet oppilaat suhtautuvat Yrityskylään kuin tämä olisi ihan oikea työpaikka. Olemme kuulleet, että jotkut oppilaat ovat myöhemmin kirjoittaneet ensimmäiseen kesätyöhakemukseen, että olen toiminut Yrityskylässä vaikkapa UPM:n toimitusjohtajana eli he mieltävät tämän oikeasti työkokemuksena, Niskanen kertoo kouluilta tulleesta palautteesta.
 Harvesterisimulaattori on yksi Yrityskylässä vierailevien koululaisten suosikeista. Simulaattorin saa ohjattua tekemään tietokoneen näytöllä samat hommat, mitkä oikea metsäkone tekee metsässä. Mikko Savolainen / Yle
 Niskasen puhuessa oppimisympäristön pedagogisista tavoitteista hänen ympärillään alkaa yhtäkkiä tapahtua. Pienoiskaupungin keskusaukiolle kutsutaan taukojumppaan kaikki kaupungissa tällä kertaa työskentelevät noin 70 koululaista ja heidän opettajansa.
 Vauhdikkaan jumpan jälkeen työt yrityksissä jatkuvat työvuorojen mukaisesti, vapaavuoroilla olevat voivat mennä törsäämään palkkarahojaan esimerkiksi hieronta- tai kynsienlakkauspalvelua tarjoavaan yritykseen tai ostaa syötävää ja juotavaa kahvilayrittäjältä.
 Melkein oikean johndeeren ohjaimissa
 Joukko Jaalan koulun kuudennen luokan poikia seuraa keskittyneesti, kun luokkakaveri pyörittelee metsäkoneen tukkikouraa ammattimaisin ottein. Kaadetut puut on jo pätkitty sopivan mittaisiksi, nyt pitäisi enää saada tukit raahattua tien varteen odottamaan kuljetusta.
 Harvesterikoneen tietokonesimulaattori on koululaisten mukaan yksi pienoiskaupungin kiinnostavimmista laitteista.
 – Metsäkone on hieno, koska siinä voi oikeasti istua kuljettajan paikalla ja ohjailla laitetta. Tämä takaosa on tehty näyttämään oikealta johndeere-metsäkoneelta, esittelee Jaalan koulun kuudesluokkalainen  Viljo . Yrityskylässä käytäntönä on, että lapset esiintyvät etunimillä.
 Metsäkoneen kuljettaja nauttii, kun saa ison puun kaadettua. Mikko Savolainen / Yle
 Metsäkoneenkuljettaja Viljo tekee läheistä yhteistyötä puuta ostavan suuren metsäyhtiön toimitusjohtajan  Alexin  kanssa. Kun toimitusjohtaja ilmoittaa olevansa halukas ostamaan tukkeja, Viljo menee metsään ja kaataa tilatun määrän puita.
 – Konetta on hyvin vaikea ohjata, joten minulle tulee todella onnistunut tunne, kun saan sillä puun kaadettua, Viljo kertoo työnsä hienoimmista hetkistä.
 Yrityskylä on tutkitusti onnistunut
 Yrityskylässä oppiminen tapahtuu tekemisen kautta. Alakoululaiset työskentelevät etukäteen käsikirjoitetun päiväohjelman mukaisesti eri aloille tyypillisissä ammateissa. Käsikirjoitukset on tehty yhteistyössä oikeiden yritysten kanssa.
 – Harvoin saa omassa luokkahuoneessa porukkaa näin aktiiviseksi, sanoo luokanopettaja  Sanna-Mari Lehtomäki  Jaalan koulusta.
 Yläkouluikäisillä opetukseen on lisätty ripaus kilpailuhenkisyyttä. Oppilaat osallistuvat peliin, jossa he luotsaavat yrityksiään kansainvälisillä markkinoilla. Pelin aikana yritykset valmistavat ja myyvät tuotettaan asiakkaille ja seuraavat kehitystä vuoden ajan.
 Kaakkois-Suomen Yrityskylä sijaitsee Lappeenrannassa. Tienviitat näyttävät, mistä päin Suomea muut samanlaiset kyläkokonaisuudet löytyvät. Mikko Savolainen / Yle
 Kuntien kiinnostus ostaa kouluilleen yrittäjyyskasvatusta on suurta. Alakoululaisten Yrityskylässä käy 75 prosenttia ikäluokasta, yläkouluista osallistuminen on jonkin verran vähäisempää.
 Kunnat maksavat Yrityskylälle oppilaskohtaisen hinnan. Voittoa tavoittelemattoman toiminnan muita rahoituslähteitä ovat opetus- ja kulttuuriministeriö, säätiöt ja kumppaniyritykset.
 Oppimiskokonaisuuden vaikutusta koululaisten tietojen ja taitojen paranemiseen on seurattu viiden vuoden takaisessa tutkimuksessa. Tutkimuksen toteutti taloustieteen professori  Panu Kalmi  Vaasan yliopistosta Suomen Akatemian rahoituksella.
 Yksi kylän yrityksistä on kahvila, josta koululaiset voivat ostaa palkkarahoillaan ruokaa ja juomaa. Mikko Savolainen / Yle
 Kuudesluokkalaisten tietämys talousasioista parani oppimisjakson aikana keskimäärin noin 17 prosenttia. Tulos on saatu vertailemalla koululaisten tietoja ennen Yrityskylä-kokonaisuuteen osallistumista ja sen jälkeen.
 Lappeenrannan Yrityskylässä kuudesluokkalainen  Daniel  Sippolan koulusta häärii touhukkaasti ravintola-alan yrityksessä. Hän on ammatiltaan keittiömestari.
 Yritysten toiminnasta hän kertoo oppineensa tärkeimmät.
 – Aina pyritään siihen, että päästään plussalle, Daniel lausuu painokkaasti.

Pienoiskaupungissa lapset johtavat suuryrityksiä ja päättävät metsähakkuista: "Aina pyritään siihen, että päästään plussalle"


Summary: Liian kovaa räjähtävät turvatyynyt ovat tappaneet kymmeniä ihmisiä.

Auton turvatyynyn on tarkoitus suojata ja pelastaa.  Tapaus Takatassa  kävi kuitenkin päinvastoin – yhtiön turvatyynyt saattoivat räjähtää liian kovalla voimalla tai ihan omia aikojaan ilman kolaria.
 Räjähtelevät turvatyynyt ovat johtaneet  kymmenien miljoonien autojen kutsumiseen korjattavaksi . Turvatyynyt valmistanut miljardiyhtiö Takata puolestaan kaatui konkurssiin.
 Turvatyynyn kuuluukin räjähtää, mutta ei liian kovaa eikä varsinkaan omia aikojaan. Takatan tyynyissä ongelma oli se, että niissä käytetyn ammoniumnitraatin ominaisuudet muuttuivat sen kuumentuessa ja jäähtyessä autoissa useiden vuosien ajan.
 Jyväskylän ammattikorkeakoulussa on nyt kehitetty uudenlainen tapa valmistaa ammoniumnitraattia. Patentoidulla menetelmällä valmistetun ammoniumnitraatin ominaisuudet eivät muutu lämpötilan ja kosteuden vaihtelun mukana.
 JAMK:in mukaan perinteisesti käytössä oleviin ja nyt markkinoille nouseviin turvatyynyjen räjähdysaineisiin verrattuna heidän kehittämänsä uusi versio on myrkytön, halpa ja helposti saatavissa ja kierrätettävissä.
 JAMK etsii parhaillaan teollisia kumppaneita keksinnön hyödyntämiseen.

Ratkaiseeko jyväskyläläiskeksintö räjähtävien turvatyynyjen ongelman? Kymmeniä miljoonia autoja kutsuttu korjattaviksi


Summary: Sairauslomaa on toistaiseksi määrätty 30. toukokuuta saakka.

Kansanedustaja  Hussein al-Taeen  sairausloma jatkuu, SDP tiedottaa.
 Al-Taee joutui sairaalahoitoon joutui 30. huhtikuuta. Sairauslomaa al-Taeelle on toistaiseksi määrätty 30. toukokuuta saakka.
 Kerromme kohta lisää.


Summary: Ojala on toiminut SRV:n johdossa vuodesta 2015.

Rakennus- ja kiinteistöyhtiö SRV:n toimitusjohtaja  Juha Pekka Ojala  jättää yhtiön, SRV kertoo. Ojala on toiminut SRV:n johdossa vuodesta 2015 ja muissa tehtävissä aina vuodesta 1997 lähtien.
 SRV:n hallitus ilmoittaa aloittavansa uuden toimitusjohtajan haun. Ojala jatkaa tehtävässään, kunnes uusi toimitusjohtaja on valittu.
 Yhtiön hallituksen puheenjohtaja Ilpo Kokkila sanoo Ojalan tehneen merkittävää työtä SRV:ssä ja laajentaneen yhtiön toimintaa. Kokkila sanoo SRV:n ottavan tulevaisuudessa etäisyyttä suurista kauppakeskushankkeista, ja uutta vaihetta varten etsitään nyt uutta toimitusjohtajaa.

SRV:n toimitusjohtaja jättää tehtävänsä – yhtiö etsii uutta johtajaa


Summary: Helsingin poliisi päivystää kahden viikon välein kriisityötä tekevän yhdistyksen salaisissa tiloissa.

Suomessa elää kunniaan liittyvän väkivallan ja sen uhan vuoksi kolmisenkymmentä maahanmuuttajaperheen lasta ja nuorta aikuista erossa perheestään ja yhteisöstään.
 Näin arvioi perheiden kriisityötä tekevä asiantuntija.
 – Arvioisin, että tällä hetkellä noin 30 Suomessa asuvaa maahanmuuttajaperheen nuorta on paennut kotoaan kunniaan liittyvää väkivaltaa (kunniaväkivaltaa) tai sen uhkaa, sanoo Sopu-työn vastaava työntekijä  Johanna Aapakallio .
 Aapakallio toimii vastaavana työntekijänä Loisto Setlementti -yhdistyksen Sopu-työssä.
 Sopu-työ auttaa Suomessa asuvia maahanmuuttajaperheitä ja perheiden lapsia, joiden elämää rajoitetaan ja jotka kohtaavat kunniaväkivaltaa tai sen uhkaa.
 Asiakkaat löytävät Sopu-työn usealla eri tavalla.
 Perheet kertovat toisilleen Sopu-työstä. Osa asiakkaista tulee turvakodin kautta tai pahoinpitelytapauksia tutkivien poliisien ohjaamana.
 Sopu-työntekijöihin voi olla yhteydessä  näiden Sopu-työn nettisivujen kautta .
 Yle kertoi tänään 24-vuotiaasta Sarasta, joka kertoo kokeneensa koko elämänsä ajan kunniaväkivaltaa ja sen uhkaa.
 Sara kertoo tässä jutussa , että hänen äitinsä ja sukulaisnainen hakkasivat Saran, kun tämä pakeni kotoaan pakkoavioliittoa. Pahoinpitelyä tutkinut poliisi kehotti Saraa olemaan yhteydessä Sopu-työhön.
 Poliisi: Kaikille asiakkaille tehdään uhka-arvio
 Helsingin poliisi on käynnistänyt täysin uudenlaisen työmuodon, jossa se tapaa maahanmuuttajaperheiden nuoria, jotka kohtaavat kunniaan liittyvää väkivaltaa tai sen uhkaa.
 Poliisi päivystää kahden viikon välein Loisto Setlementti -yhdistyksen salaisissa tiloissa Helsingissä.
 Poliisi tapaa siellä asiakkaita, joita Sopu-työntekijät ohjaavat poliisille.
 – Tämä on niin sanottu matalan kynnyksen työmuoto. Sopu-työn meille ohjaamille asiakkaille tehdään alkuun uhka-arvio, kertoo vanhempi konstaapeli  Sirpa Koskela  Helsingin poliisista.
 Uhka-arvion jälkeen Koskela saattaa neuvoa asiakasta tekemään rikosilmoituksen. Tai sitten käynnistetään ennalta estävä työ.
 – Ennalta estävä työ on tärkeä osa tätä työtä. Me pyrimme estämään väkivaltatilanteita. Käytännössä me teemme asiakkaille turvallisuussuunnitelman, Koskela sanoo.
 Usein kohdataan koko perhe
 Loisto Setlementti -yhdistyksen Sopu-työssä yksi tärkeä periaate on tavata koko perhettä, ei ainoastaan kunniaan liittyvän väkivallan uhria.
 – Asiakkaan luvalla me tapaamme usein myös muita perheenjäseniä, puolisoita tai entisiä puolisoita, Aapakallio kertoo.
 Tätä ennen poliisi on kuitenkin tehnyt uhka-arvion asiakkaalle.
 – Jos perheen tapaaminen on liian suuri turvallisuusriski asiakkaallemme, silloin emme järjestä perhetapaamista, Aapakallio sanoo.
 Joskus Aapakallio ja Koskela tapaavat yhdessä perheitä poliisilaitoksella.
 Tällöin paikalla on useita perheenjäseniä ja muuta sukua sekä useita poliiseja takaamassa kaikkien osapuolten turvallisuutta.
 Uhri saattaa tulla tapaamisiin suoraan turvakodista.
 "Silloin kun onnistumme, nuoren ei tarvitse irtaantua perheestään koko loppuelämäkseen"
 Asiantuntijat korostavat, että maahanmuuttajaperheiden kanssa tehtävä työ on hyvin tärkeää ja merkityksellistä.
 – Nämä tilanteet ovat olleet hyvin hankalia, mutta niissä on saatu hyviä ratkaisuja aikaan. Usein on päästy siihen, ettei näiden perheiden nuorten ole tarvinnut enää pelätä ja tuntea uhkaa, Aapakallio kertoo.
 Sopu-työ pyrkii tarjoamaan vanhemmille työkaluja, joilla he voivat kasvattaa lapsiaan uudessa yhteiskunnassa.
 – Me koemme, että me voimme olla vanhempien ja nuorten välillä sillanrakentajana näissä konfliktitilanteissa. Meiltä perhe saa apua ja tukea lasten kasvatukseen. Ja silloin kun me onnistumme tässä työssä, nuoren ei tarvitse irtaantua perheestään koko loppuelämäkseen, Aapakallio toteaa.
 Sopu-työ hoiti viime vuonna Suomessa noin 60 kunniaan liittyvää väkivaltatapausta.
 Lue myös:
 Tätä on kunniaväkivalta Suomessa, Sara kertoi tarinansa Ylelle: "Kun pakenin pakkoavioliittoa, äiti hakkasi minut rappukäytävässä"

"Noin 30 Suomessa asuvaa maahanmuuttajanuorta on paennut kotoaan kunniaväkivaltaa" – Poliisi on alkanut tavata nuoria salaisessa paikassa


Helsingin Kallion epäillystä yliajoyrityksestä on nostettu syytteet. Autoa kuljettanutta miestä syytetään tapon yrityksestä, törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, vahingonteosta, kahdesta laittomasta uhkauksesta sekä kahdesta pahoinpitelystä.
 Silminnäkijän kuvaamalla videolla näkyy, kuinka ihmiset juoksevat jalkakäytävälle ajavaa autoa karkuun Helsingin Kalliossa elokuussa 2017. Poliisi on kertonut aiemmin, että tapahtunutta edelsi usean ihmisen tappelu.
 Silminnäkijä kertoi tuolloin STT:lle, että ennen yliajoyritystä kuski oli noussut autosta ja heittänyt pitserian edessä olevia ihmisiä viinipullolla. Sen jälkeen joku pitserian edessä seisseistä oli ottanut kepin ja käynyt hajottamassa autosta kuljettajan puoleisen sivulasin.
 Tämän jälkeen kuljettaja hänen mukaansa hermostui ja ajoi jalkakäytävälle.

Helsingin Kallion epäillystä yliajoyrityksestä syytteet - ohjasi auton jalkakäytävälle ihmisiä kohti


Summary: Kaikki vaarallinen jäte ei päädy kiertoon turvallisesti. Taustalla voivat vaikuttaa tietämättömyys ja välinpitämättömyys.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus

Suomalaisilta jää edelleen huomattava määrä  vaarallista jätettä lajittelematta , vaikka maksuttomia vaarallisen jätteen  vastaanottopisteitä on paljon.
 Ilmiö näkyy myös esimerkiksi itä- ja keskisuomalaisten jätteitä polttavalla Riikinvoiman ekovoimalaitoksella. Jätetuhkan joukosta löytyy yllättävän paljon pattereita. Laitoksella on joskus mitattu, että pattereita päätyy neljässä tunnissa poltettavaksi jopa sankollinen.
 Patterit eivät kuulu sekajätteen joukkoon, mutta tiedätkö sinä, mikä kaikki pitää lajitella vaarallisena jätteenä? Testaa tietosi Ylen testissä!
 Lähteet:  www.vaarallinenjate.fi ,  Fimea ,  Jätekukko ,  Pirkanmaan jätehuolto ,  www.kestopuu.fi
 Lue lisää:
 Ethän polta tätä vaaralliseksi luokiteltua jätettä? Suomessa katoaa 10 000 tonnia jäteöljyä vuosittain
 Mitä muovia voi viedä kierrätykseen? Mitä muoviroskasta tehdään? Miksi margariinirasia kannattaa kierrättää?
 Muovi mietityttää, mutta sen kierrättäminen takkuaa: Yksi syy on liian kaukana olevat kierrätyspisteet – katso täältä lähimmät pisteesi
 T-paidalla on ainakin 6 + 1 uutta elämää: sinun roskasi voi olla teatterin tai käsityöläisen aarre
 Näin pääset vastuullisesti eroon ylimääräisestä tavarasta – Katso ammattijärjestäjän ja kierrätysmuodin asiantuntijan vinkit
 Testaa, osaatko lajitella nämä arkikierrättäjän kiusankappaleet

Moni suomalainen kierrättää partavaahdon ja kynsilakan väärin – testaa, oletko sinä lajittelun supersankari


Summary: Viime viikolla Britannia sai uuden kuninkaallisen, jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut alkoivat Slovakiassa ja Suomessa käynnisteltiin hallitusneuvotteluja. Katso tästä viikon kiinnostavimmat uutiskuvat.

Venäläiset kunniavartiokaartin sotilaat valmistautuvat voitonpäivän paraatiin. Mladen Antonov / AFP
 Lorenzo Quinnin teos Building Bridges Venetsian taidebiennaalissa. AOP
 Metsänvartijat ja kyläläiset yrittivät pelastaa norsunpoikasta vedestä takaisin emonsa luokse Guwahatisssa, Intiassa. STR / EPA
 Lumen peittämä puun taimi Kekesteton alueella Unkarissa. Peter Komka / EPA
 Ympäristöaktivistit vastustivat energiayhtiö Adania Melbournessa, Australiassa 12. toukokuuta.  David Crosling / EPA
 Hallitusneuvotteluja on käyty Antti Rinteen johdolla Säätytalossa. Laura Kotila / Valtioneuvoston kanslia
 Gotthardin solatietä aurataan 6. toukokuuta Sveitsissä. Sen korkein kohta on 2 018 metrin korkeudessa ja se on talvisin suljettu. Virallinen avaaminen on odotettavissa toukokuun lopussa. Alexandra Wey / EPA
 Suomalaisen kiekkofanin oluttuopin inspiroimat villasukat. Martin Divisekt / EPA
 Yhdysvaltain ja Kiinan välinen kauppasota on taas kiristynyt ja aiheuttanut heiluntaa pörsseissä ympäri maailman. Meklari New Yorkin pörssissä. Justin Lane / EPA
 Ramadanin vietto on alkanut ja ihmiset ovat kokoontuneet pyhäkön alueelle Bagdadissa 6. toukokuuta. Murtaja Lateef / EPA
 Paavi Franciscus saapuu vierailulle Skopjeen, Pohjois-Makedoniassa 7. toukokuuta. Skopje on Äiti Teresan syntymäkaupunki. EPA
 Toisen maailmansodan aikana taistelussa kuolleiden neuvostosotilaiden jäänteitä haudattiin Pietarin ulkopuolella, Venäjällä 7. toukokuuta. Seremonia oli osa voitonpäivän juhlaa, jota vietetään 9. toukokuuta.  Anatoly Maltsev / EPA

Kuninkaallinen vauva Legona ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Nuoret suhtautuvat positiivisimmin EU:hun, mutta äänestävät silti laiskimmin eurovaaleissa.

Edellisissä eurovaaleissa vain noin kymmenen prosenttia 18–24 -vuotiaista nuorista kävi äänestämästä. Lahden ammattikorkeakoulussa opiskeleva  Fanny Wiik , 19, on yksi niistä, jotka eivät aio äänestää eurovaaleissa.
 Nuorten vähäinen kiinnostus EU:hun ja eurovaaleihin voi johtua siitä, että EU:n mukanaan tuomat hyödyt ovat nuorille jo itsestäänselvyys. Tällaisia ovat esimerkiksi vapaan liikkuvuus ja yhteinen valuutta.
 Fanny Wiik ei ole kiinnostunut politiikasta. Juha-Petri Koponen / Yle
 – En ole pahemmin politiikkaihminen. Eurosta tykkään ja siitä että on helppo matkustaa Euroopassa.
 Asiat on jo hyvin, ei tarvise äänestää
 Samat EU:n mukanaan tuomat edut ovat myös 24-vuotiaan  Krista Virtasen  mieleen. Suuri enemmistö 18–29 -vuotiasita nuorista suhtautuu postiivisesti EU:hun. Tämä käy ilmi muun muassa Kansalaisjärjestö Eurooppanuoret ry:n reilu vuosi sitten julkaisemassa  kyselyssä . Virtanen joutuu hetken pohtimaan syitä sille, miksi EU:n suosio nuorten keskuudessa ei kanna vaalikoppiin asti.
 Viimein hän tiivistää nuorten tunnot:
 – Ehkä meillä on asiat niin hyvin, että emme ole ajatelleet äänestysasiaa niin paljon.
 Virtanen itse kyllä aikoo käydä äänestämässä, mutta epäilee, että moniin saattaa iskeä jo vaaliväsymys.
 – Eduskuntavaalit pidettiin ihan vasta ja sen vuoksi kiinnostus on ollut ehkä enemmän Suomen asioissa. Moni kokee EU-asiat varmaan vähän kaukaisemmiksi.
 Vain joka kymmenes suomalaisnuorista äänesti vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa. Ruotsissa näin teki kaksi kolmesta. Koko EU-alueella vaaliuurnilla kävi noin kolmannes nuorista.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Ruotsissa  nuorten äänestysinnon ennakoidaan kasvavan  yhä viime EU-vaaleista Brexitin sekä ympäristökysymysten siivittämänä.
 Lue Ylen tärkeimmät eurovaalijutut  täältä .
 Poliittisen kiistelyn puute pitää nuoret poissa vaalikopista
 Helsingin yliopiston Eurooppa-tutkimuksen keskuksen yliopistotutkija  Timo Miettisen  mukaan nuorten arvostamista asioista on vaikea saada aikaan poliittista kamppailua. Tällaisia ovat muun muassa vapaan liikkuvuus, Erasmus-ohjelmat ja yhteisen valuutta.
 Miettisen mukaan poliittisten ristiriitojen puuttuminen nuorille tärkeissä asioissa voi olla keskeinen syy siihen, miksi nuoret eivät äänestä. Toisaalta nuorten äänestysaktiivisuus on kaikissa vaaleissa muita ikäryhmiä laimeampaa, eivätkä eurovaalit tee tässä poikkeusta.
 Puolueiden taktiikka äänestysinnon nostamiseksi ei välttämättä toimi
 Puolueiden ja EU-instituutioiden taktiikka nuorten äänestysinnon nostattamiseen on ollut tuoda esille EU:n hyötyjä.
 Miettisen mukaan parempi ja kestävämpi tapa houkutella nuoria äänestämään olisi hyötyjen sijaan tuoda EU-ulottuvuus mukaan kaikkeen politiikkaan. Nostaa esiin asioita, joissa EU:lla on tärkeä rooli, kuten sosiaaliturvan kehittäminen Euroopan tasolla ja ilmastonmuutoksen torjuminen.
 – Kun menet opiskelemaan tai töihin toiseen maahan, millä ehdoilla olet oikeutettu toisen maan sosiaaliturvaan. Nämä ovat sellaisia asioita, joita päätetään EU:ssa ja niihin sisältyy suuria ristiriitoja ja kilpailevia näkemyksiä.
 Emma Hirvosen mielestä ilmastonmuutos on esimerkki ongelmista, joita EU-maiden tulee ratkoa yhdessä. Juha-Petri Koponen / Yle
 Tämä voi olla toimiva tapa, sillä suomalaiset pitävät ilmastonmuutoksen torjumista tulevien eurovaalien tärkeimpänä aiheena. Näin on myös 21-vuotiaan  Emma Hirvosen  kohdalla. Hän vielä pohtii ketä äänestää, mutta valintakriteerit oman ehdokkaan valinnalle ovat jo selvät.
 – Ympäristöasiat ovat ehkä tärkein ja sitten myös turvallisuus.
 Jos sinulla on vielä oma ehdokas hukassa, voi etsiä sen  Ylen vaalikoneen  avulla.

18–29 -vuotiaat fanittavat EU:ta, mutta eivät äänestä – "Ehkä meillä on asiat niin hyvin, että emme ole ajatelleet äänestysasiaa"


Summary: Raskaudenkeskeytysten määrä laskee edelleen.

Raskaudenkeskeytysten määrä laskee entisestään, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos tiedotteessaan.
 Keskeytysten kokonaismäärä oli viime vuonna 8 602. Lukumäärä on matalin sen jälkeen, kun abortteja koskeva lainsäädäntö astui voimaan vuonna 1970.
 Vuoteen 2017 verrattuna keskeytyksiä oli noin 8,4 prosenttia vähemmän.
 Alle 20-vuotiaiden keskuudessa ovat aborttien lukumäärät vähentyneet huomattavan paljon viime vuosina. Teini-ikäisten raskauksia keskeytettiin viime vuonna 16,1 prosenttia vähemmän kuin sitä edeltävänä vuonna.
 Eniten keskeytyksiä tehtiin yhä 20–24-vuotiaille.
 Lue lisää:
 Teinien abortit saatiin rajuun laskuun, mutta aikuisista ei puhu kukaan – Miksi kolmekymppisten raskaudenkeskeytykset eivät vähene?
 Vantaalla teiniraskauksista hävisi kolmannes ilmaisen ehkäisyn myötä – Lääkäri: "Toivon todella, että ihmisillä olisi halu tarkastella tätä asiaa"
 Ilmainen ehkäisy voisi vähentää abortteja ja niistä koituvia kuluja
 – vain 35 kuntaa herännyt asiaan, vaikka Väestöliitto suositellut kymmenen vuoden ajan

Teini-ikäisten raskauksia keskeytettiin huomattavasti vähemmän kuin viime vuonna


Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Kesätyöpaikkoja on tänä vuonna tarjolla hieman vähemmän kuin kahtena edellisenä kesänä, käy ilmi ammattiliittojen keskusjärjestö SAK:n luottamusmiehille tekemästä kyselystä.
 Luottamusmiesten mukaan kesätyöntekijöitä palkkaa tänä vuonna 71 prosenttia työpaikoista. Viime vuonna vastaava luku oli 74 ja sitä edellisenä vuonna 72 prosenttia.
 Tämän kesän luvut ovat laskusta huolimatta korkeammat kuin ennen noususuhdannetta, sillä SAK:laiset työpaikat palkkaavat enemmän kesätyöntekijöitä nyt kuin vuonna 2016 (64 prosenttia) tai vuonna 2015 (68 prosenttia).
 Eniten kesätyöpaikkoja on kyselyn mukaan julkisilla aloilla ja heikoiten kuljetusaloilla. Työpaikkojen määrä on vähentynyt eniten teollisuuden aloilla.
 SAK:n luottamusmiespaneeliin vastasi huhtikuussa lähes 900 SAK:laista luottamushenkilöä ja työsuojeluvaltuutettua.

SAK:n luottamusmiehet arvioivat kesätyöpaikkojen määrän vähenevän tänä kesänä


Summary: Luokkaretket vaativat paljon aikaa ja rahaa. Kokosimme vinkit rahankeruusta tuskaileville huoltajille.

Peruskoulun on oltava maksuton. Se koskee myös luokkaretkiä, joten niitä varten keksitään mitä erilaisempia tapoja kerätä rahaa. Tässä muutama ohjenuora onnistuneen luokkaretken järjestämiseen.
 1. Varaa riittävästi aikaa
 Ulkomaille suunnattu luokkaretki vaatii paljon rahaa. Siksi suunnittelu tulee tehdä huolella ja aikaa kannattaa varata paljon. Rahaa voi kerätä myös useamman vuoden.
 Esimerkiksi Kemin Syväkankaan koulun kaikki nykyiset kasiluokkalaiset päättivät jo vuosi sitten lähteä luokkaretkelle Tsekin Prahaan. Retki tehdään peruskoulun viimeisellä luokalla. Varainkeruuseen käytetään siis kolme vuotta. Reissuun lähtee koko luokka-aste, mikä on aika harvinaista.
 2. Järjestä tapahtuma
 Vanhemmilla ja huoltajilla on iso rooli varainkeruussa. Yksi hyvä tapa kerryttää luokkaretkikassaa on järjestää tapahtumia. Kuten auttaa kahvitilaisuuksissa tarjoilemalla tai muulla työllä.
 Kemissä rahaa kerättiin äitienpäivälounaalla. Yhden oppilaan äiti tarjosi oman ravintolansa tilat käyttöön, hygieniapassin omaavat lapset auttoivat ruoanlaitossa, muut tarjoilivat, siivosivat ja järjestivät ohjelmaa. Ravintolayrittäjä  Katja Koski  sanoo, että työtä tehdään puhtaasti lasten vuoksi.
 – Lapsethan pääsääntöisesti tekivät tämän homman. Minä kokkasin ja jaoin ohjeita, Koski toteaa.
 3. Tee työtä
 Oppilaiden työpanoista voi tarjota eri yrityksille. Esimerkiksi kaupat ja marketit maksavat inventaarioista. Myös vanhempien ja opettajien verkostoja kannattaa hyödyntää työmahdollisuuksien etsimisessä.
 Kemiläinen yläkoulun opettaja  Tarja Ikonen  on kokenut leirikoulun järjestäjä. Takana on reissuja niin Roomaan kuin Prahaan
 – Ei pidä pelätä kovaa työtä, eihän tämä ilmaiseksi tule, ja kaikki reissuun käytettävä raha pitää kerätä. Aikuisten pitää tehdä aika paljon taustatyötä takana, että kaikki saadaan onnistumaan, Ikonen sanoo.
 4. Mene myyjäisiin myymään
 Vain taivas on rajana sille, mitä luokkaretken hyväksi voi myydä. Tavanomaisimmat myyntituotteet ovat pesuaineet, sukat, karkit, keksit ja vessapaperi. Hurjimmat nikkaroivat itse myyntiin  jopa leikkimökin.
 Myytäviä tuotteita kannattaa olla paljon, jos reissu vaatii paljon rahaa. Kemissä kokemusta on jo vaikka minkälaisesta myynnistä.
 – Minä olen myynyt sukulaisille ja kaikille tutuille esimerkiksi mausteita ja lakuja. Äitienpäiväntapahtumaan myin lippuja, sanoo kemiläinen  Miska Pikkarainen  (8b) luokan oppilas.
 5. Pidä päämäärä mielessäsi
 Yhteiset pelisäännöt kannattaa laatia heti, kun reissusta on päätetty. Myös matkan pelisäännöt tulee olla selvillä. Varainkeruun tuskaa helpottaa, kun oppilaiden mielessä pysyy päämäärä eli upea reissu esimerkiksi ulkomaille. Myös säännöt sen varalle, että joku ei reissuun pääsekään, kannattaa tehdä.
 Luokkaretken suunnittelu ja rahojen kerääminen parantaa myös yhteishenkeä. Kemissä Prahan reissua odotetaan vielä vuosi, tällä hetkellä tunnelmat ovat hyvät.
 – Kavereiden kanssa pääsee reissuun. Meillä on nyt niin hyvä yhteishenki kaikilla luokilla, kertovat sekä 8a-luokan oppilas  Saana Suorsa  että 8c-luokan oppilas  Heamoo Hser.
 Lue myös:
 Lapsiasiavaltuutettu muistuttaa peruskoulun maksuttomuudesta: köyhien perheiden lapset jäävät usein pois luokkaretkiltä
 Erityislapset eivät aina pääse koulun retkille – vanhemmat turvautuvat jopa lakimiehen apuun

Mistä rahat lapsen leirikouluun ulkomaille? – 5 vinkkiä, joilla onnistut


Summary: Ehdokkaan vaalijuna lennätti kipinöitä kuivaan maastoon.

Tanskalaisen eurovaaliehdokkaan vaalitapahtuma on johtanut harmillisiin seurauksiin, kertoo  Tanskan radio DR .
 Keskusta-oikeistolaisen Venstre-puolueen ehdokas  Kristian Pihl Lorentzen  järjesti eilen sunnuntaina mainostapahtuman, jossa hän kuljetti kannattajiaan vanhalla höyryjunalla.
 Pihl Lorentzenin onnettomuudeksi höyryveturin piipusta lensi matkan aikana runsaasti kipinöitä, jotka sytyttivät matkan varrelle kaikkiaan kymmenen maastopaloa, joita palokunnat joutuivat sammuttamaan.
 – Mikään palo ei ollut vakava, niitä voidaan kuvata pikkupaloiksi. Mutta jos niitä ei olisi havaittu ajoissa, olisivat ne voineet levitä laajemmalle, kertoo Keski- ja Länsi-Jyllannin poliisin valmiuspäällikkö  Henrik Nielsen  DR:lle.
 Ainakin yksi paloista ehti polttaa 3 000 neliömetriä maastoa.
 Pihl Lorentzen oli hankkinut junamatkalleen tarvittavat luvat. Kyseessä oli jo kolmas kerta, kun hän käytti historiallista junaa vaalikampanjassaan. Ehdokas pahoittelee aiheuttamaansa vahinkoa.
 – Olen siitä harmissani. Olin hankkinut viranomaisten luvat junan kuljetrtamiseen. Junasta nousi kipinöitä, jotka sytyttivät paloja, mistä olen pahoillani.
 Kampanjajuna kulki Jyllannin halki Struerista Bjerrinbrohon ja takaisin. Kyydissä oli ehdokkaan mukaan 300 ihmistä, joille tarjoiltiin kahvia ja olutta.

Eurovaaliehdokkaan mainoskampanja aiheutti kymmenen maastopaloa Tanskassa


Summary: Lähes joka kymmenes ajokortin omistaja on yli 70-vuotias. Ikäihmisten osuus liikenteessä kasvaa voimakkaasti jatkuvasti.

Tuovi Niemelä , 80, starttaa Kia Ceedinsä Ilvesjoen Peräkylässä Jalasjärvellä. Vuonna 2008 ostettuun autoon kertyy vielä rutkasti ajokilometrejä. Niemelä kulkee autolla palvelujen luo – lähin kauppa, apteekki ja pankki sijaitsevat lähes 30 kilometrin päässä kotoa.
 Ilman autoa omatoiminen kulkeminen paikasta toiseen olisi hankalaa.
 – Voi, voi. Kyllä se olisi ykstoikkoosta, kun ei enää pääsisi mihinkään, vaan olisi aina pyydeltävä apua, Niemelä huokaa.
 Hän sai uusittua ajokorttinsa vuosi sitten ja se on voimassa taas viiden vuoden ajan.
 Ikäihmisten osuus kasvaa
 Tuovi Niemelän lisäksi  Suomessa oli vuonna 2016  reilut 85 000 80-vuotiasta tai vanhempaa, jolla oli vielä taskussaan voimassa oleva ajokortti. Samaan aikaan, kun nuorten osuus ajokortin ajaneista vähenee, ikäihmisten osuus kasvaa voimakkaasti.
 Yli 64-vuotiaiden kuolemien ja loukkaantuneiden määrä  tieliikenteessä on kuitenkin kymmenen vuoden takaisella tasollaan.
 Ihmiset ovat myös terveempiä entistä pidempään.
 Tuovi Niemelälle kertyy ajokilometrejä vielä melko paljon. Pasi Takkunen/Yle
 Voimassa olevan ryhmän 1, eli käytännössä henkilöauton, ajokortin uusimista varten pitää tänä päivänä hankkia lääkärintodistus, kun kuljettaja on yli 70-vuotias. Kortin voi kuitenkin uusia 70-vuotissyntymäpäivään mennessä, eli käytännössä ajoterveystarkastus voi olla edessä vasta 75-vuotiaana.
 – Oman kokemukseni mukaan 75-vuotiaat ovat tänä päivänä hyvin terveitä, eikä ajoterveystarkastuskaan ole heille enää kynnyskysymys, kertoo vastuulääkäri ja yleislääketieteen erikoislääkäri  Jari Nyrhilä  Seinäjoen Terveystalosta.
 Ajoterveyteen kiinnitetään enemmän huomiota
 Ajoterveys on ylipäänsä iästä riippumaton asia, johon sekä terveydenhuollossa että poliisissa kiinnitetään entistä enemmän huomiota.
 – Liikenneonnettomuuksien tutkijalautakuntien tutkimissa kuolonkolareissa noin puoleen liittyy ajoterveyteen liittyviä seikkoja. Tähän ongelmaan on syytäkin herätä, muistuttaa ylikonstaapeli  Jaakko Nygård  Pohjanmaan poliisilaitokselta.
 Vastuulääkäri Jari Nyrhilä Seinäjoen Terveystalosta. Pasi Takkunen/Yle
 Lääkäreiden tulisi seurata ajokykyä myös muulloin kuin vain ajoterveystarkastusten yhteydessä – ja näin toki tapahtuukin.
 – Joka ainoan vastaanottokäynnin yhteydessä pitäisi muistaa erikseen kysyä potilaalta että ajatko autoa ja onko sinulla ajokortti, ja arvioida että onko hän ajokuntoinen. Kyllä se tietoisuus [ajoterveydestä] on parantunut ja uskon että lääkärit myös tekevät sitä aktiivisemmin, vastuulääkäri Jari Nyrhilä pohtii.
 Ikäihmisten inssiajot lisääntyvät
 Ajoterveyden valvonta kuuluu poliisille. Poliisi voi määrätä esimerkiksi iäkkään kuljettajan suorittamaan ajokokeen uudestaan ajokyvyn arvioimiseksi. Myös lääkäri voi suositella potilaalle ajokoetta ajokyvyn varmistamiseksi.
 Tällaisia tapauksia on yli 70-vuotiaiden osalta esimerkiksi Pohjanmaan poliisilaitoksen eli Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan alueilla vuosittain muutama sata.
 Näkötestitaulu. Pasi Takkunen/Yle
 Ikäihmisten ajokokeiden lukumäärä on Pohjanmaan poliisin mukaan kasvussa. Vastuulääkäri Jari Nyrhilä arvioi, että myös ajoterveystarkastusten määrä ylipäänsä kasvaa, koska ikäihmisten määrä lisääntyy. Lääkärit voisivat hänen mukaansa ohjata asiakkaita nykyistä useamminkin ajokokeeseen.
 Ajoterveystarkastuksia tehdään sekä yksityisellä että julkisella puolella ja lukuisista terveydellisistä syistä, joten tarkkoja kokonaislukumääriä tarkastuksista Suomessa on hankalaa tilastoida.
 Ajokyvyn testauksia järjestävät myös lukuisat toimijat, joten esimerkiksi Traficom ei ylläpidä niistä tilastoja.
 Ajokortin menettäminen voi olla ikänsä ajaneelle tiukka paikka. Moni ei kenties edes itse huomaa terveydentilansa heikentyneen.
 Ilvesjoen Peräkylästä tulee matkaa palvelujen luo lähes 30 kilometriä. Pasi Takkunen/Yle
 – Kyllä se on kova paikka. Jokukin mies syytti lapsiaan hirveästi siitä, kun kortti otettiin pois. Hän oli ollut kuorma-autoilijakin. Kova paikka oli ja sitä se olisi kyllä minullekin, hymähtää Tuovi Niemelä.
 Ajotapa rauhoittunut iän myötä
 Tuovi Niemelä kertoo tarkkailevansa omaa ajokykyään ajaessaan.
 – Siellä tien päällä on paljon muitakin kuin vain minä itse. Tientukkona ei saisi olla, mutta eteenpäin pitäisi mennä, naurahtaa Niemelä.
 Niemelä sanoo, ettei osaa itse pelätä ajamista, vaikka matkat ovat suhteellisen pitkiä.
 Tuovi Niemelä virnistää ajotapansa muuttuneen rauhallisemmaksi iän myötä. Pasi Takkunen/Yle
 Hän virnistää pilke silmäkulmassa, että hänen ajotapansa on neljän vuosikymmenen aikana muuttunut rauhallisemmaksi.
 –Kyllä sitä on täytynyt muuttaa, ei enää saa niin kaahata kuin ennen kaahasi. Autolla kyllä pääsisi, mutta täytyy sitä yrittää jarruttaa vähäsen.
 Aiheesta voi keskustella 13.5. klo 22 asti.

Yli 70-vuotiaita on liikenteessä jo yli 400 000 – 80-vuotiaan Tuovi Niemelän ajotapa on iän myötä muuttunut: "Ei enää saa niin kaahata kuin ennen kaahasi"


Summary: Sabotaasin tekijää ei ole vielä nimetty.

Persianlahdella sijaitseva Arabiemiraatit kertoo, että neljää kaupallista alusta vastaan on tehty sabotaasi-isku.
 Alukset olivat tuolloin Fujairan sataman edustalla Hormuzinsalmessa.
 Kohteina olleista aluksista kaksi oli saudiarabialaisia säiliöaluksia. Yksi niistä oli matkalla Ras Tanuran satamaan lastaamaan raakaöljyä viedäkseen lastin Yhdysvaltoihin, kertoo Saudi-Arabian energiaministeriö.
 Arabiemiraattien hallituksen mukaan sabotaasi-iskuissa ei tullut henkilövahinkoja eikä haitallisia päästöjä mereen. Saudi-Arabia toteaa kuitenkin, että sen kaksi alusta kärsi "huomattavia vahinkoja".
 Sabotaasin tekijää ei ole nimetty.
 Eilen sunnuntaina iranilaismielinen libanonilainen satelliittikanava al-Maydeen kertoi omiin lähteisiinsä viitaten, että Fujairan satamassa olisi tapahtunut räjähdyksiä. Samaa uutista siteerasivat myös iranilaiset uutiskanavat. Arabiemiraattien mukaan uutinen oli kuitenkin väärä.
 Yhdysvallat on viime päivinä tuonut runsaasti sotavoimaa Arabian niemimaalle. Yhdysvaltain mukaan sotavoiman tarkoitus on antaa turvaa Iranin uhkaa vastaan. Iran on aiemmin sanonut, että jos sitä uhataan, se voi katkaista liikenteen maailman öljyhuollolle erittäin tärkeässä Hormuzinsalmessa.
 Yhdysvallat on todennut, ettei se voi sallia öljykuljetusten haittaamista Hormuzinsalmessa. Jo laivakuljetuksiin kohdistuva uhka voi aiheuttaa suurta haittaa maailman öljyhuollolle. Maailman raakaöljystä noin neljännes kulkee salmen kautta lähdettyään Saudi-Arabian, Irakin, Qatarin, Arabiemiraattien ja Kuwaitin satamista.
 Lue lisää :
 Persianlahdella ruuhkaa, Yhdysvallat lähettää lisää kalustoa

Saudi-Arabia: Tankkerimme joutuivat sabotaasin kohteiksi – Alkaako Persianlahdella vastaisku?


Summary: Miksi me kiistelemme siitä, aiheuttavatko rokotteet autismia, kun voisimme unelmoida vihreästä Marsista, kirjoittaa Tuukka Tervonen kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Toukokuun 1. päivänä Japanissa astui valtaan uusi keisari ja alkoi  Reiwa -aikakausi. Aikakauden on tarkoitus symboloida ihmisten  "kaunista ja harmonista yhteen hiileen puhaltamista" , näin vapaasti kääntäen.
 Sillä välin täällä länsimaissa  mennään täsmälleen vastakkaiseen suuntaan. Viime vuosikymmenen suurin teema on tuntunut olevan jatkuva nahistelu, kiistely ja riitely etenkin sosiaalisessa mediassa.
 Moni julkistaa olevansa kyllästynyt kiistelemään.
 Minä en.
 Useat suurimmista riidoista ovat tiukasti menneisyyden asioita, ainakin siinä mielessä, että ne on joko päätetty tai tutkittu vuosikymmeniä tai vuosisatoja sitten.
 Olen vain tympääntynyt siihen, mistä kiistellään . Useat suurimmista riidoista ovat tiukasti menneisyyden asioita, ainakin siinä mielessä, että ne on joko päätetty tai tutkittu vuosikymmeniä tai vuosisatoja sitten. Osa on lapsellista hiekkalaatikkokinastelua, kuten kinastelu  eduskunnan istumajärjestyksestä , joissa kaikki osapuolet käyttäytyvät typerästi. Näistä asioista tappelu vie hapen kiistoilta, joita meidän pitäisi oikeasti käydä.
 Miksi me kiistelemme edelleen siitä, toimivatko rokotteet tai aiheuttavatko ne autismia? Lääketiede todisti ne toimiviksi jo yli 200 vuotta sitten. On olemassa lääketieteellisiä asioita, joista pitäisi tapella twitterissä paljon mielummin. Esimerkiksi: onko eettistä pidentää loputtomasti ihmiselämää?
 Vanhenemisen tutkiminen on ottanut massiivisia harppauksia tällä vuosisadalla. Eliniän pidentyminen huomattavasti on melko todennäköistä, nyt kun monet tutkijat  suhtautuvat  ikääntymiseen vain sairautena muiden joukossa.
 Miksi täällä tapellaan tosissaan  siitä, pitäisikö ilmastonmuutosta ehkäistä? Meidän pitäisi vähintäänkin kinastella siitä, onko eettistä ja kuinka riskaabelia ryhtyä tietoisesti muuttamaan ilmastoamme erilaisten teknologioiden avulla. Oikeastaan en halua edes tapella maapallosta. Haluan tapella siitä, milloin alamme muokata Marsin tai Venuksen ilmastoa ihmiselle sopivaksi.
 Kuulostanee monelle scifiltä, mutta scifi muuttuu todeksi yllättävän nopeasti.
 Siitä puheen ollen, tuntuu naiivilta tapella jatkuvasti eri valtioiden rajoista ja siitä, pitäisikö syventää EU:n liittovaltiokehitystä. Oikeasti pitäisi kiistellä siitä, miten yhdistämme ihmiskunnan yhdeksi heimoksi ja alamme asuttamaan aurinkokuntaamme. Ihmisheimoilla ja -valtioilla on tarve kasvaa ja laajentua, on parempi että laajenemme planeetoille ja asteroideille, kuin sotaisasti toistemme rajojen yli.
 Kuulostanee monelle scifiltä, mutta scifi muuttuu todeksi yllättävän nopeasti. 1800-luvulla kinasteltiin tosissaan siitä, että voiko yli 40 kilometrin tuntinopeudella kulkeminen tappaa ihmisen. Ei mennyt edes sataa vuotta, kun kiisimme kuuhun raketilla, joka kulki 40 kilometriä alle neljässä sekunnissa.
 Siksi on tärkeää kinastella asioista mahdollisimman aikaisin . Esimerkiksi ihmisten geenimuokkaus tulee olemaan arkipäivää tulevaisuudessa, mutta ei ole sitä aivan vielä, vaikka Kiina  näyttääkin olevan edelläkävijä .
 Jos tappelemme nyt kunnolla geenimanipulaatiosta, niin ehkä voimme määrittää sopivat rajat ja välttää monet sudenkuopat. Sopikaamme esimerkiksi, että on okei geenimuokata säteilyä kestäviä ihmisiä jotka kestävät matkan Marsiin, toisin kuin muokkaamaton ihmiskeho, mutta että ei ole okei geenimuokata sosiopaattisia ja superaggressiivisia geenisotilaita.
 Tai mitä jos joku onnistuu luomaan viimein sen todellisen tekoälyn, joka oikeasti on tiedostava, elävä asia? Kiistellään valmiiksi, onko sillä ihmisoikeudet vai jotkut muut oikeudet, ettei se sitten katkeroidu kun on jonkin opportunistisen IT-firman orja.
 Tai entä sitten, kun tietokoneista tulee niin tehokkaita, että pystymme simuloimaan ihmisaivoja? Tai jopa kopioimaan oman tietoisuutemme simulaatioon? Onko tällä kopiolla oikeuksia? Onko se ihminen? Onko se minä? Tällä kehitystahdilla tämä tappelu saattaa olla yllättävän pian edessä, käydään se nyt eikä tapella siitä, ovatko jotkut toiset ihmisryhmät enemmän tai vähemmän ihmisiä kuin me.
 Näistä asioista on tärkeää tapella  myös siksi, että ne ovat kysymyksiä jotka muovaavat ihmisten kertomaa tarinaa ihmiskunnasta. Suosikkikirjailijani sir  Terry Pratchetin  sanoin, emme oikeasti ole Homo Sapiens, viisas ihminen, vaan Pan Narrans, tarinoita kertova simpanssi.
 Nyt kerromme tarinaa lähinnä siitä, että olemme hirveän kahtia jakautuneita, ilmastonmuutokselle ei voi tehdä mitään ja äärioikeisto ottaa vallan Euroopassa, hajottaen koko EU:n.
 Lensimme kuuhun siksi, että  John F. Kennedy  kertoi tarinan, jonka mukaan menemme sinne. Ihmiset uskoivat tarinaan ja toteuttivat sen. Nyt kerromme tarinaa lähinnä siitä, että olemme hirveän kahtia jakautuneita, ilmastonmuutokselle ei voi tehdä mitään ja äärioikeisto ottaa vallan Euroopassa, hajottaen koko EU:n.
 Näin nämä asiat koetaan , mutta ei tarvitsisi. Tarinoilla on hieno ja kamala tapa toteuttaa itseään, joten kannattaa miettiä tarkkaan minkä tarinan kertomiselle uhraa hengitysilmaa ja merkkejä.
 Kirjoittaja on Jyväskylän Ylioppilaslehti Jylkkärin päätoimittaja, joka haluaisi ennen kuolemaansa uida vieraiden taivaankappaleiden merissä ja istuttaa puun Tharsiksen tasangoille.
 Kolumnista voi keskustella 13.05. klo 16.00 asti.

Tuukka Tervosen kolumni: Tappelemme aivan vääristä asioista


Summary: Monikansalllisessa harjoituksessa on mukana 30 lentokonetta ja helikopteria Suomesta ja kuudesta muusta maasta.

Lapissa harjoitellaan kansainvälistä sotilasyhteistyötä poikkeuksellisen suuressa mittakaavassa tällä ja ensi viikolla.
 Monikansallisessa Bold Quest 19.1. -tapahtumassa on mukana 30 lentokonetta ja helikopteria Suomesta ja kuudesta muusta maasta. Harjoitukseen osallistuu noin 2.200 henkilöä, joista kolmasosa tulee Suomesta.
 Tapahtumassa testataan sitä, miten hyvin maiden erilaiset tiedustelu-, johtamis- ja tulenkäyttöjärjestelmät toimivat käytännön yhteistyössä.
 Lapissa harjoituksia on Rovaniemen lentokentällä sekä Sodankylässä ja Rovajärvellä.
 Koneita Tanskasta, Yhdysvalloista ja Alankomaista
 Lapin ilmatilassa voi nähdä ja kuulla esimerkiksi Tanskan ilmavoimien F-16 Fighting Falcon -hävittäjiä, Yhdysvaltain merijalkaväen F/A-18C/D Hornet -hävittäjiä sekä alankomaalaisen Skyline Aviationin operoimat L-39 ja Cessna Citation CJ2 -koneet.
 Norjan ilmavoimien F-16 Fighting Falcon -hävittäjät ja Ranskan ilmavoimien A330 MRTT -ilmatankkauskone osallistuvat tapahtumaan omista kotitukikohdistaan.
 Tapahtumaan osallistuu myös lennokkeja, jotka operoivat Sodankylän ympäristön harjoitusalueilla.
 Lapin lisäksi ainakin Kuopion seudulla on harjoitukseen liittyvää toimintaa.
 Harjoitus päättyy 24. toukokuuta.

Amerikkalaisia ja tanskalaisia hävittäjiä jylistää pohjoisen taivaalla – Bold Quest alkoi


Summary: Matkan yhteydessä myytävien vakuutusten kattavuus voi poiketa paljonkin perinteisistä matkavakuutuksista. Kerro omat kokemuksesi jutun lopussa.

Hankit sitten lentolippuja tai pakettimatkaa, verkkopalvelu tarjoaa reissun maksuvaiheessa erilaisia vakuutuspalveluja. Peruutusturvaa, sairaalakulujen kattamista, matkatavaravakuutusta.
 Mutta auttavatko nuo vakuutukset kunnolla, jos ripuli keskeyttää reilaamisen tai maanvyöry tukkii lomakohteen tiet?
 Kysyimme vakuutus- ja rahoitusneuvonta FINE:stä, mihin vakuutusta ottavan kannattaa kiinnittää huomiota harkitessaan ei-perinteistä matkavakuutusta.
 1. Selvitä, korvataanko tapaturman tai sairauden hoitokulut ilman euromääräistä ylärajaa
 Tarkista siis, kuinka lähellä tätä perinteisen matkavakuutuksen ominaisuutta erikoisvakuutus on .
 AOP
 2. Tutki, mitä tarjottu vakuutus ylipäätään sisältää
 Tutustu kunnolla. Älä laita rastia ruutuun liian kevyesti. Näin vältät väärät käsitykset siitä, millaista turvaa olet ottamassa matkan vahinkojen varalta. Tuoteselosteet ovat yleensä hyvin saatavilla. Voit esimerkiksi vertailla, millaista lisäturvaa vakuutus toisi ehkä jo olemassa olevan perinteisen matkavakuutuksesi päälle.
 3. Tarkista, minkälaiset hätäpalvelut matkavakuutus tarjoaa
 Puntaroi, haluatko hätätilanteita varten neuvontapuhelimen, joka vastaa kaikkina aikoina. Onko hätäpalvelu tarjolla suomeksi? Pidä huolta, että tiedät, mihin voit ottaa hädässä yhteyttä.
 Auringonpalvojia Caprilla, Italiassa. AOP
 4. Varmista, missä päin maailmaa matkavakuutus on voimassa
 Selvitä myös, onko vakuutus lainkaan voimassa kotimaan matkoilla. Toisinaan vakuutusehdot edellyttävät Suomessakin jopa 150 kilometrin etäisyyttä kodista.
 5. Ota selvää, miten matka pitää maksaa, jotta saat turvaa
 Varmista, vaatiiko luottokorttiin kuuluva matkavakuutus toimiakseen sen, että matkasta on maksettu 50, 75 tai jopa 100 prosenttia juuri kyseisellä kortilla.
 6. Käy läpi, keitä matkaseurueen jäseniä vakuutus koskee
 Tutki, koskeeko se lapsiasi, ja mihin ikään saakka, jos ostat kertaluonteisen matkavakuutuksen. Jossain ehdoissa lapsetkin tarvitsevat oman vakuutuksensa; jossain taas vanhemman tai isovanhemman ottama matkavakuutus pätee myös lapsille esimerkiksi 12:een tai jopa 25 ikävuoteen asti.
 avier Etxezarreta / EPA
 Luottokortteihin kuuluvista matkavakuutuksista osa kattaa myös vakuutuksenottajan puolison, mutta perinteisesti jokainen aikuinen pitää vakuuttaa erikseen.
 7. Varmista, auttaako vakuutus urheilijaa tai extreme-lajin harrastajaa
 Pohdi, kuuluuko suunnitelmiisi esimerkiksi laitesukellusta tai kiipeilyä. Moni perinteinen matkavakuutus on rajannut tuontyyppisen lomaohjelman korvattavien vahinkojen ulkopuolelle. Sen sijaan erilliset matkavakuutukset saattavat suhtautua extreme-lajeihin suopeammin.
 AOP
 Jatkuva matkavakuutus on puolella suomalaisista
 Lyhytkestoisten vakuutustuotteiden käyttö matkoilla on yleisempää kuin moni saattaisi luulla.
 Matkakohtaista vakuutusta käyttää 24 prosenttia suomalaisista ja luottokortin yhteydessä olevaa matkavakuutusta 22 prosenttia. Tiedot selviävät Finanssiala ry:n tekemästä kyselystä, jossa ei tosin eritellä, onko erikoisvakuutus hankittu juuri matkaa myyvältä sivustolta.
 Ympäri vuoden voimassa oleva, eli se "perinteinen", matkavakuutus on joka toisella suomalaisella. Eivätkä eri vakuutustyypit tietenkään sulje toisiaan pois: henkilöllä voi olla yhtä aikaa useitakin matkavakuutuksia.
 Ismo Pekkarinen / AOP
 Esimerkiksi matkatoimisto Travellink kertoo Ylelle vakuutusten ja joustolippujen kaltaisten lisäpalvelujen kysynnän kasvaneen heillä kuusinkertaiseksi neljässä vuodessa.
 Lentoyhtiöt puolestaan kuvailevat ainakin peruutusturvaa "suosituksi" monenlaisten matkustajien, esimerkiksi työmatkalaisten, keskuudessa. Matkatoimisto TUI kertoo joka kymmenennen asiakkaansa maksavan peruutus- ja muutosturvasta, ja erityisesti hyvissä ajoin varattavien matkojen kohdalla.
 Hanna Salo  Vakuutus- ja rahoitusneuvonta  FINE:stä  tutustui Ylen pyynnöstä matkasivustojen tarjoamiin ja luottokortteihin kuuluviin matkavakuutuksiin.
 Vakuutusasiantuntijan mukaan ominaisuuksien kirjo erikoistuotteissa on selvästi suurempi kuin perinteisissä.
 – Vakuutusehdot voivat asiakkaan näkökulmasta vaihdella hyvinkin suppeasta suojasta perinteistä matkavakuutusta parempaan turvaan.
 Ulkoministeriö: Vakuutus kuntoon jo Viroon tai Ruotsiin lähtiessä
 Mikäli sairastut tai loukkaannut niin pahasti, että tarvitset lomakohteesta kuljetuksen Suomeen, hakeeko Suomen valtio omansa kotiin? Viidennes suomalaisista ei tiedä tähän vastausta. Ja oikea vastaus on, että ei hae.
 – Olemme nähneet liian monta tapausta, jossa tavallinen kansalainen olisi kyllä selvinnyt pienellä rahalla matkavakuutuksen suojin eikä olisi joutunut maksamaan isoja kuluja asioiden mentyä vikaan ulkomailla, sanoo ulkoministeriön ajankohtaisviestinnän yksikön päällikkö  Vesa Häkkinen .
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Häkkinen myöntää, ettei kenenkään ole pakko ostaa matkavakuutusta, ja hän kertoo monen laskevan pelkästään  eurooppalaisen sairaanhoitokortin  varaan.
 Ulkoministeriö kuitenkin  suosittelee  suomalaisille matkavakuutusta, vaikka reissu ei suuntautuisi Tukholmaa tai Tallinnaa kauemmas.
 Juttua varten on lisäksi kerätty tietoja Supersaverin ja Seat24:n emoyhtiöltä Etravelilta, lentoyhtiöiltä Norwegian ja Finnair sekä Aurinkomatkoilta, ja lähteenä on käytetty   Vakuutustutkimus 2018   -koostetta  [pdf] .
 Kerro omat kokemuksesi
 Millaisia kokemuksia Sinulla on matkasivustojen tai luottokorttien tarjoamista vakuutuksista? Raavitko sinäkin päätäsi, kun matkan maksuvaiheessa ruudulle kertyy valittavaksi liuta lisäpalveluja?
 Kerro, kuinka hyvin olet saanut reissussa turvaa tosi paikan tullen? Millaisia yllätyksiä, hyviä tai huonoja, olet kohdannut näiden matkavakuutusten kattavuudessa?
 Kirjoita kokemuksesi osoitteeseen  santtu.natri@yle.fi  tai alla olevaan keskusteluun. Suunnittelemme esimerkeistä jatkojuttua.
 Lue lisää:
 Milloin sinä pääset suunnittelemaan kesälomaasi? Yle vertaili: Ammattien välillä kuukausien erot
 Käytätkö Tripadvisoria tai Bookingia lomakohteen valintaan? Tarvitset näitä lukuohjeita välttääksesi asiakasarvioiden hämäykset
 Suomalaiset palaavat nyt suurin joukoin väkivallasta kärsineisiin Egyptiin ja Turkkiin – ulkoministeriö kertoo parhaat vinkit lomailijoille

Lomareissua ostamassa ja matkasivusto tarjoaa sinulle vakuutusta? Huomioi ainakin nämä 7 seikkaa ennen kuin klikkaat


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

"He tönäisivät minut portaisiin" – Sara kertoo, mitä kunniaväkivalta on Suomessa
 Sara syntyi Suomessa maahanmuuttajaperheeseen. Hän kertoo kokeneensa  koko elämänsä ajan  kunniaan liittyvää väkivaltaa ja sen uhkaa. Sara sanoo, että hänen äitinsä ja sukulaisnainen hakkasivat hänet rappukäytävässä, kun hän pakeni pakkoavioliittoa. Saran äiti ja sukulaisnainen joutuvat oikeuteen vastaamaan pahoinpitelysyytteisiin.
 Hallitusneuvottelut jatkuvat viikonlopun tauon jälkeen
 Hallituksen muodostajan Antti Rinteen mukaan hallitusneuvottelut ovat päässeet hyvään alkuun. Pekka Tynell / Yle
 Hallitusneuvotteluiden toinen viikko käynnistyy Säätytalossa maanantaina klo 9.00. Hallitusneuvotteluiden alkua  voi seurata suorana  Yle Uutisten verkkosivuilta ja Yle Areenasta klo 8.40 alkaen.
 Suomella on ongelma EU:ssa, ja sen voivat ratkaista vain nuoret
 Euroopan komissioon hakeudutaan töihin yleensä verrattain nuorena. STEPHANIE LECOCQ / EPA
 Nuoret eivät enää hakeudu EU-tehtäviin yhtä innokkaasti kuin ennen. Jos heitä ei saada lisää Brysseliin,  Suomen asema virkakoneistossa heikkenee . Vuosina 1995 ja 1996 EU:hun tulleista suomalaisista moni on edennyt päällikkötehtäviin vuosien saatossa, mutta jää pian eläkkeelle.
 Ylen eurovaalitentissä perussuomalaisten Jussi Halla-aho
 Yle Uutisgrafiikka
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho   on tänään Aamu-tv:n ja Ykkösaamun eurovaalitentissä . Ylen Aamu-tv ja Ykkösaamu haastattelivat kaikki eduskuntapuolueiden puheenjohtajat eurovaalien alla. Haastattelujärjestys arvottiin.
 Matkasivusto tarjoaa sinulle vakuutusta? Huomioi nämä 7 seikkaa ennen kuin klikkaat
 AOP
 Matkakohtaisia vakuutuksia käyttää neljännes suomalaisista. Niiden  kattavuus voi poiketa paljonkin  perinteisistä matkavakuutuksista. Me kysyimme asiantuntijalta, mitä kaikkea matkailijan kannattaa ottaa huomioon, ennen kuin klikkaa itselleen vakuutuksen matkailusivustolta.
 Pohjois-Suomessa viikko alkaa sateisena – yöt ovat koleita koko maassa
 Yle
 Sää on tänään etelä- ja keskiosassa maata poutaista. Pilvisyys on enimmäkseen runsasta. Lähinnä länsirannikolla sekä paikoin itärajan tuntumassa on aurinkoista. Pohjoisessa viikko alkaa pilvisenä ja sateisena. Lapissa osa sateista tulee räntänä tai lumena. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Tällaista on kunniaväkivalta Suomessa, hallitusrutistus jatkuu ja matkavakuutuksissa suuria eroja


Summary: 24-vuotias Sara kertoo kokeneensa koko elämänsä ajan kunniaan liittyvää väkivaltaa ja sen uhkaa.

Sara oli jo ulko-ovella, kun hän näki eteisessä äitinsä ja sukulaisnaisen.
 – He alkoivat repiä minua hiuksista ja paidasta. Sain jotenkin ulko-oven auki, ja kaaduin rappukäytävän lattialle.
 Sara huokaa syvään. Hän pitää tauon, ennen kuin jatkaa.
 – Nämä naiset luulivat, että olin raskaana. He tönäisivät minut portaisiin ja hakkasivat minua mahaan, että minun lapseni kuolisi, Sara sanoo ja katsoo tummilla silmillään jonnekin kaukaisuuteen.
 "Ainoa moka oli se, että olin tyttö"
 Sara syntyi Suomessa 24 vuotta sitten maahanmuuttajaperheeseen.
 Sara ei ole hänen oikea nimensä.
 Emme myöskään kerro tässä jutussa Saran turvallisuuden vuoksi tarkasti hänen perheensä kotimaata, emmekä uskontoa.
 Saran vanhemmat muuttivat Suomeen Etelä-Aasiasta paljon ennen Saran syntymää.
 Sara kertoo, että hänen elämäänsä on rajoitettu aivan pienestä lähtien, koska hän on tyttö.
 – Ainoa moka oli se, että olin tyttö. Perheemme kotimaassa toivotaan, että ensimmäinen lapsi olisi poika. Äitini oli eniten pettynyt siihen, että olin tyttö.
 Perheeseen syntyi Saran jälkeen kaksi poikaa.
 – Heidät kasvatettiin täysin eri tavalla kuin minut.
 Jos vanhemmilla meni esimerkiksi työpaikalla huonosti, he purkivat sen minuun, koska olin tyttö.
 Sara sanoo nähneensä jo pienenä lapsena kotona väkivaltaa.
 – Isä käyttäytyi aggressivisesti äitiä kohtaan. Kun aloin kasvaa, se käytös siirtyi minuun. Jos vanhemmilla meni esimerkiksi työpaikalla huonosti, he purkivat sen minuun, koska olin tyttö. Minut oli helppo saada henkisesti ja fyysisesti kärsimään.
 Vanhemmat tekivät tyttärelleen selväksi, että tämän täytyy ymmärtää oman maansa kulttuuri.
 – Minulle alettiin pitää tiukkaa linjaa, etten saanut missään vaiheessa hyväksyä suomalaista kulttuuria. En saanut mennä kavereiden kanssa leikkimään pihalle. En saanut myöskään leikkiä kotona pikkuveljien kanssa.
 Sara kulki kotoa kouluun ja koulusta kotiin.
 – Olin aina yksin. Kaverit tiesivät, että oli ihan turha tulla kysymään minua ulos. Äiti tulisi ovelle ja sanoisi, että olen nukkumassa.
 "En päässyt elokuviin, koska siellä oli poikia"
 Sara sanoo, että koulussa alettiin jossain vaiheessa kiinnittää huomiota hänen perheeseensä.
 Hän kävi tapaamassa koulukuraattoria yksin ja myös vanhempiensa kanssa.
 – Ennen näitä tapaamisia kotona pidettiin kunnon saarnat. Istuttiin sohvalla. Vanhemmat sanoivat sanasta sanaan, mitä minun piti sanoa kuraattorille. He sanoivat, että jos kerrot, että sinua on lyöty, sosiaaliviranomaiset vievät ja sinua hakataan vielä enemmän.
 Sara ei koskaan kertonut kotioloistaan kuraattorille.
 – Hän kysyi, mistä naarmut ja mustelmat olivat tulleet. Minä ajattelin silloin vihaista isää ja äitiä. Vastasin, että kaaduin.
 Pieni tyttö piirsi ympyröitä paperille, kun kuraattori käski piirtää, miltä tuntuu.
 – Mietin, että elämäni on yhtä ympyrää, josta en voi päästä pois.
 Kun Sara oli kolmannella luokalla, koulun oppilaat menivät elokuviin.
 Sarakin halusi mukaan.
 – Vanhemmat sanoivat, etten pääse. Koska siellä on poikia ja voin tulla riippuvaiseksi elokuvista. Minä sanoin, että siellähän on koko koulu. Sanoin vanhemmille, että te ette vie minua ikinä leffaan, uimaan tai minnekään. Kyselin, miksi en saa mennä. Kun kysyin näitä kysymyksiä ja halusin elää kuten koulukaverit, minua lyötiin.
 Sara päätti tuolloin, että hänestä tulisi aikuisena poliisi.
 – Ajattelin, että sitten kun olen poliisi, vien isän ja äidin vankilaan, koska he ovat minulle pahoja.
 Sara kertoi tarinansa, jotta voisi auttaa väkivallan varjossa eläviä maahanmuuttajatyttöjä. Toni Määttä / Yle
 Teini-iässä rajoitukset lisääntyivät
 Sara ystävystyi teini-iässä suomalaisen tytön kanssa.
 Tyttö oli ollut Saran kanssa samassa päiväkodissa ja ala-asteella.
 – Hän sanoi, että minun päiväkotivaiheeni oli ihan ok. Mutta ensimmäisestä luokasta lähtien perheen kireys kasvoi minua kohtaan. Ystäväni kysyi usein, miten jaksan ja kuinka paljon minun täytyy kestää. Hän sanoi, että asun helvetissä.
 Sara sanoo, että rajoitukset lisääntyivät teini-iässä.
 – Se paheni porras portaalta. Aluksi rajattiin leikkimistä ja ulkona käymistä. Kun mentiin toiselle portaalle, rajattiin kavereita ja koulunkäyntiä. En saanut myöskään käyttää huulipunaa, en saanut meikata. En saanut kotoa rahaa. Minun piti pyytää lupa pieniinkin asioihin. Muiden kotiintuloajat olivat iltayhdeksältä, minun piti tulla kotiin viideltä.
 Tunsin heti sydämessäni, että haluan tutustua häneen. Hän näytti vahvalta. Ajattelin, että hän voisi puolustaa minua vanhempia vastaan.
 Opettaja neuvoi: "Hanki poikaystävä"
 Sara oli lukiossa, kun hän uskalsi kertoa ensimmäistä kertaa elämässään jollekin aikuiselle kotiloistaan.
 Tämä aikuinen oli Saran opettaja.
 – Hän sanoi, että etsi itsellesi poikaystävä, johon voit luottaa. Joku, jolle voit kertoa asioistasi. Se iskostui minun päähäni, kun opettaja sanoi sen.
 Sara kävi perheensä kanssa sunnuntaisin temppelissä.
 Eräänä sunnuntaina hän näki siellä pitkän ja komean pojan.
 – Tunsin heti sydämessäni, että haluan tutustua häneen. Hän näytti vahvalta. Ajattelin, että hän voisi puolustaa minua vanhempiani vastaan. Vilkuilin häntä koko ajan. Pelkäsin samalla, että äiti huomaa sen.
 Temppelissä naiset ja miehet eivät saa keskustella keskenään. Sara kuitenkin lähti aina innoissaan ja iloisena temppeliin.
 – Olin yleensä alakuloinen, mutta temppelissä aina hymyilin. Se oli paha moka, koska äiti huomasi sen. Ja sen jälkeen minua kiellettiin tulemasta temppeliin. Se tuntui karsealta.
 Temppelin poika löytyi kuntosalilla
 Sara yritti etsiä poikaa Facebookista ja kaikkialta, mutta ei löytänyt tätä mistään.
 Lukion liikuntatunnilla Sara sai tehtäväksi pitää liikuntapäiväkirjaa. Tuolloin hän kävi tutustumassa myös kuntosaliin.
 – Sain jotenkin vanhempani suostumaan siihen, että sain alkaa käydä kuntosalilla. Olin ihan fiiliksissä, kun sain kuntosalikortin. Minun piti pitää aina puhelin auki, että vanhemmat pystyivät soittamaan Face-Time –puheluita minulle.
 Erään kerran kun Sara meni kuntosalille, hän näki siellä temppelin pojan.
 – Olin ihan paniikissa, mitä teen. Pyörin ympyrää ja tarkistin joka paikan, ettei siellä olisi ketään meidän yhteisöstämme. Sitten äiti soitti ja kysyi, mitä olin tekemässä. Sanoin, että olin juoksumatolla ja tulin juuri hakemaan vettä pukuhuoneesta.
 Äiti sanoi, että he tulevat hakemaan Saraa tunnin päästä.
 – Menin nopeasti pojan luokse ja kysyin, onko hän meidän maastamme. Hän vastasi, että joo ja antoi minulle numeronsa. Tallensin sen omaan puhelimeeni parhaan ystäväni nimellä.
 Sara ja poika sopivat tapaamisen kuntosalin läheiselle kirjastolle.
 – Me aloimme nähdä ja soittaa joka päivä salaa. Poika ihmetteli, miksi muutuin aina pelokkaaksi, kun äiti soitti. Aloin pikkuhiljaa kertoa hänelle, millaista minun elämäni on.
 Yle tapasi Saran Helsingissä.  Toni Määttä / Yle
 "Äiti otti niskasta ja kysyi, seurusteletko"
 Sara ja temppelin poika ehtivät seurustella kaksi vuotta, ennen kuin Saran vanhemmat saivat tietää suhteesta.
 Sara oli tuolloin 19-vuotias.
 – Jäimme kiinni, kun pikkuveljeni parhaan kaverin äiti näki meidät kahvilassa. Hän kertoi pojalleen, ja tämä kertoi veljelleni.
 Sara oli omassa huoneessaan koulupöydän äärellä, kun äiti tuli huoneeseen.
 – Äiti otti niskasta kiinni ja kysyi, seurusteletko sinä. Olin saanut suhteesta voimaa. Tiesin, että minulla on ihminen, joka tukee minua. Uskalsin sanoa, että seurustelen.
 – Äiti jatkoi, että älä vaan sano, että se on se jätkä, jonka näit temppelissä. Vastasin, että joo, se on just se. Sitten vanhemmat alkoivat kritisoida tätä poikaa. Sanoivat, että hän likainen ja köyhä. Hän vain käyttää sinua hyväkseen, koska sinä olet rikkaasta perheestä.
 Sara kertoo, että tämän jälkeen vanhemmat alkoivat salaa valmistella Saralle pakkoavioliittoa.
 – Suunnitelma oli, että minut viedään pois Suomesta kotimaahamme. Minulle oli etsitty yli 30 vuotta minua vanhempi puoliso. Vanhemmat olivat pyytäneet Suomeen käymään sukulaistytön. Tarkoitus oli, että matkustaisin tämän sukulaistytön kanssa kotimaahamme. Mutta minulle vain kerrottiin, että lähtisin sukulaistytön kanssa käymään Euroopassa.
 Sara kertoi, että hänen vanhempansa muuttuivat, kun sukulaistyttö tuli Suomeen.
 – Äiti muuttui tosi mukavaksi ja kiltiksi minua kohtaan. Yhtäkkiä äiti ja isä löysensivät otettaan minusta. Minulle sanottiin, että voit tulla kotiin milloin haluat. Vanhemmat eivät enää soittaneet niin paljon perääni. En ollut koskaan saanut niin paljon vapauksia kuin tuolloin. Poikaystäväni sanoi, että tässä mättää nyt joku.
 Sara kertoo, että hänelle oli etsitty perheen kotimaasta puoliso, joka oli yli 30 vuotta vanhempi kuin Sara.  Esko Jämsä / AOP
 Poikaystävä sanoi Saralle, että tämän ei kannattaisi lähteä reissuun sukulaistytön kanssa.
 Sara soitti äidilleen ja sanoi, ettei voisi lähteä Euroopan reissulle pääsykokeidensa vuoksi.
 Puhelin oli kaiuttimella, poikaystävä kuunteli puhelua.
 – Äiti raivosi ja huusi. Huusi täyttä kurkkua, että sinä lähdet käymään sukulaistytön kanssa sillä reissulla. Kysyin, miksi sinä pakotat minut sinne. Äiti vaan huusi, että sinä et voi olla lähtemättä. Sillä hetkellä tuli takaisin se äiti, joka minulla oli ollut koko lapsuuteni. Äiti raivosi niin paljon, että minun kädet alkoivat täristä.
 "Jos olet mennyt naimisiin, olet pilannut meidän maineemme"
 Sara sanoi vanhemmilleen, ettei tapaisi poikaystäväänsä.
 Todellisuudessa he tapasivat tiiviisti.
 Poikaystävä oli huolissaan Saran tilanteesta.
 – Poikaystävän pelko kasvoi päivä päivältä, kun minun ja sukulaistytön Euroopan matka lähestyi. Poikaystävä sanoi, että minun oli pidettävä meidän välillämme puhelinlinja jatkuvasti auki, kun olin kotona. Hän pystyi kuuntelemaan puhelimesta, mitä tapahtuu. Poikaystävä myös kielsi minua syömästä vanhempieni antamaa ruokaa.
 Eräänä päivänä vähän ennen Euroopan reissua poikaystävä saattoi Saran tämän kodin lähettyville.
 – Kotona minua odottivat äiti ja sukulaisnainen. Menimme minun huoneeseeni. Istuin sängylle, äiti ja sukulaisnainen istuivat viereeni. Äiti sanoi, että sinä olet huijannut meitä. Hän tuli ihan kasvojeni eteen ja sanoi, että jos olet mennyt sen likaisen miehen kanssa naimisiin, olet pilannut meidän maineemme.
 Sara oli hiljaa.
 – Äiti jatkoi, että jos olet mennyt naimisiin, me kutsumme sukulaismiehen, joka hakkaa sen pojan. Tai me lähetämme poikaystäväsi meidän kotimaahamme, ja hänet tapetaan siellä. Kun äiti puhui näitä asioita, poikaystäväni kuuli kaiken, koska puhelin oli minun taskussani ja puhelinlinja oli auki.
 Äiti jatkoi puhumista.
 – Äiti sanoi, että jos olet mennyt naimisiin, me teemme sisäisesti avioeron. En tiedä, mitä hän tarkoitti. Ehkä sitä, että meidän yhteisömme tulee ja pakottaa minut eroamaan. Sitten äiti kysyi, oletko sinä raskaana. Hän huusi, että jos olet, me teemme välittömästi abortin.
 "Äiti ja sukulaisnainen hakkasivat minua mahaan, että lapseni kuolisi"
 Sara ei ollut naimisissa, eikä raskaana.
 – Äiti haukkui minua meidän omalla kielellämme. Hän vertasi minua prostituoituun. Äiti ja sukulaisnainen huusivat, eivätkä antaneet minulle puheenvuoroa. Tuli mieleen lapsuus, kun minut lukittiin omaan huoneeseen. Tajusin, että niin kävisi nytkin. He lähtivät hakemaan jotain, jolla voisivat lukita oven.
 Sillä hetkellä Sara päätti, että hän lähtee.
 Hän otti laukkunsa ja takkinsa. Hän oli jo ulko-ovella, kun hän näki äitinsä ja sukulaisnaisen eteisessä.
 – He alkoivat repiä minua hiuksista ja paidasta. Sain jotenkin ulko-oven auki, ja kaaduin rappukäytävän lattialle.
 – Nämä naiset luulivat, että olin raskaana. He tönäisivät minut portaisiin, koska he yrittivät saada minulle keskenmenon. Oma äiti ja sukulaisnainen hakkasivat minua mahaan, että minun lapseni kuolisi.
 Sara kiljui ja huusi apua.
 – Naapuri kuuli minun huutoni. Hän avasi oven ja huusi, että minä soitan poliisille. Silloin isä tuli rappukäytävään. Hän sanoi äidille ja sukulaisnaiselle, että päästäkää se irti. Poliisit voivat tulla.
 Sara juoksi talosta ulos.
 Vettä satoi kaatamalla. Saralla on huono näkö, eikä hänellä ollut silmälaseja.
 – Kotimme läheisyydessä ollut poikaystävä tuli luokseni ja halasi. Olin paniikissa ja luulin, että se oli sukulaismies. Kiljuin hysteerisesti, että älä koske minuun. Minä en ole tehnyt mitään pahaa. Poikaystävä sanoi, että se oli hän.
 Poikaystävä ja Sara soittivat hätäkeskukseen. Poliisit tulivat paikalle.
 Poliisi aloitti rikostutkinnan tapahtumista.
 Sara kertoi kuulusteluissa poliisille samat asiat kuin tässä jutussa.
 Saran äiti ja sukulaisnainen saivat syytteet pahoinpitelystä. He ovat kiistäneet syyllistyneensä rikokseen.
 Oikeus käsittelee pahoinpitelysyytteitä elokuussa.
 Sara ja Sopu-työntekijä, jolle Sara voi soittaa, kun hän tarvitsee apua ja neuvoja.  Toni Määttä / Yle
 Poliisit kertoivat Sopu-työstä
 Pahoinpitelyä tutkineet poliisit neuvoivat Saraa ottamaan yhteyttä Loisto Setlementti -yhdistykseen.
 Yhdistyksen Sopu-työ auttaa Suomessa asuvia maahanmuuttajaperheitä ja maahanmuuttajalapsia, joiden elämää rajoitetaan ja jotka joutuvat kohtaamaan kunniaan liittyvää väkivaltaa tai sen uhkaa.
 Sara sai Sopu-työstä oman työntekijän.
 – Jos minulle tulee joku ongelma, soitan hänelle. Hän ja aviomieheni ovat henkilöt, jotka tukevat ja auttavat minua.
 Yhteisö on nyt vähän rauhoittunut, koska meillä on lapsi. Ja he pelkäävät tätä oikeusjuttua.
 Kun Sara pakeni kotoaan, hän ei palannut enää sinne takaisin.
 Sara ja temppelin poika menivät maistraatissa naimisiin.
 Saran perhe ei tiedä, missä he asuvat. Pariskunta kertoi Ylelle, että Saran perhe ja yhteisö ovat uhkailleet heitä ja yrittäneet saada selville heidän asuinpaikkansa.
 Yle tapasi Saran, tämän puolison ja heidän pienen lapsensa Helsingissä.
 – Yhteisö on nyt vähän rauhoittunut, koska meillä on lapsi. He myös pelkäävät tätä oikeusjuttua, Sara sanoo.
 Sara ja hänen miehensä syöttävä heidän lastaan hedelmäkorin takana. Toni Määttä / Yle
 "Me maahanmuuttajaperheiden tytöt olemme kuin höyheniä"
 Sara sanoo, että hänellä on nyt hyvä elämä ja ihana perhe.
 Lapsuus on jättänyt kuitenkin varjonsa.
 – Minun on vaikea hyväksyä onnellisuutta. Pelkään, että olen liian onnellinen. Pelkään, että äiti tulee ja pilaa kaiken.
 Sara uskoo, että vanhempien käyttäytyminen johtuu siitä, että he haluavat pitää yllä samaa kulttuuria kuin mitä heidän omissa lapsuudenkodeissaan on noudatettu.
 Saran mukaan perheen uskonnossa naista ei lähtökohtaisesti alisteta.
 – Nyt kun olen itsekin äiti, olen paljon pohtinut elämääni. En voi koskaan unohtaa ja antaa anteeksi sitä, että oma äiti hakkasi minut sukulaisnaisen kanssa, kun pakenin pakkoavioliittoa. Mietin usein, miksi vanhempani eivät voineet hyväksyä minua tyttönä ja naisena. He kuitenkin ovat asuneet Suomessa jo yli 30 vuotta.
 Sara kertoi Ylelle tarinansa, jotta hän voisi mahdollisesti auttaa muita maahanmuuttajaperheen lapsia, jotka joutuvat kohtaamaan samanlaisia asioita.
 – On surullista, että kaikki tämä tapahtuu Suomessa, jossa on ollut jopa naispresidentti. Me maahanmuuttajaperheiden tytöt olemme sellaisia pehmeitä. Kuin höyheniä, joita pystyy muotoilemaan miten tahansa.
 Yle käsittelee tänään verkkojutuissa ja uutislähetyksissä Suomessa tapahtuvaa kunniaan liittyvää väkivaltaa ja sen uhkaa.

Tätä on kunniaväkivalta Suomessa, Sara kertoi tarinansa Ylelle: "Minua lyötiin, kun halusin elokuviin. Kun pakenin pakkoavioliittoa, äiti hakkasi minut rappukäytävässä"


Summary: Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho on tänään Aamu-tv:n ja Ykkösaamun eurovaalitentissä. Voit katsoa haastattelun tästä artikkelista.

Perussuomalaiset nousi suurten puolueiden joukkoon muista poikkeavalla tiukan EU-kriittisellä linjalla.
 Vielä  Timo Soinin  toimiessa puolueen puheenjohtajana EU:n vastustaminen oli perussuomalaisen ideologian ytimessä ja maahanmuuton ongelmista puhuminen jäi sivuosaan.
 Puheenjohtajaksi Soinin jälkeen pyrkinyt  Sampo Terho  väläytti jopa  kansanäänestyksen järjestämistä Suomen EU-erosta .
 Jussi Halla-ahon  puheenjohtajakaudella ei vihjailuja EU-erosta ole enää kuulunut. Suomen lähtöä ei puolueessa pidetä realistisena, sillä suurin osa suomalaisista ei kannata sitä.
 Sen sijaan perussuomalaiset tavoittelee EU:n muuttamista järjestelmän sisältä yhdessä muiden EU-kriittisten ja kansallismielisten puolueiden kanssa.
 Voit katsoa  Halla-ahon  eurovaalitentin joko suorana klo 8.11 tai tentin jälkeen klikkaamalla artikkelin pääkuvaa. Yhteenveto haastattelusta päivitetään jutun loppuun.
  1. Mitä puolue ajaa EU:ssa?
 Perussuomalaisten visio EU:n kehittämisestä eroaa jyrkästi muiden Suomen eduskuntapuolueiden näkemyksistä. Perussuomalaisten mukaan Euroopan integraatiota pitää purkaa ja muuttaa unionia enemmän löyhän kauppaliiton suuntaan.
 Puolueen  eurovaaliohjelmassa  vastustetaan muun muassa EU:n ilmastotavoitteiden kiristämistä, taloudellisen yhteisvastuun lisäämistä ja maahanmuuton taakanjakoa jäsenmaiden kesken.
 Joitain EU:n hankkeita puolue on valmis myös tukemaan.
 Sisämarkkinoiden kehittämistä puolue jatkaisi purkamalla kaupan esteitä.
 Maahanmuuttopolitiikassa perussuomalaiset tukee EU:n yhteisen rajavalvonnan kehittämistä. Myös veronkierron estämisessä EU:lla on perussuomalaisten mielestä tärkeä rooli.
 Perussuomalaiset näkee eurojärjestelmässä monia ongelmia, mutta euroeroa puolue ei tavoittele. Ovi rahaliitosta eroamiseen halutaan kuitenkin pitää raollaan, mikäli tilanne euroalueella muuttuu.
 Perussuomalaisten mielestä euroalueelle on luotava mekanismi, joka mahdollistaisi yhteisestä valuutasta eroamisen. Samanlaisen järjestelmän luomista ehdottaa eurovaaliohjelmassaan myös vasemmistoliitto.
  2. Millainen on ollut puolueen taival Euroopassa?
 Perussuomalaisten EU-kriittisyydellä on pitkä historia. Sen edeltäjä SMP vastusti Suomen EU-jäsenyyttä kansanäänestyksen aikaan ja perussuomalaisten pitkäaikainen puheenjohtaja Timo Soini tiivisti puolueen Eurooppa-politiikan iskulauseeksi: ”Missä EU, siellä ongelma.”
 Yle Uutisgrafiikka
 EU-parlamentissa puolue sai ensimmäisen paikkansa vuonna 2009, kun Soini valittiin mepiksi eurovaalien ylivoimaisena ääniharavana. Soini palasi takaisin eduskuntaan vuoden 2011 jytkyvaalien jälkeen ja tilalle europarlamenttiin nousi Sampo Terho.
 Vuoden 2014 eurovaaleissa perussuomalaiset nosti paikkamääränsä kahteen. Parlamenttiin lähtivät Jussi Halla-aho ja paikkansa uusinut Terho. Vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen Terho lähti kansanedustajaksi ja tilalle parlamenttiin nousi  Pirkko Ruohonen-Lerner .
  3. Mihin europarlamenttiryhmään puolue kuuluu?
 Tällä vaalikaudella perussuomalaiset on ollut osa Euroopan konservatiivien ja reformistien ECR-ryhmää, mutta eurovaalien jälkeen salin oikea laita aiotaan myllätä uusiksi.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kansallismieliset ja maahanmuuttovastaiset puolueet ovat olleet europarlamentissa hajallaan kolmessa eri ryhmässä, mutta vaalien jälkeen puolueet  yrittävät yhdistää voimansa .
 Uutta ryhmittymää puuhataan Italian oikeistopopulistisen Legan puheenjohtajan  Matteo Salvinin  johdolla, ja myös perussuomalaiset on lähdössä mukaan. Vaikka Halla-aho valittiin juuri eduskuntaan,  hän on ilmoittanut jatkavansa meppikautensa loppuun  heinäkuuhun asti osallistuakseen uuden parlamenttiryhmän muodostamista koskeviin neuvotteluihin.
 Kansallismielisille puolueille povataan voittoa eurovaaleissa, mutta yhdistyminen samaan ryhmään ei tule olemaan helppoa. Samaa yritettiin myös viime eurovaalien jälkeen, huonolla menestyksellä.
 Keskenään riitaiset puolueet joutuivat silloin ottamaan huomioon myös sen, miltä ryhmävalinnat näyttävät kotimaassa. Liian äärimmäisenä ja rasistisena pidettävään seuraan joutuminen hirvitti puolueita, jotka huolehtivat salonkikelpoisuudestaan kotimaan politiikassa.
 Perussuomalaisissa uskotaan, että tilanne on muuttunut kansallismielisten puolueiden menestyksen myötä. Kipukohtia kuitenkin riittää. Yksi niistä on suhtautuminen Venäjään.
 Italian Salvini suhtautuu Venäjään myönteisesti ja on vaatinut EU:n Venäjän vastaisten talouspakotteiden purkamista. Ruotsidemokraatit ei ole lähtenyt yhteistyöhön mukaan Salvinin Venäjä-sympatioiden takia. Ruotsidemokraattien puheenjohtaja  Jimmie Åkesson  myös arvosteli perussuomalaisia yhteistyöstä Venäjä-mielisten kanssa  Helsingin Sanomien haastattelussa .
 Maahanmuuttovastaisuus yhdistää puolueita, mutta ratkaisuehdotukset ovat erilaisia. Perussuomalaiset vastustaa taakanjakoa, kun taas kovan maahanmuuttopaineen alla olevassa Italiassa oikeistopopulistit vaativat myös muita jäsenmaita ottamaan vastaan turvapaikanhakijoita.
  4. Miten käy eurovaaleissa?
 Eduskuntavaaleissa hyvin menestynyt perussuomalaiset toivoo, että äänestäjien tuki kantaa voittoon myös eurovaaleissa.
 Puolueen eurovaalivoiton tiellä on kuitenkin kaksi estettä: eurovaalien matala äänestysaktiivisuus ja edellisten vaalien ääniharavan puuttuminen.
 Eurovaaleissa yksittäisillä ehdokkailla on suurempi merkitys kuin eduskuntavaaleissa. Vuoden 2014 eurovaaleissa ehdolla ollut Jussi Halla-aho keräsi yli 80 000 ääntä ja jäi äänikuninkuudessa vain kokoomuksen  Alexander Stubbista .
 Halla-aholta jääviä ääniä on kalastelemassa perussuomalaisten varapuheenjohtaja ja kansanedustajaksi jälleen valittu  Laura Huhtasaari , joka keräsi eduskuntavaaleissa lähes 13 000 äänen potin. Vuoden 2018 presidentinvaaleissa Huhtasaari sijoittui kolmanneksi.
 Yle Uutisgrafiikka, Lehtikuva
 Lisäksi mepinpaikkaa tavoittelevat alkoholinhuuruisella törttöilyllään valtakunnallista julkisuutta saanut kansanedustaja  Teuvo Hakkarainen  ja viime vaalikaudella EU-parlamenttiin varasijalta noussut  Pirkko Ruohonen-Lerner . Perussuomalaisten eduskuntaryhmän hajoamisen aikoihin Ruohonen-Lerner arpoi hetken Timo Soinin joukkoihin lähtemistä, mutta päätyi jatkamaan perussuomalaisissa.
 Huhtasaaren lisäksi perussuomalaisten listalla on ehdolla useita juuri vaaleissa eduskuntaan valittuja kansanedustajia. Niin kutsuttuja tuplaehdokkaita on arvosteltu äänestäjien harhauttamisesta. Esimerkiksi Huhtasaari kertoi lähtevänsä ehdolle EU-parlamenttiin vasta eduskuntavaalien jälkeen.
 Eurovaaleissa äänestysinto on selvästi laimeampaa kuin muissa vaaleissa. Perussuomalaisten kannalta vaarana on, että puoluetta eduskuntavaaleissa äänestäneet jäävät eurovaaleissa kotiin.
 Ylen Aamu-tv ja Ykkösaamu haastattelevat kaikki eduskuntapuolueiden puheenjohtajat eurovaalien alla. Haastattelujärjestys on arvottu.
 Lue lisää:
 Eurovaalien oleellisimmat Yle-sisällöt löydät  täältä .
 Tilaa Ylen  Eurooppa-kirje:(siirryt toiseen palveluun)  Ylen Eurooppa-toimittajien henkilökohtaiset vinkit ja tunnelmat unionin ytimestä  täältä.

Perussuomalaiset hakee EU:sta uusia ystäviä, mutta Venäjä ja maahanmuutto aiheuttavat kitkaa – katso Jussi Halla-ahon eurovaalitentti klo 8.11


Summary: Mikkelissä ehkäistään aikuisten syrjäytymistä uudenlaisella koirakurssilla.

Mikkeliläinen  Ossi Termonen  rapsuttelee sylissään olevaa parivuotiasta bichon frisé Kodaa. Termonen toteaa, että ilman koiraa heidän elämänsä olisi tyhjää. Puoliso  Saana Toikka  nyökyttelee vieressä.
 – En edes poistuisi asunnosta, jos meillä ei olisi Kodaa, Toikka toteaa vakavana.
 Toikka jäi pari vuotta sitten sairauslomalle vaikean masennuksen vuoksi. Termonen puolestaan on tehnyt pätkätöitä ja odottaa parhaillaan työharjoittelun alkamista. Päivät täyttyvät hyvin pitkälti koiran hoitamisesta.
 – Koda on saanut meidät lähtemään ulospäin monesta eri syystäkin. On tämä ryhmä missä ollaan mukana ja jokapäiväiset ulkoilutukset. Meiltä on molemmilta hitusen painoa lähtenyt koirankin avulla, Termonen listaa koiran tuomia hyviä asioita.
 Ryhmällä Termonen viittaa tänä keväänä Mikkelissä alkaneeseen ryhmään, jossa aikuissosiaalityön asiakkaat kouluttavat koiriaan kerran viikossa ammattikouluttajan avulla. Toiminnassa uutta ja merkittävää on se, että asiakkaat työskentelevät oman koiransa eivätkä ulkopuolisen terapiakoiran kanssa.
 Eläintenkouluttaja Sanna Kankainen on yhdeltä ammatiltaan sosionomi, ja tietää minkälainen merkitys koiralla voi ihmisen hyvinvoinnille olla.  Kalle Purhonen / Yle
 Tarkoituksena on parantaa omistajan suhdetta koiraansa, ja sitä kautta lisätä omistajan onnellisuutta.
 – Suhdetta koiraansa voi parantaa tekemällä asioita koiran kanssa yhdessä. Tällä kurssilla esimerkiksi opetellaan esine-etsintää ja asioista luopumista, koirapalvelu Tatsin yrittäjä  Sanna Kankainen  kertoo.
 Pelkkä koira ei onnea tuo vaan avainsana on hyvä suhde
 Suomen Kennelliiton vuonna 2016  julkaiseman tutkimuksen  mukaan koiralla on laaja-alainen myönteinen vaikutus ihmisen hyvinvointiin. Hyvinvointivaikutusten taustalla on hyvä suhde omistajan ja koiran välillä, kertoo tutkimusta johtanut lääketieteen tohtori  Heimo Langinvainio .
 – Se, että koira tallustelee jaloissa, ei vielä merkitse yhtään mitään. Vasta kun omistaja saa luotua koiraansa hyvän vuorovaikutussuhteen, silloin omistajan onnellisuus lisääntyy, Langinvainio sanoo.
 Langinvainio puhuu  onnellisuuden  lisäksi kokonaisvaltaisesta hyvinvointimallista, jossa on kuusi perusominaisuutta. Parhaimmillaan koira tuo omistajalleen mielekkyyttä ja elämäntarkoitusta, oppimisen riemua ja onnistumisia, rikastuttaa tunne-elämää sekä kasvattaa fyysistä kuntoa.
 – Koiraa on ulkoilutettava joka päivä, ja tämä näkyi tutkimuksessa. Koiranomistajat liikkuvat enemmän kuin ne, joilla ei ole koiraa.
 Kodalla perustemput ovat hallussa, mutta vertaistukiryhmässä se on oppinut sietämään muita koiria paremmin.  Kalle Purhonen / Yle
 Koira myös parantaa omistajansa sosiaalista elämää. Lähes kolmannes Kennelliiton tutkimukseen vastanneista naisista ja viidennes miehistä arvioi sosiaalisten suhteidensa vahvistuneen erittäin paljon koiran ansiosta.
 – Koira madaltaa kynnystä tulla juttelemaan. Esimerkiksi ujoille ja eristyville ihmisille koira voi avata uusia sosiaalisia kokemuksia, Langinvainio sanoo.
 Tutkimuksessa kävi ilmi, että koira lisää ylipäätään omistajansa yleistä aktiivisuutta. Koiria voidaan kouluttaa eritystehtäviin ja niiden kanssa voidaan harrastaa useita eri asioita, kuten agilitya, metsästystä ja hajutyöskentelyä. Nämä harrastukset voivat viedä ison osan ihmisen elämästä ja tuoda aivan uusia ulottuvuuksia arkeen.
 – Parhaimmillaan koira on erittäin elämää rikastava olento, Langinvainio summaa.
 Hän näkee Mikkelissä nyt kokeiltavan aikuissosiaalityön muodon, jossa omistaja ja koira parantavat suhdettaan vertaistukiryhmässä, loistavana ideana. Langinvainion mukaan tällaisessa ryhmässä toteutuu moni positiivinen asia.
 – Omistajat tapaavat toisiaan positiivisissa merkeissä koirien kouluttamisen yhteydessä. Siellä koetaan onnistumisia yhdessä ja se voi kohottaa itsetuntoa.
 Koira ei arvostele ja antaa välittömän palautteen
 Saana Toikka ja Ossi Termonen pitivät suhdettaan Kodaan hyvänä jo ennen vertaistukiryhmään tuloa.
 – Vaikka aina sanotaan, ettei saa lasta ja koiraa verrata, niin kyllä Koda on meidän lapsi. Se nukkuu vieressä ja osallistuu kaikkiin meidän askareisiin, Toikka kuvailee.
 Hanketyöntekijä Satu Marja Tanttu ja koiransa Elton ovat mukana kehittämässä aikuissosiaalityön uusia muotoja Mikkelissä.  Kalle Purhonen / Yle
 Kun sosiaaliohjaaja kertoi ryhmästä, ei pariskunta epäröinyt osallistua. Osallistumisella on ollut vaikutusta omistajien aktiivisuuteen. Ryhmä kokoontuu kerran viikossa ja nyt tulee ainakin silloin lähdettyä ihmisten ilmoille, Termonen kertoo. Ja se juuri on yksi aikuissosiaalityön tavoitteista.
 – Jos on vähän haasteellista luoda sosiaalisia suhteita, niin tällaisessa toiminnassa, missä tavallaan voi lähestyä toista ihmistä koiran kautta, se on aina paljon helpompaa, kertoo  Satu Marja Tanttu  aikuissosiaalityön kehittämishankkeesta.
 Itäsuomalaisessa  hankkeessa  (Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelut) halutaan kehittää uusia keinoja ehkäistä aikuissosiaalityön asiakkaiden syrjäytymistä ja parantaa heidän hyvinvointiaan. Koiraryhmä on osa hanketta, ja idea sen perustamiseen lähti koiria omistavilta sosiaalityöntekijöiltä.
 Koska asiakkaat työskentelevät nimenomaan oman koiransa eivätkä ulkopuolisen terapiakoiran kanssa, jää positiivinen vaikutus osaksi arkea myös kotona.
 – Koira on niin iso osa elämää, että jos arki ei sen kanssa toimi, vaikuttaa se omistajan hyvinvointiin ja sosiaalisiin suhteisiin, eläintenkouluttaja Sanna Kankainen kertoo.
 Jos arki ei koiran kanssa toimi, vaikuttaa se omistajan hyvinvointiin ja sosiaalisiin suhteisiin  Sanna Kankainen, eläintenkouluttaja
 Koirien käyttö hoivatyössä on lisääntynyt viime vuosina. Esimerkiksi vanhusten palvelutaloissa kaverikoirien vierailut ovat arkea. Myös sosiaalipuolella etsitään nyt tapoja hyödyntää eläinten terapeuttista vaikutusta.
 Aikuissosiaalityön asiakkaat ovat usein haastavassa elämäntilanteessa esimerkiksi työttömyyden tai sairauksien vuoksi. Satu Marja Tanttu näkee koirassa paljon potentiaalia sosiaalityöhön.
 – Koira ei luokittele, ei arvostele ja se antaa välittömän palautteen omistajan toiminnasta.
 Koirilla ja etenkin niiden kanssa rakennetuilla vuorovaikutussuhteilla on tutkimusten mukaan positiivista vaikutusta ihmisen mielialaan. Eläimen hyödyntäminen terapiassa vähentää esimerkiksi merkittävästi depression oireita.
 Kalle Purhonen / Yle
 Siihen, voiko koira jopa korvata mielialalääkkeitä, ei lääketieteen tohtori Heimo Langinvainio ota kantaa, mutta hyvänä tukena mielen ongelmissa koira varmasti on.
 – On hyvä kokemus saada olla hyvä jollekin, vaikka koiralle. Kun ihminen löytää itsestään tällaisen positiivisen, huolehtivan puolen, se tukee kuntoutumista.
 Saana Toikan masennus on alkanut pikkuhiljaa helpottaa, ja Kodalla on ollut siihen iso merkitys. Säännölliset lenkit ulkona ja ylipäätään arjen rutiinit ovat olleet hyväksi niin koiralle kuin omistajalle. Töihin paluu siintää jo haaveissa.
 – Koda on tuonut merkitystä elämään ja viime aikoina on alkanut tuntua sille, että voisin hiljalleen palata työelämään sairauslomalta, Saana Toikka sanoo.

Omaa koiraa kouluttamalla omistajakin on onnellisempi: "En edes poistuisi asunnosta, jos meillä ei olisi Kodaa", sanoo vakavasti masentunut Saana Toikka


Summary: Sally Järvelän mukaan hoitovirheen tekijästä tulee liian usein virheen toinen uhri.

Sally Järvelä  päätti jo ennen kuin aloitti koulun, että hänestä tulee lääkäri. Teininä kirkastui, että kirurgia on oleva se oma juttu. Opintopolku jatkui lääketieteelliseen tiedekuntaan ja erikoistumisvaihe vei ortopediaan. Nuori nainen oli matkalla kohti unelmaansa.
 Kun opinnot olivat pitkällä, Sally Järvelä meni töihin suomalaiseen keskussairaalaan. Hän päivysti, kun moka tapahtui.
  Tuntui että suuri unelma karahti kiville. Että tämä oli nyt tässä.  Sally Järvinen
 – Ensiapuun tuli 16-vuotias, liikenneonnettomuudessa pahasti loukkaantunut poika. Rintakehässä oli vaikeita vammoja ja keuhkoissa vakava verenvuoto, Järvelä kertoo.
 Monien vammojen, lääkärikielellä traumojen, lisäksi poika kärsi hapenpuutteesta, koska keuhkot olivat täynnä verta. Päivystäjän piti varmistaa hengitys, antaa lisää verta, saada paineet nousuun ja kiirehtiä potilas leikkaussaliin.
 – Minun piti laittaa potilaan keuhkoihin putki, jotta veri tulee pois. En ollut tehnyt sitä aiemmin enkä saanut siinä tilanteessa kunnon ohjeita. Potilas oli tajuton ja menehtymäisillään. Paniikki iski.
 – Lopulta onnistuin ja hapetus lähti toimimaan, mutta putkea laittaessani olin tehnyt ihan tarpeettoman ison viillon ja se kesti liian kauan. Poika sai verituotteita ja lähetettiin leikattavaksi yliopistosairaalaan Tampereelle.
 Sally Järvelä kertoo, että kun tilanne oli ohi, hän jäi yksin veriseen päivystyshuoneeseen miettimään: minä mokasin, en osannut.
 Järvelästä tuntui siinä, että hänen suuri unelmansa karahti kiville. Että tämä oli nyt tässä.
 Miten tässä näin kävi? Ja mitä sen jälkeen?
 Sally Järvelä on nyt, 10 vuotta myöhemmin, yksi Tampereen yliopistollisen sairaalan (Tays) toimialajohtajista. Hänen tonttiinsa kuuluvat ensihoito, tehohoito ja päivystys eli muun muassa Acuta, anestesia ja kivunhoito, tehohoito sekä myös vainajatoiminta.
 Kukaan ei ole virheetön. Mokasta vaan pitää auttaa nopeasti eteenpäin, jotta ihminen säilyttää ammattinsa ja itsetuntonsa.  Sally Järvelä
 Järvelä on tuonut omalle toimialueelleen niin sanotun second victim -mallin, jotta kenenkään ura ei katkeaisi vahingossa tehtyyn virheeseen.
 Malli on käytössä muun muassa Yhdysvalloissa, Australiassa ja Englannissa, mutta ei yleisesti Suomessa. Edes hyvää suomenkielistä vastinetta sanaparille ei vielä ole.
 Yksinkertaisesti kyse on virheen tehneen hoitajan tai lääkärin auttamisesta.
 – Ei terveydenhuollossa tehdä virheitä – ja kuitenkin tehdään, sillä kukaan ei ole virheetön. Mokasta vain pitää auttaa ihmistä nopeasti eteenpäin, jotta hän voi säilyttää ammattinsa ja itsetuntonsa, Sally Järvelä tiivistää.
 Jos asiaan ei heti tartuta ja ihminen jää yksin raskaitten ajatusten kanssa, seuraukset voivat olla vakavat. Työkyky ei palaudu, stressi näkyy fyysisinä oireina, yöt kuluvat unettomaan pyörimiseen ja miettimiseen. Ihmiset kituvat sen sijaan, että kukoistaisivat työssään.
 Sally Järvelä muistuttaa, että hän puhuu vahingossa sattuneesta virheestä eikä tahallisesta huolimattomuudesta.
 – Tosin en ole urani aikana ollut käsittelemässä yhtään välinpitämättömyydestä tai tahallisesta huolimattomuudesta aiheutunutta mokaa. Ne ovat olleet inhimillisiä vahinkoja.
 Virhettä ei hyväksytä, ei myöskään tuomita
 Second victim -mallin lähtökohtana on ajatus, että toiminta suunnitellaan ennakolta niin, että virheitä ei tule. Kun vakava vahinko kaikesta huolimatta sattuu, edetään järjestelmällisesti.
 Ensimmäiseksi autetaan uhria ja rajataan vahingon laajentuminen. Sen jälkeen on virheen tekijän vuoro saada apua.
 1. vuorokausi:  Viedään tekijä sivuun, annetaan hänen puhua. Ei vähätellä, ei verrata eikä kysytä muuta kuin, että miten hän jaksaa. 2. vuorokausi:  Virheen tehnyt ei jää sairaslomalle. Hän pyrkii tulemaan seuraavaan työvuoroonsa, mutta tehtäviä kevennetään. Näin hän saa takaisin tunteen, että osaa työnsä ja kuuluu omaan työyhteisöönsä. Jos jää kotiin, paluu töihin tulee päivä päivältä vaikeammaksi. 1–2 päivän sisällä : Kaikki virheen aikana paikalla olleet kirjoittavat ylös oman näkemyksensä tapahtuneesta. Työterveys, esimerkiksi psykologi tai lääkäri, otetaan mukaan. Tekijä saa käydä läpi virhettään ja sen tuottamia tunteita kuten häpeää. Virhettä ei kielletä. Esimiehen tehtävä on muistuttaa, että kaikki olemme ihmisiä ja että ihmisille tapahtuu virheitä. Esimies huolehtii, että koko yhteisö ottaa virheestä opiksi. Ensimmäisen viikon, parin aikana:  Esimies raportoi tapahtuneesta ja neuvoo potilasta tai omaisia esimerkiksi potilasvakuutuskorvausten hakemisesta. Esimies ei saa vetäytyä organisaation suojiin ja virheitä sattuu -passiiviin, vaan myöntää reilusti ja aktiivisesti, että me teimme virheen. Julkisuuden hallinta:  Sairaalan viestintä täytyy pitää ajan tasalla. Tapahtunutta ei pimitetä eikä vähätellä eikä medialle valehdella. Sosiaalinen media kasvattaa paineita, sillä somessa on usein tapana jaella tuomioita vajain tiedoin ja faktoista välittämättä. Terveydenhuollosta taas on vaikea puolustautua tai oikaista virheitä, koska ammattilaisilla on vaitiolovelvollisuus. Tuetaan virheen tekijää prosessin loppuun asti:  Jos tapahtumasta käynnistyy oikeusprosessi, lopullisen päätöksen saaminen voi kestää jopa vuosia.
 Nykyisin käytetään aika yleisesti niin sanottua debriefingiä eli psykologista jälkipuintia. Järvelän mukaan sen on kuitenkin lyhytaikaisempaa kuin mitä second victim -malli on.
 Järvelä kertoo, että Taysin kaikki toimialueet ovat vähintäänkin päällikkötasolla kiinnostuneet second victim -mallista.
 Menetelmä on herättänyt kiinnostusta myös maan muissa sairaaloissa. Järvelä mainitsee erityisesti Kanta-Hämeen keskussairaalan ja lupautuu muuallekin "matkasaarnaajaksi". Aiheesta puhuessaan hän kertoo usein esimerkkinä oman karun päivystyskokemuksensa nuorena lääkärinä.
 Järvelän mukaan jonkinlaista second victim -mallia tarvitaan kaikilla aloilla, joissa virheet pitää pystyä nollaamaan nopeasti, jotta työkyky säilyy.
 Hänen tietojensa mukaan esimerkiksi lennostossa käytetään samankaltaista nollausprotokollaa.
 Kaikki päättyi hyvin, mutta uran suunta muuttui
 Yksin veriseen päivystyshuoneeseen jäänyt nuori Sally Järvelä sai itse helpotusta vasta monta kuukautta päivystyksessä sattuneiden tapahtumien jälkeen.
 Kolarista selvinnyt poika ja hänen äitinsä tulivat eräänä päivänä yhdessä tuomaan hänelle kukkia.
 – Mietin silloin ja mietin joskus vieläkin, että en osannut ja ihmettelin: eivätkö he tiedä sitä. Mutta sen kohtaamisen jälkeen ensimmäistä kertaa puoleen vuoteen en juoksulenkillä metsässä huutanut suureen ääneen perkeleen perkelettä.
 Ehkä minusta ei koskaan tullut ihan niin hyvää ortopedia kuin olisi voinut, mutta tuli varmasti paljon parempi kollega ja esimies.  Sally Järvelä
 Järvelä sai unelmansa takaisin: "kai must nyt sit kirurgi tulee".
 – Anteeksianto, jonka poika ja äiti tietämättään toivat, auttoivat minua selviytymäään.
 Tapahtuma teki Järvelästä kuitenkin varovaisen ortopedin.
 – Ehkä minusta ei koskaan tullut ihan niin hyvää ortopedia kuin olisin voinut olla, mutta minusta tuli varmasti paljon parempi kollega ja esimies.
 – Aivan varmasti tapahtunut muutti uraani: ilman sitä olisin lähtenyt muunlaisiin hommiin. Koen, että olen lopulta päässyt kukkimaan työssäni, Sally Järvelä sanoo.
 Aiheesta voi keskustella 13.5. kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Vauva kärsi hapenpuutteesta synnytyksessä, tämä on maksanut sairaalalle jo 2,7 miljoonaa euroa – Näin kalliiksi virheet tulevat
 Leikkauspotilas menehtyi hengitysvaikeuksiin kotiuttamisen jälkeen – lääkäriä ja hoitajaa syytetään kuolemantuottamuksesta
 Sairaala luovutti väärän vainajan Tampereella – Vainaja ehdittiin tuhkata ennen kuin virhe paljastui

Nuoren kirurgin ura oli katketa alkuunsa virheen takia, nyt hän etsii keinoja pelastaa hoitajan tai lääkärin ura hoitovirheen jälkeen


Summary: Suomalaiset eivät enää hakeudu EU-hommiin yhtä innokkaasti kuin ennen. Jos heitä ei saada lisää Brysseliin, Suomen asema virkakoneistossa heikkenee.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ensin hyvät uutiset.
 Juuri nyt Suomella on pullat hyvin uunissa Brysselissä – suomalaisia virkamiehiä on hyvissä asemissa enemmän suhteessa kokoon kuin EU-mailla keskimäärin. Virkamiesten asemoitumistilanne on jopa parempi kuin pohjoismaalaisilla naapureilla Tanskalla ja Ruotsilla.
 Pääjohtajatason virkoja on viidellä suomalaisella. Komissiossa niistä on kolme.
 Saavutus on hyvä, sillä kaikkinensa pääjohtajia on komissiossa vain 35. Kokoon suhteutettuna Suomelle "riittäisi" yksikin paikka.
 Suomalaisia yksikönpäälliköitäkin on enemmän kuin väestöosuuden perusteella voisi odottaa. Naisia on viroissa hieman enemmän kuin miehiä, kun muilla mailla suhde on yleensä toisinpäin.
 Pian Suomi jää tappiolle
 Sitten huonoihin uutisiin.
 Lähivuosina asetelma keikahtaa toiseen suuntaan. Suomalaisten yliedustus on kääntymässä aliedustukseksi.
 Miksi näin on? Vastauksen tietää EU-parlamentin lehdistökeskuksessa yli kaksi vuotta työskennellyt kolmikymppinen  Iina Lietzén:
 – Minulla on parlamentissa paljon nuoria kollegoja, mutta ei kovin paljoa meitä suomalaisia nuoria, hän kertoo.
 Toisin kuin vanhemmat suomalaiset, nuoret ovat aliedustettuina Brysselin virkamieskunnassa. Espanjalaisten, italialaisten ja itäeurooppalaisten osuus sitä vastoin kasvaa vuosi vuodelta.
 Suomalaisjohtaja: Kompromissitaito on vahvuus
 Oikea suomalaisten virkamiesten ryntäys Brysseliin nähtiin Suomen EU-jäsenyyden alussa 1990-luvun puolivälin jälkeen.
 Käytäntö on, että kun maa liittyy EU:hun, sieltä rekrytoidaan jäsenyyden alkuvuosina paljon työntekijöitä. Näin jäsenmaiden edustus toimielimissä on oikeudenmukainen ja uudet saavat jalkansa instituutioiden oven väliin heti alussa.
 Suomalaiset saivat osallistua virkamieskilpailuun ensimmäistä kertaa vuonna 1995. Tuolloin seulan läpäisi muiden muassa  Leena Maria Linnus , joka oli aiemmin tehnyt tiedottajan töitä julkishallinnossa.
 .
 Leena Maria Linnus on Euroopan parlamentin logistiikasta ja rakennuksista vastaava pääjohtaja. Petri Raivio / Yle
 Linnus aloitti EU-uransa kirjaimellisesti lattiatasolta eli Euroopan parlamentin vierailupalveluista. Nyt, 24 vuotta myöhemmin, hän on edennyt yhdeksi EU:n viidestä suomalaisesta pääjohtajatason virkamiehestä.
 Linnus, 52, johtaa Euroopan parlamentin logistiikasta ja rakennuksista vastaavaa osastoa. EU-uralla pätee hänen mukaansa samat säännöt kuin muissakin organisaatioissa.
 – Lähtökohtaisesti pitää olla hyvä. Pitää olla ahkera, ja pitää olla hirveästi tuuria mukana, Linnus sanoo avarassa työhuoneessaan parlamenttia vastapäätä.
 Neljäs ja hänen omalle työpaikalleen parlamentille erityinen edellytys on poliittisuus. Korkeimpiin johtotehtäviin pääsemisessä poliittinen tausta on avuksi.
 Linnuksella itsellään on ollut kokoomuksen jäsenkirja vuodesta 2010, tosin kaikki suomalaisjohtajat eivät hänen mukaansa ole poliittisesti sitoutuneita.
 Linnuksen mukaan suomalaisia on maan kokoon nähden paljon johtotehtävissä siksi, että Suomesta tulee hyviä ja ahkeria hakijoita.
 – Me olemme hyvin ratkaisukeskeisiä. Suomalaisuuden hienoimpia piirteitä on, että meillä on ehkä historiammekin vuoksi vahva kompromissitaito, Linnus sanoo.
 – Suomalaiset menestyvät täällä ihan hirveän hyvin.
 Suomalaiset eläköityvät jo
 1995 ja 1996 EU:hun tulleista suomalaisista moni on edennyt päällikkötehtäviin vuosien saatossa, mutta jää pian eläkkeelle.
 – Jo viime vuonna hallintovirkamiesten määrä väheni kymmenellä lähinnä eläköitymisten vuoksi, Suomen EU-edustuston erityisasiantuntija  Mikael Kekkonen  kertoo.
 Suomalaiset osallistuvat EU:n virkamieskilpailuihin maiden keskiarvoa vähemmän, vaikka he pärjäävät kilpailuissa hyvin ja vaikka heitä on yritetty houkutella erilaisilla kampanjoilla ja EU-uralähettiläillä.
 Viime vuonna kilpailusta tuli Brysseliin vain muutama suomalainen.
 Toisaalta julkista panostusta kansainvälisiin uriin on Suomessa vähemmän kuin ennen, esimerkiksi EU-stipendejä on viime aikoina lopetettu julkisten määrärahojen puutteessa.
 Erityisasiantuntija Mikael Kekkosen mukaan EU-virkoihin haetaan nyt erityisesti niistä maista, joissa on kova nuorisotyöttömyys ja pienet palkat.
 EU-viroissa on 1 300 suomalaista
 EU-komissiossa työskentelee tätä nykyä noin 550 suomalaista. Heistä 350 on hallintovirkamiehiä, loput ovat assistentteja ja teknistä henkilökuntaa kuten vahtimestareita tai autonkuljettajia.
 Kaikissa EU-instituutioissa on töissä pyöreästi 1 300 suomalaista.
 Jos eläköityvien tilalle ei saada uusia ja paikat vievät innokkaammin EU-virkoja hakevat etelä- ja itäeurooppalaiset, se vaikuttaa työ- ja hallintokulttuuriin. Suomalaiset elementit häviävät hallinnosta ihmisten mukana.
 – Vaikka kukaan ei toimielimeen mennessään edusta omaa maataan, vie työntekijä sinne mukanaan oman taustansa ja tietämyksensä esimerkiksi yhteiskunnasta, taloudesta ja kulttuurista, Kekkonen sanoo.
 – EU:n rikkaus tulee erilaisten ihmisten samanlaisuudesta. On tärkeää, että ihmisiä tulee eri puolilta, jotta erilaiset näkökulmat tulevat esille, Leena Maria Linnus sanoo.
 Euroopan komissioon hakeudutaan töihin yleensä verrattain nuorena. STEPHANIE LECOCQ / EPA
 Esimerkiksi pohjoismaalaisilla on hänen mukaansa yleensä arkijärkeen perustuva ratkaisukeskeinen lähestymistapa.
 Suomelle on myös tärkeää, että hallinnossa on ihmisiä, joille ei tarvitse selittää vaikkapa metsäpolitiikan merkitystä tai liikennepolitiikan erityispiirteitä.
 – EU koostuu jäsenmaista ja tarvitaan ihmisiä joka maasta. Esimerkiksi meidän lehdistöyksikön kokouksessa on tosi tärkeää, että tulee esille näkemyksiä joka maasta. Silloin otetaan huomioon kansalliset yksityiskohdat ja mikä kiinnostaa missäkin maassa, Iina Lietzén sanoo.
 Suomalaisnuorilta puuttuu tietoa
 Osasyy heikkoon kiinnostukseen voi olla se, että Suomessa ei ole samanlaisia työntäviä tekijöitä kuin vaikkapa Italiassa tai Espanjassa.
 Niissä on paljon nuorisotyöttömyyttä ja matalat palkat.
 – Lisäksi EU:n maine on kärsinyt finanssikriisin ja maahanmuuttokriisin jälkeen. Brysselissä tehdään lisäksi tunnetusti paljon töitä, Kekkonen sanoo.
 – On tämä työlästäkin, vahvistaa Linnus.
 – Mutta tämä on myös hirveän antoisaa. Tulee sellainen tunne, että pystyn vaikuttamaan asioihin.
 Nuoren EU-virkamiehen aloituspalkka on vajaat 5 000 euroa – joka on suomalaisittainkin kilpailukykyinen palkka.
 Iina Lietzénin mielestä EU-töissä vaaditaan, että on "valmis tekemään töitä kulttuurien sekamelskassa ja kiinnostunut kansainvälisyydestä".  Anna Karismo, Yle
 Lietzénin mielestä yksi selitys vähäiseen kiinnostukseen voi olla se, että suomalaiset eivät yksinkertaisesti tiedä mahdollisuudesta tulla töihin EU:hun. Suomessa ei myöskään ole totuttu pitkiin työnhakuprosesseihin, ja se voi jännittää monia.
 Rekrytointien logiikka on täysin toisenlainen kuin Suomessa. Vuosittain järjestetyissä virkamieskilpailuissa eli  concoureissa  ihmisiä ei haeta tiettyihin työtehtäviin.
 Vasta pitkien testien, haastattelujen ja esiintymiskokeiden jälkeen valituksi tulleille etsitään sopiva työ. Lietzén läpäisi testin 2016 ja aloitti työt 2017 alussa.
 – Täällä tarvitaan monien eri alojen osaajia. Tärkeää on, että haluaa olla mukana kehittämässä EU:ta, Lietzén sanoo.
 Lietzénin mielestä EU:n tarjoamat työt ovat monipuolisia, ja niissä pääsee kiinni isoihin asiakokonaisuuksiin jo nuorena.
 – Olen aiemmin mieltänyt itseni asiantuntijatyypiksi, mutta nyt on alkanut kiinnostaa myös hierarkiassa eteneminen, Lietzén kertoo.
 Tämän vuoden virkamieskilpailut  ovat juuri alkamassa .
 Virkamiesvaje syö EU:n uskottavuutta
 Jos nuorten innostus EU-hommia kohtaan ei ala kasvaa, tulevaisuudessa joudutaan luultavasti järjestämään maakohtaisia virkamieskilpailuja – siis sellaisia, joihin pääsisivät osallistumaan vain virkamieskunnassa aliedustettujen maiden hakijat.
 Joidenkin maiden virkamiesvaje on nimittäin ongelma myös koko unionille ja sen legitimiteetille.
 – Emme juurikaan saa enää tietyille aloille saksalaisia ja ranskalaisia, koska lähtöpalkkataso on liian alhainen, Leena Maria Linnus sanoo.
 Euroopan parlamentti työllistää tuhansia virkamiehiä. Jeroen Mortier / Yle
 Linnuksen pääosastolla nuoret virkamiehet ovat kotoisin enimmäkseen Itä-Euroopasta. Esimerkiksi hiljattaiseen kilpailuun rakennusinsinööreille ja arkkitehdeille ei osallistunut yhtään saksalaista tai pohjoismaalaista hakijaa.
 Useimmiten aliedustusta onkin juuri EU:n budjetin nettomaksajamailla – Suomen lisäksi esimerkiksi Saksalla, Ruotsilla, Tanskalla, Hollannilla ja Ranskalla.
 Jos EU-koneistoa pyörittävät lähinnä nettosaajamaiden kansalaiset, järjestelmää on vaikea perustella kansalaisille.
 Konkarin vinkki: Uran alkuun pääsee ilman kilpailuakin
 Pitkää urapolkua pääjohtajaksi noussut Leena Maria Linnus toivoo, että suomalaisnuoret eivät unohtaisi EU-uraa yhtenä vaihtoehtona. Uralla pääsee helpoiten alkuun erilaisten harjoittelijan tai avustajan tehtävien kautta.
 Näiden töiden kautta saa kokemusta, joka auttaa menestymään myös virkamieskilpailussa, jos sellaiseen haluaa myöhemmin osallistua.
 – Minä todellakin suosittelen, että tänne tullaan. Tämä on hirveän kivaa, Linnus sanoo.
 Lue lisää:
 EU-vaaleissa ruotsalaiset nuoret äänestävät yli kuusi kertaa suomalaisia innokkaammin – Nyt unionilta vaaditaan tiukempia ympäristölakeja
 Miksi nuori ei äänestä, eikä lähde politiikkaan? EU-komissaari: "Aika on ajanut ohitsemme"
 Kiinnostaako Euroopan unioni? Tilaa Ylen uusi Eurooppa-uutiskirje. Tilaa kirje tästä linkistä tai jutun alta, niin saat jatkossa Ylen Eurooppa-toimittajien henkilökohtaiset suositukset ja sisäpiirin EU-jutut.   Tilaukseeen tarvitset Yle-tunnuksen.

Suomella on ongelma EU:ssa, ja sen voivat ratkaista vain nuoret – Näin konkari neuvoo nuoria EU-uralla