Summary: Professori pitää syntyvyyden laskua Suomessa poikkeuksellisen jyrkkänä. Tutkimusten mukaan nuoret epäröivät paljon perheen perustamista.

Tilastokeskus julkaisi tänään väestöennusteen, joka maalailee synkkiä kuvia suomalaisesta väestönkehityksestä. Ennusteen mukaan suomalaisten määrä lähtee laskuun reilun kymmenen vuoden päästä.
 Ennuste on aikaisempia synkempi, eikä se lupaa hyvää eri alueiden väestönkehitykselle. Ennusteen mukaan väkiluku kasvaa vain Uudellamaalla, Pirkanmaalla ja Ahvenanmaalla vuonna 2035.
 Väestönkasvu näillä alueilla johtuisi lähinnä muuttoliikkeestä. Ennuste olettaa, että lapsia syntyy vuosittain 43 000–45 000.
 Väestöliiton tutkimusprofessori  Anna Rotkirch  sanoo Ylelle, että Suomen luvut ovat osa kansainvälistä kehitystä. Poikkeuksellista kehityksessä puolestaan on ollut se, että 2010-luvun syntyvyyden lasku on ollut poikkeuksellisen jyrkkää.
 – Meidän olisi tosi tärkeää tiedostaa, ettei taustalla ole yhtä yksittäistä syytä. Lapsettomien ihmisten osuus on Suomessa yksi maailman korkeimmista, Rotkirch sanoo.
 Lapsettomuuden taustalla voi olla työttömyyttä, syrjäytymistä tai sopivan puolison puuttumista. Rotkirch sanoo, että myös "lastensaantimaisema" on muuttunut.
 – Väestöliiton perhebarometrissä olemme seuranneet tätä pitkään ja olemme huomanneet, että vapaaehtoisesti lapsettomien määrä on lisääntynyt roimasti. Mutta ennen kaikkea vanhemmuutta epäröivien määrä on lisääntynyt.
 Nuoret suunnittelevatkin paljon lastenhankkimista ja miettivät, millaiseen elämäntilanteeseen lapsia voi saada. Kysyimme kärkipoliitikoilta, pitäisikö asialle tehdä jotakin ja jos niin mitä.
 Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.):
 Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.).  Harri Fagerholm / Yle
 1) Kuinka suurena ongelmana pidätte ennustettua väestönkehitystä?
 – Kyseessä on luonnollisesti iso asia, koska väkiluvun kehitys vaikuttaa lähes kaikkeen yhteiskunnassa. Vierastan kuitenkin sitä, että erityisesti syntyvyydestä puhutaan näin ongelmakeskeisesti. Kaikilla perheillä tulee olla mahdollisuus toivomaansa lapsimäärään ilman painostusta. Tätä mahdollisuutta yhteiskunnan tulee tukea.
 2) Mikä on merkittävin syy kehitykseen?
 – Yksittäistä syytä on hyvin vaikea sanoa näin monipuoliseen asiaan.
 3) Mikä on tärkein politiikkatoimi, jolla syntyvyyttä saadaan nostettua?
 – Lasten hankkiminen on henkilökohtainen valinta, jota yhteiskunta voi tukea. Kuten jo aiemmin totesin, kaikilla perheillä tulee olla mahdollisuus toivomaansa lapsimäärään. Lapsiperheiden kokemuksia ja toiveita tulee kuunnella, tutkia ja kehittää, jotta arki saadaan sujuvammaksi.
 – Perhepolitiikassa käytössä on laaja työkalupakki. Hallitus on sitoutunut arvioimaan päätösten lapsivaikutuksia, edistämään lapsibudjetointia, lasten hyvinvoinnin tietopohjan vahvistamista sekä lasten ja nuorten osallisuutta. Yhtenä keinona lasten ja lapsiperheiden hyvinvointia vahvistetaan lapsistrategialla, jonka valmistelu alkaa lokakuun alussa. Lapsistrategia tulee olemaan hallituskaudet ylittävä ja eri hallinnonalat yhdistävä lapsi- ja perhemyönteinen visio kaikille lasten ja lapsiperheiden kanssa toimiville tahoille.
 – Lapsiperheköyhyyden vähentämiseksi hallitus esittää korotettavaksi vuoden 2020 alusta lukien perusturvaa eli vähimmäismääräisiä sairaus- ja vanhempainpäivärahoja sekä työttömyysturvan perustasoisten etuuksien tasoa. Lisäksi elatustukea sekä yksinhuoltajaperheiden ja monilapsisten perheiden lapsilisiä esitetään korotettavaksi. Perheiden toimeentulovaikeudet jouduttavat usein myös muita ongelmia, ja siksi myös taloudellinen tuki on tärkeä osa perheiden tukea. Myös varhaiskasvatusta vahvistetaan ja iso yhteinen ponnistus tulee olemaan perhevapaauudistus.
 4) Tulisiko maahanmuuttoa lisätä väestönkehityksen takia?
 – Maahanmuutto ei ole uusi ilmiö. Suomesta on aina muutettu ulkomaille, ja myös Suomeen on muuttanut uusia ihmisiä. Suomeen muuttaa ulkomailta myös paljon huippuosaajia, ja tämä on välttämätöntä Suomen kilpailukyvylle täysin väestökehityksestä riippumatta.
 – Maahanmuutto on yksi ratkaisu väestönkehitykseen, mutta integroitumiseen on panostettava ja työllistymistä tuettava.
 – Hallitusohjelmassa linjataan, että erityisen tuen tarpeessa olevien, kuten maahanmuuttajien pääsyä työllistämistä edistävien ja yksilöllisten palveluiden piiriin tehostetaan. Lisäksi vahvistetaan myös esimerkiksi maahanmuuttajanaisten mahdollisuuksia päästä kielikursseille ja sitä kautta työelämään.
 5) Onko realistista pyrkiä siihen, että koko maa pidetään asuttuna?
 – Ihmisillä on vapaus valita asuinpaikkansa, ja suuressa mittakaavassa tätä on hyvin vaikea politiikkatoimilla ohjata. Realismia on turvata peruspalvelut ja sitä kautta elämän edellytykset koko maassa, jotta ihmiset voivat valita asuinpaikkansa kiinnostuksensa mukaan. Tätä vahvistetaan esimerkiksi sote-uudistuksen avulla.
 Keskustan puheenjohtaja Katri Kulmuni:
 Katri Kulmuni Pekka Tynell / Yle
 1) Kuinka suurena ongelmana pidätte ennustettua väestönkehitystä?
 – Kyllähän se on ongelma, joka tulee ainakin taloudellisena asiana meidän pöydälle. Eli kuinka pystymme hyvinvointiyhteiskunnan palvelut turvaamaan ja rahoittamaan tulevina vuosikymmeninä. Se on erittäin iso kysymys, joka vaikuttaa koko maahan.
 2) Mikä on merkittävin syy kehitykseen?
 – Se, että Suomeen syntyy lapsia vähemmän kuin aikaisemmin. Ja olisi tietysti hyvä, jos meidän nuoret perheet voisivat saada juuri senkokoisen lapsikatraan kuin itse toivovat.
 – Siihen tietysti liittyy se, että työelämä olisi lapsimyönteinen, joustava ja perheitä tukeva. Yhteiskunnan palvelut pitää myös olla senkaltaisia.
 – Se liittyy perheiden sujuvaan arkeen ja siihen, että työelämä ottaa lapsen tarpeet huomioon.
 3) Mikä on tärkein politiikkatoimi, jolla syntyvyyttä saadaan nostettua?
 – Minun mielestäni sellaisilla asioilla on merkitystä kuten, millaiset perhe-etuudet ovat. Se, että kolmannesta lapsesta saisi vähän korotettua lapsilisää, varmasti kannustaisi (lasten tekoon). Meillä on pieniä perheitä nykyään.
 – Se, että työelämä tukee lasten saamista, olisi hirvittävän tärkeää. Se, että nuorilla olisi tulevaisuuden uskoa vuosikymmeniksi eteenpäin.
 4) Tulisiko maahanmuuttoa lisätä väestönkehityksen takia?
 – Kyllä me työperäistä maahanmuuttoa myös tarvitaan ja tälläkin hetkellä meillä on monin paikoin tilanne, ettei saada työvoimaa riittävästi liikkeelle, niin kyllä me tarvitsemme myös työperäistä maahanmuuttoa.
 5) Onko realistista pyrkiä siihen, että koko maa pidetään asuttuna?
 – Suomalaiset päättävät itse, missä he asuvat. Tuoreimpien tutkimusten mukaan, joita Yle ja Helsingin Sanomat ovat julkaisseet, suomalaiset arvostavat, että kaikkialla on hyvät elämisen edellytykset.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho:
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho. Marja Väänänen / Yle
 1) Kuinka suurena ongelmana pidätte ennustettua väestönkehitystä?
 – Kyllä tämä ilman muuta julkisen talouden rahoituspohjan kannalta on huolestuttava kehitys. Tämä ansaitsee syvän pohdinnan ja analyysin, miksi syntyvyys on ollut vapaassa pudotuksessa vuodesta 2010 lähtien.
 2) Mikä on merkittävin syy kehitykseen?
 – Minä en valitettavasti ole väestötieteilijä, enkä pysty tähän kysymykseen vastaamaan.
 3) Mikä on tärkein politiikkatoimi, jolla syntyvyyttä saadaan nostettua?
 – Kuten on voitu todeta aiemminkin, niin kaikki kehoitukset ryhtyä lisäämään syntyvyyttä ovat hiukan tulenarkoja. Ilmapiiri yhteiskunnassa ei valitettavasti ole kovin lapsiystävällinen. Pikemminkin ihmisille mainostetaan näkemystä, että lapsen hankkimatta jättäminen on paras ilmastoteko. Tämä ei ainakaan edistä syntyvyyttä.
 4) Tulisiko maahanmuuttoa lisätä väestönkehityksen takia?
 – Suomeen pääsee tällä hetkellä täysin vapaasti töihin EU- ja Eta-alueen sisältä ja sen ulkopuolelta asiantuntijat pääsevät erittäin nopeasti töihin.
 – Ongelmana on se, että suomalaisella palkkatasolla ja suomalaisella verotuksen tasolla on vaikeuksia houkutella osaavaa työvoimaa tänne.
 5) Onko realistista pyrkiä siihen, että koko maa pidetään asuttuna?
 – Meidän politiikkamme on se, että Suomi on pidettävä asumiskelpoisena. Se tarkoittaa riittävää perusinfrastruktuuria, tieverkostoa, raideverkostoa, tiettyjä peruspalveluita, jotta niillä ihmisillä, jotka haluavat asua haja-asutusalueilla, on siihen tulevaisuudessakin mahdollisuus.
 – On tietysti täysin utopiaa kuvitella, että Suomella, joka ei Norjasta poiketen ole öljyvaltio, olisi varaa pitää tismalleen samanlaista palvelutasoa joka paikassa.
 Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo:
 Petteri Orpo Pekka Tynell / Yle
 1) Kuinka suurena ongelmana pidätte ennustettua väestönkehitystä?
 – Onhan tämä suomalaisen hyvinvoinnin turvaamisen kannalta erittäin iso ongelma. Se tässä oli uutta, että synkkä luku oli entistä synkempi.
 – Meidän väestö, kun se ikääntyy ja nuoremmat ikäpolvet pienevät, niin silloin meillä tulee erittäin suuria ongelmia ylläpitää meidän palveluita ja saada verotuloja, jotta vanhustenhuollosta pystytään huolehtimaan, jotta meillä on varaa hyvään peruskoulutukseen lapsille ja kaikkeen muuhun välttämättömään.
 2) Mikä on merkittävin syy kehitykseen?
 – Syitä on varmasti paljon. Yksi merkittävä syy, jonka haluan nostaa esille, on se, ettei toivottu lapsimäärä aina toteudu tai ei voi toteutua. Eli ei saakaan lapsia tai elämäntilanne ei sitä syystä tai toisesta salli. Esimerkiksi tähän voivat vaikuttaa epävarmuus työstä tai sopivan kumppanin löytyminen.
 – Sitten myös länsimainen ilmiö, jossa kun koulutustaso nousee, niin myös yleensä lasten määrä laskee. Se vaikuttaa tähän myös osaltaan.
 – Nostaisin kuitenkin epävarmuuden tulevaisuudesta suurimmaksi ongelmaksi.
 3) Mikä on tärkein politiikkatoimi, jolla syntyvyyttä saadaan nostettua?
 – Nostaisin esille kaksi asiaa. Ensimmäinen on vanhempien tulevaisuuden usko, eli että on töitä ja toimeentuloa, joilla pystyy huolehtimaan perheen toimeentulosta.
 – Toinen on sitten se, mikä liittyy yhteiskunnan toimintaan, että lapsiperheillä on hyvät palvelut ja hyvät tukiverkostot. Palvelut pelaavat neuvolasta päivähoitoon ja varhaiskasvatukseen sekä peruskouluihin. Moni vanhempi jää yksin, kun ydinperheet eivät enää ole niin yleisiä. Siksi näitä palveluita pitää kehittää.
 – Yksi yksittäinen politiikkatoimi, jonka haluan nostaa esille, on se, että kannustan hallitusta tekemään kunnianhimoisen perhevapaauudistuksen, joka parantaa äitien työmarkkina-asemaa. Tällöin äitiys ei olisi työmarkkina-asemaa millään tavalla heikentävä asia.
 4) Tulisiko maahanmuuttoa lisätä väestönkehityksen takia?
 – Työperäistä maahanmuuttoa pitäisi lisätä. Se on fakta, että Suomi ei tänä päivänäkään pärjäisi ilman työperäistä maahanmuuttoa. Meillä jäisi monet vanhukset hoitamatta, jäisi Turun telakalla laivat rakentamatta, jäisi marjat poimimatta suomalaisessa puutarhataloudessa ja niin edelleen.
 – Työperäisen maahanmuuton myötä nyt jo monet asiat Suomessa vielä järjestyy, vaikka työväestön määrä on jo vähentynyt pitkään.
 – Tulevaisuudessa tätä tarvitaan entistä enemmän. Tästä on aika selkeä näkemys yhteiskunnassa ja suhteellisen laaja yhteisymmärrys, että työperäistä maahanmuuttoa pitää edistää.
 – Suomi tarvitsee todella osaajia, eikä kyse ole todellakaan halpatyövoiman tuomisesta Suomeen. Suomessa on työehdot ja työlainsäädäntö, jota kaikkien pitää noudattaa.
 – Me tarvitsemme tekijöitä kaille tasoille. Me tarvitsemme huippuosaajia suomalaisten huippuyritysten tarpeisiin, me tarvitsemme myös palveluammattien ihmisiä ja tarvitsemme hitsareita ja erilaisiin tehtäviin ihmisiä. Ja se tarve tulee kasvamaan näiden väestöennusteiden perusteella.
 5) Onko realistista pyrkiä siihen, että koko maa pidetään asuttuna?
 – Ensinnäkin pohjalle, koko Suomihan ei ole koskaan ollut asuttu. Minusta pitää olla pyrkimys siihen, että joka puolella Suomea pitää olla edellytykset sille, että siellä voi olla yritystoimintaa. Yksityisen sektorin työpaikat ovat puolestaan elinehto sille, että eri alueilla voi olla yhteiskunnan palveluita. Kunnilla on niitä silloin mahdollisuus järjestää.
 – Kaupungistuminen on kuitenkin kymmeniä vuosia jatkunut ilmiö Suomessa ja maailmalla. Kehitystä voi hallita ja hillitä, mutta se ei ole asia, jonka voisi varsinaisesti pysäyttää. Silloin yhteiskunnan pitää kehittyä sen mukana.
 – Silloin pitää entistä enemmän ponnistella siihen, että elämisen ja yrittämisen edellytykset olisivat mahdollisimman laajasti kaikkialla Suomessa olemassa. Siitä voisi nostaa esille liikenneyhteydet, joka on yksi oleellinen osa. Mielestäni nopeat ratayhteydet pääkaupungista itään, pohjoiseen ja länteen on yksi keino, jolla koko maan pärjäämisen edellytyksiä voitaisiin vahvistaa.
 Lue lisää:
 Uusi väestöennuste vahvistaa synkät pelot – Tilastokeskus: maamme väkiluku lähtee nykykehityksellä laskuun reilun kymmenen vuoden päästä
 Kuinka sinun kuntasi käy? Ylen väestökone kertoo, kuinka huolestuttava kuntasi tilanne on vuonna 2040
 Juliana Tobon lumoutui näkemästään, ja niin miljoonakaupunki vaihtui pieneen Suomeen – hänessä kiteytyy väestönkasvu juuri nyt

"Tehdään perhevapaauudistus", "korotetaan lapsilisiä ja elatustukea" – Tässä kärkipoliitikkojen eväitä väkiluvun kasvattamiseksi


Summary: Etelä-Pohjanmaan väki näyttää vähenevän muita maakuntia rajummin. Keinoja kehityksen kääntämiseen on keksittävä nopeasti.

Päivän uutinen väestön vähenemisestä  ei mitenkään yllättänyt Etelä-Pohjanmaan maakuntajohtaja  Asko Peltolaa . Se, että Etelä-Pohjanmaan negatiivinen väestönkehitys näyttää jopa muita maakuntia rajummalta, ei ollut uusi uutinen. Tämä on jo tiedostettu.
 Monenlaisiin toimenpiteisiinkin on ryhdytty. Ne liittyvät etenkin työvoiman saatavuusongelmiin. Myös  Siirtolaisuusinstituutti  tekee parhaillaan tulomuuttoon liittyvää laajaa tutkimusta Seinäjoen kaupunkiseudulle. Parhaillaan haetaan aineistoa  kyselytutkimuksella .
 Silti Peltola sanoo, että maakunta on valitettavan myöhässä.
 – Nyt on menossa hyviä toimenpiteitä ja suunnitelmia, mutta valitettavan myöhään ollaan liikkeellä, etenkin maahanmuuton suhteen, sanoo Peltola.
 Syntyvyys romahti
 Väestön kehitykseen liittyy kolme keskeistä tekijää. Se, paljonko kuolee, syntyy tai muuttaa alueelle. Etelä-Pohjanmaa on historiallisesti elinvoimainen alue, mutta nyt nämä kolme tekijää ovat sen suurin heikkous.
 – Syntyvyys on suorastaan romahtanut viimeisen kolmen vuoden aikana. Laskin, että jos mentäisiin samaa tahtia, mitä kolme viime vuotta on menty vähentymisen suhteen, niin viimeinen eteläpohjalainen syntyisi vuonna 2035, hätkähdyttää Peltola.
 Syntyvyyden lisäksi Etelä-Pohjanmaalta muuttaa pois enemmän kuin on tulomuuttajia.
 – Nuoret muuttavat pois, koska ei ole korkeakoulutuspaikkoja. Meillä on hyvä ammattikorkeakoulu, mutta sinne tarvittaisiin lisää aloituspaikkoja.
 Kolmas tekijä on maahanmuutto. Etelä-Pohjanmaa on vähiten kansainvälinen maakunta Suomessa. Ulkomaalaistaustaisten osuus väestöstä on vain pari prosenttia.
 Syntyvyys on suorastaan romahtanut viimeisen kolmen vuoden aikana  Asko Peltola, maakuntajohtaja
 Vertailun vuoksi Pohjanmaan maakunnan syntyvyys ja kuolleisuus on samansuuntaista Etelä-Pohjanmaan kanssa, mutta sen sijaan maahanmuutto on selvästi suurempaa. Lisäksi maakunnassa on yliopisto, joka tuo uusia ihmisiä.
 Pohjanmaata ei uhkaa kuin noin kolmen prosentin väenvähennys vuoteen 2040 mennessä. Etelä-Pohjanmaalla voidaan puhua noin kymmenestä prosentista.
 Työvoimapula jo nyt
 Väen vähenemisen seuraukset ja vaikutukset tuntuvat Etelä-Pohjanmaalla jo nyt. Maakunnassa on yrityksiä, jotka ovat riippuvaisia ulkomailta tulleesta työvoimasta.
 – Maailma ei siihen lopu, että väestö vähenee, näinhän käy monessa maakunnassa. Ei Etelä-Pohjanmaa tyhjene. Mutta se, mikä on huolestuttavaa on, miten turvataan yrityksillemme työvoima. Jo tällä hetkellä on puutetta osaavasta työvoimasta, sanoo Peltola.
 Osaavan työvoiman saamisen eteen tehdään jo nyt kovasti töitä erilaisten hankkeiden kautta.
 – Jollei me pystytä tekemään tästä maakunnasta houkuttelevaa sekä muille suomalaisille että maan rajojen ulkopuolelta tulevien silmissä, niin voi sanoa, että piru nokkii koko orkesterin. Täytyy siis vakavasti miettiä, mitä tehdään, toteaa Peltola.
 Närpiön esimerkki
 Jotta työikäistä väestöä riittäisi jatkossakin, pitäisi saada syntyvyys nousuun tai maahanmuutto kasvuun. Se, että muuttajia tulee pelkästään omasta maasta, ei Peltolan mukaan riitä.
 – Täytyy muistaa, että jos saadaan muutamia muuttajia muista maakunnista, niin se on niiltä maakunnilta pois. Meidän pitää pystyä reilusti tarkastelemaan sitä, että jos ei syntyvyyttä pystytä merkittävästi lisäämään, miten me turvataan suomalaiset jatkossakin. Nään suurena mahdollisuutena sen, että tulee uussuomalaisia eli maahanmuuttajia.
 Jollei pystytä tekemään maakunnasta houkuttelevaa sekä muille suomalaisille että maan rajojen ulkopuolelta tuleville, niin piru nokkii koko orkesterin  Asko Peltola, maakuntajohtaja
 Peltola nostaa hyväksi esimerkiksi Närpiön, jossa on tehty jo 30 vuotta pitkäjänteistä työtä maahanmuuttajien kanssa. Siellä ulkomaalaistaustaisia on väestöstä noin 15 prosenttia ja kaikki tuntuvat tyytyväisiltä.
 – He ovat osoittaneet, että muualta tulevia pystytään ottamaan osaksi paikallista kulttuuria ja samalla pitämään yllä paikallisten yritysten toimintamahdollisuuksia.
 Maahanmuuton vastustajille Peltola sanoo:
 – Toivoisin, että ne jotka sanovat, että ei me tarvita maahanmuuttajia, esittäisivät jonkun vaihtoehdon, millä turvataan työvoima yrityksissämme.
 Lue lisää:  Etelä-Pohjanmaan väkiluku luisuu alaspäin tulevan 20 vuoden aikana
 Tutki väestökonetta:  Kuinka sinun kuntasi käy?

Jos ei syntyvyydellä, niin maahanmuutolla – Etelä-Pohjanmaan maakuntajohtajan hoitokeino maakunnan väestökatoon


Summary: Lauantai-iltana karhu hyökkäsi jämtlanninpystykorvan kimppuun Savukoskella Lapissa.

Savukoskella Martinkylässä erään talon pihapiirissä vieraili lauantai-iltana karhu. Karhu rikkoi koiranhäkin ja nappasi koiran mukaansa. Koiran omistaja  Arto Kakkinen  kertoo, että karhu oli nähty koiranhäkin vieressä hahmona.
 10-vuotias jämtlanninpystykorva oli Kakkisen metsästyskaveri ja aika iso koira. Pihapiirissä oli muitakin koiria kettingissä, mutta isoin koira oli häkissä.
 Kakkinen ei itse asu talossa, mutta kertoo, että talon asukas meni ulko-ovelle katsomaan, mikä hahmo koiranhäkin luona on. Ulkona näkyi karhu, joka juoksi tien yli Kakkisen Jeri-koira suussaan ja koiranhäkki oli rikottu.
 Kakkinen on ottanut yhteyttä poliisiin ja Savukosken riistanhoitoyhdistyksen petoyhdyshenkilöt ovat käyneet tutkimassa pedon jälkiä.
 – Tassun koko oli aika iso, noin 15–17 senttiä. Iso karhu se on ollut, Kakkinen sanoo.
 "Erittäin harvinaista, että vie häkistä"
 Kakkinen kertoo, että lähialueella on liikuttu ja ajeltu edestakaisin varmistamassa, että karhu ei tule takaisin. Koira löytyi puolen kilometrin päässä pihapiiristä syötynä.
 – Ei ole enää mukava, kun liikkuu retkeilijöitä ja kaikenlaisia ihmisiä. Ei tiedä milloin se alkaa säikyttelemään. Toivottavasti karhu häipyi metsään.
 Ikänsä Savukoskella asuneelle Kakkiselle ei ole aiemmin käynyt vastaavaa. Pihapiiriin tunkeutuminen ei ole karhun luontaista käytöstä. Savukosken riistanhoitoyhdistyksen toiminnanohjaaja  Jari Pienimaa  toteaa, että käytös on karhulle harvinaista.
 – Erittäin harvinaista, että karhu hakee häkistä koiran. Vielä täällä metsän perällä ja aivan kyläkeskuksessa. Ilmeisesti mustikkasato on ollut niin huono, arvioi Pienimaa.
 Savukoski kuuluu itäiseen poronhoitoalueeseen ja kaikki karhuluvat tälle syksylle on kaadettu. Pienimaa ei usko, että kyseiselle karhulle saadaan pyyntilupaa.
 – Sitten vasta pyyntilupa saadaan, jos ihmishenkeä vastaan kohdistuu uhkaa. Karhu häipyy metsään, eikä se ole helppo kertoa, että mikä karhu se oli, Pienimaa toteaa.
 30.9.2019 kello 19:40 nimi korjattu sekä täsmennetty, että Kakkinen ei itse asu talossa, jonka pihasta koira vietiin.
 Lue myös:
 Keski-Pohjanmaalla lähdetään karhujahtiin, kun uusi havainto saadaan – Kannuksessa karhun kynsiin joutunut metsästäjä toipuu hyvin
 Haavoittunut karhu raateli metsästäjää Kannuksessa – "Tilanne on hengenvaarallinen ja vaatii nopeita reaktioita ja hyviä hermoja"

Karhu rikkoi häkin ja raateli koiran Savukoskella – talon asukas näki pedon juoksemassa tien yli koira suussaan


Summary: Rauman telakan verkostomalli tuottaa RMC:n mukaan tarvittavan määrän osaamista ja koulutettua henkilökuntaa Suomeen ulkomailta.

Rauman telakan yli miljardin euron laivatilaukset rakennetaan osaksi ulkomaisen työvoiman avulla.
 Tilauskirjan ovat täyttäneet kaksi autolauttatilausta ja puolustusvoimille toimitettavat neljä monitoimikorvettia. Töitä riittää telakalla ainakin vuoteen 2028 asti.
 Telakkayhtiö Rauma Marine Constructionsin käyttämä alihankkijaverkosto nojaa vahvasti Suomen rajojen ulkopuolelta tulevaan työvoimaan. Toimitusjohtaja  Jyrki Heinimaa  ei usko, että telakalle tulee työvoimapulaa, vaikka työmäärä on iso.
 – Emme tekisi näitä hankkeita, jos uskoisimme, että työvoimapula olisi meidän ongelma.
 Hitsareista jo pula Raumalla
 Tulevina vuosina Raumalla rakennetaan autolauttoja ja sota-aluksia lähes 5 000 henkilötyövuoden verran. Syyskuun puolessa välissä  telakalla aloitettiin merenkurkun liikenteeseen tulevan autolautan rakennustyöt .
 RMC:n havainnekuva tulevasta aluksesta. RMC
 Satakunnan ely-keskuksen työmarkkina-asiantuntijan  Hannu Ahvenjärven  mukaan Raumalla on jo pula esimerkiksi hitsareista.
 Myös insinööreille on nyt kysyntää. Apua voisi Ahvenjärven mukaan löytyä Porin seudulta.
 – Ei Porissakaan kovin paljon ole ylitarjontaa hitsareista, Ahvenjärvi toteaa.
 Tilastokeskuksen tilaston mukaan Satakunnassa oli syyskuun lopussa 166 työtöntä hitsaajaa ja kaasuleikkaajaa.
 Verkosto palkkaa työntekijät
 Niin sanotulla verkostomallilla toimiva RMC jättää työntekijöiden palkkaamisen pääosin alihankkijoidensa huoleksi. Alihankkijaverkosto rakentaa laivat ja RMC puolestaan vastaa projektinhallinnasta, taloudesta, laadunvalvonnasta.
 Verkostoon kuuluu yrityksiä, joiden työntekijät tulevat sekä Suomesta että ulkomailta.
 Alihankintaketjut ovat pitkiä. Teollisuusliiton tekemien selvitysten mukaan ulkomaalaisten työntekijöiden osuus on ollut suuri RMC:n aikaisemmissa projekteissa. Ammattiyhdistysliike selvitti ulkomaalaisten työntekijöiden osuutta Rauman telakalla viimeksi vuonna 2017.
 Jyrki Heinimaan mukaan laivat ovat lähtökohtaisesti kotimaisia, mutta hän ei kiellä ulkomaalaisten osuutta rakennustöissä. Hänen mukaansa tuote on sellainen, että osaamista on haettava myös Suomen ulkopuolelta.
 – Tästä syystä meillä on varmasti hyvin kansainvälinen rakentajaporukka loppupelissä.
 Alipalkkaus huolettaa viranomaisia
 Aluehallintovirasto on viime aikoina ilmaissut huolensa ulkomaalaisten työntekijöiden palkkauksesta Suomessa. Viime viikolla lähettämässään  tiedotteessa  aluehallintovirasto kertoo, että työsuojeluviranomaisten valvonnassa on paljastunut paljon puutteita. Esimerkiksi lisät jäävät maksamatta tai peruspalkka alittaa työehtosopimuksen minimitason.
 Avin työsuojelun vastuualueen lakimiehen  Anna Pärtyn  mukaan ongelmat korostuvat Lounais-Suomen telakoilla.
 – Tilanne ei ole vuosien saatossa parantunut, eivätkä asiat ole hyvällä tolalla.
 RMC:n toimitusjohtaja Jyrki Heinimaa vakuuttaa, että ulkomaalaisten työntekijöiden alipalkkaukseen puututaan. RMC on päähankkijana vastuussa siitä, että telakalla noudatetaan suomalaista lainsäädäntöä.
 – Yhdessä viranomaisten kanssa tätä valvotaan. Pyrimme ehkäisemään, ettei tämäntyyppistä pääse edes syntymään.
 Laivue 2020 -hankkeen alus Puolustusministeriön havainnekuvassa.  Puolustusministeriö
 Sotasalaisuudet vain turvaluokitelluille silmille
 Oma lukunsa on merivoimille toimitettava neljän korvetin Laivue 2020. Viime viikolla allekirjoitetun sopimuksen mukaan sota-alusten rakentaminen alkaa Raumalla kahden vuoden kuluttua.
 Korvettien rakentamisessa suomalaisten työntekijöiden osuus on suurempi kuin autolautoissa. Taustalla on puolustusministeriön vaatimus tiettyjen osien rakentamisesta henkilökunnalla, jolle on turvallisuusselvitys tehty.
 Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen apulaisjohtaja, kenraalimajuri  Kari Renko  sanoo, että käytännössä tämä tarkoittaa suomalaista henkilökuntaa.
 – Se on merkittävä osa koko laivan rakennustöistä, Renko sanoo.
 RMC:n mukaan turvallisuusvaatimukset vaikuttavat myös alihankintaverkostojen kokoonpanoon. Jyrki Heinimaan mukaan sota-alusten rakentaminen tehdään osaksi eri porukalla kuin muut laivat. Rakentaminen myös eriytetään toisista projekteista telakalla.
 – Tuote on erilainen kuin meidän matkustaja-autolautat. Tämä osaltaan vaikuttaa myös siihen, että toimittajaverkostokin on erilainen.
 Huoltovarmuus varmistetaan koulutuksella
 Korvettien rakentamista Raumalla on perusteltu muun muassa huoltovarmuudella.
 Puolustusministeriön mukaan neljän korvetin kotimaisuusastetta on vaikea määritellä, eikä kotimaisuudelle ole asetettu prosenttimääräistä tavoitetta. Huoltovarmuuden kannalta alukset pitää myös pystyä ylläpitämään Suomessa.
 Jyrki Heinimaan mukaan huoltovarmuus varmistetaan sillä, että pääosaaminen on RMC:llä ja sen lähellä olevilla yrityksillä.
 – Koulutus on tietysti se tapa, millä saamme varmistettua, että näitä ihmisiä on sitten käytössä koko pitkän elinkaaren ajan.
 Lue lisää:
 Näin Puolustusvoimien iso sotalaivatilaus hyödyttää Rauman seutua ja koko Satakuntaa – 4 lupaavaa näkymää
 Merenkurkun uusi alus alkaa nyt rakentua Rauman telakalla: "Toistaiseksi ympäristöystävällisin alus omassa luokassaan"
 Rauman telakan isolle tilaukselle sinetti – Tallinkille uusi matkustaja-autolautta
 Työvoimapulaa valittelevat telakat haalivat tekijöitä ulkomailta – Työtön laivanrakentaja kysyy: "Miksi minä en kelpaa?"

Rauman telakka sai yli miljardin tilaukset, mistä rakentajat? – RMC-pomo: "Hyvin kansainvälinen rakentajaporukka"


Summary: Keskellä Suomea on sitkeä mielensairausvyöhyke, itärajalta Pohjanlahden rannalle. Miksi?

Joensuulainen  Jatta Juvonen , 37, on yksi monista mielenterveyskuntoutujista Itä-Suomessa.
 Juvonen on syntyjään Kuusamosta, Pohjois-Pohjanmaalta.
 Hän sairastui vakavaan masennukseen 19-vuotiaana. Sen laukaisi itsenäistyminen yo-kirjoitusten jälkeen.
 – Taustalla on lapsuuden ajalta traumoja. Olen aina ollut liian kiltti, Juvonen kertoo.
 Juvonen käy työtoiminnassa ja saa lopultakin toivomaansa psykoterapiaa.
 Elämä on paremmalla mallilla kuin vuosikausiin.
 Pasi Peiponen / Yle
 Puhumattomuus. Onko se syy mielensairauksien yleisyyteen Pohjois-Karjalassa?
 Kyllä, sanoo Juvonen.
 – Se voi olla kansallinenkin piirre, ei vain täällä Pohjois-Karjalassa. Puhumattomuus omista asioista.
 – Pitää vain purra hammasta ja painaa pahkaansa ikävät asiat. Tehdä mahdollisimman paljon töitä, niin kaikki on hyvin.
 – Mutta kun elämä ei ole niin yksioikoista, Juvonen sanoo.
 Mielensairausvyöhyke idästä länteen
 Pohjois-Karjala, Pohjois-Savo ja Pohjois-Pohjanmaa.
 Nämä ovat mielensairauksien maakunnat Suomessa.
 Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen (THL) tuorein, kesällä julkaistu sairastavuusindeksi kertoo hätkähdyttävän asian.
 Tilastot julkaistaan kolmen vuoden välein.
 Keskelle Suomea, itärajalta Pohjois-Pohjanmaalle, on syntynyt sitkeä ja raskas mielenterveyden sairastamisen vyöhyke.
 Eetu Pietarinen / YLE
 Kyseessä on mielensairauksien raskas sarja.
 THL:n laskelmissa otetaan huomioon psykoosit, työkyvyttömyyseläkkeet, avohoitokäynnit ja itsemurhakuolleisuus.
 Keskiarvo indeksissä on 100.
 Vertailun vuoksi Uudellamaalla mielenterveysindeksi on 77,9. Pohjois-Savossa se on 150,6.
 Reijo Pohjois-Savosta: “Häpesin mielensairauttani”
 Reijo Pirinen, 61, asuu Juankoskella Pohjois-Savossa.
 Pirinen on ollut kymmenisen vuotta sairauseläkkeellä mielenterveyden ongelmien takia.
 Pasi Peiponen / Yle
 Juankosken kartonkitehtaan konkurssissa Piriseltä meni työpaikka. Perheessä tapahtui myös muutoksia.
 Tehtaan työsuojeluvaltuutettuna toiminut Pirinen sukelsi itse mielen syviin vesiin.
 – Masennuin ensin. Olin perinteinen pohjoissavolainen mies. Lääkitsin viinalla masennusta, Pirinen kertoo.
 Mies on nyt kuntoutunut ja opiskelee mielenterveyden kokemusasiantuntijaksi.
 Pasi Peiponen / Yle
 – Meidän kulkuyhteydetkin ovat olleet mitä ovat.
 – Mielestäni taustalla on myös geneettistä pohjaa mielen sairastumiseen, Pirinen miettii alueensa tilannetta.
 Pirinen palaa vielä vuoteen 2008, kartonkitehtaan konkurssiin.
 – Juankoskelta hävisi kerralla 500 työpaikkaa. Se on aika iso asia.
 Mielen sairauksia selittävät koulutus, työttömyys ja tulot
 Mielenterveysongelmat vaivaavat itäistä Suomea. Vuodesta toiseen.
 Sen kertoo alla oleva THL:n tilasto.
 Eetu Pietarinen / YLE
 Mielensairaudet pysyvät kolmessa maakunnassa muuta maata korkeammalla tasolla.
 Mutta mikä selittää ilmiön?
 THL:n tutkimusprofessori  Jaana Suvisaaren  mukaan ei ole yhtä selittävää tekijää.
 Taustalla ovat useammat sosioekoniomiset tekijät.
 – Koulutus, työssäkäynti ja tulot vaikuttavat terveyteen. Myös esimerkiksi pitkäaikainen työttömyys heikentää mielenterveyttä, Suvisaari sanoo.
 Pasi Peiponen / Yle
 Suvisaaren mukaan harvaan asutulla maaseudulla sairastetaan muutenkin eniten.
 – Mielenterveysongelmat koskevat näissä maakunnissa erityisesti työikäisiä, Suvisaari sanoo.
 Kolmikymppinen Iida kokee itsensä väliinputoajaksi Pohjois-Pohjanmaalla
 Ylivieskalainen  Iida Jalasto , 34, sairastui reilut 10 vuotta sitten.
 Diagnoosi: vakava masennus ja epävakaa persoonallisuushäiriö.
 Kolmikymppinen Jalasto tuntee itsensä väliinputoajaksi Pohjois-Pohjanmaalla.
 Pasi Peiponen / Yle
 Mielenterveyden palveluja löytyy hänen mielestään paremmin nuorille ja vanhuksille.
 – Oletetaan, että nuori aikuinen pystyy käymään töissä, pärjää omillansa. Se ei aina mene niin, Jalasto sanoo.
 – Mielestäni tarvitsen kunnon terapiasuhteen.
 Jalasto ei haluaisi olla sairaseläkkeellä loppuikäänsä.
 – Tavoitteena olisi päästä vielä työelämään, Jalasto sanoo.
 Jäljelle jäävät mieleltään sairaat ja vanhukset?
 Entä tulevaisuus - kolmessa mielenterveyden maakunnassa?
 Tilastokeskuksen uusin alueiden väestöennuste  ennustaa väestön tasaista vähenemistä.
 Eetu Pietarinen / YLE
 Kehittyykö Suomeen yhä jakaantuneempia mielenterveysongelmien maakuntia ja sairastamisvyöhykkeitä?
 – Ilman muuta on merkittäviä haasteita, erityisesti syrjäseuduilla, toteaa Jaana Suvisaari THL:stä.
 Suvisaari panostaisi syrjäseudulla liikkuviin palveluihin ja nettiterapiaan.
 Palataan vielä Juankoskelle Pohjois-Savoon.
 Reijo Pirinen istahtaa Juicen patsaalle.
 Kylänraitti on perin hiljainen arkisena iltapäivänä.
 Pasi Peiponen / Yle
 Kun väki entisestään vähenee, myös mielenterveyspalvelut karkaavat yhä kauemmaksi, Pirinen miettii tulevaisuudesta.
 – Tämä kehitys minua pelottaa henkilökohtaisesti.
 Pirinen on ollut aktiivinen paikallisessa mielenterveysyhdistyksessä.
 – Minulla on auto millä liikkua, mutta kaikki eivät kaikki pysty hakemaan apua 60 kilometrin päästä Kuopiosta, Pirinen sanoo.
 Keskuste aiheesta: Miksi osassa Suomea sairastutaan useammin mielenterveyden ongelmiin?
 Lisää aiheesta illan A-studiossa ma klo 21:00 TV1. Studiossa vieraina perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.), Pohjois-Savon sairaanhtoitopiirin ylilääkäri Pekka Puustinen ja THL:n tutkimusprofessori Ilmo Keskimäki.

Miksi mieli sairastuu osassa Suomea enemmän kuin muualla? Jatta, 37 vuotta, Pohjois-Karjalasta: “Olen ikäni elänyt masennuksen kanssa”


Summary: Matkavekka perui kaikki maakuntakentille huhti-toukokuulle suunnitellut lomalennot.

Matkatoimisto Matka-Miettisessä on viime päivinä vastailtu puhelimiin ja järjestetty uusia matkoja Matkavekan asiakkaille.
 Matkavekka tiedotti viime viikolla peruvansa kevään 2020 lomalennot kaikilta maakuntakentiltä. Asiasta on aiemmin kertonut  Satakunnan kansa . Matkojen perumisen syynä on vähäinen ennakkomyynti.
 Matka-Miettinen välittää Matkavekan järjestämiä matkoja Lappeenrannassa. Lappeenrannasta lomalennot olisivat suuntautuneet Kreikkaan, Kyprokselle ja Portugaliin. Lomalennot olisivat olleet huhti-toukokuussa.
 – Olemme etsineet asiakkaille uusia matkoja. Ei niitä niin kamalasti oltu myyty ensi keväälle, toimistopäällikkö  Pirjo Miettinen  Matka-Miettisestä kertoo.
 Samassa tilanteessa on muitakin Matkavekan lomalentoja välittäviä matkatoimistoja eri puolilla Suomea. Matkavekka järjestää lentoja 14 maakuntakentältä.
 Matkanjärjestäjä haluaa välttää tappiot
 Matkavekan myyntijohtajan  Hanna Lehtosen  mukaan keväälle 2020 oli myynnissä noin 40 lentoa maakuntakentiltä. Yhteen koneeseen mahtuu 180–187 matkustajaa.
 Aiempina vuosina Matkavekka on perunut yksittäisiä lomalentoja eri syistä. Lehtosen mukaan kaikkien maakuntakenttien lomalentojen perumiseen ei liity erityistä dramatiikkaa.
 Lomalennot tulivat myyntiin toukokuun lopulla. Viime viikolla yhtiö päätti, ettei matkoja tule.
 – Analysoimme, ettei matkoja kannata järjestää. Haluamme välttää viime hetken perumiset, myyntijohtaja Hanna Lehtonen sanoo.
 Tavoitteena on, että lomalennot ovat täynnä. Muuten niiden järjestäminen ei ole yhtiölle kannattavaa. Matkavekka käyttää lomalennoillaan tilauslentoyhtiötä.
 Syksy vetää kevättä paremmin
 Matkavekassa on havaittu jo aiempina vuosina, etteivät kevään lomalennot mene yhtä nopeasti kaupaksi kuin syksyn matkat.
 – Välimeren kohteissa illat ja merivesi ovat vielä huhtikuussa viileitä, Lehtonen sanoo.
 Lisäksi kotona ja mökeillä ovat menossa kevätpuuhat.
 Sen sijaan syksyllä moni haluaa suunnata lämpimämpään maahan jatkaakseen kesäkautta. Esimerkiksi tämän syksyn lomalennot ovat Matkavekan mukaan menneet hyvin kaupaksi.
 Matkavekassa keskitytään seuraavaksi maakuntakentiltä ensi syksynä lähtevien lomalentojen markkinointiin.
 Matkanjärjestäjät haistelevat matkailijoiden toiveita. Tänä päivänä monet haluavat varata matkansa joustavasti eli lähteä ja palata itselle sopivana päivänä. Tähän kysyntään Matkavekassakin pyritään vastaamaan.
 Matkailuala seuraa talouden kehitystä
 Suomen matkatoimistojen liiton toimitusjohtajan  Heli Mäki-Fräntin  mukaan lomalentojen peruminen on alalla normaalia toimintaa. Matkanjärjestäjät haluavat pitää tappiot pieninä.
 – Samalla seurataan, jos jokin toinen ajankohta vetäisi paremmin, Mäki-Fränti sanoo.
 Matkapaketteja aletaan valmistella hyvissä ajoin. Samalla matkanjärjestäjät pyrkivät ennakoimaan talouden kehitykseen.
 – Siinä tarvitaan kristallipalloa.
 Euroopasta on kantautunut varoituksia talouden heikkenemisestä. Vielä sillä ei ole ollut vaikutusta matkojen kysyntään Suomessa.
 Mäki-Fräntin mukaan talouden heikkeneminen alkaa näkyä ensin liikematkustuksessa.
 – Sen jälkeen tulee vapaa-ajanmatkustus.
 Liikematkustuksen kysynnän heikkenemisestä ei ole vielä merkkejä.
 Lue seuraavaksi :  Analyysi: Thomas Cookin kohtalo voi olla enne tulevasta – turistin suojelu, halpalennot ja netti ovat tehneet pakettimatkoista uhanalaisen lajin
 Keskustelu on auki kello 22 asti.

Matkanjärjestäjä tarkasti matkojensa varaustilanteen ja perui 40 lomalentoa: "Analysoimme, ettei matkoja kannata järjestää"


Summary: Tampereella kuvataan parhaillaan reilun vuoden kuluttua ensi-iltaan tulevaa koko perheen elokuvaa. Kuvauspaikan ratkaisi Tampereen kaupungin myöntämä 100 000 euron tuki.

– And action! Ohjaaja  Marja Pyykkö  heilauttaa kätensä alas. Vihreä Jaguar lähtee merkistä liikkeelle ja lähes välittömästi noin 10-vuotias poika selässään hieman pienempi tyttö alkaa nousta hitaasti ilmaan, kuin lentoon auton perään. Ollaan Tampereen Pyynikillä,  Sihja -elokuvan kuvauksissa.
 Elokuvan takana on helsinkiläinen Tuffi Films, jonka tunnetuin työ on vuonna 2014 Oscar-ehdokkaaksi noussut  Pitääkö mun kaikki hoitaa . Molempien elokuvien taustalta löytyvät käsikirjoittaja  Kirsikka Saari  ja tuottaja  Elli Toivoniemi .
 Sihjan kuvausryhmä on kansainvälinen, muun muassa pääkuvaaja on Hollannista. Elokuva on saanut myös ulkomaista rahoitusta.  Jussi Mansikka, Yle
 Lähes 3 miljoonan euron budjetilla tehtävän  Sihjan  suurin rahoittaja on Suomen elokuvasäätiö, joka tukee hanketta lähes 900 000 eurolla. Tampereen kaupunki on myöntänyt elokuvalle 100 000 euron tuotantotue, joka kattaa 15 prosenttia Tampereella syntyneistä tuotantokuluista.
 – Kaupungin tuella oli iso merkitys sille, että  Sihjaa  kuvataan juuri Tampereella, sanoo  Venla Hellstedt , toinen elokuvan tuottajista.
 – Meidän tekijöiden kannalta on tosi tärkeää, että rahoitus järjestyy helposti, rahoittaja on luotettava ja rahoituspäätös tulee nopeasti. Tampereella tämä toimii hienosti.
 Tamperelaiset yritykset hyötyvät tuesta
 Puolitoista vuotta sitten käyttöön otettu tuotantokannustin on houkutellut Tampereelle muitakin tv- ja elokuvaryhmiä. Ensimmäisen vuoden aikana tukea myönnettiin sen verran kuin oli budjetoitu eli puoli miljoonaa euroa.
 Tampereen tuotantokannustin Otettiin käyttöön maaliskuussa 2018. Tukea voidaan maksaa kaupallisille elokuva-, tv- ja vr-tuotannoille. Maksuhyvitys on 10% Tampereella syntyneistä tuotantokuluista, esimerkiksi palkoista ja palveluostoista. Tuotanto voi saada enintään 5% lisätuen Tampereen seudun saamasta julkisuudesta. Tampereen tukibudjetti on 500 000 euroa vuodessa.
 Kannustimella on selkeät säännöt. Kaupalliset tv-, elokuva ja vr-tuotannot voivat saada 10 prosentin maksuhyvityksen Tampereella syntyneistä tuotantokuluista.
 Lisäksi tuotannolle voidaan myöntää 0–5 prosentin lisätuki sen mukaan, kuinka hyvin Tampereen seutu saa elokuvan kautta näkyvyyttä.
 Tähän mennnessä suurin ja näkyvin kannustinrahaa saanut elokuva on  Juice , josta Tampere maksoi lähes 83 000 euroa. Tuotantoyhtiö Yellow Film & TV:n arvion mukaan Tampereelle jäi yli puoli miljoonaa euroa, eli noin kolmannes 1,7 miljoonan euron kokonaisbudjetista.
 Elokuvan teon välillisiä vaikutuksia, esimerkiksi kuvausryhmän kaupungissa vapaa-ajallaan käyttämää euromäärää, voi tietysti vain arvailla.
 SuomiLOVE-sarjan kuudetta kautta kuvataan tänä syksynä Tampereen Mediapoliksessa. Atte Mäläskä
 Tampereen tuella on tehty myös lukuisia tv-ohjelmia, muun muassa  Gladiaattoreita ,  SuomiLOVEa  ja  Kontio ja Parmas  -komediasarjaa. Niistä monen takana on tamperelainen tuotantoyhtiö.
 – Tämän vuoden aikana Tampereella tehdään erilaisia asioita yli 30 elokuvaan tai tv-ohjelmaan. Täällä voidaan tehdä esituotantoa, varsinaisia kuvauksia tai jälkituotantoja, arvioi liiketoiminnan kehitysjohtaja  Ilkka Rahkonen  Business Tampereesta.
 – Olemme halunneet muuttaa markkinaa niin, että Tampereella on Ylen oman tekemisen lisäksi myös kaupallista av-tuotantoa. Se on onnistunut hyvin. Tällä hetkellä kaikki isot kaupalliset elokuva- ja tv-yhtiöt joko tekevät tai suunnittelevat uusia hankkeita Tampereella.
 Ilkka Rahkosen luotsaama Film Tampere auttaa elokuvantekijöitä moni tavoin. Paikallistuntemusta tarvitaan esimerkiksi kontaktien ja kuvauspaikkojen löytämisessä. Jussi Mansikka / Yle
 Tampereen elokuvakomissiota, Film Tamperetta luotsaava Rahkonen näkee kaupungin tarjoaman rahoituksen ennemmin investointina kuin tukena – tuotantotuen säännöt takaavat sen, että jokainen euro tulee takaisin vähintään kymmenkertaisena.
 – Tällä hyvin maltillisella investoinnilla syntyy uusia töitä, uutta liiketoimintaa ja uusia investointeja. Keskeinen tavoite on myös se, että alan ammattilaiset ja yritykset sijoittuvat tänne veronmaksajiksi. Jo nyt Tampereella on kymmeniä alan firmoja ja melkoinen joukko huippuosaajia.
 Elokuvakaupunki Turun tukipotti puolet pienempi
 Tampere ei ole ainoa Suomen kaupunki, joka tukee elokuvantekijöitä. Film Tampereen lisäksi Suomessa on viisi muuta alueellista elokuvakomissiota, jotka auttavat koti- ja ulkomaisten tv-sarjojen ja elokuvien tekijöitä esimerkiksi kuvauspaikkojen ja paikallisten yhteistyökumppaneiden etsimisessä.
 Rahan jakaminen ei kuulu automaattisesti komission valikoimaan. Lapin elokuvakomission palveluita elokuvantekijät kehuvat todella hyviksi, mutta rahaa siltä ei saa.
 Juice-elokuvaa tehtiin Tampereen lisäksi muun muassa Kuopiossa. Kuopion kaupunki rahoitti elokuvaa 30 000 eurolla ja osallistui elokuvan ensi-iltakuluihin. Anna Salmisalo / © Yellow Film & TV
 Kaakon ja Pohjois-Suomen komissiot ovat tarjonneet rahoitusta satunnaisesti, mutta Tampereen lisäksi vain Turussa taloudellinen tuki on säännöllistä.
 – Tuotannontuki on kehitetty kompensoimaan niitä ylimääräisiä kustannuksia, joita tuotantoyhtiöille tulee, kun ne kuvaavat Helsingin sijaan Turussa, kertoo Turun tukipäätökset tekevä elokuvakomissaari  Teija Raninen .
 Turku on tukenut elokuvantekijöitä jo 2000-luvun alusta asti. Varsinainen tuotannontuki on ollut käytössä kymmenisen vuotta. Turun elokuvakomission budjetti on suuruudeltaan noin puolet Tampereen vastaavasta ja tukipäätökset tehdään tapauskohtaisesti.
 Turku tunnetaan elokuvakaupunkina ja täällä on kehitetty elokuvamatkailua. Kaupungin saama imagohyöty on merkittävää.  Teija Raninen
 – Viimeisen kymmenen vuoden aikana Turussa on kuvattu yhteensä yli 50 tv-sarjaa tai elokuvaa. Ilman tuotantotukea näitä projekteja ei olisi täällä tehty, Raninen sanoo.
 Elokuvakomissaarin mukaan tuki palautuu kaupungille korkojen kanssa. Parin viimeisen vuoden aikana kaupunkiin on syntynyt seitsemän uutta av-alan yritystä ja paikalliset ihmiset ja yritykset ovat saaneet työtä.
 – Turku tunnetaan elokuvakaupunkina ja täällä on kehitetty elokuvamatkailua. Kaupungin saama imagohyöty on merkittävää, Teija Raninen sanoo.
 Elina Patrakka ja Justus Hentula näyttelevät pääosia Marja Pyykön ohjaamassa elokuvassa, jonka lopullinen nimi ratkeaa ennen ensi-iltaa. Jussi Mansikka / Yle
 Muu maa hyötyy Helsingin tuttuudesta
 Tampereen Pyynikillä  Sihjan  kuvausryhmä viettää ansaittua ruokataukoa. Marja Pyykkö kehuu elokuvan pääparin  Elina Patrakan  ja  Justus Hentulan  asennetta ja ammattitaitoa. Omapäistä Sihja-keijua ja kilttiä Alfredia näyttelevät 9- ja 12-vuotiaat tähdet ovat mukana elokuvan kaikkina kuvauspäivinä. 34 kuvauspäivästä 26 on Tampereella tai lähialueella.
 – Tampereelta löytyi helposti kaikki kuvausryhmän tarvitsemat palvelut. Ja kaupunki nopeiden kulkuyhteyksien päässä Helsingistä, Venla Hellstedt iloitsee. Jussi Mansikka / Yle
 Talouden lisäksi kuvauspaikan valinnassa painavat taiteelliset kriteerit.  Sihjan  tekijät halusivat tehdä elokuvaa nimenomaan Helsingin ulkopuolella.
 – Suurin osa kotimaisista elokuvista tehdään Helsingissä ja siksi se näyttää elokuvissa jo kuluneelta. Tampereelta löytyi sellaisia kuvauspaikkoja, joita haimme – tehdas, lähiö, vesialue. Ja kaupunki on tosi nätti, Venla Hellstedt sanoo.
 Myös studiokuvaukset olisi haluttu tehdä Tampereella, mutta kaupungin ainoa tarpeeksi korkea tv-studio Mediapoliksessa oli varattu vuodeksi eteenpäin.
 Reilun vuoden kuluttua ensi-iltaan tulevassa elokuvassa Sihja ja Albert lentävät Pyynikin puutaloidyllin yllä. Pyynikin maisemien lisäksi valmiista elokuvasta voi yrittää etsiä vaikkapa Hervantaa, Nokiaa tai Kangasalaa.
 Sihjan pääpari opiskeli kesällä akrobatiaa Hollannissa. Taitoja tarvitaan muun muassa elokuvan lentokohtauksissa. Jussi Mansikka / Yle

"Helsinki näyttää jo kuluneelta" – Tampereesta on tullut nopeasti suosittu elokuvien kuvauspaikka, eikä raha ole ainoa syy


Summary: Maahanmuuttajien kielitaito kehittyy parhaiten arkipäivän tilanteissa. Heinolassa äitien kahvila ylittää kulttuurirajat.

Heinolan torin tuntumassa sijaitsevan monikulttuurikahvilan sisältä kuuluu iloinen äänten sorina. Ovilla on ajoittain ruuhkaa, kun äidit kokoontuvat kerran viikossa yhteiseen tapaamiseen.
 Mama's Café on maahanmuuttaja- ja kantaväestön äideille ja lapsille tarkoitettu kohtaamispaikka, johon on helppo tulla.
 – Pyrimme luomaan sellaisen ilmapiirin, että tämä tuntuisi yhteiseltä olohuoneelta, kuvaa ohjaaja  Pia Valkjärvi .
 Rennon yhdessäolon, seurustelun, retkien ja muun tekemisen ohessa opitaan suomen kieltä ja kulttuuria.
 Maahanmuuttajien oppimiskokemuksia kartoittaneen  tutkimuksen mukaan  juuri arkipäivän toiminnot ja tilanteet ovat niitä, jotka kehittävät suomen kielen kuuntelemisen, lukemisen ja puhumisen taitoa.
 – Meillä käy Marokosta, Afganistanista, Turkista ja Irakista kotoisin olevia äitejä. Kantaväestöä, vastaanottokeskuksessa oleskelulupaa odottavia äitejä ja kotouttamisopiskelijoita lasten kanssa. Tänne ovat tervetulleita kaikki, Pia Valkjärvi kertoo.
 Toiminnanohjaaja Katja Tamminen auttaa Dinara Didigovaa ja Aliia Kotievaa pitsataikinan tekemisessä.  Tuija Veirto/ Yle
 Kotiäidit riskiryhmässä
 Somaliasta sodan jaloista pakolaisena vuosi sitten Suomeen tullut  Hamada Bashiir  odottaa ensimmäistä lastaan.
 – Tykkään käydä täällä, koska täällä on paljon muitakin.Teemme yhdessä ruokaa, keskustelemme ja leikimme lasten kanssa, hän kertoo.
 Hamadalla on oleskelulupa ja hän on päässyt kotouttamistoimenpiteiden piiriin. Suomen kieli sujuu jo hyvin, mutta kaikilla ei ole samoin.
 Kokemusten ja erilaisten selvitysten mukaan kotouttamistoimet eivät aina tavoita maahanmuuttajanaisia.
 Riskiryhmässä ovat kotona lapsia hoitavat maahanmuuttajaäidit .
 – Monilapsisissa, pienten lasten perheissä kotiäidit jäävät helposti neljän seinän sisään ja ilman ulkopuolisia kontakteja. Kotoutuminen suomalaiseen yhteiskuntaan voi olla vaikeaa, sanoo Väestöliiton monikulttuurisuuden asiantuntija  Mina Zandkarimi .
 Zandkarimin mukaan matalan kynnyksen toiminnot – oli kyseessä äiti-lapsikerho tai muunlainen keskustelu- tai vertaistukiryhmä – tukevat sopeutumista ja kielen oppimista.
 – Oman kokemukseni mukaan vieras kieli vahvistuu puhumalla ja kontaktin ottamalla, mutta Suomessa ei noin vain mennä vieraiden ihmisten kanssa puhumaan ja treenaamaan suomen kieltä. Tässä mielessä myös ryhmät voivat toimia matalan kynnyksen kielenoppimispaikkoina.
 Pia Valkjärvi ja Hamada Bashiir  Tuija Veirto/ Yle
 Suomen kieli yhdistää
 Mama’s Café on osa Jyränkölän Setlementin monikulttuurista toimintaa. Kaikkien yhteinen kieli on suomi.
 – Äidit saattavat puhua keskenään vaikkapa arabiaa, mutta silloin kun tehdään asioita yhdessä, yhteinen kieli puuttuu ja silloin puhutaan suomea. Myös ohjaajien ja vapaaehtoistyöntekijöiden kanssa pitää puhua suomea, kertoo Pia Valkjärvi.
 Retkien ja muun toiminnan ohessa opitaan myös suomalaisia tapoja. Juhlista tutuiksi ovat tulleet joulu ja pääsiäinen.
 – Välillä meillä on hemmottelutuokioita, jolloin vapaaehtoiset järjestävät lapsille jotakin mukavaa tekemistä toisaalla.
 Mama´s Cafessa vaihdetaan kuulumisia ja seurustellaan yhteisen pöydän ääressä ruokailun yhteydessä. Yhteinen kieli on suomi. Tuija Veirto/ Yle
 Ystävyyttä yli kulttuurirajojen
 Yhteisöllisyyttä vahvistava toiminta voi ehkäistä maahanmuuttajaäitien syrjäytymistä monella tavalla. Äidit pääsevät vaihtamaan kokemuksia ja saavat toisiltaan tukea. Eri ikäisistä naisista koostuva ryhmä saattaa lievittää koti-ikävää.
 – Maahanmuuttajien perhekäsitys on suomalaista laajempi. Ryhmä voi toimia kaivatun sukuyhteisön korvaajana, Väestöliiton Mina Zandkarimi toteaa.
 Pia Valkjärven mukaan hienompia kokemuksia hänelle on ollut olla todistamassa tilanteita, kun äidit ovat tutustuneet yli kulttuuri- ja kansallisuusrajojen.
 – Esimerkiksi vastaanottokeskuksessa vielä toisilleen tuntemattomat äidit ovat kohdanneet Mama's Caféssa, ystävystyneet ja lähteneet nauraen yhdessä täältä pois.

"Suomessa ei noin vain mennä vieraiden ihmisten kanssa puhumaan" – maahanmuuttajaäidit oppivat suomen kieltä yhteisissä tapaamisissa


Summary: Pääministeri ei halua spekuloida, kuinka tehokkaasti budjettikytkennällä voitaisiin lopulta puuttua oikeusvaltio-ongelmiin.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) pitää mahdollisena, että neuvottelut EU:n monivuotisesta rahoituskehyksestä saadaan vietyä loppuun asti Suomen puheenjohtajakaudella, joka kestää vuoden loppuun asti. Täysin varmaa tämä ei Rinteen mukaan ole.
 Budjetin yksityiskohtia on edelleen auki, ja niistä on sovittava EU-johtajien huippukokouksissa.
 Budjettineuvotteluja mutkistaa se, että lokakuun huippukokouksessa Britannian EU-ero vienee suuren osan ajasta. Rinteen mukaan jää nähtäväksi, pidetäänkö marraskuussa ylimääräinen huippukokous, jotta asiat saataisiin valmiiksi joulukuussa.
 EU-budjetti on esillä myös, kun Rinne tapaa Unkarin pääministerin  Viktor Orbanin  Budapestissa tänään.
 Rinne kertoi eilen pääministerin haastattelutunnilla, että kaikki EU-maat ovat näillä näkymin valmiita hyväksymään oikeusvaltiokehityksen kytkemisen EU:n monivuotiseen rahoituskehykseen.
 Oikeusvaltionäkökulman kytkeminen budjettiin on herättänyt kitkeriä tunteita muun muassa Unkarissa, joka on huolissaan EU-rahoituksen tulevaisuudesta.
 Rinteen mukaan hänen omassa lausunnossaan ja Unkarin näkökulmassa ei ole ristiriitaa.
 Rinne tarkentaa tarkoittaneensa sitä, että periaatteellista, ehdotonta vastustusta oikeusvaltiokytkennälle ei ole. Hankaluuksia on silti edelleen edessä.
 – Sinällään ei ole kauhean helppoa tällaista kokonaisuutta hyväksyä, Rinne sanoi Budapestissa ennen Orbanin tapaamista.
 Orban ja unkarilaismedia ovat tölvineet oikeusvaltioperiaatetta puolustanutta Suomea useaan kertaan viime aikoina. Rinne on aiemmin luonnehtinut Unkarin lausuntoja "lapsellisiksi".
 "On tullut vähän erilaista vastaanottoa"
 Rinteen mukaan oikeusvaltiokehityskytkentä ei korjaa kaikkia ongelmia, joita EU-jäsenmaissa on ollut, mutta tuo selkeää edistystä asiaan.
 – Tämä on iso, iso askel oikeaan suuntaan, Rinne sanoi.
 Hän ei kuitenkaan halua spekuloida, kuinka tehokkaasti budjettimekanismilla päästään puuttumaan esimerkiksi Unkarin tilanteeseen.
 Orbanin valtakaudella Unkari on herättänyt EU:ssa laajalti huolia. Epäilyksiä on ollut niin sananvapaudesta, akateemisesta vapaudesta, kansalaisjärjestöjen asemasta, turvapaikanhakijoiden kohtelusta kuin oikeuslaitoksen toimivuudestakin.
 Kysyttäessä, miten pääministeri aikoo keskustella näistä epäkohdista Orbanin kanssa, Rinne kääntää keskustelun isoihin kokonaisuuksiin, joita Suomi pyrkii viemään eteenpäin EU-puheenjohtajakaudella.
 Näitä ovat budjetin loppuunsaattaminen, brexitin turvallinen toteuttaminen sekä ilmastonmuutoksen torjuminen.
 Tämän lisäksi Rinne pitää tärkeänä, että keskustelua oikeusvaltioperiaatteesta, demokratiasta ja sananvapaudesta pidetään yllä kaikkialla Euroopassa.
 – Näistä asioista olen puhunut kaikille suurin piirtein samalla tavalla. Lähtökohtana se, että vahvistetaan yhdessä näitä periaatteita ja viedään asioita eteenpäin.
 – On tullut vähän erilaista vastaanottoa, Rinne totesi.
 Tänään aamulla Rinne tapasi Prahassa Tshekin pääministerin Andrej Babishin. Prahassa pääministerit keskustelivat muun muassa ilmastonmuutoksesta ja teknologia-alan yhteistyöstä.
 Rinteen mukaan yhteisymmärrystä löytyi monissa asioissa.

EU-budjetti on mahdollista viedä maaliin asti Suomen puheenjohtajakaudella, uskoo pääministeri Rinne


Summary: Jos tuore väestöennuste pitää kutinsa, Kouvolasta lähtee seuraavien 20 vuoden kuluessa reilut 14 000 asukasta.

Kouvolassa opiskeleva  Sanna Kettunen , 24, uskoo kutsuvansa kaupunkia kodikseen vielä korkeakouluopintojen päätyttyäkin.
 – Näillä näkymin en ole lähdössä minnekään. Tykkään pienen kaupungin tunnelmasta. On kaikki mitä tarvitsen, pienellä alueella. Täällä on kiireettömyyttä, mikä ei pääkaupunkiseudulla näy, Vantaalta Kouvolaan muuttanut Kettunen sanoo.
 Kettunen on poikkeus, sillä moni opiskelemaan tullut tai Kouvolassa ikänsä asunut suuntaa muualle.
 Tilastokeskuksen  tuoreen väestöennusteen  mukaan Kouvolassa olisi kahdenkymmenen vuoden päästä yli 14 000 asukasta vähemmän kuin nyt.
 – Eihän tämä hyvältä kuulosta. Kouvolassa väestöennuste vähenee vielä suhteellisesti eniten vertailukuntiimme nähden. Olemme häntäpään tulijoita, mikä on todella valitettavaa, Kouvolan kaupunginjohtaja  Marita Toikka  sanoo.
 Kaakkois-Suomen suurimmalla kaupungilla on edessään iso työ, jos se mielii kääntää synkkää kuvaa maalaavat väestöennusteet voitokseen.
 Työpaikat ratkaisevat
 Vuoteen 2040 ulottuvan väestöennusteen mukaan Kouvolan väkiluku on pienenemässä reilun kuudesosan eli noin 17 prosenttia. Kouvola on vielä nyt reilun 82 000 asukkaan kaupunki, ja Suomen 11:nneksi suurin.
 – Varmaan työpaikkojen perässä ihmiset lähtevät. Ehkä myös maineen takia. Kouvolaa ei nähdä sellaisena paikkana, missä halutaan loppuelämä olla. Mutta ei tämä Itä-Vantaalla kasvaneesta erityisen betoniselta näytä, Kettunen nauraa.
 Kouvola sijaitsee vain noin 140 kilometrin päässä Helsingistä. Junaliikenne Kouvolan kautta itään on säännöllistä. Myös valtatie 6 kulkee Kouvolan kautta.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa opiskeleva  Fanni Palmunen , 21, on Kettusen kanssa kuitenkin samaa mieltä: työpaikat ratkaisevat.
 Sisustusarkkitehtuuria ja kalustesuunnittelua opiskelevan Palmusen tie voi valmistumisen jälkeen viedä juuri sen vuoksi muualle.
 – Kouvola tarvitsisi nuorisoon vetoavia tapahtumia. Mutta on Kouvola mainettaan parempi paikka. Kunhan vain löytää ne omat jutut, niin kyllä täällä viihtyy.
 Kaksi vuotta Kouvolassa asuneen  Aleksi Saurilan , 19, oma juttu on salibandy. Myös töitä on nuorelle miehelle löytynyt.
 – Uusi monitoimihalli tarvittaisiin. Hallien vuorot ovat niin usein täynnä. Mutta voisin kuvitella, että viihtyisin täällä pidempäänkin.
 Lisää opiskelumahdollisuuksia
 Maine ja opiskelumahdollisuudet ovat asioita, joita Kouvolan kaupunki haluaa kehittää.
 – Haemme kiivaasti ratkaisuja, jotta Kouvolassa olisi monipuolisemmat opiskelumahdollisuudet, ja olisimme houkuttelevampi peruskoulun tai toisen asteen opinnot päättäville. Keskusteluja on käyty Lappeenrannan LUT-konsernin kanssa, kaupunginjohtaja Marita Toikka sanoo.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu XAMK toimii neljällä paikkakunnalla: Kouvolan lisäksi Kotkassa, Mikkelissä ja Savonlinnassa. Lappeenrannan LUT-konserniin kuuluvat jo Saimaan ja Lahden ammattikorkeakoulut, jotka ovat yhdistymässä uudeksi LAB-ammattikorkeakouluksi ensi vuoden alussa.
 – Kouvolan virkamiesjohdolla ja poliittisella johdolla on sen suuntaista näkemystä, että meilläkin olisi tarvetta tällaiseen samanlaiseen yhteistyökokonaisuuten kuin johon Lahti on mennyt mukaan. Käymme myös XAMK-omistajakuntien kanssa keskustelua siitä, pystyisimmekö laajemminkin tarkastelemaan Kaakkois-Suomea yhtenä koulutuskokonaisuutena, Toikka sanoo.
 Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Työperäistä maahanmuuttoa
 Kouvola ei ole väestökadon kanssa yksin.
 Kouvolan naapurikunnassa Kotkassa väkiluvun ennustetaan pienenevän parin vuosikymmenen kuluessa 14 prosenttia. Kotkalaisia on vielä tällä hetkellä noin 52 400, ja väestöennusteen mukaan 45 000 vuonna 2040.
 – Monet asiat ovat heikentyneet. Nuorilla ei ole oikein tulevaisuutta ja yliopistojen perässä lähdetään muualle. Kun asioita viedään kauemmaksi, kuten sairaanhoitoa Kotkan suuntaan, niin turvattomuus täällä lisääntyy, kouvolalainen perheenäiti  Heidi Kajasto , 38, pohtii.
 Kouvolalainen perheenäiti Heidi Kajasto toivoisi, että erikoissairaanhoitoa saisi lähempää kuin Kotkasta. Antro Valo / Yle
 Lappeenrannassa väkiluku pienenee vain noin viidellä prosentilla. Se olisi 20 vuoden päästä väkiluvultaan Kaakkois-Suomen suurin kaupunki.
 Saman kokoluokan kaupungeista esimerkiksi Pori ja Mikkeli ovat menettämässä noin kymmenesosan nykyisestä asukasmäärästään, Hämeenlinna noin kuusi prosenttia, ja Joensuu vain noin kaksi prosenttia. Kuopiossa sen sijaan on luvassa pientä kasvua.
 – Lasku on niin voimakasta, että tarvitaan kansallisen tason toimenpiteitä: työperäisen maahanmuuton helpottamista sekä kansainvälisten opiskelijoiden lisäämistä Suomessa, ja heidän oleskelulupien helpottamista. En jaksa uskoa, että on sellaisia talkoita, joilla pystyisimme syntyvyyttä omin voimin kasvattamaan, kaupunginjohtaja Toikka sanoo.
 Talouden ongelmia
 Kouvolan taloustilanne on jo nyt vaikea.
 Kaupungin talouden alijäämä kasvaa tänä vuonna  34 miljoonaan euroon . Syitä on useita, mutta esimerkiksi verotuloja kertyy kaupungille noin 10 miljoonaa euroa budjetoitua vähemmän.
 Kouvola käy parhaillaan läpi muun muassa liikuntapaikkojen, uimahallien, lukioiden, päiväkotien ja nuorisotilojen määrää, ja etsii samalla säästöjä.
 – Kaupungin talous on saatettava tasapainoon. Palvelurakenne pitää päivittää vastaamaan nykyistä väestömäärää ja samalla on huomioitava myös tulevat väestöennusteet.
 Kouvolalla on raskas palvelurakenne, joka on perua kuuden kunnan kuntaliitoksen jäljiltä. Anjalankoski, Elimäki, Kuusankoski, Jaala, Valkeala ja Kouvola muodostivat uuden Kouvolan kaupungin kymmenen vuotta sitten.
 – Jotain porkkanoita pitäisi nuorille antaa. Kahisevaa lähinnä, kouvolalainen  Leo Järvinen , 80, pohtii. Hän eläkeläisenä kuitenkin viihtyy Kouvolassa.
 – Eihän tässä muuta kuin kävelee, hiihtelee ja pyöräilee. Vaikka nyt näyttää siltä, että velkaa kaupungilla on ihan riittävästi.

Joka kuudes lähtee Kouvolasta – 24-vuotias Sanna Kettunen saapui ja aikoo jäädä: "Ei tämä kovin betoniselta näytä"


Summary: Vapautukset eivät liity vastikään Saudi-Arabian rajalla tapahtuneeseen hyökkäykseen, josta huthit kertoivat viikonloppuna.

Punaisen Ristin kansainvälinen komitea (ICRC)

Jemenin huthikapinalliset ovat vapauttaneet 290 vankia, joista osa on ollut vangittuina jo vuosia. Vapautuksista kertoo Punaisen Ristin kansainvälinen komitea ICRC.
 Järjestöt ovat ottaneet uutisen vastaan kiitellen ja toivovat sen myötävaikuttavan sovinnon löytymiseen sodan repimässä Jemenissä.
 ICRC kuvailee elettä "positiivisena askeleena", joka toivottavasti helpottaa konfliktiin liittyvien vankien tilannetta. Uutistoimisto AFP:n mukaan myös YK:n Jemenin-lähettiläs  Martin Griffiths  toivoo, että huthien aloite lisää vankien vaihtoa ja muuta yhteistyötä Jemenin sodan osapuolten välillä.
 Nyt tehdyt vankien vapautukset eivät liity tuoreeseen tapaukseen, jossa huthit sanoivat tehneensä suuren hyökkäyksen Saudi-Arabian rajalla. Sen sijaan vapautettujen joukossa on ICRC:n mukaan henkilöitä, jotka selvisivät syyskuun alussa huthien hallinoimaan vankilaan osuneesta  ilmaiskusta .
 Huthien mukaan maanantaina vapautettuja vankeja olisi ollut jopa 350 ja heistä kolme olisi ollut saudeja.
 Jemenin hallitus: huthit vangitsivat vastikään 1 300 sotilasta
 Jemenissä isoin vastakkainasettelu on Iranin tukemien huthi-kapinallisten ja Saudi-Arabian tukeman Jemenin hallituksen välillä.
 Viikonloppuna huthit ilmoittivat, että olisivat vastikään tehneet suuren, monipäiväisen hyökkäyksen Saudi-Arabian rajalla lähellä eteläistä Najranin aluetta.
 Hyökkäyksen yksityiskohdista on vain vähän vahvistettua tietoa, vaikka huthit ovatkin videomateriaalissaan esitelleet väitettyjä sotasaaliitaan.
 Jemenin hallituksen lähde on vahvistanut uutistoimisto AFP:lle, että noin 200 hallituksen sotilasta on kuollut hyökkäyksessä.
 Huthien tiedottaja on sanonut AFP:n mukaan, että yli 2 000 sotilasta olisi otettu vangiksi ja heistä suurin osa olisi Saudi-Arabian tukemia jemeniläisiä.
 Jemenin hallituslähteet ovat puolestaan arvioineet, että vangittuja sotilaita on noin 1 300 ja heistä 280 on loukkaantuneita.
 Saudi-Arabian johtaman liittouma on kommentoinut niukasti huthikapinallisten väitteitä hyökkäyksestä.
 – Koalition mielestä ei ollut tarkoituksenmukaista vastata kyseisiin väitteisiin. Heidän mediansa on petollinen, se luo tapahtumia, se yrittää johtaa harhaan yleistä mielipidettä Jemenissä, alueellisesti ja kansainvälisesti, liittouman tiedottaja  Turki Al-Malki  sanoo uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Jemenin sota on jatkunut jo yli neljän vuoden ajan. Sodassa on kuollut kymmeniätuhansia ihmisiä. Kaksi kolmasosaa Jemenin väestöstä on avun tarpeessa.

Jemenin huthikapinalliset ovat vapauttaneet 290 vankia – järjestöt kiittelevät elettä


Summary: Lännestä saapuva matalapaine tuo runsaita sateita maan keskiosiin.

Ilmatieteen laitos varoittaa voimakkaasta tuulesta maa- ja merialueilla tiistaina.
 Suomenlahdella lounaistuuli puhaltaa 19 metriä sekunnissa ja aallot voivat paikoin nousta jopa neljän metrin korkuisiksi.
 Ylen meteorologin  Anne Borgströmin  mukaan puuskat voivat yltää myrskylukemiin myös Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rannikoilla.
 – Kovaa tuulta ennustetaan lisäksi Pohjois-Pohjanmaan rannikolle, Borgström sanoo.
 Etenkin Ahvenanmaalla, Turun saaristossa ja Uudenmaan rannikolla on syytä varautua paikallisiin sähkökatkoihin.

 Lännestä saapuva matalapaine tuo tiistain aikana runsaita sateita maan keskiosiin. Vettä voi sataa paikoin yli 20 millimetriä.
 Illan aikana sadealue liikkuu pohjoisemmaksi ja keskiviikko on pitkälti poutainen.
 Viikonlopuksi sää selkenee ja kylmenee. Perjantaista alkaen on odotettavissa yöpakkasia.
 Anne Borgström / Yle

Lokakuu alkaa tuulisissa merkeissä – Meteorologi povaa neljän metrin korkuisia aaltoja Suomenlahdelle


Summary: Paraatin onnistuminen on niin tärkeää, että osallistujille on jaettu vaippoja. Yleisöä kaduille ei päästetä.

Pakenin iltapäivällä kotoani puolessa tunnissa. Kyse ei ollut lähestyvästä taifuunista, niitä ei Pekingissä näe. Kyse on syntymäpäiväjuhlista.
 Kiina järjestää tiistaina historiansa suurimman sotilasparaatin. Turvatoimet ovat kiristyneet viikonloppu viikonlopulta, ja paraatipäiväksi koko Pekingin historiallinen keskusta aiotaan sulkea. Metroasemat ovat pimeinä ja kaupoissa on lappu luukulla.
 Myös kotini ja toimistoni jäävät suljetulle alueelle. Tietoa tulevasta oli tarjolla vähän. Pekingissä tuvallisuuteen liittyvät asiat pidetään yleensä tarkoituksella epämääräisinä.
 Kellään ei tuntunut olevan tarkkaa käsitystä, mihin aikaan sulku alkaisi ja ketä se koskisi.
 Pääsisin ehkä ulos mutta en takaisin. Saisinko edes lähteä, jos viivyttelisin? Ehkä, mutta riskiä ei voinut ottaa. Huomenna olisi tärkeä uutispäivä.
 Keräsin nopeasti kaikki omistamani puhelinliittymät, piuhat ja mikrofonit, vähän suklaata ja kameran. Tungin laukkuun kaiken, mitä tarvitsisin saadakseni välitettyä edes jotain tietoa siitä, mitä Kiinan kansantasavallan 70-vuotisjuhlissa tapahtuu.
 Hyppäsin pyöräni päälle ja poljin pohjoiseen kauemmas Taivaallisen rauhan aukiolta.
 Maanantaiaamuun asti elättelin  toiveita, että pääsisin seuraamaan paraatia paikan päälle. Kiinan ulkoministeriön lehdistöyksikkö oli jakanut tietoa tilaisuudesta niukasti ja tipoittain. Viimeiset kutsut aamuyön kokoontumiseen lähetettiin vasta päivää ennen paraatia.
 Lopulta iso joukko eri maiden tiedotusvälineitä jäi juhlien ulkopuolelle, myös Yle. Ne jotka saivat kutsun, kokoontuvat aamuyöllä odottamaan paraatipäivän sarastusta.
 Epäämällä pääsyn monilta kansainvälisesti tunnetuilta medioilta ja jopa pienen kielialueen toimittajilta, Kiina päätti taas näyttää, ettei se tarvitse ulkomaisia toimittajia saadakseen haluamaansa näkyvyyttä.
 Monilta kansainvälisen median edustajilta pääsy juhlallisuuksiin on evätty. How Hwee Young / EPA
 Pääsyn epääminen saattaa kuitenkin kääntyä Kiinan tavoitteita vastaan. Moni toimittaja luovutti jo lupasuon keskellä ja lähti suosiolla sinne, missä tapahtuu varmuudella: Hongkongiin.
 Kiinan erityishallintoalueella lakiesityksestä  alkaneet mielenosoitukset ovat kestäneet jo neljä kuukautta ja Kiinan suuri juhlapäivä on mielenosoittajille herkullinen hetki iskeä.
 Civil Human Rights Front -järjestö on vannonut järjestävänsä mielenosoituksen vaikka poliisi ei ole antanut siihen lupaa. Julisteet ovat kehottaneet ihmisiä pukeutumaan kansallispäivänä mustiin.
 Hongkongin johto on puolestaan perunut ilotulituksen ja juhlallisuudet turvallisuussyistä.
 Kyynelkaasun täyteinen viikonloppu saattoi hyvinkin antaa esimakua tiistain tunnelmista. Poliisi ja mielenosoittajat ottivat lauantaina ja sunnuntaina yhteen rajummin kuin viikkoihin.
 Kiinaa johtavalle kommunistisen puolueen juhlapäivänä tunteet ovat varmasti pinnassa puolin ja toisin.
 Presidentti Xi Jinpingin  johtamalle puolueelle 70-vuotispäivä on tärkeä ja herkkä hetki. Toisin kuin moni aatetovereistaan, Kiinan kommunistinen puolue on pysynyt vallassa 2020-luvun kynnykselle.
 Siksi Hongkongin tapahtumat osuvat herkkään hermoon. Puolue voi ylpeillä talouskasvulla ja maan teknologisella kehityksellä, mutta yhtenäistä kansaa yhden aatteen takana sillä ei ole esitellä.
 Levottomuuksien vuoksi Hongkongin johto on perunut ilotulituksen ja juhlallisuudet turvallisuussyistä Kiinan juhlapäivänä. Fazry Ismail / EPA
 Hermostuneisuudesta kertoo muun muassa internetin sensuurin tiukentuminen äärimmilleen. Kielletyille sivuille ei paraativiikolla ole päästä edes Kiinan palomuuria kiertävillä palveluiden avulla.
 Jos Kiina ei yrityksistään huolimatta voi hallita sitä, mitä siitä ulkomailla ajatellaan, se voi sentään rajoittaa omien kansalaistensa tietoa. Mannerkiinalaisten ei tarvitse tietää, että Hongkongin mielenosoittajista vain osa käyttää väkivaltaa ja tuhannet ihmiset haluavat ilmaista asiansa rauhanomaisesti.
 Eräs kiinalainen tuttavani kertoi minulle vasta oman totuutensa: Hongkongin nuoret ovat kadulla, koska Yhdysvallat ja Britannia maksavat heille rahaa.
 Huomenna tiistaina Kiina  näyttää ennen kaikkea omilleen, että sillä on voimaa ja syytä juhlaan.
 Itse joudun katsomaan kalustoa, sotilaita ja lippuja heiluttavaa kansaa hotellihuoneeni televisiosta. Pakoni ansiosta pääsen sentään kadulle haastattelemaan pekingiläisiä.
 Ehkä joku heistäkin on aamulla television ääressä. Vaikka julisteet ympäri kaupunkia julistavat kunnian kuuluvan kansalle, paraatikadun varrelle tavallista kansaa ei päästetä.
 Paraatin epäonnistuminen ei ole vaihtoehto. Turvatoimet ovat saaneet lähes koomisia piirteitä. Asuinalueellani viemäreiden kannet on sinetöity ja paraatiharjoitusten aikaan yleensä helppokulkuisesta portista on päässyt vain tarkan kulkukortin syynäämisen jälkeen.
 Leijojen, kuvauslennokkien ja pulujen lennättäminen on kielletty.
 Syyskuun viikonloppuiltoina olen sentään voinut kurkistella olohuoneeni ikkunasta vaivoin näkyvää tankkijonoa, joka on lipunut poispäin Taivaallisen rauhan aukiolta paraatiharjoituksista. Jos ikkunat olisivat suotuisampaan suuntaan, olisin saattanut kenties nähdä ydinaseen.
 Huomenna tiistaina Pekingiä halkovalla  pääkadulla marssii 15 000 ihmistä. Heistä moni on ylpeä maastaan ja täynnä isänmaallisia tunteita.
 Omistautumisesta kertoo jotain se, että osa heistä on pukeutunut aikuisten vaippaan. Kiinalaislehden mukaan aikaa vessatauoille ei ole.
 Puolitoista tuntia kestävä paraati kulkee sulun sisällä olevan kotitaloni ohi. Marssikadun nimi on “Ikuisen rauhan katu”.
 Samalla kadulla kuvattiin vajaa 30 vuotta sitten Kiinan kansanarmeijan tankkien edessä seissyt mies. Kuva otettiin sen jälkeen, kun sotilaat olivat tyhjentäneet Taivaallisen rauhan aukion mielenosoittajista.
 Tuolloin opiskelijat lähtivät laajoin joukoin Pekingin kadulle toistaiseksi viimeisen kerran kommunistisen Kiinan historiassa. Huomenna he lähtevät kadulle Hongkongissa.
 70-vuotias Kiina on voimakas ja valtava. Mutta sillä on kiusallinen ongelma, josta sen ei ole helppoa päästä eroon. Sen on historia on jo kerran todistanut.

Toimittajalta: Peking sinetöi kaivonkannet ja sulki mediaa ulos paraatistaan – Hongkongin kuohunta kiusaa 70 vuotta hallinneen puolueen juhlaa


Summary: Euroopan vakausmekanismin pääjohtaja Klaus Regling vetosi Suomen-vierailullaan, että euromaat syventäisivät yhteistyötään.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euromaille ajetaan nyt monelta suunnalta yhteistä talletussuojaa ja omaa, suhdanteita tasaavaa rahoitusta nykyisen EU-budjetin  rinnalle .
 Olennaista on se, että tähän asti Suomi ei ole hankkeille lämmennyt. Suomalaiset ovat pelänneet, että eurooppalainen talletussuoja ja talouden vakautusmekanismi lisäävät yhteisvastuuta ja tulonsiirtoja pohjoisesta etelään.
 Edellisen,  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen linjan mukaan kukin jäsenmaa kantaa vastuun omasta taloudestaan.  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ohjelmaan  lisättiin saman toimintaohjeen kylkeen kirjaus , että sääntöjen on "mahdollistettava jäsenmaille järkevän suhdannepolitiikan harjoittaminen".
 Tulevina kuukausina hallitus joutuukin pohtimaan, mitä tuo "mahdollistaminen" täsmällisesti tarkoittaa.
 "Suhdannetasaajaa tarvitaan"
 Ranska on ajanut Etelä-Euroopan maiden ja Saksan tukemana sitä, että euroalueen maat alkavat muun muassa kerätä yhdessä rahaa  sukan varteen pahan päivän varalle.  Sunnuntaina Euroopan keskuspankin väistyvä pääjohtaja, italialainen  Mario Draghi  kertoi Financial Times -lehden  haastattelussa  kannattavansa yhteistä rahoitusvälinettä, jolla tasoitettaisiin jäsenmaiden suhdanne-eroja.
 Maanantaina myös Euroopan vakausmekanismin EVM:n pääjohtaja  Klaus Regling  kehotti Helsingissä kokoontuneita EU-maiden parlamentteja edistämään rahaliiton syventämiseen tähtääviä hankkeita. EVM syntyi finanssikriisin seurauksena tukemaan ongelmiin ajautuvia euromaita. Kriisirahastoa on vuosien saatossa  vahvistettu .
 – On selvää, että EVM:n rooli olisi helpompi, jos pankkiunioni ja yleiseurooppalainen talletussuoja saatettaisiin loppuun, Regling sanoi Helsingissä.
 Talous- ja rahaliittoa halutaan tiivistää muun muassa siksi, että Euroopan keskuspankki on  toteuttanut suuria elvytysohjelmia , ja sen jäljelläolevat keinot auttaa kriisitilanteessa ovat vähissä. Nyt on jäsenmaiden vuoro toimia.
 "Euron kansainvälinen rooli vahvistuisi"
 Reglingin mukaan talous- ja rahaliitto Emu on kehittynyt paljon viime vuosina. Se on vahvempi kuin vielä kymmenen vuotta sitten finanssikriisin alkuvuosina.
 – Mutta se ei tarkoita, että kaikki on tehty. Järjestelmästä pitää tehdä kestävämpi ja vähemmän haavoittuva, Regling arvioi Ylen haastattelussa.
 Reglingin mukaan EU:n komissio, Euroopan keskuspankki ja EVM ovat yksimielisiä: tarvitaan väline, jolla jäsenmaiden talouksia voidaan tarvittaessa vakauttaa.
 – Jäsenmaissa siihen suhtaudutaan ristiriitaisesti, mutta se tekisi euroalueesta vastuskykyisemmän ongelmille ja vahvistaisi euron kansainvälistä roolia, Regling sanoo.
 Toisin kuin esimerkiksi Ranskan valtiovarainministeriö, Regling ei käytä rahoitusvälineestä budjetti-sanaa. Hän puhuisi ennemmin uusiutuvasta rahastosta, josta valtio saa tukea kriisiin, mutta maksaa rahat takaisin toivuttuaan.
 Kyse ei siis olisi pysyvistä tulonsiirroista vaan riskinjakamisesta rajattuna aikana. Millainen järjestelmästä tulee, on vain suunnittelusta kiinni, Regling sanoo.
 – Malleja on useita, niistä pitäisi nyt keskustella tosissaan.
 "Pohjoiset maat voivat itse tarvita vielä tukea"
 Eurooppalainen talletussuoja tarkoittaisi sitä, että pankkien talousvaikeuksissa tallettajien rahat turvattaisiin yhteisesti. Nykyisin tallettajien suoja perustuu yksinomaan kansallisiin rahastoihin.
 Korvausten maksaminen halutaan siirtää EU-tasolle, jotta pankkien kaatuminen ei voisi syöstä yksittäistä jäsenmaata velkaongelmiin.
 Pohjoismaalaiset pankit ovat  vaatineet , että ensin pitää saada huonossa kunnossa olevat eurooppalaiset pankit kuntoon. Myös virallinen Suomi on halunnut odottaa, että eteläisempien EU-maiden pankkijärjestelmien riskejä saadaan pienennetyiksi ennen talletussuojan käyttöönottoa.
 Saksassa  yhteinen talletussuoja taas on alkanut saada varovaista tukea, kun uusia mahdollisia malleja sen toteuttamiseksi on tullut pöydälle.
 Regling sanoo ymmärtävänsä pohjoisten maiden pelkoja. Hänen mielestään päämäärän pitäisi kuitenkin kaikilla olla selvä, vaikka talletussuoja ei "vielä ensi vuonna" toteutuisikaan.
 – Pohjoiset maat ajattelevat tyypillisesti, että ne eivät tarvitse yhteistä talletussuojaa, mutta seuraavassa kriisissä saattavat kärsiä muut kuin etelän pankit.
 Hän ottaa esimerkiksi kotimaansa Saksan, joka joutui syytämään 60 miljardia euroa julkista rahaa pankkiensa pelastamiseen kymmenen vuotta sitten finanssikriisissä.
 – Saksa käytti enemmän rahaa kuin mikään muu EU-maa Espanjaa ja Irlantia lukuun ottamatta, Regling huomauttaa.
 Espanja ja Irlanti joutuivat kumpikin hakemaan EU-tukea rahoituskupliensa puhkeamisen jälkeen.

Paineet euroalueen yhteisvastuun lisäämiseksi kasvavat, pysyykö Suomi kannoissaan?


Miltei puoli miljoonaa autonomistajaa vaatii Volkswagenilta korvauksia oikeudenkäynnissä, joka alkoi maanantaina Braunschweigin kaupungissa Keski-Saksassa. Autonomistajien mukaan yhtiö on johtanut heitä harhaan vääristelemällä autojen päästötietoja.
 Uutistoimistojen mukaan Volkswagen on kiistänyt autonomistajien vaatimukset ja sanonut, ettei peukaloinnista ole koitunut autonomistajille haittaa.
 Ainakin 450 000 autonomistajan kanne on Saksan ensimmäinen ryhmäkanne. Sen mahdollisti hallituksen viime vuonna hyväksymä laki, jonka myötä kuluttajajärjestöt voivat käräjöidä kuluttajien puolesta. Samalla myös kuluttajien taloudelliset riskit oikeudenkäynnissä pienenevät.
 Kohu on maksanut autonvalmistajalle jo 30 miljardia euroa
 Saksan oikeudenkäynti on päästömittausskandaalin uusin vaihe. Volkswagen myönsi jo syyskuussa 2015, että se on manipuloinut dieselautojensa päästömittauksia.
 Autonvalmistaja on kertonut asentaneensa päästömittauksia manipuloineita ohjelmistoja 11 miljoonaan autoon maailmanlaajuisesti. AFP:n mukaan autoista 8,5 miljoonaa on Euroopassa ja 600 000 Yhdysvalloissa.
 Ohjelmistoa asennettiin myös Volkswagen Groupin valmistamiin Porcheihin, Audeihin, Seateihin ja Skodiin. Joidenkin autojen päästöt olivat todellisuudessa jopa 40 kertaa suuremmat kuin mittauksesta saadut tulokset, kertoo AFP.
 Sittemmin yhtiö on päivittänyt autoihin asennettuja ohjelmistoja.
 Yhtiön entisiä ja nykyisiä johtohahmoja syytetään markkinoiden vääristelystä. Skandaali on maksanut Volkswagenille jo 30 miljardia euroa. Eniten korvauksia on maksettu Yhdysvalloissa.
 Nyt Saksassa alkaneen oikeudenkäynnin pääkysymykset ovat, onko Volkswagen johtanut kuluttajia harhaan, millaisia seurauksia yhtiön toimilla on ollut kuluttajille ja kuuluuko yhtiön maksaa korvauksia.
 Jos autonomistajat voittavat oikeudessa, heidän pitää vielä palata käräjille hakemaan korvauksensa.
 Nyt alkaneen oikeudenkäynnin odotetaan kestävän vuosia.
 Lisää aiheesta:
 Deutsche Welle: German class action lawsuit over VW emissions begins
 Volkswagenin entinen toimitusjohtaja syytettynä Yhdysvalloissa – taustalla suuri päästöhuijausskandaali

Volkswagenin dieselskandaalia selvitellään jälleen oikeudessa – noin 450 000 autonomistajaa mukana Saksan ensimmäisessä ryhmäkanteessa


Summary: Suomessa enää pieni osa jätteestä päätyy kaatopaikalle, mutta riittäisikö pieni hillopurkki kokonaisen vuoden jätteille?

Pieni hillopurkki on täynnä kaatopaikkajätettä.
 Kalifornialainen  Bea Johnson  esittelee sitä yleisötilaisuudessa Rovaniemellä. Hillopurkkiin on sullottu hänen nelihenkisen perheensä vuoden aikana tuottama jätemäärä. Kuulostaa uskomattomalta ja herää kysymys, tarua vai totta?
 Zero waste -ideologian eli nollahukka-ajattelun kehittäjä Bea Johnson vakuuttaa, lasipurkin sisällä on heidän neljän hengen perheensä tuottama jätemäärä vuoden aikana.
 – Se ei ole niin vaikeaa kuin miltä näyttää. Totta kai se vie aikaa, että löytää tasapainon. Se tarjoaa erilaisia mahdollisuuksia, sinun täytyy vain löytää tasapaino, joka toimii sinulle. Se voi perustua dieettiin, uskontoon tai muuten elämäntapaan, kertoo Bea Johnson.
 Kalifornialaisperhe vaihtoi muun muassa wc-paperin kuivattuun sammaleeseen ja siirtyi pakkaamattomaan ruokaan.
 Zero waste -ideologian kehittäjä Bea Johnson. Pekka Viinikka / Yle
 Suomessa nollahukka-ajattelusta blogia kirjoittava  Otso Sillanaukee  vähentää omaa jätemääräänsä tekemällä itse pesuaineet ja deodorantit. Hän neuvoo aloittamaan vähäjätteisen elämän pienillä teoilla eli muun muassa luopumalla kertakäyttöisistä tavaroista.
 Näin pääset jätteettömyydessä vauhtiin: 1. Aloita pienistä arjen teoista: kieltäydy kertakäyttö- ja take away-astioista. Kanna mukanasi omaa termosmukia ja ruokailuvälineitä. 2. Valmista deodoranttisi tai pesuaineesi itse. 3. Osta ruokaa irtotavarana. 4. Älä osta muoviin pakattua. 5. Vähennä kulutustasi.
 Katso myös :  Näin vähennät jätteitäsi , Otso Sillanaukee Ylen aamu tv:n vieraana.
 Vähäinen jätemäärä ihmetyttää
 Rovaniemen Alakorkalon Residuumin kierrätyspuistoon saapuu ihmisiä tasaiseen tahtiin. Kyltteihin ja suuriin astioihin on tarkkaan merkitty jätteiden laatu, joita niihin voi jättää.
 Jätteiden kierrättäjissä Johnsonin perheen keräämä, hyvin pieni jätemäärä herättää ihmetystä.
 – Kuulostaa aika hullulta. Ei varmasti itseltä onnistuisi pääsy tuollaiseen määrään, ihmettelee rovaniemeläinen  Reima Halonen , joka on saapunut tuomaan jäteasemalle vanhoja auton öljyjä ja jarrunesteitä.
 – No vähän on vuodeksi kyllä, jos tuohon lasipurkkiin saatu kaikki mahtumaan. Siinä on täytynyt kyllä kierrättää kaikki ylimääräinen, jos tuohon on pystynyt, katselee kuvaa mietiskellen  Jari Kivimäki , jonka peräkärryssä on jätelaitokselle kertynyttä rakennusmateriaalia.
 Pieni osa jätteestä päätyy enää kaatopaikalle
 Suomalaiset tuottavat vuosittain kotitalousjätettä hieman yli 340 kiloa henkeä kohden. Se on Euroopan keskitasoa, niin jätteettömyydessä kuin kierrätyksessä.
 Kotitalousjätteeseen lasketaan kuuluvaksi biojäte, paperi, pahvi, muovipakkaukset, puutarhajäte, vaaralliset jätteet, sähkölaitteet ja sekajäte.
 – Nyt enää pieni määrä, meidän alueella neljä prosenttia ja koko Suomessa yksi prosentti menee kaatopaikalle. Yli 50 prosenttia poltetaan energiaksi ja reilut 40 prosenttia hyödynnetään materiaalina.
 – Hyötymateriaalin käyttöä tulisin nostaa yli 55 prosenttiin, joka on tavoite vuoteen 2025 mennessä, laskee tiedottaja  Maria Aro  Napapiirin Residuumista.
 Viisi avainsanaa jätteettömyyteen
 Bea Johnson kiertää puhumassa jätteettömyydessä eri puolilla maailmaa. Zero waste -ideologiassa on tärkeysjärjestyksessä viiden kohdan sääntö: kieltäydy, karsi, käytä uudelleen, kierrätä ja kompostoi.
 – Jos pelkästään kompostoit ja kierrätät paljon, silloin et huomioi kuinka paljon todellisuudessa kotiisi kertyy jätettä, toteaa Be Johnson.
 Napapiirin Residuumin tiedottaja Maria Aro on samaa mieltä Bea Johnsonin kanssa. Sama asia tiedostetaan jätelaitoksissa.
 – Tavallaan siinä on samat periaatteet, joita jätehuollossa pitäisi muutenkin noudattaa. Paras jäte on syntymätön jäte eli jätteen syntymistä pitäisi välttää.
 Rovaniemen Alakorkalon kierrätyspuistosta lähti viime vuonna poltettavaksi 26 ja puoli miljoonaa kiloa kotitalouksien, laitosten ja yritysten jätteitä. Rovaniemeltä lähtee joka arkipäivä Ouluun poltettavaksi kaksi täysperävaunurekallista jätettä.
 Yhdysvaltalainen zero waste -ideologia on kerännyt runsaasti jäseniä eri puolilla maailmaa, varsinkin nuoria.
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Kulutusjuhlaa viettänyt kauppatieteen opiskelija pani elämänsä uusiksi – Nyt hän tekee deodoranttinsakin itse, jotta ei tuottaisi yhtään muovia
 Dumppaa nämä 5 kertakäyttöistä tavaraa arjessasi – vanhanajan metallinen partahöylä tekee paluuta
 Luulitko, että kompostisi olisi ekoteko? Asia voi olla juuri päinvastoin, sillä laiskalla hoidolla siitä tulee päästölähde

Uskomaton teko: Vuoden jätteet hillopurkissa – jätteetön elämäntapa vaatii paljon työtä, tässä 5 yksinkertaista vinkkiä alkuun pääsemiseksi


Summary: Kruununprinssi Mohammad bin Salman sanoo ottavansa vastuun sauditoimittaja Jamal Khashoggin kuolemasta mutta kiistää määränneensä sen.

Saudi-Arabian kuningashuoneelle toimittaja  Jamal Khashoggin  tappaminen on edelleen vain erehdys.
 Kruununprinssi Mohammad bin Salman puhui tappamisesta, ei murhasta, haastattelussa, joka esitetiin eilen sunnuntaina yhdysvaltalaisen tv-kanava CBS:n  60 Minutes  –ohjelmassa.
 –Khashoggin tappaminen oli erehdys ja johtajana otan siitä vastuun. Rikoksen tekivät saudihallinnon työntekijät. Vastaisuudessa minun on toimittava niin, ettei tällaista tapahdu enää uudestaan.
 Kruununprinssi puhui nyt asiasta ensimmäisen kerran länsimedialle.
 Sauditoimittaja Jamal Khashoggi työskenteli yhdysvaltalaisen Washington Postin kolumnistina. Ali Haider / EPA
 Keskiviikkona, lokakuun 2. päivänä tulee kuluneeksi tasan vuosi siitä, kun toimittaja Khashoggi uskaltautui Saudi-Arabian konsulaattiin Istanbulissa järjestääkseen paperit avioitumistaan varten.
 Washington Postin kolumnistina toiminut Khashoggi oli hyvin perillä Saudi-Arabian sisäpolitiikasta ja kuningashuoneen yksinvaltaisesta hallinnosta. Hän analysoi sitä kansainväliselle yleisölle tavalla, joka ei sopinut kuningashuoneelle.
 Saudi-Arabiassa tiedonvälitys on tiukasti valtion valvonnan alla. Kuningashuoneen ja sen ratkaisujen julkinen arvostelu on ehdottomasti kielletty.
 Turkin ja Yhdysvaltojen tutkimuksissa  selvisi, että Khashoggi tapettiin konsulaatissa ja hänen paloiteteltu ruumiinsa hävitettiin. Tutkijat sanovat kruununprinssin tilanneen murhan, sillä yksinvaltaisessa kuningashuoneessa sellaista ei voi tapahtua ilman ylimmän johdon hyväksyntää.
 Saudi-Arabia on sittemmin myöntänyt tapahtumien kulun. Taposta on asetettu syytteeseen yksitoista ihmistä. Oikeutta käydään paikallisten lakien mukaan suljettujen ovien takana. Ketään ei ole tuomittu.
 "En voi tietää miljoonien hallinnon työntekijöiden toimista"
 Kruununprinssi Mohammad bin Salmanin asenne CBS:n haastattelussa oli ylimielinen, kun toimittaja  Norah O'Donnel  kysyi, kuinka kruununprinssi ei tiennyt konsulaattiin valmistellusta operaatiosta.
 Kruununprinssi vastasi kysymällä, kuinka voisi olla tietoinen kolmen miljoonan saudihallinnossa työskentelevän ihmisen toimista ja ajatustenkulusta.
 – On mahdotonta, että he kaikki lähettäisivät päivittäin raportteja saudihallinnon toiseksi korkeimmalle henkilölle, hän kuittasi.
 Turkin oikeuslääketieteellinen poliisi tutkimassa Saudi-Arabian konsulaattia Istanbulissa 16.lokakuuta 2018. Sedat Suna / EPA
 Mohammad bin Salman myös sivuutti lyhyesti toimittajan kommentin, että Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n mukaan kruununprinssi oli suurella todennäköisyydellä murhan tilaaja.
 – Jos tällaista tietoa on, he voivat toimittaa sen minulle.
 Kruununprinssi kiisti, että yksittäinen toimittaja olisi uhka Saudi-Arabialle.
 Hänen mukaansa Saudi-Arabiaa uhkaavat pikemmin sellaiset rikokset, joita tehdään sauditoimittajia kohtaan.
 "Lakeja noudatetaan kunnes niitä muutetaan"
 CBS:n toimittaja otti esiin myös viime vuoden toukokuussa pidätettyjen naisaktivistien aseman.
 Saudi-Arabia pidätti kymmenkunta naista, jotka olivat pitkään vaatineet naisille oikeutta ajaa autolla. Pidätykset tapahtuivat vain muutama viikko ennen kuin kruununprinssi Mohammad bin Salman antoi naisille ajo-oikeuden.
 Julkisuuteen vuotaneiden tietojen mukaan ainakin osaa naisista on kidutettu ja pahoinpidelty seksuaalisesti. Heidän vapauttamiselleen on asetettu ehtoja, joihin naiset eivät ole suostuneet.
 Tässäkin asiassa kruununprinssi vetäytyi Saudi-Arabian lainsäädännön taakse.
 – Nykyisiä lakeja noudatetaan, kunnes niitä muutetaan, hän sanoi.
 Hän ohitti toimittajan kysymyksen, tukeeko hän itse asiassa naisten oikeuksien lisäämistä. Mohammed bin Salman väitti kärsivänsä näin kapea-alaisesta tulkinnasta, mutta ei selvittänyt kantaansa tämän enempää.
 Kiristyvät välit Iranin kanssa voivat laajentua sodaksi
 Haastattelu alkoi ajankohtaisimmalla aiheella, kysymyksillä Persianlahden kiristyneestä tilanteesta.
 Kruununprinssi Mohammad bin Salman sanoi olevansa yhtä mieltä Yhdysvaltain ulkoministerin  Mike Pompeon  kanssa siitä, että  iskut Saudi-Arabian öljyntuotantolaitoksia kohtaan syyskuun 14. päivänä  olivat sotatoimi, joihin todellinen syyllinen on Iran.
 Saudi-Arabian Abqaiqissa sijaitsevaan Aramcon öljynjalostamoon iskettiin drooneilla 14. syyskuuta. AFP
 Iran on kieltänyt olleensa millään tavalla osallisena iskuihin, jotka sen tukemat Jemenin huthi-kapinalliset ovat ottaneet nimiinsä.
 Kruununprinssin mielestä iskujen tekijä on toiminut täydellisen typeryyden vallassa ilman strategista suunnitelmaa.
 – Tässä ei isketty Saudi-Arabian öljyteollisuuden ytimeen vaan maailmantalouden keskukseen, hän tulkitsi tuhojen vaikutuksia.
 Drooni- ja ohjusiskujen takia Saudi-Arabia joutui pudottamaan päivittäisen öljyntuotantonsa puoleen. Se vastaa viittä prosenttia maailman öljyntuotannosta.
 Kruununprinssi Mohammad bin Salman varoitti, että jos kansainvälinen yhteisö ei saa Irania kuriin, öljyn hinta voi nousta käsittämättömän korkeaksi.
 Kruununprinssi painotti kuitenkin, että Iranin kanssa pitäisi mieluummin päästä neuvotteluratkaisuun kuin joutua sotaan.
 – Rauhanomainen ratkaisu on paljon parempi kuin sotilaallinen, sillä sota Saudi-Arabian ja Iranin välillä voisi johtaa maailmantalouden romahtamiseen.
 Haastattelulla ollut jo kansainvälisiä vaikutuksia
 Kruununprinssin haastattelun tultua julki öljyn hinta laski maanantaina hitusen, runsaan prosentin verran. Analyytikot rauhoittuivat hieman, kun kuulivat Saudi-Arabian johdon lausuvan sanoja rauhanomaisen ratkaisun puolesta.
 Samaan aikaan ranskalainen luottoluokituslaitos Fitch pudotti Saudi-Arabian luokitusta yhden pykälän maan geopoliittisen ja sotilaallisen riskinnousun takia. Luottoluokitus oli A+ ja on nyt A.
 Lue myös:
 Sauditoimittaja Khashoggi oli monikasvoinen – eliittisuvun poika kulki maailmalla Afganistanista Yhdysvaltoihin mutta maksoi lopulta hengellään kuningashuoneen arvostelusta
 Ulkolinja: Saudinaisten pako (Yle Areena)

Saudi-Arabian kruununprinssi selitti ensimmäistä kertaa toimittajamurhaa länsimedialle: En voi tietää hallinnon miljoonien työntekijöiden toimista


Summary: Vihtonen tuotti TV2:lle muun muassa Poliisi-TV:tä sekä poliisi- ja turvallisuusaiheisia Tietoiskuja.

Yleisradion entinen toimittaja ja tuottaja  Seppo Vihtonen  on kuollut. Hän menehtyi tänään maanantaina Tampereella pitkäaikaisen sairauden uuvuttamana 81-vuotiaana.
 Vihtonen aloitti Ylen palveluksessa vuonna 1967. Kolmenkymmenen vuoden ajan hän toimi Ylellä lukuisissa eri tehtävissä.
 Vihtonen tuotti TV2:lle muun muassa turvallisuusaiheisia Tietoiskuja, joissa valistettiin suomalaisia muun muassa liikenteen, viinan ja perheväkivallan vaaroista. Tietoiskuissa kannustettiin lisäksi ostamaan suomalaisia tuotteita ja suosimaan kotimaan matkailua.
 Vihtonen oli myös Poliisi-TV:n ensimmäinen tuottaja.

Ylen pitkäaikainen toimittaja ja tuottaja Seppo Vihtonen on kuollut


Summary: Palmuöljy on miljardibisnes, joka työllistää yksin Indonesiassa miljoonia ihmisiä.

Uhanalaisten orankien suojelualueelta laittomasti tuotettua palmuöljyä on päätynyt suuryrityksille, kuten Nestlelle ja Unileverille, sanoo yhdysvaltalainen ympäristöjärjestö.
 Rainforest Action Network -järjestön mukaan maailman suurimpiin lukeutuvat palmuöljy-yhtiöt Golden Agri-Resources (GAR) sekä Musim Mas ovat ostaneet öljyä tuotantolaitokselta, jonka raaka-aineet ovat peräisin hämäristä oloista.
 Kyseessä on yksityisomisteinen laiton viljelmä Sumatran saarella Indonesiassa alueella, jossa sijaitsee yksi maailman suurimmista orankien luonnonsuojelualueista. Ympäristöjärjestön mukaan viljelmä on ”orankien maailman pääkaupungiksi” kutsutun suojelualueen sisällä.
 Jäljet johtavat suuryrityksiin
 Ympäristöjärjestön mukaan palmuöljy-yritykset ovat joko suoraan tai välittäjien kautta toimittaneet orankialueella tuotettua palmuöljyä myös muille suurille elintarvikealan yrityksille kuten suklaavalmistajat Mars ja Hershey, makeisvalmistaja Mondelez International, elintarvikeyhtiö General Mills sekä murojätti Kellogg’s.
 GAR ja Musim Mas eivät uutistoimisto Reutersin mukaan ole vahvistaneet, mille yrityksille ne toimittavat palmuöljyä. GARin mukaan sen käyttämät tuotantolaitokset eivät hanki palmuöljyä luonnonsuojelualueelta. Yritykset ovat Reutersin mukaan kiistäneet hankkineensa alueella tuotettua palmuöljyä, ainakaan tietoisesti, ja korostaneet, että ne tarkkailevat hankkimansa öljyn tuotantoketjua.
 Ympäristöjärjestö alkoi seurata palmuöljyn toimitusketjua Sumatralla noin vuosi sitten. Järjestön mukaan luonnonsuojelualueelta on raivattu sademetsää vuonna 2013 ja se on korvattu laittomasti öljypalmulla. Näiltä viljelmiltä on järjestön mukaan viety raaka-ainetta aivan luonnonsuojelualueen kupeessa sijaitseviin kahteen tuotantolaitokseen, jotka molemmat toimittavat jutussa mainituille palmuöljy-yhtiöille.
 Kallis kauppakiista
 Indonesia on yksi maailman suurimmista palmuöljyn tuottajista. Indonesia ja naapurivaltio Malesia tuottavat 85 prosenttia kaikesta maailmassa käytetystä palmuöljystä.
 Palmuöljy on myös aiheuttanut kauppakiistan Euroopan unionin ja Indonesian välille sen jälkeen kun unioni ilmoitti päätöksestään  lopettaa palmuöljyn käytön biopolttoaineiden raaka-aineena  vuoteen 2030 mennessä.
 Indonesia uhkaili nostavansa vastineeksi eurooppalaisten maitotuotteiden tuontitulleja.
 Maailman toiseksi suurin palmuöljyvalmistaja Malesia on ilmoittanut, että se saattaa hankkia uudet hävittäjät Kiinasta eurooppalaisten valmistajien sijaan palmuöljyblokin takia. Kyseessä on arviolta  kahden miljardin dollarin arvoiset kaupat .
 Työntekijä kerää öljypalmun hedelmiä Indonesiassa marraskuussa vuonna 2018. AOP
 Käytetään kaikkialla margariinista saippuaan
 Palmuöljy on yksi maailman käytetyimmistä syötäväksi kelpaavista kasviöljyistä. Sitä käytetään laajalti eri tuotteissa margariinista saippuaan ja suklaaseen. Kosmetiikka- ja ruokatuotteiden lisäksi sitä on käytetty muun muassa biopolttoaineiden raaka-aineena. Useiden miljardien dollarien arvoinen teollisuudenala työllistää yksin Indonesiassa miljoonia ihmisiä.
 Monikäyttöinen öljy on päätynyt viime vuosina tarkan syynäyksen ja julkisen tarkastelun kohteeksi. Ympäristöjärjestöjen mukaan palmuöljyn viljely kiihdyttää metsäkatoa ja että viljelmien alta on kaadettu muutaman vuosikymmenten aikana laajoja sademetsäalueita, joilla asuu orankeja ja muita uhanalaisia lajeja.
 Villieläinten asuinala kutistuu
 Metsää raivataan viljelymaaksi myös polttamalla. Kriitikoiden mukaan tämä aiheuttaa valtavia hiilidioksidipäästöjä ilmakehään ja voimakkaita savusumuja asuinalueille.
 Indonesiassa on aloitettu viljelijöiden opetusohjelmia, joissa kerrotaan metsien polttamisen vaaroista. Kuluneen 50 vuoden aikana arviolta kahden Saksan kokoinen alue sademetsää on kaadettu, poltettu tai vahingoitettu.
 Sumatran saarella orankien asuinolot kutistuvat. Kansainvälisen metsätutkimuslaitoksen johtaja  Robert Nasi  kertoo Reutersin haastattelussa, että Rawa Singkil Wildlife Reserve -suojelualueella on käynnissä ”hidas mutta jatkuva eroosio”.
 – Pelkona on se, että jos tilanne jatkuu, orangit jäävät eristyksiin metsäsaarekkeelle viljelymaiden meren keskelle, Nasi sanoi Reutersin mukaan.
 Lue myös :
 Ympäristökatastrofi on jälleen lähellä Indonesiassa – maastopalot roihuavat sellupuun ja palmuöljyn tuotantoalueilla

Uhanalaisten orankien suojelualueella tuotettua palmuöljyä on saatettu myydä suuryrityksille, väittää ympäristöjärjestö


Summary: Jäävuori on pinta-alaltaan vajaat 1600 neliökilometriä ja on suurin irronnut pala 50 vuoteen.

Etelämantereesta on irronnut suurin jäävuori viiteen vuosikymmeneen,  kertoo BBC .
 D28-jäävuoreksi kastetun jättijäämöykyn koko on 1 636 neliökilometriä. Se on lähes saman kokoinen kuin Skotlannin isoin saari Skye.
 Jäämöykyn valtava koko merkitsee, että sitä on tulevaisuudessa seurattava jatkuvasti, koska se saattaa aiheuttaa vaaraa laivaliikenteelle.
 Jäävuori irtosi Ameryn hyllystä, joka on Etelämantereen kolmanneksi suurin jäähylly.
 D28 jäi kuitenkin vielä kauaksi 1960-luvulla Ameryn hyllystä irronneesta jäävuoresta, jonka koko oli peräti 9 000 neliökilometriä.
 Tutkijat ovat pitkään tarkkailleet Ameryn hyllyä ja sanoneet, että siitä pian irtoava jäävuori muistuttaa lapsen "heiluvaa hammasta".
 BBC:n tiedetoimittaja  Jonathan Amos  kirjoittaa Twitterissä, että nyt irronnut jäävuori on pikemminkin "kulmahammas" verrattuna ""heiluvaan hampaaseen".
 Tutkijoiden mukaan jäävuoren irtoaminen oli odotettavissa, eikä se suoraan liity ilmastonmuutokseen.
 Jäävuoresta kertoi Suomessa aiemmin  Iltalehti.

Jättimäinen jäävuori irtosi Etelämantereesta


Juontaja ja yrittäjä  Anne Kukkohovi  avaa huomenna julkaistavassa elämäkertateoksessaan lapsuuttaan, jota varjostivat isoveljen ongelmat. Kun vanhemmat joutuivat keskittämään kaiken huomionsa Annen veljeen, jäi Annen tehtäväksi selviytyä yksin.
 – Kuljin yksin jo neljävuotiaana tarhaan ja hain myös kaverin matkalla mukaan, kun hän ei uskaltanut kulkea sinne itse. Äiti ja isä joutuivat keskittymään veljeni ongelmiin ja minä ikään kuin kasvatin itse itseni siinä sivussa. Keksin itselleni kotiintuloaikoja, koska huomasin, että muillakin lapsilla on sellaisia, Kukkohovi kertoo Puoli seitsemän -ohjelmassa.
 Anne Kukkohovi ajattelee, että veljen kohtalolla on ollut hyvin paljon merkitystä siihen, millainen hänestä kasvoi aikuisena.
 – Jukan (veljen) kuoleman jälkeen halusin olla vanhemmilleni todella kiltti, koska en halunnut aiheuttaa heille lisää huolta ja sitten samaan aikaan tein kaikkea mitä vain keksin.
 Hän ei syytä vanhempiaan siitä, että jäi niin yksin.
 – Ymmärrän täysin, että he olivat todella kovassa paikassa. Vielä kun olin tyttö, niin koin, että mitä vähemmän aiheutan huolta, sitä paremmin äiti ja isä voisivat. Itse en voinut tietenkään hyvin.
 Töillä hankituilla rahoilla 14-vuotiaina Kreikan-lomalle ilman vanhempia
 Omatoiminen, nuori Anne Kukkohovi onnistui hankkimaan jo 13-vuotiaana itselleen töitä. 14-vuotiaana hän matkusti kaksin samanikäisen kaverinsa kanssa Kreikan-lomalle.
 Kukkohovi kertoo kirjassaan, että vaikka vanhemmat yrittivät estää reissun, ei rajojen asettamisella ollut siinä kohtaa enää mitään vaikutusta.
 – Ilmoitusluonteisesti kerroin vanhemmilleni, että olen lähdössä bailaamaan Kreikkaan.
 Kukkohovi kertoo jännittävänsä sitä, miten tuore kirja otetaan vastaan. Hän toivoo, että hänen tapansa kertoa vaikeistakin asioista avoimesti rohkaisisi myös muita ihmisiä puhumaan.
 – Toivon, että voisin avoimuudellani antaa muille vertaistukea, ja haluaisin kannustaa myös muitakin kertomaan vaikeista asioista, joista he ovat päässeet yli.
 Anne Kukkohovi Puoli seitsemän -ohjelman vieraana:

Anne Kukkohovi joutui itsenäistymään liian varhain: "kävelin päiväkotiin yksin 4-vuotiaana ja keksin kotiintuloaikoja"


Yhdysvalloissa demokraattien presidentinvaaliehdokkuutta havitteleva senaattori  Bernie Sanders  on perunut terveysongelmien vuoksi kampanjatilaisuutensa toistaiseksi.
 78-vuotias Sanders joutui tiistaina sairaalahoitoon rintakipujen vuoksi. Hänellä todettiin tukos valtimosuonessa.
 Sandersin kampanjaorganisaatiosta kerrotaan, että senaattori voi hyvin, mutta lepää joitakin päiviä.

USA:n presidenttikisassa kilpaileva senaattori Sanders sairaalahoitoon – kampanjatilaisuudet peruttu toistaiseksi


Summary: Yle seuraa hetki hetkeltä presidenttien yhteistä tiedotustilaisuutta Valkoisen talon puutarhasta.

Presidentti  Sauli Niinistö  tapaa illalla Suomen aikaa Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  Valkoisessa talossa.
 Johtajat lounastavat, jonka jälkeen Valkoisen talon puutarhassa järjestetään presidenttien yhteinen lehdistötilaisuus iltayhdeksältä Suomen aikaa. Yle seuraa tässä artikkelissa hetki hetkeltä lehdistötilaisuutta. Tilaisuutta voi seurata suorana myös tämän artikkelin yläikkunasta.
 Lehdistötilaisuudesta odotetaan tiivistunnelmaista, sillä Washingtonissa kuohuu kongressin Trumpista käynnistämän virkasyytetutkinnan takia.
 Noin kello 22.00 Suomen aikaa Niinistön on määrä pitää oma lehdistötilaisuus suomalaistoimittajille.
 Lue myös:
 "Suomi kiinnostaa Yhdysvalloissa enemmän kuin koskaan" – Trumpin hallinnon asiantuntija odottaa Niinistön vierailun tiivistävän turvallisuusyhteistyötä
 Presidentti Trump arvostelee virkarikostutkintaansa: "Tämä on vallankaappaus"
 Toimittajalta: Trumpin virkarikostutkinta on Washingtonin mutapainia, josta Suomikin voi kärsiä

Katso suorana: Niinistö tapaa Trumpin Valkoisessa talossa


Summary: Väkivallanteko tapahtui kokonaisuudessaan luokkahuoneessa. Poliisin mukaan kaikkiaan luokassa oli "toistakymmentä" ihmistä.

Ylen tietojen mukaan Kuopion kouluiskun kuolonuhri on nuori ukrainalaissyntyinen nainen. Uhri asui Kuopiossa puolisonsa kanssa ja opiskeli Savon ammattiopistossa. Yle on saanut tiedoille vahvistuksen kahdesta eri lähteestä, mutta keskusrikosrikospoliisi ei vielä vahvista uhrin henkilöllisyyttä, ikää tai syntyperää.
 Kouluhyökkäyksessä Savon ammattiopiston tiloihin kauppakeskus Hermanissa eilen kuoli yksi ihminen ja kymmenen loukkaantui. Yle seuraa tapausta ja tarjoaa siitä tuoreimmat tiedot hetki hetkeltä  täällä.
 Seitsemän uhreista naisia
 Kuopion yliopistollinen sairaala KYS kertoi keskiviikkona aamulla, että kaksi vakavimmin loukkaantunutta on tehohoidossa ja heidän tilansa on vakaa. Toinen heistä on iskusta epäilty tekijä. Osastohoidossa on neljä lievemmin loukkaantunutta potilasta, joilla on leikkaushoitoa vaativia vammoja. Neljä loukkaantunutta on päässyt sairaalasta kotiin.
 Kuopion yliopistollisen sairaalan johtajaylilääkäri  Antti Hedmanin  mukaan uhrit ovat iältään 15–50-vuotiaita. Seitsemän heistä on naisia. Keskusrikospoliisi ei vahvista loukkaantuneiden sukupuolta, ikää tai henkilöllisyyttä tässä vaiheessa.
 Loukkaantuneilla on viiltohaavoja, jotka syntyivät, kun he olivat yrittäneen puolustautua tekijältä. Potilailla on viiltovammojen lisäksi murtumia.
 Loukkaantuneiden joukossa on myös epäiltyä kahdesti ampunut poliisi. Useiden silminnäkijähavaintojen mukaan yksi loukkaantuneista on ammattiopiston opettaja.
 Kaikki luokkahuoneessa olleet vaarassa
 Iskun epäilty tekijä on vuonna 1994 syntynyt Siilinjärveltä kotoisin oleva mies. Hän on Savon ammattiopiston opiskelija. Poliisi ei vielä kommentoi, ovatko epäilty ja uhri olleet tekemisissä muutoinkin kuin opinnoissa.
 Keskusrikospoliisin mukaan ammattiopiston luokassa oli läsnä "toistakymmentä" ihmistä. Väkivallanteko kookkaalla teräaseella tapahtui kokonaisuudessaan luokkahuoneessa, ja kaikki haavoittuneet olivat tekohetkellä luokassa.
 Poliisin mukaan kaikki luokassa olleet olivat tilanteessa vaarassa. Luokkahuoneessa olleet liiketalouden opiskelijat olivat aloittaneet opintonsa tänä syksynä.
 Lue lisää:
 Nämä kuusi asiaa Kuopion koulusurmasta tiedetään: Tekijä vasta-aloittanut opiskelija aseenaan sapeli, KRP pyytää kaikkia mahdollisia vihjeitä
 Poliisi Kuopion kouluhyökkäyksestä: Teko on epäillyn taustaan nähden yllättävä – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Koulusurman jälkeinen aamu on ollut oppilaitoksella erittäin raskas – johtaja: "Ihmisillä on suuri tarve puhua ja jakaa tunteita"
 Kuopion koulusurma: ainakin näihin 4 kysymykseen haetaan nyt vastauksia

Tämä Kuopion koulusurman uhreista tiedetään: kuolonuhri asui Kuopiossa miehensä kanssa, loukkaantuneista liki kaikki naisia


Länsi-Uudenmaan poliisi ilmoittaa ottaneensa yhden henkilön haltuunsa yhteisoperaatiossa pelastuslaitoksen kanssa Espoossa.
 Useita poliisin partioita ja pelastuslaitoksen yksiköitä on osallistunut tehtävään Espoon Kuninkaantiellä.
 Operaatio tehtiin Kuninkaantie 42:ssa. Osoitteessa sijaitsee Diakonissalaitoksen Hoivan Kuninkaankallion asumisyksikkö.
 Poliisi on luvannut tiedottaa tapauksesta lisää pian.

Poliisi otti talteen yhden henkilön operaatiossa Espoossa


Summary: Muraalin on toteuttanut keskelle peltomaisemaa Sobekcis-nimellä kulkeva serbialainen taiteilijakaksikko.

Salossa Turunväylälle on valmistunut kokonaisen ladon kattava taideteos-muraali.
 Muraalin on toteuttanut keskelle peltomaisemaa Sobekcis-nimellä kulkeva serbialainen taiteilijakaksikko  Ivan  ja  Nikola Gajic . Muraali valmistui Salon Inkereentielle osana Upeart Festival 2019 -tapahtumaa ja muraalissa oli mukana myös muun muassa Salon kaupunki ja Inkereen kartano.
 Taideteos valaistaan pysyvästi uusiutuvalla energialla, kertoo Upeart tiedotteessaan.
 Neljättä kertaa järjestettävä Upeart Festival 2019 -taidetapahtuma tuo syksyn aikana julkisia taideteoksia useisiin kaupunkeihin ympäri Suomea.

Lato maalattiin taideteokseksi – kaupungeissa jo tutuksi tullut muraali valmistui Salossa keskelle peltoja