Summary: Ulkoministeriön sekoittanut kiista rautalankaversiona, olkaa hyvä.

Suomen media tohisee toista viikkoa Syyrian al-Holin leirillä olevien suomalaisten palautusoperaatiosta ja ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) toiminnasta asian suhteen.
 Ihmetteletkö edelleen mistä jupakassa on kyse, mutta et enää viitsi kysyä?
 Tämä juttu on sinua varten.
 Keitä kiista siis koskee?
 Suomessa käyty kiista koskee Syyrian al-Holin pakolaisleirillä olevia suomalaisia, ja sitä mitä heille pitäisi tehdä.
 Al-Holin leirillä on noin 70 000 ihmistä. Suurin osa heistä on päätynyt leirille tänä vuonna Isiksen valtaamilta alueilta terroristijärjestön luhistumisen jälkeen.
 Leirin asukkaista lähes kaikki ovat naisia ja heidän lapsiaan. Valtaosa on kansalaisuudeltaan syyrialaisia ja irakilaisia. Noin 11 000 on muista maista. Heidät on eristetty leirillä omaan, suljettuun osaansa.
 11 000 ulkomaalaisen joukossa on Ylen tietojen mukaan noin 40 suomalaista, joista noin 30 on lapsia ja loput naisia.  Lapsien joukossa on orpoja .
 Miksi pakolaisleirin asukkaat pitäisi evakuoida?
 Leirillä on keväästä lähtien ollut meneillään humanitäärinen kriisi. Leiri on rakennettu alun perin 10 000 ihmistä varten ja asukkaita on nyt noin 70 000. Leirillä on pulaa ruuasta, puhtaasta vedestä, lääkkeistä ja muusta huollosta. Lapsia on kuollut ripuliin ja muihin tauteihin.
 Leirillä on myös vakava  turvallisuusongelma . Leirin asukkaat ovat tappaneet toisiaan. Myös hyökkäyksistä leirin vartijoita vastaan on raportoitu. Leiriä hallinnoivien Syyrian kurdien mukaan heidän resurssinsa eivät riitä takaamaan leirin turvallisuutta.
 Lisäksi leirillä olevat ovat vaarassa radikalisoitua entisestään. Yhdysvaltain asevoimien mukaan edelleen aktiivinen Isis pyrkii rekrytoimaan uusia jäseniä leirin kautta.
 Jos tilanne on näin paha, miksei Suomi hae kansalaisiaan pois?
 Mahdollisesti merkittävin syy on se, että leirillä olevien evakuointi on poliittisesti hyvin kiistanalainen päätös. Merkittävä osa suomalaisista  ei hyväksy Isis-leirillä olevien suomalaisten palauttamista .
 Kielteinen asenne kohdistuu etenkin leirillä oleviin aikuisiin naisiin. Lähes puolet suomalaisista hyväksyisi lasten palauttamisen äitiensä kanssa tai ilman vanhempiaan.
 Ylen kesäkuussa tekemän kyselyn mukaan alle neljäsosa suomalaisista hyväksyy leirin naisten ja lapsien palauttamisen. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Palautusten vastustus johtuu siitä, että leirillä olevien epäillään toimineen väkivaltaisen ja fanaattisen terroristijärjestö Isisin hyväksi, tai radikalisoituneen leirillä ollessaan. Heidän siis  epäillään olevan turvallisuusuhka .
 Osa leirillä olevista ei mahdollisesti halua palata kotimaahansa. Esimerkiksi yksi  Ylen haastattelemista leirillä olevista suomalaisista  sanoi menevänsä "mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen".
 Tässä kohtaa on hyvä muistaa, että islamistisen ideologian kritisoiminen voi olla leirillä vaarallista Isiksen vaikutusvallan vuoksi.
 Kolmas syy palautusten jähmeyteen on se, että leirillä olevien ihmisten palauttaminen on alueen turvallisuustilanteen vuoksi hyvin vaikeaa.
 Ja lopuksi, operaatio on mahdollisesti laillisesti kyseenalainen.
 Jos naisten palauttaminen on riski, miksei edes lapsia haeta pois?
 Tähän on pari syytä:
 Leirillä olevien lasten vanhemmat eivät salli lastensa kotiuttamista vasten tahtoaan. Tämä olisi mahdollisesti myös lastensuojelulain vastaista.
 Lasten erottaminen vanhemmistaan voisi olla perusteltua esimerkiksi silloin, jos lapsen vanhempaa epäillään rikoksesta ja pidetään tämän vuoksi ulkomailla vangittuna. Tässä tilanteessa lapsen tuominen Suomeen ilman vanhempaansa voisi olla lapsen edun mukaista.
 Leirillä olevat suomalaiset eivät ole tässä tilanteessa. Leiriä valvovien Syyrian kurdien viesti on ollut, että  länsimaiden on haettava kansalaisensa pois, ja perhekunnittain . Kurdit eivät halua, että länsimaat hakevat vain alaikäiset ja jättävät näiden vanhemmat kurdien ongelmaksi.
 Hallituksen ja ministeriöiden virkatoimien lainmukaisuutta valvovan  oikeuskansleri Tuomas Pöystin mukaan  tässä poikkeuksellisessa tilanteessa on "erittäin vaikea pitää laillisuusvalvonnallisesti moitittavana" pelkkien lasten kotiuttamista, vaikka huoltaja ei antaisi tähän suostumusta. Pöysti kuitenkin huomauttaa, että menettely on poikkeuksellinen, ja tämä voisi aiheuttaa lapselle lisää kärsimystä.
 Tästä syystä pelkkien lasten evakuoinnin sijaan on todennäköisempää, että lapset pyritään tuomaan Suomeen äiteineen, ja mahdolliset huostaanottopäätökset tehtäisiin tämän jälkeen.
 Miten ulkoministeri Pekka Haavisto liittyy asiaan?
 Ulkoministeri Haavisto koki, että Suomen velvollisuus on toimittaa turvaan vähintäänkin al-Holin leirillä olevat suomalaiset lapset, jotka ovat syyttömiä ahdinkoonsa.
 Suomen ministeriöt ovat valmistautuneet suomalaisten palauttamiseen kesästä lähtien. Tätä valmisteltua suomalaisten palauttamista on kutsuttu ministeriöissä ja myös julkisuudessa "operaatio korveksi".
 Syksyllä suunnittelu muuttui passiivisesta varautumisesta aktiivisemmaksi yritykseksi hakea suomalaisia pois leiriltä.
 Suomessa julkisuudessa käyty keskustelu koskee suurelta osin mahdollisia ongelmia, joita ulkoministeri Haaviston toiminnassa on asiassa ollut.
 Onko Haaviston toimissa sitten jokin ongelma?
 Juuri tätä nyt pohditaan.
 Haavistoa koskevissa syytöksissä on kyse kolmesta kysymyksestä. Ensimmäinen kysymys on se,  onko Haavisto painostanut ulkoministeriön virkamiehiä tekemään laittomia päätöksiä?
 Ulkoministeriön konsulipäällikkö  Pasi Tuomisen  mukaan näin on tapahtunut. Haavisto antoi Tuomiselle 18. lokakuuta ohjeistuksen siitä, miten palauttamisen suhteen tulee menetellä.
 Tuominen kieltäytyi edistämästä asiaa Haaviston ohjeistuksen mukaan. Tuominen  epäili jopa saavansa vankeustuomion , jos alkaisi edistää lasten tuomista Suomeen virkatyönä, ilman poliittista päätöstä.
 Tuomisen kieltäydyttyä Haavisto otti al-Holiin liittyvät konsulitehtävät pois Tuomiselta ja antoi ne nimeämälleen väliaikaiselle al-Holin erityisedustajalle. Hieman tämän jälkeen Tuomiselle selvisi, että hänet ollaan siirtämässä pois konsulipäällikön tehtävästä, eli "syrjäytetty". Tämän tapahtuman myötä asia levisi julkisuuteen Ilta-Sanomien uutisoinnin myötä.
 Toinen Haaviston toimia koskevista kysymyksistä onkin se,  onko ulkoministeriössä menetelty asianmukaisesti, kun Pasi Tuomista on yritetty siirtää pois konsulipäällikön virasta?
 Valtioneuvoston oikeuskansleri on aloittanut tutkinnan asiasta . Oikeuskansleri valvoo hallituksen ja ministeriöiden sekä tasavallan presidentin virkatoimien lainmukaisuutta.
 Mikäli oikeuskansleri toteaa Haaviston toimineen väärin asian suhteen, nousee myös kysymys siitä,  onko Haavisto puhunut totta al-Holin operaatiota kommentoidessaan?
 Haavisto on esimerkiksi kiistänyt painostaneensa ulkoministeriön virkamiehiä ja perustellut Tuomisen tehtävien suunniteltua muutosta virkamiesten normaalilla kierrolla.
 No mitä hallitus aikoo asian suhteen nyt sitten tehdä?
 Ylen tietojen mukaan Suomen  hallitus pyrkii kotiuttamaan leirillä olevat suomalaiset  yhden joukon sijaan pienemmissä erissä, charter-lennoilla.
 Tähän on tietojemme mukaan päädytty siksi, ettei asiassa tarvitsisi tehdä poliittista päätöstä. Kotiutus voitaisiin tehdä pelkän viranomaispäätöksen ja konsulilainsäädännön nojalla, niin sanottuina "konsulikyydeillä".
 Kotiuttaminen voi tapahtua jo lähipäivinä.
 Hetkonen, mikä konsulikyyti?
 Suomella on ympäri maailmaa viranomaisedustustoja, eli konsulaatteja. Ne tarjoavat ulkomailla oleville suomalaisille viranomaispalvelua, kuten mahdollisuuden äänestää tai passipalveluja.
 Konsulaatit voivat myös avustaa pulaan joutuneita suomalaisia pääsemään kotiin. Näitä avustettuja kyydityksiä kutsutaan kansankielellä "konsulikyydeiksi".
 Miksei asiassa ole tehty poliittista päätöstä?
 Hyvä kysymys.
 Mikään ei estä hallitusta linjaamaan, tuleeko Suomen palauttaa kansalaisensa al-Holin leiriltä kotiin vai ei.  Tätä päätöstä toivoo myös presidentti . Poliittinen päätös selkeyttäisi kansalaisille, mihin hallitus pyrkii ja miksi.
 Tällaista päätöstä  Sanna Marinin  (sd.) juuri aloittanut hallitus, tai tätä edeltänyt  Antti Rinteen  (sd.) hallitus ei kuitenkaan ole tehnyt. Mahdollinen syy tähän on se, että hallituspuolueet eivät ole asiassa yksimielisiä.
 Ainakin kansanedustajien keskuudessa on niitä,  jotka vastustavat valmisteltua palauttamisoperaatiota , jossa Suomeen tuotaisiin lapsien lisäksi myös heidän vanhempansa.
 On mahdollista, että hallituspuolueiden johto toivoo asian etenevän "omalla painollaan". Näin vältettäisiin operaation jumahtaminen hallituksen mahdolliseen sisäiseen kiistelyyn.
 Pääministeri Marinin mukaan päätöstä koskevaan asiaan tullaan palaamaan ensi viikon keskiviikkona, kun hallitus vastaa opposition jättämään palautusta koskevaan välikysymykseen.
 Miksi asia on niin pahuksen vaikeaselkoinen?
 Tähän on monta syytä.
 Yksi syistä on se, että suomalaisten evakuoiminen poliittisesti tuliherkältä maaperältä on vaarallinen operaatio, joiden yksityiskohdat pidetään tavallisesti salassa suurelta yleisöltä. Operaation toteuttaminen on mahdollisesti jo vaikeutunut asian saaman mediahuomion myötä.
 Asian salaisen luonteen vuoksi on mahdollista, että tietokatkoksia on ollut myös asiaa valmistelleiden ministeriöiden välillä.
 On myös mahdollista, että avoimuuden puutteeseen on vaikuttanut hallituksen pelko siitä, että asiasta nousee kohu.
 Kohu asiasta kuitenkin syntyi. Viime viikon alusta lähtien tiedotusvälineet ovat pyrkineet esittelemään aiheesta kaiken mitä ne saavat käsiinsä. Tiedot tulevat palasina, ja suuri osa niistä on peräisin nimettömiltä poliitikko- tai virkamieslähteiltä.  Liikkeellä on huhuja , mikä myös vaikeuttaa asian seuraamista ja johtopäätösten vetämistä.
 Tilanne on myös uusi. Suomalaisia on evakuoitu ulkomailta luonnonmullistusten vuoksi, ja suomalaisia panttivankeja on toimitettu kaappaajien käsistä kotimaahan. Nyt käsillä on kuitenkin tilanne, jossa pelastettavat ovat henkilöitä, joita suuri osa suomalaisista ei halua auttaa. Lisäksi heidät tuotaisiin alueelta, jolla ei ole toimivaa paikallista viranomaista.
 Noin, olet nyt paremmin kartalla ja mahdollisesti valmiimpi lukemaan tulevia uutisia aiheesta.
 Mikäli haluat perehtyä vanhempiin juttuihin aiheesta, lue ainakin nämä:
 Lähde Ylelle: Suomella on selvä suunnitelma al-Holin leiriläisten kotiuttamiseksi – lennot alkavat, kun kurdit tuovat suomalaisia Irakin rajalle
 Näin kiista al-Holin suomalaisista on edennyt – Tämän kaiken tiedämme kohun vaiheista juuri nyt
 Suomalainen Minna al-Holin leirillä: "Menen mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen" – Muut naiset toivovat paluuta kotimaahan

Putositko tyystin kärryiltä Haavisto–al-Hol-jupakassa? Ota homma haltuun nopeasti ja lue tämä juttu


Summary: Brittiläinen tutkijaryhmä uskoo selvittäneensä tutkijoita askarruttaneen metaanimäärän kasvun syyn.

Tutkijat uskovat löytäneensä syyn metaanin määrän merkittävälle nousulle ilmakehässä,  Britannian yleisradioyhtiö BBC kertoo.
 Metaanin määrä ilmakehässä on noussut pitkään. 2000-luvun alussa määrä kuitenkin tasaantui, mutta lähti uudelleen kasvuun kymmenisen vuotta sitten.
 Tutkijat eivät ole yksimielisiä siitä, mikä selittää metaanin määrän kasvun. Edinburghin yliopiston tutkijaryhmä uskoo pystyvänsä selittämään osan metaanipitoisuuden noususta Etelä-Sudanin suomailta tulevilla metaanipäästöillä.
 Tutkijaryhmän mukaan Etelä-Sudanin suoalueiden metaanipäästöt kasvoivat merkittävästi vuosina 2011-2014. Tämä saattaa selittää jopa kolmanneksen globaalien metaanipäästöjen noususta vuosina 2010-2016.
 Syyksi tutkijaryhmä arvelee vesimäärän kasvua Itä-Afrikan järvissä, joka puolestaan on jokien kautta nostanut vesimäärää myös Etelä-Sudanin suoalueilla. Suoalueen mikrobit tuottavat metaania, mikä näyttäisi selittävän kasvua.
 Tulokset julkaistiin  Atmospheric Chemistry and Physics -julkaisussa.
 Metaani on hiilidioksidin ohella merkittävä kasvihuonekaasu.

Metaanin määrä ilmakehässä nousi merkittävästi, kolmasosa päästöistä tulee Etelä-Sudanin suoalueilta


Summary: Viranomaisten mukaan iskun valmistelusta epäillyillä on islamistisia vaikuttimia.

Tanskassa viranomaiset sanovat estäneensä terrori-iskun.
 Kööpenhaminan poliisi ja Tanskan turvallisuuspoliisi PET kertoivat keskiviikkoiltana pidetyssä lyhyessä lehdistötilaisuudessa, että noin 20 ihmistä on pidätetty.  Tanskan yleisradion DR:n  mukaan pidätettyjen joukossa on useita henkilöitä, joita epäillään terrori-iskun valmistelusta.
 Viranomaisten mukaan pidätetyt olivat hankkineet räjähteiden valmistamiseen tarvittavia aineita. Epäillyt ovat myös hankkineet tai yrittäneet hankkia ampuma-aseita.
 Poliisi kertoi tavoittaneensa kaikki epäillyt, mutta kehotti ihmisiä valppauteen. Viranomaiset luonnehtivat terrori-iskun suunnittelusta epäiltyjä islamisteiksi.
 Tanskan poliisi teki yhdessä maan turvallisuuspoliisin PET:n kanssa ratsioita useilla eri paikkakunnilla. Kotietsintöjä tehtiin yli 20 kohteessa.

Tanskassa poliisi sanoo estäneensä terrori-iskun – poliisi tehnyt ratsioita useilla paikkakunnilla


Summary: Syksyllä Vakea vaadittiin jo lakkautettavaksi. Nyt sen kohtalo on poliitikkojen käsissä ja selviää lähiviikkoina.

Valtion kehitysyhtiö Vaken kohtalo selviää vihdoin lähiviikkoina.
 Hallituksen periaatepäätös omistajaohjauksesta on valmistumassa, ja samalla uusi hallitus pääsee työn makuun hallituskriisin jälkeen.
 Mitä Vake itse haluaisi?
 – Yhtiössä odotetaan kovasti omistajalta linjauksia. Olisi valtavan hienoa päästä toimeenpanemaan sitä, mitä on huolella suunniteltu, sanoo Vaken toimitusjohtaja  Paula Laine .
 Vakella on nyt kolme kohtalonkysymystä, joista sen jatko riippuu.
 Mikä Vake? Pääministeri Juha Sipilän (kesk.) hallitus perusti valtion kehitysyhtiö Vaken vuonna 2016. Vakella oli määrä vauhdittaa valtion omaisuuden tuottavuutta. Yhtiötä kypsyteltiin ensimmäiset kaksi vuotta. Ensimmäinen toimitusjohtaja aloitti kesällä 2018, ja pääosan omistuksistaan Vake sai vasta vuosi sitten joulukuussa. Tänä vuonna vauhdittamisen tiellä ovat olleet kevään hallitusvaihdos ja syksyn hallituskriisi. Vakea on arvosteltu tyhjäkäynnistä ja hahmottomuudesta.
 1) Uusi strategia vastaa tarpeisiin, ainakin paperilla
 Vaken tavoitteista ei ole ehtinyt syntyä kirkasta näkemystä.
 Juuri kun toiminta oli pääsemässä käyntiin, Sipilän hallitus erosi ja heti perään käytiin eduskuntavaalit. Vaalien jälkeen  Antti Rinteen  (sd.) hallitusohjelmaan kirjattiin, että Vaken roolia muutetaan vastaamaan hallitusohjelman tavoitteita.
 Syyskuussa selvitysmies  Jouni Hakala  ehdotti, että Vake pitäisi nykymuotoisena lakkauttaa ja siirtää osaksi valtion toista sijoitusyhtiötä eli Teollisuussijoitusta.
 Samalla yhtiö itse jätti uuden strategiapaperinsa. Sen ydin oli, että Vake tiivistäisi sillisalaattimaista luonnettaan merkittävästi. Vake ehdottaa, että sen pitäisi keskittyä kahteen teemaan eli  ilmastonmuutokseen  ja  digitalisaatioon .
 – Kumpikin on asioita, jotka pitää ratkaista tulevien 10–15 vuoden aikana. Nyt kun hallitusohjelmaan ei tehty muutoksia, niin oletamme että kirjaus meidän tärkeästä roolistamme säilyy, toimitusjohtaja Paula Laine sanoo.
 Teemat pelaavat suoraan yhteen hallitusohjelman kärkitavoitteiden kanssa. Jos hallitus katsoo hallitusohjelmansa mukaisesti, että Vake on tärkeä palikka tavoitteiden toteuttamisessa, sen jatko on päivänselvä.
 2) Yli kahden miljardin potti
 Vaken omistusten arvo on joulukuun 10. päivän kursseilla noin 2,2 miljardia euroa.
 Tästä valtaosa on kahdeksan prosentin omistussiivu loistovedossa olleesta Nesteestä. Lisäksi Vake omistaa kokonaan Edita-julkaisuyhtiön ympärille kudotun Nordic Morningin, puolet Postista, runsaan kolmanneksen alkoholiyhtiö Altiasta ja kuudesosan turve- ja energiayhtiö Vaposta.
 Posti on omistuksista hankalin, mutta ellei Vaken toimintaa saada vauhtiin, osuudet kelpaisivat muillekin toimijoille.
 Vaken ei ole tarkoitus laittaa pääomiansa lihoiksi, vaan säilyttää niiden yhteenlaskettu arvo. Ajatus on, että Vake investoisi kymmenessä vuodessa ilmastonmuutoksen ja digitalisaation ratkomiseen miljardi euroa. Lisäksi Vaken omiin sijoituksiin pyrittäisiin samassa ajassa saamaan mukaan kolme miljardia euroa yksityistä rahaa.
 – Me olisimme innovaatiojärjestelmässä Business Finlandin ja Teollisuussijoituksen välissä. Ottaisimme kiinni aluskasvillisuuden tuottamista toimijoista, mutta emme toimisi vain markkinaehtoisesti kuten Teollisuussijoitus ja kaupalliset toimijat, toimitusjohtaja Laine sanoo.
 Vake olisi siis "vivuttaja": sen likoon laittaman rahan olisi tarkoitus poikia markkinoilta lisää rahaa. Vaken tulisi osoittautua tehokkaaksi tuottoinstrumentiksi.
 3) Vakelle on löydyttävä rooli
 Hallituksen periaatepäätös omistajaohjauksesta on tuoreen omistajaohjausministerin  Tytti Tuppuraisen  (sd.) mukaan  viimeistä silausta vaille valmis .
 Teknologiateollisuus, Teollisuusliitto ja valtion vientirahoittaja Business Finland  ovat jo ottaneet kantaa  Vaken säilyttämisen puolesta. Niiden mukaan Vake toimii sellaisella alueella "jossa tällä hetkellä ei ole toimijoita, vaan kapula putoaa".
 Yle pyysi tähän juttuun kommenttia myös Teollisuussijoitukselta. Se vastasi, ettei valtion sijoitustoiminnan järjestämisen kommentointi ole sen asia, vaan omistajan eli valtion. Myöskään Tuppurainen ei ollut vielä halukas kommentoimaan näkemyksiään. Hänet on pitänyt tällä viikolla kiireisenä muun muassa EU:n yleisten asioiden neuvoston johtaminen Brysselissä.
 Vake oli yhteydessä Tuppuraiseen heti tiistaina, kun tämän ministeripesti oli muodollisesti sinetöity. Laineen mukaan Vaken putkessa on noin 50 investointiaihioita, joita yhtiö haluaisi alkaa edistää – kunhan poliitikot linjaavat, mikä sen rooli on.
 – Pyydämme päästä mahdollisimman äkkiä kertomaan uudesta strategiastamme ja ajatuksistamme ministerille, Laine sanoo.
 Lue myös:
 Tuleva omistajaohjausministeri Tytti Tuppurainen aikoo vierailla valtionyhtiöissä ja parantaa tiedonkulkua
 Yhdistetäänkö Vake Teollisuussijoitukseen? Omistajaohjausministeri Paatero: "Yhdistämisessä olisi puolensa"
 Valtion kehitysyhtiö Vaken toimitusjohtaja lähtee tehtävästään – Syynä uuden hallituksen aikeet muuttaa kehitysyhtiön suuntaa
 Kuuntele Yle Areenassa:
 Politiikkaradio: Oliko Juha Sipilän Vake epäonnistunut hanke? (30 minuuttia)

Valtion epäonnisen kehitysyhtiön toimitusjohtaja haluaisi jo painaa kaasua – kolme asiaa ratkaisee, mitä Vaken 2,2 miljardille eurolle käy


Summary: Huoli ilmastonmuutoksesta tuottaa jatkuvasti uusia yritysideoita.

Edellisenä päivänä satanut tykkylumi tippuu keski-ikäisten mäntyjen oksilta, kun tikkakoskelainen siivousalan yrittäjä  Antti Humalajoki  koskettaa männyn runkoa. Hän on saapunut Perhoon Keski-Pohjanmaalle tarkastamaan vuokraamaansa hiilinielua, jota voisi kutsua myös hiilipankiksi.
 – Hyvältä näyttää. Tämä on sitä mitä luvattiin, Antti Humalajoki hymähtää.
 Hän on vuokrannut viideksi vuodeksi 10 hehtaarin kokoisen metsän. Vastineeksi hän saa lupauksen, ettei metsän hiilivaranto vähene.
 Oman hiilijalanjäljen kompensointi on Humalajoelle tärkeä asia. Sitä vaativat myös hänen asiakkaansa eli yritykset, joihin hänen siivouspalvelunsa tekee alihankintaa. Suurimmat asiakkaat ovat päivittäistavarakauppa Lidl ja metalliteollisuus.
 – Siivoustyössä käytettävät aineet kasvattavat sen verran rajusti hiilijalanjälkeä, että päätin tehdä asialle jotain. Vastuun kantaminen yhteisestä ilmastosta antaa yritykselle ylimääräistä etua kilpailutilanteessa. Ihmiset ja yritykset ovat kuitenkin valveutuneita.
 Lumi narskuu Antti Humalajoen kenkien alla. Hän istuu nuotion ääreen.
 Metsään on kokoontunut hiilinielun vuokraamisesta kiinnostunut miesporukka, joka puhuu henkilökohtaisen elämän aiheuttamista hiilipäästöistä ja niiden vähentämisestä.
 Siivousalan yrittäjä Antti Humalajoki päätti vuokrata metsää kompensoidakseen yrityksensä hiilijalanjälkeä. Kalle Niskala / Yle
 Hiilinielun vuokraaminen lopettaa päätehakkuut
 Metsän hiilinielun vuokraaminen on melko uusi asia. Siinä vuokrataan tietty tonnimäärä metsään sitoutunutta hiiltä, jota ei saa hakkuilla vähentää. Kun metsä kasvaa, hiiltä sitoutuu sinne lisää, ja tämä ylimenevä hiili voidaan hakata pois metsästä.
 Hiilinielun vuokraaminen pakottaa maanomistajan muuttamaan ajatustaan perinteisestä metsänhoidosta ja siirtymään  jatkuvan kasvatuksen malliin . Vuokraamaton ylimääräinen hiili voidaan poistaa palstalta ainoastaan harventamalla vanhaa tukkipuuta.
 Ajatus metsien jatkuvasta kasvatuksesta  on noussut  hiilikeskustelun rinnalle viime vuosina. Sillä on useita hyötyjä. Metsänhoidon kustannukset jäävät pienemmiksi ja metsästä poistuu lähinnä vain tuottavampaa tukkipuuta.
 Tähän saakka jatkuvan kasvatuksen mukaiset hakkuut ovat olleet vähäisiä.
 – Jatkuvan kasvatuksen hakkuita oli Suomessa vuonna 2018 vain kaksi prosenttia kaikista hakkuista, sanoo Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Jan Hynnä .
 Motiivina ympäristö ja korvaus
 Suomessa on muutamia yrityksiä, jotka vuokraavat metsän hiilinielua.
 Halsualainen Co2 Compensate Finland Oy on kaupallinen, yksityisten metsäkiinteistöjen hiilinielujen vuokravälittäjä. Toinen halsualaisyritys Metsän tähden Tiimi tekee metsäsuunnitelmat ja metsäkiinteistöjen hiililaskelmat.
 – Sitä mukaan, kun hiilinielua vuokrataan, otetaan yksityisiltä metsänomistajilta uusia palstoja vuokrattavaksi, sanoo Co2 Compensate Finland Oy:n toimitusjohtaja  Mikko Karhukorpi .
 Perholainen yksityinen maanomistaja  Mika Kellokoski  on päättänyt antaa metsäänsä vuokravälitykseen.
 – Ensin olin hiukan varautunut, mutta pienen harkinnan käänsin kelkkani. Tajusin asian tärkeyden, Kellokoski sanoo.
 Maanomistajien motiivina vuokraukseen on hiilen sitoutumisen lisäksi korvaus, jota siitä saa.
 Kuvassa hiilinieluksi vuokrattu metsäpalsta Perhossa. Kalle Niskala / Yle
 Aasialaisten turistien ilmastoteko?
 Jatkuvan kasvatuksen ideaa hyödyntävä hiilinielun vuokraustoiminta on Suomessa vielä pientä. Co2 Compensate Finland -yrityksen nimikin kertoo, että päämarkkina-alue on muualla kuin kotimaassa.
 – Turistivirta Japanista ja Aasiasta Suomeen on suuri. Myös Eurooppa ja Yhdysvallat ovat houkuttelevia alueita, toimitusjohtaja Mikko Karhukorpi sanoo.
 Jos matkustamisen aiheuttaman hiilijalanjäljen kompensointi saadaan myytyä osaksi aasialaisten matkapakettia, metsänomistajien voisi olla mahdollisuus saada kunnollista korvausta.
 – Vuokraamalla aari kerralla yksikköhinta voi olla korkeampi. Turistille se tarkoittaa muutamaa kymppiä, Karhukorpi laskee ja kaivaa repustaan paljon nähneen kuksan.
 Kahvi höyryää kaadettaessa. Nuotion polttamista ei pidetä pahana, siinä on tunnelmaa.
 Puhe kääntyy nettivideoon, jossa oli poltettu tuhansia autonrenkaita aavikolla. Sitä ei nuotiopiiri hyväksy, koska siinä hiili palaa ilmakehään, ihan turhaan. Renkaat olisi pitänyt kierrättää, vaikka asfaltin raaka-aineeksi.
 Perholainen maanomistaja Mika Kellokoski vuokraa metsäänsä välittäjän kautta siivousalan yritykselle. Kalle Niskala / Yle
 Läpinäkyvyys estää viherpesun
 Luonnonvarakeskuksessa ideaan hiilinielun vuokraamisesta suhtaudutaan varauksella.
 – On hyvä, että uusia innovatiivisia liiketoimintamalleja luodaan, mutta tapa tai malli pitää olla avoin. Lupaukset täytyy voida pitää, se ei saa olla viherpesua, sanoo johtava tutkija  Mikko Kurttila  Luonnonvarakeskuksesta.
 Viherpesu tulee englanninkielisestä sanasta greenwash. Se tarkoittaa virheellistä viestintää, joka ei täytä annettuja lupauksia. Sitä, että markkinoinnissa pyritään antamaan luontoystävällisempi lupaus kuin totuus on.
 – Luvataan tehdä jotain hiilen sidontaa lisääviä toimenpiteitä ja saadaan siitä korvaus, mutta sitten se ei lisääkään todellisuudessa hiilen sidontaa, Kurttila selvittää.
 Kurttilan mukaan on hankalaa arvioida, kuinka paljon esimerkiksi siirtyminen avohakkuusta jatkuvan kasvatuksen menetelmään kasvattaa hiilinielua. Samoin vaikutusta ei ole, jos hakkuiden määrä ei hiilinielun vuokrauksen myötä pienene, vaan siirtyy jonnekin muualle.
 Hyväksi esimerkiksi Kurttila  nostaa Suomen Luonnonsuojeluliiton Hiilipörssin , jossa ennallistetaan ojitettuja soita.
 MIkko Karhukorpi on kehittänyt erilaisia hiilijalanjäljen kompensointipalveluja yrityksille. Kalle Niskala / Yle
 Metsän hiilinielun vuokraamisen lisäksi Co2 Compensate istuttaa puuntaimia turvepohjaisille vanhoille pelloille, joille ei enää saa EU-tukia.
 – Tämä on hyvä tapa saada vanhat pellot hyötykäyttöön, Mikko Karhukorpi sanoo.
 Turvepeltojen taimitukseen voi osallistua jo muutamalla kympillä. Hiilinielun vuokrahinnat puolestaan liikkuvat hehtaarilta 100-500 euron välillä vuodessa. Hinta tosin riippuu siitä, miten paljon maata vuokraa. Mitä enemmän vuokraa, sitä edullisempaa se on.
 "Ei tämä ainakaan huononna tilannetta"
 Perholainen käytettyjen autojen kauppias  Jarkko Kellokoski  on toinen Co2 Compensaten asiakas. Hän on päättänyt kompensoida päästöjä kaikille yli 10 000 euron arvoisen käytetyn auton ostajille.
 Kompensoinnin määräksi on laskettu 15 000 seuraavaa kilometriä. Se maksaa yrittäjälle autoa kohden 108 euroa ja sillä istutetaan kuusikymmentä uutta puuntainta turvepohjaiselle pellolle.
 – Edesautan omaa autokauppaa, tämä on imagoasia, Kellokoski sanoo.
 Autokauppias Jarkko Kellokoski ja siivousyrittäjä Antti Humalajoki saavat teostaan todistuksen, jota voi tarvittaessa näyttää asiakkaille.
 – Ei tämä ainakaan huononna tilannetta. Ehkä tällä saa kompensoitua vähän kaikkea, uskoo siivousalan yrittäjä Antti Humalajoki.
 Viimeiset makkarat syödään. Nuotio sammutetaan. Lumi narahtelee porukan saappaiden alla. Metsään laskeutuu hiljaisuus.
 Hiilen sitoutuminen biomassaan hidastuu kevääseen saakka, kunnes puiden yhteyttäminen taas keväällä alkaa.

Halsualaisyritys vuokraa metsää hiilinieluksi ja istuttaa taimia muiden yritysten puolesta – asiantuntija: "Lupaukset täytyy voida pitää, se ei saa olla viherpesua"


Summary: Britannianssa on käynnissä vaalikampanjan viimeinen päivä.

Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  vaalitaktiikka nostattaa otsikoita häneen kriittisesti suhtautuvassa lehdistössä. Johnson on johdonmukaisesti vältellyt suurten mediayhtiöiden haastatteluja.
 Tänään keskiviikkona on viimeinen kampanjapäivä ennen huomisia vaaleja. Johnson on kiertänyt Pohjois-Englantia. Varhain aamulla hän vieraili Modern Milkman -meijerissä Yorkshiressä.
 Meijerillä  ITV-televisioyhtiön  toimittajat yrittivät saada häneltä yllätyshaastattelun Good Morning Britain -aamuohjelmaan. Tapauksesta kertoo myös brexitiä vastustava  Independent-lehti .
 Vaikka yleensä poliitikot ovat vaalikampanjansa aikana iloisia mediahuomiosta, ITV:n toimittajan  Jonathan Swainin  saama vastaanotto oli tyrmäävä.
 Good Morning Britain on twitter-tilillään julkaissut videon tilanteesta, jossa pääministeriä yritetään saada suostumaan haastatteluun.
 Swain kysyi pääministeriltä, voisiko tämä tulla ohjelman haastatteluun muutamaksi minuutiksi. Kun pääministerin avustaja huomasi TV-ryhmän hänen ilmeensä muuttui äärimmäisen tuskastuneeksi ja hänen kuultiin puuskahtavan: "Ei voi v * u olla totta!"
 Swain jatkoi pääministerin maanittelua sanoen, että livelähetys on jo käynnissä ja että hänellä on korvanappi valmiina, jotta pääministeri kuulisi aamu-tv:n varsinaisten juontajien  Piers Morganin  ja  Susanna Reidin  kysymykset.
 Johnson vastasi toimittajalle tulevansa "sekunnin päästä", minkä jälkeen hänet vietiin nopeasti sisään meijerin sisätiloihin, ilmeisesti maitokylmiöön.
 Toimittaja Swain kertoi samaan aikaan, että Johnsonin avustajat työnsivät ja tönivät häntä poispäin.
 – Meillä on ollut tähän asti melkoisen jäätävä vastaanotto.
 Hetkeä myöhemmin Johnson ilmestyi kylmiöstä mukanaan maitolaatikko. Hän ei kuitenkaan tullut ITV:n haastatteluun, vaan toiseen haastattelutapaamiseen, joka oli ennalta sovittu.
 Konservatiivipuolue painotti myöhemmin lausunnossaan, ettei pääministeri missään tapauksessa pakoillut yllätyshaastattelua.
 Johnson jatkoi meijeristä vaalikiertuettaan ja yllätti paikallisen perheen toimimalla maitomiehen sijaisena ja viemällä perheelle heidän tilaamansa maitotilauksen.
 Myöhemmin hän paistoi piirakkaa Red Olive -yhtiössä Derbyssä.
 Boris Johnson valmistaa piirakkaa Red Olive Kitchenissä Derbyssä 11. joulukuuta.
 Vaalitilanne näyttää päivää ennen vaaleja Johnsonin kannalta hyvältä. Yougov-tilastoyhtiön uusimman mittauksen mukaan konservatiivit saisivat parlamenttiin enemmistön, 339 paikkaa. Työväenpuolue saisi 231 ja liberaalidemokraatit 15 paikkaa. Konservatiivien etumatka on kuitenkin kaventunut edellisiin mittauksiin verrattuna. Mittauksesta kertoo esimerkiksi  The Guardian -lehti .

Brittilehdet: Johnson välttelee haastatteluja viimeiseen saakka – väisti aamutelevision toimittajaa maitokylmiöön


Summary: Kansainvälisen hiihtoliiton päätös kieltää fluorivoiteiden käyttö pakottaa voidevalmistajat etsimään uusia vaihtoehtoja.

Suksien voitelussa käytettyjen fluorivoiteiden haitat ympäristölle ja terveydelle ovat olleet tiedossa vuosia. Ylivertaisten luisto-ominaisuuksien takia fluorivoiteista ei kuitenkaan ole luovuttu.
 Nyt tuuli on kääntynyt.
 EU:n kemikaalivirasto on asettanut fluoratuille yhdisteille raja-arvot. Ne tulevat voimaan ensi vuoden heinäkuussa.
 Sinetiksi Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS) kertoi marraskuun lopussa kieltävänsä kaikkien fluorivoiteiden käytön sen alaisissa kilpailuissa.
 Kilpahiihtäjien uusittava kaikki suksensa
 Kuntohiihtäjän menoa Kansainvälisen hiihtoliiton päätös ei hidasta. Sen sijaan useille suksivoidevalmistajille FIS:n linjaus on kova isku.
 Rex-suksivoiteita valmistavan Redoxin toimitusjohtaja  Leena Virkki  kertoo yrityksen valmistautuneen EU:n rajoituksiin. Nyt iso osa tehdyistä muutoksista valuu hiekkaan, kun FIS kieltää kaikki fluoriyhdisteet.
 – Sinänsä koomista, että ensi talvena hippohiihdoissa saa käyttää nopeampia voiteita kuin maailmancupissa, Virkki toteaa.
 Fluorivoiteiden kiellon taustalla on FIS:n huoli hiihtäjien mahdollisuuksista menestyä. Esimerkiksi Venäjällä fluorattujen yhdisteiden käyttöä ei rajoiteta.
 Vauhti Speedin toimitusjohtaja Esa Puukilainen kertoo, yrityksensä etsineen fluoratuille yhdisteille vaihtoehtoa vuodesta 2015. Pauliina Tolvanen / Yle
 Voidevalmistaja Vauhti Speedin toimitusjohtaja  Esa Puukilainen  näkee täyskiellon ainoana vaihtoehtona kilpahiihdossa.
 – Kilpailusääntöjen pitää olla tasapuoliset. Suksen pohjasta voidaan mitata, onko siellä fluoriyhdisteitä, mutta ei sitä, minkätyyppisiä fluoriyhdisteitä siellä on, Puukilainen huomauttaa.
 Kansainvälisiä hiihtokisoja kiertävien on käytännössä uusittava koko kalustonsa.
 – Mitään fluorivoidetta tai fluorilla aikaisemmin käsiteltyä välinettä ei voisi käyttää ensi kaudesta alkaen, tiivistää Start-suksivoiteita valmistavan Startexin toimitusjohtaja  Hanna Salmi.
 Ympäristötietoisuus lähtenyt liikkeelle Norjasta
 Kaikkien suurten voidevalmistajien valikoimissa on entuudestaan fluorittomia suksivoiteita. Kilpailua käydään nyt siitä, kuka onnistuu kehittämään fluorivoiteita vastaavan tuotteen.
 Voidevalmistajat arvioivat, että luisto- ja pitovoiteet ovat korvattavissa, mutta puhtaille fluoripinnoitteille on vaikea löytää vaihtoehtoa. Pinnoitteita käytetään pääasiassa kilpaladuilla.
 – Fluoriyhdisteillä veden aiheuttama niin sanottu imuvaikutus jää alhaiseksi. Tälle ominaisuudelle on korvaavan tuotteen löytäminen haasteellista, Startexin Hanna Salmi kertoo.
 Vauhdin Joensuun tehtaalla on etsitty vaihtoehtoa fluoratuille yhdisteille vuodesta 2015 lähtien.
 Toimitusjohtaja Esa Puukilainen kertoo, että sysäyksenä toimi paitsi EU:n kemikaaliviraston suunnitelmat rajoittaa fluorattujen yhdisteiden käyttöä myös naapurimaista kantautunut viesti. Etenkin Norjassa kuluttajat ovat heränneet vaatimaan fluorittomia suksivoiteita.
 Vauhdin Joensuun tehtaalla fluorille on etsitty korvaajaa sinkkistearaatista ja silikonivahasta. Pauliina Tolvanen / Yle
 Fluoratut yhdisteet hajoavat luonnossa hitaasti
 Fluoratuissa suksivoiteissa EU:n mustalla listalla on käytännössä yksi yhdiste eli perfluoro-oktaanihappo. Se kuuluu perfluorattuihin alkyyliyhdisteisiin (PFAS), jotka hajoavat ympäristössä erittäin hitaasti.
 Tämä tarkoittaa, että yhdisteet rikastuvat ravintoketjussa ja jäävät helposti myös ihmisen elimistöön.
 Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen mukaan PFAS-yhdisteet kertyvät veren proteiineihin, munuaisiin ja maksaan, ja siten heikentävät immuunivastetta ja kohottavat veren kolesterolipitoisuutta.
 Suksivoiteiden fluoriyhdisteiden merkitys pisara meressä
 Suksivoiteet eivät ole suuri synti.
 PFAS-yhdisteet hylkivät vettä, rasvaa ja likaa, minkä takia niitä käytetään muun muassa teknisissä vaatteissa ja paistinpannujen pinnoitteissa. Lisäksi niitä on useissa kemianteollisuuden tuotteissa, kuten sammustusvaahdoissa, palonestoaineissa, hyönteismyrkyissä ja lattiavahoissa.
 Ihmisen kuormituksesta suurin osa tulee ravinnosta. Luonnossa PFAS-yhdisteitä on löytynyt vesieläimistä, maaperästä, linnuista, kaloista ja nisäkkäistä.
 Suksivoiteiden osuus on siis marginaalinen. Hiihdossa suurin riski on ihmisillä, jotka työskentelevät suksivoiteiden kanssa jatkuvasti, kuten hiihtojoukkueiden huoltomiehet.
 Joensuun Katajan hiihtojaoston puheenjohtaja Ilari Nissinen kertoo fluorivoiteiden olevan ylivertaisia etenkin vesikelillä. Uusista fluorittomista vaihtoehdoista hiihtäjillä on vasta vähän kokemusta. Pauliina Tolvanen / Yle
 Ensimmäiset uuden ajan suksivoiteet markkinoilla
 Ensimmäiset uuden ajan suksivoiteet ovat jo tuotannossa.
 Esimerkiksi Vauhti esitteli voidesarjansa Rukan maailmancupin yhteydessä marraskuun lopussa.
 Vauhdin voiteiden koostumus on suojattu patenttihakemuksella. Sen verran toimitusjohtaja paljastaa, että fluoratut yhdisteet on korvattu sinkkistearaatilla ja silikonivahalla.
 – Esimerkiksi sinkkistearaatti on kasvi- tai eläinrasvasta peräisin oleva yhdiste, joka hajoaa luonnossa, kertoo Esa Puukilainen.
 Lähivuosina kilpaladuilla ratkaistaan, mitkä uusista tuotteista lyövät läpi. Harrastajia voidevalmistajien kilpailu hyödyttää, kun markkinoille tulee uusia vaihtoehtoja.
 Lue lisää:
 Raju kielto on mullistamassa kilpahiihtoa! Suomen pomot ja Sami Jauhojärvi tykkäävät merkittävästä muutoksesta, mutta valvonta on asiantuntijoillekin mysteeri

Ympäristöajattelu tuli maastohiihtoon – suksivoidevalmistajat etsivät kilvan vaihtoehtoa kielletyille fluorivoiteille


Summary: Ostosrieha poiki nyt vähemmän valituksia kuin vuosi sitten. Joskus voi silti käydä kuten tämän jutun kirjoittajalle.

Marraskuun lopun Black Friday -kampanjasta on tullut yhä tärkeämpi myyntisesonki. Tarjoukset voivat olla kuluttajalle usein aidosti hyviä, mutta joskus varovainenkin shoppailu voi päätyä sotkuun. Tässä tapaus elävästä elämästä.
 1. Keskiviikko. Vaateliikkeeltä tupsahtaa sähköpostiini houkutteleva tarjous: Black Fridayn kunniaksi iso liuta Last chance -tuotteita on 50 prosentin alennuksessa. Joukossa myös rennon tyylikäs kuviollinen vakosamettipaita. Siinäpä oiva yllätys pojalle pukinkonttiin.
 2. Perjantai, aamupäivä. Kännykällä tuote verkkokaupan ostoskoriin. Kuvassa paita on ruskea, mutta tekstin mukaan vihreä. Molemmat hyviä värejä, joten etenen maksuvaiheeseen.
 3. Maksuvaihtoehdoista valitsen verkkomaksun ja edullinen tarjoushinta hinta lähtee tililtä.
 4. Outoa. Ostos näkyy edelleen verkkokaupan ostoskorissa, eikä sähköpostiinkaan tule vahvistusta. Jokin taisi mennä pieleen. Kysyn asiaa verkkosivun Ota yhteyttä -lomakkeella.
 5. Viimein sunnuntai-iltapäivänä asiakaspalvelun Petra pahoittelee sähköpostissa, että tilauksen yhteydessä on esiintynyt häiriö ehkä kampanjaviikonlopun ruuhkan takia. Hän pyytää, että kokeilisin tilauksen tekemistä uudelleen.
 6. Teen työtä käskettyä. Maksan paidan uudestaan, raha lähtee tililtä, ja taas vaatekappale pysyy ostoskorissa. Näytölle ilmestyneen viestin mukaan en ole muka valinnut oikeaa shipping methodia. Uutta viestiä asiakaspalveluun.
 7. Viestintä vaikeutuu. Asiakaspalvelulta saamani aiempi sähköposti sanoo, että “voit vastata tähän viestiin”, mutta käytännössä vastausviestini palaa takaisin ja kertoo, että asiakaspalveluun lähettämäni viesti estettiin. Tehosteena on punainen liikennevalo.
 Verkkokaupan asiakaspalvelun sähköpostiin piti voida vastata, mutta liikennevalo kertoo toista.  Henrietta Hassinen / Yle
 8. Lähetän saman viestin uudestaan verkkosivun asiakaspalvelulomakkeella.
 9. On ehditty tiistai-iltapäivään. Maksupalveluyhtiö Klarna lähettää sähköpostin ja lupaa palauttaa Brothers.fi-verkkokaupassa maksamani summan. “Rahat palautuvat tilille seitsemän päivän kuluessa siitä kun olemme vastaanottaneet paikkansapitävät tiedot.”
 10. Torstaina iltapäivällä myymälän asiakaspalvelu vastaa sähköpostilla: “Valitettavasti tilaukseksi ei ole toisellakaan kerralla tullut läpi. Pyytäisimme sinua kokeilemaan tilauksen tekoa toisesta selaimesta…” Kumma juttu, olen käyttänyt Suomen tavallisinta selainta, Chromea.
 11. Hyvityksenä vaivoistani asiakaspalvelu tarjoaa 30 prosentin alennuskoodia, verkkokauppaan. En uskalla tarttua tarjoukseen.
 12. Perjantai, Suomen itsenäisyyspäivä. Kas, tililleni palautui 29,95 euroa pari päivää luvattua nopeammin. Mutta edelleen se toinen maksu on palauttamatta. Paitaakaan ei ole kuulunut, ei ruskeaa, eikä vihreää.
 13. Tiistai, lounasaika. Saan Brothers.fi-asiakaspalvelun Petralta pahoitteluviestin. Hänen mukaansa tilaus kahdesta t-paidasta on onnistunut ja niistä on veloitettu. Jaahas, olen kyllä koko ajan yrittänyt tilata yhtä vakosamettikauluspaitaa, en kahta t-paitaa. Minkäälaista tekstiiliä ei ole kuulunut.
 14. Petran mukaan “emme löydä muita katevarauksia … pyytäisimme sinua olemaan yhteydessä Klarnan asiakaspalveluun.” Sillä Klarna “ei luovuta asiakkaiden luottamuksellisia maksutietoja meille”. Jännä, luulin olevani asiakkaana paitakaupassa, enkä sen käyttämässä ruotsalaisessa maksupalveluyhtiössä.
 Petran lähettämään sähköpostiin ei voi nytkään vastata.
 15. Tiistai-iltapäivä. Uudella asiakaspalvelulomakkeella pyydän, että Brothers selvittää asian, eikä ohjaa asiakaspoloista kolmannen osapuolen, maksupalveluyhtiön asiakaspalveluun.
 16. Tiista-ilta. Petra ei enää vastaa.
 Tämän vuoden tarjouskampanjat ovat vasta takana kun jo ensi vuoden suunnitelmat paljastetaan. Luvassa on entistä suurempi Black Friday -tarjoushulina. Henrietta Hassinen / Yle
 17. Yritetään vielä tätä. Hakeudun sittenkin Klarnan verkkosivulle ja asiakaspalveluun. Sähköpostini ja sotuni avulla saan luotua väliaikaisen käyttäjätunnuksen. Se on voimassa kaksi tuntia. Mahtaako riittää…
 18. Tiistain myöhäisilta. Tuore pääministeri Marin on kohta A-studion haastattelussa – olisi kiva katsoa. Klarnan asiakaspalvelussa on ruuhkaa, mutta klo 21 aikaan asiakaspalvelun Maarit ehtii linjoille.
 Palataan kohta siihen, mitä Maarit kertoo. Mutta välillä kysyn, olenko yksin Black Friday -haasteeni kanssa.
 Kaupan järjestelmät tukossa
 Myös Kuluttaja- ja kilpailuvirastolle (KKV) Black Friday teettää työtä – onhan se yhä suuremmaksi kasvava myyntipäivä ja osa joulumyyntiä.
 KKV:n erityisasiantuntija  Saija Kivimäki  kertoo, että verkkokaupan toiminnan puutteista on tänä vuonna tullut “jonkin verran palautetta” Black Friday -kampanjan aikaan.
 Ostorieha on erityisen tärkeä elektroniikkamyymälöille ja ainakin Gigantin verkkokauppa ruuhkautui perusteellisesti.
 Verkkokaupan asiantuntija  Leevi Parsaman  mukaan kaupan häiriötilanteet johtuvat usein siitä, että ruuhkatilanteessa  kaupan tietojärjestelmän eri osat eivät toimi  kunnolla yhdessä.
 – Järjestelmät ovat usein liian vanhoja: talous-, saldo-, varastohallinto-, tuotetieto- ja asiakasjärjestelmien pitäisi toimia yhdessä. Kun tulee valtava kysyntäpiikki, järjestelmä ei kestä, Parsama arvioi.
 Valitusten määrä putosi tuntuvasti
 KKV:n mukaan tähän mennessä kuluttajilta on tullut Black Friday -kampanjoista noin 40 yhteydenottoa. Viime vuonna yhteydenottoja tuli lähes kaksinkertainen määrä, noin 70. Osa ilmoituksista tuli vasta vuoden lopulla, kun tuotteita otettiin käyttöön.
 – Mahdoton sanoa vielä, miten tänä vuonna käy, mutta tuntuma on, että jäämme yhteydenotoissa alle viime vuoden määrien, Kivimäki ennakoi.
 Kuluttaja-asiamies on säännöllisesti korostanut yrityksille asiakaspalvelun tärkeyttä. Erityisen huolestuttavaa Kivimäen mielestä on, jos maksu tuotteesta on jo mennyt, eikä asiakaspalveluun saada yhteyttä.
 Hintojen nostatus väheni, dynaamisuus tuli tilalle
 Sen sijaan Kivimäki on tyytyväisenä seurannut sitä, että tänä vuonna keinotekoista hintojen korottamista koskevia ilmoituksia on esiintynyt viimevuotista vähemmän. Viime vuonna yhteydenottoja tuli siitä, että juuri ennen alennuksia hintoja nostettiin, jotta alennusprosentit saataisiin näyttämään suuremmilta.
 Nyt yleistyvä niin sanottu  dynaaminen hinnoittelu  tarkoittaa sitä, että tuotteen hinta voi muuttua kysynnän mukaan ylös- tai alaspäin saman päivänkin aikana. Se tekee hintavertailun entistä vaikeammiksi, kun “normaalia hintaa” ei oikeastaan ole.
 Kivimäki pitää kuitenkin hyvänä sitä, että monet liikkeet kertovat dynaamisesta hinnoittelusta avoimesti.
 – Kuluttajan on hyvä tiedostaa, että normaalista hinnasta ei aina voida enää puhua.
 KKV ei ole erotellut, onko sen saamissa yhteydenotoissa kyse verkko- vai kivijalkakaupasta. Ilmoituksia tulee kaikenlaisista tuotteista ja palveluista: elektroniikasta, pakettimatkoista, lennoista, majoituksesta, tekstiileistä.
 – Oikeastaan yhteydenottoja tulee lähes kaikesta muusta paitsi elintarvikkeista, Kivimäki vetää yhteen.
 Yksittäisistä yrityksistä KKV on saanut tänä vuonna erityisen paljon viestejä Elisan kampanjasta, jossa tarjouksessa olleet kannettavat tietokoneet loppuivat kesken. Kyse on kuluttajien yhteydenotoista, eikä KKV osaa vielä sanoa, ovatko ne kaikki perusteltuja.
 Verkkokauppa-asiantuntija Leevi Parsama arvioi, että jossain määrin tarjoustuotteiden loppuminen voi olla tarkoituksellistakin.
 – Sillä luodaan haluttavuuden vaikutelmaa ja viestitetään, että kannattaa ensi kerralla olla nopea.
 Black Fridaysta Älä osta mitään -päivä
 Mutta palataan vielä vakosamettikauluspaitaan. On kulunut viikko ja kolme päivää. Olemme vaiheessa 19 ja A-studiossa Marinin haastattelu on päättymässä.
 19. Klarnan asiakaspalvelun Maarit kertoo chatissä, että automaattinen rahanpalautus ei ole onnistunut verkkopankkini (S-pankki) tekniikan vuoksi.
 20. Klo 21.16 Maarit kuitenkin ilahduttaa viestillään, että maksuni 29,95 e palautetaan. Rahat ovat tililläni 14 päivän kuluessa. Kaiken jälkeen hyväksyn mukisematta kahden viikon odotuksen. Saisipa vain homman pakettiin, paidasta en enää haaveile.
 21. Klarna pyytää arvostelemaan Maaritin. Valitsen hymynaaman, eihän tämä säätäminen ole varsinaisesti hänen tai Petrankaan vika.
 22. Keskiviikko, klo 15 törmään uutiseen, jonka mukaan Ranska haluaisi kieltää Black Fridayn, koska se johtaa kerskakuluttamiseen. Se on ehkä totta laajassa kuvassa, mutta itselläni Black Friday -päivä oli tällä kertaa älä osta mitään -päivä. Pojalle pitäisi keksiä joululahja.
 Parsama muistuttaa että tekemättä jäänyt ostos on myös kauppiaalle suoraa tulon menetystä.
 – Se sattuu kauppiaan sydämeen, Parsama kiteyttää.
 Yle pyysi haastattelua Brothers-liikkeeltä, mutta pyyntöön ei ole vastattu.

Black Friday sujui tänä vuonna entistä siistimmin, mutta ihan kaikki ei mennyt putkeen: Katso epäonnistuneen verkko-ostoksen 22 vaihetta


Summary: Kiistely turvapaikanhakijoista laukaisi poliisien maalitusta. Maahanmuutto, rikosasiat ja petoeläimet tekevät virkamiehistä herkästi maalitauluja.

Helsingin Rautatientori keväällä 2017. Suomeen vuonna 2015 virrannut turvapaikanhakijoiden suuri joukko on kiihdyttänyt mielenosoituksia.
 Poliisi on kahden tulen välissä. Mieltä osoitetaan sekä turvapaikanhakijoiden puolesta (Oikeus elää) että heitä vastaan (Suomi ensin).
 Virkavaltaa provosoidaan ylilyönteihin. Poliisin mukaan molempien puolten mielenosoittajat kuvaavat poliiseja puhelimilla. Näiden nimiä otetaan ylös virkapuvuista ja virkamerkeistä.
 Poliisin mukaan Rautatientorin mielenosoitukset laukaisivat Suomessa poliisien maalittamista eli henkilöihin kohdistettuja mustamaalauksia.
 – Kun arvostelu siirtyy virkatoimesta tai päätöksestä henkilöön itseensä tai hänen perheeseensä, kyse ei enää ole arvostelusta vaan maalittamisesta, Suomen poliisijärjestöjen liiton järjestöpäällikkö  Mika Nygård  luonnehtii joulukuussa 2019.
 A-studio teki kyselyn valtion virkamiesten maalittamisesta ministeriöille ja virastoille. Kysyimme myös, mitä hallinnossa pidetään maalittamisena.
 Kyselyn perusteella ainakin poliisit, syyttäjät ja tuomarit ovat alttiita maalittamiselle. Myös maahanmuuttoa ja petoeläimiä käsittelevät virkamiehet joutuvat herkästi maalitauluiksi.
 Maalittaminen on sotilaallisia operaatioita kuvaava termi. Varusmies tähystää tulenjohtotornissa merelle Rankin saarella Kotkan edustalla marraskuussa 2019. Jani Saikko / Yle
 “Sosiaalisessa mediassa helppo mobilisoida suuria joukkoja”
 Maalituksesta on puhuttu viime vuosina paljon, kun poliittinen keskustelu on kärjistynyt sosiaalisessa mediassa.
 Maalittaminen viittaa sotilaalliseen toimintaan – tehdään suunniteltu operaatio, jossa valitaan kohde ja vaikuttamiskeino.
 Käsitteen sisältö ei ole arkipuheessa aina selvä. Kun jotain henkilöä aletaan arvostella sosiaalisessa mediassa, saatetaan sanoa että häntä maalitetaan.
 Pelkkä epäasiallinenkaan arvostelu ei ole silti vielä varsinaista maalittamista – vaikka arvostelijoiden määrä kasvaisi suureksikin.
 Maalittamisella pyritään tarkoituksellisesti mustamaalaamaan tietty henkilö ja vaikuttamaan hänen toimintaansa. Ihmisiä usutetaan kohteen kimppuun eri tavoin, yleensä internetissä ja sosiaalisessa mediassa.
 Kattavaa tietoa virkamiesten maalittamisen yleisyydestä ja kasvusta ei ole.
 – Asiasta puhutaan nykyisin paljon, mutta meillä ei ole tutkittua tietoa, onko ilmiö yleistynyt, sisäministeriön viestintäjohtaja  Eriikka Koistinen  sanoo.
 – Käsitykseni mukaan niin virkamiesten kuten muidenkin tahojen maalittaminen on voimakkaassa kasvussa oleva ilmiö, apulaisvaltakunnansyyttäjä  Jukka Rappe  arvioi.
 Sosiaalinen media on tehnyt maalittamisesta ainakin helpompaa.
 – Viranomaiset ovat aina saaneet toiminnastaan palautetta, mutta nykyään on helpompaa mobilisoida suurempia joukkoja. Sillä tavalla maalittaminen on kyllä lisääntynyt, yhdenvertaisuusvaltuutetun toimiston viestintäpäällikkö  Maria Swanljung  sanoo.
 Miten yleistä virkamiesten maalittaminen sitten on?
 Mika Nygård on Suomen poliisijärjestöjen liiton järjestöpäällikkö. Jari Kovalainen / Yle
 Maalittaminen voi uuvuttaa virkamiehen ja uhata oikeusvaltiota
 A-studion kyselyn mukaan maalittaminen ei ole levinnyt koko virkamieskuntaan, mutta se kuormittaa erityisesti tiettyjä virkamiehiä. Näitä ovat muun muassa poliisit, syyttäjät ja tuomarit.
 Maalittamista herättävät erityisesti maahanmuutto, rikosasiat ja petoeläimet. Maalittamisella arvioidaan olevan usein poliittisia tarkoitusperiä.
 Hiukan yllättäen esimerkiksi ilmastonmuutosta käsitteleviä virkamiehiä kohtaan ei kyselyssä mainittu maalituksia.
 Maalittaminen voi vaikuttaa raskaastikin virkamieheen. Hän voi alkaa välttää julkista keskustelua tai jopa vaihtaa töitä.
 – Poliiseja hakeutuu muihin työtehtäviin. Moni poliisi kokee, että on äärimmäisen raskasta olla jatkuvasti maalittamisen uhrina ja että myös perheisiin ja läheisiin kohdistuu maalittamista, Poliisijärjestöjen liiton järjestöpäällikkö Mika Nygård kertoo.
 Maalittamisen kohteeksi joutuneet virkamiehet eivät halua puhua asiasta omalla nimellään julkisuudessa, koska he pelkäävät maalituksen jatkumista.
 – Ei haluta enempää kuraa niskaan, A-studion haastattelupyyntöön vastattiin.
 Äärimmillään maalittaminen voi olla uhka koko oikeusvaltiolle, erityisesti kun rikoksia tutkivia poliiseja sekä syyttäjiä, tuomareita ja lautamiehiä vastaan hyökätään.
 – Maalittaminen on vaarallista. Jos aletaan kavahtaa tiettyjen tuomioiden antamista, silloin mennään jo hyvin syvälle suomalaisen yhteiskunnan ytimeen ja oikeusvaltioperustaan, valtioneuvoston viestintäjohtajana vuosina 2014–2017 toiminut  Markku Mantila  sanoo.
 A-studion kyselyn mukaan valtionhallinnossa on melko yhteneväinen käsitys, mitä maalittaminen on ja miten se eroaa virkamiehen hyväksyttävästä arvostelusta. Raja ei ole silti aina selvä.
 Tuomareita voivat maalittaa oikeusjuttujen osapuolet ja heidän tukijansa. Christoffer Gröhn / Yle
 Virkamiehen arvostelu ei ole vielä maalittamista
 Hyväksyttävästä arvostelusta siirrytään selvästi maalittamiseen, kun ihmisiä usutetaan mustamaalaamaan tiettyä virkamiestä ja pyritään näin vaikuttamaan hänen toimintaansa.
 Usein maalituksen kohteen työstä ja yksityiselämästä kaivetaan ja julkaistaan tietoja, joilla henkilön maine pyritään lokaamaan ja jopa uhkailemaan häntä.
 – Virkamiehestä tai hänen läheisistään kaivetaan eri lähteistä tietoja. Niitä eri tavoin hyödyntämällä pyritään epäasiallisesti vaikuttamaan viranomaisen toimintaan siten, että usutetaan muita henkilöitä virkamiehen tai tämän läheisten kimppuun, yksikönpäällikkö  Ville Cantell  ulkoministeriöstä määrittelee.
 Maalituksen rajoilla voidaan liikkua esimerkiksi silloin, kun tunnettu poliitikko arvostelee voimakkaasti virkamiestä. Se voi yllyttää hänen kannattajiaan hyökkäämään samaan kohteeseen.
 – Kun asiat henkilöidään esimerkiksi valmistelevaan virkamieheen, aletaan olla harmaalla alueella, maa- ja metsätalousministeriön viestintäjohtaja  Janne Impiö  arvioi.
 – Tietenkin vallassa olevan henkilön täytyy miettiä tarkkaan, missä kohtaa hän sivaltaa, koska pienikin isku on kuin löisi nuijalla päähän, valtioneuvoston entinen viestintäjohtaja Markku Mantila sanoo.
 Poliisihallituksen mukaan hyväksyttävän arvostelun ja maalittamisen välille voi vetää rajaa erityisesti toiminnan tarkoituksen ja laajuuden perusteella.
 – Maalittamista puolustetaan usein sananvapaudella ja perusoikeuksilla. Sananvapaus ei kuitenkaan tarkoita sitä, että sen varjolla voitaisiin tehdä rikoksia tai loukata virkamiehille kuuluvia perus- ja ihmisoikeuksia, poliisihallituksen poliisiylitarkastaja  Mikko Eränen  toteaa.
 Mutta keitä virkamiehiä erityisesti maalitetaan ja miksi?
 Ammuttu susi. Yle/Pertti Huotari
 Sudet kiihdyttävät maalittamaan
 A-studio selvitti virkamiesten maalittamisia lähettämällä kyselyn 26:een valtion virastoon tai ministeriöön. Tuomarien kokemuksia kysyttiin Tuomariliitosta.
 Kyselyyn vastasi 23 organisaatiota. Niistä vajaa puolet, 11 organisaatiota, kertoi virkamiestensä maalittamistapauksista viimeisen kolmen vuoden ajalta.
 Ministeriöistä sosiaali- ja terveys-, ulko-, valtiovarain-, opetus- ja kulttuuri- sekä maa- ja metsätalousministeriössä oli tunnistettu virkamiesten maalittamisia. Tapauksia oli yleensä muutamia.
 Suurempi ongelma maalittaminen näyttää olevan oikeusviranomaisille ja kiisteltyjä eläimiä käsitteleville virkamiehille.
 Luonnonvarakeskus arvioi, että sen työntekijöiden maalituksia on ollut jopa kymmeniä viimeisen kolmen vuoden aikana. Ne liittyvät erityisesti susiin mutta myös kala- ja hyljeasioihin.
 – Esimerkiksi viimeisen vuoden aikana tuli perättömiä ilmiantoja susien pannoituksiin liittyen, Luonnonvarakeskuksen (Luke) viestintäjohtaja  Kirsi Arvelo  kertoo.
 Luken työntekijät ovat saaneet esimerkiksi uhkauksia puheluilla ja sähköpostiviesteillä. Heille on aiheutettu jopa vaaratilanteita liikenteessä.
 Riistakeskus ei halunnut kertoa tarkemmin virkamiestensä maalituksista, koska aiheesta puhuminen voi yllyttää maalittajia.
 – Pidämme matalaa profiilia. Meillä maalittaminen liittyy lähes poikkeuksetta suurpetoihin ja erityisesti suteen, Riistakeskuksen viestintäpäällikko  Klaus Ekman  kertoo.
 Älykännykät ja sosiaalinen media ovat tehneet maalittamisesta helppoa. Yle
 Kiista turvapaikanhakijoista teki poliiseista maalitauluja
 Myös poliisit, syyttäjät ja tuomarit ovat alttiita maalittamiselle. Nämä ammattikunnat haluavatkin, että maalittaminen kriminalisoidaan.
 – Maalittaminen on ilmiönä lisääntynyt ja tullut näkyvämmäksi vuodesta 2017. Osasyynä voidaan pitää sosiaalisen median käytön kasvua, poliisiylitarkastaja Mikko Eränen arvioi.
 Poliisihallitus teki lokakuussa 2019 oman kyselynsä poliisin henkilöstölle. Siihen vastasi 834 henkilöä.
 Heistä lähes joka kolmas, noin 260 työntekijää, oli joutunut oman kokemuksensa mukaan maalituksen kohteeksi kolmen viime vuoden aikana.
 Myös Tuomariliitto teki vuonna 2019 kyselyn epäasiallisesta vaikuttamisesta tuomioistuimiin. Siihen vastasi 541 henkilöä, noin kolmannes kyselyn kohderyhmästä.
 Vajaat 20 prosenttia vastanneista kertoi joutuneensa yksittäisen henkilön tai ryhmän systemaattisen tietojen keräämiseen ja levittämisen kohteeksi, minkä tarkoituksena on ollut vaikuttaa virkamiehen toimintaan tai päätöksentekoon.
 Poliisijärjestön mukaan erityisesti kärjistynyt keskustelu turvapaikanhakijoista teki poliiseista maalitauluja.
 Mielenosoituksia turvapaikanhakijoiden puolesta ja heitä vastaan järjestettiin Helsingin Rautatientorilla keväällä ja kesällä 2017.  Cecilia Wikman
 Rautatientorin mielenosoitukset laukaisivat poliisien maalittamista
 Poliisijärjestön mukaan turvapaikanhakijoita koskeneet mielenosoitukset kiihdyttivät poliisien maalittamista. Mielenosoituksia oli keväällä ja kesällä 2017 Helsingin Rautatientorilla.
 – Toki yksittäisiä tapauksia on ollut aiemminkin, mutta tässä ehkä alkoi laajamittainen maalittaminen, järjestöpäällikkö Mika Nygård Suomen poliisijärjestöjen liitosta kertoo.
 Poliisin mukaan sekä turvapaikanhakijoita tukeneet että heitä arvostelleet mielenosoittajat kuvasivat poliiseja puhelimilla.
 – Osa ehkä provosoi partiota, yritettiin saada poliisi sanomaan tai tekemään jotain, minkä saisi videopätkää sopivasti leikkaamalla näyttämään epäasialliselta toiminnalta. Ja niitä laitettiin sitten nettiin, Youtubeen ja muihin kanaviin, Mika Nygård kertoo.
 Mielenosoittajat selvittivät myös poliisien nimiä. Poliisien kuvia jaettiin netissä ja pyydettiin ihmisiä tunnistamaan heitä.
 – Sitten alettiin etsiä, löytyykö sosiaalisesta mediasta jotain tietoa heistä, tietääkö joku missä tämä konstaapeli asuu, missä lapset käyvät koulua. Heihin kohdistettiin sitten maalittamista eli esimerkiksi poliisien ja heidän läheistensä Facebook-profiilien täyttämistä asiattomilla teksteillä, Nygård kertoo.
 Miksi sitten perinteisesti suurta luottamusta nauttineiden poliisien maalitus on lisääntynyt?
 Poliisi haluaisi nimikyltit pois virkapuvuista, jotta poliisien maalittaminen vaikeutuisi. Marja Väänänen / Yle
 Poliisin sietoraja ylittynyt
 Suhtautuminen poliisiin on Poliisijärjestöjen liiton mukaan muuttunut viime vuosina. Väkivalta poliiseja vastaan on lisääntynyt. Poliisin auktoriteettia kyseenalaistetaan entistä useammin.
 Erityisesti maahanmuuton parissa työskentelevät poliisit joutuvat herkästi maalittamisen kohteiksi.
 – Poliisi pyritään näkemään toimijana, joka on puolueellinen ja joka ei noudata lakeja, järjestöpäällikkö Mika Nygård arvioi.
 Osaltaan poliisin maalittamisen yleistyminen johtuu Nygårdin mukaan siitä, että poliisilla on ollut korkea kynnys tehdä rikosilmoituksia esimerkiksi kunnianloukkauksesta tai vainoamisesta.
 – Maalittamisen sietäminen on ehkä antanut sellaisen mielikuvan ihmisille, että se on myös oikeutettua, Mika Nygård arvioi.
 Nyt poliisin sietoraja on kuitenkin tullut vastaan.
 Poliisi haluaisi nimilaput pois virkapuvusta. Se vaikeuttaisi poliisin henkilöllisyyden selvittämistä.
 Järeämpiäkin keinoja ajetaan. Poliisit, syyttäjät ja tuomarit haluavat maalittamisen rikoslakiin.
 Markku Mantila työskenteli valtioneuvoston viestintäjohtajana 2014–2017. Jari Kovalainen / Yle
 “Maalittamisen kriminalisointi voi rajoittaa sananvapautta”
 Poliisijärjestön mukaan maalittamiseen on jo puututtu nykyisellä lainsäädännöllä. On tutkittu kunnianloukkauksia, vainoamista ja perättömän tiedon levittämistä.
 – Mutta nykyiset keinot eivät riitä ilmiön kitkemiseen, järjestöpäällikkö Mika Nygård sanoo.
 Poliisijärjestön mukaan kriminalisointi tarvitaan, koska maalittamisella pyritään vaikuttamaan yksittäisen virkamiehen kautta koko organisaatioon ja oikeusjärjestelmään.
 – Olisi äärimmäisen tärkeää, että maalittaminen saataisiin rikoslakiin, jotta laillinen yhteiskuntajärjestys ei rapautuisi. Virkamiehillä tulee olla riittävä suoja, että he pystyvät käyttämään lakia oikeusjärjestelmän mukaisesti, Nygård sanoo.
 Valtioneuvoston viestintäjohtajana toiminut Markku Mantila ei kannata maalittamisen kriminalisointia. Hänen mukaansa nykyiset rikoslain pykälät riittävät.
 Naton strategisen viestinnän osaamiskeskuksessa Latviassa työskentelevä Mantila on juuri valittu yhdistyneen maakuntalehden Ilkka-Pohjalaisen päätoimittajaksi.
 Mantilan mukaan maalittamisen kriminalisointi voisi kaventaa sananvapautta. Maalittamisrikoksen määrittely olisi vaikeaa.
 – Kun myös asiaton arvostelu mahtuu sananvapauteen, missä kulkee sen ja maalittamisen välinen raja? Siinä tulee äkkiä tilanne, jossa kavennetaan sananvapautta. Pitää olla hyvin varovainen, kun kosketaan sananvapauteen, Markku Mantila sanoo.
 Mantilan mukaan maalittaminen on ennen muuta sosiaalisen median huonoa keskustelukulttuuria. Siihen voidaan hänen mielestään vaikuttaa parhaiten valistamalla, etikettiä opettamalla.
 – Kun sanomalehdistö syntyi sata vuotta sitten, niin sielläkin käytettiin aluksi kovaa kieltä, kunnes pikkuhiljaa opittiin käyttäytymään paremmin.
 Lue myös:
 Poliisiin kohdistuva väkivalta kasvaa ja kunnioitus näyttää saaneen kolauksen: "Sylkemistä, puremista ja suunsoittoa" – keskustele
 Analyysi: Saanko toivottaa "suvakkihuoralle syöpäkuolemaa"? Poliisi ei tutki, koska veisi "useamman työpäivän"

A-studio selvitti: virkamiehiä maalitetaan kaivamalla yksityiselämää – "Tietääkö joku, missä tämän konstaapelin lapset käyvät koulua?"


Summary: Mekaanisessa metsäteollisuudessa työnantajan julistama työsulku koskee reilua 30 sahaa, vaneri-, viilu- ja liimapuutehdasta.

Teollisuusliiton lähes 100 000 työntekijää koskenut lakko päättyy puolilta öin. Työnantajaosapuoli on korostanut lakon kustannuksia kansantaloudelle, mutta jatkaa työtaistelutoimia heti aamulla Metsäteollisuus ry:n työsululla. Senkin hinnaksi lasketaan miljoonia päivässä.
 – Tuotannon menetyksiä on mahdotonta arvioida. Oletetaan, että tuotanto keskeytyy kokonaan noissa toimipaikoissa, niin pystymme vasta jälkeenpäin sen määrittelemään. Se on 7–10 miljoonan euroa per päivä, arvioi Metsäteollisuus ry:n työmarkkinajohtaja  Jyrki Hollmén .
 Mistä vientiteollisuuden työriidassa on kyse? Lue tästä: Vientialojen isot lakot alkoivat, tehtaita pysähtyi ympäri Suomen, työnantajapuoli pitää vakavana tilanteena yrityksille
 Työsulku koskee Metsä Groupin, Pölkyn, Stora Enson, UPM:n ja Versowoodin tuotantolaitoksia eri puolella maata. Yhteensä mukana on 32 laitosta, jotka tuottavat noin puolet koko toimialan 3,2 miljardin euron vuosituotannosta. Työntekijöitä yrityksissä on noin 3 500.
 Arviot kolmipäiväisen lakon hinnasta vaihtelevat: Teknologiateollisuus laski lakkopäivän hinnaksi jopa 70 miljoonaa euroa, STTK:n arvio oli huomattavasti alhaisempi.
 Eduista kiinni pitäminen tulee kalliiksi
 Työnantajajärjestöt ovat laskeneet lakolle satojen miljoonien eurojen hintalapun. Työntekijäpuolen laskelmat ovat vain murto-osa tästä.
 – Minä olen ymmärtänyt, että tappio on ihan miten se halutaan laskea. Jos se halutaan näyttää isona, niin se saadaan näyttämään. Jos se halutaan näyttää pienenä, niin se saadaan näyttämään niinkin, pohtii Stora Enson Veitsiluodon sahan luottamusmies  Veikko Leppänen .
 Veitsiluodon saha Kemissä kuului jo Teollisuusliiton lakon piirissä oleviin työpaikkoihin ja nyt sen sulkee työnantajan työsulku. Myös työntekijäpuolella myönnetään, että työtaistelutoimet käyvät lompakon päälle.
 – Kallistahan tämä on myös työntekijäpuolelle, että ei tule palkkaa, toteaa Leppänen.
 Metsäteollisuus ry:n työmarkkinajohtaja Jyrki Hollmén ei ota kantaa siihen, vaikuttiko mekaanisen puujalostuksen suhdannetilanne työtaistelutoimien ajoitukseen. Esa Syväkuru / Yle
 Esimerkiksi lakon piiriin kuuluvassa sahateollisuudessa näkymät ovat heikentyneet. Olisiko työsulkuun ollut halukkuutta tai edes tarvetta, mikäli tilauskirjat olisivat täynnä?
 Siihen Metsäteollisuus ei suostu suoraan ottamaan kantaa.
 – Päätös tehtiin tässä tilanteessa kokonaisarviointina. En osaa arvioida, mikä se olisi ollut toisessa suhdannetilanteessa, mutta tässä työtaistelu- ja neuvottelutilanteessa se oli tämä, työmarkkinajohtaja Jyrki Hollmén Metsäteollisuus ry:stä sanoo.
 Työmarkkinatilanne jatkuu kireänä
 Työntekijöiden tavoitteena on päästä eroon Sipilän hallituksen junailemasta työajan pidennyksestä eli määräaikaisiksi sovituista kiky-päivistä. Työriitaan ei kuitenkaan ole näköpiirissä ratkaisua.
 Molemmat osapuolet odottavat neuvottelutilanteen jatkuvan hankalana, eikä helppoa ulospääsyä ole näköpiirissä.
 – Sopii kysyä, mihin suomalaiset työmarkkinat on matkalla, Hollmén pohtii.
 Stora Enson Veitsiluodon sahan luottamusmiehen Veikko Leppäsen mielestä kentän tahto kikyn kuoppaamiseen on luja.
 – Näin se tuntuu, että väki on sitä mieltä että kikyt täytyy saada pois. Niiden puolesta ollaan valmiita olemaan vaikka kuinka pitkään lakossa, näin minä olen ymmärtänyt, Leppänen sanoo.
 Työnantajien edustajan mukaan kiky-päivistä ei ole varaa luopua, sillä kilpailu globaaleilla markkinoilla on kovaa. Metsäteollisuus ry:n työmarkkinajohtaja Jyrki Hollménin mukaan Suomi kilpailee sellaisia maita vastaan, joissa työajat ovat pitemmät ja palkkakustannukset "aivan eri tasolla" kuin meillä.
 – Venäjä, Baltian maat, Puola, Etelä-Amerikan maat – meillä ei ole mitään mahdollisuuksia suhdanne- ja kilpailutilanne huomioiden tehdä työehtosopimusta, joka edelleen heikentää meidän kilpailuedellytyksiä kilpailijamaita vastaan.
 Vientialojen neuvottelutulos on tärkeä, sillä se määrittää yleistä palkkakehitystä myös muilla toimialoilla.
 Voit keskustella aiheesta kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Analyysi: Erittäin harvinainen työsulku tarkoittaa sitä, että työnantajat heittävät vapaaehtoisesti rahaa ikkunasta ulos

Lakko loppuu, mutta 6 vuorokauden työsulku hiljentää sahat heti huomenna – vientiteollisuuden työriidan ratkaisua ei ole näköpiirissä


Summary: Yli 450 ihmistä on kuollut ja 25 000 on loukkaantunut Irakin lokakuussa alkaneissa mielenosoituksissa.

Suurin osa mielenosoituksissa kuolleesta yli 400 ihmisestä on saanut surmansa turvallisuusjoukkojen tulituksessa. Turvallisuusjoukot ovat myös ammuskelleet  kyynelkaasukranaatteja holtittomasti  suoraan mielenosoittajia kohti.
 Lisäksi mielenosoittaja on kadonnut ja murhattu. Bagdadissa poliisi kertoi keskiviikkona jälleen löytäneensä murhatun aktivistin. Kyseessä oli 49-vuotias viiden lapsen isä  Ali al-Lami , joka oli osallistunut mielenosoituksiin Bagdadin keskustassa.
 Poliisin mukaan al-Lami oli ammuttu kolme kertaa. Hän oli jo kolmas murhattu aktivisti tässä kuussa. Aiemmin 19-vuotiaan naisen ruumis löytyi Bagdadissa ja eteläirakilaisessa Karbalassa mielenosoitusten johtohahmoihin kuuluva mies ammuttiin kotinsa edustalle.
 Poliisi ei ole löytänyt syyllisiä
 Murhien lisäksi lukuisia mielenosoituksiin osallistuneita on kateissa. Useissa tapauksissa aktivistit on siepattu, kun he ovat olleet palaamassa kotiin mielenosoituksista.
 Mielenosoituksissa on kuollut ainakin 450 ihmistä. Ahmed Jalil / EPA
 Poliisi ei ole pystynyt selvittämään katoamistapauksia. Viime viikolla naamioituneet miehet veivät kymmeniä mielenosoittajia Bagdadin keskustasta kaupungin liepeille, mutta nämä henkilöt vapautettiin myöhemmin..
 Lukuisia ihmisiä on kuitenkin kateissa. Mielenosoittajat syyttävät katoamisista ja murhista shiiataustaisia puolisotilaallisia ryhmiä, joista monet ovat Iranin tukemia. Useimmat näistä ryhmistä perustettiin taistelemaan ääriliike Isisiä vastaan vuonna 2014. Sen jälkeen aseellisia ryhmiä on  syytetty sieppauksista  ja muusta väkivallasta.
 Aiemmin uhreina ovat usein olleet Irakin sunniväestöön kuuluvia, mutta viime aikoina puolisotilaalliset ryhmät ovat hyökänneet hallitusta arvostelevia mielenosoittajia vastaan.
 Pääministerin eroilmoitus ei ole rauhoittanut tilannetta
 Mielenosoituksissa on vastustettu laajalle levinnyttä korruptiota ja vaadittu muutoksia Irakin poliittiseen järjestelmään, joka perustuu uskonnollisten ja etnisten ryhmien tasapainoon.
 Irakin pääministeri  Adel Abdul Mahdi  on ilmoittanut jättävän tehtävänsä. Toistaiseksi hän on kuitenkin pysynyt vallassa, koska parlamentissa edustetut puolueet eivät ole päässeet sopuun seuraajasta. Mielenosoitukset ovat myös jatkuneet turvallisuusjoukkojen väkivallasta huolimatta.
 LISÄÄ AIHEESTA:
 Irakissa mielenosoitukset jatkuvat – mitä mielenosoittajat haluavat?
 Yle Bagdadin mielenosoituksissa: Irakilaiset haluavat poliitikot vaihtoon – ja vihdoin hyvän elämän

Irakissa mielenosoittajia katoaa lähes päivittäin – Iranin tukemia aseellisia ryhmiä epäillään sieppauksista ja murhista


Summary: Saksassa Sanna Marinin valinta oli valtaisa uutinen. Saksalaispoliitikot eivät silti näe Pohjoismaita välttämättä esikuvana, kirjoittaa Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen.

Saksan sosiaalidemokraattinen puolue (SPD)

Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen puoluekokous on ehtinyt siihen vaiheeseen perjantai-iltaa, että yhä useampi puoluekokousedustaja valuu kokoussalista hakemaan piristystä.
 Legendaarisen liittokanslerin  Willy Brandtin  mukaan nimetty koju tarjoilee vohveleita. Kysyntä ylittää tarjonnan ja muodostuu jono, vaikka toisaalla olisi olutta.
 Oman vohvelinsa on jo saanut kolmikymppinen sosiaalidemokraatti Etelä-Saksasta, Baijerista. Sairaanhoitajana työskentelevä  Seija Knorr-Köning  innostuu suomalaistoimittajasta. Hän tunnustautuu pohjoismaafaniksi.
 Fanituksen kohde pohjustettiin jo ennen syntymää. Knorr-Köningin saksalaiset vanhemmat tutustuivat lomareissullaan suomalaisiin  Seijaan  ja  Kristaan,  ja ystävykset juhlivat keskenään yhden illan.
 – Sen tapaamisen takia vanhempani päättivät nimetä minut Seijaksi, Knorr-Köning kertoo.
 Mutta suuremman vaikutuksen on tehnyt Ruotsi. Nuori demari alkaa innoissaan selittää kokemuksistaan ruotsalaisesta terveyskeskuksesta ja erityisesti siitä, miten reseptin sai sähköisenä. Se on saksalaiselle yhä ihmeellinen ajatus.
 – Rakastamme myös  Olof Palmea , hän sanoo Ruotsin 1980-luvulla murhatusta demaripääministeristä.
 Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen logo puoluekokouksessa 6. joulukuuta Berliinissä. AOP
 Vieressä seisoo Ruotsin radion  Saksan-kirjeenvaihtaja  Caroline Salzinger . Hän sanoo jälkeenpäin tilanteen olleen klassinen esimerkki  Schwedenbonuksesta  eli Ruotsi-bonuksesta. Ruotsalaistoimittajat käyttävät tätä termiä kuvaamaan kohtaamisiaan saksalaisten kanssa.
 Monella saksalaisella on omakohtainen anekdootti Ruotsista. Ruotsia pidetään moitteettomasti toimivana yhteiskuntana. Mielikuva on romanttinen eikä aina sidoksissa todellisuuteen, mutta aina positiivinen: Huvikumpu, hyvinvointivaltio ja Volvo.
 – Saksalaisille Ruotsi on mahtava. Ruotsi on utopia, Salzinger sanoo.
 Kaksi päivää Saksan demareiden puoluekokousperjantain jälkeen tulee uutinen, joka nousee otsikoihin ympäri maailmaa. Suomen sosiaalidemokraattinen puolue SDP on valinnut pääministeriehdokkaksi 34-vuotiaan  Sanna Marinin .
 Zeit Online. Kuvankäsittely: Ilkka Kemppinen / Yle
 Hallituksen nimityksen jälkeen Saksan lehdistö täyttyy Suomen nuoresta pääministeristä ja hallituspuolueiden naisjohdosta kertovista jutuista. Julkisuus on valtaisaa ja liki yksinomaan positiivista.
 – Mitä voimme oppia suomalaisnaisilta, kysyy arvovaltainen Die Zeit.
 – Mitä Suomella on muita maita enemmän, pohditaan Süddeutsche Zeitungissa.
 Myös radio- ja televisiokanavat huomioivat Suomen pääministerin näyttävästi.
 Onko nyt Suomi-bonuksen aika?
 Kokoomuksen kansanedustaja Elina Lepomäki  tuntee Saksan hyvin. Hän on asunut pitkään lapsena Saksassa ja käynyt saksalaisen koulun. Saksa on yhä Lepomäen toinen kotikieli.
 Tänä vuonna hän on ehtinyt Berliiniin jo kolmesti. Eduskunnan Saksa-ystävyysryhmän puheenjohtajana Lepomäki on lisäksi ottanut useita saksalaisvieraita Suomessa vastaan.
 Lepomäki antaa puhelinhaastattelun tiistaina sen jälkeen, kun Sanna Marinin hallitus on virallisesti nimitetty.
 Lepomäen mukaan saksalaisten Suomi-kuva rakentuu vahvasti mielikuvien varaan. Marinin nuori ja naisvaltainen hallitus saattaa hyvinkin vahvistaa myös Suomen imagoa sellaisena utopiana, jona Ruotsi jo nähdään.
 – Ajatellaan, että voiko tuollaista maata olla olemassakaan, Lepomäki sanoo.
 Lepomäen mukaan myös saksalaiset poliitikot tuntevat Suomen todella huonosti. Suomi on kaukainen ja kiiltokuvamainen.
 – Suomi nähdään luonnon ja rauhan tyyssijana, turistikohteena, mutta ei varsinaisena poliittisena toimijana, Lepomäki sanoo.
 Süddeutsche Zeitung. Kuvankäsittely: Ilkka Kemppinen / Yle
 Jos joku saksalainen poliitikko sattuu tuntemaan Suomea, keksitään heti 15 syytä, miksi jokin Suomessa kehitetty asia ei toimisi Saksassa.
 – He eivät itsestään selvästi ihannoi meidän systeemiä.
 Yksi syy on se, että Suomi nähdään yhä homogeenisenä maana, toisin kuin Saksa. Sen vuoksi esimerkiksi suomalaista koulujärjestelmää ei välttämättä pidetä esikuvana.
 Lisäksi joissain tasa-arvokysymyksissä Saksa on Suomea edellä. Kun Suomessa pohdittiin vuonna 2012 tosissaan, voiko homoseksuaali mies olla presidentti, Saksan ulkoministerinä oli jo vuosia toiminut avoimesti homo  Guido Westerwelle .
 – Haluamme Suomessa nähdä, että olemme usein edistyksellisempiä kuin tosiasiassa olemme, Lepomäki sanoo.
 Hänen mukaansa moni saksalainen pitää itse asiassa Suomen nykyistä poliittista järjestelmää pelottavana.
 SPD:n nuorisojärjestön puheenjohtaja Kevin Kühnert onnitteli puolueen johtoon valittuja Norbert Walter-Borjansia ja Saskia Eskeniä puoluekokouksessa 6. joulukuuta. AOP
 Saksassa  Angela Merkel  on ollut liittokanslerina 14 vuotta, ja ministerit istuvat pääsääntöisesti koko vaalikauden. Suomessa taas ministerit vaihtuvat moneen kertaan, ja myös pääministeri voi vaihtua kesken hallituskauden.
 Ajatus viiden puolueen koalitiosta herättää Saksassa kysymyksiä, miten hallitus voi saada mitään aikaan.
 Puoluekentän sirpaloituminen  on silti edessä Saksassakin. Suomalaisesta kauhukuvasta saattaa tulla saksalaista politiikan arkea.
 Murros näkyy jo Saksan sosiaalidemokraattien SPD:n puoluekokouksessa Berliinissä. Puolue on historiallisessa ahdingossa ja taistelee olemassaolonsa puolesta.
 Ilmaiset vohvelitkaan eivät nosta nujerrettua tunnelmaa.
 Suomalaisilta nimensä saanut Seija Knorr-Köning vaikuttaa tuskaiselta puolueensa suhteen. SPD on hetkeä aiemmin valinnut uuden vasemmistosiipeä edustavan puheenjohtajakaksikon  Saskia Eskenin  ja  Norbert Walter-Borjansin .
 Silti demareiden on vaikea viestiä, minkälaisen tulevaisuuden puolue haluaa Saksalle.
 Sanna Marinin nousu pääministeriksi ja siitä seurannut julkisuus ovat tarjonneet saksalaisille ainakin yhden näkymän siihen, miltä politiikka saattaa tulevaisuudessa näyttää.
 – Female Future Finland, otsikoi saksalaisradio Deutschlandfunk lähetyksensä.
 Lue myös:
 Toimittajalta: Kun Sanna Marinin nimitys pääministeriksi vahvistui, sähköpostiini alkoi tipahdella kommentointipyyntöjä – uteliaisuus Ranskassa heräsi
 Sanna Marin on otsikoissa ympäri maailman – tulevaa pääministeriä pidetään politiikan "ennätysnaisena"

Kirjeenvaihtajan analyysi: "Female Future Finland" – Nuoren pääministerin valinnut Suomi on saksalaisille kiiltokuva mutta ei esikuva


Summary: Iiro Seppänen muisteli hurjaa illuusiotemppuaan ja yllätti Susanna Laineen käsittämättömällä silmänkääntötempulla.

Taikurina ja base-hyppääjänä tunnetuksi tullutta  Iiro Seppästä  kiehtoo se, mikä saa ihmisen ottamaan isoja riskejä elämässään.
 Hän kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa keräävänsä parhaillaan materiaalia ja työstävänsä aiheesta kirjaa.
 – Nyt kun on omia lapsia, niin sitä on alkanut miettiä, että jos heistä tuleekin samanlaisia hurjapäitä kuin minä.
 – Olen jututtanut nyt muun muassa pokerinpelaajia ja yrittänyt selvittää, mikä se riskin formula on.
 Seppänen itse on hakenut endorfiinikuohuja riskialttiiden temppujen kautta. Seppänen muisteli vuonna 1996 Rantarockissa toteutettua temppua, jossa hän roikkui pää alaspäin nosturista pakkopaidassa, palavan köyden varassa.
 – Pelkäsin ja melkein itkin, kun menin nosturiin, mutta kun tulin alas, niin sain ensimmäistä kertaa niin sanotun "natural high´n" eli endorfiinipiikin, jonka halusin kokea aina vaan uudelleen ja uudelleen.
 "Suhtauduin lajiin kuin olisin mennyt sotaan"
 Pian mukaan tulivat base-hypyt, joissa hypätään kiinteiltä alustoilta, kuten korkeista rakennuksista tai vuorilta, laskuvarjon avulla.
 Seppänen on tehnyt satoja base-hyppyjä ja loukkaantunut kaksi kertaa vakavasti.
 – Suhtauduin lajiin kuin olisin mennyt sotaan ja olin valmis kuolemaan siinä. Ensimmäisen loukkaantumisten jälkeen mietin lähinnä sitä, että en voi hypätä enää niin paljon.
 Toisen loukkaantumisen jälkeen ja yhä useamman ystävän päädyttyä pyörätuoliin, mieli alkoi muuttua.
 – Aloin punnita sitä, mitä lajiin laittaa ja mitä siitä lopulta saa. Riskit ovat kuitenkin suuret.
 Koko Iiro Seppäsen haastattelu katsottavissa Yle Areenassa:

Iiro Seppänen ensimmäisestä pakkopaitatempustaan: "Pelkäsin ja melkein itkin"


Summary: "Äitejä, jotka ovat menneet sinne itse osallistuakseen terroristiseen toimintaan, ei minun mielestäni pidä auttaa."

Keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri  Katri Kulmuni  auttaisi al-Holin leirillä olevia suomalaisia lapsia, mutta ei äitejä.
 Kulmunin mukaan pitäisi etsiä oikeudellinen perusta sille, että leirin äidit ja lapset voitaisiin tarvittaessa erottaa toisistaan.
 Kulmuni sanoi Ylen A-studion haastattelussa keskiviikkona, että hän uskoo ihmisten ymmärtävän laajasti sen, että viattomia lapsia, jotka ovat joutuneet leirille omasta tahdostaan riippumatta, autetaan.
 – Sen sijaan äitejä, jotka ovat menneet sinne itse osallistuakseen terroristiseen toimintaan, ei minun mielestäni pidä auttaa, Kulmuni totesi.
 Koillis-Syyriassa sijaitsevalla al-Holin leirillä pidetään terroristijärjestö Isisin alueilla asuneita naisia ja lapsia. Leirillä on noin 10 aikuista naista ja 30 lasta, jotka ovat suomalaisia. Joukossa on pari orpolasta.
 Kulmuni kertoi, että hallituksessa on yhteinen tahotila, että leirin lapsia halutaan auttaa.
 – Ei kukaan halua vaarantaa suomalaisten turvallisuutta sillä, että tänne tuodaan mahdollisesti terroristiseen toimintaan osallistuneita ihmisiä.
 Al-Holin leirin suomalaisnaisten ja -lasten kohtalosta on käyty viime päivinä Suomessa kovaa poliittista vääntöä.
 Oppositio jätti tänään aihetta koskevan välikysymyksen. Oppositio haluaa välikysymyksessään vastauksia muun muassa siihen, onko Isis-taistelijoiden perheitä tulossa Suomeen ja milloin kotiuttamisen olisi tarkoitus tapahtua.
 Kulmuni sanoi, että hallitus ei ole tehnyt sellaista päätöstä, jolla kaikki leirillä olevat suomalaiset evakuoitaisiin Suomeen. Hänen mukaansa al-Holia on ylipäänsä käsitelty vain hallituksen iltakoulussa.
 Kulmunin mukaan hallituksen linja al-Holista tulee esille viimeistään välikysymyskeskustelussa ensi viikolla.
 Lue myös:
 Yle näki asiakirjan al-Hol-operaatiosta: Ulkoministeriö on valmistellut kaikkien halukkaiden palauttamista Syyriasta
 Putositko tyystin kärryiltä Haavisto–al-Hol-jupakassa? Ota homma haltuun nopeasti ja lue tämä juttu
 Näin kiista al-Holin suomalaisista on edennyt – Tämän kaiken tiedämme kohun vaiheista juuri nyt

Keskustan Kulmuni auttaisi al-Holin lapsia, mutta ei äitejä – haluaa oikeudellisen perustan, jolla lapset ja äidit voitaisiin erottaa


Summary: Nigerin viranomaisten mukaan tiistaina tapahtunut hyökkäys on kaikkien aikojen tuhoisin maan asevoimia kohdannut isku.

Länsiafrikkalaisessa Nigerissä 71 sotilasta on kuollut iskussa armeijan tukikohtaan Inatesissa lähellä Malin vastaista rajaa. Lisäksi 12 sotilasta on loukkaantunut ja useita on vielä kateissa, maan puolustusministeriö kertoi keskiviikkona lausunnossaan. Viranomaislähteiden mukaan ainakin 30 sotilasta olisi vielä kateissa.
 Aiemmin viranomaiset kertoivat kuolonuhreja olevan yli 60.
 Nigerin viranomaisten mukaan hyökkääjät tulittivat pientä tukikohtaa muun muassa kranaatinheittimillä. Isku tehtiin myöhään tiistaina. Viranomaisten mukaan hyökkäys on kaikkien aikojen tuhoisin maan asevoimia kohdannut isku.
 On epäselvää, mikä ryhmä on iskun takana, mutta Nigerissä taistellaan sekä Isisiä tukevia jihadisteja että islamistista Boko Haram -liikettä vastaan. Molemmat järjestöt ovat aktiivisia myös muualla Länsi-Afrikassa, kuten Nigeriassa.
 Tiistain isku tehtiin samalla alueella, missä Isis tappoi lähes 50 sotilasta kahdessa eri hyökkäyksessä toukokuussa ja heinäkuussa.
 Nigerissä on taisteltu väkivaltaisia jihadistiryhmiä vastaan vuodesta 2015. Ranskalla on Länsi-Afrikassa 4 500 sotilasta, joiden tehtävänä on auttaa alueen maita kamppailussa jihadistiryhmiä vastaan. Viime kuussa 13  ranskalaissotilasta kuoli  kahden helikopterin törmäyksessä Malissa.
 Lue myös:
 Terroristijärjestö Isis tappaa edelleen päivittäin Nigeriassa – Afrikan Isisin nopea nousu näyttää järjestön uuden suunnan

Yli 70 sotilasta kuoli iskussa sotilastukikohtaan Nigerissä


Summary: Pääministeri Sanna Marinin (sd.) mukaan Suomelle tärkeitä ovat kaupan ja lentoliikenteen sujuminen, sekä turvallisuusyhteistyö.

BRYSSEL  EU on valmis aloittamaan Britannian kanssa neuvottelut tulevasta suhteesta. Aikaa on 11 kuukautta sen jälkeen, kun Britannia eroaa unionista tammikuun viimeisen päiävän yönä.
 Siitä alkaa juosta siirtymäkausi, joka kestää ensi vuoden loppuun.
 Britannialla on mahdollisuus hakea siirtymäkaudelle jatkoaikaa 1-2 vuotta. Britannian pääministeri  Boris Johnson  on kuitenkin ilmoittanut, ettei hän aio hakea jatkoaikaa. Johnson haluaa päästä neuvottelemaan mahdollisimman nopeasti muita vapaakauppasopimuksia, muun muassa Yhdysvaltojen kanssa
 EU-johtajat antoivat perjantaina komissiolle mandaatin aloittaa neuvottelut mahdollisimman pian. Niitä vetää Brexit-pääneuvottelija  Michel Barnier .
 – Haluamme suhteesta mahdollisimman läheisen, mutta sellaisen, joka kunnioittaa periaatteitamme, sanoi komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  EU-huippukokouksen päätyttyä.
 EU:n brexit-pääneuvottelija Michel Barnier. Stephanie Lecocq / EPA
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Charles Michel  onnitteli Johnsonia perjantaiaamuna puhelimitse ja toivoi Britannian hyväksyvän erosopimuksen mahdollisimman nopeasti.
 Johnson tuonee sopimuksen parlamentin alahuoneen ratifioitavaksi jo ensi viikolla.
 Talouskysymykset ovat neuvotteluissa etusijalla
 EU haluaa tulevassa suhteessa varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset, kuten nollatariffit ja nollakiintiöt sekä estää polkumyynnin.
 Johnson puolestaan tavoittelee EU:n kanssa sellaista suhdetta, jossa sitä eivät sido EU:n sääntely eivätkä lait.
 Von der Leyenin mukaan neuvotteluissa edetään askel kerrallaan, koska alle vuoden mittainen neuvotteluaika ratifiointiprosesseineen on haasteellinen.
 Vertailun vuoksi EU:n ja Japanin välistä, maailman suurinta kauppasopimusta neuvoteltiin seitsemän vuotta.
 Von der Leyen muistutti, että vaikka Britannia on EU:lle tärkeä, siitä tulee kaikesta huolimatta kolmas maa.
 Kilpailun on oltava reilua
 EU tulee painottamaan työntekijöiden oikeuksia, ympäristövaatimuksia muun muassa ruoan tuotannossa sekä valtiontukijärjestelmää.
 Britannialla on paineita laskea maataloustuotteidensa hintoja kauppasuhteessa Yhdysvaltoihin. EU:n taas pitää estää Britannian tavaroiden kulkeutuminen unionin markkinoille alihintaan.
 Kalastusoikeuksista noussee suuri riita. Britannia haluaa kalastaa omat vetensä, mutta EU:n tavoite on sopia jonkinlaisesta kiintiöstä.
 Tavarat kulkevat tuotantoketjuissa lukuisia kertoja EU-rajojen sisällä. Osapuolten on neuvoteltava siitä, miten verotus ja alkuperämaamerkinnät hoidetaan esimerkiksi autoissa ja lääkkeissä.
 Turvallisuusyhteistyö on tärkeä molemmille
 Britannialla on EU:n paras tiedustelujärjestelmä. Sekä EU että Britannia ovat puhuneet yhteistyöstä tiedonvaihdossa. Terrorismi on uhka kanaalin molemmin puolin, mutta unionin ulkopuolisena maana datatiedon jakaminen voi olla hankalaa.
 Britannian täytyy myös miettiä, mihin institutioiden ulkopuolisiin rakenteisiin se haluaa osallistua jatkossa. Puolustusyhteistyö on ollut esillä, myös avaruusohjelma.
 EU:n sisämarkkinoilla kaikki on tarkkaan säädelty. Etukäteen ei vielä tiedetä, minkä järjestelyn kautta riidat puidaan. Johnson on ilmoittanut selvästi, että Britannia ei aio olla EU:n tuomioistuimen alainen. On kysymysmerkki, minkälainen oikeudellinen prosessi voidaan luoda.
 EU on uudessa tilanteessa. Tärkeä kumppani jättää unionin, mutta sen kanssa halutaan sitoa mahdollisimman läheinen suhde kaikilla tasoilla. EU on Britannian suurin kauppakumppani.

EU on valmis puolustamaan ja edistämään tavoitteitaan tulevissa neuvotteluissa Britannian kanssa.


Summary: Kiinan mukaan kauppasodan lieveneminen hyödyttää koko maailmaa.

Kiina ja Yhdysvallat ovat päässeet sopuun kauppasopimuksensa ensimmäisestä vaiheesta, kertoo maan apulaiskauppaministeri  Liao Min .
 Liaon mukaan maat alkavat sopimuksen seurauksena vähitellen poistaa toisilleen asettamia tulleja. Kiina peruu Yhdysvalloille suunnittelemansa tullit, joiden oli määrä astua voimaan ylihuomenna sunnuntaina.
 Ministerin mukaan sopimus hyödyttää koko maailman taloustilannetta.
 Pörssikurssit eri puolilla maailmaa ovat lähteneet reippaaseen nousuun tiedon tultua julki.

Kiina: USA:n kanssa solmittu kauppasopimuksen ensimmäinen osa –  Tulleja aletaan purkaa


Summary: Lucian päivä huipentuu tänään, kun Lucia-neito kruunataan tehtäväänsä. Tapahtumaa voi seurata suorana verkossa.

Pohjanmaalla asuva  Sara Ray  kruunataan vuoden Lucia-neidoksi tänään iltapäivällä Helsingin tuomiokirkossa. Hänet kruunaa tehtäväänsä presidentti  Tarja Halonen.  Tämän jälkeen Lucia-kulkue matkaa läpi Helsingin keskustan.
 Yle näyttää tilaisuuden suorana verkossa kello 17 alkaen. Voit katsoa lähetystä klikkaamalla yllä olevaa kuvaa.
 Lucia-neito on valon, ilon ja inhimillisyyden lähettiläs ja toimii Lucia-keräyksen keulakuvana. Keräyksen tuotoilla tuetaan vaikeuksissa olevia lapsiperheitä. Tämän vuoden keräys jatkuu tammikuun loppuun saakka.
 Lucia tekee tänä vuonna lähes sata vierailukäyntiä muun muassa sairaaloihin, vanhainkoteihin, Suomen tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  luokse sekä eduskuntaan.
 Suomen Lucia-neidon valitsee Folkhälsan yhteistyössä Hufvudstadsbladetin ja Svenska Ylen kanssa.
 Tämä on jo seitsemäskymmenes kerta, kun Suomen Lucia valitaan.

Lucia-neito, "Valon lähettiläs", kruunataan tänään Helsingissä – katso suorana kello 17 alkaen


Kaakkois-Suomen poliisi tutkii laajaa järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvä kokonaisuutta.
 Poliisi teki maanantaina etsintöjä ja kiinniottoja Lappeenrannassa, Kotkassa, Kouvolassa, Lahdessa ja Helsingissä. Etsintöjen yhteydessä on takavarikoitu suuri määrä ampuma-aseita, räjähteitä ja huumausaineita.
 Asiakokonaisuuteen liittyen on vangittu seitsemän henkilöä. Tutkittavina rikosnimikkeinä on törkeitä huumausainerikoksia ja väkivaltarikoksia.

Poliisi tutkii laajaa järjestäytyneen rikollisuuden kokonaisuutta – 7 vangittu, suuri määrä aseita ja huumeita takavarikoitu


Summary: Ensimmäisten kahden kuukauden aikana SERI-keskuksessa on hoidettu seitsemän uhria.

Seinäjoen keskussairaalaan on avattu lokakuussa  SERI-tukikeskus .
 Seksuaalirikosten uhreille tarkoitetussa keskuksessa pyritään tarjoamaan kaikki uhrin tarvitsema apu ja tuki yhdessä paikassa.
 – Uhrin ei tarvitse tietää, mitä tehdä ja mihin mennä. Ammattilaiset ottavat hänestä meillä kopin, sanoo keskuksessa työskentelevä kätilö, seksuaaliterapeutt i Marika Hyytinen .
 Seinäjoen SERI-tukikeskus on ensimmäinen keskussairaalatasolla toimiva. Muut keskukset toimivat yliopistosairaaloissa Helsingissä, Turussa, Tampereella ja Kuopiossa.
 Ilman lähetettä
 Seinäjoen SERI-tukikeskus sijaitsee keskussairaalassa. Sisään tullaan synnytysosaston ovista ja vastassa ovat kätilöt ympäri vuorokauden. Lähetettä ei tarvita.
 Halutessaan ja pystyessään voi soittaa etukäteen. Rikosilmoituksen tekijän voi puolestaan poliisi saattaa keskukseen.
 Hoitoketjuun kuuluu muun muassa se, että poliisi ja lääkäri haastattelevat uhrin yhtä aikaa.
 – Näin he saavat tarvittavan tiedon yhdellä haastattelulla, eikä uhrin tarvitse käydä vaikeaa asiaa läpi monta kertaa, ylilääkäri  Tiina-Liisa Erkinheimo  sanoo.
 Keskuksen kautta hoituu myös muu apu, kuten henkinen ensiapu sitä tarvitseville.
 Keskuksessa kannustetaan uhria tekemään rikosilmoitus, mutta se ei ole hoidon saamisen edellytys.
 – Alle 18-vuotiaiden kohdalla rikosilmoitus tehdään aina, mutta yli 18-vuotiaiden osalta kyseessä on asianomistajarikos. Asianomistajarikoksessa uhri päättää itse tekeekö rikosilmoituksen, Tiina-Liisa Erkinheimo sanoo.
 Ylilääkäri Tiina-Liisa Erkinheimo ja kätilö, seksuaaliterapeutti Marika Hyytinen huolehtivat, että seksuaalirikoksen uhrin hoitoketju olisi mahdollisimman toimiva.  Pasi Takkunen / Yle
 Piilossa olevia rikoksia
 Erkinheimon mukaan vuosina 2016-2018 Seinäjoella on hoidettu kymmenen täysi-ikäistä seksuaalirikoksen uhria vuositasolla. Tiina-Liisa Erkinheimon mukaan määrä ei kuvasta maakunnan todellista tilaa..
 SERI-keskuksessa on hoidettu kahden ensimmäisen toimintakuukauden seitsemän uhria. Joukossa 16-17 -vuotiaita ja täysi-ikäisiä.
 Erkinheimo arvioikin, että uhrien määrä Etelä-Pohjanmaan maakunnassa voi vuositasolla olla 30-40 henkilöä.
 Uuden keskuksen myötä tietoisuuden seksuaaliväkivallasta toivotaan lisääntyvän.
 – Nämä rikokset ovat usein pinnan alla. Kun tietoisuus lisääntyy, herkkyys hakea apuakin toivottavasti kasvaa, Erkinheimo sanoo.
 Erkinheimon mukaan seksuaaliseen väkivaltaan liittyy usein myös muuta väkivaltaa. Joskus jopa vuosien ajan.
 – Toki tulee myös vanhojen traumojen aktivoitumisia. Tämä keskus on myös heitä varten.
 Alle 16-vuotiaat Tampereelle
 SERI-tukikeskus on tarkoitettu seksuaalirikosten uhreille sukupuolesta riippumatta. Alle 16-vuotiaiden hoitoketjuun keskus ei vaikuta, sillä heidät on useamman vuoden ajan ohjattu suoraan Tampereen yliopistolliseen keskussairaalaan.

Seksuaalirikosten uhreille ensimmäinen keskussairaalatasoinen tukikeskus Seinäjoelle: "Uhrin ei tarvitse tietää, mitä tehdä"


Summary: Vanhalle satama-alueelle Kotkaan on suunniteltu useiden vuosien ajan hulppeaa ostoskeskusta.

Kotkan Kantasatamassa näyttää suurin piirtein samalta kuin noin viisi vuotta sitten.
 Kaupungin keskustan kylkeen Kantasatamaan on useiden vuosien ajan suunnitella outlet-ostoskeskuksen rakentamista. Hulppein havainnekuvin kaupattuun kokonaisuuteen olisi lukeutunut myös esimerkiksi hotelli ja asuinrakennuksia.
 Tonttia ehdittiin valmistella purkamalla muutamia sataman varastohalleja. Rakennustyöt eivät kuitenkaan ole alkaneet.
 Nyt vanhan sataman kehittämisessä halutaan Kotkassa kääntää kokonaan uusi lehti.
 Tätä mieltä on Kotkan kaupunginjohtaja  Esa Sirviö .
 Ensimmäiset havainnekuvat maalasivat sädehtivää kuvaa Kotkan Kantasataman tulevaisuudesta. GVA Sawyer -yhtiön nettisivuilla Kotka Old Port -hanke on yhä listattuna. Hankekuvauksessa on outlet-ostoskeskuksen ohella mainittu kaksi hotellia, kylpylä, elokuvateatteri, ravintolapromenadi ja asuntoja. AHR Architects
 Tällä haavaa Kotkaan ei tule ostoskeskusta, joka kauppaisi muotimerkkien menneiden mallistojen ylijääneitä vaatteita alennushinnoin.
 – Nyt on syytä pistää vanhan kirjan kannet kiinni. Kaupallinen keskus ja alueen kehittäminen outletin kautta ei näytä toteutuvan. Voidaan todeta, että se unohdetaan nyt. Lähipäivinä pitäisi tapahtua joulun toinen ihme, jos se lähtisi toteutumaan, Sirviö sanoo.
 Vastaavantyyppiset outlet-ostoskylät on sen sijaan ehditty rakentaa Venäjän rajalle Vaalimaalle sekä Helsingin ja Vantaan rajalle. Zsar Outlet Village on  toiminut Vaalimaalla vuoden . Helsinki Outlet avattiin tänä syksynä.
 Kaupunki keskittyy nyt siihen, että Kantasatamaan nousevat Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun uusi Kotkan-kampus ja kaupungin tapahtumakeskus. Näiden kylkeen halutaan myös hotelli, jolle etsitään pyörittäjää.
 Lue lisää:   Kotka uudistaa vanhaa satamaa isolla kädellä: meren rannalle aiotaan rakentaa korkeakoulukampus ja tapahtumakeskus
 Kotkan kaupunki laati Kantasatamaan uuden asemakaavan, joka olisi mahdollistanut yhdysvaltalaiskehittäjän suunnitelmat.  AHR Architects
 Sopimusten purkamisesta neuvoteltu pitkään
 Outlet-ostoskeskuksen hautaaminen tarvitsee vielä lopullisen sinetin.
 Kaupunki haluaa purkaa hankkeen kehittäjän, yhdysvaltalaisen  Cameron Sawyerin  ja tämän yhtiön Kotkan Kantasataman kehitys oy:n kanssa tehdyt maankäyttö- ja maanvuokrasopimukset.
 Kaupunki ilmaisi tahtonsa sopimusten purkamiseksi jo keväällä. Neuvotteluja on käyty siitä asti. Kaupunki on valmis irtisanomaan sopimukset myös yksipuolisesti. Se hetki voi olla jo lähellä.
 – Sopimusten purkamisesta on neuvoteltu, mutta vielä ei ole päästy maaliin. Molemmat sopimukset tullaan päättämään.
 Sirviö arvioi, että sopimusten purkaminen voisi tulla ajankohtaiseksi alkuvuodesta. Päätöksen tekee kaupunginvaltuusto.
 – Sopimukset olisi varmaan saatu jo purettua, jos molemmilla osapuolilla olisi yhtä vahva tahto. Toisella osapuolella on ehkä ollut vielä ajatuksia siitä, että alueella voisi jotain vielä tapahtuakin, Sirviö sanoo.
 Hänen mukaansa Sawyer ei kuitenkaan ole tuonut pöytään kokonaan uusia ideoita alueen kehittämiseksi. Maanvuokrasopimuksen mukaista vuokraa kehittämisyhtiö ei ole enää tänä vuonna kaupungille maksanut. Sirviön mukaan se on yksi kaupungin neuvottelukeinoista.
 Kotkan kaupunginhallitus ja -valtuusto hyväksyivät Old Port -hankkeen asemakaavamuutoksen ja keskeiset sopimukset heinäkuussa 2015.
 Viimeksi ostoskeskuksen rakentamisaikataulusta on  kerrottu julkisuudessa keväällä 2018 . Tuolloin ostoskeskusta pyörittämään oli valittu kansainvälinen ostoskeskusoperaattori Freeport. Yhtiön toimitusjohtaja Iestyn Roberts sanoi, että ostoksille päästään vuoden 2019 lopulla.
 Lue lisää:   Valtava ostosparatiisi on vielä kolmen vuoden jälkeen pelkkä mainoslakana – tuleeko Kotkan puolen miljardin jättihankkeesta uusi Sunny Car Center
 Uusi kampus ja tapahtumakeskus
 Kotka ei kuitenkaan halua jättää Kantasataman aluetta lepäämään laakereilleen.
 Kantasatamassa oli satamaliikennettä 2000-luvun taitteeseen asti. Kymmenen vuotta sitten alueelle nousi Suomen merimuseon uudet tilat. Sen jälkeen aluetta on haluttu kehittää esimerkiksi matkailukohteena.
 Seuraavaksi alueelle halutaan korkeakouluopiskelijoita ja suurten tapahtumien, kuten konserttien, messujen ja urheiluotteluiden vieraita ja yleisöä.
 Kantasatamaan on tulossa Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun uusi Kotkan-kampus sekä kaupungin oma tapahtumakeskus. Näiden yhteyteen rakennettaisiin myös hotelli.
 Osapuolten välinen toteuttamissopimus kirjoitettiin keväällä. Suunnittelutyö on yhä kesken.
 – Juna etenee sillä aikataululla kuin on suunniteltu. Xamk siirtää käytännössä kaiken Kotkassa olevan toiminnan Kantasatamaan ja Metsola tyhjenee, Xamkin hallituksen puheenjohtaja ja Kantasatama-hankkeiden ohjausryhmän puheenjohtaja  Jyrki Koivikko  sanoo.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu julkaisi viime keväänä ensimmäisiä havainnekuvia uudesta kampuksesta. Arkkitehdit NRT Oy, Aarti Ollila Ristola Arkkitehdit Oy
 Opiskelut uudella kampuksella alkaisivat syksyllä 2023.
 – Parempaa tonttia ei voi toivoa. Se on meren äärellä, rautateiden ja linja-autoyhteyksien äärellä. Haemme sitä, että ammattikorkeakoulustamme houkuttelevuus ja vetovoima Kotkassa kasvaa, Koivikko sanoo.
 Tapahtumakeskus valmistuu kampusta aikaisemmin, vuoden 2022 aikana.
 – Arkkitehti- ja muu suunnittelu tässä nyt etenee. Urakat lasketaan keväällä ja urakkasopimukset tehtäisiin kesän jälkeen. Rakentamistyöt alkaisivat sitten loppuvuodesta ensi vuonna, Kotkan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja ja ohjausryhmän varapuheenjohtaja  Jari Elomaa  sanoo.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu valitsi viime keväänä, että kampusta suunnitellaan Kuori-nimisen arkkitehtikilpailuvoittajan suunnitelman pohjalta.
 Kampuksesta on myös nähty jo ensimmäiset havainnekuvat. Sen budjetti on reilut 40 miljoonaa euroa.
 – Tällä hetkellä koordinoimme sitä, että kaupungin kanssa sovitut synergiaedut toteutuvat, Koivikko sanoo.
 Kaksi rakennusta suunnitellaan niin, että niiden tiloja voidaan käyttää ristiin. Esimerkiksi aulatila on yhteinen.
 Uusi korkeakoulukampus ja tapahtumakeskus ovat nousemassa kymmenen vuotta sitten valmistuneen Merikeskus Vellamon viereen. Arkkitehdit NRT Oy, Aarti Ollila Ristola Arkkitehdit Oy
 Elomaa lupaa, että tapahtumakeskuksen havainnekuvia saataisiin nähtäväksi tammikuussa.
 – Tämä on ihan uusi asia Kotkassa. Seudulla ei ennestään ole tämän tasoista tapahtumakeskusta ja mahdollisuutta järjestää suuria messuja, konsertteja, konferensseja ja urheilutapahtumiakin. Kokonaisuudesta tulee hieno. Uskomme vahvasti, että se hotellikin saadaan mukaan.
 Tapahtumakeskus rakennettaisiin noin 24 miljoonalla eurolla.
 Elomaan mukaan hotellistakin saatiin uutta tietoa keskiviikkona ohjausryhmän vuoden viimeisessä kokouksessa. Niistä hän ei kuitenkaan vielä kerro tarkemmin.
 Tapahtumakeskuksessa voisi järjestää esimerkiksi messuja ja kulttuuritapahtumia.  JKMM Arkkitehdit

Jenkkisijoittajan kaupittelemaa hulppeaa outlet-keskusta on odotettu Suomeen 5 vuotta – mitään ei ole tapahtunut, ja Kotkan kaupungin kärsivällisyys on loppu


Summary: THL ja rokotevalmistaja tutkivat Suomessa uuden influenssarokotteen tehoa yli 65-vuotiailla. Lahdessa vapaaehtoisia rokotettavia on ollut niin paljon, että rokotusaikoja ei ole tahtonut riittää kaikille halukkaille.

Ikäihmiset ovat innostuneet kokeilemaan entistä tehokkaampaa influenssarokotetta. Esimerkiksi Lahdessa ja Jyväskylässä rokotetutkimus on ollut suosittu. Lahdessa rokotusten ajanvaraus jouduttiin keskeyttämään ja aikatauluttamaan lisäpäiviä tutkimusrokotuksille.
 Tutkimuspäällikkö  Arto Palmun  mukaan keskiviikkoon mennessä tutkimukseen oli osallistunut koko Suomessa noin 26 000 ihmistä. Hän arvioi, että tutkimuksessa päästään hyvin lähelle tämän syksyn tavoitetta eli 34 000 rokotettavaa. Rokotettavat ovat yli 65-vuotiaita, joita on kirjeitse pyydetty tutkimukseen mukaan.
 – Tämä on positiivinen asia. Väestössä on ymmärrystä sille, että tutkimusta pitää tehdä ja tietoa kerätä. Se vaatii rokotusmyönteisyyttä ja tutkimusmyönteisyyttä.
 Päijät-Hämeen keskussairaalalla Lahdessa rokotustutkimuksesta vastaava tutkimushoitaja  Satu Rämö  kehuu myös ikäihmisten osallintumisintoa.
 – Suosio oli aivan mahtava. Alussa jännitti, että mitä tulee tapahtumaan, mutta sitten niitä aikoja alettiin varaamaan hurjaa vauhtia.
 Rämön mukaan tutkimukseen on osallistunut Päijät-Hämeen hyvinvointikuntayhtymän alueella ainakin tuhat ihmistä.
 Uuden rokotteen toivotaan suojaavan ikäihmisiä tehokkaasti influenssalta ja jälkitaudeilta
 THL:n ja rokotevalmistaja Sanofi Pasteurin tutkimuksessa osalle annetaan nykyisin rokotusohjelmassa oleva influenssarokote ja osalle korkea-annoksinen rokote, jossa vaikuttavia aineita on nelinkertainen määrä. Rokotteen turvallisuus on varmistettu aiemmissa tutkimuksissa ja sen on todettu lisäävän influenssan vasta-aineita elimistössä tehokkaammin kuin nykyinen rokote.
 – Jos tämä todistetaan ja tehokkuudesta saadaan faktatietoa, sillä on todella iso merkitys ihmisille, kansanterveydelle ja myös kustannusten kannalta, arvioi tutkimushoitaja Satu Rämö.
 Korkea-annoksista rokotetta on ollut käytössä esimerkiksi Yhdysvalloissa jo vuosia. Se on kuitenkin suunnattu kolmea eri influenssavirusta vastaan, kun nyt tutkittava rokote tehoaa neljään virustyyppiin. Myös nykyisin Suomessa käytettävä influenssarokote puree samoihin neljään virustyyppiin, mutta vaikuttavaa ainetta on vähäisempi määrä.
 Arto Palmun mukaan tutkimuksessa otetaan huomioon myös sivuvaikutusten riskit.
 – Aina voi ilmetä haittoja. Kaikissa tutkimuksissa on velvoite seurata mahdollisia haittoja.
 Vaikutuksia seurataan rekistereistä
 THL:n tutkimuksessa rokotteita annetaan ikäihmisille myös ensi vuoden syksyllä ja seuranta jatkuu vuoteen 2021. Tutkimukseen osallistuneiden terveydentilasta saadaan tietoja terveysrekisterien kautta. Niihin kirjataan esimerkiksi lääkäri- ja sairaalakäyntien tietoja.
 – Rokotteen tehokkuutta tutkitaan katsomalla vähentääkö se sairaalakäyntejä, vähentääkö se sydän- ja hengitystietauteja ja vähentääkö se influenssaa, kertoo Satu Rämö.
 Tutkimusta tehdään Päijät-Hämeen hyvinvoinikuntayhtymän ja Jyväskylän lisäksi myös Helsingissä, Espoossa, Hämeenlinnassa, Kangasalalla, Kymsoten alueella, Nokialla, Oulussa, Porissa, Tampereella, Turussa ja Vantaalla.
 Rokotevalmistaja on parhaillaan hakemassa THL:n tutkimalle rokotteelle myyntilupaa Eurooppaan. Vaikka rokote saisi myyntiluvan ja se todettaisiin meneillään olevassa tutkimuksessa tehokkaaksi, se ei vielä tarkoita uuden rokotteen päätymistä laajaan käyttöön Suomessa. Rokotteen ottaminen kansalliseen rokoteohjelmaan vaatii asiantuntija-arvioinnin sekä päätökset hankinnasta ja rahoituksesta.

Vanhukset innostuivat tujuista influenssarokotteista niin, että sairaalalta loppuivat rokotusajat kesken


Summary: Tänäkin vuonna miljoona suomalaista osallistuu Kauneimmat joululaulut -tapahtumiin. Kirkkojen lisäksi myös risteilylaivoja on lastattu joululauluilla.

Yksi joulun mysteeri on tämä: miten tehdä aikaa kestävä ja laajalti koskettava joululaulu?
 Kappale, joka päätyisi liki instituutioksi kasvaneen  Kauneimmat joululaulut  -tapahtuman vakiovalikoimaan. Kappale, jonka artistit haluaisivat vielä vuosikymmentenkin päästä levyttää joululevylleen. Kappale, jonka pelkkä nimi nostaisi tunteet pintaan.
 Joululauluja tässä maassa on nimittäin melkein kolmetuhatta, mutta vain muutama kymmenen niistä soi aktiivisesti vuodesta toiseen, vaikka joululauluja tulee joka vuosi lisää.
 Suomalaisten suhdetta joululauluihin tutkinut uskonnonpedagogiikan yliopistonlehtori  Tapani Innanen  Helsingin yliopistosta sanoo, että joululaulujen kermaan ei ole helppoa päästä.
 Joululaulun kun pitää tavoittaa jotain suurta ja ajatonta, jotta se koskettaisi myös tulevia sukupolvia. Hitti on eri asia kuin klassikko.
 Esimerkiksi suhteellisen tuoreesta joululauluklassikosta käy Innasen mukaan  Sydämeeni joulun teen  -kappale, joka on kolmessa vuosikymmenessä kasvanut osaksi suomalaista jouluperinnettä.
 – Jos  Kassu Halonen  ja  Vexi Salmi  ovat yli 30 vuotta sitten onnistuneet tekemään yhden klassikoksi nousseen kappaleen, niin se osoittaa kuinka vaikea laji se on.
 Tuo alkujaan  Vesa-Matti Loirin  tunnetuksi tekemä kappale löytyy tänäkin vuonna Kauneimmat joululaulut -tapahtumien lauluvihkosta, joita on painettu noin 800 000 kappaletta.

 Suomen Lähetysseuran vuodesta 1973 järjestämä yhteislaulutapahtuma on kasvanut tänä vuonna suuremmaksi kuin koskaan. Kauneimpia joululauluja lauletaan kirkkojen lisäksi myös muun muassa ostoskeskuksissa ja risteilylaivoilla. Yhteislaulun lisäksi valikoimaan on tullut karaoke.
 – Suomessa yhteislauluperinne on hyvin tärkeä. Yhdessä laulaminen merkityksellisten muistojen äärellä luo sellaisen yhteisöllisyyden tunteen, jota myös nykyajan yksilöllinen ihminen kaipaa, Innanen kertoo.
 Testaa, kuinka hyvin tunnet joululaulut ja niiden taustat.

Mikä valittiin kauneimmaksi joululauluksi vuonna 2018? Entä miten kappale "Happy Xmas" alkaa? Testaa tietosi joululauluista ja niiden taustoista