Summary: Asiantuntijan mukaan Suomessa ei ole vielä oivallettu vesibisneksen mahdollisuuksia. Vientiin sopisivat niin pullovedet kuin tietotaitokin.

Suomalainen lähdevesi Veen on yksi maailman kalleimmista pullovesistä. Veeniä pullotetaan Lapissa Napapiirin tuntumassa Ylitorniolla.
 Suomessa Veenin vettä ei juuri ole saatavilla, mutta sitä löytyy ylitorniolaiselta huoltoasemalta sekä helsinkiläisestä myymälästä, jonka kauppias lappilaislähtöisenä halusi ehdottomasti ottaa myyntiin kotipitäjänsä vettä. Lähes kaikki Veen Waters Finlandin tuotanto menee ulkomaille; yritys on saanut jalkansa oven väliin hotelleissa, ravintoloissa, baareissa ja yökerhoissa parinkymmenen maan markkinoilla, pääasiassa Intiassa, Lähi-idässä, Kaakkois-Aasiassa ja Venäjällä.
 Veenin nimi on keikkunut maailman kalliimpien pullovesien listalla jo usean vuoden ajan. Yhtiön toimitusjohtaja  Aman Gupta  painottaa, että Veenin vesi on korkealuokkaista, mutta karsastaa merkin leimaantumista luksusvedeksi.
 – Emme tee itse vähittäismyyntiä. Tuotteidemme hinnan määrittävät, ravintolat, hotellit, baarit ja yökerhot, jotka myyvät tuotteitamme, Gupta kommentoi hinnoittelua.
 Toimitusjohtaja Aman Guptan mielestä vesipullottamon sijainti luonnon keskellä on ihanteellinen. Elli Chazalmartin / Yle
 Veen Waters Veen Watersin tuotantolaitokset sijaitsevat Suomen Ylitorniolla sekä Bhutanissa. Yhtiö vie pullovettä tällä hetkellä 19 maahan. Päämarkkinat ovat Intia, Lähi-itä, Kaakkois-Aasia ja Venäjä. Tämän vuoden tuotanto Ylitorniolla on noin miljoona vesipulloa. Yhtiö suunnittelee Ylitorniolla laajennusta ja tavoittelee tuotannon kymmenkertaistamista lähivuosina.
 Suomella olisi täydet mahdollisuudet päästä mukaan vesibisnekseen – sekä pulloveden että laajasti vedenkäyttöön liittyvän osaamisen viennissä.
 Teknologian tutkimuskeskus VTT:n vanhempi neuvonantaja  Anne-Christine Ritsckoff  näkee Suomella monia valttikortteja vesimarkkinoiden valloittamisessa. Ritsckoffin mukaan meillä ei oikein ole vielä mielletty, että vesi voisi olla bisnestä. Hän uskoo, että Suomi voisi brändätä itsensä siinä korkealle.
 – Meillä on puhtaus, arktisuus ja myös erilainen veden koostumus. On paljon seikkoja, joita me voisimme käyttää brändäyksessä tuomaan esille, miksi suomalainen vesi on varsin hyvä kilpailija vaikka Evianille tai vastaavalle hyvinkin tunnetulle merkille, sanoo Rotschkoff.
 Lappilaisveden laatu on erityinen
 Myös Veenin toimitusjohtaja Aman Gupta nostaa valttikorteiksi puhtaan luonnon sekä veden lähes olemattoman mineraalipitoisuuden. Hänen mukaansa yhtä vähäinen mineraalipitoisuus löytyy vain ani harvoilta vesiltä koko maailmassa.
 – Tämän vuoksi vesi soveltuu erityisen hyvin hienoille illallisille tai viinin kanssa nautittavaksi, sillä veden maku on lähes neutraali.
 Kilpailu maailman vesimarkkinoilla on kuitenkin kovaa.
 Pienen vesimerkin pääsyä ravintoloiden ja hotellien pöytiin vaikeuttaa se, että suuret ketjut jyräävät usein valta-asemansa avulla. Esimerkiksi jos ravintola haluaa saada myyntiinsä Coca Colan kaltaisen brändin, Veen Watersin toimitusjohtaja Aman Guptan mukaan yrityksen odotetaan ottavan myyntiin myös saman yhtiön vettä.
 Suomessa on teknologista vesiosaamista
 Asiantuntijan mukaan Suomen olisi aika luoda yhteinen vesistrategia.Maa- ja metsätalousministeriön laatima sinisen biotalouden strategia liittyy kyllä vahvasti veteen, mutta se keskittyy pitkälti vesien suojelemiseen ja kalatalouteen. Teknologian tutkimuskeskus VTT:n vanhempi neuvonantaja Anne-Christine Ritsckoffin mielestä tarkastelua pitäisi laajentaa.
 – Voitaisiin ottaa myös bisnesmahdollisuus siihen vahvasti mukaan. Pohdittaisiin esimerkiksi kannusteita. Emme ehkä ole ihan havahtuneet siihen, että se on meille myös oikeasti iso mahdollisuus.
 Anne-Christine Ritsckoffin mukaan pulloveden lisäksi myös suomalainen osaaminen voisi olla vientituote. Maailman pahenevissa vesiongelmissa, esimerkiksi puhtaan veden vähenemisessä, voitaisiin hyödyntää suomalaista vedenpuhdistusteknologiaa sekä veden kulutusta säätelevää teknologiaa.
 Veden tuotteistaminen täytyisi tehdä huolellisesti, sillä kyse on monitahoisesta asiasta.
 – Vesi on yksi meidän arvokkaimpia luonnonvarojamme, mutta se on myös deligaatti asia. Tavallaan oikeus veteen kuuluu kaikille, ja siksi luvitukset, omistukset ja käyttöoikeudet tulisi huolellisesti yhteistyössä miettiä, pohtii Ritschkoff.
 Veen Watersin tavoitteena on peräti kymmenkertaistaa tuotantomääränsä Ylitorniolla lähivuosien kuluessa. Elli Chazalmartin / Yle
 Napapiirin tuntumassa Tornionlaaksossa on täytetty lähdevedellä tämän vuoden aikana jo satojatuhansia pulloja. Veen Waters Finland odottaa miljoonan pullon vuotuisen rajan ylittyvän ensimmäistä kertaa tänä vuonna. Se on kuitenkin yhtiön suunnitelmissa vasta alkua.
 Veen Watersin tavoitteena on, että muutamassa vuodessa Ylitornion tuotantomäärä moninkertaistuu ja arktista lähdevettä sisältäviä designlasipulloja lähtee janoisille yli kymmenen miljoonaa kappaletta vuodessa. Vielä nyt tuotannon kasvattamista haittaa tuotantotilojen pienuus Ylitornion tehtaalla.
 Veen Waters suunnittelee parhaillaan tuotantotilojensa laajentamista.
 – Tarkoituksenamme on kasvattaa Ylitornion tuotantoyksikköä, sillä tarvitsemme paljon lisätilaa. Mahdollisuudet kasvattaa tuotantoa täällä ovat merkittävät,Veen Waters Finlandin toimitusjohtaja Aman Gupta kertoo.
 Puhtauden arvostus kasvaa
 Gupta pitää yhtiön ajoitusta tuotannon kasvattamiseksi otollisina maailmanmarkkinoita ajatellen.
 – Kohtaamme luonnossa yhä enemmän saasteita ja muovia, jotka vaikuttavat ruokaketjuun. Ihmiset haluavat puhtaita tuotteita, joihin he voivat luottaa ja jotka tulevat paikoista, joissa luonto on puhdasta ja ihmisasutusta on vähän.
 Ihmiset myös penäävät yhtiöiltä yhä enemmän luotettavuutta ja läpinäkyvyyttä. Guptan mielestä Veen on vahvoilla: Ylitornion tehdas sijaitsee erämaamaisessa ympäristössä, kaukana isoista keskuksista. Hanki on valkoinen, puita peittää paksu lumivaippa.
 – Voit tulla tänne ja nähdä tämän ympäristön ja todellisen tarinan sen takana, Gupta sanoo.
 Lapin alueella puhtaita pohjavesialueita löytyy runsaasti, mutta esimerkiksi Etelä-Suomessa asutuskeskusten lähellä osa pohjavesialueista on pilaantunut ihmisen toiminnan vuoksi.
 Alkoholittomien juomien kysyntä kasvaa
 Gupta huomauttaa, että yhtiö hyötyy myös maailmanlaajuisesta trendistä, jossa yhä useampi haluaa korkealaatuisia alkoholittomia juomia.
 – Tämä näkyy myös panimoalalle viime aikoina tehdyissä sijoituksissa, jotka ovat kohdistuneet alkoholittomiin tuotteisiin. Meille tämä on hyvä tilaisuus, koska alkoholittomien juomien perusta tulee hyvälaatuisesta vedestä.
 Aivan ongelmatonta pullovesituotanto ei Suomessa ole. Esimerkiksi Panimoliitto on arvostellut suomalaista virvoitusjuomaveroa, sillä se koskee myös vettä. Ensi vuoden alusta voimaan tuleva 25 miljoonan euron veronkorotus koskisi myös sokerittomia kivennäis- ja lähdevesiä. Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliiton mukaan veroa ei voi mitenkään perustella terveyshaitoilla, vaan kyse on epäreilusta ja vääristävästä haittaverosta.
 Ylitorniolle suunnitellaan laajennusta ja lisää pullotuslinjoja.  Elli Chazalmartin / Yle
 Nurinkurisena voi pitää sitä, että puhtaista ja runsaista vesilähteistään tunnettuun Suomeen tuodaan yhä monin verroin enemmän vettä kuin täältä viedään maailmanmarkkinoille.
 Tullin tilastojen mukaan viime vuonna Suomesta vietiin maustamatonta kivennäis- ja lähdevettä reilut miljoona litraa, kun samaan aikaan tänne tuotiin yli 21 miljoonaa litraa vastaavia vesituotteita.
 Juomavedestä voi tulla kullanarvoista
 Maailmassa on maita, joiden pohjavesi on käymässä vähiin. Yhä vähemmän on Lapin kaltaisia saasteettomia paikkoja, joissa on puhdasta vettä. Ymmärretäänkö puhtaan veden arvo, onko puhdas vesi tulevaisuuden öljy? Gupta kertoo, että tätä kysytään häneltä usein. Hän huomauttaa, että puhuttaessa veden totaalisesta puutteesta kyseessä on täysin eri luokan ongelma.
 – Jos ajatellaan vaikka 20 miljoonan asukkaan kaupunkia, jolla ei ole pohjavettä käytettävänään, nämä ovat kokonaan eritasoisia vesiongelmia. Jos käyttövesi käy vähäksi tai loppuu, emme puhu enää pulloveden kaltaisesta kulutustavarasta. Voi olla, että vedestä tulee harvinaisuus, ja kullan tai öljyn kaltainen tuote, jota on vaikea löytää, Gupta pohtii.
 Veen Waters raivaa tietään vesiviidakossa omilla hienosäädetyillä tuotteillaan, joista monet on räätälöity tiettyjä tilanteita, kuten hienoja ravintolaillallisia varten. Tällä hetkellä Veenin tuotteita viedään 19 maahan. Viennin laajentaminen länteen kiinnostaa jossakin vaiheessa, mutta nyt vienti yhtiön strategian mukaan kohdistuu pääasiassa itään.
 – Tällä hetkellä suurin markkina-alueemme on Intia, mutta näemme paljon potentiaalia myös Kiinan markkinoilla. Ensimmäinen toimituksemme Japaniin oli pari kuukautta sitten ja Macaoon toimitukset alkavat matkaan ensi vuonna, Gupta luettelee.
 Lue myös:
 Ylitorniolainen lähdevesiyhtiö Veen Waters laajentaa toimintaansa
 Ylitorniolainen Veenin vesi kelpaa Lähi-idän kasvavalle keskiluokalle, mutta hiihtokeskusten pöydistä sitä ei löydä

Yksi maailman kalleimmista pullovesistä tulee Lapista – Suomen valttikortit vesibisnekseen: Puhtaus, arktisuus ja erilainen veden koostumus


Sadattuhannet hongkongilaiset ovat osoittaneet tänään mieltään Kiinan johtoa vastaan.
 Mielenosoitukset ovat sujuneet pääosin rauhallisesti. Poliisi on kuitenkin pidättänyt 11 ihmistä ja takavarikoinut heiltä aseita.
 Mielenosoittajat vaativat vapaita vaaleja, joissa he saavat itse valita johtajansa ja hallituksensa sen sijaan, että Kiina nimittää ne.
 Tämän päivän mielenosoitukseen oli poikkeuksellisesti saatu viranomaisten lupa.
 Mielenosoitukset ovat jatkuneet nyt puolen vuoden ajan. Ne saivat alkunsa kesäkuussa, kun ihmiset lähtivät kaduille vastustamaan lakia, joka olisi mahdollistanut rikoksesta epäiltyjen lähettämisen Kiinaan oikeudenkäyntiä varten.
 Mellakkapoliiseja Hongkongin keskustassa sunnuntaina 8. joulukuuta. Miguel Candela / EPA
 Hongkong siirtyi Britannian hallinnasta Kiinalle vuonna 1997. Siitä lähtien Hongkongia on hallittu "yksi maa, kaksi järjestelmää" -periaatteella, jonka myötä Kiinaa on luvannut taata Hongkongille vapauksia, joita muualla Kiinassa ei ole.
 Mielenosoituksia on järjestetty yhteensä 900 kappaletta niiden alettua kesäkuussa. Ne ovat aika ajoin äityneet väkivaltaisiksi, ja poliisi on pidättänyt 6 000 ihmistä.
 Kaksi viikkoa sitten pidetyissä paikallisvaaleissa demokratiamieliset ehdokkaat saivat lähes 60 prosenttia äänistä ja noin 90 prosenttia aluevaltuustopaikoista. Vaalien äänestysprosentti oli kaikkien aikojen korkein.
 Korjattu kello 16.14, demokratiamieliset saivat 90 prosenttia aluevaltuustopaikoista, eivät äänistä.

Sadattuhannet osoittivat mieltään Hongkongissa – Kiinan-vastaiset mielenosoitukset jatkuneet jo puoli vuotta


Summary: Uusi pääministeri saa johdettavakseen kovia kokeneen hallituksen, ja lisäpaineita tulee sekä lähipiiristä että ulkoa, kirjoittaa sisältöpäällikkö Ville Seuri.

Oli Suomen seuraava pääministeri  Sanna Marin  tai  Antti Lindtman , yksi on varmaa: helppoa ei tule olemaan. Pääministeri saa johdettavakseen kovia kokeneen hallituksen.
 Hallituspuolueiden yhteenlaskettu  kannatus on laskenut  50 prosenttiin, kun kevään vaaleissa ne saivat 55,7 prosenttia äänistä. Lisäksi  Antti Rinteen  eroon johtanut Posti-soppa on iskenyt kiillaa kahden pääpuolueen välille.
 SDP:n puoluevaltuusto valitsee pääministeriehdokkaansa sunnuntaina kello 17.30 alkavassa kokouksessa. Käytännössä tästä tulee pääministeri.
 Kumpikin ehdokkaista kuuluu samaan sukupolveen eivätkä ideologiset erot ole suuria, joten SDP:n puoluevaltuusto tehnee valintansa lähinnä käytännöllisin perustein: kumman ajatellaan selviävän edessä olevasta tehtävästä.
 Lue lisää:   Yle seuraa hallituksen muodostamista ja pääministerin valintaa hetki hetkeltä
 SDP hakee toimeenpanijaa, ei linjanvetäjää
 Sekä Marin että Lindtman ovat osoittaneet kykyä kypsyä tehtäviensä mukana, arvioi poliittisen historian tutkija  Mikko Majander  Magma-ajatuspajasta. Siksi ei kannata liikaa tuijottaa sitä, mitä he ovat olleet.
 – Aikaisemmin Marin oli melkoinen aatteen palon puhkuja, ja sujuu se häneltä yhä. Mutta on leimallista, miten hän on kasvanut tehtäviinsä, Majander sanoo.
 Marinin ensimmäinen iso koetus oli Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajuus, jonka hän sai vuonna 2013. Marinin tapa johtaa valtuustoa esimerkiksi  kiihkeissä raitiovaunukeskusteluissa  keräsi kiitosta. Kevään 2019 vaaleissa hän puolestaan joutui paikkaamaan sairastunutta Antti Rinnettä.
 Lindtman keräsi kannuksensa valtuuston puheenjohtajana Vantaalla. Aloittaessaan hän oli vain 27-vuotias. Eduskuntaryhmänsä puheenjohtajana Lindtman on hionut neuvottelutaitojaan entisestään.
 – SDP on parin vuoden aikana eheytynyt, joten nyt ei haeta uuden linjan vetäjää, vaan kykyä panna linjaa toimeen.
 Lue lisää:   Katso, miten Antti Lindtman ja Sanna Marin eroavat toisistaan
 Antaako Rinne tilaa pääministerille?
 Lisätason uuden demaripääministerin työhön luo se, että Rinne pysyy puoluejohtajana.
 – Sitä, onko pääministeri itsenäinen vai käyttääkö todellista valtaa puolueen puheenjohtaja, tullaan vahtimaan erityisen tarkkaan, Majander sanoo.
 Itse asiassa vahtiminen on alkanut jo. Helsingin Sanomat ja Ilta-Sanomat ovat julkaisseet tietoja, joiden mukaan Rinne olisi yrittänyt vaikuttaa kulisseissa Marinin puolesta. Oli näin tai ei, tuollaisen kuvan syntyminen toimii Marinia vastaan.
 Tilanne, jossa pääministeri ja pääministeripuolueen puheenjohtaja eivät ole sama henkilö, on poikkeuksellinen Suomen uudemmassa poliittisessa historiassa.
 Tässä tapauksessa se on myös erityisen herkkä, koska pääministeri Rinteellä oli tapana sekaantua toisten ministerien asioihin. Myös Sanna Marin totesi  Ylen A-studiossa aiemmin tällä viikolla , että tältä on "julkisuudessa näyttänyt". Tämä vaikutti myös Postin työtaistelusta syntyneeseen kiistaan, keskustan pääministeriä kohtaan kokeman luottamuksen horjumiseen ja Rinteen kaatumiseen.
 Pääministeri välittää puolueen kuvaa ulospäin
 Kaiken lisäksi uuden pääministerin pitäisi, totta kai, pystyä nostamaan SDP:n kannatusta. Se on pudonnut 4,5 prosenttiyksikköä kevään vaalien tasosta.
 – Kuka valitaankin, hän välittää puolueen kuvaa ulospäin, sanoo Majander.
 Jos tuleva pääministeri tässä onnistuu, hän on vahvoilla myös kesäkuussa, kun SDP valitsee itselleen puheenjohtajan. Siihen on kuitenkin vielä puoli vuotta aikaa, ja kuten Rinteen kohtalo osoittaa, se on tämän hetken suomalaisessa politiikassa pitkä aika.
 Korjattu 15.36: Otsikossa sanottiin, että SDP valitsee puheenjohtajan, kun se valitsee pääministeriehdokkaan.

Analyysi: SDP valitsee tänään nuoren pääministerin kovaan paikkaan – nyt puoluevaltuusto pohtii, kestääkö Marin vai Lindtman paineet paremmin


Summary: Mukana on jopa 100 000 työntekijää, ja suorat taloudelliset menetykset nousevat 400 miljoonaan.

Vientialoja koskevissa työehtosopimusneuvotteluissa ei ole tapahtunut edistystä viikonloppuna, ja laajat lakot alkavat maanantaina. Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden välisen kiistan uutta neuvotteluajankohtaa ei ole tiedossa, valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  varmisti STT:lle lakon alla.
 Maanantaina alkavat lakot koskevat yhdeksää Teollisuusliiton sopimusalaa ja yli 180:tä toimipaikkaa sekä Teollisuusliiton, Ammattiliitto Pron ja Ylemmät toimihenkilöt YTN:n alaisia työntekijöitä. Mukana lakoissa on yhteensä jopa noin 100 000 työntekijää. Niiden kustannuksiksi on arvioitu noin 400 miljoonaa euroa suoria tuotannon menetyksiä.
 Piekkala kuvasi tilannetta odottavaksi. Hän totesi jo aiemmin tällä viikolla, ettei edellytyksiä neuvotteluille ennen lakkojen alkamisia enää ollut. Teollisuusliitto hylkäsi maanantaina valtakunnansovittelijan sovintoesityksen työkiistassaan Teknologiateollisuuden kanssa.
 "Niin eri näkemykset"
 – Kaikki muu on sovittuna paitsi palkankorotusten prosentti. Näkemykset siitä ovat niin kaukana toisistaan, Piekkala sanoi venyttäen sanaa "niin".
 Hän jatkoi, että käsitykset tilanteesta ovat hyvin erilaiset sen kannalta, mitä toinen neuvotteluiden osapuoli hakee ja mitä toinen katsoo taloudellisen tilanteen antavan myöten.
 – Toinen näkee tulevaisuuden ruusuisempana kuin toinen, sanoisiko sen näin, Piekkala totesi.
 Piekkalan johtamissa viimeisimmissä sovintoneuvotteluissa käytiin läpi runsaasti vaihtoehtoja ratkaisuiksi. Nyt kumpikin osapuoli odottaa, että jotain uutta nousee ilmoille.
 Lakon sopimusalat ovat tekninen huolto ja kunnossapito, kumiteollisuus, lasikeraaminen teollisuus, malmikaivokset, mekaaninen metsäteollisuus, muovituoteteollisuus ja kemian tuoteteollisuus, kemian perusteollisuus, teknologiateollisuus sekä öljy-, maakaasu- ja petrokemianteollisuus. YTN, Pro ja Rakennusliitto järjestävät työnseisaukset lakkoon osallistuvilla työpaikoilla.
 Kolmipäiväisen lakon jälkeen seuraa vielä Metsäteollisuuden työsulku, jonka kesto on kuusi päivää.
 – Työnseisausten ideana on jollain tavalla kypsyttää tätä tilannetta, Piekkala sanoi.
 Neuvotteluiden jämähtäminen harmittaa
 – Tilanne on todella harmillinen, Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja  Minna Helle  kommentoi.
 Teknologiateollisuus olisi hyväksynyt edellisen sovintoesityksen, jonka mukaan palkat olisivat nousseet 1,6 prosenttia seuraavana kahtena vuotena, työaika olisi lyhentynyt kilpailukykysopimuksen verran, eikä työehtojen heikennyksiä olisi koitunut. Teollisuusliitto hylkäsi esityksen.
 – Jäsenyrityksillemme 24 tunnin työajan pidennys on ollut tärkeä, mutta näinkin keskeisessä asiassa olemme tulleet vastaan. Emme ole kuitenkaan valmiita tekemään sellaisia sopimuksia, jotka veisivät suomalaisen työn kustannuskilpailukykyä huonompaan suuntaan, Helle sanoi.
 – Teollisuuden jäsenyrityksistämme kaksi kolmasosaa sanoo, että verrattuna edelliseen vuosineljännekseen uudet tilaukset ovat vähentyneet, eli talousnäkymät ovat huonontuneet. Tässä tilanteessa työmarkkinoilla pitäisi mennä maltilla eteenpäin, jotta voidaan parantaa edellytyksiä työllisyyden kasvulle, sanoi Helle.
 Ymmärrystä ei riitä ulkomailla
 Helle kirjoitti aiemmin Twitterissä, etteivät teollisuuden lakon vaikutukset näy heti suomalaisten arjessa kuten postin lakko. Vaikutuksen hän arvioi silti ulottuvan kaikkiin, sillä vientiteollisuus työllistää hänen mukaansa suoraan ja välillisesti yli 40 prosenttia suomalaisista.
 – Lakon rahallisiksi tappioiksi on laskettu suoria tuotannon menetyksiä noin 400 miljoonaa euroa, mikä ei sisällä pidempiaikaisia haittalaskelmia. Etenkään kansainvälisiltä asiakkailta ei heru ymmärrystä sille, että lakkojen takia tilaukset tulevat heille myöhässä, Helle huomautti.
 Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton kiista koskee siis viime sovintoesityksen pohjalta lähinnä vielä palkankorotusprosentteja. Näkemyserot ovat suuret.
 – Me olemme todenneet niin, ettei aleta käydä numeroilla julkista huutokauppaa vaan me haluamme, että meidän jäsentemme ostovoima kasvaa. Käymme nämä keskustelut sitten aikanaan sovittelijan huoneessa, kun sinne aikanaan jossain vaiheessa taas menemme, Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  totesi STT:lle.
 Viimeistään työsulku puskee ratkaisuja
 Maanantaina alkavat lakot vaikuttavat eniten Teknologiateollisuuden alaisiin sopimusaloihin, joilta lakkoon on menossa kaikkiaan noin 60 000 työntekijää sekä toimihenkilöä. Teollisuusliiton piirissä lakkoilijoita on noin 35 000.
 Teollisuusliiton puheenjohtaja Aalto sanoi, että Teollisuusliitto on sopimusaloillaan valmis jatkamaan työtaistelutoimiaan maanantaina käynnistyvien lakkojen jälkeen.
 Kolmipäiväistä suurlakkoa uhkaavat seurata Metsäteollisuuden julistamat työsulut, jotka toteutuvat 12. joulukuuta alkaen ja kestävät kuusi vuorokautta. Työsulku on työnantajapuolen painostuskeino työtaistelun aikana. Työsulussa työnantajat estävät tietyn alan ammattiliittoon kuuluvia työntekijöitä pääsemästä töihin.
 Myös Aalto totesi näkemysten viime sovintoneuvotteluissa olleen niin erisuuntaisia, ettei osapuolia kannattanut enää kutsua koolle ennen lakon alkamista.
 – Meillä on tulevana perjantaina hallituksen kokous ja arvioimme tilannetta siellä. Nyt on turha lähteä spekuloimaan, vaan katsotaan ensin nämä kolme lakkopäivää ja sen jälkeen työsulku ja siitä sitten eteenpäin, Aalto kommentoi.
 Teknologiateollisuuden Helle kertoi olevansa valmis uusiin neuvotteluihin.
 – Yhteyksiä pidetään ja heti kun on edellytyksiä palata neuvottelupöytään, niin Teknologiateollisuus on täydessä valmiudessa tähän. Toivomme nopeaa sopua, mutta kyllä tilanne aika jumissa nyt on, sanoi Helle.

Vientialojen laajat lakot alkavat maanantaina – neuvotteluissa ei edistytty


Summary: Kartanot olivat aikansa ideariihiä. Niiden historiaa esitellään nyt Kouvolassa.

Sippolan Hovin isäntä  Alexander von Daehn  oli suuri juuston rakastaja. 1850-luvulla von Daehn kävi matkalla Sveitsissä ja ihastui lähtemättömästi sveitsiläiseen isoreikäiseen emmentaljuustoon.
 Ihastus juustoon oli siinä määrin palava, että von Daehn alkoi valmistaa emmentaalia myös itse.
 – Hän kutsui kartanoonsa sveitsiläisen juustomestarin  Rudolf Klossnerin , joka keitti siellä Suomen ensimmäisen emmentaljuuston, Kartanoiden Kouvola -näyttelyn amanuessi  Hanna Kaivonurmi  selventää.
 Tarinan mukaan Suomen ensimmäinen emmental keitettiin nuotiolla. Juustopata riippui männynoksassa avotulen päällä.
 Sippolan juustomeijeri otettiin käyttöön vuonna 1856. Uusi eksoottinen meijerituote hurmasi nopeasti myös alueen muiden kartanoiden väen. Kouvolaan perustettiin seuraavina vuosina useita juustomeijereitä.
 – Meijereihin tuli töihin sveitsiläisiä juustomestareita, joiden sukua alueella on edelleen, Kaivonurmi kertoo.
 Esimerkiksi sveitsiläistä Staufferin sukua löytyy yhä Kouvolasta.
 Tämänkaltaisilla välineillä emmentaljuustoa valmistettiin Kouvolan kartanoiden meijereissä. Antro Valo / Yle
 Sippolan isännän Alexander von Daehnin kaltaiset suurtilalliset kykenivät kehittämään kartanoissa maanviljelyksestä mittavaa liiketoimintaa. Alexander von Daehnin käyttöön ottamia uudistuksia Sippolassa olivat muun muassa nykyaikaiseen vuoroviljelyyn siirtyminen ja väkilannoitteiden käytön aloittaminen.
 Sippolan hoviin perustettiiin alueen ensimmäisiä luumyllyjä, jolla jauhettiin kuolleiden kotieläinten ruhoista luujauhoa. Sitä käytettiin lannoitteena.
 "Silloin kartanonomistajat kehittivät omia tilojaan ja uudistuksia tuli maanviljelyksen ja teollisuuden saralla."  Hanna Kaivonurmi, amanuenssi
 Suomen kartanot olivat aikoinaan Sippolan kaltaisia ideariihiä. Niiden kautta myös uudet maanviljelys- ja karjanhoitomenetelmät levittyivät lähiseudulle. Kartanoiden menestys perustuikin maanviljelykseen ja karjanhoitoon. Useilla Kouvolan alueen kartanoilla nämä oli hyvin hoidettu ja niillä oli omat meijerit ja juustolat.
 Maanviljelyn lisäksi kartanot vaikuttivat alueen koulutoiminnan perustamiseen. Useat Kouvolan alueen ensimmäiset kansakoulut perustettiin kartanoiden aloitteesta ja tuella.
 – Tällainen oli ensimmäinen maaseudulle perustettu tytöille ja pojille tarkoitettu Mustilan kansakoulu, unohtamatta Anjalan Reginakoulua, kertoo Kouvolan kartanohistorian ja arkistoaineiston asiantuntija  Hannu Pukkila .
 Kartanoiden Kouvola -näyttelyn amanuenssi ja projektipäällikkö Hanna Kaivonurmi kertoo, että uuden näyttelyn rakentamisessa on otettu huomioon erityisesti lapsiperheet. Antro Valo / Yle
 Kouvolassa kartanoita on parisenkymmentä
 Kouvolassa on kartanoita kaikkiaan parikymmentä. Alue on eteläisen rannikkoseudun mittakaavassa tyypillinen eteläsuomalainen alue, jossa perinteisesti on runsaasti kartanoita. Vanhimmat Etelä-Suomen kartanoista ovat keskiaikaista alkuperää, mutta Kymenlaakson alueen kartanot ovat pääasiassa 1600-luvulla syntyneitä.
 – Suomen vanhin ja tihein kartanovyöhyke sijoittuu rannikkomaakuntiin ja ulottuu Kymenlaaksosta aina Varsinais-Suomen Kalannin seuduille, Turun yliopistossa työskentelevä Suomen historian professori  Kirsi Vainio-Korhonen  sanoo.
 Koko Suomen alueella vanhoja kartanoita rakennuksia on sadoittain. Suurin osa kartanoista on tätä nykyä yksityiskoteja.
 – Museokäytössäolevista kartanoista merkittävin on varmasti Louhisaaren kartanolinna, joka on myös marsalkka Mannerheimin synnyinkoti, Vainio-Korhonenjatkaa.
 Kouvolan alueen vanhin kartano on Anjalan kartano. Sen historia alkaa Ruotsin kuninkaan  Kaarle IX:n  Wrede-suvulle tekemästä Elimäen maalahjoituksesta vuonna 1608.
 Anjalan kartano on Kouvolan alueen vanhin kartano. Arkistokuva. Juulia Tillaeus / Yle
 Lahjoituksen syy juontaa juurensa vuoden 1605 Kirkholman taisteluun. Taistelussa kuningas Kaarle IX menetti hevosensa, kun ratsu ammuttiin hänen altaan, ja hän jäi avuttomaksi. Silloin ratsumestari  Henrik Wrede  saapui paikalle. Hän luovutti oman hevosensa kuninkaalle, jonka onnistui sen selkään noustuaan paeta taistelukentältä.
 Ilman hevosta jäänyt Wrede joutui vihollisen ympäröimäksi ja kaatui Kirkholman taistelussa.
 Ratsumestari Wrede oli kaatunut, mutta häneltä oli jäänyt leski ja kaksi poikaa. Näille Kaarle IX lahjoitti kiitollisuudenvelassa ikuiseksi omistukseksi laajan läänityksen Kymenlaaksosta, Elimäen pitäjästä sekä Mäntsälästä ja Porvoon pitäjästä.
 Lue lisää:   Ruotsin kuningas syyti maita leskelle, jonka mies kuoli hänen puolestaan – 400 vuotta myöhemmin lesken perillinen pelasti suvun kartanon, jotta nuorilla olisi tekemistä
 Kartanoita rakennettiin hyvien yhteyksien äärelle
 Kouvolaan rakennettiin kartanoita hyvien kulkuyhteyksien vuoksi. Näitä yhteyksiä olivat muun muassa historiallinen Rantatie Turusta Viipuriin ja alueen laivakelpoiset sisävesireitit. Vireintä kartanoajan ajateltiin olevan 1800-luvulla.
 – Silloin kartanonomistajat kehittivät omia tilojaan ja uudistuksia tuli maanviljelyksen ja teollisuuden saralla. Siihen aikaan kartanonväki oikeasti eli kartanoissa. Aikaisempina aikoina tilanhoitajat hoitivat kartanoita ja kartanonomistajat vierailivat harvemmin maaseudulle, amanuessi Hanna Kaivonurmi kertoo.
 Kartanoiden Kouvola -näyttelyn helmiin lukeutuu kaksi valkeaa naisten juhlapukua 1800-luvulta. Pitsisiä juhlapukuja on pidetty yllä vain muutamia kertoja. Juhlapuvut ovat Tillikkalan kartanosta. Antro Valo / Yle
 Kartanohistoriaa koottu näyttelyyn
 Nyt Kouvolassa on haluttu nostaa esille alueen rikasta kartanohistoriaa. Kartanoiden Kouvola -näyttelyyn on koottu yli parisataa esinettä. Parhaillaan esillä oleva kaupunginmuseon näyttely peilaa kartanoaikaa 1600-luvun alusta aina 1900-luvun puoliväliin asti.
 Näyttelyn koonneen amanuenssi Hanna Kaivonurmen mukaan näyttelystä on haluttu koko perheelle sopiva. Lapsille on rakennettu oma toimintakierros, jossa pääsee tutustumaan kartanoiden historiaan leikkien ja tarinoiden kautta.
 Kartanoiden Kouvola -näyttelyn yhteydessä nähdään myös kokoelma taiteilija  Alexander Reichsteinin  valotaideteoksista. Teoksiin on ikuistettu kartanoiden legendoissa eläviä yön kulkijoita. Hanna Kaivonurmi on koonnut yhteen kartanoiden legendoja.
 Tunnetuin niistä on Anjalan kartanon Harmaa rouva.
 Anjalan kartanon vanha harmaa rouva ilmestyi kartanonväelle aina hiukset pystyssä, kun tiedossa oli jotain ikävää.  Taustalla hattupäinen Mustilan eversti. Kuva valotaiteilija Alexander Reichsteinin teoksesta, joka on esillä Kaupunginmuseossa. Antro Valo / Yle
 Harmaa rouva
 Anjalan kartanon Harmaa rouva on levoton, kiiruhtaa portaissa vaatteet epäjärjestyksessä ja hiukset hapsottaen. Tarinan mukaan Harmaa rouva ilmestyi kartanonväelle aina hiukset pystyssä, kun tiedossa oli jotain ikävää.
 Jos hänet silloin näkee, hän tuo viestin tulevasta onnettomuudesta. Joskus rouva on levollinen ja liikkuu tyynenä sekä rauhallisena, hyvien aikojen ennusmerkkinä.
 On epäilty, että Harmaa rouva on Wrede-suvun esiäiti Gertrud von Ungern, joka pitää silmällä jälkeläisiään.
 Valkea neito
 Valkealan kartanon puiston keskellä on suuri kivi. Kerrotaan, että sen alle on haudattu kartanon tyttären sulhanen, Kustaan sodassa kaatunut ruotsalainen upseeri. Tarinan mukaan murheen murtama Valkealan kartanon valkea neito kulkee yhä puiston keskikäytävää pitkin sulhasensa haudalle.
 Musta eversti
 Sotilaspukuun sonnustautunut Mustilan eversti jäi tarinan mukaan kulkemaan Mustilan kartanoon lohduttoman tapahtumaketjun päätteeksi. Jääkäriupseeria ei sairautensa vuoksi kelpuutettu hänen sotilasarvoaan vastaavaan asemaan talvisodan päämajaan.
 Verisesti loukkaantunut eversti riisti oman henkensä. Everstin kummitus jäi vaeltamaan Mustilan kellarikäytäville.
 Pojat keisaria sieppaamassa
 Vuonna 1809 Suomi oli liitetty osaksi Venäjän keisarikuntaa ja keisari Aleksanteri I matkasi Pietarista Porvooseen avaamaan valtiopäiviä. Sotaneuvos  Jacob af Forsellesin  pojat punoivat juonen keisarin sieppaamiseksi matkan varrelta. Keisari vietäisiin pimeään luolaan, jossa hänet pakotettaisiin luopumaan valtaamistaan Suomen alueista.
 16- ja 11-vuotiaiden poikien suunnitelmat vesittyivät, kun heidän pestaamansa apumiehet kävivät nimismiehen puheilla.
 Kouvolan kaupunginmuseossa valohahmot ovat esillä 31. päivä toukokuuta asti. Lisäksi valoteoksia voi nähdä myös Kouvolatalon puistossa vielä tänään sunnuntaina.

Juustoa rakastanut isäntä oli aikansa ideapankki – sai koko kylän hurahtamaan emmentaliin ja sveitsiläiset juustomestarit muuttamaan Suomeen


Summary: Ensi viikon parlamenttivaaleissa Pohjois-Englannin taantuneet teollisuusalueet voivat kääntyä konservatiivien tukijoiksi.

BISHOP AUCKLAND  on nähnyt parempia päiviä. Komeat liikerakennukset pikkukaupungin pääkadulla muistuttavat siitä, että pohjoinen Englanti oli teollisen vallankumouksen esivartio.
 Nyt pääkatua koristavat kyltit, joissa tyhjiä liiketiloja tarjotaan vuokralle.
 Bishop Auckland sijaitsee vajaat 400 kilometria Lontoosta pohjoiseen. Viime vuosikymmenien laihoista vuosista huolimatta alue on pysynyt uskollisena työväenpuolueelle.
 Vaalipiiri on lähettänyt työväenpuolueen edustajan parlamenttiin jokaisissa vaaleissa vuodesta 1918 alkaen, vuoden 1931 vaaleja lukuun ottamatta.
 Ensi viikolla työväenpuolueen valta voi kuitenkin murtua. Pääministeri  Boris Johnsonin  konservatiivit uskovat, että puolueen lupaus EU-eron nopeasta täytäntöönpanosta tuo selkävoiton työväenpuolueesta.
 Pääministeri Boris Johnson lupaa konservatiivien äänestäjille nopeaa EU-eroa. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Bishop Aucklandissa asuva  Paul Coastworth  aikoo antaa äänensä Johnsonin konservatiiveille.
 – Tämä maa on kyllästynyt siihen, että vuoden 2016 kansanäänestyksen tahtoa ei ole toteutettu. Boris Johnson on energinen mies ja saa neuvotteluissa maallemme sen mitä haluamme.
 Johnsonin sanoma on saavuttanut myös  Steven Dillonin , joka on pitänyt suutarinliikettä Bishop Aucklandin keskustassa 21 vuotta.
 – En ole koskaan äänestänyt, mutta nyt annan ääneni konservatiiveille. Työväenpuolue ei ole tehnyt mitään tämän alueen hyväksi.
 EU-eromieliset vierastavat työväenpuolueen brexit-linjaa
 Pohjois-Englannin ja Pohjoisen Walesin vaalipiirit ovat olleet työväenpuolueelle niin uskollisia, että niitä kutsutaan puolueen “punaiseksi muuriksi”. Konservatiivipuolue uskoo kuitenkin nyt, että se voi murtaa muurin brexitin avulla.
 Lähes kaikki pohjoiset alueet – suuria kaupunkeja lukuun ottamatta – äänestivät vuoden 2016 kansanäänestyksessä EU-eron puolesta. Bishop Aucklandissa lähes 61 prosenttia asukkaista kannatti brexitiä.
 Bishop Auckland on yksi konservatiivipuolueen tärkeimmistä kampanjakohteista ensi viikon torstain parlamenttivaalien alla.   Pasi Myöhänen / Yle
 Alueen äänestäjät vieroksuvat sitä, että  Jeremy Corbynin  työväenpuolue lupaa tarjota uuden kansanäänestyksen EU-jäsenyydestä.
 Parlamenttivaaleissa äänestetään myös EU-eron kohtalosta – Britannian on määrä erota Euroopan unionista 31. päivä tammikuuta. – Pääministeri Boris Johnson aikoo viedä EU-erosopimuksensa parlamenttiäänestykseen ennen joulua, jos vaalit tuovat hänen puolueelleen enemmistön. – Työväenpuolue on luvannut neuvotella oman EU-erosopimuksensa, jos se voittaa vaalit. Tämän jälkeen maa saisi valita uuden sopimuksen ja EU:n jäsenenä pysymisen väliltä kansanäänestyksessä. – Britannian parlamenttivaalit käydään enemmistövaalijärjestelmällä, jossa jokaisesta vaalipiiristä valitaan yksi edustaja maan parlamenttiin.
 Kahvilayrittäjä  John Monaghan  äänesti vuonna 2016 EU-jäsenyyden puolesta. Nyt hän katsoo, että kansan kolme ja puoli vuotta sitten ilmaisemaa tahtoa tulee kunnioittaa.
 – En voi äänestää työväenpuoluetta, koska he haluavat uuden kansanäänestyksen. Meillä oli jo äänestys vuonna 2016. On aika laittaa brexit täytäntöön.
 John Monaghan äänesti EU-jäsenyyden puolesta vuonna 2016. Hän aikoo äänestää konservatiiveja ja katsoo, että vuoden 2016 kansanäänestyksen tulosta täytyy kunnioittaa.  Pasi Myöhänen / Yle
 Konservatiiveja äänestämällä brexit varmistuisi. Puolueella on valmiiksi neuvoteltu EU-erosopimus, joka voitaisiin laittaa täytäntöön jos Boris Johnson saa parlamenttiin oman enemmistön.
 Konservatiivi-inho voi pelastaa työväenpuolueen
 Konservatiiveille voitot pohjoisen brexit-mielisillä alueilla olisivat välttämättömiä oman parlamenttienemmistön saamiseksi. Vaalipiirien nappaaminen on täysin mahdollista, sillä esimerkiksi Bishop Aucklandissa työväenpuolueen etumatka on kutistunut vain reiluun 500 ääneen.
 Varmoja voitot eivät missään tapauksessa ole, sillä alueen äänestäjiä raastaa ristiriita.
 Moni EU-jäsenyyden vastustajista näkee konservatiivipuolueen perivihollisena, joka aloitti alueen teollisuuden alasajon 1980-luvulla pääministeri  Margaret Thatcherin  johdolla.
 Jake Smith  kannattaa EU-jäsenyyttä ja uskoo, että konservatiivia kohtaan tunnettu inho ratkaisee vaalit työväenpuolueen eduksi Bishop Aucklandissa
 – En usko, että konservatiivit voittavat täällä, kun ottaa huomioon pohjoisen historian, Smith miettii.
 Konservatiivipuolueen ehdokas Dehenna Davison oli ehdolla läheisessä Sedgefieldin vaalipiirissä vuonna 2017. Tuolloin parlamenttipaikka jäi saamatta, mutta nyt hän uskoo mahdollisuuksiinsa. “En ole koskaan nähnyt yhtä monen vaihtavan työväenpuolueesta konservatiivien leiriin.”  Pasi Myöhänen / Yle
 Alueen konservatiivipuolueen parlamenttivaaliehdokas  Dehenna Davison  on kuitenkin luottavainen.
 – Ihmiset sanovat minulle päivittäin, että he aikovat jättää työväenpuolueen ja äänestää konservatiiveja ensimmäistä kertaa. Uskon, että vaali-iltana nähdään suuria yllätyksiä.
 Kun Britannian vaalituloksia alkaa ensi viikon perjantaina valmistua, huomio on ennen kaikkea pohjoisissa vaalipiireissä.
 Tuolloin nähdään, onko EU-eron kaipuu Pohjois-Englannissa riittävän järeä moukari työväenpuolueen punaisen muurin murtamiseen.
 Lue lisää:
 Kysely povaa Boris Johnsonin konservatiiveille murskavoittoa vaaleissa ja peräti 68 paikan enemmistöä maan parlamenttiin
 Nähdäänkö brittivaaleissa nuorten ääniryöppy? – Uusista äänestäjistä jopa kaksi kolmannesta alle 35-vuotiaita
 Britannian Corbyn: Pysyn puolueettomana, jos Britanniassa järjestetään uusi brexit-kansanäänestys

Pohjois-Englannin "punainen muuri" rakoilee  – Työväenpuolueen sydänmaat haluavat EU-eron, mutta se tarkoittaisi äänen antamista konservatiiveille


Summary: SDP:n pääministeriehdokkaat Antti Lindtman ja Sanna Marin ovat julkaisseet avoimet kirjeet puolueen puoluevaltuustolle.

SDP:n verkkosivuilla on sunnuntaina julkaistu pääministeriehdokkaiden avoimet kirjeet. Kirjeet on suunnattu SDP:n puoluevaltuustolle, joka päättää sunnuntai-illan kokouksessaan, kumpaa se esittää maan seuraavaksi pääministeriksi.
 Puoluevaltuuston päätöksen jälkeen eduskunta äänestää ehdokkaan hyväksymisestä. Puolueen puheenjohtaja  Antti Rinne  sanoi aiemmin sunnuntaina, että äänestys toteutunee tiistaina, mikäli kaikki sujuu odotetusti.
 SDP:n ehdokkaat pääministeriksi ovat puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  ja liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin . Marin on myös SDP:n ensimmäinen varapuheenjohtaja.
 Kumpikin ehdokas kiittelee kirjeessään nykyistä hallitusohjelmaa. Lindtman  kirjoittaa  sen olevan "ehkä kaikkien aikojen kunnianhimoisin". Hän kirjoittaa hallitusohjelman hyvien tavoitteiden edellyttävän kuitenkin luottamusta, toimeenpanoa ja vahvaa johtajuutta.
 Marin puolestaan  kirjoittaa  SDP:n johdolla rakennetun hallitusohjelman parantavan pienituloisten toimeentuloa, panostavan koulutukseen ja vähentävän eriarvoisuutta yhteiskunnassa.
 Marin painottaa kirjeessään hyvinvointivaltion merkitystä. Hän kirjoittaa, että tulevillakin sukupolvilla tulee olla mahdollisuus hyvään ja ihmisarvoiseen elämään.
 Lindtman puolestaan nostaa kirjeessään esiin sen, että Suomen on edettävä määrätietoisesti kohti hiilivapaata yhteiskuntaa. Hän painottaa, että muutos on toteutettava sosiaalisesti ja alueellisesti oikeudenmukaisella tavalla.
 Lue lisää:
 Hallitusneuvottelut käyty, hallitus muodostetaan entiselle pohjalle – Seuraavaksi jännitetään SDP:n pääministerikisaa, Yle seuraa hetki hetkeltä
 Pääministeriehdokas Antti Lindtmanin avoin kirje SDP:n puoluevaltuustolle
 Pääministeriehdokas Sanna Marinin avoin kirje SDP:n puoluevaltuustolle

Pääministeriehdokkaat painottavat avoimissa kirjeissään hiilivapaata yhteiskuntaa ja hyvinvointia


Summary: Suomen ajama ydinvoimamyönteinen linja on jäänyt alakynteen.

Voiko ydinvoimaa pitää vihreänä energiamuotona vai ei?
 Kysymyksestä on väännetty viime viikkoina ankarasti kättä Brysselissä. Taustalla on EU:n mittava lakihanke, jossa on määrä laatia eräänlainen ekomerkki rahoitusalalle.
 Ekomerkin tehtävä olisi kertoa sijoittajille, eläkeyhtiöille ja rahoituslaitoksille, mitkä energiamuodot ovat ympäristön kannalta kestäviä sijoituskohteita.
 Ydinvoima asettuu lakihankeessa harmaalle alueelle.
 Sähkön tuottaminen ydinvoimalla ei aiheuta ilmastolle haitallisia hiilidioksidipäästöjä. EU:n parlamentti ja osa jäsenmaista on kuitenkin vastustanut ekoleiman antamista ydinvoimalle korkea-aktiivisten ydinjätteiden vuoksi.
 Neuvotteluissa puheenjohtajamaa Suomi ajoi linjaa, jossa ydinvoima katsottaisiin vihreäksi energiamuodoksi. Suomen näkemystä tuki jäsenmaiden enemmistö.
 Parlamentti pääsi niskan päälle
 Viime torstaina neuvotteluissa tapahtui käänne, kun parlamentti, jäsenmaat ja Euroopan komissio löivät lukkoon alustavan linjauksen luokituksesta.
 Sen perusteella ydinvoimaa ei käytännössä voisi luokitella vihreäksi sijoituskohteeksi, raportoi muun muassa uutistoimisto  Reuters .
 Energia-alan yrityksiä edustavan Energiateollisuus ry:n EU-asioiden päällikkö  Joona Turtiainen  pitää neuvottelujen tulosta yllättävänä.
 – Jäsenmaat olivat aiemmin aika tiukkana siitä, että ilmastonmuutos on ykkösasia ja mukana pitää olla kaikki hiilineutraalit teknologiat. Parlamentti halusi rajata ydinvoiman ulos. Näyttäisi, että jäsenmaat olisivat antamassa periksi, arvioi neuvotteluja Brysselissä seuraava Turtiainen.
 Turtiainen korostaa, että päätös ei ole vielä lopullinen. Asiaa käsitellään seuraavan kerran keskiviikkona EU-suurlähettiläiden kokouksessa.
 Ydinvoiman rahoitus hankaloituu?
 EU haluaa rahoitusalalle ekomerkin, sillä jäsenmaat tarvitsevat kipeästi yksityisten sijoittajien rahaa puhtaan teknologian hankkeisiin.
 Komissio on arvioinut, että Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttäisi 180 miljardin euron vuotuisia lisäinvestointeja EU-mailta.
 EU on sitoutunut leikaamaan päästöjä 40 prosenttia 2030 mennessä vuoden 1990 tasolta.
 Vihreäksi luokiteltavia investointeja olisivat esimerkiksi sijoitukset tuuli- ja aurinkovoimaan, lämpöpumppuihin tai vedyn energiakäyttöön, kertoo EU-asioita seuraava  Politico-lehti .
 Turtiaisen mukaan ydinvoiman jääminen ekomerkin ulkopuolelle voisi tarkoittaa ydinvoimahankkeiden rahoituksen vaikeutumista.
 – Esimerkiksi kaikki vihreät sijoitusrahastot eivät voisi sijoittaa ydinvoimaan. Se mahdollisesti nostaisi ydinvoimahankkeiden rahoituskustannuksia ja vähähiilisen talouden rakentamisen hintalappua, hän arvioi.
 Komissio: Ydinvoimaa tarvitaan ilmastotavoitteisiin
 EU:n komissio on todennut aiemmin, että ydinvoimaa tarvitaan edelleen aurinko- ja tuulivoiman rinnalla, mikäli EU mielii saavuttaa hiilineutraaliuden vuoteen 2050 mennessä.
 Tavoitteesta on määrä sopia ensi viikon lopulla huippukokouksessa.
 Ydinvoimasta kiistelyn taustalla on osin EU:n suurvaltojen, Saksan ja Ranskan, erilainen energiapolitiikan linja.
 Saksa on päättänyt luopua ydinvoimasta. Ranska taas nojaa sähköntuotannossaan pitkälti ydinvoimaan.
 Toisaalta EU-maista ainostaan Suomella ja Ruotsilla on selvä suunnitelma, miten ydinjätteet loppusijoitetaan.
 Lue myös:
 Ydinvoiman rahoitus voi kohta vaikeutua – Valtaosa EU-maista pitää Suomen johdolla ydinvoimaa "vihreänä", mutta parlamentti on aivan toista mieltä
 Ydinvoima tekee paluuta EU:ssa – Komission energiajohtaja Ylelle: Ilmastopäästöjen nollaaminen vaatisi kymmeniä uusia laitoksia

Ydinvoima jäämässä ilman rahoitusalan ekoleimaa EU:ssa – Energiateollisuus: Ilmastonmuutoksen torjunta kallistuu, jos päätös jää voimaan


Summary: Kauppasota jatkuu ja kulutus hiipuu.

Kiinan vienti jatkoi laskuaan marraskuussa jo neljättä kuukautta maailmanlaajuisen kysynnän hiipuessa. Erityisesti vienti Yhdysvaltoihin putosi jyrkästi 23 prosentin verran vuoden takaisesta. Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasodan jatkuessa vienti Yhdysvaltoihin on laskenut jo vuoden ajan.
 Kiinan virallisten tullilukujen mukaan vienti maailmalle oli marraskuussa 221,7 miljardia dollaria eli noin 200 miljardia euroa. Vienti oli 1,1 prosenttia pienempi kuin viime vuoden marraskuussa.
 Tuonti lähti kuitenkin nousuun puoli vuotta kestäneen laskun jälkeen. Tuonti oli 0,3 prosenttia korkeampi kuin viime vuonna samaan aikaan. Tuonnin määrä oli marraskuussa 183 miljardia dollaria.
 Bloombergin talousennuste ei osunut oikeaan viennin eikä tuonnin suhteen. Bloomberg oli ennustanut 0,8 prosentin nousua vientiin ja 1,4 prosentin laskua tuontiin.
 Lisätariffeja urheiluvaatteille ja kännyköille
 Kiinan ja Yhdysvaltain välinen kauppasota on jatkunut jo 17 kuukautta ja se näkyy maiden kaupassa. Se on ravistellut myös maailmantaloutta ja sijoittajien luottamusta.
 Yhdysvaltain on määrä asettaa lisätariffeja kiinalaistuotteille joulukuun puolivälissä. Ne koskisivat 160 miljardin dollarin arvoista määrää tuotteita, muun muassa urheiluvaatteita ja kännyköitä. Tämän jälkeen tullimaksujen piirissä olisivat lähes kaikki tuotteet, joita amerikkalaiset ostavat Kiinasta.
 Yhdysvaltain asettamat tullimaksut ovat haitanneet Kiinan vientiyrityksiä, mutta Kiinan talous on kestänyt kauppasodan iskut odotettua paremmin. Kiinan talouskasvu on yhä maailman korkeimpia, vaikka kasvu onkin pienentynyt 6 prosenttiin bruttokansantuotteesta.
 Neuvottelut kauppasodan lopettamiseksi jatkuvat, mutta yhteisymmärrykseen ei ole päästy. Viime aikoina neuvotteluja on hiostanut presidentti Trumpin allekirjoittama laki, jolla tuetaan Hongkongin ihmisoikeuksia ja demokratiaa. Kiinaa on ärsyttänyt myös lakiehdotus, joka määräisi pakotteita Kiinan viranomaisille uiguurimuslimien kohtelun takia.
 Kiinalaisten kulutus vähenee
 Koko vuoden kauppaluvut taas kertovat kiinalaisten kulutuksen vähenemisestä, koska tuonnin lasku on vuositasolla suurempi kuin viennin.
 Tammikuusta marraskuuhun Kiinan vienti on supistunut 0,3 prosenttia 2,3 biljoonaan dollariin. Tuonti sen sijaan on laskenut paljon enemmän eli 4,5 prosenttia tammi-marraskuussa 1,8 biljoonaan dollariin.
 Kiinalaisten kulutuksen väheneminen iskee globaaliin kauppaan, kun Kiina ostaa maailmalta entistä vähemmän raaka-aineita ja komponentteja.
 Kiinan kauppaylijäämä maailmankaupassa on laskussa, mutta se on marraskuussa yhä yli 38,7 miljardia dollaria.
 Lähteet: AFP, BBC, Reuters
 Lue lisää: Trump allekirjoitti Hongkongin demokratiamielenosoittajia tukevan lain – Kiina kiukustui

Kiinan vienti jatkaa laskuaan


Summary: 24 tunnin lisäyksellä vuosityöaikaan tavoiteltiin 1,4 prosentin parannusta vientiteollisuuden kilpailukykyyn.

Syksyn työmarkkinaneuvotteluja kuumentavat nyt kiky-tunnit. Työnantajat haluaisivat ne säilyttää ja palkansaajat päästä niistä eroon tai saada niistä kunnon korvauksen.
 Lue lisää kiky-kiistelyn taustoista:
 Kiky-sopimus hiertää edelleen työmarkkinoilla: "Lähdemme hakemaan siihen hyvitystä"
 Pääministeri Juha Sipilän hallitus sai kovan kohun saattelemana ammattiliitot kilpailukykysopimuksen taakse vuonna 2016. Kilpailukykysopimuksen keskeinen palanen oli vuosittaisen työajan pidentäminen 24 tunnilla vuodessa ilman korvausta.
 Sopimuksen teoreettinen kattavuus oli noin 90 prosenttia palkansaajista. Tavoitteena oli parantaa etenkin vientiteollisuuden kilpailukykyä.
 Julkinen sektori otti lisätunnit laajasti käyttöön
 Tutkijoiden on kuitenkin ollut vaikea selvittää kuinka kattavasti kiky-tunnit eri aloilla ja yrityksissä lopulta otettiin käyttöön.
 Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksessa vuodelta 2017  arvioitiin, että työajan lisäyksen osalta 90 prosentin kattavuudesta jäätiin varsin kauas.
 Kaikista palkansaajista 43 prosenttia ilmoitti tuolloin ettei kilpailukykysopimus ole vaikuttanut mitenkään työaikoihin.
 Kattavuudessa oli eroja myös yksityisten ja julkisten alojen välillä. Esimerkiksi julkisessa hallinnossa, koulutuksessa sekä sosiaali- ja terveyspalveluissa 70 prosenttia palkansaajista ilmoitti työaikansa kikyn myötä lisääntyneen. Yksityisellä sektorilla kiky vaikutti vain noin 40 prosenttiin palkansaajista. Teollisuus oli kuitenkin muita yksityisiä aloja aktiivisempi. Niissä yrityksissä kiky-tunnit lisäsivät työaikaa noin puolella palkansaajista.
 Mikko Airikka / Yle
 Yksityisen sektorin hajontaan vaikutti se, että lisätunneista sai sopia paikallisesti. Seurauksena oli, että osa yrityksistä otti palkansaajille tehdyn kyselyn mukaan tunnit käyttöön, osa ei käytännössä lainkaan. Kiky-tuntien käyttöönoton laajuutta ei ole kuitenkaan voitu vieläkään täsmällisesti selvittää.
 Yksi keino on tarkastella työaikaa ja miten se kiky-tuntien myötä muttui.
 "Naisvaltaiset alat kantoivat suuremman taakan"
 Tilastokeskuksen tuoreen työvoimatutkimuksen  mukaan naisten työaika näyttääkin vuoden 2017 alusta käyttöönotettujen kiky-tuntien myötä kasvaneen.
 Miesten jo muutenkin korkeammissa viikkotyöajoissa ei puolestaan havaittu juuri muutosta.
 Mikko Airikka / Yle
 Työaika kasvoi erityisesti koulutuksen sekä terveys- ja sosiaalipalvelujen aloilla. Myös julkisessa hallinnossa työaika nousi. Sen sijaan teollisuudessa viikkotyöaika ei muuttunut lainkaan.
 Mikko Airikka / Yle
 Julkisella sektorilla, joista etenkin sote-ala on hyvin naisvaltainen, oli tyypillistä lisätä työpäivään 6 minuuttia, mikä nosti viikkotyöaikaa.
 Yrityksissä käytännöt ovat olleet kirjavampia. Esimerkiksi teollisuudessa lisättiin työaikaan kokonaisia päiviä ja silloin ne eivät näy viikkotyöajassa.
 Paljastuisivatko kiky-tunnit sitten vuosityöajasta? Sen mukaan miesten ja myös naisten vuosityöaika tosiaan kasvoi, mutta jo vuonna 2016, vaikka kiky-tunnit tulivat käyttöön vasta vuoden 2017 alusta.
 Tilastokeskuksen mukaan nousu ei siis johdu kiky-tunneista vaan työllisyyden parantumisesta. Talous oli kääntynyt nousuun, mikä lisäsi työtunteja ja sai yritykset palkkaamaan lisää väkeä.
 Mikko Airikka / Yle
 Suomen Pankin johtokunnan neuvonantajan  Lauri Kajanojan  mukaan kiky-tuntien osuutta vuosityöajan kasvusta ei voi pitävästi todistaa.
 – Yksikään tilasto ei ole luotettava sen suhteen kuinka paljon kiky-sopimus vaikutti työtunteihin. Niitä ei tilastoista irti saada, Kajanoja sanoo.
 Näin ollen myös miesten tekemät kiky-tunnit jäävät piiloon.
 Palkansaajien tutkimuslaitos tulkitsee silti tilastoja niin, että naiset kantoivat kilpailukyvyn pelastamisesta isoimman taakan.
 – Julkisen puolen naiset joutuivat kantamaan negatiiviset puolet kokonaan. Lisätuntien lisäksi myös lomarahojen leikkauksen. Kyllä tämä näyttää siltä, että julkisen sektorin naiset kärsivät ehtojen heikentymisestä eniten, sanoo Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja  Elina Pylkkänen.
 Tilastoista paljastuu samalla se kuinka jakaantuneet Suomen työmarkkinat ovat eli on miesvaltaisia aloja ja naisvaltaisia aloja.
 – Työmarkkinat ovat hyvin segregoituneet. Lisäksi kiky-tunneista sovittiin näillä miesvaltaisilla aloilla hyvin paikallisesti työpaikoilla. Ilmeisesti työajan lisäyksille ei ollut niin paljon tarvetta, Pylkkänen sanoo.
 Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksessa Etlassa ei olla samaa mieltä.
 – Minä vaan luulen, että tässä on käynyt toisin päin. Työtä on helpompi organisoida, kun työtä lisätään kokonaisina päivinä, muutaman päivittäisen lisäminuutin sijaan. Luulen, että jos tätä tarkemmin tarkasteltaisiin miehet ovat tehneet jopa enemmän kiky-tunteja kuin naiset, sanoo Etlan toimitusjohtaja  Aki Kangasharju .
 Eli ne yritykset jotka ovat ottaneet lisätunnit käyttöön esimerkiksi kokonaisina työpäivinä ovat voineet saada niistä enemmän irti, kuin muutamasta työpäivän lisäminuutista.
 – Muutama minuutti voi mennä helpommin kahvinjuontiin kuin kokonainen työpäivä, Kangasharju kärjistää.
 Samalla Kangasharju muistuttaa, että kiky-talkoissa oli mukana koko kansantalous.
 – Ei voi sanoa niin, että naisvaltaiset alat olisivat tehneet kiky-tunnit miesten sijaan. Kyllä ne molemmat sukupuolet osallistuivat yhtä paljon ja tasa-arvo säilyy Suomessa myös tulevaisuudessa.
 Kilpailukyky ei ole parantunut vielä riittävästi
 Pelkästään kiky-tunneilla tavoiteltiin 1,4 prosentin parannusta kilpailukykyyn. Työmarkkinapöydissä niistä silti väännetään, vaikka täsmällinen vaikutus koko kansantalouden tasolla jäikin hämäräksi.
 – Neuvottelupöydissä tiedetään parhaiten, mitkä ne kustannusvaikutukset ovat olleet, Kajanoja sanoo.
 Mutta miten muut samaan aikaan toteutetut toimet eli palkkojen nollakorotukset, julkisen sektorin lomarahaleikkaukset ja sosiaaliturvamaksujen osittainen siirto työanatajilta palkansaajien maksettaviksi purivat eli paraniko vientialojen kilpailukyky Sipilän hallituksen tavoitteleman viiden prosentin verran?
 – Ei me siihen koskaan lopullista vastausta saada, mutta kyllä kikystä apua oli Suomen kilpailukykyn parantamisessa, Etlan Kangasharju sanoo.
 – Etenkin kiky-sopimukseen liittyvät palkkojen nollakorotukset ovat varmasti tehneet hyvää kannattavuudelle ja vientituotteiden hinnoille, sanoo myös PT:n Pylkkänen.
 – Suomen Pankissa arvioitiin vuonna 2015, että meillä oli runsaan 10 prosentin tarve parantaa kustannuskilpailukykyä. Siitä on nyt kaksi kolmasosaa kurottu takaisin. Kurottavaa siis vielä on, sanoo Suomen Pankin Kajanoja.
 Kikyn lisäksi apua kurontaan on saatu siitä, että kilpailijamaissa palkankorotukset ovat olleet viime vuosina Suomen tasoa korkeammalla.
 Lue lisää kiky-kiistasta:
 Insinööriliiton arvio: Kiky-tunnit on voitu teettää perusteetta kymmenillä tuhansilla toimihenkilöillä – Työnantajat: "Jäitä hattuun"
 Lue lisää työmarkkinaneuvotteluista:
 Teollisuusliiton Riku Aalto: Kiky-tunnit pois avaussopimuksesta ja kaikista muista

Mitä Suomen viennin pelastavasta kiky-sopimuksesta jäi lopulta käteen? Osa yrityksistä ei niistä piitannut - naisten työaika piteni


Summary: Trump kehotti Pohjois-Koreaa ydinaseiden riisuntaan, kun Kim Jong-un kehui maan tehneen merkittävän kokeen

Yhdysvaltain presidentti Donald Trump sanoo, että Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un voi "menettää kaiken", jos tämä jatkaa vihamielisiä toimia. Trump vastasi Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin ilmoitukseen siitä, että maa teki "merkittävän kokeen menestyksekkäästi". Trump kehotti Twitterissä myös Pohjois-Koreaa riisumaan ydinaseet.
 – Kim Jong-un on liian fiksu ja hänellä on aivan liikaa menetettävää, itse asiassa kaiken, jos hän toimii vihamielisesti. Hän allekirjoitti kanssani vahvan aseistariisumissopimuksen Singaporessa, Trump viestitti. Trump ja Kim allekirjoittivat yleisluontoisen julkilausuman ydinaseriisunnasta viime vuonna Singaporessa.
 – Hän ei halua mitätöidä erityissuhdettaan Yhdysvaltain presidentin kanssa tai sekaantua Yhdysvaltain presidentinvaaleihin marraskuussa, Trump jatkoi.
 Pohjois-Korean valtiollinen uutistoimisto KCNA raportoi aiemmin, että Pohjois-Korea on tehnyt "erittäin tärkeän" kokeen Sohaen satelliittien laukaisuasemallaan. Yhdysvallat on halunnut Pohjois-Korean sulkevan aseman.
 Lähteet: Reuters
 Lue lisää:
 KCNA: Pohjois-Korea on suorittanut “hyvin tärkeän kokeen” Asiantuntija Trumpin ja Kimin huippukokouksen tuloksesta: Ympäripyöreä sopimus, joka ei suututa ketään

Trump uhkaa Pohjois-Koreaa kaiken menettämisellä


Summary: Yle uutisoi viime viikolla biopankkisuostumuksiin liittyvistä ongelmista. Ylen kyselystä käy ilmi, että monet ovat antaneet suostumuksen vähillä tiedoilla.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri

Suomessa toimii kymmenen biopankkia, joihin kerätään suomalaisten veri-, solu- ja kudosnäytteitä.
 Biopankit luovuttavat näytteitä ja niihin yhdistettyjä terveystietoja pseudonymisoituna eli ilman henkilötunnistetietoja eteenpäin tutkimus- ja tuotekehityshankkeisiin.
 Ylen A-studion ja MOT:n toimitukset selvittivät biopankkien toimintaa Suomessa.  Ylen selvityksen perusteella  biopankit ovat luovuttaneet suomalaisten tietoja ainakin yli sataan osittain tai kokonaan kaupalliseen hankkeeseen.
 Siitä huolimatta kaikki biopankit eivät kerro suostumuslomakkeissaan, että ne luovuttavat tietoja myös yritysten tuotekehitykseen. Tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnio pitää tilannetta ongelmallisena.
 Ylen jutun yhteydessä julkaistussa kyselyssä Yle kysyi lukijoilta, ovatko he antaneet biopankkinäytteen ja mitä heille on asiasta kerrottu. Kyselyyn tuli yli sata vastausta.
 Monista vastauksista käy ilmi, että ihmisille annettiin ainoastaan tiedote tai suostumuspaperi luettavaksi, eikä sen tarkemmin avattu, mistä on kyse. Osa vastaajista koki annetut tiedot epäselviksi ja puutteellisiksi.
 “Sain pinon paperia, joka sisälsi suostumuslomakkeen ja selityslomakkeen. Ei suullista selitystä.”
 “Ainakin se, että biopankkia hyödynnetään tutkimuksessa. Minulle jäi se käsitys, että kyse on suomalaisesta tieteellisestä tutkimuksesta.”
 “Oli jokin lomake, joka piti allekirjoittaa. Jäin käsitykseen, että näytettä voi hyödyntää terveyden edistämiseen, luulin tekeväni hyvän teon, aivan kuin verta luovuttaisi. Kaupallisuutta en osannut edes ajatella!”
 “HUS lähettää biopankkilomakkeen oman esitietolomakkeen kanssa. Itse aika huolimattomasti aluksi luin, mistä oli kyse. Oletin automaattisesti lomakkeen olevan jollain tavalla tekemisissä esitietolomakkeen kanssa ja siten 'pakollinen'.”
 HUSista vahvistetaan, että suostumuslomake lähetetään esitietolomakkeen yhteydessä. HUSin mukaan samassa yhteydessä on mukana myös lomake, jolla voi kieltää osallistumisensa biopankkitoimintaan.
 Myös positiivisia kokemuksia oli.
 “Hoitaja antoi minulle monta esitettä biopankista ja miten ne toimivat. Kävimme myös yhdessä kaiken oleellisen tiedon läpi sekä sain esittää kysymyksiä jos koin tarvetta sille.”
 “Sain pitkän infopaketin missä varmasti kaikki tarvittava tieto tuli esille.”
 THL:n biopankin johtaja  Sirpa Soini  kertoo, että biopankkien suostumusasiakirjojen laatimisessa vaaditaan tasapainoilua. Toisaalta sen täytyy olla ymmärrettävä ja toisaalta sisältää riittävästi tietoa.
 – Suostumuslomakkeet on pitänyt hyväksyttää eri toimikunnissa ja viranomaisilla, jotka kaikki halusivat niihin omia tarkennuksiaan – ja lopputulos on vähän pykälätyyppistä jargonia. Omasta mielestäni on tärkeää, että siinä näkyvät ne pääpointit, Soini kertoo.
 Soini perustelee näytteiden ja tietojen luovuttamista yrityksille sillä, että julkisella puolella ei ole samanlaisia tutkimusresursseja.
 Näytteen siirto paljastui tuloksia katsoessa
 Ylen  A-studion ja MOT:n selvityksessä  paljastui, että monen näyte voi olla biopankissa ilman heidän lupaansa ja heidän tietämättään. Biopankkeihin on siirretty vanhoista kokoelmista jopa noin 10 miljoonaa näytettä lehti-ilmoituksilla.
 Myös Ylen kyselyssä muutamat ihmiset kertoivat saaneensa tietää, että heidän näytteensä oli heidän tietämättään päätynyt biopankkiin.
 “Näytteiden tuloksia katsoessani ilmeni, että näytteeni oli luovutettu biopankkiin ilman, että minulta on kysytty mitään. Nyt pitää sitten ruveta ottamaan selvää, miten edelleen luovuttaminen voidaan kieltää. Tuli tosi ikävä tunne.”
 THL:n Sirpa Soini pahoittelee, jos julkiset tiedonannot siirroista eivät ole tavoittaneet kaikkia.
 – Tässä ei ole kysymys mistään väärinkäytöstä tai riistosta, vaan suomalainen lainsäädäntö on mahdollistanut hyvää tarkoitusta varten olevan toiminnan, jossa on jouduttu punnitsemaan sitä, että pitääkö olla nimenomainen suostumus vai voidaanko toimia viranomaisprosessien kautta.
 Soini painottaa, että biopankit toimivat läpinäkyvästi ja suostumuksen voi aina peruuttaa.
 Ylen kyselyssä osa vastaajista kysyi, mistä he voivat tarkistaa sen, onko heidän näytteitään päätynyt biopankkeihin.
 Biopankkilain mukaan tiedon näytteiden siirrosta biopankkeihin voi julkaista verkossa tai päivälehdessä. Näytteenantajia ei tarvitse informoida henkilökohtaisesti. Nella Nuora / Yle
 Kansalaisella on biopankkilain mukaan oikeus saada selville, onko hänen näytteitään biopankissa vai ei. Monet biopankit vaativat, että asiaa tiedustellaan kirjallisesti postitettavalla tietopyynnöllä. Biopankit kertovat nettisivuillaan, mistä asian voi kussakin biopankissa tarkistaa.
 Lisäksi lain mukaan kansalaisella on oikeus saada tietää, millaisia terveystietoja hänen näytteestään tutkimuksissa paljastuu.
 Ylen kyselystä käy ilmi, että myös tätä lupausta oli käytetty, kun ihmisiä oli pyydetty antamaan biopankkinäyte.
 “Että näytettä käytetään lääketieteellisissä tutkimuksissa ja minulle kerrotaan jos näytteestäni löytyy jotain mistä minun pitäisi tietää.”
 “Tästä on jo jonkin verran aikaa, mutta ainakin;
 - Näytteillä tehdään lääketutkimuksen kehitystyötä
 - Tutkitaan mahdollisia tautigeenejä
 - Minun halutessani minulle voidaan kertoa tautigeenien olemassaolosta”
 Ylen aiemmassa selvityksessä kävi ilmi, että biopankit voivat kuitenkin veloittaa kansalaisilta terveystietojen kertomisesta jopa useita satoja euroja. Toistaiseksi ainoastaan yksi biopankki on luovuttanut tutkimuksista selvinnyttä terveystietoa näytteenantajille.
 Suostumusta pyydettiin kipulääkityksen alaisena
 Ylen kyselyyn vastanneet lukijat kertoivat, että heiltä oli pyydetty biopankkisuostumusta muun muassa sairaalassa ollessa, verenluovutuksessa tai esimerkiksi saadessaan terveydenhuollosta postia.
 Yhden vastaajan mukaan häneltä kysyttiin biopankkisuostumusta leikkauksen jälkeen, kun hän oli keskushermostoon vaikuttavien kipulääkkeiden alaisena. Tapaus sattui vastaajan mukaan HUS:n sairaalassa.
 Tutkimusjohtaja  Anne Pitkäranta  toteaa, että HUS:n ehdoton ohjeistus on, että vahvojen lääkkeiden tai alkoholin vaikutuksen alaisena olevilta henkilöiltä ei pyydetä biopankkisuostumusta. Suostumusta ei kysytä esimerkiksi heräämössä tai leikkaukseen menossa olevilta esilääkityiltä potilailta.
 - Meillä on töissä 25 000 ihmistä, joten vaikea sanoa miten kaikki tekevät, mutta meidän ohjeistuksemme ja koulutukset vahvasti ohjaavat siihen suuntaan, että näin ei voisi käydä. Mutta tietenkään yksittäisten ihmisten toimintaa ei voida tietää.
 Pitkäranta painottaa, että terveydenhuollon ammattilaisilla on valmiudet arvioida potilaan kyky ymmärtää suostumus.
 Monet lukijoista olivat tyytyväisiä, että he olivat antaneet biopankkinäytteen ja edistäneet tiedettä sitä kautta. Jotkut vastaajista mainitsivat, että he toivoivat oman näytteensä antavan lisätietoa tietyistä sairauksista.
 Osa suhtautui asiaan kriittisemmin.
 “Hyvä, jos se on hyvää tarkoitusta varten. Toisaalta haluaisin tietää mitä siitä löytyi. Sitä ei ole kerrottu. Ei myöskään mistä voin näytteestäni tiedustella.”
 “Kaduttaa! Huolestuttaa mihin kaikkeen voi vaikuttaa tulevaisuudessa. Ja tyttäreni asioihin.”
 “Arkaluontoinen genomitieto ei saa missään olosuhteissa siirtyä kaupallisiin tarkoituksiin tai väärämielisten valtioiden käyttöön. Olisi todella mielenkiintoista tietää onko kudostani säilytetty operaatioiden tai synnytysten yhteydessä ja jos on, niin onko tietoja käytetty muuhun kuin tieteelliseen tutkimukseen ja kuinka anonymisointi on tehty.”
 THL:n biopankin johtaja Sirpa Soini painottaa, että kenenkään henkilötunnistetietoja ei luovuteta eteenpäin, vaan näytteet ja tiedot luovutetaan pseudonymisoituina tutkimushankkeisiin.
 Hänen mukaansa yhteistyö kaupallisten toimijoiden kanssa on olennaista lääketieteen kehittämisessä.
 – Julkisella sektorilla ei yksinkertaisesti ole sitä riskirahaa, joilla voitaisiin kehittää uutta diagnostiikkaa tai tuotteita. Voidaan sanoa, että on esimerkiksi tuhat erilaista tutkimusideaa, joihin satsataan miljardeja ja ehkä yhdestä niistä tulee tuote.
 Soini toivookin, että biopankeista ja niiden tutkimushankkeista puhuttaessa käytäisiin enemmän arvokeskustelua.
 – Suomessa on oikeus lähestulkoon ilmaiseen hoitoon ja oikeus saada tutkittuun tietoon perustuvaa hoitoa. Kyllä tämä on viime kädessä jokaisen etu, että saamme täällä tehtyä tutkimusta ja sen pohjalta tietoa, jota voidaan käyttää terveydenhuollossa. Haluaisimmeko me, että meille tuodaan ulkomailta kaikki ratkaisut?
 Lue lisää:
 Suomalaisilta on siirretty 10 miljoonaa näytettä biopankkeihin ilman suostumusta - jopa kuolleiden näytteitä voidaan luovuttaa kansainvälisten lääkejättien käyttöön
 Satojen tuhansien suomalaisten geeni- ja terveystietoja säilytetään Googlen pilvipalveluissa – “Google kykeni turvaamaan tietoturvan parhaiten”

Suomalaiset antaneet yli 400 000 suostumusta biopankkeihin – Ylen kysely vahvistaa, että monelle on epäselvää, mihin he ovat suostuneet


Summary: Turvatoimet tarkastetaan Saudi-Arabian ilmavoimien sotilaan surmattua kolme ihmistä Yhdysvaltain tukikohdassa

Yhdysvaltain puolustusministeri  Mark Esper  sanoo määränneensä sotavoimat tutkimaan, miten Yhdysvaltoihin kouluttautumaan tulevat ulkomaiset sotilaat tarkastetaan. Esper on ohjeistanut asevoimia myös tarkastelemaan sotilastukikohtien turvallisuutta.
 Saudi-Arabian ilmavoimien luutnantti surmasi perjantaina kolme ihmistä Yhdysvaltain laivaston lentotukikohdassa Pensacolassa Floridassa. Poliisi ampui asemiehen. Kahdeksan ihmistä loukkaantui iskussa.
 Mies oli Pensacolan tukikohdassa lentäjäkoulutuksessa osana Yhdysvaltain ja Saudi-Arabian sotilaskoulutusyhteistyötä.
 Esper sanoi Fox News -TV-kanavan haastattelussa pyytäneensä puolustusvoimien johtoa pitämään huolta, että kaikki tarpeelliset varotoimet on tehty sotilaallisten kohteiden turvallisuuden takaamiseksi.
 Esper sanoi Fox News Sunday -ohjelmassa myös, että ainoa tapa edetä pitkään jatkuneessa Afganistanin sodassa on saada aikaan poliittinen sopimus Taliban-liikkeen ja Afganistanin hallituksen välillä.
 Lähteet: Reuters, BBC
 Lue myös:
 Yhdysvaltain puolustusministeri: Pensacolan joukkoampumisessa ei terroristista motiivia
 Ampumavälikohtaus laivaston lentotukikohdassa Floridassa – ampuja oli saudiarabialainen lentäjäoppilas, terrorimotiivi yksi tutkintalinja

Yhdysvallat tutkii ulkomaisten sotilaiden seulonnan


Summary: Liikemies lahjoitti natsiesineet Israeliin, jotta äärioikeisto ei saisi niitä haltuunsa.

Adolf Hitlerin silinterihatun ostanut liikemies lahjoittaa sen ja muita natsiesineitä israelilaiselle rahakeräysjärjestölle. Libanonilais-sveitsiläinen  Abdallah Chatila  sanoo hankkineensa esineet estääkseen niiden päätymisen äärioikeiston haltuun.
 Chatila maksoi kahdeksasta Hitleriin liittyvästä esineestä noin 600 000 euroa Münchenissä marraskuussa pidetyssä huutokaupassa. Chatila sanoo ostaneensa esineet, koska oli huolissaan siitä, että uusnatsit tai rasismia ja antisemitismiä lietsovat muut ryhmät voisivat käyttää niitä omiin tarkoitusperiinsä.
 Libanonilais-sveitsiläinen liikemies lahjoitti Adolf Hitlerille kuuluneen silinterihatun israelilaiselle hyväntekeväisyysjärjestölle. EPA-EFE
 Chatila on luvannut tavarat Keren Hayesod -järjestölle, joka puolestaan antaa ne holokaustin uhrien muistoa vaalivalle Yad Vashem -keskukselle.
 Chatila syntyi Libanonissa kristittyyn perheeseen ja muutti kaksivuotiaana Sveitsiin. Nykyisin hän on Sveitsin 300 rikkaimman ihmisen joukossa.

Hitlerin silinterihattu päätyi lahjana Israeliin


Summary: 34-vuotiaasta Sanna Marinista tulee Suomen kaikkien aikojen nuorin pääministeri.

Suomi saa kaikella todennäköisyydellä ensi viikolla uuden pääministerin, kun  Sanna Marinin  (sd.) ensimmäinen hallitus nimitetään.
 SDP:n puoluevaltuusto valitsi sunnuntai-iltana Marinin pääministeriehdokkaakseen, mikä tarkoittaa, että hänet nimitetään tehtävään lähipäivinä.
 Marin korvaa paikalta eronneen  Antti Rinteen . Marin oli tiettävästi väistyvän pääministerin suosikki tehtävään, mutta hän poikkeaa joka tapauksessa edeltäjästään monella tapaa.
 Lue lisää:   Yle seuraa SDP:n ministerivalintoja hetki hetkeltä
 1. Marinista tulee Suomen nuorin pääministeri
 34-vuotiaasta Marinista tulee nimitettäessä Suomen kaikkien aikojen nuorin pääministeri. Hänen edeltäjänsä, 57-vuotias Rinne, kuuluu täysin eri sukupolveen, ja oli vähän vanhempi kuin Suomen pääministerit keskimäärin ovat olleet.
 Yle Uutisgrafiikka
 Mitä sukupolvenvaihdos tarkoittaa? Ainakin SDP uusii kasvonsa kerralla.
 – Kyseessä on melkoinen imagonmuutos, kuvaa tutkija  Mikko Majander  Ajatuspaja Magmasta.
 Lisäksi Marin kuuluu samaan ikäryhmään kuin useimpien hallituskumppaneiden puheenjohtajat: keskustan  Katri Kulmuni , vihreiden  Maria Ohisalo  ja vasemmistoliiton  Li Andersson .
 Sukupolvenvaihdos voi näkyä myös politiikan tekemisen tavoissa. Rinne on kabinettipolitiikan ajan kasvatti, mitä ehkä korostaa hänen taustansa ammattiyhdistysliikkeessä. Marin puolestaan on kotonaan nopean ja avoimen julkisen keskustelun sekä sosiaalisen median ajassa.
 Marinista tulee myös Suomen historian vasta kolmas naispääministeri.
 Lue lisää:   Ei Natolle, kyllä bensamoottorien kiellolle – katso, miten pääministeriehdokkaat Sanna Marin ja Antti Lindtman eroavat toisistaan
 2. Tahtopoliitikko vaihtuu punavihreään aatteen palon puhkujaan
 Asiakysymyksissä Marinilla ja Rinteellä ei ole isoja eroja, mutta Yleen vaalikoneeseen annetut vastaukset kertovat, että Marin on näkemyksissään jyrkempi. Joka tapauksessa Marinin hallitus noudattaa Rinteen hallitukselle laadittua hallitusohjelmaa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Rinne on tahtopoliitikko, joka on puhunut paljon halustaan muuttaa Suomea. Vaikka hän on sanonut, että SDP:ssä "porukka päättää", hän on usein tullut korostaaneksi omaa tahtoaan asioissa – myös silloin, kun asiat itse asiassa ovat kuuluneet jonkun toisen tontille.
 Marin on punavihreä ja liberaali aatepoliitikko, joka korostaa usein paikkaansa sosiaalidemokratian aatteellisessä jatkumossa. Tähän liittyy myös se, että hän aloittaa mielellään puheensa sanalla “toverit”.
 Marinille tärkeitä asioita ovat esimerkiksi sosiaalinen oikeudenmukaisuus, tasa-arvo sekä ilmasto ja ympäristö. Nämä ovat merkittäviä arvoja myös Rinteelle, mutta painotuksissa on eroja.
 3. Marinissa on “lavakarismaa joukkojen edessä”
 Rinne on saanut moitteita epäselvästä tavastaan viestiä. Osaltaan se vaikutti myös hänen kaatumiseensa.
 Sanna Marin puolestaan on selväsanainen ja vakuuttava mediaesiintyjä.
 Marinilla on myös “lavakarismaa joukkojen edessä”, sanoo  Mikko Majander . Tämä näkyi myös puoluevaltuustolle pidetyssä puheessa, jossa Marin nostatti puolueen me-henkeä. Hän puhuu mieluummin asioista kuin itsestään, mikä erotti Marinia myös kilpakumppanistaan Antti Lindtmanista.
 Lue lisää:   Sanna Marin on nyt uransa kovimmassa paikassa – Demareiden varapuheenjohtaja valvoo paljon, nukkuu vähän ja rentoutuu siivoamalla (Marinin henkilökuva viime keväältä.)

Suomi saa pääministerin, joka vienee SDP:tä kauemmas vasemmalle – kolme tärkeää asiaa, joissa Sanna Marin eroaa Antti Rinteestä


Summary: Zelenskyi ja Putin keskustelevat huomenna Pariisissa Itä-Ukrainan konfliktista.

Ukrainassa noin 5 000 ihmistä on osoittanut mieltä pääkaupungissa Kiovassa Ukrainan ja Venäjän presidenttien tapaamisen aattona. Mielenosoittajat vaativat presidentti  Volodymyr Zelenskyiä  pysymään lujana tapaamisessa  Vladimir Putinin  kanssa. Protestia johtivat Zelenskyin vastaisen opposition edustajat.
 Zelenskyin ja Putinin on määrä keskustella huomenna Pariisissa Itä-Ukrainan konfliktista. Kahdenkeskinen tapaaminen on osa laajempaa niin sanottua Normandia-ryhmän huippukokousta, jolla halutaan elvyttää neuvotteluja konfliktin ratkaisemiseksi. Normandia-ryhmään kuuluvat Ukrainan ja Venäjän ohella Ranska ja Saksa.
 Mielenosoittajat vaativat, että Ukraina ei saa suostua rauhansopimukseen maan itsenäisyyden kustannuksella. He pelkäävät, että presidentti Zelenskyi suostuu huonoon kompromissiin ja pilaa maan mahdollisuudet lähentyä Euroopan unionia.
 Mielenosoittajat näkevät Venäjän hyökkääjänä, joka haluaa Ukrainan otteeseensa.
 Ukrainan hallitus lupasi aiemmin antaa erityisaseman kapinallisten hallitsemille alueille ja järjestää siellä vaalit, sen jälkeen kun osapuolet olivat neuvotelleet syyskuussa.
 Ukraina ja separatistit vetivät joukkonsa erilleen kolmella eri alueella joukkojen välisellä rintamalinjalla. Tarkoituksena on, että joukkojen väliin jäisi demilitarisoitu vyöhyke.
 Pariisin kokouksessa Ukrainan hallitus haluaa sopia kestävästä tulitauosta Donbassissa, vankien vaihdosta ja laittomien asevoimien poistumisesta Venäjän tukemien separatistien hallitsemilta alueilta.
 Runsaat puolet ukrainalaisista vastustaa Donbassin erityisasemaa Ukrainassa tehdyn mielipidetiedustelun mukaan. Lähes kaksi kolmannesta vastaajista ei hyväksy, että Ukrainan asevoimia vastaan taistelleille voitaisiin myöntää armahdus.
 Ukrainan joukot ovat taistelleet Venäjän tukemia joukkoja vastaan Itä-Ukrainassa vuodesta 2014. Konfliktissa on kuollut yli 13 000 ihmistä.

Ukrainalaiset vaativat kadulla presidenttiään pysymään lujana Putinia vastaan


Summary: Ennen Marinin valintaa nuorin istuva pääministeri oli Ukrainan Oleksiy Hontšaruk.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kun eduskunta lähipäivinä äänestää  Sanna Marinin  pääministeriksi, tulee 34-vuotiaasta poliitikosta todennäköisesti maailman nuorin istuva pääministeri. Nyt maailman nuorin valtionpäämies on Ukrainan pääministeri  Oleksiy Hontšaruk , 35, joka aloitti virassaan toukokuussa.
 Marinista tulee myös Suomen historian nuorin pääministeri. Häntä ennen titteli kuului keskustan  Esko Aholle , josta tuli pääministeriksi 36 vuoden ikäisenä.
 Marin vastasi ikäänsä koskevaan kysymykseen heti äänestystuloksen selvittyä Pikkuparlamentissa Helsingissä:
 – Vastaan samalla tavalla kuin tähänkin asti. En ole itse ikinä ajatellut ikääni enkä sukupuoltani, vaan niitä asioita, joiden vuoksi olen politiikkaan lähtenyt ja niitä asioita, joiden vuoksi olemme vaaleissa luottamuksen saaneet, Marin sanoi.
 Mitään virallista listaa nuorimmista valtionpäämiehistä tai pääministereistä ei ole, mutta Marinin ja Hontšarukin jälkeen nuorimpiin kuuluvat Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-Un  (36), El Salvadorin presidentti  Nayib Bukele  (38) ja Uuden-Seelannin pääministeri  Jacinda Ardern  (39 vuotta).

Sanna Marinista tulee maailman nuorin istuva pääministeri: "En ole ikinä ajatellut ikääni tai sukupuoltani"


Summary: Rap-artisti sai sairaskohtauksen lentokentällä

21-vuotias yhdysvaltalainen räppäri Juice Wrld on kuollut.
 Viranomaiset ovat vahvistaneet medialle räppärin kuolleen sunnuntaina. Kuolemansyystä ei ole tietoa.
 Rap-artistin oikea nimi oli Jarad Anthony Higgins. TMZ-sivuston mukaan hän sai sairauskohtauksen Chicagon Midwayn lentokentällä ja oli vielä tajuissaan, kun häntä vietiin sairaalaan. Sairaalassa hänet julistettiin pian kuolleeksi.
 Julkkisuutisia kertova TMZ-uutissivusto kertoo, että Higgins olisi saanut halvauskohtauksen. Poliisi tutkii kuolemaa.
 Räppäri tunnettiin parhaiten hitistään Lucid Dreams, joka nousi musiikkilistoille viime vuonna. Hän kuului suoratoistopalveluista suosioon nousseiden muusikoiden joukkoon. Hän esiintyi viime kesänä Blockfestissä Tampereella.

21-vuotias räppäri Juice Wrld kuoli yllättäen


Summary: Sosiaalidemokraatit valitsivat ministeriehdokkaansa myöhään sunnuntaina. Moni ministeri vaihtaa tehtävää.

SDP.n puoluevaltuusto teki myöhään  sunnuntai-iltana ehdotuksensa uuden hallituksen ministereiksi . Hallitukseen nousee uusia nimiä, ja samalla moni vaihtaa tehtävää – päällimmäisenä tuleva pääministeri  Sanna Marin . Uusi hallitus nimitettäneen lähipäivinä.
 Tässä ovat kaikki sosiaalidemokraattien uudet ministerit.
 Lue tästä lisää politiikan superpäivästä - Yle seurasi päivän käänteitä.
 Sanna Marin kulkee politiikassa voitosta toiseen
 Sanna Marinista tulee Suomen nuorin pääministeri. Hän on todennäköisesti myös koko maailman nuorin pääministeri. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Sanna Marin, 34, on poliittinen komeetta. Hän on nopeasti noussut yhdeksi maan suosituimmista poliitikoista.
 Sunnuntaina demarivaikuttajat nostivat varapuheenjohtajansa puolueen pääministeriehdokkaaksi. Marinin ero  Antti Lindtmaniin  oli niukka, mutta siitä huolimatta se oli uusi ja selvä voitto Marinin nopealla nousu-uralla.
 Marinista tuli koko kansan tuntema poliitikko viime keväänä, kun hän sai johdettavaksi SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinteen  sairastuttua vakavasti. Marin keräsi kehuja ja kiitoksia työstään vaalikampanjan vetäjänä.
 Marinia on kehuttu yli puoluerajojen myös kyvyistään Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Netti-ilmiöksi Marin nousi Tampereen kaupunginvaltuuston lennokkaiden ratikka-keskustelujen aikaan.
 Rauhalliseen ja selkään tyyliinsä Marin kommentoi myös sunnuntaista valintaansa.
 – Kuluva viikko on ollut poikkeuksellinen, mutta nyt on aika katsoa eteenpäin, Marin sanoi.
 Eduskuntavaaleissa Marin sai koko maassa kuudenneksi eniten ääniä ja oli SDP:n äänikuningatar 19 087 äänellä. Rinteen hallituksessa Marin sai liikenne- ja viestintäministerin paikan.
 Marin on avoliitossa ja hänellä on yksi lapsi. Koulutukseltaan hän on hallintotieteiden maisteri.
 Marin on kertonut itse vähävaraisesta lapsuudestaan. Hän on moneen kertaan muistuttanut hyvinvointiyhteiskunnan tärkeydestä, koska se antaa mahdollisuudet myös heikommista lähtökohdista nouseville
 Paatero palaa kuntaministeriksi
 Sirpa Paatero juhli sunnuntai-iltana Pikkuparlamentissa paluutaan ministeriksi. SDP:n puoluevaltuusto ja eduskuntaryhmä esittävät häntä kuntaministeriksi. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Postikohun vuoksi  Antti Rinteen hallituksesta eronnut  kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  palaa kuntaministeriksi. Sanna Marin perusteli Paateron valintaa sanomalla Paateron olevan todellinen joukkuepelaaja.
 Paateron yhteistyökyvyistä on tullut kiitoksia myös muista puolueista. Hän on istunut eduskunnassa vuodesta 2006 ja johtaa SDP:n puoluevaltuustoa.
 Kotkalainen Paatero on siviiliammatiltaan ehkäisevän päihdetyön ohjaaja. Hän on kotikaupunkinsa valtuutettu ja toiminut lukuisissa luottamustehtävissä.
 Paatero on 55-vuotias. Hän toimi omistajaohjausministerinä myös syksystä 2014 seuraavan vuoden vaaleihin. Tuolloin tehtävä oli yhdistetty kehitysministerin pestiin.
 Lue lisää: Näin ministeri Paateron kujanjuoksu Postin kanssa päättyi eroon – Lue tästä käänteet
 Eurooppaministeri Tytti Tuppurainen saa vastuulleen omistajaohjauksen
 Eurooppaministeri Tytti Tuppuraisen salkku tukevoituu, kun hänestä tulee myös omistajaohjausministeri. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Oululainen  Tytti Tuppurainen  jatkaa eurooppaministerinä, mutta saa hoidettavakseen myös valtion omistajaohjauksen. Titteli kuuluu siis kokonaisuudessaan eurooppa- ja omistajaohjausministeri.
 Pesti on ollut hankala monelle ministerille. 43-vuotiaalle Tuppuraiselle yritysten asiat eivät ole täysin uusia.
 Vuonna 1995 Tuppurainen sai alle 20-vuotiaana vastuulleen Oulun Ekotuotteen toimitusjohtajan tehtävät. Yhtiö kehitti Ouluun kierrätykseen perustunutta jätteenpolttojärjestelmää.
 Tuppurainen on myös nopea oppimaan, jos koulunkäynnistä voi jotakin päätellä. Hän itse kertoo hypänneensä opettajansa neuvosta yhden luokan yli.
 Tuppurainen on naimisissa ja hänellä kaksi lasta. Hän on koulutukseltaan filosofian maisteri.
 Harakka siirtyy liikenne- ja viestintäministeriksi

Timo Harakka on ehdolla liikenne- ja viestintäministeriksi. Antti Rinteen hallituksessa hän toimi työministerinä. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Valintojen jälkeen SDP:n puheenjohtaja ja pääministeri Antti Rinne kehui  Timo Harakan  onnistuneen erinomaisesti työministerinä, mutta tulevaan hallitukseen haluttiin kierrätystä. Myös ministereiden erityisosaaminen haluttiin ottaa huomioon.
 Harakasta tulee liikenne- ja viestintäministeri.
 Ennen poliitikon uraansa Harakka oli Ylen toimittaja ja tuli tuli tunnetuksi  Musta laatikko -keskusteluohjelman vetäjänä  vuosina 1997–2000. Harakka isännöi ja tuotti myös  Pressiklubia .
 Harakka haastoi puheenjohtaja Rinteen, kun Rinne haki jatkoa SDP:n puoluekokouksessa vuonna 2017. Tästä huolimatta Rinne valitsi Harakan ministeriksi.
 Harakka juhlii uudenvuodenaattona 57-vuotispäiväänsä. Koulutukseltaan hän on teatteritaiteen maisteri.
 Tuula Haatainen siirtyy eduskunnan puhemiehistöstä työministeriksi
 Tuula Haatainen on SDP:n konkaripoliitikko ja sosiaalipolitiikan asiantuntija. Hän on ehdolla työministeriksi. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Pitkän uran SDP:ssä tehneestä  Tuula Haataisesta  tulee työministeri. Hän siirtyy tehtävään eduskunnan ensimmäisen varapuheenjohtajan paikalta.
 Haatainen on SDP:n vahva osaaja sosiaalipolitiikassa.
 Haatainen oli kansanedustaja ensimmäisen kerran vuosina 1996–2007, mutta siirtyi Helsingin kaupungin sivistys- ja henkilöstötoimen apulaiskaupunginjohtajaksi viideksi vuodeksi. Kaupungilta hän siirtyi Kuntaliiton varatoimitusjohtajaksi.
 Vuonna 2015 Haatainen teki paluun eduskuntaan, ja viime vaalien jälkeen valittiin ensimmäiseksi varapuhemieheksi. Nyt tehtävä on menossa puheenjohtaja Rinteelle.
 Haatainen pelasti  puolueensa viime presidentinvaaleissa,  koska ykkösketjuun kuuluneet  Jutta Urpilainen  ja  Eero Heinäluoma  eivät halunneet kisaamaan presidentti  Sauli Niinistön  kanssa. Haatainen jäi kolmanneksi viimeiseksi hieman päälle kolmen prosentin ääniosuudella.
 Haatainen on koulutukseltaan sairaanhoitaja ja valtiotieteen maisteri. Hän on 59-vuotias.
 Tästä voit lukea henkilökuvan Tuula Haataisesta, kun hän oli ehdokkaana viime presidentinvaaleissa.
 Ville Skinnari jatkaa kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministerinä
 Ville Skinnari kukitettiin jatkamaan kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministerinä. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Ville Skinnari , 45, kuuluu SDP:n talousosaajiin, ja poliittisesti hänet sijoitetaan usein puolueen oikealle laidalle. Rinteen hallituksessa Skinnari on ollut kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministerinä. SDP:n puoluevaltuuusto ja eduskuntaryhmä esittävät hänelle jatkoa.
 Sekä kauppatieteiden että oikeustieteen tutkinnot suorittanut lahtelainen on opiskellut ja työskennellyt pitkään myös ulkomailla.
 Toisen kauden kansanedustaja on entinen SM-tason jääkiekkoilija. Hänen paikkansa oli puolustaja.
 Skinnari on SDP:n kolmas varapuheenjohtaja. Hän on pitkäaikaisen demaripoliitikon ja entisen ministerin  Jouko Skinnarin  poika.
 Kiuru jatkaa sote-vääntöä
 Krista Kiurulla on ministerikokemusta myös Jyrki Kataisen ja Alexander Stubbin hallituksista. Hän toimi Antti Rinteen hallituksessa perhe- ja peruspalveluministerinä ja jatkoa on tarjolla Sanna Marinin hallituksessa. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Krista Kiuru  on SDP:n kokenut ja sitkeä luottopakki. Erityistä huomiota Kiuru sai  viime hallituskauden loppuvaiheen värikkäiden sote-neuvotteluiden keskushahmona , kun hän johti sosiaali- ja terveysvaliokuntaa.
 Antti Rinteen hallituksessa hän toimi perhe- ja peruspalveluministerinä. Täysin sama tehtävä on tarjolla Sanna Marinin hallitukseen.
 Porilainen Kiuru on neljännen kauden kansanedustaja ja hänellä on monipuolinen ministerikokemus  Jyrki Kataisen  ja  Alexander Stubbin  hallituskausilta 2011–2015. Kiuru toimi neljän vuoden aikana asunto- ja viestintäministerinä, opetusministerinä sekä opetus- ja viestintäministerinä.
 Kiuru on 45-vuotias ja koulutukseltaan valtiotieteen maisteri.
 Korjaus klo 23.29: Marin ei ole naimisissa, vaan avoliitossa.
 Lisää aiheesta:
 Sanna Marin pääministeriksi, Paatero palaa ministeriksi, Rinne ei jää hallitukseen – Yle seurasi politiikan superpäivää hetki hetkeltä
 Suomi saa pääministerin, joka vienee SDP:tä kauemmas vasemmalle – kolme tärkeää asiaa, joissa Sanna Marin eroaa Antti Rinteestä
 Sanna Marin on nyt uransa kovimmassa paikassa – Demareiden varapuheenjohtaja valvoo paljon, nukkuu vähän ja rentoutuu siivoamalla
 Putositko kärryiltä historiallisen päivän käänteissä? Miksi pääministeri Rinne erosi? Tässä 100 ja 300 sanan mittaiset vastaukset
 Näin ministeri Paateron kujanjuoksu Postin kanssa päättyi eroon – Lue tästä käänteet

Tässä ovat kaikki SDP:n uudet ministerit: voitosta voittoon kulkeva Sanna Marin, paluun tekevä Paatero ja viisi muuta


Summary: Pompeo varoitteli Washingtonissa vieraillutta Lavrovia, että Venäjän ei sovi sekaantua vaaleihin.

Washingtonissa tänään vieraillut Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov kertoo Venäjän ehdottaneen, että Yhdysvaltojen ja Venäjän välisiä keskusteluja vuosina 2016-2017 julkaistaisiin. Venäjän mukaan Yhdysvallat on estänyt tämän.
 Lavrov kielsi jälleen Yhdysvaltojen todisteet Venäjän vaikutuspyrkimyksistä vuoden 2016 presidentinvaaleihin.
 – Olemme jälleen painottaneet, että kaikki spekulaatiot väitetystä puuttumisestamme Yhdysvaltojen sisäisiin prosesseihin ovat perusteettomia, Lavrov sanoi. Lavrovin mukaan todisteita asiasta ei ole.
 Hän toisti myös Venäjän tarjouksen allekirjoittaa maiden välinen sopimus, jolla kumpikin sitoutuu olemaan puuttumatta toisen asioihin. Venäjää on suututtanut Yhdysvaltojen antama tuki kansalaisjärjestöille.
 Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeo varoitti puolestaan Venäjää olemaan sekaantumatta Yhdysvalloissa ensi vuonna järjestettäviin presidentinvaaleihin. Pompeo osoitti varoituksensa Lavroville kaksikon yhteisessä tiedotustilaisuudessa tapaamisen jälkeen.
 Pompeo ilmoitti, että jos Venäjä tai muu ulkomainen toimija pyrkii sabotoimaan Yhdysvaltojen demokraattisia prosesseja, Yhdysvallat ryhtyy vastatoimiin.
 Lavrov kutsui Pompeon vastavierailulle Venäjälle, mistä Pompeo kiitteli. Venäläisministeri myös painotti, että eroavaisuuksista huolimatta maiden yhteistyössä on paljon potentiaalia, ja yhteistyön edistäminen on kummankin maan edun mukaista.
 Pompeon mukaan lähitulevaisuudessa julkistetaan merkittävä maita yhdistävä taloutta koskeva uutinen.
 Keskustelua ydinasesopimuksesta
 Ulkoministerit keskustelivat muun muassa ydinaseita rajoittavasta Uusi Start-sopimuksesta. Venäjä kertoi haluavansa jatkaa sitä. Sopimus raukeaa vuonna 2021.
 – Venäjä on toistanut ehdotuksensa siitä, että sopimusta jatkettaisiin heti, sanoi Lavrov.
 Yhdysvaltojen mukaan Kiina on saatava myös aseita rajoittavaan sopimukseen mukaan.
 Lavrov esitti, että uuteen monia maita koskevaan aseita rajoittavaan sopimukseen otetaan myös Britannia ja Ranska.
 Venäjä ilmoitti myös tekevänsä kaikkensa, jotta Iranin ydinsopimus pysyy voimassa.
 Maat vaihtoivat myös mielipiteitä Pohjois-Koreasta. Pompeon sanoi, että Trumpin hallinto on "hyvin toiveikas" siitä, että Pohjois-Korea jatkaa aseidenriisunnan tiellä ja pitää lupaamastaan kiinni.

Lavrov Washingtonissa: Venäjä ehdottanut vaalisekaantumisväitteet kuivaavien asiakirjojen julkaisemista


Summary: Kaapeliyhteys poistui käytöstä jo vuosia sitten, mutta sen rakenteet ovat edelleen näkyvissä Suomen metsissä.

Ajamme hiekkatietä Venäjän rajan lähellä Lappeenrannan maaseudulla Nuijamaalla. Risteyksen jälkeen tie vaihtuu vieläkin kapeammaksi ja käännymme suoraan kohti rajaa.
 Ennen sotia tästä tiestä piti tulla uusi Viipuriin johtava tie. Nyt se on vain kärrypolku, joka loppuu Venäjän rajaan.
 Tien päässä on pieni harmaa rakennus, jonka vieressä rajavartiolaitoksen kyltit varoittavat rajavyöhykkeestä.
 Harmaa vaja on nykyään kuljetusyrittäjä  Jukka Talonpojan  omistuksessa. Aikanaan se oli osa Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välistä suoraa viestiyhteyttä.
 Kuuman linjan vahvistinbunkkeri on rajavyöhykkeen vieressä. Kare Lehtonen/Yle
 Kuumaksi linjaksi nimetyn viestiyhteyden tehtävänä oli muun muassa estää ydinsodan syttyminen vahingossa.
 – Tämä on kuuman linjan vahvistinasema, Jukka Talonpoika kertoo rakennuksen käyttötarkoituksesta.
 Bunkkeri maan alla
 Harmaan pikkurakennuksen sisällä lattiassa on järeä teräsluukku. Sen alta paljastuu puoli metriä teräsbetonia ja sisäänkäynti alakerran bunkkeriin.
 Kuuman linjan vahvistinasema on maan alla bunkkerissa.  Kare Lehtonen/Yle
 Alakerrassa näyttää, kuin kuuma linja olisi vieläkin toiminnassa. Seinästä törröttävät paksut kaapelit ja ruotsalaisen teleyhtiö Ericssonin laitteistot näyttävät vieläkin valmiilta välittämään Kremlin ja Valkoisen talon välisiä viestejä.
 Laitteistokaaviot sekä ohje- ja huoltokirjat ovat yhä hyllyssä.
 – Olen pyrkinyt pitämään kaiken alkuperäisessä kunnossa. Mielestäni tämä on mielenkiintoinen osa historiaa, joka on hyvä säilyttää. Jukka Talonpoika kertoo.
 Osa historiaa
 Jukka Talonpoika hankki rakennuksen Posti- ja telelaitoksen perilliseltä Soneralta 2000-luvun alussa pääasiassa rakennuksen sähköliitymän vuoksi. Silloin rakennus oli jo ollut jo pitkään poissa käytöstä.
 – Meillä on kalliolouhimo tuossa vieressä ja käytämme vahvistinaseman yläkerran koppia työmaa- ja varastokoppina, Talonpoika sanoo.
 Ympäröivä vajaan 50 hehtaarin tila on ollut Jukka Talonpojan perheen hallussa jo vuodesta 1963. Vuosien varrella hän oli seurannut mielenkiinnolla salaperäistä toimintaa vahvistinasemalla.
 – Tämä vaikutti aika salaiselta toiminnalta. Siihen aikaan koppia ympäröi tiheä piikkilanka-aita, eikä tänne ollut mitään asiaa.
 Ensimmäinen laskeutuminen alakerran bunkkeriin olikin vaikuttava kokemus.
 – Kyllähän se hämmästytti, kun nosti raskaan teräsluukun ja laskeutui alakertaan, joka oli täynnä kaikenlaisia laitteistoja. Täällä oli kaikki alkuperäisessä kunnossa, Jukka Talonpoika kuvaillee tunnetta.
 Jukka Talonpoika on pitänyt vahvistinaseman laitteiston alkuperäisessä kunnossa.  Kare Lehtonen/Yle
 Linja kulki Suomen kautta kahta reittiä
 USAn ja Venäjän välinen kuuma linja perustettiin vuonna 1963 Kuuban kriisin jälkeen.
 Suurvallat olivat tuolloin ydinsodan partaalla, kun Neuvostoliitto oli yllättäen siirtänyt ydinohjuksia liittolaismaahansa Kuubaan vain lyhyen iskuetäisyyden päähän Yhdysvalloista. Yhdysvallat aloitti vastatoimena Kuuban merisaarron.
 Neuvostoliitto ja Yhdysvallat pelasivat vaarallista peliä, jossa jokainen vastapuolen siirto olisi voinut johtaa tilanteen kärjistymiseen ja ydinsotaan.
 Suoraa yhteyttä supervaltojen välillä ei ollut, joten väärinkäsitysten selvittämiseen reaaliajassa ei ollut mahdollisuutta.
 Kaapelit näyttävät yhä valmiilta välittämään viestejä Valkoisen talon ja Kremlin välillä. Kare Lehtonen/Yle
 Kaukokirjoitinyhteys
 Kuuban kriisin jälkeen USA ja Neuvostoliitto päättivät korjata tilanteen ja luoda välilleen suoran yhteyden. Pääosin kaapelilinjana kulkenut yhteys kulki Yhdysvalloistga Atlantin pohjaa pitkin Skotlantiin ja sieltä Skandinavian ja Suomen kautta Neuvostoliittoon. Suomessa reittejä oli kaksi, joista toinen kulki Turusta Helsingin kautta Tallinnaan Neuvostoliittoon ja toinen Turusta Lappeenrantaan ja sieltä Neuvostoliiton puolelle Viipuriin.
 Toisin kuin usein luullaan, yhteys ei ollut puhelinyhteys, vaan kaukokirjoitin eli telex-yhteys. Valkoisessa talossa ei siis ollut punaista puhelinta, jolla olisi saanut suoran puhelinyhteyden Neuvostoliiton johtoon, vaikka Hollywood-elokuvissa toisinaan niin asia kuvataan.
 Vahvistinaseman huoltajien käyttöön tarkoitettu puhelin. Kare Lehtonen/Yle
 Ensimmäistä kertaa kuumaa linjaa käytettiin vuonna 1967 suurvaltojen välisessä yhteydenpidossa, joka koski Israelin ja arabimaiden välistä kuuden päivän sotaa.
 Kuuman linjan pääasiallinen toiminta kaapeliyhteytenä lopetettiin jo 1970-luvun lopussa, jolloin yhteys muuttui satelliittiyhteydeksi. Suomen kautta kulkenut kaapeli jäi varayhteydeksi vielä vuoteen 1988.
 Osa Suomen ulkomaankaapelia
 Sonera päätti myydä kuuman linjan vahvistinasemat vuosituhannen vaihteessa. Tuolloin ne olivat olleet jo noin 10 vuotta ilman käyttöä, koska Suomen ja Venäjän välinen yhteysliikenne oli siirtynyt valokaapeliin.
 Soneran entisen aluejohtajan  Tuomo Puhakaisen  mukaan kuuma linja kulki Suomen kautta tavallista ulkomaan yhteyskaapelia pitkin. Kysymys ei siis ollut erillisestä linjasta, vaan saman kaapelin kautta välitettiin myös muuta yhteysliikennettä. Kuumalle linjalle oli kuitenkin varattu erityisasema kaapelissa.
 – Sieltä oli nähtävästi varattu tietty kaista juuri tälle yhteydelle, jonka piti olla koko ajan käytettävissä, Tuomo Puhakainen kertoo.
 Linja oli tiedossa
 Yhteyden kulku Suomen kautta oli aikanaan yleisessä tiedossa.
 – Kyllä paikkakuntalaiset tästä tiesivät, koska näitä koppeja oli maastossa useita. Linja oli myös merkitty maastoon erityisillä punaisilla merkeillä, Jukka Talonpoika kertoo.
 Merkkejä on maastossa vieläkin.
 Kuuma linja on merkitty maastoon punaisin kepein. Kare Lehtonen/Yle
 Linjasta myös uutisoitiin tiedotusvälineissä varsinkin silloin, kun se katkesi esimerkiksi kaivuutöiden tai salamaniskun seurauksena.
 – Meilläkin oli silloin peltoja. Piti olla erityisen varovainen, ettei kaiva kuumaa linjaa poikki, Talonpoika kertoo.
 Linjan piti olla aina kunnossa
 Suomen viranomaiset pyrkivät pitämään mahdollisimman hyvää huolta linjasta, jonka toiminnasta saattoi riippua maailmanrauha.
 – Tätä rakennusta ympäröivä tontti oli erittäin hyvin aidattu tiheällä piikkilangalla ja portti oli lukossa. Tänne ei ollut kenelläkään mitään asiaa, Jukka Talonpoika kertoo.
 Myös linjarikot pyrittiin korjaamaan mahdollisimman nopeasti. Lappeenrantalainen puhelinmestari  Kauko Taipale  kertoo, että kerran salama oli katkaissut linjan keskellä metsää.
 – Jouduimme olemaan koko yön metsässä sitä korjaamassa. Kun tulin aamulla kotiin, vaimo ihmetteli, kun Helsingistä oli soitettu niin monta kertaa ja kysytty korjauksen edistymisestä, Taipale kertoo.
 Erityistä huomiota kuuman linjan turvallisuuteen kiinnitettiin neuvostojohdon valtiovierailun yhteydessä.
 – Telelaitoksen henkilökuntaa komennettiin maastoon tietyin välimatkoin vartioimaan kuumaa linjaa, Taipale kertoo.

Suomen läpi kulki suurvaltojen huippusalainen kuuma linja – pääsimme käymään itärajan bunkkerissa, ja paljastui, että se on yhä täynnä viestintävälineitä


Summary: Marinin EU-politiikan linjasta emme juuri tiedä, kirjoittaa politiikan erikoistoimittaja Riikka Uosukainen.

Sanna Marin  (sd.) tuntuu aloittavan pääministerikautensa onnellisten tähtien alla. Kukaan muu suomalainen pääministeri ei ole saanut vastaavaa hypetystä osakseen.
 Marin pääsi jo ennen nimitystään muun muassa  New York Timesin ,  Le Monden ,  Financial Timesin  ja  BBC:n  otsikoihin.
 BBC hehkuttaa, että suomalainen 34-vuotias nouseva tähti johtaa nuorten naispuoluejohtajien hallituskoalitiota.
 New York Times otsikoi Sanna Marinin olevan maailman nuorin pääministeri. On sanottu, että hallituksen nuoruus ja naiseus ovat brändänneet Suomi-kuvan uusiksi.
 Pääministerin selkään tuntuu kasvaneen muutamassa päivässä teräsnaisen viitta.
 Marinin ensimmäisiä virkatehtäviä on lentää torstaina Brysseliin Eurooppa-neuvoston kokoukseen. Marin astuu hänelle pääosin lehtikuvista tuttujen eurooppalaisten poliittisten johtajien joukkoon, yhdeksi heistä.
 Näyttävästä kansainvälisestä mediahuomiosta johtuen voi olettaa, että salissa olevat eurooppalaiset johtajat tietävät, kuka hän on. Melkoinen aloitus.
 Toistaiseksi emme tiedä kovin paljon siitä, millaista Eurooppa-politiikkaa  liberaaliksi vasemmistolaiseksi kuvattu  Marin lopulta haluaa. Pääministerien ote on vaihdellut paljonkin vuosien varrella heidän omista mieltymyksistään riippuen.
 Hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittinen selonteko on valmisteilla. Hävittäjähankinnat samoin. EU-politiikka on isossa murroksessa vahvan perustajajäsenen,  Britannian valmistellessa lähtöä . Ilmastopolitiikalle asetetut tavoitteet tykyttävät hallitusten pöydällä.
 Uuden hallituksen alle 35-vuotiaat naisministerit ovat saaneet suitsutusta kansainvälisessä mediassa. Opetusministeri Li Andersson. valtiovarainministeri Katri Kulmuni, pääministeri Sanna Marin ja sisäministeri Maria Ohisalo tiistaina Linnan peilisalissa.   Lehtikuva
 Tuore pääministeri saa yksittäisessä EU-kokouksessa kokeneilta virkamiehiltä nuotit käteen. Marin on ulkoisesti rauhallisen itsevarma poliitikko kuten yleisö kuluneen viikon esiintymisistä on huomannut.
 Jotain osviittaa poliitikon sisäisistä paineista voi saada Marinin edeltäjän kuvauksesta siitä, kuinka hän joutui kylmiltään EU-vaalistudioihin heti valintansa jälkeen keväällä 2014.
 – Ei minulla ollut hölkäsen pölähdystä käsitystä siitä mitä puoluejohtaja  Antti Rinteen  pitäisi EU:sta ajatella, Rinne muistelee kirjassa  Antti Rinne -koko tarina .
 Nykyinen puhemies  Matti Vanhanen  (kesk.) joutui vuonna 2003 samanlaiseen rääkkiin kuin Marin. Silloisen puolustusministeri Vanhasen piti kasvaa nopeasti pääministeriksi, kun  Anneli Jäätteenmäki  (kesk.) kaatui Irak-vuotoon.
 Sanna Marin nousi julkisuuteen Tampereen kaupunginvaltuuston taitavana puheenjohtajana. Antti Eintola / Yle
 Vanhanen muisteli Ykkösaamussa tapahtumien olleen hänelle dramaattisia ja traumaattisia.
 – Jos joskus joutuisin tai haluaisin kirjoittaa muistelmat, niin omassa mielessä ei ole noista päivistä mitään käsitystä siitä, mitä missäkin vaiheessa tapahtui, Vanhanen sanoo nyt, 16 vuotta myöhemmin.
 Hallituskriisin pääosapuolet olivat tuolloin samat kuin nytkin, SDP ja keskusta. Keskinäisen luottamuksen palautumiseen meni Vanhasen mukaan puoli vuotta.
 Edelleen, 2019, kukaan ei tunnu muistavan, että uusi pääministeri ei ole pelastaja tai ihmeidentekijä. Uusi pääministeri opettelee ja ottaa tilannetta haltuunsa. Hän tuskin jälkikäteen muistaa mitä näinä päivinä tai viikkoina tapahtui.
 Lisää aiheesta:
 Sanna Marin ensimmäisessä tiedotustilaisuudessa: Hallituspuolueiden välinen luottamus palautuu – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Suomi saa pääministerin, joka vienee SDP:tä kauemmas vasemmalle – kolme tärkeää asiaa, joissa Sanna Marin eroaa Antti Rinteestä
 Kahdeksan tuttua kertoo, mitä vahvuuksia ja heikkouksia pääministeri Sanna Marinilla on: "Ei hän mikään kikattelija ollut"

Analyysi: "Nouseva tähti", "Maailman nuorin" – Sanna Marinin on palattava pääministerin arkeen kansainvälisestä hypetyksestä


Perussuomalaiset kertoo jättävänsä välikysymyksen koskien al-Holin leirillä olevien Suomen kansalaisten ja Suomesta sinne päätyneiden tilannetta.
 Perussuomalaiset kertoo tiedotteessaan, että välikysymys on tarkoitus jättää huomenna. Muita oppositiopuolueita on kysytty mukaan.
 Perussuomalaisten mukaan ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) puheet eivät täsmää julkisuudessa olleiden tietojen kanssa.
 Perussuomalaisten mukaan on selvitettävä ennen kaikkea, ollaanko Isis-perheitä tuomassa Suomeen, onko Haavisto puhunut totta aiheesta ja onko hän syyllistynyt virkamiehen painostamiseen vaatimalla tältä lainvastaisia toimia Isis-perheiden tuomiseksi Suomeen.
 STT:n tietojen mukaan kokoomus harkitsee, yhtyykö puolue perussuomalaisten välikysymykseen. Kokoomuksen eduskuntaryhmä päättää asiasta huomenna aamulla ylimääräisessä kokouksessaan.
 Lue myös:
 Oikeuskansleri tutkii ulkoministerin ja ulkoministeriön toimet al-Holin leiriläisten siirtoa koskevassa jupakassa
 Suomella on "melko täsmällinen" suunnitelma, miten al-Holin leiriläiset siirrettäisiin Suomeen
 Ylen lähde: al-Holin leiriläisten siirtäminen Suomeen tällä viikolla ollut yksi vaihtoehdoista – ei enää todennäköinen
 Näin kiista al-Holin lapsista sekoitti ulkoministeriön – Tämän kaiken tiedämme kohun vaiheista nyt

Perussuomalaiset jättää välikysymyksen al-Holista – kokoomus harkitsee lähtevänsä mukaan


Summary: Marraskuisessa äänestyksessä todettiin epäselvyyksiä valtuutettujen jääviyksissä. Närpiö on jo äänestänyt kuntaliitoksen puolesta.

Kaskisten kaupunginvaltuusto kokoontuu tänään tiistaina  äänestämään uudelleen  kuntaliitoksesta Närpiön kanssa.
 Edellisen kerran kuntaliitoksesta  äänestettiin  kaupunginvaltuuston kokouksessa 18. marraskuuta. Tuolloin 8 valtuutettua kannatti ja 9 vastusti kuntaliitosta. Närpiössä äänestettiin kuntaliitoksen puolesta äänin 26-8.
 Yle lähettää kokouksen suorana lähetyksenä Yle Areenassa. Lähetystä voi seurata  täällä .
 "Keskustelua tulee varmaan"
 Kaskisten kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Kari Häggblom  (sd.) uskoo, että kuntaliitos keskusteluttaa valtuutettuja vielä tänäänkin.
 – Tämä on kuuma puheenaihe. Keskustelua tulee varmaan reippaasti, vaikka pitkät puheet pidettiinkin viime kerralla, Häggblom sanoo.
 Kuntaliitos on kokouksen esityslistalla viimeisenä asiana.
 Epäselvyyttä jääviyksistä
 Kaskisissa joudutaan ottamaan kuntaliitos käsittelyyn uudelleen, koska marraskuussa tehty päätös ei syntynyt laillisessa järjestyksessä.
 Marraskuun kokouksessa jäävättiin kaksi valtuutettua, mutta Kuntaliiton lakiasioiden johtaja linjasi myöhemmin, että he eivät olleet käsittelyssä esteellisiä. Kaupunginhallitus päätyi tämän jälkeen  esittämään  asian ottamista uuteen valtuustokäsittelyyn.
 Kaskisten valtuusto kaatoi kuntaliitosesityksen täpärästi äänestyksessä. Jäävättyjen valtuutettujen varajäsenet olivat liitoksesta eri mieltä kuin varsinaiset jäsenet.
 Kaskisissa on järjestetty kuntaliitoksesta myös neuvoa-antava kansanäänestys. Sen tulos oli  kuntaliitosta vastaan .
 Kuntaliitoksen toteutuessa Kaskinen ja Närpiö yhdistyisivät uudeksi kunnaksi vuonna 2021. Uuden kunnan nimeksi tulisi Närpiö.
 Lue myös:   Suomen pienin kaupunki ei taivu kuntaliitokseen – Kaskisten ja Närpiön liitto kaatui tiukan äänestyksen jälkeen

Jääveiksi todetut valtuutetut eivät olleetkaan jäävejä – Katso suorana, kun Kaskinen äänestää kuntaliitoksesta uudelleen


Summary: Kirjallisuuden Nobel-palkinnot luovutetaan tänään Tukholmassa.

Kirjallisuuden kaksi Nobel-palkintoa luovutetaan tänään Tukholmassa. Yle seuraa suorassa lähetyksessä Areenassa juhlan kulkua. Videota voit katsoa klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Tänä vuonna kirjallisuuspalkintoja jaetaan kaksi. Palkinto jäi viime vuonna ojentamatta, kun palkinnon jakavassa Ruotsin akatemiassa paljastui ahdisteluskandaali. Viime vuonna jakamatta jääneen palkinnon saa puolalainen kirjailija  Olga Tokarczuk .
 Tänä vuonna palkinto myönnettiin itävaltalaiselle  Peter Handkelle .
 Nobel-juhlaan odotetaan dramatiikkaa, sillä  tämän vuoden tunnustuksen saava kirjailija ei miellytä kaikkia . Handken kerrotaan 90-luvulla kyseenalaistaneen vuoden 1995 Srebrenican tapahtumat. Kansanmurhassa serbit surmasivat jopa 8000 muslimimiestä ja -poikaa.
 Mielenosoituksia Handkea ja hänelle myönnettyä palkintoa vastaan järjestetään illalla ainakin kaksi. Lisäksi Handke ei pääse istumaan kuninkaallisten pöytään. Myös ruotsalaiset ulkomaantoimittajat ovat ilmoittaneet vastustavansa palkinnon myöntämistä Handkelle.
 Nobelin rauhanpalkinto  luovutettiin  tiistaina Oslossa Etiopian pääministerille  Abiy Ahmedille . Palkinto myönnettiin tunnustuksena rauhansopimuksesta, joka lopetti Etiopian ja Eritrean sodan.
 Lue myös:
 Tunteita herättänyttä Nobelin rauhanpalkinnon saajaa juhlitaan kuninkaallisessa loisteessa
 Nobelin kulisseissa kuohuu jälleen – kansanmurhan kyseenalaistunut Peter Handke ei pääse kuninkaallisten pöytään, toimittajat boikotoivat palkintoa

Seuraa suorana poikkeuksellisen mielenkiintoista Nobel-juhlaa Tukholmassa – nähdäänkö juhlassa mielenilmaisuja?