Summary: Axel Pettersonin kuvaamasta videosta näkyy, että Uumajan onnettomuuskone putosi hyvin nopeasti, liki pystysuoraan alaspäin.

Ruotsissa yhdeksän kuolonuhria vaatineen lentoturman tutkintaa vaikeuttaa se, että onnettomuuskoneessa ei ollut niin kutsuttua mustaa laatikkoa. Tällainen laite tallentaa lentokoneen tapahtumia.
 – Mustat laatikot eli lentotallentimet eivät ole pakollisia pienkoneissa. Niitä käytetään yleensä isommissa, liikenneluokan koneissa, kertoi ilmailuonnettomuuksien erikoistutkija  Tii-Maria Siitonen  Onnettomuustutkintakeskuksesta.
 Turmasta tehdystä matkapuhelinvideosta näkyy, että Uumajan onnettomuuskone putosi sunnuntaina hyvin nopeasti, liki pystysuoraan alaspäin.
 – Voi sanoa, että on hyvin harvinaista, että lentokone putoaa pystysuoraan alaspäin, Siitonen arvioi.
 Vaikka musta laatikko turmakoneesta puuttuikin, Ruotsin turmakoneessa on Siitosen mukaan saattanut olla käytössä gps-laite.
 – Gps on ihan puhtaasti lentäjän apuväline suunnistamiseen, sitä ei ole valmistettu onnettomuustutkintaa varten. Siksi gps on saattanut rikkoutua maahansyöksyssä, vaikka se olisikin koneessa ollut, ja tallennuksen ominaisuus olisi ollut käytössä, Siitonen lisäsi.
 Mustat laatikot sen sijaan ovat kovaa tekoa: niistä yleensä saadaan tietoa vielä onnettomuuden jälkeen.
 Lentoturmat useiden syiden summia
 Uumajan turmaa on alkanut länsinaapurissa selvittää Statens haverikommission, joka vastaa Suomen Onnettomuustutkintakeskusta.
 Haverikommission ilmoitti, että lentokoneen pudotessa sen kumpikaan siipi ei ollut irronnut ilmassa. Joidenkin silminnäkijöiden mukaan oli vaikuttanut siltä, että koneen pudotessa vain toinen sen siivistä oli kiinni koneessa.
 Siitosen mukaan lento-onnettomuuksiin löytyy harvoin yhtä, selkeätä syytä.
 – Lentoturmat ja vaaratilanteet ovat yleensä monen eri tekijän summa. Yhden syyn sijaan tutkinnassa ilmenee useita, toisiinsa vaikuttaneita syitä.
 Tästä syystä ilmailuturmien tutkinta tapaa kestää pitkään. Ruotsin uutistoimisto TT:n mukaan Uumajan onnettomuuden tutkinta saattaa kestää jopa vuoden.
 – Suomessa hieman vastaava onnettomuus tapahtui Jämijärvellä keväällä 2014. Kahdeksan kuolonuhria vaatineen onnettomuuden tutkinta kesti meiltä lähes yhden vuoden, Siitonen vertasi.
 Lisätietoa koneesta Australiasta?
 Ruotsin turmakone putosi Uumajassa joen saareen. Tapahtuneen selvittäminen ei olisi Siitosen mukaan helpompaa, jos kone olisi pudonnut veteen - pikemminkin päinvastoin.
 – Koneen putoaminen veteen ei helpota lentoturman tutkintaa. Osien paikantaminen vedestä voi olla vaikeampaa kuin maalta, ja vesi voi myös liikuttaa hajonneen hylyn osia.
 Viranomaiset ovat tehneet Ruotsissa turman ensimmäisiä tutkimuksia muun muassa haastattelemalla silminnäkijöitä sekä tutkimalla murskautuneen koneen hylkyä.
 Ruotsin onnettomuustutkintakeskuksen osastopäällikkö  Peter Swaffer  kuitenkin muistutti, että näistä lähteistä ei saada tietoa siitä, mitä koneen lentäjä oli tehnyt ennen sen putoamista, tai mikä oli koneen moottorin kunto.
 Turmakone oli valmistettu Australiassa.
 – Tutkinnassa saatetaan joutua hakemaan lentokonetta koskevaa lisätietoa sen valmistajalta, Swaffer lisäsi.
 Uhrit laskuvarjohyppääjiä
 Kaikki koneessa olleet yhdeksän laskuvarjohyppääjää kuolivat, kun heitä kuljettanut GippsAero GA8 Airvan -tyyppinen lentokone putosi joen saareen Uumajassa sunnuntaina iltapäivällä. Kone oli lähtenyt lentoon Uumajasta hieman aiemmin.
 Matkustajalistan perusteella kaikki uhrit olivat paikallisia asukkaita ja Ruotsin kansalaisia. TT:n mukaan turma on Ruotsissa tapahtuneista lento-onnettomuuksista seitsemänneksi pahin. Siviili-ilmailussa tapahtuneista onnettomuuksista se on viidenneksi pahin.
 Ruotsin laskuvarjohyppääjien liiton puheenjohtaja  Per-Olov Humla  sanoi, että kyseessä oli vakavin onnettomuus, mitä Ruotsin laskuvarjohyppytoiminnassa on koskaan tapahtunut.

Ruotsin turmakoneen maahansyöksy taltioitui videolle – Koneen pystysuora putoaminen on hyvin harvinaista, sanoo tutkija


Summary: Tanskalaisen Margrethe Vestagerin mielestä pohjoisten maiden pitäisi tiivistää yhteistyötään EU:ssa, jotta ne saavat esimerkiksi huippuvirkoja.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Kilpailukomissaari  Margrethe Vestagerilla  on avustajien mukaan kiire. Aikaa on vain muutamalle kysymykselle, kymmeneltä pitää olla muualla. Pahoittelut, aikataulusta on pidettävä kiinni, muut ihmiset odottavat.
 Mutta sitten saapuu itse komissaari. Hän ottaa kuvausryhmän vastaan sydämellisesti, poseeraa kameralle kuuliaisesti eikä hänellä vaikuta olevan minkään valtakunnan kiire.
 Vestager tietää, miten median kanssa toimitaan. Hän jopa nappaa kätköistään omat varusteensa nappimikrofonin kiinnittämistä varten ja pujottelee johdon tottuneesti paikoilleen vaatteisiinsa.
 Vestagerin toimisto EU-komission Berlaymont-rakennuksen kymmenennessä kerroksessa on kuin värikäs olohuone. Seinillä on nykytaidetta, hyllyllä kymmeniä perhekuvia ja pöydillä kirjapinoja.  Jorne Van Damme
 On helppo ymmärtää, miksi Vestagerilla on niin paljon ihailijoita. Hänet on arvioitu  parhaaksi EU-komissaariksi , hän on  toimittajien suosikki ,  kaikkien aikojen nuorin meppi   Kira Peter-Hansen  kertoo Vestagerin olevan hänen roolimallinsa.
 Vestager on suora, selväsanainen, innostava ja heittäytyy keskusteluun koko persoonallaan.
 Hän on tarvittaessa myös erittäin tiukka. Hän ei ole epäröinyt kurmuuttaa yhdysvaltalaisia  Piilaakson teknologiayrityksiä  ja hän on kutsunut Facebookia, Googlea ja kumppaneita  suurpedoiksi.
 Palataan kilpailupolitiikkaan kuitenkin vasta jutun lopussa, käsitellään EU:n tuore nimityspaketti ensin.
 EU-parlamentti päättää huomenna tiistaina äänestyksessä, kelpaako jäsenmaiden ehdokas eli Saksan puolustusministeri  Ursula von der Leyen  komission uudeksi puheenjohtajaksi vai ei.
 EU-komission yli 60-vuotisen historian aikana sen puheenjohtajina on ollut pelkästään miehiä. Puheenjohtajista on kuvat Berlaymont-päärakennuksen aulassa. Jorne Van Damme
 Von der Leyen olisi ensimmäinen nainen komission johdossa. Naiset voittivat tällä nimityskierroksella muutenkin, sillä toiselle vaikutusvaltaisimmalle paikalle Euroopan keskuspankin johtoon tulee ranskalainen  Christine Lagarde .
 – Jo oli aikakin! Katso komission puheenjohtajien kuvagalleriaa alakerrassa: siinä on hyvin vaikuttavia hahmoja, mutta pelkkiä miehiä. Ei poikkeusta, miehiä, Vestager sanoo.
 EU:n komissio perustettiin 61 vuotta sitten. Siksi naisjohtajan nimittäminen on Vestagerin mielestä pahasti myöhässä.
 Naisten nimitykset huipputehtäviin ovat hänen mielestään hyväksi demokratialle.
 – Kun yritämme saada sukupuolten tasapainon seuraavaan komissioon, murramme samalla yhdenmukaisuutta ja sitä, miltä näytämme ulospäin.
 Kun kuva komissiosta miesten valtakuntana murenee, muuttuvat Vestagerin mielestä myös yhdenmukaiset tavat ajatella.
 – Uskon, että tulee parempia keskusteluja. Ja kun tulee parempia keskusteluja, saadaan parempia päätöksiä. Se on mahdollisuus sekä miehille että naisille.
 Vaadittiin ihmisiä, jotka pitivät kiinni naisasiasta
 Vestagerin mielestä muutos tapahtui juuri nyt, koska aika oli kypsä. Tällä valintakierroksella oli aiempaa enemmän päättäväisiä miehiä ja naisia, jotka vaativat naisia vihdoinkin johtopaikoille.
 Esimerkiksi Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  nostivat naiskysymyksen esiin jo varhain.
 – Totean ilmeisen: me emme ole vähemmistö. Naisia on puolet Euroopan väestöstä, joten tietenkin haluamme sen kuvastuvan myös eurooppalaisessa johtamisessa, Vestager sanoo.
 Mitä mieltä Vestager itse on siitä, että hän on monille nuorille poliitikoille esikuva?
 – Aina hiukan säikähdän, kun minut nostetaan esikuvaksi. Kun katsotaan lähempää, löytyy puutteita, virheitä ja epätäydellisyyksiä. Mutta olen ylpeä, jos voin inspiroida muita.
 Margrethe Vestager, 51 Margrethe Vestager, 51, on tanskalaisen keskustaliberaalin Radikaali Venstre -puolueen poliitikko. Vuodesta 2014 lähtien hän on toiminut Jean-Claude Junckerin komission kilpailupolitiikasta vastaavana komissaarina. Vestager on ollut puolueensa puheenjohtaja sekä Tanskan talous-, sisä- ja koulutusministeri. Vestager oli yksi EU-parlamentin liberaaliryhmän kärkiehdokkaista komission puheenjohtajaksi.
 Vestager haluaisi inspiroida naisia tarttumaan mahdollisuuksiin, joita heidän eteensä tulee. Hän itse haki aktiivisesti juuri toiselle komissaarikaudelle. Hän ei asettunut ehdolle EU-parlamenttivaaleissa, koska tiesi haluavansa komissaariksi.
 Hänen mielestään naisten ei kannata odotella löytäjäänsä vaan astua itse esiin.
 – Nostin käteni ja sanoin, että haluan tehdä tämän. Muidenkin naisten kannattaisi tehdä niin. On paljon älykkäitä, kokeneita ja teräviä naisia, jotka odottavat jonkun löytävän heidät.
 EU:n nimitystapoja on muutettava
 EU-jäsenmaiden tapaa päättää nimityksistä on arvosteltu laajasti eri puolilla Eurooppaa ja eri instituutioissa. Valtionjohtajat hylkäsivät niin kutsutun kärkiehdokasmenettelyn, jossa parlamenttiryhmät asettavat ehdokkaansa komission johtoon jo ennen vaaleja.
 Sen sijaan he palasivat vanhaan käytäntöön, jossa he valitsivat uudet puheenjohtajat eri instituutioihin suljettujen ovien takana.
 Vestagerin mielestä valintajärjestelmästä pitää tehdä avoimempi. Nyt se on kuin korttipeli, jossa säännöt muuttuvat jatkuvasti.
 – Äänestäjien pitää tietää, ketkä ovat ehdolla EU-johtajiksi. Keskustelu valintatavasta pitää aloittaa heti, kun uusi komissio järjestäytyy. Muuten kansalaiset eivät ymmärrä, mitä me teemme.
 EU-vaaleihin tarvittaisiin komissaarin mielestä jonkinlaiset ylikansalliset vaalilistat, joilta valittaisiin osa mepeistä. Kun rajat ylittävien vaalilistojen kautta valittaisiin johtajaehdokkaat, kaikki eurooppalaiset äänestäjät pääsisivät osallistumaan johtajien valintaan.
 Nykyjärjestelmässä esimerkiksi parlamentin suurimman EPP-ryhmän kärkiehdokasta  Manfred Weberiä  pystyivät äänestämään vain eteläsaksalaiset, demareiden  Frans Timmermansia  etelähollantilaiset.
 Parlamentti itse kuitenkin äänesti ylikansallisia listoja vastaan  juuri viime vuonna.
 Pohjoismaat ovat samankaltaisempia kuin tajuavat
 Naisia meni tällä kierroksella läpi, mutta pohjoisesta ei saatu johtajaa vieläkään. Vestagerin mielestä Pohjoismaiden ja Baltian alueen pitäisikin tehdä tiiviimpää yhteistyötä EU:ssa.
 – Ne voivat saada huippuvirkoja kuten mikä tahansa muukin Euroopan alue. Mielestäni se vaatii meitä [pohjoismaalaisia] tekemään enemmän yhteistyötä – ei vain silloin, kun ylimmät virat täytetään.
 Kun yhteistyötä tehtäisiin enemmän muissa arkisissa asioissa, myös yhteispohjoismaisten ehdokkaiden löytäminen huippuvirkoihin olisi helpompaa.
 – Kun Tanskaa, Ruotsia ja Suomea katsotaan ulkopuolelta, näytämme hyvin samanlaisilta. Mutta kun tunnemme toisemme hyvin ja katsomme itseämme sisäpuolelta, näemme vain erot.
 Vestagerin toimistoon johtavalle pitkälle käytävälle on ripustettu myös tanskankielinen kyltti "Vestagervej", Vestager-katu. Jorne Van Damme
 Vestagerin mielestä pohjoisessa kannattaisikin ottaa askel taakse päin, katsoa uusin silmin ja etsiä yhtäläisyyksiä; pohtia, mitä voitaisiin saavuttaa esimerkiksi pyrkimällä yhdessä tehostamaan sisämarkkinoita tai digitaalisia yhteismarkkinoita.
 Komission valta yrityskentässä on suuri
 Brysselissä Vestager on tähti, koska hän on pannut kuriin maailman  digijättejä . Hänen 900 alaistaan valvoo valtiontukien laillisuutta, penkoo kartelleja sekä seuraa yritysten fuusioita ja toimintaa eri puolilla Eurooppaa.
 Vestagerin tiimi on viime vuosina estänyt ranskalaisen Alstomin ja saksalaisen Siemensin  raidealan jättifuusion , mätkäissyt miljardisakot  rekkakartellille  ja määrännyt Applen maksamaan Irlannin valtiolle 13 miljardin lisäverot verokikkailuista. Lopulta Vestager vei myös  Irlannin oikeuteen , koska maa ei suostunut keräämään mätkyjä.
 Tapaukset ovat Vestagerin mukaan usein hyvin vaikeita. Komission kilpailuosaston tiimien pitää tehdä valtavasti työtä varmistaakseen, että faktat ja todisteet ovat kohdillaan ja että ne tuntevat alan oikeuskäytännön tarkalleen.
 Niin kauan kuin yrityksiä johtavat ihmiset, on myös heitä jotka tekevät laittomuuksia.
 – Vaikka joku olisi tehnyt jotain hyvin väärää, niin hänellä pitää olla kaikki oikeudet puolustautua ja nähdä todisteet, joita meillä on, Vestager sanoo.
 Vestagerin mielestä yrityksistä tulee parempia, kun ne kilpailevat reilusti ja niitä haastetaan ulkopuolelta. Jos ne elävät suojatussa ympäristössä, ne eivät pysy kärryillä maailman muutoksesta.
 – Meille kaikkein tärkeintä on varmistaa, että markkinat palvelevat kuluttajaa eikä toisin päin.
 Vestager tietää saavansa uudessa komissiossa merkittävän salkun - sen hänelle ovat luvanneet sekä EU-maiden valtionjohtajat että komission puheenjohtajaksi ehdolla oleva Ursula von der Leyen. Hän itse sanoo hallitsevansa parhaiten talouteen, innovaatioihin ja europpalaiseen osaamiseen liittyvät aihepiirit. Anna Karismo / Yle
 Vestagerin mielestä myös yritykset ymmärtävät komission roolin nykyisin yhä paremmin.
 – Kun käytämme lakia oikein, niin kuin sitä pitää käyttää, niin yritykset ymmärtävät. Niille tuhansille ja miljoonille yrityksille, jotka toimivat sääntöjen ja lakien mukaan, meidän valvontatyömme on aivan yhtä tärkeää kuin kuluttajillekin.
 Kilpailuviranomaisten tehtävä käy vaativammaksi, koska digitaaliset bisnesmallit muuttuvat jatkuvasti. Vestager kertoo ajatelleensa itsekin pitkään, että digiyhtiöt tarjoavat ihmisille ilmaisia palveluja.
 – Se on täyttä kuvitelmaa. Nyt maksamme jakamalla tietoa itsestämme, ja sillä tiedolla tehdään paljon rahaa.
 Kilpailuvalvojien pitää myös olla nykyisin nopeampia kuin aiemmin.
 – Ensimmäinen Google-tapauksemme kesti pitkään, ja sillä välin kun teimme tutkimuksiamme ja selvitimme asioita, jotkut yritykset kärsivät. Ja kun yritykset kärsivät, ne eivät pysty palvelemaan asiakkaitaan hyvin.
 Vestagerin mielestä tulevaisuudessa pitääkin pohtia, tarvitaanko digialan suitsimiseen lisää lainsäädäntöä. Tapausten käsittely yksi kerrallaan käy yhä vaikeammaksi.
 Trump: Vestager on suurin USA:n vihaaja
 Kun Vestager on puuttunut niin monen ison yrityksen asioihin, hän saa myös paljon äkäistä palautetta. Esimerkiksi presidentti  Donald Trump  on kutsunut häntä kaikkein pahimmaksi  Yhdysvaltojen viholliseksi .
 – On tietenkin outoa, että Yhdysvaltojen presidentti kommentoi tekemisiämme. Mutta otan erittäin vakavasti sen, jos meidän väitetään olevan puolueellisia.
 Vestager kertoo seuraavansa hyvin tarkalla silmällä, että päätökset ovat tasapuolisia. Kartelleista, markkina-aseman väärinkäytöksistä, monopoleista ja valtiontuista kertovista tilastoista puolueellisuutta ei ole hänen mukaansa pääteltävissä.
 – Emme välitä minkä maalainen olet tai mitä väriä tunnustat, meitä kiinnostaa miten kilpailet markkinoilla.

Brysselin suosikkikomissaari iloitsee naisten noususta EU:n johtotehtäviin: "Keskustelu ja demokratia paranevat, kun yhdenmukaisuus murtuu"


Summary: Kuntaliiton tilaston mukaan Kokkolassa synnytysten määrä on noussut suhteessa selvästi eniten kaikista sairaaloista.

Kokkola on noussut ensimmäistä kertaa maan toiseksi suurimmaksi synnytyssairaalaksi keskussairaaloista. Yliopistosairaaloiden jälkeen ainoastaan Jyväskylä ohittaa Kokkolan synnytysten määrässä.
 Tiedot selviävät Kuntaliiton tilastoista tammi-huhtikuun synnytyksistä. Taakse jäävät myös laajan päivystyksen sairaalat Vaasa sekä Seinäjoki ja myös Hämeenlinna, Lahti ja Rovaniemi.
 Huima nousu selittyy Kokkolan Naistenklinikan ylilääkäri  Charlotta Frostdahlin  mukaan kahden lähellä sijainneen synnytysosaston sulkemisilla.
 – Pietarsaaren synnytysosasto suljettiin viisi vuotta sitten ja Oulaskankaan yksikkö vuoden 2018 lopulla. Sen jälkeen Pietarsaaren seudulta ja Kalajokilaaksosta on tullut satoja synnyttäjiä meille. Samalla kuitenkin omalla eli Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin alueella synnyttäjät ovat vähentyneet. Ilman ympäristökuntien synnyttäjiä me olisimme samassa trendissä kuin muu Suomi eli laskusuunnassa, toteaa Frostdahl.
 Ainakin toistaiseksi synnyttäjien määrän kasvuun on pystytty vastaamaan.
 – Pienillä remonteilla on järjestetty lisätilaa ja viisi uutta kätilön virkaa saatiin Oulaskankaan synnytysosaston lakkautuksen jälkeen. Myös kesälle on onnistuttu hankkimaan päteviä kätilösijaisia. Välillä tietysti anestesialääkärit ovat kiireisiä ja synnyttäjät saattavat joutuvat odottamaan puudutuksia.
 Alkuvuoden varovaisten arvioiden mukaan suurin osa eli noin kaksi kolmasosaa lakkautetun Oulaskankaan synnytysyksikön alueella asuvista on valinnut synnytyssairaalakseen Kokkolan.
 Alkuvuodesta eli tammi-kesäkuun aikana Kokkolassa syntyi yli 803 vauvaa. Nousua oli Kokkolassa yli 10 prosenttia. Koko viime vuonna Kokkolan keskussairaalassa syntyi reilut 1400 vauvaa.
 Samaan aikaan Vaasassa syntyi 553 ja Seinäjoella 769 vauvaa. Molemmissa kaupungeissa synnytykset ovat lasku-uralla.
 Kokkolassa myös synnytysten määrä on Kuntaliiton tammi-huhtikuun tilastojen mukaan noussut selvästi eniten kaikista Suomen sairaaloista.
 Plussan puolelle pääsevät Kokkolan lisäksi vain Kainuu ja Varsinais-Suomi, kaikissa muissa sairaaloissa synnytykset ovat laskusuunnassa.

Kokkola harppasi synnytyksissä keskussairaaloiden kakkoseksi – synnytysten määrässä huima nousu, kun muualla vauvojen määrä vain laskee


Summary: Syväväylän töistä on tehty jo yli 80 ja satama-altaastakin runsaat 50 prosenttia.

Kokkolan syväväylän ruoppaustyöt ovat keskeytyneet lyhyesti tänä kesänä jo seitsemän kertaa räjähdelöytöjen takia. Imuruoppaaja on kaivanut esiin joka kerta yhden tai useamman räjähteen, ja puolustusvoimien raivauspartio on käynyt hoitamassa tilanteen.
 Pehmeiden massojen imuruoppaus on ollut käynnissä valtion väyläalueella ja satama-altaassa toukokuun lopulta. Väylästä on jo ruopattu yli 80 prosenttia ja satama-altaasta yli puolet.
 Samalla todennäköisimmät räjähderiskialueet on käyty läpi, mutta riski uusista löydöistä on yhä olemassa ja vaikuttaa osaltaan töiden aikatauluun.
 Kokkolan satamaväylän mittava ruoppaus syventää Perämeren suurimman sataman 14 metriin ja maksaa 63 miljoonaa euroa. Kolmivuotinen jättihanke on nyt puolivälissä. Sitä voi seurata Väyläviraston eli  Väylän sivuilta .
 Veden sameus ei ole ylittänyt raja-arvoja
 Viime vuonna Kokkolassa ruopattiin lähinnä karkeita maamassoja, eikä työstä juuri aiheutunut samentumaa. Nyt imuruoppaaja nostaa pehmeitä maamassoja, joten  samentumista ennakoitiinkin tulevan enemmän.
 Veden sameutta seurataan jatkuvasti, ja sille on asetettu viranomaisten kanssa toimenpide- ja hälytysrajat. Niitä ei ole Väyläviraston projektipäällikön  Seppo Paukkerin  mukaan ylitetty.
 Samentuminen koskee lähinnä työskentelyaluetta. Lähettyvillä ei ole esimerkiksi mökkejä, eikä vedenlaadusta ole tullut yhtään palautetta.
 Esimerkiksi pommisaaren läjitysaltaan proomuaukossa on suojaverho, mutta uusiin suojaverhoihin ei ole jouduttu turvautumaan. Töitä ei ole myöskään jouduttu keskeyttämään samentumisen takia.
 Seppo Paukkeri ei usko, että tilanne enää pahenee. Kun imuruoppaaja lopettaa heinäkuun lopussa, vesi kirkastunee hyvinkin nopeasti.
 Kuokkakauharuoppaaja työssään. Kalle Niskala / Yle
 Viime vuonna alkaneessa hankkeessa Kokkolan väylä syvenee 13 metristä 14-metriseksi. Meren pohjasta nousee 2 miljoonaa kuutiota maata ja kalliomursketta. Sitä hyödynnetään muun muassa sataman rakenteissa.
 Urakoitsijan tavoitteena on saada valtaosa töistä tehtyä tämän vuoden puolella, jolloin ensi vuodelle jäisi vain viimeistelytöitä. Aikataulu on silti riippuvainen muun muassa säästä.
 Projektille on annettu aikaa vuoden 2020 loppuun saakka, mutta projektipäällikkö Seppo Paukkeri uskoo, että väylä on käytössä jo aiemmin.
 Lue myös:
 Kokkolan satamaväylän ruoppaukset jatkuvat yllätyskeskeytyksen jälkeen – "Yhden kranaatin löytyminen ei vielä muuta suunnitelmia"
 Imuruoppaajan putkesta löytyi sotilasräjähde – Kokkolan syväväylän ruoppaus keskeytyi
 Kokkolan syväväylällä taas ruoppaukset vauhtiin

Räjähdelöydöt ovat keskeyttäneet työt Kokkolan syväväylällä jo 7 kertaa – riskialueet on käyty pääosin läpi


Summary: Ulvilan Cannonballin johtajan vankeustuomio koveni yli kaksinkertaiseksi eli 11 vuoteen hovioikeudessa

Ulvilan Cannonballin johtajana toimineen miehen huumetuomio koveni Vaasan hovioikeudessa.
 Mies tuomittiin hovissa 11 vuoteen vankeutta. Oikeuden mukaan hän pyöritti Tor-verkossa olleilla Vauhtimaja- ja Vauhtitaivas -myyntipaikoilla huumekauppaa yhdessä toisen Cannonballin jäsenen kanssa. Oikeuden mukaan amfetamiinia levitettiin muun muassa MC Cannonballin Ulvilan kerhotiloissa ja Liedon Zoolandian parkkipaikalla.
 Käräjäoikeus oli tuominnut miehelle 4,5 vuotta vankeutta muun muassa avunannosta törkeään huumausainerikokseen.
 Toisen päätekijän kymmenen vuoden vankeusrangaistus pysyi ennallaan. Käräjäoikeus tuomitsi jutussa toistakymmentä ihmistä, joista vain osa valitti hovioikeuteen.

Cannonball-johtajan tuomio huumekaupasta koveni hovioikeudessa


Summary: Osa farmaseuteista on lähtenyt mielenkiintoisempiin tehtäviin. Apteekkeja vaivaa farmauseuttipula.

Apteekkityöntekijöitä edustava Suomen Farmasialiitto pitää  apteekkien työvoimapulan  syynä huonoja palkkoja ja työoloja. Suomen Apteekkariliiton selvityksen mukaan yli puolella apteekeista on ollut vuoden sisällä vaikeuksia rekrytoida henkilökuntaa.
 Henkilökuntapula koettelee apteekkeja erityisesti kesäisin, jolloin apteekkien on vaikea saada palkattua kesäsijaisia. Apteekkien asiakasvirta on kuitenkin tasaista ympäri vuoden, koska ihmiset tarvitsevat lääkkeensä kesälläkin.
 Jotkut apteekit ovat jopa joutuneet lyhentäneet aukioloaikojaan rekrytointivaikeuksien takia. Näin tapahtui muun muassa kotkalaiselle Ankkuriapteekille, joka viime kesänä joutui supistamaan pääapteekin aukioloaikoja kahdella tunnilla päivässä sekä sivuapteekin kolmella tunnilla päivässä yhden lomakuukauden ajaksi.
 Kiire apteekeissa lisääntynyt
 Apteekkien henkilökuntaa edustavan Suomen Farmasialiiton mukaan työn vaativuus on kasvanut vuosien saatossa, mikä on lisännyt kiirettä apteekeissa.
 Myös lääkkeitä määrätään jatkuvasti enemmän. Apteekkariliiton mukaan apteekit toimittivat vuonna 2018 lähes 64 miljoonaa reseptiä, kun vuonna 2015 määrä oli yli 55 miljoonaa reseptiä.
 – Reseptin toimittaminen ei ole vain lapun liimaamista purkkiin, vaan siinä tarkistetaan samalla, että lääke käy potilaalle ja sitä osataan käyttää oikein ja ettei lääkkeellä ole yhteisvaikutuksia muiden lääkkeiden kanssa, huomauttaa Farmasialiiton puheenjohtaja  Antti Kataja .
 Suurin farmaseuttipula on Päijät-Hämeessä, jossa 94 prosenttia apteekeista ei ollut saanut vuoden sisällä rekrytoitua tarpeeksi farmaseutteja. Ismo Pekkarinen / AOP
 Apteekkien työntekijöiden työtaakkaa ovat myös lisänneet muutokset korvauskäytännöissä sekä uudet viranomaismääräykset, joita farmaseutit ja proviisorit käyvät läpi päivittäin asiakkaiden kanssa.
 – Lisäksi lääkkeiden saatavuushäiriöt ovat johtaneet siihen, että asioita joudutaan selvittelemään enemmän, ja jälleen kerran kiire apteekeissa kasvaa, sanoo Antti Kataja.
 Kiire ja työvoimapula ovat poikineet viestejä työntekijöiltä ammattiliitolle.
 – Toki kun on kiire ja työvoimapulaa, henkilöstö tekee ratkaisuja, joissa venytään oman jaksamisen kustannuksella, eikä siitä välttämättä tule kiitosta. Kun sitä tarpeeksi pitkään jatkuu, niin kyllähän se työntekijää jää harmittamaan.
 Katajan mukaan osa työntekijöistä on jo valunut töihin esimerkiksi sairaaloihin mielenkiintoisempien tehtävien perässä.
 "Koulutuksen lisääminen ei yksin riitä"
 Farmasialiiton mukaan farmaseuttien koulutusmääriä olisi lisättävä, mutta se ei yksistään riitä paikkaamaan apteekkien työntekijäpulaa.
 – Oleellista on myös apteekkityön houkuttelevuus: työn mielekkyys, mahdollisuus kehittyä, osaava johto sekä työn vaativuutta vastaava palkka, listaa puheenjohtaja Antti Kataja.
 Farmaseuttien lähtöpalkka on noin 2 400 euroa kuukaudessa. Viime vuonna farmaseuttien säännöllisen työajan mediaanipalkka oli apteekeissa reilut 3 000 euroa kuukaudessa.
 Apteekit toimittavat vuosittain yli 60 miljoonaa reseptiä. Yle
 Työvoimapula on piinannut apteekkeja varsinkin farmaseuttien opiskelupaikkakuntien ulkopuolella. Kaikista huonoin tilanne on Päijät-Hämeessä, jossa 94 prosenttia apteekeista ei ollut saanut vuoden sisällä rekrytoitua tarpeeksi farmaseutteja. Tilanne on huono myös Kymenlaaksossa, jossa lähes 80 prosenttia apteekeista on kärsinyt työntekijäpulasta.
 Parhaiten työvoimaa puolestaan riitti Pohjois-Savossa. Farmaseutteja koulutetaan Kuopiossa, jonka lähiseudulle opiskelijat jäävät usein töihin.
 Farmaseutteja koulutetaan Suomessa kolmessa yliopistossa: Helsingin yliopistossa, Itä-Suomen yliopistossa Kuopiossa ja Åbo Akademissa Turussa. Koulutus kestää kolme vuotta.
 Uusia työtehtäviä
 Farmasialiitto haluaa, että työntekijät pääsisivät kehittämään ammattitaitojaan esimerkiksi arvioimalla lääkehoitoja.
 – Farmaseutit ja proviisorit voisivat ajantasaistaa lääkityslistoja. He voisivat tarkistaa, että potilaalla on oikeanlaiset lääkitykset, eikä sinne olisi unohtunut turhia lääkityksiä, sanoo Farmasialiiton puheenjohtaja Antti Kataja.
 Liitto on ajanut mallia, jossa vanhukset saisivat palvelusetelin, jolla heidän lääkityksiään pystyttäisiin tarkistamaan ja käymään läpi.
 Toinen esimerkki on vanhusten hoidossa. Farmasialiitto haluaisi, että apteekit pystyisivät tekemään enemmän yhteistyötä vanhusten palvelutalojen kanssa.
 Puheenjohtajan mukaan uudet työtehtävät eivät välttämättä lisäisi työtaakkaa entisestään, vaan voisivat lisätä mielenkiintoa alaa kohtaan.
 – Se riippuu siitä, lähdetäänkö muualle töihin. Jos tämä saataisiin pysäytettyä, niin kyllähän silloin henkilöstöä olisi toki enemmän, Antti Kataja sanoo.
 Suomen Farmasialiitto on proviisorien, farmaseuttien, lääkealan erityiskoulutettujen sekä alan opiskelijoiden ammattijärjestö. Sillä on lähes 8 000 jäsentä, joista suurin osa työskentelee yksityisissä apteekeissa.
 Viime vuoden lopussa Suomessa oli 815 apteekkia.
 Lue lisää:  Valtava työvoimapula piinaa apteekkeja – ovia jouduttu sulkemaan aiemmin, kun työntekijöitä ei saa mistään

Apteekkien työntekijät älähtivät alan arvostuksesta ja huonoista palkoistaan: "Työ ei ole vain lapun liimaamista purkkiin"


Summary: Åbo Akademin tuoreen tutkimuksen mukaan jo 40 metrin päästä tehdyt havainnot olivat 50 prosenttia epäluotettavampia.

Silminnäkijät eivät pysty tunnistamaan sadan metrin päästä nähtyjä henkilöitä luotettavasti, kertoo tuore Åbo Akademin tutkimus.
 Tutkimus on ensimmäinen, jossa tunnistettiin henkilöitä kaukaa. Luotettavuus putosi jo 40 metrin jälkeen jo puolella.
 Aikaisemmista tutkimuksista poiketen, tutkittaville esitettiin oikeita henkilöitä. Aiemmin vastaavissa tutkimuksissa on käytetty valokuvia tai videoita.
 100 metrin jälkeen havaintoja voi tutkimuksen mukaan pitää vain arvauksina.
 Tulokset ovat tärkeitä oikeustapauksissa, joissa käytetään silminnäkäijöitä todistajana. Tulosten perusteella tunnistuksille, joissa todistaja näki tekijän kaukaa, ei voi antaa paljoakaan arvoa tuomioissa.
 – Tuloksillamme on suuri merkitys. Olemme ensimmäisiä, jotka ovat pystyneet osoittamaan, että on olemassa etäisyys, jonka kohdalla luotettavuus putoaa arvauksen tasolle tilanteissa, joissa todistaja näkee tuntemattoman henkilön ja yrittää sitten tunnistaa hänet valokuvista, sanoo tutkija  Thomas Nyman.
 Häiriöt haittaavat tunnistamista vieläkin enemmän
 Tutkimukseen osallistujille esitettiin yksi kerrallaan neljä henkilöä. Etäisyys henkilöihin vaihteli viiden ja 110 metrin välillä. Henkilön esittämisen jälkeen osallistujia pyydettiin tunnistamaan nähty henkilö valokuvista.
 Tutkimuksessa koehenkilöitä ei altistettu häiriötekijöille, joten tutkijoiden mukaan todellisissa tapauksissa silminnäkijähavainnot ovat mahdollisesti vieläkin epävarmempia, kuin tulokset nyt osoittavat.
 – Erilaiset tekijät kuten hämärä valaistus tai tekijän naamiointi voivat vaikuttaa kielteisesti luotettavuuteen, Nyman sanoo.
 Tutkimuksen ainesto kerättiin tiedekeskus Heurekassa. Tutkimukseen osallistui 1588 henkilöä, joiden iät vaihtelivat 6–77 vuoden välillä.

Tutkimus: sadan metrin päästä tehdyt silminnäkijähavainnot vain arvauksia


Summary: Algeria raivasi tiensä Afrikan mestaruusturnauksen loppuotteluun ja villiinnytti fanit Ranskassa.

Ranskassa syntyi levottomuuksia sunnuntai-iltana Afrikan mestaruusturnauksen välierän jälkeen. Algeria pudotti Nigerian ja pääsi turnauksen loppuotteluun.
 Ottelu pelattiin Kairossa Egyptissä, mutta voitonjuhlia vietettiin ympäri Ranskaa maan suuren algerialaisväestön takia.
 Juhlinnat äityivät paikoitellen levottomuuksiksi, ja poliisi pidätti yli 280 ihmistä. Ranskan sisäministeriön mukaan heistä oli maanantaina kiinniotettuna vielä 250.
 Pidätyksiä tehtiin muun muassa Pariisissa, Marseillessa ja Lyonissa. Pariisissa fanit ottivat yhteen poliisin kanssa, ja Lyonissa poltettiin autoja.
 Algeria-fanit riehuivat myös torstaina, kun maa löi Norsunluurannikon puolivälierässä. Silloin riehunta oli pahimmillaan Pariisissa, jossa myös ryösteltiin kauppoja.
 Samana päivänä voittoa juhlinut Algeria-fani menetti autonsa hallinnan Montpellier'ssa ja törmäsi perheeseen, jonka äiti kuoli ja vauva loukkaantui.
 Afrikan mestaruusturnauksen loppuottelu  pelataan perjantaina  Kairossa.

Algerian jalkapallovoitto sai fanit riehumaan Ranskassa – lähes 300 pidätettiin


Summary: Ibizan saari elää massaturismista, mutta sen infrastruktuuri ei kestä sitä.

“Elämäni parhaat bileet.” “Samanlaista sikailua kuin missä tahansa muualla etelän turistikohteissa.” “Upea luonto, älä jää turistialueille.”
 Muun muassa näitä kommentteja saan, kun kysyn ystävieni kokemuksia tekno- ja house-bileiden mekasta Ibizasta. Itselläni ei ole paikasta minkäänlaista kokemusta.
 Oma mielikuvani noudattelee pitkälti samaa linjaa. Odotan näkeväni Ibizalla ympäri vuorokauden kestäviä juhlia, joita vauhditetaan alkoholin lisäksi huumeilla.
 Barcelonasta Ibizalle lentää reilussa puolessa tunnissa. Lisäksi Espanjalle kuuluvalle saarelle pääsee meriteitse lautalla.
 Ihmiset ovat lomatunnelmissa jo Barcelonasta lähtiessä.
 Kello on vasta aamuseitsemän, kun lentokoneeseen jonottava, espanjalaisista koostuva ryhmä kuvaa selfie-videota ja huutaa: “Nos vamos a la fiesta”, “Me lähdemme juhlimaan”.
 Perillä matkailijaa odottavat maailmankuulujen yökerhojen mainokset.
 On selvää, että turistit ovat tulleet tänne pitämään hauskaa. Moni heistä tuskin tietää, että bileiden kanssa samaan aikaan käynnissä on Ibizaa ja koko Välimerta uhkaava ympäristötuho.
 Meren hiilinielu posidonia-meriheinälaji on vaarassa tuhoutua ilmastonmuutoksen ja massaturismin seurauksena.
 "Tottakai otamme huumeita, jotta jaksamme juhlia"
 Bileturismi sai Ibizalla alkunsa jo 1970-luvulla, kun sinne nousivat ensimmäiset kuuluisat yökerhot.
 Legendaarisin niistä on jo vuonna 1973 perustettu Pacha-klubi, jonka eteen alkaa kerääntyä jonoa puoliltaöin. Osa turisteista tulee tänne juuri Pachan kaltaisten, luksusluokan yökerhojen vuoksi.
 Villisti juhliva brittinainen kehotti kaikkia tulemaan Pacha-klubille. Maija Salmi
 Monien yökerhojen yhteydessä sijaitsee bilevieraille tarkoitettuja hotelleja. Pachan hotelli tunnetaan rikkaista ja kuuluisista vieraistaan. Kaksi yötä hotellissa maksaa hieman yli tuhat euroa, mutta hintaan sisältyy pääsy Pacha-klubille.
 Yökerhon edustalla meno on villiä heti, kun se avaa ovensa.
 – Nyt lähdetään Pachaan! huutaa brittinainen, kun kysyn, minne hän on menossa.
 Laajentuneet pupillit kertovat, että iltaa on vauhditettu muullakin kuin alkoholilla.
 – Totta kai otamme piristäviä huumeita, että jaksamme juhlia vielä seuraavaan päivään, nainen sanoo ja lähtee kävelemään kohti klubin sisäänkäyntiä.
 Pelkästään pääsy yökerhoon kustantaa lähes 50 euroa. Sisällä yökerhossa drinkki voi maksaa lähes saman verran.
 Korkeat hinnat eivät ihmisiä kuitenkaan hidasta. Yökerho täyttyy heti sen avattua.
 VIP-alueilla nautitaan samppanjaa ja odotetaan kuuluisia dj:itä, jotka saapuvat Ibizalle joka kesä.
 Kun kello tulee yksi yöllä, tanssilattialla alkaa olla ruuhkaa.
 Ruskettuneet juhlijat tanssivat vähäpukeisen esitanssijan alapuolella. Edelliskeväänä itsemurhan tehneen ruotsalais-dj  Aviciin  hitti nostaa tunnelman kattoon.
 Iso osa turisteista matkustaa myös naapurisaarelle – muttei posidonian takia
 Ibiza on ollut pitkään yläluokan suosiossa: huviloita on muun muassa kuuluisilla espanjalaisjalkapalloilijoilla, kuten  Cristiano Ronaldolla ,  Sergio Ramosilla  ja  Iker Casillasilla .
 Saarella asuu vakituisesti noin 130 00 ihmistä, mutta kesällä, huhtikuusta noin lokakuun puoleen väliin asti saaren väkiluku moninkertaistuu.
 Juhlijat saapuvat Bora Boralle suoraan bileveneiltä. Maija Salmi
 Ibizalle matkustaa vuosittain noin kolme miljoonaa turistia.
 Saarelle haluavat myös tavalliset ihmiset. Massaturismi konkretisoituu Ibizalla pelkästään katsomalla taivaalle.
 Lentokoneet laskeutuvat ja lähtevät saaren lentokentältä muutaman minuutin välein.
 Turismi on Espanjalle tärkeä elinkeino, ja sen merkitys on korostunut erityisesti viime aikojen lamavuosina.
 Maassa vieraili vuonna 2018  lähes 83 miljoonaa turistia, mikä on miljoona enemmän kuin edellisvuonna  ja maan uusi ennätys.
 Ibiza on vain yksi esimerkki maan lukuisista turistikohteista.
 Ibizan vieressä, noin puolen tunnin lauttamatkan päässä sijaitsee pienempi, Formenteran saari.
 Suuri osa Ibizalla vierailevista turisteista käy myös Formenteralla. Lautat liikennöivät saarten väliä puolen tunnin välein.
 Ankkurit repivät posidonia-meriheinää Formenteran edustalla. Maija Salmi
 Formenteran maine on Ibizaa rauhallisempi. Hollywood-tähdet ja lapsiperheet hakevat pienemmältä saarelta rauhaa.
 Minä sen sijaan matkustan Formenteralle katsomaan posidoniaa.
 Tutkijoiden mukaan Formenteran rannikolla kasvava  posidonia voi olla jopa 200 000 vuotta vanha eli yksi maailman vanhimmista eliölajeista .
 Lautalla pyörii valistusvideo posidonian suojelusta, mutta huomion vie italialainen polttariporukka. Vauhti on kova jo iltapäivällä.
 – Olemme tulleet tänne polttareihin ja aiomme juhlia! polttarisankari julistaa ja juo tequilaa suoraan pullon suusta.
 Hieman ennen kuin laiva saapuu satamaan, hän oksentaa kaaressa lattialle. Muut matkustajat hyppivät laivasta poistuessaan oksennuksen yli.
 Italialainen polttarisankari juhlii lautalla matkalla Formenteralle. Maija Salmi
 Formenteran satamassa kelluu vaikuttava rivi toinen toistaan upeampia veneitä.
 Meribiologin mukaan muutos on dramaattinen
 Sesonkiaikaan veneitä voi olla pienessä satamassa jopa tuhat.
 Turkoosina kimmeltävä meri ympäröi karun, mutta kauniin saaren satamaa.
 Suuret jahdit ovat tuttu näky Formenteran satamassa. Maija Salmi
 Sekä Ibizan että Formenteran luonto kuuluu Unescon maailmanperintökohteisiin. Vedenalainen maailma houkuttelee niille myös sukellusharrastajia.
 Tulevaisuudessa sukeltajilla ei välttämättä ole enää mitään katseltavaa, sillä massaturismi ja veneet tekevät tuhoa, jota ei voi maanpinnalta nähdä.
 Satamassa minua odottaa yli 30 vuotta saarten merenalaista maailmaa luontoa tutkinut meribiologi  Manu San Félix .
 Hänen elämäntehtävänsä on posidonian pelastaminen.
 Manu San Félixin toimisto sijaitsee sataman tuntumassa olevan sukelluskeskuksen yläkerrassa kivenheiton päässä siitä, missä italialainen polttariporukka on hetkeä aiemmin kompuroinut.
 Heti keskuksen sisäänkäynnin vieressä tulijaa tervehtii akvaario, jossa kelluu pieniä merihevosen poikasia.
 Manu San Félix yrittää elvyttää merihevoskantaa kasvattamalla niitä akvaariossa sukellusyrityksensä aulassa. Antonio Pérez
 – Nuokin ovat vaarassa kadota. Siksi me yritämme elvyttää kantaa täällä, San Félix selventää ja katsoo lumoutuneena akvaarion sisällä liikkuvia eläimiä.
 Alun perin Pohjois-Espanjan Baskimaasta kotoisin oleva meribiologikin saapui saarelle sen upean luonnon vuoksi. Nyt hän haluaa pelastaa sen.
 Kolmenkymmenen vuoden aikana tapahtunutta muutosta San Félix kuvaa dramaattiseksi.
 – Jos meri vetäytyisi edes päiväksi ja ihmiset näkisivät merenpohjan, ongelmat ratkaistaisiin, hän uskoo ja johdattaa kohti rantaa, jossa hän on tutkinut posidoniaa jo vuosikymmenten ajan.
 Posidonia on Välimeren tärkein hiilinielu, sen keuhkot
 Tuhansien hehtaarien laajuinen posidonia kasvaa merenpohjassa Ibizan ja Formenteran saarien välissä.
 Se on Välimeren hiilinielu, joka sitoo itseensä enemmän hiilidioksidia kuin mikään muu maailmassa. Lisäksi se jarruttaa muun muassa rantojen eroosiota ja on monien merilajien koti.
 Ibizan edustalla posidonia-kasvi näkyy tummempina kohtina meressä. Maija Salmi
 – Posidonia on elintärkeä Välimeren ekosysteemille, sen keuhkot, selittää Manu San Félix.
 Nyt kasvia uhkaavat kuitenkin ilmastonmuutos ja massaturismi. Etenkin juuri ne satamassa kelluvat luksusveneet, joiden ankkurit repivät sitä irti.
 Kävelemme niemen kärkeen, jossa San Félix on sukeltanut vuosikymmenten ajan.
 –Tässä kohtaa posidoniasta on tuhoutunut pelkästään neljässä vuodessa 20–30 prosenttia, San Félix sanoo rannassa ja nostaa paperisilpulta näyttävää kasvia.
 Läpinäkyvää paperisilppua muistuttava posidonia on maailman tehokkain hiilinielu.  Antonio Pérez
 Tuhansia vuosia vanhan kasvin uusiutuminen on hidasta. Siihen ei riitä edes ihmisikä. Jos kasvin tuhoutuminen jatkuu, vaarassa on koko Välimeren terveys.
 –Enää sen suojelu ei riitä, meri pitää pelastaa, San Félix sanoo.
 Turistit eivät tunne kasvia – tai luulevat sitä saasteeksi
 Kun yökerhot sulkevat ovensa, juhlat jatkuvat päiväklubeilla.
 Täällä voi juhlia vuorokauden ympäri.
 Harva turisti tietää posidonian olemassaolosta, vaikka valistusta on viime vuosina lisätty.
 Bora Bora -rantaklubi on auki lähes vuorokauden ympäri. Maija Salmi
 Bora bora -niminen klubi sijaitsee rannan vieressä. Rantaviivalla lilluu posidonia-kasvia, jota monet turistit luulevat saasteeksi.
 –Mikä posidonia, emme ole kuulleet siitä koskaan, sanovat klubin edustalla rantapedeissä makoilevat brittituristit ja pyörittelevät päätään. Yksi heistä kysyy huolestuneena, voiko meressä kuitenkin uida turvallisesti.
 Juhlista palaava, Ibizalla työskentelevä espanjalainen  Claudia  sen sijaan vakuuttaa olevansa hyvin huolissaan kasvista ja saaren luonnosta.
 –On väärin, että tänne tullaan veneilemään jahdeilla. Ihmiset ovat välinpitämättömiä, vaikka saaren luonto on vaarassa, Claudia sanoo ja kysyy ohikulkijoilta mielipidettä posidonian suojelusta.
 Hekään eivät ole kuulleet kasvista.
 "Ei turismia voi rajoittaa, koska 90 prosenttia asukkaista saa siitä elantonsa"
 Ibiza ei ole poikkeus.
 Niin kuin kaikille paratiisisaarille, myös Ibizalle tullaan sen kauneuden vuoksi. Suurin osa saaren asukkaista tienaa elantonsa turismista.
 Ibizan rannat täyttyvät turisteista jo huhtikuussa. Viime aikoina ympäristöasioihin on kiinnitetty entistä enemmän huomiota. Antonio Pérez
 Samalla kuitenkin turismi tuhoaa sen todellista vetonaulaa, luontoa.
 Ibizan poliitikoista yksi toisensa jälkeen kieltäytyy ja vetoaa kiireeseen, kun heiltä pyytää haastattelua posidoniaan ja massaturismin haittoihin liittyen.
 Ibizan pohjoisosassa sijaitsevan Santa Eularian alueen pormestari  Carmen Ferrer  suostuu kuitenkin haastatteluun.
 Santa Eularian pormestari Carmen Ferrer myöntää, että ympäristöuhkiin on herätty liian myöhään. Uusi jätevedenpuhdistaja piti ottaa käyttöön jo vuonna 2007, mutta se on asennettu vasta nyt. Maija Salmi
 Santa Eularia edustaa sitä toisenlaista Ibizaa, jota ei näe klubien kansoittamilla turistialueilla.
 Täällä rannat täyttyvät bilettäjien sijaan lapsiperheistä ja rauhallisesta elämästä nauttivista turisteista.
 Carmen Ferrer esittelee rauhallisempaa puolta saaresta mielellään.
 – Toiveissa on, että tulevaisuudessa Ibizalle tultaisiin ennemmin luonnon kuin juhlinnan vuoksi, hän sanoo suoraan ja osoittaa hymyillen siistiä rantabulevardia.
 Hymy hyytyy, kun puhe kääntyy ympäristöuhkiin.
 Savuttomat rannat yleistyvät Espanjassa. Santa Eularissa olevalla rannalla tupakointi on kielletty kokonaan. Maija Salmi
 Pormestarin mukaan suurin ongelma on se, että saaren infrastruktuuri on tehty vakituisille asukkaille, mutta kesällä väkiluku moninkertaistuu. Esimerkiksi jätevedenpuhdistajat ovat vanhoja eivätkä kestä enää kunnolla väkimäärää, ja puhdistamatonta jätevettä päätyy mereen.
 – Siitä huolimatta resursseja ei juuri lisätä, Ferrer sanoo suoraan.
 Kaikki eivät ole huolissaan massaturismintuomista ympäristöongelmista. Yksi heistä on Bora Bora -rantaklubin ravintolapäällikkö.
 Ibizalle Manner-Espanjan Gironasta muuttanut 38-vuotias  Ivan García  kertoo olevansa joka päivä kiitollinen siitä, että hän saa asua Ibizalla.
 Ivan Garcíalle Ibizasta tuli kotisaari jo 15 vuotta sitten. Siitä on kiittäminen turismia.  Maija Salmi
 – Täältä on aina löytynyt töitä, hän sanoo ja ohjaa rannalle, jossa juhlat ovat jo täydessä vauhdissa.
 Massaturismi ei Garcíaa huoleta.
 –Väitän, että 90 prosenttia saaren asukkaista saa elantonsa turismista. Ei sitä voida alkaa rajoittaa.
 Vielä ei ole liian myöhäistä?
 Meribiologi Manu San Félix tuhahtaa, kun hänen puheensa posidoniasta keskeyttää lähellä rantaa kiihdyttävä pikavene.
 – Toivon, että tulevaisuudessa ei ole enää nykyisenlaisia ankkureita, jotka repivät kasvia, hän sanoo.
 Silti hänkään ei lähtisi rajoittamaan turismia, vaan uskoo valistukseen.
 – Monet turisteista tulevat kaukaa emmekä voi olettaa, että he tietävät mikä on posidonia, San Félix sanoo.
 Hän toivoo, että posidoniasta kerrottaisiin samalla tavalla kuin esimerkiksi koralleista. Siksi hän on tehnyt kasvista dokumentin ja yrittää kaikin tavoin lisätä tietoisuutta siitä.
 Meribiologi Manu San Felix tutkii posidonian tilaa sukeltamalla. Maija Salmi
 San Félix esiintyy myös  espanjalaisen Estrella Damm -olutmerkin uusimmassa mainoksessa .
 Videon pääosaa esittää kuitenkin Välimeri, ja sen tavoitteena on paitsi myydä olutta, myös valistaa ihmisiä Välimeren tilasta.
 Vaikka Välimeren tulevaisuus ei näytä järin valoisalta, San Felix ei ole menettänyt toivoa.
 Hän uskoo, että uusilla innovaatioilla, valistuksella ja oikeilla poliittisilla päätöksillä kaikki on mahdollista.
 – Haluan ajatella, että 30 vuoden päästä saarten luonto muistuttaa enemmän sitä, mitä se oli 50-luvulla kuin sitä, mitä se on nyt.
 Tällä hetkellä Mallorcalla on jo käynnissä projekti, jonka tavoitteena on elvyttää posidonian kantaa.
 Espanjalaisen El Diario -lehden mukaan  tuhoutuneen posidonian tilalle istutetaan uutta .
 Projektin vetäjän, Välimertä tutkivan insitituutin IMEDEAn johtajan  Jorge Terradosin  mukaan 90 prosenttia jo istutetusta posidoniasta on edelleen elossa. Se antaa toivoa siitä, että meriheinälajin kanta voitaisiin elvyttää.
 Toistaiseksi istutuksilla ei kuitenkaan voida korvata kaikkea jo tuhoutunutta kasvustoa.
 –Pelkästään yksi suuri jahti voi vahingoittaa jopa sadan neliöhehtaarin verran posidoniaa, sanoo Baleaarien uusi alue- ja ympäristövaltuutettu  Miquel Mir .
 Tämän vuoden alussa voimaan astui myös säädös, jonka mukaan posidoniaa vahingoittava toiminta, kuten satamien laajennukset, tulee kompensoida sen nimeä kantavalle säätiölle.
 Tämän vuoden alussa voimaan astui myös säädös, jonka mukaan posidoniaa vahingoittava toiminta tulee kompensoida. Esimerkiksi Menorcalla satamalaajennuksesta vastaava yritys joutuu kompensoimaan kasvustolle aiheuttamansa vahingon.
 Lue myös:
 DJ-kulttuuri elää kulta-aikaa: kotimaiset DJ:t valloittavat maailmaa ja underground nostaa klubitapahtumissa päätään
 Lukas Hradecky haluaa nauttia Suomen kesästä – "En ole sellaista tyyppiä, joka nauttisi olla huvijahdilla Ibizalla"

Ibizalla bileet jatkuvat, vaikka luksusveneiden ankkurit repivät Välimeren hiilinielun irti – meribiologi ei silti usko turismin rajoittamiseen


Summary: Inflaatiota hillitsi muun muassa bensan hinnan lasku.

Kuluttajahinnat nousivat kesäkuussa 1,0 prosenttia vuodentakaiseen hintatasoon verrattuna, kertoo Tilastokeskus. Inflaatio oli laskussa toukokuuhun nähden, jolloin kuluttajahinnat nousivat 1,2 prosentin vuosivauhtia.
 Kuluttajahintojen nousun vaimeneminen johtui muun muassa bensiinin hinnan laskusta. Kuluttajahintoja nosti eniten sähkön, savukkeiden, vuokrien, pankkipalvelumaksujen ja omakotitalon peruskorjausten kallistuminen.
 Kuukausitasolla katsottuna kuluttajahinnat pysyivät kesäkuussa likipitäen ennallaan toukokuuhun verrattuna. Vielä huhtikuussa inflaation vuosimuutos oli 1,5 prosentin vauhdissa.
 Ennakkotietojen mukaan euroalueen yhdenmukaisesti mitattu inflaatio oli kesäkuussa 1,2 prosenttia. Toukokuussa se oli 1,2 prosenttia. Suomen vastaava inflaatio oli kesäkuussa 1,1 prosenttia. Ero kansalliseen tilastoon johtuu mittaukseen käytettävien tuotteiden ja palveluiden erilaisesta valinnasta.
 Euroopan keskuspankin tavoite hintavakaudesta on inflaation pitäminen keskimäärin lähellä kahta prosenttia, mutta kuitenkin alle sen.

Kuluttajahintojen nousu yhden prosentin tahdissa kesäkuussa – hidastui toukokuuhun nähden


Summary: Pellossa saatetaan ulkoistaa osa tai kaikki sote-palvelut yksityisille yrityksille.

Pellon kunnassa harkitaan sosiaali- ja terveyspalvelujen ulkoistamista. Kunnanjohtaja  Eero Ylitalon  mukaan vaihtoehtoina on siirtää yksityisten yritysten hoidettavaksi kaikki tai osa sote-palveluista. Yhtenä vaihtoehtona on myös pitää palvelut nykyiseen malliin kunnalla.
 – Lähdemme avoimin mielin liikkeelle. Meillä on huoli taloudesta, palveluiden saatavuudesta ja työpaikkojen säilymisestä paikkakunnalla, Ylitalo perustelee.
 Taustalla on kunnan virkamiesten ja päättäjien tutustumismatka Posiolle ja Ähtäriin juhannuksen jälkeisellä viikolla.
 Posion kunta on ulkoistanut sote-palvelut kokonaan Coronarialle. Ähtärissä palvelut puolestaan järjestää yhteinen yhtiö, Kuusiolinna Oy. Pihlajalinna omistaa yhtiöstä 51 prosenttia ja Ähtäri, Kuortane, Alavus ja Soini yhteensä 49 prosenttia.
 Terveysyritykset esittäytyvät elokuussa
 Pellon kunta järjestää asiasta elokuussa kaikille kuntalaisille avoimia info-iltoja, joissa sote-yritykset esittelevät toimintaansa sekä kertovat kokemuksistaan kunnista, joissa on ulkoistettu palveluja.
 Infotilaisuuksia on mahdollisuus seurata myös kotisohvilta, sillä tilaisuudet striimataan valtuustosalista nettiin.
 Kaikille avointen infojen jälkeen järjestetään täydentävä tiedotustilaisuus luottamushenkilöille ja henkilöstöjärjestöille.
 Ensimmäinen info-ilta järjestetään tiistaina 13. elokuuta, jolloin Mehiläinen Oy esittelee toimintaansa. Seuraavana päivänä 14. elokuuta vuorossa on Coronaria. Sarja jatkuu saman viikon perjantaina, 16. elokuuta, jolloin tietoa jakavat Attendo Oy:n edustajat. Neljäs infoilta järjestetään tiistaina 20. elokuuta, jolloin vuorossa on Pihlajalinna Oy.
 Ylitalo korostaa, että päätöksiä palvelujen ulkoistamisesta ei Pellossa ole vielä tehty, vaan kysymyksessä on puhtaasti tiedon hankinta ja keskustelun virittäminen mahdollisia jatkotoimenpiteitä varten.
 Päätöksiä jopa puolessa vuodessa
 Kunnanjohtaja arvioi, että mikäli ulkoistaminen saa kannatusta Pellossa, nopeimmillaan päätöksiä voisi syntyä jopa puolessa vuodessa
 – Mahdollista olisi saada päätöksiä jo talousarviokokouksissa loppuvuoden aikana, mutta siinä tulisi kyllä kiire.
 Kunnanjohtaja harmittelee sitä, että  uusi hallitus aikoo kiristää palvelujen ulkoistamista .
 – Kyllähän tämä  Krista Kiurun  esitys heittää jonkin verran hiekkaa meille rattaisiin.

Pello harkitsee sote-palvelujen ulkoistamista


Summary: Kasvu on edelleen kovaa, mutta ei tyydytä Kiinaa.

Kiinan talouskasvu hidastui jälleen huhti–kesäkuussa. Kiinan talous kasvoi 6,2 prosenttia edellisen vuoden vastaavaan aikaan verrattuna.
 Luku pieneni edellisestä neljännesvuodesta, jolloin kasvua tuli 6,4 prosenttia.
 New York Times  -lehden mukaan muu maailma voi olla vain kateellinen Kiinan kasvuluvuille, mutta maan historiassa tuore luku on murheellinen. Kasvu on pienintä sitten vuoden 1992, jolloin Kiina alkoi pitää nykyaikaisia neljännesvuositilastoja.
 Talouskavua hidastaa Kiinan ja Yhdysvaltain välinen kauppasota. Yhdysvallat nosti kiinalaisten tuotteiden tuontitulleja reippaasti toukokuussa, mikä on nakertanut kiinalaisten kuluttajien luottamusta.
 Kiinan johto on tehnyt isoja veroleikkauksia avittaakseen maan taloutta, mutta nekään eivät ole onnistuneet korjaamaan kauppasodan jälkiä.
 Kiinan hallituksen tavoite tämän vuoden talouskasvulle on 6–6,5 prosenttia. Huhti–kesäkuussa pysyttiin siis vielä tukevasti tavoitteessa, mutta luku tuntuu olevan luisumaan päin.
 Kiinan viranomaiset tunnustivat maanantaina, että olosuhteet näyttävät huonontuvan. Kiinan tilastokeskuksen johtaja  Mao Shengyong  listasi useita syitä talouden heikkenemiselle.
 – Taloudelliset olosuhteet ovat edelleen ankarat sekä kotimaassa että ulkomailla, maailmantalouden kasvu hidastuu, ulkoiset epävarmuustekijät lisääntyvät, epätasapainoinen ja riittämätön kehitys kotimaassa on edelleen akuutti, ja talous on uudessa laskupaineessa, Mao luetteli.

Kiinan talouskasvu hidastui alimmilleen 27 vuoteen – kauppasota Yhdysvaltojen kanssa vaikuttaa selvästi


Summary: Pelimannien määrä kasvoi selvästi tänä kesänä. Ensi vuonna juhlien teemana on leikki.

52. kerran järjestetty Kaustisen kansanmusiikkijuhlat veti kävijöitä lähes edelliskesän tapaan,  vaikka avajaispäivä keräsi väkeä edelliskesää laimeammin.
 Viikon kestäneillä festivaaleilla lippuja myytiin enemmän kuin edellisvuonna. Myytyjen lippujen osuus kokonaiskävijämäärästä oli yli 17 300. Juhlien kokonaiskävijämäärä oli reilut 46 300 ihmistä, mikä on vain noin 700 kävijää viime vuotta vähemmän.
 – Olemme tyytyväisiä tulokseen ja kävijätavoite saavutettiin. Väki viihtyi alueella selvästi pidempään kuin ennen. Tilastotiedoista näkee, että monet tulivat jo aamulla ja viettivät alueella koko päivän iltamyöhään saakka, kommentoi tiedotteella järjestäjätaho Pro Kaustinen yhdistyksen hallituksen puheenjohtaja  Ira Korkala .
 Pelimannien määrä kasvoi tänä vuonna selvästi, kun juhlilla viihdytti yli 4 300 pelimannia.
 Ensi vuonna Kaustisen kansanmusiikkijuhlia vietetään 13.–19.7. Teemana on leikki ja maakuntateemojen sarjassa on vuorossa Kymenlaakso.
 Festivaali järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1968. Tapahtuman järjestämisvastuu on ollut viimeiset kahdeksan vuotta Pro Kaustinen yhdistyksellä.

Kaustisen kansanmusiikkijuhlien kävijäodotukset täyttyivät – juhlaväki viihtyi alueella aiempaa pidempään


Summary: Kuluneella viikolla esiteltiin uusi lentolaite, juoksutettiin härkiä ja raivattiin piirros peltoon. Kokosimme yhteen viikon uutiskuvia.

Raketit lensivät Australian ja Yhdysvaltojen yhteisharjoituksessa. M142 High Mobility Artillery Rocket Systems -järjestelmän rakettien kantama on 300 kilometriä. Harjoitus järjestettiin Australian Queenslandissa, Shoalwater Bayn koulutusalueella 10. heinäkuuta. David Hicks / EPA
 Saksalaisen pelastusjärjestön Sea-Eyen jäsen nostaa lapsen siirtolaisten veneestä turvaan välimerellä 8. heinäkuuta.  Fabian Heinz / Sea Eye / EPA
 Ihmiset nauttivat auringosta ja merestä rannalla lähellä Nizzaa, Etelä-Ranskassa, 10. heinäkuuta. Alueen lämpötilat nousivat jopa 30 celsiusasteeseen. Sebastian Nogier / EPA
 Pariisissa järjestetyssä kansallispäivän paraatissa nähtiin uudenlainen lentolaite 17. heinäkuuta. Kattojen yllä lensi laitteen ranskalainen kehittäjä Franky Zapata. Zapatan flyboardissa on kaksi pienikokoista, mutta hyvin tehokasta turbiinimoottoria, jotka mahdollistavat itsenäisen lennon. Laitetta ohjataan lentäjän kädessä olevalla ohjaimella. Ian Langsdon / EPA
 Pariisissa järjestetyssä kansallispäivän paraatissa esiteltiin myös naamioitunut sotilas. Ludovic Marin / AFP
 Blessing Kamukoroweko järjestelee tupakanlehtiä telineisiin laatuluokitusten mukaan tupakkatehtaassa lähellä Hararea. Tupakkateollisuus on yksi suurimpia työllistäjiä Zimbabwessa. Aaron Ufumeli / EPAI
 Intialainen mies hakee vettä jakelupisteestä Kolkatassa. Viranomaiset ovat varoittaneet talousveden loppumisesta monilla alueilla ilmastonmuutoksen ja väestönkasvun takia. Piyal Adhikary / EPA
 Pampalonan kaupupungissa on jälleen nähty erikoinen encierro, ihmisten ja härkien juoksutapahtuma.  Festivaali pidetään vuosittain 6. - 14. heinäkuuta ja se on luultavasti tunnetuin fiesta Espanjassa. Jim Hollander / EPA
 Palontorjuntaa Peloponnesosin alueella Etelä-Kreikassa 10. heinäkuuta.  Vassilis somas / EPA
 Viljelijät istuttavat riisiä Nuwakotin kylässä, Nepalissa. Tänä vuonna istutusta on haitannut riittävän sateen puute. Vain 40 prosenttia viljellystä istutusalasta hoidetaan kastelun avulla. Narendra Shrestha / EPA
 Lähellä Garmisch-Partenkircheniä, Saksassa on suosittu ferrata kiipeilyreitti Alpspitzelle (2628 m) Wettersteinin vuoristossa.  Philipp Guelland / EPA
 Brittiläinen metallibändi Gloryhammer esiintyy Rockmaraton-festivaalin avajaisissa Dunaujvarosissa, Unkarissa 9. heinäkuuta. Etualalla laulaja Thomas Winkler. Balazs Mohai / EPA
 Muotia Madridista.  Malli esittelee espanjalaisen suunnittelija Anan Lockingin kevään ja kesän 2020 kokoelmia.  Zipi / EPA
 Delftin teknillisen yliopiston opiskelijat testaavat itse rakentamaansa vety -kilpa-autoa Forze VIII Zandvoortissa, Hollannissa 9. heinäkuuta. Koen van Weel / EPA
 Aggtelekin Baradla-luolasta Koillis-Unkarista löydettiin kartiomaisia pronssilevyjä ja oletettavasti seremoniallisen vaatteen kuituja 9. heinäkuuta. Löydökset on ajoitettu 15.-14. vuosisadalle eaa. Baradla-luola on 25 kilometrin kokonaispituudeltaan Unkarin suurin.  Peter Komka / EPA
 Saksalaisen jalkapalloseuran SV Darmstadt 98 pelaajan, Victor Pálssonin jalat kuvattuna harjoitusleilrillä Fulpmesissa  8. heinäkuuta Itävallassa. Jan Huebner/ AOP

Ilmastoaktivisti Greta Thunbergistä raivattiin piirros peltoon ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Lomakelit ovat tänä vuonna ennen kaikkea asennekysymys, kun lämpömittari on öisin painunut jopa hallalukemiin.

Heinäkuu on ollut suorastaan  hyytävä koko maassa . Heinäkuun kahden ensimmäisen viikon keskilämpötila on ollut noin kolme astetta pitkäaikaista keskiarvoa alempi. Etelä-Karjalassa ja Kymenlaaksossa luku on yli kolme astetta.
 – Kesälämpötiloissa vaihteluväli on niin pieni, että voidaan puhua harvinaisen koleasta heinäkuun alusta, sanoo meteorologi  Niina Niinimäki  Ilmatieteenlaitokselta.
 Liikkujalle viileä kesä on kuumaa kivempi
 Viileästä säästä on kuitenkin hyötyä, jos sattuu olemaan vaikkapa kestävyysurheilija. Liian kuumassa treenistä palautuminen on hitaampaa kuin viileässä säässä. Sykkeet nousevat helposti korkealle.
 – Liian kuuma voi haitata nukkumistakin, miettii viileän sään etuja Suomen naisten hiihtomaajoukkueen päävalmentaja  Ville Oksanen .
 Rovaniemellä harjoittelevat maajoukkuehiihtäjät saavat ravata raittiissa säässä pitkin kosteita jänkiä, samaan aikaan kun Keski-Euroopassa hiihtäjäkollegat hikoilevat hirmuhelteissä.
 – Keski-Euroopassa on ollut viime aikoina turhan lämmin, se ehkä vaikuttaa harjoitusten sisältöihin. Siellä toki pääsee myös vähän korkeammalle vuoristoon, missä on viileämpää, sanoo maajoukkuehiihtäjä  Lauri Lepistö . Hän suuntaa itsekin lähitulevaisuudessa Eurooppaan leireilemään.
 Lepistö tunnustaa, että hän kaipaa hieman lämpimämpiä olosuhteita, kun suoharjoittelun päivänä Napapiirillä on 15 lämpöastetta.
 – Tykkään, että kesä on kesä ja talvi on talvi, silloin voi olla vähän viileämpää.
 Viileällä pysyy virkeänä
 Tänä kesänä myös vanhukset ja kroonikkosairaat ovat saaneet nauttia kesäsäästä.
 Rovaniemeläiset serkukset  Toini Inkeröinen,  90v. ja  Elsa Kiviniemi , 93v, nauttivat heinäkuun viileydestä. Helle uuvuttaa muuten vireän kaksikon.
 – Se pyörryttää ja tulee hiki eikä jaksa tehdä mitään, kun väsyttää, kuvailee Elsa Kiviniemi helteessä elämistä.
 Viime kesänä Suomessa tilastoitiin lähes  400 ennenaikaista hellekuolemaa.
 Tänä kesänä samassa talossa asuvat naiset ovat nauttineet pitkistä kävelylenkeistä.
 – Tähän lähelle on tehty sellainen Ketunlenkki meitä vanhuksia varten. Se on noin 300-400 metriä pitkä. Joskus kävellään pidemmällekin ja levähdetään linja-autopysäkin penkillä, kertoo Toini Inkeröinen.
 Viileässä myös lehmät lypsävät paremmin
 Pohjoisen viileyteen tottuneille eläimille kuumuus on huomattavasti vaikeampi sietää kuin viileys. Viime kesän helleputken aikaan koirien lenkittäminen piti tehdä yöaikaan, etteivät karvaiset kaverit läkähtyisi tai tassut palaisi kuumalla asfaltilla.
 Viileässä kesässä saa nauttia ulkoilusta ilman tikahtumisen vaaraa ja vailla valtavia hyönteisparvia. Viileänä kesänä lehmät myös lypsävät hieman paremmin kuin kovassa kuumuudessa. Tuotto on noin 10-15 prosenttia enemmän kuin helteellä.
 – Sellainen kymmenen astetta olisi lehmälle optimaalinen lämpötila, kertoo maanviljelijä  Matti Pöykkö  Rovaniemen Vikajärveltä.
 Vaikka heinäkuisen kesäpäivän lämpötila kohoaa auringossa jo lähelle 20 astetta, jaksavat Pöykön lehmät silti hyppelehtiä laitumella.
 – Helteellä lehmät pysyvät sisällä ja varjossa ja koettavat olla liikkumattomana, eikä ruokakaan oikein maistu. Onneksi nykyään navetat ovat korkeita ja saa tuuletusta, joten kuumallakin lehmät pärjäävät hyvin, sanoo Pöykkö.
 Tuorerehun teon kannalta tämä kesä on ollut erityisen hyvä.
 – Nyt tulee satoa niin paljon, että tuntuu ettei sitä saa kaikkea tehtyä. Mukava näin katovuosien jälkeen, aivan naurattaa tämä sato.
 Vaikka raikas sää on maatalouden kannalta hyvä asia, on viljelijällä vieno toive.
 – Oishan se mukava, että meidän pitkän talven jälkeen olisi edes joskus lämmintä.

Tämän vuoksi viileä kesä on mahtava asia: lehmät lypsävät paremmin ja hiihtomaajoukkue jaksaa treenata tehokkaasti


Summary: Opiskelijavalintauudistuksen piti saada alanvaihtajat pois ruuhkautuneen yhteishaun piiristä. Toteutus jäi puolitiehen.

Aleksi Neuvonen , 26, opiskelee Helsingin yliopistossa politiikan tutkimusta. Pääaine ei ole sama, jota Neuvonen alkujaan lähti opiskelemaan.
 Suoritettuaan kandidaatin tutkinnon sosiologiasta hän haki ja pääsi opiskelemaan kaksivuotiseen politiikan ja viestinnän maisteriohjelmaan.
 Neuvonen on osa alati laajenevaa joukkoa, sillä kaksivuotisten maisteriohjelmien suosio on viime vuosina kasvanut. Siinä missä vuonna 2015 yhtä aloituspaikkaa maisteriohjelmassa tavoitteli keskimäärin 3,1 hakijaa, oli maisterihakijoita viime keväänä jo 7,5 yhtä aloituspaikkaa kohden.
 Allaoleva kuvaaja näyttää, miten yliopistojen maisterihaun aloituspaikka- ja hakijamäärät ovat muuttuneet. Keltainen viiva kuvaa yksittäisten hakijoiden määrää, punainen näyttää kaikki hakemukset. Yksi hakija voi hakea useampaan ohjelmaan samalla kertaa.
 Lasse Isokangas / Yle
 Kasvulle on monia syitä. Osa maisterihakijoista tulee Suomen ja EU:n ulkopuolelta. Osa on suorittanut ammattikorkeakoulututkinnon ja haluaa jatkaa opintojaan yliopistossa. Toiset ovat opiskelleet aikoinaan kandidaatin tutkinnon, päätyneet työelämään ja hakeutuneet opiskelemaan pitkän tauon jälkeen.
 Lisäksi joukossa on Aleksi Neuvosen kaltaisia hakijoita, jotka kokevat, että aikoinaan yliopistossa aloitettu pääaine ei tarjoa kaikkea sitä, mitä opinnoilta haluaisi irti.
 – Sosiologiaa voi tehdä ihan mistä tahansa, mutta siinä näkökulma on yhteiskunnassa ja sosiaalisissa suhteissa. Minua kiinnosti keskittyä enemmän politiikan ilmiöihin ja hallinnon valtasuhteisiin. Ajattelin, että hyödyn myös työelämässä, jos erikoistun siihen suuntaan, Neuvonen sanoo.
 Onko Neuvonen alanvaihtaja vai ei?
 Raja alanvaihdon ja erikoistumisen välille on vaikea vetää. Tässä artikkelissa viitataan alanvaihtajilla niihin opiskelijoihin, jotka valmistuvat eri tutkinto-ohjelmasta kuin missä he alkujaan aloittivat opintonsa.
 Opiskelijavalintoihin tehtävien uudistusten  on pelätty hankaloittavan tällaista opiskelualan vaihtamista.
 Alanvaihtajat ruuhkauttavat päähakua
 Neuvosen ratkaisu on järkevä, ainakin mikäli kysytään opetus- ja kulttuuriministeriöltä.
 Korkeakoulujen yhteishakuun on kasautunut hakijasuma, jossa samoista koulupaikoista kilpailee sekalainen joukko: mukana on ensimmäistä opiskelupaikkaansa hakevia, alanvaihtajia ja jo korkeakoulututkinnon suorittaneita.
 Moni jo opiskelevista alanvaihtajista palaa lähtöruutuun ja hakee uutta opiskelupaikkaa ruuhkautuneen yhteishaun kautta.
 Yksi opiskelijavalintauudistuksen tavoitteista oli saada alanvaihtajia pois päähaun hakijasumasta. Samalla helpotettiin ensimmäistä opiskelupaikkaansa hakevien asemaa varaamalla osa yhteishaun aloituspaikoista niille, joilla ei ole vielä opiskelupaikkaa.
 Silti moni jo opiskelevista alanvaihtajista palaa lähtöruutuun ja hakee uutta opiskelupaikkaa ruuhkautuneen yhteishaun kautta.
 Uuden alemman korkeakoulututkinnon aloittaminen täysin alusta on kuitenkin usein opiskelijalle aikaavievää ja yhteiskunnalle kallista.
 Alanvaihtajan nykyvaihtoehdot ovat seuraavat:
 Haku  maisterivaiheen  koulutuksiin. Tarkoitettu alemman korkeakoulututkinnon (kandi tai AMK) suorittaneille. Siirtohaku , jonka kautta jo korkeakoulussa opiskelevat voivat vaihtaa lähialalle tai samalle alalle toiseen korkeakouluun. Uusi haku  yhteishaun päähaussa.  Väylä on ruuhkaisa. Se voi kuitenkin olla ainoa vaihtoehto opiskelijalle, joka suunnittelee vaihtoa alalle, joka ei ole lähelläkään alaa, jota hän jo opiskelee.
 Aleksi Neuvonen vaihtoi pääaineensa politiikkaan suoritettuaan ensin kandidaatin tutkinnon sosiologiasta. Karoliina Simoinen / Yle
 Maisteri- ja siirtohaun kautta liikkuu harva
 Aleksi Neuvosen käyttämä maisterihaku on yksi ministeriön ratkaisuehdotus alanvaihtoa suunnitteleville opiskelijoille. Maisterihaku on ollut Suomessa mahdollista yli vuosikymmenen ajan.
 Haun suosio onkin kasvanut viime vuosina, mutta vastaavasti maisteriohjelmien aloituspaikkoja on vähennetty. Mikäli maisterihaun haluttaisiin helpottavan päähaun ruuhkaa, pitäisi sen aloituspaikkoja lisätä.
 Siirtohaku taas otettiin käyttöön vuonna 2016. Se luotiin hakuväyläksi alanvaihtajille, jotta heidän ei tarvitsisi hakea uudestaan korkeakoulujen yhteishaun päähaussa ja aloittaa uusia opintojaan täysin alusta. Sen sijaan he voisivat hakea vaihtoa lähialalle korkeakoulun sisällä tai toiseen korkeakouluun.
 Väylä kuitenkin vetää huonosti. Siinä missä esimerkiksi Helsingin yliopistoon valittiin vuoden 2018 päähaussa 3 689 opiskelijaa ja maisterihaussakin 1 122, sai siirtohaussa paikan 50 opiskelijaa.
 Tilastojen mukaan alanvaihtajia hakee edelleen enemmän ruuhkaisassa yhteishaussa kuin siirtohaussa.
 Vuonna 2016 käyttöön otettiin siirtohaku, jota kaavailtiin ratkaisuksi alanvaihtajille. Hakuväylästä ei opiskelijoiden keskuudessa puhuta, ja tietoa siitä on saatavilla kitsaasti, sanoo Aleksi Neuvonen. Karoliina Simoinen / Yle
 Valintaperusteet vaihtelevat
 Siirtohaussa ja maisterihaussa on harvoin pääsykokeita, joita käytetään edelleen perinteisessä yhteishaussa.
 Siirtoa tai maisteriopintoihin hakevaa voidaan pyytää kirjoittamaan esimerkiksi motivaatiokirjeitä, lähettämään ansioluettelonsa tai tekemään ennakkotehtäviä.
 Tällainen hakumenettely on työläs, sanoo opetus- ja kulttuuriministeriön opetusneuvos  Ilmari Hyvönen.
 – Se voi vähentää korkeakoulujen halukkuutta lisätä aloituspaikkoja erityisesti siirtohaussa.
 "Aloituspaikkoja maisterihaussa on vähän, ja suurin osa niistä voi mennä lähialoilta siirtyville ihmisille, jotka saavat täydet pisteet soveltuvuudesta."  Aleksi Neuvonen, opiskelija
 Aleksi Neuvonen haki samaan maisteriohjelmaan kahdesti. Hakuvaiheessa häntä pyydettiin esimerkiksi kirjoittamaan suunnitelma pro gradu -työstä ja tiivistelmä omasta kandidaatin tutkielmasta. Lisäksi arvioitiin hänen opintomenestystään ja aiempien opintojen soveltuvuutta uuteen maisteriohjelmaan.
 – Kun hain ensimmäistä kertaa, sain opintojen soveltuvuudesta kahdeksan pistettä kymmenestä. Seuraavana vuonna ilmoitin kurssit vähän eri tavalla, ja sainkin yhdeksän pistettä. Edelleen nämä pisteytyskriteerit ovat minulle epäselviä, Neuvonen sanoo.
 Valintakriteerien painotuksessa olisi Neuvosen mukaan parantamisen varaa. Hänen vanha ja uusi pääaineensa ovat läheisiä aloja samassa tiedekunnassa, mikä helpotti uusien ja vanhojen opintojen soveltuvuuden arviointia. Tilanne olisi toinen, jos hän olisi opiskellut esimerkiksi maantiedettä.
 – Valinnassa korostetaan liikaa sitä, miten aiemmat opinnot sopivat yhteen haettavan alan kanssa. Aloituspaikkoja on vähän, ja suurin osa niistä voi mennä lähialoilta siirtyville ihmisille, jotka saavat täydet pisteet soveltuvuudesta.
 Aleksi Neuvosen mukaan maisterihaun valintaperusteet ovat sekavia. Hakutapa on työläs myös monille yliopistoille, mikä voi vähentää yliopistojen halukkuutta lisätä maisterihaun paikkamääriä. Karoliina Simoinen / Yle
 Kandiopintojensa aikana Neuvonen suoritti maisteriohjelmaansa soveltuvia opintoja arviolta 50–60 opintopisteen edestä. Se vastaa lähes yhden lukuvuoden täysipäiväistä opiskelua.
 Alanvaihtoa harkitseva opiskelija saattaa joutua jo kandivaiheessa suorittamaan niin runsaasti hakemansa alan opintoja, että valmistuminen omasta pääaineesta voi venähtää.
 Onko mahdollista sekä vaihtaa pääainetta että valmistua tavoiteajassa?
 – Mahdollista, toki – mutta se ei ole se helpoin tie. Opintojen suunnittelu varmasti kuormittaa varsinkin alanvaihtoa miettiviä opiskelijoita. Tällöin voi olla hankalaa keskittyä täysipainoisesti oman opintosuunnan opintoihin, Neuvonen sanoo.
 Alanvaihtajille tarkoitettuja paikkoja edelleen vähän, tietoa kitsaasti
 Ilmari Hyvönen myöntää, että alanvaihtajien väyliä ei ole viime vuosina opiskelijavalintojen kehitystyössä juuri otettu huomioon.
 – Viime hallituskaudella oli käynnissä tämä isompi opiskelijavalintojen uudistus. Silloin fokus oli esimerkiksi  todistusvalinnan  käynnistämisessä, Hyvönen sanoo.
 Opetushallituksen tilastojen mukaan maisteriohjelmien aloituspaikat ovat maisterihaun suosion kasvusta huolimatta vähentyneet. Vuonna 2016 tarjolla oli 13 000 paikkaa. Tänä vuonna maisteriohjelmissa oli aloituspaikkoja tarjolla enää reilut 8 300.
 Siirtohaun kautta opiskelualaa tai -paikkaa vaihtaa vuosittain noin tuhat opiskelijaa. Maisterihaussa paikkamäärä on noin 8 000, mutta joukossa vain osa on varsinaisia alanvaihtajia.  Karoliina Simoinen / Yle
 Siirtohaun kautta vaihtaa opiskelualaa tai -paikkaa vuosittain noin tuhat opiskelijaa. Se on vähän verrattuna päähaussa alemman korkeakoulututkinnon opinnot vuosittain aloittaviin 50 000 opiskelijaan.
 Siirtohaun heikko suosio on huomattu myös ministeriössä.
 – Se voi kertoa siitä, että siirtohakua ei ole niissä paikoissa, joihin erityisen paljon haluttaisiin. Voi myös olla, että väylän tunnettuus on yhtä pieni kuin paikkamääräkin, sanoo opetusneuvos Ilmari Hyvönen.
 "Olen kuullut siirtohausta, mutta ei siitä hirveästi puhuta eikä siitä löydy tietoa."  Aleksi Neuvonen, opiskelija
 Aleksi Neuvonen kiinnostui maisterihaun mahdollisuudesta parin vuoden takaisen Helsingin yliopiston tutkintouudistuksen vuoksi. Siirtohaku jäi hänellekin mysteeriksi.
 – En ole itse asiassa ihan varma, miten se toimii. Olen kuullut tuosta, mutta ei siitä hirveästi puhuta eikä siitä löydy tietoa, Neuvonen sanoo.
 Lisää aloituspaikkoja, mutta mihin?
 Hallitusohjelma lupaa lisätä korkeakoulutuksen aloituspaikkoja "merkittävästi" kuluvan hallituskauden aikana. Aiheesta ovat puhuneet Ylelle  opetusministeri  Li Andersson  kesäkuussa ja opetus- ja kulttuuriministeriön johtaja  Birgitta Vuorinen  tällä viikolla .
 Vielä ei ole tehty päätöksiä siitä, mille aloille aloituspaikkoja olisi tarkoitus lisätä.
 Ilmari Hyvösen mukaan yhteishaun aloituspaikkamäärän lisäämisen ohella olisi tärkeää, että myös siirtohaun paikkamääriä lisättäisiin. Tätä ei kuitenkaan päätä yksin ministeriö, vaan aloituspaikat määrittävistä tutkintotavoitteista sovitaan yhdessä korkeakoulujen kanssa.
 Jos korkeakoulut nyt lisäävät siirtohaun paikkamääriä, joutuvat ne vastaavasti vähentämään yhteishaussa tarjottavia aloituspaikkoja. Se ei ole houkutteleva vaihtoehto, sillä kilpailu yhteishaun aloituspaikoista on jo nyt kovaa.
 Karoliina Simoinen / Yle
 Vaikka Aleksi Neuvosen piti itsekin yrittää maisterihaussa kahdesti ennen kuin opiskelupaikka irtosi, ei maisterivaiheen opiskelupaikkojen tarjoaminen kenelle tahansa olisi hänen mielestään hyvä idea.
 Mielipidettään hän perustelee sillä, että tiukan seulan ansiosta uusien opiskelijoiden pohjatiedot alkavan maisteriohjelman alalta ovat riittävät. Maisteri- ja siirtohakuvaihtoehdot pitäisi kuitenkin tuoda opiskelijoille esiin nykyistä näkyvämmin, hän pohtii.
 – Jos sitä pystyisi raottamaan, ettei välttämättä tarvitse tehdä tuplakandia, Neuvonen sanoo.
 Artikkelia varten on haastateltu myös koulutussosiologian dosentti Sakari Aholaa sekä Opetushallituksen erityisasiantuntija Pirjo Karhua.
 Lue lisää:
 "Jotkut itkivät jouduttuaan irtisanotuksi ja minä olin onnellinen"  – korkeakoulutettu Jenni Anttila vaihtoi hyväpalkkaisen työn matalapalkkaisempaan ja on nyt onnellisempi kuin ennen
 Todistuksen merkitys yhä tärkeämpi korkeakoulujen opiskelijavalinnoissa – "On hyvä, että ylioppilastodistuksesta on jotain hyötyä"
 Koulutuksen uudistukset patistavat nuoria tekemään tärkeitä päätöksiä yhä nuorempina – Tutkija: Perhetaustan merkitys voi korostua entisestään

Unohtuiko alanvaihtajien asema opiskelijavalintojen uudistuksissa? Maisterihaun suosio kasvaa, siirtohaun kautta liikkuu yhä harva


Summary: Seurue koostui 10–14-vuotiasta lapsista. Autoon oli pakattu mukaan virvelit.

Poliisi pysäytti sunnuntaina Australian itärannikolla neljä lasta, jotka olivat lähteneet karkumatkalle varastetulla maastoautolla. Sitä ennen nelikko oli ehtinyt edetä tuhat kilometriä kahden päivän aikana.
 Seurueeseen kuului yksi 14-vuotias poika, kaksi 13-vuotiasta poikaa ja yksi 10-vuotias tyttö. He aloittivat reissunsa Rockhamptonin kaupungista, jossa he ottivat käyttöönsä Nissan Patrol -auton. Se kuului yhden lapsen perheelle.
 Mukaan otettiin myös virvelit ja käteistä. Käteinen ei ilmeisesti kuitenkaan riittänyt pitkään, koska karkulaiset varastivat bensaa kahteen otteeseen matkallaan.
 Yksi lapsista oli jättänyt perheelleen jäähyväisviestin. Poliisin mukaan on epäselvää, miksi lapset lähtivät karkumatkalle.
 Myöskään kuskista ei ole varmuutta. Todennäköisesti lapset ovat vuorotelleet ratissa.
 – Matka oli pitkä eli tuhat kilometriä Rockhamptonista Graftonin kaupunkiin. En usko, että yksi ihminen olisi voinut ajaa koko matkan, komisario  Darren Williams  kertoi paikalliselle medialle.
 Kun poliisit pysäyttivät lasten auton, nämä kieltäytyivät tulemasta ulos ja lukitsivat ovet. Poliisi joutui lopulta hajoittamaan ikkunan pampulla.

Lapset varastivat maasturin Australiassa ja hurauttivat tuhannen kilometrin päähän


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Trumpia syytetään neljän demokraattinaisen rasistisesta solvaamisesta
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump   kehotti sunnuntaina  neljää värillistä naiskongressiedustajaa palaamaan kotimaihinsa korjaamaan "maailman korruptoituneimmat ja saamattomimmat hallitukset" sen sijaan, että kertoisivat, kuinka Yhdysvaltoja pitäisi johtaa. Trump ei maininnut edustajia nimeltä, mutta hänen uskotaan tarkoittavan ”ryhmäksi” nimitettyä neljän naisen ryhmittymää. Kaikki neljä ovat Yhdysvaltain kansalaisia ja kolme heistä on syntynyt Yhdysvalloissa.
 Pekka Haavisto raportoi EU-kollegoille matkastaan Sudanin lähialueille
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) esittelee tänään Brysselissä muille EU-ministereille antia matkastaan  Sudanin lähialueille . Haavisto on vieraillut viime päivinä Addis Abebassa tapaamassa Etiopian edustajia ja Afrikan unionin keskeisiä toimijoita sekä Sudanin siirtymäajan sotilasneuvoston että oppositiorintaman (FFC) edustajia. EU-diplomaatti kuvaa Haavistoa vahvaksi Sudan-asiantuntijaksi.
 Pekka Haavisto Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Uusi magneettikuvausmenetelmä ilmiantaa eturauhassyövän
 Magneettikuvauksesta saadaan paljon hyötyä  miesten eturauhassyövän hoidossa . Turussa kehitetty kuvausmenetelmä vähentää tutkimusaikaa kolmesta vartista varttiin. Turhia koepaloja ei tarvitse ottaa.
 Röntgenhoitaja Viivi Hyvönen tarkkailee magneettikuvauksen kulkua monitorien avulla. Minna Rosvall / Yle
 Lihasvoima muuttuu sähköksi kalifornialaisella kuntosalilla
 Ympäristötietoisessa  Kaliforniassa on yhdistetty kuntoilu ja energiantuotanto . Mitä enemmän asiakas polkee Sacramento Eco Fitness -kuntosalin spinningtunnilla, sitä enemmän sähköä latautuu salin akkuihin. Akku pitää salin valot päällä hiljaisina aikoina.
 Kuntosalilla rehkivä voi tuottaa yhden watin minuutissa. Yle
 Sadekuuroja ja etelässä lämpenee
 Viikko alkaa monin paikoin viileänä, mutta vähitellen lämpötilat ovat nousemassa. Maanantaina sadekuuroja tulee paikoin eri puolilla maata ja 20 asteen lämpötiloja esiintyy lähinnä etelässä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle

Herätys: Trump solvasi kongressiedustajia rasistisesti, Haavisto raportoi matkastaan Sudanin lähialueille, tällä viikolla lämpenee


Summary: Mutta eihän niille juukelin matuille loputtomiin pärjätty, niillä paremmat nuijat, kirjoittaa Pekka Juntti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 En varmasti ole ainoa, joka on miettinyt, mistä suomalaiset ovat tulleet ja miksi. Olen moniaita kertoja pötkötellyt koneellisen ilmanvaihdon tuulettamalla makuuksellani ja kuvitellut varhaisfinskejä, tätä kummallista ugrilaista, jästipäistä kiilaa suurten kansojen puristuksessa.
 Aiemmin tiirailin suomalaisuutta sinivalkoisten rodunjalostajakakkuloiden läpi. Se oli minulle luontevaa, tulinhan hyvästä suvusta. Minulla oli siniset silmät ja vaalea tukka, ja harrastelin koiranjalostusta. Ajattelin, että tälle pohjoiselle, sohjoiselle niemelle kahlasi hangessa perin etevä ja valikoitunut porukka, joka tuimissa oloissa jalostui puhtaaksi pohjoiseksi neroudeksi eli oivalsi, miten kutvotella talven yli jäätymättä.
 Tuli sivistys, hyvinvointi, vapaus, edistys ja mitä näitä nyt on, sanakekkuleita.
 Kuvittelin, että myöhemmin, kun viikingit ynnä vierasrotuiset kauppakansat nousivat maihin ja köyrivät tullessaan Suomi-Neitoon uutta kulttuuria, suomilaiset alkoivat nähdä maansa toisin. He seisoivat päättymättömän suon reunassa ja pohtivat tarkkaan, miten turpeen saisi tuottamaan. Kohta syötiin jo uutispuuroa, oman maan rieskaa ja pottua. Pian pistettiin kättä raamatulle ja kersoja kouluun ja vedeltiin punaista viivaa. Tuli sivistys, hyvinvointi, vapaus, edistys ja mitä näitä nyt on, sanakekkuleita. Erityinen luontosuhde ja metsäkansan alkuvoima säilyivät. Alettiin pärjäillä.
 Sittemmin   olen ymmärtänyt , etten ehkä ollut ymmärtänyt. Että voihan se yhtä hyvin olla toisinkin, jos on näinkin. Siltä se ainakin tuntuu, kun katsoo tämän päivän Suomalaisia, jotka kirjoitetaan isolla ässällä, koska asia ja ego ovat suuria ja ääni kova.
 Mitä jos kaikkein etevimmät eivät tulleetkaan tänne? Entä jos hölmöimmät ja hankalimmat pistettiin lähtemään? Voihan olla, että vaalea tukka, sinisilmät, järjetön hamstrausvimma ja mielen leveä vee-asento olivat muiden mielestä niin sietämättömiä ominaisuuksia, että tyypeistä haluttiin eroon. Mitä jos viheliäisille valkopäille sanottiin alkukylässä, että käykääpäs Jouko ja Aino vilkaisemassa, olisiko tuolla jäätikön reunalla makiammat hedelmät. Ja tyypit sanoivat  ottiatuota  ja pyyhkivät kuolan karvaiseen käteensä, kirota pärskäyttivät ja juoksivat pyllyt vilkkuen pohjoiseen. Lopulta he pääsivät perille paikkaan, jossa ei ollut hedelmiä eikä hyvin paljon muutakaan.
 Alku-Jouko ja -Aino ja heidän nälkiintyneet lapsensa olivat ehkä pikkuisen hitaita, mutta yksi etu heillä oli muihin verrattuna. He eivät sietäneet ketään, hädin tuskin edes toisiaan. Vaikka uusi maailma oli kova ja kylmä ja elämäntarpeita vähänlaisesti, heimossa riitti eväs melko mukavasti, sillä Alku-Jouko sipaisi tasaisin väliajoin ajoin sienestä kännit ja kolkkasi sattumanvaraisesti kyläläisiä nippuun.
 Jos uusi heimo lipui venhollaan jokiuomaa , alkusuomalaisten heimo ajoi tulijat pois, koska täällä vieraanvara tarkoitti sitä, että vieraat on varuiksi häädettävä. He huusivat tulijoille, että mannerjäätikön reuna mannerjäätikönreunalaisille ja hylkeet kans ja meitin puolesta voitte painua takaisin emätinkanavaan, mistä ootte kaiketi tulleetkin.
 Mutta eihän niille juukelin matuille loputtomiin pärjätty, niillä paremmat nuijat,  ottiatuota .
 Maahantunkeutujia tuli lisää ja se oli kauhea paikka. Kohta osalla alkusuomalaisten lapsista oli musta tukka ja lientyneen sukusiitoksen ansiosta hieman terveempi mieli.
 Viimein tulivat kristityt, jotka pakkosyöttivät lukutaidottomille pyhiä tekstejä papyrus kerrallaan, antoivat kuokan käteen ja osoittivat suolle. Alkusuomalaisia suututti. He purkivat kiukkunsa suohon, järviin ja metsiin. He käänsivät, kuivattivat, kaatoivat ja kirosivat.
 Syntyi kulttuuri, jota pidettiin korkeakulttuurina, koska tavoitteet olivat huipulla: kaikki vastaantuleva oli tuhottava ja alistettava. Kun suomilainen kuuli ensi kertaa polttomoottorin väkivaltaisen murinan, hän lirautti ilosta. Viimeinen näytös oli alkanut.
 Paljoa ei ollut jäljellä, mutta yksi pysyi: suomalainen vieraanvaraisuus.
 Ja niin tuli ristuksen vuosi 2019 . Joukon ja Ainon jälkeläiset olivat melkein saaneet työnsä valmiiksi. Metsät, suot, vedet ja ilma oli koko lailla hoideltu. Metsäkansaa kiukutti edelleen suunnattomasti kaikki, myös se, että vuosilukukin oli periaatteessa valloittajamatujen keksimä, siis niiden, joita ei ajoissa saatu hengiltä ja joiden nuhruista perimää tässä itse kukainenkin joutui ristinänsä kantamaan.
 Paljoa ei ollut jäljellä, mutta yksi pysyi: suomalainen vieraanvaraisuus. Ja niin päätettiin oikein joukolla, että matut voivat mennä sinne, mistä ovat tulleetkin. Merten ja vuorten taa, sinne alkukotiin, josta porukan pöljimmät ja hankalimmat aikoinaan pantiin jäätikön laidalle hedelmiä hakemaan.
 Kirjoittaja on Ruotsin Haaparannalla asuva, Lapissa työskentelevä vapaa toimittaja.
 Kolumnista voi keskustella 15.07. klo 16.00 asti.

Pekka Juntin kolumni: Vaihtoehtoisia teorioita suomalaisten synnystä


Summary: Tiistainen konsertti Kantolan tapahtumapuistossa on loppuunmyyty.  55 000 konserttivierasta tuo vipinää kaupunkiin.

Valtaosa tapahtuman lipuista on myyty kaupungin ulkopuolelle. Kaukaa tulevat tarvitsevat hengen ravinnon lisäksi ruumiin vahvistusta. Hämeenlinnan kaupungin tekemän kyselyn mukaan  konserttivieras käytti  vuonna 2015 keskimäärin 120 euroa. Siitä puolet meni ravintolapalveluihin.
 Keskustan suuri ravintola panostaa tapahtumaan. Amarillon ravintolapäällikön  Tero Tulkin  mukaan terassia laajennetaan ja tarjolla on useampi juomapiste kuin normaalisti. Myös ruoka tuodaan tarjolle selkeämmässä muodossa: listaa on toisaalta supistettu, mutta tarjolla on nopea hampurilaisbuffet.
 – Kaikilla vierailla on nälkä ja jano. Pyrimme palvelemaan mahdollisimman monia ja pitämään porukka tyytyväisenä.
 Tulkki on itsekin metallimiehiä – on ollut jo nuoresta pojasta asti. Tiistaina aamupäivällä tehdään töitä, mutta illaksi mies suuntaa Kantolan tapahtumapuistoon, jossa Metallica esiintyy.
 Grillikioski tekee vuoden parhaan myynnin
 Tuhansia vieraita saapuu Hämeenlinnaan junalla. Matkalla Kantolan tapahtumapuistoon sijaitsee Marin Grilli. Piskuinen grillikioski on ainoa paikka, joka on auki aamuvarhaisella, kun viimeisetkin juhlijat suuntaavat takaisin asemalle.
 Grilliyrittäjä  Onerva Ahde  on oppinut edellisistä vuosista, että asiakkaita ja työtä riittää niin paljon kuin vain jaksaa tehdä.
 – Tänä vuonna meillä on töissä viisi ihmistä, kun normaalisti vain yksi ihminen on vuorossa. Itse kioski on kiinni: myydään vain tuosta luukusta.
 Onerva Ahde aikoo tehdä töitä koko yön. Mika Halme / Yle
 Syynä itse kioskin sulkemiseen ei ole turvallisuus tai pelko häiriköistä, vaan yksinkertaisesti se, että kioski on täynnä jääkaappeja suuren kysynnän vuoksi. Ahde odottaa tiistai-illalta hyvää tulosta.
 – No mä odotan, että saamme tehtyä semmoisen kolmen viikonlopun normaalimyynnin. Se on aika huimaa. Kaksi vuotta sitten pääsimme siihen. Uskon että nytkin onnistuu.
 Nukkumaan grilliyrittäjä pääsee vasta keskiviikkoaamuna, kun päivävuorolainen tulee töihin kymmeneksi.
 – Viime megakonsertin yhteydessä lopetettiin aamuseitsemältä, kun tavara loppui, mutta asiakkaista olisi yhä ollut. Tänä vuonna olemme varautuneet.
 Polkupyöräkioski tarjoilee virkistystä pienimuotoisesti
 Sympaattinen pyöräkioski liikkuu megatapahtuman aikana ympäri kaupunkia ja toivoo saavansa asiakkaiksi edes murto-osan 55 000 konserttivieraasta. Torin kulmalla sijaitseva tukikohta, luomu- ja herkkukauppa Inkivääri ei ole ihan kohdeyleisön peruspaikka, toteaa kauppias  Hanna-Leena Rajamäki .
 Hanna-Leena Rajamäki on valmistautunut myymään kahvia, jäätelöä ja kylmiä juomia, sään ja tilanteen mukaan. Mika Halme / Yle
 – Ollaan tossa hyvin matkan varrella, että ehkä pieniä välipaloja ostetaan. Mitään tungosta meidän kaupalla ei ole kuitenkaan aiempina vuosina ollut. Sen takia päätettiinkin nyt panostaa tähän liikuvaan kioskiin.
 Rajamäen mukaan Hämeenlinnan kaupunki on hyvin pitänyt yrittäjiä ajan tasalla kesän tapahtumista ja vieraista. Jokainen on sitten saanut itse valita mihin panostaa.
 Vuonna 2015 saman koko luokan konsertti toi Hämeenlinnaan noin 7 miljoonaa euroa.
 Lue myös:   Metallican konsertti tuo liikennerajoituksia maalle, vesille ja ilmatilaan

Metallican 55 000 konserttivierasta tuovat miljoonia Hämeenlinnaan – yrittäjillä erilaisia vetonauloja, millä saada oma siivunsa


Maalahdessa Pohjanmaalla palaa huoltoasema, kertoo pelastuslaitos. Hälytys palosta Petolahdentielle tuli maanantaiaamuna hieman ennen kello viittä. Palopaikalle on lähetetty yhdeksän pelastusyksikköä.

Huoltoasema liekeissä Maalahdessa


Summary: Valtaosa kuntosalin jäsenistä on tullut salille laitteiden perässä. Ympäristösyyt painavat salin valinnassa.

Ympäristö- ja terveystietoisessa Kaliforniassa sijaitseva Sacramento Eco Fitness _-_kuntosali käyttää treenaajien lihasvoiman sähköntuotantoon.
 – Valjastamme ihmisvoiman puhtaan energian tuottamiseen, sanoo omistaja  Jose Antonio Avina  uutistoimisto Reutersille.
 Entinen merijalkaväen sotilas avasi salinsa vuonna 2016, ensimmäisenä Kaliforniassa.
 Paikan kuntopyöriin on asennettu muuntimia, joiden kautta kuntoilijoiden polkemat watit muuntuvat sähköksi kuntosalin käyttöön. Samankaltaisia muuntimia käytetään esimerkiksi tuulivoimaloissa.
 Ylimääräinen tuotettu sähkö varastoidaan akkuun, joka pitää salin valot päällä hiljaisina aikoina.
 Kuntosalin juoksumatto on täysin omavarainen sähkön suhteen.
 Maton hihna ei liikahda, ellei joku kävele tai juokse sen päällä. Koneen sisälle rakennetut jarrujärjestelmät ja magneetit muuntavat liikkeen energiaksi, jota juoksumatto käyttää toiminnassaan.
 Vaikka juoksumattoa ei ole kytketty verkkoon, se saa hien kirpoamaan. Avinan mukaan juoksumaton niin sanottu kelkantyöntö-asetus on niin raskas, että kovakuntoisinkin hikoilee minuuteissa.
 Kova treeni, pieni teho
 Kuntosalilla rehkivä voi tuottaa vain yhden watin minuutissa, Avina kuvailee.
 Se on vielä vähän, esimerkiksi keskimääräisen mikroaaltouunin teho on noin 800 wattia.
 Joukossa on silti voimaa. Sisäpyöräilytunti, eli spinning, voi tuottaa saman verran kuin vaaditaan jääkaapin käynnistämiseen. Avinan mukaan ainakin Kaliforniassa tämä onnistuu noin 1 000–2 500 watin voimin.
 Ympäristö on asiakaskunnalle tärkeää
 Useat ovat liittyneet Sacramento Eco Fitnessin jäseniksi laitteiden takia. Esimerkiksi projektisihteeri  Nicole McCabe  kertoo, että hän valitsi salin ympäristösyiden takia. Hänelle hiilijanjäljen leikkaaminen on olennainen osa elämää.
 –Työskentelen ympäristöntarkastuslaitoksella. On tärkeää, että ympäristöasiat otetaan kaikessa huomioon. Kuten on selvää, kuntoilu tekee hyvää ihmiselle ja kun sen yhdistää ympäristöön, tämä on yksi parhaita ideoita mitä on keksitty, McCabe sanoo.
 Kuntosalin omistaja haaveilee, että vielä jonain päivänä kuntosalit tuottavat sähköä kokonaisille asuinkortteleille. Hän myöntää, että siihen on silti vielä matkaa.
 – Vaikka kyseessä on pieni sali, pelkkä reikä seinässä ja täplä kartalla, kuntoilijoilla on globaali vaikutus ja siihen me täällä tähtäämme, Avina sanoo.

Kalifornialaisella kuntosalilla lihasvoima muuntuu sähköksi – yhdellä spinning-tunnilla poljettu energia sytyttäisi valot jääkaappiin


Summary: Laukaisu keskeytettiin vain tuntia ennen h-hetkeä. Uusi laukaisupäivä ilmoitetaan myöhemmin.

Intia on keskeyttänyt Kuuhun suuntaamassa olleen raketin laukaisun vain vajaa tunti ennen h-hetkeä, kertoi Intian avaruustutkimusjärjestö Isro Twitterissä. Keskeytyksen syy on tekninen vika kantoraketissa.
 Intia pyrkii Chandrayaan-2-ohjelmallaan neljänneksi maaksi, joka on lähettänyt aluksen Kuun pinnalle. Aiemmat onnistujat ovat Venäjä, Yhdysvallat ja Kiina.
 Alkuperäisen aikataulun mukaan laskeutuminen Kuuhun tapahtuisi 6. syyskuuta.
 Lähtölaskenta keskeytettiin Satish Dhawan -avaruuskeskuksessa 56 minuuttia ja 24 sekuntia ennen suunniteltua laukaisua. Avaruustutkimusjärjestö kertoi, että uusi laukaisupäivä ilmoitetaan myöhemmin.
 Intia on investoinut avaruusohjelmaansa viime vuosina voimakkaasti. Avaruusohjelmasta on rakennettu maan kansallista ylpeyttä, jolla Intia pyrkii nokittamaan varsinkin Kiinaa.
 Intia on valmistellut toistaiseksi tehokkainta rakettiaan, jonka on määrä viedä luotain kiertämään ja kuvaamaan Kuuta. Lisäksi raketti toimittaisi Kuun pinnalle laskeutumisluotaimen ja sen mukana mönkijän, joka etsisi merkkejä vedestä ja analysoisi kiviä ja maaperää.
 Mönkijä pystyy kulkemaan 500 metrin matkan, ja perille saavuttuaan sen odotetaan lähettävän kuvia ja dataa takaisin Maahan kahden viikon ajan.
 Laitteisto on kotimaista tekoa
 Hallittu Kuuhun laskeutuminen olisi iso loikka Intian avaruusohjelmalle. Pääministeri  Narendra Modi  on ilmoittanut, että Intia aikoo lähettää avaruuteen miehen tai naisen vuoteen 2022 mennessä.
 Intian ensimmäisen, vuonna 2008 toteutetun Chandrayaan-1-avaruusohjelman aikana ei onnistuttu Kuuhun laskeutumisessa. Tuolloin taivaankappaleelta etsittiin vettä hyödyntämällä tutkia.
 Intian raketin suunniteltu laukaisupäivä oli vain muutama päivä ennen ensimmäisen kuukävelyn 50-vuotisjuhlia. Yhdysvaltalaiset  Neil Armstrong  ja  Buzz Aldrin  laskeutuivat Kuun pinnalle 20. heinäkuuta 1969.
 Intia on käyttänyt Chandrayaan-2-ohjelman valmisteluihin noin 140 miljoonaa dollaria eli noin 124 miljoonaa euroa ja kutsunut sitä yhdeksi kaikkien aikojen halvimmista avaruusohjelmista. Lähes kaikki tarvittava laitteisto on suunniteltu ja valmistettu Intiassa.
 Yhdysvallat käytti 1960- ja 1970-lukujen Apollo-ohjelmaan summan, joka on nykyrahassa noin 100 miljardia dollaria eli noin 89 miljardia euroa.

Intia keskeytti Kuuta tavoittelevan raketin laukaisun teknisen vian vuoksi


Summary: Eturauhassyöpä on Suomessa yleisin miesten syöpä. Siihen sairastuu vuosittain noin 5 000 miestä. Sairauteen kuolee vuosittain noin 900 potilasta.

Turun yliopistollisessa keskussairaalassa riittää eturauhassyöpäpotilaita hiljaisena heinäkuunakin. Urologian poliklinikalla työskentelevä ylilääkäri  Peter Boström  kertoo, että viikko on kiireinen.
 Boström on urologian vastuualuejohtaja Tyksissä. Iloa työhön antavat tuoreet eturauhassyöpään liittyvät tutkimustulokset, jotka ovat juuri ilmestyneet kansainvälisessä  Plos medicine -julkaisusarjassa .
 Boströmin mukaan magneettikuvaus on osoittautunut luotettavaksi menetelmäksi löytää syöpä tai varmistaa, ettei syöpää ole.
 Tyksissä työskentelevä urologi Peter Boström painottaa, että magneettikuvauksella saadaan paljon hyötyä eturauhassyövän hoidossa. Minna Rosvall / Yle
 – Saamme myös entistä nopeammin diagnoosin selville. Kuvausaika on saatu vähennettyä 45:stä 15 minuuttiin. Kuvaus mahdollistaa koepalojen välttämisen osalla potilaista. Magneettikuvauksen jälkeen otetut koepalat osoittavat luotettavasti, onko kyseessä syöpä vai ei, kertoo Boström.
 Koepalojen ottoon littyy myös infektioriski ja monista miehistä niiden ottaminen on epämiellyttävää, joten niiden ottamisen vähentäminen on tästä syystäkin suositeltavaa.
 Eturauhasta on tutkittu aiemmin ultraäänen avulla. Boströmin mukaan ultraäänitutkimuksessa kasvaimet näkyvät huonosti, sillä kasvaimet ovat samantyyppistä kudosta kuin eturauhaskudos.
 Eturauhassyöpää sairastava Janne Tamminen on tyytyväinen, että syövän tutkimisaika lyhenee. Kuvauslaitteissa makaaminen vei häneltä paljon aikaa. Minna Rosvall / Yle
 "Hienoa, että uusia tutkimusmenetelmiä tulee"
 Suomen Syöpärekisterin mukaan eturauhassyöpään sairastuu Suomessa vuosittain 5 000 miestä . Se on Suomen yleisin miesten syöpä. Saman verran naisia sairastuu rintasyöpään.
 Viisi vuotta sitten eturauhassyöpään sairastunut  Janne Tamminen  tutkii omenanraakileita kotipuutarhassaan Turussa. Hän on tyytyväinen siihen, että eturauhassyövän tutkimusmenetelmiin panostetaan.
 Oman syöpäepäilyn selvittäminen kesti kuukauden päivät.
 – Sitä miettii, että oliko tämä elämä nyt tässä. Odottaminen on raskasta. Koepalojen ottaminen on todella kivuliasta, joten on hyvä, että niitä tarvitaan vähemmän, kertoo Tamminen.
 – On hienoa, että uusia tutkimusmenetelmiä tulee meidän sairauteemme.
 Moni mies välttelee tutkimuksia
 Janne Tamminen toimii  Etuset-nimisen yhdistyksen  puheenjohtajana. Lounais-Suomen syöpäyhdistyksen alaosasto keskittyy tiedon jakamiseen eturauhassyövästä ja tarjoaa vertaistukea.
 Tiedon jakaminen on Tammisen mielestä tärkeää, sillä monet miehet kieltävät syövän mahdollisen olemassaolon.
 – Monia miehiä jännittää jo mennä siihen ensimmäiseen urologin tutkimukseen, jossa eturauhasta tutkitaan painelemalla suolen kautta. Kuvauksetkaan eivät maailman hauskimpia ole olleet, kertoo Tamminen.
 Tammisen mukaan moni mies jättää jopa PSA-kokeessa käymisen väliin, kun ei ymmärrä tai halua myöntää, että hänellä voi olla syöpä.
 Tamminen itse päätyi hoitoon kohonneen PSA-arvon vuoksi. Työpaikkalääkäri passitti lisätutkimuksiin, kun tulehdusarvot olivat koholla.  PSA-arvo selvitetään verikokeen avulla.
 – Voin hyvin. Lääkitys on pitänyt syövän kurissa. Jätin ravintolakokin työt niiden raskauden vuoksi, mutta toimin isännöitsijänä, kertoo Tamminen.
 Röntgenhoitajat Säde Korpinen ja Viivi Hytönen kertovat potilaalle magneettikuvauksen kulusta. Minna Rosvall / Yle
 Magneettikuvausta tarjolla kaikille
 Magneettikuvaus on ollut käytössä jo vuosia eturauhassyövän hoidossa. Vuodesta 2011 saakka urologit ja radiologit ovat kehittäneet yhteistyössä Tyksissä magneettikuvausmenetelmää, jonka avulla miesten eturauhassyövän toteaminen helpottuu ja nopeutuu.
 Osatutkimukseen vuosina 2015–2017 rekrytoitiin 364 miestä, joilla epäiltiin olevan eturauhassyöpä.
 Tyksin johtamaan monikeskustutkimukseen ovat osallistuneet myös Helsingin ja Tampereen yliopistosairaalat sekä Satasairaala, mutta Tyksin johtamassa tutkimuksessa hiottiin menetelmää.
 Röntgenhoitajat Säde Korpinen ja Viivi Hyvönen magneettikuvauslaitteen äärellä ennen kuin potilas siirretään sisään laitteeseen. Minna Rosvall / Yle
 Kun luotettavuudesta ja nopeudesta on saatu tutkimustuloksia, menetelmää voidaan käyttää yhä useampien potilaiden tutkimiseen.
 – Pian tämä voi olla ensivaiheen tutkimus kaikille miehille, joilla epäillään eturauhassyöpää. Esimerkiksi miehille, joilla on sydämentahdistin, magneettikuvaus ei kuitenkaan sovi, kertoo ylilääkäri Peter Boström.
 Verrattavissa mammografiaan
 Magneettikuvauksen kestoa on pystytty lyhentämään sillä, että varjoainekuvauksesta on luovuttu. Potilaalle ei tarvitse laittaa verisuonikanyyliä.
 – Kokonaisuudessaan eturauhasen magneettitutkimusta voi verrata naisten mammografiatutkimukseen. Miehet saavat näin paremman alkuvaiheen tutkimuksen ja sitä kautta parempaa hoitoa. Meidän tutkimuksemme avulla menetelmää voidaan tarjota suuremmalle osalle miehiä kuin aiemmin, pohtii ylilääkäri Peter Boström.
 Boström painottaa vielä lopuksi, että tutkimus on tehty laajassa yhteistyössä Tyksin sisällä. Siihen ovat osallistuneet urologian lisäksi patologian yksikkö, kuvantamiskeskus, mikrobiologia ja genetiikka.
 Sitten urologi Boströmin on jo kiirehdittävä potilaiden luo. Tyksissä hoidetaan viidesosa koko Suomen eturauhassyöpäpotilaista eli noin 500 miestä vuodessa.
 Tautiin menehtyy vuosittain koko maassa noin 900 ja Tyksin alueella vajaat 100 miestä.
 Lue lisää:
 Eturauhassyöpään sairastunut viisikymppinen Janne Tamminen: "Mies, pidä vehkeistäsi huolta!"

Uusi magneettikuvausmenetelmä ilmiantaa eturauhassyövän nopeasti ja varmasti – potilas kiittää, koska kivulias koepalojen otto vähenee