Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  ajelee huipputason tapaamisissaan luksusluokan panssaroidulla Mercedeksellä, vaikka hänellä ei YK:n pakotteiden puitteissa sellaista pitäisi olla.
 Mercedes Maybach S600 Pullman Guard- ja Mercedes Maybach S62 -malliset panssaroidut limusiinit odottelivat Kimiä ja hänen delegaatiotaan Vladivostokin juna-asemalla ennen  tapaamistaan Venäjän presidentin Vladimir Putinin kanssa .
 Limusiinien uskotaan tuodun paikalle Air Koryon lentorahtina.
 Venäjän ja Pohjois-Korean johtajat tapasivat varhain torstaiaamuna Suomen aikaa Vladivostokissa. Kim ja Putin keskustelivat kolmen ja puolen tunnin ajan maiden välisistä suhteista sekä Pohjois-Korean ydinohjelmasta. Huippukokous oli Putinin ja Kimin ensimmäinen.
 Kimin kerrotaan käyttäneen S600-mallin limusiiniaan myös tapaamisissaan Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kanssa sekä Singaporessa että Hanoissa.
 Autovalmistaja Daimler ei tiedä, kuinka autot ovat Kimin käyttöön päätyneet.
 – Meillä ei ole mitään tietoa, kuinka nuo ajoneuvot on toimitettu Pohjois-Koreaan. Daimlerille lainmukainen tuotteiden vienti on vastuullisen yrittäjyyden perusperiaate, sanoi Daimlerin edustaja  Silke Mockert  kirjallisessa vastauksessaan uutistoimisto AP:lle.
 Mockert sanoo, että Daimler ei ole tehnyt kauppaa Pohjois-Korean kanssa yli 15 vuoteen.
 – Estääksemme toimitukset Pohjois-Koreaan tai sen lähetystöihin ympäri maailmaa olemme toteuttaneet kokonaisvaltaisen vientikontrollijärjestelmän. Kolmansien osapuolien myynti – varsinkaan käytettyjen autojen kohdalla – ei ole meidän kontrollissamme eikä vastuullamme, Mockert sanoi.
 Kim Jong-un ponnisti ulos limusiinistaan Vladivostokissa torstaina. Yuri Kadobnov
 YK:n talouspakotteet kieltävät muun muassa luksustuotteiden, kuten limusiinien myynnin Pohjois-Koreaan. Samoin esimerkiksi aseiden, kaksikäyttöteknologian, ajoneuvojen, teollisuuslaitteiden ja metallien kaupan.
 1,4 miljoonan euron peruspaketti
 Autonvalmistajan  nettisivujen  mukaan massiivinen limusiini on panssaroitu päältä, sivuilta ja pohjasta. Siinä on luodinkestävät renkaat ja autonsisäinen paloturvallisuusjärjestelmä.
 Viihdykkeenä ovat esimerkiksi 19-tuumainen digi-tv-näyttö, kosketusnäyttö kaukosäätimenä kaikille herkuille sekä hierovat istuimet.
 Koko komeutta vie eteenpäin yli 500 hevosvoiman V-12 moottori, jolla valmistajan mukaan pääsee pakoon tiukemmastakin tilanteesta.
 Tekniikan maailma  tutustui Kim Jong-unin käyttämään Mercedekseen joulukuussa 2017. Lehden mukaan auton hinta on perusvarusteilla ja ilman Suomen autoveroa 1,4 miljoonaa euroa.
 Voit keskustella aiheesta klo 12 saakka.
 Lue myös:
 Kim haukkui Yhdysvaltojen asenteen Hanoin huippukokouksessa ja kutsui Putinin vierailulle Pohjois-Koreaan
 Analyysi: Kim ja Putin tapasivat - mikä oli itsessään se juttu
 "Kaikessa oli kyse pakotteista" – Nämä pakotteet Pohjois-Korea olisi halunnut purkaa, mutta Donald Trump ei suostunut (28.2.)

Kim Jong-un ajelee panssaroidulla limusiini-Mersulla, vaikka ei pitäisi – Autonvalmistajalla "ei ole mitään tietoa", miten Kim sai autonsa


Summary: Vaalista ennustettiin tiukkaa. Espanjalaiset ovat lähteneet uurnille innolla.

Ovensuukyselyiden mukaan äärioikeistolainen Vox on saamassa paikkoja Espanjan parlamenttiin. Kyseessä on ensimmäinen kerta äärioikeistolle 40 vuoteen. Asiaa valottaa GAD3-mielipidekysely, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Espanjan valtaapitävä sosialistipuolue on kyselyn mukaan johdossa, mutta selvää voittajaa kyselyt eivät näytä.
 Kysely julkaistiin heti vaalihuoneistojen sulkeuduttua Manner-Espanjassa yhdeksältä Suomen aikaa.
 Tilanne vaaleissa  on tiukka , ja vielä viikkoa ennen äänestyspäivää moni ei ollut päättänyt kantaansa.
 Espanjalaiset näyttävät lähteneen uurnille innolla. Iltakuudelta paikallista aikaa äänestysprosentti oli 60,75, mikä on korkein lukema sitten vuoden 2008.
 Ovensuukyselyt eivät välttämättä ennusta tulosta kohdilleen.
 Uurnille päädyttiin ennenaikaisesti, sillä sosialistipuolue PSOE:n  Pedro Sánchezin  vähemmistöhallitus  kaatui helmikuussa .
 Mies äänesti Valenciassa sunnuntaina Espanjan ennenaikaisissa parlamenttivaaleissa.  Biel Alino / EPA
 Uutista päivitetään.
 Lue myös:
 Madridilaismies auttoi vakavasti sairasta vaimoaan kuolemaan, latasi videon siitä Youtubeen ja käveli poliisiasemalle – eutanasiasta tuli Espanjassa vaaliteema
 Kaksipuoluejärjestelmän aika Espanjassa on ohi, mutta onnistuuko hallituksen muodostaminen vieläkään? Viisi kysymystä Espanjan vaaleista

Ovensuukyselyt: Äärioikeistolainen Vox saamassa paikkoja Espanjassa, sosialistit johdossa, mutta selvää voittajaa ei näy


Summary: Viime vuonna elintarvikkeita vedettiin markkinoilta ennätysmäärä Suomessa.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Perjantaina  Satu Hokkanen  osti Lempäälän Lidlistä paistopisteeltä pussillisen luomukaurasydämiä. Kun hän seuraavana päivänä nautti kyseistä leipää, suussa tuntui pahalta.
 Ilmeisesti muovinen, kova ja terävä pala oli eksynyt leivän sisälle, pelästyttäen Sadun pahanpäiväisesti.
 – Pala rasahti ikävästi hampaaseen. Onneksi ei kuitenkaan terävä pinta edellä, Satu kertaa tapahtunutta.
 Hän kertoo, ettei vielä ole huomannut hampaan vaurioituneen. Reklamaation Lidlin suuntaan hän kertoo kuitenkin jo tehneensä.
 Kyseessä ei ole suinkaan ensimmäinen kerta Sadulle, kun ruoan seassa on jotain sinne kuulumatonta.
 – Joskus pakastevihannespussista löytyi lasia. Tästä on kuitenkin jo aikaa ja kyseessä oli eri kauppa.
 Satu Hokkanen löysi muovinpalan syödessään Lidlin paistopisteen leipää. Olli Riihitupa
 Lidl: Vierasesinelöydökset harvinaisia
 Lidlin viestintäpäällikkö  Pilvi-Sisko Riikonen  kertoo, että elitarvikkeisiin voi satunnaisesti päätyä sinne kuulumattomia vierasesineitä.
 Hänen mukaansa raaka-aineet tarkastetaan ja puhdistetaan useaan otteeseen valmistusprosessin aikana, mutta tiukasta laadunvalvonnasta huolimatta kaikkia vierasesineitä ei valitettavasti aina havaita.
 – Vierasesinelöydökset ovat kuitenkin harvinaisia ja lähes poikkeuksetta yksittäiseen tuotteeseen tai tuote-erään rajoittuvia.
 Riikonen ohjaa asiakkaita ottamaan kyseisissä tapauksissa yhteyttä asiakaspalveluun sekä palauttamaan viallisen tuotteen myymälään, josta se on ostettu.
 Lisäksi hän kertoo, että tapauksen selvittelyssä on aina avuksi, jos asiakas pystyy toimittamaan meille mahdollisimman tarkat tiedot tuotteesta, ostopaikasta ja ostoksen ajankohdasta.
 – Suhtaudumme tuotteidemme laatua koskeviin palautteisiin aina vakavasti, ja meille on tärkeää saada tietää niistä, jotta voimme korjata mahdolliset puutteet.
 Lisäksi Riikonen täsmentää, että paistopisteiden tuotteet tulevat kauppaan valmiina ja ne paistetaan myymälässä. Esimerkiksi Sadun ostaman luomukaurasydämen valmistaa suomalainen Primula.
 Kun löydät ruoasta sinne kuulumattoman esineen, toimi näin
 Ruokavirasto ohjaa kuluttajaa ottamaan yhteyttä pikimmiten siihen myymälään, josta tuote on ostettu, kun elintarvikkeesta löytyy vieraita esineitä.
 Lisäksi kuluttajan tulee palauttaa myymälään kyseinen tuote tai pakkaus sekä siitä löytynyt esine, kertoo Ruokaviraston ylitarkastaja  Carmela Hellsten .
 – Asiasta voi ilmoittaa myös oman kunnan elintarvikevalvontaviranomaiselle.
 Ruokavirasto  kertoi  aiemmin keväällä, että elintarvikkeita vedettiin markkinoilta ennätysmäärä viime vuonna Suomessa.
 Ilmi tuli poikkeuksellisen paljon tapauksia, joissa elintarvikkeeseen oli päätynyt muovin, metallin tai lasin kappaleita. Nämä olivat yleensä peräisin rikkoutuneesta tuotantokoneesta.
 Osassa takaisinvetotapauksista Ruokavirasto tekee tiedotteita  sivuilleen .
 Lue lisää:
 Pienistä lasinsiruista ei ole suurta vaaraa

Satu osti kauraleivän Lidlin paistopisteeltä – sisältä löytyi kova ja terävä muovinpala: "Pala rasahti ikävästi hampaaseen"


Summary: Vaaleista odotetaan tasaista tulosta ja äärioikeistopuolue Voxin nousua ensimmäistä kertaa parlamenttiin.

Espanjan parlamenttivaaleissa vaalihuoneistot aukesivat reilu puoli tuntia sitten, kun kello tuli yhdeksän Espanjan aikaa.
 Ennenaikaisiin vaaleihin ajauduttiin, kun sosialistipuolue PSOE:n  Pedro Sánchezin  vähemmistöhallitus  kaatui helmikuussa .
 Suurinta kannatusta ennustetaan sosialistipuolueelle. Vaalituloksesta odotetaan kuitenkin äärimmäisen tasaista, sillä äärioikeistolainen Vox-puolue on ennusteiden mukaan saamassa ainakin 12 prosentin kannatuksen.
 Äänestäminen päättyy iltakahdeksalta paikallista aikaa.
 Espanjassa järjestetään nyt kolmannet vaalit neljän vuoden sisään.
 Lisää aiheesta:
 Madridilaismies auttoi vakavasti sairasta vaimoaan kuolemaan, sai syytteen – Eutanasiasta tuli Espanjassa vaaliteema
 Kaksipuoluejärjestelmän aika Espanjassa on ohi, mutta onnistuuko hallituksen muodostaminen vieläkään? – Viisi kysymystä Espanjan vaaleista
 Analyysi: Espanjan hallitus kaatui – katalaanit selkä seinää vasten, jytky odottaa kulman takana?

Vaalihuoneistot avautuivat Espanjan parlamenttivaaleissa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Espanjassa parlamenttivaalit, eutanasia yhtenä teemana
 Espanjalaiset äänestävät tänään parlamenttivaaleissa.  Poliittisten teemojen , kuten Katalonian itsenäisyyskysymyksen lisäksi keskusteluun on vaalien alla noussut myös eutanasian salliminen. Tunteita on herättänyt etenkin  tapaus, jossa madridilaismies auttoi  MS-tautia sairastanutta vaimoaan kuolemaan ja sai siitä syytteen.
 Yksi kuoli iskussa synagogaan Yhdysvalloissa
 Poliisi kertoi ottaneensa kiinni 19-vuotiaan miehen synagoga-ammuskeluun liittyen. San Diegon piirikunnan sheriffi Bill Gore pitää kuvassa tiedotustilaisuutta medialle. David Maung / EPA
 Kalifornian San Diegon lähellä on  tapahtunut synagoga-ammuskelu , jossa on kuollut yksi ja haavoittunut kolme ihmistä. Yksi haavoittuneista oli synagogan rabbi. Yhdysvaltain historian tuhoisimmasta juutalaisiin kohdistuneesta iskusta  Pittsburghissa tulee tänään kuluneeksi tasan puoli vuotta.
 Politiikan tekeminen voi olla sukuvika
 Eero ja Eveliina Heinäluoma. Laura Railamaa / Yle
 Vasta valitussa eduskunnassakin on  useita kansanedustajia , joille politiikan tekeminen on “sukuvika.” Myös heidän vanhempansa ovat olleet kansanedustajia. Tutusta sukunimestä voi olla vaaleissa etua, mutta  Eeva Kallin  (kesk.) ja  Eveliina Heinäluoman  (sd.) mukaan äänestäjät vakuutetaan lopulta omalla persoonalla ja omilla teoilla.
 Suomalaisperhe kirjeenvaihdossa Japanin keisarinnan kanssa vuosikymmeniä
 Hirvenojan perhe tapasi Japanin keisariparin Suomessa vuonna 2000. Ylhäällä lapset Henri (vas), Marko ja Tuike. Alhaalla vanhemmat Terttu ja Tapani Hirvenoja. Henri Hirvenojan kotialbumi
 Japanissa vaihtuu ensi viikolla valta, kun keisari  Akihito  luopuu vallasta ja häntä seuraa tehtävässä kruununprinssi Naruhito. Suomalainen  Hirvenojan perhe  on ollut keisarinna  Michikon  kanssa kirjeenvaihdossa yli 30 vuoden ajan.  Henri Hirvioja  kertoo, minkälaista on tavata lähes jumalan asemassa oleva keisarinna kuninkaallisessa palatsissa.
 Myös etelässä viilenee
 Yle Sää
 Sää viilenee tänään myös maan etelä- ja länsiosassa. Maan etelä- ja keskiosassa on tänään selkää ja poutaa. Päivän ylimmät lämpötilat liikkuvat 7–15 asteen välillä. Maan pohjoisosassa on pääasiassa selkeää tai puolipilvistä ja poutaa. Pohjoisessa mittari saattaa nousta 5–10 plusasteeseen. Osaan maata on annettu metsä- tai ruohikkopalovaroitus. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Eutanasia teemoittaa Espanjan vaaleja, USA:ssa taas isku synagogaan, poliitikon ammatti voi kulkea suvussa, sää viilenee etelässäkin


Summary: Urheilussa kieli, mieli ja keho kietoutuvat erottamattomasti toisiinsa, kirjoittaa Sami Kolamo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olen kuullut lasten futispeleissä joitakin kertoja karjahduksen:  ”ei piru vieköön turhaa kikkailua siellä” . Näin on valmentaja möykännyt myös silloin, kun maalintekosektorille edennyt esiteini-ikäinen taiteilijasielu on yrittänyt luovaa ratkaisua kantapääkikalla tai futsalista tutulla luuppinostolla. Sillä sekunnilla hymy hyytyy niin kyseisellä junnulla kuin kaltaisillani katsojilla, jotka arvostavat taitofutista. Tämä on pahinta mitä voi sattua. Kun hymy hyytyy ja kroppa jäykistyy pelosta, luottamus kehon luovuuteen rapisee.
 Urheilussa kieli, mieli ja keho kietoutuvat erottamattomasti toisiinsa. Pallon kanssa leikkiminen ja kikkaileminen avaa reitin kehon taitoon. Kun pallo pysyy koukussa, kropan läpi virtaa ilon tunne. Ajoittain tämän tunteen näkee naamasta.
 Kokonaisvaltainen kehollinen mielihyvä sai hänet hymyilemään aidosti ilman väkinäistä poseerausta, kuten mainoskuvissa on tapana tehdä.
 Brasilialainen ex-jalkapallotähti  Ronaldinho  tunnettiin nauravana kulkurina, sillä hän pelatessaan hymyili leveästi. Ronaldinhon mukaan jalkapallo on hauskaa ja maalit levittävät iloa. Hän vertasi pallon koskettamista ja kuljettamista musiikin kuunteluun. Kun Ronaldinholla oli pallo jaloissaan, hän tunsi hengittävänsä vapaasti koko kehollaan. Nimenomaan kokonaisvaltainen kehollinen mielihyvä sai hänet hymyilemään aidosti ilman väkinäistä poseerausta, kuten mainoskuvissa on tapana tehdä.
 Nauru ja hymy tarttuvat.  Naurava kulkuri temppuineen jättikin lähtemättömän vaikutuksensa faneihin. Ronaldinhon naapurimaassa Argentiinassa syntyi vuonna 1960  el pide de oroksi  eli villiksi lapseksi kutsuttu jalkataiteilija,  Diego Maradona . Vaikka Maradonan kasvoilta ei paistanut ronaldinhomainen hymy, hänen kehon liikkeensä viesti nautinnosta, jota pallon kesyttäminen ja kyky improvisoida hetkessä tuottivat.
 He hahmottavat pelikentän geometrian poikkeuksellisen tarkasti. Heidän rytminsä muistuttaa epäilyttävästi strutsin liikettä.
 Yhteistä Ronaldinholle ja Maradonalle – sekä nykyfutareista etenkin  Lionel Messille  – on heidän tapansa ajatella kehollisesti, jota ilmentävät äkilliset rytmin- ja suunnanmuutokset. He hahmottavat pelikentän geometrian poikkeuksellisen tarkasti. Heidän rytminsä muistuttaa epäilyttävästi strutsin liikettä.
 Sekä strutsit että futista harrastavat   homo sapiensit  tietävät, että jalkoja voi käyttää monin tavoin. Palloa voi helliä niin jalkapohjalla, sisäterällä kuin ulkosyrjälläkin. Ronaldinhon maajoukkuepelikaveri  Roberto Carloksen  bravuuritaito oli vinhasti kiertävä ulkosyrjäpotku. Brasilialaisen  joga boniton  eli kauniin pelin yksi pääarkkitehdeistä 1980-luvulla oli  Sócrates , joka kehitti kantapääpelin huippuunsa. Sócratesin kantapääkikat avasivat peliä uusiin ja yllättäviin suuntiin.
 Taitofutis toki hallitaan muuallakin kuin Latinalaisessa Amerikassa. Vuoden 2014 jalkapallon MM-kisojen välierässä Saksa murskasi isäntämaa Brasilian 7–1 ja eteni aina mestariksi saakka. Nationalmannschaft oli öljytty tavalla, jota ei voi kutsua mekaaniseksi koneeksi. Päinvastoin, pelistä huokui voitontahdon rinnalla yhteisöllinen hauskanpito ja kekseliäisyys syöttökuvioissa, joiden avulla vastustajien puolustuslinjat puhkottiin auki.
 Mario Götzen  ratkaisumaali loppuottelun jatkoajalla oli taidonnäyte, joka sopisi  Bobby Charltonin  futiskoulun opetusvideoklipiksi: keskityspallo rinnalla haltuun, kroppa vaakamamboon ja Brazuca volleypotkulla takakulmaan.
 Taitojen hiominen vaatii tarkkasilmäisiä kätilöitä, joita jalkapallossa kutsutaan valmentajiksi ja managereiksi.
 Niin Götzeä kuin lukuisia muitakin  ammattilaisjalkapalloilijoita voi tarkastella ylimitoitettujen kuukausitulojen, sponsorisopimusten ja muiden rahavirtojen kautta. Näin voi löytää elementtejä myös sellaisesta jalkapallotoiminnasta, joka on eettisesti arveluttavaa. Mutta: jos katse rajataan pelikentällä kehkeytyviin suorituksiin, niin silloin huippufutareiden toiminta kertoo kehollisen taidon läsnäolosta. Taidot eivät kuitenkaan kehity vain pihahöntsyissä. Taitojen hiominen vaatii tarkkasilmäisiä kätilöitä, joita jalkapallossa kutsutaan valmentajiksi ja managereiksi.
 Kun  Jose Mourinho  sai kenkää Manchester Unitedista, portugalilaismanagerin koirankoppiin joutuneen ranskalaistähti  Paul Pogban  peli alkoi kulkea kuin taikaiskusta. Pogba aukesi pelille kehollisesti. Maksukanavan tv-lähetyksessä selostaja huudahti, että Pogba on ”päässyt irti kahleistaan”.
 Pogban joukkuekaveri  Jesse Lingard   kertoo verkkokolumnissaan  (23.1.2019), että ilman junioriakatemian valmentajien välittämistä hänestä ei olisi tullut maajoukkuetason jalkapalloilijaa. Lingard oli juniori-ikäisenä hintelä ja pienikokoinen, eikä hänen itseluottamuksensa siksi ollut ihan tapissa. Kokeneet valmentajat kuitenkin näkivät hänessä orastavia kehollisia taito-ominaisuuksia. Lingard kiitollisena kirjoittaa:  ”On huvittavaa, että nykyisin tietyt ihmiset kritisoivat minua siitä, että hymyilen pelikentällä. En aio ikinä kuitenkaan olla joku toinen. En aio ikinä pyyhkiä hymyä kasvoiltani, kun astun pelikentälle.”
 Ehkäpä siitä oivalluksesta, että kieli, mieli ja keho ovat kietoutuneet toisiinsa kumpuaa Suomen tyttöjen maajoukkuevalmentajien tapa puhua virheiden sijaan yrityksistä. Saman oivalluksen nimissä täällä Pohjolan perukoilla tulisi kouluttaa valmentajia, joilla olisi nykyistä enemmän ymmärrystä erilaisista potkutekniikoista osana pelin pulssia ja kehollista kerrontaa.
 Sami Kolamo
 Kirjoittaja on urheiluun perehtynyt mediatutkija ja aineenopettaja. Hän väittää hallitsevansa maila- ja pallopelit, dartsin, pöytälätkän ja saappaanheiton. Kuten läheiset hyvin tietävät, hänen Akilleen kantapäänsä on uinti. ”Jos olisimme vesieläimiä, meillä olisi kidukset”, kuuluu Kolamon vasta-argumentti.

Sami Kolamon kolumni: Kun keho ja mieli kohtaavat eli miksi Ronaldinho nauroi?


Summary: Uudessa eduskunnassa on kahdeksan kansanedustajaa, joiden vanhempi on myös ollut kansanedustaja.

Tuoreet kansanedustajat jonottivat tiistaina eduskunnan käytävällä valtakirjan tarkastukseen.
 Tunnelma oli juhlava ja hymy oli herkässä. Kuvaajien kamerat räpsyivät ja  kansanedustajat ottivat selfieitä . Ensimmäinen kerta piti tallentaa muistoihin.
 Jonossa seisoivat myös keskustan  Eeva Kalli  ja sosiaalidemokraattien  Eveliina Heinäluoma . Kalli sai Satakunnan vaalipiiristä yli 6 700 äänen saaliin, Heinäluoma taas keräsi Helsingissä lähes 9 500 ääntä.
 Molempien keräämä äänimäärä on kova ensimmäistä kertaa ehdolla olevalle ehdokkaalle. Eeva Kalli sai vaalipiirissään neljänneksi eniten ääniä keskustan murskatappiosta huolimatta. Eveliina Heinäluoman menestystä puolestaan siivitti demareiden hyvä kannatusvire.
 Molemmat ovat poliittisen viestinnän asiantuntijoita. Kallia, 36 ja Heinäluomaa, 31 yhdistää paitsi entinen työnantaja, vaikuttamiseen erikoistunut viestintätoimisto Miltton, myös kansanedustajana pitkään toimineet isät.
 Eeva Kallin isä  Timo Kalli  (kesk.) istui eduskunnassa seitsemän kautta, yhteensä 28 vuotta ennen luopumistaan. Euroopan parlamenttiin pyrkivä  Eero Heinäluoma  (sd.) 16 vuotta.
 Eeva Kalli kertoo, että suurin osa hänen työurastaan on liittynyt jollain tavalla yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen. Laura Railamaa / Yle
 Sukunimestä voi olla apua, mutta myös haittaa
 Suurin osa äänestäjistä seuraa politiikkaa vain satunnaisesti, joten valmiiksi tutusta sukunimestä on vaalikampanjassa etua. Kallin nimi oli jo brändi Satakunnassa, kuten myös Heinäluoman Helsingissä.
 – On varmaan ollut hyötyä siitä, että nimi tunnistetaan. Siinä on tiettyä kiinnostavuutta. On myös ollut niitä, jotka eivät Kallin nimestä innostu. Enemmän siitä on kuitenkin ollut hyötyä, Eeva Kalli sanoo.
 Pelkällä sukunimellä ei eduskuntaan silti päästä, vaan valituksi tulemisen eteen on joutunut tekemään tiukasti töitä.
 Eveliina Heinäluoma uskoo, että tutun sukunimen takia ihmiset ovat huomanneet hänet helpommin, mutta Helsingin valtuustossa tehty työ on lopulta vaikuttanut äänestyspäätökseen.
 – Jokaisen on kyettävä itse vakuuttamaan äänestäjät puolelleen. Vaaleissa arvioidaan, miten oma persoona ja teot puhuttelevat ihmisiä, Heinäluoma korostaa.
 Politiikan tutkija  Jenni Karimäki  sanoo ehdokkaan olevan äänestäjälle helpommin lähestyttävä, kun nimi tuntuu tutummalta. Mutta osa äänestäjistä saattaa suhtautua myös kriittisesti: pyrkiikö ehdokas läpi isän tai äidin tekemisillä.
 – Jos vanhempi on ollut politiikassa ristiriitainen, mielipiteitä jakava hahmo, sukunimestä voi olla haittaakin. Se, että vanhempi on ollut kansanedustaja, ei ole yksiselitteisesti onnea ja auvoa tuova tekijä, Karimäki huomauttaa.
 Eveliina Heinäluoma sanoo, tuttu nimi voi auttaa, mutta jokaisen on kyettävä itse vakuuttamaan äänestäjät puolelleen. Laura Railamaa / Yle
 Ääniä ei voi testamentata, mutta kummasti tuttu nimi kiinnostaa
 Äänten ei pitäisi periytyä demokratiassa. Silti vasta valitussa eduskunnassa on kahdeksan kansanedustajaa, joiden isä tai äiti on ollut kansanedustaja.
 Eeva Kallin ja Eveliina Heinäluoman lisäksi uutena menivät läpi  Ole Norrbackin  poika  Anders  (r.) ja  Jyrki Yrttiahon  poika  Johannes  (vas.). Paikkansa uusivat  Kari Urpilaisen  tytär  Jutta  (sd.),  Jouko Skinnarin  poika  Ville  (sd.) ja  Elisabeth Rehnin  tytär  Veronica Rehn-Kiv i (r.). SDP:n  Anneli Kiljunen  on kansanedustaja jo kolmannessa polvessa.
 Lisäksi muutama muukin nykyisen tai entisen kansanedustajan vesa yritti eduskuntaan, mutta ei tullut valituksi.
 Kun vertaa, mistä Timo ja Eeva Kalli keräsivät äänensä, näyttää siltä, että ne ovat tulleet pääosin samoista kunnista. Tytär Eeva sai nyt 2 500 ääntä enemmän kuin isä Timo vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.
 – Varmaan Eeva houkutteli sellaisia koulutettuja naisia, joita minä taas en tavoittanut. Meillä oli käsitys ennen vaaleja, että hän voisi saada kaksi kolmasosaa äänistäni, Timo Kalli arvioi.
 Eero Heinäluoma toteaa kujeillen, että hänelle olisi ollut vaikea pala, jos tytär olisi saanut ensi yrityksellä enemmän ääniä kuin isä viime vaaleissa. Eveliinalle jäi kiinni kurottavaa runsas kaksi sataa ääntä. Ainakin yhden äänen voi laskea isän ansioksi.
 – Kiersimme yhdessä lauantaina ennen vaaleja, ja yksi ihminen tuli sanomaan, että hän äänesti minua, siis numeroa 228. Mutta sehän oli Even numero eduskuntavaaleissa, Eero Heinäluoma kertoo hymyillen.
 Timo Kalli eduskunnassa vuonna 1999 ja Eeva Kalli ensimmäisenä kansanedustajapäivänään. Timo Kalli valittiin ensi kerran eduskuntaan vuonna 1991. Markku Ulander / Lehtikuva, Laura Railamaa / Yle
 Timo Kalli kertoo jännittäneensä tyttären valintaa yhtä paljon kuin omaansa. Hän oli keräämässä tämän vaalimainoksia pois tien varsilta, kun kuuli autoradiosta ennakkoäänien tulokset, joista läpimeno kävi selväksi.
 – Äänimäärä yllätti minut. Hyvä tulos, kyllä siihen pitää tyytyväinen olla.
 Eero Heinäluoma taas oli vaali-iltana vieraana Ylen tuloslähetyksessä, jossa juontaja  Matti Rönkä  kiusoitteli häntä, että nyt isä näyttää halkeavan ylpeydestä.
 – Tuntui hienolta, että oma tytär tulee jatkamaan työtä. Iloitsen hänen puolestaan, koska eduskunta on erinomainen työpaikka toimia ja vaikuttaa.
 Politiikan korkeakoulu jo kotona
 Vaikka äänet eivät periydy, niin halu vaikuttaa periytyy.
 Eduskuntatutkimuksen keskuksen erikoistutkijan Jenni Karimäen mielestä suurin hyöty kansanedustajaksi mielivälle poliitikon lapselle on mahdollisuus oppia politiikan tekemistä jo kotona.
 Eeva Kalli ja Eveliina Heinäluoma ovat päässeet seuraamaan läheltä vanhempiensa työtä politiikassa.
 Mukaan on tarttunut tietoa siitä, miten luodaan tukiryhmiä ja verkostoidutaan eri yhteistyötahojen kanssa. Kaikkia nämä ovat keinoja, millä tulet valituksi. Kokemusta voi käyttää hyväkseen kampanjassaan.
 – Uskon, että tästä on huomattavaa hyötyä. He lähtevät puoluetyöhön mukaan ihan eri lähtökohdista. Heillä on kokemusta ja tietoa, mitä ei ole ehdokkaalla, joiden vanhemmat eivät ole kiinnostuneita politiikasta, Karimäki toteaa.
 Isät eivät ole osallistunut suoraan tytärtensä Eevan ja Eveliinan vaalikampanjaan. Toki taustakeskusteluja on käyty ja tarpeen vaatiessa neuvoja annettu, mutta Timo Kalli ja Eero Heinäluoma ovat pysytelleet hienotunteisesti taustalla.
 – Hän ymmärsi olla aika viisaasti taka-alalla, kun ilmoitin lähteväni ehdolle. Ymmärsi, että tämä on minun ehdokkuuteni, Eeva Kalli sanoo.
 Isä ja tytär Heinäluoma kampanjoivat menestyksellä yhdessä kuntavaaleissa 2017, mutta nyt perinteeksi muodostunut kampanja-auto oli Eveliina Heinäluoman käytössä. Eero sai autoon pienen mainoksen ensi kuun eurovaaleihin.
 Eero Heinäluoma iloitsee, että tytär Eveliina jatkaa työtä kansanedustajana. Laura Railamaa / Yle
 Polku kansanedustajaksi vie avustamisen tai luottamustoimien kautta
 Perinteinen tie kansanedustajaksi on kulkenut opiskelija- ja nuorisojärjestöjen luottamustoimien tai avustajatehtävien kautta. Monilla kansanedustajilla on kokemusta molemmista.
 Eeva Kalli on toiminut pääministerin neuvonantajana ja elinkeinoministerin avustajana.
 – Suurin osa työurastani on liittynyt jollain tavalla yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen, vain hieman eri vinkkelistä. Keskeistä on ollut, että seuraa politiikkaa, ymmärtää miten päätöksiä valmistellaan ja tehdään sekä tuntee ihmisiä, Eeva Kalli kertoo.
 Kansanedustajasukuja Kallit, Heinäluomat, Skinnarit, Urpilaiset, Yrttiahot ja RKP:n Rehnit. Keskustan Vuokko ja Olli Rehn sekä Armas ja Katri Komi. Kokoomuksen Erkki, Kari ja Jyri Häkämies sekä Heikki ja Maija Perho. SMP:n Veikko ja Pekka Vennamo, Mikko Vaino ja sinisten Anne Louhelainen. Kolmannessa polvessa SDP:n Rafael, Pertti ja Heli Paasio sekä Elias ja Valto Käkelä sekä Anneli Kiljunen. P. E. ja Veikko Svinhufvud, Kyösti Kallio, tyttäret Kerttu Saalasti ja Katri Kaarlonen sekä Urho ja Matti Kekkonen. Vihreiden Merikukka Forsiuksen isoäiti ja isoisoisä olivat kansanedustajia. Nyt Liikkeen (ex-SDP) Mikael Jungnerin isoisä ja tämän isä toimivat kansanedustajina. Lähde: Eduskunta
 Eveliina Heinäluoma taas on edennyt poliittisella urallaan hakeutumalla Helsingin valtuustoon. Kunta-, liikenne- ja kaavoitusasiat kiinnostaisivat myös eduskunnassa, joten Heinäluoma haluaisi hallintovaliokuntaan. Eeva Kalli taas kokee talousvaliokunnan olevan parhaiten lähellä omaa osaamistaan.
 Kalli ja Heinäluoma sanovat, ettei heille tuputettu politiikkaa tai tiettyä puoluetta kotona, vaan he kiinnostuivat yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta opiskelijapolitiikan kautta. Keskusta ja SDP olivat heille lopulta luonnollinen valinta.
 – Poliittiseen heräämiseeni vaikutti oleellisesti  Tarja Halosen  valinta presidentiksi. Se oli nuorelle tytölle vaikuttava kokemus, Eveliina Heinäluoma muistelee.
 Jenni Karimäki kertoo, että vaalitutkimusten mukaan vanhempien puoluekanta periytyy herkästi myös sellaisissa perheissä, joissa poliittinen vaikuttaminen ei kiinnosta. Tätä taustaa vasten näyttää luontevalta, että vaikuttaminen kanavoituu saman puolueen kautta, mitä vanhempi edustaa.
 Työn ylä- ja alamäet nähnyt tietää, mitä odottaa
 Monessa suvussa voi olla lääkäreitä, opettajia tai näyttelijöitä useassa sukupolvessa. Kansanedustajan toimi ei varsinaisesti ole ammatti vaan luottamustehtävä, mutta moni politiikkaan lähtevä tekeekin pitkän uran, yleisesti puhutaan ammattipoliitikoista.
 Eeva Kalli ja Eveliina Heinäluoma ovat nähneet läheltä kansanedustajuuden hyvät ja huonot puolet.
 Välillä tulee onnistumisen hetkiä, mutta päivät ovat pitkiä, olet jatkuvasti seurannan alla ja arvostelun kohteena. Jos teet virheen, joudut julkisen myllytyksen kohteeksi.
 Kansanedustaja joutuu myös tekemään kipeitä päätöksiä, jotka eivät miellytä äänestäjiä tai aina itseäänkään. Sitten pitäisi tulla vielä uudelleenvalituksi neljän vuoden välein.
 – Luulen, että se ei tule minulle yllätyksenä taustani takia. Tiedostan, että kukaan ei saa läpi kaikkia tavoitteitaan, mutta jos on valmis tekemään työtä ja on pitkäjänteisyyttä, jotain asioita voi saada edistettyä tai läpi. Pitää pystyä priorisoimaan omia tavoitteitaan, Eeva Kalli toteaa.
 Eeva Kalli kertoo vaihtavansa isänsä Timon kanssa “tilannekuvia” politiikasta.  Keskustan vaalitappiossa riittää seuraavaksi analysoitavaa. Laura Railamaa / Yle
 Eveliina Heinäluoman mielestä realistinen kuva työn vaatimuksista helpottaa omaa asennoitumista.
 – Omat näkemykset ja päätökset pitää pystyä perustelemaan sekä talon sisällä että ulkopuolella ja käydä kansalaisten kanssa vuoropuhelua niistä, hän painottaa.
 Näillä isän neuvoilla pärjää eduskunnassa
 Kun tytär on poliittisen viestinnän ammattilainen ja isä pitkäaikainen kansanedustaja, luulisi että politiikasta keskusteltaisiin ja tietoa jaettaisiin tiuhaan tahtiin.
 Politiikan suurin haaste tällä hetkellä Suomessa? Eeva Kalli:  Työllisyysasteen nostaminen ja sitä kautta hyvinvointiyhteiskunnan turvaaminen. Timo Kalli:  Kansanvallan ja demokratian uudelleen vahvistaminen, jotta Suomi olisi edelleen vakaa ja ennustettava maa. Eveliina Heinäluoma : Yhteistyökyky korostuu tulevina vuosina, koska kansalaiset odottavat, että kansanedustajat pystyvät löytämään ratkaisuja isoihin kysymyksiin, kuten ilmastonmuutokseen. Eero Heinäluoma:  Taloudellisen kasvun ja oikeudenmukaisuuden yhteensovittaminen. Miten hyödyt ja haitat jaetaan, ja kaikki ihmiset pysyvät nopeassa muutoksessa mukana?
 Eeva ja Timo Kalli kertovat vaihtavansa “tilannekuvia” politiikasta. Seuraavana analysoinnin kohteena tulee olemaan keskustan vaalitappion syyt ja seuraukset.
 Kallien poliittinen linja näyttää hyvin samankaltaiselta. Timo Kalli sanoo ajaneensa uransa aikana työhön ja yrittäjyyden kannattavuuteen liittyviä asioita. Myös tytär Eeva nosti kampanjakärjiksi työllisyysasteen nostamisen, työelämän joustavuuden lisäämisen ja koulutukseen panostamisen.
 Timo Kalli tosin toteaa tyttärensä olevan häntä liberaalimpi.
 Eveliina ja Eero Heinäluoma ovat istuneet samassa valtuustossa, mutta eivät juuri sparraile toisiaan politiikassa, kummallakin on ollut oma tontti. Eveliina on toiminut Helsingissä SDP:n valtuustoryhmän puheenjohtajana.
 Mielipiteitä toki vaihdetaan kiinnostavista asioista, mutta ei mitenkään enemmän kuin “politiikasta kiinnostuneessa keskivertoperheessä”.
 Kiivaimmat linjakeskustelut he muistelevat käyneensä kymmenen vuotta sitten Eveliinan opiskeluaikaan talouskasvun tarpeellisuudesta. Tasa-arvo ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus ovat olleet hänelle tärkeimpiä kysymyksiä poliittisen uran aikana.
 Eveliina Heinäluoma on päässyt seuraamaan läheltä isänsä Eeron työtä politiikassa. Tästä on ollut etua oman poliittisen uran rakentamisessa. Laura Railamaa / Yle
 On selvää, että jälkikasvulla on oma poliittinen linjansa, eivätkä isät kuiskuttele ohjeitaan tytärten korvaan. Kysytään kuitenkin, millä keinoilla konkareiden mielestä eduskunnassa pärjää?
 Kansanedustajuus ei ole pikamatka vaan enemmänkin maraton. Isojen hankkeiden maalin saattaminen tuntuu kestävän usein iäisyyden.
 Eero Heinäluoma ja Timo Kalli nostavat yhteistyökyvyn ja ahkeruuden tärkeimmiksi taidoiksi eduskunnassa.
 Kansanedustajan pitää pystyä kuuntelemaan kollegoiden ideoita ja olla valmis välillä auttamaan muita. Eduskunnassa myös arvostetaan asiantuntijuutta, joten oman valiokunnan asioihin pitää perehtyä.
 Sitä kautta saa sekä muiden edustajien että kansalaisten luottamuksen, Heinäluoma ja Kalli painottavat.

Politiikan tekeminen on sukuvika: Heinäluoman ja Kallin nimestä on vaaleissa etua, silti äänestäjät on vakuutettava omalla persoonalla ja teoilla


Summary: Yhä useampi suomalainen altistuu melulle ja sen aihettamille terveyshaitoille. Hiljaisuus palauttaa voimia.

Liikenteen meteli! Avokonttorin jatkuva kälätys! Koulujen ja päiväkotien korvia huumaava rallatus! Melua on moneksi ja melkein kaikkialla.
 Yhä useampi suomalainen altistuu melulle ja sen aiheuttamille terveyshaitoille, eikä tilanne ole muuttumassa paremmaksi. Näin uskoo filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston dosentti  Outi Ampuja .
 – Kaupungistuminen jatkuu, asuminen tiivistyy ja liikenteen määrä kasvaa.
 Ampujan mukaan terveyshaittojen riski kasvaa, kun vuorokautinen keskiäänitaso on yli 55 desibeliä. Tällä hetkellä lähes miljoona suomalaista elää liikenteen melualueilla. Helsingin asukkaista noin 230 000 asuu melualueilla.
 Stressaako kaupungin melske? Listasimme Helsingin hiljaiset sopet
 Melu unohtuu onkivapa kädessä
 Siuntiossa sijaisevan järven rannalla on hiljaista. Rannalla oleva laituri on yksi muusikko  Pami Karvosen  lempipaikoista. Tänne hän tulee ongelle, kun melu ja kiire meinaavat ottaa ylivallan.
 Terveellinen ruoka ja liikunta puhuttavat paljon, mutta Karvonen ihmettelee, miksi ihmiset eivät ole kiinnostuneita melusta ja sen aiheuttamista haitoista.
 – Unohdamme että meillä pitäisi olla myös hiljaisuuden kuntojakso.
 Karvonen vannoo hiljaisuuden korvamadon nimeen. Suomeksi se tarkoittaa rauhoittumista onkimalla. Karvonen huomaa eron, kun hän palaa onkireissun jälkeen takaisin kotiympyröihin. Hiljaisuudessa vietetyn ajan jälkeen ympärillä tuntuu olevan valtavasti ääniä.
 – Joka suunnasta kuuluu tikitystä ja piipitystä, huminaa ja kohinaa, jotka eivät ole luonnon ääniä, vaan ihan mekaanisia ääniä.
 Veden liike ja luonnon äänet muodostavat kokonaisuuden, jolla on ihmistä hoitava vaikutus, Karvonen kuvailee.
 Muusikko Pami Karvonen on koonnut ajatuksia hiljentymisestä ja kalastamisesta Kalaonnea-kirjaan. Olli-Pekka Kursi / Yle
 Melulla on lukuisia haittavaikutuksia
 Tutkija Outi Ampujan mukaan jatkuvalle melulle altistumisesta aiheutuvien terveyshaittojen lista on pitkä: keskittymiskyvyn heikkeneminen, sydän- ja verisuonitaudeille altistuminen, stressi, univaikeudet, lyhytkestoisen muistin heikkeneminen, lukemaan oppimisen hidastuminen, kuulon ja immuniteetin heikkeneminen…
 Ongelmaa vaikeuttaa kaiken lisäksi se, että ihminen ei välttämättä huomaa sitä, että häiritsevät äänet vaikuttavat omaan elämään ja terveyteen.
 – Elimistö ei totu jatkuvaan liikenteen meteliin, joka kantautuu esimerkiksi kadun puolella sijaitsevaan makuuhuoneeseen. Melun vuoksi elimistö ei pääse unen aikana kunnolla lepäämään vaikka itse ajattelisi, että melu ei haittaa, Ampuja kuvailee.
 Madon koukuttaminen vaatii keskittymistä, siis hiljentymistä. Jari Kovalainen / Yle
 Löydä oma elämänrytmisi
 Pami Karvosen tärkein oivallus ongella on ollut se, että kaikessa tekemisessä on oma rytminsä. Sisäinen rytmimme eli pulssi ja hengitys rauhoittuvat hiljaisuudessa nopeasti.
 Tärkeintä olisi löytää ja sitten ylläpitää omaa, ainutlaatuista rytmiä läpi elämän – niin arjen kiiressä kuin vapaallakin.
 – Jos rytmi vaihtuu koko ajan, niin luulen, että siinä on yksi syy miksi stressaantuu. Jopa pienten asioiden tekeminen tuntuu raskaalta, jos oma rytmi puuttuu.
 Laiturinnokassa seisoessa katse keskittyy veden pinnassa kelluvaan kohoon. Karvoselle nimenomaan veden liikkeen katselu on onkimisessa tärkeintä. Kalan saaminen on aivan sivuseikka.
 – Monella onkijalla ei ole edes koukkua siimassa, Karvonen paljastaa.

Unohda mindfullness, lähde ongelle! Onkiminen on helppo tie hiljaisuuteen


Summary: Reutersin haastattelema mielenosoittaja ei halua, että vallankumous jää puolitiehen.

Sudanissa protestiliikkeen johtajat ja maata hallitseva sotilasneuvosto ovat päässeet sopuun vallanjaosta.
 Sopimuksen mukaan maahan perustetaan siviileistä ja armeijan edustajista koostuva neuvosto, jonka on määrä muodostaa Sudaniin siviilihallinto siirtymäkauden ajaksi.
 Neuvoston tarkka koostumus on kuitenkin yhä auki.
 – Käymme parhaillaan neuvotteluja siitä, miten suuri edustus siviileillä pitäisi olla neuvostossa ja miten suuri osuus olisi armeijalla, sanoi yksi protestiliikkeen johtohahmoista  Ahmed al-Rabia  uutistoimisto AFP:lle.
 Sopimus syntyi sotilasneuvoston sekä protestiliikkeen edustajien lauantaina käymien neuvottelujen päätteeksi.
 Sitä voi pitää merkittävänä läpimurtona, sillä armeijan edustajat ovat tähän asti kieltäytyneet noudattamasta mielenosoittajien vaatimuksia.
 Tuhannet mielenosoittajat ovat vaatineet vallan luovuttamista siviilihallinnolle sen jälkeen, kun Sudanin asevoimat syrjäyttivät pitkäaikaisen presidentin  Omar al-Bashirin  aiemmin tässä kuussa. Mielenosoittajat haluavat siviilihallinnon myös siirtymäkaudelle.
 "Puolikas vallankumous tuhoaa kansakunnan"
 Mielenosoittajat ovat pysytelleet sitkeästi Sudanin armeijan päämajan edustalla sen jälkeen, kun asevoimat syrjäytti presidentin. Mielenosoitus jatkui myös lauantai-iltana neuvottelusovun löydyttyä.
 – Me emme lähde ennen kuin meillä on siviilihallinto ja lait, jotka takaavat ilmaisunvapauden, sanoi mielenosoittaja  Rawan al-Fateh  AFP:lle.
 Myös 26-vuotias mielenosoituksen turvallisuusvastaava  Osman Abadi  aikoo yhä jäädä osoittamaan mieltään.
 – Puolikkaaksi jäänyt vallankumous merkitsee kansakunnan tuhoutumista, Abadi sanoi uutistoimisto Reutersille.
 Länsimaiden hallitukset ovat ilmaisseet tukeaan mielensoittajien vaatimuksille. Monet Afrikan maat ovat puolestaan vaatineet armeijalle enemmän aikaa siirtää valtaa siviileille.
 Lisää aiheesta:
 Omar al-Bashir hallitsi Sudania kovin ottein kolme vuosikymmentä – Länsi-Darfurin konflikti toi syytteet kansanmurhasta
 Sudanissa vallankaappaus – armeija valtaan, presidentti pidätetty, perustuslaki lakkautettu, rajat suljettu
 Valkoisiin pukeutunut nainen huudattaa väkijoukkoa Sudanissa – vallankumousta vaativasta Aliasta tuli protestien symboli ja someilmiö

Sudanin mielenosoittajien ja sotilaiden välille osittainen sopu vallanjaosta – protestit kuitenkin jatkuvat


Liivijengi United Brotherhood hallitsee suurta osaa Suomen vankiloiden huumekaupasta, kertoo  Lännen Media .
 Juttuun haastateltujen viranomaisten mukaan on viitteitä myös siitä, että jengiväkivalta on lisääntynyt ja raaistunut vankiloissa. Jengi muun muassa painostaa muita vankeja salakuljettamaan huumeita lomiltaan vankiloihin. Vangeilta myös kiristetään rahaa erilaisina maksuina ja sakkoina.
 Ryhmittymä pyrkii käyttämään myös vankilan henkilökuntaa hyväkseen, joko painostuksen avulla tai näiden tietämättä.
 Rikoskomisario  Christer Ahlgren  keskusrikospoliisista arvioi Lännen Median haastattelussa, että tilanne on vakava. Poliisi pitää United Brotherhoodia suomalaiselle yhteiskunnalle vahingollisimpana rikollisjärjestönä muun muassa väkivaltarikosten määrän perusteella.
 Lännen Median tietojen mukaan Riihimäen vankilassa on tapahtunut tänä vuonna useita törkeitä pahoinpitelyitä, joiden taustalla on United Brotherhood.

Lännen Media: Liivijengi United Brotherhood hallitsee Suomen vankiloiden huumekauppaa


Summary: Sosialistihallitus on yrittänyt laillistaa eutanasiaa lukuisia kertoja. Oikeistopuolueet vastustavat lakimuutosta.

Videolla madridilainen   Ángel Hernández  peittelee vaimonsa  María José Carrascon  ja kysyy häneltä: Oletko valmis kuolemaan?
 – Mitä nopeammin, sitä parempi, Carrasco vastaa.
 Hernández kertoo, kuinka vaimo on pyytänyt häntä auttamaan kuolemaan jo useita kertoja.
 – Olemme odottaneet, että eutanasia laillistettaisiin. Niin ei ole kuitenkaan käynyt ja siksi tämä on ainoa vaihtoehto, Hernández sanoo videolla.
 Video on kuvattu huhtikuun alussa ja siinä näytetään, kun Hernández antaa vaimolleen lasin, joka sisältää myrkyllistä pentobarbitaalia. Carrasco juo lääkkeen pillillä ja kuolee sekunteja myöhemmin vuoteeseensa.
 Sen jälkeen Hernández lataa videon Youtubeen ja kävelee poliisiasemalle.
 Hernández täytti lähes 30 vuotta MS-tautia sairastaneen vaimonsa viimeisen toiveen, mutta nyt häntä saattaa odottaa vankila.
 Ángel Fernández auttoi vaimoaan kuolemaan ja sai syytteen murhasta. Carlos Perez / EPA
 Eutanasia kuumentaa tunteita
 Espanjassa sosialistipuolue PSOE on yrittänyt saada lukuisia kertoja läpi lain, joka tekisi eutanasiasta eli armomurhasta laillisen. Viime kesänä puolue yritti muuttaa lakia niin, että eutanasia olisi laillista tietyissä tapauksissa eikä kuolemaan avustamisesta rangaistaisi. Oikeistopuolueiden hallitsemassa kongressissa lakimuutos ei kuitenkaan mennyt läpi.
 Lakia on vastustanut erityisesti keskustaoikeistolainen Partido Popular.
 Espanjan sunnuntaisten vaalien alla tapahtunut Carrascon avustettu kuolema nosti eutanasian jälleen tapetille ja siitä tuli vaaliteema. Alkuviikolla pidetyissä television vaalitenteissä eutanasia oli yksi niistä teemoista, joka kuumensi ehdokkaiden tunteita eniten.
 Pääministeri  Pedro Sánchez  lupasi tiistaina, että eutanasia laillistetaan, mikäli sosialistit voittavat vaalit.
 – Liikutuin syvästi, kun näin videon. Lisäksi on myönnettävä, että olen vihainen. Rankaiseminen voitaisiin välttää, jos eutanasia olisi laillinen, Sánchez sanoi viitaten Carrasccon tapaukseen.
 Keskustaoikeistolaisen Partido Popularin johtaja  Pablo Casado  varoitti, että eutanasian laillistaminen saattaisi johtaa tapauksiin, joissa ihmisiä tapetaan vastoin heidän tahtoaan. Liberaalin Ciudadanos-puolueen johtaja  Albert Rivera  on eutanasian laillistamisen kannalla.
 Partido Popularen Pablo Casado (vas.), Podemosin Pablo Iglesias, PSOE:n puheenjohtaja ja pääministeri Pedro Sanchez sekä Ciudadanos-puolueen Alberto Rivera väittelivät alkuviikosta eutanasiasta. Juanjo Martín / EPA
 Järjestö kampanjoi armomurhan puolesta
 Espanjassa Kunniallinen kuolema -järjestö on kampanjoinut eutanasian laillistamisen puolesta yli kolme vuosikymmentä.
 Yhdistyksen Barcelonan osaston puheenjohtaja  Isabel Alonso  liittyi järjestöön, kun hänen äitinsä kuihtui hitaasti pois Alzheimerin taudin seurauksena.
 – Äitini oli aktiivinen ja voimakastahtoinen nainen. Hän sanoi etenkin taudin alkuvaiheessa usein haluavansa kuolla ennen kuin hän on täysin avuton. Valitettavasti hän joutui kärsimään yli kymmenen vuotta ennen kuolemaansa, Alonso muistelee.
 Puheenjohtaja Alonso on saapunut Barcelonan lähistöllä sijaitsevaan Hospitaletin kaupunkiin pitämään eutanasiaa käsittelevän luennon.
 Isabel Alonso luennoi eutanasiasta Barcelonan kupeessa sijaitsevassa Hospitaletin kaupungissa. Maija Salmi / Yle
 Paikalla on erityisesti iäkkäitä ihmisiä. Kun Alonso kysyy, moniko hyväksyy eutanasian, kaikkien kädet nousevat pystyyn.
 Kunniallinen kuolema -järjestöllä on Espanjassa noin 6 000 jäsentä. Alonso kertoo, että María José Carrascon tapauksen jälkeen uusia jäseniä on liittynyt järjestöön ennätysmäärä.
 – Suurimmalla osalla jäsenistä on jonkinlainen omakohtainen kokemus läheisestä, joka on vaikean sairauden vuoksi toivonut ennenaikaista kuolemaa, Alonso sanoo.
 Lakimuutos alensi rangaistuksia
 Ensimmäistä kertaa eutanasiasta alettiin Espanjassa keskustella jo 20 vuotta sitten, kun neliraajahalvaantunut galicialainen  Ramon Sampedro  yritti saada ensin tuomioistuimelta lupaa eutanasiaan. Myöhemmin hän vetosi myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen.
 Sampedro oli ensimmäinen espanjalainen, joka anoi virallisesti lupaa eutanasiaan. Lupaa ei myönnetty, ja Sampedron ystävä otti riskin ja auttoi häntä kuolemaan. Ystävä kuitenkin vältti rangaistuksen, sillä todisteet eivät riittäneet hänen tuomitsemiseen.
 Sampedron elämästä on tehty myös  Alejandro Amenabarin  palkittu elokuva  Meri sisälläni
 Kunniallinen kuolema -järjestö sai Ramon Sampedron kuoleman jälkeen aikaan lakimuutoksen, josssa huomioidaan avusteinen kuolema. Lakiin tehdyn lisäyksen mukaan kuolinavun antajaa ei rankaista tiukimman lainsäädännön mukaan. Tuomion voi myös antaa ehdonalaisena, mikäli voidaan todistaa, että eutanasia on toteutettu sen kohteena olleen ihmisen toiveesta.
 Isabel Alonson mukaan myös María José Carrascon aviomiehen Àngel Hernándezin uskotaan selviävän lopulta muutaman vuoden ehdonalaisella vankeustuomiolla.
 Euroopassa aktiviinen eutanasia on sallittu on ainoastaan Belgiassa, Hollannissa ja Luxemburgissa, ja sen saa tehdä ainoastaan lääkäri. Sveitsissä on sallittu avusteinen eutanasia eli ihmisen pitää kyetä itse ottamaan kuolemaan johtava aine.
 Vuonna  2017 tehdyn mielipidemittauksen mukaan  84 prosenttia espanjalaisista kannattaa eutanasian sallimista.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 18 saakka. Tervetuloa mukaan.
 Lue lisää:
 Kaksipuoluejärjestelmän aika Espanjassa on ohi, mutta onnistuuko hallituksen muodostaminen vieläkään? – Viisi kysymystä Espanjan vaaleista

Madridilaismies auttoi vakavasti sairasta vaimoaan kuolemaan, sai syytteen murhasta – Eutanasiasta tuli Espanjassa vaaliteema


Summary: Uusien iskujen pelossa sunnuntain katoliset messut lähetetään Sri Lankassa vain televisiosta.

Terroristijärjestö Isis sanoo tehneensä Sri Lankan lauantaiset itsemurhaiskut.
 Tunnustuksen välitti Isisin propagandatoimisto Amaq.
 Kolme islamistia räjäytti lauantaina itsensä tunnin kestäneen ammuskelun päätteeksi, kun turvallisuusjoukot tekivät rynnäkön islamistien piilopaikkaan itäisen Sri Lankan Kalmunaissa.
 Itsemurhapommituksissa ja ammuskelussa kuoli yhteensä 15 ihmistä.
 Sunnuntaina Sri Lankan katoliset katsovat jumalanpalveluksen televisiosta. Kirkot on suljettu uusien iskujen pelossa.
 Lisää aiheesta:
 Islamistitaistelijat räjäyttivät itsensä rynnäkön päätteeksi Sri Lankassa – 15 ihmistä kuoli

Isis ilmoittaa olevansa Sri Lankan lauantain itsemurhapommitusten takana


Summary: Ensi viikolla keisari Akihito luopuu vallasta ja häntä seuraa tehtävässä kruununprinssi Naruhito.

Huone on askeettinen. Häiritseviä esineitä ei näy ja kaikki on häivytettyä. Tila hallitsee. Huoneesta avautuu rauhoittava näkymä metsään, mikä tuo mieleen Suomen.
 Henri Hirvenoja  on Japanin keisarillisessa palatsissa tapaamassa keisarinna  Michikoa . Keisarinna istuu pitkän ja leveän pöydän toisessa päässä ja heille tarjoillaan teetä.
 Tällaisessa tilanteessa japanilainen katsoisi lattiaa, olisi hiljaa ja ainoastaan nyökkäilisi. Hirvenoja sen sijaan uskaltautuu avaamaan keskustelun, sillä häneltä ei ulkomaalaisena odoteta tuntevan kaikkea japanilaisista tavoista ja etiketistä.
 Keskustelua käydään japaniksi ja välillä englanniksi. Kuulumisia vaihdetaan ja perheenjäsenten vointeja kysellään.
 Musikaalinen keisarinna muistaa aina mainita ihailemansa  Jean Sibeliuksen . Hirvenojaa tavatessaan hänellä on joku suomalaisperheeltä saamistaan koruista, joissa on yleensä kielo, mikä muistuttaa keisariparin vierailuista Suomessa.
 – Palkitsevin tilanne on se, kun näen hänen kasvoillaan hymyä ja se on aitoa. Kasvoille tulee valoa ja valoisuutta, kun hän pääsee muistelemaan niitä kauniita hetkiä, joita hänellä oli Suomessa ollessaan. Hänen kiintymyksensä Suomeen ei ole kadonnut.
 Henri Hirvenoja tapasi kruununprinssi Akihiton ja kruununprinsessa Michikon heidän Suomen-vierailullaan vuonna 1985. Henri Hirvenojan kotialbumi
 Kohteliasta tapaamista neljän vuoden välein
 Japanista kiinnostunut Hirvenojan perhe tutustui Japanin keisaripariin vuonna 1985, kun tuolloinen kruununprinssi  Akihito  ja kruununprinsessa Michiko vierailivat Suomessa. Perheen äitiä  Terttu Hirvenojaa  oli pyydetty kruununprinsessan seuraneidiksi.
 Tapaamisen jälkeen he jatkoivat yhteydenpitoa kirjeitse. Henri Hirvenoja kertoo äitinsä olleen samalla aaltopituudella kruununprinsessan kanssa.
 – Hän oli ilahtunut siitä, kuinka kruununprinsessa Michikon kiinnostus Suomea kohtaan oli niin aitoa, vilpitöntä ja innostunuttakin.
 Kirjeenvaihto naisten välillä jatkui ja he kirjoittivat toisilleen perheidensä kuulumisista sekä kotimaidensa tapahtumista. Yhteydenpito jatkui Hirvenojan kuolemaan eli vuoteen 2000 asti.
 Tuon jälkeen aviomies  Tapani Hirvenoja  jatkoi yhteydenpitoa Japanin hoviin lähettämällä uuden vuoden tervehdyksiä.
 Henri Hirvenoja innostui Japanista tulevan keisariparin vierailun yhteydessä 1985. Pari vuotta myöhemmin hän lähti vaihto-oppilaaksi Japaniin. Hirvenoja vieraili ensimmäisen kerran keisarillisessa palatsissa tapaamassa keisariperheen jäseniä, kun hänen veljensä vieraili maassa vuonna 1988.
 Tuon jälkeen Hirvenoja on vieraillut Japanissa usein. Mikäli hän haluaa tavata keisarinnan, hän lähestyy hovia puolta vuotta ennen matkaa. Hovi ottaa häneen yhteyttä vasta kun hän on Japanissa ja ehdottaa tapaamisaikaa.
 Hirvenoja ei ehdota tapaamista jokaisella vierailullaan. Hän on ajatellut, että se on kohteliasta neljän vuoden välein.
 Toisinaan keisarinna on lähettänyt henkilökohtaisen pahoittelun, jos näkeminen ei ole onnistunut ulkomaanmatkan takia.
 – Keisarinna Michiko on oppitunti meille kaikille siitä, kuinka toista voi kohdella niinkin kohteliaasti, vaikka hierarkiassa ollaan täysin eri tasolla.
 – Hänen läsnäollessaan uskoo maailman hyvyyteen. Ihailen hänen tapaansa ottaa ihmiset vastaan. Sydämellisempää henkilöä en ole tavannut.
 Keisarinna Michiko kiittää Henri Hirvenojaa kirjeessä saamistaan runoista ja kuvista. Henri Hirvenojan kotialbumi
 Vallanvaihdosta mielenrauhaa
 Japanissa on maailman vanhin hallitsijasuku. Se on ollut vallassa jo 400-luvulta lähtien.
 Ensi viikolla keisari Akihito luopuu vallasta. Hän on ollut tehtävässä vuodesta 1989. Keisari ei ole jättänyt tehtäväänsä Japanissa 200 vuoteen, mutta lainsäädäntöä muutettiin terveysongelmista kärsivän 85-vuotiaan Akihiton pyynnöstä.
 Keisariksi nousee kruununprinssi  Naruhito . 59-vuotiaalla on ollut paljon aikaa valmistautua tulevaan tehtävään.
 Vallan vaihtuessa Japanissa alkaa uusi keisarillinen aikakausi, Reiwa. Nimi muodostuu kanji-sanamerkkien sanoista "järjestys" ja "rauha".
 – Rauha-sanan osasi ehkä ennalta arvatakin. Pasifistisen näkökulman lisäksi sillä tarkoitetaan varmasti myös mielenrauhaa, että kaikki jatkuu niin kuin ennenkin, sanoo Henri Hirvenoja.
 Japanilaiset haluavat siirtyä uuteen aikakauteen mahdollisimman vähäeleisesti. Uudelle keisarille tehtävä ei kuitenkaan ole helppo.
 – Se on eräänlainen kultainen häkki ja yksi raskaimman sarjan tehtävistä, missä joutuu elämään. Japanissa on niin paljon perinteitä, jotka aiheuttavat oman painolastinsa. Odotusarvot ovat myös korkealla, että kaikki sujuu perinteiden ja protokollan mukaan.

Suomalaisperhe on ollut vuosikymmeniä kirjeenvaihdossa Japanin keisarinnan kanssa – "Sydämellisempää henkilöä en ole tavannut"


Summary: Nostokurki romahti viiden auton päälle, kertoo Seattlen palolaitos.

Yhdysvaltain Seattlessa neljä ihmistä on kuollut ja kolme loukkaantunut, kun nostokurki romahti kadulle kaupungin ydinkeskustassa.
 Onnettomuus sattui lauantai-iltapäivällä paikallista aikaa.
 Seattlen palolaitos kertoo Twitterissä, että nostokurki romahti viiden auton päälle.
 Kaikki ajoväylät ja kadut on suljettu onnettomuuspaikan ympäristössä.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Nostokurki romahti Seattlen ydinkeskustassa – neljä kuoli, kolme loukkaantui


Summary: Myös enemmistö konservatiivipuolueen kannattajista olisi jättänyt kansanäänestyksen järjestämättä.

Yli puolet eli 55 prosenttia briteistä katsoo, ettei kansanäänestystä Britannian EU-erosta olisi koskaan pitänyt järjestää, käy ilmi Opinium/Observer -mielipidemittauksesta.
 Yllättäen näin ajattelee jopa enemmistö (49 %) konservatiivipuolueen äänestäjistä. Heistä puolestaan 43 prosenttia on sitä mieltä, että kansanäänestyksen järjestäminen oli oikein, kertoo  The Guardian .
 Työväenpuolueen kannattajista 72 prosenttia olisi jättänyt kansanäänestyksen järjestämättä, 18 prosenttia puolestaan kokee, että äänestys oli hyödyllinen.
 Mielipidemittauksessa tiedusteltiin myös brittien ajatuksia toisen kansanäänestyksen järjestämisestä. Vastaajilta kysyttiin, äänestäisivätkö he tässä tapauksessa pääministeri  Theresa May  ajaman EU-erosopimuksen puolesta vai sen puolesta, että Britannia jää EU:hin. 46 prosenttia pysyisi EU:ssa, kun taas 34 äänestäisi eron puolesta.
 Brexit-sekasotku  johtuu paljolti siitä, että Britannian kansalta kysyttiin vain, erotaanko EU:sta, mutta eron käytännön toteutustavasta tai seurauksista oli vain hyvin hatara kuva. Epäselvä tilanne on johtanut siihen, ettei brittiparlamentti näytä pääsevän sopuun brexitin ehdoista.
 Aiheesta lisää:
 Public thinks EU referendum was bad idea, says poll
 Skotlannin pääministeri haluaa uuden kansanäänestyksen itsenäistymisestä vuoteen 2021 mennessä

Valtaosa briteistä on sitä mieltä, ettei brexit-kansanäänestystä  olisi koskaan pitänyt järjestää


Keskusta pui vaalitappiotaan Riihimäellä
 Rökäletappion eduskuntavaaleissa kärsineen keskustan puoluevaltuusto  kokoontuu viikonloppuna Riihimäellä . Miten väistyvä puheenjohtaja  Juha Sipilä  näkee puolueen tulevaisuuden? Sipilä pitää puoluevaltuustolle puheen, joka on katsottavissa suorana  Yle Areenassa . Lähetys alkaa kello 10.
 Esko Jämsä / AOP
 Lämpiääkö asuntosi kivihiilellä, maakaasulla tai sähköllä? Asumiskulusi nousevat
 Monen taloyhtiön kokouslistalla on tänä keväänä hoitovastikkeen korottaminen.  Kiinteistöliitto arvioi , että taloyhtiöiden hoitokulut nousevat suurissa kaupungeissa tänä vuonna keskimäärin 2–3 prosenttia. Hoitokulujen kasvu johtuu erityisesti lämmityksen kallistumisesta. Kaupunkikohtaiset erot ovat kuitenkin suuria.
 Bratislavan keskusta. Antti Haanpää / Yle
 Slovakian Bratislava kirii kiinni naapurikaupunki Wienin etumatkaa
 Slovakian pääkaupungin Bratislavan ja Itävallan pääkaupungin Wienin välinen elintasoero on vuosi vuodelta kaventunut,  kirjoittaa kaupungeissa vieraillut  ulkomaantoimittaja  Jani Parkkari . Joidenkin talousmittareiden mukaan Bratislavan alue on jo nyt ohittanut Wienin. Kaksoiskaupunkien välille rakennetaan raideyhteyttä, mutta poliittista tahtoa yhteisten työmarkkinoiden luomiseksi puuttuu.
 HSL:n vyöhykeuudistus myllää pääkaupungin joukkoliikenteen lauantaista alkaen.  Markku Ulander / Lehtikuva
 Pääkaupunkiseudun vyöhykeuudistus astui voimaan
 Yli miljoonan joukkoliikennematkustajan arki meni uusiksi viime yönä, kun HSL:n vyöhykeuudistus astui voimaan.  Uudistuksen myötä  kuntien sisäiset liput ja seutuliput jäävät historiaan. Tästä eteenpäin HSL-alueella matkataan A,B,C- ja D-vyöhykkeillä. Uudistuksen takia HSL:n taustajärjestelmiin tehdään tänään mittavia muutoksia, jonka vuoksi HSL-kortille ei voi ladata kautta eikä arvoa. Vyöhykeuudistuksen myötä myös lippujen hinnoittelu muuttuu.
 Yle Sää
 Lämpöä ja aurinkoa etelään
 Lämmin ja melko aurinkoinen sää jatkuu maan etelä- ja länsiosassa, kertoo Ylen meteorologi  Toni Hellinen . Pohjoisessa pilvistyy paikoin ja on viileämpää. Etelässä päivälämpötila on 17–22 astetta, pohjoisessa 2–10 astetta. Merellä tuuli voi olla kovaa. Eteläisessä ja läntisessä Suomessa varoitetaan laajalti metsä- ja ruohikkopalovaarasta. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Keskusta ruotii vaalihäviötään, asumiskulut nousussa, yli miljoonan matkustajan arki meni uusiksi, lämmin sää jatkuu etelässä


Summary: Druzhba-putken kautta kulkevasta venäläisestä raakaöljystä löytyi tällä viikolla liikaa orgaanista kloridia.

Venäjällä öljysiirtoputkistosta vastaavan Transneftin mukaan öljyssä ilmenneet laatuongelmat johtuvat tahallisesta pilaamisesta,  kertoo venäläinen uutistoimisto Tass .
 Transneftin edustaja sanoo, että huonolaatuinen öljy on tullut putkistoon yksityisen yrityksen kautta. Sen kautta kulkee muutamien pienten tuottajien öljyä.
 Tassin mukaan Transneftin edustaja kertoo, että öljyn pilaamisesta on aloitettu rikostutkinta.
 Useat maat, kuten Puola ja Saksa, keskeyttivät tällä viikolla Druzhba-putken kautta kulkevan öljyn vastaanottamisen öljyn laatuongelmien vuoksi. Öljyssä on ollut liikaa orgaanista kloridia, joka voi aiheuttaa vahinkoja öljynjalostamoille.
 Lisää aiheesta:
 Venäjän öljymysteeri laajenee – toinenkin Eurooppaan johtava öljyputki jouduttiin sulkemaan

Tass: Eurooppaan kuljetettavaa öljyä on pilattu tahallisesti


Summary: Taipale kuoli perjantaina pitkäaikaiseen sairauteen.

Iskelmälaulaja  Reijo Taipale  on kuollut. Laulajan omaiset kertovat tiedotteessa, että Taipale menehtyi eilen perjantaina Helsingissä sairastettuaan muistisairautta usean vuoden ajan. Taipale oli kuollessaan 79-vuotias.
 Miehikkälässä Kymenlaaksossa vuonna 1940 syntynyt Taipale oli yksi Suomen tunnetuimmista iskelmälaulajista. Hänen levyjään myytiin yli miljoona kappaletta ja hän sai lukuisia platina- ja kultalevyjä.
 Taipaleen levytysura alkoi vuonna 1962 kappaleilla  Aila  ja  Yön hetket . Myöhemmin samana vuonna julkaistu  Unto Monosen   Satumaa  nosti Taipaleen suomalaisartistien ykkösriviin.
 Laulaja on kertonut esittäneensä klassikkokappaletta keikoillaan ainakin yli 7 000 kertaa, mikä kertoo suomalaisia koskettaneen tangokappaleen suosiosta.

 Tangolaulaja Markus Allan muistelee edesmennyttä kollegaansa Reijo Taipaletta: "Hän oli suuri taiteilija ja erinomainen ystävä" Katso dokumentti: Reijo Taipaleen tie
 Esikuvana Olavi Virta
 Laulamisen Reijo Taipale aloitti jo 12-vuotiaana. Hän muisteli  Ylen haastattelussa  karanneensa tuon ikäisenä kuuntelemaan  Olavi Virtaa  Myllylammen lavalle.
 Virta oli Taipaleen suurin idoli. Vuonna 1966 hän jopa pääsi ihailemansa laulajan kanssa kahden viikon yhteiskiertueelle. Vuonna 2014 hän julkaisi uusia versioita Olavi Virran 1950-luvulla levyttämistä ikivihreistä.
 Ennen laulajanuraansa Reijo Taipale teki metsätöitä kotipaikkakunnallaan Miehikkälässä. Helsinkiin siirryttyään hän työskenteli päivisin rakennuksilla ja esiintyi iltaisin tanssiorkesterin solistina.
 Taipale päätyi lopulta koelaulujen kautta levyttämään  Kullervo Linnan  kanssa ja oli tämän yhtyeen solistina vuosina 1961-1964. Vuodesta 1965 eteenpäin hän esiintyi oman yhtyeensä kanssa.
 Reijo Taipale esiintymässä Esko Linnavallin säestämänä sisustuslevytehtaassa Kuopiossa 1960-luvun puolivälissä. Esiintyminen liittyi Yleisradion televisio-ohjelmaan "Made in Finland. Tehdaskonsertti". Antero Tenhunen / Yle
 Kaukokaipuun tulkki
 Satumaan lisäksi Reijo Taipaleen tunnettuja kappaleita olivat muiden muassa  Liljankukka  ja  Tähdet meren yllä .
 Etenkin  Toivo Kärjen  säveltämästä  Liljankukasta  tuli Taipaleen kestohitti.

 Taipaleen tavaramerkiksi muodostuivat iskelmät, jotka olivat romanttisen vähäeleisiä ja kaihoisia. Kaukokaipuun sävyttämien tangojen tulkintaa vahvisti Taipaleen vähäeleinen ja miehinen esiintyminen. Laulaja kuvasikin itseään romanttiseksi esiintyjäksi.
 Ohjelmistossa  Satumaa  oli kuitenkin se yleisölle tärkein kappale, Taipale kertoi  Ylen haastattelussa vuonna 2012 .
 – Jos puoleenyöhön mennessä en ole laulanut Satumaata, alkaa yleisö jo huudella, että missä se viipyy.
 – Vaan ei sitä satumaata ole vielä aika tiukallakaan etsimisellä löytynyt, Taipale tuumasi haastattelun päätteeksi.
 Antero Tenhunen / Yle
 Vuonna 2015 Reijo Taipale sai Pro Finlandia -mitalin.
 Taipale avioitui vaimonsa Anitan kanssa vuonna 1964 ja heillä on kolme lasta.
 Laulajan omaiset toivovat, että media ja yleisö antaisivat mahdollisuuden rauhalliseen surutyöhön ja kunnioittaisivat perheen yksityisyyttä.
 – Siunaamme Reijon perhepiirissä, läheisten läsnä ollessa. Kiitämme lämpimästi myötäelämisestä ja tuesta. Osanotto lämmittää ja lohduttaa, omaiset viestittävät.

Iskelmälaulaja Reijo Taipale on kuollut


Summary: Tällä viikolla elokuvateattereihin saapunut Avengers: Endgame huipentaa Marvel Cinematic Universen elokuvasarjan. Kuinka tarkoin sinä olet katsonut Marvel-leffat?

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Marvelin juonellisesti toisiinsa nivoutuvien elokuvien sarja alkoi Iron Manilla vuonna 2008, ja tähän mennessä elokuvia on kertynyt jo 22. Uusin Avengers: Endgame on täyttänyt elokuvateatterit keskiviikosta lähtien, ja heinäkuussa ensi-iltansa saa uusi Spider-Man: Far from Home.
 Lisää aiheesta: Avengers: Endgamesta povataan kaikkien aikojen kassamenestystä – Ohjaajat Ylelle: "Annamme näyttelijöille luettavaksi vain sen osan tarinaa, jossa he itse esiintyvät"
 Tässä vaiheessa on hyvä testata, kuinka hyvin Marvel-elokuvat ovat hallussa!
 Testaa tietosi!

Supersankareita, ikuisuuskiviä ja cameo-rooleja – Testaa, kuinka hyvin tunnet Marvel-elokuvat!


Summary: Maija ja Samppa Suutarinen muuttivat maalle, jotta voisivat kasvattaa itse oman ruokansa. Kesälampaista kasvoikin yritys.

Tästä on kyse Kaupunkilaispariskunta päätyi maatilayrittäjiksi vahingossa. Tilan pitämistä helpottaa, kun se ei ole sukurasite. Pientuottajan on osattava myös myydä ja markkinoida tuottensa.
 Hakamaan lammastilan pihalla vierailijat ottaa vastaan jämäkkä Risto Katti Höö. Ensin tarkastetaan auton renkaat, sen jälkeen vieraat yksi kerrallaan.
 Harmaaraidallinen herra Höö löytyi pienenä miukujana lampaiden keskeltä pehkujen seasta. Siitä ei ole tietoa, miten se sinne oli päätynyt ja mistä. Joka tapauksessa Risto Katti jäi taloon ja toimii nykyään tilan turvallisuuspäällikkönä.
 Riikka Pennanen / Yle
 Turvallisuuspäällikölle onkin käyttöä, sillä ovet pyritään pitämään auki vierailijoille aina kun se on mahdollista, kertoo Hakamaan tilan yrittäjä  Maija Suutarinen .
 – Näin karitsointiaikaan toivomme, ettei ihan hirveästi porukkaa käy. Haluamme, että emot saavat rauhassa tutustua karitsoihinsa. Mutta sosiaalisessa mediassa julkaisemme kuvia ja videoita.
 Avoimuus on yksi tilan perusarvoista: kuka tahansa pääsee näkemään, miten lammaspaistit kasvavat.
 Ensimmäinen oppi: miten rakennetaan aita
 Maija ja  Samppa Suutarinen  ostivat vanhan pientilan Petäjävedeltä vuonna 2010.
 Kaupunkilaispariskunnalla ei ollut siteitä maaseudulle, eikä myöskään kokemusta viljelystä, mutta polte oman ruoan kasvattamiseen oli kova. Pariskunta halusi tietää, miten lautaselle päätyvä ruoka on kasvanut.
 Ruohonleikkuria sijaan hankittiin kolme pikku pässiä sillä ajatuksella, että syksyllä ne pannaan pataan.
 – Muistan ikuisesti sen hetken, kun pässipoikia päästettiin autosta ensimmäiseen aitaukseen. Ne tuli välittömästi portin vierestä aidan läpi ja lähtivät painelemaan pitkin pihaa. Siinä ymmärsimme, että ei ainakaan näin, nauraa Maija Suutarinen.
 Hakamaan lampaat saavat ulkoilla niin paljon kuin haluavat, jos vain ymmärtävät mennä ovesta ulos.  Riikka Pennanen / Yle
 Ensimmäinen kesä meni aitaustekniikkaa opetellessa. Nykyään eläimet pysyvät pääasiassa siellä, missä niiden pitääkin olla.
 Yksi pässeistä, Leo nimeltään, oli niin pieni ja söpö, että ruokapöytään päätyikin lopulta vain kaksi eläintä. Niistä teetettiin taljat, jotka ovat käytössä edelleen.
 – Kun eläimiä pidetään ihmisten vuoksi, niin sitten niistä pitää hyödyntää kaikki. Mitään ei saa heittää hukkaan, sanoo Maija Suutarinen.
 Sama ajatus jalostui myös yritystoiminnan pohjaksi ja pienestä, söpöstä Leosta tuli tilan ensimmäinen isäpässi.
 Ensimmäisenä vuonna karitsoita syntyi enemmän, mitä omaan pakastimeen mahtui.
 Yllättäen piti pohtia, miten kaikesta ylimääräisestä lihasta päästään eroon ja näin lähti liikkeelle nykyinen yritystoiminta, vähän kuin vahingossa.
 Toinen oppi: ei ole pakko, jos ei halua
 Maija Suutarinen nauraa, että maalle muuton myötä joutui luopumaan normaalista elämästä.
 Vapaa-aika, sohvalla makaaminen, television katsominen, lehtien lukeminen. Siinä asioita, joista eläintilallinen voi vain haaveilla. Vaikka tila on pieni, töitä riittäisi vuorokauden jokaiselle tunnille.
 – Kaupungissa työpäivä loppui viimeistään kuudelta ja sen jälkeen oli olo, että on kaikkensa antanut. Kyllä se olo tulee joskus täälläkin. Silloin on aika istua alas ja käydä keskustelu, että onko tämä sitä, mitä me haluamme tehdä?
 Tilan turvallisuusvastavaa Risto Katti Höö on myös suurriistanmetsästäjä, joka jahtaa tilan maille uskaltauvia kettuja.  Riikka Pennanen / Yle
 Kaupunkilaisen ryhtymistä maatilayrittäjäksi helpottaa ainakin sukuvelvoitteen puuttuminen, toteaa Maija Suutarinen.
 Jos yritystoiminnalle ei ole edellytyksiä, tehdään lopettamispäätös, sillä kyseessä ei ole satoja vuosia suvussa ollut tila, jota täytyy väkisin pitää pystyssä.
 – Meillä on tiedossa, paljonko tilasta on jäljellä velkaa ja meillä on realistinen näkemys siitä, millä hinnalla tämän voi myydä. Teemme tätä hommaa ihan itsellemme ja jos tuntuu, että se ei ole hyvä, niin sitten me ei tehdä, sanoo Maija Suutarinen.
 Suutariset kannustavatkin ihmisiä kokeilemaan maalla asumista ja yrittämistä, jos sellainen haave mielessä kytee.
 Se pitää kuitenkin muistaa, että vaikka ottaisi "vain" kotitarve-eläimiä, pitää niistäkin huolehtia seitsemänä päivänä viikossa, ympäri vuoden.
 Kun aamu viideltä marraskuisessa räntäsateessa tallustaa lampolaan tarkastamaan tilannetta ja edelleen tuntuu hyvältä, tietää tehneensä oikean ratkaisun.
 Jos ei tunnu hyvältä, niin aina voi muuttaa takaisin kaupunkiin.
 Kolmas oppi: asioilla on tapana järjestyä
 Suutarisia siis kantaa ajatus, että elämässä on vaihtoehtoja.
 Vielä ei ole tarvinnut miettiä, mitä tehtäisiin seuraavaksi. Ei edes silloin, kun vastaantulija kaahasi Maijan auton keulasta sisään kuusi vuotta sitten.
 Vuonna 2013 yritystoiminta oli käynnistymässä ja pariskunnan esikoinen juuri ollut isossa leikkauksessa. Sitten rysähti.
 Toista lastaan odottava Suutarinen makasi teho-osastolla pari päivää. Muutaman viikon kuluttua sisuuntunut lammastilan emäntä kotiutui pyörätuoliin sidottuna.
 Tuoreiden emojen annetaan rauhassa tutustua uusiin lapsukaisiinsa.   Riikka Pennanen / Yle
 Ensimmäisten siitosemojen tuloa tilalle hän seurasi ikkunasta pyörätuolissa istuen.
 – Siinä kohtaa totesin, että pakkohan tästä on itsensä kammeta ylös, että saadaan tämä homma rullaamaan, sanoo Maija Suutarinen.
 Kymmenien leikkausten avulla kaikki raajat on käytännössä rakennettu uudelleen. Toipuminen on kestänyt tähän päivään saakka.
 Tilalle on palkattu kaksi työntekijää, sillä Suutarisen käsien pysyvät hermovauriot estävät raskaan työn tekemisen. Yrittäjät itse eivät toiminnasta saa vielä palkkaa.
 – Nyt meillä on lampola pystyssä, tuotanto käynnissä ja tehdään monenlaisia juttuja. Asioilla on tapana järjestyä, hymyilee Maija Suutarinen.
 Stressittömät rutiinien rakastajat
 Lampolan iso, koko seinän kokoinen ovi on auki suoraan lumiselle laitumelle ja aurinko paistaa lämpimästi sisään. Samppa Suutarinen lisää kuivaheinää ruokintahäkkiin.
 Tilan eläimillä ei ole varsinaista ruoka-aikaa, vaan hyvää heinää on jatkuvasti tarjolla. Kun katraan ei tarvitse kilpailla eväästä, vältytään turhalta stressiltä ja meteliltä. Yleensä lampolassa on aivan hiljaista ja kuuluu vain vaimea rouskutus, kertoo Maija Suutarinen.
 Nyt lampaat ovat kuitenkin levottomia ja määkivät kovaa. Kotvan pohdittuaan omistajat ymmärtävät eläinten hämmennyksen syyksi sen, että laitumelle johtava pieni ovi on kiinni.
 Koko talvi on kuljettu ulos pienestä ovesta, eivätkä rutiineja rakastavat eläimet ymmärrä käyttää isoa ovea.
 Pikkuoven aukaisu aiheuttaa ryntäyksen ja ulos mielivät eläimet tönivät toisiaan päästäkseen pihalle. Sitten on taas rauha maassa.
 Lampaita ei hyvällä tahdollakaan voi sanoa suuriksi ajattelijoiksi.
 Hakamaan lampaiden ei tarvitse kilpailla ruoasta, koska sitä on koko ajan saatavilla.
 Riikka Pennanen / Yle
 Kun toimittaja saa luvan mennä karitsoiden ja emojen aitaukseen, eläimet tulevat uteliaina haistelemaan ja maistelemaan tulokasta. Nämä selvästi luottavat ihmiseen.
 – Meillä tärkeintä lampaan hoidossa on se, että eläimet eivät koe stressiä. Niillä on aina turvallinen ja hyvä olla ja asiat on tuttuja. Hoitotoimenpiteitä harjoitellaan eikä niitä tehdä väkisin. Myös autoon menemistä harjoitellaan, kertoo Suutarinen.
 Yksi tärkeimmistä asioista on ollut löytää oikeanlainen teurastamo.
 – Elämää pitää kunnioittaa, jolloin sen pitää myös päättyä arvokkaasti. Minun mielestäni meillä ei ole oikeutta siihen, että eläimet vain jotenkin lopetetaan. Koko tuotantoketjun pitää olla arvokas alusta loppuun asti, toteaa Maija Suutarinen.
 Neljäs oppi: yksin ei pärjää
 Hakamaan tilan lampaiden määrä lähentelee karitsoinnin aikaan noin 120 eläintä. Tilalla on 7 siitospässiä ja noin 60 aikuista uuhta sekä aina jonkin verran nuorisoa kasvamassa. Tämän suuremmaksi ei toimintaa ole tarkoitus kasvattaa.
 Jokaisella eläimellä on nimi, myös puolitoista viikkoisella tanakalla pässipojalla, jolla on turkissaan kaunis harmaa väritys.
 – Se on Hakamaan Jesus, tämän vuoden vahinkolapsi. Joka vuosi jostain syystä poikii ainakin yksi uuhi, jonka ei pitäisi, nauraa Maija Suutarinen.
 Hakamaan Jesus tulee todennäköisesti jäämään tilalle periyttämään kaunista väritystään ja lihaisaa olemustaan seuraaville lampaanviulusukupolville.
 Maija Suutarinen sanoo olevansa "ihan paska lampuri", sillä myös lihantuotantoon sopimattomat eläimet saavat jäädä henkiin. Niistä tulee asiakaspalvelijoita, joita vieraat saavat rapsutella mielin määrin.
 Osa tilan eläimistä toimii asiakaspalvelutehtävissä. Yksi suosituimmista töistä on karitsojen juottaminen.
 Suutarinen kertoo löytäneensä muitakin lammastiloja, jotka ovat sitoutuneet kasvattamaan eläimensä samoilla periaatteilla kuin hän itse. Näiltä tiloilta ostetaan Hakamaan lammastilalle lihaa, maksetaan siitä hyvä hinta ja tehdään omia jalosteita.
 – Olen huomannut, että on todella paljon tiloja, jotka eivät itse ehdi markkinoimaan omia tuotteitaan ja ovat sen vuoksi käytännössä ruokaketjun orjia, joille lihasta maksetaan kohtuuttoman pieni hinta.
 Yhteistyöllä pientilat voivat vastata suurempaan kysyntään ja saada tuotteitaan markkinoille.
 Suutarinen muistuttaa, että pientuottajan pitää itse sekä tuottaa, että myös myydä ja markkinoida.
 – Se on kaikista surullisinta katsoa, miten upeita tuotteita tehdään, joista kukaan ei tiedä. Mekin vasta tehdään sitä työtä. Eihän meistäkään kukaan tiedä. Vielä.
 Suutarinen myöntää, että näitä asioita ei tullut itse mietittyä etukäteen yhtään.
 – Koska sehän lähti siitä, että tässä vähän kasvatellaan itsellemme ruokaa. Ostimme siis vain talon maalta ja meidän piti käydä kaupungissa töissä niin kuin normaalit ihmiset tekevät. Ei sitten käyty, virnistää lammastilan emäntä selvästi elämäänsä tyytyväisenä.
 Voit keskustella aiheesta 27.4.2019 klo 22 saakka.

Kaupunkilaisista tuli vahingossa maaseutuyrittäjiä: "Ostimme talon maalta, piti käydä kaupungissa töissä kuten normaalit ihmiset – ei käyty"


Summary: Keisari Akihito luopuu vallasta tiistaina. Häntä ja keisariperhettä vastaan on tehty aiemmin joitain hyökkäyksiä.

Japanin poliisi etsii miestä, joka on jättänyt veitsiä lähelle keisari  Akihiton  pojanpojan pulpettia.
 Japanin median mukaan  12-vuotiaan  Hisahiton  koululuokasta Tokiossa löytyi perjantaina kaksi veistä läheltä Hisahiton paikkaa.
 Poliisi tutkii medioiden mukaan turvakameroiden kuvaa, jossa rakennustyömieheksi naamioitunut henkilö liikkuu luvattomasti koulun piha-alueella. Hisahito ei ollut tapahtumahetkellä koulussa.
 Noin 30 vuotta hallinnut keisari Akihito luopuu vallasta ensi tiistaina 85 vuoden ikäisenä  terveydellisistä syistä . Hänen tilalleen nousee kruununprinssi  Naruhito,  joka on Hisahiton setä.
 Akihito perheineen on Japanissa suosittu, mutta heihin on kohdistunut vuosien varrella uutistoimisto AP:n mukaan joitain hyökkäyksiä.

Japanin keisarin pojanpojan pulpetin läheltä löytyi veitsiä


Summary: Perjantaina kuollut Taipale ehti keikkailla lavoilla lähes 55 vuotta.

Ylen musiikkitoimittaja  Tarja Närhi  haastatteli  Reijo Taipaletta  useita kertoja hänen uransa varrella. Närhi muistaa iskelmälaulajan nöyränä kansan miehenä, joka eli tanssilavoja varten.
 – Voisi sanoa, että hän oli tanssilavojen työmyyrä. Hän tähtäsi koko uransa ajan tanssilavoille tanssikansan viihdyttämiseen.
 Taipale kuoli perjantaina pitkällisen sairauden jälkeen , kertoivat taiteilijan läheiset lauantaiaamuna.
 Reijo Taipale nousi pinnalle 1960-luvun tangobuumin aikaan. Isot levyherrat sanoivat, että Taipale aloitti buumin  Satumaa -hitin ansiosta.
 – Se oli katalysaattori sille, että suomalaista tangoa alettiin entistä enemmän levyttää ja esittää, Närhi sanoo.
 Taipaleesta tuli 1960-luvun nuorten sydänten ja tunteiden tulkki. Hän pysyi näiden mukana koko elämän ajan.
 – Vielä viime vuosiin asti eli vahvana se, että tulee kesä ja pääsee kuuntelemaan Reijo Taipaletta lavoille.
 Tarja Närhi muistelee Taipaleen kertoneen, ettei tämä välittänyt saamistaan palkkioista. Paras palkka olivat yleisöltä saadut aplodit. Taipaleen vaimo oli sanonut pelkäävänsä sitä päivää, kun hänen miehensä jää eläkkeelle.
 – Reijon vaimo oli ajatellut nauhoittavansa kasetillisen aplodeja, koska mies oli riippuvainen niistä. Kun Reijo alkaisi vaikuttaa levottomalta, hän laittaisi kasetin soimaan, että tämä saisi edes kotonaan ne aplodit.
 Tangolaulaja Markus Allan muistelee edesmennyttä kollegaansa Reijo Taipaletta: "Hän oli suuri taiteilija ja erinomainen ystävä" Katso dokumentti: Reijo Taipaleen tie
 Satumaa nosti suosioon
 Reijo Taipaleen ura kiteytyi vuonna 1962 levytettyyn  Satumaa -tangoon.  Unto Monosen  säveltämä kappale ei ollut välitön hitti, vaan sai pikku hiljaa suosiota tanssilavojen myötä. Siitä syntyi suomalaisille rakas kappale, joka kiteytti jotain hyvin ominaista kansakunnasta.
 Tarja Närhi kertoo, että Taipale oli itse arvioinut kappaleen suosion perustuvan tekstiin. Siinä ei puhuttu pettämisestä, jättämisestä tai rakastumisesta, mitä yleensä iskelmäkappaleissa oli totuttu kuulla.
 – Siihen liittyi jokin syvempi sydämen kaipuu. Filosofisesti ajateltuna se kaipuu liittyi uuteen elämään, tuonpuoleiseen ja taivaaseen, eikä pelkästään ulkomaille.
 Taipale harmitteli usein, ettei koskaan tavannut kappaleen tekijää Unto Monosta.
 – Muutaman kerran Mononen oli yrittänyt soittaa hänelle, mutta Taipaleella oli aina kiire vaikka lähteä hotellista lentokentälle. Hän ehti sanoa Monoselle, että nyt en ehdi puhua. Tämän verran he kerkesivät kommunikoida, Närhi kertoo.
 Iskelmälaulaja Reijo Taipale kultalevyjensä edessä kotonaan Helsingissä 4. helmikuuta 2015.  Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Vanhan liiton mies
 Rehellinen, vaatimaton ja työtään kunnioittava. Näin Tarja Närhi kuvailee Reijo Taipaletta esiintyjänä. Tällä oli työmiehen asenne: jokaisen solun piti olla mukana esiintymisessä.
 – Hän oli vanhan liiton mies. Hän arvosti yleisöä pukeutumisella ja työnteolla. Vaikka farkutkin olisivat siisti asu, niin kyllä hän halusi prässihousuissa keikalle mennä ja otsakiehkura laitettiin prylkreemillä. Tämäkin oli sitä yleisön kunnioittamista ja oman työn kunnioittamista.
 Reijo Taipaleelle suurin idoli oli  Olavi Virta . Itse hän ei halunnut olla tähti. Hän kiukustui, jos hänestä käytettiin sanaa tangotähti tai tangon mestari.
 – Sen ajan kun hän oli poissa tanssilavoilta, hän halusi elää rauhassa tavallista elämää perheensä kanssa. Hän sanoi, että se oli ainoa tapa, millä raskasta keikkauraa jaksoi.
 Taipaleen hyvä ystävä oli niin ikään edesmennyt laulaja  Kari Tapio . He molemmat olivat rehellisen suomalaisen miehen perikuvia.
 – Taipale joskus nauroi, etteivät he koskaan tule ottamaan pankkikorttia käyttöön. Ne pojat käyttivät käteistä, Närhi nauraa.
 Nykytekniikka ei myöskään ollut Taipaleen mieleen, mikä näkyi heidän kolmessa kodissaan Helsingissä, Espanjassa ja kotiseudulla Miehikkälässä.
 – Reijo Taipale kertoi kerran, että jokaisessa kodissa pitää olla samanlainen kahvinkeitin, koska hän ei ala opetella erilaisten keittimien monia eri nappuloita.

Reijo Taipale oli tanssilavojen työmyyrä – Musiikkitoimittaja Tarja Närhi: "Hän ei halunnut olla tangotähti"


Summary: Osapuolet kävivät taisteluja pohjoisilla alueilla, joita on pommitettu rajusti alkuvuodesta.

Syyrialaisten jihadistien hyökkäyksissä Aleppon maakunnassa on kuollut 17  Bashar al-Assadin  hallinnon sotilasta ja aseryhmien jäsentä, tarkkailujärjestö sanoo.
 Hyökkäyksistä kertoo Britanniassa toimiva Syrian Observatory for Human Rights.
 Hyökkäysten takana Al-Qaidan entinen alajärjestö Hayat Tahrir-al-Sham, joka hallitsee Idlibin maakuntaa, ja sen liittolainen Hurras-al-Din.
 Järjestön mukaan taistelut laantuivat sen jälkeen, kun venäläinen hävittäjä iski jihadistien asemiin. Hävittäjä teki iskuja myös viereisessä Haman maakunnassa, jossa viisi siviiliä sai tarkkailijajärjestön mukaan surmansa.
 Perjantaina Venäjän iskut tappoivat kymmenen siviiliä Idlibin maakunnassa, järjestö sanoo. Syyrian hallituksen ja sen tukijan Venäjän joukot ovat pommittaneet kapinallisten hallitsemaa Idlibin maakuntaa raskaasti koko alkuvuoden ajan.
 Kahdeksan vuotta jatkuneessa Syyrian sodassa on kuollut yli 370 000 ihmistä.
 Lisää aiheesta:
 Al-Qaidasta innoitusta saanut jihadistiryhmä tappoi Syyriassa 21 hallituksen sotilasta

Järjestö: Jihadistiryhmien hyökkäyksissä Syyriassa kuoli 17 hallitusmielistä sotilasta


Summary: Allan ja Taipale tutustuivat toisiinsa jo 1960-luvun alussa.

Tango- ja iskelmätähti  Markus Allan  kertoo tyrmistyneensä, kun kuuli tänä aamuna pitkäaikaisen ystävänsä ja kollegansa  Reijo Taipaleen  kuolemasta.
 Taipale kuoli  perjantaina Helsingissä pitkäaikaiseen sairauteen 79-vuotiaana.
 – Tämä uutinen oli aika rankka. Tuli tiukka paikka, kun kuulin sen tänä aamuna, herkistyneen kuuloinen Allan kertoo Ylelle puhelimitse kotoaan Pukkilasta.
 Allan kertoo, että hän tutustui Taipaleeseen jo 1960-luvun alussa, kun molemmat laulajat aloittelivat musiikkiuriaan.
 – Hän oli suuri taiteilija ja erinomainen ystävä sekä iso esikuva monelle taiteilijalle, Allan sanoo.
 Allan kertoo, että laulajat olivat hyvin tiiviissä yhteydenpidossa miesten urien alkumetreiltä aina 80-luvulle saakka. Taipaleen viimeisten vuosikymmenten aikana yhteydenpito väheni, mutta ei kuitenkaan kokonaan.
 Allan sanoo olleensa viimeksi yhteydessä Taipaleen kanssa muutama kuukausi ennen laulajan kuolemaa.
 – Hän oli Oulunkylässä kaupan pihassa. Juteltiin puhelimessa, vaihdettiin muutama sana ihan vain päivän kuulumisia. Kysyin, että missä hänen vaimonsa on ja hän totesi, ettei tiedä.
 Tilanne päättyi kuitenkin onnellisesti, kun Taipaleen vaimo Anita olikin ihan lähellä.
 – Sillä hetkellä hänellä oli varmaan niin sanotusti tilanne päällä, Allan viittaa Taipaleella olleeseen muistisairauteen.
 Ei toistensa kilpailijoita
 Allan ja Taipale esiintyivät takavuosina yhdessä muutamia kertoja, mutta yhteislevytyksiä miehet eivät koskaan tehneet.
 Allan kertoo, että hänestä ja Reijo Taipaleesta ei koskaan yritetty tehdä toistensa kilpailijoita, vaikka laulajat liikkuivatkin musiikkibisneksessä ”samoilla apajilla”.
 – Pikemminkin oli niin, että suosittelimme toinen toisiamme esiintymispaikkoihin, jos tuli kyselyjä. Välillämme ei ollut kateellisuutta. Esitimme myös toistemme lauluja eri tanssitilaisuuksissa ja konserteissa.
 Allan muistelee Taipaletta ihmisenä lämmöllä. Hän kertoo, että Taipaleen karskin aikuisen miehen ulkokuoren sisältä paljastui usein lopulta ujo ihminen.
 – Hän ei ollut tietenkään millään tavalla ylpeä ihminen, mutta porukassa ollessaan hän ei ollut heti kaikkia suoraan moikkaamassa. Toisaalta hän oli hyvin rento tyyppi ja hänellä oli tapana aina vitsailla jotain, Allan kertoo.
 Lue myös:
 Iskelmälaulaja Reijo Taipale on kuollut
 Reijo Taipale oli tanssilavojen työmyyrä – Musiikkitoimittaja Tarja Närhi: "Hän ei halunnut olla tangotähti"

Tangolaulaja Markus Allan herkistyi ystävänsä Reijo Taipaleen kuolemasta – muistelee hetkeä, jolloin puhui laulajan kanssa viimeisen kerran


Summary: Sosiaalinen media on monelle lapselle ja nuorelle pääasiallinen uutiskanava.

– Twitter, Snapchat, Instagram, Facebook, Youtube, Twitch, luettelee 5.-luokkalainen  Arttu Töyry  käyttämiään sosiaalisen median palveluja.
 Sosiaalisessa mediassa surffailu on suosittua ajanvietettä Korian koulun 5.-luokkalaisten keskuudessa. Somessa kulutetaan aikaa ja pidetään yhteyttä kavereiden kanssa, mutta sieltä etsitään myös tietoa.
 – Jos haluan lukea uutisia, katson ensin Instagramista, sanoo 5.-luokkalainen  Inka Siren .
 Esimerkiksi Pariisin Notre Dame-kirkon palosta moni sai tietää somen kautta. Luokan lapset seuraavat somessa kavereiden ja somevaikuttajien lisäksi erilaisia uutissivustoja.
 – Minua kiinnostavat etenkin sellaiset uutiset, joissa kerrotaan jotain tosi jännittävää, sanoo Arttu Töyry.
 Moni seuraa uutisia somesta
 Some on monelle lapselle ja nuorelle pääasiallinen uutiskanava.
 – Se on todella yleistä. Mitä nuorempiin ikäluokkiin mennään, sitä enemmän heidän uutisseurantansa tapahtuu somekanavien kautta. Uutisia saatetaan jakaa myös Whatsapp-ryhmissä, sanoo tutkija  Elina Noppari  journalismin, median ja viestinnän tutkimuskeskuksesta Tampereen yliopistosta.
 Nopparin mukaan sosiaalisen median merkitys uutiskanavana on korostunut vuosi vuodelta myös aikuisten keskuudessa, mutta lasten ja nuorten kohdalla muutos näkyy erityisen selvästi.
 – Siinä ikäluokassa muu uutistenkäyttö on vielä aika vähäistä, eikä rutiineja uutisten seuraamiseen ole vielä syntynyt. Yleensä nuoret eivät vielä varhaisteini-iässäkään ole erityisen kiinnostuneita uutisista. Usein lapset ja nuoret hakevat sellaisia uutissisältöjä, jotka liittyvät esimerkiksi heidän harrastuksiinsa tai viihteeseen.

– Olen somessa ehkä puolet päivästä. Liikaa, toteaa 5.-luokkalainen Taika Partanen. Juulia Tillaeus / Yle
 Samoista aiheista kiinnostunut someyhteisö voi myös motivoida hakemaan lisää tietoa ja levittämään sitä eteenpäin.
 – Omaa verkostoa halutaan palvella, ja ehkä päteäkin muiden silmissä löytämällä jotain uutta ja kiinnostavaa tietoa. Sillä saa tietynlaista arvostusta verkoston sisällä, jos pystyy tarjoamaan jotain kiinnostavaa tietoa.
 Tässä on myös varjopuolensa.
 Verkossa liikkuu valheita
 Valeuutiset leviävät somessa ketterästi, ja julkaisuihin on kätketty mainoksia. Kuinka hyvin lapset ja nuoret osaavat erottaa oikean tiedon väärästä?
 Elina Nopparin mukaan vaihtelevasti.
 – Stanfordin yliopistossa tutkittiin sitä, miten yläkouluikäiset pystyvät tunnistamaan yritysten kanssa yhteistyössä tehtyjä mainoksia uutisten joukosta. Tutkimuksen tulokset olivat todella huonoja. Suurin osaei erottanut mainoksia uutisista vaan luki niitä ihan samanlaisina sisältöinä, Noppari sanoo.
 Nopparin mielestä lapset ja nuoret tarvitsisivat aikuisen apua somemaailmassa luovimisessa.
 – Apuna pitäisi olla niin pitkään, kuin lapsi asuu kotona. Alakouluikäisten vanhemmille on tyypillistä varoitella ja rajoittaa ruutuaikaa, mutta yläkoululaisten kohdalla vanhemmat katsovat, että mediakasvatus on tehty. Se ei pidä yhtään paikkaansa. Silloin nuoret vasta joutuvat vastakkain monimutkaisten yhteiskunnallisten ja poliittisten kysymysten kanssa verkossa, ja on paljon asioita, joita he eivät yksinkertaisesti ymmärrä.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Suomessa ei ole juurikaan tutkittu sitä, kuinka hyvin lapset ja nuoret tunnistavat valeuutisia, mutta Nopparin mukaan suomalaisten medianlukutaito on luultavasti paremmalla tasolla.
 – Sitä harjoitellaan kuitenkin alakoulusta asti. Kyse on niin lasten ja nuorten kuin aikuistenkin kohdalla varmasti siitä, pysähdymmekö lukemaan juttuja kriittisesti ja huomaammeko, jos julkaisun yhteydessä mainitaan kaupallisesta yhteistyöstä.
 Elina Nopparin mukaan medialukutaito on kuitenkin perinteisesti mielletty pitkälti alustojen hallinnaksi ja taidoksi tuottaa sisältöjä itse eri muodoissa. Valeuutiset, propaganda ja pyrkimykset poliittiseen vaikuttamiseen sekoittavat pakkaa.
 – Nuoret ovat usein näiden kohteena verkossa. Erilaiset ääriliikkeet pyrkivät tavoittamaan nuoria verkon kautta. Uusi verkkoympäristö haastaa mediakasvatusta laajempaan yhteiskunnalliseen otteeseen.
 Epäedullista sisältöä saatetaan jakaa vain, koska toisesta ryhmästä ei pidetä.  Elina Noppari
 Mediakasvatusta pitäisikin Nopparin mielestä käsitellä kouluissa myös yhteiskunnallisten aineiden, kuten uskonnon tai yhteiskuntaopin yhteydessä, eikä vain äidinkielen tai luovien aineiden tunneilla.
 – Poliittisen vaikuttamisen arviointiin tarvitaan myös yleistietoa yhteiskunnasta ja ymmärrystä siitä, millaiset toimijat täällä huseeraavat, millaisia pyrkimyksiä ja ideologioita heillä voi olla ja millaisia vaikuttamiskeinoja he käyttävät.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Nopparin mukaan tiedon oikeellisuuden arviointia voi vaikeuttaa se, jos sen jakaa joku luotettava tuttu.
 – Silloin mukana on ikään kuin jakajan lupaus jutun oikeellisuudesta tai totuudellisuudesta. Jutun suhteen pitäisi muistaa olla kriittinen, vaikka sitä jakaisivat ihmiset, joihin voi luottaa.
 Valeuutisia voidaan pitää hauskoina
 Harhaanjohtavaa tietoa liikkuu verkossa monessa muodossa. Osa valeuutisista on helpompi, osa vaikeampi tunnistaa. Nopparin mukaan lasten ja nuorten on helpompi tunnistaa esimerkiksi MV-lehden valeuutiset, joissa on paljon huutomerkkejä ja karkeaa kielenkäyttöä.
 – On kuitenkin myös julkaisuja, jotka tekevät vahvasti puolueellista, esimerkiksi maahanmuuttovastaista sisältöä. Niiden ulkoasu voi olla hyvin asiallinen, eikä esitystapa ei ole räikeän päällekäyvä. Sellaisia sivustoja on huomattavasti vaikeampaa havainnoida.
 Medialiiton parin vuoden takaisessa tutkimuksessa lähes puolet vastanneista nuorista kertoi törmäävänsä valeuutisiin viikoittain. Suurin osa luotti kykyihinsä valeuutisen tunnistamisessa.
 – Jos julkaisijana on juoruista tunnettu sivusto, niin en yleensä luota juttuihin, toteaa 5.-luokkalainen  Veikko Sorsa .
 Apuna pitäisi olla niin pitkään, kuin lapsi asuu kotona.   Elina Noppari
 Aina tiedon paikkansapitämättömyydestä ei kuitenkaan välitetä. Nuoret saattavat tietoisesti jakaa valheellisia sisältöjäeteenpäin. Elina Nopparin mukaan ilmiö liittyy osin verkostoihin ja kuplautumiseen.
 – Verkossa saatetaan jakaa sellaisia paikkansapitämättömiä sisältöjä, jotka koskevat jotain toista ihmisryhmää, jonka ei katsota kuuluvan omiin porukoihin. Ei ole ensisijaista, onko sisältö totta vai ei. Epäedullista sisältöä saatetaan jakaa vain, koska toisesta ryhmästä ei pidetä.
 Nopparin mukaan valheellisia sisältöjä saatetaan jakaa eteenpäin myös siksi, että niitä pidetään vitsikkäinä, tyhminä tai hauskoina.
 – Sitä ei välttämättä ajatella, että joku muu saattaa ottaa asian tosissaan. Olisi hyvä, että tunnettaisiin vastuuta omista verkostoista. Nuorille on kuitenkin tyypillistä toisten erehtymisestä tai hölmöydestä huvittuminen. Se saattaa olla heistä hyvin huvittavaa, jos joku menee halpaan.

Moni nuori ei tunnista vaikuttamispyrkimyksiä somessa – tutkija syyttää vanhempia: "Ei ole niin, että työ on jo tehty"


Summary: Viranomaiset selvittävät rajun tulipalon syttymissyytä.

Kuopiolainen  Tapani Sonninen  ei unohda  perjantai-iltaa  helposti. Kuopion Savolanniemessä asuva Sonninen katsoi puolisonsa kanssa televisiota. Äkkiä kaikki muuttui.
 – Olin ottamassa kahvia ja huomasin, että ulkona on paljon porukkaa. Ulkopuoliset alkoivat soitella ovikelloja ja komensivat ihmisiä äkkiä ulos, kertoo Sonninen.
 Kaksikerroksisessa luhtitalossa syttynyt tulipalo aiheutti palovahinkoja viiteen asuntoon. Asukkaat pääsivät nopeasti ulos asunnoistaan eikä raju tulipalo aiheuttanut viranomaisten mukaan henkilövahinkoja.
 Savu- ja vesivahinkoja tuli useisiin asuntoihin ja noin 20 asukasta joutui tilapäismajoitukseen. Vuonna 2016 valmistuneessa talossa on 20 asuntoa kahdessa kerroksessa. Kaikkiaan taloyhtiössä on 38 huoneistoa.
 Palopaikalle tuli perjantai-iltana 12 pelastusyksikköä ja tulipaloa oli sammuttamassa 30 palomiestä. Sammutustöissä palomiehet purkivat osin talon kattoa.
 Tulipalo keräsi paikalle runsaasti yleisöä. Pelastuslaitos jatkoi tulipalon jälkivartiointia läpi yön.
 Tapani Sonninen asuu tulipalossa vaurioituneen luhtitalon alakerrassa Jukka Eskanen / Yle
 Tapani Sonninen on asunut taloyhtiössä viime kesästä lähtien. Sonnisen asunto on palaneen talon toisessa siivessä. Sonninen tuuletti yöllä asuntoaan eikä joutunut evakkoon. Talon asukkaat kävivät dramaattisia tapahtumia läpi jo yöllä. Uni tuli vasta pikkutunneilla.
 – Tulipalon syttymissyy on arvoitus. Illalla kuulin arvioita, että palo olisi lähtenyt yhdestä toisen kerroksen asunnosta. Edessä ovat isot korjaukset ja osa asukkaista joutuu tilapäismajoitukseen, miettii Sonninen.
 Poliisi ja pelastuslaitos tutkivat palopaikkaa lauantaina. Palon mahdollisesta syttymissyystä ei ole vielä annettu tietoja.
 Palonsyyn tutkinta jatkuu tiiviisti ja poliisi on ilmoittanut tiedottavansa tulipalotutkinnasta seuraavan kerran maanantaina.

Kuopiolaismiehen rauhallinen tv-ilta loppui dramaattisesti – "Tulipalo, äkkiä ulos!"


Summary: Vettä voi sataa jopa kaksinkertainen määrä Idai-hirmumyrskyyn verrattuna.

Hirmymyrsky Kennethin aiheuttamat rankkasateet ovat jatkuneet Mosambikissa lauantaina.
 Ainakin viisi ihmistä on tähän mennessä kuollut hirmumyrskyssä pohjoisessa Mosambikissa Cabo Delgadon maakunnassa. Yksi kuoli Pemban kaupungissa, yksi Macomian alueella ja kaksi Ibon saarella. Viidennen kuolinpaikasta ei toistaiseksi ole tietoa.
 Kuolonuhrien lisäksi Kenneth-myrsky on tuhonnut kokonaan tai osittain lähes 3 500 kotia.
 Lisäksi Komorien saarivaltiossa kuoli aiemmin ainakin kaksi ihmistä, kun myrsky kulki sen läpi.
 Joidenkin sääennusteiden mukaan sadetta on lähipäivinä odotettavissa Mosambikissa jopa 25 senttimetriä. Vettä voi sataa YK:n ruokaohjelman arvion mukaan jopa kaksinkertaisesti aiempaan Idai-hirmumyrskyyn verrattuna.
 Avustusjärjestöt eivät ole vielä päässeet kaikille myrskyn riepottelemille alueille auttamaan uhreja. Järjestöt varoittavat tulvista ja mutavyöryistä tulevina päivinä. Myös Idai-hirmumyrskyssä tulvat aiheuttivat suurimman osan kuolemista.
 Uutistoimisto AP:n mukaan viranomaiset ovatkin kehottaneet monia ihmisiä hakeutumaan nyt korkeammille paikoille. Mahdolliset tulvat voivat uhata lähes 700 000 ihmistä.
 – On huolestuttavaa, että rankkasade jatkuu yhä, sanoi Care-järjestön humanitääristen toimintojen johtaja  Daw Mohammed  uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Mosambikissa ei ole koskaan aiemmin riehunut kahta näin voimakasta hirmumyrskyä saman syklonikauden aikana. Tilanne on aiheuttanut huolta ilmastonmuutoksen vaikutuksista.
 Lisää aiheesta:
 Yli 30 000 ihmistä evakuoitu hirmumyrskyn vuoksi Mosambikissa
 Ensimmäiset tiedot Mosambikin syklonista: taloja tuhoutunut, laivoja uponnut, moniin alueisiin ei ole saatu lainkaan yhteyttä
 Päivitetty kello 18.50 uusilla tiedoilla uhriluvusta ja tuhoista.

Kenneth-hirmumyrsky huuhtoo Mosambikin pohjoisrannikkoa sateella – ainakin viisi kuollut


Summary: Matkakortteihin pystyy lataamaan arvoa tai kautta vasta sunnuntaina.

Helsingin seudun joukkoliikenteen jättimäinen lippu-uudistus on sujunut tähän mennessä ilman isoja ongelmia. Siirtymä uuteen hinnoittelumalliin lähti liikkeelle lauantaina aamuyöllä matkakortinlukijoista, mobiilisovelluksesta ja kertalippuautomaateista.
 – Kaikki on mennyt tosi hienosti, ehkä paremminkin kuin mitä luultiin, kertoo osastonjohtaja  Mari Fink  HSL:stä.
 Flinkin mukaan kaikki laitteet näyttävät tällä hetkellä uutta hinnoittelua. Uuden tariffin mukaisia lippuja on ostettu jo kymmeniä tuhansia.
 Flink sanoo, että ongelmia ilmaantui aamuyöllä vain vähän. Jotkut yksittäiset kortinlukijat eivät toimineet uuden vyöhykemallin mukaisesti, mutta viat saatiin korjattua nopeasti.
 – Myöskään mobiilisovelluksessa kaikki eivät pystyneet ostamaan opiskelijalippua, mutta myös tämä vika saatiin korjattua.
 Matkakortteihin ei tällä hetkelä pysty lataamaan arvoa tai kautta vasta kun sunnuntaina. Myyntijärjestelmän päivitys uuteen vyöhykemalliin on tarkoitus päivittää lauantain ja sunnuntain välisenä yönä.
 – Haluamme tehdä uudistuksen vaiheittain ja testata myyntijärjestelmät, jotta huomenna matkakortille arvon lataaminen onnistuu varmasti.
 Flink uskoo myös maanantain sujuvan hyvin, kun suuri määrä töihin meneviä ihmisiä matkustaa ensimmäistä kertaa uudistuksen jälkeen. Hän povaa erityisesti maanantain olevan vilkas päivä uusien kausilippujen osalta.
 – Monet ostavat maanantaina uuden kausilipun, koska ovat tietoisesti halunneet edellisen kausilippunsa loppumaan perjantaina ennen uudistusta.
 Tästä on kyse – näkövammaisten matkustaminen helpottuu
 Aiemmin kuntarajoja noudattaneet lippualueet korvattiin uusilla vyöhykkeillä. Vyöhykkeet on nimetty kirjaimin ABCD.
 Vyöhykkeillä A, B ja C ostetaan joko AB-, BC- tai ABC-lippu sen mukaan, millä alueella liikkuu. D-vyöhykkeelle voi ostaa erillisen lipun.
 Hinnastot pääset näkemään HSL:n sivuilta  tästä . Myös alennuslippujen hintoihin on tullut joitain muutoksia esimerkiksi opiskelijoiden osalta.
 Sen sijaan esimerkiksi näkövammaisilla on jatkossa vapaa matkustusoikeus ilman, että sitä on sidottu kotikuntaan. Tämä koskee ihmisiä, joiden näkövamman haitta-aste on vähintään 50 prosenttia.
 Aiemmin kuntarajoja noudattaneet lippualueet korvattiin uusilla vyöhykkeillä.  HSL
 Lisää aiheesta:
 Yli miljoonan matkustajan arki menee uusiksi, kun pääkaupunkiseudun vyöhykeuudistus tulee vihdoin voimaan – tämä kaikki siitä pitää tietää
 Nyt se tapahtuu: HSL:n jättiuudistus otetaan käyttöön huhtikuussa – listasimme keskeiset muutokset

Pääkaupunkiseudun joukkoliikenteen lippu-uudistus on sujunut ilman suuria ongelmia: Kaikki on mennyt paremmin kuin luultiin


Summary: Mikko Turunen siirtää kyyt pois kotipihoilta uuteen ympäristöön elävinä.

Mikko Turusen  toisessa kädessä on alle puoli metriä pitkä keppi, jonka päässä on alumiinikoukku. Se on hänen tärkein työkalunsa, kun pihalla lymyilevästä kyystä pitää päästä eroon.
 – Koukkaan käärmeen kiinni ja ohjaan sen kepillä haaviin. Olen ottanut niitä paljain käsinkin, mutta sitä ei kannata kokeilla, Turunen sanoo.
 Haavin virkaa toimittaa kankainen kauppakassi, joka on ommeltu alumiinikehikkoon kiinni.
 – Käärme ei pistä siitä läpi. Kun sille laittaa hupun päälle, se rauhoittuu. Välillä se vähän ärisee, mutta ei ole aggressiivinen.
 Jos ihminen haluaa kyystä eroon, käärme kohtaa yleensä loppunsa. Turusen missiona on siirtää kyyt pois kotipihoilta ja uuteen ympäristöön elävinä.
 – Eläimiä ei pitäisi ottaa hengiltä turhanpäiten. Kyy on yksi Suomen väärinymmärretyimmistä eläimistä.
 Juha Korhonen/Yle
 Viehtymys kyihin alkoi 2000-luvun alkuvuosina, kun Turunen ryhtyi valokuvaamaan niitä. Sitten hän huomasi, että kyitä oli väärissä paikoissa.
 – Näin urheilukentillä lapsia pelaamassa jalkapalloa. Ajattelin, että kyyt piti saada sieltä pois. Tein sitä työtä vuosia.
 Järjestelmällisemmät kyynsiirrot Turunen aloitti vuonna 2015. Se oli eräänlainen vastaisku kyyvihalle.
 – Aloin kyllästyä siihen, kun joka paikassa kirjoiteltiin että kyiltä pitäisi saada päät pois. Laitoin Facebookiin kuvan kyystä ja kirjoitin, että aloitan kyypartiotoiminnan.
 Joka kesä kymmeniä pelastuksia
 Ihmiset jakoivat kuvaa siinä määrin, että Turusen puhelin alkoi soida. Aluksi hän pelasti käärmeitä omaksi ilokseen, mutta sitten sana alkoi levitä. Häneltä kysyttiin, voisiko hän tulla siirtämään kyyn pois.
 – Jos puhelu tulee lähettyviltä, olen lähtenyt siirtämään. Kyynpelastusoperaatioita on kesän aikana 20–40. Annan myös konsultaatiota puhelimessa, jos avun tarve on kauempana.
 Tähän saakka Turunen on hoitanut pelastusoperaationsa Nastolasta käsin. Nyt hän on muuttamassa Kotkaan.
 Palautettakin tulee.
 – Ihmiset tykkäävät, että pelastan kyitä. Sitten tulee ikävämpiä viestejä, tyyliin kyyltä pää poikki ja kaveri hoitoon.
 Juha Korhonen/Yle
 Kyyt eivät inhota tai pelota Turusta. Hän muistuttaa, että kyy estää borrelioosin leviämistä syömällä jyrsijöitä, joissa tautia levittävät punkit viihtyvät.
 – Moni pelkää kyytä, vaikka ei ole koskaan edes nähnyt. Minusta kyy on kaunis eläin. Kun se on niin väärinymmärretty, tekee mieli puhua sen puolesta ja puolustaa sitä.
 On Turustakin tosin kyy purrut. Muutama vuosi sitten Helsingin Sanomat oli tekemässä hänestä juttua. Turunen yritti varoa, ettei valokuvaaja joudu liian lähelle käärmettä.
 – Olin huolimaton, kun tartuin käärmeen hännästä kiinni. Se puri minua sormeen.
 Kun Turunen lähti päivystykseen, hän laittoi käärmeen astiaan ja otti sen mukaansa. Hän laittoi kyyn päälle peiton, ettei sille tulisi autossa kuuma.
 Kyy ei ole rauhoitettu
 Turunen arvelee, että käärmeviha kumpuaa kyyn myrkystä. Kyytä pidetään ehkä myrkyllisempänä kuin se onkaan.
 – Ei ole tarpeeksi informaatiota siitä, mitä eroa on kalkkarokäärmeen ja kyyn myrkyllä. Terveelle aikuiselle kyyn purema ei yleensä aiheuta muuta kuin käynnin päivystyksessä.
 Kyy puree vuosittain noin 50-150 suomalaista. Ihminen on kuollut kyyn puremaan tiettävästi viimeksi vuonna 1998.  Maaseudun tulevaisuus  kertoi maaliskuussa, että terveelle aikuiselle kyyn purema ei ole kovin vaarallinen. Lapsille ja vanhuksille purema voi kuitenkin olla riski. Kyyn purtua tulee hakeutua välittömästi lääkärin hoitoon.
 – Kyyt eivät ole aggressiivisia. Jos ne purevat, ne tekevät sen vihoviimeisenä puolustuskeinonaan. Viestimme on, että kyitä kannattaa varoa, mutta vainoon ei ole syytä, WWF:n suojeluasiantuntija  Teemu Niinimäki  sanoo Maaseudun tulevaisuudessa.
 Myös Mikko Turusen mielestä on normaalia pelästyä kyytä, jos sen päälle meinaa astua.
 – Se ei silti oikeuta kyyn ottamiseen hengiltä. Kyy ei edes mielellään käytä myrkkyä puolustautumiseen vaan ennemmin ruuanhankintaan, Turunen toteaa.
 Toisin kuin monissa muissa maissa, Suomessa kyy ei ole rauhoitettu. Sen saa kuitenkin hätistettyä kotipihalta rauhanomaisin keinoin.
 1. Hoida pihaasi hyvin
 Kyyt välttelevät piha-alueita. Ne tulevat sinne yleensä ruuan perässä.
 – Jos pihalla on paljon jyrsijöitä, on mahdollista, että on kyitäkin. Kompostit pitäisi siirtää mahdollisimman kauas oleskelupihasta, Turunen toteaa.
 Pihalla kyy viihtyy pensaiden alla. Siksi on tärkeää pitää pensaat ja piha kunnossa.
 – Jos piha on pusikoitunut, kyyt haluavat sinne. Niiden pitää suojautua myös omilta vihollisiltaan. Kun pitää talon reunustat ja pensaanaluset hoidettuina, kyyllä ei ole piilopaikkoja.
 2. Hankkiudu eroon ylimääräisistä koloista
 Kyyt viihtyvät paitsi pensaiden alla, myös muissa koloissa ja avosokkelien alla.
 – Sokkelinalusia ei kannata käyttää varastotilana alueilla, joilla on paljon kyitä. Myös kiviaidoista on hyvä luopua.
 3. Siirrä käärme muualle
 Kyyn voi siirtää myös kotikonstein. Turusen mukaan siihen tarvitaan harava ja ämpäri. Haravan virkaa voi toimittaa myös keppi, jossa on oksanhaara.
 – Tarkoitus on saada pidettyä kyyn pää ohjauksessa. Ämpäri laitetaan kumolleen maahan ja kyy ohjataan haravalla tai kepillä ämpäriin. Kyy ei pysty hyökkäämään ämpäristä, koska se on liukas.
 Kun kyy on saatu ämpäriin, se pitäisi viedä parin kilometrin päähän ja päästää vapaaksi.
 – Kyyn elinalue on kilometri talvehtimispesältä. Kun välimatkaa on yli 1,5 kilometriä, se ei enää löydä takaisin.
 Keskustelu on avoinna klo 22 saakka.

Mies kyllästyi Suomessa vellovaan kyyvihaan ja alkoi pelastaa niitä – 3 vinkkiä, joiden avulla pääset kotipihan kyistä eroon tappamatta niitä