Summary: Kela myöntää, että asiakkaat saavat vähemmän puheterapiaa kuin ennen. Pääpaino on nyt kotona tehtävissä harjoitteissa.

Tästä on kyse Puheterapia tuottaa tulosta parhaiten, jos se on säännöllistä ja sitä on riittävästi. Puheterapeuttiliiton mukaan Kela on tiukentanut puheterapian ehtoja. Puheterapeuttien mielestä puheterapiaa pitäisi jatkaa tarvittaessa myös kouluikäisille, mutta usein se lopetetaan kouluun mentäessä.
 Kolmevuotias  Antton Paakkinen  pystyi ääntämään vuosi sitten vain muutaman eläimen äänen.
 Pojan vanhemmat eivät silti osanneet olla huolissaan viivästyneestä puheesta. He olivat oppineet ymmärtämään poikaansa elekielen pohjalta.
 Vanhemmille tulikin yllätyksenä, kun neuvolan vuositarkastuksessa kävi ilmi, että poika tarvitsisi puheterapiaa.
 – Olen kasvatustieteilijä, mutta en ajatellut puhumattomuuden olevan ongelma. Ajattelin, ettei kaikkien lasten tarvitse mennä saman muotin mukaan. Ovathan lapset ennenkin oppineet puhumaan eri ikäisinä, sanoo äiti  Paula Paakkinen .
 Antton Paakkinen sai terveyskeskuksesta lähetteen foniatrille eli puhe-ja äänihäiriöiden erikoislääkärille.
 Käynnistyi iso prosessi, joka kosketti koko perhettä – ja jonka ansiosta lapsi oppi nopeasti ensimmäiset sanansa.
 Odotus palkittiin
 Puheterapia on lääkinnällistä kuntoutusta, joka kuuluu hoitotakuun piiriin. Vaativaa lääkinnällistä kuntoutusta tarvitsevien lasten puheterapiaan pääsystä tekee Kela, ja käsittelyaika on yleensä useampi kuukausi.
 Antton Paakkinen tapasi foniatrin parin kuukauden jonottamisen jälkeen ja foniatri kirjoitti Kelalle lausunnon puheterapian tarpeesta. Paakkisen kotikunnassa Raaseporissa osattiin kuitenkin arvata, että Kelan lausuntoa voisi joutua odottamaan puolikin vuotta.
 Kunta halusi aloittaa puheterapian heti ja poika sai omasta terveyskeskuksesta maksusitoumuksen kymmeneen puheterapiakäyntiin. Tämä oli äidille iso helpotus.
 – Oli todella tärkeää, ettemme jääneet odottamaan Kelan vahvistusta vaativasta lääkinnällisestä kuntoutuksesta.
 Ensimmäiset sanat
 Kun Antton Paakkinen lopulta sai Kelan päätöksen, hänellä oli jo puheen oppiminen hyvässä vauhdissa.
 Aloittaessaan puheterapian poika osasi lausua ainoastaan lastenkirjoista tuttuja eläinten ääniä. Puheterapeutti  Annami Pihlajaniemi  löysi äänteistä p-kirjaimen, jolla alkavia sanoja hän alkoi toistaa terapiassa.
 Lapsi innostui heti toistamaan sanoja perässä: puu, pipi. Äiti katsoi tilannetta ihmeissään. Ensimmäisen kerran lapsi toisti sanoja ymmärtäen niiden merkityksen.
 – Annami oli Anttonin kanssa kotonamme 10 minuuttia ja poika puhui jo ensimmäiset sanansa! Rupesin melkein itkemään. Se oli niin ihmeellistä.
 Seuraavaksi puheterapeutti otti käyttöön puhetta tukevat kuvat ja tukiviittomat, joiden avulla lapsi pystyi viittomaan puheen keskeisen sanoman.
 Antton Paakki opettelee sanojen oikeaoppista ääntämistä puheterapiassa Puoli seitsemän/ Yle
 Puheterapian kriteerit tiukentuneet ja kestot lyhentyneet
 Paakkinen oli onnekas, kun kotikunta tuli asiassa vastaan. Puheterapeuttiliiton havaintojen mukaan Kelan kriteerit myöntää puheterapiaa ovat nimittäin kiristyneet.
 Liiton mukaan myönnetyt terapiamäärät ja yksittäisen käynnin pituudet ovat lyhentyneet.
 Suomen puheterapeuttiliiton puheenjohtajan  Sirpa Tarvaisen  mukaan suunta näkyi jo vuonna 2017 Kelan toteuttamassa valtakunnallisessa  selvityksessä . Sen mukaan puheterapiakuntoutuksen keskimääräinen käyntimäärä suhteessa määrien saajiin laski edelliseen vuoteen verrattuna.
 Puheterapeuttien työssä tämä näkyi niin, että asiakkaan käynnin pituus laski tunnista 45 minuuttiin. Lisäksi joidenkin lasten kohdalla käyntien määrä laski esimerkiksi 50 kerrasta 40:ään.
 Tarvainen arvelee käytänteen muutoksen taustalla olevan muutama vuosi sitten julkaistu Suomen Lastenneurologisen yhdistyksen suositus. Sen tavoitteena on kuntoutuskäytänteiden valtakunnallinen yhtenäistäminen. Käytännössä suositus kuitenkin rajaa kuntoutuksen saantia, uskoo Tarvainen.
 Puheterapeuttiliitto on laatimassa tästä johtuen omaa suositusta lasten puheterapiakuntoutuksen ohjenuoraksi.
 Vastuuta siirretään kotiin
 Yksi syy käyntikertojen vähenemiseen on myös se, että tukea tarvitsevia on yhä enemmän. Esimerkiksi vuonna 2014 vaativan lääkinnällisen kuntoutuksen edunsaajia oli lähes 6 700 ja vuonna 2018 jo runsaat 10 800.
 Samana aikana Kelan määrärahat ovat kasvaneet 21 tuhannella eurolla, mutta koska tuensaajia on enemmän, yksittäiselle asiakkaalle rahaa on entistä vähemmän.
 Kelan etuuspäällikkö  Seija Sukula  tosin muistuttaa, että kuntoutusmäärät eivät ole sidottuja määrärahoihin.
 – Kuntoutuksen toimenpiteet täytyy järjestää, kun asiakkaalla on perusteltu tarve.
 Sukula kuitenkin myöntää, että Kelan asiakkaille on myönnetty puheterapiaa vähemmän kuin aikaisemmin. Nykyinen kuntoutuslaki ohjaa Sukulan mukaan terapian siirtämistä osaksi arjen toimintoja.
 Käytännössä se tarkoittaa sitä, että terapeutti ohjaa lapsen vanhempia tekemään harjoitteita kotona.
 – Ajatuksena on, että kuntoutus tapahtuu enemmän arjessa kuin vastaanotolla. Tutkitusti arkeen viety kuntoutus vaikuttaa enemmän, toteaa Sukula.
 Tässä ei toki ole mitään uutta: puheterapiaan on aina liittynyt ohjauksen antaminen kotiin.
 Liian vähän puheterapeutteja
 Kun Kelan päätös puheterapiasta lopulta tuli Paakkisen perheelle, toi se varmuutta kuntoutuksen säännöllisyydestä.
 – Olimme löytäneet jo maksusitoumuksella ihanan puheterapeutin, jonka kanssa saimme jatkaa yhteistyötä, kertoo Paula Paakkinen.
 Kaikki eivät ole yhtä onnekkaita kuin Paakkiset. Suomessa on tällä hetkellä liian vähän puheterapeutteja väkilukuun nähden.
 Yksi pahimmista alueista on edelleen Itä-Suomi. Loppuvuodesta 2017 ja syksyllä 2018 eduskunnalle tehtiin kirjallinen kysymys puheterapeuttien riittämättömyydestä.
 Vaikka Kelan päätöksen saisikin, puheterapeutin arvioon ja kuntoutukseen on Suomen puheterapeuttiliiton puheenjohta Sirpa Tarvaisen mukaan terapeuttipulan takia vaikea päästä.
 – Ongelma on nähtävissä niin kunnallisella puolella terveyskeskuksissa kuin yksityisellä puolella. Tämän vuoksi logopedian koulutusohjelmien aloituspaikkamääriä tulisi lisätä.
 Kelassa on huomattu puheterapeuttipula. Kelan etuuspäällikkö Seija Sukula toivoo, että alan koulutusta lisätään yliopistossa.
 – Kela ei päätä koulutuksen aloituspaikoista, vaan opetus-ja kulttuuriministeriö. Siitä on tehty myös aloite.
 Äitiä pelottaa, että tukea ei saa riittävästi
 Kela myöntää kuntoutusjaksoja aina vuodeksi kerrallaan. Antton Paakkisen puheen kehitys on ollut huima. Puolen vuoden puheterapian jälkeen hän lauloi ensimmäisen laulunsa. Nyt, vuoden kuluttua puheterapian aloittamisesta, hän puhuu jo kokonaisia lauseita.
 Vanhemmat ovat olleet yllättyneitä kehityksestä.
 – On niin hienoa huomata, että Antton on kiinnostunut ikäistensä lasten kaltaisista asioista. Nyt hän laskee ääneen yksi, kaksi, kolme ja niin edelleen, kertoo äiti Paula Paakkinen.
 Äidin mielessä pyörii kuitenkin ajatus siitä, että poika ei saisikaan riittävästi tukea. Tuen merkitys kasvaa opintien lähestyessä.
 – Anttonilla menevät usein konsonantit ja vokaalit sekaisin. Nyt kirjaamme puheterapeutin laatimaan paperiin tavoitteiksi muun muassa puheen selkeyttämisen. Sen saavuttamiseksi Antton tarvitsee tietyn määrään puheterapiaa.
 Puheterapeutti Annami Pihlajaniemi  puhuu ja viittoo asiakkaalle  Puoli seitsemän/ Yle, Jussi Koivunoro
 Puheterapeutti Annami Pihlajaniemi on huomannut työssään, että Kela ei myönnä terapiaa yhtä paljon kuin ennen.
 – Tuettava lapsi hyötyy parhaiten, jos puheterapia on säännöllistä ja arjessa ohjautuvaa. Jos kielellisestä erityisvaikeudesta kärsivät eivät saa tarvitsemaansa puheterapiaa, he jäävät yksin ongelmiensa kanssa.
 Pihlajaniemi korostaa, että puheterapian merkitys on monelle lapselle tärkeää vielä kouluun siirryttäessä.
 – Kouluopetus on erilaista kuin lääkinnällinen kuntoutus: opettajat toteuttavat opetussuunnitelmaa, mutta puheterapeutit kuntouttavat oppilaan kielellisiä tai motorisia vaikeuksia, jotta he pystyvät osallistumaan opetukseen muiden mukana.
 Pihlajaniemi pelkää, että kuntoutuksessa saadut taidot eivät edisty tai ne menevät jopa taaksepäin.
 – Kun ikää ja vaatimuksia tulee lisää, niin lapsi jää koko ajan enemmän ja enemmän ikätasoisistaan. Silloin koulusta voi tulla lapselle todella rankka.
 Suomen puheterapeuttiliiton mukaan pohjalla saattaa olla ajatus siitä, että kouluikäisten lasten terapian voi lopettaa, koska koulu tukee lapsia riittävästi. Kielellisiin vaikeuksiin liittyy monenlaisia riskejä, joihin puheterapialla voidaan vaikuttaa.
 Lapsilla ja nuorilla, joilla on kielellisiä vaikeuksia, on suurempi riski  luki-vaikeuksiin . Heillä on myös tyypillisesti ikätovereitaan heikommat  kaverisuhteet . Jos kielelliset vaikeudet jatkuvat pitkään,  riski mielenterveyden ongelmiin, kuten masennukseen ja ahdistukseen kasvaa.
 Heillä on aikuisena myös  suurempi todennäköisyys olla parhaassa työiässä työkyvyttömyyseläkkeellä ja asua aikuisena vanhempiensa luona.
 Päätös tuen jatkosta kesällä
 Antton Paakkisen pitäisi saada tiedon puheterapian jatkumisesta kesän aikana. Päätös jännittää koko perhettä.
 –En tiedä, miten Anttonille olisi käynyt ilman puheterapiaa. Hänellä oli tapana vetäytyä sosiaalista tilanteista, koska ei tullut ymmärretyksi, sanoo Paula Paakkinen.
 Erityiskiitoksen saa puheterapeutti Annami Pihlajaniemi.
 – Hän on ihmevelho. Vuosi sitten Antton ei puhunut ja nyt hän saattaa aamulla toivottaa hyvää työpäivää. Se tuntuu ihanalta.
 Lue lisää aiheesta:
 Nelivuotiaasta puhumattomasta lapsesta tuli ylioppilas – puheterapia teki Oona Toukolehdosta sinnikkään

Vanhempia huolettaa tiukentunut linjaus puheterapian saamiseksi – "Rupesin melkein itkemään, kun Antton puhui ensimmäisiä sanoja"


Summary: Erityisesti vieraiden kielien kanssa kamppaillut lapsi opiskelee nyt ruotsiksi.

21-vuotias  Oona Toukolehto  on tottunut koko ikänsä pinnistelemään enemmän kuin muut ikäisensä.
 Toukolahden puheen kehitys viivästyi lapsena ja hänellä todettiin keskivaikea dysfasia. Hän oppi ensimmäiset sanansa vasta nelivuotiaana.
 Toukolahti kävi puheterapiassa ja tytön sanavarasto laajeni sanoja toistamalla, kuvia käyttämällä ja ottamalla avuksi  viittomat .
 Myös vanhemmat osallistuivat tyttären puheen kehittämiseen. He opettelivat viittomat ja tekivät harjoitteita yhdessä lapsensa kanssa.
 Toukolehdolla oli esimerkiksi satukansio, joka piti sisällään eläinaiheisia tarinoita kuvien muodossa sekä viittomia, joilla satua voi kertoa. Sen avulla tyttö opetteli tarinankerrontaa.
 – Näytin usein käsimerkkien avulla kertomiani asioita. Monet sanoivat minulle myöhemmin, että minun viittomani olivat parempia kuin sanallinen ilmaisu.
 Kuntoutusjakson päiväkirja Puoli seitsemän/Yle, Helena Lappeteläinen
 Kommunikoinnin avuksi perhe kiinnitti esineiden ja kaappien päälle kuvia. Niiden avulla Toukolehto pystyi näyttämään vanhemmille ja muille aikuisille, mitä hän tahtoi tai tarkoitti.
 Jos hän halusi esimerkiksi juoda maitoa, hän pystyi näyttämään jääkaapin ovessa olevan maitolasin kuvaa. Kuvien avulla hän pystyi ilmaisemaan myös oman tunnetilansa, esimerkiksi kiukun tai surun.
 Puhehäiriön syy voi olla kuulossa, rakenteellisessa viassa tai aivoissa
 Kehityksellistä kielihäiriötä  esiintyy eri asteisesti noin 7 prosentilla lapsista. Vaiva huomataan usein neuvolassa, josta lapsi ohjataan puheterapiaan.
 Logopedian tutkimusprofessori  Minna Laakso  Helsingin yliopistosta kertoo, että puheen kehityksen viivästymiseen johtavia syitä on monia.
 – Oireen taustalla voi olla huono kuulo. Puhevaikeuksiin vaikuttavat myös suualueen rakenteellinen vika tai suualueen heikot lihakset. Tavallisesti selvää syytä ei löydetä ja silloin ajatellaan, että syy on aivoissa.
 Puheterapian tavoitteena onkin kehittää niitä aivojen alueita, jotka liittyvät puheen tuottamiseen ja ymmärtämiseen.
 Haastavia puheeseen liittyviä häiriöitä hoidetaan  Helsingin audiofoniatrisella  lastenklinikalla. Siellä olevilla kuntousjaksoilla muun muassa tutkitaan lapsen puheen edistymistä.
 Oona Toukolehto muistelee puheterapiaharjoitteitaan Puoli seitsemän/Yle, Helena Lappeteläinen
 Toukolahti kävi audiofoniatrisella lastenklinikalla kuntoutuksessa neljä kertaa ennen kouluikää. Kuntoutusaika oli kerrallaan kolme viikkoa ja hoitajat kirjasivat päivien sisällön päiväkirjaan.
 – Sen muistan, että ensimmäisenä yönä pelkäsin nukkua Lastenklinikalla ja oli koti-ikävä. Onneksi sain luvan nukkua seuraavat yöt mummolassa. Mummi ja vaari asuivat Helsingissä, he veivät minut aamulla kuntoutukseen ja hakivat illaksi kotiinsa.
 Kuntoutuspäivät olivat täynnä muun muassa puheterapeutin, toimintaterapeutin ja psykologin harjoitteita.
 – Muistan harjoitelleeni, kuinka viitotaan ruokailuun liittyviä asioita kuten "syödä" ja "juoda". Sitten leikimme ja askartelimme.
 Kuntoutusjaksojen lisäksi Toukolehto harjoitteli puhetta säännöllisesti terapiassa. Terapeutti vieraili päiväkodissa kaksi kertaa viikossa.
 Puhevaikeus voi vaikeuttaa myös sosiaalisia suhteita
 Koulunkäynnin Oona Toukolehto aloitti pienessä, alle 10 lapsen erityisluokassa. Muutos kohti normaalia luokkaopetusta tapahtui vaiheittain.
 Pienelle koululaiselle se oli tärkeää.
 – Ala-asteella oli vaikeaa saada ystäviä ja koin oloni välillä yksinäiseksi. Varsinkin esiintymiset luokalle tuntuivat haastavilta. Onneksi ympärillä oli aikuisia, jotka tukivat.
 Toisella luokalla hän pääsi osaksi normaalia luokkaa, jossa oli jo yli 20 lasta. Puheterapia jatkui toiselle luokalle saakka ja äidinkielessä Toukolehto sai yksityistunteja.
 – Äidinkieli on ollut minulle aina vaikeaa, mutta vieraat kielet olivat vielä vaikeampia. Englannin ja ruotsin kielen opiskelutahti koulussa oli liian nopeaa. Toiset siirtyivät usein seuraavaan lukuun, kun minä olin vasta edellisessä.
 Puheterapia muuttaa aivojen rakennetta
 Puheterapian vaikutusta lasten aivojen rakenteeseen on tutkittu vielä toistaiseksi vähän. Se tiedetään, että puheterapiassa tapahtuva oppiminen muodostaa uusia hermosolujen yhteyksiä aivoissa. Tämän vuoksi aivot toimivat aiempaa tehokkaammin ja nopeammin.
 Tutkimusprofessori Minna Laakso kertoo, että puheterapialla voi yllättäviäkin vaikutuksia.
 – Puheterapia voi vahvistaa myös eri aivoalueita yhdistäviä valkean aineen ratoja, jolloin aivot voivat toimia paremmin kokonaisuutena.
 Laakso muistuttaa, että puheterapian vaikuttavuutta aivotoimintaan tulisi tutkia enemmän. Erityisen tärkeää olisi selvittää, millainen puheterapia hyödyttää erilaisissa oireissa.
 Muutamien aikuisikään ulottuvien seurantatutkimusten mukaan vaikutukset ovat yksilöllisiä ja vaihtelevia. Laakso painottaa, että kielellisiä haasteita voi olla aikuisena edelleen, mutta ongelmat lievenevät.
 – Osa kokee saavansa vaikeuksien kautta kykyä selvitä haastavista tilanteista paremmin kuin helpommalla elämässä selvinnyt. Joillakuilla myös sisu kasvaa ja he haluavat näyttää, että menestyvät opinnoissaan.
 Lukiosta tanssikurssille
 Niin kävi myös Oona Toukolehdolle. Hän opiskeli vaikeuksista huolimatta sinnikkäästi. Koulu myönsi hänelle oikeuden pidennettyyn oppivelvollisuuteen, mutta hänen ei tarvinnut käyttää sitä.
 Yläasteen jälkeen Toukolehto pyrki muiden sisarustensa tavoin lukioon. Hän pääsikin Helsingin luonnontiedelukioon. Myös lukion hän suoritti normaalissa kolmen vuoden ajassa, vaikka olisi voinut käyttää neljä vuotta.
 Mutta luonto ei antanut periksi opintojen venyttämiseen.
 – Onhan se ihmeellistä näin jälkikäteen ajatella, kuinka paljon kaiken saavuttamiseksi piti tehdä töitä.
 Oona Toukolehto tekee tanssiharjoituksia Puoli seitsemän/ Yle, Helena Lappeteläinen
 Kielellinen erityisvaikeus opettaakin usein luovia työskentelytapoja. Tutkimusten mukaan puheterapiassa käytetyt metodit ja lapsen sinnikäs tekeminen kehittävät aivojen rakennetta tavalla, joka lisää avaruudellista hahmottamiskykyä. Heikkoudesta voi siis tulla vahvuus.
 Kehityksellinen kielihäiriö ei myöskään yksinään määrää sitä, mille alalle henkilö päätyy. Joidenkin Yhdysvalloissa tehtyjen tutkimusten mukaan tällaisia kielellisen häiriön omaavia henkilöitä päätyy keskivertoa enemmän teknisille aloille, esimerkiksi diplomi-insinööreiksi.
 – He ovat tottuneita haasteidensa vuoksi tarkistamaan tekstinsä ja havaitsemaan virheensä. Lisäksi heillä on todettu olevan muita parempi avaruudellinen hahmottamiskyky. Jos toisella aivoalueella on vaikeaa, niin toinen aivoalue kehittyy paremmaksi.
 Oona Toukolehto on nyt 21-vuotias ja opiskelee tanssia Karjaan kansanopistossa – ruotsiksi. Se on iso saavutus naiselle, jolle vieraat kielet olivat aina vaikeita.
 Toiveissa on tanssinopiskelun jatkaminen ammattikorkeakoulussa ja tanssijan ura.
 – Olen iloinen, että olen pärjännyt näin hienosti. Ilman tukea ja kannustusta se ei olisi onnistunut.
 Lue lisää aiheesta:
 Vanhempia huolettaa tiukentunut linjaus puheterapian saamiseksi – "Rupesin melkein itkemään, kun Antton puhui ensimmäisiä sanoja"

Nelivuotiaasta puhumattomasta lapsesta tuli ylioppilas – puheterapia teki Oona Toukolehdosta sinnikkään


Summary: Uhri oli tapahtumien aikaan 13-vuotias.

Oulun käräjäoikeus on tuominnut tänään parikymppisen miehen kahden vuoden ehdottomaan vankeuteen lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Nyt annettu tuomio liittyy laajaan seksuaalirikosvyyhtiin, jossa  kahdeksan ulkomaalaistaustaisen miehen epäillään  muun muassa käyttäneen törkeästi hyväksi alaikäistä tyttöä kuukausien ajan. Uhri oli tapahtumien aikaan 13-vuotias.
 Kukin juttu käsitellään erikseen. Tähän mennessä yhdestä tapauksesta on annettu tuomio.
 Oulun laajasta seksuaalirikosvyyhdistä ensimmäinen tuomio: 13-vuotiaan hyväksikäytöstä neljä vuotta ehdotonta vankeutta
 Ensimmäisessä tuomiossa todettiin, että uhrin toiminta- ja käsityskyvyssä on ollut puutteita, mikä oikeuden mukaan tekijän olisi pitänyt huomata.
 Vyyhti alkoi paljastua poliisille viime kesänä
 Juttu kerrallaan käräjille siirtyvä seksuaalirikostapaus  alkoi paljastua poliisille  loppukesästä 2018.
 Laajassa seksuaalirikosvyyhdissä erikoista on epäiltyjen määrä ja se, että tapauksessa on yksi uhri. Lapsen hyväksikäyttöä kesti miltei viisi kuukautta yksityisasunnoissa, kesäkuun alusta lokakuun loppuun viime vuonna. Myös fyysisen pahoinpitelyn epäillään jatkuneen yhtä kauan.
 Hyväksikäytöt ovat kuitenkin olleet erillisiä tapauksia. Kihlakunnansyyttäjä  Pia Mäenpää   kertoi aikaisemmin Ylelle , että ei ole näyttöä siitä, että epäillyt olisivat käyttäneet lasta yhtä aikaa ja samassa tilanteessa seksuaalisesti hyväkseen.
 Mäenpään mukaan kaikki syytetyt eivät ole tunteneet toisiaan.  Ylen tietojen mukaan  ainakin kolme epäiltyä miestä on asunut samassa vastaanottokeskuksessa.
 Poliisin on kertonut, että kaikki epäillyt tekijät ovat tulleet Suomeen pakolaisina tai turvapaikanhakijoina. Osa on pakolaisia, osalla on turvapaikkaprosessi kesken, ja osa on Suomen kansalaisia.
 Tutkinnassa useita muita tapauksia
 Poliisi kertoi pian laajan vyyhdin jälkeen myös monista muista alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikosepäilyistä. Tähän mennessä tuomioita on annettu kolmesta tapauksesta.
 Ensimmäinen tuomio Oulun seksuaalirikoksista – uhri alle 10-vuotias tyttö, joka tunsi erityistä luottamusta tekijään Mies tuomittiin 14-vuotiaan törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä Oulussa – 22-vuotias tapasi uhrinsa Snapchatissa ja raiskasi hänet Tuomio yhdestä Oulun seksuaalirikoksesta: 23-vuotias mies tuomittiin reilun kolmen vuoden vankeuteen
 Kerromme kohta lisää.
 Lue seuraavaksi:
 Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta “ilmiön”
 Mikä erottaa raiskauksen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä? Yle kertoo, mistä Oulun seksuaalirikosnimikkeissä on kyse
 Mistä syystä joku raiskaa lapsen? Voiko ihminen syyllistyä hyväksikäyttöön vain kulttuuritaustan takia? Psykologit pohtivat, miksi jotkut päätyvät hirveisiin tekoihin
 Oulu ei poikkea seksuaalirikosten osalta muista kaupungeista – Katso taulukosta oman kuntasi tilanne

Toinen tuomio laajasta seksuaalirikosvyyhdistä: kaksi vuotta vankeutta lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä


Summary: Uppsalan lähistöllä Knutbyn Filadelfia-seurakunnassa tapahtui 2000-luvun alussa suurta huomiota herättänyt murha.

Ruotsin Knutbyn Filadelfia-seurakunnassa on paljastunut epäilty hyväksikäyttövyyhti. Ruotsalaisten tiedotusvälineiden mukaan kolmea lahkomaisen vapaakirkollisen yhteisön entistä pastoria epäillään hyväksikäytöistä ja pahoinpitelyistä.
 Epäiltyjen rikosten uhreja edustavan asianajaja  Elisabeth Massi Fritzin  mukaan seksuaali- ja väkivaltarikokset ovat jatkuneet pitkään ja auheuttaneet vakavaa psyykkistä kärsimystä. Tapauksessa on kahdeksan asianomistajaa.
 Tutkinta alkoi poliisille syyskuussa 2017 tehdystä rikosilmoituksesta. Syyttäjälaitos aikoo kertoa tapauksesta tarkemmin vasta keskiviikkona, jolloin syytteet kolmea pastoria vastaan on määrä nostaa.
 Murha johti jäsenkatoon
 Uppsalan lähellä sijaitseva Knutby nousi kohuotsikoihin vuonna 2004, kun pastori  Helge Fossmon  vaimo löytyi murhattuna. Lisäksi yksi yhteisön jäsen loukkaantui murhayrityksessä. Teot tunnusti Fossmon lapsenvahtina työskennellyt  Sara Svensson .
 Myöhemmin kävi ilmi, että veritöiden taustavaikuttajana oli pastori Fossmo itse. Hänet tuomittiin murhasta ja murhayrityksestä elinkautiseen vankeuteen. Svensson tuomittiin psykiatriseen pakkohoitoon.
 Murhatapauksen jälkeen yhteisön jäsenmäärä romahti. Vuonna 1921 perustettu Knutbyn seurakunta lopetti toimintansa viime vuonna.
 Lue myös:
 Dagens Nyheter: Åtal väcks mot medlemmar i före detta Knutby Filadelfiaförsamling
 SVT Nyheter: Tre Knutbypastorer åtalas för mishandel och sexuellt utnyttjande

Kolmea kohuotsikoissa olleen uskonnollisen yhteisön pastoria epäillään hyväksikäytöistä ja pahoinpitelyistä Ruotsissa


Summary: Tuomittu ei osannut kertoa motiivia teolleen.

17-vuotias nuori mies tuomittiin Pohjois-Karjalan käräjäoikeudessa nuorena henkilönä tehdystä tapon yrityksestä kahden vuoden ja yhdeksän kuukauden vankeusrangaistukseen. Lisäksi hän joutuu maksamaan uhrille erilaisia korvauksia yli 12 000 euroa sekä oikeudenkäyntikuluja yli 3 000 euroa.
 Tuomittu puukotti  helmikuun puolivälissä 17-vuotiasta nuorukaista ylävartaloon yksityisasunnossa Joensuun Marjalassa. Uhri sai hengenvaaralliset vammat, mutta on nyt toipumassa. Tuomittu oli tekohetkellä 16-vuotias.
 Asunnossa oli illan aikana ollut koolla neljän nuoren seurue. Nyt tuomittu nuorukainen oli puukottanut 17-vuotiasta yllättäen keskivartaloon asunnon parvekkeella ja poistunut sen jälkeen paikalta. Poliisipartio tavoitti epäillyn parin kilometrin päässä tapahtumapaikalta. Kuulusteluissa tekijä myönsi teon, mutta ei osannut kertoa sille motiivia.
 Tuomittu on ollut teosta lähtien vangittuna.

17-vuotias tuomittiin tapon yrityksestä Joensuussa – puukotti tuttavaansa yllättäen ylävartaloon


Summary: Hermunen kuoli pitkäaikaisen sairauden uuvuttamana.

Toimittaja Anna-Kaisa Hermunen on kuollut 71-vuotiaana. Hän kuoli eilen maanantaina pitkäaikaisen sairauden uuvuttamana.
 Hermusen siskonpoika vahvistaa asian STT:lle.
 Kerromme pian lisää.


Summary: Hylje- ja merimetsokannat ovat kasvaneet Itämerellä dramaattisesti 2000-luvulla, ja vahingot käyvät yhä pahemmiksi.

Hylkeet ja merimetsot aiheuttavat jopa kahdeksan miljoonan euron vuotuiset vahingot ammattikalastajille tuoreen selvityksen mukaan.
 Aiemmin vahingoksi on arvioitu noin 300 000-400 000 euroa vuosittain. Ammattikalastajille aiheutuvat vahingot olisivat siten jopa 17 kertaa aiemmin arvioitua suurempia.
 – Nyt meillä on selkeitä lukuja, jotka osoittavat hylkeiden ja merimetsojen aiheuttavan suuria ongelmia ammattikalastajille, sanoo Etelä-Suomen kalatalousohjelma ESKO:n projektipäällikkö  Esko Taanila .
 Yli 200 kalastajaa mukana Itämeren rannoilta
 Luvut ovat peräisin laajasta tutkimuksesta, johon osallistui 219 ammattikalastajaa kuudesta maasta Itämeren alueella. Loppuraportti julkistetaan syksyllä, mutta nyt haastattelututkimuksesta on käytettävissä alustavia tuloksia.
 – Kalastajat ovat puhuneet tästä jo parikymmentä vuotta, mutta meitä ei ole kuultu. Halusimme haastatella kalastajia eri puolella Itämerta, jotta viestimme olisi vahvempi, sanoo kalatalousaktivaattori  Maria Saarinen  Saaristomeren kalatalouden toimintaryhmästä.
 Poliitikkojen on pian puututtava kalastajien ahdinkoon, vaatii Maria Saarinen. Dmitri Volgin / Yle
 Tutkijat ovat ensimmäistä kertaa selvittäneet kalastajien kantoja näin perusteellisesti. Mukana on Suomen ohella kalastajia Tanskasta, Virosta, Puolasta, Ruotsista ja Saksasta.
 Kaikki taloudelliset menetykset huomioitiin
 – Yleensä kysytään vain montako kiloa kalaa katoaa. Nyt kysyttiin enemmän kaikista taloudellisista vaikutuksista. Kuinka se on vaikuttanut kalastukseen, kuinka pyydyksiä täytyy jatkuvasti siirrellä ja kuinka jotkut alueet ovat tyhjentyneet kalasta, selvittää tutkimukseen osallistunut kalastaja  Olavi Sahlstén  Merimaskusta.
 Olavi Sahlstén Merimaskusta on yksi yli kahdesta sadasta tutkimukseen osallistuneesta kalastajasta. Dmitri Volgin / Yle
 Ylimääräisiä kuluja kalastajille aiheutuu rikkoutuneista pyydyksistä ja lisääntyneestä työmäärästä.
 Osa kustannuksista jää helposti piiloon. Kalojen kaikkoaminen hylkeiden säikäyttäminä kouraisee usein kalastajan kukkaroa syvältä, mutta vahinkoa on vaikea arvioida, huomauttaa Maria Saarinen.
 Keskimäärin 20 000 euron vuotuiset vahingot yksittäiselle kalastajalle
 Saaristomereltä haastateltiin 19 kalastajaa, ja kaikkien mukaan hylkeet häiritsevät kaloja. 90 prosenttia vastaajista arvioi häiriötä aiheutuvan hylkeiden ohella merimetsoista.
 – Hylkeistä aiheutuu keskimäärin 20 000 euron vahingot vuosittain kalastajaa kohden. Merimetsoista aiheutuu 8 000 euron vuotuiset vahingot yksittäiselle kalastajalle, summaa Saarinen kalastajien arvioita tappioista.
 Kalastajille maksettavat korvaukset eivät kata vahinkoja. Korvaus on 15 prosenttia saaliin arvosta, enintään 7 000 euroa vuodessa. Käytännössä kalastajat ovat saaneet keskimäärin vain puolet summasta.
 Merimetsot verottavat kalakantoja. Andy Ödman / Yle
 Tutkimukseen osallistuneet kalastajat arvioivat, että hylkeillä on vakava vaikutus kalastukseen. Merimetsojen vaikutus arvioitiin huomattavaksi.
 – Tästä syystä monet kalastajat Saaristomerellä ovat lopettaneet, sanoo Olavi Sahlstén.
 Elantonsa pääasiassa  kalastuksella ansaitsevien määrä on puolittunut 2000-luvulla .
 Tavoite kateissa
 Esko Taanilan mukaan ongelmana on liian suuriksi kasvaneet hylje- ja merimetsokannat, ja niiden sopivasta koosta puuttuva virallinen näkemys.
 – Molemmat lajit ovat olleet uhattuina, joten ne on päätetty suojella. Mutta kukaan ei ole pystynyt päättämään tavoitetta, milloin niitä on riittävästi, joten kannat vain jatkavat kasvuaan, sanoo Esko Taanila.
 Maria Saarisen mukaan vahingot ovat jo niin mittavia, että taloudellisesti kannattava kalastus on käynyt monessa tapauksessa mahdottomaksi. Hän pelkää pienimuotoisen rannikkokalastuksen tulevaisuuden puolesta.
 – Poliitikkojen on päätettävä, haluammeko meren täyteen hylkeitä ja merimetsoja vai haluammeko elinkelpoisen kalastuksen ja kuluttajille mahdollisuuden syödä kotimaista luonnonkalaa.
 Uusi hylje rysässä vajaassa tunnissa
 Hylkeitä ja merimetsoja on jo niin runsaasti, että niitä ei enää kykene karkottamaan pelottelemalla. Edes rysälle pyrkivien hylkeiden ampumisesta ei ole apua.
 Maria Saarinen seurasi muutama viikko sitten kuinka metsästäjä oli passissa rysällä, jota hylkeet olivat aiemmin verottaneet. Kolmessa ja puolessa tunnissa ammuttiin viisi harmaahyljettä.
 – Yleensä kun hylkeen ampuu, tulee uusi samaan rysään viimeistään seuraavana päivänä. Mutta kun olimme paikalla, kesti vain 20–60 minuuttia kun uusi halli oli rysällä. Metsästys voi siis auttaa hetken, mutta sillä ongelma ei ratkea, sanoo Saarinen.
 Hylkeitä on yritetty häätää Naantalin saaristosta muun muassa aurinko- ja tuulivoimalla käyvillä karkottimilla. Mika Puska / Yle
 Poliitikkojen onkin hänen mukaansa nyt päätettävä millaisen Itämeren ekosysteemin haluamme ja kenellä on oikeus einehtiä luonnonkaloja.
 Esko Taanila huomauttaa, että on saavutettu käännekohta, jossa kalastajille maksettavat korvaukset eivät enää ratkaise pulmaa.
 – Vaikka kalastajat saisivat suurempia korvauksiakin, ei Itämerellä enää riitä kalastettavaa, Taanila sanoo.
 Eteläisellä Itämerellä hylkeiden mukana leviävä maksaloinen on kurittanut turskia huolestuttavasti. Turskakanta voi Saarisen mukaan erittäin huonosti.
 Ongelmat erilaisia Itämeren eri kolkilla
 Kansainvälinen Itämeren alueen hylje- ja merimetsoprojekti  haluaa lisätä tietoisuutta alueen kalastajien kohtaamasta ongelmasta.
 Yleisesti ottaen hylkeet aiheuttavat suurimmat vahingot Suomessa ja Ruotsissa, kun taas merimetsoista on suurempi murhe Saksassa. On kuitenkin syytä muistaa nyt esitettyjen tulosten olevan vasta alustavia.
 Loppuraportti julkistetaan tulevana syksynä Luonnonvarakeskus Lukesin luonnonvaroja ja biotaloutta käsittelevässä julkaisussa.
 Artikkeli perustuu Svenska Ylen toimittaja  Linus Hoffmanin  juttuun  Säl och skarv orsakar miljonskador för fiskare - skadorna är 17 gånger högre än man tidigare räknat med
 Kala käy yhä harvemmin pyydykseen. Oliver Hoffman
 Lue lisää:
 Kalastajien taistelu hylkeitä vastaan kovenee – hylkeiden metsästykseen houkutellaan nyt tapporahalla (Yle Luonto)
 Katoaako kotimainen kalastus? – Alan kehitys on ollut matka kriisistä toiseen
 Hylkeiden ja merimetsojen suihin katoaa tonneittain kalaa – tutkijat yllättyivät vaikutuksista rannikkokalastukseen
 Merimetsojen häätäminen rannalta toiselle ei enää auta – kalastajat toivovat Itämeren valtioilta yhteisiä suunnitelmia

Hylkeistä ja merimetsoista miljoonavahingot kalastajille – "Rannikkokalastuksella ei ole tulevaisuutta, jos emme tee mitään"


Summary: Saudi-Arabia elää öljy-yhtiö Aramcon varoilla. Kuningashuone haluaa yksityistää osan yhtiöstä ja kansainvälistää sen liiketoimintaa.

Ras al-Khair  Saudi-Arabian valtiollinen öljy-yhtiö Aramco on listautumassa pörssiin ja varoja ollaan sijoittamassa maakaasutuotantoon Venäjän arktiselle alueelle, kertoo energiaministeri  Khalid al-Falih  Ylen haastattelussa.
 Saudi-Arabian budjetista neljä viidesosaa tulee öljyntuotannosta ja se on ongelma.
 Monen öljyvaltion tavoin sauditalous on liian yksipuolinen, mikä tekee siitä riskialttiin. Öljyn kysynnän ja hinnan heilahtelut ovat este valtion kehitykselle, kun kansa vaatii muutoksia.
 Tämän on tiennyt yksinvaltaisesti hallitseva kuningashuone jo pitkään, mutta vasta nyt talouden rakenteeseen on luvassa muutoksia.
 Aramcon öljynjalostamo Saudi-Arabiassa Tom Hanley / AOP
 Energiaminister Khalid al-Falih vahvistaa Ylen haastattelussa, että päätös Aramcon osittaisesta yksityistämisestä on tehty ja listautuminen on työn alla.
 – Se tapahtuu kahden vuoden sisällä. Toivon, että vuoden 2021 ensimmäisellä puoliskolla, Khalid al-Falih sanoo.
 Listautumista odotettiin jo viime vuoden lopulle, mutta näin ei käynyt.
 Energiaministeri Khalid al-Falih muistuttaa, että listautuminen on valtava työ, jossa pankeille ja investoijille on annettava asteittain tietoja Aramcon tilasta ja öljyn saatavuudesta.
 Yksi ensimmäisistä merkittävistä uutisista oli huhtikuun alussa välitetty  tulostieto,  joka kertoi Aramcon olevan maailman tuottavin yritys. Sen voitto viime vuodelta oli 111 miljardia dollaria eli noin sata miljardia euroa.
 – Aramco on kurinalainen, erinomaisesti johdettu yhtiö. Nykyisin se toimii kuningaskunnan alueella. Jotta liiketoiminnan kansainvälistyminen onnistuisi, osa siitä on syytä myydä, selvittää energiaministeri Khalid al-Falih.
 Yhteistyö Venäjän kanssa pitkällä
 Nykyinen kruununprinssi  Mohammed bin Salman  kertoi jo kolme vuotta sitten halustaan muuttaa Aramcon omistussuhteita.
 Edelleenkin ainut arvio listautumisen suuruudesta on prinssiltä itseltään. Hän on lausunut, että  Aramcosta voitaisiin myydä sijoittajille viisi prosenttia  ja näin koota arviolta sata miljardia dollaria uutta pääomaa.
 Saudi-Arabian kuningas Salman bin Abdulaziz Al Saud tapasi presidentti Vladimir Putinin Moskovassa lokakuussa 2017. Alexei Nikolsky / EPA
 Saudi-Arabia on jo pari vuotta valmistellut useiden eri alojen ja etenkin energiapuolen yhteistyötä Venäjän kanssa. Tätä pohjusti kuningas  Salman bin Abdulaziz al-Saud  ensimmäisellä valtiovierailullaan Moskovaan lokakuussa 2017.
 Pian tämän jälkeen viime vuonna öljy-yhtiö Aramco ja Venäjän toiseksi suurin maakaasuyhtiö Novatek allekirjoittivat aiesopimuksen yhteistyöstä nesteytetyn maakaasun tuottamiseksi.
 – Listautumisen jälkeen Aramco haluaa tuottaa globaalisti LNG:tä arktisilla alueilla Venäjän kanssa, sanoo energiaministeri Khalid al-Falih.
 Venäjä on Krimin valtauksen takia kansainvälisten pakotteiden kohteena, mutta Saudi-Arabia ei ole Krimin tilanteeseen ottanut kantaa. Jokainen lisäsumma suurinvestointeihin on Venäjällä tervetullut.
 Yle Uutisgrafiikka lähde: High North News, Novatek
 Novatek avasi ensimmäisen LNG:n kuljetusreitin vuoden 2017 lopulla . Laivalinja kulkee Jamalin niemimaalta Norjan rannikkoa pitkin Belgian Zeebruggeen.
 Novatekin johdon mukaan neuvottelut Saudi-Arabian kanssa etenevät hyvin. Hallituksen puheenjohtaja  Leonid Mikhelson  tulkitsee High North News -verkkojulkaisussa, että sopimus Saudi-Arabian miljardi-investoinneista LNG 2-projektiin  "on enää kuukausien päässä''.
 Toisenlainen käsitys aikatauluista on kuitenkin Saudien energiaministerillä, joka ajoittaa Venäjä-yhteistyön vasta öljy-yhtiö Aramcon listautumisen jälkeiseen aikaan.
 Lopullisesta järjestyksestä riippumatta Saudi-Arabian tavoite on selvä. Se haluaa Aramcosta monipuolisen energiayhtiön, joka operoi ympäri maailmaa öljynetsinnässä, jalostamotoiminnassa ja petrokemian hankkeissa.
 Lue myös:
 Suudelmat on pikselöity elokuvateattereissa Saudi-Arabiassa –
 mutta tuleeko patavanhoillisesta kuningaskunnasta vielä uusi Dubai?

Saudi-Arabian energiaministeri Ylelle: Saudit tulossa mukaan Venäjän arktisen alueen  maakaasuntuotantoon


Summary: Väylävirasto arvioi, että huonokuntoisten teiden määrä lisääntyy tänä vuonna 600 kilometrillä.

Maanteitä päällystetään tänä vuonna huomattavasti vähemmän kuin viime vuosikymmenenä, kertoo Väylävirasto. Päällystystöitä tehdään noin 1 500 kilometriä, mikä tarkoittaa 40 prosentin pudotusta edellisvuosista.
 Väyläviraston mukaan tänä kesänä on mahdollista säilyttää vain vilkkaimmin liikennöidyn tieverkon kunto nykyisellään. Pienempien teiden kunnostamiseen ei todennäköisesti ole varoja. Sen seurauksena nopeusrajoituksia joudutaan mahdollisesti alentamaan huonokuntoisilla teillä.
 – Merkittävästi vähentyvät päällystysmäärät ennakoivat päällystevaurioiden ja paikkaustarpeen lisääntymistä jo ennalta huonokuntoisilla ja iäkkäillä tienpinnoilla. Huonokuntoisten teiden ennustetaan lisääntyvän tänä vuonna 600 kilometrillä, sanoo tieliikennejohtaja  Pekka Rajala  Väylästä.
 Yhteensä päällystettyjen maanteiden korjaamiseen on tänä vuonna varattu 105 miljoonaa euroa. Siitä noin kolmannes kuluu tiemerkintöihin ja huonokuntoisten päällysteiden paikkaamiseen. Lopullisten päällystyskilometrien määrään vaikuttaa Väylän mukaan asfalttipäällysteen pääraaka-aineena käytettävän bitumin hinta.
 Tämän kauden päällystystyöt ovat jo käynnistyneet ja ensimmäisiä kohteita on jo saatu valmiiksi Etelä-Suomessa.
 Vuoden 2019 tietyöt voi tarkistaa Väylän  kartasta .
 Lue lisää:
 Uudenmaan ELY: rahat eivät riitä teiden hoitoon
 Routavaurioiden rikkomista autoista jo satoja korvaushakemuksia – korvauksia saa joka viides hakija
 Yksityisteiden korjausvelka miljardin luokkaa
 Uusi urakkamalli järkevöittää rahankäyttöä valtateiden hoidossa

Tänä kesänä rahaa riittää vain vilkkaimpien teiden korjaamiseen – Maanteitä päällystetään merkittävästi vähemmän kuin edellisvuosina


Summary: Johanna Vehkoon somepäivitys johti käräjäoikeudessa tuomioon, josta hän on nyt valittanut.

Kunnianloukkaustuomion saanut toimittaja  Johanna Vehkoo  valittaa saamastaan tuomiosta.
 Asiasta kertoi ensin  Helsingin Sanomat .
 Oulun käräjäoikeudesta vahvistetaan, että valitus on kirjattu saapuneeksi eilen maanantaina, joka oli viimeinen mahdollinen päivä jättää valitus.
 Oulun käräjäoikeus tuomitsi Vehkoon sakkoihin oululaisen kaupunginvaltuutetun Junes Lokan kunnianloukkaamisesta.
 Vehkoo nimitti Facebook-päivityksessään Lokkaa muun muassa rasistiksi, natsiksi ja natsipelleksi.
 Oikeuden mukaan arvostelu kohdistui Lokkaan henkilönä, kun Vehkoo kutsui häntä natsipelleksi. Oikeus katsoo, että kyse ei ollut Lokan arvostelemisesta poliitikkona, vaan ihmisenä.
 Oikeuskäsittely sai paljon julkisuutta. Toimittajien ammattijärjestön Journalistiiiton mielestä Vehkoon saama tuomio tuntuu kohtuuttomalta.
 Journalistiliitto maksaa toimittaja Johanna Vehkoolle tuomitut kulut.
 Lue lisää:
 Toimittaja tuomittiin kunnianloukkauksesta, kun hän kutsui oululaista kaupunginvaltuutettua natsiksi ja rasistiksi
 Toimittajan ja kaupunginvaltuuteun oikeudenkäynti on merkittävä tapaus vihapuheen rajanvedossa – "Saako varasta nimittää varkaaksi?"
 Journalistiliitto maksaa toimittaja Johanna Vehkoolle tuomitut kuklut ostamalla Ville Rannan pilakuvan

Toimittaja Johanna Vehkoo valittaa saamastaan kunnianloukkaustuomiosta Junes Lokkaa vastaan


Summary: Metsän hiilinieluna pitäminen ei ole pelkkää viherpiipertämistä. Kohta niiden ylläpitämiseen saattaa saada myös valtion tukea.

Mitä jos voisit sitoa vuoden hiilidioksidipäästöt muutaman hehtaarin metsäläntillä? Antamalla metsän kasvaa voi nimittäin suoraan taistella myös ilmaston lämpenemistä vastaan.
 Useampi kuin joka kymmenes suomalainen omistaa metsää, mutta aika harva ajattelee omistuksiaan muuten kuin taloudellisesti tai virkistystarkoituksessa.
 Isoimpia teemoja tämän hetken ilmastokeskustelussa ovat lihan syöminen, pikamuoti ja lentäminen. Esimerkiksi  Finnair avasi vuoden alussa  mahdollisuuden maksaa muutaman euron päästöhyvitystä lennoista. Niiden määrää on kuitenkin pidetty liian pieninä, ja ympäristörahoitusyhtiön kautta kulkeva hyvitys saattaa tuntua etäiseltä.
 Merkittävä ilmastoteko on kuitenkin lähempänä kuin kuvittelitkaan, eikä sinun tarvitse tehdä välttämättä yhtään mitään. Hankkimalla pienen palan metsää tai suota olet jo pitkällä.
 Neljällä hehtaarilla hyvität vuoden päästöt
 Metsä nielee hiiltä puiden kasvaessa yhteyttämisen myötä. Yhteyttämisessä kasvit tuottavat hiilidioksidista ja vedestä sokeria sekä happea auringon valon avulla. Samalla hiili varastoituu kasveihin.
 Suomalaisen keskimääräiset hiilidioksidipäästöt ovat 10 tonnia vuodessa. Vastaavasti hehtaari suomalaista metsää sitoo vuodessa keskimäärin tonnin hiiltä, joka on hiilidioksidina hieman yli kolminkertainen määrä, noin 3,7 tonnia. Näin yhden ihmisen vuosittaiset hiilipäästöt sitoutuvat jo muutaman hehtaarin kokoisessa metsään.
 Metsätalouden suunnittelun professori  Timo Pukkala  Itä-Suomen yliopistosta kertoo, että usein ihmiset eivät ymmärrä, kuinka yksinkertaista hiilinielun kasvattaminen on. Hän uskoo tämän johtuvan siitä, että metsäteollisuus ei pitäisi hakkuiden pienentämisestä ja puun tarjonnan heikkenemisestä.
 Mutta millä perusteella metsän omistaminen hyvittää hiilijalanjälkeä? Metsähän sitoisi hiilidioksidia joka tapauksessa. Metsänomistajana sinä kuitenkin päätät sen, kaadatko metsän vai annatko hiilinielun kasvaa.
 Suomalaisia metsänomistajia on noin 632 000, jos mukaan lasketaan kaikki yhteismetsän omistajat ja vähintään kahden hehtaarin tilat. Timo Sihvonen / Yle
 Oman metsäkiinteistön omistaminen on varsin helppoa, jos sen antaa kasvaa hiilinieluna. Isompia hoitotoimia ei tarvitse tehdä välttämättä moneen kymmeneen vuoteen. Usealle suomalaiselle metsää tulee perinnön kautta, ja jopa puolet metsänomistajista onkin perinyt metsänsä.
 Yleensä metsän hankkimiseen tarvitsee  muutamia tuhansia euroja hehtaaria kohden  (Maaseudun Tulevaisuus). Etelä-Suomen metsät ovat nopeamman kasvutahdin takia yleisesti ottaen kalliimpia kuin pohjoisessa, ja hehtaarihinnat voivat nousta yli 10 000 euroon.
 Hinta määräytyy paljolti puuston perusteella, eli onko metsässä tukki- vai kuitupuuta. Myös metsätilan sijainti, maasto ja teiden kunto vaikuttavat hintaan.
 Metsien hiilinielut Kasvava metsä on hiilinielu. Yhteyttämisen tuloksena metsät ja muu biomassa sitovat hiilidioksidia ilmakehästä. Maa- ja metsätalousministeriön mukaan vuonna 2016 Suomen hiilinielujen kokonaismäärä oli 27,3 milj.t CO2 ekv, mikä vastaa 46 prosenttia Suomen kasvihuonekaasupäästöistä. Etelä-Suomen metsät kasvavat keskimäärin kolme kertaa nopeammin kuin pohjoisessa, parhailla paikoilla jopa viisi kertaa nopeammin. Toisaalta hiilen vapautuminen on pohjoisessa hitaampaa esimerkiksi lahoamisprosessissa. Pohjoisessa voi myös kasvattaa hiilivarastoja paljon pidempään kuin etelässä. Tukkipuusta vain 20 prosenttia menee tuotteisiin, joissa hiilivarasto säilyy. Loppu muuttuu hiilen lähteeksi, koska ne ovat lyhytaikaisia tuotteita tai hakkuutähteitä. Lähteet: Timo Pukkala Itä-Suomen yliopisto, Maa- ja metsätalousministeriö
 Metsäkeskuksen metsätilarakenteen johtavan asiantuntijan  Antti Pajulan  mukaan Suomessa tehdään vapailla markkinoilla vuosittain noin 4 000 kauppaa metsätiloista.
 Tällä hetkellä metsät hinnoitellaan täysin taloudellisesta näkökulmasta, eikä hiilen sidonta näy metsien hinnoissa. Tulevaisuudessa voi kuitenkin olla toisin. Esimerkiksi tukirahat voisivat nostaa myös tällä hetkellä vähemmän kannattavien metsien hintoja.
 Pukkalan mukaan hiilinielujen tukemisesta on puhuttu valtion tasolla. Luultavasti menee vielä pitkään, ennen kuin asia menee poliittisen prosessin läpi käytäntöön. Toisaalta kansainvälinen päästökauppa saattaa kääntyä hiilinieluna toimivien metsien eduksi.
 – Jos päästöoikeuksien hinta nousee, valtion kannalta voisi olla edullisempaa, että se tukisi hiilen sitomista yksityismetsiin. Kun hiilipäästöjen hinta nousee riittävästi, niin tästä tulee ihan realistinen vaihtoehto. Aika lähellä ollaan jo sitä tilannetta, Pukkala sanoo.
 Näin kannat hiilesi kekoon
 Kaikista helpointa on  ostaa osuus yhteismetsästä . Suomesta löytyy jo kaksi hiilinieluina pidettävää yhteismetsää. Yhteismetsä mahdollistaa oman metsän omistuksen myös kaukana asuvalle kaupunkilaiselle, jolla ei ole kokemusta metsänhoidosta.
 Suomussalmelta kotoisin oleva  Aleksi Luukkonen  perusti veljensä kanssa kotikylälleen hiilinieluksi tarkoitetun yhteismetsän. Mukaan on ilmoittautunut jo muitakin ihmisiä.
 Luukkosten yhteismetsä ei kuitenkaan ole täysin suojelumetsä. Metsästä halutaan hyödyntää myös puuta, etenkin järeää sahatavaraa. Ajatuksena on kuitenkin erityisesti metsämäisyyden säilyttäminen ja avohakkuiden estäminen.
 – En tiedä, ollaanko tässä edellä aikaa vai onko tämä juuri hyvä ajoitus. Palautteen perusteella tuntuu, että tämä osuu hyvin ajankohtaiseen keskusteluun, Luukkonen sanoo.
 Yksittäinen maanomistajakin voi palauttaa liian karuksi osoittautuneen ojitetun suometsän luonnontilaan ja hiilinieluksi. Timo Sihvonen
 Suorimman ilmastovaikutuksen saa metsän kiertoa pidentämällä, eli jättämällä normaalisti hakkuuvaiheessa olevan metsän kasvamaan. Näin hiilivarastot pysyvät metsään sitoutuneena. Tällainen metsä on ikävä kyllä kaikista kalleinta. Etelä-Suomessa hinta voi olla jopa yli 20 000 euroa hehtaarilta.
 Kuitenkin ilmaston kannalta parasta olisi metsittää puutonta aluetta, mutta silloin täytyy nähdä paljon vaivaa usean vuoden ajan taimikoiden hoitamisessa. Niiden hiilinielut kasvavat ensimmäiset parikymmentä vuotta hitaasti.
 – Suomessa ei ole maksettu muutamaan vuoteen tukia puuttomien alueiden metsittämisestä. Luulen, että tilanne muuttuu tulevassa kestävän metsätalouden rahoituslaissa. Sille on laaja tuki, ja hiilinieluista on puhuttu paljon, Metsäkeskuksen metsätilarakenteen johtavan asiantuntijan Antti Pajula kertoo.
 Pelkästään metsät eivät toimi hiilinieluina, vaan myös suot imevät hiilidioksidia sisäänsä yhtä lailla. Puutonta suota saa tällä hetkellä vielä puoli-ilmaiseksi, sillä se on joutomaata metsätalouden kannalta.
 Eräs tapa on palauttaa heikkotuottoiseksi osoittautunut metsitetty suo luonnontilaan. Tällöin turpeen hajoaminen loppuu ja se alkaakin kasvamaan. Samalla suo muuttuu hiilen lähteestä hiilinieluksi.
 Mitä haluaisit tietää hiilinielusta ja sen perustamisesta? Itä-Suomen yliopiston metsätalouden suunnittelun professori Timo Pukkala vastaa kysymyksiin kommenteissa kello 11-13.
 Lue myös:
 Metsä Groupin miljardi-investoinnit kiihdyttäisivät hakkuita – Tutkija: Suomen metsien kyky sitoa hiilidioksidia heikkenisi vuosikymmeniksi
 Suomen laskelmat metsien hiilinieluista eivät kelpaa sellaisenaan EU-työryhmälle
 Metsien hiilinielujen kasvattaminen voi altistaa puut tuholaisille
 Ilmastopaneeli: Ennusteet metsien hiilinielun kehittymisestä poikkeavat valtavasti toisistaan

Viekö ilmastonmuutos yöunet? Voit hyvittää koko vuoden päästöt omalla hiilinielulla, ja näin pääset alkuun


Hakkerit ovat onnistuneet levittämään urkkimisohjelmaa puhelimiin ja muihin laitteisiin viestisovellus Whatsappin kautta,  kirjoittaa BBC .  Financial Timesin mukaan  urkkimisohjelman on tehnyt israelilainen yritys NSO Group, jonka asiakkaita ovat valtioiden tiedusteluviranomaiset.
 – Hyökkäys täyttää kaikki merkit yksityisestä yrityksestä, joka toimittaa valtiovalloille vakoiluohjelmia, jotka ottavat puhelimen käyttöjärjestelmän hallintaansa, sanoo Whatsapp tiedotteessaan.
 Whatsapp huomasi toukokuun alussa sovelluksessaan haavoittuvuuden, jonka avulla hyökkääjät pystyivät asentamaan urkkimisohjelman sekä iphoneihin että Android-puhelimiin soittamalla Whatsappiin.
 Urkkimisohjelma levisi, vaikka käyttäjä ei vastannut puheluun. Moni kohteeksi joutunut käyttäjä ei todennäköisesti edes huomannut mitään epäilyttävää, sillä tieto vastaamattomasta puhelusta katosi puhelulogista.
 Haavoittuvuus saatiin korjattua perjantaina, ja Whatsapp kehottaa kaikkia 1,5 miljardia käyttäjäänsä päivittämään sovelluksen.
 Kohteena ihmisoikeusjärjestöt?
 Whatsappin mukaan hyökkäyksen kohteena oli hyvin rajattu määrä käyttäjiä. Tapauksessa on merkkejä siitä, että kohteena olisivat ihmisoikeusaktivistit ja kansalaisjärjestöt: Financial Timesin mukaan yksi urkinnan kohteeksi joutuneista on Britanniassa asuva ihmisoikeusasianajaja.
 Haavoittuvuuden paljastumisen jälkeen yrityksen turvallisuusosasto ilmoitti asiasta kansalaisjärjestöille, tietyille turvallisuusyrityksille ja Yhdysvaltain oikeusministeriölle.
 Financial Timesin mukaan urkkimisohjelman taustalla olevan israelilaisyritys NSO:n lippulaivatuote on Pegasus-ohjelma, joka pystyy laittamaan puhelimen mikin ja kameran päälle, käymään läpi sähköposteja ja viestejä sekä kerätä sijaintitietoja.
 NSO kauppaa ohjelmaa länsimaiden ja Lähi-idän tiedusteluviranomaisille terrorismin ja rikollisuuden torjuntaan. Pegasus-urkkimisohjelmaa on käytetty aiemmin ainakin Lähi-idän kansalaisaktivistien seuraamiseen.
 NSO kertoo tutkivansa asiaa. Yrityksen mukaan sen tuotteita myydään vain valtion viranomaisille rikollisuuden ja terrorismin torjuntaan.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty käy tänään oikeutta Tel Avivissa Israelissa, jossa se yrittää saada NSO:n vientiluvan peruttua.

Mediat: Urkkimisohjelma pääsi leviämään Whatsappin kautta – Taustalla tiedusteluviranomaisia auttava israelilaisyritys


Summary: Suomen ruotsinkieliset ovat olleet perinteisesti innokkaampia maastamuuttajia kuin suomenkieliset ja uusin tutkimus tukee tätä oletusta.

Ruotsinkieliset muuttavat ulkomaille kolme kertaa innokkaammin kuin suomenkieliset – ja he myös jäävät huomattavasti useammin pysyvästi ulkomaille. Tämä käy ilmi Siirtolaisuusinstituutin suomenruotsalaisen yksikön tutkimuksesta, jossa tutkittiin muuttoaktiivisuutta seitsemäntoista vuoden ajalta. Tilastoseurantaa täydennettiin kyselytutkimuksella.
 Ruotsinkielisille pohjoismaat ja etenkin Ruotsi on "kotimarkkina-alue", jonne on helppo lähteä. Ruotsissa saatetaan nähdä jopa paremmat mahdollisuudet uralle ja elämälle kuin Suomessa.
 – Muuttajat näkevät, että Ruotsissa on enemmän mahdollisuuksia. On ehkä parempaa työpaikkaa, palkkaa ja avarampi ilmapiiri. Lyhykäisyydessään voi sanoa, että työn, opiskelun, perhesiteiden ja uratavoitteiden takia muutetaan, selventää Siirtolaisuusinstituutin suomenruotsalaisen yksikön projektijohtaja  Magnus Enlund .
 Ilmapiiri ja perinteet
 Ilmapiirin merkitys on yllättävä. Tällä tarkoitetaan sitä, että muuttajilla on usein negatiivinen kuva Suomesta ja esimerkiksi suomalaisten näkemyksistä maahanmuuttajista, ruotsinkielestä ja yleisesti koventuneesta yhteiskuntailmapiiristä.
 Vuosi 2016 oli vilkkain maastamuuttovuosi tutkitun 17 vuoden ajalta.
 – Se johtunee yleisen ilmapiirin huonontumisesta Suomessa ja hallituksen koulutusleikkauksista. Kun piikki tasaantui 2017, se taas johtunee yleisen elintason paranemisesta ja korkeasuhdanteesta, arvioi Enlund.
 Yksi tärkeä maastamuuton syy on myös ikiaikainen seikkailunhalu. Lisäksi ruotsinkieliset ovat perinteisesti muuttaneet paljon ja se saattaa madaltaa kynnystä lähteä.
 – On lähdetty Amerikkaan 1800-luvun puolivälistä lähtien ja Ruotsiin sotien jälkeen, muistuttaa Enlund.
 Petra Ristola / Yle
 Ruotsi vs. muu maailma
 Tutkimuksessa haluttiin seurata lähinnä muitakin muuttokohteita kuin Ruotsia. Suomalaiset muuttavat muihinkin pohjoismaihin, kuten Tanskaan ja Norjaan, sekä muihin EU-maihin.
 – Norjassa ja Tanskassakin on etua ruotsinkielestä, mutta muutetaan myös Britanniaan, Saksaan, Espanjaan, Viroon, Belgiaan. Kyselyn mukaan muuton tärkeimpiä syitä on mahdollisuus toteuttaa itseään isossa kaupungissa, jossa on enemmän mahdollisuuksia, täsmentää Enlund.
 Vuosina 2000-2017 yli 21 000 ruotsinkielistä muutti Suomesta Ruotsiin. Norjaan muutti 1900, Tanskaan runsas tuhat ja muihin EU-maihin liki 5000 ruotsinkielistä. Suomenkielisiä muutti samana aikana Ruotsiin 33 000, Norjaan 9000, Tanskaan liki 6000 ja muihin EU-maihin yli 58 000.
 Näin ollen Ruotsi on siis suhteellisesti ylivoimainen muuttokohde ruotsinkielisille. Muu maailma puolestaan vetää enemmän suomenkielisiä.
 Siirtolaisuusinsituutin raportti: Kjell Herberts: Inte Bara Sverige. Svenskspråkig flyttning mellan Finland och utlandet 2000-2017

Ruotsinkieliset muuttavat ulkomaille parempien uramahdollisuuksien ja ilmapiirin perässä suomenkielisiä useammin


Summary: Ehdotukset sisältyvät vuosien 2020–2025 puolustuslinjauksiin.

Ruotsi tehostaa maanpuolustusta ja valmistautuu taistelemaan tarvittaessa useilla rintamilla yhtä aikaa. Tänään julkaistujen vuosien 2020–2025 puolustuslinjausten mukaan Ruotsi on halukas syventämään puolustusyhteistyötä Suomen kanssa.
 Kriisitilanteessa Ruotsi on valmis lähettämään Suomeen prikaatin eli jopa viisi tuhatta sotilasta.
 Omaa puolustustaan Ruotsi aikoo tehostaa perustamalla neljä uutta yksikköä ja lisäämällä koulutettavien sotilaiden määrää tuhansilla. Yksi avattavista yksiköistä on Arvidsjaurin lakkautettu rykmentti Ruotsin Lapissa.
 Myös Göteborgiin perustetaan yksikkö. Kahden muun yksikön paikkaa ei ole vielä päätetty, mutta Falun, Härnösand, Sollefteå ja Östersund ovat jo osoittaneet kiinnostusta.
 Asevelvollisten vuosittaista määrää Ruotsi aikoo kasvattaa nykyisestä noin kolmesta tuhannesta kahdeksaan tuhanteen.
 Ehdotukset sisältyvät puolustusministeri  Peter Hultqvistin  (sd.) asettaman valmisteluryhmän tänään tiistaina julkaisemaan loppuraporttiin vuosien 2020–2025 puolustuslinjauksista.
 Lisää aiheesta:
 Ruotsissa puhkesi sota puolustusmäärärahoista – porvaripuolueet marssivat ulos neuvottelupöydästä

Ruotsi varautuu sotimaan usealla rintamalla – lupaa Suomen avuksi tarvittaessa tuhansia sotilaita


Summary: Mayer-yhtiön osake romahtaa pörssissä.

Oaklandissa, Californiassa toimiva oikeusistuin oin määrännyt Monsanto-yhtiön maksamaan kaksi yli miljardia dollaria korvausta avioparille, jonka on todettu sairastuneen imusolmukesyöpään yhtiön tuotteiden takia.
 Aviopari on käyttänyt Monsanton tuottamaa Roundup-kasvimyrkkyä ja heille molemmille on kehittynyt sama sairaus.
 Kyseessä oli jo kolmas tapaus, jossa Monsanto on määrätty maksamaan suuret korvaukset Yhdysvalloissa tapahtuneista sairastumisista. Elokussa San Franciscossa määrättiin samaiseen syöpään sairastuneelle 78 miljoonan dollarin korvaus ja maaliskuussa toiselle henkilölle 80 miljoonan korvaussumma.
 Jättikorvauksen saaman avioparin asianajaja sanoi The New York Times -lehdelle. ettei "Monsanto ollut koskaan kiinnostunut Monsanton turvallisuudesta".
 Pienemmän korvauksen saaneen henkilön asianajaja totesi puolestaan, että tavalliset kotipuutarhurit olivat kaikkein suurimmassa vaarassa saada Roundupin aiheuttama sairaus, koska heille ei koskaan ole annettu ohjeita suojavaatteiden, kuten käsineiden käyttöön.
 Monsanton emoyhtiö, saksalainen lääkejätti Bayer sanoo olevansa tyytymätön korvauspäätökseen ja valittavansa asiasta. Yhtiön mukaan ei ole mitään tieteellistä näyttöä siitä, että kasvimyrkky olisi taudinaiheuttaja.
 The New York Timesin mukaan Yhdysvaltain oikeuslaitokseen on tullut tuhansia vastaavia korvausvaatimuksia syöpään sairastuneilta ihmisiltä.
 Bayer osti Monsanton viime vuonna 63 miljardilla dollarilla. Bayerin osakekurssi on sen jälkeen laskenut 40 prosenttia. Uusimman korvausuutisen jälkeen kurssilasku on jyrkentynyt. Tänään tiistaina Bayerin kurssi ol Frankfurtin pörssissä laskenut yli kuusi prosenttia.
 Yhtiön tilannetta vaikeuttaa ranskalaisen le Monde -lehden viime viikolla tekemä paljastus. Lehti on saanut tietoonsa, että Bayerin amerikkalainen tytäryhtiö on laatinut 200 nimen "mustan listan" henkilöitä, joiden epäillään pyrkivän haittaamaan yhtiön toimia. Listalla on mm. poliitikkoja ja toimittajia.
 Bayer pyysi sunnuntaina anteeksi listan laatimista, kertoo  Deutsche Welle .
 Lue lisää :
 Kemikaalijätti Monsanto kärsi tappion oikeudessa
 Huoli Suomen yleisimmän rikkakasvimyrkyn glyfosaatin turvallisuudesta kasvaa – viljelijät eivät panikoi, vaikka kielto voi olla kohta edessä

Monsanto joutuu maksamaan kaksi miljardia dollaria korvauksena Roundupin aiheuttamasta syövästä – tuhansia hakemuksia jonossa


Summary: Tanskalais- ja norjalaisnaisen murhaamisesta epäillyt miehet joutuvat oikeuden eteen Marokossa torstaina.

Tanskassa on annettu ensimmäinen tuomio Marokossa murhattujen naisten tapaukseen liittyen. Oikeus tuomitsi maanantaina 29-vuotiaan naisen kolmeksi kuukaudeksi vankeuteen mestausvideon jakamisesta sosiaalisessa mediassa,  kertoo Tanskan yleisradioyhtiö DR .
 Vankeustuomio on ehdollinen, mikäli nainen suorittaa 80 tunnin yhdyskuntapalvelun. Lisäksi nainen tuomittiin maksamaan korvauksia murhatun naisen vanhemmille.
 Kaikkiaan 14 ihmistä on saanut Tanskassa syytteen videon jakamisesta.
 Nyt tuomion saanut nainen välitti raa'an videon Messenger-viestipalvelussa. Hän sanoo katuvansa nyt tekoaan.
 Norjassa pääministeri Erna Solberg varoitti norjalaisia jakamasta mestausvideota.  Norjan yleisradioyhtiön NRK:n mukaan maassa ei ole nostettu syytteitä videon jakamisesta.
 Vuoristossa Marokossa telttaillemassa olleet tanskalainen ja norjalainen nainen löydettiin murhattuina viime joulukuussa. Verityöstä epäiltyinä on otettu kiinni kolme miestä, jotka ovat vannoneet uskollisuutta terroristijärjestö Isisille. Lisäksi useita miehiä syytetään osallisuudesta tapaukseen.
 Oikeudenkäynti Marokossa alkaa torstaina. Kolmea pääsyytettyä uhkaa kuolemantuomio.

Mestausvideon jakamisesta sosiaalisessa mediassa ensimmäinen tuomio Tanskassa – tapaus liittyy Marokossa murhattuihin naisiin


Summary: Karhuvuoren koulussa on käyty tänä aamuna välikohtausta läpi.

Karhuvuoren koululla Kotkassa sattui maanantaina iltapäivällä välikohtaus, jossa tuntematon mies tunkeutui lähdössä olevaan koulubussiin.
 Mies oli istuutunut bussin kuljettajan paikalle samaan aikaan, kun bussin oma kuljettaja oli tarkistamassa toisen bussin matkustajia.
 Paikalle kiirehtinyt kuljettaja sai napattua avaimet pois bussin virtalukosta ja houkuteltua tunkeutujan poistumaan bussista.
 Tunkeutuja ei lähestynyt oppilaita eikä käyttäytynyt uhkaavasti. Kuljettaja soitti kuitenkin hätäkeskukseen, josta kerrottiin, että poliisi tulee tarkistamaan tilanteen. Koulukyydit eivät kuitenkaan jääneet odottamaan poliisia.
 Karhuvuoren koulussa on tänään käyty välikohtausta läpi luokissa, ja oppilashuollon työntekijät ovat tarvittaessa oppilaiden apuna.
 Välikohtaus tapahtui, kun koulubussi oli lähdössä Karhuvuoren koululta Pihkooseen.

Tuntematon mies tunkeutui koulubussiin Kotkassa – paikalle palannut kuljettaja sai houkuteltua tunkeutujan pois


Summary: Työllisyyden kasvun ennustetaan puolittuvan edellisvuoteen verrattuna sekä tänä että ensi vuonna.

Työ- ja elinkeinoministeriön työmarkkinaennusteen mukaan työllisyyden parantuminen jatkuu vielä tänä vuonna, mutta hidastuu sitten oleellisesti.
 Ennusteessa katsotaan, että talouskasvun taittuminen ja suomalaisen työvoiman pienenevä kokonaismäärä tuovat jo vuoden kuluessa selviä haasteita työllisyysasteen nostamiselle.
 Työllisyyskasvun odotetaan rakentuvan pelkästään palvelusektorin varaan.
 Edelleen kohtaanto-ongelmien, rakenteellisen työttömyyden ja väestön ikärakenteen muutoksen arvioidaan alkavan rajoittaa työllisyyden kasvua.
 Ministeriön aiempaa varovaisemmat näkemykset eivät ole yllätys. Esimerkiksi Akava ennakoi pari viikkoa sitten saman suuntaisia työllisyysnäkymiä.
 Lue aiheesta lisää tästä jutusta:
 Akavan katsaus: Työttömyyden lasku on pysähtynyt äskettäin – 75 prosentin työllisyystavoitteesta voi tulla entistä vaikeampi saavutettava
 Viime aikoina on esitetty myös painavia arvioita Suomen yleisen talouskasvun hienoisesta hidastumisesta. Lue lisää tästä:
 Valtiovarainministeriö ennustaa hidasta kasvua: Lihavat vuodet taloudessa takana – Katso video
 Myös perinteisesti suhdanneherkimpiin toimialoihin kuuluvalla rakennusalalla on jo aiemmin arvioitu tilanteen olevan heikkenemään päin.
 "Nyt tullaan vähän normaalimmalle tasolle"
 – Rakentaminen lähti kasvuun vuonna 2015 vähän ennen muuta taloutta ja muita toimialoja. Kasvu on ollut aika kovaa viimeiset neljä vuotta. Nyt tullaan vähän normaalimmalle tasolle, sanoo Rakennusteollisuus RT:n pääekonomisti  Jouni Vihmo.
 Myös hän katsoo, että tavoite työllisyysasteen nostamisesta 75 prosenttiin käy yhä vaativammaksi.
 – Näillä spekseillä se näyttää aika vaikealta. Kyllä me olemme tässä nousukaudessa saaneet kaikki työkykyiset ihmiset Suomessa töihin. Kyllä se työllisyystavoite tässä koko ajan vaikeutuu tosi voimakkaasti. Ehkä ihan sinne ei näillä asetuksilla päästä, toteaa Vihmo.
 Toisaalta, alamäki ei todennäköisesti ole kovin jyrkkä. .
 Vanha vitsi on, että rakennusala on joko ylikuumentunut tai taantumassa, mutta tällä kertaa uskon, että pudotus tai tämä hidastuminen tulee ilman draamaa, sanoo Rakennusteollisuus RT pääekonomisti Jouni Vihmo.  Mårten Lampén / Yle
 Jo aloitetut rakennushankkeet jatkuvat ja uusillekin on koko ajan tarvetta.
 Ja ei niin pahaa, ettei jotain hyvääkin.
 Rakennusalalla on viime vuosina ollut erityisen paljon ongelmia työvoiman saamisessa.
 Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan kasvun taittuessa rakennusalan rekrytointiongelmat eivät ole enää pahenemassa, joskaan niiden taustasyyt eivät poistu mihinkään.
 Koska nuorten pääsy työelämään on monella tavalla koko yhteiskunnan kannalta tärkeä asia, kannetaan ministeriön ennusteessa huolta alle 25-vuotiaiden työllisyyskehityksestä.
 Huolenaiheina nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyys
 Valitettavaa on, että nuorisotyöttömyyden supistuminen hidastuu.
 Viime vuonna alle 25-vuotiaita työttömiä työnhakijoita oli 32 000 ja vielä tänä vuonna määrä alenee tästä kahdella tuhannella. Vuosina 2020 ja 2021 määrä asettuu 29 000 tienoille.
 Myös pitkäaikaistyöttömien määrän laskun ennustetaan hidastuvan olennaisesti.
 Työ- ja elinkeinoministeriö julkaisee lyhyen aikavälin työmarkkinaennusteensa keväisin ja syksyisin.
 Sen pohjana ovat muun muassa Tilastokeskuksen työvoimatutkimus, väestöennuste sekä kansantalouden tilinpidon tiedot. Aineistona on myös käytetty työnvälitystilastoja sekä valtionvarainministeriön talousennustetta.
 Työmarkkinaennusteen keskeisiä tuloksia – Työllisyysaste nousee 72,8 prosenttiin vuonna 2019 ja edelleen 73,4 prosenttiin vuonna 2020. – Teollisuuden työllisyys pysyy ennallaan ennustejaksolla. – Rakentamisessa työllisyyden kasvu on pysähtymässä. – Työllisyys palveluissa kasvaa vuonna 2019 noin 33 000 ja vuonna 2020 noin 17 000 hengellä. – Nuorisotyöttömyyden lasku lähestulkoon pysähtyy 2020. – Myös pitkäaikaistyöttömien määrän lasku hidastuu olennaisesti tulevina vuosina. Lähde: työ- ja elinkeinoministeriön ennuste
 Lue myös:
 Tässä kysymys, jota asiantuntijat jäivät kaipaamaan Rinteen listalta: Mitä tehdään, jos työllisyystavoitteeseen ei päästä?
 Analyysi: Rakennusfirmoilta satelee tulosvaroituksia ja kurssit tippuvat kuin kivi – miten hurja buumi päättyy?
 Akavan katsaus: Työttömyyden lasku on pysähtynyt äskettäin – 75 prosentin työllisyystavoitteesta voi tulla entistä vaikeampi saavutettava
 Triplojen, Redien ja isojen kauppakeskusten aika on ohi – rakennusbuumin notkahduksesta näkyvissä varmat merkit

Työmarkkinoilla on edessä käänne huonompaan – Ministeriö: Työllisyyden kasvu hidastuu selvästi


Summary: Viiden puolueen hallitusneuvotteluissa on löytynyt yhteinen tilannekuva Suomen tilanteesta.

Hallitusneuvotteluja vetävän  Antti Rinteen  (sd.) mukaan maailman taloudessa ei ole näkyvissä mitään erityistä mustaa pilveä, joka vaikuttaisi viiden puolueen hallitusneuvottelujen ilmapiiriin.
 Yhdysvaltain ja Kiinan välinen tullinokittelu on Säätytalon neuvotteluissa kuitenkin huomattu.
 – Suomi on avoin, pieni kansantalous, jossa viennillä on erittäin iso merkitys, ja aina kun sääntöpohjainen vapaakauppa on vaarassa, niin se tarkoittaa meille isoja riskejä tulevaisuuteen. Tämä pitää tietenkin ottaa huomioon näissä neuvotteluissa, Rinne huomauttaa.
 Rinteen mukaan Suomi ei ole irti muusta maailmasta.
 – En nyt tällä hetkellä mitään erityistä suurempaa mustaa pilveä näe, joka vaikuttaisi ilmapiiriin täällä neuvotteluissa. Tietenkin kaikki huolet, mitkä ihmisten toimeentulossa, ilmastossa, maailmankaupassa, sääntöpohjaisessa maailmassa ja sen toimintakyvyssä tulevaisuudessa, kansainvälisten instituutioiden toiminnassa, vaikuttavat täällä neuvottelujen kohteena oleviin asioihin, Rinne arvioi.
 Hallitusneuvotteluissa on Rinteen mukaan löytynyt yhteinen tilannekuva.
 – Neuvotteluihin osallistuvilla viidellä puolueella näyttäisi olevan nyt yhteinen tilannekuva, josta lähtee sitten määrittymään tavoitteet ja keinot asioiden eteenpäin viemiseksi., Rinne kertoi aamun tunnelmista.
 Rinne uskoo, että hallitusneuvotteluissa mukana olevat puolueet jakavat valtiovarainministeriön näkemyksen siitä, mitä globaalissa maailmassa, Euroopassa ja Suomessa tapahtuu.
 Talouden reunaehdot tulevat mukaan hallitusneuvotteluihin torstaina tai perjantaina.

Yle seuraa hallitusneuvotteluja: Antti Rinteen mukaan maailman taloudessa ei vielä näkyvissä mustia pilviä


Summary: Onko myös eurovaaleissa "Moskovan vaalipiiri"? Ujuttaako Kreml eteemme valeuutisia? Tässä voit kysyä.  Hybridiosaamiskeskuksen tutkimusjohtaja,  Venäjä-tutkija Hanna Smith vastaa yleisön kysymyksiin iltapäivällä.

Yle julkaisi maanantaina kansainvälisen toimittajaryhmän arvion Venäjän pyrkimyksistä vaikuttaa internetin kautta eurovaaleihin. Sen mukaan vaikutusyrityksiä esiintyy etenkin suljettuissa keskusteluryhmissä.
 Ylen Berliinin toimittaja, disinformaation seuraamiseen erikoistunut  Anna Saraste  on yksi artikkelin kolmesta kirjoittajasta.  Jutun voit lukea tästä .
 Suomeen perustettiin vuonna 2017 kyberyhteyksiä ja vihamielista vaikuttamista tutkiva hybridiosaamiskeskus.   Jutun aiheesta voit lukea tästä .
 Valtioneuvosto tiedotti  Hybridiosaamiskeskuksen perustamisesta kaksi vuotta sitten. Keskuksen koskemattomuutta on  myös arvioitu kriittisesti .
 Tässä voit esittää Hybridiosaamiskeskuiksen tutkimusjohtaja  Hanna Smithille  kysymyksiä Venäjän vaikutusyrityksistä eurovaalien alla - mitä on havaittu ja mikä on todellinen uhka?
 Kommenttipalsta kysymysten esittämistä tämän jutun alla on nyt avattu, ja suljetaan kello 13.30.
 Pitkän linjan Venäjä-tutkijana tunnettu Hanna Smith vastaa kysymyksiin kello 12-14.
 Kysymysten esittämiseen tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit luoda tästä .

Vaikuttaako Moskova verkossa eurovaaleihin? Kysy tässä, Venäjä-tutkija Hanna Smith vastaa


Summary: Kaupan kokonaisarvo on yli 120 miljoonaa euroa. Sillä on merkittävä työllistävä vaikutus Porin seudulla.

Ulvilassa toimiva automaatioalan yritys Cimcorp on saanut merkittävän tilauksen Espanjasta. Espanjan suurin vähittäiskauppaketju Mercadona on tilannut Cimcorpilta tuoretuotteiden käsittelyautomaation. Kaupan arvo on yli 120 miljoonaa euroa.
 Rakennettavat neljä jakelukeskusta toimittavat ruokaa yli 600 vähittäismyymälään, jotka vastaavat reilusta kolmanneksesta koko Mercadonan Espanjan myynnistä.
 Merkittävä päänavaus
 Cimcorpin myyntijohtaja  Kai Tuomisaaren  mukaan kaupalla on merkittäviä työllistäviä vaikutuksia.
 – Työllistävä vaikutus on kaiken kaikkiaan tuhat henkilötyövuotta, josta noin puolet kohdistuu Cimcorpin omaan organisaatioon ja puolet alihankintaverkostoomme Suomessa ja maailmalla.
 Kauppa on Cimcorpille myös tärkeä päänavaus tuoretuotepuolella.
 – Pääsemme rengasteollisuuden ohella mukaan tuoretuotemarkkinoille. Tämä kauppa avaa meille markkinoita muuallakin Euroopassa. Neuvotteluja on jo käynnissä.

Ulvilalaiselle Cimcorpille jättitilaus Espanjan suurimmalta vähittäiskauppaketjulta


Summary: Kasveista saaduilla aineilla luultavasti pyrittiin saamaan yhteys yliluonnolliseen maailmaan, vainajiin ja jumaliin.

Bolivian Andien kuivaa ilmastoa on kiittäminen erikoisesta löydöstä, jolla on ikää tuhat vuotta. Kolmen ketun kuononahoista tuhat vuotta sitten ommellusta pussista paljastui merkkejä viidestä psykoaktiivisesta aineesta.
 Villalangalla tiukkaan sidottu käärö ketunnahkapusseineen ja muine esineineen löytyi kymmenen vuotta sitten Cueva del Chilanon luolasta, tiwanakuheimon mailta. Nahasta raavitut näytteet ja kasvit analysoitiin tuoreessa kansanvälisessä tutkimuksessa.
 Tiwanakut olivat inkoja edeltänyt valtakulttuuri Andien eteläpään ylängöillä. Ketunnahan radiohiilitutkimus osoitti käärön olevan peräisin vuosiväliltä 905–1170. Ne olivat tiwanakujen valtakunnan lopun aikoja.
 Kolmen ketun kuonot ommeltiin huumepussiksi. Samassa käärössä oli myös muun muassa koristeellinen päänauha.   Juan Albarracin-Jordan & José M. Capriles
 Analyysit paljastivat jälkiä kokaiinista, bentsoyyliekgoniinista, bufoteniinista, harmiinista ja dimetyylitryptamiinista, DMT:stä. Niistä syntyy voimakkaan hallusinogeenisiä yhdistelmiä. Tutkijat arvelevat ne keinoksi, joilla päästiin riiteissä yhteyteen esivanhempien ja jumalien kanssa.
 Ajahuaskaliaanista saatavaa harmiinia ja kahvikista saatavaa DMT:tä käytetään edelleen eteläamerikkalaisessa seremoniajuomassa ayahuascassa, "kuoleman köynnöksessä". Nykymuotia se on muun muassa Kalifornian piilaaksossa ja Hollywoodissa.
 DMT aiheuttaa vahvoja hallusinaatioita. Yhdistettynä harmiiniin ihminen voi joutua pitkäksi aikaa tilaan, jossa hänen käsityksestä ajasta ja itsestään on muuttunut, tutkimusartikkelin kirjoittanut uusiseelantilaisen  Otagon yliopiston  bioarkelogi  Melanie Miller  kuvailee.
 Jonkun on täytynyt tuoda kasvit kaukaa. Andeilla niitä ei kasva.
 Löytö on ensimmäinen todiste siitä, että muinaiset eteläamerikkalaiset yhdistelivät erilaisia lääkekasveja ayahuascan kaltaiseksi aineeksi, kertovat Miller ja hänen tutkijatoverinsa apulaisprofessori  José Capriles  yhdysvaltalaisesta  Pennsylvanian osavaltioyliopistosta . Miller teki oman työnsä väitöskirjatutkimuksena yhdysvaltalaisessa  Berkelyn yliopistossa .
 Tutkijat arvelevat, että tiwanakut nuuskasivat aineet juomisen sijasta. Siitä todistavat käärössä olleet kaksi taidokkaasti kaiverrettua puulaattaa ja -putki ja kaksi laamanluista lusikkaa.
 Ne, kuten myös värikäs kudottu päänauha, olivat säilyneet erittäin hyvässä kunnossa luolassa, jota tutkijat pitävät hautapaikkana. Vainajien jäänteitä kaivauksissa ei kuitenkaan löytynyt.
 Kaiverrettu ja kivin koristeltu puulaatta oli tarkoitettu nuuskaamiseen, arvelevat tutkijat.    Juan Albarracin-Jordan & José M. Capriles
 Cueva del Chilanon luola sijaitsee Lipez Altiplanossa Lounais-Boliviassa, miltei neljän kilometrin korkeudessa. Löydetyille kasveille alue on aivan liian korkealla.
 Jonkun on täytynyt käydä noutamassa ne kaukaa, tai ehkä ne toi paikasta paikkaan liikkunut šhamaani tai lääkekasvien kauppias, tutkijat tuumivat.
 – Monet näistä kasveista ovat väärin annosteltuina erittäin myrkyllisiä. Niiden kokoajalla on täytynyt olla paljon tietoa ja kokemusta niiden käytöstä, Miller sanoo.
 Löydöt tehtiin Cueva del Chilanon luolasta.  Juan Albarracin-Jordan & José M. Capriles
 Ketunkuonopussukasta Miller on aivan erityisen innostunut. Hänen mukaansa se on hämmästyttävin esine, jota hänellä on ollut kunnia tutkia.
 – Joissakin kulttuureissa uskotaan, että tietyt psykoaktiiviset aineet auttavat muuttumaan juuri tietyksi eläimeksi ja pääsemään yliluonnolliseen maailmaan. Ehkä kettu oli sellainen eläin, Miller puntaroi.
 Tutkimus on julkaistu  PNAS-lehdessä.

Tuhannen vuoden ikäisestä nyssykästä löytyi viittä huumekasvia ja välineitä niiden käyttämiseen


Summary: Kansallispuiston perustaminen vaatii erillislain säätämisen eduskunnassa.

Posion kunta tekee valtiolle aloitteen Korouoman kansallispuiston perustamisesta. Kunnanhallitus päätti asiasta maanantaina.
 – Ehdotusta tukevat alueen monimuotoinen ja ainutlaatuinen luonto, kulttuuriympäristö, upeat maisemat sekä retkeilijöiden ja luontomatkailijoiden vakiintunut suosio. Korouoma valittiin vuoden retkipaikaksi 2015 Suomen parhaana jääkiipeilykohteena, kunta perustelee aloitteessaan.
 Posion kunnan kansallispuiston perustaminen ei vaadi merkittäviä lisäinvestointeja, sillä alueen perusinfra on jo valmiina. Metsätalous ei myöskään menettäisi puiston myötä mitään, sillä Korouoma on jo nyt suojeltu hakkuilta.
 Posion kunta aloitti Korouoman kansallispuiston valmistelemisen viime marraskuussa yksityishenkilön ehdotuksesta.
 Kolme sanoo ei
 Kunta on pyytänyt alueen toimijoilta lausunnot siitä, miten mahdollinen kansallispuisto tulisi vaikuttamaan. Kolme tahoa vastustaa kansallispuiston perustamista: Pernun Erauspojat, Posion Metsänhoitoyhdistys ja Posion yhteismetsän osakaskunta.
 Kuntalaisille järjestettiin avoin yleisötilaisuus viime helmikuussa.
 Kunta toivoo kansallispuisto-statuksen houkuttelevan lisää turisteja Posiolle. Korouoma on rotkolaakso Posion ja Ranuan kuntien rajalla. Paikka on suosittu retkeilypaikka.
 Kunta lähettää aloitteen valtioneuvostolle ja ympäristöministeriölle. Kansallispuiston perustaminen vaatii erillislain eli eduskunnan päätöksen.

Nyt se on virallista: Posio tekee aloitteen Korouoman kansallipuiston perustamisesta


Summary: Kutistuminen johtuu Nasan mukaan siitä, että Kuun ydin pikkuhiljaa viilenee.

Maapallon kiertolainen Kuu on kiljalleen kutistumassa, kertoo Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa.
 Nasa on tutkinut tuhansia valokuvia, jotka on otettu Kuun pohjoisnavan lähellä, Kylmyyden meressä sijaitsevalla tutkimusasemalla.
 Tutkijat olivat luulleet, että alue on geologisesti täysin kuollut ja muuttumaton. Kuvien tutkiminen paljasti, että Kuun pintaa oli ilmestyinyt halkeamia.
 Kuussa ei ole mannerlaattoja, joten kuussa tapahtuva tektoninen toiminta liittyy siihen, että kuun ydin hiljalleen menettää lämpöään. Tuolloin Kuun ohut ja hauras pinta rypistyy samaan tapaan kuin kuivuva viinirypäle muuttuu rusinaksi. Tuolloin Kuun ydin supistuu ja sen pintaan voi syntyä siirroslinjoja, kun jokin kuoren osa työntyy toisen päälle.
 Jo 1960-luvulla Kuun pinnalle päässeet Apollo-ohjelman astronautit tutkivat "kuunjäristyksiä". Niistä valtaosan todettiin tapahtuvan syvällä Kuun sisällä ja vain pieni osa lähellä pintaa.
 Uusin tutkimus kohdistuu juuri näiden "kuunjäristysten" ja Kuun pinnan muutosten väliseen yhteyteen.
 Kuun ytimen vähittäinen jäähtyminen ja sitä seuraavat muutokset pinnassa ovat saaneet Kuun menettämään kokoaan. Viimeisten muutaman sadan miljoonan vuoden aikana kuun läpimitta on pienentynyt noin 50 metriä. Kuun läpimitta on leveimmillään vajaat 3 500 kilometriä.
 Tutkimus on julkaistu  Nature Geoscience  -tiedelehdessä.

Nasa: Kuu kutistuu


Summary: Kuntaliitokset jäävät usein kaihertamaan asukkaiden mieliä. Kunnallisoikeuden asiantuntijan mielestä Suomen lakiin pitäisi lisätä kuntaliitoksen perumismahdollisuus.

Nastolalaista  Leo Laukkasta  sapettaa.
 – Ei ole kiva maksaa Lahden hyppyrimäkien pengerryksiä eikä monia muitakaan asioita, mihin kaupungin poliitikot veronmaksajien rahoja käyttää.
 Nastola on ollut osa Lahtea kolmen vuoden ajan, mutta Laukkanen ei halua kutsua itseään lahtelaiseksi. Kuntaliitospäätös syntyi Nastolassa aikoinaan yhden äänen enemmistöllä.
 – Mä en koskaan anna anteeksi, sille valtuutetulle joka tämän silloin ratkaisi, sanoo Laukkanen.
 Kunnallisoikeuden emeritusprofessori  Aimo Ryynänen  ymmärtää, milloin oman kunnan itsenäisyyden menetys nousee katkeraksi palaksi.
 – Huonoin tapa tehdä kuntaliitos on se, että valtuusto ilman kansalaiskuulemista runnoo esityksen läpi. Sellaisiakin esimerkkejä Suomesta löytyy, jossa kuntaliitos on tehty vastoin kansanäänestyksen selvää tulosta, sanoo Ryynänen.
 Ryynänen viittaa Lappeenrannan ja Joutsenon kuntaliitokseen vuonna 2009, joka syntyi siitä huolimatta, että yli 70 prosenttia joutsenolaisista  oli vastustanut kansanäänestyksessä  liitosta.
 Emeritysprofessori Aimo Ryynäsen mukaan kunnilla pitäisi olla mahdollisuus peruuttaa kuntaliitos. Marjo Pirilä / Yle
 Emeritusprofessori sai yhteydenoton Pohjanmaalta, jossa  Kauhavan kuntaliitokseen pettyneet asukkaat  keräsivät adressiin nimiä kuntaliitoksen purkamiseksi. Sellaista ei Suomen lain mukaan ole mahdollista tehdä.
 – Ruotsissa on mahdollista palauttaa kunnan itsenäisyys, ja siellä viime vuosina useat kunnat ovat saaneet itsenäisyytensä. takaisin, sanoo Ryynänen.
 Asukkaat pettyvät katteettomiin lupauksiin
 Emeritusprofessori Aimo Ryynäsen mielestä suurkuntien havittelun sijaan Suomessa pitäisikin mennä toiseen suuntaan. Kunnat eivät ole vain palveluita tuottavia yksiköitä.
 – Nyt aletaan painottaa entistä enemmän kansalaisten osallisuutta ja läheisyysperiaatetta. Kunta ei saisi olla liian suuri. Monessa liitoskunnassa on aika lailla valot sammutettu eivätkä kuntaliitossopimusten tavoitteet ole toteutuneet.
 Nastolassa Lahden ja Nastolan yhdistymissopimusta on luettu moneen kertaan. Viimeksi sen kaivoi esille Lahden tarkastuslautakunta, jonka mielestä yhdistymissopimuksen henkeä loukattiin, kun Nastolan lukio päätettiin lakkauttaa.
 Nastolan lukion lakkauttaminen on herättynyt keskustelua yhdistysmissopimuksen hengestä. Sini Ojanperä / Yle
 Tarkastuslautakunnan mukaan kokemukset Lahden ja Nastolan yhdistymisestä eivät ole omiaan edistämään alueen kuntien yhdistymisiä tulevaisuudessa.
 Ryynänen muistuttaa, että kuntaliitossopimus on poliittinen aiesopimus, joka voidaan irtisanoa heti, kun kunta on liitetty, sillä toista sopijapuolta ei enää ole olemassa. Petetyt lupaukset ja päätöksenteon siirtyminen kauemmas ovat omiaan ruokkimaan populismia.
 – Matala äänestysaktiivisuus on kaikissa kansanvaltaisissa maissa kasvava ongelma. Kunnan koon ja demokratian välistä suhdetta ei ole riittävästi ajateltu. Jo nyt alhainen äänestysaktiivisuus vähentää päätöksenteon hyväksyttävyyttä ja lietsoo populismia, sanoo Ryynänen.
 Kunnantalosta kulttuurikeskus - kyläaktiivit eivät jääneet suremaan
 Jos kuntaliitoksen perumismahdollisuus olisi olemassa, alkaisiko kunnassa jatkuva jähnäys siitä, peruutetaanko päätös? Nastola-seura ei halua katsoa peruutuspeiliin vaan ottaa kuntaliitoksesta kaiken hyödyn irti.
 – Sen takia tämä tuntuu niin vaikealta, kun jäi ilmaan, mitä jos kuntaliitosta ei olisi tehtykään. Asiat olisivat varmasti tapahtuneet ilman liitostakin. Voi olla että emme olisi saanut lukiota pidettyä itsekään, sanoo Nastola-seuran puheenjohtaja  Liisa Helanto .
 Nastola-seuran puheenjohtaja Liisa Helanto haluaa katsoa eteenpäin. Marjo Pirilä / Yle
 Lukion lakkauttaminen oli myös Nastola-seuralle vaikea pala. Lukion puolesta taisteltiin viimeiseen asti.
 – Toisaalta, maailma avautuu, jossain vaiheessa nuoren pitää lähteä täältä opiskelemaan ja maailmalle. Lahdessa on hyviä lukioita, mihin hakeutua. Kyllä me tästäkin selvitään, Helanto uskoo.
 Helanto huomauttaa, että Lahti myös investoi Nastolaan: uusi monitoimitalo ja hyvinvointiasema ovat valmisteilla. Kunnantaloltakaan eivät ole valot sammuneet, vaan seura tekee aktiivisesti töitä pitääkseen kirkonkylän elävänä.
 – Kaupallisia palveluita me emme enää tänne kirkonkylälle saa, mutta haluamme, että tämä on Nastolan sydän ja kulttuurin keskus.
 Konsultit ehdottivat aluejohtokunnan lakkauttamista
 Kuntaliitoksen jälkeen Nastolaan perustettiin aluejohtokunta, jolla on omaa rahaa käytössään. Aluejohtokunta ottaa aktiivisesti kantaa Nastolan asioihin ja jakaa avustuksia etenkin tapahtumille. Nastola-seuran puheenjohtajan mukaan yhteisöllisiä tapahtumia ei olisi mahdollista toteuttaa ilman aluejohtokunnan varoja.
 – Tämä on juuri sitä asukaslähtöisyyttä, mikä luo yhteisöllisyyttä ja ylläpitää Nastola-henkeä, sanoo Liisa Helanto.
 Aluejohtokunta omine rahoineen ei kuitenkaan ole itsestäänselvyys. Syksyllä Lahden kaupungin uudistamista selvittänyt konsulttiyhtiö ehdotti Nastolan aluejohtokunnan lakkauttamista. Konsulttien mielestä Lahden pitäisi kehittää koko kaupunkia yhtenäisenä. Kaupunginhallitus ei lämmennyt ajatukselle.
 Nastola pystyy pitämään vielä puolensa. Kuntaliitoksen jälkeisissä kunnallisvaaleissa nastolalaiset keskittivät äänensä ja saivat vahvan edustuksen Lahden valtuustoon.

"Petetyt kuntaliitoslupaukset lietsovat populismia" – tarvitaanko liitoksille peruutusnappi?


Summary: Yhdysvaltalaiset virkamiehet syyttävät Irania tai sen tukijoita viikonloppuna kauppalaivoja vastaan tehdyistä iskuista.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  tapasi viime viikon torstaina Valkoisessa talossa tärkeimpiä turvallisuusneuvonantajiaan.
 Tapaamisessa vt. puolustusministeri  Patrick Shanahan  esitteli suunnitelman, jonka mukaan Lähi-itään lähetettäisiin 120 000 sotilaan sotavoima, jos Iran alkaisi vakavasti uhata yhdysvaltalaisia sotilaita tai kiihdyttäisi ydinaseiden valmistamista. Kokouksesta kertoo  The New York Times -lehti .
 Kyseessä on jo vuosia vanha suunnitelma, jonka ministeri toi nyt päivitettynä versiona kokoukseen turvallisuusneuvonantaja  John Boltonin  käskystä.
 Lehden mukaan Bolton on jo vuosia vaatinut kovempaa suhtautumista Iraniin. Republikaanipresidentti  George W. Bush  jätti lehden mukaan aikanaan Boltonin vaatimukset huomiotta, mutta nyt kovempaa linjaa ajavan presidentti Trumpin aikana Bolton on saanut äänensä paremmin kuuluville.
 The New York Times -lehden mukaan on hyvin epätodennäköistä, että Boltonin suunnitelmaa lähdettäisiin toteuttamaan. 120 000 sotilasta olisi samaa tasoa kuin vuonna 2003, jolloin Yhdysvallat hyökkäsi Irakiin ja valtasi sen. Iran olisi paljon vaikeammin voitettava vastustaja.
 Yhdysvaltain ulkopoliittinen johto on tällä hetkellä jakautunut sen suhteen, miten Iraniin pitäisi suhtautua. Osa vaatii kovempaa linjaa, osa katsoo, että neuvottelut yhdistettynä sopiviin uhkauskiin olisi riittävä toiminnan taso.
 Yhdysvallat on jo lähettänyt Persianlahdelle lentotukialus Abraham Lincolnin, B-52-pommikoneita ja ilmatorjuntaohjusjärjestelmän.
 Arabiemiraattien laivahyökkäys tutkinnassa
 Eilen maanantaina tuli tietoon Arabiemiraattien rannikolla tapahtunut sabotaasi-isku, joka kohdistui neljään kauppalaivaan.
 Alueelta saatujen vahvistamattomien tietojen mukaan alusten kylkiin, vesirajan yläpuolelle oli tehty aukkoja. Arabiemiraattien viranomaiset eivät kerro, miten aukot oli tehty. Toimittajat eivät pääse katsomaan niitä.
 Aluksista kaksi oli saudiarabialaisia säiliöaluksia ja yksi liputettu Norjaan.
 Yhdysvaltalaiset tiedusteluvirkamiehet kertovat nimettöminä, että heidän tietojensa mukaan teon takana on Iran tai sitä tukevat puolisotilaalliset ryhmät. Mitään todisteita asiasta ei ole esitetty.
 Yhdysvaltain asevoimien esikuntapäällikön, kenraali  Frank McKenzien  mukaan Yhdysvallat ei hae konfliktia Iranin kanssa, mutta mahdollisiin hyökkäyksiin Yhdysvaltain etuja vastaan suhtaudutaan ankarasti, kertoo  NBC News .

NYT: Valkoisessa talossa esiteltiin suunnitelma lähettää 120 000 sotilasta Lähi-itään


Summary: Datatalouden logiikalla pyörivä viestintäympäristö ei edistä totuudenmukaisen viestin voittoa, kirjoittaa tutkija Antto Vihma.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Teesi totuudenjälkeisestä ajasta on henkilöity  Donald Trumpiin  ja hänen voitokkaaseen presidenttikampanjaansa. Pulitzer-palkinnon voittaneen faktantarkistussivusto  Politifactin  mukaan  jopa seitsemän kymmenestä Trumpin kampanjaväitteestä oli valetta . Presidenttikaudella tahti on ollut hurja:  Vuoden 2018 aikana Trump esitti jopa 6000 valheellista väitettä .
 Moni on kehityksestä huolissaan, ja silmänräpäyksessä laajalle leviäviä valheita on pidetty jopa uhkana demokratialle.
 Samankaltainen poliittinen strategia  on helppo tunnistaa täälläkin, joskin pienemmässä mittaluokassa. Esimerkiksi Perussuomalaisten tiedottaja  Matti Putkonen  esitti Ylen vaalidebatissa, että turveteollisuus  ”työllistää Suomessa 200 000 henkeä” .  Juha Sipilä  kertoi pääministerin haastattelutunnilla maaliskuussa, että punavihreä oppositio ” kieltäisi käytännössä metsien käytön kokonaan ”. Muutamaa viikkoa myöhemmin Kansanedustaja  Teuvo Hakkarainen   kertoi medialle, että hänen vaalimainoksensa sana matu tarkoittaa ”maaseudun tulevaisuutta” .  Hjallis Harkimo  toisteli kampanjassaan  väitettä, jonka mukaan ”verottaja on tappolinjalla” , koska verohallinnon työntekijät saavat tulospalkkausta sen mukaan, kuinka paljon veroja he keräävät. Kaikki nämä väitteet ovat räikeällä tavalla faktoista piittaamattomia.
 Nykyään väitteet voivat mennä läpi , olivat ne miten hurjia tai järjettömiä tahansa. Internet ja sosiaalinen media ovat murtaneet tiedon tuottamisen, julkaisemisen ja jakamisen valta-asetelmat. Tiedon vanhat portinvartijat, journalistinen media ja tieteellinen tutkimus, ovat menettäneet suhteellista asemaansa. Samalla poliittisen viestinnän pelisäännöt on vedetty uusiksi.
 Moni on kehityksestä huolissaan, ja silmänräpäyksessä laajalle leviäviä valheita on pidetty jopa uhkana demokratialle. On myös vastakkaisia näkemyksiä: osa tutkijoista lähestyy politiikan totuudenmukaisuutta sekä populismin nousua toisesta suunnasta, jossa suurin uhka demokratialle on 1990-luvulla rakennettu uusliberaali konsensus. Huoli politiikan totuudenmukaisuudesta saattaa itse asiassa olla verhottua kaipausta tämän ajattelutavan parhaisiin päiviin. Tässä katsannossa ”totuuden” perään haikailu on itse asiassa politiikan epäpolitisoimista, sen muuttamista pelkäksi hallinnaksi, harvainvallan kansaa turruttavaksi välineeksi, jonka vallitessa virkamiehet ja poliitikot huolehtivat oikeistolaisen konsensuksen hengessä taloudenpidosta.
 Samanmielisyyden kritiikin taustalla  kaikuu  Carl Schmitt , joka 1930-luvulla ymmärsi aidon politiikan sarjaksi melodramaattisia ystävän ja vihollisen taisteluja. Politiikkaa ei ole ilman avointa konfliktia. Schmittiläiset teoreetikot tarjoavat vetoavan kehyksen, sekä käsitteet haastaa kaikkea konsensusta. Porvarillisempikin tutkija saa ympärilleen hieman vaaran tuntua muistuttaessaan, että konflikti kuuluu ”poliittisen käsitteeseen”.
 Konfliktin korostaminen  on houkutteleva kertomus, mutta riittämätön tämän hetken poliittiseen murrokseen. Repivä, faktoista piittaamaton populismi ei nimittäin palauta politiikkaa politiikkaan. Totuudenmukaisuudesta luopuminen itse asiassa kaventaa poliittisen kenttää.
 Toimivassa demokratiassa tarvitaan minimitaso jaettua ymmärrystä faktoista.
 Filosofi Hannah Arendtia  mukaillen  ”faktuaaliset totuudet” ovat eräänlaisia politiikan perustuksia, sitä kannattelevaa infrastruktuuria . Faktuaalinen totuus on esimerkiksi toteamus, että vuonna 1914 Saksa hyökkäsi Belgiaan eikä toisinpäin. Arendtille nämä faktat ovat triviaaleja, arkisia tosiasioita, ”brutaalin alkeellista materiaalia”, ja ne pitää erottaa suurista filosofisista keskusteluista  totuuden luonteesta . Poliittiset mielipiteet tarvitsevat tietyn määrän faktoja, jotta ne voivat olla mielipiteitä  jostakin,  eriäviä näkemyksiä jostakin jaetusta.
 Toimivassa demokratiassa tarvitaan minimitaso jaettua ymmärrystä faktoista. Jos tämä pohja kiistetään vaikkapa salaliittoteorioilla ja perustellaan konfliktin tarpeella, koko politiikka rappeutuu.
 Arendt kirjoitti huolistaan jo aikana ennen väritelevisiota. Internet-aikana maailma on paljon nopeampi. Huomion aikajänne on lyhyt ja lyhenee koko ajan. Maailmasta tulee yhä monimutkaisempi, mutta hektinen informaatioympäristö edellyttää yhä yksinkertaistetumpaa viestintää. Viestit leviävät datatalouden logiikalla, joka suosii reaktioita herättävää sisältöä – sitä mikä kerää kommentteja, jakoja ja tykkäyksiä. Algoritmit reagoivat herkästi suosittuihin sisältöihin riippumatta niiden totuusarvosta.
 Siksi tutkimuksissa on havaittu , että  valeuutiset leviävät Twitterissä oikeita uutisia laajemmalle . Myös  vihaa ja ärtymystä herättävät viestit näyttävät menestyvän muita paremmin .
 Vain hieman kärjistäen voi esittää, että vanhojen tiedon portinvartijoiden tilalle ovat nousseet suurten alustojen algoritmit, datan portinvartijat.
 Andy McCoy  totesi, että  ihmiset haluavat mieluummin ”nastan stoorin” kuin tylsän totuuden . Juuri totuuden hauraus tekee valehtelusta politiikassa niin houkuttelevaa. Datatalouden logiikalla pyörivä viestintäympäristö ei edistä totuudenmukaisen viestin voittoa.
 Antto Vihma
 Kirjoittaja on dosentti Itä-Suomen yliopistossa ja toimii vanhempana tutkijana Ulkopoliittisessa instituutissa. Hän on yksi  Totuuden jälkeen  -kirjan kirjoittajista ja tuttu myös   Päivystävät dosentit -sarjasta.
 Aiheesta voi keskustella 14.05. klo 16.00 asti.

Antto Vihman kolumni: Repivä populismi ei palauta politiikkaa politiikkaan, vaan faktoista luopuessaan se kaventaa poliittisen kenttää


Summary: Toisen turha on toiselle tuiki tarpeellinen, sillä kaikki riippuu siitä, mitä tavoittelee.

Simon Kankkosen  salilla Kokkolan Sokojalla ei ole laitetta, jolla treenataan sisäreisien lähentäjää ja loitontajaa. Ei ole peck deckiäkään, jolla tehdään rintalihasta. Tai jalkaprässiä. Eikä monta muutakaan kuntosalilta tuttua laitetta.
 Piharakennuksesta löytyy muun muassa kyykkyteline, alaselkälaite, ylätalja, powerräkki, käsipainoja, penkki ja maastavetotanko. Niitä on viritelty, varmisteltu tai muuten paranneltu vastaamaan käyttäjien tarpeita.
 Niillä Kankkonen ja hänen treeniporukkansa pärjäävät. Tuosta porukasta kaikki penkkaavat yli 200 kiloa ja kyykkäävät yli 300. Päätavoite ja -tuote on voima, ei ulkonäkö.
 – Jos hakee kesävartaloa, se on toinen maailma, nauraa Kankkonen.
 Jos siihen pyrkii tai muuten lähtee vasta tutustumaan kuntosalien maailmaan, Kankkonen ei moittisi mitään laitetta turhaksi.
 – Kokeile kaikki ja katso, mikä toimii. Toivottavasti joku todella osaava neuvoo ja auttaa, hän kannustaa.
 Kun kilot lisääntyvät käsipainoissa, Kankkonen ei mittaa toistoja, vaan aikaa. YLE/Ida-Maria Björkqvist
 Jos joutuisi jostain syystä valitsemaan vain itselleen parhaat laitteet, Kankkonen ottaisi kyykkytelineen ja reverse hyperin: alaselkää työstävän laitteensa, jolle nojautuneena nostetaan raskaita painoja jaloilla selkää rikkomatta.
 Pitkään pohdittuaan Kankkonen keksii, mitä pitää turhana: hip thrusteria, jossa istutaan lattialla, pidetään sylissä tankoa ja nostetaan sitä lantiolla.
 – Sen voi yhtä hyvin tehdä penkin päällä. Se on ehkä se turhin laite – ja turhin liikekin.
 Jos haluaa tulla todella vahvaksi, pitää jättää turhat liikkeet pois.  Simon Kankkonen
 Turhien laitteiden sijaan Kankkonen manaa turhia "guruja". Sitä, että joku keksii jonkun liikkeen, jonka jakaa somessa tykkäysten toivossa ja trendiä luodakseen.
 Toinen kartettava on väärä tekniikka: esimerkiksi huonosti kyykkäävä urheilija ottaa silmiin. Myös maastavedon tekniikka voi saada Kankkosen kääntämään päänsä pois. Hän kannustaa ennemmin pitämään hauskaa salilla kuin rikkomaan itseään. Tosin itseensä hän ei sitä sovella.
 – En ole koskaan ymmärtänyt niitä, jotka vain kuntoilevat ilon vuoksi.
 Simon Kankkosen salilla ei kyykätä tai penkata yksin, sillä turvallisuus on tärkeintä. Jo huono hapenotto voi saada pyörtymään. YLE/Ida-Maria Björkqvist
 Kankkonen ei tunne ylläpitotreenin käsitettä.
 – Jos haluaa tulla todella vahvaksi, pitää jättää turhat liikkeet pois, sanoo Simon Kankkonen.
 Harjoitus voi toki olla palauttava treeni – matkalla ylöspäin. 20 kilon käsipainoillakin voi tehdä, mutta silloin ei lasketa toistoja, vaan maksimiaikaa, minuuteissa.
 Tänä vuonna Kankkonen aikoo saavuttaa alle 90-kiloisten sarjassa 1 000 kilon yhteistuloksen. Se ei vaadi poppaskonsteja, vaan samaa treeniä kuin ennenkin.
 – Kunhan nostaa vain pikkuisen enemmän. Yhtä helppoa kuin jalkapallo: tekee yhden maalin enemmän niin se on siinä, mies virnistää.
 Nyt Kankkonen kyykkää 400 kiloa, penkissä on noussut 335 (kisassa 320), mutta maastavedon 250 kiloa kaihertaa miestä. Se on miehen mielestä liian vähän, ja sinne puuttuvat kilot onkin tarkoitus saada treenattua.
 Pitää nimittäin löytää omat heikkoutensa ja panostaa niihin. Siksikään Kankkonen ei halua nimetä yhtä laitetta toista turhemmaksi: kaikilla on omat heikkoutensa ja tavoitteensa.
 Toiselle turha laite voi olla toiselle tuiki tarpeellinen. Sari Vähäsarja / Yle
 Pikaratkaisut siirtyneet ostoskanaville
 Fysioterapeutti, työhyvinvointiasiantuntija ja kahvakuulaurheilija  Maria Paananen  ei tyrmää kysymystä turhista kuntosalilaitteista: markkinat ovat laajat ja kuntoilija saattaa hyvinkin herätä miettimään, mikä on tarpeen ja mikä ei.
 Ratkaisevaa on tarve ja tähtäin.
 – Jos kokee jonkin turhaksi, ei vain itse tarvitse sitä. Pitää miettiä omaa tavoitetta ja kohdistaa treeni siihen.
 Tärkeintä on valita se liike, joka toimii. Toinen saa pakaran aktivoitua paremmin maastavedolla ja toinen takapotkulaitteella, ottaa Paananen esimerkiksi.
 Toisaalta vaikkapa jalkaprässi ja kyykky tangolla ovat melko samanlaiset, mutta tutkimusten mukaan hormonaalinen vaste on satakertainen, kun ihminen joutuu kannattelemaan vapaata taakkaa koko kehollaan sen sijaan, että istuisi laitteeseen.
 Jos kokee jonkin turhaksi, ei vain itse tarvitse sitä.  Maria Paananen
 Toisaalta vapailla painoilla tehtäessä pitää hallita turvallinen tekniikka, mikä vaatii ammattilaisen apua ja malttia.
 Kehon kartoitus ja ammattilaisen apu ovat Paanasen mielestä aina hyödyksi. Ammattilaista tarvitaan varsinkin jos on kuntoutustarve tai jokin urheilutavoite.
 Jos taas käy salilla liikkumisen ilosta ja perusterveyden takia, voi Paanasen mukaan treenata periaatteessa miten haluaa – tietyin reunaehdoin.
 – Jos onnistuu säilyttämään maalaisjärjen eikä kipua tunnu. Kipu ei oikeasti koskaan jalosta ketään, vaan silloin pitää keskeyttää treeni!
 Maria Paananen sanoo, että oikein tehdyllä ohjelmalla jokainen saa haluamansa, eikä salillekaan ole pakko mennä. Kreeta-Maria Kivioja / Yle
 Lähtökohtaisesti turhia laitteita Paananen ei kuitenkaan salillla näe. Aiemmin on voinutkin olla toisin, mutta nykyään laitteita maahantuovat ovat hänen mukaansa kovan luokan liikunta-ammattilaisia.
 – Hullutukset kuten pikaratkaisut ovat siirtyneet salilta ostoskanaville, summaa Paananen.
 Kyse on siitä, mitä salilla tehdään ja miten ohjataan. Paananen suosittaa jättämään väliin salit, joilla ei ole ohjausta, jos tarkoituksena on parantaa lihaskuntoa. Kehonpainoliikkeet ovat turvallinen ja toimiva vaihtoehto.
 Itse hän treenaa paljon vapailla painoilla myös ajan takia: salilaitteissa heikkous on, että jokaisen lihaksen joutuu treenaamaan erikseen, mikä vie aikaa.
 Muutama hyvin hallinnassa oleva perusliike levytangolla ja muilla vapailla painoilla kuormittaa monta lihasryhmää kerralla. Itse asiassa lähes kaikki suurimmat lihakset ovat kerralla mukana vaikkapa maastavedossa tai kyykyssä.
 – Kehonpainoliikkeitä riittää kourallinen tosi hyvin, ja niillä saa harvoin itseään rikki. Oman kehon liikuttamisella saa muitakin hyötyjä, kuten tasapainon, Paananen kannustaa.
 Wasim Khuzam / Yle
 Osalle riittää nollavastuskin
 Kokkolalaisen laitevalmistajan HURin näkemys on sama, vaikka lähtökohta onkin omanlaisensa. Yrityksen laitteita löytyy 50 maasta seniorikodeista kuntoutuslaitoksiin ja hotelleista hyvinvointikeskuksiin.
 Tutkimus- ja kehitystyötä tehdään yhdessä eri yliopistojen kanssa ja esimerkiksi Singaporen-projektissa kokkolalaisen yliopistokeskus Chydeniuksen ja ohjelmistoyritys Raisoftin kanssa.
 Kehitystyössä on mukana lääketieteen asiantuntemusta niin, että ohjelmat voidaan räätälöidä suoraan vaikkapa tietystä sairaudesta tai leikkauksesta toipuvalle. Tätä kehitystä vetää tutkimus- ja koulutusjohtaja, professori Arto Hautala.
 Sisäänrakennettu softa mahdollistaa henkilökohtaisen ohjelman ja vaikkapa muistisairaille turvalliset ratkaisut. Laite voidaan esimerkiksi ohjelmoida poistamaan vastus sen jälkeen, kun tarvittavat toistot on tehty, jos tekijä itse ei muista lopettaa. Osa laitteista on pyörätuolista käytettäviä.
 Painopakkalaitteissa minimipaino on usein viisi kiloa, mikä on monelle vanhukselle jo mahdoton lähtöpaino. HURin laitteet toimivat perussaleilla vielä vähän käytetyllä paineilmateknologialla, joten vastus voi olla nollakin.
 Tämän pneumatiikan ansiosta ne ovat myös kaksisuuntaisia eli yhdessä laitteessa voi tehdä kaksi liikesuuntaa. Yrityksellä on viidenkin liikkeen laitteita, joita tarvitaan esimerkiksi pienissä tiloissa lääkäriasemilla tai kuntoutusyksikössä.
 Eihän mikään laite, joka kehittää lihasvoimaa, voi olla turha.  Jessica Korva
 Varatoimitusjohtaja  Lena Karjaluoto  sanoo, ettei "turhien" laitteiden myyminen ole mahdollista kilpailluilla markkinoilla.
 Tarpeellisuuden ratkaisee tavoite ja tarve. Kuntoutus- ja seniorikentällä tarpeen voi olla juuri se tiettyä lihasta kehittävä kone, jonka peruskuntoilija ohittaa.
 – Kun ikää tulee, ihminen tarvitsee suunnattua harjoittelua, koska ei pysty ehkä tekemään koko settiä. On tärkeä tietää, millainen asiakas on ja siksi tarvitaan alkutestausta.
 HURin varatoimitusjohtaja Lena Karjaluoto. Sari Vähäsarja / Yle
 Samaan pohjaa se, että laitteissa voidaan lisätä vastusta sata grammaa kerrallaan.
 – Se voi tuntua pieneltä määrältä, mutta leikkauksesta toipuvalle ikäihmiselle nollavastuksesta 100 grammaan pääseminen on iso asia. Se voi olla juuri se, minkä avulla hän jaksaa motivoitua harjoitteluun ja sittemmin vaikka kurottaa kahvipurkin hyllyltä, Karjaluoto sanoo.
 HURilla on tuotannossa noin 45 laitetta. Pienimmillään on varustettu kolmen laitteen eli kuuden liikkeen sali, ja silläkin saa paljon aikaan, sanoo Lena Karjaluoto.
 Se ei kuitenkaan tee muista laitteista turhia, sanoo personal trainer  Jessica Korva . Moni kritisoi esimerkiksi lähentäjä- ja loitontajalihaksia harjoittavaa laitetta. Se voi kuitenkin tarjota pakaratreeniä niille, joille esimerkiksi kyykkääminen on mahdotonta vaikkapa polvivaivojen takia.
 – Eihän mikään laite, joka kehittää lihasvoimaa, voi olla turha. Tavoite ratkaisee.
 Jessica Korva sanoo, että jaksamisongelmat alkavat näkyä jo 25-vuotiailla. Sari Vähäsarja / Yle
 Aiheesta voi keskustella 14.5. klo 22 asti.

Neljää lihastreenin asiantuntijaa pyydettiin nimeämään kuntosalin turhimmat laitteet – mutta löytyikö niitä?


Huonolle sisäilmalle altistuminen kunnan tiloissa ei ole toistaiseksi johtanut kuntien maksamiin korvauksiin, kerrotaan Kuntaliitosta. Kuntaliiton erityisasiantuntija Tarja Hartikainen sanoo, ettei tiedossa ole yhtäkään oikeusjuttua, joka olisi päättynyt korvausten maksamiseen. Korvauksia lähdetään ylipäätään harvoin hakemaan oikeusteitse.
 Hartikainen sanoo, ettei heikon sisäilman ja terveysongelmien yhteyttä ole voitu todistaa. Hän viittaa lääkäriseura Duodecimin  Käypä hoito -suosituksiin , jossa todetaan, ettei syysuhdetta yhdenkään terveysvaikutuksen ja kosteus- ja homevauriorakennusten välillä ole voitu kiistatta todeta.
 – Tästä syystä vakuutusyhtiötkään tuskin maksavat korvauksia, Hartikainen toteaa.
 Käypä hoito -suosituksissa todetaan, ettei ole tiedossa, mistä tekijöistä ja millä mekanismilla terveysvaikutukset aiheutuvat. Suositukset ovat Duodecimin ja alan toimijoiden tuoreimpiin tutkimustietoihin nojautuvia ohjeita.
 Käypä hoito -suosituksissa on kuitenkin todettu, että rakennuksen kosteusvaurio on yksi hengitystieoireiden ja astman riskitekijä.
 Oikeus viitannut kintaalla korvaushakemuksille
 Neljä opettajaa hakee Lappajärven kunnalta yhteensä yli 300 000 euron korvauksia  huonolle sisäilmalle altistumisesta. He ovat saaneet diagnoosin työperäisestä altistumisesta kosteusvauriomikrobeille. Korvaushakemus on opettajien mukaan viimeinen hätähuuto, jotta kuntaan saataisiin puhtaat koulutilat nopealla aikataululla.
 Lappajärven kunnanhallitus käsitteli asiaa maanantaina, ja hylkäsi korvaushakemukset kaikilta osin.
 Asian valmistelussa kunnanhallitukselle viitataan korkeimman oikeuden päätökseen, jossa  kolme kätilöä Keski-Pohjanmaalla jäi ilman korvauksia  vuosien oikeustaistelun jälkeen.
 Hartikainen nostaa esille myös  tapauksen Jyväskylästä , jossa opiskelija katsoi sairastuneensa koulurakennuksen sisäilmaongelmien vuoksi. Hän haki  koululta yli 90 000 euron korvauksia . Opiskelija hävisi oikeustaistelun hovioikeudessa, eikä korkein oikeus ottanut asiaa käsittelyyn. Opiskelijalle määrättiin tuntuvat maksut oikeudenkäyntikuluista.
 Aiheesta voi keskustella 14.5. klo 22 asti.
 Lisää aiheesta:  Lappajärveläisopettajien korvausvaatimukset tyssäsivät kunnanhallitukseen

Sisäilmakiistoissa korvausvaatimukset ovat kaatuneet tähän mennessä näytön puuttumiseen – Kuntaliiton asiantuntija: Yhteyttä terveysongelmiin ole voitu todistaa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Vaihtoehtoisten hoitomuotojen käyttö ei ole lisääntynyt
 Marko Siekkinen / Yle
 Alustavien tutkimustulosten perusteella vaihtoehtohoitojen käyttö ei ole kymmenen viime vuoden aikana lisääntynyt, vaan päinvastoin vähentynyt. Tuoreen tutkimuksen mukaan viime vuonna noin 20 prosenttia vastaajista oli käyttänyt jotakin vaihtoehtohoitoa. Esimerkiksi rohdosvalmisteiden, aromaterapian ja vyöhyketerapian käyttö on tutkimuksen mukaan  vähentynyt tilastollisesti merkitsevästi .
 Darude taistelee tänään Euroviisujen finaalipaikasta
 Darude ja Sebastian Rejman harjoituksissa Tel Avivissa. Andres Putting
 Suomen euroviisuedustaja Darude joutuu tänään tositoimiin, kun hän ja lauluosuudet hoitava  Sebastian Rejman  kisaavat ensimmäisessä semifinaalissa pääsystä jatkoon. Toinen semifinaali nähdään torstaina. Jatkoon selvinneet ratkovat tämän vuoden voittajan finaalissa lauantaina. Yle näyttää tiistain semifinaalin suorana TV2:ssa ja Areenassa kello 22 alkaen.
 Passi toisi afgaanipakolaisille paremman tulevaisuuden Pakistanissa
 Neljän vuoden ikäinen Asa on kuuromykkä. Perheen kanssa hän puhuu omaa viittomakieltä. Koulutielle tarvittaisiin opetusta ja sosiaalipalveluja.   Ivar Heinmaa
 Etelä-Aasiassa sijaitseva köyhä Pakistan vastaanottaa Turkin ja Jordanian ohella eniten pakolaisia maailmassa. Pakistanin afgaanipakolaisilla ei kuitenkaan ole passia. Iso pakolaisaalto tuli vuonna 2001, kun Yhdysvaltain johtama liittouma aloitti sotilasoperaation talebanverkoston tuhoamiseksi. Aikuiset pakolaiset ovat juurtuneet uuteen kotimaahansa, mutta  kansalaisoikeuksia heillä ei ole .
 Sää lämpenee hiljalleen – viikonloppuna jopa kesäisiin lukemiin
 Yle
 Pohjoisessa tulee vielä tänään paikoin sadekuuroja, mutta huomisen jälkeen sää selkenee. Samalla lämpötilat alkavat nousta koko maassa. Etelässä päästään tänään 10 ja 15 asteen välille ja pohjoisessa 5 ja 10 asteen välille. Viikonloppuna voi sitten olla jo jopa kesäisiä lämpötilalukemia. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Harva myöntää käyttävänsä vaihtoehtohoitoja, Daruden euroviisu punnitaan semifinaalissa, sää alkaa lämmetä