Summary: Taliban-verkosto ilmoittaa tehneensä kymmenien ihmisten hengen vaatineita itsemurhaiskuja.

Itsemurhaiskuissa pääkaupungissa Kabulissa ja pohjoisessa Parwanin maakunnassa tiistaina tehdyissä iskuissa on kuollut lähes 30 ihmistä. Haavoittuneita on kymmeniä.
 Taliban ilmoittautui itsemurhaiskujen tekijäksi. Kabulissa hyökkääjä yritti tunkeutua turvamiesten ohi presidentti  Ashraf Ghanin  läheisyyteen. Ghani selviytyi välikohtauksesta vahingoittumatta.
 Afganistanissa on määrä järjestää presidentinvaalit syyskuun 28:ntenä päivänä. Taliban on etukäteen varoittanut, että äänestyspaikoille ja kampanjatilaisuuksiin saatetaan tehdä iskuja.
 Talibanin valtaannousu uhkaa pyyhkiä vuosien ihmisoikeuskehityksen – Suomi: "Heidän kanssaan pitää keskustella, mutta kaikkeen ei voida suostua"
 Trump vahvisti bin Ladenin pojan ja al-Qaidan johtohahmon kuolleen Yhdysvaltain operaatiossa
 Afganistanissa tunnustellaan rauhaa väkivallan varjossa – Taliban-liike kiihdyttää iskujaan

Vaalit lähestyvät, väkivalta lisääntyy Afganistanissa –iskua yritettiin presidentin kampanjatilaisuudessa


Summary: Kela on hyväksynyt Helsingissä lokakuussa aloittavan koodauskoulu Hive Helsingin opintotukihakemuksen.

Käytännössä opintotukihakemuksen hyväksyntä mahdollistaa opintotuen hakemisen Hive Helsingin lokakuussa aloittaville opiskelijoille.
 – Opintotuen saaminen Hiven opiskelijoille on ollut alusta asti meille erittäin tärkeää, joten hakemuksen läpimeno on meille iso ilon aihe. Opintotuki mahdollistaa yhä useammalle ihmiselle mahdollisuuden hakea opiskelemaan koodausta Hiveen taustasta riippumatta, Hive Helsingin toimitusjohtaja  Oona Ylänkö  toteaa tiedotteessa.
 Hänen mukaansa koodareiden monimuotoisuuden kasvattaminen on yksi Hive Helsingin tärkeimmistä tavoitteista.
 – Koodausosaamisella tullaan ratkaisemaan tulevaisuuden suuria haasteita, ja meille on tärkeää, että näitä ratkaisuja kehittävät koodarit edustavat eri taustoja ja osaamista. Opintotuen saaminen tukee tavoitettamme tuottaa lahjakkaita koodareita, Ylänkö tiivistää opintotuen merkityksen.
 Opintotukioikeutta haettiin perusopintoja koskevalle, keskimäärin kahdeksan kuukautta kestävälle jaksolle, joka edellyttää opiskelijoilta päätoimista opiskelua. Hive Helsingin opetusohjelma jaksottuu neljään osaan.
 Eduskunta hyväksyi kesällä 2019 hallituksen esityksen laiksi opintotukilain muuttamisesta.
 Opintotukioikeuden myöntämisen ehtoja muussa kuin julkisen valvonnan alaisessa koulutuksessa joustavoitettiin. Opintotukioikeuden saamiseksi ei enää edellytetä, että koulutuksen järjestäjä on järjestänyt kyseistä koulutusta vähintään vuoden.
 – Lakimuutos antoi meille mahdollisuuden hakea opintotukioikeutta opiskelijoillemme jo koulun ensimmäistä päivää varten. Olemme olleet alusta saakka vaikuttuneita Hiven saamasta kannustavasta ja positiivisesta vastaanotosta uutena osana suomalaista koulutusjärjestelmää, Ylänkö sanoo.
 Lue myös:
 Mikkelistä kotoisin olevalla Saga Kiukkaalla on takanaan raskas, mutta antoisa pääsykoekuukausi. Hän on yksi hehkutettuun Hive Helsinkiin pyrkineistä. Ida-Kaisa Hakala
 Saga Kiukas, 34, jätti teatterin pyrkiäkseen Hive Helsinki -koodikouluun – liki kuukauden kestäneet pääsykokeet alkoivat sanoilla: "You will fail"

Kela päätti: Supercellin rahoittaman Hive Helsinki -koodarikoulun opiskelijat saavat opintotukea


Summary: Häiväojan tunnetuin työ oli hopeamarkka.

Kuvanveistäjä Heikki Häiväoja kuoli viime viikonloppuna Kaunialan Sairaalassa Kauniaisissa, kertoo  Jämsän Seutu . Hän oli 90-vuotias.
 Heikki Häiväoja teki uransa aikana satoja veistoksia, pienehköistä kivi- ja pronssifiguureista aina suuriin betonisiin tilateoksiin. Häntä arvostetaan erityisesti symboliikan taiturina.
 Tunnetuin Häiväojan suunnittelutyö oli hopeamarkka. Sen hän muotoili vuonna 1963. Viiden markan kolikon hän suunnitteli vuonna 1972.
 Häiväoja suunnitteli myös Jyväskylään  sotaveteraanien muistomerkin .
 Lue myös:
 Taide kuljettaa taiteenystävää - Taidekeskus Salmelan kesä alkaa

Jämsän Seutu: Taiteilija Heikki Häiväoja on kuollut


Summary: Sean Spicerin tanssitaidot saivat tuomareilta täystyrmäyksen.

Valkoisen talon entinen lehdistösihteeri  Sean Spicer  on mukana eilen maanantaina alkaneessa Dancing with the Stars -ohjelmassa [suom. Tanssii tähtien kanssa] Yhdysvalloissa.
 Suositun tanssiohjelman yleisö on yhdysvaltalaisten lehtitietojen mukaan suhtautunut nuivasti presidentti  Donald Trumpin  ensimmäinen lehdistösihteerin mukanaoloon. Yksi ohjelman ammattitanssijoista  Val Chmerkovskiy  kertoo  People-lehdelle  "ymmärtävänsä suuttumuksen".
 – Emme ole täällä puolustamassa ketään tai vastustamassa mitään, hän sanoi.
 Chmerkovskiy ei kuitenkaan halua nähdä tanssikisaa poliittisessa valossa, vaan puolustaa tanssia hauskana viihteenä, joka ei erottele ihmisiä.
 – Se, mikä tekee tästä show'sta ainutlaatuisen, hullun ja viihdyttävän on se, että tänne kerääntyy erilaisia ihmisiä. Ei kaikkia tarvitse seurata tai hyväksyä. Olemme kaikki hyvin erilaisia.
 – Samaan aikaan on sanottava, että maailmassa on kyllä isompiakin ongelmia kuin se, että Sean Spicer nöyryyttää itsensä cha-cha-challa, hän nauroi.
 Ohjelman 28. tuotantokauden taustalla on kyllä ollut vahvempiakin tunteita entistä republikaanivaikuttajaa vastaan. Ohjelman juontaja  Tom Bergeron  julkaisi hieman ennen ohjelman alkamista pitkähkön Twitter-kirjoituksen, jossa kertoi yrittäneensä saada Spicerin pois ohjelmasta.
 Daily Beast -uutissivuston  mukaan Spicer ei kerännyt sympatiaa myöskään osanottajien esittelyssä. Hän kertoo työskenneelleensä Valkoisessa talossa ja vakuuttaa, että aika oli "myrskyisää".
 Haastattelussa Spicer innostuu kertomaan, kuinka presidentti on lähettänyt onnittelunsa entisen alaisensa pääsystä tanssikisaan. Tämä ei ollut Daily Beastin mukaan omiaan herättämään myötätuntoa ohjelman liberaaleissa katsojissa.
 The New Yorkerin  haastattelussa Spicer tunnusti olevansa mukana vain rahan takia. Hänen on kerrottu tienaavan 125 000 dollaria osallistumisestaan.
 – Suoraan sanoen, olen vain tekemässä rahaa, nauttimassa elämästä.
 – On hienoa, että vapaan maailman johtaja on tukena silloin, kun aletaan laskea ääniä, Spicer kehuskeli.
 Tuomareiden tuomio
 Spicerin tanssipartneri ja kertaalleen ohjelman voittanut  Lindsay Arnold  sanoo, että ex-lehdistösihteerin tanssitaidot ovat "esi-esikouluikäisen tasolla".
 Ohjelman ensimmäisessä jaksossa Spicer ja Arnold esittivät salsan taustamusiikkinaan Spice Girlsin "Spice Up Your Life".
 Spicer oli pukeutunut hätkähdyttävään neon-vihreään paitaan ja tiukkoihin valkoisiin housuihin. Suhteellisen yksinkertainen koreografia päättyi näyttävään polviliukuun. Twitterissä Spicerin esitys herätti hilpeyttä.
 Tuomarit olivat kohtalaisen tylyjä.
 – Mitä te oikein teitte? Näytti siltä kuin yrittäisitte huitoa ampiaisparvea, lausui yksi heistä.
 – Oudolla tavalla viihdyttävää, kuului myönteisin luonnehdinta.
 Spicer-Arnold-pari keräsi ponnisteluistaan 12 pistettä 30 mahdollisesta. Se riitti toiseksi viimeiseen sijaan.

Trumpin entinen lehdistösihteeri kilpailee Tanssii tähtien kanssa -ohjelmassa – Juontajat vastustivat, Trump tukee, Twitter sekosi


Summary: Israelilaiset äänestävät toista kertaa tänä vuonna parlamenttivaaleissa. Yle haisteli vaalien odotuksen tunnelmia Jerikossa, Tel Avivissa ja Jerusalemissa.

JERIKO/TEL AVIV/JERUSALEM  Israelissa pidetään tänään parlamenttivaalit. Pääministeri  Benjamin Netanjahu  on kampanjoinut turvallisuudella ja luvannut muun muassa liittää Jordanjoen laakson Israeliin, jos hän voittaa vaalit. Äänestäjien keskuudessa Netanjahun lupauksiin on suhtauduttu ristiriitaisesti.
 Jeriko – Tahtomattaan keskellä vaalitaistoa
 Palestiinalaisella  Sabri Daiqilla  pitää kiirettä. Taateleita kypsyy tiiviiseen tahtiin ja markkinat vetävät. Taatelipakkaamosta lähtee Daiqin sanoin “maailman parhaita taateleita” 25 maahan ympäri maailmaa.
 Sabri Daiqin Valley Trading Companyn taatelipalmutilukset ovat Jerikossa, Jordanjoen laaksossa. Vuokramailla kasvaa 30 000 taatelipalmua. Tuotanto on nyt tuhannen tonnin vuosiluokkaa.
 – Kysyntää on enemmän kuin mitä voimme tarjota, Sabri Daiq sanoo.
 Työtä Daiqin yritys antaa 300 palestiinalaiselle naiselle ja miehelle. Yritys kouluttaa työntekijöitään itse ja tekee vahvaa yhteistyötä Jerikon yliopiston kanssa.
 Poliittinen uho ei auta ketään, taateliyrittäjä Sabri Daiq kuittaa Netanjahun puheet
Jordanjoen laakson liittämisestä Israeliin. Jussi Koivunoro / Yle
 Taateliyrittäjän haave on laajentaa yritys tuhansien työntekijöiden yhtiöksi ja kasvattaa tuotanto aluksi vähintään kaksinkertaiseksi.
 – Palestiinalaiset ovat kovia tekemään töitä. Sen tietävät kaikki, myös israelilaiset.
 Sabri Daiqin huolet eivät ole aivan tavallisia yrittäjän huolia. Esimerkiksi taatelimaat ovat Israelin kontrolloimalla alueella ja veden käyttö on israelilaisten säännöstelemää.
 – Täytyy etsiä luovia ratkaisuja, että pärjää.
 Sabri Daiq kertoo, kuinka vesiongelma on ratkaistu muun muassa niin, että sadevedet kerätään suureen altaaseen. Koska sademäärät eivät ole alueella valtavia, pisarat pitää kerätä tarkkaan talteen.
 Taatelituotannon kaipaama sähkö tulee osin alueella olevista aurinkokennoista. Jossain päin ekologisuus on muotia ja markkinakikka, mutta Jerikon taateliplantaasilla se on osa selviytymistä. Alueella olevan lehmätilan lanta ja liete kerätään talteen ja käytetään lannoitteena.
 Sitten ovat vielä alueen luonteesta kumpuavat poliittiset ongelmat. Tästä tuli jykevä näyttö Israelin vaalikampanjan kautta viime viikolla, kun pääministeri Benjamin Netanjahu lupasi liittää Jordanjoen laakson Israeliin, jos hän voittaa vaalit.
 Laakson pitkulaisesta maapalasta ja taateleista tuli siten poliittisia pelinappuloita ja alueella asuvista yli 60 000 palestiinalaista kertaheitolla vaalien äänettömiä yhtiömiehiä.
 – Poliittinen uho ei auta ketään, Daiq sanoo.
 Hän arvioi, että Netanjahun kovat puheet ovat vain vaalilupauksia, joita ei lunasteta.
 Jerikon taatelitehdas työllistää satoja palestiinalaisia. Tehdas pyrkii olemaan vahva osa koko
yhteisöä. Jussi Koivunoro / Yle
 Sabri Daiq soisi, että alueella keskityttäisiin pohtimaan tulevaisuutta ja sitä, miten yhdessä ratkotaan ongelmia. Sen voisi aloittaa vaikka jakamalla alueen vesivaroja.
 – Kun me, palestiinalaiset ja israelilaiset, teemme töitä yhdessä, niin me saamme aikaan uskomattomia tuloksia. Se ei auta ketään, jos me tapamme toisiamme.
 Daiq lähestyy Israelin ja palestiinalaisten konfliktia hyvin käytännönläheisesti. Hän uskoo, että jos asioita tehdään reilun bisneksen ehdoin, niin ongelmat lähtevät ratkeamaan.
 – Toivon, että israelilaiset nukkuvat hyvin ja näkevät unta rauhasta.
 Tel Aviv – Liberaalit odottavat muutosta
 Iloluontoiset ja virkeät telavivilaiset ovat nukkuneet sapatin jälkeisen yön hyvin. Osa jatkaa kesää vielä rannalla, osa hakee torilta täydennystä ruokakaappiin, taateleita, granaattiomenoita, appelsiineja.
 Matkaa rannalta suurelle ruokatorille on ehkä 300 metriä. Matkan varrella ei ole näköpiirissä yhtä ainoaa vaalijulistetta.
 – Nyt tarvitaan muutosta. Netanjahun on aika lähteä, hedelmiä ostava  Jonathan Shmueli  sanoo omana vakaana kantanaan.
 On muutoksen aika ja Netanjahu saa lähteä, Jonathan Shmueli arvioi. Jussi Koivunoro / Yle
 Israelin parlamenttivaalit ovat tänään. Ihmisten turhautuneisuus äänestää toisen kerran tämän vuoden aikana edustajia knessetiin on käsinkosketeltavaa.
 Kevään vaaleissa oikeistoliittouma hajosi. Oikeistolaista Likud-puoluetta edustava pääministeri Benjamin Netanjahu ei saanut kokoon enemmistöön tarvittavaa 61 edustajaa, kun toinen oikeistojohtaja  Avigdor Lieberman  lähti omille teilleen.
 Oikeistojohtajien välejä on hiertänyt Liebermannin vaatimus siitä, että myös ultraortodoksijuutalaisten tulisi mennä armeijaan. Netanjahu ei suostu, koska tarvitsee uskonnollisen oikeiston tuen.
 Avigdor Lieberman oli Israelin puolustusministeri marraskuuhun 2018 asti. Lieberman erosi vastalauseena hallituksesta solmimalle Gazan tulitauolle. Abir Sultan / EPA
 Netanjahu on nyt vahvasti äärioikean laidan vanki ja se näkyy hänen vaalikampanjassaan. Kovilla teemoilla, kuten Jordanjoen laakson liittämisellä Israeliin, haetaan sieluja uskollisten oikeistoäänestäjien keskuudesta. Myös vuoto Liebermannin leiriin halutaan tukkia.
 Vaalijulisteissa Netanjahu poseeraa Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  vierellään. Viesti on, että vain hänellä on riittävän vaikutusvaltaisia ystäviä sekavassa maailmassa.
 Tel Avivissa tuo viesti puree huonosti.
 Liberaali kaupunkilaisväestö haluaa muutosta. Se ei pidä uskonnollisten asioiden määräävyydestä, vaan haluaa kuulla vaihteeksi puhetta koulutuksesta, sosiaaliasioista, terveydenhuollosta ja asumisen kalleudesta.
 Tähän tarpeeseen vastaa keskustalaisen Sininen ja valkoinen -puolueen johtaja  Benny Gantz . Hän on imagoltaan Netanjahua pehmeämpi, vaikka entinen kenraali hänkin.
 Jos Gantz sattuisi voittamaan vaalit, niin hän kokoaisi hallituksen keskustavasemmiston varaan. Myös Avigdor Lieberman on suhtautunut avoimesti yhteistyöhön Gantzin kanssa eli keikauttanut vaalien perusasetelman kallelleen.
 – Benny Gantz on älykäs ja sivistynyt. Hänen voittonsa takaa koulutus- ja terveysasioiden paranemisen, telavivilaiselle torille ostoksille tullut  Cigalit Sade  uskoo lujasti.
 Cigalit Sade aikoo äänestää Benny Gantzia, koska hän uskoo sinivalkoisten parantavan
koulu- ja terveysoloja. Jussi Koivunoro / Yle
 Nuori ranskalaistaustainen  Jessica  on hyvin kahden vaiheilla. Hänen vaakakupissaan turvallisuus, koulutus ja sosiaaliasiat ovat yhtä vahvoilla.
 Jessica arvioi, että turvallisuus on kuitenkin se, minkä pohjalta valinta ensisijaisesti tehdään. Hän uskoo, että Gantz ja Netanjahu ovat tässä suhteessa samoilla linjoilla.
 – Köyhyyttä on liikaa. En kuitenkaan usko, että sosiaali- ja talousasioissa mikään muuttuu, valittiin kumpi tahansa, Jessica sanoo.
 Jerusalem – Pettääkö Netanjahun tukijalka?
 Ultraortodoksijuutalainen nuoripari pelaa palloa ja leikkii lastensa kanssa puistossa Jerusalemissa. Musta villakangas asujen peruslähtökohtana tuo toki tyyliä, mutta vaikuttaa ylimitoitetulta. Iltapäivän aurinko on kuuma.
 Tietä pitkin matka Tel Avivista Jerusalemiin lasketaan kymmenissä kilometreissä, mutta asenteissa liikutaan menneisyys–nykyisyys-akselilla.
 Ultraortodoksijuutalaisten äänestyspäätös on selkeä arvioida. He äänestävät ehdokasta, jota rabbi neuvoo äänestämään.
 Ultraortodoksit voivat nousta ratkaisevaan asemaan Israelin vaaleissa. Atef Safadi / EPA
 Jerusalem on myös Likudin vahvaa aluetta. Netanjahu on voinut perinteisesti luottaa jerusalemilaisten tukeen.
 Roni Cohen  istuskelee puiston ruohikolla Jerusalemissa pikkutyttärensä ja hyvin suojelevaisen koiransa kanssa. Hänellä on huonoja uutisia Netanjahulle.
 – Äänestin huhtikuussa Bibiä (Netanjahu), mutta en aio enää äänestää. Hän pitää huolen omista eduistaan, mutta ei niinkään kansalaisten tarpeista, Roni Cohen arvioi.
 Roni sanoo, että hän haluaisi miehensä kanssa saada joskus oman asunnon, mutta Netanjahun hallituksen taloudenpidolla siihen ei ole mahdollisuuksia. Varat eivät riitä.
 Netanjahu on menettänyt ainakin yhden äänen huhtikuun vaaleista. Roni Cohen ei aio antaa
enää ääntään Netanjahulle. Jussi Koivunoro / Yle
 Kun oma kukkaro on tyhjä, niin Netanjahua vastaan esitetyt korruptiosyytökset ärsyttävät entisestään kansan rivejä. Istuvan pääministerin väitetään ottaneen vastaan lahjuksia rikkailta liikemiehiltä.
 – Tämä on kansanäänestys Netanjahusta. Se on selvä.
 Näin arvioi Jerusalem Post -lehden poliittinen toimittaja  Gil Hoffman . Hän uskoo, että juuri korruptiosyytökset saattavat olla hyvin monelle keskeisin syy lähteä äänestämään.
 – Ihmiset ovat hyvin tympiintyneitä ultraortodoksien suhteettomaan valtaan politiikassa. He haluavat muutosta siihen, Hoffman analysoi.
 Tämä on kansanäänestys Benjamin Netanjahusta, politiikan toimittaja Gil Hoffman sanoo. Jussi Koivunoro / Yle
 Hän on varma siitä, ettei poliittinen pattitilanne muutu vaaleissa miksikään. Pääpuolueet Likud sekä Sininen ja valkoinen ovat tasavahvoja, eikä 61 paikan enemmistöä helpolla löydy.
 – Ensin hallitusta yrittää muodostaa Gantz, eikä onnistu. Sitten yrittää Netanjahu, eikä onnistu hänkään, Hoffman sanoo.
 Joissain arvioissa on esitetty, että kolmannet vaalit häämöttävät jo keväällä. Gil Hoffman ei tähän usko, sillä kukaan ei halua uusia vaaleja.
 Ratkaisu löytyy hänen mukaansa siitä, että lopulta Likudin sisällä äänestetään uudelleen ja hallituksen muodostajaksi löytyy joku muu kuin Netanjahu.
 Samaan aikaan tämän syksyisen näytelmän kanssa etenee oikeusprosessi Benjamin Netanjahua vastaan.
 Lue lisää:
 Israel äänestää tänään taas parlamenttivaaleissa – Nämä neljä asiaa on hyvä tietää niistä

Israelin vaalien kolmen kerroksen väkeä – eripuraa riittää, mutta jokaisella äänestäjällä on mielipide  Netanjahusta


Summary: Suomen Punaisen Ristin Hämeen piiri joutuu maksamaan 62 000 euroa turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukselle aiheuttamista vahingoista.

Kanta-Hämeen käräjäoikeuden päätös on SPR:lle myönteinen, sillä korvaussumma on lähestulkoon sama, minkä SPR oli alunperin kiistassa tarjonnut. Lisäksi kantaja joutuu maksamaan järjestön oikeudenkäyntikulut, jotka ovat yli 88 000 euroa.
 Kanta-Hämeen käräjäoikeuden päätöksellä on ennakkotapauksen luonne, sillä kiista turvapaikanhakijoiden aiheuttamista vahingoista nousi ensimmäistä kertaa oikeuden päätettäväksi Suomessa. SPR:n ja Maahanmuuttoviraston eli Migrin mukaan normaalia kulumista suuremmat vahingot on aiemmin korvattu neuvotellen.
 Erimielisyys Hämeenlinnan Mainiemen vastaanottokeskuksen vahingoista vuokranantajan ja SPR:n Hämeen piirin välillä oli niin suuri, että asian ratkaisu vietiin oikeuteen.
 Vuokraaja, Kiinteistö Oy Lehto & Nummenmaa vaati oikeudessa noin 400 000 euron korvauksia vahingoista. Lisäksi yhtiö vaati 600 000 euroa korvausta siitä, ettei tiloja ole voitu tuhottuina hyödyntää.
 SPR:n Hämeen piiri oli alunperin oikeudenkäynnin aikana valmis alle 60 000 euron korvauksiin.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Kaiken takana vuoden 2015 turvapaikanhakijoiden määrä
 Vuonna 2015 turvapaikanhakijoiden määrä räjähti Suomessa viranomaisten käsiin. Heitä saapui noin 32 000. Siksi Maahanmuuttovirasto ja Suomen Punainen Risti hakivat urakalla tiloja vastaanottokeskuksiksi.
 Suurimmillaan vastaanottojärjestelmässä oli Migrin mukaan 147 aikuisyksikköä, 80 alaikäisyksikköä ja lisäksi parissakymmenessä opistossa oli turvapaikanhakijoita.
 Elo vastaanottokeskuksissa ei aina ollut hyvien tapojen mukaista. Useat tilojaan vuokralle antaneet valittivat asiasta, mutta asiat sovittiin neuvottelemalla.
 Tulosalueen johtaja  Kimmo Lehto  Maahanmuuttoviraston vastaanottoyksiköstä kertoo, että budjetin ulkopuolisia kuluja, joiden korvaamisesta on tehty erillinen päätös on 91 ja niiden kustannus valtiolle on ollut yhteensä 3 394 205 euroa.
 Hämeenlinnan Mainiemen tilanteestakin käytiin neuvotteluja pitkään, mutta käsityserot turvapaikanhakijoiden aiheuttamista vahingoista olivat liian suuret.
 Kohta on tulossa toinen vastaavanlainen tapaus, kun Lapin käräjäoikeus saa käsiteltäväkseen kiistan Kolarin kunnassa olleen vastaanottokeskuksen vahingoista.
 Kerromme pian lisää.

Kiista vastaanottokeskuksen vahingoista ratkesi: Miljoonaa euroa vaatinut kiinteistöyhtiö maksaa enemmän oikeuskuluja kuin saa korvauksia


Summary: Tulli kertoi elokuun lopulla tutkineensa poikkeuksellisen isoa veropetosta.

Syyttäjä vaatii vähintään kahden vuoden ehdotonta vankeusrangaistusta suomalaisen rahtialuksen kapteenille törkeästä veropetoksesta.
 Syytteen mukaan virolaisen kapteenin epäillään tuoneen 48:lla eri kerralla Saksasta Suomeen, muun muassa Turkuun, savukkeita sekä alkoholia edelleen myytäväksi. Savukemäärä on tullin mukaan ollut lähes 1,1 miljoona ja väkevää alkoholia yli 1 200 litraa.
 Tulli kertoo salakuljetuksessa hyödynnetyn laillista alustoimitusmenettelyä. Salakuljetukset ovat tapahtuneet vuosina 2013–2014.
 Epäilty on ollut vangittuna kesäkuusta. Törkeän veropetoksen käsittely alkoi Varsinais-Suomen kärjäoikeudessa tiistaina.
 Epäilty on välttänyt Tullin mukaan valmiste- ja arvonlisäveroja yhteensä noin 230 000 euroa.
 Artikkeli päivittyy.
 Lue lisää:
 Tulli paljasti poikkeuksellisen veropetoksen – rahtialuksen kapteeni salakuljetti yli miljoona savuketta ja yli 1 200 litraa väkevää alkoholia

Syyttäjä vaatii ehdotonta vankeutta – Merikapteenin epäillään salakuljettaneen Suomeen yli miljoona savuketta ja 1200 litraa alkoholia


Summary: 62-vuotias sai hovissa kaksi vuotta ja kolme kuukautta vankeutta. Tämä tuomio jää voimaan.

Korkein oikeus (KKO) ei myöntänyt valituslupaa talousrikoksista tuomitulle lappilaisnaiselle. Yrittäjä oli vuonna 2013 Lapin tulokuningatar.
 KKO:n tiistaisen ratkaisun myötä aiempi hovioikeuden talousrikostuomio jää voimaan. 62-vuotias nainen sai hovissa kaksi vuotta ja kolme kuukautta vankeutta. Rovaniemen hovioikeus tuomitsi naisen kahdesta törkeästä veropetoksesta ja kahdesta törkeästä kirjanpitorikoksesta.
 Hovioikeus lievensi viime joulukuussa naisen aiempaa käräjätuomiota, sillä  käräjillä hänet oli tuomittu myös törkeästä petoksesta ja yhteensä neljän vuoden vankeuteen.
 Oikeuden mukaan nainen oli muun muassa veroilmoituksissa ilmoittanut vuokratulonsa osin liian alhaisina ja vähennyskelpoisia tuloja liian suurina.
 Hovioikeus huomioi rangaistusta lieventävinä seikkoina muun muassa rikosten tekemisestä kuluneen ajan. Rikokset ajoittuivat pääosin vuosiin 2006-2013.

Tulokuningattarenakin tunnetun lappilaisyrittäjän talousrikostuomio jää voimaan – KKO:sta ei herunut valituslupaa


Summary: Palvelusetelin suosion kasvu lisää yksityisten päivähoitoyritysten bisnestä.

Palvelusetelin käyttö varhaiskasvatuksessa kasvaa kovaa vauhtia.
 Palvelusetelin käyttö hyppäsi vuodessa peräti 19 prosenttia, ilmenee Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen  (THL) tuoreista tilastoista . Viime vuonna palvelusetelillä hoidettiin 11 prosenttia varhaiskasvatukseen osallistuneista lapsista.
 Perhe voi valita kunnan myöntämällä palvelusetelillä lapsen päivähoitopaikan kunnan hyväksymistä yksityisistä yrityksistä.
 THL on tilastoinut palvelusetelin käyttöä varhaiskasvatuksessa vuodesta 2015 lähtien. Palvelusetelin avulla hoidettavien lasten määrä on lähes kaksinkertaistunut neljässä vuodessa.
 Palvelusetelin suosio näkyy Kelan yksityisen hoidon tuen ja perhepäivähoidon hitaana hiipumisena.
 Perhepäivähoidossa oli seitsemän prosenttia varhaiskasvatukseen osallistuvista lapsista. Osuus väheni hieman yli prosenttiyksikön edellisvuodesta.
 – Perhepäivähoitoa pidetään hyvänä toimintamuotona, mutta ammatti ei enää houkuttele. Eläkkeelle poistuvien perhepäivähoitajien tilalle on vaikea saada uusia, Kuntaliiton varhaiskasvatuksen kehittämispäällikkö  Jarkko Lahtinen  kertoo.
 Lahtisen mukaan elämäntapa on muuttunut: ennen perhepäivähoitajuus oli välivaihe, jossa kotona ollut äiti saattoi ottaa omien lapsien lisäksi muutaman hoitolapsen. Nyt se on ammatti muiden joukossa.
  Kelan yksityisen hoidon tuen ja kunnan kustantaman perhepäivän osuus vähenee ja palvelusetelin kasvaa vuosi vuodelta. Muutos näyttää prosenttiyksiköissä pieneltä, mutta kyse on useista tuhansista lapsista. Lasse Isokangas / Yle
 Kelan yksityisen hoidon tukea saavien lasten osuus oli kuusi prosenttia, ja tuen käyttö väheni vuoden aikana kymmenyksellä. Yksityisen hoidon tuki on vaihtoehto kunnan järjestämälle varhaiskasvatukselle. Osa aiemmin yksityistä tukea käyttäneistä kunnista onkin siirtynyt vähitellen palveluseteliin.
 Kunnan ja kuntayhtymien omissa ja ostopalveluissa ei tapahtunut muutoksia edellisvuoteen. Viime vuonna kuntien päiväkodeissa ja niiden ostamissa hoitopaikoissa hoidettiin 76 prosenttia päivähoidossa olleista lapsista.
 Hyvä työllisyys ja päivähoidon muutokset nostavat lapsimäärää
 Varhaiskasvatukseen osallistuneiden lasten määrä nousi vuodessa kolmella prosenttiyksiköllä. Vuonna 2017 71 prosenttia 1–6-vuotiaista lapsista osallistui varhaiskasvatukseen, viime vuonna jo 74 prosenttia.
 Varhaiskasvatukseen osallistuvien lasten määrä kasvoi vuodessa 4 300 lapsella. Kasvu vastaa määrällisesti palveluseteliä käyttävien lasten määrän kasvua.
 Kuntaliiton Jarkko Lahtinen arvioi, että varhaiskasvatukseen osallistuvien lasten kasvu johtuu useista tekijöistä. Vanhemmilla on tietysti töitä parantuneen talous- ja työllisyystilanteen vuoksi.
 Lisäksi varhaiskasvatukseen lähivuosina tehdyt muutokset näkyvät tilastoissa:
 Maksuton esikoulu muuttui pakolliseksi lapsille vuonna 2015. Subjektiivista päivähoitoa rajattiin vuonna 2016. Viisivuotiaiden maksutotonta varhaiskasvatusta kokeiltiin useissa kunnissa vuonna 2018. Varhaiskasvatusmaksuja alennettiin vuonna 2018.
 Lahtisen mukaan varhaiskasvatuksen hyödystä lapselle puhutaan myös nykyään enemmän.
 – Sitä en osaa arvioida, mikä näiden asioiden keskinäinen suhde on, mutta kaikilla niillä on ollut myönteinen vaikutus osallistumiseen, Lahtinen sanoo.
 75 prosenttia kuntien päiväkodeissa ja perhepäivähoidossa olevista lapsista osallistui viime vuonna kokoaikaiseen varhaiskasvutukseen, neljännes osa-aikaiseen.
 Varhaiskasvatuksessa on vieläkin kasvupotentiaalia. Esimerkiksi Ruotsissa noin 80 prosenttia päiväkoti-ikäisistä lapsista osallistuu varhaiskasvatukseen, Norjassa jopa 90 prosenttia.
 Kuntaliiton varhaiskasvatuksen kehittämispäällikkö Jarkko Lahtisen mukaan yksityiset varhaiskasvatusketjut ovat kuntia ketterämpiä, kun hoidontarve kasvaa äkisti. Katriina Laine / Yle
 Yksityinen päivähoito kannattavaa bisnestä
 Kunnat käyttävät varhaiskasvatukseen kolmisen miljardia euroa vuosittain. Palvelusetelin suosion kasvu näkyy yksityistä varhaiskasvatusta tarjoavien yritysten liikevaihdossa ja tuloksessa.
 Suurin yksityinen päiväkotiketju Touhula  on kasvanut lähivuosina voimakkaasti avaamalla  uusia päiväkoteja ja ostamalla kilpailijoita. Liikevaihto on yli kaksinkertaistunut viimeisen neljän vuoden aikana 68 miljoonaan euroon. Liikevoittoa on jäänyt viivan alle vuosittain 2–3 miljoonaa euroa.
 Muut yksityiset päiväkotiketjut, kuten Pilke ja Norlandia (Tenava) eivät ole kasvaneet aivan samaa tahtia, vaikka näilläkin yhtiöillä pyyhkii taloudellisesti hyvin.
 Palvelusetelin käyttö on kunnille houkuttelevaa kahdesta syystä. Touhulan konseptiin kuuluu rakennuttaa kunnan puolesta päiväkotirakennus ja tarjota siihen hoitopalvelut palvelusetelillä tai ostopalveluna. Tällöin kunnan ei tarvitse laittaa rahojaan kiinni seiniin.
 – Ei se yksityinen tilaa hyvää hyvyttään tee, vaan kunta sen lopulta rahoittaa. Yksityinen yhtiö voi olla ketterämpi päätöksenteossa ja toteutuksessa. Jos hoitopaikkoja tarvitaan äkkiä lisää, kunnan on helpompi lähteä yhteistyöhön yksityisen kanssa, Jarkko Lahtinen toteaa.
 Varhaiskasvatuksessa on paljon kasvupotentiaalia. Suomessa 74 prosenttia päiväkoti-ikäisistä lapsista osallistuu varhaiskasvatukseen, Ruotsissa 80 prosenttia, Norjassa 90 prosenttia. Toni Pitkänen / Yle
 Lahtisen mukaan palveluseteli houkuttaa kuntia myös sen takia, että ne pystyvät päättämään päivähoidosta itsenäisemmin. Kelan yksityisen hoidon tuessa on lakisääteinen hoitoraha ja mahdollinen kuntalisä. Palvelusetelin arvon taas määrittää kunta.
 – Mikään palveluntuottaja ei pysty toteuttamaan hoitoa pelkällä yksityisellä tuella, vaan siihen tarvitaan myös kuntalisä. Muuten asiakkaan osuus nousisi kohtuuttoman korkeaksi, Lahtinen sanoo.
 Mikäli varhaiskasvatuspaikka maksaa seteliä tai tukea ja lisää enemmän, erotuksen maksaa perhe. Kunnallista ja yksityistä päivähoitoa koskevat samat lain määräykset muun muassa aikuisten ja lasten suhteesta.
 Varhaiskasvatuksen palvelusetelin käyttö vaihtelee voimakkaasti maakunnittain. Keski-Pohjanmaalla palvelusetelillä ei hoidettu viime vuonna yhtään lasta. Keski-Suomessa lasten osuus oli suurin, 21,5 prosenttia. Kainuussa ja Pohjois-Savossakin lähes viidennes lapsista hoidettiin palvelusetelillä.
 Myös kuntien välillä on suuria eroja palvelusetelin käytössä. Osa kunnista ei käytä seteliä lainkaan, Oulussa taas noin 40 prosenttia päivähoidosta järjestetään palvelusetelillä.
 Voit keskustella aiheesta jutun lopussa kello 22.00 saakka.
 Lue lisää:
 Yksityinen päiväkoti saa takoa miljoonavoittoa, vaikka laki kieltää saman yksityisen koulun kohdalla – Suomessa voi olla pian kuntia, joissa ei ole kunnallista päiväkotia lainkaan
 Epäiletkö, että lapsesi päiväkodissa on liian vähän aikuisia ja ryhmät suurempia kuin laki sallii? Katso 5 ohjetta, miten toimia
 "Haluan uusia kavereita”, sanoo 5-vuotias Lilia Tiittanen ja aloittaa päiväkodissa suunniteltua aikaisemmin maksuttoman kokeilun avulla
 Tea Takkinen, 4, pääsee taas päiväkotiin ilman perusteluita – Eriarvoistuuko lapsuus, kun osa kunnista luopuu subjektiivisen päivähoidon rajauksesta, osa ei?

Palvelusetelin käyttö päivähoidossa pomppasi viidenneksen vuodessa – "Jos hoitopaikkoja tarvitaan äkkiä lisää, kunnan on helpompi lähteä yhteistyöhön yksityisen kanssa"


Summary: Britanniassa tutkitaan nyt korkeimmassa oikeusistuimessa sitä, toimiko pääministeri Boris Johnson vastoin lakia passittaessaan parlamentin istuntotauolle.

Brittiparlamentin istuntotauko alkoi 9. syyskuuta. Sen on määrä päättyä 14. lokakuuta. Aikaa Britannian eropäivämäärään on vain pari viikkoa. Osa edustajista haluaisi jatkaa parlamenttityötä. Kokosimme tähän muutamia tiistaina alkavaan oikeudenkäyntiin liittyviä kysymyksiä.
 Miksi parlamentin työ keskeytettiin?
 Pääministeri Boris Johnsonin mukaan taukopäätös oli laillinen ja rutiininomainen. Parlamentti käy tauolla vuosittain, jotta hallitus voi aloittaa uuden kauden. Avajaisissa kuullaan perinteisesti  kuningatar Elisabetin  puhe. Heinäkuussa pääministeriksi noussut  Boris Johnson  sanoi toimineensa samoin kuin yleensä.
 Tällä kertaa parlamentti on kuitenkin tauolla viitisen viikkoa päivien sijasta. Pääministerin on epäilty käyttävän taukoa omien polittisten tavoitteidensa edistämiseen. Pääministeriä on syytetty jopa  kuningattaren harhauttamisesta , kun hän pyysi tältä lupaa poikkeuksellisen pitkään istuntotaukoon.
 Osa parlamentista vastustaa pääministerin linjaa, jonka mukaan Britannia jättää unionin lokakuun lopussa sopimuksella tai ilman. Parlamentissa on hyväksytty laki, joka pakottaisi hallituksen hakemaan jatkoaikaa, mikäli sopimus EU:n kanssa ei toteudu.
 Miten istuntotauko päätyi korkeimpaan oikeuteen?
 Istuntotauon vuoksi on nostettu kaksi erillistä kannetta. Toisen nosti Lontoossa politiikan läpinäkyvyyden lisäämisen puolesta kampajoiva  Gina Miller . Millerin mukaan Britannian parlamentaarinen suvereniteetti ja demokratia ovat vakavassa vaarassa.
 Yli 70 edustajaa toi samantyyppisen kanteen vetoomustuomioistuimeen Skotlannissa.
 Korkein oikeus alkoi tutkia asiaa, koska kanteita käsitelleet oikeusistuimet päätyivät erilaisiin ratkaisuihin.
 Lontoossa katsotaan, että pääministerin toimintatapa oli laillinen, olipa poliittinen motiivi millainen tahansa, eikä politiikka kuulu oikeuslaitokselle.
 Skotlannissa kolmen tuomarin ryhmä päätyi siihen, että parlamentin työtä yritettiin kahlita.
 Mitä nyt tapahtuu?
 Korkeimman oikeuden täytyy ottaa kantaa siihen, kuuluuko asia oikeuskäsittelyyn vai ei. Jos se sinne oikeuden tulkinnan mukaan kuuluu, rikottiinko lakia.
 Tapausta pohtii 11 korkeimman oikeuden 12 tuomarista. Käsittelyyn on varattu kolme päivää. Ensimmäisenä päivänä kuullaan Millerin ja parlamentin asianajajia.
 Toisin kuin yleensä, nämä istunnot voidaan radioida ja strimata. Oikeuden päätös voi ennakkotietojen mukaan julkistaa tällä tai ensi viikolla.
 Jos hallituksen kanta voittaa, istuntotyö pysyy tauolla lokakuun 14. päivään saakka. Toisessa tapauksessa keskeytys voidaan perua tuomarien määräyksellä.
 Pääministeri Johnson ei ole kommentoinut sitä, mitä hän aikoo tehdä, jos hänen määräyksensä todetaan lainvastaiseksi.
 Lue myös:
 Johnsonin tapaaminen ei vakuuttanut – EU perää Britannialta ehdotuksia Irlannin rajakiistan ratkaisemiseksi   Brittihallitus julkaisi asiakirjan sopimuksettoman brexitin riskeistä: Elintarvikkeiden hamstrausta, lääkepulaa ja mielenosoituksia
 Boris Johnson vertasi Britanniaa sarjakuvahahmo Hulkiin ja vakuutti brexitin tapahtuvan ajallaan

Britannian korkein oikeus pohtii: Oliko parlamentin työn keskeyttäminen laitonta?


Summary: Palkka säilyy nykyisellä tasolla 31. tammikuuta 2022 saakka.

Postin hallitus päätti tiistaina, että Postin paketti ja verkkokauppa -liiketoiminnan lajittelutyöntekijöiden palkkoihin tulee yli kahden vuoden siirtymäaika.
 Yhtiön mukaan työntekijöiden kokonaispalkka säilyy nykyisellä tasolla 31. tammikuuta 2022 asti.
 Posti kertoo tiedotteessaan, että työntekijöillä on lisäksi mahdollisuus tienata nykyistä korkeampaa palkkaa tuotantopalkkiona 1. huhtikuuta 2020 alkaen.
 Postin paketti ja verkkokauppa -liiketoimintaryhmän lajittelutoimintojen henkilöstö siirtyi syyskuun alussa vanhoina työntekijöinä Posti Palvelut Oy:hyn. Siirtymä koski noin 700 työntekijää.
 Marraskuun alusta alkaen liiketoimintaryhmän henkilöstö noudattaa Teollisuusliiton jakelua koskevaa työehtosopimusta.
 Lue myös:
 Pakettijakeluyhtiöt Postin palkka-alesta: "Jos joku toimija lähtee työehtoshoppailemaan isolla kädellä, heijastusvaikutukset voivat olla mittavat"

Posti asetti lajittelutyöntekijöiden palkkoihin yli kahden vuoden siirtymäajan, kokonaispalkka pysyy ennallaan


Summary: Brother Christmas -hyväntekeväisyyshahmona tunnettu Ari Koponen sai tuhannen euron sakot.

Itä-Uudenmaan käräjäoikeus on tuominnut Brother Christmas -hyväntekeväisyysjärjestön nokkamiehen, kansanedustaja  Ari Koposen  (ps.) sakkoihin rahankeräysrikoksesta.
 Oikeus määräsi Koposelle 15 päiväsakkoa, yhteensä runsaat 1 000 euroa.
 Oikeus katsoo Koposen syyllistyneen rahankeräysrikokseen vuoden 2017 alusta saman vuoden heinäkuun lopulle asti.
 Tuolloin yhdistyksen tilille lahjoitettiin noin 180 000 euroa, josta vain 20 000 euron osalta on haluttu tuote vastikkeeksi lahjoituksesta.
 Oikeus katsoo, että toiminta on ollut rahan keräystä, johon yhdistyksellä ei tekoaikana ollut lupaa.
 Oikeuden mukaan syyte Ari Koposen omalla toiminimellään vuoden 2016 lopulla järjestämästä laittomasta rahankeräyksestä on vanhentunut, joten oikeus hylkäsi sen.
 Rahankeräysrikossyytteet käsiteltiin  Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa syyskuun alussa.
 Syyttäjä vaati Koposelle noin 90 päiväsakon rangaistusta. ja kahdelle mulle hallituksen jäsenelle vähintään 60 päiväsakkoa kummallekin.
 Hallitusen jäsenet oikeus jätti tuomitsematta rangastukseen.
 Koponen ja hallituksen jäsenet kiistivät oikeudessa syyllistyneensä rikokseen.
 Koponen valittiin kansanedustajaksi perussuomalaisten listoilta keväällä 2019.
 Lue myös:
 Syyttäjä: Brother Christmas keräsi rahaa hyväntekeväisyyteen 200 000 euroa ilman lupaa – kansanedustaja kiisti oikeudessa syytteen rahankeräysrikoksista
 Syyttäjä Brother Christmas -jutusta: "Innokkasti kerätty rahaa ja lupa-asiat unohdettu" – Vakavista rikoksista ei näyttöä
 Poliisi ei aloita esitutkintaa HS:n Brother Christmas -kirjoituksesta
 Poliisi epäilee Brother Christmasia kolmesta rahankeräysrikoksesta ja törkeästä kirjanpitorikoksesta
 Erityistarkastuksessa ei löydetty Brother Christmasin taloudenpidosta väärinkäytöksiä – Ari Koponen: "Hallitus menee uusiksi, itse eroan"
 Poliisi aloittaa esitutkinnan Brother Christmasin mahdollisista taloudellisista väärinkäytöksistä

Käräjäoikeus: Brother Christmas keräsi rahaa hyväntekeväisyyteen ilman lupaa – perussuomalaisten kansanedustajalle sakkoja


Summary: Väitöstutkimuksessa havaittiin aivovaltimopullistumista otetuissa näytteissä hammasperäisiä bakteereja.

Suun bakteereilla saattaa olla osuutta aivovaltimopullistumatautiin. Itä-Suomen yliopiston terveystieteiden tiedekunnassa tarkastetaan 27. syykuuta hammaslääketieteen lisensiaatti  Mikko Pyysalon  väitötutkimus.
 Tutkimuksessa havaittiin hammasperäisiä bakteereja 70:ssa prosentissa aivovaltimopullistumanäytteistä. Näytteissä havaittiin myös viitteitä bakteeriperäisestä tulehduksesta. Pullistumapotilaille tehdyissä hammastarkastuksissa havaittiin hammasperäisiä tulehduspesäkkeitä merkittävästi normaaliväestöä enemmän.
 Pullistumapotilailta löydettiin ientasku- ja pullistumanäytteistä etenkin bakteeria, joka liittyy luuta tuhoavan ientulehduksen kehittymiseen. Hampaiden harjaaminen kahdesti päivässä näytti vähentävän näitä bakteereja ikenissä.
 Aivovaltimopullistuman puhkeaminen on vaarallisen lukinkalvonalaisen verenvuodon yleisin syy. Vuoto on yleisin työikäisillä ja aiheuttaa huomattavia neurologisia haittoja.
 Arvioiden mukaan vähintään yhdellä 25:sta tai 30:sta aikuisesta on aivovaltimopullistuma. Niistä noin yksi neljästä puhkeaa elämän aikana. Noin puolet lukinkalvonalaisen verenvuodon potilaista kuolee vuoden kuluessa vuodosta.

Suun bakteerit voivat olla osallisia aivovaltimon pullistumaan


Summary: Tuoreesta kouluterveyskyselystä käy ilmi, että ammatillisten oppilaitosten opiskelijat kokevat enemmän kiusaamista kuin lukiolaiset.

Jesse Heikkinen  on viimeistelemässä koulutyötä, kun samaan luokkaan ilmestyy hänen kiusaajansa tukijoukkoineen. He ottavat käsiinsä villaa, kastelevat sitä öljyllä ja hyökkäävät porukalla Heikkisen kimppuun. Öljy sotkee hänen hiuksensa, kasvonsa ja vaatteensa.
 Kohtauksen jälkeen Heikkinen poistuu koulusta. Hän joutuu istumaan likaisissa vaatteissa tunnin mittaisen bussimatkan kotiinsa.
 Muun muassa tällaista kohtelua nyt 28-vuotias Heikkinen joutui kestämään opiskellessaan ammatillisessa oppilaitoksessa.
 Lopulta tilanne kärjistyi niin pahasti, että eräänä päivänä Heikkinen katsoi itseään kotinsa vessan peilistä ja painoi leipäveitsen kurkkuaan vasten.
 Se, että tuohon pisteeseen päädyttiin, vaati kuitenkin vuosia jatkuneen kiusaamisen ja tunteiden tukahduttamisen.
 Kiusaaminen paheni pikkuhiljaa
 Jesse Heikkisen lapsuus oli täynnä muutoksia. Vanhemmat erosivat pojan ollessa 4-vuotias. Pulkkilan Siikalatvassa syntynyt Heikkinen asui elämänsä alkuvaiheessa pääkaupunkiseudulla, mutta muutti kouluikäisenä pieneen eteläsuomalaiseen kuntaan.
 Muutoksista huolimatta vuodet peruskoulussa sujuivat ilman suuria ongelmia. Sosiaalisella pojalla riitti kavereita. Hän muistelee pihapelien- ja urheiluntäyteisiä peruskouluvuosiaan yhä lämmöllä.
 Yläasteen jälkeen suuntana oli ammatillinen oppilaitos. Peruskoulun jälkeen joku olisi voinut jopa huokaista helpotuksesta, että selvisi koulumaailmasta ilman rankkaa kiusaamista. Heikkisen koko elämää mullistanut piina alkoi kuitenkin vasta silloin, ammatillisessa oppilaitoksessa.
 Alkuun kaikki meni hyvin.
 Kaikki muuttui sen päivän jälkeen, kun Heikkinen havahtui eräällä hitsaustunnilla, kun tunsi kovaa kipua käsivarressaan. Kun hän nosti hitsauslasit silmiltään, edessä seisoi kiusaaja, joka oli lyönyt häntä hitsauslangalla käteen ja räkätti päin kasvoja.
 Ajan kuluessa kiusaaminen äityi vain hurjemmaksi. Lukuvuoden aikana Heikkinen sai kokea tönimistä, lyömistä, sähköiskuja ja julkista nöyryyttämistä. Etenkin puberteetin mukanaan tuoma akne nosti Heikkisen kiusaajan silmätikuksi.
 Arkistokuva vuodelta 2013. Heikkinen kärsi aknesta, kun hän opiskeli ammattioppilaitoksessa. Se oli yksi syy koulukiusaamiseen.  Sanna Kähkönen / Yle
 Amiksessa kiusataan enemmän kuin lukiossa
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tänään julkaistun kouluterveyskyselyn tuloksista selviää, että toisen asteen oppilaitoksien välillä kiusaamisessa on selvä ero: ammatillisella puolella kiusataan enemmän.
 Ammattillisissa oppilaitoksissa 1. ja 2. vuosikurssin opiskelijoista vajaa neljä prosenttia koki kiusaamista vähintään kerran viikossa, kun lukioissa vastaava tilanne oli vain reilulla yhdellä prosentilla 1. ja 2. vuosikurssin opiskelijoista.
 Psykologian professori  Christina Salmivalli  pähkäilee, miksi ammatillisissa oppilaitoksissa kiusaamista esiintyy enemmän kuin lukioissa.
 – En osaa sanoa tarkkaa selitystä erolle. Kyse voi olla siitä, että oppilaitoksiin valikoituu lähtökohtaisesti erityyppisiä ihmisiä, tai sitten eri koulumuoto tarjoaa otollisemmat olosuhteet kiusaamiselle.
 Salmivalli selittää kiusaamisen esiintymistä vielä toisella asteella esimerkiksi oman aseman pönkittämisellä. Nuori voi hakea omaa valtaa, statusta ja näkyvyyttä painamalla muita alas.
 Ammatillisissa oppilaitoksissa tapahtuva kiusaaminen on THL:n kyselyjen mukaan kuitenkin laskenut vuosien aikana. Vielä vuosina 2008–2009, kun Jesse Heikkinenkin oli opiskelija, viisi prosenttia opiskelijoista koki kiusaamista viikoittain.
 "Vittu sä oot paska!"
 "Hyi vittu sä oot ruma, katsokaa tuon Heikkisen naamaa!"
 Tällaisesta solvaamisesta tuli nopeasti Heikkiselle arkipäivää. Hänellä oli ammatillisessa oppilaitoksessa yksi pääkiusaaja, jolla oli tukenaan isompi porukka.
 – Hän oli päätä lyhyempi minua, mutta taustalla oleva ryhmä piti huolen, ettei hänelle uskaltanut panna kampoihin.
 Heikkinen kertoo, ettei ehkä 17-vuotiaana kunnolla edes ymmärtänyt, kuinka rajua kiusaaminen oli. Heikkistä terrorisoineella henkilöllä oli muitakin kohteita.
 – Hän oli saavuttanut valta-aseman siinä yhteisössä ja sai hiljaisen hyväksynnän toiminnalleen, Heikkinen muistelee.
 Heikkisen kokema kiusaaminen ei tapahtunut vain sopivan tilaisuuden tullen syrjässä katseilta piilossa. Kiusaajien toiminta oli häikäilemätöntä, eikä se katsonut aikaa tai paikkaa.
 Heikkisen luokan joukkue oli päässyt kaupungin ammatillisten oppilaitosten välisen sählyturnauksen finaaliin. Kesken finaaliottelun kentällä ollessaan Heikkinen kuuli katsomosta tutun äänen huutelevan: "Vittu sä oot paska!"
 Täydessä liikuntasalissa ei ollut yhtäkään opettajaa, eikä huuteluun puuttunut kukaan muukaan.
 – Helposti oletetaan, että sen ikäiset osaavat toimia yhdessä. Pitäisi ehkä osatakin, mutta toisaalta työpaikkakiusaaminenkin on oikea ilmiö, joten ei se ikää katso, Heikkinen sanoo.
 Heikkinen ei kuitenkaan syytä kiusaamisesta ja sen jatkumisesta kouluaan tai sen henkilökuntaa. Kukaan ei tiennyt siitä. Heikkinen ei koskaan kertonut.
 Kun Heikkinen nyt ajattelee taaksepäin, hän tietää, että tilanteesta olisi pitänyt kertoa jollekin.
 – En vain uskaltanut. Kun ryhmänohjaajani kysyi kiusaamisesta, vastasin, ettei sitä ole, vaikka sisälläni raivosin, että miksi et kerro, Heikkinen muistelee.
 Professori Christina Salmivallin mukaan toisella asteella kiusatun voi olla vaikea hakea apua. Ammatillisessa oppilaitoksessa opiskelijat ovat jo miltei aikuisia ja mielessä voi pyöriä, että ongelmista pitää selvitä itsekseen.
 Solvattu poika piti tunteet sisällään
 Pitkäaikainen kiusaaminen musersi nuoren miehen itsetunnon täysin. Heikkinen kertoo alkaneensa itsekin uskoa kiusaajien sanoja ja solvauksia.
 Vaikka Heikkinen oli nuorenakin sosiaalinen persoona, kiusaamisen myötä hän alkoi syrjäytyä. Hän myös oireili fyysisesti. Päivät täyttyivät huonovointisuudesta sekä väsymyksestä.
 Heikkisen oli vaikea luottaa ihmisiin. Hän ei missään vaiheessa käsitellyt kokemuksiaan, vaan halusi unohtaa kaiken. Pitkään sisällä kytenyt paha olo äityi masennukseksi.
 Ammatillisen oppilaitoksen toisella luokalla Heikkinen otti yhteyttä Oulussa asuvaan siskoonsa ja kertoi, että haluaa muuttaa Ouluun, muuten ammatillinen oppilaitos jäisi kesken. Syyksi hän ei kertonut kiusaamista, vaan motivaation puutteen. Kukaan hänen perheestään tai kavereista Nastolassa ei tiennyt kiusaamisesta.
 Pian hän saikin iloisia uutisia siskoltaan ja muutto Ouluun onnistui. Koulun vaihtumisen myötä kiusaaminen loppui kokonaan. Se ei kuitenkaan poistanut kohtelun jättämiä jälkiä.
 Vessan peili ja leipäveitsi
 Muutamaa kuukautta myöhemmin Jesse Heikkinen oli kävelemässä pimeänä iltana kohti uutta kotiaan. Silloin pintaan nousivat tutut yksinäisyyden ja epätoivon tunteet.
 – Sisälläni oli tyhjä olo ja tunsin, että jokin isompi tunne on iskemässä.
 Muistot kiusaamiskokemuksista nousivat hänen mieleensä, ja mieli täyttyi vihalla. Kun Heikkinen tuli kotiin, hän käveli astiakaapille ja nappasi sieltä isoimman leipäveitsen. Hetken aikaa hän pyöritteli veistä käsissään, kunnes suuntasi vessaan. Hän tuijotti itseään peilistä. Kohta hän painoi veitsen kurkulleen.
 – Kun mä yhden kerran vedän tästä, en tunne enää kipua, Heikkinen muistaa ajatelleensa.
 Heikkinen kertoo tuon hetken muuttaneen hänen elämäänsä. Veitsi tipahti kädestä, eikä hän tehnyt sillä itselleen vahinkoa. Hän ei halunnut tehdä sitä läheisilleen.
 Heikkinen kuitenkin jatkoi tunteidensa tukahduttamista.
 Traumoja pakoon suorittamalla
 Ammattiopintojen jälkeen Heikkinen hukutti itsensä kiireisiin. Hän tukahdutti pahaa oloaan ja käsittelemättömiä traumojaan töihin ja harrastuksiin.
 Vuosia kestänyt tunteiden ja ajatusten patoaminen sekä jatkuva suorittaminen kuluttivat miehen loppuun. Seurauksena oli vuonna 2015 iskenyt työuupumus.
 – Oma pelastukseni oli, että pääsin pian täydellisen romahtamisen jälkeen kognitiiviseen psykoterapiaan, Heikkinen kertoo.
 Terapiassa vuosia sisällä velloneet tunteet ja ajatukset pääsivät ulos ja Heikkinen pääsi käsittelemään niitä.
 – Kuusi vuotta pakenin niitä asioita. Toisaalta se on aika lyhyt aika, jotkut kulkevat kipujensa kanssa hautaan saakka.
 Viime keväänä Heikkinen kirjoitti kokemuksistaan kirjan.Kirjan kirjoittaminen oli hänelle viimeinen silaus kokemusten ja tunteiden läpikäymiselle.
 Raaka koulukiusaaminen aiheutti sen, että Jesse Heikkisen oli pitkään vaikea luottaa ihmisiin.  Lucas Holm / Yle
 Heikkinen kertoo, että rankat kokemukset kulkevat yhä mukana, mutta enää ne eivät hidasta elämää.
 – Voin sanoa, etten ikinä ole ollut näin tasapainoinen ja itsevarma. Hajottavien kokemusten vastapainona toimivat hyvät ja korjaavat kokemukset.
 Kiusaajilleen Heikkinen ei ole enää katkera tai vihainen.
 – Kävin sen vihan ja katkeruuden vaiheen läpi, mutta niillä en saavuta mitään. En myöskään odota anteeksipyyntöjä, sellainen tulee, jos on tullakseen, mutta minä olen onnellinen ilmankin.
 Oletko sinä törmännyt kiusaamiseen ammatillisissa oppilaitoksissa? Osallistu keskusteluun kello 22:een saakka.

Kiusaaminen alkoi, kun kaikki olivat jo melkein aikuisia – Jesse Heikkisen elämä oli hyvää, kunnes hän meni amikseen


Summary: Asiasta odotetaan vielä lopullista tietoa.

Tämän hetken tietojen valossa näyttäisi siltä, ettei Venäjälle matkustavien e-viisumia oteta ainakaan tänä syksynä käyttöön Allegro-junissa, kertoo Suomen Pietarin-konsulaatti Twitterissä. Lopullista tietoa asiasta ei ole konsulaatin mukaan kuitenkaan vielä saatu.
 VR kertoi aiemmin, että tieto viisumin kelpoisuudesta junissa saataisiin viimeistään lokakuun ensimmäisenä päivänä, jolloin lista e-viisumin hyväksyvistä rajanylityspaikoista julkaistaan. Samalla kerrottiin, että e-viisumi saattaisi tulla junassa käyttöön vasta siirtymäajan jälkeen.
 Pietarin ja Leningradin alueelle on lokakuun alussa tulossa voimaan uusi maksuton, sähköinen viisumi, joka helpottaa suomalaisten pääsyä Venäjälle.

Konsulaatti: Tällä tietoa e-viisumia ei oteta tänä syksynä käyttöön Allegro-junissa


Summary: Akvaariotalo Maretariumin ankerias kohautti maailmaa viime viikolla, kun se pudotti mätimunansa altaaseen. Tutkijat ovat pitäneet tätä mahdottomana.

Akvaariotalo Maretariumissa on havaittu sukukypsyyden merkkejä jopa kymmenessä ankeriasnaaraassa.
 Yle uutisoi perjantaina  kalamaailmaa järisyttäneestä ankeriaasta, joka tuotti ensimmäisenä Euroopassa harvinaista ankeriaanmätiä ilman hormonihoitoa.
 Sukukypsän  Anguilla Anguilla  -ankeriasnaaraan tunnistaa paisuneesta keskivartalosta, surkastuneesta pyrstöstä, litistyneestä päästä ja valtaviksi laajentuneista silmistä. Lisäksi ankeriaan selästä tulee lähes musta, kyljet muuttuvat hopean värisiksi ja vatsapuoli valkoiseksi.
 – Altaassa on yksilöitä, joiden silmät ovat selvästi suurentuneet. Jos hyvin käy, muutamat niistä ovat ensi kuun lopulla valmiita kutuun, kertoo Kotka Maretarium Oy:n toimitusjohtaja  Sari Saukkonen .
 Maretariumissa asustaa kymmeniä suuria ankeriaita, joista moni on osoittanut sukukypsyyden merkkejä. Tiina Karppi / Yle
 Syy silmien suurenemiseen on yksinkertainen: luonnossa mäti lasketaan syvälle Sargassomereen, jonka pimeydessä ankeriaan on pystyttävä näkemään tavallista paremmin.
 Aiheesta tietämättömälle sukukypsä ankerias saattaa olla hämmästyttävä, jopa pelottava näky.
 – Ensimmäisenä mädin laskenut ankerias jouduttiin siirtämään karanteenialtaaseen pois yleisön nähtäviltä sillä moni kauhisteli, että meillä on erittäin sairas kala, Saukkonen sanoo.
 Todellisuudessa kyseessä oli pieni ihme.
 Maretariumin toimitusjohtaja Sari Saukkonen arvelee, että myös yksi ankeriaskoiras saattaa olla valmistautumassa kutuun. Pyry Sarkioöla / Yle
 Sukukypsyyden merkit eivät vielä takaa mätiä
 Mädin laskemisen jälkeen ankeriasnaaras kuolee. Näin kävi myös Kotkassa. Naaras on nyt säilötty odottamaan ensi kuussa saapuvia hollantilaisia ja suomalaisia tutkijoita.
 Heitä odottaa myös kymmenen elävää sukukypsää naarasta – sekä kutuun valmistautumisen merkkejä osoittava koiras. Näin ollen myös mätiä hedelmöittävää maitia saattaa olla luvassa.
 – Tutkijat ottavat ankeriaistamme ja mädistä näytteitä. Sitten tuumaamme yhdessä, mitkä tekijät ovat tämän ihmeen ja yllätyksen mahdollistaneet, Maretariumin toimitusjohtaja Sari Saukkonen kertoo.
 Osa tutkijoista pitää tapahtunutta hyvien allasolosuhteiden seurauksena. Luonnonvarakeskuksen tutkija  Jouni Tulonen  arvelee että mädin muodostumisesta saattaa olla kiittäminen ankeriaiden allaskumppaneita, lahnoja.
 – Kutuvalmiiden lahnojen seura ja niiden veteen erittämät hormonit vaikuttavat todennäköisimmältä laukaisevalta tekijältä tässä vaiheessa.
 Maretariumin ankeriasnaaraan vatsa pullotti täynnä mätiä. Teemu Lakka
 Sukukypsyyden merkit, kuten laajentunut silmä ja ankeriaan värin muutokset, eivät kuitenkaan vielä takaa että mätiä olisi tulossa lisää.
 – Kaikki ankeriaat tulevat jossakin vaiheessa elämäänsä sukukypsiksi. Ulkoiset merkit kehittyvät muutaman vuoden aikana, mutta itse mäti kehittyy vasta muutamaa viikkoa ennen sen laskua. Itse ankeriaan ulkonäkö ei ole vielä ihmetyksen aihe vaan se, että Maretariumin ankerias kuvitteli jo päässeensä kutualueelle, Tulonen kertoo.
 Vaikka sukukypsyyden saavuttanut ankerias ei pääsisi vaeltamaan kutualueelle ja siten ei kehittäisi mätiä, ulkonäölliset muutokset ovat käytännössä peruuttamattomia.
 – Ankeriaat voivat elää vielä kymmeniä vuosia muutoksien ilmettyä. Jos mätiä alkaa kuitenkin kehittymään yhtä pitkälle kuin ensimmäisellä ankeriaalla, se on ankeriaan elämän päätepysäkki.
 Maretariumissa kerättyä ankeriaan mätiä aiotaan yrittää hedelmöittää. Teemu Lakka
 Seuraava haaste on pitää poikaset hengissä
 Vielä ei tiedetä, onko mätiä kehittymässä Maretariumissa lisää.
 – Olosuhteet altaassa ovat laukaisseet mädin kehityksen yhdellä naaraista, joten voi olla että niin käy muillakin. Olisi hienoa jos näin tapahtuisi, mutta se on kuitenkin epätodennäköistä, arvioi Luonnonvarakeskuksen tutkija Jouni Tulonen.
 Lokakuussa tutkimusten edetessä jo olemassa olevaa mätiä yritetään hedelmöittää. Jos se onnistuu, hedelmöittyneestä mädistä kehittyy leptocephalus-toukkia. Ne ovat piikkihampaisia ja läpikuultavia, muodoltaan kuin pajunlehtiä.
 – Niiden hengissä pitäminen on osoittautunut voittamattomaksi ongelmaksi. Ne elävät pari viikkoa ja kuolevat pois, sillä emme ole keksineet mitä ne käyttävät ravinnokseen ja miten ne saisi kasvamaan lasiankeriasvaiheeseen. Tässä ollaan onnistuttu vain yhden ainoan kerran Japanissa, Jouni Tulonen kertoo.
 Ankeriaat ovat Suomessa erittäin uhanalaisia. Luonnossa niille kertyy kutumatkaa täältä Keski-Atlantille noin 6000 kilometriä.
 – On täysin sensaatiomaista että ankerias tuntee ympäristönsä täällä niin omaksi, että kokee tämän olevan myös poikasilleen sopiva paikka, hymyilee Maretariumin toimitusjohtaja Sari Saukkonen.

Kalamaailmaa järisyttänyt ankerias paljasti aikeensa, kun sen silmät turposivat ja pää litistyi – samasta altaasta löytyi 10 kohtalotoveria


Summary: Rahalliselta arvoltaan suuri ja historialliselta arvoltaan vieläkin merkittävämpi kätkö on peräisin ajalta, jolloin pohjoisranskalaiset normannit olivat juuri nujertaneet Englannin viimeisen anglosaksikuninkaan.

Kaakkois-Englannista löytynyt suuri kolikkokätkö on tutkimuksissa paljastanut, ettei veronkierto ole vain tämän päivän rikos. Hopealanteilla on ikää miltei tuhat vuotta.
 Viime tammikuussa metallinilmaisin piippasi lupaavasti, kun somersetiläinen pariskunta esitteli laitteensa käyttöä ystävilleen. Jo yksi Chew'n laakson laitumelta löytynyt hopeakolikko sai etsijät riemuihinsa, mutta piippailu jatkoi.
 Viiden tunnin kaivamisen jälkeen kolikoita oli löytynyt 2 528.
 Aarre päätyi tutkittavaksi  British Museumiin , jossa todettiin, että joukossa oli kolme "muulia". Se tarkoittaa kolikkoa, jonka kruuna- ja klaavapuolet eivät ole samaa paria. Muuli se on samassa mielessä kuin aasin ja hevosen yhteinen jälkeläinen.
 Veronkiertäjä käytti vanhaa muottia
 Kätkö on peräisin sydänkeskiajan alusta, jolloin Englanti oli päätymässä normannivaltaan. Hastingsin kuuluisa vuoden 1066 taistelu oli käyty vain pari vuotta aiemmin, Harold oli kaatunut, mutta normanneilta vei vielä kolmisen vuotta valtansa vakiinnuttamiseen.
 Kuohuvissa oloissa omaisuuden kätkeminen oli järkevää, sanoo British Museumin kuraattori  Gareth Williams .
 Vilhelm Valloittaja eli  Vilhelm I  syrjäytti Hastingsissa viimeisen anglosaksikuninkaan  Harold II:n . Kahden muulikolikon toinen puoli on Haroldin ajalta ja toinen Vilhelmin. Kolmannessa kuvana on Haroldin edeltäjä  Edvard Tunnustaja , mutta klaava on Vilhelmin aikainen.
 Rahanlyöjän oli maksettava vero uusien kolikoiden muoteista. Huijari selvisi veronpuolikkaalla, jos käytti vain yhtä uutta muottia ja luotti siihen, että vanha välttäisi kolikon kääntöpuolella.
 Kiinnijäämisen riski ei todennäköisesti ollut suurensuuri, eiväthän useimmat aikalaiset osanneet lukea ja tuskin olivat kovin hyvin selvillä myöskään kulloisenkin kuninkaan potretista. Muutama puolittainen väärennys näyttää siis lipsahtaneen myös Chew'n laakson kätkön omistajalta ohi silmien.
 Kiinni ei kannattanut jäädä, sillä rahanväärentäjää rangaistiin hakkaamalla käsi irti.
 Tällaisesta haaveiltiin aina, ja siinä se nyt on, kuvaili metallinetsintää 15 vuotta harrastanut pariskunta löytämäänsä kätköä.  Pippa Pearce / The Trustees of the British Museum
 Kolikot kertovat muutoksista
 Englannin valtauksen jälkeen normannieliitti syrjäytti anglosaksieliitin, otti haltuunsa maat ja rakensi oman arkkitehtuurinsa mukaisia linnoja turvaamaan etujaan.
 Uusien isäntien myötä kehittyi entistä pidemmälle myös kartanotalous, joka sitoi rahvaan aateliskartanoiden maaorjiksi tai vuokraviljelijöiksi. Kaupungeissa puolestaan lisääntyi voimakkaasti kauppa Manner-Euroopan kanssa. Englannista alettiin laivata muun muassa suuria määriä villaa.
 Kulttuurisesti Englanti ryhtyi ranskalaistumaan, mikä näkyy edelleen englannin kielessä, niin rakenteessa kuin sanastossa. Vaikka väestönsiirtoja mantereelta ei ollut, ranskan vaikutus oli niin voimakas, että se alkoi näkyä jopa lukutaidottoman maalaisväestön kielessä.
 Williams kertoo historioitsijoiden kiistelleen kauan siitä, missä määrin Englannin yhteiskunta muuttui heti normannivalloituksen jälkeen ja toisaalta pidemmällä aikavälillä.
 – Säilyneet historialliset lähteet keskittyvät yleensä yhteiskunnan yläkerrokseen, ja kolikotkin ovat myös arvo- ja poliittisen vallan symboleja. Mutta niitä käyttivät niin rikkaat kuin köyhät, joten ne auttavat ymmärtämään, miten normannivallan tuomat muutokset vaikuttivat koko yhteiskuntaan, Williams sanoo.
 Viholliset Vilhelm ja Harold.  Pippa Pearce / The Trustees of the British Museum
 Kirjoitusvirhe on merkki muutoksesta
 Chew'n laakson kolikkokätköstä hieman yli puolet on Vilhelmin aikaisia rahoja; muissa on Haroldin kuva. Aiemmin on löydetty yhteensä vain puolet samasta määrästä Haroldin aikaisia kolikoita. Vilhelmin valtakauden varhaisimpien kolikoiden määrä peräti viisinkertaistui tällä löydöllä.
 Suurin osa Harold-kolikoista oli lyöty Sussexin kreivikunnassa ja Kaakkois-Englannissa, mikä viittaa siihen, että alue varautui taloudellisesti normannien hyökkäykseen.
 Omaa tarinaansa kertovat Vilhelm-kolikkojen kirjoitusvirheet. Normannien rahasepät eivät näytä vielä olleen kovin perillä valloitetun maan kielestä, vanhasta englannista.
 Kätkijä oli todennäköisesti maanomistaja ja aikansa pienen valtaeliitin jäsen. Syystä tai toisesta hän ei koskaan noutanut omaisuuttaan. Ehkä hän kuoli, ehkä ei vain enää löytänyt kätköpaikkaa.
 Maan uumeniin jääneellä summalla olisi tutkijoiden laskelmien mukaan ostanut viisi sataa lammasta – tai palkannut armeijan, tarpeesta riippuen.
 Lue myös:
 Yhtäkkiä kiven alta alkoi valua 1000 vuotta vanhoja rahoja ‒ Sysmästä löytyi erikoinen hopea-aarre
 Varkaat ajoivat päin kyläkauppaa, seinästä paljastui odottamatonta historiaa

Kolikkokätköstä paljastui keskiaikainen veronkiertokonsti


Summary: Ensimmäiset potilaat ovat nyt päässeet uuteen Tampereen lasten ja nuorten sairaalaan. Yle seuraa muuttoa suorana kello 12 lähtien.

Lasten ja nuorten sairaanhoito saadaan Pirkanmaalla nyt saman katon alle. Lasten veri- ja syöpätautien osasto muutti Taysin uuteen lastensairaalaan ensimmäisenä, jo maanantaina. Päivystys pääsi uusiin tiloihin tiistaiaamuna.
 Sairaalan muuttoa voi seurata suorana  Areenassa  tiistaina kello 12 lähtien ja myöhemmin tallenteena. Käymme kurkistamassa uuteen potilashuoneeseen 6-vuotiaan  Mona Saarisen  kanssa. Sairaala on tullut tutuksi neuroblastoomaa sairastavalle tytölle ja hänen perheelleen.
 Muutto jatkuu osasto kerrallaan ja kaikki yksiköt ovat samojen seinien sisällä lokakuun 9. päivän jälkeen. Lasten ja nuorten sairaalaan keskitetään sekä somaattinen että psykiatrinen lasten ja nuorten erikoissairaanhoito.
 Lue myös:
 Uudessa Tampereen lasten ja nuorten sairaalassa lähes kaikki  saavat oman huoneen ja vanhemmillekin on sänky – enää kuukausi odotusta

Tampereen uusi lastensairaala avautuu – Yle vie sinut katsomaan, miltä siellä näyttää


Summary: Ecuadorin hallitus selvittää nyt, kuka on vastuussa tapahtuneesta.

Lähes koko Ecuadorin väestön henkilötietoja on vuotanut verkkoon, turvallisuusasiantuntijat kertoivat eilen maanantaina.
 Jopa 17 miljoonan ihmisen tietoja vuosi verkkoon paikallisen markkinointi- ja analytiikkayritys Novaestratin suojaamattomalta palvelimelta.
 Vuodon paljasti turvallisuusalan yritys vpnMentor.
 Muun muassa lähes seitsemän miljoonan lapsen henkilötietoja on vuotanut verkkoon.
 Asiasta ensimmäisenä kertoneen ZDNet-kyberturvallisuussivuston mukaan vuodon kohteeksi ovat joutuneen niin Ecuadorin presidentti  Lenin Moreno  kuin Wikileaks-sivuston perustaja  Julian Assange , joka haki turvapaikkaa Ecuadorista.
 Vuodettujen tietojen joukossa on muun muassa asukkaiden nimiä, syntymäaikoja ja henkilökorttien numeroita. Maan hallitus kutsui vuotoa erittäin herkäksi asiaksi ja yrittää nyt selvittää, kuka tapahtuneesta on vastuussa.
 Lue lisää :
 Forbes:  Personal Data Of Entire 16.6 Million Population Of Ecuador Leaked Online
 CNN:  Almost entire population of Ecuador has data leaked

Lähes koko Ecuadorin väestön henkilötietoja vuosi verkkoon - joukossa myös presidentin ja Julian Assangen tietoja


Syyskuun vaihtelevat säät ovat keskeyttäneet puinteja lähes koko maassa, kertoo ProAgria  kasvutilannetiedotteessaan . Eniten sateita on saatu kuluneen kuukauden aikana etelärannikolla, Varsinais- ja Keski-Suomessa, joissa sademäärät ovat olleet lähes kaksinkertaiset normaalista.
 Syysviljat on saatu puitua lähes koko maassa, mutta kevätviljojen puinnit ovat edelleen pahasti kesken. Viljelijät ovat kuitenkin vielä toiveikkaita, sillä kasvustot ovat pysyneet hyvin pystyssä ja pellot ovat toistaiseksi kantavia. Runsassateisimmilla alueilla on kuitenkin jo alkanut näkyä peltojen pehmenemistä.
 Kuluneena kasvukautena parhaiten menestyivät syysviljat ja aikaisin kylvetyt kevätviljat. Säilörehunurmen ensimmäinen sato oli hyvä koko maassa, mutta keskikesän kuivuus verotti toisen säilörehusadon määrää.
 Härkäpavun, herneen ja kauran viljelyssä oli sekä onnistumisia että epäonnistumisia. Kesän vaihtelevista sääoloista tuholaisineen kärsivät eniten öljykasvit. Erot satotasoissa ovat suuret eri alueiden ja tilojen välillä sateiden paikallisuudesta johtuen.
 Ohran puinti pisimmällä
 Kevätviljoista ohran puinnit ovat edenneet pisimmälle. Ohrasato arvioidaan keskimääräiseksi useimmilla alueilla.
 Kauran puinnit ovat pahimmin kesken Pohjois-Savossa ja -Karjalassa, jossa osalla tiloista puinti on aivan alussa ja osalla puolivälissä. Useimmilla alueilla kaurasato arvioidaan keskimääräiseksi.
 Etelä-Suomen rannikkoalueella ensimmäiset tilat ovat saaneet kevätvehnän puinnit päätökseen. Kevätvehnän sato arvioidaan useimmilla alueilla määrältään tavanomaiseksi.
 Rypsi- ja rapsikasvustot ovat valmistuneet hitaasti puintikuntoon. Pisimmällä rypsin puinnit ovat Uudellamaalla, Etelä-Suomen rannikkoalueella ja Varsinais-Suomessa.
 Lue myös:
 Sateet hidastaneet puintia – ruis- ja vehnäsadosta tulossa tyydyttävä
 Viljasadosta tulossa hyvä koko maassa – Etelä-Suomessa jopa keskivertoa parempi

Sateet piinaavat maanviljelystä – kevätviljojen puinnit pahasti kesken


Summary: Puolan talous on kasvanut yli 20 vuotta. Nyt maa hakee lisää työvoimaa idästä.

VARSOVA  Puola on ainoa ainoa EU-maa, joka selvisi kuivin jaloin kymmenen vuotta kestäneestä finanssikriisistä.
 Jo lähes kolme vuosikymmentä jatkunut taloudellinen kasvu on ollut viime vuosina vain kiihtymään päin ja se näkyy esimerkiksi myös palkansaajien tilipussissa. Viime vuonna puolalaisten palkat nousivat keskimäärin kahdeksan prosenttia.
 Kansalaisten sosiaalietuuksiin on luvassa mittavia parannuksia – osin mitä ilmeisemmin sen takia, että maassa pidetään parlamenttivaalit lokakuussa.
 Hallitus elvyttää, ja kauppa käy varsovalaisella torilla. Mikko Koski / Yle
 Maata hallitseva vanhoillinen Laki ja Oikeus -puolue yrittää jälleen saada enemmistön parlamenttiin ja lyö ässät pöytään.
 Se esimerkiksi on valmis korottamaan lapsilisiä siten, että jatkossa myös ensimmäisestä lapsesta saisi 120 euron suuruisen kuukausittaisen lapsilisän.
 Lisäksi ne 26-vuotiaat nuoret, jotka ovat vakituisessa työsuhteessa, saisivat tienata palkkansa verottomana.
 Puola vanhenee kovaa vauhtia eikä menestykseen tähtäävä johtava puolue halua unohtaa eläkeläisiä. Heille on luvassa 13. kuukauden ylimääräinen eläke.
 Myös kansalaisten omistusasunnon ostamista on jo nyt yritetty helpottaa, tosin ainakin toistaiseksi kovin vaatimattomin tuloksen.
 Muuttoliike hidastumassa?
 Puolan hallituksen kotimarkkinoiden elvytys on ilmeisesti ainakin vähentämässä maastamuuttoa. Varsovan kaduilta löytyy helposti työikäisiä nuoria, jotka suunnittelevat tulevaisuuttaan omassa kotimaassaan.
  Insinööri Iza Mysiclynska aikoo jäädä töihin kotimaahansa. Mikko Koski
 – Kaikki minun ystävistäni ovat jäämässä Puolaan. Täällä on nyt niin hyvä työtilanne, 24-vuotias insinööri  Iza Mysiclynska  sanoo.
 Vasta työuransa alkumetrejä taivaltava Mysiclynska kertoo kuukausipalkkansa olevan noin 800 euroa. Täyden työpäivän lisäksi hän suorittaa ammatillisia jatko-opintoja yliopistossa.
 Lucasz Michala , 30-vuotias kiinteistöalalla työskentelevä mies, on hänkin tyytyväinen Puolan tilanteeseen.
 – Täällä on hullun hyvät markkinat. Varsova kehittyy hurjaa vauhtia ja on juuri nyt yksi Euroopan kiehtovimmista kaupungeista.
 Miten ihmeessä Puola sen tekee?
 Käynti pääkaupungissa Varsovassa avaa nopeasti silmiä.
 Miljoonakaupungin silhuettia ollaan pistämässä uuteen uskoon: kaikkialla keskustassa näkyy rakennustyömaita, joissa valmistuu uusia asuntoja, virastoja sekä bisneskeskuksia pankki- ja vakuutuslaitoksineen.
 Puola siis elvyttää.
 – Ennemmin tai myöhemmin olemme myös ongelmien edessä. Seuraavasta talouskriisistä Puola ei enää selviä helpolla, Varsovan Lazarskin yliopiston tutkija  Martin Dahl  sanoo.
 Dahl on huolissaan julkisen talouden alijäämästä.
 Varsovan Lazarskin yliopiston tutkija Martin Dahl varoittelee tulevasta talouskriisistä. Mikko Koski / Yle
 – Emme ole pystyneet lyhentämään valtionvelkaa. Pelkään, että inflaatio on nousemassa yli ennustetun kahden ja puolen prosentin. Sillä on huono vaikutus talouselämäämme, Dahl arvioi.
 Puolan velka bruttokansantuotteesta, noin 50 prosenttia, on kuitenkin selvästi alle EU:n 60 prosentin kriteerin.
 Ja sitten se työvoimapula. Puolasta on lähtenyt vuosien saatossa yli miljoona ihmistä Britanniaan leveämmän leivän perässä. Naapurimaan Saksan työmarkkinoilla ahertaa arvioiden mukaan 700 000 – 800 000 puolalaista.
 Rakennustyömiehistä on huutava pula Puolassa. Tähän varsovalaiseen lähiöön valmistuu YIT:n suunnittelemia asuintaloja. Mikko Koski
 Niin suuren määrän menettäminen tuntuu jo kipeästi, vaikka maan väkiluku lähenteleekin 40 miljoonaa. Myös kotimaassa tarvittaisiin osaavia käsiä.
 – Työvoimapula on ongelma. Se on ollut sitä jo vuodesta 2015, Dahl sanoo.
 Puola ei ole euromaa eikä halua sellaiseksi tullakaan. Oma valuutta, zloty, on ainakin tähän asti ollut käypä ratkaisu.
 – Finanssikriisin aikana hyödyimme siitä, että emme olleet mukana eurossa. Nyt yhteisvaluutta voisi jo tuoda tarvittavaa vakautta, Dahl pohtii.
 Puola on hakenut ratkaisua tilanteeseen idästä. Valko-Venäjältä ja ja varsinkin Ukrainasta tulee työmiehiä Puolaan tasaiseen tahtiin – laillisesti ja laittomasti.
 Tällä hetkellä puolalaisilla rakennustyömailla työskentelee pitkälti yli miljoonaa ukrainalaista.
 Puola ei juuri houkuttele suomalaisyrityksiä
 Suomen tavarakauppa Puolan kanssa on noin 200 miljoonaa euroa alijäämäinen. Vientiä löytyy 1,8 miljardin euron arvosta, mutta tuonti jää 1,6 miljardiin euroon.
 Suomalaiset yritykset ovat tehneet arvioiden mukaan lähes kolmen miljardin euron edestä investointeja Puolaan.
 – Tämä on eurooppalaisessa vertailussa suht koht maltillinen sijoitus. Meillä on siis Puola pikkuisen alipainossa, Elinkeinoelämän keskusliiton kauppapolitiikan osaston johtaja  Petri Vuorio  sanoo.
 Puolan talouskehityksen suhteen Vuorio viittaa hänkin työvoimapulaan.
 YIT:n Puolan-johtaja Tomasz Konarski haluaa laajentaa yrityksen toimintaa myös Varsovan ulkopuolelle. Mikko Koski / Yle
 – 2000-luvun alussa siellä oli kova pula finanssialan osaajista. Silloin palkat nousivat kovaa tahtia. Nyt sama tilanne on siellä rakennusalalla, Vuorio sanoo.
 Puolassa toimii tällä hetkellä aktiivisena noin 200 suomalaisyritystä. Yksi niistä on rakennusyhtiö YIT, joka haluaa laajentaa työmaitaan myös Varsovan ulkopuolelle.
 – Aloitimme neljä vuotta sitten tyhjästä. Nyt olemme saaneet valmiiksi 300 asuntoa, 300 on työn alla ja 400 tilausta odottaa, YIT:n Puolan-johtaja  Tomasz Konarski  sanoo.
 Puolan rankka tie markkinatalouteen
 Sosialismin kaatumisen jälkeen maassa pistettiin lähes kaikki uuteen uskoon vuonna 1989. Alkoi shokkihoidoksi nimetty kausi. Talousliberalismi syrjäytti  Karl Marxin .
 Hinnat vapautettiin, rakenteita uudistettiin ja teollisuutta modernisoitiin. Se toi myös mukanaan hyperinflaation ja työntekijöiden joukkoirtisanomiset.
 Puola ei vieläkään ole rikas maa, mutta ainakin tilastojen valossa se on onnistunut talouspolitiikassaan.
 Vanhaa ja uutta. Varsovan asuintaloissa riittää kunnostettavaa pitkäksi aikaa. Mikko Koski / Yle
 Maan bruttokansantuote kasvoi viime vuonna 5,1 prosenttia, ja kasvun arvioidaan pysyvän tänäkin vuonna yli neljän prosentin tuntumassa.
 Puola liittyi Euroopan unioniin vuonna 2004 ja EU:n sisämarkkinat toivat sille toivottua piristystä talouteen.
 Puola on edelleen EU:n suurin nettohyötyjä yli kahdeksan miljardin euron vuosittaisella summallaan. Suurinpiirtein saman verran maa käyttää kotimarkkinoitteinsa elvyttämiseen.
 Lue myös:
 Syvästi kahtiajakautuneessa Puolassa kamppaillaan nyt liberaalin demokratian kohtalosta  – ja samalla Euroopan sielusta
 Suomi nostaa Puolan ja Unkarin oikeusvaltio-ongelmat EU-maiden syyniin: "Teemme palveluksen demokratialle"

Euroopassa on maa, jossa alle 26-vuotiaat ovat saamassa verovapauden ja eläkeläiset ylimääräistä rahaa – miten Puolasta kasvoi Euroopan talousihme?


Summary: Liitto vaatii myös, että jakeluyritykset kilpailutetaan ja Postin ristikkäiset roolit selkiytetään.

Postin jakelussa olisi siirryttävä yhteen, mahdollisimman varhaiseen jakokertaan, linjaa Media-alan ja graafisen teollisuuden yritysten etujärjestö Medialiitto.
 – Uskomme, että postinsaajat ottavat mielellään aikakauslehdet ja kirjeet vastaan samalla kertaa sanomalehden kanssa, sanoo Medialiiton hallituksen puheenjohtaja  Vesa-Pekka Kangaskorpi   tiedotteessa .
 Sanomalehtien Liiton tilaaman selvityksen mukaan postipalvelujen turvaaminen vaatii useita uudistuksia. Selvityksessä arvioitiin jakelutoiminnan tulevaisuutta pääosin taloudellisesta näkökulmasta. Sanomalehtien Liitto on Medialiiton jäsenjärjestö.
 Keskitetyn varhaisjakelun lisäksi Medialiitto ehdottaa, että jakeluyritykset kilpailutetaan ja Postin ristikkäiset roolit selkiytetään. Näin voitaisiin ratkaista sekä jakelupalvelujen että Postin omistajaohjauksen ongelmat.
 Mediatalojen ehdotuksen mukaan julkisen vallan pitäisi kilpailuttaa jakelusta vastaava yritys kullakin alueella. Kilpailun pitäisi kattaa koko jakeluvolyymi, ei pelkästään nykyistä yleispalvelutuotetta eli postimerkkikirjettä, Medialiitto lisää.
 Liiton mukaan Postin ongelmana on toimiminen samanaikaisesti yhteiskunnallisen palvelun tuottajana jakelussa sekä markkinatoimijana kilpailluilla liiketoiminta-alueilla. Roolit sekoittuvat, ja kumpaakin tehtävää on vaikea hoitaa yhtä aikaa.
 – Postin jakaminen kahteen osaan tekisi toiminnasta läpinäkyvän ja yhteiskunnallisesti hyväksytymmän. Toisen osan tehtävä on tuottaa valtiolle rahaa yhtiön voittona, toisen osan tehtävä on tuottaa kansalaisille palveluja ilman voitontavoittelua, sanoo Medialiiton toimitusjohtaja  Jukka Holmberg  tiedotteessa.
 Postin toimitusjohtaja: Jakelu yhdistettävä 2030-luvulle tultaessa
 Postin toimitusjohtaja  Heikki Malinen  sanoi viime viikolla  STT:n haastattelussa , että postin varhais- ja päiväjakelu on yhdistettävä viimeistään 2030-luvulle tultaessa, kun sekä kirjepostin että sanomalehtien jakelumäärät ovat vähentyneet Suomessa.
 Malisen mukaan kotitalouteen toimitetaan nykyisin keskimäärin viisi kirjettä viikossa, mutta pian enää kolme kirjettä viikossa. Tämä nostaa kirjekohtaista hintaa ja tekee jakelun etenkin harvaan asutuilla alueilla entistä kannattamattomammaksi.
 Toimitusjohtajan mukaan Posti on sitoutunut sanomalehtien varhaisjakeluun niin kauan kuin kysyntää on .
 Lue myös:
 Moni haluaa vielä aamun lehtensä paperilla, mutta jakajista on pulaa – Birgi Putkoselle aamuyön työ on treeniä maratonille
 Maaseudun Tulevaisuus: Posti vaatii maaseudun lehtijakeluun valtiontukea
 Anne Bernerin ajama ja Postin pelkäämä uudistus etenee: Ministeriö haluaa avata jakelutietojen yksityiskohdat kilpailijoille

Medialiitto: Kaiken postin jakelu pitäisi keskittää varhaisaamuun


Summary: Kolmannes korkeakouluopiskelijoista kärsii mielenterveyden ongelmista. Moni opiskelija paahtaa opiskeluiden ja töiden parissa koko vuoden. Voit keskustella aiheesta jutun lopussa.

Korkeakouluopiskelijat ovat aloittaneet opintonsa, ja moni opiskelija on hypännyt uuteen lukuvuoteen suoraan kesätöistä. Osa opiskelijoista palaa takaisin opintojen pariin uupuneena, sanoo Lahden ammattikorkeakoulun opintopsykologi  Annika Brandt .
 – Jos kevät on ollut kuormittava, on ollut raskaita kursseja ja paljon deadlineja, on uupumusta ja vielä kesätöitä päälle, ei siinä syksyllä opintojen alkaessa olekaan palautunut.
 Korkeakouluopiskelijoiden terveyttä kartoitetaan YTHS:n tutkimuksessa neljän vuoden välein, viimeisin on vuodelta 2016. Tuolloin lähes joka viides vastaaja  koki hukkuvansa opiskelun työmäärään , joka kolmas taas koki kovaa stressiä.
 Opiskelijoiden jaksamista sivuttiin myös kesällä, kun Suomen ylioppilaskuntien liitto julkaisi  kannanoton , jossa nostettiin esiin mahdollisuus opiskelijoiden palkalliseen kesälomaan. Keskustelu ryöpsähti, ja opiskelijoita nimitettiin  Twitterissä  esimerkiksi syöttöporsaiksi.
 Kovin moni opiskelija ei kesälomaa pidä, sanoo Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö YTHS:n neuvontapsykologi  Marja Valtari .
 – Monet opiskelijat ajattelevat, että näin kuuluu toimia; kun ei opiskella, tehdään töitä. Moni ei osaa ajatella, että he tarvitsevat lomaa, ja heillekin se loma kuuluisi.
 Tarvitsevatko opiskelijat enemmän lepoa? Mistä rahat lepäämiseen? Mitkä asiat opiskelijoita uuvuttavat? Kysyimme opiskelijoilta, Lahden ammattikorkeakoulun opiskelijajärjestö LAMKOn edustajilta.
 Voit keskustella aiheesta tämän jutun lopussa.
 Laura Hahl opiskelee Lahden Ammattikorkeakoulussa tradenomiksi. Kesälomaa Hahl ei juuri ehtinyt pitää, sillä rahatilanteenkin takia Hahl teki töitä melkein koko kesän.  Meeri Niinistö / Yle
 "Meilläkin on oikeus lepoon"
 Laura Hahl, tradenomiopiskelija. Opiskellut aiemmin lähihoitajaksi, työskennellyt hoitoalalla. Kesätöissä kotihoidossa, kesälomaa kaksi viikkoa.
 Joka kolmannella ammattikorkeakouluopiskelijalla on mielenterveyden kanssa ongelmaa. Yhteiskunta ajaa meidät ylisuorittamaan, on pakko käydä töissä koulun ohella. Jokainen tarvitsee lepoa, mutta opiskelijat ovat ainut ihmisryhmä, jonka oletetaan elävän velaksi ja käyvän vielä töissä lomalla, muuten on laiskimus. Se on yhteiskunnan paineet ja aikataulut, jotka sen väsymyksen luo.
 Kun valmistut ja haet työpaikkaa, kaikkialla lukee, että pitäisi olla 2–5 vuoden kokemus. Opiskelijoilta odotetaan, että se työkokemus kerrytetään samalla kun opiskellaan täyspäiväisesti.
 SYL:in kannanotto kesälomista otettiin voimakkaaseen riepotteluun. Se päällimmäinen pointti katosi: opiskelijoillekin pitäisi mahdollistaa lepo. Palkallista kesälomaa tarjottiin vain yhtenä vaihtoehtona. Olisi pitänyt keskittyä siihen, että meilläkin on oikeus lepoon ja riittäviin mielenterveyspalveluihin.
 Asun avopuolisen kanssa, ja jos haluan pitää oman itsenäisyyden, on pakko käydä töissä, sillä asumistuki maksetaan ruokakunnittain. Elän Kelan mielestä 250 eurolla kuukaudessa, laina siihen päälle.
 Minulla oli suunnitelma pitää kaksi viikkoa lomaa, mutta tosiasia on se, että niille viikoille tuli paljon asioita, joita piti hoitaa. Kesällä on tullut mietittyä opinnäytetyöaihetta ja pohdittua, miten ehtii kaikki viimeiset kurssit hoitaa. Ihan hyvin jaksaa, mutta on pakko yrittää löytää levolle aikaa.
 Opiskelijoiden pitäisi saada enemmän matalan kynnyksen palveluita ja niitä pitäisi olla paremmin saatavilla. Ei niin, että on kuukauden jono psykologille. Apua pitäisi saada silloin, kun sitä tarvitsee.
 Marko Kaira oli kesätöissä omalla alallaan psykiatrian osastolla. Oman alan työt tuovat myös motivaatiota uuteen lukuvuoteen, hän sanoo.  Meeri Niinistö / Yle
 "Nykyisellä tukijärjestelmällä on pakko tehdä töitä"
 Marko Kaira, sairaanhoidon opiskelija. Opiskellut aiemmin muusikoksi, työskennellyt logistiikka-alalla. Kesätöissä psykiatrian osastolla, kesälomaa viikko.
 Nykyisellä tukijärjestelmällä on pakko tehdä töitä. Tein laskelmia, ja nämä kesätyöt tulivat todella tarpeeseen. Tuki on sen verran pieni, että vaikka nostan lainaa, niin silti ei uskalla olla tekemättä töitä.
 Nykypäivänä pitää olla koko ajan saavutettavissa. Samalla kun on lähikursseja, pyörii pari verkkokurssia. Sitten on harjoittelua, missä pitää olla "työntekijänä", ja siinä samalla pitää tehdä töitä, joista saa rahaakin. Kun korkeakoulujen rahoituksesta jatkuvasti leikataan, niin koulut eivät pysty tarjoamaan tarvittavia tukipalveluita.
 Kesälomakeskustelussa vanhemmat sukupolvet vertasivat omiin kokemuksiinsa. Täytyy muistaa, kuinka maailma ja opiskelu on muuttunut. Se on intensiivisempää ja kilpailuhenkisempää. Pitää valmistua äkkiä, hyvillä arvosanoilla ja elättää samalla itsensä. Sekin stressaa, että on otettu parikymmenen tuhannen euron opintolaina, eikä ole varmaa työpaikkaa.
 Oli miellyttävää päästä hoitotyön maailmaan kesätöissä. Kun pääsi oman alan töihin alalle, missä viihtyy, se antoi taas motivaatiota opiskeluun, vaikka oli raskasta. Hoitoala on markkinoitu hyvin, että aina pääsee töihin. Kesätyöpaikallani oli yt-neuvottelut menossa, ja se rasitti työyhteisöä. Tämäkään ala ei ole 100-prosenttisen varma.
 Olisi hienoa, että opiskelijat otettaisiin mukaan sosiaaliturvan uudistukseen ja mietittäisiin, että onko se sitten esimerkiksi perustulo se uusi maali. Mietittäisiin uudestaan sitä mallia, mikä sen sosiaaliturvan opiskelijoillekin tuottaa.
 Lue lisää:  Opiskelijajärjestöt: Niukka toimeentulo pakottaa velkaantumaan ja aiheuttaa mielenterveysongelmia
 Millä tavalla opiskelijoiden lepo pitäisi sinun mielestäsi turvata? Tulisiko opintotukijärjestelmää muuttaa? Entä oletko itse uupunut opiskelumäärän takia? Voit käydä keskustelua klo 22 asti.

Osa opiskelijoista palaa uupuneena koulun penkille – "Ainut ihmisryhmä, jonka oletetaan elävän velaksi ja käyvän vielä töissä lomalla"


Summary: Siinä missä kakkakasa kertoo ihmisen terveydestä, voi vaatekasoistakin päätellä jotain. Ammattijärjestäjän mukaan ne peilaavat kiireistä arkeamme.

Luo silmäys kotiisi ja tarkasta tilanne. Suurimmalta osalta meistä löytyy kotoa erilaisia kasoja. Ammattijärjestäjä  Laura Holmströmin  mukaan kasoja muodostuu helposti silloin, kun tavaroille ei ole määritelty tarpeeksi hyvää säilytyspaikkaa tai emme ole valmiita keskittymään siihen, minne tavarat kuuluvat.
 – Kun pudotamme tavaran käsistämme, keskitymme samalla jo seuraaviin hoidettaviin asioihin. Saatamme samalla selata puhelinta tai miettiä ruokalistaa ja muita menoja.
 Kasat peilaavat kiireistä ja yltäkylläistä elämäämme
 Monella tilanne on tämä: säilytystilaa on liian vähän verrattuna tavaran määrään. Toki syynä voi olla asunnon liian vähäiset säilytystilat, mutta joskus kyse voi olla yksinkertaisesti siitä, että emme ole valmiita luopumaan ylimääräisistä tavaroista ja vaatteista.
 – Panttaamme kaapissa toiveikkaina liian pieniä farkkuja, jos vielä joskus mahtuisimme niihin.
 Holmström haastaa ihmiset erottamaan tavarat tunteista. Kriittisen kaapin sisällön tutkimisen lisäksi hän kehottaa miettimään, voisiko kasan tilalle laittaa laatikon tai korin, johon olisi luontevaa sallia kasoittuminen.
 – Kodin kaunis sisustus jää helposti epämääräisten kasojen alle etkä pääse nauttimaan niistä tärkeimmistä asioista, mistä alunperin olet asunnossasi pitänyt tai sinne hankkinut.
 Kasa kuin kasa – tärkeää on, että viihdyt kotonasi!
 Vaatekasojen lisäksi tyypillisiä kasoja, joita ihmiset keräävät ovat muistokasat. Kasat, jotka koostuvat erilaisista papereista ja asiakirjoista. Holmströmin mukaan näitä kannetaan muutosta toiseen koskematta. Vähäpätöisten papereiden joukkoon mahtuu toki myös tärkeitä asiakirjoja. Joskus kasojen uumenista löytyy myös mukavia yllätyksiä.
 – Riemuvoitto on, kun kasojen uumenista löytyy rahaa tai lahjakortteja.
 Kasoista ei ole mitään haittaa, jos löydät vaivatta etsimäsi eikä niiden tonkiminen aiheuta esimerkiksi myöhästelyä. Joku voi olla hyvinkin tietoinen kasansa sisällöstä ja erottaa lempivaatteensa jopa paremmin kuin kaapista.
 – Niin kauan, kun pysyt positiivisena ja viihdyt kotonasi ei kasoista tarvitse päästä eroon, Holmström sanoo.

Löytyykö sinunkin kodistasi vaatekasoja? Ei hätää, ne kertovat elämästäsi eivätkä kasat ole aina huono juttu


Summary: Pääministeri Antti Rinten (sd.) tavoitteena on ollut, että varsinaiseen neuvotteluun tuotaisiin mahdollisimman vähän auki olevia kiistoja.

Miten käy korkeakoulujen rahoituksen? Entä mitä tehdään työllisyysasteen kohentamiseksi?
 Hallituksen neuvottelut ensi vuoden talousarviosta eli niin kutsuttu budjettiriihi alkaa tänään tiistaina. Valmista pitäisi olla viimeistään huomenna keskiviikkona.
 Riihtä ovat edeltäneet valtiovarainministeriön oman budjettiehdotuksen laadinta sekä ministeriöiden väliset neuvottelut. Valtiovarainministeriön aikataulun mukaan hallituksen lopullinen budjettiesitys olisi valmis ja julki lokakuun 7. päivänä.
 Maanantai-iltana hallituspuolueiden puheenjohtajat kävivät vielä yhteisiä neuvotteluja pääministerin virka-asunnolla Kesärannassa. Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) tavoittena on ollut, että varsinaiseen hallituksen neuvotteluun tuotaisiin mahdollisimman vähän auki olevia kiistoja.
 Riihessä ovatkin todennäköisesti pöydällä vain haastavimmat ratkaisut.
 Lue myös :  Miten työllisyys nousuun, palkataanko lisää poliiseja, saavatko korkeakoulut lisärahansa? Näistä rahoista kiistellään budjettiriihessä
 Lue myös :  Hallituksen budjettiriihi lämpenee huomenna – puoluejohtajien viisikko neuvottelee illalla yhteistä pakettia
 Yle seuraa tässä jutussa riihen ensimmäisen päivän antia. Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) sekä hallituspuolueiden puheenjohtajat ovat tavattavissa Säätytalolla ennen neuvottelujen alkua.
 Voit seurata puoluejohtajien kommentteja Areena-lähetyksessämme, joka alkaa klo 9.25. Katso lähetystä klikkaamalla jutun pääkuvaa tai  Yle Areenasta .
 Voit keskustella tästä jutusta 17.9. klo 22.00 saakka.
 Lue lisää:
 Yritystukien leikkaamisesta alustava sopu, aktiivimalli taas pöydällä – hallitus valmistautuu budjettiriiheen
 Lintilä: Velkaelvytys ei kuulu työkalupakkiini
 Analyysi: Hallituksessa kytee riita työllisyystoimista – Keskusta kiistelee SDP:n ja vasemmistoliiton kanssa eläkeputkesta
 Koko budjettiehdotus on nyt julki – Korkeakoulut saivat pettyä, mutta uusi tiedeministeri aikoo taistella niiden rahoista ja aloituspaikoista
 Budjettiehdotuksen loppusumma 57 miljardia euroa – Valtiovarainministeri Lintilä: "Nyt pitäisi painaa investoinneissa turbonappia!"
 Valtiovarainministeri Lintilä: Työvoimapula vaatii lisää maahanmuuttoa – "Kymmenen vuoden aikana puolet valtiolta eläköityy"

Mikä puhututtaa budjettiväännön loppusuoralla? Katso puoluejohtajien kommentit suorassa lähetyksessä klo 9.30


Summary: Nimilista luovutetaan tiistaina Kolarin kunnanvaltuustolle.  Nimiä kerättiin Äkäslompolossa Jounin Kaupalla ja netissä.

Lapin Kolarissa on kerätty kunnan asukkailta ja matkailijoilta yli 51 000 nimeä Hannukaisen kaivoshanketta  vastustavaan adressiin . _Ylläs ilman kaivoksia – Ei Kolarin Hannukaisen kaivoshankkeelle -_adressi luovutetaan Kolarin kunnanvaltuuston kokouksessa tiistaina 17. syyskuuta.
 Nettiadressi on kerännyt 13 529 allekirjoitusta ja adressi Jounin Kaupalla Äkäslompolossa 37 529 allekirjoitusta. Nimiä on eri puolilta Suomea.
 Adressi avattiin vuoden 2014 helmikuussa . Tuolloin kaivoshanketta veti Northland Mines Oy. Kaivosyhtiön ajauduttua konkurssiin adressi suljettiin ja nimiä ryhdyttiin keräämään uudelleen, kun Hannukainen Mining Oy osti kaivoshankkeen ja Kolarin kunta avasi kaavoituksen uudelleen.
 Hannukainen Mining Oy on saanyt kaivospiiriluvan, mutta ympäristölupaa hankkeella ei vielä ole. Avolouhoksen kaavoitus on edelleen kesken.
 Kaivoksen jäljet pelottavat
 Adressiin allekirjoittaneet vaativat, että Hannukaisen kaivoshanke jätetään toteuttamatta ja Ylläksen matkailualue rauhoitetaan luontomatkailualueeksi. Adressilla halutaan myös muistuttaa, että kaivostoiminta jättämät jäljet vaikuttavat pitkään.
 Alkuun pannut kolarilainen matkailuyrittäjä  Heli Kaulanen  sanoo, että suuri nimimäärä oli ainakin jonkinlainen yllätys.
 – Asiasta tuli ihmisiltä viestejä eri puolilta Suomea, jotka kannustivat että olemme oikealla asialla. Olen todella iloinen siitä, Kaulanen sanoo.
 Kaulasen mukaan kaivos on valtava uhka Ylläksen alueen matkailuyrityksille.
 – Matkailu vain jatkaa kasvamistaan, nimenomaan ulkomaalaisilla matkailijoilla. He tulevat tänne juuri luonnon rauhan ja kauniiden maisemien takia. Matkailu ei kestä kaivosta eikä sitä kestä Kolarin kuntakaan taloudellisesti, Kaulanen perustelee.
 "Ruusuinen muistikuva" edellisestä kaivoksesta
 Moni kolarilainen kannattaa kaivosta. Esimerkiksi suurin osa kuntapäättäjistä on sen kannalla.
 – Kolari on vanha kaivoskunta ja kolarilaisilla on ruusuinen muistikuva siitä, mitä se oli silloin. Silloin kaivos oli paljon pienempi ja se oli maanalainen kaivos eikä avolouhos kuten tämä. Se aika ei tule takaisin, Kaulanen toteaa.
 Kaivosyhtiö Hannukainen Mining Oy haluaa aloittaa kaivoksen rakentamisen vuonna 2021 ja toivoo sen olevan toiminnassa vuonna 2023.
 Lue myös:
 Hannukaisen kaivosyhtiö lupaa vähentää purkuvesien metallipitoisuuksia – päästöjen pelätään jopa tappavan lohia
 Luonnonvarakeskus ei puolla Hannukaisen kaivosta – kuparipäästöt voisivat jopa tappaa lohia
 Uusi kunnanjohtaja toivoo lähentävänsä kaivoksen kannattajia ja vastustajia Kolarissa

Kaivoksen vastustajat keräsivät yli 51 000 nimeä – " Ylläksen matkailu ei kestä kaivosta"


Summary: Presidentti on suuttunut lehden uutisesta, joka koski korkeimman oikeuden uutta tuomaria, Brett Kavanaugh'ta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on lähettänyt Twitter-viestin, jossa hän vaatii The New York Times -sanomalehden johtoa ja toimittajia eroamaan.
 Trumpin erovaatimus koskee kaikkia lehdessä työskenteleviä, jotka ovat osallistuneet tuomari  Brett Kavanaugh'ta  koskevan  uusimman paljastuksen  tekemiseen.
 Kavanaugh'n opiskeluajan tapahtumat olivat laajasti esillä ennen kuin hänet valittiin korkeimman oikeuden tuomariksi. Hänen väitettiin ahdistelleen nuoria naisia opiskellessaan Yalen yliopistossa. Kavanaugh itse kiisti tämän jyrkästi.
 Lehti julkaisi viikonloppuna uuden paljastusuutisen, jossa kerrottiin uusista väitetyistä ahdistelutapauksista.
 Trump puolusti korkeimman oikeuden tuomaria Kavanaugh’ta uusia syytöksiä vastaan
 Lehti joutui kuitenkin täydentämään uutistaan ja lisäämään tiedon, ettei väitetty uhri muista tapausta, eikä halua tulla julkisuuteen puhumaan siitä.
 Trumpin mukaan näiden häväistysuutisten julkaiseminen on selvä merkki siitä, että arvostetun lehden taso ja maine ovat ryvettyneet, eikä niitä voi palauttaa nykyisen johdon alaisuudessa. Trump liitti asiaan myös hänen vaalikampanjansa Venäjä-yhteyksien tutkinnan.
 Yhdysvaltain presidentin hyökkäykset tiedotusvälineitä kohtaan ovat toistuneet hänen presidenttikautensa aikana. Lehdistönvapautta puolustava  Pen America vei asian oikeuteen  viime vuoden lokakuussa.

Trump vaatii The New York Timesin toimittajia eroamaan


Summary: Pyhärannan Ihodeen on suunniteltu uutta päiväkotia palossa vaurioituneen tilalle. Vanhemmat ovat kannelleet väistötiloista aluehallintovirastoon.

Noin 3–4-vuotiaat päiväkotilapset ottavat ruokaa Ihoden koulun ruokasalissa. Salaattikulho on korkealla ja hoitajaa tarvitaan apuun. Tarjottimet kulkevat pienissä käsissä kohti omaa paikkaa. Kaksi tyttöä istuu polvi-istunnassa, sillä he eivät muuten ylety pöydän tasolle.
 Koulun kalusteet ovat liian isoja päiväkoti-ikäisille. Satakieli-nimisen päiväkodin esimies ja kunnan varhaiskasvatuksen erityisopettaja  Jaana Härmävaara  kertoo, että väistötilojen puutelista on pitkä.
 – Lapset joutuvat käyttämään korkeita tuoleja ja pöytiä. On joskus surkuhupaisaa, kun kolme vuotta täyttänyt lapsi kantaa tarjotinta otsansa korkeudella ja yrittää suunnata omalle paikalleen syömään. Wc-tilat ovat puutteelliset, sanoo Härmävaara.
 Alle kolmevuotiaat syövät ja nukkuvat päiväunet samassa huoneessa. Hoitohuoneena on koululuokka.  Lastenhoitaja ja lähihoitaja Sofia Suhonen auttaa lapsia. Minna Rosvall / Yle
 Päiväkoti toimii kahdessa koululuokassa. Henkilökunnalla ei ole sosiaalitilaa. Alle kolmevuotiaiden puolella syödään omassa hoitohuoneessa.
 Yksi tytöistä on jo väsynyt, ja hänet nostetaan pöydän välittömässä läheisyydessä sijaitseviin retkivuoteisiin. Tyttö yrittää saada unen päästä kiinni, kun toiset ovat vielä syömässä.
 Yksi pojista menee pesemään käsiään. Hän joutuu aluksi kiipeämään jakkaralle ylettyäkseen lavuaarille. Hoitaja auttaa häntä saamaan käsipyyhkeen melko ylhäällä sijaitsevasta telineestä.
 Ihoden päiväkotihanke Pyhärannan kunta päättää pakkolunastaa tontin hirsipäiväkodille Pyhärannan kirkonkylältä vuonna 2017. Satakielen päiväkoti vaurioituu tulipalossa joulukuussa 2017. Yksityinen päiväkotitoimija aloittaa hirsipäiväkodin rakentamisen, mutta vetäytyy siitä kesällä 2018. Marraskuussa 2018 kunta suunnittelee pienempää päiväkotia. Toukokuussa 2019 osa luottamushenkilöistä pyytää palossa tuhoutuneen päiväkodin korjaamista. Elokuussa 2019 selviää, ettei vanhaa päiväkotia voi korjata ja pihassa on liikaa melua. Ihoden päiväkodin siirtämistä koulun tiloihin pysyvästi tutkitaan syksyllä 2019. Tilaa koulussa olisi noin 20 päiväkotilapselle. Ihodessa on noin 40 päiväkotilasta.
 Uusi hirsipäiväkoti oli jo valmis pystytettäväksi
 Noin kilometrin päässä koululta sijaitsevat uuden päiväkodin perustukset. Paikalle tilatun hirsipäiväkodin rakenteet olivat jo valmiina, kun yksityinen päiväkotiyrittäjä vetäytyi hankkeesta kesken rakentamisen kesällä 2018.
 Hoidettavien lasten määrästä oli epäselvyyttä. Kunta alkoi pohtia uusia ratkaisuja joulukuussa 2017 palaneen päiväkodin korvaajaksi.
 Hirsipäiväkodin rakentamisesta vastanneen Mediset Hoivarakentajat -yrityksen osakas  Mauri Heinonen  kertoo, että päiväkodin tilaelementit ovat yhä valmiina varastossa. Päiväkodin pystyttämiseen olisi mennyt puolitoista kuukautta.
 Tilaelementeistä on jo hierottu kauppaa muiden kanssa.
 Joukko pienten lasten äitejä katsoo murheellisena päiväkodin valmiita perustuksia.  Tiia Niemen  lapsista vanhempi on hoidossa väistötiloissa ja nuorempi lapsista on aloittamassa päiväkotitaivaltaan vuodenvaihteessa. Äiti haluaisi lapsilleen hyvät hoitotilat.
 Tiia Niemi(vasemmalta), Kaisu Saario, Sanna Siivonen ja Maria Mäki-Mattila katsovat hirsipäiväkotia varten valmiiksi rakennettuja perustuksia. He pelkäävät, että ne puretaan kohta pois, jos päätöksiä ei saada aikaan. Minna Rosvall / Yle
 – Onhan tämä ihan posketonta, että lapset ovat olleet lähes kaksi vuotta väistötiloissa eikä uutta päiväkotia saada tähän, kertoo Tiia Niemi.
 – Koulussa tilat ovat pienet ja päiväkoti haittaa koulun toimintaa. Sen liikuntasalissa toimivat lähes kaikki Ihoden yhdistykset, ja päiväkoti on vuoropäiväkoti, joten se on toiminnassa lähes iltakymmeneen, jatkaa Niemi.
 Päiväkodin lasten ja henkilökunnan vaatteet ovat koulun naulakossa. Takit ovat hoitajien mukaan liian ylhäällä. Lapset eivät saa niitä helposti. Minna Rosvall / Yle
 Niemi on valmis lähtemään mukaan suunniteltuun mielenilmaukseen kunnanhallituksen seuraavan kokouksen yhteydessä.
 – Puhuimme lasten vanhempainillassa, että otetaan mahdollisesti lapset mukaan, jotta kunnan päättävä taho näkee, keitä tämä asia koskee. Lapset kärsivät, kun aikuiset eivät saa tehtyä päätöksiä, pohtii Tiia Niemi.
 Yksi äideistä,  Kaisu Saario , on myös varhaiskasvatuksen opettaja. Hän muistuttaa, että luokkahuoneet eivät ole tarpeeksi virikkeellisiä päiväkoti-ikäisille.
 Hänen neljävuotias lapsensa on hoidossa väistötiloissa. Hänen mielestään hygienia ei ole tarpeeksi hyvin hoidettu wc-tiloissa.
 – Päiväkoti-ikäisille tarvittaisiin rauhoittumispaikka myös. He ovat kaikki siinä yhdessä luokassa, joten rauhoittumispaikkoja ei ole, kertoo Kaisu Saario.
 Vanhempien ja kunnan keskusteluyhteys kateissa
 Maria Mäki-Mattilan  lapsi oli hoidossa tulipalossa tuhoutuneessa päiväkodissa, mutta äiti otti lapsen pois hoidosta, kun ryhmät siirrettiin väistötiloihin. Lapselle löytyi perhepäivähoitopaikka.
 – Olemme tehneet vapaaehtoisvoimin harrastustoimintaa ja uutta mittavaa leikkipuistoa tänne Ihodeen. Olemme kehittäneet kyläämme, mutta nyt kunta voisi tarjota päiväkodin, sanoo Mäki-Mattila.
 Hän ja Ihoden seutuyhdistyksen puheenjohtaja  Sanna Siivonen  ovat muiden asianosaisten kanssa pyytäneet kunnan päättäjiltä yhteistä keskustelutilaisuutta, jossa asukkaat, yhdistykset ja kunta voisivat pohtia ratkaisua. Kunta ei ole vastannut heille eikä järjestänyt tilaisuutta.
 Asukkaat ovat jättäneet mielipiteidensä tueksi 300 nimen adressin kunnalle. Kunta ei ole antanut palautetta adressista asukkaille. Nämä muistuttavat, että kuntalain 22. pykälä velvoittaa kuntalaisten kuulemiseen.
 Päiväkotilasten vanhemmat ovat pohtineet ratkaisujen vauhdittamiseksi jopa lakkoa eli lasten ottamista pois päiväkodista ja koulusta. He suunnittelevat kunnanhallituksen seuraavan kokouksen yhteyteen mielenilmaisua, jossa lapset olisivat mukana.
 – Päätöksenteon taustalla on ehkä joku poliittinen tekijä, mutta politiikkaa ei saisi tehdä lasten kustannuksella, pohtii Sanna Siivonen.
 Kunnanjohtaja vetoaa alueen tasapuoliseen kohteluun
 Varsinais-Suomessa sijaitsevan Pyhärannan kunnanjohtaja  Harri Hiitiö  tuntee päiväkodin väistötilojen ongelmat. Niistä on tehty useita kanteluita aluehallintovirastoon.
 Hiitiö kertoo, että hirsipäiväkotihankeen kariutumisen jälkeen esillä on ollut neljä vaihtoehtoa. On suunniteltu palaneen päiväkodin kunnostamista sillä tavalla, että se voidaan ottaa uudelleen käyttöön. Hirsipäiväkotia pienempää uudisrakennusta on kaavailtu koulun yhteyteen.
 Pyhärannan kunnanjohtaja Harri Hiitiö vetoaa tasapuolisuuteen päiväkotikysymyksessä. Kaikkia kolme kylää pitää kehittää tasapuolisesti kunnan strategian mukaan. Minna Rosvall / Yle
 – Viimeisintä vaihtoehtoa eli päiväkodin tilojen rakentamista koulun tilojen yhteyteen selvitetään parhaillaan. Asia ratkaistaan lopullisesti talousarviota käsittelevässä valtuuston kokouksessa. Kunnanhallitus tekee sitä ennen oman päätöksensä, kertoo Hiitiö.
 Hän ei suostu arvioimaan, mitä esittää seuraavassa kunnanhallituksen kokouksessa syyskuun lopulla. Mutta miksi hirsipäiväkotia ei voida rakentaa valmiiksi? Onko kyse rahasta? Hirsipäiväkodin kustannusarvio on 1,2 miljoonaa euroa.
 – Kyse ei ole rahasta. Oletettu lapsimäärä on liian vähäinen. Päiväkoti on suunniteltu 60 lapselle, ja nyt hoidossa on 20 lasta, painottaa Hiitiö.
 Pienten lasten äitien mukaan rakennukseen olisi tulossa vuokralle yhdistyksiä. Seurakunta on juuri saanut huomattavan testamenttilahjoituksen toimintatilojen hankkimiseen Ihoden alueelta. Se sopisi äitien mielestä yhteistyökumppaniksi kunnalle.
 Kunnanjohtajan mukaan kunta ja seurakunta eivät ole neuvotelleet mahdollisesta yhteisestä kiinteistöhankkeesta.
 Kunnanjohtaja Hiitiö viittaa kunnan strategiaan, jonka mukaan eri taajamia on kohdeltava tasapuolisesti.
 – Meillä on kolme taajamaa: Rohdainen, Ihode ja Reila. Emme voi rakentaa vain yhdelle alueelle uutta, isoa päiväkotia, sanoo Hiitiö.
 Aiheesta voi keskustella kello 20:een saakka.
 Lue lisää:
 Pyhärannan Ihoden päiväkotihanke nytkähti eteenpäin
 Pyhärannan Ihoden päiväkotihankkeen supistamista suunnitellaan – hoitopaikkoja tulisi 15 vähemmän
 Laaja kysely paljasti puutteita päiväkotien toiminnassa – "Peiliin katsomisen paikka aika monella tasolla"

Uuden hirsipäiväkodin tilaelementit varastossa, lapset väistötiloissa lähes kaksi vuotta – päiväkotikiista pitkittyy Pyhärannassa


Summary: Varsinkin alle 30-vuotiaille on epäselvää, mitä paikallinen sopiminen tarkoittaa.

Palkansaajista noin 25 prosenttia ei ymmärrä, mitä paikallinen sopiminen pääsääntöisesti tarkoittaa. Asia käy ilmi toimihenkilöliitto Erton tekemästä kyselystä.
 Kyselyyn vastanneista 45 prosenttia sanoo ymmärtävänsä paikallista sopimista jonkin verran ja noin 33 prosenttia hyvin.
 Erityisesti alle 30-vuotiaille on epäselvää, mitä paikallisella sopimisella tarkoitetaan ja mitä sen lisääminen voisi tarkoittaa työehtojen, kuten palkkojen tai vuosilomien kannalta. Merkitys on epäselvä 40 prosentille nuorista.
 Myös ison osan pienituloisista on vaikea ymmärtää paikallisen sopimisen merkitystä.
 Tutkimuksen toteutti YouGov Finland 12.–16. kesäkuuta. Siihen haastateltiin tuhat 18–63-vuotiasta palkansaajaa kuluttajapaneelissa.

Joka neljäs palkansaaja ei kyselyn mukaan ymmärrä, mitä paikallinen sopiminen tarkoittaa


Summary: Ruotsalainen ilmastoaktivisti haluaa, että paljon ilmastopäästöjä aiheuttavat joutuvat vastuuseen tekemisistään.

Nuori ruotsalainen ilmastoaktvisti  Greta Thunberg  on saanut ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin korkeimman "Omantunnon lähettiläs" -tunnustuksen.
 Thunberg sai palkintoseremonian osanottajilta suuret suosionosoitukset Yhdysvalloissa George Washingtonin yliopistossa. Asiasta kertoo muiden muassa  SVT .
 – Palkitsemme ihmisiä, jotka ovat osoittaneet harvinaislaatuista johtajuutta ja rohkeutta ihmisoikeuksien puolustamisessa. Emme voisi kuvitella parempaa palkinnonsaajaa, totesi Amnestyn puheenjohtaja  Kumi Naidoo .
 – Politiikkaa, joka puuttuisi tähän [ilmasto]kriisiin, ei yksinkertaisesti vielä tänä päivänä ole olemassa, Thunberg totesi läsnäolijoille.
 – Tästä syystä meidän pitää vaatia jokaisessa mahdollisessa tilanteessa, että vastuulliset joutuvat tilille ja ihmiset alkavat toimia toden teolla, Thumberg jatkoi paikalle kokoontuneille nuorille
 16-vuotias Thunberg aloitti vuosi sitten ilmastoprotestin. Hän keskeytti koulunkäyntinsä voidakseen osoittaa mieltään ilmaston puolesta Ruotsin valtiopäivätalolla. Sittemmin hänen ideoimansa jokaperjantaiset ilmastomielenosoitukset ovat levinneet jo yli sataan maahan.
 .Viikonloppuna New Yorkissa on useita ilmastonmuutoksen vastustamiseen liittyviä tapahtumia. Perjantaina tuhansien nuorten odotetaan marssivan kaduilla maailmanlaajuisen ilmastolakon merkeissä.
 Lauantaina YK:ssa järjestetään nuorten ilmastohuippukokous ja maanantaina YK on kutsunut maailman korkeimman johdon omaan ilmastohuippukokoukseen.
 Thunberg on ilokseen havainnut, että jotain on ilmastopolitiikassa alkanut tapahtua,.
 – Vaikkakin kehitys on hidasta, se on kiihtymässä ja keskustelu etenee. Nähdään kaduilla, hän innosti kannattajiaan.

Greta Thunberg sai Amnestyn palkinnon – viikonloppuna YK:n huippukokous