Summary: Rahavaikeudet vaikuttavat usein myös velallisen lähipiiriin. Kysyimme lukijoiltamme kokemuksia maksuongelmaisen läheisenä olemisesta.

Aino Peltonen  tietää, millaista on olla suuren velkataakan alla.
 Peltoselle suuret velat lankesivat, kun hän takasi läheisensä lainan. Läheinen menehtyi, ja velat kaatuivat Peltosen hoidettavaksi.
 Peltonen ei kuitenkaan kadu päätöstään, joka johti velkoihin. Päätös tuntui silloin oikealta, ja lopulta Peltonen sai velkansa maksettua. Nyt hän haluaa auttaa muita rahaongelmien kanssa kamppailevia.
 Peltosen ympärillä on ollut vuosien aikana paljon ihmisiä, jotka ovat olleet ongelmissa velkojensa kanssa.
 Ei ole ihme, että apua kaivanneita on ollut paljon, sillä maksuhäiriöisten ihmisten määrä on kasvanut kymmenen vuoden ajan tasaisesti. Suomessa kahdeksalla prosentilla aikuisista on maksuhäiriömerkintä. Monella on myös rahavaikeuksia, jotka eivät päädy tilastoihin.
 Rahavaikeudet eivät vaikuta vain velalliseen, vaan usein myös lähipiiriin.  Kysyimme lukijoiltamme kokemuksia  maksuongelmaisen läheisenä olemisesta. Vastauksia tuli heti lähes neljäkymmentä. Talousvaikeudet ovat sekä erottaneet ihmisiä, että lähentäneet. Maksuhäiriöiden selviäminen on synnyttänyt suuria tunteita, jopa suuttumusta. Monet läheiset olivat huolissaan omasta jaksamisestaan.
 Monet eivät halunneet jättää kyselyssä yhteystietojaan, koska kokivat aiheen olevan vaikea. Yksi vastaajista oli Aino Peltonen, joka pitää asiasta puhumista tärkeänä.
 Ymmärtämättömyys johtaa velkoihin
 Talous- ja velkaneuvoja  Petteri Suominen  kertoo, että neuvontaan saapuvilla on monenlaisia syitä rahavaikeuksiinsa. Paljon apua hakevat yrittäjät, joilla on jäänyt veroja maksamatta, peliriippuvaiset, joiden rahat nettipelit ovat huventaneet sekä monenlainen joukko ihmisiä, jotka ovat langenneet pikavippeihin.
 Suominen arvioi, että erityisesti nuoret ovat ajautuneet ongelmiin lainojen kanssa, koska heillä ei ole ollut ymmärrystä korkojen suuruudesta. Esimerkiksi eräs hänen asiakkaistaan oli ottanut 6 000 euron pikavipin ja maksanut vuoden aikana tuhat euroa lainasta, minkä jälkeen velkaa oli jäljellä 6 600 euroa.
 Myös lukijoiden vastauksissa huoli nuorista aikuisista näkyi. Joitakin vanhempia ihmetytti ja suretti, miksi nuori ei ollut oppinut perheeltä taloudenhallintaa.
 Asia vie välillä yöunet. Kyse on jo omaa elämää viettävästä lapsestani. Koen epäonnistuneeni kasvattajana, koska en ole saanut opetettua näin tärkeää ja elämässä välttämätöntä taitoa kuin taloudenhallintaa. Syytän itseäni. Pelkään hänen tulevaisuutensa puolesta.  (alle kolmekymppinen mies)
 Tuomitseva puoli suuttuu raha-asiansa möhlineelle
 Maksuvaikeudet ovat tulleet ilmi Peltoselle monella tavalla: joku on itse kertonut suoraan, jonkun tilanne on tullut ilmi keskustelun ohessa, joskus Peltonen on itse huomannut, että kaikki ei ole hyvin. Usein talous on ollut jo pahasti solmussa, kun ihminen on uskaltautunut siitä puhumaan.
 Kun ihmisen huono taloudellinen tilanne on selvinnyt, usein Peltonen on ensin miettinyt, miten niin on päässyt käymään. Yleensä alitajunta alkaa tahtomattakin töihin etsiä keinoja, miten velkasolmun saisi selvitettyä.
 Aino Peltonen menee aina autettavan ehdoilla. Jos autettava ei halua apua, häntä ei voi siihen pakottaa. Usein ihminen kertoo talousvaikeuksistaan vasta kun hätä on suuri. Ville Viitamäki / Yle
 Vaikka talous- ja velkaneuvoja Suomisen mukaan maksuhäiriömerkintä tai ulosotto eivät ole maailmanloppu, aiheuttavat ne silti paljon tunteita. Monet kyselyyn vastanneista kertoivat, että kun he saivat tietää läheisensä maksuvaikeuksista, he suuttuivat. Monet kokivat myös surua, huolta ja pelkoa toisen puolesta.
 Koin ensin raivoa siitä, miten asiat ovat päässeet tuolle tolalle. Myöhemmin koin myötätuntoa ja ymmärrystä.  (kolmekymppinen mies)
 Pelotti, ahdisti ja huolestutti toisen puolesta. Voimaton olo kun ei itse pystynyt kontrolloimaan tilannetta.  (kolmekymppinen nainen)
 Raha herättää niin paljon tunteita, koska se liittyy varhaisiin tunnemuistoihimme. Psykoterapeutti  Ossi Takalan  mukaan varhaisessa lapsuudessa vaihdamme esimerkiksi hymyjä saadaksemme ruokaa. Vaihdannalla tyydytämme myös muita perustarpeitamme, kuten halua saada rakkautta. Aikuistuessamme vaihdannan välineeksi tulee raha, jolla täytetään samalla tavoin tarpeita. Raha on lupaus saada kaikki, mitä tarvitsemme. Kun rahaa on tilillä, voi saada matkoja, tavaroita ja seksiä.
 Takalan mukaan rahaan liittyy myös rajojen asettamista.
 – Suurin osa ihmisistä joutuu kieltäytymään asioista. Kun joku tuhlaa yli varojensa, meistä nousee tuomitseva puoli, joka sanoo "hyi hyi, ei olisi pitänyt nautiskella rahoista". Kiukku saattaa tulla siitä, että on joutunut itse kieltäytymään ja toinen ei ole.
 Vaikka suuttumus on inhimillistä, Suominen suosittelee, ettei maksuongelmissa olevaa syyllistettäisi tilanteesta. Velkaneuvoja Suominen on huomannut, että usein hänen asiakkaansa syyllistävät itseään aivan tarpeeksi. Syyllistämisen sijaan voi alkaa heti etsimään keinoja asian ratkaisemiseksi.
 Rahavaikeuksia verhoaa häpeä
 Joidenkin kyselyyn vastanneiden kokemuksissa rahavaikeuksia verhosi häpeä niin, että niistä vaiettiin.
 Rahaongelmat vaikuttavat koko lähipiiriimme: häpeää, peittelyä, parhain päin selittelyä.  (viisikymppinen nainen)
 Omat unelmani ovat saaneet odottaa kymmenen vuotta. Puolisoni rahaongelmat ovat perheessämme punainen vaate. Asiasta ei ole saanut puhua, joten auttaminen on melko vaikeaa.  (kolmekymppinen nainen)
 Vaikka maksuongelmat ovat yleisiä, Suomisen mukaan häpeän tunne liittyy rahavaikeuksiin lähes poikkeuksetta. Monet yrittävät pitkään selvitä kertomatta vaikeuksistaan kenellekään.
 Psykoterapeutti Ossi Takalan mielestä häpeä voi liittyä rahan tuomaan itsetuntoon ja arvostukseen. Vaikka raha ei ole ihmisen arvon mittari, kuitenkin usein hyvin toimeentulevia arvostetaan enemmän. Jos ei ole varaa ostaa merkkifarkkuja, autoa tai ei pysty lähtemään kavereiden kanssa ravintolaan, se hävettää.
 Usein rahaongelmissa olevat läheiset eivät tunne kuitenkaan häpeää, koska velallisella ei ole varaa ostaa vaikkapa uusia farkkuja. Häpeä syntyy, koska emme haluaisi ajatella tärkeää ihmistä epäonnistuneena. Yhteiskunnan mittarit voivat kuitenkin saada velallisen näyttämään säälittävältä. Tällaiset tahdosta riippumattomat ja tuomitsevat ajatukset nolottavat.
 Takalalla ei ole antaa suoraa reseptiä siihen, miten rahavaikeuksien aiheuttamasta häpeästä pääsee eroon. Ihmisen tulisi tuntea, ettei ihmisen arvo ole kiinni rahallisesta tilanteesta. Siihen voi auttaa velallisen taitojen ja hyvien ominaisuuksien etsiminen sekä ihmissuhteisiin mammonan sijasta sijoittaminen.
 Velallisen puhetta hallitsee raha
 Aino Peltonen ei ole huomannut, että rahavaikeudet olisivat vaikuttaneet siihen, mitä hän tekee vaikeuksista kärsivien kanssa.
 – On niin paljon kivoja asioita, joita ei mitata rahassa. Esimerkiksi kirpputoreilu on hauskaa. Ei ole pakko ostaa mitään, tai jos jotain haluaa, sen saa pikkurahalla.
 Peltonen on myös mennyt monien kanssa kiviretkille eli kävelemään luontoon ja etsimään hienoja korukiviä eväiden lomassa.
 Peltonen on huomannut, että usein velkataakan alla olevan puhetta hallitsevat vaikeudet. Kun rahaa ei ole, sen puute vaikuttaa kaikkeen. Toisaalta vaikeuksista revitään myös huumoria, jotta niiden keskellä jaksettaisiin.
 Aino Peltonen haluaa tuoda iloa autettavien elämiin. Pieninä keinoina ovat kirpputoreilla käynti ja retket luontoon. Ville Viitamäki / Yle
 Monissa kyselyn vastauksissa näkyi, että rahavaikeudet vaikuttivat suhteisiin. Auttajat kokivat, että suhteessa ei ole enää iloa ja puheenaiheena on vain raha. Myös täysin erilainen elämäntyyli vieraannutti ihmisiä toisistaan. Jotkut rahavaikeuksien kanssa kamppailevien läheiset kokivat huonoa omatuntoa hyvistä tuloistaan.
 Rahaongelmat ovat pilanneet välimme jo kauan aikaa sitten ja pirstaloivat suhteen rippeitä yhä edelleen.  (kolmekymppinen nainen)
 Lapseni kanssa välimme ovat kiristyneet. Puhumme vain rahasta. Mistään hauskasta ei keskustella, kuten joskus ennen.  (viisikymppinen nainen)
 Rahaongelmat ovat huonontaneet välejämme. Riita syntyy helposti. Välttelemme, mutta samalla ikävöimme toisiamme.  (alle kolmekymppinen mies)
 Joskus yhteinen ongelma myös lähentää. Joissakin vastauksissa näkyi, että rahaongelmat olivat muuttaneet suhdetta avoimemmaksi ja kannustaneet puhaltamaan yhteen hiileen.
 Psykoterapeutti Ossi Takalan mielestä ihmissuhteen kannalta on tärkeintä, että auttamisesta ei tulisi ihmissuhdetta määrittävä asia.
 – Toinen ei ole auttaja ja toinen autettava, vaan kaksi tasavertaista ihmistä, joilla on annettavaa toinen toisilleen vaikeuksista huolimatta.
 Takala suosittelee, että rahasta puhuttaisiin avoimesti, jotta hiljaisuus ei hierrä suhdetta. Kummalla tahansa on hänestä oikeus nostaa aihe esiin. Jos asia mietityttää, se kannattaa sanoa ääneen eikä miettiä, että voiko aiheesta puhua.
 Joskus häpeä estää aiheesta puhumisen. Takalan mielestä ihmissuhde voi toimia, jos molemmat hyväksyvät puhumattomuuden. Aiheen välttely voi kuitenkin olla vaikeaa, sillä se tulee joka paikassa vastaan.
 Toisaalta jos rahasta puhutaan avoimesti, puheelle tulisi löytää tasapaino, jotta suhteessa puhuttaisiin myös muustakin. Ihmissuhteen osapuolet voivat vaikka päättää tietoisesti päiviä tai hetkiä, jolloin rahasta ei puhuta.
 Lainan sijaan avuksi mielikuvitus
 Auttaja tarvitsee tahtoa ja periksi antamattomuutta. Ne riittävät Aino Peltosen mielestä pitkälle. Hän haluaa rohkaista ihmisiä auttamaan, sillä hänestä auttaminen ei vaadi rahaa tai fyysistä voimaa.
 Peltosen mielestä auttaja tarvitsee kuitenkin ehkä kaikkein eniten mielikuvitusta. Peltonen on tottunut nyhjäisemään tyhjästä tapoja auttaa. Hänestä on tärkeää tuoda ahdingossa olevalle ilon aiheita.
 – Ihminen on usein mustassa kuplassa, eikä näe kuplan ulkopuolelle. Kun auttajalla on mielikuvitus, hän voi sanoiksi pukien kertoa lopputuloksen, jotta autettavakin näkee sen. Silloin on hyvä mennä sitä kohti.
 Mielikuvitusta on tarvittu myös ongelmien ratkaisemisessa. Peltonen on auttanut tekemään maksusuunnitelman, hinnoitellut kirpparille myytäviä tavaroita ja kuljettanut hoitamaan asioita. Hänestä pienet teot ovat arvokkaampia kuin pelkän rahan antaminen. Auttajan tulisi olla valmis kulkemaan yhdessä koko matkan, perille saakka.
 Aino Peltonen askartelee myytäväksi jalokivienkeleitä. Hän on joskus tehnyt enkeleitä, jotta lapsi on päässyt luokkaretkelle tai hoitoa tarvitseva hoitoon. Ville Viitamäki / Yle
 Talous- ja velkaneuvoja Suomisen mukaan juuri lähellä pysyvät ihmiset ovat talousahdingossa olevalle erittäin arvokkaita. Moni on kertonut vastaanotolla, että kun rahaongelmat paljastuvat, ystävien määrä vähenee. Monet eivät enää tervehdi edes kaupungilla.
 Ihmisten häviäminen vaikeuksissa olevan ympäriltä saattaa johtua siitä, että he eivät tiedä miten kohdata ihminen, jolla menee elämässä huonosti. Psykoterapeutti Takalan mielestä jotkut saattavat kokea, että asiasta on vaikea puhua ja he pelkäävät toisen ihmisen tunteita. On vaikea löytää sanoja uudessa tilanteessa. Takalan mielestä tällöin riittää, että sanoo olevansa käytettävissä, jos toinen tarvitsee. Ei tarvitse osata suoraan lohduttaa tai auttaa.
 Jo se on Takalasta auttamista, ettei hylkää toista ongelmien keskellä.
 Kyselyssä useampi oli auttanut maksamalla läheisensä velan pois. Erityisesti vanhemmat halusivat antaa lapsensa aloittaa puhtaalta pöydältä.
 Otin itse velan, jotta sain maksettua lapseni pikavipit. Nyt lyhennämme niitä yhdessä. Rahanongelmat ovat puhdistaneet ja lähentäneet välejämme. Luomme yhdessä tsemppihenkeä.  (viisikymppinen nainen)
 Takala on nähnyt paljon tapauksia, jossa velalliset ovat oppineet läksynsä, vaikka heidän velkansa on joku muu hoitanut. Hänestä pitäisi miettiä ennen kuin maksaa toisen lainaa pois, mikä tilanteeseen johti ja voiko sama ongelma toistua. Kenenkään ei myöskään pidä antaa enemmän kuin pystyy. Auttajan kannattaa varmistaa, ettei itse joudu vaikeuksiin, vaikka ei saisi maksuistaan mitään takaisin.
 Suominen ei kannusta lainaamaan läheiselle rahaa, koska hänestä on muitakin keinoja. Hän on nähnyt kuinka sisarusten välit ovat menneet poikki lainojen vuoksi. Hän suosittelee tekemään velkakirjan, jotta raha-asiat pysyvät selkeinä.
 Rakkaus auttaa jaksamaan
 Aino Peltoselle auttaminen on elämäntapa. Hän on tottunut siihen, että tuntemattomatkin ihmiset saattavat alkaa avautumaan hänelle ongelmistaan. Peltosen mielestä hän saa energiaa toisten auttamisesta.
 Peltonen onkin kehitellyt pieniä tekoja, joilla jakaa iloa ympärilleen. Hän esimerkiksi käy välillä kesäisin ulkona etsimässä neliapiloita, joita hän kuivaa askarrellakseen niistä onnen luottokortteja jaettaviksi.
 Yksi Aino Pesosen keksimistä pienistä ilahduttamisen keinoista ovat neliapilakortit, joita hän antaa, kun kokee jonkun niitä tarvitsevan. Ville Viitamäki / Yle
 Peltonen ei välitä katsoa aikaa, jonka auttaminen häneltä vie. Hän kuulostaa tehopakkaukselta, jonka avusta varmasti moni on ollut iloinen. Silti joskus hänkin kuulostaa hieman väsyneeltä.
 Vaikka monet auttavat mielellään, vie auttaminenkin voimia.
 Monet kyselyyn vastaajista olivat huolissaan omasta jaksamisestaan, eikä ihme. Suomessa velan vanhenemisaika on pitkä: ulosoton jälkeen se voi kestää jopa 25 vuotta. Se on pitkä aika kulkea vierellä, jos velallinen tarvitsee paljon tukea.
 On mahdotonta löytää selkeää keinoa, jolla jaksaisi paremmin. Psykoterapeutti Takala uskoo, että rakkaus auttaa jaksamaan. Auttajan tulisi saada ihmissuhteesta ystävyyttä ja rakkautta. Tärkeää olisi edelleen tehdä yhdessä mukavia asioita, jotta ihmissuhde pysyy yllä. Muistuttaa itselleen ja toiselle, miksi olemme tärkeitä toisilleen.
 Peltosen saa jaksamaan auttamisen tuoma ilo. Vaikka auttaminen vie aikaa, hän ei halua lannistua vastoinkäymisistä.
 – Vaikka epäonnistuisi, se on vain polku, joka johtaa onnistumiseen.
 Tule keskustelemaan aiheesta! Keskustelu on auki kello 21:00 saakka.

Läheiset häpeävät talousongelmiin joutunutta ja kärsivät mukana:
"Mistään hauskasta ei keskustella kuten joskus ennen"


Summary: Neuvostoliiton mukaan Mir-sukellusalukset tilattiin Suomesta merenpohjan tieteellistä tutkimista varten. Amerikkalaiset eivät uskoneet, että Suomi pystyisi rakentamaan aluksen.

Sukellusalus laskeutuu Atlantin valtamerellä yhä alemmas meren syvyyksiin. Aluksen miehistö seuraa jännittyneenä mittareita. Hiljaisuus on käsin kosketeltavaa. Vain koneen laitteet pitävät pientä suhinaa.
 Kolmehenkinen miehistö tuijottaa vuoroin syvyysmittaria ja vuoroin ikkunasta ulos. Viimeiset metrit tuntuvat kestävän ikuisuuden. Lopulta Mir I tömähtää meren pohjaan.
 Syvyysmittari näyttää 6170 metriä. Valtaisa mutapilvi nousee meren pohjasta. Näkyvyys on olematon.
 Aluksen pilotti  Pekka Laakso  katsoo ikkunasta ulos ja odottaa mutapilven laskeutumista. Tehtävän ääripää on suoritettu ja aluksen on tarkoitus lähteä takaisin ylös.
 Laakso ryhtyy keventämään alusta nousua varten pumppaamalla vettä pois painolastitankeista. Se ei onnistu. Invertteri, laite joka muuttaa sähkön tasavirran vaihtovirraksi, ei käynnisty. Alus on kiinni valtameren pohjassa.
 – Olemme kiinni mudassa, sanoo Pekka Laakso englanniksi muille sukelluspallossa oleville.
 Hän kuulee, kuinka neuvostoliittolaisen kollegan hengitys muuttuu raskaaksi.
 Sukellusalus "valtamerien tutkimukseen"
 Neuvostoliiton tiedeakatemia tilasi Rauma-Repolalta syvänmerensukellukseen soveltuvan sukellusaluksen 1980-luvulla. Tehtävänä oli rakentaa laite, jolla pääsisi yli 6000 metrin syvyyteen. Tilaajan mukaan alusta käytettäisiin valtamerien tieteelliseen tutkimukseen.
 Maailmalla oli jo sukellusaluksia, joilla pystyi sukeltamaan syvälle, mutta Neuvostoliitolta sellainen puuttui.
 Pekka Laakso esittelee Arttu Käyhkön tekemää kirjaa, Mir - suomalainen sukellusalus. Mikko Savolainen / Yle
 Rauma-Repola perusti Tampereen Lokomolle Oceanics-nimisen osaston projektia varten. Siellä alus myös rakennettiin.
 Muut vastaavat alukset maailmalla oli tehty titaanista, mutta Lokomon tehtaalla sukellusalus suunniteltiin tehtäväksi teräksestä. Teräksen uskottiin kestävän paremmin valtavan paineen meren syvyyksissä.
 Kovissa paikoissa
 Tänään 77-vuotias Pekka Laakso istuu kotonaan Lappeenrannassa keittiön pöydän ääressä. Pöydällä on iso kasa erilaisia asiapapereita, dokumentteja ja esitteitä Mir I ja Mir II -aluksiin liittyen. Valokuvat ovat muistitikulla ja tietokoneessa.
 Yli 30 vuotta sitten tapahtuneet asiat ovat vielä terävästi muistissa.
 – Nämä asiat nousevat aina tasaisin väliajoin pintaan. Kaikki dokumentit ovat hyvässä tallessa, kertoo Laakso.
 .
 Pekka Laakso on taltioinut kaiken järjestelmällisesti talteen salaisesta operaatiosta. Mikko Savolainen / Yle
 Pekka Laakso oli tehnyt työuran ilmavoimien hävittäjälentäjänä. 44-vuotiaana, eläkepäivien kynnyksellä, hänen olisi ollut mahdollista jatkaa vielä muutama vuosi toimistotehtävissä.
 Laakson entinen esimies ilmavoimista,  Eero Urpo,  oli palkattu jo aiemmin Rauma-Repolan sukellusalusprojektiin. Urpon tehtävänä oli hankkia sopivat pilotit testaamaan sukellusalus meren syvyyksissä.
 – Rauma-Repolalle tuli yllätyksenä se, että Neuvostoliiton tiedeakatemia halusi valmistajan myös koesukeltavan aluksen ennen luovutusta.
 Urpo otti yhteyttä entiseen työkaveriinsa Laaksoon ja tarjosi koesukeltajan pestiä hänelle.
 – Ei siinä montaa hetkeä tarvinnut miettiä, kun näin erikoinen ja mielenkiintoinen tehtävä tarjottiin.
 Tiimissä oli mukana muutama muukin ilmavoimien pilotti, mutta Pekka Laaksosta tuli pääpilotti. Hävittäjälentäjät olivat työssään tottuneet kiperiin ja yllättäviinkin tilanteisiin, joissa piti nopeasti pystyä päätöksentekoon. Siksi heidän uskottiin sopivan hyvin myös sukellusaluksen ohjaimiin.
 – Arveltiin, että hävittäjälentäjät kestävät hyvin suljettuja paikkoja. Onhan hävittäjälentäjän koppikin suljettu tila, kertoo Laakso.
 Aluksen jokainen nappi piti opetella
 Pekka Laakso liittyi tiimiin keväällä 1985 reilu pari vuotta ennen alusten valmistumista. Hänen tehtävänään oli koesukeltaa Mir I ja Mir II -alukset yli 6000 metrin syvyyteen, ja siihen piti valmistautua hyvin. Neuvostoliiton puolelta projektissa oli mukana alusta asti kokenut valtamerisukeltaja, tohtori  Anatoli Sagalevich  eli "Tolja".
 – Aluksi Rauma-Repola suunnitteli, että koesukeltajat liittyisivät tiimiin mukaan vasta, kun alus olisi valmis. Minä halusin tehtävään mukaan heti, kun minut olit valittu ryhmään.
 Laakso halusi oppia sukellusaluksen jokaisen napin ja perehtyä perinpohjaisesti laitteiden toimintaan. Hävittäjälentäjänä hän oli tottunut siihen, että piti varautua kaikkeen mahdolliseen. Aluksen täydellinen tunteminen toi varmuutta.
 Sukellusaluksista Laaksolla ei ollut kokemusta, joten hänen oli opeteltava kaikki painelaitteiden koulutuksesta lähtien. Sukeltajaryhmä vieraili kahdesti Ranskan Marseillessa ammattisukeltajien koulutusinstituutissa. Harjoitusjaksot Marseillessa kestivät neljä viikkoa kerrallaan.
 – Ensimmäisellä kerralla opeteltiin sukeltamaan yksinkertaisilla laitteilla. Niillä harjoiteltiin suunnistusta sekä aluksen käyttöä ja huoltoa. Toisella vierailukerralla harjoiteltiin ranskalaisten Sienna-sukellusveneellä ja käytiin jo kahden kilometrin syvyydessä.
 Tampereen Lokomon tehtaalle oli lisäksi rakennettu seitsemän metriä syvä allas, jossa laitteita pystyi testaamaan.
 Neuvostoliitto tilasi alun perin valtameren tutkimukseen vain yhden aluksen. Lopulta niitä piti rakentaa kaksi. Toinen alus tarvittiin mahdollisia hätätilanteita varten auttamaan pelastustöissä.
 Pekka Laakso menossa sisään Mir-sukellusalukseen Kap Verden altaalla Atlantilla. Pekka Laakso
 Salainen tehtävä
 Laakson ei tarvinnut allekirjoittaa varsinaista salassapitosopimusta. Eero Urpo ilmoitti heti alkuun, että kyse on luottamuksellisesta tehtävästä.
 Entisessä työssään hävittäjälentäjänä Laakso oli tottunut siihen, että tehtävistä ei paljon huudella.
 – Mielestäni oli ihme, että tehtävä pysyi salassa, sillä parhaimmillaan sukellusalusprojektissa oli mukana lähes 200 ihmistä Tampereen Lokomon tehtaalla.
 Julkisuuteen ja medialle ei alkuun kerrottu mitään. Rauma-Repolan johto kävi kuitenkin keskustelemassa asiasta Yhdysvaltojen suurlähetystössä, ennen kuin projektista tehtiin sopimus Neuvostoliiton kanssa.
 – Yhdysvallat ja erityisesti keskustiedustelupalvelu CIA olivat hyvinkin tietoisia, mitä Suomessa rakennettiin, sanoo Laakso.
 Rauma-Repolan pääjohtajaksi vuonna 1987 noussut  Tauno Matomäki  on  kertonut asiasta jälkeenpäin . Matomäen mukaan Yhdysvallat ei uskonut, että Suomi pystyisi rakentamaan teräksestä syvänmerensukellusaluksen, ja antoi luvan yhteistyöhön.
 Suurin pelko oli, että Neuvostoliitto ei suinkaan käyttäisi alusta pelkästään syvänmeren tutkimiseen vaan tiedustelutoimintaan.
 – Yhdysvallat pelkäsi, että neuvostoliittolaiset kuuntelisivat merenpohjassa kulkevan kaapelin kautta menevää viestiliikennettä ja käyttäisivät alusta myös sukellusveneiden tunnistamiseen, kertoo Pekka Laakso.
 Yhdysvaltain Lockhead Orain P 3 tiedustelukone lenteli hyvin matalalla testipaikan yllä. Pekka Laakso
 Tiedustelukoneita taivaalla
 Tampereen Lokomon tehtaalta sukellusalukset Mir I ja Mir II siirrettiin Mäntyluodon satamaan Poriin. Marraskuun 11. päivänä vuonna 1987 alkoi reilun parin viikon mittainen laivamatka kohti Atlantilla sijaitsevaa testialuetta, niin sanottua Kap Verden allasta.
 Tukialuksena toimi tutkimuslaiva R/V Akademik Mstislav Keldysh. Pitkän merimatkan aikana tutkimuslaivan miehistön jäsenillä oli vielä kädet täynnä viimeistelytöitä. Laitteita säädettiin ja tehtiin viime hetken asennuksia.
 Kaksi viikkoa myöhemmin tutkimusalus saapui Gran Canarian edustalle. Loput ryhmän jäsenistä, jotka olivat saapuneet lentäen Las Palmasin kentälle, otettiin mukaan.
 Laiva pysähtyi myös Afrikan rannikon edustalla, koska tarkoitus oli testata vielä Mir I ja Mir II -aluksia matalammissa syvyyksissä. Laakso kertoo, että koko matkan ajan eri maiden tiedustelukoneet lensivät aika ajoin tutkimuslaivan yläpuolella.
 – Ainakin sukellusalusten etsintään ja torjuntaan tarkoitettu Yhdysvaltojen tiedustelukone lensi hyvinkin matalalla tutkimuslaivan yllä.
 Kolmen hengen matka syvyyksiin
 Joulukuun 13. päivänä vuonna 1987 Kap Verden altaalla lähellä päiväntasaajaa aurinko porotti ja meri oli rauhallinen.
 Anatoli Sagalevichin ja pääpilotti Pekka Laakson lisäksi testisukellukselle lähti professori  Igor   Mikhaltsev . Professori oli ollut mukana myös matkan aikana tehdyissä matalammissa testisukelluksissa, mutta Mikhaltsevin mukaantulo vaativaan koesukellukseen hieman yllätti Laakson.
 – Mikhaltsev oli tuolloin jo varsin iäkäs, mutta toki kokenut sukeltaja. Ilmeisesti hän halusi olla mukana, koska sukellusalustilaus oli ollut hänen ideansa. Hän oli ollut myös alusten suunnittelussa alusta alkaen.
 Sukeltajien asut oli tarkkaan mietitty. Kaikkeen varautunut Laakso oli huolissaan mahdollisesta tulipalosta aluksen sisällä, joten sukeltajille tilattiin paloturvalliset haalarit.
 – Tulipalo aluksen sisällä olisi ollut pahinta, mitä olisi voinut tapahtua koesukelluksen aikana.
 Mir I sukellusaluksen miehistö. Tohtori Anatoli Sagalevich, pääpilotti Pekka Laakso ja professori Igor Mikhaltsev. Pekka Laakso
 Haalarin sisälle puettiin vielä villapaita. Lisäksi jalkoihin laitettiin voimistelutossut, koska ne olivat mukavat jalassa. Evääksi pakattiin voileivät ja termospulloon teetä. Tukialukseen oli tarkoitus pitää yhteyttä erikoispuhelimella. Laakson pilottikaveri olisi laivan kannella hoitamassa yhteyksiä.
 Miehistö oli valmis lähtöön.
 Jumissa
 Auringonvalo katoaa näkyvistä varsin nopeasti sukelluksen alkamisesta.
 Aluksen lähestyessä merenpohjaa osa laitteistameneepois päältä. Kaikuluotain ja ääneen perustuva tutka eivät toimi. Se ei kuitenkaan huolestuta miehistöä. Mir I lähestyy pohjaa vajoamisnopeudella.
 Pohjakosketus tulee hiukan yllättäen.
 Kaikki sujuu kuin pitääkin.Mir I sukellusalus on yli 6000 metrin syvyydessä Atlantin pohjassa. Tehtävän päätepiste on saavutettu, ja miehistön on tarkoitus lähteä takaisin ylös.
 Laakso alkaa pumpata vettä pois painolastitankeista keventääkseen alusta nousua varten. Hän huomaa, että se ei onnistu. Sähkön tasavirran vaihtovirraksi muuttava invertteri ei lähde käyntiin. Laakso yrittää irrottaa alusta, mutta se ei liikahdakaan.
 Sukellusalus on juuttunut pohjaliejuun.
 Pekka Laakso ajoi Mir-alusta ohjainten avulla. Pekka Laakso
 Laakso tietää, että maailmalla on sattunut vastaavia tapauksia, joissa miehistön on käynyt huonosti. Hän ei anna sen hämätä.
 Kuolemanpelko ei edes käy mielessä. Hän oli hävittäjälentäjänä tottunut ratkomaan nopeasti vaikeitakin tilanteita. Tunteilulle ei ole silloin sijaa.
 Anatoli Sagalevich huokailee Laakson takana, mutta ei sano mitään.
 Laakso miettii, mitä tehdä.Häntietää, että nyt pitää saada potkurit päälle ja alusta on kevennettävä lisää. Tarvittaessa voitaisiin irrottaa ja pudottaa 500 kiloa painava akku. Se maksaisi kuitenkin miljoona markkaa.
 Laakso starttaa kerran, toisen, kolmannen kerran, eikä saa invertteriä päälle. Kuudennella kerralla se vihdoin onnistuu.
 Potkureiden avulla pystytään liikkumaan mudassa eteen- ja taaksepäin. Lisäksi aluksen sivupotkureilla voidaan keinuttaa alusta sivusuunnassa. Myös hydraulipumput alkavat toimia.
 Nyt Laakso on varma, että tästä selvitään.
 Hän pumppaa painolastitankeista lisää vettä pois. Muu miehistö seuraa hiljaa Laakson työskentelyä.
 Reilun 20 minuutin uurastuksen jälkeen alus irtoaa meren pohjasta ja aloittaa matkan takaisin merenpintaan.
 Miljoonan markan arvoinen akku säästyy.
 Pekka Laakso 77, tarkkailee elämää rivitaloasuntonsa ikkunasta Lappeenrannassa. Mikko Savolainen / Yle
 "Menimme ehkä liian lujaa"
 Kaikkiaan Mir I -testisukellus kesti yli puoli vuorokautta, koska alusta testattiin matkan varrella monin tavoin. Koe oli ongelmista huolimatta onnistunut.
 – Paluumatkan aikana syötiin eväät ja juotiin teetä. Tunnelma sukelluspallossa oli kevyt, muistaa Pekka Laakso.
 Hapen riittävyydestä Laakso ei ollut huolissaan missään vaiheessa. Sukellusalus oli suunniteltu siten, että siinä riitti happea kolmelle ihmiselle kolmeksi vuorokaudeksi.
 Laakso arvelee, että hänen varsin vähäinen sukelluskokemuksensa aiheutti aluksen jumiutumisen meren syvyyksiin.
 – Me menimme ehkä liian lujaa. Olisi pitänyt hiljentää vauhtia aikaisemmin.
 Aamulla edessä uusi sukellus
 Pinnalla muu miehistö otti sukellusporukan riemukkaasti vastaan. Pekka Laakso meni kuitenkin pian nukkumaan, sillä seuraavana päivänä oli vuorossa Mir II, jolla tehtiin samanlainen matka. Tuolloin ei jääty kiinni meren pohjaan.
 Suomessa rakennetut teräksestä valmistetut sukellusalukset kestivät valtameren syvyyksien valtavan paineen. Koesukellukset onnistuivat, ja Mir I ja Mir II luovutettiin Neuvostoliitolle yhteensä 200 miljoonan markan hintaan.
 Suomesta olisi voinut kehittyä syvänmeren sukellukseen rakennettavien alusten johtava rakentaja maailmassa. Tietoa, taitoa ja kykyä oli nyt todistetusti.
 Yhdysvallat kuitenkin painosti Rauma-Repolaa lopettamaan sukellusveneiden tuotannon ja meriteknologian kehittämisen. Monien vaiheiden jälkeen  osana suurvaltapolitiikkaa  Rauma-Repola lopetti hyvin alkaneen sukellusveneprojektinsa, ja Tampereen Lokomon Oceanics-osasto ajettiin alas kaikessa hiljaisuudessa.
 Suomesta olisi voinut tulla  sukellusvenerakentamisen huippumaa .
 Ennemmin taivas kuin meri
 Pekka Laakso on mielenkiinnosta seurannut internetin kautta Mir-sukellusalusten kohtaloa. Laakson mukaan Mir I on nykyään museossa Kaliningradissa.
 Elokuvaohjaaja James Cameron on myös käyttänyt Mir-sukellusalusta Titanic-elokuvateon yhteydessä.
 Pekka Laakso on saanut tarkkailla maapalloa hävittäjälentäjän ohjaimista 15 kilometrin korkeudesta ja vastaavasti katsoa maapalloa kuuden kilometrin syvyydestä. Hänen ei tarvitse miettiä vastausta kysymykseen, kumpi on vaikuttavampi kokemus.
 – Kyllä se, että pilvisenä, harmaana ja sateisena päivänä saa nousta pilvien yläpuolelle ja nähdä auringon, on aina yhtä kaunista ja upeaa.
 Jutun lähteenä on käytetty myös Arttu Käyhkön kirjaa Mir suomalainen sukellusalus (2019).

Suomalaismies suoritti Neuvostoliitolle sukellustehtävän, josta piti vaieta – 30 vuotta myöhemmin hän paljastaa, mitä merenpohjassa tapahtui


Summary: Kokosimme vinkit, joiden avulla tietotyötä tekevän aivot pysyvät toimintakykyisinä.

Pling!  Pomo lähettää pikaviestin: voitko hoitaa tämän vielä tänään?
 Pling!  Tietokone ilmoittaa järjestelmän päivityksestä, jonka takia kone täytyy käynnistää uudelleen.
 Pling!  Kalenteri muistuttaa, että kokous alkaa viiden minuutin kuluttua, juuri kun olit hyvässä vauhdissa tekemässä keskittymistä vaativaa tehtävää.
 Pling!  Koneen näytölle tulee ilmoitus uudesta sähköpostista. Asia ei ole kiireellinen, mutta vaatii ainakin yhden kalenterimerkinnän. Se on parasta tehdä heti, ettei asia unohdu.
 Pling!  kuuluu pään sisältä, kun näet työkaverin, jonka pyyntöön olet unohtanut vastata.
 Kuulostaako tutulta? Moni meistä työskentelee hälyn keskellä, tietotulvan saartamana. Erilaiset viestintävälineet vaativat huomiota vähän väliä. Työskentely takkuaa.
 Kun tärkeäksi koetun tehtävän tekeminen keskeytyy, aivot kuormittuvat. Keskeneräisiä tehtäviä kertyy ja stressi lisääntyy. Asioiden muistiin painaminen on vaikeampaa ja tarkkaavaisuus kärsii. Unikin voi huonontua, sanoo  kognitiivisen ergonomian  asiantuntija  Teppo Valtonen  Työterveyslaitokselta.
 Säädettävän tuolin ja pöydän avulla toimistotyöläinen voi ehkäistä selkävaivoja. Samaan tapaan aivojen kuormitusta voi vähentää kognitiivisella ergonomialla. Tässä Valtosen viisi vinkkiä fiksumpaan työntekoon.
 1. Hälyt pois ja sähköposti kuriin
 Kytke pois sähköpostin, Whatsappin ja somen hälytysäänet ja yllättäen esiin ponnahtavat ilmoitukset kaikista laitteista. Häiriötekijät keskeyttävät työn tehokkaasti.
 Puhelimen näytölle pompahtavat viestit ja ilmoitukset vievät huomion ja keskeyttävät ajatukset. Tiina Jutila / Yle
 Katso sähköpostia vain kerran tai kaksi päivässä ja varaa aikaa sen käsittelyyn. Mieti myös, mikä viestintäväline sopii eri tilanteisiin. Mitä lähempänä tehtävää työtä viestit kulkevat, sen parempi. Esimerkiksi raporttia yhdessä kirjoittavat työntekijät voivat sähköpostin sijaan viestitellä dokumentin yhteydessä.
 Joissakin tehtävissä, kuten asiakaspalvelutyössä täytyy reagoida vaikkapa chat-viestiin parin minuutin kuluessa. Silloin työntekijän ei voi odottaa tekevän mitään muuta keskittymistä vaativaa samaan aikaan, Valtonen muistuttaa.
 2. Rauhoita ympäristö
 Avokonttorin hälinää voi rajoittaa tekemällä pelisäännöt työkavereiden kanssa. Sopikaa, missä tilassa ollaan hiljaa, ja missä voi rupatella ja puhua puhelimessa. Jos tilojen käytöstä sopiminen ei onnistu, voi käyttää kuulokkeita. Silloin kannattaa kertoa työkavereille, ettei ole erakko, vaan haluaa välillä keskittyä, Valtonen vinkkaa.
 Yksi ratkaisu voi olla etätyö. Silloin keskittymistä ei häiritse työkaverin avunpyyntö tai seuraa kaipaava jutustelija. Toisaalta kotona voi olla muita häiriötekijöitä, kuten lajittelua odottava pyykkivuori.
 3. Aikaa tärkeimmälle
 Keskeneräiset tehtävät kuormittavat, joten suunnittele työpäivän ajankäyttö. Listaa tehtävät ja varaa niistä tehtävälle aika kalenteriin. Vaikka sen joutuisi siirtämään, sille on kuitenkin varattu aika, joten aivojen ei tarvitse koko ajan muistuttaa tehtävästä, Valtonen sanoo.
 Oma rytmi kannattaa etsiä: yhdelle rauhoittavinta on hoitaa monimutkaisin asia ensin pois alta. Toisella taas tehokkain aika on vasta iltapäivällä. Vuorokaudenaikakin vaikuttaa: joku tykkää tulla töihin aikaisin aamulla, kun saa tehdä töitä yksin, toinen taas jäädä töihin illalla ja keskittyä muiden lähdön jälkeen.
 4. Muista tauot
 Vaikka kuinka työstä saataisiin sujuvaa, aina jossain jotain kasautuu, Teppo Valtonen sanoo. Siksi tarvitaan palautumista. Kannattaa pitää kunnon lounastauko, eikä vain ahmaista sämpylää koneen ääressä, hän neuvoo.
 Mitä enemmän ikää tulee, sitä tärkeämpää on, että unirytmi pysyy ja unta tulee noin seitsemän-kahdeksan tuntia vuorokaudessa. All over press - Shotshop GmbH / Alamy
 Liikunta on tarpeen myös aivoille. Vaikka treenaisi maratonille monta kertaa viikossa, se ei riitä, jos istuu joka päivä liikkumatta kymmenen tuntia koneella, Valtonen sanoo. Työpöydän ääressä seisominenkaan ei riitä, jos on koko ajan paikallaan.
 Liikkumista kannattaa lisätä työn lomaan esimerkiksi askelmittarin avulla. Voi vaikka käydä vessassa toisessa kerroksessa tai jäädä työmatkalla bussista aiemmalla pysäkillä pois, Valtonen vinkkaa.
 5. Riittävästi unta
 Aivot tarvitsevat unta, joten siitä ei kannata tinkiä. Mitä enemmän ikää tulee, sitä tärkeämpää on, että unirytmi pysyy ja unta tulee noin seitsemän-kahdeksan tuntia vuorokaudessa. Alle kolmikymppinen pystyy helposti vielä nukkumaan univelkoja pois, mutta sitä vanhemmilla säännöllinen unirytmi on tärkeämpi, Teppo Valtonen sanoo.
 Ihanteellista olisi noudattaa omaa vuorokausirytmiä ja tehdä töitä silloin, kun on virkeimmillään. Aamuihminenkin voi tottua myöhäisempään rytmiin, mutta se vaatii Valtosen mukaan säännöllisyyttä.
 Vartin päiväuni piristää, mutta ei korvaa yöuniä. Yle
 Vanhemmiten aivojen kyky palautua unirytmin muutoksesta eli esimerkiksi vuorotöistä heikkenee. Aivoja voi vaalia nukkumalla päiväunia, Teppo Valtonen neuvoo. Päiväunet auttavat oppimisessa ja mieleenpainamisessa.
 Vartin päiväuni piristää, mutta ei korvaa yöuniä. Siihen sopivat noin puolentoista tunnin päiväunet, Valtonen neuvoo. Liian pitkien päiväunien jälkeen herääminen voi olla vaikeaa ja olo jää tokkuraiseksi ja yöunikin voi kärsiä. Kokeilemalla itselle sopiva päiväunien pituus löytyy.
 Uni on hyvä mittari, Teppo Valtonen sanoo. Jos nukkuu huonosti, kannattaa pohtia, mikä stressaa, hän neuvoo.
 Lue lisää:
 Luuletko, että arjessa pitää vain jaksaa hampaat irvessä? Olet väärässä – lue 5 täsmävinkkiä uupumuksen itsehoitoon
 Miten tiede auttaa saamaan lomasta eniten irti – Aivotutkija Katri Saarikiven 10 vinkkiä hyvään latautumiseen ja työhuolten unohtamiseen

 Analyysi: Työuupumus on helpoin tunnistaa muualla kuin töissä – jotain on pielessä, jos harrastuksesta on tingittävä työn vuoksi

Tuntuuko työsi liian raskaalta aivojen jaksamiselle? Kognitiivisen ergonomian asiantuntija antaa 6 vinkkiä, joilla pää selkenee


Summary: Turkin iskuissa kärsineestä kaupungista on tänään lähtenyt kymmenien ajoneuvojen saattueita.

Kurdit ovat vetäytyneet Ras al-Ainin rajakaupungista sunnuntaina, kertoo kurdijoukkojen edustaja uutistoimisto AP:lle.
 Aiemmin sunnuntaina kerrottiin, että kurditaistelijoita ja haavoittuneita siviilejä kuljettava autosaattue lähti saarretusta Ras al-Ainin kaupungista Pohjois-Syyriassa, kertoo Syyrian sotaa tarkkaileva Syrian Observatory for Human Rights (SOHR). Britanniasta käsin toimiva järjestö on myös jakanut kuvan Twitterissä vetäytymisestä.
 Noin 50 auton saattueessa oli kymmeniä taistelijoita kuljettavia avolavapakettiautoja ja haavoittuneita kuljettavia ambulansseja.
 Kurdien SDF-joukot lähtivät kaupungista Turkin ja Yhdysvaltain aiemmin tällä viikolla solmiman tulitaukosopimuksen mukaisesti.
 Kurdijoukot sanovat olevansa valmiit vetäytymään 120 kilometrin mittaiselta kaistaleelta Syyrian ja Turkin väliseltä rajalta.
 Kurdit ja Turkki syyttävät toisiaan tulitauon rikkomisesta
 Lauantaina kurdien SDF-joukkojen johtaja  Mazloum Abdi  kertoi, että Turkki olisi estänyt kurdijoukkoja evakuoimasta haavoittuneita ja siviilejä Ras al-Ainista.
 Turkki kiisti Abdin syytökset ja syytti kurdeja väärän tiedon levittämisestä sekä tulitauon aikana tehdyistä hyökkäyksistä. Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  sanoi lauantaina, että Turkki murskaa kurditaistelijoiden päät, jos nämä eivät vetäydy turvavyöhykkeeltä.
 Aiemmin  Turkki kehotti Yhdysvaltoja käyttämään vaikutusvaltaansa , jotta Pohjois-Syyrian kurdijoukot vetäytyisivät rajan tuntumasta.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin mukaan Turkki ja sen liittolaiset ovat syyllistyneet vakaviin sotarikoksiin Pohjois-Syyrian hyökkäyksen aikana. Amnestyn mielestä Turkki ja liittolaiset ovat osoittaneet häpeällistä piittaamattomuutta siviilien hengestä.
 Lue myös :
 USA:n joukkoja ei vedetäkään Syyriasta kotimaahan, vaan Irakiin

Kurdit ovat vetäytyneet saarretusta Ras al-Ainin rajakaupungista


Summary: Brittipääministeri lähetti lauantaina EU:lle kaksi kirjettä, joista jälkimmäinen kumosi ensimmäisen.

Britannian pääministerin  Boris Johnsonin   lauantai-illan kirjelähetykset  herättävät kysymyksiä manööverin seurauksista. Tulkitsijasta riippuen Brysseliin lähetetyt kirjeet joko täyttävät tai rikkovat lain vaatimukset.
 Brittiparlamentin säätämä laki vaati Johnsonia lähettämään lauantaina klo 23.00 mennessä EU:lle kirjeen, jossa hän pyytää brexitin lykkäämistä. Johnson lähetti vaaditun kirjeen viime tipassa. Kirjeestä kuitenkin puuttui hänen allekirjoituksensa ja hän painotti kyseessä olevan parlamentin, ei pääministerin kirje.
 Heti perään Johnson lähetti toisen kirjeen, jossa hän sanoi pitävänsä brexitin lykkäämistä virheenä ja pahoitteli EU:lta asian käsittelemiseen tuhlautuvaa aikaa. Tämän kirjeen Johnson allekirjoitti.
 "Kukaan ei äänestänyt kansallisen itsemurhan puolesta" luki mielenosoittajan lauantaina Lontoossa pitelemässä kyltissä. Mielenosoitus vaati uutta kansanäänestystä. Vickie Flores / EPA
 "Uhmaa parlamentin kantaa"
 Sunnuntain mittaan pääministerin toimintaa ovat kommentoineet niin hallituksen kuin oppositionkin edustajat.
 Työväenpuolueen varjohallituksen valtiovarainministeri  John McDonnell  tuomitsee Johnsonin kirjekikkailun. Hänen mukaansa pääministerin toiminta uhmaa parlamentin ja oikeusistuinten kantoja.
 – Johnson käyttäytyy kuin pilalle hemmoteltu kakara,  McDonnell tokaisi Sky News -uutiskanavan haastattelussa sunnuntaina  ja kutsui pääministerin toimintaa teatteriksi.
 Varjohallituksen valtiovarainministeri John McDonnell kutsui Boris Johnsonia pilalle hemmotelluksi kakaraksi. Kuva on otettu työväenpuolueen puoluekokouksessa 23.9. Andy Rain / EPA
 Samoilla linjoilla on myös työväenpuolueen varjohallituksessa brexit-asioista vastaava  Keir Starmer , joka  BBC:n haastattelussa  kutsui pääministerin käytöstä lapselliseksi. Starmer sanoi puolueensa antavan ensi viikolla parlamentissa tukensa esitykselle kansanäänestyksen järjestämisestä erosopimuksesta.
 Brexit-haukka Faragen kommentti kummastutti
 Skotlannin kansallispuolueen SNP:n parlamentaarikko  Joanna Cherry  katsoo pääministerin saattaneen rikkoa lakia lähettäessään Brysseliin ensimmäisen kirjeen mitätöineen toisen kirjeen.  BBC:n haastatteleman  Cherryn mielestä Johnson pyrki näin toimiessaan tekemään lain vaatimuksen tyhjäksi.
 Tiukkana nopean EU-eron tukijana tunnettu Brexit-puolueen puheenjohtaja  Nigel Farage  on herättänyt viikonloppuna kummastusta tukemalla lykkäystä. Sunnuntaina hän selitti kantojaan Sky Newsin haastattelussa sanomalla, että hänelle mieluisinta olisi sopimukseton EU-ero 31. lokakuuta.
 Jos lokakuun lopun ero toteutuu vain erosopimuksen hyväksymisellä, on hänen mielestään parempi lykätä eroa. Lykkäyksen aikana Britanniassa pitäisi Faragen mielestä järjestää ennenaikaiset parlamenttivaalit.
 Farage kutsuu Johnsonin ja EU:n saavuttamaa erosopimusta uudeksi EU-sopimukseksi.
 Konservatiivit uskovat EU-eron pikaiseen toteutumiseen
 Konservatiivipuolueen skotlantilainen kansanedustaja  Luke Graham  vakuuttaa  BBC:n haastattelussa , että pääministerin EU:lle lähettämä kirje täytti lain vaatimukset. Grahamin mielestä parlamentin pitäisi nyt keskittyä erosopimuksen hyväksymiseen ja eri puolueiden pitäisi yhdistää voimansa.
 Konservatiivihallituksen ministerit ovat sunnuntaina vakuuttaneet, että Britannian EU-ero toteutuu lykkäysvaatimuksista huolimatta 31. lokakuuta. Ulkoministeri  Dominic Raab  vakuutti  BBC:n haastattelussa , että erosopimuksen tukena on tarvittava määrä kansanedustajia.
 Sopimuksettomaan brexit-eroon valmistautumisesta hallituksessa vastaava  Michael Gove  on Sky Newsin mukaan niin varma eron toteutumisesta lokakuun lopussa, että on lyönyt asiasta vetoa terveysministeri  Matt Hancockin  kanssa.
 Michael Gove kertoo lyöneensä EU-eron toteutumisesta vetoa. Kuva on otettu konservatiivien puoluekokouksessa 29.9. Neil Hall / EPA
 Gove sanoo Sky Newsille , että hallitus on jo siirtynyt seuraavaan vaiheeseen sopimuksettoman EU-eron varalle laaditun suunnitelman toteuttamisessa.
 Konservatiivit puhuvat parlamentin ratkaisevan brexit-äänestyksen järjestämisestä huomenna maanantaina, mutta äänestys varmistuu vasta, jos alahuoneen puhemies  John Bercow  ottaa sen parlamentin päiväohjelmaan.
 Lisää aiheesta:
 Pääministeri Rinne: Lisäajan myöntäminen brexitille on järkevää
 EU-lähde Ylelle: EU haluaa välttää Britannian sopimuksettoman eron kaikissa olosuhteissa
 Uusi takaisku Boris Johnsonille, ratkaiseva brexit-äänestys lykkääntyi ensi viikkoon – Yle seurasi tapahtumia Lontoossa hetki hetkeltä

Boris Johnsonin brexit-kirjeet nostattavat tunteita – "Käyttäytyy kuin pilalle hemmoteltu kakara", "Saattoi rikkoa lakia"


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Sara, 28, on viettänyt yli viisi vuotta rappukäytävissä ja kodittomien suojissa: "En ymmärrä vieläkään, miten siihen pisteeseen joutuu"
 Vaikka asunnottomien määrä on Suomessa vähentynyt parin vuosikymmenen aikana, kadulla on yhä nuorempia ja entistä useammin myös naisia. "Sara" oli 18-vuotias, kun hän joutui asunnottomaksi. Ilman kotia hän eli yli viisi vuotta. Vaikka kaduilla oli turvatonta, suurempi ongelma oli arvottomuuden tunne.

 Työuupumuksesta on tullut vaarallisen normaalia – silti sitä ei ymmärretä työpaikoilla: “Sitä ei oteta vakavasti, kun nälkäisiä tulijoita on jonossa”
 Kati ei palannut enää työhönsä uuvuttuaan. “Nyt ihmiset vain lähtevät, kun raja tulee vastaan. Se ei ratkaise ongelmia”, sanoo työelämätutkija.
 Armeija-aika voi nostaa aiemmat koulukiusaamiskokemukset uudestaan pintaan.  Mikko Koski / Yle
 Koulukiusaaminen näkyy armeijan keskeyttämistilastoissa
 Puolustusvoimien varusmieskyselyt osoittavat, että armeijan keskeyttäneistä varusmiehistä noin 9 prosenttia on kokenut paljon tai usein koulukiusaamista. Kaikilla palvelukseen astuneista varusmiehistä vastaava luku on 5 prosenttia.
 Päivi Meritähti / Yle
 "Onhan se surullista, jos suomalaiset kuolevat sukupuuttoon, mutta…" – kolme naista kertoo, miksi he eivät halua lapsia
 Tuore väestöennuste antaa karun kuvan Suomen syntyvyyden kehityksestä. Vapaaehtoisesti lapsettomat naiset keksivät sille monta selitystä.
 Laura Railamaa / Yle
 Selma Vilhusen kolumni: Etuoikeutetun raskas harmistus
 Julkisen keskustelun fokus ei voi olla etuoikeutettujen tunteissa, pohtii elokuvaohjaaja Selma Vilhunen kolumnissaan. Tämän kolumnin voi myös kuunnella.
 Mariskan mukaan suomalaisissa laululyriikoissa kunnioitetaan perinteitä, mutta paljon kuulee myös nykykieltä. – Se on hyvä, että ollaan huolissaan äidinkielestä. Mutta kielen pitää kehittyä. Sen pitää elää ja hengittää. Rinna Härkönen / Yle
 Mariska mursi koviskuorensa uutta levyä tehdessään, eikä piilota itseään muiden artistien kappaleisiin: "Uskallan näyttää myös herkkyyteni" . Artisti opettaa myös muita sanoittamaan, mutta sai oman tarinansa avautumaan vasta äskettäin.

Kuusi kiinnostavaa juttua sunnuntai-iltaan: Mariskan koviskuori murtui, työuupumus on vaarallisen normaalia ja 28-vuotiaan kodittoman tarina


Summary: Tulosennusteen mukaan oikeistokonservatiiviset puolueet saattavat menettää enemmistön Sveitsin parlamentissa.

BERLIINI  Sveitsin parlamenttivaalien tulosennusteen mukaan vihreät puolueet ovat nousemassa vaalivoittoon. Lopullisia tuloksia odotetaan myöhemmin.
 Arvokonservatiivinen ja oikeistopopulistinen Sveitsin kansanpuolue (SVP) on pysymässä ennusteen mukaan Sveitsin suurimpana puolueena noin 26 prosentin kannatuksella. Viime vaaleissa se sai yli 29 prosenttia äänistä.
 Parlamentissa on kaksi vihreää puoluetta. Sveitsin vihreä puolue on ennusteen mukaan saamassa 12,7 prosentin kannatuksen. Sen kannatus on nousemassa yli 5,5 prosenttiyksikköä verrattuna viime vaaleihin.
 Toinen vihreä puolue, vihreät liberaalit on nostamassa kannatustaan kolme prosenttiyksikköä 7,6 prosenttiin.
 Sveitsin kansanpuolueen (SVP) mainos herätti vaalien alla keskustelua. All Over Press
 Vihreä aalto yli Sveitsin
 Sveitsiläinen politiikan tutkija  Cloé Jans  kommentoi ennustetta tuoreeltaan Ylelle pääkaupungista Bernistä. Hänen mukaansa Sveitsiä ravistelee nyt vihreä aalto.
 – Tämä on selvä viesti kansalta, että ympäristöteemat ovat nyt tärkeitä, Jans sanoo puhelimitse.
 Vihreiden puolueiden voitto merkitsee myös muutoksia siinä, minkälaista arvopolitiikkaa Sveitsissä tulevaisuudessa tehdään. Oikeistokonservativiinen blokki parlamentissa on menettämässä enemmistön arvoliberaaleille.
 – Ennuste tarkoittaa nyt edistyksellisen sosiaalipolitiikan, kuten samaa sukupuolta olevien parien oikeuksien, ajamista.
 Demarit menettävät kannatustaan
 Jansin mukaan ei voida kuitenkaan sanoa, että Sveitsi olisi siirtynyt vasemmalle. Sosiaalidemokraatit ovat menettämässä kannatustaan.
 Ilmastonmuutos on ollut Sveitsin vaalien yksi suurimmista puheenaiheista. Myös naisten asemasta on puhuttu paljon ennen vaaleja, kun maailmanlaajuinen #metoo-liike on ravistellut valtarakenteita Sveitsissä.
 Sveitsissä järjestettiin kesäkuussa maanlaajuinen naistenlakko, jossa sadattuhannet sveitsiläisnaiset vaativat lisää tasa-arvoa koteihin, työpaikoille ja politiikkaan.
 Viime vaalikaudella Sveitsin parlamentin alahuoneessa on naisia alle 32 prosenttia ja ylähuoneessa 13 prosenttia. Nyt naisten osuus on tutkija Jansin mukaan nousemassa.
 Vanha hallitus jatkaa vallassa
 Vaikka Sveitsi saa nyt uuden parlamentin, sama seitsenhenkinen hallitus eli Bundesrat jatkaa vallassa lähes varmasti myös vaalien jälkeen.
 Sveitsin malli nojaa vahvasti puolueiden pitkäaikaisten ministerien yhteishallituksiin, jotka jatkavat vaalikausien yli. Ainoastaan puolueiden voimasuhteita ja ministeripaikkoja tarkastellaan välillä, mutta ei välttämättä vaalikausien mukaan.
 Presidentti vaihtuu vuosittain, sillä maan johtoon nousee kukin ministeri vuorollaan.
 Vihreillä puolueille ei ole ministeriä Bundesratissa. Jansin mukaan ei ole mitenkään varmaa, että vaalivoitto tuo vihreille puolueille ministeripaikkaa.
 Lue myös :
 Sveitsiin ennakoidaan vihreiden voittoa, sillä ilmasto huolettaa jäätiköitään menettävää maata
 Sveitsiä vaivaa demokratiavaje, jonka vain naiset voivat ratkaista – "Lakeja on ollut laatimassa enemmän Hans-nimisiä miehiä kuin naisia"

Vihreät puolueet vaalivoittoon Sveitsissä, oikeistopopulistit laskussa – Tutkija: Sveitsiä ravistelee vihreä aalto, joka vaikuttaa myös arvopolitiikkaan


Summary: Kaduilla syytetään eliittiä korruptiosta. Hallituksella on ennakkotiedon mukaan suunnitelma tilanteen rauhoittamiseksi.

Kymmenet tuhannet, jopa sadat tuhannet libanonilaiset ovat sunnuntainakin kokoontuneet osoittamaan mieltään maan poliitikkoja vastaan. Jättimielenosoitukset jatkuvat jo neljättä peräkkäistä päivää eri puolilla Libanonia.
 Protestit ovat yhdistäneet kansan ja koonneet osanottajia eri uskonnollisista ryhmistä lapsista vanhuksiin. Sunnuntain väkimäärää kuvaillaan suurimmaksi tuoreen mielenosoitusaallon aikana.
 Mielenosoituksiin on tullut myös lapsia. Kuva on otettu sunnuntaina Beirutin keskustassa. Wael Hamzeh / EPA
 – Kansa haluaa kaataa hallituksen, kaikui iskulause eri paikkakuntien mielenilmauksissa, joissa tanssittiin, laulettiin ja heilutettiin Libanonin lippuja.
 Mielenosoittajat syyttävät poliittista eliittiä korruptiosta, oman edun ajamisesta ja kansan elinolojen kurjistamisesta. Talouden parantamiseksi ja infrastruktuurin kunnostamiseksi päättäjät eivät protestoijien mielestä ole tehneet riittävästi.
 Protestit saivat sytykkeen hallituksen esitettyä uusia veroja.
 Jättimielenosoitukset yhdistävät Libanonin eri uskontoryhmiä. Kuvassa mielenosoittajia Beirutissa moskeijan edustalla. Abil Mounzer / EPA
 – Ihmiset eivät kestä enää. Hyviä kouluja ei ole, sähköä ei ole, vettä ei ole, työtön  Nader Fares  kuvaili tilannetta sunnuntaina Beirutissa.
 – Poliitikot ovat varastaneet kansalta 30 vuoden ajan. He ovat vain varastaneet ja varastaneet ja varastaneet, mutteivät silti ole saaneet tarpeeksi, tylytti kymmenen- ja kahdeksanvuotiaiden poikiensa kanssa mielenosoitukseen saapunut  Claire Abu Rached .
 Mielenosoitukset jatkuvat jo neljättä peräkkäistä päivää. Sunnuntain väkimäärää kuvaillaan suurimmaksi tähän mennessä. Kuva on otettu sunnuntaina Beirutin keskustassa. Wael Hamzeh / EPA
 Hallitus yrittää nyt rauhoittaa tilanteen laatimalla uusia suunnitelmia kansan elinolojen ja maan taloustilanteen parantamiseksi. Monen mielenosoittajan mielestä tämä tapahtuu kuitenkin liian myöhään.
 Monen toiveissa on, että uusi hallitus olisi nykyistä pienempi ja se muodostettaisiin poliitikkojen sijaan asiantuntijoista.
 – Toivon hallituksen eroavan. Uskon meidän ja koko maan olevan viimein valmis johonkin uuteen, tiivisti mielenosoittajien tunnot kiinteistönvälittäjä  Fabian Ziayde .
 Perjantaina Libanonin pääministeri  Saad al-Hariri  antoi hallituskumppaneilleen 72 tuntia aikaa keksiä uskottavat lääkkeet talouskriisin selättämiseksi. Uutistoimisto Reutersin lähteiden mukaan hallituksen on määrä sopia uudistuksista maanantaina.
 Reutersin tietojen mukaan luvassa olisi muun muassa vallanpitäjien palkkojen puolittaminen.
 Lisää aiheesta:
 Libanonissa tuhannet osoittivat mieltään jo toista päivää – turvallisuusjoukot turvautuivat kyynelkaasuun
 Libanon on syvässä finanssikriisissä – Automaateista ei aina saa dollareita ja se tekee kansasta levottoman

Libanonilaiset yhdistivät voimansa poliitikkoja vastaan: "Kansa haluaa kaataa hallituksen!" – Reuters: Hallitus puolittaa eliitin palkat


Summary: Pääministeri Johnson lähetti Brysseliin lauantaina vastentahtoisesti kirjeen, jossa hän pyysi lykkäystä.

Euroopan unioni on valmis lykkäämään Britannian EU-eroa lokakuun viimeisestä päivästä aina helmikuuhun 2020 asti,  kertoo Sunday Times -lehti .
 EU lykkää brexitiä, mikäli Britannian parlamentti ei alkavan viikon aikana hyväksy pääministeri  Boris Johnsonin  ja unionin neuvottelemaa erosopimusta. Parlamentin odotetaan äänestävän sopimuksesta ehkä jo maanantaina.
 Lehden diplomaattilähteiden mukaan lykkäys on joustava, joten Britannia voi erota EU:sta jo ennen helmikuuta, jos se niin päättää.
 Jos pääministeri Johnson ajautuu kotimaassaan erityisen pahoihin vaikeuksiin tai maassa järjestetään ennenaikaiset vaalit, voivat EU-maat Sunday Timesin mukaan pidentää siirtymäaikaa jopa kesäkuuhun 2020 asti.
 Pääministeri Johnson lähetti  lauantai-iltana Brysseliin vastentahtoisesti kirjeen , jossa hän brittiparlamentin säätämän lain mukaan pyysi brexitin lykkäämistä. Johnson kuitenkin jätti kirjeen allekirjoittamatta ja lähetti heti perään toisen kirjeen, jossa hän sanoi pitävänsä brexitin lykkäämistä virheenä. Tämän kirjeen Johnson allekirjoitti.
 Korjattu 20.10. klo 21.11: Otsikossa ollut virheellinen vuosiluku vaihdettu.
 Lisää aiheesta:
 Boris Johnsonin brexit-kirjeet nostattavat tunteita – "Käyttäytyy kuin pilalle hemmoteltu kakara", "Saattoi rikkoa lakia"
 Pääministeri Rinne: Lisäajan myöntäminen brexitille on järkevää
 EU-lähde Ylelle: EU haluaa välttää Britannian sopimuksettoman eron kaikissa olosuhteissa

Sunday Times: EU on valmis lykkäämään brexitiä helmikuuhun 2020, ellei brittiparlamentti hyväksy erosopimusta alkavalla viikolla


Summary: Bussikuljetukset korvaavat junakyydit.

Junaliikenne on toistaiseksi keskeytynyt Tampereen ja Parkanon välillä ratavaurion vuoksi, kertoo VR.
 Se pyytää matkustajia varautumaan viivästyksiin, ja alkaa korvata junaliikennettä bussikuljetuksilla Tampereen ja Parkanon välillä.
 Rataliikennekeskus kertoo, että junaliikenne on keskeytynyt tarkalleen Ylöjärvellä, missä tavaraliikenteen vaihtotyössä tapahtui vaurio. Korjausarvioita ei ole tällä hetkellä, kerrotaan keskuksesta.
 VR antaa lisätietoja tilanteesta  omilla sivuillaan .

Junaliikenne poikki pääradalla – vaurion kestosta ei tietoa


Summary: Tutkijan mukaan maahanmuuttotaustaiset joutuvat perustelemaan uravalintojaan opinto-ohjaajalle keskimääräistä enemmän.

"Oletko  sinä  meidän äidinkielen opettajamme?"
 Noor Assad, 22, pystyi lukemaan kysymyksen mykistyneiden lukiolaisten kasvoilta.
 – Seuraavaksi minulta kysyttiin erinäisiä verbien taivutusmuotoja ja muuta nippelitietoa, hän sanoo.
 Assad toimi viime talvena äidinkielen sijaisena espoolaisessa lukiossa. Ennen tuntia etiäinen takaraivossa kehotti kertaamaan kaikki kielitieteen yksityiskohdat, koska kysymyksiä luultavasti tulisi. Ja niitä todella tuli.
 Tenttauksen ja syvien epäilysten jälkeen opiskelijat viimein vakuuttuivat hänen olevan oikeassa paikassa.
 Ihmisille huivipäinen äidinkielenopettaja on edelleen hämmentävä yllätys. Assadin elämässä outo tilanne oli vain yksi monista.
 Maahanmuuttotaustaisten työllistymisestä tietyille aloille, kuten lähihoitajiksi tai ravintolan työntekijöiksi, on tiedostettu jo useiden vuosien ajan.
 Tutkimukset osoittavat, että ulkomaalaistaustaiset nuoret joutuvat perustelemaan edelleen uravalintojaan opinto-ohjaajalle keskimääräistä enemmän.
 Muun muassa kasvatussosiologian dosentti  Mira Kalalahti  on selvittänyt hiljattain koulutuksen merkitystä maahanmuuttotaustaisten nuorten elämänkulussa.
 Helsingin ja Turun yliopiston yhteistyönä toteuttamassa tutkimushankkeessa seurattiin yli 400:aa nuorta yhdeksänneltä luokalta lukion tai ammattikoulun viimeiselle vuodelle.
 Noin puolet haastatteluista nuorista olivat ensimmäisen tai toisen sukupolven maahanmuuttajia.
 Tutkimuksen loppuraportti julkaistaan tällä viikolla.
 – Ulkomaalaista taustaa omaavat nuoret kertoivat joutuneensa käymään enemmän keskustelua siitä, minkälaisia tulevaisuuden suunnitelmia he pitävät itselleen mahdollisina, Kalalahti sanoo
 Maahanmuuttotaustaisilla yhä vaikeuksia löytää toimivaa koulutuspolkua
 Suomeen vastamuuttaneiden vaikeaa työllistymistä on perusteltu muun muassa kehnolla kielitaidolla tai tietämättömyydellä.
 Tämä selitys ei kuitenkaan päde heidän Suomessa syntyneisiin lapsiinsa.
 Kalalahti analysoi tutkimuksen tiimoilta myös opinto-ohjaajien näkemyksiä.
 Hän korostaa, että osa ohjaajista hoitaa ulkomaalaistaustaisten nuorten opinto-ohjauksen mallikkaasti, osa taas näkee heidät osana tilastoa.
 – Ohjaustyön ammattilaisina he tietävät tilastojen perusteella, miten maahanmuuttotaustaisten nuorten on yhä vieläkin keskimääräistä vaikeampaa löytää toimivaa koulutuspolkua ja pyrkivät siten ohjaamaan niille poluille, joissa saa varmemmin esimerkiksi tukiopetusta, Kalalahti sanoo.
 Assad itse ei koe olevansa kantasuomalainen tai maahanmuuttaja, vaan erinäisillä mielikuvilla rodullistettu. Hän mainitsee ilmiön näkyvän esimerkiksi lääkärin vastaanotolla.
 – Äskettäin esimerkiksi kävin terveyskeskuksessa ja lääkäri kysyi heti alkuun, osaanko suomea, sen sijaan, että olisi vastaanotolle valmistautumisen yhteydessä tarkistanut henkilötiedoistani asiointikieleni.
 Assad päätti tavoitella lääkärin uraa jo peruskoulun viimeisellä luokalla. Halu auttaa on kasvanut erityisesti Libanonin matkojen jälkeen, joiden aikana hän vieraili muun muassa palestiinalaisten pakolaisleireissä. Antti Haanpää / Yle
 Yle kertoi maanantaina  tutkimuksesta , jossa hakijan äidinkielellä ja nimellä todettiin olevan erittäin suuri vaikutus hakijan työnsaantiin Suomessa.
 Tutkimuksessa keskityttiin erityisesti Suomessa syntyneisiin tai lapsesta asti Suomessa asuneisiin maahanmuuttotaustaisiin nuoriin.
 Vuonna 2017 Suomessa oli 385 000 maahanmuuttotaustaista, eli henkilöä, joiden molemmat tai ainoa vanhempi oli syntynyt ulkomailla. Suomessa syntyneiden maahanmuuttotaustaisten suhteellinen osuus on kasvanut vielä nopeammin.
 Mutta ovatko maahanmuuttajien lapset maahanmuuttajia?
 Assadin mielestä eivät, mutta siksi hänet luokitellaan. Hänen virallinen äidinkielensä on arabia, mutta hän määrittelee itsensä kaksikieliseksi.
 Suomessa ihminen voi virallisesti puhua äidinkielenään vain yhtä kieltä, mikä saattaa aiheuttaa väärinkäsityksiä ja vääristää tilastoja.
 – Minä olen siis virallisesti vieraskielinen. Jos hankkisin lapsia Suomessa, niin olisivat hekin. Myös heidän täällä syntyvät lapsensa olisivat edelleen tilastoissa vieraskielisiä. Tämä on katkeamaton ketju.
 Virallinen äidinkieli on mutkistanut Assadin elämää päiväkodista lähtien.
 "Jos joku kyseenalaistaa minut, minä kyseenalaistan hänet"
 Lapsena Assad oli ujo. Hän kuunteli päiväkodissa mieluummin muita kuin osallistui keskusteluun.
 Puhumattomuudesta seurasi johtopäätöksiä ja soitto vanhemmille: Assadin tulisi siirtyä valmistavaan maahanmuuttajille tarkoitettuun luokkaan, kun peruskoulu alkaisi.
 – Hiljaisuudestani oli vedetty johtopäätös, etten kieltä osaamattomana ollut kykenevä aloittamaan koulutaipalettani. Olin vain ujo, mutta ruskea, lapsi, Assad sanoo.
 Puheterapeuttien ja eri tahojen kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen hänen vanhempansa allekirjoittivat päiväkodille lomakkeen vastuuvapautuksesta. Tämän ansiosta Assad pääsi aloittamaan peruskoulunsa normaalissa luokassa.
 Suomen kielen taito ja sen todistelu osoittautui kuitenkin ala- ja yläasteen aikana Assadin keskeiseksi missioksi.
 Seitsemännen luokan alussa hän tajusi jälleen olevansa suomi toisena kielenä -opintokonaisuuden piirissä.
 S2-oppimäärään  ovat oikeutettuja sellaiset oppilaat, joiden äidinkieli ei ole suomi, ruotsi tai saame tai joilla on muutoin monikielinen tausta.
 "Suomen kieli on vaikea aine heillekin, joiden vanhemmat puhuvat sitä äidinkielenään", hän sai vastaukseksi mennessään puhumaan asiasta päättävälle opettajalle.
 Assad ei kuitenkaan enää taipunut ja siirtyi äidinkielen opetukseen muun luokkansa kanssa.
 – Jos joku kyseenalaistaa minut, minä kyseenalaistan hänet.
 Assad kokee olevansa etuoikeutettu. Korkeasti koulutetussa perheessä yliopistossa opiskelu on ollut itsestäänselvyys.
 Silti näkymä omasta tulevaisuudesta sai jatkuvasti kolauksia, kun lukion uusi opinto-ohjaaja suositteli suoraan lääkärin sijasta lähi- tai sairaanhoitajan opintoja.
 – Kumpaakaan ammattia väheksymättä on silti outoa, että miltei kympin keskiarvon opiskelijalta varmistellaan jatkuvasti, onko hän varma valinnastaan, Assad sanoo.
 Työelämässä Assad on kokenut vaatekappaleen olevan joillekin ylitsepääsemättömän suuri este.   Antti Haanpää / Yle
 Maahanmuuttaja vai yksilö?
 Itä-Suomen yliopistolehtori  Anne-Mari Souto  on vastannut omalta osaltaan opinto-ohjaajien kouluttamisesta.
 Hänen mukaansa nuoren virallinen äidinkieli tai ulkonäkö saattaa toimia eräänlaisena erontekijänä, jolloin henkilö nähdään vain ja ainoastaan maahanmuuttajana yksilön sijasta.
 – Nuorille puhutaan usein mahdollisuuksien sijaan realistisista vaihtoehdoista. Taustalla on yleensä olettamuksia keskivertosuomalaista heikoimmista resursseista, kuten kielitaidosta ja korostuneesta työllistymistarpeesta.
 Soudon mukaan ohjaajien tulisi nostaa rohkeasti kissa pöydälle, mitä yhteiskunnan epätasa-arvoon tulee.
 – Rasismista ja siitä, kuinka se rajoittaa nuorten koulutukseen ja työelämään liittyviä toiveita ja mahdollisuuksia, ei useinkaan nosteta puheeksi opinto-ohjaajien aloitteesta. Usein odotetaan, että nuori itse tuo aiheen esille, mutta se on paljon vaadittu, hän sanoo.
  "Jos joku kyseenalaistaa minut, minä kyseenalaistan hänet."  Noor Assad
 Assad valmistui lukiosta kolme vuotta sitten. Paineet jatkokoulutukseen pääsemiseksi olivat kovat, joten lepääminen ennen pääsykokeita ei tullut kysymykseen. Todellinen uupumus oli nurkan takana.
 – Tuolloin ensimmäisen hakukerran aikaan olin vain niin täynnä itseni kyseenalaistamista, hän kertoo.
 Ensin tähtäimenä oli Helsingin yliopiston lääketieteellinen. Lukion opinto-ohjaajalle oli tarkoituksena lähettää kortti sisäänpääsyn jälkeen.
 – Minulla oli suuri tarve todistaa minua kyseenalaistaneelle opolle, että minähän pääsen yliopistoon lukemaan lääketiedettä ja vieläpä ensimmäisellä hakukerralla, Assad sanoo.
 "Ei ole normaalia kasvaa ympäristössä, jossa ympärillä olevat ihmiset pitävät huolen siitä, että tiedän varmasti, kuinka paljon eroan muista", Assad sanoo. Antti Haanpää / Yle
 Postikorttia ei ole vielä lähetetty.
 Välivuosia on nyt kertynyt parin vuoden verran, mutta tulevaisuuden suunta tuntuu edelleen oikealta.
 Tällä hetkellä hän työskentelee osastonsihteerinä psykiatrian erikoissairaanhoidossa päästäkseen tutustumaan mahdolliseen erikoistumisvaihtoehtoon.
 Jonain päivänä Assad haluaisi toimia Lääkärit ilman rajoja -järjestössä.
 – Terveys on ihmisoikeus ja asia, jota joka ikinen elävä ihminen tarvitsee, vaikkei kaikilla olekaan siihen mahdollisuutta, Assad toteaa.
 Lue lisää:
 Suomalainen nimi on valtava etu Suomen työmarkkinoilla – tutkija lähetti tuhansia työhakemuksia eri nimillä ja tulokset hätkähdyttävät
 Tutkija arvostelee maahanmuuttajien työelämään ohjaamista piilorasismista – "Ajatellaan, että heillä on luontainen tarve hoivata"

Noor Assad pyrkii lääkäriksi, vaikkei hänen uskota puhuvan edes suomea – miksi maahanmuuttajien lapsia ohjataan tietyille aloille?


Summary: Keski- ja Etelä-Euroopan maat nihkeitä luopumaan kesä- ja talviajasta.

Suomessa palataan ensi sunnuntaina taas talvi- eli normaaliaikaan, kun kelloja siirretään tunti taaksepäin ja kesäaika päättyy. Jokakeväinen ja -syksyinen viisarien pyörittely on kuitenkin kyllästyttänyt isoa joukkoa suomalaisia, ja Suomi onkin pari vuotta ajanut aktiivisesti palaamista yhden kellonajan vuosirytmiin.
 Vielä keväällä näytti siltä, että koko Eurooppa seisoo Suomen kannalla. Europarlamentti hyväksyi maaliskuussa esityksen, jonka mukaisesti se kannatti kellonaikojen siirtelyn lopettamista keväisin ja syksyisin vuodesta 2021 lähtien.
 Sittemmin on selvinnyt, ettei todellisia haluja nykykäytännön muuttamiseen ole varsinkaan Keski- ja Etelä-Euroopan maissa. Esimerkiksi Irlanti ei halua riskiä joutua eri aikavyöhykkeelle kuin Britannia EU-päätöksen takia.
 – Hanke on nyt jumissa, sanoo europarlamentaarikko  Sirpa Pietikäinen  (kok.).
 Konsensus kadoksissa
 Virallisesti jumi johtuu siitä, ettei EU:lle ole saatu nimitettyä uutta komissiota toukokuun lopun vaalien jälkeen, eikä näin ollen ole uutta liikennekomissaariakaan viemään kelloasiaa eteenpäin. Tosin on epäilyjä, pistääkö uusikaan komissio vauhtia kellohankkeeseen. Työlistalla on isompiakin asioita.
 Uusi komissio aloittaa aikaisintaan joulukuussa.
 Sirpa Pietikäinen ei lähde veikkaamaan, milloin  kellonaikojen siirtely Euroopassa loppuu.  Jarno Kuusinen / AOP
 – En yhtään uskalla arvioida, mitä uudessa komissiossa lähtee tapahtumaan, Pietikäinen sanoo.
 Komissiota tärkeämpi on kuitenkin jäsenmaiden kanta. Periaatteessa kellon siirtely voitaisin lopettaa yksinkertaisella enemmistöpäätöksellä, mutta käytännössä haetaan konsensusta jäsenmaiden kesken – jos ei täyttä yksimielisyyttä, niin ainakin yhteisymmärrystä asiasta. Kaikille kelpaavaa kompromissia ei ole nyt näköpiirissä.
 – Esimerkiksi Benelux-maissa (Belgia, Alankomaat, Luxemburg) ihmetellään, miksi muuttaa jotain, joka toimii ihan hyvin, Pietikäinen sanoo.
 Tilkkutäkkiä pelätään
 Suurin epäilys kohdistuu Pietikäisen mukaan kuitenkin pelkoon aikavyöhykkeiden tilkkutäkistä, joka saattaisi muodostua EU-maihin kellonaikapäätöksen jälkeen.
 Kukin jäsenmaa kun saa päättää omassa maassa noudatettavasta aikavyöhykkeestä. Nyt aikavyöhykkeitä on kolme ja ne jakautuvat luontevasti sijainnin mukaan, mutta maat voisivat päättää muutenkin.
 Suomi on  oman kantansa alustavasti paaluttanut  jo viime helmikuun alussa, ensimmäisenä EU-maista. Silloisen hallituksen EU-ministerivaliokunta päätti, että Suomi pitää lähtökohtaisesti parhaimpana vaihtoehtona Suomen pysyväksi ajaksi talvi- eli normaaliaikaa.
 Nykyinen hallitus ei ole lähtenyt  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen linjauksia peukaloimaan ainakaan vielä, eikä Suomi ole EU-puheenjohtajamaana muutenkaan elämöinyt kellokäytännön muuttamisella.
 Nyt näyttää siltä, ettei suuria kellopäätöksiä tehdä ainakaan Suomen puheenjohtajavuorolla, joka päättyy vuoden lopulla.
 "Mie en veikkaa mitään"
 Tilanne on kokonaisuudessaan niin kimurantti, että harva lähtee arvioimaan, päättyyko jokavuotinen kellojen siirtely vuonna 2021 vai myöhemmin vai päättyykö se ollenkaan.
 – Mie en veikkaa mittään, sanoo hämeenlinnalainen Pietikäinen ehdalla karjalanmurteella.
 Kellohanke on hallituksessa jyvitetty kuuluvaksi liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marinille  (sd.) Hän ei halunnut kommentoida asiaa tiistaina.
 Kesäaika on ollut käytössä Suomessa vuodesta 1981. Euroopassa se otettiin yleisesti käyttöön vuotta aiemmin 1980.
 Lisää aiheesta:
 Europarlamentti puoltaa kellojen siirtelystä luopumista vuonna 2021
 Tiukka äänestystulos selvisi: Talviaika sai enemmän kannatusta
 Berner: Kellojen siirtelystä luopumisella paljon kannatusta, mutta tuskin toteutuu ensi keväänä – vuosi 2021 realistisempi

Suomen ajama kellon siirtelyn lopetus jumissa Brysselissä – Kellot käännetään sunnuntaina taas talviaikaan


Summary: Tiukoista kielivaatimuksista maahanmuuttajien ammattikoulutuksessa aiotaan tinkiä.

Puinen rima kiinnittyy  Alaeldin Josephin , 28, käsissä vauhdilla rakenteilla olevaan tupakkakatokseen Savon ammattiopiston työsalissa. Joseph on mukana parinkymmenen opiskelijan porukassa, josta puolet on maahanmuuttajia.
 Ammatillisen erityisopettajan  Jyri Kokkosen  luotsaamat opiskelijat odottavat jo innokkaasti pääsyä oikeisiin rakennustöihin.
 Sudanista kotoisin oleva Joseph kertoo rakastavansa rakennushommia ja olevansa aamulla koululla joskus jo ennen opettajaa.
 – Uskon, että minä saan töitä. Olen innostunut, ja minulla on toive saada sitä työtä mitä minä haluan
 Afganistanilainen  Razmuhammad Karimi , 20, on ollut omassa kotimaassaan rakentamassa taloja jo yhdeksänvuotiaana.
 – Minä osaan tämän työn. Valmistun tälle työalalle, ja saan heti työpaikan, hän uskoo.
 Razmuhammad Karimi on työskennellyt rakennustyömaalla Afganistanisssa jo yhdeksänvuotiaana. Antti Karhunen / Yle
 Tarkoitus tinkiä kielitaidosta
 Maahanmuuttajien opiskelua on tähän saakka hidastanut tai jopa estänyt puutteellinen kielitaito. Opetus on lähtökohtaisesti rakennettu suomea äidinkielenään puhuville, joilla on peruskoulusta saatu ymmärrys suomalaisesta yhteiskunnasta ja sen rakenteista.
 Nyt tiukoista kielivaatimuksista aiotaan tinkiä. Savon ammattiopiston tavoitteena on olla "kielitietoinen oppilaitos" vuoteen 2022 mennessä.
 Idea on yksinkertainen: ammattikieltä opetetaan maahanmuuttajille työn ohessa. Silloin myös jokainen oppilaitoksen työntekijä on kielellinen malli opiskelijoille.
 Uuden ajattelu- ja opetustavan esimerkkinä on ammatillisen erityisopettajan Jyri Kokkosen hyviä kokemuksia tuottanut opetusmenetelmä.
 – Kaverit otetaan alalle vähän huonommallakin kielitaidolla. Jos kaverilla on intoa tehdä töitä, niin kyllä hän oppii siinä samalla myös kielen, Kokkonen sanoo.
 Jyri Kokkosen opetusmenetelmä toimii mallina Savon ammattiopistossa käyttöön otettavalle uudelle tavalle opettaa maahanmuuttajia. Antti Karhunen / Yle
 Kokkosen opetusryhmässä on aina myös suomalaisia nuoria, mikä lisää maahanmuuttajien kieliharjoittelua.
 Joukossa on kerran ollut myös opiskelija, joka ei ollut läpäissyt vaadittua kielitasotestiä.
 – Otin siinä riskin, mutta hän on tällä hetkellä tosi ammattilainen, Kokkonen myhäilee.
 Yritykset kertovat, mitä tarvitsevat
 Nyt Savon ammattiopisto, Ylä-Savon ammattiopisto ja Ingmanedu aikovat yhdistää voimansa maahanmuuttajien kouluttamisessa aloille, joissa työntekijöistä on pulaa.
 Ideana on, että työnsyrjään voisi päästä kiinni vähän puutteellisemmallakin kielitaidolla.
 Savon ammattiopiston koulutuspäällikön  Timo Törmäsen  mukaan lähtökohtana ovat yritysten tarpeet.
 – Yrityksen kanssa määritellään työtehtävät, joihin me valmennamme. Yritykset ottavat opiskelijat työssäoppimaan ja toivottavasti sitten työllistävät heidät, hän visioi.
 Savon ammattiopiston koulutuspäällikön Timo Törmäsen mukaan yritysten tarpeet otetaan lähtökohdaksi maahanmuuttajien koulutuksessa. Antti Karhunen / Yle
 Opiskelijoiden aiempi osaaminen ja valmiudet on tarkoitus kartoittaa jo heti alkuvaiheessa, jolloin opiskelija voidaan opastaa oikeaan suuntaan, tekemään juuri hänelle sopivaa tutkintoa.
 Törmäsen mukaan koulutusta voidaan tarvittaessa antaa myös tutkinnonosa kerrallaan.
 – Tavoitteena on tarjota erilaisia polkuja erilaisille ihmisille. Tähtäyspisteenä ovat erityisesti yritykset, joilla on työvoimapula.
 Mukana jo parikymmentä yritystä
 Hanke on jo heti tuoreeltaan herättänyt mielenkiintoa yrityksissä. Yhteistyöstä on tehnyt aiesopimuksen jo parikymmentä yritystä, joista yksi on korjausrakentamiseen erikoistunut Jokiväri.
 Jokiväri tekee parhaillaan isoa putkiremonttia kuopiolaisessa kerrostaloyhtiössä. Työmaalla on töissä kolme maahanmuuttajaa, joista yksi sai työpaikan ammattikoulun työharjoittelun perusteella.
 Vastaavan työnjohtajan Jaakko Hintikan mielestä  hänen töissään olevilla maahanmuuttajilla on asenne kohdallaan. Antti Karhunen / Yle
 Vastaavan työnjohtajan  Jaakko Hintikan  mukaan maahanmuuttajat ovat koko työporukan positiivisimpia työntekijöitä.
 – Positiivisuus ja asennoituminen työntekoon tarttuvat, ja ne kannustavat myös muuta porukkaa, Hintikka kehuu.
 Hintikka vakuuttaa, että töissä pärjää aluksi melko vähäiselläkin kielitaidolla. Ne sanat, joita tarvitaan, oppii hänen mukaansa nopeasti työn ohessa.
 – Voidaan näyttää ihan käytännössä, mitä tarkoittaa laasti ja mikä on lasta, tai mitä eroa on kynnellä ja kynnyksellä, hän selittää.
 Työnjohtajan sanat vahvistaa työmaalla tasoitustöitä tekevä  Messan Hillah . Hän tuli Togosta Suomeen viisi vuotta sitten, oppi kielen töitä tekemällä, ja on nyt Suomen kansalainen.
 – Maahanmuuttajan pitää mennä kouluun ja yrittää oppia suomen kieli. Se ei ole helppoa, mutta koko ajan pitää yrittää, hän hymyilee.
 Messan Hillah kannustaa maahanmuuttajia opiskelemaan suomen kieltä. Antti Karhunen / Yle
 Lue myös :
 Suomalainen nimi on valtava etu Suomen työmarkkinoilla – tutkija lähetti tuhansia työhakemuksia eri nimillä ja tulokset hätkähdyttävät
 5 syytä, miksi Ruotsi pesee Suomen maahanmuuttajien työllistämisessä – Myös äitejä kannustetaan ja patistetaan töihin
 Irakilaisnainen on etsinyt 12 vuotta töitä – näin eri maista tulleet ulkomaalaiset työllistyvät Suomessa

Yritykset hinkuvat maahanmuuttajia töihin vähäiselläkin kielitaidolla: "Voidaan näyttää, mitä tarkoittaa laasti ja mikä on lasta"


Summary: Hoitojen tahti määräytyy lahjoittajien mukaan. Munasolujen ja siittiöiden luovuttajia kaivataan nyt kipeästi.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri

Tampereen ja Helsingin yliopistolliset sairaalat aloittavat hedelmöityshoidot lahjoitetuilla munasoluilla ja siittiöillä. Muiden yliopistosairaaloiden on tarkoitus seurata perässä.
 Julkiselta puolelta ei ole saanut lahjasoluhoitoja neljään vuoteen. Vuonna 2015 käytiin kiivasta keskustelua tasa-arvokysymyksistä, minkä seurauksena ulkopuolisen lahjoittamia sukusoluja tarvitsevien hoidot keskeytettiin toistaiseksi. Yksityisklinikoilla lahjasoluhoitoja on sittemminkin tehty, mutta ne on pitänyt maksaa itse.
 Nyt julkisen puolen hoitomahdollisuudet aukeavat kaikille. Lahjasoluja voivat saada heteroparien lisäksi naisparit sekä itselliset naiset.
 – Tämä on iso asia niille lasta toivoville, jotka eivät voi omilla soluillaan tulla raskaaksi. Tasa-arvo toteutuu kun kaikilla on mahdollisuus julkisen puolen hoitoihin, eikä oma talous ole esteenä, sanoo osastonylilääkäri  Katja Ahinko  Taysin hormoni- ja lapsettomuuspoliklinikalta.
 Lahjasolupankin säiliöt ovat tyhjät
 Lahjasiittiöillä on Suomessa tehty hoitoja 1980-luvulta lähtien, ja lahjoitettuja munasolujakin on käytetty 1990-luvulta saakka. Sukusolujen luovuttajien rekrytointi on kuitenkin julkisella puolella täysin uutta.
 Ennen viime vuosien taukoa hoitoja tehtiin ostetuilla siittiöillä, ja munasolun saattoi tarvittaessa luovuttaa esimerkiksi äidiksi toivovan naisen sisar. Nyt hoitoja varten perustetaan lahjasolupankit.
 Lähes viidennes suomalaisista hedelmöityshoidoista tehdään lahjoitetuilla sukusoluilla. Yliopistosairaaloista Tays ja HUS aloittavat lahjasoluhoidot ensimmäisinä. Marjut Suomi / Yle
 Pankkitoiminnan alkaessa säiliöt ovat tyhjät. Helsingissä tosin tehtiin kesällä pilottihengessä lyhyt luovuttajarekrytointi Meilahden kampuksen alueella.
 – Sen avulla saatiin rekisteriin muutama siittiöiden luovuttaja, mutta munasolujen lahjoittajia ei toistaiseksi ole. Laajempi rekrytointi käynnistyy tänään, kertoo HUSin lisääntymislääketieteen yksikön lahjasoluprojektista vastaava erikoislääkäri  Viveca Söderström-Anttila .
 Tampereella sekä siittiö- että munasoluvarastot ovat tyhjänä. Alkiopankissa on kuitenkin jonkin verran alkioita.
 – Niitä on jäänyt yli hoidoissa käyneiltä pariskunnilta, jotka ovat sitten halunneet luovuttaa ne. Olemme keränneet alkioita, vaikka niitä ei toistaiseksi ole saanut käyttää, Katja Ahinko kertoo.
 Luovuttajia kaivataan kipeästi
 Munasoluja voi luovuttaa perusterve 20–35-vuotias nainen, jolla ei ole merkittävää ylipainoa. Siittiöiden luovuttajaksi kelpaa perusterve 20–45-vuotias mies. Solujen luovuttajat eivät saa tupakoida, eikä suvuissa saa esiintyä perinnöllisiä sairauksia.
 Sukusolujen luovuttamisesta saa hedelmöityshoitolain mukaiset korvaukset ansionmenetyksestä ja matkoista. Naisille maksetaan lisäksi erillinen korvaus kivusta ja särystä, sillä operaatio on vaativampi ja vie aikaa.
 – Munasarjojen stimulointi ja munasolujen keräys vaatii lääkehoitoa ja pienen kirurgisen toimenpiteen. Toivomme, että nuoret naiset lähtisivät tästä huolimatta liikkeelle ja haluaisivat olla mukana, Viveca Söderström-Anttila sanoo.
 Miestenkin tulee varautua useampaan käyntiin sairaalassa.
 – Spermanluovuttajalta toivotaan 8–10 näytteenantokertaa, Katja Ahinko kertoo.
 Lahjoitetuista siittiöistä on Suomessa jatkuva pula. Yksityiset klinikat joutuvat ostamaan osan sukusoluistaan ulkomailta, eikä julkiselle puolellekaan odoteta luovuttajaruuhkaa. Marjut Suomi / Yle
 Kuka minun soluni saa?
 Luovuttajia mietityttää luonnollisesti se, kenelle omat solut päätyvät. Julkisella puolella luovutetut sukusolut annetaan vain Suomessa asuville, ja halutessaan käyttöehtoja voi rajata tiukemmiksi.
 – Luovuttaja voi halutessaan rajata jonkin saajaryhmän pois. Tällaiset rajaukset ovat tosin hyvin harvinaisia, Katja Ahinko sanoo.
 Sukusolujen luovuttajalla ei ole hoitojen seurauksena mahdollisesti syntyvään lapseen juridisia oikeuksia eikä velvoitteita. Lapsella on 18 vuotta täytettyään oikeus saada selville luovuttajan henkilöllisyys.
 Yhden luovuttajan sukusoluista saa lain mukaan syntyä lapsia korkeintaan viiteen perheeseen.
 Sytostaattihoidot voivat tuhota solut
 Suomessa lähes viidesosa kaikista hedelmöityshoidoista tehdään lahjasukusoluilla.
 Toimivien sukusolujen puuttumisen taustalla voi olla esimerkiksi geneettinen poikkeavuus tai aiemmin annettu syöpähoito. Naisilla myös munasarjojen leikkaus endometrioosin tai kasvaimen takia saattaa johtaa munasarjatoiminnan hiipumiseen ennenaikaisesti.
 Lahjasukusoluja voidaan tarvita myös tilanteessa, jossa henkilö on vakavan perinnöllisen sairauden kantaja. Lisäksi luovutettuja siittiöitä tarvitsevat naisparit ja yksin lasta toivovat naiset.
 Esimerkiksi endometrioosi tai sytostaattihoidot saattavat aiheuttaa munasolutuotantoon häiriöitä. Silloin lasta voidaan yrittää lahjasolun avulla. Marjut Suomi / Yle
 Hoitoon pääsyyn vaikuttaa moni asia. Aiempia lapsia saa olla korkeintaan yksi, äidiksi aikovan painoindeksin tulee olla alle 35 ja hoitopäätöstä tehtäessä naisen ikä saa olla korkeintaan 40 vuotta.
 Lisäksi tulee olla käytynä lahjasoluneuvonta, joka on solujen saajalle lakisääteinen ja luovuttajallekin suositeltava.
 – Neuvonnassa käydään läpi niin eettiset ja psykologiset kuin juridisetkin asiat, Katja Ahinko sanoo.
 Lähetteitä tehdään jo
 Lähetteitä lahjasukusoluilla tehtäviin lapsettomuushoitoihin aletaan Tampereella ottaa vastaan heti ja Helsingissä marraskuusta 2019 lähtien.
 Minkäänlaiseen hoitotakuuseen ei kummassakaan sairaalassa pystytä sitoutumaan. Hoitojen tahti määräytyy täysin lahjoittajien mukaan.
 Katja Ahinko ei povaa luovuttajaruuhkia, sillä tarpeeksi intoa ei ole nähty yksityiselläkään puolella.
 – Yksikään suomalainen klinikka ei ole omavarainen siittiöiden suhteen. Yksityisellä puolella on rekrytoitu luovuttajia jo pitkään, ja silti siittiöitä joudutaan ostamaan Tanskasta, Ahinko toteaa.
 Valtavan määrän suomalaisia suurin haave on siis kiinni kanssaihmisten halusta auttaa.
 Lisää tietoa sukusolujen luovuttamisesta löytyy  Taysin  ja  HUSin  verkkosivuilta.

HUS ja Tays aloittavat hedelmöityshoidot jo tänä syksynä – Lahjasoluja voivat nyt saada myös naisparit ja itselliset naiset


Summary: Joutsenon kirkon alakerrassa oli säilössä harvinainen Paavo Tynellin suunnittelema valaisin.

Vuonna 1921 valmistunutta Joutsenon kirkkoa koristavat muotoilija  Paavo Tynellin  (1890–1973) suunnittelemat arvovalaisimet. Ne hankittiin kirkkoon, kun siihen tehtiin peruskorjaus vuonna 1965.
 Kaikkiaan Paavo Tynell suunnitteli Joutsenon kirkkoon 14 valaisinta.
 Pari vuotta sitten Joutsenon kirkko  sai uudet kirkkourut . Kun uusia alettiin laittaa paikoilleen, ei urkujen edessä ollut 30-sakarainen Tynellin valaisin enää mahtunutkaan entiselle paikalleen.
 – Se roudattiin tuonne alakerran varastoon ja sinne se jäi, kertoo Joutsenon seurakunnan hautausmaan työnjohtaja  Kimmo Petrell .
 Siinä vaiheessa kenellekään ei tullut mieleen, että kyseessä voisi olla erityisen arvokas esine. Valaisin jäi varastoon, kun sille ei kirkossakaan enää uuttaa paikkaa löytynyt.
 – Sitten joku huomasi, että näitä Tynellin valaisimia on myyty aika kovaan hintaan. Pohdittiin, että mahtaisikohan tämäkin olla arvokas, sanoo Petrell.
 Valaisin ei enää urkujen uusimisen jälkeen mahtunut entiselle paikalleen. Tommi Parkkinen/Yle
 Arvostettu muotoilija
 Paavo Tynell suunnitteli lukuisia erilaisia pöytä-, katto- ja koristevalaisimia. Niitä on useissa julkisissa tiloissa ja lisäksi muun muassa vanhoissa elokuvateattereissa.
 Yhdessä arkkitehti  Johan Sirénin  kanssa hän oli muun muassa suunnittelemassa  eduskuntatalon valaisimia .
 Paavo Tynell oli nuoruudessaan peltiseppänä ja opiskeli taideteollisuuskeskuskoulussa, josta myöhemmin tuli taideteollinen korkeakoulu. Hän oli mukana perustamassa taidetakomo Taitoa ja toimi sen pääsuunnittelijana.
 Tynell oli aikanaan yksi Suomen työllistetyimpiä  julkisten tilojen valaisinmuotoilijoita .
 Vasta viime vuosina Tynellin valaisimet ovat nousseet suureen arvoon.
 Paikataan seurakunnan taloutta
 Lappeenrannan seurakuntayhtymän talousjohtaja  Kari Virtanen  on toiveikas. Hänen mukaansa hintaodotukset Joutsenon kirkon valaisimesta ovat korkealla.
 Viime keväänä Joutsenon seurakuntaneuvosto päätti, että valaisin voidaan myydä.
 – Jos 40 000 euroa saadaan, niin se olisi kyllä tosi kova juttu, sanoo Virtanen.
 Kirkon keskellä on Paavo Tynellin suunnittelema 144-sakarainen valaisin.  Tommi Parkkinen/Yle
 Rahat on luvattu käyttää Lappeenrannan seurakuntayhtymään kuuluvalle Joutsenon seurakunnalle, joka viime aikoina on paininut taloudellisten ongelmien parissa.
 – Se on alun perin Joutsenoon hankittu, niin kyllä ne rahat Joutsenoon kuuluvat, sanoo Virtanen.
 Hintapyyntö 40 000 euroa
 Joutsenon kirkon Paavo Tynell -valaisimessa on 13 sakaraa. Leveyttä sillä on reilu metri.
 Tamperelaisessa huutokaupassa valaisimen lähtöhinta on 40 000 euroa. Lopullista hintaa on huutokauppakamarin mukaan vaikea arvioida.
 – Se on poikkeuksellinen valaisin, koska se on hyvin epätavallinen Paavo Tynellin tuotannossa. Se on italialaishenkinen ja erityisen moderni, kertoo  Ilkka Takala  Annmaris-huutokauppakamarista.
 Takalan mukaan Tynellin tuotanto on nyt erityisen haluttua. Ei pelkästään Suomessa, vaan koko maailmassa.
 – Tällä hetkellä on muodissa korkealuokkainen käsityö. Paavo Tynellin valaisimet ovat yhdistelmä käsityötä ja konetyötä. Se tekee niistä persoonallisia.
 Paavo Tynellin suunnittelemisia valaisimia oli myös lappeenrantalaisessa Nuijamies-elokuvateatterissa.  Yle/ Ulla Ylönen
 Huutokaupassa Tynellin valaisinsarjoista on maksettu jopa yli miljoona euroa. Hiljattain tamperelainen taloyhtiö  möi kuusi Tynellin valaisinta  ja sai niistä 312 000 euroa.
 Ilkka Takala kertoo, että Tynellin valaisimet ovat hyvin ainutlaatuisia, sillä hän pyrki suunnittelemaan joka tilaan tietynlaiset valaisimet.
 13 valaisinta jää
 Vaikka Joutsenon kirkossa olevat valaisimet ovat huippuarvokkaita, eivät ne aina ole olleet kaikkien mieleen. Kattokruunut ovat jakaneet mielipiteitä.
 – Toiset tykkää, ja toisten mielestä ne ovat kamalia, kertoo Joutsenon seurakunnan hautausmaan työnjohtaja Kimmo Petrell.
 Joutsenon kirkossa on edelleen 13 Tynellin suunnittelemaa valaisinta.  Kare Lehtonen/Yle
 Kirkossa on edelleen 13 Paavo Tynellin suunnittelemaa valaisinta. Materiaaliltaan ne ovat messinkiä. Valaisimen keskiosasta lähtee pitkiä sakaroita, joiden päässä lamput ovat.
 Kirkkoon jääneistä valaisimista yhdeksän on pienehköjä, joissa on vain 10 lappua.
 Suurin sen sijaan on kirkon keskellä oleva ovaalin muotoinen ja 2,5 metriä leveä valaisin. Siinä lamppuja on peräti 144.
 – Se on lampunvaihtajan painajainen.
 Petrell joutuu ottamaan pitkät A-tikkaat ja kiipeämään korkeuksiin. Sakaroita pitää vähän levittää ja yrittää päästä käsiksi ylimpinä oleviin lappuihin.
 – Sitten se valaisin rupeaa heilumaan, ja sitten alkaa pyörryttämään, naurahtaa Petrell.
 Kaatopaikalta huutokauppaan
 Tampereen huutokaupassa on Joutsenon kirkon valaisimen lisäksi myynnissä myös entisen Lauritsalan kauppalantalon valtuustosalin valaisimia. Ne on tehty sinne aikoinaan mittatilaustyönä.
 Ilkka Takala Annmaris-huutokauppakamarista kertoo, että niitä myy yksityishenkilö, joka on aikoinaan korjannut ne talteen roskalavalta.
 Myynnissä on kolme valaisinta, joiden jokaisen lähtöhinta on 8 000 euroa.

Kirkon varastossa odotti arvokas yllätys: 30-sakaraisesta valaisimesta pyydetään nyt kymmeniä tuhansia euroja


Summary: Kurdien asuttamilla paikkakunnilla kaupunginjohtajia on pidätetty ja tilalle on asetettu Erdoğanin hallinnon virkamies.

Turkin hyökättyä Koillis-Syyrian kurdialueille on presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  hallinto myös kiihdyttänyt kurdipolitiikan tukahduttamista kotimaassa.
 Viime päivinä useita kurdikaupunginjohtajia on Turkissa pidätetty Irakin raja-alueilla sekä Syyrian rajan tuntumassa.
 Tiistaihin mennessä ainakin kahdelletoista paikkakunnalle Kaakkois-Turkissa oli määrätty kaupungin johtoon Erdoğanin hallinnon virkamies korvaamaan vaaleilla valittu kaupunginjohtaja.
 Syytetään PKK:n tukemisesta
 Varhain maanataiaamuna Turkin poliisi pidätti myös Kaakkois-Turkin suurimman kurdikaupungin Diyarbakirin kaupunginjohtajan  Adnan Selçuk Mizraklin , joka oli poistettu virastaan jo elokuussa. Samassa operaatiossa pidätettiin myös kolme muuta kaupunginjohtajaa.
 Pidätetyt kaupunginjohtajat olivat kaikki kevään paikallisvaaleissa valittuja, mutta viranomaiset syyttävät heitä aseellisen kurdijärjestön PKK:n avustamisesta.
 Turkki perustelee myös Syyria-operaatiotaan PKK:n kukistamisella: kurdijärjestö on listattu terroristijärjestöksi sekä Turkissa, EU:ssa että Yhdysvalloissa.
 Ylen haastattelema kaupunginjohtaja pidätetty
 Yksi pidätetyistä on Ylen viime viikolla televisioon haastattelema Nusaybinin kaupunginjohtaja  Semire Nergiz .
 Hän oli Ylen haastattelussa äärimmäisen varovainen ilmaistessaan huolensa Turkin operaatioista – sotatoimien arvostelemisesta voi tavallinen kansalainenkin joutua vaikeuksiin.
 – Me emme näe itseämme politiikkoina, me keskitymme ongelman humanitääriseen puoleen, Nergiz painotti.
 Nusaybiniin iskeytyi operaation alkupäivinä kymmeniä kranaatteja ja 11 asukasta sai surmansa. Iskujen jälkeen kaupunginjohtajat perustivat kriisikeskuksen, mutta sekin on nyt suljettu viranomaisten toimesta.
 – Haluamme rauhaa. Olimme toivoneet, että ongelma ratkaistaisiin diplomatialla, mutta valitettavasti se johti taisteluihin, Nergiz sanoi.
 Turkin sisäministeri Süleyman Soylu vihjasi kesällä, että hän pystyy tarvittaessa laittamaan Istanbulin kaupunginjohtajaksi nousseen oppositiojohtajan kuriin. Nyt puhdistuskampanjan kohteeksi ovat joutuneet kurdikaupunginjohtajat. Ahmet Bolat / AOP
 Kyse ei ole vain sotaoperaatiosta ja sen kritisoimisesta. Turkki aloitti kampanjan kurdipuolue HDP:tä (Kansojen demokraattinen puolue) vastaan rytinällä vuonna 2016 pidättäen puolueen silloisen johtajan  Selahattin Demirtaşin .
 Taustalla olivat PKK:n ja Turkin epäonnistuneet rauhanneuvottelut sekä niitä seuranneet PKK:n kurdikaupungeissa lietsomat katutaistelut, joista Turkin hallinto osaltaan syytti HDP:tä.
 Demirtaş on yhä vankilassa, samoin useat silloiset HDP:n kaupunginjohtajat. Demirtaş kuitenkin nauttii edelleen suurta suosiota ja välillä ilmoittaa itsestään Twitterissä asianajajiensa ja perheensä välityksellä.
 Pelko levisi myös turkkilaisiin puolueisiin
 Alun perin turkkilaispuolueilla oli vain vähän sympatiaa pidätetyille kurdipoliitikoille.
 Kun paikallisvaaleissa Turkin suurimmat kaupungit, mukaanlukien Istanbul, siirtyivät oppositiolle, pidätysaallot alkoivat kuitenkin kirvoittaa arvostelua.
 – Vaaleissa valittujen pidättäminen äkisti aamun hämärässä, ilman vahvistettua oikeuden päätöstä, kaventaa demokratiaa. Se vahingoittaa demokratiaamme, sanoi tasavaltalainen kansanpuolueen CHP:n puhemies  Faik Öztrak  maanantaina Ankarassa pidetyssä lehdistötilaisuudessa.
 Samalla pelko pidätyksistä on levinnyt myös muiden oppositiopuolueiden riveihin.
 Pian vaalien jälkeen Turkin sisäministeri  Süleyman Soylu  vihjasikin voivansa "tuhota" Istanbulin uuden CHP:n kaupunginjohtajan  Ekrem Imamoğlun  ellei tämä pysy ruodussa.
 Lue lisää:
 Kurdit ovat vetäytyneet saarretusta Ras al-Ainin rajakaupungista
 Seitsemän päivää sotaa: Turkin hyökkäys Syyriaan alkoi viikko sitten
 Yle Koillis-Syyriassa: Pakolaiskriisin keskellä kaikesta on pulaa – ruoasta, vaipoista, patjoista

Pidätysaallot kurdipoliitikkoja vastaan kiihtyvät Turkissa


Summary: Tekijän motiivista ei ole tietoa.

Varastettu ambulanssi on törmännyt Oslon Torshovissa useisiin ihmisiin. Varastettu ajoneuvo on törmännyt myös lastenvaunuihin.
 Norjan yleisradioyhtiön NRK:n mukaan  poliisi tiedottaa aseistautuneen miehen varastaneen ambulanssin.
 Tilanne on nyt poliisin hallinnassa.
 Tekijän motiivista ei ole tietoa.

Mies varasti ambulanssin Oslossa ja törmäsi useisiin ihmisiin – lastenvaunutkin jäivät alle


Summary: Miestä syytetään muun muassa esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelurikoksista, niskoittelusta ja pahoinpitelystä.

Porin prikaatin jääkärikomppaniassa Säkylässä palvellut varusmiesjohtaja on syytteessä varusmiesaikaisista toimistaan. Häntä syytetään muun muassa esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelurikoksista, niskoittelusta ja pahoinpitelystä.
 Kokelaana toiminut nuori mies on syyttäjän mukaan kohdellut alaisiaan epäasiallisesti ja muun muassa potkaissut alaistaan. Teot tapahtuivat viime vuonna. Uhreja on yksitoista.
 Upseerikokelas on reserviupseerikoulun käynyt varusmies. Hän on palveluksessa lähes 12 kuukautta ja kouluttaa varusmiehiä. Palveluksen lopussa kokelaat ylennetään upseerin arvoon eli vänrikeiksi.
 Kirosanoja, asennossa seisottamista, punnerruttamista...
 Puolustusvoimien säännöt ja ohjeet kieltävät alaisten simputtamisen ja esimiesaseman väärinkäytön.
 Syytteen mukaan mies oli näiden ohjeiden vastaisesti muun muassa punnerruttanut alaisiaan, seisottanut näitä asennossa, makuuttanut näitä lumessa ja haukkunut näitä halventavilla kirosanoilla.
 Hän oli myös kieltäytynyt noudattamasta esimiehensä käskyä, kun hän oli erään kerran menossa kiusaamaan alaisiaan ja esimies yritti estää.
 Mies myöntää osan teoista. Syyttäjä vaatii miehelle sakkorangaistusta.
 Satakunnan käräjäoikeus antaa asiassa tuomionsa kuun lopussa.

Kokelas simputti alaisiaan Porin prikaatissa – syyte useista rikoksista käräjäoikeudessa


Summary: Turkki uhkaa aloittaa hyökkäyksen Syyrien kurdeja vastaan uudestaan myöhemmin tänään.

Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  on aloittanut vierailun Venäjälle. Erdoğan tapaa Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  Sotšissa. Presidentit keskustelevat Syyrian tilanteesta ensi kertaa sen jälkeen kun Turkki hyökkäsi Syyrian kurdijohtoisia joukkoja vastaan ja Yhdysvallat veti suurimman osan sotilaistaan alueelta.
 Venäjällä on ratkaiseva rooli Syyriassa, koska se tukee  Bashar al-Assadin  hallintoa sotilaallisesti. Turkin hyökkäyksen jälkeen Syyrian armeija on palannut joillekin alueille Pohjois-Syyriassa kurdien kanssa tehdyn sopimuksen nojalla.
 Ennen matkalle lähtöä Erdoğan sanoi, että Putinin kanssa käytävien keskusteluiden tavoitteena on Syyriassa olevien kurdijohtoisten joukkojen poistuminen Turkin vastaiselta rajalta. Venäjä on myös pyrkinyt varmistamaan, että Turkin ja Syyrian joukot eivät joudu yhteenottoon.
 Turkki on sanonut, että Syyrian armeijan tulo rajalle ei sitä häiritse, kunhan kurditaistelijat lähtevät
 Turkki uhkaa uusilla laajamittaisilla sotatoimilla
 Turkin mukaan kurdijoukoilla on aikaa kello 22:een tänä iltana poistua raja-alueelta, jonne Turkki haluaa perustaa niin sanotun turvavyöhykkeen. Kurdijohtoiset joukot ja Turkki ovat esittäneet erilaisia tulkintoja siitä, miten laajalta alueelta joukkojen tulisi poistua. Turkki on uhannut aloittaa täysimittaisen hyökkäyksen uudestaan, elleivät kurdijoukot Turkin tulkinnan mukaan vetäydy riittävän suurelta alueelta.
 Erdoğanin ja Putinin odotetaan myös neuvottelevan laajemmin Syyrian tilanteesta, sekä uuteen perustuslakiin tähtäävistä keskusteluista.
 Lue lisää:   Assadin armeijan mukaantulo monimutkaistaa kuviota Syyriassa – Yle seuraa rajalla Turkin hyökkäyksen etenemistä
 Miksi Turkki hyökkää Syyriaan, ja mitä siitä seuraa? Tässä 100 ja 400 sanan mittaiset vastaukset
 Yle Koillis-Syyriassa: Pakolaiskriisin keskellä kaikesta on pulaa – ruoasta, vaipoista, patjoista

Yle seuraa: Venäjän ja Turkin presidentit koolla keskustelemassa Syyriasta


Summary: Parlamentti pui EU:n kanssa solmitun erosopimuksen soveltamista Britannian lainsäädäntöön. Päätöksillä voi olla kauaskantoisia seurauksia.

Britannian päivä päivältä kiemuraisemmaksi käyvän EU-eroprosessin puiminen jatkuu tänäänkin maan parlamentissa. Yle näyttää parlamentin värikkään keskustelun suorana lähetyksenä klo 14.30 alkaen.
 Parlamentti ei tänään äänestä erosopimuksesta, sillä alahuoneen puhemies  John Bercow   päätti eilen, ettei hän salli uutta äänestystä  jo aiemmin käsittelyssä olleesta brexit-sopimuksesta.
 Jessica Taylor / UK Parliament / EPA
 Kiehuvaa keskustelua on sen sijaan luvassa useiksi tunneiksi siitä, miten brexit-soppaa käsitellään. Äänestyksiin päästään arviolta noin klo 21 Suomen aikaa.
 Ensin parlamentaarikot äänestävät soveltavista laeista. Sen jälkeen on vuorossa äänestys parlamentin työjärjestyksestä.
 Soveltavan lakipaketin arvioidaan saattavan saada taakseen parlamentin enemmistön ja siirtyvän valiokuntakäsittelyyn. Byrokraattiselta kuulostavalla työjärjestysäänestyksellä voi sen sijaan olla aikataulusta päättämistä suurempi merkitys, sillä äänestystuloksella voi olla kauaskantoisia seurauksia.
 Pääministeri  Boris Johnson  haluaa parlamentin käsittelevän EU-erosopimuksen vaatimat lakimuutokset kolmessa päivässä. Aikataulua on arvosteltu liian kireäksi, joten parlamentaarikkojen enemmistö saattaa hyvinkin tyrmätä ehdotetun työjärjestyksen.
 Lisäongelmia pääministerin suunnitelmille voi syntyä huomenna valiokunnissa, joissa työväenpuolue suunnittelee lakipakettiin isojakin lisäyksiä. Jos työväenpuolue uittaa pakettiin tulliliitossa pysymisen tai uuden kansanäänestyksen, Johnson uhkaa vetää paketin pois parlamentista.
 Lisää aiheesta:
 Sunday Times: EU on valmis lykkäämään brexitiä helmikuuhun 2020, ellei brittiparlamentti hyväksy erosopimusta alkavalla viikolla
 Boris Johnsonin brexit-kirjeet nostattavat tunteita – "Käyttäytyy kuin pilalle hemmoteltu kakara", "Saattoi rikkoa lakia"
 Pääministeri Rinne: Lisäajan myöntäminen brexitille on järkevää
 EU-lähde Ylelle: EU haluaa välttää Britannian sopimuksettoman eron kaikissa olosuhteissa

Brexit-soppa kiehuu tänäänkin brittiparlamentissa – Yle seuraa Britannian EU-eroprosessin käänteitä


Summary: Koko maassa vain vajaa 200 henkilöä on tarttunut valtion tuhannen euron muuntotukeen.

Vaasalainen  Sören Hedvik  omistaa jo kolmannen tehdasvalmisteisen kaasuautonsa. Hänelle kaasuauto, ja sen tankkaaminen paikallisesti tuotetulla biokaasulla, on ideologinen valinta.
 Seuraavaksi hän haluaisi muuttaa bensiinillä kulkevan auton kaasuautoksi, ja etsii kimppaan myös muita halukkaita. Hedvik onkin aloittanut Facebookissa yhden miehen kampanjan, jossa etsii samanmielisiä. Perusajatus on yksinkertainen.
 – Halukkaat voivat kertoa automallinsa ja yritämme tehdä yhteisen satsauksen. Jos samanmerkkisiä autoja on useampi muunnettavaksi, yhdessä saisimme ehkä kustannuksia alemmaksi.
 Positiivinen vastaanotto
 Wärtsilällä työskentelevän Hedvikin aloite on saanut positiivisia reaktioita. Hedvikille pääasia olisi, että tempaus johtaisi konkreettisiin tuloksiin ja ainakin pieneen sarjaan muunnettuja autoja.
 – Silloin olisin tyytyväinen. Mutta odotukseni on, että tästä tulisi jotain suurempaa.
 Kun Hedvik on ollut yhteydessä korjaamoihin, selvisi että auton muuntaminen kaasuautoksi ei ole yksittäiselle asiakkaalle ihan läpihuutojuttu. Muunto pitää räätälöidä autokohtaisesti.
 – Minulle tuli tunne, että pitää olla todella kiinnostunut ja sitoutunut asiaan itse.
 Siksi toiveena on, että jos asialla on useita autoilijoita, joilla on sama automalli, prosessi olisi helpompi ja ehkä myös halvempi.
 Valtio tukee 1000 eurolla
 Bensiiniauton muuntamiseen kaasuautoksi  on saanut valtiolta  1000 euron tuen viime vuoden alusta lähtien. Tarjoukseen on kuitenkin tarttunut vain harva.
 Traficomista kerrotaan, että muuntotukea on nostanut vajaa 200 henkilöä. Vuonna 2018 tukea nosti 102, ja tänä vuonna syyskuun loppuun mennessä 96 henkilöä.
 Vaasanseudulla toimivan jäteyhtiö Stormossenin toimitusjohtaja  Leif Åkers  on iloinen Sören Hedvikin aloitteesta.
 – Kuulostaa hyvältä idealta, koska kaasuautoja on liian vähän Suomessa. Autojen muuntaminen voisi helpottaa tilannetta.
 Jäteyhtiö Stormossenin toimitusjohtaja Leif Åkers tankkaa kaasuautoa yhtiön tankkauspisteellä Mustasaaressa. Anna Kurtén / Yle
 Stormossenilla on Mustasaaressa biokaasun tankkausasema. Åkersin mukaan muunnetut autot ovat harvinainen näky – suurin osa kaasuautoista on tehdasvalmisteisia.
 Åkersin mukaan riippuu auton käytöstä, kannattaako hankkia muunnettu vai tehdasvalmisteinen auto.
 – Säilytystila on muunnetussa autossa pienempi, koska kaasupullot vievät tilaa. Toisaalta bensatankki on silloin alkuperäisen kokoinen, jos autolla pitää liikkua paikoissa, joissa kaasua ei ole saatavilla. Tehdasvalmisteisissa kaasuautoissa bensatankki on huomattavasti pienempi.
 Stormossenin valmistama biokaasu riittäisi 5000 tankkaukseen kuukaudessa, ja tällä hetkellä kapasiteetista käytetään vain noin 10 prosenttia eli 500 tankkauksen verran.
 Henkilöautojen kaasutankkausasemia on energiayhtiö  Gasumin listauksen  mukaan Suomessa reilut 40, keskittyen eteläiseen Suomeen.
 Juttu käännetty suomeksi  Anna Kurténin  jutusta:  Vasabo efterlyser bilister som vill konvertera sina bensinbilar till gasbilar: "Tillsammans kan vi kanske få ner kostnaderna"
 Lue lisää:
 Taloustutkijoiden teholääke autoilun päästöihin: Bensan ja dieselin myynti pantava kortille – "Halvempi keino kuin mikään muu"
 Hallitus haluaa velvoittaa kiinteistönomistajat lisäämään sähköautojen latauspisteitä – Myös autottomat voivat joutua maksajiksi

Vain harva muuttanut autonsa kaasuautoksi valtion muuntotuella – vaasalaismies etsii halukkaita kimppaan: “Yhdessä saisimme ehkä kustannuksia alemmaksi”


Summary: Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin tarjoamien nettipalveluiden käyttäjämäärä kasvaa, kun varsinkin työikäiset naiset ovat löytäneet oikotien varata lääkäripalveluja.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin Eksoten alueella jo yli 57 000 asiakasta eli hieman vajaat puolet maakunnan asukkaista on liittynyt sähköisten asiointipalveluiden käyttäjiksi. Työikäisistä 25–65-vuotiaista jo peräti 70 prosenttia on rekisteröitynyt palveluun.
 – Saamme kuukausittain yli kolme tuhatta ajanvarausta netin kautta, laskee Eksoten hankepäällikkö  Katja Rääpysjärvi .
 Yt-neuvotteluja käyvälle Eksotelle se tarkoittaa kahden henkilötyövuoden säästöä.
 Eksoten hankepäällikkö Katja Rääpysjärvi sanoo, että  sähköisiä terveyspalveluita käyttää kuukausittain noin 10 000 henkilöä Etelä-Karjalassa.  Kare Lehtonen/Yle
 – Itse varaan netistä ajan työterveyteen. Siellä on myös chattipalvelu lääkärille, mistä pystyy saamaan pikaisesti neuvoa, kertoo lappeenrantalainen  Katja.
 Sähköisten asiointipalveluiden käyttäjistä enemmistö eli 58 prosenttia on naisia.
 Ajanvarauksen ohella palvelusta katsotaan usein laboratoriotuloksia. Säännöllistä hoitoa vaativat potilaat voivat lähettää palvelun kautta viestejä hoitajille.
 Turhat päivystyskäynnit vähenevät itsearvioinnin avulla
 Kasvava suosio on oman hoidon ja palvelutarpeen arviointiin  kehitetyllä Omaolo -palvelulla. Se voi ohjata potilaan päivystykseen, varata ajan lääkärille tai hoitajalle sekä antaa hoito-ohjeita kotiin.
 Samalla turhia päivystyskäyntejä on voitu vähentää, jos arvion perusteella potilas ei vielä tarvitse lääkärin hoitoa. Esimerkiksi perusflunssan hoitoon riittää yleensä vuodelepo kotona. Mikäli potilaan tila vaatii välitöntä hoitoa, tiedot siirtyvät päivystykseen.
 – Monet ovat selvittäneet esimerkiksi Googlen avulla omia oireita, mutta nyt palvelun kautta saa asiantuntijalääkäreiden validoimaa tietoa, jatkaa Rääpysjärvi.
 Etävastaanoton mahdollisuus laajenee Eksoten alueella moniin konsultaatio- ja neuvontapalveluihin.  Emma Pietarila/Yle
 Etävastaanotolle kotoa
 Eksote hakee yt-neuvotteluissa säästöjä, ja yksi keino on lisätä kotiin vietäviä palveluita. Monet psykiatriaan ja fysioterapiaan liittyvät konsultaatiotapaamiset voi pian hoitaa etävastaanotolla kotoa vaikkapa tabletilla tai tietokoneella.
 – Asiakkaalta säästyy aikaa, kun ei tarvitse lähteä keskussairaalaan matkojen päästä. Hoitohenkilökunnalta säästyy aikaa, kun ei tarvitse matkustaa, laskee Rääpysjärvi.
 Etävastaanottoa on jo testattu fysioterapian neuvontapalveluissa. Palveluita käyttävät myös ikäihmiset.
 – Yllättäen lähes 80-vuotias rouva varasi ajan konsultaatioon. Henkilökunta epäili aluksi, että onkohan kyseessä virhe, mutta kuva ja ääni toimivat hyvin, eikä potilaan tarvinnut tulla taksilla kaupunkiin, sanoo Rääpysjärvi.
 Eksoten puhelinpalvelussa ajanvarauspuheluihin vastaa ruuhka-aikoina 12 henkilöä. Mikko Savolainen / Yle
 Puhelinpalvelussa aikaa vaativiin varauksiin
 Etelä-Karjalan keskussairaalan yhteydessä toimii Eksoten puhelinpalvelu, jossa ajanvarauspuheluihin vastaa 12 henkilöä. Ruuhka-aikoina maanantaista keskiviikkoon sinne tulee jopa tuhat puhelua päivässä. Netin kautta tapahtuva varaaminen vähentää jonotusaikaa.
 – Jos perustapauksia hoidetaan enemmän netissä, se antaa meille enemmän aikaa keskittyä vaativampiin ajanvarauksiin, sanoo tiimivastaava  Kati Kataikko .

Naiset innostuivat chattaamaan omalääkärin kanssa – "Netistä varaan lääkäriajan nopeammin kuin jonottamalla puhelimessa"