Summary: Mustat laatikot pakollisiksi autoihin, kännykän käyttö halvemmaksi ulkomailla... EU-mepit vaikuttavat arkeemme, millainen edustaja on tehokkain?

Lentokoneista tutut mustat laatikot  voivat pian tulla pakollisiksi kaikissa uusissa autoissa  Euroopassa.
 EU-parlamentin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta (IMCO) äänesti helmikuussa, että automaattinen hätäjarrutus, jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden havaitseminen sekä nopeuden säätö älytekniikan avulla ovat pakollisia tulevaisuuden autoissa.
 Kyseessä on tyypillinen EU-lainsäädäntöhanke: tarkoitus on vaikuttaa kansalaisten arkeen eli tehdä liikkumisesta turvallisempaa – mutta ensin on kuultava jäsenmaita, teknisiä asiantuntijoita, tutkijoita, lobbareita, kansalaisia. Käsittely voi kestää yli kolme vuotta.
 Palataan autodirektiiviin ja mustiin laatikoihin myöhemmin jutussa.
 Miksi EU-vaaleilla on väliä?
 EU-parlamentissa käsiteltyjen asioiden kirjo on hyvin laaja, ja siitä syystä mepin on osattava viestiä parlamentin päätöksistä ja EU:n merkityksestä.
 Unionin instituutiot jäävät julkisuudessa yhä kansallisten päätöksenteon varjoon, vaikka suurin osa Suomenkin laeista tulee EU:sta.
 Kysyimme 13 suomalaismepiltä, millaista työ parlamentissa on. Vain  Jussi Halla-aho  ei vastannut kyselyyn.

 Yllämainitussa autopaketissa kiistanalaisin kohta on todennäköisesti mustien laatikkojen eli eräänlaisten tapahtumanauhureiden tuominen autoihin.
 Samalla tavalla kuin ilmailussa, autojen mustat laatikot tallentaisivat kaiken ajoneuvon nopeudesta jarrutus- ja ohjausliikkeisiin sekä esimerkiksi sen, mitkä auton ohjaukseen vaikuttavista järjestelmistä olivat onnettomuushetkellä päällä.
 Esitys sai maaliskuussa parlamentin täysistunnon tuen, ja seuraavaksi aihetta käsitellään jäsenmaiden ministerien muodostaman neuvoston kanssa. Suomalaisista mepeistä valiokunnan jäsenenä on ollut  Liisa Jaakonsaari .
 Toukokuussa pidettävät EU-parlamenttivaalit voivat kuitenkin koitua "älyautoesityksen" kohtaloksi. Jos valta parlamentissa siirtyy selvästi vaikkapa EU-yhteistyötä tai liikenteen sääntelyä vastustaville edustajille, uusi parlamentti voi lieventää esitystä tai käytännössä lopettaa lain valmistelun.
 Liikennealan järjestöiltä uudistus on saanut laajaa tukea, koska  turvallisuus paranisi  niiden mielestä uudistuksen seurauksena selvästi.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Voiko EU romahtaa? Onko Saksan ja Ranskan valta-asema uhattuna? Petri Raivio vastasi yleisön kysymyksiin EU-vaalien lähestyessä Kansallismielisille puolueille odotetaan voittoa toukokuun eurovaaleissa – EU:ta on kuitenkin vaikea vastustaa Euroopan parlamentista Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Analyysi: Historian epävarmimmat EU-vaalit – Euroopan parlamentti voi vaalien jälkeen jämähtää poliittiseen umpisolmuun
 Meppi etenee osoittamalla perehtyneisyytensä
 Euroedustajat perehtyvät tarkkaan EU-komission tekemiin esityksiin, kuulevat eri intressitahoja, selvittävät uudistuksen vaikutuksia kansalaisiin ja lyövät leimansa lopulliseen lakiin valiokuntakäsittelyjen ja EU-neuvoston kanssa käymiensä neuvottelujen jälkeen.
 – Jos haluaa kuulua vaikuttajien joukkoon, pitää [ura parlamentissa] aloittaa perehtymällä huolella asioihin. Tyhjää puhumalla ja yleisillä poliittisilla heitoilla ei pääse pitkälle, kun pitää värkätä pykäliä, pitkäaikainen meppi  Sirpa Pietikäinen  neuvoo.
 – Vaikka olisi kuinka tunnettu poliitikko, parlamentissa kannattaa valmistautua aloittamaan alusta. Mepin on oltava itse todella aktiivinen alusta asti, toinen konkari  Heidi Hautala  arvioi.

 Euroedustajat eivät lähtökohtaisesti edusta kotimaitaan. Eniten hyötyä on sellaisesta mepistä, joka perehtyy huolella yksittäisiin asioihin ja punnitsee eri näkökulmat asiantuntijoita ja lobbareita kuunnellen.
 EU-parlamentin jäsenillä on käytössä hyvät resurssit esimerkiksi avustajien palkkaamiseen. Suomalaisella mepillä on yleensä 2–6 avustajaa.
 Meppi pääsee EU:ssa syventymään yksittäisiin asioihin perusteellisemmin kuin kansallisissa parlamenteissa.
 Kaikki Ylen kyselyyn vastanneet suomalaismepit korostavat verkostojen ja yhteistyökykyjen merkitystä.
 – On tunnettava komission valmistelijat, suomalaiset virkamiehet ja poliitikot sekä luotava kansainvälisiä yhteyksiä muiden meppien ja sidosryhmien kanssa, ensimmäisen kauden euroedustaja  Mirja Vehkaperä  kuvailee.
 Nils Torvaldsin  mielestä myös kielitaito on euroedustajalle ensiarvoisen tärkeä.
 – Sen lisäksi hyvillä henkilökohtaisilla suhteilla on mahdollisuudet vaikuttaa lainsäädännön eri vaiheisiin. Talon tapojen opetteluun kannattaa ehdottomasti panostaa, Torvalds luettelee.
 Hänen mielestään mepin pitää myös joustaa; erimielisyyksistä huolimatta on jatkettava ponnisteluja.
 – Entisestä vihamiehestä voikin kuoriutua uusi ystävä, Torvalds sanoo.
 Poliittisella suuntautumisella ei ole aina väliä

 Virhe on kääriytyä omaan työhuoneeseen odottamaan, että joku tulee sieltä noutamaan, arvioi puolestaan  Merja Kyllönen .
 – Virhe on myös aliarvioida kollegan osaamista, Kyllönen sanoo.
 Miapetra Kumpula-Natrin  mielestä uuden mepin kannattaa heti alkaa luoda verkostoja “Brysselin kuplassa” eli tutustua myös komission ja neuvoston virkamiehiin ja oman alan järjestöihin.
 – Jos kykenee vakuuttamaan oikeat tahot, voi yksittäisellä mepillä olla paljonkin sananvaltaa.
 Hyvä meppi opettelee tuntemaan kollegansa. Hän verkostoituu sellaisten kollegojen kanssa, jotka ajavat samoja asioita kuin itse. EU-parlamentissa juuri erikoistuminen kannattaa, koska päätettäviä aiheita on niin paljon ulkopoliittisista kannanotoista laitteiden teknisiin standardivaatimuksiin.
 Esimerkiksi yllämainitut autojen mustat laatikot vaikuttavat ensikuulemalta fiksulta idealta. Miksipä ei, niiden avulla turvallisuus paranee.
 Jotkut kansalaisjärjestöt ovat kuitenkin vastustaneet esitystä, koska ne pelkäävät uudistuksen helpottavan ihmisten liikkumisen seurantaa tai sitä, että vakuutusyhtiöt tai poliisi voisivat käyttää autojen keräämiä tietoja hyväkseen. Tietoturvasta voi tulla yksi lainkäsittelyn suurimmista kysymyksistä.
 Vastustajia voi löytyä myös esimerkiksi Saksan tai Ranskan autoteollisuudesta, joilta jo nyt edellytetään panostuksia tulevaisuuden tekniikoihin ja sähköteknologiaan.
 "Suuria asioita liukuhihnalta"

 Päästäkseen kunnolla sisälle työhönsä parlamentaarikon kannattaa keskittyä muutamiin tärkeisiin aiheisiin – vaikkapa autojen älyteknologiaan – ja verkostoitua alan puolueettomien asiantuntijoiden sekä samanhenkisten meppien kanssa,  Pirkko Ruohonen-Lerner  sanoo.
 – Parlamentti on hyvin erilainen työpaikka ja ympäristö kuin eduskunta. Suuria asiakokonaisuuksia käsitellään kuin liukuhihnalta, Ruohonen-Lerner sanoo.
 Meppi edustaa äänestäjiään hyvin, kun hän erikoistuu.
 Yhteisymmärrystä pitää hakea kulttuurien kirjossa
 Parlamentissa on jäseniä 28 maasta, brexitin jälkeen 27:stä. Jo monikulttuurisuudesta johtuen esimerkiksi älyautoihin liittyviä huomioita ja erimielisyyksiä on luvassa todennäköisesti vielä paljon.
 Vaikka kaikki Ylen kyselyyn vastanneet euroedustajat kiittelevät kansainvälistä työympäristöä inspiroivaksi, he myöntävät sen hankaloittavan yhteisymmärryksen löytymistä.
 Mirja Vehkaperän mukaan erilaisuus on joskus jarru isoille muutoksille.
 – Etenkin ympäristökysymyksistä, oikeusvaltiosta tai vaikkapa jäsenmaiden taloudenpidosta on paljon kirjavia mielipiteitä, Vehkaperä sanoo.

 Sirpa Pietikäisen mielestä ihmiset ovat EU-parlamentissa “parasta ja pahinta”.
 – Lähtökohtaisesti erimielisyys kaikesta on myös raastavaa silloin, jos ymmärrystä ja yhteistä kompromissia ei löydy. Voimakkaat erimielisyydet voivat ottaa joskus voimille, kuten keväällä kestävästä rahoituksesta neuvoteltaessa, Pietikäinen kertoo.
 – Päätöksentekijöitä ja instituutioita on paljon, joten prosessit ovat hitaita,  Henna Virkkunen  kuvailee.
 Edustaja, joka opettelee uusia asioita, ymmärtää muiden maiden historiaa ja kulttuuria ja edes yrittää puhua muiden kieltä, pystyy toimimaan sujuvimmin. Kompromissit ovat välttämättömiä.
 EU-parlamentin valta on viime vuosina kasvanut selvästi, ja se on tätä nykyä tasavertainen päättäjä jäsenmaiden ministerineuvoston rinnalla.
 EU:n päätöksistä liikkuu paljon väärää, joskus tahallisesti vääristeltyäkin tietoa. Asiat ovat monimutkaisia ja media on tulkinnut parlamentin suunnitelmia väärin.
 Esimerkiksi legendaariseksi tullut  direktiivi kurkun käyryydestä  oli alusta alkaen väärinkäsitystä, samoin  fosfaatin kieltoaikeet  tulkittiin  mediassa väärin  kebab-lihan kielloksi.

 Mitä EU-parlamentin viime vuosien päätöksiä suomalaiset edustajat sitten pitävät tärkeinä?
 1. Verkon tietosuoja parani
 Moni suomalaismeppi nostaa esimerkiksi  tietosuoja-asetuksen  parlamentin tärkeimpien saavutusten joukkoon.
 Kansalainen huomasi uuden sääntelyn ainakin siitä, että verkkosivuilla tiedustellaan käyttäjäehtojen hyväksymistä. Käyttäjältä kysytään, hyväksyykö hän henkilötietojensa keruun ja käytön.
 Uusien sääntöjen tavoitteena on antaa internetin käyttäjille paremmat mahdollisuudet kontrolloida henkilötietojensa käyttöä. Tietojen keräämisestä pitää kertoa selkokielisesti. Rekisteröity voi myös pyytää itsestään kerättyjä tietoja ja vaatia niiden poistamista.
 Sanktiot laiminlyönneistä ovat kovat, joten monet yritykset ovat ottaneet sääntelyn tosissaan. Asetus velvoittaa EU:n alueella myös ulkomaisia yhtiöitä kuten Facebookia.
 Keväällä 2018 nousi kohu, kun Facebookin käyttäjien tietoja oli päätynyt Cambrige Analytica -yhtiön tekemiin vaalikampanjoihin.
 2. Hiilinielut jakoivat suomalaismeppejä
 Maan ja metsien käytön sääntely (LULUCF) on kahden keskustalaismepin mielestä parlamentin tärkein aikaansaannos.
 – Se osoitti suomalaisten metsien olevan hiilinielu eikä hiilipäästö,  Elsi Katainen  vastaa.
 Sääntelyn mukaan EU-maiden  tulee taata, että metsiin sitoutuu hiilidioksidia niistä ilmakehään vapautuvia hiilidioksidipäästöjä vastaava määrä. Hakkuita voidaan siis lisätä, kunhan metsien hiilinielut kasvavat tai pysyvät ennallaan.
 Suomi satsaa vahvasti bioenergiaan, joten Suomen hallitus halusi muuttaa komission esitystä lisähakkuille suotuisammaksi. Ympäristöjärjestöjen mielestä taas hakkuita pitää Suomessakin rajoittaa tuntuvammin ilmastosyistä.
 Asia jakoi myös suomalaismepit: Heidi Hautala, Merja Kyllönen, Sirpa Pietikäinen, ja Pirkko Ruohonen-Lerner äänestivät enemmän hakkuita sallivaa muutosesitystä vastaan.
 3. Pankkiasioiden hoito on helpottunut
 Parlamentti vaikuttaa suoraan myös ihmisten kukkaroihin. Jo ennen nykyparlamentin kautta esimerkiksi pankkisiirtoja helpotettiin yhteisen euromaksualueen Sepan käyttöönotolla.
 Nykyinen parlamentti puolestaan on  helpottanut rajat ylittäviä verkko-ostoksia  EU-alueella. Se on myös edesauttanut kilpailun syntymistä perinteisille pankeille erityisellä  maksupalveludirektiivillä . Samalla pankkiasiakkaiden vastuu korttiväärinkäytöksistä on pienentynyt.
 4. Verkkovierailut ilman lisämaksua, turisti hyötyy
 Roaming-  eli verkkovierailumaksut poistuivat kesäkuussa 2017. EU-maissa reissaavan ei enää tarvitse pelätä, millainen lasku nettisurffailusta on tulossa kotiin.
 Puheluista ja tekstiviesteistä ei peritä lisämaksua EU-maissa. Myös nettiä voi käyttää melko huolettomasti ilman lisämaksua.
 Suomalaiset teleoperaattorit  olivat roaming-maksun poistosta huolissaan, sillä suomalaiset ovat tottuneet käyttämään ulkomailla mobiilidataa. Suomen operaattorit joutuvat maksamaan ulkomaiselle operaattorille siitä, että asiakas käyttää ulkomailla toisen operaattorin verkkoa.
 Teleoperaattorit voivat hakea poikkeuslupaa lisämaksujen perimiseen, jos verkkovierailut uhkaavat aiheuttaa kohtuuttomia tappioita. DNA, Elisa, Telia ja Moi Mobiili ovat saaneet poikkeusluvan. Käytönnössä  hinnat ovat kuitenkin pudonneet .
 5. Ilmaiset muovikassit loppuivat
 EU pyrkii torjumaan muovijätteen kertymistä meriin.
 Kassoilta saatavista muovikasseista on  alettu kerätä maksua  EU-direktiivin mukaisesti. Maksullisuus ei ainakaan toistaiseksi koske ohuita muovisia hedelmäpusseja, vaikka niitä pidetään erityisen vahingollisina kaloille ja linnuille.
 Muovipussidirektiivin mukaan pussien kulutus pitäisi pudottaa viidennekseen nykyisestä vuoden 2025 loppuun mennessä.
 Parlamentti on hyväksynyt myös esityksen, joka kieltäisi  kertakäyttöisten muovituotteiden  kuten muovisten vanupuikkojen, aterimien, lautasten, mehupillien, sekoitustikkujen ja ilmapallotikkujen myymisen EU:ssa vuodesta 2021 alkaen. Esitys vaatii vielä komission, jäsenmaiden ja parlamentin neuvotteluja.
 Saman esityksen mukaan muovipulloista 90 prosenttia pitää kierrättää vuoteen 2025 mennessä.
 Mepeistä monet nostavat kauden merkittävien saavutusten joukkoon erilaiset ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyvät päätökset sekä energiaratkaisut. Joidenkin mielestä veronkierron estäminen ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen vaatiminen ovat suurimpia tekoja.

Ei saa puhua pahaa, viisastella tai olla ylimielinen – Suomalaismepit kertovat, millainen on hyvä EU-parlamentaarikko


Summary: Posti on nostanut lehtien jakelumaksuja lähes 50 prosenttia. Samaan aikaan jakelu toimii lehtien mukaan entistä huonommin.

Postilla on laajoja toimitusvaikeuksia Tampereen keskustan alueella. Kirjeet tulevat myöhässä, aikakauslehdet seuraavalla viikolla julkaisupäivästä tai postia ei tule lainkaan. Näin kertovat asukkaat.
 Postin Pirkanmaan ja Satakunnan aluepäällikkö  Timo Honkasalo  myöntää, että kolme viime viikkoa ovat olleet vaikeita.
 – Jopa kolmasosa Postin työntekijöistä on joutunut sairauslomalle noro-viruksen tai esimerkiksi influenssan takia, Honkasalo kertoo.
 Postilla on Tampereella myös suoranaisia rekrytointivaikeuksia sijaisten saamisessa.
 Alueen asukkaiden mukaan ongelmat ovat paljon pidempiaikaisia.
 Lehti perille, kun uusi jo painossa
 Asukkaiden mukaan jakamatta on jäänyt säännöllisesti muun muassa sellaisia aikakaus- ja viikkolehtiä kuin  Urheilulehti ,  Suomen Kuvalehti  ja  Kansan Uutiset .
 Postin asiakaspalvelu on kehottanut asiakkaita reklamoimaan lehtitaloja, jos lehdet ovat myöhässä.
 Kansan Uutisten  päätoimittaja  Sirpa Puhakka  kertoo, että Postin jakeluongelmat eivät rajoitu vain Tampereelle tai Pirkanmaahan.
 – Pirkanmaalla meillä on sopimus, jonka mukaan maksamme, että lehti tulee perille ennen viikonloppua, mutta ei tule. Tilanne on hyvin stressaava, Puhakka kertoo.
 Lehti aikaisti painoaikatauluaan jo päivällä keskiviikolle, jotta Posti ehtisi jakaa lehdet ennen viikonloppua perille.
 Näin ei silti ole tapahtunut.
 Osa asiakkaista voi saada lehden jo torstaina, toiset vasta viikon päästä samana päivänä.
 – Postin jakeluongelmat aiheuttavan syvän ja vakavan huolen tilaajien katoamisesta. Näin on muissakin lehdissä. Kauanko lukijat jaksavat tätä? Posti on nostanut maksujaan, mutta jakelu toimii entistä huonommin, Puhakka toteaa.
 Päätoimittajan mukaan lehdessä käydään viikoittain läpi tulikivenkatkuista palautetta lukijoilta valtakunnallisesti ja näin on jatkunut jo pitkään.
 – Jos Posti vierittää syytä lehdille, se ei tietenkään ole oikein. Mietimme jo kampanjaa, joka toisi ongelman näkyväksi lukijoille, Puhakka kertoo.
 Medialiiton toimitusjohtaja  Jukka Holmberg  kertoo, että muun muassa myös  Urheilulehti  on aikaistanut päivällä julkaisuaan, jotta lehti ehtisi ennen viikonloppua asiakkaille.
 Toimitusjohtajan mukaan Posti on nostanut lehtien jakelumaksuja seitsemässä vuodessa lähes 50 prosenttia.
 Muilla jakelijoilla hinnat ovat nousseet noin 10 prosenttia.
 – Samaan aikaan, kun Postin palvelu on heikentynyt ja he ovat muun muassa myöhentäneet jakelua iltapäivästä iltaan, maksut ovat nousseet lähes kestämättömälle tasolle, Holmberg toteaa.
 Kun yksi tamperelaisasiakas kysyi Postista, miksi perjantaisin keskustan alueella ei jaeta kirjeitä tai esimerkiksi viikkolehtiä, vastauksena oli, että “viime aikoina perjantaisin jaettavan postin määrä on ollut vähäinen, joten joka perjantai ei postia välttämättä tulekaan”.
 PAU:n mukaan Postin työntekijöiden helmikuisen ulosmarssin syy oli, että postikeskuksen yhdessä yksikössä on aloittamassa alihankkijana SOL Henkilöstöpalvelut, joka teettäisi työn noin 30 prosenttia pienemmillä palkoilla verrattuna nykyisiin työehtosopimuksiin. Juha Kivioja / Yle
 2 000 kotia ilman postia
 Aluepäällikkö Honkasalon mukaan Tampereen keskustan alueen 20 000 kotitaloudesta enintään 10 prosentissa on ollut ongelmia kolmen viikon ajan muun muassa noro-viruksesta johtuvien sairauspoissaolojen takia.
 Tampereen Järvensivun asukkaiden mukaan Postin jakeluongelmat ovat jatkuneet jo kuukausia, eivätkä viikkolehdet tule ajallaan.
 Postin mukaan näin ei ole, tai sitten kyse on “yksittäistapauksesta”.
 – Noro-virus kaataa työntekijöitä petiin, aluepäällikkö Honkasalo toteaa.
 Jakeluongelmia on ilmennyt Honkasalon mukaan myös Tampereen Tesomalla sekä Kangasalla ja Akaassa.
 Honkasalo kertoo, että Tampereen työntekijäpula ja rekrytointiongelmat johtuvat muun muassa talouden noususuhdanteesta.
 – Viimeiset kaksi vuotta ovat olleet hyviä Tampereelle eli noususuhdanne on saanut ihmisiä työllistymään. Tämä näkyy meillä niin, että esimerkiksi postia opiskelun ohella jakavat saavatkin oman alansa työpaikan ja lopettavat siksi Postissa, aluepäällikkö kertoo.
 Honkasalon mukaan vakituista henkilökuntaa on tarpeeksi, vaikka sairauspoissaolot vaikuttavatkin postin jakamiseen.
 Nyt haku on jatkuvasti auki, jotta sijaisia saataisiin rekrytoitua.
 Mitä Posti aikoo tehdä, jotta jakeluongelmat paranevat?
 – Teemme parhaamme ja jatkamme sijaisrekrytointeja, Honkasalo sanoo ja painottaa, että kyse on sairauslomien aiheuttamista ongelmista.
 Postin toiminta on ollut myllerryksessä. Posti nousi kesällä 2016 otsikoihin, kun sen työntekijät alkoivat myös leikata nurmikkoa postinjakamisen lisäksi. Petri Lassheikki / Yle
 Posti ei ainoa jakelija
 Postin mukaan yhtenä ongelmana reklamaatiossa on, etteivät kaikki asiakkaat tiedä, kuka postia kulloinkin jakaa. Esimerkiksi yöaikaan Posti ei jaa kirjeitä tai muutakaan, vaan silloin kyse on aina toisesta toimittajasta.
 Esimerkiksi Pirkanmaalla Alma Manu jakaa nykyään myös kirjepostia Aamulehden lisäksi.
 Honkasalon mukaan esimerkiksi verohallinnon, joidenkin pankkien ja puhelinyhtiöiden kirjeet tuo muu yhtiö kuin Posti.
 – En yritä pestä käsiäni tässä, mutta Postia reklamoidaan myös muiden jakelijoiden työstä. Jakelijan tiedot pitäisi jatkossa merkitä lähetykseen selkeämmin, aluepäällikkö kertoo.
 Maaliskuusta alkaen  Posti on alkanut viivyttää kirjeiden kulkunopeutta nelipäiväiseksi. Huhtikuun alkupuolella käyttöön otetaan postimerkkien lisäksi ostettava 1,50 euroa maksava Plus-merkki, jolla varustettu posti kuljetetaan perinteiseen tapaan kahdessa päivässä perille.
 – Tietenkään sairauspoissaolojen vuoksi emme voi taata, että Plus-merkillä varustettu posti pääsee varmuudella aikataulussa perille. Yritämme toki kaikkemme, että palvelulupaus aina toteutuu, aluepäällikkö Honkasalo toteaa.

Lehdet aikaistavat jo julkaisua Postin ongelmien takia, mutta ne jaetaan silti jopa viikon myöhässä –  Posti syyttää noro-virusta


Summary: Valio aloittaa toimitusketjuaan koskevan ihmisoikeuksien arvioinnin, yhtiö kertoo.

Valion toimitusketjussa Thaimaassa on havaittu siirtotyöläisten oikeuksia koskevia epäkohtia, ilmenee kansalaisjärjestö Finnwatchin  selvityksestä . Valio suhtautuu löydöksiin vakavasti ja aikoo ryhtyä toimiin toimitusketjunsa vastuullisuuden parantamiseksi.
 Finnwatchin raportin mukaan puutteita työntekijöiden kohtelussa löytyi ananastoimittaja Takerngilta ja esimerkiksi ruokakermoihin sakeuttaja-aineita tuottavalta Ingredionilta.
 Ananastoimittaja on muun muassa perinyt työntekijöiltään laittoman korkeita rekrytointimaksuja. Lisäksi työntekijöiden palkkoihin on kohdistunut laittomia vähennyksiä.
 Ingredionilla haastatellut siirtotyöläiset puolestaan työskentelivät vastoin Thaimaan lakia alihankkijayrityksen kautta, eikä heille maksettu esimerkiksi ylityöstä.
 – Olemme asiasta hyvin pahoillamme ja suhtaudumme löydöksiin vakavasti. Olemme jo olleet raaka-ainetoimittajiin yhteydessä ja edellyttäneet, että epäkohdat korjataan, Valion hankintajohtaja  Kirsti Rautio  sanoo  yhtiön tiedotteessa .
 – Lisäksi aiomme tehdä toimitusketjuamme koskevan ihmisoikeuksien arvioinnin, Rautio jatkaa.
 Valvontajärjestelmä antoi puhtaat paperit
 Valio luonnehtii Finnwatchin havaintoja yllätykseksi, sillä molempiin yhtiöihin oli tehty sosiaalisen vastuun arviointi. Raution mukaan Valio luotti tämän perusteella toimitusketjunsa vastuullisuuteen.
 Finnwatchin mukaan Valio nojaa ihmisoikeusriskien kartoituksessa valvontajärjestelmiin, joissa on ilmennyt puutteita. Arviot vastuullisuudesta perustuvat pitkälti tavarantoimittajien omiin arvioihin. Riippumattoman osapuolen arvioita ei ole riskimaissakaan aina saatu.
 – Ei liene yllättävää, että monet korkean riskin toimijatkin ovat näin ollen saaneet Valion käyttämässä järjestelmässä puhtaat paperit, toteaa Finnwatchin tutkija  Anu Kultalahti  tiedotteessa.
 Finnwatch huomauttaa, että vain hyvin pieni osa Valion hankinnoista tulee riskimaiksi katsottavista maista.

Finnwatchin selvitys: Valion tavarantoimittajat polkevat siirtotyöläisten oikeuksia Thaimaassa


Summary: En luotan Suomen kykyyn käyttää metsää kestävästi, kirjoittaa toimittaja Laura Hallamaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Yhtenä päivänä tuli ihan kamalan kova tarve halata puuta.
 Olin lukenut  Eila Kivikk’ahon  Kesärunon. Tarpeen kirvoittivat runon viimeiset rivit:
 Karta silkkiä, nuppusormi.
 Paina poskesi rosoista kaarnaa vasten,
 Sen sisar olet.
 Niinpä lenkillä sitten hidastin tahtia ja tarkistin selustani. Rauhallinen paikka, ei muita ulkoilijoita näköpiirissä. Kehtaisiko sitä?
 Valitsin männyn, luotisuorana taivasta osoittavan pitkän, pitkän puun.
 Kiedoin kädet sen rungon ympärille, suljin silmät ja puristin.
 Brasiliasta löytyy  metsä, joka ylhäältä päin katsottuna on tarkkarajainen neliö. Suorastaan luonnottoman näköinen ilmestys  on osa metsien pirstaloitumista tutkivaa hanketta.
 Alueen tutkijat tuntevat metsän nimellä suojelualue 1202. Se on kymmenen hehtaaria Amazonin koskematonta sademetsää. Suojelualuetta rajaavat pellot, aluetta ympäröivä maa on ihmisen muokkaamaa.
 Tuo kymmenen hehtaaria on 40 vuoden ajan tuottanut tietoa siitä, mitä metsien pirstaloituminen tarkoittaa siellä eläville lajeille. Kyyti on ollut kylmää, sillä Amazonin lajit ovat kovia erikoistumaan.
 Suojelualueella elää vaeltajamuurahaisia. Niiden perässä kulkee yli kolmesataa lajia.
 Kun nämä muurahaiset vaeltavat, mukana seuraa lintuja, jotka ovat erikoistuneet syömään muurahaisten hätistelemiä hyönteisiä. On perhosia, jotka saavat ruokansa muurahaisia seuraavien lintujen jätöksistä.
 Vaeltajamuurahaisten käytökseen kuuluu, että ne asettuvat jopa kolmeksi viikoksi kerrallaan paikoilleen. Jos kaikki metsäpirstaleen muurahaiset tekevät sen yhtä aikaa, koko ketju menee sekaisin.
 Vastaavia haavoittuvia hyötyketjuja on maailma pullollaan.
 Kun toimittaja   Elizabeth Kolbert  matkusti brasilialaiselle suojelualueelle kirjoittaessaan kirjaansa  Kuudes sukupuutto , hän vertasi aluetta saareen.
 Myös meidän metsämme ovat saaria. Pirstaleisia, teiden, peltojen ja avohakkuiden rajaamia.
 Pieni, eristetty alue kannattelee pienempää populaatiota. Ja pienempi populaatio on alttiimpi muutoksille. Esimerkiksi yllättäville petojen hyökkäyksille ja vuosille, jolloin kaikki populaation poikaset sattuvat olemaan samaa sukupuolta.
 Myös meidän metsämme ovat saaria. Pirstaleisia, teiden, peltojen ja avohakkuiden rajaamia.
 Meidän metsämme on toki lajirikkaudessaan pienempi kuin Amazon.
 Oikeastaan meidän metsämme on köyhempi kuin mitä meidän metsämme oli kymmenen vuotta sitten.
 Suomen ympäristökeskuksen julkaisema  Punainen kirja 2019  paljasti, miten lajirikkaus hupenee Suomessa koko ajan. Julkaisu esitteli hävinneitä, uhanalaisia ja silmälläpidettäviä lajeja.
 Sitä lukiessaan alkoi kummasti ymmärtää, miksi  Pentti Linkolaa  harmittaa. Lähes puolet listalle päätyneistä eläimistä on lintuja, ja metsien pirstaloituminen yksi suurimmista syntipukeista.
 Lajien elinpiirit menevät ihmisten käsissä kertalaakista uusiksi. Siihen sopeutuminen ei käy lajeilta samassa silmänräpäyksessä. Sen voi havaita Brasiliassa ja sen voi havaita meillä.
 Meidän metsiemme muurahais-lintu-perhos-ketjut katkeilevat.
 Jos mennään sokeasti talouden pelisääntöjen mukaan, tapamme lajeja järjestelmällisesti.
 Koko elämäni  ajan minulle on jankattu, että suomalainen metsäsuhde on hyvä. Sehän on huijausta. Olemme vain tottuneet metsiimme.
 Mitä enemmän opin ja ymmärrän metsästä, sitä vähemmän luotan siihen, että Suomi tietäisi, miten metsiä kannattaa käyttää.
 Miksi monet puolueet  ovat valmiita lisäämään metsien hakkuumääriä ,  vaikka  se ei välttämättä ole kestävää ekologisesti?
 Ei, vaikka  Juha Sipilä  valjastaisi kaikki Suomen ilmastoahdistuneet nuoret istuttamaan uusia puita.
 Miksi Suomessa on yhä laajasti käytössä avohakkuu?  Menetelmänhän piti olla väliaikainen ja pitää Suomi tolpillaan sota-aikana.
 Puuta saa käyttää, mutta joku järki nyt mukaan.
 Jos mennään sokeasti talouden pelisääntöjen mukaan, tapamme lajeja järjestelmällisesti. Tarvitaan tarkka pohdinta siitä, meneekö raha elämän edelle. Lasketaanko metsän arvo lintuina ja hyönteisinä vai rahana.
 Metsän merkitys on siinä kaikessa, mikä elää puun mukana. Tätä ei saa unohtaa.
 Halaan yhä  mäntyä. Sitä samaa luotisuoraa puuta, jonka alussa valitsin. Pian ohitseni kulkee toinen ihminen, joka luo huvittuneen katseen puunhalaajaan.
 Nolottaa hetken, mutta vain hetken.
 En aio hävetä sitä, että haluan suojella tällaista.
 Laura Hallamaa
 Kirjoittaja on vapaa toimittaja, joka tuo nyyttikesteille lähes aina etikkasipsejä.
 Elina Kivikk’ahon Kesäruno löytyy kokoelmasta Niityltä pois (1951).
 Aiheesta voi keskustella 26.03. klo 16.00 asti.

Laura Hallamaan kolumni: Haluan, että metsän arvo lasketaan rahan sijasta lintuina ja muurahaisina


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

WWF:n uusi ruokasuositus: Korkeintaan kuusi kananmunaa kuukaudessa, punaista lihaa kerran viikossa ja lasi maitoa päivässä
 Maailman Luonnon Säätiö WWF on julkaissut  kuuden kohdan ruokasuosituksen ilmastonmuutoksen torjumiseksi . EAT-Lancetiin perustuva ilmastoystävällinen ruokavalio sisältää pääasiassa kasviksia, kotimaista luonnonkalaa, korkeintaan lasin maitoa tai muutaman siivun juustoa päivässä sekä broileria muutaman kerran viikossa ja korkeintaan kerran viikossa punaista lihaa sekä korkeintaan kuusi kananmunaa kuukaudessa.
 Entinen poliisiylijohtaja Mikko Paatero pääsee puolustautumaan viimeistä kertaa tietolähdekäräjillä
 Entinen poliisiylijohtaja Mikko Paatero (edessä oik.) ja Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnio  Helsingin käräjäoikeudessa 2. lokakuuta 2018. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Poliisijohdon tietolähdekäräjillä on tiistaina mielenkiintoinen päivä. Entinen poliisiylijohtaja pääsee puolustautumaan loppulausunnossaan viimeistä kertaa oikeudessa.  Mikko Paaterolle  vaaditaan valvonnan laiminlyönnistä enintään neljän kuukauden pituista ehdollista vankeusrangaistusta. Oikeudenkäynnissä on kyse Helsingin huumepoliisin tietolähteiden käytöstä ja niiden valvonnasta.  Yle seuraa  Paateron loppulausuntoa hetki hetkeltä.
 Yhä useampi kuski ajaa huumepäissään – holtiton ajotapa ja kiihdyttely ja jarruttelu narauttavat
 Toni Pitkänen / Yle
 Huumekuskeja on liikenteessä aiempaa enemmän , myös rattijuopumusten määrä on hieman kasvanut. Amfetamiini on selvästi yleisin huume, kertoo Keskusrikospoliisin tuore tilasto. Kuljettajien alkoholin ja huumeiden käyttö herättää huolta myös tienpäällä.
 Petteri Orpo sai desimaalista kolhun vanhuskriisissä – Tällainen on oikeiston kärkipuolue kokoomus, jolle kelpaa vain vaalien ykköspaikka

 Eduskuntavaalit näyttävät, arvioivatko äänestäjät kokoomuksen kompuroineen vanhusten hoivassa ja epäonnistuneen soten valinnanvapauden puolustajana.  Kokoomuksessa  uskotaan, että hallituksen eron jälkeen puolue ei ole enää niin hankalassa asemassa kuin sote-vatvonnan aikaan. Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  on tänään Ylen puheenjohtajatentissä.
 Aurinkoinen ja viileä päivä lähes koko maassa
 Yle
 Päivä on poutainen ja monin paikoin aurinkoinen, Itä-Suomessa sataa ajoittain vähän lunta. Lämpötila on päivällä 0...+4 ja Lapissa 0...-5 astetta. Ensi yönä on pakkasta koko maassa. Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Ilmaston ystävä syö punaista lihaa kerran viikossa, kokoomukselle kelpaa vain voitto, viileää auringonpaistetta


Summary: Ilmastonmuutoksen torjumiseksi olisi WWF:n mukaan ruokalautasella oltava pääsiassa kasviksia, kotimaista kalaa ja broileria.

Maailman Luonnon Säätiö WWF on julkaissut kuuden kohdan ruokasuosituksen. Tiistaina julkaistua ruokasuositustaan WWF kuvaa terveelliseksi maapallon kasvalle väestölle, ilmastonmuutosta hillitseväksi sekä luonnon monimuotoisuutta turvaavaksi.
 Suosituksen taustalla on havainto, että ruuantuotanto on yksi suurimmista kasvihuonekaasujen aiheuttajista ja muodostaa viidenneksen ihmisen hiilijalanjäljestä. Lisäksi WWF huomauttaa, että metsien ja muiden luonnontilaisten alueiden raivaaminen eläinperäisen ruuan tuotantoon on suurimpia syitä maailman villieläinten määrän romahtamiseen.
 WWF:n ruokasuositukset perustuvat riippumattoman  EAT-Lancet komission  tammikuussa julkaisemiin ruokasuosituksiin.
 Yle Uutisgrafiikka
 WWF:n johtava ruoka-asiantuntija  Annukka Valkeapään  mukaan ilmastoystävällisessä ja luonnon kannalta kestävässä ruokavaliossa punaista lihaa saisi syödä korkeintaan kerran viikossa. Valkeapää haluaa muistuttaa, että suosituksen sävy ei ole kieltää lihansyöntiä. Suositus on salliva mutta rajoittava.
 – Lihaa voi edelleen syödä, mutta on välttämätöntä vähentää sen kulutusta.
 Vaikea maito ja oudot kananmunat
 WWF on huolissaan siitä, että suomalaisten lihankulutus on tällä vuosituhannella lisääntynyt lähes 20 prosenttia. Jos lihaa haluaa syödä, niin broileri on WWF:n Valkeapään mukaan ilmaston kannalta huomattavasti parempi ratkaisu kuin naudan- tai sianliha.
 – Toisaalta, jos sitä vertaa naudanlihan tuotantoon, niin broileri syö samankaltaista ravintoa, mitä voisi syöttää ihmisille. Se broileri on turhaan ruokaketjussa siinä välissä. Tyypillisesti suomalaiset broilerit syövät soijaa. Sen soijan voisi syödä sellaisenaan. Meillä syödään se soija pääosin broilerin ja kananmunan muodossa.
 Merkittävin syy lisätä kasvisyöntiä tuleekin Annukka Valkeapään mielestä siitä, että kasviksia pystytään tuottamaan todella paljon enemmän kuin lihaa.
 – Jos meillä on rajallinen maa-ala käytössä ja tuotamme pääasiassa kasviperäistä ruokaa, niin pystymme ruokkimaan neljä kertaa enemmän ihmisiä kuin, jos tuotetaan liharuokaa sillä samalla alueella. Lihan vaatima maa-ala on niin paljon isompi.
 Suosituksessa on myös kalaa. Valkeapää toivoo kalastettavan esimerkiksi kotimaista haukea, särkiä, muikkuja, ahvenia tai silakkaa.
 – Nämä ovat sellaisia kalalajeja, että niiden pyydystäminen ja syöminen voi ympäristön kannalta tulla plussan puolelle sen takia, että sillä sitä rehevöitymistä vähennetään vesistä. Se ei vaadi erillistä kasvattamista, eikä erillistä rehuntuotantoa toisin kuin kasvatetulle kalalle.
 Maidon tuotannossa WWF on erityisesti käärmeissään valtion tukipolitiikasta, jonka vuoksi lehmänmaito maksaa vähemmän kuin kasviperäiset juomat kuten kaurajuoma.
 – Se kuormittaa ympäristöä aika paljon. Lehmä laiduntaa ja sille kasvatetaan viljaa. Sen lisäksi se vielä röyhtäilee ja piereskelee, mikä lisää niitä ilmastopäästöjä.
 Mutta kananmunien syöntisuosituksen osalta Annukka Valkeapää ei ole ihan varma, mihin kaikkeen se lopulta perustuu. Arvailemaan hän ei lähde.
 – Olisi odottanut, että kananmunia voisi syödä enemmän. Mutta sellainen oli EAT-Lancetissa ja siihen luotan. Se on todella vakuuttavan asiantuntijajoukon laatima kokonaisuus.

WWF:n uusi ruokasuositus: Korkeintaan kuusi kananmunaa kuukaudessa, punaista lihaa kerran viikossa ja lasi maitoa päivässä


Summary: Huumekuski voi nukahtaa kesken ajon tai olla ylipirteä.

Huumekuskeja on liikenteessä aiempaa enemmän ja myös rattijuoppojen määrä on hieman kasvanut. Tämä ilmenee Keskusrikospoliisin tuoreesta tilastosta. Liikennejuopumustutkimuksien määrä nousi viime noin 1 500:lla eli noin 21 000:een.
 Yli 90 prosentissa verestä löytyi alkoholia huumeita tai lääkkeitä. Osuus on ollut yhtä korkea myös aiempina vuosina.
 Tutkimuksia tehdään mm poliisin ratsioiden, yleisön ilmiantojen ja kolaripaikoilla tehtyjen havaintojen perusteella.
 Erityisesti kasvua on ollut huumaus- ja lääkeainetutkimuksissa ja tämä kasvu on jatkunut jo pitkään.
 – Yli 90 prosentissa tutkituista näytteistä todettiin alkoholia, huumaus- tai lääkeaineita tai molempia. Tyypillistä on, että verinäytteestä todetaan useita eri aineita, kertoo ryhmäpäällikkö  Rebecca Bucht  Keskusrikospoliisista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Alkoholin ja huumeiden määrän kasvu näkyy myös poliisin työssä.
 – Huolestuttavaa on, että valvonta ja poliisien määrä ovat vähentyneet. Päihteet, varsinkin huumeet ovat lisääntyneet merkittävästi, eikä alkoholinkäyttökään ole ainakaan laskenut, kuvaa ylikonstaapeli  Timo Harjaluoma  Itä-Uudenmaan poliisilaitokselta tilannetta.
 Poliisi saa jatkuvasti enemmän kiinni huume- tai juoppokuskeja yleisöilmoitusten perusteella. Holtiton ajotapa ja kiihdyttelyt sekä jarruttelut herättävät huolta. Humalassa tai huumeissa ajavat jäävät usein kiinni juuri ajotavan tai ilmiannon vuoksi tai kolaripaikalta.
 Amfetamiini yleistynyt
 Amfetamiini, metamfetamiini ja kannabis ovat verinäytteiden yleisimmät huumeet.
 Amfetamiinin ja kannabiksen määrissä on ollut merkittävää nousua. Amfetamiinilöydöksiä oli viime vuonna reilut 5 000 tapausta. Se on noin 1 300 tapausta enemmän kuin edellisvuonna. Kannabislöydöksiä oli viime vuonna noin 5 600 ja siinä kasvua yli 900 löydöstä.
 Metamfetamiinilöydökset ovat sen sijaan vähentyneet, löydöksiä oli viime vuonna reilu 1 000 ja toissa vuonna reilut 2 000 tuhatta.
 – Kuskien käyttämät huumeet ovat yleisimpiä myös keskusrikospoliisin takavarikoissa ja samoja huumeita löytyy myös  THL:n  jätevesitutkimuksista, KRP:n Rebecca Bucht sanoo.
 Yleisimmin huumetesteissä löydet lääkeaineet ovat bentsodiatsepiinejä, kertoo ryhmäpäällikkö Rebecca Bucht KRP:stä Bentsodiatsepiinejä lääkäri määrä mm ahdistuksen ja unettomuuden hoitoon. Toni Määttä / Yle
 Huumekuskit nopeammin nalkkiin
 Alkoholin haistaa hengityksestä, mutta onko veressä huumeita, on vaikeampi arvioida. Huumeiden käyttäjän käytös voi vaihdella pirteästä apaattiseen.
 – Ääripäässä kuljettaja voi nukahtaa rattiin tai poliisin puhuttelun aikana. Siinä jo arvaa kaikki, että jostain erityisestä on kyse, kuvailee ylikonstaapeli Timo Harjaluoma tilanteita liikenteessä. Kasvojen liikkeet ja ilmeet voivat antaa vinkkejä huumeista.
 Poliisilta kysytään ammattitaitoa, kun hän arvioi, onko kuljettajan veressä huumeita, sanoo ylikonstaapeli Timo Harjaluoma Itä-Uudenmaan poliisista. Toni Määttä / Yle
 Poliisilla on apuna sylkitesteri, joka antaa vinkkiä siitä, onko kuljettaja syytä viedä verikokeisiin. Sylkitestausta pyritään kuitenkin kehittämään niin, että se voisi riittää oikeudelliseksi näytöksi.
 – Jos testerit tulevat ja ovat siirreltäviä ja autoissa mukana, se nopeuttaisi tutkimusta ja saattaisi madaltaa tutkimuskynnystä ja lisätä kiinnijäävien määriä, ennakoi ylikonstaapeli Timo Harjaluoma.
 Alkoholi edelleen ykkönen
 Huumeiden määrä liikenteessä on ollut kasvussa koko 2010-luvun, mutta silti edelleen alkoholitutkimuksia tehdään selvästi enemmän.
 -Kuljettajien alkoholitutkimusten määrä on ollut laskusuuntainen, mutta viime vuonna niissä oli hieman nousua. Alkoholitutkimuksia tehtiin viime vuonna noin 14 000, ja tämä määrä on kuitenkin edelleen selkeästi suurempi kuin huumaus- ja lääkeainetutkimusten määrä, joita tehtiin noin 8 700, selvittää ryhmäpäällikkö Rebecca Bucht Keskusrikospoliisista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Törkeitä rattijuopumustapauksia, joissa veren alkoholipitoisuus oli yli 1,2 promillea oli viime eniten Itä-Suomen, Sisä-Suomen ja Lounais-Suomen poliisilaitosten alueilla. Samat alueet olivat kärjessä myös edellisvuonna.

Yhä useampi kuski kärähtää huumeista – holtiton ajotapa, kiihdyttely ja jarruttelu saavat muut autoilijat narauttamaan heidät poliisille


Summary: Paateron loppulausunto alkaa kello 9. Ylen oikeustoimittaja Päivi Happonen seuraa tapahtumia Helsingin käräjäoikeudessa.

Tästä on kyse poliisijohdon oikeudenkäynnissä Syyttäjä vaatii usealle nykyiselle ja entiselle poliisijohtajalle enintään neljän kuukauden ehdollista vankeusrangaistusta virkarikoksista. Heitä syytetään valvonnan laiminlyönnistä. Syytteiden mukaan Helsingin huumepoliisissa ei kirjattu asianmukaisesti tietolähteitä rekistereihin vuosina 2008–2013. Entinen poliisiylijohtaja Mikko Paatero pitää loppulausuntonsa torstaina.
 Kun  Mikko Paatero  valittiin Suomen korkeimmaksi poliisivirkamieheksi vuonna 2008, hän ei olisi voinut pahimmissa painajaisissakaan kuvitella joutuvansa jonain päivänä oikeuteen syytettyjen penkille.
 Mutta niin vain kävi.
 Entinen poliisiylijohtaja Mikko Paatero on istunut viime lokakuusta lähtien poliisijohdon tietolähdekäräjillä vastaamassa virkarikossyytteisiin.
 Syyttäjä vaatii Paaterolle ankaria sakkoja tai enintään neljän kuukauden ehdollista vankeusrangaistusta virkarikoksista.
 Syytteiden mukaan Paatero on tiennyt epäselvyyksistä, jotka liittyivät Helsingin huumepoliisin tietolähteiden käyttöön vuosina 2008–2013.
 Syyttäjä katsoo, että Paatero on laiminlyönyt vastuunsa selvittää tietolähteiden käyttöön liittyviä ongelmia.
 Paatero on kiistänyt virkarikossyytteet alusta lähtien
 Paatero on kiistänyt jyrkästi esitutkinnassa ja aiemmin oikeudessa syyllistyneensä virkarikoksiin. Paatero on todennut oikeudessa, ettei hän voi olla vastuussa jokaisesta alaisestaan.
 Poliisijohdon tietolähdeoikeudenkäynnissä on syytettyinä useita nykyisiä ja entisiä poliisijohtajia.
 Paateron lisäksi syytettyinä ovat KRP:n hyllytetty päällikkö  Robin Lardot , Helsingin poliisilaitoksen hyllytetty päällikkö  Lasse Aapio , Helsingin poliisilaitoksen entinen komentaja  Jukka Riikonen  ja Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö  Jari Aarnio .
 Katso tästä jutusta , mistä heitä syytetään.
 Syyttäjä piti loppulausuntonsa Helsingin käräjäoikeudessa viime tiistaina. Yle seurasi  syyttäjän loppulausunnon hetki hetkeltä .
 Viime viikolla oikeus kuuli myös  Lardotin ja Riikosen loppulausunnot.
 Entisen poliisiylijohtajan Mikko Paateron loppulausunto alkaa tiistaina Helsingin käräjäoikeudessa kello 9.
 Ylen hetki hetkeltä -seuranta päivittyy tähän artikkeliin.
 Lue myös:
 "Tällä kaikella on kohtuuttomat seuraukset, enkä puhu nyt rahasta", KRP:n päällikkö Robin Lardot tylytti syyttäjiä – Yle seurasi hetki hetkeltä
 Syyttäjä poliisipomoista käräjillä: "Se että komentaja piti mykkäkoulua, se ei poista apulaisjohtajan vastuuta" – Yle seurasi hetki hetkeltä
 Historian suurin poliisirikosoikeudenkäynti alkaa – Katso tästä, mistä poliisipäälliköitä syytetään
 Poliisijohtajat olivat suuren poliisirikosjutun esitutkinnassa tietämättömiä – Poliisiylijohtaja: Olin kuvitellut, että säätelyä on noudatettu

Entinen poliisiylijohtaja Mikko Paatero käy viimeiseen taistoon tietolähdekäräjillä – Yle seuraa loppulausunnon hetki hetkeltä


Summary: Petteri Orpo on Ylen puheenjohtajatentissä TV1:ssä ja Areenassa tiistai-iltana kello 21.

Petteri Orpon  tyylitaju ja sanavalinnat pettivät.
 Tammikuun lopussa  kauhistelu vanhustenhoidon huonosta tilasta  alkoi vyöryä Esperi Caren hoivakodista Kristiinankaupungista.
 “Ihminen ei ole desimaali” ja “desimaali on lillukanvarsi tässä kokonaisuudessa” – nämä kokoomuksen puheenjohtajan  kiteytykset herättivät kummastelua .
 Muut eduskuntapuolueet päätyivät siihen, että hoitolaitoksia velvoittava hoitajamitoitus on yksi keino vanhusten hoidon laadun parantamiseksi.
 Lakiin pitäisi kirjata vähintään seitsemän hoitajaa kymmentä vanhusta kohti. Nykyisin suositus on viisi hoitajaa kymmentä vanhusta kohti.
 Kokoomus jäi yksin sitovan hoitajamitoituksen epäilijäksi. Petteri Orpo ei osannut selittää eduskunnan kyselytunnilla tai jälkikäteen toimittajille puolueen vaihtoehtoa ymmärrettävästi – kovaa vauhtia ikääntyvässä Suomessa.
 Petteri Orpo on tiistai-iltana haastateltavana Ylen puheenjohtajatentissä. Voit katsoa tentin suorana  Yle Areenassa  tai TV1:ssä klo 21.00.

 Haparointi: Orpon johtamis- vai selitysongelma vanhusten hoivassa?
 Petteri Orpon johtajuus  sai vanhusten hoivajupakassa ison kolauksen.
 Toiveikas selitys puolueessa Orpon haparoinnille on, että kokoomus oli vanhusasiassa oikeassa, mutta ei osannut selittää näkemystään.
 Kokoomus halusi , että lakiin kirjattaisiin mieluummin peruste sitovalle, yksilölliselle mitoitukselle, joka perustuu kunkin vanhuksen hoivan tarpeeseen.
 Ankarampi tulkinta puolueessa Orpon haparoinnista on toisenlainen.
 Tähän tulkintaan liittyy puolueen itsestään antama kuva epäonnistuneessa sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistuksessa, sotessa. Kokoomuksen sisälläkään useita sote-näkemyksiä ei pystytty sovittamaan yhteen.
 Kokoomuksesta on syntynyt kuva, ettei puoluetta johdeta. Ja jos puheenjohtaja ei osaa johtaa, ei osata viestiä.
 Kokoomuksen asemaa ei helpota sotesta tuttu epäily puolueesta hoivayhtiöiden etujen puolustajana.
 Hallituksen ero: Sipilä jätti äimistyneen Orpon ihmettelemään
 Maaliskuun toisena perjantaina pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) ilmoitti, että  hallitus eroaa . Ero oli vastoin kokoomuksen ja Petteri Orpon tahtoa.
 Sotea ei syntynyt. Hallituksen merkittävin yksittäinen uudistus romuttui. Juha Sipilä toteutti  tulos tai ulos -uhkauksensa .
 Päätöksellään Sipilä avasi vaalitaistelun.
 Kokoomus jäi muutamassa tunnissa yksin puolustamaan soten valinnanvapautta: yksityisiä sosiaali- ja terveyskeskuksia julkisten rinnalla, potilaiden valittavina. Keskusta ei enää edes muodon vuoksi tue entisen hallituskumppaninsa tavoitetta.
 Päinvastoin:  keskustalaiset leimasivat  jo hallituksen eropäivänä valinnanvapauden syyksi soten kaatumiseen. Vastaavasti  kokoomuslaiset syyttivät  soten kaatumisesta maakuntien perustamiseen liittyviä lakiesityksiä.
 Porvarihallituksen kausi päättyi hallituspuolueiden kahden rintaman vaalitaisteluun: oppositiopuolueita vastaan ja aiempia hallituskumppaneita vastaan.
 Vanhustenhoidon kriisikeskustelun jälkeen – toisen kerran lyhyen ajan sisällä – kokoomusjohtaja Petteri Orpo jäi ihmettelemään julkisuudessa, miten tässä näin kävi.
 Eduskuntavaalit näyttävät, arvioivatko äänestäjät kokoomuksen kompuroineen vanhusten hoivassa ja epäonnistuneen soten valinnanvapauden puolustajana. Kokoomuksessa uskotaan, että hallituksen eron jälkeen puolue ei ole enää niin hankalassa asemassa kuin sote-vatvonnan aikaan.

 Voitto: Vain pääministerin salkku lasketaan onnistumiseksi
 Petteri Orposta on tehty kokoomuksessa pääministeriä koko puheenjohtajakauden. Ajatuksiin on jo hiipinyt, että pääministeripuolueena tehdään sitten sitä ja tätä.
 Pettymys on karmea , jos puolue jää vaaleissa toiseksi. Jos Orposta ei tule pääministeriä, seuraava kysymys kuuluu, onko kokoomus silti hallituksessa ja saa edelleen valtiovarainministerin salkun. Kaikki muu olisi vielä suurempaa katastrofia.
 Pettymys on myös, jos puolueen kannatus jää vaaleissa samaan kuin neljä vuotta sitten, 18,2 prosenttiin ja 37 edustajapaikkaan. Vuonna 2015 kokoomus sai yhden edustajan vähemmän kuin silloiset perussuomalaiset.
 Ylen kyselyssä kokoomuksen kannatus oli  maaliskuun alussa  16,2 prosenttia – alhaisimmillaan Petteri Orpon puheenjohtajakaudella.
 Vaikka kokoomus oli kuntavaalien ykkönen, puolue otti takapakkia maakuntien keskuskaupungeissa. Helsingin pormestarin  Jan Vapaavuoren  huikea äänimäärä korjasi valtakunnallista tulosta.
 Vaikka Vapaavuorella ei ole asemaa kokoomuksen johdossa,  sivustakin voi huudella . Vapaavuoren sote-arvostelu on puolueessa kuultu.
 Puolue: Kypäräpapit ja cityliberaalit samassa seurakunnassa
 Kokoomus kutsuu itseään keskustaoikeistolaiseksi puolueeksi. Kokoomuksessa toimii monenlaisia porvareita.
 Sivistysporvarit ja sosiaalikokoomuslaiset : Esimerkiksi opettajia, siksi koulutusleikkaukset olivat puolueelle kiusallisia. Yritteliäisyys, työ ja mahdollisuuksien tasa-arvo ovat iskulauseina.
 Tämä ryhmä on puolueessa vallassa: Petteri Orpo,  Jyrki Katainen ,  Henna Virkkunen ,  Sari Sarkomaa .
 Konservatiivit, yrittäjät ja yritysmyönteiset : Kannattavat rangaistusten koventamista ja vastikkeellista sosiaaliturvaa. Yritystuet hyväksytään ainakin toistaiseksi lyhyen aikavälin ratkaisuna.
 Esimerkiksi maakuntakokoomuslaisia kuuluu tähän joukkoon:  Antti Häkkänen ,  Lenita Toivakka ,  Harri Jaskari ,  Arto Satonen .
 Vapaamieliset ja markkinoiden vapautta kannattavat : Kannattavat kahden naisen tai kahden miehen keskinäistä avioliittoa, alkoholin myynnin vapauttamista ja apteekkien sääntelyn purkamista. Tässä joukossa arvostellaan yritystukia.
 Etenkin pääkaupunkiseudun kokoomuslaisia kuuluu tähän joukkoon:  Alexander Stubb ,  Elina Lepomäki ,  Juhana Vartiainen , lisäksi  Sinuhe Wallinheimo .

 Markkinatalous: Mitä se vastuullisuus on?
 Kokoomus julistaa vastuullista markkinataloutta. Etenkin vanhusten hoidon kriisin jälkeen vastuullisuuden on selitetty tarkoittavan sääntelyä, valvontaa ja rangaistuksia laiminlyönneistä ja rikoksista.
 Puoluejohdon mielestä kansainväliset terveys- ja hoivajätit ovat pettäneet vastuullisen markkinatalouden. Kuitenkin kokoomus oletti soten valinnanvapauden perustuvan osaksi näiden samojen terveysjättien, pörriäisten varaan.
 Samaan aikaan kokoomuksesta on lähtenyt väkeä terveysjättien palvelukseen: entinen sosiaali- ja terveysministeri  Laura Räty  Helsingin sote-pomon tehtävän kautta Terveystaloon, kansanedustaja  Lasse Männistö  Mehiläiseen ja kansanedustaja  Sanna Lauslahti  lääketeollisuuden edunvalvojan toimitusjohtajaksi.
 Kokoomus käy vaalitaistelua SDP:tä vastaan leimaamalla demareita sääntö-Suomen kannattajiksi. Itseään kokoomus kuvaa yritteliäisyyden ja mahdollisuuksien Suomen kannattajaksi.
 Puolueen vaalilause on "luotamme Suomeen". Viime vuonna puoluekokous hyväksyi uuden periaateohjelman iskulauseenaan "saa tehdä".
 Valtio: Kokoomus sääntelisi verotuksella, ei sosiaalituilla
 Hallituskumppanitkin ovat tiuskineet, ettei kokoomuksella ole muuta talousoppia kuin verojen alentaminen.
 Verot ovat ihmisten rahoja, eivät valtion, ajatellaan kokoomuksessa. Puolueen talouspolitiikka perustuu valtion menokuriin ja mahdollisimman mataliin veroihin.
 Kokoomuslaisen talousmallin mukaan työn ja yritysten verotus on pidettävä mahdollisimman alhaalla. Sen sijaan kulutuksesta ja haitoista on perittävä veroa.
 Malli sopii erityisen hyvin säännöllistä ja vähintäänkin kohtuullista palkkaa tai pääomatuloa ansaitseville.  Puolue keventäisi ansiotulojen ja eläkkeiden verotusta  ensi vaalikauden aikana miljardilla eurolla.
 Kokoomus korostaa mieluummin yhteiskunnan tarjoamia palveluja kuin tulonsiirtoja eli sosiaalitukia.
 Niinpä  vastikkeellinen sosiaaliturva  on kokoomuksen tavoite, ei minkäänlainen perustulo. Tuen saajan oletetaan tekevän aina jotakin tuen vastineeksi, ellei kysymys ole sairauspäivärahoista.
 Resepti: Ilmastonmuutoksen torjuntaan ja talouteen samat keinot
 Kokoomuksen resepti ilmastonmuutoksen torjumiseen muistuttaa puolueen veropolitiikkaa. Verotuksen painopistettä pitäisi siirtää työn ja yrittämisen verotuksesta enemmän ilmastolle ja ympäristölle haitallisen toiminnan verotukseen.
 Kokoomus ei ole valmis johtamaan Suomea sitovien vähennystavoitteiden edelläkävijäksi, jos EU-maat eivät pääse yhdessä sopuun.
 Sen sijaan SDP, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP olivat  Ylen kyselyssä  valmiita ilmastotalkoisiin Suomessa, vaikka EU-sopua ei syntyisikään.

 Eurooppa ja Nato: Ikkunat ja ovetkin auki, myös sotilasliittoon
 Monet kokoomuslaiset kuuluvat globalisaation voittajiin. Korkeastikoulutettujen elämäntarinaan kuuluu opiskelijavaihto ulkomailla, yhä useammalla myös työskentely muualla kuin Suomessa.
 Puolue suhtautuu erittäin myönteisesti yhteistyöhön Euroopan unionissa.
 Kokoomuksen mielestä Suomen  kannattaa hakea sotilasliitto Naton jäsenyyttä  lähivuosina. Muista puolueista vain RKP on samaa mieltä.
 Samaan aikaan Suomen presidenttinä on kokoomustaustainen  Sauli Niinistö , joka ei tällä hetkellä veisi Suomea Naton jäseneksi.
 Koulu: Rahat esiopetukseen, ei oppivelvollisuuden pidentämiseen
 Jos kokoomus saisi päättää, esiopetuksen alkua varhennettaisiin. Puolue haluaa kaksivuotisen, puolipäiväisen ja maksuttoman esiopetuksen ennen koulua.
 Kokoomus ei kannata SDP:n mallia oppivelvollisuuden pidentämisestä lukioihin ja ammatilliseen koulutukseen.
 Voi olla, että vaalien jälkeen näitä kahta asiaa joudutaan kuitenkin sovittamaan yhteen ja samaan hallitusohjelmaan. Ohjelmaan, jota kirjoitetaan SDP:n ja kokoomuksen johdolla.
 Kokoomuksen äänestäjiin kuuluu opettajia ja muita sivistysporvareita. Siksi koulutusleikkaukset olivat kova pala puolueelle. Ja siksi erityisesti yliopistokaupunkien puolueen, vihreiden koulutusleikkauksiin kohdistama arvostelu kirpaisi ja vei kannattajia kokoomukselta.

 Kannattajat: Miehiä, suurituloisia, johtajia ja opettajia
 Eronneen keskustan, kokoomuksen ja sinisten porvarihallituksen tavoite työpaikkojen lisäyksestä on toteutumassa. Muutkin talousluvut näyttävät hyviltä, vaikka kovin kasvuvauhti hiipuukin.
 Kokoomuksen kannattajista kuusi kymmenestä on miehiä ja neljä kymmenestä naisia.
 Taloustutkimuksen Ylelle tekemän  puoluekannatuskyselyn taustatietojen perusteella  vain sinisillä ja perussuomalaisilla on suurempi osuus mieskannattajia useamman kansanedustajan puolueista.
 Puoluetta kannatetaan enemmän Etelä-Suomessa kuin muualla maassa. Viime eduskuntavaaleissa kokoomus ei saanut Lapista yhtään kansanedustajaa.
 Johtavassa asemassa olevista palkansaajista neljä kymmenestä kannattaa kokoomusta.
 Kokoomuksen kannattajat äänestävät ahkerammin kuin muiden suurten puolueiden kannattajat. Sillä on merkitystä huhtikuun vaaleissa.
 Jutusta voi keskustella tiistaina 26.3.2019 klo 22.00 saakka.
 LUE LISÄÄ:
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneessa!
 Lue, katso ja kuuntele Ylen parhaat vaalijutut
 Lue täältä kaikki Ylen puolueanalyysit
 Omistatko bensasyöpön auton? Ylen ilmastokysely puolueille paljastaa, että se voi tulla vieläkin kalliimmaksi
 Ylen kysely turvallisuuspolitiikasta: SDP, vasemmistoliitto, vihreät ja perussuomalaiset valmiita vähentämään hävittäjien määrää
 Ylen tukikysely paljastaa kaksi jyrkkää jakolinjaa puolueissa: Sosiaaliturvan vastikkeellisuus ja perustulo
 Yle selvitti puolueiden maahanmuuttonäkemykset: Suurin osa lisäisi paperittomien palveluita – vain kaksi puoluetta kieltäisi naisilta burkat

Petteri Orpo sai desimaalista kolhun vanhustenhoidon kriisissä – Tällainen puolue on kokoomus, jolle kelpaa vain vaalien ykköspaikka


Kanadalainen oikeus katsoi maanantaina, että Guantanamon vankileirillä olleen  Omar Khadrin  tuomio on vanhentunut. Khadr joutui 15-vuotiaana Guantanamon vankileirille, sillä hänen epäiltiin osallistuneen sotarikoksiin Afganistanissa. Hän oli kaikkien aikojen nuorin vanki Guantanamossa.
 Kanadassa syntynyt Khadr oli Guantanamossa kymmenen vuotta ennen kuin hänet vuonna 2012 siirrettiin vankilaan Kanadaan. Vuonna 2015 hänet päästettiin vapaaksi takuita vastaan.
 Khadr sai vuonna 2010 tuomion muun muassa terrorismista ja amerikkalaissotilaan murhaamisesta.
 Khadr on aiemmin myöntänyt syyllisyytensä, mutta sanonut myöhemmin tehneensä sen vain siksi, että pääsisi pois Guantanamosta.
 Khadrin isä oli terroristijärjestö al-Qaidan jäsen, ja tämä vei poikansa Afganistaniin.

Guantanamon historian nuorin vanki on nyt kokonaan vapaa


Summary: Sammutustyöt tulevat kestämään vielä useita tunteja

700 neliön kokoinen navettarakennus palaa Myrskylässä Uudellamaalla.
 Pelastuslaitos sai ilmoituksen Kenkärventiellä palavasta rakennuksesta kello 2.40.
 Päivystävä palomestari  Petri Lyttinen  kertoo sammutustöiden kestävän vielä useita tunteja. Paikalla on tällä hetkellä 15 pelastuslaitoksen yksikköä hoitamassa sammutustöitä.
 – Eläimiä ei ollut navetassa sisällä. Auto ja moottoripyörä on saatu pelastettua rakennuksen sisältä, kommentoi Lyttinen.
 Tulipalo ei ole levinnyt rakennuksen ulkopuolelle.
 Palon syttymissyystä ei ole vielä tarkempaa tietoa.

Iso navettarakennus palaa Myrskylässä – eläimiä ei sisällä


Ylioppilaskirjoituksissa ovat tänään vuorossa matematiikan lyhyen ja pitkän oppimäärän kokeet.
 Matematiikan koe tentitään nyt ensimmäistä kertaa digitaalisesti. Kaikki muut aineet ovat jo aiemmin siirtyneet digitaalisiin kokeisiin.
 Kevään kirjoitukset päättyvät tämän viikon torstaina. Päätöspäivänä ovat vuorossa uskonnon, elämänkatsomustiedon, yhteiskuntaopin, kemian, maantieteen ja terveystiedon kokeet.
 Kaikkiaan ylioppilastutkintoon ilmoittautui tänä keväänä liki 40 300 kokelasta.

Yo-kokeissa testataan matikkapäätä ensimmäistä kertaa digitaalisesti


Meksiko ajautui maanantaina diplomaattiseen kiistaan vanhan siirtomaaisäntänsä Espanjan kanssa. Meksikon presidentti  Andres Manuel Lopez Obrador  vaati Espanjan kuninkaalta sekä paavilta anteeksipyyntöä siirtomaa-ajan vääryyksistä.
 Espanjan hallitus torppasi Meksikon vaatimuksen saman tien. Espanjan mukaan 500 vuoden takaisia tapahtumia ei voi arvioida nykyisten näkemysten mukaan.
 Espanjalaiset konkistadorit valtasivat nykyisen Meksikon alueen alkuperäiskansoilta kuten asteekeilta 1500-luvun alussa.
 Nykyinen Meksikon väestö polveutuu sekä eurooppalaisista että Amerikan alkuperäisasukkaista.

Meksiko vaati Espanjalta anteeksipyyntöä siirtomaa-ajasta, Espanja kieltäytyi


Summary: Äänestystä odotetaan tiistaina 26.3 tai keskiviikkona 27.3.

Brittikansanedustajat puoltavat sitä, että parlamentin alahuone voi keskiviikkona pitää suuntaa-antavia äänestyksiä brexit-vaihtoehdoista.
 Asiaa puolsi 329 edustajaa ja sitä vastusti 302 edustajaa.
 Alahuoneen valtaa brexitissä kasvattavan aloitteen takana oli konservatiiviedustaja  Oliver Letwin .
 Britannian hallitus oli ennen äänestystä pyytänyt, että kansanedustajat vastustaisivat aloitetta.

Brittikansanedustajat äänestänevät keskiviikkona brexit-vaihtoehdoista –  konservatiiviedustaja Letwinin aloite meni läpi


Summary: Jaossa on 25 000 euron palkintoraha ja näyttely Espoon modernin taiteen museossa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Tänä vuonna jälleen jaettavasta Suomen taideakatemian kuvataidepalkinnosta kisaa kolme taiteilijaa. Ehdolla ovat kuvataiteilija  Alma Heikkilä , kuvanveistäjä  Aaron Heino  ja kuvanveistäjä  Kim Simonsson .
 Palkinto jaetaan joka toinen vuosi, ja se on suuruudeltaan 25 000 euroa. Palkintoon kuuluu myös oikeus pitää näyttely Espoon modernin taiteen museossa EMMAssa ja näyttelykirjan julkaiseminen.
 Palkinto myönnetään taiteilijalle, joka on parhaassa luomisvireessä ja jonka teoksilla on kansainvälistä kiinnostavuutta. Voittaja saa 25 000 euron rahapalkinnon ja oikeuden pitää näyttelyn EMMAssa ensi vuonna. Näyttelystä tehdään myös näyttelykirja.
 Palkinnon saaja julkistetaan EMMAssa 14. toukokuuta.
 Edellisen palkinnon  sai kuvataiteilija  Outi Pieski . Vuonna 2015 palkittiin  Camilla Vuorenmaa  ja ensimmäisen palkinnon laatuaan vuonna 2013 sai  Tuomas A. Laitinen .
 Palkinto on rahallisesti yksi suurimmista kuvataiteelle myönnettävistä palkinnoista Suomessa. Tämän hetken suurin suomalainen kuvataidepalkinto Ars Fennica on suuruudeltaan 40 000 euroa Kuvataiteilijat voivat saada myös Suomen Kulttuurirahaston palkinnon, joka on suuruudeltaan 30 000 euroa.
 Lue myös:
 Yle Kultakuume: Sienet puhuvat kuvataiteilija Alma Heikkilän taiteessa
 Kun perheeseen syntyi erityislapsi, Kim Simonsson tajusi olevansa itsekeskeinen
 "Minun taidettani katsellaan vielä 1 800 miljoonan vuoden päästä" – kivenveistäjille materiaalivalinta on olennainen kysymys
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka.

Heikkilä, Heino ja Simonsson kisaavat Suomen suurimpiin kuuluvasta taideakatemian palkinnosta


Summary: Teemme juttua asuinpaikan merkityksestä ja haluamme kuulla sinun kokemuksesi.

Jäitkö sattumalta asumaan paikkakunnalle, josta sait töitä vai veikö puoliso mennessään? Asuinpaikkaa valittaessa joutuu huomioimaan useita seikkoja ja tekemään kompromisseja.
 Toinen haluaa jäädä asumaan lähelle perhettä ja tukiverkostoa, toiselle lapsuuden maisemista lähteminen voi olla tarpeellinen irtiotto.
 Monilla aloilla parhaat työllistymismahdollisuudet ovat isoissa kaupungeissa, jolloin taloudellinen turva ja uralla eteneminen voivat painaa vaakakupissa asuinpaikkakuntaa valittaessa.
 Toisaalta maaseudun ja pienempien kaupunkien halvemmat asumiskustannukset voivat houkutella. Maaseudun rauha tai hiljaiset kadut eivät kuitenkaan sovi kaikille, jolloin ympärille kaivataan kulttuuria ja vilkasta kaupunkielämää.
 Teemme juttua asuinpaikkakunnan valitsemisesta. Haluaisimme tietää, millaisia tunteita asuinpaikkasi herättää, ja miksi asetuit juuri sinne asumaan.
 Jaa kokemuksesi täyttämällä alla oleva lomake.

Työpaikka, kulttuuri, koulutus vai perhe – Mikä tekee asuinpaikastasi elämisen arvoisen? Kerro meille


Summary: Yhdysvalloissa jo kaksi tuomioistuinta on katsonut, että suosittu torjunta-aine on syypää syöpään.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Suomalaiset maatalous- ja kemikaaliviranomaiset eivät ole huolissaan kiistellyn rikkakasvimyrkyn glyfosaatin mahdollisista haitoista terveydelle, vaikka maailmalla kohu sen ympärillä kasvaa.
 Glyfosaatti on Suomen yleisin rikkakasvimyrkky ja sitä käytetään lähinnä peltoviljelyssä.
 Yhdysvalloissa oikeus katsoi viime viikon lopulla glyfosaattia sisältävän  Roundup-myrkyn olevan syypää kotipuutarhurin syöpään . Tuomio ei ole ensimmäinen: Roundupia valmistava Monsanto-yhtiö tuomittiin viime vuonna 289 miljoonan dollarin korvauksiin vastaavassa tapauksessa. Lääkejätti Bayer osti Monsanton viime vuonna.
 Kotipuutarhuri, lue käyttöohjeet huolella Glyfosaattia myydään sekä ammatti- että kuluttajakäyttöön. Viljelijän tulee suorittaa kasvinsuojelututkinto, jossa opastetaan mm. suojapukeutumisesta ja kuinka myrkyn pääsy vesistöihin estetään. Tukesin mukaan kuluttajille myytäviä glyfosaattituotteita on turvallista käyttää ilman erityissuojaimia. Kotipuutarhurin kannattaa noudattaa torjunta-aineen käyttöohjeet huolella ja tarvittaessa käyttää esimerkiksi käsineitä.
 Maanviljelijöiden etujärjestö luottaa EU:n linjaukseen, jonka mukaan glyfosaatti ei aiheuta syöpää, jos sitä käytetään oikein. Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliiton MTK:n kasvinviljelyasiamiehen  Mika Virtasen  mukaan valtaosa suomalaisista viljelijöistä luottaa edelleen siihen, että glyfosaattia on turvallista käyttää.
 – Varmasti tästä asiasta keskustellaan hyvinkin paljon. Varsinaista huolestuneisuutta ei ole.
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes seuraa vuosittain suomalaisviljelijöiden kasvinsuojeluaineiden käyttöä. Ylitarkastaja  Lotta Kailan  mukaan suomalaiset viljelijät käyttävät kasvinsuojeluaineita vastuullisesti ja Tukesin ohjeita noudattaen.
 Kaila ei suostu arvioimaan glyfosaatin turvallisuutta viljelijöille tai tavallisille kaduntallaajille.
 – Valvontatulosten perusteella julkisilla alueilla käytetään hyvin vähän kasvinsuojeluaineita ja enemmän vaihtoehtoisia menetelmiä, Kaila sanoo.
 Asiantuntijat eivät ole päässeet yksimielisyyteen glyfosaatin mahdollisista vaaroista. Euroopan kemikaalivirasto katsoo sen turvalliseksi, Maailman terveysjärjestö WHO puolestaan pitää sitä syöpäriskinä.
 Kiisteltyä glyfosaattia levitetään pellolle. Suomessa sitä käytetään erityisesti juolavehnän torjumiseen. Yle/Jouko Tapper
 EU haluaa vähentää kasvinsuojeluaineiden käyttöä
 Glyfosaatin kieltämistä on vaadittu kovaan ääneen jo pidemmän aikaa, mutta maatalous ei haluaisi luopua halvasta ja tehokkaasta kemikaalista. Yhtä tehokasta korvaajaa ei ole löydetty kaupalliseen maanviljelyyn.
 MTK:n Mika Virtasen mukaan kielto lisäisi kustannuksia, ja ne kaatuisivat viljelijöiden niskaan. Myös suorakylvöala vähenisi.
 Virtanen myöntää, että glyfosaatin kielto saattaa olla edessä, koska maailman yleisin rikkakasvimyrkky on joutunut niin huonoon valoon. Hän kuitenkin toivoo, että glyfosaatille löydettäisiin vaihtoehto ennen kuin se kielletään.
 MTK:n kasvinviljelyasiamies Mika Virtanen Markku Pitkänen / Yle
 Tukesin Lotta Kailan mielestä kaikki resurssit pitäisi nyt käyttää vaihtoehtoisten menetelmien kehittämiseen.
 – Koko EU:n tavoitteena on vähentää riippuvuutta kasvinsuojeluaineista. Tavoitteena on löytää vaihtoehtoisia menetelmiä. Ei vain glyfosaatille, vaan kaikille kasvinsuojeluaineille, Kaila sanoo.
 Glyfosaatilla on tällä hetkellä myyntilupa EU:ssa vuoteen 2022 asti. Tänä vuonna alkaa myyntiluvan uudelleenarviointi.
 Lue myös:
  Helsingin Sanomat: Amerikkalainen oikeus päätti rikkakasvimyrkky Roundupin aiheuttaneen syöpää: Bayerin osakekurssi romahti yli 12 prosenttia
 Kiistelty torjunta-aine häviää hitaasti viljelymailta – "Kannattaa käyttää vain silloin, kun on todellinen tarve"
 Korvaako vanha puutarhaniksi rikkakasvien torjunta-aineet? Suomalainen kuumavesikone on jo kaupunkikäytössä – "Kemikalisoitumisen vähentämiseen pitäisi ponnistella kaikin tavoin"
 Kiistelty kasvien torjunta-aine saamassa myyntiluvan – EU-arvio: glyfosaatti ei aiheuta syöpää
 Monsanto joutuu maksamaan mojovat korvaukset Kaliforniassa – Suomalaisasiantuntija kuumana käyvästä glyfosaattikeskustelusta: "Se on ihan turhaa pelkoa"
 Maaseudun tulevaisuus: Glyfosaatin käyttö viisinkertaistui – "kaiken muun voi korvata, mutta puhdasta vettä ei"

Huoli Suomen yleisimmän rikkakasvimyrkyn glyfosaatin turvallisuudesta kasvaa – viljelijät eivät panikoi, vaikka kielto voi olla kohta edessä


Summary: Yli 85 prosenttia Ylen kyselyyn vastanneista kaupunginvaltuutetuista kokee keskustelukulttuurin koventuneen Oulussa.

Tästä on kyse Yle lähetti Oulun kaupunginvaltuutetuille epäasiallista palautetta koskevan kyselyn helmikuussa. Oulun kaupunginvaltuustoon kuuluu yhteensä 67 valtuutettua. Kaikille valtuutetuille sähköpostilla lähetettyyn kyselyyn vastasi 32 valtuutettua. Oulu on ollut viime kuukausina valtakunnan huomion keskipisteessä kaupungissa esille nousseiden seksuaalirikosepäilyjen vuoksi. Valtaosa kyselyyn vastanneista kokee keskusteluilmapiirin koventuneen, joka neljäs kertoo saaneensa myös uhkauksia.
 Oulun kaupunginvaltuutetut kokevat keskustelukulttuurin koventuneen kaupungissa. Osa Ylen kyselyyn vastanneista valtuutetuista kertoo saaneensa epäasiallista palautetta ja jopa uhkauksia.
 Yle lähetti kaupunginvaltuutetuille keskustelukulttuuria ja epäasiallista palautetta koskevan kyselyn helmikuussa.
 Kyselyssä tiedusteltiin valtuutettujen saamasta palautteesta Oulussa viime vuoden lopulla ja kuluvan vuoden alussa esiin nousseiden ja laajasti uutisoitujen  seksuaalirikosepäilyjen  aikana. Yli 43 prosenttia kyselyyn vastanneista kertoo saaneensa epäasiallista palautetta.
 – Pääasiassa sosiaalisen median kautta tulleet palautteet ovat olleet vihaisia ja syyttäviä. Ne ovat liittyneet lausuntoihini, haastatteluihini ja sosiaalisen median kirjoituksiini. Niissä on syytetty raiskaajien puolustamisesta tai uhattu minua raiskaamisella, kertoo Oulun kaupunginvaltuutettu ja kaupunginhallituksen 1. varapuheenjohtaja  Jenni Pitko  (vihr.).
 Oulun kaupungintalon valtuustosalissa järjestettiin turvallisuusseminaari tammikuussa. Marko Väänänen / Yle
 Oulun kaupunginvaltuustoon kuuluu yhteensä 67 valtuutettua. Kaikille valtuutetuille sähköpostilla lähetettyyn kyselyyn vastasi 32 valtuutettua. Heistä yli puolet täytti vastauslinkin nimettömänä.
 Vastausten perusteella ainakin osa valtuutetuista kokee, että sekä yleisöpalaute että muiden valtuutettujen käytös on muuttunut entistä epäasiallisemmaksi.
 Uhkauksia ja väkivaltafantasiointia
 Joka neljäs kyselyyn vastannut kaupunginvaltuutettu kertoo saamansa epäasiallisen palautteen sisältäneen myös uhkailua.
 – Uhkailut on pääasiassa puettu esitetyiksi toivomuksiksi, että tulen raiskatuksi. Ei niinkään suoria raiskausuhkauksia. Totta kai nämä ovat luettavissa tismalleen samalla tavalla uhkauksiksi, Pitko sanoo.
 "Epäsuoraa lapsiini kohdistuvaa väkivaltafantasiointia."  Kyselyyn vastannut valtuutettu saamastaan uhkauksesta
 Uhkaava palaute ei ole Pitkon mukaan säännöllistä, mutta sitä on tullut usein liittyen uutisointiin, jossa on sivuttu maahanmuuttoa tai turvapaikanhakijoita.
 Muun muassa näitä kysyimme: Oletko saanut epäasiallista palautetta Oulun seksuaalirikosepäilyvyyhdin aikana? Mistä palaute on tullut? Yksityishenkilöiltä, ryhmiltä tai jostain muualta? Millaista epäasiallista palautetta olet saanut? Onko saamasi palaute sisältänyt uhkailua? Onko keskustelu Oulussa muuttunut kovemmaksi edellä mainittujen rikosepäilyjen myötä? Onko keskustelu vaikuttanut motivaatioosi hoitaa yhteisiä asioita?
 Oulun viime aikaiset tapahtumat ovat Pitkon mukaan kiihdyttäneet palauteryöppyä. Hän kertoo kuulleensa myös muiden maahanmuuttomyönteisten naispoliitikkojen saaneen vastaavaa palautetta.
 – Miehet sanovat, että palautetta ei tule juuri ollenkaan ja naiset sanovat, että sitä tulee tosi paljon. Kyllä tämä on aivan selvästi sukupuolittunut asia.
 Kovaa puhetta valtuustossa
 Yli 85 prosenttia kyselyyn vastanneista valtuutetuista koki keskustelukulttuurin muuttuneen kovemmaksi Oulussa seksuaalirikosepäilyjen myötä.
 – Valtuustosalissa on jopa kuultu uhkauksia valtuutettujen lapsia kohtaan, joka on mielestäni jo sitä luokkaa, että sen voisi tulkita jo vihapuheeksi,  Pirjo Sirviö  (sd.) sanoo.
 "Ihmisiä on kehotettu ottamaan oikeus omiin käsiinsä."  Kyselyyn vastannut valtuutettu keskustelun kovenemisesta
 Sanomalehti  Kaleva  kertoi helmikuun alussa Oulun kaupunginhallituksen suunnittelevan puhekoulutusta valtuuston jäsenille valtuustoaloitteen pohjalta. Hallituksen kokouksessa käydyn äänestyksen jälkeen asia palautettiin äänin 10-2 uudelleen valmisteltavaksi siten, että puhekoulutusta ei järjestetä.
 – Keskustelukulttuuri on mennyt sellaiseksi, että siellä ei enää arvosteta eikä kunnioiteta kollegoja, vaan paukutellaan ihan mitä sattuu välillä. Käyttäytyminen ja kohteliaat käytöstavat ovat kyllä unohtuneet, kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Juha Hänninen  (kok.) toteaa.
 – Tässä näkyy mielestäni somen vaikutus. Valtuustossakin käytetään samanlaisia sanavalintoja ja sanankäänteitä. Se ei ole ollut tapana, sanoo  Juha Huikari  (kesk.).
 Oulun kaupunginvaltuutettu Latekoe Lawson Hellu on huomannut keskusteluilmapiirin kovenneen Oulussa. Marko Väänänen / Yle
 Latekoe Lawson Hellu  (vihr.) kertoo huomanneensa muutoksen ilmapiirissä myös kaupungilla liikkuessaan.
 – Jos olen keskustellut esimerkiksi linja-autossa tutun nuoren kanssa, meitä on kytätty. Kauppakeskuksessa vartijat ovat seuranneet kannoillani joka paikkaan ja minulta on kysytty, mitä siellä teen. Nuoret ovat nimitelleet raiskaajaksi.
 Puuttuminen hankalaa, mutta keinoja on
 Osa kyselyyn vastanneista valtuutetuista ei koe keskustelun koventuneen tai kertoo pitävänsä tapahtunutta muutosta tervetulleena vedoten esille nousseiden rikosepäilyjen vakavuuteen. Jotkut vastaajista kertovat kokevansa maahanmuuttoa ja turvapaikanhakijoita koskevan keskustelun muuttuneen mahdottomaksi.
 "Joku varmasti ajattelee keskustelun olevan kovaa, mutta pitää muistaa, että keskustelun kohteena on lapsiin kohdistuvat seksuaalirikokset."  Kyselyyn vastannut valtuutettu
 Hieman alle joka kolmas kyselyyn vastannut valtuutettu kertoo keskustelun kovenemisen vaikuttaneen motivaatioon hoitaa yhteisiä asioita. Asiaan puuttuminen koetaan hankalaksi.
 – Ulkopuolelta on varmaan vaikea minkäänlaisilla säännöillä tai muilla asiaan puuttua. Se lähtee valtuutetuista ja heidän sanankäänteistään. Se on mielestäni ainut tapa pitkällä aikavälillä puuttua tällaisiin asioihin, Huikari sanoo.
 Pirjo Sirviön mukaan valtuustossa on kuultu jopa vihapuheeksi tulkittavaa sanavaihtoa.  Marko Väänänen / Yle
 Sirviö muistuttaa, että valtuustoa johtaa puheenjohtaja, jolla on käytössään laaja arsenaali keinoja kokousten hallitsemiseksi.
 – Hallintosäännössä on sanottu, että puheenjohtaja voi keskeyttää valtuutetun puheen silloin, kun hän katsoo sen menevän asiattomuuksiin. Jos valtuutettu ei keskeytystä noudata, niin hänet voidaan poistaa salista ja kokous keskeyttää, Sirviö sanoo.
 "Harkitsen tarkoin, millaisiin julkisiin tilaisuuksiin osallistun."  Kyselyyn vastannut valtuutettu keskustelun kovenemisen vaikutuksista
 Valtuuston puheenjohtaja Hännisen mukaan poistamiseen on täytynyt tarttua tällä valtuustokaudella kerran suljetun valtuustoseminaarin aikana.
 Pitko näkee tärkeänä lisätä nettipoliisin läsnäoloa sosiaalisessa mediassa.
 – Ylipäätään poliisille tarvittaisiin enemmän resursseja epäasialliseen palautteeseen, vihapuheeseen ja netissä tapahtuvaan kiusaamiseen tarttumiseksi, hän sanoo.
 Lue myös:
 Toimittajan ja kaupunginvaltuutetun oikeudenkäynti on merkittävä tapaus vihapuheen rajanvedossa – "Saako varasta nimittää varkaaksi?"
 Toinen Oulun törkeä seksuaalirikosepäily oikeudessa – Tämän tiedämme nyt uhrien ja epäiltyjen määristä ja poliisitutkinnasta
 Selvitimme, miksi turvapaikanhakijoiden päiväkoti- ja kouluvierailut nähtiin Oulussa uhkana ja mistä niissä oli kyse

Uhkauksia joukkoraiskaamisesta ja lasten yhteystietojen tiedustelua – kaupunginvaltuutetut kertovat Oulun koventuneesta ilmapiiristä


Summary: Miksi puolen korttelin päästä väkijoukosta bongattu kanssaihminen osoittautuu usein juuri suomalaiseksi, pohtii EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio.

On asioita, joita Suomessa ei voi tehdä. Yksi niistä on yrittää tunnistaa suomalaiset ei-suomalaisesta väkijoukosta.
 Belgiassa se puolestaan onnistuu.
 Liian ruskettuneita. Liian hyvin pukeutuneita. Liian äänekkäitä. Finnairin Helsingin-koneen matkustajat eivät nähtävästi ole vielä ehtineet marssia lentokentän läpi laukkukaruselleille ja niiltä tullin ohi ulko-ovelle.
 Kunnes kansainvälisestä joukosta alkaa erottua jotain tuttua. Tuon kalvakan miehen täytyy olla suomalainen. Ja tuon jakkupukunaisen. Marimekon kassi vahvistaa epäilyn. Tai suomenkieliset sanat puhelimeen.
 Brysselissä käy viikoittain lentokonelastillisia suomalaisia virkamiehiä, yritysten työntekijöitä, lobbareita, eläkeläisryhmiä ja muuta porukkaa. Maan 11 miljoonasta asukkaasta muutama tuhat on suomalaisia.
 Brysselin lentoasema onkin hyvä paikkaa harjaannuttaa silmää suomalaisten bongaamiseen. Tuloaulaan astelee liukuovien takaa ihmisiä tasaisena virtana.
 Mistä on kyse?  Tunnistaako suomalainen toisen suomalaisen samaan tapaan kuin vaikkapa susi haistaa lajitoverinsa kilometrin päästä?
 Talvensa Suomessa viettävät suomalaiset ovat keskimäärin aika kalpeaa porukkaa. Mutta niin ovat samoilla leveyksillä elävät ruotsalaiset ja venäläisetkin. Se ei vielä erota suomalaista lentokentän liukuovella.
 Suomalaiset ovat keskimäärin pari senttiä pidempiä kuin belgialaiset. Mutta hieman lyhyempiä kuin ruotsalaiset, ja selvästi lyhyempiä kuin hollantilaiset.
 Joka neljäs suomalainen on ylipainoinen. Belgiassa ylipainoisten osuus on kolmanneksen pienempi, Ruotsissa vain puolet tästä. Toisaalta eurooppalaisista unkarilaiset ja britit ovat vielä ylipainoisempia kuin suomalaiset.
 Entä tyyli? Suomalaiset käyttävät vaatteisiin vähemmän rahaa kuin eurooppalaiset keskimäärin, hieman yli neljä prosenttia tuloistaan. Toisaalta belgialaiset käyttävät saman verran. Muotitoimittaja  Sami Sykönkin  mukaan  suomalaiset pukeutuvat yhä paremmin.
 Keskimittaisia, toisinaan muttei suinkaan aina ylipainoisia, keskiverrosti pukeutuvia. Näillä tuntomerkeillä ei erota ketään. Mutta silti suomalaisen jostain syystä usein erottaa, jo ennen kuin kuulee mitä kieltä hän puhuu.
 Kaupungilla tallatessa tunnistustehtävässä on enemmän haastetta kuin lentokentän liukuovella.  Siellä suomalaiset eivät tule vastaan lentoaikataulun määräämänä aikana vaan sattumanvaraisesti.
 Siitä huolimatta puolen korttelin päästä väkijoukosta bongattu kanssaihminen osoittautuu usein -- aivan oikein -- suomalaiseksi.
 Toisinaan puhelimessa päädyn ennalta tietämättä asioimaan englanniksi toisen suomalaisen kanssa. Aksentin tunnistaa suomalaiseksi miltei heti. Esimerkiksi th-äänne ääntyy ehkä t:nä. V ja w tai b ja p menevät sekaisin.
 Suomalaisaksenttia pidettiin todisteena esimerkiksi Syyriasta tavoitetun  Sannan  tapauksessa. Hänen tyttärekseen epäilty  Sumaya  kertoi vaiheistaan Sky Newsin toimittajalle  uutisen mukaan "suomalaisella aksentilla" .
 Bongausten osumaprosenttia on toisaalta mahdotonta arvioida.  Sitä varten pitäisi tietää, kuinka monta suomalaista on siinä satojen ellei tuhansien ihmisten joukossa joka kävelee Brysselin kaduilla päivittäin vastaan.
 Osin suomalaistutkassa on kyse myös harhasta. Mieleen jäävät vain ne tapaukset, jotka osuvat kohdalleen.
 Määrittelen varmasti alitajuisesti suomalaisiksi sellaisiakin ihmisiä, jotka ovat jostain ihan muualta. Toisaalta suomalaisiksi lokeroimatta jää varmasti väkeä jotka eivät sovi kalevalaiseen suomalaislokeroon.
 Eikä kuva kalpeanaamaisesta ja vaaleatukkaisesta tuohivirsumannekiinista ole vastannut todellisuutta pitkään aikaan. Suomessa asui toissa vuonna 373 000 ulkomailla syntynyttä ihmistä.
 Toisen polven maahanmuuttajia oli 63 000. Näitä yhtä lailla suomalaisia vaistoni tuskin tunnistaa, saati ulkomailta adoptoituja tai heitä, joiden toinen vanhempi on muualta.
 Yhdestä pökkelöstä veistetty, ulkoa tunnistettava suomalaisuus alkaa olla menneisyyttä, ja hyvä niin.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Espanja:  Uusi asuntokriisi hiertää Espanjassa – Barcelonassa yksin asumisesta on tullut luksusta, johon harvalla on varaa Viro:  Eivätkö virolaiset pode lainkaan ilmastoahdistusta? Virossa ilmastonmuutoksesta puhutaan hämmentävän vähän Afrikka:  Annamme aina terroristien voittaa – vaikka liikenteessä on syytä pelätä enemmän Saksa:  Kiellettyä tai ei, Berliinissä tupakansavua on vaikea välttää Ranska:  Ranskalaisnaiset eivät romahda kirjailijamiehen kommenteista – heillä ei ole aikaa, sillä heidän on kamppailtava asemastaan työelämässä Argentiina:  Talouskriisi on päällä, mutta jokaisen argentiinalaisen on päästävä rantalomalle – paahteiseen kaupunkiin jäävät katsovat muiden lomailua televisiosta Venäjä:  Moskovassa meikinpoistoaine ja juusto voivat aiheuttaa raskaan pettymyksen, mutta yhteen voi luottaa – nimittäin mustikkakeittoon Yhdysvallat:  Terveisiä täisalongista! Yhdysvalloissa munankuumennin on täitaiston tappava mutta kallis ase

Suomalaiset ovat nykyään muutakin kuin kalpeita tuohivirsumannekiineja – silti heidät vain jotenkin tunnistaa


Summary: Syyttäjä ei hae valituslupaa kansanedustaja Teuvo Hakkaraisen ahdistelu- ja pahoinpitelytuomioon.

Teuvo Hakkarainen  (ps.) sai Helsingin hovioikeudessa perjantaina päiväsakkoja kansanedustaja  Veera Ruohon  seksuaalisesta ahdistelusta ja pahoinpitelystä.
 Syyttäjä ei hae korkeimmasta oikeudesta valituslupaa Hakkaraisen tuomioon.
 Syyttäjä  Eija Velitskin  mukaan hovioikeuden tuomio oli tekoon nähden oikeudenmukainen ja yleisen oikeuskäytännön mukainen.
 Helsingin hovioikeus kovensi Hakkaraisen käräjäoikeudessa saaman rangaistuksen 45 päiväsakosta 80 päiväsakkoon.
 Oikeuden mukaan Hakkarainen otti joulukuussa eduskunnan kuppilassa Ruohosta voimakkaan niskalenkin ja väänsi tämän päätä niin, että sai suudeltua Ruohoa.
 Teuvo Hakkarainen kertoi perjantaina Keskisuomalaiselle, ettei aio valittaa hovioikeuden tuomiosta.

Teuvo Hakkaraisen ahdistelu- ja pahoinpitelytuomio ei etene korkeimpaan oikeuteen


Summary: Helsingin keskustakirjasto Oodi on ollut avoinna yleisölle pian neljä kuukautta.

Helsingin keskustakirjaston Oodin suosiosta on pian mustaa valkoisella. Kansalaistorilla kohoava näyttävä tila avautui yleisölle 5. joulukuuta 2018. Vajaat neljä kuukautta myöhemmin, tiistaina 26. maaliskuuta, sen ovista astelee sisään miljoonas kävijä.
 – Olen todella iloinen siitä, että Oodista on tullut kaupunkilaisten yhteinen tila. Arvioimme ennen avaamista, että Oodissa olisi noin 2,5 miljoonaa käyntiä vuosittain, Oodin johtaja  Anna-maria Soininvaara  iloitsee tiedotteessa.
 Yleisöä osallistettiin suunnittelussa laajasti, mikä näkyy kävijävirrassa, Soininvaara arvioi.
 – Ihmiset saivat mitä tilasivat ja tulevat siksi yhä uudestaan.
 Miljoonas kävijä saa yllätyskassin
 Oodin miljoonas kävijä voi varautua juhlallisuuksiin. Luvassa on ainakin leffalippu ja kahvitarjoilu.
 – Tämä kävijä palkitaan Oodi-kangaskassillisella yllätyksiä – luvassa on ainakin liput Oodissa toimivaan Kino Reginaan sekä kahvit Fazerin kahvilassa, tiedotteessa luvataan.
 Oodissa on keskimäärin 9 000 käyntiä päivässä, ja paikan päällä on tähän mennessä tehty noin 9 000 uutta kirjastokorttia. Kävijämäärä vaihtelee viikonpäivien ja päiväkohtaisten tapahtumien mukaan. Avajaispäivät 5. ja 6. joulukuuta keräsivät 55 000 käyntiä.
 – On hienoa, että Oodi on lisännyt kaikkien kirjastojen näkyvyyttä ja suosiota. Oodin avautumisen jälkeen Helsingin kirjastoihin on tehty yli 2,5 miljoonaa käyntiä, kaikkien kirjastojen lukupaikat ovat täynnä aamusta iltaan, sähköisten aineistojen lataukset ovat moninkertaistuneet, ja etenkin lastenkirjojen kysyntä on voimakkaassa kasvussa joka puolella Helsinkiä, kaupungin kirjastopalveluiden johtaja  Katri Vänttinen  hehkuttaa.
 Samalla Vänttinen kiittää asiakkaita luottamuksesta ja kärsivällisyydestä.
 – Suuri suosio aiheuttaa jonotusta niin lukupaikoille kuin aineistovarauksissakin.
 Oodista vilkkain kirjasto
 Oodi on suunniteltu kokonaiselämykseksi, jossa elävä helsinkiläinen kaupunkilaisarki kohtaa modernin arkkitehtuurin. Oodi muodostuu kolmesta erityyppisestä ja tunnelmaltaan erilaisesta kerroksesta. Tilat ovat kaikkien vapaassa käytössä seitsemänä päivänä viikossa, aamuvarhaisesta iltamyöhään.
 Vuonna 2018 Suomen vilkkain yleinen kirjasto oli Espoon Ison Omenan kirjasto. Kävijöitä oli noin 1 350 000.
 Suurella todennäköisyydellä Oodi ottaa tänä vuonna paikan maan vilkkaimpana kirjastona.
 Arkkitehtuuristaan kiitelty Oodi sai taas kansainvälistä huomiota viime viikolla, kun  BBC listasi sen yhdeksi kiinnostavimmista moderneista kirjastorakennuksista maailmassa .
 J utun kommentointi on auki klo 22.00 saakka.

Keskustakirjasto Oodin miljoonan kävijän raja menee rikki tiistaina – miljoonannelle kävijälle luvassa ainakin leffalippu ja kahvit


Summary: Vasemmistoliiton kansanedustajaehdokkaan Suldaan Said Ahmedin mukaan nelikymppinen mies pakeni paikalta polkupyörällä.

Vasemmistoliiton eduskuntavaaliehdokas  Suldaan Said Ahmed  kertoo joutuneensa hyökkäyksen kohteeksi maanantaina iltapäivällä Helsingin Itäkeskuksessa. Ahmedin kimppuun käytiin metroasemalla noin kello 13.30 aikaan.
 Kyseessä on jo toinen väkivaltainen hyökkäys poliitikkoa vastaan lyhyen ajan sisään. Väistyvää ulkoministeriä  Timo Soinia   yritettiin eilen lyödä  Korson maalaismarkkinoilla Vantaalla.
 Ahmed kertoo, että hän oli odottamassa metro Itäkeskuksen asemalla, kun noin nelikymppinen kantasuomalainen mies hyökkäsi hänen kimppuunsa. Kiihtynyt ja vihamielinen mies repi Ahmedin kädessä olleita vaalimainoksia, löi Ahmedia rintakehään ja tönäisi.
 – Hän sanoi, että olen vääräuskoinen ja pedofiili, "älä unta nää, että meet eduskuntaan", sanoo Ahmed, joka on myös Helsingin kaupunginvaltuutettu.
 Ahmed kertoo, että paikalla olleet naiset yrittivät rauhoittaa miestä, mutta saivat vastaukseksi vain huorittelua ja haistattelua.
 – Todella pelottava tilanne, Ahmed sanoo.
 Ahmed arvioi, että kimppuun käynyt mies ei ollut humalassa, vaikka käyttäytyikin hyvin väkivaltaisesti.
 – Hän tuli niin lähelle naamaa, enkä haistanut alkoholia, sanoo Ahmed.
 Poliisi ajoi epäiltyä takaa Itäkeskuksessa
 Helsingin poliisi vahvistaa, että kansanedustajaehdokas on tehnyt rikosilmoituksen hyökkäyksestä.
 – Tämänhetkisillä tiedoilla nimikkeinä ovat lievä pahoinpitely ja kunnianloukkaus, sanoo komissario  Riku Korpela  Helsingin poliisista.
 Ahmedin mukaan mies poistui paikalta maastopyörällä, minkä jälkeen Ahmed soitti poliisille.
 – Poliisi oli todella nopeasti paikalla ja käynnisti takaa-ajon. Miestä ei kuitenkaan saatu kiinni, mutta hänestä on hyvät tuntomerkit, sanoo Ahmed.
 Helsingin poliisin mukaan maanantaina iltapäivästä ketään ei oltu vielä otettu kiinni tapaukseen liittyen.
 "Uskallanko enää tehdä yksin vaalityötä?"
 Hyökkäys järkytti Ahmedia suuresti. Hän joutui perumaan maanantai-iltapäivälle suunnitellun eläkeläisten vaalipaneelin Mellunmäessä Helsingissä.
 Ahmed kertoo, että pahoinpitelyn takia hän joutuu jatkossa muuttamaan vaalityötään.
 – Joudun valitettavasti miettimään, mitä teen jatkossa: uskallanko enää tehdä yksin vaalityötä tai ilmoittaa etukäteen somessa, missä olen tavattavissa, Ahmed kertoo.
 25.3. klo 17:14 - Keskustelu on suljettu epäasiallisten kommenttien takia.
 Lue lisää:
 Ulkoministeri Timo Soinia yritettiin lyödä Korson maalaismarkkinoilla Vantaalla – Soini: Kiitän turvamiehiä hyvästä työstä

Kansanedustajaehdokkaan kimppuun käytiin metrosemalla Helsingissä – rasistisia solvauksia ja tönimistä


Summary: Yt-neuvottelut johtuvat alijäämästä. Ketään ei ole tarkoitus irtisanoa.

Pirkanmaan sairaanhoitopiiri on aloittanut yt-neuvottelut, jotka koskevat koko sairaanhoitopiiriä. Sairaanhoitopiirissä oli lokakuussa töissä vajaat 8 000 ihmistä.
 Yt-neuvottelut alkoivat jo alkuvuodesta. Niistä kerrottiin tiedotteella maanantaina ja talousarvion yhteydessä. Henkilöstölle asiasta on kerrottu jo syksyllä.
 Koska yt-neuvottelut koskevat näin valtavaa määrää ihmisiä, HR-johtaja  Raija Ruoranen  sanoo, että neuvotteluja palastellaan. Yhdellä toimialueella voi olla tuhat ihmistä töissä.
 Tavoitteena on saada Ruorasen mukaan yt-neuvottelut loppuun ensi syksyyn mennessä.
 Ruorasen mukaan ketään ei ole tarkoitus irtisanoa, vaan tavoitteena on lisätä tuottavuutta ja vastata resurssitarpeisiin.
 – Sairaanhoitopiirin hallitus linjasi jo vuoden 2019 talousarvion laadinnan yhteydessä, että sairaanhoitopiirissä aloitetaan vuoden 2019 koko piiriä koskeva yhteistoimintalain mukaiset neuvottelut toiminnan tehokkuuden kasvattamiseksi lyhyellä ja pidemmällä aikavälillä, sairaanhoitopiiri kertoo tiedotteessa.
 Taysissa ja sairaanhoitopiirin konsernin yhtiöissä sai viime vuoden aikana hoitoa yhteensä melkein 210 000 eri potilasta.
 Yt-neuvottelut johtuvat alijäämästä. Tilinpäätöskirjausten jälkeen Pirkanmaan sairaanhoitopiirin tilikauden alijäämä vuodelta 2018 on 4,3 miljoonaa euroa.
 – Näiden yhteistoimintaneuvottelujen tulos on seuraavan taloussuunnitelman runko, jolla taseen alijäämä tullaan kattamaan taloussuunnitelmakaudella, sairaanhoitopiiri sanoo.
 Taustalla alijäämä
 Alijäämä johtuu monesta syystä.
 Vuoden 2018 keväällä tehty hinnanalennus vähensi tuottoja noin kuudella miljoonalla eurolla. Lisäksi Hatanpään sairaalaan kohdennettiin kesällä 2018 hinnanalennus, joka vähensi tuottoja 1,5 miljoonalla eurolla.
 Potilasvahinkovakuutusvarauksen lisäys oli 4,6 miljoonaa euroa yli budjetoidun. Alkuperäisessä talousarviossa ei myöskään tiedetty valtakunnallisesta palkkojen tuloksellisuuserästä, joka oli noin 2,4 miljoonaa euroa.
 Tampereen kaupunki ja Pirkanmaan sairaanhoitopiiri suunnittelevat lisäksi aikuisten mielenterveys- ja päihdepalvelujen yhdistämistä vuoden 2020 alusta alkaen. Hankkeessa tarkastellaan samalla koko maakuntaa kokonaisuutena.

Pirkanmaan sairaanhoitopiiri on aloittanut vajaan 8 000 ihmisen yt-neuvottelut


Summary: Britannian parlamentti ruotii taas tällä viikolla EU-eron toteuttamista. Maan kalastajista yli 90% äänesti brexitin puolesta.

WHITBY  On siinä ja siinä voiko Britannian itärannikolla sijaitsevaa Whitbyä kutsua enää kalastuskyläksi.
 Kuuluisassa kalasatamassa seilaa lähinnä turistiveneitä.  Howard Locker  kertoo, että hänen kaltaisiaan ammattikalastajia on jäljellä enää kourallinen.
 – Kun nyt katsoo ympärilleen täällä ei ole mitään. 24 troolarin laivueesta jäljellä on vain yksi, harmaantunut mies kertoo.
 Locker itse joutui vaihtamaan troolarinsa pienempään veneeseen. Sitä kipparoi nyt poika  Craig Locker , joka muiden whitbyläisten tavoin syyttää kalastajien ahdingosta EU:ta.
 – Jos hallitsemme omia vesiämme, saamme myös oman kohtalomme hallintaan. Brexit hyödyttää meitä, koska olemme saarivaltio, Craig Locker selittää.
 Britannian kalastajia edes sopimukseton brexit ero ei pelota. He katsovat, että sellaisen myötä esimerkiksi ranskalaiset tai espanjalaiset alukset voitaisiin karkottaa omilta vesiltä saman tien.
 – Se olisi meille hyvä juttu. Lähdetään vain ilman sopimusta. EU tulee kyllä kolkuttelemaan ovellemme, Howard Locker uskoo.
 Puolet kalansaalista menee EU:n alueelle
 Whitbyssä tunnelma on uhmakas, mutta brexit voi kopsahtaa kalastajille omaan nilkkaan.
 Saarivaltio Britannialla on toki laajat ja kalarikkaat aluevedet. Ala kokonaisuudessaan on kuitenkin riippuvainen EU-viennistä, selittää Yorkin yliopiston kalastusekspertti tohtori  Bryce Beukers-Stewart .
 – Jos eurooppalaiset alukset eivät pääse Britannian vesille asettaisi EU esteitä Britannian kalan viennille Eurooppaan. Se voisi olla hyvin vahingollista Britannian kalastusalalle, sillä yli puolet saaliista viedään EU-maihin.
 Brexit-neuvotteluissa kalastus sidotaan väistämättä muihin kysymyksiin. Huolimatta alan suuresta symbolisesta merkityksestä saarivaltiolle, ei Britannian hallituksella välttämättä ole haluja uhrata vaikkapa finanssialan etuja sen auttamiseksi.
 Kalastus muodostaa vain alle puoli prosenttia osuuden Britannian kansantuotteesta.

Voisi olla suuntaan: 'Elannon hankkiminen on tiukassa historiallisessa Whitbyssä. Aiemmin vilkas kalastajakylä herää henkiin vain turistisesongin aikaan. Pasi Myöhänen / Yle
 Britannian parlamentti  ruotii taas EU-eroa tällä viikolla . Kaikki on edelleen mahdollista, niin EU-eron peruuntuminen kuin Britannian seilaaminen sopimuksettomaan äkkieroon.
 Pienyrittäjien tulevaisuus on Britannian hallituksen käsissä
 Vientiin liittyvistä riskeistä huolimatta kalastus on nostettu Britanniassa esille yhtenä harvoista aloista, joka voisi hyötyä brexitistä myös todellisuudessa ei vain brexitöörien haaveissa.
 Monen palasen pitäisi kuitenkin loksahtaa kohdalleen. Ennen kaikkea Britannian hallituksen pitäisi muuttaa asennettaan selittää tohtori Bryce Beukers-Stewart.
 – Monet pienkalastajat taistelevat olemassaolostaan. Tämä johtuu kuitenkin Britanniassa tehdyistä päätöksistä ei EU:sta.
 Britannian kalastusalalla kokonaisuudessaan menee verrattain hyvin. Beukers-Stewartin mielestä suurimmat alukset saavat kalastuskiintöistä kohtuuttoman suuren osan.
 – Brexit voisi antaa hallitukselle tilaisuuden luoda entistä reilumpi järjestelmä, mutten näe tästä merkkejä.
 Kalastajat uskovat eron peruuntuvan
 Päätös erota EU:sta on ollut monelle Britannian kalastusalan pienyrittäjille viimeinen oljenkorsi. Whitbyssä toivo on alkanut muuttua pettymykseksi poliitikkoja kohtaan brexit -prosessin mutkistuttua.
 – En usko enää, että eroamme. Se saa minut vihaiseksi, isä Locker kuvailee.
 Perheyrityksen harteilleen ottanut poika Craig arvelee, että runsaan kolmetoistatuhannen asukkaan Whitbyn kylä on menetetty joka tapauksessa.
 – Toteutuupa brexit tai ei se on joka tapauksessa liian vähän liian myöhäistä.
 Lue myös:
 Lontoossa suurmielenosoitus brexitiä vastaan – sadat tuhannet vaativat uutta kansanäänestystä
 Analyysi: Britit, nyt on vihdoin aika päättää!
 EU suostui antamaan brexitille lisäaikaa – lykkäys kaksi viikkoa tai vajaat pari kuukautta
 Kun brexit menee ihon alle – Suomen ainoassa EU-virastossa brittityöntekijät pelkäävät, lähteekö pian työpaikka alta
 Titanic äänestämässä jäävuorta syrjään ja happopäinen jahti avaruusaluksessa – Brexit-sekamelska avaa kielenkannat

Brittikalastajat ottaisivat vaikka sopimuksettoman EU-eron, mutta pelkäävät koko brexitin peruuntuvan: "En usko enää, että se tapahtuu"


Summary: Kokoomuksen viestintäpäällikön mukaan Kouvolan kaupunginvaltuuston puheenjohtajan Jouko Leppäsen puheet eivät edusta kokoomuksen kantaa.

Tästä on kyse Kouvolan kaupunginvaltuuston kokoomuslainen puheenjohtaja Jouko Leppänen kirjoitti Facebookissa, että sanojen neekeri ja mustalainen kieltäminen on hänestä käsittämätöntä. Hänen mielestään sanat ovat normaaleja. Kokoomuksen viestintäpäällikkö Kirsi Hölttä sanoo, että kaikista ihmisistä on puhuttava kunnioittavasti.
 Kouvolan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Jouko Leppänen , 61, (kok.) kirjoitti viime lauantaina Facebookissa, että "tuntuu aivan käsittämättömältä, että maassamme on kielletty hyysäyksen vuoksi esim. sanojen neekeri ja mustalainen käyttö".
 Facebook poisti päivityksen saman vuorokauden aikana. Syynä on ilmeisesti se, että kyseisiä sanoja pidetään yleisesti halventavina.
 Leppäsen mielestä sanat neekeri ja mustalainen ovat täysin normaaleja sanoja.
 Hän jatkoi, että Suomi menee pikkuhiljaa "aivan hulluksi" erilaisten sääntöjen ja kieltojen vuoksi ja että "kukkahattutädeillä- ja sedillä" on liikaa valtaa. Leppäsen mielestä "tällä polulla tulemme tukehtumaan tähän typerien sääntöjen ja kieltojen mahdottomuuteen".
 – Koko maan rappio kuvaa hyvin tätä ajattelun rappiota, hän kirjoittaa.
 Jouko Leppäsellä on Facebookissa noin 3 400 kaveria. Päivitys näkyi heille kaikille. Leppänen sai kirjoitukseensa useita kehuvia vastauksia ja tykkäyksiä. Osa kommentoijista ihmetteli Leppäsen näkemystä.
 Jouko Leppänen on ammatiltaan lääkäri. Kouvolan kuntapolitiikassa hän on ollut mukana pitkään. Hän on myös Kouvolan kokoomuksen kunnallisjärjestön puheenjohtaja.
 Kokoomuksen valtuustoryhmä on Kouvolan toiseksi suurin.
 Professori: Ei kannata loukata
 Kielitoimiston sanakirja  luonnehtii  sanaa neekeri vanhentuneeksi ja halventavaksi. Myös sana mustalainen on kielitoimiston mukaan usein halventava ilmaus.
 Itä-Suomen yliopiston suomen kielen professorin  Marjatta Palanderin  mukaan sanojen neekeri ja mustalainen käytössä kyse on poliittisesta korrektiudesta. Julkisessa kielenkäytössä ei ole sopivaa puhua neekereistä tai mustalaisista.
 – Jos ihmiset kokevat ne sanat solvaaviksi tai loukkaaviksi, ne ovat solvaavia ja loukkaavia, ja heitä pitää kuunnella. Suositus on, ettei niitä sanoja käytetä.
 Palander myös muistuttaa, että loukkaavien sanojen käyttäjää voidaan syyttää kunnianloukkauksesta. Itä-Suomen yliopiston rikosoikeuden professori  Matti Tolvanen  vahvistaa, että varsinkin sana neekeri täyttää kunnianloukkauksen kriteerit.
 – Ehtona on, että sanat kohdistetaan tiettyyn henkilöön tai ryhmään ja että sanojalla on halventava tarkoitus. On vaikea ymmärtää, mitä muuta merkitystä sanojalla voisi nykypäivänä olla.
 Suomen kielen dosentti ja erityisasiantuntija  Vesa Heikkinen  kirjoittaa Kotimaisten kielten keskuksen sivuilla  julkaistussa blogissa , että sanan neekeri käyttö nousee aika ajoin keskusteluun; kannattaako sanaa käyttää vai ei.
 – Loppujen lopuksihan tämä on hyvin yksinkertainen asia: jokainen kielenkäyttäjä voi kysyä itseltään, kannattaako käyttää sellaisia sanoja, joista tietää monien loukkaantuvan ja joiden avulla pidetään yllä esimerkiksi vihaa ja rasismia ruokkivaa ilmapiiriä. Ei kannata.
 Heikkinen on paneutunut erityisesti politiikan ja somen kieleen sekä kieleen liittyviin valtarakenteisiin.
 Neekeri-sanaa on pidetty halventavana suomen kielessä jo ainakin 1980-luvulta lähtien.
 Kokoomus: Ei ole oikein
 Kokoomuksen Kaakkois-Suomen piiritoimiston toiminnanjohtaja  Pia Rantanen  ei halua ottaa julkisesti kantaa Kouvolan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Jouko Leppäsenkirjoitukseen ja siitä syntyneeseen keskusteluun.
 – Pohdiskeleva sävyhän hänellä siinä oli, mutta en halua itse kommentoida sen enempää. Jouko vastaa itse omista sanoistaan ja teoistaan. En katso, että piirin toiminnanjohtajalla olisi syytä kommentoida hänen Facebook-päivitystään.
 Kouvolan vs. kaupunginjohtaja  Tuukka Forsell  ei hänkään katso asiakseen kommentoida kenenkään kaupungin päättäjän kommentointia Facebookissa. Valtuutettujen Facebook-kirjoittelu ei hänen mukaansa edusta Kouvolan kaupungin virallista kantaa.
 – He vastaavat itse omista sanomisistaan.
 Kokoomuksen puoluetoimistolta viestintäpäällikkö  Kirsi Hölttä  sen sijaan ottaa Jouko Leppäsen päivitykseen selkeän kannan: Leppäsen näkemys ei edusta kokoomuksen kantaa.
 – Kokoomus lähtee siitä, että kaikista ihmisistä on puhuttava kunnioittavasti. Mielestämme neekeri-sanan käyttö ei ole oikein, Hölttä sanoo.
 Facebook poisti päivityksen
 Kouvolan kaupungin sosiaalisen median ohjeet on laadittu kaupungin työntekijöitä varten, mutta myös luottamushenkilöitä on opastettu toimimaan eri some-kanavissa.
 Kaupungin ohjeissa todetaan muun muassa, että "kun päivität työyhteisösi some-sivuja tai mainitset työnantajasi päivityksessä, toimit organisaatiosi edustajana. Toimi sen mukaan".
 Lisäksi ohjeissa linjataan, että "työntekijän on sosiaalisessa mediassa pyrittävä muita kunnioittavaan keskusteluun".
 Leppänen julkaisi päivityksensä omalla henkilökohtaisella seinällään.
 Facebookin ylläpito poisti Leppäsen päivityksen myöhemmin viikonloppuna.
 Leppänen kommentoi poistamista uudessa päivityksessään. Hän kirjoittaa, että poistaminen edustaa "farisealaisuutta huipussaan".
 Alkuperäisessä päivityksessään hän kertoi itse käyttävänsä sanoja neekeri ja mustalainen, vaikka joutuisi siitä vankilaan.
 Yle ei maanantaina tavoittanut Jouko Leppästä kommentoimaan asiaa.
 Juttua täydennetty klo 16.40: lisätty rikosoikeuden professorin Matti Tolvasen kommentti.

Facebook poisti Kouvolan valtuuston puheenjohtajan päivityksen – Kokoomuksen viestintäpäällikkö: "Kaikista ihmisistä on puhuttava kunnioittavasti"


Summary: Paperijalostaja Pyrollin Pyhtään tehtaan väki aikoo palata töihin tiistaina aamulla.

Tästä on kyse Pyrollin 70 työntekijää järjesti spontaanin mielenilmauksen Pyhtäällä sunnuntaina. Työvuorojen takia lakkoilevat työntekijät aikovat palata töihin tiistaina. Työntekijöiden mielestä heidän tulisi saada tehdä 12 tunnin mittaisia vuoroja jatkossakin. Työnantajan mielestä esitetyt vuorot ovat työehtosopimuksen mukaisia ja että kyse on laittomasta lakosta.
 Paperijalostaja Pyrollin Pyhtään tehtaan noin 70 työntekijää jätti tulematta töihin sunnuntaina. Spontaanin mielenilmauksen on tarkoitus päättyä tiistaiaamuna.
 Syynä on työntekijöiden tyytymättömyys tehtaan työaikajärjestelyihin. Pääluottamusmies  Janne Wikström  puhuu suoraan sanelupolitiikasta.
 – Käytännössä lähivuosina ei ole päästy tuloksiin sopimalla. Kamelin selän katkaisi lopulta työaikamalli, sanoo Wikström.
 Työntekijät pitävät kiinni 12 tunnin päivistä
 Kiistassa kyse on siitä, että työntekijät haluavat pitää kiinni 12 tunnin mittaisten työvuorojen tekemisestä. Tehtaalla oli käytössä niin sanottu TAM36-työvuorojärjestelmä, jossa tehdään pääasiassa 12-tuntisia työvuoroja neljä päivää putkeen ja sen jälkeen on luvassa viisi vapaapäivää. Wikströmin mukaan malli on ollut työntekijöiden mieleen ja sen toimivuudesta on myös tutkimusnäyttöä.
 Muun muassa uusien investointien takia työnantaja on kuitenkin ehdottanut TAM35-järjestelyn käyttöönottoa, jossa tehdään viisi päivää 8-tuntisia työvuoroja ja viikonloput ovat vapaa-aikaa. Työntekijöiden mielestä se on kuluttavaa, ja he ovat halunneet pitää kiinni 12 tunnin vuoroista myös tässä järjestelmässä. Sinänsä TAM35 sopii työntekijöille.
 Loppuvuodesta Pyhtäällä otettiin käyttöön 12-tuntisia vuoroja sisältävä TAM35-järjestelmä, mutta sen hyödyt tehokkuuden ja sairastamisen suhteen jäivät vaatimattomiksi. Työntekijöiden mielestä syynä olivat kysynnän notkahtaminen ja flunssakauden aiheuttamat sairauslomat.
 – Ajattelimme työnantajan ymmärtävän asian, mutta sieltä vain ilmoitettiin siirtyminen 8 tunnin järjestelmään, kertoo Wikström.
 Pääluottamusmiehen mukaan tilanne on johtanut siihen, että muutama kokenut työntekijä on ottanut lopputilin.
 Työnantaja: Lakko on laiton, neuvotteluja käyty koko ajan
 Pyroll Converting Oy:n toimitusjohtaja  Ilkka Haitti  kertoo, että mielenilmaus tuli yhtiölle täytenä yllätyksenä. Syytä työnseisaukseen ei ole edes kerrottu työnantajalle.
 Haitin mukaan kyseessä on yksiselitteisesti laiton lakko, sillä voimassaolevaa työehtosopimusta ei ole rikottu. Hänen mukaansa 12 tunnin vuorot oli tarkoitettu väliaikaiseksi. Sitä ennen Pyhtäällä tehtiin vuosien ajan 8-tuntisia työpäiviä.
 – Työvuoromuutoksista on koko ajan neuvoteltu. Tällä alalla kysyntä vaihtelee ajoittain ja eri vaihtoehtoja työvuorojen suhteen riittää. Ilmoitimme siirtymisestä normaaliin 8 tunnin työpäivän malliin, mutta samalla olemme olleet valmiita neuvottelemaan. Työntekijäpuoli ei kuitenkaan ilmaantunut neuvottelupöytään, sanoo Haitti.
 Pyhtään tehdas pyörii tällä hetkellä toimihenkilöiden voimin. Haitin mukaan lakosta koituu haittaa toimituksille ja palveluille.
 Työntekijöiden mielenilmauksesta kertoi ensimmäisenä Kymen Sanomat.

12 tunnin työvuorot olivat paperityöläisten mieleen – ilmoitus lyhyemmistä päivistä sai aikaan kolmen päivän lakon