Summary: Asiasta kertoo rengasvalmistaja pörssitiedotteessaan.

Nokian Renkaiden sisäpiiritietoa koskeva rikosepäily on siirtynyt syyteharkintaan, kertoo rengasvalmistaja pörssitiedotteessaan.
 Epäilyt koskevat vuosien 2015-2016 Nokian Renkaiden hallituksen jäseniä, toimitusjohtajaa ja joitakin työntekijöitä. Poliisi on tutkinut, laiminlöikö yhtiön hallitus tiedottamisvelvoitteensa ja käyttivätkö työntekijät hyväkseen sisäpiiritietoa arvopaperikaupassa.
 Epäillyt ovat kiistäneet syyllistyneensä rikokseen. Syyteharkinta liittyy aiemmin runsaasti julkisuutta saaneeseen rengasvilppiiin, mutta ei koske sitä suoraan.
 Julkisuuskohu koski sitä, että Nokian Renkaat oli toimittanut pitkään lehtien testeihin erikseen valmistettuja renkaita. Finanssivalvonta teki toukokuussa 2017 tutkintapyynnön mahdollisista sisäpiirikaupoista.
 Nokian Renkaiden johtokunnan jäsenet myivät optioita yhteensä 600 000 eurolla ennen kuin rengastesteihin liittyvä vilppi tuli julkisuuteen, kirjoitti vuonna 2016  Helsingin Sanomat .
 Taustalla rengastesteissä tehty vilppi
 Nokian Renkaat  kertoi julkisuuteen helmikuussa  2016, että yhtiön toimintatavat rengastesteissä eivät ole aina aikaisemmin vastanneet Nokian Renkaiden vastuullisia toimintatapoja.
 Rengastestivilppi  nousi esille  Kauppalehden uutisoitua  asiasta.
 Kauppalehti kertoi tutustuneensa kymmeniin yhtiön henkilöstön sähköposteihin, joiden perusteella Nokian Renkaat oli lähettänyt lehtitesteihin muunneltuja ja paranneltuja testirenkaita, joita ei edes valmisteta. Kauppalehden mukaan toiminnan taustalla olivat osakkeen kurssikehitys sekä johdon optio-ohjelmat.
 Rengastestien järjestelmällinen vääristely alkoi lehden mukaan toimitusjohtaja  Kim Granin  aikana, eikä loppunut senkään jälkeen. Yhtiö kertoi muuttaneensa rengastestien käytäntöjä.
 Yhtiö myönsi toimittaneensa jopa 14 vuoden ajan lehtien testeihin erikseen valmistettuja renkaita. Nokian Renkaiden valmistamat renkaat menestyivät monissa rengastesteissä.
 Keskusrikospoliisi ei aloittanut vuonna 2017 esitutkintaa Nokian Renkaiden testivilpistä.
 Lue lisää:
 Keskusrikospoliisi aloitti esitutkinnan epäillyistä arvopaperimarkkinarikoksista Nokian Renkaissa
 Poliisi ei aloita esitutkintaa Nokian Renkaiden testivilpistä

Nokian Renkaiden epäillyt sisäpiirikaupat syyteharkintaan – liittyy kohun nostaneeseen rengasvilppiin


Summary: Christchurchissa moskeijoihin hyökänneen australialaismiehen kerrotaan lahjoittaneen rahaa äärioikeistolaisen itävaltalaisliikkeen johtajalle.

Itävallan viranomaiset tutkivat äärioikeistolaisen itävaltalaisliikkeen ja Christchurchissa Uudessa-Seelannissa moskeijaan hyökänneen miehen yhteyksiä.
 Äärioikeistolainen australialaismies tappoi 50 ihmistä kahteen moskeijaan tekemissään iskuissa.
 Miehen epäillään lahjoittaneen viime vuoden alussa 1 500 euroa Itävallan identitäärisen liikkeen ( Identitäre Bewegung Österreichs, IBÖ ) johtajalle.
 IBÖ vastustaa liberalismia, islamia ja monikulttuurisuutta. Itävallan turvallisuuspoliisi katsoo liikkeen edustavan modernisoitua äärioikeistolaisuutta.
 Itävallan turvallisuuspoliisi BVT tutki liikkeen johtajan  Martin Sellnerin  asunnon maanantaina Wienissä Grazin kaupungin syyttäjänviraston pyynnöstä.
 Sellner julkaisi Youtube-palvelussa videon, jossa hän kertoi saaneensa lahjoituksen mieheltä ja että poliisi oli tehnyt kotietsinnän hänen taloonsa.
 Sellner sanoi, että hänellä ei ole mitään yhteyttä Christchurchin terrori-iskuun.
 – En ole terroristijärjestön jäsen. Minulla ei ole mitään tekemistä tämän miehen kanssa muuten kuin, että passiivisesti vastaanotin lahjoituksen häneltä, Sellner sanoi videolla.
 Grazin syyttäjänviraston mukaan viranomaiset törmäsivät lahjoitukseen tutkiessaan Sellneriä mahdollisista rahoitusrikkomuksista.
 Kurz: Ääritoiminnalla ei sijaa Itävallassa
 Itävallan pääministeri  Sebastian Kurz  kertoi, että Uuden-Seelannin hyökkääjän ja liikkeen rahoitusyhteys on vahvistettu.
 Kurz sanoi, että mahdolliset yhteydet on selvitettävä perinpohjaisesti ja että viranomaiset harkitsevat liikkeen hajottamista.
 – Kantamme tähän on hyvin selvä, minkäänlaisella ääritoiminnalle – olipa kyse radikaaleista islamisteista tai äärioikeistolaisista fanaatikoista – ei ole sijaa yhteiskunnassamme, Kurz sanoi.
 Myös Kurzin hallituksessa istuva oikeistopopulistinen Itävallan vapauspuolue FPÖ otti etäisyyttä Itävallan identitääriseen liikkeeseen.
 Puolueen johtaja, varakansleri  Heinz-Christian Strache  sanoi, että FPÖ:llä ei ole mitään tekemistä liikkeen kanssa.
 Vuonna 2016 Strache jakoi identitäärien mainosvideon Facebook-sivuillaan ja kiitteli liikkeen "rauhanomaista aktivismia".
 Nyt Strache korostaa, että liikkeen jäsenillä ei ole asiaa FPÖ:n tehtäviin.
 – Se joka ei halua elää oikeusvaltiossa, joutuu myös varautumaan seuraamuksiin, Strache sanoi  Wiener Zeitungin mukaan .
 Aiheesta aiemmin:
 Maailman media ylistää Uuden-Seelannin Jacinda Ardernia, joka halaa surevia muslimeja ja kuittailee Donald Trumpille 23.3.2019
 "Me olemme yhtä": Rukouskutsut kaikuivat ympäri surevaa Uutta-Seelantia, monet peittivät solidaarisuudesta päänsä huiveilla  22.3.2019
 Christchurchin terrori-iskun uhrit: Syyriasta paennut perhe oli juuri saanut uuden elämän 18.3.2019
 Uuden-Seelannin terroriepäilty aikoo edustaa itseään oikeudessa – osti aseita netin kautta  18.3.2019
 Eurooppalaisia puheenvuoroja, Yrjö Lautela: Autoritaarinen kapinointi  11.5.2017
 Aiheesta muualla:
 Die Presse:  Regierung prüft Auflösung der Identitären  27.3.2019
 Wiener Zeitung:  Identitäre vor Auflösung?  27.3.2019
 Kronen Zeitung:  Regierung will die Identitären auflösen  27.3.2019
 Kurier:  Terror-Kontakte: Auflösung der Identitären rechtlich schwierig  27.3.2019

Itävallan poliisi tutkii Uuden-Seelannin joukkomurhaajan ja itävaltalaisryhmän yhteyksiä


Summary: Pisimmällä etenee ehkäisygeelin ja -pillerin kehitys.

Miesten sterilisaatio, vasektomia. Tai kondomi. Miehillä on valittavana tasan kaksi ehkäisymenetelmää, kun naisilla niitä on kymmenkunta.
 Miesten hormonaalista ehkäisyä on silti tutkittu vuosikymmeniä, yhtä kauan kuin naistenkin. Jo alkuaikoina tutkimus kuitenkin keskittyi naisten e-pillerin kehittämiseen, osin koska se koettiin tärkeämmäksi ja potentiaalinen asiakaskunta laajemmaksi.
 – Naiset tarvitsivat keinon hallita kehoaan, ja se ajoi tutkimusta eteenpäin. Miesten tutkimiseen ei ollut samanlaista kannustinta, kertoo ehkäisypillerin kehittämisestä kirjan kirjoittanut  Jonathan Eig   Broadly-sivuston haastattelussa.
 Naisten ehkäisypilleri on ollut menestys, joka on auttanut naisia vapautumaan raskauden pelosta ja kohentamaan asemaansa yhteiskunnassa monin tavoin.
 Miesten hormonaalinen ehkäisy on nykyarvioiden mukaan yhä vuosien päässä. Miksi tutkimus etenee niin hitaasti?
 Eikö miehiä kiinnosta?
 Yksi käytetyimmistä selityksistä koskee miesten oletettua haluttomuutta ottaa kehoonsa hormoneita. Jos naiset ovat kuusi vuosikymmentä kantaneet yksin taakkaa ja valittaneet haluttomuudesta, lihomisesta, mielialan heittelystä ja tiputteluvuodosta, miksi miehet vapaaehtoisesti ottaisivat osaa?
 Suomalainen asiantuntija, dosentti  Antti Perheentupa  Turun yliopistollisesta keskussairaalasta kertoo sähköpostitse, että tutkimuksia tekevillä asiantuntijoilla on kuitenkin toisenlainen käsitys miesten mielenkiinnosta:
 – Ainakaan oma kokemuksemme ei tue ajatusta, etteivät miehet olisi halukkaita käyttämään hormonaalista ehkäisyä. Rekrytointi tutkimuksiin on ollut helppoa.
 Edes vakavat haittavaikutukset eivät välttämättä vie mielenkiintoa. Esimerkiksi vuonna 2016  Edinburghin yliopistossa ehkäisyruiskeen testaukseen  osallistuneista 320 miehestä parikymmentä keskeytti runsaan vuoden kestäneen kokeen haittavaikutusten takia. Koko koekin keskeytettiin.
 Kumminkin koehenkilöistä 75 prosenttia olisi ollut valmis käyttämään testattua ehkäisyruisketta.
 Suomessa ehkäisypilleri on FINSEX-kyselyn mukaan yleisin ehkäisykeino alle 34-vuotiaiden parissa, mutta iän myötä kierukan käyttö yleistyy.  Andrey Cherkasov / AOP
 Naiset eivät luota miehiin?
 Toinen usein esitetty oletus on, etteivät naiset uskalla jättää ehkäisyä miesten vastuulle.
 Tutkimustieto ei kuitenkaan tue tätäkään oletusta.
 Skotlannissa, Kiinassa ja Etelä-Afrikassa vuonna 2000  lähes kahdelle tuhannelle naiselle tehty kartoitus  kertoi, että 65 prosenttia naisista kokee ehkäisyn olevan liiaksi naisten vastuulla. Yli 90 prosenttia eteläafrikkalaisista ja skotlantilaisista naisista suhtautui miesten ehkäisypilleriin myönteisesti ja kiinalaisnaisistakin noin kahdeksan kymmenestä piti sitä hyvänä.
 Kolme neljästä naisesta olisi ollut valmis siirtämään ehkäisyn miehen ehkäisypillerin varaan. Vain kaksi prosenttia naisista oli sitä mieltä, että he eivät luottaisi miehensä kykyyn käyttää hormonaalista ehkäisyä.
 Sama tutkimusryhmä kartoitti samoissa maissa  myös lähes tuhannen miehen kantoja  – heistäkin 44–83 prosenttia ilmoitti olevansa halukas käyttämään miesten ehkäisypilleriä.
 Kehittely maksaa liikaa?
 Asenteet ovat siis jo nyt myönteisiä – ennen ensimmäistäkään miesten hormonaalista ehkäisymenetelmää markkinoilla.
 Isot lääketehtaat eivät siltikään ole kiinnostuneita.  Broadly-sivuston selvityksen mukaan  esimerkiksi Bayer, Pfizer ja Merck eivät panosta tällä hetkellä miesten ehkäisytutkimukseen.
 – Lääketeollisuus oli aikanaan tutkimuksissa mukana, mutta jäi pois, koska miehen hormonaalisessa ehkäisyssä ei nähty riittävää taloudellista potentiaalia. He eivät näe tässä suurten voittojen mahdollisuutta, katsoo Perheentupa.
 Parhaillaan ehkäisypilleritutkimukseen osallistuva Washingtonin yliopiston professori  Stephanie Page  muistuttaa Broadlyn haastattelussa, että uudenlaisen, uraauurtavan lääkkeen tuominen markkinoille on uhkapeliä.
 – Monet markkinoille tulevista uusista lääkkeistä ovat joko jonkin jo olemassaolevan lääkkeen paranneltuja versioita tai hoitavat sairautta, josta jo tiedetään etukäteen, paljonko mahdollisia ostajia lääkkeelle on. Mutta miesten hormonaalisen ehkäisyn suhteen emme sitä tiedä, koska mitään vastaavaa ei ole vielä saatavilla, pohtii Page.
 FINSEX-tutkimuksen mukaan suomalaisista neljäsosa ilmoitti viimeisimmän yhdyntänsä ehkäisymenetelmäksi kondomin. Ehkäisypilleriä tai kierukkaa käytti ehkäisymenetelmänä noin 23 prosenttia kumpaakin.  AOP
 Miesten ehkäisy on haastavampaa?
 Pisimmällä ovat tutkimukset ehkäisygeelistä ja ehkäisypilleristä, joissa miehille annetaan progestiinin ja androgeenin yhdistelmää, jotta siittiöiden tuotanto loppuu ilman, että testosteronin puute laskee seksuaalista halukkuutta, erektiokykyä tai vaikkapa lihasmassaa.
 Esimerkiksi professori Page on mukana Washingtonin yliopiston sekä Los Angeles BioMedin  tutkimuksessa, jossa 30 miehelle  annettiin kuukauden ajan testilääkettä nimeltä 11-beta-MNTDC. Se sisältää progestiinijohdannaista, joka laskee tehokkaasti siittiöiden tuotantoon tarvittavia hormoneja. Lääkkeessä on myös testosteronijohdannaista, joka tasapainottaa miessukuhormonien laskua.
 Koehenkilöistä 4–6 raportoi päänsärystä, ihottumasta tai väsymyksestä, viisi lievästä halukkuuden vähenemisestä ja kaksi lievistä erektiohäiriöistä. Kukaan ei kuitenkaan pitänyt oireita niin vakavina, että olisi vetäytynyt kokeesta. Seuraavaksi aletaan tutkia, miten siittiötuotanto reagoi testilääkkeen aiheuttamaan FSH- ja LH-hormonien laskuun.
 – Kyse on oikean hormoniyhdistelmän löytämisestä, se vaikuttaa annostelumuodon valintaan, eli siihen onko kyse pistoksista, pillereistä tai ehkäisygeelistä. Nyt tutkittu taas yhtä uutta kombinaatiota. Tässä ei ole kovasti uutta ja tutkimuskin on kovin pieni. Aiemmissa tutkimuksissa on ollut satoja miehiä mukana, arvioi dosentti Antti Perheentupa.
 Perheentuvan mukaan miesten ehkäisy on lääketieteellisesti hankala pulma ratkaistavaksi.
 – Siittiöitä tuotetaan kiveksissä miljoonia päivittäin. Vaikka siittiötuotanto saadaan lamattua (ainakin alkuvaiheessa), on tutkimuksissa toistuvasti ollut ryhmä miehiä, runsas kymmenesosa koehenkilöistä, joilla odotetusta hormonivasteesta huolimatta siittiötuotanto ei täydellisesti pysähdy.
 Miten suhtaudut ajatukseen miesten hormonaalisesta ehkäisystä? Mikä siinä olisi plussaa, mikä miinusta? Voit kommentoida jutun alla klo 20 asti  luomalla Yle Tunnuksen .

Miesten ehkäisypilleriä pitää odottaa vielä vuosia – miksi lääketeollisuutta ei kiinnosta miesten ehkäisy?


Summary: Puheenjohtaja Andersson ei usko, että kokoomus ja vasemmistoliitto löytäisivät yhteistä säveltä hallitusohjelmaneuvotteluissa.

Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  linjasi Ylen vaalitentissä, että hänen oman puolueensa mahtuminen samaan hallitukseen kokoomuksen kanssa on epätodennäköistä. Näin ainakin mikäli kokoomus on hallituksessa johtavassa asemassa.
 – Kokoomuksen johtamaan hallitukseen, pitäisin sitä epätodennäköisenä, Andersson totesi tentissä.
 Hänen mukaansa hallituksen kokoonpano ja hallitusohjelma määrittelevät vasemmistoliiton ratkaisun. Andersson kuitenkin pitää epätodennäköisenä, että kokoomus ja vasemmistoliitto löytäisivät asiakysymyksissä yhteisen linjan.
 Vasemmistoliiton tavoitteiksi eduskuntavaaleissa Andersson asetti vaalivoiton ja paikkamäärän kasvun.
 Anderssonin suoriutumista Ylen vaalitentissä analysoivat verkossa politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  Tampereen yliopistosta, retoriikan asiantuntija  Antti Mustakallio  ja Ylen politiikan toimittaja  Hannu Tikkala .
 Alla on analyysistä yhteenveto.
 Mikä oli tentin kohokohta?
 Johanna Vuorelma:  Tentissä ei ollut varsinaista kohokohtaa. Se rakentui puolueen imagon, työllisyyspolitiikan, ilmastotoimien ja verotuksen analyysin varaan. Andersson kritisoi erityisesti kokoomusta ja toi esiin, että hallitusyhteistyö kokoomusjohtoisessa hallituksessa olisi epätodennäköistä – tämä oli toki odotettava linjaus.
 Antti Mustakallio:  Tentin kohokohta oli mielestäni se, kun Anderssonilta tiukattiin, mikä on vasemmiston lupausten hintalappu ja kuinka rahoitus hoidetaan. Vastaus tuli nopeasti: kaksi miljardia. Andersson ei siis esittänyt epämääräistä 1-3 miljardin haarukkaa. Tämän jälkeen tuli selvitys rahoituskeinoista. Andersson vaikutti itse ainakin uskovansa vasemmistoliiton malleihin tiukasti, mutta onnistuiko monimutkaisen asian perustelu epäilevälle äänestäjälle?
 Mikä oli tentin outo hetki?
 Johanna Vuorelma:  Tentin outo hetki oli, kun Andersson antoi ymmärtää nykyisen työllisyystason olevan riittävä. Se saattoi olla huono muotoilu?
 Antti Mustakallio:  Tentin outo hetki oli Anderssonin muotoilu: "Jos halutaan työllisyyttä parantaa siitä, missä se on nyt..." Katsoja jää pohtimaan, onko vasemmistoliitolle työllisyyden parantaminen tärkeä tavoite.
 Toistuiko tentissä jokin ydinsanoma?
 Johanna Vuorelma:  Illan ydinsanoma oli koulutus, koulutus ja koulutus. Tämä on puolueelle keskeinen teema, mutta sen avulla voi olla vaikea erottua muista puolueista, koska muutkin painottavat koulutuksen ja osaamisen tärkeyttä. Toki vasemmistoliitolla on enemmän uskottavuutta asiassa verrattuna hallituspuolueisiin, jotka koulutuslupauksesta huolimatta kohdistivat kovia leikkauksia koulutukseen viime vaalikaudella.
 Antti Mustakallio:  Ydinsanoma liittyi verouudistukseen, johon linkittyy se Anderssonin toteamus, että vanhenevassa Suomessa ei verojen laskeminen ole kestävä tie.
 Kenelle sanoma oli suunnattu?
 Johanna Vuorelma:  Kiinnostavaa oli, että puheessa sanoma oli suunnattu vahvasti eläkeläisille – puheesta lähes puolet käsitteli vanhustenhoitoa ja arvokasta vanhuutta. Toki eläkeläiset ovat yksi vasemmistoliiton kannattajaryhmistä ja äänestävät nuoria aktiivisemmin. Ja kyllä vanhustenhoitoon liittyvät kysymykset koskettavat laajasti eri sukupolvia. Puolue on pyrkinyt nuorentamaan imagoaan viime vuosina, vihreisiin verrattuna viesti ei kuitenkaan ollut niin selvästi suunnattu nuorille.
 Antti Mustakallio:  Puheen sanoma oli suunnattu niille äänestäjäryhmille, jotka voisivat mahdollisesti vasemmistoliittoa äänestää: heitä lueteltiin puheessa. Tentissä kautta linjan kannettiin huolta niistä, jotka elävät taloudellisesti ahtaalla. Tämä näkyy konkreettisesti siinä, että vasemmistoliitto olisi periaatteessa halukas tarjoamaan 800 euron perustulon – josta tosin Andersson nyt myönsi, että aivan lähiaikoina kyseinen tavoite ei ole realistinen.
 Meniköhän se ihan näin? Tuliko tentissä esille jokin erikoinen väite?
 Johanna Vuorelma:  Hallituksen työllisyystavoitteen toteutumiseen liittyvä keskustelu oli erikoinen. Andersson ei halunnut antaa hallitukselle juurikaan pisteitä tavoitteen toteutumisesta, vaikka asiantuntija-arvioissa hallitusten toimien on arvioitu vaikuttaneen työllisyyden kasvuun.
 Antti Mustakallio:  Andersson oli sitä mieltä, että heidän malleistaan hyötyisi myös keskiluokka, ja siten näki keskiluokan mahdollisina vasemmistoliiton äänestäjinä. Nähdäkseni puolue ei kuitenkaan suuntaa aktiivisesti viestiään aivan tälle ryhmälle.
 Huomasitko tämän? Pieni tai iso asia, joka saattoi mennä monelta ohi?
 Johanna Vuorelma:  Yksi kiinnostava huomio oli, että Anderssonin kritiikin kohteena oli ensisijaisesti kokoomus, eivät muut puolueet. Vastakkainasettelua rakennetaan vahvasti vasemmisto–oikeistolinjalla, eikä esimerkiksi liberaali–konservatiivijako tullut ollenkaan esiin., vaikka vasemmistoliitto painottaa näkyvästi liberaaleja arvoja.
 Antti Mustakallio:  Li Andersson on ilmeikäs esiintyjä, jota imagokonsultit eivät ole nähtävästi päässeet juurikaan silottelemaan. Tämä näkyy esimerkiksi siinä, että verrattuna muihin puoluejohtajiin Andersson ei istu julkisissa tenteissä selkä suorassa vaan eteenpäin nojautuneena. Hänen elekielensä on myös pidäkkeettömämpää kuin monen muun puoluejohtajan. Jos hän hämmästyy tai ihmettelee jotain, hän myös näyttää sen kasvonilmeillään.
 Andersson sai pitää myös valmistellun puheen. Miten puhe onnistui?
 Johanna Vuorelma:  Anderssonin puhe oli näistä puheenjohtajapuheista vaikuttavin: se oli intensiivinen, selkeästi rakennettu, ulkoa opeteltu ja raikas. Puheen kolme teemaa – arvokas vanhuus, osaaminen ja ilmastonmuutos – eivät kuitenkaan erottuneet kovin selkeästi aiemmista puheista. Tässä olisi ollut hyvä mahdollisuus kertoa vasemmistoliiton vaihtoehto muille puolueille, nyt se jäi ilmaan. Köyhyys teemana näkyi puheessa yllättävän vähän, vaikka lapsiperheköyhyys kyllä mainittiin.
 Antti Mustakallio:  Yksi tapa saada kuulijat kiinnostumaan puheesta on aloittaa yllättävästi. Näin teki esimerkiksi Tuula Haatainen vuosi sitten vastaavassa presidentinvaalitentissä lainatessaan Miina Sillanpäätä. Andersson aloitti myös lainauksella - lauseella, jonka eräs hänen kohtaamansa kansalainen oli lausunut. Puheen rakenteen myönteisenä puolena oli kolme selkeästi erottunutta kokonaisuutta: vanhusten hoiva, osaamiseen ja koulutukseen panostaminen ja ilmastokysymykset. Näistä tosin keskimmäinen osa-alue oli aiheensa puolesta vähän kahta muuta epäselvempi.
 Hoivakysymyksiä Andersson käsitteli konkreettisilla esimerkeillä. Ilmasto-osuudessa tuli selkeä lupaus: Suomesta hiilinegatiivinen vuoteen 2030 mennessä. Joitakin hyviä iskeviä ilmaisuja, kuten ”ensimmäinen sukupolvi joka näkee vaikutukset, viimeinen joka voi ratkaista ilmastokriisin”.
 Andersson puhui selkeästi ja hänellä oli myös tunnetta mukana. Mutta miksi puheen lopun vakava teema päätettiin hymyyn? Tämä hämmensi. Vaikka puhe olikin monella tavalla onnistunut, pitää kriittisenä kysymyksenä huomata, että SDP, vihreät ja vasemmistoliitto ovat monissa asioissa kovin samoilla linjoilla, enkä ole ihan varma, että tällä puheella onnistuttiin erottautumaan näistä muista vasemmistopuolueista.
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat vielä torstaina ja viimeinen puheenjohtajatentti on ensi viikon maanantaina.
 Torstai 28.3.  Jussi Halla-aho , perussuomalaiset Maanantai 1.4.  Sampo Terho , siniset
 Petteri Orpon  (kok.),  Antti Rinteen  (sd.),  Pekka Haaviston  (vihr.),  Juha Sipilän  (kesk.),  Anna-Maja Henrikssonin  (rkp) ja  Sari Essayahin  (kd.) tentit on nähtävissä  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Li Andersson yrittää katkaista vuosien tappiokierteen – tällainen puolue on uutta nousua hakeva vasemmistoliitto
 Erillainen pääministeritentti: Miksi Li Andersson nauroi smoothiebaarille, mitä hän katuu elämässään eniten? video
 Ylen vaalikone(siirryt toiseen palveluun)
 Yle Areenan vaalisivu

Li Andersson Ylen vaalitentissä: "Pidän epätodennäköisenä, että vasemmistoliitto päätyy kokoomuksen johtamaan hallitukseen" – lue kooste illan liveanalyysistä


Summary: Apotti aikoo ottaa henkilökunnan esiin tuomat ongelmat vakavasti. Kaikki pulmat luvataan korjata kuluvan vuoden aikana.

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Vantaalla sijaitsevan Peijaksen sairaalan lääkäreiden mukaan marraskuussa käyttöön otettua  potilastietojärjestelmä Apottia  ei pitäisi vielä ottaa käyttöön muualla. Lääkärit kertovat Ylelle, että järjestelmässä on edelleen isoja puutteita, joiden korjaaminen on hidasta.
 Lääkärit arvioivat, että heidän työtehonsa on laskenut Apotin myötä 20–30 prosenttia, koska järjestelmä on niin monimutkainen, keskeneräinen ja hankala käyttää.
 Yle on haastatellut kolmea Peijaksen lääkäriä. Kaksi heistä haluaa pysyä nimettömänä, koska aihe on arka ja työntekijöitä on ohjeistettu kahvipöydissä olemaan puhumatta ongelmista ulospäin.
 Perusongelma on se, että lääkäreiden aika menee entistä enemmän tietokoneella näpyttelyyn ja "sihteerin töihin", jolloin potilaita ehditään hoitamaan selkeästi vähemmän kuin aiemmin.
 – Apotin käyttäminen vie liian paljon aikaa. Samoja tietoja joutuu kirjaamaan moneen kertaan. Määräysten tekeminen jatkotutkimuksiin on hankalaa ja lääkelista on oudosti hajautettu, mikä vaikeuttaa lääkityksen hallintaa. Paperityötä on lähes tuplamäärä entisestä, Peijaksessa työskentelevä lääkäri kertoo.
 Lääkäreiden mukaan Apottia kohtaan oli paljon odotuksia ja toiveita, mutta nyt päällimmäisenä tunteena on pettymys. Etukäteen yhdysvaltalaisen Epicin tekemää järjestelmää hehkutettiin ylisanoin. Sen luvattiin nopeuttavan hoitoketjuja ja sujuvoittavan hoitoa.
 Tällä hetkellä vaikutus on täysin päinvastainen. Päällimmäinen kysymys valkotakkisilla on, miten Suomeen on tuotu järjestelmä, jossa on näin paljon vikoja.
 Tämä mättää: Sekavat lääkelistat ja jähmeät määräyskäytännöt
 Pahimpia ongelmakohtia on kaksi: sekavat lääkelistat ja lääkärin määräysten ahtaat raamit. Lääkäreitä tuskastuttaa erityisesti se, että Apotti vaatii palvelukontaktin tekemistä aina, kun potilaan asioita käsitellään, kun aiemmin oli laitettu lyhyt merkintä sairauskertomukseen.
 – Tilastoinnin ja mahdollisen laskutuksen vuoksi kyseisen menettelyn ymmärtää, mutta jäykkärakenteinen kirjaaminen vie lääkäriltä paljon enemmän aikaa aiempaan verrattuna ja voidaan kysyä, onko järkeä, että lääkärin kallista työaikaa käytetään tällä tavalla, Peijaksessa työskentelevä lääkäri sanoo.
 Kun lääkäri tekee määräyksiä potilaan hoidosta Apotissa, kuten lääkityksistä ja kuvantamisista, hän joutuu määrittämään jatkotutkimuksia entistä pidemmälle, esimerkiksi näytteenottoajankohdan suhteen.
 – Ennen potilaan loppuarvio saneltiin ja sihteeri varasi ajan jatkoa varten. Nyt se aika, mikä menee jatkomääräysten tekemiseen, vie lääkärin työaikaa ja sihteerin pitää kuitenkin varata ajat. Tässä tehdään siis ikään kuin kaksinkertaista työtä, Peijaksessa työskentelevä lääkäri kertoo.
 Eeva Kuivas / Yle
 Myös potilaiden siirto on hidasta. Lääkäreiden mukaan vain yksi ihminen voi kerrallaan käsitellä potilaan asioita järjestelmässä. Mikäli lääkäri kirjoittaa tai sanelee potilaan tekstiä tai tekee muuten määräyksiä, on kertomus "lukossa" eikä kukaan muu voi käsitellä potilaan tietoja.
 – On varsin tavallista, että eri ammattihenkilöt pyytävät toisiaan sulkemaan potilaan kertomuksen, jotta työn tekeminen onnistuisi. Jos potilas on huonossa kunnossa ja useampien tahojen tulisi osallistua samanaikaisesti potilaan hoitoon, näen tässä mahdollisuuden vaaratilanteille, Peijaksen lääkäri kertoo.
 Lääkelistoihin on saatu jo korjauksia, mutta määräysten suhteen tilanne on pysynyt Ylen lääkärilähteiden mukaan melko samana.
 – Meille luvattiin, että kaikki korjataan, mutta suhtaudun epäilevästi siihen, pystyykö tiettyjä isoja fundamentaalisia asioita muuttamaan. Se on kaikille auki, minkä verran pelivaraa järjestelmässä on, Peijaksessa työskentelevä lääkäri kertoo.
 Luottamusmies: Apotin kanssa on tarvottu umpihangessa, henkilökunta kovilla
 Apotti Valtava sosiaali- ja terveydenhuollon potilastietojärjestelmä. Korvaa useita muita järjestelmiä HUSissa. Käyttäjiä HUS Helsingin yliopistollinen sairaala, Helsinki, Vantaa, Kirkkonummi, Kauniainen, Tuusula ja Kerava. Toimittaja yhdysvaltalainen Epic Systems. Järjestelmää muokattu Suomeen sopivaksi. HUS Peijaksessa käyttöön marraskuussa 2018. Toukokuussa laajenee Vantaalle sosiaali- ja perusterveydenhuoltoon. Tammikuussa 2020 käyttöön Hyvinkäällä, Lohjalla, Porvoossa, Jorvissa, Raaseporissa ja HUSin Naistentautien ja Psykiatrian yksiköissä. Toukokuussa 2020 käyttöön Meilahden ja Töölön sairaaloissa, Iho- ja allergiasairaalassa, Kirurgisessa sairaalassa, HUSin Malmin, Laakson, Auroran ja Herttoniemen sairaaloissa ja HUS Kuvantamisessa. Tämän hetkisen arvion mukaan käyttäjiä tulee olemaan 35 000 ja asiakkaita 1,6 miljoonaa. Arvioitu maksavan noin 600 miljoonaa euroa kymmenen vuoden sopimuskauden ajalta. Lähteet: HUS ja Apotti
 Keuhkosairauksien vs. osastonylilääkäri, Lääkäriliiton valtuuskunnan jäsen, luottamusmies  Eeva-Maija Nieminen  Peijaksesta jakaa kollegoiden huolia. Hänen mukaansa alku on ollut lähes tarpomista umpihangessa. Apotin luvattiin nopeuttavan työtä, mutta tähän mennessä se on lähinnä hidastanut sitä.
 Nieminen on jutellut luottamusmiehenä laajalti henkilöstön kanssa. Hänen mukaansa Apotin suhteen on kyse paljon muustakin kuin muutosvastarinnasta.
 – Mielestäni parempaan suuntaan on kyllä menty nyt neljän kuukauden aikana, mutta kaivattuja uudistuksia on toteutettu aivan liian hitaasti, luottamusmies Nieminen puntaroi.
 Nieminen huomauttaa, että ylitöitä Peijaksessa on tehty paljon ja henkilöstön jaksaminen on ollut koetuksella Apotin takia.
 – Henkilökunta on joutunut joustamaan älyttömästi. Välillä on turhauttanut ja tehnyt mieli lyödä nyrkkiä pöytään. Ollaan oltu valmiita joustamaan ja kehittämään, mutta minun mielestäni henkilökunta ei ole saanut kiitosta tarpeeksi.
 Luottamusmies on tyytymätön myös kommunikaatioon johdon sekä henkilökunnan välillä. Hänen mukaansa etukäteen ei kerrottu, kuinka oleellisesti lääkärien työnkuva tulisi muuttumaan.
 – Apotin harjoitusympäristö tuli käyttöön vain kuukausi ennen järjestelmän käyttöönottoa. Toivon, että uusissa yksiköissä jatkossa ihmisiä koulutettaisiin Apottia varten enemmän kuin meitä koulutettiin.
 Apotti laajenee Vantaalle toukokuussa, epäselvyyksiä ilmoitusten kanssa
 Apotin on tarkoitus laajeta pian Peijaksesta eteenpäin. Toukokuussa järjestelmän ottaa käyttöön Vantaan kaupunki, ensi vuonna se  laajenee  Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin eli HUSin alueella tammi- ja toukokuussa.
 Ylen haastattelemat Peijaksen lääkärit toivoisivat, että henkilöstöltä kerättäisiin kattavammin listaa järjestelmän puutteista. Niemisen mukaan Apotin kehittämiseen pitäisi satsata lisää resursseja, koska nyt neljän kuukauden aikana kehityksiä järjestelmään on saatu niin hitaasti.
 Hänen mukaansa Peijaksen henkilökunnan kesken on epäselvyyttä erityisesti siitä, paljonko resursseja kehittämiseen jatkossa on käytössä.
 REX / AOP
 Helsingin Sanomat  kertoi aiemmin , että sosiaali- ja terveyspalveluja valvovalle Valviralle on alkuvuoden aikana tullut parikymmentä vaaratilanneilmoitusta Apotista, mutta lehden mukaan joukossa ei ole vakavia tapauksia.
 Valvirasta kerrottiin lehdelle, että määrä ei ison järjestelmän kohdalla ole mitenkään erityinen, sillä esimerkiksi Tiedon toimittamasta potilastietojärjestelmä Lifecaresta vastaavia ilmoituksia tuli viime vuonna noin sata.
 Nieminen puolestaan kertoo, että Peijaksen lääkärit ovat tehneet ilmoituksia vain talon omaan  HaiPro-järjestelmään . Tämän vuoksi Valviran tilastot eivät kerro vielä paljoa Apotin vaikutuksista potilasturvallisuuteen.
 – Lääkäreillä ei ole ollut tietoa siitä, että Valviraan voisi tehdä ilmoituksia myös tällaisista järjestelmään liittyvistä asioista. Ja HaiPro-ilmoituksia ei ole ehtinyt oikein tekemään, kun meidän on pitänyt tehdä töitä järjestelmän ja potilaiden kanssa. Siitä ei ole ollut myöskään tietoa, menevätkö HaiPro-ilmoitukset myös Valviralle, ilmeisesti eivät, Nieminen selittää.
 Apotin toimitusjohtaja vakuuttaa: "Ongelmat korjataan"
 Apotin toimitusjohtaja  Hannu Välimäki  myöntää, että Apotin käynnistäminen takkuillut enemmän kuin odotettiin eikä ole sujunut kaikilta osin, kuten oli suunniteltu. Erityisesti lääkitystä koskeva ongelma osoittautui hänen mukaansa isommaksi kuin osattiin ennakolta odottaa ja eteen tuli jopa pieniä yllätyksiä.
 Välimäki toivoo Peijaksen henkilöstöltä kärsivällisyyttä ja korostaa, että neljä kuukautta on ollut liian lyhyt järjestelmän toiminnan hiomiseksi optimiin. Toimitusjohtaja lupaa, että kaikki esiin tulleet ongelmat, myös lääkelistat ja määräykset, tullaan korjaamaan tämän vuoden aikana, ennen kuin HUSin seuraavat käyttöönotot alkavat ensi vuoden alusta.
 – Ei voida sanoa, että projekti olisi sujunut kuin suunniteltu, koska palaute on tämä, se on selvä. Peijaksessa on paljon tyytymättömiä lääkäreitä ja hoitajia, Välimäki sanoo.
 Hannu Välimäki, toimitusjohtaja, Apotti Lukas Rusk
 – Jos ajatellaan HUSin seuraavia käyttöönottoja, niin meillä on nyt 9–10 kuukautta aikaa niihin. Uskon, että saamme tuona aikana järjestelmän siihen kuntoon, että se tyydyttää sekä Peijaksen käyttäjiä ja HUSin tulevia käyttäjiä. Useat lääkityksen prosesseihin tehdyt parannukset hyödyttävät luonnollisesti myös Vantaan tulevia käyttöönottoja, hän arvioi.
 Välimäki lisää, että Apotti on toiminut teknisesti hyvin. Kaatuilua tai hitautta ei ole havaittu. Myöskään potilasturvallisuuden vaarantumista ei ole raportoitu. Ongelmat liittyvät lähinnä järjestelmän jouhevuuteen.
 – Tämä ei tietenkään tyydytä niitä hoitajia, jotka taistelevat tämän asian kanssa ja joutuvat käyttämään enemmän aikaa johonkin kuin aikaisemmin. Mutta me teemme nyt kaikkemme, jotta Peijaksen tuotanto saadaan sille tasolle, missä se oli aiemmin ja vielä yli, jotta järjestelmän hyödyt saadaan toteutettua.
 Välimäki korostaa, että Apotin tuomia hyötyjä ruvetaan näkemään vasta toukokuusta lähtien, sillä hyödyt voivat toteutua vasta sitten, kun eri sektorien, perusterveydenhuollon, erikoissairaanhoidon ja sosiaalihuollon, aito integraatio toteutuu ja "tiedolla johtaminen" saadaan kunnolla käyttöön.
 Apotin mahdollistamat tulevaisuuden hyödyt, joita ei ole vielä havaittu, perustuvat siihen, että yksi järjestelmä toimii kaikilla sektoreilla.
 – Silloin pystytään kohdentamaan resursseja paremmin, prosessit nopeutuvat. Kokonaishyöty saadaan pidemmän ajan kuluessa, kun tietoa alkaa kertyä järjestelmään lisää, sanoo Välimäki.
 Hintalappuun kuuluu kaikki kehitystyö
 Entä mitä Apotin 600 miljoonan euron hintalappuun oikein kuuluu ja voiko kehitystyö pysähtyä rahanpuutteen takia? Toimitusjohtaja Välimäen mukaan "diiliin" kuuluu kaikkien löydettyjen virheiden korjaus ja optimointi sekä myös jatkokehitys pitkälle tulevaisuuteen 10 vuoden ajalle.
 Hän korostaa, että pahin on nyt takana ja Peijaksen henkilökunta on tehnyt arvokasta työtä järjestelmän kehityksessä. Tämän työn hedelmiä voidaan hänen mukaansa hyödyntää laajemmin HUSissa ensi vuonna.
 Välimäki kertoo, että HUSin alueella on 30 000 Apotin käyttäjää ja kehittämisprosessissa on tähän mennessä ollut mukana noin 5 000 henkilöä, joita on osallistettu. Tähän lukuun kuuluu niin lääkäreitä, hoitajia, sosiaalityöntekijöitä kuin hallintohenkilöitäkin.
 – Eli me ollaan todella paljon osallistettu, mutta silti ei olla voitu kaikkia 30 000 osallistaa. Siksi löytyy myös tyytymättömiä tahoja. Meillä on nyt optimointivaihe Peijaksessa menossa, jossa on 2 000 käyttäjää mukana, että saamme vielä lisää palautetta sieltä ja pystymme tietämään, miten seuraavaksi pitää edetä kehitystyössä, Välimäki sanoo.
 Lue lisää:
 Vantaa ottaa potilastietojärjestelmä Apotin käyttöön toukokuussa
 Vuosia odotettu Apotti selviytyi viikonlopusta – tänään alkoi oikea arki: "Joitakin ongelmia tässä on ratkottu" (12.11.2018)
 Mammuttijärjestelmä Apotti otettiin ongelmitta käyttöön Peijaksen sairaalassa Vantaalla – kokosimme viisi väitettä 330 miljoonaa euroa maksaneesta hankkeesta  (11.11.2018)

Kolmen lääkärin tyly arvio 600 miljoonan euron jättijärjestelmästä: Edelleen täysin keskeneräinen, ei pitäisi laajentaa muualle


Summary: Sophia-operaatiota jatketaan edelleen kuudella kuukaudella, mutta laivaston alukset eivät enää osallistu partiointiin.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU-maat ovat päättäneet vetää laivaston alukset Libyan edustalla toimivasta Sophia-operaatiosta.
 Taustalla on kiistely Italian kanssa siitä, mihin satamiin mereltä pelastetut siirtolaiset ja turvapaikanhakijat tuodaan.
 – Se on noloa, mutta tämä oli ainoa tie eteenpäin ottaen huomioon Italian kannan, koska kukaan ei halunnut lopettaa Sophia-operaatiota kokonaan, EU-diplomaatti sanoi  Euractiv-uutissivustolle .
 Operaatio Sophian tarkoitus on ollut vähentää ihmissalakuljetusta, kouluttaa Libyan rannikkovartiostoa ja valvoa aseiden vientikieltoa sekasortoiseen Libyaan. Operaation toimivaltuutus oli päättymässä sunnuntaina.
 EU-diplomaatit sopivat, että jatkossa operaatio nojaa lentopartiointiin ja yhteistyöhön Libyan kanssa. EU-maiden on vielä virallisesti vahvistettava ratkaisu.
 Komissio pahoitteli jäsenmaiden päätöstä.
 – Ilman laivaston voimia operaatio ei käytännössä kykene toteuttamaan mandaattiaan, komission tiedottaja  Maja Kocijančič  sanoi.
 EU:n yhteistyö Libyan kanssa on osaltaan vähentänyt siirtolaisten ja turvapaikanhakijoiden saapumista Eurooppaan Libyan kautta.
 Toisaalta ihmisoikeusjärjestöt ovat arvostelleet EU:n ulkoistavan ongelmiaan ja siirtolaisten joutuvan ihmisoikeusloukkausten kohteeksi Libyassa.
 Taustalla laajempi kiista turvapaikkapolitiikasta
 Välimerellä partioivat alukset ovat pelastaneet kymmeniä tuhansia siirtolaisia ja turvapaikanhakijoita Välimereltä.
 Operaation päämaja on Italiassa, mutta Italian hallitus on vastustanut sitä, että mereltä pelastettuja siirtolaisia tuotaisiin Italian satamiin.
 Deutsche Wellen mukaan  operaatiossa on ollut mukana enää kaksi alusta sen jälkeen, kun Saksa veti Augsburg-fregattinsa operaatiosta tammikuussa.
 Saksan puolustusministeri  Ursula von der Leyen  syytti operaation italialaista johtoa siitä, että alus oli sijoitettu Välimeren kaukaisimpiin kolkkiin kauas siirtolaisten reiteistä.
 Italia ei ole päästänyt kansalaisjärjestöjen aluksia tuomaan mereltä pelastettuja siirtolaisia Italian satamiin.
 Operaatio Sophian jatkamista on vaikeuttanut laajempi kiistely siitä, miten EU:n turvapaikkasääntöjä pitäisi ylipäätään kehittää.
 Aiheesta muualla:
 Euractiv:  EU to end ship patrols in scaled down Operation Sophia  27.3.2019
 Deutsche Welle:  EU 'to suspend ship patrols' on Mediterranean migrant mission  27.3.2019
 Aihepiiristä aiemmin:
 Pienestä siirtolaisjoukosta tuli pelinappula – Suomikin torjuu Välimerestä pelastetut  8.1.2019
 Välimeren yli pyrkiville kaavaillut maihinnousukeskukset eivät ole edenneet – mutta haussa on yhä "kriisinkestävä järjestelmä"  28.11.2018

EU-maat vetävät laivaston alukset Välimeren Libya-operaatiosta


Summary: Ilman puoluetukea jääneet siniset käyttävät vaalimainontaan 50 000 euroa.

Puolueissa usko perinteeseen on vahva.
 Puolueiden katumainoksetkin tekevät taas tehtävänsä – ne muistuttavat äänestäjää, että vaalit ovat ovella, jos tieto muuten olisi päässyt lipsahtamaan ohi.
 Moni puolue näyttää edelleen uskovan, että julisteiden liimailussa on järkeä, eikä koko budjettia kannata polttaa someen ja verkkomainontaan.
 Yle kysyi kaikilta eduskuntapuolueilta tiedot niiden vaalimainosbudjeteista ja siitä mihin viestikanavaan rahat käytetetään. Kyselyn perusteella digi-panostukset ovat kasvussa, mutta perinteisen lehti-, tv- ja katumainonan osuus ei ole romahtanut.
 Juttu jatkuu kuvan jälkeen

 Vaalibudjetit vaihtelevat sinisten muutamista kymppitonneista keskustan, kokoomuksen ja SDP:n puoleentoista miljoonaan euroon.
 Osa puolueista pitää rahan käyttämistään niin herkkänä kysymyksenä, että kertoo siitä vain suurpiirteisesti.
 Tässä jutussa puhutaan puolueen vaalibudjetista, jonka lisäksi tulee vielä ehdokkaiden ja tukiyhdistysten oma rahankäyttö.
 Keskusta uskoo televisioon
 Kyselyn perusteella suurin vaalimainosbudjetti on keskustalla.
 Kuten monella muullakin puolueella keskustan tämän vuoden vaalimainosbudjettia jaetaan sekä eduskunta- että eurovaalien kesken. Lisäksi puolueessa oli varauduttu maakuntavaaleihin.
 Kolmiin vaaleihin oli varattu 1,6 miljoonaa, mutta koska maakuntavaaleja ei ole tulossa, puolueen kokonaisbudjetti laskee "jonkin verran".
 Yle Uutisgrafiikka
 – Budjetin pääpaino säilyy edelleenkin eduskuntavaaleissa, sanoo viestintäpäällikkö  Laura Ruohola .
 Ruoholan mukaan suurin yksittäinen panostus on televisioon, mutta "satsaus onlineen ja someen on huomattavan iso sekin". Tämän tarkemmin panostuksia ei yksilöidä.
 SDP tekee niin kuin ennenkin
 SDP:ssä uskotaan edellisten vaalien linjaan.
 – Eduskuntavaalibudjetti on saman kokoinen kuin vuoden vuoden 2015 vaaleissa ja kohdentuu pitkälti samalla tavalla, sanoo SDP:n viestintäpäällikkö  Iida Vallin .

 Vallinin mukaan verkkomainontaan ja someen kuluu molempiin 100 000 euroa. Loput mainosbudjetista jakaantuu tasaisesti mainontaan kadunvarsilla, lehdissä ja tv:ssä. Paikallisesti on jonkin verran radiomainontaa.
 Yhteensä rahaa vaaleihin on varauduttu käyttämään noin 1,5 miljoonaa euroa.
 Kokoomus ei paljasta: "Strategista tietoa"
 Kokoomuksen viestintäpäällikkö  Kirsi Hölttä  pitää markkinontitietoa herkkänä strategisena tietona.
 – Emme erittele budjetin jakautumista julkisuuteen, hän kuittaa.
 Kokoomuksen vaalibudjetti on noussut rapsakasti. Nyt rahaa on varattu 1,5 miljoonaa euroa, kun Höltän mukaan edellisissä eduskuntavaaleissa selvittiin noin miljoonalla eurolla.
 – Painopiste on vähän siirtynyt perinteisistä medioista digimainontaan, Hölttä kuitenkin valottaa.
 Vasemmistoliitto luottaa kadunvarsiin
 Vasemmistoliitto näyttää ainoana puolueena vahvistavan kadunvarsimainonnan osuutta. Puoluesihteeri  Joonas Leppäsen  mukaan 700 000 euron budjetista noin 100 000 käytetää ulkomainontaan. Myös kohdennettavaa verkkomainontaa lisätään vuoden 2015 vaaleihin verrattuna.
 Vasemmistoliitto kertoo käyttävänsä lehtimainontaan 50 000 euroa, kun taas some- ja radiomainontaan on varattu kaksinkertainen summa.
 RKP liikkeellä paperilehden voimin
 RKP on pitänyt budjettinsa edellisten eduskuntavaalien lukemissa, noin 700 000 eurossa.
 Verkko- ja some-mainonnan osuutta on kasvatettu, mutta silti paperilehden asema on vankka: Lähes kolmasosa kaikesta vaalirahasta menee lehtimainontaan. Verkkomainontaan, someen ja ulkomainontaan menee kuhunkin noin 20 000 euroa.
 Vihreiden vaalibudjetti nousussa
 Vihreiden vaalibudjetti on 600 000 euroa, mutta sisältää jonkin verran yhteisiä kuluja eurovaalien kanssa. Edellisissä eduskuntavaaleissa budjetti oli 450 000 euroa. Vasemmistoliiton tavoin Vihreät luottavat katumainontaan, johon käytetään 90 000 euroa.
 Elokuvasalien valkokankaille vaaliviestiä viedään 30 000 eurolla. Lehti- ja tv-mainontaa ei ole lainkaan.
 Perussuomalaiset radioaalloilla
 Perussuomalaisten runsaan puolen miljoonan euron mainosbudjetista huomattava osa, 200 000 euroa käytetään radioon.
 – TV-mainonnan osuus on pienentynyt, mutta sen sijaan radiomainonnan puolelle on pistetty enemmän panoksia. Kokonaisbudjetti on suunnilleen sama kuin 2015 vaaleissa, sanoo puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalo .
 Puolue ei eritellyt perussuomalaisten kohua herättäneen videon osuutta mainoskuluista.
 Kristilliset säästää ulkomainonnasta
 Kristillisdemokraatit lähtee vaalikentille edellisvaaleja pienemmällä mainosbudjetilla – nyt käytetään 450 000 euroa, kun neljä vuotta sitten summa oli yli 600 000 euroa. Painotus on tv:ssä ja radiossa. Säästö on löydetty ulko- ja lehtimainonnan vähentämisestä.
 Liike Nyt ei ole puolue, eikä siksi saa puoluetukeakaan. Vaalibudjetti on kuitenkin 400 000 euroa ja se jaetaan puoliksi digitaalisen ja perinteisen median kesken.
 Siniset säästöliekillä
 Myöskään Sininen tulevaisuus ei saa  puoluetukea  ja osaltaan sen takia puolue on liikkeellä vain 50 000 euron vaalimainoskassalla. Se jaetaan kadunvarsi- ja verkkomainontaan.
 Korjaus klo 18.15 perinteistä mediaa koskeva grafiikka korjattu, koska aiemmassa oli väärin SDP:n mainontaan käyttämä osuus. Otsikkoa muutettu ja tekstistä tarkennettu tietoa SDP:n radiomainonnasta. Klo 20.50 tarkennettu että Keskustan budjetti pienee "jonkin verran" maakuntavaalien jäätyä pois.

Vaalikassa puolitoista miljoonaa tai muutama kymppitonni – Yle listasi puolueiden mainosbudjetit: siniset säästöliekillä, keskusta ja kokoomus omaa luokkaansa


Summary: Republikaanina tunnetulta Barbara Bushilta ei heru ymmärrystä Trumpin kannattamiselle: "ahne, itsekäs ja ruma".

Yhdysvaltain 43. presidenttinä toimineen  George Bush  vanhemman puolisolta,  Barbara Bushilta  on tulossa elämäkerta huhtikuun alussa. Asiasta kertovat ainakin  Usa Today  sekä  NBC .
 Se perustuu päiväkirjoihin ja haastatteluihin. Bush kuoli huhtikuussa vuonna 2018.
 Amerikkalaismediat ovat nostaneet kirjasta esiin yksityiskohtia muun muassa nykyiseen presidenttiin,  Donald Trumpiin  liittyen.
 Barbara Bush kertoo kärsineensä sydänvaivoista vuonna 2016, puhutaan jopa sydänkohtauksesta.
 Bushin mukaan kaikki johtui "valtavasta ahdistuksesta", joka liittyy samana vuonna käynnistyneeseen vaalikampanjaan.
 Yksi presidentiksi pyrkivistä oli hänen poikansa  Jeb Bush.  Barbara Bushin mukaan ahdistus liittyi siihen, että presidentiksi pyrkinyt Donald Trump lyttäsi hänen niin ikään presidentiksi pyrkivää poikaansa tavalla, joka johti lopulta sydänvaivoihin.
 Kun Trump sitten tuli valituksi, kertoi Barbara Bush yrittävänsä olla ajattelematta koko asiaa.
 – En voi ymmärtää, miksi ihmiset kannattavat häntä, Bush kertoi.
 Erityisesti hän ihmetteli, miten kukaan nainen voi äänestää Trumpia. Hän kuvailikin Trumpia varsin suoraan ahneeksi, itsekkääksi ja rumaksi.
 Trumpin valinnan jälkeen Barbara Bush sai ystävältään lahjaksi kellon, joka näyttää sekunnin tarkkuudella, kuinka paljon Trumpin valtakautta on vielä jäljellä. Kello päätyi Bushin yöpöydälle ja oli siinä hänen kuolemaansa saakka.
 Tyytymättömyydestä Trumpin politiikkaa kohtaan kertonee myös se, että Barbara Bush sanoi vuonna 2018 "todennäköisesti" kieltäytyvänsä, jos häneltä kysyttäisiin, vieläkö hän pitää itseään republikaanina.

Amerikkalaismediat: Barbara Bush syyttää elämäkerrassaan Donald Trumpia sydänongelmistaan


Summary: Britanniassa parlamentti äänestää tänään vaihtoehdoista pääministeri Theresa Mayn erosopimukselle.

Umpikujaan brexitin kanssa ajautunut Britannian parlamentti yrittää löytää tänään äänestyksillä vaihtoehdon, jolla olisi parlamentin enemmistön tuki. Suuntaa-antavat äänestykset eivät kuitenkaan sido pääministeri  Theresa Mayn  konservatiivihallitusta.
 Parlamentti on hylännyt Mayn neuvotteleman erosopimuksen jo kahdesti ja nyt suuntaa-antavilla äänestyksillä koitetaan päästä eteenpäin pattitilanteesta. Käytäntö on harvinainen sillä brittiparlamentti on päätynyt suuntaa-antavan äänestyksen järjestämiseen vain kautta aikojen vain kerran aikaisemmin.
 Yhteensä parlamentin jäsenet  tekivät 16 äänestysesitystä , joista puhemies  John Bercowin  valitsi äänestyksiin kahdeksan vaihtoehtoa.
 Vielä ennen väittelyn alkua ei tiedetty tarkasti, vaativatko puoluejohtajat parlamentin jäseniltä äänestyksissä ryhmäkuria vai annetaanko heille lupa äänestää oman tahtonsa mukaisesti.
 Kaksi konservatiivien edustajaa Kevin Hollinrake ja James Cartlidge kertoivat Twitterissä, että he saavat äänestää oman tahtonsa mukaisesti.
 Parlamentin alahuoneessa on 650 edustajaa. Äänestyksissä kansanedustajat vastaavat lomakkeeseen kyllä tai ei. He voivat valita kuinka montaa vaihtoehtoa tukevat tai vastustavat.
 Monet ehdotuksista perustuvat Mayn neuvottelemaan erosopimukseen ja niissä esitetään muutoksia Britannian ja EU:n tulevat suhteet määrittelevään poliittiseen julistukseen.
 Näistä vaihtoehdoista parlamentti äänestää illalla
 Eroaminen EU:sta ilman sopimusta.  Ehdotuksen mukaan Britannian tulisi erota EU:sta ilman sopimusta 12. huhtikuuta. Tämän jälkeen Britannian ja EU:n kauppasuhteet perustuisivat Maailman kauppajärjestön WTO:n sääntöihin. Vastaavan ehdotuksen parlamentti on hylännyt aiemmin taloudellisen sekasorron pelossa.
 Toisen kansanäänestyksen järjestäminen brexitistä.  Ehdotuksessa vaaditaan, että britit äänestäisivät millaisesta tahansa parlamentin hyväksymästä brexit-sopimuksesta ennen sopimuksen ratifiointia.
 Tulliunioni EU:n kanssa.  Useammassa ehdotuksessa kannatetaan Britannian pysymistä tulliunionissa. Työväenpuolueenehdotus sisältää tulliunionin neuvottelemisen eron jälkeen ja "vahvan suhteen" sisämarkkinoihin. Tämäsisältöisiä ehdotuksia äänestykseen tulee kaksi.
 EU:n sisämarkkinoilla pysyminen.  Ehdotuksessa esitetään, että Britannia liittyisi eron jälkeen Euroopan vapaakauppajärjestöön ja sitä kautta Euroopan talousalueeseen Norjan, Islannin ja Liechtensteinin kanssa. Myös tämänsisältöisiä esityksiä äänestykseen pääsee kaksi.
 Brexitin peruminen sopimuksettoman eron sijaan.  Eroprosessin eli artiklan 50 kumoaminen. Jos erosopimusta ei ole syntynyt, ja kansanedustajat hylkäävät sopimuksettoman eron, he voivat vaatia pääministeriä pysäyttämään eroprosessin.
 Sopimuksia kovan eron jälkeen.  Kahdessa ehdotuksessa vaaditaan, että Britannian hallituksen on neuvoteltava erilaisia järjestelyjä sopimuksettoman eron tapahtuessa. Järjestelyt koskevat muun muassa kauppaa ja tullijärjestelyjä. Näistä toinen päätyy äänestykseen.
 Maanantaina äänestysten toinen kierros
 Suuntaa-antava äänestysprosessi jatkuu maanantaina, kun vaihtoehtoja on ensin rajattu pois keskiviikkoiltana. Mahdollista on, ettei mikään ehdotuksista saa enemmistöä taakseen. Sekin on mahdollista, että useampi ehdotus saisi enemmistön ja näin suuntaa-antavien äänestysten jälkeenkin parlamentti olisi pattitilanteessa.
 Pääministeri Theresa May on sanonut, ettei hän aio viedä eteenpäin vaihtoehtoja, jotka ovat konservatiivien vaalilupausten vastaisia.
 Britannian oli alunperin määrä erota EU:sta ylihuomenna perjantaina 29. maaliskuuta.
 EU on tarjoutunut lykkäämään eroa 22. toukokuuta saakka, jos Britannian parlamentti hyväksyisi erosopimuksen. Jos sopimusta ei hyväksytä, on EU antanut lykkäystä 12. huhtikuuta saakka.
 Lisää aiheesta:
 Brittikansanedustajat äänestänevät keskiviikkona brexit-vaihtoehdoista – aloite toi alahuoneelle valtaa EU-eron suhteen
 Brittikalastajat ottaisivat vaikka sopimuksettoman EU-eron, mutta pelkäävät koko brexitin peruuntuvan: "En usko enää, että se tapahtuu"
 Aiheesta muualla:
 Brexit: MPs prepare for votes in bid to break deadlock

Britannian parlamentti yrittää päästä brexit-umpikujasta: Näistä vaihtoehdoista äänestetään – katso parlamentin tapahtumia suorana


Summary: Viking Skyllä oli mukanaan lähes 1400 matkustajaa ja se kävi ajelehtiessaan vain 100 metrin päässä rannasta lauantaina.

Norjalainen risteilyalus vältti todennäköisesti vain täpärästi suuronnettomuuden lauantaina, kun sen koneet menivät epäkuntoon.
 Onnettomuutta tutkinut norjalaisviranomainen sanoo, että konerikko johtui matalasta öljynpaineesta.
 Moottoriöljyn taso kaikissa neljässä koneessa oli sallituissa rajoissa, mutta "erittäin" matalalla. Kova aaltoilu aiheutti sen, että öljyn siirtyminen säiliöistä öljypumppuihin pysähtyi.
 Tämä aiheutti moottoreiden automaattisen sammumisen.
 Viking Skyllä oli mukanaan lähes 1400 matkustajaa, kun se lähetti hätäviestin lauantaina ajelehtiessaan merellä konerikon vuoksi. Lähimmillään rantaa se oli vain sadan metrin päässä.
 Laivan miehistön onnistui viime hetkillä käynnistää yksi koneista ja vakavammalta onnettomuudelta vältyttiin.
 Lue lisää:  "Se oli kuin Titanic", "aalto vei vaimoni", "pöytiä ja tuoleja lensi päin ihmisiä" – Matkustajat kertovat kauhunhetkistä Viking Sky -aluksella

Liian alhainen öljynpaine koneissa oli norjalaisristeilijän onnettomuuden syynä


Summary: Sari Sarani pitää keskiviikkona julki tullutta laajaa lasten väkivaltaiseen hyväksikäyttöön liittyvää tapausta monin tavoin poikkeuksellisena.

Keskusrikospoliisi (KRP) epäilee viittä suomalaista  laajassa lasten hyväksikäyttöön liittyvässä kokonaisuudessa . Poliisin epäilyksen mukaan Suomessa on tuotettu väkivaltaista lasten hyväksikäyttömateriaalia.
 KRP:n rikosylikomisario  Sari Sarani  pitää tapausta moni tavoin poikkeuksellisena.
 – Tässä yksittäisessä kokonaisuudessa takavarikoidun materiaalin määrä on ihan valtava. Poikkeuksellista on sekin, että tässä on pitkään yhdessä suunnitelmallisesti toiminut epäiltyjen joukko ja asianomistajat ovat olleet samat niin pitkään samoilla epäillyillä.
 Uhreja epäillään olevan kuusi, alle kouluikäisestä yläasteikäiseen. Epäiltyjen rikosten tapahtuma-aika on 2004–2018.
 – Tämän materiaalin erikoispiirteitä ovat hyvin raaka väkivalta ja törkeä raiskaaminen. Näitä poikkeuksellista väkivaltaa sisältäviä CAM-materiaalijuttuja ei ole Suomessa tullut esille kovin paljon, Sarani kertoo.
 CAM-materiaalilla (Child Abuse Material) tarkoitetaan sukupuolisiveellisyyttä loukkaavia lasta esittäviä kuvia ja muuta aineistoa.
 Materiaalin määrä on kasvanut valtavasti
 Sarani uskoo, että muualla maailmassa olevaa raakaa väkivaltaa sisältävää lapsen seksuaalista hyväksikäyttömateriaalia on yhtä lailla täällä Suomessa, mutta se ei vain tule viranomaisten tietoon.
 Saranin mukaan tällaiselle materiaalille on aina ollut kysyntää joka puolella maailmaa, mutta sen tarjonta on nyt kasvanut selvästi internetin ja digitaalitekniikan myötä. Materiaalia pystytään tuottamaan aiempaa tehokkaammin, nopeammin ja korkealaatuisempana ja sitä on helppo siirtää ja myydä tietoverkkojen välityksellä.
 – Pahuus ei todellakaan ole maailmasta poistumassa, se saattaa ehkä olla jopa lisääntymässä, Sarani sanoo.
 Tietoverkkojen kautta myös uhrin groomaaminen on helpompaa. Groomingilla tarkoitetaan tapahtumaketjua, jossa yleensä aikuinen valmistelee lapsen tai nuoren seksuaalista hyväksikäyttöä. Tämä tapahtuu usein esimerkiksi sosiaalisen median palveluissa.
 – Groomaaminen alkaa heti, kun älylaite otetaan käyttöön. On tyypillistä, että jo 6–7-vuotiaille tulee näitä aikuisviihdemateriaali- tai CAM-materiaalipläjäyksiä.
 Lasta pitää varoittaa jo hyvin varhain
 Saranin mukaan tehokkain tapa ennaltaehkäistä tämän alan rikollisuutta olisi lisätä kaiken ikäisten ihmisten tietoisuutta asiasta. Ongelman olemassaolo ja digitaalisen maailman vaarat pitäisi tiedostaa nykyistä paremmin.
 – Tästä ei kukaan oikein puhu ja tämä halutaan vain unohtaa ja sulkea pois, koska se on niin vastenmielistä. Eli ei nähdä mitä ympärillä tapahtuu. Kun osattaisiin käyttää internetiä vähän turvallisemmin, se suojaisi monelta ikävältä asialta.
 Lisäksi ihmisille, jotka ovat seksuaalisesti kiinnostuneita lapsista, tulisi Saranin mukaan tarjota apua mahdollisimman aikaisessa vaiheessa.
 Sarani kehottaa vanhempia kertomaan asiasta omille lapsilleen jo hyvin varhain, jotta lapset osaisivat itse suojautua mahdollisimman nuorella iällä. Saranin mukaan lapselle pitää kertoa, millaisia riskejä verkossa on ja että maailmassa on tällaisia rikollisia, jotka saattavat koska tahansa ottaa yhteyttä kehen tahansa.
 "Se, että ei kerrota lapselle, on suurin virhe"  Sari Sarani
 – Vanhempi itse tietää lapsensa kehityksen vaiheet, milloin voi kertoa ja mitä voi kertoa. Mutta ratkaisu ei ole se, että ei kerrota koskaan mitään. Se, että ei kerrota lapselle, on suurin virhe.
 Jos lapsella ei ole tietoa asiasta, hän ei tiedä, miten hänen tulisi toimia.
 – Kun lapsi ensimmäisen kerran saa jonkun pornovideon puhelimeensa, hän ei yhtään tiedä, mistä on kysymys, jos vanhemmat eivät ole siitä varoittaneet. Lapsi voi säikähtää ja pitää sitä pelottavana eikä uskalla puhua vanhemmilleen. Sitten ollaan pulassa, Sarani sanoo.
 Jos ei vielä haluaisi puhua lapselleen pedofiileistä, voi Saranin mukaan ainakin neuvoa, minkälaisia sovelluksia kannattaa käyttää, millaiset tietoturva-asetukset olisi hyvä olla sekä keskustella siitä, kannattaako pitää paikannusta, omaa numeroa, ikää tai valokuvaa näkyvillä.
 – Jos on Instagramissa tai muussa sosiaalisessa mediassa kaikki tiedot julkisina ja näkyy, että on lapsi, sehän on kuin kärpäspaperi näille tämän alan rikollisille.
 Lisää aiheesta :
 KRP epäilee: Viisi suomalaista mukana kansainvälisessä lapsipornoringissä – Suomessa tuotettu väkivaltaista kuvamateriaalia
 Lue myös:
 Pelastakaa lapset: Lapselle pitää kertoa ajoissa netin "namusedistä" – joka kolmas lapsi kohdannut verkossa seksuaalista häirintää
 Pedofiliaa ei voi parantaa, mutta sitä voi hoitaa – arviolta 40 000 suomalaista kokee seksuaalista kiinnostusta lapsiin

Rikosylikomisario varoittaa vanhempia lapsiin kohdistuvasta seksuaalirikollisuudesta – "Se, että ei kerrota lapselle, on suurin virhe"


Summary: Pelillisyyttä ja uutta teknologiaa halutaan juurruttaa lisää etenkin laitosteatterien toimintaan.

Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu

Useammalla erikokoisella silmäparilla varustettu gekko-lisko hoilottaa traagiseen sävyyn  Celine Dionin   All By Myselfiä  samalla kun kaksi pelaajaa tähtäilee matelijaa jättiläisritsalla. Kun kirkkaankeltaiset, leveästi hymyilevillä kasvoilla koristetut ammukset uhkaavat gekkoa, kypäräpäinen henkivartija loikkaa suojaksi. Elämää suuremmilla maneereille operoiva juontaja Giovanni Gomitolino kailottaa mikrofoniin:
 – Minuakin jännittää, mutta se on iloista jännitystä!
 Lopuksi lasketaan pisteet.
 Kempin kisat: Gekko (Talvikki Eerola) ja Marko (Sami Ahonen).  Jussi Mankkinen / Yle
 Tällaiselta näyttää ja kuulostaa teatteriesitys, johon on lisätty pelillisiä elementtejä.  Kempin kisat  -esityksessä on viisi käsikirjoitusta noudattavaa näyttelijää, mutta myös kaksi toisiaan vastaan kisaavaa pelaajaa – tarinankerrontaan vaikuttaa siis vahvasti se, kuinka peli kulkee tai ei kulje. Itse esitys taas on saanut alkusysäyksensä tietokonepelistä, vähän samaan tapaan kuin moni elokuvakin.
 – Meillä on tuolla aulassa pelikone, joka markkinoi  Kempin kisoja  ja jota kuka tahansa voi pelata. Kaikki pelissä tapahtuvat asiat heräävät henkiin myös esityksessä – pelin maailmasta tulee fyysinen ja olemassa oleva,  Kempin kisojen  konseptista ja äänisuunnittelusta vastaava  Antero Kemppi  toteaa.
 Kempin kisat: juontaja Giovanni Gomitolino (Juho Keränen). Jussi Mankkinen / Yle
 Enää ei ihmetytä: myös laulutaitoinen gekko on luikerrellut näyttämölle pelikoneen sisältä, jostakin syvältä virtuaalimaailman uumenista.
 – Oli kiinnostavaa kokeilla, että promokuvien ja julisteiden tilalla onkin videopeli, jonka ympärille muodostuu tietynlainen fanikulttuuri, ennen kuin varsinainen teos on edes valmis,  Kempin kisojen  peli- ja erikoissuunnittelija  Kalle Rasinkangas  jatkaa.
 Kalle Rasinkangas, Antero Kemppi Jussi Mankkinen / Yle
 Kieroutuneen humoristinen pelimaailma
 Kempin kisat  on kolmen Taideyliopiston Teatterikorkeakoulusta teatteritaiteen maisteriksi valmistuvan ääni- ja valosuunnittelijan yhteinen lopputyö, ja sekä muotonsa puolesta että teknisine kokeiluineen kaukana perinteisestä teatteri-ilmaisusta.
 – Jos meille olisi annettu joku Kansallisteatterin suuri näyttämö, olisi todennäköisesti tullut himmailtua enemmän. Koska tämä on tehty koulussa, on voinut juosta turvallisesti päin seinää ja katsoa, mitä tapahtuu, Kalle Rasinkangas hymyilee.
 Perinteiseen teatteriesitykseen verrattuna Kempin kisoja leimaa ennalta-arvaamattomuus. Vaikka sen rakenne on selkeä, jännitystä aiheuttaa se, mitä tapahtuu pelien sisällä – joku voi hävitä, joku toinen taas voittaa.
 – Tiedämme kyllä, kuinka esitys alkaa ja kuinka se päättyy, mutta mitä muuta koheltamista siihen voi sisältyä – sitä emme pysty ennakoimaan. Joku ritsalla ammutuista palloista saattaa esimerkiksi osua screeniin ja mennä siitä läpi. Toisaalta vähän toivommekin, että esityksen aikana sattuisi jonkinasteisia katastrofeja, Rasinkangas jatkaa.
 Kempin kisat: Giovanni Gomitolino (Juho Keränen) sekä kilpailijat (Mika Savolainen ja Jaakko Sirainen).  Jussi Mankkinen / Yle
 Kempin kisojen  pelaajaksi voi hakea kuka tahansa.
 – Pelaajille annetaan lyhyt perehdytys muutamaan peliin, mutta ihan kaikkea ei kerrota, koska haluamme myös aitoja reaktioita. Mihinkään noloon tilanteeseen ketään ei tietenkään aseteta, Antero Kemppi tarkentaa.
 Osa  Kempin kisojen  peleistä on itse keksittyjä ja suunniteltuja, ja niihin on otettu elementtejä niinkin kaukaa kuin 1990-luvun  Gladiaattoreista  ja  Speden Speleistä .
 – Osviittaa tyylistämme antanee ajatus, kuinka vakavasti  Speden Spelejä  voi nyt 2000-luvulla katsoa.  Kempin kisojen  pelimaailma on kieroutunut, humoristinen ja hölmö – pullistelu ei ole pääosassa, vaan hauskanpito ja koheltaminen, Kalle Rasinkangas summaa.
 Kempin kisat: Kilpailija (Jaakko Sirainen).  Jussi Mankkinen / Yle
 Teknologiakaupunki haluaa tehdä pelillistä teatteria
 Pelillinen teatteriesitys on etenkin suomalaisessa laitosteatterissa edelleen harvinaisuus. Suuntaa ollaan kuitenkin muuttamassa: Oulun teatteri, pari kaupunginteatteria ja vapaan kentän toimijaa sekä oululainen pelialan yritys ovat tehneet hankehakemuksen, jonka tarkoituksena on syventää teatterin ja pelialan yhteistyötä.
 – Ajatuksena on ollut, että tämänkaltaista toimintaa pystyttäisiin juurruttamaan institutionaalisiin teattereihin ja tuomaan sitä isommille yleisöille, Oulun teatterin dramaturgi  Jukka Heinänen  kertoo.
 Kempin kisat Jussi Mankkinen / Yle
 Heinäsen mukaan pelillisyyden ja immersiivisyyden nivomisesta teatteriesitykseen löytyy lukuisia hyviä puolia.
 – Monelle katsojalle se olisi aivan uusi ja piristäväkin kokemus, ja muuttaisi taatusti mielikuvaa teatterista. Tällaisia esityksiä ei välttämättä pysty kokemaan yhdellä kerralla, joten on mahdollista, että ihmiset tulevat katsomaan niitä useamman kerran. Uskoisin myös, että tällainen kiinnostaa varsinkin nuorempia yleisöjä ja että se lisäisi teatterin vetovoimaa heidän keskuudessaan.
 Kempin kisat: Marko (Sami Ahonen) juoksee.  Jussi Mankkinen / Yle
 Heinäsen mukaan etenkin kotimaisessa laitosteatterimaailmassa uudenlaisen ja kokeellisen ilmaisun läpimurtoa hankaloittaa tekstilähtöisen teatterin vahva länsimainen traditio, mikä tarkoittaa tietynlaista teatterituottamista.
 – Lähdetään liikkeelle näytelmätekstistä ja lukuharjoituksista ja mennään eteenpäin tällaisella proseduurilla. Ei uskalleta, pystytä tai jakseta ryhtyä tuottamaan erilaisia juttuja, koska niissä tulevat vastaan aivan uudet kysymykset.
 Vaikkei hankehakemus menisikään läpi, Heinäsen mukaan Oulun teatteri haluaa uusia tuulia seurata.
 – Oulu on kuitenkin teknologiakaupunki. Tuli hankerahaa tai ei, niin ainakin Oulussa tätä jatketaan tavalla tai toisella.
 Jokke Heikkilä Jussi Mankkinen / Yle
 Myös Teatterikorkeakoulussa on tutkittu pelillisyyden ja teatteriesityksen suhdetta. Valo- ja äänisuunnittelun koulutusohjelmissa on jo useampana vuonna toteutettu digitaalisuutta sivuavia ja käsitteleviä yksittäisiä kursseja ja kurssikokonaisuuksia. Niissä on tutkittu esityksen eri osa-alueiden suhteita virtuaalisuuteen, pelillisyyteen ja vuorovaikutteisuuteen.
 – Pelillisyys on tällä hetkellä todella hyvin esillä: televisio lähettää meille suoria pelilähetyksiä ja pelaamisesta on tullut hyväksyttävää. Kulttuurin tekijöinä meitä kiinnostaa, kuinka peli voisi olla osana esittävää taidetta, mediateknologian lehtori  Jokke Heikkilä  kiteyttää.
 Kempin kisat: Kilpailija (Jaakko Sirainen) katsoo tulostaulukkoa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yhteisen kielen puute
 Kalle Rasinkankaan mukaan  Kempin kisoja  eivät ole inspiroineet räiskintäpelit, vaan ihan muut pelilliset asiat.
 – Pikemminkin minua kiinnostaa se, millaisia mahdollisuuksia peli tarjoaa kerronnallisesti tai emotionaalisesti. Tässä mielessä peleillä on todella paljon potentiaalia. Ei pelikulttuurin tarvitse olla pelkkää väkivaltaa tai keskittyä pelkästään miehiin, Rasinkangas pohtii.
 Kempin kisat: Kuoleman Temppelin Vartija (Jaakko Hutchings) taivaan ja maan puolivälissä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Antero Kempin mielestä on jopa hieman outoa, että pelit ovat olleet taiteen maailmassa paitsiossa, vaikka pelikulttuuria on ollut olemassa jo kauan.
 – Ongelmana on ehkä ollut yhteisen kielen puute. Pelaaminen on tullut nyt laajempaan tietoisuuteen ja nyt taiteentekijöitä kiinnostavat nimenomaan pelimaailman tarjoamat mahdollisuudet.
 Mutta millaisia pelejä pelillistettyä teatteria tekevät nuoret miehet sitten itse suosivat?
 – Kaikkien aikojen suosikkini on Valven  Half-life 2  -ammuntapeli, kuten myös  Portal 2 . Pidän myös paljon tarinavetoisista peleistä. Hyvänä esimerkkinä tästä on seikkailupeli  What Remains of Edith Finch , Kalle Rasinkangas listaa.
 – Minä olen enemmänkin old school -tyyppiä. Joku Nintendon kasibittinen  Turtles 2  on aika kova, Antero Kemppi sanoo.

Pelit hiipivät teatteriin: "Emme pysty ennakoimaan, millaista koheltamista esitys pitää sisällään"


Summary: Ambulanssijärjestelmä on luotu ennen kaikkea turvaamaan hätätilapotilaan tarvitsema hoito.

Paraislainen  Merja Innilä  juoksuttaa sormiaan pianon koskettimilla.  Kassu Halosen  ja  Vexi Salmen   Maailma on kaunis  soi kuulaana 130 vuotta vanhassa puutalossa. Soiton lomassa ajatukset palaavat vuoden taakse, tiistaiseen kireään pakkaspäivään.
 – Sydämessä oli ollut tuntemuksia. Olin ulkona, kun minuun iski kova rintakipu. Se kesti, eikä helpottanut.
 Innilä soitti ambulanssin. Ensihoitajat ottivat sydänfilmin ja totesivat, että sydämessä on aiemminkin ollut muutoksia. Innilää kehotettiin tilaamaan Kela-taksi, jos tämä välttämättä haluaa päivystykseen. Ambulanssi lähti ja Innilä soitti taksin kuljettamaan hänet parinkymmenen kilometrin päähän Turkuun.
 Päivystyksen odotushuoneessa kului useita tunteja. Lopulta Innilä pääsi kokeisiin, jossa todettiin, että hänellä oli sydäninfarkti.
 Merja Innilä  kirjoitti  tapauksesta Turun Sanomien mielipidepalstalle. Kirjoitus poiki muutamia yhteydenottoja. Innilän mielestä se kertoo siitä, ettei hän ole poikkeus.
 – Alkuun ajattelin, että säilyin hengissä ja olin tiistai-illan erehdys ensihoitajille. Tunnit, jolloin pääsee hoitoon nopeammin, ovat tärkeitä.
 Tarpeeton hälytys viivästyttää apua
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä hoidettiin viime vuonna 67 000 hälytystehtävää. Näistä noin 40 prosentissa potilasta ei otettu ambulanssin kyytiin. Satakunnan sairaanhoitopiirissä luku on 35 prosenttia, kun hälytystehtäviä oli 35 000.
 Luku on samansuuntainen ympäri Suomea. Lääketieteen lisensiaatti  Marko Hoikka  tarkasteli vuoden 2018 lopulla tarkastetussa väitöstutkimuksessaan puolen vuoden ajalta Kainuun ja Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirien ensihoitotehtävät. 40 prosentissa ensihoitotehtävistä päädyttiin siihen, ettei potilasta otettu ambulanssin kyytiin. Näistä tehtävistä noin puolet ohjattiin sosiaali- ja terveydenhuollon palveluihin.
 Hoikan väitöstutkimus osoitti, että ensihoidon rajalliset resurssit pitää kohdentaa niitä tarvitseville potilaille. Erityisesti tämä tulee huomioida pitkien etäisyyksien alueilla, joissa ambulanssin tarpeeton hälyttäminen voi viivästyttää suuremmassa hädässä olevan potilaan kuljetusta.
 Hoikkala painottaa, että toisaalta riskien aliarviointi voi johtaa potilaan ennusteen huononemiseen asianmukaisen hoidon aloituksen viivästyessä.
 Syitä kuljettamatta jättämiselle on esimerkiksi se, ettei tarvetta ensihoidolle tai päivystyskäynnille ole. Tarvittava hoito voidaan myös kyetä antamaan jo kohteessa. Kuljetuksen voi hoitaa myös taksi tai omainen.
 Huoli on kuultu
 Esiin nousseet tapaukset, joissa vakavasti sairastunut potilas on jätetty ottamatta ambulanssin kyytiin, ovat herättäneet keskustelua Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä.
 – Käytössä olevia olevia hoito-ohjeistuksia on arvioitu ja todettu, ettei niissä sellaisenaan ole tarvetta muutokselle, sanoo VSSHP:n ensihoitopalveluiden ylilääkäri  Timo Iirola .
 Suomessa ei ole tehty tutkimusta, miten kuljettamatta jättämiset ovat vaikuttaneet potilaan turvallisuuteen. VSSHP on saanut käyttöönsä Turun ja Itä-Suomen yliopistojen tutkimusryhmän aineiston 40 000 potilaasta. Sen avulla pyritään selvittämään, mitkä ovat ne potilasryhmät, jotka voidaan jättää kuljettamatta ja toisaalta ne potilaat, jotka pitää aina ehdottomasti kuljettaa sairaalaan.
 - Uskon vahvasti, että kaikki ensihoitajat tekevät parhaansa, sanoo ensihoitopalveluiden ylilääkäri Timo Iirola. Tarja Hiltunen / Yle
 – Ensihoitajalla on aina mahdollisuus kysyä neuvoa lääkäriltä ja potilaan voi aina tarvittaessa kuljettaa hoitoon, muistuttaa Timo Iirola.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri sai viime vuonna 24 ensihoitoon liittyvää reklamaatiota. Kuusi käsitteli epäasiallista kohtelua, viisitoista puutteellista hoitoa. Ensihoitopalveluiden ylilääkäri kävi tilanteet läpi eri osapuolten kanssa.
 Karkeasti noin puolet tapauksista oli sellaisia, joissa oli todettavissa puutteita kommunikaatiossa, asioiden selittämisessä tai yksittäin jopa käytöksessä.
 Potilaat ovat entistä huonokuntoisempia
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä ambulanssikuljetuksia hoitaa piirin lisäksi Varsinais-Suomen pelastuslaitos ja joukko yksityisiä palveluntuottajia. Pelastuslaitoksella yksistään on kaksitoista ensihoitoyksikköä. Tehtäviä oli viime vuonna 42 000, kuljettamatta jättämisiä oli näistä 16 500.
 Väestön ikääntyminen ja entistä huonokuntoisempien potilaiden kotihoito on lisännyt tehtäviä.
 – Yksittäisen ensihoitajan koulutukselle tämä muodostaa haasteen, koska pääsääntöisesti ensihoitajat on koulutettu hätätilapotilaiden tunnistamiseen ja hoitamiseen, sanoo Varsinais-Suomen pelastuslaitokselta ensihoitopäällikkö  Vesa Jyrkkänen .
 Ensihoitaja tutkii paikalle tullessaan potilaalta peruselintoiminnot: verenpaineen, sykkeen, veren happipitoisuuden, veren sokerit ja ottaa tarvittaessa myös sydänfilmin.
 – Päätös siitä, konsultoidaanko lääkäriä, pohjautuu sairaanhoitopiirin ja ensihoidon päivystyksen ylilääkärin hoito-ohjeisiin. Niissä on määritelty hyvin yksiselitteisesti, milloin lääkäriin otetaan yhteyttä.
 - Jokaisesta potilaasta ei ole tarkoituksenmukaista konsultoida lääkäriä, sanoo ensihoitopäällikkö Vesa Jyrkkänen. Tarja Hiltunen / Yle
 Ensihoitajan ammattitaitoa pidetään yllä pelastuslaitoksen oman koulutussuunnitelman ja sairaanhoitopiirin täydennyskoulutuksen avulla. Ensihoitajat käyvät 6–24 kuukauden välein teoriatestauksissa. Lisänä tulee palveluntuottajien omavalvonta.
 – Ala kehittyy kovaa vauhtia ja ymmärrämme kritiikin. Ikääntymiseen liittyvät vaivat ovat meillä selkeä koulutuksen paikka.
 Vesa Jyrkkänen tähdentää, että järjestelmä on luotu nimenomaan turvaamaan hätätilapotilaan hoito.
 Ikä tuo haasteita hoitoon
 Vanhukset ovat ensihoidossa vaativa potilasryhmä. Ikäihmisen väsähtäneen yleistilan taustalla voi olla moninaisia syitä. Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä on käyty keskustelua vieritestauslaitteen lisäämisestä ambulanssin varusteluun.
 – Käytännössä nämä ovat laboratoriokokeita, joita voisi tehdä potilaan vieressä. Joissakin tilanteissa se helpottaa päätöksentekoa, jos voidaan esimerkiksi mitata potilaan tulehdusarvo tai hemoglobiini, sanoo ensihoitopalveluiden ylilääkäri Timo Iirola.
 Iirolan mukaan ei ole selkeää näyttöä, että jokin tietty mittausjärjestelmä olisi ratkaisu ongelmatilanteisiin. Tämän päivän ambulanssien varustelutaso on hänen mukaansa hyvä.
 Luottamus meni
 Ilman ambulanssikyytiä jäänyt Merja Innilä ei enää luota ensihoitajien osaamiseen. Eniten häntä kiukuttavat tapaukset, joissa vanhus on jäänyt ilman ambulanssikyytiä.
 – Olen tottunut siihen, että ensihoitajat ovat ystävällisiä, lohduttavat ja vievät perille asti. Tekevät asianmukaisesti työnsä. Nyt kaikki esilletullut kertoo, että työmoraali, ohjeistus tai joku on muuttunut. Nyt mennään kiireellä, unohdetaan ihminen.
 Jos vuoden takainen tilanne kovasta rintakivusta uusiutuisi, soittaisi Merja Innilä paikalle Kela-taksin.
 – Yhteydenottoja voisi tarvita vähän korkeammaltakin taholta, jotta luottamukseni tilanteen muuttumiseen palaisi. Ohjeistuksen pitää muuttua. Ehkä koulutuksenkin, koska ensihoitajat tekevät hyvin arvokasta työtä, sanoo Innilä.
 – Ensihoitajien kouluttajille haluaisin toivoa hyvää tahtoa. Jos tahtoo olla onnellinen, tulee tehdä jotain hyvää jollekin toiselle, hän sanoo.
 Merja Innilä toivoo, että ensihoitajat eivät hylkää potilasta.  Tarja Hiltunen / Yle
 Aiheesta voi keskustella jutun alla. Kommentointi sulkeutuu kello 22.

Ambulanssi ei automaattisesti ota kyytiin – Sydäninfarktipotilas: "Olin tiistai-illan erehdys ensihoitajille"


Summary: VR-Yhtymän mielestä kotimaan raideyhteydet on syytä kunnostaa ennen Helsinki-Tallinnan junatunnelia.

Junaliikennettä operoiva VR-Yhtymä varoittaa liikenteellisestä pullonkaulasta pääkaupunkiseudulle, jos Helsingin ja Tallinnan välillle suunniteltu junatunneli rakennetaan ilman, että Etelä-Suomen keskeiset ratayhteydet laitetaan ensin kuntoon.
 – Silloin Helsingistä ja Etelä-Suomesta tehdään pullonkaula. Jos matkustajia tulee paljon Tallinnasta tai lähtee Helsingistä Tallinnaan, tarvitaan vaihtoyhteydet, sanoo VR-Yhtymän toimitusjohtaja  Rolf Jansson .
 Janssonin mukaan Helsingin sisäiset järjestelyt pitää pistää ensin kuntoon, muun muassa keskustan alle suunniteltu lähijunien kaupunkirata Pisara-rata. Lisäksi pitää saada nopeat yhteydet muihin kasvukeskuksiin.
 – Siinä näkisin etenkin pääradan (Helsingistä Tampereen suuntaan) hyvin tärkeänä.
 – Tavaraliikenteelle taas tarvitaan siirtokuormausterminaali. Jos lähdetään tunnelia rakentamaan eri raideleveydelle (kuin Suomessa on käytössä), niin tavarat pitää siirtokuormata toisiin vaunuihin, kun lähdetään kohti Eurooppaa.
 Sata nopeusrajoitusta
 VR suhtautuu tunnelihankkeeseeen sinänsä myönteisesti, mutta ensisijaisesti junayhtiö perää ratoihin remonttirahaa kotimaan junaongelmien vuoksi.
 Täsmällisyys on tökkinyt ja ajonopeuksia on paikoin pitänyt laskea radan kehnon kunnon vuoksi. Esimerkiksi Helsingin ja Tampereen välillä on tänä talvena ollut toistuvia myöhästymisiä.
 – Matkustajaliikenteessä meillä on noin sata nopeusrajoitusta ympäri rataverkostoa tänä päivänä. Jos niitä poistetaan (ratakunnostusten tuloksena), saamme nopeampia ja täsmällisempiä junia, Jansson huomauttaa.
 – Tavaraliikenteen näkökulmasta meidän pitäisi investoida akselipainoon, rakentaa ratoja, jotka kestävät suurempia kuormia, muun muassa Kouvola - Hamina - Kotka.
 Janssonin mukaan ratoja pitäisi myös sähköistää lisää, muun muassa välit Iisalmi - Ylivieska ja Hyvinkää - Hanko. Se kasvattaisi tavaraliikenteen kilpailukykyä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kuuden miljardin remontti
 VR:n laskelmien mukaan keskeiset tarpeet edellyttävät noin kuuden miljardin euron investointeja kunnostuksiin ja lisäraiteisiin.
 Rahat tulisivat pitkälti valtion pussista, mutta eivät kuitenkaan siirtyisi VR:n käyttöön, vaan Väylävirastolle, joka vastaa ratojen kunnosta ja kunnostamisesta. VR vain liikennöi radoilla.
 Vireillä on myös valtio-omisteisen osakeyhtiön perustaminen suurten raideinvestointien edistämiseksi.
 – Kokonaissummasta nimenomaan päärata ja lentorata ja Pisara syövät suurimman osan kustannuksista. Nykyradan parannuksissa puhutaan vain sadoista miljoonista euroista, Jansson huomauttaa.
 Hintalappu 10-kertaistunut
 Varsinaisen Helsinki-Tallinna -tunnelin rakennuskustannuksiksi on tuoreimmissa arvioissa lyöty 13-20 miljardin hintalappu.
 Se on huimasti enemmän kuin vuonna 1994, jolloin tunnelihanke oli ensimmäisiä kertoja vakavasti esillä. Silloin tunnelin hinnaksi ynnättiin kahdeksan miljardia markkaa, nykyrahassa 1,9 miljardia euroa.
 Hinta on siis lähes kymmenkertaistunut 25 vuodessa. Inflaatio on tänä aikana ryöminyt keskimäärin muutaman prosentin vuosivauhtia ja käväissyt nollan pinnassakin.
 Kytkettävä Rail Balticaan
 Junatunnelin vikkelimmät puuhamiehet ovat väläytelleet liikennöinnin aloittamista Tallinnaan jopa viiden vuoden päästä. Tällöin pitäisi kotimaan ratatyötkin käynnistää pikaisesti. Toisaalla puhutaan 15 vuoden rakennusurakasta ja liikennöinnin aloittamisesta tunnelissa 2040. Tunnelijuna sujahtaisi Helsingistä Tallinnaan noin puolessa tunnissa.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Hyvässä lykyssä VR:ltäkin kysytään aikanaan kiinnostusta ryhtyä ajamaan junia Helsingistä meren ali Tallinnaan.
 – Olemme ehdottomasti kiinnostuneita uusista mahdollisuuksista ja lähdetään mukaan kilpailemaan, Jansson vakuuttaa
 – Meidän näkökulmastamme on tärkeää, että Tallinnan tunneli kytketään Rail Balticaan, jotta saadaan esimerkiksi tavaraliikenteelle suora kanava Puolaan, Saksaan ja Etelä-Eurooppaan.
 Rail Baltica on noin 900 kilometriä pitkä  ratahanke Tallinnasta Varsovaan  ja matkustajajunien huippunopeus olisi 240 km/h.
 Ratayhtiön aikataulun mukaan Rail Baltica on valmis 2026. Lopullinen rakentamispäätös on kuitenkin vielä tekemättä Helsinki-Tallinna -tunnelin tapaan.
 Lue myös:
 Suomalaisjohto ryhtyi vetämään Rail Baltican miljardien ratahanketta – rakennustyöt voivat alkaa vuoden lopulla
 Junalla Tallinnasta Berliiniin jo vuonna 2026? Suomen mahdollinen osakkuus nosti Rail Baltica -rautatieprojektin Virossa taas otsikoihin
 Jos Helsinki–Tallinna-tunneli toteutuu, Suomesta tulee osa Kiinan arktista silkkitietä – Peter Vesterbacka toivoo rahoitusta myös länsimaista

VR-Yhtymä havittelee liikennöijäksi Helsinki-Tallinnan
junatunneliin ja perää  miljardeja kotimaan ratatöihin


Summary: Uhkailu tai väkivalta sanoissa tai teoissa eivät presidentin mielestä kuulu suomalaiselle vaalikentälle.

Presidentti Sauli Niinistö vaatii yhdessä puoluejohtajien kanssa, että vaalirauha on turvattava. Uhkailu tai väkivalta sanoissa tai teoissa eivät presidentin mielestä kuulu suomalaiselle vaalikentälle, Niinistö kirjoittaa presidentin kanslian verkkosivuilla julkaistussa  blogissaan.
 STT:n tietojen mukaan presidentti oli asiassa aloitteellinen. Niinistö sanoo keskustelleensa jo syksyllä eduskuntapuolueiden puheenjohtajien kanssa siitä, miten tulevissa eduskuntavaaleissa vältettäisiin paitsi ulkopuolinen vaikuttaminen myös vaalitunnelman ylikuumeneminen.
 Niinistö kertoo nyt jatkaneensa samaa keskustelua kaikkien puheenjohtajien kanssa viimeaikaisten tapahtumien vuoksi.
 Hänen mukaansa kaikki jakavat yhteisen käsityksen siitä, että vaalirauha on turvattava. Niinistön mukaan puheenjohtajilla ei ole havaintoja ulkopuolisista vaikuttamispyrkimyksistä, joten hän toivoo vastuullista vaikuttamista omin voimin.
 Lue myös:
 Aggressiivinen ilmapiiri pakotti puolueet terästämään turvatoimiaan – "Tullaan iholle, uhkaillaan"
 Poliisi: Ministeri Soinia vastaan hyökännyt ei ollut suunnitellut tekoa
 Ulkoministeri Timo Soinia yritettiin lyödä Korson maalaismarkkinoilla Vantaalla – Soini: Kiitän turvamiehiä hyvästä työstä

Presidentti Niinistö yhdessä puoluejohtajien kanssa: Vaalirauha on turvattava


Summary: Asia nousi esiin nigerialaisen ihmiskaupan uhrin Itohan Okundayen tapauksen yhteydessä.

Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) ehdottaa, että Suomessa säädettäisiin uusi ihmiskauppaa koskeva laki.
 – Voisi olla järkevää harkita sosiaali- ja terveysministeriön johdolla, että lainsäädäntöä uudistettaisiin niin, että olisi olemassa erillislaki ihmiskaupasta, sisäministeri toteaa Ylen haastattelussa.
 Ihmiskaupan uhrien asema Suomessa nousi keskusteluun, kun  Yle ja muut mediat kertoivat  nigerialaisen  Itohan Okundayen  tapauksesta. Suomi on päättänyt käännyttää Okundayen Italiaan, jossa hän oli aiemmin joutunut pakkoprostituutioon.
 Arvostelua herätti myös Okundayen Suomessa syntyneen lapsen asema. Häntä oltiin käännyttämässä äitinsä kanssa.
 Mykkänen otti helmikuun lopussa vastaan aktivisti  Lotta Laaksosen  keräämän  adressin, jossa vaadittiin  Okundayen käännytyksen perumista.
 Sisäministeri pyysi tämän jälkeen Maahanmuuttovirastoa varmistamaan, että tapauksessa on toimittu asianmukaisesti.
 Käännytystä ei ole tähän mennessä tehty.
 Ylen tietojen mukaan Okundaye on saanut tällä viikolla kutsun Maahanmuuttovirastoon uuteen haastatteluun.
 Kyseessä on toinen kerta, kun Okundayea puhutetaan kasvokkain viiden Suomessa vietetyn vuoden aikana.
 Päätösten yhdenmukaisuus varmistetaan
 Ulkomaalaislain mukaan ihmiskaupan uhrille voidaan myöntää oleskelulupa, jos hänen tapauksestaan on Suomessa käynnissä esitutkinta tai hän on "erityisen haavoittuvassa asemassa".
 Yhdenvertaisuusvaltuutetun toimistossa on esitetty huolta, että kynnys myöntää oleskelulupa ihmiskaupan uhrille on liian korkea. Edellytystä uhrin erityisen haavoittuvasta asemasta on sovellettu valtuutetun mukaan epäjohdonmukaisesti.
 Yhdenvertaisuusvaltuutettu on ihmiskaupasta raportoiva viranomainen Suomessa.
 Sisäministeri Mykkänen on pyytänyt Maahanmuuttovirastoa laatimaan sisäisen ohjeistuksen siitä, miten ihmiskauppalainsäädäntöä sovelletaan.
 – Näin varmistetaan, että päätökset ovat yhdenmukaisia, Mykkänen sanoo.
 Mykkäsen pyytämän ohjeistuksen tavoite on, että Maahanmuuttovirastolla olisi selkeämmät kriteerit sille, miten erityisen haavoittuvaa asemaa tulkitaan ja minkätyyppinen oleskelulupa pitäisi milloinkin myöntää.
 Suomi on kansainvälisissä sopimuksissa sitoutunut auttamaan kaikkia Suomessa oleskelevia ihmiskaupan uhreja. Sopimukset eivät kuitenkaan velvoita Suomea myöntämään oleskelulupaa kaikille ihmiskaupan uhreille.
 Lisää aiheesta:
 Pakkoprostituution uhri Itohan Okundaye joutuu lapsensa kanssa takaisin Italiaan – ihmiskaupan valvoja kyseenalaistaa Suomen viranomaisten palautuspäätökset
 Yle ihmiskaupan alkulähteillä Nigeriassa: Madame lupasi unelmatöitä Euroopasta ja Rejoice uskoi, mutta todellisuus oli seksityötä Italian kaduilla
 Suomen käännyttämä Grace asuisi kadulla Afrikan ihmiskaupan keskuksessa ilman pohjalaisia hyväntekijöitään – "Pelkään kuollakseni entisiä parittajiani"
 Myös suomalaisia lapsia ja nuoria joutuu ihmiskaupan uhreiksi – "Emme ole heränneet tähän asiaan"
 "Tapan sun äitis, jos et tottele!" – Ihmiskauppa on tämän päivän orjuutta ja sitä on myös Suomessa
 Katsottavissa Yle Areenassa:  Ulkolinja: Naiskaupan ytimessä

Sisäministeri Kai Mykkänen ehdottaa Suomeen uutta ihmiskauppalakia


Meriä kuormittavien kertakäyttömuovien kielto sinetöitiin EU-parlamentissa ylivoimaisella ääntenenemmistöllä.
 Kieltolistalle ovat menossa muun muassa pillit, vanupuikot ja muoviset aterimet eli sellaiset muoviset kertakäyttötuotteet, joita voi valmistaa korvaavista materiaaleista. Kiellon on määrä tulla voimaan vuonna 2021.
 Kiellettävät tuotteet ovat yleisimpiä merten rannoilta löytyviä roskia.
 Euroopan komission mukaan kielletyt tuotteet muodostavat 70 prosenttia maailman merien jätteistä.
 Euroopan komission varapuheenjohtajan Frans Timmermansin mukaan Eurooppa näyttää mallillaan esimerkkiä muille.
 – Vaikka osuutemme muovijätteistä on varsin rajallinen, tällä mallilla on globaaleja vaikutuksia. Esimerkiksi Aasian ja Etelä-Amerikan maat ovat olleet tästä hyvin kiinnostuneita, hän sanoi.
 Jatkossa valmistaja maksaa saastuttamisesta
 Laki tuo mukanaan myös uusia kierrätystavoitteita ja korostaa valmistajan vastuuta, EU-parlamentti kertoi tiedotteessaan.
 Jäsenmaiden tulee kerätä myös 90 prosenttia muovipulloistaan 2029 mennessä. Muovipullojen tulee sisältää vähintään 25 prosenttia kierrätettävää materiaalia vuoteen 2025 mennessä ja 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
 Lainsäädäntö edellyttää jatkossa, että tuotteiden ympäristöön joutumisesta koituvat haitat tulee ilmoittaa pakkausmerkinnöissä. Tämä koskisi esimerkiksi muovisten tupakkafilttereiden, kuukautissuojien ja kertakäyttömukien merkintöjä.
 Sopimus vahvistaa myös “saastuttaja maksaa" -periaatteen soveltamista valmistajiin. Tämä pätee erityisesti tupakkatuotteissa. Periaate laajennetaan koskemaan myös kalastusvälineitä. Jatkossa kalastusverkkojen valmistajat maksaisivat merille jääneiden verkkojen keräyskulut kalastajien sijaan.
 Muovistrategia on edennyt EU:n rattaissa nopeasti. Komissio antoi ehdotuksensa viime vuoden toukokuussa, jäsenmaat päättivät oman kantansa lokakuun lopussa ja parlamentti äänesti asiasta keskiviikkona.
 Lue lisää:  Kuolleen valaan vatsasta löytyi 40 kiloa muovia Filippiineillä
 YK:n ympäristökokous pääsi sopuun muovijätteen vähentämisestä
 Mikromuovien käyttöä halutaan rajoittaa EU:ssa
 Muovi mietityttää, mutta sen kierrättäminen takkuaa: Yksi syy on liian kaukana olevat kierrätyspisteet – katso täältä lähimmät pisteesi
 Ämpärinjonottajien luvattu maa näyttää mallia – EU-säädökset kirittävät muovin kierrätystä
 Lisätty viimeinen kappale kello 20:32

Muovipillit ja muut merta kuormittavat kertakäyttömuovit kielletään 2021 alkaen


Summary: Eduskuntavaalit ovat ovella. Silti moni on täysin pihalla. Mummoja he eivät ainakaan ole. Juttusarja käsittelee vaali-ilmiöitä.

Tapahtuipa Joensuussa.
 Päivää rouva, tässä ollaan tekemässä eduskuntavaalijuttua, mitäs mieltä te olette...
 – Painukkee suolle! Rollaattorimummo pamauttaa.
 Hölmistynyt vaalitoimittaja nostelee lävähtäneitä leukojaan.
 – Miksi suolle, kakistelee toimittaja.
 – Eläkeläiset ovat joutoporukkaa, roskasakkia! Ei meidän asioita kukkaan hoida, mummo painelee eteenpäin rollaattorilla.
 Satunnainen vaalitarkkailija Juttusarja kommentoi ja analysoi kevään vaalikampanjoiden käänteitä. Sarja jatkuu eduskuntavaalien ja eurovaalien ajan.
 Mistä moinen herkullinen kohtaaminen? Teimme Ylen vaalijuttuja eri puolilla Suomea.
 Kohdattu on väkeä idästä ja lännestä, etelästä ja pohjoisesta.
 Jututimme lähemmäs satakunta kansalaista.Leukaperät olivat pitkään jäykät, mutta antoisaa oli tavata ihmisiä.
 Karua on tietämättömyys
 Vaalijuttuja tehdessä havahtui kuitenkin tähän: eduskuntavaalit ovat jo ovella – ja moni tuntuu olevan täysin pihalla.
 Eniten tuntuvat olevan keski-ikäiset, nuoret aikuiset ja nuoriso, molemmista sukupuolista.
 Jos ei tunnisteta puolueiden puheenjohtajia, miten päästään kysymään politiikan sisällöistä.
 Kovin koukku palleaan tuli silti asenteesta.
 Ei kiinnosta, en seuraa, en äänestä, saatan äänestää. Näitä vastauksia kuului riittämiin.
 Mitä tästä ajatella? Karulta tuntuu meno vaaleihin käynnistyvässä Suomessa.
 Juttureissujen perusteella äänestäjien kahtiajako on syvä. Ne, jotka seuraavat ja tietävät, ja ne joita ei kiinnosta pätkän vertaa.
 Onko tämä jako vain syventynyt? Sen tuleva näyttää.
 Ulkoisen olemuksen perusteella tätä ei pystynyt päättelemään.
 Mummot tietävät ja äänestävät
 Tiesikö mummo Joensuusta mistä puhui? Takuulla tiesi. Silmät tapittavat päättäjiä, korvat kuulevat vaikka ikä painaa.
 Mummot eivät ole ulalla. Vanhukset eivät ole pihalla. Heitä kiinnostaa politiikka, he tietävät ja tuntevat.
 Tämä näkyy myös äänestämisessä.
 Suomalaiset naiset ovat kirineet miesten ohi äänestysaktiivisuudessa jo 1990-luvulta lähtien.
 Viime eduskuntavaaleissa naiset olivat aktiivisimpia äänestäjiä yli 55-vuotiaiden joukossa, koulutustasosta riippumatta.
 Seniorinaiset olivat jopa aktiivisempia kuin nuorten, 25–34-vuotiaiden naisten ikäluokka.
 Mummot siis äänestävät, mummot tietävät – varaudu ehdokas!
 Se voi tulla kuuma, kun tällaiset joensuulaisen kaltaiset mummot parkkeeraavat rollaattorinsa vaaliteltalle.
 Grillaavat täydellä liekillä ehdokkaita vanhustenhoidosta ja eläkkeiden riittämisestä.
 Ah, olisinpa paikalla kuulemassa.
 Ronskit jutut joka puolueen mummolla
 Toinen tällainen rautainen rollaattorimummo löytyi Kemijärveltä.
 Hilkka Karakko  oli mukana useita vuosia Kemijärven kuntapolitiikassa, vasemmalla kunnanvaltuuston salissa.
 – Yhteistyötä pitää tehdä oman seutukunnan puolesta. Ennen kepulaiset hoitivat täällä vasemmiston ja vasemmisto kepulaisten asioita.
 – Nyt minä olen melkein joka puolueen aktiivi, Hilkka Karakko nauraa kyläkaupan penkillä.
 Kemijärven pakkasillassa piipahti vielä talvella ministerinä ollut  Sanni Grahn-Laasonen . Hän kannusti kyläkaupan parkkipaikalla Lapin kokoomusehdokkaita.
 Ministeri sai mummolta paperin.Millaisen politiikan korjauslistan mummo lienee käsin kirjoittanut? Olisi mielenkiintoista tietää ja lukiko ministeri edes paperia?
 Ministerin rinnalla Hikka Karakko ei jäänyt sanattomaksi.
 Arvailla sopii mitä ministerin päässä liikkui Hilkan ronskeja juttuja kuunnellessa.
 Kuten tämän kikkelipenkkitarinan.
 Toimittajakin meni vartavasten istumaan Kemijärven kyläkaupan “kikkelipenkille” .
 Aiemmin samalla penkillä vanhempi mies katseli ohimeneviä naisia ja arvosteli takalistoja, rollaattorimummo kertoili tapahtunutta.
 Hilkka Karakko suivaantui, ei tuommoinen vetele. Tämä on muuten pehmeäkikkelisten penkki, sanavalmis mummo paukautti vieruskaverille. Ikää tällä oli 90 vuotta.
 Aikamoisia epeleitä nämä mummot.
 Lue myös aiemmat Satunnaiset vaalitarkkailijat.

Satunnainen vaalitarkkailijan analyysi: Kaupungistuminen on totta, myöntää jopa keskusta – turistiopas mainostaa kuolleiden kylää
 Satunnainen vaalitarkkailija: Seuraamme poikkeuksellista poliittista sirkusta: Suhmurointia, muunneltua totuutta ja takinkäännöksiä
 Satunnaisen vaalitarkkailijan analyysi: Antti Rinne ei kerro kaikkea sairaudestaan – Tiedot pitäisi julkistaa, jos Rinne pyrkii pääministeriksi
 Satunnaisen vaalitarkkailjan analyysi:
Kansan tuomio pelottaa – kokoomus teki lehmänkäännöksen vanhusten hoitajamitoitusta koskevassa kiistassa
 Satunnainen vaalitarkkailija:
Kansalaisten tuohtumus vanhustenhoidon ongelmista on oppositiolle oiva ase, sillä moni äänestää tunteella

Satunnainen vaalitarkkailija kentällä: Painukkee suolle, käski mummo, toisen kanssa istuttiin “kikkelipenkillä” – kuka on pihalla vaaleissa?


Summary: Theresa May ilmoitti jättävänsä pääministerin tehtävät aiemmin kuin oli aikonut.

Britannian pääministeri, konservatiivipuolueen  Theresa May  on luvannut puolueensa kansanedustajille erota, jos EU-erosopimus hyväksytään.
 Hän kertoi jättävänsä tehtävän aiemmin kuin oli aikonut "tehdäkseen sen mikä on oikein niin maalle kuin puolueelle".
 Pääministeripuolueen edustaja  Simon Hart  sanoi, että Mayn puhe puolueväelleen oli intohimoinen ja sydämestä.
 – On ollut toiveita uudesta lähestymistavasta ja uudesta johtajuudesta brexit-neuvottelujen toisessa vaiheessa ja en aio olla niiden tiellä, May sanoo.
 Mayn lupausta erosta on pidetty tärkeänä, muttei ehkä riittävänä edellytyksenä sille, että erosopimuksella olisi läpimenon mahdollisuuksia.
 Mayn hallituksen tukipuolue, Pohjois-Irlannin demokraattinen unionistipuolue DUP ilmoitti myöhään keskiviikkona, että se aikoo äänestää edelleen Mayn erosopimusta vastaan, mikäli tämä tulee kolmannen kerran äänestettäväksi. Lisäksi on epävarmaa, salliiko alahuoneen puhemies uutta äänestystä erosopimuksesta.
 DUP ei tue Mayn ehdotusta
 DUP:n johtaja  Arlene Foster  kertoi BBC:n haastattelussa, että puolue olisi halunnut erosopimuksen, mutta Mayn ehdotus ei kuitenkaan puolueelle käynyt.
 – Olemme perustavanlaatuisesti sitä mieltä, että sopimuksen backstop-järjestelmä tekee siitä meille mahdottoman allekirjoittaa, Foster sanoi keskiviikkoiltana.
 Mayn brexit-sopimuksen "backstop" tarkoittaa käytännössä sitä, että Pohjois-Irlannin ja Irlannin raja jäisi auki eikä tullimuodollisuuksia tarvittaisi hyödykkeille. Pohjois-Irlanti jäisi tietyiltä osin EU:n tulliliittoon ja sisämarkkinoille.

Britannian pääministeri lupaa jättää tehtävänsä, jos brexit-sopimus hyväksytään – DUP ei tue Mayn sopimusta