Summary: Pirkanmaan käräjäoikeudessa on annettu tuomioita harvinaisessa petosvyyhdissä, jossa on poikkeuksellisen paljon asianomistajia.

Harvinaisen petosvyyhdin uhreina oli lukuisia yksityisiä ihmisiä ja useita tunnettuja suomalaisia isoja yrityksiä. Yhteensä uhreja oli noin 40.
 Kahden miehen syytettiin valmistaneen Tampereella yksityisasunnossa ajokortteja ja käyttäneen niitä petoksissa vuonna 2016. Ajokorttien valmistuksessa oli käytetty tietokoneita kuvankäsittelyohjelmineen, monitoimilaitteita, laminointikonetta ja korttipohjia. Poliisi teki kotietsinnän asuntoon, josta löytyi tuhansien ihmisten henkilötietoja, kuten henkilötunnuksia, osoitetietoja, puhelinnumeroita ja sähköpostiosoitteita.
 Syyttäjän mukaan syytetyt ovat väärentäneet ainakin 19 suomalaisen ajokortit.
 Syyttäjän mukaan väärennettyjä ajokortteja käytettiin muun muassa useiden puhelimien ja tietokoneen ostossa, auton vuokrauksessa ja eri tuotteiden ostamisessa useilla tuhansilla euroilla.
 Pirkanmaan käräjäoikeus hylkäsi osan syytteistä, mutta tuomitsi osasta. Toinen päätekijä tuomittiin lukuisista väärennöksistä ja petoksista 7 kuukauden vankeuteen. Aiemman rikostaustan takia tuomio määrättiin ehdottomana.
 Kahdella rikoskumppanilla oli aikaisempia ehdottomia tuomioita, joiden päälle ei tuomittu enää lisää rangaistuksia korvausten lisäksi, vaikka käräjäoikeus katsoi miehet syyllisiksi tekoihin.
 Valtaosa neljännen syytetyn miehen syytteistä hylättiin ja hänet tuomittiin kolmesta petoksesta ja muista rikoksista 60 päivän vankeuteen. Nainen tuomittiin sakkoihin tuottamuksellisesta kätkemisrikoksesta.
 Tuomiot eivät ole lainvoimaisia.
 Lue lisää:
 19 suomalaisen ajokortit löytyivät väärennystehtaasta – petosvyyhdin pääkaksikon kotoa löytyi tuhansien suomalaisten henkilötietoja

Noin 40 uhria, viidelle tuomiot: Tamperelaisesta asunnosta löytyi ajokorttien väärennystehdas


Summary: Unkaria kuultiin nyt toista kertaa Suomen puheenjohtajakaudella osana artikla 7:n kurinpitomenettelyä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Eurooppaministerien kokouksessa Brysselissä koettiin tiistaina poikkeuksellinen tilanne, kun Unkarin hallituksen tiedottaja tviittasi suljetun kokouksen puheenvuoroista julkisuuteen. Käynnissä oli Unkarin kuuleminen oikeusvaltiohuolista.
 Kokouslähteiden mukaan Suomi vaati Unkarilta kirjallista selvitystä ja anteeksipyyntöä. Tiedottaja  Zoltan Kovacsia  pyydettiin myös poistumaan salista. Kovacs mainitsi useissa tviiteissään unkrilaisen miljardööri  George Sorosin , jonka syytti olevan kuulemisen takana.
 Hän kutsui kuulemista suursijoittaja George "Soroksen orkesterin jälleen yhdeksi epätoivoiseksi yritykseksi jatkaa loukkauksia Unkaria kohtaan". Arvostelu kohdistui niin Suomeen puheenjohtajamaana kuin yksittäisten maiden puheenvuoroihin.
 Puhetta kokouksessa johti eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd).
 Unkaria kuultiin nyt toista kertaa Suomen puheenjohtajakaudella osana artikla 7:n kurinpitomenettelyä, koska jäsenmaat pitivät sitä tarpeellisena. Euroopan parlamentti aktivoi viime vuonna kurinpitomenettelyn, koska sen mukaan on olemassa riski, että EU:n perustana olevia arvoja loukataan Unkarissa.
 Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun Suomi saa osakseen arvostelua oikeusvaltioperiaatteen nostamisesta. Unkarissa maan hallitusta lähellä oleva media on muun muassa rummuttanut Suomen väitettyjä oikeusvaltio-ongelmia.
 Muilta mailta Suomi on saanut myös paljon kiitosta siitä, että se on nostanut oikeusvaltion teemaksi aiempia puheenjohtajamaita voimakkaammin.
 Lue myös:
 Unkari pitää Suomen tavoitetta sitoa EU-rahat oikeusvaltioperiaatteeseen turhana – Ylen kysymystä vävyn EU-rahoista Orbán kutsui valeuutiseksi
 Eurooppaministeri Tuppurainen uskoo EU:n pääsevän yksimielisyyteen unionin rahoituksen ja oikeusvaltioperiaatteen kytkemisestä yhteen
 Unkarin hallitus jatkaa Suomen tölvimistä Ylen haastattelussa – Ulkoministeri: "Suomalaisten pitäisi olla huolissaan"
 Miksi Viktor Orbán hyökkäsi Suomen oikeuslaitosta kohtaan? – Unkarin suurlähettiläs väittää: “Oikeusvaltiolle ei ole määritelmää”
 Mistä Orbánin hyökkäys Suomea vastaan johtuu? Yle selvitti asiaa Unkarin poliittisen eliitin kesäpäivillä

Eurooppaministerien kokouksessa poikkeuksellinen selkkaus – Suomi pyysi Unkarilta anteeksipyyntöä


Summary: 120 miljoonan euron hankkeella poistetaan yksi romu Maan kiertoradalta.

Euroopan avaruusjärjestö ESA aikoo laukaista avaruuteen robotin, jonka tehtävänä on poistaa yksi avaruusromu Maata kiertävältä radalta.
 ClearSpace-1 on määrä lähettää matkaan vuonna 2025. Yhteensä 120 miljoonaa euroa maksavasta hankkeesta päätettiin äskettäin ESA:n ministerineuvoston kokouksessa Sevillassa Espanjassa.
 ESA:n mukaan kyseessä on ensimmäinen yritys avaruusromun poistamiseksi. Se kuitenkin toivoo, että ClearSpace-1-nimistä hanketta seuraa isompi operaatio Maan lähiavaruuden siistimiseksi.
 Avaruusromuongelmaa ei helposti ratkaista, sillä Maan kiertoradalla lasketaan olevan lähes 2 000 toimivaa satelliittia ja yli 3 000 toimimatonta. Pelkästään yli kymmensenttisiä avaruusroskia arvioidaan olevan kymmeniätuhansia.
 ESA:n pääjohtaja haluaa lähettäjän vastaavan satelliitistaan
 ESA:n pääjohtaja Jan Wörner toivoo lähettäjämaiden kantavan jatkossa vastuuta satelliiteistaan ja huolehtivan siitä, että ne poistetaan palvelusajan päätyttyä.
 – Ajatelkaa, kuinka vaarallista purjehtiminen maailman merillä olisi, jos kaikki historian aikana menetetyt alukset liikkuisivat yhä merten pinnalla. Se on nykytilanne Maan kiertoradalla, Wörner sanoo.
 Wörner vaatii tilanteeseen muutosta ja vakuuttaa, että hankkeella on ESA:n jäsenmaiden vankka tuki. Hän uskoo kiertoradan siistimisen luovan tulevaisuudessa myös uusia kaupallisia mahdollisuuksia.
 Romu ja sen nappaaja surmansyleilyyn
 ClearSpace-1:n kohteena on pienen satelliitin kokoinen avaruusromu Vespa, joka kiertää Maata noin 660-800 kilometrin korkeudessa.
 Noin sata kiloa painava kantoraketin kappale valittiin ensimmäisen siivoushankkeen kohteeksi yksinkertaisen muotonsa ja vahvan rakenteensa takia. Ominaisuudet pienentävät riskiä, että Vespa hajoaisi siihen tartuttaessa pienemmiksi kappaleiksi, jotka jäisivät kiertämään Maata.
 ClearSpace-1 lähetetään ensin 500 kilometrin korkeuteen, missä sille tehdään viimeiset testit. Niiden jälkeen se nostetaan Vespan korkeudelle.
 Kun ClearSpace-1 on saavuttanut oikean korkeuden, hakeutuu se Vespan viereen ja tarttuu siihen neljällä raajallaan. Seuraavaksi se vetää Vespaa alaspäin kiertoradaltaan niin, että lopulta molemmat palavat ilmakehässä Maata lähestyessään.
 Tulevaisuudessa ESA toivoo kehittävänsä siivousrobotin, joka pystyy siirtymään yhä uusiin kohteeseen ja viskaamaan niitä kohti ilmakehää.

Euroopan avaruusjärjestö alkaa kerätä avaruusromua kiertoradalta


Summary: Brexitin kustannukset tuskastuttavat yrittäjiä Irlannin rajalla. Selvyyttä on luvassa aikaisintaan torstain vaalien jälkeen.

EMYVALE/AUGHNACLOY/NEWRY  Jos Lontoon-reissullasi nautit kiinalaisessa ravintolassa Pekingin ankkaa, se on todennäköisesti kasvatettu Irlannin rajalla.
 Irlannin Emyvalessa toimiva Silver Hill Farm kasvattaa ja vie maailmalle neljä miljoonaa ankkaa vuodessa. Niistä 42 prosenttia päätyy Lontoon, Manchesterin ja Birminghamin kiinalaisiin kauppoihin ja ravintoloihin.
 Britannian ero Euroopan unionista on kuitenkin tekemässä ankankasvatuksesta – kuten monesta muustakin yritystoiminnasta sekä Britanniassa että sen naapurimaissa – aiempaa hankalampaa.
 Silver Hill Farm vie ankkoja Britannian lisäksi myös esimerkiksi Aasiaan. Paul-Michel Ledoux
 Koska yritys sijaitsee EU-maa Irlannin puolella rajaa, brittimarkkinoille vietäville ankoille ollaan lätkäisemässä arviolta seitsemän prosentin tullimaksu.
 Tästä yritys uskoo selviävänsä. Ankkoja on viety Lontooseen yli 30 vuotta ja asiakassuhteet ovat pitkiä, joten tulli aiotaan kuitata hinnankorotuksella.
 – Mutta brexitin vaikutukset ovat meille erityisen merkittäviä myös siksi, että ankat ylittävät Irlannin rajan niin monta kertaa, kertoo Silver Hillin toimitusjohtaja  Micheàl Briody .
 Ankankasvatusta kahden puolin rajaa
 Tähän asti ankkabisnes on nimittäin ottanut kaiken irti rajan avoimuudesta.
 Pohjois-Irlannin puolella Aughnacloyssa sijaitsevalla kasvatustilalla ankat munivat vuorokaudessa 15 000 munaa. Seuraavana päivänä ne siirretään hautomakoneisiin Irlannin puolelle.
 Kun ankanpoikaset 28 vuorokauden kuluttua kuoriutuvat, ne viedään kasvatustiloille, joita on sekä Pohjois-Irlannin että Irlannin puolella. 42 päivän ikäisinä ankat teurastetaan ja pakataan tuotantolaitoksessa Emyvalessa Irlannissa.
 Joonas Haverinen / Yle
 Ennen päätymistään lontoolaisravintolan lautaselle ankka on siis voinut ylittää rajan neljä kertaa.
 Brexitin jälkeen toiminnasta uhkaa tulla vieläkin monimutkaisempaa.
 – Meillä pitää olla eläinlääkärin todistukset munien ja lintujen jokaisesta rajanylityksestä. Mahdollisesti jokaiseen rajanylitykseen on myös tulossa tullimaksuja, mikä vaatii yrityksen sisäistä laskutusta, Briody kertoo.
 – Kirjanpito-osastomme on nyt todella kiireinen, kun yritämme laskea, millaisia kustannuksia tästä kaikesta on tulossa ja miten niitä voitaisiin vähentää.
 Ankankasvatus kahden puolen rajaa on tähän asti ollut järkevää tautien ehkäisemisen kannalta. Ajatuksena on ollut, että jos lintuinfluenssaepidemia puhkeaa rajan toisella puolella, toimintaa voisi jatkaa toisella puolella.
 Brexitin on näillä näkymin määrä toteutua tammikuun lopussa, mutta sen Irlannin rajalla aiheuttamien muutosten yksityiskohdat ovat vielä hämärän peitossa.
 – Olemme valmistautuneet brexitiin niin hyvin kuin olemme pystyneet. Mutta se ei tarkoita, etteikö se sattuisi, sitten kun se tapahtuu, Briody toteaa.
 Irlannin rajan pohjoispuolella sijaitsevan Newryn kaupungin kaupat houkuttelevat shoppaajia pidempienkin matkojen takaa. Mutta brexitin aiheuttama epävarmuus rassaa yrittäjiä. Paul-Michel Ledoux
 Vientikustannuksia tulossa myös Pohjois-Irlannin ja Britannian välille
 Brexitin aiheuttama epävarmuus hankaloittaa yritystoimintaa myös Pohjois-Irlannin puolella. Kuten esimerkiksi Dublinista Belfastiin johtavan tien puolivälissä sijaitsevassa Newryn kaupungissa.
 – Kun tulleista tai muista kaupan esteistä ei ole varmaa tietoa, yritysten on vaikea suunnitella tulevaa, sanoo Newryn kauppakamarin toimitusjohtaja  Colm Shannon .
 Joonas Haverinen / Yle
 Pohjoisirlantilaisten firmojen murheenkryyni on nyt Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  EU:n kanssa lokakuussa uudelleen neuvottelema erosopimus. Siinä Pohjois-Irlanti jäisi samaan tullialueeseen Britannian kanssa mutta jakaisi samalla monia EU-säädöksiä Irlannin kanssa.
 Näin varsinainen tulliraja ei tulisi Irlannin rajalle vaan Irlanninmerelle Pohjois-Irlannin ja muun Britannian väliin.
 Selvyyttä brexitin yksityiskohtiin ei liene luvassa ennen Britannian joulukuun 12. päivän parlamenttivaaleja. Paul-Michel Ledoux
 Joidenkin tietojen  mukaan tuotteitaan muualle Britanniaan myyvien pohjoisirlantilaisten yritysten täytyy brexitin jälkeen alkaa täyttää vientikaavakkeita. Siitä huolimatta, että kaupankäynti tapahtuu yhden maan eli Britannian sisällä.
 Näin Britannian hallituksen brexit-ministeri Stephen Barclay on todennut parlamentin ylähuoneelle.
 Pääministeri Johnson kiisti tiedon vierailullaan Pohjois-Irlannissa, mutta pääministerin  on arveltu ymmärtäneen asian väärin  tai antaneen tahallaan väärää tietoa.
 – Raja Irlanninmerellä saa aikaan kustannuksia. Mutta toistaiseksi ei ole selvää, kuinka suuria kustannuksia on odotettavissa ja mitä tuotteita asia koskee, sanoo Newryn kauppakamarin toimitusjohtaja Shannon.
 – Yritykset tarvitsisivat nyt kipeästi selvyyttä asioihin.
 Epävarmuus jatkuu ainakin vaaleihin asti
 Pohjois-Irlannissa ei uskota, että rajamuodollisuuksien yksityiskohdat selviäisivät ainakaan ennen Britannian joulukuun 12. päivän parlamenttivaaleja.
 – Valitettavasti kaikki on nyt pysähdyksissä vaalien takia, Shannon arvioi.
 Britannian sopimukseton ero EU:sta voi vaalien jälkeen olla jälleen ajankohtainen. Paul-Michel Ledoux
 Vaalien tuloksesta riippuu myös koko Johnsonin sopimuksen läpimeno parlamentissa. Yritysten kannalta huonoin mahdollinen lopputulos olisi Shannonin mielestä se, ettei mikään puolue edelleenkään saisi parlamenttiin selvää enemmistöä, eikä parlamentti pystyisi tekemään brexitiä koskevia päätöksiä.
 EU:n Britannian erolle asettama takaraja on tällä hetkellä tammikuun 31. päivä. Vaalien jälkeen myös ero ilman sopimusta voi Shannonin mukaan olla jälleen ajankohtainen vaihtoehto.
 – Sanomme yrityksille, että niiden kannattaa varautua kaikkiin skenaarioihin. Myös sopimuksettomaan eroon, sanoo Colm Shannon Newryn kauppakamarista.

Brexitin uhriksi on joutumassa jopa Pekingin ankka: Tullit ja paperisota voivat nostaa Lontoon kiinalaisravintoloiden himoaman linnun hintaa


Summary: Syöpäjärjestöjen selvityksen mukaan sosiaalinen media antaa viinin juomisesta kaunistellun kuvan. Sitä, miten ilta päättyy, ei somessa kuvata.

Alkoholia käytetään nykyisin tilanteissa, joihin se ei ole aikaisemmin kuulunut. Syöpäjärjestöt on huolissaan nuorten naisten juomisesta, sillä monet eivät tule ajatelleeksi, että myös viini lisää syöpäriskiä.
 Syöpäjärjestöjen kehittämispäällikkö  Virve Laivisto  sanoi  Radio Suomen Päivässä , että esimerkiksi rintasyövässä ei ole mitään turvallista alkoholin annosmäärää.
 – Kaikki alkoholi on myrkkyä elimistölle. On sama syövän kannalta, mitä alkoholia juo.
 Laivisto muistuttaa myös muista alkoholin vaikutuksista. Esimerkiksi testosteronin määrä voi lisääntyä ja nainen voi saada miesmäisiä piirteitä, raskaaksi tulo vaikeutuu ja kasvot voivat pöhöttyä.
 Syöpäjärjestöt on selvittänyt 25–35-vuotiaiden naisten alkoholinkäyttöä. Alkoholia juodaan nykyään tilanteissa, joihin se ei ole aikaisemmin kuulunut kuten kotitöiden ja käsitöiden ohessa tai lastenjuhlien aikana. Tarjolla on myös viinijoogaa ja skumppa-spinningiä.
 – Jos tällaisia tilanteita alkaa kertyä viikon aikana useita, viikkoannokset ovat todella suuria.
 Salakavalasti alkoholin suurkäyttäjäksi
 Ira Koivun  tie alkoholin liikakäyttäjäksi alkoi pikkuhiljaa. Pienen lapsen yksinhuoltajana hän tunsi, ettei päässyt kotoa minnekään. Samaan aikaan Koivu koki rankkaa työpaikkakiusaamista. Toisaalta töissä oli käyttävä asuntolainan takia.
 – Kaverin vinkistä aloin piristää itseäni järjestämällä itselleni aikuishetkiä sen jälkeen, kun lapsi oli nukahtanut. Tein hyvää ruokaa ja otin viinilasillisen. Totesin, että onpas hauskaa.
 Koivun alkoholinkäyttö pysyi pitkään lasillisessa silloin tällöin. Salakavalasti siitä muodostuikin tapa. Pahimpaan aikaan hän joi lähes pullollisen viiniä melkein joka ilta.
 – Ahdistavinta riippuvuudessa oli, että omat ajatukset olivat kiertyneet alkoholin ympärille. Mikään ei oikeastaan ilahduttanut niin paljon kuin ajatus viinipullon korkkaamisesta.
 Alkoholiriippuvuudestaan huolimatta Koivu hoiti lapsensa ja työnsä hyvin ja suoritti kaiken täydellisesti. Hän söi hyvin terveellisesti, urheili paljon ja polki pitkän työmatkan. Ulkoisesti kaikki meni hyvin, mutta sisäisesti hän oli masentunut, väsynyt ja iloton.
 – Tunsin valtavaa tyhjyyttä, häpeää ja syyllisyyttä.
 Lopulta Ira Koivu laittoi korkin kiinni ja kirjoitti riippuvuudestaan ja sen taltuttamisesta kirjan  Vapaa viinistä  (2016).
 Somen skumppapostaukset kuin mainontaa
 Syöpäjärjestöt on huolissaan siitä, että sosiaalinen media näyttää viinin ja kuohuviinin juomisen iloisena asiana. Virve Liviston mukaan somessa alkoholiin liitetään hyviä tunteita, yhdessäoloa ja rakastetuksi tulemista. Sometus näyttäytyy alkoholimainontana. Laiviston mielestä se voi lisätä muiden alkoholinkäyttöä.
 Ira Koivu on samoilla linjoilla.
 – Alkon ei tarvitsisi mainostaa mitään. Käyttäjät tekevät sen itse. Kuvissa on punaviiniä takan edustalla, villasukat ja skumppahan sopii ihan kaikkialle.
 Kuuntele haastattelu:
 Skumppalasit kilisevät - some silottaa nuorten naisten juomista
 Lue lisää:
 Tutkimus: Runsas alkoholinkäyttö lisää nuorten naisten rintasyöpäriskiä
 Syöpäjärjestöt: Nainen ja alkoholi

"Mikään ei tuntunut niin hyvältä kuin ajatus pullon korkkaamisesta" – nuorten naisten viinin lipittelyssä  uhkana riippuvuus


Summary: Ohjeistiko Suojelupoliisi poliitikoita Isis-leirin palautuksesta? Selvitimme asiaa.

Suojelupoliisi (Supo) on kansanedustaja  Mika Niikon (ps.)  mukaan antanut ohjeen, jonka mukaan Syyrian al-Holin leirillä olevia suomalaisia ei tulisi palauttaa kotimaahansa.
 – Supo on antanut selkeän uhka-arvion siitä, että äitejä, mukaan lukien lapsia, ei pidä tuoda suomeen, Niikko sanoi  MTV:n Asian ytimessä -ohjelmassa .
 Supo on arvioinut leirillä olevien palauttamiseen liittyvää turvallisuusuhkaa jo keväällä. Supon arvion mukaan on "todennäköistä, että Syyriasta al-Holin leiriltä palaavat ihmiset lisäävät Suomeen kohdistuvaa terrorismin uhkaa".
 Arvio koskee sekä leirillä olevia aikuisia naisia, että heidän lapsiaan.
 – Arvioimme, että alueelta mahdollisesti palaavat naiset todennäköisesti jatkavat terroristista toimintaa, verkostoituvat keskenään ja integroituvat jälleen kotimaisiin jihadistisiin verkostoihin. Alueelta mahdollisesti palaavat lapset tarvitsevat todennäköisesti laaja-alaista tukea vuosien ajan. Jos integroituminen suomalaiseen yhteiskuntaan ei onnistu, on mahdollista, että myös heistä muodostuu ajan oloon turvallisuusuhkaa, sanoo Supon viestintäasiantuntija  Minna Passi  Ylelle.
 Erilaisten turvallisuusuhkien arvioiminen ja niistä varoittaminen on Supon työtä.
 Poliitikkojen suora ohjeistus siitä, miten uhkien kanssa tulee toimia, on toinen asia. Niikko sanoo MTV:n haastattelussa kuitenkin selvästi, että leirin ihmisiä ei Supon mukaan tule palauttaa.
 Onko Supo ohjeistanut poliitikoita niin, että leirin ihmisiä ei pitäisi tuoda Suomeen?
 –  Emme ota kantaa Mika Niikon lausuntoihin tai  ulkoministeriön suunnitelmiin.  Ulkoministeriö vastaa al-Holin leirillä olevien suomalaisten mahdollisesta kotiuttamisesta ja siihen liittyvästä viestinnästä. Meidän tulee keskittyä toimintaan, joka on meidän kannaltamme olennaista. Meidän roolimme tässä asiassa on tehdä uhka-arvioita terrorismiin liittyen, Passi vastaa.
 Kysyimme asiaa myös Mika Niikolta itseltään.
 Niikon mukaan Supo ei ole ollut ulkoasiainvaliokunnan kuultavana asian suhteen. Niikko on ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja.
 – Suojelupoliisi ei ole ollut ulkoasianvaliokunnan kuultavana. Mutta on selkeä uhka-arvio siitä, että leirillä olevat naiset ja myös lapset ovat selkeä uhka Suomelle, Niikko vastaa.
 Onko Supo myös ohjeistanut poliitikoita niin, että henkilöitä ei pidä tuoda Suomeen?
 – Supo ei ole ohjeistanut meitä suoraan tässä asiassa. Nämä kannat on otettu niistä uhka-arvioista, mitä olemme kuulleet Suojelupoliisilta.
 Yle ei ehtinyt kysyä Niikolta, onko hän ylitulkinnut Supon uhka-arviota, koska Niikon oli lopetettava puhelu.
 Lisää aiheesta:
 Viranomaisilla ei ole tietoa mahdollisesta al-Holin leiriläisten siirrosta – Halla-ahon mukaan charter-lento saattaa tulla tällä viikolla
 Näin kiista al-Holin lapsista sekoitti ulkoministeriön – Tämän kaiken tiedämme kohun vaiheista nyt

Kansanedustaja Mika Niikko: Supon mukaan Isis-leirin äitejä ja lapsia ei pidä tuoda Suomeen – Supo: "Emme ota kantaa Niikon lausuntoihin"


Summary: Oma Säästöpankki tiivistää konttoriverkostoaan yhdistämällä kuusi pienempää konttoriaan suurempiin.

Oma Säästöpankki on saanut päätökseen marraskuun alkupuolella käynnistämänsä käynnistämät  yhteistoimintaneuvottelut .
 Yt-neuvotteluissa olivat konttoreista Parikkala-Imatra, Joutseno-Lappeenranta, Hammaslahti-Joensuu, Hamina-Kotka, Hauho-Hämeenlinna, Häijää-Tampere, Kurikka-Ilmajoki sekä konttoriryhmän 3 perintätoiminnot.
 Yhteistoimintaneuvottelujen tuloksena kuusi pienempää konttoria yhdistetään lähistöllä oleviin suurempiin konttoreihin eli Parikkala Imatran konttoriin, Joutseno Lappeenrannan, Hammaslahti Joensuun, Hauho Hämeenlinnan, Häijää Tampereen sekä Kurikka Keskusta Ilmajoen konttoriin.
 Yhteistoimintaneuvotteluiden piirissä ollut Haminan konttori jatkaa toimintaansa. Lisäksi konttoriryhmän 3 perintätoiminnot organisoidaan uudelleen.
 Kaikissa Suomen Oma Säästöpankeissa vähennetään kahdeksan työtehtävää ja yhdeksälle ihmiselle tarjotaan sisäistä siirtoa muihin konttoreihin.
 Kaikilla yt-neuvotteluissa tehtävillä muutoksilla arvioidaan vähentävän noin yhden miljoonan euron verran Oma Säästöpankin vuosittaisia kuluja.

Oma Säästöpankki sulkee kuusi pienempää konttoriaan – vuosittainen säästö miljoona euroa


Summary: Halla-aho sanoo, ettei pysty varmistamaan tietojensa todenperäisyyttä.

Viranomaiset eivät vahvista perussuomalaisten puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  levittämää tietoa siitä, että Suomeen olisi tulossa charter-lennolla Syyriasta al-Holin leiriltä Isis-taistelijoiden omaisia.
 – Minulla ei ole tällaista tietoa, että jonain tiettynä päivänä olisi Suomeen tulossa, poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  sanoo.
 Kolehmaisen mukaan poliisilla on rooli, jos Suomeen tulee ihmisiä. Jos taas poliiseja pyydetään virka-avuksi Suomen ulkopuolella, siitä pitäisi esittää pyyntö. Kolehmaisen mukaan hänellä ei ole tietoa myöskään mahdollisesta virka-apupyynnöstä.
 Kolehmaisen mukaan keskustelua on käyty koko syksy, kun on varauduttu Syyriasta mahdollisesta palaaviin ihmisiin. Hän sanoo, ettei ole nähnyt riviäkään suunnitelmista, joissa  Ylen tietojen mukaan  valmistaudutaan siirtämään leiriläisiä Suomeen.
 Ulkoministeriö tyrmää Halla-ahon väitteet al-Holin leirin tämänviikkoisista palautuksista. STT:n mukaan ministeriö selvittää eri skenaarioita osana virkamiesvalmisteluita, kuten julkisuudessa on kerrottu. Mitään ei kuitenkaan ole nyt tapahtumassa, ministeriöstä sanotaan.
 Uutissuomalaisen mukaan perussuomalaisten Halla-aho väittää, että al-Holin leiriltä oltaisiin tuomassa jo tällä viikolla kotiin kaikki lähtöhalukkaat leirillä olevat suomalaiset.
 Yle kysyi Halla-aholta, mihin hän perustaa tietonsa.
 – Epämuodollisia kanavia liikkuviin tietoihin, joiden todenperäisyyttä en voi varmistaa, kuten Uutissuomalaiselle tänään kerroin.
 Halla-ahon mukaan hän kertoi Uutissuomalaisen toimittajalle vahvistamattomia tietoa, koska häneltä kysyttiin, mitä hän tietää tilanteesta.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja arvioi, että ulkoministeriö on kiistänyt hänen tietonsa poliittisista syistä.
 – Varmasti siksi, että tämä on poliittisesti vaikea kysymys etenkin SDP:lle ja keskustalle. Vihreät tekisivät tätä julkisestikin tätä operaatiota. Tästä ei ole olemassa mitään virallista poliittista päätöstä ja sellainen mielestäni pitäisi olla, Halla-aho.
 Hallitus ei ole vahvistanut, että sillä olisi suunnitelma omaisten siirtämisestä.
 Lue myös:
 Näin kiista al-Holin lapsista sekoitti ulkoministeriön – Tämän kaiken tiedämme kohun vaiheista nyt
 Oikeuskansleri tutkii ulkoministerin ja ulkoministeriön toimet al-Holin leiriläisten siirtoa koskevassa jupakassa

Viranomaisilla ei ole tietoa mahdollisesta al-Holin leiriläisten siirrosta – Halla-ahon mukaan charter-lento saattaa tulla tällä viikolla


Summary: Suuri osa tiistain hätäilmoituksista Etelä-Pohjanmaalla tehtiin pysähtymättä onnettomuuspaikalle. Turhiksi todetut ilmoitukset vievät turhaan pelastajien resursseja.

Huono ajokeli aiheutti Etelä-Pohjanmaalla tiistaiaamuna yhdeksän liikenneonnettomuutta.
 Näistä onnettomuuksista neljä oli vanhoja, jo aiemmin tapahtuneita, joissa osallisena ollut auto oli syystä tai toisesta jäänyt tienpenkkaan. Kaikissa ilmoituksen teki ohikulkija pysähtymättä paikalle.
 – Hätäkeskus kirjasi niistä uudet tehtävät ensihoidolle ohjeidensa mukaan, sanoo ensihoitopäällikkö  Juha Tiainen  Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiristä.
 Hätäkeskuksesta lähetettiin ilmoitetuille onnettomuuspaikoille ensihoidon ja pelastuksen yksiköitä. Nämä totesivat tilanteiden olevan niillä jo ohi ja pelastuslaitoksenkin käyneen aiemmin paikalla.
 Juha Tiaisen mukaan nykyään on melko tavallista, että onnettomuusilmoitukset tulevat liikkuvista, onnettomuuspaikan ohi ajavista autoista.
 – Syystä tai toisesta ei pysähdytä ja katsota, mikä oikeasti on tilanne, vaan jatketaan matkaa.
 Vähintään kerran viikossa
 Ilmiö on viime vuosina yleistynyt. Esimerkiksi Etelä-Pohjanmaalla tehdään Tiaisen mukaan vähintään kerran viikossa hätäilmoitus, jossa ilmoituksen tekijä ei jää onnettomuuspaikalle selvittämään tilannetta.
 Pahimmillaan käynti vanhalla onnettomuuspaikalla voi viivästyttää apua sieltä, missä sitä oikeasti tarvittaisiin.
 – [Tiistain] tehtävät kuormittivat resurssejamme merkittävästi, Tiainen sanoo.
 Pelastuslaitos jättää yleensä onnettomuuspaikalle merkkinsä, kuten teippiä. Sitä ei kuitenkaan pimeällä aina huomaa, etenkään jos ei pysähdy paikalle.
 Lue myös:
 Älä aja onnettomuuspaikan ohi – testaa tästä, osaatko auttaa liikenneonnettomuuden uhria
 Auttaja sai auton peräänsä ja joutui itse sairaalaan – Toimi näin, jos havaitset tiellä onnettomuuden
 Pysähdy onnettomuuspaikalle
 Hätäkeskus pyytää ilmoittajaa pysähtymään onnettomuuspaikalle ja selvittämään tilannetta tarkemmin muun muassa loukkaantuneiden määrän ja muiden tarkentavien tietojen osalta. Jos ilmoituksen tekijä kuitenkin jatkaa matkaa pysähtymättä on esimerkiksi lisätietojen saaminen onnettomuudesta mahdotonta.
 – Meillä on yleinen auttamisvelvollisuus ja maallikkoensiapuakin voidaan tarvita jo tapahtumapaikalla, Juha Tiainen sanoo.
 Tiainen kuitenkin kannustaa sekä tekemään hätäilmoituksen että menemään rohkeasti onnettomuuspaikalle.
 – Toki esimerkiksi pimeällä kelillä on huomioitava pysähtyjän ja ilmoittajan oma turvallisuus toimia onnettomuuspaikalla.
 Lue seuraavaksi:    Onnettomuuspaikoilla kuvataan turvallisuudesta ja yksityisyydestä piittaamatta – "Jos pystyt antamaan apua, auta ja jätä kuvaaminen"

Suomalainen ei pysähdy liikenneonnettomuuspaikalle, mutta soittaa hätäkeskukseen – ensihoito älähti turhista hätäilmoituksista


Summary: Tämän viikon testissä noin 70 lasta kokeilee, miten harrastuskyyti toimii.

Tampereella kokeillaan tiettävästi Suomen laajinta harrastuskyytipalvelua urheileville nuorille. Kokeilussa lapsille järjestetään yhteiskuljetus koululta harrastusten pariin ja harrastuksista takaisin koululle.
 Tampereella on rakennettu tämän vuoden aikana kaupungin, neljän tamperelaisen urheiluseuran sekä kahden konsulttiyhtiön yhteistyönä Nääsmaas-harrastuskyytipalvelua.
 Harrastuskyytipalvelun tavoitteena on siirtää harjoittelun painopistettä illasta iltapäivään, vähentää vanhempien tarvetta kuljettaa lapsiaan henkilöautoilla harrastuksiin sekä lisätä perheiden yhdessäoloaikaa harjoitusten jälkeen.
 Tampereen kaupungin mukaan useimmilla lapsilla on näin mahdollisuus päästä harjoituksiin.
 Palvelun on tarkoitus olla Tampereen kaupunkiseudun kuntien käytössä syksyllä 2020. Kyyti maksaisi etäisyydestä ja käyttäjien määrästä riippuen muutamasta eurosta vajaaseen kymmeneen euroon kyytiä kohden.
 Kaupunki testaa kuljetuspalvelua ensimmäisen kerran tänään tiistaina ja torstaina. Molempina päivinä kuljetetaan yhteensä noin 70 lasta kymmeniltä eri kouluilta harjoituksiin ja takaisin.
 Kokeilussa on mukana neljä seuraa: Ilves, Tampereen Pyrintö, MansePP ja Classic.
 Kyytipalvelun esikuvana ovat toimineet erilaiset pienimuotoisemmat harrastuskyytimallit, joita on aikaisemmin toteutettu Islannissa, Helsingissä ja Turussa.

Tampereella testataan kyytipalvelua, joka vie lapset koulusta harrastuksiin ja takaisin kotiin


Summary: Työ- ja elinkeinoministeriö kertoo, että 1,7 miljoonan euron hankinta tehdään sen budjetista.

Suomi tarjoaa EU-puheenjohtajakauden loppumetreillä tekoälykurssin EU-kansalaisille. Tavoitteena on, että jopa prosentti eli viisi miljoonaa kansalaisista tekisi kurssin ensi- ja sitä seuraavana vuonna. Helsingin yliopiston ja teknologiayritys Reaktorin toteuttama kurssi on tarkoitus kääntää kaikille virallisille EU-kielille.
 Puheenjohtajakauden viime hetken lahja julkistettiin tiistaina Brysselissä. Työ- ja elinkeinoministeriö kertoo, että hankinta tehdään sen budjetista ja hankinnan arvo on noin 1,7 miljoonaa euroa. Suomi ei puheenjohtajamaana antanut fyysisiä lahjoja kuten kravatteja tai huiveja.
 Valtiosihteeri  Pilvi Torstin  mukaan tekoälykurssissa kyse on perinnöstä, joka halutaan jättää. Se vastaa osaltaan myös vaikeaan kysymykseen siitä, miten ihmisten taitoja kehitetään, jotta he osaavat tehdä tulevaisuuden töitä.
 Suomessa maksuton Elements of AI on Helsingin yliopiston kaikkien aikojen suosituin kurssi. Alun perin tavoitteena oli saada yksi prosentti suomalaisista, eli noin 55 000 ihmistä, opiskelemaan tekoälyn perusteet, ja tavoite täyttyi muutamassa kuukaudessa.

Suomi antaa sittenkin EU-puheenjohtajakauden päätteeksi lahjan – Kaikille EU-kansalaisille avoin tekoälykurssi


Summary: Sote-palveluiden kustannuksissa on suuria eroja alueellisesti. Myös hoitoonpääsy vaihtelee.

Leena Heinonen  on tullut luomenpoistoon Turun Mäntymäen terveysasemalle. Aikaa joutui tälläkin kertaa odottamaan.
 – Aika pitkään, huonosti saa aikoja. Käytän aika paljon yksityisiä lääkäriasemia, Heinonen kertoo.
 Hänen tilanteensa on tyypillinen. Varsinais-Suomessa kaksi kolmesta potilaasta joutuu odottamaan lääkärille pääsyä yli viikon, kun on kyse perusterveydenhuollon avohoidon kiireettömästä lääkärikäynnistä.
 Turussa luku on vieläkin heikompi: kolme neljästä odottaa yli viikon.
 Koko maassa tilanne on hieman parempi, mutta kaukana hallituksen asettamasta tavoitteesta, jonka mukaan hoitoon olisi päästävä viikossa. Maaliskuussa 2019 kaikkiaan 59,6 prosenttia asiakkaista odotti lääkärikäyntiä yli viikon.
 Perusterveydenhuollon avosairaanhoidon lääkärin kiireettömän käynnin odotusajat
 Heikkoa hoitoonpääsyä selittää muun muassa lääkäripula
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL on tarkastellut sosiaali- ja terveyspalveluiden toteutumista eri puolilla Suomea. Tiistaina julkaistuista arviointiraporteista selviää, että muun muassa hoitoonpääsy on eri alueilla hyvin erilaisella tolalla.
 THL:n arviointipäällikkö  Hannele Ridanpään  mukaan Varsinais-Suomessa tilanne on heikentynyt hieman edelliseen vuoteen verrattuna.
 Avosairaanhoito ja muut etulinjan palvelut eivät täysin pysty vastaamaan väestön palvelutarpeisiin, hän sanoo.
 THL:n arviointipäällikkö Hannele Ridanpää on tarkastellut sitä, miten sosiaali- ja terveyspalvelut toteutuvat Varsinais-Suomessa. Rami Moilanen/ YLE
 Yhtenä syynä on lääkäripula. Ridanpään mukaan Varsinais-Suomen lääkäritilanne on jonkin verran heikentynyt, kun verrataan edelliseen vuoteen.
 Saman seikan nostaa esille Turun terveyspalveluiden palvelualuejohtaja  Katariina Kauniskangas , kun häneltä kysytään syytä Turun heikkoon hoitoonpääsytilanteeseen.
 – Lääkäreitä on ollut vaikea saada perusterveydenhuoltoon ja terveyskeskuslääkäreiden virkoihin. Tällä hetkellä kaikki virat eivät ole täynnä ja lisäksi on paljon vaihtuvaa lääkärikuntaa, Kauniskangas sanoo.
 – Toisaalta täällä on paljon hoidontarvetta: väki ikääntyy ja kaupungissa on positiivinen muuttoliike.
 Isoja eroja myös maakunnan sisällä
 Jos erot ovat koko Suomen tasolla suuret, ovat ne sitä myös maakunnan sisällä. Varsinais-Suomea leimaa se, että sote-palveluiden järjestämisvastuu on hajautunut. Sote-palveluiden järjestäjiä on maakunnassa kaikkiaan 15.
 – Monissa muissa maakunnissa on maakunnallisia järjestäjiä, mutta Varsinais-Suomessa sellaista ei ole perustettu. Palveluiden järjestäjiä on paljon, ja myös erikoissairaanhoidon palveluita tuottaa paitsi sairaanhoitopiiri myös Turun kaupunki, THL:n Hannele Ridanpää kertoo.
 Kun järjestäjäkenttä on hajanainen, myös palveluiden saatavuus vaihtelee.
 Varsinais-Suomen parhaimmassa päässä on runsaan 8 000 asukkaan Pöytyä. Siellä kaksi kolmesta pääsee lääkärille viikossa. Pöytyän johtavan lääkärin ja vt. kuntayhtymän johtajan  Pirjo Hiltusen  mukaan syitä hyvään tilanteeseen on monia.
 Hän nostaa esille henkilökunnan työnjaon, kokemuksen ja luottamuksen. Näihin liittyy muun muassa omalääkärijärjestelmä, joka on ollut Pöytyällä käytössä lähes 20 vuotta.
 – Kun lääkäri tuntee potilaansa ja luottamus on molemminpuolista, aina ei tarvita vastaanottokäyntiä vaan asia voidaan hoitaa puhelimitse, Hiltunen kertoo.
 Pöytyällä on hyviä kokemuksia myös lääkäri-hoitajatyöparimallin käytöstä. Se tarkoittaa sitä, että jokaisella potilaalla on paitsi oma lääkäri, myös oma hoitaja.
 Sillä turvataan Hiltusen mukaan hoidon jatkuvuus, ja esimerkiksi pitkäaikaissairaat voivat toisinaan käydä oman hoitajansa vastaanotolla lääkärin sijaan.
 Pöytyän johtava lääkäri ja vt. kuntayhtymän johtaja Pirjo Hiltunen sanoo, että jos ennestäänkin hyviä hoitoonpääsyaikoja haluttaisiin vielä parantaa, tarvittaisiin perusterveydenhuoltoon lisää resursseja.  Paula Collin / Yle
 Sote-kustannuksissa isot erot alueittain
 Hoitoonpääsyn lisäksi myös sosiaali- ja terveydenhuollon kustannukset vaihtelevat merkittävästi alueittain.
 Kun tarkastellaan kaikkia sosiaali- ja terveyspalveluiden menoja, ne ovat asukasta kohden pienimmät Uudenmaan alueella ja korkeimmat Itä-Savon alueella. Itä-Savossa sote-menot ovat lähes 50 prosenttia Uuttamaata korkeammat.
 THL:n selvityksen mukaan eroja selittävät muun muassa erilaiset tavat järjestää ja tuottaa sote-palveluja ja erot palvelujen saatavuudessa – ei niinkään se, kuinka paljon alueen asukkaat todellisuudessa tarvitsevat palveluja.
 Myös sote-menojen jakautuminen perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon kesken vaihtelee.
 Sosiaali- ja terveydenhuollon kustannuksia, euroa / asukas
 Varsinais-Suomessa perusterveydenhuolto koko maan halvinta
 Varsinais-Suomessa perusterveydenhuollon avohoidon kustannukset ovat koko maan pienimmät: vain alle 300 euroa asukasta kohden. Kun hoitoonpääsyssä on puutteita ja kustannukset ovat pienet, voisi asioiden välille vetää jonkinlaisen viivan, vai voisiko?
 – Jos kustannukset ovat pienet ja on vaikeuksia päästä hoitoon, saatavuudessa on ongelmia ja vahvistamisen tarvetta löytyy. Alue itse arvioi, mitä tilanteelle tulisi tehdä, mutta itse näkisin, että perusterveydenhuollossa olisi vahvistamisen potentiaalia, Hannele Ridanpää THL:stä sanoo.
 Samoin ajatellaan Turussa. Palvelualuejohtaja Katariina Kauniskangas sanoo, että asiat ovat yhteydessä toisiinsa.
 – Paljon asioita voitaisiin tehdä sillä tavalla, että satsattaisiin perustason hoitoon. Silloin kustannuksia ei valuisi niin paljon erikoissairaanhoitoon. Toisaalta kustannusten vähäisyys voi kertoa myös siitä, että meillä on iso yksikkö, jossa asiakaskohtaiset kustannukset jäävät pienemmäksi kuin jossain muualla.
 Palvelualuejohtaja Katariina Kauniskangas on sitä mieltä, että Turussa perusterveydenhuoltoa pitäisi vahvistaa.  Paula Collin / Yle
 THL:n selvityksestä käy ilmi, että Varsinais-Suomessa päivystyskäyntien painopiste on siirtynyt perusterveydenhuoltoon. Se viittaa siihen, etteivät avosairaanhoito ja muu palvelujärjestelmä kykene riittävästi vastaamaan väestön palvelutarpeisiin.
 Tämä näkyy myös kustannusten jakautumisessa. Kun ihmiset hakeutuvat hoitoon päivystykseen, se kasvattaa erikoissairaanhoidon kustannuksia, vaikka ideaalitilanteessa samat asiat olisi voitu hoitaa terveyskeskuksessa.
 Varsinais-Suomen kaikki 27 kuntaa ovat juuri päivittäneet yhteisen sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämissuunnitelmansa. Hannele Ridanpää arvioi, että tämä voi yhtenäistää maakunnan sosiaali- ja terevydenhuollon tilannetta.
 – Alueen kanssa käymissäni keskusteluissa tuli ilmi, että kuntien välillä on eroja yhdenvertaisessa saatavuudessa ja jopa palveluiden sisällössä. Uskon, että järjestämissuunnitelman myötä palvelut alkavat kehittymään ja yhdenvertainen saatavuus parantumaan, Ridanpää sanoo.
 Kustannukset tulevat kasvamaan
 THL:n tänään julkaistujen arviointiraporttien mukaan sote-kustannukset kasvavat merkittävästi tulevina vuosina. Se aiheuttaa suuren paineen kuntien taloudelle.
 Arvioinneissa on tarkasteltu sote-kustannusten kasvuennusteita vuoteen 2030 asti.
 Väestön ikääntyminen nostaa palvelujen tarvetta kaikkialla Suomessa, mutta erityisen nopeaa kehitys on Uudellamaalla. Myös paine isoihin rakennusinvestointeihin kasvaa, kun nykyinen rakennuskanta on tulossa tiensä päähän.
 Lue myös:
 Analyysi: Hallitusohjelma lupaa hoitoonpääsyn viikossa – voiko se olla totta?
 Soten valinnanvapaudesta on tullut trendi – Nuoret hyötyvät, entä muistisairaat tai mielenterveysongelmaiset, kysyy tutkija
 Varsinais-Suomessa yhteistyö sujuu "poikkeuksellisen hyvin" – sote-palvelujen kehitys vilkastumassa

THL:n selvitys kertoo suurista eroista sote-palveluissa – Varsinais-Suomi käyttää vähiten rahaa perusterveydenhuoltoon, kostautuu jonoina


Summary: Hallituksen vaihtumista seurataan tänään kahdessa lähetyksessä.

Kello 16.00 TV1:ssä alkava erikoislähetys hallituksen vaihtumisesta  Yle Areenassa viittomakielelle tulkattuna . Lähetyksen on määrä kestää kello 17.00 saakka.
 Toinen viittomakielelle tulkattu suora lähetetään valtioneuvoston toimesta.  Suora lähetys Säätytalolta alkaa kello 17.15  ja sitä voi katsoa valtioneuvoston verkkosivuilla. Linkki lähetykseen löytyy myös  Yle Areenasta .

Hallitus vaihtuu tänään - suoria lähetyksiä viittomakielelle tulkattuna


Summary: Laulaja oli 61-vuotias.

Pop-yhtyeet ja -artistit 80-luku (Pl. amerikka)

Roxette-yhtyeen laulaja  Marie Fredriksson  on kuollut,  kertoo Expressen-lehti . Hän oli 61-vuotias.
 Lehden lainaaman tiedotteen mukaan Fredriksson kuoli maanantaiaamuna aiemman sairauden seurauksiin. Fredrikssonilla todettiin vuosia sitten aivokasvain.

Roxetten Marie Fredriksson kuollut


Metsähallituksen kännykkäluvat loppuvat kuluvan vuoden lopussa. Muutos koskee Metsähallituksen asiakkaina olevia kalastajia, metsästäjiä ja muita luonnossa liikkujia, jotka ovat voineet hankkia erilaisia lupia soittamalla kännykällä automaattinumeroihin.
 Metsähallituksen mukaan muutos johtuu siitä, että puhelinoperaattori lakkauttaa perinteisten kännykkälupien ylläpidon. Metsähallitus on myynyt kännyköiden kautta vuosittain noin 26 000 lupaa.
 Metsähallitus korvaa poistuvat luvat Eräluvat-sovelluksella, jonka voi ladata maksuttomasti sovelluskaupasta ja jolla luvat voi hankkia älypuhelimeen. Vanhassa järjestelmässä asiakas soitti automaattinumeroon ja sai luvan puhelun jälkeen tekstiviestillä. Poistuva järjestelmä toimi myös näppäinpuhelimilla.
 Joka viides kalastuslupa kännykällä
 Eniten muutos vaikuttaa kalastukseen. Metsähallitus on myynyt kalastajille kännykkälupia noin 500 000 euron edestä vuosittain. Joka viides kalastusluvista on ostettu kännykällä.
 Lisäksi kännykällä on voinut hankkia hirvenmetsästyksen vieraslupia, poronhoitoalueen karhulupia sekä uralupia moottorikelkkailuun. Koska järjestelmä toimii vuoden loppuun saakka, tämän joulun kuusiluvat voi edelleen hankkia soittamalla automaattinumeroon.
 Eräluvat-sovelluksella voi hankkia paitsi kalastus- ja uralupia myös maksaa valtion kalastonhoitomaksun. Metsästyslupia lisätään sovellukseen ennen ensi syksyn metsästyskautta. Sovellus julkaistaan vuoden vaihteessa ja on aluksi ladattavissa Android-käyttöjärjestelmää käyttäville puhelimille. Hieman myöhemmin sovellus tulee myös iOS-puhelimille.

Metsähallituksen kännykkäluvat historiaan, tilalle sovellus


Summary: Etiopian pääministeriä Abiy Ahmedia on arvosteltu sopimattomaksi valinnaksi palkinnon saajaksi.

Nobelin rauhanpalkinto luovutetaan tänään Oslossa Etiopian pääministerille  Abiy Ahmedille .  Palkinto myönnettiin tunnustuksena rauhansopimuksesta, joka lopetti Etiopian ja Eritrean sodan .
 Tieto palkinnosta ei kuitenkaan ole herättänyt pelkästään kiitosta. Etiopiassa Ahmedia vastustavat mielenosoitukset  ovat äityneet verisiksi  ja Ahmedia on syytetty itsevaltaisuudesta.
 Myös Norjassa on osoitettu mieltä palkitsemista vastaan.
 Parlamenttitalon ulkopuolella Oslossa osoitettiin mieltä rauhanpalkinnon saajaa, Etiopian pääministeriä Abiy Ahmedia vastaan jo maanantaina. Heiko Junge / EPA
 Rauhanpalkinnon juhlava luovutus järjestetään Oslon kaupungintalossa. Paikalla on Norjan kuninkaallinen perhe.
 Ohjelmassa on Abiy Ahmedin pitämä puhe. Voit seurata suoraa lähetystä tämän jutun yhteydessä.
 Lue myös:
 Nobelin kulisseissa kuohuu jälleen – kansanmurhan kyseenalaistunut Peter Handke ei pääse kuninkaallisten pöytään, toimittajat boikotoivat palkintoa
 Maailmalla ylistetään rauhannobelisti Abiy Ahmedia, mutta kotimaassa Etiopiassa kytee kapina –  "Jos mikään ei muutu, tästä tulee vielä verilöyly"
 Toimittajalta: Etiopian Abiy Ahmed ei ehkä ansainnut Nobel-palkintoa, mutta voi vielä nousta sen arvoiseksi
 Ulkoministeri Haaviston mukaan Nobelin rauhanpalkinto meni oikeaan osoitteeseen – "Afrikka muuttuu hänen myötänsä"

Tunteita herättänyttä Nobelin rauhanpalkinnon saajaa juhlitaan kuninkaallisessa loisteessa – katso suora lähetys Oslosta klo 14.00


Summary: Tehtävät on jaettu viranomaisten kesken. Lastensuojelussa on varauduttu arvioimaan muun muassa kiireellistä lastensuojelun tarvetta.

Ilta-Sanomat kertoi tänään , että lehden saamien tietojen mukaan Helsingin lastensuojelun työntekijät ovat jo tietoisia siitä, minkä nimisiä naisia ja lapsia al-Holin leiriltä on tulossa Suomeen.
 Helsingin lastensuojelun johtaja  Saila Nummikoski  kertoo nyt Ylelle, mistä on kyse.
 Onko totta, että Helsingin lastensuojelun työntekijät tietävät jo, keitä al-Holin leiriltä palaavat ovat?
 – En voi kommentoida yksittäisten asiakkaiden asiaan, mutta yleisemmin voin kertoa, että Helsingin sosiaali- ja terveystoimi on jo loppukeväästä lähtien varautunut siihen, että Syyrian taistelualueelta voisi palata Helsinkiin lapsia ja äitejä.
 – Me olemme varautuneet erilaisiin paluuvaihtoehtoihin, eli että lapsi voi tulla yksin tai äitinsä kanssa ja että heitä voi tulla yksittäin tai isommissa ryhmissä. Me olemme tehneet moniammatillista yhteistyötä yhdessä poliisin ja ministeriöiden kanssa, jotta me pystymme varautumaan siihen, jos sellainen tilanne tulee.
 –Tavoittena on se, että jos Suomeen ja Helsinkiin palaa näitä lapsia, että he sopeutuvat normaaliin arkeen täällä Suomessa ja saavat tuekseen tarvittavat sosiaali- ja terveyspalvelut, kuten myös kaikki muut lapset ja nuoret.
 Kuinka paljon helsinkiläisiä on palaamassa al-Holin leiriltä?
 – Sellaiseen asiaan en voi ottaa kantaa.
 Onko suurin osa leiriltä palaavista helsinkiläisiä?
 – En ota kantaa ollenkaan Helsinkiin mahdollisesti palaavien määrään.
 Onko jo nimetty sosiaaliviranomaiset, jotka tulisivat järjestämään lapsille ja äideille palveluita?
 – Me olemme koonneet yhteen keskeisimmät viranomaiset, jotka tulisivat järjestämään palveluita. Keskeisimmät ovat neuvolat, kouluterveydenhuollot, äitien normaalit terveyspalvelut ja sitten tietenkin lasten sosiaalihuollon palvelut.
 – Jokaisen palveluntarve arvioidaan yksilöllisesti. Meillä on valmiudet järjestää yksilöllisten tarpeiden mukaisia palveluita.
 Onko mahdollista, että lapsista tulee lastensuojelun asiakkaita heti tänne tullessaan? Onko sellaiseeen varauduttu?
 – Me olemme varautuneet ihan normaaleihin lastensuojelupalveluihin. Eli silloin kun lastensuojeluilmoitus tehdään tai lastensuojelun tarve tulee muutoin tietoon, niin siinä vaiheessa arvioidaan heti kiireellisen lastensuojelun tarve. Jos kiireellistä tarvetta ei ole, niin sitten tehdään lastensuojelun palvelutarpeen arviointi, joka kestää noin kolme kuukautta. Sen yhteydessä arvioidaan tarkempi lastensuojeluntarve.
 Ovatko teidän suunnitelmanne erityisesti aktivoituneet viime aikoina? Ilta-sanomien mukaan myös sosiaaliviranomaisia olisi nähty Helsinki-Vantaan lentokentällä.
 – Me olemme tehneet aika tiivistä valmistautumista kesästä lähtien eli useiden kuukausien ajan.
 Onko teilllä yksitysikohtaiset tiedot henkilöistä, joita al-Holin leirillä on, tai minkä ikäisiä ja -nimisiä äitejä ja lapsia on Helsinkiin tulossa?
 – En voi ottaa kantaa mihinkään yksittäisiin asiakkaisiin koskeviin asioihin.
 Te siis tiedätte sen, vaikka et voi kertoa sitä?
 – Me olemme varautuneet siihen, että Al-Holin leiriltä saapuu äitejä ja lapsia Helsinkiin.
 Mikä sinun mielipiteesi on siitä, että pitäisikö leiriltä saada tuotua lapsia ilman äitejä Suomeen?
 – Minsteriöt ottavat kantaa siihen, miten al-Holilla olevien lasten oikeudet turvataan ja miten mahdollinen paluu järjestetään.
 – On tärkeää, että lapsen oikeus elämään varmistetaan ja tällä hetkellä olosuhteet al-Holin leirillä ovat lapsen kannalta kestämättömät. On tärkeää ryhtyä kaikkiin toimenpiteisiin, joilla voitaisiin varmistaa lasten pääsy turvallisiin olosuhteisiin.
 Jos tässä tulisi mahdollisesti huostaanottoja lapsille, niin onko niihin katsottu jo paikkoja tai perheitä, joihin heitä voisi sijoittaa?
 – En voi ottaa kantaa mihinkään yksittäisen lapsen tilanteeseen.
 Menisikö mahdollinen huostaanotto normaalikaavan mukaan?
 – Mahdollisesti Helsinkiin palaavat lapset saavat normaalit sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut.
 Onko viimeaikainen kohu ja tilanne muuttanut teidän puoleltanne suunnitelmia?
 – Ei kohu ole vaikuttanut meidän varatumiseemme. Ministeriöt vastaavat mahdollisista paluista ja meidän osaltamme on tärkeää, että me varaudumme siihen.
 Lue myös:
 Näin kiista al-Holin lapsista sekoitti ulkoministeriön – Tämän kaiken tiedämme kohun vaiheista nyt
 Suomella on "melko täsmällinen" suunnitelma, miten al-Holin leiriläiset siirrettäisiin Suomeen

Helsinki odottaa al-Holin leiriltä palaavia lapsia – lastensuojelu ja neuvolat valmiina yksin tai äitien kanssa saapuvien lasten vastaanottamiseen


Summary: Nobelin palkinnot jaetaan tänään Tukholmassa ja Oslossa.

Kirjallisuuden Nobel-palkinnot luovutetaan tänään Tukholmassa, mutta tämän vuoden tunnustuksen saava kirjailija ei miellytä kaikkia.
 Palkinto myönnettiin  itävaltalaiselle  Peter Handkelle , jonka kerrotaan 90-luvulla kyseenalaistaneen vuoden 1995 Srebrenican tapahtumat. Kansanmurhassa serbit surmasivat jopa 8000 muslimimiestä ja -poikaa.
 Tänä vuonna kirjallisuuspalkintoja jaetaan kaksi. Palkinto jäi viime vuonna ojentamatta, kun palkinnon jakavassa  Ruotsin akatemiassa paljastui ahdisteluskandaali.  Viime vuonna jakamatta jääneen palkinnon saa puolalainen kirjailija  Olga Tokarczuk .
 Ainakin yksi valitsija erosi tehtävästään Handken vuoksi
 Viime vuoden skandaalin jälkeen Nobel-säätiö edellytti, että akatemia ottaa mukaan ulkopuolisia jäseniä valitsemaan voittajia.
 Ulkopuolelta tulevia jäseniä valittiin viisi, ja  heistä jo kaksi on lopettanu t tehtävässään tänä vuonna. Ainakin toisella heistä Handken palkitseminen oli yksi eron tärkeimmistä syistä.
 Srebrenican kansanmurhaa pidetään Euroopan pahimpana väkivallantekona toisen maailmansodan jälkeen.
 – Ruotsissa on käyty keskustelua koko syksyn ajan ja se on kohdistunut yhteen henkilöön, Peter Handkeen, vahvisti Pohjoismaiden kirjeenvaihtaja  Kirsi Heikel  Ylen Aamussa tiistaina.
 Ruotsin televisioyhtiön SVT:n  tuoreessa haastattelussa Handke kiistää kyseenalaistaneensa Srebrenican tapahtumat, mutta kieltäytyy käyttämästä tapahtumista nimitystä "kansanmurha".
 Sotaa raportoineet toimittajat vastustavat palkitsemista
 Vastustus Handkea kohtaan on kovaa.
 Mielenosoituksia on jo järjestetty esimerkiksi Ruotsin Sarajevon lähetystön edustalla ja Göteborgissa. Tänään  mielenosoittajat ovat kertoneet  kokoontuvansa Tukholman Norrmalmstorgin aukiolle ja konserttitalon edustalle.
 Myös ruotsalaiset ulkomaantoimittajat ovat ilmoittaneet vastustavansa palkinnon myöntämistä Handkelle. Vastustajien joukossa on muun muassa Bosnian sotaa seurannut  Christiane Amanpour , kertoo  Dagens Nyheter.
 Myös Turkki, Albania ja Kosovo ovat ilmoittaneet boikotoivansa palkinnonjakotilaisuutta, kertoo  uutistoimisto Reuters.  Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  totesi palkinnon julkistamisen alla, että kunnianosoitus Handkelle tarkoittaa ihmisoikeusrikkomuksista palkitsemista.
 Kirjailija saa tuntea paineen nahassaan myös juhlallisuuksissa, sillä hän ei pääse istumaan hovin kanssa samaan pöytään. Viime vuoden kirjallisuuden Nobelin saanut Tokarczuk sen sijaan saa vieruskaverikseen kuningas  Kaarle XVI Kustaan  ja prinssi  Danielin . Juhlallisuuksien pöytäjärjestelyistä kertoo  Aftonbladet.
 Myös rauhanpalkinto jakaa mielipiteet
 Nobelin rauhanpalkinto jaetaan tänään Oslossa. Myös tunnustuksen saanutta Etiopian pääministeriä  Abiy Ahmedia  on kritisoitu voimakkaasti. Ahmed sai palkinnon rauhansopimuksesta, joka lopetti sodan Eritrean kanssa.
 Ahmedia on ylistetty kansainvälisesti, mutta samanaikaisesti Etiopiassa häntä vastustavat mielenosoitukset  ovat äityneet verisiksi.  Ahmedia syytetään itsevaltaisuudesta.
 Etiopian pääministeri Abiy Ahmed ja Eritrean presidentti Isaias Afwerki tapasivat Addis Ababassa heinäkuussa 2018. EPA
 Lisää aiheesta:
 Kirjallisuuden Nobel-palkinto vuodelta 2018 Olga Tokarczukille, tämän vuoden palkinnon saa Peter Handke
 Etiopian pääministeri Abiy Ahmed sai Nobelin rauhanpalkinnon rauhansopimuksesta, joka lopetti sodan Eritrean kanssa
 Maailmalla ylistetään rauhannobelisti Abiy Ahmedia, mutta kotimaassa Etiopiassa kytee kapina –  "Jos mikään ei muutu, tästä tulee vielä verilöyly"

Nobelin kulisseissa kuohuu jälleen – kansanmurhan kyseenalaistunut Peter Handke ei pääse kuninkaallisten pöytään, toimittajat boikotoivat palkintoa


Summary: Kouluaikaiset kaverit, rehtori, entinen opettaja, opiskelukaveri, puoluetoveri, poliittinen vastustaja ja tukija kertovat Sanna Marinin vahvuuksista ja heikkouksista.

Eduskunnan odotetaan valitsevan tamperelaisen  Sanna Marinin  (sd.) tänään pääministeriksi. Kysyimme hänen tutuiltaan, millaisen pääministerin Suomi saa.
 Ruut Rissanen  kävi Marinin kanssa samaa yläastetta ja lukiota Pirkkalassa. Naiset liikkuivat samassa kaveripiirissä.
 – Sanna on aina ollut tosi sanavalmis. Hän ei ole pelännyt sanoa mielipidettä, Rissanen kertoo.
 Rissasen mukaan Marin ei ollut vielä koulussa kiinnostunut puoluepolitiikasta, mutta yhteiskunnallisista asioista kyllä. Keskusteluja käytiin etenkin äidinkielen, uskonnon ja yhteiskuntaopin tunneilla.
 – Meillä oli lukiossa keskusteleva ja aikaansaava porukka. Toteutimme oppilaskunnassa varainkeruuta. Uskalsimme kokeilla uskaliaasti myös uusia ideoita, Rissanen kertoo.
 Marin on itse  Aamulehdessä  kertonut tehneensä läksyjä laiskasti ja olleensa keskinkertainen oppilas.
 – Parhaiten hänestä on lukioajoilta jäänyt mieleen monet hauskat hetket oppituntien ulkopuolella. Vaikka Sanna onkin tunnettu asiapitoisesta ja napakasta tyylistä, on hänellä myös terävä huumorintaju, Rissanen sanoo.
 "Rohkea, keskusteleva"
 Sanna Marin kirjoitti ylioppilaaksi keväällä 2004 Pirkkalan yhteislukiosta. Hän on sukunsa ensimmäinen ylioppilas.
 Lähellä olisi ollut Tampereen eliittilukioita, mutta Marinin keskiarvo riitti hänen mukaansa nipin napin oman kunnan lukioon.
 Rehtori  Marjukka Suihko  tuli itse Pirkkalaan syksyllä 2005. Hän ei itse opettanut Marinia, mutta on haastatellut häntä opettaneita lehtoreita.
 – He kuvailevat hänen olleen rohkea, keskusteleva ja kiinnostunut erityisesti yhteiskunnallisista oppiaineista. Tavoitteellisuus, päämäärätietoisuus ja valmius tehdä työtä niiden eteen ovat kunnioitettavia ominaisuuksia, rehtori sanoo.
 Myös entinen ministeri Tuija Brax on käynyt saman lukion kuin Sanna Marin.  Yle
 Rehtori on onnellinen Sanna Marinin menestyksestä ja saavutuksista.
 – Olen onnellinen erityisesti siitä, kuinka hän on puhunut positiivisesti suomalaisesta koulutusjärjestelmästä, joka tarjoaa kaikille yhdenvertaiset mahdollisuudet opiskella ja tavoitella unelmiaan. Hienoa, että saamme jo toisen ministerin, joka on valmistunut meiltä ylioppilaaksi, sillä  Tuija Brax  on myös Pirkkalan yhteislukion ylioppilas.
 Marinin kanssa samalla luokalla oli rehtorin mukaan erittäin aktiivisia ja keskustelevia opiskelijoita, jotka ovat menestyneet myöhemmin. Ruut Rissanen esimerkiksi on nykyään Pirkanmaan liiton alueiden käytön johtaja. Luokalla oli myös entinen Lukiolaisten liiton varapuheenjohtaja ja Suomen Mentoreiden puheenjohtaja  Lasse Leponiemi .
 "Eläväinen henkilö"
 Samalla luokalla yläkoulussa ja lukiossa oli myös Fortumin markkina-analyytikko  Riku Merikoski , joka kirjoitti peräti seitsemän ällää. Tämä oli silloin valtakunnallisesti harvinaista. Merikoski oli pitkään mukana vihreiden edustajana kuntapolitiikassa ja luokkansa ensimmäinen poliitikko.
 Riku Merikoski sanoo, että kaikki samalla luokalla olleet olivat valinneet pitkän saksan. Luokka oli tyttövaltainen.
 – Sanna Marin oli tavallinen lukiolainen opintosuorituksiltaan. En olisi osannut silloin ajatella, että tässä on tuleva pääministeri, Merikoski sanoo.
 Marin on itse kuvannut haastattelussa olleensa saksaa valinnaisena aineena lukevan luokan huonoimmin pärjääviä oppilaita.
 – Sanna Marin oli eläväinen henkilö ja jäi mieleen. Hän ei ollut luokan hiljaisin mutta ei missään nimessä mikään koviskaan, Merikoski muistaa.
 Marin on kertonut nuorena viettäneensä vapaa-aikaansa seurakunnan tiloissa juoden kahvia ja pelaten biljardia. Tämä ajanviete on Pirkkalassa yhä suosittua. Nuortenillan aikana seurakunnan suuri parkkipaikka on täynnä mopoja ja autoja.
 Merikoski ei muista, että Marinilla olisi ollut räväkkä teini-ikä.
 – Eiköhän me olla kaikki rauhoitettu teinivuosista.
 Keskustelu teki opettajaan vaikutuksen
 Marin on kertonut julkisuudessa, että hän eli sateenkaariperheessä Pirkkalan Toiviossa. Vähätuloinen perhe erottui omakotivaltaisella alueella, mutta siitä ei tehty numeroa.
 Toiviosta on noin kuusi kilometriä Pirkkalan keskustaan kouluun. Erään kerran koulumatkalla bussissa Marin tuli istumaan opettaja  Veli-Matti Raution  viereen. Opettaja yllättyi, koska yleensä lukiolaisetkaan eivät istuneet opettajan viereen.
 Opettaja jännitti, tuleeko keskustelusta mitään.
 – Keskustelu oli luontevaa kuin kaksi aikuista ihmistä olisi jutellut tasavertaisesti. Se teki minuun vaikutuksen, Rautio kertoo Ylelle.
 Sanna Marin kuvattuna vuonna 2014.  Antti Eintola / Yle
 Rautio opetti lukiossa Marinille historiaa, yhteiskuntaoppia ja taloustietoa. Ikäluokka oli opettajan mukaan kyvykäs ja Marin oli yksi hyvistä keskustelijoista. Marin keskittyi asioihin ja perusteli mielipiteensä.
 – Hän oli minun aineissani hyvä ja keskusteleva oppilas. Hän antoi hyvin kypsän ja rohkean, miellyttävän vaikutelman itsestään. Sitä samaa näkee nyt televisiossa, opettaja arvioi.
 Marin ei ollut lukiossa sooloilija, vaan enemmän yksi muista. Opettaja ei muista, että Marin olisi tuonut itseään esiin.
 – Hän on oikeasti määrätietoinen, siinä ei ole mielestäni pyrkyrimäisyyttä.
 Marin ei kuulunut lukiossa puolueeseen. Opettaja yllättyikin iloisesti, kun näki hänet kunta- ja eduskuntavaaleissa ehdolla.
 – Tapasimme sattumalta lukion jälkeen kahvilassa, jossa Marin kampanjoi. Toivotin onnea ja menestystä. Kun näemme, niin morjestamme.
 Opettaja kertoo olevansa ylpeä Marinin menestyksestä.
 – Kun oppilas on onnellinen, se on opettajasta jo hyvä. Mielellään toki näkee oppilaiden myös menestyvän, Rautio sanoo.
 "Teki kovasti töitä"
 Pekka Salmi oli nostamassa Sanna Marinia kaupungin luottamustehtäviin.  Antti Eintola / Yle
 Sanna Marin oli ehdolla kuntavaaleissa vuonna 2008. Hän pääsi vaaleissa Tampereen kaupunginvaltuuston varavaltuutetuksi.
 Tampereen Sosialidemokraattisen valtuustoryhmän puheenjohtaja  Pekka Salmi  kysyi demarinuorilta, ketä nuoria voisi nostaa luottamustehtäviin.
 – Sannan nimi nousi esille kärkinimenä.
 Salmi oli nostamassa Marinin heti kaupunginhallituksen varajäseneksi ja ainoaksi demarijäseneksi henkilöstöjaostoon. Marin pääsi heti sisäpiiriin ja ryhmän viikoittaisiin kokouksiin.
 – Sanna paneutui heti asioihin ja pääsi ytimeen. Hän teki kovasti töitä ja oli esimerkiksi politiikkaklubin vetäjä.
 Neljän vuoden päästä Marin keräsi mukavan potin ääniä ja pääsi suoraan sisään valtuustoon. Pekka Salmi halusi nostaa hänet Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajaksi. Salmen mukaan osa ryhmästä piti Marinia kokemattomana ja olisi nostanut ensimmäiseksi kahdeksi vuodeksi jonkun toisen puheenjohtajaksi. Salmi ja muut tukijat pitivät päänsä.
 – Sannan kyvyt tiedettiin. Olin täysin vakuuttunut, että hän pärjää, koska hänellä oli intohimoa politiikkaan ja hän oli hyvä esiintyjä.
 Arkistokuva Tampereen kaupunginvaltuustosta.  Petri Aaltonen / Yle
 Ura lähti nousuun
 Tampereen kaupunginvaltuustossa Marin sai huomiota ylipitkien ratikkakokousten paimentajana. Videot otteista levisivät mediaan ja  Youtubeen .
 – Valtuustossa hänen uransa lähti nousuun raketin lailla. Kyvyt olivat näkyvissä jo vuonna 2008. Arvasin, että hänestä tulee vielä jotain isoa, mutta en arvannut, että hän nousee näin nopeasti pääministeriksi, Pekka Salmi sanoo.
 Vuoden 2015 vaaleissa Marin oli jo äänikuningatar. Pekka Salmen mukaan Marinin vahvuuksia ovat päämäärätietoisuus ja ettei hän hätkähdä vähästä.
 – Hän on myös neuvottelutaitoinen ja sosiaalisesti lahjakas.
 Pääministerinä voi olla vaikeaa sovittaa yhteen erilaisia intressejä. Salmi muistuttaa, että tehtävässä pitää sanoa omillekin ei.
 – Marinilla ei ole kokemusta suurvaltasuhteista ja diplomatiasta, siinä on kasvunpaikka.
 Salmen mukaan Marinilla on kuitenkin hyvä kielitaito, ja hän on selvinnyt hyvin kaupungin vierailuista.
 "Välitön ja ystävällinen"
 Tiina Isotalus vakuuttui siitä, miten Marin hallitsi kokonaisuuksia ja piti palikat kasassa.  YLE / Raila Paavola
 Tiina Isotalus  opiskeli Sanna Marinin kanssa yliopistossa hallintotieteitä ja he ovat yhä tekemisissä. Marin aloitti opinnot vuotta myöhemmin kuin Isotalus. Opiskeluporukka oli tiivis, koska vain pieni osa valitsi pääaineeksi kunta- ja aluejohtamisen.
 – Sanna oli tyyppinä välitön ja ystävällinen. Hänellä oli aina topakka ote asioihin, Isotalus muistelee opiskeluvuosia.
 Marinilla oli jo yliopistoaikana luottamustehtäviä, ja ne veivät aikaa. Aina hän ei ehtinyt luennoille, mutta kun ehti, hän otti kantaa rohkeasti.
 – Vaikka Marin oli tekovaiheessa poissa, kun tuli h-hetki, hänellä oli kaikki palikat kasassa. Oli sitten tentti tai presentaatio, hän oli hyvin valmistautunut.
 "Terävä huumorintaju"
 Marin on itse kuvannut julkisuudessa, että hänestä voi saada etäisen olon, mutta Tiina Isotalus on eri mieltä.
 – Ei hän mikään kikattelija ollut opiskeluaikanakaan. Hän on asiallinen ja jämäkkä, mutta hänellä on terävä huumorintaju. Ei mitään tyhjänpäiväistä höpötystä.
 Isotalus muistelee, että Marin kävi normaaleissa opiskelijariennoissa haalari päällä, kuten Hämeenkadun approssa.
 – Hän ei ollut kuitenkaan kovimmalla menovaihteella.
 Jossain vaiheessa opiskeluelämää kuvioissa alkoi näkyä nykyinen avopuoliso  Markus Räikkönen . Räikkönen on kasvuyritys Markkinointiakatemian viestintäjohtaja.
 Myöhemmin myös Isotalus liittyi SDP:hen ja on nyt Kokkolan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja. Hän on tavannut Marinia demariverkostoissa.
 Monesta opiskelukaverista on tullut kunnanjohtaja tai poliitikko. Sitä kautta on tullut hyviä verkostoja.
 – Me opiskelukaverit näemme toisiamme Kuntamarkkinoilla ja ystävien häissä, Isotalus kuvaa.
 Kaikki eivät pidä sovittelevana
 Tampereen apulaispormestari Aleksi Jäntti (sd.) sanoo, että Marin ei ole niin sovitteleva kuin puoluetoverit kuvaavat. Jussi Mansikka/Yle
 Millaisen kuvan Marinista on saanut pitkään samassa valtuustossa istunut kokoomuslainen  Aleksi Jäntti ? Jäntti on nykyään Tampereen apulaispormestari.
 Jäntin mukaan Marin on voimakastahtoinen ja kunnianhimoinen poliitikko, jonka työskentelyssä näkyy vahva vasemmistolainen arvopohja. Myös tasa-arvo- ja yhdenvertaisuuskysymykset ovat Marinille tärkeitä.
 Jäntti ihmettelee, miksi Marin oli aktiivinen silloin kun  Jutta Urpilainen  vaihdettiin  Antti Rinteeseen . Sanna Marin ehdotti itse  Lauri Ihalaista  SDP:n uudeksi puheenjohtajaksi. Hän  perusteli asiaa  esimerkiksi sillä, että Ihalainen edustaa työväenliikkeen perinteisiä kannattajaryhmiä.
 – Koin sen olevan ristiriidassa sen kanssa, millaisena tasa-arvon ajaminen nyky-yhteiskunnassa minulle näyttäytyi. Toisaalta se oli esimerkki Marinin kyvystä häikäilemättömyyteen, kun hän ajaa itselleen tärkeitä asioita. Tuolloin SDP:tä piti saada askel vasemmalle, Jäntti arvostelee.
 Marin ei halunnut, että SDP menee samaan hallitukseen kokoomuksen kanssa.
 – Minulle on syntynyt sellainen kuva, että Marin ei voi sietää edustamaani puoluetta, mikä on saattanut vaikuttaa siihen, että minun kuvani Marinista ei ole se sovitteleva ja kaikkia kuunteleva poliitikko, jollaiseksi SDP:n jäsenet ovat häntä julkisuudessa kuvailleet, Jäntti sanoo.
 Haluaa rikkoa lasikattoja
 Tampereen apulaispormestari Johanna Loukaskorpi (sd.) sanoo, että Marin kestää kritiikkiä.  Matias Väänänen / Yle
 Tampereen apulaispormestari  Johanna Loukaskorpi  (sd.) uskoo, että Marin kestää arvostelua.
 – Sannaa on kohdeltu mediassa silkkihansikkain ja nyt pääministeriyden myötä tämä varmasti muuttuu. En epäile hetkeäkään, etteikö hän pärjäisi myös asiallisen ja jopa asiattoman kritiikin kanssa.
 Loukaskorpi on viettänyt Marinin kanssa autossa tunteja, kun parivaljakko kiersi eduskuntavaalien alla yhdessä maakunnan syrjäseutuja.
 – Ehdimme keskustella monista asioista ja Sanna avautui myös omista henkilökohtaisista asioistaan ja äitiydestä. Tämä kohtaaminen lähensi meitä toisiimme.
 Marin on kertonut julkisuudessa vajaa kaksivuotiaasta  Emma -tyttärestään.
 Sanna Marin on Loukaskorven mukaan tahtonainen, jolla on aina ollut tavoitteet korkealla. Hän etenee puoluetoverin mukaan hyvin määrätietoisesti kohti tavoitteitaan.
 – Olen joskus hämmästellyt sitä, että hän häpeilemättä tavoittelee aina kaikkein korkeinta asemaa. Olen miettinyt, johtuuko se sukupolvierosta vai Sannan luonteesta. En ole siitä aivan varma.
 Tällainen ei ole Loukaskorven mukaan hänen ikäluokkansa naisille tyypillistä.
 – Ihailen kuitenkin suuresti tätä hänen piirrettään ja tunnen tyytyväisyyttä siitä, että nykyajan nuoret naiset uskaltavat haluta vaikutusvaltaisia asemia ja rikkovat siinä sivussa lasikattoja meiltä muiltakin naisilta.
 Marin on kertonut olevansa kiinnostunut ohjelmatyöstä. Loukaskorven mukaan hän on valovoimainen, yhteistyökykyinen ja erittäin taitava esiintyjä.
 – Sanna nauttii kansainvälistä huomiota ja hänen pääministeriytensä myötä kuva Suomesta tasa-arvon maana korostuu. Tämä on tärkeätä huomata.
 Haasteita tulevalle pääministerille tulee hallitusohjelman toteuttamisesta ja työllisyysasteen nostamisesta.
 – Hänen suurimpia haasteitaan on varmasti pitää viiden puolueen hallitus kasassa koko vaalikauden. Erityisesti keskustan laskeva kannatus saattaa aiheuttaa hänelle vielä harmaita hiuksia, Loukaskorpi arvioi.
 Lue lisää:
 "Toivottavasti Sanna Marin pitää sedät kurissa" – Tampereella juhlitaan jo ensimmäistä omaa pääministeriä
 Sanna Marin on otsikoissa ympäri maailman – tulevaa pääministeriä pidetään politiikan "ennätysnaisena"
 Sanna Marin on nyt uransa kovimmassa paikassa – Demareiden varapuheenjohtaja valvoo paljon, nukkuu vähän ja rentoutuu siivoamalla

Kahdeksan tuttua kertoo, mitä vahvuuksia ja heikkouksia pääministeri Sanna Marinilla on: "Ei hän mikään kikattelija ollut"


Summary: Apulaisoikeuskanslerin mukaan kantelut eivät antaneet aihetta toimenpiteisiin.

Oikeuskanslerinvirasto on ratkaissut kantelut tamperelaisesta koulusta. Asiasta nousi suuri kohu syksyllä 2018, kun silloinen kansanedustaja  Laura Huhtasaari  (ps.) haukkui julkisesti tamperelaisen koulun rehtoria.
 Laura Huhtasaari  arvosteli Twitterissä  tamperelaisen koulun kannustavan vihaan politiikkoja kohtaan. Huhtasaari julkisti Twitterissä kuvan oppilaiden työstä ja oppilaiden etunimet, mikä herätti kohua Suomessa ja kansainvälistä huomiota esimerkiksi  BBC:llä  ja  Independentissä .
 Huhtasaaren arvostelemassa kuvassa oppilaat laittoivat poliitikkojen kuvia maahanmuutosta kertovan julisteen alla. Otsikossa luki Suomeen vai kuoleen?
 Suomeen tekstin alla ovat  Sauli Niinistön  ja  Pekka Haaviston  kuvat ja kuoleen-tekstin alla Laura Huhtasaaren ja  Jussi Halla-ahon  kuvat. Huhtasaaren avauksesta alkoi Twitterissä kova keskustelu.
 – Useat opiskelijat ovat ottaneet minuun yhteyttä ja kertoneet, kuinka koulujen opettajat vihapuhuvat ja lietsovat ja kannustavat vihaan demokraattisesti valittuja poliitikkoja kohtaan. Tätä tapahtuu peruskoulussa ja lukiossa, Huhtasaari sanoi Twitterissä.
 Apulaisoikeuskansleri otti kantaa
 Kohun jälkeen tamperelaisesta koulusta tehtiin kolme kantelua. Yksi niistä on ratkaistu jo aiemmin.
 Apulaisoikeuskansleri otti nyt kantaa kahteen eri yksityishenkilön ottamaan kanteluun.
 Kantelut eivät apulaisoikeuskansleri  Mikko Puumalaisen  mukaan antaneet aihetta toimenpiteisiin.
 Apulaisoikeuskansleri pyysi Tampereen kaupungilta selvitystä asiasta.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.
 Lue lisää:
 Kansanedustaja Laura Huhtasaari hermostui koululaisten työstä: Julkaisi koulun ja oppilaiden etunimet – koulu sai vihapostia jihadismista
 Tamperelainen koulu otti vartijan Huhtasaari-kohun jälkeen tulleen vihapostin takia – opetusministeri ja Huhtasaari tukkanuottasilla
 Lyly ja Yli-Rajala ottavat kantaa Huhtasaari-kohuun: "Kohu on kohtuuttomasti häirinnyt koulun työtä"
 Laura Huhtasaaren haukkumasta tamperelaiskoulusta ja rehtorista on tehty kantelu oikeuskanslerille – rehtori: "Raskas viikko"

Laura Huhtasaaren haukkumasta tamperelaiskoulusta nousi kohu: Nyt kantelut hylättiin


Summary: Vaikutusvaltainen Lužkov johti Moskovaa 18 vuoden ajan Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen.

Moskovan entinen pormestari  Juri Lužkov  on kuollut 83 vuoden iässä. Lužkov oli pitkään näkyvä ja vaikutusvaltainen hahmo Venäjän politiikassa.
 – Juri Mihailovitš Lužkov on kuollut. Olen vilpittömästi pahoillani, että keskuudessamme ei ole enää tätä energistä ja elämäniloista ihmistä, joka johti Moskovaa vaikeana Neuvostoliiton jälkeisenä aikana ja teki paljon kaupungin ja moskovalaisten eteen, Moskovan nykyinen pormestari  Sergei Sobjanin  kirjoitti  Twitter-tilillään  ja ilmaisi osanottonsa edeltäjänsä sukulaisille ja läheisille.
 Kovasanaisista lausunnoistaan ja kansanomaisesta lippalakistaan  kepkasta  tunnettu Lužkov johti Moskovaa vuodesta 1992 vuoteen 2010.
 Lužkov valittiin vuoden 1992 Moskovan ensimmäisissä pormestarinvaaleissa varapormestariksi. Vuoden 1991 vallankaappausyrityksen aikana hän tuki Venäjän neuvostotasavallan presidenttiä  Boris Jeltsiniä .
 Kun Moskovan pormestari  Gavriil Popov  jätti tehtävänsä vuonna 1992, Jeltsin nimitti Lužkovin pormestariksi. Lužkov johti kaupungin muutosta neuvostopääkaupungista kansainväliseksi metropoliksi.
 Erityisen vaikeita olivat 90-luvun sekasortoiset vuodet, kun Venäjä kärsi Neuvostoliiton jälkeisestä talousromahduksesta.
 Lužkov johti Moskovassa näyttäviä rakennushankkeita. Esimerkiksi bolševikkien vuonna 1931 tuhoama Kristus Vapahtajan katedraali rakennettiin uudelleen vanhalle paikalleen, jossa neuvostoaikana oli ollut maauimala.
 Lužkovin aikana aloitettiin myös finanssikeskuks Moscow-Cityn pilvenpiirtäjien rakentaminen.
 Vaikutusvaltainen pormestari
 Lužkov voitti kolmesti vahvalla äänisaaliilla Moskovan pormestarinvaalit.
 Moskovassa vahvaa kansansuosiota nauttinutta Lužkovia pidettiin 90-luvulla jopa yhtenä mahdollisena seuraajana Jeltsinille, mutta hänen ryhmittymänsä hävisi valtakamppailun 2000-luvun lopulla.
 Sen jälkeen Lužkov ryhmittyi presidentiksi nousseen  Vladimir Putinin  vankkojen tukijoiden joukkoon ja Yhtenäinen Venäjä -valtapuolueen riveihin.
 Aiemmin hyvin itsenäiset aluejohtajat alistettiin Putinin kaudella osaksi niin sanottua vallan vertikaalia.
 Konservatiivinen Lužkov vastusti sukupuolivähemmistöjen Gay Pride-kulkueiden järjestämistä Moskovassa. Hän myös pyrki suitsimaan opposition toimintaa Moskovassa.
 Pormestarina Lužkov oli vastuussa pääkaupungin valtavista omaisuusmassoista. Arvostelijoidensa mielestä Lužkov suosi vaimonsa  Jelena Baturinan  rakennusyhtiötä ja salli vanhojen arvorakennusten tuhoamisen. Baturina on talouslehti  Forbesin mukaan  edelleen Venäjän rikkain nainen.
 Lužkovin ura pormestarina katkesi ristiriitoihin tuolloisen presidentin  Dmitri Medvedevin  kanssa. Lužkov arvosteli avoimeksi Medvedeviä ja vihjasi Venäjän tarvitsevan vahvemman johtajan vuoden 2012 presidentinvaaleihin. Medvedev erotti Lužkovin syyskuussa 2010.
 Vuoden 2012 presidentinvaaleissa Venäjän valtionpääksi palasi Vladimir Putin.
 Aiheesta aiemmin:
 Medvedevin arvostelija sai lähteä


Summary: Kaupunki ei aio perua hakkuuaikeitaan.

Greenpeacen metsäasiantuntija  Matti Liimatainen  havahtui muutaman viikko sitten etsiessään tietoja vanhoista, yli satavuotiaista metsistä. Hän huomasi, että Hämeenlinnan kaupunki on teettämässä avohakkuita Evon retkeilyalueeseen liittyvän Taruksen alueen vanhoissa metsissä Padasjoen kunnan alueella.
 – Se oli tosi yllätys. Huomasin, että tänne on tehty avohakkuu- ja siemenpuuhakkuuilmoituksia. On myös harvennushakkuita aika paljon, mutta juuri nämä avohakkuut kiinnittivät huomion. Ollaan kuitenkin retkeilyalueella.
 Taruksen leirialue ja nuotiopaikka on osattu aikanaan laittaa hienoon paikkaan, toteaa Greenpeacen metsäasiantuntija Matti Liimatainen. Timo Leponiemi / Yle
 Suunnitellut avohakkuut osuvat retkeilyalueen nuotiopaikalle. Liimatainen kuvailee kohdetta Taruksen alueen portiksi.
 – Juuri tähän kohtaan avohakkuu, pyörittelee Liimatainen päätään.
 Hämeenlinna ei peru hakkuitaan
 Tarkemmalla hakkuuilmoitusten selaamisella Liimatainen löysi ilmoituksia vielä isommista avohakkuista Tarusjärven eteläpuolella. Hakattavaksi suunnitellut alueet ovat Hämeenlinnan kaupungin maita.
 Hämeenlinna on yksi Padasjoen kunnan suurimmista metsänomistajista. Sillä on naapurikuntansa puolella 1 400 hehtaaria metsää.
 Noin kymmenen hehtaarin avohakkuiden lisäksi Hämeenlinna aikoo teettää harvennushakkuita noin 50 hehtaarin verran. Kaupunki ei aio perua aikeitaan, toteaa Hämeenlinnan kaupungin metsätalousinsinööri  Mika Rantonen .
 – Ei, ei peruta. Me olemme tehneet siellä hakkuita kymmeniä vuosia. Puustomäärät ovat siellä huikeita tällä hetkellä, ja hakattavaa on riittänyt. Vanhalle leiripaikallekin on tarkoitus jättää puustoa pystyyn. Puhdasta avohakkuuta siihenkään ei tule.
 Rantosen mukaan retkeilijöiltä on tullut kiitostakin, että hakkuilla on saatu maastoon vaihtelevuutta.
 – Jos uudistushakkuita on tullut ulkoilureiteille, sinne on pyritty jättämään puuryhmiä. Hakkuissa reitit pidetään aina auki. Retkeilijöiltä en ole kuullut, että siellä olisi liikaa hakattu, sanoo Rantonen.
 Hämeenlinnan kaupungin metsätulot ovat vuodessa 700 000 euroa, kertoo metsätalousinsinööri Mika Rantonen. Timo Leponiemi / Yle
 Kaupungilla kumppanuussopimus UPM:n kanssa
 Hämeenlinnan kaupunki teki hakkuista kumppanuussopimuksen UPM Metsän kanssa runsaat neljä vuotta sitten. Sopimuksen perusteella hakkuut tekee UPM kaupungin tilauksesta. Nyt hakattavaksi valitut leimikot UPM on jo käynyt merkitsemässä maastoon.
 Metsänkäyttöilmoitukset avohakkuista on tehty 8. marraskuuta. Hämeenlinnan hakkuuohjelmaan ne lisätään vasta tammikuussa, eikä töitä aloiteta ennen sitä, Mika Rantonen sanoo.
 Hämeenlinnan kaupunki saa puunmyynnistä vuosittain 700 000 euron tulot. Hakattava määrä on kolme neljäsosaa metsien kasvusta.
 Vuonna 2017 kaupunki paikkasi talouttaan hakkauttamalla metsiä puolentoista miljoonan euron edestä. Silloin hakkuumäärä ylitti selvästi metsien vuotuisen kasvun.
 Retkeilyalueelle sopimaton käsittelytapa
 Greenpeacen Matti Liimataisen mielestä Hämeenlinnan avohakkuusuunnitelmissa on kaksikin asiaa pielessä. Siksi niitä aiotaan tiukasti vastustaa.
 – Ensinnäkin avohakkuut eivät sovi retkeilyalueelle ollenkaan. Jos niitä tehdään, niin korkeintaan pienille aloille kauempana retkeilyreiteistä, rannoista ja leiripaikoista. Nämä hakkuut ovat isoja ja huonoilla paikoilla.
 Toinen unohdettu näkökulma on Liimataisen mukaan luonnonsuojelu.
 – Varsinkin Tarusjärven eteläpuolella on yli 140-vuotiasta kuusikkoa. Olen varma, että jos kaupunki tarjoaisi niitä suojelualueiksi Metso-ohjelmaan, Ely-keskus ostaisi ne.
 Taruksen retkeilyalue Padasjoella liittyy luonnollisena osana Hämeenlinnan Lammilla sijaitsevaan Evon retkeilyalueeseen. Timo Leponiemi / Yle
 Liimatainen uskoo, että avohakkuut saadaan estettyä ottamalla yhteyttä UPM:ään ja kaupunkiin sekä vetoamalla ihmisiin.
 – Tämä on suosittu retkeilyalue ja moni käyttää tätä. Jos ihmiset tietäisivät enemmän, mitä täällä aiotaan tehdä, hakkuista ymmärrettäisiin perua ainakin osa ja parempi ratkaisu löytyisi.
 – Yksi ympäristöjärjestöjen tehtävä on hankkia julkisuutta asioille, jotka eivät ehkä kestä päivänvaloa.

Hämeenlinna on teettämässä avohakkuita suositulla Evon retkeilyalueella – Greenpeace tyrmistyi ja aikoo estää hankkeen


Summary: Yle kysyi puolueilta, mitä pitäisi tehdä talouden tukemiseksi euroalueella. Talouskuohut ylittävät usein maiden rajat.

Tarvitaanko euroalueella yhteistä budjettia ja sen mahdollistamaa yhteistä finanssipolitiikkaa jäsenmaiden kesken?
 Viime aikoina monet Euroopan talouden heikkoudesta huolestuneet päättäjät ja asiantuntijat ovat vaatineet yhteistyön syventämistä, koska Euroopan keskuspankin EKP:n rahapolitiikan keinot on käytetty loppuun. Korkoja on vaikea vetää enää enempää negatiivisiksi.
 Myös suomalaiset ekonomistit ja talousviisaat antoivat tukensa euroalueen yhteiselle budjetille ja sen mahdollistamalle finanssipolitiikalle  Ylen kyselyssä  marraskuussa.
 Euroalue on sikäli erikoinen talousalue, että 19 jäsenmaalla on yhteinen valuutta, mutta kansalliset budjetit. Näin on vaikea yhteisillä toimilla hoitaa taloussokkeja, esimerkiksi työttömyyden äkillistä kasvua jollakin mantereen kolkalla.
 Euromaille on kyllä suunniteltu omaa rahoitusvälinettä, mutta se on kutistunut selvästi alkuperäisiä suunnitelmia pienemmäksi. Ranska toivoi budjetin kooksi jopa yli 200 miljardia euroa, joka vastaa noin viideosaa koko 28 EU-maan budjetista. Muut maat eivät siihen ole valmiita.
 Suomen vastikään esittelemässä budjettiehdotuksessa euroalueelle osoitettu rahasumma pieneni Brysselin käytävillä pyöritetyistä 17 miljardista eurosta enää 13 miljardiin.
 Keskustelu budjetista jatkuu ja luvut muuttuvat vielä. Mutta mitä mieltä suomalaiset poliitikot ovat euroalueen talousyhteistyön tiivistämisestä?
 Aiheesta lisää:   Pitääkö Suomen varautua tukemaan muita euromaita? Ylen kyselyssä yhteinen eurobudjetti saa kannatusta ekonomisteilta, "Suomikin voi tarvita joskus tukea" .
 Enemmistö kuvassa olevista euroalueen johtajista kannattaa yhteistä budjettia ja finanssipolitiikkaa. Vahvimmin sitä tukevat EU-komission uusi puheenjohtaja Ursula von der Leyen (vas.), Euroopan keskuspankin väistynyt pääjohtaja Mario Draghi (kesk.), Ranskan presidentti Emmanuel Macron ja EKP:n uusi pääjohtaja Christine Lagarde. Italian presidentti Sergio Mattarella (toinen vasemmalta) haluaisi EU:n höllentävän kasvu- ja vakaussopimuksen sääntöjä niin, että Italia voisi investoida esimerkiksi koulutukseen ja infrastruktuuriin. Saksan liittokansleri Angela Merkelin hallitus tukee Eurooppa-tason finanssipolitiikkaa varauksellisesti. Bernd Kammerer / EPA
 Ylen kyselyssä eduskuntapuolueista vain vasemmistoliiton ja vihreiden edustajat ilmoittavat kannattavansa yhteisvastuun lisääntymistä euroalueella. Heidän mielestään viime vuodet ovat osoittaneet, että Euroopan keskuspankin rahapolitiikka ei riitä turvaamaan talouskasvua.
 – Finanssipolitiikkaa tarvitaan yhteisen rahapolitiikan oheen, jotta euromaiden yhdessä määrittelemissä tavoitteissa voidaan onnistua, vihreiden kansanedustaja  Iiris Suomela  sanoo.
 Suomelan mielestä löytyy paljon kaikille tärkeitä asioita, kuten rajat ylittävät raideprojektit tai ilmastonmuutos, jotka kannattaa ennemmin hoitaa EU:n kuin kansallisella tasolla.
 EU voisi hänen mielestään tehdä yhteistyötä myös tulopuolella esimerkiksi erilaisilla ympäristöveroilla kuten muoviverolla tai lentoverolla.
 – Haasteena tässä on se, että ne samat tahot, jotka kotimaassa vastustavat ympäristöveroja sillä nojalla, että EU:n pitää hoitaa, saattavat hyvinkin EU:sta keskusteltaessa sanoa että ei, verotuksessa ei saa EU:lla olla minkäänlaista toimivaltaa – vaikka kyse olisi aika minimaalisista asioista ja nimenomaan sellaisista, joista on aiemmin sanottu, että EU:n pitäisi hoitaa.
 Suomelan mielestä pelot siitä, että pohjoinen Eurooppa joutuisi yhteisessä varojenkäytössä etelän menojen maksajiksi, eivät ole enää pitkään vastaneet EU:n "dynamiikkaa".
 – Jos puhutaan vaikka pienestä yhteisestä muoviverosta, jonka tuotot käytettäisiin raide- tai tutkimusinvestointeihin tai opiskelijavaihtoon, niin silloin varat eivät kohdistuisi kyllä vain etelään. Niistä hyötyisivät kaikki loppujen lopuksi, hän arvioi.
 Yhteiselle budjetille selvin tuki

 Jussi Saramo, varapuheenjohtaja, vas
Olemme osa yhteistä valuutta-aluetta, eikä sen purkaminen tai siitä eroaminen ole käytännössä vaihtoehto. Euro on siis korjattava. Erityisesti pienet reuna-alueiden taloudet, kuten Suomi, kärsivät suhdannesokeista.

 Iiris Suomela, kansanedustaja, vihr
1990-luvulla neuvoteltuja tiukkoja [kasvu- ja vakaussopimuksen] rajoituksia on syytä uudistaa niin, että euroalueen finanssipolitiikka kannustaa jäsenmaita reaalitaloutta elvyttäviin investointeihin etenkin päästöjen vähentämisessä ja kestävän kehityksen rakennemuutoksessa.

 Vasemmistoliiton kansanedustaja ja varapuheenjohtaja  Jussi Saramo  korostaa, että euroalueen rakenteiden pitäisi huomioida erilaiset tilanteet valuutta-alueen sisällä.
 – Euroalueen ytimessä oleva Saksa on kerännyt suurimmat hyödyt yhteisvaluutan sisäisestä epätasapainosta, eikä euroalue voi kestää, ellei Saksa ota myös vastuuta finanssipolitiikasta.
 Saksan julkisessa taloudessa on iso ylijäämä, jota se voisi käyttää elvytykseen. Sen elvytys voisi hyödyttää myös muuta Eurooppaa.
 Saramo myöntää, että riittäviä yhteisiä varoja uuteen rahoitusvälineeseen ei pystytä keräämään enää tulonsiirroilla eli keräämällä rahaa jäsenmailta.
 – Varat voi kerätä osin keskuspankista ja osin tiukasti rajatuilla maksu- ja verolajeilla, jotka kohdentuvat luontevasti rajat ylittävään toimintaan kuten päästökauppaan, finanssitransaktioihin tai yritysverotukseen.
 Yleistä veronkanto-oikeutta ei Saramon mielestä kuitenkaan pidä siirtää pois jäsenvaltioilta.
 Hän uudistaisi EKP:n tehtävää niin, että inflaatiotavoitteen rinnalle rahapolitiikkaa ohjaaviksi kriteereiksi otetaan työllisyys. Nyt EKP:n päätavoite on hintojen vakauden turvaaminen.
 Sdp, kokoomus ja keskusta: Riittää, että nykyisiä välineitä korjataan
 Demarit ja kokoomus eivät tyystin tyrmää yhteistä finanssipolitiikkaa, mutta lähtevät siitä, että finanssipolitiikka kuuluu jäsenvaltioille ja jokaisella maalla on vastuu omasta finanssipolitiikastaan.
 Esimerkiksi nyt suunnitteilla oleva euroalueen oma budjettiväline on valtiovarainvaliokunnan puheenjohtajan  Johannes Koskisen  (sd.) mielestä yksinkertaisesti liian pieni ollakseen tehokas.
 – Parhaimmillaan sen avulla voidaan tukea rahaliiton toimintaa, vahvistaa talouskasvua ja edistää tuottavuutta ja työllisyyttä. Pienen koon vuoksi sen merkitys koko Euroopan finanssipolitiikan kannalta jää vähäiseksi, Koskinen arvioi.
 Hänen mielestään euroalueen maat ovat myös taloudellisesti niin eri tilanteissa, että tiiviimmän yhteistyön tekeminen on hankalaa.
 – Jos vertaa siihen, että Pohjoismaat olisivat muodostaneet oman valuutta-alueensa, niin olisi voitu mennä pidemmälle sitten myöskin muiden instrumenttien käytössä. Mutta kun meillä on niin kovin eritasoisia ja erirakenteisia jäsenmaita, niin tämä [yhteisvastuu] on luonnostaan hankalaa, Koskinen sanoo.
 Hän korjaisi euroalueen nykyisiä välineitä ja olisi valmis tarvittaessa esimerkiksi rankaisemaan jäsenmaita, jotka tekevät liian ylijäämäisiä budjetteja.
 "Finanssipolitiikka kuuluu jäsenvaltioille"

 Petteri Orpo, puheenjohtaja, kok
Jos euroryhmä päättäisi perustaa budjettivälineen, sen käyttö pitäisi ohjata koko euroaluetta hyödyttävään tarkoitukseen, kuten rakenteellisten uudistusten kustannusten kattamiseen, ilmastonmuutoksen vastaisiin toimiin tai maahanmuuton hallitsemiseen.

 Johannes Koskinen, valtiovarainvaliokunnan pj  Yhteinen finanssipolitiikka veisi päätöksenteon kauemmas kansalaisista. Finanssipolitiikassa on kyse ihmisten arkeen vaikuttavien välineiden käytöstä, kuten verotuksesta  ja työllisyystoimista. Päätöksenteon legitimiteetin kannalta on tärkeää, että niistä päätetään lähellä kansalaisia.
 Jos euroryhmä päättäisi perustaa budjettivälineen, sen käyttö pitäisi kokoomuksen mukaan ohjata koko euroaluetta hyödyttävään tarkoitukseen – rakenteellisten uudistusten kustannusten kattamiseen, ilmastonmuutoksen vastaisiin toimiin tai maahanmuuton hallitsemiseen.
 – Emme tarvitse lisää euroalueen jäsenten välisiä tulonsiirtoja. Jos euroalueen budjettiin mukaan lähteminen olisi vapaaehtoista ja siihen liittyisivät vain ne maat, jotka haluavat, se olisi ok, kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  sanoo.
 Orpon mielestä jokaisen euroalueen maan on itse pidettävä huoli omasta kilpailukyvystään ja uudistettava taloutensa rakenteita. Valtioiden velkaa on vähennettävä, markkinakuria lisättävä ja jäsenvaltioiden ja pankkien välinen "kohtalonyhteys" on purettava. Kohtalonyhteydellä hän viittaa siihen, että monessa EU-maassa pankeilla on paljon oman kotimaansa velkapapereita.
 Keskusta haluaa pitää finanssipolitiikan kansallisissa käsissä, mutta puoluesihteeri  Antti Kurvinen  myöntää, että yhteisestä varainkäytöstä voisi olla hyötyä taloussuhdanteiden tasaamisessa.
 Sellaiselle yhteiselle finanssipolitiikalle, jolla oikeasti olisi vaikutusta, ei Kurvisen mielestä ole edes poliittisia edellytyksiä. Yhteinen finanssipolitiikka tarkoittaisi hänen mukaansa kansallisesta budjettivallasta luopumista ja kooltaan isoa euroalueen omaa budjettia.
 – EU:n ja euroalueen talouteen ja vakauteen kannattaakin panostaa keinoilla, jotka ovat realistisia: muun muassa lisätä EU:n nykyisessä budjetissa rahaa sisämarkkinoihin, innovaatioihin ja tutkimukseen sekä kehittää pankkiunionia.
 "Sisämarkkinoita kehitettävä":

 Sakari Puisto, kansanedustaja, ps  Tärkeintä on, ettei luoda moraalikadon riskejä. Euroalueella eri maiden pankkisektorit ja julkiset sektorit ovat kovin erilaisessa kunnossa. Emme kannata yhteisvastuuta muutenkaan, mutta vähintäänkin pelikenttä pitäisi tasoittaa ensin ja päästä eroon tästä hyvin epätavallisesta rahapolitiikan tilanteesta euroalueella.
 Antti Kurvinen, eduskuntaryhmän pj, kesk  Keskusta pitää tärkeänä, että finanssipolitiikan toimivalta ja vastuu ovat molemmat samoissa eli jäsenvaltioiden käsissä: ei saa syntyä tilannetta, jossa esimerkiksi talouden rakenneuudistuksia lykätään yhteisestä budjetista saadun elvytyksen turvin.
 Oikeisto vasemmistoa kielteisempi
 Kielteisimmin yhteiseen finanssipolitiikkaan suhtautuvat vastausten perusteella perussuomalaiset, rkp ja kristillisdemokraatit.
 Perussuomalaisten kansanedustaja  Sakari Puisto  korostaa, että euroalueen maiden pankkisektorit ja kokonaistalouden tilanteet ovat kovin erilaisia.
 – Vaikka emme kannata yhteisvastuuta muutenkaan, niin vähintään pelikenttä pitäisi ensin tasoittaa ja korjata tämä hyvin epätavanomainen rahapolitiikan tilanne, Puisto sanoo.
 – Euroalueen taloutta pitää kehittää toimimaan pikemminkin markkinaperiaatteiden sekä  no-bailout  -säännön perustalle syvenevän yhteisvastuun sijaan, Puisto sanoo. No-bailout -sääntö tarkoittaa, että jokaisen eurovaltion on huolehdittava talousvastuistaan itse, ilman muiden maiden apua.
 Perussuomalaiset kehittäisivätkin taloustilanteen vakauttamiseksi EU:n yhteismarkkinoita palveluissa ja digitalisaatiossa, koska Eurooppa on jäämässä jälkeen muuta maailmaa.
 "Ei tarvita tulonsiirtoja"

 Fredrik Guseff, puoluesihteeri, rkp
Olisi parempi kehittää nykyisiä euroalueen instrumentteja kuin luoda uusia. Tämä on myös realistisempi vaihtoehto [kuin esimerkiksi uuden eurobudjetin luominen].

 Sari Essayah, puheenjohtaja, kd
Aluksi voitaisiin sopia, että noudatetaan jo olemassaolevia sääntöjä. Finanssi- ja velkakriisiin ei oltaisi ajauduttu, jos kasvu- ja vakaussopimuksen sääntöjä olisi noudatettu eikä olisi vääristelty tilastotietoja.

 Kristillisten puheenjohtajan  Sari Essayahin  mielestä yhteistyön lisääntyminen johtaisi siihen, että Euroopassa tehtäisiin suurten jäsenmaiden tilanteita tukevaa finanssipolitiikkaa.
 – Yhteinen finanssipolitiikka on hyvin periaatteellinen kysymys kansallisen budjetti- ja lainsäädäntövallan näkökulmasta, ja se vaarantaisi demokraattisen vastuujärjestelmän.
 Essayahin mielestä euroalueen alueellisten erojen tasaamiseen on jo olemassa väline eli koheesiorahoitus (=aluekehitysrahoitus) nykyisessä 28 jäsenmaan budjetissa.
 – Vahvistamalla aluekehitysrahoituksen ehdollisuutta ja varojen käytön vaikuttavuutta voidaan vahvistaa jäsenmaita, Essayah pohtii.
 Ruotsalainen kansanpuolue tukee kyllä eurooppalaisen yhteistyön tiivistämistä puoluesihteeri  Fredrik Guseffin  mukaan, mutta se ei tarkoita, että jäsenmaiden keskinäistä yhteisvastuuta pitäisi lisätä.
 – Yhteistyöllä ja yhteisillä pelisäännöillä voidaan vastata globaaleihin haasteisiin, kuten esimerkiksi ilmastomuutoksen. Tämä voidaan tehdä myös ilman suoria tulonsiirtoja tai uusia instrumentteja.

Suomen puolueet eri linjoilla kuin ekonomistit: "Ei yhteisvastuuta ja uutta eurobudjettia" – vain vasemmistoliitto ja vihreät kannattavat


Summary: Venäjän ja Ukrainan presidentit sopivat Pariisissa muun muassa laajasta vankien vaihdosta ja aidosta tulitauosta. Vaikeimmat aiheet jäivät silti auki.

PARIISI  Kun Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ja Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  tapasivat ensi kerran kasvotusten, keskustelut venyivät kahdeksan tunnin maratoniksi.
 Sen päätteeksi valtionpäämiehet astuivat lehdistön eteen päätöslauselma kourassaan.
 Putin ja Zelenskyi olivat sopineet muun muassa kattavasta tulitauosta, vankien vaihdosta ja uusien rajanylityspaikkojen luomisesta.
 Suuret poliittiset kysymykset jäivät pöydälle. Näitä ovat Venäjän ja sen tukemien joukkojen vetäminen pois Itä-Ukrainasta ja vaalien järjestäminen.
 Kokous oli silti merkittävä, koska rauhanprosessi on ollut täydellisesti pysähdyksissä yli kolme vuotta.
 Normandian formaatin huippukokoukselle luvattiin jatkoa neljän kuukauden päästä, mikäli sovitut asiat edistyvät.
 Ranskan, Saksan, Ukrainan ja Venäjän  valtionpäämiehet vakuuttivatkin olevansa tyytyväisiä etenkin siihen, että neuvotteluprosessi on avattu pitkän tauon jälkeen.
 – Olen varma, että pystymme ratkomaan avoimia kysymyksiä seuraavassa kokouksessa, kommentoi Ukrainan presidentti Zelenskyi.
 Zelenskyi sanoi kieltäytyneensä useista Putinin vaatimuksista.
 Ukrainan mukaan Venäjä miehittää sen alueita Donbassissa. Venäjä aseistaa ja johtaa asevoimia, jotka toimivat niin kutsutuissa kansantasavalloissa. Putin vaati silti, että Ukraina myöntää alueille perustuslaillisen autonomian ja järjestää vaalit ennen kuin alueilla olevilta joukoilta on riisuttu aseet.
 Pariisin lehdistötilaisuudessa Zelenskyi sanoi, ettei vaaleja tule ennen kuin Ukraina saa Venäjän vastaisen rajan hallintaansa.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ja Saksan liittokansleri  Angela Merkel  eivät puolustaneet Zelenskyiä, vaan jättivät kysymyksen vaaleista ja joukkojen vetämisestä avoimeksi.
 Päätöslauselman toimenpiteiden joukossa  tärkeimpiä on "kattava tulitauko". Se pannaan toimeen Itä-Ukrainan yli neljänsadan kilometrin rintamalla, niin kutsutulla kontaktilinjalla.
 Itä-Ukrainaan on ehditty sopia jo parikymmentä epäonnistunutta tulitaukoa viisi ja puoli vuotta kestäneen sodan aikana. Varovaista toiveikkuutta tuo nyt se, että myös Putin lupasi tällä kertaa sitoutuvansa tulitaukoon.
 Zelenskyi ja Putin sopivat myös vankien vaihdosta. Ennen vuoden loppua on määrä vaihtaa vangit Kaikki kaikista -periaatteella.
 Venäjällä ja sen valtaamalla Krimillä on ainakin 120 ukrainalaista poliittista vankia. Venäjän käytännössä miehittämillä alueilla eli niin kutsutuissa kansantasavalloissa on vähintään 130 ukrainalaisvankia, mutta he eivät kuulu vankien vaihdon piiriin.
 Osapuolten on lisäksi määrä vetää joukkonsa kontaktilinjalta kolmessa eri paikassa. Sieltä raivataan miinoja, ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyjin tarkkailijoiden mandaattia laajennetaan siten, että he voivat partioida ympäri vuorokauden. Nyt Etyj partioi vain päivisin.
 Päätöslauselman ehkä kiistanalaisin kohta liittyy niin kutsuttuun Steinmeierin malliin. Sen sisällöstä on määrä säätää Ukrainan laissa.
 Saksan entisen ulkoministerin mukaan nimetyssä mallissa sovitaan toimista, joiden päämääränä on itsehallinnon myöntäminen Venäjän tällä hetkellä miehittämille alueille.
 Venäjä ei tehnyt myönnytyksiä  keskeisissä asioissa. Se ei aio vetäytyä Donbassista.
 Venäjä väittää edelleen olevansa sivullinen Itä-Ukrainan sodassa, vaikka sen osallisuus on selvä. Esimerkiksi Kansainvälinen rikostuomioistuin ICC totesi marraskuussa 2016, että Itä-Ukrainan sota on "kansainvälinen aseellinen konflikti Ukrainan ja Venäjän välillä".
 Asiantuntijoiden mukaan Itä-Ukrainassa taistelevat hybridijoukot ovat käytännössä osa Venäjän asevoimia, ja niin kutsuttujen kansantasavaltojen talous ja hallinto ovat täysin riippuvaisia Venäjästä.
 Itä-Ukrainan sodan avulla Venäjä pyrkii estämään Ukrainan uudistukset ja maan lähentymisen EU:n ja Naton kanssa. Tavoitteensa Venäjä saavuttaa tehokkaasti miehittämällä Itä-Ukrainan alueita.
 Venäjän keskeinen vaatimus on se, että Ukrainan on neuvoteltava suoraan niin kutsuttujen kansantasavaltojen kanssa.
 Kokouksen anti voi rauhoittaa Itä-Ukrainan taisteluja, mutta sotaa se ei lopeta.
 Lue myös:
 Ukrainan ja Venäjän johtajat sopivat tulitauosta Itä-Ukrainaan – Putin kommentoi Berliinissä tehtyä murhaa
 Viisi vuotta Venäjän vankina ollut krimiläinen elokuvaohjaaja Oleg Sentsov Ylen haastattelussa: Älkää luottako Putiniin rauhanneuvotteluissa

Analyysi: Pariisin kokous ei tuo rauhaa Itä-Ukrainaan – kattavaa tulitaukoa luvattiin, mutta suuret kysymykset jäivät pöydälle


Summary: Useampia ehdokkuuksia keräsivät myös sarjat Sunnuntailounas ja Aallonmurtaja.

Tv-alan Kultainen Venla -palkintojen lopulliset ehdokkaat on julkistettu. Eniten ehdokkuuksia sai Yle TV1:ssä esitetty  M/S Romantic . Se on ehdolla parhaaksi draamasarjaksi,  Jani Volanen  vuoden ohjaajaksi (fiktio),  Volanen  ja  Tommi Korpela  vuoden käsikirjoittajaksi sekä  Hannu-Pekka Björkman  parhaaksi miesnäyttelijäksi.
 Kolmeen ehdokkuuteen ylsivät C Moren sarjat Aallonmurtaja (draama) ja Sunnuntailounas (komedia).
 Kultainen Venla -palkinnot jaetaan tammikuun 17. päivä järjestettävässä gaalassa.
 Kultainen Venla -ehdokkaat:
 Draamasarja
 Aallonmurtaja , C More
 Invisible Heroes , Yle TV1
 M/S Romantic , Yle TV1
 Game show
 Haluatko Miljonääriksi , Nelonen
 Jahti , MTV3
 The Wall Suomi , Nelonen
 Keskusteluohjelma
 A-Talk , Yle TV1, Yle Uutis- ja ajankohtaistoiminta
 Perjantai , Yle TV1, Yle Uutis- ja ajankohtaistoiminta
 Yökylässä Maria Veitola , MTV3
 Kilpailureality
 Koko Suomi Leipoo , MTV3
 Selviytyjät Suomi , Nelonen
 Tanssii Tähtien kanssa , MTV3
 Komediasarja
 Aikuiset , Yle TV2
 Modernit miehet , Yle TV2
 Sunnuntailounas , C More
 Lasten-, ja nuortenohjelma
 Muumilaakso , Yle TV2
 Nörtti: DragonSlayer666 , Yle Areena
 Pikku Kakkonen: Karhun valtakunnassa , Yle TV2
 Lifestyle-ohjelma
 Asuntokaupat sokkona , Nelonen
 Eräkävijät , Yle TV1
 Huvila & huussi , Nelonen
 Musiikkiviihde
 Elämäni biisi , Yle TV1
 SuomiLOVE , Yle TV1
 Vain elämää , Nelonen
 Paras miesnäyttelijä
 Hannu-Pekka Björkman,  M/S Romantic
 Johannes Holopainen,  Kaikki synnit
 Taneli Mäkelä,  Sunnuntailounas
 Paras naisnäyttelijä
 Matleena Kuusniemi,  Koukussa
 Emmi Parviainen,  Nyrkki
 Maria Ylipää,  Aallonmurtaja
 Seurantareality
 Atlantin yli , TV5
 Elossa24h , Yle TV1
 Ensitreffit alttarilla , MTV3 & AVA
 Urheilu ja events
 Big Brother Suomi 24/7 , Ruutu
 Jääkiekon MM-kisat 2019 , MTV3 & C More
 Naisten jalkapallon MM-kisat , Yle TV2 & Areena
 Uutis-, ajankohtais-, ja asiaohjelma
 Arman Pohjantähden alla , Nelonen, Armanin maailma
 Digihuijatut , Yle TV1
 Docventures , Yle TV2
 Viihdeohjelma
 Pirjo , Yle TV2 & Areena
 Sohvaperunat , Yle TV2
 Villi kortti , Yle TV2
 Vuoden käsikirjoittaja
 Atte Järvinen,  Sunnuntailounas
 Miira Karhula,  Aallonmurtaja
 Jani Volanen ja Tommi Korpela,  M/S Romantic
 Vuoden ohjaaja, fiktio
 AJ Annila ja Alli Haapasalo,  Nyrkki
 Mika Kurvinen,  Invisible Heroes
 Jani Volanen,  M/S Romantic
 Vuoden ohjaaja, viihde ja events
 Edward Kojonen,  Selviytyjät Suomi
 Jan-Aslak Leino,  Tanssii Tähtien kanssa
 Teija Paajamaa,  Posse
 Lue myös:
 M/S Romantic -sarjan suursuosio yllätti näyttelijä Hannu-Pekka Björkmanin täysin: "Pitää olla spesiaalia, ja siitähän tuli spesiaalia"
 Vuorokausi merellä M/S Romanticin hengessä – tapasimme 800 risteilyn miehen ja pariskunnan, joka on nähnyt Leif Lindemanin 277 kertaa

M/S Romantic kahmi eniten Kultainen Venla -ehdokkuuksia


Summary: Suomalainen auttaa helposti hädässä olevaa. Pummaajakin saa ehkä kolikon, mutta kalliit lahjatoiveet ärsyttävät. Aiheesta voi keskustella artikkelissa.

Sosiaalisessa mediassa on monia ryhmiä, jotka on luotu sitä varten, että niissä annetaan käytettyjä tavaroita eteenpäin ilmaiseksi. Facebookin Roskalava-yhteisöt ovat näistä hyvä esimerkki.
 Vaikka maksua ei peritä, silti tavaroiden pyytely herättää ärtymystä.
 Tämäkin ryhmä on mennyt enemmän kerjäämisen puolelle kuin antamisen.  (Roskalava Pietarsaari)
 Ahkeralta Roskalava-käyttäjältä, pietarsaarelaiselta  Anna Hautalalta , ei heru ymmärrystä hermostujille.
 – Mielestäni ei ole fiksua tulla huutelemaan pyyntöihin sopimattomia, koska kukaan ei voi tietää, minkälainen elämäntilanne toisella on. Suomessa on paljon köyhyyttä, Hautala sanoo.
 Hän itse ei ole saanut osakseen huonoa kohtelua, vaikka on pyytänyt tavaroita lyhdystä astianpesukoneeseen.
 Psykologian emeritusprofessori  Markku Ojanen  on Hautalan kanssa samoilla linjoilla, eikä ymmärrä ärsyyntymistä. Hän miettii, onko kyse enemmän tavasta pyytää kuin pyytämisestä.
 – Vaatien pyytäminen ärsyttää. On tärkeää, että pyytäjä tajuaa asemansa pyytäjänä, eikä ole ylimielinen tai pidä tavaroiden saamista itsestään selvänä.
 Anna Hautala etsii Roskalava-ryhmistä varsinkin kasveja ja kodin tekstiilejä. Kati Latva-Teikari / Yle
 Kuka saa pyytää ja mitä?
 Miksi toinen saa pyytää ja toinen ei?
 Opiskelijan tavarapyyntöjä siedetään someryhmissä, mutta hääparin lahjalista saa myrskyn aikaan, jos listalla on vain kalliita tavaroita. Illalliskortin myynti omiin häihin repäisee lopullisesti kielenkannat.
 Markku Ojanen selittää tunteita toisen asemaan asettumisella. Opiskelijan niukat rahavarat eivät yllätä ketään. Arvokkaita tavaroita lahjaksi toivovalla on aina vaara leimautua ahneeksi:
 Siellä morsian on kierrellyt kalkulaattorin kanssa Stokkalla (Vauva.fi keskustelu)
 – Punnitsemme pyynnön oikeutusta ja kohtuullisuutta. Jos se tuntuu oikeutetulta, emme ajattele, että kyseessä olisi oman edun tavoittelu.
 Ojasen mukaan kohtuullisuuden ja oikeudenmukaisuuden periaatteet ovat ihmisissä syvällä. Esimerkiksi lapset tunnistavat tasapuolisuuden idean jo varhain ja kiukustuvat, kun sitä vastaan rikotaan. Samaa esiintyy Ojasen mukaan myös kehittyneillä apinoilla.
 Emeritusprofessori Markku Ojasen mukaan tulkitsemme nopeasti pyytäjän motiivit. Emme auta, jos vähänkään epäilemme. Salama-arviomme ei  kuitenkaan aina osu oikeaan. Jari Kovalainen / Yle
 Ahneutta inhotaan, vaikka jokainen voi siihen sortua.
 – Pitkän luettelon näkeminen ärsyttää. Haluavatko he todella noita kaikkia? Onko häät järjestetty vain tavaroiden saamista varten?
 Lahjalistat ovat kuitenkin käytännöllisiä. Niillä varmistetaan, ettei hääpari saa monta samanlaista tavaraa. Ojanen uskoo monen kokevan, että lista rikkoo ikivanhoja lahjojen antamisen periaatteita vastaan.
 – Parhaimmillaan lahjan valitsee antaja, jolloin se tulee yllätyksenä.
 Raha on palvelusta henkilökohtaisempaa
 Joulunalusaika herättää monella halun auttaa. Varsinkin lapsille suunnatut keräykset saavat suomalaisen avaamaan kukkaronsa.
 Empatia herää, jos auttaja vakuuttuu siitä, että kyseessä on avunpyyntö, eikä omaan pussiin pelaaminen.
 – Suora avunpyyntö on oikeastaan tavallaan aina oman edun tavoittelua, mutta jos pyydetään apua jollekin järjestölle tai muulle henkilölle kuin itselle, asia on eri. Esimerkiksi Afrikan köyhille lapsille avun pyytäminen on ymmärrettävää, koska lapset eivät voi tehdä sitä itse, Markku Ojanen sanoo.
 Suomalaisten vahvasta auttamishalusta kertoo esimerkiksi perinteiseen spektaakkeliin huipentunut Nenäpäivä-keräys, joka 2019 tuotti yhteensä yli kaksi miljoonaa euroa.
 Vastuullinen lahjoittaminen -yhdistyksen verkkosivulta selviää, että kolmasosa suomalaisista rahoittaa satunnaisesti rahaa lipaskeräyksiin ja saman verran antaa lahjoituksensa tavarana. Joka neljäs osallistuu katastrofikeräyksiin.
 Mieluisimpia kohteita ovat sairauksien hoidon kehittäminen, sekä lasten, nuorten ja vanhusten hyväksi tehtävä työ Suomessa.
 Yllättäen rahan antaminen on henkilökohtaisempaa kuin muu avuliaisuus.
 Kadulla tupakkaa ja rahaa pummaavalle suomalainen antaa helpommin tupakan kuin kolikon. Myös ystäville ja tutuille tehdään emeritusprofessori Markku Ojasen mukaan mieluummin avuksi pieniä palveluksia, kuin annetaan rahaa, jonka eteen on tehty työtä.
 Kissojen kiipeily-raapimapuu on Anna Hautalan paras ilmainen löytö Roskalava-ryhmästä. Anna Hautala
 Myös kahvipaketti on rahaa
 Anna Hautala aikoo jatkossakin koluta kirppareita ja käyttää Roskalava-ryhmiä.
 Hän suosii elämäntapaa, jossa kaikki mahdollinen hankitaan käytettynä. Myös omat tarpeettomiksi käyneet tavarat, esimerkiksi vaatteet ja huonekalut, päätyvät kiertoon.
 Roskalava Pietarsaari -ryhmän ylläpitäjä  Marjut Hepokangas  kertoo, että tavaroiden kyselyä ja pyytelyä ei aiota kieltää, vaikka asia onkin viime aikoina keskusteluttanut ryhmän jäseniä.
 – Enemmän tuntuu tympivän, jos samat ihmiset kyselevät kaikenlaista isoa ja pientä. Koska pyyntöjä tulee nykyään paljon, oikeat annetaan-ilmoitukset hukkuvat niiden alle, ja sekin ärsyttää, kertoo Hepokangas.
 Tunteita kuohuttaa myös, jos lahjoittajan tavarat ovat myöhemmin myynnissä muualla. Rohmuamista oli Hepokankaan mukaan havaittavissa varsinkin ryhmän alkumetreillä.
 Hän on ohjeistanut kirjoittamaan varauksensa yhteyteen, että tavarat saattavat mennä myyntiin. Osa jo ilmoittaa sen reilusti.
 Jäseniä on myös välillä muistutettava ryhmän ideologiasta, eli tavara vaihtaa maksutta omistajaa, eikä vastinetta saa pyytää.
 – Kahvipaketti ja suklaa ovat myös rahaa, mutta toisessa muodossa. Se on eri asia, jos tavaran hakija haluaa itse tuoda jotakin kivana yllätyksenä, Hepokangas miettii.
 Aiheesta voi keskustella tiistaina 10. joulukuuta kello 22 asti.

Suomalainen auttaa mielellään etenkin lapsia, somessa liian innokas pyytäjä leimataan helposti ahneeksi – sopivasti ja liikaa pyytämisen välinen raja on häilyvä