Summary: Vihreiden Pekka Haavisto ja ja vasemmistoliiton Li Andersson saivat parhaat arvosanat. Pienpuolueiden johtajat erottuivat rohkeudella.

Tulevaisuuden tutkimuksen asiantuntijat eivät suitsuta 2050-visioita, joita Ylen A-studio kysyi puoluejohtajilta.
 – Monet visiot ovat tähän päivään jumiutuneita ja ympäripyöreitä, tulevaisuudentutkija, tietokirjailija  Elina Hiltunen  sanoo.
 – Visioiden perusteella Suomi ei ole radikaalisti erilainen 30 vuoden kuluttua. Rohkeus ja mielikuvitus olivat useimmilla säästöliekillä, Sitran tulevaisuusasiantuntija  Mikko Dufva  arvioi.
 A-studio kysyi puoluejohtajilta konkreettisia  visioita  siitä, millaiseksi he haluaisivat Suomen kehittyvän 30 vuodessa.
 Kyselyyn vastasivat kaikki eduskuntapuolueiden puheenjohtajat. Visiot tulivat myös lähes kaikilta pienpuolueiden johtajilta. _( Lue täältä kaikki vastaukset.) _
 Asiantuntijat arvioivat visioita neljällä kriteerillä – konkreettisuus, rohkeus (uudistavuus), omaperäisyys ja uskottavuus.
 Raadissa oli Hiltusen ja Dufvan lisäksi Turun yliopiston tulevaisuuden tutkimuksen professori  Markku Wilenius .
 Tulevaisuuden tutkimuksen professori Markku Wilenius. Laura Railamaa / Yle
 –Menneestä irroittautuminen ja tulevaisuuteen kurkottaminen ei ole helppoa. Se vaatii luovuutta ja kykyä ymmärtää eri liikevoimien seurauksia, Wilenius pohtii.
 Mikko Dufvan mukaan haasteena on kuvata muutosta monella mittarilla maailman parhaasta yhteiskunnasta vielä parempaan.
 –Toisaalta edessä voi olla muutoksia, joiden suuruutta emme ole vielä onnistuneet sisäistämään, kuten ilmastonmuutos.
 Elina Hiltunen ennustaa, että kehitys kiihtyy esimerkiksi tietokoneiden laskentakapasiteetin kasvun ja tiedon kumuloitumisen vuoksi.
 –Yllätysten ja epäjatkuvuuksien määrä kasvaa jatkuvasti, kun maailma monimutkaistuu, Markku Wilenius arvioi.
 Tulevaisuudentutkija Elina Hiltunen. Yle
 Tulevaisuutta maalailtiin, konkretia puuttui
 Vastaukset lähetettiin asiantuntijoille ilman puolueen ja puheenjohtajan nimeä. Monista vastauksista voi silti arvata, minkä puolueen tai aatesuunnan edustaja on kyseessä.
 – Puolueiden arvopohja ja tietyt patenttiratkaisut, kuten säätelyn poistaminen tai harmaan talouden kitkentä näkyvät visioissa, Mikko Dufva sanoo.
 Wileniuksen mukaan esimerkiksi tietystä impivaaralaisesta sävystä saattoi päätellä, mistä kohtaa puoluekenttää tultiin.
 Elina Hiltunen silti yllättyi, miten samankaltaisia visiot olivat muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta. Erojakin löytyi, erityisesti konkreettisuudessa.
 –Osa maalaili kaunista tulevaisuutta, mutta ei kertonut, miten siihen päästään. Toiset esittivät isoihin ongelmiin konkreettisia, jopa uudenlaisia ratkaisuja.
 Wileniuksen mielestä on huolestuttavaa, että tekniset ratkaisut korostuivat. Asenteiden tai maailmankatsomuksen kehittymisestä puhuivat vaan harvat.
 Dufvan mukaan osa visioista ottaa hyvin huomioon megatrendit: ilmastonmuutoksen, luonnon monimuotoisuuden vähenemisen, geopoliittiset jännitteet, ikääntyvän väestön, digitalisaation, teknologian kehityksen ja työn muutoksen.
 –Vaadittavia muutoksia ei silti pidetä aina kovin suurina. Tässä voi piillä riski.
 PP (piraattipuolue), EOP (eläinoikeuspuolue), SKP (Suomen kommunistinen puolue), IPU (itsenäisyyspuolue), LIB (liberaalipuolue), KTP (kommunistinen työväenpuolue), SKE (Suomen kansa ensin -puolue) Stina Tuominen / Yle
 Haaviston ja Anderssonin visiot saivat kehuja
 Asiantuntijat arvioivat visioita neljällä kriteerillä asteikolla 1–5. Raatilaisten arviot eri visioista olivat hyvin samansuuntaisia.
 Arviot on sijoitettu oheisiin nelikenttiin. Toisessa arvioidaan konkreettisuutta ja uskottavuutta, toisessa omaperäisyyttä ja rohkeutta (uudistavuutta).
 Parhaat arviot kaikilla kriteereillä saivat vihreiden  Pekka Haaviston  ja vasemmistoliiton  Li Anderssonin  visiot.
 –Selkeä ja kokonaisvaltainen visio. On helppo kuvitella millaista arki olisi vision kuvaamassa yhteiskunnassa, Mikko Dufva arvioi Haaviston visiota.
 –Tämä taisi olla paras: johdonmukainen, rohkea ja riittävän konkreettinen visio tulevaisuuden yhteiskunnasta, Markku Wilenius arvioi Anderssonin visiota.
 Erot kärkipään visioiden saamissa pisteissä olivat pieniä. Keskustan  Juha Sipilän  visio pärjäsi uskottavuudessa Haaviston ja Anderssonin kanssa. Sdp:n  Antti Rinteen  visio oli kaikilla kriteereillä tasainen heti kärjen kannoilla.
 Stina Tuominen / Yle
 Pienpuolueilla enemmän rohkeutta visioida?
 Useat pienpuolueiden johtajien visiot erottuvat rohkeudellaan ja omaperäisyydellään. Ehkä se johtuu siitä, että pienpuolueiden ei tarvitse pelätä vallan menettämistä.
 Hyviä arvioita saivat piraattipuolueen  Petrus Pennasen , eläinoikeuspuolueen  Santeri Pienimäen , kommunistisen puolueen  Juha-Pekka Väisäsen  ja itsenäisyyspuolueen  Henri Aitakarin  visiot.
 Piraattipuolueen Pennasen visiossa on muista poikkeavia ideoita, kuten hybrididemokratia.
 –Visio sisälsi rohkeita ajatuksia ja ratkaisuja tulevaisuuden ongelmiin. Henkilö on tutustunut teknologian tulevaisuuteen ja isoihin megatrendeihin, tulevaisuudentutkija, tietokirjailija Elina Hiltunen arvioi.
 Itsenäisyyspuolueen Henri Aitakarin visiossa on omaperäistä, “impivaaralaista” pohdintaa.
 –Rohkea ja monessa kohtaa konkreettinenkin kokonaisuus. Vahvuutena oli ”suomalaisuus ja paluu yhteiseen hyvään”, professori Markku Wilenius arvioi.
 Pelkkä omaperäisyys ei toki visiota jaloilleen nosta. Suomen kansa ensin -puolueen puheenjohtaja  Marco de Wit  ennusti Suomen jakautumista islamilaiseen kalifaattiin ja kanta-Suomeen.
 Sitran tulevaisuusasiantuntija Mikko Dufva. Terhi Liimu / Yle
 Puoluejohtajien villit ideat
 Vaikka asiantuntijat pitivät puoluejohtajien visioita hiukan laimeina, löytyi niistä myös hauskoja ja rohkeita ideoita.
 Kommunistisen puolueen Juha-Pekka Väisänen ennustaa, että autoissa tulee olla varoitus ihmiskuljettajasta.
 –Nykyisiä ajatusmalleja haastava, mieleenpainuva yksityiskohta, tulevaisuusasiantuntija Mikko Dufva arvioi.
 Vihreiden Pekka Haavisto visioi Kalevala-teemapuistosta. –Eteenpäin katsovassa visiossa voidaan ammentaa menneestäkin, Dufva sanoo.
 10 kiinnostavaa ideaa
 1. Tietokoneiden kytkeminen aivoihin (Petrus Pennanen, piraattipuolue) 2. Ihmiskuljettajista varoittaminen autoissa (Juha-Pekka Väisänen, Suomen kommunistinen puolue) 3. Magneettijunat- ja autot (Sari Essayah, kristillisdemokraatit) 4. Ilmainen joukkoliikenne koko maassa (mm. Mikko Vartiainen, kommunistinen työväenpuolue) 5. Hybrididemokratia (Petrus Pennanen, piraattipuolue) 6. Pienet ydinvoimalat (mm. Jussi Halla-aho, perussuomalaiset) 7. Solutehtaat ravinnon tuotannossa (Tea Törmänen, liberaalipuolue) 8. Uudissana  möntti , aurinkosähköllä toimiva kuljetusalus (Juha-Pekka Väisänen, Suomen kommunistinen puolue) 9. Kalevala-teemapuisto (Pekka Haavisto, vihreät) 10. Suomi jalkapallon MM-kisoissa 8 parhaan joukossa (Antti Rinne, Sdp)
 Kristillisdemokraattien  Sari Essayah  ennustaa rauta- ja maanteiden muuttumista magneettisiksi.
 –Maanteiden muuttuminen magneettiseksi oli ehdottomasti rohkein veto. Tässä todellakin pohdittiin tulevaisuuden uutta teknologiaa, jota tänä päivänä testaillaan laboratorioissa, Elina Hiltunen kehuu.
 Hiltunen nostaa esiin myös tietokoneiden kytkemisen aivoihin ja solutehtaat ruuanvalmistuksessa.
 –Raikkaita teknologiavisioita, jotka ovat varmasti käytössä vuonna 2050.
 Sdp:n Antti Rinne ennustaa, että Suomi pääsee jalkapallon MM-kisoissa kahdeksan parhaan joukkoon vuonna 2050.
 – Tätä voi pitää kuvauksena visioiden rohkeuden asteesta tai suomalaisesta vaatimattomuudesta, Mikko Dufva pohtii.

“Rohkeus ja mielikuvitus säästöliekillä”  –  asiantuntijat pettyivät puoluejohtajien 2050-visioihin


Summary: Aiempien vaalien tarkastuksissa äänestyspaikoilta on löydetty useita puutteita.

Eduskunnan oikeusasiamies tekee eduskunta- ja eurovaaleissa äänestyspaikoille pistokokeita, joilla selvitetään paikkojen esteettömyyttä, kertoo Sunnuntaisuomalainen.
 Vastaavia tarkastuksia on tehty myös aiemmissa vaaleissa. Tarkastuksissa äänestyspaikoilta on löydetty useita puutteita.
 Kaikissa paikoissa ei esimerkiksi ole ollut esteetöntä vaalikoppia pyörätuolia tai muita apuvälineitä käyttäville äänestäjille.
 Liikkumisesteisten äänestämistä ovat hankaloittaneet myös korkeat kynnykset, pihan vaikeakulkuisuus, painavat ovet ja ahtaat tilat.
 Yleisenä havaintona on ollut opasteiden huono näkyvyys ennakkoäänestyspaikoissa, kertoo oikeusasiamiehensihteeri  Juha-Pekka Konttinen.
 Vaalipaikkojen puutteista on tehty aiemmin oikeusasiamiehelle lukuisia kanteluita.

Sunnuntaisuomalainen: Oikeusasiamies tarkastaa pistokokein vaalipaikkojen esteettömyyttä


Summary: Ehdokkaiden häirinnät ovat olleet yksittäistapauksia.

STT:n haastattelemien asiantuntijoiden mukaan Suomessa ei ole havaittu merkkejä vieraan valtion pyrkimisestä vaikuttamaan eduskuntavaalien lopputulokseen.
 Muun muassa suojelupoliisin mukaan näyttää epätodennäköiseltä, että vaaleihin kohdistuisi laajoja vaikuttamisyrityksiä rajojemme ulkopuolelta.
 Muutamien ehdokkaiden häirinnät ovat olleet asiantuntijoiden mukaan yksittäistapauksia.

STT: Suomessa ei ole ollut merkkejä ulkopuolelta tulevasta vaalivaikuttamisesta


Summary: Laajat mielenosoitukset pakottivat sairaalloisen presidentin eroamaan.

Algerian perustuslaki määrää, että presidentin valtuudet annetaan parlamentin ylähuoneen puhemiehelle. Puhemiehenä toimii 77-vuotias  Abdelkader Bensalah .
 Hän toimii presidenttinä korkeintaan 90 päivää, ja sinä aikana pitää järjestää presidentin vaalit.
 Maan sairaalloinen presidentti  Abdelaziz Bouteflika  ilmoitti alkuviikosta eroavansa viikkoja kestäneiden mielenosoitusten jälkeen. Hän oli vallassa 20 vuotta.
 Mielenosoitukset käynnistyivät, kun Bouteflika ilmoitti haluavansa viidennelle presidenttikaudelle.
 Mielenosoituksissa on vaadittu paitsi Bouteflikan eroa myös koko Algerian poliittisen järjestelmän uudistamista.
 Arvostelua on herättänyt muun muassa vallan keskittyminen harvojen käsiin sekä armeijan vahva asema.
 Mielenosoittajat vaativat myös siirtymäkauden ajaksi toimielimiä, jotka toteuttaisivat uudistuksia ja takaisivat vapaat vaalit.
 Aiheesta lisää:
 Koittiko Algeriaankin vihdoin arabikevät? Ei - eikä presidentin ero välttämättä tyynnytä mielenosoituksia
 Algerian presidentti jätti eronpyyntönsä – Protestoijat haluavat muuttaa maan koko poliittisen järjestelmän

Algerian parlamentti kokoontuu tiistaina nimittämään väliaikaisen presidentin


Summary: Poliisi epäilee, että kyse oli paikallisten rikollisjengien välisestä yhteenotosta.

Tanskassa yksi ihminen on kuollut ja neljä haavoittunut ampumisessa Rungstedissa Kööpenhaminan pohjoispuolella, kertoo maan poliisi. Tapaukseen liittyen on tehty pidätyksiä, mutta syyllisten etsintä on yhä käynnissä. Kyseessä on suuri poliisioperaatio.
 Poliisi epäilee, että kyse oli paikallisten jengien välisestä yhteenotosta. Osalliset olivat parikymppisiä nuoria. Uhri oli 20-vuotias.
 Poliisin mukaan mikään ei viittaa siihen, että uhrien joukossa olisi sivullisia.
 Neljä ihmistä on viety sairaalaan. Yksikään heistä ei ole kriittisessä tilassa.

Tanskassa yksi kuollut ja neljä haavoittunut ampumisessa


Summary: Kahvin voi keittää nappia painamalla, mutta uskollisimmilta harrastajilta kahvikupillisen valmistaminen vie useita päiviä.

Cappuccinon pinnalla uiskentelee joutsen. 23-vuotias  Linus Tuomenvirta  on taiteillut sen maitovaahtoon pitkällä, kynäntapaisella instrumentilla. Hän laskee suuren kahvikupin pöytään ja nauttii taiteestaan pienen hetken.
 Kohta joku tuhoaa joutsenen hörppäämällä kupista tai viskaamalla lusikan päälle.
 – Joutsen on bravuurini. Tykkään piirtää myös kissoja. Tämä on katoavaa taidetta, mutta se on pointti. Olen toki valokuvannut parhaat teokset, Tuomenvirta sanoo.
 Nuori mies on treenannut kuvioiden piirtämistä juomien pintaan kolme vuotta. Ensimmäiset työt muistuttivat lähinnä perunaa, mutta nyt Tuonenvirran tavoitteena on oppia piirtämään kaksipäinen joutsen.
 Kuvioitavaksi kelpaa mikä tahansa espressopohjainen kahvi, johon tulee maitoa.
 – Harjoittelen kuviointia hiljaisina hetkinä töissä. Kotona en sitä tee, koska espressokoneeni ei ole niin laadukas.
 Se sijaan Tuomenvirralla on kotonaan pieni laboratorio, jossa on jo kymmenkunta laitetta kahvinvalmistusta varten.
 Noora Lehtinen
 Tampereella asuva Tuomenvirta työskentelee Espresso Housessa master baristana, mutta kahvi on hänelle myös harrastus. Ennen hän joi markettikahvia, mutta nykyään hän ei enää tarvitse kahvinkeitintä. Hän uuttaa kahvinsa käsin.
 – Ymmärsin, että kahvi voi olla oikeasti hyvää. Vähän kuin olisi juonut aiemmin pelkkää El Tiempo blancoa ja joku tarjoaisikin yhtäkkiä saksalaista Rieslingiä.
 Uuttamiseen käytetään erilaisia manuaalisia menetelmiä, joissa poistetaan mekaaniset koneet välistä. Silloin vesi ei mene putkien kautta vaan se kaadetaan omin käsin kannusta. Uuttoon voi käyttää esimerkiksi tiimalasia muistuttavaa Chemex-lasikulhoa, mutta siihen soveltuu myös pressopannu tai mutteripannu.
 Tuomenvirralla on nämä kaikki ja lisäksi vielä pari muuta.
 – Etsin aktiivisesti uusia kahveja yleensä pienpaahtimoilta. Haluan löytää juuri oikean tavan, jolla kahvista saadaan irti paras maku. Mutteripannulle jauhettu kahvi ei maistu hyvältä Chemexillä valmistettuna.
 Papuja popcorn-koneessa
 Miehellä on kotonaan myös kaksi kahvimyllyä. Pavut hän jauhaa erikseen jokaista kahvinkeittoa varten, koska jauhettu kahvi menettää arominsa nopeasti.
 – Jauhetun kahvin oikea karkeus on todella tärkeä osa onnistunutta kahvikupillista.
 Hurjimmat kahvihifistelijät paahtavat jopa kahvipapunsa kotona. Kahvinkeitosta tulee silloin useita päiviä kestävä prosessi, sillä vastapaahdettujen papujen pitäisi antaa levätä kolme päivää. Tuomenvirta ei ole vielä kokeillut paahtamista, mutta suunnitelmissa se on.
 – Se kiinnostaa kyllä. Jotkut tekevät sen popcorn-koneella, toiset uunissa. Uuni on halvin vaihtoehto.
 Laboratoriotaan hän aikoo joka tapauksessa laajentaa.
 Kuviointiin sopii mikä tahansa espressopohjainen kahvi, johon tulee maitoa. Linus Tuomenvirta
 Kahvia kakkaavat kissat
 Perinteisen suomalaisen kahvikulttuurin kaava on helppo oppia: suodatin- ja pannukahvi. Kun sotien jälkeen sai oikeaa kahvia, suomalaiset olivat tyytyväisiä vuosikymmenien ajan.
 30 vuotta sitten kauppojen kahvivalikoimat alkoivat monipuolistua ja suomalaiset kiinnostuivat hiljalleen erikoiskahveista.
 – Matkustaminen on muuttunut. Vielä 1990-luvulla otettiin omat kahvit ja suodattimet mukaan Välimerelle. En usko, että se on enää kovin yleinen ilmiö. Olemme paljon avoimempia uusille tavoille syödä, juoda ja matkustaa, sanoo kahvitutkija  Tuija Saarinen-Härkönen .
 Viime vuosina kahvi-innostus on kiihtynyt entisestään. Kapselikeittimet ja kahvimyllyt ovat yleistyneet kodeissa. Netistä voi tilata millaista kahvia tahansa.
 – Suomeen on myös muuttanut paljon ihmisiä, jotka ovat tuoneet tänne omaa kahvikulttuuriaan. Sivettikissan kahvia en ole vielä Suomesta löytänyt, mutta melkein kaikkea muuta täällä jo on, Saarinen-Härkönen toteaa.
 Maailman kalleinta kahvia
 Sivettikissan kahvi on tehty pavuista, jotka ovat kulkeneet kissan suoliston läpi. Eläin syö kahvimarjan ja sen elimistö tuhoaa sen. Marjan siemen jää vatsaan fermentoitumaan. Väitetään, että siihen imeytyy kissan suolistossa tiettyjä makuja.
 Kun kissa kakkaa pavun ulos, papu pestään ja sen annetaan kuivua noin viikko. Sitten siitä tehdään kahvia.
 Maailmalta löytyy myös apinan pureskelemia ja sylkemiä sekä elefantin läpi kulkeneita kahvipapuja. Näitä pidetään maailman kalleimpina kahveina.
 Linus Tuomenvirta ei ole vielä niitä maistanut. Hänen mielestään on eettisesti arveluttavaa juoda esimerkiksi sivettikissan kahvia, koska suurta osaa sivettikissoista pidetään huonoissa oloissa.
 – Se riippuu maasta ja kasvattajasta. Pitäisi olla varmaa, että kahvi on tuotettu eläinten hyvinvointia ajatellen eikä häkkikasvatettujen sivettikissojen kautta.
 Linus Tuomenvirta työskentelee master baristana Espresso Housessa. Aleksi Taponen / Yle
 Erikoiskahvien suosiota ovat lisänneet maailmalta Suomeen rantautuneet kahvilaketjut kuten Starbucks ja Espresso House. Niillä on perusvalikoiman lisäksi omat kahvinsa eri sesongeille. Tuomenvirran kollega, barista coach  Ella Ala-Poikela  Espresso Housesta kertoo, että kylmäuutetun kahvin suosio kasvaa kesää kohti.
 – Se oli hitti jo viime vuonna. Myös Caramel frapino on kesällä suosittu nuorten juoma. Se on kahvipirtelö, johon tulee kermavaahto päälle, Ala-Poikela toteaa.
 Oman lisänsä uuteen kahvikulttuuriin tuovat Linus Tuomenvirran kaltaiset harrastajat, jotka haluavat valmistaa kahvikupposensa alusta loppuun omin käsin. Kahvitutkija Tuija Saarinen-Härkönen uskoo, että ilmiö on vastareaktio nopeatempoiselle arjelle.
 – Sen vastapainoksi halutaan hidasta elämää ja konkreettisia elämyksiä, jotka palauttavat elämän perusasioihin. Tähän liittyy myös nuorten naisten kutomisharrastus ja kotoilu, Saarinen-Härkönen sanoo.
 Taustalla myös ilmastohuoli
 Ruokatutkija, Helsingin yliopiston kansantieteen dosentti  Maarit Knuuttila  pitää kahvi-innostusta osin maailmalta tulleena muoti-ilmiönä ja toisaalta harrastuksena.
 – Tilanne on vähän sama kuin vaikkapa riisillä aiemmin. Suomessa oli ennen pelkkää puuroriisiä tai yhtä lajia Uncle Ben’siä. Sitten riisien maailma avautui ja kauppoihin tuli jasminit, basmatit ja mitä niitä onkaan, Knuuttila toteaa.
 Kun tarjontaa tulee lisää, harrastaja haluaa mennä raaka-aineeseen syvemmälle.
 – Jos alat harrastaa vaikkapa balsamico-kastikkeita, haluat tietää niistä koko ajan lisää. Siten pääset syvälle siihen maailmaan ja huomaat, miten paljon erilaisia vivahteita siellä on.
 Knuuttila uskoo, että taustalla vaikuttavat myös eettiset seikat kuten ilmastohuoli ja kestävän kehityksen idea. Sama on havaittavissa esimerkiksi kaupunkilaisten viljelyinnostuksessa. Monet kasvattavat omat ruokansa parvekkeilla tai hankkivat kaupunkiympäristöstä pienen viljelypalstan.
 – Itse tekemällä jää pois monta välikättä, kuten kuljetus tai säilytystilat. Lisäksi tiedät ruuan tarinan ja taustan. Monet haluavat myös säästää rahaa ja arvostavat hyvää makua.
 Linus Tuomenvirta sanoo, että arvostetuimmissa kahveissa kohtaavat maku ja eettisyys.
 – Se, että paahtimot hankkivat kahvin suoraan kahvin kasvattajalta ilman välikäsiä, on hyvä esimerkki eettisestä kahvista.
 Linus Tuomenvirta treenaa parhaillaan kaksipäisen joutsenen piirtämistä. Linus Tuomenvirta
 Älä kaada vettä kahvipannusta
 Maun kannalta Tuomenvirran tärkein teesi on ilmatiivis säilytys.
 – Mitä kauemmin kahvi on kontaktissa hapen kanssa, sitä nopeammin aromi katoaa. Kahvia ei pitäisi myöskään pitäisi koskaan siirtää pois pussista, koska silloin se päätyy kosketuksiin hapen kanssa, Tuomenvirta toteaa.
 Jääkaappi tai lieden lähistö ovat huonoja säilytyspaikkoja.
 – Jääkaapissa kahviin alkaa tulla kosteutta, mikä ei ole kahville hyväksi. Lieden yläpuolella. ei pitäisi säilyttää mausteita eikä kahvia. Sieltä tulee lämpöä, joka ei ole säilyvyyden kannalta hyvä asia.
 Yleinen kahvinkeitossa tapahtuva virhe on, että vesi kaadetaan kahvinkeittimen vesisäiliöön pannulla.
 – Kahvi sisältää rasvoja, jotka jäävät sinne pannuun. Kun vesi kaadetaan pannun kautta, rasvat päätyvät myös sinne koneistoon. Se alkaa vaikuttaa myös kahvin makuun.
 Tuomenvirta on kaikista kokeiluistaan huolimatta vaaleapaahtoisen etiopialaisen kahvin ystävä. Vaikka maku on tärkein, kahvinautintoa lisäävät tutut rutiinit. Hän juo kahvinsa mieluiten Iittalan ruskeasta, laakeasta kupista.
 – Olen saanut sen jo teininä. Parasta on aamukahvi. Se kuvastaa hetkeä, jolloin ei tarvitse tehdä muuta. On vain aamun hiljaisuus ja rauha.

23-vuotias kyllästyi pahaan kahviin ja perusti kotiinsa laboratorion, jossa uuttaa kahvinsa käsin – näillä vinkeillä sinäkin onnistut


Summary: Lisääntyvä valo vaikuttaa elimistöön silmien kautta.

Valo lisääntyy nyt vauhdilla ja moni tuntee sen olossaan. Kysyimme, miten kevät näkyy ja tuntuu ihmisen elimistössä ja käyttäytymisessä. Onko hormonien hyrrääminen totta vai tarua?
 Onko ihmisellä kiima-aikaa?
 – Ihminen ei ole, eikä varmaan koskaan ollutkaan, vuodenaikalisääntyjä. Meille syntyy vauvoja ympäri vuoden, ja niin syntyy läheisimmille sukulaislajeillemmekin, sanoo biologisen antropologian dosentti  Sonja Koski  Helsingin yliopistosta.
 Ihmisellä on luontaisesti useamman vuoden mittainen syntyvyysväli. Siitä seuraa, että parisuhteitakin muodostuu vuodenajasta riippumatta eri aikoihin, se on ihmiselle lajityypillistä käytöstä. Toisaalta pariutumiseen vaikuttavat myös kulttuuriset tekijät.
 – Olettaisin, että seremoniat ovat liittyneet pariutumiseen koko ihmisen historian ajan. Kulttuuriset seremoniat taas voivat liittyä vuodenaikoihin, Koski toteaa.
 Ennen juhannusvauvoja odotettiin syntyväksi maaliskuussa, mutta nykyisin eniten lapsia syntyy kesäaikaan, erityisesti heinäkuussa.
 Ihminen ei lisäänny vuodenaikojen mukaan, eivät myöskään sukulaislajimme. Mostphotos
 Miten valo vaikuttaa elimistöön ja käyttäytymiseen?
 Valon lisääntyminen aiheuttaa kehossa fysiologisia muutoksia. Valo vaikuttaa elimistöön erityisesti silmien kautta.
 – Aivot tuottavat keväällä ja kesällä runsaammin välittäjäaine serotoniinia. Sen tuotanto kiihtyy silmien kautta tulevan valon vaikutuksesta, sanoo tutkimusprofessori  Timo Partonen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 Voimakkaampi serotoniinin tuotanto lisää kykyä empatiaan: keväisin olemme kiinnostuneempia muista ihmisistä kuin talviaikaan ja hakeudumme toisten seuraan. Se edesauttaa myös pariutumista.
 Kevät tulee kehoon silmien kautta. Valo saa aikaan muutoksia aivojen toiminnassa. Unsplash
 Tutkimukset osoittavat, että valon lisääntyessä toimintatarmo lisääntyy suurimmalla osalla ihmisistä. Mieliala kohenee talvikuukausista ja unentarve vähenee jonkin verran. Fyysistä virettä tulee lisää.
 – Meistä tulee sosiaalisempia. Toisaalta valon määrän suuri vaihtelu vuodenkierrossa on elimistölle suuri rasitus erityisesti sisäisen kellon toiminnan kannalta, Partonen toteaa.
 Sisäisellä kellolla on taipumus jätättää 24 tunnin vuorokausirytmistä. Jos sisäinen kello jätättää tavallista voimakkaammin, mieliala laskee. Keväisin aamulla ja aamupäivällä saatava valo auttaa sisäistä kelloa pysymään rytmissä, mutta runsas oleskelu valossa iltapäivällä tai illalla sotkee sisäisen kellon toimintaa.
 Deittisivuilla pääsiäispyhät näkyvät kävijäpiikkinä. Mostphotos
 Näkyykö kevät deittisivustoilla?
 Suomen suurimmalla kotimaisella deittisivustolla kevät on talvea vilkkaampaa aikaa. Erityisen paljon palvelua käytetään pääsiäisen aikaan.
 – Pääsiäinen sekä kesä juhannuksesta eteenpäin näkyvät tilastoissa piikkeinä. Profiileja luodaan enemmän ja lähetettyjen viestien määrä kasvaa, kertoo tuotepäällikkö  Noora Kinnunen  E-kontakti.fi-palvelusta.
 Selviä vuodenaikavaihteluita deittisivustoilla ei ole nähtävissä, mutta alkuvuosi on yleensä vilkasta aikaa. Seuraa etsitään netistä erityisesti ilta-aikaan, myös keväisin.
 Vaikuttaako kevät sinun käyttäytymiseesi? Osallistu keskusteluun. Keskustelu suljetaan 6.4. kello 22.

Hyrräävätkö hormonit oikeasti keväällä? Lääkäri, antropologi ja deittisivuston ylläpitäjä vastaavat


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Suora lähetys ilmastomielenosoituksesta
 Suomessa laadittiin sopeutumissuunnitelma ilmastonmuutoksen vaikutuksiin reagoimisesta jo vuosia sitten, mutta sen toteuttaminen  on edennyt hitaasti jos ollenkaan .
 Tulvariskit ja rankkasateet otetaan huomioon rakentamisessa, mutta pakolaisvirrat huonosti sosiaali- ja terveydenhuollossa. Pörssiyrityksien strategioissa ilmastonmuutos tai sen vaikutuksia on huomioitu niukasti.
 Helsingissä järjestetään tänään ilmastomielenosoitus. Voit seurata suoraa lähetystä tapahtumasta  Ylen nettisivuilta  klo 14.00 alkaen.
 Ylen verkkolähetys välittää vaalitunnelmia pitkin maata
 Sakari Piippo / Yle
 Vaalikampanjoinnissa käydään kiivasta loppukiriä. Yle välittää  verkkolähetyksessään  vaalitunnelmia eri puolelta Suomea klo 10.45–12.45.
 Ehdokkaat ja äänestäjät pääsevät ohjelmassa keskustelemaan muun muassa  alueellisesta eriarvoistumisesta, nuorten vaikutusmahdollisuuksista ja päihdepolitiikasta .
 23-vuotias kyllästyi pahaan kahviin ja uuttaa nyt käsin
 Noora Lehtinen
 Suomalainen kahvikulttuuri on muuttunut viime vuosina vauhdilla. Suomeen on tullut kansainvälisiä kahvilaketjuja, erikoiskahvit kasvattavat suosiotaan ja kapselikeittimet yleistyvät kodeissa.
 Samaan aikaan  kahvinkeitosta on tullut monille harrastus , johon kuuluu oma kahvimylly. Vannoutuneimmat harrastajat jopa paahtavat kahvipapunsa kotona ja uuttavat kahvinsa käsin.
 YK:n turvallisuusneuvosto vaatii Libyan kapinalliskenraalia perääntymään
 Kapinalliskenraali Khalifa Haftar. Etienne Laurent / EPA
 Vuosia kaaoksessa ollut Libya on vaarassa ajautua täysimittaiseen sisällissotaan, kun entisen kenraalin  Khalifa Haftarin  johtamat puolisotilaalliset joukot yrittävät ottaa pääkaupunkia Tripolia haltuunsa.  YK:n turvallisuuneuvosto vaatii yksimielisesti , että Haftarin on pysäytettävä hyökkäyksensä.
 Viikonloppuna vielä lämmintä
 Sääennuste lauantaille 6. huhtikuuta.  Yle
 Lauantaiaamu on aurinkoinen ja lämpötila kohoaa nopeasti yön pakkaslukemista. Päivällä lämpötila kohoaa laajoilla alueilla yli 10 asteen, mahdollisesti kevään korkeimpiin lukemiin lähelle 14 astetta. Lapissa pilvisyys on paikoin runsaampaa ja lämpötilat alempia. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Vaalitunnelmia suorana toreilta, Helsingissä osoitetaan ilmastomieltä, kahvittelusta tuli askeettinen välinelaji, viikonloppuna vielä lämmintä


Kansankapitalismi etenee Suomessa, luonnehtii Finanssiala. Jo 39 prosenttia suomalaisista rahastosäästäjistä on työväestöä tai alempia toimihenkilöitä.
 Tämän ryhmän osuus rahastosijoittajista on kasvanut tuntuvasti muutamassa vuodessa.
 Kaikkiaan neljäsosalla suomalaisista on rahastosijoituksia.
 Luvut käyvät ilmi Finanssialan (FA) tuoreesta Säästäminen, luotonkäyttö ja maksutavat -tutkimuksesta.
 Finanssialan toimitusjohtajan  Piia-Noora Kaupin  mukaan kasvava joukko suomalaisia on herännyt keräämään puskureita esimerkiksi pahan päivän varalle.
 – Onneksi puoluejohtajat ovat yksituumaisia siitä, että suomalaisia on edelleen kannustettava säästämään ja sijoittamaan velkaantumisen vastapainoksi, Kauppi korostaa.
 Kauppi toivoo, että eri sijoitusmuotojen verotukseen ei kosketa tulevalla vaalikaudella. Hän muistuttaa, että sijoittamisen verotusta on äskettäin uudistettu laajassa yhteisymmärryksessä.

Tyypilliset rahastosijoittajat ovat duunareita tai alempia toimihenkilöitä


Summary: Vaikka Britannia anoo taas lykkäystä Brexitille, passeissa ei enää ole mainintaa EU-jäsenyydestä.

Uusien passien hakijat ovat hieraisseet Britanniassa silmiään.  Yleisradioyhtiö BBC:n  mukaan passien kannesta on kadonnut Euroopan unioni -teksti, vaikka brexit ei ole lähimainkaan selvä. Päinvastoin Britannia on hakenut taas jatkoaikaa brexitille kesäkuun loppuun saakka.
 Britannian on tarkoitus palata vuoden lopussa samantyylisiin tummansinisiin passeihin, joita se käytti ennen EU-jäsenyyttä. Nyt myönnettävä viininpunainen passi ilman EU-mainintaa otettiin käyttöön 30. maaliskuuta eli päivä sen jälkeen, kun Britannian oli tarkoitus lähteä EU:sta.
 Uuden passin saaneet ovat olleet ymmärrettävästi hämmentyneitä.  Susan Hindle Barone  sanoo, ettei uskonut passin ulkonäön muuttuvan ennen kuin EU-ero on selvä. Hän julkaisi Twitterissä kuvaparin uudesta ja vanhasta passista.
 Sisäministeriön tiedottajan mukaan myös vanhoja, Euroopan unioni -sanaparin sisältäviä myönnetään edelleen, koska niitä on vielä varastossa.
 – Ei ole kuitenkaan väliä, kumpaa passia Britannian kansalainen käyttää. Molemmat passit kelpaavat matkustettaessa, tiedottaja sanoo.
 Onko passin värillä tai kansiteksteillä väliä? Keskustele jutun alla kello 21:een saakka.

BBC: Brittipassien kansista katosi sanapari Euroopan unioni – kansalaiset ihmeissään


Summary: Yle seurasi eduskuntavaalien loppukiriä ympäri Suomea. Simossa paistettiin makkaraa, Tampereella kiroiltiin.

Kello 11 orava käy laittamassa kengät jalkaan.  Sen tossut ovat aivan märät.
 Tervolan Salen parkkipaikalla sataa vettä ja räntää ja tuulee ja paistaa aurinko. Käynnissä on keskustan kunnallisjärjestön vaalitilaisuus, ja tapahtuma on menestys. Hernekeittoa on tarjolla 400 ensimmäiselle, ja poni on kohta tulossa.
 On perjantai, ja aikaa varsinaiseen vaalipäivään on hieman yli kaksi viikkoa.
 Rovaniemeläinen kansanedustaja  Markus Lohi  viipottaa ympäri parkkipaikkaa ja jakaa sipsipusseja (sourcream & onion), joihin on painettu hänen vaalimainoksensa. Torniolainen kansanedustaja  Katri Kulmuni  vastailee kansalaisten kysymyksiin kiiltävässä pipossa, ja ensimmäistä kertaa ehdolla oleva  Olli Rainio  istuutuu hernekeittoa lusikoivien isäntien ja emäntien joukkoon.
 Kahvia juodaan, pullaa syödään.
 Nuuskaa on, kaikki hyvin.  Mikko Kärnä
 Teltta väpättää tuulessa.  Lapsi katsoo maskottioravaa kauhistunut ilme kasvoillaan. Kampanjapäällikkö polttaa bussin takana salaa tupakkaa.
 Bussin omistaja on  Paavo Väyrysen  varamiehenä eduskuntaan noussut ja Väyrysen comeback-kiertueen takia sieltä pudonnut  Mikko Kärnä . Nyt Kärnä haluaa takaisin eduskuntaan ja kiertää raivoisasti Suomea.
 Kampanjapäällikkö  Tiina Loukola  käy läpi viikonlopun ohjelmaa.
 Iltapäivällä paistetaan makkaraa Simon K-Marketin parkkipaikalla, illaksi mennään navettakahveille Ylikärppään. Lauantaina on Tornion suurpilkit, ja jossain välissä pitäisi heittää puikulaperunat ja lihat ja puolukat Keminmaan Motel Käpylään, koska sunnuntaina siellä tarjotaan käristystä ja pottuvoita 150 ensimmäiselle.
 – Nuuskaa on, kaikki hyvin, Kärnä kartoittaa tilannetta.
 Tuuli tarttuu pahvilaatikkoon ja heittää sen kuralätäkköön. Orava silittää ponia ja kietoo kätensä toimittajan ympärille.
 – Laita sinne, että lastentarhanopettaja  Juha Juutilainen  jakoi lapsille karkkia ja hyvää mieltä.
 Siinä on pottu ja Lohi, koko ateria, Markus Lohi markkinoi. Sakari Piippo / Yle
 Pohjoissuomalaisten parkkipaikkojen perusteella näyttää tosiaan siltä, että politiikka ei nuoria kiinnosta.  Mutta mistä tässä parkkipaikoilla palelemisessa tarkalleen ottaen pitäisi kiinnostua? Perinteisellä kampanjoinnilla on niukasti tarjottavaa niille, jotka eivät piittaa soppatykeistä ja räntäsateesta.
 Kiinnostuminen onkin yksi monista asioista, jotka nykynuoret tekevät väärin.
 Suomalaisnuoret ovat nyt ennätyksellisen kiinnostuneita politiikasta, mutta julkisuudessa se ei juuri näy.
 Vuoden 2018 Nuorisobarometrin mukaan  61 prosenttia 15–29-vuotiaista nuorista on ainakin jonkin verran kiinnostunut politiikasta. Se on enemmän kuin kertaakaan aiemmin vuodesta 1998 tehdyn barometrin historiassa. Myös täysin välinpitämättömästi politiikkaan suhtautuvia nuoria on vähemmän kuin koskaan.
 Nuorisobarometrin tulokset antoivat kättä pidempää niille, joita puhe poliittisesti vetelistä nuorista turhauttaa.
 Enemmistö nuorista uskoo perinteisiin vaikuttamisen tapoihin, äänestämiseen ja järjestäytymiseen. Barometrin mukaan nuoret tekevät jo niitä arjen tekoja, joihin poliitikot heitä "kannustavat". Jopa 77 prosenttia nuorista kertoo vaikuttaneensa kulutuspäätöksillä. Se on 17 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna 2013.
 Mikko Kärnä on teettänyt voiveitsiä. Sakari Piippo / Yle
 Tämäpä on sellaista makkaraa, ettei jää jauhon maku suuhun!  Mikko Kärnä
 Mikko Kärnän suosio on kasvanut Simossa satoja prosentteja.  Viime kerralla Kärnän vaalitilaisuudessa oli kaksi henkilöä, nyt useita. Roskapussi lepattaa tuulessa. Kärnä paistaa makkaraa ja huutelee ohikulkijoille.
 – Lapin puolustajan lähikyrsä numero 13! Lihapitoisuus 73 prosenttia! Tämäpä on sellaista makkaraa, ettei jää jauhon maku suuhun!
 Puhutaan Paavo Väyrysestä ja punaisesta maidosta. Kaksi moottorikelkkaa kiitää parkkipaikan läpi.
 – Tarjookos Kärnä persulle makkaraa?
 Paikallinen perussuomalainen kurvaa bussin viereen naljailemaan. Perussuomalaiset on paistanut S-Marketin avajaisissa tolkuttoman määrän makkaraa, ja mies haluaa tietää, paljonko Kärnä on saanut menemään.
 Kärnä pistää määrään nelisensataa prosenttia lapinlisää.
 Ja riistamausteita.  Sakari Piippo / Yle
 Jokainen joskus Facebook-eventin tehnyt tietää, ettei "kiinnostus" ole aukoton mittari.  Barometrin laatijat huomauttavat, ettei kiinnostuksen määrästä voi päätellä sen voimakkuutta eikä sitä, johtaako se koskaan toimintaan.
 Äänestämiseen se ei ainakaan aina johda.
 Viime eduskuntavaaleissa 18–24-vuotiaista alle puolet äänesti, ja 25–34-vuotiaidenkin boksissa äänestysaktiivisuus jäi alle 60 prosentin.
 Karuimmat luvut on pelkän peruskoulun käyneillä 25–34-vuotiailla naisilla. Heistä vain 30 prosenttia käytti äänioikeuttaan. Se on kaukana korkeakoulutetuista 55–69-vuotiaista, joista yli 90 prosenttia äänestää. Myös nuoremmissa ikäluokissa korkeakoulutetut äänestävät muita ahkerammin.
 Tulokset ovat samansuuntaisia muissakin vaaleissa.  Vuoden 2018 presidentinvaaleissa  yli 80 prosenttia 65–74-vuotiaista äänesti, 20–24-vuotiaista alle puolet.
 Suomessa spekuloitiin, onko nuorten huoli aitoa. Haluavatko he sittenkin vain lintsata koulusta?
 Nuorten heikon äänestysaktiivisuuden kauhistelu kertoo siitä, millaista poliittista osallistumista pidetään kunnollisena.  Sosiologien mukaan meiltä jää helposti huomaamatta se, mitä tapahtuu muodollisen politiikan ulkopuolella. Kampanjat, mielenosoitukset, vetoomukset, kansalaisaloitteet.
 Tai sitten sitä ei arvosteta.
 Maaliskuun puolivälissä järjestetty koululaisten maailmanlaajuinen ilmastolakko sai tuhannet nuoret liikkeelle ympäri Suomea. Maailmalla mieltään osoitti  jopa 1,5 miljoonaa koululaista .
 Suomessa spekuloitiin, onko nuorten huoli aitoa. Haluavatko he sittenkin vain lintsata koulusta? Nuoret vaativat rakenteellisia ja poliittisia muutoksia, mutta pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) ehdotti vaalitentissä, että he voisivat mennä istuttamaan puita.
 Miikka Kortelainen on teettänyt haalarimerkin. Sakari Piippo / Yle
 Satakunta kilometriä etelämpänä Oulussa lähikyrsä on vaihtunut punaviiniin.  Oulun vasemmistonuoret ovat kokoontuneet Tukikohtaan kaupungin laidalle viettämään bändi-iltaa. Sätkiä kääritään.  Naomi Kleinin   No Logoa  on nurkan "radikaalissa kirjastossa" kaksin kappalein.
 Baaritiskillä istuu  Miikka Kortelainen . Tiskillä on limpparia, kahvia ja sipsiä (salt & vinegar).
 Kajaanin kaupunginvaltuuston 25-vuotias puheenjohtaja on piipahtanut käymään Oulussa, matkaa on autolla vain pari tuntia. Kortelainen on myös vasemmistoliiton eduskuntavaaliehdokas.
 Kortelaiselle näissä vaaleissa on ennen kaikkea kyse aluepolitiikasta. Nyt ratkaistaan, mikä alue pystyy tarjoamaan asukkailleen kokemuksen  hyvästä elämästä . Siihen kuuluvat Kortelaisen mukaan esimerkiksi lapsiperheiden ja vanhusten palveluiden parantaminen.
 Tärkeintä hänestä olisi kuitenkin kysyä, millä perusteella elämän hyvyyttä arvotetaan. Onko kyse elintasosta vai elämisen laadusta? Mitataanko kaikkea rahalla?
 – Palvellaanko me suurpääomaa ja kvartaalikapitalismia vai palvellaanko me ihmistä?
 Kortelainen on Kleininsa lukenut.
 Jonkun pitää vaan polkasta ramppa kalkattammaan.  Miikka Kortelainen
 Kortelainen on kotoisin Jormuan kylältä Kajaanista koilliseen.  Asukkaita oli 90-luvun alussa 500, kyläkoululaisia 40. Tekemistä ei ollut, ellei sitä itse järjestänyt.
 Kortelainen perusti kavereidensa kanssa Jormuan Tarmokkaat Urheilijat. Ensimmäiset jäsenet olivat Kortelainen, hänen veljensä ja serkkupoikansa.
 – Jonkun pitää vaan polkasta ramppa kalkattammaan.
 Kortelaisella ramppa – mikä ikinä se onkaan – taitaa kyllä kalkattaa.
 Huutia saavat niin sote-uudistus (järjetön) kuin koulutusleikkaukset (typeriä). Puheessa vilisevät vasemmiston avainsanat oikeudenmukaisuudesta kestävyyteen. Jatkuvaan kasvuun perustuva markkinatalous on tullut tiensä päähän, ja "puoluejunttakulttuurille" pitäisi saada vaihtoehto.
 – Ettei sovita asioita tupaillan takahuoneessa.
 Vasemmistonuorten lyijykynä. Sakari Piippo / Yle
 Tänä keväänä käydään ensimmäiset eduskuntavaalit, joissa 65-vuotiaita äänestäjiä on  enemmän kuin 18–34-vuotiaita .  Elleivät vanhemmat ikäluokat ala äänestää nuoria tai nuoret säntää suin päin synnytystalkoisiin, valta valuu tulevaisuudessa entistä vahvemmin ikäihmisten käsiin.
 Ikä on tietenkin vain numero, mutta nuoria äänestäjiä huolettaa, etteivät iäkkäämmät poliitikot tunne nuorten asioita – tai välitä niistä. Se on huomattu esimerkiksi  Nuorisotutkimusseurassa . Nuorten ehdokkaiden äänestämistä pidettiin tärkeänä myös siksi, että se tasapainottaa eduskunnan ikärakennetta.
 Pian kautensa päättävän eduskunnan keski-ikä on 51 vuotta. 90-luvulla syntyneitä edustajia on yksi, SDP:n  Ilmari Nurminen .
 Jos nämä järkäleimäiset kysymykset eivät saa nuoria liikkeelle, mikä oikein saa?
 Nykynuoret ovat ensimmäinen sukupolvi, jonka odotettu elintaso on  heikompi kuin edeltäjillään.  Huoltosuhde on vinksallaan, eläkejärjestelmän kustannukset paisuvat. Ja sitten on tietenkin ilmastonmuutos.
 Jos nämä järkäleimäiset kysymykset eivät saa nuoria liikkeelle, mikä oikein saa?
 Nuorisobarometrin mukaan kiinnostumisen muuttuminen osallistumiseksi vaatii ainakin sitä, että nuorilla on käsitys omista vaikutusmahdollisuuksistaan ja että joku ajaa oikeasti heidän asiaansa. Usein nuorten "osallistaminen" politiikkaan vaikuttaa enemmän kontrolloinnilta kuin aidolta kuuntelemiselta.
 Nuorten "kuulemiseksi" ja "osallistamiseksi" on kyllä kehitelty kaikenlaisia konsteja. On nuorisovaltuustoja ja oppilaskuntia.
 Nuorisotutkimusseuran haastattelemat nuoret kuitenkin kokivat, että tällaiset vaikutuskanavat on tarkoitettu  tietynlaisille , jo valmiiksi aktiivisille nuorille. Jos ei hallitse heidän puhetapaansa ja koodistoaan, osallistuminen on hankalaa.
 Nuorisotutkimusseura puolestaan huomauttaa, että jos epävirallisia vaikutuskanavia ei tunnisteta politiikaksi, se saa politiikan tuntumaan entistä etäisemmältä ja vieraammalta. Haastatteluissa paljastui, että moni itsensä passiiviseksi mieltänyt onkin oikeasti aktiivinen.
 Kokoomuksen kahvikupissa on tyylikäs design. Sakari Piippo / Yle
 Juuri kun Tampere oli alkanut toipua maisemaa halkovasta mustasta Tornista, ruvettiin naapuriin kokoamaan seuraavaa Lego-taloa.  Valkoisen tornin nimi on Luminary, ja sen harmaassa Hygge-aulabaarissa kilistelevät lauantaina alkuillasta kokoomuslaiset.
 Kokoomuskuohuvilla on ohjelmassa vapaata seurustelua paikallisten aatetoverien kanssa. Pöydän ääressä istuvat ensimmäistä kertaa ehdolla olevat  Ida Leino  ja  Petri Rajala . Rajala on paikallisten kokoomusnuorten puheenjohtaja, Leino aluekoordinaattori.
 Kimmo Sasi  istuu pöydän päässä Burberryn huivi kaulassa.  Aura Salla  puhuu artikloista ja algoritmeista. Paikalla on kymmenkunta kokoomuslaista ja Aura Sallan vanhemmat.
 Sasi ja Salla ovat ehdolla eurovaaleissa, täällä he ovat tsemppaamassa ja tervehtimässä  tulevaisuden vaikuttajia.  Yhteiskuvia otetaan. Aura Sallan mies selaa toisessa pöydässä puhelinta. Jos mikrotargetointi on onnistunut, hän saattaa törmätä Rajalan tai Leinon mainokseen.
 Kuka muu hoitaa nuorten asioita kuin nuoret itse?  Ida Leino
 25-vuotias Leino ja 25-vuotias Rajala yrittävät kampanjoissaan tavoitella nuoria aikuisia.  Leinolle nuorisoehdokkaan titteli sopii hyvin. Hän haluaa esimerkillään innostaa nuoria mukaan politiikkaan.
 – Kuka muu hoitaa nuorten asioita kuin nuoret itse?
 Rajala ei halua, että kukaan äänestää häntä vain siksi, että hän on nuori. Häntä kiinnostaa kaupunkien asema Suomessa.
 Aura Salla puhuu pankkiunionista.
 Karkkikulho löytyy joka kojulta. Sakari Piippo / Yle
 Nuorisojärjestöjä lukuun ottamatta vasemmisto-oikeisto-jaottelu on menettänyt merkitystään.  Suomessa perinteiset puolueet syntyivät tiettyjen ryhmien edunvalvojiksi. Työläisille SDP, maalaisille Maalaisliitto.
 2000-luvulla yhteiskunnalliset ryhmät ovat sekoittuneet. Kuka ajaa kolmikymppisen maalta kaupunkiin muuttaneen freelancerin asiaa?
 Vasemmisto-oikeisto-jaottelun sijaan puhutaankin entistä enemmän liberaaleista ja konservatiiveista, ja janan sijaan puolueet ripotellaan nelikentälle.
 Kallion kreaajille saattaa olla aivan samantekevää, ajaako ehdokas vasemmistolaista vai oikeistolaista talouspolitiikkaa. Heitä kiinnostaa translaki, seksuaalivähemmistöjen oikeudet ja se, saako Alepasta viiniä.
 Kommunististen puolueiden aatteelliset erot taitavat ymmärtää vain kommunistit itse jos hekään.
 Puolueiden ote kansalaisista kirpoaa.  Vuonna 1980 lähes 16 prosenttia suomalaisista kuului puolueisiin. Nykyään jäsenkirja löytyy enää noin kahdeksalta prosentilta äänestäjistä.
 Myös puolueuskollisuus rapautuu. Liikkuvia äänestäjiä on entistä enemmän.
 1970-luvun lopulta yli 75 prosenttia äänestäjistä äänesti samaa puoluetta kuin edellisissä vaaleissa. 2000-luvulla vastaava luku on noin 60 prosenttia.
 Puolueuskottomuudesta huolimatta uudet pienpuolueet eivät ole oikein löytäneet yleisöään.
 Piraattipuolueen kannatus on enimmillään ollut 0,85 prosenttia, vuonna 2015 perustettu eläinoikeuspuolue keräsi vuoden 2017 kuntavaaleissa 0,07 prosentin kannatuksen.
 Tänä keväänä jännitetään, miten käy  Katju Aron  johtaman feministisen puolueen. Sen liepeillä vaikuttaa ainakin Helsingissä ja Twitterissä olevan kohtalaista pöhinää.
 Kommunististen puolueiden aatteellisista eroista taitavat olla jyvällä vain kommunistit itse jos hekään. Nykyistä liberaalipuoluetta eli entistä viskipuoluetta puolestaan ei tule sekoittaa Suomen Liberaalinen Puolue ry:hyn eikä Liberaalit ry:hyn. Paavo Väyrynen riitaantui Paavo Väyrysen perustaman puolueen kanssa ja perusti uuden puolueen.
 Ei ihme, jos äänestäjä ei pysy tässä saippuaoopperassa perässä.
 Iris Westerlund teetti itsestään roskapussin. Sakari Piippo / Yle
 Naisena pitää aina olla kolme kertaa parempi kuin miesten ja ei se mitään, kyllä mä oonkin.  Sanni Lehtinen
 Pieni nainen nousee lavalle ja kertoo hennolla äänellä, mikä kaikki häntä vituttaa.
 – Mies houkutteli minut tänne ja nyt vituttaa, kun se lähti kattoo formuloita eikä oo kattomassa minua.
 Tullikamarin Klubilla on tänään Feministinen kiroiluiltama. Sen juontajana toimii eduskuntavaaliehdokas  Iiris Suomela  ja esikiroilijana  Rosa Meriläinen . Meriläisen,  Saara Särmän  ja  Johanna Vehkoon  feministisen ajatushautomon Hatun keksimän konseptin idea on purkaa "sukupuolittaneita paineita" eli avautua syrjinnästä, seksismistä tai muusta vituttavasta.
 Yleisössä on tamperelaisia vihreitä ja ylioppilaskunta-aktiiveja, mutta myös ei-järjestäytyneen näköisiä nuoria mies- ja naisoletettuja.
 Ja tamperelaisia toden totta vituttaa.
 Yksi kertoo painajaismaisesta raskauspahoinvoinnistaan, toinen omasta ylipainostaan. Kolmatta vituttaa työpaikan äijien seksismi ja SYL:n puheenjohtajaa se, miten hänen asiantuntemustaan vähätellään.
 – Naisena pitää aina olla kolme kertaa parempi kuin miesten ja ei se mitään, kyllä mä oonkin.
 Yleisö hurraa.
 Kristillisdemokraattien tiskirätti. Sakari Piippo / Yle
 Iiris Suomelan vaalibussi koostuu kaljakärrystä ja valtavasta repusta.  Bussi kaartaa Tullikamarin aukion poikki ja parkkeeraa Bar Passionin pöytään.
 24-vuotias Suomela on Tampereen kaupunginvaltuuston varapuheenjohtaja ja toista kertaa ehdolla eduskuntavaaleissa. Hän tavoittelee myös vihreiden varapuheenjohtajuutta.
 Noste on kova, mutta pelkkää juhlaa kampanjointi ei ole ollut. Suomelan mukaan hänen tukiryhmänsä jäseniä on häiritty, ja internetissä meuhkaaminen vaikuttaa hänestä jälleen kiihtyneen ennen vaaleja.
 Feministisen kiroiluiltaman hengessä on kysyttävä klassikkokysymys: vituttaako?
 Suomelaa vituttaa tänään muun muassa se, että  Matti Apunen  kommentoi Ylen vaalitenttejä. Suomelaa vituttaa myös  Junes Lokka  -oikeudenkäynti, yritystuet ja demareiden löysä ilmastolinja.
 Suomelaa vituttavat myös ilmastolakkoihin liittyvät salaliittoteoriat. Suomela kannusti Twitterissä koululaisia osallistumaan ilmastolakkoon. Se sai jotkut spekuloimaan, onko ilmastolakko jokin vihreiden masinoima salajuoni.
 – Olispa sellanen valta teineihin.
 Kenen tikuilla raapaisisit? Sakari Piippo / Yle
 Yle seuraa tänään vaalitunnelmia eri puolilla Suomea. Voit katsoa verkkolähetystä  tästä linkistä.

 Helsinkiläinen valokuvaaja Sakari Piippo kuvaa eduskuntavaaliehdokkaiden kampanjakrääsää. Erikoisia, hupsuja ja kivoja esineitä voi ilmiantaa Piipolle osoitteeseen sakariphoto@gmail.com.

 Kirjoituksessa on käytetty lähteinä seuraavia teoksia: Mari K. Niemi, Tapio Raunio & Ilkka Ruostetsaari (toim.): Poliittinen valta Suomessa (Vastapaino 2017), Mikko Piispa: Yhdeksän sanaa Y-sukupolvesta (Teos 2018), Juha Siltala: Nuoriso - Mainettaan parempi? (WSOY 2013).

Lähikyrsää ja pelottava orava – Tältä näyttää vaalikampanjoinnin loppukiri ympäri Suomea ja se kertoo paljon siitä, mikseivät nuoret äänestä


Summary: Iran uhkaa tehdä saman määrittelyn Yhdysvaltain armeijalle.

Yhdysvallat on aikeissa määritellä Iranin vallankumouskaartin terroristijärjestöksi, kirjoittaa Wall Street Journal. Nimettömiin lähteisiin perustuvan uutisen mukaan presidentti  Donald Trumpin  hallinto saattaa ilmoittaa päätöksestä maanantaina.
 Reutersin mukaan Iran reagoi tietoihin heti ja ilmoitti määrittelevänsä Yhdysvaltain armeijan terroristijärjestöksi, jos päätös toteutuu.
 Vallankumouskaarti muodostettiin vuoden 1979 islamilaisen vallankumouksen jälkeen puolustamaan Iranin vallanpitäjiä, kun perinteisemmät sotilasyksiköt puolustavat rajoja. Kaartilla on paljon valtaa, ja se on merkittävä toimija myös Iranin talouselämässä.
 Wall Street Journalin mukaan Yhdysvaltain puolustusministeriö ja keskustiedustelupalvelu CIA suhtautuvat Trumpin hallinnon aikeisiin varauksellisesti. Ne eivät usko, että päätös juurikaan vahingoittaa Iranin taloutta jo voimassa olevien pakotteiden lisäksi. Sen sijaan ne pelkäävät päätöksellä olevan kielteisiä seurauksia Yhdysvaltain joukoille.

WSJ: USA aikoo julistaa Iranin vallankumouskaartin terroristijärjestöksi


Summary: Lääkärikunnan vanhin, arkkiatri Risto Pelkonen pitää soten kaatumista hyvänä asiana, koska hallituksen sote-malli ei olisi toiminut.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Arkkiatri  Risto Pelkonen  vieraili tänään Ylen Ykkösaamussa  Sakari Kilpelän  haastateltavana. Puheenaiheet olivat luonnollisesti sotessa ja terveydenhuollossa ylipäätään.
 Sosiaali- ja terveydenhuollon rakenneuudistuksen kaatumisesta Pelkosella oli selvä näkemys.
 – Soten kaatuminen oli pettymys pienille kunnille, jotka eivät pärjää nykyisessä järjestelmässä.
 Pelkonen ottaa esimerkkinä Vesannon kunnan, jossa suurin osa noin 2 000 asukkaasta on ikähmisiä. Vesannon kaltaiset pienet kunnat tarvitsisivat suuremmat hartiat sote-palvelujen järjestämiseen.
 Kokonaiskuvassa Pelkonen näkee asian kuitenkin toisin.
 – Kyllä soten kaatuminen oli hyvä asia.
 – Se oli malli, josta poliitikot päättivät kompromissina aamuyön tunteina. Malli, jossa on valinnanvapaus ja maakuntauudistus, ei kerta kaikkiaan toimi.
 Pelkonen muistuttaa mallin perustuslaillisista ongelmista, joihin perustuslakivaliokunta tarttui useaan otteeseen. Todennäköisempi ratkaisu olisi hänen mukaansa sotemalli, joka perustuisi esimerkiksi viiteen suureen sairaanhoitopiiriin.
 Pelkonen: Liiketoimintamalli sopii huonosti vanhustenhoitoon
 Pelkonen pitää huolestuttavana viime aikoina julki tulleita laiminlyöntejä yksityisissä vanhusten hoivakodeissa. Sosiaali- ja terveysalan valvontavirasto Valvira keskeytti tammikuussa  Esperi Caren hoivakodin toiminnan  Kristiinankaupungissa, jonka jälkeen julkisuuteen nousi useita  muita yksityisiä hoivakoteja , joissa on todettu vakavia puutteita.
 Pelkosen mukaan laiminlyönnit kertovat asenteesta, jossa heikoimpia ei oteta huomioon.
 – Tämä on huolestuttava, eikä kuulu sivistysvaltioon.
 Pelkonen muistuttaa, että valvonta kunnan palveluista kuuluu kunnalle, vaikka palvelu olisi ulkoistettu.
 – Nyt sitä vastuuta ei ole kannettu. Valvonta on ollut huonoa ja samaan aikaan vanhuksia on yritetty hoitaa liian pienillä resursseilla.
 Liiketoimintamalli sopii Pelkosen mukaan huonosti vanhustenhoitoon.
 – Jos sijoittaja pistää rahansa hoivalaitoksiin ja odottaa (saavansa voittoa), niin silloin vanhustenhoito on vain ansaitsemisen väline. Silloin voi käydä juuri näin. On huolestuttavaa, jos tälläinen järjestely tulevaisuudessa vielä laajenee, pohti arkkiatri Ykkösaamussa.
 Nuoria lääkäreitä ei kiinnosta työskenteleminen pienillä paikkakunnilla
 Suomen terveyskeskukset kaipaavat kipeästi lääkäreitä, mutta nuoria lääkäreitä on vaikea houkutella edes palkalla. Pelkosen mukaan terveyskeskuksiin on viime vuosina panostettu liian vähän, eivätkä ne houkuttele nuoria lääkäreitä.
 Kun viimeisen 20 vuoden aikana erikoissairaanhoitoon on perustettu 3 000 utta virkaa, terveyskeskuksiin niitä on tullut vain runsaat 300. Samaan aikaan väki vanhenee ja lääkärien työ monimutkaistuu.
 – Terveyskeskukset ovat aliresurssoituja, ja työ itsessään on mahdottoman raskasta, ei sitä kukaan tahdo jaksaa.
 Risto Pelkonen näkee myös, etteivät terveyskeskukset pysty kilpailemaan työn kiinnostavuudessa erikoissairaanhoidon kanssa.
 Yle uutisoi jo  aiemmin viikolla  terveyskeskuksien lääkäripulasta ja siitä, kuinka edes 5 000 euron kuukausipalkkakaan ei riitä houkuttelemaan nuoria lääkäreitä terveyskeskuksiin. Pelkosen mukaan järjestelmän parantamisen tulisi alkaa siitä, että terveyskeskuksiin perustetaan lisää lääkärin virkoja, jolloin nuoret lääkärit saisivat työhönsä myös enemmän tukea.

Arkkiatri Risto Pelkonen: Soten kaatuminen hyvä asia


Summary: Toivottu opiskelupaikka ei useinkaan aukea ensimmäisellä hakukerralla. Se aiheuttaa monille paineita.

Tästä on kyse Korkeakoulujen yhteishaku oli 20.3. – 3.4.2019 Kaikki alat eivät vaadi ennakkotehtäviä. Jokaisella korkeakoululla on omat tehtävät, eikä samoilla tehtävillä voi hakea useaan oppilaitokseen Hakijoita on 150 000, mutta tarjolla olevia koulupaikkoja vain 47 600. Näistäkin yli puolet on varattu ensikertalaisille Koulupaikkoja ei riitä kaikille halukkaille, eivätkä kaikki pääse ensimmäisellä yrittämällä sisään
 Kahden kuukauden jälkeen työpöydällä vallinnut hallittu kaaos alkaa siistiytyä. Kankaanpääläinen  Emmi Lattu  on vihdoin saanut ennakkotehtävänsä valmiiksi ja palautettua.
 Tällä hetkellä olo on hyvä, mutta myös väsynyt, sillä työtunteja tehtävien parissa on takana kymmeniä. Lattu toivoo urakan tuovan tänä vuonna palkan: opiskelupaikan.
 – Tuomiota tässä odotellaan. Haluan kutsun pääsykokeisiin ja päästä kouluun, mutta en nosta odotuksiani korkealle, jotta en putoa liikaa, jos en pääse.
 Lattu hakee kolmatta kertaa korkeakoulujen yhteishaussa. Medianomiksi tähtäävän Latun hakukohteina ovat tänä vuonna Tampereen ammattikorkeakoulu, Turun ammattikorkeakoulu ja Lahden ammattikorkeakoulun muotoiluinstituutti.
 Ammattikoulusta paremmat valmiudet
 Lattu valmistui ylioppilaaksi vuonna 2016. Tällöin hän myös haki ensimmäisen kerran yhteishaussa, eikä koulupaikkaa irronnut. Täydentävät haut antavat lisämahdollisuuden päästä kouluun, jos ensimmäisellä hakuyrityksellä ei pääse. Lattu ei täydentävissä kuitenkaan hakenut ja sitä hän on myöhemmin harmitellut.
 – Eipä sille mitään enää voi, mutta harmittaa, etten tiennyt tällaisesta vaihtoehdosta aluksi. Sitten kun sain tietää, olinkin saanut töitä, hän kertoo.
 Kun opiskelupaikkaa ei irronnut toisellakaan kerralla, Lattu alkoi miettiä muita vaihtoehtoja.
 – Kävin työkkärissä juttelemassa ja siellä ehdotettiin hakemista Kauhajoelle media-alan koulutukseen.
 Tänä keväänä hän valmistuu Suupohjan ammatti-instituutista mediapalvelujen toteuttajaksi ja uskoo uuden koulutuksen tuoneen paremmat valmiudet tämän vuoden hakuun.
 Pääsykokeet eivät ole itsestäänselvyys
 Lattu uskoo aikaisemman hakukokemuksen ja uuden koulutuksen auttaneen tämän vuoden ennakkotehtävissä.
 – Koen tehneeni paremmat tehtävät nyt. Jotenkin ymmärrän paremmin, mitä korkeakoulut haluavat ennakkotehtävissä nähdä ja miten ne kannattaa toteuttaa.
 Monilla aloilla onnistuminen ennakkotehtävissä on edellytys sille, että pääsee edes pääsykokeisiin. Ennakkotehtäviä voivat olla esimerkiksi erilaiset haastattelu- ja suunnittelutehtävät. Näiden pohjalta arvioidaan hakijan kielitaitoa, motivaatiota sekä tietoja ja taitoja, joita tarvitaan haettavalla alalla.
 Aiempina vuosina Lattu ei ole päässyt pääsykokeisiin. Usko itseen on ollut koetuksella:
 – No eihän se nyt hyvältäkään tunnu, kun ennakkotehtävien lähettämisen aikana on hyvä fiilis, joka romahtaa, kun ei pääse edes pääsykokeisiin. Kyllä se kirpaisee aika kovaa.
 Suunnittelutehtävässä täytyi suunnitella hahmot lasten tietokonepeliin. Lattu suunnitteli kaksi hahmoa, joista toinen oli vihreä jättiläinen. Eveliina Mäki/Yle
 Uraohjauksessa etsitään reittejä
 TE-puhelinpalvelujen urapsykologi  Milla Helaakoski  kertoo puhelinpalvelun linjojen vilkastuvan yhteishaun alla. Yhteyttä ottavat sekä ensimmäistä ammattia pohtivat että työelämässä jo olevat, jotka miettivät alan vaihtoa. Urapsykologilta voi saada apua oman alan löytämiseen, kun tuntuu että on hukassa.
 – Kartoitamme asiakkaan kanssa kokonaistilannetta sekä sitä, mikä häntä kiinnostaa ja minne voisi hakea opiskelemaan. Sopivan opiskelualan löytämisessä on tärkeä tunnistaa omat vahvuutensa, ja siihen saa tarvittaessa uraohjauksesta apua.
 Uraohjauksesta voi saada tukea silloinkin, kun koulupaikkaa ei irtoa. Urapsykologin kanssa käydään läpi, miksi ei tullut valituksi ja mitä seuraavalla kerralla voisi tehdä toisin.
 – Ja tietenkin voidaan miettiä myös uusia reittejä ja muita opiskelupaikkavaihtoehtoja, jos paikkaa ei usean haun jälkeen tule tietystä koulusta.
 Ohjaamo on nuorta varten
 Helaakoski muistuttaa, ettei välivuosi automaattisesti tarkoita opiskelun tauottamista. Välivuonna voi suorittaa avoimen yliopiston ja avoimen ammattikorkeakoulun kursseja ja niistä saadut opintopisteet ovat eduksi kouluun pääsyssä, mikäli jatkaa tutkinto-opiskelijana samalla alalla.
 Välivuonna seuraavan siirron mietinnässä apua saa  TE-puhelinpalvelujen uraohjauksen  lisäksi paikallisten TE-toimistojen ammatinvalinnanohjauksesta. Myös  Ohjaamot  voivat auttaa.
 – Ohjaamosta löytyy monen alan asiantuntijoita saman katon alta. Sieltä voi saada apua opiskelua ja työelämää koskeviin asioihin sekä oman henkilökohtaisen elämän mahdollisiin haasteisiin, Helaakoski vinkkaa.
 Ohjaamot ovat alle 30-vuotiaita nuoria varten ja siellä on aina joku auttamassa.
 Toinen suunniteltava hahmo oli Saapasjalkakissa, josta Lattu luonnosteli modernimman version.  Emmi Lattu
 Iloa, epätoivoa ja jopa katumusta
 Hakuprosessin aikana hakija käy läpi laajan tunneskaalan. Ensimmäisenä alkaa jännittäminen ennakkotehtävistä: millaisia ne ovat ja miten ne pitäisi tehdä.
 – Siihen ennakkotehtävien avaamisen ja niiden lähettämisen väliseen aikaan mahtuu monenlaisia tunteita. On koettu iloa, motivaatiota, epätoivoa, katumusta ja paljon epäilystä, Lattu summaa tuntojaan.
 Yhden ennakkotehtävän tekemiseen hän arvioi käyttäneensä noin 20 tuntia, joskin se olisi saattanut valmistua nopeammin ilman matkalla sattuneita vastoinkäymisiä. Lattu toteutti tehtävän digitaalisesti piirtämällä. Perusperiaatteena ovat tasot, joille tekijä voi määrittää työn eri osat. Hän määritti luonnokset, ääriviivat ja kaikki värit omille tasoille.
 – Olin kuitenkin kesken kaiken vahingossa yhdistänyt kaikki väritasot, jotka halusin pitää erillisinä ja tämän kaiken päälle olin yhdistänyt luonnoksen. Varjostaminen ei pelastanut tilannetta ja lisäksi poistin vahingossa toisen hahmoni ääriviivat kerran.
 "On ihan ok olla hukassa"
 Monen hakijan mieltä painaa huoli, mitä tapahtuu jos ei pääse kouluun. Lattu tuntee yhteiskunnan asettavan paineita menestyä nuorena.
 – Täytän keväällä 22 ja minusta tuntuu, että jos en vieläkään pääse kouluun, elämäni on ohi. Se on ihan täysin ohi.
 Latun mukaan vanhemmat ihmiset yrittävät usein rohkaista, ettei asia ole niin. Paineita kokevalle nuorelle vanhempien kannustavat sanat ovat kuitenkin laiha lohtu, kun ympärillä näkee ikätovereita neuvottelemassa pankeissa asuntolainoista ja tekemässä uraa vakituisissa työsuhteissa.
 Tämän kaiken keskellä tuntuu helposti siltä, että kaikki muut ovat menneet elämässä eteenpäin.
 – Nuorille pitäisi teroittaa jo yläkoulussa sitä, että on ihan ok, vaikka sitä omaa juttua ei ole löytänyt ysiluokkaan mennessä. On ihan ok olla hukassa ja on ihan ok vaihtaa koulua, jos ensimmäinen ei kolahda, Lattu sanoo.

Emmi Lattu jännittää monen muun tavoin opiskelupaikkaa: "Täytän keväällä 22 ja minusta tuntuu, että jos en vieläkään pääse kouluun, elämäni on ohi"


Summary: Vaikka ilmaston puolesta on marssittu viime aikoina harva se päivä, osallistui mielenosoituksen poliisin mukaan ennätykselliset 10 000 ihmistä vaatimaan seuraavalta eduskunnalta päätöksiä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.

Ilmastomarssilla vaaditaan, että poliitikkojen on aika tehdä päätöksiä, jotta ilmaston lämpeneminen saadaan rajoitettua 1,5 asteeseen.
 – Seuraavan hallituksen on pakko tehdä päätökset. Jos neljä vuotta vielä jatketaan tekemättä ratkaisuja, en tiedä mitä silloin olisi tehtävissä, sanoo yksi ilmastomarssin järjestäjistä,  Matti Ikonen  Korvaamaton-kampanjasta.
 Poliisin arvion mukana marssilla oli mukana noin 10 000 ihmistä.
 Ilmastomarssilla vaaditaan todellisia päätöksiä poliitikoilta: bensalla käyvien autojen myynti pitäisi lopettaa vuonna 2027, turpeen käytön lopettamisesta pitää tehdä päätös, fossiilisia polttoaineita käyttävien voimalaitosten tukeminen pitää lopettaa, ruuantuotantoa ja -kulutusta pitää ohjata kasvispainotteisempaan suuntaan vaikkapa lihaverolla ja maataloustuilla. Valtion täytyy pitää huolta rataverkosta ja vähentää metsien hakkuita.
 Mielenosoituksen järjestävät luonnonsuojelu- ja ympäristöjärjestöt vaativat kampanjallaan rakenteellisia muutoksia ja poliittisia päätöksiä, jotta ilmastonmuutoksen torjuminen ei jäisi pelkästään kuluttajien harteille.
 – Kuluttajien muutos voi olla joskus myös muoti-ilmiö, mutta onhan toki ihan selvää, että kaikki eivät halua syödä yhtä paljon lihaa ja lentää kuin ennen. Mutta jos toiset syövät entistä enemmän lihaa ja lentävät entistä enemmän, niin kokonaisuus voi mennä vielä jonkun aikaa huonoon suuntaan, Ikonen sanoo.
 Myös hehkulamppujen kieltäminen aiheutti "itkua ja parkua"
 Ikonen muistuttaa, että vaikka Suomi ja lähes kaikki puolueet ovat sitoutuneet Pariisin ilmastosopimukseen, moni on jättänyt kertomatta millä keinoilla tavoitteisiin päästään.
 – Mitä nopeammin keinoista päätetään, sitä nopeammin ja pienemmillä kuluilla yhteiskunnassa selvittäisiin.
 Ratkaisut eivät saa toisaalta tulla liian vaikeiksi ihmisille, ja siksi tarvitaan lainsäädäntöä nopeasti, jotta ihmiset ehtisivät sopeutumaan siihen.
 Ikonen vertaa uusia ympäristöystävällisiä kulutustottumuksia tupakointiin: vielä 1990-luvulla tehtiin töitä toimistoissa tupakka huulessa, eikä silloin ajateltu, että tupakoimattomuus voisi toteutua. Mutta sitten kun tuli sosiaalinen paine lopettaa, niin tupakointi on vähentynyt.
 – Kun yhteiskunta on valmis muutokseen, niin kovasti vastustettuja asioita saatetaaan hyväksyä.
 Hän ottaa esiin myös toisen esimerkin.
 – Hehkulamppujen kieltäminen EU-direktiivillä aiheutti itkua ja parkua, mutta nyt meillä on led-valaistus, joka kuluttaa varmaan 99 prosenttia vähemmän kuin hehkulamppuvalaistus. Tämä on hyvä esimerkki teknologian kehittymisestä ja hinnan laskusta.
 "Ilmastolakot ovat sytyttäneet toivon liekin"
 Ilmastomarssin järjestäjät iloitsevat siitä, että eduskuntavaaleista on tullut todellisest ilmastovaalit.
 – Vaaliohjelmissa on puhuttu paljon ilmastonmuutoksesta ja vaadittu poliitikoilta vastauksia siitä mihin he ovat ovat valmiita. Neljä vuotta sitten sellainen olisi tuntunut toivottomalta.
 Hän sanoo, että vaikka ilmastonmuutoksesta on tiedetty kymmeniä vuosia, vielä ei ole myöhäistä vaikuttaa, vaan päinvastoin: viime aikojen ilmastomarssit ja koululaisten ilmastolakot ovat sytyttäneet "toivon liekin".
 Jos Matti Ikonen pääsisi aikakoneella johonkin yhteen hetkeen, jolloin olisi voinut tehdä ratkaisevan ilmastokatastrofin estävän päätöksen, niin mikä se hetki olisi?
 – Mielenkiintoinen hetki olisi ollut vaikkapa siinä öljy-yhtiöiden kokoushuoneessa 1970-luvulla,kun öljy-yhtiöiden omat tutkijat kertoivat, että yhtiön toiminta tulee aiheuttamaan ilmaston lämpenemisen. Tiedosta huolimatta yhtiön edustajat päättivät jatkaa toimintaansa niin kauan kuin öljyä riittää, hän pohtii.
 – Mutta kaikkein mieluiten olen Suomessa vuonna 2019 juuri sen takia, että meillä on niin paljon toivoa ja laajaa liikehdintää ilmaston puolesta. Myös osa puolueista on valmiita tekemään ilmastotoimia.
 Ikonen on innoissaan esimerkiksi koululaisten ilmastolakkoilusta ja siihen liittyvästä hyvästä tunnelmasta, jota on tarkoitus vaalia myös tämän päivän mielenilmauksessa.
 – Ilmastoasia ei ole toivoton, vaan meillä on ennen kaikkea toivoa.
 Ilmastomarssi on toinen laatuaan: ensimmäinen järjestettiin syksyllä 2018. Tuolloin mielenilmaukseen kokoontui järjestäjän mukaan 8000 ihmistä, tänään paikalle toivotaan jopa kymmentä tuhatta marssijaa.
 Tapahtuma alkaa kello 14 Senaatintorilla. Kulkue lähtee kohti eduskuntataloa noin puoli kolmelta. Eduskuntatalolla on musiikkia ja ohjelmaa, minkä jälkeen Kansalaistorilla on piknik-tyyppiset jatkot.
 Marssi on nimeltään  llmastomarssi 2 . Ensimmäinen järjestettiin syksyllä 2018.  Korvaamaton -kampanjan  takana on erilaisia luonnonsuojelujärjestöjä, kuten Suomen Luonnosuojeluliitto, Greenpeace, Bird Life ja WWF Suomi.
 Yle välittää ilmastotapahtuman suorana kello 14 alkaen Yle Areenassa.

10 000 osallistujan mielenosoitus täytti Helsingin keskustan – Katso video ilmastomarssista


Summary: Kalevalasta tehty tuore versio tarjoaa Suomen kansalliseepokseen täysin uudenlaisen näkökulman.

Väinämöisen vene lipuu hitaasti pitkin mustan virran peilityyntä pintaa. Jylhät kalliopaadet kohoavat kohti harmaata taivasta. Tunnelma on tiheä ja uhkaava. Sitten Väinämöinen saapuu paikkaan, jossa on kuolleita ja eläviä kuolleita, ja jotakin siltä väliltä. Alaston mies roikottaa kädessään omaa päätään. Paikan hallitsijalla, valtavalla olennolla on läpinäkyvät, harsomaiset siivet – kuten hyönteisellä. Väinämöinen polvistuu ja sanoo yhden sanan:
 –  Tuonetar.
 Tällaista  Kalevalaa  ei Suomessa ole aiemmin nähty:  Sami Makkosen  sarjakuvaromaanissa veri lentää, erilaiset hirviöt koettelevat ihmiskuntaa, jättiläishirvet möyryävät ja pikimustan pahuuden läsnäolo on käsinkosketeltavaa.
 Otavan kustantama sarjakuvaromaani todennäköisesti löytää tiensä myös ulkomaille: teoksen käännösoikeuksista on keskusteltu amerikkalaisten tahojen kanssa.
 Sami Makkonen  Jussi Mankkinen / Yle
 Sami Makkonen kiinnostui  Kalevalasta  jo opiskeluaikoinaan Savonlinnan taidelukiossa, jossa hän teki lopputyönään Suomen kansalliseepoksesta viisisivuisen sarjakuvan. Sitten alkoivat työt painaa päälle Yhdysvalloissa, ja vasta nyt löytyi aikaa toteuttaa suuri haave, kaksiosainen  Kalevala -sarjakuvaromaani, jonka tummissa kuvastoissa värisee kauhu, välillä brutaalikin sellainen.
 – Ehkä  Kalevalaa  on aiemmin tulkittu liian vaisusti – on pysytelty lähinnä eepoksen pääkohtauksissa, joita ovat muun muassa Sammon valmistus ja ryöstö sekä Ainon kuolema. Kauhuaineistoa  Kalevalassa  on paljon ja minua on aina ihmetyttänyt, miksi sitä ei ole ryhdytty visualisoimaan, Sami Makkonen pohtii.
 Samaan hengenvetoon voi todeta, että vaikka  Kalevalassa  olisi tarinoidensa, hahmojensa ja koko rikkaan universuminsa puolesta aineksia vaikka mihin, sitä ei edelleenkään koeta Suomessa erityisen trendikkääksi opukseksi, eikä sen tarjoamia mahdollisuuksia osata hyödyntää. Sami Makkosen mukaan monelle muodostuu esteeksi  Kalevalan  runokieli.
 – Itse tarinoihin ei oikein pääse kiinni, koska teosta luetaan koulussa vähän niin kuin väkipakolla ja vanhahtavalla kielellä. Jos miettii kaikkea runokielen takana tapahtuvaa toimintaa, luulisin että kuvallisessa muodossa  Kalevala  on helpommin omaksuttavissa, ja että sarjakuvaromaanini toivoakseni luotsaa  Kalevalaa  nykyaikaan.
 Sami Makkosen Kalevala-sarjakuvaa. Yksityiskohta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Pohjola, pahuuden pesäke
 Kalevalan  sisältöä Makkonen on käsitellyt kronologisessa järjestyksessä ja seurannut sen tapahtumia sellaisina, kuin ne ovat alkuperäisteoksessakin. Joitakin runoja tosin on tarpeen mukaan lyhennelty, joitakin paisuteltu ja muutamia hieman muuteltu.
 Uudessa  Kalevala -versiossa näkyvämmän roolin saa etenkin Pohjolan häikäilemätön matriarkka, mahtavista taikavoimistaan kuulu Louhi.
 – Louhi on ehdottomasti koko  Kalevalan  kiinnostavin hahmo. Olen sarjakuvassani seurannut hänen kehittymistään noitana ja siirtymistä lopullisesti pimeälle puolelle. Pohjolasta olen tehnyt  marquis de sademaisen  pahuuden pesäkkeen, jossa meno on hyvin moraalitonta. Ja toisessa osassa Louhi sitten sammuttaa koko Kalevalasta valot – kyse on hyvin mystisestä kohtauksesta, Makkonen innostuu.
 Sami Makkosen Kalevala-sarjakuvaa. Yksityiskohta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Makkonen on piirtänyt Kalevalaan myös hahmoja, joita ei aiemmin juuri ole visualisoitu. Yksi näistä hahmoista on ikiaikainen, valtavia lonkeroitaan kurotteleva merihirviö Iku-Turso.
 – Halusin Iku-Tursoon viittauksia  H.P. Lovecraftin   Cthulhu -mytologiasta, josta löytyy samantyyppinen merihirviö. Raamatussa taas mellastaa Leviathan, Makkonen kertoo.
 Kalevala -sarjakuvaromaanista löytyy myös lukuisia viittauksia taidehistoriaan. Ruutu, jossa Väinämöinen lähestyy veneineen Tuonelan portteja viittaa  Arnold Böcklinin  symbolistiseen  Kuolleiden saari  -maalaukseen. Raadollinen Tuonela taas muistuttaa  Gustave Dorén  kuvittamaa  Danten  helvettiä.
 Lisäksi sarjakuvaromaanista löytyy muutama  Akseli Gallen-Kallela  -tosinto, muun muassa  Lemminkäisen äiti  - ja  Joukahaisen kosto  -maalauksista.
 – Halusin tuoda Gallen-Kallelan ja muidenkin taiteilijoiden jo valmiiksi suunnittelemia hahmoja sarjakuvaani, jolloin  Kalevalan  kaanon saa jatkumoa, Makkonen perustelee valintojaan.
 Sami Makkosen Kalevala-sarjakuvaa. Yksityiskohta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Amerikkalaisen sarjakuvan pauloissa
 Tarton yliopistosta vuonna 2003 kuvataitelijaksi valmistuneen Sami Makkosen kansainvälinen ura lähti liitoon reilu vuosikymmen sitten. Hän laittoi portfolion sivustolle, jossa sarjakuvataiteilijat ja käsikirjoittajat kontaktoivat toisiaan.
 – Sitä kautta alkoi tulla yhteydenottoja, joista pyrin valitsemaan parhaat. Asiaa auttoi esimerkiksi selkeä kustannussopimus ja tieto siitä, että kirja tullaan julkaisemaan pian.
 Sami Makkosen ja Gary Reedin Deadworld-sarjakuvaa. Yksityiskohta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Makkonen on nyt piirtänyt sarjakuvia Yhdysvaltojen markkinoille vuodesta 2008 lähtien. Repertoaariin kuuluvat muun muassa  Hatter M. -,   The Looking Glass Wars -  sekä  Deadworld  -sarjat. Lisäksi hän on tehnyt kansitaidetta muun muassa  Clive Barker`s Hellraiser: The Dark Watch  -sarjaan.
 –  Hatter M.  on sarja, jossa mennään pitkälti humoristisella ja värikkäällä otteella, eli se ja  Deadworld  ovat kuin yö ja päivä. Jossakin vaiheessa tein molempia samanaikaisesti, ja pikku hiljaa pomppiminen näiden kahden hyvin erilaisen maailman välillä alkoi tuntua haasteelliselta, Makkonen muistelee.
 Deadworldia  kirjoittanut  Gary Reed  kuoli yllättäen vuonna 2016, ja samalla Reedin ja Makkosen tuleva projekti jäi kesken.
 – Hän oli todella mukava ihminen. Kun teimme duunia, olimme yhteydessä päivittäin. Meillä oli kehitteillä seuraava albumi,  Mad Max  -henkinen dystopia, johon olin ehtinyt piirtää näytössivut ja johon Gary oli tehnyt käsikirjoitusta melko pitkälle. Tämä teos jäänee kokonaan tekemättä.
 Sami Makkonen työhuoneessaan. Taustalla Iku-Tursoa esittävä maalaus.  Jussi Mankkinen / Yle
 Makkosen mukaan yhteistyö amerikkalaisten käsikirjoittajien ja taiteilijoiden kanssa on ollut aina mutkatonta.
 – Osa kirjoittajista haluaa nähdä sivut jo kuvakäsikirjoitusvaiheessa, mutta en muista, että töihini olisi kertaakaan puututtu. Siinä mielessä minulla on aina ollut vapaat kädet. Hahmosuunnitteluun on tosin joskus tullut pieniä korjausehdotuksia.
 Makkonen ei itse osaa sanoa, miksi juuri hän on suomalaisena sarjakuvataiteilijana onnistunut luomaan uraa Yhdysvalloissa.
 – En tiedä, onko kovin moni suomalainen edes Jenkkeihin yrittänyt. Ehkä tyylini on sellainen, että se sopii sinne paremmin kuin monen muun suomalaisen sarjakuvataiteilijan kädenjälki, Makkonen pohtii.
 Kädenjäljestä puheenollen, Makkonen tekee piirtää sarjakuvansa ensin tussilla paperille, ja jatkaa vasta sitten tietokoneella.
 – Fyysinen teos on kuitenkin aina fyysinen teos. Jos lopettaa kokonaan piirtämisen tussilla paperille, ei se pidemmän päälle ole hyvä juttu. Tässä pitää kuitenkin olla mukana myös vanhaa käsityötaitoa.
 Sami Makkosen Kalevala-sarjakuvaa. Aukeama.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yliluonnollinen kauhu on parasta
 Ei liene yllättävää, että Sami Makkonen on ollut kauhufani jo teinipojasta lähtien.
 – Silloinhan kauhu oli Suomessa kiellettyä. Vuokraamoista ei juuri kauhuleffoja löytynyt tai ne olivat pahasti pätkittyjä, joten kauhua katseltiin useaan kertaan kopioiduilta VHS-kaseteilta. Luulisin, että kiinnostustani kauhuun edesauttoi juuri se, että kyse oli kielletystä aihepiiristä.
 Makkosen kauhusuosikkeihin kuuluvat muun muassa  Sam Raimin   Evil Dead  sekä  William Friedkinin   Manaaja . Uudemmasta kauhusta kiinnostaa  Conjuring -sarja.
 – En ole niinkään innostunut väkivallasta tai slasher-tyyppisestä kauhusta. Sen sijaan, mitä yliluonnollisemmalle puolelle mennään, sen mielenkiintoisemmaksi menee. Ja kyllähän esimerkiksi myös  Kalevalasta  löytyy yliluonnollista kauhua.
 Sami Makkosen työhuoneessa silmään pistää horror punk-yhtye Misfitsin mustavalkoinen juliste. Tuotako kuunnellessa kauhusarjakuvat syntyvät?
 – Nykyisin en juuri kuuntele musiikkia, kun piirrän. Mutta Misfitsin fani olen ollut jo vuodesta 1992.
 Sami Makkosen Kalevala-sarjakuvaa. Yksityiskohta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Jutun keskustelu on avoinna klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Verta, irtopäitä, hirviöitä ja pikimustaa pahuutta: Tällaista Kalevalaa ei Suomessa ole aiemmin nähty


Summary: Uusi sijoitustapa tulee käyttöön vuoden 2020 alusta.

Eduskunnan aiemmin keväällä hyväksymä laki uudesta osakesäästötilistä on herättänyt suurta kiinnostusta piensijoittajien keskuudessa jo nyt, vaikka tilin voi avata vasta ensi vuoden alusta lukien.
 Lue tästä  11 kysymyksen ja vastauksen lista  siitä, mikä ihme on osakesäästötili.
 Mielenkiinto on ilmennyt etenkin Osakesäästäjien keskusliiton koulutuskiertueen sijoittajailloissa joka puolella maata viime viikkojen aikana.
 – Osakesäästötili on ehdottamasti ollut koulutusiltojen ykköspuheenaihe. Olen kysynyt osallistujilta joka koulutustilaisuudessa, kuinka moni ottaa osaketilin käyttöön heti ensi vuoden alusta ja reilusti yli puolet, ehkä kolme neljäsosaa on vastannut myöntävästi. Tili on saanut hyvin suuren suosion jo tässä vaiheessa. Pelkästään meidän koulutuskiertueemme osallistujista kertyy satoja tilinavaajia, sanoo Osakesäästäjien keskusliiton koulutusvastaava  Sven-Eric Holmström .
 Holmström sanoo olevansa varma, että ensi vuoden aikana avataan ainakin 50 000 osakesäästötiliä.
 – Se on pieni osa maan 800 000 osakkeenomistajasta ja miljoonasta rahaston omistajasta, mutta se on hyvä aloitus, hän suhteuttaa.
 Johtaja  Kai Kalajainen  OP Ryhmästä uskoo myös, että uudella tilillä riittää kysyntää.
 – Siitä tulee suosittu tuote aikaa myöten. Moni nykyinen osakesäästäjä hyödyntää osakesäästötilin tuomat mahdollisuudet aiemman osakesäästämisensä rinnalla, Kalajainen sanoo.
 Asenne jarruttaa
 Holmström arvioi niinikään, että ensi vaiheessa tilinavaajien valtavirta kostuu nykyisistä osakesäästäjistä.
 – Todennäköisesti yli 90 prosenttia on heitä, jotka omistavat jo tällä hetkellä osakkeita, Holmström sanoo.
 Hän ei usko, että uudistus ainakaan alkuvaiheessa houkuttaa mukaan suuresti uusia sijoittajia eli kasvattaa sijoittajien kokonaismäärää.
 – Tästä on Ruotsista vähän vastaavia kokemuksia. Vaikka verotus putoaisi nollaan, niin ei se toisi yhtäkkiä miljoonaa sijoittajaa lisää.
 Sven-Eric Holmströmin mukaan osakesäästötili on ollut piensijoittajien koulutusiltojen ykköspuheenaihe viime viikkoina. Kuva Vantaan tilaisuudesta tältä keväältä. Jani Saikko / Yle
 Suomalaisten riskiä karttava asenne painaa enemmän kuin esimerkiksi verotus, Holmström sanoo.
 OP Ryhmän Kalajaisen mukaan osakesäästötilin käytöstä pitää tehdä mahdollisimman helppoa ja sujuvaa, jotta se laajentuisi perinteisen sijoittajakunnan ulkopuolelle. Pankki miettiikin parhaillaan siihen keinoja.
 – Ettei aloitusta harkitseva ensimmäisenä törmää siihen, miten vaikeaa sijoittaminen on. Sitähän se ei ole, mutta kynnys voi silti olla monelle aika korkea.
 Verohyöty vetonaulana
 Sijoittaja hyötyy uudesta osakesäästötilistä ennen kaikkea verotuksen kautta.
 Normaalisti pörssiosakkeiden myyntivoitoista ja osingoista pitää maksaa pääomatulovero, vaikka ne sijoittaisi heti eteenpäin muihin osakkeisiin. Osakesäästötilin sisällä tehdyistä osakekaupoista ei tarvitse maksaa veroa. Vero maksetaan vasta sitten, kun tililtä otetaan aikanaan pois varoja.
 – Osakesäästötili on todellakin tervetullut uudistus. Kun osakekaupat tehdään ilman veroseuraamuksia, katse kiinnittyy vain ja ainoastaan omistuksiin. Myös osingot tulevat verottomana, jolloin brutto on sama kuin netto ja korkoa korolle -efektistä päästään hyötymään.
 Holmströmin mielestä verotus on tähän saakka ohjannut ihmisten sijoituspäätöksiä aivan liikaa ja jäykistänyt osakekauppaa. Osakesäästötilin kohdalla tilanne tulee olemaan toinen.
 – Päätöksenteko halventuu, jää vain välittäjän kustannus. Tähän asti muutos osakesalkussa on saattanut maksaa tuhansia tai jopa kymmeniä tuhansia euroja verotuksen takia.
 Holmströmin mukaan osakesäästötili on sijoittajalle myös kevyempi ja helpommin hallittava kuin perinteinen suora osakeomistus.
 – Osakesäästötilissä ei joudu selvittämään kauppoja verottajalle. Ei tarvita raportteja mihinkään, vaan palveluntarjoaja hoitaa kaiken. Tämä on ihan uutta, ja se voi houkutella mukaan uusia osakesäästäjiä.
 Holmström ei kuitenkaan usko, että kaupankäynti varsinaisesti vilkastuu lakimuutoksen seurauksena. Ihmisten sijoituskäyttäytymistä salkun hallinnoinnin osalta se kuitenkin muuttaa, koska esteitä salkun uudelleenjakoon tai -sijoittamiseen ei enää ole.
 – Se on siis helpompaa ja muuttaa asenteita.
 Win-win myös verottajalle
 Osakesäästäjien keskusliiton Holmströmin mukaan osakesäästötili on sikäli jännä uudistus, että käytännössä siitä hyötyvät sekä sijoittaja että verottaja eli yhteiskunta.
 – Olemme havainneet, että siirtämällä verotusta tulevaisuuteen, verottaja saa lopulta enemmän verotuloja ja myös sijoittajan pääoma kasvaa merkittävästi nopeammin. Lyhyellä tähtäimellä verotulot laskevat jonkin verran, mutta pitkän ajan kuluttua, esimerkiksi 10 vuoden päästä, verotulot todennäköisesti kasvavat pysyvästi. Tämä on erinomainen asia myös verottajan näkökulmasta.
 Osakesäästötilejä tarjoavat pankitkin kuuluvat uudistuksen hyötyjiin, koska se osaltaan houkuttaa ihmisiä sijoittamaan. Se on siis uusi keino asiakashankintaan.
 – Toivottavasti osakesäästötili tuo kokonaan uusiakin säästäjiä matkaan mukaan, OP-ryhmän Kalajainen sanoo.
 Kalajainen ei usko, että osakesäästötili nipistää osaltaan muita pankin tarjoamia sijoitusvaihtoehtoja, kuten rahastoja.
 – Jos joku on säästänyt rahastoihin ja haluaa sijoittaa rahastoihin, niin tuskin hän siirtää varojaan suoriin osakesijoituksiin ja nyt osakesäästötiliin. Pikemmin se on "sekä että" -työkalu. Ei ole välttämättä niin, että nyt vaihdan rahat toisesta instrumentista toiseen, Kalajainen sanoo.
 50 000 euroa on liian vähän
 Osakesäästötilille ei voi lain mukaan siirtää nykyisiä osakeomistuksiaan, vaan ainoastaan rahaa, jolla voi tilin sisällä ostaa pörssiosakkeita. Nykyiset osakkeiden hallinnan arvo-osuustilit säilyvät käytössä jatkossakin.
 – Arvo-osuustileille ei tapahdu mitään. Jatkossa useimmilla osakesäästäjillä tulee olemaan kaksi arvo-osuustiliä, siis yksi osakesäästötilin sisällä ja toinen suorien osakkeitten kanssa. Ne toimivat hiukan erilaisella verotuksella, Holmström sanoo.
 Osakesäästötiliin voi maksimissaan sijoittaa 50 000 euroa. Holmströmin mielestä se on liian vähän.
 – Yläraja joutaisi nostaa vaikka 100 000 euroon. Jos säästät vaikka 500 euroa kuussa, siis 6 000 euroa vuodessa, nykyinen raja on paukkunut alle kymmenessä vuodessa. Yläraja on turha.
 OP Ryhmän Kalajainen kertoo, että 50 000 euron katto on puhuttanut asiakkaita.
 – Paras olisi osakesäästötili ilman rajaa. Se ei ole ratkaisevinta, mutta sijoittajat keskustelevat siitä ja toivovat, ettei rajaa olisi, Kalajainen sanoo.
 Lue lisää:
 Testaa Ylen sijoituslaskurilla, miten sinun kannattaisi säästää  – bloggaaja Natalia Salmela kokeili: "Tsiisus, täytyy alkaa säästää heti"
 Kolmekymppinen! Aloita säästäminen vanhuuden varalle nyt  – “Ettei eläkkeellä tarvitsisi tinkiä kodista tai terveydestä”
 Aloittelevat sijoittajat tuskailevat pankkien kysymyspatterien tulessa – Osakesäästäjät: uusi laki hidastaa sijoittajaksi ryhtymistä

Uusi osakesäästötili herättänyt suurta kiinnostusta jo nyt: "Ainakin 50 000 tiliä avataan ensi vuonna"


Summary: Kokoomuksen Petteri Orpo ja perussuomalaisten Jussi Halla-aho eivät vielä ole tehneet vaalirahailmoitusta.

Eduskuntavaaliehdokkaiden vaalirahoituksesta on alkanut kertyä vapaaehtoisia ilmoituksia Valtiontalouden tarkastusviraston  verkkosivulle .
 Ilmoituksen tekijöiden joukossa on SDP:n  Antti Rinne , joka käy vaalikampanjaa Uudellamaalla 64 500 euron budjetilla. Pääministeri, keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  on ehdolla Oulun vaalipiirissä ja on ilmoittanut 36 000 euron budjetista.
 Helsingissä vihreiden  Pekka Haavisto  on budjetoinut vaalikassaansa vajaat 27 000 euroa. Varsinais-Suomessa vasemmistoliiton  Li Andersson  on tehnyt ilmoituksen 30 800 euron vaalirahoituksesta. Sinisten  Sampo Terhon  vaalikassa Uudellamaalla on 15 000 euroa.
 Kokoomuksen  Petteri Orpo  ja perussuomalaisten  Jussi Halla-aho  eivät ole vielä tehneet vaalirahoitusilmoitusta. Ilmoitus puuttuu myös RKP:n  Anna-Maja Henrikssonilta  ja kristillisdemokraattien  Sari Essayahilta .
 Ennakkoilmoituksen ovat tehneet myös piraattipuolueen puheenjohtaja  Petrus Pennanen  ja feministipuolueen  Katju Aro . Heidän puolueensa ovat solmineet Helsingissä vaaliliiton ja tavoittelevat kuntavaalimenestyksen siivittäminä läpimurtoa myös eduskuntaan. Pennasen vaalikassassa on ennakkoilmoituksen mukaan 44 000 euroa, Arolla 6 000 euroa.
 Tähtiliikkeen  Paavo Väyrynen  ei ole tehnyt vaalirahoituksestaan ennakkoilmoitusta.
 SDP:llä suurin julkistettu budjetti
 Vaalirahoituslainsäädännön mukaan ilmoitus on pakollinen niille kansanedustajaehdokkaille, jotka tulevat suoraan valituksi tai pääsevät varaedustajaksi. Ilmoitus tulee tehdä kahden kuukauden kuluessa vaalien tuloksen vahvistamisesta.
 Ehdokkaiden lisäksi myös puolueet ja niiden piirijärjestöt voivat vaalipäivään asti tehdä ennakkoilmoituksen.
 Valtakunnallisen tason ilmoituksen ovat eduskuntavaalien edellä tehneet keskusta, SDP, vasemmistoliitto ja vihreät. Näistä suurimman kassan on kerännyt SDP, joka ilmoittaa vaalikampanjansa kuluiksi 1,5 miljoonaa. Keskustan budjetti on 1,1 miljoonaa, vasemmistoliiton ja vihreiden budjetti on vajaat 800 000 euroa.
 STT keräsi ennakkoilmoitukset lauantaina, jolloin koko maassa noin 36 prosenttia ehdokkaista oli julkistanut tiedot rahoituksestaan.
 Ahkerimpia ilmoittajia ovat olleet ehdokkaat Keski-Suomen ja Hämeen vaalipiireissä, joissa ilmoittaneita oli 46 ja 45 prosenttia ehdokkaista. Ahvenanmaalla ei sitä vastoin ole tehty ensimmäistäkään ilmoitusta.
 Eduskuntapuolueista vihreät on ollut tunnollisin. Kaikki vihreiden kansanedustajaehdokkaat ovat tehneet ennakkoilmoituksen. Samaan yltävät myös piraattipuolueen ehdokkaat.

Rinteellä puheenjohtajista suurin vaalibudjetti – osan tiedot puuttuvat


Summary: Rikosoikeuden professori Matti Tolvanen ei yhdy Suojelupoliisin arvioon,  jonka mukaan terrosrimirikosten näyttökynnys olisi liian korkea.

Lännen Media uutisoi tänään, että keskusrikospoliisi on tutkinut viiden viime vuoden aikana 27 terrorismirikoskokonaisuutta. Lisäksi selvittelyssä on ollut noin sata terrorismiin liittyvää esiselvitystä. Rangaistukseen on johtanut vain Turun isku.
 Supon päällikkö  Antti Pelttari  sanoo Lännen Median haastattelussa, että terrorismirikosten näyttökynnys on liian korkea ja se saattaa houkutella Suomeen radikalisoituneita.
 Itä-Suomen yliopiston rikos- ja prosessioikeudenprofessorin  Matti Tolvasen  korvaan särähti moite liian korkeasta näyttökynnyksestä.
 – Näyttökynnys on kaikissa rikoksissa lain mukaan sama. Jos tuomioistuimelle jää varteenotettava epäilys syyllisyydestä, niin syyte on hylättävä. Se on hyvin yksiselitteistä. Erilaisiin rikoksiin ei voi soveltaa eri näyttökynnyksiä.
 Sen sijaan Tolvanen ymmärtää, että terrorismirikoksissa näytön hankkiminen on erityisen vaikeaa.
 – Miten pystytään näyttämään henkilö syylliseksi, jos esimerkiksi lähettää rahaa ulkomaille henkilölle, joka suunnittelee terrorismirikosta? Tai jos joku matkustaa ulkomaille valmistelemaan tai tekemään terrorismirikosta? Poliisin on vaikea saada tarpeeksi näyttöä, jolla saadaan tuomioistuin vakuuttuneeksi, että rikoksen tunnusmerkistö täyttyy.
 Tuomioistuimissa syytteen hylkäämisiä on tullut juuri rahoitustapauksissa. Kohdemaasta on vaikea saada näyttöä. Lisäksi täytyy osoittaa, että rahan lähettäjä on ollut tietoinen terrorismikytköksistä.
 Terrorismirikoksiin liittyy usein kansainvälisiä yhteyksiä. Näytön hankkiminen esimerkiksi sotaa käyvästä maasta on äärimmäisen hankalaa. Siksi kansainvälisen yhteistyön kehittäminen on tärkeää.
 Tolvanen ei niele Supon väitettä, että Suomessa olisi korkeampi näyttökynnys kuin muissa Pohjoismaissa.
 – Minulla on käsitys, ettei suomalaisilla tuomioistuimilla ole korkeampaa näyttökynnystä. Tietysti tähän on vaikea ottaa kantaa ilman, että on tehty vertailevaa tapauskohtaista tutkimusta.
 Lue lisää:
 Syyriaan ja Irakiin lähti Suomesta 80 jihadistia, mukana 20 naista – näppäinterrorismia ja lastenhoitoa Isisin hyväksi
 LM: Isis-lapsia on palannut kriisi-alueelta Suomeen
 Suomalainen Avesta taistelee Isisiä vastaan Syyriassa, mutta kertoo videohaastattelussa palaavansa Suomeen "varmasti jossakin vaiheessa"

Rikosoikeuden professori tyrmää Supon näkemyksen liian korkeasta näyttökynnyksestä terrorismirikoksissa: Näytön hankkiminen on ongelmallisinta


Summary: Ylen haastatteleman tutkijan mukaan EU näkee siirtolaisuuden ja terrorismin tällä hetkellä täysin erillisinä asioina.

Äärioikeistolaiset pelottelevat usein eurooppalaisia , että muuttoliike Afrikasta Eurooppaan uhkaa länsimaista sivilisaatiota.
 Afrikkalaisten siirtolaisten lähtömaiden kärkijoukossa on jo pitkään ollut useita Länsi-Afrikan valtioita.
 Lähes 95 prosenttia muuttoliikkeestä  tapahtuu kuitenkin Länsi-Afrikan sisällä , ei kohti Eurooppaa.
 Yle listasi pakenemisen syitä ja ratkaisuehdotuksia siihen.
 1. Terrorismi
 – Viitisentoista asemiestä tuli paikalle moottoripyörillä. He alkoivat tulittaa, ja syntyi paniikki. Serkkuni yritti vastustaa ja hänet tapettiin edessäni, 27-vuotias Fatimata kertoo Burkina Fason pohjoisosassa  Le Monden haastattelussa .
 Fatimata on joutunut pakenemaan kotoaan terroristiryhmien väkivaltaa. Ranskalaislehti haastatteli häntä alkuvuodesta, kun Burkina Fason pohjoisosissa oli ollut useita verisiä iskuja.
 Burkina Fason pääkaupungissa Ouagadougoussa tehtiin terrori-isku Ranskan lähetystöön ja kasarmiin maaliskuussa 2018. EPA
 Fatimatan tavoin Burkina Fason itä- ja pohjoisosissa yli 100 000 ihmistä on paennut terrorismia.  Alueelle julistettiin hätätila vuodenvaihteessa .
 Väkivalta on viime aikoina saanut yhä raaempia piirteitä etnisten ryhmien välisistä kostoiskuista. Esimerkiksi viime viikonvaihteessa Burkina Fason pohjoisosassa  kuoli yli 60 ihmistä  väkivaltaisuuksissa.
 Google
 Tapahtumien kulku noudatteli samaa kaavaa kuin monissa muissakin viimeaikaisissa hyökkäyksissä. Ensin tuntematon asejoukko tekee terroristisen hyökkäyksen paikalliseen yhteisöön. Uhriksi joutuneen yhteisön kosto kohdistuu paimentolaiskansa fulaneihin kuuluviin ihmisiin, koska joitain fulaneja on liittynyt alueen jihadistiryhmiin.
 Lue lisää terrorismin taustasyistä:  Terrorismi aiheuttaa sekasortoa Malissa – Sekä Isis että al-Qaida aktiivisia Euroopan porteilla
 Pohjoismaisen Afrikka-instituutin muuttoliikkeen tutkija  Jesper Bjarnesen  sanoo Ylen haastattelussa, että etnisten ryhmien välinen väkivalta on huolestuttava uusi ilmiö erityisesti Burkina Fasossa. Siellä on perinteisesti korostettu maan yli 60 etnisen ryhmän välistä solidaarisuutta.
 Konfliktit ajavat ihmisiä Länsi-Afrikassa pääasiassa maan sisäisiksi pakolaisiksi lyhyiksi ajoiksi, tutkija Bjarnesen muistuttaa.
 2. Köyhyys ja työttömyys
 Fatimata kertoo paenneensa terroristeja 30 kilometriä etelään kotikylästään, toiseen kylään. Hän toivoo kotiinpaluuta, sillä uudesta kylästä hän ei tunne ketään eikä työkalujakaan ehtinyt ottaa mukaan ennen pakoa.
 Elannon tienaamisen vaikeus on Länsi-Afrikassa konflikteja yleisimpi syy muuttaa pois kotiseuduilta.
 Rahtijuna Abidjanin rautatieasemalla. Burkinafasolaiset siirtotyöläiset rakensivat Norsunluurannikon rautatiet. Legnan Koula / EPA
 Taloudellisella siirtolaisuudella on Länsi-Afrikassa satojen vuosien historia. Ranskan siirtomaahallinnon aikaan nykyisen Burkina Fason alueelta  siirrettiin satoja tuhansia ihmisiä  rakentamaan etelänaapurin Norsunluurannikon rautateitä ja kaakaoplantaaseja.
 Liikkuvuus työn perässä Norsunluurannikon kaupunkeihin on jatkunut maiden itsenäistyttyä 1960-luvulla. Nykyään Norsunluurannikolla asuu yli kaksi miljoonaa siirtolaista.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Vaikka suurin osa, peräti 95 prosenttia länsiafrikkalaisista etsii parempaa elämää kasvavista talouksista alueen sisällä, Eurooppakin houkuttaa edelleen.
 Bjarnesen arvioi, että konfliktit eivät ole pääsyy Länsi-Afrikasta Eurooppaan suuntautuvaan siirtolaisuuteen. Saharan aavikon ja Välimeren ylittäminen on hengenvaarallinen matka, jota kukaan ei lähde yrittämään lyhytnäköisin perustein.
 Länsi-Afrikan valtiot olivat köyhiä jo ennen väkivallan leimahtamista ja työttömyys laukkaa kymmenissä prosenteissa. Esimerkiksi Guinean kaupungeissa  arviolta kaksi kolmasosaa koulutetuista on työttöminä .
 Nainen myi kalaa kojussa tien varrella Ouagadougoussa Burkina Fasossa. Legnan Koula / EPA
 Afrikan maiden  pitäisi luoda vuosittain 12 miljoonaa työpaikkaa  nopeasti kasvavan väestön työllistämiseksi, mutta teollistuminen on vasta aluillaan. Pääosa ihmisistä työskentelee epävirallisissa ammateissa, esimerkiksi pienviljelijöinä tai kaupitellen tavaraa kaupungeissa.
 Afrikan mantereen talous kasvaa kiihtyvää, noin neljän prosentin vuosivauhtia, mutta pääosa kasvusta keskittyy Itä-Afrikkaan. Sinne liikkuvuus tuhansien kilometrien päästä Länsi-Afrikasta on vähäistä.
 Sen sijaan entisiin isäntämaihin Eurooppaan on jo yhteisen kielenkin takia luontevaa pyrkiä.
 Kuuntele Maailmanpolitiikan arkipäivää:  Miten vääristynyt on kuvamme Afrikan siirtolaisuudesta?
 Viime vuonna Marokon kautta Espanjaan pyrki  lähes 60 000 ihmistä. Läntisestä reitistä tuli suosituin väylä Eurooppaan sen jälkeen, kun  Italian populistihallitus sulki rajansa siirtolaisilta  ja Libyan rannikkovartiosto tukahdutti EU:n tuella merireitin Libyasta Italiaan.
 Moni siirtolainen pyrkii Marokosta Espanjalle kuuluviin Ceutan ja Melillan enklaaveihin. Yle Uutisgrafiikka
 Tämän vuoden ensimmäisinä kuukausina Espanjaan on saapunut noin 7 000 siirtolaista, joiden joukossa on yli tuhat ihmistä Länsi-Afrikan Guineasta ja Malista.
 – Siirtolaisreitin tukkiminen yhdellä alueella aiheuttaa paljon turbulenssia toisissa paikoissa, Pohjoismaisen Afrikka-instituutin Bjarnesen huomauttaa.
 Moni siirtolainen on jäänyt jumiin  myös Marokossa, sillä  EU auttaa Marokkoa yli sadalla miljoonalla eurolla  siirtolaisten liikkumisen estämisessä.
 3. Ruoan puute ja ilmastonmuutos
 Ilmastonmuutos ja muuttoliike linkittyvät tulevaisuudessa monien tutkijoiden mukaan entistä tiiviimmin yhteen. Luotettavimpina pidetyt  arviot ilmastopakolaisten määrästä maailmassa  vuonna 2050 vaihtelevat 50–200 miljoonan välillä.
 Heistäkin valtaosa jäänee lähialueille, mutta osa pyrkii pohjoiseen.
 Nigerin presidentti  Mahamadou Issoufou  varoitti helmikuun lopussa, että Länsi-Afrikassa Saharaa reunustavasta Sahelin alueesta tulee todennäköisesti merkittävä siirtolaisten lähtöalue vuonna 2050.
 Sahelin alue on maailman haavoittuvimpia ilmastonmuutokselle, jonka arvioidaan lisäävän äärimmäisiä sääilmiöitä, kuten tulvia ja kuivuutta.  Nature-lehdessä julkaistun tutkimuksen  mukaan laaja-alaisten rajujen ukkosmyrskyjen yleisyys on jo kolminkertaistunut Sahelin alueella 1980-luvun jälkeen.
 Äiti lapsi sylissään odotti ruoka-apua Nigerissä vuonna 2012, kun Sahelissa nähtiin nälkää. Helmut Fohringer / EPA
 Burkina Fasossa  lähes miljoona ihmistä tarvitsee  tällä hetkellä YK:n mukaan humanitaarista apua. Syinä ovat väkivallan lisäksi Burkina Fasoa viime vuonna koetelleet luonnonkatastrofit, joiden seurauksena ihmisillä ei ole riittävästi ruokaa.
 Sahelin alueen lämpötilojen on arvioitu nousevan ilmastonmuutoksen seurauksena 1,5 kertaa maailman keskiarvoa nopeammin. Tutkija Jesper Bjarnesenin mukaan ilmastonmuutos koettelee varsinkin köyhimpiä, joilla ei ole rahallisia mahdollisuuksia muuttaa muualle.
 Kansainvälinen Punainen Risti ja kaksi muuta järjestöä visualisoivat Sahelin nousevia lämpötiloja ja muuttoliikettä videolla.
 – Jos kuivuus ja aavikoituminen pahenevat edelleen ja juomavettä ei ole saatavilla riittävästi, sillä on yhteisöille tuhoisat vaikutukset, Bjarnesen sanoo.
 Pilaantunutta satoa miehen käsissä Nigerissä. Kuivuus ja taudit ovat verottaneet satoja Sahelin alueella. Tanya Bindra / EPA
 Kiistely pohjavedestä ja viljelysmaasta voi aiheuttaa tulevaisuudessa myös entistä enemmän maakiistoja.
 Miten ongelmia on yritetty ratkaista?
 Länsi-Afrikan viisi maata Mali, Niger, Mauritania, Tšad ja Burkina Faso  ovat perustaneet G5-sotilasjoukot  taistelemaan terrorismia vastaan. Euroopan unioni tukee joukkoja sadalla miljoonalla eurolla, myös Suomi pienellä osuudella.
 G5-joukoilta puuttuu kuitenkin vielä varusteita ja rahoitusta . Ne eivät ole onnistuneet taltuttamaan Sahelin alueen väkivaltaa, joka on viime aikoina levinnyt ja raaistunut.
 Euroopan ja Afrikan johtajia G5-sotilasjoukkoja koskevassa kokouksessa Pariisissa vuonna 2017. Michel Euler / EPA
 Myös ihmisten perustarpeita on tuettu. Burkina Fasossa jihadistien terrorisoimilla alueilla  kansalaisjärjestö on asentanut vesihanoja syrjäseuduille , joilla puhdasta juomavettä on ollut saatavilla vain harvassa paikassa. Hanojen asentaminen on saanut paikalliset tuntemaan, että keskushallinto välittää heistä, mikä puolestaan vähentää houkutusta liittyä jihadistien riveihin.
 Kansainvälinen Punainen Risti on puolestaan ehdottanut  arkisia ratkaisuja ehkäisemään kuivuuden ja ilmastonmuutoksen tuhoja. Kyliin voitaisiin rakentaa aurinkovoimalla toimivia pumppuasemia ja pieniä patoja, jotka patoaisivat tulvavesiä ja auttaisivat muodostamaan pohjavettä.
 Pohjoismaisen Afrikka-instituutin tutkija Jesper Bjarnesen puolestaan perää Euroopan unionilta ajattelutavan muutosta. Tällä hetkellä EU:n tuki Länsi-Afrikalle keskittyy paljolti siirtolaisten reittien tukkimiseen rajoja sulkemalla.
 Mies kuljetti kurpitsansukuisia kasveja pyörällä Ouagadougoussa, Burkina Fasossa. Legnan Koula / EPA
 Siirtolaisuutta kohti Eurooppaa ja Länsi-Afrikan terrorismia käsitellään Bjarnesenin mukaan tällä hetkellä täysin erillisinä asioina.
 – EU:ssa ajatellaan usein, että samat vanhat keinot korjaavat ongelmat. Euroopalta vaadittaisiin nyt dramaattista ajattelutavan muutosta, Bjarnesen sanoo.
 Terrorismi huolettaa myös burkinafasolaista Fatimataa, joka joutui pakenemaan kylästään kouluikäisten lastensa kanssa. Lapset eivät ole päässeet takaisin kouluun. Alueella tiedetään jihadistien värvänneen koulupudokkaita riveihinsä.
 – Mitähän lapsistani tulee? Fatimata miettii.
 Lisää aiheesta:
 2017:  Eurooppaan muuttaneiden kylä  – Yle kävi senegalilaiskylässä, josta lähes kaikki ovat lähteneet
 2018:  Terrorismi aiheuttaa sekasortoa Malissa – Sekä Isis että al-Qaida aktiivisia Euroopan porteilla
 2018:  Libyassa siirtolaiset viettävät jopa kuukausia varastoissa epäinhimillisissä oloissa – Rajavalvonta on siirtänyt ongelman mereltä maalle
 Aiheesta muualla:
 Ulkopolitist:  Sahel-sarja, osa I: Sahelin muuttoliikkeet ovat paljon moniulotteisempia kuin Euroopan politiikka antaa ymmärtää

Länsi-Afrikassa useimmat pakenevat lähelle, mutta ilmastonmuutos voi ajaa miljoonat kohti Eurooppaa – kolme syytä, jotka saavat ihmiset liikkeelle


Summary: Presidenttiä syytetään kriisin huonosta hoidosta. Presidentti syyttää pakotteita.

Viranomaiset ovat laajentaneet evakuointeja Iranin tulva-alueella. Rankkasateet ja tulvat ovat piinanneet maan länsiosia jo kolmen viikon ajan.
 Tulvissa ja maanvyöryissä on kuollut 70 ihmistä. Lähes 2000 kaupunkia ja kylää on kärsinyt tulvista, ja 85 000 ihmistä on siirretty hätämajoitukseen. Tulvat ovat maan pahimpia 70 vuoteen.
 Lauantaina asukkaita evakuoitiin maan lounaisosasta Khuzestanin maakunnasta. Alueella on merkittävää öljyntuontantoa, mutta tulva ei ole vahingoittanut öljynjalostuslaitoksia.
 Maan presidenttiä  Hassan Rouhania  on arvosteltu kriisin huonosta hoitamisesta. Hän puolestaan vetoaa siihen, että Iranille asetetut pakoitteet haittaavat avun toimittamista.
 Hallitus on lähettänyt tulva-alueille lisää liikuteltavia terveydenhuoltoyksiköitä. Myös vallankumouskaarti on määrätty auttamaan tulva-alueille. Maa on myös sulkenut yhden eteläisen raja-asemansa.

Tulvat piinaavat Irania – 70 kuollut


Summary: Kaikkia kuolemaan johtaneita onnettomuuksia kaista-avustin olisi voinut vähentää 19 prosenttia.

Kaista-avustin voisi vähentää merkittävästi kuolemaan johtaneita liikenneonnettomuuksia Suomessa, arvioi tuore Liikennevakuutuskeskuksen ja Onnettomuustietoinstituutin tutkimus.
 Tutkimuksen aineistossa oli liikenneonnettomuuksien tutkijalautakuntien vuosina 2014–2016 tutkimia, kuolemaan johtaneita henkilöautojen onnettomuuksia. Näistä valittiin tutkintaan suistumis- ja kohtaamisonnettomuudet.
 – Juuri näissä tapauksissa on kyse kaistalta ulosajautumisesta ja kaista-avustin on niiden estämisessä relevantti. Parhaimmillaan kaista-avustimen mahdollisuus parantaa liikenneturvallisuutta voi olla huomattava, sillä suurin osa tieliikenteessä tapahtuvista kuolemista on juuri näitä kaistalta ulosajautumisesta johtuvia, Liikennevakuutuskeskuksen  blogissa kirjoitetaan .
 Tutkimuksen tehnyt Tampereen yliopiston Liikenteen tutkimuskeskus Vernen tutkija  Roni Utriainen  toteaakin blogissa, että kaista-avustin vastaa merkittävyydeltään turvavyön keksimistä.
 Tutkimuksen mukaan kaista-avustimen käyttö olisi saattanut estää 27 prosenttia henkilöautojen yksittäis- ja kohtaamisonnettomuuksista, jos järjestelmä olisi ollut käytössä kaikissa henkilö- ja pakettiautoissa.
 Kaikista kuolemaan johtaneista henkilöauto-onnettomuuksista, sisältäen muutkin onnettomuustyypit, vähenemä olisi ollut 19 prosenttia, tutkimuksessa todetaan.
 EU kannattanut kaista-avustinta
 Kaista-avustin voi ohjata autoa joko kääntämällä ohjausta tai jarruttamalla vain toisen puolen renkaita. Se on harvinaisempi kuin uudehkoissa autoissa yleinen kaistavahti, joka varoittaa kuljettajaa kaistalta poistumisesta, mutta ei vaikuta ohjaukseen, vaan jättää sen kuljettajan tehtäväksi.
 Joissain tapauksissa kaista-avustin ei olisi voinut estää onnettomuutta. Tällaisia olivat esimerkiksi kuljettajan sairauskohtaus tai onnettomuuden aiheuttaminen tietoisesti.
 Lisäksi kaista-avustimen toimintaan vaikutti kaistamerkintöjen kuluneisuus, puuttuminen tai peittyminen lumella. Suuri osa kuolemaan johtaneista onnettomuuksista tapahtui kesäkuukausina.
 EU-komissio on ehdottanut kaista-avustinta pakolliseksi turvavarusteeksi uusiin autoihin vuodesta 2022 alkaen.
 Komissio on myös  kaavaillut pakollista nopeudenrajoitinta , mutta sen tekniikasta ei ole päätetty. Se voisi perustua esimerkiksi liikennemerkkejä lukevaan kameraan tai GPS-paikannukseen.
 Lue myös
 LVM esittää fossiilisten polttoaineiden veronkorotuksia sekä 8 muuta keinoa autokannan uudistamiseksi – Mitä mieltä autoala on keinoista? Lue tästä
 Uutta tietoa talvirenkaista: Kitkarenkailla ajetaan huomattavasti vähemmän kuolonkolareita kuin nastarenkailla

Kaista-avustin vähentäisi pahoja liikenneturmia Suomessa merkittävästi – "Vastaa merkittävyydeltään turvavyön keksimistä"


Kevään tähän mennessä korkein lämpötila rikkoutui tänään Porissa, missä mitattiin ennen iltaviittä 15,1 astetta, kertoo Ilmatieteen laitos. Raumalla lämpötila nousi 14,9 asteeseen. Yli 14 astetta mitattiin myös Turussa, Kokemäellä ja Salossa.
 Kymmentä astetta tai yli on mitattu isossa osassa maata, Oulun, Pohjois-Karjalan ja Kainuun eteläosien korkeudella asti.
 Ylen meteorologi  Matti Huutonen  kertoo sään olevan vuodenaikaan nähden tavanomaista lämpimämpää. Mitään isompia lämpöennätyksiä ei hänen mukaansa tulla rikkomaan.
 – Tänään on paras päivä olla ulkona seuraavaan viikoon.
 Aurinkoa riittää vielä huomiselle, mutta iltaa kohden sää viilenee selvästi. Matalapaine tuo ensi viikolla mukanaan  epävakautta ja sateita .

Kevään lämpöennätys meni toistamiseen rikki tänään: Porissa mitattiin yli 15 astetta


Neljä ryöstäjää vei joensuulaisen miehen lompakon ja pankkitunnukset törkeällä tavalla perjantaina.
 Poliisi kertoo tiedotteessaan, että neljä miestä oli pakottanut joensuulaisen miehen auton kyytiin perjantai-iltapäivänä. Mies oli viety autolla Joensuusta Kuopioon. Matkalla mieheltä oli puukolla uhaten viety lompakko ja hänet oli pakotettu antamaan pankkitunnuksensa.
 Pankkitunnuksien avulla ryöstäjät olivat ottaneet runsaasti pikavippejä ja käyneet nostamassa automaateilta rahaa. Poliisin mukaan Kuopiossa ryöstäjät olivat pakottaneet miehen mukaansa majoitusliikkeeseen. Mies pääsi pakenemaan aamulla majapaikasta ja sai soitettua hätäkeskukseen.
 Poliisin mukaan epäilyt tekijät ovat Joensuun seudulta. Poliisi ei ollut lauantai-iltapäivään mennessä tavoittanut tekijöitä.
 Poliisi pyytää havaintoja tapaukseen mahdollisesti liittyvästä tummanharmaasta Volvo V70 –farmariautosta ja autolla liikkeellä olevista henkilöistä. Auton rekisteritunnus on VNY-781
 Havainnoista pyydetään ilmoittamaan hätäkeskukseen numeroon 112.

Ryöstäjät pakottivat uhrinsa auton kyytiin Joensuussa, kuljettivat Kuopioon ja veivät matkalla rahat


Summary: Kevään lämpöennätys mitattiin tänään Porissa, jossa lämpötila nousi yli 15 asteen.

Lämmennyt sää on tuonut tullessaan kevään ensimmäisen ruohikkopalovaroituksen. Pelastuslaitokset ovat sammuttaneet myös kymmenkuntaa maastopaloa eri puolilla Suomea.
 Ilmatieteen laitoksen mukaan Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa on ruohikkopalovaaran mahdollisuus. Asiasta twiittasi myös Ylen meteorologi Matti Huutonen.
 Pohjanmaata varoitetaan puolestaan tulvan mahdollisuudesta.
 Kevään lämpöennätys  mitattiin tänään P orissa, jossa lämpötila kipusi yli 15 asteen.
 Tänään pelastuslaitokset ovat saaneet useita hälytyksiä maastopaloista eri puolilta Suomea. Esimerkiksi Kirkkonummella paloi tänään iltapäivällä noin hehtaari maata, kun kulotuksesta ja risujen poltosta tuli levisi maastoon. Salon Särkisalossa puolestaan roskienpoltto sytytti noin 30 aaria peltoa tuleen.
 Lisäksi pelastuslaitos on hälytetty maastopalon takia paikalle tänään ainakin Kustavissa, Kouvolassa, Uudessakaupungissa, Nurmijärvellä, Paraisilla, Turussa ja Kaarinassa.
 Ensi viikoksi on puolestaan luvassa  lunta ja kylmää ilmaa.
 Lue myös:
 Kevään lämpöennätys meni toistamiseen rikki tänään: Porissa mitattiin yli 15 astetta
 Tiistaina voi tulla jopa 30 senttiä lunta – Meteorologi: "Ennuste on epävarma, mutta en lähtisi hötkyilemään kesärenkaiden kanssa"

Kevät on täällä: Pelastuslaitoksia työllistävät kymmenet maastopalot – kauden ensimmäinen ruohikkopalovaroitus