Summary: Työtaistelu vaikuttaa koulujen ja päiväkotien ruokailuihin perjantainakin. Lakossa on noin tuhat Arkean työntekijää.

Turun kaupungin tytäryhtiö Arkean työntekijöiden lakko alkaa keskiviikkona 6. marraskuuta jatkuen perjantaihin 8. marraskuuta. Viikonloppuna työvuorossa olevat JHL:n arkealaiset palaavat lauantaina normaalisti työvuoroihinsa.
 Lakko vaikuttaa muun muassa koulujen ja päiväkotien ruokahuoltoon ja siivoukseen.
 Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL kertoi jäsenistölleen lakon alkamisesta tiistaina iltapäivällä. Viestin mukaan työtaistelu koskee kaikkea JHL:n jäsenistön Arkeassa tekemää työtä. Lakkoa kuitenkin rajataan niin, että se ei vaaranna kenenkään henkeä, turvallisuutta tai omaisuutta.
 JHL:n Varsinais-Suomen aluepäällikkö  Maaret Laakso  vahvistaa Ylelle, että myös työnantajalle on toimitettu lakkoilmoitus.
 Tämän jälkeen alkavat neuvottelut lakkorajoista. Arkeassa työskentelee noin 600 JHL:n jäsentä, mutta suojelutyön tarpeesta riippuen lakkoon menevien määrä jää tämän alle.
 Julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliitto Jyty ilmoitti myöhemmin tiistaina liittyvänsä lakkoon.
 – Emme voi hyväksyä keskeisten työehtojen polkemista Avaintes-työehtosopimusta vaihtamalla tai heikentämällä, toteaa Jytyn puheenjohtaja  Maija Pihlajamäki .
 Jytyn ilmoituksen myötä lakossa on noin tuhat Arkean työntekijää.
 "Työntekijät takajaloillaan"
 JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  kuvaili aiemmin työehtojen heikentämispyrkimysten olleen arkealaisille järkytys.
 – Jäsenkuntamme on tässä vaiheessa niin loukkaantunutta, että he ovat valmiit rankkoihinkin toimenpiteisiin. Henkilökunta on kokenut, että Arkea on hyvä työpaikka vielä viime kevääseen asti. Tämä on ollut todella kova yllätys, totesi Niemi-Laine.
 Osapuolilla on eriävät näkemykset Arkean taloudellisesta tilanteesta ja sen vaatimista toimenpiteistä. Kommenteissa on väläytelty jopa satojen työpaikkojen olevan uhattuna.
 – Porukka on aika väsynyttä Arkeassa ja miettii omaa tulevaisuuttaan. Tämä on saanut työntekijät kyllä takajaloilleen, sanoo Niemi-Laine.
 Sivistystoimenjohtaja: "Omat eväät mukaan"
 Lakko koskee Turun kaupungin varhaiskasvatuksen, peruskoulujen ja lukioiden ruokapalveluita sekä ammatillisesta koulutuksesta Kellonsoittajankadun ja Peltolan koulutaloja.
 Sivistystoimialan johtaja  Timo Jalonen  kehottaa varautumaan loppuviikkoon omin eväin. Kouluihin ja päiväkoteihin on kuitenkin toimitettu evästarvikkeita.
 –Aika huonosti olemme sillä tavalla valmistautuneet, että kyllä keskiviikkona olisi hyvä ja tarpeellista ottaa eväät mukaan sekä kouluihin että päiväkoteihin, sanoo Jalonen.
 Neuvo koskee kaikkia ikäryhmiä päiväkodeista ja peruskouluista lukioihin sekä ammatti-instituutin toimipisteisiin. Eväiden kokoamisessa kannattaa huomioida, että kylmäsäilytystiloja ei ole käytössä.
 Jalonen arvioi, että lakon vaikutukset alkavat näkyä loppuviikosta myös sotkuisuutena päiväkodeissa sekä kouluissa. Kiinteistöhuollon puute vaikuttaa myös piha-alueiden siisteyteen.
 Aiemmin kaupunki tiedotti, että kaikille lapsille ja nuorille on varattu lakon ajaksi yksinkertaiset eväät, joiden tarjolle laitosta vastaa sivistystoimialan henkilökunta. Huoltajia on pidetty ajan tasalla lakon varalta Wilmassa.
 Opetusalan ammattijärjestö OAJ on ohjeistanut jäsenistöään pitäytymään omissa työtehtävissään. Opetushenkilöstä ei tee JHL:n lakonalaista työtä osallistumalla esimerkiksi ruoan lämmittämiseen, esillelaittoon tai ruokailutilojen siivoamiseen.
 Pöydässä liian isoja asioita
 JHL:n puheenjohtaja Päivi Niemi-Laine kuvaili neuvottelujen karanneen kauas paikallisesta sopimisesta. Liitto halusi pitäytyä Arkeassa nyt käytettävän Avaintyönantajat Avainta ry:n työehtosopimuksen raamittamissa paikallisen sopimisen valtuuksissa.
 Neuvottelupöydässä mukana ollut JHL:n Varsinais-Suomen aluepäällikkö Maaret Laakso kuvailee neuvottelujen sujuneen hyvässä hengessä, vaikka sopua ei löytynyt. Lopulta oli todettava, ettei neuvotteluja kannata jatkaa.
 – Pöydässä oli sellaisia asioita, joista emme voi Avaintesin paikallisen sopimisen sääntöjen mukaan sopia. Ne jäivät molempien osapuolten kynnyskysymyksiksi, kertoo Laakso.
 JHL:n neuvottelupäällikkö  Kristian Karraschin  mukaan yksi keskeinen asia oli vuosilomien pituus. Työnantajan tavoitteet myös vaihtelivat neuvottelujen kuluessa.
 – Säästöjen euromääräinen vaatimus tuntui pakenevan kauemmas, kun jotain tarjottiin. Aika pitkä lista työnantajan puolella, sanoo Karrasch.
 JHL:n neuvottelupäällikkö Kristian Karrasch, puheenjohtaja Päivi Niemi-Laine sekä aluepäällikkö Maaret Laakso tapasivat torstaina Turussa. Jouni Koutonen / Yle
 JHL uhkasi Arkeaa lakolla jo aiemmin lokakuussa, mutta tuolloin  osapuolet päätyivät neuvottelupöytään . Neuvottelut katkesivat tuloksettomina viime tiistaina.
 Työehtojen heikennyssuunnitelma kiistakapulana
 Kiista sai alkunsa, kun Turun kaupungin omistama ruoka-, siivous-, ja kiinteistönhoitopalveluja tarjoava  Arkea ilmoitti syyskuussa vaihtavansa henkilöstönsä halvemman työehtosopimuksen piiriin . Muutos alentaisi työntekijöiden palkkoja ja leikkaisi muun muassa vuosilomaoikeuksia.
 Arkean nykyinen työehtosopimus on Avaintyönantajat Avainta ry:n Avaintes. Turku on ilmoittanut vaihtavansa työehtosopimukset matkailu- ja ravintolapalvelut MaRan ja Kiinteistötyönantajien KITA ry:n työehtosopimuksiin.
 Raumalla 300 JHL:n jäsentä oli viime perjantaina lakossa  vastustaakseen kaupungin ulkoistusaikeita.  Rauman kaupunki pitää lakkoa laittomana .
 Lue lisää:
 JHL aloittaa lakon Turun kaupungin Arkea-yhtiötä vastaan
 Turun omistama Arkea kiistää JHL:n väitteet neuvotteluhaluttomuudesta sopimuskiistassa
 JHL:n ja Turun Arkean väliset neuvottelut poikki – lakkoon valmistautuminen alkaa uudelleen
 Turun kaupungin Arkea muuttaa 1 000 työntekijän työehtosopimuksen halvempaan, koska "se on ainoa vaihtoehto" – JHL syyttää lain rikkomisesta

JHL ja Jyty aloittavat kolmen päivän lakon keskiviikkona – seisauttaa Turun kaupungin omistaman Arkean kaikki työt


Summary: Haminan kaupungin mukaan tanko saa lopullisen käyttöluvan vielä tänä vuonna.

Sata metriä korkea lipputanko on läpäissyt lopulliset lujuustestit Haminassa.
 Tangolle on tehty sen pystyttämisen jälkeen erilaisia tarkastuksia, jotta sen kestävyydestä saataisiin varmuus.
 Tangon lujuusominaisuuksia tutkinut Kiwa Inspecta on mitannut tangon seinämän suoruutta ja tangon juuren hitsaustyön laatua. VTT puolestaan testasi tangosta otetut näytepalat.
 Kaupunki tiedottaa , että tulosten perusteella tanko vastaa materiaalitodistuksia ja hitsien on todettu täyttävän vaadittavat laatukriteerit. Nyt tangolle odotetaan enää lopullista käyttölupaa.
 – Fiilikset ovat loistavat. Nyt tämä on vihdoin saatu maaliin, iloitsee Haminan kaupungin kehitysjohtaja  Matti Filppu .
 Lipputanko on ehtinyt käydä läpi melkoisen mankelin.
 Pystytettiin vuosi sitten
 Tanko pystytettiin  vuosi sitten . Koripallokentän kokoinen lippu piti nostaa salkoon jo itsenäisyyspäiväksi viime vuonna, mutta kaupungin oli  ensin saatava varmuus  Venäjällä valmistetun terästangon kestävyydestä.
 Pietarissa tehdyissä laskelmissa käytettiin amerikkalaista laskentatapaa, joka  ei vastannut suomalaisia standardeja.
 Lipun  koenosto  päästiin tekemään viime keväänä. Hieman sen jälkeen päätettiin kuitenkin vielä  lisäselvitysten tekemisestä . Ajatus on ollut, että lippu liehuisi tangossa pysyvästi. Tähän mennessä se on laskettu alas ja nostettu uudestaan tankoon useita kertoja.
 Esimerkiksi juhannuksena lippu otettiin alas  kovien myrskytuulten vuoksi . Silloin kävi myös ilmi, että lippuun oli syntynyt reikä.
 Asukkailta kuraa niskaan
 Tanko on kerännyt rajua arvostelua kaupungin asukkailta, joiden mielestä siihen laitettiin aivan liikaa rahaa.
 Lue lisää :  Kaupunki syyti yli puoli miljoonaa euroa lipputankoon - asukkaat raivostuivat
 Lipputangon vastoinkäymiset ehtivät jatkua niin pitkään, että niitä on jopa hyödynnetty kaupungin markkinoinnissa turisteille.
 Lue lisää :  Liputtomasta tangosta tuli nähtävyys – vieraat satojen kilometrien päästä kyselevät, mistä se löytyy
 Matti Filppu repeää makeaan nauruun, kun häneltä kysyy, meinasiko epätoivo missään vaiheessa iskeä.
 – Tietysti siinä alussa oli se valtava julkisuus, ja piti hankkia tietoa sekä tutkia asiaa. Silloin homma tuntui aika isolta selvittää. Selvitysten edetessä on kuitenkin tullut tiettyä varmuutta, Filppu toteaa.
 Lopullinen lupa vielä tänä vuonna?
 Valtava Suomen lippu on liehunut Haminassa tilapäisen luvan turvin juhannuksesta saakka ilman isompia käyttökatkoksia.
 Filpun mukaan tanko on saamassa lopullisen käyttöluvan vielä tänä vuonna. Filppu kertoo, että nyt saatujen tulosten perusteella päivitetään ulkopuolisen tarkastajan lausunto. Tämän jälkeen rakennusvalvontaviranomaisen on mahdollista myöntää tangolle pysyvä käyttölupa.
 – Kun pysyvä lupa on saatu, tangon kuntoa seurataan huolto-ohjelman mukaisilla säännöllisillä tarkastuksilla.
 Tilapäinen lupa on voimassa vuoden loppuun saakka.

Haminan 100 metriä korkea lipputanko on sittenkin tarpeeksi luja – ei kaatumisvaaraa: "Nyt tämä vihdoin on saatu maaliin"


Summary: Cramon osake oli lähes kuuden prosentin nousussa keskeytyshetkellä.

Koneiden, laitteiden ja tarvikkeiden tukkukauppa

Rakennuskoneiden ja -laitteiden vuokraus

Teollisuudessa käytettävien koneiden tukkukauppa

Kaupankäynti konevuokraamo Cramon osakkeella on keskeytetty Helsingin pörssissä tiistaina iltapäivällä puoli kahden jälkeen. Syytä ei aluksi kerrottu, mutta yritys viestitti myöhemmin saaneensa ostotarjouksen.
 Cramon tiedotteen mukaan se on saanut ostotarjouksen koko osakekannastaan ja nyt yhtiö arvioi strategisia vaihtoehtojaan.
 Cramon mukaan se on edennyt tarjousneuvotteluissa, ja jos ne päättyvät onnistuneesti, yhtiö odottaa sen osakkeen ostohinnan olevan 13,25 euroa. Kyseessä olisi käteisosto.
 Cramo kertoo, että neuvottelujen lopputuloksesta ei ole vielä takeita. Jos osto toteutuu, se joutuu vielä tavanomaisen viranomaistarkastelun kohteeksi.
 Cramon osake oli keskeytyshetkellä lähes kuuden prosentin nousussa yli 10 eurossa. Viimeksi Cramon osake on ollut yli kymmenen euron arvoinen heinäkuussa.
 Cramon suurin kotimainen kilpailija Ramirent myytiin hiljattain ranskalaiselle Loxamille. Sekä Cramo että Ramirent ovat laajentuneet voimakkaasti ulkomaille. Cramo toimii yli 10 maassa.
 Kaupankäynnin keskeytyksestä kertoi  Taloussanomat .
 Lue lisää:
 Ranskalaisyhtiö ostaa konevuokraaja Ramirentin – tarjoaa osakkeesta lähes tuplasti pörssikurssiin verrattuna
 Tunnettuja suomalaisyrityksiä on myyty lyhyen ajan sisällä ulkomaille – Mistä kaupoissa on oikein kysymys?

Kaupankäynti Cramon osakkeella keskeytetty – yritys kertoo saaneensa ostotarjouksen koko osakekannastaan


Ilmaston lämpeneminen haittaa hengitysterveyttä. Erityisesti kielteiset vaikutuksen tuntuvat ikääntyneillä, pitkäaikaissairailla ja lapsilla, kertoo Hengitysliitto.
 – Yhä sateisemmaksi käyvä sää tuo mukanaan rakennusten kosteusongelmia. Lisäksi pienhiukkaset ja entistä kovemmat helteet tekevät hengittämisestä vaikeampaa, Hengitysliiton järjestöjohtaja  Mervi Puolanne  sanoo.
 Sää- ja ilmastoriskeihin voi Hengitysliiton mukaan kuitenkin varautua. Jokaisen on esimerkiksi syytä pyrkiä säilyttämään yhteys luontoon. Immuunipuolustusjärjestelmä ei kehity riittävästi, jos ihmisen kosketus luontoon vähenee.
 Vaikka Suomessa on vähän ilmansaasteita, emme ole suojassa, sillä ilmakehä ei tunne kansallisia rajoja.
 Altistuminen ilmansaasteille lyhentää keskimäärin jokaisen eurooppalaisen elinikää vuodella. Astmaan sairastumisen ja kuolleisuuden riski nousee tasaisesti pienhiukkaspitoisuuksien noustessa.
 Lue lisää:
 Delhi haukkoo ilmaa myrkyllisessä savusumussa – Suomen suurlähetystön asiainhoitaja: Ilman likaisuuden voi jopa maistaa

Ilmaston lämpeneminen haittaa hengitysterveyttä – riskeihin voi kuitenkin varautua


Summary: Ministeri esittää rahapeliuudistusta arvioivan työryhmän perustamista.

Rahapeliyhtiö Veikkaus tiedotti viime torstaina uudistuksista, jotka rokottavat yhtiön tulosta tulevina vuosina. Omistajaohjauksesta vastaavan ministeri  Sirpa Paateron  (sd.) mukaan tulosta kutistavan vaikutuksen "iso kuva" oli hänellä etukäteen tiedossa.
 Toimitusjohtaja  Olli Sarekoski  sanoi, että Veikkauksen vastuullisuustoimiksi kutsumat keinot kutistavat yhtiön tulosta vuonna 2021 noin 150–200 miljoonalla eurolla verrattuna tämän vuoden tasoon.
 Paatero sanoi STT:lle eduskunnassa, että seuraavaksi tulee selvittää, onko Veikkauksella keinoja paikata tulojen pienenemistä. Kun peliautomaatteja on päätetty roimasti vähentää, onko esimerkiksi nettipelaamisesta mahdollista saada lisää tuottoja.
 – Tai onko olemassa jotain uusia pelejä, jotka voi mahdollisesti ottaa käyttöön?
 Valtiolla on omistajan roolissa mahdollisuus päättää, onko sillä halukkuutta tehdä jotain isoa muutosta Veikkaukselle asetettaviin tavoitteisiin, Paatero sanoo.
 Paatero haluaisi, että muun muassa tätä pohtisi jatkossa parlamentaarinen työryhmä, sillä Veikkaukseen kohdistuvat muutos- ja kehittämistarpeet eivät ole ratkaistavissa pelkästään yhtiön tai omistajaohjauksen toimenpiteillä.
 – Monien viime aikoina esillä olleiden kysymysten ratkaiseminen vaatii leveitä hartioita eduskunnassa ja koko valtioneuvostossa. Tällaisia asioita ovat esimerkiksi tuottoarvio tai pelikoneiden määrän merkittävistä vähentämisistä päättäminen.
 Paateroa ei tavoitettu viime viikolla kommentoimaan Veikkauksen tiedotustilaisuutta tuoreeltaan, sillä hän kertoi olleensa muutaman päivän lomamatkalla.
 Tuotot yleishyödyllisille tahoille
 Veikkaus on tilittänyt voittoja vuosittain noin miljardin euron edestä. Ministeriöt jakavat tuotot yleishyödyllisille tahoille.
 Veikkaus kertoi tiedotustilaisuudessa muun muassa, että sen rahapeliautomaattien määrä vähenee ensi vuonna 3 500:lla. Nykyisellään hajasijoitettuja eli esimerkiksi kauppojen auloissa ja huoltoasemilla olevia automaatteja on 18 500.
 On kuitenkin mahdollista, että yhteensä jopa 8 000 automaattia vähentyy tulevien vuosien aikana, toimitusjohtaja Sarekoski ennakoi.
 Myös markkinointia vähennetään ja mainosten sisältöihin tulee muutoksia. Veikkaus on ollut koko syksyn ajan myrskyn silmässä, kun se on markkinoinut uhkapelien kuuluvan arkeen.
 Yhtiö tekee myös pelaajien tunnistautumisesta pakollista hajasijoitetuilla rahapeliautomaateilla tammikuuhun 2021 mennessä. Näin ollen tunnistautuminen tulisi voimaan vuotta aikaisemmin kuin laki velvoittaa.
 Lue lisää:
 Analyysi: Kaikki haistavat nyt Veikkauksen veren, mutta mitä monopolin murtamisesta seuraisi? Ulkomaiset peliyhtiöt takovat kiihkeinä ovea
 Veikkaus vähentää 3 500 peliautomaattia ensi vuonna, viiden vuoden aikana häviää 8 000 – Yle seurasi
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto: Veikkauksen valvontaa tehostettava – sitten vasta selvitetään, onko monopoliasema aiheellinen

Paatero selvittäisi, voisiko Veikkaus-tulojen kutistumista kompensoida uusilla peleillä tai nettipelaamisella


Summary: Verottaja muutti vuosia kestänyttä käytäntöään nopeasti. Nyt uuden asetuksen tulkintaan odotetaan linjauksia oikeuskanslerilta.

Kaikki alkoi elo-syyskuun vaihteessa. Tuntematon verottajan asiakas oli yhteydessä Verohallinnon pääkonttoriin Helsingin Vallilaan. Hän vaati nimensä poistamista siltä suurituloisimpien listalta, jonka verottaja tapaa toimittaa tiedotusvälineille.
 Valittaja oli lukenut tarkkaan EU:n tietosuoja-asetuksen artiklan  numero 21 :  "Rekisteröidyllä on oikeus henkilökohtaiseen erityiseen tilanteeseensa liittyvällä perusteella milloin tahansa vastustaa häntä koskevien henkilötietojen käsittelyä..."
 Verohallinnon viisi juristia kokoontui pohtimaan vaatimusta. Seuraavan kahden viikon aikana johtava lakimies  Matti Merisalo  ja julkisuuteen ja tietosuojaan erikoistuneet juristit pähkäilivät asiaa vielä useita kertoja.
 Pyyhkeet professorilta
 Merisalon mukaan Esikunta ja oikeus -yksikössä ymmärrettiin oitis, että nyt ollaan merkittävän päätöksen äärellä.
 Verot ja niiden julkisuus ovat hyvinvointiyhteiskunnan kovinta ydintä. Suomessa suurituloisimpien ansio- ja verotiedot on julkaistu marraskuun alussa vuosikausia. Avoin tieto on raaka-ainetta kateuteen ja tirkistelyyn, mutta myös syvällisempään yhteiskunnalliseen keskusteluun.
 Matti Merisalo. Yle
 – Tiedostimme, että tämä on merkittävä muutos. Pari viikkoa sitä mietittiin ahkerasti. Tämä ei ole ollut mikään hutiloiden tehty ratkaisu, Merisalo puuskaisee.
 Hallinto-oikeuden professori  Olli Mäenpää  sanoo  Suomen Kuvalehden  haastattelussa, että verottaja ei tehnyt asiassa "kovin perusteellista valmistelua", kun päätöksen tekemisestä ei ole edes pöytäkirjaa.
 – Se on hänen mielipiteensä. Minulla ei ole käsitystä, onko Mäenpää tarkemmin selvillä, miten päätöstä on Verohallinnossa punnittu, Merisalo kuittaa eikä halua kommentoida professorin ajatuksia sen enempää.
 Miksi ei kysytty?
 Verottaja olisi voinut hylätä "rekisteröidyn" valituksen. Siitä olisi seurannut hallinto-oikeuden käsittely ja aikanaan päätös - myönteinen tai kielteinen. Joka tapauksessa Verohallinto olisi luultavasti välttynyt kohulta, joka on vienyt sen jo oikeuskanslerinviraston  luupin alle.
 Merisalo, päätöstä Ylellekin  kommentoinut  ylitarkastaja  Noora Kontro  ja muut juristit olivat lukeneet saman artiklan kuin valittajakin: " rekisteröidyllä on oikeus vastustaa...".   Juristien kesken vallitsi yksimielisyys siitä, että vaikka verotiedot on määrätty Suomessa julkisiksi, verottajalla ei ole lakisääteistä velvollisuutta koota tietoa medialle. Siksi rekisteröidyllä on oikeus vastustaa tietojensa listaamista.
 Ulkopuolista näkemystä ei alettu kysellä.
 – Siihen vaikutti ennen kaikkea se, että asia tuli vireille vaiheessa, jossa vaatimuksia piti ruveta jo ratkaisemaan.
 Merisalo sanoo nyt että "ei voi kiistää, etteikö päätökseen liittyisi tulkinnanvaraisuutta". Hän odottaa oikeuskanslerin lausuntoa siitä, miten uutta tietosuoja-asetusta pitäisi tulkita.
 – Tällä on lähdetty liikenteeseen, ja jos saadaan selvyyttä asiaan niin toimitaan sen mukaisesti.
 Ylin laillisuusvalvoja selvittää
 Verotietojen julkisuus on sen verran merkittävä asia, että myös ylin laillisuusvalvoja, Oikeuskanslerinvirasto, otti omaan selvitykseensä verottajan päätöksen poistaa osan suurituloisien nimistä median saamalta listalta. Merisalo ei tunnu olevan asiasta pahoillaan, päinvastoin.
 Uudessa tietosuojasääntelysssä törmäävät suuret periaatteet: yhteiskunnan avoimuus, sananvapaus, yksityisyyden suoja. Uusia rajoja ei ole vielä ehdittyä määritellä käytännössä.
 – Asetusta kun katsoo, niin eihän siellä ole lain esityötä, joka kertoisi miten tämä suhtautuu verotietojen luovuttamiseen. Ihan hyvä, että saadaan arvovaltaiselta taholta kannanotto, mikä on se oikea tulkinta.
 Myös Journalistiliitto ja mediayritysten etujärjestö Medialiitto ovat valittaneet verottajan päätöksestä oikeuskanslerille. Yle harkitsee valittamista hallinto-oikeuteen siitä, että verottaja ei suostunut luovuttamaan suurituloisten listalta poistettuja tietoja.
 Luvassa mahdoton urakka
 Tarjottuaan mahdollisuutta poistaa omat tiedot suurituloisten listalta, verottajalle tulvahti 233 vaatimusta tietojen poistamiseksi. Siitä seurasi "aikamoinen työ", kun jokaisen hakemuksen kohdalla piti arvioida, onko taustalla riittävän painavat henkilökohtaiset syyt. Monen hakemuksen kohdalla pyydettiin vielä tarkempia perusteluja.
 Miten homma sujuu, jos hakemusten määrä kymmen- tai satakertaistuu?
 – Sanotaan nyt niin, että tuollainen määrä on aika paljon. Täytyy nyt miettiä. Ja riippuu siitä, mitä ratkaisuja ehtii tulla oikeusasteista tai laillisuusvalvojata.
 Osa suurituloisten listalta poistetuista tiedoista selvisi verotoimistosta haettujen tietojen perusteella:
 Ainakin nämä nimet puuttuivat suurituloisimpien listalta – joukossa useita yli 10 miljoonaa euroa tienanneita

Yhden henkilön valitus mullisti Suomen verojulkisuuden – Yle selvitti taustat päätöksestä, jonka perusteella rikkaiden verotietoja piilotettiin


Summary: Jos lupaa ei heltiä, siirtyy luvan selvitys tuomioistuimeen.

Saako Mehiläinen lupaa ostaa kilpailijaansa Pihlajalinnaa? Tämä kysymys tulee piakkoin Kilpailu- ja kuluttajaviraston (KKV) puntaroitavaksi, sillä yrityskauppoihin tarvitaan lupa viranomaisilta.
 KKV tekee selvityksen yrityskaupan mahdollisista vaikutuksista kilpailuun alalla sekä seurauksista kuluttajien kannalta. Mehiläinen ja Pihlajalinna ovat itse jo allekirjoittaneet yhdistymissopimuksen.
 – Ensisijaisesti selvitys koskee sitä, johtaako keskittyminen hintojen nousuun alalla ja johtaako kauppa asiakkaan kannalta palveluiden laadun tai innovaatioiden heikkenemiseen, kertoo KKV:n yrityskauppavalvonnasta vastaava johtaja  Sanna Syrjälä .
 Ei ole kauaakaan,  kun toisen alan jätin yrityskauppa  oli Kilpailu- ja kuluttajaviraston selvitettävänä. Terveystalon aikeena oli ostaa Attendo ja KKV antoi kaupalle hyväksyntänsä.
 Terveystalo on tällä hetkellä suurin toimija terveysalalla. Kaksi muuta jättiä ovat olleet Mehiläinen ja Pihlajalinna. Mikäli ne yhdistyvät, vahvistuu kahden jäljelle jäävän jätin osuus alalla. Syrjälä ei spekuloi, mitä vaikutuksia kaupasta seuraisi kahden jätin väliseen kilpailuun.
 – Yleensä on niin, että kilpailu alalla vähenee, kun kilpailijoita häviää markkinoilta. Mutta toki nämä kaikki asiat tulee selvitetyksi prosessin aikana, Syrjälä sanoo.
 Ensi vuonna päätös, siihen saakka "business as usual"
 Päätös menee ensi vuoden puolelle, sillä selvitys ei Syrjälän mukaan ole mikään muutaman työpäivän homma.
 – Se ei ole mikään "pari paperia läpi -prosessi". Selvitettävänä on varmasti tuhansia asiakirjoja, yksityiskohtaista selvitystä yritysten liiketoiminnasta, markkinoista, kilpailijoista ja niin edelleen. Nämä ovat aina massiivisia harjoituksia.
 Omassa  tiedotteessaan Mehiläinen kirjoittaa , että ostotarjouksen odotetaan toteutuvan vuoden 2020 toisen- tai viimeistään kolmannen vuosineljänneksen aikana"
 Mikäli hyväksyntää ei Kilpailu- ja kuluttajavirastolta tule, etenee asia markkinaoikeuteen.
 – Meillä ei ole toimivaltaa itse kieltää kauppaa, mutta voimme esittää kieltämistä markkinaoikeudelle. Tuomioistuimessa se sitten ratkaistaan.
 Alan isot toimijat tarjoavat palveluita useissa kunnissa julkiselle sektorille. KKV ottaa Syrjälän mukaan selvityksessä huomioon myös kaupan mahdolliset vaikutukset kuntiin. Hän ei kuitenkaan spekuloi, mitä tulisi tapahtumaan.
 Kunnes lupa yrityskauppaan heltiää, sekä Pihlajalinna että mehiläinen jatkanevat samaan malliin kuin tähän mennessä.
 – Yrityskauppaa ei saa laittaa täytäntöön ennen viranomaisten lupaa, eli siellä jatketaan "business as usual", kilpailevat markkinoilla siihen asti, kuten ennen yrityskauppaa. Vasta viranomaisluvan jälkeen voidaan aloittaa kaupan täytäntöönpano.
 Lue lisää:
 Analyysi: Onko LähiTapiola Mehiläisen ja Pihlajalinnan liiton todellinen takapiru? Se on kaupassa sekä myyjä että ostaja
 Terveysjätti Mehiläinen on ostamassa Pihlajalinnan: Rakenteilla on Pohjoismaiden suurin terveysjätti, joka suuntaa ulkomaille

Kilpailu- ja kuluttajavirasto selvittää, saako Mehiläisen ja Pihlajalinnan yhdistyminen lupaa – "Yleensä kilpailu alalla vähenee, kun kilpailijoita häviää markkinoilta"


Summary: Arkkitehti Harri Koskinen pyrkii suunnittelemaan Siidaan näyttelykokonaisuuden, jota voisi aika-ajoin muokata ja päivittää.

Saamelaismuseo ja Ylä-Lapin luontokeskus Siidan uuden perusnäyttelyn arkkitehtisuunnittelijaksi on valittu muotoilija  Harri Koskinen . Hänen tehtävänään on suunnitella uuden näyttelyn arkkitehtuuri ja graafinen ilme sekä valvoa näyttelyn rakennuttamista ja toteutusta.
 Harri Koskinen on suunnitellut muun muassa  Tapio Wirkkalan  ja  Oiva Toikan  viimeisten näyttelyiden arkkitehtuurit. Uransa alusta lähtien Koskisella on ollut monia ulkomaisia asiakkaita pääasiassa Japanista ja Italiasta. Japanin Kiotossa avautuu tämän vuoden lopulla hänen suunnittelemansa hotellikonsepti.
 Koskinen iloitsee saamelaismuseon näyttelyn suunnittelusta. Hänen tavoitteenaan on yhdessä työryhmän kanssa luoda vuorovaikutteinen näyttely, joka tarjoaa vieraille uutta tietoa siitä, miten saamelaisasiat ovat olleet, miten ne ovat nyt ja miltä tulevaisuus näyttää.
 – Pyrimme informatiiviseen ja elämykselliseen museokäyntiin, jota uudet tekniikat ja interaktiot parhaillaan tukevat. Alamme käydä läpi erilaisia vaihtoehtoja siitä, mikä tässä yhteydessä on kaikin puolin mielekästä ja järkevää.
 – Elämyksellisyys on tärkeää, jotta museokäynnistä saadaan kävijän vuoden kohokohta, visioi Koskinen.
 Saamelaismuseo ja luontokeskus Siida Inarin kirkonkylällä avattiin vuonna 1998 ja siitä lähtien perusnäyttelyn sisältö on pysynyt ennallaan. Harri Koskinen pyrkii nyt suunnittelemaan näyttelykokonaisuuden, jota voisi aika-ajoin muokata ja päivittää.
 Siidan nykyinen, noin 20 vuotta vanha perusnäyttely kertoo luonnon, ihmisen ja kulttuurin vuorovaikutussuhteesta Saamenmaalla. Saamelaismuseo ja luontokeskus Siida
 Arkkitehtisuunnittelijaa itseään kiinnostaa se, kuinka erilaisia kokonaisuuksia ja pohdintoja saadaan aikaiseksi näyttelyteknisin keinoin.
 – Ihan kaikkea ei tarjottaisi valmiina, vaan näyttelyvierasta jäisivät askarruttamaan tietyt asiat, kertoo Koskinen.
 Uuden näyttelyn on määrä valmistua keväällä 2022
 Siidan näyttelyuudistus on osa museo- ja luontokeskusrakennuksen peruskorjausta ja laajennusta. Projektin on määrä valmistua keväällä 2022.
 Saamelaismuseon johtaja  Sari Valkonen  on tyytyväinen siihen, että yli 20 vuoden ikään ehtinyt näyttely uudistetaan, ja että juuri Koskinen saadaan työhön mukaan.
 Metsähallituksen Luontopalvelujen puistonjohtaja  Pirjo Seurujärvi  kertoo, että Koskisen rooli tulee olemaan keskeinen näyttelyn kulttuuri- ja luontosisältöjen yhteensovittamisessa. Siidan nykyisen päänäyttelyn suunnittelijoina 1990-luvulla toimivat arkkitehdit  Juhani Pallasmaa  ja  Sami Wirkkala .
 – Harri Koskisen valinta uudistettavan Siidan näyttelyarkkitehdiksi on hieno ja arvokas jatkumo Siidan tarinaan, iloitsee Seurujärvi.
 Siidassa Inarin kirkonkylällä toimivat sekä Saamelaismuseo, Ylä-Lapin luontokeskus että ravintola. Vesa Toppari / Yle
 Saamelaismuseo ja luontokeskus Siidan peruskorjaus ja laajennus alkavat kevättalvella 2020. Sen yhteydessä Siidaan rakennetaan uusi kokoelmayksikkö ja ravintola.
 Vielä ensi vuonna projekti ei vaikuta Siidan päivittäiseen toimintaan. Keväällä 2021 toiminta siirtyy väistötiloihin ja vieraat ohjataan ulkomuseoon.
 Lue myös:
 Mistä saamelaisten vanhoista haudoista ryöstetyt pääkallot saisivat uuden viimeisen leposijan? – Saamelaismuseo Siidaan varastoidut luut ja pääkallot halutaan haudata uudelleen
 Suomi luovuttaa hautaluita Yhdysvaltoihin – anastettujen aarteiden palautus repii museomaailmaa

Saamelaismuseo ja luontokeskus Siidan uutta päänäyttelyä suunnitellaan kunnianhimoisin tavoittein: "Näyttelystä on saatava kävijän vuoden kohokohta"


Summary: Meksikon presidentin mukaan maa ei tarvitse apua Yhdysvalloilta tapauksessa.

Meksiko turvallisuusviranomaisten mukaan huumekartelli surmasi yhdeksän ihmistä Pohjois-Meksikossa. Kuolleiden joukossa on viranomaisten mukaan ainakin kolme naista ja kuusi lasta.
 Kuolleiden joukossa oli kahdeksan kuukauden ikäiset kaksoset.
 Uhrien sukulaisten mukaan kuolleet olivat yhdysvaltojen kansalaisia.
 BBC kertoo , että ampumisessa kuoli mormoniperhe, joka eli Pohjois-Meksikossa. Kyseessä on 1900-luvun alussa Meksikoon asettuneesta lahkosta, joka kannattaa moniavioisuutta. Osa lahkon jäsenistä ei kannata enää moniavoisuutta. Yhdysvalloissa moniavioisuus on kiellettyä.
 Meksikon turvallisuusministeri  Alfonzo Duranzon  mukaan hyökkääjät olivat erehtyneet luulemaan uhrien katumaasturiletkaa kilpailevan rikollisryhmän autoletkaksi. Durazon mukaan kuusi lasta loukkaantui hyökkäyksessä ja viisi heistä on viety sairaalaan Phoenixiin, Arizonaan.
 Presidentti  Donald Trump  tviittasi hyökkäyksestä tiistaina ja sanoi Meksikon voivan pyytää tarvittaessa apua Yhdysvalloilta tapauksen tutkimiseen ja huumekartellien hävittämiseen.
 – Meksikolla on mahdollisuus, Yhdysvaltojen tuella, aloittaa sota huumekartelleja vastaan ja pyyhkiä heidät maailmasta. Me vain odotamme puhelua teidän uudelta presidentiltänne! tviittasi Trump.
 Presidentit puhuivat puhelimessa
 Meksikon presidentti  Andres Manuel Lopez Obrador  piti päivällä tiedotustilaisuuden, jossa hän kertoi presidenttien aikovan puhua pian puhelimitse tapahtumista.
 Obradorin mukaan Meksiko ei kuitenkaan tarvitse apua tämänkaltaisten tapausten tutkimiseen. Hän ei kuitenkaan torjunut yhteistyötä Yhdysvaltain liittovaltion keskusrikospoliisin FBI:n kanssa.
 Myöhemmin tiistaina Obrador sanoi, että puhelussa hän kiitti Trumpia avun tarjoamisesta tapauksen suhteen. Hän myös sanoi lupaavansa, että Meksiko takaa oikeuden toteutuvan.
 Osa lapsista pelastui piiloutumalla
 Hyökkäyksen kohteena olleessa autoletkassa oli kolme autoa, joista yksi paloi hyökkäyksessä pahasti.
 Yhden sukulaisen mukaan autot lähtivät maanantaina Sonorasta ja suuntasivat Chihuahuan osavaltioon. Kaikki maasturit löytyivät tapahtumapaikalta, aluksi kahden auton kerrottiin olleen poissa.
 Kahdeksan lapsista oli löydetty elävinä tien varrelta. Lapset olivat ilmeisesti paenneet autoista ja piiloutuneet maastoon.
 Hyökkäys oli tiettävästi tapahtunut Bavispen kohdalla.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Surmat tapahtuivat vuoristoisella alueelle, jossa Sinaloan kartelli on taistellut vallasta toisen kartellin kanssa.
 Suuri osa mormonilahkon jäsenistä on syntynyt Meksikossa, mutta heillä on kaksoiskansalaisuus.  CNN:n  mukaan kaikilla ampumisessa kuolleilla oli kaksoiskansalaisuus.
 Lahkon jäsenten kimppuun on hyökätty aiemminkin, yksi rikollisuutta vastustanut lahkon jäsen, ilmeisesti autoiskun uhrien sukulainen, tapettiin vuonna 2009 Chihuahuan osavaltiossa.
 BBC:n  mukaan rajaseuduilla asunut yhteisö olisi toivonut jo aiemmin saavansa perustaa omat turvallisuusjoukot. Lahko oli myös riidoissa paikallisten maanviljelijöiden kanssa, sillä paikalliset väittivät sen käyttävän omiin pähkinäpuuviljelyksiinsä suuren osan alueen vedestä.

Meksikossa tapettu yhdysvaltalainen mormoniperhe saatettiin sekoittaa rikollisryhmään – Presidentit Trump ja Obrador puhuivat puhelimitse hyökkäyksestä


Summary: Metsästäjä, tutkija ja poliisi kiittelevät uutta susikannan hoitosuunnitelmaa.

Tänään julkaistu  susikannan hoitosuunnitelma  herättää varovaista toiveikkuutta metsästäjien joukossa. Hoitosuunnitelma on keskeinen väline susipolitiikan toteuttamisessa.
 Joensuulaisen Pyhäselän metsästäjien  Jouni Tuovinen  pitää hoitosuunnitelmaa erittäin tarpeellisena.
 – Tärkein pointti on se, että kannanhoidollinen metsästys vihdoin toteutuisi, ehkä jo tämän metsästyskauden aikana.
 Hoitosuunnitelmassa ei oteta kantaa kannanhoidolliseen metsästykseen, sillä asia on  oikeusprosessissa.  Maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  kertoi tänään kannattavansa suden metsästystä osana suurpetojen kannanhoitoa.
 Pyhäselän metsästäjillä on kokemusta suden kaadosta. Seuralaiset osallistuivat viime lauantaina Joensuun Iiksenvaaralla suden kaatoon.
 – Häirikkösusien osalta tarve olisi saada poikkeusluvat mahdollisimman nopeasti käyttöön. Ettei tarvitsisi turvautua poliisiin.
 Tuovinen on huolissaan erityisesti metsästyskoirien puolesta.
 – Tuotantoeläimiä pystytään suojaamaan sähköaidoilla, mutta koira on haavoittuvampi suden hampaissa. Ylä-Karjalassa metsästyskoiria menee harva se viikonloppu useita.
 Pyhäselän metsästäjien Jouni Tuovinen. Ari Haimakainen /
 Poliisi ennakoi Itä-Suomeen kuumaa susitalvea. Viikon sisällä ihmisen ja suden kohtaamisia on ollut Sukevalla, Joensuussa ja Outokummussa.
 – Susien toistuvat pihavierailut työllistää poliisia eniten. Se aina räjähtää näin syksyllä, kun lumi tulee maahan ja alkaa jälkiä näkyä, sanoo suurriistavirka-avun yhdyshenkilö, ylikomisario  Harri-Pekka Pohjolainen  Itä-Suomen poliisista.
 Oikeustieteilijä: Kaatolupaan vaaditaan hyvät perustelut
 Itä-Suomen yliopistossa susipolitiikkaa tutkineen  Outi Ratamäen  mielestä uuden hoitosuunnitelma keskeinen viesti on se, että susi on osa Suomen luontoa ja ihmisen täytyy oppia elämään suden kanssa.
 – Suden sietämisen haaste nousee esiin aikaisempaa voimakkaammin. Se on kaiken pohja. Sutta täytyy sietää, eikä sitä voi Suomen luonnosta poistaa.
 Suunnitelmaa asiantuntijana valmistelemassa ollut Ratamäki korostaa tarvetta yhteistyöhön. Hän pitää myönteisenä sitä, ettei hoitosuunnitelma ole ministeriön sanelema, vaan perustuu sidosryhmien ja susireviirillä asuvien ihmisten näkemyksiin.
 – Toivon, että uuden hoitosuunnitelman myötä yhdessä tekemisen kulttuuri vahvistuu. Kukaan ei voi yksin ratkaista susiongelmaa.
 Outi Ratamäki Itä-Suomen yliopistosta on tutkinut susipolitiikkaa jo useamman vuoden.  Ari Haimakainen / Yle
 Outi Ratamäki toivoo, että uusi hoitosuunnitelma lisää tietoa sudesta. Hoitosuunnitelmassa nostettiin esiin erityisesti sosiaalisessa mediassa leviävä vihapuhe ja disinformaatio.
 Oikeustieteilijä Ratamäki muistuttaa, että susi on suojeltu laji Suomessa, eikä kaatolupa irtoa heppoisin perustein.
 – Direktiivin poikkeuslupaehdot ovat aika tiukat. Ainakaan suuressa määrin sudenkaatoon ei ole tulossa lisää poikkeuslupia.
 Lue myös:
 Onko susi huoli, uhka tai vaara? Uudessa hoitosuunnitelmassa on nelikohtainen luokittelu: poliisi hätiin, kun susi ei pakene ihmitsä pihasta
 Juttua muokattu 5.11. klo 17.26: Korjattu Harri-Pekka Pohjolaisen sukunimi

Metsästäjä: Sudenkaatolupia tarvitaan – oikeustieteilijä muistuttaa tiukoista lupaehdoista


Summary: Yhdysvaltain ilmoitus johti heti protesteihin Euroopassa.

Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  on jättänyt virallisen ilmoituksen maan irrottautumisesta Pariisin ilmastosopimuksesta, jonka tavoitteena on hillitä maailman kasvihuonekaasupäästöjä.
 Tämä oli odotettua, sillä jo kaksi vuotta sitten presidentti  Donald Trump   julisti maansa olevan lähdössä  sopimuksesta.
 Nyt maa jätti virallisen eroilmoituksen heti kun se kävi mahdolliseksi – kolmen vuoden kuluttua sopimuksen solmimisesta.
 Yhdysvaltain irrottautuminen tapahtuu vuoden kuluttua 4.11.2020. Päivämäärä osuu täpärästi Yhdysvaltain presidentinvaalien jälkeiseen aikaan.
 Presidentin vaihtuminen voisi merkitä sitä, että  maa jatkaisikin sopimuksen piirissä .
 "Ilmastosopimus on pakkopaita"
 Yhdysvaltain pääpuolueet ovat ilmastoasiassa eri linjoilla.
 Republikaaneja edustava ulkoministeri Mike Pompeo on kutsunut ilmastosopimusta pakkopaidaksi, joka muodostaa maan taloudelle epäreilun taakan.
 Presidentti Donald Trump ja ulkoministeri Mike Pompeo. Yuri Gripas / EPA
 Edustajainhuoneen demokraatteja edustava puhemies  Nancy Pelosi  kutsui irrottautumispäätösta tuhoisaksi ja sanoi sen merkitsevän lasten tulevaisuuden myymistä.
 Virallinen eroilmoitus vahvistaa Yhdysvaltain kulkevan muusta maailmasta poikkeavalla linjalla. Verkkolehti Politico muistutti, että Trumpin hallinto on jo peruuttanut  Barack Obaman  ajan voimalaitoksia ja liikennettä koskevaa sääntelyä.
 Obaman kaudella määrättiin päästörajoituksia hiileen, kaasuun ja öljyyn perustuvalle energiantuotannolle.  Presidentti Trump aloitti rajoitusten purkamisen jo vuonna 2017.
 Osavaltiot Pariisin sopimuksen takana
 Yhdysvalloissa liittovaltio ei ole kuitenkaan ainoa tekijä ilmastopolitiikassa. Merkittävät osavaltiot, kuten Kalifornia ja New York, ovat ilmastotoimissa keskushallintoa tiukempia.
 Myös monet osavaltioiden pääkaupungit ja yritykset ovat ilmoittaneet  noudattavansa Pariisin ilmastosopimusta Trumpin linjasta riippumatta.
 Irtisanoutuminen Pariisin sopimuksesta merkitsee kuitenkin sitä, että Yhdysvallat ei ole keskushallinnon johtamana kansainvälisten ilmastotavoitteiden takana.
 Pariisin ilmastosopimus tavoittelee päästöjen vähentämistä ilmaston lämpenemisen hillitsemiseksi.  Sen toimeenpanoa on kuitenkin moitittu riittämättömäksi.
 Euroopassa protestoitiin välittömästi
 Washingtonin virallinen irrottautuminen ilmastosopimuksesta johti heti vastalauseisiin Euroopassa.
 Ranska pahoitteli Yhdysvaltain päätöstä ja ilmoitti tiivistävänsä ilmastoyhteistyötä Kiinan kanssa. Pekingissä vierailevan Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  on määrä allekirjoittaa Kiinan presidentin  Xi Jinpingin  kanssa sopimus, joka korostaa Pariisin sopimuksen peruuttamattomuutta.
 EU:n puheenjohtajamaana toimivan Suomen ympäristöministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) sanoi Yhdysvaltain vetäytymisen merkitsevän sitä, että muiden maiden on vahvistettava yhteistyötään.  Mikkonen sanoi EU:n jatkavan kunnianhimoisella linjalla .
 Greta Thunberg aikoo Madridiin
 Yhdysvaltain odotetaan saavan nyt entistä jyrkempää arvostelua Madridin ilmastokokouksessa.
 Myös Yhdysvallat osallistuu joulukuun alussa pidettävään kokoukseen, joka siirrettiin Santiagosta Espanjaan Chilen levottomuuksien takia.
 Madridin kokous järjestetään ilmastomielenosoitusten ja koululakkojen kiihdyttämässä ilmapiirissä. Myös ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  aikoo osallistua kokoukseen.
 Ilmastoaktivisti Greta Thunberg osallistui ilmastomarssille Kanadan Montrealissa syyskuussa.  Valerie Blum / EPA
 YK:n ilmastokokouksessa New Yorkissa  Thunberg esitti maailman johtajille "kuinka te kehtaatte" -syytöksens ä. Kokouksen jälkeen 16-vuotias ruotsalainen on kiertänyt ilmastomielenosoituksissa Yhdysvalloissa ja Kanadassa.
 Espanja on ilmoittanut auttavansa  Greta Thunbergia pääsemään Madridin ilmastokokoukseen .

Yhdysvallat vahvisti hylkäävänsä Pariisin ilmastosopimuksen – Madridin kokouksessa odottaa arvostelumyrsky


Summary: LähiTapiola-ryhmä on suuromistaja sekä Mehiläisessä että Pihlajalinnassa.

Mehiläisen päätös ostaa kilpailija Pihlajalinna on kaupan osapuolien mielestä paras ratkaisu niin yhtiöiden, asiakkaiden kuin koko Suomen kannalta. Aamupäivän tiedotustilaisuudessa kehuttiin kaupan ajankohtaa parhaaksi mahdolliseksi ja uuden yhtiön kilpailukykyä loistavaksi.
 Niin tietysti pitääkin kehua, eihän kauppaa olisi muuten päätetty laittaa jalalle.
 Kieltämättä kaupan merkittävin ajuri on suuruuden ekonomiassa. Uusi Mehiläinen-Pihlajalinna (kutsuttakoon kaupassa syntyvää yhtiötä tässä jutussa näin) on mahdollisesti Pohjoismaiden suurin yksityinen terveyspalvelujen tuottaja.
 Iso koko merkitsee mittakaavaetuja palvelujen tuottamisessa ja luo merkittävän edun kilpailla isoista palvelukokonaisuuksista.
 Sote-uudistus mielessä
 Mehiläinen-Pihlajalinna on vahvoilla, kun vääntö sotesta aikanaan saadaan päätökseen ja isot kuntakokonaisuudet alkavat kilpailuttaa terveyspalvelujaan. Julkiset ostot tuovat jo nyt noin puolet yhdistyvien yhtiöiden liikevaihdosta.
 Samasta syystä Mehiläinen-Pihlajalinna on kahta erillistä yhtiötä vahvempi myös yksityisen työterveyshuollon markkinoilla. Alueellinen kattavuus kohenee kaupan ansiosta tuntuvasti.
 Iso koko merkitsee myös resursseja digitaalisten palvelujen kehittämiseen. Puolentoista miljardin euron liikevaihdosta riittää euroja sijoitettavaksi myös tuotekehitykseen.
 Pihlajalinnan perustaja ja hallituksen puheenjohtaja  Mikko Wirén  sanoikin tiedotustilaisuudessa, että kasvulle ei yksin ollut enää rahkeita.
 Katse jo Kiinassa
 Mehiläisen johto uskoo terveyspalvelujen digitaalisten ratkaisujen vauhdittavan merkittävästi myös uuden yhtiön kansainvälistymistä. Katse on suunnattu jo nyt Kiinaan, jonka jättimäisille markkinoille pääsy edes pienellä siivulla toisi huiman kasvuloikan.
 Mehiläisen suurin omistaja on ulkomainen pääomasijoitusyhtiö CVC Capital Partners, joka hallinnoi noin sadan miljardin euron arvoisia sijoituksia ympäri maailman. Yhtiöllä on paljon toimintaa myös Aasiassa, joten Mehiläinen lienee jo saanut Kiina-visiolleen taustatukea.
 Silti pääomasijoittajat viihtyvät yhdessä yhtiössä yleensä vain muutaman vuoden, ja siinä ajassa pitäisi sijoitetulle pääomalle saada mielellään suurehko kaksinumeroinen tuotto.
 Tiedotustilaisuudessa Mehiläisen toimitusjohtaja  Janne-Olli Järvenpää  totesi melko suoraan, että Mehiläinen-Pihlajalinna on tarkoitus vielä listata pörssiin. Ensin yhtiötä kuitenkin kehitetään listautumiskuntoon muutama vuosi.
 LähiTapiola kummisetänä?
 Kehittämistyöhön osallistunee määrätietoisesti LähiTapiola-ryhmä, joka on Pihlajalinnan suurin ja Mehiläisen toiseksi suurin omistaja. LähiTapiola on siis kaupassa sekä myyjä että ostaja, joka asetelmana ei ole nyt kaikkein tavallisin.
 Tämä tietenkin herättää kysymyksen siitä, kenen idea tämä kauppa on ollut loppujen lopuksi. LähiTapiolahan on jo vuosia investoinut kymmeniä ellei satoja miljoonia euroja  digitaalisiin terveyspalveluihin .
 Mehiläisen ja Pihlajalinnan liitto näyttää sopivan LähiTapiolan (kehitysjohtajan  Harri Ahon ) strategiaan kuin veitsi kirurgin käteen.
 Lue myös:
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto selvittää, saako Mehiläisen ja Pihlajalinnan yhdistyminen lupaa – "Yleensä kilpailu alalla vähenee, kun kilpailijoita häviää markkinoilta"
 Tutkija näkee useita riskejä – terveyspalvelut keskittyvät Suomessa kahdelle jätille: "Helpot hedelmät on jo poimittu"
 Terveysjätti Mehiläinen on ostamassa Pihlajalinnan: Rakenteilla on Pohjoismaiden suurin terveysjätti, joka suuntaa ulkomaille

Analyysi: Onko LähiTapiola Mehiläisen ja Pihlajalinnan liiton todellinen takapiru? Se on kaupassa sekä myyjä että ostaja


Summary: Antila päihitti Kelan valtuutettujen äänestyksessä Kuntaliiton varatoimitusjohtajan Hanna Tainion (sd.).

Kansaneläkelaitoksen eli Kelan valtuutetut esittävät  Outi Antilaa  Kelan johtoon.
 Antilan valinta syntyi valtuutettujen kokouksessa tänään illalla. Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  vahvistaa vielä valtuuston päätöksen sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekosen  (vas.) esityksestä.
 Antila työskentelee tällä hetkellä sosiaali- ja terveysministeriön ylijohtajana ja ministeriön vakuutusosaston päällikkönä. Antila oli ehdolla Kelan johtoon myös kolme vuotta sitten, kun tehtävään valittiin  Elli Aaltonen . Tuolloin äänet menivät tasan ja valinnan ratkaisi arpa.
 Kelan pääjohtajan paikkaa on pidetty perinteisesti keskustan läänityksenä, mutta johtajavalinnan loppusuoralla ei ollut tällä kertaa keskustalaista ehdokasta. Aaltosellakaan ei ollut keskustan puoluekirjaa, mutta hän kuvaili olevansa "alkiolainen".
 Antila puolestaan on työskennellyt Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitossa MTK:ssa.
 "Valtuutetuilla oli valta valita ohi työvaliokunnan esityksen"
 Viime viikolla Kelan valtuutettujen työvaliokunta esitti tehtävään valittavaksi joko HUSin diagnostiikkajohtajaa, terveysoikeuden professori  Lasse Lehtosta  tai Kuntaliiton varatoimitusjohtaja  Hanna Tainiota  (sd.). Valinta ei lopulta kohdistunut kumpaankaan heistä.
 – Valtuutetuilla oli valta valita ohi työvaliokunnan esityksen, sanoo valtuutettujen puheenjohtaja  Riikka Slunga-Poutsalo  (ps.).
 – Työvaliokunta toimii työrukkasena. Se teki haastattelut ja soveltuvuustestit sekä näiden arvioinnit. Valtuutetut toimivat luottamuksensa ja valtuutuksensa mukaisesti. Tämä on aivan normaalia näissä hommissa.
 Valtuutetut äänestivät lopulta kahdesta vaihtoehdosta, Outi Antilasta ja Hanna Tainiosta. Antila voitti Tainion äänin 8–4.
 – Meillä oli hyviä hakijoita ja valinta oli todella vaikea, Slunga-Poutsalo arvioi Ylelle.
 Tainiota äänestivät Ylen tietojen mukaan SDP:n ja vasemmistoliiton edustajat, Antilaa taas keskustan, perussuomalaisten, kokoomuksen ja vihreiden edustajat.
 – Kaikki loppusuoralla olleet hakijat olivat päteviä. Tainio toi mielestäni paremmin esille sosiaaliturvan käyttäjän näkökulmaa, joka itseäni kiinnostaa,  Anna Kontula  (vas.) sanoo.
 Kuusi ehdokasta ylsi haastatteluihin
 Kelan pääjohtajan tehtävä täytetään vuodenvaihteesta alkaen, kun Elli Aaltonen jää eläkkeelle.
 Pääjohtajan tehtävään haastateltiin Antilan, Lehtosen ja Tainion lisäksi kolmea muutakin ehdokasta. He ovat diakoniajohtaja  Ilkka Kantola , Oulun kaupunginjohtaja  Päivi Laajala  sekä Kelan johtaja ja pääjohtajan sijainen  Kari-Pekka Mäki-Lohiluoma .
 Osa Kelan valtuutetuista kertoi viikonvaihteessa STT:lle, että he tekevät valintansa Tainion ja Lehtosen välillä. Joukossa oli kuitenkin tuolloin vielä useita, jotka eivät ottaneet lainkaan kantaa valintaan.
 Kelan valtuutetut ovat kansanedustajia. Valtuuston kuuluvat Slunga-Poutsalon lisäksi varapuheenjohtaja  Ilmari Nurminen  (sd.) sekä jäsenet  Tarja Filatov  (sd.),  Kristiina Salonen  (sd.),  Petri Honkonen  (kesk.), Anna Kontula (vas.),  Mika Niikko  (ps.),  Ritva Elomaa  (ps.),  Sari Sarkomaa  (kok.),  Markus Lohi  (kesk.),  Bella Forsgrén  (vihr.) ja  Antti Häkkänen  (kok.).
 Lue myös:
 Kelan pääjohtajaksi esitetään Lasse Lehtosta tai Hanna Tainiota

Outi Antila Kelan johtoon äänin 8–4 – SDP ja vasemmistoliitto äänestivät vastaehdokasta


Summary: Professori arvelee, että työntekijät eivät ole ymmärtäneet, kuinka merkittävänä työnantaja pitää wifin luvatonta käyttöä.

Turun yliopiston työoikeuden professori emeritus  Seppo Koskinen  pitää Finnairin irtisanomisia liioiteltuina.
 Lentoyhtiö Finnair on irtisanonut työntekijöitään, jotka ovat käyttäneet lentokoneen wifi-verkkoa luvattomasti asiakkaiden lennonaikaisilla tunnuksilla. Finnair ei kommentoi irtisanottujen määrää.
 – Onhan tuo wifin käyttö kyllä ohjeiden vastaista ja käsitykseni mukaan työntekijät ovat myös tienneet nämä ohjeet, mutta irtisanomiskynnyksen ylittyminen aina edellyttää, että rikkomus on painava, Koskinen toteaa.
 Finnairilta kerrotaan, että matkustamomiehistön netin käytöstä työaikana on annettu selkeät ohjeet ja työntekijät ovat toimineet ohjeistusten vastaisesti. Luvaton toiminta on johtanut siihen, että asiakkaiden verkkoyhteys ei ole toiminut ja siitä on aiheutunut asiakkaille ylimääräistä vaivaa. Miehistöllä on työaikana oma verkkoyhteys työtehtävien suorittamista varten.
 – Joko ohjeistus ei ole mennyt perille tai työntekijät eivät ole ymmärtäneet kuinka merkittävänä työnantaja pitää wifin luvatonta käyttöä, Koskinen arvelee.
 Seppo Koskinen. Ari Mölsä / Yle
 "Jos joku irtisanotaan, pitäisi irtisanoa kaikki"
 Finnairilta kerrotaan, että asia tuli esille, kun yhtiö oli selvittänyt, miksi eräs asiakas ei ollut päässyt käyttämään yhteyttään.
 Koskinen uskoo, että työnantaja on aluksi luullut, että kyse on yksittäisistä tapauksista ja myöhemmin on paljastunut, että väärinkäytökset ovat olleet luultua yleisempiä.
 Tällä hetkellä wifi-yhteyden väärinkäytöstä epäillään runsasta sataa Finnairin työntekijää.
 – Tämä lopputulos, että niitä on näin paljon, vaikuttaa siihen alkuperäiseen irtisanomiseen. Suosittelisin, että työnantaja peruuttaisi nyt nämä jo tehdyt irtisanomiset ja harkitsisi kokonaisuuden aivan uudestaan. Tasavertaisesti jos ajatellaan, niin jos joku irtisanotaan, pitäisi irtisanoa kaikki ja se lienee mahdotonta työnantajalle, Koskinen sanoo.
 Koskinen pitäisi parempana vaihtoehtona irtisanomisuhkaisen varoituksen antamista.

Työoikeuden professori: Finnairin olisi syytä perua irtisanomiset


Summary: Lapsiperheet ovat esimerkiksi museokeskus Vapriikin tärkein asiakasryhmä.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Tampereen museot ovat julkistaneet suunnitelmiaan ensi vuodelle. Museot pyrkivät nyt huomioimaan erityisesti nuoret asiakkaat.
 Vapriikin suursatsaus on kesäkuussa avautuva näyttely, joka esittelee ihmisen lähimpien sukulaisten tarinan. Apinanäyttely matkustaa Tampereelle lainaan Skotlannista.
 Luonnontieteellisen museon amanuenssi  Tomi Kumpulainen  on innoissaan, sillä Suomessa on päästy harvemmin tutustumaan apinoihin kunnolla.
 – Meillä on mahdollisuus nähdä, kuinka hämmästyttävän monimuotoinen tämä kädellisten lajisto on pitkin maailmaa.
 Paremmat palvelut lapsiperheille
 Tamperelaista museokeskusta remontoidaan loppuvuodesta. Suurin myllerrys Vapriikissa on ajoitettu joulun välipäiviin.
 Ravintola Valssin lisäksi uuteen uskoon menee sen viereinen tila, jossa oli Tammerkoski-näyttely viime viikkoon saakka.
 Nyt tila kunnostetaan erityisesti lapsiperheitä varten, kertoo näyttelypäällikkö  Marjo-Riitta Saloniemi .
 – Siinä voidaan pitää työpajoja ja tulla lastenvaunujen kanssa paikalle. Leikkitilassa voi päästää lapset irti.
 – Lapsiperheet on meidän tärkein yksittäinen kävijäryhmä, Saloniemi sanoo.
 Muumit seikkailevat merellä
 Muumimuseon Muumit ja meri -näyttelyssä Tampere-talossa muumit johdattelevat meitä luontoystävälliseen elämäntapaan kirjojen alkuperäiskuvituksin vuonna 2020.
 Näyttely on osa #OURSEA -projektia, joka on Moomin Charactersin ja John Nurmisen Säätiön Itämeren suojelukampanja Muumipeikon 75-vuotissyntymäpäivän kunniaksi.
 Museo Milavida keskittyy ensi vuonna erityisesti muotiin ja Postimuseo kirjeisiin. Sara Hildénin taidemuseossa nähdään ensimmäistä kertaa Pohjoismaissa kuvanveistäjä ja taidemaalari  Thomas Houseagonin  teoksia.
 Tampereen taidemuseossa näyttelyvuoden pääteemoja ovat tamperelaisuus, valokuvataide, nykytaide ja vanhempi kotimainen taide.

Apinoita ja merellä seikkailevia muumeja – tamperelaismuseot haluavat houkutella erityisesti nuorta yleisöä vuonna 2020


Summary: Suden uudessa hoitosuunnitelmassa painotetaan suden sietämistä korvaamalla metsästyskoiran menetys täysimääräisenä.

Uuden  sudenhoitosuunnitelman  mukaan yksi tapa edistää suden sietämistä on korvata suden aiheuttamat kotieläin- ja koiravahingot. Kennelliiton koe- ja kilpailutoimikunnan esittelijä–sihteeri  Jukka Lindholmin  mukaan maksettu korvaus ei muuta suden sietämisen tasoa.
 – Jos on oikein hyvä metsästyskoira, niin mikään raha ei korvaa sitä.
 Koiran menetys  voi viedä Lindholmin mukaan mennessään koko metsästysharrastuksen. Koiraa ei käytetä pelkästään metsästämiseen, vaan sillä harjoitellaan metsässä ja käydään kokeissa. Menettämisen pelossa koiran kanssa ei uskalleta lähteä ollenkaan metsään.
 – Koira voi jäädä myös junan tai auton alla, niihin osataan varautua. Susiin ei.
 Hoitosuunnitelman  (Valtioneuvosto) mukaan vahingot korvataan täysimääräisesti ja mahdollisimman pian määrärahojen niin salliessa. Myös täysimääräiseen korvaukseen Lindholm suhtautuu epäilevästi.
 – Onko siihen budjetoitu tarpeeksi rahaa?
 Mitä seuraa, kun hirviä ei kaadeta koiran menettämisen pelossa?
 Huippuvalion metsästyskoiran arvo voi nousta 20 000 euroon. Summaan vaikuttavat Lindholmin mukaan koiran siitosarvo, näyttelytulokset ja käyttökokeista saadut pisteet. Tällä hetkellä metsästäjä voi saada tällaisesta yksilöstä korvausta korkeimmillaan 8 000 euroa.
 – Semmoinen tavallisen hyvä metsästyskoira, jota käytetään pelkästään metsällä, arvioidaan 2 000 euron arvoiseksi.
 Viime vuonna kotieläinvahingot olivat 150 000 euroa, josta koiravahinkojen osuus oli noin 85 000 euroa. Metsästäjäliiton Kainuun piirin toiminnanjohtaja  Juhani Voutilaisen  mukaan koiran arvo pitää korvata täysimääräisesti.
 Maksatuksen hitaus on susivahingoista kärsivien mukaan suuri ongelma.
 – Toivottavasti se maksetaan ja nopeasti. Nyt sitä joutuu odottamaan jopa yli kaksi vuotta.
 Kajaanin riistanhoitoyhdistyksen puheenjohtaja  Jouko Heikkinen  ja Juhani Voutilainen suhtautuvat molemmat suopeasti suden uuteen hoitosuunnitelmaan ja ymmärtävät suden kuuluvan luontoon. Myös poliisi ja tutkija  kiittelevät  uutta susikannan hoitosuunnitelmaa.
 Susien määrät kuitenkin vaikuttavat miesten mielestä Kainuussa muun muassa hirven metsästämiseen, sillä metsästäjät eivät tahdo menettää koiraansa.
 – Koirametsästys on täällä ainoa keino harventaa hirvikantoja. Jos se vaarantuu, niin millainen kaaos siitä seuraa liikenteeseen, summaa Heikkinen.

Auttaako raha sietämään sutta paremmin? "Jos on oikein hyvä metsästyskoira, niin mikään raha ei korvaa sitä"


Summary: Yle kertoi aiemmin, miten Jokerit sotkeutui Suomen ulkopolitiikan tekijäksi Kiinassa. Aleksanteri-instituutin johtaja kummeksuu tilannetta.

Vaikuttaa siltä, ettei Suomessa ole Jokereiden kohdalla tiedostettu riittävän hyvin, että joukkueen taustalla oleva KHL-liiga on Venäjälle ulkopolitiikan vaikuttamisen väline – niin sanottua jääkiekkodiplomatiaa. Näin arvioi Ylelle Aleksanteri-instituutin johtaja  Markku Kangaspuro  Helsingin yliopistosta.
 – Tällainen positiivinen pehmeä vaikuttaminen Venäjästä,  soft power , ei tietenkään ole kielletty. Mutta se tulisi tiedostaa, Kangaspuro toteaa.
 Yle kertoi viime viikolla, kuinka jääkiekkojoukkue Jokerit sotkeutui Suomen valtion ulkopolitiikan tekijäksi Kiinassa.
 Venäläisessä KHL-liigassa pelaava Jokerit pääsi mukaan Suomen ja Kiinan talviurheilun teemavuoteen hyvien yhteyksiensä avulla.
 Talviurheilun avajaisissa tämän vuoden tammikuussa katsomossa istui tasavallan presidentti  Sauli Niinistökin  todistamassa, kun Jokereiden juniorit edustivat suomalaista jääkiekkoa.
 Suomen vientiä edistettiin Jokereiden kautta siis käytännössä suurelta osin venäläisellä rahalla.
 Ylen lähteiden mukaan KHL:stä annettiin lopulta ymmärtää, että Jokereiden ei tulisi olla niin innokkaana edistämässä Suomen vientiä. Tällä hetkellä joukkue ei ole enää mukana parhaillaan meneillään olevassa Suomen ja Kiinan välisessä talviurheilun teemavuodessa.
 Asiasta vastaavat ministeriöt – opetus- ja kulttuuriministeriö sekä työ- ja elinkeinoministeriö – eivät kommentoineet Ylelle, miksi Jokerit oli hankkeessa mukana.
 Lue alkuperäinen juttu:  "Eihän tässä ole mitään tolkkua, että me lähdetään Kiinaan keikkumaan" – Näin Jokereiden bisneshankkeesta tuli osa Suomen ulkopolitiikkaa
 "Jokereiden rooli olisi pitänyt arvioida"
 Markku Kangaspuron mukaan valtion ja yksityisten yritysten välinen yhteistyö ei sinänsä ole poikkeuksellista.
 Yritykset ovat usein näytelleet merkittävää roolia Suomen viennin edistämisessä. Kangaspuro sanoo, että Jokereiden tapaus on kuitenkin omanlaisensa, sillä Jokerit on koko tapahtumien ajan ollut KHL-seura.
 KHL-vaikuttajien ei tulisi Kangaspuron mukaan kuulua mitenkään Suomen ulkopolitiiikkaan.
 Talviurheilun avajaisiin Pekingissä tammikuussa 2019 osallistui useita suomalaisia vaikuttajia, myös tasavallan presidentti Sauli Niinistö. Ng Han Guan / EPA
 Hänen mukaansa on kuitenkin muistettava, että Jokerit ei itse tehnyt Suomen ulkopolitiikkaa. Joukkueen mukanaoloon ei sinällään ole mitään laillisia esteitä: urheilusuhteita, opetusta tai kulttuuria ei ole sanktioitu. Tapauksessa ei ole mitään, mikä olisi Suomen ulkopolitiikassa tehtyjä päätöksiä tai EU:n päätöksiä vastaan.
 Kangaspuro sanoo, että valtion johdolla on lopulta kuitenkin vastuu siitä, mikä yritys pääsee mukaan mihinkin valtuuskuntaan. Nämä ovat poliittisia viestejä.
 Jokereiden rooli Suomen ja Kiinan talviurheilun teemavuoden osana olisi pitänyt kuitenkin arvioida.
 – Tiukasti ottaen tässä ei periaatteessa ole ongelmaa. Mutta sitten on eri asia, millaista viestiä halutaan antaa. Sitä pitää aina harkita, Kangaspuro painottaa.
 – Herää kysymys, kuinka tarkasti Jokereiden rooli on arvioitu, kun on tehty päätös, että Jokerit lähtee Kiinaan.
 Vierailu tulkittiin vahvasti Kiinassa
 Kangaspuron mukaan  Ylen jutussa  näkyy hyvin, kuinka pienet Suomen jääkiekkopiirit ovat.
 – Jääkiekkopiirien yhteydet tiettyihin poliittisiin piireihin ovat tiiviit. Se on varmasti syy, miksi Jokerit valikoitu seuraksi, joka oli tässäkin mukana.
 Yksin Kiinan urheiluministerin vierailu Jokereiden jääkiekko-ottelussa helimikuussa 2016 on Kangaspuron mukaan ollut merkittävä askel Jokereiden ja Kiinan yhteistyölle. Jokereiden suhde Kiinaan on sitä kautta päässyt kehittymään.
 – Kiinan kaltaisessa yhteiskunnassa vierailu on tulkittu niin, että Jokereilla on asema Suomessa, asiantuntija sanoo.
 – Seuraavassa vaiheessa kysymys olisi ollut Suomen ulkopolitiikan johdossa, että onko Jokerit se joukkue, jolle halutaan antaa tällainen rooli.
 "Se olisi ollut kova veto"
 Kangaspuro lisää, että asiaa tulee pohtia myös toisesta vinkkelistä: entä jos Suomi olisi sanonut Jokereille  ei ?
 Hänen mukaansa tästä olisi voinut nousta jopa skandaali Pekingin päässä.
 – Jos Suomi olisi poliittisin perustein kieltänyt Jokereita olemasta mukana, se olisi ollut kova veto. Se olisi näyttäytynyt erittäin erikoiselta ilman mitään laillisia perusteita.
 Talviurheilun teemavuoden avajaisiin osallistui tasavallan presidentin lisäksi myös silloinen urheiluministeri Sampo Terho (sin.) sekä ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Anne-Mari Virolainen (kok.). Shen Hong / AOP
 Kangaspuro uskoo, että asiassa on voinut käydä niinkin, että valtio ei ole siihen enää voinut puuttua: Jokereiden yhteistyö Kiinassa oli jo pitkällä.
 Hän toteaa, että kielto olisi ollut vastoin kaikkea sitä, mitä Suomi ja kaikki muutkin maat tällä hetkellä pyrkivät tekemään. Kaikki haluavat osuutensa Kiinan markkinoista.
 Kangaspuro huomauttaa, että jos Suomi olisi sanonut  ei  Jokereiden ja Kiinan väliselle yhteistyölle eikä Jokereita siten olisi otettu mukaan talviurheilun teemavuoteen, Suomi olisi tällöin oma-aloitteisesti laajentanut EU:n tekemiä päätöksiä Venäjän ja lännen välisistä pakotteista. Jokereiden silloiset omistajat olivat vain Yhdysvaltojen pakotelistoilla, eivät EU:n.
 – Silloin olisimme olleet eturintamassa tekemättä yhteistyötä vielä laajemmin, mitä yhteisesti on sovittu.
 Jokereiden juniorit ja Kunlun Red Star -juniorit luistelivat yhdessä Suomen ja Kiinan talviurheilun teemavuoden avajaisten esityksen aluksi tammikuussa 2019. Muu spektaakkeli avautui yleisölle vasta, kun Jokeri-junnu ja Kunlun-junnu laittoivat jääkiekkomailansa yhteen. Shen Hong / AOP
 Olisiko Suomi itse edistänyt juuri Jokereita?
 Markku Kangaspuro uskoo, että jos asiaa olisi mietitty ensin ministeriöissä, ennen kuin tapahtumat lähtivät liikkeelle Jokereiden ja Kiinan välillä, lopputulema olisi luultavasti ollut toinen.
 – Jos etukäteen olisi mietitty, miten suomalaista urheiluosaamista viedään Kiinaan, niin ei ministeriö varmaankaan ensimmäiseksi olisi KHL-joukkuetta sinne mukaan ottanut, Kangaspuro pohtii.
 Lue seuraavaksi:
 "Eihän tässä ole mitään tolkkua, että me lähdetään Kiinaan keikkumaan" – Näin Jokereiden bisneshankkeesta tuli osa Suomen ulkopolitiikkaa

Jokereista tuli Suomen ulkopolitiikan väline, presidentti Niinistökin katsomossa – asiantuntija hämillään: "KHL-liiga on Venäjän diplomatiaa"


Summary: Mikä erottaa yleiskielen, virastokielen ja kaunokirjallisuuden selkosuomesta? Vertaile esimerkkejä.

Tavallinen suomen yleiskieli on liian vaikeaa isolle osalle Suomen asukkaista.
 650 000–750 000 ihmistä tarvitsee selkokieltä, jotta selviäisi arjesta. Selkokieltä tarvitsevia on siis enemmän kuin Helsingissä on asukkaita.
 Määrä on Selkokeskuksen mukaan kasvussa.
 Keitä he ovat? Maahanmuuttajia, muistisairaita, kehitysvammaisia, lukihäiriöisiä, afaatikkoja, ADHD:sta tai autismin kirjon häiriöistä kärsiviä. Monet muutkin hyötyisivät selkokielestä.
 Jos ihminen ei ymmärrä kieltä, hänen on vaikea hallita omaa elämäänsä.
 Voit vertailla tässä artikkelissa kolmea tavallista suomenkielistä tekstiä selkokielisiin versioihin.
 Selkokeskuksen kehittämispäällikkö  Leealaura Leskelä  kertoo kahden ensimmäisen esimerkin jälkeen, miten ja miksi tekstiä on muutettu. Esimerkit ovat virastokieltä ja yleiskieltä.
 Kaunokirjallinen ote on  Eve Hietamiehen  romaanista  Yösyöttö . Selkomukauttaja  Hanna Männikkölahti  on mukauttanut romaanin selkosuomeksi. Hän kommentoi tekstiä esimerkin jälkeen.
 Miten selkokieltä sitten kirjoitetaan?
 Älä kirjoita mitään turhaa. Selitä vaikeat sanat. Kirjoita lyhyitä lauseita ja virkkeitä. Älä käytä lauseenvastikkeita tai muita vaikeita rakenteita. Suosi arkikieltä.
 Tee tekstistä visuaalisesti helppolukuista.
 Jos haluat nähdä seuraavien esimerkkien selkotaiton, lue juttu tietokoneelta.  Selkorivityksen periaatteet  eivät välttämättä toteudu mobiililaitteella.
 1. Virastokieli. Miksi sen pitää olla niin hankalaa?
 Leealaura Leskelä, Selkokeskus:
 Selkoversio on kirjoitettu suoraan lukijalle eli matkakorvausta hakevalle ihmiselle. Näkökulma ei ole viranomaisen eikä tekstin kirjoittajan vaan hakijan.
 Kantavana ajatuksena tässä on informaation vähentäminen ja kaiken ylimääräisen sisällön karsiminen. Selkokieltä tarvitsevalle lukijalle lukeminen on yleensä iso ponnistus. Tekstin pitää siksi olla mahdollisimman lyhyt.
 Virastokielen ei pitäisi olla koskaan vaikeaa. Tekstin olisi voinut yleiskielelläkin kirjoittaa helpommin.
 Vaikeaa kieltä ja vaikeita tekstejä on tietysti olemassa, esimerkiksi tieteen kieli on vaikeaa. Sitä kirjoitetaan toisille asiantuntijoille, ja se on kehittynyt välittämään tieteellistä, käsitteellistä ja vaikeaa asiaa.
 Mutta virastokieltä ei ole tarkoitettu toisille asiantuntijoille tai tutkijoille, vaan tavallisille kansalaisille, mattimeikäläisille.
 Siksi virkakielen tulee noudattaa hallintolain 9:ttä pykälää: virkakielen on oltava selkeää, asiallista ja ymmärrettävää.
 Ehkä selkoversion lopussa voisi olla lause: Päätöksemme perustuu sairausvakuutuslakiin. Tällä tavalla selkolukija saisi tiedon, että päätöksen taustalla on tietty laki, jota viranomainen noudattaa.
 2. Yleiskieli. Hyväkin yleiskieli on monelle liian vaikeaa
 Leealaura Leskelä, Selkokeskus:
 Hyväkin yleiskieli on 11–14 prosentille kansalaisista liian vaikeaa. Selkokielen käyttämisen syy ei siis ole se, että yleiskieli olisi jotenkin viallista.
 Tässä esimerkissä selkoversio on huomattavasti pidempi kuin yleiskielinen teksti. Niin käy usein silloin, kun teksti sisältää paljon käsitteitä ja abstrakteja sisältöjä, joita pitää avata.
 Tavoitteena on kuitenkin aina lyhentää tekstiä ja karsia pois kaikki, mikä vain voidaan.
 Selkoversion toinen kappale alkaa pitkällä virkkeellä. Näin pitkät virkkeet eivät ole hyviä selkokielessä. Joskus niitä joudutaan käyttämään, jotta asia saadaan
 Tämä olisi voitu muotoilla myös siten, että kaksi sivulausetta olisi erotettu pilkulla ja päälause (Voit tehdä ammattitutkinnon) olisi toistettu toisen sivulauseen alussa. Se olisi kuitenkin pidentänyt tekstiä entisestään. Siksi tässä on tehty kompromissi.
 3. Kaunokirjallisuus. Selkokirjallisuus on ovi lukemisen maailmaan
 Selkomukauttaja Hanna Männikkölahti:
 Kaunokirjallisuuden mukauttaminen on luovempaa kuin asiatekstin mukauttaminen. Mukauttaja tulkitsee itse, mikä on tärkeää ja mitkä asiat voi poistaa.
 Tavallaan kaunokirjallisuuden mukauttaminen on helpompaa ja nopeampaa, sillä suuri osa mukauttamisesta on yksityiskohtien poistamista. Tärkeitä termejä ei selitetä niin monisanaisesti kuin asiateksteissä.
 On kuitenkin mietittävä tarkkaan, kuinka paljon tekstiä voi lyhentää ja muuttaa menettämättä kirjailijan ääntä ja tyyliä.
 On tärkeää hahmottaa kirjan ydinjuoni ja tärkeimmät henkilöhahmot ja keskittyä niihin. On myös tärkeää, että kirjan tunnelma säilyy samana.
 Sen vuoksi merkitsen huolellisesti ne kohdat, jotka huvittavat tai koskettavat minua.
 Kun mukautin  Juurihoitoa  ja  Tuntematonta Kimi Räikköstä , katsoin paljon  Pitääkö olla huolissaan  -tv-sarjaa, koska halusin kuulla, miten kirjailijat Miika Nousiainen ja Kari Hotakainen puhuvat.
 Minkä tahansa romaanin voin periaatteessa mukauttaa selkokielelle eli selkomukauttaa, mutta lopputulos ei välttämättä olisi kovin hyvä. Tuntematon sotilas olisi haastava, koska siinä on paljon henkilöitä ja erilaisia murteita.
 Miksi selkokieltä tarvitaan?
 Jos ihminen ei ymmärrä kieltä, hänen on vaikea hallita omaa elämäänsä.
 Jos hän ei ymmärrä viranomaisten päätöksiä, esimerkiksi toimeentulotukea voi jäädä käyttämättä. Hän ei välttämättä osaa myöskään hakeutua palveluihin.
 Varsinkin julkisten palveluiden pitäisi olla tasa-arvoisesti kaikkien kansalaisten ulottuvilla.
 Laki digitaalisten palvelujen tarjoamisesta  tuli voimaan huhtikuussa 2019.Selkokieli mainitaan hallituksen esityksen perusteluissa, ei vielä lakipykälissä.  Selkokieli on nyt ensimmäistä kertaa myös hallitusohjelmassa.
 Kieli liittyy kaikkeen ihmisen elämässä: ihmissuhteisiin, työhön, oppimiseen, vapaa-aikaan ja yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen.
 Pahimmillaan ihminen voi syrjäytyä yhteisöstä ja yhteiskunnasta, jos hän ei ymmärrä kieltä.   Selkokieli estää syrjäytymistä.
 Kokeile itse selkomukauttamista
 Alla on Aapon sitaatti Aleksis Kiven  Seitsemästä veljeksestä . Kirjoita kommentteihin, miten kirjoittaisit sen selkokielellä.
 Katso lopuksi selkomukauttajien kirjoittama versio.
 A-studio ti 5.11. klo 21.00: Työelämä ja selkosuomi. Esimerkkitapauksena bussifirma Nobina Oy.
 Studiossa keskustelemassa Selkokeskuksen kehittämispäällikkö Leealaura Leskelä sekä maahanmuuttojohtaja Sonja Hämäläinen työ- ja elinkeinomisteriöstä. Ohjelman juontaa Heikki Ali-Hokka.

Hei, etkö ymmärrä selvää suomea? Kuulut ehkä Suomen suurimpaan kielelliseen vähemmistöön


Summary: Miltä synkkä syksy- ja talviaika näyttää Espanjasta muuttaneen toimittajan silmin? Ainakin hyvin pitkältä.

Pimeys ja kylmyys ovat taas täällä ja ihmiset vaikuttavat surullisemmilta.
 Kun tulin aikoinaan Barcelonasta Suomeen, suomalaisten suhtautuminen kaamosaikaan tuntui minusta yliampuvalta. Itse pidin pimeästä, eikä minulle ollut ongelma kääriytyä useisiin kerroksiin vaatteita.
 Nyt, muutaman vuoden jälkeen, ymmärrän ehdottomasti suomalaisia. Pahinta eivät ole kylmyys ja pimeys, vaan se, miten pitkä tämä vuodenaika on. Se ei lopu koskaan.
 Mutta on tässä ajassa ja suomalaisissa vielä kolme asiaa, jotka yhä yllättävät minut.
 Klikkaa videota ja katso, mitä ne ovat.
 Eric Lipchis
 Kirjoittaja on barcelonalainen toimittaja, joka tuli Suomeen neljä vuotta sitten. Suomessa hän on käsikirjoittanut ja kuvannut paljon videoita suomalaisesta kulttuurista ja elämäntavasta. Hän oli syksyllä harjoittelussa Ylen Metropoli-toimituksessa.

Video: Pimeys ja kylmyys ovat taas täällä – kolme asiaa, jotka yllättivät espanjalaisen toimittajan


Summary: Hallituksessa erimielisyyttä listaamattomien yhtiöiden osinkoverotuksesta, keskusta ei kiristäisi yrittäjien verotusta.

Veropäivä maanantaina näytti euroina, miten suomalainen verojärjestelmä toimi talouskasvun nousuvuotena 2018.
 Yle selvitti muutamalta puoluejohtajalta ja eduskunnan valtiovarainvaliokunnan verojaoston puheenjohtajalta, mitä ajatuksia veropäivä herätti ja pitäisikö verotusta jotenkin muuttaa.
 Andersson: Listaamattomissa yrityksissä verotukea rikkaimmille
 Listaamattomien osakeyhtiöiden osinkoverotukseen kiristys Lähdevero institutionaalisille sijoittajille, myös ammattiliitoille
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  haluaisi kiristää pörssiin listaamattomien osakeyhtiöiden osinkojen verotusta tavalla tai toisella.
 Varakkaista listaamattomista yhtiöistä omistaja voi saada osinkoja 7,5 prosentin verotuksella.
 Pörssiyhtiöiden osingoissa verotus on yli 25 prosenttia. Pääomatulojen veroprosentti on 30, mutta pörssiyhtiöiden osingoista 15 prosenttia on verotonta tuloa.
 Esimerkkeinä ovat olleet usein apteekkarit, juristit ja lääkärit. Nämä ammattiryhmät järjestävät monesti toimintansa yksityisyrittäjinä listaamattomien osakeyhtiöiden kautta
 – Ei ole oikeudenmukaista, että meillä on erillinen verotuki, joka kohdentuu yhteiskunnan rikkaimmille eli niille, jotka pystyvät nostamaan erityisen kevyesti verotettuja osinkoja listaamattomista yrityksistä, Andersson sanoo.
 – Aika pienilläkin muutoksilla saataisiin sekä lisättyä verotuksen oikeudenmukaisuutta että lisätuloja valtion kassaan. Lisärahat voisi olla mahdollista käyttää elinkeinoelämää hyödyttäviin koulutuspanostuksiin tai muihin tarpeellisiin uudistuksiin, Li Andersson ehdottaa.
 Valtiosihteerien työryhmä selvitti yritystukien vähentämistä syyskuussa. Poliittiset valtiosihteerit arvioivat, että listaamattomien osakeyhtiöiden veromalli tuottaa perusteetonta etua varakkaiden yritysten suurille omistajille.
 Listaamattomien yritysten veromuutos riippuu hallituksesta. Keskusta ei ole halukas kiristämään yrittäjien tai yritysten verotusta.
 Li Andersson olisi myös halukas ulottamaan osinkoverotuksen suomalaisiin yleishyödyllisiin yhdistyksiin ja säätiöihin sekä ulkomaalaisiin sijoitusrahastoihin. Tällä hetkellä ne eivät maksa osingoistaan veroa.
 Hallitusohjelmaan on kirjattu, että tätä lähdeveroksi kutsuttua käytäntöä selvitetään. Verotaso olisi viisi prosenttia, kuten pääministeripuolue SDP vaalien alla ehdotti.
 Lähdevero koskisi muun muassa ammattiliittoja ja säätiöitä. Vero voisi vaikuttaa myös työeläkeyhtiöihin ja kotimaisiin sijoitusrahastoihin.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Halla-aho: Ammattiliittojen verottomien osinkojen poisto harkintaan
 Ammattiliittojen osinkojen verovapauden poistoa harkittava Keskituloisten tuloveroon kevennys, tupakan ja makeisten veronkorotuksia voisi harkita, bensiinin ei
 Suurimman oppositiopuolueen, perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  olisi valmis harkitsemaan ammattiliittojen osinkojen verovapauden poistamista.
 Käytännössä tämä tarkoittaisi, että ammattiliitoilta pitäisi poistaa yleishyödyllisen yhdistyksen asema. Yleishyödyllisten yhdistysten ja säätiöiden saamat osingot ovat verovapaita.
 – Voidaan kyllä kyseenalaistaa tämä yleishyödyllisyys, kun ay-liike tekee markkinoilla esimerkiksi kiinteistöbisnestä. Siitä on kyllä usein yleishyödyllisyys kaukana vuokralla-asuvien kannalta, Jussi Halla-aho sanoo Yle haastattelussa.
 – Lisäksi ay-liike on valitettavasti erittäin pahasti naimisissa muutamien poliittisten puolueiden kanssa, arvioi Halla-aho.
 Halla-aho tarkoittanee SDP:tä ja vasemmistoliittoa.
 Tätä kokonaisuutta on Halla-ahon mielestä syytä pohtia vakavasti. Muihin osinkoverotusasioihin perussuomalaisilla ei ole valmista mielipidettä.
 Perussuomalaisten mielestä keskituloisten ostovoimaa pitäisi pystyä nostamaan. Keskituloisena Halla-aho pitää vuodessa noin 30 000 euroa ja sitä jonkin verran enemmän ansaitsevaa palkansaajaa.
 – Meillä on suuri ero Ruotsiin keskituloisten ihmisten ansiotuloverotuksessa, se on meillä liian ankaraa, sanoo Halla-aho.
 Halla-aho uskoo, että keskituloisten veroale lisäisi niin sanottuja dynaamisia vaikutuksia, jolloin ei välttämättä tarvitsisi leikata julkisia menoja tai korottaa muita veroja. Kun ihmisille jäisi enemmän rahaa käteen, se kannustaisi ottamaan työtä vastaan ja tarve tulonsiirtoihin vähenisi, jolloin julkisen talouden menot vähenisivät.
 Haittaveroista perussuomalaiset olisi valmis harkitsemaan tupakan ja makeisten veronkorotuksia.
 Polttoaineiden veroja puolue ei korottaisi. Halla-ahon mielestä autoilu ei kuitenkaan vähenisi eikä veronkorotuksella olisi silloin myönteisiä ilmastovaikutuksia.
 Keskustan puheenjohtaja, elinkeinoministeri Katri Kulmuni. Pekka Tynell / Yle
 Kulmuni: Yrittäjien ja yritysten verotus ei voi kiristyä
 Keskustalle on kynnyskysymys, että yrittäjien ja yritysten verotus ei kiristy Lähdeveroa ammattiliitoille ja säätiöille sekä ulkomaisille rahastoille voidaan selvittää
 Keskustan puheenjohtaja, elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  ei innostu listaamattomien osakeyhtiöiden osinkoverotuksen kiristämisestä.
 – Keskustalle aivan yksiselitteinen kynnyskysymys on, että yrittäjien ja yritysten verotus ei voi kiristyä, Kulmuni kiteyttää.
 Katri Kulmunin mielestä hallituksessa pitäisi kansainvälisen taantuman uhatessa keskittyä mieluummin työllisyystavoitteeseen kuin verojen kiristämiseen.
 Kulmunin mukaan yrittäjät kantavat riskiä siitä, että Suomessa kannattaa työllistää. Huolena on myös, että omistajayrittäjien määrä vähenee.
 – Veroja korottamalla ei kyllä Suomen talous kuntoon tule, Katri Kulmuni sanoo.
 Hallitusneuvotteluissa on sovittu, että esimerkiksi ammattiliittojen ja säätiöiden sekä ulkomaisten rahastojen osinkojen verovapauden poistamista selvitetään. Selvittely sopii keskustalle.
 Kulmuni arvioi, että hyvinvointiyhteiskunnan kannalta olisi tärkeää, että pienet yrittäjät uskaltaisivat palkata ensimmäisen vieraan työntekijän ja yritykset kasvaisivat.
 SDP:n kansanedustaja, eduskunnan valtiovarainvaliokunnan verojaoston puheenjohtaja Pia Viitanen. Timo Korhonen / AOP
 Viitanen: Verotuksen huojennuksista satoja miljoonia rahaa
 Remontti ansiotuloja kevyemmin verotettuun pääomaan tai omistamiseen Listaamattomien yhtiöiden osingot ja lähdevero ulkomaisille sijoitusrahastoille selvitykseen
 Yle ei tavoittanut pääministeri  Antti Rinnettä  (sd.) kommentoimaan veroasioita. Sen sijaan SDP:n kansanedustaja ja eduskunnan valtiovarainvaliokunnan verojaoston puheenjohtaja  Pia Viitanen  kommentoi veroja Yle Radio 1:n Ykkösaamussa tiistaina.
 Viitanen arvioi, että omaisuuden ja pääomien verotus on Suomessa keskimäärin kevyempää kuin Euroopan unionissa.
 – Verotuksessa liikkuu todella paljon verottamattomia tai huojennettuja eriä, jotka toisella systeemillä voisivat tuoda jopa satoja miljoonia euroja yhteisiä verorahoja, Viitanen sanoi Ykkösaamussa.
 Viitanen laittaisikin valmisteluun muutoksia, jotka koskisivat sitä osaa pääoman ja omistamisen verotusta, joka on selkeästi kevyempää kuin ansiotulojen verotus. Kaikki eivät pysty muuntamaan ansiotulojaan pääomana verotettaviksi.
 Viitasen mielestä verosuunnittelun mahdollistavia aukkoja on syytä paikata, koska verosuunnittelu mahdollistaa verojen välttelyn.
 – Ei voi olla niin, että aina rikkaita kannustetaan veronkevennyksillä ja köyhiä leikkaamalla etuuksia.
 Verojaoston puheenjohtaja ihmettelee myös listaamattomien osakeyhtiöiden osinkoverotuksen helpotuksia.
 Myös Viitanen on valmis selvittämään lähdeveron käyttöönottoa hallitusohjelman mukaan. Siis pitäisi selvittää osinkojen verotuksen laajentamista sinne, missä osingoista ei nyt makseta veroja.
 LUE LISÄÄ:
 Mitä tienasivat yritysjohtajat, urheilijat ja muusikot – ja mitä se kertoo Suomesta? Katso kooste veropäivän huippujutuista
 Analyysi: Kulmunin arvioitiin vievän keskustaa vasemmalle, mutta hallituksen veropolitiikka todistaa toisin
 Hallitus pui myös näitä leikkauksia yritystukiin: apteekkarit, pienpanimot, matkailuautot, viihdemerenkulku...

Vasemmistoliiton Li Andersson ja perussuomalaisten Jussi Halla-aho viilaisivat osinkojen verotusta, mutta aivan eri syistä


Summary: Etätyötä tehdään, kun haetaan työrauhaa ja halutaan keskittyä vaihtoehtona avokonttorille. Nykyään moni kokoustaa tiheästi etäpäivänään.

Avokonttoreiden hälinä, jatkuvat keskeytykset ja oman työpisteen puuttuminen hankaloittavat työhön keskittymistä konttorissa. Moni hakee kotoaan rauhaa työn tekemiseen.
 Kotona etätyötä  tekevän haasteita puolestaan ovat yksinäisyys ja vaara siitä, että päivät venyvät liian pitkiksi.
 Teknologia voi rapauttaa etätyötä
 Erikoistutkija  Seppo Tuomivaara   Työterveyslaitokselta  kertoo, että viestintäalustojen kehittyminen on muuttanut etätyön luonnetta. Perinteisesti kotona tehtävän etätyön etuna on, että voi työskennellä itsenäisesti ja keskittyä hiljaisuudessa omaan tehtäväänsä.
 Nyt työntekijät ovat verkon kautta jatkuvasti yhteydessä toisiinsa. Erilaiset pikaviestimet, skype-kokoukset ja muut reaaliaikaiset viestintäpalvelut vilkuttavat merkkejään saapuvista viesteistä.
 Tuomivaaran mukaan edut, joita etätyöllä ennen on ollut esimerkiksi työkuormituksen vähentämisessä, eivät enää uudessa työkulttuurissa välttämättä toteudu. Itsemääräämisen ja keskittymisen hyöty vähenee.
 – Tietyllä tavalla chattailu on alkanut rapauttaa alkuperäistä etätyön ideaa, sanoo Seppo Tuomivaara.
 Palaveri sujuu kävellen ympyrää olohuoneessa
 Laatujohtaja  Jani Jaatinen  asuu keskellä hämäläismetsiä Rengon Lietsan kylässä ja tekee töitä Stora Enson tietohallinnossa.
 – Läppäri kassissa on pitkään ollut konttorini. Kierrän ympäri maailmaa ja oma toimisto on Helsingissä, mutta sielläkään minulla ei ole omaa työpistettä, sanoo Jaatinen.
  – Päivässä on palaveria toisensa perään. Välissä ryystetään kahvit ja haukataan ilmaa, kuvailee Jani Jaatinen omaa etäpäiväänsä kotona. Kati Turtola / Yle
 Jani Jaatisen etäpäivät täyttyvät palavereista, joihin Jaatinen osallistuu oman kotinsa olohuoneesta. Jaatisen mukaan etätyön tekeminen kotoa onkin nykyään jopa välttämätöntä.
 – Palaverithan ovat etäkokouksia ympäri maailmaa. Kokoukset alkavat olla haasteellisia avokonttoriympäristössä, koska silloinhan häiritsemme toisiamme, pohtii Jaatinen, joka kertoo itse usein kävelevänsä ympyrää omassa olohuoneessaan samalla, kun on palaverissa.
 Erikoistutkija Seppo Tuomivaaraa olohuoneessa käveleminen hymyilyttää.
 – Mielenkiintoinen ilmiö. Jos tykkää liikkua kokoustaessaan tai saa palaveriin sellaisia vapauksia, mistä itse tykkää, se on hieno juttu, kannustaa Tuomivaara.
 Kotona kukaan ei keskeytä
 Vuoden 2020 alussa Tilastokeskus julkaisee uuden työolotutkimuksen, jossa on kerätty tietoa myös siitä, miksi ihmiset hakeutuvat etätöihin.
 – Minulla on sellainen tuntuma että, työtehtävistä riippuen ihmiset mielellään hakeutuvat tekemään töitä avokonttorista rauhallisempiin paikkoihin. Mutta ensi vuoden alussa voimme sanoa varmasti, sanoo Työterveyslaitoksen erikoistutkija Seppo Tuomivaara.
 Hämeenlinnalainen  Anu Viherä  pitää etätyöpäivän, kun hänellä on erityinen tarve keskittyä. Hämeen ammattikorkeakoulussa liiketalouden lehtorina työskentelevä Viherä lukee kotonaan opiskelijoiden opinnäytetöitä, kirjoittaa raportteja tai valmistelee oppitunteja. Viherän mukaan etätöissä on parasta se, että pystyy keskeytyksettä työskentelemään.
 – Työpaikallani on paljon ihmisiä. Keskustelua syntyy, mikä on hirveän hyvä asia, mutta välillä on tosi rauhoittavaa ja kivaa olla työpäivä itsekseen, sanoo Viherä.
 Etätyö voi olla yksinäistä
 Työturvallisuuskeskuksen  asiantuntija  Päivi Rauramo  kouluttaa työssään asiantuntijatoimistotyötä tekeviä ihmisiä. Hän on huomannut, että monitilatoimistoihin tai avotyöympäristöihin siirtyneissä työpaikoissa osa työntekijöistä on kokenut uuden työympäristönsä häiriökkääksi. He ovat siksi hakeutuneet kotiin tekemään keskittymistä vaativia työtehtäviä.
 – Tavallaan on surullista, jos sieltä työpaikalta paetaan pois. Se on sääli, jos sitä kautta menetetään yhteisöllisyyttä sekä yhteisen oppimisen ja ongelmanratkaisun mahdollisuutta, sanoo Rauramo.
 Rauramo muistuttaa kuitenkin, että hyvin toteutetuissa monitilatoimistoissa on aina myös rauhallisia työtiloja. Työnantajan velvollisuus on mahdollistaa hyvät, toimivat ja turvalliset tilat työntekijöille.
 – Etätyöhön ryhtyminen pitää aina olla molemminpuolisen sopimuksen tulos. Siihen ei saa millään muotoa painostaa tai pakottaa, eikä työntekijäkään voi vaatia, että hänen on saatava tehdä etätyötä, sanoo Rauramo.
 Perhe palauttaa maan pinnalle
 Työturvallisuuskeskuksen asiantuntija Päivi Rauramo tietää, että etätöissä työntekijä saattaa kuormittua siitä, että päivät venyvät kohtuuttoman pitkiksi. Kotona työskennellessä ei ole työpaikan ovea, jonka taakse voisi illalla jättää työasiat. Lehtori Anu Viherä ei kärsi tästä ongelmasta.
 – Minulla on perhe, joka palauttaa minut maan pinnalle. Kun nuoriso saapuu koulusta ja alkaa ruoanlaitto. He pitävät huolen siitä, että työpäivä ei jatku loputtomasti, sanoo Viherä.
 Etätyö vaatii johtamista ja aktiivista viestintää
 Sekä Anu Viherä ja että Jani Jaatinen ovat tyypillisiä etätyön tekijöitä. Tuoreimman  työssäolobarometrin  mukaan etätyötä tekevät pääasiassa ylemmät toimihenkilöt. Heistä jopa 27 prosenttia on etätyössä päivittäin tai viikoittain.
 Päivi Rauramo sanoo, että etätyön tekeminen ei sovi kaikille ja toisaalta etätyön johtamistarpeet voivat vaihdella hyvinkin paljon.
 – Henkilöstö ei ole mikään harmaa massa vaan koostuu yksilöistä. Toiset työntekijät ovat itseohjautuvampia ja heillä on se osaaminen, mitä itsenäisessä työskentelemisessä tarvitaan, sanoo Rauramo.
 Etätöiden tekeminen ei ole Rauramon mukaan oikea ratkaisu, jos työpaikalla olosuhteet eivät ole kunnossa tai työyhteisössä on ristiriitatilanteita. Työympäristö ja työilmapiiri pitää saada kuntoon.
 – Jos on työkykyyn liittyviä ongelmia tai esimerkiksi päihdeongelmia, myös ne saattavat jäädä käsittelemättä, kertoo Rauramo.
 Lue myös:   Ajattelitko pitää etäpäivän? Vietä vaikka kalsarit jalassa, mutta muista nämä 6 asiaa

Erikoistutkija: "Chattailu on alkanut rapauttaa alkuperäistä etätyön ideaa"


Summary: Qomin kaupungin lähellä sijaitseva yksikön sulkeminen oli yksi vuoden 2015 ydinsopimukseen sisältyvistä ehdoista.

Tehranista etelään sijaitsevassa Fordon tehtaassa aloitettiin jälleen uraanin rikastaminen, kertoi Iranin presidentti  Hasan Ruhani  tiistaina.
 – Keskiviikkona aloitamme kaasun syötön Fordossa, sanoi Ruhani.
 Uraanin rikastamista kyseisessä tehtaassa rajoitettiin vuoden 2015 ydinsopimuksen takia. Sopimuksen aikana Iran on on pitänyt yli 1000 sentrifugia tehtaassa, mutta ne ovat sopimuksen syntymisen jälkeen olleet tyhjinä.
 Tehtaan rikastetulla uraanilla voidaan tehdä ydinenergiaa, mutta sitä voidaan käyttää myös ydinaseissa.
 Iranin ilmoitusta pidetään takaiskunsa sopimukselle, jonka osallisina edelleen ovat Iranin lisäksi Britannia, Kiina, Ranska, Saksa ja Venäjä.
 Yhdysvallat irtisanoutui sopimuksesta viime toukokuussa.
 Iranin ydinvoimatehtaassa 1200 kilometriä Teheranista on venäläisiä reaktoreita.  Hamed Malekpour / AFP
 Nostatti huolta tulevasta
 Iranin mukaan paikalle Fordoon kutsutaan YK:n ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön tarkastajia.
 Tiistaina EU ja Venäjä sanoivat olevansa huolissaan uudesta Iranin askeleesta.
 Ranska ilmoitti, että Iranin on palattava noudattamaan sopimusta.
 Britannian ulkoministeri  Dominic Raab  sanoi, että Iranin päätös on uhka Britannian kansalliselle turvallisuudelle. Raabin mukaan Britannia haluaa säilyttää hyvän kansainvälisen keskusteluyhteyden, mutta samalla Iranin olisi pidettävä kiinni sitoumuksista.
 Lue myös:
 Iran juhlistaa 40 vuoden takaista USA:n nöyryyttämistä – amerikkalaiset panttivangit viruivat toista vuotta Teheranissa
 Yhdysvalloilta uusia pakotteita Iranille
 IAEA: Iran rikkoo ydinsopimusta
 Iran on ilmoittanut jälleen rikkovansa vuoden 2015 ydinsopimusta – aikoo lisätä uraanin rikastuksessa tarvittavien sentrifugien määrää

Iran päätti aloittaa uraanin rikastamisen maanalaisessa tehtaassa


Summary: Bagdadin räjähdyksen syyn kerrottiin olleen poliisin äänipommi.

Uutistoimisto Reutersin haastattelema paikalla olija kertoi tiistaina kuulleensa räjähdyksen Bagdadissa.
 Irakin runsaan kuukauden kestäneiden levottomuuksien taustalla on kansan tyytymättömyys hallintoon ja siihen, että työttömyyttä tai lahjontaa ei ole saatu kitkettyä. Mukaan on tullut vaatimuksia poliittisen järjestelmän radikaalista uudistamisesta. Irak on yksi maailman suurimmista öljyntuottajista, mutta infrastruktuuri on rapakunnossa ja osa väestöstä elää köyhyydessä.
 Levottomuudet alkoivat lokakuun alussa. Ensimmäisessä, kuusi päivää kestäneessä levottomuuksien aallossa sai surmansa 157 ihmistä, heistä valtaosa mielenosoituksissa Bagdadissa. Virallisen selvityksen mukaan iso osa kuolleista oli ammuttu katoilta ja ampujat olivat "tuntemattomia tarkka-ampujia".
 Kahden viikon hiljaisemman kauden jälkeen mielenosoitukset ja tappaminen alkoivat uudelleen sen jälkeen, kun Irakin pääministeri  Adel Abdul Mahdi  oli vedonnut mielensoittajiin lopettamaan protestit ja väittänyt, että niiden tavoitteet oli jo saavutettu. Abdul Mahdi on ilmoittanut voivansa erota, jos hänen seuraajastaan päästään sopuun.
 Sunnuntaina illalla ja maanantaina neljä mielenosoittajaa tapettiin Iranin Karbalan-konsulaatin lähistöllä. Maanantaina illalla Irakin turvallisuusjoukot ampuivat Bagdadissa mielenosoittajia ja kaksi ihmistä kuoli. Samoin kaksi kuoli eteläisessä Nasiriyahin kaupungissa.
 Tiistaina puolestaan turvallisuusjoukot yrittivät tunkeutua mielenosoittajien pystyttämien katusulkujen lävitse eteläiseen Umm Qasrin satamaan vievällä tiellä. Noin 60 kilometriä Basran kaupungista etelään sijaitseva satama on Irakin suurin, ja se on tärkeä ruuan ja lääkkeiden tuonnille. Kaksi mielenosoittajaa sai surmansa.
 Uutistoimisto Reuters kertoi illansuussa räjähdyksestä Bagdadissa, mutta myöhemmin Reuters kertoi räjähdyksen olleen poliisin äänipommi, jolla poliisi yritti hajottaa mielenosoitusta.
 Uutistoimisto AFP:n laskujen mukaan kaikkiaan surmansa on saanut lokakuun alun jälkeen yli 270 ihmistä. YK:n Irakin-lähetystö ilmaisi tiistaina huolensa vakavista ihmisoikeusrikoksista uudelleen virinneiden levottomuuksien aikana. YK:n mukaan turvallisuusjoukot ja erilaiset aseistautuneet ryhmittymät ovat tappaneet kymmeniä ihmisiä.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International syyttää Irakin armeijaa sotilaskäyttöön tarkoitettujen kyynelkaasuammusten käytöstä, ammukset ovat repineet mielenosoittajien keuhkoja ja päitä.
 Lue lisää:
 Protestoijat yrittivät tunkeutua Iranin suurlähetystöön Irakissa
 Amnesty syyttää Irakin joukkoja hirvittävien kallovammojen aiheuttamisesta – Bagdadissa koolla suurin protesti sitten Saddamin ajan
 Mielenosoitukset johtamassa Irakin pääministerin eroon – seuraako kansanvallankumous vai uusi sisäinen konflikti?
 Irakissa 18 kuollutta ja satoja loukkaantuneita yön levottomuuksissa

Etelä-Irakissa sataman avaamisyrityksessä kuoli kaksi


Summary: Ruotsin TV4:n haastattelussa vanhemmat selittävät aidattua pihaansa perinteisellä rakennustyylillä ja kovalla tuulella.

Ruotsalaisia järkyttäneestä viiden 4–18-vuotiaan lapsen eristämisestä epäillyt vanhemmat ovat astuneet ensimmäistä kertaa julkisuuteen. Pikkukylässä Etelä-Ruotsin Ystadissa paljastui syksyllä 2018, että autiolta vaikuttaneella maatilalla asuneen perheen lapset olivat eläneet vuosia muusta yhteiskunnasta erillään. Lapset eivät olleet koskaan käyneet koulua.
 Poliisin avustamat sosiaaliviranomaiset huostaanottivat vuosi sitten neljä lasta perheen lukittuna pitämältä maatilalta. Viides lapsista oli ehtinyt täysi-ikäiseksi ja sai jäädä vanhempiensa luokse asumaan.
 Julkisuuteen tapaus nousi vasta tänä kesänä , kun Helsingborgs Dagblad ja  Sydsvenskan raportoivat tapauksesta .
 Maanantai-iltana Ruotsin  TV4-kanavalla  esitetyssä Kalla fakta -ohjelmassa perheen vanhemmat esiintyivät ensimmäistä kertaa julkisuudessa kasvoillaan ja kertoivat oman versionsa tapahtumista. Heidän mielestään tapauksesta on syntynyt julkisuudessa täysin väärä kuva.
 Vanhemmat vakuuttavat edelleen lasten saaneen opetusta
 Pelkillä etunimillään ohjelmassa esiintyvien äiti  Pernillan  ja isä  Hansin  esittämät väitteet ovat ristiriidassa useiden eri viranomaisten muun muassa hallinto-oikeudessa esittämien tietojen kanssa. Vanhemmat esimerkiksi väittävät lastensa käyneen yhdysvaltalaista verkkokoulua ja esittelevät ohjelmassa pinoittain koulukirjoja.
 Internetissä annettavaa opetusta tarjoava yhdysvaltalainen koulu kuitenkin kiistää, että lapset olisivat koskaan olleet heidän oppilaitaan. Oppilaitoksen mukaan vanhemmat ovat olleet heihin yhteydessä ja hankkineet opetusmateriaalia, mutta eivät varsinaista opetusta.
 – Luulimme hieman naiivisti, että meillä oli hyvä vuorovaikutus kunnan kanssa ja olimme yhdessä päätyneet tähän ratkaisuun [verkkokoulu]. Meillä ei ole missään nimessä mitään ruotsalaista koulua vastaan, Pernilla vakuuttaa ja sanoo koulutusvalinnan johtuneen siitä, että perhe vietti niin paljon aikaa poissa Ruotsista.
 Vanhemmat myös kiistävät pitäneensä lapsiaan lukkojen takana, vaikka poliisit ovat kertoneet joutuneensa murtautumaan lukitulle maatilalle lasten huostaanoton yhteydessä.
 Kalla fakta -ohjelmassa perhe selittää parin metrin korkuisten aitojen ja useilla puomeilla suljettujen porttien olevan osa perinteiseen rakennustyyliin kuuluvaa umpipihaa ja suoja kovaa tuulta vastaan.
 Tontilla olevia kameravalvonnasta varoittavia kylttejä vanhemmat puolestaan perustelevat alueella yleisten murtovarkaiden pelottelulla. Lasten eristämisen kotiin vanhemmat kiistävät jyrkästi.
 – Olemme ehkä eläneet yksityisempää elämää kuin monet muut, äiti Pernilla selittää perheen eristäytyneeltä vaikuttavaa elämää.
 "Meillä oli keittiö, kaksi kylpyhuonetta ja WC"
 Viranomaiset ovat aiemmin kertoneet, että lapset elivät likaisissa tiloissa ja olivat aliravittuja. Näiden tasapainossa, jalkojen kehityksessä ja puheilmaisussa on raportoitu olleen ongelmia.
 Tiedotusvälineiden mukaan huostaanoton jälkeen huomattiin, että lapsilta puuttuvat monet perustaidot, eivätkä he osanneet esimerkiksi kuoria banaania tai käydä suihkussa.
 Kalla fakta -ohjelman mukaan lapsille tehdyissä lääkäritutkimuksissa ei kuitenkaan olisi huomattu merkkejä aliravitsemuksesta. Haastattelussa vanhemmat kyseenalaistavat monet muutkin julkisuudessa kerrotut asiat.
 – Emme olleet juuri silloin siivonneet. Yksi lapsista oli sairaana. Remontti oli kesken. Kuten moni tietää, silloin voi olla sotkuista. Meillä on kuitenkin aina ollut toimiva keittiö, kaksi kylpyhuonetta ja WC, perheen äiti luettelee tv-ohjelmassa.
 Naapurit eivät nähneet koskaan lapsia
 Useat pikkukylän asukkaat ovat kertoneet eri tiedotusvälineille, etteivät he koskaan ole nähneet tilan lapsia, vaikka perhe on asunut samassa paikassa vuodesta 2003 lähtien. Tähän vanhemmat vastaavat esittelemällä TV4:n toimittajalle rannalla otettuja valokuvia lapsistaan ja kertomalla ostosreissuistaan ja ulkomaanmatkoistaan.
 – Lapset ovat todella sosiaalisia, ja sitä mieltä ovat kaikki heidät tavanneet, Pernilla vakuuttaa.
 Vanhempien mukaan perhe on viettänyt jopa puolet ajastaan ulkomailla, esimerkiksi Britanniassa, Saksassa, Ranskassa, Norjassa, Tanskassa, Tšekissä, Slovakiassa ja Puolassa. Todisteena matkoista Pernilla ja Hans näyttävät toimittajalle muun muassa kuitteja matkoiltaan.
 Viranomaisten mukaan perheen lapsille hankittiin kuitenkin passit vasta sen jälkeen, kun veroviranomaiset alkoivat selvittää perheen asuinpaikkaa.
 Verottajan selvitysten perusteella perhe ei myöskään ole juurikaan käyttänyt pankki- ja luottokortteja tai tehnyt käteisnostoja ulkomailla. Tämä viittaa verottajan mukaan siihen, että perhe on ollut koko ajan Ruotsissa. Vanhemmat selittävät käyttäneensä ulkomailla vain käteistä rahaa.
 Viranomaisten mukaan huostaanotetut lapset voivat nyt olosuhteisiin nähden hyvin, ja oppivelvollisuusiässä olevat heistä käyvät koulua. Vanhempiaan lapset eivät ole tavanneet yli vuoteen. He voivat puhua puhelimessa vanhempiensa kanssa valvotusti ja ennalta sovittuun aikaan.
 Kunnan työntekijöille kovaa arvostelua
 Viime viikolla Ruotsissa julkaistiin  Ystadin viranomaisten toiminnasta tapauksessa tehty raportti . Siinä kuntaa arvostellaan kovin sanoin tehtäviensä laiminlyömisestä.
 Selvitysmiehen mukaan kunta rikkoi lakia, kun se ei varmistanut lasten käyvän koulua oppivelvollisuuden mukaisesti. Ystadin viranomaiset myös laiminlöivät tehtäviään jättämällä reagoimatta, vaikka olivat saaneet vuosien mittaan useita suullisia ilmoituksia perheen tilanteesta huolestuneilta ihmisiltä.
 Tapaus alkoi paljastua vasta vuonna 2018, kun ensin veroviranomaiset ja sitten Ystadin uusi koulutoimenjohtaja ryhtyivät penkomaan perheen tilannetta.
 Verottajaa kiinnosti perheen vakituinen asuinpaikka. Uusi koulutoimenjohtaja taas ei tyytynyt edeltäjänsä tavoin perheen vanhempien selityksiin, jotka olivat ristiriidassa yhdysvaltalaiskoulusta saatujen tietojen kanssa.
 – Olemme luottaneet liikaa vanhempiin, Ystadin kunnanjohtaja  Mariana Vikström  kommentoi arvostelua.
 Vikström pahoittelee kunnan passiivisuuden lapsille aiheuttamaa haittaa. Selvitysmiehen suositusten mukaisesti kunta aikoo nyt selkeyttää viranomaisten yhteistyötä ja huoli-ilmoitusten kirjaamisesta annettavia ohjeita.
 Vanhemmista aloitettu poliisitutkinta keskeytettiin aiemmin tuloksettomana. Ystadin kunta harkitsee nyt uuden rikosilmoituksen tekemistä.
 TV4:n Kalla fakta -ohjelman haastattelussa vanhemmat elättelevät toiveita lastensa paluusta.
 – Tähän on saatava ratkaisu. Heidän on tultava kotiin, isä Hans sanoo painokkaasti äiti Pernillan kyynelehtiessä vieressä.

Lapsensa vuosiksi ulkomaailmasta eristäneet vanhemmat astuivat Ruotsissa julkisuuteen: "Olemme ehkä eläneet muita yksityisempää elämää"


Summary: Saudi-Arabia toimi sopimuksen välittäjänä.

Jemenissä hallitus ja maan eteläosan separatistit allekirjoittivat vallanjakosopimuksen tiistaina. Sopimus allekirjoitettiin Saudi-Arabiassa, joka toimi neuvotteluissa välittäjänä.
 Hallituksen joukot ja separatistit taistelivat vuosia huthikapinallisia vastaan, mutta niidenkin välillä on tapahtunut yhteenottoja.
 Elokuussa separatistijoukot ottivat hallintaansa Jemenin väliaikaisen pääkaupungin Adenin, ja tämä häiritsi Saudi-Arabian johtaman liittouman taistelua huthikapinallisia vastaan. Samalla heräsi huoli Jemenin täydellisestä hajoamisesta.
 Asiantuntijoiden mukaan sopimus esti Jemenin väkivaltaisen hajoamisen, mutta separatistinen mieliala saattaa tulevaisuudessa putkahtaa uudelleen esiin.
 – Lyhyellä aikavälillä sopimus mahdollistaa (Saudi-Arabian johtaman) liittouman pysyvän koossa ja keskittyvän taisteluun huthikapinallisia eikä toisiaan vastaan, sanoi tutkija  Elisabeth Kendall  Oxfordin yliopistosta.
 Jemenissä isoin vastakkainasettelu on Iranin tukemien huthi-kapinallisten ja Saudi-Arabian tukeman Jemenin hallituksen välillä.
 Jemenin sota on jatkunut jo yli neljän vuoden ajan. Sodassa on kuollut kymmeniätuhansia ihmisiä. Kaksi kolmasosaa Jemenin väestöstä on avun tarpeessa.
 Lue myös:
 Ilmaiskuja ja miljardien edestä humanitaarista apua – Saudi-Arabia sekä pommittaa että tukee Jemeniä
 Jemenin huthikapinalliset ovat vapauttaneet 290 vankia – järjestöt kiittelevät elettä
 Jemenin huthikapinalliset sanovat tehneensä suuren hyökkäyksen Saudi-Arabian rajalla

Jemenin hallitus ja etelän separatistit allekirjoittivat vallanjakosopimuksen


Summary: Posti tuo Hafrénille säännöllisesti ranskankielisiä kirjeitä.

Parikymmentä vuotta keikkaillut lauluyhtye Fork ilmoitti viime keväänä lopettavansa. Jäähyväiskiertueelle lähtevän Forkin laulaja  Mia Hafrén  kävi vieraana Ylen Puoli seitsemän -ohjelmassa, jossa hän muisteli yhtyeen alkuvuosia.
 Nelikko oli tavannut toisensa ensi kerran Ylelle tehdyn ohjelman yhteydessä 90-luvulla ja myöhemmin Teatterikorkeakoulussa.
 – Me halusimme vain tehdä musiikkia. Emme osanneet kauhean hyvin soittaa mitään tai ainakaan niin hyvin, että siinä olisi ollut kunnon rock-meininki, Hafrén nauraa.
 Fork esittää a cappella -sovituksia, eli kaikki kappaleissa olevat äänet tehdään suulla.
 – Niin, ja tietysti me kaikki halusimme laulaa sooloa, hän jatkaa.
 Ensimmäisellä keikalla vedettiin kolme kappaletta
 Hafrén kuvailee, että laulaminen ja keikkailu perustuivat ennen kaikkea hauskanpitoon ja hyvään show:hun.
 Yhtyeen ensiesiintyminen tapahtui vuonna 1996 Teatterikorkeakoululla.
 – Meillä oli kolme kappaletta: Van Halenin  Jump , George Michaelin  I want your sex  ja sitä kolmatta en edes muista enää.
 Fork esiintyi ensimmäiset kahdeksan vuotta ikään kuin harrastuspohjalta. Jatkon kannalta ratkaiseva hetki tapahtui, kun heidät kiinnitettiin esiintymään useaksi viikoksi Helsingin Casinolle.
 – Muistan, että mietimme, että nyt kun saisi vähän palkkaa. Edes tonnin kuussa, niin lähtee – ja niin lähtikin.
 Kirjeitä Beninistä
 Fork on esiintynyt ympäri maailmaa, mutta yksi mieleenpainuvimmista kohtaamisista Mia Hafrénin elämässä tapahtui Beninissä ja ilman Forkia. Hän työskenteli siellä viisi viikkoa taiteilijaresidenssissä.
 Hafrén toi Puoli seitsemän -lähetykseen mukanaan pienen ranskaksi kirjoitetun kirjeen, jonka hän oli saanut beniniläiseltä koululaiselta.
 Hafrénin ja beniniläispojan yllättävä ystävystyminen tapahtui rannalla, jossa Hafrénilla oli tapana istuskella aamupäivisin ja tehdä töitä. Joka päivä hänen juttusilleen hakeutui sama nuori poika.
 – Kysyin häneltä ranskaksi, miksi hän ei ole koulussa, vaikka Beninissä kaikkien lasten pitäisi päästä kouluun. Kävi ilmi, että kyseisenä vuonna vain tytöt pääsivät ilmaiseksi kouluun ja poikien piti maksaa.
 Poika oli innoissaan opiskelusta ja kantoi Hafrénin eteen vanhoja kouluvihkoja, joista he yhdessä kävivät läpi muun muassa kertotauluja.
 Pojan tarinan kuultuaan Hafren päätti tarjota 12-vuotiaalle nuorukaiselle mahdollisuuden käydä koulua.
 – Otin selvää ja kävi ilmi, että hänellä ei ollut enää vanhempia elossa ja että hän asui enonsa luona. Silloin päätin, että jos voin auttaa rahallisesti, niin sen teen. Nyt maksan tämän nuorukaisen koulun aina siihen asti, kun hän täyttää 18 vuotta ja se tuntuu todella hyvältä, että voin näin tehdä.
 Hafrén kertoi saavansa säännöllisesti nuorukaiselta kirjeitä, joissa hän kertoo opiskelujensa etenemisestä.
 – Hän sanoo, että hänestä tulee lääkäri.
 Katso Mia Hafrénin koko haastattelu:

 Fork esittää a cappella musiikkia, eli kaikki äänet

Fork-yhtyeen Mia Hafrén ystävystyi sattumalta Beninissä ventovieraan lapsen kanssa: Päätin, että jos voin auttaa, niin autan


Summary: Nokia on tehnyt 5g-verkkoihin liittyvän sopimuksen T-Mobilen kanssa.

Yhdysvaltain telehallintovirasto FCC on hyväksynyt maan kolmanneksi ja neljänneksi suurimpien teleoperaattoreiden T-Mobilen ja Sprintin yhdistymisen. FCC hyväksyi asian äänin 3–2.
 Arvoltaan 26 miljardia dollaria eli noin 23,5 miljardia euroa olevan järjestelyn uskotaan luovan kolmannen vahvan kilpailijan nykyisen kärkikaksikon Verizonin ja AT&T:n taakse. Syntyvä uusi yhtiö kykenee investoimaan seuraavan sukupolven mobiilitekniikkaan eli 5g-yhteyksiin ja parantamaan digitaalisten palveluiden saatavuutta maan syrjäseuduilla, FCC:n puheenjohtaja  Ajit Pai  sanoi.
 Yhdistymisen arvostelijat pelkäävät hintojen nousua, sillä järjestelyn myötä Yhdysvaltojen langattoman viestinnän markkinoita hallitsisi kolme suuryritystä.
 Yhdysvaltain oikeusministeriö on jo aiemmin antanut luvan yhdistymiselle. Sitä vastaan on kuitenkin vireillä useita osavaltioita kattava oikeusjuttu, jossa kannetaan huolta telemarkkinoiden kilpailutilanteesta. T-Mobile ja Sprint ovat kertoneet, että ne eivät tee lopullista yhdistymispäätöstä ennen kuin tapaus on käsitelty.
 Nokia odottanut yhdistymistä
 Yhdistymisen toteutumista on odottanut suomalainen verkkolaitevalmistaja Nokia, joka kertoi heinäkuussa 2018 tehneensä T-Mobilen kanssa 5g-verkkoihin liittyvän liiketoimintasopimuksen. Monivuotinen sopimus on arvoltaan 3,5 miljardia dollaria eli nykyrahassa noin 3,2 miljardia euroa. Monivuotinen sopimus käsitti muun muassa tukiasemia, hallintaohjelmistoja, laitteita ja suunnittelupalveluja.
 Nokian talous- ja rahoitusjohtaja  Kristian Pullola  sanoi lokakuun lopussa  Helsingin Sanomille , että yksi syy yhtiön heikentyneille näkymille edellisessä osavuosikatsauksessa oli T-Mobilen ja Sprintin kesken oleva yhdistyminen, jota odotellessa "yhdysvaltalainen teleoperaattori" on jäädyttänyt investointinsa.
 – Nokialla on erittäin vahva asema näiden yhdistyvien yhtiöiden verkoissa, minkä takia tämä sinänsä hyvä asia on muuttunut haasteeksemme investointien jäädyttämisen vuoksi, hän sanoi HS:n haastattelussa.
 Lue lisää:
 Analyysi: Nokian epäonnistumisten haamut nousevat pintaan – jos kurssi ei käänny, edessä voi olla yhtiön myynti
 Analyysi: Nokia ansaitsi selkäsaunan
 Synkkiä näkymiä esittänyt Nokia valtava pettymys sijoittajille – osake rajussa syöksyssä

Kaksi teleoperaattoria sai yhdistymisluvan Yhdysvalloissa – hyvä uutinen miljardisatsauksen 5g:hen tehneelle Nokialle


Summary: EU-suurlähettiläs Gordon Sondland on aiemmin kiistänyt sotilasavun jäädytyksen poliittiset motiivit.

Yhdysvaltalaisdiplomaatti on myöntänyt kytköksen Ukrainan sotilasavun ja  Joe Bidenin  tutkinnan välillä. Asia selviää presidentti  Donald Trumpin  virkarikostutkinnassa annetusta todistajanlausunnosta, joka julkistettiin tiistaina.
 Todistajanlausunnon takana on Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs  Gordon Sondland . Hän kertoi sanoneensa korkea-arvoiselle ukrainalaisviranomaiselle, että Yhdysvaltain sotilasapua Ukrainalle ei todennäköisesti myönnetä ennen kuin Ukraina sanoo tutkivansa Joe Bidenin ja tämän pojan yhteyksiä ukrainalaiseen energiayhtiöön Burismaan.
 Sondland myönsi esittäneensä vaihtokauppaa 1. syyskuuta Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  neuvonantajalle. Presidentti Trump on toistuvasti kiistänyt vaihtokaupan.
 Sondland on aiemmin kiistänyt avun jäädyttämisen poliittisen motiivin, joten hänen nyt myöntämänsä kytkös on tärkeä, kertoo  BBC . Sondland kuului Trumpin presidenttikampanjan suurlahjoittajiin.
 Tiedusteluvirkailijan huoli
 Valkoisessa talossa työskennelleeksi tiedusteluvirkailijaksi kuvattu henkilö oli ensimmäinen, joka esitti huolensa Trumpin yrityksistä painostaa Ukrainaa tutkimaan demokraattien Joe Bidenia.
 Lukuisat diplomaatit ja kansalliset turvallisuusviranomaiset ovat vahvistaneet valituksen perusviestin oikeaksi.
 Kiistanalaista on yhä, määräsikö Trump lähes 400 miljoonan dollarin sotilasavun pidättämistä Ukrainalta saadakseen maan presidentin tutkimaan Bidenia ja tämän poikaa Hunter Bidenia.
 Lue myös:
 USA:n erotettu Ukrainan-suurlähettiläs pelkäsi Trumpin uhkailuja (5.11.)
 (3.11.)

Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs myönsi Ukrainan sotilasavun ja Biden-tutkinnan yhteyden