Summary: Poliisi on saanut epäillyn ampujan kiinni.

Poliisi tiedottaa  tutkivansa perjantain ja lauantain välisenä yönä Iisalmessa tapahtunutta ampumista. Asiaa tutkitaan tapon yrityksenä.
 Poliisi sai lauantaina noin puoli neljän aikaan yöllä ilmoituksen ampumisesta Iisalmen Lippuniemessä. Ilmoituksen mukaan asuinhuoneiston ikkunaan oli ammuttu ja ampuja oli poistunut paikalta autolla. Asunnossa oli kyseisellä hetkellä ihmisiä.
 Aamuyön ja aamun aikana poliisi suoritti kotietsintöjä ja kiinniottoja usein partioin. Epäilty ampuja on nyt otettu kiinni ja todennäköinen tekoväline on saatu poliisin haltuun.
 Poliisi kertoo jatkavansa tapahtuman tutkintaa kuulusteluilla ja teknisellä tutkinnalla eikä tässä vaiheessa tiedota asiasta enempää.

Iisalmessa ammuttiin ikkuna säpäleiksi, asunnossa oli tapahtumahetkellä ihmisiä – poliisi tutkii tapon yrityksenä


Summary: Kaisu Pihlaja kutoi ensimmäiset villasukat pojanpoikansa ystäville. Nyt hän toivoo sukkaperinteelle nuorempaa jatkajaa.

Jalasjärveläinen 86-vuotias  Kaisu Pihlaja  on jo 13 vuoden ajan kutonut kaikille kotikuntansa kutsuntaikäisille nuorille villasukat. Pitkävartiset ja oikeasta villasta.
 – Pojanpoikani  Jaakko Pihlaja  sanoi että pitkät varret on hyvät ja pitkävartiset sukat pysyy pitkällä marssilla hyvin jalassa, Kaisu Pihlaja toteaa.
 Kutsuntasukkien kutominen on Kaisu Pihlajan pojanpojan ansiota. Reserviupseerikoulussa Jaakko Pihlaja oli huomannut, että kaikilla palvelustovereilla ei ollutkaan mummojensa kutomia sukkia mukana. Jaakko Pihlaja esitti omalle mummolleen idean:
 – Jaakko pyysi minulta sukkia niille, joilla ei ollut. Hän ajatteli, että jos niillä ei ole mummuja tai ne eivät osaa tehdä kantapäitä, Kaisu Pihlaja kertoo.
 Niin Kaisu Pihlaja alkoi kutoa sukkia, jotka pojanpoika vei pari tai kaksi kerrallaan lomilta palatessaan ystävilleen.
 Ajan myötä sukkien kutomisesta on tullut Kaisu Pihlajalle tapa osoittaa isänmaallisuutta. 6-vuotiaana pikkulottiin liittyneelle isänmaallisuus on tärkeää.
 Tänä vuonna sukkapareja valmistui 41. Parhaana vuonna 50 eli noin yksi sukkapari viikossa.
 – Se vähän vaihtelee ajan ja voimieni mukaan, Kaisu Pihlaja sanoo.
 Kaisu Pihlajan jalasjärveläisille kutsuntoihin osallistuville kutomat sukat ovat valmiina jaettavaksi kutsunnoissa 17. syyskuuta 2019 Puolustusvoimat, Annu Porttila
 Vaikka aina puhutaan "armeijan harmaista", voi sukkien joukossa olla muutakin kuin harmaasta langasta neulottuja. Viime vuosina miesten sukkaparien joukkoon on pitänyt tehdä myös vähän pienempiä kokoja, naisille.
 – Kyllä armeijaan sopii melkein mikä väri vaan. Se on sukka, ja kun se on lämmin ja istuva, ei ole väliä, minkä värinen se on, Kaisu Pihlaja sanoo.
 Tiistaina 17. syyskuuta järjestettävään Kurikan alueen kutsuntatilaisuuteen lähtee nyt myös kaksi toisen kutojan sukkaparia. Tämä tuntematon " Hanna " saa Pihlajalta kiitokset. Samalla hän toivoo, että joku ottaisikin sukkien kutomisen tehtäväkseen.
 – Soisin, että perinne jatkuisi ja joku muu jatkaisi, ja ajattelisi sillä tavalla isänmaata.
 Puolustusvoimille sukat kelpaavat
 Puolustusvoimain Pohjanmaan alueen kutsuntaupseeri luutnantti  Harri Kevari  on ollut jakamassa Kaisu Pihlajan kutomia sukkia kutsuntatilaisuuksissa alusta asti. Ensimmäisellä kerralla hän kertoo miettineensä, menevätkö sukat nuorille kaupaksi. Menivät.
 Viimeiset kuusi vuotta Kevari on myös hakenut sukkalaatikon Pihlajalta. Tänä vuonna hakureissulla oli mukana myös Porin prikaatin komentaja, prikaatinkenraali  Mika Kalliomaa .
 Pohjanmaan alueen kutsunnat ovat parhaillaan käynnissä. Kevarin mukaan kutsunnoissa on fiksuja nuoria miehiä.
 – Aina puhutaan, että miesten kunto on huonontunut. Luulen, että pohjakosketus on nyt tapahtunut ja olemme tulossa "ylöspäin", Kevari sanoo.
 Jalasjärven alueen nuoret lähtevät varusmiespalvelukseensa sukkapari mukanaan. Kevarin mukaan sukkia osataan arvostaa ja niiden käyttömukavuus selviää nuorille nopeasti.
 – Villasukka on paras mahdollinen saapassukka oli kesä tai talvi. Ensimmäisellä marssilla nuoret huomaavat, että ei mikään muu ole niin hyvä ja että varmasti tulee hiertymiä, ellei ole villasukkia.

Jalasjärveläisnuorten kelpaa lähteä armeijaan: Kaisu Pihlaja, 86, on jo 13 vuoden ajan kutonut villasukat kaikille


Summary: Keskustan tuore puheenjohtaja haluaisi kasvattaa pienten ja keskisuurten yritysten lainojen valtiontakausta 80 prosenttiin.

Keskustan tuore puheenjohtaja  Katri Kulmuni  (kesk.) uskoo, että pienet ja keskisuuret yritykset pystyisivät investoimaan paremmin tulevaisuuteen, jos yritysten lainojen valtiontakausta nostettaisiin.
 Elinkeinoministeri Kulmuni ehdotti valtiontakauksen nostamista Ylen Ykkösaamussa lauantaiaamuna. Voit katsoa lähetyksen klikkaamalla ylläolevaa kuvaa.
 – Voisi olla järkevää, että valtion takausta nostettaisiin vähän suuremmaksi, esimerkiksi 80 prosenttiin, Kulmuni sanoi.
 Nykyisin valtio takaa pienten ja keskisuurten yritysten lainoja noin puolella lainapääomasta.
 Nostaminen laittaisi Kulmunin mukaan investointeja liikkeelle ja nostaisi sitä kautta työllisyyttä. Hän vie asian budjettiriiheen.
 – Elinkeinoministerinä edistän tätä asiaa ja vien sitä eteenpäin.
 Keskustan kannatus oli Ylen viime  mittauksessa  pohjalukemissa, eli vajaat 12 prosenttia (11,6 %).
 Kulmuni on luvannut tuplata kannatuksen puolueen puheenjohtajana.

Keskustan puheenjohtaja Kulmuni Ykkösaamussa: Valtio voisi taata yrityslainoja nykyistä runsaskätisemmin


Summary: Rocklegenda julkaisee ensimmäisen sooloalbuminsa 24 vuoteen.

Lauantaiaamu Karkkilassa kello 10. Tarkoituksena on nähdä  Andy McCoy  tämän treenikämpällä kaupungin keskustassa. Paikan edustalla vastaan tulee hänen henkilökohtainen avustajansa.
 – Mennään hakemaan Andy, hän sanoo.
 Muusikko löytyy seuraavan korttelin baarista. Paikalla on muutama juttukaveri, osalla edessään kahvi toisilla tuoppi.
 McCoy häviää baaritiskille hakemaan juomia. Pöydässä istuva kaveri sanoo, ettei niistä kannata kieltäytyä, sillä Andy on tänään hyvällä tuulella. Rokkari palaa takasin ja törkkää kuvaajan käteen Jaffan ja toimittajalle snapsin.
 Rokkistara jää vielä hetkeksi kuppilaan, kun haastattelua ja kuvausta lähdetään valmistelemaan treenikämpälle.
 Bändin soittajat valuvat hiljalleen paikalle. Tähteä itseään odotellaan tovi jos toinenkin. Tupakkaa kuluu. Lopulta yksi bändin jäsenistä ajaa pihaan Andy kyydissään.
 – Hard rock, rokkari sanoo rööki huulessaan ja heiluttaa huivia, jossa on sama teksti.
 Andy McCoy -show voi alkaa.
 Andy McCoyn bändissä soittavat Gustaf Standertskjöld/rummut (vas), Dimi Dallas/kitara, Matthew Janaitis/basso ja Pate Kivinen/syntetisaattori. Antti Lähteenmäki/YLE
 Päivitettyä Hanoi Rocksia
 Suomen tunnetuimpiin rokkareihin kuuluva 56-vuotias Andy McCoy eli Antti Hulkko Pelkosenniemeltä on pitänyt hiljaiseloa musiikin parista. Oman laskelmansa mukaan vapaata tuli pidettyä kymmenen vuotta. Uutta musiikkia on kuitenkin syntynyt viime vuosina ja etenkin viimeisen vuoden aikana.
 Treenitila sijaitsee keltaisessa puutalossa. Siellä neljä McCoyn bändiin kuuluvaa muusikkoa virittelee kamojaan. Treeneistä ei kuitenkaan tule mitään, sillä pian pitää lähteä kuvaamaan uutta musiikkivideota ja aikataulusta ollaan jäljessä.
 Silti Andy McCoy istahtaa hetkeksi haastattelua varten. Hän vastailee omintakeisella väsyneen venyvällä nuotillaan. Suusta putoilee kaikkea muuta kuin kirjakieltä. Rokkari kertoo, minkälaista uutta musiikkia on syntynyt.
 – Paljon humppaa ja valssia. Nyt kun  Matti  ja  Teppo  menee lomalle, niin me täytetään se market gap, mikä jää siihen. Käytetään sitä hyväksemme, muusikko nauraa räkäisesti.
 Karkkilan levytysstudiolla temmeltää työntekijän koiranpentu, jonka kanssa Andy McCoy päätyy leikkimään. Antti Lähteenmäki/YLE
 Leikki sikseen. Uusi musiikki on perinteistä rockia, johon on yhdistetty muun muassa latinoa ja kantria. Tulevalta albumilta on jo julkaistu kappale  Seven seas . Kuun lopussa julkaistava levy on nimeltään  21st Century Rocks , joka McCoyn mukaan viittaa tähän vuosituhanteen.
 – Mun mielestä tää vuosituhat oli täyttä skeidaa alussa. Kaikki nää tietsikat tuli kuvioihin. Mut mä huomasin, että oli vielä rock 'n' roll niin kauan kun on ihmisii niin kuin mä.
 Mistä kappaleet sitten kertovat? Muusikko hymähtää ja sanoo, että siitä, mistä ne ovat aina kertoneet. Kukista ja mehiläisistä.
 McCoylla on takanaan huikeat menestyksen päivät Hanoi Rocksin riveissä 1980-luvulla ja se kuuluu hänen tuotannossaan edelleen.
 – Miltä Hanoi Rocks kuulostaisi nykyään. Jos kaikki ei ois spragannu ja joidenkin egot ei olis tullu niin vitun isoiksi ja ne luulee, että ne on parempii kuin ne on. Mut ne ei oo saanu mitään aikaan, McCoy kuittaa entisille bändikavereilleen.
 Karkkilan uusi julkkis
 Lyhyen haastattelun jälkeen rokkiryhmä raahautuu Karkkilan valimolle. Siellä kuvataan uutta musiikkivideota  21st Century Rocks  -kappaleeseen. Valimolla on musiikkivideoon sopivat karheat puitteet. Tehdasympäristö on täynnä rujoa metallia ja lisää tulee sulatusuunista.
 Tämä on ensimmäinen kerta, kun lupa on annettu videon kuvaamiseen valimolla. Onhan kaupunki saanut uuden julkkiksen, kun Andy McCoy muutti Karkkilaan loppukesästä.
 – Mä oon irtolainen. Mä oon nomadinen [paimentolainen]. Ei kukaan oo sanonu, että mä asun täällä. Eikä voi, muusikko kuittaa Karkkilaan muutostaan.
 Andy McCoy suuntaa ensi keväänä kiertueelle ympäri maailmaa. – Siihen saakka mä voin vielä jatkaa mun kymmenen vuoden lomaa. Sitten pitää totuttautua työelämään. Antti Lähteenmäki/YLE
 Kuvauspaikalla on kaikki valmista, joskin videon kuvaajalla on pinna kireällä, koska aikataulu on venynyt. Andy McCoy ja hänen yhtyeensä vaihtavat vaatteita videoon sopiviksi. Bändikamoja asetellaan paikoilleen ja taas välillä käydään röökillä. Yhtäkkiä päätähti poistuu paikalta avustajansa autossa. Kukaan ei oikein tiedä minne.
 Tovin kuluttua McCoy palaa pitkässä karvatakissa. Kuvaukset pääsevät vihdoin alkamaan. Valimossa filmataan perinteistä bändin soittamista ja se on vain osa lopullista musiikkivideota.
 – Älä heiluta niin paljon käsiä seuraavalla kerralla, kuvaaja ohjeistaa Andy McCoyta.
 Seuraavan oton alussa kädet pysyvät kurissa – hetken.
 "Rock 'n' roll ei delaa"
 Tällä vuosituhannella rockmusiikki on kokenut inflaation, kun rap ja elektroninen musiikki ovat nousseet valtavirraksi. Aivan viime vuosina rock on jälleen alkanut nostaa päätään.
 – Mä luulen, että rock 'n' rollista on tullut vähän kuin blues. Se ei tuu ikinä delaa. Sillä tulee olee faninsa aina. Rock 'n' roll elää ja voi hyvin niin kauan kuin ihmiset tekevät sitä hyvin, Andy McCoy vakuuttaa.
 Suomalaismuusikko on nähnyt miten musiikkibisnes on muuttunut vuosikymmenten varrella. Hän muistelee, kuinka oli hienoa olla jollain levy-yhtiöllä, kun rahaa sai ennakkoon jopa miljoona dollaria. Nykyisin on toisin, sillä muusikon mukaan välikädet yrittävät ottaa kaiken hyödyn irti.
 – Olen kuullut nuorilta bändeiltä, että ne ottaa 75 prossaa keikkaliksasta ja puolet sun merchistä [oheistuotteista]. Mä en sellaseen botskiin hyppää. Se on uppoova botski.
 – Pääasia on, että mä oon kasannut bändin, jossa tyypit on hyviä ja keskenään on hyvä balanssi. Mä oon kelannu, että tää ei oo vaan tää hetki, vaan tää jatkuu vuosia. Tästä tulee monta levyä vielä, Andy McCoy sanoo. Ville Vedenpää/YLE
 McCoyn mielestä radiosta tuleva musiikki kuulostaa kuin sen olisi tehnyt sama tuottaja ja artisti. Hänen nuoruudessaan tunnisti heti, mikä bändi soittaa.
 – Kelaa johonkin YouTubeen pannaan minimum 60 000 biisiä vuorokaudessa. Kuinka paljon voi olla hyvää siellä? Ehkä yks tai kaks. Kuuleeks niistä enää sit koskaan? Se on erittäin kyseenalaista.
 Andy McCoy lähenee kuuttakymppiä, mutta hänestä tuntuu, että musiikkia tehdään melkein pelkästään pikkutytöille. Hän ei kuitenkaan halua aliarvioida pikkutytöistä koostuvaa yleisöä, sillä heillä on aina ollut omat popidolinsa. Tosin nekin unohtuvat, kun kuvioon tulevat oikeat poikakaverit, rokkari toteaa.
 – Mut se ei oo geimi, missä mä oon. Me tehdään korkee quality rock 'n' roll ja välillä käydään Vermossa raveissa, McCoy virnistää.
 "Vain jumala voi haukkuu mua"
 Haastattelussa aurinkolasit pysyvät päässä ja välillä otetaan hörppy tölkistä. Andy McCoyn vastaukset valuvat suusta verkkaisesti. Haastattelu on kaukana siitä, minkälaisia tämän päivän räppäreiden ja poppareiden kanssa tehdään.
 Rocklegenda päätyy pohtimaan yli 40 vuotta kestänyttä uraansa. Hyviä muistoja on Hanoi Rocksista sekä esiintymisistä  Iggy Popin  ja  Alice Cooperin  kanssa. Huonoja hetkiä on hänen mukaansa niin paljon, että niistä pitäisi tehdä oma kirjansa.
 – Mustahan piti tulla taidemaalari, mutta toi keppi alkoi elää omaa elämäänsä. Sen päällä lennettiin kuin noita luudan päällä, Andy McCoy kertoo kitarastaan. Antti Lähteenmäki/YLE
 Oman uran pohtiminen tässä hetkessä tuntuu McCoysta pelottavalta.
 – Miten mä oon saanu niin paljon aikaan. Se on Jumalan lahja. Kukaan ei voi tulla haukkuu mua paitsi Jumala itse, jos mä oon mokannu sen tai tehny helvetin hyvän duunin. Ikinä ei tiedä.
 Andy McCoy sanoo, että hän on vuosien varrella kehittynyt muusikkona paljon, mutta ei niinkään ihmisenä.
 – Se on hienoin juttu tässä, että sä et oo ikinä valmis. Susta tulee vaan parempi. Meillä on tietyt maalit, mutta sä et ikinä pääse siihen. Se on aika sairas tie tää elämä. Etsiä täydellisyyttä, mihin sä et ikinä pääse. Mut jollet sä etsi sitä, niin sä et ainakaan pääse lähemmäksi.
 Haastattelun lopuksi Andy McCoy ojentaa kätensä.
 – Voitko sä suudella mun sormusta? Mikset? Sitten tulee lättyyn.
 Toimittaja menee lukkoon. Suudelmaa ei heru rangaistuksen uhallakaan.
 – Lättyyn tulee joka tapauksessa, rokkari nauraa.

Andy McCoy tarjosi snapsin ja pyysi toimittajaa suutelemaan sormustaan – rock 'n' roll jatkuu nyt Karkkilassa


Summary: Suojatien merkkien uusiminen on jo aiheuttanut kritiikkiä, ja tietää kunnille ja valtiolle isoa urakkaa.

Ensi vuoden kesäkuussa voimaan astuva uusi tieliikennelaki tuo muutoksia useiden  liikennemerkkien ulkonäköön . Muodonmuutoksen kokee myös yksi Suomen yleisimmistä liikennemerkeistä, suojatien merkki.
 Uudessa suojatien liikennemerkissä muutos on iso, sillä siinä kävelevä henkilö ei enää ole selkeästi mies.
 Tähän mennessä suojatien yli on liikennemerkissä kävellyt reipasaskelinen kovakuntoisen näköinen aikuinen henkilö, joka piirteiltään muistuttaa enemmän miestä kuin naista.
 Uusi suojatien liikennemerkki on olemukseltaan enemmän sukupuoleton ja iätön. Hahmo on entisen liikennemerkin tapaan kokonaan musta. Sillä on irrallaan muusta ruumiista oleva musta täysin pyöreä pää. Hartiat ovat pyöristyneet, ja kävelijä on muutenkin nykyistä hahmoa tanakampi.
 Kun vanhassa suojatien merkissä kävelevällä miehellä oli takki päällä ja kengät jalassa, ei uudesta merkistä pysty henkilön vaatetusta päättelemään. Jalat ovat jalkaterättömät töpöt. Askellus on perinteistä hahmoa hitaampi.
 Nykyisessä suojatien merkissä astelee vauhdikas mies.  Sirkka Haverinen/Yle
 Mallia Tanskasta ja Norjasta
 Väyläviraston tieliikenneohjauksen asiantuntija  Tuomas Österman  kertoo, että uudessa suojatien merkissä hahmon olemusta on pyritty selkeyttämään poistamalla yksityiskohtia ja saamaan pääosaan ihmishahmon kävely.
 – Nämä uudet ovat nyt hyvin lähellä Tanskan ja Norjan vastaavia merkkejä. Ne ovat olleet suunnittelun lähtökohtana, kertoo Österman.
 Österman kertoo, että esimerkiksi EU ei määrää merkkejä muuttamaan. Merkkejä ohjeistaa Wienin liikennemerkkisopimus, mutta se antaa vain raamit, joiden mukaan merkit pitää suunnitella ja valmistaa.
 Yhtenäistämistä kohti ollaan kuitenkin menossa, sillä esimerkiksi automaattisesti ohjautuvat autot vaativat mahdollisimman yhtenäisiä liikennemerkkejä kaikissa maissa.
 – Sellaisia turhia koukeroita on poistettu. Henkilöt ovat nyt sellaisia pallopäitä, kertoo Tuomas Österman.
 Kolme muodonmuutosta
 Suojatien merkki tuli ensimmäistä kertaa Suomessa käyttöön vasta joulukuussa 1957. Silloin ilmestyi liikennemerkki, jossa sinisellä pohjalla oli valkoinen kolmio. Kolmion sisässä käveli musta hahmo.
 Ensimmäisessä suojatien merkissä suojatietä kuvasivat kaksi katkoviivaa.
 Tällainen oli Suomen ensimmäinen suojatiestä kertova liikennemerkki. Se oli käytössä vuosina 1957–1975. Mobilia/tieliikennemuseo
 Mikkeliläinen  Olavi Pakarinen  on perehtynyt Suomen liikennemerkkien historiaan. Hän kertoo, että ensimmäinen liikennemerkki otettiin Suomessa käyttöön vuonna 1921. Autojen määrä oli tuohon aikaan vielä pieni, ja niiden rekisteröintikin alkoi vasta seuraavana vuonna.
 Ensimmäinen liikennemerkki oli metrin mittaisista ja valkoisiksi maalatuista laudoista tehty kolmio. Se oli varoitusmerkki, joka pystyi varoittamaan mistä tahansa vaarasta.
 Vuonna 1937 liikennemerkkejä oli jo 30 erilaista. Niiden joukossa olivat muun muassa linja-autopysäkin merkki, autolla ajo kielletty -merkki, kielletty ajosuunta, tasoristeyksestä kertova merkki ja varoitusmerkki etuajo-oikeutetulle tielle saapumisesta.
 – Vuonna 1957 tapahtui iso lisääntyminen merkkien määrässä, ja vasta silloin tuli ensimmäisen kerran suojatien merkki, kertoo Pakarinen.
 Vuoden 1957 suojatien merkillä pärjättiin 18 vuotta, sillä seuraava uudistus koitti vuonna 1975. Tuolloin liikennemerkin perusilme säilyi entisellään, mutta kävelevä mies oli selvästikin edellistä vauhdikkaampi.
 – Siinä ihminen laitettiin juoksemaan suojatien yli, kertoo Olavi Pakarinen
 Myös liikennemerkin reunoihin tuli kapea valkoinen kaistale.
 Tämä suojatien merkki tuli käyttöön vuonna 1975.  Petri Vironen/Yle, Olavi Pakarisen kokoelmista
 Kolmas versio suojatien merkistä tuli Olavi Pakarisen mukaan teiden varsille vuonna 1985. Siinä kävelevä mies sai kasvoinpiirteitä. Hänelle tuli muun muassa selkeä lauka.
 Mies myös muuttui ryhdikkäämmäksi ja kapeammaksi. Suurin muutos edellisiin merkkeihin verrattuna on kuitenkin suojatiessä. Entinen katkoviiva on korvattu leveillä mustilla ja valkoisilla kaistaleilla kuvaamaan tiehen maalattua suojatietä.
 Vuoden 1985 suojatien liikennemerkki on se, joka on vielä muutaman kuukauden voimassa.
 – Suojatien merkissä on alusta lähtien ollut mies kävelemässä tai juoksemassa, kertoo Olavi Pakarinen.
 Tämä suojatien merkki omn ollut käytössä vuodesta 1982 lähtien, ja on edelleen, kunnes uudet sen korvaavat. Mobilia tieliikennemuseo
 Kritiikkiäkin tullut
 Merkkien uusiminen ei ole saanut kaikilta kiitosta. Esimerkiksi Liikenneturvan Vaasan toimiston yhteyspäällikkö  Heli Lintamo   pohti blogissaan , olisiko suojatien merkkien muutostöistä aiheutuvat rahat voitu laittaa liikenneturvallisuuden parantamiseen.
 Lintamo kertoo, että pelkästään Vaasan kaupungissa suojatiemerkkien uusiminen maksaa useamman satatuhatta euroa. Hän uskoo, että jos kaikki suunnitellut liikennemerkkien ulkomuotouudistukset toteutuvat, niin Vaasan kaupungin osalta puhutaan jopa miljoonasta eurosta.
 – Kannattaako siis Suomen kaupunkien, kuntien ja Ely-keskusten laittaa rahaa liikennemerkkien muutostöihin? Vai kannattaisiko nuokin miljoonat satsata taajamien liikenneympäristön turvallisuuden parantamiseen ja liikenneturvallisuustyön edistämiseen, kysyy Heli Lintamo Liikenneturvasta.
 Väyläviraston tieliikenteen ohjauksen asiantuntija Tuomas Österman perustelee liikennemerkkien uusimista erityisesti sillä, että ne olisivat yhtenäisempiä muiden maiden merkkien kanssa. Toisaalta myös liikennemerkkien pitää pysyä ajassa mukana.
 – Kun löytää jostain kuvastosta vanhan kuvan liikennemerkeistä, niin kyllä ne kovin vanhanaikaisilta tuntuvat. Kun uusiin totutaan, näyttävät nämä nykyiset puolestaan vanhanaikaisilta, sanoo Österman.
 Moneen merkkiin muutoksia
 1.6.2020 muuttuvat lähes kaikki liikennemerkit jonkin verran. Useihin liikennemerkkeihin tulee vain pieni tarkennus esimerkiksi reunanauhoihin, jotka ovat vastaisuudessa hieman nykyistä leveämmät.
 Selkeästi nykyaikaistuneita ovat Tuomas Östermanin mukaan liikennemerkit, joissa on jokin tekninen laite. Tällaisia ovat esimerkiksi ne, joissa on auton, traktorin, polkupyörän tai moottoripyörän kuva.
 – Nykyisessä pyörätien merkissä on paljon yksityiskohtia, joita uusista on karsittu. Kun merkin näkee kymmenien metrien päästä, ei yksityiskohdilla ole merkitystä.
 Uusi pallopäinen henkilö on myös muissa uusissa liikennemerkeissä.  Liikenne- ja viestintäministeriö
 Vaikka yksityiskohdat muuttuvat, säilyy jokaisen uudistuvan merkin perusilme samana.
 – Kenelläkään ei pitäisi olla mitään ongelmaa tunnistaa ja ymmärtää niitä. Siinä mielessä uudet ovat hyvin samoja kuin nykyiset.
 Linja- ja kuorma-auton symbolit on uusittu jo 1990-luvulle, eikä niitä siksi tässä vaiheessa uusita.
 10 vuotta aikaa
 Kun uudet merkit tulevat ensi vuoden kesäkuussa voimaan, on edessä iso urakka. Liikennemerkkejä on Suomessa valtavasti.
 Kunnat hoitavat merkkien vaihdon oman kunnan alueella, ja valtio puolestaan valtion teille uudet liikennemerkit. Aivan heti ne eivät vaihdu, sillä liikennemerkien uusimiseen on aikaa 10 vuotta. Pitkään tulee siis olemaan uutta ja vanhaa suojatien merkkiä rinnakkain.
 – Sitä mukaa kun kunnat ja kaupungin merkkejä uusivat, tulevat uudet liikennemerkit tilalle, kertoo Väyläviraston tieliikenteen ohjauksen asiantuntija Tuomas Österman.
 Suojatien havaitsee myös asvalttiin maalatuista viivoista. Marjut Suomi / Yle
 Uudet merkit on Väylävirastolle suunnitellut konsultti, joka teki merkeistä useita vaihtoehtoja. Niistä Väylävirasto valitsi sopivimmat ja teki tarvittavia muutosehdotuksia.
 Lisää heijastusta
 Virossa käyneet suomalaiset ovat havainneet, että siellä suojatien merkin reunat ovat neonkeltaiset ja merkit ovat isompia kuin Suomessa. Merkit erottuvat tien laidasta jo kauas.
 – Se on tehostamiskeino, jota entisessä Itä-Euroopassa käytetään yleisesti.
 Virosta Väylävirasto ei kuitenkaan mallia lähtenyt hakemaan.
 – Me emme siihen halua mennä. Jos lähdemme tehostamaan joitakin suojatietä, toiset suojatiet jäävät heikommin huomatuksi.
 Tuomas Österman ei usko, että autoilijoiden piittaamattomuus suojateitä kohtaan johtuisi siitä, etteivätkö he näkisi suojatietä tai suojatien merkkiä.
 – Uuteen suojatien merkkiin on kuitenkin tulossa entistä heijastavampi pinta. Uskomme, että se on parempi tapa varmistaa suojatien huomaaminen.
 Väyläviraston tieliikenteen ohjauksen asiantuntija Tuomas Österman muistuttaa vielä, millainen liikennemerkin ulkomuodon pitää olla.
 – Liikennemerkin pitää olla sellainen, että sen yhdellä vilkaisulla ymmärtää.

Vuosikymmenien miesvalta on pian ohi – yhdessä Suomen yleisimmistä liikennemerkeistä kävelee kohta sukupuoleton pallopää


Summary: Ilmajoella alkaneeseen valmennukseen osallistuu 13 poliisin ammatista haaveilevaa opiskelijaa.

15-vuotias  Fanny Mäkiranta  ja 18-vuotias  Netta Koivula  haluavat poliisiksi.
 Fanny Mäkiranta on vielä liian nuori täyttääkseen Poliisiammattikorkeakoulun  hakuvaatimukset . Hän tavoittelee kuitenkin haavettaan askel kerrallaan ja opiskelee tämän vuoden Ilmajoella Etelä-Pohjanmaan opiston poliisilinjalla.
 – Poliisin työ kiinnostaa minua ja tämä linja valmentaa Poliisiammattikorkeakoulun pääsykokeisiin, Mäkiranta kertoo
 Netta Koivula voisi jo hakea Poliisiammattikorkeaan, mutta ei halunnut.
 – Koin, että on sellaisia osa-alueita, joita haluan parantaa, ennen kuin edes yritän, Koivula sanoo. Hän on tullut Raumalta Ilmajoelle tavoitteenaan parantaa valmiuksiaan etenkin äidinkielessä ja liikunnassa.
 Valmennusta pääsykokeisiin
 Etelä-Pohjanmaan opistolla syksyllä alkanut poliisilinja valmentaa opiskelijoita Poliisiammattikorkeakoulun pääsykokeisiin.
 Opinnot sisältävät muun muassa oikeustieteen opintoja ja tutustumista käräjäoikeuden toimintaan. Noin puolet valmennuksesta on liikuntaa, toinen puoli teoreettisempaa opiskelua. Erityisesti painotetaan äidinkielen taitoja ja fyysistä kuntoa.
 Vuoden kestävän linjan aikana suoritetaan 25 opintopistettä avoimen yliopiston opintoja, jotka opiskelija voi saada osaksi tutkintoaan, kunhan opiskelupaikka Poliisiammattikorkeakoulussa tai muussa korkeakoulussa on hallussa.
 – Meillä on kieli- ja viestintäopintoja, rikosoikeutta ja esitutkintakursseja. Tärkeää on ihmisten kanssa toimeentuleminen ja tietotaito alalta. Se karttuu tutustumalla ammattiin esimerkiksi poliisivierailujen kautta, sanoo vastuuopettaja  Katja Saari .
 Tiettävästi tässä laajuudessa ei vastaavia valmentavia opintoja ole suomenkielisinä muualla, mutta Kruunupyyssä on tänä syksynä käynnistynyt ruotsinkielinen poliisialan valmennuskoulutus.
 Myös verkkovalmennusta on opiskelupaikasta haaveileville tarjolla ja Poliisiammattikorkeakoulun valintakokeeseen voi tutustua itsenäisesti  koulun nettisivuilla.
 Ensimmäistä kertaa järjestettävällä linjalla on 13 opiskelijaa. Heille järjestetään omia "pääsykokeita" pitkin vuotta. Ne noudattelevat Poliisiammattikorkeakoulun pääsykokeita.
 Opiskelijoiden ensimmäinen fyysinen testikin on jo tehty. Seuraavan kerran kuntoa testataan tammikuussa.
 Poliisilinjan painotuksia ovat äidinkieli ja liikunta. Tässä crossfit-treenit käynnissä vastuuopettaja Katja Saaren johdolla. Mirva Ekman / Yle
 Äidinkieli ja liikunta painopisteitä
 Poliisiammattikorkeakouluun hakee vuosittain noin 4000 henkilöä. Heistä 400 saa opiskelupaikan.
 Poliisiammattikorkeakoulun koulutusjohtaja  Petri Alkiora  toteaa vuoden poliisilinjalle osallistumisen olevan opiskelijoilta suuri panostus ja osoitus motivaatiosta alalle. Opiskelupaikkaa ammattikorkeassa se ei silti takaa.
 – Kyseessä ei ole Poliisiammattikorkeakoulun esikoulu, vaan valmennuskurssi. Opiskelijat ovat siellä omalla "riskillään".
 Vaikka hakijoita Poliisiammattikorkeakouluun on nyt hyvin, ovat esimerkiksi Lappi, Itä-Suomi ja Helsinki toivottua heikommin edustettuina. Koska moni palaa valmistumisensa jälkeen kotiseudulle töihin, olisi opiskelijoiden alueellinen kattavuus toivottavaa.
 Myös ruotsinkielisten hakijoiden osuus on matala.
 – Ruotsinkielinen tutkintokoulutus alkaa 1,5 vuoden välein ja suomenkielinen neljä kertaa vuodessa. Myös meille hakeminen tapahtuu yhteishaun ulkopuolella taajemmin neljästi vuodessa. Moni kaksikielinen hakeutuu varmasti suomenkieliseen koulutukseen, Alkiora sanoo.
 Äidinkielen ja liikunnan painottaminen koulutuksessa kuulostaa koulutusjohtajan mukaan oikealta.
 – Yleisesti mieshakijoilla on haasteita äidinkielen kanssa ja naisilla fyysisen kunnon kanssa.
 Etelä-Pohjanmaan opistolla poliisilinjalla opiskelevien ensimmäinen tentti oli oikeustieteestä perjantaina 13.9.19 Mirva Ekman / Yle
 "Minusta tulee lainkuuliainen poliisi"
 Fanny Mäkiranta hakee poliisilinjan jälkeen jatkamaan opintojaan turvallisuusalalle. Kun Poliisiammattikorkeakouluun  hakemisen edellytykset  täyttyvät, hän aikoo pyrkiä heti toteuttamaan haavettaan.
 – On vaativaa olla poliisi, mutta aion panostaa siihen, että pääsen kouluun. Minusta tulee hyvä poliisi, joka voi joskus oikeasti pelastaa jonkun hengen, Mäkiranta sanoo.
 Netta Koivulakin aikoo tavoitella unelmaansa kansanopistovuoden jälkeen.
 – Näen, että poliisi on ammattina sellainen, että siinä voi kehittää itseään ja se on aina kiinnostanut minua. Minusta tulee lainkuuliainen poliisi ja haluan edistää omalla osaamisellani yhteistä hyvää.

Kansanopiston poliisilinja imee poliisin urasta haaveilevia nuoria: "Minusta tulee hyvä poliisi, joka voi joskus pelastaa jonkun hengen"


Summary: Hallituksen budjettiriihi käynnistyy tiistaina. Kunnissa jännitetään, pitävätkö hallituksen lupaukset miljardin lisäavusta.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Kymmenissä kunnissa on jouduttu tänä vuonna aloittamaan yt-menettelyt, koska niiden taloustilanne on heikentynyt yllättävän paljon. Yt-kierroksia on ollut tänä vuonna muun muassa Kouvolassa, Imatralla, Jämsässä ja Savonlinnassa.
 – Tunnelmat kunnissa ovat olleet suorastaan järkyttyneet siitä, että tämä kuluva vuosi näyttää niin huonolta. Tästä on tulossa kuntatalouden taloushistorian reippaasti heikoin vuosi, sanoo Kuntaliiton pääekonomisti  Minna Punakallio .
 Punakallion mukaan sukellus johtuu siitä, että valtion kunnille maksamia valtionosuuksia on leikattu ja verotulojen kehitys sakkaa.
 – Ja tämä painaa kuntatalouden tuloksen erittäin heikoksi.
 Valtionosuudet ovat monille kunnille erittäin tärkeä tulonlähde. Tänä vuonna niitä maksettiin yhteensä 8,4 miljardia.
 Juha Sipilän  (kesk.) hallitus jäädytti valtionosuuksien indeksikorotukset vuosille 2016–2019. Jäädytyksen pitäisi päättyä ensi vuonna ja osuuksien määrän nousta noin miljardilla.
 Nyt kunnissa jännitetään, pitävätkö hallitusohjelmaan kirjatut valtionosuuslisäykset kutinsa myös tiistaina alkavassa hallituksen budjettiriihessä.
 Jos luvatusta reilun miljardin lisäyksestä ensi vuodelle leikataan, voi se tietää yt-neuvotteluiden aaltoa kuntiin ja niiden myötä reippaita henkilöstövähennyksiä.
 Erityisen huolissaan tilanteesta ollaan julkisen puolen työntekijäliitossa JHL:ssä.
 – Me pelkäämme todella suurta yt-neuvottelujen jatkoa, mikäli budjettiriihestä ei saada hallitusohjelmassa luvattua, sanoo Julkisten ja hyvinvointialojen liiton JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine .
 Veronkorotukset isosti esille
 Kuntaliiton Punakallion mukaan luvatusta leikkaaminen olisi katastrofi kuntataloudelle ja kuntapalveluille. Kunnissa piisaisi yt-neuvotteluja myös ensi vuonna.
 – Samalla kunnissa jouduttaisiin keskustelemaan laajamittaisesti myös veronkorotuksista. Jos budjettiriihestä tulee huonoja uutisia, niin veronkorotukset nousevat pöydälle ihan eri tavalla.
 Punakallio veikkaa, että verojaan korottavien kuntien määrä tuplaantuu ensi vuonna kuluvan vuoden tasosta. Korottajia on silloin noin 80. Se olisi aika paljon siihen nähden, että kunnat suhtautuvat veronkorotuksiin tänä päivänä huomattavasti kielteisemmin kuin vielä jokin vuosi sitten.
 – Monet kunnat katsovat, että heidän nykyinen kunnallisveroprosenttinsa on jo tapissa tai että siinä on vain hitusen korottamisvaraa.
  Kunta- ja omistajaohjausministeri Sirpa Paatero. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Lisäksi etenkin pienissä kunnissa on huomattu, etteivät veronkorotukset välttämättä juurikaan tuota lisää rahaa kunnan kirstuun verojärjestelmään leivottujen vähennysten vuoksi. Tämä korostuu etenkin kunnissa, joissa on paljon eläkeläisiä ja muita pienituloisia.
 Niinpä Punakallio arvelee, että moni kunta valitsee mieluummin yt-neuvottelut kuin veronkorotukset. Kaikki on nyt kuitenkin kiinni siitä, läpäisevätkö annetut rahalupaukset budjettiriihen täysimääräisinä ensi viikolla.
 – Lähtökohta on se, että kunnille tulee ensi vuonna 1,1 miljardia euroa enemmän kuin tänä vuonna ja lisääntyvät ja laajenevat tehtävät rahoitetaan sataprosenttisesti. Näin on sovittu, vakuuttaa kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.).
 Kouvolaan lisää yyteitä
 Kouvola on yksi talouttaan yt-neuvottelujen kautta ankarimmin korjaavista kunnista. Yhdet yt:t on jo saatu päätöksen ja toiset ovat aivan ovella.
 – Tavoitteena on noin 160 henkilötyövuoden säästöt eli puhutaan vähintään viidestä miljoonasta eurosta, sanoo kaupunginjohtaja  Marita Toikka .
 Marita Toikka ei odota budjettiriihestä pelastajaa johtamalleen Kouvolan kaupungille.  Toni Määttä / Yle
 Mutta se ei jää tähän. Ensi vuodelle on jo yt-menettelyt näköpiirissä. Kuntaliitosten peruina Kouvolaan on jäänyt raskas palveluverkko, jota ei ole saatu purettua niin, että siitä kertyisi säästöjä. Siksi taloustalkoot jatkuvat, eikä budjettiriihestä odoteta pelastajaa.
 – Meillä itsellä pitää olla vastuu saada kaupungin talous tasapainoon. Ensi vuoden talousarviota valmistellaan parhaillaan ja sinne on varattu viiden miljoonan euron säästötavoite, Toikka kertoo.
 Toikan mukaan säästö toteutetaan "henkilöstön sopeuttamistoimenpiteillä." Se tarkoittaa Kouvolalle kolmatta yt-kierrosta vuoden sisään.
 Ja se toteutetaan riippumatta siitä, mitä budjettiriihessä päätetään?
 – Riippumatta siitä.

Kouvola, Imatra, Savonlinna... Kymmenissä kunnissa jouduttu yt-neuvotteluihin – "Tästä on tulossa kuntatalouden historian heikoin vuosi"


Summary: Poliisi on pidättänyt yhden henkilön varkaudesta epäiltynä. Poliisi yrittää yhä jäljittää pönttöä.

Yhdysvalloissa suurta kiinnostusta herättänyt täyskultainen vessanpönttö on aiheuttanut sydämentykytyksiä Britanniassa, jonne se kuljetettiin pari päivää sitten osaksi taidenäyttelyä.
 Brittimediat kertovat,  että 18 karaatin kullasta valmistettu pytty varastettiin lauantain vastaisena yönä Blenheimin palatsista, joka tunnetaan muun muassa pääministeri  Winston Churchillin  synnyinkotina.
 Poliisi on pidättänyt 66-vuotiaan miehen varkaudesta epäiltynä. Poliisin mukaan murtoon osallistui useita henkilöitä. Poliisi yrittää yhä jäljittää pönttöä.
 Italialaisen taiteilijan  Maurizio Cattelanin  luoma pyttyteos on viralliselta nimeltään America ja se on täysin toimiva ja käyttökelpoinen wc-istuin. Teoksen arvo on noin miljoona puntaa.
 Teos oli aiemmin näytteillä New Yorkissa Guggenheimin museossa. Museokävijät jonottivat innolla tilaisuutta päästä asioimaan pöntöllä ja yleisön suosion odotettiin kasvavan suureksi myös Blenheimissä. Kävijöiden istuntoaika on rajoitettu kolmeen minuuttiin.
 Varkaat aiheuttivat tihutyöllään myös vesivahingon irrottaessaan wc-istuimen Oxfordin lähellä sijaitsevassa Blenheimissä. Blenheimin palatsi on Unescon maailmanperintökohde.
 Istuin nousi otsikoihin edellisen kerran viime vuonna, kun Valkoinen talo pyysi Guggenheimilta lainaksi  Vincent van Goghin  teosta. Guggenheimin pääkuraattori  Nancy Spector  kieltäytyi, mutta tarjosi presidentti  Donald Trumpille  sen sijaan kultaista pönttöä pitkäaikaislainaan. Valkoinen talo ei kuitenkaan tarttunut tarjoukseen.
 Blenheimin palatsi ilmoitti pitävänsä ovensa suljettuina iltapäivään asti, mutta ei vahvistanut lehtitietoja murtovarkaudesta.

Trumpin torjuma kultainen vessanpönttö varastettiin Winston Churchillin lapsuudenkodista


Summary: Trump vahvisti Hamza bin Ladenin saaneen surmansa Yhdysvaltain operaatiossa Afganistanin ja Pakistanin rajaseudulla. Hän ei kertonut tarkempia tietoja operaatiosta tai sen ajankohdasta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on vahvistanut terroristijohtaja  Osama bin Ladenin  pojan kuolleen Yhdysvaltain terrorisminvastaisessa operaatiossa Afganistanin ja Pakistanin välisellä rajaseudulla.
 Bin Ladenin poikaa  Hamza bin Ladenia  on pidetty yhtenä terroristiverkosto al-Qaidan johtohahmoista hänen isänsä kuoleman jälkeen.
 Yhdysvaltain erikoisjoukot surmasivat Osama bin Ladenin hänen kotiinsa tehdyssä operaatiossa Pakistanin Abbottabadissa vuonna 2011.
 Trump arvioi lauantaina lausunnossaan, että Hamza bin Ladenin kuolema katkaisee al-Qaidalta symbolisen yhteyden Osama bin Ladeniin ja horjuttaa järjestön operatiivista toimintaa.
 Trump ei kertonut lyhyessä lausunnossaan tarkempia tietoja operaatiosta tai sen ajankohdasta.
 Yhdysvaltalaisviestimet kertoivat elokuussa,  että tiedusteluviranomaisten mukaan Hamza bin Laden oli saanut surmansa kahden viime vuoden aikana operaatiossa, johon myös Yhdysvallat oli osallistunut.
 Puolustusministeri  Mark Esper  vahvisti elokuussa bin Ladenin kuolleen. Presidentti Trump ei kuitenkaan ollut tähän asti vahvistanut kuolemaa saati kommentoinut operaatiota.
 Hamza bin Laden oli viidestoista Osama bin Ladenin kahdestakymmenestä lapsesta. Hänen arvioidaan olleen kuollessaan noin 30-vuotias.
 Hamza bin Ladenin tarkka olinpaikka on ollut pitkään epäselvä. Eri lähteet ovat arvioineet hänen asuneen Afganistanissa, Pakistanissa ja Syyriassa. Hänen on arvioitu olleen välillä myös arestissa Iranissa.
 Yhdysvaltain ulkoministeriö lupasi viime keväänä  miljoonan dollarin palkkion vihjeestä, joka johtaisi Hamza bin Ladenin jäljille.
 Lue myös:
 Yhdysvaltalaiset viranomaiset myöntävät Osama bin Ladenin pojan kuolleen – tarkempia yksityiskohtia ei vielä vahvistettu virallisesti
 Osama bin Ladenin Hamza-pojasta luvassa jopa miljoonan dollarin palkkio – vahva vaikuttaja al-Qaidassa
 Terroristiperhe syntyi: Osama bin Ladenin poika meni naimisiin Mohammed Attan tyttären kanssa

Trump vahvisti bin Ladenin pojan ja al-Qaidan johtohahmon kuolleen Yhdysvaltain operaatiossa


Summary: Hive Helsinki -koodauskoulun ensimmäisestä pääsykoejaksosta valittiin jatkoon 77 ihmistä. Toisen piscine-jakson opiskelijavalinnat tehdään tällä viikolla. Saga Kiukas jännittää kohtaloaan.

Tiedätkö sen tunteen, kun joku asia vie niin lujasti mennessään, että kaikki muu tuntuu suorastaan merkityksettömältä?
 Saga Kiukas , 34, tietää varsin hyvin. Vuoden alussa syttynyt tunne oli niin vahva, että se sai hylkäämään tutun arjen ja työn. Pitkän linjan teatterinaisesta oli kovaa vauhtia kuoriutumassa koodari.
 14 vuoden takainen kipinä ohjelmointiin sai uuden sytykkeen, kun Supercellin perustama Hive Helsinki käynnisti hakunsa kokonaan  uudenlaiseen koodikouluun , joka rikkoo suomalaisen koulujärjestelmän peruspilareita. Koulussa ei ole opettajia, luokkia, oppikirjoja ja siellä ratkaistavat ongelmat perustuvat "oikean" elämän tilanteisiin. Sitä kutsutaan "peer to peer" -malliksi.
 Vastaavanlainen koulu, 42, toimii Pariisissa ja muun muassa Yhdysvalloissa Piilaaksossa. 42:sta rahoittaa miljardööri  Xavier Niel .
 Suomalainen versio keräsi jo Slushissa tehdyn julkistuksensa jälkeen suitsutusta, mutta toisaalta  herätti keskustelua  (Yrittäjät) muun muassa  30 vuoden yläikärajastaan  (Tivi), jota sittemmin nostettiin. Hiveen toivottiin erityisesti mukaan sellaisia henkilöitä, jotka  eivät ole aina ajatelleet pyrkivänsä it-alalle  (Tivi).
 Hiven viestinnästä kerrotaan, että tällä hetkellä online-testiin on rekisteröitynyt yli 10 000 ihmistä. Testin läpäisseitä on nyt yli 3000.
 – Olimme positiivisesti yllättyneitä hakijamäärän suuruudesta, ja erittäin tyytyväisiä siihen, että niin moni ihminen oli kiinnostunut Hivesta opiskelupaikkana, Hive Helsingin toimitusjohtaja  Oona Ylänkö  kertoo.
 Vain 365 onnekasta onnistui nappaamaan itselleen sekunneissa huvenneen paikan liki kuukauden kestävästä pääsykoejaksosta, piscinestä. Ensimmäiset piscinet järjestettiin heinä- ja elokuussa.
 – Hivessa opiskelu perustuu vertaisoppimiseen ja luovaan ongelmanratkaisuun. Piscine-jaksossa hakija pääsee itse kokeilemaan uudenlaista oppimisympäristöä, ja me puolestaan pääsemme arvioimaan hakijan soveltuvuutta kouluun, Ylänkö sanoo.
 Nimi  piscine  on kuvaava. Se tulee ranskan kielestä ja tarkoittaa uima-allasta.
 Kahteen ryhmään jaetuilta kokelailta kysyttiin:
 Will you sink on swim? Uppoatko vai uitko?
 – Meidät heitettiin suoraan syvään päätyyn. Sitten mitattiin, jäätkö kiinni epäonnistumisiisi, vai yritätkö kaikkesi ja menet eteenpäin, Kiukas kertoo.
 Mikkeliläinen Kiukas päätti uida, vaikka kokelaat valmisteltiin tulevaan "uimakouluun" sanoin:
 You will fail. Sinä epäonnistut.
 Kiukas paljastaa, että niin totisesti kävi. Ihan jokaiselle.
 26 ympäripyöreää päivää ja räpiköintiä
 Saga Kiukkaan ryhmän pääsykokeet kestivät 26 päivää ja alkoivat elokuun puolenvälin tienoilla. Tehtävät vaihtuivat päivittäin ja viikoittain järjestettiin tenttejä.
 Parhaiten kykynsä osoittaneet saavat paikkansa kolmevuotisesta koulutuksesta. Opinnot antavat valmiudet teknologia-alalla työskentelemiseen. Kenttä on laaja, käytännössä mahdollisuuksiin mahtuu kaikkea pelien kehittämisestä sairaanhoidon käyttämään teknologiaan ja turvallisuusalasta nettisivujen koodaamiseen.
 Koulun rahoituksesta vastaavan Supercellin mukaan opiskelijoista ei haluta pelkästään koodauksen ammattilaisia, vaan heille halutaan antaa eväät uuden luomiselle. Projektissa on mukana myös kumppaniyrityksiä, jotka tarjoavat työharjoittelupaikkoja koulun opiskelijoille.  Työharjoittelupaikkoja  (Markkinointi & mainonta) opiskelijoille tarjoavat esimerkiksi Elisa ja Reaktor.
 Hive Helsingin pääsykokeet testasivat muun muassa osallistujien ongelmanratkaisukykyä. Hive Helsinki
 Saga Kiukas sanoo, että jo pääsykoe on kokemuksena ainutlaatuinen.
 – Siellä on projekteja ja paljon erilaisia haasteita, joita en avaa, koska en halua pilata kokemusta keneltäkään muulta, Kiukas sanoo.
 Piscinessä ei ollut läsnäolopakkoa, mutta muiden kokelaiden kanssa työskentelemisestä oli suuri etu. Se oli myös yksi onnistumisen kriteereistä. Keskimäärin Saga Kiukas vietti tietokoneella istuen 12 tuntia päivässä.
 – Kerran pääsin 17 tunnin jälkeen nukkumaan 5 tunnin yöunet. Sisko majoitti minut luokseen Helsingissä, kävi kaupassa puolestani ja pesi pyykkini. Siitä oli tosi iso apu, ja olen hänelle ikuisesti kiitollinen. Välillä en osannut sanoa edes, mikä viikonpäivä on meneillään, Kiukas kertoo.
 Piscinessä vastaan tuli tehtäviä, joiden toimeksiantokin oli hankalasti ymmärrettävissä.
 – Vaikka koodisi toimii ja kaikki näyttää täydelliseltä, saatat saada koko päivästä nollan, Kiukas kertoo.
 "Pitkän linjan koodaajat saattoivat olla ihan yhtä pulassa"
 Ennen piscineä Kiukas ei ollut juoksuttanut koodia terminaali-ikkunassa 14 vuoteen. Media-assistenttiopintojen aikana hän oli oppinut helppoja koodikieliä, WEB:iä ja Front-endiä.
 Hivessä käytössä on C.
 – Aiemmista opeista ei ollut hyötyä, kun lähdettiin tekemään C-koodia, joka on aivan eri koodikieli – huimasti haastavampi.
 Kokelaiden joukkoon kuului useita, joiden pohjakokemus oli vieläkin hatarampi, mutta mukaan mahtui myös ohjelmoinnin ammattilaisia.
 – Kynnys hakea Hiveen on tehty mahdollisimman matalaksi, mikä on mahdollistanut sen, että hakijamme tulevat hyvin erilaisista taustoista. Hakijoiden joukossa on ollut esimerkiksi suoraan lukiosta tulleita ja keski-ikäisiä. Mukana on ollut muun muassa maanviljelijä, siivooja, lastentarhanopettaja, hissiasentaja ja pelinkehittäjä, Hive Helsingin toimitusjohtaja Oona Ylänkö kertoo.
 Niin hullunkuriselta kuin se kuulostaakin, kokemuksella ei lopulta ollut ratkaisevaa merkitystä.
 – Pitkän linjan koodaajat saattoivat olla ihan yhtä pulassa kuin me muutkin, mutta eri tavalla, Saga Kiukas paljastaa.
 Valmiita opetusmateriaaleja oli niukasti ja tietoa sai kaivaa Googlesta. Mihinkään tehtävään ei ollut tarjolla valmista koodinpätkää. Jos joku vastaava löytyi, ongelma oli siinä, ettei se toiminut. Koodi tuli kirjoittaa itse.
 – Jotkut ovat sanoneetkin, että se kuulostaa kuukauden kestävältä pakohuoneelta. Koodeihin on tietyt kriteerit ja sinun täytyy pyrkiä purkamaan koodeja, että voit kirjoittaa koodeja.
 Kiukas vertaa koodaamisen oppimista uuden kielen oppimiseen.
 – Jos opiskelet esimerkiksi swahilia, tiedät kielen logiikan ja mitä sinun tulee sanoa, mutta sanot koira kun sinun pitäisi sanoa kissa – siinä minulla oli isoimmat vaikeudet.
 Näitä jäi ikävä Saga Kiukas kertoo kolme asiaa, joista hän erityisesti nautti Hive Helsingin piscine-jakson aikana. Oppiminen ilman kilpailua: "Nykyisin koulu- ja työmaailmassa ollaan niin kilpailuorientoituneita. Hienoista oivalluksista ja mahdollisuuksista ei kerrota muille, etteivät he veisi sitä minulta. Hivessä onnistumiset jaettiin. Jos mokasit, kerroit muillekin, miten mokasit ja sanoit, että oppikaa minusta." Yhteisö: "Hiven piscine-jaksossa oli väkeä monista eri taustoista, lähtökohdista ja ikäryhmistä. Kaikkien äidinkieli ei ollut suomi, englanti tai ruotsi. " Koodaaminen ja ongelmanratkaisu. "Sormet syyhyävät vieläkin, että pääsisi kokeilemaan erilaisia juttuja koodikielellä."
 Yhteisten haasteiden ratkominen sai ryhmän hitsaantumaan tiukasti yhteen. Ilot ja pettymykset jaettiin yhdessä.
 – Kaikilla tuli vähintään henkisiä kyyneleitä, jos ei muuta. Enemmän siellä naurettiin ja kyyneleet tulivat ilosta. Juhlittiin, kun joku onnistui koodissaan tai hoettiin vain, että mä en ymmärrä, mikä tässä meni pieleen.
 – Emme olleet Selviytyjissä tai BB-talossa, mutta kuitenkin tosi tiiviisti yhdessä ja saman aiheen äärellä, Kiukas vertaa nauraen.
 Molemmissa pääsykoeryhmissä 40 kokelasta jätti leikin kokonaan kesken.
 – Sisarkouluiltamme saaman tilastotiedon perusteella odotimme, että kesken jättäneiden osuus olisi ollut suurempi. Hiven kohdalla hakijat osoittautuivat sinnikkäämmiksi kuin mitä odotimme, Hive Helsingin toimitusjohtaja Oona Ylänkö kertoo.
 Päteviä googlaajia, vai ihan oikeita koodareita?
 Vaikka Hive Helsinki on saanut osakseen suitsutusta, epätavallinen opetusmetodi on herättänyt myös kriittistä keskustelua.
 – Keskustelin aiheesta ohjelmointialalla olevien ystävieni kanssa, ja heiltä nousi esiin kysymys, määrittääkö tämä, millaisia koodareita tulevaisuudessa tulee? Tuleeko heistä vain googlaajia? Kiukas sanoo.
 Kiukkaan mukaan se on ymmärrettävää, sillä Suomen koulutussysteemiä opettajineen ja oppimateriaaleineen pidetään korkeassa arvossa, jopa pyhänä.
 – Minulle Hive sopisi erittäin hyvin. Koin esimerkiksi ammattikorkeakouluopinnot pitkäveteisinä ja junnaavina. Yhtä kurssia saatetaan suorittaa puoli vuotta, eikä opettajilla lopulta ole aikaa antaa yksilöllistä opetusta. Hivessä ympärillä on koko ajan kymmeniä muita, joilta voi oppia ja joita voi opettaa.
 – Se on tasapuolisesti yhtä raaka kaikille ja samalla uskomaton kokemus.
 Tammikuussa  Taloussanomat uutisoi , etteivät Hive-opinnot johda muodolliseen tutkintoon, eikä opiskelija näin ollen ole oikeutettu opintotukeen. Hiven viestinnästä kerrotaan, että tilanne on edelleen avoin. Hakemus lähetettiin Kelalle elokuussa, ja vastausta odotetaan edelleen.
 Luovuttaminen ei käynyt mielessä
 26 päivän piscine-jaksoon mahtui paljon Kiukkaan henkilökohtaisessakin elämässä.
 Ensin hän kärsi rankoista korvatulehduksista ja sai uutisen mummonsa poismenosta. Hautajaispäivän ja lääkärikäyntien poissaolon aikana muille karttuneen osaamisen kuromisessa oli tekemistä.
 – Pohjalta haiden seasta piti räpiköidä happilaitteiden kanssa. Kiukas sanoo käyttäen teemaan sopivaa uimavertausta.
 Kävikö leikin kesken jättäminen kertaakaan mielessä?
 – Ei! Tuo olikin hyvä kysymys. Ei muuten käynyt kertaakaan mielessä, että luovuttaisin. Minulla ei ollut kertaakaan sellaista tunnetta, etten haluaisi mennä, tai etten oppisi. Aina kun vertasi omaa taitoaan viikon takaiseen, tiesi, että on tullut valtavan harppauksen eteenpäin.
 Heinäkuun Piscine-jaksosta valittiin kouluun 77 ihmistä. Toisen piscine-jakson opiskelijavalinnat tehdään tällä viikolla.
 – Kuulimme tosi paljon yllätyksiä heinäkuun porukasta. Se, että pärjäät tehtävissä ja tenteissä hienosti, ei takaa koulupaikkaa, Kiukas kertoo.
 Kiukkaan mukaan tässä vaiheessa on enää vaikea kuvitella menevänsä "tavalliseen" opinahjoon, mutta siihenkin vaihtoehtoon on valmistauduttava.
 – Haluaisin kovasti jatkaa Hivessä. Kaikki muut työt ja asiat tuntuvat nyt toissijaisilta. Kokemus vei niin reippaasti eteenpäin. Olen katsonut toki muitakin koulutuspaikkoja.
 Kiukkaalla on haaveita, mutta hän haluaa pitää ne vielä omana tietonaan. Sen hän suostuu kertomaan, että koodaamisesta hän ei ole luopumassa, vaan antaa uuden kielen viedä mennessään.
 – Toivoisin, että Hiven kaltaisia kouluja olisi enemmän. Jollakin firmalla olisi tuhannen taalan paikka ottaa koppi niistä osaavista ihmisistä, jotka eivät ole päässeet Hiveen, mutta ovat käyneet piscinen läpi.
 Mikä koodissa sitten kiehtoo? Kiukkaalla on siihen selkeä vastaus: ongelmanratkaisu.
 – Mietit, että ei perkele, en mä pysty tekemään tätä. Sitten kun keksit ratkaisun, voit auttaa toista tai joku auttaa sinut alkuun, saat ahaa-elämyksiä. Se oli ihanaa ja ruokkii jokaisen jumaluuskompleksia. Voit luoda asioita koodilla.
 Koodi on tapa kommunikoida tietokoneen kanssa.
 – Tietokone ei ole dramaattinen, etkä voi loukata sitä millään tavalla. Sinun ei tarvitse miettiä nyansseja tai äänenpainoja. Teatteriesitysten ohjaamisen jälkeen on helpottavaa saada rakoa siihen, ettei tarvitse kantaa omilla harteilla muiden paineita. On vain tietokone, joka on noh, tietokone. Kun opit ymmärtämään sitä, yhteiselo sujuu kuin tanssi.

Saga Kiukas, 34, jätti teatterin pyrkiäkseen Hive Helsinki -koodikouluun – liki kuukauden kestäneet pääsykokeet alkoivat sanoilla: "You will fail"


Summary: Rottinkia haalitaan nyt koteihin niin vanhana kuin uutenakin. Osaksi kyse on kierrättämisen ja vastuullisuuden lisääntymisestä, miettii yrittäjä.

Vielä vuosikymmen sitten rottinkikalusteet pölyttyivät kirpputorien nurkissa, kun kaikki halusivat yhtä aikaa eroon noista vanhoista, kellertävistä huonekaluista.
 Parolan Rottingin yrittäjä  Anitta Herranen  muistaa tuon ajan. Muovirottinkia ostettiin jokaiseen kotiin, ja luonnollisen rottingin myynti laski. Hattulalaisessa perheyrityksessä jouduttiin miettimään, mitä yritykselle pitäisi tehdä.
 Muutamia vuosia sitten muuttui ääni kellossa.
 Rottinkituoli rapsahtaa helposti rikki, jos se pääsee kuivumaan liikaa, neuvoo verhoilija Saida Blomberg.  Meeri Niinistö / Yle
 – Yllätyin itsekin, olin melkein kyllästynyt näihin meidän vanhoihin malleihin, ja niitä ruvettiin kyselemään. Blogien ja sisustussuunnittelijoiden kautta aloin huomata nelisen vuotta sitten, että nämä meidän mallit alkavat olemaan huipputrendikkäitä.
 Klassikkomallit alkoivat taas tehdä kauppansa, ja kirpputoreilta ja netistä vanhat kalusteet viedään nyt nopeasti uusiin koteihin.
 – Nuorisokin on löytänyt nämä. He hakevat kirpputoreilta meidän malleja ja kyselevät Instagramissa, että onko tämä meidän valmistama, kertoo Herranen, jonka isä on aikoinaan suunnitellut Parolan Rottingin klassikkotuotteet.
 Aluksi perheyritys valmisti kalusteita pajalla Hattulassa. Vuonna 1986 Indonesiassa, mistä suurin osa maailman rottingin raaka-aineesta kasvaa sademetsissä, päätettiin, ettei raaka-ainetta enää viedä ulkomaille. Niinpä Parolan Rottingin mallit tehdään nykyään käsityönä Indonesiassa.
 Anitta Herrasen isä on suunnitellut Parolan Rottingin klassikkomallit.  Meeri Niinistö / Yle
 Osa suurempaa viherbuumia
 Lahtelaisessa verhoomossa verhoilija  Saida Blomberg  korjaa wieniläistuolin istuinosaa. Rottinkipunoksen korjaaminen saattaa viedä jopa viikon. Siksi harva, isotöinen rottinkituoli päätyy entisöitäväksi.
 – Usein ne ovat tärkeitä, perintöhuonekaluja, joita halutaan pitää suvussa. Niistä saa kestäviä, mutta se on työlästä ja maksaa aina jotakin. Minä kunnioitan vanhoja huonekaluja – ilmastosyistäkin – ja haluan niitä kunnostaa, Blomberg sanoo.
 Saida Blomberg toimii verhoilija Lahden keskustassa. – Kaikki rottinkikalusteet, jotka olen sosiaaliseen mediaan myyntiin tyrkännyt, ovat menneet nopeasti kaupaksi, sanoo Blomberg.  Meeri Niinistö / Yle
 Parolan Rottingin Herranen uskoo, että rottinkibuumissa on osittain kyse vastuullisuudenkin lisääntymisestä; ihmiset kiinnittävät huomiota myös huonekalujen ekologisuuteen. Yrittäjä itse käy kerran vuodessa Indonesiassa tarkistamassa, että rottingit tehdään myös eettisesti.
 – Luonnon materiaalit kiinnostavat. Ne ovat kierrätettäviä ja ekologisia, kun ne käsityönä tehdään ja korjataan.
 – Sanonta, että jokin "on kuin uusi" ei enää päde, sillä vanhat ovat usein parempia, puurungoiltaan ja verhoiluiltaankin. Jos jokin on kestänyt 50 vuotta, niin siinä on meillä tekemistä, että päästään samaan, tuumaa entisöijä Saida Blomberg.
 Parolan Rottingilla on myymälä Hattulan Parolassa.  Meeri Niinistö / Yle
 Näin huollat rottinkikalusteet
 1. Huolehdi ilmankosteudesta
 – Rottinki on palmukasveihin kuuluiva heinäkasvi, joka kasvaa vapaana. Se tarvitsee aina kiipijäpuun, jota vasten se kasvaa. Se kerätään käsin ja sen jälkeen kuivataan, kertoo Parolan Rottingin Herranen.
 Suomalaiskodit ovat rottingille vaikea ympäristö: meillä on kuivaa ja kylmää. Yhä useammassa kodissa on myös koneellinen ilmanvaihto, joka kuivattaa. Verhoilija Saida Blomberg suosittaakin pientä ilmankostutinta sellaiseen tilaan, jossa säilytetään rottinkisia huonekaluja.
 – Suihkutella voi, mutta ei kokonaan kastella. Kannattaa myös katsoa, etteivät ne ole aivan pattereissa tai muissa lämmönlähteissä kiinni, sanoo Herranen.
 2. Lakka ja maali suojaavat
 Rottingin uudelleenverhoilu vie aikaa ja kysyy hermoja, kertoo Saida Blomberg.  Meeri Niinistö / Yle
 Lakka ja maali suojaavat rottinkia. Nyt lakkana käytetään puolimattaa, se on trendikästä, sanoo Herranen.
 – Osassa näistä huonekaluista on jo valmiiksi vaikkapa lakkapinta. Jos on vanhaa lakkaa, ja siihen laittaa jotakin päälle, voi käydä hassusti, ja lakka voi ruveta kuplimaan, sanoo verhoilija Blomberg.
 Ennen pintakäsittelyä huonekalut voi puhdistaa esimerkiksi soodaliuoksella tai hiomalla, mikä kuitenkin on varsin hidasta, sanoo Herranen.
 – Nykyään on kalkkimaaleja, niitä löytyy spray-purkkeinakin. Kannattaa kuitenkin kysyä ammattilaiselta, mikä pysyy parhaiten.
 Kaikista ekologisin vaihtoehto rottinki olisi ilman minkäänlaisia käsittelyä, huomauttaa Herranen.
 3. Korjaa ajoissa
 Verhoilija Saida Blomberg neuvoo, että huonekalua ryhtyä korjaamaan heti, jos niihin tulee reikä.
 – Ennen kuin pienet sormet tai kotieläimet menevät sitä sorkkimaan. Ne lähtevät helposti siitä ratkeamaan.
 Rottinkikorjauksia tehdään käsitöinä, ja korjaaminen voi olla melko tyyristä.
 Rottingin raaka-ainetta saa Suomesta enää vain pieniä määriä. Meeri Niinistö / Yle
 4. Rottinki pärjää ulkonakin, mutta ei auringonpaisteessa
 Verhoilija Saida Blomberg ei välttämättä jättäisi hentoisia, vanhoja rottinkituoleja aurinkoon hapettumaan. Auringonvalo saattaa kuivattaa rottinkia ja muuttaa väritystä, sanoo Parolan Rottingin Herranen.
 Myös jatkuva sade saattaa jättää jälkensä rottinkiseen kalusteisiin.
 – Jos on todella kostea kesä, saattaa tulla pieniä, mustia pilkkuja. Ne kannattaa heti pyyhkiä pesuaineeseen kastetulla rätillä.
 5. Sidoksia voi rohkeasti liimata ja naulata
 Parolan Rottingista kysytään paljon neuvoja vanhojen, kirpputoreilta löytyneiden rottinkikalusteiden korjaamiseen.
 Jotkut sidokset saattavat ajan mittaan löystyä.
 – Niitä voi naulata pienillä nauloilla, tai laittaa puuliimaa väliin. Punos on helppo tehdä uudestaan, mutta joitakin liitoksia voi kohentaa vaikkapa nahkanauhalla, sanoo Herranen.
 6. Älä heittäydy
 Moni on löytänyt trendikkääksi palanneet rottinkikalusteensa mummolan vintiltä. Rottinki kestää aikaa, jos sitä kohtelee hyvin.
 – Tämä ei ole ihan yhtä tukeva kuin puukaluste. Liitoskohdat joustavat aina vähän, sanoo Herranen.
 – Me suosittelemme, ettei näille ihan heittäydytä samalla tavalla kuin vaikkapa sohvalle. Laskeudutaan sillä tavalla vähän rauhallisemmin. Sitten ne kestävät kyllä, todella kauan.
 Rottingista on tullut trendikästä. Klassikoiden lisäksi rottingista tehdään uusia tuotteita, kuten tämä lamppu.  Meeri Niinistö / Yle

Suomalaiskodit ovat liian kuivia trendikkäälle rottingille – näin pidät huolta suosikkihuonekalusta


Summary: Lapsuudessa nähdyt elokuvat voivat vaikuttaa elämään vuosikymmenienkin päästä. Kuuntele myös audio aiheesta jutun lopussa.

Leikkikalujen ja askartelutarvikkeiden vähittäiskauppa

Naisen tatuoidut sormet liikkuvat nopeasti tietokoneen näppäimistöllä, kun silmät seuraavat pyöreiden lasien takaa kuvaruudulla hyppivää koiraa.
 Työpöydällä on auki suuri kirja, jonka vieressä lojuu kyniä. Leijonakuningas-pehmolelu, jonka Isojärvi on nimennyt luento-Simbaksi tuijottaa kirjahyllyn reunalta.
 Oululainen Disney-tutkija  Aino Isojärvi , 29, tekee töitä.
 Isojärvi  tutkii väitöskirjassaan  (Oulun yliopisto) Disney-elokuvien isyyttä ja maskuliinisuutta. Aihe valikoitui helposti, sillä miehiin kohdistuvaa Disney-tutkimusta oli tehty verrattain vähän.
 Disneyn elokuvia on tarkasteltu paljon naishahmojen ja naistutkimuksen näkökulmasta. Joidenkin tutkimusten mukaan esimerkiksi Disneyn prinsessaelokuvissa prinsessa jää toisarvoiseksi, vaikka  olisikin elokuvan päätähti  (Helsingin Sanomat).
 Isojärvi kuitenkin ajattelee, että elokuvissa naisten roolit peilautuivat niin suoraan miesten asemasta, että hän halusi selvittää, mitä Disneyn mieheys oikeastaan on perherakenteiden ja niiden valtasuhteiden näkökulmasta.
 Entä kuinka tämä on voinut vaikuttaa kaikkiin niihin miljooniin lapsiin, jotka tapittavat Disneyn klassikkoja uudelleen ja uudelleen?
 Annetaan hänen kertoa tarkemmin.
 Kaiken takana on isä
 Aino Isojärvi on katsonut Disney-elokuvia satoja kertoja. Sen puuhan hän aloitti jo lapsena.
 Isojärvi vietti lapsuutensa maalla. Hän asui pienessä lappilaiskylässä yhdessä yksinhuoltajaäitinsä kanssa. Kodin hyllyt notkuivat Disney-elokuvien vhs-kasetteja, joiden parissa Isojärvi vietti paljon aikaa.
 – Jo pienenä olin myös hyvin innostunut siitä, miten monella tapaa saman tarinan voi kertoa. Vertailin esimerkiksi kirjoitettuja satuja ja niihin perustuvia elokuvia ja pohdin tätä tarinallista käännöstyötä.
 Kuitenkin jokin elokuvissa vaivasi. Hänen oli hyvin vaikea eläytyä Disneyn prinsessaelokuviin.
 – Tuntui aivan käsittämättömältä, että Prinsessa Ruusunen käytännössä nukkui koko elokuvansa ajan, samalla kun kaikki muut kokivat elämänsä seikkailun.
 Asia mietitytti niin paljon, että paljon myöhemmin Isojärvi huomasi, että Disneyn elokuvissa erityisesti miehet ovat usein hyvin merkittävissä rooleissa. Etenkin isät.
 –Isä voi olla tarinan pahis, sen katalysaattori, tai muutoin juonta kannatteleva tekijä. Isä määrittelee rajat hyväksytylle käytökselle esimerkiksi perheen sisällä ja samalla luo kertomuksen lähtökohdat.
 Vaikka Aino Isojärvi on nähnyt monet Disney-elokuvat satoja kertoja, hän katsoo ne aina samalla insentiteellä, sillä aina voi huomata jotain uutta. Paulus Markkula / Yle
 Aino Isojärvi on keskittynyt tutkimaan erityisesti Disneyn varhaisimpia elokuvia vuosilta 1940–1970. Sille välille mahtuu monenlaista mieheyttä ja isyyttä. Jutun lopussa olevassa audiossa Isojärvi kertoo esimerkkien kautta eri elokuvien isähahmoista.
 Disney-isät eri vuosikymmeninä Ennen Yhdysvaltain liittymistä toiseen maailmansotaan Disney-isä näyttäytyi  lempeänä ja kannustavana  (Sage Journals). Tämä näkyy esimerkiksi Dumbo-elokuvassa, joka on julkaistu vuonna 1941. Sodan jaloissa isästä tuli kuitenkin hierarkkinen ja militaristinen hahmo, kuten Bambissa. Bambi julkaistiin vuonna 1942. 50-luvulla töitä tekevästä isästä tuli perheen pää ja samalla yhteys muuhun maailmaan, kun taas naisen paikka oli ehdottomasti kotona lasten ja kotitöiden parissa. Tämä näkyy elokuvassa Kaunotar ja Kulkuri. Puolestaan 60–70-luvuilla miehet vapautuivat jäykistä rooleistaan, ja esimerkiksi 60-luvulla julkaistussa Viidakkokirja-elokuvassa nähdään rönsyileviä tunteita sekä ristiinpukeutumista. 90-luvun Disney-elokuvissa  isät näyttäytyvät konservatiivisina  (Kaleva). He myös pyrkivät hallitsemaan ympäristöään ja ovat esimerkiksi erityisen kiinnostuneita huolehtimaan lastensa päätymisestä perinteikkääseen, suotuisaan avioliittoon. 90-luvun elokuvien keskiössä on myös ongelmallinen isäsuhde, tästä esimerkkinä Leijona Kuningas.
 Isojärvi kuitenkin kertoo, että 60–70-lukujen Disney-elokuvat eivät ole jääneet elämään samalla tavalla kuin sitä ennen tai sen jälkeen julkaistut elokuvat. Hän uskoo, että siihen on vaikuttanut juuri se, että yleisö ei välttämättä ollut valmis niin radikaaleihin sukupuolirooleihin.
 – Esimerkiksi 70-luvulla ilmestyneessä Aristokatit-elokuvassa kerrotaan Herttuatar-nimisestä kissasta, jolla on kolme pentua. Siinä ei kuitenkaan kerrota halaistua sanaa siitä, kuka pentujen isä on. Herttuatar lyö hynttyyt yhteen kujakatin kanssa ja heistä tulee ihana uusioperhe.
 Aino Isojärvi on kerännyt Disney-aiheisia tavaroita tosissaan vain muutaman vuoden. Hän on tarkka siitä, mitä esineitä kerää kokoelmaansa. Paulus Markkula / Yle
 Vaikka miehisyys selkeästi näkyy Disneyn elokuvissa, ei miesroolien kehittäminen ole aina yksinkertaista. Isojärvi kertoo, että etenkin varhaisempien Disney-elokuvien kohdalla on ollut haaste, miten kuvata prinssi.
 – Elokuvien miespuolisia pahiksia ja isähahmoja oli luontevaa kuvata esimerkiksi huumorin kautta, mutta jos prinssi on komea ja ihastuttava, hänen olemuksestaan tulee feminiininen. Jos prinssi on liian naisellinen, hänen uskottavuutensa kaiken voittavana sankarina kärsii.
 Tästä syystä esimerkiksi elokuvassa Lumikki ja seitsemän kääpiötä asia ratkaistiin niin, että prinssi ei juuri puhua pukahda koko elokuvassa.
 – Vasta Prinsessa Ruususen kohdalla on uskallettu antaa enemmän roolia prinssille, mutta silloinkin miehisyys näkyy toiminnallisuuden kautta, kun prinssi muun muassa taistelee lohikäärmettä vastaan.
 Disneyn tarinankerrontatyyli kiehtoo Isojärveä etenkin sen ristiriitaisuuden vuoksi.
 – Miksi näitä elokuvia rakastetaan, vaikka ne välittäisivät katsojan perusarvojen kanssa riiteleviä, vaarallisia viestejä? Esimerkiksi Kaunotarta ja hirviötä pidetään romantiikan tyylinäytteenä, vaikka kyseessä on samalla tarina alistamisesta ja parisuhdeväkivallasta.
 Tulevaisuuden Disney-elokuvissa homoja ja lesboja?
 Sadat miljoonat ihmiset ympäri maailmaa ovat nähneet ainakin yhden Disneyn elokuvan.
 Kuinka suuri valta Disneyllä on siihen, millaisena etenkin lapset kokevat maailman, itsensä, omat kykynsä ja jopa sukupuoliroolinsa?
 – Ihan mieletön valta. Me omaksumme niistä asioita, jotka voivat vaikuttaa itseemme ja arvomaailmamme kehitykseen. Sen takia lapsuudessa nähdyillä elokuvilla on paljon merkitystä: miten elokuvassa kuvataan vaikka prinsessa, onko hän vain kokkaava ja siivoava hahmo.
 Lisäksi voimme omaksua Disneyn elokuvista tietyn onnellisuuden mallin: täytyy saada heteronormatiivinen parisuhde ja lapsia. Tämä viesti on Isojärvestä huolestuttava.
 Hän toivookin, että tulevaisuudessa Disney uskaltaisi nostaa elokuviinsa esimerkiksi homo- ja lesbopareja, muunsukupuolista tai toisenlaista rakkautta.
 – Olisi uskomattoman hienoa, jos Disney tekisi sen ilman, että siitä tehtäisiin numeroa. Niinhän se elämässäkin menee: ihmiset rakastuvat keneen rakastuvat, eikä siinä pitäisi olla kenelläkään nokan koputtamista.
 Isojärvi odottaa paljon Frozen-elokuvan jatko-osalta. Vuonna 2013 julkaistu ensimmäinen elokuva keräsi ympärilleen suuren fanilauman juuri sen vuoksi, että elokuvan päähenkilölle prinsessa Elsalle ei pedata perinteistä heteronormatiivista parisuhdetta.
 – Elsa näyttäytyy itsenäisenä, taitojensa kehittämisestä kiinnostuneena kunnianhimoisena nuorena naisena.
 Aino Isojärvi on halunnut tuoda Disneytä myös omaan ulkonäköönsä. Häneltä löytyy muun muassa aiheeseen liittyviä tatuointeja. Paulus Markkula / Yle
 Disney omistaa ison osan  (Turun Sanomat) länsimaisesta viihdeteollisuudesta. Yhtiö on ostanut muun muassa pienempiä elokuvayhtiöitä kuten, Pixarin, Marvelin,  21st Century Foxin  ja Lucas Filmsin.
 – Siinä, että yksi firma omistaa näin monta yhtiötä, on monopolisoitumisen vaara. Kerrotaanko kaikissa elokuvissa ja sarjoissa vain tietynlaisia tarinoita, jotka kuvaavat sukupuolta vain tietyllä tavalla?
 Aino Isojärvi ajattelee, että Disney on juuri tästä syystä kiitollinen tutkimusaihe. Sen kautta on helppo nostaa esille, miksi lastenelokuvat ovat vaikutusvaltaisia ja miksi niiden esitystavalla on paljonkin merkitystä. Disneystä poimitut esimerkit uppoavat helposti, ja ne herättävät usein samaistumista tai muuta yleistä mielenkiintoa.
 Kuten aikaisemmin ilmeni, Aino Isojärvi ei osannut lapsena selittää, mikä Prinsessa Ruususessa oli pohjimmiltaan pielessä.
 – Lapset eivät ajattele tai osaa ajatella yhtä monimutkaisesti kuin aikuiset. Lapset joko tykkäävät tai eivät tykkää, mutta eivät välttämättä pysty pukemaan sanoiksi, mikä on huonosti ja miksi.
 Isojärven mukaan aikuistenkin olisi äärettömän tärkeää välillä katsoa lapsensa kanssa elokuvia tai videoita, jotta niistä voitaisiin jutella yhdessä.
 Ulos animaatiokaapista
 Mutta kuinka tutkia asiaa, jota fanittaa?
 Kysymyksen Aino Isojärvi on kuullut moneen kertaan.
 Isojärven mukaan ei ole mitään pahaa, että hän on aina pitänyt Disney-elokuvista ja pitää edelleenkin. Se tekee tutkimusasetelmasta ainoastaan kiehtovamman.
 – Tutkimuksen tekeminen vaatii kykyä pitkäaikaiseen itsenäiseen työskentelyyn. Jos aiheeseensa suhtautuu intohimoisesti, siitä on oikeastaan vain hyötyä, koska tutkijuus itsessään on intohimoala. Samalla mahdollinen fanius tuo työhön omakohtaista perspektiiviä ja auttaa puntaroimaan erilaisia näkökulmia.
 Aina Isojärvi ei ole suhtautunut intohimoonsa näin avoimesti. Esimerkiksi teini-iässä hän häpesi animaatioinnostustaan.
 – Esitin, etteivät piirretyt enää kiinnostaneet, koska se ei ollut coolia vaan lapsellista. Oikeasti keräilin koko ajan salaa elokuvia ja luin Aku Ankkaa piilossa.
 Kun Aino Isojärvi oli pieni hän sekoitti sana elokuussa ja elokuvissa. Isojärvi on syntynyt elokuussa, joten pitkään hän luulin syntyneensä elokuvissa. Myöhemmin hänen pettymyksekseen sanojen merkitysero selvisi. Paulus Markkula / Yle
 Lukiossa hän ihastui erääseen poikaan ja päätti esitellä tälle Bambi-elokuvan lumoavaa rakkauskohtausta.
 Hän selitti pojalle suu vaahdossa, miten taiturimaisia, täysin käsityöllä saavutettuja visuaalisia efektejä elokuvaan on luotu ja kuinka mitään näin hienoa ei enää koskaan tulla tekemään.
 – Tyyppi vain huokaili ja pyöritteli silmiään, ja sen jälkeen varsinkin päätin pitää suuni kiinni.
 Animaatiointoilu jännitti myös, kun Isojärvi esitteli vuosien päästä tutkimustaan Englannin yliopistossa hieman häpeillen. Lapsille suunnatut piirretyt tuntuivat vähemmän arvostetulta tutkimusaiheelta, kun muut tutkivat korkeakulttuurista taidetta.
 Vaikka aluksi ihmiset katsoivat populaaria ja lastenkulttuuria käsittelevää Isojärven tutkimuskohdetta hieman alaspäin, kaikki tuntuivat olevan hämmentävän kiinnostuneita kuulemaan siitä lisää.
 – Mutta kun nostaa esiin sen, miten tärkeä Disney on myös nykyajassa, eli kuinka miljoonat ja taas miljoonat ihmiset katsovat Disney-elokuvia, alkaa hahmottua se, miksi se oikeastaan on tärkeää, että niitä tutkitaan tarkemmin.
 Siinä vaiheessa, kun Isojärvi pääsi tekemään väitöskirjaansa Oulun yliopistossa, hän tuli animaatiokaapista lopullisesti ulossekä päätti olla ylpeä itsestään ja omasta erikoisosaamisestaan
 – Silloin opettelin lausumaan ääneen, että tutkin ja keräilen piirrettyjä sekä katson niitä lähes päivittäin.
 Tutkijan lempielokuva yllättävän feministinen
 Aino Isojärvi tekee väitöskirjaansa ja sen lisäksi hän myös levittää animaation ilosanomaa eteenpäin opettamalla.
 Ja mistäpä muusta kuin Disneystä.
 Hän veti ensimmäisen Disney-kurssin tänä keväänä Oulun yliopistolla. Kurssilla muun muassa analysoitiin eri Disney-elokuvia, tehtiin leiketaideteoksia ja sen lisäksi kirjoitettiin satuja uusiksi nykyajassa, jotta opiskelijat hahmottaisivat sen, kuinka vanhentuneita elokuvien sukupuoliroolit ovat.
 Seuraava kurssi on jo suunnitteilla ensi kevääksi. Sen lisäksi tiedossa on muun muassa Muumi-kurssi yliopistolla ja Harry Potter -luento Oulun kaupunginkirjastolla.
 Kun Disney otetaan puheenaiheeksi, keskustelussa on aina selkeä draaman kaari: ensin ihastellaan, sitten kauhistellaan. Prosessi paljastaa, miten rakennamme asioille merkityksiä muistojen ja mielikuvien avulla, Isojärvi kertoo.
 – Aika todellakin kultaa muistoja varsinkin turvalliset, ihanat lapsuusmuistot. Esimerkiksi viime keväänä useampi opiskelija kertoi lapsena ihailleensa Aladdinin prinsessa Jasminen temperamenttia ja omapäisyyttä.
 Kun elokuvaa analysoitiin, moni opiskelija järkyttyi siitä, kuinka objektiivisesti ja rajoittuneesti prinsessa Jasmine oikeastaan esitellään. Ja vieläpä elokuvan ainoana naisroolina, vaikka jo Tuhannen ja yhden yön satujen alkuperäisversiossa naishahmoja oli useita.
 Isojärvi kokee opettamisen hedelmälliseksi sekä hänelle itselleen että opiskelijoille: luennoilla jaetaan yhdessä eri tulkintoja keskustelemalla.
 Sen lisäksi, että Aino Isojärvi on Disney-tutkija ja lehtori, hän on myöskulttuuriin suuntautunut toimittaja ja vasta valmistunut lasten kokoelmiin erikoistunut kirjastonhoitaja.
 Aino Isojärvi haki yliopiston tohtoriohjelmaan Disney-tutkimussuunnitelmalla, jonka hän keksi ja kirjoitti kolmessa viikossa. Isojärvi teki sitä iltaisin ja öisin, minkä toimittajan päivätyöltä ehti. Paulus Markkula / Yle
 Mutta entä se tärkein kysymys. Mikä on Isojärven suosikki Disney-elokuva?
 Vastaus tulee heti: 101 dalmatialaista. Siitä kertoo olohuoneessa oleva hyllyllinen dalmatialaisaiheisia leluja ja kirjoja.
 Isojärvi sai elokuvan 6-vuotiaana vhs-kasettina. Hän istui matolla aivan lähellä kuvaruutua ja katsottuaan elokuvan hän kelasi sen alkuun ja katsoi sen välittömästi uudelleen.
 Isojärven mukaan Disney-elokuvaksi 101 dalmatialaista on myös todella feministinen ja uudenaikainen elokuva. Elokuva julkaistiin vuonna 1961.
 Kumpikaan pääparista ei noudata perinteisiä sukupuolirooleja. Sen sijaan, että siivoaisi kotia ja laittaisi ruokaa, tarinan vaimo nähdään kirjoittamassa ja lukemassa kirjaa. Luova jazzmuusikkomies taas ei ota hirveästi stressiä yhteiskunnan petaamasta elättäjän tehtävästään, eikä edes poistu kotoa mennäkseen niin sanotusti oikeisiin töihin.
 Elokuvan pariskunta ei hanki lapsia, eikä siitä myöskään vihjailla. He vain hankkivat mielettömän määrän koiria. Lisäksi elokuvassa seikkaillaan Lontoossa Hyde Parkin kulmilla.
 – Minusta on hauska ajatella, kuinka omakin polkuni vei Englantiin. Kaiken lisäksi nykyiseen perheeseeni kuuluu jazzkitaristipuoliso sekä kaksi koiraa. Monella tapaa olenkin aina sydämeltäni se sama pikkutyttö, joka rakasti piirrettyjä.
 Kuuntele alta lisää Aino Isojärven tutkimuksesta, Disney-elokuvien sukupuolirooleista sekä muun muassa siitä, kuinka seksuaalinen ahdistelu näkyy yhtiön elokuvissa.
 Mikä on sinun lempi Disney-elokuvasi ja miksi? Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Disney-tarinoissa on pelkkiä heteroita, alistavia isiä ja perheväkivaltaa – Disney-tutkijan mielestä se on väärin mutta elokuvat ovat silti ihania


Summary: Suomen isännöimä EU-kokous oli epävirallinen ja siksi myös epämääräinen, kirjoittaa taloustoimittaja Janne Toivonen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Kokousisäntä  Mika Lintilä  (kesk.) piti tiedotustilaisuutta EU:n valtiovarainministerien kokouksessa Finlandia-talossa, kun sähköpostiini napsahti tiedote.
 Lintilän tyylipuhdas rallienglanti kaikui taustalla, kun vilkaisin tiedotetta: hollantilainen lentoyhtiö KLM vähentää Amsterdam–Bryssel-välin päivittäisten lentojensa määrää viidestä neljään. Askel on suuri,  sanoivat KLM ja sen partneri , kaupunkien väliä liikennöivä Thalys-junayhtiö. Ilmasto kiittää!
 Tiedote oli oiva kiteytys siitä, miten hitaita ilmastotoimet ovat.
 Jos poliitikot oikeasti haluavat päästä asettamiinsa tavoitteisiin, lennot Amsterdamin ja Brysselin välillä kiellettäisiin välittömästi. Mutta suitset puuttuvat.
 Kun 200 kilometrin pätkällä lennetään viidesti päivässä, syynä ei ole mikään muu kuin se ettei lentojen ilmastoseurauksista tarvitse välittää. Päinvastoin, lentämiselle on avokätinen globaali kannustinjärjestelmä: veroton lentokerosiini.
 EKP:n varapääjohtaja Luis de Guindos (vas.) ja EU-komission varapuheenjohtaja Valdis Dombrovskis tekivät seuraa Lintilälle tiedotustilaisuudessa. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Lentämisestä ja lentoverosta  puhuttiin myös Finlandia-talossa EU:n energiaverotuksen rukkaamisen yhteydessä.
 Lintilä ja EU-komission varapuheenjohtaja  Valdis Dombrovskis  antoivat rinta rinnan ymmärtää, että vuoden 2003 energiaverodirektiivin pävittäminen on käytännössä selviö. Maailma on muuttunut, ja komissio väsää jo uutta pohjaesitystä.
 Mutta keinot ovat levällään. Helsingissä käytiin lavea pohjakeskustelu, jossa pohdittiin kaiketi sitä, mitä ylipäätään voitaisiin verottaa: liikennemuotoja, polttoaineita, lämmitystä.
 Yksityiskohtiin ei menty. Lentovero tuli esiin "esimerkinomaisesti", Lintilä sanoi.
 Juuri yksityiskohdissa piileekin piru: riittävän vaikuttavia kompromisseja on vaikea saavuttaa. Maat ovat hyvin eri tasolla.
 Nykyisen direktiivin minimitasot ovat niin matalat, että Suomi voisi hypätä uuteen korotettuun energiaveroaikaan vaikka heti. EU:n hiilineutraaliustavoitteen  kesäkuussa torpanneet  takapenkkiläiset Puola, Unkari, Tsekki ja Viro taas elävät toisessa todellisuudessa.
 Puola paistattelee talousnosteessa ja kivihiiltä palaa. Unkarin käytös taas kielii siitä, että maa olisi mieluiten missä tahansa muualla kuin EU:n jäsenenä – mutta tukirahoja saa edelleen lähettää Budapestiin,  köszönöm  vaan.
 Ja vuoteen 2050 viritetty hiilineutraaliustavoite on muutenkin niin kaukana, että hallitukset ajattelevat voivansa jahkailla vuosikausia, vaikka tiederaportit kirkuvat kiirettä ja hätää.
 Finlandia-talon järjestelyt saivat kehuja. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Puheenjohtaja-Suomesta  ja kokousisäntä-Lintilästä ei Helsingissä huokunut suurta ratkaisunhalua.
 Lintilä kyllä vaati EU:lta globaalia ilmastojohtajuutta ja kiitteli jäsenmaiden asennemuutosta, mutta löi jo seuraavassa hetkessä itse itseään vastapalloon:
 – Verokeinojen läpivieminen EU-tasolla on verrattain vaikeaa. Ja on vaikea nähdä ilmailullisia veroja ilman, että ne ovat kovin globaaleja, Lintilä jarrutti.
 Saksan valtiovarainministeri  Olaf Scholz  heitti palloa Suomenkin suuntaan  nostamalla juuri lentoveron esiin  keinona hiilipäästöjen leikkaamiseen EU:ssa. Pallo ei kelvannut, vaan Lintilä pysyi Suomen varovaisella linjalla, jonka mukaan puheenjohtaja ei politikoi.
 Sen sijaan Lintilä vaihtoi lennosta keskustan hellimälle biotalousraiteelle ja puhui lentokoneiden biopolttoaineista – joiden yleistymisen arvioidaan olevan vasta vuosien päässä. Perään Lintilä korosti vielä yksilönvastuuta päästövähennyksissä.
 Tässä kohtaa pitää muistaa, että kokous oli epävirallinen.
 Suomi sai kiitosta järjestelyistä, ja miksipä ei. Jos jokin maa osaa järjestää aikataulutetun ja asiassa pysyvän kokouksen, niin Suomi. Päätöstiedotustilaisuuskin alkoi vartin  etuajassa .
 Julkinen anti jäi köykäiseksi. Ilmastokorulauseiden lisäksi saatiin tietää, että EU-maiden julkisen talouden velka- ja alijäämärajoihin tullee jollain aikavälillä joustoa – komission esitystä asiasta odotetaan vuoden lopussa – ja Kreikan-kriisin jälkeen tehtyjen vakaustoimien toimivuutta arvioidaan.
 Epämääräisyys ja keveys ei ollut Suomen vika.
 Jos kokouksia verrataan perhejuhliin ja EU-huippukokous on painoarvoltaan häät tai hautajaiset, valtiovarainministerien epävirallinen kokous on kahvihetki tädin kanssa.
 Näissä kokouksissa tunnustellaan ja pohjustellaan. Komissio tarkkailee jäsenmaiden kantoja ja jäsenmaat komission. Asiat jauhautuvat hiljalleen eteenpäin, ja niin tapahtui myös Helsingissä. Kun painetta päätöksiin ei ole, julkilausumat ovat juuri sellaisia kuin Lintilän tiivistys kokouksen annista tiedotustilaisuudessa:
 "Meni wöör not kompliitli sätisfaid vit tö karrent freimvöök, hauevö wii häd different opinions on tö objektiivs foo tö impruuvments."
 Lintilä saksankielisten tv-kanavien haastattelussa. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Isännän hapuileva rallienglanti  oli jokaisen 1970-luvulla ja sen jälkeen syntyneen mielestä tragikoomista, muttei poikkeuksellista.
 Eivät muidenkaan maiden ministerit aina puhu kummoisempaa englantia. Moni suostuu puhumaan vain omalla kielellään. Lintilä yritti urheasti, mistä on annettava tunnustus.
 Isännän suomenkielinen anti ei sitä paitsi ollut kaikissa asioissa sen selvempää.
 Elokuun lopulla Lintilä  julisti nostavansa brassilihan boikotin esiin  tässä syyskuisessa kokouspöydässä, ellei EU siihen mennessä reagoisi Amazonin sademetsän tuhoon riittävän vahvasti.
 Nyt asia ei noussut esiin mitenkään. Lintilä kuittasi asian siitä kysyville toimittajille sillä, että Suomi on puhunut asiasta komission kanssa ja että Brasilia on ryhtynyt toimiin määräämällä sotilaita sammutustöihin.
 Suomi oli Helsingissä kohtelias isäntä, joka kehui EU-maiden asennemuutosta ilmastotoimissa ja valmiutta keskustella avoimesti kaikista kysymyksistä.
 Samalla kävi selväksi ettei helppoja ratkaisuja ole, eikä Suomi ainakaan ole se joka patistaa muita toimiin.

Analyysi: EU-valtiovarainministerien visiitistä jäi käteen Mika Lintilän urhea rallienglanti ja ilmastotaistelun totaalinen hitaus


Summary: Itä-Uudenmaan poliisi kertoi laukauksista Twitterissä lauantai-iltana kello 21 jälkeen.

Järvenpään keskustassa kuului laukauksia lauantai-iltana, kertoo Itä-Uudenmaan poliisi.
 Poliisi kertoi laukauksista viestipalvelu Twitterissä lauantai-iltana kello 21 jälkeen. Iltakymmenen jälkeen poliisi kertoi tekevänsä tarkastuksia asuntoihin Pajalan alueella, joka sijaitsee Järvenpään keskustan lähettyvillä, noin kilometrin päässä rautatieasemasta.
 Itä-Uudenmaan poliisi sanoo tiedottavansa asiasta lisää, kun tilanne on selkiytynyt.
 Tämänhetkisten tietojen mukaan kukaan ei ole loukkaantunut.
 Poliisi pyytää lähettämään mahdolliset vihjeet ja silminnäkijähavainnot Järvenpään keskustan tapahtumista sähköpostilla osoitteeseen vihjeet.ita-uusimaa@poliisi.fi.
 Poliisi jatkaa tapahtumien selvittämistä.
 Juttua päivitetään.

Poliisi: Järvenpään keskustassa kuulunut laukauksia – kenenkään ei tiedetä loukkaantuneen


Summary: Vapauspuolueen FPÖ:n edellinen johtaja kaatui skandaaliin.

Itävallan oikeistopopulistinen vapauspuolue FPÖ on valinnut entisen ministerin ja presidenttiehdokkaan  Norbert Hoferin  uudeksi puheenjohtajakseen.
 Puolue havittelee vaalimenestystä syyskuun lopulla järjestettävissä parlamenttivaaleissa. Hofer on ilmoittanut haluavansa palauttaa vapauspuolueen hallitukseen, aiemman hallituskumppanin keskustaoikeistolaisen kansanpuolueen kanssa.
 Hofer toimi kansanpuoluetta edustavan  Sebastian Kurzin  hallituksessa liikenneministerinä. Kurzin koalitiohallitus joutui eroamaan korruptioskandaalin takia toukokuussa.
 Hofer sai puoluekokouksessa taakseen yli 98 prosenttia puolueväestä, Austria Press -uutistoimisto kertoi. Hänellä ei ollut vastaehdokasta.
 Tunnettu ulkomaalaisvastaisesta retoriikasta
 Hofer on esiintynyt julkisuudessa maltillisemmin kuin edeltäjänsä  Heinz-Christian Strache , mutta myös hän pitää kiinni vapauspuolueen islam- ja ulkomaalaisvastaisesta retoriikasta.
 Hofer on myös ylistänyt ystävyyttään Unkarin nationalistisen pääministerin  Viktor Órbanin  kanssa.
 Hofer pyrkii todennäköisesti ensi töikseen yhdistämään puolueen kovan linjan kannattajat taakseen. Puoluetta hiertää myös korruptioskandaali, joka johti Strachen eroon ja Itävallan koalitiohallituksen kaatumiseen toukokuussa.
 Hofer on kotoisin Itävallan itäosan Burgenlandin osavaltiosta, läheltä Unkarin rajaa.
 Skandaali kaatoi hallituksen
 Itävallan hallituksen kaatanut skandaali  sai alkunsa julkisuuteen tulleesta videosta, jossa vapauspuolueen entinen johtaja Strache keskusteli lahjusten ottamisesta venäläisen oligarkin sukulaisena esiintyneen naisen kanssa Espanjan Ibizalla.
 Strache erosi puolueen puheenjohtajan paikalta toukokuussa.
 Saksalaislehdet Der Spiegel ja Süddeutsche Zeitung julkistivat niille vuodettua, salaa kuvattua videomateriaalia tapaamisesta, joka järjestettiin vuonna 2017 ennen Itävallan parlamenttivaaleja.
 Lavastetussa tapaamisessa venäläisnainen kertoi haluavansa sijoittaa Itävaltaan ja saada maan tabloidlehden Kronen Zeitungin haltuunsa.
 Strache ehdotti videolla, että uudet omistajat voisivat vaihtaa henkilökuntaa ja käyttää lehteä auttaakseen hänen puolueensa vaalikampanjointia. Vastineeksi Strache esitti, että hallitukseen noustuaan hän voisi tehdä venäläisnaisen kanssa tätä hyödyttäviä julkisia sopimuksia.
 Lue myös:
 Hämmentävä skandaalivideo johti varaliittokanslerin eroon Itävallassa – puoluejohtajan epäilyttäviä puheita salakuvattiin Ibizalla

Itävallan oikeistopopulistit saivat uuden puheenjohtajan – Norbert Hofer yrittää kammeta puolueen taas valtaan


Zimbabwen entiselle presidentille  Robert Mugabelle  on järjestetty valtiollinen hautajaisseremonia Hararen jalkapallostadionilla.
 Seremoniaan osallistui tuhansia kannattajia ja useita Afrikan nykyisiä ja entisiä valtiojohtajia. Paikalla olivat muun muassa Etelä-Afrikan presidentti  Cyril Ramaphosa  ja Kenian  Uhuru Kenyatta .
 Uutistoimisto AFP:n mukaan 60 000-paikkainen stadion vaikutti olevan enintään puolillaan.  Britannian yleisradioyhtiö BBC:n mukaan  vain noin neljännes paikoista oli käytössä.
 Kenian presidentti Kenyatta kuvasi Mugabea Afrikan suureksi vapautuksen ikoniksi ja visionääriseksi johtajaksi.
 Itsevaltaisin ottein Zimbabwea hallinnut Mugabe syrjäytettiin sotilasvallankaappauksessa vuonna 2017.
 Mugabe saa lopullisen hautapaikkansa Hararessa maan kansallisten sankarien joukossa. Hautausta on lykätty, koska hänen mausoleuminsa on kerrottu valmistuvan vasta noin kuukauden päästä.
 Mugabe kuoli sairaalassa runsas viikko sitten  95-vuotiaana. Mugabe johti Zimbabwea lähes 40 vuotta. Hän johti maan itsenäisyystaistelua, mutta sittemmin hän romutti politiikallaan Zimbabwen talouden ja vainosi poliittisia vastustajiaan.
 Lue myös:
 Nuoresta vapaustaistelijasta vainoharhaiseksi diktaattoriksi – Robert Mugabe muutti Zimbabwen Afrikan vilja-aitasta katastrofimaaksi

Zimbabwen itsevaltainen Mugabe sai valtiolliset hautajaiset jalkapallostadionilla – muisteltiin "visionäärisenä johtajana"


Summary: Tampereen Työväen Teatterin Poikabändi-musikaali on saanut jo muutaman esityksen jälkeen aikaan kuuman fanitusilmiön. Lavalle lentävät alushousut voivat kuitenkin synnyttää myös turvallisuusriskin.

Toijalalaisslähtöisen kuvitteellisen Toyboys-bändin tarinan kertovissa näytöksissä lentelee pikkuhousuja lavalle ja yleisö elää täysillä mukana.
 Poikabändimusikaalissa esiintyvä  Lauri Mikkola  sanoi illan Puoli seitsemän -ohjelmassa, etteivät he osanneet odottaa mitään tällaista.
 – Kun tehdään uutta musikaalia, mitä ei ole koskaan esitetty missään ja harjoitellaan kolme kuukautta neljän seinän sisällä ilman saamatta mitään palautetta yleisöltä, niin kyllä sitä toki miettii, että onko tämä hitti vai huti. Sitten kun tuli ensimmäiset yleisöt ja nähtiin näitä reaktioita, niin kyllä se valoi meihin uskoa.
 Esityksissä on lentänyt toistuvasti yleisöstä pikkuhousuja lavalle.
 – Se on ihan mukavaa. Ainoa muistettava asia on se, että meillä on siellä pyrotekniikkaa ja räiskettä. Jos pikkarit lentävät niiden päälle, niin siinä voi piillä turvallisuusriski.
 Frederik: Antaa tulla vain pikkareita
 Pikkuhousumagneettina tunnettu laulaja  Frederik  kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa puhelimen välityksellä toivottavansa pikkuhousuja omille keikkalavoilleen ihan kuinka paljon vain.
 – Sehän on kanssakäymistä yleisön kanssa, Reetu napautti.
 Frederik kertoi, että hänen keikoillaan pikkuhousuja lentää lavalle keskimäärin 3-10 kappaletta.
 – Viime viikonloppuna olin Lapissa keikalla ja siellä sattui sellainen harvinaisuus, ettei tullut yksiäkään pikkareita lavalle, Reetu kuittaa ja kertoo säästävänsä kaikki saamansa alushousut talteen.
 Katso koko lähetys:

Tampereen Poikabändi-esityksestä syntynyt kuuma fanitusilmiö: "Pikkareita lentää lavalle"


Summary: Syyteet kovenivat pitkään keskeytyneenä olleessa oikeudenkäynnissä sen jälkeen, kun tutkinta oli avattu uudelleen.

Viime vuoden helmikuussa Ugandassa luksushotellista kuolleena löydetyn suomalaisen liikemiehen kuoleman tutkinnassa on tapahtunut uusi käänne.
 Ylen tietojen mukaan kolmea syytettyä vastaan on luettu murhasyytteet Buganda Roadin oikeustalolla Ugandan pääkaupungissa Kampalassa.
 Aikaisemmin epäiltyjä syytettiin lievemmästä rikoksesta eli kuolemantuottamuksesta ja heidät oli vapautettu takuita vastaan odottamaan oikeuden tuomiota. Nyt kolmikko on vangittu uudelleen.
 Kahden muun aiemmin kuolemantuottamuksesta epäillyn osalta syytteistä on luovuttu.
 Liikemiehen kuolema epäselvissä olosuhteissa nostatti suuren kohun, kun selvisi, että mies oli matkustanut Ugandaan yhdessä entisen viestintäministerin  Suvi Lindénin  (kok.) kanssa.
 Lisäksi paljastui, että miehellä oli valtion omistaman puolustustarvikeyhtiö  Patrian kirjallinen lupa markkinoida  yhtiön tuotteita Ugandassa.
 Kuolemasta aloitettiin uusi tutkinta
 Oikeudenkäynti on ollut pitkään keskeytyksissä. Liikemiehen kuolemasta aloitettiin Ugandassa uusi tutkinta. Aikaisemman tutkinnan mukaan epäillyt eivät olisi aiheuttaneet tahallisesti liikemiehen kuolemaa.
 Ylen saamien tietojen mukaan uudelleen avattu juttu toimitettiin syyttäjälle viime viikolla vahvoin epäilyksin, että kolmella epäillyllä oli aikomus ja motiivi surmata suomalaisliikemies.
 Tämän jälkeen syytteet muuttuivat. Ne luettiin oikeustalolla ilman, että asiasta oli tiedotettu medialle.
 Suomalaisen liikemiehen kuolemaa koskeva oikeudenkäynti oli pitkään keskeytyksissä. Tämä kuva on viime vuoden huhtikuussa pidetystä istunnosta.  Africa Mashariki Media Agency
 Murhasta epäillään naista, jota on Ugandassa kutsuttu suomalaismiehen tyttöystäväksi sekä tämän kahta kumppania. Murhasta voidaan tuomita Ugandassa kuolemaan.
 Liikemies löydettiin kuolleena Pearl of Africa -luksushotellin huoneesta 6. helmikuuta 2018. Aikaisemmassa tutkinnassa yhden syytetyn epäiltiin vieneen huoneeseen huumausaineita ja kuoleman olleen yliannostus.
 Tuolloin Ugandan poliisi kertoi, että liikemiehen ruumiista löydettiin jäämiä kokaiinista ja hyönteismyrkystä.
 Lisää aiheesta:
 Ugandassa oikeus päästi suomalaisliikemiehen taposta syytetyt vapaaksi takuita vastaan
 Yle Ugandassa: Liikemies ja entinen ministeri tulivat Afrikan helmeen – nyt tutkitaan murhaa, petosta ja kumouksellista toimintaa

Uusi käänne: Ugandassa kuolleen suomalaisen liikemiehen kuolemasta nostettu murhasyytteet – Matkusti Afrikkaan Suvi Lindénin kanssa ja mainosti Patrian tuotteita


Summary: Tällä hetkellä numeroarvosanat on annettava kahdeksannesta luokasta alkaen.

Opetushallitus esittää, että numeroarviointi aloitettaisiin kaikissa Suomen peruskouluissa neljännellä vuosiluokalla.
 Numeroarvosanojen aloittaminen neljänneltä luokalta on myös tämän hetken yleisin käytäntö kouluissa, mutta käytännöt ovat vaihtelevia: Opetussuunnitelmauudistuksen seurannassa on havaittu, että arvioinnin periaatteet ja käytänteet vaihtelevat kuntien välillä.
 Uudella linjauksella halutaan lisätä yhdenvertaisuutta arvioinnissa ja vahvistaa sitä kautta tasa-arvoisuutta peruskoulussa.
 Arvioinnin kirjavat käytännöt ovat herättäneet keskustelua kodeissa, kouluissa ja  mediassa .
 Peruskoulun opetussuunnitelmassa  on tällä hetkellä linjattu , että numeroarvosanat on annettava kahdeksannesta luokasta eteenpäin. Vuosiluokilla 1–7 kunnat saavat päättää, annetaanko arvosanat sanallisesti vai numeroin.
 Opetushallituksen linjauksen mukaan jatkossa opetuksen järjestäjä saisi päättää arvosanojen muodosta vuosiluokilla 1–3.
 Samalla Opetushallitus on tarkentanut oppilaan itsearvioinnin periaatteita ja arvioinnin dokumentointia. Todistuksista on laadittu mallit ja todistusmerkintöjä on täsmennetty.
 Uusia arvioinnin periaatteita voi nyt kommentoida  Opetushallituksen verkkosivuilla . Ne viimeistellään palautteen pohjalta marras–joulukuussa 2019, ja julkaistaan tammikuussa 2020.
 Keväällä 2020 alkaa paikallinen opetussuunnitelmatyö ja linjausten käyttöönotto. Linjaukset tulevat voimaan 1.8.2020.
 Opetushallituksen ehdotuksesta kertoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 Lue myös:
 Oppilaat saivat samalla osaamisella monta eri arvosanaa – numeroarviointi menee kouluissa uusiksi
 Opetuksen uudistus on lisännyt tasoeroja luokassa, sanovat opettajat Ylen kyselyssä – "Heikoimmat tipahtavat kärryiltä, lahjakkaat ja viitseliäät tekevät ryhmätyöt"
 Opetushallitus harkitsee koululaisten numeroarvioinnin yhtenäistämistä – "Selkeä viesti tullut opettajilta, huoltajilta ja oppilailta"
 Edes opettajat eivät aina ymmärrä nykykoululaisten todistuksia – palkitun opettajan mielestä se on merkki siitä, että jotain on vialla

Opetushallitus linjaa: Numeroarviointi alkaa jatkossa neljänneltä luokalta


Summary: Auto, jota henkilö ajaa, on väriltään hopeanvärinen.

KRP tiedottaa Twitterissä pyrkivänsä yhteyteen henkilön kanssa, joka oli Tampereen Rantatunnelissa silloin, kun Porvoon poliisiammuskelijat pakenivat viranomaisia.
 Kaksi poliisia loukkaantui 25.8. lauantain ja sunnuntain välisenä yönä porvoolaisella teollisuusalueella sattuneessa välikohtauksessa, jossa kaksi miestä avasi tulen poliisia kohti. Tapahtumaa seurasi takaa-ajo, joka päättyi Pirkanmaalle Ikaalisten seudulle puoli yhdeksän jälkeen sunnuntai-iltana.
 Epäillyt vangittiin 29.8. todennäköisin syin epäiltynä kahdesta murhan yrityksestä.
 Lue lisää :
 Missä Porvoon epäillyt liikkuivat sunnuntaina? Näin poliisi kommentoi pakomatkaa – tässä kolme kiinnostavaa kysymystä ampumistapauksesta
 Pikkurikollinen, entinen vapaaottelija ja treenattu tyyppi – Nämä 5 asiaa tiedämme Porvoon epäillyistä ampujista

KRP etsii henkilöä, joka oli Tampereen Rantatunnelissa Porvoon poliisiammuskelijoiden pakomatkan aikaan


Summary: Britannian pääministeri Boris Johnson yrittää vielä saada EU:lta uusia avauksia ja  muutoksia EU-erosopimukseen.

Britannian pääministeri  Boris Johnson  sanoi lähtevänsä "varuillaan" neuvotteluihin EU-komission puheenjohtajan  Jean-Claude Junckerin  kanssa. Keskusteluja käydään maanantaina Luxemburgissa.
 Johnsonin tiedottaja sanoi ennen keskustelujen alkua, että Britannia ei hae pidennystä brexitin jälkeiselle siirtymäkaudelle.joka on määritelty vuoden 2020 loppuun.
 Britanniassa on toivottu EU:lta uutta sopimusta, josta olisi viimeinen mahdollisuus keskustella EU-johtajien huippukokouksessa lokakuussa. EU on kuitenkin ollut haluton antamaan uusia myönnytyksiä poliittiseen kaaokseen ajautuneelle Britannialle.
 Toisaalta unioni on antanut ymmärtää, että uusia neuvotteluja voidaan käydä, jos Britannia antaa niistä riittävän kattavan ehdotuksen. Suurin ongelma on Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajan avoimuuden turvaaminen.
 Viikonvaihteessa pääministeri Johnson vakuutti vielä peräänantamattomuuttaan brexitin suhteen.
 Britannian ulkoministeri Boris Johnson ja komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker hilpeinä ennen Luxemburgin keskustelujen alkua.  Epa
 Toimittajalta: Britannian parlamentti on nyt tyhjillään ja pääministerin kädet sidotut – EU-ero pysyy jumissa ja syynä on brexitin valuvika

Pääministeri Johnson simpukkalounaalla Junckerin kanssa – Britannialta odotetaan selviä brexit -nuotteja


Summary: Imatralla voimakkaasti virtaavan Vuoksi-joen ylle rakennetaan parhaillaan uutta 120 metriä pitkää rautatiesiltaa.

Voimakas Vuoksi-joki virtaa halki Imatran kaupungin. Kolmisen kilometriä ennen  kuuluisaa Imatrankoskea  on käynnissä poikkeuksellisen vaativa siltatyömaa, kun nykyisen rautatiesillan viereen rakennetaan uutta siltaa.
 Rautatiesillan kohdalla Vuoksen leveys on liki 170 metriä. Jo veden pinnasta näkee, miten vesi virtaa vauhdilla kohti Imatran voimalaitosta. Sekunnissa silmien edessä vilahtaa liki 600 kuutiometriä vettä.
 – Vuoksi virtaa erittäin rankasti. Juuri virtauksen takia se on kohteena hyvin ainutlaatuinen, kertoo projektipäällikkö  Joonas Hämäläinen  Väylä-virastosta.
 Uutta rautatiesiltaa varten Vuokseen rakennetaan betonipilareita. Kalle Purhonen / Yle
 Yötyötä
 Uuden rautatiesillan rakentaminen alkoi reilu puoli  vuotta sitten helmikuussa . Silloin Vuoksea ympäröi valtava lumivaippa.
 Vuoksi ei jäätynyt, vaikka pakkanen paukkui välillä ankarastikin. Se kertoo osaltaan joen virtauksen voimasta. Viiru kertoo, että vaikka virtauksen voima tiedettiin, niin se kuitenkin yllätti.
 – On ollut poikkeuksellisen haastavaa rakentaa, sanoo siltaa rakentavan NRC Group Finlandin projektipäällikkö  Petri Viiru .
 Suuri osa töistä päädyttiin lopulta tekemään yöllä, koska Vuoksi virtaa päivällä kolme kertaa nopeammin kuin yöllä.
 – Silloin on helpompi hallita lauttoja ja lauttojen päällä olevaa materiaalikuormaa, kertoo Petri Viiru.
 Sillan runko tehdään maalla valmiiksi. Valmista runkoa  työnnetään Vuokseen rakennettujen betonipilarien päälle.  Kalle Purhonen / Yle
 Siltatyömaan molemmin puolin ovat voimalaitokset. Koska sähköä tarvitaan yöllä vähemmän kuin päivällä, pidetään Vuoksen virtaama öisin pienempänä. Näin vettä riittää patojen takana ikään kuin säilössä, jotta se riittää paremmin sähkön päiväkulutuksen tuottamiseen.
 – Yöllä meillä on paljon materiaalikuljetuksia. Tänne tuodaan muun muassa kiviä ja lautoja, kertoo projektipäällikkö Petri Viiru.
 Oman hankaluutensa rakentamiseen tuo se, että rakennustöitä on pitänyt tehdä keskellä jokea olevan lautan päällä. Lautta on erityisillä jaloilla kiinni Vuoksen pohjassa. Kantavuutta sillä on 550 tonnia. Juuri nyt yhden lautan päällä on iso nosturi.
 – Suurin kuorma on ollut 150 tonnia. Silloin lautan päällä oli porapaalukone, kertoo Viiru.
 Tavarajuna kulkee nykyisen rautatiesillan päällä. Uusi silta valmistuu nykyisen sillan viereen.  Kalle Purhonen / Yle
 Silta alkaa hahmottua
 Nykyinen liki 100-vuotias rautatiesilta tärisee voimakkaasti, kun juna porhaltaa sillan yli. Siltaa pitkin kulkee päivässä liki 20 henkilöjunaa ja runsaasti tavaraliikennettä.
 Jos uuden sillan rakentaminen on hankalaa, on se ollut sitä myös nykyisen sillan rakentajille.
 – Kyllä minä hattua silloisille rakentajille nostan, tuumii projektipäällikkö Petri Viiru.
 Viirun mukaan tähän mennessä hankalinta on ollut saada uuden sillan perustukset rakennettua virtaavan joen pohjaan.
 Kaikkien rakennusmateriaalien vienti yksi kerrallaan joen keskelle on vaatinut tarkkaa aikataulutusta ja sitä, että kaiken tarvittavan pitää olla lautalla, kun työ alkaa.
 – Välillä kävi niin, että haluttu tavara olikin väärällä puolella jokea.
 Nyt uuden sillan rakenne alkaa jo hahmottua nykyisen rautatiesillan viereen. Jokeen on valettu betonipylväitä, joiden päälle uuden sillan runko tulee.
 Projektipäällikkö Petri Viiru kertoo, ettei hän ennen ole ollut näin vaativalla siltatyömaalla. Kalle Purhonen / Yle
 Betonipylväiden päälle tuleva sillan runkoa tehdään valmiiksi maan päällä. Runkoa työnnetään paikoilleen sitä mukaa, kun pylväät ovat valmiit.
 Uuden rautatiesillan pituudeksi tulee kaikkiaan 230 metriä ja leveydeksi noin 13 metriä. Siltaan tulee aikanaan kaksi raideparia.
 Uusi kiskopari
 Sillan rakentaminen liittyy Helsingistä Joensuuhun kulkevan Karjalanradan peruskorjaukseen, jossa Lappeenrannan ja Imatran välille tehdään 19 kilometriä uutta  kaksiraiteista rataosuutta . Samalla Luumäen ja Lappeenrannan välille tehdään rautatien perusparannus.
 Vuoksen ylittävä uusi ratasilta ei ole ainoa silta, joka uuden kaksoisraiteen takia pitää rakentaa. Kaikkiaan uusia siltoja tulee 12, minkä lisäksi kahta jo olemassa olevaa siltaa pitää leventää.
 Yksi isoimmista uusista silloista tulee Lappeenrannassa kulkevan Saimaan kanavan ylle.
 Juna kulkee vuonna 2021
 Vaikka olosuhteet ovat olleet poikkeukselliset, on rakentaminen pysynyt hyvin aikataulussaan. Alun perin uuden sillan piti olla valmiina marraskuussa 2020, mutta nyt näyttää siltä, että silta valmistuu jo ensi juhannukseen mennessä.
 Juna siltaa pitkin kulkee näillä näkymin vuonna 2021.
 Nykyinen rautatiesilta on valmistunut 1930-luvulla. Sen päällä ovat kulkeneet junat ja alla autot sekä kevyt liikenne.  Yle
 Nykyinen yksiraiteinen rautatiesilta on valmistunut vuonna 1933. Kun uusi rautatiesilta otetaan käyttöön, siirtyy vanhaksi jäävä silta Imatran kaupungin omistukseen. Se jää mitä todennäköisimmin kävelijöiden ja autoilijoiden käyttöön.
 Uuden ja vanhan ratasillan väliä on noin reilut 8 metriä.

Harvinaisen hankala siltatyömaa koettelee rakentajia – joutuivat pulttaamaan lautan keskelle hurjasti virtaavaa jokea ja paiskivat töitä yön tunteina


Summary: Järvenpään lauantaista ampumista tutkitaan ampuma-aserikoksena ja törkeänä pahoinpitelyn yrityksenä.

Tapauksen tutkinta jatkuu Itä-Uudenmaan poliisissa ja tässä vaiheessa poliisi tutkii tapahtunutta rikosnimikkeillä ampuma-aserikos ja törkeän pahoinpitelyn yritys.
 Tutkinnassa on saatu varmistettua, että alueella on ammuttu useamman kuin yhden kerran pitkäpiippuisella aseella.
 Poliisi kertoi eilen sunnuntaina, että ampumisesta epäillään yhtä ihmistä ja sekä epäillyn ampujan että uhrin henkilöllisyys ovat poliisin tiedossa.
 Useat ihmiset ilmoittivat lauantai-iltana hätäkeskukseen kuulemistaan laukauksista Pajalassa Järvenpään keskustassa ja Itä-Uudenmaan poliisi vahvisti lauantai-iltana, että keskustassa oli ammuttu useita laukauksia.
 Poliisi selvitti tilannetta  tapahtumapaikalla ja teki tarkastuksia asuntoihin Pajalan alueella epäillyn tavoittamiseksi sunnuntain vastaisena yönä, mutta häntä ei löydetty. Kyse on ollut poliisin mukaan kahdenkeskisestä välienselvittelystä.
 Poliisin mukaan yleisön vihjeistä on ollut apua tutkinnassa ja silminnäkijähavaintoja kaivataan edelleen. Havaintoja kaivataan myös paikalta poistuneesta mahdollisesti loukkaantuneesta verta vuotaneesta tummasta miehestä. Kaikki vihjeet ja silminnäkijähavainnot pyydetään edelleen toimittamaan puhelimitse p. 0295 436442 tai osoitteeseen  vihjeet.ita-uusimaa@poliisi.fi .
 Lue myös:
 Poliisi: Järvenpään ampuminen tapahtui osittain ulkona, julkisella paikalla – epäiltyä etsitään yhä

Poliisi: Järvenpäässä ammuskeltiin lauantaina pitkäpiippuisella aseella