Summary: Varmassa arvioidaan, että yhtiön talletukset kannattaisi muuttaa käteiseksi, jos korko painuisi pakkaselle kaksi prosenttia

Suomen toiseksi suurimman työeläkeyhtiön Varman johdossa katsotaan taaksenpäin hyvillä mielin.
 – Olemme kymmenessä vuodessa, sieltä finanssikriisin pohjilta, sijoitustustuottojen avulla melkein tuplanneet eläkevarat. Tällä hetkellä tilanne on hyvä. Mutta jos korot kertovat siitä, että talous ei kasva, palkat eivät nouse, tuottoja ei saada, sitten olemme siinä yhteisessä ongelmassa, luonnollisesti, sanoo Varman toimitusjohtaja Risto Murto.
 Hän muistuttaa, että korkojen jatkuva lasku on näkynyt sijoittajien tuotoissa vielä positiivisesti. Sen lisäksi se on tukenut osake- ja muita markkinoita.
 – Kansalaisten kannalta se on tarkoittanut, että asuntolainojen ja kulutuslainojen korkomenot ovat pienentyneet ja paljon. Jos sinulla on ollut asuntolainaa ja korko on sidottu lyhyisiin korkoihin, kulusi ovat laskeneet. Velalliset ovat hyötyneet. Se on myös tarkoittanut, jos sinulla on ollut kiinteistösijoitusasunto hyvällä paikkakunnalla, sen arvo on pysynyt ylhäällä.
 Matalat korot ovat olleet myös valtioiden etu
 – Valtiot ovat länsimaissa yleensä bruttovelkaisia. Tämä korkojen lasku on ollut itse asiassa voimakas tuki velkaisille valtioille. Korkomenojen osuus valtion menoista on tullut voimakkaasti alas, Murto toteaa.
 Murto kommentoi myös  kuluvalla viikolla käytyä keskustelua negatiivisista koroista . Koska pankit joutuvat maksamaan keskuspankille talletuksistaan, ovat monet pankit alkaneet vastavalla tavalla periä isojen yritysten ja yhteisöjen talletuksista negatiivista korkoa.
 Hän katsoo, että kun pankit ovat säilyttäneet yksityishenkilöiden talletuskorkonsa nollassa, ei miinuskorkoisuus ole vielä suoraan koskenut kotitalouksia.
 – Toistaiseksi kotitalouksien kannalta miinuskorkoisuus ei ole vielä konkretisoitunut. Pankit ovat säilyttäneet talletuskorkonsa nollassa. Isot yritykset ja institutionaaliset sijoittajat joutuvat maksamaan.
 Käytännössä talletuksille ei ole vaihtoehtoja
 Periaatteessa niin kuluttajat kuin yhteisötkin voisivat kiertää negatiivisten korkojen vaikutuksia nostamalla talletuksensa käteiseksi.
 Muun muassa Varmassa on laskettu, että jos korko painuisi miinus kahteen prosenttiin, voisi rahan säilyttäminen käteisenä kaikkine vartiointi- ja turvajärjestelykuluineen olla kannattavaa. Sähköisen maksuliikenteen aikakautena tämä ei kuitenkaan ole todellinen vaihtoehto, edes kaikille yksityishenkilöille.
 – Periaatteessa se olisi palaamista vanhaan. Oma arvioni on, että se kynnys, että lopettaisimme näiden nykyaikaisten välineiden käytön, on hirmuisen korkea. Voi olla että jossakin Keski-Euroopassa tai Etelä-Euroopasta löytyisi maita, joissa paljon herkemmin otettaisiin se vanha kunnon setelistö käyttöön. Mutta Suomessa negatiivisten korkojen täytyisi olla todella negatiivisia että näin tapahtuisi.
 Entä lisäävätkö negatiiviset korot sitten erilaisten taloudellisten kuplien riskiä? Eli maksetaanko alhaisten korkojen takia esimerkiksi asunnoista ylihintaa?
 "Kuplien vaara on ilmeinen"
 – Tässä on ollut jo kymmenen vuotta sellainen ristiriita, että reaalitalouden kasvu on ollut selvästi vaisumpaa kuin sijoitusmarkkinoiden. Tällainen epätasapainon vaara on jo olemassa. Kuplien vaara on ilmeinen, mutta nyt nähdään, että tällainen kupla ei tartu joka paikkaan.
 Hän katsoo, että kohteet joista varmasti saadaan tuottoa vuodesta toiseen, ovat arvokkaita. Sellaisia ovat esimerkiksi kasvukeskusten sijoitusasunnot.
 Vaikka epävarmuus on noussut, Suomessa menee vielä kohtuullisesti.
 – Mutta ennemmin tai myöhemmin, jos Keski-Eurooppa, Saksa jatkaa tällaista menoa että kasvu on miinusmerkkistä ja ennen kaikkea teollisuustuotanto on taantumassa, niin jotain vaikutuksia sieltä tulee.

Korkojen negatiivisuudesta on nähty hyvät puolet, mutta ei huonoja puolia, varoittaa Varman toimitusjohtaja Risto Murto


Summary: Kiinan rannikkovartioston alukset saattavat Vietnamin merialueelle alkuviikosta palannutta tutkimusalusta.

Vietnam vaatii Kiinaa vetämään pois aluksensa maan talousvyöhykkeeltä Etelä-Kiinan mereltä.
 – Vietnam on ottanut yhteyttä Kiinaan protestoidakseen maan toistuvia rikkomuksia ja vaatinut Kiinaa poistamaan laivaryhmänsä Vietnamin merialueelta, Vietnamin ulkoministeriön tiedottaja  Le Thi Thu Hang  kertoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Kiinan geologisen seuran operoiman Haiyang Dizhi 8 -tutkimusaluksen raportoitiin tiistaina palanneen Vietnamin talousvyöhykkeelle Etelä-Kiinan merelle. Laivaa saattoi ainakin kaksi Kiinan rannikkovartioston alusta, uutistoimisto Reuters kirjoittaa.
 Laivaliikennettä seuraavan Marine Traffic -sivuston mukaan ainakin kaksi Vietnamin laivaston alusta seurasi perjantaina kiinalaisten alusten ryhmää Etelä-Kiinan merellä.
 Ankkuroitui tekosaarelle
 Haiyang Dizhi 8 -alus saapui Vietnamin talousvyöhykkeelle ensimmäisen kerran heinäkuussa. Aluksen uskottiin tuolloin tekevän merenpohjan seismistä luotausta. Haiyang Dizhi 8 poistui talousvyöhykkeeltä viime viikolla, minkä jälkeen se ankkuroitui Kiinan rakentamalle Fiery Crossin tekosaarelle.
 Tapaus on kiristänyt Vietnamin ja Kiinan välejä. Viime viikolla Vietnamin pääkaupungissa Hanoissa poliisi hajotti alueloukkauksia protestoivan mielenosoituksen Kiinan suurlähetystön edessä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Useilla Kaakkois-Aasian valtioilla on aluevaatimuksia Etelä-Kiinan mereen.
 Aluevaatimusten määrä selittyy osin sillä, että Kiinaa huomattavasti pienemmät valtiot luottavat Yhdysvaltain tukeen mahdollisissa konfliktitilanteissa. Tämä suurvaltapoliittinen asetelma tuo samalla sekä jännitteitä että vakautta alueelle.
 Lue lisää:
 Kiina vahvistaa otettaan Etelä-Kiinan meren saarista – julkisti jättimäisen huoltokoneen – video
 Yhdysvaltojen pommikoneet haastoivat Kiinan aluevaatimuksia
 Kiina väittää lopettaneensa saarien haalimisen: "Kuka muka rakentaa?"

Vietnam vaatii kiinalaisia laivoja poistumaan talousvyöhykkeeltään


Summary: Iranilaista öljyä kuljettanut Grace 1 -tankkeri valmistautuu jatkamaan matkaansa Gibraltarilta, kertoi iranilainen merenkulkuviranomainen perjantaina.

Gibraltarilla vapautettu Grace 1 -säiliöalus tuskin pääsee matkaan ennen sunnuntaita. Brittiviranomaiset ottivat aluksen haltuunsa heinäkuun alussa Gibraltarinsalmessa, koska sen epäiltiin kuljettaneen öljyä Syyriaan EU:n talouspakotteiden vastaisesti. Gibraltarin korkein oikeus päätti torstaina vapauttaa tankkerin.
 Ruotsalaisen Stena Bulkin toimitusjohtaja  Erik Hånell  kertoo STT:lle toivovansa, että myös Stena Imperon tilanteeseen löytyy ratkaisu Gibraltarin päätöksen jälkeen.
 – Olemme täällä joka päivä toiveikkaita, mutta emme ota mitään itsestäänselvyytenä, Hånell sanoo STT:lle.
 Grace 1 -tankkerin kiinnioton jälkeen Iran otti kiinni Hormuzinsalmessa Britannian lipun alla seilanneen ruotsalaisvarustamon Stena Impero -tankkerin, joka on miehistöineen yhä Iranin hallussa.
 Toimitusjohtajan mukaan yhtiö ei ole ollut suorassa yhteydessä Iranin viranomaisten kanssa, vaikka aluksen kiinniotosta on kulunut noin kuukausi. Tieto kulkeutuu yhtiölle paljolti median kautta.
 Hånell kertoo, että aluksen miehistö on fyysisesti hyvässä kunnossa. Miehistön jäsenet saavat olla yhteydessä sukulaisiinsa kerran päivässä. Sukulaiset ovat välittäneet tietoja tankkerin työntekijöiden kunnosta Stena Bulkille.
 Omistajan pyynnöstä Grace 1 -aluksen uudeksi nimeksi tulee Adrian Darya. Alus jatkaa matkaansa Iranin lipun alla aikaisemman Panaman lipun sijasta.
 Säiliöalus tuskin pääsee matkaan ennen sunnuntaita, kertoo AFP. Uutistoimiston mukaan kuusihenkisen miehistön on tarkoitus saapua Gibraltarille sunnuntaina.
 Gibraltarin korkeimman oikeuden puheenjohtaja  Anthony Dudley  kertoi Iranin antaneen muodollisen ja kirjallisen vakuutuksen siitä, ettei se vie laivan lastia Syyriaan. Iranin lausunnon mukaan alus ei ole matkalla maahan, johon kohdistuu EU:n pakotteita. Dudley huomautti, että näin ollen aluksen hallussapidon jatkamiselle ei ole perusteita.
 Lue lisää:
 Iso-Britannia haluaa eurooppalaisen laivasto-osaston Hormuzinsalmelle – Haavisto: Suomi tukee diplomaattisesti
 Video- ja äänimateriaali paljastaa, kuinka Hormuzinsalmen tankkeriselkkaus eteni
 Iran otti haltuunsa brittien lipun alla seilaavan ruotsalaisomisteisen tankkerin

Ruotsalaisvarustamo toivoo ratkaisua myös Stena Impero -aluksen tilanteeseen


Summary: Matka Lampedusalta Gibraltarille kestäisi kuusi päivää.

Espanjan hallitus tarjosi sunnuntaina avustusjärjestö Open Armsin laivalle mahdollisuuden rantautua Algecirasin satamaan Gibraltarille.
 Järjestö kieltäytyy tarjouksesta vedoten "äärimmäiseen humanitaariseen hätätilanteeseen" laivalla, jossa on yli sata Libyan edustalta alukseen pelastettua siirtolaista. Osa siirtolaisista on pahasti traumatisoituneita ja viettänyt aluksella yli kaksi viikkoa.
 – Matkustajien pitää päästä maihin heti. On mahdoton ajatus, että olisimme merellä kuusi päivää. Sen verran meiltä kestäisi saapua Algecirasiin, tiedottaja sanoo uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Alus on ankkuroituna Italialle kuuluvan Lampedusan saaren edustalla. Italian sisäministeri  Matteo Salvini  on kieltänyt alusta rantautumasta Italiaan, mutta suostui pitkin hampain evakuoimaan laivalta  27 lasta Lampedusalle lauantaina.
 Espanjan pääministeri  Pedro Sanchez  sanoi tänään uutistoimisto AFP:n mukaan, että hän on kehottanut Algecirasin satamaa valmistautumaan laivan tuloon. Samaan hengenvetoon hän totesi tilanteen laivalla olevan kiireellinen ja kuvaili Italian päätöstä "käsittämättömäksi".
 Roomalainen oikeusistuin on pitänyt Salvinin maihinnousukieltoa laittomana. Mediatietojen mukaan italialaissyyttäjät ovat avanneet tapauksesta tutkinnan.
 Lue lisää:
 Italia päästi 27 alaikäistä siirtolaista maihin pelastusalukselta – järjestö pelkää laivaan jäävien vahingoittavan itseään

Espanja tarjosi pelastuslaivalle mahdollisuuden tulla Gibraltarille – järjestö kieltäytyy vedoten pitkään matkaan ja hätätilanteeseen


Lappeenrannan lentoasemalla sattui sunnuntaina vakava onnettomuus, jossa vantaalainen mies menetti kovassa vauhdissa auton hallinnan ja menehtyi.
 Lentoasemalla oli käynnissä Lappeenrannan Ilmailuyhdistyksen järjestämä tapahtuma, jossa oli muun muassa mahdollista kokeilla kiihdytysajoa. Ylen saamien tietojen mukaan onnettomuudessa kuollut mies oli ajanut yli 300 kilometrin tuntinopeudella.
 Lappeenrannan Ilmailuyhdistyksen puheenjohtaja  Ilkka Toivanen  kertoo Ylelle, että tapahtuma on päättynyt ja viranomainen tiedottaa asiasta.
 Kerromme asiasta lisää hetken kuluttua.

Vantaalainen mies ajoi yli 300 kilometriä tunnissa ulos ajoradalta ja menehtyi ilmailutapahtumassa Lappeenrannassa


Summary: Mielenosoitukselle on saatu lupa Hongkongin viranomaisilta, mutta väkijoukon pitäisi pysytellä paikallaan.

Hongkongissa valtava väkijoukko on kerääntynyt osoittamaan mieltään demokratian puolesta. Televisiokuvista nähdään horisonttiin saakka ulottuva ihmismassa, jossa kaikki ovat suojautuneet sateenvarjojen alle. Hongkongissa sataa vettä.
 Mielenosoituksen väriin, mustaan, pukeutuneet ihmiset ovat kokoontuneet Victoria Parkin ulkoilualueelle, jossa sijaitsee muun muassa useita jalkapallokenttiä.
 Hongkongin viranomaiset ovat antaneet luvan mielenosoituksen järjestäjälle, ihmisoikeusjärjestö Civil Human Rights Frontille luvan osoittaa mieltään vain puistoalueella. Järjestäjät ovat jo ennen mielenosoitusta pohtineet, mahtuuko valtava väkijoukko sinne.
 Järjestö oli anonut, että väkijoukko voisi marssia rantakatuja pitkin Causewayn kaupunginosan kautta Hongkongin kaupalliseen keskustaan. Viranomaiset eivät antaneet tähän lupaa.
 Google Maps
 Tapahtumia seuraava  South China Morning Post -lehti  kertoo, että väki on kuitenkin lähtenyt kävelemään pois Victoria Parkista. Järjestäjien mukaan tämä tosin johtuu vain siitä, että puistossa olleet tekevät tilaa uusille tulijoille.
 Ylen paikalla oleva toimittaja  Mika Mäkeläinen  kertoo, että tilanne on toistaiseksi ollut rauhallinen, ihmiset eivät ole varustautuneet väkivaltaisuuksiin, eikä poliisejakaan näy. Kriittinen hetki on sitten, kun luvallinen mielenosoitus päättyy ja ihmiset alkavat lähteä paikalta, Mäkeläinen kertoo.
 Hongkongin kiinalaismieliset viranomaiset ja manner-Kiinan johto ovat kovasanaisesti vaatineet, että mielenosoittajien on noudatettava määräyksiä ja pidettävä tapahtumat rauhanomaisina.
 Mielenosoittajat vastustavat lakia, jonka mukaan Hongkongissa kiinni otetut, rikoksista epäillyt henkilöt voitaisiin viedä manneer-Kiinaan tuomittaviksi. Tästä laista on periaatteessa jo luovuttu, mutta mielenosoittajat vaativat, että asia ilmaistaisiin yksiselitteisesti. Väki vaatii myös Hongkongin demokratian turvaamista.
 Lue lisää :
 Yle Hongkongissa: Opettajat osoittavat mieltään – "Älkää ampuko oppilaitamme"

Hongkongissa alkoi jälleen valtava mielenosoitus – Noudattaako satatuhatpäinen väkijoukko Kiinan määräyksiä?


Summary: Tutkija pelkää, että vaikka täysimittaiset toimet ilmaston lämpenemisen estämiseksi aloitettaisiin tänään, Islannin jäätiköitä ei ehdittäisi pelastaa.

Islannin länsiosassa sijainnut Okjökull on ensimmäinen Islannin jäätiköistä, jonka on todettu kadonneen ilmaston lämpenemisen seurauksena.
 Islannin viranomaiset ja luonnontutkijat pystyttävät tänään sunnuntaina pronssisen muistomerkin kadonneen luontokohteen muistoksi.
 Paikalle saapuvat muiden muassa pääministeri  Katrin Jakobsdottir , ympäristöministeri  Gudmundur Ingi Gudbrandsson  sekä YK:n ihmisoikeuskomissaari  Mary Robinson .
 Muistolaatta on otsikoitu "Kirje tulevaisuudelle". Siinä todetaan Okjökullin olleen ensimmäinen kadonnut jäätikkö ja muistomerkin paljastamisen aikaan näyttää siltä, että maan kaikki muutkin jäätiköt ovat katoamassa samalla tavalla seuraavien 200 vuoden aikana.
 Tekstissä todetaan, että "me tämän ajan ihmiset tiedämme, mitä on tulossa ja mitä pitäisi tehdä. Tulevaisuuden ihmiset näkevät, toimimmeko me tietomme mukaisesti."
 Muistolaatta joka kiinnitetään kadonneen Okjökullin jäätikön paikalle 18. elokuuta. Rice University
 Lisäksi muistolaattaan on merkitty tähän mennessä korkein mitattu ilmakehän hiilidioksidipitoisuus, 415 pikogrammaa kuutiometrissä.
 Katosi runsaassa sadassa vuodessa
 Vuonna 1890 Okjökull oli laajuudeltaan 16 neliökilometriä. 2012 laajuus oli kutistunut 0,7 neliökilometriin.
 Vuonna 2014 tutkijat totesivat, ettei Okjökull ollut enää jäätikkö. Jäätikön tunnusmerkki on, että suuren massansa ansiosta se on liikkeessä. Tämä edellyttää vähintään 40 – 50 metrin paksuutta.
 – Päätimme, ettei tämä enää ollut elävä jäätikkö. Se oli vain kuollutta jäätä, se ei liikkunut, sanoi Islannin ilmatieteen laitoksen meteorologi  Oddur Sigurdsson .
 Islannin jäätiköt sulavat vuosittain noin 11 miljardia tonnia. Tutkijoiden arvio on, että kaikki jäljellä olevat jäätiköt ovat kadonneet vuonna 2200. Okjökullin jälkeenkin saarivaltio on menettänyt kymmeniä jäätiköitään.
 Sama on tapahtumassa muuallakin maapallolla. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on arvioinut, että YK:n maailmanperintökohteiden jäätiköistä lähes puolet menettää jäätikkönsä kuluvan vuosisadan aikana.
 – Maapallon ilmastojärjestelmä on sellainen, että jos lopettaisimme kasvihuonekaasujen päästöt välittömästi, sen lämpeneminen jatkuisi vielä ainakin vuosisadan ennen kuin saavuttaisi uuden tasapainotilan, Sigurdsson toteaa.
 Lue lisää :
 BBC :  Iceland's Okjokull glacier commemorated with plaque

Ilmaston lämpenemisen sulattama jäätikkö saa Islannissa muistomerkin – "Loputkin katoavat 200 vuodessa"


Summary: Unescon maailmanperintökohteessa korjataan yli 100–vuotiaita kosteusvaurioita.

Kokenut muurari  Jussi Toivanen  on tänä kesänä saanut työskennellä tuhansien turistien kiinnostuneiden katseiden alla.
 Mies korjaa lähes 150 vuotta vanhassa tehdasmiljöössä historiallisen arvokkaan entisen pahvitehtaan kuivaamon seinää. Työ etenee tiili tiileltä.
 Suomalaista teolllisuushistoriaa kuhiseva museokohde sijaitsee Kouvolan pohjoisosassa, Verlan kylässä. Tämä on yksi seitsemästä Suomessa sijaitsevasta Unescon  maailmanperintökohteesta .
 Toivanen kiipeilee remontoitavana olevan rakennuksen viereen pystytetyillä telineillä ja irrottelee seinästä vanhoja tiiliä sekä puhdistaa ja lajittelee niitä ammattilaisen ottein.
 – Hidasta tämä on. Lisäksi tiilet on saatava takaisin samalla tavalla kuin ne seinässä olivatkin eli julkisivu ulospäin, selittää mies.
 Muurari Jussi Toivanen 126-vuotiaan pahvitehtaan kuivaamon seinustalla Verlan tehdasmuseolla Kouvolassa. Pyry Sarkiola / Yle
 Toivanen laskeskelee, että hänen työajastaan noin kolmannes on varsinaista muurausta; muu aika menee suunnitteluun ja muun muassa vanhojen tiilien kunnon tarkistamiseen.
 Tarkkana pitää olla, koska kyse on kosteusvaurioiden korjaamisesta.
 Rakennuksilla rankka menneisyys
 Verlan entinen tehdasalue sai huomattavan kansainvälisen  tunnustuksen   vuonna 1996, kun se hyväksyttiin YK:n alaisen kasvatus-, kulttuuri- ja tiedejärjestö Unescon maailmanperintölistalle – maailman ainoana puunjalostusteollisuutta edustavana kohteena.
 Sen jälkeen  museon  vuosittainen kävijämäärä tuplaantui. Nyt kymmenien eri kansallisuuksien turistijoukot ovat nähneet paitsi suomalaista puunjalostuksen historiaa, myös vanhojen rakennuksien kunnostamista.
 Verlan entisen tehdasalueen juuret ulottuvat 1870-luvulle. Ruukkikylässä sijaitsee teollisuusrakennusten lisäksi muun muassa entisiä työväen asuntoja. Kuvassa tehtaanjohtajan asunto eli Patruunan pytinki vuodelta 1885. Miina Sillanpää / Yle
 1960-luvulle jatkunut  pahvintuotanto  oli rankkaa paitsi  työntekijöille  myös rakennuksille. Tehtaalla valmistettua pahvia käytettiin erilaisten pakkausten kuten tupakka-askien ja kenkälaatikoiden valmistukseen. Myös kirjansitomot hankkivat itselleen Verlan pahvia. Vienti suuntautui muun muassa Venäjälle, Keski-Eurooppaan ja Etelä-Amerikkaan.
 Valmistuneet pahvit piti kuivattaa ennen maailmalle vientiä isoina arkkeina erillisessä kuivaamossa. Nyt tätä kuivaamoa korjataan.
 – Märkien pahvien kymmenen tonnin painosta puolet haihtui kosteutena muutamassa päivässä. Siinä ovat seinärakenteet saaneet osansa, kuvailee UPM Verlan tehdasmuseon johtaja  Ville Majuri .
 Naiset työntävät pahviarkkipinoja kiskoja pitkin Verlan pahvitehtaan kiillottamosta vuonna 1964 Veikko Talvi
 Mutta kaikki syyt kosteuden rapauttamiin seiniin eivät ole vielä tässä. Rakennusten kosteusvaurioiden juuret ulottuvat aina 1800-luvun lopulle saakka.
 Muurausta pakkasilla
 Kun pahvitehtaan alkuperäinen kuivaamo paloi vuonna 1892, piti nopeasti saada tilalle uusi. Näin tapahtuikin, sillä se valmistui jo seuraavana vuonna.
 Punatiilisen komean kuivaamon rakentamisella oli niin kiire, ettei sen ajan kalkkilaasti ehtinyt kunnolla kuivua.
 – Kuivaamo muurattiin syksyllä talvea vasten, osittain jopa pakkasilla, väärään vuodenaikaan siis, tietää museonjohtaja Ville Majuri.
 Verlan pahvitehtaan kuivaamo valmistui nopealla aikataululla vuonna 1893. Rakennusta edeltäneen ja palaneen kuivaamon perustuksista osa on vielä näkyvillä nykyisen rakennuksen edustalla. Pyry Sarkiola / Yle
 1890-luvun kiireisen aikataulun on huomannut myös korjaustöissä tuhatkunta tiiltä seinästä irrottanut ja tarkistanut Jussi Toivanen.
 – Laastiin on jäänyt kosteutta, joka on jäätynyt. Laastista on sittemmin vuosien varrella jäänyt tiilien väliin vain hiekka, kaikki muu on valunut pois sisä- ja ulkoseinän väliin, analysoi Toivanen.
 Tiilet ovat kuitenkin pysyneet paikallaan, eikä seinässä ole romahtamisvaaraa.
 – Mutta nyt on ennakoitava ja korjattava, kun vauriot ovat tiedossa, korostaa museonjohtaja Ville Majuri.
 Kuivumaan jätettyjä Verlassa valmistettuja pahviarkkeja. Kun Verlan tehdas suljettiin vuonna 1964, tavarat jäivät tehdassaleisssa ja konttoreissa niille sijoilleen muistuttamaan tehtaan viimeisestä työpäivästä. Yle / Pyry Sarkiola
 Kunnostustöitä helpottaa merkittävästi, että kylminä olleisiin vanhoihin tiloihin saatiin runsas vuosi sitten  lämmöt päälle  ensimmäistä kertaa yli 50 vuoteen. Vaikutus on ollut huomattava. Rakennuksessa voidaan pitää talvisinkin lämpöä, joka kuivattaa rakenteita ja estää kosteuden aiheuttamaa rapautumista.
 – Ensimmäisen lämmityskauden jälkeen suhteellinen ilmankosteus laski noin 90 prosentista 40 ja 60 prosentin välille, sanoo Majuri.
 Erikoisuuksien työmaa
 Vaikka tiilestä muuraaminen on Jussi Toivaselle tuttua puuhaa, on vanhan teollisuusrakennuksen korjaamisessa hänellekin omat erikoisuutensa. Seinän korjaamisessa edetään päinvastoin tavanomaiseen verrattuna.
 – Normaalisti kun muurataan uutta, edetään alhaalta ylöspäin, mutta korjaustyömaalla tullaankin ylhäältä alaspäin, kuvailee Toivanen.
 Verlan korjausmuurauksissa käytetään kalkkilaastia, joka jäljittelee mahdollisimman pitkälle 1800-luvun lopulla käytettyä laastia. Työmaalla laastin kimpussa Vesa Hyle Kivityö Kaseva Oy:stä. Pyry Sarkiola / Yle
 Erikoisuus on myös vanhan ajan kalkkilaasti, joka muistuttaa mahdollisimman pitkälle Verlassakin 1800-luvun lopulla käytettyä muurauslaastia. Laasti valmistetaan korjaustyömaalla. Työ vaatii tarkkuutta.
 – Kalkin, hiekan ja veden sekoituksen pitää antaa muhia kuukauden, ennen kuin se työnnetään myllyyn sekoittumaan. Sen jälkeen siitä tulee valmista puolessa tunnissa. Mutta tahnaa pitää olla kuukauden varasto valmiina, muuten hommat jäävät seisomaan, kuvailee Jussi Toivanen laastin valmistusta.
 Kalkkilaastia käytetään useissa historiallisten rakennusten korjauksissa, Verlan lisäksi muun muassa Olavinlinnassa, Hämeen linnassa ja Suomenlinnassa.
 Museoviraston valvonnassa kehitetyt laastireseptit perustuvat tutkimuksiiin, joilla on selvitetty vanhoja muurausmenetelmiä.
 Pakko kunnostaa
 Jussi Toivasen ja hänen työkaverinsa  Vesa Hylen  työmaa rakennustelineineen, laastinsekoituskoneineen ja purkujätteineen sijaitsee tehdasalueen opastettujen museokierrosten varrella. Verlan tehdasmuseoalueella vierailee vuosittain noin 40 000 matkailijaa, joista hieman alle puolet osallistuu opastetuille kierroksille.
 Yleisön edessä työskentely ei ammattilaista häiritse, eikä korjaustyömaa ole häirinnyt turistejakaan – päinvastoin, kiinnostusta on riittänyt.
 – On hyvä, että ihmiset näkevät tätäkin puolta Verlasta. Vanhat rakennukset eivät säily ilman jatkuvaa kunnossapitoa, sanoo Verlan tehdasmuseon johtaja Ville Majuri.
 UPM Verlan tehdasmuseon johtaja Ville Majuri sanoo, että matkailijat ovat kiinnostuneina seuranneet museoalueella meneillään olevia kunnostustöitä. Pyry Sarkiola / Yle
 Korjaustöitä Verlassa tehdään Museoviraston ja vanhan tehdasalueen omistavan UPM:n rahoilla.
 Museovirasto myönsi viime keväänä UPM:lle koko maailmanperintöalueen kunnostamiseen tälle vuodelle 60 000 euroa, josta valtaosa käytetään kuivaamon kunnostamiseen.
 Korjauslistalla myös Olavinlinnan muurit
 Tavallisemmista muurausalan töistä Toivaselle on tuttua varsinkin uunien muuraaminen. Kokemusta alkoi kertyä varhain.
 – Jo pikkupoikana pääsin muuraustyömaille isän mukana, hänkin oli uuninmuuraaja. Tiilien pyörittely on kyllä käynyt tutuksi, mies naurahtaa.
 Uuneja Toivanen ehti muurata yli kymmenen vuotta, kunnes alkoi siirtyminen kohti nykyisiä tehtäviä. Ensimmäiset pari vuotta hän toimi Sulkavan vankilatyönjohtajana Savonlinnassa sijaitsevan Olavinlinnan kivimuurien kunnostustöissä. Sen jälkeen hän siirtyi nykyiselle työantajalleen, historiallisiin kohteisiin erikoistuneelle Kivityö Kaseva Oy:lle.
 126-vuotiaan pahvikuivaamon  seinien kunnostusta jatketaan tulevina kesinä. Pyry Sarkiola / Yle
 Jussi Toivasen tämän kesän työmaa Verlassa on jo loppusuoralla. Työt eivät kuitenkaan lopu talveksi. Hän suuntaa kesälomansa jälkeen jälleen kerran Savonlinnaan, jossa jatkuvat 1400-luvulla valmistuneen  Olavinlinnan korjaustyöt .
 – Vanhan porttikäytävän kynnyksen madaltaminen taitaa olla ensimmäisenä hommana. Sen jälkeen taas kiivetään seinille, eli kivimuurin korjausta jatketaan, kertoo Toivanen.
 Hän myöntää tutkivansa kiinnostuneena entisajan muuraustaitoja työmailla, joissa saman ammattikunnan edustajat ovat työskennelleet useita sukupolvia aikaisemmin.
 – Kyllä se on kunnia-asia päästä korjaamaan tällaisia historiallisia kohteita. Hyvä mielihän siitä tulee, kun näkee, että taas on yksi seinä saatu valmiiksi.

1800-luvun ammattilaiset rakensivat syyspakkasessa upean tehdasmiljöön – nyt Unescon maailmanperintökohdetta pitää purkaa ja rakentaa uudelleen


Summary: Tähtitieteilijä-ilmastotutkija tutkii satelliittidatan avulla maapallon hengittämistä.

Näytti hauskalta puuhalta, kun Lindqvistin isä kiipesi katolle tiirailemaan tähtiä. Tornion tyttöä ja hänen veljeään kiinnostivat kuitenkin kirkkaan kaamostaivaan tapahtumista enemmän revontulet – ne moniväriset.
 – Nykyisin olen innoissani, jos näen vihreitäkin,  Hannakaisa Lindqvist  hymyilee ja katselee Kaivopuiston tähtitornista eteläisellä taivaalla kumpuilevia pilviä.
 Helsinkiin fysiikan opintojensa perässä muuttanut Lindqvist kiinnostui tähtitieteistä yliopistossa. Silloin hän liittyi myös Ursaan ja alkoi toimia opintojensa ohessa maailmankaikkeuden sekatyöläisenä.
 – Opinnoissani minua vei eteenpäin ajatus siitä, että nykyisin löytöretket tehdään avaruudessa.
 Tähdissä Lindqvistiä ihastutti niiden valoon kätkeytynyt tieto.
 – Emme pääse sinne mittailemaan, joten valosta saamme selville esimerkiksi tähden lämpötilaa, koostumusta ja ikää.
 Ursan opetustyöt ovat olleet tähtitiedeuran ikimuistoisimpia. Erityisesti lasten kiehtovat kysymykset maailmankaikkeudesta lumoavat planetaarion tähtinäyttelyiden vetäjän yhä uudelleen.
 Mona ja Rebecca Martola kyselivät Lindqvistiltä taivaankappaleista: Jos kirjoitat nimesi Kuuhun, näkyykö se siellä ikuisesti? Ovatko punaiset tähdet kylmiä ja siniset kuumia? Antti Kolppo / Yle
 – Lopuksi, kun planetaario on täysin pimeä, voi kuulla esteettömiä wau tai ihan kuin mökillä -huudahduksia ja syvällisiä kysymyksiä.
 Mutta kyllä aikuistenkin maailmankaikkeuskursseilla päästään yhteisen ihmetyksen valtaan.
 – Paikkamme avaruudessa kiinnostaa kaikkia.
 Tähdistä helpotusta ilmastoahdistukseen
 Hannakaisa Lindqvistiä ilmastonmuutos huolestuttaa mutta ei ahdista. Hänestä tähtitiede ja sen tarjoamat näkökulmat lähiavaruuden planeettoihin tai kaukaisempaan avaruuteen voisivat helpottaa myös  ilmastoahdistuksesta  kärsiviä. Esimerkiksi avaruustieteiden astrobiologinen haara tutkii, millaisissa olosuhteissa elämää voi esiintyä.
 Katse syystaivaalle Etelä-Suomessa yöt alkavat olla riittävän pimeitä tähtitaivaan tarkkailuun elokuussa. Suomen näyttävimmän tähdenlentoparven  perseidien  maksimi on elokuun puolenvälin tienoilla. Elokuussa Jupiter ja Saturnus ovat iltataivaalla. Merkurius löytyy aamuhämärästä ja Uranus sekä Neptunus ovat näkyvissä pimeän ajan. Marsin voi nähdä kiikarilla syyskuun lopussa aamuhämärässä itätaivaalla. Myös Kuun katsominen kaukoputkella on monelle tähtitornissa kävijälle elämys. Lisätietoja vuoden 2019 tähtitaivaasta löytyy  Ursan nettisivuilta .
 Tiedemielessä ilmastoahdistukseen auttaa tieto siitä, miten monipuolisesti ilmastonmuutosta tutkitaan. Tutkimus ei rajoitu vain maapalloon vaan monenlaisten planeettojen olosuhteisiin.
 – Tutkimustieto auttaa ymmärtämään myös, että olosuhteemme ovat erityiset, eikä meillä ole vaihtoehtoja. Ilmastonmuutoskeskustelussa positiiviselta tuntuu, että kaikki ovat ottaneet tämän yhteiseksi asiakseen, jolle on tehtävä jotain. On tärkeää, että ilmastonmuutokseen eivät keskity enää vain alan tutkijat, vaan myös poliitikot, insinöörit, johtajat – kaikki.
 Vaikka ahdistua ei kannata, asia on silti vakava.
 – Tutkijoiden tieto kertoo  IPCC-raporttien  avulla muutoksen voimakkuudesta ja toimien kiireellisyydestä.
 Entä jos ilmastonmuutoksen sijaan äärettömyyden ajattelu ahdistaa? Lindqvist kehottaa pohtimaan, mistä ahdistus kumpuaa. Tuleeko se siitä, että kaikki jatkuu niin kauas vai siitä, että tuntee itsensä niin pieneksi?
 Tieto voisi laimentaa tuskaa ja tuoda lohtua myös äärettömyydestä lamautuville. Lindqvist kertoo esimerkin tähtikerhosta, jossa 4-vuotiaat ovat olleet huolestuneita mustasta aukosta, joka hotkaisee maapallon.
 – Kun tietää, missä mustat aukot todennäköisesti sijaitsevat ja että niillä ei tällä hetkellä ole mitään asiaa maapallon lähettyville, ahdistuksen aihe on poissa. 4-vuotiaiden ei tarvitse enää huolehtia siitä.
 Rebecca ja Mona Martola halusivat tulla syksyllä Kaivopuiston tähtitornille oppimaan lisää maailmankaikkeudesta. Tähtinäyttelyitä järjestetään pimeinä vuodenaikoina joka viikko. Antti Kolppo / Yle
 Jotkut tykkäävät myös rentoutua ajattelemalla suurta kokonaisuutta tai maailmankaikkeutta. Jos tähtitieteilijän ei tarvitse itse miettiä, mitä tähtitornilla näytetään illalla, hän kohdistaa huomionsa pimeisiin kohtiin tähtien välissä ja nauttii vain olemisesta.
 – Kun on hetken katsonut laajempaa kuvaa, voi kääntyä takaisin oman elämänsä pariin.
 Niin kävi avaruustutkijalle. Hän tutki ensin tähtiä, kunnes oivalsi maapalloltakin löytyvän selvittämättömiä mysteerejä. Katse kääntyi avaruudesta maapallotutkimuksen suuntaan.
 Tähtitieteiden maisteriopintojen jälkeen Lindqvist väitteli meteorologian tohtoriksi.
 Miten maapallo hengittää?
 Hannakaisa Lindqvist aloittaa maailmankaikkeuskurssinsa aina historiasta, sillä tähtitieteen edistysaskeleet ovat olleet kaikille ihmisille yhteisiä. Antti Kolppo / Yle
 Nykyisin Hannakaisa Lindqvist tutkii Ilmatieteen laitoksella hiilidioksidin ja metaanin eli tärkeimpien kasvihuonekaasujen pitoisuuksia maailmanlaajuisesti satelliiteilla – esimerkiksi sitä, miten kotiplaneettamme hengittää.
 Satelliittitutkimus on melko uusi tieteenala. Vasta kymmenen vuotta sitten laukaistiin avaruuteen ensimmäinen kasvihuonekaasujen pitoisuuksia mittaava satelliitti. Viisi vuotta sitten laukaistiin  Nasan OCO-2-satelliitti , joka on edelleen yksi maailman tarkimmista hiilidioksidia mittaavista satelliiteista.
 Lindqvist työskenteli silloin Nasalla tohtoriopintojen jälkeisessä postdoctutkijan pestissä ja oli paikan päällä Kaliforniassa Yhdysvalloissa, kun satelliitti laukaistiin matkaan.
 – Olimme kahden kilometrin päässä laukaisupaikasta. Sitten tuli niin sakea sumu, ettemme nähneet mitään, mutta kuulimme äänen. Se oli todella vaikuttava, pienen palan tulkinta-algoritmia OCO-2:een koodannut Lindqvist muistelee.
 Lindqvistin mukaan tutkijat eivät uskaltaneet oitis juhlia OCO-2:n taivaalle nousua. Edellinen OCO-satelliitti oli päätynyt mereen, ja laukaisun epäonnistuminen oli valjennut tutkijoille myöhemmin.
 Yön mittaan tutkimusryhmä jännitti vaihe vaiheelta OCO-2-satelliitin etenemistä kiertoradalle.
 – Yritin miettiä, miltä muista tutkijoista tuntui. He olivat tehneet sen kanssa töitä 15 vuotta ja minä vain puoli vuotta. Nyt se oli siellä ja kaikki oli kiinni parin minuutin laukaisuikkunasta, kertoo Lindqvist.
 Hän hyödyntää Ilmatieteen laitoksella edelleen OCO-2:n dataa.
 Lindqvistin mielestä ilmasto- ja avaruustutkimus ovat aloja, joille tarvitaan kaikkien aivot. Superlahjakas ei tarvitse olla, mutta kärsivällisyys on tärkeä ominaisuus. Antti Kolppo / Yle
 Satelliitit maapallon päästöpoliiseina
 Nykyisin satelliittien avulla pystytään laskemaan maapallon isoimmat päästölähdealueet. Satelliitti ei kuitenkaan suoraan kerro kasvihuonekaasujen määrää, vaan tutkijat laskevat pitoisuudet auringonvalosta, joka heijastuu maapallolta ja kulkee ilmakehän läpi kaksi kertaa.
 – Palataan vähän samaan asiaan kuin tähtien valon välittämästä tiedosta puhuttaessa. Maapallosta saadaan tietoa tutkimalla auringonvaloa, joka heijastuu maanpinnasta.
 Ilmatieteen laitoksen viimeisin maailmanlaajuinen läpimurto on laskentamenetelmä, jonka avulla pystytään näyttämään, pelkästään satelliittidataa käyttämällä, ihmisperäiset päästölähdealueet suurkaupungin mittakaavassa.
 Hannakaisa Lindqvist vaihtoi avaruustieteen ilmasto- ja satelliittitutkimukseen, sillä tieteenalassa yhdistyi sekä avaruus että maapallo. Antti Kolppo / Yle
 Lisäksi Ilmatieteen laitoksella tutkitaan hiilidioksidin vuodenaikaisvaihtelua. Hiilidioksidin vuodenaikasykli ja pitoisuuksien tilapäinen lasku kesäisin ovat yhteydessä kasveista koostuviin hiilinieluihin ja niiden voimakkuuksiin.
 Lindqvist on myös mukana EU:n Copernicus-ohjelmassa, jossa suunnitellaan hiilidioksidin monitorointiin erikoistuneita satelliitteja Pariisin ilmastosopimuksen tueksi. Kyseessä ei ole vain tiedemissio, vaan satelliitit todentanevat, toimivatko sovitut päästövähennyssuunnitelmat.
 Ensimmäisen satelliitin laukaisua on kaavailtu vuodelle 2025. Jos OCO-2:n avulla mitataan hiilidioksidipitoisuuksia suurkaupunkitasolla, uudet päästöpoliisit tähtäävät tehdastasolle.
 – Voisi ajatella, että OCO-2 on kolmipyörä ja nyt suunnittelemme maastopyörää.
 Onko maapallon ulkopuolella elämää?
 Tähtitieteissä tutkitaan myös vanhoja observatorioita. Ursan tähtitorni Helsingin Kaivopuistossa on lähes sata vuotta vanha. Antti Kolppo / Yle
 Maapallon ulkopuolinen elämä on arvoitus, joka kutkuttaa mahanpohjaa tähtiä tuijotellessa. Jos elämää löydettäisiin maapallon ulkopuolelta, se mullistaisi kaikkien ihmisten maailmankuvan.
 Hannakaisa Lindqvist aloittaa maailmankaikkeuskurssinsa historiasta, sillä tähtitieteen edistysaskeleet ovat olleet kaikille yhteisiä. Ensin maapalloa pidettiin kaiken keskipisteenä, sitten aurinkoa. Lopulta oivallettiin, ettei kumpikaan ole erityisessä asemassa maailmankaikkeudessa.
 – Elämän löytyminen muualta olisi seuraava mullistus, joka meillä voisi olla edessä.
 Kotiplaneettansa puolesta Lindqvist toivoisi, että hän ehtisi nähdä kasvihuonekaasujen pitoisuuksien kasvun taittuvan.
 – Toivon, että näkisin Pariisin ilmastosopimuksen vaikutuksen ilmakehäämme, sen koostumukseen ja ilmastonmuutokseen.
 Lisäksi Lindqvistillä on yksi itsekäs motiivi.
 – Haluan, että lapseni näkevät vielä lunta talvisin.
 Hannakaisa Lindqvist lopettaa maailmankaikkeuskurssinsa Hubblen Ultra Deep Field -kuvaan. Kuvassa näkyvät tähtimäiset asiat ovat galakseja – niitä on siinä 10 000. Kun ojennat pikkurillisi kohti taivasta, niin kuva vastaa siellä yhtä suurta aluetta kuin kolmaskymmenesosa pikkurillin kynnestäsi. Antti Kolppo / Yle
 Katso seuraavaksi:
 Kosmos - maailmankaikkeus viidessä minuutissa
 Avaruus aukeaa
 Lue seuraavaksi:
 Pekka Seppäsen kolumni: 10 000 euron lentovero ja sohvalle makaamaan

"Haluan, että lapseni näkevät vielä lunta talvisin" – Tutkija Hannakaisa Lindqvistiä ilmastonmuutos ei ahdista, mutta hän tekee töitä sen torjumiseksi joka päivä


Summary: Filippiineillä jopa satatuhatta alaikäistä on pakotettu seksityöhön. Kansalaisjärjestö hoitaa poliisille autotkin ratsiaan.

Phil  sormeilee paksua setelitukkua. Niitä tarvitaan nuoren naisseuran ostamiseen uima-allasjuhlissa Manilan suurkaupungin uumenissa. Kahisevien Filippiinien pesojen laskeminen sujuu tottuneesti, ilman sen suurempia tunteita. Rahaa on muutaman sadan euron verran.
 Yksityiselle uima-altaalle on tulossa 17 tyttöä, joista kahdeksan on alaikäisiä. Phil tietää sen, koska hän on sopinut asiasta tyttöjen kauppaajan kanssa ja tavannutkin tytöt.
 Phil pyysi nimenomaan mahdollisimman nuoria tyttöjä. Hän on sopinut voivansa valita seurassaan saapuvan toisen asiakkaan kanssa pari tyttöä, joiden kanssa he voivat harrastaa seksiä allashotellin makuutiloissa.
 Philin pokka on pitänyt jo viikkokausia.
 Hän hämää seksin kauppaajia työkseen. Philin ammattina on pelastaa lapsia, joita välitetään seksityöhön. Siksi hän näyttelee pedofiilia.
 Kolmekymppinen Phil on yksi monista kansainvälisen Destiny Rescue -kansalaisjärjestön puurtajista, joiden päämääränä on saada lasten kauppaajat telkien taa. Phil pitää työtä kutsumusammattina. Hän näki lasten hyväksikäyttöä vuosien ajan matkustellessaan Aasiassa ja halusi tehdä jotain sen lopettamiseksi.
 Työhönsä liittyvistä turvallisuussyistä australialainen Phil ei esiinny tässä jutussa omalla nimellään.
 Allasjuhlissa yhden tytön hinta  on noin kahdeksankymmentä euroa. Se on monta seteliä Filippiinien pesoissa.
 – Kävimme useita kertoja tapaamassa myyjää. Saimme tietää, kuinka monta alaikäistä hän voi tuoda paikalle. Saimme kuulla myös hinnan ja sen, mitä tytöt olivat valmiita tekemään. Esitimme nämä todisteet poliisille, Phil kertoo.
 Poliisin kanssa yhteistyötä tekevä Destiny Rescue -järjestö toimii lahjoitusten turvin. Työtä riittää. Phil kertoo, että seksin ostajat etsivät yhä nuorempia kumppaneita, käytännössä lapsia. 18-vuotias on jo monelle vanha.
 Ja kysyntä luo tarjontaa köyhässä maassa. Filippiineillä jopa lapsia on helppo saada mukaan rehottavaan seksikauppaan.
 Viime vuonna pelkästään meidän ryhmämme pelasti 500 lasta.   Destiny Rescue -järjestön työntekijä Phil
 Manilalaisella huvilalla kaupiteltavat lapset ovat osa kansainvälistä ihmiskauppaa, joka on maailman kolmanneksi suurin laiton bisnes huume- ja asekaupan jälkeen.  YK:n kansainvälinen työjärjestö ILO arvioi , että kansainväliseen ihmiskauppaan liittyvä seksityö tuottaa rikollisille vuodessa lähes sata miljardia dollaria eli lähes 90 miljardia euroa.
 YK:n lastenjärjestön Unicefin mukaan  Filippiineillä jopa satatuhatta alaikäistä on pakotettu seksityöhön.
 – Viime vuonna pelkästään meidän ryhmämme pelasti 500 lasta. Neljän viime kuun aikana olemme pelastaneet 200 lasta, Phil kertoo.
 Poliisikomentaja Samuel Minan (kuvassa vasemmalla) mukaan seksikaupan laajuus Filippiineillä johtuu muun muassa siitä, että maa on suosittu turistikohde, jossa puhutaan englantia. Kirsi Crowley
 Filippiinien poliisin päämajassa  Camp Cramessa poliisikomentaja  Samuel Mina  jakaa kokouksessa isoja konepistooleja. Poliisin naisten ja lasten suojeluosasto on todentanut Destiny Rescuen antamat tiedot. Mina jakaa tehtävät poliiseille.
 – Tämä on tuttu juttu meille kaikille. Tyttöjä tarjotaan seksipalveluihin 4 000–5 000 peson (65–85 euron) hintaan riippuen tytön ulkonäöstä, Mina kertoo joukolle.
 Ratsian on määrä alkaa allasjuhlissa heti, kun Philin setelitukku on vaihtanut omistajaa. Poliisi on merkinnyt setelit, jotta ne voivat toimia todistusaineistona.
 – Parittaja  Nash  saa maksun asiakkailta. Hän ottaa siitä 20 euron välityspalkkion ja antaa sitten loppusumman tytöille, Mina sanoo.
 Minan osasto jalkautuu kentälle etsimään seksikauppiaita vinkkien perusteella pari kolme kertaa viikossa. Ratsioita tehdään 2–3 kertaa kuussa.
 Enemmänkin voisi tehdä, mutta rahkeet eivät riitä. Pulaa on niin ajasta, työntekijöistä kuin autoista.
 Filippiinien poliisi tekee ratsioita lähes viikoittain. Sekään ei riitä. Kirsi Crowley
 Joukko ryhmittyy asentoon pihalle ja rukoilee konepistoolit olallaan. Hartaan katolisessa maassa kaiken tärkeän aluksi tehdään ristinmerkki. Sitten parin tunnin matka valkoisissa minibusseissa Manilan laidalle alkaa.
 Epäilty parittaja Nash ja tytöt  odottavat asiakkaita yksityisellä huvilan uima-altaalla Bacoorissa Manilan suurkaupungin laitamilla.
 Bacoorin katuja reunustavat kuutiomaiset betonitalot, pylväästä toiseen notkuvat sähköjohtojen ryppäät ja pienet kioskit. Auringon laskettua tiellä on pilkkopimeää.
 Alueella ei elä rahakasta väkeä, ja siksi seksikauppiaiden on helppo piiloutua tänne.
 Destiny Rescue -järjestön Philin mukana juhliin saapuu amerikkalainen kollega ja filippiiniläisiä siviilipukuisia poliiseja. Kun he tulevat uima-altaalle, kaiuttimista alkaa jytistä lasten suosima korealainen popkappale  Baby Shark  sähäkkänä tanssiversiona.
 Teinityttö twerkkaa asiakkaiden edessä tiukoissa denimsortseissa ja bikinien yläosassa. Märkä tukka hulmuaa suortuvina kasvoilla. 14-vuotiaan tytön selkä taipuu rytmin tahdissa.
 Käynnissä on kilpa siitä, kuka lähtee asiakkaan mukaan ja tienaa rahaa.
 Tiedämme kaiken tämän, koska uima-altaan tapahtumat tallentuvat todisteeksi Destiny Rescuen kännykkäkameraan.
 Uima-allasjuhliin tulleista tytöistä nuorin oli 14-vuotias. Kansalaisjärjestö kuvasi tapahtumat todisteeksi. Destiny Rescue -kansalaisjärjestö
 Asiakkaita esittävät miehet istuvat seinustalla pöytien takana kuin tosi-tv-tuomarit. Muut tytöt seisoskelevat uima-altaassa tai istuvat muovituoleilla asiakkaiksi olettamiensa ulkomaalaisten vieraiden vieressä.
 Phil ja kumppanit valitsevat kaksi tyttöä, ja seurue siirtyy makuutiloihin, pieniin huoneisiin, jotka on ahdettu täyteen kapeita kerrossänkyjä.
 Sisällä Phil ojentaa rahat Nashille. Kännykkäkamerat kuvaavat, kun tämä laskee huolellisesti keltaisia 500 peson eli alle kymmenen euron seteleitä.
 Nashin nimi on muutettu jutussa, sillä hänkin on nuori, vain 17-vuotias. Transvestiittipojalla on pinkki rusetti päässään, ja huulet on rajattu syvänpunaisella huulipunalla. Kireässä T-paidassa lukee  Love is viral.
 – Viisi, hän sanoo ja heilauttaa setelipinoa kädessään.
 Viisituhatta pesoa eli alle sata euroa tytöstä.
 Heti kun rahat on vaihdettu,  yksi miesvieraista tarttuu Nashia olkapäistä, kertoo olevansa poliisi ja työntää hänet istumaan kerrossängyn alapedille. Toinen kiinnittää käsiraudat ja lukee pojalle pidätetyn oikeudet.
 Olemme odottaneet huvilan ulkopuolella poliisijoukon kanssa. Nyt poliisi saa kutsun syöksyä sisään, ja ratsia pääsee vauhtiin.
 Kun marssimme poliisien kanssa puolijuoksua kloorilta tuoksuvalle uima-allasalueelle, tytöt istuvat muovituoleissa toisiinsa liimautuneina ja kiljuen pelosta.
 Alaikäiset tytöt ymmärsivät vasta hetken päästä, että poliisi kohtelisi heitä uhreina, ei rikollisina. Kirsi Crowley
 Poliisikomentaja Samuel Mina ohjaa tytöt istumaan sisätilaan kapeille kerrossängyille. He kietovat allaspyyhkeet kasvojensa suojaksi kameran edessä.
 Todisteista vastaava poliisi ottaa haltuunsa merkityt setelit ja alkaa järjestellä niitä.
 Huoneen täyttää tyttöjen itku. Mina joukkoineen on tottunut näkyyn. Tässä tilanteessa poliisi pysyy rauhallisena, hän sanoo. Mina seisoo huoneen ovella ja puhuu isälliseen tapaan. Pikku hiljaa tytöt tajuavat, että poliisi kohtelee heitä uhreina, ei rikollisina.
 Destiny Rescuen mukana tulleet sosiaalityöntekijät rauhoittelevat tyttöjä. He istuvat viereen kerrossänkyjen laidalle ja kirjoittavat ylös henkilötietoja. Kännykät kerätään pois todistusaineistoksi.
 – En tiennyt, että tämä oli seksityötä. Lupaan ja vannon, etten tee tätä enää, yksi tytöistä sanoo Minalle.
 – Joudummeko vankilaan, huikkaa toinen.
 Kestää hetken ennen kuin tytöt ymmärtävät, että heitä ei aseteta syytteeseen.
 Täällä kaupataan jonkun ihmisarvoa ja terveyttä 40 dollarilla.  Destiny Rescue -järjestön työntekijä Phil
 Tärkein syy lasten joutumiseen  seksityöhön Filippiineillä on köyhyys. Lapsi voi tienata päivässä enemmän kuin vanhemmat viikossa.
 Filippiinit on yksi monista seksiturismin kohdemaista Aasiassa. Englannin kieli ja länsimaisen kulttuurin tuttuus tekevät siitä helpon kohteen.
 Seksiturismin määrästä Filippiineillä on vain arvioita. Sitä voi nähdä runsaasti muun muassa Manilan punaisten lyhtyjen alueiden baareissa.
 Esimerkiksi Yhdysvaltain entinen Filippiinien-suurlähettiläs  Harry Thomas  väitti kahdeksan vuotta sitten, että 40 prosenttia yksin Filippiineille saapuvista miespuolisista matkailijoista oli seksituristeja.
 Lausunnosta nousi kohu, ja suurlähettiläs joutui pyytämään sanojaan anteeksi.
 Tyttö kuvattuna kujalla Manilan slummissa helmikuussa 2019.  Francis R. Malasig / EPA
 Filippiineillä suuri osa seksin ostajista on oman maan kansalaisia. Ulkomaiset seksituristit ovat silti yhä iso ongelma.
 – Näen heitä kaduilla, baareissa ja bordelleissa. Länsimaalaisena mietin, että meidänhän pitäisi olla koulutetumpia. Miten me taannuimme näin? Se tekee minulle miehenä kipeää, Phil sanoo.
 – Bordellit eivät myöskään ole täällä sellaisia kuin Hollywood-elokuvissa. Täällä kaupataan jonkun ihmisarvoa ja terveyttä 40 dollarilla.
 Filippiiniläislasten päätyminen ulkomaalaisten seksileluiksi suututtaa myös lapsia työkseen pelastavaa poliisikomentajaa.
 – Ulkomaalaiset rehvastelevat täällä isoine rahoineen. Näitä lapsia houkutellaan rahalla, Mina sanoo.
 Ilman Destiny Rescue -järjestöä  ratsiaa uima-allasjuhliin ei olisi ehkä tehty, koska Filippiinien poliisilla ei ole tarpeeksi resursseja ihmiskaupan tutkimiseen.
 Niinpä Destiny Rescue on tiedonhankintatyönsä lisäksi myös järjestänyt ja maksanut valkoiset minibussit, joilla poliisi ja sosiaalityöntekijät ovat päässeet paikalle.
 Valmisteluvaiheessa järjestö jalkautuu kadulle ja etsii seksikauppiaita. Järjestö saa vinkkejä kentältä, ja sen työntekijät esiintyvät Philin tavoin seksin ostajina. He taltioivat tapaamisiaan epäiltyjen parittajien kanssa poliisia varten.
 Kukaan ei saa epäillä heitä. Pitää käyttää koodisanoja, osata puhua oikeanlaista kieltä, jotta voittaa luottamuksen.
 Phil joutuu roolissaan toimimaan kuin seksituristit. Samalla hän altistaa itsensä katseille, jotka kohdistuvat sellaisiin keski-ikäisiin ulkomaalaisiin miehiin, jotka liikkuvat nuorien tyttöjen kanssa Manilan kaduilla. Phil on valmennettu työhönsä, mutta se ei silti ole helppoa.
 – Kun myöhemmin käyn läpi nauhoituksia ja videokuvia, on järkyttävää nähdä meidät siinä roolissa, mutta se on välttämätön paha työssämme, Phil sanoo.
 Salapoliisityön lisäksi järjestö myös lobbaa lainsäätäjiä ja tuomioistuimia, jotta paitsi lapsiuhrit, myös heidän perheensä saisivat tukea.
 Tytöt kertovat usein haluavansa auttaa perhettään ansaitsemalla rahaa, koska äiti tai isä on sairaana, sanoo Destiny Rescue -järjestön Phil. Kirsi Crowley
 Huvilassa Manilan laitamilla  tytöt istuvat sängyillä kuin kömpelöt teini-ikäiset ylipitkine raajoineen. Hetkeä aiemmin he ovat kiemurrelleet asiakkaiden edessä itsevarmoin elein.
 Tytöt vannovat silmät kirkkaina, että eräs ystävä oli pyytänyt heitä mukaan syntymäpäiväjuhliin uimaan ja tanssimaan. Ja että juhlat olisivat ilmaiset.
 He esiintyvät tässä jutussa nimettöminä, koska ovat alaikäisiä ja seksikaupan uhreja.
 Kerrossängyllä istuva 14-vuotias kiistää, että hän olisi tiennyt tulevansa seksityöhön.
 – Lopetin koulunkäynnin ja asun äitini kanssa. Äidillä on pieni kioski. Minulla ei ole rahaa. Tapaan paljon kavereita kadulla ja siten tulin tännekin, tyttö kertoo.
 Nyt hän pelkää, että sosiaalityöntekijät vievät hänet lastenkotiin.
 Poliisi ja kansalaisjärjestön edustajat esiintyvät valeostajina. Merkittyjä seteleitä käytetään ratsiassa todistusaineistona. Kirsi Crowley
 Phil arvioi illan keikan olleen tyypillinen. Hän on tottunut operaatioissa pelastettujen tyttöjen reaktioihin.
 – Jopa 14-vuotiaat ja usein 12-vuotiaatkin tietävät tarkkaan, miksi he ovat täällä, sanoo Phil.
 Käteen jäävä 30 euroa illasta on kaupattaviksi joutuneille iso raha. Joillakin kaduilla lapset myyvät itseään jopa alle viidestä eurosta. Sekin on merkittävä summa, jos kotona kukaan ei tienaa. Sillä saa vauvalle maitoa.
 Tyttöjen kertomuksissa toistuu usein umpikujamainen tilanne.
 – Heidän äitinsä tai isänsä on sairas, ja tyttö haluaa auttaa tienaamalla. 13–14-vuotiaille ei ole tarjolla juuri mitään työtä. Niinpä he putoavat helposti ansaan, jossa pahat ihmiset odottavat, Phil sanoo.
 Nämä vakuuttavat tytöille, että seksityö on helppoa. Se saadaan kuulostamaan normaalilta ja oikeutetulta.
 Philin mukaan tytöt eivät siksi usein kiitä pelastajiaan. Vaikka poliisi kohtelee tyttöjä uhreina ja nämä päätyvät tilastoihin seksikauppaan pakotettuina, Philin mukaan moni tyttö katsoo päättäneensä vapaaehtoisesti mukaan lähdöstä.
 Hän ei kuitenkaan usko, että köyhien perheiden lapset todella tekisivät seksityötä omasta halustaan. Valinnanvaraa on vain päätöksessä siitä, hyväksyykö tietyn työtarjouksen vai hylkääkö sen ja sinnittelee ilman rahaa.
 Parittajaksi epäilty Nash seisoo  käsiraudoissa pienen huoneen nurkassa. Poika värisee kuin vilusta. Sosiaalityöntekijä tuo hänelle pyyhkeen. Sen alta jäävät pilkottamaan ihoon tatuoidut kuvat rukoilevista käsistä ja rukousnauhasta.
 Nash pysyy rauhallisena kuin olisi aina osannut odottaa, että jää jonain päivänä kiinni.
 – En tiennyt, että tämä oli rikos. Muut tekevät sitä joka tapauksessa, hän sanoo olkaansa kohauttaen.
 Nuoren parittajan mukaan tyttöjen välittäminen on helppo tapa tienata. Kun asiakas etsii nuoria tyttöjä, verkosto auttaa.  Kirsi Crowley
 Nash on vain yksi tekijä ihmiskaupan vyyhdissä. Hän kertoo oppineensa työn kavereiltaan, jotka tekevät samaa. Kauppaajat tekevät yhteistyötä ja tilaavat tyttöjä toisiltaan keikoille. Tämä on helppo keino tienata, kotiväellä ei ole rahaa, Nash sanoo.
 Nashin työnä on pitää yhteyttä asiakkaaseen ja hankkia tytöt kontakteiltaan.
 Sosiaalityöntekijät ohjaavat tytöt autoihin, ja heidät viedään poliisilaitokselle. Phil ja hänen kollegansa katselevat sivusta.
 – En enää muista, kuinka monta pelastusoperaatiota olemme tehneet viiden viime vuoden aikana, ehkä yli tuhat. Ongelma ei poistu vaan muuttuu, Phil sanoo.
 Kun Destiny Rescue -järjestön työntekijät pääsevät yhden rikollisryhmän jäljille, he löytävät toisen.
 – Niiden toimintamallit muuttuvat. Ne tietävät, että kaltaisemme ryhmät ja poliisi ovat niiden perässä.
 Destiny Rescue -järjestö auttaa poliisia järjestämällä ratsiaan autot ja tekemällä tiedustelutyön. Destiny Rescue
 Nyt Phil on lähdössä yön selkään toiselle keikalle hankkimaan tietoa seuraavasta kohteesta. Jossain Manilan yössä joku myy taas alaikäisiä. Hänellä on jo kiire.
 Philia ajaa eteenpäin myös muisto keikasta, jossa hän ei onnistunut pelastamaan lapsia.
 – Saavuimme paikalle liian myöhään, olimme yhä tiedusteluvaiheessa. Mutta kauppaajat surmasivat tytöt, hän sanoo.
 – Se on minulle jatkuva muistutus siitä, että emme voi pysähtyä ihailemaan aikaansaannoksiamme. Meidän täytyy jatkaa seuraavaan projektiin heti ja tehdä työmme perusteellisesti.
 Etsijöiden työtä vaikeuttaa seksityön siirtyminen kadulta sosiaaliseen mediaan. Tapaamisia järjestetään muun muassa Facebookin kautta. Toiminnassa käytetään myös Airbnb:n tapaisia vuokra-asuntosovelluksia.
 – Nämä rikolliset kokeilevat kaikkia keinoja pysyäkseen salassa.
 Poliisilaitoksella tytöt istuvat lattialla  ja syövät heille tarjottua pikaruokaa. He nousevat vuorotellen valokuvattavaksi poliisiraporttia varten. Ilmapiiri on jo rauhallinen. Tytöt tietävät nyt, että heitä ei rangaista.
 Seksikaupasta pelastetut tytöt toimitetaan turvakotiin, jossa heille pitäisi antaa tukea. Resurssipulan takia moni heistä päätyy takaisin köyhyyteen ja kadulle. Kirsi Crowley
 Poliisien toimiston lattialla kassissa pirisee ahkeraan lasten poplaulu  Baby Shark . Laukussa ovat tyttöjen kännykät. Ehkä siellä soittelee jonkun äiti. Tänä yönä tytöt eivät palaa kotiin.
 Aamulla heidät viedään hammaslääkäriin, jossa heidän ikänsä tarkistetaan hampaista. Sitten heidät viedään sosiaaliviranomaisten turvakotiin.
 Lain mukaan heille pitäisi järjestää auttavaa toimintaa. Tämä toteutuu kuitenkin vain harvoin. Laitoksissa lapset joutuvat usein vain oleskelemaan ilman ohjelmaa viikkojen tai jopa kuukausien ajan.
 Sekä poliisi että Destiny Rescue -järjestö tietävät, että osa tytöistä päätyy myöhemmin taas kadulle.
 Sinne päätyy luultavasti myös Nash. Hän joutuu todennäköisesti lakia rikkoneille nuorille tarkoitettuun turvakotiin, käytännössä kaltereiden taa, mutta aikanaan hän pääsee ulos.
 Nashin pelastaa elinkautiselta vankeusrangaistukselta se, että hän on vielä 17-vuotias ja alaikäinen itsekin.
 Lue myös:
 Lasten vankeusrangaistukset kuohuttavat Filippiineillä
– rikosvastuun alaikäraja halutaan laskea 12 vuoteen

Uima-allasjuhliin saapuu kahdeksan alaikäistä ja Phil, joka esittää seksin ostajaa – Pedofiilien paljastajat hämäävät työkseen parittajia Manilan yössä


Summary: Surututkijan mukaan tunteiden näyttäminen surun keskellä on tullut hyväksytymmäksi.

Suomalaisten suremisen tavoista on tullut entistä vaihtelevampia.
 – Ei ole oikeaa tai väärää tapaa surra, sanoo surututkija  Auli Vähäkangas .
 Helsingin yliopiston käytännöllisen teologian professori Auli Vähäkangas kollegoineen tutki kotisaattohoidossa olevia potilaita ja heidän omaisiaan. Tutkimuksesta on nyt saatu ensimmäisiä, omaisten surua koskevia tuloksia.
 Tutkimuksen haastatteluissa tuli esiin, että tunteiden näyttämisestä surun keskellä on tullut aiempaa hyväksytympää. Moni pitää tärkeänä, että voi itkeä läheisten kanssa.
 Esimerkiksi hautajaisissa saa ratketa itkemään eikä ole väkisin pysyttävä koossa lääkityksen voimalla.
 – Kukaan ei maininnut pyytäneensä esimerkiksi diapamia hautajaisia varten, mihin olen puolestaan törmännyt aiemmin, jo pidempään surua tutkinut Vähäkangas sanoo.
 Tunteiden näyttämisessä on Auli Vähäkankaan mielestä tapahtunut muutos 10–20 vuodessa. Kun tunteita vielä vuosikymmen sitten pyrittiin poistamaan, ihmiset näyttävät nyt ymmärtävän, että tunteiden sallimisella on suremisessa tärkeä merkitys.
 Hautajaisista halutaan entistä persoonallisempia. Jari Kovalainen / Yle
 Toinen tekee kuolemasiivouksen, mutta toinen jättää tutut saappaat eteiseen
 Myös sururituaaleissa on Vähäkankaan mukaan näkyvissä selvä muutos aiempaan verrattuna. Niistä halutaan entistä persoonallisempia, ei enää kaikille saman peruskaavan mukaisia.
 Hautajaisissa luterilaiset rituaalit ovat usein mukana, mutta omaisille jokin vainajan persoonaa korostava asia voi kuitenkin olla merkittävin.
 – Tärkeimmäksi on saattanut nousta se, että omaiset ovat saaneet valita, mitä läheiselle on puettu päälle arkkuun, Auli Vähäkangas sanoo.
 Myös vainajalle tärkeisiin paikkoihin liittyvät muistot halutaan usein ottaa mukaan rituaaleihin.
 Erilaiset suremisen tavat näkyvät myös siinä, millä tavalla kuollut läheinen pidetään muistoissa mukana.
 Joku haluaa jättää kotona esille vain muutamia läheisestä muistuttavia esineitä tai kuvia, etteivät muistot tuntuisi liian raskailta. Tällainen niin sanottu kuolemasiivous voi helpottaa arjen jatkamista.
 Jollekin toiselle on puolestaan tärkeää pitää tuttuja tavaroita esillä. Auli Vähäkangas kertoo vierailusta vuotta aiemmin leskeksi jääneen naisen luona.
 – Hän näytti eteisessä edesmenneen miehensä saappaita ja sanoi, että ne ovat hänelle tärkeä muistutus läheisestä ihmisestä.
 Onko oma suremisen tapa oikea?
 Osa koki surunsa keskellä, että oli saanut tukea säännöllisesti kokoontuvista sururyhmistä. Vähäkankaan mukaan surevat kuitenkin toivoivat lisäksi paikkoja, joihin voisi spontaanisti mennä puhumaan juuri silloin, kun kova ikävä vyöryy päälle.
 Saattohoidon päätyttyä osa omaisista myös koki jääneensä tyhjän päälle, kun kotisairaalan tai kotisaattohoidon tuki yhtäkkiä loppui.
 Suremisen tavat ovat hyvin yksilöllisiä. Pixabay
 Tutkimuksen haastateltavista osa mietti, onko oma suremisen tapa oikea.
 – He ajattelivat, että on olemassa jonkinlainen ideaali tapa surra. Kun heidän oma tapansa oli erilainen, osa koki siitä syyllisyyttä.
 Auli Vähäkankaan mukaan suomalaisten suremisen ja surun käsittelyn tavat ovat kuitenkin hyvin yksilöllisiä. Jokainen suree omalla tavallaan.
 Vähäkangas tutkii surua osana monitieteistä   Meaningful Relations - Patient and family carer encountering death at home   -tutkimusprojektia. Tutkimuksessa oli mukana runsaat 30 kotisaattohoidossa olevaa potilasta sekä heidän omaisiaan, joita tutkijat tapasivat useamman kerran. Haastattelut tehtiin eteläisessä Suomessa tämän ja viime vuoden aikana.
 Lue myös:
 Somekirjoitukset ja kukkameret kertovat yhteisestä surusta – mutta mitä julkinen sureminen kertoo meistä?
 Itkuvirsistä on tullut yhä suositumpi musiikinlaji, mutta niiden esittäminen ei ole helppoa: "Sitä joutuu selättämään häpeän tunteen"

Sureminen on muuttumassa – hautajaisissa saa ratketa itkemään, sururituaaleista halutaan persoonallisia


Summary: Ysiluokkalaiset tietävät, millaista on koulunkäynti 2010-luvulla. Nyt he kertovat, pitääkö peruskoulun nykytilasta huolestua.

Siinä missä omina peruskouluaikoinani opin esimerkiksi kiertämään joukkotappelut kaukaa, välttämään kaikki uimatunnit ja soittamaan Finlandia-hymnin nokkahuilulla, opitaan nykykoulussa esimerkiksi  ajattelua ,  oppimaan oppimista ,  yrittäjyyttä  ja  kestävän tulevaisuuden rakentamista .
 Tai ainakin näin  olen lukenut . Se kuulostaa eittämättä hienolta.
 Kaikki eivät tosin ole yhtä mieltä siitä, että nykykoulussa käytetyt opetusmetodit  johtavat juuri tähän lopputulokseen .
 Olen lukenut artikkeleita, joissa kerrotaan, että viime vuosina kouluissa on otettu käyttöön uusia menetelmiä, jotka jopa  heikentävät oppimista  merkittävästi.
 Olen myös kuullut, että opettajan työ on muuttunut  kaaosmaiseksi suorittamiseksi .
 Opettajat  uupuvat . Niin uupuvat  koululaisetkin .
 Suomalainen peruskoulu vaikuttaa muuttuneen arkisesta myrskyisäksi, ja yllättävän nopeasti – onhan omista peruskouluajoistani vasta vuosikymmen.
 Siksi hyppäsin päiväksi ysiluokkalaisen kenkiin tavoitteenani selvittää, onko peruskoulu niin kaaoksessa kuin lukemani perusteella vaikuttaa.
 Kahdeksan kouluaamut eivät poistuneetkaan
 Kello 8.17  Matias Lahikaista  väsyttää. Hän on nukkunut viime yönä kuusi tuntia. Biologian vihkokin unohtui kotiin.
 Tarkoitus olisi testata soluhengityksen toimivuutta käytännössä sekoittamalla yhteen lämmintä vettä, ruokasoodaa ja sokeria. Kokeen hypoteesi pitäisi kuitenkin rustata johonkin.
 Helsingin kasvatus- ja koulutuslautakunta  on kyllä suositellut  kahdeksan kouluaamuista luopumista, mutta tässä koulussa siihen ei ole ryhdytty. Moni oppilas harrastaa aktiivisesti, ja myöhäisempi koulupäivän aloitus pidentäisi päivää loppupäästä.
 Vaikka Lahikainen itse harrastaa salibandya 4–5 kertaa viikossa, hän on sitä mieltä, että koulupäivän pitäisi alkaa myöhemmin. Liian aikainen herätys vaikeuttaa tunnilla keskittymistä.
 – Ei jaksa keskittyä 75:tä minuuttia, hän sanoo.
 Monen koululaisen on vaikea keskittyä opetukseen, selvisi Ylen opettajille tekemässä  kyselyssä.  Moni syytti älypuhelimia nuorten keskittymiskyvyn viemisestä. Häiritsevätkö ne Lahikaisen keskittymistä?
 – On niistä paljon iloa ja hyötyäkin. Mutta totta kai ne vähän häiritsee tuntia, hän toteaa.
 Biologian tunnilla testataan, muodostuuko sooda-vesi-sokeri-seoksesta pullossa hiilidioksidia. Matias Lahikainen osallistuu ryhmätyöhön, opettaja Riina Uvanto ohjeistaa. Anni Härkönen / Yle
 Ruotsin tunnilla askarrellaan
 Ruotsin tunnilla opettaja  Emmi Apponen  johdattelee päivän aiheeseen, rakkauteen, näyttämällä ruotsalaisen  Theoz Haraldssonin  uusimman kappaleen Youtubesta.  Ja du är the real thing , laulaa 16-vuotias artisti ja ajelee musiikkivideolla ympäri kaupunkia sähköpotkulaudalla.
 Googlaamalla artistin nimen saan selville, että hänellä on yli kaksi miljoonaa seuraajaa Tiktokissa. En tunne Tiktokia, mutta veikkaan, että Theoz on jokseenkin kuuluisa.
 Muistelen omaa ruotsin tuntieni korvamatoa, jossa Sotta ja Pytty -niminen duo lauloi sokeroidusta  chili con carnesta  rytmikkään musiikin tahtiin.
 Olen tyytyväinen siihen, että ainakin jotkin asiat koulumaailmassa ovat muuttuneet.
 Askartelemme vaaleanpunaisesta paperista sydämet, joihin kirjoitamme asioita, joita rakastamme. Kukin saa vuorollaan kertoa, mitä kirjoitti paperiinsa.
 Luokassa rakastetaan esimerkiksi omaa urheilujoukkuetta, salibandya, kavereita ja äitiä.
 Sydämet ripustetaan seinälle vaaleanpunaiseksi ryppääksi.
 Ruotsin tunnilla kukin saa kirjoittaa leikkelemäänsä sydämenmuotoiseen paperiin asioita, joita rakastaa.  Anni Härkönen / Yle
 Mistä johtuu Suomen heikentynyt Pisa-menestys?
 Ruotsin tunnilla Matias Lahikainen kertoi rakastaneensa lihaa. Se muistuu mieleen lounaalla, kun hän istuu seuraani. Alan kehua ruokalan nerokasta esillepanoa, jossa kasvisruoka on tarjolla linjastossa ennen liharuokaa.
 – Ootsä joku vegaani vai? Lahikainen kysyy.
 – No sellainen kotivegaani, vastaan.
 Omina peruskouluaikoinani kasvisruokaa koulussa saadakseen joutui pyytämään luvan vanhemmilta ja terveydenhoitajalta. Harva ryhtyi siihen. Yksi ystäväni päätti jättää lihan pois lautaseltaan viidennellä luokalla. Häntä pidettiin radikaalina.
 Lähes päivittäin joku huolestunut opettaja kävi ruokalassa muistuttamassa häntä siitä, että kasvavan lapsen pitäisi syödä lihaa.
 Ruokalistalla tänään: kreikkalaista juusto-kasvishöystöä ja riisiä. Anni Härkönen / Yle
 Koska haluan siirtää puheen pois ruokailutottumuksistani ja vertailla koulupolkujamme, nostan esiin Suomen heikentyneen Pisa-menestyksen. Mistä johtuu, että minun ikäluokkani pärjäsi paremmin kuin ikätoverimme ympäri maailman, mutta nykykoululaiset häviävät  esimerkiksi Virolle ?
 Lahikainen miettii hetken ja nostaa sitten esiin kolme pointtia. Tai oikeastaan kaksi, sillä yksi tulee vieressä istuvalta kaverilta.
 Koululaisten motivaation puute, ulkomaalaistaustaisten koululaisten osuuden kasvaminen ("kaikki ei ole välttämättä niin taitavia suomen kielessä") ja koulujen löystynyt kuri, hän pohtii.
 – Enää ei tuu remmistä perseelle tai kepillä näpeille, Lahikainen tiivistää.
 Pitäisikö koulussa olla kovempi kuri? Auttaisiko se keskittymään?
 – En tiedä. Ei se hirveän kivaa olisi.
 Mitä vanhempi ope, sitä huonompi meininki?
 Seuraamme liittyy Lahikaisen luokka- ja joukkuekaveri  Daniel Vuori . Vuoren mukaan kuria pidetään ainakin kotona.
 – Mulla on ainakin niin, että jos ei hyviä numeroita tule, pakotetaan opiskelemaan enemmän. Aika usein huolehditaan siitä, että on kaikki koulutehtävät tehty, hän sanoo.
 Vuori haluaisi ysiluokan jälkeen Mäkelänrinteen urheilulukioon. Sinne päästäkseen todistuksen on oltava hyvä.
 Viime vuosina mediassa on kerrottu siitä, että koulusta riippuen oppilas voi saada  samalla osaamisella seiskan tai ysin . Tämä voi vaarantaa peruskoulun päättävien oikeusturvan toiselle asteelle haettaessa.
 On vaikea sanoa, annetaanko Herttoniemessä hyviä arvosanoja helposti vai ei. Vuoren mukaan se riippuu paljon opettajasta.
 – Meillä on sellaisia opettajia, jotka järjestävät helpompia kokeita, ehkä niiden perusteella saa sitten helpompia numeroita. Jotkut tekevät taas viisisivuisia esseekokeita, joista on vaikeampi saada hyviä numeroita.
 Lahikaisen mukaan oppimistuloksiin vaikuttaa myös opettajien ikä.
 – Mitä vanhempi, sitä huonompi meininki on tunnilla. Opetustyyli on vanhanaikaisempi ja tiukempi.
 Opetuksessa käytetään perinteisten oppikirjojen lisäksi sähköisiä oppimateriaaleja. Oppilaat saavat koulusta käyttöönsä henkilökohtaisen kannettavan tietokoneen. Anni Härkönen
 Moni Vuoren ja Lahikaisen opettaja tekee oppitunneista monipuolisia: niillä katsotaan Youtube-videoita, pelataan Kahoot-tietovisoja omilla älypuhelimilla ja etsitään tietoa omin neuvoin sen sijaan, että opettaja kaataisi kaiken opin päähän.
 Daniel Vuoren mukaan tätä tehdään yläkoulussa enemmän kuin kouluaikojen alussa. Siihen voi olla syynä uusi opetussuunnitelma, joka otettiin käyttöön kuudennella luokalla – tai oppitunnit, jotka pitenivät alakoulusta yläkouluun siirryttäessä 45 minuutista 75:een.
 – On hyvä, että ei koko ajan lueta kirjasta tai tehdä muistiinpanoja. On meillekin helpompaa ymmärtää asioita musiikin tai erilaisten pelien kautta, Vuori sanoo.
 Onko puhelin osa ongelmaa vai ratkaisua?
 Yhteiskuntaopin tunnilla keskustellaan perusoikeuksista ja velvollisuuksista. Opettaja  Niko Simpanen  pahoittelee sitä, ettei hän ehtinyt valmistella toimittajaa varten tunnille "mitään ekstraa".
 Puheenvuorot kimpoilevat aborttilainsäädännöstä kuolemanrangaistuksiin, sterilisaatioikään ja adoptioon. Miksi sterilisaation alaikäraja on niin korkea, joku pohtii. Toinen kysyy, miksi 18-vuotiaana ei saa adoptoida.
 Opettajan kehotuksesta älypuhelimet kaivetaan esiin. Tehtävänä on etsiä, millaisista ihmisoikeusrikkomuksista Suomea on viime aikoina moitittu.
 Opettajien suhtautuminen älypuhelimiin opetuksessa vaihtelee. Osa opettajista kerää puhelimet oppituntien ajaksi pois, osa taas pyytää oppilaita käyttämään niitä tiedonhakuun.
 Yhteiskuntaopin opettaja Niko Simpanen aktivoi oppilaansa keskustelemaan kansalaisen perusoikeuksista ja -velvollisuuksista. Anni Härkönen / Yle
 Osa tapaamistani oppilaista on sitä mieltä, että puhelimet voivat häiritä tunnin kulkua. Myös puhelinriippuvuus on todellinen ilmiö, joka näkyy jo kouluissa, sanoo  Beata Ponyi.
 – Jos opettaja yrittää ottaa puhelimen pois, se saattaa tehdä oppilaan aggressiiviseksi. Lopputunti menee väittelyyn: "Anna puhelin", "En anna".
 Oliver Paabolle  kävi hiljattain ikävästi.
 – Siinä kävi sellainen onnettomuus, että kun mä laitoin mun puhelimen tunnin alussa laatikkoon, se oli tunnin lopussa rikki. Vielä ei tiedetä, miten se meni rikki. En saanut mitään korvausta tästä, Paabo sanoo.
 Uuvuttaako koulu nykynuoret?
 Yhdeksäsluokkalaisella moni koulupäivä kestää aikuisen täyden työpäivän verran. Kun yhtälöön lisätään läksyt ja tavoitteellinen harrastaminen, venyvät päivät helposti pitkiksi.
 Tänään päästään kotiin jo ennen kolmea. Muutama oppilas jää kanssani luokkaan jutustelemaan vielä koulupäivän päätyttyä.
 Olen huolissani nuorten jaksamisesta.  Uutisissa on kerrottu , että pääkaupunkiseudulla koulu-uupumus vie jopa peruskouluikäisiä oppilaita sairauslomalle.
 Daniel Vuori kertoo, että merkkejä siitä näkyy koulun arjessa.
 – No on sitä aika paljon näkynyt. Aika monella on harrastuksia, jotka vaativat paljon panostusta. Monta kertaa viikossa treenit kestävät myöhään. Joillakin voi olla jo aamutreenejä.
 Beata Ponyin ja Julia Rissasen mukaan tulevaisuuden opiskelupaikka ja arvosanat mietityttävät ysiluokalla jo paljon. Anni Härkönen / Yle
 Tulevaisuus mietityttää ysiluokkalaisia: koulunkäynti ei vaikuta ainakaan helpottuvan toisella asteella.
 – Mun isoveli on nyt lukiossa, eikä se kuulosta kauhean houkuttelevalta. Siellä on aika vaikeaa. Aika paljon hän valittaa, että se on pelkkää näpyttelyä, kun pitää tehdä tietokoneella matikan tehtäviäkin, sanoo  Julia Rissanen .
 Uupuneita ovat myös opettajat. Ylen kyselyn mukaan osa opettaja kokee työssään jopa  fyysisen väkivallan uhkaa . Mistä uupumus voisi johtua ja miten opettajien työoloja voisi helpottaa?
 – Luulen, että jos on ärsyttäviä oppilaita ja liikaa erimielisyyksiä, se ei välttämättä ainakaan auta opettajia. Nykyään opettajat tarkastavat kokeita myöhään illalla eivätkä saa tarpeeksi unta. Jos on vielä ylimääräisiä palavereita, niin se varmaan kuormittaa, Matias Lahikainen sanoo.
 Oppilaiden mukaan opettajien keinovalikoima kurinpitoon ei ole kovin suuri. Beata Ponyin mukaan häiriköivän oppilaan opettaja voi esimerkiksi kutsua vararehtorin paikalle luokkaan, mutta se ei aina riitä rauhoittamaan tilannetta.
 – Ihmisillä on erilainen ärtymiskynnys, eikä opettajakaan voi päättää, uupuuko vai ei, Ponyi lisää.
 Huolipuhe kasautuu koulujen alkuun
 Vuonna 2013  lähes puolet helsinkiläisistä yläkoululaisista  kävi jotakin muuta kuin kotiosoitteensa mukaan määräytyvää lähikoulua.
 Niin tekee moni Herttoniemen yhteiskouluakin käyvä: tänne valikoituu oppilaita esimerkiksi urheilu- ja kieliluokille.
 Mieleisen aineen painotus voi kasvattaa oppilaan koulumotivaatiota. Toisaalta painotusluokille hakeudutaan usein samankaltaisista sosioekonomisista taustoista, mikä  voi eriyttää eri koulujen todellisuuksia  aiempaa kauemmas toisistaan.
 Kouluarki on erilaista jopa saman kaupungin naapurikouluissa – puhumattakaan eri kaupungeista.
 Oliver Paabo etsii vastauksia yhteiskuntaopin kirjasta. Anni Härkönen / Yle
 Vaikka peruskoulujen opetus ympäri maata pohjaa samoihin  opetussuunnitelman perusteisiin , niitä tulkitaan ja sovelletaan opetuksen järjestämiseen eri tavoin: toisaalla oppitunteja pidetään  80 oppilaan soluissa , Herttoniemen yhteiskoulussa aamun ensimmäinen oppitunti aloitettiin vain 11 oppilaan ryhmässä.
 Ehkä juuri pienillä opetusryhmillä oli osansa siihen, että koulupäivän aikana kohtasin lukuisia turvallisia aikuisia, jotka pystyivät ihailtavasti kohtaamaan jokaisen oppilaansa yksilönä ja jotka vaikuttivat olevan aidosti innostuneita työstään.
 Silti kouluvuoden alkuun kasautunut  huolipuhe  saa minut mietteliääksi.
 Nuoret ovat olleet rappiolla ennenkin
 Kävin yhtä koulua yhden päivän ajan ja tapasin joitakin kymmeniä nuoria. En voi sen perusteella päätellä, mitä kuuluu niille muille yli puolelle miljoonalle peruskoululaiselle, jotka ovat levittäytyneet yli kahteen tuhanteen kouluun ympäri Suomea.
 En tiedä edes sitä, mitä naapuriluokassani tapahtui koulupäivän aikana.
 Vaikka otokseni ei ole kattava, on tapaamillani nuorilla kuitenkin huomattava, yli kahdeksanvuotinen kokemus suomalaisesta nykyperuskoulusta. Siksi olisi sääli jättää kysymättä, mitä he ajattelevat peruskoulun tilasta.
 Onko heidän tuntemansa koululaitos syöksynyt kaaokseen, joka ei ole enää pelastettavissa?
 – En mä nyt sanoisi, että se on ihan kaaoksessa. On tää mun mielestä ihan hyvin hallussa Suomessa. Totta kai voisi vähän lisää olla opettajia ja vähän lyhyempiä päiviä, mutta muuten kaikki on täällä ihan hyvin, Matias Lahikainen sanoo.
 Matias Lahikaisen tuntemalla koululaitoksella menee ihan hyvin. Anni Härkönen / Yle
 Entä valmistuuko nykyperuskoulusta lukutaidottomia, keskittymis- ja empatiakyvyttömiä nuoria? Ei välttämättä. Beata Ponyi muistuttaa, että nuoret ovat olleet rappiolla ennenkin.
 Hänen vanhempansa ovat syntyneet 60-luvulla ja käyneet erilaisen koulutien. Heidän näkökulmastaan nykynuorten maailma näyttää vieraalta ja elektroniikantäyteiseltä, vaikka tälle ikäpolvelle internet ja sosiaalinen media ovat luonnollinen osa arkea.
 – Musta tuntuu, että meistä tulee samanlaisia. Parinkymmenen vuoden päästä me katsotaan sen ajan nykynuoria ja ihmetellään, että mikä juttu toi on. Silloin nuorten elämässä on varmasti meille uusia asioita, joita sen ajan nuoret pitävät luonnollisina, Ponyi sanoo.
 Lue lisää:
 Koulu aloitti huippumodernin opetuksen, jossa opettajat päivystävät "torilla" ja lapset opiskelevat yksin – jo useampi lapsi vaihtamassa koulua
 12-vuotiaan tytön tarina nykykoulusta nosti  kohun – lasten liian suuri valinnanvapaus kerää rajua kritiikkiä: "On menty liian pitkälle"
 "Älylaitteilla tapahtuva ihmiskoe tuottaa jo hedelmää", "lapset oireilevat vuosi vuodelta pahemmin" – opettajat kertovat Ylelle peloistaan
 "Sieltä tullaan nyrkin kanssa, että sinähän et minua määrää" – näin opettajia lyödään ja kiusataan kouluissa

"Opettaja ei voi päättää, uupuuko vai ei" – Huolipuhe valtasi peruskoulun, mitä siitä pitäisi ajatella? Koululaiset kertovat


Afganistanissa ainakin 20 ihmistä on loukkaantunut hääjuhlissa tapahtuneessa räjähdyksessä, kertoo paikallinen sairaala. Silminnäkijä kertoi uutistoimisto AFP:lle nähneensä tapahtumapaikalla myös monia ruumiita.
 Räjähdys tapahtui hotellissa maan pääkaupungissa Kabulissa myöhään lauantaina.
 Yksikään ryhmä ei ole vielä ilmoittanut olleensa räjähdyksen takana. Kapinalliset ovat toisinaan iskeneet hääjuhliin, koska niiden koetaan olevan helppoja kohteita.
 Maan sisäministeriön edustaja  Nasrat Rahimi  kertoi räjähdyksen tapahtuneen kaupungin länsiosassa sijaitsevassa hääjuhlille tarkoitetussa tapahtumapaikassa ennen iltayhtätoista paikallista aikaa. Hän jakoi Facebookissa kuvia, joissa näytti olevan useita ruumiita ruokailutilan sisällä.
 New York Timesille  puhunut viranomainen sanoi, että kuolleita on yli 40 ja loukkaantuneita yli 100, mutta sisäministeriön mukaan kuolleiden ja loukkaantuneiden virallista määrää ei pystytä vielä kertomaan.
 Afgaanihäät ovat suuria ja raikuvia juhlia, joissa on satoja ja usein jopa tuhansia vieraita juhlimassa teollisen kokoluokan häähalleissa. Miehet on usein erotettu juhlatiloissa naisista ja lapsista.
 Häissä ollut  Mohammed Farhag  oli ollut juuri naisten alueella, kun hän kuuli valtavan räjähdyksen miesten puolelta.
 – Kaikki juoksivat ulos huutaen ja itkien, hän kertoi.
 – Noin 20 minuutin ajan koko juhlapaikka oli täynnä savua. Melkein kaikki miesten alueella olleet ovat joko kuolleita tai loukkaantuneita. Nyt, kaksi tuntia räjähdyksen jälkeen, hallista viedään edelleen ruumiita pois, hän jatkoi.
 Hallinnon edustajan  Feroz Basharin  mukaan räjähdys oli "selvä merkki siitä, etteivät terroristit voi nähdä afgaanien osoittavan onnellisuuttaan".
 – Heitä ei saa kumartamaan tappamalla heitä. Illan iskun tekijät laitetaan vastuuseen, hän kertoi Twitterissä aiemmin.
 Yhdysvaltojen ja Talebanin odotetaan pääsevän sopimukseen
 Odotukset Yhdysvaltojen ja Talebanin välisestä sopimuksesta ovat kasvaneet viime aikoina. Osapuolten odotetaan allekirjoittavan lähiaikoina sopimus, jonka myötä yhdysvaltalaisjoukot alkaisivat vetäytyä Afganistanista.
 Vastineeksi kapinalliset antaisivat lukuisia turvatakeita. Yhdysvallat on muun muassa vaatinut kapinallisia takaamaan, ettei Afganistanista tulisi enää turvapaikkaa terroristijärjestöille.
 Yhdysvalloilla on maassa edelleen noin 14 000 sotilasta melkein kahden vuosikymmenen mittaisen, pattitilanteeseen ajautuneen sodan vuoksi.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on sanonut presidenttiytensä alusta saakka, että hän haluaa joukot pois Afganistanista. Yhdysvallat on laittanut Afganistanin sotilasoperaatioihin ja jälleenrakentamiseen yli triljoona dollaria vuoden 2001 jälkeen.

Kymmenien pelätään kuolleen hääjuhlissa tapahtuneessa räjähdyksessä Afganistanissa


Summary: Poliisi joutui ottamaan useita henkilöitä kiinni tai toimittamaan heitä selviämisasemalle liiallisen päihtymyksen vuoksi.

Tampereella oli lauantaina Ratinassa järjestetyn Blockfestin festivaalialueen läheisyydessä sekä kaupungin keskustassa lukuisia hälytystehtäviä ja häiriökäyttäytymistä, kertoi Sisä-Suomen poliisilaitos tiedotteessa lauantaina alkuyöstä.
 Valvonnan seurauksena kirjattiin lukuisia rikosilmoituksia epäillyistä huumausainerikoksista ja huumausaineen käyttörikoksista.
 Tutkittavaksi on tullut myös muutamia lieviä pahoinpitelyitä.
 Poliisi kertoi joutuneensa ottamaan useita henkilöitä kiinni tai toimittamaan heitä selviämisasemalle liiallisen päihtymyksen vuoksi.
 Festivaalialueelle oli pyrkinyt lauantaina myös 50–80 nuoren joukko väkisin ilman sisäänpääsylippua. Järjestyksenvalvojat estivät nuorten aikeet, mutta poliisi joutui puuttumaan ryntäilijöiden aiheuttamiin järjestyshäiriöihin.
 Lue myös:
 Asap Rocky Blockfestissä: katso kuvat tämän kesän kohutuimman räppärin keikasta   (17.8.)

Blockfest työllisti poliisia Tampereella lauantaina – huumeita ja kiinniottoja


Summary: EK:n toimitusjohtajan mielestä työajan pidennys on pysyväksi tarkoitettu ja sillä linjalla pitäisi pysyä.

Nyt pitäisi välttää sahaamasta omaa oksaa.
 Näin varoittelee Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtaja  Jyri Häkämies  syksyllä alkavalle liittokierrokselle valmistautuvia palkansaajaliittoja STT:n haastattelussa.
 – Kilpailukykysopimukseen liittyvä työajan pidennys on pysyväksi tarkoitettu, ja sillä linjalla pitäisi pysyä, Häkämies sanoo.
 Häkämies kertoo kuitenkin olevansa toiveikas, ettei työajan pidennyksestä synny niin paljon kitkaa kuin on ennakoitu. Hän uskoo tavoitteen 75 prosentin työllisyysasteesta olevan yhteinen nimittäjä sekä työntekijä- että työnantajapuolella.
 – Toivoisin, että se mielessä neuvotteluja käytäisiin. Ainahan näihin neuvotteluihin liittyy retoriikkaa ja dramatiikkaakin, mutta uskon silti, että niissä mennään rakentavasti eteenpäin. Varmasti aina erilaisten palkkakierrosten alla arvioidaan, että ne ovat haastavia.
 Häkämies huomauttaa, että edellisen liittokierroksen aikana työrauha säilyi hyvin ja tulos oli työllisyyttä parantava.
 Työmarkkinoiden keskusjärjestöt solmivat kilpailukykysopimuksen kesällä 2016. Kikyssä sovittiin muun muassa työnantajamaksujen alentamisesta ja vuosittaisen työajan pidentämisestä 24 tunnilla ilman lisäkorvausta. Työajan pidennyksen jatkosta on ennakoitu jännitteitä työmarkkinapöytiin.
 Palkkatuen helpottaminen sopii EK:lle
 Kierroksen aloittaa jälleen Teollisuusliitto, ja se on tavannut näyttää suunnan muille. Suurimman vientiliiton tavoite on saada kaikista sopimuksistaan palkaton työajan pidennys pois.
 – Se pallo on Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton pöydässä, jossa osapuolet hakevat ratkaisun. Toivon ja odotan, että ratkaisu on myönteinen, Häkämies kuittaa.
 Myös palkankorotukset ovat liittokierroksella pöydässä. Kaksi vuotta sitten Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden sopima palkankorotuksen taso oli keskimäärin 3,2 prosenttia kahdelle vuodelle.
 – Näkymä on heikentynyt, ja siksi on syytä jatkaa viime liittokierroksen linjalla, joka oli suhteessa kilpailijamaihin työllisyyttä parantava.
 Häkämiehen mukaan kaikkien työantajaliittojen yhteinen tavoite kierroksella on lisätä paikallista sopimista. Se on hänen mukaansa keskeinen keino, kun työllistämisen kynnystä pyritään madaltamaan.
 – Olemme myös esittäneet lainsäädäntömuutosta, että määräaikaisten työsopimusten solmisesta poistettaisiin erityisen painava syy -peruste.
 Hallituksen kaavailema palkkatuen käytön helpottaminen ja sitä kautta lisääminen sopii myös EK:.lle.
 – Kannatamme byrokratiahelpotuksia. Uskon, että siinä asiassa edetään, koska kaikilla tuntuu olevan yhteinen näkemys.
 Syksy näyttää, miten rohkea hallitus on
 Häkämies uskoo syksyn näyttävän, miten yhteistyö sujuu pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen kanssa. Hänen mukaansa EK tukee voimakkaasti hallituksen 75 prosentin työllisyystavoitetta, mutta keinot ovat ratkaisevia.
 – Osa keinoista menee kolmikantaisiin työryhmiin, eivätkä ne varmasti ehdi syksyn budjettiriiheen sellaisenaan, mutta aikanaan niiltäkin on odotettava sitä, että työn kannustavuutta pystytään parantamaan.
 Häkämiehen mielestä on hyvän valmistelunkin näkökulmasta perusteltua, että hallitus hyödyntää järjestöjä työllistämistoimien suunnittelussa.
 – Korostan kuitenkin, että hallitusohjelman sisältämä 75 prosentin työllisyysasteen täyttyminen on hallituksen vastuulla.
 Lue lisää:
 Edessä hurja työmarkkinakierros: Julkisen sektorin naisvaltaiset alat vaativat vientialoja selvästi suuremmat palkankorotukset
 Hallituksen asettamien työllisyysryhmien työ käynnistyy – budjettiriiheen odotetaan linjauksia palkkatuesta

Häkämies varoittelee palkansaajaliittoja tavoittelemasta liian suuria palkankorotuksia – "Näkymä on heikentynyt"


Summary: Edellisiin sammutustöihin osallistuneet, vettä pudottavat lentokoneet olivat jo ehtineet palata takaisin manner-Espanjaan yli tuhannen kilometrin päähän.

Kanariansaariin kuuluvalla Gran Canarialla on syttynyt taas maastopalo, kertovat uutistoimistot.
 Saaren keskiosassa sijaitsevan Tejedan pikkukaupungin asukkaat on evakuoitu ja viranomaisten mukaan palon leviäminen on hyvin mahdollista. Palo sai alkunsa noin 15 kilometrin päässä Tejedasta, Vallesecon kylästä. Myös Moyan alueelle on julistettu hätätila, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Yhteensä seitsemän helikopteria sekä maan pinnalla työskentelevät palomiehet taistelevat liekkejä vastaan. Paikallisen pelastuslaitoksen tiedotteen mukaan tilanne ei näytä lainkaan hyvältä lämpötilan, tuulien ja kuivuuden vuoksi.
 Pelastuslaitoksen mukaan edellisiin sammutustöihin osallistuneet, vettä pudottavat lentokoneet olivat jo ehtineet palata takaisin manner-Espanjaan yli tuhannen kilometrin päähän. Näistä yksi on tosin jo matkalla kohti Gran Canariaa, kertoo uutistoimisto AFP.
 Gran Canarian tulipalo roihahti vain viisi päivää siitä, kun edellinen palo oli saatu hallintaan samalla alueella. Tuolloin evakuoitiin noin 1500 ihmistä.
 Lue myös:
 Gran Canarian maastopalo on saatu hallintaan  (13.8.)
 Kanariansaarilla syttyi laaja maastopalo – katso video Gran Canarian roihusta  (11.8.)

Gran Canarialla roihahti jälleen maastopalo – ihmisiä evakuoidaan saaren keskiosista


Summary: Lehden mukaan Johnson aikoo vakuuttaa maiden johtajat siitä, että brittiparlamentti ei voi estää EU-eroa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  on määrä kertoa ensi viikolla Ranskan presidentille  Emmanuel Macronille  ja Saksan liittokanslerille  Angela Merkelille , että brittiparlamentti ei voi estää Britannian EU-eron brexitin tapahtumista, kertoo uutistoimisto Reuters siteeraten  The Sunday Telegraph  -sanomalehteä.
 – Tällä viikolla Johnson matkustaa Saksaan ja Ranskaan vakuuttaakseen Ranskan presidentin Emmanuel Macronin ja Saksan liittokanslerin Angela Merkelin siitä, että parlamentti ei voi estää brexitiä, Telegraph kirjoittaa.
 Lehden mukaan Johnsonin odotetaan kertovan Merkelille ja Macronille, että heillä on kaksi kuukautta aikaa saada aikaan sopimus, joka kelpaa Britannian hallitukselle ja parlamentille tai Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta lokakuun viimeisenä päivänä.
 Lue myös:
 Britannian brexitiä vastustava oppositio kokoaa hätätilahallitusta – Kompastuskivenä kiista pääministeristä (17.8.)
 Irlannin pääministeri patistaa Britanniaa ja EU:ta keskustelemaan tulevaisuudesta: Neuvotelkaa erikoisjärjestelystä ennen lokakuun loppua (7.8.)
 Brittihallitukselta yli kahden miljardin lisätuki sopimuksettomaan brexitiin varautumiseen – Työväenpuolue: "Vastenmielistä rahojen tuhlaamista" (1.8.)

Telegraph: Pääministeri Johnson matkustaa ensi viikolla uhittelemaan Ranskaa ja Saksaa sopimuksettomalla brexitillä


Summary: Kiina on erityisesti vastustanut modernien hävittäjien myymistä Taiwanille.

Yhdysvallat on aikeissa myydä Taiwanille uudenaikaisia hävittäjälentokoneita kahdeksan miljardin dollarin arvosta. Presidentti  Donald Trumpin  hallinto on antanut asiasta tiedotteen kongressille.
 Kyseessä ovat Lockheed Martin -yhtiön valmistamat F-16V-hävittäjät.
 Myyntipäätöksen tekee viime kädessä Yhdysvaltain ulkoministeriö. Monet kongressiedustajat kummastakin puolueesta ovat jo ilmoittaneet kannattavansa kauppaa.
 – Näiden hävittäjien merkitys on ratkaiseva, jotta Taiwan voi puolustaa ilmatilaansa, jota Kiinan kansantasavalta yhä voimakkaammin uhkaa, sanoi senaatin ulkoasioiden komitean puheenjohtaja  Jim Risch  lausunnossaan.
 Vaikka Yhdysvalloilla ei ole muodollisia suhteita Taiwanin kanssa, on se Taiwanin saaren tärkein tukija ja aseistaja. Vuoden 2008 jälkeen Yhdysvallat on myynyt Taiwanille aseita yli 24 miljardin dollarin arvosta. Taiwan on saanut muun muassa M1A2 Abrams taistelupanssarivaunuja ja Stinger-ohjuksia.
 Taiwanilla on jo vanhastaan F-16-hävittäjiä, joista osaa modernisoidaan V-versioiksi.
 Kiina pitää Taiwania kapinallisena maakuntanaan ja sanoo kohdistavansa aseiden myyjään vastatoimia. Kiina ja Yhdysvallat ovat kuluneen parin vuoden aikana kietoutuneet ankaraan taloussotaan. Taiwanin kanssa tehtävä asekauppa on omiaan heikentämään maiden suhteita ja vaikeuttamaan kauppaneuvotteluja.

Yhdysvaltain ja Kiinan välirikko pahenemassa – USA aikoo myydä Taiwanille hävittäjäkoneita


Summary: Yle keräsi yhteen valtion tulot ja menot. Budjettipuusta selviää, miten valtio rahoittaa menonsa.

Valtiovarainministeriö julkaisi perjantaina tarkat luvut budjettiehdotuksestaan ensi vuodelle. Yle keräsi budjetin tulot ja menot yhteen.
 Yksittäisistä menoista suurimmaksi kasvoi kuntien valtionosuudet. Valtionosuuksilla valtio rahoittaa kuntien kuluja ja tasoittaa niiden välisiä eroja, jotta suomalaisilla olisi tasaveroiset lähtökohdat elämälle eri puolella maata.
 Valtiovarainministeriöllä, sosiaali- ja terveysministeriöllä sekä opetus- ja kulttuuriministeriöllä on eri hallinnonaloista suurimmat menot, eikä tämä ole ihme.
 Valtiovarainministeriö hallinnoi muun muassa kuntien valtionosuuksia, sosiaali- ja terveysministeriön vastuulla ovat laajat hyvinvointipalvelut ja opetus- ja kulttuuriministeriö vastaa maan opetuksesta.
 Monesti julkiset väittelyt käydään valtion budjetin kannalta pienistä asioista. Yksi näistä aiheista on perinteisesti ollut puoluetuki, josta perjantaina saatiin yllättävä uutinen.
 Valtiovarainministeriön budjettiluvuista löytyi merkintä puoluetuen kasvattamisesta, vaikka siitä ei kerrottu valtiovarainministeriön tiedotustilaisuudessa eikä ministeriön materiaaleissa keskiviikkoina lainkaan.
 Puoluetukea kasvatetaan kuudella miljoonalla eurolla, mikä on suuri korotus suhteutettuna tuen kokonaisuuteen. Kasvua tuli yhteensä 20 prosenttia.
 Sen sijaan lisäyksen suhteuttaminen valtion kokonaisbudjettiin muuttaa näkökulmaa. Kuuden miljoonan euron lisäys on pieni, jos sitä vertaa valtion 57 miljardin kokonaismenoihin.
 Budjettipuulla pääset tarkastelemaan, kuinka isoja väittelynaiheita yhteiskunnassa on menossa, jos ne suhteuttaa valtion budjettiin.
 Lue lisää:
 Koko budjettiehdotus on nyt julki – Korkeakoulut saivat pettyä, mutta uusi tiedeministeri aikoo taistella niiden rahoista ja aloituspaikoista
 Näin valtiovarainministeri Mika Lintilän tuloveroale jakautuisi – Pienituloiselle palkansaajalle hyöty 85 euroa vuodessa
 Pääministeri Rinteen lupaus ostovoimasta yllätti valtiovarainministeri Lintilän: "En pidä sitä viisaana"

Valtio käyttää eniten rahaa kuntien valtionosuuksiin – Katso valtion suuret ja pienet menot Ylen budjettipuusta


Summary: Tilajärjestelyt, pitkät vuokrasopimukset ja maiden myynti aktiiviviljelijöille vähentäisivät raivaustarvetta.

Kansainvälinen  ilmastopaneeli IPCC on huolissaan  turvemaiden raivaamisesta pelloksi. Turvemaiden ojittaminen ja ottaminen viljelykäyttöön lisää maatalouden ilmastolle haitallisia päästöjä ja kiihdyttää ilmastonmuutosta.
 Varsinkin pohjoisessa raivaamiselle on nähty vähän vaihtoehtoja. Nyt osa viljlijöistä pelkää, että peltojen raivaamista ryhdytään rajoittamaan ilmastosyistä.
 Turvemaiden päästöt ovat ainoa kasvava päästölähde maataloudessa.
 – Yleensä puhutaan vain hiilidioksidipäästöistä, mutta turpeen maatumisessa syntyvä ilokaasu on jopa lähes 300 kertaa sitä voimakkaampi kasvihuonekaasu, muistuttaa Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori ja ilmastopaneelin jäsen  Kristiina Regina .
 Reginan mukaan ilokaasua syntyy turvemailta ojitetuista viljelymaista, kuin ojituksen seurauksena pohjaveden pinta laskee.
 Torniolaisen Mykkälän maitotilan kaikki pellot on raivattu kosteille turvemaille kuten valtaosalla pohjoisen maatiloista. Vaikka kesä on ollut Meri-Lapissa kuiva, ei tilalla ole kärsitty kuivuudesta.
 – Tämä on toinen perättäinen kuiva kesä täällä. Tästä näkee, että nurmi kasvaa turvemailla huonompanakin kesänä ja täältä saadaan hyvä sato,  Aki Mykkälä  osoittaa vihreänä lainehtivaa peltoaan.
 Kivennäismailta vastaava sato olisi Mykkälän mukaan jäänyt saamatta. Regina ymmärtää viljelijän näkökulman.
 – Kyllä se tuo jonkin verran varmuutta satonäkymiin. Ymmärrän kyllä, miksi viljelijät niitä käyttävät, Regina sanoo.
 Turvemaa olisi tehokas hiilensitoja
 Turvetta syntyy nopeasti alueilla, joissa vuoroin riittävän lämmintä ja vuoroin riittävän viileää. Lämpö saa aikaan nopean kasvimassan syntymisen. Viileässä taas kuollut kasvimassa hajoaa riittävän hitaasti. Suomen olosuhteet ovat siis ihanteelliset turpeenkasvulle.
 Turvemaa sitoo hiiltä keskimäärin kymmenen kertaa enemmän hehtaaria kohti kuin mikään muu ekosysteemi. Turvemaiden rauhoittaminen olisi taloudellisesti tehokkaampaa kuin monet muut hiilipäästöjen vähennystoimenpiteet.
 Ojitetun turvemaan aiheuttamien päästöjen lisäksi pellonraivaus vaikuttaa Suomen ilmastotaseeseen metsäkadon kautta. Viime vuosina metsäpinta-alan väheneminen eli metsäkato on  Tilastokeskuksen mukaan  (PDF-tiedosto) hidastunut alle 10 000 hehtaariin vuodessa. Siitä pellonraivauksen osuudeksi arvioidaan kolmasosa tai korkeintaan puolet, enemmistö on seurausta rakentamisesta.
 Suomen metsien kokonaispinta-alaan suhteutettuna kyse on häviävän pienistä määristä, mutta päästömielessä metsäkato ei ole merkityksetön asia. Niinpä esimerkiksi Luonnonvarakeskus on  esittänyt tutkimukseensa vedoten , että pellonraivausta ryhdyttäisiin hillitsemään esimerkiksi tukemalla entistä tehokkaammin lannan hyötykäyttöä vaikkapa biokaasun tuotannossa.
 Suomen ilmastopaneelin jäsen, ympäristöekonomian professori  Markku Ollikainen  on puolestaan esittänyt  raivausmaksujen  perimistä maankäytön ohjaamiseksi ilmastoystävällisempään suuntaan.
 Mykkälän ja monen muun pohjoisen viljelijän pelko siitä, että ilmastokeskustelu johtaa raivaamisen rajoitustoimiin ei siis ole aiheeton. Mykkälän mielestä tarvitaan kuitenkin toisenlaisia toimenpiteitä.
 Hän ehdottaa maataloustukien keskittämistä aktiiviviljelijöille. Se saisi tukea nostavat passiiviviljelijät luopumaan pelloistaan.
 – Nyt peltoa voi pitää ja tukea nostaa, vaikka tilalla ei enää ole ruoantuotantoa. Se ajaa aktiivitiloja raivaamaan uutta peltoa. Jos pelto pystytään hankkimaan muuten, ei tarvitse ryhtyä raivaamaan, Mykkälä sanoo.
 Raivaamiselle on vaihtoehtoja
 Viljelijät ovat asissa puun ja kuoren välissä: maatalouden rakennemuutos edellyttää suurempia tilakokoja, mikä taas edellyttää esimerkiksi maitotiloilla enemmän peltoalaa lannan levitystä varten.
 Reginan mielestä ilmaston kannalta olisi parempi pyrkiä etsimään uuden turvemaan raivaukselle vaihtoehtoja, kuten vaikkapa vanhojen käytöstä poistettujen peltojen ottamista uudelleen viljelykäyttöön, maanvaihtoja tai peltojen raivaamista kivennäismaille.
 – Raivaus ei saisi olla helpoin ja halvin vaihtoehto. Ennen kuin tehdään raivauspäätös, pitäisi katsoa muut vaihtoehdot nimenomaan niin, että maalaji otettaisiin huomioon. Ensin etsittäisiin vanhaa peltoa ja selvitettäisiin, saako sitä vuokrata tai ostaa tai voidaanko tehdä tilusjärjestelyitä tai pellonvaihtoja, Regina luettelee.
 Meri-Lapin kuntien maataloussihteerin  Heikki Pennasen  mukaan valmiin pellon ongelma on se, että se on usein etäällä tilalta tai pieni. Viljelijät joutuvat ajamaan traktoreilla ristiin rastiin pelloille. Maiden vaihdolla saataisiin pelloista Pennasen mukaan järkeviä kokonaisuuksia lähelle tilaa.
 Ostamista tai pitkää vuokrasopimusta Pennanen pitää hyvinä ratkaisuina maanviljelijän kannalta.
 – Siihen voi panostaa sitten kalkitukset, ojitukset, sillat ja kaikki muut. Vuokratulle pellolle, jos sen vuokra-aika on vaikka viisi vuotta, niin ei siihen haluta hirveästi satsata. Se on vähän riskisijoitus, Pennanen sanoo.
 Turvepeltoja ei kuitenkaan saisi jättää vain sellaisenaan, muistuttaa tutkimusprofessori Kristiina Regina.
 – Vanhat pellot pitää joko saada maatalouskäyttöön tai ennallistaa tai metsittää. Niin kauan kun ne on ojitettu, ne tuottavat päästöjä, Regina sanoo.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Osallistu keskusteluun aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Ilmaston lämpeneminen hätyyttelee maa-alueilla jo 1,5 asteen rajaa – Suurraportti: Kasvava ihmiskunta tärvelee maata ja hotkii liikaa lihaa
 Kolmekymppinen sieviläismies sijoitti suohon, ja samoin on tehnyt jo parituhatta muuta hiilijalanjäljestä huolestunutta suomalaista – nyt Hiilipörssi tarvitsee lisää soita, joita ennallistaa
 Trooppisten metsien kato jatkuu rajuna – Viime vuonna katosi enemmän kuin Belgian kokoinen alue aarniometsää

Turvemaan raivaaminen pelloksi tekee hiilinielusta päästölähteen – parempaa vaihtoehtoa kaipaavat sekä ilmastotutkija että viljelijä


Hieman yli 30-vuotias mies menehtyi mönkijäonnettomuudessa Kemijärven Ruuhiniementiellä. Hätäkeskus sai tapahtuneesta ilmoituksen lauantaina kello neljän aikaan yöllä.
 Poliisin mukaan kemijärveläinen mies oli ollut yksin liikkeellä traktorimönkijällä, suistunut ojaan tien vasemmalle puolelle ja pyörinyt ainakin yhden kerran ympäri.
 Paikalle sattunut ohikulkija hälytti paikalle apua. Tapahtumapaikalla sairaankuljetus totesi mönkijää kuljettaneen miehen kuolleeksi.

Mies kaatui mönkijällä ja sai surmansa Kemijärvellä


Summary: Suomessa lapsille annetaan rahat vanhanaikaiseen tapaan käteisenä.

Suomalaislapset nauttivat keskimäärin Pohjoismaiden parhaita viikko- ja kuukausirahoja.
 Keskimääräinen kuukausiraha 8–14-vuotiailla lapsilla on 27,60 euroa eli 6,35 euroa viikossa.
 Norjalaislapset saavat kolmisen euroa vähemmän. Matalin kuukausiraha on Ruotsissa, jossa lapset saavat keskimäärin vajaat 22 euroa.
 Eroa ei kavenna myöskään ostovoimakorjaus. Ostovoimakorjattuna suomalaiset lapset ovat edelleen ykkösenä. Heikoimmaksi putoaa Tanska.
 Tämä käy ilmi Danske Bankin kuluttajapaneeli YouGovilla teettämästä kyselystä. Kyselyyn vastasi 3 519 pohjoismaalaista vanhempaa, jolla on 8–14-vuotias lapsi.
 Suomessa vanhemmat antavat vähästäänkin
 Suomessa ansiotaso on keskimäärin muita Pohjoismaita matalampi.
 – Siksi on yllättävää, että Suomi löytyy tämän tilaston kärjestä. Asiaa selittää osittain se, että suomalaiset lapset alkavat saada keskimäärin viikkorahaa vasta lähes 10-vuotiaana, kun muissa Pohjoismaissa viikkorahaa aletaan maksaa aiemmin. Vanhemmille lapsille maksettavat kuukausirahat taas ovat keskimäärin suurempia kaikissa maissa, Danske Bankin ekonomisti  Jukka Appelqvist  sanoo.
 Suomessa kaksi kolmesta lapsesta ylipäänsä saa viikkorahaa, mutta joka kolmas ei,  selviää Danske Bankin aiemmasta kyselystä .
 Talousbloggaaja patistaisi vanhempia antamaan lapsille viikkorahaa  aiemmassa Ylen julkaisemassa jutussa . Hänen mukaansa kotitöiden tekeminen ei pitäisi olla rahan saamisen edellytys.
 Käteistä kouraan
 Suomessa rahat annetaan lapsille perinteiseen tapaan yleisimmin käteisenä. Erilaiset digitaaliset ratkaisut ovat yleisemmin käytössä muissa Pohjoismaissa.
 Danske Bankin Appelqvist on jo aiemmin  Ylen jutussa kyseenalaistanut sen uskomuksen , että käteisen käyttö auttaisi lapsia hahmottamaan paremmin rahankäyttöä:
 – Mobiilisovelluksessa näkee selkeästi, miten raha on kulutettu. Siitä jää automaattisesti kirjanpito. Luulen, että se nimenomaan helpottaa lapsen rahankäytön opettelua ja säästämistä käteiseen verrattuna.
 Rahan eteen paiskitaan hommia
 Syyt viikko- ja kuukausirahan maksamiselle vaihtelevat maittain.
 Ääripäissä ovat Suomi ja Ruotsi: suomalaiset korostavat työnteon opettamista ja ruotsalaiset säästämisen merkitystä. Suomalaisista vanhemmista 58 prosenttia haluaa opettaa viikkorahan avulla lapsensa tekemään työtä rahan eteen. Ruotsalaisvanhemmista näin ajattelee vain neljännes.
 – Erot Suomen ja Ruotsin välillä ovat niin suuret, että se kertoo selvästä kulttuurierosta. Suomalaisille työnteon merkitys iskostetaan jo lapsena. Tämä on hyvä asia, mutta sen rinnalle toivoisi myös säästämisen ja sijoittamisen harjoittelemista, Appelqvist sanoo.
 Danske Bankin aiemmin teettämästä kyselystä käy ilmi, mitä suomalaislapsilta edellytetään viikko- tai kuukausirahan vastikkeeksi. Yli 70 prosenttia suomalaislapsista joutuu siivoamaan oman huoneensa ja yli 60 prosentia tiskaamaamaan tai viemään roskia.

 Viikko- tai kuukausiraha on vastikkeetonta 13 prosentilla pohjoismaalaisista vanhemmista.
 Myös tässä asiassa Suomi ja Ruotsi ovat vastakohtia, sillä peräti reilu viidennes ruotsalaisvanhemmista sanoo, että ei edellytä mitään töitä rahan vastikkeeksi. Suomessa tämä osuus on 7 prosenttia.
 Ruotsalaisten lasten vastikkeet liittyvät myös muita Pohjoismaita enemmän läksyjen tekoon kuin kotitöihin.
 Mitä teidän perheessänne on päätetty lasten viikko- tai kuukausirahoista? Minkäikäiselle lapselle olette alkaneet antaa omaa rahaa? Kuinka suuri raha on, maksetaanko se käteisenä vai tilille? Nouseeko summa syksyllä, kun lapsi aloittaa uuden luokan koulussa? Täytyykö lapsen tehdä kotitöitä tai läksyjä rahan saamiseksi? Jaa parhaat vinkkisi ja keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Kaksi kolmesta lapsesta saa viikkorahaa mutta joka kolmas ei – ja ne jotka saavat, joutuvat tekemään töitä 6,35 euronsa eteen
 Tutkimus: Alakouluikäiselle vitonen viikkorahaa käteen, yläkouluikäiselle 9-15 euroa
 Lomareissulla voi hieman hemmotella, mutta muuten lapsi ei tarvitse korotettua viikkorahaa kesälomalla – Lue asiantuntijoiden 5 vinkkiä
 Talousbloggaaja patistaa vanhempia antamaan lapsille viikkorahaa: "Kotitöiden tekeminen ei pitäisi olla rahan saamisen edellytys"
 Viisi neuvoa vanhemmille – näin lapsestasi kasvaa fiksu rahankäyttäjä

Suomalaisilla lapsilla Pohjoismaiden kovimmat kuukausirahat – ruotsalaislapset saavat vähiten


Kokoomuksen kansanedustaja ja sivistysvaliokunnan puheenjohtaja  Paula Risikko  hämmästelee korkeakoulutuksen saamia määrärahoja valtiovarainministeriön budjettiesityksessä.
 – Kuulimme vaalien alla lupaukset koulutuksen resurssoinnista. Suuriin puheisiin verrattuna panostukset korkeakoulutukseen ja tutkimukseen jäivät vaatimattomiksi, Risikko sanoo tiedotteessa.
 Rinteen  hallitusohjelmassa  luvataan nostaa yliopistojen perusrahoitusta 40 miljoonalla ja ammattikorkeakoulujen rahoitusta 20 miljoonalla eurolla.
 Valtiovarainministeriö esittää ensi vuodelle 15 miljoonan euron korotusta, josta 10 miljoonaa menisi yliopistoille ja viisi miljoonaa ammattikorkeakouluille.
 – Kentällä ollaan syystäkin pettyneitä valtiovarainministeriön esitykseen. Koulutukseen olisi vaikeiden vuosien jälkeen mahdollisuus panostaa kaivattuja lisämäärärahoja. Nyt näyttää käyvän toisin, Risikko jatkaa.
 Myös Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene, Suomen yliopistojen rehtorineuvosto Unifi, Sivistystyönantajat, Professoriliitto, Tieteentekijöiden liitto, Opetusalan ammattijärjestö OAJ, Suomen ylioppilaskuntien liitto SYL ja Suomen opiskelijakuntien liitto SAMOK  ovat moittineet  valtiovarainministeriön budjettiehdotusta.
 Uusi tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kosonen  (kesk.)  ei aio tyytyä  valtiovarainministeriön esitykseen korkeakoulujen määrärahojen korotuksesta ensi vuodelle. Korkeakoulujen saaman rahoituksen määrästä päätetään syyskuun budjettiriihessä.
 Viime hallituskaudella koulutuksesta leikattiin arvion mukaan  yli 690 miljoonaa euroa .  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen opetusministerinä toimi kokoomuksen  Sanni Grahn-Laasonen.
 Lue aiheesta lisää:
 Koko budjettiehdotus on nyt julki – Korkeakoulut saivat pettyä, mutta uusi tiedeministeri aikoo taistella niiden rahoista ja aloituspaikoista
 Valtio käyttää eniten rahaa kuntien valtionosuuksiin – Katso valtion suuret ja pienet menot Ylen budjettipuusta
 Sipilä ja kumppanit saavat kyytiä lautapelissä – katso video, jossa  pelataan opettajat kortistoon ja oppilaat syrjäytyneiksi

Kokoomuksen Risikko: Panostukset koulutukseen ja tutkimukseen jäivät vaatimattomiksi