Summary: Lintuharrastajat kertovat, etteivät muista vastaavaa tapahtuneen aikaisemmin Suomessa.

Tästä on kyse Oulun lentokentällä kuormaajana työskentelevää Jouni Kuismaa odotti yllätys. Ouluun laskeutuneen matkustajakoneen laskutelinetilasta löytyi kylmettynyt kalliokyyhky. Vastoin odotuksia elossa selvinnyt lintu ei lähemmän tarkastelun perusteella ole mikä tahansa toripulu. Lintu on harrastekyyhky, jota on ruokittu ja jolla on vahvat lentolihakset. Nämä seikat ovat voineet auttaa sitä selviytymään rankasta matkasta.
 Kanariansaarten Teneriffalta Ouluun lentäneestä matkustajakoneesta löytyi keskiviikon vastaisena yönä elävä kalliokyyhky.
 Kyyhky ei suinkaan matkannut noin seitsemän tunnin lentomatkaa mukavasti matkustamossa tai ruumassa, vaan lentokoneen laskutelinetilassa.
 Olosuhteet lentokoneen rungon sisällä olevassa laskutelinetilassa ovat usein mille tahansa elävälle kuolettavat.
 – Koneen ulkopuolella on kymmenessä kilometrissä reilut 60 astetta pakkasta, eli todella kylmä on ollut myös laskutelinetilassa. Happeakaan ei varmasti ole ollut paljoa saatavilla, kertoo linnun yhdessä lentokonemekaanikon löytänyt kuormaaja  Jouni Kuisma.
 Kanarian lintu
 Kuisman tavallinen työvuoro kuormaustehtävissä muuttui ikimuistoiseksi, kun laskeutunutta konetta tarkastanut lentomekaanikko pyysi häntä mukaansa katsomaan laskutelinetilaa.
 – Sieltä se löytyi kylmettyneenä ja tokkuraisena, Kuisma kertoo.
 Hetken aprikoinnin jälkeen Kuisma löysi käsiinsä jätesäkin, jonka avulla hän sai linnun kiinni. Hän vei kylmettyneen linnun oitis lämpimään hallitilaan.
 Linnun virotessa Kuisma soitti hätäkeskukseen, josta hänet ohjattiin poliisin juttusille. Tässä vaiheessa Kuisma ei vielä ollut huomannut, että lintu oli rengastettu.
 Poliisin opastamana Kuisma kirjoitti viestin Pohjois-Pohjanmaan lintutieteellisen yhdistyksen varapuheenjohtaja  Ari-Pekka Auviselle , joka muun muassa auttaa loukkaantuneita lintuja.
 – Hän pyysi minua tarkistamaan onko kyyhky rengastettu, ja löytyykö siitä maatunnusta. Niinhän siellä luki "Canaria Spain", Kuisma muistelee yön tapahtumia.
 Kyyhkyn jalasta löytyvässä renkaassa on tietoja, joiden avulla kyyhkyn omistaja voidaan paikantaa. Marko Väänänen / Yle
 Tämän löydöksen jälkeen harrastaja pyysi Kuismaa pistämään kyyhkyn pahvilaatikkoon kera vesikupin ja laatikon hämärään.
 – Siellä se yhdellä jalalla seisten nukkui, Kuisma hämmästeli.
 Kanamuna ja liotettu leipä auttaneet toipumisessa
 Linnun yö ja aamu vierähtivät lentokentällä, kunnes Pohjois-Pohjanmaan lintutieteellisen yhdistyksen vapaaehtoinen  Pauliina Rautio  haki sen kotihoitoonsa.
 – Veden lisäksi se on saanut keitettyä kanamunaa ja vedessä liotettua leipää. Lintu on selvästi piristynyt muutamassa tunnissa, Rautio arvioi.
 Kuormaaja Jouni Kuisma (vasemmalla) ja lintuharrastaja Ari-Pekka Auvinen (oikealla) tutkivat Teneriffalta Ouluun lentokoneen laskutelineessä kulkeutuneen kalliokyyhkyn vointia. Marko Väänänen / Yle
 Pohjois-Pohjanmaan lintutieteellisen yhdistyksen varapuheenjohtaja  Ari-Pekka Auvisen  mukaan kyyhky on rengastettu viime vuonna sen syntymän jälkeen eli kyseessä on nuori yksilö.
 Kulkurikyyhkyn lentomatka Suomeen on hyvin harvinainen, arvioi noin 30 vuotta lintuja harrastanut ja tutkinut Ari-Pekka Auvinen.
 – Itse en omalta uraltani vastaavaa tiedä, eikä muiltakaan lintuharrastajilta ole tullut tietoa toisesta tällaisesta tapauksesta, Auvinen kertoo.
 Hänen mukaansa lentämisen kannalta tärkeät rintalihakset ovat kyyhkyllä vahvat, ja se syö hyvin. Auvisen mukaan nämä ovat hyviä merkkejä siitä, että lintu voisi olla lentokuntoinen jo lähipäivinä.
 Auvisen ja Raution mukaan kyyhkyn lentoharjoittelu ja säännöllinen ruokailu kotilakassaan Kanariansaarilla ovat voineet auttaa linnun selviytymistä vähähappisesta ja jäisestä lentomatkasta Suomeen.
 Millä siivillä kyyhky lentää kotiin?
 Lintuasiantuntija Ari-Pekka Auvinen on silminnähden tyytyväinen kalliokyyhkyn voinnista.
 – Nyt näyttää vahvasti siltä, että lintu selviää ja voisi lähteä kotimatkalle jo lähipäivinä, Auvinen arvioi.
 Kokenut lintuharrastaja Auvinen kertoo, että seuraavaksi tavoitellaan kyyhkyn omistajaa ja kysytään, miten hän haluaa linnun takaisin kotiinsa.
 – Periaatteessa voisi olla mahdollista, että kyyhky lentäisi ja suunnistaisi itsekin takaisin kotilakkaansa, mutta se on omistajan päätös.
 Auvisen mukaan noin 5000 kilometrin matka ei sinällään ole kilpa- tai kirjekyyhkylle ongelma.
 – Lintuun voisi vielä asentaa pienen satelliittipaikantimen, jonka avulla voisi seurata sen kotimatkaa, Auvinen pohdiskelee.
 Toinen vaihtoehto on selvittää lentoyhtiön kanssa paluulento Kanariansaarille, mutta tällä kertaa mukavasti paineistetussa ja lämpimässä tilassa toisin kuin Suomeen tullessa.

Kalliokyyhky matkasi Teneriffalta Ouluun lentokoneen laskutelineessä ja selvisi siitä hengissä, nyt mietitään jo paluuta kotiin


Summary: OP:stä ei osata vielä arvioida, mikä aiheutti häiriöt.

OP:n Visa-korteilla ilmeni keskiviikkoillalla häiriöitä korttimaksuissa ja automaattinostoissa. Konsernin viestinnästä kerrottiin STT:lle vikoja olleen Visa Electron-, Debit- ja Business-korteissa. Yhdistelmäkortit ja Credit-kortit toimivat.
 – Tämän tarkemmin en osaa sanoa syystä, vikaa selvitellään ja korjaillaan parhaillaan, sanoi ulkoisen viestinnän johtaja  Lotta Ala-Kulju  STT:lle.
 Häiriö tuli OP:n tietoon noin iltaseitsemän aikaan. Ala-Kulju ei osannut arvioida, kuinka monet ovat kärsineet häiriöistä
 – Sitäkään en tiedä vielä, onko tämä pelkästään OP:n korttien ongelma.
 S-Pankin viestinnästä kerrottiin, että sen korteissa ei ole ilmennyt häiriötä. Nordean viestintää STT:stä ei tavoitettu.
 OP viestitti myöhemmin, että häiriöt olivat pääosin ohi iltayhdeksän jälkeen.

OP:n Visa-korteilla häiriöitä maksuissa ja automaattinostoissa – viat pääosin ohi


Summary: Ei auta sipilät, ei keskusta – eikä puolueiden vaaliohjelmat, kun Suomi tyhjenee. Satunnainen vaalitarkkailija on juttusarja, joka kommentoi kevään eduskunta- ja eurovaaleja.

Terveisiä vaaleihin rännässä rämpivästä Suomesta.
 Viime ajat on kierretty pitkin maakuntia, rustattu vaaliohjelmia Ylelle.
 On haisteltu kansalaisten tuntoja, kerätty kansan suusta arvioita puolueiden puheenjohtajista.
 Parilla paikkakunnalla tiivistyi asia, joka pisti toimittajankin kalman kalpeaksi – Suomi on todella armottomassa muutoksessa.
 Suomi valuu, tyhjenee kaupunkeihin. Mitä jää tilalle?
 Tapahtui tuolla kaukana pohjoisessa Kehä III:n takapuolella. Menimme kysymään, mitä paikkakunnalla tapahtuisi keskellä arkiviikkona.
 – Kuolleiden kylä tämä on, pamautti virkailija turisti-infosta.
 – Ei täällä ole mitään elämää kello 16 jälkeen, jatkaa matkailun ammattilainen tosissaan.
 Tippuivat vaikut toimittajan korvista.
 Harvoin kuule näin mehukkaan mainoslauseen sydämen – ammattilaisen suusta.
 Jääköön tässä tarkemmat koordinaatit odottamaan tienvarsimainoksia – muutto- ja turistivirrat näyttävät kyllä tien Kuolleiden kylään.
 Mustaa huumoria?  Oliko pohjoisen turistitoimiston virkailija tosissaan?
 Yhtä tosissaan kuin Kanta-Hämeessä tapaamani miehet.
 Forssalaisessa kahvilassa lyöttäydyimme kahden työmiehen seuraan. Puhe kääntyi heti vaaleihin.
 Sipilä sai kovasti kehuja. Jätkät on pistetty töihin, työtä on tarjolla, yrityksillä pyyhkii paremmin, forssalaiset hehkuttivat.
 Miten Forssalla sitten menee?
 Huonosti, manataan kahvipöydässä.
 Väki vähenee kaupungista, palvelut karkaavat, nuoriso ei jää Forssaan, päivittelevät miehet tulevaisuutta.
 Forssa tyhjenee.  Forssan kaltaiset maaseutumaiset pikkukaupungit tyhjenevät.
 Tulevaisuudessa Kanta-Hämeen kaltaiset, väkimäärältään pienet maakunnat tyhjenevät. Maakunnat, joista puuttuu oma, riittävän houkutteleva kaupunki, kasvukeskus.
 Tosiasia, jota tukee uunituore raportti.
 Suomen aluekehittämiseen erikoistunut konsulttitoimisto julkaisi maakuntien väestöennusteen äskettäin.
 MDI:n vuoteen 2040 ulottuvan ennusteen mukaan parhaiten pärjäävät kolmen suurimman eli Helsingin, Tampereen ja Turun seutukunnat.
 Heikoiten pärjäävät raportin mukaan ikärakenteeltaan juuri pienten maakuntakeskusten maakunnat.
 Tiivistäen raportin sanoma on edellämainitussa ja tässä tosiasiassa.
 Alueellista eriytymistä maan eri osien ja maakuntien välillä lisäävät muuttoliike, syntyvyyden selvä lasku ja vanhusväestön varma kasvu.
 Tätä herkkua riittää.  Se on varmaa kuin kuiva leettapulla ja karvas kahvi hautajaisissa – tätä riittää tuleville päättäjille niin ensi vaalikaudella kuin hamaan tulevaisuuteen.
 Miten puolueet ovat kevään vaaleissa huomioineet tosiasian?
 Näin suurimmat puolueet ratkaisevat tai sivuavat aihetta vaaliohjelmissaan.
 SDP: Tulee laatia toimenpideohjelma väestöltään vähenevien seutujen kipupisteisiin.
 Kokoomus: Kasvavat kaupungit, kukoistava maa.
 Keskusta: Kaupungistuminen on tosiasia, mutta on pidettävä huolta koko Suomen elinvoimasta.
 Vihreät: Viedään Suomi raiteille. Lisätään reittejä myös pääradan ulkopuolelle.
 PS: Suomen rajojen yli ei kävellä.
 Vasemmistoliitto: Jokaisessa Suomen maakunnassa täytyy olla yliopisto tai ammattikorkeakoulu.
 Muuttavatko nämä lauseet alueiden kehityksen?
 Edessä on armottoman karu tosiasia, kehityksen suunta.
 Niin karu, että kaikki puolueet ovat täysin voimattomia tässä kehityksessä.
 Kiihtyvä muuttoliike muutamaan kasvukeskukseen, väestön väheneminen kaikkialta muualta Suomesta.
 Tosiasia lienee, että ei auta sipilät, ei keskusta. Eikä yksikään muu puolue.
 Kuolleiden kylien Suomessa.

Satunnainen vaalitarkkailijan analyysi: Kaupungistuminen on totta, myöntää jopa keskusta – turistiopas mainostaa kuolleiden kylää


Summary: Senegalilaistaustainen kuljettaja pysäytettiin tiesulkujen avulla.

Bussikuski sytytti tuleen täynnä lapsia olleen koulubussin Milanossa Italiassa keskiviikkona.
 Kuljettaja otti bussin haltuunsa keskiviikkona iltapäivällä Milanon lähellä. Kyydissä oli 51 koululaista ja heidän saattajansa. Mies ajoi lapsia ympäriinsä tunnin ajan.
 – Tänään täältä ei pääse pois elävänä kukaan, kuljettaja uhkaili  italialaislehti Corrieren  mukaan.
 Yksi oppilaista soitti äidilleen ja yksi aikuinen hätäkeskukseen. Poliisi laittoi pystyyn tiesulkuja, ja karabinieerien eli puolisotilaallisten santarmien autot saivat bussin pysäytettyä kiilaamalla.
 Kuljettaja uhkasi sytyttää bussin tuleen sytyttimellä ja kaasukanisterilla. Santarmit saivat matkustajat evakuoitua ennen kuin kuljettaja sytytti bussin tuleen.
 – Nyt riittää, Välimeren kuolemien on loputtava, hän huusi Corrieren mukaan.
 Karabinieerien edustaja  Luca De Marchis  sanoi Sky24- kanavalle, että kuljettaja osoitti mieltään Välimerellä tapahtuneita tuhansien siirtolaisten kuolemia vastaan.
 Epäilty on 47-vuotias senegalilaistaustainen Italian kansalainen, kertoo Corriere-lehti.
 Välimereen on hukkunut myös senegalilaisia Eurooppaan pyrkijöitä.
 Mediat kertovat kuljettajan työskennelleen bussiyhtiölle 15 vuoden ajan, eikä mitään poikkeavaa ollut ilmennyt. Hänellä oli kontollaan pikkurikoksia.

Bussikuski sytytti koulubussin tuleen Milanossa – kertoi motiivikseen siirtolaisten kuolemat Välimerellä


Laulaja  Noora Louhimo , 30, elää elämänsä jännittävimpiä hetkiä. Hänen yhtyeensä Battle Beast julkaisee perjantaina uuden levyn, ja samana päivänä alkaa Helsingin jäähallista koko loppuvuoden kestävä kiertue.
 Ympäri Eurooppaa ja Amerikkaa vievää kiertuetta on valmisteltu huolella. Saattaa nimittäin olla niin, että tästä tulee yhtyeelle se povattu todellinen kansainvälinen läpimurto.
 Louhimo itse uskoo, että iso menestys on nyt aivan käden ulottuvilla.
 – Ja hyvä niin, tähän ollaan koko ajan pyritty. Keikkapaikat suurenee, ja liput myy hyvin. Se tarkoittaa, että jotain on tehty oikein, iloitsi Louhimo Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa.
 Vaikka kiertue jännittää, päällimmäisenä tunteena on silti kiitollisuus.
 – Olen hyvin nöyrästi kiitollinen. Olen lapsena haaveillut siitä, että pääsisinpä bändin kanssa kiertämään maailmalle. Nyt elän sitä unelmaa.
 Uskomatonta onnea ja raakaa työtä
 Louhimon tie Battle Beastin laulajaksi on kuin elokuvasta. Hän oli ladannut Youtubeen videon, jolla hän lauloi  Janis Joplinin  kappaletta.
 Bändi löysi hänet sieltä vuonna 2012 ja pyysi suoraan Euroopan-kiertueelle laulajaksi. Louhimo ei ollut koskaan laulanut heviä, mutta suostui heti.
 Tai no, ainakin melkein heti.
 – Sanoin puhelimeen, että harkitsen tarjousta päivän. Mutta heti kun puhelu päättyi, soitin kaikki kaverit ja porukat läpi, että olen lähdössä rundille! Mä vaan yritin esittää coolia.
 Niin laulaja singahti suoraan Tampereen paikallisista baareista suoraan isoille lavoille. Mutta vaikka alku oli kuin elokuvasta, jatko on vaatinut paljon määrätietoista työtä.
 – Olen sellainen ihminen, että jos hyviä mahdollisuuksia tarjotaan, niihin myös tartutaan. Minut on myös kasvatettu niin, että pitää tehdä paljon töitä, että pääsee tavoitteisiinsa.
 Ei mikään tapettiin sulautuja
 Louhimo on pienestä asti ollut esiintyjä ja oman tiensä kulkija.
 – Koulussa en edes yrittänyt sulautua joukkoon. Olimme mun veljen kanssa vähän outoja, menimme kouluunkin pukeutuneina identtisesti flanellipaitoihin ja lippiksiin. Halusimme aiheuttaa pahennusta kouluyhteisössä.
 Lavalle mennessä paras kaveri eli veli ei ole mukana. Mutta silloin Louhimo hakee turvakseen lavahahmonsa, joka on kuin hän itse, mutta vielä vähän rohkeampi.
 – Alter ego auttaa esiintymään.
 Katso Noora Louhimon koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa  Yle Areenasta . Louhimo piti ohjelman juontajille muun muassa "sing like a beast" -hevikoulun.

Onko tässä uusi suomalainen hevitähti? Battle Beast -yhtyeen Noora Louhimo elää nyt lapsuuden unelmaansa


Summary: Kodin energiankulutusta voi hallita yksinkertaisilla toimenpiteillä.

Tästä on kyse Sähkölaskun pienentäminen vaatii oma-aloitteista kulutuksen seuraamista. Sähkönkulutusta voi karsia pienillä arkisilla teoilla. Asumismuodosta riippumatta lämmitys muodostaa merkittävimmän osan sähkölaskusta.
 Sähkölaskun pienentäminen ei ole rakettitiedettä. Arjessa on monia keinoja vähentää energiankulutusta.
 Sähkölaskun suuruuteen vaikuttaa paljon asumismuoto. Sähkölämmitteisessä omakotitalossa sähkönkulutus on aivan eri luokkaa kuin kerrostalossa.
 – Sähkölaskun suuruuteen vaikuttaa merkittävästi, meneekö sähköä lämmitykseen vai onko se kotitaloussähköä, sanoo kestävän kehityksen asiantuntijapalveluja tarjoavan Motivan asiantuntija  Päivi Suur-Uski .
 Suur-Uski kertoo neljä arkista asiaa, jotka vaikuttavat sähkönkulutukseen.
 1. Suunnittelua saunomiseen
 Omakotitaloissa ja kerrostaloasunnoissa on paljon samoja asioita, joilla sähkönkulutusta voi hillitä. Yksi niistä on sauna.
 – Kiuasta ei kannata pitää turhaan päällä. Pelkästään 10 minuutin lisäaika vuositasolla näkyy selkeästi laskussa, kertoo Suur-Uski.
 Myös tiettynä vuorokaudenaikana saunominen voi pienentää sähkönkulutusta. Pörssisähkön hinta vaihtelee  tuntien välillä jopa useita senttejä.
 2. Huomiota kodinkoneisiin
 Sähkö virtaa puroina kaikkiin kodin laitteisiin, joten on vaikeaa sanoa, mikä yksittäinen laite kuluttaa eniten sähköä.
 – Jääkaapin rinnalla se voi olla televisio tai kuivausrumpu, jonka käyttöön kannattaisi kiinnittää enemmän huomiota, sanoo Suur-Uski.
 Kuivausrumpujen sähkönkulutuksessa voi olla merkittäviä eroja.  Hanna Seikola / Yle
 Käytännössä kaikki on kiinni siitä, kuinka paljon laitteita käytetään. Kodinkoneita ei kannata pitää turhaa päällä. Toinen ratkaiseva seikka on laitteiston ominaisuudet. Esimerkiksi perinteiset kuivausrummut vievät enemmän energiaa kuin nykyaikaiset lämpöpumpputekniikkaa hyödyntävät kuivausrummut.
 Myös siisteydellä on merkitystä sähkönkulutuksessa. Jääkaapit toimivat energiatehokkaasti, kun tiivisteet ovat puhtaita ja laitteen takaosa on pölytön.
 3. Led-valaisimen vaihto kannattaa
 Led-valaisimet korvaavat nopeasti muut lampputekniikat , sillä ne ovat energiatehokkaita ja niiden käyttöikä on pidempi kuin energiasäästölamppujen.
 Kun hehkulamput vaihtaa led-lamppuihin, sähkölasku voi pienentyä huomattavasti.  Mimmi Nietula / Yle
 Omakotitalossa, jossa on paljon ulko- ja sisävalaisimia saadaan  lamppujen vaihdolla aikaan isoja säästöjä . Nykyaikaisiin led-valaisimiin verrattuna vanhojen hehkulamppujen kuluttama energiamäärä voi olla jopa 50 kertainen. Sähkölaskussa ero voi olla useita kymmeniä euroja.
 – Jos jollakin on vielä vanha hehkulamppu, kannattaa se vaihtaa välittömästi led-lamppuun. Sähkölaskussa lampun hinnan säästää vuodessa tai viimeistään kahdessa, kehottaa Suur-Uski.
 4. Säädä lämpötilaa
 Sähkölämmitteisessä asunnossa merkittävimpiä sähkönkuluttajia ovat lämmitys ja lämpimän veden käyttö.
 Nykyään monessa asunnossa on lattialämmitys kylpyhuoneessa, eteisessä tai keittiössä. Jo muutamalla lämpöasteella on merkitys sähkönkulutukseen, joten itselle sopiva lämpötila kannattaa kokeilla tarkasti.
 Kerrostaloasunnosta voi löytyä myös huoneistokohtainen ilmanvaihtokone, joka on melkoinen sähkösyöppö.
 – Lattialämmityksen tai ilmanvaihtokoneen käyttämä sähkö voi olla jopa puolet kerrostaloasunnon sähkönkulutuksesta, sanoo Motivan asiantuntija Päivi Suur-Uski.
 Sähkönkulutusta voidaan  hallita myös automaation avulla . Käytännössä asukas voi ohjelmoida toivotunlaiset lämpötilat päivän eri tunneille, jolloin sähkönkulutusta saa laskettua.
 Miten sinä säästät sähkössä? Voit keskustella aiheesta jutun kommenttiosiossa kello 22.00 saakka.
 Aiheesta lisää:
 Pienempi sähkölasku kannustaa – suomalaiset ovat valmiita pudottamaan sähkönkulutustaan.
 Haluatko säästää sähkölaskussa? Tulevaisuudessa voit ehkä ostaa sähkösi vaikka Norjasta, kun myynti on mullistumassa uuden tietojärjestelmän myötä.

Jo muutamat lisälöylyt saunassa kasvattavat sähkölaskua – Neljä asiantuntijan vinkkiä sähkönkulutuksen pienentämiseen


Summary: Beirassa on alkanut tulvan keskellä esiintyä myös ryöstelyä ja väkivallantekoja.

Pelastusviranomaiset ovat saaneet kymmeniä tuhansia ihmisiä pelastettua tulvan keskeltä Beiran kaupunkia ympäröivässä Sofalan maakunnassa, kertoo  mosambikilainen sanomalehti O País .
 Pelastustyöt jouduttiin kuitenkin keskeyttämään keskiviikkona huonon sään vuoksi, ja kymmeniä tuhansia ihmisiä odottaa edelleen apua tulvavesien saartamina.
 Beiran lentokentällä toimii pelastustöiden koordinointikeskus, jossa toimivat avustusjärjestöt, kuten Mosambikin Punainen Risti. Paikalla on myös kansainvälistä henkilökuntaa useista maista.
 O Paísin mukaan  ryöstely on hätätilan seurauksena yltynyt Beirassa ja lähialueilla. Ihmisten koteja on vallattu ja joihinkin on käyty käsiksi.
 Ylen toimittaja  Liselott Lindström  on tavannut luonnonkatastrofin uhreiksi joutuneita ihmisiä Beirassa. Alla on Lindströmin ottamia kuvia.
 Ylen toimittaja Liselott Lindström on Beirassa. Yle
 Leivän hinta on kolminkertaistunut katastrofin takia. Liselott Lindström / Yle
 12-vuotias Fatma tuhoutuneen talonsa ulkopuolella Beirassa. Liselott Lindström / Yle
 Tulvan valtaama asuinalue. Liselott Lindström / Yle
 Lapset ovat yrittäneet käsitellä tragediaa leikin kautta. Liselott Lindström / Yle
 Lisää Mosambikin katastrofista:
 Ihmisiä yhä jumissa katoilla ja puissa – YK: sykloni saattaa olla eteläisen pallonpuoliskon historian pahin sään aiheuttama katastrofi
 "Sade vain jatkuu ja jatkuu ja jatkuu" – Ylen toimittaja pääsi hirmumyrskyn runtelemaan Beiran satamaan Mosambikissa, jatkuva sade pahentaa paikallisten hätää
 Suomi on tukenut syklonin runtelemaa Mosambikia vuosikymmeniä, mutta säähavaintojärjestelmän kehitystyö loppui leikkausten takia

Tuhansia pelastettu Mosambikissa, mutta hätä on yhtä syvää kuin lieju – Ylen toimittajan kuvakooste Beirasta


Summary: Selvityksen mukaan harjoituspaikassa oli mahdollista ison joukon koulutus ja paikka nostatti maanpuolustustahtoa.

Vapaaehtoisten harjoitusten pitämistä Lemmenjoella perustellaan paikan eksoottisuudella ja "henkisten voimavarojen voimaannuttamisella"
 Ilmavoimien esikunta on antanut selvityksen kolmesta Lemmenjoella syksyllä 2017 järjestetystä vapaaehtoisesta harjoituksesta. Selvitys on tehty sitä pyytäneelle Puolustusvoimien Pääesikunnan oikeudelliselle osastolle. STT sai selvityspyynnön ja siihen laaditut vastaukset haltuunsa asiakirjapyynnön perusteella.
 Kyse on esimerkiksi Karjalan lennoston vapaaehtoisesta harjoituksesta, joka toi aiemmin syytteet sotilasrikoksista kahdelle korkea-arvoiselle upseerille. Tarkasteltavana ovat myös Ilmasotakoulun yhteistoimintaharjoitus sekä Ilmavoimien valmiusrakentamisen harjoitus.
 Selvityspyynnössä kysytään muun muassa, onko harjoituksissa huomioitu puolustusvoimien ohjeistukset esimerkiksi hankintojen ja tarjoilujen osalta. Kysymys liittyy siihen, että Ilmasotakoulun harjoitukseen hankittiin 800 eurolla ja Ilmavoimien harjoitukseen 620 eurolla alkoholia Puolustusvoimien varoilla. Karjalan lennoston harjoituksessa alkoholihankinnat jäivät noin 70 euroon.
 Ilmasotakoulun selvityksen mukaan alkoholista aiheutuneet kulut jäivät alle 30 prosenttiin harjoituksen kokonaiskuluista, eli sallitusta maksimimäärästä.
 – Alkoholitarjoiluissa on noudatettu kohtuutta ja lakia sekä Puolustusvoimien ohjeistusta, joka mahdollistaa tarjoilun VEH:ssä hallintoyksikön päällikön päätöksellä, kerrotaan selvityksessä kaikkien kolmen harjoituksen osalta.
 Hieno kauppanimi
 Ilmasotakoulun harjoitukseen hankittiin myös 120 eurolla diskopallo, valoketjuja, kohdelamppu sekä 36 kappaletta eli 900 euron edestä Lapinmajan historiikkeja.
 – Harjoitukseen hankittuja diskopalloja ynnä muita somisteita käytettiin harjoituksessa. Hankitun materiaalin jatkokäyttö on suunniteltu Ilmavoimien Soittokunnan käyttöön esimerkiksi lastenkonserteissa ja alokkaiden tulojuhlissa sekä muissa Ilmavoimien soittokunnan Big band -tilaisuuksissa, selvityksessä todetaan.
 Historiikit hankittiin osallistujille "tilaisuuden luonteen mukaisiin palkitsemisiin sekä muistolahjoiksi".
 Karjalan lennoston vapaaehtoiseen harjoitukseen oli puolestaan hankittu t-paitoja ja deluxe-kuvakirjoja kuvapalveluita tarjoavalta Ifolorilta. T-paitojen kerrottiin "tukeneen ryhmäytymistä ja kilpailua, jossa harjoiteltiin sotilaan taitoja". 11 euron hintaiset t-paidat luovutettiin palkintona osallistujille.
 Deluxe-kuvakirjojen hankkimista perustellaan niiden edullisuudella. Kuvakirjaan kerrotaan kootun järjestäjän puolesta otetut ja jakoon hyväksytyt valokuvat.
 – Tuote on ainakin tällä hetkellä myyjän suosituin ja eniten myyty tuote. Hienolla kauppanimellä on oletettavasti haluttu luoda kauppatavaralle lisäarvoa kuluttajan silmissä, mikä näyttää kohusta päätellen onnistuneen.
 Palkinto- ja lahjaesineiden kerrotaan kannustaneen mukana olleita ja luoneen tilaisuudelle hyvää ilmapiiriä.
 Erämaan rauha
 Selvityspyynnössä kysytään myös, mitä etua harjoituksen toteuttaminen Ilmavoimien Lapinmaja -säätiön kiinteistöllä Puolustusvoimien harjoitusalueen sijasta on tuonut. Selvityksen vastauksissa Inarin Lemmenjoella sijaitsevaa kiinteistöä ylistetään.
 Esimerkiksi Ilmasotakoulun yhteistoimintaharjoituksen osalta kerrotaan, että harjoitukseen olisi vaikeampaa saada osallistujia, jos se järjestettäisiin muualla.
 – Saadun palautteen perusteella yksi merkittävä syy tilaisuuteen osallistumiseen on Lemmenjoen paikka ja sen mahdollistama työkiireen tunnusta pääseminen erämaan rauhoittavaan ilmapiiriin.
 Myös Ilmasotakoulun johtaja pitää pitopaikan merkitystä suurena. Johtajan käymien keskustelujen perusteella on oletettavaa, että tärkeitä sidosryhmäedustajia ei osallistuisi harjoitukseen yhtä paljon, jos harjoitus toteutettaisiin "ei niin eksoottisessa ja henkisiä voimavaroja voimaannuttavassa paikassa" kuin Lemmenjoki.
 Kohottava ympäristö ja perinteet
 Karjalan lennoston osalta kerrotaan muun muassa, että Lemmenjoella on mahdollista käsitellä turvaluokiteltua materiaalia, kouluttaa sotilaan taitoja, tarjota maanpuolustustahtoa kohottava ympäristö sekä vaalia perinteitä.
 Harjoituksissa kerrotaan muun muassa annetun sotilaan perustaitoja ylläpitävää koulutusta, kohotetun maanpuolustustahtoa ja verkostoidutun.
 Pääesikunta esitti selvityspyynnössään, että toimenpiteisiin Ilmavoimien esikunnan ja Ilmavoimien Lapinmaja -säätiön välisen yhteistoimintasopimuksen uudistamiseksi ryhdytään välittömästi. Sopimukseen liittyy Pääesikunnan alustavan arvion mukaan viranomaistoiminnan puolueettomuuden näkökulmasta välttämättömiä tarkastelutarpeita. Ilmavoimien esikunta toteaa selvityksessään, että sopimus arvioidaan uudelleen.
 Valtakunnansyyttäjänvirasto on nostanut Lemmenjoen tapahtumien perusteella syytteet Karjalan lennoston ex-komentajaa Markus Päiviötä ja Ilmavoimien tuolloista komentajaa Sampo Eskelistä vastaan. Päiviön epäillään käyttäytyneen harjoituksessa epäasiallisesti ja Eskelisen epäillään viivytelleen Päiviön rikosepäilyn esitutkinnan aloittamista.
 Eskelinen on virkasuhteensa loppuun asti lomalla ja jättää komentajan tehtävän maaliskuun lopulla. Uutena Ilmavoimien komentajana aloittaa huhtikuun alussa Pasi Jokinen.
 Lue myös:
 Mitä tapahtui Lemmenjoella ja miten Puolustusvoimat toimi syytteisiin johtaneen harjoituksen jälkeen – Jussi Niinistö haluaa selvityksen

Ilmavoimat puolustaa kohun nostanutta Lemmenjokea: Alkoholia ohjeiden mukaan, diskopallot harjoitusväline ja paikka erityinen


Summary: Israelilaistoimittajan mukaan mainos yrittää tehdä pilaa ministerin vastustajien fasismisyytöksistä.

Israelin politiikan oikeistosiipeä edustavan oikeusministerin  Ayelet Shakedin  vaalimainosvideo herättää kohua Israelissa.
 Videolla Shaked kävelee hidastetusti alas portaita ja suihkauttaa päälleen parfyymiä, jossa on teksti "Fasismi".
 Kertojaääni listaa hepreaksi Shakedin uudistusehdotuksia, kuten oikeuslaitoksen muutoksia ja korkeimman oikeuden vallan rajaamista.
 Suihkauttaessaan hajuvettä Shaked sanoo: "Tuoksuu minusta demokratialta."
 Hepreaa taitamattomat katsojat ovat ymmärtäneet videosta vain fasismi-sanan. Tämä on saanut jotkut ymmärtämään, että Shaked kannattaisi fasismia.
 Israelilainen toimittaja  Eylon Levy  tviittasi, että mainoksen on suunnitellut joku, joka olettaa liiaksi tavallisten ihmisten ymmärtävän viittauksen.
 Vaalimainoksissa murhaisku ja piereskelevä virtahepo
 Uutistoimisto AFP:n mukaan video leikittelee Shakedin vastustajien syytöksillä siitä, että Shaked ajaisi fasismin kaltaista politiikkaa. Tarkoitus on osoittaa, että politiikka on itse asiassa demokraattista.
 Israelissa järjestetään 4. huhtikuuta ennenaikaiset parlamenttivaalit, ja Shakedin laitaoikeistolainen HaYamin HeHadash (Uusi oikeisto) -puolue on menettänyt mielipidekyselyjen mukaan kannatustaan.
 Televisiomainokset ovat vielä tässä vaiheessa kiellettyjä, joten kampanjat sosiaalisessa mediassa käyvät kierroksilla.
 Vaalimainoksissa on nähty myös esimerkiksi  Hamasin sotilasjohtajaan kohdistuva murhaisku  ja  piereskelevä virtahepo .
 Lisää aiheesta:
 Israelissa järjestetään ennenaikaiset vaalit – uusi parlamentti valitaan huhtikuussa

Israelin oikeusministeri suihkauttaa videolla "Fasismi"-hajuvettä – erikoinen vaalimainos herättää pahennusta


Summary: Yhdysvalloissa erikoissyyttäjä Robert Muellerin Venäjä-tutkinta on valmistunut, kertovat useat mediat.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Mueller on luovuttanut raportin tutkinnasta Yhdysvaltojen oikeusministerille  William Barrille , kirjoittaa muun muassa Washington Post. Barrin ei tarvitse julkistaa raporttia, mutta hänen on tehtävä siitä tiivistelmä kongressille.
 Mueller on tutkinut Trumpin kampanjakoneiston ja Venäjän epäiltyjä yhteyksiä vuoden 2016 presidentinvaaleissa.

Muellerin Venäjä-tutkinta on valmis - raportti luovutettu oikeusministerille


Summary: Porin suomalaisessa yhteislyseossa äidinkielen toisessa kokeessa osa kokelaista joutui odottamaan kokeen alkua puolitoista tuntia.

Porin suomalaisen yhteislyseon ylioppilaskokelaat ovat kärsineet tänä keväänä erittäin pahoista tietoliikenneongelmista. Perjantaina iso osa äidinkielen kokeen kirjoittajista joutui odottamaan kokeen alkua puolitoista tuntia.
 Edellisen kerran viivästystä oli  keskiviikkona pitkän kielen kokeessa  ja sitä ennen äidinkielen ensimmäisessä kokeessa  viime viikolla .
 Ylioppilastutkintolautakunnan mukaan häiriöt koskivat koko Suomessa tänään vain kahta koulua. Ongelmat koskivat YTL:n mukaan yhteensä noin 260:aa kokelasta.
 Arvosana voi kohota
 Porin suomalaisessa yhteislyseossa joudutaan nyt käymään koulun tietoliikenneyhteydet tarkkaan läpi yhdessä ylioppilastutkintolautakunnan kanssa.
 Lautakunnan pääsihteeri Tiina Tähkä sanoo, että toistuvat, samoja abiturientteja koskevat ongelmat voivat vaikuttaa oppilaiden arvosanoihin korottavasti. Jokainen tapaus käydään läpi erikseen.
 Kirjoittajan pisteet voivat kohota 1–2 prosenttia, eli käytännössä arvosana kohoaa vain, jos ylempi arvosana on muutaman pisteen päässä.
 Lisäksi yhdessä lukiossa yksi kokelas ei teknisten ongelmien takia päässyt tekemään koettaan lainkaan. Tämän kokelaan äidinkielen arvosana muodostetaan aiemmin suoritetun lukutaidon kokeen ja lukion lähettämän raportin sisältämien tietojen perusteella.

Porilaislukiossa taas vakavia ongelmia ylioppilaskirjoituksissa – jo kolmas kirjoituspäivä häiriintyi pahasti


Summary: Suora lähetys punaiselta matolta alkaa klo 16.30.

Kotimaisen elokuvan merkittävimmät palkinnot, Jussi-patsaat, jaetaan illalla Helsingin Kaapelitehtaalla.
 Tapahtumassa palkitaan muun muassa paras elokuva, ohjaus sekä miespääosa ja naispääosa. Jusseista päättää Filmiaura, jonka jäsenet toimivat monissa eri tehtävissä elokuva-alalla.
 Yle seuraa punaisella matolla juhlavieraiden saapumista suorassa lähetyksessä klo 16.30 lähtien. Paikalla vieraita haastattelemassa on kulttuuritoimittaja  Jonni Aromaa .
 Jussi-gaala alkaa MTV3-kanavalla klo 19.30.

Katso suorana klo 16.30: Kotimaisen elokuva kerma saapuu Jussi-gaalaan


Summary: Teiniliitto oli 1960–1970-luvuilla nuorison tärkeimpiä vaikutuskanavia.

Teiniliitto keräsi vuonna 1969 avustuksia Portugalin siirtomaalle, itsenäistymishaluiselle Mosambikille. Yksi näistä teiniliittolaisista oli  Erkki Liikanen , entinen Suomen Pankin pääjohtaja.
 Liikanen kertoi Radio Suomen Päivässä, miten Mosambikille annettu apu sai alkunsa.
 – 1960-luvun lopulla halusimme tukea eteläisen Afrikan siirtomaiden vapautumista. Tahdoimme auttaa heitä parantamalla alueen sivistys- ja koulutustyötä, vuosina 2008-2014 Suomen Punaisen Ristin puheenjohtajana toiminut Liikanen muistelee.
 Liikanen vieraili 19–20-vuotiaana Mosambikissa kahdesti neuvottelemassa Teiniliiton taksvärkkiprojektista. Neuvottelujen jälkeen päätettiin, että varoilla hankitaan kirjapainokone.
 – Kaikki osat tilattiin Suomesta. Ne toimitettiin perille ja projekti oli onnistunut. Olen viimeksi käynyt Mosambikissa kaksi vuotta sitten ja tämä kirjapaino oli vielä silloinkin kunnossa, Liikanen toteaa.
 Elinikäinen halu auttaa
 Idai-hirmumyrskyn tuhojen valjetessa Liikanen alkoi keräämään sosiaalisessa mediassa kokoon entisiä taksvärkkiläisiä, jotka haluaisivat lähettää avustuksia tuhoalueille. Iso osa 1960-luvulla avustuksia keränneistä teiniliittolaisista lähti mukaan projektiin.
 Liikasen mukaan nuorten koululaisten saama positiivinen kokemus solidaarisuus- ja kehitysmaatyön merkityksestä pysyy läsnä koko loppuelämän.
 –Siksi onkin hyvin tärkeää, että tämän päivän nuoret saisivat myös tällaisia kokemuksia. Kun maailmassa on hätä, tehdään sille jotain itse. Uskon ilmastonmuutoksen vastaisesta kamppailusta tulevan sukupolvikokemus tämän päivän nuorille, Liikanen pohtii.
 Myrskytuhojen korjaaminen on vuosien työ
 Suomen Punaisen Ristin kansainvälisen avustusoiminnan johtaja  Kalle Löövi  totesi Ykkösaamussa, että Idai-hirmumyrskyn jälkeinen tulva on poikkeuksellisen vaikea.
 – Yleensä luonnononnettomuudet menevät nopeasti ohi, mutta tässä ollaan selkeästi lisäpäivillä. Mosambikissa on enemmän kuin Helsingin asukasluvun (~640 000) verran apua tarvitsevia.
 Löövin mukaan ihmiset pärjäisivät alueella vielä hetken ilman ruokaa, mutta puhdasta juomavettä olisi saatava uhreille kiireellisesti.
 – Vakavin puute on juomaveden loppu ja varastot ovat loppumaisillaan. Saastuneen veden juominen on omiaan lisäämään terveysongelmia, Löövi kertoo.
 Operaatio Mosambikissa tulee pitkittymään. Löövi uskoo kiireellisen hätäavun tarpeen kestävän kahdesta kolmeen kuukautta.
 – Alueella on vesi ja myrsky on tuhonnut laajasti asumuksia. Ne on siivottava ja rakennettava uudelleen, mikä tulee kestämään vuosia, Löövi pohtii.

50 vuotta sitten teiniliittolaiset keräsivät Mosambikille avustuksia taksvärkkinä – Nyt samat henkilöt kerävät rahaa hirmumyrskyn uhreille


Summary: Euroopan unionin omat tavoitteet eivät riitä nuorille tai tutkijoille, sanoo EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio.

Maailmanlaajuiset ilmastolakot ovat innostaneet koululaisia etenkin Belgiassa, jossa on nähty jo kuukausien ajan nuorten mielenosoituksia. EU-kirjeenvaihtaja  Petri Raivio  seurasi keväällä yhtä mielenosoitusta Leuvenin kaupungissa.
 – Oli hämmästyttävää, kun nuoria jututin, että melkein kaikki mainitsivat  Greta Thunbergin , Raivio kertoo  Mistä maailma puhuu -podcastissa.
 16-vuotias Thunberg aloitti ilmastolakkonsa yksin viime syksynä istumalla Ruotsin valtiopäivätalon edessä joka perjantai. Nyt lakot ja mielenosoitukset ovat levinneet  eri puolille Eurooppaa ja maailmaa.
 Kuuntele Mistä maailma puhuu -podcast:
 Aikuisten vastaukset nuorten vaatimuksiin ovat olleet vaisumpia. Euroopan unionin omat tavoitteet eivät riitä hillitsemään ilmastonmuutosta niin paljon, kuin tutkijoiden mielestä olisi tarpeen. EU:n jäsenmaat käyvät kovaa vääntöä siitä, miten paljon tavoitteita voisi kiristää.
 Podcastin tämänkertainen jakso on äänitetty Kemissä. Kemin lyseon lukion ja Lapin ammattikorkeakoulun opiskelijat kysyvät Petriltä muun muassa EU:n tulevaisuudesta, brexitin vaikutuksesta opiskelijoihin sekä kirjeenvaihtajan elämästä Brysselissä.
 Mistä maailma puhuu on podcast, jossa Ylen kirjeenvaihtajat ja avustajat kertovat joka toinen viikko maankolkkansa kuumimmista puheenaiheista ja arjen pienistä ilmiöistä. Sarjaa toimittaa  Simo Ortamo .
 Lue myös:
 Armin Kellomäen kolumni: Vanhempien ikäluokkien parjaama idealismi sopii politiikkaan täydellisesti
 Syksyllä Greta Thunberg oli yksin, nyt ilmastolakkoja on yli 100 maassa – Katso 16-vuotiaan puhe: "Te tiedätte, ketkä tähän ovat syyllisiä"
 Katso video: Yle seurasi tuhansien koululaisten marsseja ilmaston puolesta eri puolilla maata – "Jos maapallo muuttuu liikaa, meillä ei ole tulevaisuutta"
 Ilmastoaktivisti Greta Thunberg, 16, ehdolla Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi – vastaehdokkaana muun muassa Donald Trump

Mistä maailma puhuu -podcast: Euroopan koululaiset haluavat pysäyttää ilmastonmuutoksen, mutta mitä tekee EU?


Summary: Vanhanmallisissa ajokorteissa kuva on yleensä niin vanhentunut, ettei kortti enää kelpaa henkilöllisyystodistukseksi.

Liki 200 000 suomalaista kantaa yhä mukanaan vanhanmallista,  pahvista ajokorttia .
 Äänestyspaikalla saattaa kuitenkin odottaa pikakäännytys kotiin, mikäli ainoa mukana oleva henkilöllisyystodistus on vanha ajokortti.
 Yleensä ongelmana on, että kortin kuvasta ei voi enää tunnistaa sen omistajaa.
 – Vaalivirkailija ratkaisee lopulta sen, mikä dokumentti kelpaa henkilöllisyyden todistamiseen, aloittaa vaalijohtaja  Arto Jääskeläinen  oikeusministeriöstä.
 Vaalivirkailijan tulee pystyä tunnistamaan äänestäjä dokumentissa olevasta kuvasta.  Vaalijohtaja Arto Jääskeläinen, Oikeusministeriö
 – Pahviset ajokortit ovat kuitenkin yleisesti ottaen niin vanhoja, että niistä voi tuskin enää tunnistaa ihmistä. Vaalivirkailijan tulee nimenomaan pystyä tunnistamaan äänestäjä dokumentissa olevasta kuvasta, Jääskeläinen sanoo.
 Hän korostaa, että vaalilain mukaan on äänestäjän itsensä velvollisuus todistaa henkilöllisyytensä riittävän uskottavasti. Lisäksi henkilöllisyystodistuksen, olipa se ajokortti tai vaikkapa henkilökortti, täytyy olla voimassa.
 Myönnetty vuosikymmeniä sitten
 Pahvisia ajokortteja myönnettiin vuosina 1972–1990, joten tuoreimmatkin yksilöt ovat jo liki 30 vuotta vanhoja.
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomissa ollaan samaa mieltä kuin oikeusministeriössä, että suurimmassa osassa tapauksista kuva pitäisi jo päivittää.
 – Kaikki ajokorttimallit ovat vielä sallittuja, mutta ajokorttilaissa edellytetään, että ihminen on tunnistettavissa kuvasta. Siksi pahvinen ajokortti olisi jo aika vaihtaa uudempaan, kehityspäällikkö  Pekka Hiltunen  Traficomista linjaa.
 Pahvinen ajokortti olisi jo aika vaihtaa uudempaan.  Kehityspäällikkö Pekka Hiltunen, Liikenne- ja viestintävirasto Traficom
 Samaa mieltä on poliisi.
 – Poliisin näkökulmasta vanhanmallinen ajokortti kelpaa edelleen ajo-oikeuden osoittamiseen, kunhan kuljettaja on tunnistettavissa, ylitarkastaja  Juhani Ruutu  Poliisihallituksesta sanoo.
 – On kuitenkin hyvä muistaa, että ajokorttilain mukaan ajokortin haltijalla on velvollisuus hakea ajokortin kaksoiskappaletta, eli käytännössä uutta ajokorttia, jos ajokortin haltijaa ei voida enää tunnistaa kuvasta, Ruutu jatkaa.
 Ongelmaan olemassa helppo ratkaisu
 Ruutu lohduttaa vanhan ajokortin omistajia sillä, että kenenkään äänestämisen ei kuitenkaan pitäisi jäädä henkilöllisyysasiakirjasta kiinni.
 – Poliisi myöntää maksutta väliaikaisen henkilökortin äänestämistä varten sellaiselle henkilölle, jolla ei ole voimassaolevaa, vaaleissa kelpuutettavaa henkilöllisyystodistusta. Väliaikaista henkilökorttia varten hakijan on saavuttava henkilökohtaisesti poliisiasemalle yhden paperisen passikuvan kanssa ja hän saa välittömästi asioinnin yhteydessä mukaansa väliaikaisen henkilökortin, Ruutu sanoo.
 Varaamalla etukäteen ajan poliisiasemalle välttää jonottamisen, hän lisää.
 Haettavissa vasta lähellä vaaleja
 Koska väliaikaisen henkilökortin voi saada maksutta vain pieneksi ajaksi, esimerkiksi päiviksi eteenpäin, aletaan niitä myöntää äänestämistä varten vasta lähempänä vaaleja.
 Eduskuntavaalit järjestetään tänä vuonna 14. huhtikuuta. Ennakkoäänestys järjestetään kotimaassa 3.–9.4.2019 ja ulkomailla 3.–6.4.2019.
 Koska varsinaiseen h-hetkeen on vielä aikaa, ei poliisin lupapalveluissa näy vielä mitään piikkiä maksuttomien henkilökorttien hakemusmäärissä.
 – Aikaisempien vuosien perusteella voidaan kuitenkin ainakin jollakin tasolla ennakoida sitä, mikä hakemusten määrä tulee olemaan. Ennen vaaleja myönnettyjen maksuttomien henkilökorttien määrä on ollut vuosittain 300–600 kappaletta, Ruutu Poliisihallituksesta toteaa.
 Uutta ajokorttia voi halutessaan hakea esimerkiksi sähköisesti  Traficomin sivujen kautta .

Pahvisella ajokortilla pääsee enää harvoin äänestämään – näin vältät ongelman


Summary: Kiista koski taukojen pitämistä.

Turun hovioikeus on ratkaissut Postin Tampereen lajittelukeskuksen työaikakiistan.
 Työntekijät hävisivät kiistan vuosi sitten  Pirkanmaan käräjäoikeudessa . Valtaosa valitti hovioikeuteen.
 Hovioikeus piti tuomion ennallaan. Se muutti kuitenkin oikeudenkäyntikulujen korvausvelvollisuutta.
 Elokuussa 2016 Posti lyhensi raskaan lajittelun työntekijöiden päivittäistä taukoaikaa runsaalla 20 minuutilla.
 Työntekijöiden mukaan Posti ei olisi saanut muuttaa taukoaikaa, koska heidän mielestään tauot olivat vakiintuneet työsopimuksen ehtoon rinnastettavaksi käytännöksi.
 Työntekijöiden tarvitsee vastata hovioikeuden mukaan vain omista oikeudenkäyntikuluistaan. Käräjäoikeus velvoitti työntekijät maksamaan Postin noin 10 000 euron kulut viivästyskorkoineen käräjäoikeudessa. Tämän hovioikeus siis muutti.
 Lue lisää:
 Postin työntekijät hävisivät työaikakiistan oikeudessa
 Postin lajittelukeskuksen työaikakiista hovioikeuteen

Postin työntekijät hävisivät kiistan hovioikeudessa, mutta eivät joudu maksamaan kuin omat oikeudenkäyntikulunsa


Summary: Kansanedustaja Teuvo Hakkaraisen autoon teipatuissa vaalimainoksissa sanotaan "Matu, mistä tulet? Sinne menet!" ja "Turvapaikkaturistit ulos joka ukko".

Poliisi aloittaa esiselvityksen perussuomalaisten keskisuomalaisen kansanedustajan  Teuvo Hakkaraisen  vaalimainoksista.
 Poliisin mukaan rikosilmoitusta ei ole tehty, vaan poliisi selvittää omasta aloitteestaan onko rikosta syytä epäillä ja ylittyykö esitutkinnan kynnys.
 Yle kertoi Hakkaraisen vaalimainoksista maanantaina . Hakkaraisen autoon on teipattu tekstit "Matu, mistä tulet? Sinne menet!" ja "Turvapaikkaturistit ulos joka ukko".
 "Matu" -lyhenteellä tarkoitetaan yleensä maahantunkeutujaa, joka on maahanmuuttajista ja turvapaikanhakijoista käytettävä halventava nimitys. Hakkarainen itse sanoi Ylelle tarkoittavansa lyhenteellä maaseudun tulevaisuutta.
 – Jos joku on sen väärin ymmärtänyt, saa minun puolestani ymmärtää, Hakkarainen sanoi Ylelle maanantaina.
 Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori  Kimmo Nuotio  arvioi tuoreeltaan, että Hakkaraisen mainokset ovat lähellä kiihottamista kansanryhmää vastaan. Hän arveli Hakkaraisen tietoisesti leikkivän lainsäädännön rajoilla.

Poliisi tekee esiselvityksen kansanedustaja Teuvo Hakkaraisen (ps.) vaalimainonnasta


Summary: Pyhtään Kaunissaaren venesatamaa laajentamassa ollut kaivuri vajosi yllättäen mereen. Kuljettaja selvisi säikähdyksellä.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Pyhtään Kaunissaaren venesataman laajennustyöt keskeytyivät tällä viikolla, kun 48 tonnia painava kaivinkone vajosi osittain mereen itäisellä Suomenlahdella.
 Maa sortui keskiviikkona aamupäivällä kaivinkoneen alta, kun se oli purkamassa vanhaa aallonmurtajaa.
 – Kaivuri oli raapimassa irti isoa kiveä, joka vierähtikin sitten hallitsemattomasti, ja maa sortui telojen alta, kertoo Pyhtään kunnan työpäällikkö  Ari Lonka .
 Kaunissaari on kesäaikaan vilkas mökkisaari ja retkipaikka Pyhtäällä, lähellä Kotkaa. Sen satamaa laajennetaan ensi kesään mennessä niin, että satamaan tulee 150 uutta venepaikkaa. Nykyisin venepaikkoja on 50.
 Kaivuri kellahti mereen siten, että sen ohjaamohytti jäi pinnalle. Kuljettaja pääsi kuivin jaloin turvaan. Markku Korppas
 Kaivuri jo nostettu
 Perjantaina aamupäivällä kaivinkone oli jo nostettu ylös. Työt satamassa päässevät kunnan arvion mukaan jatkumaan maanantaina.
 Kaivuri ei painunut kokonaan pinnan alle. Kauha painui uppeluksiin, mutta hieman kyljelleen jääneen koneen ohjaushytti jäi pinnalle.
 – Kuljettaja pääsi ihan kuivin jaloin pois, Lonka kertoo.
 Lonkan mukaan kaivuri tarvitsee remonttia, mutta sitä käytetään jatkossakin. Öljyvahinkoa vajoamisesta ei aiheutunut. Pelastuslaitos kävi kuitenkin varoiksi puomittamassa kaivurin.
 – Ei tämä nyt näissä hommissa ihan tavatonta ole, mutta ei ole omalle kohdalle sattunut ennen, Lonka kertoo.
 Kotkan ja Pyhtään saaristossa liikennöivä yhteysalus kuljettaa säännöllisesti Kaunissaareen. Yle / Katri Mannonen
 Kuvaa reaaliajassa
 Lonka ei itse ollut tapahtuma-aikaan paikalla Kaunissaaren satamassa, mutta on pystynyt seuraamaan tilannetta satamaan asennetun kameran välittämän kuvan kautta kunnantalolla Pyhtään Siltakylässä.
 Kamera on asennettu Kaunissaaren satamaan noin kuukausi sitten. Kesällä sen välittämää kuvaa on tarkoitus julkaista niin, että veneilijät voivat reaaliaikaisesti nähdä, kuinka ruuhkaista pienvenesatamassa on.
 Satamaa on uudistettu syksystä saakka ja työ on nyt loppusuoralla. Satama-allasta ruopataan ja lisäksi aallonmurtaja siirretään ulommas. Uuden sataman on tarkoitus olla valmis toukokuun alussa.
 Kaivurin vajoamisesta kertoi ensin  Ilta-Sanomat .
 Pyhtään Kaunissaaren satamaa laajennetaan siten, että aallonmurtajaa siirretään ja satama-allasta ruopataan. Markku Korppas

Kymmenien tonnien painoinen kaivuri kaivoi maata telojensa alta ja vajosi mereen – "Iso kivi vierähti hallitsemattomasti"


Summary: Yleisilmeeltään lähipäivien sää on tuulinen ja vaihteleva.

Akateemikko  Kustaa Vilkunan   Vuotuisen ajantiedon  mukaan liian varhaiseen kevään tuloon suhtaudutaan Suomen kansan luonteen mukaisesti epäillen.
 Maaliskuun kukkasen, jos sellaisen ulkoa löytää, arveltiin aikanaan tietävän katovuotta. Keväisen ukkosenjyrähdyksen taas sanottiin ennustavan toukokuussa lunta.
 Mutta kansatiede sikseen – ja meteorologiaan.
 Ylen meteorologi Toni Hellinen, kuinka tyypilliseltä viikonvaihteen ja ensi viikon sää näyttää ennusteiden valossa?
 – Seuraavat viisi vuorokautta ovat päivälämpötilojen puolesta vuodenaikaan nähden tavanomaisia. Lounais-Suomessa ja osassa Lappia voi olla hieman tavanomaista lauhempaa. Maan etelä- ja keksiosassa yöt ovat hieman tavanomaista kylmempiä. Pohjois-Pohjanmaalla sekä Kainuussa yöt ovat lämpötilojen osalta vuodenaikaan nähden tyypillisiä. Lapissa yöt ovat hieman lauhempia, kuin yleensä maaliskuun lppupuoliskolla.
 Selvä kevään merkki on perinteisesti ollut se, että pyykit kuivuvat ulkona muita vuodenaikoja nopeammin. Toisin sanoen suhteellinen kosteus alenee. Jatkuuko tämä vai tuleeko takapakkia?
 – Matalapaineita liikkuu nopeasti Suomen yli itään. Suhteellinen kosteus vaihtelee lähipäivinä pääosin 50 ja 100 % välillä. Kevät etenee mutta takapakkiakin saattaa tulla.
 Kuivan sään kääntöpuoli on se, että muun muassa katupölyn määrä lisääntyy. Miltä ennuste näyttää tässä suhteessa?
 – Ajoittaiset sateet puhdistavat ilmaa katupölystä. Poutaisimpina ja heikkotuulisimpina päivinä katupöly heikentää ilmanlaatua eniten.
 Kun sää kirkastuu, on hyvä muistaa varoa auringon polttavuutta. Mitä UV-ennuste lupaa lähipäiviksi?
 –  UV-indeksi  pysyttelee lähipäivinä alle kahdessa eli heikkona koko maassa. Lumi heijastaa säteilyä ja aurinkolaseja saattaa tarvita, mutta kovin polttavaa säteily ei useimmille ole.
 Terminen kevät alkaa, kun vuorokauden keskilämpötila nousee pysyvästi 0 asteen yläpuolelle. Päästäänkö tähän Suomessa paikoin jo lähipäivinä?
 – Termisen kevään alkamista tiedusteltiin viimeksi tänä aamuna Ilmatieteen laitokselta. He eivät ota vielä kantaa, joudumme valitettavasti odottamaan edelleen heidän tiedotettaan.

Joko pukkaa kevättä? - Lapissa yöt tavanomaista lauhempia, etelässä kylmempiä


Summary: Sote kaatui ja kritiikki sairaaloiden työnjakoa ja keskittämistä kohtaan kiihtyy. Asiantuntijan mielestä uudistus ei vähennä kustannuksia eikä paranna potilasturvallisuutta.

Juha Sipilän hallituksen toteuttama sairaaloiden työnjakoa koskeva uudistus pohjautui 12 laajan päivystyksen sairaalan malliin. Uudistusta vauhditettiin vuoden 2018 alusta voimaan tulleella keskittämisasetuksella.
 Vaativia ja harvoin tarvittavia leikkauksia keskitettiin pääasiassa viiteen yliopistolliseen keskussairaalaan.
 Keskittämisasetuksessa määriteltiin keskitettävät leikkaukset ja asetettiin vähimmäisrajat muun muassa tekonivelleikkauksille. Vaativat syöpäleikkaukset oli määrä keskittää pääasiassa yliopistollisiin sairaaloihin.
 Sairaaloiden työnjakoa koskeva kiista on noussut voimakkaimmin Vaasan keskussairaalan kohdalla, mutta vaikeuksia on riittänyt muuallakin. Jyväskylän ja Kuopion sairaaloiden työnjako vaativien syöpäleikkausten osalta on kesken. Leikkausmäärien ja työnjaon kanssa kipuillaan myös saman erityisvastuualueen sairaaloissa Joensuussa, Mikkelissä ja Savonlinnassa.
 Tavoitteena parantaa potilasturvallisuutta
 Helsingin yliopiston terveysoikeuden professori  Lasse Lehtonen   arvostelee voimakkaasti keskittämist ä, johon kuuluu sekä itse keskittämisasetus että 12 laajan päivystyksen sairaalan määrittely.
 – Keskussairaalat on aikoinaan perustettu huolehtimaan alueensa asukkaiden monipuolisesta erikoissairaanhoidosta. Tämä jako vuohiin ja lampaisiin on keinotekoinen ja siitä seuraa epätasa-arvoa alueiden asukkaille ja toiminnallista hankaluutta sairaaloille.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin hallintoylikääkärinä työskentelevän Lehtosen mukaan keskittämisen tuomat vaikeudet näkyvät jo etenkin pienemmissä keskussairaaloissa.
 Näyttö siitä, että tällä parannettaisiin potilasturvallisuutta, puuttuu täysin  Lasse Lehtonen
 – Lääkärit alkavat valita sairaaloita, joissa toiminta on monipuolista. Sairaalat, jotka eivät ole laajan päivystyksen sairaaloiden joukossa, törmäävät väistämättä vaikeuksiin osaavan henkilökunnan palkkaamisessa. Käsittääkseni tämä on näkynyt jo pienissä Mikkelin tai Kotkan kaltaisissa keskussairaaloissa.
 Keskittämistä on perusteltu potilasturvallisuudella. Lasse Lehtonen torjuu perusteen.
 – Näyttö siitä, että tällä parannettaisiin potilasturvallisuutta, puuttuu täysin. Ennemminkin voi käydä päinvastoin, sillä osaaminen pienemmissä keskussairaaloissa heikkenee ja päivystysaikana joudutaan tekemään leikkauksia, joita ei saisi virallisesti päiväsaikana tehdä.
 – Toisaalta potilaita ohjataan yliopistosairaaloiden jonoihin ja niiden kasvaessa hoitoon pääsy voi hidastua ja tuoda haasteita potilasturvallisuuteen.
 Sairaaloiden työnjaolla haettiin myös säästöjä, vaikka ensisijainen tavoite oli potilasturvallisuudessa.
 – Tosiasiallinen tavoite on pitkälti ollut säästö ja se tätä koko uudistusta ohjannut, Lasse Lehtonen sanoo.
 – Valtiovarainministeriö asetti uudistukselle 50 miljoonan euron säästötavoitteen, mutta esimerkiksi HUS:n alueella kulut kasvoivat viime vuonna neljä miljoonaa euroa. Ei säästöjä vaan kustannusten lisäyksiä. Hoito on aina yliopistosairaaloissa kalliimpaa kuin keskussairaaloissa. Jos paljon hoitoja siirtyy yliopistosairaalaan, kustannukset tuppaa nousemaan.
 Sairaalat pystyvät sopimaan työnjaosta ilman pakkoa
 Lehtosen mukaan keskittämisasetusta on toteutettu eri puolella Suomea "hyvässä sovussa vähän hampaita kiristellen". Eri yhteyksissä sosiaali- ja terveysministeriölle on tuotu esille kritiikki ja vaihtoehtoisia toimintamalleja.
 – Meidän erityisongelmana on, että väestö kasvaa pääkaupunkiseudulla ja asiakkaista ei ole pulaa. Ohjaisimme potilaita mielellään Lahteen tai Kotkaan jonojen purkamiseksi. Olisi parempi, että sairaalat saisivat keskenään sopia parhaiten heille sopivat työnjaot, eikä niin, että ministeriö lähtee niitä ulkopuolelta määräämään.
 – Erikoisalasta ja toimenpidetyypistä riippuen voitaisiin ehkäistä jonoja. Sopimusvapautta tässä kaivataan, että pystytään tarkoituksenmukaisesti toimimaan. Ei pysy olotila vaan lääkärit liikkuvat paikasta toiseen ja hoidot muuttuvat. Asetuksella määrätty työnjako jäykistää tilannetta, eikä voida nopeasti reagoida jonotilanteisiin.
 Sairaaloiden pitää asetuksen mukaan sopia työnjaosta yliopistosairaaloiden johtamilla erityisvastuualueilla. Hankalinta työnjaon löytyminen on ollut Itä- ja Keski-Suomen maakuntien muodostamalla Kuopion yliopistosairaalan erityisvastuualueella (erva).
 – Käsittääkseni sielläkin sairaalat ovat päässeet sopimukseen, mutta ministeriö ei sitä hyväksynyt. Jos asia jätettäisiin alueellisen päätöksenteon varaan, sopu syntyisi hyvin nopeasti.
 Kalle Purhonen / Yle
 Asetusta pitää muuttaa ja säännöksiä poistaa
 Hallituksen sosiaali- ja terveysuudistus kaatui kalkkiviivoilla. Lasse Lehtonen toivoo, että myös keskittämisasetus otetaan uuteen harkintaan vaalien jälkeen.
 – Keskittämisasetusta pitäisi muuttaa ja tietyt säännökset poistaa kokonaan. Hoidon porrastuksesta sopiminen pitäisi jättää sairaaloiden väliseksi, eikä yrittää sitä pakolla ajaa. Valtionhallinto on yrittänyt koko ajan kuristaa sairaanhoitoa ja leikata kustannuksia. Voisimme ottaa mallia Tanskasta, jossa tehtiin aikoinaan sairaaloiden työnjakouudistus, Lasse Lehtonen sanoo.
 Kysin alueen johtajaylilääkärit ovat tehneet ehdotuksen, jonka mukaan vaativien sairauksien leikkaamisen erikoistunut leikkaustiimi liikkuisi eri sairaaloiden välillä. Paikalliset lääkärit olisivat mukana leikkauksissa ja pitäisivät näin yllä osaamista kiireisiä päivystysleikkauksia varten.
 Lasse Lehtosen mukaan samantyyppinen toimintamalli sopisi HUS:n alueelle, jossa leikkaustiimit voisivat "tehdä keikkoja" esimerkiksi Kotkaan, Lappeenrantaan ja Lahteen
 Sosiaali- ja terveysministeriön lääkintöneuvos  Timo Keistinen  puolustaa voimassa olevaa keskittämisasetusta.
 – Kaikki kansainvälinen ja kotimainen tutkimus viittaa hyvin selkeästi siihen, että sairaalat, joissa tehdään paljon samantyylisiä vaativia leikkauksia, pystyvät parempaan laatuun. Tässä on keskitetty vaativia syöpäleikkauksia ja voidaan sanoa, että se on potilaan etu.
 – Jos otetaan esimerkiksi rintasyöpäleikkaus, joita on tehty 30 sairaalassa. Se on Suomen oloissa liian paljon.
 Timo Keistinen ei halua arvioida, tuleeko vaalien jälkeen valittava uusi hallitus avaamaan edelliskaudella tehdyt sairaalalinjaukset.
 – Eronnut hallitus kirjasi keskittämisasiat strategiseen hallitusohjelmaansa. Ne on toteutettu ja näkisin, että hyviä tuloksia on saatu aikaan.
 Erityisvastuualueilla sairaaloiden pitää sopia käytännössä sairaaloiden välisessä työnjaosta ns. järjestämissopimuksella. Kuopion yliopistosairaalan vastuualueella järjestämissopimus on yhä tekemättä. Osa vaativista leikkauksista on keskitetty Kuopioon ja osa Jyväskylän keskussairaalaan. Noin 400 leikkauksen osalta sopimus on kuitenkin tekemättä.
 Löysässä hirressä tässä on oltu kohta kolme vuotta  Vesa Kataja
 – Asia ei ole yksinkertainen, sillä kysymys on huippuosaajista, jotka eivät halua luopua siitä kaikkein vaativimmasta ja arvokkaimmasta osasta työtään, Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Vesa Kataja  sanoo.
 Taustalla on muun muassa Itä-Suomen pitkät välimatkat. Alueelta löytyy myös kaksi lähes samankokoista sairaalaa, joissa molemmissa on paljon erityisosaamista.
 – Löysässä hirressä tässä on oltu kohta kolme vuotta. Kirurgien tunteet ovat välillä pinnassa, etenkin kun kysymässä leikkauslukuja, Vesa Kataja sanoo.
 Aluehallintovirastot pyysivät helmikuussa lukuja. Työnjaon etenemistä seuraa myös ministeriön koordinaatiotyöryhmä.
 – Aika pitkälle asioista on pystytty Suomessa sopimaan, mutta vielä on kipukohtia. Terveydenhuoltolaki lähtee siitä, että valtioneuvosto voi päättää työnjaosta, ellei erityisvastuualueella kyetä asioista sopimaan, Timo Keistinen muistuttaa.
 Keskittämisasetuksen toteutumisen valvonnasta vastaavat pääosin aluehallintovirastot Avit. Ne ovat helmikuussa pyytäneet erityisvastuualueilta tietoja keskittämisasetuksen alaisten leikkausten määristä.

Sairaaloiden työnjako hiertää edelleen – Professori arvostelee voimakkaasti eronneen hallituksen ajamaa keskittämisasetusta


Summary: Aidot tunteet ja kriittisyys ovat suomalaisten vahvuuksia - jos niitä käytetään oikein.

Suomi on maailman onnellisin maa, kerrottiin  uutisissa keskiviikkona . Kyse on YK:n teettämästä tuoreesta onnellisuusraportista, joka pani 156 maata järjestykseen.
 Ei voi olla, moni ajatteli. Suomi ja onnellisin?
 Suuri osa lukijoista kommentoi juttua epäillen.
 – Jokaisten vaalien alla on ollut tämän tyyppistä propagandaa.
 – Kaikki on niin suhteellista ja osuu vain valittujen kohdalle! Joten turha tästäkin on tehdä suurta numeroa.
 – Jos joku onnellisuuden perässä tänne muuttaa, saattaa pettyä.
 Mitä tällainen keskustelu kertoo meistä suomalaisista?
 Ymmärrettävä reaktio
 Suomen positiivisen psykologian yhdistys ry:n puheenjohtaja, valmentaja ja viestintäasiantuntija  Ritva Enäkoski  sanoo, että reaktio on ymmärrettävä.
 – Se on reaktion kertoneille totta.
 Suomalaiset kaihtavat Enäkosken mukaan perinteisesti onnen näyttämistä.
 – Meillä on  Eino Leinon  selkeä ohje: Kell onni on, se onnen kätkeköön. Mutta Eino Leino tarkoitti varmaan salarakasta, vaikka sitä nimitystä ei käytettykään silloin, Enäkoski hymähtää.
 Ritva Enäkoski  Ritva Enäkoski
 Onnellisuudesta puhuminen aiheuttaa monta eri tunnetta, siksi myös vastareaktiot ovat vahvoja. Monet kokevat riittämättömyyttä.
 – Jos itse ei tunne onnellisuutta, tulee ärsytys, miksi toi on onnellinen, miksi minä en voi olla. Tai tulee kateuden tunne; siinä se nyt retostelee ja minulla on elämä ihan pirstaleina.
 Osalla reagointi toisten onneen voi mennä jo yli.
 – He voivat ajatella, että oma elämäni on niin solmussa, etten voi sietää onnellisuutta. Onnellisuus on kuin triggeri ja tuntuu siltä, että toisen onni on liikaa. Tulee tartuttamisen tunne, että älä siinä nyt yritä.
 Ritva Enäkoskella on tästä myös omakohtaista kokemusta. Kun hän kertoo rakastavansa työtään, ihmiset ihmettelevät, miten hän jaksaa olla niin positiivinen.
 – Heitän siihen vastakysymyksen, tulisiko sinulle parempi mieli, jos olisin vihainen?
 Harvoin vastaus on kyllä.
 Aitous on voimavara
 Mutta voiko kriittinen näkökulma asioihin olla myös suomalaisten vahvuus?
 Epäluulon ilmaiseminen kertoo parhaimmillaan siitä, että Suomessa uskalletaan sanoa mielipide. Toiseksi suomalaiset kertovat usein suoraan, mitä mieltä ovat. Tämä aitous on voimavara, jos sitä käytetään oikein.
 – Suomalaiset ovat aitoja ja sanovat, mitä tarkoittavat. Me olemme tunteissa aitoja. Tämä on merkittävä luottamuksen osoitus.
 AOP
 Aitojen tunteiden esittäminen kertoo siitä, että suomalaiset luottavat, etteivät toiset tyrmää tunnetiloja. Yhteiskunta, jossa luotetaan viranomaisiin ja toisiin ihmisiin, on onnellinen.
 – Jos otamme ystävän, hän on ystävä oikeasti. Suomalaisille on tärkeää, että kaveria ei jätetä. Se on yksi onnellisuuden salaisuus. Siihen voi luottaa, Enäkoski kuvaa.
 Myös kriittisyys on vahvuus, jos se pysyy rakentavana. Positiivinen psykologia ei ole Enäkosken mukaan koskaan sanonut, etteikö ihmisille tapahtuisi pahoja asioita.
 – Itsekritiikki on varoittelija, kannattaisiko vielä nukkua yhden yön yli. Etten vain ole yltiöoptimisti, enkä huomaa vaaranpaikkoja.
 Kun Ritva Enäkosken olkapäästä katkesi jänne, lääkäri muistutti, ettei positiivinen ajattelu paranna poikkimennyttä jännettä. Mutta positiivinen mielenlaatu voi lyhentää toipilasaikaa tai tehdä siitä miellyttävämmän.
 Kriittisyyden ongelma on, että samalla kun on kriittinen itselle, on sitä helposti myös muille. Ritva Enäkoski toivoisi, että suomalaiset harjoittaisivat itsemyötätuntoa, kiltteyttä itseään kohtaan.
 Itsemyötätunnon opettelua
 Ritva Enäkoski on juuri tehnyt tutkielmaa, jossa seitsemän ihmistä harjoitti itsemyötätuntoa kuukauden ajan.
 Idea lähti omasta elämästä.
 – Katsoin kampaajalla peilistä ja sanoin, että herranjumala minulla on kamalat silmäpussit. Kampanjaani sanoi, olenko koskaan ajatellut, miltä hänestä tuntuu hänen tehtyään kaksi tuntia töitä hiusteni eteen ja huomaan vain silmäpussit.
 Esko Jämsä / AOP
 Enäkosken tutkimusryhmässä oppilaat tekivät ensin kirjeen, jossa kirjoittivat, mikä itsessä on vialla. Sitten he tekivät kirjeen, jossa asioita katsotaan myötätuntoisen ystävän näkökulmasta. Ero oli dramaattinen.
 Tutkimusryhmäläiset huomasivat, että jos haluaa olla kukoistava ja hyvinvoiva, sitä ei pysty tekemään ainakaan haukkumalla itseä. Asiaan huomiota kiinnittäminen lisäsi selvästi Enäkosken mukaan itsemyötätuntoa.
 – Positiivinen ajattelu ei riitä, pitää olla positiivinen tunne alla, hän muistuttaa.
 Onnellisia hetkiä
 Ihmisen on vaikea muuttaa uskomuksiaan. Enäkoski vertaa ihmisiä hiihtäjiin, jotka laskevat neitseelliseen hankeen. Sen jälkeen hangessa on ura, jota pitkin ihminen laskettelee uudelleen ja uudelleen.
 – Ura on meidän vankka mielipide, joka loppujen lopuksi on niin syvä, ettei sieltä näe taivasta. Sen takia sitä on hirvittävän vaikea muuttaa. Jos ihminen on päättänyt, että onnellisuudesta mainitseminen on hömppää, häntä ei saa helposti muuttamaan mieltään.
 Haloilmiö, valopilari taivaalla. Esko Jämsä / AOP
 Onnellisuus ei ole Enäkosken mukaan staattinen luonteenpiirre. Tämä unohtuu usein. Hänkin positiivisen psykologian puolestapuhuja väsyy, ärsyyntyy ja kiukustuu.
 – Onnellisuus on hetki, jolloin tuntee kiitollisuutta tai hyvää mieltä. Se on tyytyväisyyttä siihen, mitä on, eikä huomiota siihen, mitä ei ole.
 Tätä ehkä myös YK:n tutkimus kuvastaa.
 – Meillä ei ole luonnonkatastrofeja, rankkasateita ja tämä on hyvä maailmankolkka elää. Sellaisista asioista olisi hyvä tuntea pientä kiitollisuutta välillä.
 Lue lisää:
 Onnellisuustutkijan mukaan onneen riittää, kun perusasiat ovat kunnossa – siinä yksi syy miksi Suomi on maailman onnellisin maa
 Pekka Seppäsen kolumni: Maailman onnellisin vai maailman lohduttomin maa?
 Suomi on maailman onnellisin maa jo toista vuotta peräkkäin, nyt selvällä erolla muihin

Suomi on maailman onnellisin maa, ja se ärsyttää osaa meistä suunnattomasti – mitä se kertoo meistä?


Summary: Pikkulintuja surmataan Kyproksella suuria määriä ruuanvalmistusta varten.

Muuttolintujen ansapyynti Kyproksella on vähentynyt pienimmälle tasolleen sen jälkeen, kun lintujensuojelujärjestö Birdlife Cyprus aloitti toimintansa, järjestö kertoo.
 Birdlife Cyprus  aloitti lintujen ansapyynnin vastaisen kampanjansa vuonna 2002.
 Viime syksynä tehdyn arvioinnin mukaan lintujen ansapyynti on vähentynyt vuoteen 2002 verrattuna 90 prosenttia. Silti lintuja otettiin saarella kiinni ja surmattiin järjestön arvion mukaan viime syksyn lintumuuttokaudella 335 000 kappaletta.
 Lintupyynti on vähentynyt erityisesti Kyproksen itäosassa sijaitsevalla Britannian tukikohta-alueella, missä aikaisemmin otettiin kiinni valtava määrä lintuja. Poliisi on keskittänyt toimiaan kyseiselle Dhekelian tukikohta-alueelle.
 Dhekeliassa poliisipartiointia on lisätty, ansametsästäjät voivat saada sakot heti kiinni jäätyään ja poliisi on myös käyttänyt tiedustelutoimintaa laittoman metsästyksen lopettamiseksi.
 Birdlife Cyprus on silti huolissaan kokonaistilanteesta, koska muualla Kyproksen tasavallan alueella ansapyynti saattoi paikoin jopa kasvaa.
 Verkkoja ja liimatikkuja
 Lintujärjestö muistuttaa, että vaikka pyyntimäärät ovat vähentyneet, ongelmaa ei suinkaan ole vielä ratkaistu, koska lintujen metsästämistä suosiva kulttuuri on yhä voimissaan.
 Kyproksella, kuten monessa muussakin Välimeren maassa laittomat metsästäjät käyttävät metsiköihin viritettyjä verkkoja ja liimalla siveltyjä tikkuja lintujen pyydystämiseksi.
 Luonnonsuojelijat paheksuvat pyyntitapoja, koska ne eivät erottele, mitkä lintulajit niihin tarttuvat. Ansoille altistuvia lajeja on noin 150, joukossa monia suojeltuja lajeja. Kypros on tärkeä etappi lintujen kevät- ja syysmuutolla.
 Pikkulinnuista koostuva Ambelopoulia-annos. AOP
 Kyproslaiset valmistavat pikkulintuja ruuakseen. Erityisen tunnettu on pelkästään pienistä laululinnuista koostuva ruokalaji ambelopoulia.
 Metsästäjien keskuudessa halutuin saalis on mustapäärastas ( Sylvia atricapilla )

Muuttolintujen massoittainen tappaminen vähentynyt selvästi Kyproksella


Summary: Bioöljytehdasta Lieksaan suunnitellut Green Fuel Nordic on saanut kasaan tarvitsemansa rahoituksen.

Useita vuosia suunnitellun bioöljytehtaan rakentaminen Lieksaan on varmistunut. Green Fuel Nordic on saanut kasaan tarvitsemansa rahoituksen. Ensimmäisessä vaiheessa investoinnin arvo on noin 25 miljoonaa euroa.
 Bioöljytehtaan rahoittajiksi löytyi kolme pääomasijoittajaa. Heidän yhteisomistus ja takausvastuut ovat noin 10 miljoonaa euroa. Sijoittajat ovat  Kyösti Kakkosen  Kauppa ja Kone Oy,  Matti Virtaalan  edustama Deeputi Oy ja E.Hartikainen yhtiön toimitusjohtaja  Arto Hartikainen . Lisäksi Pohjois-Karjalan ely-keskus rahoittaa rakentamista 7 miljoonan euron avustuksella.
 Tehdas tuottaa bioöljyä metsäteollisuuden sivuvirroista, kuten sahanpurusta ja latvusrungoista. Bioöljyä voidaan käyttää lämmitys- ja liikennepolttoaineena kevyen polttoöljyn sijaan sekä kemianteollisuuden ja muovin raaka-aineena.
 Tehdas tuo Lieksan seudulle kaikkiaan noin 100 uutta työpaikkaa, ja tuotanto käynnistyy Kevätniemessä ensi vuonna.
 Lieksan kaupunginjohtaja  Jarkko Määttäsen  mukaan bioöljylaitos avaa mahdollisuuksia myös muille yrityksille. Lieksan tavoitteena on kehittää Kevätniemen teollisuusalueesta laaja bio- ja metsäteollisuuden keskus.

Vuosia suunniteltu bioöljytehdas toteutuu – tuotanto alkaa Lieksassa vuonna 2020


Summary: Selvitys lääkekehityskeskuksesta luovutettiin tänään sosiaali- ja terveysministeriölle.

Kansallisen lääkekehityskeskuksen sijaintipaikaksi ehdotetaan Turkua.
 Sosiaali- ja terveysministeriölle luovutettiin raportti tänään. Raportissa on selvitykset lääkekehityskeskuksen sijaintipaikasta ja oikeushenkilömuodosta, kertoo ministeriön tiedote.
 Raportin on tehnyt selvityshenkilö  Jyrki Liljeroos.
 Liljeroos esittää raportissaan, että lääkekehityskeskuksen toiminta organisoidaan perustamalla osakeyhtiö.
 Päätöksen lääkekehityskeskuksesta tekee seuraava hallitus.
 Seuraavaksi lääkekehityskeskukselle laaditaan liiketoimintasuunnitelma. Lääkekehityskeskuksen tarkoituksena on parantaa yliopistoissa tehtyjen löydösten kaupallista potentiaalia. Lääkekehityskeskus palvelisi koko maan tutkijoita esimerkiksi yliopistoissa, tutkimuslaitoksissa ja sairaaloissa.
 Lue lisää:
 Turku haluaa lääkekehityskeskuksen – ministeri lupaa päätöksen paikasta vielä tänä vuonna

Kansallisen lääkekehityskeskuksen sijaintipaikaksi esitetään Turkua


Summary: Pohjois-Ruotsissa meneillään oleva suuri maasotaharjoitus täydentyy nyt ilmaoperaatiolla.

Ruotsin ilmavoimien perjantaina iltapäivällä alkava ilmasotaharjoitus näkyy ja kuuluu lähipäivinä myös Suomen puolella Länsi-Lapissa. Ilmaoperaatioharjoitus liittyy  Pohjois-Ruotsissa meneillään olevaan suureen kansainväliseen sotaharjoitukseen . Ruotsin maavoimien järjestämään Northern Wind -sotaharjoitukseen osallistuu 10 000 sotilasta viidestä maasta. Suomesta mukana on 1500 sotilasta ja 500 ajoneuvoa.
 Flygvapenövning 19 -harjoituksessa Suomen ja Ruotsin ilmavoimien hävittäjät lentävät Rovaniemeltä ympäri vuorokauden. Lentotoiminta ulottuu Pohjois-Ruotsin lisäksi Suomen ilmatilaan Tornionlaaksoon ja Länsi-Lappiin – Kemin, Rovaniemen, Kittilän ja Enontekiön väliselle alueelle.
 Harjoituksessa tehdään myös matala- ja yliäänilentoja. Rovaniemen tukikohdasta harjoitukseen osallistuu 4–6 Hornetia sekä Ruotsin ilmavoimien kahdeksan Gripen C/D -monitoimihävittäjää ja kaksi Saab SFO:n operoimaa elektroniseen sodankäyntiin erikoistunutta Learjet-suihkukonetta.
 Lentotoiminnasta aiheutuva  melu voi aiheuttaa häiriötä ja taivaalla voi näkyä kirkkaita valoilmiöitä . Valoilmiöitä aiheuttavat omasuojaheitteet eli silppu ja soihdut.
 Tukikohtina Rovaniemi ja Ruotsin Kallax
 Suomesta FVÖ19-harjoituksessa on mukana yhteensä 8–12 F/A-18 Hornet -monitoimihävittäjää, kolme maavoimien NH90-kuljetushelikopteria ja noin 200 henkilöä.
 Suomen ilmavoimien mukaan joukot jakautuvat ilmapuolustustehtäviä harjoittelevaan niin sanottuun siniseen osapuoleen ja niiden vastustajaa kuvaavaan punaiseen osapuoleen. Sinisen osapuolen päätukikohta on Ruotsin Kallax, punaisen Rovaniemi. Kallaxiin tukeutuvat 4–6 Hornetia lentävät harjoituksen sinisellä puolella Ruotsin ilmavoimien koneiden rinnalla.
 FVÖ19-harjoituksen kokonaisvahvuus on yli 60 ilma-alusta ja noin 2 500 henkilöä. Osallistuminen FVÖ19-harjoitukseen on osa Suomen ja Ruotsin ilmavoimien FISE-yhteistyötä. Harjoitus testaa ja kehittää maiden ilmavoimien yhteistoimintakykyä.
 Ilmavoimien mukaan Kallaxiin tukeutuvan osaston tavoitteena on harjoittaa ilmavoimien henkilöstöä ja varusmiehiä toimintaan ruotsalaisessa tukikohtaympäristössä. Vastaavasti Ruotsin ilmavoimien henkilöstö harjaantuu Rovaniemellä toimimaan suomalaisessa tukikohdassa.
 Ilmasotaharjoituksen lentotoiminta alkaa perjantaina kello 13 ja päättyy ensi keskiviikkona kello 13.

Nyt pohjoisessa alkaa myös ilmasotaharjoitus – Suomen ja Ruotsin Lapissa lentävät Hornetit, Gripenit ja Learjetit


Summary: Tulvan saartamia ihmisiä on yhä katoilla ja puissa odottamassa pelastusta. Pelastajilla on liian vähän helikoptereita.

BEIRA  Mosambikilainen  Amina Aly Joao Monteira  pääsi torstaina vihdoin turvaan oltuaan viisi päivää tulvan armoilla.
 Monteira kertoo Ylelle, että hän oli kotona perheensä kanssa, kun tuuli yltyi. He tajusivat heti, että sykloni oli saapunut. He olivat saaneet siitä varoituksia, mutta myrskyn rajuus yllätti.
 – Jotkut naapurit tulivat meille turvaan. Mutta pian meidänkin kattomme repeytyi irti, ja juoksimme viereiseen kouluun. Aamulla näimme, että koko talo oli täysin tuhoutunut, Monteira kertoo.
 He jäivät kuitenkin raunioihin, ja rakensivat katonpalasista suojan. Sunnuntaina tulvavesi alkoi nousta. Vesi virtasi niin rajusti, että he eivät voineet jäädä.
 He lähtivät taas koululle. Vesi ylettyi jo napaan asti. He nukkuivat pulpeteilla istuen. Sitten vesi toi mukanaan kobria ja hämähäkkejä.
 – Pelotti aivan hirveästi, kun vettä oli joka puolella. Samalla piti varoa käärmeitä. Aamulla vesi ylettyi jo olkapäihin, emmekä päässeet mitenkään pois koulusta.
 He kiipesivät katolle. Siellä Amina, hänen kaksi lastaan, mies ja muutama naapuri istuivat kaksi päivää. Ei ollut ruokaa, vettä tai mitään muuta.
 – Jouduimme juomaan tulvavettä, kun tuli niin jano. Jouduimme myös ulostamaan samaan veteen. Eihän se ollut mitenkään puhdasta.
 Sykloni ja tulva aiheuttivat tuhoja Mosambikissa. Liselott Lindström / Yle
 Kalastaja vei kännykän
 Amina Aly Joao Monteira kertoo, että kerran heidän ylitseen lensi helikopteri, mutta se ei poiminut heitä kyytiinsä. Helikopterista pudotettiin kuitenkin energiakeksejä veteen.
 Tulvavesi jatkoi nousemista ja ylettyi jo kattoon asti, kun ohi ajoi kalastusveneitä. Monteiran mukaan paikalliset kalastajat olivat nähneet katastrofissa bisnesmahdollisuuden. He vaativat pelastuksesta maksua.
 Aminalla ei ollut mitään muuta kuin kännykkänsä, joten hän antoi sen. Sitten kalastajat veivät perheen lähellä olevalle stadionille.
 – Siellä istuimme. Odotimme. Ei ollut ruokaa, ja sade vain jatkui.
 Lopulta torstaina tuli pelastusveneitä. Amina pääsi perheineen rannikkokaupunki Beiraan, missä he majoittuvat monen muun tulvista pelastetun tapaan paikallisessa koulussa.
 Zimbabwen patovedet uhkaavat Mosambikia
 Helsingin kokoinen Beiran kaupunki on surullinen näky. Slummialueet ovat lähes täysin tuhoutuneita, kaduilla makaa kaatuneita pylväitä ja puita. Sykloni on vaurioittanut valtaosaa taloista.
 Mosambik kamppailee nyt kahden kriisin kanssa. Ensin sykloni aiheutti laajaa tuhoa. Sitten tulivat tulvat.
 Vaikka tulvavesi laski torstaina, niin kriisivaihe ei ole ohi, kertoo eteläafrikkalaisen Gift of the Givers -säätiön pelastusoperaatioista vastaava  Ahmet Bahm .
 – Zimbabwessa sataa edelleen. He ovat avanneet patoja helpottaakseen tulvia. Se tarkoittaa, että kaikki vesi uhkaa valua Mosambikiin. Täällä tilanne eniten kärsineillä alueilla saattaa pahentua entisestään, Bahm sanoo Ylelle.
 Naisia Beirassa. Liselott Lindström / Yle
 Beiran lentokentällä on paljon levottomia ihmisiä. Nurkissa istuu pelastushenkilökuntaa lähtövalmiina. Mutta helikoptereita on liian vähän.
 Yksi pelastushelikoptereista tarvitaan ministerin käyttöön. Täyteen pakattu YK:n maailman ruokaohjelman helikopteri pääsee tuntien päästä vihdoin lähtemään.
 Lentokentän nurkissa huokaistaan. Kaikki kamppailevat samoista helikoptereista.
 – Olemme edelleen hengenpelastusvaiheessa, vaikka syklonista on jo päiviä. Yleensä hengenpelastus loppuu kolmen, neljän päivän jälkeen, ja sitten viedään apua. Tämä kertoo, miten poikkeuksellisesta kriisistä on kyse. Jos järjestöillä, yhtiöillä tai kenellä vain on lähettää helikoptereita, tarvitsemme niitä kipeästi, Bahm sanoo.
 Kadonneiden lukumäärä yhä tuntematon
 Ahmed Bahm uskoo, että pelastettavia vielä on, vaikka moni on ollut jopa kuusi päivää ilman puhdasta vettä, ruokaa ja lääkkeitä.
 Loukkaantuneita on todella paljon, kertovat puolestaan Intian laivaston pelastajat. He ovat lähettäneet lääkäreitä tulva-alueille.
 – Emme ole vielä tajunneet tämän katastrofin laajuutta. Haastavinta on, että moneen paikkaan pääsee vain helikopterilla. Samalla kaikki viestintäyhteydet ja sähköt ovat poikki, joten emme tiedä, kuinka paljon ihmisiä on kateissa, Bahm sanoo.
 Beiran kouluista on tullut lyhyessä ajassa paenneiden turva. Vaikka koulutkin ovat vahingoittuneet syklonissa, katot ovat monin paikoin vielä tallella. Aivan kuten lentokentällä, kouluissa turhautuneisuus kasvaa.
 Nainen esittelee ruoka-apuna jaettavaa riisiannosta Beirassa. Liselott Lindström / Yle
 Beirassa kodittomiksi jääneitä on paljon. Lisäksi kaupunkiin tulee nyt tuhansia tulvista pelastettuja.
 Ruoka-apu on vähissä, mikä johtaa konflikteihin, kertoo Ylelle koulusta turvaa hakenut kahden lapsen äiti  Hortencia Arnaldo Abreu.
 – Saamme vain noin kupillisen riisiä per päivä ja perhe. Jotkut onnistuvat huijaamaan itselleen enemmän lähettämällä useita perheenjäseniä hakemaan. Jos yrität säästää riisiä yön yli, voit olla varma, että joku vie sen sinulta, Abreu sanoo.
 Hän lisää, että jaettava riisi on homeista tai muuten huonolaatuista.
 Ruoka kallistui, ryöstely alkoi
 Beiran kaduilla on pieniä ruokaa myyviä kojuja, mutta ruoan hinta on noin kolminkertaistunut viikossa. Harvalla on varaa ostaa pullotettua vettä. Se johtaa ryöstelyyn, kun muita vaihtoehtoja ei ole.
 – Lisää ihmisiä on nyt tulossa. En tiedä, miten tämä kaikki riittää meille. En tiedä, mitä nyt tapahtuu. Moni meistä on jo menettänyt kaiken, Abreu sanoo.
 Kahden lapsen äiti Hortencia Arnaldo Abreu kertoo, että ruoka-apuna jaettava riisi on huonolaatuista ja sitä saa liian vähän. Liselott Lindström / Yle
 Tulvista paennut Amina Aly Joao Monteira on helpottunut turvaan pääsystä. Mutta samalla hänen surunsa on valtava. Kotikylään jäi vielä paljon ihmisiä. Muutama tuttu hukkui.
 – On kamala olo. Lapsenikin pelkäävät edelleen, puhumattakaan siitä, miten paljon he pelkäsivät tulvien aikana ja silloin, kun meidät pelastettiin. Menetimme kaiken. Ei ole kotia, jonne palata.
 Lentokentällä alkaa perjantaina aamulla jälleen kilpailu vähistä helikoptereista. Päätös siitä, pitäisikö lähteä pelastamaan ihmisiä vai viemään ruoka-apua, on vaikea.
 – Niin moni on vielä kateissa. Uhkana ovat taudit kuten kolera ja keuhkokuume. Tämä operaatio ei ole hetkessä ohi. Mosambik tarvitsee vuosia toipuakseen, sanoo Ahmet Bahm.

Amina oli päiviä veden saartamana Mosambikissa, kunnes kalastaja vei perheen turvaan – Pelastaja: “Emme ole vieläkään tajunneet katastrofin laajuutta”


Summary: Ylen vaalikoneessa suurin osa ehdokkaista jakaisi perhevapaat tasan vanhempien kesken.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Helsingin Jätkäsaaressa ruokatunti on päättymässä. Ohi valuu miehiä kypärät päässä. Perheenisiä ja puolisoita.
 Ruokatauolta palaava  Valtteri Johansson  kertoo, että hänen perheessään avopuoliso on hoitanut lapsia kotona. Jo seurusteluaikoina Johanssonilla oli parempi palkka ja varmempi työpaikka kuin puolisolla.
 Perhevapaiden jakaminen puoliksi sopisi kuitenkin Johanssonille.
 – Kyllä minä mielelläni jäisin lasten kanssa kotiin ja päästäisin vaimon tai tässä tapauksessa puolison (kun ei olla naimisissa) töihin. Totta kai se sopisi, oikein hyvinkin, Johansson sanoo.
 Hernesaaressa töitä tekevällä  Arto Kuusistolla  ei ole enää pieniä lapsia. Aikanaan vaimo piti hoitovapaat ja Kuusisto kävi töissä. Kuusisto pitää kuitenkin kiinni siitä, että perheet päättävät perhevapaiden pitämisestä itse.
 – Minusta se ei ole päättäjien tehtävä. Kyllä se on tapauskohtaista, mikä on elämäntilanne ja millaiset mahdollisuudet on.
 Paineita uudistukseen kuitenkin on. Tällä hetkellä perhevapaita käyttävät pääsääntöisesti naiset. Miesvaltaisilla teollisuusaloilla niitä vain muutama prosentti työntekijöistä.
 SAK:n sosiaalipoliitinen asiantuntija Tuuli Glantz uskoo, että perhevapaauudistus on seuraavan hallituksen asialistalla.    Ville Tapio
 Suomen suurimman palkansaajajärjestön SAK:n sosiaalipoliittinen asiantuntija  Tuuli Glantz  ihmettelee, miksi työnantajat eivät kerro yrityksissä, mitä mahdollisuuksia isäksi tulevilla on.
 Asenteet kaipaavat tuulettamista.
 – On aivan eri asia olla työpaikalla se ensimmäinen mies, joka hakee hoitovapaata kuin sadas, Glantz sanoo.
 Muutoksen tuulet kuitenkin puhaltavat.  Ylen vaalikoneeseen  vastanneista eduskuntavaaliehdokkaista yli puolet uudistaisi perhevapaat.
 Yle Uutisgrafiikka
 Uudistushalut näyttävät kulkevan käsi kädessä iän kanssa. Mitä nuorempi vastaaja, sitä enemmän löytyy intoa jakaa vapaat tasan miesten ja naisten välillä.
 Mutta myös vanhemmista ehdokkaista yli puolet on sitä mieltä, että tasajakoa kannattaa tavoitella.
 Pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallituskaudella perhevapaauudistuksesta tuli pannukakku.
 Keskusta halusi pitää kiinni kotihoidon tuesta, kokoomus tahtoi naiset töihin. Uudistuksen piti olla "kustannusneutraali" eli kuluja ei saanut tulla lisää.
 Yle Uutisgrafiikka
 Paineet perhevapaauudistuksen tekemiselle kasvavat. Glantz pitää merkittävänä sitä, perhevapaiden tasajakoa kannattaa len vaalikoneessaenemmistö sekä miehistä että naisista.
 – Naisten keskuudessa uudistuksen kannattajia on enemmän kuin miesten. Toki perhevapaiden käyttäjistäkin suurin osa on naisia, ja he näkevät tilanteen selkeämmin, Glantz sanoo.
 Uudistus riippuu nyt vaalivoittajasta
 Perhevapaiden jakamista tasan miesten ja naisten kesken kannattavat Ylen vaalikoneen mukaan eniten vihreät, RKP, vasemmistoliitto ja SDP.
 Yle Uutisgrafiikka
 Tasajako saa nihkeän vastaanoton kristillisdemokraattien, perussuomalaisten, sinisten ja keskustan eduskuntavaaliehdokkaiden parissa.
 Perhevapaauudistuksen toteutuminen näyttää siis olevan kiinni siitä, kuka voittaa vaalit.
 Jos pääministeripuolueeksi nousisi mielipidemittausten ykkönen SDP ja kakkoseksi kokoomus, yhteinen sävel näyttäisi löytyvän.
 Keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä on sen sijaan on ilmoittanut pitävänsä kiinni kotihoidontuesta. Vaalikoneen mukaan keskustan ehdokkaista naisten ja miesten tasajako saa 42 prodentin kannatuksen.
 "Meillä se saattaisi olla mies"
 Helsingin Hernesaaressa porttivahti  Päivi Hassinen  uskoo tasajakoon. Hassisella ei ole vielä lapsia, mutta asiasta on jo puhuttu puolison kanssa.
 – Uskon, että meillä se saattaisi olla mies, joka jäisi kotiin hoitamaan lapsia, Hassinen sanoo.
 Ruokatunnilta palaava  Miro Bah  puolestaan haluaa, että lapset hoidetaan kotona. Päiväkotiin hän ei lapsia laittaisi.
 – Ainakin vaimon pitää olla kotona. Mutta, kun olen kotona, haluan olla lasten kanssa, Bah sanoo ja kiirehtii takaisin työmaalle.
 Lisää aiheesta:  Vaalikone
 Areenan vaalisivut

Perhevapaiden uudistus yskii, mutta on harhaa syyttää siitä vain miehiä: "Mielelläni päästäisin puolison töihin ja hoitaisin lapsia kotona"


Summary: Yle Perjantain illan lähetyksessä keskustellaan extreme-lajien huumasta ja riskeistä.

“Minusta tulee isona laskuvarjohyppääjä. Rakennan siipikankaan.” Näin luki  Jari Kuosman  ainevihossa jo kymmenvuotiaana.
 Päämäärätietoinen mies teki lopulta sen mitä lupasikin: nykyään 50-vuotias Kuosma on alkuperäisen Birdmanin siipipuvun kehittäjä ja suunnittelija. Pukua käytetään laskuvarjo- ja basehypyissä. Kuosma on hypännyt elämänsä aikana yli 5000 kertaa - ja on jäänyt henkiin kertomaan siipipukuhypyistään.
 Kuosma nähdään vieraana Perjantain tämän illan jaksossa  Miksi hengenvaara viehättää?
 “Kokeeko ihminen kokemuksen oman henkensä arvoiseksi?”
 Kysyimme  Perjantain Instagramissa  katsojien kantaa extreme-lajeihin. Kysymys kuului: Pystytkö ymmärtämään, miksi ihminen riskeeraa oman henkensä extreme-lajeissa?
 Yli 300 vastaajasta 55 prosenttia vastasi, ettei ymmärrä hengenvaarallisia lajeja. He perustelivat vastaustaan muun muassa näin:
 – Kokeeko ihminen kokemuksen muka oman henkensä arvoiseksi?
 – Elämä on liian kallis hukattavaksi kuolemalla tai loukkaantumalla.
 – Elämä on lahja, jonka voi käyttää kokonaan. Kovin yksipuolista.
 – Hengestään pääsee varmasti ilman riskinottoakin.
 45 prosenttia puolusti extreme-lajien harrastajia:
 – Adrenaliinihumala on elämän piriste.
 – Lajista varmaankin hakee samoja fiiliksiä, mitä jotkut saattavat hakea vaikkapa alkoholista.
 – Ymmärrän hyvin. Elämä on ainutkertainen, ja se kannattaa käyttää niin, että siitä nauttii.
 – Hengenlähdön riski ei lopulta ole kovin suuri, kun tietää mitä tekee.
 "Kuolemanpelko ei ole hyvä syy olla tekemättä sitä, minkä tietää oikeaksi."  Jari Kuosma
 Siipipukuhyppääjä Kuosma myöntää addiktoituneensa adrenaliiniryöppyyn, jonka hyppy saa aikaan.
 – Menin yhden kerran hyppäämään, ja jäin saman tien koukkuun siihen pelkoon ja riemun tunteeseen, kun en kuollutkaan, Kuosma sanoo.
 Jos laskuvarjohyppy yhtään kiinnostelee, Kuosma kehottaa menemään kurssille heti - ennen kuin alkaa pohtia sitä liikaa.
 – Kuolemanpelko ei ole hyvä syy olla tekemättä sitä, minkä tietää oikeaksi. Vapaapudotuksessa tunne vapaudesta voittaa kaiken pelon ja murtaa ne mielen kahleet, jotka estävät ihmistä lentämästä, hän jatkaa.
 Suomalaisretkikunta aikoo hiihtää Grönlannin halki
 Vuonna 1997 suomalainen retkikunta yritti matkata hiihtäen Grönlannin halki. Kaksi kolmesta jäsenestä menehtyi matkalla hypotermiaan.
 Perjantain illan toinen vieras, palomies  Sami Pirinen  aikoo tästä välittämättä hiihtää 11 hengen retkikunnan kanssa Grönlannin mannerjään halki tänä keväänä.
 – Matka ei pelota. Todennäköisemmin matka pysähtyy vatsataudin kuin minkään muun takia, Pirinen sanoo.
 Mitä ajatuksia extreme-lajit sinussa herättävät? Lisää aiheesta illan Yle Perjantaissa Yle TV1:llä klo 21.05 alkaen.
 Vieraana siipipukuhyppääjä Jari Kuosma sekä Grönlannin halki retkikuntansa kanssa hiihtävä Sami Pirinen. Perjantai-dokkari Juho - vapaa laskija kertoo vapaalaskijasta Juho Karhusta, joka laskettelee yksin vaarallisilla rinteillä Pohjois-Norjassa, vaikka on jo kerran laukaissut lumivyöryn.
 Jakso katsottavissa jo nyt Areenassa:

 Lue myös:
 Juho Karhu selvisi lumivyörystä – nyt hän asuu veneessään ja purjehtii vaarallisten rinteiden perässä: ”En voi suositella yksin laskemista”
 Suomalaismies mullisti siipipuvullaan laskuvarjohyppäämisen koko maailmassa – ja jäi henkiin kertomaan siitä

Siipipuvun kehittänyt Jari Kuosma myöntää addiktoituneensa kuolemanpelkoon: “Jäin heti koukkuun siihen riemun tunteeseen, kun en kuollutkaan”


Summary: Poliisioperaatio herätti huomiota Hartolassa. Nyt asiaa käsiteltiin käräjäoikeudessa.

Neljän päijäthämäläisen miehen epäillään syyllistyneen törkeään ryöstöön murtautumalla noin 80-vuotiaan miehen asuntoon Hartolassa tiistaina. Asunnon omistaja pahoinpideltiin ja tämän omaisuutta anastettiin.
 Yksi tekijöistä loukkaantui asianomistajan puolustautuessa hyökkäystä vastaan, kertoo  poliisi tiedotteessaan . Pahoinpidelty asianomistaja ja teon yhteydessä loukkaantunut tekijä ovat sairaalahoidossa toipumassa vammoistaan.
 Tapaus aiheutti huomiota herättävän poliisioperaation, koska poliisin saamien alkutietojen mukaan tekijöitä oli useita ja kahdella tapaukseen liittyvällä oli akuutteja sairaanhoitotoimenpiteitä vaativia vammoja.
 Esitutkinnassa selvitetään muun muassa törkeää ryöstöä ja törkeää kotirauhan rikkomista. Rikoksesta epäillyt ovat syntyneet vuonna 1997, 1997, 1999 ja 2000.

Neljä miestä vangittu epäiltynä törkeästä ryöstöstä – pahoinpitelivät vanhuksen asuntomurron yhteydessä


Summary: Tänään vietetään maailman vesipäivää. Taistelu vedestä synnyttää jännitteitä, myös Intian ja Pakistanin välille.

Kashmirin hallinnasta kiistelevien Intian ja Pakistanin välillä on kärjistymässä uusi mutta vanha kiistan aihe, vesi.
 Induksen sivujoki Kabul on tuonut vettä ja vehreyttä Afganistanista Pakistaniin. Nyt vedentulo on ehtymässä, koska Intia ja Afganistan ovat yhteistyössä valjastamassa ja patoamassa Afganistanin jokia vesivoiman hyödyntämiseksi.
 Suuren Shahtootin padon rakentamishankkeen tarpeellisuutta ei kiistä kukaan. Afganistan kärsi vuonna 2018 poikkeuksellisen kovasta kuivuudesta.
 Hallitsemattomasti kasvavaan Afganistanin pääkaupunkiin Kabuliin tulvii uusia asukkaita. Kaupungin on arvioitu kestävän noin miljoonan ihmisen väkimäärän, mutta asukkaiden määrä on nopeasti lähestymässä jo viittä miljoonaa. Vettä on liian vähän, se on paikoin likaista ja jakeluverkko on huonossa kunnossa. Näitä pulmia Shahtootin padon rakentaminen helpottaisi.
 Foreign Policy -lehden  mukaan pato tarjoaisi 146 miljoonaa kuutiometriä juomavettä kahdelle miljoonalle asukkaalle ja kasteluvettä 4 000 hehtaarille.
 Pakistan pelkää energiariippuvuutta Afganistanista
 Afganistanin hyvät uutiset tuntuvat olevan kuitenkin huonoja naapurimaa Pakistanille.
 Pakistanin lehdistössä on arvioitu, että Shahtoot ja muut Afganistanin jokien patohankkeet saattavat vähentää vesivaroja jopa vajaalla viidenneksellä Pakistanin alueella.
 Jatkuvassa sähköpulassa kamppaileva Pakistan pelkää joutuvansa ostamaan sähköä epävakaasta Afganistanista.
 Intian suunnitelma on kunnianhimoinen. Kabuljokeen ollaan suunnittelemassa 12 padon ketjua. Nämä tuottaisivat kaikkiaan 1 177 megawattia energiaa.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Pakistanin ja Intian vesikiista on esimerkki siitä, miten vesivarat saattavat laukaista konfliktin varsinkin entuudestaan epävakailla alueilla. Kun sähkönhinta nousee, elinkustannukset saattavat nousta ja ruoka vähetä.
 Pakistanin 200 miljoonan ihmisen kasvava väestö tarvitsee omaa ruokatuotantoa. Lisäksi maa on riippuvainen maataloudesta.
 Aalto-yliopistossa on tutkittu vesikonflikteja. Vanhempi yliopiston lehtori  Marko Lempinen  luonnehtii Intian ja Pakistanin kiistaa erittäin pitkäkestoiseksi ja hankalaksi.
 – Politiikka hiipii veteen. Kashmirin tilanteen jännittyneisyys heijastuu myös rajavesien käyttöön. Lisäksi Indusjoen vesien käytölle on valtavat paineet. Kun vettä on vähemmän, kiistaa ylä- ja alajuoksun maiden välille syntyy helpommin.
 Marko Lempinen huomauttaa, että koko Induksen valuma-alueella asuu noin 250 mijoonaa ihmistä ja yli 90 prosenttia vedestä menee viljelymaille.
 World Resources -instituutin mukaan Pakistan saattaa olla maailman vesiriippuvaisin maa vuoteen 2040 mennessä. Yksinkertaistettuna: Pakistanin vesivarat hupenevat ja sen riippuvuus naapureista kasvaa.
 Afganistanilla on sen sijaan vähän voimavaroja, mutta sillä on vettä, jota riittää naapureihin.
 Sopimukset torjuvat vesisotaa
 Intia ja Pakistan ovat periaatteessa sopineet vesivarojen jaosta.  Sopimus  on allekirjoitettu jo vuonna 1960. Se jakaa Induksen ja sen tärkeimpien sivujokien käyttöoikeudet idässä Intialle ja lännessä Pakistanille.
 Marko Lempisen mukaan sopimuksella on torjuttu vakavan vesikonfliktin tai varsinaisen vesisodan puhkeaminen.
 Induksen vesivarantoihin kuuluva Kabul-joki on 700 kilometriä pitkä. Sen vesivoima on nyt valjastettu myös politiikantekoon.
 Pakistan näkee Intian ja Afganistanin lähentymisen turvallisuusuhkana. Afganistanille vesi on diplomaattisen vaikuttamisen keino. Marko Lempinen pitää positiivisena sitä, että jännitteistä huolimatta vanhaa sopimusta kunnioitetaan.
 Intian pääministeri  Narenda Modi  on sanonut, etteivät "vesi ja veri voi virrata samanaikaisesti". Intian lähestyvät vaalit merkitsevät sanallista sapelinkalistelua myös vesiasiassa.
 Modin vuonna 2016 esittämä lausunto voidaan tulkita uhkaukseksi. Jos tilanne kärjistyy väkivallaksi, Intia laittaa vesihanat yläjuoksulla kiinni.
 Marko Lempinen pitää positiivisena sitä, että jännitteistä huolimatta vanhaa sopimusta kunnioitetaan.
 – Intia ja Pakistan ovat keskusteluyhteydessä Induksen vedenkäytön kehittämisestä. Sopimusta voi pitää jopa menestystarinana.
 Vesidiplomatiasta Suomen rauhanvälitystä
 Suomi on ulkoministeriön johdolla valmistellut uutta kansainvälistä vesidiplomatian strategiaa, jossa voidaan hyödyntää maamme monipuolista vesiosaamista. Tätä tietämystä voisi käyttää myös Etelä-Aasiassa.
 – Siellä voitaisiin hyötyä vesidiplomatiasta sekä konfliktin ennaltaehkäisyssä että rauhanvälityksen vahvistamisessa. Veteen liittyvät faktat voitaisiin käydä läpi ja määritellä avoimesti ja läpinäkyvästi Intian ja Pakistanin välillä.
 Lempisen mukaan faktoja ovat esimerkiksi perustiedot veden käytöstä, määrästä ja vaikutuksista esimerkiksi alajuoksulla sijaitsevalle Pakistanille. Neuvotteluja voitaisiin käydä ulkopuolisen välittäjätahon johdolla.
 Voit keskustella veden merkityksestä keskusteluosiossa kello 18 asti,  Yle-tunnuksilla.  Millä tavoilla Suomi voisi edesauttaa puhtaan veden saatavuutta?
 Lue myös:
 Pitäisikö huolestua, kun kaksi ydinasevaltaa ampuu kovilla? Neljä kysymystä Intian ja Pakistanin selkkauksesta
 Yle Islamabadissa: Suomen koulutusopit kiinnostavat Pakistanissa – osaajia tarvitaan raksoilta ravintoloihin

Vesi on ydinohjusta tehokkaampi arjen ase – yrittääkö Intia kuivattaa Pakistanin vedet?


Summary: Väyläviraston mukaan kevään kelirikko on normaali.

Tiestön routavauriot vahingoittavat vuosittain jopa tuhansia autoja. Korvaushakemukset maanteiden routavaurioiden rikkomista autoista käsittelee keskitetysti Lapin ELY-keskus.
 Jos taas vaurio on kunnan tai kaupungin katuverkolla, korvausvaatimus esitetään kunnalle tai kaupungille.
 Normaali korvaushakemusten määrä ELY-keskuksessa on parin tuhannen luokkaa vuodessa. Tänä vuonna korvaushakemuksia on tähän mennessä tullut noin 400.
 – Tämä vastaa aika lailla normaalin vuoden määrää tässä vaiheessa, toteaa ryhmäpäällikkö  Marja-Lea Hallikainen  Lapin ELY-keskuksesta.
 Tyypillisiä vaurioita ovat päällystettyyn tiehen syntyneiden teräväreunaisten kuoppien aiheuttamat rengas- ja vannerikot.
 – Päällysteen vaurioiden syntymiseen vaikuttaa sää. Etelä-Suomessa ollaan nyt ehkä vähän etuajassa, kun helmikuussa sää vaihteli nollan molemmin puolin, silloin reikiä päällysteeseen syntyy helpommin, sanoo Hallikainen.
 Korvauksen auton vaurioista voi saada, jos tienhoito on ollut virheellistä tai huolimatonta tai tienhoidon tehtäviä on laiminlyöty. Pelkästään tien huonon kunnon vuoksi korvauksia ei saa.
 Korvauksia saa yleensä noin viidennes hakijoista, eli tyypillisenä vuotena valtio korvaa satojen autojen vahingot.
 – Hakemukset tutkitaan tapauskohtaisesti ja hyvinkin tarkkaan, ja me pyydämme lausunnot alueelliselta ELY-keskukselta, tieurakan valvojalta ja urakoitsijalta myös, Hallikainen kertoo.
 Ohjeet korvauksen hakemiseen löytyvät  ELY-keskuksen verkkosivuilta .
 Lue myös:
 Kuoppa tiessä rikkoi 17 autoa yhtenä iltana: Sulamisvedet  aiheuttavat vaarallisia reikiä nopeasti teihin – "En muista vastaavaa"

Routavaurioiden rikkomista autoista jo satoja korvaushakemuksia – korvauksia saa joka viides hakija


Summary: Raportti: osakekurssien lasku iski pankkeihin ja vakuutusyhtiöihin, mutta muuhun Eurooppaan verrattuna meno on vakaata.

Suomen rahantuottokoneet voivat paksusti, tai ainakin verraten paksusti.
 Osakurssien lasku viime vuoden lopulla pöllytti finanssisektoria, mutta sen vakavaraisuus pysyi tästä huolimatta hyvänä ja osittain jopa vahvistui.
 Näin armollinen on valvovan viranomaisen eli Finanssivalvonnan raportti Suomen finanssisektorin tilasta. Finanssivalvonnan tehtävä on tarkkailla pankkeja sekä eläke- ja vakuutuslaitoksia.
 Pankit ovat ok, vaikka jätti-Nordea tuli ja heikensi lukuja
 Pankkisektorin vakavaraisuus heikkeni vuoden 2018 lopulla, koska Nordean kotipaikka siirtyi Ruotsista Suomeen. Pankkien vakavaraisuutta ja omavaraisuutta kuvaavat mittarit heikkenivät muutamia prosenttiyksikköjä.
 Tämä johtuu siitä, että Nordea on iso pankki, ja tuo muuttonsa mukana myös isommat riskit ja vastuut. Lisäksi pankki muuttaa maasta, jonka asuntolainakanta eroaa merkittävästi Suomesta.
 Nordean muuton merkityksestä kertoo jo se, että Finanssivalvonta lisäsi sen vuoksi henkilöstöään noin 30 työntekijällä.
 Tästä huolimatta Suomen pankkisektorin on EU-alueen keskitasoa vakavaraisempi ja omavaraisempi.
 Työeläkeyhtiöt luisuivat, vakuutusyhtiöt vahvistuivat
 Sijoitustuottojen heikentyminen iski kipeimmin työeläkevakuuttajiin. Niiden vakavaraisuus heikkeni erityisesti vuoden viimeisellä neljänneksellä. Sijoitustuotot jäivät jopa negatiivisiksi.
 Henki- ja vahinkovakuuttajien vakavaraisuus sen sijaan vahvistui viime vuonna. Erityisesti kotimaiset henkivakuutusyhtiöt kestävät Finanssivalvonnan mukaan suuriakin markkinakriisejä.

Suomen rahantekokoneet voivat hyvin, sanoo Finanssivalvonta – vaikka Nordean muutto Suomeen keikuttikin talouden venhoa


Summary: Viime viikon terrori-iskun urheja laskettiin hautaan Christchurcissa. "Sydämemme ovat murtuneet, mutta me emme", sanoi imaami Gamal Fouda surijoille.

Muslimien rukouskutsu kaikui ympäri Christchurchia ja Uutta-Seelantia ja kymmenet tuhannet kokoontuivat kunnioittamaan  viikon takaisen terrori-iskun  uhreja perjantaina.
 Hautausmaalla Christchurchissa hyvästeltiin 26 iskun uhria sekä yksi iskun uhreja lohduttanut, auto-onnettomuudessa kuollut.  New Zealand Heraldin mukaan  haudattavien joukossa oli iskun nuorin uhri, 3-vuotiaana kuollut  Mucaad Ibrahim .
 New Zealand Herald raportoi, että paikalla oli noin 5 000 osallistujaa, kymmenesosa maan muslimiväestöstä.
 Uhrit laskettiin hautaan viisi kerrallaan. Hautojen äärelle sallittiin vain 6–8 läheistä tilanpuutteen vuoksi. New Zealand Heraldin mukaan maassa on harvoin nähty tämän kokoluokan suruhetkeä.
 Iskun uhria kannettiin hautaan joukkohautajaisissa Christchurchissa.  Martin Hunter / EPA
 Kahden minuutin hiljaisuus
 Ympäri maata kymmenet tuhannet ihmiset osoittivat kunnioitustaan iskujen uhreille tavalla tai toisella. Jotkut muodostivat ihmisketjuja moskeijoiden ympärille, toiset rukoilivat hiljaa kouluissa, kahviloissa ja jopa toimistoissa, uutistoimisto Reuters kuvaili.
 Reutersin mukaan arviolta 20 000 ihmistä kokoontui Christchurchin keskustan puistoon al-Noorin moskeijan liepeille.
 Viime viikon kahden moskeijaiskun 50 uhrista suurin osa tapettiin juuri al-Noorin moskeijassa.
 Pääministeri Jacinda Ardern Christchurchin uhrien muistotilaisuudessa. Marty Melville / AFP
 Pääministeri  Jacinda Ardern  piti puistossa surijoille lyhyen puheen.
 – Uusi-Seelanti suree kanssanne. Olemme yhtä, pääministeri sanoi.
 Suurin osa iskun uhreista  oli muualta maailmasta muuttaneita siirtolaisia .
 Puhetta seurasi kahden minuutin hiljaisuus.
 "Sydämemme ovat murtuneet, me emme"
 Perjantain rukoushetki al-Noorin moskeijalta lähetettiin suorana Uuden-Seelannin televisioissa.
 – Sydämemme ovat murtuneet, mutta me emme. Olemme hengissä, yhdessä ja päättäneet, ettemme anna kenenkään erottaa meitä, imaami  Gamal Fouda  sanoi kuulijoille al-Noorin moskeijalla, uutistoimisto Reuters raportoi.
 – Uhrien perheille sanon, että rakkaanne eivät kuolleet turhaan. Heidän verensä on kastellut toivon siemeniä.
 Imaami Gamal Fouda johti rukousta Hagleyn puistossa.  Martin Hunter / EPA
 Moni laittoi perjantaina päähänsä huivin symbolisena tuenosoituksena surevalle muslimiyhteisölle.
 – Käytämme huiveja osoittaaksemme tukea, rakkautta ja solidaarisuutta ja toivomme, että kaikki tekevät näin osoittaakseen musliminaisille, että he ovat yhtä kanssamme, sanoi  Robyn Molony , 65, uutistoimisto Reutersille Hagleyn puistossa moskeijan lähellä.
 Huiveihin olivat pukeutuneet esimerkiksi pääministeri Ardern ja naispuoliset poliisit.
 Myös hautajaistilaisuutta valvomassa ollut naispoliisi oli peittänyt päänsä huivilla. Marty Melville / AFP
 "Oppitunti maailman johtajille"
 Puheessaan imaami Fouda kiitti Ardernia hänen myötätunnostaan ja sanoi "sen olleen oppitunti maailman johtajille."
 Hän sanoi islamofobian, islaminpelon, tappavan.
 – Islamofobia on todellista. Se on kohdistettu kampanja, jonka tarkoitus on vaikuttaa ihmisiin niin, että he alkavat epäinhimillistää ja järjen vastaisesti pelätä muslimeita. Pelätä vaatteitamme, ruokavalintojamme, tapaamme rukoilla ja harjoittaa uskontoamme, Fouda sanoi.
 Viime perjantain iskusta on pidätetty 28-vuotias äärioikeistolainen australialaismies.
 Kukkia ja surunauhoja Masjid Al Noorin moskeijan edustalla Christchurchissa. Marty Melville / AFP
 Lue lisää:
 Uuden-Seelannin pääministeri Jacinda Ardern ei aio koskaan lausua Christchurchin hyökkääjän nimeä – pyytää sen sijaan toistamaan uhrien nimiä
 Uusi-Seelanti kieltää puoliautomaattiaseet – laki tulossa voimaan jo huhtikuun alussa
 Christchurchin terrori-iskun uhrit: Syyriasta paennut perhe oli juuri saanut uuden elämän
 Ghassan Alaraji menetti ystävänsä, Rob Classworthin usko murskattiin – Yle tapasi joukkomurhan järkyttämiä uusiseelantilaisia

"Me olemme yhtä": Rukouskutsut kaikuivat ympäri surevaa Uutta-Seelantia, monet peittivät solidaarisuudesta päänsä huiveilla


Summary: Ranuan eläinpuiston ruskeakarhut ovat nukkuneet viisi kuukautta.

Ranuan eläinpuiston ruskeakarhut ovat heränneet talviuniltaan tavanomaiseen aikaan. Vanhempi Malla-karhu alkoi heräillä viikonloppuna ja nuorempi Jemma muutamaa päivää myöhemmin.
 Eläintenhoitajien tiimivastaavan  Miia Varangan  mukaan karhut ovat vierailleet pesien ulkoluukuilla osoitukseksi siitä, että haluavat jo ulos. Luukut avataan perjantaina puoliltapäivin.
 Hoitajat ovat aloittaneet naaraskarhujen ruokinnan kevyellä kasvisruokavaliolla. Pesäluukkujen avaamisen kunniaksi karhujen aitauksiin on piilotettu löydettäväksi hirvenpäät, joita karhut syövät sitä mukaa kuin ruokahalua riittää.
 Ranuan eläinpuiston karhut nukkuivat talven aikana pitkät viiden kuukauden unet. Varangan mukaan ne alkoivat nukkumaan poikkeuksellisen aikaisin. Malla vetäytyi talviunille 16. ja ja Jemma 26. päivä lokakuuta.

Varma kevään merkki: Ranuan karhut heräävät talviuniltaan – seuraa ensimmäistä ulkoilua suorana kello 12


Summary: Avustusjärjestöt ovat avanneet keräyksensä Mosambikin auttamiseksi. Tässä voit kysyä asiasta SPR:n Tiina Saarikoskelta ja Kirkon Ulkomaanavun Marjo Mäenpäältä.

Mosambikia koetelleen tulvan vuoksi tuhannet ihmiset ihmiset ovat edelleen välittömän avun tarpeessa. Useat suomalaiset avustusjärjestöt ovat käynnistäneet keräyksiä ja suomalaisia tietoverkkoasiantuntijoita on lähdössä alueelle.
 Mosambikin katastrofiapua välittäviä järjestöjä ovat mm. Suomen Punainen Risti, Kirkon Ulkomaanapu, Pelastakaa Lapset, Plan sekä Suomen World Vision.
 Mutta millaista apua tarvitaan, kuinka kansalainen voi osallistua - ja meneekö apu perille? Auttamiseen liittyviä kysymyksiä voit esittää tässä Kirkon Ulkomaanavun humanitaarisen avun asiantuntijalle  Marjo Mäenpäälle  sekä Suomen Punaisen Ristin kansainvälisen katastrofiavun päällikölle  Tiina Saarikoskelle .
  Humanitaarisen avun asiantuntija Marjo Mäenpää Hannu Pesonen / Kirkon Ulkomaanapu
 Tiina Saarikoski SPR
 Viime viikon torstaina iskenyt tuhotulva laskee vain hitaasti, ja tuhannet ihmiset odottavat yhä pelastajia. Kartan katastrofin laajuudesta  voit katsoa tästä .
 Ylen toimittaja  Liselott Lindströmin  kuvia katastrofin keskeltä  voit nähdä tästä .
 Mosambik on suomalaisen kehitysavun pitkäaikainen kohde. Myrskyvaroitusten antamista helpottavan säätutkajärjestelmän kehittäminen kuitenkin keskeytyi,  kun Suomi leikkasi kehitysyhteistyövaroja .
 Tämän jutun kommenttipalstalla voit esittää kysymyksiä katastrofiavun muodosta, määrästä ja perillemenosta SPR:n Tiina Saarikoskelle ja Kirkon Ulkomaanavun Marjo Mäenpäälle.
 Tiina Saarikoski ja Marjo Mäenpää vastaavat kysymyksiin iltapäivällä kello 14-16. Kommenttipalsta suljetaan kello 1530.
 Kysymysten esittämistä varten tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit tehdä tässä .

Hirmumyrsky Idai runteli Mosambikia - millainen apu on tarpeen? Miten perillemeno varmistetaan? Kysy tässä auttamisen ammattilaisilta