Summary: Teollisuuden sähkönkäyttö on kasvanut, mutta ei lähentele huippuvuosien tasoa.

Kuuma kesä kuivatti vesivoiman ja sinkautti tukkuhinnat 40 prosentin nousuun.
 Suomessa käytettiin viime vuonna yhteensä 87 terawattituntia sähköä, mikä oli kaksi prosenttia enemmän kuin edellisvuonna. Teollisuuden käyttöön tästä päätyi 41 terawattituntia, eli 47 prosenttia, ilmenee Energiateollisuuden ennakkotilastosta.
 Teollisuuden osuus sähkönkulutuksesta oli korkeampi ennen finanssikriisistä lähtenyttä pitkää taantumaa ja teollisuuden rakennemuutosta. Vuonna 2006 teollisuus käytti 48 terawattituntia sähköä, eli 53 prosenttia koko kulutuksesta.
 Viime vuonna sähkönkulutus kasvoi eniten kemianteollisuudessa ja metallinjalostuksessa, joiden kulutus kasvoi kolme prosenttia. Metsäteollisuudessa kasvua kertyi noin prosentin verran.
 Teollisuuden ja rakentamisen kulutus on pysynyt viime vuodet melko vakaana ja on vajaan viidenneksen huippuvuosien kulutuksesta.
 Sähkön tuotannosta lähes puolet uusiutuvilla
 Sähkön tukkuhinta nousi viime vuonna keskimäärin 41 prosenttia. Yhtä korkealla tasolla liikuttiin viimeksi vuonna 2011. Tukkuhintaa nosti Pohjois-Euroopan poikkeuksellisen lämmin ja kuiva kesä, jonka seurauksena vesivoimaa oli tarjolla niukasti. Lisäksi viime talvi oli tavallista kylmempi.
 – Kun vesivoimaa ei ollut tarjolla, käytössä oli enemmän polttoaineita, joiden hyödyntäminen on selvästi aiempaa kalliimpaa kohonneiden päästöoikeuskustannusten vuoksi, sanoi Energiateollisuuden toimitusjohtaja Jukka Leskelä tiedotteessa.
 Suomi toi edelleen suuren osan käyttämästään sähköstä, kaikkiaan 20 terawattituntia. Leskelän mukaan tuonnin osuus on Euroopan ennätystasoa.
 – Tähän on tulossa helpotusta, kun saamme käyttöön lisäydinvoiman ja muun muassa lisää tuulivoimaa, Leskelä sanoi.
 Uusiutuvien energialähteiden osuus sähköntuotannosta oli 47 prosenttia. Hiilidioksidineutraalia oli 79 prosenttia tuotannosta.
 Sähköntuotannon hiilidioksidipäästöt nousivat noin 15 prosenttia, kun kylmä talvi kasvatti lämmityksen tarvetta. Kaupunkeja lämmitettiin kylmemmän talven takia enemmän muun muassa turpeella. Puusta ei saatu märän syksyn takia yhtä paljon energiaa kuin yleensä.
 Viime vuoden noususta huolimatta sähköntuotannon päästöt ovat kymmenen vuoden aikana laskeneet tuntuvasti. Energiateollisuus arvioi, että sähkön ja kaukolämmityksen päästöt puolittuvat nykyisestä ensi vuosikymmenellä.
 Lue myös:
 "Voi aiheuttaa Suomeen sähköpulan" – Energiayhtiöt eivät halua investoida

Sähkön hinta kivunnut lähelle edellistä nousukautta – sähkön kulutus palannut laman edelle


Summary: TUI ja Tjäreborg kertovat joutuneensa perumaan myrskyn takia retkiä.

Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Thaimaahan Suomesta matkoja järjestävien matkatoimistojen mukaan tilanne Thaimaan lomakohteissa on rauhallinen.
 Trooppinen myrsky Pabuk runtelee parhaillaan Thaimaan itärannikkoa. Thaimaan meteorologisen viraston mukaan myrsky tuntuu kaikilla Siaminlahden turistisaarilla kuten Koh Samuilla, Koh Phanganilla ja Koh Taolla. Viraston ennusteen mukaan Thaimaan eteläosissa laajoilla alueilla on odotettavissa rankkasateita ja kovaa tuulta.
 Esimerkiksi matkatoimisto Tjäreborgilla on Phuketissa ja Krabilla satoja matkailijoita. Tjäreborgin tuotepäällikkö  Jessica Virtanen  kertoo saaneensa Thaimaasta tiedon, että siellä on hyvin rauhallista eivätkä suomalaismatkailijat ole juurikaan olleet matkatoimistoon yhteydessä.
 – Myrsky ei ole sinne vielä tullut. Sen odotetaan tulevan tänä iltana ja kestävän huomisaamuun asti. Paikalliset viranomaiset ovat ilmoittaneet, että se tulee olemaan ilmeisesti lievempi kuin odotettiin. Tuulet eivät ole ihan niin kovia, mutta sadetta on sitten tulossa. Sade saattaa jonkin verran aiheuttaa siellä tulvia ja ongelmia, Virtanen sanoo Ylelle.
 Yle Uutisgrafiikka
 Siaminlahdella Thaimaan itäpuolella  kymmenien tuhansien turistien on kerrottu lähteneen myrskyä pakoon  Koh Phanganin ja Koh Taon saarilta. Tjäreborgilla on Thaimaan itäpuolella sijaitsevalla Koh Samuin saarella neljä asiakasta. Myrskyn on arvioitu riepottelevan pahiten juuri Siaminlahden puolella sijaitsevia Koh Taon, Koh Phanganin sekä Koh Samuin turistisaaria.
 Virtasen mukaan Tjäreborgin hotelleihin on oltu yhteydessä eikä tarvetta evakuointeihin ole.
 – Esimerkiksi Koh Samuilla hotellit ovat sanoneet, että ei ole mitään evakuointitarvetta tällä hetkellä, Virtanen sanoo.
 Lue myös: Thaimaassa asuva suomalaissukeltaja Ylelle: Myrsky näyttää muuttaneen reittiään, ihmiset hamstrasivat ruokaa ja bensaa ennen sitä
 Matkanjärjestäjät peruneet retkiä
 Matkatoimisto TUI Finlandista kerrotaan, että kaikki retket Thaimaassa ja Vietnamissa on peruttu myrskyn takia. TUIlla on Phuketissa ja Krabilla runsaat 1 800 suomalaista ja Vietnamissa noin 300.
 TUIn viestintäpäällikön  Laura Aaltosen  mukaan suomalaismatkailijat eivät ole olleet myrskystä kovin huolissaan.
 – Tähän vuodenaikaan trooppiset myrskyt ovat hyvin tavallisia. Toki pitää varovaisuuteen kiinnittää huomiota vähän enemmän, Aaltonen sanoi Ylen aamu-tv:n haastattelussa tänään perjantaina.
 Myös Tjäreborg on perunut laivaretkiään, koska kaikki vesiliikenne alueilla on pysäytetty.
 Lentoliikenne sujuu Virtasen mukaan toistaiseksi ainakin Phuketissa ja Krabilla suunnitelmien mukaan. Koh Samuilla sen sijaan myös lentoliikenne on pysäytetty.
 Matkatoimistot ovat lähettäneet alueella oleville suomalaismatkailijoille tekstiviestejä, joissa varoitetaan myrskystä ja kehotetaan seuraamaan hotellin henkilökunnan ohjeita.
 Lue myös:
 Thaimaassa asuva suomalaissukeltaja Ylelle: Myrsky näyttää muuttaneen reittiään, ihmiset hamstrasivat ruokaa ja bensaa ennen sitä
 Kymmenet tuhannet lomailijat pakenevat Pabuk-myrskyä Thaimaassa – suomalaisturisti: "En tietäisi mitään ilman kaverien viestejä"

Matkanjärjestäjät: Tilanne Thaimaan lomakohteissa on rauhallinen


Summary: Nokian Pitkäniemen sairaalan hoitajat on irtisanottu jo aikaisemmin sairaalasta.

Pirkanmaan käräjäoikeus hylkäsi kolmen hoitajan syytteet pahoinpitelystä.
 Pitkäniemen sairaalassa  Nokialla jätettiin joulukuun lopussa vuonna 2016 kehitysvammainen, silloin 17-vuotias poika, ulos ilman päällysvaatteita. Kehitysvammaisten kuntoutusyksikön asiakas ehti olla ulkona yli tunnin. Lämpötila oli nollassa, ja 17-vuotias poika paleli ulkona.
 Käräjäoikeuden mukaan tilannetta voidaan arvioida hätävarjelu- ja pakkotilasäännösten nojalla. Käräjäoikeuden mukaan asianomistaja oli ollut väkivaltainen ja kieltäytynyt pukeutumasta ulkona.
 Käräjäoikeus ei pitänyt hoitajien menettelyä pakkotilatekona sallittuna, mutta kun huomioidaan esimerkiksi asianomistajan uhkaava käytös, yllättävä kieltäytyminen pukeutumasta ulkona ja työpaikan vähäiset resurssit, vastaajilta ei kohtuudella ole voinut oikeuden mukaan vaatia muunlaista suhtautumista.
 Pirkanmaan käräjäoikeus antoi ratkaisut perjantaina. Pirkanmaan sairaanhoitopiirin pitää korvata perheen oikeudenkäyntikulut ja särystä ja kivusta yhteensä 3 000 euroa korkoineen.
 Työntekijät irtisanottiin
 Pirkanmaan sairaanhoitopiiri kertoi tapauksesta vuosi sitten. Se teki työntekijöidensä toiminnasta poliisille tutkintapyynnön.
 Sairaanhoitopiiri kertoi vuoden 2017 tammikuussa, että kolme työntekijää on jo irtisanottu ja kaksi muuta on saanut varoituksen.
 Hallintoylihoitaja  Tiina Surakka   kommentoi vuosi sitten Ylelle , että toiminta oli lain ja sairaanhoitopiirin eettisten periaatteiden vastaista. Tapaus on hänen mukaansa vakava.
 – Kehitysvammahuollossa ihmiset ovat aina nimenomaan meidän vastuulla ja lainausmerkeissä jopa meidän armoilla. Siellä korostuvat äärimmäisen korkea eettinen työmoraali ja hyvän hoidon periaatteet. Kun lainsäädäntöä ja lakiakin rikotaan, on reaktio ollut asianmukainen. Hyvin jämäkkä ja selkeä viesti siitä, ettei näin saa toimia.
 Tuomiot eivät ole lainvoimaisia.
 Lue lisää:
 17-vuotias kehitysvammainen jätettiin ulos talvella ilman päällysvaatteita – kolmelle sairaanhoitajalle syyte
 Henkilökunta jätti kehitysvammaisen ulos ilman päällysvaatteita – sairaanhoitopiiri pyytää poliisia tutkimaan

Kolmen hoitajan syytteet hylättiin: 17-vuotias kehitysvammainen jätettiin talvella ulos


Summary: Kaupalla Purso tuplasi tuotantomääränsä.

Nokialainen alumiinifirma Purso tuplaa tuotantomääränsä.
 Purso Group Oy on historiansa suurimmalla yrityskaupalla ostanut hollantilaisen Nedal Aluminium B.V. -yhtiön osakekannan.
 Nedal Aluminiuminin liikevaihto oli viime vuonna 75 miljoonaa ja sillä oli 200 työntekijää.
 Kotimaista tuotantoa ei siirry Hollantiin. Sen sijaan Hollannissa valmistettuja tuotteita saatetaan jalostaa Suomessa.
 Purso jalostaa alumiinia profiileiksi, komponenteiksi sekä rakennus- ja valaistusjärjestelmiksi. Nedal Aluminiumin valmistaa erityisesti suuria alumiiniprofiileja.
 Lue lisää:
 Palaveriheitto poiki vanhalle perheyritykselle uuden tuotantosuunnan – Nokian metsästä kajastaa nyt vihreää valoa

Nokialainen alumiiniyhtiö Purso on ostanut hollantilaisfirman historiansa suurimmassa kaupassa


Summary: Matkatoimistoalan alustavat myyntiluvut kertovat, että myytyjen ulkomaan lentomatkapakettien määrä on noussut selvästi. Tällä hetkellä etenkin Britannian, Turkin ja Ruotsin valuutat ovat matkailijoille edullisia.

Ilmastoahdistus  ei näyttäisi ainakaan vielä merkittävästi näkyvän suomalaisten matkailutottumuksissa.
 Suomen matkatoimistoalan liiton SMAL:in kokoamat ennakkotiedot lentäen tehdyistä matkapaketeista kielivät muhkeasta kasvusta. Lopulliset luvut valmistuvat tammikuun puolivälin matkamessuille, mutta jo nyt voidaan sanoa, että suomalaiset matkustavat entistä enemmän.
 – Ounastelemme 5–10 prosentin kasvua näissä lentäen tehdyissä matkoissa, sanoo liiton toimitusjohtaja  Heli Mäki-Fränti.
 SMAL:in jäsenyritysten luvut eivät kata kaikkea suomalaisten tekemää matkailua, mutta Heli Mäki-Fräntin mukaan tämän tasoinen kasvukehitys kielii siitä, että matkailu on lisääntynyt myös kokonaisuudessaan.
 – Lähestymme miljoonan matkapaketin haamurajaa, mikä on ominaista vahvan talouden ajalle.
 Suomen matkatoimistoalan liiton toimitusjohtaja Heli Mäki-Fränti sanoo, että ilmastoahdistus kuuluu ihmisten keskusteluissa, mutta ei niinkään näy heidän matkailutottumuksissaan.  Pekka Tynell / Yle
 Matkahakusivusto momondo.fi:n katsaus kuluneen vuoden "trendaavimpiin" kohteisiin puolestaan osoittaa, että elämyksiä haetaan edelleen mielellään myös hyvin kaukaa. Lentohakujen nousua on edellisvuoteen verrattuna tapahtunut eniten Kap Verdelle, Ruandaan, Malediiveille, Mauritiukselle ja Sambiaan.
 SMAL:in tilastoissa suosiotaan ovat kasvattaneet muun muassa Kreikka, Bulgaria ja Egypti sekä Turkki ja Britannia. Suosiotaan ovat puolestaan hieman menettäneet euromaa Espanja sekä Thaimaa, jossa maan valuutta baht on tätä nykyä suhteellisen kallis euroalueelta tuleville matkailijoille.
 Riitta ja Pekka Väre Tammelasta matkustivat vuodenvaihteessa Thaimaan Phuketiin. Pekka Väre sanoo, että valuuttakurssit vaikuttavat ostopäätöksiin, mutta eivät matkakohteen valintaan. Thomas Hagström / Yle
 Erityisen edullinen valuutta suomalaisten suosimissa matkakohteissa on tällä hetkellä näissä kolmessa maassa: Iso-Britannia, Turkki ja Ruotsi.
 Brexitistä alkoi punnan alamäki
 Kesäkuussa 2016 Isosta-Britanniasta kuultiin kummia. Britit äänestivät kansanäänestyksessä eroavansa Euroopan unionista. Saman tien seurasi Britannian punnan notkahdus, joka on jatkunut loivempana alamäkenä lähes keskeytyksettä näihin päiviin saakka. Tai toisin päin:  eurolla saa nyt enemmän puntia  kuin miesmuistiin.
 Yle Uutisgrafiikka
 Heli Mäki-Fränti kävi vuodenvaihteen virkistysmatkalla Lontoossa ja sanoo huomanneensa punnan kurssin halpenemisen vaikutukset selvästi.
 – Ostovoimaa on enemmän kuin ennen ja se koskee niin joulun välipäivien alennusmyyntejä kuin ruokailuakin. Lontoo ei ole enää niin kallis kuin ennen.
 Juuri tätä kalleuden kokemusta Lontoon matkailuyhtiön Visit Londonin osastonjohtaja  Barbara Jamison  pitää ongelmana. Hän myöntää, että valuuttakurssin edullisuus houkuttelee matkailijoita, mutta uskoo, että muut tekijät vaikuttavat kysyntään enemmän.
 – Meidän matkailustrategiamme perustuu siihen, että Lontoosta voi nauttia maksamatta korkeaa hintaa. Museomme ovat ilmaisia, täällä järjestetään ilmaisfestareita, ruokaa voi ostaa edullisista katukuppiloista. Lontoon pinta-alasta lähes kolmannes on viheralueita.
 Jamison nostaa esiin myös Norwegianin kaltaiset halpalentoyhtiöt, joiden aiempaa halvemmat lentoliput ovat saaneet myös perinteisemmät lentoyhtiöt, kuten Finnairin ja British Airwaysin, laskemaan lippujensa hintoja.
 – Helsingin ja Lontoon välillä voi lentää alle satasella. Totta kai sillä täytyy olla suuri vaikutus kysyntään.
 Laura Paasio sekä Silja, Noel, Ville-Veikko ja Nooa Laukkanen matkalla Dubaihin uudeksivuodeksi. Ville-Veikko Laukkasen mukaan Englannin punnan arvon heikkenemisellä on jo merkitystä matkaillessa. Thomas Hagström / Yle
 Barbara Jamison muistuttaa kuitenkin, että Lontoon matkailijamäärät ovat kasvaneet jatkuvasti tämän vuosikymmenen aikana, vaikka punta on ollut vahvempi. Suuri merkitys oli Lontoon olympialaisilla 2012. Rakennettiin uusia hotelleja, keksittiin uusia houkutuksia turisteille, investoitiin matkailijoihin.
 Tulokset ovat olleet merkittäviä. Lontoossa vierailee nykytasolla vajaat 20 miljoonaa kansainvälistä matkailijaa, mikä tekee Britannian pääkaupungista Bangkokin jälkeen maailman suosituimman kaupunkikohteen koko maailmassa. Tuloja Lontoon turismiteollisuus tahkoaa vuodessa 36 miljardia puntaa.
 Barbara Jamison ei halua ottaa kantaa siihen, miten brexit-valmistelujen eteneminen vaikuttaa matkailuun. Hän toteaa kuitenkin, että jos brexit johtaisi esimerkiksi punnan arvon romahtamisen kautta nopeasti lisääntyvään matkailupalvelujen kysyntään, Lontoon kapasiteetti riittäisi uusien vieraiden vastaanottamiseen.
 – Kahden vuoden sisällä meille tulee 11 600 uutta hotellihuonetta. Sen lisäksi toista ja kolmatta kertaa kaupunkiin tulevat matkailijat etsivät elämyksiä uusilta alueilta, kuten Greenwich, Battersea tai King's Cross. Ei heidän kaikkien tarvitse tungeksia Oxford Streetillä.
 Turkin liira on romahtanut puoleen parissa vuodessa
 Kymmenen vuotta sitten yhdellä eurolla sai pari Turkin liiraa. Alkuvuodesta 2016 eurolla sai jo runsaat kolme euroa. Kesällä 2016 tehtyä vallankaappausyritystä seuranneena poliittisen levottomuuden aikana Turkin liira lähti syöksykierteeseen, joka johti viime kesänä valuuttakriisiin.
 Turkin liiran arvo on romahtanut puoleen vain parissa vuodessa.  Turkin inflaatio on myös ollut raju , mikä on aiheuttanut paikallisille asukkaille ongelmia, kun hinnat ovat kallistuneet ennätystahtia.
 Yle Uutisgrafiikka
 Mutta turistille maasta on tullut entistä halvempi.
 Nettimatkatoimisto ebookers Finland raportoi jo syksyllä, että Turkin-matkojen kysyntä on kasvamassa kohisten. Toimiston lento- ja hotellipaketteja varattiin 40 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin.
 Pohjoismaiden suurimman valuutanvaihtoon erikoistuneen yrityksen FOREX Bankin maajohtaja  Harri Andersson  sanoo, että Turkin liiran alamäki on näkynyt yhtiön valuuttakaupassa "lievästi". Hän arvioi kuitenkin, että muut tekijät ovat matkakohteen valinnassa matkailijalle tärkeämpiä kuin valuuttakurssit.
 – Liiran arvo ei ole vaikuttanut niin paljoa kuin voisi luulla. Tärkeää on se, miten matkanjärjestäjät järjestävät matkoja ja minne löytyy suoria lentoja.
 FOREX Bankin maajohtaja Harri Andersson muistuttaa, ettei kortilla maksaminen ole kaikkialla yhtä yleistä kuin Suomessa. Toni Määttä / Yle
 Myös käteisvaluutan kysyntä on Henrikssonin mukaan enemmän riippuvainen muista tekijöistä kuin valuutan arvosta.
 – Jos matkustaa all inclusive -kohteeseen, käteisen tarve ei ole suurta. Pienemmillä paikkakunnilla käteisen tarve kasvaa. Me täällä  pohjoisessa olemme tottuneet korttimaksuihin , mutta esimerkiksi Etelä-Euroopassa korttimaksut eivät ole yhtä tavallisia, Andersson muistuttaa.
 Ruotsin kruunu puhkaisi "maagisen kympin rajan"
 Ruotsin kruunun kurssi on pysytellyt varsin vahvana euroon nähden lähes koko kuluvan vuosikymmenen. Viimeksi tammikuussa 2010 yhdellä eurolla sai vielä yli kymmenen kruunua.
 Mutta viime vuoden maaliskuussa tuo psykologinen kymmenen euron raja taas rikkoutui. Sen jälkeen kruunun kurssi on pysytellyt kohtalaisen heikkona eli edullisena turisteille. Handelsbankenin Capital Markets -osaston valuuttastrategi  Lars Henriksson  sanoo, että kehitykseen on yksi selkeä syy.
 – Tämä johtuu Ruotsin keskuspankin rahapolitiikasta. Ruotsissa on Sveitsin jälkeen alhaisimmat korot, erittäin alhaiset korot.
 Myös Ruotsin inflaatiotahti on alhainen. Näin ollen hinnat nousevat hitaasti, ja lähes koko heikon valuutan aiheuttama hyöty sataa turistin lompakkoon.
 – Kaikki on halvempaa. Hotellityöpymiset, ruoka, huvitukset. Jos tulet euromaasta, saat enemmän euroillasi kuin ennen, Henriksson toteaa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Heikko kruunu hyödyttää myös matkailuyrittäjiä ainakin kahdella eri tavalla. Toisaalta ulkomaisten vieraiden kiinnostus Ruotsia kohtaan kasvaa. Ja toisaalta taas Ruotsissa asuville ja sieltä tulonsa saaville ulkomaille lähteminen tulee kalliimmaksi, jolloin kotimaanmatkojen kysyntä nousee.
 Kaikki matkailuun liittyvät hinnat eivät välttämättä kuitenkaan noudata yleistä hintakehitystä, Henriksson muistuttaa.
 – Tukholmasta on tullut entistä kuumempi turistikohde. Se ei näy hotellien hintojen nousuna, mutta sen sijaan ravintoloiden hinnat pääkaupungissa ovat hilautuneet ylöspäin. Tämä johtuu luksuskulutuskäyttäytymisen yleistymisestä.
 Lars Henriksson arvioi, että lähitulevaisuudessa kruunun kurssi pysyy alhaisella tasolla. Pitemmällä tähtäimellä hän uskoo Ruotsin keskuspankin rahapolitiikan kuitenkin "normalisoituvan", mikä johtaa myös kruunun vahvistumiseen euroon nähden. Henriksson ei usko, että kuluttajille millään "maagisilla kympin rajoilla" olisi erityisemmin merkitystä.
 – Tällaisilla tasaluvuilla on vähemmän vetovoimaa kuin niillä yleisesti arvioidaan olevan.
 Lue lisää aiheesta:
 Punta heikkeni Mayn ilmoituksesta – "Tämä on vielä huonompi uutinen kuin brexit-sopimuksen hylkääminen parlamentin äänestyksessä"
 Meneekö Euroopan lentoliikenne sekaisin jos Brexit kaatuu? Lentoyhtiöt siirtävät kalustoa pois Britanniasta
 Brexitin kaatuminen veisi Britannian lentoyhtiöt ahtaalle – lentoliikenne EU:n ja Britannian välillä turvattaisiin erillisellä sopimuksella
 Turkissa inflaatio kiihtyy – presidentti Erdoğan kehottaa kansalaisia ilmiantamaan kauppiaita kiskurihinnoista
 Turkin liiran pudotus jatkuu – Trumpin kovennetut talouspakotteet astuivat voimaan
 Ruotsissa käteisen käymättömyys voi olla jo normaalia – Helsingissä kahvilaketjun testi käteisettömyydestä oli asiakkaille liikaa
 Käytettyjä autoja ostetaan nyt Ruotsista huikea määrä – "Kolme kuukautta netissä, tunti autokaupassa ja ulos tulin Volvon kanssa"

Suomalaiset matkailevat ulkomaille entistä enemmän – Listasimme valuutat, jotka ovat suomalaisille edullisia juuri nyt


Summary: Sheeranin kappaleiden sävelkulkuja kohtaan on esitetty aiemminkin kritiikkiä, mikä on tullut kalliiksi laulajalle.

Yhdysvaltalaistuomari  Louis Stanton  on hylännyt torstaina laulajatähti  Ed Sheeranin  pyynnön hylätä jäljittelysyytös liittyen laulajan  Thinking Out Loud  -kappaleeseen. Oikeusjutussa kappaleen sävelkulkujen väitetään olevan kopioitu laulaja-lauluntekijä  Marvin Gayen  hittibiisistä  Let's Get It On . Korvauksia vaaditaan noin 100 miljoonaa dollaria.
 Newyorkilaistuomari määräsi valamiehistön päättämään, tullaanko korvauksia maksamaan, kertoi  BBC  perjantaina.
 Tuomari ilmoitti päätöksessään, että kappaleista löytyy "yhtäläisyyksiä basson ja lyömäsoittimien sävelkuluista". Lisäksi kuulijat saattavat ajatella laulujen vetovoiman olevan samankaltainen.
 Stantonin mukaan tulisi tehdä päätös myös siitä, onko Gayen kappaleen muoto "liian tavanomainen tekijänoikeuksien suojaamiseksi".
 Kanteen laulajaa ja musiikkiyhtiöita vastaan oli nostanut  Ed Townsendin  perikunta. Vuonna 2003 kuollut tuottaja Townsend oli kappaleen toinen kirjoittaja.
 Ei ainut syytös
 Tuomari Stanton valvoo myös toista oikeusjuttua samasta kappaleesta. Toisen kanteen on nostanut yhtiö, joka omistaa osan Gayen kappaleesta.
 Sheeran on itse kieltänyt kopioineensa osia vuonna 1973 julkaistusta Gayen kappaleesta. Sheeranin puolustus on väittänyt kappaleiden olevan erilaisia, koska  Thinking Out Loud  on "hillitty, siinä on melankolisia sävyjä ja se kertoo pitkäkestoisesta rakkaustarinasta" kun taas  Let's Get It On  "on luonteeltaan seksuaalinen".
 Viimeksi  vuonna 2017 Sheeran sopi tapauksen , jossa hänen väitettiin rikkoneen tekijänoikeuksia  Photograph -laulullaan. Samanlaisia rakenteita oli löytynyt kahden lauluntekijän kappaleesta  Amazing . Sopiminen maksoi laulajalle 20 miljoonaa puntaa.
 Sheeranin käynnissä oleva kiertue on tavoittanut miljoonayleisön ja rikkonut ennätyksiä. Sheeran tunnetaan erityisesti kappaleestaan  Shape of You , joka on ollut Spotifyn kuunnelluin kappale.
 BBC:n mukaan myös  Shape of You  -kappaleen on väitetty muistattavan TLC-yhtyeen kappaletta No Scrubs.
 Sheeran konsertoi ensi heinäkuun lopussa Malmin lentokentällä Helsingissä. Ensimmäinen konserteista  myytiin loppuun  ennätysnopeasti.
 Lue myös:
 Ed Sheeranin Suomen-konsertti myytiin loppuun 20 minuutissa
 Ed Sheeran konsertoi Helsingissä ensi kesänä
 Brittitähti Ed Sheeran kihloihin
 Laulaja Ed Sheeran antaisi Suomelle syntymäpäivälahjaksi Yorkshire-vanukasta ja tynnyrillisen olutta – Yle keräsi onnitteluvideoita ympäri maailmaa
 Ed Sheeranin  Thinking Out Loud  sekä Marvin Gayen  Let's Get It On

Laulajatähti Sheeran kopiointikohun keskellä – tuomari määräsi kiistan valamiehistön päätettäväksi


Summary: Lisäksi villisika-aita vaikuttaisi selvityksen perusteella haitallisesti eläimistöön.

Suomen ja Venäjän väliselle rajalle ei rakenneta villisika-aitaa.
 Maa- ja metsätalousministeriön tilaaman selvityksen mukaan itärajalle rakennettava aita ei pystyisi estäämän villisian ja sitä kautta afrikkalaisen sikaruton (ASF) leviämistä Suomeen.
 Selvityksen perusteella aitaa on erittäin vaikea saada täysin tiiviiksi, joten sen merkitys afrikkalaisen sikaruton leviämisriskin pienentäjänä on kyseenalainen.
 Takeita ei ole myöskään siitä, että aita pidättelisi vahvaa villisikaa.
 Haitallisia vaikutuksia eläimistöön molemmin puolin rajaa
 Rajalla sijaitseva aita vaikuttaisi haitallisesti Suomen sekä myös koko Fennoskandian ja läntisen Euraasian eläimistöön.
 Vaikutuksia tulisi etenkin lajeille, jotka ovat levinneet raja-alueiden molemmille puolille. Näitä ovat muun muassa suurpedot ja hirvieläimet.
 – Keskustelua aidan rakentamisesta itärajalle ei ole enää tarvetta jatkaa, maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkö  Jaana Husu-Kallio  toteaa.
 Kustannusarvio yli 10 miljoonaa euroa
 Villisika-aidan rakentaminen ei olisi halpaa puuhaa.
 Vähimmäisvaatimukset täyttävä aita paikalleen asennettuna maksaisi arviolta 30 000 – 32 000 euroa kilometriltä.
 Aitaa pitäisi rakentaa arviolta 500 kilometrin matkalle, joten kustannus olisi arviolta 15 miljoonasta 16 miljoonaan euroa.
 Kustannusarviossa ei ole mukana raivauskustannuksia eikä maanvuokraa tai mahdollisia pakkolunastuksia.
 Maa- ja metsätalousministeriö pyysi syksyllä 2018 Luonnonvarakeskusta selvittämään kaavaillun villisika-aidan ekologisia vaikutuksia. Lisäksi Elintarviketurvallisuusvirasto Evira arvioi selvityksessä, kuinka tehokkaasti aidalla voidaan torjua afrikkalaisen leviämistä Suomeen.
 Tautia torjutaan muilla keinoilla
 Maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkö Jaana Husu-Kallion mukaan afrikkalaisen sikaruton leviämisriskiä voidaan pienentää tutkimalla sairaat ja kuolleet eläimet nopeasti.
 – Myös metsästyksellä voidaan vaikuttaa taudin ehkäisemiseen, Husu-Kallio sanoo tiedotteessa.
 Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan Suomessa oli tammikuussa 2018 noin 3155 villisikaa. Seuraava kanta-arvio julkistetaan helmikuussa.
 Afrikkalaisen sikaruton leviämistä ehkäistään myös rajanylityspaikoilla.
 Vaalimaan rajanylityspaikalla aloitti viime kesänä työskentelynsä Suomen ensimmäinen elintarvikkeita etsivät tullikoira Aino.
 Koira etsii matkustajien tuomia luvattomia eläinperäisiä elintarvikkeita, joiden mukana muun muassa afrikkalainen sikarutto voi levitä Suomeen.
 Tulli aloittaa tänä vuonna toisen ruokakoiran kouluttamisen. Se aloittaa työskentelyn Helsinki–Vantaan lentoasemalla näillä näkymin kesällä 2020.
 Rajanylityspaikoille tulee tänä vuonna muun muassa afrikkalaisesta sikarutosta kertovia infotauluja sekä niin sanottuja katumusroskiksia.

Itärajalle ei tule villisika-aitaa – aita ei välttämättä estäisi afrikkalaisen sikaruton leviämistä


Summary: Tiedot vuodettiin internetiin joulukalenterin muodossa.

Saksassa on paljastunut suuri poliitikkoihin kohdistunut tietovarkaus.
 Tietomurron kohteena on satoja poliitikkoja kaikista liittopäivien puolueista, paitsi oikeistopopulistisesta Vaihtoehto Saksalle (AfD) -puolueesta, kertovat maan tiedostusvälineet,  esimerkiksi ARD .
 Poliitikoista on julkistettu valtava määrä henkilökohtaista tietoa. Nettiin on vuotanut muun muassa puhelinnumeroita, osoitteita, kutsuja erilaisiin tilaisuuksiin sekä perheiden luottokorttitietoja ja keskinäisiä keskusteluja.
 Myös puolueiden sisäistä materiaalia on julkistettu, esimerkiksi puolueiden sisäistä kommunikaatioita ja jäsenlistoja.
 Puolueiden kaikkein arkaluontoisinta informaatiota ei tiettävästi ole tietovuodon piirissä.
 Poliisilla ei ole tiedossa, kuka tietomurron takana on. Ei myöskään tiedetä, miksi AfD-puolue on välttynyt rikokselta.
 On huomionarvoista, että tiedot on julkistettu Twitterin kautta joulukalenterin muodossa.
 Tietomurto paljastui vasta eilen torstaina, mutta Twitter-tilin kautta on vuodettu ihmisten henkilökohtaisia tietoja jo kesästä 2017 lähtien, kertoo ARD.
 Twitter-tilillä on 16 000 seuraajaa ja sen taustalla oleva yhteisö on rekisteröity Hampuriin.

Suuri tietomurto Saksassa – koskee kaikkien puolueiden, paitsi AfD:n poliitikkoja


Summary: Lauantaina sää kylmenee merkittävästi ja maan keskiosissa saadaan kunnon pakkasia. Sunnuntaina sää lauhtuu jälleen, meteorologi Joonas Koskela ennakoi.

Perjantaiaamuna lumisade on piiskannut monien suomalaisten näkökenttää ja auton tuulilasia. Ilmatieteen laitos on antanut lumisateen takia  varoituksen huonosta ajokelistä .
 Itä-Suomesta lumisateet väistyvät yöhön mennessä, joten loppiaisviikonloppua, ja kenties viimeisiä joululoman hetkiä, päästään viettämään enimmäkseen poutaisessa talvisäässä.
 – Lunta sataa tänään päivällä vielä idässä, lännessä on sen sijaan poutaista, Ylen meteorologi  Joonas Koskela  ennustaa.
 Sää lauhtuu päivän mittaan, maan länsi- ja lounaisosissa ollaan jopa plussan puolelle. Muualla maassa lämpötilat vaihtelevat nollan ja reippaan kymmenen pakkasasteen välillä.
 Lauantaina pakkanen paukkuu, mutta sunnuntaina lauhtuu jälleen
 Lauantaina matalapaine väistyy, sää kylmenee tuntuvasti ja koko maassa saadaan pakkasta. Lämpötilat liikkuvat pääosin kymmenen pakkasasteen molemmin puolin.
 – Kylmintä on itärajan tuntumassa, jossa pakkasta voi olla lähemmäs 20 astetta, jos pilvipeite rakoilee, Koskela kertoo.
 Sunnuntaina lännestä ja lounaasta puhaltava tuuli yltyy ja sää lauhtuu jälleen nollan ja kymmenen pakkasasteen välille. Pohjois-Lapissa ja lännessä voidaan päästä jopa plussan puolelle.
 Yksittäiset lumikuurot ovat Koskelan mukaan sunnuntaina mahdollisia. Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Lumisade väistyy illan aikana – loppiaisviikonloppua päästään viettämään poutaisessa talvisäässä


Summary: Ruandalaismies on 12 vuoden aikana käyttäytynyt vankilassa moitteettomasti

Helsingin hovioikeus jatkaa joukkotuhoista tuomitun ruandalaispastorin elinkautista vankeutta. Ruandalainen Francois Bazaramba on istunut vankeuttaan kohta 12 vuotta.
 Bazaramba  tuomittiin  keväällä 2012 Helsingin hovioikeudessa osallisuudesta Ruandan kansanmurhaan maalis-toukokuussa 1994. Hän myös surmasi henkilökohtaisesti Ruandan tutseja.
 Hovioikeuden mukaan Bazaramban teot jo yksittäin puoltavat elinkautista vankeutta. Oikeus on pohtinut myös laajemmin Bazaramban osuutta tutsien surmiin ja pitää kokonaisuutta niin poikkeuksellisen vakavana, että miestä ei voi edes lähiaikoina päästää ehdonalaiseen vapauteen.
 Francois Bazaramban tuomio oli aikoinaan ensimmäinen joukkotuhontajuttu Pohjoismaissa. Joukkotuhon tutkinta ja oikeuskäsittely kestivät vuosikausia ja Bazaramba pidätettiin ja vangittiin huhtikuussa 2007.
 Bazaramba on suorittanut tuomiotaan moitteettomasti ja hänen vapauttamisen puolesta puhuivat myös hänen henkilökohtainen tilanne. Hän täyttää kohta 70 vuotta.
 Vapauttamishakemuksen käsittelyä varten oikeus kävi läpi viranomaisten lausuntoja, jotka sekä puolsivat että vastustivat hänen vapauttamistaan. Oikeus oli päätöksessään yksimielinen.
 Bazaramba voi valittaa tuomiostaan korkeimpaan oikeuteen. Hän on alusta alkaen kiistänyt syyllisyytensä ja  valittanut  tuomiostaan.
 Lue myös:
 Ruandalaispastorille elinkautinen joukkotuhonnasta

Joukkosurmista tuomitun ruandalaispastorin elinkautista jatketaan – vapauttaminen ei tapahdu vähään aikaan


Summary: Mies pommitti oikeuskanslerina toiminutta Jaakko Jonkkaa solvauksilla vuosien ajan. Jonkka jäi eläkkeelle keväällä 2017.

Helsingin hovioikeus on pitänyt voimassa Helsingin käräjäoikeuden antaman tuomion oikeuskanslerina toimineen  Jaakko Jonkan  kunnian loukkaamisesta ja vainoamisesta.
 Käräjäoikeus tuomitsi  toukokuussa 2017 miehen Jaakko Jonkan ja kahden oikeuskanslerinviraston työntekijän kunnianloukkauksesta sekä Jonkan vainoamisesta runsaan 500 euron sakkorangaistukseen.
 Mies oli lähettänyt noin kolmen ja puolen vuoden ajan tavallisimmin viikoittain ja ajoittain lähes päivittäin Jonkalle tai oikeuskanslerinvirastoon viestejä, jotka sisälsivät solvauksia sekä valheellisia väitteitä Jonkan syyllistymisestä erilaisiin rikoksiin.
 Syytä käräjäoikeuden tuomion muuttamiseen törkeästä kunnianloukkauksesta ei hovioikeuden mukaan näin ollut.
 Hovioikeus katsoo, että myöskään Jonkan vainoamisesta annettua käräjäoikeuden tuomiota ei ollut syytä muuttaa.
 Useiden vuosien aikana lähetyt lukuisat epäasialliset viestit olivat hovioikeuden mukaan aiheettomia. Viestit olivat aiheuttaneet Jonkalle ahdistusta.
 Hovioikeus katsoo, ettei viesteissä ollut ollut kysymys oikeuskanslerin viranhoidon arvostelusta, vaan että ne olivat kohdistuneet Jonkkaan henkilönä.
 Tuomittu mies halvensi toiminnallaan myös kahta oikeuskanslerinviraston työntekijää.
 Lue myös:
 Mies pommitti oikeuskansleria solvauksilla vuosien ajan – tuomittiin sakkoihin

Hovioikeus ei muuta oikeuskansleria vainonneen sakkotuomiota


Summary: Oriveden kultakaivoksen uumenista löytyi luvattomasti dumpattuja jätteitä. Yhtiön mielestä puhdistaminen on vaarallista.

Oriveden kultakaivoksessa olevaa luvatonta kaatopaikkaa ei ehkä koskaan saada kokonaan puhtaaksi.
 – Se jää nähtäväksi vielä, Pirkanmaan Ely-keskuksen ympäristönsuojeluyksikön päällikkö  Tuija Sievi-Korte  sanoo Ylelle.
 Ely-keskuksen mukaan kaivos puhdistetaan turvallisuus huomioiden.
 Orivedellä sijaitsevasta kaivoksesta löytyi syksyllä 66 metrin syvyydestä jätteitä. Kaivostunnelissa on ollut kuvausten mukaan öljytynnyreitä, räjähdelaatikoita, muovia ja metallia. Jätteitä voi olla myös syvemmällä.
 Pirkanmaan Ely-keskus kehotti Dragon Miningin tekemään siivoussuunnitelman lokakuun lopussa. Louhos pitää tyhjentää 66 ja 85 metrin tasoista.
 Yhtiön vastauksesta Ely-keskukselle selviää, että 66 metrin syvyydessä on arviolta 30–50 neliötä jätettä. Tämän siivoamisessa kuluu yhtiön mukaan muutama viikko, jos sortumariskiä saadaan vähennettyä.
 Kaivosyhtiö Dragon Mining  jatkaa kullan kaivamista ja malminetsintää Orivedellä, vaikka sen uusi lupahakemus hylättiin.
 "Epävarmaa ja riskialtista"
 66 metriä syvemmällä oleva jäte on Dragon Miningin mukaan hankalasti poistettavissa. 85 metrin taso on osin täyttynyt liejusta ja vedestä, eikä sinne ole pääsyä. Puhdistaminen on yhtiön mukaan vaarallista.
 Yhtiön mukaan kokemuksia näin vanhojen louhosten tyhjentämisestä ei ole.
 Voi olla, että siivotessa pitäisi tehdä räjäytyksiä, jotka voivat johtaa sortumiin. Jos taas kauko-ohjattava lastauskone tekisi lastauksen ja louhos sortuisi, kone öljyineen ja polttoaineineen jäisi louhokseen.
 – Toiminnanharjoittaja esittää ensisijaisena vaihtoehtona, että louhoksesta lastataan pois vain tasolla -66 m oleva näkyvä jäte, sillä töiden onnistuminen kokonaisuudessaaan on hyvin epävarmaa ja riskialtista, Dragon Mining kertoo siivoussuunnitelmassa.
 Dragon Mining vetoaa myös siihen, että 85 metrin syvyydessä olevia jätteitä on sijoitettu jo ennen Dragon Miningia. Sen mukaan jätteiden käsittelylle on löydettävissä turvallisuuden ja ympäristön kannalta parempi vaihtoehto kuin tuoda niitä maanpinnalle.
 Siivoussuunnitelmasta kertoi ensin  Suomen Kuvalehti .
 Ely-keskus valvoo
 Pirkanmaan Ely-keskus on hyväksynyt yhtiön siivoussuunnitelman. Päällikkö Tuija Sievi-Korte sanoo, että siivous tehdään osissa.
 – Valvomme, mihin kuntoon kaivos jätetään, Sievi-Korte sanoo.
 Sievi-Kortteen mukaan vaikka kaivos suljettaisiin, sitä valvotaan tarkastuksilla.
 Kultakaivos sijaitsee Orivedellä.  Antti Eintola / Yle
 Koska jätteiden laittaminen on aloitettu Ely-keskuksen mukaan jo 1990-luvulla, ei tiedetä tarkkaan, mitä kaivoksesta vielä löytyy.
 Jätteiden laiton varastointi kaivostunneliin on  poliisin arvion mukaan  alkanut jo kaivoksen edellisen omistajan, Outokumpu Oy:n aikana.
 Outokumpu Oy toimi Orivedellä vuoteen 2003 saakka. Australialaisomistuksessa oleva Dragon Mining aloitti kullan louhinnan Oriveden kaivoksella vuonna 2007.
 Poliisin mukaan kaivoksen nykyinen johto on lopettanut väärän käytännön vuonna 2016.
 Kultakaivosta vastustetaan Valkeakoskella
 Oriveden kaatopaikan siivoaminen alkoi ely-keskuksen asiakirjojen mukaan vuoden loppupuolella.
 Kunnostamisen ensimmäisessä vaiheessa uusitaan sähköt, jotta 66 metrin taso saadaan tuuletettua. Siivousta ennen sortumariskiä pitää vähentää esimerkiksi rappauksella.
 Oriveden kultakaivoksen omitsaja Dragon Mining on ollut otsikoissa viime aikoina myös Valkeakoskella.  Siellä mielenosoittajat  vastustivat kultakaivoksen aloittamista tällä viikolla. Valkeakosken kohutusta kultakaivoksesta on tehty myös kirjallinen kysymys.
 Lue lisää:
 "Vielä ei tiedetä, kuinka syvällä jätteitä on" – Viranomaiset vaativat kaivosta siivoamaan laittoman kaatopaikan Orivedellä ja se ei ole pieni operaatio   Kaivosyhtiö jatkaa kullan kaivamista ja malminetsintää Orivedellä, vaikka sen lupahakemus hylättiin jo vuosia sitten – syynä valitukset, joita voidaan käsitellä vielä pitkään
 Kaivosyhtiö Dragon Mining: Jätteiden dumppaus Oriveden kaivoksen tunneliin oli vanha käytäntö
 Luvaton kaatopaikka löytyi 66 metrin syvyydestä: Poliisi ja syyttäjä käyvät tarkastamassa paikan Orivedellä
 Ely-keskus löysi tarkastuksessa luvattoman kaatopaikan Oriveden kultakaivoksesta – ”Ei voinut mennä tonkimaan, mitä siellä on”

Syvältä kaivoksesta paljastunut salainen kaatopaikka ei ehkä koskaan puhdistu täysin, selviää Dragon Miningin papereista: "Se jää nähtäväksi"


Summary: Kuljettaja loukkaantui vakavasti onnettomuudessa, kolme kyydissä ollutta kuoli.

Kalajoella sattuneen kuolonkolarin kuljettaja oli alkoholin vaikutuksen alaisena, kertoo poliisi. Onnettomuudessa kuoli kolme nuorta.
 Oikeuslääketieteellisissä tutkimuksessa selvisi, että kalajokisen miehen veren alkoholipitoisuus oli ollut 1,2 promillea. Hänen epäillään syyllistyneen törkeään rattijuopumukseen.
 Onnettomuus sattui Kalajoelta Ylivieskaan johtavalla tiellä. Nuorten auto suistui tieltä kohtalokkain seurauksin. Kolme nuorta kuoli ja yksi nuori loukkaantui. Kaikki autossa olleet neljä ihmistä olivat 2000-luvulla syntyneitä ja kotoisin Kalajoelta.
 Onnettomuusauton nopeusmittari oli pysähtynyt lukemaan 165 kilometriä tunnissa turvatyynyjen lauetessa. Onnettomuusauto on siis ajanut vähintään 165 kilometrin tuntinopeutta.
 Täsmälleen onnettomuushetkellä hieman yhden jälkeen yöllä lähistöllä oleva seismologian laitoksen mittauspiste Kalajoen Kamusenperällä on rekisteröinyt jäljen, joka ei sovi maanjäristykseen eikä räjäytykseen. Poliisin mukaan rekisteröinti onkin aiheutunut hyvin todennäköisesti kolariauton törmäyksestä. Mittauspiste sijaitsee varsin lähellä tapahtumapaikkaa.
 Kalajoen turmasta lisää tietoa – autolla vauhtia 165 kilometriä tunnissa ja törmäys rekisteröitiin jopa seismologian laitoksella   "Tällaisella hetkellä ei ole sanoja, mutta silti niitä pitäisi löytyä" – Kalajoki hiljeni yhteisen surun äärellä
 Viikko alkaa Kalajoella suruliputuksella – kouluissa tarjolla kriisiapua kolmen nuoren hengen vaatineen auto-onnettomuuden jälkeen
 Poliisi puhutti Kalajoen auto-onnettomuuden ainoaa eloonjäänyttä: "Muistikuvat loppuvat kohtalokkaaseen mutkaan"
 Kalajoen seurakunta perheiden ja nuorten tukena: "Tärkeintä on nyt läsnäolo ja kuunteleminen"

Kalajoen lokakuinen kuolonkolari: kuljettajalla oli alkoholia veressä


Summary: Saitko taksin tilattua? Tuliko koulu- tai lääkärikyyti ajoissa? Pääsitkö kotiin, yllättikö hinta? Mitä miettii kuljettaja? Kerro kokemuksesi, olemme tekemässä aiheesta juttua.

Taksiliikenne mullistui  perusteellisesti heinäkuun alussa. Esimerkiksi tolpalta ei enää ole pakko ottaa ensimmäistä autoa. Hintoja ei enää säännellä eikä autossa välttämättä ole taksamittaria.
 Kelan korvaamien matkojen tilaukset tuottivat ongelmia alusta lähtien erityisesti Pirkanmaalla ja Kanta-Hämeessä.
 Elokuussa Yle kertoi, että  Kela uhkaa  näiden alueiden kyytien välittäjää Tampereen Aluetaksia sakolla. Tilaukset takkuilivat yhä, ja runsas viikko myöhemmin  uhkasakko lankesi  maksettavaksi.
 Myös Pohjois-Karjalassa oli ongelmia.
 Löysikö koulutaksi lapset?
 Koulujen alkaessa koulukyydeistä tuli ongelmia koko maassa. Esimerkiksi oululainen  Eevertti   ja tamperelainen  Peetu Siimes  odottivat taksi turhaan.
 Pääsitkö kotiin viihteeltä?
 Takseilla ei ole enää päivystysvelvollisuutta. Niinpä pitkän illan jälkeen ei aina saanutkaan  taksia kotiin .
 Ja kaiken sotkun jälkeen: mitä uudistuksesta ajattelee taksinkuljettaja?
 Kerro kokemuksesi! Klikkaa keskustele-kenttää tämän jutun lopussa tai lähetä sähköpostia osoitteella tampere@yle.fi

Erityislapsi odotti 1,5 tuntia koulukyytiä: "Eihän se kivalta tuntunut, kylmä tuli" – taksiliikenne mullistui kesällä, miten meni? Kerro kokemuksesi!


Summary: Huumeita postitettiin, kätkettiin maastoon  sekä välitettiin myös kasvokkain.

Itä-Uudenmaan poliisi on tutkinut erittäin laajamittaista internetin salatussa Tor-verkossa tapahtunutta huumausaineiden myyntiä ja siihen liittyvää rikoskokonaisuutta, kertoo  poliisi tiedotteessaan .
 Yhteensä kahdeksan eri henkilöä epäillään törkeästä huumausainerikoksesta tai avunannosta siihen. Vangittuna on ollut yhteensä neljä henkilöä, joista kolme on edelleen vangittuna. Pääepäiltyinä rikoskokonaisuudessa ovat 18- ja 21 –vuotiaat miehet.
 – Miehistä nuoremman eli 18-vuotiaan epäillään käyttäneen Tor-verkossa nimimerkkiä "TeknoJeesus". Se on viranomaisvalvonnan perusteella ollut yksi aktiivisimmista huumausaineiden myyjistä Tor-verkon huumausaineiden myyntiin erikoistuneilla sivustoilla eli niin sanotuilla kauppapaikoilla, kertoo rikoskomisario  Rauno Jämsä  tiedotteessa.
 Poliisi teki elokuussa 2018 iskun 18–vuotiaan asuntoon, josta takavarikoitiin erittäin suuria määriä muun muassa amfetamiinia, ekstaasia, mdma:ta (metyleenidioksimetamfetamiini) ja kokaiinia. Asunnosta takavarikoitiin myös kymmeniä valmiiksi pakattuja, osoitetarroilla varustettua kirjekuoria, joissa kaikissa oli sisällä huumausaineita.
 – Kirjeiden vastaanottajien osoitteet olivat joka puolelta Suomea, kaukaisimmat Lapissa asti. Heidät on kuulusteltu esitutkinnan aikana, Jämsä sanoo.
 Asunnosta takavarikoitiin yksi käsiase sekä noin 22 000 euroa käteistä rahaa. 18–vuotias otettiin kiinni ja vangittiin. Sen jälkeen 21–vuotiaan miehen epäillään jatkaneen huumausaineiden myyntitoimintaa yhdessä muiden henkilöiden kanssa.
 Loput epäillyt otettiin kiinni marraskuun alussa 2018.
 Yhteensä poliisi on takavarikoinut esitutkinnan aikana yli neljä kiloa amfetamiinia, noin 3 000 kappaletta ekstaaseja, noin 1,3 kiloa mdma:ta, noin 60 grammaa kokaiinia, 80 grammaa metamfetamiinia ja lisäksi pieniä määriä kannabista, ketamiinia ja lsd:tä.
 Maastokätköjä ja Bitcoin-virtuaalivaluuttaa
 Lisäksi poliisi on takavarikoinut amfetamiinia, kokaiinia ja ekstaasia kolmesta eri maastokätköstä, jotka löydettiin esitutkinnan aikana.
 Esitutkinnan mukaan huumausaineita oli takavarikoitujen aineiden lisäksi ehditty myydä vähintään 160 000 euron arvosta. Huumausainekaupassa oli käytetty maksuvälineenä pääasiassa Bitcoin-virtuaalivaluuttaa ja lisäksi käteistä rahaa.
 Poliisi löysi esitutkinnan aikana epäiltyjen käytössä olleita Bitcoin-lompakoita, joiden kautta oli vuoden 2018 aikana kulkenut valuuttaa yhteensä yli 110 000 euron arvosta. Suurin osa Bitcoineista oli tullut Tor-verkon huumausaineiden myyntisivustojen kautta ja osa valuutasta oli kiertänyt sinne uudelleen eli sijoitettu uusiin huumausaine-eriin.
 – Huumausaineita epäillään toimitetun ostajille pääasiassa postittamalla ja toimittamalla maastokätköihin. Jonkin verran huumausaineita on luovutettu ostajille myös tapaamisten yhteydessä kädestä käteen, Jämsä kertoo.
 Asian esitutkinta valmistui tällä viikolla ja juttu on siirtynyt syyteharkintaan.

18-vuotias pyöritti laajaa huumekauppaa Tor-verkossa – "TeknoJeesus" myi huumeita ympäri Suomen Lappia myöten


Summary: Kouluja on lakkautettu viime vuosina kovaa tahtia. Lapsiasiavaltuutetun mielestä valtiolla pitäisi olla oikeus painaa jarrua.

Oikeusministeriön lapsiasiavaltuutettu  Tuomas Kurttila  esittää, että Suomen valtio päättäisi tulevaisuudessa koulujen yhdistämisestä ja lakkauttamisesta. Kurttilan mukaan kouluverkosto pitäisi olla kansallisessa hoidossa eikä yksittäisten kuntien päättäjien vastuulla.
 – Harhaisesti hoetaan, että säästetään seinistä, ei opetuksesta. Päätöksenteossa ei pystytä takaamaan YK:n lapsen oikeuksia. Esimerkiksi koulujen lakkautusten vaikutuksia lapsiin ja heidän kasvuympäristöönsä ei arvioida riittävästi.
 Kurttila esittää, että lainsäädäntöä muutettaisiin ja kuntien itsemääräämisoikeus kouluverkosta poistettaisiin. Joka kerta, kun kunta haluaisi lakkauttaa tai yhdistää koulun, sen pitäisi esittää perustelut valtiolle eli Opetushallitukselle koulun lakkauttamisesta.
 – Valtion tulisi ottaa kantaa, onko päätöksen vaikutukset arvioitu. Jos vaikutuksia lapsiin ja heidän arkeensa sekä ympäristöönsä ei ole selvitetty, valtio määräisi lisäselvityksiä päätöksen taustalle.
 Olisi tosi iso askel, jos valtio ryhtyisi näin voimakkaasti ottamaan kantaa koulutuksen järjestämiseen.  Leena Nissilä
 Lapsiasiavaltuutettu haluaisi kouluverkoston kansalliseen huomaan, koska hänen mukaansa eri alueiden lapset eriarvoistuvat. Kurttila sanoo, että uuden hallituksen pitäisi tarttua toimeen nopeasti, koska opetuksen taso vaihtelee kuntien välillä jo nyt ja suomalaisten oppimistulokset laskevat.
 Kurttila on myös paitsi lapsiasiavaltuutettu, myös sosiaalidemokraattien eduskuntavaaliehdokas. Lapsiasiavaltuutetun viisivuotiskausi päättyy keväällä ja Kurttila on hakenut jatkokautta.
 Opetushallitus ja Kuntaliitto yllättyivät avauksesta
 Opetushallitukselle ja kuntia edustavalle Kuntaliitolle lapsiasiavaltuutetun avaus tulee melkoisena yllätyksenä.
 – Olisi tosi iso askel, jos valtio ryhtyisi näin voimakkaasti ottamaan kantaa koulutuksen järjestämiseen, joka on ollut kuntien ja muiden opetuksen järjestäjien vastuulla Suomessa, yksikön päällikkö  Leena Nissilä  Opetushallituksesta pohtii.
 Hän sanoo jakavansa Kurttilan huolen siitä, pystytäänkö lasten etu pitämään etusijalla kouluverkkopäätöksissä. Useimmat kunnat joutuvat tekemään lähivuosina vaikeita ratkaisuja koulujensa kanssa jo senkin vuoksi, että kouluikäisten lasten määrä vähenee nopeasti.
 Nissilä kuitenkin katsoo, että keskushallinnossa ei voi olla yhtä hyvää tietoa kouluverkon olosuhteista kuin kunnissa. Tämän vuoksi päätösvallan keskittäminen tuntuu vaikealta.
 – THL:n opas lapsivaikutusten arviointiin on edelleen hyvä työväline. Lisäksi Opetushallitukselta on voinut hankkia konsultointia kouluverkkoselvitykseen ja sellaista palvelua on edelleen tarjolla.
 Kuntaliiton opetus ja kulttuuri -yksikön johtaja  Terhi Päivärinta  puolestaan näkee erikoisena ja epäloogisena ajatuksen, että jokin toinen viranomainen puuttuisi kuntien itsehallintoon.
 Päivärinnan tuntuma on, että lapsivaikutusten ja pedagogisten vaikutusten arviointi on nyt kouluverkkoratkaisuissa paremmalla tolalla kuin joitakin vuosia sitten. Yhtenä esimerkkinä tästä hän pitää kuntien saamia UNICEFin lapsiystävällinen kunta -tunnustuksia.
 – Ei ole välttämättä niin, että lakkautuksia tehdään säästösyistä. Kouluverkko supistuu sitä mukaa, kun lasten määrä vähenee. Isommissa kouluissa saatetaan myös pystyä tarjoamaan oppilaille paremmin opetusta aineissa, jotka vaativat erityisosaamista. Päätöksiä tehdään todella harkiten.
 Ylitarkastaja kehottaa kantelemaan koulujen lakkautuksista
 Kuntaliiton Terhi Päivärinta muistuttaa, että kuntalaisilla on jo nyt mahdollista hakea muutosta kouluverkkoratkaisuihin hallinto-oikeudesta.
 Samasta aiheesta puhuu Itä-Suomen aluehallintoviraston ylitarkastaja  Kari Lehtola , joka suhtautuu kriittisesti viime vuosien koululakkautuksiin.
 Lehtola kehottaa ihmisiä koettelemaan oikeusjärjestelmää. Kun koulujen lakkauttamista käsitellään hallinto-oikeudessa, kyse on teknistä seikoista. Jos muotovirhe löytyy, kunta voi tehdä uuden päätöksen teknisesti oikein ja koulun ovet naulataan kiinni.
 Lehtola itse harkitsee kantelevansa kouluverkon karsimisesta Euroopan ihmisoikeustuomiovirastoon ja suosittelee samaa muillekin suomalaisille.
 Lehtolan mielestä kunnat sulkevat maaseudun kouluja tarkoitushakuisesti. Säästöjä kyläkoulujen lakkauttaminen ei välttämättä tuo eikä ylitarkastaja niele kuntien selityksiä oppilasmäärien putoamisesta.
 – Negatiiviset ennusteet voivat kiihtyä koulun lakkauttamisen jälkeen. Ajatellaan, että kärsikööt nahoissaan, itsehän siellä asuvat. Perheet kärvistelevät pari vuotta pitkien koulumatkojen kanssa ja sitten heidät on savustettu ulos maaseudulta.
 Lehtola tulkitsee lakia niin, että lapsen elinolosuhteita ei saa kohtuuttomasti heikentää. Esimerkiksi koulumatka-aikojen kasvattaminen kahteen tuntiin on ylitarkastajan mukaan lapsen edun ja oikeuden vastaista.
 – Perustuslaissa sanotaan, ettei ihmisryhmää saa erotella asuinpaikan vuoksi. Maaseudun lapsia syrjitään. Lastensuojelulaki sanoo, ettei lapsen elinolosuhteita saa heikentää. Nuorisolaki puolestaan sanoo, että nuoria on kuultava heitä koskevissa asioissa. Nämä asiat sivuutetaan yhdellä nuijan kopauksella, Lehtola jyrähtää.
 Puolet peruskouluista lakkautettu
 Suomessa on 30 vuoden aikana lakkautettu 54 prosenttia kouluista. Suomessa on nyt saman verran kouluja kuin vuonna 1903.
 Suomessa kouluverkko on ollut valtion valvottavissa 1800-luvun lopulta saakka. Tuolloin senaatti esitti keisarille, että jokaisella lapsella olisi koulu viiden kilometrin säteellä kodista.
 Lapsiasiavaltuutettu Tuomas Kurttilan mukaan kouluverkon ja opetuksen alasajo alkoi 1990-luvulla, kun kouluja ryhdyttiin sulkemaan säästösyistä ja koulujen valvonta uudistettiin.
 Kurttilan mielestä uudistus ei onnistunut kaikilta osin ja nyt kukaan ei valvo sitä, miten maan koulut kehittyvät.
 – Aluehallintovirastolla pitäisi olla vahvemmat oikeudet puuttua, jos esimerkiksi perusopetuksen tasossa tai maksuttomuudessa on ongelmia. Aluehallintovirastot yrittävät nyt, mutta niiden toimivalta on olematon.

Lapsiasiavaltuutettu: Valtion pitäisi saada päättää koulujen lakkauttamisesta, koska kunnat eivät huomioi lasten oikeuksia – "Harhaisesti hoetaan, että säästetään seinistä"


Summary: Trooppisen myrskyn odotetaan rantautuvan aamupäivän aikana.

Thaimaan Pabuk-myrskyn reitti näyttää siirtyneen etelämmäksi, kertoo suomalaissukeltaja  Krista Paasi  Ylelle perjantaina.
 Thaimaan itärannikon puolella Koh Taon saarella sijaitsevassa sukelluskeskuksessa työskentelevä Paasi kertoo, että säätiedotuksen mukaan perjantaina piti olla tuulta 19 metriä sekunnissa, mutta tällä hetkellä ei ainakaan sada rankasti vaan on vain pientä tihkusadetta.
 – Nyt näyttää siltä, että myrsky on mennyt 300 km etelään, sanoo Paasi.
 Hän miehensä  Mikko Paasi  pyörittää sukellusyritystä Koh Taolla. Mikko Paasi nousi julkisuuteen viime kesänä, kun hän osallistui Thaimaassa luolaan loukkuun jääneiden poikien pelastusoperaatioon.
 Kymmenettuhannet turistit ovat siirtyneet Siaminlahdelta mantereelle myrskyn tieltä. Myrskyn odotetaan iskevän itärannikolle Suomen aikaa aamupäivän aikana.
 Nyt yhteydet saarilta mantereelle ovat jo poikki, joten saarille jääneet eivät enää pääse pois ennen kuin myrsky on kulkenut ylitse. Koh Samuin ja Nakhon Si Thammaratin lentokentät on suljettu lauantaihin asti, ja lauttojenkin on käsketty pysyä maissa.
 Saarilla on kuitenkin edelleen paljon turisteja.
 – Koh Phanganilla on yhä kymmeniätuhansia turisteja. Mutta olen puhunut ulkomaalaisten kanssa, eivätkä he ole peloissaan, he ymmärtävät tilanteen, kertoi Koh Phanganin paikallishallinnon johtaja  Krikkrai Songthanee  uutistoimisto AFP:lle.
 Myös Paasin mukaan turisteja on vielä jonkin verran, vaikka osa lähti kohti Bangkokia myrskyn pelossa.
 Thaimaan meteorologisen viraston mukaan myrsky tuntuu kaikilla Siaminlahden turistisaarilla kuten Koh Samuilla, Koh Phanganilla ja Koh Taolla.
 Paasin kertoo Ylelle, että ihmiset ovat hamstranneet ruokaa ja myös bensa on loppu. Hän uskoo tilanteen kuitenkin parantuvan piakkoin, jos myrsky pitää tämän hetkisen reittinsä.
 – Toivotaan, että ensi viikolla päästään taas sukellushommiin, sanoo Paasi.
 Lue myös:
 Kymmenet tuhannet lomailijat pakenevat Pabuk-myrskyä Thaimaassa – suomalaisturisti: "En tietäisi mitään ilman kaverien viestejä"

Thaimaassa asuva suomalaissukeltaja Ylelle: Myrsky näyttää muuttaneen reittiään, ihmiset hamstrasivat ruokaa ja bensaa ennen sitä


Summary: Keskipohjalainen Aalto Haitek on saanut mukaan myös rahoittajia, heidän joukossaan Nokian entisen toimitusjohtajan.

Hymy on herkässä Toholammilla Aalto Haitekin tuotantotiloissa. Puuseppä Tapani Honkalan kehittämä aaltopuuteknologia on patentoitu maailmanlaajuisesti ja veljenpoika Janne Honkalan mukaan myös rahoittajien kiinnostus on herännyt.
 – Olemme saaneet taustalle suomalaisia ja ulkomaalaisia osaajia. Esimerkiksi entinen Nokian toimitusjohtaja Olli-Pekka Kallasvuo on lähdössä toimintaamme mukaan, Janne Honkala kertoo.
 Honkaloiden kehittelemässä aaltopuuteknologiassa talot, sillat, huonekalut ja kaikki puurakentaminen tehdään ilman muovia, liimoja ja muita kemiallisia aineita.
 Puuhun jyrsitään aallon muotoisia uria, jotka laudoissa tai palikoissa napsahtavat lomittain toisiinsa tiukasti kiinni. Kappaleita ladotaan yhteen haluttu määrä ja ne pultataan tiukaksi kierretangoilla, jotka työnnetään lautoihin tai palikoihin valmiiksi porattujen reikien läpi.
 Mika Honkalan käsissä syntyy kaksikerroksisen rivitalon seinäelementtiä Helsinkiin. Ville Viitamäki / Yle
 Tuotekehittelyssä on päädytty aaltomuotoon, koska Honkaloiden testeissä juuri aallolla on saatu huomattavasti parempi kantavuus kuin muilla rakenteilla. Miehet uskovat vakaasti rakenteen kestävän jopa maanjäristyksen.
 Puun eläminen ja halkeileminen estetään aaltopainekuivauksella. Honkalat kertovat testanneensa kuivauskeksintöään parikymmentä vuotta.
 – Nyt toimii. Puu saadaan kuoletettua niin, että se pysyy stabiilina ja kosteuden kestävänä, Janne Honkala kertoo.
 Tapani Honkala on ollut puun kanssa tekemisissä jo viisi vuosikymmentä. Ville Viitamäki / Yle
 Aaltopuuteknologian kehittämisen alkusysäys lähti kirjahyllyjen teosta. Aaltouritetut peltikappaleet hyllylevyjen välissä sai hyllyt kestämään vääntymättä painavat kirjakuormat.
 – Aaltopuuteknologialla voi rakentaa seinät, lattiat ja katot. Voi tehdä niin korkeaa kuin haluaa, ja niin paksua rakennetta kuin haluaa, kertoo Janne Honkala.
 Toholammilta lähtee Suomeen ja maailmalle sekä pitempää että lyhyempää tavaraa. Miesten mukaan nostureita ei tarvita, ja talonsa voi kuljetella rakennuspaikalle vaikkapa peräkärrykuormina. Talot ja sillat voi kasata paikoilleen, ja halutessaan myös purkaa, siirtää ja koota uudelleen.
 – Lyhyemmät uritetut palikat ovat kuin eräänlaisia puisia tiiliä, jotka liitetään yhteen samalla tavalla kuin pidemmästä tavarasta valmistuva seinä, selittää Tapani Honkala.
 Mies sai idean palikoihinsa, kun poltti joulun jälkeen saunan pesässä legojen pahvipakkauksia.
 – Rupesin miettimään, että miksi ei voisi olla kuin puisia legoja tai tavallaan puisia tiiliä, jotka ladotaan yhteen.
 Janne Honkala testaa rakenteen kestävyyttä. Ville Viitamäki / Yle
 Perheyrityksellä on vakaa aikomus ponnistaa ekologisilla tuotteillaan maailmalle. Kymmenkunta työntekijää työllistävä Aalto Haitek ei pysty nykyisellä tuotannollaan vastaamaan kiinnostukseen. Nyt mietitään rahoittajien kanssa jatkoa.
 Vuoden Toholammilla toiminut yhtiö osti paikkakunnalta äskettäin entisen Valion juustolan. Yli 10 000 neliöä ei kuitenkaan riitä, vaan tiloja joudutaan vielä laajentamaan.
 Aalto Haitekin tuotteita esiteltiin taannoin Tokiossa messuilla. Vierailun seurauksena satakunta aasialaisyritystä haluaisi tulla tutustumaan paikan päälle Toholammille. Honkalat uskovat, että vienti alkaa vetää vauhdilla, kun tuotanto saadaan kunnolla käyntiin. Esimerkiksi Japanissa aaltopuuteknologiaa haluttaisiin kokeilla pilvenpiirtäjään.
 – Työpaikkoja tulee varmasti tänne ja miksei muuallekin Suomeen, jos esimerkiksi hajautamme toimintaa eri puolelle maata pieniin puusepänyrityksiin.
 Varmaa on, että Honkalat pysyvät puun kanssa tekemisissä. Suvulla on pitkä hirsirakentamisen perinne, nytkin työskennellään kolmessa polvessa.

Myrkytön keksintö kiinnostaa maailmalla – Japanissa aaltopuuteknologiaa halutaan kokeilla pilvenpiirtäjään


Summary: Jättikelkoilla voi ajaa moottorikelkkailureiteillä joissa niiden käyttö sallitaan lisäkilvellä.

Uudenvuoden aattona voimaan tulleen uudistetun ajoneuvolain mukainen raskas moottorikelkka saa painaa enintään 800 kiloa. Se voi olla enintään 1,7 metriä leveä ja sitä saa kuljettaa T-luokan kortilla tavallisen kelkan tapaan.
 Lisäksi laki sallii, että jättikelkan mukana voi olla kuskin lisäksi neljä matkustajaa sekä reki tai useita rekiä perässä kyytiläisineen. Liikenne- ja viestintäministeriöstä kerrotaan, että lakimuutoksella on haluttu helpottaa yritysten toimintaa ja keventää säätelyä.
 – Työ raskaiden moottorikelkkojen lainsäädännön muuttamiseksi aloitettiin yli kaksi vuotta sitten. Saimme myös vetoapua Lapin kansanedustajilta, että ministeriö käynnisti lopulta muutokseen johtaneen lainsäädäntöhankkeen, kertoo Polartech Motor Oy:n toimitusjohtaja  Petri Keskitalo .
 Lopputulos ei kuitenkaan tyydytä Keskitaloa, koska uudistettukaan lainsäädäntö ei ole hänen mukaansa linjassa EU-oikeuden perussopimuksen kanssa eli on EU-oikeuden vastainen. Kelkkareittien käyttö ei ole edelleenkään vapaasti raskaisen kelkkojen käytettävissä vaan reittien pitäjien päätettävissä.
 Petri Keskitalo teki kantelun vuoden 2017 joulukuussa EU-komissiolle, koska Suomessa kiellettiin virallisten reittien käyttö Euroopan Unionin aluella valmistetuilta ajoneuvoilta. Tästä syystä EU-komissio varoitti Suomea EU-oikeuden vastaisesta linjasta viime lokakuussa.
 Polartech Motor Oy on Italiassa valmistettujen Alpina kelkkojen maahantuojana Suomessa. Kelkka on tällä hetkellä ainoa raskas moottorikelkkamalli jota Suomessa myydään.

 Raskas moottorikelkka soveltuu erityisesti työkäyttöön
 Leveä ja painava jättikelkka on ominaisuuksiltaan vielä varsin kömpelö joten perinteisillä mutkaisilla maastoreiteillä ajettavilla kelkkasafareille tuskin tullaan näkemään raskaita kelkkoja kovin pian.
 – Ei olla suunniteltu niiden hankkimista, mutta kuka tietää ehkä tulevaisuudessa. Odotetaan ensin, että millaista kalustoa alkaa tulla markkinoille ja miten reittien ylläpitäjät suhtautuvat tähän asiaan. Katsotaan sen jälkeen sitten, mutta ainakaan heti me ei olla niitä ostamassa, kertoo Lapin Safarit Oy:n operatiivinen johtaja  Rami Korhonen  Rovaniemellä.
 Raskaat jättiläismäiset kelkat soveltuvat paremmin työkäyttöön ja avonaisempiin sekä tasaisempiin maastoihin. Matkailuyritysten käytössä näitä jättiläisiä on ainakin Rukalla ja Rovaniemellä.
 Rovaniemellä muun muassa revontulimatkailijoille palveluita tarjoava yritys on löytänyt jättikelkoille sopivaa käyttöä. Lumijunaksi ristitty jättikelkka vie revontulibongarit pois valojen äärestä ja sen lisäksi ryhmiä voidaan kuljettaa läheiselle järvelle kaloja narraamaan.
 Apukassa jättikelkka on valjastettu vetämään lämmitettyjä kuljetusvaunuja. Raimo Torikka / Yle
 – Me kuljetetaan erilaisiin ohjelmiin asiakkaita näillä isoilla kelkoilla. Revontulisafareihin, pilkkisafareihin ja muihin kuljetuksiin mitä meidän ohjelmat tarvitsevat, esittelee yrittäjä ja Apukka Resort Oy:n hallituksen puheenjohtaja  Markus Kolari .
 Jykevän kelkan perään voi kytkeä useita katettuja ja lämmitettyjä kuljetusvaunuja.
 – Me pystytään viemään kerralla 19 asiakasta kahdessa lämpimässä vaunussa maastoon. Lämmitys takaa erittäin mukavan asiakaskokemuksen retkille, vakuuttaa Markus Kolari.
 Yksi kuljettaja voi viedä koko ryhmän kerralla metsään tai järvelle. Yhtä suuren turistimäärän kuljetukseen vaaditaan normaaleilla moottorikelkoilla neljästä viiteen kelkkaa ja kuljettajaa.
 Yrittäjä Markus Kolari on ottanut käyttöön raskaat moottorikelkat yrityksessään Rovaniemn Apukassa. Antti Mikkola / Yle
 Raskaat moottorikelkat odottavat reiteille pääsyä
 Lapissa on kelkkareittejä ja uria yhteensä noin 8000 kilometriä. Raskailla kelkoilla voi reiteille tai urille mennä vain jos se on erikseen lisäkilvellä sallittu.
 Rovaniemen kaupungilta on lupailtu, että raskaille kelkoille voidaan mahdollisesti avata ensimmäiset viralliset reitit Napapiirin alueelle.
 Metsähallituksen luontopalveluiden aluejohtaja  Elina Stolt  puolestaan kertoo, että Metsähallitus pohtii urien soveltuvuutta raskaiden kelkkojen käyttöön myöhemmässä vaiheessa.
 – Emme ole ehtineet vielä miettiä asiaa käytännön tasolla. Tulemme hyödyntämään tässä pohdinnassa mm. viime vuonna käynnissä olleen MOKEMA -hankkeen (moottorikelkkailun edellytysten kehittäminen) tuloksia.
 Rovaniemen Apukassa virallisille reiteille ei kiirehditä vaan ajellaan turvallisesti vielä omilla reiteillä.
 – Meillä on kaksi järveä tässä vieressä, Apukkajärvi ja Olkkajärvi ja sen lisäksi me olemme luvittaneet reittejä Metsähallituksen puolelta, joten meillä on omat reitit missä me ajellaan.
 Uudistetun ajoneuvolain 800 kilon painoraja moottorikelkoille helpottaa myös sellaisten mönkijöiden rekisteröintiä moottorikelkaksi joihin on asennettu telasarja. Tämä tuo mahdollisesti tulevaisuudessa myös telamönkijät kelkkareiteille.
 Näkymä jättikelkan vetämästä vaunusta Raimo Torikka / Yle

Jättimäiset moottorikelkat tulevat – kuljetukseen mahtuu jopa parinkymmenen hengen ryhmä kerralla


Summary: Metsämarjojen jalostus keskittyy vahvasti Sotkamoon. Tehtaan tavoite on käsitellä kolmen vuoden kuluttua 10 miljoonaa kiloa metsämarjaa.

Tästä on kyse Metsämarjojen jalostus keskittyy vahvasti Sotkamoon, jossa avattiin viime kesänä marjanjalostuslaitos, jollaista Suomessa ei aikaisemmin ole ollut. Tavoitteena on, että tehdas käsittelee 3 vuoden kuluttua 10 miljoonaa kiloa metsämarjaa vuodessa. Tästä määrästä jalostetuista tuotteista 70 prosenttia lähtee vientiin ja pääosin Aasian hyvinvointialoille. Aasiassa ollaan kiinnostuneita suomalaisesta puhtaasta superfoodista eli metsämarjoista, joista tutkimukset paljastavat jatkuvasti lisää hyviä ominaisuuksia.
 Viimeisin kiinnostuksen kohde marjajalostusalalla on vähän arvostettu variksenmarja.
 Suomessa on kaksi eri variksenmarjalajiketta, eteläinen ja pohjoinen variksenmarja. Eteläisellä lajikkeella ei ole sadon pienuuden ja epävarmuuden vuoksi juurikaan kaupallista merkitystä. Pohjoisen marjan sadot ovat ihan eri luokkaa, koska se on tuulipölytteinen.
 Molemmilla marjoilla on korkea antosyaanipitoisuus, joka pohjoisen marjalla on kuitenkin eteläistä marjaa suurempi. Antosyaanit antavat marjoille niiden värin, mutta niillä uskotaan olevan myös paljon erilaisia terveyshyötyjä.
 – Yksi syy variksenmarjan arvostuksen puutteeseen voi olla se, että sen nimi on mollaava, sanoo Suomen suurimmaksi marjanjalostustehtaaksi tähtäävän sotkamolaisen Extrx:in toimitusjohtaja  Satu Hongell .
 – Nimenä esimerkiksi kaarnikka on loistava, mutta paras jonka olen kuullut, on tunturimustikka. Imago saadaan ihan toiselle tasolle, jos sitä ryhdytään kutusumaan tunturimustikaksi. Uskomme, että variksenmarjalla on jatkossa enemmän käyttöä, Hongell jatkaa.
 Alkusysäys Aasiasta tulleesta isosta tilauksesta
 Sotkamossa marjatehtaan perustaminen sai alkunsa siitä, kun Aasiasta tuli Suomeen kolme vuotta sitten pyyntö toimittaa 200 tuhatta kiloa metsämarjoista valmistettua jauhetta. Suomessa tätä ei pystytty tehtaiden pienuuden vuoksi toteuttamaan.
 Satu Hongell oli ollut aikaisemmin mukana erilaisissa marjatutkimuksissa ja ryhtyi Aasiasta tulleen pyynnön jälkeen selvittämään sitä, pystyykö tulevaisuudessa kukaan Suomessa tätä toteuttamaan. Kun vastaus oli ei, teki Hongell tehtaan perustamisesta liiketoimintasuunnitelman.
 – Se tuntui aika isolta suunnitelmalta, mutta kun ympärilläni oli ihmisiä ja ystäviä, jotka siihen uskoivat, niin tässä sitä ollaan, Hongell sanoo.
 Extrx:n toimitusjohtaja Satu Hongell uskoo, että korkeajalostetuille marjatuotteille on kysyntää.  Timo sihvonen / Yle
 Suomessa on useita marjajalostukseen erikoistuneita yrityksiä, mutta resurssien puuttumisen vuoksi niillä ei ole mahdollisuutta vastata Aasiasta tulevaan tarpeeseen.
 – Kova juttu olisi, jos marjat pystyisi poimimaan koneellisesti ja jalostamaan täällä. Tämä vaatii innovaatiota, sanoo Kainuun liiton aluekehitysjohtaja  Jouni Ponnikas .
 Marjajalostuksessa sotkamolaistehtaalla ollaan vielä alkumetreillä, mutta suomalaisen mittapuun mukaan tavoitteet ovat hurjat. Jos  marjasadot ovat odotettuja  ja metsiimme saadaan tarpeeksi poimijoita, niin kolmen vuoden kuluttua tehtaalla käsitellään metsämarjoja 10 miljoonaa kiloa vuodessa (Työ- ja elinkeinoministeriö).
 – Tämän kokoista tehdasta ei ole muualla Suomessa, Hongell sanoo.
 Määrä ja kysyntä määrittävät hinnan
 Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) luonnontuotealan tutkimuksen mukaan luonnontuotteiden markkinat ovat globaalit. Myös hinta määräytyy markkinoilla tarjottavan raaka-ainemäärän ja kysynnän mukaan.
 Vaikka marjojen vuosittainen biologinen sato on Suomessa arvioitu olevan yli 500 miljoonaa kiloa, niin raaka-aineen tasainen saanti rajoittaa yritysten kasvua, koska se ei ole tasaista joka puolella Suomea. TEM arvioi tutkimuksessaan, että biologisesta kokonaissadosta kerätään talteen alle kymmenen prosenttia.
 Käytännössä marjapaikkojen sijainti ja heikko saavutettavuus aiheuttavat sen, että todellisuudessa kohtuullisin kustannuksin saatavilla oleva sato on ehkä 30-40 prosenttia biologisesta sadosta.
 Marja-alan ongelmana on ollut se, että marjat ovat lähteneet maailmalle marjoina, eivätkä korkean jalostusasteen tuotteina. Jos marjaa myy marjana, sen hinta on alhainen, jolloin poimijallekaan ei pystytä paljon maksamaan.
 Marjabisneksen avainsana onkin tänä päivänä korkea jalostus ja tähän pyritään myös Sotkamossa. Samalla ison tehtaan jalostus jäisi Suomeen, kun nyt sitä tehdään hyvin pitkälle Suomen rajojen ulkopuolella.
 Myös marjakasvien lehdet ovat superruokaa
 Myös marjojen lehtien hyödyntämistä tutkitaan Suomessa. Tutkimusten mukaan marjakasvustojen lehdissä on  antioksidatiivisia  ja antibakteerisia, eli bakteereja tappavia tai niiden lisääntymistä estäviä vaikutuksia (Terve.fi). Nämä hyvät ominaisuudet on tarkoitus saada käyttöön.
 Viime kesänä Sotkamossa avattu luonnonmarjoja jalostava tehdas käyttää hyväksi tulevaisuudessa myös lähes kaikki marjojen mukana tulevat roskat, josta suurin osa on marjojen lehtiä.
 – Meillä on tällä hetkellä käynnissä projekti, jossa tutkitaan, miten lehdet saadaan hyödynnettyä, kertoo Extrx Oy:n toimitusjohtaja Satu Hongell.
 Marjat puhdistetaan Euroopan nykyaikaisimmalla menetelmällä. Timo Sihvonen / Yle
 Tehtaan tavoitteena on saada 10 miljoonan kilon marjamäärästä 70 prosenttia vientiin. Loput jalostetuista tuotteista menevät elintarviketeollisuudelle ja luontaistuoteteollisuuteen Suomessa. Pitkän tähtäimen ja isojen suunnitelmien kohteena on kuitenkin Aasia, jossa luonnontuotealan ja varsinkin marjabisnesmarkkinat ovat todella laajat.
 –  Vaikka olemme kotimaassa suuri tekijä, niin Aasiassa olemme mitätön. Siellä riittää, jos promille on kiinnostunut tuotteistamme, niin meidän kaikki tuotteet lähtevät Aasian markkinoille, Hongell pohtii.
 – Totta se on. Aasian markkinat vetäisivät helposti Suomen sadon moninkertaisesti, sanoo marjanjalostusyritysten kattojärjestön Arktisten Aromien toiminnanjohtaja  Birgitta Partanen .
 Hyvinvointia marjoista ilman lääkkeitä
 Pohjoisen marjaa halajavista aasialaisista varsinkin kiinalaiset ja japanilaiset ovat kiinnostuneita perinteisesti mustikasta ja sen vaikutuksista muun muassa hämäränäkökykyyn ja muistiin.
 Sotkamolaisen yrityksen tavoitteena on Aasian isojen markkinoiden lisäksi saada jalansijaa myös Euroopan sisämarkkinoilla, sekä Yhdysvalloista. Amerikassa suurimmat haasteet ovat protektionistisia, eli ne liittyvät asetettuihin tuontitulleihin ja muihin toimiin, joilla suojellaan kotimaisia tuotteita torjumalla ulkomaista kilpailua.
 Aasialaisten ja myös muiden vientimaiden kiinnostus suomalaista marjaa kohtaa ovat sen puhtaus ja luotettavuus.
 – Marjabisneksessä tehdään maailmalla paljon väärinkäytöksiä muun muassa värjäämällä marjatuotteita. Väärinkäytöksiä tehdään myös laittamalla muualta kerättyjen marjojen joukkoon suomalaista marjaa ja markkinoimalla tuote suomalaisen marjan maineella, Birgitta Partanen kertoo.
 Hyvän sadon lisäksi tarvitaan myös marjanpoimijoita. Mikko Savolainen / Yle
 Aasiassa mustikan lisäksi myös muut antikoksidatiiviset marjat, joilla pystytään vähentämään tulehdusta elimistössä, ovat kysyttyjä. Tällaisia ovat muun muassa puolukka, karpalo ja variksenmarja.
 – Yleistä hyvinvointia näillä lähdetään hakemaan. Lisäksi sitä, ettei tarvita lääkkeitä ja pystytään ennaltaehkäisemään sairauksia, Hongell sanoo.
 Sotkamon tehtaalla voidaan tarvittaessa käsitellä myös muita hyvinvointiin liittyviä luonnontuotteita, kuten esimerkiksi kuusenkerkkiä. Nyt ja lähitulevaisuudessa marjat ovat kuitenkin se tuote, johon tehtaalla keskitytään. Silti vain taivas on rajana.
 – Uusia tutkimuksia tehdään koko ajan. Mitä enemmän niitä tehdään, sitä enemmän hyviä ominaisuuksia löytyy meidän omista marjoista, Hongell kertoo.
 Viimeisimmät selvitykset ovat tuoneet esille antimikrobisia ominaisuuksia. Esimerkiksi variksenmarjalta on löytynyt ominaisuus, jolla se pystyy taistelemaan sellaisia bakteereita vastaan, joilla on lisääntynyt vastustuskyky antibiootteja kohtaan.
 Jatkossa sotkamolaisessa marjateollisuudessa tullaan keskittymään tämän tyyppisiin tutkimuksiin, joihin pitää löytyä myös rahaa.
 – Sitä kautta marjat pystytään kaupallistamaan ja voimme kertoa maailmalle siitä, että puhtaita tuotteitta saadaan meidän metsistä, sanoo sotkamolaisen marjanjalostustehtaan Extrx:in toimitusjohtaja Satu Hongell.
 Lue myös:
 Sotkamoon avataan suuren luokan marjajalostustehdas – vientiä suunnataan Aasian ja Yhdysvaltojen markkinoille
 Tiesitkö nämä 6 marjojen terveyshyötyä? Yksi sopii näyttöpäätettä tuijottavalle, toista suosivat hävittäjälentäjät

Variksenmarjasta uusi superruokahitti maailmalle? Suomalainen yritys aikoo viedä marjat lehtiä myöten Aasian markkinoille


Summary: Politiikan typistäminen asioiden hoitamiseksi kadottaa erot puolueiden väliltä, pohtii Robert Sundman blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Opetettiinko sinullekin koulussa, että politiikka on "yhteisten asioiden hoitamista"?
 Pidin sitä pitkään ihan osuvana kiteytyksenä, sillä tavallaan juuri siitä on kyse. Valitsemme poliitikot kunnanvaltuustoihin, eduskuntaan ja Euroopan parlamenttiin ratkomaan työkseen ongelmia, jotka liittyvät meidän jokaisen elämään. Yhteisiä asioita siis.
 Mitä pidempään olen seurannut politiikkaa, sitä heikommaksi määritelmä tuntuu kuitenkin muuttuvan. Moni poliitikko vastaisi varmaan mielellään  hoitavansa  yhteisiä asioita, mutta tekeekö hän silloin lainkaan sitä, mitä pitäisi?
 Eduskunta vaikuttaa tasohyppelypeliltä, jossa edetään leveliltä seuraavalle, väistetään örkit ja tuhotaan esteet. Joku muu on sanellut pelin kulun, eikä siihen ole nokan koputtamista.
 Politiikan seuraaminen mediasta  voi tuntua toisinaan sääennusteen tuijottamiselta.
 Pilvet liikkuvat, paikoin myrskyää, jonain päivänä on lämpimämpää kuin toisena. Kukaan ei voi millekään mitään: asiat vain tapahtuvat, kuin jokin luonnonvoima saisi ne aikaan.
 Samaa sanovat joskus poliitikot. Eduskunta vaikuttaa tasohyppelypeliltä, jossa edetään leveliltä seuraavalle, väistetään örkit ja tuhotaan esteet. Joku muu on sanellut pelin kulun, eikä siihen ole nokan koputtamista.
 Näin  tuntui ajattelevan entinen soteministeri  Juha Rehula   (kesk.) Ylen haastattelussa.
 – Huomasin olevani vain nappula pelissä, jota muut ohjailivat. Peli ei ollut politiikkojen näpeissä, vaan sitä johtivat muun muassa markkinavoimat, Rehula pohtii.
 Samaan aikaan ollaan  huolissaan demokratian tilasta.
 Äänestysaktiivisuus näyttää heikohkolta eivätkä perinteiset puolueet puhuttele. Tätä tuntui  pohtivan myös tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  uudenvuodenpuheessaan .
 Ehkä Juha Rehulan haastattelu kertoi sittenkin enemmän politiikasta itsestään kuin yksittäisen ministerin burnoutista. Ehkä puolueet eivät puhuttele juuri siksi, että ne näyttävät vain passiivisesti  hoitavan  asioita, jotka jostain syliin tupsahtelevat.
 Entä jos ne tämän sijaan linjaisivat, johtaisivat ja visioisivat?
 Ehkä puolueet eivät puhuttele juuri siksi, että ne näyttävät vain passiivisesti hoitavan asioita, jotka jostain syliin tupsahtelevat.
 Tutkijat ja filosofit ovat  viime vuosina keskustelleet siitä, miten yhteiskunnalliset utopiat ja poliittinen mielikuvitus ovat heikkenemään päin.
 Filosofi  Teppo Eskelinen  kirjoittaa , että lukiolaisia on nykyään vaikea saada kuvittelemaan vaihtoehto- tai ihanneyhteiskuntia. Samaa voisi sanoa poliitikoista: niiden, joiden pitäisi työkseen kehittää tulevaisuuden parempaa yhteiskuntaa, ovat melko haluttomia puhumaan poliittisista unelmista.
 Ehkä me emme myöskään kaipaa sitä. Puhumme mielellämme luvuista, nykyhetken realiteeteista ja lyhyen aikavälin tavoitteista. Toivomme, että poliitikko kuulostaa järkevältä eikä horise "unelmahötöstä".
 Mutta kun instituutiot saadaan näyttämään annetuilta ja mahdottomilta muuttaa, myös toisenlaisten instituutioiden kuvittelu käy työlääksi, Eskelinen kirjoittaa. Jos kyky kuvitella toisenlaisia todellisuuksia heikkenee, politiikasta tulee näköalatonta yksityiskohtien virittämistä, hän jatkaa.
 Yksityiskohtien virittäminen on juuri asioiden  hoitamista . Se tekee karhunpalveluksen paitsi politiikalle myös tulevaisuudelle.
 Ne, joiden pitäisi työkseen kehittää tulevaisuuden parempaa yhteiskuntaa, ovat melko haluttomia puhumaan poliittisista unelmista.
 Jotta edustuksellinen demokratia  puhuttelisi ja toimisi jatkossakin, siinä toimivien – olivatpa ne sitten puolueita tai muita liikkeitä – pitäisi pystyä puhumaan muustakin kuin yksityiskohdista ja lähitulevaisuudesta.
 Poliittisten liikkeiden pitäisi näyttää, mitä ne todella haluavat. Mikä on niille kaikista tärkeintä, luovuttamatonta ja arvokasta? Millainen on niiden unelmayhteiskunta?
 Puolueiden vaalitenttivastaukset saattavat muistuttaa monilta osin toisiaan, kun ne pohtivat, miltä maailma näyttää viiden tai kymmenen vuoden päästä. Mutta jos ne luotaisivat tulevaisuutta vaikkapa 50 vuoden päähän, eroja pitäisi tulla jo enemmän esiin.
 Edessä on ainakin  kaksien, ehkä jopa kolmien vaalien vuosi. Miten kevään vaalikeskustelu muuttuisi, jos nostaisimme poliittisia unelmia edes vähän enemmän keskustelun ytimeen?
 Jos poliitikot keskittyvät vain siihen, mikä on mahdollista tänään, emme ehkä pysty täysin näkemään, mitä puolueet ja muut liikkeet todella tavoittelevat tulevaisuuden yhteiskunnalta.
 Ja juuri se on nähdäkseni politiikan tärkein kysymys.
 Robert Sundman
 Kirjoittaja on Ylen politiikan toimittaja. Hän vastaa myös nuorten vaalisisällöistä.

Robert Sundman: Jos poliitikot eivät unelmoi, mitään uutta ei synny


Summary: Palkankorotukset vaihtelevat Uudenmaan kunnissa 10 eurosta 225 euroon kuussa.

Uudellamaalla selvä enemmistö kunnista on korottanut lastentarhanopettajien palkkoja vuodenvaihteessa, ilmenee Ylen selvityksestä.
 Kaikkiaan palkkaa korottavia uusmaalaisia kuntia on 17. Kunnista 16 nosti palkkaa jo tammikuun alusta, Mäntsälä korottaa helmikuun alusta.
 Lisäksi kahdeksan kuntaa harkitsee vielä korotusta tai sen suuruutta.
 Palkkoja on korotettu Espoossa, Helsingissä, Inkoossa, Järvenpäässä, Kauniaisissa, Keravalla, Kirkkonummella, Lapinjärvellä, Lohjalla, Myrskylässä, Mäntsälässä, Nurmijärvellä, Raaseporissa, Sipoossa, Siuntiossa, Vantaalla ja Vihdissä.
 Korotusta harkitsevia kuntia ovat Askola, Hanko, Karkkila, Loviisa, Pornainen, Porvoo, Pukkila sekä Tuusula. Enemmistö näistä kunnista ilmoittaa neuvottelujen olevan vielä kesken.
 Yle Uutisgrafiikka
 Ylen selvityksessä vain Hyvinkää ilmoitti, ettei nosta varhaiskasvatuksen opettajien palkkoja: se on korottanut niitä viime elokuussa 26–62 euroa kuukaudessa.
 – Tietääkseni muualla Suomessa ei ole juurikaan tehty korotuksia. Toki joissain yksittäisissä kunnissa on saattanut tulla, mutta kyllä ne näyttäisivät selkeästi keskittyvän Uudenmaan alueelle, sanoo varhaiskasvatusalalle parempia palkkoja ajavaan Ei leikkirahaa -ryhmään kuuluva tutkija  Paula Koskinen Sandberg .
 Opetusalan AmmattijärjestönOAJ:n työmarkkina-asiamiehen  Timo Mäen  mukaan kokonaiskuva on vielä sen verran avoin, että hän ei ota vertailevaa kantaa Uudenmaan ja koko maan tilanteeseen.
 Suurinta palkkaa maksaa nyt Kauniainen
 Euroissa suurin korottaja Uudellamaalla on Kauniainen, 225 euroa kuukaudessa, ja pienin Inkoo, 10 euroa kuukaudessa.
 Inkoon lähtöpalkka oli viime vuonna maakunnan suurimpia: tehtäväkohtainen lähtöpalkka oli 2 540 euroa ja tämän vuoden alusta 2 550 euroa.
 Inkoossa keskiarvopalkka lisineen oli viime vuonna 2 699 euroa. Kauniainen kiiri nyt sen ohi, sillä vuoden alusta tehtäväkohtaista palkkaa maksetaan 2 634 euroa kuukaudessa ja päälle tulevat lisät.
 Lisiin kuuluvat alalla muun muassa henkilökohtaiset lisät ja työaikalisät.

 Tilastokeskuksen mukaan kunta-alan lastentarhanopettajien peruspalkan keskiarvo oli koko maassa vuonna 2017 miehillä 2 356 euroa kuussa ja naisilla 2 362 euroa. Vastaavasti kokonaisansion keskiarvo, eli palkka lisineen, oli miehillä 2 599 ja naisilla 2 603 euroa.
 Muita euromääräisiä suuria korottajia ovat Espoo, Helsinki ja Lapinjärvi (175 euroa kuussa), Kirkkonummi (172 euroa), Vantaa (145 euroa) ja Vihti (143 euroa).
 Korotusten jälkeen kuntakohtainen lastentarhanopettajien lähtöpalkka ilman lisiä vaihtelee Uudellamaalla 2 431 eurosta 2 634 euroon.
 Korotusten tarve on ollut pitkään tiedossa
 OAJ:n Timo Mäen mukaan varhaiskasvatuksen opettajat ja esimiehet ovat kokeneet palkat mataliksi tehtävän vaativuuteen ja vastuullisuuteen verrattuna jo pitkän aikaa.
 OAJ on myös pitänyt asiaa esillä ja pyrkinyt ratkaisemaan ongelmaa jokaisella työehtosopimuskierroksella, hän sanoo.
 – Kunnan palkkausjärjestelmä uusittiin 2000-luvun alkupuolella, ja sen tavoitteena oli uudistaa palkkausta ja järjestelmää siten, että tehtävien vaativuus ja vastuullisuus tulisi otettua huomioon tehtäväkohtaisissa palkoissa entistä paremmin. Palkkausjärjestelmä ei tässä mielessä ole toiminut oikein näiden vuosien aikana.
 Yle uutisoi viime keväänä  pääkaupunkiseudun suurten kuntien sopineen keskenään, että lastentarhanopettajien palkoilla ei kilpailla . Asiasta kertoi Ylelle Espoon varhaiskasvatuksen johtaja.
 Kunnat kiistivät palkoista sopimisen myöhemmin , mutta  OAJ kutsui tilannetta palkkakartelliksi .
 OAJ selvitti asiaa ja totesi, että kunnista löytyy vanhoja palkkausjärjestelmiä, vaikka sopimus edellyttää niiden olevan ajan tasalla ja niiden toimivuutta on arvioitava säännöllisesti.
 Mäen mukaan vanhoilla palkkausjärjestelmillä ei pystytä arvioimaan nykypäivän tilannetta varhaiskasvatuksen opettajien ja esimiesten tehtävien vaativuuden ja vastuullisuuden osalta oikein.
 Ei leikkirahaa -ryhmä on pitänyt epäkohtaa esillä julkisuudessa. Alan ammattilaisten lisäksi mukaan on saatu paljon muita.
 – Vaikea sanoa, mikä yksittäinen keino olisi ollut toimivin, mutta varmaan se, että kansalaiset ovat lähteneet aika laajamittaisesti liikkeelle, Koskinen Sandberg sanoo.
 – Kyse ei ole siitä, että varhaiskasvatusala olisi kampanjoinut tämän puolesta, vaan muusta laajamittaisesta toiminnasta. Lasten vanhemmat ja ihan tavalliset ihmiset, kuten minä tutkijana, ovat lähteneet mukaan. Tämä on kiinnostanut tosi laajasti.
 Osa kunnista on ryhtynyt korjaamaan tilannetta ja käyttänyt siihen kunnallisalan virka- ja työehtosopimuksen mukaista järjestelyerää ja lisäksi kunnan omaa talousarviorahaa.
 – Näillä keinoilla nämä kunnat ovat pystyneet tekemään tähän mennessä korkeimmat palkankorjaukset, OAJ:n Mäki arvioi.
 Helsingin seudulla on edlleen kova pula tekijöistä
 Palkankorotuksista huolimatta Espoon, Helsingin ja Vantaan työvoima pula jatkuu edelleen.
 Kussakin kaupungissa on avoimia työpaikkoja. Kaupunkien mukaan tällä hetkellä on avoimena kymmeniä paikkoja sekä vakituisiksi että määräaikaisiksi lastentarhanopettajiksi. Vantaalla paikkoja on auki 51, Helsingissä 48 ja Espoossa 33.
 Käytännössä paikkoja avautuu koko ajan lisää, sillä varhaiskasvatuksen opettajien viroissa on ihmisiä, joilla ei ole lastentarhanopettajan koulutusta.
 Espoossa noin joka viidennellä varhaiskasvatuksen opettajalla ei ole lastentarhanopettajan tutkintoa. Helsingissä luku on samaa luokkaa, jopa asteen korkeampi. Vantaalla tilanne on Helsingin kanssa samansuuntainen.
 – Varhaiskasvatuksen opettajan vakansseja on Helsingissä yhteensä noin 1 930. Suomenkielisen ja ruotsinkielisen varhaiskasvatuksen nykyinen varhaiskasvatuksen opettajien vaje on yhteensä 23 prosenttia. Näitä tehtäviä hoidetaan määräaikaisilla sijaisuuksilla, keikkatyöntekijöillä ja omilla varahenkilöillä. Seuraamme rekrytointitilannetta aktiivisesti ja pyrimme löytämään ratkaisuja, sanoo Helsingin varhaiskasvatusjohtaja  Satu Järvenkallas.

 Lastentarhanopettaja: Olen pohtinut alanvaihtoa
 Keravalainen lastentarhanopettaja  Karoliina Veikkonen  kiittelee kuntien tekemiä palkankorotuksia.
 – Keravalla palkkoja korotettiin hiljattain maltillisesti, niillä vastattiin Vantaan korotuksiin. Tuusulassa palkka on ollut jo pidempään parempi, ja tämä näkyy siinä, että Tuusulassa löydetään avoimiin paikkoihin helpommin tekijät, hän sanoo.
 Veikkonen on laskenut, että asuminen nielee pääkaupunkiseudun hintatasolla yli puolet kuukauden nettotuloista.
 – Jokaisen euron saa laskea tarkkaan, Veikkonen toteaa.
 Hän myöntää pohtineensa myös alanvaihtoa.
 – Varhaiskasvatuksen opettajien palkkatilanne on koulutuksen kestoon ja työn vaativuuteen nähden suorastaan häpeällinen. Olen harkinnut myös muuttoa sekä alanvaihtoa palkan vuoksi. Sosiaalisen tukiverkoston vuoksi se ei vain ole realistista.
 Palkankorotukset eivät riitä aktiiveille
 Paula Koskinen Sandbergin mukaan Ei leikkirahaa -ryhmä aikoo olla tänäkin vuonna aktiivinen.
 Tavoitteena on vaikuttaa palkkojen korottamiseen Uudellamaalla ja koko maassa toimimalla eduskuntavaalien alla ja tes-kierroksen yhteydessä.
 – Olemme iloisia Uudenmaan kuntien tekemistä korotuksista, mutta muualla maassa niitä on tullut niukemmin, ja varhaiskasvatusalan palkkataso on ollut niin matala, että tietysti nämä korotukset ovat melko vaatimattomia vielä. Lisää tarvittaisiin, Koskinen Sandberg summaa.
 Lue myös:
 Pääkaupunkiseudun kunnilla herrasmiessopimus, että lastentarhanopettajien palkkoja ei nosteta – "Kutsun tätä palkkakartelliksi"  (5.3.2018)
 Pääkaupunkiseudun kunnat kiistävät lastentarhanopettajien palkoista sopimisen, vaikka vahvistivat sen Ylelle aiemmin – Vantaan henkilöstöjohtajalle työntekijäpula tuli yllätyksenä  (6.3.2018)

Kansalaiskampanja puri: Lastentarhanopettajien liksoihin isoja korotuksia ympäri pääkaupunkiseutua – kaikki alkoi väitetystä palkkakartellista


Summary: Seitsemänkymppisen Webbin puolustuspoliittiset näkemykset ovat lähellä presidentti Trumpia.

Entinen demokraattisenaattori  Jim Webb  on ehdolla Yhdysvaltain puolustusministeriksi, kertoo  New York Times  hallintolähteisiin nojaten. Myös  Politico -lehti kirjoitti myöhemmin torstaina asiasta.
 Puolustusministerin tehtävä on ollut avoinna sen jälkeen, kun Jim Mattis erosi tehtävästä viime kuussa vastalauseena presidentti  Donald Trumpin  päätökselle vetää Yhdysvaltain joukot Syyriasta.  Patrick Shanahan  toimii parhaillaan virkaatekevänä puolustusministerinä.
 New York Timesin mukaan 72-vuotiaan Webbin nimi on ollut esillä Valkoisen talon sisäisissä keskusteluissa ja häneen on oltu hallinnon puolelta yhteydessä. Webb ei kommentoinut asiaa New York Timesille tai Politicolle.
 Hallinnossa valinnan kanssa tekemisissä oleva nimetön lähde kommentoi Politicolle torstaina, että asiasta ei ole vielä tiedotettavaa. Lähde myös arveli, että seuraava puolustusministeri tuskin on kenraali.
 Vaikka Irakin sotaa äänekkäästi vastustanut Webb vaihtoi vuonna 2006 republikaaneista demokraatteihin, hänen puolustuspoliittiset näkemyksensä ovat varsin lähellä presidentti Trumpia.
 Webb esimerkiksi kannattaa tiukkaa linjaa Kiinaa vastaan ja Yhdysvaltain sotilaspolitiikan painopisteen siirtämistä Lähi-idästä Itä-Aasiaan. Hän myös kritisoi vuonna 2015 presidentti  Barack Obaman  tekemää ydinsopimusta Iranin kanssa. Trump on sittemmin vetänyt Yhdysvallat pois sopimuksesta.
 Hallintokokemusta jo Reaganin ajalta
 Webb toimi senaattorina Virginiasta vuodet 2007–2013. Hän lähti vuonna 2015 mukaan demokraattien presidenttikisaan mutta jätti kilvan kesken ennen ensimmäisiä esivaaleja.
 Vietnamin sodassa taistellut ja haavoittunut Webb sai hallintokokemusta jo 1980-luvulla, jolloin hän toimi presidentti  Ronald Reaganin  hallinnossa apulaispuolustusministerinä ja laivastosta vastaavana ministerinä.
 Vielä tiedossa ei ole, kuinka vahvoilla Webb on uudeksi puolustusministeriksi. Trumpilla on tapana pyöritellä eri nimiä, kun hän pohtii nimityksiä virkoihin. Presidentti sanoi viime viikolla, että Shanahan saattaa toimia virkaatekevänä puolustusministerinä pitkäänkin.
 Myös Politicon lähde viittaa Trumpin olleen innoissaan Shanahanin toiminnasta.  Shanahan on  virkaa tekevänä puolustusministerinä ensi töikseen kehottanut armeijaa pitämään mielessään Kiinan tuomat uhat, kertoi maan puolustusvoimissa työskentelevä viranomaislähde keskiviikkona.
 Jos valinta osuisi Webbiin, hän olisi maltillisempi vaihtoehto kuin ne republikaanit, joita myös on pidetty mahdollisina ehdokkaina puolustusministeriksi.
 Lue myös:
 USA:n puolustusministerinä aloittanut Shanahan: Meidän pitää muistaa Kiina, Kiina, Kiina
 USA:n puolustusministeri Jim Mattis jättää pestinsä kaksi kuukautta aiottua aiemmin
 Analyysi: Puolustusministeri Mattisin lähtiessä Trumpin hallinnosta poistuu ulkopoliittista kokemusta sekä liittolaissuhteiden ja kansainvälisen yhteistyön takuumies

Lehdet: Ex-demokraattisenaattori Webb harkinnassa USA:n puolustusministeriksi


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Epävarmuus sote- ja maakuntauudistuksesta hyydytti kuntaliitosten suosion
 Tutkijat ennakoivat, että sote- ja maakuntauudistus saattaa vähentää kuntaliitosten tarvetta. Pienetkin kunnat pärjäävät, jos terveydenhuolto otetaan pois kuntien vastuulta. Koska uudistukseen liittyy paljon epävarmuutta, kuntaliitokset on pantu toistaiseksi jäihin. Suomessa ei tehty ensimmäistäkään kuntaliitosta vuonna 2018,  eikä niitä ole luvassa tänäkään vuonna .
 Etsintähelikopterit joutuivat taas keskeyttämään Norjassa kadonneiden etsinnät
 Pelastustyöntekijä koiransa kanssa Tamokdalenissa 3. tammikuuta. Terje Bendiksby / EPA
 Pohjois-Norjassa sekä ambulanssihelikopteri että armeijakopteri ovat  joutuneet keskeyttämään  kolmen suomalaisen ja yhden ruotsalaisen etsinnät huonon sään vuoksi. Tromssan alueen poliisi kertoo, että etsintöjä on määrä jatkaa heti aamulla. Norjalaisen TV 2 -kanavan mukaan kadonneiden omaisia on saapunut Tromssaan.
 Lastentarhanopettajien liksoihin isoja korotuksia ympäri pääkaupunkiseutua
 Mielenosoituksen takana oleva  Ei leikkirahaa -ryhmä keräsi lyhyessä ajassa yli 10 000 tykkäystä sosiaalisessa mediassa. Kimmo Hiltunen / Yle
 Uudellamaalla selvä enemmistö kunnista on korottanut lastentarhanopettajien palkkoja vuodenvaihteessa,  ilmenee Ylen selvityksestä . Palkankorotukset vaihtelevat 10 eurosta peräti 225 euroon kuussa. Korotuksista huolimatta keravalainen lastentarhanopettaja on pohtinut alanvaihtoakin.
 Kulttuurivuoden 2019 tärpit: Game of Thrones, Ruisrock ja monta muuta
 HBO Nordic / Yle Uutisgrafiikka
 Mitä kulttuurielämyksiä kannattaa odottaa tältä vuodelta? Yle Uutisten kulttuuritoimittajat  poimivat tarjonnasta muutamia mielenkiintoisimpia . Mukana ovat muun muassa supersuositun  Game of Thrones  -sarjan viimeinen kausi,  Margaret Atwoodin   The Handmaid's Tale  -kirjan jatko-osa ja 50 vuotta täyttävä Ruisrock.
 Yhdysvaltain delegaatio matkaa alkuviikolla Kiinaan kauppaneuvotteluihin
 Xi Jinping ja Donald Trump Pekingissä marraskuussa 2017. Roman Pilipey / EPA
 Yhdysvaltojen hallinnon edustajien on määrä  matkustaa tulevana maanantaina Kiinaan  kauppaneuvotteluihin. Asiasta kertoi Kiinan kauppaministeriö. Kyseessä on ensimmäinen tapaaminen sen jälkeen, kun Kiinan ja Yhdysvaltojen presidentit sopivat aselevosta maiden välisessä kauppasodassa.
 Sää lauhtuu ja ajokeli muuttuu huonoksi
 Yle
 Perjantaina sää lauhtuu. Lunta sataa maan etelä- ja itäosissa. Lännessä ja pohjoisessa on poutaista. Lämpötilat liikkuvat nollan ja kymmenen asteen välillä. Ajokeli on lauhtumisen ja lumisateen vuoksi huono koko maassa. Päivällä lumisateet väistyvät kaakkoon. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kuntaliitokset on pantu jäihin, Norjassa kadonneiden etsinnät keskeytetty, lastentarhanopettajille palkankorotuksia


Summary: Yle Uutisten kulttuuritoimittajat valitsivat kulttuurielämyksiä, joita kannattaa odottaa tänä vuonna.

1 HBO/Yle Game of Thronesin viimeinen kausi alkaa Game of Thronesin odotettu kahdeksas ja viimeinen kausi julkaistaan tänä vuonna. Supersuosittu fantasiasarja on ollut reilun vuoden verran tauolla kun tekijät valmistelivat päätöskautta, ja saman verran fanikunta on ehtinyt kasvattaa odotuksiaan. Tekijöillä onkin nyt näytön paikka: Kausi koostuu poikkeuksellisesti vain kuudesta jaksosta. Siinä ajassa pitäisi vastata moniin avoimiin kysymyksiin, ratkaista rautavaltaistuimen kohtalo ja saada suuren hahmogallerian pitkään kehitellyt tarinat päätöksiinsä. Sarjan tavaramerkiksi muodostunut tapa tappaa yllättäen keskeisiä hahmoja saattaakin olla tänä vuonna kovassa käytössä. Odotuksia ei myöskään vähennä se, että jo valmiiksi kallis sarja sai viimeiselle kaudelleen hurjan budjettikorotuksen. Huhujen mukaan rahaa on palanut noin 15 miljoonaa dollaria per jakso. Samalla rahalla saisi kymmenen kotimaista elokuvaa. Viimeinen kausi pyörähtää käyntiin huhtikuussa. Myöhässä liikkeelle lähteneillä faneilla on siis muutama kuukausi aikaa kuroa takamatka kiinni. Sen jälkeen netti täyttyy taas analyyseista ja meemeistä niin, että täytyy muuttaa luolaan jos aikoo välttyä juonipaljastuksilta. Ville Laakso Lue myös:   Game of Thronesin esihistoriasta suunnitteilla uusi sarja – HBO tilasi pilottijakson 2 Juuli Aschan / YleX Ruisrock 50. kerran – Aiomme viedä kävijämme upealle matkalle toiseen maailmaan, lupaa Ruisrockin promoottori Mikko Niemelä juhlavuodesta. Odotukset ovat kovat, millaisen kattauksen Suomen suurimpiin festareihin kuuluva Ruisrock tarjoaa, kun se järjestetään 50. kerran. Festivaali on onnistunut viime vuosina olemaan musiikkitarjonnassaan ajankohtainen ja nuorta yleisöä puhutteleva. Myydäänkö festari loppuun jälleen ennätysajassa? Moni haluaa kokea Ruisrockin klassikot eli aurinkoisen Ruissalon täynnä iloisia ihmisiä sekä tietenkin Rantalavan ohi lipuvat ruotsinlaivat. Ville Vedenpää 3 Nuori Satu Tuuli Karhu näyttelee Salomea, Pihla Viitalan esittämän Marian lempilasta.  Tarina kerrotaan Salomen näkökulmasta. Kimmo Hiltunen/Yle Zaida Bergrothin elokuva Marian paratiisi Marian paratiisi  kertoo 1920-luvulla vaikuttaneesta hurmossaarnaaja  Maria Åkerblomista .  Pihla Viitalan  esittämä valovoimainen, vaarallinen nainen saa seuraajansa luopumaan perheistään ja omaisuudestaan. Elokuva keskittyy ahtaalle ajetun lahkon viimeisiin vaiheisiin ja kuvaa sitä, miten epävarmat ajat saavat ihmiset tarttumaan karismaattisten johtajien lupauksiin. Zaida Bergroth  on yksi Suomen kiinnostavimmista ja omaäänisimmistä elokuvaohjaajista. Odotukset ovat korkealla kohotettua realismia, goottilaistunnelmaa ja uskomatonta tositarinaa yhdistävän  Marian paratiisin  suhteen. Lue myös:   "Turvattomina aikoina ihmisten on helppo uskoa ehdottomiin totuuksiin" - Zaida Bergroth tekee elokuvaa hurjasta lahkojohtajasta Maria Åkerblomista Sanna Vilkman 4 Esa-Pekka Salonen johtaa Wagnerin Ring-tetralogian ja on yksi tuotannon pääarkkitehdeista. Antti Haanpää / Yle Ring tuo oopperasyksyyn sähköä Kotimaisella oopperakentällä riittää tulevana vuonna mielenkiintoista seurattavaa. Syksyllä Suomen Kansallisoopperassa avataan  Richard Wagnerin  oopperatetralogia  Der Ring des Nibelungen , kun sen ensimmäinen osa  Reininkulta  saa ensi-iltansa. Suomalaisvoimin toteutettava monivuotinen  Ring -tuotanto on jo osoittanut sähköisyytensä. Alkuperäinen ohjaaja  Kari Heiskanen  siirrettiin sivuun tehtävistään  näkemyserojen vuoksi  huhtikuussa 2017. Hänen tilalleen valittiin  Anna Kelo , joka on talon omaa väkeä. Kelo vakuutti osaamisellaan produktion pääarkkitehdit, taiteellisen johtajan  Lilli Paasikiven  ja taiteellisen partnerin  Esa-Pekka Salosen , mutta vielä on vuorossa Wagner-nälkäinen oopperayleisö. Melkoinen näytön paikka pitkäaikaiselle pääohjausassistentille. Kiinnostavaa oopperaa on luvassa myös alkuvuodesta, kun  Jaakko Kuusiston  säveltämä  Jää  saa ensi-iltansa tammikuussa. Uusi kotimainen ooppera perustuu  Ulla-Lena Lundbergin  samannimiseen Finlandia-palkittuun romaaniin. Mattias Mattila 5 Eddie Izzard Lauren Hurley / AOP Eddie Izzardin maailmankiertue Finlandia-talossa Ison-Britannian – monen mielestä maailman – paras stand up -koomikko  Eddie Izzard  esiintyy Helsingissä 8. huhtikuuta. Izzard tunnetaan surrealistisesta komiikasta, ristiinpukeutumisesta ja uskomattomasta kielitaidosta. Viime aikoina Izzard on osallistunut ahkerasti Britannian politiikkaan.  Wunderbar -kiertue saattaakin olla viimeisiä tilaisuuksia nähdä tämä koominen ihme. Pia Parkkinen 6 Yle/ Lukas Rusk Oodi Odotan mielenkiinnolla, miten Helsingin uusi keskustakirjasto Oodi muuttaa käsitystä kulttuurista. Paikka, jossa saa ilman pääsymaksua viettää aikaa pelaillen, lukien, kahvitellen tai vain chillaillen luo mahdolisuuden uudenlaisen kaupunkikulttuurin syntymiseen. Ehkä spontaanit tapaamiset erilaisten ihmisten välillä vähentävät ennakkoluuloja ja muuttavat kaupunkia hieman iloisemmaksi ja hyväksyvämmäksi paikaksi elää. Paula Tiessalo 7 George Kraychyk/Hulu The Handmaid's Tale – Orjattaresi Miljoonat lukijat ja katsojat pääsevät, tai joutuvat, vuonna 2019 takaisin kuvitteelliseen Gileadin valtioon. Kauhukuva lähitulevaisuuden Yhdysvalloista on järkyttänyt kotisohvilla  The Handmaid's Tale – Orjattaresi  -tv-sarjan seuraajia. Ohjelman kolmas kausi valmistuu tiettävästi keväällä. Vähintään yhtä suuret odotukset kohdistuvat itse kirjailijaan. Gileadin esitellyt alkuteos,  Margaret Atwoodin  romaani, julkaistiin jo vuonna 1985, joten faneille tuli melkoisena lahjana tieto siitä, että Atwoodilta ilmestyy ensi syksynä kirjalle jatko-osa  Testaments . Siinä missä tv-sarjan kehittäjät ovat jatkaneet kirjaan perustuneen ensimmäisen kauden jälkeen päähenkilö Frediläisen tarinaa, uusi romaani sijoittuukin 15 vuotta myöhempään ajankohtaan ja päästää ääneen yhden sijasta kolme naiskertojaa. Santtu Natri 8 Saara Turusen näytelmä Medusan huone Saara Turusen  edellinen Q-teatterille tekemä näytelmä  Tavallisuuden aave  oli huikea, joten odotukset ovat korkealla. Näyttelijätiimi on huippua ja Turusen tapa käsitellä valtaa ja rakenteita on aina kiinnostavaa. Näytelmän ensi-ilta on 21.2. Miia Gustafsson

Kulttuurivuoden 2019 tärpit: Game of Thrones, hurmossaarnaaja, Ruisrock ja monta muuta


Summary: Kunnat ovat epätietoisia siitä, minkälaisia tehtäviä niillä on jatkossa.

Tästä on kyse Manner-Suomessa on tällä hetkellä 295 kuntaa Määrän arvioidaan vähenevän pariin sataan, mutta tänä vuonna kuntaliitokset eivät ole ajankohtaisia Tutkijat arvioivat, että sote- ja maakuntauudistus vähentää kuntaliitosten tarvetta
 Vuonna 2009 Suomessa tehtiin ennätysmäärä kuntaliitoksia. Vuoden aikana syntyi 32 kuntaliitosta, joissa oli mukana 101 kuntaa.
 Eniten isoja kuntaliitoksia tehtiin Lounais-Suomessa. Esimerkiksi Merimasku, Rymättylä, Velkua ja Naantali yhdistyivät.
 Merimaskulainen  Samuli Santalahti  äänesti liitoksen puolesta. Rymättyläläinen  Mika Törne  puolestaan vastusti liitosta omassa valtuustossaan. Nyt kymmenen vuotta myöhemmin kumpikin keskustalaismies on tyytyväinen kuntaliitokseen.
 – Kuntaliitos oli hyvä asia. Saatiin leveämmät hartiat vanhusten huoltoon, varhaiskasvatukseen ja kouluihin. Huonoja puolia on vaikea keksiä, Santalahti sanoo.
 – Olen tyytyväinen liitokseen. Palvelut Rymättylässä ovat pysyneet samoina kuin ennenkin, sanoo Törne.
 Sote sotkee suunnitelmat
 Vuoden 2009 jälkeen kuntaliitosten suosio on jatkuvasti hiipunut, ja  viime vuonna kuntaliitoksia ei syntynyt lainkaan . Myöskään tänä vuonna kuntaliitoksia ei ole tulossa.
 Mahdollisesti seuraava kuntaliitos Suomessa toteutuu 2020, mikäli  Vaasa ja Mustasaari  lyöttäytyvät yhteen.
 – Merkittävin tekijä on sote-uudistuksen epävarmuus. Kunnat eivät tiedä, mitä tehtäviä niillä on tulevaisuudessa, jolloin kuntaliitosten hyödyt ovat täysin epäselviä, sanoo Aalto-yliopiston kaupunkitaloustieteen apulaisprofessori  Tuukka Saarimaa .
 Samaa mieltä on Åbo Akademin kuntatutkija  Siv Sandberg . Hänen mielestään kunnat odottavat nyt sitä, millainen sote- ja maakuntauudistuksesta on tulossa. Ja syntyykö se ylipäätään lainkaan.
 – Epätietoisuus vaikuttaa kuntiin sillä tavalla, että nyt odotellaan, mitä uudistus tuo tullessaan. Varsinkin pienille kunnille tulevaisuus olisi vähän helpompi, jos sosiaali- ja terveydenhuolto siirtyy maakunnille, Sandberg sanoo.
 Identiteetistä pidetään kiinni
 Sekä Mika Törne että Samuli Santalahti sanovat, että kuntaliitoksessa pelättiin kuntalaisten oman identiteetin katoamista.
 – Olen ilokseni huomannut, että paikallisidentiteetti ei ole hävinnyt mihinkään. Täällä on voimakas yhdistystoiminta ja merimaskulaiset tekevät työtä Merimaskun hyväksi, Santalahti sanoo.
 Samuli Santalahden mukaan Merimaskussa on yhä voimakas paikallisidentiteetti. Yrjö Hjelt / Yle
 – Virallisiin papereihin kirjoitan Naantali, mutta koen itseni edelleen rymättyläläiseksi, sanoo puolestaan Törne.
 Miehet neuvovatkin niitä kuntapäättäjiä, jotka mahdollisesti miettivät oman kuntansa liitosta, että kahdesta asiasta kannattaa pitää kiinni.
 – Oman identiteetin ja peruspalveluiden säilyttäminen on tärkeintä, Törne neuvoo.
 – Huolellinen suunnittelu, ja pidetään kiinni siitä, mitä yhteisesti sovitaan, Santalahti sanoo.
 Tarvitaanko kuntaliitoksia lainkaan?
 Sekä Siv Sandberg että Tuukka Saarimaa ovat sitä mieltä, että sote- ja maakuntauudistus saattaa vähentää kuntaliitosten tarvetta.
 – Jos kunnilta otetaan pois terveydenhuolto, hyvin pienetkin kunnat pärjäävät muiden palvelujen osalta, Tuukka Saarimaa sanoo.
 – Kyllä sote- ja maakuntauudistus poistaa kuntaliitoksen tarvetta siinä laajuudessa kuin ennen ajateltiin niitä tarvittavan, komppaa Siv Sandberg.
 Kuntaliitoksia on Suomessa tehty yleensä kahdesta syystä. Keskisuuret kaupungit ja niiden kehyskunnat ovat liittyneet yhteen strategisista syistä nostaakseen vetovoimaansa.
 Pienet ja syrjäiset kunnat taas ovat liittyneet yhteen isomman kunnan kanssa, koska eivät ole enää kyenneet järjestämään tarvittavia palveluja.
 Siv Sandberg arvioi, että kuntien määrä Suomessa voisi vähentyä lähes sadalla. Yrjö Hjelt / Yle
 Manner-Suomessa on tällä hetkellä 295 kuntaa. Määrän arvioidaan kuitenkin tippuvan mahdollisesti jopa pariin sataan, mutta siihen menee vuosia.
 Sekä Siv Sandberg että Tuukka Saarimaa arvioivat, että kuntaliitoksia aletaan Suomessa nähdä enemmän vasta 2020-luvun puolivälin jälkeen.
 – Jos maakuntauudistus astuu voimaan, niin odotellaan varmaan vielä neljä, viisi vuotta. Sen jälkeen tiedetään, mitä uudistus on tuonut tullessaan. Sitten voi tulla seuraava isompi kuntaliitosaalto, Sandberg sanoo.
 Missä säästöt?
 Tuukka Saarimaan mukaan kuntaliitokset toimivat hyvin terveydenhuoltopalvelujen järjestämisen osalta. Sen sijaan esimerkiksi koulujen ja päiväkotien järjestelyissä kuntakoolla ei ole niin suurta merkitystä.
 Saarimaa oli mukana tekemässä  VATT:lle tutkimusta  vuoden 2009 kuntaliitoksista. Tutkimuksen johtopäätös oli musertava.
 – Siinähän ei löydetty minkäänlaisia kustannussäästöjä, joten tästä näkökulmasta kuntaliitoksille ei välttämättä ole kovin suurta tarvetta.
 Myös  Yle selvitti kuntaliitosten onnistumista  toissa vuonna. Vuonna 2009 tehdyissä kuudessa suuressa kuntaliitoksessa vaikutukset eivät olleet toivottavat: verot nousivat, kunnat velkaantuivat lisää ja työttömyys lisääntyi.
 Sandbergin ja Saarimaan mielestä kuntaliitosta ei kannata tehdä kevein perustein. Pelkkä liitos ei tee autuaaksi.
 – Kannattaa miettiä tarkkaan, mistä palveluista on tarkoitus saada kustannushyötyä, sanoo Tuukka Saarimaa.
 Vaikea sanoa, miten olisi käynyt
 Mika Törne ja Samuli Santalahti ovat samaa mieltä siitä, että Merimasku ja Rymättylä olisivat pärjänneet myös ilman kuntaliitosta. Jos liitosta ei olisi tehty, miten kunnille sitten olisi käynyt ?
 – En usko, että kovin huonossa tilanteessa oltaisiin, mutta sitä on jälkikäteen vaikea hahmottaa, Santalahti pohtii.
 – Mikä olisi tilanne, jos ei olisi tehty kuntaliitosta? Sitä on turha peilata taaksepäin, sanoo Törne.
 Kuntaliitoksen myötä Merimaskun kunnantalo jäi tarpeettomaksi. Se peruskorjattiin ja on nykyään yksityisomistuksessa. Yrjö Hjelt / Yle
 Tulevaisuus osana Naantalia on miesten mielestä turvattu, mutta pieni huoli kuitenkin on.
 – Se huolettaa, miten käy koulujen jatkossa, sillä syntyvyys Rymättylässä on laskenut huomattavasti. Mutta täytyy ajatella positiivisesti ja uskoa, että elämä jatkuu ja rullaa niin kuin ennenkin, Mika Törne miettii.
 Lue lisää:
 Yle selvitti kuuden suuren kuntaliitoksen vaikutuksia: työttömyyttä, lisävelkaa, veronkiristyksiä
 Vaasan ja Mustasaaren liitossopimus on nyt valmis – yhdistymishallituksen paikat jaettiin tasan 11-11
 Tutkimus: Kuntaliitokset vähensivät äänestysaktiivisuutta pienissä kunnissa

Tänäkään vuonna ei tehdä yhtään kuntaliitosta – epävarmuus sote- ja maakuntauudistuksesta hyydytti liitosten suosion