Summary: Neulominen tarjoaa pitkäkestoista mielihyvää, mihin some ei pysty, sanoo neurobiologi.

"Nämä ovat parhaat sukat, jotka olen saanut".
 Kummipojan sanojen muisteleminen nostaa tyytyväisen hymyn  Joonas Kaksosen  kasvoille. Jyväskyläläinen it-insinööri ja neljän lapsen isä istuu leikkipuistossa pienen katoksen alla. Keväinen aurinko helottaa täydeltä terältä. Sukkapuikot kilahtelevat.
 Kaksosen käsissä on valmistumassa villasukat appiukolle.
 – Neuloessa ei tarvitse ajatella mitään muuta eikä keskittyä mihinkään muuhun. Ehkä siinä saavuttaa jonkinlaisen flow-tilan, hän pohtii.
 Saman rauhoittavan vaikutuksen on huomannut moni muukin mies.  Yle kysyi huhtikuussa miehiltä , neulovatko he ja jos, niin miksi.
 Verkkojoukkoistuksen suosio yllätti.
 Yle sai muutamassa päivässä useita kymmeniä viestejä, joissa miehet kertoivat neulovansa tai tekevänsä muita tekstiilikäsitöitä. Osa ompeli, virkkasi tai kutoi mattoja. Yksi mies kertoi tekevänsä ryijyjä 1930-luvun perinnemallien mukaan.
 Noin kolmasosa vastaajista kertoi neulovansa, koska se auttaa rauhoittumaan ja rentoutumaan. Joukkoistuksesta saadut vastaukset ovat jutussa kursiivilla, ja niiden perässä on tieto vastauksen antajasta. Joukkoistukseen oli mahdollista vastata anonyymisti, minkä vuoksi kaikissa kohdissa ei ole vastaajasta tietoja.
 Tarkkaa tietoa ei ole siitä, kuinka moni suomalainen mies neuloo, mutta kaikkiaan noin kolmannes meistä  harrastaa käsitöiden tekemistä  (Taitoliitto).
 Arjen hälinästä aivot varikolle
 Äärimmäisen hyvää vastapainoa abstraktille tietotyölle. Auttaa palautumaan. Neulon jopa töissä tauoilla. (Niko)
 Neulominen ja virkkaaminen rentouttavat. Tehdessä ei voi miettiä mitään muuta. (Mikko)
 Rauhoittavaa. Vie ajatukset pois arjen ongelmista. (perinneryijyjä tekevä mies)
 Myös helsinkiläinen  Markus Haakana  on kokenut konkreettisesti, miten neulominen auttaa päätä sysäämään työhuolet syrjään. Haakana aloitti neulomisen sattumalta seitsemän vuotta sitten.
 – Istuin kuuntelemassa tylsää luentoa. Kännykästäni oli akku loppu, eikä minulla ollut mitään tekemistä. Vieressäni eräs nainen neuloi pipoa. Ajattelin, että tuohan olisi mageeta osata, hän muistelee nyt.
 Mies eli kiireistä yrittäjän elämään. Hän pyöritti yhdessä  Sanna Lindroosin  kanssa palveluyritystä, joka toimitti ruokakasseja suoraan asiakkaiden koteihin muun muassa pääkaupunkiseudulla, Turussa ja Tampereella.
 – Yrittäjän elämä oli stressaavaa. Jos jokin asia meni mönkään, sitä ei kukaan muu korjannut, Haakana kertoo.
 Iltaisin oli vaikea rauhoittua. Ratkaisu löytyi neulomisesta. Sen avulla Haakana onnistui suuntaamaan ajatuksensa yhteen asiaan ja istumaan illalla alas.
 Pysähtymään.
 – Neulomisesta tuli rauhoittumisen väline ja arjen kiintopiste. Sen ansiosta päivässä oli edes yksi rauhallinen hetki, Haakana kiteyttää.
 Niko Mannonen / Yle
 Joonas Kaksonen puolestaan päätti tarttua kutimiin noin puoli vuotta sitten katsottuaan vuosia vaimonsa neulomista.
 – Ajattelin, että miksei tuota voisi kokeilla, Kaksonen sanoo ja alkaa neuloa keskeneräiseen sukkaan uutta kerrosta.
 Ruuhkavuosien keskellä Kaksonen on käynyt läpi myös työuupumuksen. Neulomisen hän aloitti vasta uupumisesta toivuttuaan, mutta harrastus on opettanut häntä ottamaan rennommin. Se on esimerkiksi auttanut sietämään virheitä.
 Oman työn jäljen ei tarvitse olla täydellistä.
 – Pienet virheet eivät itse neulotussa sukassa haittaa minua. Ajattelen, että ne ovat vain enemmän itseni näköisiä, hän hymähtää.
 Kitara tai jonglöörin pallot tepsivät siinä missä kutimetkin
 Neulominen vie ajatukset pois stressaavista asioista. Eikä villasukkia voi koskaan olla liikaa. (22-vuotias mies, tekniikan yo)
 Psykologien, aivotutkijoiden ja neurotieteilijöiden näkökulmasta neulominen näyttäytyy mielenkiintoisena tutkimuskohteena. Neulominen aktivoi aivoja monin eri tavoin, mutta mahdollistaa myös monipuoliset tutkimusasetelmat.
 Tarkkaa tutkimustietoa aiheesta ei ole, mutta mikä voisi selittää useiden ihmisten arkiset kokemukset neulomisen rauhoittavasta vaikutuksesta?
 Neulominen tai muu käsityöharrastus rentouttaa, kun harrastaja kokee sen mielekkäänä ja merkityksellisenä. Harrastukseen uppoutuminen rauhoittaa. Esimerkiksi neulomiseen keskittyminen aktivoi osin autonomisen hermoston rentouttavaa tai palauttavaa puolta. Samalla se auttaa myös keskittämään huomion yhteen asiaan ja sulkemaan muut ärsykkeet ulkopuolelle.
 Jyväskylän yliopiston monitieteellisen aivotutkimuskeskuksen johtajan  Tiina Parviaisen  mukaan taustalla voi nähdä kolme selittävää tekijää: tarkkaavaisuuden sitominen, uuden taidon oppiminen sekä psykologinen ja sosiaalinen merkitys.
 – Neulomisen kautta ihminen pystyy sitomaan tarkkaavaisuutensa. Toisin sanoen neulominen vaatii siinä määrin keskittymistä, että se auttaa sopivasti vaimentamaan muuta ajatuksenjuoksua. Oma roolinsa voi olla silläkin, että neulominen, kuten monet muutkin harrasteet, edellyttävät huomion kohdentamista tekemiseen, kehon motoriikkaan. Pääpaino ei ole ajatustyössä, hän toteaa.
 Käytännössä ihminen pystyy lepuuttamaan lukuisten ajatusten kuormittamia aivojaan syventymällä yhteen keskittymistä tai toistoja vaativaan asiaan.
 Minulla on ADHD ja tarvitsen käsilleni jotain tekemistä, etteivät ajatukseni lähde harhailemaan. Neulominen auttaa keskittymään. (Joona).
 Parviainen muistuttaa, että uuden taidon, esimerkiksi neulomisen opetteleminen ylläpitää aivojen plastisuutta eli mukautumiskykyä.
 – Viimeaikaiset neurotieteelliset tutkimukset osoittavat, että aivot aikuisiälläkin muovautuvat, kunhan niitä käytetään, Parviainen tähdentää.
 Hän kuitenkin korostaa, että neulominen on tässä suhteessa vain yksi keino monien joukossa. Yhtä hyvin samanlaisia kokemuksia voi saada esimerkiksi pianon tai kitaran soitosta tai opettelemalla jongleeraamaan. Taidon opettelu pitää hermoverkot ikään kuin joustavina.
 Omassa elämässään saman asian on todennut myös yksi Ylen verkkojoukkoistukseen vastanneista miehistä, joka kertoi tekevänsä tekstiilikäsitöiden sijaan puutöitä:
 Olen sitä mieltä, että myös teknisten töiden tekeminen edistää samalla tavalla yksilön hyvinvointia. Teknisen työn opettajat eivät korosta tätä puolta. Minulle on aina ollut tärkeää, että osaan tehdä. Se on tärkeää itsetunnolle ja hyvinvoinnille. Aika ajoin vaimoni ja tyttäreni pyytävät tekemään jotain käsillä tekemiseen liittyvää. On hienoa, kun voin tehdä heille jotain tärkeää. Koen sen olevan asia, joka isän ja aviomiehen tulee osata.
 Tärkein vaikuttava tekijä rentoutumisen ja rauhoittumisen taustalla onkin psykologinen ja sosiaalinen. Toisin sanoen muiden ihmisten antama tai itse koettu myönteinen palaute ja sen tuoma mielihyvä.
 Vastapainoa somen pikapeukutuksille
 Olen saanut positiivista palautetta, kun poikana teen villasukkia ja mattoja. (poika, 13 v)
 Rehellisesti sanottuna nautin saamistani kehuista. Kerron ihmisille mielelläni harrastuksestani. Olenhan taitava neuloja. (Joona)
 Muiden antama palaute on aina ollut tärkeää ihmisille. Oppimisessa sen vaikutus voi olla suurempi, mitä aikaisemmin on totuttu ajattelemaan.
 Esimerkiksi  Jyväskylän yliopistossa tehtiin hiljattain tutkimus  (JYU), jossa selvitettiin oppimista.
 – Muiden ihmisten antama vertaispalaute osoittautui yhdeksi merkittävimmistä oppimiseen vaikuttavista tekijöistä, kertoo neurobiologi  Jarno Mikkonen .
 Hän on tutkinut  luontoon liittyviä ihmisen mielihyvän kokemuksia  (Helsingin Sanomat). Digiaikana itse tehdystä käsityöstä, kuten neulepuserosta tai omin lihasvoimin käännetystä ja istutetusta perunapellosta, saatu myönteinen palaute voi antaa merkityksellisemmän mielihyvän kokemuksen kuin esimerkiksi päivitys sosiaalisessa mediassa.
 Neulomisessa motivoi, että näkee heti työn etenemisen. Neuloessa värien, muotojen ja tekniikoiden vaihtelu antavat minulle mahdollisuuden ilmaista itseäni luovasti. (Jesse)
 Niko Mannonen / Yle
 Somen koukuttavuus perustuu helppouteen ja kokemuksellisiin pikavoittoihin, jotka saavat yhä uudelleen klikkaamaan kuvia ja otsikoita. Ihminen sortuu vähän väliä tarkastamaan älypuhelimestaan, että onko hänen viimeksi postaamansa kuva saanut tykkäyksiä tai onko feediin tullut uusia uutisia viimeisen viiden minuutin aikana.
 Mikkonen kuvaa tätä peukutusähkyksi. Ihmiset kaipaavat somen tarjoamien yhä lyhytkestoisempien mielihyväkokemuksien rinnalle jotain, joka tuntuu pidempään.
 – Tämän vuoksi kahden kuukauden ajan tehty neule on suurempi saavutus ihmiselle kuin parissa sekunnissa postattu uusi selfie.
 Työn saaminen valmiiksi palkitsee. Varsinkin, kun vaatteista on hyötyä pitkään. (Mikko)
 Sukkia, villapaitoja tai lapasia tehdessä oman työn jäljen voi nähdä, vaikka työ etenisikin hitaasti.
 – Neulominen on tyydyttävää jo kauan ennen kuin sukka tai pusero on valmis. Edistymisen seuraamisen palkitsee enemmän kuin valmiin työn näkeminen, toteaa myös intohimoinen neuloja Markus Haakana.
 Keskeytyksetön aika näyttäytyy ihmiselle tänä päivänä luksuksena.
 Vähän ennakkoluuloja, paljon kehuja
 En koskaan aloittanut enkä aloita, sehän on naisten harrastus.
 Tarkkaa tietoa neulomista tai ylipäätään tekstiilikäsitöitä, eli rättikässää, harrastavien miesten lukumäärästä ei ole. Ylen verkkojoukkoistukseen tulleiden vastausten perusteella voi kuitenkin päätellä, että heitä on enemmän kuin äkkiseltään voisi stereotypioita vaalivassa mielessään olettaa.
 Vastauksia kertyi yli sata.
 Jotkut vastaajista moittivat joukkoistusta ja katsoivat sen väheksyvän naisten tekemiä käsitöitä tai korostavan tekstiilitöitä puutöiden ja nikkaroinnin kustannuksella.
 En ole mies, vaan nainen. Se, että Yle on kiinnostunut vain neulovien miesten kokemuksista osoittaa taas kerran, miten vähän käsitöitä arvostetaan. Itse lukisin mieluummin artikkelin neulovista ihmisistä, sukupuolesta riippumatta.
 Niko Mannonen / Yle
 Joukossa oli loppujen lopuksi vain vähän kommentteja, joissa kirjoittaja katsoi, ettei neulominen sovi miehille. Niitäkin toki oli.
 En neulo. Ämmien hommia. Kivekseni surkastuisivat.
 Joonas Kaksonen napsauttaa kaulassaan roikkuvaa silmukkalaskuria ja aloittaa uuden rivin.
 – Jos mieshormonitasoni on laskenut, johtuu se iästä, ei neulomisesta, neljän lapsen isä kommentoi ykskantaan.
 Tyynessä ilmeessä on kuitenkin häivähdys närkästystä.
 – Kuulostaahan tuo aika jyrkältä lausunnolta, hän kommentoi joukkoistukseen tullutta vastausta hetken hiljaisuuden jälkeen.
 Kaksonen haluaisi, että epäilijät kokeilisivat neulomista ennen mielipiteen muodostamista.
 Mies nostaa katseensa hetkeksi kutimistaan.
 – Jos mieshormonin taso on esteenä neulomisen aloittamiselle, silloin kiveksillä olisi varaa vähän surkastuakin, hän tuumaa.
 Kaksonen ei itse ole kohdannut ennakkoluuloja neulomisharrastuksensa takia.
 – Kodin ulkopuoleltakin olen saanut pelkästään myönteistä palautetta. En tosin varsinaisesti mainostakaan asiaa, hän naurahtaa.
 Olin kouluni ensimmäinen poika, joka valitsi tekstiilityön puutöiden sijaan. Sain jonkin verran negatiivista huomiota koulukavereilta, mutta nälviminen oli ohimenevää. (Jussi)
 Olen aina ajatellut, että ei ole olemassa perinteisiä naisten ja miesten juttuja. (Mikko)
 Neulomalla uusi työura ja hyväntekeväisyyttä
 Sattumalta alkanut neulomisharrastus on avannut Markus Haakanalle uusia uria työelämässä. Viime talvena Haakana aloitti viestintätehtävissä perinteikkäässä lankayrityksessä.
 Neulomisen kautta hänestä on tulossa myös kirjailija. Kesän alussa hän julkaisee ensimmäisen kirjansa  Jätkä neuloo .
 Haakana kokemuksen perusteella edelleen harva mies tarttuu puikkoihin ja alkaa neuloa sukkia ja villapuseroita. Hänen mukaansa niin ei tarvitsisi olla.
 – Ihmettelen, että miksi vielä niin harva mies neuloo.
 Niko Mannonen / Yle
 Joonas Kaksosen tavoitteena on antaa itselleen ja muille hyvää mieltä jakamalla neulomiaan sukkia.
 Hänen mielestään varsinkin villasukat voivat olla konkreettinen keino osoittaa välittämistä ja luoda yhteishenkeä. Esimerkiksi Keski-Suomen keskussairaalan vastasyntyneiden osastolle saapuu usein sukkalahjoituksia, mutta Kaksosen mielestä yhteisöllisyyttä kuvastavaa elettä voisi laajentaa.
 – Sukkia voisi lahjoittaa myös esimerkiksi vanhusten palvelukoteihin ja päihdekuntoutujille. Kaikki ihmiset ovat sukkalahjoituksen arvoisia, Kaksonen sanoo.
 Sukkapuikot kilahtavat jälleen miehen käsissä.
 Seuraavaksi Kaksosen tekemistä sukista saa nauttia appiukko. Niistä keskeneräinen on saanut leikkipuistossa monta uutta kerrosta.
 Voit keskustella aiheesta jutun lopussa löytyvässä keskusteluosiossa 4.5. klo 22 saakka.

IT-insinööri ja neljän lapsen isä Joonas Kaksonen rentoutuu neulomalla sukkia: "Jos mieshormonitasoni on laskenut, johtuu se iästä"


Summary: Hämeenlinnan tori on täynnä kiekkokansaa, kun ratkaisuottelua pelataan Oulussa.

Hämeenlinnan torin esiintymislavalle on pystytetty jättiscreen finaaliottelun seuraamista varten. Kansaa on torin täydeltä kalamarkkinakojujen lomassa.
 Tiina Kokko / Yle
 Kun Kerho taisteli mestaruudesta Oulun Kärppiä vastaan maalin tappioasemassa ensimmäisessä erässä, tunnelmat olivat vielä maltilliset.
 Tiina Kokko / Yle
 Riemukkaampaa menoa nähtiin  toisen erän loppupuolella , kun  Valtteri Puustisen  syöttö tavoitti  Arto Laatikaisen , joka saatteli kiekon takatolpalta kärppämaaliin. Tasoitusmaali sai hämäläiset heräämään.
 Edes illan mittaan alkanut vesisade ei saanut tunnelmaa latistettua kolmannen erän alkaessa.
 Tiina Kokko / Yle
 Ottelun edetessä sade lakkasi ja kolmatta erää päästiin jännittämään ihan tosissaan. Tori täyttyi entistäkin enemmän ja jännitys väreili ilmassa. Jatkoerää odotellessa pitikin hetki hengähtää ja jaloitella. Usko HPK:n mestaruuteen on vahva.
 Tiina Kokko / Yle
 Tiina Kokko / Yle
 Kannattajien jännitys palkittiin lopulta jatkoerässä parhaalla mahdollisella palkinnolla, kun HPK:n  Markus Nenonen  ratkaisi ottelun maalillaan. Riemu repesi välittömästi.
 Tiina Kokko / Yle
 Lue myös:
 HPK vei Suomen mestaruuden jatkoerässä – Yle seurasi superjännittävää seitsemättä loppuottelua

Hämeenlinnalaiset täyttivät torin – jääkiekkofinaalia jännättiin jättiscreeniltä


Summary: Rajoitusten taustalla ovat ilmansaasteiden aiheuttamat terveyshaitat.

Amsterdamin kaupunki Hollannissa kieltää bensiini- ja diesel-käyttöiset henkilöautot ja moottoripyörät vuodesta 2030 alkaen. Kaupunginvaltuusto ilmoitti asiasta torstaina.
 Kaupunki pyrkii näin välttämään typpioksidi- ja pienhiukkaspäästöt, jotka pilaavat asukkaiden hengitysilmaa.
 – Saasteet ovat hiljainen tappaja ja yksi Amsterdamin suurimmista terveyshaitoista, sanoo kaupungin liikenneasioista vastaava  Sharon Dijksma .
 Hollannin suurissa kaupungeissa saastepitoisuus on myös suurempi kuin EU:n säädökset sallivat. Eniten typpioksidi- ja pienhiukkaspäästöjä aiheuttaa Amsterdamin ja Rotterdamin satamiin suuntautuva raskas liikenne.
 Amsterdam aloittaa rajoitukset vaiheittain. Ensimmäiset astuvat voimaan jo ensi vuonna.
 Ensi vuodesta alkaen yli 15-vuotta vanhat diesel-autot eivät saa ajaa Amsterdamia kiertävää A10-kehätietä.
 Kahta vuotta myöhemmin kielletään kaikkien pakokaasuja päästävien linja-autojen pääsy kaupungin keskustaan ja vuonna 2025 sama sääntö alkaa koskea myös vesikulkuneuvoja, mopoja ja kevyitä moottoripyöriä, kertoo  The Guardian -lehti .
 Lopulta vuonna 2030 kaiken liikenteen tulee olla päästötöntä kaupungin taajama-alueella.
 Kaupunki aikoo tukea asukkaiden siirtymistä sähkö- tai vetykäyttöisiin ajoneuvoihin. Latausasemia aiotaan rakentaa parisenkymmentä tuhatta nykyisten 3 000 lisäksi.
 Hollannin autoteollisuus vastustaa muutosta. Teollisuuden edustajan mukaan se pakottaa asukkaat hankkimaan uusia autoja, jotka ovat toistaiseksi kalliita. Tästä syystä Amsterdam muuttuu rikkaiden kaupungiksi, teollisuusliitto sanoo.
 Autoteollisuusliitto arvioi, että vuonna 2030 kolmasosa autokannasta voisi olla sähköautoja. Osalla ihmisistä ei kuitenkaan ole varaa ostaa niitä. Kaupunki puolestaan sanoo pyrkivänsä edistämään käytettyjen sähköautojen markkinoita.
 Euroopassa Madridin kaupunki on rajoittanut vanhojen bensiinikäyttöisten autojen käyttöä. Rooma suunnittelee samaa dieselautoille. Tanskan hallitus aikoo kieltää sekä bensiini- että dieselautot vuonna 2030. Kielto laajenisi hybrideihin vuonna 2035.

Amsterdam kieltää bensa- ja diesel-käyttöiset autot 2030 lähtien – rajoitukset alkavat jo ensi vuonna


Summary: Millaisia tarinoita olut sisältää? Voiko mallasjuomasta tulla salonkikelpoinen? Muun muassa näihin vastauksen tietää Suomen ensimmäinen olutsommelier Maria Markus.

Tästä on kyse Maria Markus valmistui Lontoon Beer & Cider Academystä neljä vuotta sitten. Hänestä tuli Suomen ensimmäinen ja maailman 87. olutsommelier.
 Intialainen baarimikko viskasi lagertuoppiin kikherneen. Pieni palkokasvi vapautti kullankeltaiseen mallasjuomaan typpeä, ja tuopin pintaan syntyi ohut pehmeä vaahtokerros – samanlainen kuin olutkansan arvostamassa Guinnesissa.
 Maria Markus  sai ikimuistoisen opetuksen. Hetkeä aiemmin hän oli kysellyt erikoisoluiden perään paikassa, jossa niin ei olisi pitänyt tehdä. Tarjolla oli vain yhtä olutta, ja baarimikon mielestä se oli enemmän kuin tarpeeksi.
 – Siinä hifistelijä sai nokilleen, Markus muistelee leveästi hymyillen.
 Olut on naisen intohimo ja työ. Sen perässä hän matkustaa lähelle ja kauas kuullen samalla tarinoita, jotka antavat mallasjuomalle aivan erityisen merkityksen.
 Markus varaa keskusteluihin ja kohtaamisiin aikaa.
 – Ihmiset oluen takana ovat hyvin mielenkiintoisia. Olen muun muassa ollut tekemässä olutta saksalaisessa luostarissa panimomestarinunnan kanssa, hän kertoo.
 Niko Mannonen / Yle
 Markus ei pistä pahakseen, jos hänen tapaansa katsoa maailmaa ja makuja vertaa hiljattain  edesmenneeseen  julkkiskokkiin  Anthony Bourdainiin . Mies on hänen idolinsa.
 44-vuotiaan Maria Markuksen laukut on jo pakattu seuraavaa reissua varten. Oululaislähtöinen nainen ei malta pysyä kauan paikoillaan kotonaan Jyväskylän Tikkakoskella, vaikka kotiaan ja kotikaupunkiaan rakastaakin.
 – Olen vähän sellainen kiertolainen.
 Nainen kävelee kotitalossaan paljain varpain ja esittelee alakerran baarinurkkauksen darts-tauluineen sekä vieressä sijaitsevan joogahuoneen. Koti lienee yhtä yllätyksellinen kuin nainenkin.
 Niko Mannonen / Yle
 Valoisan olohuoneen seinäjulisteessa pälyilee hindujen Ganesha-jumala.
 Kerran Markukselta kysyttiin, asuuko Tikkakoskella hänen lisäkseen paljon muitakin hippejä. Kysymyksen taustalla oli naisen aktiivisuus lähiruokapiirin perustamisessa vielä silloin, kun ne eivät olleet kovin tunnettuja.
 Lähiruuan myötä olutrakkauskin siirtyi kokonaan uudelle tasolle.
 "Tiedän oluesta – en kaikkea – mutta ehkä vähän liikaakin!"
 Maria Markus valmistui Lontoon Beer & Cider Academystä neljä vuotta sitten. Hänestä tuli Suomen ensimmäinen ja maailman 87. olutsommelier. Tänä päivänä Suomesta löytyy toinenkin  saman tittelin omaava olutosaaja  (Länsiväylä), Bryggeri Helsingin ravintolapäällikkö  Olli Majanen .
 – Tajusin, että useimmiten ruokapöydässä nautitaan kaukaa tuotuja viinejä, ja harvemmin lähellä tuotettua olutta. En halua koskaan kilpailla oluen ja viinin välillä, mutta haluaisin tuoda oluen salonkikelpoiseksi juomaksi ja vaihtoehdoksi viinin rinnalle, Markus sanoo.
 Euroopasta ja koti-Suomesta löytyy useita taidokkaita panimoita, jotka tekevät tuotetta rakkaudella ja luontoa säästäen. Kotimaisten panimoiden on todettukin olevan  veden säästämisen huippuosaajia .
 Niko Mannonen / Yle
 Freelance-toimittajana työskentelevä Markus on tuonut oluen ilosanomaa julki kirjoittaen, kertoen ja kouluttaen. Ensimmäinen kirja on jo ulkona ja toinen suunnitteilla.
 Häntä on tituleerattu myös  olutlähettilääksi  (Journalisti).
 – Tiedän oluesta – en kaikkea – mutta ehkä vähän liikaakin. Olutsommelierina osaan yhdistää makuja, ruokaa ja olutta, keskenään. Innostan ihmisiä kaikin tavoin kokeilemaan maltaisia makuelämyksiä, Markus selostaa hymyillen.
 Maailmalla juomakulttuurin muutos on ollut käynnissä jo pidemmän aikaa, ja olut on suosittu ja suositeltu vaihtoehto monissa Michelin-paikoissa. Silti työtä riittää vielä.
 – Monella on väärä mielikuva siitä, miltä olut maistuu. Se tulee usein siitä, että on juonut lämmintä olutta muovituopista.
 Jätskiä ja kaljaa
 Sommelier rakastaa ahaa-elämysten tuottamista olutskeptikoille.
 Olutta voi myös tarjoilla jälkiruokana. Esimerkiksi mausteisen porkkanakakun ja indian pale alen (IPA:n) liitto on taivaallinen.
 – Toisaalta jäätelön ja imperial stoutin yhdistelmä on oma suosikkini.
 Hän kannustaa ennakkoluulottomuuteen. Vaikka oluet olisi mahtavaa saada osaksi kaikkien arvostetuimpien ravintoloiden juomalistaa, voi tajunnan räjäyttävä kombo löytyä myös läheisen grillin sapuskasta ja mallasjuomasta.
 Viimeisimpänä projektinaan Markus oli perustamassa olutravintolaa keskelle  jyväskyläläistä markettia  (Viisi tähteä). Se sai olutsommelierin iloitsemaan: vihdoinkin ollaan pääsemässä eroon holhousvaltiosta!
 – Siellä oli hyvä fiilis, eikä minkäänlaisia häiriöitä. Ihmiset tulivat maistelemaan erilaisia oluita lähiruuan ja sushin kanssa. Se oli osoitus siitä, että voidaan ottaa askelia eurooppalaisempaan suuntaan ja poistaa tabuja alkoholin ympäriltä.
 Niko Mannonen / Yle
 Olutmaailman on pakkokin muuttua.
 Nuori sukupolvi jättää useammin mäyräkoirat kauppaan päätyen valitsemaan määrän sijasta laatua. Ravintoloissa kauppansa tekevät Instagram-kelpoiset juomat.
 – Olutta käytetään hillitysti ja hallitusti. Silloin ravintolatkin joutuvat miettimään tarjontaa myös heille. Se on todellakin hyvä asia.
 Matala-alkoholillisten oluiden suosio on lähtenyt  hienoiseen kasvuun  viime vuosina. Panimoliiton tilaston mukaan kahdessa vuodessa kasvua on ollut lähes 8 prosenttia.
 Maria Markus liputtaa maistelukulttuurin ja makuelämysten jakamisen puolesta.
 – On ihan väärä ajatus, että olutta pitäisi juoda puolen litran tuoppi kerrallaan.
 Alkoholittomien oluiden suurkuluttaja
 Maria Markus laskee pitkälle ruokapöydälle tottuneesti aromilaseja ja erilaisia kruunukorkillisia pulloja.
 Hän suhauttaa ne auki ja antaa samalla muutaman muistisäännön.
 Ensimmäinen asia on se, ettei olutta kannata nauttia välttämättä liian kylmänä. Tummempi tai vahvempi olut kannattaa ottaa huoneenlämpöön hyvissä ajoin. Silloin aromit tulevat paremmin esille.
 Niko Mannonen / Yle
 Lagerit ja vehnäoluet taas maistuvat viileämpinä. Varsinkin jälkimmäinen on hyvä aloittelevan oluen maistelijan valinta.
 – Vehnäolut maistuu niille, jotka eivät ole olleet oluen kanssa syvällisemmin tekemisissä. Samoin tummat lageroluet. Sellaiset, joissa on vähän makeutta. Douple IPA:t kannattaa aloittelijana jättää hyllyyn ja totutella makumaailmoihin myöhemmin.
 Tällä kertaa tarjolla on alkoholitonta olutta ja muutamia hieman alkoholia sisältäviä tuttavuuksia.
 – Joskus vitsailen, etten käytä alkoholia muuten kuin töissä. Olen alkoholittomien oluiden suurkuluttaja. Siksi olen tosi onnellinen, että niistäkin on alkanut löytyä hyvin makuja.
 Oluessa alkoholin määrä vaikuttaa kaloripitoisuuteen.
 – Alkoholiton olut on terveellisin juoma, mitä ravintolassa veden jälkeen voi juoda. Siinä on hyvin vähän kaloreita ja se on puhdas luonnontuote.
 Oluenkin takana on nainen
 Hetkinen. Tässähän ihan unohtaa, että olut on perinteisesti miesten juoma. Tölkit pöytään, sauna päälle ja rairai.
 Maria Markus kohauttaa olkapäitään stereotypioille.
 – Alunperinhän olutta tekivät naiset. Jos historiaa katsoo taaksepäin, naisilla on ollut oluen parissa vahva rooli. Meilläkin on Suomessa aivan mahtavia naispanimomestareita. Se on vain jostain syystä kääntynyt sellaiseksi miehiseksi kulttuuriksi.
 Niko Mannonen / Yle
 Maria Markus on paitsi olutsommelier, myös kahden teini-ikäisen äiti. Roolit sopivat yhteen suorastaan kuin porkkanakakku ja IPA-olut. Kun pulloja on ollut kotona pöydällä jatkuvasti, lapsetkaan eivät ole osoittaneet alkoholiin erityistä kiinnostusta.
 – Avoimuus on varmasti avainsana ihan kaikissa perheissä. Salailu tuo asioihin mystiikkaa, joka saa kiinnostumaan entistä enemmän.
 Kun äiti reissaa, lapset ovat vuorostaan isänsä luona.
 – Haluaisin tehdä kunnon roadtripin. Käydä luostaripanimoita ja muita erikoisuuksia läpi sekä kertoa koko kansalle elämyksistä.
 Milloin tai missä tilanteessa olut on maistunut erityisen hyvältä? Entä oletko löytänyt itse hyviä makupareja oluen kanssa? Voit keskustella aiheesta 4.5. kello 23 saakka.

Olutsommelier Maria Markus pani olutta nunnan kanssa ja sai näpäytyksen Intiassa – "Vitsailen, etten käytä alkoholia muuten kuin töissä"


Summary: Tapausta tutkitaan epäiltynä vesiliikennejuopumuksena ja liikenneturvallisuuden vaarantamisena.

Kulkuväylältä harhautunut kalastusvene oli ajaa useiden matalikkojen yli lauantaina Kustavin edustalla. Länsi-Suomen merivartiosto  kertoi Facebookissa , että aluksella vahtivuorossa ollut ruorimies sai puhalluskokeessa tulokseksi yli kaksi promillea.
 Merivartioston johtokeskus sai aamulla ilmoituksen kalastusaluksesta, joka oli poikennut väylältä. Alus ei ollut vastannut toistuviin radiokutsuihin, minkä vuoksi merivartioston johtokeskus hälytti venepartion tarkistamaan tilanteen. Matkaan lähti partio Susiluodon merivartioasemalta.
 Länsi-Suomen merivartiosto tutkii tapausta epäiltynä vesiliikennejuopumuksena ja liikenneturvallisuuden vaarantamisena. Vesiliikennejuopumuksen raja ammattimaisessa vesiliikenteessä on 0,5 promillea.

Kalastusalus harhautui väylältä ja joutui melkein matalikkoon – ruorimies oli tujakassa humalassa


Summary: Samalla pidätettiin kahden tiedustelupalvelun johtajat.

Algerian eronneen presidentin  Abdelaziz Bouteflikan  veli  Saïd Bouteflika  on pidätetty. Asiasta kertovat paikallinen Ennahar TV sekä turvallisuuslähteet uutistoimisto AP:lle.
 Samalla pidätettiin Algerian sotilastiedustelupalvelu DRS:n johtaja  Mohamed Mediene  (joka tunnetaan myös nimellä Toufik), sekä valtion tiedustelupalvelu DSS:n johtaja  Athmane Tartag .
 Pidätyksille ei ole kerrottu muuta syytä kuin että heitä halutaan kuulustella. Miehet on viety keskustiedustelupalvelun tiloihin.
 Saïd Bouteflikaa on pidetty Algerian todellisena johtajana sen jälkeen, kun hänen veljensä Abdelaziz sai aivoinfarktin vuonna 2013.
 Saïdin johtamaa hallintoa on pidetty korruptoituneena. Eräät maan suuryritysten johtajista rikastuivat samaan aikaan, kun maan nuori väestö kärsi massatyöttömyydestä.
 Algeriassa puhkesi keväällä suuria mielenosoituksia sen jälkeen, kun maan johto alkoi puuhata Abdelaziz Bouteflikalle jo viidettä presidenttikautta. Presidentti ilmoitti huhtikuun alussa eroavansa tehtävästään ja maassa järjestetään heinäkuussa uudet vaalit.
 Mielenosoitukset ovat kuitenkin jatkuneet, sillä monet haluavat vaihtaa Algerian koko aikaisemman johtoeliitin.
 Lue lisää :
 Koittiko Algeriaankin vihdoin arabikevät? Ei - eikä presidentin ero välttämättä tyynnytä mielenosoituksia

Algeriassa pidätettiin mies, jonka sanotaan olleen maan todellinen johtaja presidentin sairastuttua


Summary: Meksikolaislehden mukaan kadonneessa koneessa olisi 11 matkustajaa ja kolme miehistön jäsentä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Las Vegasista Monterreyn kaupunkiin Meksikoon matkalla ollut suihkukone ei ole saapunut päämääräänsä, kertoo Meksikon liikenneministeriön edustaja.
 Viranomaiset selvittävät parhaillaan koneen kohtaloa.
 Meksikolainen  Reforma-lehti  kertoo, että koneessa olisi 11 matkustajaa ja kolme miehistön jäsentä.
 Monterreyn kaupunki sijatsee Meksikon luoteisosissa.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Las Vegasista Meksikoon matkalla ollut suihkukone kadoksissa


Turkin vaaliviranomaiset ovat määränneet, että Istanbulin paikallisvaalit on uusittava, kertoo maan valtiollinen uutistoimisto.
 Samalla vaaliviranomaiset kertovat mitätöineensä oppositiopuolue CHP:n ehdokkaan  Ekrem Imamoglun  vaalivoiton Istanbulissa.
 Uudet vaalit on määrä järjestää kesäkuun 23. päivä.
 Maaliskuun lopussa käytyjen Istanbulin paikallisvaalien tulos oli äärimmäinen nöyryytys presidentti  Recep Tayyip Erdoganille , joka on itse Istanbulin entinen pormestari.
 Oppositiopuolue CHP arvostelee jyrkästi vaaliviranomaisten päätöstä. CHP:n mukaan vaalien uusiminen ei edusta demokratiaa eikä noudata lakia, vaan kyse on "päivänselvästä diktatuurista."
 Erdoganin AKP-puolue vaati jo heti vaalitulosten selvittyä äänten täydellistä uudelleenlaskemista, mutta tuolloin Turkin vaaliviranomaiset hylkäsivät vaatimuksen.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Turkin vaaliviranomaiset mitätöivät Istanbulin vaalituloksen, joka oli valtava nöyryytys presidentti Erdoganille


Summary: Voit seurata USA:n ulkoministerin Mike Pompeon puhetta tästä suorana klo 16 alkaen.

Yhdysvaltain ulkoministerin  Mike Pompeon  on määrä linjata puheessaan Lappi Areenalla Yhdysvaltojen arktista politiikkaa. Pompeon odotetaan myös neuvottelevan Rovaniemellä kahden kesken Venäjän ulkoministerin  Sergei Lavrovin  kanssa. Huomenna tiistaina alkavassa Arktisen neuvoston ulkoministerikokouksessa on määrä hyväksyä yhteinen Rovaniemen julistus.
 Klo 15.55  Tervetuloa seuraamaan Yhdysvaltain ulkoministerin Mike Pompeon puhetta Lappi Areenalta. Puheen on määrä alkaa klo 16.00. Puhetta seuraa hetki hetkeltä  Jussi Nurminen .
 Mike Pompeo puolisoineen saapui Suomeen tänään maanantaina. Mandel Ngan / AFP
 Lue myös:
 Arktisen neuvoston kokous alkaa Rovaniemellä – näitä kolmea asiaa kannattaa seurata

Suorana klo 16: Ulkoministeri Pompeo Suomessa, mitkä ovat USA:n aikeet arktisella alueella?


Summary: Tietoa ei ole, missä prinssi Harryn ja herttuatar Meghanin esikoinen syntyy.

Herttuatar  Meghanin  synnytys on alkanut, kertoo uutistoimisto Reuters. Reuters perustaa tietonsa  Sky Newsiin.
 Sky Newsin lähteiden mukaan synnytys on alkanut, mutta tietoa ei ole, missä se tapahtuu.
 Kerromme pian lisää.

Kauan odotettu synnytys alkoi brittihovissa


Summary: Luonnon tilan parantaminen vaatii kansainvälisen luontopaneelin mukaan isoja muutoksia sekä tuotteiden valmistuksessa että kulutuksessa.

Pariisista on tulossa ihmiskunnan kohtaloa ratkova kaupunki.
 Pariisissa vuonna 2015 solmitun ilmastosopimuksen jäljiltä kansainvälinen ilmastonmuutospaneeli  julkaisi viime vuoden lopulla  maailman pysäyttäneen raportin ilmastonmuutoksen tilanteesta.
 Nyt samassa kaupungissa on julkaistu ensimmäinen laaja maailmanlaajuinen arvio siitä, kuinka luonnon köyhtyminen johtaa hoitamattomana samaan mihin ilmastonmuutos: rajuihin muutoksiin nykyisen kaltaisella maapallolla.
 Ongelmat liittyvät vahvasti toisiinsa, joten Pariisissa koolla olleet 130 valtion edustajat laativat tiedemiesten tekemän luonnontilan  arvion  lisäksi myös eloonjäämisohjeita maailman maille.
 Toisin kuin Pariisin sopimuksen allekirjoittaneet suurin osa maailman maista, nyt laaditut ohjeet eivät vielä sido mihinkään, mutta niihin ladataan paljon toiveita.
 – Asiat, jotka nyt nostetaan esille luonnon heikosta tilasta ja sen uhasta ihmisille eivät ole uusia. Nämä tulevat nyt historiallisen raportin muodossa selvästi painokkaammin esille, arvioi Suomen Luontopaneelin puheenjohtaja, professori  Janne Kotiaho  Pariisin lopputuloksia.
 Uhka on todellinen kasveille, eläimille ja myös ihmiselle
 Eloonjäämisohjeiden lisäksi lähes 500 tutkijaa kokosi tähän asti laajimman raportin luonnon ja lajiston tilasta. Tiedemiesten yhteenveto on, että maailman luonnon tila heikentyy ennen näkemätöntä vauhtia. Kyse ei ole uhasta vain kasveille, vaan myös uhasta kaikille lajeille, kuten ihmiselle.
 Arvion mukaan joka kahdeksas tunnetuista 8 miljoonasta lajista on uhanalainen. Satojen tuhansien lajien häviämisvauhti jatkuu, jos muutosta ei saada hidastettua tai pysäytettyä. Tutkijoiden arvioiden mukaan vähintään yli kolmannes maapallon luonnosta on tuhoutunut vuoteen 2050 mennessä.
 Pariisissa YK:n alaisessa kokouksessa koottiin yhteen laajasta tutkimusaineistosta luonnon tila koko maailmassa. Alla näkyy siitä osa.
 Mikko Airikka | Yle
 Tutkijoiden mukaan luonnon tuhoon on tähän mennessä vaikuttanut eniten ruoantuotanto niin maalla kuin merellä. Myös metsätalous, teiden ja muiden väylien rakentaminen sekä kaupungistuminen ovat tuhonneet elintilaa kasveilta ja eläimiltä. Ihminen on vallannut ja muuttanut omaan käyttöönsä kolme neljännestä maa-alasta ja lähes yhtä paljon meristä luonnolle kohtalokkain seurauksin.
 Esimerkiksi kolmannes maa-alasta on maatalouden käytössä. Esiteolliseen aikaan nähden noin 68 prosenttia metsäpinta-alasta on jäljellä.
 Yhtenä esimerkkinä ihmisen tunkeutumisesta maapallon eri kolkkiin on etäisen Tyynen valtameren Galapagos-saaret ja sen jättikilpikonnakannan häviäminen. Lajin viimeinen edustaja kuoli vuonna 2012. Kilpikonnaa  käytettiin  kauan ennen tuhoutumista merimiesten ravintona. Kilpikonnan kaltaisista selkärankaisista lajeista lähes 600 on kuollut sukupuuttoon ihmisen takia viimeisen 500 vuoden aikana, viimeisimpinä jättikilpikonna.
 Sukupuuttoon kuollut Galapagoksen jättikilpikonna. Jose Jacome / AOP
 Pariisin kokoontuneiden tiedemiesten ja eri maiden edustajien IPBES-luontopaneelin arvioiden mukaan ilmastonmuutos tulee lisäämään haasteita muuttaa jo nyt pitkälle edenneitä muutoksia luonnossa ja lajien katoamista.
 Suomen ryhmässä mukana ollut, Jyväskylän yliopiston ekologian professori Janne Kotiaho pitää laji- ja kasvituhon kehityksen kääntämistä vielä vaikeampana kuin ilmastonmuutokseen puuttumista. Nyt uhanalaisten lajien alta löytyy eri kokoisia lajien populaatioita, joiden koko voi vaihdella miljoonista satoihin miljooniin.
 Mutta sekä lajituhoon että ilmastonmuutokseen pitää silti puuttua.
 – Lukuisten yksityiskohtien takia luonnon monimuotoisuus on hankalampi asia hallita ja hoitaa kuin ilmastonmuutos, joskaan ei ilmastonmuutoksen hoitaminen helppoa ole, Kotiaho vertaa.
 Kokouksessa tehtiin arviot siitä, miten ilmaston lämpeneminen vaikuttaa kasvi- ja eläinkuntaan. Pariisin sopimuksen mukainen alle kahden asteen lämpeneminen lisää sukupuuton uhkaa ja muutoksia luontoon 5 prosentilla, mikä voisi tarkoittaa useiden kymmenien tuhansien uusien lajien katoamista maapallolta.
 Jos nykyisiä päästömääriä ei vähennetä, muutos on selvästi suurempi. Tällä hetkellä vielä todennäköinen noin neljän asteen keskimääräinen lämpötilan nousu lisää monimuotoisuuksien tuhoja 16 prosentilla nykyisestä arviosta.
 Isoja muutoksia tuotteiden valmistuksen ja kulutukseen
 Pariisissa tehtiin myös arvioita siitä, mitä uusia keinoja ja tapoja tarvitaan, jotta lajikatoon voidaan vaikuttaa. Kokouksessa päädyttiin siihen, että nykyiset keinot, kuten erilaiset suojeluohjelmat ja kestävän kehityksen sitoumukset eivät riitä.
 Professori Kotiahon mukaan kokouksessa käytiin läpi eri malleja siitä, miten muutos saadaan aikaan, ja muutos vaati aina isoja poliittisia ja taloudellisia linjamuutoksia siinä miten ja millä tavalla tavaroita ja tuotteita tehdään ja miten niitä kulutetaan.
 – Ympäristölle haitalliset tuet pitää poistaa ja kulutuksen puolella tuotteet, jotka ovat haitallisia ympäristölle tulevat kalliimmaksi, jotta niiden kulutus pikkuhiljaa vähenee, Kotiaho kertoo kokouksessa esille nousseita ehdotuksista.
 Länsimaiden talousjärjestö OECD on arvioinut, että järjestön jäsenmaissa tuettiin vuonna 2015 noin 100 miljardilla eurolla maataloutta, joka todennäköisesti on ympäristön kannalta vahingollista.
 Suomen tilanne ei paljon parempi
 Arvio maailman luonnon tilasta vastaa joiltakin osin lopputalvesta julkistettua  uutta arviota  Suomen lajien tilasta. Professori Kotiahon mukaan muutos maailmalla huonompaan on kuitenkin nopeampaa ja laajempaa. Suomessa myös suojelutoimet ovat joiltakin osin toimineet ja Kotiahon mukaan luonnon tila on Suomessa monia muita parempi.
 Kotiahon mukaan Suomi on tuonnin varassa, ja suomalaiset liikkuvat paljon ulkomailla, siksi suomalaisilla on iso vastuu maailman luonnon tilasta.
 – Me suomalaiset olemme ihan kärjessä koko maapallon tuhoamisessa. Meidän kulutuksemme, elämäntapamme ja valintamme aiheuttavat hirvittävän paljon haittaa ympäri maailmaa. Me olemme ulkoistaneet haitan muualle ja asumme sitten täällä lintukodossa.
 Myös IPBES-paneeli näkee yhtenä ratkaisuna ongelmiin isoja muutoksia myös elämäntavoissa.
 Lue myös:
 Uusi arviointi: Joka yhdeksäs Suomen eliölajeista on uhanalainen – varsinkin monille lintulajeille voidaan sanoa pian heippa
 Tuhannet lajit hakevat lahopuuta talousmetsistä, turhaan – Huippuekologi: Hiljainen tappaja lähempänä

Synkkä YK-arvio valmis: Luonnon tila heikentyy nyt ennen näkemätöntä vauhtia – kolmannes maapallon luonnosta tuhoutuu vuoteen 2050 mennessä


Summary: Kävimme läpi, mistä kivihiilen korvaajat on Helsingissä tehty. Kysyimme myös, viekö puunpoltto kaupungin ojasta allikkoon.

Hanasaaren kivihiilikasat Helsingissä muistuttavat vielä viiden vuoden ajan silmiinpistävästi siitä, että helsinkiläisten talojen lämmittäminen lämmittää myös ilmastoa. Kun laitos suljetaan, kaupunki näyttää huomattavasti ilmastoystävällisemmältä, ainakin maisemallisesti.
 Salmisaaressa kivihiilen poltto jatkuu vuoteen 2029 asti, mutta voimalan hiilikasat ovat piilossa maan alla.
 Helsingin kaupunki laittoi omistamansa energiayhtiö Helenin kovaan paikkaan, kun se määräsi  Hanasaaren laitoksen suljettavaksi . Nyt, reilut kolme vuotta myöhemmin, Hanasaaressa tuotetun kaukolämmön korvaajat ovat kasassa.
 Voimalan sähköntuotantoa ei korvata – päinvastoin: kivihiiltä korvaavat lämpöpumput kuluttavat sähköä noin kolmanneksen lämpötehostaan. Tarvittava lisäsähkö virtaa Helsinkiin pohjoismaisilta sähkömarkkinoilta, joilla sähkön päästöt ovat keskimäärin murto-osan kivihiilisähkön päästöistä.
 Lämpöpumput ja -varastot: Paljon puhetta, vähemmän korviketta
 Yle kävi läpi, mistä kiistellyn kivihiilen korvaajat on Helsingissä tehty.
 Jutussa käydään ensin läpi monipuolinen ja edistyksellinen lista erilaisia lämpöpumppuja ja -varastoja. Suuresta lukumäärästä huolimatta niiden teho on vaatimaton ja kalpenee Vuosaareen rakennettavan biolämpölaitoksen rinnalla.
 Puun käytön lisäämisestä on käyty viime aikoina erittäin kiivasta keskustelua. Jutun lopussa selvitämme, viekö kivihiilen korvaaminen puulla Helsingin ojasta allikkoon ympäristön kannalta.
 Petteri Juuti / Yle
 1. Jätevedestä lisää lämpöä hyötykäyttöön
 Suurimmat lämpöpumput rakennetaan Katri Valan hukkalämpölaitokseen. Ne saavat lämpönsä jätevedestä, josta vanhat lämpöpumput ovat jo kertaalleen ottaneet lämpöä talteen. Tästä johtuen lämpöä voidaan tuottaa täydellä teholla ympäri vuoden.
 Vuonna 2021: 20 megawattia (MW) (lämpöteho 5 % Hanasaaresta)
 Vuonna 2022: 20–40 MW (lämpöteho 5–10 % Hanasaaresta)
 2. Kesälämpöä merestä, talvella kaasulaitoksen hukkaenergiasta
 Vuosaareen rakennettava lämpöpumppu saa talvisin energiansa Vuosaaren maakaasuvoimalan hukkalämmöstä. Kun kaasuvoimala on kesällä kiinni, energiaa otetaan lämpimästä merivedestä.
 Vuonna 2022: 13 MW (lämpöteho 3 % Hanasaaresta)
 3. Lämmin merivesi talteen talvivaraksi
 Merivedestä saa lämpönsä myös  Kruunuvuorenrannan lämpövarasto ja -pumppu . Toimintaperiaate on tyystin erilainen kuin Vuosaaressa. Kallioluolaan varastoidaan kesällä lämmintä merivettä, josta lämpöpumppu tekee lähialueen taloille kaukolämpöä hiljalleen läpi talven.
 Vuonna 2023–2024: 1,5 MW (lämpöteho 0,3 % Hanasaaresta)
 4. Korttelilämpöä maasta, merestä tai auringosta?
 Helen arvioi, että Kruunuvuoren kaltaisia alueellisia tai korttelikohtaisia uusiutuvan energian ratkaisuita valmistuu vielä useita ennen kuin Hanasaaren kivihiilivoimalassa liekit sammuvat. Toteuttajana voi olla joku muukin kuin Helen – pienimmillään taloyhtiö.
 Tällaisia hankkeita ei ole vielä julkistettu, joten niiden yhteenlasketusta tehosta voi tehdä vain alustavia arvioita.
 Jos energiaa ammennetaan maasta, sitä on tarjolla myös talvipakkasilla. Jos energiaa otetaan merestä tai auringosta, hyöty painottuu kesään ja korvaa siksi huonosti kivihiililämpöä.
 Vuoden 2024 loppuun mennessä: parikymmentä megawattia (lämpöteho noin 5 % Hanasaaresta)
 5. Yksi geoterminen laitos vuoteen 2024 mennessä?
 Helen suunnittelee rakentavansa yhden maan uumenista energiaa ammentavan lämpölaitoksen Hanasaaren aukkoa tilkitsemään. Mitä todennäköisimmin kyseessä ei ole kuitenkaan yhtä syvä ja tehokas laitos kuin paljon uutisoitu  ST1:n geoterminen lämpölaitos , jota parhaillaan rakennetaan Espoon Otaniemeen.
 Otaniemessä havitellaan seitsemän kilometrin syvyydestä yli sata-asteista vettä 40 megawatin teholla suoraan kaukolämpöverkkoon. Helsingissä tähdätään ensi vaiheessa parin kilometrin syvyyteen, josta saatavaa lämpöä pitää vielä kuumentaa lämpöpumpuilla kaukolämpöverkon tarpeisiin. Varsinaisista suunnitelmista ei ole tiedotettu vielä mitään.
 Vuoden 2024 loppuun mennessä: parikymmentä megawattia (lämpöteho noin 5 % Hanasaaresta)
 6. Esplanadin lämpöpumpuista ei juuri hyötyä talvella
 Aivan Helsingin ytimeen valmistui viime vuonna  Esplanadin lämpöpumppulaitos , joka tuottaa kaukojäähdytyksen sivutuotteena lämpöä 22 megawatin teholla. Mutta juuri toimintaperiaatteensa takia se on kehno korvaaja kivihiilivoimalalle, joka pitää huolen kaupungista pakkaspäivinäkin.
 Helen itsekin vertaa Esplanadia usein suureen aurinkolämpökeräimeen, sillä valtaosa energiasta on peräisin auringon lämmittämistä rakennuksista. Luonnollisesti talvipäivinä rakennusten jäähdytystarve on olematon. Toistaiseksi Helenillä ei ole tiedossa myöskään merkittävää määrää sellaisia asiakkaita, esimerkiksi palvelinkonesaleja, jotka tarvitsisivat jäähdytystä ympäri vuoden.
 Vuonna 2018: 0–22 MW (lämpöteho 0–5 % Hanasaaresta)
 7. Lämpöakussa lämpöä neljän päivän pakkasjaksolle
 Eräänlainen kivihiilen korvaaja on myös Mustikkamaan alle kallioon vuonna 2021 valmistuva  lämpöakku (Helsingin Sanomat) . Se eroaa kuitenkin ratkaisevasti kaikista edellä mainituista, koska se ei tuota itsessään mitään.
 Lämpöakku on käytännössä valtavankokoinen kuumavesisäiliö. Kun lämmöntarve on vähäistä, muut laitokset lämmittävät kallioluolien vettä. Kun lämmönkulutus nousee, voidaan vedestä siirtää lämpöä kaukolämpöverkkoon.
 Akusta saadaan lämpöä enimmillään 120 megawatin teholla, mikä on yli neljännes Hanasaaren suljettavan kivihiilivoimalan lämpötehosta. Täydellä teholla akku tyhjenee neljässä päivässä – toisin kuin Hanasaaren kivihiilikasa.
 Akusta saatavan lämmön ilmastoystävällisyys riippuu siitä, millä se on ladattu. Talviaikana lämpöpumppujen lämpö menee suoraan käyttöön, joten akun lataukseen tarvittavaa ylimääräistä lämpöä tehdään polttamalla puuta, kivihiiltä, maakaasua tai öljyä – markkinatilanteesta riippuen.
 Lämpöakun ilmastoystävällisyyttä lisää se, että sen ansiosta esimerkiksi öljylaitoksia tarvitaan harvemmin pakkasaamujen ja -alkuilltojen kulutuspiikkeihin.
 Vuonna 2021: 0–120 MW (lämpöteho 0–29 % Hanasaaresta)
 8. Lisää lämpökauppaa Espoon ja Vantaan kanssa
 Helenin suunnitelmissa on korvata Hanasaaren kivihiililämpöä joitakin kymmeniä megawatteja lisäämällä lämpökauppaa naapureiden kanssa. Helen ei kuitenkaan suostu sanomaan yhtiöiden välisistä sopimuksista mitään sen tarkempaa – ei esimerkiksi sitä, millä ehdoilla Helsinki saa naapureilta lämpöä, jos oma tuotanto meinaa loppua kesken kovan kulutuksen tai jonkin lämpölaitoksen tuotanto-ongelmien takia.
 Vuoden 2024 loppuun mennessä: parikymmentä megawattia (lämpöteho noin 5 % Hanasaaresta)
 Puunpoltto on merkittävin kivihiilen korvaaja – romuttuvatko ympäristötavoitteet?
 Hanasaaren kivihiililämpö korvataan suurimmaksi osaksi puuta polttamalla. Vuosaareen rakennettavan biolämpölaitoksen teho on 250 megawattia eli 60 prosenttia Hanasaaren lämpötehosta.
 Tämä on sikäli mielenkiintoista, että Hanasaari suljetaan ilmaston takia, mutta viime vuosina on käyty kiivasta keskustelua siitä, onko  Suomen metsien käyttö  ilmaston tai luonnon monimuotoisuuden kannalta kestävää.
 Helen: Luonto kestää biokattilan puuntarpeen
 Helen maalaa Vuosaaren ympäristövaikutuksista kauniin kuvan.
 – Tällä hetkellä suuri osa metsänhoidossa, harvennuksessa ja hakkuissa syntyvistä tähteistä jää tyystin metsään. Tähteitä voidaan kerätä Vuosaaren tarpeisiin siten, että metsään jää vielä riittävästi lahoavaa puuta luonnon monimuotoisuuden turvaamiseksi, sanoo yksikön päällikkö  Janne Rauhamäki .
 Hakkuut eivät Vuosaaren voimalan takia kasva, sillä ne määräytyvät sahojen sekä sellu- ja paperitehtaiden tarpeen mukaan. Kattilaan päätyy vain tuotantoketjujen sivuvirtoja.
 – Puuta ei kaadeta Helenin tai Suomen muiden energialaitosten tarpeisiin, vakuuttaa Rauhamäki.
 Ilmastovaikutuskin jää pieneksi, kun kattilassa poltetaan vain pieniä puun osia, jotka joka tapauksessa luovuttaisivat hiilensä ilmakehään lähivuosina lahotessaan.
 – Helen käyttää sitä biopolttoainetta, jota on tarjolla, mutta tällä hetkellä paksujen puiden ja kantojen käyttö energiana on hyvin vähäistä.
 Mutta kuinka realistinen on Helenin maalaama kuva?
 Koko eteläinen Suomi huutaa lisää puuta kattiloihinsa
 Helenin mukaan suurin osa Vuosaaren polttoaineesta on metsähaketta ja siitä suurin osa tulee rekoilla Suomesta.
 – Tyypillisesti haketta on taloudellisesti järkevää tuoda rekalla 150 kilometrin, korkeintaan 200 kilometrin päästä. Toisaalta autokoot kasvavat, mikä voi tuoda hieman lisää mahdollisuuksia, Rauhamäki sanoo.
 Yle keräsi tiedot merkittävimmistä puuta polttavista kattiloista, joita eteläiseen Suomeen on viime vuosina rakennettu ja aiotaan tulevina vuosina rakentaa. Kun tiedot laitetaan kartalle ja päälle piirretään ympyrä, jonka säde on linnuntietä 150 kilometriä, käy tilanne tukalaksi.
 Ensinnäkin puolet hankinta-aluetta kuvaavasta ympyrästä on merta.
 Toiseksi aivan ympyrän ytimessä lisäpuuta janoavat myös Espoo ja Vantaa.
 Puunpolttoon panostavat  Lahti ,  Tampere  ja  Naantali  ovat jo hankinta-alueen laitamilla, mutta kun niidenkin ympärille piirretään samankokoiset ympyrät, menevät alueet pahasti päällekkäin.
 Puunpolton suurimmat lisääjät viime ja lähivuosina. Kartalla näkyvien puunpolttajien lisäksi samoista raaka-aineista ollaan kiinnostuneita myös Kotkassa, jossa UPM harkitsee liikenteen biopolttoaineiden jalostuslaitosta. Petteri Juuti / Yle
 Eteläisen Suomen puukisaa helpottaa se, että kattiloissa poltetaan myös pellettejä, joita on järkevää kuljettaa pitemmänkin matkan päästä. Osa polttoaineista tulee myös ulkomailta laivoilla.
 On silti perusteltua kysyä asiantuntijoilta ja luontojärjestöiltä, voiko yhtälö toimia.
 Millainen on metsien nykytila?
 Suomen luonnonsuojeluliiton suojelupäällikkö Jouni Nissinen:  Koko maassa metsiin jää hakkuista aivan liian vähän lahopuuta luonnon monimuotoisuuden turvaamisen kannalta. Etelä-Suomessa ongelma on suurin ja lahopuuta pitäisi jäädä 20 kertaa enemmän kuin nyt.
 Miten puunpoltto vaikuttaa Suomen ilmastotavoitteisiin?
 Suomen ympäristökeskuksen ryhmäpäällikkö Sampo Soimakallio:  Nopeasti hajoavien hakkuutähteiden polttamisen ilmastovaikutus alkaa jo muutamien vuosien jälkeen olla alhaisempaa kuin fossiilisten polttoaineiden. Hakkuutähteistä tehdyn hakkeen vaikutus kivihiileen verrattuna on noin 30–40 prosenttia vuoteen 2050 saakka.
 Kantojen poltto energiaksi aiheuttaa vuoteen 2050 saakka öljyn ja kivihiilen väliltä olevan päästövaikutuksen, järeällä puulla vaikutus on samassa ajanjaksossa selvästi suurempi kuin kivihiilellä, jopa 1–2-kertainen.
 Onko luonnon monimuotoisuus uhattuna?
 Suomen luonnonsuojeluliiton suojeluasiantuntija Otto Bruun:  Vähintään 30 prosenttia hakkuutähteistä sekä kannot on syytä jättää metsään, jotta luonnon monimuotoisuuden tilanne ei heikkenisi edelleen. Suomessa poltetaan tällä hetkellä jonkin verran järeää lahopuuta ja jalostuskelpoista puuta. Esimerkiksi tiedot Mäntsälän bioenergiaterminaalilta tältä keväältä osoittavat, että järeää puuta poltetaan merkittäviä määriä myös Uudellamaalla.
 Metsäluonnon tila on edelleen heikentynyt. Järeän puun keräämistä ja polttoa olisi syytä rajoittaa metsäluonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi. Erityisesti Etelä-Suomessa lahopuun määrä metsässä on liian matala.
 Pääkaupunkiseudun puun tarve kasvaa yhteensä 2,4–3,7 terawattituntia vuodessa eli 1,2–1,8 miljoonaa kuutiota. Paljonko metsistä voi saada lisää haketta?
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Perttu Anttila:  Nykyisen käytön yli jäävää hakkuutähteiden hankintapotentiaalia näyttäisi olevan jonkin verran.
 Vuonna 2017 hakkuutähteitä käytettiin yhteensä 0,6 miljoonaa kuutiota Uudenmaan, Kanta-Hämeen, Päijät-Hämeen ja Kymenlaakson alueella. Teknis-taloudellinen hankintapotentiaali vuosille 2025–2034 on noin miljoona kuutiota vuodessa. Tekninen hankintapotentiaali on noin 1,6 miljoonaa kuutiota vuodessa.
 Tämä tosin edellyttäisi, että hakkuutähteiden hinta nousisi ja ainespuun hakkuumäärät nousisivat puuntuotannollisesti suurimmalle kestävälle tasolle eli kasvaisivat yli miljoonalla kuutiometrillä.
 Ainespuun – esimerkiksi sellu- ja tukkipuu – mittoja pienemmän puun kertymät ovat melko pienet.
 Petteri Juuti / Yle
 Onko Luken käsitys "kestävästä" sama kuin luonnonsuojeluliitolla?
 Suomen luonnonsuojeluliiton Otto Bruun:  Etelä-Suomessa erityisesti metsätalouden tulisi monimuotoisuuden suojelemiseksi muuttua vähemmän intensiiviseksi, joten tarjontaa on merkittävästi vähemmän kuin Luonnonvarakeskus arvioi.
 Kun kysyntä on merkittävästi suurempi kuin kestävä tarjonta, hinnat nousevat, mutta lisäksi kestämättömiä jakeita aletaan käyttää joko näissä laitoksissa tai sitten kauempana.
 Helenin mukaan puupolttoaineen kestävyys on taattu sertifikaateilla ja alkuperävarmennuksella. Riittääkö se?
 Greenpeacen metsäasiantuntija Matti Liimatainen:  Mitkään sertifikaatit eivät aseta mitään sääntöjä esimerkiksi energiapuun järeydelle – ei Suomessa eikä ulkomailla varsinkaan. Meidän nähdäksemme sertifikaatit eivät ole kestävyyden tae, ainakaan ilmastoasioissa. Suomessa FSC-sertifiointi vähän säätelee kantojen nostoa pohjavesialueilta, mutta ei siitäkään mitään ilmastovelvoitetta metsätalouteen tule.
 Mitä tapahtuu, jos kaikki suunnitellut biolaitokset toteutuvat?
 Suomen luonnonsuojeluliiton Jouni Nissinen:  Metsästä kerätään sellaista puuta, joka on tärkeää luonnon monimuotoisuuden ja ilmaston kannalta. Se pienentää metsien hiilivarastoja, jotka ovat ilmastonmuutoksen kannalta vähintään yhtä tärkeitä kuin päästöjen vähentäminen.
 Tuoreen arvion mukaan  joka yhdeksäs laji Suomessa on uhanalainen . Kun kymmenen vuoden päästä tehdään seuraava arvio, luvut näyttävät vielä pahemmilta, jos suunta ei muutu.
 Pieni osa biopolttoaineesta on näillä näkymin teollisuuden sivuvirtoja. Voiko niitä saada nykyistä enemmän?
 Suomen luonnonsuojeluliiton Otto Bruun:  Purun ja kuoren tarjontaa on ajoittain ollut enemmän kuin kysyntää. Tähän on vaikuttanut myös metsähakkeen tuki, joka on kannustanut polttamaan metsähaketta purun ja kuoren sijaan. Bioenergialaitosten määrän lisääntyessä on kuitenkin selvää, että bioenergian kysyntä 2020-luvun loppupuolella on suurempi kuin kestävä tarjonta.
 Voiko puuta tuoda ulkomailta, kuten Naantalissa jo tehdään?
 Otto Bruun:  Myös tuontivirtojen osalta kestävien jakeiden saatavuus on rajoitettu: muissakin maissa bioenergian tuotanto lisääntyy eikä kestäviä jakeita riitä suuria määriä myyntiin.
 Mitä sitten pitäisi tehdä?
 Otto Bruun:  Energiansäästö ja energiatehokkuus ovat lämmitystarpeen vähentämisessä ehdottomasti suurin mahdollisuus. Kerrostalojen ja asuinkiinteistöjen potentiaali on vuoteen 2025 mennessä suuri, joten tähän puoleen kannattaisi panostaa. Se mahdollistaisi polttotarpeen merkittävän pienentämisen.
 Lue myös:
 Helsingin ytimeen povattiin ydinvoimalaa jo 1950-luvulla – onko uusillakaan kaavailuilla mitään mahdollisuuksia?
 Helsingillä on mahdoton tehtävä: Pitäisi korvata miljoona tonnia kivihiiltä vaihtoehdoilla, joita ei ole edes olemassa
 Säästäisikö poistoilmalämpöpumppu rahaa ja energiaa sinun talossasi?
 Tässä kerrostalossa tehtiin kaikki energian säästämiseksi – Maalämpöpumpuista suurin hyöty, aurinkoenergia tuotti pettymyksen
 Maalämpö yleistyy kerrostaloissa hitaasti, vaikka kiinnostusta on paljon

Helsinki hylkää kiistellyn kivihiilen ja alkaa polttaa reilusti lisää puuta – romuttuvatko ympäristötavoitteet? 10 kysymystä kuumasta aiheesta


Summary: Yle päivittää tähän juttuun hallitustunnusteluiden kahdenvälisten keskusteluiden antia. SDP:n Antti Rinne lupailee päätöstä hallitusneuvotteluihin jatkavista puolueista viimeistään tiistaiksi.

Hallitustunnustelut jatkuvat maanantaina iltapäivällä eduskunnassa.
 Hallitustunnustelija  Antti Rinne  (sd.) pyrkii ratkaisemaan tänään tai viimeistään huomenna tiistaina, mikä toinen suuri puolue olisi hallitusneuvotteluissa SDP:n kanssa.
 – Minulla on nyt tavoitteena löytää se toinen isompi puolue joka tapauksessa. Se ratkaisee tavallaan sen, millainen kokoonpano hallitukselle on tulossa, Rinne sanoi SDP:n eurovaaliohjelman julkistamistilaisuudessa aamupäivällä.
 Rinne tapaa vihreiden, vasemmistoliiton, RKP:n ja kokoomuksen edustajat puhemiesneuvoston huonessa. Kullekin puolueelle on varattu tapaamiseen aikaa tunti. Ensimmäisenä vuorossa on vihreät  kello 15 , viimeisenä kokoomus  kello 18.
 Yle näyttää Antti Rinteen kommentit suorana Yle Areenassa keskusteluiden päätteeksi kello 19 jälkeen.
 Rinne kävi kahdenväliset keskustelut  sunnuntaina kristillisdemokraattien, perussuomalaisten ja keskustan johdon kanssa.
 Tiistai-iltaan mennessä pitäisi olla selvillä, mitkä puolueet etenevät varsinaisiin hallitusneuvotteluihin.
 Rinteen mukaansa suurimmat näkemyserot keskusteluissa liittyivät talous- ja EU-politiikkaan. Mikään puolue ei ole kuitenkaan vielä tippunut pois hallitusneuvotteluista.
 SDP:n puoluesihteeri Antton Rönnholm, varapuheenjohtaja Sanna Marin, kansanedustaja Suna Kymäläinen ja puheenjohtaja, hallitustunnustelija Antti Rinne. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Tuleeko sinipuna vai punamulta?
 Vaalien jälkeen sinipunahallitusta eli SDP:n ja kokoomuksen muodostamaa hallitusta pidettiin todennäköisenä. Mukaan mahtuisi myös vihreät ja RKP. Tällä kokoonpanolla olisi 108 edustajaa.
 Vasemmistoliittokin mielii hallitukseen, mutta  vasemmistoliitto ja kokoomus hyljeksivät toisiaan.  Kokoomuksen valinta toiseksi suureksi puolueeksi hallitusneuvotteluihin voisi merkitä vasemmistoliiton putoamista pois neuvotteluista.
 Viikonlopun keskustelujen jälkeen näyttää siltä, että  punamullan  eli SDP:n ja keskustan muodostaman hallituksen osakkeet ovat nousussa hallituspörssissä.
 Ylen tietojen mukaan hallitukseen meno  jakaa keskustan eduskuntaryhmää . Osa jäsenistä haluaisi vaalitappiosta huolimatta hallitukseen vaikuttamaan, osa katsoo opposition paremmaksi vaihtoehdoksi tässä tilanteessa.
 Demareiden puheenjohtaja Antti Rinne löi lisää kierroksia hallituspeliin vihjailemalla  Helsingin Sanomien haastattelusta  kansanrintamasta, johon kuuluisivat SDP:n lisäksi keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP.
 Tällä vaihtoehdolla olisi vankka enemmistö, 117 paikka eduskunnassa, eivätkä pienpuolueet pääsisi vaa'ankieliasemaan.
 Mutta myös keskustan ja vihreiden näkemysten yhteensovittaminen on erittäin vaikeaa ellei jopa mahdotonta, metsähakkuiden määrä yhtenä esimerkkinä.
 Ajatus punamullasta on kuitenkin saanut perussuomalaisten ja kokoomuksen edustajat sosiaalisessa mediassa hyökkäykseen.
 Kokoomuksen edustajat ovat antaneet ymmärtää, että perussuomalaisten kanssa voisi syntyä  yhteinen hallitusohjelma .
 Lue lisää:
 Analyysi: Hallituskysymys jakaa keskustaa ennennäkemättömällä tavalla
 Yle seurasi hallitustunnusteluja – Antti Rinne Ylelle: Yksikään puolue ei ole vielä ulkona hallitusneuvotteluista
 Analyysi: "Punamultaa pukkaa", twiittasi kansanedustaja – miten käy tänään Rinteen keskusteluissa keskustan kanssa?

Yle seuraa hallitustunnusteluja: Mikä toinen suuri puolue demareiden kaveriksi? Ratkaisee hallituksen lopun kokoonpanon


Summary: Traficomin johtava asiantuntija uskoo, että huonosti onnistunut, pomppuinen laskeutuminen sai turmakoneen palamaan.

Kymmeniä kuolonuhreja vaatinut  Moskovan lentoturma  ei voi olla salaman syytä – ainakaan täysin, kommentoi Traficomin johtava asiantuntija  Ilkka Kaakinen .
 – Täällä ollaan vahvasti sitä mieltä, että salama yksistään ei lentokonetta pudota. Lentokone on rakennettu niin, että runkoa ympäröi verkko. Se kerää salamasta tulleen sähkön, ja staattisten sähkönpurkainten kautta sähkö poistuu lentokoneesta.
 Salama voi aiheuttaa toimintahäiriöitä elektronisiin järjestelmiin tai laitteisiin.
 Voi kuvitella, että osa menehtyneistä olisi päässyt elossa ulos, jos ei olisi käytäville noustu käsitavaroita kaivelemaan.  Ilkka Kaakinen
 Koneella voi silti lentää, Kaakinen sanoo. On mahdollista, että salaman aiheuttama vika on johtanut päätökseen palata lähtökentälle.
 – On tietysti ihan liian aikaista spekuloida, mihin järjestelmiin mahdollinen salama on iskenyt. Tämä on kuitenkin vasta yksi teoria, jota ei ole vahvistettu.
 Kaakinen on nähnyt videot turmakoneen laskeutumisesta. Hänen mielestään turman varsinainen syy näyttäisi olevan epäonnistunut lasku.
 – Ehjä kone ei ole ollut taivaalla tulessa. Se on pomppinut laskeutuessa muutaman kerran ja osunut kiitotiehen. Voima on ollut niin kova, että laskutelineet ovat pettäneet alta, mikä on aiheuttanut polttoainetankkien repeämisen. Sitä on seurannut tulipalo, Kaakinen arvioi.
 Ilmailuasiantuntija haluaa erityisesti nostaa esiin sen, että joidenkin matkustajien kerrotaan jääneen pelastamaan omia matkatavaroitaan. Tällainen toiminta evakuointitilanteessa on erittäin vaarallista paitsi itselle, myös muille matkustajille.
 – Se hidastaa evakuointia huomattavasti. Tässäkin tapauksessa voi kuvitella, että osa menehtyneistä olisi päässyt elossa ulos, jos ei olisi käytäville noustu käsitavaroita kaivelemaan.
 Aeroflot-yhtiön Suhoi SSJ100-koneen turmassa kuoli 41 ihmistä, 37 selviytyi.
 Lue myös:
 Media: Moskovan turmakone evakuoitiin nopeasti, vaikka osa matkustajista otti matkatavaroita mukaansa – "Kaikki huusivat, että kone palaa"

Salama ei voi pudottaa lentokonetta, mutta voi häiritä sen järjestelmiä – Asiantuntija nostaa esiin turhia kuolemia aiheuttavan toiminnan


Summary: Dokumentin esittämisestä Ylellä neuvoteltiin syksystä lähtien.

Paljon huomiota saanut turvapaikanhakijoiden Suomeen tuloa käsittelevä  Seinäjoen arabikevät  -dokumentti esitetään Ylellä.
 Matti Reinikan  ohjaama elokuva nähdään Yle TV2-kanavalla ja Yle Areenassa 28. toukokuuta. Dokumentti esitetään Docventures-erikoislähetyksessä, jolloin sen teemasta keskustellaan esittämisen yhteydessä. Erikoislähetyksen tarkemmasta sisällöstä tiedotetaan myöhemmin.
 Dokumentti oli alunperin tarkoitus esittää Ylellä viime keväänä. Sitä on jo esitetty muualla julkisesti, mutta Yle halusi ohjaajalta selvityksiä dokumentissa esitetyistä faktaväitteistä. Docventures-lähetyksessä esitetään dokumentin viimeisin versio.
 – Tämähän on dokumentti, joka kertoo hyvin erilaisista mielipiteistä. Erittäin kiinnostava aihe vuoden 2015 tapahtumista. Keskustelimme ja kävimme läpi, kuinka dokumentti saataisiin sellaiseen tasapainoon, ettei se ilmennä kummankaan puolen ajatuksia liian voimakkaasti. Tätä keskustelua olemme käyneet, ja nyt olemme päässeet sellaiseen lopputulokseen, että dokumentti voidaan myös Ylellä esittää, sanoo Ylen Luovat sisällöt -yksikön johtaja  Ville Vilén .
 Docventuresin juontajan  Riku Rantalan  mukaan maahanmuutto on laaja-alainen yhteiskunnallinen ilmiö, jossa eri ihmisille eri asiat ovat merkitseviä.
 – Maahanmuutosta tulisi voida keskustella kiihkottomasti ja ratkaisukeskeisesti, muita ihmisiä kunnioittaen. Docventures haluaa omalta osaltaan tuoda tätä suomalaiskansallista kiihkottomuutta keskusteluun, Rantala sanoo Ylen tiedotteessa.
 Dokumentin tasapuolisuudesta väännettiin pitkään
 Yleisradio kävi syksystä lähtien neuvotteluja Reinikan kanssa ja pyysi  Seinäjoen arabikevääseen  muutoksia tasapuolisuuden saavuttamiseksi.  Ylen noudattaman säännöstön  mukaan ilmiöitä ja mielipiteitä pitää pyrkiä käsittelemään ohjelmissa tasapuolisesti jopa yksittäisen ohjelman sisällä, jos se on mahdollista.
 Ylen Luovien sisältöjen johtajan Ville Vilénin mukaan Seinäjoen arabikevät -dokumentti esitetään Docventuresissa, sillä konsepti antaa mahdollisuuden  taustoittavaan keskusteluun. Rami Moilanen / Yle
 Seinäjoen arabikevät  kertoo syksyn 2015 turvapaikanhakijakriisistä kolmen eri näkökulman kautta: Irakilaisen turvapaikanhakijan, vastaanottokeskuksen johtajan ja paikallisen maahanmuuttokriittisen aktivistin tarinat kohtaavat kolmen vuoden seurannan aikana.
 Dokumentti on herättänyt kohua sen takia, että sitä on syytetty julkisuudessa islam- ja maahanmuuttovastaiseksi. Tätä näkemystä ohjaaja-tuottaja Matti Reinikka ei ole jakanut.
 Seinäjoen arabikevään  on tuottanut Elokuvaosuuskunta Siperia, ja sen rahoittajia ovat Suomen elokuvasäätiö, Yle, Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskus (AVEK) ja Kirkon mediasäätiö. Rahoittajat julkaisivat maaliskuun alussa  kannanoton , jonka mukaan ne eivät tuolloin hyväksyneet elokuvan sisältöä.
 Lue lisää:
 Kohua herättänyt Seinäjoen arabikevät -dokumentti saa ensiesityksen Jalasjärvellä
 Seinäjoen arabikevät -dokumentin esittäminen edelleen epävarmaa – ohjaaja luottavainen, vaikka sisältöä ei ole hyväksytty

Kohutusta dokumentista päästiin lopulta ratkaisuun: Yle esittää Seinäjoen arabikevät -dokumentin Docventuresissa


Summary: Ruumiin löysi ohikulkija.

Rovaniemellä tammikuussa kadonnut  Tanja Ahven-Posio  on löydetty. Hänen ruumiinsa löytyi maanantaina aamulla Kemijoesta. Poliisin mukaan ruumiin löysi ohikulkija.
 Lapin poliisilaitoksen mukaan asiaan ei epäillä liittyvän rikosta, mutta poliisi selvittää vielä tarkemmin naisen kuolinsyytä.
 Ahven-Posio katosi tammikuun 12. päivä Rovaniemellä. Häntä etsittiin poliisin ja vapaaehtoisten voimin.

Rovaniemellä kadonnut nainen löytyi Kemijoesta


Summary: Koneen laskeutumisvauhtia hidastanut järjestelmä ei ehkä toiminut kunnolla.

Floridassa viikonloppuna sattuneen lentoturman syy saattoi olla koneen tekninen vika, kertoivat viranomaiset. Alustavien tutkimusten perusteella järjestelmä, joka hidastaa koneen vauhtia laskussa, ei toiminut kunnolla.
 Jacksonvilleen Floridaan ukkosmyrskyssä lauantaina laskeutunut Boeing 737 -kone suistui laskun päätteeksi jokeen. Kaikki koneessa olleet 143 ihmistä selvisivät hengissä, mutta parikymmentä sai lieviä vammoja.
 Miami Airin lentokone oli lähtenyt Kuuban Guantanamo Bayn laivastotukikohdasta. Kyydissä oli armeijan henkilökuntaa ja heidän perheenjäseniään.
 Laivaston sukeltajat valmistautuivat maanantaina sukeltamaan hylkyyn. Lentokoneen ruumassa oli muun muassa matkustajien lemmikkejä, jotka hukkuivat.
 Hylky on ympäröity puomeilla, jotta mahdollinen polttoainevuoto koneesta ei leviäisi jokeen.

Floridan viikonlopun lentoturman syy todennäköisesti tekninen vika


Summary: Jo aiemmin HKScan kertoi, että Suomessa vähennetään 74 työntekijää.

HKScanin yt-neuvottelut ovat päättyneet. Yhtiö vähentää kaikkiaan 183 työntekijää. Jo aiemmin HKScan  kertoi , että Suomessa vähennetään 74 työntekijää.
 Kerromme asiasta kohta lisää.

HKScan vähentää kaikkiaan 183 työntekijää


Summary: Trumpin ilmoitus oli yllätys, joka heiluttaa koko maailmantaloutta.

Maailmanlaajuiset rahoitusmarkkinat ovat reagoineet presidentti  Donald Trumpin  uhkaukseen  korottaa Kiinasta tuotavien tuotteiden tullimaksuja .
 Helsingin pörssin yleisindeksi on noin puolentoista prosentin laskussa.
 Kiinassa Shanghain pörssissä osakkeet laskivat liki kuusi prosenttia, ja Yhdysvalloissa futuurit heikkenivät 1,6 prosenttia. Alavirettä odotetaan myös Euroopan pörsseihin maanantaina.
 Kiinan juanin arvo putosi rajusti, ja uhkaus heiluttaa myös maailman öljymarkkinoita.
 Japanin pörssi on kiinni kansallisen lomapäivän vuoksi, mutta sielläkin futuurit putosivat vajaat kaksi prosenttia.
 Trump ilmoitti sunnuntaina Twitterissä, että Kiinalle asetettuja tullimaksuja korotetaan reippaasti. Trumpin mukaan tullien korotus on seurausta Kiinan edustajien viivyttelystä maiden välisissä kauppaneuvotteluissa. Nähtäväksi jää, aikooko hän toteuttaa uhkauksensa vai onko kyse pelkästä neuvottelutaktiikasta.
 Trumpin ilmoitus tuli yllätyksenä Kiinan viranomaisille. Kiinalaiset harkitsivat peruuttavansa tälle viikolle suunnitellut neuvottelut. Kiinan varapääministeri  Liu Hen  piti matkustaa Washingtoniin keskiviikkona.
 Maanantaina Kiinan ulkoministeriön edustaja kuitenkin sanoi, että kiinalaiset ovat lähdössä neuvotteluihin. Hän ei tarkentanut, tuleeko Liu Hen mukaan.
 Lue myös:
 Trump: Eeppinen kauppasopimus Kiinan kanssa on erittäin lähellä
 Trump vaatii Kiinaa poistamaan tullit maataloustuotteilta –  Yhdysvallat ja Kiina ovat lähellä kauppasopimusta
 Yhdysvallat lykkää Kiinan tuontitullien korotusta

Osakkeet rajussa laskussa Trumpin Kiina-uhkauksen jälkeen


Summary: Presidentti Trumpin uudet uhkaukset lisätulleista Kiinan tuonnille, ovat saaneet pörssit heilumaan ympäri maailman. Maiden väliset kauppaneuvottelut saattavat olla vaarassa.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  uusi uhkaus nostaa kaikkien Kiinasta tuotavien tavaroiden tulleja 25 prosenttiin on saanut Aasian pörssit sukeltamaan reippaasti.
 Myös Euroopassa sijjoittajat ovat pelästyneet Trumpin puheita. Kaupankäynti on alkanut vahvasti mollivoittoisesti Helsingin, Oslon, Tukholman, Pariisin ja Frankfurtin pörsseissä ja osakekurssit ovat lähes kahden prosentin pudotuksessa kautta linjan.
 Helsingin pörssin OMXH-indeksi on ollut aamulla aukeamisen jälkeen noin 1,5 prosenttia miinuksella.
 Trump  tviittasi eilen sunnuntaina, että hän korottaa kaikkien Kiinasta tuotaviien tavaroiden tulleja perjantaina, jos kauppaneuvottelut Yhdysvaltain ja Kiinan välillä eivät etene.
 Jos Trump toteuttaa uhkauksensa, 325 miljardin dollarin edestä kiinalaista tuontitavaraa saa 25 prosentin rangaistustullin. Tähän mennessä osalla Kiinan-tuonnista on ollut 10 prosentin tulli.
 Kauppaneuvottelut saattavat vaarantua
 Maanantain kaupankäynnissä Manner-Kiinassa sijaitsevat Shanghain ja Shenzenin pörssi-indeksit romahtivat yli 6 prosenttia. Lasku on kuitenkin hieman loiventunut. Myös Hongkongin Hang Seng-indeksi laski noin 3 prosenttia. Tokion pörssi on tänään kiinni.
 Myös valuuttamarkkinoilla on reagoitu Trumpin puheisiin, Japanin jenin arvo on vehvistunut euroa vastaan.
 Trumpin ilmoitus tuli yllätyksenä Kiinan viranomaisille ja he harkitsevat tälle viikolle suunniteltujen neuvottelujen perumista. Kiinan varapääministeri  Liu Hen  piti matkustaa Washingtoniin keskiviikkona.
 Trump sanoo, että tullit eivät haittaa Yhdysvaltain taloutta, koska Kiina maksaa niistä suuren osan. Talousasiantuntijoiden mukaan tullimaksuja joutuvat maksamaan yhdysvaltalaiset yritykset, jotka tuovat tuotteita Kiinasta.
 Lue myös:
 Trumpilta raju tulliuhkaus Kiinalle: Kaikelle tuonnille 25 prosentin tulli, jos neuvottelut eivät etene

Trumpin tulliuhkaukset saivat pörssit alamäkeen Kiinassa, myös Euroopassa sijoittajat ovat pelästyneet


Summary: Tampereen yliopistolla tutkitaan, miten historian visualisointi auttaa ymmärtämään tapahtumia paremmin.

Tästä on kyse Tampereen yliopistossa tutkitaan, miten datavisualisointeja voisi käyttää historian opetuksessa Omin aistein tehtyjen havaintojen uskotaan lisäävän empatiaa ja ymmärrystä tapahtuman kokeneita kohtaan Tutkimusta varten tuotettuja datavisualisointeja on testattu lukiolaisten ja opettajien keskuudessa
 Tampereen yliopiston opetustilassa istuu joukko lukiolaisia virtuaalilasit päässä.  Sauli Rautiainen  katselee laseilla ympärilleen ja riisuu lopulta lasit ihmeissään.
 – Oltiin siellä juoksuhaudassa. Kun laitoin tutkaimen metsikköön, niin mystinen hahmo alkoi lähestyä sieltä. Onneksi nopeasti soittelin kelloa, jolloin apujoukot tulivat ja saatiin meille hyvä sotavanki, kuvailee Rautiainen kokemustaan tutkimusta varten rakennetusta demosta.
 Koehenkilö pääsee virtuaalilaseilla toisen maailmansodan aikaiselle vartiopaikalle, jossa tehdään omin aistein havaintoja tilasta ja tapahtumasta.
 – Esimerkiksi tässä kyseisessä Rukajärvi-demossa ei ole paljon tiedollisia elementtejä. Kyse onkin siitä, voiko se tunteen tasolla lisätä kiinnostusta sodan kokemusta ja sitä yksilön epävarmuutta, ahdistusta ja pelkoa kohtaan, mitä jokainen sotilas on varmasti jossain vaiheessa kokenut, yliopistonlehtori  Anssi Männistö  avaa kyseisen visualisoinnin tarkoitusta.
 Yliopistonlehtori Anssi Männistö vetää hanketta, jossa tutkitaan datavisualisointien käyttämistä eri tavoin historian opetuksen tukena.  Anne Savin / Yle
 Tutkimusta siitä, miten kokemus auttaa ymmärtämään
 Tampereen yliopiston tutkimuksessa selvitetään, miten lisättyä todellisuutta voisi tuoda historian opetukseen. Vahtivuoron kokeminen on yksi osa tutkimusta.
 Datavisualisoinnit perustuvat suuriin tietokantoihin, jotka liittyvät toisen maailmansodan historiaan Suomessa. Visualisoinneissa on yhdistetty eri tietokantoja, kuten kaatuneiden määrä sekä sodan aikaiset kuvat ja kirjeet.
 Hankkeen rahoittajana on Viestintäalan tutkimussäätiö ja sitä johtaa yliopistonlehtori, YTT Anssi Männistö.
 Kyse onkin siitä, voiko se tunteen tasolla lisätä kiinnostusta sodan kokemusta ja sitä yksilön epävarmuutta, ahdistusta ja pelkoa kohtaan, mitä jokainen sotilas on varmasti jossain vaiheessa kokenut.  Anssi Männistö
 Erilaisten visualisointien avulla on mahdollista viedä ihmiset keskelle historian tapahtumia, ja esittää asioita paperia kiinnostavammin. Tavoitteena on selvittää, miten historian omakohtainen kokeminen muuttaisi sen ymmärtämistä.
 Sen uskotaan myös lisäävän empatiaa tapahtumat oikeasti kokeneita kohtaan.
 – Näistä virtuaalitodellisuuden sovelluksista puhutaan jopa tällaisina empatiakoneina, jolloin ne voisi tuoda ja tuottaa empaattista ja tunteeseen perustuvaa ulottuvuutta näiden asioiden kokemiseen eri tavalla kuin muut esitysmuodot. Se on voimakkaampi kuin elokuva, voimakkaampi kuin musiikki. Me olemme sisällä jossain maailmassa omine aisteinemme ja pystymme kokemaan näitä aineistoja.
 Vahtivuoron tunnelmaa ja kuolleiden määrien tarkastelua
 Toinen testattavista visualisoinneista on myös virtuaalilaseilla tutkittava tilasto kaatuneista. Siinä henkilö seisoo nurmikentällä, jossa on ylöspäin kohoavin pylväin esitetty sodan aikana kuolleiden määrä päivittäin.
 –Jonain päivänä kuolleiden määrä on 400 henkilöä, jolloin nimistä koottu torni on korkeudeltaan 200 metriä. Vieressä on 150 tai 75 metriä korkeita torneja. Syntyy elämys: ”kauheata!”Kun torneja katsoo ylöspäin, se on myös fyysinen ja kehollinen ulottuvuus, kuvailee Anssi Männistö.
 Perinteiseen kaksiulotteiseen verkkografiikkaan tai pieneen paperiseen taulukkoon verrattuna kokemus on toisenlainen.
 – Auttaisiko se meitä ymmärtämään jotain sellaista, mitä pelkkien numeroiden katsominen ja tekstin lukeminen ei tuo? Olisiko tarinaan samaistuminen yksi keino tuoda näitä sodan hirveyksien ja kokemisen yksilöllisyyttä paremmin läsnäolevaksi, Männistö kysyy.
 MIlena Albanese oli mukana lukiolaisten testiryhmässä.  Anne Savin / Yle
 Lukiolaisten testiryhmään kuuluva  Milena Albanese  katseli pylväsrivejä, ja ainakin häneen kokemus teki vaikutuksen.
 – Se oli todella erilainen kokemus. Kun oli siellä ja nosti päätä ylös ja jotkut pylväät jatkui tosi pitkälle taivasta kohti, niin se jotenkin herätti huomion siitä, kuinka moni ihminen kuoli sodassa. Pylväissä on tiedot ja nimet ihmisistä, mikä muutti heidät massasta yksilöiksi, Albanese kuvailee kokemustaan.
 Opettajat mukana tutkimuksessa
 DELTA-tutkimus  alkoi tammikuussa 2018. Opettajat otettiin heti mukaan testaamaan ja arvioimaan demoja. He ovat toimineet hankkeessa pedagogisena asiantuntijaryhmänä, ja antaneet palautetta siitä, miten eri visualisoinnit voivat toimia lukion historian opetuksen tukena, erityisesti historiallisen empatian opettamisen näkökulmasta.
 Historian opettaja Juha Heinonen on ollut mukana arvioimassa tutkimusta vasten tuotettuja datavisualisointeja.  Anne Savin / Yle
 Yksi mukana olleista opettajista on tamperelainen historian opettaja  Juha Heinonen .
 – Datatiedon esittäminen toisessa muodossa on ainakin opiskelijoiden kokemuksen kautta tuonut selkeästi uudenlaisia tapoja nähdä tilastojen taaksekin tai tilastot toisessa valossa, kuin mitä perinteinen tapa esittää asioita esimerkiksi oppikirjoissa on tarjonnut.
 Myös ehkä tässä ajassa olevan, toisenlaisessa maailmassa elävän ihmisen ymmärtäminen saattaa parantua ja syventyä näillä keinoin.  Juha Heinonen
 Heinonen nimittää visualisointeja aikakoneeksi historian ymmärtämisen kannalta, koska niiden avulla voi hypätä konkreettisesti keskelle menneitä tapahtumia.
 – Uskon, että tänä päivänä ihmisen kyky menneisyyden ymmärtämiseen ja menneisyyden ihmisen elämän ymmärtämiseen on aika haastava monellakin tavalla. Kun siihen maailmaan pääsee sukeltamaan tämän tekniikan kautta, se varmasti luo todellisemman tai syvemmän kokemuksen toisen ihmisen kokemusmaailmasta.
 Tutkimus keskittyy historian opetukseen, mutta samalla tavalla ymmärrystä voi lisätä myös nykymaailmassa, Heinonen arvioi.
 – Myös ehkä tässä ajassa olevan, toisenlaisessa maailmassa elävän ihmisen ymmärtäminen saattaa parantua ja syventyä näillä keinoin.
 Juha Heinosen mielestä tämän kaltainen tekniikan hyödyntäminen sopii erinomaisesti juuri historian opetukseen.
 –Erittäin hyvin, sillä se varmasti tarjoaa sellaisia mahdollisuuksia, mitä moni muu aine ei pystykään hyödyntämään samalla tavalla.
 Myös ehkä tässä ajassa olevan, toisenlaisessa maailmassa elävän ihmisen ymmärtäminen saattaa parantua ja syventyä näillä keinoin.  Juha Heinonen
 Vartiokopissa tehtäväänsä suorittanut Sauli Rautiainen on myös kiinnostunut uudesta tavasta kokea historiaa, vaikka tunnustautuukin lukumieheksi.
 – Odotan innolla, miten tekniikka kehittyy. Siinä pääsi saman tien samaistumaan siihen yksittäisen sotilaan kokemukseen.
 – Ja jos uusi tapa esittää historiaa saa yhdenkin nuoren innostumaan, kiinnostumaan tai ymmärtämään historiaa paremmin tai syvemmin, niin sehän on aivan loistavaa. Tuossa on paljon mahdollisuuksia, Rautiainen uskoo.

Virtuaalilasit saavat katsojan tuntemaan kehossaan sodan raakuuden: "Näistä puhutaan jopa empatiakoneina"


Summary: Väitöskirjan mukaan oppilasryhmien moninaisuus voikin itse asiassa olla avain syvälliseen oppimiseen.

Miten käy suomalaisen palkitun peruskoulun? Lisääkö erityisoppilaiden laittaminen yleisopetuksen luokkiin levottomuutta? Vähenevätkö opettajan mahdollisuudet huomioida jokaista oppilasta?
 Miten käy opettajan auktoriteetin?
 Ei välttämättä huonosti, mutta työtä se vaatii, sanoo tuore suomalainen väitöskirja.
 Kasvatustieteiden maisteri, luokanopettaja  Marikki Arnkil  tutki oppilasryhmien moninaisuutta ja miten se vaikuttaa opettajan auktoriteettiin. Arnkil tutki, millä ehdoin opettaja voi toimia dialogisena auktoriteettina. Dialogisuudella tarkoitetaan keskustelua, yhteisten merkitysten luomista, kohtaamista ja maailmassa olemisen tapaa.
 Suomessa yleistyneen inkluusion mukaan kaikille tulisi antaa oikeus saada opetusta tavallisissa koululuokissa ja erityisluokkiin sijoittamisen tulisi olla poikkeus. Tavoitteena on tasa-arvoinen koulu, jossa kukaan ei leimautuisi sen vuoksi, että hän tarvitsee enemmän tukea kuin muut.
 Kaikki eivät pidä muutoksesta.  Opettajien ammattijärjestön  OAJ väittää, että kyse on säästöistä.
 Väitöskirjan mukaan oppilasryhmien moninaisuus voikin itse asiassa olla avain todelliseen kohtaamiseen ja syvälliseen oppimiseen.
 – Ymmärrän epätietoisuuden ja pelon, mikä tähän liittyy. Jos erityislapsien tulo luokkiin toteutetaan hätäisesti ja puutteellisin resurssein, ei käy hyvin, Arnkil sanoo.
 Sen sijaan jos muutokseen kiinnitetään huomiota, se voi auttaa kaikkien oppimistuloksia. Oppilaat oppivat syvällistä, kriittistä ajattelua ja muiden huomioon ottamista.
 Kaikki samassa luokassa
 Arnkil keräsi tutkimusaineistonsa osallistuvana havainnoijana italialaisesta peruskoulusta vuosina 2012–2015. Italialaiset koulut noudattavat inkluusiota: kaikki oppilaat opiskelevat yhdessä, ilman jakoa yleisopetuksen luokkiin ja erityisryhmiin.
 Marikki Arnkil sanoo, että opettajat ovat epätietoisia, miten opetus onnistuu levottomassa luokassa.  Taru Arnkil
 Arnkilin tutkimassa italialaiskoulussa oli kehitetty keskustelevaa opetusta. Tämän opetustavan mukaan opettajat oppivat lapsilta vähintään yhtä paljon kuin lapset opettajilta. Avainasemassa on keskustelu ja että siihen on aikaa. Toiseksi luokan lapsien pitää tuntea toisensa ja luottaa toisiinsa, että he uskaltavat jakaa ajatuksiaan.
 Väittelijän mukaan opettajalta tarvitaan sekä jämäkkyyttä että herkkyyttä ja keskustelu syntyy tässä jännitteessä. Opettajan pitää toisaalta antaa vapaus lasten ainutlaatuisille ajatuksille ja toisaalta huolehtia, että keskustelu pysyy kasassa.
 – Koska emme dialogifilosofian näkökulmasta voi koskaan täysin tuntea ja ymmärtää toista, on meidän kysyttävä ja kuunneltava vilpittömin mielin. Tähän kohtaamiseen keskusteleva didaktiikka perustuu, ja sen mahdollistaa nimenomaan oppilasryhmien moninaisuus. Ainutlaatuisten lasten ainutlaatuiset näkökulmat rikastuttavat koko ryhmän yhteistä ajattelua ja oppimista, ja niihin vastaamalla opettaja rakentaa hyvinvointia ja huolenpitoa, Arnkil sanoo.
 Keskustelu ei synny vanhanaikaisella auktoriteetilla. Arnkil seurasi, miten yksi opettaja sai ryhmän toimimaan hyvin. Sitten luokkaan tuli uusi opettaja, joka toimi vanhanaikaisen auktoriteetin varassa.
 – Homma levisi käsiin. Samat lapset, jotka keskustelivat toisen opettajan kanssa hyvin, käyttäytyivät nyt huonosti. Minun oli pakko poistua paikalta, koska sydän ei kestänyt katsoa tätä. Tarvitaan kunnioittavaa kohtaamista, ei ankaruutta.
 Arnkilin mukaan tämä tarkoittaa eri asiaa kuin huono käytös.
 – Huonoa käytöstä ei saa hyväksyä. Käytös pitää erottaa kuitenkin lapsen persoonasta ja kunnioittaa lasta ainutlaatuisena.
 Lapselta voi kysyä esimerkiksi matematiikassa, miten sinä ajattelit tämän asian.
 – Samat matematiikat ja kieliopit tässä opetetaan, mutta kysymisen tapa on eri.
 Opettajan pitää ohjata keskustelua
 Arnkil eritteli opettajan tapoja vastata lapsille. Hänen mukaansa reunaehtoja keskustelun syntymiselle ovat ajan lisäksi säännöt, puhetapa, elekieli, kiinnostus, äänenkäyttö ja lasten tarpeisiin vastaaminen. Opettajan pitää myös ohjata keskustelua.
 – Dialoginen opettaja ei toimi paremmin tietäjänä vaan ohjaa lapsia ajattelemaan yhdessä. Hän ei myöskään jätä lapsia ajattelemaan yksin, mikä on riskinä liiallisessa lapsilähtöisessä näkökulmassa. Keskustelua pitää auttaa.
 Nuorena opettajana Arnkil luotti naiivisti inkluusioon. Nyt hän ymmärtää, että tämä vaatii töitä.
 – Parasta olisi sellainen, että lapsi saisi tukea isoon luokkaan ja tuokioita pienissä ryhmissä, jos niiden tarve lähtee lapsesta, hän sanoo.
 KM, luokanopettaja Marikki Arnkilin kasvatustieteiden alaan kuuluva väitöskirja ”Mehän opimme enemmän kuin lapset” Opettaja dialogisena auktoriteettina tarkastetaan Tampereen yliopiston kasvatustieteiden ja kulttuurin tiedekunnassa lauantaina 18. toukokuuta.
 Lue lisää:
 Antto Hautamäki kävi ala-asteensa erityiskoulussa ja on siitä kiitollinen – "Minulla ei olisi ollut mitään mahdollisuuksia pärjätä normaalikoulussa"
 Suomi siirsi erityisoppilaat suuriin luokkiin, eivätkä kaikki opettajat pidä muutoksesta: "En ole koskaan ollut näin väsynyt"

Miten käy opettajan auktoriteetin nykykoulussa, kun luokissa on yhä enemmän erityislapsia? Ei välttämättä huonosti, sanoo tuore väitös


Summary: Niin sanotuista Panaman papereista alkunsa saanut rahanpesuskandaali tahri pahasti Panaman mainetta kolme vuotta sitten.

Sosiaalidemokraattien ehdokas  Laurentino Cortizo , 66, on voittanut Panaman presidentinvaalit, kertoivat maan vaaliviranomaiset maanantaina. Kun pitkälti yli 90 prosenttia äänistä oli laskettu, Cortizo oli siirtynyt tavoittamattomaan johtoon lähimpään haastajaansa, ex-ulkoministeri  Romulo Rouxiin  nähden.
 Entinen maatalousministeri Cortizo lupasi vaalikampanjassaan keskittyä etenkin korruption vastaiseen työhön. Panaman kansainvälinen maine tuhriintui pahasti kolme vuotta sitten, kun tutkivat journalistit paljastivat Panaman papereina tunnetun laajan rahanpesuvyyhdin.
 Cortizo seuraa presidenttinä  Juan Carlos Varelaa , jonka kautta varjostivat korruption lisäksi lama sekä terveydenhuollon ja oikeusjärjestelmän kriisit.
 Panamassa presidentti voi olla vallassa vain yhden viisivuotiskauden.

Korruption vastustus vei Laurentino Cortizon Panaman presidentiksi


Summary: Uhkaus julkaistiin Tor-verkossa viime viikolla.

Kauppakeskus Isoa Omenaa viime viikolla ammuskelulla uhannut mies on myöntänyt tekonsa poliisin kuulusteluissa.
 – Uhkauksen kirjoittamisen motiiviksi mies kertoi suuttumuksen, joka syntyi hänen hävittyään ison summan netissä pelatussa uhkapelissä. Lisäksi mies myönsi lisänneensä julkaisemansa uhkauksen kommentteihin toisen henkilön nimen, vaikka tällä henkilöllä ei ollut asiaan mitään yhteyttä, kertoo tutkintaa johtava komisario  Teemu Värtinen .
 Poliisi otti noin 20-vuotiaan miehen kiinni viime torstaina.
 Virkavalta tutkii Tor-verkossa vappupäivänä julkaistua tekstiä laittomana uhkauksena ja perättömänä vaaranilmoituksena.
 Laittomasta uhkauksesta voi seurata kahden vuoden vankeusrangaistus. Lisäksi tekijä voi joutua maksamaan merkittäviä korvauksia. Korvausvaatimukset tarkentuvat myöhemmin.
 Lue lisää
 Poliisi ottanut kiinni miehen, jota epäillään kauppakeskus Isoon Omenaan kohdistetusta uhkauksesta – motiivi ei ole vielä selvillä
 Espoolaista kauppakeskusta on uhattu ammuskelulla

Kauppakeskus Isoa Omenaa uhannut mies myönsi teon – motiivina uhkapelissä hävitty raha


Summary: Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan päätös ei ole riittävä.

Brunein sulttaani  Hassanal Bolkiah  on vakuuttanut, ettei kansainvälisen kohun aiheuttaneita äärimmäisiä sharia-lain määräämiä rangaistuksia, kuten homoseksistä ja aviorikoksesta määrättyjä kivitystuomiota, panna toimeen.
 Sulttaani muistutti, että maassa on jo pitkään ollut voimassa normaalin rikoslain määräämänä kuolemanrangaistus, mutta ketään ei ole teloitettu vuosikymmeniin.
 – Näin toimitaan myös sharia-lain kohdalla, jossa mahdollisuudet synninpäästöön ovat laajemmat, Bolkinah sanoi puheessaan.
 Ihmisoikeusjärjestöt tuomitsivat tuoreeltaan ilmoituksen riittämättömäksi.
 – Tämä ei muuta mitään. Se ei puutu millään lailla sharian muihin ihmisoikeusloukkauksiin, sanoi The Brunei Project -järjestön perustaja Matthew Woolfe.
 Bruneista tuli viime kuun lopussa ensimmäinen Itä- tai Kaakkois-Aasian maa, jossa sharia-laki otettiin käyttöön valtiollisella tasolla. Päätös nostatti vastalauseita ja boikottivaatimuksia.
 Useat julkisuuden henkilöt, muun muassa näyttelijä  George Clooney  ja talk show -juontaja  Ellen Lee DeGeneres ,  kehottivat ihmisiä boikotoimaan  Brunein sulttaanin kytköksissä olevan Dorchester Collection -ketjun hotelleja eri puolilla maailmaa.
 Hotellit ovat  poistaneet sosiaalisen median tilejään  arvosteluryöpyn takia.

Brunein sulttaani antoi periksi: kuolemantuomioita homoseksistä ja aviorikoksesta ei panna täytäntöön


Summary: Ilmavoimien ex-komentaja Sampo Eskelinen joutuu kertomaan, mitä hän teki kun kuuli alaisensa epäasiallisesta käytöksestä.

Helsingin hovioikeus aloittaa tänään Ilmavoimien entisen komentajan  Sampo Eskelisen  palvelusrikossyytteen käsittelyn. Syyte liittyy Lemmenjoen kohuttuun vapaaehtoiseen kertausharjoitukseen.
 Syyttäjä katsoo, että Eskelinen laiminlöi velvollisuuttaan huolehtia esitutkinnan aloittamisesta viipymättä alaisensa rikosepäilyjen vuoksi. Eskelinen oli harjoitusta johtaneen Karjalan lennoston komentajan  Markus Päiviön  esimies.
 Vapaaehtoinen kertausharjoitus pidettiin Ilmavoimien Lapinmajalla Lemmenjoella syyskuussa 2017. Tutkintapyyntö  humalassa harjoitusta johtaneesta  ja  osallistujia haukkuneesta  Päiviöstä tehtiin joulukuussa 2017.
 Päiviötä koskevia rikossyytteitä puitiin hovioikeudessa toukokuun alussa. Tuolloin osa asianosaisista kertoi, että Ilmavoimien komentaja tiesi Lemmenjoen tapahtumista heti harjoitusviikonlopun jälkeen.
 He kertoivat Eskelisen ottaneen yhteyttä ja pahoitelleen asiaa. Karjalan lennoston esikuntapäällikkö kertoi puhuneensa Eskelisen kanssa pitkiä puheluita.
 Syyttäjän mukaan Eskelinen on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen.
 Eskelinen siirtyi reserviin huhtikuun alussa. Hän  ei hakenut jatkokautta  Ilmavoimien komentajan tehtävään.
 Lemmenjoen harjoituksen jälkipyykki on johtanut  esitutkintaan myös Puolustusvoimain komentajan   Jarmo Lindbergin  toimista.
 Lindbergin on kerrottu saaneen tietoa tapahtumista kuukausia ennen esitutkinnan aloittamista. Lindberg on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen.
 Lue myös:
 Rivosta nimittelystä Lemmenjoen harjoituksissa syytetty ex-komentaja katuu puheitaan: "Myönnän, että näin on päässyt käymään"
 Lemmenjoen kertausharjoituksia käsitellään nyt hovioikeudessa – Ex-komentajan ryöpytyksen kohteeksi joutuneet: Haukkui munattomaksi mieheksi ja tyhmäksi nahkapääksi
 Ministeriö päätti, ettei edellytä Ilmavoimien komentaja Eskelisen pidättämistä virasta
 Lemmenjoen jälkipyykki jatkuu – puolustusministeriö kuulee ilmavoimien komentajaa ja harkitsee, voiko tämä jatkaa huhtikuuhun
 Syyttäjä: Karjalan lennoston entistä komentajaa ja Ilmavoimien komentajaa epäillään sotilasrikoksista – Ilmavoimien komentaja saa jatkaa toistaiseksi tehtävässään

Yle seuraa: Lemmenjoen kohuharjoituksen jälkipyykki jatkuu – syytettyjen penkillä istuu nyt Ilmavoimien entinen komentaja


Summary: Kokouksen huomiota herättävin hetki on Yhdysvaltojen ja Venäjän ulkoministerien tapaaminen.

Rovaniemellä alkaa tänään Arktisen neuvoston kokous, johon odotetaan saapuvan arktisten suurvaltojen ulkoministereistä Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeota  sekä Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrovia .
 Kokoukseen osallistuvat arktisten valtioiden rinnalla kuusi arktisen alueen alkuperäiskansoja edustavaa järjestöä.
 Kokouksen puheenjohtajana toimii Suomen virkaa tekevä ulkoministeri  Timo Soini  (sin.), joka tapaa ulkoministerikollegojaan myös kahdenvälisesti. Viikon aikana  Rovaniemen Lappi-areenalla pidetään  myös muita Arktisen neuvoston toimintaan linkittyviä kokouksia.
 Yhdysvaltojen ja Venäjän tapaaminen
 Kokouksen huomiota herättävin hetki on Yhdysvaltojen ja Venäjän ulkoministerien kahdenkeskinen tapaaminen. Heidän on kerrottu keskustelevan muun muassa Venezuelan tilanteesta.
 Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeo ja Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov tapaavat Arktisen neuvoston kokouksessa Rovaniemellä.  AOP/ EPA / ITAR-Tass
 Yhdysvallat, samoin kuin Euroopan unioni, tukee kiistassa oppositiota, mutta Venäjä Venezuelan presidentti  Nicolas Maduron  hallintoa.  Pompeo ja Lavrov yrittävät Rovaniemellä sovitella näkemyksiä .
 Muiden maiden ulkopolitiikan kriisien ei toivota vievän kaikkea huomiota kokouksen pääasialta eli arktisten alueiden tilanteelta.
 Pompeo pitää myös Yhdysvaltojen arktista politiikkaa linjaavan puheen maanantaina. Sen tavoitteena on terävöittää Yhdysvaltojen nykyhallinnon näkemystä alueesta.
 Julistuksen sanakäänteet
 Ulkoministerien kokouksessa maanantaina on määrä allekirjoittaa Arktisen neuvoston Rovaniemen julistus. Asiakirjaan on haettu viime hetkiin asti kaikkia osapuolia tyydyttäviä sanakäänteitä.
 Viime vuosina ympäristöpolitiikkaansa suuntaa muuttaneen Yhdysvaltojen on esimerkiksi kerrottu haluavan  muuttaa kohtia liittyen ilmastonmuutoksen vastaisiin toimiin  sekä Pariisin ilmastosopimukseen liittyen.
 Kokouksessa selviää kääntävätkö seitsemän muuta maata Yhdysvallat kannalleen ja saadaanko asiakirjaan jokin kompromissi ilmastonmuutoksen vastaisista toimista ja kestävästä kehityksestä alueella.
 Rovaniemen Lappi-Areena.  Raimo Torikka / Yle
 Julistuksessa odotetaan olevan maininta Suomen aloittamasta meteorologisesta yhteistyöstä arktisten maiden välillä. Jos tätä toimintaa jatketaan, se sallii parempien sää- ja jääennusteiden tekemisen alueella.
 Lisäksi mustan hiilen suitsiminen saatetaan mainita yhtenä jatkotavoitteena. Suomi ja erityisesti presidentti  Sauli Niinistö   ovat pitäneet esillä mustan hiilen ongelmaa arktisilla alueille .
 Arktisella neuvostolla ei ole ollut erillistä strategia-asiakirjaa, mutta jos sellainen allekirjoitetaan kokouksessa, sen voisi katsoa olevan voitto Suomelle.
 Suomen ankkuriosuus päättyy
 Suomen Arktisen neuvoston kaksivuotinen puheenjohtajuuskausi päättyy julistukseen, joka toimii samalla myös suuntaa-antavana seuraavalle puheenjohtajamaalle, Islannille.
 Julistusta voidaan pitää jonkinlaisena arviona Suomen onnistumisesta puheenjohtajana.
 Väkiluvultaan pieni, mutta arktisena maana itseään korostava Islanti perinee Suomen tavoitteista ainakin tietoliikenneyhteyksien parantamisen alueella. Yhteydet ovat edelleen paikoitellen riittämättömät, mikä puolestaan saattaa lisätä vaaratilanteita jos alueella liikennöinti tulevaisuudessa lisääntyy.
 Islanti on ollut innoissaan lähestyvästä puheenjohtajuudesta. Maiden kahden vuoden tavoitteet hyväksytetään aina muilla valtioilla, joten suuria muutoksia tuskin on luvassa.
 Islannin tulevan ja oletettavasti ympäristöarvoja esillä pitävän Arktisen neuvoston puheenjohtajuuden heikko kohta voidaan katsoa olevan kaupallinen valaanpyynti, josta maa ei ole suostunut luopumaan.
 Vaikka valaanpyynti ei kuulu Arktisen neuvoston asialistalle, voi se nousta esiin vielä monesti seuraavien kahden vuoden aikana.
 Esimerkiksi Yhdysvalloissa  CNN on uutisoinut Islannin sallivan kalastajien pyytää yli 2000 valasta  seuraavien viiden vuoden aikana.

Arktisen neuvoston kokous alkaa Rovaniemellä – näitä kolmea asiaa kannattaa seurata


Summary: Sveitsin pitää hyväksyä terrorismia vastaan laadittu EU:n asedirektiivi, vaikka maa ei ole unionin jäsen.

Sveitsissä järjestetään 19. toukokuuta kansanäänestys EU:n asedirektiivin sovittamisesta Sveitsin lakiin. Jos kansalaiset vastustavat sitä, Sveitsi voi jopa joutua ulos EU:n vapaan liikkuvuuden Schengen-alueelta.
 Kansanäänestyksen aiheena on terrorisminvastainen EU:n asedirektiivi, jonka  taustalla ovat  Pariisin vuoden 2015 terrori-iskut.
 Aseharrastus on Sveitsissä erittäin suosittu, ja jotkut harrastajat pelkäävät direktiivin tuovan siihen liikaa rajoituksia. Aseharrastajien etujärjestö saikin läpi vaatimuksen kansanäänestyksestä.
 Sveitsi ei ole Euroopan unionin jäsenmaa, mutta se kuuluu Schengen-alueeseen. Tämän ansiosta Sveitsin rajoilla ei ole säännöllisiä rajatarkastuksia.
 Sveitsin pitäisi Schengen-maana sovittaa EU:n asedirektiivi kansalliseen lakiinsa, koska  Schengen-sopimukseen kuuluu  taisteleminen rikollisuutta ja terrorismia vastaan.
 – Sveitsi haluaa ottaa käyttöön EU:n uuden asedirektiivin mukaisia aiempaa tiukempia keinoja, jotta aseita ei käytettäisi terroristisiin ja rikollisiin tarkoituksiin, Sveitsin Suomen-suurlähettiläs  Heinrich Maurer  toteaa Ylen haastattelussa.
 Sveitsin Suomen-suurlähettiläs Heinrich Maurer. Juho Takkunen / Yle
 EU:n asedirektiivi joutuu Sveitsissä testiin 19. toukokuuta kansanäänestyksessä, jonka tulos sitoo Sveitsiä.
 Sveitsin suoran demokratian järjestelmässä kansanäänestykset ratkaisevat monia poliittisia kysymyksiä.
 – Jos sveitsiläiset hylkäävät direktiivin, on epävarmaa, voimmeko pysyä osana Schengen-aluetta, Maurer sanoo.
 Maurerin mukaan Sveitsin hallitus ja suurin osa sveitsiläisistä puolueista yrittää vakuuttaa kansalaiset kannattamaan direktiivin sovittamista Sveitsin lakiin.
 Hän sanoo, että sveitsiläisen perinteisen aseharrastuksen jatkaminen on mahdollista, vaikka direktiivi tulisi voimaan.
 Reserviläiset säilyttävät rynnäkkökivääriä kotona
 Asedirektiivi muun muassa kieltää kokonaan tietyt tuhovoimaiset puoliautomaattiset asetyypit, joita on käytetty terrori-iskuissa. Direktiivi kieltää Schengen-alueella kokonaan esimerkiksi automaattisista puoliautomaattisiksi muutetut aseet.
 Puoliautomaattisia aseita on päätetty kieltää myös esimerkiksi  Uudessa-Seelannissa  Christchurchin joukkoammuskelun jälkeen.
 Sveitsissä on Suomen tapaan miehillä yleinen asevelvollisuus.  Sveitsin asekulttuuriin kuuluu  perinteisen militiajärjestelmän takia, että varusmiehet säilyttävät aseita kotonaan. Edes Uuden-Seelannin joukkoammuskelun kaltaiset tapahtumat eivät ole saaneet Sveitsiä muuttamaan käytäntöä.
 Sveitsin edustajat  saivat neuvoteltua EU:n kanssa poikkeuksen , jonka nojalla Sveitsin armeijan käyttämien aseiden säilyttäminen kotona aseharjoituksia ja -harrastusta varten on sallittua. Varusmiesten taustat tarkastetaan Maurerin mukaan jo nykyisin tarkasti aseiden väärinkäytön estämiseksi.
 Suurlähettiläs Maurerin mukaan ampumavälikohtauksia on ollut Sveitsissä vain muutamia.
 – Yleisesti ottaen aseita käsitellään Sveitsissä vastuullisesti, Maurer sanoo.

Sveitsiläiset äänestävät puoliautomaattiaseista – Sveitsin pysyminen Schengen-alueella vaakalaudalla


Summary: Avin mukaan Helsingin pelastustoimen toimintavalmius ja mitoitus ei ole riittävää.

Etelä-Suomen aluehallintovirasto on asettanut Helsingin kaupungille 20 miljoonan euron uhkasakon pelastustoimen pelastustoiminnassa havaittujen huomattavien epäkohtien takia.
 Avin mukaan huomattavat epäkohdat koskevat toimintavalmiusaikaa ensimmäisen yksikön osalta ja pelastustoiminnan mitoitusta "paikallisten tarpeiden ja onnettomuusuhkien mukaisesti". Puutteita on erityisesti Pohjois- ja Koillis-Helsingissä.
 Avi antoi epäkohdista jo tammikuussa 2016 korjausmääräyksen ja velvoitti korjaavia toimenpiteitä vuoteen 2017 tammikuuhun mennessä. Koska Helsingin kaupunki ei tehnyt vaadittuja toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi, Avi päätti asettaa uhkasakon.
 Helsingillä on aikaa vuoteen 2023 asti laittaa pelastustoiminta kuntoon. Avin asettama uhkasakko on enintään 20 miljoonan euron uhkasakko kohdistuu neljän vuoden ajalle.

Avi asetti uhkasakon Helsingin pelastustoimelle huomattavien epäkohtien takia


Summary: Viime viikolla vietettiin niin vappua kuin nauru- ja Star Wars -päivääkin. Katso tästä viikon kiinnostavimmat uutiskuvat.

Stormtrooperiksi pukeutunut skotti osallistui Skotlannin itsenäisyyttä vaativaan mielenosoitukseen Glascow'ssa 4. toukokuuta. Jatkossa toukokuussa vietetään Tähtien sota -päivää, sen virallistivat Yhdysvalloissa Kalifornian lainsäätäjät. Robert Perry / EPA
 Italialaisen taiteilijan Maurizio Cattelanin teosta "Untitled (Manhole)" siirrettiin näyttelystä varastoon Boijmans Van Beuningenin museossa Rotterdamissa.  Robin Utrecht / EPA
 Vapunpäivän mielenosoittaja Berliinissä. Marssin mottona oli "Meidän naapurustomme, ei sinun liikevoittosi". Omer Messinger / EPA
 Kohde räjähti ilmaiskuissa Gazan kaupungissa lauantaina. Raporttien mukaan viisi palestiinalaista on saanut surmansa. Israelin armeija sanoi lauantaina, että Gazan kaistalta on kahden päivän aikana ammuttu noin 250 rakettia Israelin puolelle. Mohammed Saber / EPA
 Nainen kantoi lastaan kansainvälisenä työväen juhlapäivänä Bhopalissa, Intiassa 1. toukokuuta. Sanjeev Gupta / EPA
 Meksikolaisvaikutteinen Lucha VaVOOM -painiottelu Mayan-teatterissa Los Angelesissa 3. toukokuuta. Tapahtumassa on lisäksi burleskitanssia, koomikoita ja bändejä.  David McNew / EPA
 Lapset ihmettelivät plasmapalloa tiedefestivaaleilla Rotterdamissa. Koen van Weel / EPA
 Algerialainen mies huusi iskulauseita Algierissa vapunpäivän mielenosoituksessa. Ryad Kramdi / AFP
 Kolmen sepän patsas Helsingin Aleksanterinkadun ja Mannerheimintien risteyksessä oli lakitettu vapun kunniaksi Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Soihtutaiteilijoita Szerb Antal -koulun päättäjäisjuhlassa Budapestissa, Unkarissa. Szilard Koszticsak / EPA
 Neliviikkoinen vyötiäisen poikanen palloksi rullautuneena emonsa edessä. Vyötiäiset voivat puolustautuessaan rullata itsensä siilien tapaan palloksi. Attila Kovacs / EPA
 Mies ankkuroi veneensä Buriganga-joella Dhakassa 4. toukokuuta. Sykloni Fanin tieltä evakuoitiin 1,6 miljoonaa ihmistä, mutta myrsky heikkeni ennen kuin iski pahemmin Bangladeshiin. Monirul Alam / EPA
 Southwest-yhtiön lentokiellossa edelleen olevia Boeing 737 MAX8 -koneita pysäköitynä Victorvillen lentoasemalla Kaliforniassa. Mark Ralston / AFP

Nauru lievittää stressiä, muistutti maailman naurupäivä ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Matkustajakoneen hätälaskussa kuoli 41 ihmistä, ja 37 selviytyi.

Tästä on kyse Moskovassa sunnuntaina hätälaskun tehnyt matkustajakone evakuoitiin 55 sekunnissa. Suhoi SSJ100-koneen turmassa kuoli 41 ihmistä, 37 selviytyi. Kone oli ilmiliekeissä, kun se palasi Šeremetjevon kentälle pian nousun jälkeen.
 Moskovassa hätälaskun tehnyt matkustajakone evakuoitiin 55 sekunnissa, lentoyhtiö Aeroflot kertoo. Ohjeaika evakuoinnille on puolitoista minuuttia.
 Lentoemäntä  Tatjana Kasatkinan  mukaan evakuointi alkoi heti, kun kone oli laskeutunut.
 – Kaikki huusivat, että kone palaa. Mutta koneen sisällä ei ollut liekkejä, Kasatkina kertoi Baza-sivustolle  iltapäivälehti Komsomolskaja Pravdan mukaan.
 – Työnsin oven auki jalallani ja työnsin matkustajia, jotta he eivät pysäyttäisi evakuointia. Kiskoin heitä kauluksista.
 Uutistoimisto Interfaxin tietojen mukaan evakuointia kuitenkin hidasti se, että osa matkustajista otti mukaan matkatavaroitaan. Videokuvilla näkyykin selviytyjiä, jotka kävelevät koneelta matkalaukut mukanaan.
  Kone laskeutui ilmiliekeissä
 Sunnuntai-iltana Šeremetjevon kentällä Moskovassa tapahtuneessa onnettomuudessa  kuoli viranomaisten mukaan 41 ihmistä.  Kuolleista kaksi oli lapsia. Pelastuneista 11 on saanut sairaalahoitoa.
 Aeroflot-yhtiön Moskovasta Murmanskiin matkalla ollut matkustajakone Suhoi SSJ100 teki hätälaskun pian nousun jälkeen sunnuntai-iltana. Koneen takaosa oli ilmiliekeissä, kun se laskeutui kiitoradalle.
 Onnettomuuden syytä ei tiedetä. Lentokentän viranomaisten mukaan kone palasi kentälle teknisten ongelmien takia.
 Joidenkin matkustajien mukaan koneeseen osui salama ennen hätälaskuja.
 – Nousimme ilmaan, ja salama iski koneeseen, matkustaja Pjotr Jegorov  kertoi Komsomolskaja Pravdalle.
 – Kone palasi takaisin, ja teimme hätälaskun. Pelkäsimme nin paljon, että menetimme melkein tajuntamme. Kone pomppi ylös ja alas kuin heinäsirkka ja syttyi tuleen kentällä.

Media: Moskovan turmakone evakuoitiin nopeasti, vaikka osa matkustajista otti matkatavaroita mukaansa – "Kaikki huusivat, että kone palaa"