Summary: Ingressi

Löytöeläinhoitolan yrittäjä  Nanne Korpivaaralle  Isonkyrön kissaongelma on tuttu – mutta hän luonnehtii sitä erikoiseksi. Paikkakunnalla ei juurikaan tavata löytöeläimiä, vaan kyse on nimenomaan villiintyneistä kissoista: niiden määrästä ja hallitsemattomasta lisääntymisestä.
 – Ongelma on päässyt jopa tavallista pahemmaksi. On havahduttu siihen, että kulttuuri on vähän vanhanaikainen, annetaan leikkaamattomien kissojen ulkoilla vapaana.
 Korpivaaran mukaan lämmin edelliskesä suosi ulkona majailevien kissojen lisääntymistä entisestään.
 – Silloin alettiin puhua kunnolla kissakriisistä. Eikä suotta, eikä yhtään liian aikaisin.
 Villikissapopulaatiot  ovat olleet ongelma  Suomessa jo vuosia ja sitä on yritetty torjua eri tavoin.
 Käytännöt ovat kirjavia, sillä  Ruokaviraston mukaan  villiintyneen kissan kiinniottamisesta ei ole säädetty velvollisuutta kunnalle tai millekään muullekaan taholle. Kunnat voivat kuitenkin halutessaan tarjota tai ostaa löytöeläinten noutopalveluja
 Isossakyrössä kunta tarttui kissaongelmaan poikkeuksellisella tavalla. Paikallisen teurastamoyrittäjän kanssa tehtiin sopimus kissojen loukuttamisesta, niiden toimittamisesta löytöeläinhoitolaan ja mahdollisesta lopettamisesta, jos loukutetut kissat todetaan täysin villiintyneiksi.
 Kissaongelma erilainen maalla ja kaupungissa
 Korpivaara vastaanottaa löytöeläimiä Isostakyröstä ja Seinäjoen seudulta. Kun hän saa löytöeläimestä ilmoituksen kaupungista, ne ovat pääsääntöisesti kesyjä kissoja tai kesytettäväksi sopivia.
 Isostakyröstä tulevat kissat ovat joko niin huonokuntoisia tai villiintyneitä ja ilman ihmiskontaktia kasvaneita, ettei niistä ole lemmikeiksi.
 – Kissat ovat ihania eläimiä hoidettuina ja asianmukaisesti kasvatettuina. Sen takia suututtaa että arvostus on niin alhaista: ei arvosteta niin paljon että niille suotaisiin kunnollinen elämä, Nanne Korpivaara puuskahtaa.
 Isonkyrön kissaongelma on päässyt kasvamaan monestakin syystä. Osin se johtuu piittaamattomuudesta: yhä ajatellaan, että kissa kuuluu luontoon ja että se pärjää siellä.
 – Kissa ei kuulu Suomen luontoon, eikä kestä pakkasta ja nälkiintymistä. Ne, jotka puolustavat leikkaamattomuutta ja vapaata ulkoilua, voisivat tulla meille harjoitteluun vastaanottamaan pitempään ulkona omillaan olleita kissoja. Näky ei ole mieltä ylentävä.
 Hän huomauttaa, että kissojen hallitsematon lisääntyminen johtuu usein yksinkertaisesti siitä, että leikkaamattomat kissat tekevät pennut luontoon tai ulkorakennukseen. Sitten joku alkaa ruokkia niitä ottamatta kuitenkaan kokonaan hoitoonsa.
 – Jos kissaa alkaa ruokkia, se pitäisi ottaa kokonaan hoitoon ja huolehtia myös sen terveydestä.
 Luonnosta loukutettu sairas kissa.  Sami Hahtolan albumista
 Kunnalle roimat kulut
 Isonkyrön kunnanjohtaja  Tero Kankaanpää  sanoo, että kyseessä on paikallinen, tiettyjä alueita koskeva ilmiö.
 Ongelmaan tartuttiin, kun Korpivaara ilmoitti villikissahavainnoistaan. Myös asukkaat olivat tehneet ilmoituksia, huomattuaan kissojen määrien yhtäkkisesti kasvavan pihapiireissään.
 Kustannukset kissoista; loukuttamisesta, siirtämisestä löytöeläinhoitolaan tai mahdollisesta lopettamisesta, ovat tänä vuonna olleet jo yli 3500 euroa – ja lisäkustannuksia on luvassa.
 Loukuttamista jatketaan vielä ensi vuonna, että ongelma saadaan hallintaan.
 – Jos ei olisi ryhdytty toimimaan, kustannukset olisivat jatkossa vain isommat. Nyt asiaan puututaan ja sille on ihan selkeät eläinsuojelulliset perusteet.
 Valtaosa loukutetuista ollut villikissoja
 Yrittäjä  Sami Hahtola  on loukuttanut kissoja Isossakyrössä pian vuoden. Hän menee loukkuineen paikalle pyynnöstä.
 Tähän mennessä kiinniotetut populaatiot ovat olleet kooltaan 5-30 kissaa. Hahtola arvelee, että noin 90 prosenttia kissoista on ollut villikissoja.
 Päätöksen kissan kohtalosta tekee aina eläinlääkäri: jos kissa vaikuttaa sairaalta, sillä ei ole tunnistusmerkintää, se on huonokuntoinen ja täysin villiintynyt, se lopetetaan.
 Hahtolalla on teurastamotoimintaa varten hankittu tainnuttajan pätevyys. Kissojen lopettaminen tapahtuu hänen tai eläinlääkärin toimesta.
 Nanne Korpivaara huomauttaa, että ilman ihmiskontaktia ollutta on vaikea kesyttää ja että villikissan kesyttämisen yrittäminen ei välttämättä edes ole kissan etu
 – Kissallekin on suuri kärsimys, jos sitä yritetään väkisin pitää. Niille pitäisi pystyä kuitenkin tekemään tietyt hoitotoimenpiteet.
 Sami Hahtola muistuttaa, että maatiloilla pyörivät rokottamattomat kissat voivat olla elintarviketurvallisuusriski. Iso populaatio voi hävittää paikallisesti myös paljon pikkulintuja ja oravia.
 Kissojen lopettaminen jakaa mielipiteitä
 Kissojen loukuttaminen ja lopettaminen jakavat mielipiteitä. Siihen ovat törmänneet niin Hahtola kuin Korpivaarakin.
 – Monet kuitenkin ymmärtävät että kyse on eläinsuojelutyöstä: siinä ennaltaehkäistään täyttä katastrofia. Tiedossa on lähimenneisyydestä Isossakyrössä lähes sadan kissan populatio yhdessä talossa. Jokainen ymmärtää, että jos ei näihin nyt puututa, tilanne on hetken kuluttua järkyttävä, Korpivaara sanoo.
 Huolta on aiheuttanut myös lemmikkikissojen joutuminen loukkuihin. Kunnanjohtaja Kankaanpään mukaan huoli on aiheeton.
 – Kenenkään lemmikkejä ei lopeteta, kyllä asiantuntija kesykissan ja villikissan erottaa.
 Hän huomauttaa, että kissan steriloinnista huolehtiminen olisi ensisijaisesti toivottava toimenpide.
 – Siruttaminen on maaseudulla yhä harvinaista, mutta leikkaaminen ja siruttaminen yhdessä helpottaisivat kovasti ongelmaa ja sen hallintaa.
 Lue lisää:
 Villikissoja voi olla jopa sata yhdessä populaatiossa – sairaat hoidetaan kuntoon ja jokaiselle etsitään koti, jos mahdollista
 Sydäntäsärkevä kesäkissatarina on useimmiten silkkaa humpuukia – todellisena ongelmana villikissalaumat

Pikkukunta joutui palkkaamaan teurastamoyrittäjän hoitamaan räjähtänyttä kissaongelmaa: "Ennaltaehkäistään täyttä katastrofia"


Summary: Kansalaisuuksia myönnettiin noin neljännes vähemmän kuin ennätysvuonna 2017.

Suomn kansalaisuuden saaneiden määrä väheni edellisvuodesta vuonna 2018, kertoo Tilastokeskus.
 Kansalaisuuksia myönnettiin 9211 ulkomaalaiselle. Se on noin neljännes vähemmän kuin ennätysvuonna 2017.
 Suomen kansalaisuuden saaneiden kärjessä olivat Venäjän, Somalian ja Irakin kansalaiset. Neljänneksi eniten kansalaisuuksia myönnettiin virolaisille.
 Kansalaisuuden saaneet olivat keski-iältään 28-vuotiaita. Naisia oli hieman enemmän kuin miehiä: kansalaisuuden sai viime vuonna 4876 naista ja 4335 miestä.
 Valtaosa kansalaisuuden saaneista säilytti myös aiemman kansalaisuutensa. Viime vuoden lopussa Suomessa asui vakituisesti runsaat 125 000 kaksoiskansalaista.
 Suurimmat kaksoiskansalaisuusryhmät olivat Venäjän, Ruotsin ja Somalian kansalaiset.

Suomen kansalaisuuden saaneiden määrä laski vuonna 2018 – Kärjessä venäläiset, somalialaiset ja irakilaiset


Summary: Vuoden 2021 Euroopan ympäristöpääkaupungiksi valittu Lahti nimesi johtajan hankkeelle tänään.

Euroopan ympäristöpääkaupungin johtoon Lahdessa on nimitetty yritysjohtaja, tuottaja  Milla Bruneau . Lahti valittiin kesällä 2019 Euroopan ympäristöpääkaupungiksi 2021, ja hanketta ryhtyy luotsaamaan kaupunginvaltuuston puheenjohtajanakin toimiva Bruneau (kok.).
 Ympäristöpääkaupunkihankkeen johtoon haki 22 ihmistä, joista haastateltiin viisi. Loppusuoralle selvisi Bruneaun lisäksi toimitusjohtaja  Sami Tornikoski , jolla on työtaustaa muun muassa WWF:ssä.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
 Lahdesta Euroopan ympäristöpääkaupunki vuodelle 2021 – sai tittelin ensimmäisenä suomalaiskaupunkina
 Kaupunginjohtaja pyörsi päätöksen ympäristöpääkaupungin vetäjästä – paikka laitetaankin avoimeen hakuun

Milla Bruneau ryhtyy luotsaamaan Euroopan ympäristöpääkaupunkia 2021


Summary: PostNord ja Matkahuolto ihmettelevät Postin väitettä siitä, että kilpailjoilla olisi nyt edullisempi työehtosopimus.

Postin pakettijakelun kilpailijat pelkäävät, että Postin suunnittelemalla työehtoshoppailulla voisi olla mittavat vaikutukset työmarkkinoille.
 Taustalla on Postin aikeet alentaa tuntuvasti palkkakustannuksia pakettijakelussa  vaihtamalla edullisempaan työehtosopimukseen .
 Suunta on hälyttävä, sanoo Matkahuollon toimitusjohtaja  Janne Jakola  Aamu-tv:n haastattelussa perjantaina.
 – Jos joku toimija markkinoilla lähtee työehtoshoppailemaan isolla kädellä, heijastusvaikutukset voivat olla todella mittavat. Auto- ja kuljetusalalla, tavaraliikennealalla ja linja-autonkuljettajissa on kymmenen prosenttia koko Suomen työvoimasta. Tämä ei ole mikään pikkuasia, sanoo Jakola.
 Työehtoshoppailu ei innosta
 Matkahuollon ja PostNordin mukaan Postin toimet lisäävät paineita valmiiksi kovassa kilpailutilanteessa. Pakettijakelijat eivät ole vielä harkinneet edullisempaan työehtosopimukseen siirtymisestä.
 – Ei olla kertaakaan mietitty työehtoshoppailua. Tämä tuli siinä mielessä yllätyksenä itselle – ja jopa järkytyksenä, sanoo Matkahuollon Jakola.
 Jakolan mukaan työvoimakustannukset muodostavat tällä hetkellä 40 prosenttia Matkahuollon kustannuksista.
 PostNordin toimitusjohtaja  Johanna Starck  ei innostu työehtoshoppailusta, mutta ei täysin sitä tyrmääkään.
 – Jos tälle linjalle lähdetään, niin kyllähän se aiheuttaa meille kovat paineet vetää jostain säästöjä. Se on eri asia, ovatko ne sitten samat keinot [kuin Postilla] vai jotain muuta, sanoo Starck Aamu-tv:n haastattelussa.
 Kilpailijat tyrmäävät Postin väitteet halvemmasta palkasta
 PostNordin toimitusjohtaja Johanna Starck ihmettelee Postin väitettä siitä, että kilpailijoilla olisi käytössä edullisempi työehtosopimus kuin Postilla nyt.
 – Meidän lajitteluterminaaleissa noudatetaan työehtosopimusta, joka on jo nyt valmiiksi korkeampi kuin Postilla tällä hetkellä, eli auto- ja kuljetusalan työehtosopimus, sanoo Starck.
 Myös Matkahuollon toimitusjohtaja Janne Jakola ihmettelee Postin väitettä kilpailijoiden halvemmista työehtosopimuksista. Hän viittaa PAU:n julkisuudessa kertomaan postinlajittelijoiden 2 100 euron keskipalkkaan.
 – Eli se ero on 37 prosenttia meidän muiden alan toimijoiden tappioksi, vaikka me toimitaan samoilla markkinoilla, sanoo Jakola.
 Starck kertoo ymmärtävänsä Postin hankalaa tilannetta, joka osaksi johtuu lain määräämästä kirjepostin jakeluvelvoitteesta. Hänen mukaansa Posti tarvitsee kirjepostin jakelussa valtion tukea, mutta pakettijakelu tulisi pitää sen ulkopuolella, ettei kilpailu vääristy.
 Lue lisää:
 Kirjepostin kannattavuuden kanssa painiva Posti aikoo keskittää jakelun yksinomaan varhaisaamuun – lisäisi jakajien haittavuoroja
 Pääluottamusmies tyrmää pääministerin väläyttämän kertakorvauksen Postin työntekijöille: "Se lämmittää niin kuin se vanha tavara housussa"
 Ammattiliitto: Posti haluaa laskea jopa 9 000 työntekijän palkkoja – Työnantaja: "Kilpailukykyongelma on ratkaistava"

Pakettijakeluyhtiöt Postin palkka-alesta: "Jos joku toimija lähtee työehtoshoppailemaan isolla kädellä, heijastusvaikutukset voivat olla mittavat"


Summary: Kuluttajahintojen vuosimuutos oli elokuussa 1,1 prosenttia.

Kuluttajahinnat nousivat elokuussa 1,1 prosenttia vuoden takaisesta, kertoo Tilastokeskus. Inflaatio nousi hieman heinäkuusta, jolloin kuluttajahinnat nousivat 0,8 prosenttia. Inflaatiota vauhditti muun muassa vihannesten kallistuminen.
 Euroalueen inflaatio oli elokuussa 1,0 prosenttia. Kuluttajahinnat nousivat heinäkuussa saman verran. Euroopan keskuspankin tavoite on, että inflaatio nousisi hieman alle kahteen prosenttiin.
 Elokuussa kuluttajahintoja nosti Suomessa vuoden takaiseen verrattuna eniten savukkeiden, sähkön, vuokrien ja matkaviestintäpalveluiden kallistuminen. Inflaatiota puolestaan hillitsi eniten matkapuhelinten, televisioiden, ulkoliikuntavälineiden, laivalla tehtävien reittimatkojen ja bensiinin halpeneminen.
 Tilastokeskuksen haastattelijat keräävät indeksiä varten kaiken kaikkiaan 44 000 hintatietoa lähes 470 hyödykkeestä noin 2 700 liikkeestä aina kuukauden puolivälissä.

Kuluttajahinnat nousivat hieman elokuussa – vihannekset kallistuivat


Summary: Varsinais-Suomen käräjäoikeus vangitsi neljä epäiltyä torstaina.

Turun poliisi on kertonut lisää Turun Härkämäessä sunnuntaina tapahtuneesta henkirikoksesta.
 Poliisin mukaan Härkämäessä murhattiin 34-vuotias mies sunnuntai-illalla yksityisasunnossa. Tutkinnallisista syistä poliisi ei paljasta rikoksen tekotapaa tai motiivia. Mieheen oli kuitenkin poliisin mukaan kohdistettu vakavaa ulkoista väkivaltaa.
 Varsinais-Suomen käräjäoikeus vangitsi torstaina neljä ihmistä murhasta epäiltynä. Heistä kaksi on miehiä ja kaksi naisia. Poliisi otti epäillyt kiinni jo sunnuntain ja maanantain välisenä yönä.
 Rikoksen selvitystyö jatkuu kuulusteluilla sekä rikosteknisellä ja oikeuslääketieteellisellä tutkinnalla.
 Lue lisää:
 Käräjäoikeus vangitsi neljä ihmistä murhasta epäiltynä – Turussa tapahtui henkirikos viikonloppuna

Turun Härkämäessä surmattiin 34-vuotias mies – poliisi tutkii murhana, neljä vangittu


Helsingin huumepoliisin ex-päällikkö  Jari Aarnio  perustelee valituslupahakemustaan korkeimmalle oikeudelle sillä, että kyse on ennakkotapauksesta. Yle kertoi  elokuussa , että Aarnio aikoo valittaa tuomiostaan korkeimpaan oikeuteen. Korkein oikeus ottaa käsiteltäväkseen vain pienen osan tapauksista.
 Entisen huumepoliisin mukaan korkeimmalta oikeudelta tarvittaisiin linjaus muun muassa siitä, millainen näyttö huumausaineen määrästä ja laadusta tarvitaan tuomioon. Lisäksi Aarnio perustelee valitusluvan myöntämistä sillä, että asia on hänelle erittäin merkityksellinen.
 Aarnion mukaan hänen maksettavakseen tuomittu 1,3 miljoonan euron rikoshyöty veisi hänet vararikkoon. Aarnio vaatii korkeinta oikeutta hylkäämään kaikki huumausainerikossyytteet ja useita virkarikoksia.
 Aarnio tuomittiin hovioikeudessa lukuisista huume- ja virkarikoksista kymmenen vuoden vankeuteen kesäkuussa.
 Lue lisää:
 Jari Aarnio yrittää korkeimpaan oikeuteen tynnyrijutussa – hovioikeus piti 10 vuoden tuomion voimassa

Jari Aarnio vaatii uutta oikeuskäsittelyä korkeimmassa oikeudessa –  hänen mukaansa kyse on ennakkotapauksesta


Summary: Heathrow Pause -kampanjan tavoitteena on estää lentoaseman toiminta jopa päivien ajan.

Britannian poliisi pidätti perjantaina ainakin kaksi miestä Lontoossa Heathrown lentoasemalla epäiltynä julkisen haitan yrityksestä.
 Extinction Rebellion -ryhmän ilmastoaktivistit ilmoittivat jo aiemmin, että he pyrkivät estämään lentoliikenteen Heathrowlla lennättämällä drooneja lentoaseman ympäristössä. Poliisi pidätti torstaina viisi ryhmän keskeistä jäsentä.
 Ryhmän Heathrow Pause -nimisen kampanjan tavoitteena on pitää lentoasema suljettuna jopa viiden päivän ajan.
 Aktivistit haluavat estää kolmannen kiitoradan rakentamisen Heathrown lentoasemalle ja leikata hiilidioksidipäästöjä.
 Lentoaseman tiedottajan mukaan lennot lähtevät ja saapuvat ilman häiriöitä.
 Viime talvena useat selittämättömät droonihavainnot Heathrown ja Gatwickin lentoasemien ympäristössä johtivat asemien lyhyisiin sulkemisiin.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan ruotsalainen nuori ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  tukee Extinction Rebellionia.

Ilmastoaktivistit aikoivat estää lentoja Lontoossa – poliisi pidätti kaksi miestä Heathrow'n lentoasemalla


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Terveisiä euroalueen finanssikeskuksen  Frankfurtin punaisten lyhtyjen korttelista!
 Varasin hotellihuoneen epähuomiossa kaupungin pornobisnes- ja peliluolakeskittymän ytimestä.
 Taunusstraße aivan Frankfurtin hohtavien pilvenpiirtäjien vieressä on oiva muistutus siitä, miten kansainvälisyys on tuonut Frankfurtiin niin hyvää kuin huonoakin. Kaupungin 2,3 miljoonasta asukkaasta jo yli puolet on joko maahanmuuttajia tai maahanmuuttajataustaisia.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Taunusstraße on aivan eri katu  yöllä kuin päivällä. Illalla porttikongeista ja pimeistä syvennyksistä huutelevat yhteiskunnan rattailta pudonneet ja juopot. Pilvi haisee, puolialastomat saksaa murtaen puhuvat naiset notkuvat kapakoiden ovilla.
 Päivällä kadulla pyöräilevät ja astelevat reippaat pukumiehet ja virkanaiset kohti pankkien pilvenpiirtäjiä eri kielillä rupatellen.
 Britannian EU-eron jälkeen  pankkilaisten määrä Frankfurtissa kasvaa . Siirtolaisina tulleetkin  työllistyvät täällä jo aiempaa paremmin  .
 Seurasin Frankfurtissa  Euroopan keskuspankin pääjohtajan  Mario Draghin  tiedotustilaisuutta  eilisen koronlaskupäätöksen  jälkeen, ja olen tavannut liikepankkien ekonomisteja ja analyytikkoja.
 Euroalueen taloudessa  eletään nyt muutoksen aikoja .
 Draghi antaa pian tilaa EKP:n uudelle pääjohtajalle, ranskalaiselle  Christine Lagardelle , joka aikoo paitsi  tuoda ilmastokysymykset rahapolitiikkaan  myös yksinkertaistaa pankin viestintää. Pankin elvytystoimet ja niihin liitetyt vaikeaselkoiset viestit eivät ole tuottaneet toivottuja tuloksia eli rohkaisseet yrityksiä investoimaan ja kansalaisia kierrättämään rahaa eli kuluttamaan. Ehkäpä Lagarden suunnittelema kohdennettu viestintä tehoaa.
 Euron jäsenmaatkin ovat pikkuhiljaa heräämässä muuttuneeseen taloustilanteeseen. Saksa harkitsee jo elvyttämistä,  hallitus pohtii investointien käynnistämistä  .
 Frankfurtissa kuultiin loppuviikosta  poikkeuksellisen paljon ihailevia huokauksia: himottava hybridi, futuristinen ihme, herkullinen silmäkarkki, unelmakategorian hypermalli.
 Kaupungin pääpuheenaihe ei ollut EKP:n innovatiivinen rahapolitiikka vaan Frankfurtin autonäyttelyn mallit.
 Audi, Mercedes-Benz, Volkswagen, BMW, Opel esittelevät vielä yli viikon ajan uusia sähkö- ja hybridiautojaan kaupungin kuuluisassa messukeskuksessa miljoonayleisölle.
 Näyttelyssä heijastuu  tänä vuonna maailman talouden kuva. Monet eurooppalaisetkin automerkit ovat jättäytyneet yhdestä maailman suurimmasta alan tapahtumasta pois. Tilalle on tullut  Kiina, jolla on Frankfurtissa nyt eniten näytteilleasettajia Saksan jälkeen .
 Kehitellessään itseohjautuvia ja sähköautoja eurooppalaiset ovat Kiinan varassa. Kiina on maailman johtaja akkuteknologiassa. Saksalaiset autonvalmistajat solmivat sopimuksia ennen kaikkea kiinalaisten kanssa osien toimituksista.
 Suomi sai EU-komission salkunjaossa mitä hakikin , onnea Jutta Urpilainen!
 “Afrikka” oli suomalaisten toiveissa jo varhain. Pyysin Suomen nykyistä komissaaria  Jyrki Kataista  selittämään Afrikka-kokonaisuuden ulottuvuuksia heinäkuussa.
 Hän kertoi maanosan merkityksen noususta EU:n asialistalla ( tämän  jutun lopussa). Kollegani  Petri Raivio  kirjoittaa , että Urpilaisen salkun painoarvo voidaan arvioida vasta komission viisivuotiskauden lopulla.
 #SOMESSA: Sydämiä Instagramissa, irvailua Twitterissä
 Kuva: Instagram.
 Ursula von der Leyen  sai hyvin erilaista palautetta tiistaina paljastamastaan EU-komissaarien salkkujaosta eri somekanavissa.
 Twitterissä uuden kokoonpanon heikkouksia etsittiin suurennuslasilla ja kiinnitettiin huomiota epäkohtiin, Instagramissa hän sai käytännössä vain kiitoksia ja kannustuksia ruusu-, peukku- ja sydän-emojein koristeltuna.
 #FAKTA: Euroopan alkoholiongelma
 lähde: WHO
 Maailman terveysjärjestö   WHO varoitti viime viikolla , että Euroopassa juodaan yhä alkoholia asukasta kohti enemmän kuin missään muualla maailmassa.
 Kulutus ei ole mitattavasti laskenut sitten vuoden 2010. Alkoholin aiheuttamien kuolemien määrä laski vain hieman, 291 000:een vuonna 2016.
 Euroopan janoiset löytyvät Liettuasta, Tšekistä ja Saksasta. Alkoholin kulutus nousee esimerkiksi Ranskassa, Saksassa ja Italiassa.
 Pohjoismaissa kulutus puolestaan laskee. Suomessa lasku on EU:n kolmanneksi nopeinta (14,9% vuosina 2010–2016).
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Haavisto lausui Venäjästä, viljelijät pelkäävät Mercosuria
 Pekka Haavisto Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Ulkoministeri Pekka Haaviston  puheet EU:n ja Venäjän suhteista eivät miellytä virolaispäättäjiä. Haavisto sanoi Financial Timesille, että EU:n pitäisi parantaa suhdettaan Venäjään. Viron entinen ja nykyinen ulkoministeri toivovat  Ylen haastattelussa  EU:lta yhtenäisempää linjaa suhteessa Venäjään.
 Viron ulkopoliittisen instituutin johtaja  Kristi Raik   sanoi puolestaan A-Studiossa , että juuri nyt ei ole näkyvissä mitään erityistä syytä, miksi EU:n ja Venäjän välit lähtisivät paranemaan.
 Brexit  siirtyi suvantovaiheeseen, kun Britannian parlamentin alahuone jäi hallituksen pakottamana viiden viikon istuntotauolle. Ennen taukoa se ehti kuitenkin sitoa pääministeri  Boris Johnsonin  kädet kieltämällä sopimuksettoman eron lailla. Toimittajamme  Pasi Myöhäsen  mukaan  brexitin ongelmat kumpuavat siitä, että kansalaisilta ei aikanaan kysytty, millaista eroa he haluavat.
 Sanomalehti Guardianin EU-lähteet arvioivat , että ainoa tie ulos erosopimuksen "zombie-vaiheesta" olisi muuttaa Irlannin rajan tarkastusten välttämiseksi rakennettu järjestely koskemaan vain Pohjois-Irlantia koko Iso-Britannian sijaan.
 Ilmastonmuutoksen torjuminen  näkyy monin tavoin EU:n tulevan rahoituskauden maatalouspolitiikan tavoitteissa. Uusi haaste EU:n maataloudelle on kesäkuussa solmittu vapaakauppasopimus Mercosur-maiden (Argentiina, Brasilia, Paraguay ja Uruguay) kanssa.
 EU:n viljelijät pelkäävät ongelmia jos Mercosur-alueelta tuodaan Eurooppaan tuotteita, jotka on tuotettu löysemmin kriteerein kuin mitä EU:ssa tuotetuilta elintarvikkeilta edellytetään.  Brysselin kone -ohjelmassa   Maija Elonheimon  haastateltavana on MTK:n puheenjohtaja  Juha Marttila .
 LÄHIPÄIVINÄ: Rahaministerit Helsingissä, Unkarin tilanne pöydällä Brysselissä
 Tänään ja huomenna Helsingissä  kokoontuvat EU-maiden valtiovarainministerit epäviralliseen kokoukseensa. Mika Lintilän johdolla Myös keskuspankkiirit ovat paikalla. Luvassa on keskustelua siitä, kenellä on vastuu euroalueen taloudesta ja mitä pitäisi tehdä.
 Esillä on jälleen myös euroalueen oma rahoitusväline, jonka osa jäsenmaista haluaa rakentaa  EU:n nykyisen budjetin ulkopuolelle . Luxemburgin-kokouksessa kesällä se jo hylättiin, mutta etenkin Ranska vaatii sen perustamista.
 Ensi maanantaina  Suomi johtaa puhetta EU:n yleisten asioiden neuvostossa ja aikoo nostaa pöydälle ensimmäistä kertaa  Unkarin oikeusvaltion tilan .
 Edellinen puheenjohtajamaa Romania ei puuttunut Unkarin tilanteeseen. Suomi aikoo nyt järjestää Unkarin kuulemisen, joka on ensimmäinen askel artikla 7:n mukaisessa rangaistusmenettelyssä.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä?  Jos tykkäsit, kerro kavereillekin Kirjeen voi tilata tästä  linkistä.  Jos keksit parannusehdotuksia, kerro meille! Voit lähettää meille kysymyksiä ja vinkkejä vastaamalla tähän viestiin. Gutes Wochenende!
 Terveisin Anna

Eurooppa-kirje: EKP käänsi rahahanat auki, toimittaja Anna Karismo tutustui Frankfurtin punaisten lyhtyjen alueeseen


Summary: Puhemies on valmis käyttämään luovuutta menettelytavoissa estääkseen pääministeriä

Britannian parlamentin puhemies vakuuttaa estävänsä pääministeri  Boris Johnsonia  rikkomasta parlamentin säätämää brexit-lakia, kertovat brittiviestimet.
 Puhemies  John Bercow  sanoi Lontoossa pitämässään puheessa myös, että ainoa mahdollinen brexit on sellainen, jota kansanedustajat tukevat.
 Britannian parlamentti on hyväksynyt lain, jonka tarkoituksena on estää sopimukseton brexit. Pääministeri Johnson on kuitenkin toistuvasti sanonut, että Britannia lähtee EU:sta lokakuun lopussa joko sopimuksen kanssa tai ilman.
 Jos näyttää siltä, että Britannian hallitus olisi rikkomassa lakia, parlamentti haluaisi Bercowin mukaan torjua sellaisen mahdollisuuden ja tekisi sen voimallisesti.
 – Jos se vaatii ylimääräistä luovuutta menettelytavoissa, näin varmasti tapahtuu. Sääntökirjan rajoitukset tai ajan kuluminen eivät estä parlamenttia tekemästä sitä, Bercow sanoi.
 Bercow kertoi alkuviikosta, että jättää puhemiehen tehtävät lokakuun lopussa.
 EU:n pääneuvottelija varoitteli liiasta optimismista
 Pääministeri Johnson vakuutti viimeksi torstaina, että Britannia on valmis lähtemään EU:sta lokakuun lopun takarajaan mennessä ilman sopimusta "jos on pakko". Hän kuitenkin lisäsi, että siihen ei tähdätä.
 Euroopan komission pääneuvottelija  Michel Barnier  varoitti torstaina, että EU:lla ei ole mitään syytä optimismiin sen suhteen, että brexit-sopimus saataisiin aikaan ennen ensi kuun puoliväliä.
 – En pysty objektiivisesti kertomaan teille, johtavatko kontaktimme pääministeri Johnsonin hallituksen kanssa sopimukseen ennen lokakuun puoliväliä. Meillä ei kuitenkaan ole mitään syytä olla optimistisia, Barnier sanoi parlamentin ryhmänjohtajille pitämässään puheessa.
 Britannian parlamentti jäi aiemmin tällä viikolla poikkeuksellisen pitkälle istuntotauolle. Pääministeri Johnsonin mukaan istuntotauon tarkoitus on antaa hänen hallinnolleen mahdollisuus valmistella rauhassa uutta lainsäädäntöä. Opposition mukaan tarkoituksena oli jättää parlamentille niin vähän aikaa ennen lokakuun loppua, ettei sopimuksetonta brexitiä enää ehdittäisi estää.
 Pääministeri Johnson kiisti viimeksi torstaina valehdelleensa kuningatar Elisabetille pyytäessään parlamentin istuntotauon poikkeuksellisen pitkää pidentämistä.

Britannin parlamentin puhemies vakuuttaa estävänsä pääministeriä rikkomasta brexit-lakia


Summary: Opetustoimen ylitarkastajan mukaan Suomen maaseudun kyläkouluista on lakkautettu jo yli 90 prosenttia.

Suomi alkaa olla tyhjä kyläkouluista.
 Syynä ovat koulujen lakkautukset 1990-luvulta lähtien. Samalla moni pieni kunta on päätynyt yhden koulun ratkaisuun. Vuonna 2000 tällaisia kuntia oli Manner-Suomessa vain kolme, nyt noin viisikymmentä.
 Suomen itäisin kunta Ilomantsi saattaa kohta olla seuraava, sillä siellä päätetään todennäköisesti jo tänä syksynä kahden vielä toiminnassa olevan kyläkoulun lopettamista. Kunnassa oli sotien jälkeen peräti 50 kyläkoulua.
 Toinen lakkautusuhan alla olevista kouluista on 16 oppilaan Lylykosken koulu, joka sijaitsee noin 20 kilometrin päässä Ilomantsin keskustasta.
 Nelosluokkalaisen vanhempaa  Jenny Salmelaa  koulun mahdollinen lakkautus huolettaa.
 – Ei se riemunkiljahduksia aiheuta. Koulumatkat pitenevät lapsella ja hyvin keskenään toimeen tuleva kouluryhmä hajoaa. Se on sääli, hän sanoo.
 Jenny Salmela asuu lypsykarjatilalla, josta on matkaa ilomantsin keskuskouluun noin 40 kilometriä. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Lapsen siirtyminen isompaan kouluun tarkoittaa talvella yli tunnin koulumatkaa suuntaansa. Samalla kouluaamu aikaistuisi ja koulupäivä muuttuisi pidemmäksi.
 – Meillä on lypsykarjatila, joten olemme aamulla ja iltapäivällä töissä mieheni kanssa. Siksi se aika, kun näemme lasta, lyhenee merkittävästi, Salmela sanoo.
 Koulumatkan piteneminen surettaa myös Salmelan lasta. Taksissa istuminen on rasittavaa ja läksyjä ei matkana aikana pysty tekemään, kun taksissa tulee paha olo kirjaa lukiessa.
 Syntyvyys laskee ja kuntien rahat ovat tiukoilla
 Usein kyläkouluja lakkautetaan, koska kunnan oppilasmäärä vähenee. Syynä on laskeva syntyvyys.
 Näin on myös Ilomantsissa, jossa arvioidaan syntyvän tänä vuonna 16 lasta. Viime vuonna lapsia syntyi 18 ja sitä edellisenä 24.
 – Ikäluokkien koot ovat pienentyneet huomattavasti. Mieluummin avasimme uusia kouluja kuin lakkauttaisimme niitä, mutta tilanne on valitettavasti mikä on, kunnanjohtaja  Marjut Ahokas  sanoo.
 Kyläkoululaisen vanhempi Jenny Salmela puolestaan arvelee kyläkoulujen lakkautusten pahentavan tilannetta eli vähentävän syntyvyyttä. – Samalla se vähentää halukkuutta muuttaa tänne, hän sanoo.
 Lylykosken koulu on toinen Ilomantsin kahdesta vielä toiminnassa olevasta kyläkoulusta. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Taustalla ovat myös taloudelliset syyt. Konsulttiyhtiön arvion mukaan Ilomantsi säästäisi noin 250 000 euroa vuodessa, jos molemmat koulut lakkautetaan. Jos vain toinen lakkautetaan, syntyy säästöjä yli 100 000 euroa vuodessa.
 – Kunnan taloustilanne pakottaa miettimään asioita kuten nyt on mietitty. Lisäksi kyläkoulut tarvitsisivat tulevina vuosina korjausta, Ahokas sanoo.
 Perustuslaillinen ongelma
 Maaseudun kyläkoulujen lopettamisista on huolissaan myös Itä-Suomen aluehallintoviraston opetustoimen ylitarkastaja  Kari Lehtola . Hän on erityisesti huolissaan lakkausten vaikutuksista opetuksen laatuun ja lasten yhdenvertaiseen kohteluun.
 Lehtolan mukaan viimeisten 30 vuoden aikana Suomen kyläkouluista on lakkautettu jo noin 94 prosenttia.
 – Se on todella tylyä. 90-luvun alussa peruskouluja oli 4900, nyt 2200. Kouluja on nyt samana verran kuin niitä oli Suomen suurruhtinaskunnassa vuonna 1903, hän sanoo.
 Lehtolan mukaan kouluverkon harventuminen on ymmärrettävää, koska oppilasmäärä on vähentynyt. Ongelma on kuitenkin lakkautusten vauhdissa, joka ei hänen mukaansa ole kohtuullisessa suhteessa oppilasmäärän laskuun.
 Lehtolan mukaan lakkautusvauhti on jopa kolmin tai nelinkertainen verrattuna siihen, mitä oppilasmäärän väheneminen vaatisi.
 – Olemme inhorealistisesti toteuttaneet tilastoja lakkauttamalla kouluja etupainotteisesti. Väitän, että kunnat ja valtio yhteistyössä ovat kiihdyttäneet ja ehkä jopa tarkoituksellisesti ajaneet maaseutukoulujen lakkauttamista, jotta saataisiin työikäinen väestö ajettua kasvukeskuksiin, hän sanoo.
 Lehtolan mukaan koululakkautusten väitetyt säästöt eivät ole realisoituneet, ja perusopetuksen kustannukset ovat nousseet eniten verrattuna muihin koulutusasteisiin.
 – Lakkautuksissa on arvioitu lähinnä kiinteistökustannuksia. Lapsivaikutukset on jätetty arvioimatta, hän sanoo.
 Lylykosken kyläkoulu tarvitsisi tulevaisuudessa korjausta ja remontointia. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Lehtolan mielestä käsillä on perustuslaillinen ongelma.
 – Suomessa pitäisi pitää huolta myös vähemmistöalueilla asuvista, ja taata kaikille suunnilleen yhdenvertaiset sivistykselliset palvelut. Perusopetus on määritelty lähipalveluksi, mutta yhä useamman maaseutulapsen koulumatkaan kuluu päivässä lähemmäs 2,5 tuntia, hän perustelee.
 Lehtolan mukaan ongelma on myös se, että kyläkoulujen lakkautusten vaikutuksia ei ole tutkittu. Hän epäilee lakkautusten pikemminkin nostaneen kustannuksia kuin säästäneen niitä.
 – Ei ole ainoatakaan tutkimusta koululakkautusten säästöistä, tai vaikutuksista lasten oppimiseen, terveyteen ja hyvinvointiin, hän sanoo.
 Lehtola toivoo, että Suomessa tehtäisiin vihdoin yliopistotason puolueetonta tutkimusta lakkautusten vaikutuksista.
 Opetushallituskaan ei tiedä lakkautusten vaikutuksia
 Tutkimusta koululakkautusten toteutuneista säästöistä ei ole opetushallituksen tiedossa, kertoo opetusneuvos MarjoRissanen .
 – Usein on tehty vain kuntien tilaamia etukäteisarvioita, jotka perustuvat konsulttiyhtiön laskelmiin, hän sanoo.
 Rissasen mukaan kouluverkon tiivistämisen taustalla on usein taloudelliset syyt. Käytännössä siis se ratkaisee, paljonko kunnalla on euroja käytössään koulutuksen järjestämiseen.
 – Jos kunnassa on vain yksi koulu, se voi toisaalta lisätä kustannuksia, koska entistä useampi oppilas on lakisääteisen koulukuljetuksen piirissä. Yleensä kuitenkin pohditaan kouluverkon taloutta ja toiminnallisuutta kokonaisuutena, hän sanoo.
 Rissanen lisää, että isompi koulu voi toisaalta olla oppilaiden eduksi esimerkiksi siten, että oppilailla on valittavana enemmän valinnaisia aineita.
 – Näitä asioita punnitaan sitten aina paikallisella tasolla, hän sanoo.
 Mitä mieltä olet kyläkoulujen lakkautuksista? Osallistu keskusteluun kello 22:een asti.
 Lue myös:
 Yle:  Kuuleeko Lapinjärvi, kysyy opettaja oppilailtaan 500 kilometrin päässä – ainutlaatuinen videokokeilu pelasti kyläkoulun pienessä Kannuksen kunnassa
 Yle:  Kyläkoulun lakkauttamisuhka sai pienen kylän asukkaat takajaloilleen – syntymässä on asukkaiden varjobudjetti, jota kunnanjohtajakin kiittelee

Suomi on jo tyhjä kyläkouluista, mutta kukaan ei tunnu tietävän koulujen sulkemisen vaikutuksia lasten hyvinvointiin ja oppimistuloksiin


Summary: Joe Biden ja Elizabeth Warren kohtasivat ensimmäistä kertaa yhteisessä tv-väittelyssä.

Yhdysvalloissa demokraattipuolueen presidenttiehdokkaaksi pyrkivät ottivat torstaina yhteen kolmannessa vaaliväittelyssä, jonka ykkösteemoiksi nousivat terveydenhuolto ja presidentti  Donald Trumpin  vastustaminen.
 Kannatusmittauksia johtaa entinen varapresidentti  Joe Biden.  Hänen suosituimmat kilpakumppaninsa ovat senaattorit  Elizabeth Warren  ja  Bernie Sanders . Heidän lisäkseen väittelyyn osallistui seitsemän muuta ehdokasta.
 Warren ja Sanders kannattavat eurooppalaistyylistä julkisesti rahoitettua järjestelmää. Biden puolestaan uudistaisi Yhdysvaltain terveydenhoitoa maltillisemmin nykyisen systeemin pohjalta.
 ABC News -uutiskanavan järjestämä väittely kuvattiin Texasin Houstonissa sijaitsevan Texas Southern University -yliopiston kampuksella.
 Bidenin ja kesällä hänen ykköshaastajakseen nousseen Warrenin kohtaamista väittelyssä oli odotettu, koska he eivät aiemmin olleet esiintyneet yhteisessä tv-väittelyssä.
 Keskiluokalle lupailtiin säästöjä terveydenhuollosta
 Sandersin ja Warrenin ajama terveydenhuoltouudistus takaisi julkisen terveydenhuollon kaikille amerikkalaisille ja tekisi yksityisen terveysvakuutuksen periaatteessa tarpeettomaksi.
 Analyytikot ovat arvioineet, että uudistus maksaisi veronmaksajille 30 biljoonaa dollaria.
 Sanders sanoi, että presidentti  Barack Obaman  varapresidenttinä toiminut Biden kantaa vastuuta siitä, että miljoonat amerikkalaiset ovat joutuneet taloudelliseen ahdinkoon Obamacare-terveydenhuoltojärjestelmän vuoksi.
 Biden vaati Sandersia ja Warrenia selittämään, kuinka heidän ajamansa uudistus maksettaisiin. Biden painotti, että hänen suunnitelmassaan ihmiset voisivat säilyttää yksityisen terveysvakuutuksensa.
 Warren sekä Sanders välttivät sanomasta, että keskiluokkaisten perheiden verot nousisivat. Sen sijaan he painottivat, että perheet säästäisivät rahaa, kun heidän terveydenhoitomenonsa pienenisivät uudistuksen myötä.
 – Huipulla olevat kaikkein rikkaimmat ja yhtiöt maksaisivat enemmän. Keskiluokkaiset perheet maksaisivat vähemmän, Warren sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Sanders sanoi, että tutkimusten mukaan nykyisellä terveydenhuoltolinjalla jatkaminen maksaisi amerikkalaisille yhteensä 50 biljoonaa samalla aikavälillä.
 Myös muut presidenttiehdokkuutta tavoittelevat ehdokkaat kommentoivat Sandersin terveydenhuoltosuunnitelmaa. Esimerkiksi senaattori  Amy Klobuchar  sanoi, että uudistus pakottaisi miljoonat ihmiset hylkäämään terveysvakuutuksensa.
 Keskinäistä nahistelua ja Trumpin arvostelua
 Kiivas väittely terveydenhuollosta kesti noin 40 minuuttia. Sen jälkeen useat ehdokkaista painottivat, että heidän on tärkeää seisoa yhdessä rintamassa demokraatteina, koska heidän keskinäinen nahistelunsa hyödyttää Trumpia.
 Entinen asuntoministeri  Julian Castro  syytti 76-vuotiasta Bideniä omien sanojensa unohtamisesta. Kommentin tulkittiin olevan kuittaus Bidenin korkeasta iästä. Biden puolestaan kutsui Sandersia sosialistiksi.
 Jos Biden valittaisiin presidentiksi, niin hän olisi Yhdysvaltojen kaikkien aikojen vanhin ensimmäiselle presidenttikaudelle valittu henkilö.
 Senaattori  Cory Booker  nimitteli presidentti Trumpia rasistiksi ja ehdokas  Beto O'Rourke  kutsui Trumpia valkoisen ylivallan kannattajaksi.
 Senaattori  Kamala Harris  sanoi, että Trumpin vastenmieliset sosiaalisen median viestit ovat tarjonneet ammuksia joukkoampumisille.
 Klobuchar totesi, että kaikki lavalla olleet ehdokkaat kannattavat rynnäkköaseiden ja suurten lippaiden kieltämistä.
 – Totta helvetissä, me otamme teiltä pois AR-15:t ja AK-47:t, O'Rourke sanoi uutistoimisto AP:n mukaan yleisön hurratessa.
 Yhdysvaltojen seuraavat presidentinvaalit käydään marraskuussa 2020. Esivaalit alkavat helmikuussa.

Biden, Warren ja Sanders kiistelivät terveydenhuollosta demokraattiehdokkaiden tv-väittelyssä – välillä ehdokkaat piikittelivät toisiaan ja Trumpia


Summary: Poliitikot puistelevat päätään valeuutisille, mutta arvostavat valehtelun ja propagandan ammattilaisia, joita kutsutaan konsulteiksi ja markkinoijiksi, pohtii Janne Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kesällä tulee juotua olutta. Samalla voi lukea niiden etiketeissa olevia tietoja, esimerkiksi tällaisia: Lapin kulta, valmistettu Lahdessa. Aura olut, ensimmäiset pullot valmistuivat Turun Linnankadulla vuonna 1885, valmistettu Lahdessa. Karhu Olut, siinähän luki ennen Porin olut, valmistettu Lahdessa.
 Niin sanottu lappilainen, turkulainen ja porilainen olut valmistetaan kaikki Lahdessa samassa tehtaassa, mutta niiden etiketeissä ei kerrota yhtään mitään lahtelaisuudesta.
 Tämä olueiden valealkuperä tuli mieleeni, kun luin jotakin tyypillistä kirjoitusta, jossa kerrottiin huolestuneesti valeuutisista.
 Valeuutinenhan on  käsite, joka on paljolti korvannut huolen sananvapaudesta. Joskus menneisyydessä oltiin huolissaan kaikkien mahdollisuudesta ilmaista mielipiteitään. Nykyisin taas ollaan huolissaan pikemminkin siitä, että mielipiteet eivät aina pohjaa niin sanottuihin tosiasioihin, vaan saattavat olla myös esimerkiksi pahanlaatuista propagandaa. Samalla pohditaan, onko ihmisillä kykyä erottaa toisistaan tietoa ja valetta.
 Mikä on totuus, siinäpä asiallinen kysymys. Kriittinen kansalainen voi toki kysyä, missä määrin niin sanotut “oikeat uutisetkaan” ovat “totta”.
 Yleisradio tiedottaa palstamäärällä arvioiden suurin piirtein samanveroisina seikkoina, että mannerjäät ovat sulaneet lähes tappiin ja että  Christina Aguileran ura vei Mikkihiirikerhosta Las Vegasiin . Tai että  yli puolet vanhuksista on aliravittuja  ja että  asiantuntija huomasi piiloviestin Valtteri Bottaksen jatkosopimuksessa .
 Jos näitä “oikeita uutisia” alkaa todella tarkastella suurin piirtein samanveroisina tärkeinä seikkoina, on jo hyvin pitkällä valheen tiellä, aivan siitä huolimatta, että kaikki niissä sanotut asiat ehkä pitävätkin paikkansa.
 Sitten on vielä sellaisiakin uutisia, joilla on totuuden kanssa tekemistä vain siteeksi, esimerkiksi olutpullojen etikettien tiedonantoja. Ne ovat “tuotteiden tarina”, eli markkinointia.
 Yksityinen sektori on aina julkista edellä, ja se on siirtynyt totuuden jälkeisyyteen jo ajat sitten.
 Siirtyminen totuuden jälkeiseen aikaan  ei ole tapahtunut huomaamatta. Yksityinen sektori on aina julkista edellä, ja se on siirtynyt totuuden jälkeisyyteen jo ajat sitten. Nyt myös julkisen sektorin toimet muuttuvat kiinnostaviksi “tuotteiksi” ja“tarinoiksi” mainos- ja konsulttitoimistoissa. Tässä mielikuvamarkkinoinnissa totuus on vain eksoottinen mauste muiden joukossa.
 Suomi-kuvaa luova  Hän-kampanja  on esimerkki viranomaiskampanjasta, joka  venyttää oman alani kielitieteen faktoja  yli kaikkien järkevien rajojen, mutta hällä väliä, koska, no tiedättehän, Suomi- kuva.
 Journalistit ja poliitikot puistelevat päätään  valeuutisille, mutta samaan aikaan yhteiskunta on täynnä valehtelun ja propagandan kouluja, joilla on tällaisia nimiä: mainostoimisto, konsulttitoimisto, brändiasiantuntija, henkilöbrändäyskurssi, tuotteen tarinallistamisen akatemia. Niistä valmistuvat ovat menestyneitä ja hyvin palkattuja.
 Samat poliitikot, jotka haluavat taistella valeuutisia vastaan tilaavat vaalien alla mainostoimistosta itsensä henkilöbrändäystä. Siellä oluen ja kolajuomien alkuperää työkseen hämärtävät konsultit alkavat hetkeksi myymään ihmistä. He opettavat poliitikkoa, mitä uutisia pitää puhua ja miten, mistä taas vaieta.
 Poliitikko tai julkisuuden henkilö on tuote muiden joukossa, hänellä on “taiten luotu imago”.
 Ukrainassa valittiin presidentiksi  henkilö, jonka tärkein ansio oli, että hän on esittänyt presidenttiä televisiossa. Tässä Ukraina seuraa Yhdysvaltoja, maailman mahtavinta maata, jonka presidentin aikaisempi ammatti on itsensä esittäminen televisiossa. Tai Suomea, jossa valittiin mainio tv-humoristi ei edes presidentiksi vaan piispaksi.
 Mutta: pitäisikö jonkin tarinan tai imagon olla paitsi suosittu ja hyvin myyvä myös totta? Ja missä tosille tarinoille on tilaa systeemissä, joka perustuu miellyttämiseen ja suosioon. Meidänhän pitäisi ymmärtää ja ratkaista vaikeita ongelmia, joita en tässä ryhdy luettelemaan.
 Niiden ratkaisut eivät varmasti tule olemaan kovin suosittuja. Ja siksi niitä ei taida tullakaan.
 Janne Saarikivi
 Kirjoittaja on suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori ja todennäköisesti eri mieltä kanssasi.
 Aiheesta voi keskustella 13.9. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Mona Mannevuon kolumni: Haluaisimme ratkaista ihmiskunnan viheliäiset ongelmat nopeasti ja halvalla, ja se tekee meidät alttiiksi huiputuksille
 Antto Vihman kolumni: Repivä populismi ei palauta politiikkaa politiikkaan, vaan faktoista luopuessaan se kaventaa poliittisen kenttää
 Heikki Valkama: Media kaipaa empatiaa, mutta mitä ihmettä se tarkoittaa?

Janne Saarikiven kolumni: Valeuutisia vastustetaan mediassa ja politiikassa, mutta samaan aikaan niiden luomista opetetaan arvostettuna taitona kauppakoulussa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kuntien työllisyyskokeilu saa jatko-osan, yritysten palkkatuki nousee
 Ylen tietojen mukaan työllisyystoimia pohtineet kolmikantaiset työryhmät ovat saaneet aikaan yksimielisen esityksen  palkkatuesta ja kuntien työllisyyskokeilun jatkamisesta . Ylen hallitus- ja työmarkkinalähteet kertovat, että työnantajalle maksettavan palkkatuen enimmäistasoa ollaan nostamassa. Ekonomistit arvioivat, että palkkatuen käytön kasvattamisella ja työllisyyskokeilun jatkamisella on myönteisiä vaikutuksia työllisyyteen, mutta toteutuksen yksityiskohdat ratkaisevat, kuinka paljon. Ensi viikolla alkavassa hallituksen budjettiriihessä on odotettavissa vääntöä aktiivimallin korvaavista toimista.
 Hartola otti turvallisuuden omiin käsiinsä
 Hartolassa herättää huolta etenkin se, että paikkakunnalla ei ole omaa poliisia. Tiina Jutila / Yle
 Vakavat rikokset ovat ravistelleet pientä Hartolan kuntaa Päijät-Hämeessä viime vuosina. Paikallisissa herättää huolta etenkin se, että paikkakunnalla ei ole omaa poliisia. Hartola ei aio jäädä odottelemaan poliisin resurssipulan helpottamista, vaan kuntaan tehdä nyt  oma turvallisuussuunnitelma . Suunnitelmia on toistaisesti tehty vain alueellisesti tai isommissa kaupungeissa.
 EU:n valtiovarainministerit koolla Helsingissä
 Valtiovarainministerit tapaavat Finlandia-talolla. Laura Hyyti / Yle
 EU-puheenjohtaja Suomi järjestää perjantaina ja lauantaina Finlandia-talolla  valtiovarainministerien epävirallisen kokouksen . Samalla kokoustaa myös euromaiden muodostama euroryhmä. Ministerien on määrä keskustella muun muassa siitä, miten ilmastonmuutoksen vaatimat kiireiset toimet otetaan huomioon talouspolitiikassa. Kokousta isännöi Suomen valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.).
 Sateet voivat olla runsaita
 Sääennuste perjantaille 13. syyskuuta.  Yle
 Hajanaisia sateita liikkuu perjantaina Suomen yli itään. Sademäärät ovat runsaita aamulla etelässä ja iltapäivästä idässä ja pohjoisessa. Lännessä selkenee ja poutaantuu päivällä, mutta illalla Pohjanmaalle saapuu sadekuuroja. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kuntien työllisyyskokeilulle jatkoa, EU:n valtiovarainministerit koolla Helsingissä, sateita suuressa osassa maata


Summary: Helsinkiin kokoontuu EU:n talouspäättäjien kerma, mutta minkäänlaisia päätöksiä ei ole luvassa.

Euroopan talouden suuntaviivoja puidaan tänään ja huomenna Helsingissä, kun Suomi isännöi EU:n valtiovarainministerien epävirallista kokousta.
 Kaksipäiväistä kokousta johtaa valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.).
 Yksi keskeinen puheenaihe Finlandia-talolla on, miten talous ja ilmastonmuutos sovitetaan yhteen. EU:lta odotetaan ripeitä toimia siinä, miten talous saadaan ympäristön kannalta kestävälle uralle.
 EU:ssa ajetaan muun muassa energiaverotuksen kiristämistä ja lentoveron käyttöönottoa. Lisäksi sijoitustoiminnan ja julkisen budjetoinnin tulisi olla ilmaston kannalta kestävää.
 Suomen linja EU-puheenjohtajana on, että kaiken talouspolitiikan tulee olla ilmastotavoitteiden mukaista.
 Mitä sanoo Saksa?
 Ministereiltä odotetaan reaktioita Euroopan keskuspankin (EKP)  torstaisiin päätöksiin .
 EKP päätti pudottaa talletuskoron –0,5 prosenttiin ja tukea euromaiden talouksia alkamalla ostaa 20 miljardilla eurolla joukkovelkakirjoja kuukausittain.
 Kommentteja odotetaan erityisesti Saksan valtiovarainministeriltä  Olaf Scholzilta . EKP:n pääjohtaja  Mario Draghi  kannusti torstaina jäsenmaita ottamaan itse vastuuta elvytystoimista. Tällä Draghi osoitti ennen kaikkea Saksaa, analyytikot tulkitsivat.
 – Luulen, että Draghi heitti aika paljon palloa Berliinin suuntaan. Saksan taloudella menee tällä hetkellä huonosti, ja maalla olisi varaa aikamoisiinkin elvytyksiin, Nordean pääekonomisti  Tuuli Koivu  kommentoi Ylelle torstaina.
 Ottaako Lintilä esiin Amazonin metsäpalot?
 Helsingissä on koolla Euroopan talouspäättäjien kerma.
 EU:n valtiovarainministerien ohella oman kokouksensa pitävät euromaiden ministerit eli euroryhmä. Lisäksi Helsinkiin saapuvat EU-maiden keskuspankkien pääjohtajat, myös EKP:n pääjohtaja Draghi.
 Koska kokous on epävirallinen, päätöksiä ei ole luvassa. Finlandia-talon kaksipäiväisen sessio toimii valmisteluna tulevia virallisia kokouksia varten.
 Yksi kiinnostava seurattava on se, nousevatko Amazonin metsäpalot ja brasilialaisen naudanlihan mahdollinen tuontikielto keskusteluun.
 Valtiovarainministeri Lintilä  sanoi elokuun lopulla , että elleivät EU:n toimet Amazonin metsäpalojen hillitsemiseksi muuten riitä, hän nostaa asian Finlandia-talolla keskusteluun.

Miten talous valjastetaan ilmastotoimiin ja miltä EKP:n koronlasku maistuu: EU-maiden kirstunvartijat koolla tänään ja huomenna Helsingissä


Summary: Vielä suurempia muutoksia valmistellaan hallituksen ensi kevään kehysriiheen.

Ylen tietojen mukaan työllisyystoimia pohtineet kolmikantaiset työryhmät ovat saaneet aikaan yksimielisen esityksen palkkatuen nostamisesta ja kuntien työllisyyskokeilun jatkosta.
 Hallitus- ja työmarkkinalähteet kertovat Ylelle, että työnantajalle maksettavan palkkatuen enimmäistasoa korotetaan 70 prosenttiin.
 Myös  järjestöille myönnettävän palkkatuen käyttöä  laajennetaan poistamalla siitä 4 000 henkilötyövuoden enimmäiskatto.
 Yritys voi saada nykyisin valtiolta tukea 30–50 prosenttia työttömän palkkakuluista. Järjestöillä ja julkisella sektorilla palkkatuen osuus voi olla sata prosenttia.
 Alueellinen työllisyyskokeilu  onnistui erityisesti pitkäaikaistyöttömien aktivoimisessa, mutta  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus lopetti sen viime vuonna.
 Työllisyyskokeilun jatko tukee hallitusohjelman kirjausta, jonka mukaan kuntien roolia työllisyyspalveluiden järjestäjänä vahvistetaan.
 Ylen haastattelemat ekonomistit arvioivat, että palkkatuen käytön kasvattamisella ja työllisyyskokeilun jatkamisella on myönteisiä vaikutuksia työllisyyteen, mutta toteutuksen yksityiskohdat ratkaisevat, kuinka paljon.
 Laajennataanko työllisyyskokeilua esimerkiksi koko maahan, saavatko sen piiriin pääsevät työttömät "oma valmentajan" ja siirretäänkö peruspäivärahalla ja työmarkkinatuella olevien työttömien työllisyyspalvelut kuntien vastuulle.
 Ensiehdotusten saldo jäämässä laihaksi
 Ylen lähteiden mukaan hallituksen budjettiriihen on tulossa ensi vaiheessa ehdotuksia aiemmin valmistelluista asioista ja sellaisista keinoista, jotka eivät vaadi suuria lakimuutoksia.
 Työmarkkinajärjestöjen ja virkamiesten ensimmäisiä ehdotuksia kuvaillaan "laihoiksi". Yksimielisyyden vaatimus vaikeuttaa isojen muutosten tekemistä.
 Työllisyysryhmät jatkavat työtään vielä ensi kevääseen ja suuremmat paukut on laitettu kevään kehysriiheen. Nyt etsitään nimenomaan nopeasti vaikuttavia keinoja.
 Hallitukselle tulee kiire, sillä 30 000 lisätyöllisestä pitäisi olla näkymä jo vuoden päästä budjettiriihessä. Jos näin ei tapahdu, hallitus on kertonut tarkastelevansa uudestaan tehtyjä menolisäyksiä.
 Nordean ekonomisti Olli Kärkkäinen painottaa, että uudistukset ja kokeilut on toteutettava siten, että niiden vaikutukset työllisyyteen voidaan selvittää jälkikäteen. Mikko Koski/Yle
 Kolmikantaisesti työstetyt ehdotukset menevät vielä työllisyyden edistämisen ministerityöryhmän pöydälle ennen ensi vuoden talousarvion käsittelyä. Rinteen hallituksen ensimmäinen budjettiriihi alkaa tiistaina Säätytalossa.
 Karsintaa voi olla vielä luvassa, koska rahaa pitäisi löytyä muihinkin kohteisiin, kuten esimerkiksi korkeakouluille ja ympäristönsuojeluun.
 Työllisyysvaikutukset miinuksella ennen budjettiriiheä
 Ylen kokoamasta listasta näkee, että hallitus on ehdottanut monia muutoksia, joilla on kielteisiä vaikutuksia työllisyyteen. Hallitusohjelman mukaisesti kaikki toimet, jotka vähentävät työllisyyttä, pitäisi korvata jollakin toisella keinolla.
 – Kokonaisuudesta voi sanoa, että alkukaudesta hallitus ikään kuin kaivaa kuoppaa, josta se lähtee kiipeämään kohti työllisyystavoitettaan. Toivottavasti tikkaat ovat tarpeeksi pitkät, Nordean yksityistalouden ekonomisti  Olli Kärkkäinen  toteaa.
 Ehdotettujen toimien työllisyysvaikutukset/ työllisten määrä:
 Palkkatuki  +10 000–20 000  (hallitus) Eläkeputken ikärajan nosto  +6 000  (Eläketurvakeskus, vuoteen 2025 mennessä) Alueellinen työllisyyskokeilu (Kuntaliiton arvio: viiden alueen kokeilu  +10 000 työpaikkaa ) Aktiivimallin purku  -5 000–12 000 , (ed. hallituksen lakiesitys aktiivimallista) Työttömyysturvan tasokorotus +20/kk  -4 000  (Olli Kärkkäisen laskelma)
 Epäselvä työllisyysvaikutus:
 Työkyvyttömyyseläkkeen kannustinloukkujen poisto Muuttokustannusten osittainen verovapaus TE-toimistojen lisäresurssit (9 miljoonaa) määräaikaishaastatteluihin ja muihin palveluihin Ulkomaalaisen työvoiman lupien sujuvoittaminen
 Talousviisaat sanovat, että hallituksen esittelemien toimien työllisyysvaikutusten arvioiminen etukäteen on vaikeaa. Hankalaa se voi olla jälkeenpäinkin.
 – Kokeilujen jatko on ehdottomasti kannatettavaa, kunhan ne ja uudistukset toteutetaan siten, että niiden vaikutuksia voidaan arvioida jälkikäteen, Kärkkäinen sanoo.
 Myös Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja  Elina Pylkkänen  toivoo, että toimenpiteisiin yhdistetään seuranta, jotta matkan varrella voidaan tehdä tarvittaessa korjausliikkeitä.
 – Nyt on kuitenkin otollinen aika tehdä työllisyystoimia, koska yrityksissä ja julkisella sektorilla on kysyntää työvoimalle. Siinä mielessä toimenpiteiden vaikuttavuus saattaa olla nyt parempi kuin huonoina aikoina, Pylkkänen sanoo.
 Edellistä hallitusta auttoi työllisyysprojektissa hyvä taloussuhdanne, nyt vastaavaa vetoapua ei ole luvassa.
 – Tällä hetkellä näyttää siltä, että hallituksen pitää toteuttaa koko työllisyyden kasvu ihan omin reformein, Kärkkäinen painottaa.
 Pylkkänen uskoo, että työvoimapalveluiden panostuksillakin on vaikutusta, tosin tulokset eivät näy heti työllisyystilastoissa.
 – On syytä olettaa, että intensiivisemmällä palveluilla päästään parempaan tulokseen. Aktiivisissa työvoimapalveluissa olemme selvästi naapurimaitamme Tanskaa ja Ruotsia jäljessä. Näissä maissa on korkeampi työllisyysaste, hän sanoo.
 Yritysten palkkatuen nostaminen saa kiitosta taloustieteilijöiltä, koska se työllistää myös tukijakson jälkeen. Kristiina Lehto / Yle
 Palkkatuki kohdennettava oikein
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ja työministeri  Timo Harakka  (sd.) ovat nostaneet palkkatuen keskeiseksi keinoksi, jolla hallitus tavoittelee 75 prosentin työllisyysastetta ja 60 000 työllistä lisää tällä vaalikaudella.
 Palkkatuen kohdentaminen yrityksille saa ekonomisteilta kiitosta, koska siellä tuella on  myönteinen vaikutus työllistymiseen.  Julkisella sektorilla palkkatuki ei työllistä.
 – Jos palkkatukea laajennetaan liikaa, silloin sen tehokkuus heikentyy. Nyt pitäisi miettiä entistä tarkemmin, miten palkkatukea saataisiin kohdennettua juuri niille työttömille, jotka tätä tukea tarvitsevat, Olli Kärkkäinen sanoo.
 Pääministeri Rinne arvioi  Ylen Ykkösaamussa , että palkkatuen haun helpottamisella ja maksatuksen nopeuttamisella voidaan saada töihin 10 000–20 000 työtöntä.
 Rinne esitteli työnantajan ja työttömän yhdistävän "palkkatuki-Tinderin"  Ylen haastattelussa elokuussa . Rinne paljasti Ykkösaamussa lisää yksityiskohtia palvelusta:
 Sivusto tarkistaa automaattisesti, onko yrityksellä esimerkiksi tuen estäviä verovelkoja ja antaa päätöksen tuesta. Ehdot täyttävälle työttömälle taas voidaan myöntää 700 euron palkkatukipäätös palvelun kautta. Palvelu voi olla Rinteen mukaan toiminnassa jo vuoden vaihteessa.
 Työnantajat ovat moittineet tukea vaikeaselkoiseksi ja päätöksentekoa byrokraattiseksi. Tukirahaa onkin jäänyt aiempina vuosina käyttämättä satoja miljoonia euroja.
 TE-toimistot päättävät tällä hetkellä tapauskohtaisesti työttömälle ja työnantajalle myönnettävän palkkatuen ajan ja määrän. Yritysten taustat tarkistetaan ja työttömän tuen taso määräytyy työttömyyden pituuden ja osaamisen puutteiden mukaan. Harkinta vie tietysti aikaa.
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja Elina Pylkkänen sanoo, että palkkatuen vaikutuksia tulee seurata tarkoin. Vaarana on, että tuen lisääntyvä käyttö kasvattaa sen ulkopuolelle jäävien työttömyyttä. Jari Kärkkäinen/Yle
 Palkkatuen käytön vaikutuksia työllisyyteen on syytä seurata tarkoin, ettei lopputulos ole nolla.
 – On tärkeää vahtia sitä, että palkkatuella työllistetyt eivät syrjäytä muuta työvoimaa. Tuki voi kasvattaakin muun työvoiman työttömyyttä ja kokonaishyötyä ei saavuteta, Elina Pylkkänen sanoo.
 Palkkatukeen käytetään vuosittain noin 220–250 miljoonaa euroa. Hallitusohjelmassa tukeen on osoitettu 18 miljoonan euron tasokorotus vuodessa, mutta valtiovarainministeriön ensi vuoden talousarviossa rahaa on varattu lisää vain 10 miljoonaa euroa.
 Paikallista sopimista ei haluta sotkemaan tes-neuvotteluja
 Työvoiman saatavuusharkinnasta tai paikallisesta sopimisesta ei ole tulossa tässä vaiheessa esitystä, vaikka keskustan tuore puheenjohtaja  Katri Kulmuni  on pitänyt paikallista sopimista  tuoreissa haastatteluissa  esillä.
 Iltalehti uutisoi , että saatavuusharkintaa oltaisiin laajentamassa koko maahan, mutta Ylen tietojen mukaan asiaa käsitellyt työllisyysryhmä ei ole tällaista esittämässä.
 Ylelle kerrotaan, ettei paikallista sopimista haluta tuoda keskelle herkkää työmarkkinatilannetta.
 Työnantaja- ja työntekijäliitot pyrkivät syksyllä ja ensi keväänä sopimaan neuvotteluissa palkoista ja muista työehdoista, jotka vaikuttavat oleellisesti Suomen kustannuskilpailukykyyn ja sitä kautta työllisyyteen.
 Hallitus pyrkii siihen, ettei se omilla toimillaan vaikeuta sopimista.
 Aikataulutkin tulevat paikallisen sopimisen edistämisen tielle. Kyseinen työryhmä on kokoontunut ensimmäistä kertaa tällä viikolla, joten esitys ei ehdi millään ensi viikon budjettiriiheen.
 Ulkomaisen työvoiman saatavuusharkintaa myös lievennettiin vasta kesäkuussa:  työluvan jatkoluvista poistettiin saatavuusharkinta , jos työntekijä on ollut Suomessa vähintään vuoden.
 Mitä lasketaan aktiivimallin korvaaviksi toimiksi?
 Hallitus suunnittelee luopuvansa työttömien aktiivimallista vuodenvaihteessa.  Hallituspuolueiden välillä on ollut vääntöä  siitä, miten mallin työllisyysvaikutukset korvataan.
 Keskusta katsoo, että korvaavien toimien pitää olla täysin uusia. Vasemmistopuolueiden mielestä jo valmistelussa olevia toimia voidaan pitää korvaavina keinoina.
 Ylen tietojen mukaan korvaaviksi toimiksi ehdotetaan eläkeputken alaikärajan nostamista vuodella ja osatyökyvyttömyyseläkkeen lineaarista mallia.Sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.) on tuomassa pöytään muitakin toimia.
 Työttömät ovat protestoineet monta kertaa aktiivimallin kumoamiseksi. Helmikuussa 2018 osoitettiin mieltä Senaatintorilla Helsingissä. Kimmo Hiltunen / Yle
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen Elina Pylkkänen sanoo, että ikärajan nostaminen tuotti viimeksi hyviä tuloksia.
 – Eläkkeelle lähtöä pitäisi yrittää viivästyttää, etenkin kun työvoima vanhenee. Huomio pitäisi kiinnittää sinne työvoiman ikääntyneempään päähän, hän korostaa.
 Osatyökyvyttömyyseläkkeellä olevien kannustinloukkuja purettaisiin siten, että kasvavat palkkatulot eivät vähentäisi käteen jäävää rahasummaa. Tämän katsotaan kannustavan työntekemiseen.
 Eläkeputken alaikärajan nostaminen kuuluu vuoden 2017 eläkeuudistuksen jatkotoimiin, joista  työmarkkinajärjestöt pääsivät yhteisymmärrykseen  kesän alussa.
 Vasemmistopuolueissa on arvioitu, että jo pelkästään eläkeputken ikärajan korotuksella voitaisiin korvata aktiivimallin vaikutukset. Valtiovarainministeriö arvioi ennen aktiivimallin voimaantuloa, että sen työllisyysvaikutus on 5 000–12 000 työllistä.
 – Ongelma on, että osa tästä eläkeputken lyhentämisen työllisyysvaikutuksesta tulee vasta tämän hallituskauden eli vuoden 2023 jälkeen, Nordean Olli Kärkkäinen huomauttaa.
 Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen loppuraportti aktiivimallin työllisyysvaikutuksista valmistuu lokakuun lopussa.
 Lue lisää:
 Työministeri avasi hallituksen työllistämissuunnitelmia – ministerillä vahva usko koulutuksen voimaan, työperäistä maahanmuuttoa halutaan lisätä
 Näillä keinoillako työllisyys saadaan nousuun?
SAK antaisi työttömälle oman valmentajan, EK lyhentäisi kotihoidon tuen puoleen
 Työttömyysetuuden porrastuksesta nopea korjausliike vihattuun aktiivimalliin? Rahaa ensin enemmän, lopussa vähemmän – Työtön: "Tosi epäreilua. Ei ole oma syy, jos ei saa töitä"

Tässä työllisyysryhmien ensirohdot hallituksen budjettiriiheen: Kuntien työllisyyskokeilu tekee paluun, yritysten palkkatuki nousee 70 prosenttiin


Summary: Sisäministeriö suosittelee kaikille kunnille turvallisuussuunnitelman tekemistä. Kunnollisen suunnitelman avulla poliisin tarve vähenee.

Päijät-Hämeessä Hartolan kylänraitti näyttää samalta kuin minkä tahansa pienen kunnan pääkatu. Ihmisiä kulkee verkkaisesti ja monet liiketilat ammottavat tyhjyyttään. Päällepäin ei uskoisi, että Hartola on päätynyt viime vuosina hätkähdyttävien uutisten otsikohin.
 Maaliskuussa neljä miestä tunkeutui vanhuksen asuntoon, ja vanhus  puolustautui ampumalla ryöstäjiä . Kaksi vuotta sitten asemies uhkaili ja osoitteli ihmisiä lähietäisyydeltä  paikallisessa marketissa . Kolme vuotta sitten  keskustassa räjähti autossa .
 Paikallisissa herättää huolta etenkin se, että paikkakunnalla ei ole omaa poliisia. Vieressä kulkevaa vilkasta nelostietäkin valvovat peltipoliisit.
 Keskustan raitti on hiljainen, mutta päiväkodin liepeillä on vipinää. Vanhemmat ja lapset ovat tulleet varhaiskasvatusiltaan, jossa hyvinvointikoordinaattori  Johanna Huttunen  ja kuntaan palkattu sosiaalipsykologian opiskelija  Anni Sepponen  haluavat tietää vanhempien käsityksiä kunnan turvallisuustilanteesta. He laativat kuntaan omaa turvallisuussuunnitelmaa.
 – Jos joku tilanne tulee, poliisin tulossa menee tosi pitkään. Omakin autoni laitettiin eräänä yönä palasiksi. Sitten kun soittaa, on poliisi Lahdessa tai Heinolassa. Oli viikonloppu, eikä ne tulleet paikalle, kertoo poikansa Tarmon kanssa vanhempainiltaan tullut  Anna Korhonen.
 – Me ei olla enää missään lintukodossa täällä. Jos on työttömyyttä ja syrjäytymistä, niin nuoret ajautuvat alkoholi- ja huumepiireihin, pohtii Korhonen.
 Naapurikunnassa Sysmässä asuva  Tomi Ikävalko  tuo lapsensa Hartolaan päivähoitoon. Hän on myös huolissaan päihteiden aiheuttamista seurauksista.
 – Täällähän oli viimeisimpänä se teräsvaari-tapaus, mistä lehdetkin kirjoittivat. Ei se meidän turvallisuudentunnetta horjuttanut, mutta pani ajattelemaan. Poliisin näkyvyys voisi rauhoittaa tilannetta. Täällä poliisi on kuitenkin harvinainen näky.
 Isot kaupungit syövät poliisin resursseja
 Poliisin tilastojen valossa Hartolan tilanne ei ole hälyttävä. Tänä vuonna rikosten määrä on laskenut. Hämeen poliisin valvonta- ja hälytystoimintasektorin johtaja, ylikomisario  Outi Pennasen  mukaan yhteydenotot maakunnan reuna-alueiden kunnista ovat kuitenkin lisääntyneet.
 – Meillä on ihan realistinen käsitys, mitä reuna-alueilla tapahtuu. Kunnista on tullut viestiä, että yleinen järjestys ja turvallisuus on heikentynyt ja meille on esitetty valvontapyyntöjä, sanoo Pennanen.
 Ylikomisario Outi Pennasen mukaan huumetilanne vaikuttaa koko Hämeen poliisin toimintaan. Poliisia työllistävät huumeratit, omaisuusrikokset ja muut häiriötekijät.  Juha-Petri Koponen / Yle
 Poliisi tekee reuna-alueille kohdennettua valvontaa, sillä isommissa kaupungeissa, kuten Lahdessa ja Heinolassa on suurempi hälytysvalmius. Pennanen kuitenkin muistuttaa, että kiireellisissä hälytystehtävissä myös liikennettä valvovat partiot voivat tulla apuun. Hätäkeskus voi tarvittaessa kutsua paikalle apua naapuripoliisipiiristä. Poliisi yrittää estää rikoksia myös ennalta.
 – Turvallisuus ei ole pelkästään poliisin asia, vaan monen eri tahon kokonaisuus.
 Turvallisuussuunnitelmat jokaiseen kuntaan
 Hartolan kunnanjohtaja  Merja Olenius  on huomannut, että uutisotsikoihin päätyneet tapaukset koskettavat hartolalaisia läheisesti, sillä tekijät ovat omalta paikkakunnalta.
 – Maaseutukuntien ongelmat tulevat huumeiden ja päihteidenkäytön kautta. Ne tulevat lähemmäs kuntalaisia, koska ne koskettavat meidän perheitä. Lähipiirissä voi olla nuoria, joilla on näitä ongelmia.
 Oleniuksen mielestä yhteisön on vaikea käsitellä rikollisuutta, jossa tekijät ovat tuttuja.
 – Puuttumisen kynnys on paljon korkeampi, kun ongelmat kietoutuvat paikkakunnan ihmisiin. Tuttujen tekemisiin on vaikea puuttua. Me emme pääse nyt pakoon näitä ongelmia kertomalla, että ne tapahtuvat jossain muualla.
 Kunnanjohtaja Merja Oleniuksen mielestä Hartolan turvallisuustilanne on hyvä, mutta yksittäiset tapaukset ovat kuohuttaneet kuntalaisten mieliä. Juha-Petri Koponen / Yle
 Kunnanjohtaja tietää, että poliisin läsnäololla on suuri psykologinen merkitys. Silti kunta ei aio jäädä odottelemaan poliisin resurssipulan helpottamista.
 – Me joudumme hyväksymään sen, että poliisi tulee Heinolan suunnasta ja se kestää vähän aikaa. Eihän meillä voi olla täällä vartiointia koko ajan. Voimme tietysti lisätä kameravalvontaa.
 Kunta on päättänyt vähentää poliisin tarvetta ennaltaehkäisemällä turvallisuusongelmien syntymistä. Sisäministeriö laati alkuvuonna ohjeet kunnille omien turvallisuussuunnitelmien tekoon. Tähän asti suunnitelmia on tehty alueellisesti tai isommissa kaupungeissa. Sisäministeriön strategiapäällikkö  Ari Evwaraye  on mielissään kuullessaan Hartolan aktiivisuudesta.
 – Loistavaa! Usein pienet kunnat jättävät suunnitelmat tekemättä, kun siihen ei ole ole resursseja. Pidemmän päällle kunnollisella suunnitelmalla voi kuitenkin säästää resursseja ja välttää muiden viranomaispalveluiden tarvetta, sanoo Evwaraye.
 Ministeriö aikoo lähettää piakkoin kuntiin kyselyn, kuinka moni ministeriön ohjeistukseen on tarttunut.
 Kuntalaisia kuullaan herkällä korvalla
 Vanhemmat vastaavat hanakasti varhaiskasvatusillan turvallisuuskyselyyn.
 – Huumetilanne ja liikenneturvallisuus ovat selvästi huolenaihe kuten etukäteen arvelimmekin. Meiltä puuttui vaihtoehdoista sisäilma-asiat, minkä vanhemmat nostivat itse esille kertoo hyvinvointikoordinaattori Johanna Huttunen.
 Huttusen mukaan turvallisuussuunnitelman tekeminen on ehdottoman tärkeää, sillä kunnasta puuttuvat konkreettiset toimintatavat vaaratilanteissa.
 – Meillä ei ole etukäteen mietittyjä käytäntöjä, jos julkisissa tiloissa joku käyttäytyy uhkaavasti, myös kriisiryhmän toiminta on kunnassa hieman tuntematonta.
 Hyvinvointikoordinaattori Johanna Huttunen arvelee, että Hartolassa päihteidenkäyttö, syrjäytyminen ja liikenneturvallisuus nousevat tärkeimmiksi huolenaiheiksi. Marjo Pirilä / Yle
 Opiskelija Anni Sepponen kertoo, että valtakunnalliset ohjeet ovat suuntaa antavia. Tärkeää on, että ne laaditaan juuri sellaisiksi, mitkä koskettavat Hartolaa.
 – Me järjestämme nyt paljon kuntalaiskuulemisia, otamme yhteyttä kyläyhdistyksiin ja järjestöihin, että saamme mahdollisimman laajan näkemyksen siitä, mikä heikentää kuntalaisten turvallisuutta, sanoo Sepponen.
 – Me emme lähde sanomaan mitä pitäisi tehdä, vaan kuuntelemme kuntalaisia hyvin herkällä korvalla, lupaa Huttunen.
 Vaikka Anna Korhosen auton yöllisestä romuttamisesta on jo muutama vuosi aikaa, ei kokemus hevillä unohdu. Hän toivoo, että kunta puuttuisi työttömyyteen ja syrjäytymiseen, etteivät nuoret ajautuisi väärään seuraan. Auton romuttaja ei jäänyt kiinni.
 – Tein ilmoituksen poliisille netin kautta, mutta poliisi ei tullut koskaan paikalle.

Hartola kyllästyi odottamaan poliisia ja otti ohjat omiin käsiinsä – "Me ei olla enää missään lintukodossa täällä"


Summary: Lyhytaikaisestakin asunnon vuokraamisesta saatava tulo on veronalaista pääomatuloa.

Noin 3 000 lyhytaikaista vuokrausta harjoittavaa vuokranantajaa jätti viime vuonna vuokratulonsa ilmoittamatta verottajalle. Asiasta kertoo Uutissuomalainen.
 Lyhytaikaisia vuokraajia oli kaikkiaan 8 800, joten veronsa jätti maksamatta yli kolmannes majoittajista. Määrä perustuu Verohallinnon kokoamiin tietoihin.
 Verohallinto ei yksilöi, mikä osuus vuokranantajista on Airbnb-vuokraajia, mutta ylitarkastaja  Timo Puiron  mukaan ”alan merkittävin toimija” on Airbnb.
 – On erikoista, että tuloja jätetään ilmoittamatta näin sankoin joukoin, vaikka Verohallinto on antanut asiassa ohjausta ja kertonut, että verottaja voi havaita vuokratuloja, vaikka ne jätettäisiin ilmoittamatta, Puiro sanoo Uutissuomalaiselle.
 Verottajan kokoamat tiedot kertovat, että lyhytaikaisesta vuokrauksesta on tullut monille bisnestä. Vuokraus katsotaan ammattimaiseksi ja arvonlisäverolliseksi, jos vuokratulot ylittävät vuodessa 10 000 euroa.

USU: Yli kolmannes Airbnb:n tai vastaavien yritysten vuokranantajista jätti viime vuonna veronsa maksamatta


Summary: Ruotsin aiempi ulkoministeri Margot Wallström erosi hiljattain perhesyistä.

Ruotsin uusi ulkoministeri  Ann Linde  vierailee Suomessa tänään ja tapaa ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.). Sosiaalidemokraattien Linde nimitettiin ulkoministeriksi tiistaina.
 Linde on toiminut Ruotsin nykyisessä hallituksessa ulkomaankauppaministerinä ja pohjoismaisesta yhteistyöstä vastaavana ministerinä. Hän on aikaisemmin ollut myös EU-ministeri.
 Samaa puoluetta edustava  Margot Wallström  erosi ulkoministerin tehtävästä hiljattain perhesyiden vuoksi. Hän toimi Ruotsin ulkoministerinä viisi vuotta.
 Lisää aiheesta:
 Ruotsin ulkoministeri Margot Wallström eroaa

Ruotsin uusi ulkoministeri Ann Linde vierailee Suomessa tänään ensimmäistä kertaa


Summary: Kansainvälisessä Ukraina-konferenssissa puhuvat tänään Niinistön lisäksi Ukrainan ja Viron presidentit.

Presidentti  Sauli Niinistön  Ukrainan-vierailu jatkuu tänään muun muassa tapaamisella maan tuoreen pääministerin  Oleksi Honstsharukin  kanssa. Parlamentti valitsi Honstharukin virkaansa vain pari viikkoa sitten.
 Aamupäivällä Niinistö puhuu Kiovassa järjestettävässä Yalta European Strategy -konferenssissa. Hänen lisäkseen samassa tilaisuudessa puhuvat Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  sekä Viron presidentti  Kersti Kaljulaid .
 Viralliset keskustelut presidentti Zelenskyin kanssa Niinistö kävi eilen.

 Yalta European Strategy eli YES on ukrainalaisen suurliikemiehen ja hyväntekijän  Viktor Pintshukin  luomus. Järjestön ja sen vuotuisten konferenssien tarkoituksena on edistää Ukrainan yhdentymistä Eurooppaan ja muuhun maailmaan.
 Ensimmäinen konferenssi järjestettiin nimensä mukaisesti Jaltan kaupungissa Krimin niemimaalla vuonna 2004. Kymmenen vuotta myöhemmin tapahtuma piti siirtää Kiovaan Venäjän vallattua Krimin ja liitettyä sen itseensä. Konferenssin teemana on tänä vuonna onnellisuus.
 Presidentti Niinistön toisen vierailupäivän ohjelmassa Kiovassa ovat myös vierailu parlamentissa, seppeleenlasku tuntemattoman sotilaan haudalle sekä käynti neuvosto-Ukrainan 1930-luvun nälänhädän, holodomorin, muistomerkillä. Neuvostoliiton johdon aiheuttamassa katastrofissa kuoli miljoonia ukrainalaisia.
 Lisää aiheesta:
 Presidentti Niinistön vierailu Kiovaan ei tuonut uusia avauksia Ukrainan kriisiin – Ukrainalle tärkeää kumppanien horjumattomuus

Presidentti Niinistö jatkaa vierailua Ukrainassa, tapaa uuden pääministerin


Summary: YK:n mukaan miljoona uiguurimuslimia on suljettuna leireille, joissa heitä yritetään käännyttää pois islamista ja kulttuuristaan.

Yhdysvalloissa senaatti on hyväksynyt aloitteen, jolla pyritään painostamaan Kiinaa uiguurikysymyksessä.
 YK:n mukaan noin miljoona uiguurimuslimia on suljettu Luoteis-Kiinan Xinjiangissa leireille, joissa heidät pyritään käännyttämään pois islamista ja kulttuuristaan. Kiina on kuvannut keskuksia ammatillisen koulutuksen keskuksiksi, joissa harjoittelijoiksi kutsutut oppivat mandariinikiinaa ja työtaitoja.
 Senaatin hyväksymä aloite vaatisi Yhdysvaltojen tiedustelupalvelua tuottamaan puolen vuoden kuluessa raportin Xinjiangin tapahtumista. Lisäksi ulkoministeriö nimittäisi alueen asioita seuraavan koordinaattorin.
 Aloitteessa esitetään myös, että ulkoministeri  Mike Pompeo  harkitsisi pakotteita joitakin kiinalaisviranomaisia vastaan.
 – On jo aikakin, että Yhdysvallat vaatii Kiinan hallitusta ja kommunistipuolueen virkamiehiä vastuuseen Xinjiangissa tapahtuneista räikeistä ihmisoikeusloukkauksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan, sanoi aloitetta esitellyt republikaanisenaattori  Marco Rubio .
 Aloite täytyy hyväksyä vielä edustajainhuoneessa. Läpimeno on todennäköistä, koska aloitteella on sekä republikaanien että demokraattien tuki.
 "Vahva viesti Pekingiin"
 Presidentti  Donald Trumpin  hallinto on toistuvasti arvostellut Kiinaa uiguurikysymyksessä. Ulkoministeri Pompeo kutsui äskettäin uiguurien kohtelua "yhdeksi maailman pahimmista häpeäpilkuista".
 Joidenkin mielestä Trumpin hallinto ei kuitenkaan ole päässyt asiassa juuri lausuntojen antamista pidemmälle, kun presidentti on sotkeutunut monenlaisiin kiistoihin Kiinan kanssa.
 Yhdysvaltalainen uiguurien oikeuksia ajava painostusjärjestö tervehtikin ilolla kongressin suunnitelmia.
 – Kyseessä on maailmanlaajuisesti ensimmäinen lainsäädännöllinen toimi, jolla vastataan uiguureja koskevaan ihmisoikeuskriisiin. Se lähettää vahvan viestin Pekingiin, Uighur Human Rights Project -järjestö sanoi lausunnossaan.
 Lisää aiheesta:
 Kiina kertoi vapauttaneensa valtaosan käännytysleirien uiguurivangeista, uiguurit vaativat hallinnolta todisteita
 BBC: Kiina erottaa uiguurilapsia vanhemmistaan – "vaikuttaa kulttuuriselta kansanmurhalta"
 Lehdet: Kiinalaisviranomaiset asentavat valvontaohjelmia matkailijoiden kännyköihin Kiinan uiguurialueella

Yhdysvaltain senaatti pyrkii puuttumaan Kiinan uiguurien kohteluun


Summary: Google Earth -satelliittikuvia selannut mies havaitsi auton lammen syvyyksissä ja ryhtyi jatkotoimiin.

Vuonna 1997 Floridassa kadonneen miehen mysteeri on selvinnyt 22 vuoden jälkeen, kun Google Earth -satelliittikuvista näkyi lammen pohjassa makaava auto. Auto nostettiin lammesta elokuussa ja sen sisältä löytyivät kadonneen miehen maalliset jäänteet.
 40-vuotias  William Moldt  katosi Floridassa 7. marraskuuta 1997. Tyttöystävä ilmoitti Moldtin kadonneeksi sen jälkeen, kun tämä ei ollut saapunut kotiin sovitusti baari-illan jälkeen. Mysteerinen tapaus ei koskaan selvinnyt. Asiasta kirjoittaa muun muassa  Washington Post .
 Lampi sijaitsee Moon Bay Circlen alueelle Floridan Wellingtonissa. Moon Bay Circlessa aiemmin asunut mieshenkilö oli selaillut Google Earth -satelliittikuvista entistä asuinaluettaan, kun hänen silmiinsä osui jotain, mikä näytti autolta lammen syvyyksissä. Mies otti yhteyttä alueella asuvaan tuttavaansa ja kertoi havainnostaan. Tuttava päätti lennättää omistamaansa droonia lammen yllä ja hän varmistui, että lammen pohjalla makasi todellakin auto. Mies otti yhteyttä poliisiin.
 Auto nostettiin ylös lammesta ja katoamismysteeri selvisi viimein. Kadonneiden henkilöiden tietokantaa Yhdysvalloissa ylläpitävä The  Charley Project  on julkaissut  sivuillaan  Google Earthin satellittikuvan, jossa auto on selvästi nähtävissä lammen syvyyksissä.
 The Charley Projectin mukaan auto erottui selvästi jo vuoden 2007 satelliittikuvissa, mutta kukaan ei ollut huomannut sitä ennen tätä vuotta.
 Poliisi mukaan vaikuttaa siltä, että Moldt menetti jostain syystä autonsa hallinnan ja syöksyi lampeen.

Autoilija katosi Floridassa vuonna 1997 – auto ja ihmisjäänteet löytyivät hiljattain lammesta Google Earthin avulla


Summary: Oikeuden mukaan prinsessa määräsi henkivartijansa pahoinpitelemään työmiehen.

Ranskalainen oikeusistuin tuomitsi Saudi-Arabian kuningas Salmanin tyttären  Hassa bint Salmanin  kymmeneksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen osallisuudesta työmiehen pahoinpitelyyn Pariisissa vuonna 2016.
 Lisäksi oikeus määräsi prinsessalle 10 000 euron sakon.
 Oikeuden mukaan prinsessa oli määrännyt henkivartijansa pahoinpitelemään putkimiehen, koska tämä oli ottanut valokuvia Saudi-Arabian kuninkaalliselle perheelle kuuluvan luksusasunnon sisällä Pariisissa.
 Pahoinpitelyn kohteeksi joutunut putkimies kertoi, että henkivartija sitoi hänen kätensä, löi ja potki häntä sekä pakotti hänet suutelemaan prinsessan jalkoja.
 Prinsessa on kruununprinssi  Mohammed bin Salmanin  sisko. Hassa bint Salman ei tullut paikalle oikeudenkäyntiin.

Pariisilainen oikeusistuin tuomitsi Saudi-Arabian kruununprinssin siskon ehdolliseen vankeuteen työmiehen pahoinpitelytapauksessa


Summary: Syyttäjän mukaan teko oli tehty vakaasti harkiten ja vaatii tekijälle elinkautista murhasta.

Syyttäjä vaatii kokkolalaismiehelle elinkautista vankeusrangaistusta murhasta. Teko tapahtui Kokkolan Marinkaisissa kesäkuun alussa.
 Syytetyllä ja uhrilla oli erimielisyyttä kesämökin käytöstä. Syytetty oli soittanut tapahtumapäivänä useita puheluja uhrille ja oli ollut yhteydessä myös uhrin isään, jolle oli kertonut tappavansa uhrin.
 Tekijä oli soittanut myös tuttavalleen useita puheluita, joissa hän oli kertonut ampuma-aikeistaan.
 Ennen mökille lähtöä syytetty oli koeampunut haulikolla muoviämpäriin.
 Kun tekijä saapui mökin edustalle, oli hän ilmoittanut tulostaan auton äänimerkillä. Sen jälkeen mies otti haulikon takakontista ja ampui vuonna 1971 syntynyttä miestä pumppuhaulikolla ensin 10–15 metrin päästä ja toistamiseen lähempää.
 Uhri kuoli pian vammoihinsa. Tekijä pakeni paikalta ja piilotti haulikon ja auton eri paikkoihin metsään.
 Syyttäjän mukaan teko oli tehty vakaasti harkiten eikä uhrilla ollut yllättävässä tilanteessa puolustautumismahdollisuutta.
 Syytetty kiistää syyllistyneensä murhaan. Hän pitää tekoa tappona.
 Syytetyn vastauksen mukaan alun perin tarkoituksena oli pelotella uhria, mutta tilanteen nopean kehittymisen takia hän ampuikin kohti juossutta uhria.
 Lisäksi noin 50-vuotiasta miestä syytetään törkeästä rattijuopumuksesta ja ampuma-aserikoksesta, koska hänellä ei ollut lupaa haulikkoon.
 Lisää aiheesta:
 Marinkaisten henkirikoksesta murhasyyte   Poliisi: Marinkaisten kesäkuinen henkirikos vaikuttaa vakaasti harkitulta – epäilty lähti mökille ase mukanaan

Syyttäjä vaatii Marinkaisten henkirikoksesta elinkautista


Summary: Pentujen emo ammuttiin kuoliaaksi kesäkuussa lähellä Lappeenrannan keskustaa. Kolmikko hakee nyt paikkaansa uudessa elinympäristössä.

Lappeenrannassa orvoksi jääneiden kettujen elämässä on kääntynyt uusi sivu.
 Ketut otettiin hoitoon tarhaan kesäkuussa. Ne vapautettiin luontoon tiistai-iltana Lappeenrannassa. Sen kummempia paikkatietoja eläinsuojeluneuvoja  Mirkka Nousiainen  ei kerro.
 – Ne on vapautettu alueelle, minkä lähellä ei ole asutusta. Niillä on hyvin tilaa ja siellä näytti olevan hyvin riistaa, Nousiainen sanoo.
 Kettuja oli kolme. Emonsa seurassa ne asuivat Lappeenrannan keskustan tuntumassa. Vapautuspaikan valitsi Nousiainen asiantuntijoiden kanssa käydyn keskustelun perusteella.
 – On peltoa, louhikkoa ja monenmoista maastoa lähettyvillä.
 Kettujen vapautus meni Nousiaisen mukaan hyvin. Hän vei ketut kuljetuskopissa keskelle peltoa.
 – Ensimmäinen säntäsi saman tien ulos niin vauhdilla, että ovi paukahti kiinni. Toiset kaksi jäivät kurkkimaan koppiin.
 Pian kaksikko lähti juoksentemaan pellolle ja hävisi lopulta kaukaisuuteen.
 Kettu katseli hetken aikaa ympärilleen ennen kuin jätti kuljetuskopin taakseen. Anna-Liisa Pirhonen
 Kettujen pärjäämistä seurataan riistakameran avulla
 Nousiainen uskoo, että ketut pärjäävät vapaudessa mainiosti. Tarhassa ketut olivat saalistaneet jyrsijöitä.
 – Vaistot ovat tallessa ja metsästystaidot hallussa.
 Ratkaisevassa roolissa ovat syksyn ja talven olosuhteet.
 – Ravinto voi olla tiukassa huonoissa olosuhteissa. Myös myyräkannan koko vaikuttaa ravinnonsaantiin.
 Ravinnonsaannin turvaamiseksi kettuja tukiruokitaan muutaman viikon ajan.
 Tarina ei pääty tähän vaan alueelle on tarkoitus laittaa riistakamera. Sen avulla Nousiainen seuraa, miten ketuilla menee.
 Nousiainen olisi halunnut seurata kettuja seurantapannan avulla, mutta Luonnonvarakeskuksella ei ollut rahaa kettujen pannoittamiseen.
 Kettuemon ampumisesta rikosilmoitus
 Lappeenrannan keskustan tuntumassa eläneet ketut jäivät orvoiksi kesäkuussa, kun niiden emo ammuttiin kuoliaaksi. Kuolinsyy varmistui  Ruokaviraston tutkimuksissa .
 Myös kaksi samaan pesueeseen kuulunutta pentua löytyivät kuolleina samana aamuna. Niitä ei lähetetty Ruokavirastoon tutkittavaksi, koska raadot löytyivät vasta myöhemmin.
 Eläinsuojeluneuvoja Mirkka Nousiainen teki kettuemon ampumisesta  rikosilmoituksen . Poliisi tutkii tapausta metsästysrikoksena.
 Kommentointi on auki kello 22 asti.

Ketunpoikasten julmalle kohtalolle onnellinen loppu – selvisivät emonsa ampumisesta ja pääsivät lopulta takaisin luontoon


Kymmeniä tavarajunassa salamatkustajana olleita ihmisiä sai surmansa, kun kaksi junanvaunua suistui kiskoilta keskiafrikkalaisessa Kongon demokraattisessa tasavallassa, kertoivat viranomaiset torstaina.
 Kansallisen SNCC-rautatieyhtiön edustajan  Victor Umban  mukaan juna oli matkalla Nyunzun kaupungista Niembaan, kun onnettomuus tapahtui aamukolmelta Tanganyikan maakunnassa lähellä Mayibaridia.
 Koska kyseessä olivat salamatkustajat, tarkkaa uhrimäärä oli mahdoton heti selvittää, mutta viranomaisten mukaan ainakin 50 ihmistä kuoli. Silminnäkijöiden mukaan kuolleita voi olla jopa toistasataa.
 Kongon raideliikenne on surkeassa jamassa. Ratojen kunto on huono ja osa kalustosta on peräisin 60-luvulta. Korjauksista ei juuri ole toivoa, koska SNCC on konkurssin partaalla.

Kymmeniä jäniksenä matkustaneita kuoli junaonnettomuudessa Kongossa


Summary: Lahtelaiskouluissa halutaan aamupalatarjoilun lisäksi kohdata lapsia ja ehkäistä syrjäytymistä.

Kärpäsen koulun torstaiaamu alkoi tänään uudella tavalla Lahdessa. Kaikille koulun 1.–9. luokan oppilaille oli tarjolla maksuton aamupala ennen kello yhdeksää. Oppilaista noin viidennes eli reilut sata nälkäistä sai puuroa hillolla ja sämpylää.
 Aamiaista tarjotaan maksutta ainakin syyslukukauden ajan. Koulun apulaisrehtori  Timo Aho  sanoo, että aamupalakokeilulle on tarve.
 – Kärpäsen alue on sosioekonomisesti sellainen, että kaikki koulun tarjoamat tukipalvelut kodin suuntaan ovat tervetulleita. Koulun tarjoama kiireetön aamupalahetki tulee joissain perheissä todella tarpeeseen.
 Kärpäsen lisäksi viikoittainen maksuton aamupala on laajentunut Lahdessa myös Kasakkamäen kouluun. Jo viime vuonna samaa kokeiltiin  Launeen  (Etelä-Suomen Sanomat) ja Liipolan kouluissa, joissa aamiaistarjoilu jatkuu.
  Ammattioppilaitoksista positiivisia kokemuksia
 Maksuttomat aamupalakokeilut kustantavat Lahdessa yhteensä joitain tuhansia euroja. Raha on jyvitetty kaupungin lasten ja nuorten kasvun vastuualueen budjetista. Myös seurakuntayhtymä on rahoittanut kokeilua.
 – Osa lapsista on ollut aamupalan tarpeessa, ja se auttaa kummasti jaksamaan koulutyössä, kertoo aluepäällikkö  Mika Silvennoinen  Lahden kaupungilta.
 Silvennoisen mukaan kokeilu saattaa jatkossa laajentua muihinkin Lahden kouluihin, jos hyviä kokemuksia tulee lisää.
 Lahden Kärpäsen koulun ensimmäinen maksuton aamiainen maistui yli sadalle oppilaalle. Suvi Turunen / Yle
 Maksutonta aamupalaa on tarjoiltu koululaisille muuallakin Suomessa, esimerkiksi  Joensuussa  ja  Jyväskylässä .
 Peruskoulujen tarjoamista aterioista ei ole tehty valtakunnallista kartoitusta useaan vuoteen. Opetusneuvos  Marjaana Manninen  Opetushallituksesta kuitenkin uskoo, että maksuttomat aamiaiset ovat peruskouluissa vielä satunnaisia.
 – Ammattioppilaitoksissa maksutonta aamupalaa  tarjotaan jo laajemmin . Niissä on huomattu, että aamupalan tarjoaminen vaikuttaa myönteisesti lounaan syömiseen, Manninen kertoo.
 Myös omakustanteista aamupalaa tarjotaan joissain peruskouluissa.
  Ei pelkän nälän tähden
 Lahdessa yksi tekijä kokeilun taustalla on THL:n koluterveyskysely. Viimeisimmässä kyselyssä kävi ilmi, että  lahtelaiset lapset syövät aamupalaa harvemmin kuin Suomessa keskimäärin  (Lahden kaupunki).
 Yhteinen aamuhetki ei ole pelkän nälän taltuttamisen vuoksi. Kouluissa halutaan myös kohdata lapsia ja päästä jyvälle, miten heillä menee.
 Launeen koululla aamupalan lomassa esimerkiksi pelataan lautapelejä. Paikalla on koulun nuorisotyöntekijä.
 – Lapset ovat myös aikuisennälkäisiä. Tarkoitus on jutella lasten kanssa heille tärkeistä asioista. Sitä kautta pyrimme löytämään syrjäytymisvaarassa olevia tai muita haasteita, kertoo rehtori  Esko Taipale .

Entä jos aamupalan saisikin koulussa? Lahdessa jo 4 peruskoulua tarjoaa maksuttoman aamiaisen kerran viikossa


Summary: Peliyhtiöt rajoittavat liian suuria voittoja saavien vedonlyöjien pelaamista. Suomalaismiehet ovat keksineet keinoja kiertää kansainvälisten peliyhtiöiden rajoituksia.

Kirkkonummelainen  Toni Wistbacka  seuraa jalkapalloa niin tiiviisti, että hän  tienaa vedonlyönnillä sievoisia summia , kertoo Yle Sport.
 Erityisen hyvin hän tuntee jalkapallon Kolmosen eli neljänneksi korkeimman sarjatason joukkueiden tilanteen.
 Parhaana kuukautena vedonlyöntivoittoa tulee yhtä paljon kuin palkkaa, huonompana vain “oluen ja makkarapaketin verran”, merenkulkualalla työskentelevä Wistbacka kertoo Yle Sportille.
 Wistbacka tekee yhteistyötä vaasalaisen  Dan Sandbergin  kanssa. Sandberg kiinnostui vedonlyönnistä toden teolla työskennellessään aiemmin Maltalla peliyhtiön palveluksessa. Hän alkoi tarkkailla, missä peliyhtiöt tekivät virhearvioita ja miten sillä voisi tehdä voittoa.
 Wistbacka ja Sandberg pitävät yhteyttä pelaajiin, valmentajiin ja joukkueiden johtoon ja vaihtavat tietoja keskenään. Se on osoittautunut kannattavaksi toiminnaksi.
 Sandbergin mukaan hän on tienannut vedonlyönnillä viime vuosina noin 20 000 euroa vuodessa.
 Vedonlyöntiyhtiö voi laittaa hanat kiinni
 Vedonlyöntiyhtiöille paljon voittavat pelaajat eivät ole rahasampo. Siksi yhtiöt tarkkailevat pelaajien tilejä ja rajoittavat tarvittaessa sitä, miten suurilla summilla tilin omistaja voi lyödä vetoa. Yhtiöt voivat myös estää pelaamisen kokonaan.
 Wistbackalta on rajoitettu kolme pelaajatiliä viikon kuluessa, Sandbergilta viisi kahdessa tunnissa. Omissa nimissään he eivät voisi enää pelata, miehet sanovat.
 Toni Wistbacka ja Dan Sandberg Sebastian Backman /Yle
 He ovat kuitenkin keksineet keinoja pelata rajoituksista huolimatta, esimerkiksi pelaamalla toisen henkilön nimissä olevan pelaajatilin kautta.
 Yle Sport yritti saada useilta kaupallisilta peliyhtiöiltä kommenttia juttuun, mutta useimmat kieltäytyivät haastattelusta.
 Vain kotimainen Veikkaus ja peliyhtiö Pinnacle suostuivat kommentoimaan. Niistä kumpikaan ei rajoita suuria voittoja saavia pelaajia.
 Veikkauksen johtajan mukaan yhtiöllä on velvollisuus kohdella kaikkia asiakkaita samanarvoisesti. Toisaalta Veikkauksen kautta ei voi lyödä vetoa Kolmosen peleistä.
 Pinnaclella taas on markkinoiden parhaat riskinhallinta-algoritmit, yhtiö kertoo.
 Wistbacka ja Sandberg sanovat ymmärtävänsä pelaajia rajoittavia yhtiöitä, mutta huonoa omaatuntoa he eivät myönnä tuntevansa.
 Lue lisää Yle Sportin sivuilta:
 “Fem konton begränsades inom två timmar” Fotbollens division 3 är en guldgruva för finlandssvenska Toni och Dan – men spelbolagen gör allt för att stoppa dem

Toni ja Dan veikkaavat niin hyvin, että vedonlyöntifirmat yrittävät estää heitä lyömästä vetoa


Summary: Laivahylky siirretään museoviraston tiloihin Vantaalle jatkotutkimuksia varten.

Tästä on kyse Oululaisen hotellin peruskorjauksen yhteydessä läydettiin elokuussa hylyn jäänteen pysäköintipaikan alta Hylky on todennäköisesti peräisin 1600- ja 1700 -lukujen vaihteesta Hylky on nimetty löytöpaikansa mukaan Hahtiperän hylyksi
 Kesällä Oulusta löytynyt harvinaislaatuinen laivahylky aiotaan säilyttää.
 Nykyisin Oulussa väliaikaisissa tiloissa oleva hylky siirretään myöhemmin jatkokäsittelyä ja tutkimuksia varten museoviraston tiloihin Vantaalle.
 – Siellä se dokumentoidaan ja kaikki osat valokuvataan, kertoo intendentti  Maija Matikka  museovirastosta.
 Dokumentoinnin ja arvioinnin jälkeen hylystä valitaan osat, jotka pystytään konservoimaan eli käsittelemään niin, että ne voidaan asettaa yleisön nähtäväksi Ouluun, missä  hylky on herättänyt kiinnostusta .
 Vanhoja laivan osia voidaan asettaa nähtäville konservoinnin jälkeen.  Esimerkiksi Pärnussä Virossa on  näytteillä paikallisen vanhan hylyn jäännöksiä. Risto Degerman
 Hylky on peräisin 1600- ja 1700 -lukujen vaihteesta ja todennäköisesti se on valmistettu Oulussa. Aluksen jäänteet löytyivät hotelli Radisson Bluen peruskorjauksen yhteydessä vanhan Hahtiperän sataman alueelta.
 Museoon ja yksityistiloihin
 Hylyn jäänteet on tarkoitus asettaa nähtäville Pohjois-Pohjanmaan museoon, mutta osa voidaan sijoittaa myös yksityisiin tiloihin löytöpaikan vieressä olevaan hotelliin.
 – Konservointityön lopullisista kustannuksista ja maksujen jakautumisesta päätetään myöhemmin, mutta tässä on nyt valittu tämä säilyttämisen polku, sanoo Maija Matikka.
 Hylyn kohtalosta päätettiin torstaina museoviraston ja Pohjois-Pohjanmaan museon yhteisessä neuvonpidossa.

Museoväki päätti säilyttää Oulun harvinaisen hylyn – rahoitus ratkaistaan myöhemmin


Summary: Postia voitaisiin tukea valtion varoin tai se voitaisiin viedä jossain muodossa pörssiin, toimitusjohtaja pohtii.

Postin varhais- ja päiväjakelu on yhdistettävä viimeistään 2030-luvulle tultaessa, kun sekä kirjepostin että sanomalehtien jakelumäärät ovat vähentyneet Suomessa, sanoo Postin toimitusjohtaja  Heikki Malinen .
 Malinen sanoo STT:n haastattelussa, että kotitalouteen toimitetaan nykyisin keskimäärin viisi kirjettä viikossa, mutta pian enää kolme kirjettä viikossa. Tämä nostaa kirjekohtaista hintaa ja tekee jakelun etenkin harvaan asutuilla alueilla entistä kannattamattomammaksi.
 – Ajatus on kyllä se, että erilaisten tuotevirtojen pitää yhdistyä siinä vaiheessa kun jaettavan määrä on kutistunut merkittävästi, Malinen sanoo.
 Toimitusjohtajan mukaan Posti on sitoutunut sanomalehtien varhaisjakeluun niin kauan kuin kysyntää on. Käytännössä siis myös kirjeposti toimitettaisiin aamun sanomalehtien yhteydessä.
 Postinjakajille siirtymä tarkoittaisi harventuvia päivävuoroja ja lisääntyviä yötöitä. Kotiin toimitettavia postipaketteja halutaan kotiin ilta-aikaan, joka puolestaan tarkoittanee lisääntyviä iltatöitä.
 Kirjepostin siirtyminen varhaisjakeluun ei sekään välttämättä olisi pysyvä järjestely. Malisen mukaan viesti lehtitaloilta Postin suuntaan on ollut, että reilun vuosikymmenen kuluttua valtaosa lehdistä on mobiililaitteissa digimuodossa.
 – Vuoteen 2030 mennessä meidän sanomalehtiasiakkaista aika moni on jo tehnyt digitaalisen siirtymän. Jaamme kuitenkin niin kauan kuin on kysyntää.
 Postissa on käynnissä tuhansia työntekijöitä koskevat neuvottelut työehdoista ja palkoista. Kirjepostin kannattavuuden kanssa painivassa yhtiössä työnantajan esittämät palkanalennukset tuskin jäävät viimeisiksi.
 Kirjeposti voi loppua lähes kokonaan
 Malisen mukaan Postin on myös valmistauduttava ajatukseen, että viiden vuoden päästä kirjeposti on lähes loppunut Suomessa. Esimerkkinä toimitusjohtaja käyttää Tanskaa, jossa kirjeiden lähetys on käytännössä loppunut. Suomi kulkee Malisen mukaan noin viisi vuotta Tanskan perässä.
 – Kun katsotaan Postin 381 vuoden historiaa, niin tällaista vaihetta yhtiö ole koskaan kohdannut. Tämä on erittäin vaikea vaihe tälle yhtiölle, Malinen toteaa.
 Keskeinen syy paperikirjeiden vähenemiselle ovat valtion digitalisaatiohankkeet. Ne kolhivat Postia, vaikka ovatkin toimitusjohtajan mukaan siirtymä oikeaan suuntaan.
 – Jokainen Kelan lähettämä kirje, jokainen verokortti, jokainen oikeusministeriön lähettämä paperi, joka muuttuu digimuotoon, on meille iso menetys. Meillä ei ole mitään konsteja vaikuttaa siihen, että näin ei kävisi. Yhteiskunta vain muuttuu.
 Posti on esittänyt jakelutukea etenkin syrjäseutujen jakeluun. Valtio voi joutua tulevina vuosina tukemaan Postin kannattamatonta liiketoimintaa, jos poliitikot haluavat säilyttää kirjeiden ja sanomalehtien jakelun ympäri maata. Suuri rakenteellinen muutosvaihtoehto olisi esimerkiksi viedä Posti pörssiin tai pilkkoa yhtiö ja listata ainakin osa siitä.
 – Jos katsotaan Euroopan verrokkeja, kaikkia näitä jossain muodoissa löytyy. Nämä ovat vaihtoehtoja, ja omistaja arvioi, mikä heille sopii parhaiten, Malinen sanoo.
 Malinen kuitenkin pitää tärkeänä, että Suomella on jatkossakin "vahva suomalainen postilaitos" huoltovarmuussyistä.
 Pakettibisneksessä kasvunvaraa
 Posti on viime vuosina vahvistanut asemaansa paketti- ja verkkokauppatoiminnassa, joka muodostaa jo yli puolet Postin liikevaihdosta. Tällä saralla Posti pyrkii kasvamaan edelleen esimerkiksi pakettiautomaattien määrää lisäämällä. Nykyisin automaatteja on noin 1 500.
 Kasvunvaraa on, sillä Suomessa pakettiliiketoiminta ja suomalaisten verkkotilaaminen ovat Malisen mukaan vielä "alkumetreillä" verrattuna esimerkiksi Keski-Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan. Lisäksi selviä uusia kasvualueita voisi olla esimerkiksi logistiikkamarkkinalla, jossa Posti on jo Suomen suurin toimija viime vuoden Transvall-kauppojen myötä.
 – Johtamisen haaste on siinä, että meillä on näitä rakenteellisia haasteita ja samaan aikaan pitäisi valtavasti investoida uuteen kasvuun, Malinen sanoo.
 Posti on ollut viime viikot tiiviisti otsikoissa juuri paketti- ja verkkokauppatoiminnan työntekijöitä koskevien palkanalennusneuvottelujen vuoksi. Posti on suunnitellut, että noin 700 työntekijää siirrettäisiin Posti- ja logistiikka-alan unionin PAUn työehtosopimuksen piiristä Teollisuusliiton työehtosopimuksen piiriin.
 Helsingin Sanomat kertoi eilen, että vastaava suunnitelma koskee työtehtäviä huomattavasti laajemmin, ja palkanalennuksia voisi olla luvassa jopa 8 000 työntekijälle.
 Postin toimiin ovat ottaneet kantaa myös omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) ja pääministeri  Antti Rinne  (sd.). Postin toimitusjohtaja Heikki Malinen ei halua kommentoida keskeneräisiä neuvotteluita.
 – Toive on, että neuvottelut etenisivät hyvin ja rakentavasti ja löytyisi kestävä ratkaisu tähän meidän tilanteeseen.
 Palkasta luopuminen ei liittynyt kohuun
 Posti-kohun keskellä Malinen kertoi viime viikolla luopuvansa kahden kuukauden palkastaan. Malisen kuukausipalkka on 46 000 euroa. Viime vuonna Malisen palkka ja sen päälle maksetut palkkiot olivat yhteensä noin 988 000 euroa.
 – Asiaa pitkään harkittuani ja yhtiön kokonaistilannetta ajateltuani pidän päätöstäni kokonaisuuden kannalta oikeana, Malinen sanoo.
 Toimitusjohtaja korostaa, että hän itse päätti luopua palkastaan elokuun lopulla, ennen kuin työsopimusvaihdokset käynnistivät keskustelun Postin ympärillä.
 Malisen ympärillä on kuohunut muutoinkin viime viikkojen aikana. Iltalehti kertoi viime viikolla, että Malisen johtama Posti hankki vuonna 2015 lähes 30 000 euron golfosakkeen Kirkkonummen Sarfvik Golfista samaan aikaan, kun käynnissä olivat yt-neuvottelut. Neuvottelut johtivat yli 300 työntekijän irtisanomiseen palvelupisteiltä.
 Malisen mukaan hänellä oli hankinta-aikaan jo oma golfosake ja pelioikeus, jotka tosin eivät ole Sarfvikissa. Yhtiön osake hankittiin myyntiorganisaation työntekijöiden käyttöön.
 – Sarfvikin osake on kätevä sen vuoksi, että siinä on pelilippuja. Niitä on helppo jakaa. Eli osake ei ole yhdelle henkilölle, vaan niitä lippuja voi jakaa monelle, Malinen sanoo.
 Malinen itse on pelannut Sarfvikissa tänä vuonna kahdesti.
 Viime viikolla myös Demokraatti kertoi, että Malinen olisi suosinut Postin hallituksen puheenjohtajaa yhtiön sääntöjen vastaisilla keinoilla. Hallituksen puheenjohtajan  Markku Pohjolan  Helsingin asunnossa oli käynnissä putkiremontti, joka aiheutti häiriöitä postinjakeluun.
 Demokraatin mukaan Malinen olisi määrännyt, että postiniput pitäisi avata jo jakelukeskuksessa ja Pohjolan postit pitäisi käsitellä ennen jakelukierrokselle lähtöä. Tämä on Postin ohjeiden vastaista.
 Postin mukaan kyseinen tapaus on liittynyt siihen, että Pohjola oli ilmoittanut osoitteenmuutoksessa väärän päivämäärätiedon, jonka vuoksi posti ei kulkenut oikeaan paikkaan. Yhtiön mukaan postia voidaan ohjata käsityönä sen aikaa, kun uudet päivämäärätiedot päivittyvät koneelliseen jakeluun, ja näin toimittiin myös Pohjolan tapauksessa.
 Postin mukaan Pohjola ei saanut asiassa erityiskohtelua vaan asia hoidettiin normaalin asiakaspalveluprosessin mukaisesti.
 Lue myös:
 Ammattiliitto: Posti haluaa laskea jopa 9 000 työntekijän palkkoja – Työnantaja: "Kilpailukykyongelma on ratkaistava"
 Pääluottamusmies tyrmää pääministerin väläyttämän kertakorvauksen Postin työntekijöille: "Se lämmittää niin kuin se vanha tavara housussa"
 HS: Posti suunnittelee jopa 8 000 työntekijän palkan alentamista

Kirjepostin kannattavuuden kanssa painiva Posti aikoo keskittää jakelun yksinomaan varhaisaamuun – lisäisi jakajien haittavuoroja


Summary: Turussa tehtiin kaksi vuotta sitten vastaavanlainen matkustaja-autolautta, jota aletaan suunnitella Raumalla.

Rauman RMC-telakka tiivistää yhteistyötään Meyer Turun telakan kanssa.
 Raumalla  Tallinkille rakennettavan  uuden matkustaja-autolautan suunnittelussa hyödynnetään Turun telakan osaamista. Turussa tehtiin sen sisaralus MS Megastar Tallinkille kaksi vuotta sitten. RMC on ostanut Meyerilta laivan suunnitteluaineiston.
 Rauma Marine Constructionsin toimitusjohtaja  Jyrki Heinimaa  sanoo, että uusi alus voidaan valmistaa Raumalla yhteistyön ansiosta kustannustehokkaasti jo hyväksi todettuja ratkaisuja hyödyntäen.
 Rauman telakalla on tehty jo aiemmin runkolohkoja risteilijöihin Turun telakalle.
 RMC luovuttaa uuden aluksen Tallinkille vuoden 2022 alussa. Tilaus tuo telakalle noin 1 500 henkilötyövuotta.

Rauman ja Turun telakat tekevät yhteistyötä – RMC osti Meyerilta Tallink-laivan suunnitteluaineiston


Summary: Israelin pääministeri Benjamin Netanjahu kertoi asiasta radiohaastattelussa juuri ennen vierailuaan Venäjälle.

Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  varoitti torstaina, että sotilasoperaatio Gazassa voi olla maalle ainoa vaihtoehto yrittää lopettaa raketti-iskut maata kohtaan.
 Asiasta kertovat  Jerusalem Post  ja AP.
 – Sota on viimeinen vaihtoehto enkä aio riskeerata sotilaittemme tai kansalaistemme elämää vain saadakseni kiitosta, hän sanoi Kan Reshet Betin haastattelussa.
 – Meillä ei todennäköisesti kuitenkaan ole muuta vaihtoehtoa taistelussa terroristisia voimia vastaan Gazassa.
 Suunnitelmat sotilasoperaatiosta ovat jo olemassa. Sen tavoitteena on lopettaa päivittäiset raketti-iskut. Viimeisimmät hyökkäykset eivät kuitenkaan ole aiheuttaneet kuolinuhreja.
 Israel on vastannut niihin rajoitetuin iskuin. Israelin pääministeriltä on vaadittu kovempia otteita.
 Netanjahun mukaan mahdollinen sota aloitetaan kuitenkin harkitusti, kun kaikki on valmista ja se tulee olemaan "erilainen".
 – Politiikkani ei perustu tviittien varaan, Netanjahu muotoili.
 Hän antoi haastattelun juuri ennen Venäjän matkaansa. Sen tavoitteena on varmistaa Venäjän kanssa, että Israelilla on edelleen vapaat kädet toimia Syyriassa.
 Israel vetäytyi Gazan kaistaleelta vuonna 2005, minkä jälkeen sen otti hallintaansa terroristijärjestöksi luokiteltu Hamas.
 Hamasin ja Israelin välillä on ollut kolme sotaa ja useita muita väkivaltaisia yhteenottoja.
 Lue lisää:
 Gazasta ammuttiin kaksi rakettia eteläiseen Israeliin – pääministeri Netanjahu joutui jättämään vaalitilaisuuden kesken
 Netanjahu: Jos voitan vaalit, Jordanjoen laakso liitetään Israeliin

Israelin pääministeri: Uusi sota Gazassa näyttää väistämättömältä


Summary: Aalto-yliopiston työelämäprofessori on mukana ryhmässä, joka julkaisee lähipäivinä tutkimuksen hyvästä hallinnosta.

– Henkilökohtaisesti en pysty ymmärtämään pääministerin aktiivista osallistumista Postin työntekijöiden työehtosopimusneuvotteluihin. Pääministeri ei tunnu ymmärtävän rooliaan lainkaan, työelämäprofessori  Pekka Mattila  sanoo.
 Pääministeri Antti Rinne (sd.) on väläyttänyt , että Postin työntekijöiden palkkojen alentaminen voitaisiin ratkaista kertakorvauksella.
 – On täysin vastuutonta, että hän tarjoaa kertakorvausta ihmisille, joiden taloudellinen liikkumatila on hyvin pieni. Palkkojen alentuessa pysyvästi pienet kertakorvaukset eivät paljon auta, Mattila toteaa.
 Sen sijaan Mattila kehuu omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) linjauksia Postin palkkakiistassa.
 – Hän on toiminut erittäin järkevästi ja ollut hyvin maltillinen todetessaan, että ensin asiat selvitetään ja sitten niihin palataan.
 Aalto-yliopiston työelämäprofessori Pekka Mattila Ilkka Loikkanen / Yle
 Yhtiöiden hallitukset vaisusti esillä
 Professori Mattilan mielestä sekä Postin että Veikkauksen omien hallitusten olisi pitänyt tulla paljon voimakkaammin esiin kohujen noustua pintaan. Sen sijaan vastuu on siirretty toimivalle johdolle.
 Varsinkin Veikkauksen tapauksessa yhtiön hallitus on yhtä hankalassa tilanteessa kuin toimiva johto: muu yhteiskunta on ikään kuin kyseenalaistanut koko liiketoiminnan sallittavuuden. Yhtiön vetäjille omistajan lopullinen tavoite voi näin jäädä epäselväksi.
 Professori Mattila muistuttaa myös, ettei esimerkiksi Postin toimiva johto halua pahuuttaan muuttaa työntekijöiden palkkoja alemmaksi, vaan se on pakon edessä.
 – Johto haluaisi muuttaa palkkauskäytäntöjä siksi, että yhtiön hallitus ja sitä kautta omistaja – eli valtio – on asettanut yhtiölle tiettyjä tavoitteita, Mattila alleviivaa.
 Professori Mattila korostaa, että valtion pitäisi olla omistajana johdonmukainen. Jos vaaditaan yhtiön olevan trimmissä kunnossa, ei pitäisi asettua vastustamaan, kun yhtiön johto tekee tarpeellisiksi katsomiaan toimenpiteitä.
 – Ei Postin johdon palkan suuruus sinänsä muuta yhtiön taloudellista kestävyyttä suuntaan tai toiseen. Tässä on selvästi nähtävissä jonkinlaista moraalipaniikkia.
 Mutta mitä näille yhtiöille oikein pitäisi tehdä? Pilkkoa ja myydä pois vai listata pörssiin?
 – Ne ovat hyvin erilaisia yhtiöitä. Oleellista on, mitä omistaja haluaa. Hallitus ei voi tehdä mitään ilman omistajan linjauksia, Mattila huomauttaa.
 Suurfirmojen hallitukset mainettaan parempia
 Pekka Mattila oli mukana ryhmässä, joka julkaisee lähipäivinä laajan hallitustyöskentelyä käsittelevän tutkimuksen. Hallitustyötutkimus 2019 -raporttia varten on haastateltu yhteensä 18 suomalaisen suuryrityksen hallitusammattilaista ja toimitusjohtajaa. Lisäksi kerättiin laaja, yli 300 vastausta käsittävä kyselyaineisto.
 – Suuryritysten hallitusten maine ei ole Suomessa ollut kummoinen. Monien mielestä hallitus istuu ja laiminlyö. Rohmuaa ja torkahtelee. Tekemämme selvityksen mukaan hallitukset eivät suinkaan kähmi, vaan pikemminkin murehtivat hyvästä hallintotavasta, Mattila sanoo.
 Tutkimuksen perusteella hallituksen ja johdon välinen yhteistyö toimii nykyisellään melko hyvin.
 – Suomalaisen suuryrityksen hallitus on tunnollinen, mutta osin myös tahdikkaasti turhautunut. Toisaalta hallitusten olisi opittava selittämään olemassaolonsa oikeutus omistajatahojen lisäksi myös muille sidosryhmille henkilöstöstä asiakkaisiin sekä sääntelijöistä medioihin, Mattila painottaa.
 Tutkimuksen mukaan suomalaisten avainyritysten hallituksille ei makseta kovin ruhtinaallisesti verrattuna muihin eurooppalaisiin tai kansainvälisiin suuryrityksiin.
 Lue lisää:   Veikkaus vähentää peliautomaattien määrää 3 000:lla, tunnistautuminen pakolliseksi, markkinointia karsitaan – pelituotot laskevat merkittävästi
 Omistajaohjausministeri Paatero tarttui tiukasti Postiin: Työehtokiistaan aikalisä, johtajien palkkoihin "merkittävä" muutos
 Kirjepostin kannattavuuden kanssa painiva Posti aikoo keskittää jakelun yksinomaan varhaisaamuun – lisäisi jakajien haittavuoroja

Pekka Mattila ampuu täyslaidallisen pääministeri Rinteen Postin palkkapuheille – Paatero saa kiitosta linjauksistaan