Summary: Lukutaito ja kirjallisuus on nostettu jalustalle, mutta se aika on nyt ikävä kyllä ohi, kirjoittaa Riku Siivonen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Tekstien lukeminen ja tuottaminen on iso osa työtäni, joten ymmärtänette, että arvotan vastaavat taidot korkealle. Vanhempana se on tarkoittanut sitä, että jokainen lapsille lukematta jäänyt iltasatu on herättänyt syyllisyyttä parin kolmen terapiakerran ajan purettavaksi. Olen ollut täysin vakuuttunut lukemisen tuottamien valmiuksien ylivoimasta vaikkapa työmarkkinoilla ja jakanut syvän huolen nuorten lukutaidon kriisistä.
 Siksi on itselleni ollut järkytys ymmärtää, että yleinen tekstilukutaito ja kaikenmoinen kirjallisuus ovat selvästikin vain pieni jakso historiassa, jonka aika on nyt jäämässä taakse. Ainakin siinä juhlallisessa parantaa-kaikki-vaivat-ja-tekee-voittamattomaksi-mielessä, johon kirjallisuudesta ja teksteistä elantosta saavat yleensä asemoivat tekstin voiman.
 Alkuun teksti oli vallankäytön väline , kun vain harvat hallitsivat tekstin tuottamisen, ymmärtämisen ja ”painamisen”. Mutta vuosisatojen aikana teksti tasa-arvoistui ja sen arvostus sai jatkuvia voittoja: painokone ja kansan lukutaito tekivät siitä demokratian pyhän sanansaattajan. Kuka ei voisi arvostaa Häntä, joka tuo sivistyksen valon savupirttiin ja äänen köyhälle?
 Ne olivat kuitenkin aikoja, jolloin informaation välittäminen muuten kuin tekstillä oli mahdotonta tai ainakin epätarkkaa. Jos halusit saada etäämmällä asuvat ymmärtämään tai ymmärtää heitä, teksti oli se väline. Etenkin työelämässä lukutaito oli siis melkoinen rekrytointivaltti. Siinä ohessa teksti oli myös parhaita tapoja viihtymiseen – romaani syntyi. Tarina irtosi kertojasta, ajasta ja paikasta ja oli käytettävissä missä ja milloin tahansa, jopa täysin yksityisesti.
 Nyt on toisin. Tekstin aika on ohi . Eikä ihme: siinähän kaikki tunteet ja aistimukset on pakotettu yhteen ja samaan, tekstin kanavaan. Nyt meitä viihdyttävät tarinat ovat irronneet tekstistä ja muuttuneet meemeiksi, liikkuvan kuvan suoratoistopalveluiksi ja YouTube-videoiksi. Samalla mahdollisuutemme olla vuorovaikutuksessa ovat kasvaneet ennenkokemattomalle tasolle.
 Keskimäärin elämässä menestymiseen tai selviämiseen ei millään erityisellä tavalla tarvita lukutaitoa, tekstin tuottamisen kykyä tai kirjallisuuden lukemista.
 Tämä näkyy myös työelämässä. Iso osa meistä tekee työnsä painelemalla kuvakkeita, miettimällä ja puhumalla. Opiskelemme katsomalla kun joku puhuu, pidämme videokonferenssin ja lähetämme kuittaukseksi emojin. Totuus on, että keskimäärin elämässä menestymiseen tai selviämiseen ei millään erityisellä tavalla tarvita lukutaitoa, tekstin tuottamisen kykyä tai kirjallisuuden lukemista. Perusinframme viestintävälineistä kulutukseen on ponnahdusvalikoista tehty, eikä sen hipelöinti vaadi lausemassojen ymmärrystä. Ja vaikka mielellään toisin väitetään,  kirjallisuus ei ole erityisen erityinen empatian opettaja.
 En ole kertonut tästä päätelmästäni mitään  lapsille, jotka narkkaavat justimusfilmsejään siinä missä toverinsakin. Kehityskulkuja on nimittäin kaksi samanaikaista, ja olen painottanut niistä tätä toista: Samalla kun kuvakkeet helpottavat elämäämme, ne jakavat maailmaa kahtia. Niihin, jotka painelevat kuvakkeita, ja niihin, jotka päättävät mitä kuvakkeen takana on. Sen näkee jo näiden kuvakefirmojen nykyarvosta ja kaikki muut mittarit näyttävät siltä, että kuvakkeiden painelijoilla menee puolestaan tulevaisuudessa yhä huonommin. Alustataloudessa siis muurahaisena pärjää, mutta ei välttämättä kovin hyvin.
 Uskon – en yhtään enää tiedä – että kyky lukea pidempiä tekstejä on yksi keino, jonka avulla voi selviytyä muuttuvassa maailmassa vähän paremmin. Tutkimustuloksiakin riittää juuri tekstin tuottamisen ja kuluttamisen vaatimien ajatusratojen erityisyydestä.
 Mutta onko se nyt sitten mikään oleellinen tavoite, olla paremmin pärjäävien puolella? En oikein sellaistakaan menestys-maailmankuvaa haluaisi lapsille tarjoilla, joten argumenttini tekstin puolustukseksi alkavat olla vähissä.
 Toisaalta voin lohduttautua sillä, että yksi sivistyksemme perustan luojista ei uskonut tekstiin. Muuan  Sokrates  ei julkaissut yhtään tekstiä elämänsä aikana, mutta silti aika moni tuntee hänet. Sokrates uskoi, että ”totuutta” ei voi kirjata ylös, vaan se syntyy ainoastaan vuorovaikutuksessa ja keskustelussa. Se tuntuu erityisen totuudelliselta ajatukselta näinä aikoina, jolloin laitteisiimme tulvii eri osapuolien totuuksia tekstinä ja kuvana. Samalla se nostattaa esiin filosofisen kysymyksen: tarkoittiko Sokrates todella myös nettikeskusteluja?
 Riku Siivonen
 Kirjoittaja on toimittaja ja käsikirjoittaja.
 Aiheesta voi keskustella 6.5. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Roope Lipastin kolumni: Lukemista voi treenata siinä missä jalkapalloa tai pianon soittoa
 Aleksis Salusjärven kolumni: Rapistuva lukutaito sai uusia ratkaisuja, mutta hyvinvointivaltion rei’istä vuotaa  yhä ihmisiä

Riku Siivosen kolumni: Lukutaito oli historiallinen oikku, jota ei enää tarvita


Summary: Taantuman aikaan työvoimaa löytyy, mutta parempina aikoina tilanne on toinen.

Suomen Tivoli ohittaa tänä vuonna Kokkolan. Syynä on työvoimapula, sillä tivoli käyttää myös paikallista työvoimaa. Tänä keväänä työntekijöiden löytäminen on ollut harvinaisen vaikeaa.
 Kun taloustilanne on parempi, tivoli kärsii työvoimapulasta, koska työtä on muuallakin. Taantumavaiheessa taas tekijöitä löytyy hyvin, kuvaa toimitusjohtaja  Lulu Sariola.
 Kokkola oli mukana kiertueaikataulussa vielä huhtikuun alussa, mutta tipahti kiertueen jo ollessa käynnissä.
 – Pääsisimme ehkä Kokkolaan, mutta emme pois sieltä. Apuvoimia tilojen rakentamiseen ja kuljettajia ei ole, sanoo Sariola.
 Kun on liian vähän kuljettajia, tivolin siirtoon kuluu enemmän aikaa. Muuttopäiviä voi tulla jopa yhtä monta kuin aukiolopäiviä, mikä syö kannattavuutta.
 Suomen Tivoli aloitti kiertueensa Järvenpäästä. Jyväskylästä se siirtyy suoraan Ouluun. Muut paikkakunnat ovat Rovaniemi, Tornio, Kemi, Kajaani, Joensuu, Kuopio, Lahti ja Kerava.
 Kiertuepaikkakunnat päätetään vuosittain tilanteen mukaan.

Suomen Tivoli joutuu muuttamaan reittiään: kausityöhön on nyt vaikea saada tekijöitä, ja siksi Kokkola jää tänä vuonna väliin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Suosikkilinjoille pyrkii jopa nelinkertainen määrä paikkoihin nähden
 Tämän kevään yhteishaussa toisen asteen opiskelupaikkaa haki 72 100 hakijaa. Hammaslääketiede ja muu hammashuolto on osoittautunut halutuimmaksi opintosuunnaksi: ensisijaisia hakijoita oli neljä kertaa enemmän kuin aloituspaikkoja.  Muita suosikkeja ovat  tekniset terveyspalvelut, teatteri ja tanssi sekä farmasia ja muu lääkehuolto. Aloituspaikkoihin suhteutettuna vähiten haettiin puutarhatalouteen, käsi- ja taideteollisuuteen ja puhdistuspalveluihin.
 SDP tavoittelee eurovaaleissa yhtä lisäpaikkaa
 Yle
 SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  on tänään Ylen aamu-tv:n ja Ykkösaamun  yhteisessä eurovaalitentissä kello 8.11 . SDP tavoittelee EU-vaaleissa Suomesta kolmea meppipaikkaa eli yhtä lisäpaikkaa, vaikka S&D-ryhmälle on povattu vaalitappiota. Vaaliteemoina on muun muassa veronkierron torjuminen ja sosiaaliturvan sekä työntekijöiden oikeuksien parannukset EU-tasolla.
 Kymmeniä kuollut lento-onnettomuudessa Moskovassa
 Aeroflotin kone paloi Moskovan Sheremetjevon lentoaseman kiitotiellä. Kirill Kudryavtsev / AFP
 Venäjällä Moskovassa kansainväliselle lentoasemalle hätälaskun tehneen matkustajalentokoneen tulipalossa  uskotaan kuolleen  jopa 41 ihmistä. Useita ihmisiä on myös loukkaantunut. Kuolleiden joukossa on kaksi lasta. Lentäjien ilmoituksen mukaan onnettomuus johtui salamaniskusta. Kone oli matkalla Moskovasta Murmanskiin, kun se lähes heti nousun jälkeen ilmoitti palaavansa kentälle.
 Nämä asiat kiinnostavat Rovaniemen ulkoministeritapaamisessa
 AOP/ EPA / ITAR-Tass
 Yksi viime aikojen merkittävimmistä ulkoministerikohtaamisista  alkaa tänään maanantaina Rovaniemellä . Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  ja Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  kohtaavat toisensa Arktisen neuvoston kokouksessa Lappi-Areenalla. Pompeon ja Lavrovin ohjelmaan kuuluu kahdenvälinen neuvottelu,  jossa käsitellään muun muassa  Venezuelan kriisiä. Lisäksi Pompeo pitää maanantaina iltapäivällä puheen, jossa hän kertoo Yhdysvaltain arktisesta politiikasta.
 Sateita osaan maata
 Yle
 Pilvisyys lisääntyy, kertoo Ylen meteorologi  Toni Hellinen . Maan länsiosassa ja Kainuussa tulee paikoin vesikuuroja, Pohjois-Lapissa lumi- ja räntäkuuroja. Lämpötila kohoaa maan etelä- ja keskiosassa laajalti 10 asteen yläpuolelle. Pohjoisessa on hieman kylmempää. Mittari on painunut aamuyöstä pakkaselle, joten aamuruuhkassa kannattaa varoa liukkaita tienpintoja. Ajokeli on mahdollisesti vaarallinen aamulla Keski-Suomen, Etelä-Savon, Päijät-Hämeen, Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan maakunnissa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Suosikit ja inhokit erottuvat yhteishaussa, Rinne vierailee eurovaalitentissä, suurvaltojen ulkoministerit kohtaavat Rovaniemellä


Summary: Tämän kevään yhteishaussa toisen asteen opiskelupaikkaa haki 72 100 hakijaa. Halukkaat ammatti- ja lukiokoulutukseen jakautuivat liki tasan.

Hammaslääketiede ja muu hammashuolto on osoittautunut halutuimmaksi opintosuunnaksi kevään ammatillisen koulutuksen ja lukiokoulutuksen yhteishaussa. Ensisijaisia hakijoita oli neljä kertaa enemmän kuin aloituspaikkoja (kts. taulukko alta).
 Muita suosikkeja ovat tekniset terveyspalvelut, teatteri ja tanssi sekä farmasia ja muu lääkehuolto. Myös niihin oli pyrkijöitä 2–3 -kertainen määrä aloituspaikkoihin nähden.
 Mikko Airikka | Yle
 Yhteishaussa aloituspaikkoihin suhteutettuna vähiten haettiin puutarhatalouteen, käsi- ja taideteollisuuteen ja puhdistuspalveluihin. Ensisijaisia hakijoita oli reilusti alle puolet aloituspaikkoihin nähden.
 Lukioihin oli aloituspaikkoja noin 3 000 enemmän kuin ensisijaisia hakijoita.
 Kevään yhteishakuun osallistui noin 72 100 hakijaa, kun aloituspaikkoja on tarjolla 80 500. Hakijoista 51 prosenttia haki ensisijaisesti ammatilliseen koulutukseen ja 49 prosenttia lukioon.
 Oppilaitokset voivat järjestää pääsy- ja soveltuvuuskokeen koulutukseen huhti-toukokuun aikana. Oppilaitokset julkistavat opiskelijavalinnan tulokset aikaisintaan 13. kesäkuuta.
 Haitko kevään yhteishaussa? Lue myös nämä aihetta käsittelevät jutut:
 Ysiluokkalaisen toivekoulu on 50 kilometrin päässä – yhteishaku on monilla valintaa kaukaisen ja vielä kaukaisemman vaihtoehdon välillä
 Pitääkö työhön olla intohimo ja voiko opiskelupaikan valita väärin? Ysiluokkalaisen kuusi kysymystä ammatinvalinnasta

Suosikkilinjoille pyrkii jopa nelinkertainen määrä paikkoihin nähden – katso yhteishaun halutuimmat ja väheksytyimmät opintosuunnat


Summary: SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne on tänään Aamu-tv:n ja Ykkösaamun yhteisessä eurovaalitentissä. Voit katsoa haastattelun tästä artikkelista.

Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä (S&D)

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

SDP:n EU-suhde on peruspositiivinen, jopa lämmin. Suuria jakolinjoa unionissa oloon tai siihen liittymisen ei puolueessa ole ollut.
 Paavo Lipposen  johdolla puolue tuki Suomen EU-jäsenyyttä ennen vuoden 1994 kansanäänestystä.
 Syyt olivat tuolloin pitkälti samat kuin nytkin: SDP:ssä unioni nähdään Euroopan rauhan takaajana, ja yhteiset sisämarkkinat keinoina vahvistaa työllisyyttä ja työntekijöiden asemaa.
 Johtoajatus on, että iso EU on pientä Suomea vahvempi toimija niin ilmastonmuutoksen ja sotilaallisten uhkien torjumisessa kuin  "raa'an kapitalismin " aisoissa pitämisessä.
 1. Mitä puolue ajaa EU:ssa?
 SDP haluaa EU:n torjuvan nykyistä tiukemmin globalisaation haitallisia sivuvaikutuksia, esimerkiksi veronkiertoa. Puolue laskee, että yritysten veronkierrosta aiheutuu EU-maille vuosittain yli 100 miljardin euron, ja Suomelle satojen miljoonien tulonmenetykset.
 Puolue puuttuisi verosuunnitteluun, ja hillitsisi EU:n sisäisten veroparatiisien käyttöä julkisella, maakohtaisella verojen raportoinnilla.
 – Digijättien on maksettava reilu osansa veroista ja kansalaisten yksityisyyttä pitää suojella, summasi SDP:n europarlamentaarikko ja ehdokas  Miapetra Kumpula-Natri  vappupuheessaan.
 EU:n talouskasvu ei ole jakautunut tasaisesti, ja tyytymättömyys eriarvoistumiseen ja EU:hun on kolahtanut vanhojen parlamenttiryhmien, kuten sosialistiryhmän nilkkaan.
 SDP ajaa EU-tasolla parannuksia työntekijöiden vähimmäisoikeuksiin: esimerkiksi SDP:n 2017  julkaistussa visiossa  sosiaaliturva ulotettaisiin yhä useammille työntekijäryhmille, kuten itsensä työllistäjille. Nollatuntisopimukset kiellettäisiin.
 Se haluaa vertailla maiden sosiaalista kehitystä samalla viivalla EU:n taloustavotteiden kanssa. Mukaan otettaisiin muun muassa palvelujen saatavuus, lapsiköyhyys ja sukupuolten tasa-arvo.
 Puoluesihteerin ja EU-ehdokkaan  Antton Rönnholmin  mukaan sosiaalisten erojen kaventamisen tulee näkyä EU:n tulevissa  rahoituskehysneuvotteluissa , kun budjetista väännetään.
 2. Millainen on ollut puolueen taival Euroopassa?
 Sosialistien ja demokraattien ryhmä, aivan kuten keskustaoikeistolainen EPP:kin on nauttinut ison ryhmän arvovaltaa pitkään. Suomen mepit olivat alusta asti näkyviä ja kokeneita poliitikkoja:  Jörn Donner ,  Riitta Myller ,  Pertti Paasio .
 Nyt SDP:n meppien määrä on kutistunut.
 Sitä mukaa, kun EU laajeni , niin Suomen kuin SDP:n meppimäärä pienentyi, ensin kolmeen, sitten kahteen.
 Vuonna 2004 mepeiksi valittiin  Lasse Lehtinen ,  Riitta Myller  ja  Reino Paasilinna . Vuonna 2009 SDP:n listalta nousi enää kaksi meppiä:  Liisa Jaakonsaari  ja  Mitro Repo .
 Jaakonsaari valittiin toiselle kaudelleen vuonna 2014, ja toiseksi mepiksi valittiin Kumpula-Natri, kumpikin yli 40 tuhannen äänen saaliilla.
 Yle
 SDP suhtautuu myönteisesti myös Euroopan unionin puolustusyhteistyön kehittämiseen, ja on pitänyt yllä puhetta "Eu:n ytimiin" ja "kaikkiin pöytiin" pääsemisestä.
 Eurokriisi ja sitä seurannut EU-vastaisuuden nousu sekä vellonta esimerkiksi Kreikan vakuuksien kanssa ovat himmentäneet, tai ainakin hiljentäneet SDP:n viestiä siitä, kuinka tiiviiksi EU:ta pitäisi viedä.
 Puolue myöntää ja haluaa korjata rahaliiton valuviat, mutta muistuttaa EKP:n rahapolitiikan hyödyistä, kuten vuosia jatkuneesta alhaisesta korkotasosta.
 3. Mihin europarlamenttiryhmään puolue kuuluu?
 Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä S&D on yksi EU-parlamentin vanhimmista ryhmistä, ja ideologisesti melko yhtenäinen. Joukkoon kuuluvat pääasiassa jäsenmaiden sosiaalidemokraattiset työväenpuolueet, mutta myös esimerkiksi Ruotsin feministisen puolueen FI:n meppi kuuluu tähän ryhmään.
 Yle
 Nyt ryhmä on EU-parlamentin toiseksi suurin.  EU-vaalien ennuste  näyttää kuitenkin miinusmerkkiseltä. Sekä sosiaalidemokraattisen ryhmän että keskustaoikeistolaisen EPP:n kannatuksen on arvioitu laskevan, kun maahanmuutto- ja EU-vastaisten puolueiden suosio kasvaa.
 Kaiken kaikkiaan puoluekentän ja ryhmien arvioidaan muuttuvan pirstaleisemmaksi. Esimerkiksi Britannian työväenpuolueen Labourin 20 paikan menettäminen pienentää ryhmää entisestään, jos ja kun brexit toteutuu.
 Saman ennusteen toinen , epätodennäköisempi skenaario olisi, että vastareaktiona EU:ta arvosteleviin ja maahanmuuttokriittisiin äänenpainoihin vanhat ryhmittymät lisäisivät kannatustaan.
 4. Miten käy eurovaaleissa?
 Eduskuntavaaleissa SDP oli suurin puolue, mutta tuloksesta ei voi vetää yhtäläisyysmerkkejä EU-vaaleihin, joissa äänestysvilkkaus on eri luokkaa, viimeksi alle 40 prosentin. EU-vaalit ovat perinteisesti olleet otollisemmat kokoomukselle kuin demareille.
 Silti puolue tavoittelee  kahdenkymmenen ehdokkaan listallaan  kolmea meppipaikkaa. Se olisi erittäin hyvä tulos, mutta ei mahdoton.
 SDP:n kärkiehdokkaita. Yle Uutisgrafiikka Yle
 SDP:n konkari, EU-parlamentissa vuodesta 2009 ollut Liisa Jaakonsaari ilmoitti syksyllä jättävänsä vaalit niin kotimaassa kuin EU:ssa. Ääniharavina voidaan pitää pitkän linjan kansanedustajaa, vuoden 2015 eduskuntavaaleissa runsaat 9700 ääntä kerännyttä  Eero Heinäluomaa . Hän kiertää vaalikenttiä yhteistyössä toisen politiikan konkarin, keskustan  Mauri Pekkarisen  kanssa.
 Myös Miapetra Kumpula-Natrilla on istuvan mepin etumatka.
 SDP:n listalla on myös muun muassa eduskunnasta pudonnut  Satu Taavitsainen , Helsingin kaupunginvaltuutettu  Husu Hussein , SDP:n nuorisojärjestön puheenjohtaja  Mikkel Näkkäläjärvi , sekä puoluesihteeri Antton Rönnholm.
 Vuoden 2014 EU-vaaleissa SDP sai 212 781 eli runsaat 12 prosenttia äänistä. Tuolloin 100 tuhatta ääntä riitti yhteen paikkaan, 200 tuhatta ääntä kahteen, ja 300 tuhatta ääntä kolmeen meppipaikkaan.
 Dramaattisempi tulos lienee koko S&D-ryhmän äänipotti.
 Lue lisää:
 Eurovaalien oleellisimmat Yle-sisällöt löydät  täältä .
 Tilaa Ylen  Eurooppa-kirje:(siirryt toiseen palveluun)  Ylen Eurooppa-toimittajien henkilökohtaiset vinkit ja tunnelmat unionin ytimestä  täältä.

Demarit haluavat vahvan EU:n, eroon veronkierrosta sekä nollatuntisopimuksista – tätä SDP on EU:ssa, katso Antti Rinteen vaalitentti suorana klo 8.11


Summary: Arktisen neuvoston ulkoministerien julkilausumaa hiotaan vielä. Nyt odotetaan, miten siinä käsitellään ilmastonmuutosta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Yksi viime aikojen merkittävimmistä ulkoministerikohtaamisista alkaa maanantaina Rovaniemellä. Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  ja Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  kohtaavat toisensa Arktisen neuvoston kokouksessa Lappi-Areenalla.
 Kummatkin suurvaltojen ministerit ovat paikalla ainakin tiistain ulkoministerikokoukseen asti, johon osallistuvat myös kuuden muun arktisen maan ulkoministerit. Suomea edustaa ulkoministeri  Timo Soini .
 Kun ulkoministerit ovat paikalla, he antavat viimeisen silauksen julkilausumalle.  ulkoministeriön arktisen tiimin tiedottaja Martti Ruokolainen
 Pompeon ja Lavrovin ohjelmaan kuuluu kahdenkeskinen neuvottelu, jossa käsitellään muun muassa Venezuelan kriisiä. Lisäksi Pompeo pitää maanantaina kello 16 puheen, jossa hän kertoo Yhdysvaltain arktisesta politiikasta.
 Vielä ei tiedetä, keskustelevatko suurvaltojen ulkoiministerit jo ennen kyseistä puhetta maanantaina vai pidetäänkö kahdenkeskinen tapaaminen tiistaina. Kokouksen aikatauluun on nimittäin varattu aikaa osallistujamaiden ministerikeskusteluille kumpanakin päivänä.
 Maanantaina ohjelmassa on tervetuliaispäivällinen, johon sekä Pompeon että Lavrovin odotetaan osallistuvan.
 Yhdysvaltain kanta ilmastonmuutokseen herättänyt spekulaatioita
 Tiistaiaamun arktisen neuvoston ulkoministerikokouksessa osallistujamaat allekirjoittavat yhteisen julkilausuman. Vielä näihin hetkiin saakka on ollut epäselvää, kuinka laajasti Yhdysvallat suostuu lausumaan ilmastonmuutokseen liittyvistä asioista.
 Viime viikolla  Washington Post  kertoi, että presidentti  Donald Trumpin  hallinto on yrittänyt poistaa viittaukset ilmastonmuutokseen.
 Suomen arktisten asioiden suurlähettiläs  Aleksi Härkönen  on sanonut uskovansa, että asiasta löytyy vielä kompromissi.
 Kuten yleensäkin kansainvälisissä kokouksissa, myös nyt ministerien julkilausumaa hiotaan aivan viime metreille.
 – Sunnuntaina on ollut ylimääräinen arktisten suurlähettiläiden kokous. Ja maanantaina, kun ulkoministerit ovat paikalla, he antavat viimeisen silauksen julkilausumalle, sanoo ulkoministeriön arktisen tiimin tiedottaja  Martti Ruokolainen .
 Arktisen neuvoston kokouksen järjestäjähenkilöstöä Arktikumissa Rovaniemellä. Ulkoministeriön arktisen tiimin tiedottaja Martti Ruokolainen ja Arktisen keskuksen projektikoordinaattori Anne Raja-Hanhela. Raimo Torikka / Yle
 Ruokolaisen mukaan julkilausuman sisältöä ei paljasteta, ennen kuin ulkoministerit ovat sen hyväksyneet.
 – Tämä on prosessi, jossa tehdään päätöksiä tiistaina.
 Massiiviset turvajärjestelyt
 Arktisen neuvoston kokousta on ollut järjestämässä noin 300 henkilöä. Paikalle saapuu noin 150 toimittajaa eri maista. Turvajärjestelyihin osallistuu poliiseja Helsingin, Oulun, Itä-Suomen ja Pohjanmaan poliisilaitoksilta.
 Kokouksen pitopaikka, Rovaniemen Lappi-Areena, on suljettu yleisöltä. Lisäksi Rovaniemen liikenteessä voi olla hetkellisiä sulkuja ainakin maanantaina ja tiistain aikana.
 Lappi-Areena on Arktisen neuvoston kokousviikon tapahtumapaikka. Raimo Torikka / Yle
 Arktisen neuvoston kahdeksan jäsenvaltiota ovat Islanti, Kanada, Norja, Ruotsi, Suomi, Tanska, Venäjä ja Yhdysvallat. Suomi on ollut neuvoston puheenjohtajamaa kahden vuoden ajan. Puheenjohtajuuskausi huipentuu nyt Rovaniemellä järjestettävään kokousviikkoon.
 Arktiseen kokoukseen liittyvää ohjelmaa on aina perjantaihin asti. Ilmastoasioihin keskitytään maanantaina Arktisessa ilmastokokouksessa, sekä keskiviikkona ja torstaina Arktisen alueen ilmastofoorumissa. Arktinen talousneuvosto kokoontuu keskiviikkona.
 Seuraava Arktisen neuvoston puheenjohtajama on Islanti.
 Lue myös:
 Venäjän ulkoministeri Lavrov tapaa venezuelalaisen kollegansa ennen matkaa Suomeen
 Washington Post: Yhdysvallat haluaa poistaa ilmastonmuutoksen Rovaniemen kokouksen julkilausumasta
 Vuoden tärkeimmän kansainvälisen huippukokouksen järjestelyjä tehty jo vuosia – Arktisten valtioiden ulkoministerit kerääntyvät Rovaniemelle

Nämä asiat kiinnostavat ulkoministeritapaamisessa Rovaniemellä: Pompeon ja Lavrovin keskustelu sekä Yhdysvaltojen kanta ilmastonmuutokseen


Summary: Vastuun jakaminen on ollut vaikein kysymys, kun EU-maat ovat yrittäneet sopia uudistamisesta.

Siirtolaisia kuljettaneet alukset ovat joutuneet ajelehtimaan Välimerellä jopa useita päiviä sen jälkeen kun Italia sulki niiltä viime vuonna satamansa. Vapaaehtoiset EU-maat ovat auttaneet alukset satamiin lupaamalla ottaa turvapaikanhakijoita vastaan.
 STT kysyi kahdeksalta puolueelta, pitäisikö myös Suomen osallistua EU:ssa tällaisiin väliaikaisiin hätäjärjestelyihin.
 Kaikki isoimmat puolueet suhtautuvat ajatukseen kriittisesti: SDP, perussuomalaiset, kokoomus, keskusta sekä kristillisdemokraatit. Niiden mielestä huomio pitäisi kiinnittää isoon kuvaan eli koko turvapaikkajärjestelmän uudistamiseen.
 Valmiimpia auttamaan ovat sen sijaan vihreät, vasemmistoliitto ja RKP.
 SDP:n mielestä tilapäiset järjestelyt, "jotka ovat omiaan mahdollistamaan jäsenmaiden vastuun pakoilun", eivät ole hyvä ajatus.
 – Hätäratkaisuihin mukaan lähteminen pitää ratkaista aina tapauskohtaisesti, puolue kuitenkin lisää.
 Keskusta olisi valmis väliaikaiseen järjestelyyn, jos siten päästään kohti yhteistä turvapaikkajärjestelmää. Yksittäisten maiden pyyntöihin myös keskusta vastaisi kieltävästi.
 Tähän asti pyynnöt ovat tulleet nimenomaan yksittäisiltä laivoilta ja jäsenmailta.
 Samaan aikaan EU:ssa viritellään keskustelua siitä, pitäisikö väliaikaisesta järjestelystä tehdä hallitumpi. Puheenjohtajamaa Romanian odotetaan antavan lähiaikoina ehdotuksensa siitä, miten Välimereltä pelastettuja ihmisiä voitaisiin jakaa vapaaehtoisten EU-maiden kesken.
 Halla-aho: Yhteinen järjestelmä Euroopan etu
 Pian päättyvä EU-vaalikausi tullaan muistamaan siitä, miten vuonna 2015 Eurooppaan saapui yli miljoona siirtolaista.
 Sittemmin maahanmuutto on rauhoittunut huomattavasti. Taustalla on Turkin kanssa tehty sopimus, minkä lisäksi Italia on neuvotellut EU-maiden silmien alla oman kiistellyn sopimuksensa Libyan kanssa.
 YK:n pakolaisjärjestön mukaan Välimeren maihin on tullut tänä vuonna enää noin 20 000 siirtolaista, joista valtaosa on tullut Kreikkaan ja Espanjaan. Italiaan on alkuvuoden aikana tullut vain 720 ihmistä.
 Suomalaispuolueet ovat hyvin samaa mieltä siitä, että EU:n kannattaa jatkaa yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistamista, vaikka se onkin vaikeaa.
 Tätä mieltä ovat kaikki kyselyyn haastatellut puolueet: SDP, perussuomalaiset, kokoomus, keskusta, vihreät, vasemmistoliitto, kristillisdemokraatit ja RKP.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  sanoo, että "yhteinen turvapaikkajärjestelmä on Euroopan etu". Puolueen mielestä ulkorajojen valvontaa on tehostettava, ja ihmisiä on käännytettävä tarvittaessa jo ulkorajoilla.
 Kokoomuksen mielestä turvapaikka pitäisi hakea heti EU:n rajalle saavuttaessa. EU-maat ottaisivat turvapaikanhakijat vastaan kiintiöpakolaisina joko rajalta tai suoraan pakolaisleireiltä.
 – Näin voidaan varmistaa avun kohdistuminen hädänalaisimmille, ja taakan jakamisesta voitaisiin sopia oikeudenmukaisesti maiden välillä, kokoomuksesta pohditaan.
 SDP:n mielestä EU:n pitäisi myös kohdentaa kehitysyhteistyötä siten, että sillä puututtaisiin pakolaisuuden syihin.
 Vastuun jakaminen saa tukea
 Vastuun jakaminen on ollut vaikein kysymys, kun EU-maat ovat yrittäneet sopia turvapaikkajärjestelmän uudistamisesta.
 Maat eivät ole päässeet sopuun siitä, miten ne auttaisivat toisiaan, jos yhteen maahan tulisi taas erittäin paljon siirtolaisia. Siirretäänkö turvapaikanhakijoita EU:n sisällä ja kelpaako raha avuksi, ovat olleet herkkiä kysymyksiä.
 Isommista puolueista SDP, kokoomus ja keskusta hyväksyvät vastuunjakamisen EU:n sisällä.
 Kokoomuksen mielestä maat voisivat antaa ensin viranomais- ja humanitaarista apua. Viimeisenä keinona olisi jakaa turvapaikanhakijoita jäsenmaiden kesken. Mekanismin olisi kokoomuksen mielestä oltava kaikille pakollinen.
 – Suomen, jolla on 1 300 kilometriä EU:n ulkorajaa vartioitavanaan, on viisasta edistää EU-tason ratkaisua, kokoomus perustelee.
 Keskustan mielestä on realismia, että mekanismi tulee perustumaan vapaaehtoisuuteen. Myös se muistuttaa, että Suomi voi jonain päivänä itse tarvita apua.
 Perussuomalaisten mielestä vastuunjakaminen ei sen sijaan onnistu.
 – (Kaikki) maat eivät niihin osallistu, ja toisaalta tulijat ovat hyvin valikoivia sen suhteen, mihin jäsenmaahan he haluavat mennä, Halla-aho perustelee.

EU-vaalit: Puolueet yksimielisiä siitä, että EU:n kannattaa jatkaa turvapaikkajärjestelmän uudistamista


Summary: Alueella jännitteitä aiheuttavat ilmastonmuutos, luonnonvarat ja Kiinan kasvava mielenkiinto.

Kahdeksan maan ulkoministerit kokoontuvat tänään Rovaniemelle. Varsinainen Arktisen neuvoston kokous pidetään tiistaina ja tarkoitus on hyväksyä yhteinen Rovaniemen julistus.
 Julistus on aiheuttanut eripuraa jo ennen kokousta, kun Yhdysvallat haluaisi pudottaa ilmastoasiat pois julistuksesta.
 Suomen arktinen suurlähettiläs  Aleksi Härkönen  on kuitenkin kertonut neuvottelujen edistyneen ja suhtautuu toiveikkaasti yksimielisyyden löytymiseen tekstistä.
 Arktisella alueella lämpötilan kohoaminen on kaksi kertaa nopeampaa kuin muualla. Tämä sulattaa jäitä ja parantaa laivojen liikennöintimahdollisuuksia.
 Tämä mahdollistaa myös paremmin öljyn ja kaasun etsimisen alueelta.
 Arktisen alueen ulkopuolelta Kiina onkin osoittanut kasvavaa kiinnostusta alueeseen. Kiinassa puhutaan jo ”arktisesta silkkitiestä”.
 Yhdysvaltain ulkoministeri pitää puheen tänään iltapäivällä, eli jo ennen varsinaista kokousta. Hänen odotetaan esittävän puheessaan Yhdysvaltain vastustavan Kiinan kasvavaa kiinnostusta alueeseen.
 Pentagon varoitti 2. toukokuuta siitä, että Arktisilla merialueilla saattaa olla jo kiinalaisia sukellusveneitä.
 Arktinen neuvosto koostuu kahdeksasta maasta. Pohjoismaiden lisäksi neuvostoon kuuluvat Kanada, Yhdysvallat ja Venäjä.
 Suomi on ollut kaksi vuotta neuvoston puheenjohtajamaa. Nyt puheenjohtajuus siirtyy Islannille.
 Aiheesta lisää:
 Washington Post: Yhdysvallat haluaa poistaa ilmastonmuutoksen Rovaniemen kokouksen julkilausumasta
 Venezuelan kriisiä setvitään ensi viikolla Rovaniemellä
 Vuoden tärkeimmän kansainvälisen huippukokouksen järjestelyjä tehty jo vuosia – Arktisten valtioiden ulkoministerit kerääntyvät Rovaniemelle

Arktisen neuvoston ulkoministerit kokoontuvat tänään Rovaniemelle


Summary: Äänestämässä kävi 46 prosenttia äänioikeutetuista.

Kun lähes kaikki äänet on laskettu Pohjois-Makedonian presidentinvaaleissa, voittajaksi on nousemassa hallituksen tukema ehdokas  Stevo Pendarovski .
 Pendarovski sai äänistä noin 52 prosenttia. Oikeistolaisen opposition ehdokkaan  Gordana Siljanovska-Davkovan  osuudeksi tuli noin 45 prosenttia äänistä.
 Äänestysaktiivisuus vaaleissa oli hyvin alhainen. Sunnuntaina päivällä jännitettiin vielä ylittääkö äänestäjien määrä 40 prosenttia. Tämä rajapyykki ylittyi ja äänestämässä kävi lopulta 46 prosenttia äänioikeutetuista. Jos äänestäjiä olisi ollut alle 40 prosenttia, niin vaalien tulos olisi mitätöity.
 – Tulen olemaan koko maan presidentti, riippumatta siitä ketä kukakin äänesti vaaleissa, Pendarovski totesi puheessaan.
 Pendarovski haluaisi liittää Pohjois-Makedonian EU:hun ja Natoon. EU:n kanssa jäsenyysneuvottelut aloitetaankin kesäkuussa.
 Aiemmin Kreikka on vastustanut liittymistä kumpaankaan organisaatioon, koska se ei hyväksynyt Pohjois-Makedonian käyttämää nimeä Makedonian tasavalta.
 Maat pääsivät sopuun nimestä Pohjois-Makedonia viime vuoden kesällä ja sopimus solmittiin tämän vuoden tammikuussa.
 Nimen vaihdos jakaa edelleen voimakkaasti kansalaisten mielipiteitä.
 Presidentin virka on Pohjois-Makedoniassa lähinnä seremoniaalinen, mutta joissakin asioissa presidentillä on veto-oikeus.

Pohjois-Makedoniassa länsimielinen ehdokas julistautui presidentinvaalien voittajaksi


Summary: Gazasta on ammuttu satoja raketteja – Israel on pommittanut 260 kohdetta.

Gazan kaistalta on kahden päivän aikana ammuttu jo noin 600 rakettia Israelin puolelle. Maan ilmatorjunta on pysäyttänyt raketeista suuren osan.
 Israelin asevoimat on pommittanut Gazassa ainakin 260 kohdetta. Iskuihin ovat osallistuneet Israelin ilmavoimat, panssarivaunut sekä Gazan edustalla olevat sotalaivat.
 Gazan alueella on kuollut 23 ihmistä. Heidän joukossaan on kaksi raskaana olevaa naista ja kaksi vauvaa. Israelin puolella kuolonuhreja on neljä.
 Tämän viikonlopun taistelut Gazan alueella ovat verisimmät vuoden 2014 sodan jälkeen.
 Israel sanoo kohdistaneensa iskun myös yhteen Gazaa hallitsevan Hamas-järjestön aseellisen siiven johtajaan  Hamad al-Khodoriin . Hänen kerrotaan saaneen surmansa.
 Israelissa raketteja on osunut muun muassa Ashkelonin ja Beersheban kaupunkeihin.
 Maan sairaaloissa on hoidettu noin kahtasataa uhria, joista osa on saanut fyysisiä vammoja, osa on shokissa rakettien aiheuttaman pelon takia.

Gazan taisteluissa on kuollut 23 palestiinalaista ja neljä israelilaista


Summary: Jalkapallolupaus on häikäissyt Bayern Münchenin maalilla jo neljä vuotta. Nyt ovet ovat auki Euroopassa moneen suuntaan.

MÜNCHEN/HAIMHAUSEN  Nürnberg oli ensimmäinen, joka teki ehdotuksen.
 Kesäkuussa 2014 espoolainen FC Hongan joukkue oli saapunut Güterslohiin Pohjois-Saksaan varhaisteinien turnaukseen. 13-vuotiaan  Katriina "Katti" Talaslahden  vanhemmat seisoivat kentän laidalla satojen muiden vanhempien kanssa seuraamassa lastensa pelejä.
 FC Nürnbergin edustajat tulivat juttelemaan. He olivat kiinnittäneet huomiota poikkeuksellisen lahjakkaaseen ja ikäisekseen pitkään maalivahtiin.
 Saisiko pelaajaa ja myös tämän puolustajana tehokkaasti pelannutta siskoa Nürnbergiin?
 – Heti kun ehdotus tuli, halusin lähteä. En epäröinyt yhtään, Katriina Talaslahti muistelee.
 Jo elokuussa 2014 Talaslahtien perhe muutti osittain Saksaan.
 Viisi vuotta myöhemmin Talaslahti, 18, pelaa yhä Bundesliigaa. Seura vaihtui ensimmäisen Saksan-vuoden jälkeen yhteen Euroopan parhaista joukkueista, FC Bayern Müncheniin, ja sen alle 17-vuotiaiden tyttöjen mestarijoukkueeseen.
 Nuoresta iästään huolimatta 181-senttinen Talaslahti on pelannut Bayern Münchenin maalilla myös Euroopan jalkapalloliiton Uefan naisten Mestarien liigassa. Anna Karismo / Yle
 Tyttöjen sarjassa on hyvin vähän muita ulkomaalaisia, jotka olisivat pelanneet varhaisteini-iästä asti Saksassa. Suomalaiset nuoret taas saattavat lähteä lyhyiksi jaksoiksi harjoittelemaan eurooppalaisten suurseurojen kanssa, mutta harva vaihtaa maata kokonaan peliuransa takia.
 Talaslahti on jo edustanut Bayernia kansainvälisesti naisten huippujoukkueita kuten Paris Saint-Germainiä ja Liverpoolia vastaan ja voittanut niin alle 17-vuotiaiden Saksan mestaruuden kuin futsal-mestaruudenkin.
 Hän on myös saanut pelaamisestaan palkkaa 15-vuotiaasta asti.
 Jalkapallopuiston italialaisravintolan terassilla  raikuvat vapunpäivänä naurunremakat.
 Münchenin ympäristössä käytännössä joka kylästä löytyy jalkapallokenttä ja oma joukkue. Talaslahti käy valmentamassa paikallisjoukkue FC Ampertal Unterbruckin nuorempia pelaajia kutsusta ja vapaaehtoisesti.
 Pastan syönti on vielä kesken, kun hän nousee auliisti antamaan faneilleen nimikirjoituksia. Talaslahti on jo tottunut nimikirjoitusten antaja.
 – Kerran ryhmä pikkupoikia tuli pyytämään nimikirjoitusta bussissa, hän kertoo.
 Nimikirjoitusten antaminen tilanteessa kuin tilanteessa kuuluu huippujalkapalloilijan uraan. Anna Karismo / Yle
 Isä  Antti Talaslahti  muistelee, kuinka Katriina vuosia sitten pelasi Bayern Münchenin naisten joukkueen maalilla alle 19-vuotiaita poikia vastaan.
 Kokeneemmat maalivahdit saivat seisoskella kaikessa rauhassa kentän laidalla, kun sekä aikuiset että lapset jonottivat uuden nuoren pelaajan nimmaria pelin jälkeen. Hänen torjuntansa olivat niin huikeita.
 – Pojat kyselivät ihmeissään, minkä ikäinen sinä oikein olet ja miten 15-vuotias tyttö voi olla tässä pelissä, Antti Talaslahti nauraa.
 Unterbruckin seudulla Katriina Talaslahti on todellinen esikuva. Kaksi nuorta fanityttöä seisoo vakavina ja hiljaisina, kun Talaslahti taiteilee nimensä heidän paitoihinsa.
 Talaslahden työtä arvostetaan myös hänen käymässään Baijerin kansainvälisessä koulussa.
 Valmennus on Talaslahden mielestä Saksassa parempaa kuin Suomessa. "Valmentajat katsovat yksilöä tarkemmin ja ohjeistavat yksilöitä. Kun kaikki meidän jengissä ovat maailman parhaita pelaajia, se tuo kilpailuhenkeä ja motivaatiota." Nyt hän valmentaa itse nuorempiaan.
 Anna Karismo / Yle
 – Katriina on erittäin hyvä malli muille myös siksi, että hän jaksaa kovien harjoitusten ohessa opiskella ja valmentaa, koulun hallituksen puheenjohtaja  Marc Aghili  sanoo.
 Aghili on itsekin entinen tyttöjen valmentaja. Hän tietää, että moni saksalaisnuori lopettaa lukion kesken saadessaan pitkän ammattilaissopimuksen. Se on Aghilin mielestä sääli, sillä hänestä tutkinto pitäisi suorittaa sopimuksesta huolimatta.
 Koulu on aiheuttanut   myös Katriina Talaslahdelle  Saksan-vuosina huolta ja vaatinut ekstra-annoksen kärsivällisyyttä.
 Alkuun hän opiskeli kaksi vuotta peruskoulua etänä Suomeen ja kävi saksalaista koulua puolipäiväisesti. Kun hän oli oppinut kielen, hän läpäisi pääsykokeet kansainväliseen kouluun.
 Suomessa jalkapalloilun ja koulun yhdistäminen on huomattavasti Saksaa helpompaa. Saksan koulujärjestelmä on jäykempi eikä jousta edes huippu-urheilijan tiukan aikataulun mukaan. Urheiluluokkia Suomen tyyliin ei juurikaan ole.
 – En pystyisi suoriutumaan koulutöistä ja läksyistä, jos en olisi saanut lupaa tehdä niitä kouluaikana, Talaslahti kertoo.
 Talaslahti kehottaa muitakin suomalaisnuoria kansainväliselle uralle. "Aina voi palata takaisin Suomeen, mutta ei kannata hylätä mahdollisuutta käydä hakemassa oppia muualla vaan tarttua tilaisuuteen, jos sellainen on tarjolla." Anna Karismo / Yle
 Vapaat tunnit ovat Talaslahden arkipäivissä harvinaisia. Hän herää aamuseitsemältä lähteäkseen kouluun 30 kilometrin päähän. Koulu päättyy neljältä. Sen jälkeen hän opiskelee tunnin.
 Tuon tunnin Talaslahti on käyttänyt tänä keväänä lukemalla ylioppilaskirjoituksiin. Hän aikoo myös jatkaa opintojaan yliopistoon – jos ei heti lukiosta, niin yhden välivuoden jälkeen.
 Iltakuuden harjoituksiin hän matkustaa taas 20 kilometriä. Kotona hän on yleensä vasta iltakymmeneltä.
 – Sitten syön ja alan nukkua.
 Antti Talaslahti toimii nyt pitkälti tyttärensä autonkuljettajana.
 Anna Karismo / Yle
 Viikonloppuisin on aina peli. Joka toinen viikonloppu ajetaan bussilla vierasotteluun, yleensä Keski- tai Pohjois-Saksaan. Pituutta pelimatkoille tulee satoja kilometrejä.
 Ilman vanhempien vahvaa tukea  Talaslahti ei olisi Saksassa pärjännyt. He ovat kulkeneet töidensä takia vuosia kahden maan väliä.
 Äiti  Anne Talaslahti  otti virkavapaata ammattikorkeakoulun lehtorin töistä auttaakseen tytärtensä uria alkuun ja perusti perheelle toisen kodin Saksaan. Isä-Antti taas tekee IT-alan työtä, jonka hän hoitaisi Suomessakin pääosin etänä.
 Nyt isä kantaa päävastuun tyttärensä kuljetuksista ja huollosta, kun äiti on arkisin töissä Suomessa.
 Anne ja Antti Talaslahti joutuivat organisoimaan perheensä elämisen kahdessa maassa uudelleen viisi vuotta sitten. Kaikki heidän kolme tytärtään ovat pelanneet tai valmentaneet Saksassa.
 Anna Karismo / Yle
 Katriina Talaslahden isosisko  Pauliina  siirtyi viime vuonna jalkapallon ja yliopisto-opintojen perässä Saksasta Yhdysvaltoihin New Yorkin liepeille. Toinen isosisko  Johanna  taas on valmentanut jalkapalloa pitkään ja toimii nyt tyttöjen valmennusvastaavana Kauniaisissa.
 Vaikka Talaslahdet ovat oikea jalkapallon tehoperhe, vanhemmilla itsellään ei ole jalkapallotaustaa. Nuoremmat siskokset ovat seuranneet urallaan nyt jo yli kolmekymppistä Johannaa, joka pelasi 19-vuotiaaksi asti.
 Vanhempien paneutumisesta huolimatta muuttaminen Saksaan ei ollut ongelmatonta. Kun vanhemmat neuvottelivat kentän laidalla Saksaan siirtymisestä viisi vuotta sitten, suurin huoli liittyi kahdessa maassa asumiseen.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Voiko EU romahtaa? Onko Saksan ja Ranskan valta-asema uhattuna? Petri Raivio vastasi yleisön kysymyksiin EU-vaalien lähestyessä Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön
 – Tiesimmehän me, mitä tarkoittaa maahanmuutto. Meidän piti organisoida elämämme kokonaan uudelleen. Onneksi kummallakin vanhemmalla on kokemusta projektin johtamisesta työelämässä, myös Katriinan managerina toimiva Anne Talaslahti kertoo.
 Sekä pelaaja itse että vanhemmat toivoisivat jälkikäteen, että nuorten siirtyminen EU-maasta toiseen olisi tehty helpommaksi. Anne Talaslahdella onkin ehdotus EU:lle:
 – Koulutus, sosiaaliturva, tuleva eläke… kaikki piti selvittää itse. Kuinka vaikeaa olisi laatia vaikka valmis tietopaketti muuttajille siitä, mitä vaihtoehtoja eläkkeen järjestämiseen on tai miten kannattaa eri maissa toimia?
 Juuri nyt Katriina Talaslahti  elää uransa taitekohtaa. Hänen neljän vuoden sopimuksensa Bayern Münchenin kanssa päättyy kesäkuussa.
 Talaslahti tietää olevansa Euroopan lupaavimpia nuoria maalivahteja. Hänellä on kirkas ammatti-identiteetti jo 18-vuotiaana: hän tuntee oman arvonsa ja tietää, miten sijoittuu Euroopan tasolla suhteessa muihin.
 – Haluan pelata maailman parhaissa joukkueissa vielä pitkään, ja sitten vanhempana perustan yrityksen, joka liittyy jotenkin jalkapalloon, Talaslahti sanoo. Hän suunnitteleekin opiskelevansa kaupallisia aineita.
 Myös vapaa-aikanaan Talaslahti seuraa jalkapalloa. Hän käy kavereidensa kanssa esimerkiksi ravintoloissa katsomassa miesten Mestarien liigan pelejä.
 Anna Karismo / Yle
 Touko-kesäkuussa hän paljastaa, mihin joukkueeseen jatkaa seuraavaksi. Tarjouksia on tullut useita.
 Talaslahti pystyisi elättämään itsensä jo nykyisenkin sopimuksensa turvin. Lähivuosina hänellä on kuitenkin hyvät mahdollisuudet vielä parempiin ansioihin.
 Naisten Bundesliigan tähtipelaajat tienaavat paremmin kuin Suomen miesten Veikkausliigan pelaajat keskimäärin. Miesten Bundesliigan ansioihin on sen sijaan vielä paljon matkaa.
 Riippumatta siitä, minkä joukkueen Talaslahti valitsee, hän pelaa ensi kaudella naisten ykköstasolla pelattuaan tähän asti pääasiassa toiseksi ylimmällä sarjatasolla.
 Talaslahden yksi tavoite on päästä Suomen maajoukkueeseen.
 – Katti on hyvin itsetietoinen. Hän tietää mahdollisuutensa, mihin joukkueisiin tahtoisi ja haluaa katsoa, mihin se voi johtaa, Anne Talaslahti kertoo.
 "EF-TSEE-AA!" eli FCA, huutavat FC Ampertal Unterbruckin tytöt kannustushuudon itselleen Katriina Talaslahden valmennuksessa. Anna Karismo / Yle
 Naisten jalkapallon suosio   kasvaa maailmassa koko ajan . Espanjan naisten liigapelissä oli maaliskuussa jo  yli 60 000 katsojaa .
 Katsojamäärissä on suuria eroja maittain. Esimerkiksi huhtikuun naisten Mestarien liigan Lyon–Chelsea-semifinaalissa oli yli 22 000 katsojaa, kun samaan aikaan Münchenissä peliä Barcelonaa vastaan seurasi 2 500 ihmistä.
 Katsomo oli kuitenkin loppuunmyyty, sillä Bayern Münchenin naiset pelaavat joukkueen upouudella Campus-stadionilla, jonne mahtuu 2 500 katsojaa.
 Vaikka Saksan naisten liiga on Euroopan korkeatasoisimpia, yleisömäärät ovat Etelä-Eurooppaa pienemmät osin siksi, että naiset pelaavat pienillä stadioneilla. Saksalaiset seurat ovat yhä melko vanhoillisia, ja isot stadionit varataan miehille.
 Espanjassa naiset pelasivat ennätysyleisön saaneen liigapelinsä Atlético Madridin miesten stadionilla.
 Katriina Talaslahti kertoo touko-kesäkuussa, missä seurassa hän pelaa jatkossa. Tarjouksia on tullut useita. Anna Karismo / Yle
 Katriina Talaslahti haluaa pysyä merkittävimmillä eurooppalaisilla kentillä niin pitkään kuin voi. Niille pääsemiseen hän on arvioi saaneensa juuri Saksassa parhaat eväät.
 – Saksassa naisten pelirytmi on paljon kovempi jo siksi, että nuorena pelataan enemmän poikien kanssa ja paljon vanhemmaksi kuin Suomessa, hän sanoo.
 Sillä, mihin maahan  Talaslahti seuraavaksi muuttaa, ei ole hänelle itselleen suurta väliä.
 – Ei sitä tiedä, jos jäänkin Baijeriin pelaamaan. Tykkään asua Etelä-Saksassa, hän sanoo.
 – Mutta olisihan se kiva nähdä muitakin Euroopan kaupunkeja, muuttaa johonkin toiseen kaupunkiin asumaan.
 Eurooppalaisuus merkitsee Talaslahdelle ennen kaikkea vapautta liikkua mihin vain. Hän ei vertaile niinkään maiden kuin kaupunkien eroja. Kun on oppinut jo nuorena kieliä, tietää, että kieli ei ole suurin ongelma: tarvittaessa voi opetella uuden.
 – Pystyn tuomaan itseäni ja taitojani esille monipuolisemmin, kun pelaan Euroopassa enkä Suomessa. Tästä on helpompi päästä eteenpäin, Talaslahti sanoo.
 FC Ampertal Unterbruckin pelaajat ja valmentajat halusivat harjoitusten jälkeen esikuvansa kanssa samaan kuvaan. Anna Karismo / Yle
 Jos EU:n vapaata liikkuvuutta ei olisi, Talaslahti uskoo, että hän ei olisi kehittynyt pelaajana samalla tavalla kuin nyt.
 – Kun oppii tuntemaan eri tyylisiä ihmisiä eri puolilta maailmaa, se tuo uusia mahdollisuuksia, hän arvioi.
 – Olen saanut paremman lähdön ammattiuralle, koska kaikki meidän jengissä ovat loistavia pelaajia. Sieltä olen saanut uusia taitoja, joita olen voinut näyttää peleissä.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 18 saakka. Tervetuloa keskustelemaan!
 Eurovaalien oleellisimmat Yle-sisällöt löydät  täältä .
 Tilaa Ylen  Eurooppa-kirje  – Ylen Eurooppa-toimittajien henkilökohtaiset vinkit ja tunnelmat unionin ytimestä. Perjantaina 3.5. ilmestyneen ensimmäisen uutiskirjeen  näet täällä .
 Lue myös:
 Espanjassa tehtiin naisten jalkapallon maailmanennätys – liigaottelua seurasi Madridissa yli 60 000 katsojaa
 Suomalaislupaus häikäisee Bayern Münchenin maalilla – ammattilaissopimus taskussa jo 16-vuotiaana

Katriina Talaslahti teki jo 13-vuotiaana urasiirron, joka voi viedä hänet nyt Euroopan huipulle: "Kun kaikki meidän jengissä ovat maailman parhaita pelaajia, se tuo kilpailuhenkeä"


Summary: Jos opiskelija tulee Suomeen tekemään tutkintonsa englanniksi opettelematta sanaakaan suomea, ei hänellä ole syytä jäädä Suomeen – ellei hän sitten satu rakastumaan suomalaiseen, kirjoittaa Rajkumar Sabanadesan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Paasikivi  aikanaan sanoi, että tosiasioiden tunnustaminen on viisauden alku. Tosiasia on, että Suomi ei ole erityisen houkutteleva maa ns. ”huippuosaajille” tai edes ihan tavallisille asiantuntijoille.
 Kun Euroopan Lääkeviraston Lontoon työntekijöiltä pari vuotta sitten kysyttiin  mielipidettä  muutosta Helsinkiin, yli 70 prosenttia vastasi, että he mieluummin eroavat (sangen hyväpalkkaisesta ja kilpaillusta) työpaikastaan kuin muuttaisivat Helsinkiin. Sen sijaan esimerkiksi Amsterdamiin, Barcelonaan ja Kööpenhaminaan lähtijöitä ei tarvinnut erikseen houkutella. Helsingin lisäksi häntäpäähän sijoittuivat mm. Kreikan Ateena, Romanian Bukarest ja Bulgarian Sofia.
 Tulos oli paitsi nolo, myös tavallaan yllättävä.
 Suomihan on maailman  mallioppilas! Jo toista vuotta peräkkäin saamme  kuulla olevamme maailman onnellisin kansa . Olemme myös kärkisijoilla tasa-arvon, työn ja perhe-elämän yhdistämisen, peruskoulun laadun, puhtaan ilman, tuloerojen pienuuden ja  monen muun mittarin  osalta.
 Aika monessa maassa on hyvät koulut, toimiva julkinen terveydenhuolto ja puhdasta luontoakin löytyy myös Suomen ulkopuolelta.
 Mutta käsi sydämelle  – jos itse mietit muuttoa toiseen maahan, onko sillä merkitystä, onko maan peruskoulu maailman toiseksi vai seitsemänneksi paras? Tai onko maassa maailman pienimmät vai viidenneksi pienimmät tuloerot tai maailman pienin vai kuudenneksi pienin lapsikuolleisuus? Ei tietenkään, vaan pääasia on, että perusasiat ovat kunnossa.
 Aika monessa maassa on hyvät koulut, toimiva julkinen terveydenhuolto ja puhdasta luontoakin löytyy myös Suomen ulkopuolelta.
 Ikävä tosiasia onkin , että vaikka moni asia on Suomessa kunnossa, moni seikka vastaavasti toimii Suomea vastaan. Tällaisia ovat esimerkiksi kylmä ilmasto, syrjäinen sijainti ja vaikea kieli, ja vaikka miten haluaisimme, näille emme voi tehdä mitään.
 Ei ole sattumaa, että niistä turvapaikanhakijoista, jotka vuonna 2015 lähtivät Lähi-Idästä, Suomeen saapui suhteessa hyvin vähän koulutettuja ihmisiä.
 Jos olisit syyrialainen hammaslääkäri  ja joutuisit pakenemaan kotoasi sotaa, hakeutuisitko mieluummin Iso-Britanniaan, jossa on entuudestaan suuri syyrialaisten yhteisö, ja jossa voisit jatkaa ammattisi harjoittamista vailla mitään ongelmia – englanniksi? Vai Suomeen, josta et tiedä entuudestaan muuta kuin että se on kylmä maa, josta et tunne ketään, ja jossa mahdollisuudet jatkaa entisessä ammatissasi vaatisivat paitsi vuosien investointia oudon ja harvinaisen kielen opiskeluun, vieläpä kokonaan uuden hammaslääkäritutkinnon suorittamista?
 Suomen vetovoimaisuuden lisäämiseksi  on tehty yhtä sun toista. On ollut  Ollilan maabrändityöryhmää  ja lukuisia muita maakuvahankkeita. Vetovoimaisuuden lisäämiseen ei kuitenkaan auta hokkus pokkus.
 Sen sijaan kannattaisi puuttua konkreettisiin keinoihin, joilla saisimme tänne jo eksyneet osaajat jäämään: esimerkiksi niistä ulkomaalaisista opiskelijoista, jotka tulevat Suomeen tekemään korkeakoulututkintoa, vain murto-osa jää Suomeen osaamistaan jakamaan ja verovaroja kerryttämään. Suurin osa rientää ulkomaille heti kun tutkintotodistus on kädessä.
 On esitetty, että tämä johtuu työlupabyrokratiasta. On syytetty suomalaisia työnantajia haluttomuudesta palkata ulkomaisia osaajia. On syytetty työmarkkinoita siitä, että liian monessa työpaikassa edellytetään suomen kielen taitoa. Ratkaisuksi on esitetty enemmän englantia, enemmän englanninkielisiä tutkintoja ja löysempiä kielivaatimuksia rekrytointiin.
 Muistan, kun 1990-luvulla  Suomeen alkoi ilmaantua englanninkielisiä tutkintoja. Oltiin optimistisia, ja ajateltiin, että näin saamme maahan toivottua kansainvälisyyttä ja huippuosaajia. Toisin kävi. Suurin osa valmistuneista lähti heti kun se oli mahdollista, ja ne jotka jäivät, työllistyivät kielitaidottomina erittäin huonosti.
 Nokian 2000-luvun kriisin jälkeen  käsissämme oli sama ongelma. Kun Nokia kaatui, maassa oli satoja, jopa tuhansia ulkomaalaisia huippuosaajia. Tunnen itsekin henkilökohtaisesti heistä kymmeniä. Koska heidän suomen kielen osaamiseensa ja juurruttamiseen ei oltu panostettu, he lähtivät maasta heti kun saivat muualta töitä.
 Ratkaisu onkin suomen kielen aseman vahvistaminen  – ei sen heikentäminen. Kun puhutaan turvapaikanhakijoiden kotoutumisesta, korostetaan ihan oikein suomen kielen mahdollisimman nopean oppimisen merkitystä. Ensimmäisessä  kolumnissani esitinkin , että meidän pitäisi uskaltaa tehdä kielen oppimisesta – ei vain opiskelemisesta – velvoittavaa.
 Samasta syystä meidän tulisi panostaa ulkomaisten opiskelijoiden kielikoulutukseen.
 Suomen tulisikin tarjota tutkinto-opiskelijoille vuosi suomen kielen teho-opintoja maksutta korkeakouluopintojen yhteydessä – investointi kyllä maksaisi itsensä takaisin.
 Neuvostoliiton aikaan maahan pääsi opiskelemaan ulkomailta, jos sitoutui tekemään opinnot kokonaan venäjäksi. Vastapalvelukseksi Neuvostoliitto kustansi laadukkaan, koko vuoden kestävän intensiivisen kielikoulutuksen, jonka jälkeen henkilöllä oli valmiudet käyttää akateemista venäjää. Yhdysvaltojen ulkoministeriö panostaa kielikoulutukseen siten, että strategisesti tärkeisiin maihin lähteville diplomaateille tarjotaan ensimmäinen vuosi kokonaan kielikoulutusta, vailla muuta raportointivelvollisuutta.
 Suomen tulisikin tarjota tutkinto-opiskelijoille  vuosi suomen kielen teho-opintoja maksutta korkeakouluopintojen yhteydessä – investointi kyllä maksaisi itsensä takaisin. Tehtyään vuoden mittaisen investoinnin uuden kielen oppimiseen ja saatuaan suomen kielen osaamisen myötä valtavan määrän uusia ystäviä ja siteitä suomalaiseen yhteiskuntaan, osaaja voisi kokea tämän kylmän ja etäisen maan omakseen.
 Suomen ongelma on  yhtäältä liiallinen omahyväisyys ja toisaalta liiallinen nöyryys. Olen huvittuneena seurannut, miten päättäjät puhuvat Kanadan mallin pisteytysjärjestelmän luomisesta Suomeen: siitä huolimatta, että emme saa tänne houkutelluksi ihmisiä ilmankaan pisteitä.
 Englannin kieli nähdään Suomessa usein virheellisesti synonyyminä kansainvälisyydelle.
 Samaan aikaan suomalaiset ovat väärällä tavalla nöyriä, eivätkä osaa olla ylpeitä hienosta ja harvinaisesta suomen kielestä,  joka kuuluu maailman vanhimpien edelleen puhuttujen kielten joukkoon . Englannin kieli nähdään Suomessa usein virheellisesti synonyyminä kansainvälisyydelle.
 Englanti on kätevä työkielisiinä missä moni muukin, mutta opiskelijalla, joka tulee Suomeen tekemään tutkintonsa englanniksi opettelematta sanaakaan suomea, ei ole mitään syytä jäädä Suomeen – ellei hän sitten satu rakastumaan suomalaiseen.
 Darwin  sanoi: ”lajinsa menestyneimpiä eivät ole nopeimmat tai älykkäimmät vaan ne, jotka parhaiten sopeutuvat muutokseen”. Suomi on ollut muutokseen sopeutumisessa loistava. Matka köyhästä maatalousyhteiskunnasta yhdeksi maailman kehittyneimmäksi maaksi on tällaisen ulkosuomalaisen näkökulmasta todella ihailtavaa.
 Suomi on joutunut luomaan itsensä  uudelleen monta kertaa – matka kumisaappaista mobiiliteknologiaan on tästä vain yksi huikea esimerkki. Kuitenkin iPhone tappoi Nokian ja iPad paperiteollisuuden, joten taas olemme jatkuvan muutoksen edessä. Emme kai halua, että Suomi on kuin Kreikka, joka edelleen elää menneisyydessä antiikin loistosta haaveillen?
 Ei. Menestys edellyttää kykyä sopeutua muutokseen. Ja se edellyttää joskus rohkeita päätöksiä.
 Nyt herätys , päättäjät! Suomen kieli ei ole ongelma, vaan ratkaisu. Investointi kielikoulutukseen on investointi tulevaisuuteen.
 Rajkumar Sabanadesan
 Kirjoittaja on tamperelainen yrittäjä, muutosjohtamisen konsultti ja entinen turvapaikanhakija.
 Suomen kielen asemasta voi keskustella 5.5. klo 16.00 asti.

Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Suomen kieli ei ole ongelma, vaan ratkaisu


Summary: Erityisen liukasta on ollut siltojen kohdilla.

Itä-Uudenmaan poliisi ja Helsingin poliisi kertovat twitterissä useiden autojen suistuneen teiltä peililiukkaiksi jäätyneillä teillä.
 Nyt aamulla liukkainta on ollut Porvoonväylän ja Kehä I välisellä osuudella ja Lahdenväylällä etelästä Kehä III:lle saakka.
 Poliisin mukaan aamun ja aamuyön aikana alueella on sattunut useita onnettomuuksia. Ainakin yhdessä tapauksessa pakettiauton kuljettaja vietiin sairaalaan auton pyörähdettyä katon kautta ympäri Lahdenväylällä.
 Varsinkin kesärenkailla liikkeellä olevat ovat olleet vaikeuksissa. Poliisi kehottaa höllentämään kaasujalkaa tai jopa siirtämään ajoon lähtemistä, jos se vain suinkin on mahdollista.
 Erityisen liukkaita ovat siltojen kohdat.
 Ongelmia on ollut myös Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa, jossa on yön aikana satanut lunta kymmenkunta senttimetriä, kertoo STT.
 Osa alueen pikkuteistä on vieläkin auraamatta.

Tiet peilijäässä – useita ojaanajoja etelän teillä


Summary: Presidentinvaali kiinnostaa Pohjois-Makedonian äänestäjiä niin vähän, että koko tulos uhkaa tulla mitätöidyksi.

Pohjois-Makedoniassa Balkanilla tämänpäiväinen presidentinvaalin loppunäytös uhkaa lässähtää kokonaan. Syy on äänestäjien kiinnostuksen puute.
 Jo vaalien ensimmäisellä kierroksella vain ennätyksellisen alhaiset 41,8 prosenttia äänestäjistä käytti äänioikeuttaan. Jos äänestysaktiivisuus jää alle 40 prosentin, vaalitulosta ei lasketa päteväksi.
 Presidentinvaalien toisella kierroksella ovat vastakkain hallituksen tukema vasemmistoehdokas  Stevo Pendarovski  ja oikeiston  Gordana Siljanovska-Davkova .
 Ensimmäinen kierros oli tiukka: Pendarovski keräsi äänistä 42,9 prosenttia ja Siljanovska-Davkova 42,2 prosenttia.
 Molemmat ovat taustaltaan yliopiston professoreita.
 Nimisopimus ollut suuri kiistanaihe
 Siljanovska-Davkova on 63-vuotias valtiosääntöoikeuden professori, joogan ja rockin ystävä sekä ensimmäinen presidentiksi pyrkivä nainen sitten maan itsenäistymisen vuonna 1991.
 Pendarovski, 56, on entinen kansallisen turvallisuuden neuvonantaja, kansainvälistä turvallisuutta tunteva professori ja presidenttiehdokas vuodelta 2014. Hän on analyytikkojen arvioissa vaalin todennäköisempi voittaja.
 Ensimmäisellä kierroksella suurena vaaliteemana oli  Pohjois-Makedonian uusi nimi . Kolmekymmenvuotinen nimikiista Kreikan kanssa päättyi lopulta tänä vuonna, ja Pohjois-Makedonialle aukesi vihdoin sen toivoma ovi  sotilasliitto Natoon .
 Siljanovska-Davkova on vastustanut nimenmuutosta kovaäänisesti, mutta sanoi viime viikolla, ettei tuhlaisi presidenttikauttaan sopimuksen uusimiseen.
 Pendarovski kannattaa nimisopimusta, sillä hän näkee muutoksen tienä Natoon ja Euroopan unioniin. Myös Siljanovska-Davkova on EU-myönteinen.
 Moni muuttanut ulkomaille
 Toisella kierroksella on keskusteltu enemmän korruptiosta, rikoksista, köyhyydestä ja maastamuutosta.
 Alhaisen äänestysinnon taustalla on monien äänestäjien pettymys maan poliittiseen järjestelmään. Pohjois-Makedoniassa viidesosa ihmisistä on työttömänä ja kuukausittainen tulotaso on jämähtänyt 400 euroon.
 Virallisia lukuja maastamuutosta ei ole eikä väestöä ole laskettu sitten vuoden 2002, mutta Maailmanpankin arvion mukaan noin puoli miljoonaa makedonialaista elää kotimaansa rajojen ulkopuolella. Määrä on suuri, sillä Pohjois-Makedoniassa on noin kaksi miljoonaa asukasta.
 Äänestysprosenttiin voi vaikuttaa myös nimikiista, sillä osa nimisopimuksen vastustajista boikotoi vaalia.
 – Miksi äänestäisin? Se tarkoittaisi, että tuen nimimuutosta. Ei kiitos, sanoi hammaslääkäri  Dejan Temelkovski  uutistoimisto Reutersille.
 – Jättämällä presidentin valitsematta lähetämme poliitikoille viestin, että riittää jo.
 Innon puute toisi uudet vaalit
 Pohjois-Makedoniassa presidentin rooli on pitkälti seremoniallinen, mutta hänellä on silti esimerkiksi veto-oikeus lainsäädäntöön.
 Jos äänestysinto ei riitä pätevään vaalitulokseen, väliaikaiseksi presidentiksi tulee parlamentin puheenjohtaja ja Pohjois-Makedoniassa järjestetään uudet vaalit.
 Vaalihuoneistot sulkeutuvat sunnuntaina kello 20 Suomen aikaa, ja alustavia tuloksia odotetaan pari tuntia myöhemmin.

Viitsivätkö Pohjois-Makedonian asukkaat raahautua tänään uurnille? Presidentiksi on tarjolla professori ja professori


Summary: Jehovan todistajien vapautuslain kumoaminen aiheutti alkuvuonna armeijasta kieltäytyvien määrässä rajun piikin.

Asevelvollisuuslain muutos on pannut armeijasta kieltäytyviin vipinää.
 Ase- ja siviilipalveluksesta ovat pystyneet kieltäytymään nimittäin rangaistuksetta muutkin kuin Jehovan todistajat jonkin aikaa viime vuonna ja tämän vuoden alussa – vaan eivät enää.
 Hieman erikoinen tilanne on aiheuttanut rynnistyksen kieltäytyjämäärissä, ja sumaa jouduttaneen purkamaan oikeudessa pitkälle syksyyn. Alkuvuonna kieltäytyneiden määrä kasvoi useilla kymmenillä.
 Lakiuudistus avasi aikaikkunan
 Kaikki johtuu  Jehovan todistajien vapautuslaista  – ja sen kumoamisesta.
 Laki Jehovan todistajien vapauttamisesta oli voimassa vuodesta 1987 tämän vuoden maaliskuun loppuun. Se on ollut hankala laki, sillä se on asettanut ihmiset eriarvoiseen asemaan ase- ja siviilipalvelun suhteen.
 Helsingin hovioikeus hylkäsi  helmikuussa 2018 syytteen siviilipalveluksesta kieltäytymisestä, kun muuan kieltäytyjä kertoi pitävänsä syrjintänä sitä, että vain Jehovan todistajilla on mahdollisuus vapautua kokonaan palveluksesta.
 Tämän jälkeen käräjäoikeus on toiminut hovioikeuden osviittojen mukaan  eikä kieltäytyjiä ole tuomittu  vapaus- tai valvontarangaistuksiin. Aiempina vuosina valvontapanta on napsahtanut kieltäytyjän nilkkaan puoleksi vuodeksi.
 Hovioikeuden tulkinta pisti lainlaatijoihin vauhtia.  Helmikuun lopulla eduskunta päätti kumota  Jehovan todistajien vapautuslain huhtikuusta alkaen.
 Se määritteli "aikaikkunan", johon mennessä tehdyt kieltäytymiset käsiteltäneen samalla tavalla, eli kieltäytyjä todennäköisesti välttyy seuraamuksilta. Monelle kieltäytymistä miettineelle tuli kiire.
 Alkuvuonna selvä piikki
 Siviilipalveluskeskuksen siviilipalvelusjohtajan  Mikko Reijosen  mukaan tämän vuoden kolmen ensimmäisen kuukauden aikana kieltäytyjiä on ollut 52, kun tavallisesti kokonaisessa vuodessa heitä on viimeisten kymmenisen vuoden aikana ilmaantunut 30-40. Viime vuonna kieltäytyjiä oli 47.
 – Piikki näkyi, Reijonen sanoo ja kertoo kaikkiaan viime vuoden keväästä lähtien laskettujen kieltäytymisten määrän nousevan sataan.
 – Ovat kieltäytyneet, mutta mitä todennäköisimmin eivät tule saamaan rangaistusta.
 Samalle viivalle muiden asevelvollisten kanssa tulevat Jehovan todistajat eivät Reijosen pasmoja paljon sekoita.
 Hän arvioi, että vuosittain palvelus tulee ajankohtaiseksi reilulle 200:lle Jehovan todistajalle. Jos he päättävät hakea siviilipalvelukseen, se ei noin parin tuhannen vuosittaisen hakemuksen joukossa ole paljoa.
 Jalkapanta. Isto Janhunen / Yle
 Syyttäjällä ruuhkaa
 Jos Jehovan todistajat päätyvät kieltäytymään siviilipalveluksestakin, syyttäjän on syytettävä, ja siellä tapaukset moninkertaistuvat. Nyt meneillään on vielä muiden kuin Jehovan todistajien aiheuttama ryntäys.
 Kihlakunnansyyttäjä  Annukka Juntunen  Itä-Uudenmaan syyttäjänvirastosta kertoo piikin näkyvän myös hänen pöydällään.
 – Syyteharkintaan on joulukuun alun jälkeen saapunut huomattavasti enemmän siviilipalveluksesta kieltäytymisiä koskevia asioita, lähes kolminkertainen määrä aiempaan verrattuna.
 Juntunen arvioi, että tapausten käsittely vie vielä jonkin aikaa poliisilta, ja ensimmäiset alkuvuoden aikaikkunaa hyödyntäneet tapaukset päästään käsittelemään käräjäoikeudessa kesäkuussa. Sopivien istuntoaikojen löytäminen ei ole kuitenkaan helppoa, joten tässä sumassa olevien kieltäytyjien kohtaloita puitaneen vielä lokakuussakin.
 Juntusen mukaan ei ole myöskään kirkossa kuulutettu, että kaikki tapaukset menisivät samalla kaavalla, jossa syyttäjä syyttää, käräjäoikeus hylkää syytteen, syyttäjä valittaa hoviin ja hovi hylkää valituksen.
 – Ratkaisu tehdään sekä syytteen nostamisen että muutoksenhaun osalta tapauskohtaisen harkinnan pohjalta. Kategorisesti kaikista jutuista ei kuitenkaan tällä hetkellä valiteta hovioikeuteen. On huomioitava, että siviilipalveluksesta kieltäydytään mitä erilaisimpiin syihin vedoten, ja vain osa niistä on sellaisia, joissa syyte nykyisen oikeuskäytännön valossa tulisi hylätyksi.
 Aseistakieltäytyjäliitto: Määrät kasvavat varmasti
 Aseistakieltäytyjäliiton mukaan uusi tilanne kasvattaa kieltäytymisestä langetettavien vapausrangaistusten määrää takuuvarmasti. Enää eivät maaliskuun jälkeen kieltäytymisestään ilmoittaneet selviä rangaistuksetta ja Jehovan todistajistakin uskotaan osan kieltäytyvän siviilipalveluksesta.
 Aseistakieltäytyjäliiton järjestösihteeri  Kai Raninen  syyttää sotkusta hallitusta ja eduskuntaa, jotka hänen mielestään veivät uudistusta täysin väärään suuntaan.
 – Hallituksen ja eduskunnan tapa niin sanotusti korjata tilanne oli Suomen ihmisoikeusvelvoitteiden vastainen, Raninen sanoo.
 Raninen muistuttaa, että YK:n ihmisoikeuskomitea oli ottanut useaan otteeseen kantaa Jehovan todistajien vapautuslakiin ja vaatinut Suomea muuttamaan lainsäädäntöään siten, että vapautuslakia olisi laajennettu koskemaan myös muita vakaumuksia.
 – Valtio päätti nyt toimia täysin päinvastoin, eli liittää rangaistusten piiriin sen ainoankin aseistakieltäytyjäryhmän, joka aikaisemmin oli niiden ulkopuolella.
 Tuhatkunta Jehovan todistajaa pian kovan päätöksen edessä
 Jehovan todistajien erioikeudesta ja sen purkamisesta alkanut vyyhti ei Jehovan todistajia itseään juuri hetkauta.
 Jehovan todistajien tiedottajan  Jukka Palosen  mukaan Jehovan todistajat ei ole mitenkään erityisesti ohjeistanut nuoriaan uuden tilanteen varalta. Hän sanoo, että kyse on jokaisen omasta harkinnasta. Jehovan todistajat toimivat omantunnon mukaan.
 – Meillä ei siviilipalvelusta vastaan ole mitään sinänsä. Jehovan todistajat ovat valmiit tekemään hyvää yhteiskunnan eteen. Mutta siinä on se omatunto: jokainen joutuu ratkaisunsa tekemään ja me emme lähde ohjeistamaan, mitä heidän pitää tehdä, Palonen sanoo.
 Lähivuosina noin tuhatkunta Jehovan todistajaa joutuu osaansa aprikoimaan, kun eri pituiset lykkäykset umpeutuvat tai palvelukseen astumisikä täyttyy.

Totaalikieltäytyjien porsaanreikä meni umpeen – pantarangaistus napsahtaa yhä useammalle


Summary: Selvitys paljasti, ettei koulu-uupumus ole vain huippulukioiden ongelma.

16-vuotias Anni lamaantui täysin, kun hän istui lukion ensimmäisessä pitkän matematiikan kokeessa. Peruskoulussa matematiikka oli ollut lempiaine. Ysejä ja kymppejä tuli vaivatta muistakin aineista.
 Nyt hän oli piipussa. Aivot eivät toimineet. Väsymys purkautui paniikkina ja lopulta pääsi itku.
 – Olen aina ollut matikassa hyvä, mutta se ensimmäinen pitkän matikan kurssi meni minulta ihan ohi. Koe oli supervaikea. Mä itkin siinä kokeessa, kun ajattelin, etten osaa.
 Anni haluaa lääkäriksi. Kun hän parin vuoden kuluttua hakee yliopistoon, jatko-opintoihin pääsy on nykyistä enemmän kiinni ylioppilastutkinnon arvosanoista.
 Siksi hän on valinnut opintoihinsa paljon vaativia lukuaineita, joista saa yliopistoon hakiessa paljon pisteitä.
 Ensimmäiseen itse laatimaansa lukujärjestykseen viime syksynä Anni ahmi opiskeltavaa jopa liian tiukkaan. Lukiossa vaadittava itsenäinen ajan hallinta on tuottanut vaikeuksia.
 Anni kertoo oppineensa kalenterin käyttöä jo paremmin, mutta väsymys on silti kova. Koulussa menee joka päivä kahdeksasta neljään ja siihen vielä muut koulutyöt päälle.
 Liikunnan harrastaminen on jäänyt vähiin. Viulutunneilla Anni käy vielä kerran viikossa, mutta lähinnä viuluopettajan ja äidin takia. Itse hän ei ole nauttinut viulutunneista enää pitkään aikaan.
 Lukiossa vaaditaan paljon itseopiskelua, joka on Annin mukaan monelle – myös hänelle – vaativaa ja vaikeaa. Aika ei tunnu riittävän millään kaikkeen ja monesti koulupäiväkin sujuu kuin automaattiohjauksella. Tunneista ei jää välttämättä mitään muistikuvaa.
 Koulun jälkeen hän vain usein romahtaa eteisen lattialle lepäämään hetkeksi.
 Mostphoto. Kuvituskuva.
 Tässä jutussa Anni esiintyy toisella nimellään, koska ei halua tulla tunnistetuksi. Omasta väsymyksestä ei ole helppo avautua. Vaikka lukiokavereiden kesken paineista puhutaankin, pärjäämisen tarve on voimakas.
 Yksin Anni ei väsymyksensä kanssa kuitenkaan ole. Lukiolaisten stressin ja uupumuksen määrä on viime vuosina kasvanut, se näkyy tutkimuksissa.
 Viimeisimpään kouluterveyskyselyyn vastanneista lukiolaisista 13 prosenttia kärsi koulu-uupumuksesta, tytöistä lähes joka viides.
 Tässä jutussa kerrotaan, millaisissa lukioissa on uuvuttu eniten, miksi tytöt uupuvat enemmän kuin pojat ja miksi lukiolaisten kokemasta koulu-uupumuksesta pitää olla huolissaan.
 Stressi ja sen sietäminen toki myös kuuluvat opiskeluun, ilman haasteita ei opi uusia asioita. Lukioiässä paineen sietäminen myös vielä kehittyy.
 Liiallinen stressi voi kuitenkin lamauttaa ja uuvuttaa.  Jutun lopussa olevalla testillä voit kokeilla, onko oma tilanteesi hallinnassa vai oletko vaarassa uupua koulutöiden vuoksi.
 Millaisissa lukioissa uuvutaan?
 Anni on muuttanut Helsinkiin pikkukaupungista, jossa kävi peruskoulun. Hän opiskelee lukiossa, jonne on vaikea päästä. Peruskoulun keskiarvon piti olla reilusti yli yhdeksän.
 Lukioon Anni halusi kaltaistensa joukkoon. Kotikaupungin peruskoulussa muiden oppilaiden taso oli aina harmittanut.
 – Haluan olla vaan parempi. Siksi halusin paikkaan, jossa kaikki panostavat kouluun, jotta itsekin kehityn, Anni sanoo.
 Erityisesti erikoislukioissa paineet voivat olla kovat ja esimerkiksi  moni urheilulukiolainen uupuu jo opintojen alkuvaiheessa .
 Usein arvellaankin, että uupumuksesta ja väsymyksestä kärsitään eniten juuri niissä lukioissa, joissa taso on kova ja kilpailua ehkä tavallista enemmän.
 Näin ei kuitenkaan aina ole.
 Yle pyysi Kouluterveyskyselyn lukiokohtaiset tulokset koulu-uupumuksesta. Tuoreimmat ovat kahden vuoden takaa. Vastanneita lukioita oli 363 ja vastaukset saatiin 35 000 lukiolaiselta.
 Sähköisten vastausten tallentumisessa oli tuolloin paikoin ongelmia. Kattavuus jäikin aiempia kyselyjä pienemmäksi, mutta oli kuitenkin reilusti yli 50 prosenttia.
 Tulokset eivät siis kerro koko totuutta tai tarkkaa tämän hetkistä tilannetta. Suuntaa antavina niitä voi kuitenkin pitää, kun halutaan selvittää, millaisia eroja lukioiden välillä on tai millaisissa lukioissa koulu-uupumusta on esiintynyt eniten.
 Lukioiden välillä on suuria eroja.  Joissakin lukioissa kyselyyn vastanneista jopa lähes 40 prosenttia kärsi koulu-uupumuksesta, kun pienimmillään uupumusta joissain lukiossa koki vain muutama prosentti oppilaista.
 Koulu-uupumus ei ole ongelma vain niin sanotuissa huippulukioissa.  Uupumusta näyttää esiintyvän yhtä lailla – jopa hieman enemmän – lukioissa, jonne pääsee tyydyttävällä tai jopa kohtalaisella keskiarvolla.
 Seuraavissa lukioissa Kouluterveyskyselyyn (2017) vastanneista ensimmäisen ja toisen luokan opiskelijoista vähintään 20 prosenttia kärsi koulu-uupumuksesta. Lukiot ovat aakkosjärjestyksessä:
 Apollon yhteiskoulu, lukio Hangö gymnasium Hatanpään lukio Helsingin eurooppalainen koulu, lukio Helsingin luonnontiedelukio Helsingin saksalainen koulu, lukio Helsingin Uusi yhteiskoulu, lukio Kalajoen lukio Kallion lukio Kannaksen lukio Kannuksen lukio Kittilän lukio Kärsämäen lukio Laitilan lukio Lauttasaaren yhteiskoulu, lukio Linnankosken lukio Merikarvian lukio Myllyharjun lukio Oulun steinerkoulu, lukio Oulun Suomalaisen Yhteiskoulun lukio Pudasjärven lukio Punkalaitumen lukio Pyhäselän lukio Ressun lukio Ristiinan lukio Ruoveden lukio Suomussalmen lukio Tammerkosken lukio Tampereen steinerkoulun lukio Tohmajärven lukio Turun normaalikoulu, lukio Vaasan lyseon lukio
 Listasta näkee, että keskimääräistä enemmän koulu-uupuneita saattoi siis olla niin isoissa kaupunkilukioissa kuin pienissä maaseutulukioissakin.
 Joihinkin lukioihin pääsyyn vaaditaan kiitettävä keskiarvo peruskoulusta. Isompaan osaan on päässyt kuitenkin päästötodistuksella, jonka keskiarvo on kuusi tai seitsemän.
 Tästä aineistosta ei siis löydy yhtä ja yksittäistä koulun sijaintiin tai tasoon liittyvää selittäjää siihen, miksi joissakin kouluissa uuvutaan enemmän kuin toisissa.
 Mikä rehtoreiden mielestä selittää tulosta?
 Kysyimme listassa olevien lukioiden rehtoreilta, mikä heidän mielestään on ollut syy koulu-uupumuksen suureen määrään. Yli puolet vastasi.
 Moni mainitsi nykyisen opetussuunnitelman vaativuuden.  Ero peruskoulun tahtiin on lukiossa selvä, ja vaativuus yllättää monet. Kestää aikansa ennen kuin tahtiin tottuu.
 Monille myös peruskoulusta saadun lähtötason ja lukion vaatimustason välinen ero voi aiheuttaa stressiä , varsinkin jos lukioon on päässyt kehnolla peruskoulun keskiarvolla.
 Vuosiluokkien välillä voi olla suuriakin eroja.  Moni pienemmän lukion rehtori kertoo, että koulu-uupuneiden määrä vaihtelee vuosittain. Kun oppilasmäärä on pieni, yksittäisen oppilaan vaikutus tuloksen jakaumaan voi olla suuri.
 Jotkut epäilivät myös tulosten edustavuutta ja vetosivat pieneen vastaajamäärään kyselyssä.
 Yksi selittävä tekijä voisi olla myös se, miten helposti lukiolainen löytää stressaavissa tilanteissa tukea ja apua.
 Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos on kerännyt koulukohtaista tietoa siitä, miten hyvin lukioissa pääsee esimerkiksi lääkärin, kuraattorin tai psykologin pakeille.
 Parantamisen varaa on ollut monin paikoin, myös tässä listassa olevissa lukioissa.
 Lähes kaikki kyselyymme vastanneet rehtorit kertovat, että heidän koulussaan ongelmaan on Kouluterveyskyselyn jälkeen tartuttu ja palveluja pyritty tarjoamaan enemmän.
 iStock. Kuvituskuva.
 Miksi lukiolaisten uupumuksesta pitää olla huolissaan?
 Kasvatustieteen professori  Katariina Salmela-Aro  on tutkinut koululaisten ja lukiolaisten jaksamista ja koulu-uupumusta. Hän arvioi, että lukiolaisten kokema paine on viime vuosina vain lisääntynyt.
 Lukioissa on oltu jatkuvien muutosten keskellä. Uutta opetussuunnitelmaa on ajettu sisään. Ja juuri kun tilanne on nyt tasaantunut, on pitänyt alkaa valmistella uutta opetussuunnitelmaa.
 Salmela-Aron mukaan opettajien kokema stressi heijastuu myös opiskelijoihin.
 Myös korkeakouluhakua on uudistettu monen mielestä liiankin nopealla tahdilla. Vuosi sitten osa lukiolaisista teki syventävien oppiaineiden valintoja tietämättä, millaisilla hakukriteereillä he lukion jälkeen hakevat jatko-opintoihin. Sekin on voinut luoda paineita.
 Salmela-Aron tutkimusryhmä selvittää parhaillaan, miten koulutuspoliittiset uudistukset vaikuttavat nykylukiolaisten jaksamiseen. Uudet tämänvuotisen kouluterveyskyselyn tulokset puolestaan saadaan syksyllä.
 – Voi sanoa, että nämä nuoret ovat kyllä olleet näiden uudistusten eräänlaisia koekaniineja. Voi toki olla, että kun muutos myöhemmin on arkipäivää, tilanne tasapainottuu. Mutta nyt se oletettavasti lisää stressiä.
 Salmela-Aron mielestä keskustelu lukiolaisten paineista ei saisi johtaa siihen, että stressiä aletaan pelätä. Stressi ja paine myös kuuluvat opiskeluun, eikä se automaattisesti johda koulu-uupumiseen.
 Varsinaisesta koulu-uupumuksesta puhutaan silloin, kun nuoren arjessa on nähtävissä useita koulutyöhön liittyviä arjen ja jaksamisen ongelmia. Näitä tekijöitä voit tarkastella tämän  jutun lopussa löytyvästä koulu-uupumustestistä.
 Jos koulu-uupuneiden määrä uusissa tutkimuksissa edelleen kasvaa, hälytyskellojen on syytä soida. Koulu-uupumus voi esimerkiksi johtaa vakavampaan masennukseen.
 Koulu-uupumuksen lisääntymisellä voi olla vaikutusta yhteiskuntaan myös laajemmin. Se voi esimerkiksi vesittää monia niitä tavoitteita, joihin viimeaikaisilla koulutuksen uudistuksilla on pyritty.
 Tutkimusten perusteella esimerkiksi tiedetään, että uupumus lukiossa venyttää siirtymistä jatko-opintoihin ja lisää välivuosia.
 Lisäksi erityisesti tyttöjen kokema uupumus voi vaikuttaa heidän uravalintoihinsa.
 On havaittu, että tytöt eivät halua suunnata ponnistelua vaativille matemaattis-luonnontieteellisille aloille, vaikka pärjäisivät niissä hyvin. Fysiikka ja matematiikka ovat eniten uupumusta ja stressiä aiheuttavia kouluaineita lukiossa.
 Uupuvatko tytöt helpommin kuin pojat?
 Lähes kaikissa lukioissa tytöt näyttävätkin uupuvan enemmän kuin pojat.
 Viimeisimmän Kouluterveyskyselyn lukiokohtaisissa tuloksissa on vain kaksitoista lukiota, joissa kyselyyn vastanneita uupuneita poikia oli suhteessa enemmän kuin tyttöjä.
 Seuraavissa lukioissa Kouluterveyskyselyyn (2017) vastanneista tytöistä vähintään 25 prosenttia – siis vähintään joka neljäs – kärsi koulu-uupumuksesta. Lukiot ovat aakkosjärjestyksessä:
 Apollon yhteiskoulu, lukio Helsingin luonnontiedelukio Helsingin medialukio Helsingin ranskalais-suomalainen koulu, lukio Helsingin saksalainen koulu, lukio Helsingin yhteislyseo, lukio Jakobstads gymnasium Kallion lukio Kannaksen lukio Karkkilan lukio Kaustisen musiikkilukio Keminmaan lukio Kiimingin lukio Kittilän lukio Kyrkslätts gymnasium Laitilan lukio Lauttasaaren yhteiskoulu, lukio Merikarvian lukio Oriveden lukio Oulaisten lukio Pyhäselän lukio Ressun lukio Ristiinan lukio Sipoon lukio Suomussalmen lukio Tammerkosken lukio Vihdin lukio
 Tyttöjen ja poikien välinen ero uupumuksessa on paikoin todella iso. Listassa on lukioita, joissa tyttövastaajista jopa yli 30 prosenttia kärsi koulu-uupumuksesta, kun samassa lukiossa pojilla uupumusta oli vain muutamalla prosentilla.
 Näyttää myös siltä, että niissä lukioissa, jonne pääsyyn tarvitaan korkea keskiarvo, tytöt uupuvat poikia enemmän. Tämän tunnistaa myös Anni omassa lukiossaan.
 – Olen huomannut, että usein pojat osaavat ottaa aika paljon rennommin. Samaan aikaan tytöt ovat ihan paniikissa.
 Miksi tytöt uupuvat?
 Tutkimusten mukaan tyttöjen kuormittumiseen niin sanotuissa huippulukioissa voi vaikuttaa se, että heillä on taipumusta aliarvioida omia kykyjään, kun kilpailu on kovaa.
 On myös huomattu, että jotkut oppilaat loistavat peruskoulussa, kun muut ovat selvästi heitä huonompia. Kun muidenkin taso lukiossa on hyvä, usko omiin kykyihin heikkenee.
 Salmela-Aro muistuttaa, että koulu-uupumusta esiintyy kyllä pojillakin, mutta se on usein erilaista kuin tytöillä. Hän jakaa koulu-uupumuksen kolmeen ryhmään: stressiin, kyynisyyteen ja riittämättömyyden tunteeseen.
 Tytöt yleensä stressaantuvat ja kokevat riittämättömyyttä. Pojille tyypillisempää on kyynistyminen, jolloin koululla ja opinnoilla ei koeta olevan merkitystä. Sen seuraus pahimmillaan on, että koulu jää kesken – kyynistyneen riski tähän on nelinkertainen.
 – Tytöt tavallaan kääntyvät sisäänpäin ja etsivät syytä itsestään. Pojat eivät niinkään syytä itseään vaan näkevät ongelman enemmänkin itse koulussa. Ja kielteinen suhtautuminen kouluun näyttää heijastuvan myöhemmin myös muuhun yhteiskuntaan, Salmela-Aro sanoo.
 Tutkimuksissa on myös huomattu, että hyvin koulussa menestyneillä, uupuneilla tytöillä on taipumusta löytää ystävikseen kaltaisiaan ja ikään kuin lietsoa toisiaan suorituspaineisiin.
 He keskittyvät enemmän suorittamiseen ja arvosanoihin kuin oman osaamisen kehittämiseen. Arvosanoja vertaillaan ja kilpaillaan keskenään.
 – Olemme tunnistaneet lukiolaistytöissä ryhmän, jolla on samaan aikaan sekä kova stressi, mutta myös into. Uupumus ja innostus eivät siis välttämättä ole toistensa vastakohtia. Jonkin aikaa tämä voi toimiakin, mutta pidemmällä ajalla tuottaa varmasti vaikeuksia, Salmela-Aro muistuttaa.
 Yhteiskunnan paineet ahdistavat nuoria
 Lukion ensimmäistä luokkaa käyvä Anni ei niele purematta ajatusta, että tytöt lietsoisivat toisiaan kilpailuun ja uupumukseen. Hänen kokemuksensa mukaan hyvin menestyvät tytöt myös tukevat toisiaan.
 Sen hän kuitenkin myöntää, että itsekin tuijottaa liikaa arvosanoja ja vertailee niitä muiden arvosanoihin. Siitä hän yrittää kovasti päästä eroon.
 – Jos ennen sain kokeesta kasin, olin tosi pettynyt. Se on kyllä helpottanut. Olen paremmin ymmärtänyt, ettei sillä numerolla ole niin väliä. Sillä on enemmän väliä, että oikeasti ymmärrän ja opin ne asiat, Anni pohtii.
 Omaan uupumukseensa Anni on hakenut apua myös koulupsykologilta. Näin hän teki jo yläkoulussa, joten avun hakeminen on tuntunut luontevalta myös lukiossa.
 Kaikille avun hakeminen ei kuitenkaan ole yhtä helppoa. Annin mielestä olisi tärkeää, että kynnys päästä koulupsykologin ja kuraattoreiden puheille olisi hyvin matala.
 Hän toivoo, että myös opettajat muistaisivat välillä kysyä, mitä oppilaalle kuuluu. Lisäksi opinto-ohjausta ja opiskelutapojen opettamisesta pitäisi olla koulussa aiemmin ja enemmän.
 Annin syyttävä sormi kohdistuu kuitenkin koulua enemmän yhteiskunnalliseen keskusteluun. Se aiheuttaa hänen mukaansa nuorille paineita.
 Häntä itseään ahdistavat päättäjien puheet huoltosuhteesta, syntyvyyden laskusta, nopeasta ammattiin valmistumisesta ja siitä, että pitäisi kiireellä mennä töihin ja tienaamaan.
 – Lopettakaa se hoilottaminen, että äkkiä opiskelemaan sieltä ja sitten töihin ja lapsia saamaan. Varmaan pitäisi opiskella kaksi ammattiakin. En mä ehdi kaikkea!
 Kärsitkö koulu-uupumuksesta? Testaa riskisi vastaamalla alla oleviin kysymyksiin.
 Testistä näet, millaiset asiat vaikuttavat koulussa uupumiseen ja millaisiin asioihin kannattaa kiinnittää huomiota.
 Muista, että tulos on suuntaa antava ja yleisluonteinen. Juuri sinun tilannettasi koskevan ymmärryksen saat keskustelemalla kasvotusten ammattiauttajan – esimerkiksi koulupsykologin – kanssa.
 Testi on tehty yhteistyössä professori Katariina Salmela-Aron kanssa ja perustuu hänen julkaisemaansa menetelmään, jota hyödynnetään lyhennettynä myös Kouluterveyskyselyssä. (Copyright: Helsingin yliopisto/Katariina Salmela-Aro)
 Testituloksessa olevien ohjeiden laatimiseen on osallistunut Salmela-Aron lisäksi YTHS:n yhteisöterveyden psykologi ja neuvontapsykologi  Marja Valtari.
 Tuntuuko siltä, ettet saa tai osaa hakea apua?  Voit myös soittaa MLL:n Lasten ja nuorten puhelimeen (116 111) tai kirjoittaa Lasten ja nuorten puhelimen kirjepalveluun tai chattiin.
 Tietoa ja tukea löytyy myös näiltä nettisivuilta:
 Nuortennetti (MLL)
 Työkaluja mielen hyvinvointiin (Mielenterveystalo)
 Onko lukio liiankin vaativa? Miten lukiolaisten jaksamista voitaisiin parantaa? Voit keskustella aiheesta sunnuntaina kello 22 asti.

"Itkin kokeessa, kun pelkäsin, etten osaa" – Yle selvitti, millaisissa lukioissa on uuvuttu eniten, testaa myös oma riskisi


Summary: Kulttuurivieras on Tehosekoitin ja Saimaa-yhtyeistä tunnettu muusikko, joka tuottaa musiikkia monelle maan ykkösartistille.

Levytysstudion pöydällä on kaksi pulloa kuohuvaa. Nyt ei juhlita  Matti Mikkolan  musiikkisaavutuksia, vaan hän on tehnyt mieluisat asuntokaupat.
 Mikkola kuvailee oloaan pirskahtelevaksi. Elämässä tuntuu olevan kaikki kohdallaan juuri nyt. Pari viime vuotta ovat olleet melkoista haipakkaa.
 Suurin mullistus tapahtui reilu vuosi sitten, kun hänestä tuli isä. Samalla hän on tuottanut musiikkia lähes liukuhihnalta.
 – En voi ymmärtää, miten olen saanut kuluvan vuoden aikana tehtyä muutaman hittibiisin ja kaksi älppäriä kaiken tohinan keskellä.
 Matti Mikkola on tehnyt musiikkia jo lähes 30 vuoden ajan. Hän on kasvanut punkkia soittavasta ärhäkästä nuoresta arvostetuksi ammattimuusikoksi, joka kulkee suomalaisessa musiikkikentässä omia polkujaan. Mikkola tekee musiikkia intohimolla ja toisinaan vaikeimman kautta.
 – On tuossa ihan jumalaton säätäminen, mutta sitten sitä jotenkin elää ja kokee olevansa tarpeellinen ja onnellinen sen kautta.
 Nuoren miehen uho
 – Tuli oltua helvetin vihainen.
 Matti Mikkola muistelee haastatteluja, joita hänestä ja Tehosekoitin-yhtyeestä tehtiin 1990-luvun lopulla. Punk-vaikutteista ammentanut lahtelaisbändi teki läpimurtonsa vuonna 1997 hitillä  C’mon baby yeah!
 Noihin aikoihin musiikkilehdet olivat alkaneet tehdä haastetteluja baarissa. Tuopin ääressä kielenkannat aukesivat ja niin kävi myös parikymppiselle Matti Mikkolalle.
 Toimittaja saattoi kuulla kunniansa, jos tämä oli antanut huonot arviot albumista.
 – Kun sai kaljaa päähänsä, alkoi ärsyttää, että tuossa on nyt se tyyppi joka haukkui meidän levyn. Siinä tuli sitten sanottua, että pistä sinne lehteen, että Juice ja Eppu Normaali on ihan paskaa.
 Vaikka osa oli kieli poskessa heitettyä, Mikkola sai pitkäksi aikaa aggressiivisen miehen maineen.
 – En pidä itseäni minään suomalaisen popmusiikin merkkihenkilönä tai sinne pyrkivänä. Ei ole eksistentiaalista tuskaa, että voi kun keksisin jonkun oman jutun. Se on tullut aikaa sitten lihaksi. Mårten Lampén / Yle
 Matti Mikkola ei katso vuonna 2004 hajonneen Tehosekoittimen aikaa kaihoisasti, vaikka paljon hyviä muistoja on jäänyt mieleen. Hänen uransa kannalta se oli alkuaikaa, jolloin luotiin pohjaa tulevalle.
 – Tämä tilanne on aivan mahtava. Kaikki kokemus ja tietotaito ovat aivan eri levelillä kuin silloin.
 Mikkola haikailee sen sijaan entisajan haastattelujen perään. Hän ei tykkää siitä, kuinka nykypäivänä muusikon täytyy olla aktiivinen sosiaalisessa mediassa. Instagramissa pitäisi puffata keikkoja ja haastatteluja.
 – Se on niin kosiskelevaa. Jos siellä käyttää virallista yleiskieltä, niin kommentti on, että mikä sun ongelma on. Jos heittää jotain lupsakkaa pseudosavoa, se tuntuu niin tekemällä tehdyltä.
 Muusikkona Mikkola palaisi mielellään vielä vanhempaan aikaan. Hänestä oli hienoa, kun esimerkiksi Led Zeppelin julkaisi musiikkia salaperäisesti ilman suurta hässäkkää.
 – He eivät julkaisseet sinkkuja, eivätkä laittaneet naamariaan levynkansiin. Kaikki oli mystisen harson peitossa. Jostain vuorelta tuli levyjä kauppaan. Sitten jengi aprikoi, että mitähän tämä on ja onko tämä jotain yliluonnollista.
 Progea uudella twistillä
 Studiossa on vanhoja venäläisiä julisteita. Sinapin värisellä seinällä on 70-luvun kello ja vieressä roikkuu tekohedelmiä. Telineissä on 12 kitaraa ja erilaisia kosketinsoittimia on lukuisia.
 Matti Mikkolan studio on retrohenkisyydessään hyvin erilainen kuin monen muun tämän päivän muusikon, jolle riittää pelkkä läppäri.
 Tila kuvastaa hyvin Mikkolan Saimaa-yhtyettä, jonka hän perusti Tehosekoittimen jälkeen. Bändiltä on tullut kolme levyä  Pepe & Saimaa  (2014),  Matka mielen ytimeen  (2015) ja  Urheilu-Suomi  (2017).
 Ensi viikolla julkaistaan uusi albumi, joka on yhteistyö räppäri  Pyhimyksen  kanssa. Rap-muusikon ja progressiivista rockia soittavan bändin yhteinen levy tuli monelle yllätyksenä.
 Muusikoille itselleen yhteisproduktio oli luonnollinen jatkumo. Pyhimys oli tehnyt sanoituksia Saimaalle ja Mikkola kappaleita räppärin Teflon Brothers -yhtyeelle.
 Punkin parissa kasvanut Mikkola kokee ymmärtävänsä rap-musiikkia.
 – Hip hopin eetoksessa on tosi paljon samaa kuin punkissa. Se muoto antaa mahdollisuuden itseilmaisuun ilman, että sun täytyy jotenkin tukahduttaa, sensuroida ja filtteröidä ilmaisua kuten esimerkiksi klassisen pianistin. Ei voi olla että rääh!, muusikko karjuu.
 – Olen vähän pitkin hampain hyväksynyt sen, että musiikkiini liitetään proge-termi. Jos kuuntelee King Crimsonia ja Tasavallan presidenttiä, niin eihän se ole yhtään sitä, mistä ammennan tai miltä kuulostan. Mårten Lampén / Yle
 Proge-sanan yhdistäminen Saimaan musiikkiin saa Matti Mikkolan vaivaantumaan. Hän ei oikein pidä määritelmästä, jos sillä tarkoitetaan sen varsinaista merkitystä eli edistyksellistä musiikkia. Mikkolan mielestä hän käyttää musiikissaan liikaa kierrätystä ja retrovaikutteita.
 – Jos progella tarkoitetaan sitä, että se vaatii kuulijaltaan enemmän huomiota ja panostamista kuin sanotaan vaikka  Roope Salmisen  musiikki, niin siinä merkityksessä se on progea.
 Saimaalla on paljon yleisönä progressiivisen musiikin faneja. Mikkola tietää, että he ovat olleet ihmeissään yhteistyöstä Vain elämää -ohjelmassa olleen räppärin kanssa. Moni on arvellut bändin lähteneen mielistelemään levy-yhtiötä. Mikkola ei näin puritanistista ajattelua ymmärrä.
 – On paljon varmistelevampaa ja nössömpää tehdä joku Kingston Wall -tribuutti. Se että lähdetään yhdistelemään eri genrejä, niin silloin otetaan riski, että menetetään vanha kuulijakunta.
 Mikkola arvelee, ettei Saimaan ja Pyhimyksen yhteistyö välttämättä uppoa myöskään rap-nuorisoon.
 – Musta tuntuu, että jonnet ei kyllä striimaa. Mutta onhan se haikea ajatus, että aikuisten miesten pitäisi joidenkin 13-vuotiaiden ehdoilla tehdä musiikkia, ettei joku Veeti kyllästy tähän kertosäkeeseen. Mieluummin mä olen ilman niitä rahoja.
 Suuri, suurempi, Mikkolan orkestraatio
 Kaija Koo ,  Lauri Tähkä ,  Jari Sillanpää ,  Vesala ,  Waltteri Torikka  ja  Paula Koivuniemi . Matti Mikkola luettelee artisteja, joille hän on viime aikoina säveltänyt musiikkia.
 Viimeisin on Haloo Helsinki -yhtyeen  Elli , jonka hiljattain julkaistun Ellips-sooloprojektin levyn Mikkola on tuottanut.
 Kun Mikkola alkoi työstää Saimaa-projektiaan, häneltä kysyttiin haluaisiko hän tehdä biisejä myös muille. Se tuntui hyvältä vastapainolta omalle musiikille.
 – Menin tekemään  Stigille  jonkun pyllyräpin. Se oli hauskinta ja parasta, mitä siihen saumaan tuli. Mentiin vain nopeasti studiolle ja laitettiin discobiitit pauhaamaan.
 – Parasta on se, että kyllästyn muusikkona äkkiä. Kun joku homma alkaa olla hallussa, tulee kutina päästä johonkin uuteen ryteikköön tutkimaan. Mårten Lampén / Yle
 Matti Mikkola pitää haasteista ja se kuuluu hänen musiikissaan. Saimaan kappaleissa on mukana pompöösejä orkesteriosuuksia jousine ja puhaltimineen.
 Lavaesityksiin hän on kerännyt valtavan esiintyjäjoukon. Kun Pyhimys-levystä järjestetään Musiikkitalossa konsertti Vantaan viihdeorkesterin kanssa, esiintyjiä on 101.
 Mikkolan suureellista tyyliä on usein verrattu  Kerkko Koskiseen .
 – Jo Tehosekoittimen aikaan kun laittoi biisiin jouset, niin kysyttiin, että matkitteko Ultra Brata. Aina oltiin tatti otsassa, että just niin. Kaikessa musiikissa 1600-luvulta asti jossa on jouset, niin aina niissä matkitaan Kerkko Koskista.
 Mikkola vitsailee, sillä hän on ollut jossain vaiheessa Koskisen kanssa puheissa myös yhteistyöstä.
 Muusikko sanoo olevansa viehättynyt suureelliseen soundiin, koska se on myös fyysinen kokemus. Se on kuin kaukaisten sotajoukkojen pauhu.
 Tekijänä hän on kuin lapsi kesäleirillä.
 – Miksi lapset puhaltavat purkkapalloja? Sen takia että he osaavat ja kun sen tekee toisista poikkealla tavalla, niin sen parissa on hauska touhuta.
 Mikkola on tyytyväinen, että hän on päässyt tilanteeseen, jossa voi säveltää musiikkia hyvinkin vapaasti.
 – Mulla on kokemusta ja taitoa toteuttaa haastavampia ja monimutkaisempia rakenteita kuin jotain Aku Ankka -poppia. Olen onneksi saanut itsenäisen aseman, että mun ei tarvitse nuolla kenenkään persettä. Mun ei tarvitse hädissään toteuttaa semmosia projekteja, mistä en tykkää ja vain sen takia, että voisin tulla toimeen.
 Muusikko suomii kertakäyttöpoppia suosivaa aikaamme. Hänen mukaansa musiikkiteollisuus, levy-yhtiöt, kaupalliset radiot ja kuulijakunta haluavat päästä yhä helpommalla.
 – Emme lue enää kirjoja tai edes artikkeleja. Kaikki on pelkkää silmäilyä ja skrollailua. Kaiken kulttuurin ja taiteen pitäisi olla samanlaista paskaa.
 Epävarmuuden peikko
 "Ei tässä ole mitään järkeä. Kaikki pitää tuhota ja tehdä uusiksi."
 Matti Mikkolaan iskee epävarmuuden aalto aina kun levy on viittä vaille valmis. Pohja putoaa viimeistään pois, kun kaikki on valmista.
 "Mitä iloa tästä on kenellekään? Tämä on ihan turhaa."
 Mikkola on tehnyt musiikkia jo niin pitkään, että hän tunnistaa piirteen itsessään. Epävarmuuden tunnetta on oppinut kestämään, sillä se on osa taiteen teon prosessia. Liika positiivisuuden laineilla keikkuminenkaan ei ole tervettä.
 – Menestyksestä nauttiminen ei voi olla tekemisen motiivi. Sen täytyy olla se tekeminen itsessään ja sen tuloksen näkemisen mielihyvä, Matti Mikkola pohtii. Mårten Lampén / Yle
 Mikkola pohtii, miksi hänen täytyy tehdä musiikkia, jonka tekeminen on vaikeaa ja taustalla pauhaa aina iso orkesteri. Vastaavasti helposti ja vaivattomasti syntyvistä jutuista ei saa kicksejä.
 Muusikko vertaa tunnetta nuoruudessa kokemaan traumaan.
 – Sieltä varmaan löytyy joku kokemus, että ei ole ollut riittävän hyvä ja ei ole saanut miellytettyä jotain tahoa. Siksi on aina uudestaan sellaisessa oravanpyörässä ja venaa, että saa sellaisen synninpäästön, että enää ei tarvitse yrittää.
 Matti Mikkola on arvostettu muusikko, joka on palkittu muun muassa tuottaja-Emmalla  Pepe & Saimaa  -albumista. Muusikko sanoo, etta tunnustukset tuntuvat hyvältä ja ne antavat varmuutta siitä, että tehdyllä työllä on tarkoitus.
 – Mutta jos puhutaan diipimmin ja vähän filosofisemmin, niin se neste menee semmoiseen kannuun, mikä ei ikinä täyty. Sen takia on tärkeää laittaa asiat tärkeysjärjestykseen ja olla välittämättä siitä kannusta. Ne motiivit ja palkinnot ovat ihan muualla.
 "Onni tulee onnen luokse"
 Onpas hienon näköiset lampunjalat. Matti Mikkola meni tutkimaan niitä tarkemmin Hietaniemen torin kirpputorilla. Lähempi tarkastelu tuotti pettymyksen, mutta vieressä oli kasa vinyylilevyjä.
 Sieltä löytyi aarre: koko Beach Boys -yhtyeen tuotanto 70-luvulta, kun bändi oli lähtenyt epäkaupalliseen suuntaan. Mikkola sai koko läjän 20 eurolla. Vasta nurkan takana hän uskalsi tuulettaa hyvää tuuriaan.
 Matti Mikkola on iloinen retrosta käyräsarvipyörästään, jonka löysi roskalavalta. Mårten Lampén / Yle
 Levylöytö on vain yksi asia, miksi Mikkola sanoo, että hän ei ole ollut koskaan näin onnellinen. Varsinkin lapsen saaminen on muuttanut kaiken. Aikaisemmin hän saattoi työskennellä studiollaan aamuyöhön, mutta nyt hän herää aikaisin aamulla ja kotona pitää olla viimeistään kuudelta. Mikään ei tunnu paremmalta kuin opettaa lasta kävelemään.
 – Kyllä tässä on onnellisuuspisarat aika tapissa. Sanotaan, että raha tulee rahan luokse, niin nyt tuntuu, että onni tulee onnen luokse.
 Muusikko toivoo pystyvänsä kehittymään vielä sen verran, että ihmisenä ja muusikkona oppii nauttimaan hetkestä.
 – On sellainen matka ihmisenä kasvamatta, että osaisi vaan täysiä nauttia vain hetkestä ja olemisesta. Onni liittyy aina siihen, että on sellainen olo, että jotain kihelmöivää on tapahtumassa jossain tulevaisuudessa.

Saimaan ja Tehosekoittimen Matti Mikkola tehtailee hittejä tähdille, kokee hirvittävää epävarmuutta ja on silti onnellisempi kuin koskaan


Summary: Lauantain mielenosoitukset kutistuivat aiempaa pienemmiksi.

Venezuelassa seitsemän armeijan upseeria on kuollut sotilashelikopterin pudottua, kertoo maan presidentti  Nicolás Maduro .
 Maan puolustusministeriön mukaan helikopteri oli lähtenyt aamulla pääkaupungista Caracasista kohti San Carlosin kaupunkia ja pudonnut vuoristoisella alueella. Puolustusministeriö käynnistää tutkinnan onnettomuuden syistä.
 Poliittinen tilanne Venezuelassa  on tällä viikolla kiristynyt  ja yhteenotot ovat kiihtyneet.
 Presidentti osallistui lauantaina San Carlosissa järjestettyyn sotilasharjoitukseen, jota on pidetty Maduron voimannäytteenä oppositiojohtaja  Juan Guaidón  kapinayrityksiä vastaan.
 Maduro yllytti joukkojaan olemaan valmiina mahdollisen Yhdysvaltain sotilaallisen puuttumisen varalta.
 Kriisiä puidaan Rovaniemellä
 Oppositio jatkoi lauantaina mielenosoituksiaan ja yritti houkutella armeijaa mukaan, mutta mielenosoitukset olivat pieniä. Osallistujia oli uutistoimisto AFP:n mukaan satoja, ei tuhansia.
 Guaidó yritti vappuaattona vallankumousta sotilaiden tuella, mutta joutui pian  tunnustamaan yliarvioineensa armeijan tuen .
 Lauantaina hänen asiansa sai puhtia, kun Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  julkaisi venezuelalaisille kohdistetun videon. Pompeo sanoi, että "siirtymän aika on nyt" ja kehotti venezuelalaisia vaatimaan paluuta demokratiaan. Pompeo lupasi, että Yhdysvallat tukee vaatimusta.
 Venezuelan kriisiä puidaan alkuviikosta myös Suomessa, kun Maduroa tukevan Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  ja Pompeo tapaavat Rovaniemellä Arktisen neuvoston kokouksen yhteydessä.
 Lue lisää:
 Venezuelan kriisiä setvitään ensi viikolla Rovaniemellä
 Kuinka kaksi itsevaltaista johtajaa saivat öljymahdin 20 vuodessa polvilleen – Mistä Venezuelan kaaos kumpuaa?
 Tuntemattomuudesta Venezuelan johtoon – Kuka on Juan Guaidó?

Maduro: Venezuelassa seitsemän upseeria kuoli sotilashelikopterin pudottua


Aseistakieltäytyjien määrässä yhtäkkinen rynnistys
 Jehovan todistajien vapautus ase- ja siviilipalveluksesta kumottiin, ja se aiheutti kieltäytymisilmoituksissa ruuhkan. Tämän vuoden kolmen ensimmäisen kuukauden aikana ase- ja siviilipalveluksesta kieltäytyjiä on ollut 52, kun tavallisesti kokonaisessa vuodessa heitä on ollut 30–40. Mutta hakijat eivät olekaan Jehovan todistajia –  mistä siis on kyse ?
 Yle selvitti, millaisissa lukioissa on uuvuttu eniten

 Lukiolaisten stressin ja uupumuksen määrä on viime vuosina kasvanut. Koulu-uupumus ei ole vain huippulukioiden ongelma. Jutussa olevalla  testillä voit katsoa , onko oma tilanteesi hallinnassa vai oletko vaarassa uupua koulutöiden vuoksi.
 Kahdenkeskiset hallitustunnustelut alkavat
 Antti Rinne Martti Kainulainen / Lehtikuva
 SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne tapaa tänään kahdenkeskisissä neuvotteluissa kristillisdemokraattien, perussuomalaisten ja keskustan edustajat. Huomenna maanantaina hallitustunnustelijan pakeilla astelevat vihreät, vasemmistoliitto, RKP ja viimeisenä kokoomus.
 Matti Mikkola tekee muille hittejä ja itselleen suureellisia teoksia
 Matti Mikkola Mårten Lampén / Yle
 Kulttuurivieras on Saimaa- ja Tehosekoitin-yhtyeistä tunnettu  Matti Mikkola , joka on tämän hetken arvostetuimpia muusikoita. Samalla kun hän säveltää radiohittejä Suomen ykkösartisteille, hän rakentaa omasta musiikistaan suureellisia teoksia. Menestyksestä huolimatta  Mikkola kokee tekemisessään  suurta epävarmuutta.
 Katriina Talaslahti lähti 13-vuotiaana Saksaan pelaamaan jalkapalloa
 Katriina Talaslahti Anna Karismo / Yle
 Siinä missä monella muulle suomalaisnuorella on 13-vuotiaana edessä siirtyminen yläkouluun,  Katriina Talaslahdelle  osui eteen vähän isompi muutos. Hän lähti toisen isosiskonsa kanssa pelaamaan jalkapalloa Saksaan. Nyt, viisi vuotta myöhemmin Katriina pelaa Bundesliigassa ja käy samalla koulua.  Mitä mieltä Katriina  ja hänen vanhempansa ovat eurooppalaisuudesta ja ulkomailla työskentelystä?
 Sää
 Yle
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Aseistakieltäytyjien määrä kasvoi roimasti, Yle selvitti lukiolaisten uupumusta, epävarmuus vaivaa myös hittinikkaria


Summary: Puolustajat pitävät tutkimushautausmaata tärkeänä, vastustajat sanovat, etteivät synkät tutkimukset tuo hyödyllistä tietoa.

Britannia on perustamassa ensimmäistä "ruumisfarmiansa", kertoo  tiedelehti Nature .
 "Ruumisfarmilla" tarkoitetaan tutkimusaluetta, jolle haudataan tai jätetään lahjoituksena saatuja ruumiita. Näin saadaan rikostutkijoille tietoa ihmisen maatumisesta.
 Tutkimushautausmaata ovat perustamassa oikeuslääketieteilijät yhteistyössä Britannian puolustusvoimien kanssa. Naturen mukaan yksityiskohtia tutkimusalueesta ei vielä tiedetä, mutta se on tarkoitus avata vielä tänä vuonna.
 Naturen saamat dokumentit eivät paljasta hautausmaan tarkkaa paikkaa, mutta se näyttäisi olevan suunnitteilla puolustusministeriön maalle.
 Tutkimushautausmaat tuovat rikos- ja kuolinsyytutkijoille tietoa esimerkiksi kudosten ja luiden maatumisesta hallituissa oloissa. Tutkimushautausmaalla ruumis voidaan myös tarkoituksella laittaa vaikkapa veteen tai jättää autoon.
 Nykyisin tutkimuksissa käytetään usein eläimiä.
 Naturen mukaan vastaavia tutkimushautausmaita on ollut kymmenien vuosien ajan Yhdysvalloissa, ja nykyisin myös esimerkiksi Hollannissa ja Australiassa.
 Kriitikot kutsuvat tutkimushautausmaita kammottaviksi ja huomauttavat, ettei niiden tutkimushyötyä ole todistettu, Nature kertoo.
 Lue myös:
 Oikeushammaslääkärin pöydällä voi maata hirttäytynyt, hukkunut tai Turun puukotusten uhri – "Arvostan kuollutta yhtä lailla kuin elävää"

Nature: Britannia avaamassa ensimmäisen "ruumisfarminsa"