Summary: Avi: Mehiläisen työntekijät ovat hoitaneet julkisen vallan käyttöön kuuluvia tehtäviä.

Tästä on kyse Mehiläinen on tuottanut Siikalatvan kunnan kaikki sote-palvelut vuodesta 2017 lähtien. Valvova viranomainen avi on antanut toistakymmentä kuntaa tai Mehiläistä koskevaa päätöstä, joissa on kehotettu korjaamaan havaitut epäkohdat. Lopulta avi päätti ensimmäistä kertaa ottaa yksittäisen kunnan koko sote-palvelujen järjestämisen ja valvonnan tarkkailtavaksi.
 Pohjois-Pohjanmaalla Siikalatvan kunta on siirtänyt lainvastaisesti yksityiselle terveysalan yritykselle tehtäviä, jotka kuuluvat kunnan vastuulle.
 Kunnan sosiaali- ja terveydenhuollossa on paljastunut monia muitakin vakavia ja pitkäaikaisia puutteita. Niitä on tullut ilmi sen jälkeen, kun kunta ulkoisti sote-palvelunsa terveysjätti Mehiläiselle vuonna 2017.
 Valvovan viranomaisen aluehallintoviraston (avi) mukaan ongelmat koskevat sekä sote-palvelujen järjestämistä että valvontaa.
 Pohjois-Suomen avi on sen vuoksi ottanut Siikalatvan sosiaali- ja terveyspalvelut valvontaansa. Kyseessä on ensimmäinen kerta Suomessa, kun avi ottaa yksittäisen kunnan koko sote-palvelut tarkkailuunsa.
 Avin maaliskuun 2019 lopussa antama ratkaisu on poikkeuksellinen, mutta niin ovat sen esittämät moitteetkin.
 Avin mukaan Siikalatvan virkamiehet ovat luovuttaneet julkisen vallan käyttöön liittyviä sosiaalihuollon tehtäviä lainvastaisesti Mehiläisen työntekijöille.
 Kunnissa kehitysvammaisten erityishuollon päätöksistä ovat vastuussa viranhaltijat, kuten sosiaalityöntekijät. Heidän tehtäviinsä kuuluu myös laatia kehitysvammaisille arjesta selviytymistä helpottavia palvelusuunnitelmia.
 Siikalatvalla päätöksiä ovat kuitenkin valmistelleet ja esitelleet Mehiläisen työntekijät.
 Aville jäi epäselväksi, miten Siikalatva valvoo Mehiläistä
 Siikalatvan ja Mehiläisen sopimus on niin sanottu kokonaisulkoistus. Siinä kunta tai kuntayhtymä maksaa yksityiselle yritykselle sote-palvelujen tuottamisesta.
 Kokonaisulkoistuksia on tehnyt runsaat 20 kuntaa. Hyvinvointialan selvityksen mukaan kokonaisulkoistettujen palvelujen piiriin kuului noin kaksi prosenttia suomalaisista vuonna 2018.
 Vaikka kunta ulkoistaisi sote-palvelunsa, se ei voi sanoutua irti kaikista sote-asioista. Ulkoistuksen jälkeenkin kunta on vastuussa siitä, että palvelut myös järjestetään asianmukaisesti.
 Lisäksi kunnalla pitää säilyä julkisen vallan käyttö. Sitä on henkilön etua ja oikeuksia koskevat päätökset, kuten sosiaalietuuksien myöntäminen ja tahdosta riippumattoman hoito.
 Julkisen vallan käyttöä voi olla myös päätösten valmistelu ja esittely, jos ne vaikuttavat merkittävästi päätöksentekoon. Näin on tapahtunut avin mukaan Siikalatvalla.
 Mehiläisen työntekijät ovat valmistelleet ja esitelleet kehitysvammaisten erityishuoltoa koskevia päätöksiä kunnan johtavalle viranhaltijalle, joka on allekirjoittanut paperit. Tällaiset tehtävät kuuluvat kunnalle.
 Siikalatvan johtava sosiaalityöntekijä on kertonut aville, ettei hänellä ole ollut aikaa työkiireiden vuoksi perehtyä kaikkeen. Tietoa ei ole ollut myöskään mahdollisista rajoitustoimista. Esimerkiksi kehitysvammaisen liikkumista voidaan rajoittaa hänen oman tai jonkun muun turvallisuuden suojaamiseksi.
 Mehiläinen on myös tehnyt sopimuksia omaishoitajien kanssa, vaikka sopimukset pitäisi solmia omaishoitajien ja kunnan välillä.
 Avin mielestä kunnassa on ollut myös epäselvää, mitkä kunnan johtavan lääkärin tehtävät kuuluvat virkavastuulle.
 Avi ei ole saanut selvyyttä siihen, miten ja missä laajuudessa Siikalatva valvoo Mehiläisen toimintaa. Kunta ei ollut laatinut lain edellyttämää omavalvontasuunnitelmaa.
 Kunnalle ja Mehiläiselle annettu toistakymmentä valvontapäätöstä
 Jo ennen ulkoistusta Avi neuvoi ja ohjasi kunnan edustajia useamman kerran siitä, miten julkisen vallan käyttöön liittyvät tehtävät järjestetään. Tämä ei tuottanut toivottua tulosta.
 Siikalatvalla toimii viisi Mehiläisen yksikköä, joista suuri osa on parhaillaan tai on ollut avin valvonnassa.
 Avi on antanut Siikalatvan kunnalle tai Mehiläiselle kaikkiaan toistakymmentä valvonta- tai kantelupäätöstä sen jälkeen, kun Mehiläinen otti kunnan sote-palvelut harteilleen. Ratkaisuissa on kehotettu kuntaa ja Mehiläistä korjaamaan havaitut epäkohdat.
 “Yrityksen edustaja ei voi ohjata virkamiestä tekemään oikeita päätöksiä”
 Kun valvonta-asioita alkoi kasaantua, avi otti poikkeuksellisesti Siikalatvan koko sote-palvelut valvontaansa.
 Pohjois-Suomen avin lakimies  Heli Kajava  kertoo, että heidän alueellaan on tehty useita kuntien kokonaisulkoistuksia, mutta muualla ei ole tullut esille samassa laajuudessa Siikalatvan kaltaisia ongelmia.
 – Yleensä asiat on saatu kuntoon alkuvaiheessa, mutta Siikalatvan osalta on tullut pitkään valituksia monenlaisista eri asioista, Kajava sanoo.
 Avin mukaan Siikalatvan viranhaltijoiden päätökset vaikuttavat Mehiläisen etuihin. Päätösten riippumattomuus voi vaarantua, jos niitä valmistelevat Mehiläisen työntekijät.
 Mehiläinen on siis voinut hyötyä siitä, että sen edustajat ovat valmistelleet Siikalatvan virkamiehille kuuluvia päätöksiä.
 Kajavan mukaan kunta ei ole kaikilta osin ymmärtänyt rooliaan valvonnassa. Kuntalaisilla on ollut epäselvyyttä, kumman toimijan palveluksessa työntekijä on.
 – En tiedä, mitä keskusteluja siellä on käyty, että tällainen on sallittu. Taustalla voivat olla kunnan niukat resurssit, mutta jos rooleista lipsutaan, asiakkaan etu voi päätösten johdosta vaarantua. Yleisellä tasolla sanottuna yrityksen edustaja ei voi ohjata kunnan virkamiestä tekemään “oikeita” päätöksiä.
 Kunnanjohtaja: Yhteisymmärrys avin kanssa löytynyt
 Siikalatvalla on toukokuun 2019 puoliväliin asti aikaa selvittää aville, miten se on parantanut toimintaansa. Siikalatvan kunnanjohtajan  Pauli Piilman  mukaan avin mainitsemia puutteita on jo korjattu.
 Kunta on perustanut uuden sosiaaliohjaajan viran, jolla on tarkoitus varmistaa virkavastuulle kuuluvien tehtävien hoitaminen. Johtavalle lääkärille on palkattu sijainen, valvontakäyntien määrä on moninkertaistettu ja kunnan omavalvontasuunnitelma hyväksytty.
 Piilman mukaan ongelmat ovat johtuneet osin työvoimapulasta. Kuntaan on ollut vaikeaa löytää sosiaalihuollon ammattilaisia. Nyt virat on saatu täytettyä ja sosiaalityöntekijöiden määrä nostettua kahdesta kolmeen.
 – Pohjois-Suomessa oikeastaan kaikki kunnat hakevat päteviä sosiaalityöntekijöitä. Paikkoja on avoinna vaikka kuinka, hän sanoo.
 Piilma myöntää, että kunta ymmärsi aiemmin osittain väärin virkavastuulle kuuluvien tehtävien sisällön.
 – Avin tulkinnat ovat muuttuneet jonkin verran vuosien varrella, mutta he ovat täsmentäneet meille asioita ja nyt ymmärrämme ne samalla tavalla.
 Hoivakodissa käytetty sijaisina eläkeläisiä
 Siikalatvan sote-kokonaisulkoistuksen keskeinen osa on vanhustenhuolto. Avi on puuttunut myös kunnan hoivakotien puutteisiin.
 Valituksia on tullut etenkin Mehiläisen palvelukeskus Pihlajistosta. Sama hoivakoti nousi esiin, kun Yle uutisoi tammikuussa Mehiläisen hoivakotien  ongelmista  eri puolilla Suomea.
 Avi havaitsi jo pari vuotta sitten, että Pihlajistossa oli liian pieni hoitajamitoitus etenkin öisin, mikä aiheutti riskin asiakkaiden turvallisuudelle. Lisäksi vanhuksien itsemääräämisoikeutta oli rajoitettu väärin, kun heitä oli toisinaan kiinnitetty pyörätuoliin lannevyöllä ilman lääkärin päätöstä tai omaisen hyväksyntää.
 Avi ja kunta ovat jatkaneet Pihlajiston valvontaa. Tänä vuonna tarkastuksia on tehty useita. Isompia puutteita ei uusimmilla käynneillä ole havaittu.
 Siikalatvan kunnanhallituksen helmikuussa 2019 laatiman vanhuspalvelujen tilannekatsauksen mukaan ongelmana on ollut henkilökunnan ja sijaisten heikko saatavuus. Eläkkeelle jääneitä on jouduttu pyytämään sijaisiksi.
 Tilannekatsauksesta selviää myös, että palvelukeskus Koivulehdossa loukkaantui tammikuussa 2019 vanhus ilmeisesti pesettämisen yhteydessä. Tapaturmaa ei havaittu heti.
 Koivulehtoon avi teki tarkastuksen viime vuonna ja antoi huomautuksen, koska hoitajamitoitukseen oli laskettu hallinnon työntekijä. Yksi asukas oli yksikössä ylipaikalla. Kunnan saaman tiedon mukaan nämä puutteet on korjattu.
 Siikalatva sai haluamansa säästöt Mehiläisen avulla
 Kokonaisulkoistuksia Suomessa ovat tehneet lähinnä pienet kunnat. Ne ovat halunneet säästöjä.
 Siikalatvalla Mehiläinen on vastannut vuodesta 2017 lähtien kunnan sote-palveluista. Sopimus on kymmenvuotinen.
 Säästöjä on tullut. Kunta kertoo viime vuoden tilinpäätöksessään, että kokonaisulkoistuksen tavoitteena olleet 1,5–2 miljoonan vuotuiset säästöt toteutuivat 2017–2018.
 Sote-puolella alkoivat yt-neuvottelut pian sen jälkeen, kun Mehiläinen otti komennon. Ne johtivat useisiin irtisanomisiin.
 Mehiläisen perusterveydenhuollon palveluista vastaava  Joonas Turunen  Mehiläisestä sanoo, että Siikalatva on säästänyt karkeasti kymmenen prosenttia vuosittaisista sote-menoistaan, kun Mehiläinen on vastannut palveluista.
 Turusen mielestä myös palvelujen saatavuus ja laatu ovat parantuneet. Perusterveydenhoitoa on vahvistettu, mikä on vähentänyt erikoissairaanhoidon tarvetta.
 Hän sanoo, että kuntalaisilta on tullut pääosin myönteistä viestiä. Kriittinen palaute on liittynyt yleensä yksittäisiin palvelukokemuksiin.
 – Tuotamme Siikalatvalla palvelut neljän kyläkeskuksen alueella. Siinä on henkilöstön ja rekrytoinnin kannalta omat haasteensa, kun välimatkat ovat pitkiä.
 Turusen mukaan Siikalatva on Mehiläiselle tärkeä asiakas. Se on ainoa kunta, jonka kaikki sote-palvelut Mehiläinen tuottaa.
 – Siksi haluamme onnistua Siikalatvan palvelutuotannossa mahdollisimman hyvin.
 Fakta: Kokonaisulkoistuksia tehneet kunnat ja yritykset:
 Pihlajalinna:  Alavus, Juupajoki, Jämsä, Kihniö, Kuortane, Mänttä-Vilppula, Parkano, Soini, Ähtäri
 Terveystala:  Kinnula, Lumijoki, Rantasalmi, Tervola
 Attendo (Terveystalon alihankkijana hoivapalveluissa): Puolanka, Kärsämäki, Pyhtää, Rääkkylä, Sulkava, Sysmä, Tohmajärvi
 Mehiläinen: Siikalatva, Keminmaa, Kemi, Tornio, Simo
 Coronaria: Posio
 *Sote-ulkoistussopimusten laajuudessa on eroja kuntien välillä. Osa sopimuksista on kuntayhtymissä tai yhteisyrityksissä. Lähde: Kuntaliitto

Pikkukunta aloitti yhteistyön Mehiläisen kanssa, ja alkoi valitusten kierre – viranomainen otti ensimmäistä kertaa kunnan kaikki sote-palvelut valvontaansa


Summary: Yhdysvallat on vihdoin aloittanut arktisille alueille tarkoitetun jäänmurtajakaluston uusimisen.

Suomalaisfirmoille Yhdysvaltain päätös aloittaa jäänmurtajien rakentamisurakka on merkittävä. Yhtiöt voivat saada suuriakin osatilauksia Yhdysvalloista, sillä Suomi on kiistatta jäänmurtamisen ykkösmaita koko maailmassa.
 Yhdysvallat on valmistellut uusien niin sanottujen polaarijäänmurtajien hankkimista usean vuoden ajan. Yhdysvaltain rannikkovartiosto tarvitsee järeitä jäänmurtajia arktisten alueiden ankariin olosuhteisiin.
 Nyt Yhdysvaltain viranomaiset ovat tilanneet Missisipissä sijaitsevalta VT Halter Marine -nimiseltä telakalta yhden, raskaan luokan polaarijäänmurtajan. Kahdesta seuraavasta on olemassa optio.
 Rannikkovartiosto haluaisi käyttöönsä jäänmurtajat nopealla aikataululla. Murtajista kolme olisi raskaita ja toiset kolme keskiraskaita polaarijäänmurtajia.
 Pompeo vahvisti tuen
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  vahvisti alkuviikosta  Ylen haastattelussa , että yksi murtaja odottaa valmistusvaihetta, ja sen jälkeen tulee vielä viisi lisää. Hän sanoi ulkoministeriön tukevan täysin rannikkoviraston ja turvallisuusviraston hankkeita.
 Yhdysvaltain jäänmurtajatilauksiin sovelletaan sota-alusten hankintasäännöksiä. Niiden kotimaisuusaste pitää olla vähintään 51 prosenttia.
 Suomalaiset meriteollisuusyhtiöt voivat siis periaatteessa olla alle 50 prosentin osuudella laivakisassa mukana osatoimittajina ja suunnittelijoina. Sekin tietäisi Suomeen satojen miljoonien eurojen tilauksia. Usealla suomalaisyhtiöllä arvioidaan olevan sopimusneuvottelut jo pitkällä.
 Lisää sopimusneuvotteluista voit lukea tästä jutusta:
 ”Olen luottavainen, että jonkinlainen osuus meillä siinä aluksessa on” – Suomalaisfirmat odottavat Yhdysvaltain jäänmurtajakauppojen vahvistumista  Yhdysvaltain ensimmäisen uuden polaarijäänmurtajan hinnaksi on arvioitu runsaat puoli miljardia euroa. Kongressi on myöntänyt rahoituksen budjettipäätöksessään.
 Tilauksia ehkä jo kesällä
 Uuden murtajan hankintaan liittyvän kilpailun tulokset on määrä julkaista kesäkuun loppuun mennessä. Varsinainen rakentaminen alkaisi vuonna 2021. Käytössä se olisi ehkä vuonna 2024.
 Sen jälkeen tehtäisiin muutaman vuoden välein kaksi murtajaa lisää. Jos ja kun Yhdysvallat tilaa lisää jäänmurtajia, kongressi päättää niiden rahoituksesta erikseen myöhemmin. Kuuden aluksen murtajalaivaston hinta voi nousta noin neljään miljardiin euroon.
 Uusilla murtajien myötä Yhdysvallat pystyisi lisäämään erityisesti arktista läsnäoloaan. Niitä käytettäisiin muun muassa rajavesien valvontaan, ympäristönsuojeluun, pelastustehtäviin ja navigointiavun antamiseen.
 Lue myös:
 ”Olen luottavainen, että jonkinlainen osuus meillä siinä aluksessa on” – Suomalaisfirmat odottavat Yhdysvaltain jäänmurtajakauppojen vahvistumista
 Yhdysvaltain rannikkovartiosto vaatii pikapäätöstä jäänmurtajahankinnoista – Suomalaiset kärkkyvät alihankkijoiksi

Suomi voi saada satojen miljoonien tilaukset – Yhdysvaltain pitkään hierottu jäänmurtajatilaus nytkähti eteenpäin


Summary: Tuhkan jäähtymiseen voi mennä kauemmin kuin ajatteletkaan. Savolainen omakotiasukas sai tästä torstaina harmillisen muistutuksen.

Vanhoissa tuhkissa kytenyt kipinä sytytti tulipalon Iisalmessa torstaina. Tapauksesta teki erikoisen se, että tuhkat olivat asukkaan kertoman mukaan jopa kaksi viikkoa vanhoja.
 Pelastuslaitoksen mukaan 200-litraiseen tuhka-astiaan oli pantu kuumaa tuhkaa ja hiiliä. Vähitellen ne olivat polttaneet tuhkapöntön kylkeen reiän, josta hiillos pääsi syttymään kokonaan.
 Tuli levisi viereiseen kuusiaitaan, jolloin se huomattiin talon vastapäisessä päiväkodissa. Päiväkodin henkilökunta sammutti palavan kuusiaidan jauhesammuttimella.
 – Tuhkat eivät olleet edes lämpimiä päältä. Mutta kun kaivettiin pönttöä, sieltä löytyi punahehkuinen ahjo, paloesimies  Pekka Pirhonen  Pohjois-Savon pelastuslaitoksesta kertoo.
 Tapaus osoitti jälleen kerran, miten pitkään tuhka voi pysyä kuumana. Tämän vuoksi tulisijasta  ei kannata tyhjentää edellisillan tuhkaa , vaan antaa sen jäähtyä useamman vuorokauden ajan. Tuhkaa varten on hankittava palamaton astia, joka on varustettu kannella.
 – On se vaan ihme ilmiö. Jos saunan uunissa jonakin iltana tulet sammuu, kun siihen rupeaa puhaltelemaan voimakkaasti, saattaa saada tulet aikaan.
 Tulipalosta ei aiheutunut vahinkoa muuhun kuin kuusiaitaan, eivätkä vastapäisen päiväkodin lapset olleet vaarassa.

"On se vaan ihme ilmiö" – viikkoja vanha tuhka sytytti tulipalon Iisalmessa


Summary: Myös suomalaisoperaattorien hintoihin on luvassa alennuksia

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan unionin sisäisille puheluille on tulossa hintakatto. EU-parlamentti hyväksyi esityksen ylivoimaisella ääntenenemmistöllä. Jäsenmaista koostuvan neuvoston pitää vielä hyväksyä hintakatto.
 Parlamentin hyväksymä puheluiden hintakatto on 19 senttiä minuutilta. Tekstiviesti saa maksaa korkeintaan 6 senttiä. Hintakaton on määrä astua voimaan toukokuun puolivälissä.
 Parlamentin mukaan uusien sääntöjen myötä kansalaiset saavat käyttöönsä nopeat yhteydet ja puheluista tulee turvallisempia ja edullisempia EU:n sisällä. Samalla teleoperaattoreille tarjotaan tarvittavaa ennustettavuutta investointien lisäämiseksi nopeisiin internetyhteyksiin.
 Parlamentti vaatii myös sitä, että jäsenmaiden on helpotettava 5g-verkkojen käyttöönottoa vuoteen 2020 mennessä tarjoamalla sopivia taajuuksia.
 Myös suomalaisoperaattorien hintoihin luvassa alennuksia
 EU:n sisäisille puheluille ja tekstiviesteille tulee ensi keskiviikkona hintakatto. Enimmäishinta puheluille on siitä lähtien 19 senttiä minuutilta ennen arvonlisäveron lisäämistä, tekstiviesteillä 6 senttiä kappale.
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin lakimies  Sari Tujunen  kertoi STT:lle, että hinnat vaihtelevat nyt operaattoreiden välillä, mutta odotus on, että hinnat tulevat alenemaan. Suomen suurista operaattoreista Elisa perii hinnastonsa mukaan Euroopassa soitetuista puheluista 22 senttiä minuutilta, jolloin hinta jää katon alle.
 Telian ulkomaantunnuksella 990 sovellettava hinta moneen Euroopan maahan on kattoa korkeampi, 46 tai 47 senttiä minuutilta. DNA perii esimerkiksi Kreikkaan soitetuista kännykkäpuheluista 55 senttiä, kiinteän linjan puheluista 34 senttiä.
 Hintoihin lisätään matkapuhelin- tai paikallisverkkomaksu.
 Hintakaton käytännön merkitys voi lopulta jäädä pieneksi, sillä monet säännöllisesti ulkomaille soittavat kuluttajat ovat ryhtyneet käyttämään netin kautta toimivia viestisovelluksia, esimerkiksi Skypeä ja WhatsAppia.
 – Halvempia vaihtoehtoisia tapoja on, Tujunen totesi.
 Matkapuhelimien verkkovierailu- eli roaming-maksuista luovuttiin EU:ssa vuonna 2017.

EU:n sisällä soitellaan ensi viikolla halvemmalla – puhelujen ja tekstareiden hintakatto tulee voimaan


Summary: Turkulaisilla riittää mielipiteitä, mitä toriparkkityömaalla olisi pitänyt tehdä tai jättää tekemättä.

Turun maanalaisen pysäköintiluolan eli toriparkin kaivamistyöt keskeytettiin huhtikuun puolivälissä. Jo maaliskuussa työmaan ympärillä ollut seinä kaatui, ja  Turun Sanomat kertoi katuun tulleista railoista Eerikinkadulla .
 Tämä kaikki on herättänyt vilkasta keskustelua kahvipöydissä, uimahalleissa, turuilla ja toreilla. Erilaisilla keskustelupalstoilla luonnollisesti ilkamoidaan remontin vastoinkäymisistä, mutta myös toriparkin puolustajia löytyy.
 Rakennus- ja lupalautakunta hereillä
 Myös kuntapäättäjät ovat ottaneet kantaa Turun toriparkin rakentamisen käänteisiin. Turun kaupungin rakennus- ja lupalautakunnan jäsen, vasemmistoliiton  Eva-Liisa Raekallio  kertoo, että hän pyysi selvitystä toriparkkityömaan vaikutuksista ja kaivannon liikkeistä, kun vajoamista ja halkeamista alkoi tulla tietoja.
 – Pyysin selvitystä 21. helmikuuta. Se saapui lopulta 4. huhtikuuta kello 13.30, kun lautakunnan kokous alkoi kello 16.15. Meillä ei ollut aikaa perehtyä selvitykseen, vaikka saimmekin suullisen katsauksen tilanteesta kokouksen aluksi, sanoo Raekallio.
 Emme saaneet lautakunnassa vastausta siihen, kuka maksaa esimerkiksi katujen halkeamisten korjaamisen. Kustannusten kasvu huolestuttaa minua todella paljon.   Eva-Liisa Raekallio
 Lautakunnan puheenjohtaja kokoomuksen  Ville Valkonen  puolestaan pitää lautakunnan saamia selvityksiä riittävinä.
 – Lautakunta itse ei pysty arvioimaan tietojen riittävyyttä ja oikeellisuutta, vaan sen tekevät rakennusvalvonnan asiantuntevat viranhaltijat. He ovat esitelleet tilannetta virkavastuulla, joten lautakunta voi todeta saaneensa kaikki tiedot, sanoo Valkonen.
 Kaivaminen keskeytettiin huhtikuussa
 Eva-Liisa Raekallio kertoo jättäneensä eriävän mielipiteen jo toriparkin rakentamisluvasta marraskuussa 2017. Hän kertoo olleensa pettynyt, ettei vuoden 2019 huhtikuun alun kokouksessa hänen esittämänsä uusi selvitys, jonka olisi tehnyt Turun rakennusvalvonnan asiantuntija, saanut kannatusta. Vasta tämän kokouksen jälkeen toriparkkityömaalla alkoi todella tapahtua.
 Raekallio kertoo, että huhtikuun kokouksessa lautakunta oli pyytänyt tiedotetta kaupunkilaisille toriparkkityömaan tilanteesta. Sellainen julkaistiinkin keskiviikkona 10. huhtikuuta. Raekallio olisi toivonut perinpohjaisempaa selvitystä turkulaisille.  Torstaina 11.4. 2019 kaivamistyöt toriparkkityömaalla keskeytettiin.
 – Emme saaneet lautakunnassa vastausta siihen, kuka maksaa esimerkiksi katujen halkeamisten korjaamisen. Kustannusten kasvu huolestuttaa minua todella paljon.
 Raekallion mielestä kaupunkilaisten enemmistö on vastustanut hanketta vuosien ajan.
 – Olen saanut yhteydenottoja kaupunkilaisilta. Osa on sitä mieltä, että hanke on hyvä, enemmistö kuitenkin on todella huolissaan, kertoo Raekallio.
 Raekallion mielestä turkulaiset tarvitsisivat täydellisen ja puolueettoman selvityksen siitä, missä toriparkkihankkeessa mennään.
 Onko katselmus torityömaalle tarpeellista?
 Rakennus- ja lupalautakunnan jäsen Eva-Liisa Raekallio kertoo, että hän olisi toivonut tutustumista toriparkkityömaahan paikan päällä. Hän kertoo esittäneensä asiaa lautakunnan huhtikuun kokouksessa.
 – Olemme käyneet vain kerran edes lähellä työmaata, kun meille pidettiin tämän vuoden tammikuussa powerpoint-esitys Skanskan toimistolla. Avoimuuden tarve on korostunut hankkeessa ongelmien ja viivästysten myötä. Olemme Turun rakennusvalvontaviranomaisena katselmoineet aitoja, miksemme sitten toriparkkia? Raekallio kysyy.
 Lautakunta on jo suorittanut katselmuksen työmaalle. Monttuun tallustelu ei ole tarpeen.  Ville Valkonen
 Lautakunnan puheenjohtaja Ville Valkonen pitää työmaalle menemistä tarpeettomana.
 – Lautakunta on jo suorittanut katselmuksen työmaalle. Monttuun tallustelu ei ole tarpeen. Lautakunnassa ei ole työmaan arviointiin riittävää rakennusteknistä osaamista, eikä tarvitsekaan olla. Lautakunta tekee päätökset viranomaisvalmistelusta, pohtii Valkonen.
 Valkonen on muutenkin eri linjoilla kuin Raekallio. Hänen mukaansa lautakunnalle tuodaan toriparkkityömaasta oleelliset tiedot jatkuvasti ja harkinnan mukaan myös laajempi katsaus on luvassa todennäköisesti syksyllä tai loppuvuodesta seuraavan kerran.
 – Rakennusvalvonta seuraa työmaata jatkuvasti, viikoittain tai jopa päivittäin. Viranomaisvalvonta on heidän vastuullaan. Luotan Turun rakennusvalvontaan. Hankkeen toteuttajan vastuulla on turvallinen ja luvanmukainen työskentely sekä hankkeen loppuun saattaminen, pohtii Valkonen.
 Uusin käänne Turun toriparkkityömaalla tapahtui torstaina 9. toukokuuta.  Turun rakennusvalvonta antoi luvan jatkaa töitä.
 Keskustele aiheesta jutun alla! Kommentointi sulkeutuu kello 22.

Kansalaiskeskustelu käy kiivaana Turun toriparkin ympärillä – kuntapäättäjätkin erimielisiä selvitysten riittävyydestä


Summary: EU:n kilpailuviranomaiset epäilevät, että kauppa haittaisi kilpailua. Kaupassa on mukana Suomessa toimiva televisiokanava MTV.

EU:n kilpailuviranomaiset aloittavat perusteellisen tutkimuksen teleoperaattori Telian tarjouksesta ostaa mediayhtiö Bonnierin televisioliiketoiminta, kertovat lähteet  uutistoimisto Reutersille . Kaupassa Telialle siirtyisi myös Suomessa toimiva mediayhtiö ja televisiokanava MTV.
 Reuters kertoo kilpailuviranomaisten epäilevän, että kauppa haittaisi kilpailua. Telia ei ole lähteiden mukaan vielä tähän mennessä onnistunut tyydyttävästi vastaamaan näihin huoliin.
 Pohjoismaiden suurin teleoperaattori Telia ilmoitti heinäkuussa 2018 aikeistaan ostaa ruotsalainen Bonnier, jonka tunnetuimpia brändejä ovat Suomessa toimiva MTV, Ruotsin suurin kaupallinen televisiokanava TV sekä striimauspalvelu C More.
 Kauppahinta on 9,2 miljardia kruunua eli noin 886 miljoonaa euroa.
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 Lue lisää:
 Telian liikevoitto laski viime vuonna – Bonnier-kauppa etenee suunnitellusti

Reuters: Telian tarjous Bonnierista menee EU:n kilpailuviranomaisten syyniin – Kuinka käy suomalaisen MTV:n omistuksen?


Summary: Aiemmin katolisen kirkon henkilökunta sai itse päättää, ilmoittaako tapauksista.

Katolisen kirkon työntekijöiden on jatkossa ilmoitettava seurakuntaansa kaikista tietoonsa tulevista seksuaalirikosepäilyistä.
 Paavi  Franciscus  on lähettänyt asiasta määräyksen, niinsanotun apostolisen kirjeen kaikille uskontokunnan seurakunnille.
 Apostolinen kirje _ Vos estis lux mundi _ (suom. Sinä olet maailman valo) pyrkii muuttamaan tavan, jolla katolinen kirkko tutkii seksuaalirikoksia. Kun aiemmin seurakuntalaiset saivat päättää ilmoittamisesta tai ilmoittamatta jättämisestä oman harkintansa mukaan, nyt ilmoituksen teko on pakollista.
 Määräys koskee seksiin pakottamista, seksuaalisia tekoja lasten ja muiden heikossa asemassa olevien ihmisten kanssa, lapsipornon hallussapitoa sekä myös seksuaalirikosten peittely-yrityksiä.
 Jokaisen seurakunnan on luotava järjestelmä, jolla ottaa vastaan ilmoitukset. Järjestelmän on oltava ehdottoman luottamuksellinen ja ilmiantajien suojan on oltava täydellinen, joskin syyttömyysolettama on voimassa.
 Uhrien on koettava, että he ovat tervetulleita kertomaan kokemuksistaan. Uhreja kuunnellaan ja tuetaan henkisesti, psykologisesti ja lääketieteellisesti. Seurakunnilla ei sen sijaan ole velvollisuutta antaa rahallista korvausta.
 Kun tieto rikosepäilystä tulee seurakuntaan, sen on välitettävä tieto Vatikaaniin, jonka on suoritettava tutkimus 90 päivän kuluessa.
 Paavin määräys koskee vain ilmoitusta katoliseen seurakuntaan. Kussakin maassa ovat tämän lisäksi voimassa paikalliset säädökset seksuaalirikosten ilmoitusvelvollisuudesta.
 Määräys koskee kaikkia seurakunnan jäsenten tietoon tulleita seksuaalirikosepäilyjä myös takautuvasti. Tästä syystä seurakuntiin saattaa alkuvaiheessa tulla suuri määrä ilmoituksia.
 Paavi Franciscus kertoi helmikuussa antavansa lähiaikoina ohjeita seurakuntien toimintaan, kun tietoon tulee seksuaalirikosepäily. Helmikuussa uutisoitiin katolisten pappien käyttäneen nunnia "seksiorjina".

Paavi: Kaikki tietoon tulevat hyväksikäyttötapaukset ilmoitettava – Odotettavissa seksirikosilmoitusten tulva


Summary: Kun Suomi saa uuden hallituksen, saa tasavallan presidentti Sauli Niinistö uudet työkaverit ulkopolitiikan johtoon. Millaista suuntaa hän toivoo Suomen ulkopolitiikkaan? Niinistö on lauantaina Ykkösaamun vieraana.

Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  syytti alkuviikosta Venäjää kansainvälisten lakien vastaisesta toiminnasta arktisella alueella. Pompeon mukaan Venäjä estää normaalia liikennöintiä pohjoisella jäämerellä. Minkälainen kriisipesäke Suomen lähialueille artiselle alueelle on muodostumassa?
 Ruotsin pääministeri  Stefan Löfven  korosti  Ykkösaamun haastattelussa  Suomen ja Ruotsin puolustusyhteistyön tärkeyttä. Ruotsi on valmis syventämään yhteistyötä, muttei halua yhteistä puolustusliittoa. Mitä Niinistö ajattelee Suomen ja Ruotsin puolustusyhteistyöstä ja sen syventämisestä?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 11.5. klo 10.05 on tasavallan presidentti  Sauli Niinistö.  Kirsi Heikel haastattelee.
 Niinistölle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa presidentti Sauli Niinistö: Mitä haluat kysyä?


Summary: Ampumavälikohtaus tapahtui torstaina puoliltapäivin yleisellä paikalla.

Yhtä miestä on ammuttu torstaina ennen puoltapäivää Oulun Puolivälinkankaalla. Ilmoituksen hätäkeskukseen teki sivullinen henkilö, jolle uhri oli kertonut tapahtuneesta.
 Paikalle hälytettiin useita poliisipartioita, ja Puolivälinkankaalta löydettiin mies, jolla todettiin ampumiseen sopivia vammoja ylävartalossa. Mies on toimitettu hoitoon. Hänen vammojensa vakavuus ei ole vielä tiedossa.
 Ampuminen on tapahtunut yleisellä paikalla, mutta tiedossa ei ole, että ampumisesta olisi aiheutunut vaaraa muille kuin ilmoitetulle uhrille.
 Varotoimenpiteenä läheisten koulujen oppilaita ja henkilökuntaa pyydettiin pysymään koulun sisällä, kunnes tilanne oli ohi. Koulujen ovet avattiin ennen yhtä iltapäivällä.
 Epäiltyä ampujaa ei ole tavoitettu. Poliisi on eristänyt alueen. Teon motiivia ei tiedetä, mutta poliisin tiedossa ei ole, että ampuja olisi vaaraksi sivullisille.
 Poliisi pyytää ilmoittamaan kaikki asiaan liittyvät havainnot hätäkeskukseen. Havainnoista tai asiaan liittyvistä tiedoista voi ilmoittaa myös poliisin vihjepuhelimeen 0295 416 194 tai poliisin vihjesähköpostiin  vihjeet.oulu@poliisi.fi .

Oulussa ammuttu yhtä henkilöä, ampujaa ei ole saatu kiinni


Summary: Weberin pisteestä on Helsingin keskustaan hieman yli sata kilometriä. Utsjoen Nuorgamiin matkaa kertyy tuhat kilometriä.

Tästä on kyse Suomen väestöllinen keskipiste eli Weberin pistä hivuttautuu hiljalleen etelään. Nyt se sijaitsee Hämeenlinnan Hauholla. Keskipisteen liikkuminen kertoo suomalaisten asumisen keskittymisestä pääkaupunkiseudulle.
 Neljäkymmentä vuotta sitten Weberin piste oli Luopioisten Rautajärven kylässä, jonne kyläläiset pystyttivät muistomerkin maan väestöllisen keskipisteen kunniaksi.
 Weberin piste ei kunnioittanut muistomerkkiä, vaan siirtyi kohti etelää entiseen Hauhon kuntaan. Hauholaiset pystyttivät Sappeen kylään oman muistomerkkinsä Weberin pisteelle.
 Tämäkään muistomerkki ei Weberin pisteen liikettä jarruttanut. Nyt se on Tilastokeskuksen mukaan lähes parikymmentä kilometriä etelämpänä Mäyränkorventien läheisyydessä. Toki piste on edelleen Hämeenlinnan Hauhon pitäjässä.
 Animaatio näyttää, kuinka Weberin piste on liikkunut viimeisen 40 vuoden aikana. Teemu Kakko / Yle
 Weberin pisteen liike ei ole loppumassa.
 – Väestöennusteiden perusteella väestöllinen keskipiste liikkuu etelään suurin piirtein samaa vauhtia kuin aiemmin vielä pari- kolmekymmentä vuotta, arvioi alue- ja väestökehityksen asiantuntija, valtiotieteen tohtori  Timo Aro  MDI-konsulttitoimistosta.
  Jokaisella keskimäärin sama matka
 Saksalaisen tilastomaantieteilijän  Alfred Weberin  piste kertoo alueen, esimerkiksi Suomen, väestöllisen keskipisteen. Tähän pisteeseen on jokaisella suomalaisella keskimäärin yhtä pitkä matka.
 Nykyinen Weberin piste kertoo paljon siitä, missä Suomen asutus on. Pisteestä on Helsingin keskustaan hieman yli sata kilometriä. Maan pohjoisimpaan kylään Utsjoen Nuorgamiin matkaa kertyy tuhat kilometriä.
 Hannu Harhama / Yle
 Alue- ja väestökehityksen asiantuntija Timo Aro kertoo, että Suomessa vaikuttaa kolme väestöä koskevaa trendiä.
 – Meillä on samanaikaisesti meneillään keskittymiskehitys, supistumiskehitys ja vakituisen asumisen autioitumiskehitys. Väestö keskittyy, väkimäärä vähentyy ja useilla seuduilla jopa eteläisessä Suomessa alueet autioituvat.
 – Maakuntien keskuskaupungit ja radanvarren kaupungit pitävät pintansa, mutta muualla tilanne on vaikeampi, analysoi Timo Aro.
 Lue myös:   Syntyvyyden romahdus pani väestöennusteet kerralla uusiksi – katso, miltä näyttää sinun kotiseutusi tulevaisuus
 Weber pysyy vielä vuosia Hämeenlinnassa
 Jos Weberin piste jatkaa liikettään etelään lähes kilometrin tahtia vuosittain, kuten asiantuntija Timo Aro arvelee, menettää Hämeenlinna Weberin pisteen Janakkalalle joskus vuosina 2040–2045.
 Pisteen liikkumista on ihmetelty myös Hämeen lehdistössä. Sydän Häme -lehti  kirjoitti asiasta viitisen vuotta sitten . Hämeen Sanomat puolestaan  pelkäsi  Weberin häipyvän koko maakunnasta 70 vuoden kuluttua.
 Suomen väestöllinen keskipiste löytyy nyt kuoppaisen metsäautotien, Mäyränkorventien läheisyydestä Hämeenlinnan Hauhon pitäjästä. Antti Ruonaniemi / Yle
 Nykyisestä pisteestä on Hyvinkään ja Kanta-Hämeen rajalle noin 50 kilometriä, joten Kanta-Häme voi menettää Weberinsä jo aiemmin. Toisaalta lienee selvää, että jossain vaiheessa vauhti hiipuu.
 Piste on nyt Hauholla. Helsingin Vallilassa on Hauhon puisto.
 – Sitä, että Weberin piste olisi Hauhon puistossa saamme kyllä odottaa todella, todella pitkään, naurahtaa kuvitelmalle asiantuntija Timo Aro.
 Weberin pistekin joutuu jossain vaiheessa toteamaan maantieteen liian vahvaksi. Meri tulee vastaan.

Väestöllinen keskipiste liikkuu kilometrin vuodessa, kun suomalaiset pakkautuvat pk-seudulle – "Jopa eteläisessä Suomessa alueet autioituvat"


Summary: Jatkuvaa seksuaalista häirintää oli kokenut 2 prosenttia alalla työskentelevistä.

Elokuva-alalta käynnistynyt #Metoo-kampanja ja sen esiin nostama keskustelu alan epäkohdista saa jatkoa.  Teatterin tiedotuskeskus Tinfo   on selvittänyt  laajalla kyselytutkimuksella, kuinka yleistä epäasiallinen käytös on teatterin, tanssin ja sirkustaiteen puolella.
 Räikeimmät epäkohdat liittyvät henkiseen väkivaltaan ja syrjintään. Henkistä väkivaltaa oli kokenut usein tai jatkuvasti joka viides vastaaja. Muun muassa ikään liittyvää syrjintää oli kokenut 13 prosenttia vastanneista.
 Vastaajat kokivat myös, ettei epäasialliseen käytökseen puututa tarpeeksi ripeästi.
 #Metoo-kampanjan myötä esiin noussutta seksuaalista häirintää oli kokenut 2 prosenttia vastaajista. Se tarkoittaa yli kymmentä ihmistä yhteensä 526 kyselyyn osallistuneesta.
 "Taidemaailman käytäntö on edelleen se, että(...)”miesohjaajanerot” käyttävät valtaansa härskisti, eikä työryhmät tunnu edes tunnistavan sitä."  Poiminta Tinfon kyselystä
 Suomi on työpaikkakiusaamisen eurooppalaista kärkeä. Esittävien taiteiden puolella työpaikkakiusaamista näyttäisi esiintyvän jopa muuta työelämää enemmän.
 Tinfon kyselyn mukaan 26 prosenttia oli havainnut henkistä väkivaltaa usein tai jatkuvasti. Henkistä väkivaltaa oli kokenut joka viides vastaaja.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Henkinen väkivalta tarkoitti muun muassa sitä, ettei mielipiteitä huomioitu, tehokkuusvaatimukset olivat kohtuuttomia ja tietoa pimitettiin.
 Yli puolet vastanneista koki, ettei henkiseen väkivaltaan ollut puututtu. Kokemuksista myös vaietaan, koska pelätään leimautumista ja sitä, ettei työtä enää jatkossa ole tarjolla.
 Merkittävin tekemäni havainto on ollut iän perusteella tapahtuva syrjintä. Välillä nuorena ihmisenä olen palkkaneuvotteluissa kädetön vain ikäni vuoksi, vaikka olisin korkeammin koulutettu kuin kollegani. Samoin myös vanhempia hakijoita syrjitään työnhaussa.  Poiminta Tinfon kyselystä
 Teatterin, tanssin ja sirkuksen kaltaisissa esittävissä taiteissa työ on usein julkista. Sitä tehdään yleisön edessä. Siksi ei ehkä olekaan yllättävää, että ikään ja ulkoiseen olemukseen liittyvät asiat nousivat vahvasti esiin Tinfon kyselyssä.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Joka viidennellä oli kokemuksia syrjinnästä ja useimmiten tilanteet liittyivät ikään tai ulkonäköön. Ikäsyrjinnän kohteiksi olivat joutuneet sekä ikääntyneet että nuoret. Nuoret kokivat kykyjensä vähättelyä, ikääntyneet, erityisesti naiset, työllistyivät heikommin.
 Myös ulkoisen olemuksen, esimerkiksi ylipainon tai hiusten värin, vuoksi koettiin syrjintää. Tanssijoista 38 prosenttia ja näyttelijöistä 29 prosenttia piti ulkonäköä syrjinnän perusteena.
 Tinfon tutkimuksessa epäillään, että ulkonäköön perustuva syrjintä on yleisempää kuin vastauksista käy ilmi.
 En ole pystynyt kertomaan kokemuksistani kenellekään, etten menettäisi niitäkin vähäisiä töitäni, joita minulla on.  Poiminta Tinfon kyselystä
 Elokuva-alan esiinnostamaa seksuaalista häirintää esiintyy myös teattereissa. Se näyttäisi kuitenkin olevan hieman harvinaisempaa kuin yhteiskunnassa yleisesti.
 Tasa-arvobarometrin (2017) mukaan naisista 38 prosenttia ja miehistä 17 prosenttia oli kokenut seksuaalista häirintää viimeisen kahden vuoden aikana.
 Esittävien taiteiden alalla työskentelevistä 6 prosentilla oli havaintoja toisiin kohdistuvasta seksuaalisesta häirinnästä. 2 prosenttia vastanneista oli itse joutunut jatkuvasti seksuaalisen häirinnän kohteeksi. Kokemuksia seksuaalisesta häirinnästä oli noin joka neljännellä.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Esittävissä taiteissa seksuaalinen häirintä on tarkoittanut muun muassa loukkaavaksi koettua "rivoa ja kaksimielistä läppää" tai vihjaavaa seksuaalisviritteistä puhetta. Häirinnän kohde on joutunut myös sietämään ahdistavalta tuntunutta fyysistä lähentelyä, joka ei ole ollut sidoksissa taiteellisiin päämääriin.
 Naisten harjoittamasta seksuaalisesta häirinnästä ja vallankäytöstä on vaiettu ja vaietaan edelleen, koska se ei sovi vallitsevaan ideologiaan. Esimiesasemassa olevien naisten epäasiallinen käytös on arkipäiväistä  Poiminta Tinfon kyselystä
 Tinfon selvityksen mukaan seksuaaliseen häirintään on puututtu vielä huonommin kuin henkiseen väkivaltaan tai syrjintään. Myös kynnys puhua seksuaalisesta häirinnästä koettiin korkeaksi. Vaikenemiseen vaikuttivat häpeä sekä leimautumisen ja työn menettämisen pelko.
 Jutussa esiintyvät siteeraukset ovat poimintoja Tinfon kyselystä.
 Lue myös:
 Pätkätyöläinen häviää tasa-arvossa vakituiselle, selviää teatteria, tanssia ja sirkusta käsittelevästä selvityksestä
 Tunnetut näyttelijät kertovat alansa häirinnästä ja vähättelystä – "Mennään juuri sen rajan yli kiusallisella tavalla"

"En ole pystynyt kertomaan kokemuksistani kenellekään" – Henkinen väkivalta ja syrjintä luultua yleisempää teatteri-, tanssi- ja sirkustaiteissa


Summary: Sähköpotkulautoja vuokraavien yritysten pitäisi rajoittaa lautojen nopeus teknisesti 10 kilometriin tunnissa niillä alueilla, joilla törmäysriski on suurin.

Tampere haluaa hillitä yritysten vuokraamien sähköpotkulautojen nopeutta muun muassa toreilla ja kävelykaduilla. Näillä alueilla sähköpotkulautojen vauhti pitää rajoittaa teknisesti 10 kilometriin tunnissa, jotta törmäyksiltä jalankulkijoihin vältytään.
 Tampere on valmis tarvittaessa sopimaan nopeusrajoitusalueiden käyttöönotosta yritysten kanssa sitten, kun niillä on tekninen valmius rajoituksen käyttöönottoon.
 Nopeusrajoitusalueet eivät koske kaupunkilaisten omia sähköpotkulautoja.
 Muualla Tampereella sähköpotkulautojen nopeusrajoitus olisi lain sallima 25 kilometriä tunnissa. Laki sanoo myös, että yli 15 kilometrin tuntivauhtia potkulaudalla saa ajaa vain pyörä- tai autotiellä.
 Tampere julkaisi ohjeistuksen sähköpotkulautoja vuokraaville yrityksille torstaina. Yhdyskuntalautakunnan on määrä hyväksyä ohjeet tiistaina.
 Myös pysäköintiä rajoitetaan
 Tampere arvioi muiden kaupunkien kokemusten perusteella, että sähköpotkulautojen pysäköinti voi aiheuttaa hankaluuksia. Tämän vuoksi Tampere aikoo kieltää vuokrapotkulautojen pysäköinnin muun muassa silloilla ja alikuluissa sekä linja-autojen käyttämillä alueilla Pyynikintorilla ja Keskustorilla.
 Yritysten pitää pyrkiä luomaan tekninen ratkaisu pysäköinnin estämiseksi kaupungin määrittelemillä alueilla.
 – Operaattorin tulee varmistaa, että käyttäjiä ohjeistetaan selkeästi pysäköintikieltoalueista. Lisäksi operaattorin tulee kehittää tekninen ratkaisu tai hinnoittelun kautta varmistaa, että käyttäjää ohjataan välttämään pysäköintiä kielletyillä alueilla, ohjeistuksessa sanotaan.
 Sähköpotkulautojen pysäköinti ei muuallakaan saa haitata muuta liikkumista ja liiikennettä.
 Myöskään pysäköintikieltoalueet eivät koske asukkaiden omia potkulautoja, koska Tampere ei halua osoittaa alueita liikennemerkeillä.
 Yritykset ovat halukkaita aloittamaan sähköpotkulautojen vuokrauksen Tampereella jo tänä keväänä.
 Helsingissä vuokrattavat sähköpotkulaudat ovat nopeasti yleistyneet katukuvassa . Siellä ne ovat herättäneet sekä kiinnostusta että arvostelua.

Tampere haluaa vuokrattaville sähköpotkulaudoille erityiset nopeusrajoitusalueet


Summary: Ruotsalaisissa kouluissa yhteiskunnallista ajattelua kehitetään keskustelun kautta.

Puheensorina täyttää luokan, kun oppilaat keskustelevat EU-kysymyksistä. Välillä keskustelu Tornedalskolanin lukion yhteiskuntaopintunnilla äityy väittelyksi.
 Ruotsin Haaparanta on pieni paikkakunta, jonka lukiossa on satsattu EU-opetukseen. Koulun kahvilasta löytyy Euroopan unionille pyhitetty nurkkaus, jonka seinällä on eri maiden aikoja näyttäviä kelloja sekä Euroopan kartta.
 EU:han vaikuttaa periaatteessa kaikkeen, mitä me teemme.  Ellen Rudeklint
 Koulun oppilaat ovat myös käyneet tutustumassa unionin päätöksentekoon Ranskan Strasbourgissa.
 Tornedalskolanin lukion kahvilasta löytyy myös EU-nurkkaus. Antti Heikinmatti / Yle
 EU-vaalit kiinnostavat nuoria eri maissa eri tavalla. Siinä missä koko unionin alueella äänestysaktiivisuus on keskimäärin laskenut, Ruotsissa se on kasvanut sekä nuorten että koko väestön keskuudessa.
 Tornedalskolanin lukion toisen vuosikurssin opiskelija  Ellen Bojang  aikoo käydä äänestämässä EU-vaaleissa ensimmäistä kertaa. Hän pitää äänestämistä tärkeänä.
 Samassa lukiossa opiskeleva  Ellen Rudeklint  on vielä 17-vuotias, joten hän ei saa vielä äänestää, mikä harmittaa häntä kovasti.
 – Totta kai äänestän EU-vaaleissa tulevaisuudessa. Minusta on tosi sääli, että en saa vielä äänestää tänä vuonna, koska tämä on niin uskomaton tilaisuus saada äänensä kuuluville. Ja EU:han vaikuttaa periaatteessa kaikkeen, mitä me teemme, Rudeklint sanoo.
 Ellen Rudeklint pitää tärkeänä, että Euroopan unionissa työskennellään yhdessä ympäristöasioiden eteen. Antti Heikinmatti / Yle
 18-vuotias lukiolainen  Oskar Englung  ei ole vielä päättänyt, äänestääkö hän parin viikon päässä pidettävissä europarlamenttivaaleissa.
 – En ole vielä ihan keksinyt perustetta, mutta olen kyllä sitä mieltä, että äänestäminen on tärkeää, Englund pohtii.
 Heidän opiskelukaverinsa  Matilda Forsberg  pitää äänestämistä tärkeänä kansalaisvelvollisuutena ja aikoo itsekin suunnata vaaliuurnille.
 – Olen halunnut päästä äänestämään jo pitkän aikaa. Minusta ihmisten pitäisi äänestää niissä vaaleissa, joissa he ovat oikeutettuja äänestämään. Minusta se on todella tärkeää, Forsberg sanoo.
 Suomalaisnuoriso on äänestystilaston pahnanpohjimmainen
 Vain joka kymmenes suomalaisnuorista äänesti vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa. Ruotsissa näin teki kaksi kolmesta.
 Koko EU-alueella vaaliuurnilla kävi noin kolmannes nuorista. Esimerkiksi Saksassa 29 prosenttia 18–24-vuotiaista kertoi äänestäneensä EU-vaaleissa. Italiassa vastaava luku oli 45 prosenttia.
 Nuorten luvut heijastelevat aikuisten äänestyshalukkuutta. Suomessa äänestysprosentti  oli viime EU-vaaleissa  41. Ruotsissa koko maan äänestysprosentti oli 51 ja koko EU:n alueella 43.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Näissä europarlamenttivaaleissa Ruotsissa on 489 000 nuorta, jotka saavat äänestää EU-vaaleissa nyt ensimmäistä kertaa. Kaikkiaan Ruotsissa on noin 7,3 miljoonaa äänioikeutettua.
 Ruotsissa nuorten  äänestysinnon ennakoidaan kasvavan  yhä viime EU-vaaleista Brexitin sekä ympäristökysymysten siivittämänä.
 Myös Suomessa  vasta julkaistun nuorisobarometrin  mukaan nuoret ovat aiempaa kiinnostuneempia yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta. Viime vuonna tehdyssä kyselyssä politiikasta kertoi olevansa kiinnostunut 61 prosenttia nuorista, mikä on suurempi luku kuin kertaakaan aiemmin.
 Vastaavasti politiikkaan välinpitämättömästi suhtautuvien osuus oli pienempi kuin koskaan aiemmin. Välinpitämättömästi kertoi suhtautuvansa vain kahdeksan prosenttia.
 Ellen Bojang pitää äänestämistä tärkeänä. Antti Heikinmatti / Yle
 Maahanmuutto, vapaa liikkuvuus ja ympäristö kiinnostavat ruotsalaisnuoria
 EU-vaaleissa ruotsalaisnuoria kiinnostavat isot asiat.
 – Tärkeitä asioita ovat maiden välinen yhteistyö, vapaa liikkuvuus ja sitten ympäristö. Se on suuri ongelma, jossa meidän kaikkien on tehtävä yhteistyötä pärjätäksemme, Ellen Rudeklint sanoo.
 Juuri nyt minusta maahanmuutto on erittäin tärkeä kysymys. Meidän on yritettävä auttaa niin monia kuin mahdollista.  Matilda Forsberg
 Suomen ja Ruotsin rajaseudulla asuva Oskar Englund pitää tärkeänä vapaata liikkuvuutta.
 – Minusta on tärkeää, että maasta toiseen pääsee liikkumaan sujuvasti.
 Tornedalskolan sijaitsee rajaseudulla, joten oppilaat ovat tottuneet liikkumaan sujuvasti yli valtakunnanrajan. Antti Heikinmatti / Yle
 Matilda Forsberg nimeää Euroopan unionin tärkeimmiksi teemoiksi pakolaisten auttamisen sekä ympäristöasiat.
 – Juuri nyt minusta maahanmuutto on erittäin tärkeä kysymys. Meidän on yritettävä auttaa niin monia kuin mahdollista. Minusta se on kaikista tärkein asia, Matilda Forsberg sanoo.
 Hän kiittelee myös ruotsalaisen ilmastoaktivisti  Greta Thurnbergin  saavutuksia ja toivoo EU:n tiukentavan ympäristölakeja.
 – Toivon, että EU kuuntelee, Forsberg viittaa kansalaisten keskuudesta kumpuaviin ilmastohuoliin.
 EU-tietoutta välitetään leikkien
 Yksi syy ruotsalaisnuorten äänestysintoon EU-vaaleissa voi löytyä Ruotsalaisessa koulujärjestelmästä. Siinä oppilaita kannustetaan yhteiskunnalliseen aktiivisuuteen läpi koulu-uran.
 EU-kysymykset on esimerkiksi Haaparannalla otettu keskeiseksi osaksi yhteiskuntaopin tunteja. Tornedalskolanissa EU-asioita opetetaan keskusteluiden kautta. Samalla käydään läpi myös konkreettisia arvokysymyksiä.
 – On tärkeää, että nuoret voivat olla osallisina toiminnassa ja keskustelemassa näistä kysymyksistä, yhteiskuntaopin opettaja  Anna Merefält  Tornedalsskolanista kertoo.
 Oskar Engludille mahdollisuus liikkua helposti maasta toiseen on tärkeää. Antti Heikinmatti / Yle
 Opetustavoissa keskeistä on ruotsalaisesta kulttuurista tuttu keskusteleva menetelmä.
 – Me käytämme paljon arvotusharjoituksia, joissa oppilaat saavat työstää konkreettisia kysymyksiä: miten EU vaikuttaa meihin, miksi EU on tärkeä ja mistä EU päättää, Merefält jatkaa.
 Tornedalskolanin lukio on erityinen EU-lähettiläskoulu. Siellä EU-asioihin keskitytään tavallista enemmän ja kouluaisille järjestetään myös omat europarlamenttivaalit.
 – Oppilaamme ovat vierailleet yläkouluissa ja peruskouluissa ja jakaneet tietoa nuoremmille oppilaille esimerkiksi leikkien ja kilpailujen merkeissä, Merefält kertoo.
 Lukiolaiset keskustelevat EU-kysymyksistä ryhmissä. Antti Heikinmatti / Yle
 Suomessa uusi opetussuunnitelma on lisännyt yhteiskunnallista osallistamista
 Suomessa yhteiskuntaopin opetusta on lisätty vuonna 2016 voimaan tulleen uuden opetussuunnitelman myötä. Nyt yhteiskuntaoppia opetetaan myös alakoulun neljänneltä luokalta lähtien, kun aiemmin opetus alkoi vasta yläkoulussa.
 Nykyisessä opetussuunnitelmassa pyritään kehittämään osallisuutta edistävää toimintakulttuuria.
 Aiemmin suomalaisessa lukio-opetuksessa Euroopan unionia käsittelevä kurssi oli vapaaehtoinen. Vuodesta 2016 lähtien Suomi, Eurooppa ja muuttuva maailma -kurssi on ollut pakollinen osa lukio-opetusta.
 Uuden opetussuunnitelman mahdollisesti mukanaan tuomat vaikutukset suomalaisnuorten äänestysaktiivisuuteen näkyvät kuitenkin viiveellä. Valtaosa uuden opetussuunnitelman mukaan opiskelleissa kun ei ole vielä saavuttanut äänioikeusikää.
 Osa suomalaiskouluista järjestääkin varjovaaleja oppilaille, jotka eivät vielä ole äänioikeutettuja vaaleissa.
 Lue lisää:
 Eurovaalien oleellisimmat Yle-sisällöt löydät  täältä .
 Etsi ehdokkaasi  Ylen vaalikoneella
 Tilaa Ylen  Eurooppa-kirje:  Ylen Eurooppa-toimittajien henkilökohtaiset vinkit ja tunnelmat unionin ytimestä  täältä.

EU-vaaleissa ruotsalaiset nuoret äänestävät kuusi kertaa suomalaisia useammin – Nyt unionilta vaaditaan tiukempia ympäristölakeja


Summary: Työtapaturma sattui keväällä 2015 Inkeroisten kartonkitehtaalla Kouvolassa.

Itä-Suomen hovioikeus on korottanut metsäyhtiö Stora Ensolle määrättyä yhteisösakkoa työturvallisuusrikoksesta. Kymenlaakson käräjäoikeus oli aiemmin tuominnut yhtiön maksamaan 10 000 euron sakot, mutta Itä-Suomen hovioikeus korotti summan 50 000:een euroon.
 Kyse on  keväällä 2015 sattuneesta tytötapaturmasta , jossa Inkeroisten kartonkitehtaalla työnjohtajana työskennellyt mies loukkaantui pudottuaan keräyspaperikuiluun.
 Syynä oli huonokuntoinen kulkusilta, joka petti miehen alta. Kulkusilta oli työntekijöiden käytettävissä, vaikka se oli vuosikymmeniä vanha ja ruosteinen.
 Sillassa oli ollut kiinni repaleista varoitusteippiä, mutta pääsyä sillalle ei ollut estetty. Mies loukkaantui putoamisen takia vakavasti ja sai muun muassa maksarepeämän.
 Yhtiön koko ja vamman vakavuus korottivat sakkoa
 Hovioikeus päätti korottaa yhteisösakkoa muun muassa siksi, että työturvallisuuden laiminlyönti oli jatkunut melko pitkään ja koska se oli johtanut työntekijän vakavaan loukkaantumiseen. Määrään vaikutti myös yhtiön suuri koko ja kannattavuus.
 Yhtiön lisäksi kaksi tehtaan johtoon kuulunutta miestä todettiin syylliseksi työturvallisuusrikokseen ja hovioikeus piti heidän tuomionsa voimassa.
 Oikeus katsoi, että tuolloinen tehtaanjohtaja sekä tuotantopäällikkö olivat laiminlyöneet velvollisuutensa valvoa työturvallisuutta tehtaalla. Laiminlyönnit olivat myös jatkuneet pitkään eli yli kahden vuoden ajan.
 Syytteet törkeästä vammantuottamuksesta hylättiin jo käräjäoikeudessa.

Oikeus korotti metsäjätin sakkotuomiota kymmenillä tuhansilla euroilla – työntekijän maksa repesi putoamisen seurauksena paperitehtaalla


Summary: Lemin kunnanjohtajan yllättävän epäluottamuksen syistä ei ole vieläkään kerrottu julkisuuteen. Ihmeissään ovat sekä kuntalaiset että osa päättäjistä.

irtisanoutuminen (henkilön aseman muuttaminen)

Lauantaina 30. kesäkuuta 2018 Lemin kunnanjohtaja  Jussi Stoor  astelee Helsingin Suvilahdessa Tuska-festivaalin päälavalle vastaanottamaan tunnustuksen.
 Noin 3 000 asukkaan Lemi oli juuri valittu maailman metallipääkaupungiksi, koska kunnassa oli eniten metallibändejä suhteessa asukaslukuun. Lemiltä on esimerkiksi lähtöisin kansainvälisestikin tunnettu metallibändi Stam1na.
 – Festivaaleilla tuli ajatus, että tätä pitäisi jotenkin kunnassakin juhlistaa, Stoor muistelee.
 Alkoi metallifestivaalin ideointi ja valmistelu.
 Festivaaleilla tuli ajatus, että tätä pitäisi jotenkin kunnassakin juhlistaa.  Jussi Stoor
 Metallimusiikin ystävänä kunnanjohtaja Jussi Stoor päätti hyödyntää metallipääkaupungin titteliä myös kunnan markkinoinnissa. Sosiaalisessa mediassa alkoi näkyä Stam1nan kanssa yhteistyössä tehtyjä markkinointivideoita. Myyntiin tuli Lemi-aiheisia paitoja sekä mukeja.
 Tapahtuma sai mukaansa talkooväkeä ja sponsoreita. Capital Of Metal – L1ve -festivaali järjestettiin Jussi Stoorin johdolla Lemin Jalkosalmen lavalla syyskuussa 2018. Pääsymaksujen tuotto ohjattiin paikallisten bändien tukemiseen.
 Stoorin mukaan festivaali ylitti odotukset. Yhden päivän festivaalilla oli tuhat kävijää.
 Piskuinen eteläkarjalainen kunta sai itsensä ainakin hetkeksi muun maailman tietoisuuteen muustakin kuin perunoistaan, perinneruoka särästään ja neliäänisestä virrenveisuustaan.
 Jussi Stoor. Yle/ Ulla Ylönen
 Epäluottamus tulee esiin
 Runsaat puoli vuotta festivaalin jälkeen Lemiltä kantautui yllättävä uutinen: kunnanjohtaja irtisanoutuu, mikäli hän ei nauti päättäjien luottamusta. Edessä oli kunnanvaltuuston äänestys kunnanjohtajan luottamuksesta.
 Uutinen herätti kuntalaiset ja median: mitä ihmettä on tapahtunut? Mitkä ovat epäluottamuksen syyt? Kukaan ei kertonut niitä julkisuuteen.
 Kunnanvaltuusto äänesti Stoorin luottamuksesta 1. huhtikuuta 2019. Tulos oli selvä: kunnanjohtaja ei nauti päättäjien luottamusta. Valtuustossa päätös syntyi äänin 19-2 ja Jussi Stoor  irtisanoutui kunnanjohtajan tehtävästä .
 Kunnanvaltuusto äänesti Jussi Stoorin luottamuksesta 1. huhtikuuta. Äänestys kiinnosti kuntalaisia. Riitta Väisänen/Yle
 Veikö metallihypetys liikaa kunnanjohtajan huomiota?
 Tarkempia epäluottamuksen syitä ei vielä tänäkään päivänä - reilu kuukausi epäluottamusäänestyksen jälkeen - ole kerrottu suoraan julkisuuteen. Myös Stoor itse sanoo, ettei tiedä syitä.
 Ylen saamien tietojen mukaan kaikki eivät katsoneet Stoorin toimintaa metallifestivaalin ympärillä hyvällä, vaikka se toi kuntaan hyvää pöhinää.
 Metallipääkaupungin markkinointi sekä festivaalin järjestelyt pompsahtivat esiin myös viime maanantaina julkisuuteen tulleessa kunnan tilaamassa  sisäisen tarkastuksen raportissa .
 Raportista käy ilmi, että Stoor ei ollut tehnyt Stam1nan kanssa tehdyistä markkinointivideoista asiaan kuuluvaa viranhaltijapäätöstä.
 Metallifestivaali puolestaan oli järjestetty ilman kunnan päätöstä, vaikka kunta oli tapahtuman järjestäjä. Tapahtuman tulojen ja menojen kirjaamisessa oli myös puutteita.
 Metallipääkaupungin markkinointi ja festivaali eivät olleet ainoat raportissa nousseet epäkohdat, mutta ne veivät raportista suurimman osan.
 Huomautettavaa löytyi myös sponsorointiyhteistyöstä Liiga-SaiPan kanssa, mistä Stoor ei ollut tehnyt viranhaltijapäätöstä. Tarkastajat eivät myöskään löytäneet Liiga-SaiPan kanssa tehtyjä yhteistyösopimuksia. Sopimukset löytyivät vasta tarkastuksen jälkeen kunnan arkistosta ja  Etelä-Saimaan mukaan  maininnat sopimuksista vedetään pois tarkastusraportista.
 Kunnanjohtaja eri mieltä
 Tarkastus valmistui, kun kunnanjohtaja Jussi Stoorin irtisanoutumisesta oli kulunut kuukausi. Onko tuloksista luettavissa toistaiseksi ääneenlausumattomia syitä epäluottamukselle?
 Stoor itse ei löydä siitä irtisanomisen perusteita. Lisäksi raportissa on hänen mukaansa virheitä. Hän aikoo vaatia siitä oikaisua, kunhan on käynyt kaikki yksityiskohdat läpi.
 Festivaali ei millään muotoa ollut ratkaiseva tekijä eikä päätekijä.  Juha Mielikäinen
 Talousvaikeuksissa olevan Lemin kunnanhallitus tilasi sisäisen tarkastuksen, sillä kunnanhallituksen jäsenillä ei ollut riittävästi tarkkaa tietoa viime vuoden tilinpäätökseen liittyvistä asioista.
 – Metallitapahtumaan liittyi sen verran epäselvyyksiä, että sen takia se nostettiin yhdeksi kohdaksi tähän sisäiseen tarkastukseen, sanoo kunnanhallituksen varapuheenjohtaja  Juha Mielikäinen  (kok.).
 Mielikäisen mukaan metallifestivaali ei kuitenkaan ollut pääsyy Stooriin kohdistuvalle epäluottamukselle.
 – Festivaali ei millään muotoa ollut ratkaiseva tekijä eikä päätekijä, Mielikäinen sanoo.
 Sekä kunnanvaltuuston puheenjohtaja  Veli-Pekka Okko  (kok.) että kunnanhallituksen puheenjohtaja  Kati Buuri  (kesk.) ovat aiemmin sanoneet, että Stoorin kanssa  oli keskusteltu  hänen toiminnastaan pitkän ajan kuluessa useita kertoja. Stoor oli tehnyt myös hyviä asioita, mutta silti epäluottamusta oli ajan kuluessa syntynyt.
 Syytös mustamaalauksesta
 Jussi Stoorin mukaan kunta yrittää sisäisellä tarkastuksellaan mustamaalata hänet.
 – Tuohan on selkeä mittatilaustyö, että saataisiin syitä minun epäluottamuksen osoittamiseksi. Jälkikäteen käydään tällaista selvitystä tekemään. Jotain koitetaan etsimällä etsiä, Stoor sanoo.
 Kunnanhallituksen varapuheenjohtajan Juha Mielikäinen kiistää Stoorin väitteen.
 – Hän on aivan tarkkaan tiennyt, mistä asia [epäluottamus] johtuu. Meitä päättäjiä yritetään nyt syyllistää siitä, että me mittatilaustyönä kaivelisimme jälkikäteen näitä perusteita, Mielikäinen sanoo.
 Lemi on Lappeenrannan naapurikunta. Kare Lehtonen/Yle
 Miksi kunnanjohtajan piti sitten lähteä?
 Jussi Stoorille on epäluottamuksen ja irtisanoutumisen johdosta sadellut tukea suoraan kuntalaisilta ja muun muassa sosiaalisessa mediassa.
 Lemiläinen  Tuomo Savolainen  on pannut alulle kaksikin kuntalaisaloitetta. Savolaisen tavoitteena on järjestää Lemillä kansanäänestys, jolla mitataan kunnanhallituksen ja -valtuuston puheenjohtajiston luottamus. Aloitteet ovat nyt kunnan käsittelyssä.
 Joku syy epäluottamukselle on saatava.  Tuomo Savolainen
 Savolaisen mukaan spekuloinnin kohteena oleva metallifestivaali oli onnistunut ja toi kuntaan positiivista julkisuutta.
 – Siksi en ymmärrä Stoorin kohtelua. Joku syy epäluottamukselle on saatava, Savolainen vaatii.
 Kun Stoorille on tullut tukea, ovat päättäjät puolestaan saaneet kuulla syytöksiä.
 – Löysin perustein tällaiseen prosessiin ei lähdetä. Aihealueet, perusteet ja syyt kerrottiin Jussille. Hänellä oli mahdollisuus irtisanoutua tai ottaa käyttöön tilapäisvaliokunta, joka olisi arvioinut perusteita. Hän päätyi irtisanoutumiseen, kunnanhallituksen varapuheenjohtaja Juha Mielikäinen huomauttaa.
 Miksi jupakan syitä sitten ei kerrota? Mielikäisen mukaan kunta ja Stoor ovat yhdessä sopineet, ettei kumpikaan osapuoli kommentoi eroon johtaneita syitä julkisuuteen.
 Toisaalta Stoor kertoo, että asioita tulee vielä julki tuonnempana.
 – Ei tämä tähän jäänyt. Tuossa tilanteessa minulla ei ollut kauheasti vaihtoehtoja, Stoor sanoo viitaten irtisanoutumiseen.
 Stoor sai eron yhteydessä kahdeksan kuukauden palkkaa vastaavan korvauksen. Hän etsii tällä hetkellä uusia töitä.
 Tekemistä riittää myös Lemillä elokuussa järjestettävän metallifestivaalin järjestelyissä. Se on jatkoa viime syksynä järjestetylle festivaalille.
 Tällä kertaa järjestäjänä on Jussi Stoorin omistama yritys.

Piskuisen "metallipääkaupungin" kunnanjohtaja sai lähteä – talousongelmista kärsivässä kunnassa pestään nyt erikoista jälkipyykkiä


Oulun käräjäoikeus on tuominnut  Rahmani Gheibalin  neljän vuoden vankeuteen lapseen kohdisttuneesta törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta.
 Kyseessä on viime vuoden lopussa julkisuuteen tullut tapaus, jossa  kahdeksan ulkomaalaistaustaisen miehen epäillään  muun muassa käyttäneen törkeästi hyväksi alaikäistä tyttöä kuukausien ajan.
 Rikoskokonaisuuteen kuuluu kahdeksan juttua, joissa kussakin on eri epäilty ja sama asianomistaja. Kukin juttu käsitellään erikseen. Kahdeksasta tapauksesta myös  toinen tapaus  on siirtynyt käräjille. Kuuden muun epäillyn osalta tapaukset etenevät oikeuteen myöhemmin, luultavasti kevään ja kesän aikana.
 Vyyhti alkoi paljastua poliisille viime kesänä
 Juttu kerrallaan käräjille siirtyvä seksuaalirikostapaus  alkoi paljastua poliisille  loppukesästä 2018.
 Laajassa  seksuaalirikosvyyhdissä erikoista on  epäiltyjen määrä ja se, että tapauksessa on yksi uhri. Lapsen hyväksikäyttöä kesti miltei viisi kuukautta yksityisasunnoissa, kesäkuun alusta lokakuun loppuun viime vuonna. Myös fyysisen pahoinpitelyn epäillään jatkuneen yhtä kauan.
 Hyväksikäytöt ovat kuitenkin olleet erillisiä tapauksia. Kihlakunnan syyttäjä  Pia Mäenpää   kertoi aikaisemmin Ylelle , että ei ole näyttöä siitä, että epäillyt olisivat käyttäneet lasta yhtä aikaa ja samassa tilanteessa seksuaalisesti hyväkseen.
 Mäenpään mukaan kaikki syytetyt eivät ole tunteneet toisiaan.  Ylen tietojen mukaan  ainakin kolme epäiltyä miestä on asunut samassa vastaanottokeskuksessa.
 Poliisin on kertonut, että kaikki epäillyt tekijät ovat tulleet Suomeen pakolaisina tai turvapaikanhakijoina. Osa on pakolaisia, osalla on turvapaikkaprosessi kesken, ja osa on Suomen kansalaisia.
 Tutkinnassa useita muita tapauksia
 Laaja seksuaalirikosvyyhti sai paljon huomiota, kun poliisi kertoi pian vyyhdin jälkeen myös monista muista alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikosepäilyistä. Tähän mennessä kolmesta tapauksesta on annettu tuomio.
 Ensimmäinen tuomio Oulun seksuaalirikoksista – uhri alle 10-vuotias tyttö, joka tunsi erityistä luottamusta tekijään Mies tuomittiin 14-vuotiaan törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä Oulussa – 22-vuotias tapasi uhrinsa Snapchatissa ja raiskasi hänet Tuomio yhdestä Oulun seksuaalirikoksesta: 23-vuotias mies tuomittiin reilun kolmen vuoden vankeuteen
 Kerromme kohta lisää.
 Lue lisää:
 Oulussa alkaa oikeudenkäynti seksuaalirikostapauksesta, josta sai alkunsa yhteiskunnallinen kuohunta
 Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta “ilmiön”
 Mikä erottaa raiskauksen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä? Yle kertoo, mistä Oulun seksuaalirikosnimikkeissä on kyse
 Mistä syystä joku raiskaa lapsen? Voiko ihminen syyllistyä hyväksikäyttöön vain kulttuuritaustan takia? Psykologit pohtivat, miksi jotkut päätyvät hirveisiin tekoihin
 Oulu ei poikkea seksuaalirikosten osalta muista kaupungeista – Katso taulukosta oman kuntasi tilanne
 Mitä sanoisit, jos lapsesi tulisi kertomaan seksuaalisesta ahdistelusta? Tässä jutussa voit kokeilla – saat myös palautetta sanavalinnoistasi

Oulun laajasta seksuaalirikosvyyhdistä ensimmäinen tuomio


Summary: Päijäthämäläinen kunta hoksasi, että koulutaksien kyydissä olisi tilaa myös äänestäjille.

Hollolan kunta tarjoaa autottomille asukkailleen ilmaisen kyydin eurovaalien ennakkoäänestyspaikalle. Kunta haluaa kokeilla, madaltaako kyytimahdollisuus äänestämisen kynnystä heillä, jotka eivät pääse paikalle joukkoliikenteellä tai omalla autolla.
 Samalla hyödynnetään tyhjiä paikkoja, joita koulutakseihin jää. Kyydit tarjotaan kolmena päivänä.
 – Tästä ei koidu varsinaisesti kustannuksia, koska kuljetukset hoidetaan kouluautolla, kertoo kuljetussuunnittelija  Nicholas Nyman .
 Äänestyskyytejä oli tarkoitus tarjota jo eduskuntavaaleissa, mutta mahdollisuutta ei ehditty järjestellä ajoissa.
 – Hollolan kunta on aika laaja. Esimerkiksi Lammin ja Hollolan rajalta tulevalla henkilöllä on matkaa ennakkoäänestyspaikalle, Nyman toteaa.
 Kyytiin pääsee soittamalla edellisenä päivänä  kunnan nettisivuilta  löytyvään numeroon. Maksuttomia kuljetuksia järjestetään 16.–17. ja 20. toukokuuta.
 Hollolassa on vireillä myös muita kokeiluja, joissa koululaisten palvelutakseja pyritään hyödyntämään myös muiden kyyditsemisessä.
 Lue lisää:
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneella
 Lue Ylen tärkeimmät eurovaalijutut täältä

Hollolan kunta tarjoaa lääkettä eurovaalien alhaiseen äänestysintoon: autottomille ilmaiset kyydit uurnille


Pohjois-Korea on ampunut torstaina tuntemattomalla ammuksella maan luoteisosassa, kertoo Etelä-Korean armeija uutistoimistoille. Toistaiseksi ei tiedätä millaisesta laukaisusta oli kysymys.
 Viime lauantaina Pohjois-Korea ampui useita raketteja ja lyhyen kantaman ohjuksia maan itärannikolla Japaninmereen.
 Ammuntojen pelätään nostavan jännitteitä Korean niemimaalla, kun neuvottelut Pohjois-Korean kanssa ovat hiipuneet.
 Presidentti  Donald Trumpin  jaPohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  ydinaseneuvottelut päättyivät helmikuussa umpikujaan huippukokouksessa Hanoissa.
 Keskiviikkona  Pohjois-Korea ilmoitti, että sen äskettäiset ammunnat  merelle olivat osa normaalia harjoitustoimintaa.
 Lisää aiheesta:
 Pohjois-Korea ampui useita lyhyen kantaman ammuksia kohti Japaninmerta

Pohjois-Korea ampunut "tuntemattomalla ammuksella"


Summary: Montenegron opposition mukaan hallitus hyödynsi "Venäjän-vastaista hysteriaa".

Montenegrolainen oikeus on tuominnut 13 ihmiselle pitkät vankeusrangaistukset. Heidän todetaan syyllistyneen vuonna 2016 Venäjän tukemaan vallankumousyritykseen.
 Pisimmät tuomiot saivat kaksi miestä, jotka oikeuden mukaan olivat Venäjän tiedustelupalvelun agentteja. Miehet saivat 15 ja 12 vuoden tuomiot, mutta poissaolevina, koska heitä ei saatu oikeuden eteen.
 Oikeuden mukaan he olivat mukana rikollisessa organisaatiossa, joka juonitteli kaataakseen Montenegron hallituksen ja estääkseen maata liittymästä sotilasliitto Natoon.
 Samalla kaksi Montenegron serbivähemmistön johtohahmoa sai viiden vuoden tuomiot. Tuomion sai lisäksi muun muassa entinen serbialainen poliisikomentaja ja Nato-jäsenyyttä vastaan toiminut aktivisti.
 Nato-jäsenyyttä vastustanut Venäjä-mielinen oppositio oli tuolloisen pääministerin Milo Djukanovicin suurin vastavoima. Väitteet vallankumoushankkeesta ovat olleet Montenegrossa suuri uutinen. Djukanovic valittiin vuoden 2018 vaaleissa presidentiksi ja maa liittyi natoon samana vuonna.
 Oikeistolainen oppositiopuolue Demokraattinen rintama on sanonut, että oikeudenkäynti on ollut "poliittinen näytelmä" ja "noitavainoa". Puolueen mukaan ilman näyttävästi esillä ollutta vallankaappausväitettä Djukanovic ei olisi voittanut vaaleja.
 Venäjä on sanonut vallankumoussyytöksen olevan "järjetön".
 Poliittiset tarkkailijat ovat tuoneet esiin oikeudenkäyntiin liittyneitä epäselvyyksiä. Syyttäjä on esimerkiksi sanonut viranomaisten paljastaneen, että vallankumouksellisten upottaneen naapurimaan järveen satoja aseita ja kolme laatikkoa ammuksia. Näitä ei koskaan tuotu todisteiksi.
 Lisäksi yksi syyttäjän tärkeimmistä todistajista, serbialaismies, muutti oikeudenkäynnin aikana kertomustaan. Oikeuden mukaan hän joutui ulkopuolisen painostuksen kohteeksi.
 Lue lisää:
 Venäjä kiistää yrittäneensä vallankaappausta Montenegrossa – Pääministerin murhaakin suunniteltiin?
 Montenegron mystinen vaalisalaliitto – Yrittivätkö venäläiset murhata pääministerin?

Montenegro antoi venäläisagenteille pitkiä vankeustuomioita – yrittivät järjestää Venäjä-mielisen vallankumouksen


Summary: Käräjäoikeus oli tuominnut naisen vankeuteen yli kahdeksi vuodeksi.

Vantaalla koulunkäyntiavustajana työskennellyt 56-vuotias nainen tuomittiin Helsingin hovioikeudessa lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja seksuaalisesta hyväksikäytöstä 11 kuukauden ehdolliseen vankeuteen.
 Nainen oli aiemmin työskennellyt 13-vuotiaan lapsen koulunkäyntiavustajana.
 Nainen oli luonut lapseen luottamuksellisen suhteen, viestitellyt tämän kanssa ja vienyt kesällä 2016 asunnolleen. Hän oli ehdottanut asianomistajalle suutelua, riisunut omia ja lapsen vaatteita ja ottanut lapsen sukupuolielimen käteensä.
 Käräjäoikeus katsoi aiemmin, että nainen oli myös ollut lapsen kanssa sukupuoliyhteydessä ja tuomitsi naisen kahden vuoden ja kolmen kuukauden vankeuteen. Nainen kiisti tehneensä lapselle seksuaalisia tekoja ja valitti tuomiosta hoviin.
 Hovioikeus totesi, että lapsen kertomus sukupuoliyhteydestä jäi epäselväksi ja katsoi, että tapahtumien etenemisestä sukupuoliyhteyteen asti jäi varteenotettava epäily.
 Käräjillä nainen tuomittiin maksamaan lapselle korvausta kärsimyksestä 8 000 euroa. Hovi alensi naiselle tuomittuja kärsimyskorvauksia 4 000 euroon.

Teinipoikaa hyväksikäyttäneen naisen tuomio lieveni hovioikeudessa ehdolliseksi


Summary: Lastentautien tutkimussäätiö antoi kolmevuotisen apurahan turkulaiselle tutkimusryhmälle.

Lastentautien tutkimussäätiö antaa 400 000 euron apurahan Turkuun.
 Tyksin erikoislääkäri ja Turun yliopiston dosentti Jukka Keron tutkimus saa apurahan seuraavalle kolmelle vuodelle.
 Keron tutkimusryhmä on kehittänyt tautimalleja kilpirauhassairauksien mekanismien tutkimiseksi ja erityisesti tutkinut synnynnäisten kilpirauhassairauksien perinnöllisyyttä Suomessa.
 Synnynnäinen kilpirauhasen vajaatoiminta todetaan keskimäärin yhdellä 2500 vastasyntyneestä eli Suomessa syntyy vuosittain noin 20–30 synnynnäistä kilpirauhasen vajaatoimintaa sairastavaa lasta, kertoo Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri.

Kilpirauhassairauksien tutkimukselle valtava apuraha – Tyksissä tutkitaan sairauden perinnöllisyyttä


Summary: Keskelle kävelykatuja jätetyt sähköpotkulaudat aiheuttavat haittaa esimerkiksi näkövammaisille.

Tänä keväänä Helsingin katukuvaan ilmestyneet sähköpotkulaudat nostattavat tunteita.
 Sähköpotkulautojen pysäköiminen keskelle jalkakäytäviä ja kulkuväyliä on viime aikoina puhuttanut helsinkiläisiä esimerkiksi sosiaalisessa mediassa.
 Eilen keskiviikkona aihe nousi keskusteluun myös Helsingin kaupunginvaltuustossa.
 SDP:n valtuutettu  Ville Jalovaara  esitti huolensa siitä, että muun muassa näkövammaiset voivat törmätä kävelyteille jätettyihin sähköpotkulautoihin. Jalovaara esitti apulaispormestarille kysymyksen sähköpotkulautojen pysäköinnistä.
 – Liikun päivittäin keskustassa ja potkulautoja näkee kasoittain keskellä katuja. En halua kieltää potkulautoja, vaan haluan yhteiset pelisäännöt sille, ettei niitä jätettäisi sinne, mistä ihmiset koettavat kävellä.
 Lue tästä, millaisia ajatuksia esimerkiksi Liikenneturvalla on sähköpotkulaudoista.
 Jalovaara totesi ymmärtävänsä, että uusi liikkumismuoto hakee vielä muotoaan. Hänen mielestään on kuitenkin hyvä keskustella siitä, miten sähköpotkulaudat mahtuvat kaduille pyörien, autojen ja ihmisten joukkoon.
 – Toki jokainen laudankäyttäjä voi vaikuttaa itse siihen, ettei jätä potkulautaa keskelle katua. Myös firmoilla on vastuu huolehtia siitä, ettei haittaa synny. Toivon, että potkulautoja tarjoavat firmat ottavat muista kaupungeista esimerkkiä, miten näiden kanssa on toimittu.
 Kaupungilla ei juuri välineitä säädellä käyttöä
 Apulaispormestari, vihreiden  Anni Sinnemäki  totesi, että lainsäädäntö ei anna kaupungille kovinkaan paljon välineitä säädellä tai ohjata potkulautojen käyttöä.
 – Meillä ei ole hirveän paljon kovia keinoja puuttua väärin pysäköinteihin. Olemme käyneet keskustelua näiden yritysten ja muun muassa poliisin liikennevalvonnan kanssa. Perusviesti on se, että näitä tulisi käyttää liikenteessä, kuten polkupyöriä.
 Sinnemäki kuitenkin vakuutti valtuutetuille, että kaduille väärin pysäköidyt sähköpotkulaudat siirretään kaupungin toimesta pois, jos tarve niin vaatii. Sinnemäen mukaan kaupunki laskuttaa mahdollisista siirroista potkulautoja vuokraavia firmoja.
 – Ennen kaikkea suositellaan, että käyttäjät itse pysäköisivät ne järkevästi.
 Lue taustaa siitä, miten sähköpotkulaudat ilmestyivät Helsingin katukuvaan.
 Apulaispormestari muistutti, että ensisijaisesti kaupunkilaisten tulisi ottaa yhteys potkulautoja vuokraaviin firmoihin, jos näkee kaduilla väärin pysäköityjä sähköpotkulautoja.
 – Olemme myös käyneet keskustelua kaupunkien kanssa, joissa näitä potkulautoja on ollut kauemmin. Seuraamme tilannetta, Sinnemäki kertoo.
 Sinnemäki ei eritellyt, minkä kaupunkien kanssa sähköpotkulaudoista on keskusteltu. Aiemmin sähköpotkulautoja on ollut esimerkiksi  Tukholmassa  ja  Madridissa , jossa niiden käyttö jalkakäytävillä kiellettiin.
 Sähköpotkulaudat jakavat mielipiteitä
 Sähköpotkulaudat herättivät tänään vilkasta keskustelua myös Radio Suomen Helsingin-aamulähetyksessä.
 Yksi lähetykseen soittanut kuuntelija kertoi ottaneensa potkulaudat käyttöön jokin aika sitten ja olevansa niihin tyytyväinen.
 – Helpottavat liikkumista, ja näppärästi pääsee paikasta toiseen. Pysäköinnissä pitää olla tarkkana, mutta muuten kokemus on hyvä.
 Hän pohti, voisiko väärin pysäköintiä suitsia palautusvaiheessa.
 – Voisiko yksi vaihtoehto olla se, että applikaatioon lisätään vain enemmän rajoitettuja alueita, johon lautoja voi jättää?
 Toinen tyytyväinen käyttäjä totesi potkulautojen olevan erinomaisia, koska niihin ei kulu lainkaan veronmaksajien rahoja, vaan käyttäjät maksavat laudoista itse.
 Tänä kesänä verorahojakin kyllä uppoaa sähköpotkulautoihin, sillä  HSL tuo kaupunkipotkulaudat kokeiluun  Helsingin Vuosaareen. Potkulautapilotissa Vuosaareen tulee 30 potkulauta-asemaa ja 300 potkulautaa, joista osa on sähköllä toimivia ja osa perinteisiä potkittavia lautoja.
 Muutamat kuuntelijat toivat esiin sen, että sinne tänne jätetyistä potkulaudoista on haittaa näkövammaisille. Yksi kuuntelija kertoi nähneensä, että valkoisen kepin kanssa kulkenut näkövammainen kompastui tielle jätettyyn potkulautaan.
 – Potkulaudoilla pitäisi olla omat telineet samoin kuin kaupunkipyörillä.
 Yksi kuuntelija huomautti, että sähköpotkulautoja on jätetty usein makuulleen keskelle kävelyteitä ja pyöräteitä sen sijaan, että ne olisi pysäköity pystyyn jalkatuella.
 – Käyttäjät voisivat hieman miettiä, miten potkulautoja käyttävät ja mihin niitä jättävät.
 Lue myös:
 Helsingin kaduilla voi tänä kesänä huristella vuokratuilla sähköpotkulaudoilla – Kaliforniassa kaksi sisarusta keksi keinon ansaita niillä rahaa
 Helsingin kadut täyttyvät sinne tänne jätetyistä sähköpotkulaudoista, jotka liikkuvat yli 15 kilometriä tunnissa: "Hauska idea, mutta miten toimii käytännössä"
 Kohutut sähköiset potkulaudat tulivat nyt Ruotsista Suomeen – eivätkä ne jää ainoiksi: huhtikuussa pääset laudalla myös idästä Kallioon vaikka terassille
 Yhteiskäyttöpotkulaudat innostavat Helsingissä – HSL on saanut tuhansia paikkaehdotuksia potkulauta-asemille
 Unohda kaupunkifillarit, nyt tulevat kaupunkipotkulaudat – ilmestyvät Helsingin seudulle jo ensi vuonna

Sähköpotkulaudat lojuvat siellä täällä – ensin huolestui some, nyt Suomen suurin valtuusto: "En halua kieltää mitään, mutta haluan yhteiset pelisäännöt"


Summary: Kiina sanoo olevansa hyvin varustautunut myös taloussotaan.

Kiinan ja Yhdysvaltain neuvottelut tullikiistansa ratkaisemiseksi käynnistyvät tänään torstai-iltana Washingtonissa. Kiinan valtuuskunta saapuu paikalle varapääministeri  Liu Hen  johdolla päivää sovittua myöhemmin.
 Myöhästys on Kiinan tapa protestoida Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  sunnuntaista ilmoitusta nostaa Kiinan tuontitavaroiden tulleja. Yllätyksenä tullut tullipäätös astuu voimaan huomenna perjantaina, ellei neuvotteluissa saavuteta tulosta.
 Tullineuvotteluissa on pelissä valtavat rahasummat. Siitä vain osa on Trumpin mainitsema tullimääräys, jossa Yhdysvallat korottaa tiettyjen kiinalaisten tuotteiden tullimaksun 10 prosentista 25 prosenttiin. Näiden tuotteiden tuonnin arvo on 200 miljardia dollaria vuodessa.
 Trumpilta raju tulliuhkaus Kiinalle: Kaikelle tuonnille 25 prosentin tulli, jos neuvottelut eivät etene
 Kiinan hallituksen tuntoja heijasteleva  Global Times -lehti kertoi tänään pääkirjoituksessaan , että molemmat osapuolet haluavat saada sovun aikaan. Silti Kiina on täysin valmistautunut myös neuvottelujen epäonnistumiseen.
 – Kiina on täysin valmistautunut kaupan jännitteiden kiristymiseen. Monia suunnitelmia on valmiina, kuten tariffien noston vastatoimet, samoin kuin politiikka, jolla Kiinan yritysten menetykset minimoidaan. Henkisesti ja aineellisesti Kiina on paremmin varautunut kuin sen yhdysvaltalainen vastapuoli, lehti kirjoittaa.
 USA:n presidentti Trump kiristi tunnelmaa eilen keskiviikkona sanomalla, että Kiina on rikkonut antamansa lupaukset. Toisaalta hän myös rauhoitteli ihmisiä kampanjatilaisuudessa.
 – Mitä tapahtuukin, älkää huolehtiko. Kyllä tämä hoituu. Niin se aina käy, Trump lausahti.
 Uutistoimisto AP:n haastattelema asiantuntija  Philip Wee  oli huolestuneempi. Hän pelkäsi suurta talouskurimusta, jos neuvottelut epäonnistuvat.
 – Riski talousmarkkinoiden romahtamisesta, keskinäisestä vihanpidosta ja globaalin talouskasvun rajusta hidastumisesta kasvaa selvästi, hän ennusti.
 Pakkokeinoja ja niiden seurauksia
 AP:n mukaan Kiina on jo ottanut käyttöön monia keinoja, joilla se on vastannut USA:n korotettuihin tulleihin. USA:n tuonti Kiinaan 110 miljardin dollarin arvosta on korotettujen tullien alla. Samalla Kiina on myös hidastanut amerikkalaistuotteiden tullausta ja vaikeuttanut lisenssisopimusten saantia.
 AP:n mukaan maiden välisen kaupan hurjasta epätasapainosta johtuen Kiinalla on vaikeuksia löytää enää aloja, joille voisi asettaa uusia tulleja.
 Pörssit ovat reagoineet kauppasodan kiristymiseen rajuilla heilahteluilla. Justin Lane / EPA
 Muita keinoja USA:n tuonnin haittaamiseksi kuitenkin on. USA:n yrityksiin voidaan esimerkiksi kohdistaa erilaisia vero- ja monopolitutkimuksia.
 Vaikka Kiina sanoo olevansa USA:ta paremmassa tilanteessa, jos kauppakiista pahenee, kiinalaisyritykset ovat kärsineet jo nyt. AP:n mukaan varsinkin USA:n markkinoille elektroniikkaa tuottavat yritykset Kiinan itärannikolla ovat menettäneet jopa 40 prosenttia myynnistään Yhdysvaltoihin.
 Kiinan vienti Yhdysvaltoihin on laskenut vuodentakaisesta 13 prosenttia ja tämänkin vuoden alusta 9,7 prosenttia. Tuonti Yhdysvalloista on puolestaan laskenut hurjat 26 prosenttia.
 Pörssikurssit etenkin Aasiassa ovat laskeneet selvästi Trumpin sunnuntaisen tulli-ilmoituksen jälkeen.
 USA:n ja Kiinan kauppaneuvottelut toteutuvat uhkailuista huolimatta tällä viikolla

USA ja Kiina aloittamassa tullikiistansa purkua – Jos neuvottelu epäonnistuu "riski talousmarkkinoiden romahduksesta kasvaa selvästi"


Summary: Suomen Pankki arvioi, että viranomaisten nykyisillä keinoilla ei pystytä torjumaan riittävästi velkaantumisen riskejä.

Suomen Pankki vaatii kotitalouksille velkakattoa, johon laskettaisiin asunto- ja taloyhtiölainat sekä kulutusluotot. Pankin mukaan lainakatto vahvistaisi kotitalouksien lainanhoitokykyä ja kykyä kuluttua, mikä parantaisi Suomen talouden edellytyksiä toipua kriiseistä.
 – Viranomaisten nykyisillä keinoilla ei pystytä riittävästi torjumaan muuttuvan lainanannon ja velkaantuneisuuden riskejä kansantaloudelle, perustelee Suomen Pankin johtokunnan varapuheenjohtaja  Marja Nykänen .
 – Kotitalouksien suuren velkaantuneisuuden aiheuttamiin riskeihin on voitava puuttua välineillä, jotka hillitsevät kotitalouksien kokonaisvelkaantumista suhteessa takaisinmaksukykyyn, Nykänen kirjoittaa Euro ja Talous -julkaisussa.
 Velkakattoa täydentäisivät asunto- ja taloyhtiölainojen pituuden rajoitukset. Kotitalouksien velkaantumista hillitsisi myös asuntokauppojen rahoittamiseen käytettävien taloyhtiölainojen määrän rajoittaminen.
 Uusilla keinoilla vältettäisiin tilanteita, joissa asuntojen hinnat nousevat ja lainamäärät kasvavat huomattavasti nopeammin kuin kotitalouksien tulot.
 Taloyhtiölainat lisääntyneet nopeasti
 Suomalaisten kotitalouksien veloista suurin osa on asuntolainoja. Taloyhtiölainat ovat kuitenkin lisääntyneet nopeasti.
 Taloyhtiölainojen avulla kotitalous pääsee kiinni omistusasuntoihin näennäisesti edullisemmin kuin rahoittamalla hankinnan kokonaan asuntolainalla ja omilla säästöillä. Taloyhtiölainat peritään kuitenkin takaisin yhtiövastikkeissa, mikä voi nostaa asumiskustannukset korkeiksi.
 Suomen Pankin mielestä maan rahoitusjärjestelmä on rakenteeltaan haavoittuva kotitalouksien mittavan velkaantuneisuuden ja pankkijärjestelmän suuren koon vuoksi.
 – Velkaantuneet kotitaloudet usein reagoivat taloustilanteen heikentymiseen ja epävarmuuden lisääntymiseen vähentämällä kulutustaan ja investointejaan, Nykänen arvioi.
 Irlanti ja Espanja varoittavia esimerkkejä
 Nykäsen mukaan kotitalouksien velkaantuneisuus heikentää välillisesti koko kansantalouden kykyä sopeutua taloudellisiin sokkeihin. Irlannin ja Espanjan kokemukset finanssikriisin aikana ovat tästä varoittavia esimerkkejä.
 – Varoittavat esimerkit on syytä ottaa vakavasti, Nykänen sanoo.
 Hän arvioi, että nykyisessä markkinatilanteessa lainakatto ja muut välineet olisi mahdollista mitoittaa niin, etteivät ne juurikaan heikentäisi lainojen saatavuutta.

Suomen Pankki heräsi suomalaisten ylivelkaantumiseen: Vaatii velkakattoa sekä rajoituksia asuntolainoihin


Summary: Yle päivittää tähän juttuun toisen neuvottelupäivän anti Säätytalolla.

Hallitusneuvotteluissa päästään tänään itse asiaan.
 Neuvottelut  Antti Rinteen  (sd.) johdolla jatkuvat Säätytalossa aamupäivällä. Rinne valitsi keskiviikkona keskustan, vihreät, vasemmistoliiton ja RKP:n neuvottelemaan sosiaalidemokraattien kanssa uudesta hallituksesta.
 Keskiviikkona neuvottelijat kuulivat asiantuntijoita kahdeksasta isosta ilmiöstä, jotka määrittävät tulevaa hallituskautta. Kuultavan oli muun muassa talouden, ilmastonmuutoksen sekä sosiaali- ja terveydenhuollon asiantuntijoita. Samalla keskusteltiin puolueiden kannoista ja eri aihe-alueiden tilannekuvista.
 Rinteen mukaan nämä aiheet ohjaavat hallitusohjelman valmistelua.
 Yksityiskohtaisempiin kysymyksiin on tarkoitus tarttua jo iltapäivällä. Rinteen mukaan parin sadan neuvottelijan joukko on jaettu aluksi kahdeksan suuren ilmiön mukaisiin neuvottelupöytiin. Ensi viikolla aiheet jaetaan vielä pienempiin kokonaisuuksiin.
 Hallitustunnustelija, SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne (keskellä) kertoi hallitusneuvotteluiden ensimmäisestä päivästä Säätytalossa keskiviikkona. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Yksi viidestä puoluejohtajasta on neuvotteluista poissa. Keskustan puheenjohtaja, toimitusministeristön pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) osallistuu Romanian Sibiussa järjestettävään EU:n epäviralliseen huippukokoukseen.
 Lue lisää:
 Hallitusneuvottelujen moottoria käynnistellään Säätytalolla
 Näin syntyi hallitusohjelmasta neuvotteleva uusi punamulta – Yle seurasi politiikan superpäivää aamusta iltaan   Analyysi: ”Uusi punamulta” vääntää veroista, työllisyydestä ja hakkuista – sopu hallitusohjelmasta ei synny sormia napsauttamalla   Analyysi: Tällainen olisi oikeisto-oppositio – tuolileikki pilasi tunnelmaa kokoomuksen ja perussuomalaisten välillä

Yle seuraa: Hallitusneuvottelut kunnolla vauhtiin, Sipilä tosin EU:n huippukokouksessa


Summary: Tekninen rikostutkinta voi saada tietoa rikollisesta vaikka rikospaikalta löytyneen ilmastointiteipin palasen perusteella. Joskus menetelmien kehityksen taustalla on järkyttävä rikos.

Yhdysvalloissa 8-vuotias tyttö löytyi kuoliaaksi puukotettuna koulun vessasta 2000-luvun alussa. Epäilyt kohdistuivat pian isään, joka oli tuonut tytön aamulla kouluun ja tallentunut koulun valvontakameroihin.
 Isän nahkatakista löytyi verijälkiä, jotka osoittautuivat tytön vereksi. Isä kuitenkin kiisti syyllisyytensä. Verta oli tullut takkiin kun tyttö oli aiemmin saanut nenäverenvuodon, sanoi isä.
 Muita todisteita tytön puukottajasta ei ollut löytynyt, joten rikostutkijoita askarrutti mitä isän nahkatakista löytyneistä verijäljistä oikeasti voitiin päätellä.
 Keskusrikospoliisin rikosteknisen laboratorion ryhmäpäällikkö  Rebecca Bucht  sai tapauksen käsiinsä ollessaan New Yorkissa valmistelemassa väitöskirjaansa. Bucht työskenteli opiskelun ohessa professori  Peter De Forestin  johtamassa yrityksessä, joka auttoi tapauksen tutkinnassa.
 – Siellä oli kokemusta siitä että tahrojen valokuvaaminen erilaisten filtterien avulla saattaisi paljastaa niiden laajuuden, muistelee Bucht  Yle Radio 1:n Ykkösaamun haastattelussa .
 – Uhrin dna:n löytyminen isän nahkatakistahan ei vielä tarkoita että isä olisi syyllinen. Perheissä sattuu kaikenlaista, lapset juoksevat pihalla, tulee naarmuja ja nenästä voi vuotaa verta. Tärkeää on se missä niitä verijälkiä on, ja miten ne ovat roiskuneet, painottaa Bucht.
 Uusi menetelmä paljasti veriroiskeet
 Bucht ja hänen kollegansa ryhtyivät kehittämään menetelmää, jossa nahkatakin verijälkiä kuvattiin erilaisten filttereiden ja uuden led-tekniikan avulla. Tuloksia alkoi syntyä kun löytyi oikeanlainen, valkoista valoa tuottava led-valo, ja kaksi valoa taittavaa filtteriä.
 – Tätä uutta kuvausteknikkaa käyttäen pystyimme tuomaan verijäljet näkyviin ja ikävä kyllä oli aika selvää, etteivät ne olleet peräisin pienestä nenäverenvuodosta.
 Isän mustassa nahkatakissa oli verta kaikkialla. Hihoissa, etumuksessa ja selässä. Toiseen taskuun johti paksu verivana, kuin jokin verinen esine olisi laitettu tai otettu sieltä pois, muistelee Bucht.
 Taskulamppuja rikostutkijoille
 Buchtin ja hänen kollegojensa kehittämä uusi tekniikka toi tutkijoille vastauksia kriittisiin kysymyksiin, ja on käytössä nykyään mm. rikostutkijoille valmistettavissa taskulampuissa.
 Tekninen rikostutkinta on ottanut monta harppausta viime vuosina, alkaen dna-tekniikan kehittämisestä. Vanhojen dna-näytteiden tutkiminen on esimerkiksi Yhdysvalloissa mahdollistanut noin 300 ihmisen kuolemantuomion kumoamisen. Tapausten tutkimista ja avaamista varten on perustettu  Innocent-verkosto .
 – Yksi hyvin taltioitu veritahra on voinut muuttaa kuolemantuomion, sanoo Rebecca Bucht.
 Englannissa ja Yhdysvalloissa teknistä rikostutkintaa opiskellut ja väitöskirjansa tehnyt Bucht on toiminut puolitoista vuotta keskusrikospoliisin alaisuudessa olevan rikoslaboratorion ryhmäpäällikkönä. Rikoslaboratorio on ainoa lajissaan Suomessa, mutta tutkimuksen taso on kansainvälisesti vertailtuna korkealla, sanoo Bucht.
 Nopeinta kehitys on tällä hetkellä ict-alan rikostutkinnassa.
 – Tietokoneet ja erilaiset ohjelmistot kehittyvät koko ajan, ja niitä käytetään myös rikoksissa. On tarvetta tutkia puhelimia, kovalevyjä ja ohjelmia, jotta saadaan lisää tietoa. Tähän tarvitaan meillä koko ajan lisää henkilökuntaa, sanoo Bucht.
 Jeesusteippi voi paljastaa jotain rikoksesta
 Niinkin jokapäiväinen asia kuin ilmastointiteippi voi joissain tapauksessa paljastaa tutkijoille jotain rikoksen tekijästä. Väitöskirjassaan Bucht kehitti menetelmää, jolla voitaisiin selvittää rikospaikalta löytyneen ilmastointiteipin valmistaja ja valmistuserä.
 – Ilmastointiteippiä käytetään usein erilaisissa rikoksissa, kuten henkirikoksissa. Käytin röntgendifraktiota selvittämään kuinka hyvin teippirullien valmistaja ja tietty erä voidaan jäljittää.
 Apua tutkimukseensa Bucht sai Yhdysvaltain liittovaltion poliisilta FBI:lta, jolla on laaja tietokanta erilaisista rikoksissa käytetyistä teipeistä. Bucht sai myös käyttöönsä näytteitä FBI:n yli 600:n teippinäytteen arkistosta.
 Ilmastointiteipin jäljittäminen ei ole yksinkertaista, mutta joissain tapauksissa menetelmällä voidaan sulkea pois eri vaihtoehtoja, hän kertoo. Menetelmä on tällä hetkellä käytössä esimerkiksi FBI:ssä, sanoo Bucht.

Kahdeksanvuotiaan puukotus kannusti kehittämään verijälkien paljastusmenetelmän – tutkija etsii vihjeitä rikollisista vaikka jeesusteipistä


Summary: Jäteöljyn laiton hävittäminen on vaaraksi ympäristölle: yksi litra jäteöljyä pilaa miljoona litraa vettä.

Vaaralliseksi jätteeksi luokiteltua jäteöljyä jää kierrättämättä jopa 10 000 tonnia vuosittain Suomessa, kertoo  ympäristöministeriö . Osa tästä jäteöljystä päätyy ministeriön mukaan todennäköisesti laittomasti poltettavaksi tai luontoon.
 – On kuitenkin mahdotonta varmasti tietää, mitä lailliseen käsittelyyn päätymättömälle jäteöljylle tapahtuu, ympäristöministeriön asiantuntija  Eini Lemmelä  sanoo.
 Jäteöljyn polttaminen ilman ympäristölupaa, kaataminen maahan tai vesistöön, päästäminen viemäriin tai jättäminen ympäristöön on laitonta. Ministeriö muistuttaa, että avainroolissa jäteöljyn kierrätyksessä ovat maatilat, korjaamot ja pienteollisuus, sillä ne vaihtavat erilaisiin ajoneuvoihin ja koneisiin suuria määriä öljyä.
 Jäteöljyn laiton hävittäminen on vaaraksi ympäristölle. Luontoon päässyt jäteöljy voi pilata maapesää tai pinta- ja pohjavesiä: Yksi litra jäteöljyä pilaa miljoona litraa vettä. Laittomasta polttamisesta pääsee puolestaan ilmaan haitallisia aineita ja pienhiukkasia, jotka kulkeutuvat maaperään ja vesistöön.
 Jäteöljy voidaan puhdistaa ja käyttää uudelleen
 Ympäristöministeriön tavoitteena on kierrättää 80 prosenttia kerätystä ja käsitellystä jäteöljystä. Puhdistettua jäteöljyä voi käyttää uudestaan voiteluaineena.
 Suomessa myydään vuosittain noin 60 000–80 000 tonnia voiteluaineita. Viime vuosina jätteenkäsittelylaitoksissa on käsitelty keskimäärin 36 000 tonnia jäteöljyä.
 Osa voiteluaineista kuluu tai palaa käytössä. Jäteöljyä myös poltetaan luvanmukaisissa teollisuuslaitoksissa, joissa on savukaasujen puhdistuslaitteet. Lisäksi jäteöljyä viedään Ruotsiin ja Saksaan käsiteltäväksi.
 Näin kierrätät jäteöljyn oikein
 Yritykset ja maatilat
 Kerää jäteöljy tiiviiseen tynnyriin, konttiin tai säiliöön, jossa ei ole muita aineita. Älä sekoita erilaisia öljyjä keskenään. Älä sekoita jäteöljyyn muita jätteitä tai aineita. Oikein säilytettyjen, suurien jäteöljyerien nouto voi olla ilmaista. Voit tarkistaa asian lähimmästä jätealan yrityksestä. Yksityiskohtaisemmat ohjeet ja lisätietoa  jäteöljyn kierrätyksestä  (YTP ry)
 Kotitaloudet sekä maa- ja metsätalouden pienet jäteöljymäärät
 Kotitaloudet voivat toimittaa jäteöljyn kunnan vaarallisen jätteen vastaanottopisteeseen. Lähimmän pisteen voi katsoa esimerkiksi osoitteesta  www.kierratys.info . Maa- ja metsätaloudessa syntyvän jäteöljyn voi toimittaa kunnan vastaanottopisteeseen, jos jäteöljyn määrä on pieni.
 _Lähde:  Ympäristöministeriö , Ympäristöteollisuus ja -palvelut YTP ry_

Ethän polta tätä vaaralliseksi luokiteltua jätettä? Suomessa katoaa 10 000 tonnia jäteöljyä vuosittain


Summary: Satakunnan käräjäoikeus on tuominnut Porin palveluliikelaitoksen ex-johtajan Kaj Kainulaisen sakkotuomioon virkavelvollisuuden rikkomisesta.

Porin palveluliikelaitoksen entinen johtaja Kaj Kainulainen on tuomittu Satakunnan käräjäoikeudessa 50 päiväsakkoon virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Syyttäjä vaati Kainulaiselle ensisijaisesti tuomiota törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä. Käräjäoikeus päätyi kuitenkin tuomioon virkavelvollisuuden rikkomisesta, sillä sen mukaan oikeudenkäynnissä ei näytetty toteen, että Kainulainen olisi aiheuttanut vahinkoa asianomistajalle eli Porin kaupungille.
 Matkoja ja kestityksiä
 Porissa nousi  syksyllä 2015 iso kohu  Porin palveluliikelaitoksen johtajan  Kaj Kainulaisen  tekemistä hankinnoista ja kestityksistä.
 Kymmeniä tuhansia euroja oli käytetty matkailuun ja majoituspalveluihin. Rahoilla oli hankittu myös muun muassa Pori Jazzeille VIP-lippuja, puhelimia ja hyväksytty viinalaskuja.
 Syyttäjä vaati Kainulaiselle runsaan seitsemän kuukauden ehdollista vankeutta virkarikoksista. Häntä syytettiin virkavelvollisuuden rikkomisesta ja törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä.
 Porin kaupunki teki poliisille tutkintapyynnön Kainulaisesta.
 Kaupunki vaati käräjäoikeudessa Kainulaiselta yhteensä miltei 600 000 euron vahingonkorvauksia: noin 105 000 euroa luvattomiksi katsotuista kestityksistä, 451 000 euroa liittyen kaupunginsairaalan keittiöremontin omavaltaiseen aloittamiseen ja lisäksi 34 000 euroa selvittelykuluja.
 Juttua käsiteltiin maaliskuussa useana päivänä Satakunnan käräjäoikeudessa Porissa.
 OIkeudessa Kainulainen kiisti syyllistyneensä rikoksiin. Hän perusteli tätä sillä, että edustaminen ja virkamatkat olivat liittyneet olennaisesti viran hoitamiseen eikä tarkkoja määräyksiä virkamatkoista, niiden hyväksyttävistä kustannusten määristä tai muista järjestelyistä ollut olemassa.
 Kaj Kainulainen jäi eläkkeelle syksyllä 2016.
 Kerromme lisää kohta.

Porin ex-johtajalle sakkotuomio virkavelvollisuuden rikkomisesta


Summary: Kansallisoopperan ylikapellimestarin neljä- ja puolivuotinen kausi alkaa tammikuussa 2022. Lintu jättää puoli vuotta aiemmin pestinsä RSO:ssa.

Suomen Kansallisoopperan ja -baletin hallitus valitsi keskiviikkoiltana  Hannu Linnun  talon ylikapellimestariksi.
 Ylikapellimestarin neljä- ja puolivuotinen kausi alkaa 1. tammikuuta 2022. Tehtäviin lukeutuvat produktioiden ja konserttien johtamisen lisäksi orkesterin ja kuoron kehitystyö yhdessä kuoromestareiden kanssa.
 Tuleva ylikapellimestari vastaa toiminnastaan oopperan taiteelliselle johtajalle  Lilli Paasikivelle .
 Kansallisoopperalla ja -baletilla ei ole ollut ylikapellimestaria sen jälkeen, kun  Michael Güttleriä  ei palkattu jatkokaudelle vuonna 2016. Sen sijaan  Esa-Pekka Salonen  nimitettiin talon taiteelliseksi partneriksi. Hänen pestinsä jatkuu vuoden 2021 loppuun.
 Hannu Lintu on johtanut menestyksekkäästi Radion sinfoniaorkesteria vuodesta 2013 ja saanut orkesterin kanssa tehdyistä levytyksistä  useita palkintoja . Huhtikuussa kapellimestari  ilmoitti , että hän jättää tehtävänsä vuonna 2021.
 Lintu vierailee säännöllisesti maailman huippuorkestereiden kapellimestarina. Hän on myös johtanut oopperoita Kansallisoopperassa ja Savonlinnan Oopperajuhlilla, viimeisimmäksi Kansallisoopperan  Wozzeckin .
 Mediatalon ylikapellimestarina Lintu on opittu tuntemaan myös  taidemusiikin ja kulttuurin puolesta puhujana .
 Lisää aiheesta:
 Hannu Lintu ehdolla Kansallisoopperan ja -baletin ylikapellimestariksi

Hannu Linnun valinta Kansallisoopperan ja -baletin ylikapellimestariksi varmistui


Angry Birds -mobiilipelistä ja Tallinna-tunnelista tuttu liikemies  Peter Vesterbacka  lähtee vetämään Jäämeren rata -hanketta. Vesterbackan yhtiö allekirjoitti Rovaniemellä torstaina aiesopimuksen norjalaisen Etelä-Varangin kehitysyhtiön kanssa Jäämeren radan suunnittelemisesta ja toteuttamisesta.
 Peter Vesterbacka sanoo, että rautatie Rovaniemeltä Norjan Kirkkoniemeen rakennettaisiin yksityisellä rahoituksella, joka aiotaan hankkia ulkomailta.
 Rautatien hinnaksi on arvioitu noin kolme miljardia euroa.
 350 km/h Rovaniemeltä Norjaan
 Vesterbacka uskoo, että juna Kirkkoniemeen voisi kulkea jopa viiden, mutta viimeistään alle kymmenen vuoden kuluttua.
 – Meillä on tarkoitus tehdä nopea yhteys samalla tavalla kuin Tallinna-tunnelissa. Jäämeren rataa suunnitellaan junille, jotka kulkevat 350 km/h tai nopeammin. Teemme sellaisen yhteyden, että se toimii turismin kannalta.
 Matkailun osuutta Jäämeren radan kannattavuuteen ei ole hänen mielestään otettu riittävästi huomioon aiemmissa selvityksissä.
 – Rahti ei todellakaan ole se ainoa juttu. Jos katsoo Tallinna-tunnelia, niin siellä rahdin osuus on noin 20 prosenttia ja muu on henkilöliikennettä. Kyllä tässäkin henkilöliikenteellä tulee olemaan merkittävä rooli, etenkin kun Rovaniemelle laskeutuu tulevaisudessa suoria lentoja Aasiasta.
 – Oleellista on, että Jäämeren rata säästäisi 20 rahtipäivää Aasian ja Euroopan välillä. Maailman huomio on kiinnittynyt tänne todella hyvällä tavalla ja nyt on hyvä aika lähteä tekemään.
 Entä saamelaiset?
 Jäämeren rata on herättänyt vastustusta saamelaisten parissa. Radan on pelätty halkovan porolaitumia. Vesterbacka uskoo kuitenkin, että keskustelu myös vastustajien kanssa auttaa.
 – Nämä asiat ratkeavat sillä, että puhutaan. Olemme jo puhuneet saamelaisten kanssa ja heidänkin parissaan on monta mielipidettä asiasta. Olen varma, että pääsemme hyvään ratkaisuun kun keskustellaan.
 Jäämeren radasta aiotaan järjestää yleisötilaisuudet joka kuukausi. Lisäksi kaikkien asianosaisten kanssa aiotaan keskustella.
 – Koska emme ole paikallisia, meillä ei ole tavallaan mitään ennakkoluuloja, vaan voimme keskustella kaikkien kanssa siitä mitä ollaan tekemässä.
 Peter Vesterbackan mukaan osa Jäämeren radasta kulkisi maan alla tai jopa ilmassa.
 Valtiovallalta rautatien puuhamies toivoo tukea, että radalle joustavasti kaikki tarvittavat luvat.
 Tallinna-tunnelille naurettiin
 Liikemiehen visiot kuulostavat varsin mahtipontisilta. Samanlainen vastaanotto oli miehen edellisen ison projektin, Tallinna-tunnelin kanssa kolme vuotta sitten.
 – Silloin iso osa vain nauroi ja sanoivat, ettei tämä ole mitenkään realistista. Nyt kolme vuotta myöhemmin alkaa olla rahoitus kasassa, YVA (ympäristövaikutusten arviointi) on liikkeellä ja kohta päästään poraamaan.
 Vesterbackan mukaan ensimmäinen juna Tallinnan ja Helsingin välisessä tunnellissa viilettäisi joulukuussa 2024. Tallinna-tunnelin hinnaksi on arvioitu 15 miljardia euroa eli se maksaa noin viisi kertaa Jäämeren radan verran.

Angry Birds -mies Vesterbacka lähtee vetämään kiisteltyä Jäämeren rataa – juna Kirkkoniemeen voisi kulkea jo viiden vuoden kuluttua


Summary: Yhtiön liikevaihto kasvoi 36 prosenttia.

Terveyspalveluyhtiö Terveystalo jatkoi nopeaa kasvuaan tammi-maaliskuussa.
 Yhtiön liikevaihto kasvoi yli 36 prosenttia 268 miljoonaan euroon, josta pääosan toi Attendolta ostetut Suomen terveyspalvelut. Ilman Attendo-kauppaa liikevaihto kasvoi 5,5 prosenttia. Oikaistu liikevoitto oli 32 miljoonaa euroa, mikä oli yli 12 prosenttia liikevaihdosta.
 Vuosi sitten oikaistu liikevoitto oli vajaat 26 miljoonaa. Yhtiö ennakoi, että sote-uudistuksen viivästyminen kiihdyttää julkisen sektorin ulkoistuskysynnän kasvua.

Terveystalo kasvoi reippaasti Attendo-kaupan vetämänä


Summary: Hovioikeudessa kuullaan muun muassa Nurmeksen kaupunginjohtajaa, jonka kohtelua Ilmavoimien ex-komentaja Sampo Eskelinen pahoitteli.

Ilmavoimien entisen komentajan  Sampo Eskelisen  rikossyytteen käsittely jatkuu Helsingin hovioikeudessa.
 Hovioikeudessa kuullaan torstaina kolmea todistajaa ja syyttäjän sekä puolustuksen loppulausunnot.
 Ensimmäinen istuntopäivä  päättyi maanantaina pääesikunnan oikeudellisen osaston päällikön  Tuija Sundbergin  kuulemiseen.
 Hänen mukaansa Eskelinen ei ollut ilmoittanut pääesikunnalle, että silloista Karjalan lennoston komentajaa  Markus Päiviötä  olisi syytä epäillä rikoksista Lemmenjoen vapaaehtoisen harjoituksen aikana.
 Eskelinen itse kertoi antaneensa tietoa tapahtumista pääesikuntaan ja odottaneensa toimintaohjeita.
 Syyttäjä katsoo, että Päiviön kurinpitoesimiehenä toiminut Eskelinen laiminlöi velvollisuuttaan huolehtia esitutkinnan aloittamisesta välittömästi. Eskelinen käynnisti esitutkinnan joulukuussa 2017, kaksi ja puoli kuukautta harjoituksen jälkeen.
 Eskelinen siirtyi reserviin huhtikuun alussa. Hän  ei hakenut jatkokautta  Ilmavoimien komentajan tehtävään.
 Karjalan lennoston entisen komentajan  Markus Päiviön rikosyytteitä  puitiin hovioikeudessa toukokuun alussa.
 Lemmenjoen harjoituksen jälkipyykki on johtanut  esitutkintaan myös Puolustusvoimain komentajan  Jarmo Lindbergin toimista.
 Lindbergin on kerrottu saaneen tietoa tapahtumista kuukausia ennen esitutkinnan aloittamista. Hän on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen.
 Lue myös:
 Lemmenjoen kohuharjoituksen sekava jälkipyykki: Ilmavoimien ex-komentaja odotti ohjeita – pääesikunnassa ei tietoa rikosepäilyistä
 Rivosta nimittelystä Lemmenjoen harjoituksissa syytetty ex-komentaja katuu puheitaan: "Myönnän, että näin on päässyt käymään"
 Lemmenjoen kertausharjoituksia käsitellään nyt hovioikeudessa – Ex-komentajan ryöpytyksen kohteeksi joutuneet: Haukkui munattomaksi mieheksi ja tyhmäksi nahkapääksi
 Karjalan lennoston ex-komentaja kiistää rikokset pääosin – everstin käytöstä Lemmenjoen harjoituksessa aletaan puida oikeudessa torstaina
 Ministeriö päätti, ettei edellytä Ilmavoimien komentaja Eskelisen pidättämistä virasta
 Lemmenjoen jälkipyykki jatkuu – puolustusministeriö kuulee ilmavoimien komentajaa ja harkitsee, voiko tämä jatkaa huhtikuuhun

Yle seuraa: Lemmenjoen kohuharjoituksen jälkipyykki oikeudessa loppusuoralla – Ilmavoimien ex-komentaja piinapenkissä viimeistä kertaa


Summary: Tämän kertainen rakennustöiden keskeyttäminen kesti reilun viikon.

Turun toriparkkityömaalle on annettu lupa jatkaa töitä. Turun rakennusvalvonta päätti keskeyttää kaivutyöt torilla viime viikon torstaina, kun kauppatorin Kauppiaskadun puolella havaittiin uusi painuma.
 Turun Eerikinkadun puoleisia kevennystöitä sai jatkaa, mutta muuten työmaa oli pysähdyksissä.
 Turun kaupunki tiedottaa, että Turun rakennusvalvonta on saanut ulkopuolisen tarkastajan lausunnon torialueella tehtävien töiden vaikutuksista lähialueen ympäristöön.
 – Lausunnon mukaan suunnitelluilla rakennustoimenpiteillä ei ole vaikutusta työmaan ympäristöön, ja töitä on mahdollista jatkaa suunnitelmien mukaisesti, kertoo Turun kaupunki tiedotteessa.
 Turun toriparkki on ollut mielenkiinnon kohteena huhtikuusta lähtien, kun selvisi, että Eerikinkadun puolella maa on painunut jopa 20 senttimetriä. Turun rakennusvalvonta päätti tuolloin aloittaa viikottaiset palaverit rakennuttajan kanssa kohteessa.
 Tiedotteessa Turku kertoo rakennusvalvonta jatkaa myönnetyn rakennusluvan viranomaisvalvontaa normaalien käytäntöjen mukaisesti. Se kertoo, että Turun kaupunki tekee päivittäin yhteistyötä toriparkkia toteuttavan yhtiön kanssa ainakin työjärjestelyistä ja työnaikaisista kulkureiteistä.
 Lue Lisää:
 Turun toriparkille suositellaan lisätutkimuksia: "Myös Espoon metron kustannukset karkasivat yllättävien geologisten olosuhteiden vuoksi"    Jännittävin live-striimi hetkeen? Kamera kuvaa Turun toriparkkityömaata 24/7
 Turun toriparkkityömaa jatkaa painumistaan – kaivutyöt keskeytetty jälleen
 Turun toriparkkityömaa sai luvan jatkaa töitä

Turun toriparkkityömaa sai jälleen luvan jatkaa töitä – uusimmasta maanpainumasta saatiin selvitys


Summary: Pohjalaisilla pelastuslaitoksilla on pitänyt kiirettä jo huhtikuussa maastopalojen kanssa. Lähtöjä on kertynyt lähes kuusikymmentä.

Pohjalaismaakunnissa pelastustyöntekijät urakoivat maastopalojen kanssa poikkeuksellisesti jo huhtikuussa.
 Etelä- ja Keski-Pohjanmaan sekä Pohjanmaan pelastuslaitoksilla on pitänyt kiirettä, sillä lähtöjä kertyi viime kuussa lähes kuusikymmentä. Valtaosa paloista oli kulotuksesta levinneitä. Niinpä myös  metsäpalolennot aloitettiin Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan yllä tänä keväänä selvästi normaalia aiemmin  eli huhtikuun lopulla.
 Kevään mittaan pelastusviranomaiset ovatkin muistutelleet tiuhaan sosiaalisessa mediassa kansalaisia kulotuksen vaaroista.
 Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuspäällikkö  Terho Pylkkänen  muistuttaa kulotuksesta innostuneita yhdestä merkittävästä riskitekijästä: voimakkaasta tuulesta.
  Moni kulottaja yllättyy siitä, kuinka nopeasti tuuli levittää tulta.  Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuspäällikkö Terho Pylkkänen
 – Tuulisuus on lisääntynyt viime vuosina, ja tuulet ovat myös keskiarvollisesti voimakkaampia kuin ennen. Moni kulottaja yllättyy siitä, kuinka nopeasti tuuli levittää tulta, sanoo pelastuspäällikkö Terho Pylkkänen.
 Huhtikuun kuivuus- ja lämpöennätykset  aiheuttivat etenkin Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitokselle maastopalojen suman. Siellä lähtöjä kertyi yli 35. Keski-Pohjanmaalla sammutustöihin jouduttiin lähes 10 kertaa, kun viime vuoden huhtikuussa keikkoja ei ollut yhtään. Pohjanmaalla sammutustöihin jouduttiin 13 kertaa.
 Suurin osa paloista syttyi pelloilla, pihapiireissä tai puistoissa.
 – Ukkoset tai metsätyökoneet eivät paloja aiheuttaneet. Kyllä ne syntyivät ihmisen toiminnasta eli kulotuksesta karanneita lähes kaikki. pelastuspäällikkö Pylkkänen toteaa.
 Jo huhtikuussa paikoin kuivunut maasto ja poikkeuksellisen lämmin sää ruokki maastopaloja koko maassa. Paloja syttyikin jopa 300.

Maastopaloja syttyi huhtikuussa poikkeuksellisen paljon pohjalaismaakunnissa: "Kulotuksesta karanneita lähes kaikki"