Summary: Tapasimme Leijonakuninkaan uuden version tekijöitä ja näyttelijöitä Lontoossa.

LONTOO.  Kun alkuperäinen  Leijonakuningas  sai ensi-iltansa vuonna 1994, oli Walt Disney -yhtiö jälleen pinnalla 1980-luvun suurien vaikeuksien jälkeen. Edeltävät elokuvat  Pieni merenneito  (1989),  Kaunotar ja hirviö  (1991) ja  Aladdin  (1992) olivat viitoittaneet tietä uuteen perinteisen piirrosanimaation renessanssiin jättimäisten kassamenestysten myötä. Ne niittivät myös Oscareita.
 Niinpä alkuperäiselle  Leijonakuninkaalle  oli sälytetty valtavasti ennakko-odotuksia sekä itse Disneyn että elokuvayleisön suunnalta. Animaationteko oli ollut myös kulissien takana myrskyisää: elokuvaa taiteellisesti luotsannut tuottaja  Jeffrey Katzenberg  ei tullut lainkaan toimeen tuolloisen Walt Disney -yhtiön toimitusjohtajan  Michael Eisnerin  kanssa.
 Katzenberg jättikin eronpyyntönsä juuri ennen  Leijonakuninkaan  ensi-iltaa. Hän liittyi yhteen  Steven Spielbergin  ja levymoguli  David Geffenin  kanssa luodakseen upouuden Hollywood-studion, DreamWorks SKG:n.
 Leijonakuningas  sai kuitenkin haltioituneen vastaanoton elokuvayleisöjen ja -kriitikoiden taholta. Elokuva palkittiin vuonna 1995 kahdella Oscarilla, parhaasta musiikista ( Hans Zimmer ) ja parhaasta laulusta ( Can You Feel the Love Tonight ,  Elton John  ja  Tim Rice ). Myös Leijonakuninkaan Broadway-musikaalia, joka pyörii yhä Lontoossa ja New Yorkissa, pidettiin taiteellisena voittona upean lavastuksen ja puvustuksensa ansiosta.
 Veteraaniohjaaja jättituotannon takeeksi
 Nyt kun Disney kuvaa uusiksi vanhoja klassikoitaan, ei  Leijonakuninkaan  tekeminen ollut taaskaan ollut täysin ongelmatonta. Tällä kertaa haasteet olivat teknologisia.
 Elokuvassa ei ole ainuttakaan ihmishahmoa. Fotorealististen eläimien ja luontomaisemien luominen uskottavasti tietokoneella ei ole kovin helppoa. Eikä missään nimessä halpaa. Elokuvan budjetin kerrotaan olleen yli neljännesmiljardi dollaria (yli 230 miljoonaa euroa).
 Simba ja hänen nuoruudenystävänsä Timon (äänenä Billy Eichner) ja Pumba (äänenä Seth Rogen). The Walt Disney Company
 Tiedostaen haasteet Disney päätti palkata kokeneen veteraanin,  Iron Man  -elokuvillaan vakuuttaneen  Jon Favreaun , joka on entinen näyttelijä ja sympaattinen, Hollywoodissa pidetty persoona. Kaikkein eniten Favreaun vaa’assa painoi kuitenkin hänen vankka kokemuksensa tietokoneanimaatiosta  Viidakkokirjan  (2016) uusintafilmatisoinnissa. Siinä oli jo käytetty virtuaalisia viidakkoympäristöjä ja eläinhahmoja Oscarin arvoisesti.
 Favreau ja tuotantoryhmä loivat uudenlaisen elokuvastudion, joka hyödynsi virtuaalitodellisuutta loihtiakseen henkiin uuden Leijonakuninkaan digitaaliset ihmeet.
 – Käytimme virtuaalitodellisuutta kuin kyseessä olisi ollut aito kuvauspaikka. Toimme siis kamerat ja kuvausryhmän suoraan virtuaaliseen tilaan. Se oli meille todella merkittävä teknologinen läpimurto, Favreau kuvailee Ylelle.
 – Kehitimme myös uudenlaisia simulaatioita muun muassa virtuaalisille karvoille ja vedelle. Nämä teknologiset ratkaisut eivät ehkä kuulosta järin jännittäviltä, mutta ne auttoivat meitä tekemään itse eläimistä paljon tavanomaista todentuntuisimpia.
 Peräti viisi kertaa Oscar-ehdokkaana ollut Hollywoodin legendaarinen kameramies  Caleb Deschanel  palkattiin elokuvan tuotantotiimiin kehittämään uuden  Leijonakuninkaan  dramaattisimpien kohtausten virtuaalista valaistusta ja kuvakulmia.
 – Emme halunneet näyttää Simban isän, leijonakuningas Mufasan kuolemaan liittyvää väkivaltaisuutta. Caleb Deschanelin uraauurtava kameratekninen osaaminen ja Hans Zimmerin tunteikas musiikki auttoivat meitä luomaan juuri oikean tunnelman, jotta voisimme vihjata enemmän kuin näyttää. Näissä dramaattisissa kohtauksissa annoimme Calebille digitaalisen työkalusetin, jotta hän voisi auttaa meitä luomaan ehkäpä kaikkien aikojen vaativimman tehoste-elokuvan tähän mennessä, Favreau sanoo.
 Simban setää, vallananastaja Scaria ääninäyttelee mm. 12 Years a slave -elokuvaa tähdittänyt Chiwetel Ejiofor. The Walt Disney Company
 Mufasan opit iskivät 25 vuotta myöhemmin
 Alkuperäinen  Leijonakuningas  merkitsee paljon myös uuden version näyttelijöille.
 Uuden version konnahahmoihin lukeutuvaa naispuolista hyeenajohtajaa, Shenzia esittävä  Florence Kasumba  kertoo, että piirrosversion syvälliset teemat aukenivat hänelle kunnolla vasta aikuisena.
 – Olin 18-vuotias ensimmäisen  Leijonakuninkaan  ilmestyessä. Näin elokuvan kuitenkin vasta pari vuotta ensi-illan jälkeen. Olin tuolloin kiinnostunut aivan eri asioista, mutta ihastuin elokuvan musiikkiin ja tarinaan. Nuorempana halusin pelkästään viihtyä elokuvan parissa. Tuolloin  Leijonakuninkaan  merkitys ei ollut minulle yhtä syvä.
 Päähenkilön isän opetukset aukenivat Kasumballe paremmin nyt 25 vuotta myöhemmin.
 – Nyt olen paljon vanhempi ja minulla on omia lapsia. Minulla on ennen kaikkea huomattavasti enemmän elämänkokemusta. Ymmärrän Mufasan lausumia viisauksia paljon paremmin nyt, Kasumba myöntää.
 Koko Jylhäkallion eläinkunta saapuu uuden kruununprinssin esittelytilaisuuteen. The Walt Disney Company
 Hans Zimmer: Beyoncé kysyi nöyrästi, saako laulaa elokuvassa
 Oscar-palkittu 61-vuotias elokuvasäveltäjä Hans Zimmer on yksi tärkeimmistä syistä siihen, miksi  Leijonakuningas  vetoaa niin voimakkaasti katsojien tunteisiin. Zimmer on myös tottunut työskentelemään supertähtien ja lahjakkaiden muusikkojen kanssa oman live-orkesterinsa yhteydessä.
 – En halunnut lähteä korjaamaan mitään konkreettista  Leijonakuninkaan  uudessa versiossa. Sen sijaan annoimme tässä uusfilmatisoinnissa paljon aiempaa enemmän tilaa improvisoinnille ja esityksen merkitykselle. Halusin soittaa uuden musiikin ikään kuin olisin esittänyt sen suorana, live-konsertissa.
 Poptähti  Beyoncé  esittää uudessa  Leijonakuninkaassa  aikuista naarasleijonaa, Nalaa. Mutta myös uusi laulu, Beyoncén esittämä  Spirit  kuullaan elokuvassa.
 – Beyoncé pyysi nöyrästi saada laulaa elokuvassa. Hän luuli, että hänen laulunsa tulisi lopputeksteihin. Mutta laulu säestikin hyvin tunteikasta ja dramaturgisesti merkittävää hetkeä elokuvassa. Tuo laulu,  Spirit  vaikutti todella syvästi minuun, koska ymmärsin että muuten hyvin miesvoittoisessa elokuvassa naispuolinen henkilöhahmo pääsi vaikuttamaan kohtaukseen. Se oli ihanaa, Zimmer innostuu.
 – Elton John ja Tim Rice sävelsivät uuden laulun lopputeksteihin, mikä on aina hankalaa.  Circle of Life  -laulusta on miltei mahdotonta pistää paremmaksi, koska se on filosofisessa mielessä niin nerokas. Tein ensimmäisen Leijonakuninkaan musiikin tyttärelleni. Nyt tuntuu mahtavalta saada uudet sukupolvet laulamaan näitä lauluja.
 Alkuperäisessä versiossakin kuningas Mufasaa ääninäytellyt James Earl Jones palasi rooliin. Uuden version ohjaaja Jon Favreau on kiitellyt vuolaasti 88-vuotiaan näyttelijän suoritusta. The Walt Disney Company
 Juhani Nurmi

Leijonakuninkaan filmaamisessa riitti tekemistä – Ohjaaja Ylelle: "kehitimme uusia simulaatiokeinoja virtuaalisille karvoille"


Summary: Vaikka von der Leyen on jo luvannut hyviä komissaarisalkkuja muille, Rinne ei usko Urpilaisen mahdollisuuksien  heikkenevän.

Pääministeri  Antti Rinteen  mielestä EU:n viime aikojen nimityspaketteihin liittyvällä poliittisella väännöllä voi olla hyviä seurauksia.
 – Näen eilisen ja sitä edeltäneet tapahtumaketjut niin, että tämä vaikuttaa siihen, että komission puheenjohtajalla tulee entistä enemmän yhteistä tekemistä parlamentin kanssa ja entistä enemmän yhteisten näkemysten hakemista, Rinne sanoi vieraillessaan parlamentin täysistunnossa Strasbourgissa.
 Hän esitteli keskiviikkona mepeille Suomen EU-puheenjohtajuuskauden ohjelmaa.
 Parlamentti  hyväksyi juuri tiistai-iltana  vain niukalla enemmistöllä saksalaisen  Ursula von der Leyenin  komission puheenjohtajaksi.
 Hyväksyessään von der Leyenin  ehdokkuuden Eurooppa-neuvosto eli EU-jäsenmaiden johtajat hylkäsivät niin kutsutun kärkiehdokasmenettelyn.
 Siinä parlamentin eri puolueet asettivat ehdokkaansa komission puheenjohtajaksi jo ennen vaaleja. Nyt jäsenmaat valitsivat puheenjohtajan muualta kuin kärkiehdokkaiden joukosta.
 – Äänestystulos on semmoinen, joka lisää yhteistyötä. Näen äänestystuloksen merkkinä siitä, että parlamentti ei hyväksynyt tätä menettelyä, joka neuvostossa rakennettiin. Olen samaa mieltä siitä, että siinä prosessissa on paljon korjaamisen varaa.
 Rinne ei siis usko, että von der Leyen sai vähäisestä äänimäärästään huonoa lähtökohtaa johtajuudelleen vaan äänestys oli ennemmin protesti neuvoston valintatapaa kohtaan.
 Von der Leyenin kampanja  ennen tiistain äänestystä oli poikkeuksellisen hankala juuri siksi, että hän ei ollut parlamentin valitsema kandidaatti: vajaan kahden viikon aikana hän joutui sukkuloimaan ja ylipuhumaan parlamentin poliittisia ryhmiä.
 Von der Leyen on myös joutunut varaamaan komissiostaan merkittävät paikat esimerkiksi demareiden  Frans Timmermansille  ja keskustaliberaalien Uudistuvan Euroopan  Margrethe Vestagerille .
 Voiko nyt mahdllisesti tehdyillä muilla poliittisilla lehmänkaupoilla olla vaikutusta Suomen komissaariehdokkaan,  Jutta Urpilaisen  mahdollisuuksiin saada hyvä salkkua?
 – Mielestäni tällä ei tähän asiaan ole mitään vaikutusta. Muutaman viikon aikana von der Leyen esittää hallituksille kysymyksiä ehdokkaista, ja hän esittää toiveita siitä, miten ehdokkaita asetetaan.
 – Suomen osalta asia on selvä. Meillä on yksi ehdokas, jota tehtävään esitetään.
 Rinne kertoi olevansa tyytyväinen siihen, että komission puheenjohtajaksi saatiin nainen.
 – Se antaa mahdollisuuden nuorille tytöillekin unelmoida Euroopan unionin johtopaikoista.

Pääministeri Antti Rinne EU-parlamentissa: Komissioon valitun Von der Leyenin niukka äänisaalis lisää parlamentin ja komission yhteistyötä


Summary: Sähköautojen latausjonot voivat olla varmin paikka bongata julkkiksia Porin Jazzin ja SuomiAreenan aikaan.

Porilaisella parkkipaikalla komeilee kolme noin sadantuhannen euron hintaista autoa. Harvinainen näky jo senkin puolesta, että ne ovat sähköautoja.
 Satakunnassa on Sähköautoilijat ry:n mukaan 162 sähköautoa, mutta SuomiAreena ja Pori Jazz muuttavat hetkellisesti tilannetta. Tapahtumat tuovat eliittiä kaupunkiin, ja sen vuoksi liikenteessä näkyi jo alkuviikosta tavallista enemmän sähköautoja.
 Viime vuonna Suomessa oli liikennekäytössä 2 404 sähköautoa ja 13 095 ladattavaa hybridiä, selviää Autoalan Tiedotuskeskuksen  tilastosta . Määrä on kasvanut kovasti viidessä vuodessa, sillä vuonna 2013 sähköautoja oli 169 ja ladattavia hybridejä piirun alle 300.
 Tunnettuja sähköautoilijoita ovat esimerkiksi mobiilipelien kehittäjä, Viro-tunnelimies  Peter Vesterbacka , viestintätoimisto Kreabin toimitusjohtaja  Mikael Jungner  ja viihteen monitoimimies  Marco Bjurström . Ainakin Vesterbacka ja Jungner ovat tällä viikolla Porissa.
 Porissa on kymmenkunta yleistä sähköautojen latauspistettä, joista kaksi on pikalatauspisteitä. Paikalliset sähköautoilijat uumoilevat erityisesti loppuviikolle ruuhkaa latauspisteille.
 Kilowatteja "tankkiin"
 Porilaiset sähköautoilijat, turvalaiteasentaja  Mikko Kurppa , 32, ja kunnossapitoinsinööri  Jani Ruippo , 36,ovat katsomassa, miltä näyttää kaupungin uusin latauspaikka lentokentällä.
 Kentän latauspistellä voi ladata samanaikaisesti neljä autoa täydellä teholla. Lentokentällä teho on toistaiseksi rajoitettu 80 kilowattiin.
 Sellaiselle, joka ei käytä sähköautoa, luku ei kerro juuri mitään. Selvennykseksi Ruippo valottaa, että asiaa voi ajatella kuin bensa-auton tankkaamista.
 – Valitaanhan siinäkin, ottaako ysivitosta, ysikasia tai dieseliä.
 Porin lentokentällä on uusi pikalatauspiste, jossa voi ladata useita autoja kerrallaan.  Johanna Manu / Yle
 Latauspisteiden ruuhkaa voi tarkkailla reaaliaikaisesti sovellusten kautta. Mikko Kurppa uskoo, että Porin superviikko aiheuttaa jonoja.
 – Tällä hetkellä latauspaikkoja on riittävästi autojen määrään nähden. Veikkaan, että kuluvalla viikolla tulee ruuhkaa.
 Muualla Suomessa pärjää hyvin Ouluun saakka, Kurppa tietää. Hän ajeli juhannuksena sähköautollaan Pohjois-Norjaan saakka.
 – Oulun jälkeen latauspisteet ovat keskinopeita. Lataaminen voi kestää kolmatta tuntia, mikäli akku on lähes tyhjä. Sen jälkeen voi taas ajella nelisensataa kilometriä.
 Sähköautojen käyttäjiltä kysytään usein, että onko auto jättänyt tien päälle. Kurppa ja Ruippo pyörittävät päätään niin kuin eivät olisi kuulleet mitään hölmömpää.
 – Jos päästää akun tyhjäksi, niin totta kai. Sama asia, jos ajelee tankki tyhjänä.
 Sähköautoihin liittyy paljon ennakkoluuloja, käyttäjät tietävät. Heidän mielestään sähköautoilu ei ole sen kummempaa kuin älypuhelimen käyttö.
 Lataamisen voi hoitaa vaikka kauppareissun aikana
 Mikko Kurppa ja Jani Ruippo ovat tutustuneet toisiinsa vastikään sähköautoilun myötä. Kun latauspisteelle kurvaa vielä kolmaskin sähköautoilija, juttu lähtee heti liitoon.
 Miehet nauravat, että sähköautoilijat ovat kuin karavaanareita.
 – Kaikki sähköautoilijat pyrkivät moikkaamaan toisiaan, Ruippo kertoo.
 Sähköautoilu yhdistää. Porilaiset Mikko Kurppa ja Jani Ruippo tapasivat vastikään, ja juttua riittäisi tuntikaupalla.  Johanna Manu / Yle
 Kurpalla on ollut sähköauto nyt kahdeksan kuukautta, Ruipolla kolme kuukautta. Kumpikaan ei enää halua palata bensa-auton käyttäjiksi.
 – Tuntuu tyhmältä tankata autoa, Kurppa toteaa.
 Ruippo lisää säästävänsä päivittäin 10–15 euroa, kun ei tarvitse tankata.
 Tesla-kuljettajille merkin omat latauspisteet ovat ilmaisia, ja niillä voi ladata vain Tesloja. Muuten lataaminen maksaa 25 senttiä kilowattitunnilta.
 Kurpalla ei ole kotilatauspistettä, mutta hän on pärjännyt hyvin julkisilla pisteillä. Vajaan tunnin kauppareissun aikana saa ladatuksi sen verran, että autolla pääsee taas 50–100 kilometriä.
 Kotilatauspisteet eivät näy naapurin sähkölaskussa
 Suomalaiset sähköautoilijat ylläpitävät latauskarttaa Suomen latauspaikoista. Niitä on kaikkiaan 818.
 Latauspaikoista suurin osa, 266, sijaitsee Uudellamaalla. Varsinais-Suomessa paikkoja on 71 ja Satakunnassa 40.
 Latauspisteitä on yhdellä latauspaikalla on useita, joten todellinen määrä koko Suomessa on kolmatta tuhatta.
 Tesla Club Finlandin varapuheenjohtaja ja Sähköautoilijat ry:n jäsen  Kirsi Immonen  asensi kotonaan lämmitystolpan tilalle latauspisteen. Kustannuksia tuli 550 euroa, ja sähkömittari raksuttaa omaan piikkiin.
 Naapurin ei siis tarvitse huolehtia, että sähköauto vaikuttaa hänen sähkölaskuunsa.
 Immonen toivookin, että tietoutta sähköautojen kotilataamisesta saataisiin lisättyä ja taloyhtiöt innostuisivat niiden asentamisesta.
 – Ei se ole kummempaa kuin lohkolämmittimen käyttö.
 Yleisten latauspisteiden puuttuminen hidastaa osaltaan sähköautojen hankkimista.
 – Sehän on kuin puuttuisi bensa-asemia, Immonen vertaa.
 Sähköautojen latauspaikkoja löytyy myös kauppakeskuksista, joissa lataamisen voi hoitaa vaikka kauppareissun aikana.  Johanna Manu / Yle
 Lue lisää:
 Taloyhtiöille edelleen jaossa tukea sähköautojen latauspisteiden rakentamiseen
 Analyysi: Pitääkö sähköautolla päästä 600 kilometriä yhdellä latauksella? Jos pitää, sähköauton ympäristöystävällisyyden voi unohtaa
 Miten hallitusohjelma vaikuttaa auton ostajan aikeisiin? Kokosimme autokauppiaiden neuvot ostamista harkitsevalle

Sähköautokuski, käännätkö keulasi kohti Poria? Varaudu ruuhkiin pikalatauspisteillä


Summary: Suurista ja monipuolisista suoalueistaan tunnettuun Valkmusan kansallispuistoon kuuluva Munasuo on osittain pahasti metsiköitynyt metsäojituksien seurauksena.

Metsähallitus on aloittanut Kotkassa ja Pyhtäällä sijaitsevan Valkmusan kansallispuistoon kuuluvan Munasuon ennallistamisen. Taustalla on suoalueiden osittainen metsiköityminen istutetun männikön ja aikoinaan tehtyjen metsäojituksien seurauksena.
 Ennallistamisen tavoitteena on palauttaa metsäksi muuttuneet suoalueet takaisin luonnontilaisiksi.
 – Meidän on pakko tehdä tällainen kertaluontoinen ennallistamisprojekti, joka voi näyttää aika hurjalta silloin, kun työmaa on käynnissä, tai jopa vuodenkin sen jälkeen. Kiitos työstä odottaa 5–10 vuoden päässä, kun suo on palautunut alueelle, kertoo Metsähallituksen rannikon luontopalvelujen luonnonsuojelupäällikkö  Pekka Heikkilä .
 Ennallistamisen yhteydessä Munasuon alueelta poistetaan sinne kasvanut puusto ja aikanaan tehdyt ojat laitetaan umpeen. Alue, joka pyritään palauttamaan takaisin suoksi, on noin 90 hehtaaria.
 Ennakkoraivauksia ennen varsinaisia hakkuita
 Metsähallitus pääsee aloittamaan varsinaiset hakkuut Munasuolla vasta, kun suopohja on talvella jäätynyt. Valmistelevat työt on kuitenkin jo aloitettu, ja ennakkoraivaukset käynnistyivät kesäkuussa.
 – Sieltä on poistettu pientä puustoa eli läpimitaltaan alle kymmenen senttisiä puita. Tämä on välttämätön toimenpide, ennen kuin isot puut poistetaan alueelta, Heikkilä sanoo.
 Valkmusan kansallispuistossa on eteläisen Rannikko-Suomen suurimmat ja monipuolisimmat suoalueet. Petri Lassheikki / Yle
 Lisäksi alueen läpi menevä vanha tie, joka on aikanaan tehty metsätalouskäyttöön, on otettu nyt käyttöön, jotta suolle kuulumaton puu olisi mahdollista kuljettaa pois alueelta. Viime viikolla monitoimikone urakoi tiensivusta puustoa pois.
 – Käytämme tämän tien nyt viimeisen kerran hyödyksi. Kun suolle kuulumaton puu on saatu ajettua pois ja ojat on laitettu tukkoon, se tie laitetaan taas poikki, Heikkilä selventää.
 Suomaasto hankaloittaa työtä
 Valkmusan kansallispuiston Munasuota ennallistetaan osana  Metsähallituksen Hydrologia-LIFE-hanketta , jonka tavoitteena on soiden, purojen ja lintuvesien turvaaminen.
 Kaikkiaan Suomessa on 103 ennallistettavaa kohdetta. Tarkoitus on saada kaikkiaan ennallistettua yli 5 000 hehtaaria suota ja 34 km puroja. Kymenlaaksossa ennallistamisen kohteena on Valkmusan kansallispuiston lisäksi Kouvolassa sijaitseva Enäsuo.
 Ennallistamiskohteet ovat Suomen Natura-alueilla, ja työ tehdään vuosien 2017–2023 aikana.
 Ihannetapauksessa Valkmusan kansallispuiston Munasuolla tehtävät toimenpiteet voitaisiin saada valmiiksi jo syksyllä 2020, mutta Heikkilä ei usko näin käyvän.
 – Suolla työskentely on erittäin haasteellista, sillä siellä on aina riski koneiden uppoamisesta. Kesällä työ ei onnistu, koska suopohja on liian märkä. Täytyy odottaa suopohjan jäätymistä eli toivotaan kunnon talvea.
 Lopputuloksen pitäisi Heikkilän mukaan olla mahdollisimman alkuperäisen kaltainen luonnotilassa oleva suo.
 – Suoalueet ovat vähentyneet ja jäljelle jääneiden soiden vesitalous on häiriintynyt ojitusten takia. Tämän projektin jälkeen Valkmusa alkaa olla sellaisessa luonnotilassa, että alue saa olla ilman ihmisen jatkuvaa puuttumista.
 Yksi Suomen pienimmistä
 Pyhtään ja Kotkan alueella  sijaitseva Valkmusa  on yksi Suomen vähemmän tunnetuista kansallispuistoista. Se on perustettu vuonna 1996 ja on vain 19 neliökilometrin kokoinen.
 Valkmusan kansallispuistossa on eteläisen Rannikko-Suomen suurimmat ja monipuolisimmat suoalueet. Kymijoen läntinen haara virtaa kansallispuiston alueen pohjoisreunalla.
 Viime vuonna Valkmusassa kävi reilut 17 000 vierailijaa. Suomen  40 kansallispuistossa  kävijöitä oli yhteensi reilut 3,1 miljoonaa.
 Lue seuraavaksi:   Kotkasta pääsee kohta kävellen kansallispuistoon – Suomessa harvinainen ulkoilureitti johdattaa kaupungista avaralle suolle

Metsähallitus korjaa takavuosien tekoja – palauttaa metsäksi muuttuneita soita takaisin luonnontilaisiksi


Summary: Suomessa tehtiin päinvastainen ennätys kuin muualla maailmalla: hallaöitä on ollut 15 kappaletta heinäkuussa.

Sää lämpenee päivä päivältä koko maassa. Viikonlopun kesätapahtumissa voidaan nauttia lempeistä lukemista kaikkialla Suomessa.
 Helsingissä vietetään Weekend-festareita lauantaina 25 asteen lämmössä. Porin tapahtumiin on luvassa 24 astetta, samoin kuin Tampereen Tammerfesteihin.
 Savonlinnan Oopperajuhlilla lauantain ylin lämpötila huitelee 20 asteessa. Pohjoisessa alkaa Inariviikot, joille on lauantaina luvassa myös 20 asteen lukema.
 Festareilla tosin juhlitaan usein yöhön asti, jolloin lämpötila putoaa kymmenen asteen liepeille.
 Helle tulee takaisin
 – Huomenna torstaina tulee vielä paikoin sadekuuroja, mutta ne vähenevät kohti viikonloppua. Viikonloppuna lämpötilat ovat pohjoisessa 20 asteen kieppeillä ja Etelä- sekä Keski-Suomessa 20–25 astetta, Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi  ennustaa.
 Eteläisimmässä Suomessa helleraja saattaa mennä rikki lähipäivinä.
 – Mahdollisuudet hellerajan ylittymiselle on torstaista eteenpäin joka päivä ja viimeistään sunnuntaina laajemminkin, Kotakorpi sanoo.
 Ilma lämpenee siis vielä lisää ensi viikon alkupuolella.
 Kerttu Kotakorpi / Yle Sää
 Monille lämpö on tervetullutta viime viikkojen viileyden jälkeen. Kotakorven mukaan heinäkuussa on eniten hallaöitä sitten vuoden 1995. Silloin oli 15 hallayötä, samoin kuin tänä vuonna heinäkuussa.
 Ennätys on vuodelta 1987, jolloin Suomessa oli 17 hallayötä.
 Maapallolla ei ole koskaan ollut näin kuumaa
 Ilmastotieteilijöiden mukaan tästä heinäkuusta tulee kuumin kuukausi koko maapallon historiassa, kertoo  Guardian-lehti .
 Vaikka Suomessa on ollut viileää, muualla maailmassa on ollut ennätyslämmintä. Oxfordin yliopiston ilmastotieteilijä  Karsten Haustein  kollegoineen ennustaa, että jos sää jatkuu samanlaisena, luvassa on vuoden 2017 heinäkuun lämpöennätyksen ylittäminen 0.025 Celsius-asteella.
 Nasan satelliiteista saatu data vahvistaa ilmastotieteilijöiden arviot.
 Yhdeksän kymmenestä kuumimmasta vuodesta maapallolla ovat olleet vuoden 2000 jälkeen, kertoo  Yhdysvaltain ilmastoviranomainen .

Lämpö hellii viikonlopun festareilla – heinäkuusta tulossa koko maapallon kuumin kuukausi ikinä


Summary: Rokotteesta kieltäytyviä uhkaa 2 500 euron sakko. Lain on määrä astua voimaan ensi vuonna.

Saksan hallitus on  hyväksynyt lakiesityksen , joka velvoittaa rokottamaan päiväkotia tai koulua käyvät lapset tuhkarokkoa vastaan. Rokottamatta jättämisesta saattaa  mediatietojen mukaan  seurata jopa 2 500 euron sakko.
 Lakiesityksen mukaan myös vastaanottokeskuksissa asuvien on otettava rokote. Pakollinen tuhkarokkorokote koskee lisäksi päiväkodeissa, kouluissa ja vastaanottokeskuksissa työskenteleviä.
 Lakiesitys tarvitsee vielä Saksan parlamentin eli liittopäivien hyväksynnän. Lain on määrä astua voimaan vuoden 2020 maaliskuussa.
 Laumasuojaa ei ole saavutettu
 Saksassa on huolestettu tuhkarokkotapausten lisääntymisestä. Viime vuonna maassa todettiin 543 tuhkarokkotapausta ja tänä vuonna tapauksia on  raportoitu yli neljäsataa .
 Tutkimuslaitos Robert-Koch-Institut  kertoi saksalaislehdille alkuvuodesta , että riittävän suojan tuhkarokkoa vastaan on saanut noin 93 prosenttia koulun aloittavista lapsista. Laumasuojaa varten tarvitaan 95 prosentin peitto.
 Laumasuoja tarkoittaa, että kun riittävän suuri osa väestöstä on rokotettu, tauti ei pääse tarttumaan eteenpäin ja rokottamattomatkin ovat suojassa. Tuhkarokko leviää äärimmäisen herkästi.
 Kyse ei ole vain siitä, että seitsemän prosenttia lapsista olisi jäänyt täysin ilman tuhkarokkorokotetta. Heikko peitto johtuu osin siitä, että kaikki lapset eivät ole saaneet toista tuhkarokkorokotetta.
 WHO on huolissaan
 Saksassa tuhkarokkopakkoa on myös arvosteltu. Lastenlääkärien mukaan rokotepakko olisi pitänyt laajentaa koskemaan samalla muitakin rokotteita, sillä tuhkarokkorokotteen yhteydessä annetaan rokote myös sikotautia ja vihurirokkoa vastaan.
 Pelkkää tuhkarokkorokotetta ei ole ollut Saksassa saatavilla, lastenlääkäreitä edustava järjestö kertoi Funke Mediengruppen  lehdille .
 Suomessa tämä MPR-rokote on kaikille maksuton ja osa kansallista rokoteohjelmaa. Maailman terveysjärjestö WHO on  ollut huolissaan  tuhkarokkotapausten lisääntymisestä. Viime vuonna tuhkarokkotapausten määrä kasvoi 50 prosenttia.
 Rikkaissa maissa ongelmana on yleistynyt rokotevastaisuus ja köyhissä maissa rokotteiden puute.
 Lue lisää:
 Ei piikkejä minun lapseeni! Tuhkarokko tappaa Euroopassa jälleen, mutta pariisilaisäiti pelkää  rokotuspakkoa vaarallisten tautien sijaan
 "Rokotekriittisyys jakaa Suomen itä- ja länsiosiin" - Katso oman alueesi rokotuskattavuus tuhkarokon ja muiden vakavien tautien osalta

Tuhkarokkorokotteesta on tulossa pakollinen Saksassa – uusi laki koskee kouluja, päiväkoteja ja vastaanottokeskuksia


Summary: Tuotannon käynnistyminen viivästyy puolisen vuotta edellisestä tavoitteesta.

Olkiluodon kolmannen ydinvoimalan säännöllinen sähköntuotanto alkaa heinäkuussa 2020
 Teollisuuden Voima Oyj on saanut laitostoimittaja Areva-Siemens -konsortiolta päivitetyn aikataulun laitosyksikön käyttöönotosta. Edellisen suunnitelman mukaan laitoksen piti aloittaa säännöllinen sähköntuotanto tammikuussa 2020.
 Tämän kertaisen viivästymisen taustalla on alkuvuonna tehdyn laajan huoltoseisokin viivästyminen aikataulustaan
 Laitostoimittajan mukaan polttoaine ladataan reaktoriin tammikuussa 2020, laitosyksikkö liitetään ensimmäistä kertaa valtakunnan verkkoon huhtikuussa 2020 ja säännöllinen sähköntuotanto alkaa heinäkuussa 2020.
 Olkiluodon kolmosreaktorin käyttöönotto on myöhästynyt lukuisia kertoja. Alun perin se piti ottaa käyttöön jo vuonna 2009. Reaktorin rakentaminen alkoi Eurajoella vuonna 2005.

Olkiluodon uusi ydinvoimala sähköntuotantoon vasta vuoden kuluttua


Summary: Kriitikko Jonathan Jonesin mukaan näyttelyn maalaukset "ovat vain huonoja, niin teknisesti kuin älyltäänkin".

The Guardian -sanomalehden taidekriitikko  Jonathan Jones  on käynyt katsomassa ennakkoon suomalaismaalari  Helene Schjerfbeckin  (1862–1946) Lontoon-näyttelyn eikä säästele sanojaan  keskiviikkona ilmestyneessä arvostelussaan.
 – Schjerfbeck ei ole Iso-Britanniassa tunnettu, eikä hänellä oikeastaan ole syytäkään olla. Hänen näyttelynsä voi tosin viilentää sinua kuumana päivänä, sillä Schjerfbeckin hengetön viheliäisyys [eng.: miserabilism] on kuin kakkosluokan taiteen kylmä suihku, Jones kirjoittaa.
 Jones vertaa Schjerfbeckiä tämän norjalaiseen aikalaiseen Edvard Munchiin, jonka taide oli "samansuuntaista pimeän pohjoismaisen sielun kuvausta". Schjerfbeckin taidetta hän kuitenkin pitää epäonnistuneen paatoksellisena ja kiusallisena.
 Näyttelyssä on esillä muun muassa teos  Äitini  ja kaksi muutakin maalausta Schjerfbeckin äidistä. Jonesin mielestä nämä ovat Schjerfbeckin tuotannon parhaalta aikakaudelta, ennen ensimmäistä maailmansotaa, mutta pitää äidistä maalattuja teoksia kuitenkin tylsinä ja epäkiinnostavina kuvauksina taiteilijan yksityiselämästä.
 – Joko hänestä tuli iän myötä paljon surkeampi, tai sitten maalausten kuraattorit eivät ole tehneet hänelle kunniaa. Täällä on kokonainen huone potrettimaalauksia, joihin Schjerfbeck on kuvitellut naapurinsa ja sukulaisensa 20-luvun keikareiksi, Jones kirjoittaa.
 – Nämä teokset nähdään näyttelyssä jopa radikaaleiksi, koska niissä leikitellään identiteetillä, mutta ei tämä toimi, koska hän on maalari, eikä valokuvaaja.
 Helene Schjerfbeckin Naisprofiili -teos. Jarkko Heikkinen / Yle
 Jones sivaltaa erityisen ankarasti 1900-luvun teoksia  Sirkustyttö  ja  Autoilija .
 – Ne ovat vain todella huonoja maalauksia, niin teknisesti älyltäänkin.
 Jones kirjoittaa olevansa surullinen, koska hänen mielestään Schjerfbeck aloitti taiteilijan uransa täynnä kykyä, taitoa ja jopa visiota, kehuen muun muassa taiteilija  Helena Westermarckista  vuonna 1884 maalattua teosta ja tunnettua  Vaatteita kuivumassa  (1883).
 – On paradoksaalista, että myöhäisen 1800-luvun realistina Schjerfbeck kykeni kuvaamaan sielua kaikkein parhaiten. Kun näyttely keskittyy hänen 1900-luvun modernistiseen tuotantoonsa, ei esitellä hänen aikaisia vahvuuksiaan, vaan pitkää rappeutumista, Jones kirjoittaa.
 – On sekä masentavaa että järjetöntä kaivaa näitä teoksia esiin taidehistorian varastohuoneesta, jonne ne kuuluvat.
 Vajaat pari viikkoa sitten saman Guardian-lehden toinen kriitikko  Kate Kellaway   kirjoitti Schjerfbeckistä historiikin  ennakkona pian avattavaa näyttelyä varten. Hänen sävynsä oli ylistävä.
 Schjerfbeckin teokset ovat esillä Lontoon Royal Academyssa 20. heinäkuuta – 27. lokakuuta välisenä aikana.
 Lue molemmat arvostelut The Guardianin verkkosivuilta :
 The Guardian: Helene Schjerfbeck review – a chilling blast of Nordic noir
 ‘Finland’s Munch’: the unnerving art of Helene Schjerfbeck

Guardianin kriitikko haukkui Helene Schjerfbeckin Lontoon-näyttelyn pystyyn – "Kakkosluokan taiteen kylmä suihku"


Summary: Tällä viikolla on julkaistu kaksi merkittävää tutkimusta kevään eduskuntavaaleista.  Åbo Akademin ja Suomen kansallisen vaalikonsortion tutkimuksista löytyy monta yllättävää tulosta äänestäjien tunnoista.

Kuluva viikko on ollut politiikan seuraajien juhlaa. Näin ainakin jos katsotaan, mitä tutkimustuloksia on julkaistu kevään eduskuntavaaleista.
 Politiikan tutkijat ovat julkaisseet Suomi Areena -tapahtumassa kaksi tutkimusta, tai tarkemmin sanoen tutkimusten ennakkotietoja, jotka lisäävät ymmärrystä siitä, mitä vaaleissa tapahtui.
 Yle keräsi keskeisempiä Åbo Akademin ja Suomen kansallisen vaalikonsortion esittämiä tutkimustuloksia yhteen.
 Tässä yhdeksän kiinnostavaa havaintoa.
 1. Keskustan heikko vaalitulos: kannatusta valui perussuomalaisille, kokoomukselle ja demareille
 Keskustan kannatus eduskuntavaaleissa oli heikoin yli sataan vuoteen. Molemmat tutkimukset kertovat keskustan vaalituloksesta samaa viestiä.
 Kansallisen vaalikonsortion tutkimuksesta selviää, että suurin osa keskustan kannatuksesta valui perussuomalaisille, kokoomukselle ja demareille.
 Åbo Akademin tutkimuksen mukaan 29 prosenttia keskustaan kalleellaan olevista äänestäjistä äänesti kuitenkin kokoomusta.
 2. Kiinnostus politiikkaan on kasvanut
 Kiinnostus politiikkaan kohtaan on kasvanut varsinkin, jos vertailukohtaa haetaan vuosituhannen alkupuolelta.
 Kansalaisista 74 prosenttia ilmoitti vaalien jälkeen olevansa kiinnostunut politiikasta, kun vastaava luku oli 53 prosenttia vuonna 2003. Samasta asiasta kertoo myös äänestysaktiivisuuden kasvu viime vuosina.
 Yhä useampi suomalainen keskustelee myös politiikasta joko päivittäin tai useasti arjessa.
 Tilanne ei ole toivoton niidenkään osalta, jotka eivät ole lainkaan kiinnostuneita politiikasta. Heistä 37 prosenttia käytti ennen viime eduskuntavaaleja vaalikoneita ja noin puolet heistä pitivät vaalikoneen tulosta merkittävänä äänestyspäätökselleen.
 3. Ei ole aivan sama, kuka on vallassa
 Kukaan ei ole varmasti välttynyt väitteeltä, jonka mukaan on ihan sama, kuka on vallassa. Lopputulos on kuitenkin sama.
 Kansalaiset ovat entistä vähemmän tätä mieltä. Vielä eduskuntavaaleissa 2003 48 prosenttia suomalaisista ajatteli, ettei hallituspohjalla ole väliä. Kevään eduskuntavaaleissa 29 prosenttia oli enää tätä mieltä.
 Samalla ihmiset kokevat entistä vahvemmin, että äänestäminen on kansalaisvelvollisuus.
 4. Puolueiden asema äänestyspäätöksessä on kasvanut
 Huhut puolueiden kuolemasta ovat vahvasti liioiteltuja. Itse asiassa vaalikonsortion tutkimuksesta selviää, että ihmiset painottavat entistä vahvemmin puolueita äänestyspäätöksissään.
 Kun toissa vaaleissa puoluetta äänestyspäätöksessä painotti 53 prosenttia ihmisistä, viime keväänä vastaavan teki 56 prosenttia suomalaista.
 Samaan aikaan yksittäisten ehdokkaiden painoarvo äänestyspäätöksessä on laskenut.
 5. Naiset tulevat entistä voimakkaammin politiikkaan
 Äänestämisessä tapahtui kevään eduskuntavaaleissa murros. Ensimmäistä kertaa Suomen historiassa naiset äänestivät naisehdokasta useammin kuin miehet miesehdokkaita.
 Tämä näkyi eduskunnan paikkajaossa. Naiset saivat lähes puolet kaikista 200 eduskuntapaikoista.
 6. Liikkuvien äänestäjien määrä on vähentynyt
 Yksi yllättävimmistä muutoksista viimeisissä vaaleissa on ollut liikkuvien äänestäjien väheneminen. Kun eduskuntavaalien 2011 jälkeen 45 prosenttia äänestäjistä olevansa liikkuva äänestäjä, vastaava luku oli kevään vaalien jälkeen 39 prosenttia.
 Puolueiden pitää kuitenkin olla jatkossakin valmiita vakuuttelemaan liikkuvia äänestäjiä. Nuorista äänestäjistä 63 prosenttia ilmoitti vaihtelevan puoluetta eri vaaleissa.
 Samalla 50 prosenttia suomalaisista ilmoitti harkinneensa äänestävän toisen puolueen ehdokasta.
 7. Vaaliuutisointi muuttuu jatkossa
 Uutisointi vaalituloksista muuttuu jatkossa, jos Åbo Akademin valtio-opin professorin  Kimmo Grönlundin  lupaus pitää kutinsa.
 Grönlund lupasi, että yliopisto kehittää seuraaviin vaaleihin exit poll -kyselytutkimuksen, joka antaa luotettavan arvion vaalien tuloksesta heti äänestyksen loputtua.
 Åbo Akademilla oli käytössä kyselytutkimus viime eduskuntavaaleissa, jolloin sen toimivuutta testattiin. Grönlundin mukaan tutkimuksen tulos oli luotettava.
 8. Hallituspuolueissa on eroja ja samankaltaisuuksia
 Åbo Akademi tutki eri puolueiden äänestäjien asettumista vasemmisto ja oikeisto – sekä arvokonservatiivi ja liberaaliakselilla.
 Hallituspuolueiden äänestäjistä SDP:n, vasemmistoliiton, vihreiden ja RKP:n kannattajat ovat lähellä toisiaan, jos asiaa mitataan arvoasteikolla. Sen sijaan keskustan kannattajat ovat muita konservatiivisempia.
 Vasemmisto ja oikeisto -akselilla puolueiden kannattajissa on enemmän hajontaa. Vasemmistoliitto ja SDP ovat eniten vasemmalla, kun taas keskustan kannattajat ovat eniten oikealla.
 9. Demokratialla vahva tuki
 Viime vuosina on puhuttu paljon oikeistopopulismin noususta maailmassa ja sen uhasta liberaalille demokratialle. Kansalaiset antavat kuitenkin demokratialle tutkimuksessa vahvan tuen.
 Suomalaisista 93 prosenttia sanoo, että demokratia on paras tapa hallita yhteiskuntaa.
 Lue lisää:
 Selvitys: Naiset äänestivät eduskuntavaaleissa ensimmäistä kertaa useammin naisia kuin miehet miehiä

Keskustan kannatus valui perussuomalaisille ja puolueiden painoarvo kasvanut – Yle keräsi tuoreimpien eduskuntavaalitutkimusten tuloksia yhteen


Summary: Amerikkalaissoijalle on löytynyt uusia markkinoita eri puolilla maailmaa, mutta Kiinan viennin tyrehtymistä on vaikea paikata.

UNION BRIDGE  Kypsän, korkean vehnäpellon vieressä on rivissä polvenkorkuisia istutuksia. Ne ovat keväällä viljeltyä soijaa. Palkojen tilalla on vielä vain vaaleita kukkasia, jotka nuokkuvat heleänvirheiden lehtien suojassa.
 Soija kypsyy syys-lokakuussa ja marylandilaista viljelijäperhettä jännittää, mitä sadolle Kiinan kauppasodan myllerryksessä tuolloin tapahtuu. Burrierit kylvivät soijapavut keväällä presidentti  Donald Trumpin  tukiaisten turvin.
 – Sillä saatiin siemenet maahan. Nyt vain odotellaan niiden itämistä. Ei tässä muuta voi tehdä, viljelijä  Belinda Burrier  sanoo.
 Trump myönsi vajaat 15 miljardia euroa soijanviljelijöille, joita on Yhdysvalloissa ainakin 300 000. He kaikki ovat kärsineet kauppasodasta tavalla tai toisella.
 – Soijapapuja on aiempaa vaikeampi saada myydyksi. Moni farmari on alkanut miettiä siirtymistä varhaiseläkkeelle. Heiltä voi jäädä sato niittämättä, Burrier kertoo.
 – Entä teiltä?
 – Yritämme pyristellä vielä muutaman vuoden ja katsoa, mitä tapahtuu, hän sanoo päättäväisesti.
 Yhdysvalloissa on vähintään 300 000 tilaa, joilla viljellään soijaa. Burrierin perhetila kärsii Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasodasta. Nina Svahn
 Burrier lähestyy miehensä kanssa eläkeikää ja perhetilan sukupolvenvaihdoksesta on tyttären ja tämän miehen kanssa jo sovittu. Kauppasota voi kuitenkin vaikuttaa suunnitelmiin.
 – Toivon todella, että neuvottelijat saavat jotain pysyvää aikaiseksi. Alamme tuntea itsemme nurkkaan ahdistetuiksi, Belinda Burrier kuvailee.
 Kiina ostaa Ukrainasta ja Brasiliasta
 Soija on yksi maailman tärkeimmistä ruoka-aineista ja Yhdysvallat tuottaa sitä toiseksi eniten maailmassa. Yhdysvaltain soijabisneksen kokonaisarvo on noin 40 miljardia euroa.
 Kiina on ostanut ulkomailta 60 prosenttia kaikesta kuluttamastaan soijasta, ja aiemmin suurimman osan siitä Yhdysvalloista. Viime vuonna alkanut kauppasota on kuitenkin romahduttanut amerikkalaisviennin: Kiina hankkii nyt soijansa Aasiasta, Brasiliasta ja Ukrainasta.
 Ilkka Kemppinen / Yle, Tiedonhankinta: Mika Hentunen / Yle
 Yhdysvaltain soijan kokonaisvienti on pudonnut tämän vuoden aikana neljänneksen viime vuodesta. Vienti Kiinaan on tippunut 70 prosenttia viime vuoteen ja yli 90 prosenttia toissa vuoteen verrattuna.
 Aukkoa on vaikea paikata, kertoo Delawaren maataloustuottajien johtaja  Richard Wilkins . Hän oli aiemmin pitkään myös Yhdysvaltain soijantuottajien puheenjohtajana.
 – Olemme löytäneet pikavauhtia uusia markkinoita, mikä on todiste proteiinipitoisen soijamme korkeasta laadusta. Olemme avanneet uutta uraa, mutta tosiasia on, että Kiinan kokoista ostajaa on hyvin vaikeaa korvata, Wilkins sanoo.
 Richard Wilkinsilla on vuosikymmenien kokemus soijanviljelystä ja sen myyntiponnisteluista Yhdysvaltain tuottajajärjestöissä. Nina Svahn
 Amerikkalaissoijaa Egyptiin ja Nigeriaan
 Yhdysvallat on kasvattanut soijanvientiään EU-maihin tänä vuonna 83 prosenttia viime vuodesta. Kokonaan uusia markkinoita on löytynyt niin sanotuista kasvavista talouksista: Intiasta, Bangladeshista, Egyptistä ja Nigeriasta.
 Soijanviejien kattojärjestö USSEC aloitti tunnustelut Kiinan markkinoilla vuonna 1982. Ensimmäinen soijaerä vietiin sinne vasta 13 vuotta myöhemmin.
 – Nykyisissä kasvavissa talouksissa ei tarvitse odottaa niin kauan. Kestää kuitenkin 5–10 vuotta ennen kuin Kiinan korvaava vienti vetää, USSEC:in toimitusjohtaja  Jim Sutter  arvioi.
 ”Maatalous aina uhrina”
 Trump ja Kiinan presidentti  Xi Jinping  sopivat kesäkuun lopussa G 20-kokouksen yhteydessä kauppaneuvottelujen aloittamisesta uudelleen. Toistaiseksi ei kuitenkaan tiedetä, milloin se käytännössä tapahtuu.
 Toimitusjohtaja Sutter toivoo Trumpin hallinnolta malttia ja pelisilmää.
 – Kiinan kauppa ei ole ollut Yhdysvaltain kannalta reilua, mutta tuottajillellemme tämänhetkinen tilanne on kaikilta osin epäreilu. Jostain syystä maatalous joutuu aina kauppakiistojen uhriksi, hän harmittelee.
 – Mielestäni hallintomme olisi pitänyt yrittää neuvotella vakavissaan ennen kuin se asetti tulleja Kiinan alumiinille ja teräkselle. Toivottavasti tämä tie johtaa vielä tulokseen, Richard Wilkins pohtii.
 Paalaushommia. Burrierin tilalla viljellään soijan lisäksi vehnää ja heinää. Nina Svahn
 Burrierin tilalla on viljeltyä alaa 485 hehtaaria, josta soijaa on noin 145 hehtaaria. Loput ovat vehnää ja heinää, joiden varaan perhe toimeentulonsa nyt laskee.
 – Trumpin neuvottelutaktiikka on ollut raju. Ehkä hän sitten tietää, mitä tekee. Sitä ainakin toivon hartaasti, Belinda Burrier sanoo.
 Lue lisää:
 Kiinan talouskasvu hidastui alimmilleen 27 vuoteen – kauppasota Yhdysvaltojen kanssa vaikuttaa selvästi
 Trump suivaantui Kiinalle: Eivät ole ostaneet maataloustuotteitamme, kuten lupasivat
 USA:n maatalousministeri: Trump tietää, etteivät kauppasodan kärsijöiksi joutuneet viljelijät maksa laskujaan patriotismilla
 Trumpin kauppapolitiikka kuristaa soijantuottajia ja koettelee uskoa presidenttiin kannatuksen ydinalueilla – "Jos voitolliseksi ei päästä parissa vuodessa, moni voi hakea muutosta"

”Monelta farmarilta jää sato niittämättä” – Kauppasota Kiinan kanssa on ajanut Yhdysvaltain soijanviljelijät ahdinkoon


Summary: Arviot siilien määrästä perustuvat kansalaishavaintoihin. Siilien seuraajat ovat kuitenkin näkemästään vakuuttuneita.

Siileistä ollaan huolissaan. Jo pidemmän aikaa siilien kanssa työskentelevät vapaaehtoiset ovat sanoneet siilikantojen pienenevän ja mediassakin siilikanta  nousee esille  silloin tällöin. Esimerkiksi Aamulehti  uutisoi  heinäkuussa Pirkanmaan siilikannan pienentymisestä.
 Kokkolalainen  Rita Ylinen  hoitaa kotitalonsa piharakennuksessa siilejä nyt kolmatta kesää yhdessä miehensä kanssa. Ylinenkin on huolissaan siileistä.
 Ylinen kertoo nähneensä siilin liikkumassa puutarhassaan viimeksi vuonna 2008. Naapurin pihalla yksi piipersi viime kesänä.
 Ylisen mukaan siili on varsin reviiriuskollinen eläin, joten jos semmoisen pihalla näkee, pienillä asioilla voi edesauttaa sen viihtymistä ja hyvinvointia. Jos siilin näkee päiväsaikaan, on se Ylisen mukaan jo merkki siitä, että se saattaa olla avun tarpeessa.
 – Kesähelteiden aikaan vesikuppi auttaisi siiliä ja sinne voi laittaa vaikka hunajavettä tarjolle. Tietysti voi tarvittaessa myös ruokkia siiliä, joka esimerkiksi syksyllä näyttää liian pienikokoiselta. Kissan märkäruoasta ne tykkäävät ja jos kissan raksuja antaa, niitä pitää liottaa vedessä pari tuntia, Ylinen neuvoo.
 Vesikuppi ja mahdolliset ruoat kannattaa laittaa pensaiden juurelle, hiukan pensaan suojaan.
 Vähemmän havaintoja ympäri maan
 Etelä-Pohjanmaan siiliringin toiminnassa aktiivisesti mukana olevat  Virpi Aho  ja  Tanja Nevala  ovat tehneet saman havainnon kuin Rita Ylinen: siilejä ei näy.
 – Siellä, missä ennen on ollut 15 siiliä, niitä liikkuu nyt vain kaksi, Aho sanoo.
 Myös  siilikiikarissa.fi  -sivustoa yhdessä  Tuula Nyströmin  kanssa ylläpitävä  Tiina Kinnunen  toteaa siilien vähentyneen.
 Kinnunen on seurannut siilikantaa aktiivisesti toistakymmentä vuotta ja kertoo, että häneen otetaan yhteyttä siili-asioissa ympäri maan.
 Kinnusen mukaan ihmiset kertovat siilejä olevan tutuilla ruokintapaikoilla nyt selvästi aiempaa vähemmän. Muutoksen mittaluokka on sama kuin Ahon puheissa: 10-15 ruokailemassa käynyttä siiliä on muuttunut muutamaksi siiliksi. Kinnusen mukaan myös kuolleina löytyneistä siileistä tulee aiempaa vähemmän ilmoituksia.
 Päivi Seeskorpi / Yle
 Määrästä vain arvioita
 Siilikannasta on vaikea, ellei mahdoton, saada tarkkaa tietoa. Arviot perustuvat kansalaisten havaintoihin eikä luonnossa elävien siilien määrästä ole virallisia lukuja.
 Kansalaishavaintoihin ja musta tuntuu -tietoon joutuu perustamaan arvionsa myös Luonnonsuojeluliitto.
 – Siilien määrä tuntuu vähenevän, mutta tutkimuspuoli puuttuu. Kansalaishavaintojen perusteella ja yleistuntuma on, että siilejä näkee aiempaa harvemmin, sanoo viestintäpäällikkö  Matti Nieminen .
 Nieminen muistuttaa, että siilikannoissa on kuitenkin paljon myös alueellista vaihtelua.
 Myös Tiina Kinnusen mukaan alueellinen kannanvaihtelu voi aiheuttaa sen, että siilit häviävät joltain alueelta lähes kokonaan ja jonkun ajan kuluttua kanta taas elpyy. Tästä ei Kinnusen mukaan kuitenkaan ole enää kyse.
 – Siilikannan elpyminen on vähentynyt, Kinnunen toteaa.
 Kinnunen pelkää siilien puolesta ja peräänkuuluttaa ihmisten vastuuta, etteivät siilit kokonaan häviäisi. Meillä vallalla ollut luonto pitää huolen itsestään -ajattelu on hylättävä, hän sanoo.
 – Ei ole enää itsestäänselvää, että luonnonvaraiset eläimet pärjäävät "siinä sivussa". Emme voi enää ajatella niin, Kinnunen toteaa.
 Kuljetuksen ajan hoitoon tuotava siili sai olla pahvilaatikossa, jossa oli muun muassa vettä sille juotavaksi. Päivi Seeskorpi / Yle
 Monta syytä
 Siilihavaintojen vähentymisen tai mahdollisen siilikannan pienentymisen taustalta siilituntijat löytävät muutaman tärkeän syyn.
 Yksi on siilien elinympäristön muutos, missä ihmisen toiminnalla on tärkeä rooli. Meillä on liian siistiä.
 – Ihmiset trimmaavat pihojaan niin, että niistä ei enää löydy rehevää kasvustoa, jossa siilit viihtyisivät, Virpi Aho sanoo.
 – Pihoilla on robotti-ruohonleikkureita ja muita trimmereitä. Ne koituu joskus siilin kohtaloksi, Rita Ylinen toteaa.
 Ihmiset trimmaavat pihojaan niin, että niistä ei enää löydy rehevää kasvustoa, jossa siilit viihtyisivät.  Virpi Aho
 Siilejä jää paljon myös autojen alle. Lisäksi, kesän säästä ja olosuhteista riippuen siilejä voi vaivata ravinnon ja veden puute.
 – Ei ole matoja eikä ötököitä, joita syödä tai vettä juotavaksi, Aho sanoo.
 Siinä, missä viime kesänä siilit kärsivät helteestä ja nestehukasta, tänä vuonna viileät päivät ovat olleet niille haastavia.
 – Päivällä on lämpötila jäänyt joskus 10 asteeseen. Siinä pienet vieroitusikäiset poikaset hyytyvät, Tiina Kinnunen sanoo.
 "Toivossa eletään"
 Rita Ylisen uusin hoitosiili löytyi viikonloppuna hoipertelemasta vaarallisessa risteyksessä. Se toimitettiin Yliselle hoitoon Kokkolan seudun eläinsuojeluyhdistyksen toimesta.
 – Se oli yllättävän reipas, vaikka oli vain 65-grammainen, hoiperteli ja sillä oli kova jano, Ylinen kertoo.
 Pikkusiilille on nyt tarjottu kissanpennuille tarkoitettua äidinmaidon korviketta ja muutakin kissan ruokaa. Siili on pidettävä lämpimänä, ja se onkin saanut pötkötellä lämpötyynyn päällä. 65-grammainen siili on kasvanut jo 85-grammaiseksi.
 Vaikka Ylisen pihalla ei ole vuosiin nähty muita kuin hoitosiilejä, talonväellä on tarkoitus varautua tulevaan talveen rakentamalla siilille talvipesä. Mahdollisia asukkaita varten.
 Hoitosiilit vapautetaan takaisin luontoon, mutta toiveissa on, että oman pihan talvipesään joku muuttaisi horrostamaan.
 – Vaikka siilejä ei ole näkynyt, niin toivossa eletään. Aina kannattaa yrittää.
 Katso  täältä Ylen jutusta  vinkit, miten voit auttaa siilejä.
 Ovatko siilihavainnot vähentyneet? Vieläkö siilejä näkyy? Aiheesta voi keskustella 17. heinäkuuta kello 22 asti.

Minne siilit hävisivät? Silliharrastajat pelkäävät siilien vähenevän edelleen – ainakin havaintojen määrä laskee koko ajan


Summary: Sotilaat pääsevät johtamaan siirtymäajan neuvostoa ennen siviilejä.

Sudania väliaikaisesti hallitseva sotilasjuntta ja oppositiorintama ovat allekirjoittaneet sopimuksen, joka määrittelee vallan jakautumisen reilun kolmen vuoden siirtymäaikana.
 Sotilaat ja sudanilaisia siviilejä edustava oppositioryhmä allekirjoittivat sopimuksen varhain keskiviikkona seremoniassa Sudanin pääkaupungissa Khartumissa. Neuvottelut sopimuksesta olivat jatkuneet läpi yön.
 Neuvottelujen voittajaksi voi katsoa sotilasjuntan, sillä se pääsee johtamaan siirtymäkauden hallintoa ensimmäisenä. Sotilaat johtavat 11-henkistä siirtymäkauden neuvostoa aluksi vuoden ja yhdeksän kuukautta. Siviilit ovat johdossa jäljelle jäävät puolitoista vuotta.
 Sudanilaisten mielenosoittajien tavoitteena oli ollut suora siirtyminen siviilihallintoon, joten he joutuivat antamaan periksi asiassa.
 Neuvoston lopullinen kokoonpano on kuusi siviiliä ja viisi sotilasta.
 Kenraalien immuniteetti vielä ratkaisematta
 Osapuolet pääsivät yksimielisyyteen väliaikaissopimuksen päälinjoista jo  vajaa kaksi viikkoa sitten , mutta yksityiskohdista on käyty kovaa vääntöä.
 Suomen ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.)  kävi tapaamassa Sudanin kriisin osapuolia  ja neuvottelijoita Sudanissa ja Etiopiassa viime viikolla. Hän kuvaili tuolloin tilannetta maassa jännitteiseksi.
 Yhä ratkaisematta jäi kipeä kysymys siitä, saavatko kesäkuun alun väkivaltaisuuksia johtaneet sotilasjohtajat immuniteetin. Tämä tarkoittaisi, ettei heitä voitaisi asettaa syytteeseen oikeudessa.
 – Se on suuri este. Sudanin tulevaisuus (diktaattori  Omar )  al-Bashirin  jälkeen määritellään perustuslaillisessa julistuksessa, kuvaili sudanilaisen sanomalehden Altaghyeerin päätoimittaja  Rasha Awad  uutistoimisto AP:lle.
 Ainakin yli 150 mielenosoittajaa kuoli kesäkuun alussa, kun sotilaat tukahduttivat mielenosoituksen pääkaupunki Khartumissa puolustusministeriön edessä.
 Osapuolet ratkaisevat kysymyksen sotilaiden immuniteetista ja muista perustuslaillisista asioista erillisessä asiakirjassa, josta neuvottelut alkavat perjantaina.
 Lisää aiheesta:
 Kolme kysymystä Sudanista: Internet palautettiin ja videot raakuuksista leviävät – Keskeistä on, miten valta jakautuu
 "Sudaniin pitää saada sellainen rauha, että aseiden ääni ei kuulu kovempaa kuin diplomatian ja kansan ääni" – 21-vuotias aktivisti Ajak Majok uskoo demokratian olevan mahdollinen
 Sudanissa rauhanomaisia mielenosoittajia ampuneet joukot saavat epäsuorasti rahoitusta EU:lta
 Yle Sudanissa: Alaa Salahista tuli Sudanin kansannousun symboli – nyt häntä vainotaan, mutta hän ei suostu pelkäämään
 Yle Sudanissa: Naisille presidentin ero ei riitä – seuraavaksi he haluavat murskata miesten ylivallan

Sudanin sotilasneuvosto ja oppositio allekirjoittivat vallanjakosopimuksen – siviilit tekivät sotilaille myönnytyksiä


Summary: Moni kummastelee mitä kuurosokea saa irti jääkiekkopelistä. Paljonkin!

Maali! Jäähalli räjähtää täyteen ääntä, kun peliä on pelattu vasta kolme minuuttia. Ylälehtereillä istuva kuurosokea  Aarne Pirkola  ei mekkalaa kuule, mutta osallistuu riemuun tuulettamalla ja kaappaamalla lapsuudenystävänsä  Mirva Eteläahon  tiukkaan halaukseen. Hymy on leveä ja mieli riehakas.
 Aarne Pirkola erottaa kentältä juuri ja juuri muutaman maalia juhlivan, valkoiseen Kärppä-paitaan pukeutuneen pelaajan hahmon. Pirkolan silmät seuraavat peliä herkeämättä, mutta näkökenttä on tarkka vain viiden asteen leveydeltä. Putkimaisen näkökeilan ympäriltä kaikki muu on sumeaa.
 Aarne Pirkolan kokemuksen lätkäpelistä voit katsoa VR-elämyksenä osoitteessa  yle.fi/aarne.
 Kärppien kannattajat huutavat ilosta ja lyövät yhä kiivaammin rumpua, jonka rytmin Pirkolakin tuntee lattian värähdellessä. Peli on taas käynnissä ja sarjakärki Kärpät jatkaa Liigan jumbosijaa pitävän Ässien kurittamista Porin Isomäessä.
 Jääkiekko-ottelun tulkkaamiseen ei kuka tahansa pysty. Tulkit Sirpa Ojanen ja Juho Virtanen seuraavat molemmat vapaa-ajalla urheilua ja jääkiekkoviittomat ovat hallussa.  Mari Kahila / Yle
 Viittomakielen tulkki  Juho Virtanen  piirtää Pirkolan selkään kiekon liikkeitä. Sormi liukuu kiekkona pitkin selkää ja pian vieressä istuva tulkki Sirpa Ojanen nostaa käden pystyyn ja etusormi ampuu kuin nuoli ylärimaa kuvaavan käden ali.
 Taas maali! Vasta neljä minuuttia peliä pelattu ja Kärpät johtaa kahdella maalilla. Ässät ottaa aikalisän. Tulkit eivät.
 – Tulkeilla on pelissä kiire. He kertovat minulle viittomalla mitä kentällä tapahtuu, kuka pelaajista tekee mitäkin, mitä rangaistuksia vihelletään ja miten yleisö reagoi. Tulkkien sormet ovat minun silmäni ja korvani, Aarne Pirkola kuvailee.
 Hurahdus lätkään jo 5-vuotiaana
 Aarne Pirkola on käynyt elämänsä aikana yli sadassa lätkäpelissä. Yksin kotona pelien seuraaminen on tylsää. Hän rakastaa hallien sykettä ja yhteisöllisyyden tunnetta. Saa hengittää samaa ilmaa muiden lätkäintoilijoiden kanssa.
 Seisomakatsomon eturiviin asettumalla aistit virittyvät entisestään; saattaa haistaa pelaajien hien tai tuntea taklauksista syntyvän paineen kehossaan saakka.
 Syntymästä asti kuuro poika hurahti jo lapsena jääkiekkoon. Äiti muistaa viittoneensa viiden vanhalle Aarnelle aamuisin teksti-tv:stä NHL-tuloksia. Koulun alettua poika pääsi jäälle, kun perjantaiaamuisin kuurojen koulussa pidettiin lätkätreenejä.
 Kotiin on kertynyt melkoinen arsenaali Kärpät-fanituotteita. "Pelipaidan laitan päälle yleensä vasta hallilla. Ihan vaan varmuuden vuoksi, ettei tarvitse joutua matkalla kahnauksiin vastustajajoukkueen fanien kanssa", Aarne Pirkola vitsailee.  Henry Lämsä / Yle
 Luistelu kuitenkin jäi lukioikäisenä, kun Aarne Pirkolan sairastama Usherin oireyhtymä alkoi nakertaa näköä. Sairauteen kuuluu näön asteittainen heikentyminen. Sen vauhtia tai sitä sokeutuuko hän kokonaan, ei pysty kukaan ennustamaan. Tämä ei ole kuitenkaan nujertanut miestä.
 – Harrastan lätkän seuraamisen lisäksi nykyisin muun muassa shakkia, laskettelua ja matkustelua. Tulkkien ja avustajien kanssa pystyn tekemään melkein kaikkea mitä näkevät ja kuulevatkin. Monelle tämä on ihmetyksen aihe.
 Aarne jää helposti “suustaan kiinni”
 Sääliä Aarne Pirkola ei ole koskaan ymmärtänyt. Ei hänen puolestaan tarvitse kenenkään surra. Hän elää aktiivisen kolmekymppisen elämää vailla suurempia huolia.
 Harvinainen perinnöllinen sairaus Usherin oireyhtymä asettaa toki reunaehtoja arkeen, mutta se ei häntä neljän seinän sisään jämäytä. Lätkäpeliin ei lähdetä hetken mielijohteesta, sillä tulkit pitää varata jo hyvissä ajoin. Mutta kun lähdetään, otetaan kokemuksesta kaikki irti.
 Nyt ensimmäistä erää on jäljellä enää muutama sekunti ja Kärpät päättää ratkaista pelin jo ennen taukoa. Pirkolan katse kääntyy kohti kentän yllä leijuvaa screeniä, jossa seisoo ylivoimamaalin jäljiltä lukemat 0-3. On hallimurkinan aika.
 Aarne Pirkola rakastaa ihmisten kohtaamisia. Pienelle tytölle hän ehti opettaa lätkäpelin erätauolla muutamat viittomat.  Mirva Eteläaho
 Kun nakkimuki on syöty, seuruetta lähestyy pieni tyttö perheineen. Tyttö haluaa näyttää päiväkodissa oppimansa viittoman. Tyttöä alkaa ujostuttaa ja Pirkola keventää tunnelmaa opettamalla porilaiselle perheelle Ässien viittoman. Jokaisella lätkäjoukkueella kun on oma viittomansa. Kärpillä se on kynsien raapaisu ilmaan, Ässillä padan hämmentämistä kuvaava ele.
 Toinen erä on jo käynnissä, kun Pirkola pääsee istumapaikalleen. Hän ehtii juuri näkemään Ässien ensimmäisen maalin. On tyypillistä Aarnea jäädä “suustaan kiinni”. Hän on lapsesta saakka ollut sosiaalinen ja mennyt juttusille tuntemattomien kanssa. Jutustelu sujuu kynän ja paperin avulla ilman sanojakin.
 – Kerron mielelläni kuurosokean elämästä ja siitä, että pärjään elämässäni hyvin. Ettei minun puolestani tarvitse olla murheellinen. Välillä toki vähän kyllästyttää vastailla ihmisten kummasteleviin kysymyksiin.
 Samalla kun Aarne Pirkola välttelee paapomista, kantaa hän huolta tuntemattomien hyvinvoinnista. Tästä käy todisteeksi tarina, jota Pirkolan suvussa muistellaan edelleen.
 Vuosia sitten Aarne Pirkola matkusti enonsa kanssa junalla ja bongasi juna-asemalla istuvan keski-ikäisen naisen. Aarne Pirkola sanoi enolleen, että hänen on mentävä juttelemaan naiselle, sillä tämä näyttää niin surulliselta. Eno seurasi sivusta, kun poika kaivoi kynän ja paperin esiin ja istuutui naisen viereen juttelemaan.
 Aarnen tietomäärä haastaa kokeneenkin tulkin
 Kysymykseen miksi Kärpät on niin ylivoimainen, saa Aarne Pirkolalta vastaukseksi luennon. Hän jaksaisi puhua loputtomiin lätkästä. Käy heti selväksi, että hän seuraa lajia intohimoisesti ja tietää siitä paljon. Tulkkienkin on tiedettävä.
 Tulkkien huomio ei saa herpaantua hetkeksikään pelistä. Juho Virtanen tulkkaamassa kentän tapahtumia Aarne Pirkolan käteen.   Mari Kahila / Yle
 – Tulkin olisi hyvä tietää tulkkaamastaan aiheesta vähintään yhtä paljon kuin asiakas itse. Aarnen kanssa tämä on haastavaa. Aarne tietää niin monista asioista todella paljon, että on täysi työ pysytellä mukana, viittomakielen tulkki Juho Virtanen nauraa.
 Positiivinen, rohkea ja tiedonhaluinen. Niin kaikki Aarne Pirkolan tuntevat häntä kuvailevat. Paljon tästä on ammennettu lapsuudesta maatilalla. Nelilapsisessa perheessä Usherin oireyhtymää sairastaville veljeksille ei annettu erivapauksia. Kaikki osallistuivat sikatilan töihin. Aarne ajoi pellolla traktoriakin, vaikka näkö oli jo huonontunut. Piti vain katsoa tarkemmin, poika pähkäili.
 Palkkioksi ahkeruudesta lapsia kuskattiin jääkiekkopeleihin. Pohjanmaalla asuva perhe kannatti luonnollisesti Kärppiä. Aarne Pirkola myöntää joskus hairahtaneensa kannattamaan Jokereita. Mutta nyt syrjähyppy on ohi ja sydän sykkii vain Kärpille.
 Mari Kahila / Yle
 Isomäen hallissa Kärppien kannatusjoukko puhkeaa laulamaan uutta kannatuslauluaan. “Mä etelässä käynyt oon, miten siellä kukaan viihtyy. Oulua mä rakastan!”, nuorten miesten möreät äänet kailottavat.
 Ässät petraa peliään ja taistelee tosissaan viimeisessä erässä. Porilaisten puristus ei riitä ja Kärppä-fanit nostavat volyymiä pelin viimeisillä minuuteilla.
 Aarne Pirkola nousee seisomaan ja tuulettaa summerin soidessa. Ässät - Kärpät 1-3.
 Aarne oli jo ennen peliä varma Kärppien voitosta. Silti lopputulos maistuu makealta.  Mari Kahila / Yle
 Pian on kuitenkin kiire. Aarne Pirkola haluaisi ehtiä seuraamaan hallin aulassa näytettävää striimausta Ässien tiedotustilaisuudesta. Valmentajien mietteet ja selitykset pelistä kiinnostavat. Toisaalta pitäisi ehtiä pelaajia vastaan bussille.
 Suihkunraikkaita lätkänpelaajia harppoo jäähallin pihassa odottavaan bussiin. Kaikilla näyttää olevan kiire kotiin. Kärppien joukkueenjohtaja  Ari Hilli  on junaillut Pirkolalle lyhyet kohtaamiset muutaman pelaajan kanssa.
 Aarne Pirkola muistuttaa viittomakielen tulkki Juho Virtasta, ettei yhteiskuva vaan unohdu. Jussi Jokinen raapustaa nimikirjoitusta.  Mari Kahila / Yle
 Pirkola odottaa varta vasten tätä tilaisuutta ostetun lehtiön ja kynän kanssa jännittyneenä. Kuka nyt tuli ovesta? Onko se Heshka? Tulkki Juho Virtasen pää pyörii etsien Aarnen suosikkipelaajia.
 Lehtiöön tallentuu  Lasse Kukkosen ,  Shaun Heshkan ,  Jussi Jokisen  ja  Jani Hakanpään  nimikirjoitukset. Jokaisen kanssa otetaan myös yhteiskuvat muistoksi. Aarne Pirkola kiittelee pelaajia ja harmittelee, ettei aika riitä juuri päättyneen pelin ruotimiseen. Hänellä olisi siitäkin paljon sanottavaa.
 Jani Hakanpää ehtii poseeraamaan vielä ennen kotimatkaa Aarne Pirkolan vierellä.  Mari Kahila / Yle
 Kiekkobussin kaartaessa pois jäähallin pihasta kävelee Aarne Pirkola seurueineen parkkipaikalle. Ilta on vasta nuori. Ehtii hyvin käydä läpi pelin tapahtumat. Vaikka pariinkin kertaan.

Aarne Pirkola ottaa elämästä ja lätkästä kaiken irti, koska saattaa sokeutua lopullisesti koska hyvänsä: "Tulkkien sormet ovat minun silmäni ja korvani"


Summary: Amazon on luvannut selkeyttää sopimuksia, joita sillä on yhtiön verkkosivua käyttävien kilpailevien myyjien kanssa.

Saksan liittovaltion kartellivirasto ilmoittaa lopettaneensa tutkintansa siitä, onko verkkokauppajätti Amazon käyttänyt väärin johtavaa markkina-asemaansa. Tutkinta ehti kestää seitsemän kuukautta.
 Virasto perustelee päätöstään sillä, että Amazon on luvannut muutoksia sopimuksiin, joita se on tehnyt yhtiön verkkosivua käyttävien kilpailevien myyjien kanssa.
 Saksan kilpailuviranomaiset ryhtyivät tutkimaan viime vuonna, käyttääkö Amazon väärin johtavaa markkina-asemaansa kaksoisroolissaan suurimpana vähittäiskauppiaana ja suurimpana kauppapaikkana.
 Nyt Amazon on luvannut selkeyttää sopimuksia, joita sillä on yhtiön verkkokauppapaikkaa käyttävien kilpailevien jälleenmyyjien ja valmistajien kanssa. Amazonin mukaan uudet sopimukset astuvat voimaan kuukauden kuluessa.
 Saksa on Amazonin toiseksi suurin markkina. Yhtiön lupaamat sopimusmuutokset pätevät Saksan lisäksi myös muun muassa Britanniassa, Ranskassa, Italiassa, Espanjassa ja Yhdysvalloissa.
 Euroopan komission viime syksynä käynnistämä vastaavanlainen tutkinta Amazonin toimista on yhä käynnissä.
 Lisää aiheesta:
 Saksan kilpailuviranomaiset tutkivat Amazonin toimintaa – käyttääkö nettikaupan jättiläinen markkina-asemaansa väärin?

Saksan kilpailuviranomaiset ja Amazon pääsivät sopuun


Summary: Vaalimaalle haetaan rakennuslupaa vasta avattua Zsar-ostoskylää suuremmalle liikekeskukselle.

Virolahdelle, lähelle Vaalimaan rajanylityspaikkaa ryhdytään rakentamaan uutta, suurta kauppakeskusta.
 Entisen Vaalimaa Shopping Centerin tontin vuokrannut yrittäjä  Sergei Ananiev  hakee uudelle liikekeskukselle rakennuslupaa. Virolahden rakennuslautakunta käsittelee lupahakemuksen kiireellisesti ja pitää ylimääräisen kokouksen 1. elokuuta.
 – Olen hyvillä mielin. Meidän mittakaavassa tämä on iso hanke, Virolahden kunnanjohtaja  Osmo Havuaho  sanoo.
 Lupaa haetaan yli 18 000 kerrosneliön kokoiselle liikekeskukselle. Se on puolet suurempi kuin Vaalimaalla  viime vuoden lopulla avattu  Zsar outlet-ostoskylä. Sen ensimmäisessä vaiheessa neliöitä rakennettiin 12 000.
 Havuahon mukaan ostoskeskuksen rakentamista valmistelevat työt alkaisivat elokuun puolivälissä. Rakennuslupa saanee lainvoiman syys-lokakuun taitteessa.
 – Avajaiset olisi sitten lokakuussa 2020, Havuaho sanoo.
 Vaalimaa on Suomen toiseksi vilkkain rajanylityspaikka itärajalla. Tämän vuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana rajan Vaalimaalla ylitti noin 600 000 ihmistä, joista suurin osa on venäläisiä ostosmatkailijoita.
 Osin vanhan kivijalan päälle
 Uusi ostoskeskus rakennetaan osittain tontilla jo olevan kellarikerroksen päälle. Tontille kaavailtiin jo aikaisemmin kauppakeskusta, Vaalimaa Shopping Centeriä.
 Venäläisvetoinen yhtiö ehti käyttää projektiin reilut kymmenen miljoonaa euroa. Se rakensi kauppakeskukselle kivijalan ja kellarin sekä maksoi esimerkiksi kunnallistekniikan rakentamisen.
 Miina Sillanpää / Yle
 Ostoskeskukseen oli tulossa myös RAY:n uusi kasino. RAY kuitenkin vetäytyi aikeistaan syksyllä 2014 ja ostoskeskuks menetti vetonaulansa.
 Lopulta velkataakka kasvoi ylitsepääsemättömäksi.  Virolahden kunta purki vuokrasopimuksen  yhtiön kanssa maksamattomien vuokrien vuoksi kesällä 2016.
 Sen jälkeen tontti kivijalkoineen vuokrattiin uudelle omistajalle. Sergei Ananiev on myös Rajamarket-kauppaketjun yrittäjä.
 Vaalimaalle on yritetty perustaa  kauppakeskittymää jo vuosikymmeniä .

Itärajalle nousee uusi, valtava ostoskeskus – kertaalleen kuopatun kauppakeskuksen perustukset uudelleen käyttöön


Summary: Viestin kirjoittaja kertoi olevansa 13-vuotias englantilaispoika matkalla Melbourneen.

Australialainen kalastaja  Paul Elliot  sanoi keskiviikkona etsivänsä miestä, joka on kirjoittanut noin 50 vuotta sitten pulloon säilötyn viestin, kertoo uutistoimisto AP.
 Elliot kertoi Australian yleisradioyhtiö ABC:lle, että hän löysi poikansa  Jyahin  kanssa pullon kalastusreissulla Eyren niemimaan länsirannikolta Etelä-Australiassa.
 Elliotin mukaan viestin on allekirjoittanut  Paul Gilmore , joka kuvailee itseään 13-vuotiaaksi englantilaispojaksi.
 Kirjoittaja kertoo olleensa matkustamassa Fairstar-aluksella Australian länsirannikolla sijaitsevasta Fremantlesta etelärannikkoa pitkin itään Melbourneen.
 Viestiin on merkitty päivämäärä 17. marraskuuta 1969. Kirjoittaja ilmoitti sijainnikseen tuhat mailia eli noin 1 600 kilometriä itään Fremantlesta. Kirjoittaja pyytää viestin löytäjää vastaamaan hänelle. Viestiin on merkitty osoite Melbournessa.
 Leena Luotio / Yle
 Uutistoimisto AP:n mukaan on epäselvää, tarkoittiko kirjoittaja itse asiassa olleensa 1 600 kilometrin päässä Fremantlesta, joilloin hän olisi matkannut ensin etelään Australian länsirannikkoa pitkin ja sitten kääntynyt itään etelärannikolle.
 Australian valtion valtameritutkija  David Griffin  arvioi, että pullo ei ole voinut olla meressä 50 vuotta, koska merivesi ei koskaan pysy paikallaan.
 Griffin epäilee, että pullo on ollut hautautuneena rannalle vuosien ajan ja päätynyt takaisin mereen myrskyn myötä.
 – Jos se oli pudotettu valtamereen jossain Australian eteläpuolella, niin se ei olisi voinut pysyä meressä vuotta tai paria pitempään, Griffin sanoi.
 Sadat tuhannet britit muuttivat Australiaan 1960-luvulla. Australian hallitus tuki heitä matkalippujen hankinnassa. Lapset saivat matkustaa ilmaiseksi.
 Neljännes muuttajista palasi kuitenkin takaisin Brianniaan muutaman vuoden sisällä, koska elämä Australiassa ei vastannut heidän odotuksiaan.

Isä ja poika löysivät lähes 50 vuotta sitten kirjoitetun viestin pullosta Australiassa – nyt he etsivät kirjoittajaa


Summary: Rajavartiolaitos selvittää asiaa.

Venäläiskoneen epäillään loukanneen Suomen ilmatilaa Suomenlahdella Porvoon edustalla aamulla.
 Rajavartiolaitos selvittää asiaa.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.


Summary: Hämeen poliisin mukaan ilta ja yö sujuivat kuitenkin melko rauhallisissa merkeissä.

Noin 55 000 raskaan musiikin ystävää kokoontui tiistaina 16. heinäkuuta Hämeenlinnan Kantolan tapahtumapuistoon tarkastelemaan Metallican keikkakuntoa.
 Fanipaitoihin sonnustautuneita kuulijoita valui kaupunkiin jo tiistaiaamusta alkaen. Myös lukuisat kaupungin yrittäjät  olivat varustautuneet palvelemaan konserttivieraita .
 Päivän jatkunut odotus palkittiin, kun illan pääesiintyjä Metallica nousi lavalle hieman kello yhdeksän jälkeen illalla. Keikkaa Porista katsomaan saapuneiden  Janin  ja  Peten  mukaan bändi oli iskussa. Myös järjestelyt ja äänentoisto saivat miehiltä kiitosta.
 – Todella hyvät soundit oli. Muutoinkin paras näkemäni Metallican keikka. Tämän jälkeen kenenkään on vaikea pistää paremmaksi!
 Myös  Olli  ja  Minttu  pitivät kuulemastaan ja näkemästään.
 – Kerran aikaisemmin olemme nähneet Metallican ja nyt oli kyllä jopa vielä parempi kuin silloin!
 Euro hyväntekeväisyyteen jokaista myytyä lippua kohden
 Metallican esiintyminen Kantolassa oli järjestyksessään yhtyeen 19. kerta Suomessa.
 Viime vuosina yhtyeellä on ollut tapana lahjoittaa perustamansa All Within My Hands Foundation -järjestön kautta rahaa hyväntekeväisyyteen jokaisessa vierailemassaan maassa.
 Yhtye ei tehnyt poikkeusta Hämeenlinnassa. Metallica  lahjoitti 55 000 euroa  vähävaraisten perheiden lapsia tukevalle Hope ry:lle. Summa vastaa yhtä euroa jokaista Kantolaan myytyä lippua kohden.
 – Lahjoitus käytetään lasten harrastusten tukemiseen. Rahaa jaetaan alueellisesti tarpeen mukaan, mutta tietenkin Hämeeseenkin jää osa, lupaa Hope ry:n toiminnanjohtaja  Eveliina Hostila .
 – Lahjoitus tuli meille täytenä yllätyksenä. Kyllä siinä taisi muutama kyynelkin vierähtää, kun kuulimme, millaisesta summasta on kyse.
 Hope ry toimii Hämeen seudulla Hämeenlinnassa, Riihimäellä ja Lahdessa.
 Edellisellä Suomen vierailulla, toukokuussa 2018 Metallica lahjoitti 25 000 euroa Veikko ja Lahja Hurstin Laupeudentyö ry:lle.
 Hämeen poliisi: Yö sujui melko rauhallisesti
 Hämeen poliisi tiedotti tiistai-iltana Twitterissa, että se joutui poistamaan tapahtuma-alueelta useita päihtyneitä henkilöitä. Päihtyneet henkilöt työllistivätkin poliisia pitkälle yöhön.
 Putkaan päätyi kaikkiaan yli 20 henkilöä ja rikosilmoituksia kirjoitettiin muutamia. Muutoin konsertin jälkeinen yö sujui melko rauhallisesti ja merkittäviltä järjestyshäiriöiltä vältyttiin.
 Niin ikään suuren ihmismassan purkautuminen Kantolasta ja kaupungista jatkui pitkälle yöhön. Parkkipaikoilta poistuminen aiheutti ruuhkia ja kirvoitti sosiaalisessa mediassa vilkasta keskustelua.

Metallica tuli ja otti yleisönsä Hämeenlinnassa – Fani: "Paras näkemäni Metallican keikka"


Summary: Pitkulanmuotoinen järvi on noin kymmenen metriä leveä ja 30 metriä pitkä.

Bryan Mestre  halusi kenties paeta kesäkuussa Eurooppaa hiillostanutta helleaaltoa jylhinä kohoavien huippujen rinnalle. Nuorta vuorikiipeilijää odotti kuitenkin järkyttävä näky lumirajan yläpuolella Mont Blancin vuoristossa.
 3 400 metrin korkeudessa, kahden vuoren notkelmassa lumipeite oli muuttunut liplattavaksi vedeksi. Mestre nappasi kuvan ja julkaisi sen sosiaalisessa mediassa.
 – Hälytyskellojen pitäisi soida... Näiden kuvien välillä on vain kymmenen päivää, vuorikiipeilijä kirjoittaa Instagram-julkaisussaan.
 Toisessa kuvassa maisema on täysin lumen peittämä, toisessa kahden vuoren notkelmaan on syntynyt taivaansineä heijastava pieni järvi.
 Järvi herätti muidenkin kiipeilijöiden huomion
 Aikakauslehti  Geo  kertoo korkeuksissa sijaitsevan, pitkulaisen muotoisen järven olevan leveydeltään noin 10 metriä ja pituudeltaan 30 metriä.
 – Monet olivat pysähtyneet katsomaan pientä järveä, jopa oppaat, koska he eivät olleet koskaan nähneet sellaista, Mestre kuvailee ranskalaisen  radiokanavan Mont Blancin  haastattelussa.
 Myöskään Mestre ei ollut aiemmin nähnyt vastaavaa näkyä, vaikka on kiipeillyt alueella useaan otteeseen nimenomaan kesäaikaan, kertoo verkkosivusto  IFL Science .
 Mestre pitää todennäköisenä, että Eurooppaa hiostaneet helteet ovat kiihdyttäneet sulamista ja saaneet lumen alla olevan jään romahtamaan.
 – Siitä tuli eräänlainen aurinkokeitin. Vieressä oli monta pientä maanvyörymää, Mestre kuvailee radiokanavan haastattelussa.
 Skeptikot ovat jo ehtineet väittämään Mestren kuvia tekaistuiksi tai käsitellyiksi.
 – Tämä on todellista. Jäätikkö on kamalassa tilassa ja vesi vain kiihdyttää sulamista, vuorikiipeilijä vakuuttaa Instagram-tilillään.
 Tutkijat ovat  varoittaneet , että helleaallot riivaavat Eurooppaa jatkossa entistä useammin ilmastonmuutoksen vuoksi.
 Lue lisää:
 The Independent: Lake discovered 11,000ft high in the Alps, in 'truly alarming' sign of climate change
 Mittaushistorian lämpimin kesäkuu
 Tutkimus: Etelämantereen jäätiköiden sulaminen voi ylittää pisteen, jossa sitä ei voi enää pysäyttää – Katso ilmiötä selittävä animaatio

Helleaalto synnytti kirkkaana kimmeltävän järven lumirajan yläpuolelle Alpeille – "Hälytyskellojen pitäisi soida", suree löydön tehnyt kiipeilijä


Summary: Operatiivista liiketappiota tuli vuoden toisella neljänneksellä 3,1 miljoonaa euroa.

Rakennusyhtiö SRV:n tulos jäi tappiolle vuoden toisella neljänneksellä. Huhti–kesäkuussa operatiivinen liikevoitto oli 3,1 miljoonaa euroa miinuksella.
 Liikevaihto huhti–kesäkuussa oli 207,4 miljoonaa euroa. Lukua supisti sekä toimitila- että asuntorakentamisen liikevaihdon lasku.
 Vuoden ensimmäisellä neljänneksellä SRV onnisti  puristamaan tuloksensa voitolliseksi  kauppakeskus Redin kuormittaman vuoden jälkeen.
 Toimitusjohtaja  Juha Pekka Ojala   luonnehtii yhtiön katsauksessa  tuoretta tulosta pettymykseksi. Tappion syiksi hän mainitsi kateheikennykset ja muutaman kertaluontoisen erän. Myös asuntoja valmistui ja tuloutui hieman vähemmän kuin viime vuoden vastaavana ajankohtana.
 Toisaalta yhtiö on Ojalan mukaan vahvistanut kevään ja alkukesän aikana rahoitusasemaansa muun muassa hybridilainan liikkeellelaskun avulla. Myös tilauksia riittää.
 –  Tilauskantamme on edelleen vahva. Uusia tilauksia kirjattiin ensimmäisen vuosipuoliskon aikana 221 miljoonan euron edestä, Ojala jatkaa.
 Lue myös:
 YIT- ja SRV-rakennusyhtiöiden tulos heikkeni – SRV:lle kauppakeskus Redi oli odotettua kalliimpi
 Analyysi: Rakennusfirmoilta satelee tulosvaroituksia ja kurssit tippuvat kuin kivi – miten hurja buumi päättyy?

SRV:n tappiollinen tulos oli yhtiölle pettymys


Summary: Kunnat ovat perustaneet vastaanottopisteitä haitallisten vieraskasvien kitkemiseksi pihoilta ja tienvarsilta.

Heinäkuisena päivänä lupiinit hehkuvat villinä teiden varsilla. Kauneus on katsojan silmissä. Kokkolan kaupunginpuutarhuri ei näkymästä ilahdu.
 – Arvostan paljon perinteistä luonnonmaisemaa ja niittykasvustoa. Lupiini riitelee siinä maisemassa. Se on jotenkin liian räikeän värinen, en ihan hirveästi tykkää,  Sini Sangi  toteaa.
 Kunnissa on taisteltu lupiinien ja muiden haitallisten vieraslajien kanssa vuosia. Kotipuutarhoissa ongelmaan on herätty tänä kesänä, kun valtioneuvosto lisäsi lupiinin, jättiukonputken ja kurtturuusun kansallisesti haitallisten vieraslajien listalle. Se tarkoittaa sitä, että niiden kasvattaminen ja myyminen on kielletty ja kasvustot tulisi poistaa. Samalle listalle listalle päätyi vuotta aiemmin jättipalsami.
 Vieraskasvien ongelma on se, että ne leviävät nopeasti ja vievät elintilaa Suomen luontaisilta keto- ja niittykasveilta.
 – Niitä on aivan hirveästi. Esimerkiksi Torkinmäen kaupunginosassa kaupungintyöntekijä keräsi viikon aikana 38 000 jättipalsamin taimea. Se tarkoittaa karkeasti laskettuna noin 15 miljoonaa siementä, jotka olisivat levinneet luontoon. Jättiputkeakin on vastikään kerätty Köykärinmäen ulkoilualueelta 1000 kappaletta, kaupunginpuutarhuri Sangi listaa.
 Lupiinit kuivataan ja poltetaan. Kalle Niskala / Yle
 Kokkola perusti haittakasvien vastaanottokeskuksen, kun kotipihoista alettiin kansallisen asetuksen voimaantulon jälkeen kitkeä lupiineja. Käytännössä se on kaupunginpuutarhalla sijaitseva harmaa roskapönttö, joka on tarkoitettu lupiineille, jättiputkille ja jättipalsamille.
 Sieltä ne siirretään viereisen kasvihuoneen lattialle kuivumaan ja lopuksi poltetaan. Tarkoituksena on näin estää siementen leviäminen luontoon esimerkiksi kompostin mukana.
 – Koimme, että tarvitsemme niille vastaanottokeskuksen, jotta ne eivät päädy puutarhajätteen yleiselle vastaanottopaikalle ja kompostoinnin kautta multaprosessiin, kaupunginpuutarhuri Sini Sangi painottaa.
 Vastaanottokeskukseen on tuotu pääasiassa lupiinia ja jonkin verran jättipalsamia.
 – Joka viikko saa tyhjentää roskiksen. Osa ihmisistä vie kasvit suoraan kasvihuoneeseemme, jos satumme olemaan paikalla, kunnossapidon työnjohtaja  Sari Hotakainen  kertoo.
 Onko taistelu jo hävitty?
 Haittakasveja voi torjua myös kotona vastaavaan tapaan kuivattamalla ja polttamalla. Myös niittäminen ennen niiden siementämistä on hyvä tapa vähentää kasvustoa.
 – Jättipalsamit saa kitkettyä ottamalla varresta kiinni ja nykäistyä. Lupiini kannattaa ottaa mättäänä, samoin jättiputki. Sen käsittelyssä kannattaa lisäksi käyttää suojaimia, jotta ei tule palovammoja, kaupunginpuutarhuri Sangi neuvoo.
 Työtä riittää, mutta riittävätkö toimet vieraskasvien kitkemiseksi vai onko taistelu jo valmiiksi hävitty?
 – Ainakin niitä voidaan vähentää, mutta määrät tien varsilla ovat sen verran suuria, etten usko, että niitä onnistutaan hävittämään kokonaan, Sangi arvelee.
 Työnjohtaja Sari Hotakaisen suhde lupiineihin on ristiriitainen.
 – Ovathan ne omalla tavallaan kauniita, mutta nyt kun on töissä ruvennut niitä kitkemään, kyllä sitä tuli mökilläkin otettua raivaussaha käteen ja leikattua ne kukinnot sinne ojan pientareelle, että ne eivät pääse uudestaan siementämään.
 Aiheesta voi keskustella klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Vieraslajiasiantuntijan neuvo: Nyt keräämään lupiinikimppuja ja näivettämään kurtturuusuja
 Vieraslaji lupiini leviää tienvarsilta myös metsiin – "Osittain näyttää siltä, että peli on menetetty"

Kotipuutarhurit ja kunnat tuskailevat vieraskasvien kanssa –  Kokkola polttaa yksityisten taimia ja kiskoo irti tuhansia omiaan


Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Suomen parhaat videosisällöt palkitaan jälleen Tubecon-tapahtuman yhteydessä Messukeskuksessa elokuussa.
 Yksi tapahtuman pääjutuista on palkintotilaisuus, jossa tavoitteena on juhlia luovuutta sekä nostaa esiin omaperäisiä videosisältöjä, laadukasta osaamista ja hyviä tarinoita.
 Tänä vuonna Tubecon Video Awardseissa kilpailee yhteensä 33 videota kymmenessä kategoriassa. Gaalassa palkitaan muun muassa vuoden vlogi, vuoden tarina sekä vuoden komediavideo.
 Kilpailussa on mukana myös täysin uusi ASMR-kategoria. Vuoden parhaan ASMR-videon tittelistä kamppailevat ASMR Sita Sofia, ASSI ASMR sekä TheRelaxingEnd.
 – Aistielämyksiin perustuvien ASMR-sisältöjen suosio on ollut viimeisen vuoden aikana räjähdysmäisessä kasvussa. Halusimme huomioida alan jatkuvan kehittymisen palkitsemalla nyt videoita myös tässä kategoriassa, kertoo Tubeconin sisällöstä vastaavan Suomen tubettajat ry:n puheenjohtaja  Jussi Koski  tiedotteessa.
 Lopullisen voittajan kustakin kategoriasta valitsevat Tubeconiin tulevat tubettajat.
 Tubecon on YouTuben ympärille rakentuva tapahtuma, jossa YouTubeen videoita tekevät henkilöt ja heidän faninsa kohtaavat.
 Tubecon Video Awards järjestetään livenä Helsingin Messukeskuksessa 17.8.2019. Tästä  linkistä  pääset näkemään kaikki eri kilpailukategorioiden ehdokkaat.
 Lue lisää:
 Tubettamisen monet kasvot näkyvät Tubeconissa: HurHur nukkuu puussa, Bars and Melody saa yleisön kirkumaan ja papitkin ovat ryhtyneet tubettamaan   Seurasimme Tubeconia: Vihakommentit toistavat samaa kaavaa, miltä tuntuu olla salakuvauksen kohteena

Tubecon Video Awards 2019 -ehdokkaat julkistettu – mukana myös  täysin uusi kategoria


Summary: Massaturismi ei Suomeen suuntautuvassa matkailussa ole välttämättä koskaan mahdollista.

Visit Finland (Matkailun edistämiskeskus)

Kiinalaiset matkailijat käyttävät reilusti rahaa. Monissa muissa maissa tämä rahankäyttö osataan Suomea paremmin hyödyntää.
 Kiinasta tuleva turisti on meillä käyttänyt keskimäärin 1 300 euroa eri palveluihin ja ostoksiin. Muualla Euroopan unionin alueella kiinalaiset ovat kuitenkin tuhlailleet pari tonnia, Britanniassa jopa 3 000 euroa ja Yhdysvalloissa 4 500 dollaria.
 ChiQR-yrityksen operatiivinen johtaja  Timo Uusi-Kerttula  haluaakin saada suomalaiset matkailualan palvelut ja muut yritykset hyödyntämään paremmin kiinalaisten matkailijoiden kulutusintoa.
 – Meillä on aika paljon petrattavaa, millä voimme myydä palveluitamme, Timo Uusi-Kerttula sanoo.
 Ei pelkkää poroajelua, vaan mennään mustalla taksilla, sitten porokyyti ja vielä syödään poro sen jälkeen.   Timo Uusi-Kerttula, operatiivinen johtaja, ChiQR
 Ongelmana on Uusi-Kerttulan mukaan hintavien tuotteiden puute. Ei osata tarjota sellaisia erikoispalveluita, joita kiinalaiset janoavat matkaelämyksinään.
 – Tarvitaan helikopterikyytejä. Ei pelkkää poroajelua, vaan mennään mustalla taksilla, sitten porokyyti ja vielä syödään poro sen jälkeen. Sellaisesta erikoiselämyksestä kiinalaiset ovat valmiita maksamaan, Uusi-Kerttula hehkuttaa.
 Toinen ongelma kiinalaisten kohdalla on omankielisen informaation puute Suomen matkailupalveluista. He eivät käytä Googlen hakupalveluita vaan omaa WeChat-hakupalveluaan. Saman yhtiön WeChat Pay -palvelun kautta hoituu myös maksaminen.
 Jos hakupalvelu ei löydä esimerkiksi Espoon Nuuksiossa Haltian luontokeskuksen palveluita, niin käynti siellä jää vessassa poikkeamiseksi.
 Tätä yritetään parantaa nyt, jotta myös suomalainen matkailuala palvelisi paremmin Aasiasta tulevia matkailijoita. Helsinki-Vantaan lentokentältä voisi jatkossa ostaa ison paketin esimerkiksi Haltian ravintola- ja majoituspalveluihin.
 Kun palveluita on tarjolla kiinalaisten omassa nettipalvelussa, hinta saattaa olla korkeakin.
 Timo Uusi-Kerttula haaveilee, että ensi vuonna kiinalaismatkailijoita saapuisi Helsinki-Vantaalle jopa puoli miljoonaa. Jos he käyttäisivät 1300 euron sijaan pari tonnia, niin matkailuala hyötyisi tästä satoja miljoonia euroja.
 Luksuspalveluilla on kysyntää
 Kiinalaiset eivät ole ainoita kalliiden matkailupalveluiden käyttäjiä. Business Finlandin matkailuyksikkö Visit Finlandin johtaja  Paavo Virkkunen  sanoo suomalaisen luksuksen poikkeavan ehkä maailman blingbling-tarjonnasta.
 – Suomalainen luksus on aitoja sisältöjä laadukkaasti toteutettuna ja asiakkaan tarpeet viimeiseen asti palvelevana, Virkkunen sanoo.
 Hänen mukaansa suomalainen luksus mielletään maailmalla juuri aitoutena, luonnonmukaisena luontevuutena ja hyvänä palveluna, joka ei ole iholle tunkevaa tuuppimista vaan aitoa huomioon ottamista.
 Massaturismi ei Suomeen suuntautuvassa matkailussa liene koskaan mahdollista, sillä täältä puuttuvat siihen sopivat kohteet. Kestävä matkailu rajaa esimerkiksi pohjoisen pikkukylien matkailullisen kantokyvyn.
 Paavo Virkkusen mukaan tavoitteena pitää olla palvelujen laadun kohentaminen ja matkailijoiden jättämien euromäärien kasvattaminen. Tämä ei tarkoita markkinoinnin keskittämistä pelkästään rikkaisiin turisteihin.
 – Meillä on kohteita, joihin mahtuu niin budjettimatkailijoita kuin hyvin maksavia asiakkaita. Tämä rajaus ei ole poissulkeva vaan täydentävä, Virkkunen tähdentää.
 Erittäin onnistuneeksi matkailutuotteeksi on noussut tänä vuonna aloitettu  Rent a finn  -kampanja. Visit Finland etsi täksi kesäksi suomalaisia tutustuttamaan matkailijoita meille onnellisuutta tuottaviin tuttuihin kesäaktiviteetteihin.
 YK:n tutkimuksen mukaan Suomi on maailman onnellisin maa.
 Paavo Virkkusen mukaan kampanja on aiheuttanut sosiaalisessa mediassa melkoista huomiota.
 – Se on huomioitu 190 maassa, saanut melkein puolitoista miljardia näkijää. Jos tämä ansaitun huomion määrä muutetaan rahaksi, niin puhutaan noin 40 miljoonan euron tasosta. Se on todella hieno saavutus.
 Digitaalinen matkailu ei korvaa aitoa
 Suomesta halutaan Visit Finlandin visioissa kehittää Pohjoismaiden kiinnostavin matkailumaa. Tähän pääsemiseksi on tehtävä töitä, sillä esimerkiksi Tanskassa lähdettiin kehittämään matkailua jo vuosia sitten hyvin tuloksin.
 Silti Suomessakin matkailuelinkeino työllistää jo nyt 140 000 ihmistä ja BKT:sta sen osuus on samaa luokkaa kuin metsäteollisuuden eli noin 2,6 prosenttia.
 Matkailun kehittämiseksi vielä merkittävämmäksi on osattava hyödyntää esimerkiksi virtuaalitodellisuuden mahdollisuuksia. Kotisohvalta tehdyt virtuaalimatkat eivät koskaan korvaa aitoja elämyksiä, mutta kohteeseen tutustumisessa ja kiinnostuksen herättämisessä uusi tekniikka auttaa.
 Samoin voi lomansa jälkeen palata kohteen maisemiin ja fiilistellä matkamuistojaan.
 Visit Finland julkisti tiistaina vastuullisen matkailun  Sustainable Travel Ohjelman , joka kannustaa matkailualaa toimimaan ympäristön kannalta kestävällä tavalla.
 Lue myös:
 Kotimaanmatkailussa on nyt imua – “Suomalaiset ovat tarttuneet urakalla vastuullisuuteen”
 Tilastokeskus: Lapin matkailu on kasvanut kolmisen prosenttia alkuvuonna
 Vuoden kotimaan matkailuyritys Kemin Matkailu Oy on tehnyt talvesta kansainvälisen matkailutuotteen

Kumpia meille halutaan, varakkaita kiinalaisia vai reppuretkeilijöitä – matkailuala alkaa olla iso bisnes, mutta missä menevät rajat?


Summary: Apollo-ohjelmaa varten 50 vuotta sitten kehitetty pakkaskuivattu ruoka on nyt arkipäivää Kansainvälisellä avaruusasemalla ja tuttua myös Maassa etenkin retkirepuissa.

Kun Apollo 11:n astronautit  Neil Armstrong  ja  Buzz Aldrin  valmistautuivat laskeutumaan Kuun pinnalle 50 vuotta sitten, lennonjohdolta tuli muistutus komentomoduulin pilotille  Michael Collinsille : "Käske heidän syödä lounasta ennen kuin lähtevät."
 Yhdysvaltain Apollo-ohjelmaa varten piti kehittää paljon aivan uusia teknisiä ratkaisuja, mutta unohtaa ei voinut myöskään ihmisen perustarpeita – hengittämistä tietenkin, mutta myös syömistä, juomista ja ruoansulatuksen toimintaa. Apollo-lennot kestivät pisimmillään puolitoista viikkoa.
 Näin Collins kuvaili Apollo 11:n ruokakaapin sisältöä:
 – Meillä on täällä kaikenlaista hyvää. Vasemmassa yläkulmassa on kahvia ja erilaisia aamiaistarvikkeita, pekoninpalasia, hedelmämehua ja muita juomia, ja keskellä, oi... kaikenlaista.
 Collinsin tyydytykseksi tarvikkeita oli muun muassa kanamuhennokseen. Resepti kuului näin: Otetaan kolme unssia vettä kuumavesihanasta, suodatetaan vedestä mahdolliset kaasut, annetaan pakkaskuivattujen kananpalojen vettyä ja muhennetaan.
 Kahvi olisi saanut olla kuumempaa
 Miehistö oli ruokaan erittäin tyytyväinen, Collins kehui. Astronauteille maistui makkara, ja valinnanvarassa oli sellaisiakin kuin katkarapucocktail ja lohisalaatti, maapähkinävoi ja hyytelö.
 – Kiitokset kokille. Ruoka on erinomaista. Annan kanakeitolle ainakin kolme lusikkaa, pisteytti ruokakriitikko Collins.
 Tuo ja kaikki muutkin Apollo 11:n ja lennonjohdon väliset keskustelut ovat luettavissa tekstiksi purettuina Yhdysvaltain avaruushallinnon  Nasan sivulla .
 Joitakin ongelmiakin toki oli. Tyhjiöpakatut ruokapussit oli pullistettava kaasulla, mutta osa pakkauksista oli rutistunut niin tiukkaan, ettei homma tahtonut sujua.
 Myös kahvin haaleutta astronautit harmittelivat.
 Apolloissa oli kuumavesihana, toisin kuin edeltäjissään Gemini-aluksissa, joiden astronauttien oli pitänyt tyytyä kylmään ruokaan. Apolloissakin vesi oli kuitenkin vain 60-asteista. Kahvi nautitaan yleensä 70–80-asteisena.
 Collins vitsaili kokanneensa kyllikseen
 Menomatkalla tyhjentyneet pakkaukset jätettiin Kuuhun – niin kuin paljon muutakin käytettyä, kuten alushousut, raportoi Neil Armstrong Maahan, kun komentomoduulin paluumatka oli alkanut.
 Buzz Aldrin vitsaili, että ahtaan kuumoduulin jälkeen komentomoduuli oli niin tilava, että miehistö poukkoili siellä kuin tanssiaisissa.
 Kuuta kiertäneessä komentomoduulissa muita astronautteja odottanut Collins lohkaisi, että hänen oli aika ottaa iltapäivä vapaaksi huushollattuaan yksin.
 Hän vitsaili keittäneensä, lakaisseensa ja melkein paikanneensa vaatteita, kun toverit olivat olleet Kuun kamaralla. Pilapuheissa epäilemättä heijastui helpotus siitä, että kuumoduuli oli kyennyt tuomaan Armstrongin ja Aldrinin takaisin Kuusta, mikä ei ennakkoon ollut lainkaan varmaa.
 Myös avaruudessa aterioimisessa oli uhkakuvansa. Kun miehitettyjä avaruuslentoja vasta valmisteltiin, epäiltiin, ettei nieleminen painottomassa tilassa ylipäätään onnistuisi, vaan astronautit tukehtuisivat ruokaansa ja juomaansa.
 Entä olisiko olemassakaan ruokaa, joka kestäisi ne lämpötila-, paine- ja värähtelyolosuhteet, jollaiset olivat tuohon mennessä tuttuja miehittämättömiltä lennoilta? Ja miten olisi avaruusruoan ravitsevuuden laita?
 Pakkaskuivatun ruoan pussit leijailevat Euroopan avaruusjärjestön italialaisen astronautin Luca Parmitanon käsistä  kansainvälisellä avaruusasemalla ISS:ssä vuonna 2013.  Nasa
 Sormiruokaa ja putkilosta puristettua
 Apollo-lentojen ruokahuollon haasteisiin listattiin niin turvallisuus, laatu ja ravintoarvot kuin ruoan nieleminen, sulaminen ja imeytyminen sekä pakkaamiseen, aterian valmistamiseen ja jätteisiin liittyvät kysymykset.
 Ensimmäiset avaruusateriat olivat pieniä ruoanpalasia, jotka syötiin sormin, sekä soseita, jotka piti puristaa metalliputkilosta suoraan suuhun. Apollo-ohjemassa sormiruoan lisäksi perusruoaksi tulivat mahdollisimmat pieniksi ja kevyiksi kuivatut ruoat.
 Laadukkainta on pakkaskuivattu ruoka, jota tehdään jäädyttämällä elintarvike ja altistamalla se sitten alipaineelle, jolloin jään vesi muuttuu kaasuksi.
 Lopputulos on huokoinen. Syötävää siitä saadaan lisäämällä vettä. Niin muoto kuin ravintoarvot palautuvat varsin alkuperäisen kaltaisiksi.
 Nykyisin pakkaskuivattua ruokaa löytyy Kansainvälisen avaruusaseman ISS:n lisäksi Maastakin, ennen muuta vaeltajien rinkoista.
 Nopealla vilkaisulla retkikaupoissa näyttäisi olevan tarjolla muun muassa pasta bolognesea, kananrintaa ja currykastiketta sekä chipotle-chilikasviksia ja jälkiruoaksi vaikkapa mansikkaista riisivanukasta. Olisivat ehkä maistuneet myös Armstrongille, Aldrinille ja Collinsille.
 Haluatko syödä kuin astronautti?
 Tältä Nasan historiasta kertovalta sivulta  voi katsoa kaikkien Apollo-miehistöjen ruokalistat. Ensimmäinen miehitetty lento oli Apollo 7 vuonna 1968 ja viimeinen Apollo 17 vuonna 1972.
 Ateriat monipuolistuivat lento lennolta, ja vähitellen kukin astronautti pääsi valitsemaan menunsa yhä enemmän oman mielensä mukaan.
 Mieltymyksiä kysyttiin toki jo ensimmäistenkin matkojen alla, mutta vasta viimeisellä lennolla astronauteilla oli valinnanvaraa mielin määrin.
 Apollo 11:n miehistö ei päässyt oluelle vielä Maahan palattuaankaan, sillä heidän piti viettää kolme viikkoa karanteenissa. Presidentti Richard Nixon kävi tervehtimässä.  Nasa
 Apollo 11:n ruokalista, kuumatkan toinen päivä 17.7.1969
 Aamiaiseksi  hedelmäcocktail, jauhelihapihvejä, kanelilla maustettuja leipäkuutioita, kaakaota ja greippimehua.
 Lounaaksi  makkaroita, omenakastiketta, suklaavanukasta, appelsiini-greippimehua.
 Päivälliseksi  perunakeittoa, spagettia ja jauhelihakastiketta tai sianlihaa ja perunavuokaa, ananaskakkua ja viinirypälemehua.
 2 800 kilokaloria päivässä
 Kuuhun laskeutuneiden Apollo-astronauttien ruokalistalla oli kaksi ateriavaihtoehtoa.
 Ensimmäinen sisälsi pekonikuutioita, persikoita, pikkuleipiä kuutioituina, kahvia ja ananas-greippimehua. Toisessa oli lihamuhennosta, kanakeittoa, taatelikakkua sekä viinirypäle- ja appelsiinimehua.
 Jos kuukävelijöitä hiukoi aterioiden välissä, he saattoivat napata kuivattuja hedelmiä, suklaapatukan, tai putkilosta puristettua kinkkusalaattilevitettä. Ellei nälkä niilläkään taittunut, kuumoduulista löytyi vielä pari annosta kalkkunaa ja kastiketta.
 Pisimmän ajan Kuun pinnalla viettivät Apollo 17:n astronautit, yli kolme vuorokautta. Apollo 11:n kaksikolle kuuaikaa kertyi 21,5 tuntia.
 Komentomoduulin ruokakaapissa oli paljon muutakin, kuten erilaisia lihapatoja sekä vaalean tai tumman leivän päälle juusto- ja muita levitteitä. Makeanhimoa tyydytettiin muun muassa banaani-, suklaa- ja toffeevanukkailla.
 Niillä viimeistään sai täyteen kilokaloritarpeen, joka oli laskettu 2 800:ksi päivässä.
 Juomapuolesta huolehdittiin erilaisten hedelmämehujen lisäksi kaakaolla sekä varsin suurella määrällä kahvia. Teenjuojia ei Apollo 11–16-lentojen astronauteissa näytä olleen lainkaan, mutta Apollo 17:n ruokakaapissa oli teetäkin.
 Apollo 11:n historiallisesta matkasta myös:
 Ihmisen ensimmäinen matka Kuuhun alkoi 50 vuotta sitten – astronautit varautuivat kuolemaan, presidentti Nixonilla oli muistopuhe valmiina
 Vuosikymmenien tauko päättyi, kuumatkat alkavat taas – Seuraava jalanjälki Kuun kamaralla voi olla kiinalaisesta kengästä

Pakkaskuivattua kanaa ja haaleaa kahvia – Näin Apollo 11:ssä syötiin ja juotiin


Summary: Viikingit hakkasivat alle sadassa vuodessa 97 prosenttia Islannin metsistä. Puusto ei ole sen jälkeen toipunut.

Islanti yrittää palauttaa metsät, jotka viikingit hävittivät saavuttuaan saarelle. Ennen viikinkien tuloa Islannissa oli suuret metsät, mutta nykyisin maan katsotaan olevan Euroopan vähämetsäisin valtio.
 Puuston vähäisyys merkitsee muun muassa sitä, että eroosio pääsee kuluttamaan maata, eikä maaperä pysty varastoimaan satanutta vettä. Seurauksena Islannin erämaat ovat kasvaneet, vaikka sadetta riittääkin.
 Islannin metsistä ja metsittämisestä vastaavan viranomaisen IFS:n johtaja  Hreinn Oskarsson  kertoo, että maahan istutetaan nyt kahta Pohjois-Amerikasta tuotua havupuulajia, sitkankuusta ja kontortamäntyä. Oskasson itse käyttää paakkutaimien istuttamiseen Suomessa kehitettyä istutusvälinettä, pottiputkea.
 – Suunnitelmissamme on uudelleenmetsityksen hanke, jolla maaperä saataisiin vakaaksi (eroosiolta), Oskarsson kertoo.
 Ilmastonmuutos näyttäisi aiheuttavan Islannissa, ristiriitaista kyllä, etua puunkasvulle.
 – Puuston palauttamisen esteenä ovat olleet matalat lämpötilat ja viileät kesät. Nyt puiden kasvu näyttäisi täällä nopeutuvan, sanoo IFS:n apulaisjohtaja  Adalsteinn Sigurgeirsson .
 Erittäin nopea metsäkato
 Viikingit saapuivat Islantiin Norjasta 800-luvulla. Siirtolaisten saapuessa koivumetsät peittivät yli neljäsosan saaresta.
 Metsäkato tapahtui nopeasti. Alle sadassa vuodessa viikingit olivat hakanneet 97 prosenttia Islannin metsistä.
 Saaren puusto ei ole sen jälkeen toipunut. Tällä erää metsää on vain noin 0,5 prosenttia Islannin alueesta.
 Saarella tehtiin yrityksiä puuston palauttamiseksi 1950-luvulla ja 1990-luvulla. Jonkin verran vehreyttä onkin onnistuttu palauttamaan.
 Vaikka koivu on Islannin ainoa alkuperäinen puulaji, se ei ole maan pohjoisissa oloissa "tuottoisa puulaji", Sigurgeirsson sanoo.
 – Jos haluamme päästä puiden lisäämisen ohella muihin tavoitteisiin, kuten hiilen sitomiseen ja puutavaran tuotantoon, tarvitsemme monipuolisempaa puustoa kuin pelkkää koivua.
 Eri puolille Islantia on perustettu kymmeniä puutaimitarhoja metsittämisen saamiseksi vauhtiin. Esimerkiksi Kvistarissa, noin sadan kilometrin päässä pääkaupunki Reykjavikista, tuotetaan nykyisin vuosittain yhteensä 900 000 mäntyä ja poppelia.
 – Kvistarin puut on tuotu meille alun perin Alaskasta. Nyt saamme niistä myös puunsiemeniä, täydentää hortonomi Holmfridur Geirsdottir.

Islanti yrittää palauttaa viikinkien saarelta tuhoamat metsät – apuna käytetään Suomessa kehitettyä pottiputkea


Summary: Strasbourgin tilaisuuteen osallistuu on eurooppaministeri Tytti Tuppurainen.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) esittelee tänään Euroopan parlamentin täysistunnossa Strasbourgissa Suomen EU-puheenjohtajakauden painopisteet ja keskustelee niistä europarlamentaarikkojen kanssa.
 Rinne puhuu kello 11. Yle lähettää tilaisuuden suorana netissä.
 Paikalla on myös eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.). Rinne ja Tuppurainen tapaavat vierailunsa aikana Euroopan parlamentin vasta valitun puhemiehen  David-Maria Sassolin .

Pääministeri Rinne esittelee Suomen puheenjohtajakautta Euroopan parlamentin täysistunnossa – katso suorana netissä kello 11


Summary: Tutkimusasemalle toipumaan viedyt Ähtävän- ja Mustionjoen raakut eli jokihelmisimpukat ovat tuottaneet ensimmäisiä jälkeläisiä.

Erittäin uhanalaisten raakkujen eli jokihelmisimpukoiden pelastusoperaatiossa on saavutettu merkittävä onnistuminen.
 Pohjalaisen Ähtävänjoen sekä uusimaalaisen Mustionjoen pohjassa sinnitelleitä viimeisiä raakkuja siirrettiin vuonna 2016 toipumaan Konneveden tutkimusasemalle.
 Nyt ensimmäiset raakun poikaset ovat syntyneet tutkimusaseman suojissa eli irrottautuneet isäntäkalojen kiduksista. Raakut ovat lopettaneet lisääntymisen luonnossa, mutta laboratoriossa ne alkoivat tuottaa toukkia viime syksynä.
 Toukat tartutettiin isäntäkalojen, muun muassa lohen kiduksille, missä ne ovat kasvaneet lähes 11 kuukautta. Ensimmäiset valmiit, isäntäkalojen kiduksilla kasvaneet poikaset irrottautuivat kaloista heinäkuun alussa. Osa raakunpoikasista viedään jatkokasvatukseen Norjaan. Osa palautetaan Ähtävänjokeen ja Mustionjokeen, kun jokien elinolot on saatu kuntoon.
 Mustionjoen raakkumäärä on vähentynyt ainakin puoleen – jos ei ylikin – yhdeksässä vuodessa. Pohjanmaalla Pietarsaaren lähistölle laskeutuvassa Ähtävänjoessa arvioidaan elävän enää 500 yksilöä, kun vielä 1980-luvulla joessa eli noin 50 000 raakkua.
 Raakut ovat sukupuuton partaalla, kun niille sopivat elinympäristöt ovat vähentyneet purojen perkaamisen ja vesien laadun heikentymisen myötä.
 Raakku elää virtavesissä ja se tarvitsee lisääntymiseen taimenen tai lohen.
 LUE MYÖS, MITEN RAAKUN LEMMENLOMA ONNISTUI

Erittäin uhanalaisen raakun pelastusoperaatiossa saavutettu onnistuminen: ensimmäiset raakun poikaset syntyivät laboratoriossa


Summary: Yt-neuvottelujen taustalla oli yrityskauppa, jossa Rolls Royce myi merenkulkuliikentoimintansa norjalaiselle Kongsbergille.

Kongsberg Maritime Finland on saanut yt-neuvottelunsa päätökseen, kertoo toimitusjohtaja  Olli Rantanen . Neuvottelujen tuloksena työntekijöitä irtisanotaan Suomessa kaikkiaan 19 työntekijää. Kaikki irtisanotut ovat toimihenkilöitä.
 Vähennystarve Suomessa oli 33 työntekijää. Loput vähennystarpeesta hoidetaan muun muassa eläkejärjestelyillä ja yhtiön sisäisillä siirroilla.
 Irtisanottavista suurin osa on Turun yksiköstä, jossa irtisanottavia on kaikkiaan 17. Raumalta irtisanotaan kaksi työntekijää.
 Kongsbergilla on lisäksi toimintoja Kokkolassa, mutta päättyneet neuvottelut eivät koske Kokkolaa. Rauman tehtaan ja huollon toimintaan neuvotteluilla ei ole vaikutusta.
 Kongsberg Maritime ilmoitti toukokuussa työntekijöiden vähennystarpeen olevan maailmanlaajuisesti 260 työtehtävää. Yhtiö tavoittelee 50 miljoonan euron vuosisäästöjä.
 Lue lisää:
 Teollisuuskonserni Rolls-Roycen meriliiketoimintojen myynti ei vaikuta Kokkolan yksikköön
 Rolls-Roycen meriliiketoimintojen myynti Norjaan varmistui
 Rolls-Royce myy Marine-ryhmänsä norjalaiselle Kongsbergille

Kongsbergin yt-neuvottelut Suomessa päätökseen – 19 työntekijälle potkut Turussa ja Raumalla


Summary: Yhtiön liikevaihto kasvoi 10,4 prosenttia ja oli 739 miljoonaa euroa.

Lentoyhtiö Finnairin liikevoitto heikkeni 47,2 miljoonaan euroon vuoden toisella neljänneksellä. Viime vuonna huhti–kesäkuun vertailukelpoinen liiketulos oli 59,1 miljoonaa. Liikevaihto kasvoi 10,4 prosenttia ja oli 739 miljoonaa euroa.
 Finnairin markkinaosuus sekä Aasian- että Euroopan-liikenteessä vahvistui. Yhtiön mukaan toisen neljänneksen tulokseen vaikutti muun muassa talouskehityksen vähittäinen hidastuminen Finnairin päämarkkinoilla.

Finnairin liikevoitto heikkeni vuoden toisella neljänneksellä – taustalla talouskehityksen hidastuminen