Summary: Antti Rinteen hallituksessa on vähintään SDP, vihreät sekä suuri ja pieni porvaripuolue, kirjoittaa Ari Hakahuhta.

"Meillä taitaa olla sama suunta" , kyseli bussikuski  Antti Rinne  SDP:n vaalimainoksessa.
 Rinne on nousemassa hallitustunnustelijaksi. Hallitusbussin kyytiin on kipuamassa kirjava joukko puheenjohtajia. Alkumatka kuluu kiistelyyn, minne joukkio on lopulta matkalla.
 Suomen suunta on politiikassa hakusessa.
 Vaalituloksen perusteella kansalaiset eivät uskoneet, että jollakin aatesuunnalla olisi selvästi muita parempi tulevaisuuden suunnitelma – tai bussireitti. Puolueiden kannatus ja äänestäjät hajaantuivat eri suuntiin.
 Todennäköisesti perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  jää Antti Rinteen hallitusbussista jo lähtöasemalle, oppositioon. Rinne totesi viimeksi maanantaiaamuna Ylen Aamu-tv:ssä, että hänen ja Jussi Halla-ahon arvot ovat "aika erilaiset".
 Äänestäjät jakautuivat neljään politiikan heimoon ja nukkuviin
 Opposition vaalivoittajat ovat politiikan eri laidoilta : vasemmistopuolueet ja vihreät sekä toisaalla perussuomalaiset. Etenkin suhtautuminen maahanmuuttoon ja ilmastonmuutoksen torjuntaan erottavat näitä puolueita.
 Vasemmistopuolueita ja vihreitä yhdistää halu muutoksiin edellisen porvarihallituksen linjauksiin.
 Politiikan heimot ovat vaalituloksen perusteella seuraavat:
 Enemmän tai vähemmän vasemmistolaisesti ajattelevat, todennäköisesti palkansaajia, eläkeläisiä ja nuoria Vihreät, todennäköisesti kaupunkilaisia, koulutettuja, naisia ja nuoria.
 Porvarit, jotka jakautuvat useampaan puolueeseen ja kaipaavat paikallista sopimista työpaikoille. Nykymenon protestoijat, etenkin nykyisen kaltaisen maahanmuuton arvostelijat, mutta myös ilmastonmuutoksen torjuntakeinojen epäilijät, todennäköisesti enemmistönä miehet, ammattikoulupohjalta. Nukkuvat, äänestäminen ei syystä tai toisesta kiinnosta. Enemmän miehiä kuin naisia.
 Vasemmistoliiton hallituspaikka on kiikun kaakun
 Keväällä 2015  Juha Sipilä  (kesk.) muodosti keskustan, kokoomuksen ja perussuomalaisten perusporvarihallituksen. Hallituskauden alussa kolmella puolueella oli eduskunnassa selvä enemmistö, 124 edustajaa.
 Antti Rinteen tehtävä lienee vähintään neljän puolueen hallituksen muodostaminen SDP:n ja vihreiden sekä suuren ja pienen porvaripuolueen varaan. Nähtäväksi jää, onko vasemmistoliitto lopulta mukana hallituksessa vai ei.
 Koska perussuomalaiset on käytännössä pois hallituslaskelmista, Antti Rinne ei saa enemmistöhallitusta aikaan ilman perinteisiä porvaripuolueita.
 SDP:n vaalivoiton niukkuus antaa tinkivaraa kokoomukselle ja keskustalle.
 Tässä pari hallitusvaihtoehtoa ,toinen SDP:n ja kokoomuksen varaan rakennettu, toinen SDP:n ja keskustan.
 SDP + kokoomus + vihreät + RKP (Ahvenanmaan edustaja mukana), yhteensä 108 paikkaa. SDP + keskusta + vihreät + vasemmistoliitto + RKP (Ahvenanmaan edustaja mukana), yhteensä 117 paikkaa.
 Ohjelma ratkaisee, kun hallitus tehdään yli aatekiistojen
 Edustajapaikkojen laskeminen on matematiikkaa. Ratkaisevaa on, että puolueet pystyvät sopimaan yhteisestä hallitusohjelmasta aatekiistoista huolimatta.
 Yksi helpotus todennäköisellä hallitustunnustelijalla Antti Rinteellä kuitenkin on.
 Keskusta ei historiallisen huonosta tuloksesta huolimatta marssi heti oppositioon. Ratkaisu antaa Rinteelle jonkinlaisen mahdollisuuden eri hallitusvaihtoehtojen kilpailuttamiseen.
 Jos Juha Sipilä olisi vaali-iltana ilmoittanut keskustan siirtyvän suosiolla oppositioon, hallitustunnustelijan vaihtoehdot olisivat vähentyneet ja neuvotteluvara hallituksen ohjelmasta kaventunut. Rinne olisi joutunut maksamaan pääministeriydestään kovan hinnan hallitusohjelman myönnytyksinä kokoomukselle.
 Uudesta hallituksesta uhkaa tulla sisäisesti hajanainen.  Energiaa kuluu sovitteluratkaisujen rakentamiseen. Suurten muutosten tekeminen on työn ja tuskan takana.
 Antti Rinteellä on yhtä huono tuuri kuin kokoomuksen taannoisella puheenjohtajalla Jyrki Kataisella oli vuonna 2011. Kun oma puolue vihdoin voittaa vaalit, voitto on niukka ja vaalitulos sekava. Lähtökohdat vahvan hallituksen muodostamiseen ovat kehnot.
 Politiikan heimoista voisi rakentaa blokkeja Ruotsin malliin
 Jos haluaisi Ruotsin malliin rakentaa blokkeja , puolueryhmittymiä tai vähemmistöhallituksia, politiikan heimojen ja eduskuntavaalien tuloksen pohjalta voisi aloittaa.
 Porvariryhmittymä tai vasemmiston ja vihreiden ryhmittymä ei kumpikaan saisi eduskuntaan enemmistöä ilman protestiryhmittymää, perussuomalaisia.
 Ruotsissa päädyttiin jälleen sosiaalidemokraattien ja ympäristöpuolueen vähemmistöhallitukseen. Poikkeus tosin on, että vähemmistöhallitus on sopinut tuesta blokkirajan ylitse oppositiosta, keskustalta ja liberaaleilta.
 Hallituspuolueiden aatteelliset erot vaativat paljon sovittelua
 Suomessakin päädyttäneen edelleen meille perinteiseen ratkaisuun, enemmistöhallitukseen. Tällä kertaa yli vasemmisto-porvarit -rajan.
 Uuden hallituksen pitäisi pystyä nostamaan työllisyysaste 75 prosenttiin, käynnistää uusi sote-yritys eli sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistus sekä sosiaaliturvan ja perhevapaiden uudistaminen.
 Vaalivideon bussikuskin  Antti Rinteen täytyy siis valmistautua pitämään hyvällä mielellä aatteellisesti eripuraisia hallitusbussin matkustajia – muutoin yhteinen matka katkeaa jo ennen päätepysäkkiä.
 LUE LISÄÄ:
 Eduskunnasta pudonnut Jussi Niinistö (sin.) ei lähde eurovaaliehdokkaaksi – Yle seurasi vaalien jälkeistä maanantaita hetki hetkeltä   Halla-aho sovittelevana: Olemme valmiita kompromisseihin – myös maahanmuuttopolitiikassa
 SDP voitti perussuomalaiset hiuksenhienolla erolla – suurimman puolueen asema on nyt heikompi kuin koskaan itsenäisyyden aikana

Analyysi: Suomen suunta on hakusessa – SDP:n muutos ja perussuomalaisten protesti tuskin mahtuvat samaan hallitusbussiin


Unicefin kirpputoria Ähtärissä pyörittäneen henkilön epäillään kavaltaneen noin 21 000 euroa YK:n lastenjärjestöltä, tiedottaa Unicef.
 Työllistettynä ja vapaaehtoistyöntekijänä toiminut kirpputorin myyjä laittoi järjestön mukaan arviolta joka toisen myyntituotoista saadun euron omaan taskuun syyskuun 2016 ja joulukuun 2017 välillä.
 – Nämä rahat oli tarkoitettu maailman heikoimmassa asemassa oleville lapsille, sanoo Suomen Unicefin viestintäjohtaja  Riikka Kämppi .
 Kämppi kertoo STT:lle, että kirpputorilla toimittiin käteisellä ja järjestössä syntyi kuva, että myynti oli laskenut eikä rikosta osattu heti epäillä.
 Unicefin mukaan törkeästä kavalluksesta epäilty henkilö on tunnustanut tekonsa ja katuu sitä.

Unicefin kirpputorin myyjän epäillään kavaltaneen yli 20 000 euroa


Summary: SDP sai kolmannen paikan keskustan nenän edestä Satakunnassa vain 51 vertauslukuäänen perusteella.

SDP:n paikka kansanedustajamäärältään  suurimpana puolueena  on ratkennut erittäin täpärästi.
 Satakunnan vaalipiirissä kolmantena demarina läpi menneen kankaanpääläisen  Heidi Viljasen  kannoilla tullut toinen kankaanpääläinen  Mikko Uusitalo  (kesk.) jäi vain 51 vertailulukuäänen päähän. Viljanen sai 2 167 henkilökohtaista ääntä ja Uusitalo 3447.
 - Tarkastuslaskennan aikana ei huomattu mitään sen tilanteen kannalta merkittäviä eroja, kertoo vaalilautakunnan sihteeri  Anne Raitoharju .
 Raitoharjun mukaan näin tiukka ero on hyvin harvinainen.
 - Täällä on jäsen, joka on istunut varmaan kaksikymmentä vuotta vaalilautakunnassa, eikä hän muista, että koskaan olisi näin tiukille mennyt, Raitoharju kertoo.
 SDP:n paikkaluku säilyy
 Jos  kamppailu Satakunnassa  olisi ratkennut toisin, SDP:n paikkamäärä eduskunnassa olisi pudonnut 39:ään eli samoihin lukemiin perussuomalaisten kanssa.
 Valtio-opin professori  Tapio Raunio  Tampereen yliopistosta sanoo, ettei sama paikkaluku olisi vaikuttanut  Antti Rinteen  asemaan hallitustunnusteluiden aloittajana, sillä SDP sai kuitenkin enemmän ääniä.
 Vaalipiirin viimeisistä paikoista käytiin tiukkaa kisaa myös Lapissa, jossa  Markus Lohi  (kesk.) voitti  Riikka Karppisen  (vihr.) yhdeksällä vertailulukuäänellä. Lohen vertailuluku oli 9 715 ja Karppisen 9 706. Karppinen sai selvästi enemmän henkilökohtaisia ääniä, 7818 ääntä, kun Lohi sai ääniä 4969. Lapin vaalipiiri tiedotti tarkistuslaskennan tuloksista maanantaina.
 Uudellamaalla tiukka kisa viimeisestä paikasta käytiin SDP:n sisällä. Ennen tarkistuslaskennan valmistumista  Joona Räsänen  oli vain parinkymmenen äänen päässä viimeisenä eduskuntaan pääsemässä olevasta  Hussein al-Taeesta .  Johan Kvarnströmillä  puolestaan oli vain viisi ääntä enemmän kuin al-Taeella.
 Tulokset vahvistetaan virallisesti keskiviikkona.
 Uutisesta voi keskustella 15.4. klo 22 saakka.

Huojennus demareille: Tarkastuslaskenta ei muuttanut SDP:n paikkamäärää Satakunnassa


Summary: Historiallinen vaalitulos ennakoi hankalia hallitusneuvotteluja.

Sunnuntain eduskuntavaalitulos oli historiallinen, sillä yksikään puolue ei yltänyt yli kahdenkymmenen prosentin kannatukseen.
 Neljän puolueen johto keskusteli  A-studiossa  vaalituloksesta sekä alkavista hallitusneuvotteluista.
 Studiossa vieraili puheenjohtaja  Jussi Halla-Aho  (ps.) sekä puolueiden varapuheenjohtajat  Sanna Marin  (sd.),  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.) ja  Katri Kulmuni  (kesk.).
 Uuden hallituksen pohjaksi on veikattu muun muassa SDP:n ja kokoomuksen yhteistyötä, mutta keskustakaan ei ollut vielä tulosiltana valmis jäämään oppositioon.
 Studiokeskustelussa varapuheenjohtaja Katri Kulmuni tosin totesi, ettei henkilökohtaisesti hingu hallitukseen.
 Kokoomuksen Sanni Grahn-Laasonen sanoi kokoomuksen lähtevän vain sellaiseen hallitukseen, jonka ohjelmaan puolue voi uskoa.
 – Miksikään apupuolueeksi kokoomuksella ei ole haluja lähteä.
 Sanna Marin pohti studiossa, että perussuomalaisten ja SDP:n arvojen välinen ero voi olla liian suuri samaan hallitukseen.
 Perussuomalaisten Halla-aho totesi, ettei puolue lähde mukaan hallitukseen millä ehdoilla tahansa.
 Demareiden puheenjohtaja  Antti Rinne  toisti maanantaina tavoitteensa saada hallitusneuvottelut päätökseen toukokuun loppuun mennessä, mutta neuvotteluista odotetaan erittäin vaikeita.
 Lue tästä studion tapahtumia hetki hetkeltä:
 LUE LISÄÄ:
 Yle seuraa hetki hetkeltä vaalien jälkipuintia
 Halla-aho sovittelevana: Olemme valmiita kompromisseihin – myös maahanmuuttopolitiikassa
 Analyysi: Hallitusneuvotteluista äärimmäisen vaikeat – muutoksen suunta jäi kysymysmerkiksi
 Moniko kansanedustajista on kaltaisesi? Katso täältä, miltä uusi eduskunta näyttää
 Tästä pääset katsomaan kaikki vaalitulosta koskevat tiedot

Miten neljän suurimman puolueen kemiat kohtasivat A-studiossa? Keskustan Kulmuni: "Emme ole ensimmäisenä hinkumassa hallitukseen"


Summary: Perussuomalaisten Jussi Halla-aho oli ylivoimainen ääniharava Helsingin vaalipiirissä.

Eduskuntavaaleissa Helsingin – ja koko maan – suurin ääniharava oli perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho .
 Hän keräsi Helsingin vaalipiirissä peräti 30 527 ääntä – yli kymmenentuhatta ääntä enemmän kuin Helsingin toiseksi suosituin ehdokas, vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto , jota äänesti vaaleissa 20 159 helsinkiläistä.
 Ylen tulospalvelusta  ilmenee, että Halla-aholle on ropissut ääniä tasaisesti ympäri pääkaupungin: hän on kärkinimien joukossa äänestysalueesta toiseen.
 Helsingissä äänestettiin maan aktiivisimmin , ja suurimmaksi puolueeksi kaupungissa kiilasi vihreät. Tästä huolimatta Halla-aho on ollut suosituin ehdokas monella vihreidenkin ydinalueella: näin oli esimerkiksi äänestysalueella  Kallio A , jossa vihreitä äänesti joka kolmas mutta jossa Halla-aho oli suosituin yksittäinen ehdokas.
 Yle Uutisgrafiikka
 Halla-aho keräsi ääniä myös esimerkiksi  Taka-Töölö A:ssa , jossa kokoomus ja vihreät saivat yhteensä noin 58 prosentin kannatuksen ja perussuomalaiset puolueena vain 9,3:n.
 Yle Uutisgrafiikka
 Myös muilla yllättävilläkin, kokoomuksen ja vihreiden vahvoilla alueilla  Punavuoressa  ja  Eirassa  Halla-aho hätyytteli ykkössijaa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Yle Uutisgrafiikka
 Näiden lisäksi Jussi Halla-aho keräsi eniten ääniä lukuisilla muillakin äänestysalueilla Helsingissä. Äänien jakautumista alueittain  voit tarkastella Ylen tulospalvelussa .
 Keihin Halla-aho onnistui vetoamaan?
 Yliopistonlehtori, tutkija  Emilia Palonen  Helsingin yliopistosta arvioi, että Halla-aho on persoonana erilainen ja että tämän koulutustausta ja asiallisuus ovat ehkä vedonneet erilaisiin äänestäjiin kuin jotkut muut perussuomalaisten ehdokkaat ympäri maata.
 – Varmasti hän senkin takia sai niin paljon ääniä ja pääsi profiloitumaan vaaleissa.
 – Samaan aikaan jos katsotaan perussuomalaisten vaalivideota, niin siinä ei esitelty ketään muuta kuin Halla-aho. Eli hän oli myös enemmän kuin kukaan muu puoluejohtajista oman liikkeensä kärkihahmo. Ja silloinhan sellaiset ihmiset, jotka ajattelevat äänestävänsä lähinnä puoluetta mutta eivät tunne ehdokkaita sen kummemmin, äänestävät johtajaa, Palonen analysoi.
 Yliopistonlehtori Emilia Palonen. Antti Kolppo / Yle
 Entä millaisen voiton vihreät saivat näissä vaaleissa Helsingissä? Palosen mukaan oli odotettua, että Helsingin perinteisesti suurin puolue eli kokoomus ei pystyisi koulutukseen kohdistuneiden leikkausten jälkeen pitämään kaupungissa samaa asemaa kuin edellisvaaleissa.
 Kiinnostavaa Helsingissä oli myös vihreiden puoluejohtajakisa, tutkija toteaa.
 – Helsinkiläiset pääsivät äänestämään useammasta sellaisesta henkilöstä, jotka ovat ottaneet osaa puoluejohtajakamppailuihin aikaisemmin ja joita nyt myös veikataan jatkossa Haaviston jälkeen puolueen johtoon.
 Palosen mukaan esimerkiksi  Maria Ohisalon  saama "valtava äänivyöry" antaa tälle vahvan mandaatin eduskuntaan.
 – Samaan aikaan vihreillä meni läpi aiemminkin vahvoja ehdokkaita kuten  Outi Alanko-Kahiluoto  ja  Emma Kari , mutta selvästi pienemmällä äänimäärällä.
 Kaiken kaikkiaan Palonen luonnehtii Suomen uutta eduskuntaa nuorekkaaksi ja naisvaltaiseksi.
 – Uutta verta tuli Arkadianmäelle nyt paljon.
 Lue myös:
 Yle seuraa hetki hetkeltä vaalien jälkeistä päivää
 Millainen oli vaalitulos kotikulmillasi? Kartat sen kertovat
 Moniko kansanedustajista on kaltaisesi? Katso täältä, miltä uusi eduskunta näyttää
 Perussuomalaiset juhli rakettimaista nousua ja vihreät naisten voittokulkua – näin vaalivoittajien ilta eteni jännityksestä riemuun

Halla-aho oli ykkönen jopa vihreässä Kalliossa – ja ääniä ropisi muutenkin ympäri pääkaupunkia: "Hän esiintyi kärkihahmona, ja ihmiset äänestävät johtajaa"


Summary: Neljän vuoden päästä vihreiden kannatus voi nousta jälleen, sillä nuoria äänestäjiä on lisää.

Vihreiden historian paras tulos näkyy kannatuksen kasvuna ympäri maata sekä ennätyssuurena eduskuntaryhmänä. Uusia paikkoja eduskuntaan tuli viisi, eivätkä kaikki niistä ole perinteisesti vihreiden vankalta kannatusalueelta pääkaupunkiseudulta.
 Kannatuksen kasvu voi tulevaisuudessa tarkoittaa lisää kansanedustajia. Esimerkiksi Lapissa oli erittäin lähellä vihreiden ensimmäisen ehdokkaan läpi pääseminen. Paikka jäi lopulta yhdeksän äänen päähän: eduskuntaan valittiin keskustan  Markus Lohi , ja ensimmäisenä putosi vihreiden  Riikka Karppinen.
 Yle Uutisgrafiikka
 Riikka Karppinen keräsi  valtakunnallisesti kolmanneksi eniten ääniä  vihreistä, hänen edelleen menivät vain Helsingin vaalipiiristä  Pekka Haavisto  ja  Maria Ohisalo .
 24-vuotias kunnanvaltuutettu ja eduskuntavaalien ensikertalainen Karppinen sai 7 814 ääntä.
 – Tämähän on aivan historiallinen tilanne, että Lapissa vihreä ehdokas on kolmanneksi eniten ääniä saanut ehdokas koko puolueessa valtakunnallisesti. Sikäli minun täytyy olla kyllä erittäin tyytyväinen tähän tulokseen ja olen sitä aidosti, Karppinen kertoi eilen tulosten laskennan ohessa.
 Lapin Vihreät ry:n toiminnanjohtaja  Tarja Pasma  arvioi, että vaalipiirissä saadun menestyksen taustalla on kaksi asiaa.
 – Ensinnäkin yhteiskunnallinen ilmapiiri on muuttunut, halutaan muutosta nykyhallituksen menolle. Toiseksi meillä oli Riikka Karppinen ehdokkaana, joka tunnettiin täällä jo ennen kuin alkoi ehdokkaaksi, ja hän teki kovan vaalityön.
 Lapin lisäksi Vaasan ja Satakunnan vaalipiireistä ei vihreitä eduskuntaan noussut. Sen sijaan Kaakkois-Suomessa, Uudellamaalla, Hämeessä ja Helsingissä vihreät saivat lisäpaikkoja.
 Vihreiden kannatus pienillä paikkakunnilla
 Vihreiden kannatus oli jälleen vahvaa Uudenmaan ja Helsingin vaalipiireissä. Kunnittain puolueelle suosiollisimmat olivat taas  Helsinki, Espoo, Tampere ja Jyväskylä .
 Mutta nelikon jälkeen seuraaviksi nousivat Pelkosenniemi ja Sodankylä. Esimerkiksi Pelkosenniemellä puolueen kannatus yli tuplaantui  7,3 prosentista  16,2 prosenttiin. Syynä tähän on Riikka Karppisen menestys. Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtajan  Markku Jokisipilän  mukaan yhden tai muutaman voimakkaan paikallisen aktiivin työ on usein puolueen kannatuksen nousun taustalla pienillä paikkakunnilla.
 – Tämä on tyypillistä siihen vaiheeseen puolueen kehityshistoriassa kun ollaan murtautumassa kaikissa vaalipiireissä vakavasti otettavaan kategoriaan. Pioneereja tarvitaan puolueelle hankaliin paikkoihin.
 Vihreiden nousu yhdeksi isoimmista puolueista ei ole enää kovin kaukana – ja aika suosii puoluetta. Sitä äänestävien ikärakenne on muista puolueista poikkeava, sillä heitä äänestävät nuoret. Ja seuraaviin eduskuntavaaleihin mennessä on jälleen neljä uutta vuosiluokkaa uurnilla.
 Jokisipilä näkee näissä vaaleissa vihreiden kannatuksen takana olevan puolueelle suosiolliset isot vaaliteemat, etenkin ilmastonmuutoksen torjumiseen liittyvät asiat.
 – Vaalikeskusteluissa ilmastonmuutos oli isona teemana ja vihreät on siinä uskottavampi verrattuna mihin tahansa muuhun eduskuntapuolueeseen. Heillä asia on ollut teemapaletissa aina vuodesta 1983 saakka.
 Entinen puheenjohtaja tippui
 Keski-Suomessa puolue sai viime kuntavaaleissa historiallisesti  enemmistön Jyväskylän kaupunginvaltuustoon , puolueen kannatus oli 12,4 prosenttia. Sama lento ei kuitenkaan jatkunut näissä vaaleissa, sillä puolue ei päässyt tavoitteeseensa eli kahteen edustajapaikkaan ja sen kannatus laski kuntavaaleista 1,2 prosenttiyksikköä.
 Puoleen puheenjohtajanakin toiminut   Touko Aalto  putosi, ja puolueen ääniharavaksi nousi  Bella Forsgren  4 365 äänellä. Aalto sai nyt 3 073 ääntä, edellisissä eduskuntavaaleissa äänimäärä oli 4 326.
 Aalto ilmoitti aamupäivällä tekstiviestillä, ettei anna haastatteluja putoamisestaan. Ennakkoäänten jälkeen lyhyesti tilannetta kommentoinut Aalto oli jo tuolloin vaitonainen.
 – Asiat mitkä eivät ole omissa käsissä, niitä on turha murehtia. Lasketaan äänet ja katsotaan mitä tapahtuu. Bella Forsgrenin suoritus on totta kai hieno, politiikassa tarvitaan nuoria naisia. Hänellä on paljon näköjään luottamusta Keski-Suomessa, mikä on hieno ja iloinen asia.
 Aalto kommentoi myöhemmin  julkisessa Facebook-päivityksessä  lyhyesti asiaa.
 Politiikan armottomuus näkyy Aallon kohtalossa: hän nautti historiallisen korkeita kannatuslukuja vielä jokin aika sitten, mutta nyt ei onnistunut uusimaan mandaattiaan.
 – Vaikka menestys on tähtiin kirjoitettu vihreiden kaltaisella liikkeellä, ei se poliittisen kannatuksen tavoittelu ole sen helpompaa. Jos herpaantuu, jos ei tee kaikkia asioita oikein, niin kyllä se loppuukin nopeasti, Markku Jokisipilä toteaa.
 Bella Forsgren on yksi vihreiden uusista kansanedustajista. Laura Tolonen / Yle
 Uutena läpimennyt Forsgren iloitsi siitä, että vihreät sai Keski-Suomessa enemmän ääniä kuin koskaan aiemmin eduskuntavaaleissa. Samalla hän myös harmitteli, ettei puolueen tavoite ei täyttynyt vaalipiirissä.
 – Pitää miettiä, että mitä tulisi tehdä ensi kerralla paremmin. En usko, että ehdokasasettelu olisi voinut olla meillä parempi, mutta vaalien alla keskusteluissa olleet teemat ovat saattaneet vaikuttaa.
 Forsgren ei osaa arvioida, vaikuttiko Aallon tippumiseen  hänen vetäytymisensä puolueen johdosta .
 Valtakunnallisesti vihreiden vaalivoiton taustalla Forsgren näkee ilmastokysymykset sekä edellisen hallituksen kuristavat toimenpiteet, joiden hän arvioi herättäneen äänestäjissä epäreiluuden tunteen.
 14 uutta vihreää
 Vihreiden 20 kansanedustajasta peräti  14 on uusia : eduskuntaan nousivat esimerkiksi näyttelijä  Pirkka-Pekka Petelius ,  Tampereen kaupunginvaltuuston varapuheenjohtaja   Iiris Suomela  sekä Suomen Lukiolaisten Liiton pääsihteeri  Saara Hyrkkö .
 Vihreiden puoluesihteeri  Lasse Miettinen  toteaa vaalien olleen suuret arvovaalit: Sipilän hallituksen politiikkaa ajaneet keskusta, kokoomus ja perussuomalaiset hävisivät ja kirkkaimmat vaihtoehdot tälle tarjonneet puolueet voittivat.
 – Vihreät edustavat inhimillisempää politiikkaa näiden kovien arvojen jälkeen. Ilmastonmuutoksen pysäyttäminen, koulutuksen kunnianpalautus ja tasa-arvon edistäminen ovat selvästi äänestäjiä lähellä.
 Vihreillä on nyt kaikkien aikojen suurin eduskuntaryhmä, jota Miettisen mukaan on vaikea ohittaa hallitusneuvotteluissa. Puolue on valmis osallistumaan neuvotteluihin sellaisesta hallituksesta, joka nostaa ilmasto- ja ympäristöpolitiikan kunnianhimon tasoa, tekee merkittävän satsauksen koulutukseen sekä torjuu köyhyyttä ja eriarvoisuutta.
 Voit keskustella aiheesta 15.4. klo 22 saakka.

Vihreiden ensimmäinen kansanedustaja Lapista jäi 9 äänen päähän – tutkija: puolueen tie korkeuksiin koko maassa on vain ajan kysymys


Summary: Uudessa eduskunnassa aloittaa kahdeksan alle 30-vuotiasta kansanedustajaa.

24-vuotias tamperelainen  Iiris Suomela  on  uuden eduskunnan kuopus.  Hän omalta osaltaan laskee eduskunnan keski-ikää.
 Uuden eduskunnan keski-ikä on 46 vuotta. Vuoden 2015 vaaleissa valituiksi tulleiden kansanedustajien keski-ikä oli noin vuoden enemmän (47,2 vuotta).
 Nuoria, alle kolmekymppisiä, valittiin kuitenkin tällä kertaa eduskuntaan vähemmän kuin neljä vuotta sitten. Nyt aloittavissa kansanedustajissa on vain kahdeksan alle 30-vuotiasta, kun vuoden 2015  eduskuntavaalien jälkeen heitä oli peräti neljätoista .
 Eduskuntaan nyt uudelleen valittua  Ilmari Nurmista  lukuun ottamatta tuolloin valituista kaikki ovat ylittäneet viime vaalikauden aikana 30 vuoden rajapyykin. Kymmenen jatkaa kansanedustajana uudessakin eduskunnassa, ja osa on noussut merkittävään asemaan puolueessaan.
 Mutta alle 35-vuotiaitakin kansanedustajia on uudessa eduskunnassa kolme vähemmän kuin viime eduskuntavaalien jälkeen. Nyt valittuun eduskuntaan heitä on tulossa 31 – naisia heistä on 15 ja miehiä 16.
 Jutun lopussa nyt valittujen alle 30-vuotiaiden kansanedustajien nimet ja puolueet.
 Katse pidemmällä tulevaisuudessa?
 Nuoresta iästään huolimatta useimmat alle 30-vuotiaat kansanedustajat ovat olleet mukana politiikassa jo pitkään.
 Esimerkiksi Satakunnan vaalipiiristä eduskuntaan nouseva 28-vuotias  Matias Marttinen  (kok.) kertoo olleensa mukana kokoomuksen toiminnassa 15-vuotiaasta lähtien.
 Valtakunnan politiikassa hän ollut mukana kuutisen vuotta – viimeksi valtiovarainministerin talouspoliittisena erityisavustajana.
 Marttinen arvelee, ettei iällä ole merkitystä kun puhutaan arvoista, politiikan tavoitteista ja ideologiasta.
 Eri puolueiden nuorta polvea saattaa kuitenkin yhdistää se, että katse on pidemmällä tulevaisuudessa kuin vanhemmilla kansanedustajilla.
 Jo sen vuoksi, että he ovat itse mahdollisesti vielä päättäjinä tai muutoin vaikuttamassa yhteiskuntaan vielä vuosikymmenien päästäkin.
 – Itseäni tässä alkavassa työssä mietityttää todella paljon se, että pitää pystyä miettimään pitkälle vaikutuksia paitsi omaan sukupolveen myös tuleviin sukupolviin, Marttinen pohtii.
 Vaalikentillä näkyi, ettei ikä vaikuta huolenaiheisiin
 Keski-Suomen vaalipiiristä valittu 29-vuotias  Joonas Könttä  (kesk.) puolestaan uskoo, että saman sukupolven “tuotteilla” on yhteisiä kokemuksia ja puolueesta riippumatta myös joitakin samanlaisia näkemyksiä.
 Esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjumisesta hän arvioi valtaosan olevan samoilla linjoilla.
 Sen hän on kuitenkin vaalikentillä liikkuessaan huomannut, etteivät ihmiset ole kiinnostuneita tai huolissaan vain ikäistensä asioista.
 – Moni nuori tuli puhumaan vanhustenhoidosta ja moni iäkkäämpi taas nuorten tulevaisuudesta. Nämä vaalit olivat kyllä sikäli mielenkiintoiset, että samat kysymykset aiheuttivat huolta tai puhuttivat eri ikäisiä ihmisiä, Könttä kertoo.
 Joonas Köntän kanssa samasta vaalipiiristä eduskuntaan nousee myös 27-vuotias jyväskyläläinen  Bella Forsgrén  (vihr.). Hän kokee, että näissä vaaleissa nuorten osaaminen tunnustettiin paremmin.
 Tämä näkyi ainakin hänen omassa puolueessaan vihreissä, josta nousi kansanedustajiksi aiempaa enemmän nuoria naisia.
 – Joskus esimerkiksi itselläni on voinut olla monta vuotta enemmän kokemusta jostain asiasta kuin vanhemmalla poliitikolla. Iän vuoksi on kuitenkin ajateltu, etten ole tarpeeksi kokenut. On hieno juttu, puolueesta riippumatta, että nuoria on päässyt läpi ja heidän osaamisensa on tunnistettu.

Eduskunnan keski-ikä putosi vuodella – Nuoria kansanedustajia valittiin kuitenkin vähemmän kuin viimeksi


Summary: Keskustan lappilainen varapuheenjohtaja Katri Kulmuni pohtii antoiko puolue talousasioiden ajaa liikaa muiden edelle.

Keskustan varapuheenjohtajan  Katri Kulmunin  mukaan puolueessa on nyt tehtävä tiukka analyysi historiallisen vaalitappion syistä. Keskusta  menetti eduskuntavaaleissa kahdeksantoista paikkaa  ja kannatus putosi 7,3 prosenttiyksiköllä.
 Kulmuni itse nousi oman vaalipiirinsä Lapin äänikuningattareksi. Viime vaaleista tuli kuitenkin takapakkia lähes 1300 äänen verran. Ääniosuudesta suli 13,7 prosenttiyksikköä, mutta Keskusta menetti Lapissa vain yhden paikan.
 – Olen iloinen ja kiitollinen, että saa jatkaa eduskunnassa Lapin ja isänmaan puolesta, mutta puolueen tilanne on surullinen ja harmittava. Tämä oli historian kovimpia vaalitappioita. Se vaatii puolueessa erittäin kovan ja tiukan analyysin, Kulmuni sanoi.
 Talousasiat ajoivat liikaa edelle
 Hänen mukaansa syvempien analyysien aika Keskustan vaalitappion syistä on vielä edessä. Yhdeksi tekijäksi hän kuitenkin nostaa keskittymisen liiaksi talousasioihin.
 – Talous on tärkeä asia elämässä ja politiikassa, niin on myös paljon muita tärkeitä asioita ja niiden korostaminen on kyllä Keskustalle ensiarvoisen tärkeää, Kulmuni pohtii.
 Kulmuni muistuttaa, että Keskustan satavuotinen historia antaa uskoa siihen, että puolue kykenee vielä uuteenkin nousuun. Lääkkeet Keskustan uuteen nousuun kumpuavat puolueelle perinteisesti tärkeistä asioista: maakuntien puolustamisesta, koko maan asuttuna pitämisestä ja keskittämiskehityksen vastustamisesta.
 – Politiikassa välillä voittaa ja välillä häviää. Ajattelen, että jokaisessa tappiossa on voiton siemen. Kyllä Keskusta lähtee tavoittelemaan uutta nousua ja se rakennetaan ainoastaan syvän aatteellisella politiikalla, Kulmuni sanoo.
 "Tämä ei ole yhden miehen eikä naisen show"
 Kulmuni ei halua arvioida, miten vaalitappio vaikuttaa esimerkiksi puheenjohtaja  Juha Sipilän  asemaan tai siihen  järjestetäänkö puoluekokous  mahdollisesti etuajassa.
 – Tämä ei ole yhden mielen eikä naisen show.
 Uskoa tulevaan antaa myös se, että puolue sai läpi monia nuoria edustajia useissa vaalipiireissä. Uusia kolmikymppisiä Keskustan kansanedustajia ovat muun muassa  Paavo Väyrysen  entinen europarlamenttiavustaja, keskisuomalainen  Joonas Könttä , sekä entinen keskustanuorten puheenjohtaja  Hilkka Kemppi  Hämeen vaalipiiristä.
 Omasta vaalipiiristään Lapista Kulmunin rinnalle  eduskuntaan valittiin tutut puoluetoverit   Mikko Kärnä  ja  Markus Lohi . Kulmuni uskoo, että eduskuntayhteistyö muidenkin lappilaisedustajien kanssa sujuu totutun tiiviisti yli puoluerajojen.
 – Seitsemän lappilaista kansanedustajaa on aina pitänyt yhtä. Meillä on semmoinen Lappi-puolue siellä, Kulmuni luonnehtii.
 Kulmuni pitää tärkeänä myös sitä, että kotiseutunsa Meri-Lappi sai nyt kaksi edustajaa Arkadianmäelle, kun ensikertalainen  Kaisa Juuso  (ps.) nousi eduskuntaan.
 – Kyllä se on hieno juttu. Meillä ei sieltä seudulta ole ollut pitkään aikaan useampaa kansanedustajaa, että se on hieno asia kotiseudulle ja koko Lapille ja Suomelle.

Kulmuni Keskustan vaalitappiosta: "Vaatii puolueessa erittäin kovan ja tiukan analyysin"


Summary: Aiemmin raportista on annettu julkisuuteen nelisivuisen tiivistelmä.

Erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  Venäjä-tutkintaraportin julkaisupäivä on nyt selvillä. Yhdysvaltain oikeusministeriön mukaan raportista julkaistaan typistetty versio torstaiaamuna.
 Yhdysvaltain oikeusministeriä  William Barria  on painostettu julkistamaan 400-sivuinen raportti aina siitä lähtien, kun erikoissyyttäjä Mueller luovutti sen oikeusministerille 22. maaliskuuta. Erityisesti presidentti  Donald Trumpia  vastustavat demokraatit ovat vaatineet raporttia kokonaan julkaistavaksi.
 Barr lupasi viime viikolla, että  raportti julkaistaan viikon sisällä . Aiemmin hän oli jo antanut julkisuuteen nelisivuisen tiivistelmän. Sen mukaan Venäjä pyrki vaikuttamaan Yhdysvaltain vaaleihin, mutta tutkinta ei löytänyt pitävää näyttöä siitä, että Trump ja hänen kampanjatiiminsä olisivat tietoisesti vehkeilleet venäläisten kanssa.
 Lue lisää:
 Kiista Venäjä-raportista jatkuu Yhdysvalloissa – Oikeusministeri puolusteli salassapitoa
 Trump riemuitsi Mueller-tutkinnasta mutta ei päässyt siitä täysin kuiville – lisäselvityksiä yhä luvassa
 Oikeusministeri: Muellerin tutkinta ei löytänyt näyttöä Trumpin vehkeilystä Venäjän kanssa
 Toimittajalta: Muellerin Venäjä-tutkinnan johtopäätöksistä tuli hyvä päivä Trumpille – ja Yhdysvalloille

Muellerin Venäjä-tutkintaraportista typistetty versio julki torstaina


Summary: Veroja Kouvolan kaupunginhallitus ei suostunut vielä korottamaan.

Kouvolan kaupunki kamppailee nopeasti heikentyneen taloustilanteen parantamiseksi.
 Kaupunki aloittaa yt-neuvottelut, joilla se tähtää työntekijöiden määrän vähentämiseen. 100 henkilötyövuoden vähentämisen on tarkoitus tuoda neljän miljoonan euron säästöt ensi vuoden loppuun mennessä.
 Lisäksi kaupunginhallitus päätti, että vuoden 2021 loppuun mennessä tavoitellaan vielä 60 henkilötyövuoden lisäsäästöä. Tällöin henkilöstön kustannuksista säästettäisiin yhteensä 6,5 miljoonaa euroa.
 Yt-neuvottelut aloitetaan vielä huhtikuun aikana.
 Sen sijaan veronkorotusta kaupunginhallitus ei niellyt. Ensi vuoden talousarvio laaditaan Kouvolassa nykyisellä veroprosentilla, joka on 20,75.
 Vs. kaupunginjohtaja  Tuukka Forsell  esitti kunnallisveroon prosenttiyksikön korotusta. Hallitus haluaa kuitenkin ensin katsoa, miten esitetyt säästötavoitteet saavutetaan organisaatiota muuttamalla ja henkilöstöä vähentämällä sekä kaikkia muita keinoja käyttämällä.
 Kaupunginhallitus  hyväksyi maanantaina  tukun toimenpiteitä, joilla taloutta tasapainotetaan. Kouvolan tavoite on säästää noin 20 miljoonaa euroa vuositasolla.
 Lukiot, liikuntapaikat ja nuorisopalvelut käydään läpi
 Kaupunginhallitus päätti myös, että kaupungin eri toimialat laativat elokuun loppuun mennessä palveluverkkoselvitykset, joiden säästötavoite on kuusi miljoonaa euroa.
 Esimerkiksi Kouvolan lukioiden, liikuntapaikkojen, kulttuuripalveluiden sekä päiväkotien ja nuorisopalvelujen määrää ja sijaintia käydään läpi. Perusopetuksen ja uimahallien osalta palveluverkkoselvitykset ovat jo valmiina.
 Mahdollisista ensi vuonna toteutettavista lomautuksista päätetään Kouvolassa ensi syksynä, kunhan kuluvan vuoden taloustilanteesta on olemassa tarkempi kuva.
 Kouvola listaa myös myytävät ja purettavat kiinteistönsä toukokuun loppuun mennessä.
 Lisäksi avoimeksi tulevien virkojen ja tehtävien täyttäminen arvioidaan erittäin kriittisesti. Samoin ei-lakisääteisten palveluiden järjestäminen ja erilaiset avustukset.
 Talous sukelsi
 Kouvolan taloustilanne heikkeni nopeasti viime vuonna, kun kaupungin viime vuoden  tilinpäätöksen arvioitiin jäävän  paljon ennakoitua heikommaksi.
 Maaliskuussa julkistetussa  viime vuoden tilinpäätöksessä  Kouvolan tulos oli 26 miljoonaa euroa alijäämäinen. Myös arvio kuluvan vuoden tuloksesta on sen verran heikko, että se söisi tähän mennessä kaupungin taseeseen kertyneen ylijäämän.
 Vs. kaupunginjohtaja Tuukka Forsell esitteli vielä samana päivänä  tiukan listan säästöehdotuksia .
 Yksi syy heikentyneeseen taloustilanteeseen oli se, että veroja kertyi viime vuodelta arvioitua vähemmän. Kouvolan kaupunki ei ole ahdingossaan yksin, sillä Kuntaliiton mukaan taloudellinen tulos painui viime vuonna negatiiviseksi lähes 200 kunnassa.
 Säästöesitys oli ensimmäisen kerran kaupunginhallituksen käsittelyssä maaliskuun lopulla, mutta päätöksentekoa siirrettiin, koska valtuustoryhmille haluttiin varata enemmän aikaa neuvotella siitä, mihin toimenpiteisiin kukin on valmis.

Kouvola tavoittelee 20 miljoonan euron säästöjä: aloittaa työntekijöiden vähentämiseen tähtäävät yt-neuvottelut


Summary: Ilmastonmuutos muokkaa merikilpikonnien sukupuolijakaumaa. Aiempaa lämpimämpi hiekka tekee yhä useammista merikilpikonnista naaraita.

Äärimmäisen uhanalaisen merinahkakilpikonnan tila huolestuttaa Nicaraguassa,  kertoo brittilehti Guardian . Kilpikonnat ovat perinteisesti tulleet pesimään samalle luonnonsuojelualueelle marras–maaliskuussa, mutta nyt niitä ei näkynyt ollenkaan tuona aikana.
 Merinahkakilpikonnien pesintätavat vaihtelevat, mutta Río Escalante–Chacocenten luonnonsuojelualue Tyynenmeren rannalla on tähän mennessä ollut takuuvarma pesintäpaikka.
 – Tämä on ensimmäinen kerta, kun tällaista tapahtuu, ja tämä voi tapahtua uudelleen. Mielestäni tämä on osoitus siitä, että meidän täytyisi todella kiinnittää asiaan huomiota, sanoi projektijohtaja  Alison Gunn  Fauna & Flora International -luonnonsuojelujärjestöstä.
 Merinahkakilpikonnien kadon syyksi on arveltu niiden munien laitonta keräämistä, kalastusta ja ilmastonmuutosta. Niiden ja monien muiden merikilpikonnien sukupuoli määrittyy sen mukaan, kuinka lämmintä hiekka on kuoriutumisen aikaan. Korkea lämpötila tuottaa naaraita, ja tutkijoiden mukaan suuri osa merikilpikonnista onkin nyt naaraita. Tästä seuraa sukupuolien välinen epätasapaino, joka puolestaan heikentää lisääntymistä.
 Ikäviä kilpikonnauutisia kantautuu myös Kiinasta. Maailman harvinaisin kilpikonna eli jangtsenpehmeäkuorinenjättiläiskilpikonna on nyt aiempaa lähempänä sukupuuttoa, kun lajiin kuulunut naaras kuoli viikonloppuna kiinalaisessa eläintarhassa. Jäljelle jäi tiettävästi enää kolme yksilöä koko maailmassa.
 Lue lisää:
 Ilmastonmuutoksesta kärsivien kilpikonnien avuksi testataan uutta keinoa – syntyykö uroksia enemmän varjostamalla vai kastelukannun avulla?
 Karu näky Meksikossa: Yli 300 uhanalaista merikilpikonnaa kelluu kuolleina meressä

Minne katosivat merinahkakilpikonnat? – Guardian: Uhanalaiset eläimet eivät tulleet vakiopesintäpaikkaansa Nicaraguassa


Summary: Stefan Löfvenin ja Antti Rinteen lisäksi pääministeriksi voi nousta Tanskassa Mette Frederiksen.

Suomessa on vaali-illan jälkeen vallinnut samanlainen hämmennys kuin viime syksynä Ruotsissa. On monta voittajaa, ja kuitenkaan mikään puolue ei oikein tunnu voittajalta.
 Molemmissa maissa sosiaalidemokraateilla on kuitenkin vaalien jälkeisen vallanjaon kannalta merkityksellinen ykköspuolueen asema. Sen turvin ne voivat sanoa olevansa itseoikeutettuja hallitsemaan sekavalta näyttävässä ja pirstaloituneessa poliittisessa tilanteessa.
 Suomessa sosiaalidemokraateista tuli suurin puolue 20 vuoden tauon jälkeen, ja Ruotsissa demarit säilyttivät ykköspuolueen aseman.
 Myöhemmin kesällä nähdään, onko sosiaalidemokraattisten pääministerien valtaannousu pohjoismainen trendi.
 Tanskassa käydään vaalit  viimeistään alkukesästä. Sielläkin voi valta vaihtua ja pääministeriksi nousta sosiaalidemokraattien puheenjohtaja  Mette Frederiksen . Islannissa vihreän vasemmiston  Katrin Jacobsdottirista  tuli pääministeri vuoden 2017 vaalien jälkeen.
 Ruotsin pääministerin  Stefan Löfvenin  tai Suomessa hallitusneuvotteluja käynnistelevän  Antti Rinteen  asemaa ei voi pitää erityisen vahvana. Stefan Löfven johtaa punavihreää vähemmistöhallitusta kahden oikeistopuolueen tuen varassa.
 Molemmissa maissa sosiaalidemokraattien kannatus  on vuosien myötä heikentynyt, eivätkä puolueet ole onnistuneet nuorentamaan kannattajakuntaansa.
 Molemmat ovat menettäneet perinteisiä duunarikannattajia oikeistopopulisteille ja nuoria äänestäjiä vasemmistopuolueelle. Sekä ruotsalaisia että suomalaisia sosiaalidemokraatteja repii myös sisäinen arvotaistelu. Ollako konservatiivi vai liberaali?
 Eurooppalaisen sosiaalidemokratian alamäki on edelleen totta Rinteelle ja Löfvenille, mutta he myös hyötyvät puoluekentän hämmennyksestä ja oikeistopopulistien synnyttämästä arvokeskustelusta.
 Nuoret vasemmistolaiset arvoliberaalit  valitsevat yhä useammin sosiaalidemokraattien sijaan vasemmistopuolueen tai vihreät, mutta samalla he pönkittävät sosiaalidemokraattien valta-asemaa.
 Ruotsin sosiaalidemokraatit pysyivät vallassa, koska he onnistuivat hiljentämään sisäisen kritiikin ja aloittamaan hallitusyhteistyön yli blokkirajojen niiden puolueiden kanssa, jotka pitävät itseään liberaaleina.
 Liberaaleja arvoja tunnustavien porvarillisten puolueiden vaihtoehdoiksi on jäänyt valita leirinsä – sosiaalidemokraatit tai oikeistopopulistit.

Analyysi: Pohjoismaisten oikeistopopulistien esiinmarssi suosii demarijohtajia ja pakottaa muut valitsemaan puolensa


Summary: Keskusta putosi rajusti monilla ydinalueillaan. Kävimme savolaisessa maitopitäjässä etsimässä syitä vaalitulokseen.

Kiuruvesi on kaupunki, jossa asuu lypsylehmiä melkein yhtä paljon kuin ihmisiä.
 Tämä on näkynyt myös puoluekartassa: maatalouspuolue keskustalla on ollut siellä huikeita kannatuslukuja. Tällä vuosituhannella järjestetyissä eduskuntavaaleissa puolueen kannatus ei ole pudonnut kertaakaan alle 41 prosentin.
 Paitsi nyt.
 Sunnuntai-illan vaalitulos näytti keskustalle Kiuruvedellä 20,5 prosenttiyksikön pudotusta 33,9 prosenttiin. Vertailun vuoksi: koko maassa keskustan suosio laski 7,3 prosenttiyksikköä. Menetettyjen äänien määrä on ollut kova pettymys puolueen paikalliselle väelle.
 – Se on ihan hirveä määrä, sitä ei parane selitellä eikä kaunistella. Se on selkeä viesti meille, että jotakin on tehty väärin ja meidän täytyy muuttaa suuntaa, sanoo Kiuruveden kaupunginhallituksen keskustalainen puheenjohtaja  Mira Kokkonen .
 Vielä enemmän tuloksessa riittää pureskeltavaa, kun ottaa huomioon, että Kiuruvedeltä oli ehdolla yksi keskustan valtakunnallisista kärkinimistä,  Hannakaisa Heikkinen .
 "Ne äänet menisivät Bernerille ja Sipilälle"
 Heikkinen meni Savo-Karjalan vaalipiirissä kirkkaasti läpi keskustan eniten ääniä (8 987) saaneena ehdokkaana. Hän pystyi kasvattamaan äänisaalistaan kauempana kotiseudultaan olevissa kunnissa, kuten Varkaudessa, Leppävirralla, Pielavedellä, Suonenjoella ja Nurmeksessa.
 Sen sijaan kotikentällä hän romahti täysin. Heikkinen keräsi Kiuruvedeltä 1 254 ääntä, eli 930 ääntä vähemmän kuin edellisissä vaaleissa. Yli tuhat ääntä voisi olla komea tulos, ellei se tässä tapauksessa tarkoittaisi 43 prosentin pudotusta.
 Hyvin usein tultiin kysymään, että miksi Hannakaisa ei ole täällä.  Mira Kokkonen
 Mira Kokkosen mukaan Hannakaisa Heikkisen tappioksi koitui juuri näkyvä rooli keskustan eturivissä. Istuvat kansanedustajat ovat saaneet kentältä kuraa taksiuudistuksesta, käräjäoikeusuudistuksesta ja kaatuneesta sote-uudistuksesta.
 – Ihmisten on ollut tässä tilanteessa hyvin vaikea nähdä äänestävänsä keskustaa, koska ajatellaan, että ne äänet menisivät  Anne Bernerille  ja  Juha Sipilälle . Hannakaisa on joutunut selittelemään näitä asioita, eikä siitä ole ollut hänelle ainakaan hyötyä.
 Kiuruveden kaupunginhallituksen keskustalainen puheenjohtaja Mira Kokkonen. Antti Karhunen / Yle
 Taksiuudistuksen kätilönä tunnettu Berner (kesk.) jättäytyi eduskunnasta ja pääministeri Sipilän äänimäärä romahti lähes puoleen.
 Toisaalta Heikkinen on ollut puolueen varapuheenjohtajan ominaisuudessa paljon poissa Kiuruvedeltä. Kokkosen mukaan tämä ei ole jäänyt torilla huomaamatta.
 – Hyvin usein tultiin kysymään, että miksi Hannakaisa ei ole täällä. Sitä ihmistä kaivataan kuitenkin jututettavaksi ja halattavaksi. Siinä ei paljon auta, jos meikäläinen on kertomassa terveisiä.
 Yle Kuopio ei tavoittanut Hannakaisa Heikkistä kommentoimaan vaalitulosta maanantaina.
 "Palveluita viedään väen vängällä"
 Kun keskusta menetti kannatustaan ydinalueillaan, äänet eivät välttämättä valuneet lainkaan SDP:lle. Kiuruvedellä yksi nousijoista oli perussuomalaiset, joka nousi 6,3 prosenttiyksikköä. Puolueen ääniharava kaupungissa oli takavuosien harmonikkamestari  Ilpo Kaleva Kärkkäinen  Sonkajärveltä.
 Valtakunnassa on spekuloitu, että maahanmuuton ja ilmastonmuutoksen torjunnan kritisoiminen olisivat olleet perussuomalaisten vaalivaltteja. Kärkkäinen sanoo kuitenkin, etteivät nämä aiheet painaneet vaakakupissa ainakaan hänen kotiseudullaan Ylä-Savossa.
 Maaseudun äänillä ei enää pärjääkään, vaan on pakko mennä kaupunkilaisia kosiskelemaan.  Hannu Kämäräinen
 Hänestä keskustan tappion aiheuttivat seudulla Iisalmen käräjäoikeuden lakkauttaminen ja päivystysasetus, joka vei terveyspalveluita Iisalmen aluesairaalasta.
 – Vaalitulos juontaa juurensa ihan selkeästi näistä. Meillä on ollut Iisalmessa ihan toimivat palvelut, mutta niitä viedään väen vängällä kohti Kuopiota.
 "Mielistelevät liikaa kaupunkilaisia"
 Keskusta on perinteisesti markkinoinut itseään maaseudulla ainoana oikeana maaseudun elinkeinojen puolustajana. Kuitenkin sen arvioidaan menettäneen esimerkiksi Kiuruvedellä pienviljelijöiden ääniä perussuomalaisille (+6,3 prosenttia) ja vasemmistolle (+3,2 prosenttia).
 Näiden kahden puolueen yhteiskannatus oli maitopitäjässä jo suurempi kuin keskustan, mikä on hyvin poikkeuksellista. Myös tähtiliikkeen ehdokas, 23-vuotias maatalousyrittäjä  Paavo Lappalainen  keräsi komeat 209 ääntä.
 Kiuruvetisestä sikatilallisesta  Hannu Kämäräisestä  ei ole pitkään aikaan tuntunut siltä, että keskusta olisi viljelijän ainoa puolustaja. Hän saattaa vieläkin äänestää keskustaa, kun sopiva ehdokas tulee vastaan. Se ei kuitenkaan ole enää mikään sääntö.
 – He mielistelevät liikaa kaupunkilaisia. Vaikka tietysti maaseudun äänillä ei enää pärjääkään, vaan on pakko mennä kaupunkilaisia kosiskelemaan, hän miettii.
 "Valtapuolue iät ajat, eikä muita ole kuunneltu"
 Näiden vaalien tuloksista voi helposti löytää tukea Kämäräisen tulkinnalle. Keskusta otti pahiten takkiin kaukana kasvukeskuksista, kuten Alajärvellä (-30 prosenttia), Inarissa (-23,3 prosenttia) ja Puolangalla (-22,1 prosenttia).
 Monissa näissä kunnissa keskustalla on ollut varsinaisia pohjoiskorealaisia kannatuslukemia, eikä edes hirveä vaalitappio  pudottanut niitä ykköspaikalta . Sonkajärvellä tosin perussuomalaiset onnistui keräämään 16 ääntä keskustaa enemmän.
 Hallituskumppani kokoomus on selvinnyt maaseutukunnissa vähällä, koska heillä ei ole ollut niissä kovin paljoa valtaa ennestäänkään.
 Jotakin on tehty väärin ja meidän täytyy muuttaa suuntaa.  Mira Kokkonen
 Keskustan valtakunta maaseutukunnissa ei kuitenkaan ole välttämättä ikuinen. Tämän puolue on joutunut toteamaan esimerkiksi juuri Sonkajärvellä, jossa kaikki muut puolueet liittoutuivat sitä vastaan vuoden 2017 kuntavaalien jälkeen.
 SDP:n, perussuomalaisten, vasemmiston ja kokoomuksen epätodennäköinen liitto sai yhden paikan enemmistön keskustaan nähden. SMP:läiseksi tunnustautuvasta Ilpo Kärkkäisestä tehtiin Suomen ainoa perussuomalainen kunnanvaltuuston puheenjohtaja.
 – Keskusta on ollut valtapuolue iät ajat, eikä muita ole kuunneltu. Koalitiosta on tullut paljon hyvää. Keskustelu on avartunut ja yhteistyö keskustan kanssakin on ollut hyvää.
 Voit tarkastella  eduskuntavaalien tulosta täältä . Ylen  kaikki vaalijutut löydät täältä .
 Voit keskustella aiheesta alla kello 22 asti maanantaina. Tarvitset  Yle Tunnuksen .

Keskustan romahdus tiivistyy maitopitäjään, jonka äänestäjät käänsivät selkänsä jopa oman kaupungin tähtiehdokkaalle – "Miksi Hannakaisa ei ole täällä?"


Summary: Notre-Damen paloa ei ole vieläkään saatu haltuun. Tuhot ovat valtavat.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Notre-Damen katedraali Pariisissa on tulessa. On selvää, että palo tuhoaa katedraalin pahoin.
 Pariisin poliisilaitoksen edustaja kertoi noin kello 22.30, että seuraavat puolitoista tuntia ovat kriittisiä Notre Damelle. Palomiehet eivät ole varmoja, saadaanko tulta sammutettua.
 Palo on levinnyt jo toiseen neliskulmaisista kellotorneista, jotka sijaitsevat länsisivustalla pääsisäänkäynnin yläpuolella. Paikalla olevan palomiehen mukaan nyt yritetään estää kaikin keinoin tätä pohjoista kellotornia romahtamasta.
 Koko kirkon katto on tuhoutunut, samoin sen korkein torni.
 Ludovic Marin / Lehtikuva
 Kirkon edustajan mukaan myös sisätilat ovat tulessa ja todennäköisesti tuhoutuvat palossa. Palokunta yrittää pelastaa katedraalin taideaarteita.
 Tulipalon nielemä Notre-Damen korkein torni romahti. Geoffroy Van Der Hasselt / Lehtikuva
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ja hänen puolisonsa  Brigitte Macron  ovat saapuneet palopaikan viereen Notre-Damen aukiolle. Presidentti perui suunnitellun puheensa palon vuoksi.
 Ylen toimittaja  Annastiina Heikkilä  on Pariisissa ja seuraa tulipaloa.
 – Keskustan taivas on peittynyt savuun, ja korkeat liekit roihuavat Notre-Damen katolla, Heikkilä kertoi noin kello 20.30 Suomen aikaa.

 Helsinkiläinen  Jyri Simola  oli menossa perheensä kanssa katedraalia ihastelemaan, mutta se meni juuri nenän edestä kiinni. Perhe istui penkille katselemaan kirkkoa ja huomasi yhtäkkiä katolla savua.
 – Ensin sitä näkyi vain vähän, mutta sitten alkoi tupruttaa kunnolla. Nyt koko katto on ilmiliekeissä. Ja oho, nyt romahti yksi torni! Simola kertoi Ylelle kello 20.40 Suomen aikaa.
 Simola kertoi katsovansa kirkkoa läheiseltä kadulta. Hänen mukaansa ihmisiä oli paljon liikkeellä ja monet itkivät.
 Geoffroy Van Der Hasselt / Lehtikuva
 Kuolonuhreja ei toistaiseksi raportoitu
 Ranskalaislehti Le Monde  kertoo, että palo alkoi hieman ennen seitsemää eli kello kahdeksaa Suomen aikaa. Paikalla on satoja palomiehiä sammuttamassa tulipaloa.
 Viranomaiset ovat kehottaneet ihmisiä pysymään poissa tulipalopaikalta. Poliisin mukaan kuolonuhreista ei toistaiseksi ole raportoitu.
 Yli 850 vuotta vanha Notre-Damen katedraali on yksi maailman vierailluimmista turistikohteista. Sen rakentaminen kesti lähes 200 vuotta. Katedraali on mittaamattoman arvokas.
 Notre-Damen katedraali Notre-Damen katedraali Pariisissa valmistui vuonna 1345, liki 200 vuoden rakennustöiden jälkeen. Nimi tarkoittaa meidän rouvaamme. Katedraali edustaa varhaisgoottilaista tyylisuuntaa. Katedraalin tornit nousevat 69 metrin korkeuteen. Katedraalin pinta-ala on 4 800 neliömetriä. Katedraalissa vierailee noin 13 miljoonaa ihmistä vuodessa, siis keskimäärin 30 000 päivässä. Notre-Dame tunnetaan esimerkiksi Victor Hugon Notre-Damen kellonsoittajasta kertovasta romaanista.
 Palomiehet ovat kertoneet ranskalaismedioille, että tulipalo liittyy mahdollisesti katedraalissa tehtäviin mittaviin korjaustöihin. Korjaustöihin on budjetoitu kuusi miljoonaa euroa.
 Philippe Lopez / Lehtikuva
 Ensitietojen mukaan paloa ei ole sytytetty tahallaan, vaan kyse on onnettomuudesta,  RTL kertoo . Tieto ei kuitenkaan ole vielä varma.
 Kaupunkilaiset sekaisin surusta
 Kirkko on pariisilaisilla rakas, ja he ovat ymmärrettävästi sokissa.
 Geoffroy Van Der Hasselt / Lehtikuva
 – Pariisi on pilalla. Kaupunki ei ole koskaan enää entisellään, murehti pariisilainen  Philippe  uutistoimisto AFP:lle.
 Presidentti Macron kommentoi paloa Twitterissä.
 - Notre Dame liekeissä. Kuten kaikki maamieheni, olen surullinen nähdessäni, kun osa meistä palaa tänä iltana. Ajatukseni ovat kaikkien ranskalaisten ja kaikkien katolisten kanssa, presidentti kirjoitti.
 Kaikkialta maailmasta virtaa surunvalitteluja Ranskaan. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kutsui Twitterissä paloa kauheaksi ja neuvoi sammuttamaan sitä ilmasta.
 Saksan liittokansleri  Angela Merkel  kutsui Notre-Damea Euroopan kulttuurin symboliksi. Lontoon pormestari  Sadiq Khan  puolestaan sanoi näkyä "sydäntä särkeväksi"
 – Lontoo seisoo Pariisin rinnalla sen surussa ja myös ystävyydessä, kuten aina, Khan kirjoitti Twitterissä.
 YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö Unesco sanoi tukevansa Ranskaa katedraalin pelastamisessa ja myöhemmässä restauroinnissa.
 Francois Guillot / Lehtikuva
 Oletko paikalla? Lähetä kuvia tai videoita ja kerro näkemästäsi osoitteeseen yle.uutiset@yle.fi
 Korjaus klo 20.26: Suomen ja Ranskan aikavyöhykkeet olivat jutussa aiemmin väärinpäin.
 Lue lisää:
 Tällainen on pahasti vaurioitunut Notre-Dame – Victor Hugon romaani pelasti katedraalin jo 1800-luvulla
 Notre Damen katedraali rapistuu, hirviöpatsaat putoavat pian alas katolta – yksityisiltä yritetään kerätä sata miljoonaa remonttiin

Yle seuraa: Notre-Damen toinen kellotorni vaarassa romahtaa, katso suoraa lähetystä


Summary: Moni ministerikin jäi vaaleissa vaille parlamenttipaikkaa. Yle kuulosteli keskustakonkarin Juha Rehulan tuntoja kyynelten jälkeen.

Juha Rehula  (kesk.) asteli eduskuntatalon portaita pääovelle kansanedustajana, kun  Sirkka-Liisa Anttila  (kesk.) puolestaan matkasi europarlamenttiedustajan tehtävään.
 Peruspalveluministerin helteisessä paikassa kuluneen vaalikauden alun istunut Rehula joutuu nyt jättämään eduskunnan. Myös kokenut edustaja voi pudota.
 Rehulan työhuone on siivottu ajoissa ennen vaali-iltaa. Mies kertoo saaneensa siivoamisohjeen valtiopäiväneuvos  Mikko Pesälältä  (kesk.) heti kansanedustajakauden alkutaipaleella.
 – Sain kaksi neuvoa. Toinen Pesälän vinkki kuului: "Älä poika osta frakkia, se kutistuu kaapissa." Ja toinen: "Siivoa työhuoneesi ennen vaaleja. On mukavampi palata siistiin huoneeseen."
 Rehulan äänessä on pettymystä. Kuten usean muun eduskunnan vaalituloksen pakottamana jättävän.
 – Nyt ei enää tarvitse työhuoneeseen mennä, kun kansan valtakirjaa ei ole.
 Rehula jatkaa politiikan tekoa, sillä keskustan varapuheenjohtajan paikkaa hän ei aio jättää.
 Pääministeripuolueen riveistä putosi myös toinen kokenut mies eli ympäristöministeri  Kimmo Tiilikainen .
 Terho: Koko edustajakaartin rannalle jäänti ei lakkauta Sinistä tulevaisuutta
 Korkealta pudonneisiin kuuluvat myös muun muassa kaikki Sininen tulevaisuus –puolueen ehdolle asettuneet kansanedustajat.
 Mennä sai ministeri ja puolueen puheenjohtaja  Sampo Terho.  Seuraa tekivät ministerit  Jari Lindström ,  Jussi Niinistö  ja  Pirkko Mattila.
 Sampo Terho ilmoitti tänään kireään äänensävyyn, ettei puoluetta vielä panna pakettiin ja lopeteta.
 Sampo Terho Sander Ilvest / AOP
 – Tarkoitus ei ole ollut missään vaiheessa lopettaa puolueena toimintaa. Mitään tällaista esitystä ole edes käsitelty. Mutta koska emme ole eduskuntapuolue, toiminta on taloudellisesti pienimuotoista.
 Sampo Terho sanoo, että puoluekokous on kesäkuussa ja siellä pohditaan puolueen uudistamista sekä suuntaa. Terholla itsellään – kuten myös muilla ministereillä – työt toimitusministeriössä jatkuvat niin kauan kuin uusi hallitus on synnytetty.
 Sinisen tulevaisuuden eduskuntaryhmän puheenohtaja  Simon Elo  pohtii sitä, mitä aikoo ruveta putoamisensa jälkeen tekemään. EU-vaaliehdokkaaksi hän ei aio.
 – Työtarjouksia otetaan vastaan. Olen tietysti pettynyt vaalitulokseen, mutta kansa on puhunut. Pulinat pois. Valitusoikeutta eduskuntavaalien tuloksesta ei tietenkään ole, pohtii Elo reilusti.
 Muiden puolueiden kokeneita pudonneita ovat esimerkiksi vasemmistoliiton  Silvia Modig , vihreiden entinen puheenjohtaja  Touko Aalto  ja  Jyrki Kasvi  sekä kokoomuksen  Susanna Koski  ja perussuomalaisten  Toimi Kankaanniemi .
 Eilen pääsi itku
 Kysytäänpä vielä konkariedustaja Juha Rehulalta sitä, millaisin miettein hän seuraa SDP.n ohjauksissa alkavaa hallituksen muodostamista.
 Sote-ministerinä Rehula lupasi keväällä 2016, että sote on valmis "ennen kuin lehti on puussa". Nyt ennuste hallituksen suhteen kuuluu seuraavasti:
 – Kaiken täytyy mennä paremmin kuin Strömsössä, jotta maassa olisi hallitus toukokuun lopussa. Hyvä olisi, jos valmista syntyy juhannukseen mennessä – tänä vuonna.
 Pakollinen viimeinen kysymys Rehulalle: Onko tullut kyynel silmäkulmaan, kun pitkä ura eduskunnassa jää ikään kuin kesken?
 – Vaali-iltana itku tuli kerran. Tyttäreltä tuli viesti, joka herkisti. Toisaalta: Olen niin monasti eduskuntatalon 46 rappua ylös kävellyt, että kokemus alkaa helpottaa.

"Itku tuli kerran" – Konkari Juha Rehula kertoo, miltä tuntui pudota eduskunnasta


Summary: Palkittu ja rakastettu näyttelijä jätti teatterin, mutta tekee edelleen tv-sarjoja ja elokuvia.

Hannele Lauria  nolottaa. Hän on pyynnöstä ottanut hiljattain saamansa Betoni-Jussin mukaan Puoli seitsemän studioon, mutta ei ole asiasta innoissaan. Vaikka hän on elämäntyöpalkinnosta otettu ja iloinen, ei hän missään tapauksessa halua tehdä asiasta numeroa.
 – Tärkein palkinto on se, että yleisö tykkää, ja ohjaaja ja työryhmä ovat tyytyväisiä. Aina kun ryhtyy tekemään uutta työtä, pitää yrittää tehdä paremmin kuin edellisellä kerralla.
 Laurilla jos kellä olisi kyllä syytä pieneen ylpeyteenkin. Hän on urallaan näytellyt lukuisissa näytelmissä, tv-sarjoissa ja elokuvissa. Koko kansan tuntemaksi hän tuli 1980-luvulla  Spede Pasasen  _Uuno- elokuvista ,Spede Showsta_ ja  Vesku Showsta .
 – Se oli ihanaa aikaa. Opin hirveästi kaikilta mukana olleilta. Ehkä eniten puhuin näyttelemisestä Veskun ( Vesa-Matti Loirin ) kanssa. Opin myös seuraamalla muita, olen tosi tarkkasilmäinen.
 Teatteri ahdistaa
 Lauri näyttelee edelleen säännöllisesti tv-sarjoissa ja elokuvissa. Yksi hänen uusimmista rooleistaan on Ylen  Melkein totta  -sarjassa. Se on komedia teatterimaailman kulisseista ja Lauri näyttelee siinä kokenutta teatterinäyttelijää.
 Oikeasti Hannele Lauri jätti teatterin kolme vuotta sitten jäätyään eläkkeelle, eikä ole sen jälkeen käynyt edes katsomassa yhtään näytelmää.
 – Luulen, että mulle tulisi ahdistava olo jos menisin nyt teatteriin. Mun täytyy antaa aikaa itselleni.
 Vaikka työtahti on edelleen kova, on Lauri joutunut iän myötä myös miettimään yhä enemmän terveyttään. Alkuvuodesta hän sairasti kesken kuvausten keuhkokuumeen.
 – Kyllä keuhkokuume aina säikäyttää. Mun mielikuvituksella ryhdyin tietysti heti miettimään, että mitä jos tulee seuraavaksi sydänlihastulehdus tai jotain.
 Lauri hoitaa terveyttään tekemällä työtä, lepäämällä ja koiran kanssa lenkkeilemällä.
 Tunnetuinta pahettaan, tupakointia, hän ei ole silti onnistunut jättämään.
 – Olen yrittänyt päästä siitä eroon, mutta hyvin huonolla menestyksellä. Vähentänyt olen, en esimerkiksi iltaisin polta enää niin paljon. Mutta aamulla kun herään on saatava kahvi ja rööki.
 Koira on uskollisin kumppani
 Vapaa-ajallaan Hannele Lauri nauttii hiljaisesta elämästä Nurmijärvellä koiransa Nancyn kanssa. Takana on kaksi avioeroa, mutta niitä Lauri ei ole jäänyt murehtimaan.
 – Ero on aina pieni kuolema, mutta on parempi erota kuin olla huonossa liitossa. Olen aika realisti näissä asioissa. Mutta kaikista suhteistani olen saanut paljon hyvää.
 Nyt seuraksi riittää Nancy, joka seuraa emäntäänsä uskollisesti kaikkialle. Siksi Laurin on vaikea edes ajatella sitä, että 16-vuotias koira ei ehkä ole enää kauaa hänen seuranaan.
 – Yhtenä iltana ajattelin koiran ikää ja rupesin itkemään. En ole pystynyt vieläkään katsomaan kuvia kaksi vuotta sitten kuolleesta toisesta koirastani. Näistä tulee niin rakkaita.
 Katso Hannele Laurin koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa.

Keuhkokuume pelästytti Hannele Laurin: “Olen yrittänyt päästä tupakasta eroon, mutta huonolla menestyksellä”


Summary: Eduskuntavaalien tulos lupailee saamelaisasioille myötämielistä hallitusta. Se ei kuitenkaan vielä tarkoita, että saamelaisasiat aidosti etenisivät eduskunnassa seuraavan neljän vuoden aikana, kirjoittaa Yle Sápmin entinen päällikkö Pirita Näkkäläjärvi.

Oli tipalla, että lähtökohta tähän vaalianalyysiin saamelaisnäkökulmasta olisi ollut aivan erilainen. Mitä jos utsjokelaissyntyinen ja saamenkielinen  Juha Tapiola , joka oli Vihreiden ehdokkaana Hämeen vaalipiirissä olisi päässyt läpi, kuten yhdessä vaiheessa vaali-iltaa vaikutti? Entä jos Vihreiden  Riikka Karppinen  Sodankylästä olisi saanut muutaman äänen lisää ja olisi voittanut Keskustan  Markus Lohen  kisassa Lapin vaalipiirin viimeisestä paikasta?
 No, silti eduskuntavaalituloksen analysoiminen saamelaisnäkökulmasta ei ole aivan yksinkertaista.
 Saamelaisasioiden etenemiseen seuraavan neljän vuoden aikana vaikuttaa monta asiaa. Vaalitulos viitoittaa tietä hallituksen ja hallitusohjelman rakentamiseen. Myöhemmässä vaiheessa ratkaisevassa asemassa ovat Lapin vaalipiiristä läpi menneet ehdokkaat, sillä Arkadianmäellä nimenomaan heitä kuunnellaan saamelaisasioiden asiantuntijoina. Tässä vaiheessa kuitenkin myös Suomen saamelaiskäräjillä on vielä mahdollisuus koittaa vaikuttaa Suomen seuraavaan hallitusohjelmaan.
 Vasemmalla ollaan myötämielisempiä saamelaisasioille
 Nämä eduskuntavaalit veivät Suomea pari piirua vasemmalle. Tavallisesti se tarkoittaa myötämielisempää suhtautumista saamelaisten oikeuksien edistämiseen.
 Vaalitulos on tällä kertaa kuitenkin sellainen, että se mahdollistaa monta eriluonteista hallitusvaihtoehtoa. On melko selvää, että eniten paikkoja saaneen SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  aloittaa hallitustunnustelut, mutta ei ole ollenkaan varmaa mitkä puolueet seuraavassa hallituksessa istuvat.
 Usean hallitusvaihtoehdon takia on vaikeaa ennakoida täsmälleen millaista saamelaispolitiikkaa Suomessa on seuraavan neljän vuoden aikana tiedossa. Kaikki puolueet eivät edes maininneet saamelaisasioita eduskuntavaaliohjelmissaan. Saamelaisasioista ei muutenkaan juuri näiden vaalien aikana keskusteltu, ja vaalikoneissa tiedusteltiin lähinnä Lapin vaalipiirin ehdokkailta linjauksia alkuperäiskansojen oikeuksien ILO 169 -sopimuksen ratifiointiin ja Jäämeren rataan.
 SDP:kään ei maininnut saamelaisasioita vaaliohjelmassaan, mutta heidän puoluekokouksensa on linjannut, että ILO 169 -sopimus pitää ratifioida. On siis aivan mahdollista, että saamelaisille tärkeän ILO-sopimuksen ratifioiminen Suomessa etenee viimein, jos SDP on pääministeripuolue ja hallituskumppaneina toimivat Vihreät ja Vasemmistoliitto, jotka kummatkin lupasivat vaaliohjelmissaan ratifioida ILO-sopimuksen.
 Muut kansanedustajat pitävät Lapin vaalipiirin edustajia saamelaisasioiden asiantuntijoina
 Saamelaisasioille myötämielinen hallitusohjelmakaan ei vielä takaa, että saamelaisasiat todella etenevät eduskunnassa.
 Yksi este on se, että muut kansanedustajat kuuntelevat Lapin vaalipiiristä valittuja ehdokkaita saamelaisasioiden asiantuntijoina. Jos läpi menee ehdokkaita, jotka vastustavat saamelaisten oikeuksien etenemistä tai levittävät disinformaatiota saamelaisasioista, niin saamelaisten oikeuksien vahvistuminen voi tyssätä siihen.
 Lapin vaalipiiristä valittiin näissä vaaleissa  Katri Kulmuni  (kesk),  Kaisa Juuso  (ps),  Mikko Kärnä  (kesk),  Markus Mustajärvi  (vas),  Johanna Ojala-Niemelä  (sdp),  Heikki Autto  (kok) ja Markus Lohi (kesk).
 Jos käyttää jälleen ILO 169 -sopimusta mittarina, niin Ylen vaalikoneesta voi tarkistaa mihin suuntaan Lapin vaalipiiristä valitut kansanedustajat asiassa kallistuvat. Kaikki seitsemän tuovat esille, että he ovat eri mieltä väittämästä, että ILO-sopimus pitää ratifioida seuraavalla hallituskaudella. Viisi edustajaa viittaa siihen, että olisi muka epäselvää kuka on saamelainen. Argumentti, joka toimii tekosyynä vastustaa ILO-sopimuksen ratifioimista.
 Jos Riikka Karppinen (vihr) olisi noussut eduskuntaan, niin hän olisi ollut ainoa Lapin vaalipiirin kansanedustaja, joka kannattaa ILO-sopimuksen ratifioimista seuraavan neljän vuoden aikana.
 Suomen saamelaiskäräjätkin voi vaikuttaa hallitusohjelmaan
 Suomen saamelaiskäräjillä on vielä mahdollisuus vaikuttaa seuraavan hallituksen saamelaispolitiikkaan.
 Vaikka saamelaiskäräjiä ei virallisesti kelpuutettaisikaan hallitusneuvotteluihin, kuten kävi neljä vuotta sitten, niin poliitikkoja voi silti koittaa lobata.
 Saamelaiskäräjät aloitti jo syksyllä vaikuttamistyön konsultin avustuksella. Valmistelun tuloksia ei kuitenkaan ole vielä kerrottu julkisuuteen. Siksi on vaikeaa arvioida oliko vaalikoneissa edes tarpeen tiedustella ehdokkaiden kantoja ILO-sopimuksen ratifiointiin. Voihan olla, että Suomen saamelaiskäräjät päättää priorisoida aivan muita kysymyksiä seuraavaan hallitusohjelmaan.
 Kirjoittaja: Pirita Näkkäläjärvi

Pirita Näkkäläjärven kolumni: Vaalitulos lupailee saamelaisasioille myötämielistä
hallitusta, mutta se ei tarkoita vielä mitään


Summary: Yli 850 vuotta vanha Notre-Damen katedraali on yksi maailman vierailluimmista turistikohteista.

Notre Damen katedraali syttyi palamaan maanantaina hieman ennen kello 20:tä Suomen aikaan. Tarkkaa syttymissyytä ei ole tiedossa, mutta yksi epäily on, että tulipalo liittyy mahdollisesti katedraalissa tehtäviin mittaviin korjaustöihin.
 Notre Dame sijaisee Seine-joen varrella Citén saarella, jonne Pariisin kaupunki on perustettu aikanaan. Itse Notre Dame tarkoittaa Meidän Rouvamme, jolla tarkoitetaan Neitsyt Mariaa.
 Notre Damen katedraali rakennettiin kahden vanhan kirkon raunioille. Alun perin paikalla oli ollut Rooman valtakunnan aikainen temppeli.
 Varhaisgoottilaista tyyliä edustavan katedraalin rakennutti Pariisin silloinen piispa  Maurice de Sully . Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1163 ja saatiin valmiiksi varhaisella 1300-luvulla.
 Ranskalainen arkkitehti  Eugene Viollet-le-Duc  entisti katedraalin vuosina 1845–1864.
 Romaani, joka pelasti Notre Damen
 Maailmankuulu ranskalainen kirjailija ja runoilija  Victor Hugo  kirjoitti vuonna 1831 romaanin  Pariisin Notre-Dame , joka tunnetaan paremmin populaarikulttuurissa nimellä  Notre Damen kellonsoittaja .
 Se kertoo Notre Damen katedraalin kellonsoittajan eli ulkonäöltään epämuodostuneen Quasimodon, mustalaistyttö Esmeraldan sekä arkkidiakoni Claude Frollon tarinan.
 Kirjasta on tehty lukuisia elokuvasovituksia sekä Disneyn piirroselokuva vuonna 1996. Lisäksi sen pohjalta on tehty myös musikaaleja sekä baletteja.
 Kirja käytännössä pelasti katedraalin, joka oli tuohon aikaan pahoin rappeutunut ja jonka monet halusivat purkaa. Romaanin ansiosta siitä tuli yksi Pariisin tunnusmerkeistä.
 Tämän vuoksi pariisilaiset halusivatkin säilyttää Notre Damen, ja ehostustyöt tehtiin Eugene Viollet-le-Ducin  toimesta.
 Tätä nykyä Notre Dame on edelleen yksi pariisilaisten suurista ylpeydenaiheista Eiffel-tornin ohella.
 Katedraalissa vierailee vuosittain noin 13 miljoonaa turistia.

Tällainen on pahasti vaurioitunut Notre-Dame – Victor Hugon romaani pelasti katedraalin jo 1800-luvulla


Summary: Kalevi Kiviniemi on konsertoinut Notre-Damen kuuluisilla uruilla useita kertoja.

Notre-Damen katedraalin tulipalo on valtava menetys paitsi uskonnolle eli katoliselle kirkolle myös taiteelle, korostaa suomalainen urkutaitelija  Kalevi Kiviniemi . Hän on konsertoinut Notre-Damen kuuluisilla uruilla useita kertoja, viimeksi vuonna 2017.
 – Notre Damen urut ovat olleet eräs maailman hienoimpia soittimia. Nämä Cavaillé-Coll-urut ovat urkujen Stradivarius. Jos tämä järkyttävän hieno soitin ei enää soi, se on kyllä katastrofi maailman musiikkielämälle, Kiviniemi linjaa.
 Hänen mukaansa katedraalin tuho on suuri menetys myös kuvataiteelle. Notre-Dame on myös historiallinen monumentti.
 – Siellä Napoleon kruunasi itsensä, ja siellä on ollut valtionpäämiesten hautajaisia meidän aikamme asti. Notre-Dame on toki myös Pariisin maamerkki hienolla paikalla.
 Katolisen kirkon pyhätöistä Notre-Dame on ollut Kiviniemen mukaan Ranskassa samassa asemassa kuin Pietarinkirkko on Roomassa.
 – Pietarinkirkolla ei kuitenkaan ole läheskään sellaista musiikkielämää kuin Notre-Damella on ollut.
 Pariisin vanhat katedraalit ovat olleet hiljattain hyvin epäonnisia.
 – Notre-Damen lähellä sijaitsevassa toisessa suurkirkossa, Saint Sulpicessa, oli iso tulipalo vain joitakin viikkoja sitten. Kumpikaan palo ei vaikuta tuhopoltolta, mutta jotain tässä on. Hyvin vanhoihin rakennuksiin vedetyt sähköjohdot ovat vaarallisia, ja kirkkojen rakenteisiin on kertynyt satojen vuosien aikana muun muassa pölyä ja muuta palava materiaalia, urkutaitelija suree.

Suomalainen urkutaiteilija: Notre-Damen palo valtava menetys paitsi uskonnolle myös taiteelle


Useita ihmisiä on kuollut ja loukkaantunut turisteja kuljettaneen linja-auton kaaduttua Madeiran lomasaarella, kertoo portugalilainen uutistoimisto Lusa.
 Paikalla on useita ambulanssi- ja pelastusyksiköitä.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Turistibussi kaatui Madeiran turistisaarella – useita kuollut


Summary: Sitra ehdottaa mittavaa verojärjestelmän uudistusta kestävän kehityksen mallissaan.

Sitran ehdotus kestävän kehityksen verouudistuksesta saa hallitusneuvotteluihin valmistautuvilta puolueilta pääosin vihreää valoa.
 Ylen haastattelemat SDP, kokoomus ja vihreät pitävät  Sitran raporttia  tervetulleena avauksena, mutta perussuomalaiset ei usko raportin ilmastopoliittisiin keinoihin.
 Taloustutkijoiden mukaan Suomeen tarvitaan mittava kestävän kehityksen verouudistus. Ryhmä tutkijoita arvioi Sitran julkaisemassa raportissa, että palkkaveroa pitäisi laskea ja päästöverotusta kiristää.
 Mallinnusten mukaan Suomeen voisi syntyä kymmeniätuhansia uusia työpaikkoja ja samalla ilmastopäästöt laskisivat.
 SDP: Käytännössä sama kuin kestävän kehityksen arvonlisävero
 Eduskuntavaaleissa suurimmaksi puolueeksi noussut SDP pitää Sitran raporttia kiitettävänä.
 Puolueen veroasiantuntija, kansanedustaja  Timo Harakka  katsoo, että Sitran esittämä kulutusvero, joka perustuu tuotteen elinkaaripäästöihin, on käytännössä sama kuin SDP:n esittämä kestävän kehityksen arvonlisävero.
 Harakka huomauttaa, että tuotteiden hiilijalanjälkeen perustuvia veroja ovat ehdottaneet muun muassa Euroopan parlamentti, Maailmanpankki ja OECD.
 SDP:n kansanedustaja Timo Harakka. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Harakan mukaan verouudistuksen täytyy olla yleismaailmallinen tai ainakin yleiseurooppalainen.
 Harakan mukaan kyseessä olisi verouudistus, joka veisi ainakin kymmenen vuotta.
 – Täytyy tehdä lisää laskelemia ja mallinnuksia ja miettiä, mikä on täsmälleen oikea toteuttaa se niin, että tällainen ilmastovero on myöskin sosiaalisesti oikeudenmukainen. Tämä tarkoittaa silloin sitä, että pienten palkkojen ja eläkkeiden verotusta pitää samalla alentaa tai voidaan päättää, että ostoskassin hinta ei nouse.
 Harakan mukaan Sitran raportti osoittaa ilmastopelottelun olevan vailla pohjaa.
 – Ilmastonsuojelu voi kasvattaa taloutta ja työllisyyttä.
 Kokoomus: Haittoja verotettava suoraan tuotannossa
 Kokoomuksen talousasiantuntija, kansanedustaja J uhana Vartiainen  kiittää Sitran ehdotusten kokonaisuutta.
 – Se on hyvä avaus. Siirtämällä verorasitusta työn verotuksesta ympäristöhaittatekijöiden verotukseen voidaan saada enemmän hyvinvointia ja parempi ympäristö, Vartiainen arvioi.
 Kokoomuksen kansanedustaja Juhana Vartiainen. Kokoomus
 Kokoomuksen Vartiainen epäilee SDP:n kestävän kehityksen arvonlisäveromallia vaikeasti toteutettavaksi. Hän verottaisi suoraan tuotannon haittoa.
 – Sitran skenaarioista minun nähdäkseni paras on se, jossa suoraan tuotannossa verotetaan haittoja. Se, että me tuote- tai tuoteryhmäkohtaisesti määrättäisiin välillinen verotus, on todennäköisesti byrokraattisesti liian vaativaa, Vartiainen toteaa.
 Juhana Vartiainen uskoo, että ilmastoverouudistus voidaan viedä läpi neljässä vuodessa.
 – Kyllä tähän yksi hallituskausi riittää. Onhan näitä tehty ennenkin, Vartiainen huomauttaa.
 Vihreät: Pitää pystyä tekemään laaja reformi
 Vihreät toivottaa Sitran raportin tervetulleeksi.
 – Ajatus, että verotuksen painopistettä siirretään työn verotuksesta kohti ympäristölle haitallista toimintaa, on erittäin kannatettava, sanoo puolueen varapuheenjohtaja  Maria Ohisalo .
 Vihreiden mielestä raportti osoittaa, että yhtä aikaa voidaan verottaa ympäristölle haitallista toimintaa ja kompensoida se pienituloisille.
 Vihreiden varapuheenjohtaja Maria Ohisalo. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Ohisalo olisi mielellään nähnyt vaalikeskusteluissa enemmän keskustelua siitä, mitkä ovat puolueiden laajat keinot ilmastonmuutoksen torjuntaan sen sijaan, että puhuttiin siitä, katoaako lautaselta makkara.
 – Olisi pitänyt puhua siitä, miten ylipäätään ympäristölle haitallista toimintaa verotetaan laajemmin ja miten samaan aikaan sosiaaliturvaa pitää uudistaa.
 Pitäisi pystyä tekemään laaja reformi, ei vain yksittäisiä muutoksia siellä täällä, lisää Ohisalo.
 Missä ajassa verouudistuksia voitaisiin toteuttaa?
 – Nyt pitää ottaa hallitusohjelmassa ensimmäiset askeleet, mutta yhdessä hallituskaudessa tuskin tätä tässä ajassa vaadittavaa isoa rakennemuutosta saadaan aikaiseksi.
 Perussuomalaiset tyrmää: Lisäisi eriarvoisuutta
 Perussuomalaiset jättäytyi sivuun muiden eduskuntapuolueiden ilmastolinjauksista jo viime vaalikaudella.
 Perussuomalaiset suhtautuu myös Sitran kestävän kehityksen verouudistukseen penseästi.
 Puolue pelkää, että verouudistus nostaisi merkittävästi suomalaisten asumisen ja liikkumisen hintaa.
 – Siinä sivussa ne nostavat sikamaisen paljon suomalaisen teollisuuden kustannuksia, katsoo perussuomalaisten viestintävastaava  Matti Putkonen .
 Perussuomalaisten viestintävastaava Matti Putkonen. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Perussuomalaisten mielestä palkkojen ja eläkkeiden verotuksen alentaminen ei ole riittävä kädenojennus pienituloisille.
 – Tässä köyhät ja keskituloiset joutuvat taas maksumiehiksi.
 Perussuomalaiset toistavat linjansa, jonka mukaan EU:n puheenjohtakaudella Suomen pitäisi saada ne maat, jotka saastuttavat eniten, myös kantamaan suurimman vastuun.
 Lisää aiheesta:
 Korkman kommentoi Sitran järeää avausta: Kärsimys ja hyvitykset jakautuvat kaikille, jos päästöjä ohjaava verouudistus toteutetaan pakettina   Suomeen ehdotetaan jättimäistä veroremonttia: Palkasta enemmän käteen, saastuttaminen kallistuisi – samalla syntyisi valtavasti työpaikkoja

Sitran veroavaus saa hallitusneuvotteluihin valmistautuvilta puolueilta pääosin myönteisen vastaanoton – perussuomalaiset tyrmää täysin


Summary: Työuupumuksesta toipuneet naiset tarjoavat vertaistukea muille uupuneille Facebookissa viikoittain ja tänä iltana tämän jutun keskusteluosiossa.

Kahdeksan tunnin työpäiviä eikä yhtään ylitöitä, eihän se voi uuvuttaa – eihän? Niin  Susanna Tiljander  ajatteli vielä viisi vuotta sitten.
 Silti työpäivän päättyessä hän oli aina väsynyt. Hän istahti kotona sohvalle, eikä jaksanut tehdä mitään. Pää oli täysin tyhjä.
 Tätä jatkui vuosia.
 – Mieheni välillä huomautti, että tuo ei ole normaalia. Ehkä sisimmässäni sen tiesinkin, mutta en silti uskonut. Suutuin aina kun hän otti asian puheeksi.
 Tunnista oireet ajoissa
 Työuupumuksen kieltäminen on yleinen ilmiö. Työterveyslaitoksen työterveyspsykologi  Heli Hannonen  toivoo, että ihmiset oppisivat tunnistamaan uupumuksen oireet ajoissa ja reagoisivat niihin.
 – Mitä varhaisemmassa vaiheessa merkit huomaa, sitä helpompaa toipuminen on.
 Oireet voivat liittyä ensin stressiin, sitten ylikuormitukseen ja pitkittyessään työuupumukseen. Jos nukahtaminen, muistaminen ja palautuminen tuottavat vaikeuksia ja kroppa käy ylikierroksilla, kannattaa miettiä, ovatko asiat töissä kunnossa.
 Ensin tuli miniromahdus – sitten iso
 Susanna Tiljander oli edennyt urallaan vauhdilla. Hän sai töissä jatkuvasti vastuullisempia tehtäviä ja työn vaatimukset kasvoivat.
 – Kun yritys myytiin pörssiin, alettiin kaikkea mitata ja raportoida. Paineet kasvoivat ja koko ajan oli kiire.
 Rakennusalan verkkomedian toiminnanjohtajalla ei ollut vaikeuksia suoriutua työstään, mutta kiire alkoi kuormittaa. Tiljander koki omien sanojensa mukaan miniromahduksen vuoden 2014 keväällä ja keskusteli kesän ajan asiasta työterveyspsykologin kanssa.
 Täytin kaikki muut masennuksen merkit paitsi itsetuhoisuuden.  Susanna Tiljander
 Sen jälkeen tuntui siltä kuin tilanne olisi taas hallinnassa.
 Työterveyspsykologi pyysi Tiljanderia kuitenkin seurantakäynnille puolen vuoden päästä.
 – Ajattelin, että menen sanomaan sille psykologille, että minulla menee nyt tosi hyvin. Mutta kun hän katsoi minua suoraan silmiin ja kysyi, mitä sinulle kuuluu, silloin romahdin. Itkusta ei meinannut tulla loppua.
 Susanna Tiljander uupui huomaamattaan vuosien aikana. Päivi Meritähti / Yle
 Vaikka sillä hetkellä Susanna Tiljander romahti, ei hän vieläkään myöntänyt uupumustaan. Hän lähti psykologin vastaanotolta takaisin töihin.
 Vasta työterveyslääkäri sai lähetettyä hänet kotiin lepäämään.
 – Hän sanoi, että pitkään jatkuneesta työuupumuksesta johtuen minulla on myös masennus. Sitä en meinannut uskoa millään. Googlen mukaan täytin kuitenkin kaikki muut masennuksen merkit paitsi itsetuhoisuuden, joten pakko se oli uskoa.
 Masennus ja uupumus ruokkivat toisiaan
 Masennus ja työuupumus liittyvät työterveyspsykologi Heli Hannosen mukaan läheisesti toisiinsa. Ne eivät ole yksi ja sama asia, mutta ne ruokkivat toinen toisiaan.
 Koska työuupumus ei ole Suomessa sairauslomaan oikeuttava diagnoosi, saattaa moni saada masennusdiagnoosin, jotta voi jäädä kotiin lepäämään.
 – Heille, jotka ovat niin uupuneita, että ovat työkyvyttömiä, voidaan miettiä toista diagnoosia, jotta sairausloma olisi mahdollinen. Monella uupuneella täyttyvät myös masennuksen diagnostiset kriteerit. Masennusdiagnoosin saaminen voi silti järkyttää, Hannonen toteaa.
 Riippumatta siitä, mitä sairauslomatodistuksessa lukee, voi ihmisellä olla kumpi vain, työuupumus tai masennus – joillain jopa molemmat.
 Kolme työuupumuksen tunnusmerkkiä
 Työuupumuksen tunnistaa Heli Hannosen mukaan tyypillisesti kolmesta oireesta.
 1. Uupumusasteinen väsymys
 Se on väsymystä, johon lepääminen ei auta. Aamulla väsyttää yhtä paljon kuin illalla nukkumaan mennessä ja viikonlopun jälkeen yhtä paljon kuin perjantaina työpäivän päätteeksi.
 2. Kyynistyminen
 Ihminen kehittää itselleen suojamekanismin, kun työ aiheuttaa epämiellyttäviä tuntemuksia, kuten voimakasta väsymystä. Silloin hän ottaa helposti henkistä etäisyyttä työhönsä. Se toimii tavallaan, koska haitallisten tunteiden volyymi pienenee, mutta samalla kaikki työhön liittyvät tunteet heikkenevät. Ihminen ei enää tunne onnistumisen kokemuksia, työnilo katoaa ja asenne työtä kohtaan muuttuu.
 3. Ammatillisen itsetunnon heikkeneminen
 Tyypillisesti työuupumukseen liittyy ajatus, että minä olen huono, vika on minussa, kun en selviä työstäni. Uupunut ajattelee silloin helposti olevansa asian kanssa yksin.
 Uupua voi monella tavalla
 Niin Susanna Tiljanderkin ajatteli. Hän oli yksin. Vain hän koki tällaisia tunteita. Hän oli epäonnistunut.
 Sitten hän sai tietää, että myös entinen työkaveri  Laura Ruotsalainen  oli uupunut työssään.
 Naisten tarinat ovat hyvin erilaiset. Se kertoo siitä, kuinka vaikeaa työuupumusta on lokeroida.
 – Susanna tuli vuosien ja vuosien tuloksena pitkää ja loivaa alamäkeä. Minä tulin rytinällä alas yhdessä vuodessa, Ruotsalainen kertoo.
 Kiireen ihannointia
 Laura Ruotsalainen eli vauhdikasta elämää. Hän painoi töissä pitkää päivää talouspäällikkönä, vastasi puheluihin myös vapaa-ajalla ja saattoi kirjoittaa sähköposteja kesken yöunien, jos jokin tärkeä asia juolahti juuri silloin mieleen.
 Hän ihaili ihmisiä, joilla oli kiire.
 – Haalin itselleni töitä, enkä sanonut koskaan kenellekään ei. Aamulla heräsin tuntia aiemmin, jotta ehdin tehdä töitä ilman häiriötekijöitä. Illalla saatoin olla töissä puoleenyöhön asti.
 Illan viimeiset rippeet hän käytti tavoitteelliseen polkujuoksuharjoitteluun. Samaan aikaan kotona kasvoi kaksi alle kouluikäistä lasta.
 – Elin arvojeni vastaisesti. Mutta silloin en edes tiennyt, mitkä arvoni ovat. En pysähtynyt miettimään, mitä haluan.
 Voimat loppuivat yllättäen
 Sitten kroppa alkoi näyttää väsymisen merkkejä. Yhtäkkiä yllättäen Laura Ruotsalainen ei enää muistanut yksinkertaisia sanoja. Ahdistus alkoi painaa iltaisin. Hän ei halunnut mennä nukkumaan, koska ajatus uudesta työpäivästä tuntui niin pahalta.
 Töissä hän itki salaa vessassa, ettei kukaan huomaisi, että jokin on vialla.
 – Tiesin, että haluan elämältä jotain muuta. Että eihän tämä voi tällaista olla loppuun asti.
 Laura Ruotsalainen piti hymyn kasvoillaan uupuneenakin. Kun hän itki, hän itki salaa muilta. Päivi Meritähti / Yle
 Laura Ruotsalainen päätti suunnata hyvinvointialalle. Hän lisäsi kiireiseen arkirytmiinsä viikonloppukoulutukset uudelle alalle tammikuussa 2017.
 Kuukautta myöhemmin, hiihtolomalla hän romahti.
 – Soittelin äidin kanssa ja huomasin itkeväni puhelimessa. Kun olin saanut maistaa lomalla vapautta, tuntui töihin palaaminen ylitsepääsemättömältä. Äiti sanoi, että olisiko Laura nyt syytä mennä työterveyslääkärille.
 Suorittamista loppuun asti
 Ensimmäiset viikot olivat sumuista aikaa. Laura Ruotsalainen makasi peiton alla ja itki. Psykiatri kirjoitti reseptin masennuslääkkeisiin, mutta niitä Ruotsalainen ei halunnut syödä.
 – En tunnistanut itsestäni masennuksen oireita. Totesin, että en ole masentunut. Olen vain tosi väsynyt ja ahdistunut.
 Ruotsalainen päätti selättää uupumuksensa itse. Hän alkoi joogata ja meditoida, söi lisäravinteita, vietti aikaa metsässä – teki kaikkea terveellisen oloista.
 Suorittaminen oli ainoa asia, jonka osasin.  Laura Ruotsalainen
 Psykiatri kysyi silloin, aikooko hän hoitaa palautumisenkin suorittamalla.
 – Sanoin, että mieluummin suoritan kuin olen lääkittynä. En osannut siinä kohtaa muuta, sillä olin vuosien ajan suorittanut kaiken tekemällä mahdollisimman paljon. Se oli ainoa asia, jonka osasin.
 Toipuminen yksilöllistä
 Kuten tarinat uupumuksen synnystä, ovat myös tarinat toipumisesta erilaisia. On hyvin yksilöllistä, mikä keino toimii kenelläkin – ja missä vaiheessa.
 Työterveyspsykologi Heli Hannonen ohjeistaa uupuneita ensin lepäämään. Lepo voi auttaa tilanteessa, jossa kierrokset ovat vielä päällä. Silloin elämän hidastamisesta on useimmiten hyötyä.
 Mutta jos ihminen on jo niin väsynyt, että hän ei jaksa tehdä mitään, on suunta toinen.
 – Silloin kannustan lähtemään liikkeelle ja tekemään asioita, jotka tuottavat mielihyvää. Tämän voi tehdä omien voimien mukaan, vaikka kuinka pienissä erissä kerrallaan.
 Päivi Meritähti / Yle
 Toipumiselle on myös annettava aikaa.
 Laura Ruotsalainen ei pystynyt palaamaan entiseen työpaikkaansa. Susanna Tiljander yritti 2,5 vuoden ajan tehdä entistä työtään, mutta päätyi aina takaisin sairauslomalle. Vasta kun hän siirtyi vähemmän vaativaan tehtävään, onnistui paluu töihin.
 – Toipumisen kannalta olennaista on, että työssä tehdään muutoksia. Jos ihminen palaa niihin työtehtäviin, joissa voimat loppuivat, on uupuminen todennäköisesti edessä uudestaan, Hannonen muistuttaa.
 Vertaistukea entisiltä suorittajilta
 Lähes joka neljäs suomalainen  kokee työuupumuksen oireita jossain vaiheessa uraansa. Tunteita ei siis tarvitse käydä läpi yksin.
 Laura Ruotsalainen ja Susanna Tiljander päättivät avata Facebookiin vertaistukisivun, ex-suorittajat. He jakavat sivustolla joka viikko uuden videon kokemuksistaan ja kannustavat ihmisiä keskustelemaan aiheesta.
 – Haluamme tukea niitä, jotka ovat uupuneet työssään ja herätellä ihmisiä huomaamaan ajoissa, jos he ovat siihen johtavalla polulla.
 Heli Hannonen pitää vertaistukea hyvänä ajatuksena, kunhan siinä keskitytään onnistumisen hetkiin.
 – Jos vertaistuki on ongelmissa ja jaksamattomuudessa märehtimistä, heikentää se tuettavien jaksamista. Mutta kun siihen sisältyy onnistumisen elementtejä ja tieto siitä, että joku ymmärtää, mistä minä puhun, silloin tuki on oikeanlaista.
 Kun et enää häpeä, voit päästä eteenpäin.  Laura Ruotsalainen
 Uupumuksesta puhuminen hälventää myös usein sen ympärillä olevaa häpeää.
 – Kun et enää häpeä, voit päästä eteenpäin, Laura Ruotsalainen uskoo
 Oletko uupunut tai tunnistatko itsessäsi siihen viittaavia merkkejä? Kaipaatko tukea? Voit keskustella aiheesta jutun kommenttiosiossa. Ex-suorittajat Susanna Tiljander ja Laura Ruotsalainen osallistuvat keskusteluun kello 19 – 21.
 Tämän illan jälkeen voit jatkaa keskustelua heidän kanssaan ex-suorittajien Facebook-sivulla. Sivu ei ole ammattilaisten ylläpitämä. Naiset jakavat siellä videoita omasta arjestaan ja osallistuvat keskusteluun vapaa-ajallaan. Vertaistuki on maksutonta, eikä velvoita keskusteluun osallistujia mihinkään.
 Muistathan, että kommentoit Facebookissa omalla nimelläsi. Käytä harkintaa, kun jaat työnantajaasi yksilöiviä tietoja.
 Jos koet tarvitsevasi ammattiapua, ota yhteyttä työterveyshuoltoon.

”Hän katsoi silmiin ja kysyi, mitä sinulle kuuluu. Silloin romahdin.” Tunnista työuupumuksen merkit ajoissa – vertaistukijat mukana keskustelussa


Summary: Alan Garciaa epäillään lahjusten ottamisesta rakennusyritykseltä, joka havitteli sopimusta metrolinjan rakentamisesta.

Perussa entinen presidentti  Alan Garcia  on kiidätetty sairaalaan hänen ammuttuaan itseään päähän, kertovat Garcian asianajaja ja sairaalan edustajat.
 Välikohtaus sattui, kun poliisi oli tulossa Garcian kotiin pidättämään hänet korruptioepäilyjen takia.
 69-vuotias Garcia on viety leikattavaksi. Terveysministerin mukaan tämän tila on hyvin vakava.
 Garciaa epäillään lahjusten vastaanottamisesta tapauksessa, jossa brasilialainen rakennusalan jätti Odebrecht yritti varmistaa hallituksen kanssa sopimuksen metrolinjan rakentamisesta Perun pääkaupunkiin Limaan.
 Odebrecht on myöntänyt maksaneensa 29 miljoonan dollarin edestä lahjuksia Perun viranomaisille.
 Garcia kiistää lahjussyytökset. Viime vuonna hän haki turvapaikkaa Uruguaysta, kun viranomaiset kielsivät häntä poistumasta maasta. Uruguay torjui hakemuksen.
 Garcia toimi Perun presidenttinä kahteen otteeseen, vuosina 2006–2011 sekä 1985–1990. Lahjussyytökset liittyvät hänen toiseen presidenttikauteensa.
 Aiheesta aiemmin:
 Korruptiosta syytetty Perun ex-presidentti hakee turvapaikkaa

Poliisi aikoi pidättää korruptiosta epäiltyä Perun ex-presidenttiä – epäilty ampui itseään päähän


Summary: Journalistiiiton mielestä Vehkoon saama tuomio tuntuu kohtuuttomalta.

Journalistiliitto on  kertonut hankkivansa  pilapiirtäjä ja sarjakuvataitelija  Ville Rannan   Junes Lokka  -aiheisen alkuperäisteoksen hintaan 7588,80 euroa.
 Ranta ilmoitti teoksen olevan kaupan viime viikolla, kun Oulun käräjäoikeus katsoi päätöksessään toimittaja  Johanna Vehkoon  syyllistyneen oululaisen kaupunginvaltuutetun Junes Lokan kunnian loukkaamiseen.
 Teoksesta saamansa voiton Ranta kertoi lahjoittavansa Vehkoolle oikeudenkäyntikulujen maksamista varten. Vehkoo määrättiin maksamaan sakkoja sekä Lokan oikeudenkäyntikulut.
 Kulut ovat yhteensä 7588,80 euroa eli täsmälleen sama summa, minkä Journalistiliitto on nyt Rannalle teoksesta maksamassa.
 Journalistiliiton puheenjohtaja  Hanne Ahon  mukaan Vehkoo on ollut kansanryhmää vastaan kiihottamisesta tuomitun Lokan silmätikkuna jo pitkään.
 – Vehkoon tuomio tuntuu kohtuuttomalta, kun tietää millaista pitkäkestoista häirintää ja painostusta Lokka on häneen kohdistanut.
 Lisää aiheesta:
 Toimittaja Johanna Vehkoo sai sakkotuomion Junes Lokan kunnian loukkaamisesta ja hetkeä myöhemmin Lokka sai syytteen kiihottamisesta kansaryhmää vastaan
 Toimittaja tuomittiin kunnianloukkauksesta, kun hän kutsui oululaista kaupunginvaltuutettua natsiksi ja rasistiksi
 Hanne Aho: ”Vehkoon tuomio tuntuu kohtuuttomalta”

Journalistiliitto maksaa toimittaja Johanna Vehkoon oikeudenkäyntikulut ostamalla Ville Rannan pilakuvan


Summary: Hämeenlinnassa ampumaharjoituksessa kranaatti räjähti panssarivaunun panospesässä. Kukaan vaunussa ei loukkaantunut.

Hätilässä Hämeenlinnassa on aloitettu kranaattionnettomuuden syiden tutkinta.
 Ampumaharjoituksessa Hätilän ampuma-alueella räjähti tiistaina sirpalekranaatti panssarivaunun tykin panospesässä. Tapauksessa epäillään joko aseen tai ampumatarvikkeen toimintahäiriötä.
 Everstiluutnantti  Tommi Marttisen  mukaan kyseinen panssarivaunu eristettiin välittömästi onnettomuuden jälkeen. Kukaan ei loukkaantunut onnetomuudessa. Ampumaharjoitukset kalustolla keskeytettiin toistaiseksi.
 Kerromme kohta aiheesta lisää.

Puolustusvoimat selvittää kranaattionnettomuuden syytä – rynnäkköpanssarivaunun tykki käyttökieltoon


Oulun käräjäoikeus on tuominnut 23-vuotiaan  Abdul Aziz Nayef Dbeisan Al-Bodourin  törkeästä raiskauksesta ja törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Uhri on ollut teon tapahtuessa alaikäinen, mutta lähellä suojaikärajaa. Mies kiisti teot.
 Mies on tuomittu kolmen vuoden ja kahden kuukauden ehdottomaan vankeuteen. Sen lisäksi mies on velvoitettu maksamaan uhrille yhteensä 7300 euroa muun muassa henkisestä kärsimyksestä, kivusta ja särystä.
 Rikos on tapahtunut viime vuoden marraskuussa yksityisasunnossa. Mies ja uhri eivät tunteneet entuudestaan.
 Useita seksuaalirikosepäilyjä
 Oulun epäillyt seksuaalirikokset nousivat esiin viime vuoden lopussa, kun  poliisi kertoi epäilevänsä  kahdeksan miehen hyväksikäyttäneen lasta törkeästi useiden kuukausien ajan Oulussa. Tapaukseen liittyy useita rikosnimikkeitä, yhden miehen osalta epäillään myös  seksuaalipalvelujen ostamista nuorelta  henkilöltä.
 Oulun  poliisi on kertonut aikaisemmin  tutkivansa 29:ää rikoskokonaisuutta, joissa epäillään törkeitä alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikoksia. Epäillyissä on sekä suomalaisia että ulkomaalaisia epäiltyjä. Nyt annettu tuomio on yksi näistä, eikä se liity kahdeksan epäilyn vyyhtiin.
 Osassa Oulun seksuaalirikosepäillyissä yhteydenotto on tapahtunut netin kautta, ja osassa epäilty ja uhri ovat tunteneet toisensa entuudestaan.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
 Ensimmäinen tuomio Oulun seksuaalirikoksista – uhri alle 10-vuotias tyttö, joka tunsi erityistä luottamusta tekijään
 Toinen Oulun törkeä seksuaalirikosepäily oikeudessa – Tämän tiedämme nyt uhrien ja epäiltyjen määristä ja poliisitutkinnasta
 Mikä erottaa raiskauksen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä? Yle kertoo, mistä Oulun seksuaalirikosnimikkeissä on kyse
 Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta “ilmiön”

Tuomio yhdestä Oulun seksuaalirikoksesta: 23-vuotias mies tuomittiin reilun kolmen vuoden vankeuteen


Summary: Sinisten pudonnut kansanedustaja Tiina Elovaara haluaa perussuomalaiset hallitukseen. Hänen oma tarinansa on kaikkea muuta kuin tylsä.

– Odotatko sekunnin? Minulle tulee juuri ruokatilaus, pitää yrittää syödä jossain vaiheessa.
 Sinisten kansanedustajalla  Tiina Elovaaralla , 32, on viikko aikaa vaaleihin. Hän alkaa olla puhki, kuten muutkin kansanedustajaksi pyrkivät. Siksi pitää yrittää syödä ja nukkua jossain vaiheessa.
 Kansanedustajaksi haluavan pitää näyttää ulospäin varmalta. Epäusko ei saa näkyä. Elovaara ymmärtää tietenkin, ettei kukaan voi olla varma läpimenosta, jos puolueella on gallupeissa prosentin kannatus.
 Toisaalta aina on toivoa. Elovaaran oppi-isä  Timo Soini  loi perussuomalaiset Suomen maaseudun puolueen SMP:n konkurssin jälkeen,  Raimo Vistbacka  oli pitkään puolueen ainoa kansanedustaja. Sitten tuli jytky. Politiikassa kaikki on mahdollista, Elovaara tsemppaa itseään.
 Jääkö koko puolueen taru tähän?
 – En tiedä yhtään, mitä tapahtuu. Samaan aikaan pitää päästää irti ja luoda tulevaisuutta, Elovaara sanoo.
 14.4.2019: vaalivalvojaiset
 Vaali-iltana Elovaara valmistautuu lähtemään vaalivalvojaisiin Tampereella. Hän kuvailee fiiliksiään etukäteen kiitollisiksi.
 Eikö tämä ole outoa, kun moni säälittelee jo etukäteen?
 – Yhteistyö ja yli rajojen menevä tuki on osoittautunut hienoimmaksi kokemukseksi. Usko hyvään on säilynyt, vaikka sitä on koeteltu, Elovaara sanoo.
 Ennakkoäänet tulevat ja gallupit ovat oikeassa.
 Lopulta Elovaara saa 1 403 ääntä. Hän ei pääse eduskuntaan, kuten ei kukaan muukaan sinisistä. Myös ministerit  Jussi Niinistö, Jari Lindström  ja  Sampo Terho  putoavat. Perussuomalaisten perustaja Timo Soini on kertonut jo aiemmin jäävänsä pois.
 Elovaaran entinen puolue perussuomalaiset sen sijaan on vaalivoittaja, joka nousee melkein suurimmaksi puolueeksi. Puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  juhlii.
 – Ilmiönä menestys ei yllätä, koska Suomessa voi olla 15–20 prosenttia ihmisiä, jotka ajattelevat hyvin kriittisesti ja perussuomalaiset tarjoaa kanavan protestille, Elovaara sanoo.
 15.4.2019: ennustus käy toteen
 Päivä vaalien jälkeen Tiina Elovaara astelee vastaan Pyynikin näkötornilla Tampereella. Näissä metsissä hän on itkenyt monta kertaa.
 Nyt Elovaara ei itke. Hän on tavallaan helpottunut. Ei olisi ollut helppoa olla sinisten ainoita edustajia eduskunnassa.
 – Tunnen myötätuntoa Liike Nytin  Hjallis Harkimoa  kohtaan.
 Elovaara kertoo, että palkanmaksu eduskunnasta loppuu tällä viikolla. Uuden lain mukaan eduskunnasta pudonnut edustaja saa  sopeutumisrahaa 2 100 euroa kuukaudessa 1–3 vuotta .
 Sinisten Timo Soini auttoi Tiina Elovaaraa kevään vaalikampanjassa. Oppi-isä nähtiin Elovaaran tukena mm. Parkanossa 6.4.2019. Tiina Elovaaran albumi
 Olisiko kannattanut pysyä kuitenkin perussuomalaisissa?
 – Emmehän me sieltä kevyin perustein lähteneet. Sanoimme jo lähtiessä, että tämä tuhoaa poliittiset uramme ja saamme vihapuhetta ja pilkkaa. Näin kävi.
 Ennustus kahden vuoden takaa kävi toteen. Ryhmän puheenjohtaja  Simon Elo  kertoi silloin  dramaattisessa puheessa , kuinka päätös todennäköisesti tuhoaa poliittiset urat.
 Elovaara toivoo, että perussuomalaiset menevät hallitukseen, että he pääsevät kantamaan vastuuta. Jos muut puolueet kieltäytyvät tekemästä tämän kanssa yhteistyötä, se lisää vain osan kansasta katkeruutta.
 – Jos perussuomalaiset jäävät oppositioon, seuraavissa eduskuntavaaleissa se on pääministeripuolue.
 19.4.2015: eduskuntaan
 Tamperelainen Elovaara aloitti perussuomalaisten kansanedustajana 27-vuotiaana. Hän meni eduskuntaan neljä vuotta sitten vaalien tiettävästi pienimmällä budjetilla 4 000 eurolla ja keräsi 4 107 ääntä. Näissä vaaleissa hän käytti omaa rahaa noin 5 000 euroa. Toiset ovat ottaneet lainaa kymmeniä tuhansia, hän tietää.
 Tiina Elovaara lähti politiikkaan jo lukioikäisenä, ja politiikka on ollut hänen ainoa ammattinsa.
 – Pitkäänhän tätä on tehty. Koko nuoruus. Siinä sivussa on vaihtunut poikaystävä, opinnot, vaatetyylit ja ajatuksetkin. On haudattu lähimmäisiä ja kastettu uusia. Menetetty ystäviä ja saatu uusia, Elovaara kuvasi Facebookissa vaalitaistelun aikana.
 Neljässä vuodessa myös Suomi ja koko maailma on muuttunut.
 Tiina Elovaara aikoo lenkkeillä Pyynikin maastoissa.  Matias Väänänen / Yle
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on tullut valtaan, brittien Brexit herättää epävarmuutta, ilmastonmuutos saa nuoret lakkoilemaan.
 Neljässä vuodessa Tiina Elovaara näki, kuinka vaativaa hallituspuolueessa oleminen oli. Ensin piti nousta vuosien taantumasta, sitten syliin kaatui suurin pakolaismäärä sitten maailmansotien. Sitten puolue hajosi alta.
 – Jossain vaiheessa tuntui, että vain heinäsirkat jäivät puuttumaan Raamatun ennustuksista.
 13.6.2017: perussuomalaiset hajoavat
 Perussuomalaiset hajosi  erimielisyyksien takia kahtia vuonna 2017. Silloin parikymmentä perussuomalaisten kansanedustajaa  muodosti oman eduskuntaryhmän .
 Viimeinen tippa oli Elovaaran mukaan Jyväskylän puoluekokous, jossa puoluejohtoon äänestettiin maahanmuuttovastaisia ehdokkaita.
 – Sitä ennen eduskuntaryhmän ja puolueen pitkään jatkunut tulehtunut tilanne oli syventynyt. Teimme kaikkemme, vuosien ajan, että maltillisempi ja vastuuntuntoinen ajattelu säilyisi.
 Simon Elo, Timo Soini, Tiina Elovaara ja Sampo Terho ovat olleet keskeisiä sinisessä puolueessa. AOP
 Elovaara sanoo kestäneensä itse kymmenen vuotta kamppailua.
 – Sain osakseni erilaista häirintää ja kaikenlaista kiusantekoa. Annettiin ymmärtää, että olen vääränlainen liian avarakatseisine ajatuksineni, hän kertoo itse.
 Maahanmuuttokriittisyys ei ollut Elovaaralle syy liittyä puolueeseen, vaan lähiöiden kapina. Elovaara sanoo, että lopulta maahanmuuttokriittiset eivät olleet Soinin tai kenenkään muun hallinnassa. Sama kehitys kuin eri puolilla Eurooppaa alkoi näyttää vääjäämättömältä.
 Harva tietää, kuinka kova paikka lähtö oli, hän sanoo.
 – Se on verrattavissa siihen, kun oma yritys menee konkurssiin ja menettää kaiken tai joukkueeseen, jolta lähtee seura alta ja edessä on SM-kisat.
 Elovaaralle tilanne oli ristiriitainen. Henkilökohtaisesti se oli vapauttava, mutta samalla painostava.
 – Vuosien ajan konflikti saatiin pidettyä jotenkin aisoissa, mutta hallitusvastuuta maahanmuuttovastaiset eivät enää kestäneet. Taistelimme mutta yksinkertaisesti hävisimme sen taistelun. Siinä tuli hetki, että vaihtoehtoja oli enää vain yksi ja silloin samalla ymmärsimme, ettei vaihtoehtoja ole enää ainuttakaan, Elovaara kokee.
 Siniset jäivät hallitukseen, mikä oli katkeraa kalkkia perussuomalaisille. Tämä näkyy vielä vaalien jälkeen vahingonilossa.
 – Meillä on koettu hyvin vahvasti, että sinisten olemassaolo eduskunnassa on ollut irvokas ilmiö. Sen takia on odotettu eduskuntavaaleja, että tämä iljetys poistuisi, Jussi Halla-aho kertoi  Helsingin Sanomissa .
 15.4.2019: päivä vaalien jälkeen
 Tiina Elovaaran mukaan paikallistasolla tilanne ei ole yhtä tulehtunut. Hän iloitsee esimerkiksi entisen puoluekaverinsa  Sami Savion  pääsystä eduskuntaan. Hän toivoo perussuomalaisiin lisää Savion kaltaisia maltillisia.
 Elovaara on Tampereen kaupunginvaltuustossa yksin omassa ryhmässä, mutta entisiin ryhmäläisiin on hänen mukaansa asialliset välit.
 – Kyllä me halaamme, kun näemme valtuustossa.
 Hän ei silti ymmärrä esimerkiksi, miksi puolue vastustaa niin kovasti ilmastonmuutokseen reagoimista.
 – Uudet työpaikat syntyvät juuri uuden ympäristöteknologian ja kiertotalouden ansiosta, Elovaara sanoo.
 Osa suomalaisista piti eronneita pettureina ja palaute oli koko kahden vuoden ajan karua. Elovaaralle vasta tulleissa viesteissä on puhuttu esimerkiksi niskalaukauksista.
 – Tilanne oli niin raju, että sinisten ministerit saivat suojelupoliisin apua suojautumisessa. Itsekin sain poliisilta konsultaatiota.
 "Toivon, että lapsesi kuolee kivuliaasti syöpään", on yksi Elovaaran saamista kommenteista.
 – Trollaaminen on ollut systemaattista. En kyseenalaista, etteikö saa olla pettynyt. Kun asia-argumentit loppuvat, huutelijoiden on helppo tarttua sukupuoleen, ikään tai ulkonäköön.
 Elovaaran mukaan ulkopuolisten on vaikea ymmärtää, millaista uuden puolueen kasaaminen oli.
 Ensin piti kerätä kannattajakortit, sitten perustaa piirijärjestöt. Puolue ei saa vaalitukia, minkä takia Elovaara on keittänyt vaalimökillä kahvia, editoinut verkkosivuja ja tehnyt mainoksia.
 – On ihme, että pystyimme osallistumaan Pirkanmaalla täydellä listalla.
 Tiina Elovaara keräsi kannatuskortteja sininen tulevaisuus puolueen perustamista varten.  Jarno Kuusinen  / AOP
 Eikö olisi sittenkin kannattanut jäädä perussuomalaisiin tai vaihtaa toiseen puolueeseen, koska kyselijöitä kyllä oli?
 – Ei, sanoo Elovaara.
 6.7.2018: lähteäkö ehdolle?
 Viime syksynä  Tiina Elovaara pohti tosissaan , lähteekö hän ehdolle eduskuntavaaleissa. Unettomuus ja erilaiset rasitusoireet painoivat.
 Jos hän kävi pelaamassa lempilajiaan koripalloa, hän tuli todella kipeäksi.
 Puolueen hajoaminen ja uuden puolueen perustaminen olivat rankkoja eduskuntatyön ohella. Eduskunta oli kovilla myös soten takia.
 Elovaara kävi syksyllä myös Yhdysvaltojen suurlähetystön kutsumana USA:ssa. Hän tuli valituksi nuorten eurooppalaisten johtajien delegaatioon. Kuormitus oli kova.
 Hetki ennen vaaleja Elovaara paljastaa, ettei pitänyt kunnolla sairauslomaa. Hän vähensi valiokuntatyötä ja meni puoli vuotta äärirajoilla.
 – Tilanne laukeaa näihin vaaleihin, olen vähän kuin pidättänyt hengitystä.
 Elovaara päätti kuitenkin lähteä vielä ehdolle, koska istuvat kansannedustajat  Martti Mölsä  ja  Lea Mäkipää  jäivät eläkkeelle.
 – Pirkanmaan sinisten joukkue sai minut lähtemään vielä mukaan. Kaveria ei jätetä henki oli vahvana heiltä minua kohtaan. Apua, nyt ihan herkistyn, Elovaara sanoo.
 Nuorena Elovaaralle sanottiin, että hän on liian herkkä politiikkaan. Välillä hän miettii, onko näin.
 – Pitää olla todella pärjäävä, että pääsee eduskuntaan. Talossa tarvittaisiin kuitenkin ihmisiä, jotka eivät ole koneita. Tarvitaan niitä, jotka ovat olleet uupuneita tai kokeneet konkurssin. Kansanedustajien pitäisi ymmärtää muiden vaikeuksia, Elovaara pohtii.
 Tulevaisuus
 Elovaara alkaa nauraa, kun häneltä kysyy, onko tämä hänen elämänsä vaikein päivä.
 – Tämä ei ole todellakaan elämäni kovin paikka. On hyvä pitää mittasuhteet mielessä. Tässä oli kyseessä vain yhdet vaalit, hän naurahtaa.
 Hän jatkaa Tampereen kaupunginvaltuustossa ja sinisissä. Seuraavista vaaleista hän ei vielä tiedä.
 – Sieltä mistä minä tulen, ei mennä yleensä eduskuntaan. Jos ei mitään muuta tästä jää, menin ilman rahaa ja vaikeista taustoista eduskuntaan. Se saavutus jää.
 Tiina Elovaara vietti lapsuutensa Kaukajärven lähiössä Tampereella. Kuva on huhtikuulta 2016. Derrick Frilund / Yle
 Elovaaralla on  alkoholin värittämä lastensuojelutausta . Hän oli yhdeksänvuotias kun äiti kuoli syöpään, ja hän eli yksinhuoltajaisän kanssa.
 Sosiaalitoimi maksoi kirjat, että Elovaara pystyi käymään lukiota. Hän sai vuokratakuun, että pystyi muuttamaan kotoa 16-vuotiaana omilleen.
 Mutta tänään Tiina Elovaara ei tahdo miettiä mennyttä. Hän aikoo nukkua, levähtää kunnolla ja olla läheisten kanssa. Elovaaran puolison ei tarvitse tottua enää siihen, että avopuoliso on Helsingissä tiistaista perjantaihin.
 – Täytyy myöntää, että neljä vuotta etäsuhteessa oli tarpeeksi.
 Elovaara on listannut asioita, joita hän odottaa: oman terveyden kohentaminen, urheilu, kotona oleminen. Syksyllä alkaa kandiseminaari Tampereen yliopistossa. Ehkä opiskelun eli aikuiskoulutuksen parista löytyy ala, jossa saa auttaa ja vaikuttaa.
 Tiina Elovaara lapsena.  Elovaaran albumi
 Elovaaralla on parikin suunnitelmaa, mutta hän ei halua puhua niistä vielä tarkemmin. Uuden elämän paras puoli on se, ettei kaikki ole julkista. Ja että saa pysyä Tampereella.
 – Minulla on soutuvene Pyhäjärvellä ja minut löytää sieltä.
 Lue lisää:
 Elovaaran lakialoitteella laaja kannatus – kiusaajalla voi tulevaisuudessa olla edessä koulun vaihto
 “Elämäni oli kävelyä lasinsirpaleilla” – Tiina Elovaara ponnisti lasisesta lapsuudesta eduskuntaan

Tiina Elovaara, 32, yllättyi, miten hurjaa politiikka voi olla: "Vain heinäsirkat jäivät puuttumaan" – ennustus kahden vuoden takaa kävi toteen


Summary: Uhkasakon laittamisesta maksuun tarvitaan vielä markkinaoikeuden päätös.

Kuluttaja-asiamies vaatii maksettavaksi pikavippiyhtiölle määrättyä 50 000 euron uhkasakkoa, kertoo Kilpailu- ja kuluttajavirasto.
 Kuluttaja-asiamiehen mukaan J.W.-Yhtiöt on viime vuonna Suomilimiitti-kuluttajaluottoja markkinoidessaan jättänyt ilmoittamatta olennaisia tietoja luottosopimuksen ehdoista. Näin yhtiö olisi rikkonut sille vuonna 2012 määrättyä markkinaoikeuden kieltoa, kuluttaja-asiamies katsoo.
 Lisäksi kuluttaja-asiamies vaatii markkinaoikeudelta uhkasakon korottamista 100 000 euroon, koska aiempi kielto ei ole estänyt yhtiötä rikkomasta kuluttajansuojalakia.
 J.W.-Yhtiöt on markkinoinut Suomilimiitti-kuluttajaluottoja televisiossa ja raitiovaunuissa. Televisiomainoksista ilmeni luoton määrää ja luottokustannuksia koskeva tieto, mutta muut ehtoja koskevat tiedot ilmoitettiin televisioruudun alalaidassa pienellä tekstillä reilun sekunnin ajan. Kuluttaja-asiamiehen mukaan kuluttajilla ei ollut mahdollisuutta lukea ja sisäistää ilmoitettuja tietoja.
 Raitiovaunumainoksissa ilmoitettiin ainoastaan luoton määrää koskeva tieto, mutta muita luottosopimuksen ehtoja koskevia tietoja ei ilmoitettu lainkaan.
 Kyseessä on toinen kerta, kun kuluttaja-asiamies hakee maksuun pikavippiyhtiölle määrättyä uhkasakkoa. Vuonna 2011 kuluttaja-asiamies vaati maksettavaksi OPR-Vakuudelle eli nykyiselle OPR-Financelle asetettua 50 000 euron uhkasakkoa. Markkinaoikeus tuomitsi uhkasakon maksettavaksi täysimääräisenä.

Kuluttaja-asiamies vaatii maksettavaksi pikavippifirmalle määrättyä 50 000 euron uhkasakkoa