Summary: SPR:n koulutettu tukihenkilö kuuntelee kokemuksia ja auttaa tarvittaessa avun piiriin.

Festivaaleilla tapahtuva seksuaalinen häirintä on noussut aiemmin julkisuuteen muun muassa me too -kampanjan yhteydessä. Viime kesänä Helsingin Sanomat teki  verkkokyselyn , johon vastanneista joka kolmas oli kokenut seksuaalista härintää festivaalialueilla. Eniten mainintoja saivat Suomen suurimmat festivaalit.
 Asian vakavuus on nyt tiedostettu Ilosaarirockissa, joka on aloittanut uudenlaisen yhteistyön SPR:n kanssa.
 Ilosaarirockissa on ensimmäistä kertaa paikalla SPR:n koulutettu tukihenkilö auttamassa seksuaalisen häirinnän uhreja.
 Tukihenkilön palkkaamiseen johti viime kesänä tehty kyselytutkimus, kertoo Ilosaarirockin vastaava tuottaja  Petri Varis .
 – Olemme tunnistaneet ongelman jo aiemmin, mutta nyt halusimme erityisesti kiinnittää huomiota tähän asiaan.
 Ilosaarirockin vastaavan tuottajan Petri Variksen mukaan seksuaalinen häirintä ei ole pelkästään festivaalien ongelma.
 – Kyllähän seksuaalista häirintää tapahtuu esimerkiksi yökerhoissakin. Tämä on meillä enemmän sellaista hienosäätöä, vähättelemättä yhtään yksittäisiä tapauksia. En halua kuitenkaan luoda mitään mörkökuvaa festivaalista.
 Jenni kuuntelee ja opastaa
 SPR:n vapaaehtoistyöntekijä  Jenni Soltin  päivystää tulevan viikonvaihteen perjantaista sunnuntaihin Joensuun Laulurinteellä.
 Koulutettu tukihenkilö tarjoaa festarikansalle kuuntelevan korvan, keskustelua ja myös käytännön neuvoja. Tukihenkilöön voi ottaa yhteyttä kuka tahansa.
 – Pystyn aluksi luomaan sellaisen turvallisen ympäristön ja kuuntelemaan. Riippuu tapauksesta, mutta ihminen voi olla sokissa, vihainen tai hämmentynyt. Hän ei välttämättä ymmärrä, mitä on tapahtunut.
 Kuuntelemisen lisäksi tukihenkilö Jenni Soltin auttaa käytännön asioissa ja ohjaa häirinnän kohteeksi joutuneen eteenpäin tarpeen mukaan.
 – Voin auttaa esimerkiksi sähköisen rikosilmoituksen tekemisessä, ohjaan jatkoavun piiriin tai sitten tarvittaessa voin lähteä sairaalaan mukaan.
 Ilosaarirockin vastaava tuottaja Petri Varis muistuttaa, että toiseen saa koskea vain luvan kanssa. Ari Haimakainen / Yle
 Flirtti ei ole kiellettyä
 Kesäiset festivaalit ovat kohtaamisten ja rakkauden aikaan. Onko läheinen kanssakäyminen Joensuun Ilosaarirockissa nyt kiellettyä?
 – Ei todellakaan. Totta kai voi lähestyä ihmisiä, mutta ketään ei esimerkiksi saa koskea ilman lupaa. Voihan sitä kysyä, että saanko levittää sinulle aurinkorasvaa, ohjeistaa Ilosaarirockin vastaava tuottaja Petri Varis .
 Kaikkein tärkeimpänä Petri Varis pitää sitä, että ajattelee jo etukäteen omaa käytöstään ja kommunikoi ihmisten kanssa.
 – Nämä ovat toki herkkiä asioita, mutta toivon, että niitä rakkauden kokemuksia tulee myös, kun uskaltautuu puhumaan ja kysymään.
 Samoilla linjoilla on llosaarirockiin tukihenkilöksi tuleva Jenni Soltin.
 – Seksuaalista häirintää on ollut aina. Nyt se on tehty näkyväksi. Hauskaa ja kivaa pitää olla ja saa olla, mutta se on tehtävä toisen rajoja kunnioittaen.
 Jenni Soltin antaa jo etukäteen kiitosta Ilosaarirockin järjestäjille.
 – Minusta on todella loistavaa, että Ilosaarirock on ottanut rohkean askeleen, tuo asian oikeasti esille ja puuttuu siihen.
 Ilosaarirock alkaa perjantaina Joensuussa ja kestää sunnuntai-iltaan saakka. Viime kesänä festivaaleilla kävi kolmen päivän aikana 65.000 vierasta.

Ei on ei festareillakin – Ilosaarirock kitkee seksuaalista häirintää


Summary: Joukko Twitter-käyttäjiä joutui presidentin estämiksi arvosteltuaan tämän politiikkaa.

Yhdysvalloissa vetoomustuomioistuin katsoo, että presidentti  Donald Trump  ei voi estää hänen politiikkaansa kriittisesti suhtautuvia seuraamasta Twitter-tiliään.
 Tuomioistuimen mukaan Trump on rikkonut perustuslain niin sanottua ensimmäistä lisäystä, kun hän on blokannut kriitikoita Twitterissä.
 Presidentin asianajajat ovat perustelleet oikeutta blokkaamiseen muun muassa sillä, että kyseessä on Trumpin yksityinen Twitter-tili. Vetoomustuomioistuimen mukaan presidentti on kuitenkin tehnyt tilistään julkisen keskustelufoorumin, ja hän käyttää sitä hallintonsa asioiden ajamiseen. Siksi presidentti ei voi estää osaa amerikkalaisista seuraamasta tiliä ja kommentoimasta tilillä julkaistuja kirjoituksia.
 Tuomioistuin luonnehtii musertaviksi todisteita siitä, että tilin todellinen luonne on virallinen.
 – Koska presidentti on valinnut esiintymisareenan ja avannut vuorovaikutteisen tilan miljoonille käyttäjille ja osallistujille, hän ei voi valikoivasti sulkea ulkopuolelle näkökantoja, joiden kanssa on eri mieltä, tuomioistuin linjaa.
 Päätöksestä voi valittaa korkeimpaan oikeuteen
 Joukko Trumpin estämiä Twitterin käyttäjiä pyysi ensin blokkauksen purkamista. Kun pyyntöä ei huomioitu, he haastoivat presidentin oikeuteen vuonna 2017.
 Muun muassa Marylandin yliopiston professori, texasilainen poliisi ja New Yorkissa asuva koomikko ovat kertoneet presidentin estäneen heiltä Twitter-tilinsä seuraamisen sen jälkeen, kun he olivat julkaisseet presidentin politiikkaa arvostelevia tviittejä.
 Presidenttiä asiassa edustanut oikeusministeriö luonnehtii päätöstä pettymykseksi ja pohtii jatkotoimia. Päätöksestä on mahdollista valittaa korkeimpaan oikeuteen.
 Mukana oikeusjuttua nostamassa oli myös sananvapautta puolustava Columbian yliopiston Knight-instituutti. Sen mukaan vetoomustuomioistuimen päätös voi olla merkittävä ennakkotapaus. Instituutin mukaan viranhaltijoiden sosiaalisen median tilit kuuluvat nykyään tärkeimpiin kanaviin, joilla keskustellaan hallituksen politiikasta.
 – Päätös takaa, että ihmisiä ei suljeta näiden foorumien ulkopuolelle vain näkemystensä vuoksi ja että julkisen vallan käyttäjät eivät voi eristäytyä äänestäjien kritiikiltä.

Yhdysvaltalainen tuomioistuin: Trumpin Twitter-blokkaukset ovat perustuslain vastaista toimintaa


Summary: Puolustusvoimain komentaja Jarmo Lindberg sai viimeisellä virkamatkallaan Washingtonissa Yhdysvaltain puolustusvoimien Legion of Merit –kunniamerkin.

ARLINGTON  Yhdysvallat haluaa tiivistää puolustusyhteistyötä Suomen kanssa useilla eri alueilla. Maan eri puolustushaaroista koostuvan aselajineuvoston puheenjohtaja keskusteli yhteistyömahdollisuuksista Suomen puolustusvoimain komentajan kanssa tiistaina Washingtonissa.
 – Ilmailuun liittyvät kysymykset, komento –ja kontrollijärjestelmät, aselajien yhdistelmät, kybervalmiudet. Näistä kaikista olemme käyneet eloisia keskusteluja suomalaisten kanssa. Uskon, että olemme oppineet toisiltamme, kenraali  Joseph F. Dunford  kertoi Ylelle.
 Puolustusvoimain komentaja Jarmo Lindberg on käynyt Washingtonissa 26 viime vuoden aikana vähintään kerran vuodessa. Nina Svahn / Yle
 Amerikkalaiskenraali antoi tunnustusta suomalaisille myös heidän roolistaan Yhdysvaltain ja Venäjän välittäjänä.
 – Suomi on tarjonnut tärkeän tapahtumapaikan keskusteluillemme Venäjän kanssa. Sain tavata venäläiskenraali  Valeri Gerasimovin  siellä, Dunford muistutti viime kesäkuussa Helsingissä järjestetyistä neuvotteluista.
 Legion of Merit -kunniamerkki luovutettiin juhlallisin menoin Fort Myerin tukikohdassa. Nina Svahn / Yle
 Sotilasparaati ja tykinlaukauksia
 Puolustusvoimainen komentaja  Jarmo Lindberg  muisteli käyneensä Washingtonissa 26 viime vuoden aikana vähintään kerran vuodessa.
 Hän on nyt Yhdysvaltain pääkaupunkiseudulla viimeistä kertaa virkamatkalla. Lindberg jää ensi kuussa eläkkeelle.
 Legion of Merit -kunniamerkki. Nina Svahn / Yle
 Puitteet matkalle ovat olleet tavallista komeammat. Dunford pujotti Lindbergin kaulaan Legion of Merit –kunniamerkin Fort Myerin tukikohdassa järjestetyssä tilaisuudessa, jota juhlistivat paraatisoittokunta ja tykinlaukaukset.
 Legion of Meritin ovat suomalaisista saaneet aiemmin  Gustav Hägglund  ja  Juhani Kaskeala .
 Tilaisuudessa kuultiin kansallishymnit ja tykinlaukauksia. Nina Svahn / Yle
 Lindberg arveli, että Suomen ja Yhdysvaltain sotilasjohtajien välinen yhteistyö jatkuu samanlaisena kuin ennenkin, kun  Timo Kivinen  aloittaa hänen jälkeensä puolustusvoimain komentajana.
 – En odota radikaaleja muutoksia. Tämähän on ollut tähänkin saakka tiimityötä. Suomessa pääesikunta tekee asioita poliittikkojen ja puolustusministeriön linjaamana. Eli ei tämä ole yhdestä miehestä kiinni, Lindberg muistutti.

Yhdysvaltain aselajineuvoston puheenjohtaja Ylelle: ”Suomi on ollut tärkeä tapahtumapaikka keskusteluissamme Venäjän kanssa”


Summary: Joka kolmas suomalainen on selannut puhelintaan ajon aikana viimeisen 30 päivän aikana.

Yli kolmasosa suomalaisista kertoo selanneensa puhelintaan autoa ajaessaan viimeisen 30 päivän aikana, selviää kansainvälisestä ESRA2-kyselytutkimuksesta. Tutkimuksella selvitettiin liikennekäyttäytymistä yhteensä yli 30 maassa, joista suurin osa on eurooppalaisia.
 Vastaavalla ajanjaksolla joka toinen suomalainen on myös ajanut ja puhunut puhelimessa samanaikaisesti ilman handsfreetä.
 ESRA2-kysely tehtiin viime vuonna, ja vastaajia oli yhteensä 32 maasta, kertoo Liikenneturva.
 Puhelimen käyttäminen liikenteessä ei rajoitu vain autoilijoihin, vaan kävelijöistä kaksi kolmasosaa ja pyöräilijöistä noin neljäsosa on käyttänyt puhelinta liikkuessaan viimeisen 30 päivän aikana.
 – Suomalaiset ovat tunnetusti kännykkäkansaa, mutta liikenteessä laite on riski. Kännykkä vie huomion liikenteestä, kulkee sitten autolla, pyörällä taikka jalan, sanoo Liikenneturvan tutkimuspäällikkö  Juha Valtonen  tiedotteessa.
 Vain muutama prosentti kaikista kyselyyn vastanneista piti puhelimen käyttöä ajon aikana hyväksyttävänä. Eurooppalaisten vastaajien keskiarvoon verrattuna suomalaiset suhtautuivat kuitenkin muita maita sallivammin puhelimen käyttöön ajaessa.
 Lue lisää:
 ESRA2-kyselyn raportteja

Tutkimus: Suomalaiset eivät hyväksy puhelimen käyttöä ajaessa – silti joka kolmas selaa puhelinta ratissa


Tiistai-iltana Britanniassa järjestettiin konservatiivisen puolueen puheenjohtajaehdokkaiden tv-väittely ITV-kanavalla. Väittelyssä olivat vastakkain puheenjohtajakisan ennakkosuosikki ja entinen ulkoministeri  Boris Johnson  sekä Britannian nykyinen ulkoministeri  Jeremy Hunt .
 Televisioväittelyn kantavin puheenaihe oli Britannian lähestyvä ero Euroopan unionista.
 Boris Johnson muun muassa totesi väittelyssä, että Britannian on äärimmäisen tärkeää erota Euroopan unionista lokakuun 31. päivä, kuten maan hallitus on aikaisemmin luvannut tehdä.
 – Meidän on valmistauduttava lähtemään EU:sta ilman sopimusta, Johnson lisäsi.
 Kun Jeremy Hunt kysyi Johnsonilta, olisiko Johnson valmis eroamaan pääministerin paikalta, jos Britannia ei eroaisikaan EU:sta lokakuun lopulla, kieltäytyi Johnson vastaamasta Huntin kysymykseen.
 Hunt ei halua uusia vaaleja Britanniaan ennen kuin brexit on saatu maaliin asti.
 – Ennenaikaisten vaalien riski on kuitenkin olemassa, Hunt totesi.
 Johnson sivalsi takaisin Huntille, että brexitin lykkääminen sovitusta aikataulusta on varma tapa hävitä vaalit.
 Kun Johnsonilta kysyttiin, olisiko hän valmis sulkemaan parlamentin väliaikaisesti saadakseen sopimuksettoman brexitin läpi, myönsi Johnson kaikkien vaihtoehtojen olevan vielä pöydällä.
 – Tässä vaiheessa brexit-neuvotteluja Britannian olisi täysin käsittämätöntä heikentää omaa asemaansa entisestään, Johnson sanoi.
 Hunt vuorostaan kommentoi, että hän ei sulkisi parlamenttia väliaikaisesti runnoakseen brexitiä läpi ehdoin tahdoin.
 Suhteet Trumpiin nousivat myös esille
 Puheenjohtajakisan ennakkosuosikki Johnson varoi ottamasta syvemmin kantaa viime päivinä velloneeseen  keskusteluun  Britannian Yhdysvaltain-suurlähettilään  Kim Darrochin  asemasta. Johnsonilta kysyttiin, että säilyttäisikö hän nykyisen suurlähettilään, jos Johnsonista tulisi pääministeri.
 Johnson kuitenkin kertoi olevansa hyvissä väleissä Valkoisen talon kanssa, ja että Britannian on tärkeää säilyttää läheiset välit Yhdysvaltojen kanssa.
 Hunt vuorostaan piti Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  mielipiteitä väistyvästä pääministeristä  Theresa Maystä  ja hänen brexit-politiikastaan väärinä ja epäkunnioittavina sekä Maytä että koko Britanniaa kohtaan.
 Konservatiivisen puolueen jäsenet äänestävät Theresa Mayn seuraajan kahdesta ehdokkaasta, ja äänestyksen voittaja ja Britannian seuraava pääministeri on tarkoitus julkistaa heinäkuun 23. päivä.

Boris Johnson ja Jeremy Hunt vastakkain puheenjohtajaehdokkaiden väittelyssä – nokittelua brexitistä ja Trumpista


Summary: Suomalaiset ottaisivat taloustiedon kouluihin uskonnon, ruotsin ja taideaineiden kustannuksella.

Pitäisikö taloustietoa opettaa peruskoulussa omana oppiaineenaan?
 Kyllä, sanovat suomalaiset.
 Ei, sanovat opetusalan asiantuntjiat.
 Pörssisäätiön teettämään kyselyyn vastanneista 80 prosenttia haluaisi talouden pakolliseksi oppiaineeksi peruskouluihin. Tilaa taloustiedolle vastaajat raivaisivat vähentämällä uskonnon, ruotsin ja taideaineiden opetusta.
 Vastaajat iästä ja sukupuolesta riippumatta ottaisivat taloudelle tilaa uskonnosta ja elämänkatsomustiedosta, ruotsista ja taideaineista. Mikko Airikka / Yle
 Nuorten talousosaaminen on ollut pinnalla myös muualla.  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen hallitusohjelmaan on kirjattu talousosaamisen lisääminen eri asteisessa koulutuksessa.
 Lisäksi keväällä vireille laitettu  kansalaisaloite  vaatii taloustietoa omaksi oppiaineekseen. Heinäkuun alkuun mennessä aloite on saanut kerättyä hieman yli 5000 allekirjoitusta vaaditusta 50 000:sta.
 OAJ: Ei tarpeellista
 Erillinen taloustieto oppiaineena ei silti ole realistinen tai tarpeellinen ajatus, sanoo opettajien ammattijärjestö OAJ:n erityisasiantuntija  Tuomo Laakso . Hänen mielestään koko kysymyksenasettelu on väärä.
 – Olisi pitänyt kysyä, että pitääkö talousosaamista opettaa koulussa. Opetuksen kehityssuunta on se, että pyritään juuri pois lokeroituneesta, oppiainekeskeisestä ajattelusta ja luodaan yhteyksiä eri oppiaineiden välillä. Siihen kehitykseen uuden oppiaineen luominen ei sovi.
 Taloutta halutaan siis tuoda osaksi muita oppiaineita. Laakson mukaan talousosaamista täytyy kyllä vahvistaa, mutta se pystytään hyvin toteuttamaan nykyisten oppiaineiden puitteissa.
 Talousasiat linkittyvät luontevimmin yhteiskuntaopin sisältöihin. Vuodesta 2016 alkaen peruskouluissa on otettu porrastetusti käyttöön uusi opetussuunnitelma, jossa historian ja yhteiskuntaopin opetusta on lisätty kahdella vuosiviikkotunnilla edelliseen opetussuunnitelmaan verrattuna. Viimeisetkin oppilaat siirtyvät uuden opetussuunnitelman mukaiseen opetukseen syksyllä.
 Myös lukion opetussuunnitelmaa ollaan parhaillaan uudistamassa.
 – Tämä kysely on tehty sellaiseen aikaan, että emme vielä näe uuden opetussuunnitelman vaikutuksia talousosaamiseen. Uusi opetussuunnitelma on käytännössä vasta saavuttamassa yhdeksännen luokan, ja siihen on hyvin vahvasti sisäänkirjoitettu talousasiat, Laakso sanoo.
 Nykyinen opetussunnitelma turvaa talousosaamisen
 Pörssisäätiön kyselyssä suomalaisilta tiedusteltiin myös taloustaitoja, jotka jokaisen pitäisi osata. Kolmen kärjen muodostivat arjen rahankäyttö ja budjetointi, säästäminen ja sijoittaminen sekä kestävä kuluttaminen.
 – Nämä kaikki asiat tulevat esiin opetussuunnitelmassa yhteiskuntaopin oppimistavoitteissa. Samoin opetussuunnitelmassa on laaja-alaisen osaamisen tavoitteita, kuten esimerkiksi arjen taidot, työelämätaidot ja yrittäjyys, joihin sisältyy näitä samoja asioita, sanoo opetusneuvos  Marjo Rissanen  Opetushallituksesta.
 Hänkään ei pidä erillistä taloustieto-oppiainetta tarpeellisena, koska nykyinen opetussuunnitelma sisältää taloustaitojen opettelua jo perusopetuksen alaluokilta alkaen.
 Mitä opetussuunnitelma sitten sanoo?
 Yläkoulun yhteiskuntaopin osalta esimerkiksi näin: " perehdytään talouden peruskäsitteisiin, ilmiöihin ja keskeisiin toimijoihin sekä tarkastellaan taloutta myös kestävän kehityksen ja erilaisten taloudellisten toimijoiden näkökulmasta."
 Lukiossa yhteiskuntaoppiin kuuluvan Taloustieto-kurssin sisällöiksi on  uuden opetussuunnitelman luonnoksessa  listattu muun muassa  oman talouden hoito ,  rahoitusmarkkinat, säästäminen ja sijoittaminen  sekä  kestävän talouskasvun lähtökohdat.
 Mikko Airikka / Yle
 Opettajista neljäsosa opettaisi taloustietoa
 "Ei erilliselle taloustiedolle" on myös koulujen arjessa työskentelevien vastaus.
 Toukokuussa Suomen historian ja yhteiskuntaopin opettajien liitto HYOL totesi, että taloustietoa  opiskeltaisiin lukiossa jopa nykyistä vähemmän , jos se irrotettaisiin yhteiskuntaopista. HYOL kuitenkin kannattaa taloustiedon sisältöjen lisäämistä lukion nykyisiin yhteiskuntaopin opintoihin.
 Samansuuntainen oli tulos, kun Talous ja nuoret TAT kysyi taloustiedosta opettajilta: vain neljäsosa vastanneista kannatti taloustiedon opettamista omana oppiaineenaan, mutta jopa 94 prosenttia opettajista piti taloustaitojen opettamista koulussa tärkeänä. Opettajista yli 60 prosenttia oli huolissaan nuorten talousosaamisesta.
 – Opettajat näkevät sen yhteyden, että taloutta voidaan tarkastella eri oppiaineiden näkökulmasta monialaisesti. Toki siinä yhteiskuntaoppi on keskeinen, mutta aihetta voi lähestyä myös kotitalouden, ympäristöopin, matematiikan tai vaikka taideaineiden kautta, sanoo OAJ:n Tuomo Laakso.
 Miten teoriasta käytäntöön?
 Opetusalan asiantuntijoiden viesti on selkeä. Talousosaaminen on sisäänkirjoitettu opetussuunnitelmiin, ja taloustaidot tulevat entistä vahvemmin osaksi eri oppiaineita. Käytännön toteutukseen liittyy myös haasteita. Miten opettajat saadaan tarttumaan talouskysymyksiin oppiaineesta riippumatta?
 – Opettajien täydennyskouluttaminen on ensiarvoisen tärkeää, sillä sitä kautta madalletaan kynnystä ottaa näitä aiheita käsittelyyn. Ja lisäksi tiedon lisääminen siitä, miten taloutta voidaan oman aineen sisällä tarkastella ja mistä sopivat opetusmateriaalit löytyvät. Tämä kaikki liittyy monialaisen opetuskulttuurin vahvistamiseen, Laakso sanoo.
 Kyselyn toteutti Pörssisäätiön toimeksiannosta Tietoykkönen. Vastaajamäärä (1000) painotettiin vastaamaan suomalaista väestöä valtakunnallisesti iän, sukupuolen, asuinpaikkakunnan tyypin sekä maakunnan mukaan. Tiedot kerättiin internet-kyselynä toukokuussa 2019.
 Lue myös:
 Pörssisijoittaminen saapui yläasteille ja näin nuoria houkutellaan sijoittajiksi: "Jätä energiajuomat juomatta, ilman rahaa saatat olla onneton"
 Analyysi: Talouslukutaito rapistuu ja mediankin pitää katsoa peiliin

Valtaosa suomalaisista haluaisi taloustiedon omaksi oppiaineekseen peruskouluun – Opetusalan asiantuntijat tyrmäävät ehdotuksen


Summary: Tuomio liittyy seksuaalirikostapauksiin, joissa on yksi ja sama uhri sekä kahdeksan syytettyä.

Oulun käräjäoikeus on tuominnut 1980 syntyneen  Hassan Mohamed Mohamudin   12–13 -vuotiaaseen lapseen kohdistamastaan törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta.
 Mohamed tuomittiin 4 vuoden 6 kuukauden pituiseen ehdottomaan vankeusrangaistukseen. Törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja törkeä raiskaus oli tehty kolmen eri tapaamisen aikana heinäkuun ja lokakuun välisenä aikana kahdessa eri hotellissa Oulussa.
 Tuomittu ja asianomistaja olivat tutustuneet internetissä ja pitäneet yhteyttä KIK-viestisovelluksen avulla.
 Käräjäoikeuden tuomiolauselman mukaan rikos on kokonaisuutena arvostellen törkeä, koska asianosaisten välinen ikäero on suuri vastaajan ollessa tekohetkillä 36–37 -vuotias ja koska kyse on ollut asianomistajan kiinnostuksen hyväksikäytöstä petollisella tavalla. Edelleen rikos on kokonaisuutena arvostellen törkeä myös sen vuoksi, että teon aikana vastaajan on tullut havaita ainakin joitakin puutteita asianomistajan kyvyssä ilmaista itseään, kyvyssä itsenäiseen toimintaan sekä päätöksentekokyvyssä, jotka osaltaan ovat olleet merkkinä asianomistajan haavoittuvuudesta hänen nuoren ikänsä ohella.
 Asia käsiteltiin kahden käräjätuomarin ja kahden lautamiehen kokoonpanossa. Käräjäoikeuden tuomio oli yksimielinen.
 Nyt annettu tuomio liittyy laajaan seksuaalirikosvyyhtiin, jossa  kahdeksaa ulkomaalaistaustaista miestä syytetään  muun muassa käyttäneen törkeästi hyväksi alaikäistä tyttöä kuukausien ajan.
 Rikokset alkoivat paljastua viime kesänä
 Juttu kerrallaan käräjille siirtyvä seksuaalirikostapaus  alkoi paljastua poliisille  loppukesästä 2018.
 Laajassa seksuaalirikosvyyhdissä erikoista on epäiltyjen määrä ja se, että tapauksessa on yksi uhri. Lapsen hyväksikäyttöä kesti miltei viisi kuukautta yksityisasunnoissa, kesäkuun alusta lokakuun loppuun viime vuonna.
 Hyväksikäytöt ovat olleet erillisiä tapauksia. Kihlakunnansyyttäjä  Pia Mäenpää   kertoi aikaisemmin Ylelle , että ei ole näyttöä siitä, että epäillyt olisivat käyttäneet lasta yhtä aikaa ja samassa tilanteessa seksuaalisesti hyväkseen.
 Mäenpään mukaan kaikki syytetyt eivät ole tunteneet toisiaan.  Ylen tietojen mukaan  ainakin kolme epäiltyä miestä on asunut samassa vastaanottokeskuksessa.
 Poliisin on kertonut, että kaikki epäillyt tekijät ovat tulleet Suomeen pakolaisina tai turvapaikanhakijoina. Osa on pakolaisia, osalla on turvapaikkaprosessi kesken, ja osa on Suomen kansalaisia.
 Lue lisää:
 Oulun seksuaalirikosvyyhdin viides tuomio: neljä vuotta ehdotonta vankeutta törkeästä raiskauksesta
 Oulun laajasta seksuaalirikosvyyhdistä neljäs tuomio: yli kolme vuotta vankeutta 13-vuotiaan lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä
 Lisätty klo 13.48 linkkejä edellisiin tuomioihin.

Oulun seksuaalirikosvyyhdin kuudes tuomio: neljä vuotta ja kuusi kuukautta törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta


Summary: Vaikka kaupan pakastehyllyistä mansikkaa voi ostaa ympäri vuoden, ovat suomalaiset silti innokkaita pakastajia.

Mansikoiden pakastaminen on monille suomalaisille jokakesäinen perinne. Kannattaako mansikoita kuitenkaan pakastaa itse, kun kaupan pakastehyllystä pakastemansikkaa saa ympäri vuoden?
 Pirkanmaan Marttojen toiminnanjohtajan  Marja Kuuterin  mukaan taloudellisesti ajateltuna mansikoiden pakastaminen itse ei ole kannattavaa.
 – Hinnassa ei säästä, mutta monelle pakastajalle tärkein syy pakastamiseen on, että mansikkaa on kotona silloin saatavilla, kun sitä myös haluaa käyttää. Lisäksi itse voi vaikuttaa marjan laatuun.
 Litra eli noin puoli kiloa mansikkaa maksaa tänä kesänä  keskimäärin 4–7 euroa , minkä päälle tulevat vielä pakastuskulut ja käytetty aika. Kaupan pakastehyllystä ostettuna kotimaista mansikkaa saa puolen kilon pussin reilulla viidellä eurolla.
 "Pakastemansikat ovat hyvä vaihtoehto"
 Marttaliiton koordinaattori  Katariina Silasen  mielestä valmiiksi pakastetut mansikat ovat hyvä vaihtoehto hankkia marjoja, mutta uskoo silti itse pakastamisen pitävän pintansa.
 – Mansikat on joka tapauksessa ostettava, ellei niitä saa esimerkiksi omalta mansikkamaalta, joten siinä mielessä pakastemansikat ovat hyvä vaihtoehto. Toisaalta itse pakastaessa tulee ehkä tunne siitä, että mansikat maistuisivat paremmalle.
 Silasen mukaan merkittävää eroa pakastehyllystä löytyvillä mansikoilla ja itse pakastetuilla ei juurikaan ole, jos kotiolosuhteissa pakastaminen on tehty oikeaoppisesti.
 – Kaupasta pakastetut mansikat ovat siinä mielessä ensiluokkalaisia, että ne on nopeasti saatu pakastettua ja elintarviketeollisuudessa on tiukat säädökset.
 Lyhyt sesonkiaika luo painetta
 Miksi monet ihmiset sitten innostuvat pakastamaan itse mansikkansa, vaikka niitä voisi ostaa myös valmiiksi pakastettuina? Sosiologian professorin  Terhi-Anna Wilskan  mukaan taustalla on lyhyt sesonkiaika.
 – Osalle voi tulla sellainen olo, että mansikkakausi menee nopeasti ohi, eikä ole saanut sitä tarpeeksi mansikkaa säilöön. Siinä kohtaa ei välttämättä ajatella, että mansikkaa saisi ympärivuoden pakastealtaasta pakasteena, kertoo Wilska.
 Kotimaisen mansikan pääsato on avomaalta keskikesällä. Lisäksi kasvutunneleista ja kasvihuoneista marjaa saa syys–lokakuulle asti.
 Kotimaisen mansikan pääsato on avomaalta keskikesällä. Markku Lähdetluoma / Yle
 Pakastamisperinne on tiukassa
 Suomalaisten into mansikoiden pakastamiseen on jäännettä maatalousyhteiskunnan ajoista ja keräilytaloudesta, kun marjat pääasiassa kerättiin ja säilöttiin itse.
 – Säilöminen oli tärkeää talven ruokapolitiikan kannalta ja ennen mansikka myös säilöttiin hilloiksi. Pakastimien tulon jälkeenkin ainoa paikka, mistä mansikkaa sai talvella, oli pakastin. Suomalaisilla on edelleen sellainen halu säilöä jotakin aina talveksi, kertoo sosiologian professori Terhi-Anna Wilska.
 Myös Marttaliiton koordinaattori Katariina Silanen uskoo, että suomalaisille on perinteikästä ostaa laatikollinen mansikkaa, perata ja pilkkoa ne ja pistää pakastimeen.
 – Mansikoiden pakastaminen on sellaista tietynlaista perinnettä monille suomalaisille edelleen, mutta jos mansikkaa käyttää satunnaisesti, niin silloin voi olla hyvä vaihtoehto ostaa kaupan pakasteesta vain siihen tarpeeseen, kehottaa Silanen.
 Pakastusmäärät ovat pienempiä
 Suomalaisten into mansikoiden säilöntään ja pakastukseen pitää pintansa edelleen, mutta se määrä, mitä pakastimeen pistetään, on vähentynyt entisajoista.
 Wilskan mukaan ilmiön taustalla vaikuttavat esimerkiksi pakastimien pienet koot ja erilaiset elämänvaiheet.
 – Ihmiset asuvat enemmän kerrostaloissa, eikä niissä yleensä ole arkkupakastimia. Kun pakastimet ovat pienempiä, niin se myös näkyy säilöttävän määrässä. Lisäksi monesti talouksissa aletaan säilöä enemmän sitten, kun on perheellistytty.
 Mansikka on parhaimmillaan tuoreena. Pakastus voi vaikuttaa esimerkiksi marjan rakenteeseen. Pyry Sarkiola / Yle
 Silanen kannustaa miettimään järkevästi, kuinka paljon mansikkaa todella tarvitsee talven aikana. Edellisen vuoden mansikoita ei tarvitsisi jäädä monta rasiaa seuraavaan kesään saakka.
 – Mansikat ovat parhaimmillaan tuoreina, joten kannattaa pakastaa marjaa vain sen verran kuin tarvitsee, etteivät ne jää vain lojumaan pakkaseen. Jos on marjanpoimintaintoa, niin kannattaa satsata myös mustikoihin ja puolukoihin, sanoo Marttaliiton koordinaattori Katariina Silanen.
 Vinkkejä mansikoiden pakastukseen
 Ennen varsinaista pakastusta Marttaliiton koordinaattori Katariina Silanen kehottaa käymään pakastimen sisällön läpi ja järjestämään sen etukäteen, jotta esimerkiksi edellisen vuoden marjat tulisi käytettyä ensin.
 Kun mansikat on poimittu tai ostettu, olisi ne hyvä saada mahdollisimman nopeasti poimimisen jälkeen rasioihin joko kokonaisina, pilkottuina tai viipaleina.
 – Täytetyt rasiat kannattaa ensin jäähdyttää jääkaapissa, jotta pakastimella ei olisi niin iso työ pakastaa. Lisäksi jos pakastimessa on pikapakastusominaisuus, se olisi hyvä laittaa päälle jo vuorokautta aikaisemmin.
 Kotioloissa pakastusaika on yleensä pidempi kuin mitä kaupan pakastehyllyissä löytyvillä mansikoilla. Pakastusajan venyminen voi vaikuttaa mansikan rakenteeseen.
 – Kotipakastaja voi pelastaa tilanteen laittamalla hieman sokeria joukkoon, Pirkanmaan Marttojen toiminnanjohtaja Marja Kuuteri vinkkaa.
 Hyvä määrä sokeria on 0,5–1 desilitraa marjalitraa kohti. Sokeri paitsi auttaa säilyttämään marjojen maun, niin se myös edistää C-vitamiinin pysymistä marjoissa pakastuksen aikana.

Mansikan kotipakastamisen voi nyt unohtaa – "Mansikoiden pakastaminen itse ei ole kannattavaa"


Summary: Syytettä käsitellään Helsingin käräjäoikeudessa ensi viikon tiistaina.

Helsingin Arabianrannassa jouluaattona tapahtuneesta henkirikoksesta on nostettu murhasyyte, kerrotaan STT:lle Helsingin käräjäoikeudesta.
 Asiaa käsitellään oikeudessa ensi viikon tiistaina.
 Henkirikoksen uhri oli seitsemänvuotias poika, ja rikoksesta epäilty on hänen vuonna 1982 syntynyt enonsa. Poliisi kertoi tutkinnan valmistuessa, että teräaseella tehty henkirikos oli impulsiivinen teko.
 – Esitutkinnan aikana ei ole tullut mitään viitteitä esimerkiksi kunniaväkivallasta tai muusta ulkopuolisesta vaikuttamisesta, sanoi tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Kirsi Kanth Helsingin poliisista tiedotteessa kesäkuussa.
 Epäilty on ollut mielentilatutkimuksessa. Esitutkinnassa hän tunnusti surmanneensa lapsen. Hän kertoi kuulustelussa harhoistaan, jotka hänen mukaansa myötävaikuttivat tekoon.
 Mies kaappasi lapsen takaisin asuntoon ja muut jäivät ulkopuolelle
 Mies oli tapahtumailtana ollut vieraana uhrin kodissa Helsingin Brysselinkadulla. Paikalla oli kaksi muuta aikuista ja toinen alaikäinen lapsi.
 – Perheen lapset ovat olleet jo nukkumassa, ja epäillyn lisäksi kaksi muuta asunnossa ollutta aikuista ovat katsoneet televisiota, kertoi tutkinnanjohtaja Kanth joulukuussa vangitsemisistunnon päätteeksi.
 Ilta sujui Kanthin mukaan hyvin rauhallisesti ja poikaan kohdistunut väkivalta alkoi yllättäen. Hätäkeskukseen tuli ilmoitus pahoinpitelystä, ja paikalle hälytettiin ambulanssi, jota asunnossa olleet menivät odottamaan rappukäytävään.
 – Avun hälyttämisen aikana on siirrytty portaisiin odottamaan apua, mistä epäilty on saanut uhrin takaisin haltuunsa, jolloin on palattu asuntoon. Muut ovat jääneet oven ulkopuolelle.
 Poika oli vielä elossa, kun epäilty vei hänet asuntoon takaisin, Kanth sanoi. Avun saavuttua paikalle poikaa ei kuitenkaan ehditty pelastaa.
 – Poika on todettu kuolleeksi heti tapahtumapaikalla, Kanth sanoi.
 Aiheesta aiemmin:
 Arabianrannan murhatutkinta valmistui: Ei  viitteitä kunniaväkivallasta, yksittäisen henkilön impulsiivinen teko
 Arabianrannan murhaepäilyn syytteen nostaminen siirtyy
 Arabianrannan murhasta epäilty määrättiin mielentilatutkimukseen kesken esitutkinnan – kertonut kuulusteluissa harhoista
 Pikkupojan murhasta epäilty mies pyytänyt mielentilatutkimusta – Poliisi: Epäilty on Suomessa asuva ulkomaan kansalainen

Helsingin Arabianrannan henkirikoksesta on nostettu murhasyyte – eno puukotti seitsemänvuotiasta jouluaattona


Summary: Pölyttäjät ovat vähentyneet rajusti ympäri maailmaa.

Mehiläisten joukkokuolemat huolestuttavat Venäjällä. Maan maatalousministeriö kertoi tiistaina, että ainakin seitsemällä alueella eri puolella maata on kuollut valtavasti mehiläisiä tänä vuonna.
 Asiantuntijoiden mukaan joukkokuolemat johtuvat huolettomasta ja liiallisesta torjunta-aineiden käytöstä pelloilla.
 Rossija 1 -kanava haastatteli maanantaina Moskovan lähellä asuvaa mehiläisfarmaria, joka sanoi menettäneensä 100 000 mehiläistä viime viikolla. Kuvissa näkyi, kuinka mehiläispesien ympäröimä maa oli täynnä kuolleita hyönteisiä.
 Maatalousministeriön mukaan joukkokuolemia on ollut Länsi-Venäjältä Siperiaan asti ja niillä on merkittäviä taloudellisia vaikutuksia mehiläisenhoitoon.
 Pölyttäjien rajusta vähenemisestä  Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa on uutisoitu jo vuosikymmenen ajan. Helpoimmin laskettavat tuhot koskevat tarhamehiläisiä.
 Esimerkiksi Yhdysvaltain Virginian osavaltion maatalousviranomaiset kertovat, että vuosikuolleisuus on kasvanut kolmannekseen tarhamehiläispopulaatioista. Toissa talvi oli erityisen vakava: miltei 60 prosenttia Virginian tarhamehiläisistä kuoli.
 Parin vuoden takainen ranskalaistutkimus puolestaan totesi, että noin 30 prosenttia mehiläisistä kuolee EU-maissa.
 Pölyttäjähyönteiskadon syyksi on arveltu niin  hyönteismyrkkyjä kuin ilmastonmuutosta . Ilman pölyttäjiä maapallon ravintoverkosto romahtaisi.
 Lue myös:
 Baijerilaiset vaativat mehiläisten suojelua – Yli miljoona allekirjoitti kansalaisaloitteen
 BBC: Etelä-Afrikan viinitiloilla hyönteismyrkyn epäillään aiheuttaneen mehiläisten joukkokuoleman
 Ilmastonmuutos ja pesimäpaikkojen puute koettelevat pölyttäjähyönteisiä – "Jos kannat alkavat laskea, ollaan hätää kärsimässä"

Mihin katosivat mehiläiset? Venäläiset huolissaan pölyttäjien kuolemista


Summary: Malli hyödyttäisi erityisesti keskiluokkaa.

Ikääntyneet voisivat kohentaa talouttaan myymällä asuntojaan ja sijoittaa vapautuvia varoja esimerkiksi yksityisiin eläke- ja hoivavakuutuksiin,  ehdottaa  Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla.
 Tutkimuslaitos selvittää parhaillaan, millaisia eläkevakuutuksia on tarjolla eri maissa ja eri vakuutusyhtiöissä. Asuntovarallisuutta purkamalla voitaisiin Etlan mukaan lisätä esimerkiksi ihmisten omaa valinnanvaraa hoivapalveluissa.
 Suomessa muutetaan tyypillisesti useita kertoja isompaan asuntoon, mutta vain harvoin pienempää, sanoo Etlan tutkimusjohtaja  Niku Määttänen . Ison perheasunnon myynti asukkaiden ikääntyessä hyödyttäisi Määttäsen mukaan monella tavalla. Ikääntyneet voisivat käyttää vapautunutta varallisuutta hoivapalveluiden ostoon ja asua sen turvin pidempään kotona – uudessa pienemmässä omistus- tai vuokra-asunnossa. Malli myös toisi lisää perheasuntoja markkinoille nuoremman polven ulottuville.
 – Usein puhutaan esimerkiksi käänteisestä asuntolainasta. Minusta tämä voisi olla sen muotoinen, että muutetaan vähän pienempää asuntoon siinä vaiheessa, kun lapset ovat muuttaneet pois kotoa. Mutta jos ihmiset haluavat asua isossa asunnossa ja jättää sen perinnöksi, niin eihän siihen ole mitään sanomista, Määttänen sanoo STT:lle.
 Uudentyyppisiä vakuutuksia, uudistusta verotukseen
 Määttänen toivoo markkinoille vakuutuksia, jotka helpottaisivat asuntovarallisuuden hyödyntämistä. Yksityisiä eläkevakuutuksia on tarjolla, mutta ne edellyttävät usein pitkäaikaista säästämistä. Hän nostaa esiin vakuutuksen, joka olisi kertamaksullinen ja elinikäinen. Vakuutuksen hintaluokkaa tai sellaisen tarjoaman kuukausisumman suuruutta Määttänen ei vielä lähde arvioimaan.
 – Rahoitusmarkkinat eivät nyt oikein tuota ihmisille sellaisia vakuutuksia, joihin he luottaisivat. Kuluttajien on vaikea arvioida eläke- ja hoivavakuutuksien hinta–laatu-suhdetta, Määttänen arvioi.
 Myöskään sosiaaliturvan ja yksityisen eläkevakuutuksen yhdistäminen ei suju hänen mukaansa vielä saumattomasti.
 – Miten määräytyisivät esimerkiksi laitoshoivan asiakasmaksut? Nousevatko ne myös yksityisen vakuutuksen myötä? Lainsäädännössä näyttää siltä, että nousisivat, mikä on tietysti kannustin pitää varallisuutta asunnossa, Määttänen pohtii.
 Asuntovarallisuuden purkamista olisi mahdista edesauttaa myös verotusta uudistamalla, Määttänen sanoo. Hoivavakuutuksen korvauksia ei tulisi verottaa ja asuntojen varainsiirtovero tulisi muuttaa kiinteistöveroksi.
 Ei korvaisi sosiaaliturvaa
 Määttäsen mukaan Etlan tarkoituksena ei ole ehdottaa, että asuntovarallisuuden myymisellä korvattaisiin sosiaaliturvaa.
 – Kyse on siitä, että keskiluokkaisilla olisi halutessaan mahdollisuus nostaa elintasoaan purkamalla varallisuutta.
 Määttänen myöntääkin, että asuntovarallisuuden vapauttaminen ja sen mahdolliset hoivapalveluiden ostoon liittyvät hyvinvointihyödyt koskisivat lähinnä keskiluokkaa. Pienituloisilla ei välttämättä ole asuntovarallisuutta, ja rikkaat puolestaan eivät tarvitse yksityisiä vakuutuksia tai ainakaan asunnossa kiinni olevaa rahaa niiden maksamiseen.
 Määttänen kertoi Etlan tutkimuksen alustavista tuloksista Silver Economy Forumissa Helsingissä. Kyseessä on sosiaali- ja terveysministeriön, valtiovarainministeriön, Suomen Pankin ja Finanssialan järjestämä tapahtuma, jossa pohditaan ikääntymisen vaikutuksia.
 Lue myös:
 Vanhuksen pulittama palveluasumismaksu vaihtelee kunnasta riippuen sadoilla euroilla – eriarvoistava käytäntö kuriin vasta vuonna 2020?
 Vanhuksen säästöt voivat huveta hoivakotiin – käyttörahaa ei tarvitse jäädä

Etlan ehdotus: Ikääntyneet voisivat laittaa asuntonsa myyntiin ja ostaa hoivaa


Summary: Kertyvät varat käytetään ympäristöystävällisempien matkustustapojen kehittämiseen.

Ranskan hallitus on päättänyt, että maassa otetaan ensi vuonna käyttöön lentoliikenteeseen kohdistuva vero. "Eko-korvausmaksusta" kertoi maan liikenneministeri  Elisabeth Borne .
 Maksu kohdistuu lentoyhtiöihin ja kaikkiin Ranskan maaperältä lähteviin lentoihin. Ulkomailta tulevat lennot, joilla on välilasku Ranskassa, on vapautettu verosta. Yhtiöt maksavat maksua myytyjen lentolippujen mukaan.
 Maksun suuruus vaihtelee matkakohteen mukaan. Vero kotimaan lennolla ja EU:n sisällä turistiluokassa on 1,5 euroa ja business-luokassa yhdeksän euroa. Lento turistiluokassa EU:n ulkopuolelle kustantaa kolme euroa ja business-luokassa 18 euroa.
 Ranskan hallitus uskoo, että vero tuottaa noin 182 miljoonaa euroa vuodessa. Varat aiotaan käyttää ympäristöystävällisempien matkustusmuotojen, kuten raideliikenteen kehittämiseen.
 Presidentti  Emmanuel Macronin  hallitus haluaa vähentää maan ilmastopäästöjä verotuksen keinoin. Polttoaineiden hintojen korottamisesta jouduttiin kuitenkin viime vuonna luopumaan, sillä maassa puhkesi laajoja levottomuuksia. Lentovero on uusi keino samaan päämäärään pääsemiseksi.
 Ranska haluaa myös, että EU luopuu lentopolttoaineen verohuojennuksesta.

Ranska ottaa käyttöön lentoveron – enimmillään 18 euroa matkalipulta


Summary: Helsingin käräjäoikeus tuomitsi kaksi syytetyistä miehistä vankeusrangaistuksiin.

United Brotherhoodiin kuuluva mies yritti periä uhrilta "sakkoa" poliisille puhumisesta
 Helsingin käräjäoikeus on tuominnut United Brotherhood -rikollisjärjestöön ja sen alajengiin Bad Unioniin kuuluvat miehet vankeusrangaistuksiin muun muassa törkeän kiristyksen yrityksestä.
 Miehet yrittivät kiristää uhrilta rahaa, koska tämä oli puhunut poliisille toisessa rikostutkinnassa. Häntä uhattiin oikeuden mukaan muun muassa polviin ampumisella ja perheenjäsenten päiden irrottamisella. Kiristetyllä on myös pieni lapsi.
 Albaniassa viranomaisia pakoillut United Brotherhood -jengiläinen soitti viime tammikuussa uhrille ja vaati tältä yhteensä 6 000 euron "sakkoa" poliisille puhumisesta huumausainerikostutkinnassa. Uhrille ilmoitettiin, että kaksi kaveria hakee hänet. Päiviä myöhemmin hän sai tekstiviestin Bad Unioniin kuuluvalta mieheltä. Viestissä mies pyysi tapaamista, jonka aiheena oli velan periminen uhrilta.
 Uhri suostui tapaamiseen Helsingin Herttoniemessä sijaitsevalla huoltoasemalla. Hän halusi kertomansa mukaan selvittää velan olevan perusteeton.
 Paikalle tuli Bad Union -mies toisen miehen kanssa, ja uhri houkuteltiin autoon. Liikkuvasta ja lukitusta autosta otettiin yhteys United Brotherhood -mieheen, joka ilmoitti puhelimitse, että velasta täytyy maksaa välittömästi 3 000 euroa ja velasta saattoi vähentää 2 000 euroa laukauksesta polveen. Aikaa annettiin kolme tuntia.
 Poliisi pysäytti auton
 United Brothehood -jengiläinen käskytti lisäksi puhelimitse alajengiläistä ampumaan uhria selkään, jos uhri yrittäisi karata autosta. Uhri koki tilanteen uhkaavana ja ilmoitti suostuvansa maksamaan. He ajelivat Itä-Helsingissä muun muassa tapaamassa uhrin ystävää rahan hankkimiseksi.
 Tapahtumat kestivät kaikkiaan kaksi tuntia, kunnes poliisi pysäytti auton ja törkeä kiristys jäi yritykseksi. Oikeus katsoi, että autossa ollut kolmas mies ei osallistunut uhkailuun vaan pikemminkin kielsi Bad Union -miestä pahoinpitelemästä uhria.
 Bad Unioniin kuuluva sai vuoden ja kolme kuukautta ehdollista vankeutta ja United Brotherhoodiin kuuluva mies tuomittiin vuoden ja neljän kuukauden ehdottomaan vankeuteen hänen aikaisemman rikollisuutensa takia.
 Juttua täydennetty 9.7.2019 kello 14.39.
 Lue lisää:
 Helsingin käräjäoikeus antaa tänään ratkaisunsa jengiläisen kiristysjutussa – yksi syytetyistä pakoili viranomaisia Albaniassa

"Velka vähenee 2000 euroa laukauksesta polveen" – Kahdelle jengiläiselle tuomiot törkeästä kiristysyrityksestä


Summary: Maanantai-iltana kemiläisen Susanna Miettisen iltalenkki Kemin Ajokseen päättyi hirviemon hyökkäykseen ja keskussairaalan ensiapuosastolle.

Maanantaina kemiläisen  Susanna Miettisen  iltalenkki sai ikävän päätöksen kun hirvi hyökkäsi hänen kimppuunsa. Tapaus sattui pyörätiellä Kemin Kraaselinsillan läheisyydessä.
 – Huidoin sääskiä kimpustani ja kirosin ääneen ja kun nostin pääni ylös niin yhtäkkiä noin kahden metrin päässä oli hirvi ja vasa. Tuumasin kovalla äänellä vain, että voi vit.... Ei siinä muuta ehtinytkään sanoa kun hirvi puhahti ja alkoi tulla kohti. Hirven turpa osui minuun ja lensin ojaan. Siinä se ryskäsi hetken ja pelotti, että henki lähtee, Miettinen kuvailee tapahtunutta.
 – Ilmeisesti hirvi koki tilanteen uhkana ja hyökkäsi.
 Hyökkäyksen seurauksena Miettinen kaatui kivikkoon. Hän sai muun muassa aivotärähdyksen.
 – Olo on kuin jyrän alle olisi jäänyt. Jalassa, päässä ja toisessa kädessä on mustelmat. Tänään kivut ovat pahentuneet eilisestä ja hieman huimaava olo, Miettinen toteaa.
 Lapin riistapäällikkö  Sami Tossavainen  ei äkkiseltään muista toista tapausta, jossa hirvi olisi käynyt ihmisen päälle. Hänen mukaansa on todennäköistä, että vasan kanssa liikkunut hirviemä on säikähtänyt jostakin syystä lenkkeilijää ja suojellut vasaa.
 Jo toinen onnettomuus hirven kanssa
 Kolme vuotta sitten Miettinen joutui hirvikolariin kun hän oli kaverinsa auton kyydissä.
 – Oltiin menossa Ii:n suuntaan kun hirvi tuli kohdalle keskellä kirkasta päivää. Kolarissa loukkasin toisen käteni, mutta onneksi minulla oli turvavyö niin ei käynyt pahemmin. Toivottavasti ei tule sitä kolmatta kertaa hirven kanssa.
 Jatkossa Miettinen aikoo suunnata iltalenkin muualle kuin tutulle reitille.
 – En taida ihan vähään aikaan tulla tähän suuntaan vaan menen kaupunkiin päin. Vaikka kyllähän sielläkin hirviä joskus näkee, Miettinen hymyilee.
 Ensimmäisenä asiasta uutisoi  Maaseudun Tulevaisuus .

Hirvi hyökkäsi iltalenkillä olleen naisen kimppuun Kemissä – "Olo on kuin jyrän alle olisi jäänyt"


Summary: Hotellista mökkiin matkalla ollut nainen raiskattiin metsikössä sunnuntaina aamuyöllä.

Poliisi tutkii viikonloppuna Heinolan Vierumäellä tapahtunutta väkivaltaista raiskausta. Epäilty rikos tapahtui Vierumäki Resort Hotelin läheisyydessä sunnuntaina aamuyöllä.
 Tekijän kiinnisaamiseksi poliisi pyytää hotellissa majoittuneita ja sunnuntaina aamuyöllä tapahtumapaikan lähistöllä liikkeellä olleita miehiä ilmoittautumaan. Poliisilla on taltioituna tapaukseen liittyviä näytteitä, ja ilmoittautumiset helpottaisivat pienentämään epäiltyjen lukumäärää.
 Raiskaus tapahtui hotellin lähellä, Urheiluopistontien liikenneympyrän viereisessä metsikössä. Epäilty tekijä on suomea puhuva, vaaleaihoinen mies.
 Nainen oli kävellyt kohti urheiluopistoa
 Noin 40-vuotias suomalaisnainen oli poistunut hotellista sunnuntaina noin klo 3 aikaan tarkoituksenaan kävellä majoitustilana olevalle mökilleen.
 Nainen oli kävellyt hotellista kohti Vierumäen urheiluopiston päärakennusta. Ennen Urheiluopistontien liikenneympyrää naisen seuraan oli tullut mies, joka oli pakottanut naisen liikenneympyrän viereiseen metsään ja siellä raiskannut naisen väkivaltaisesti aiheuttaen uhrille fyysisiä vammoja.
 Tapahtumapaikka näkyy läheiselle tielle sekä metsän takana olevalle parkkialueelle. Uhrilla oli tapahtuma-aikaan päällään musta mekko, jossa oli kyynärpäihin ulottuvat hihat.
 Poliisi pyytää vihjeitä tapahtumasta, naisesta tai mahdollisesta raiskaajasta. Poliisi haluaa myös tietoja klo 3 jälkeen hotellin tai Urheiluopiston alueella liikkuneista miehistä.
 Vierumäellä on majoittunut viikonloppuna muun muassa ison juoksutapahtuman osallistujia. Aamuyöllä on voinut olla liikkeellä myös hotellin ravintolasta tulevia asiakkaita.
 Asiaan liittyvät vihjeet voi antaa puhelimitse numeroon 0295 437 444 tai sähköpostitse  heinola.hame@poliisi.fi
 Juttua on korjattu 9.7.2019 kello 16:07: Tapahtumapaikan läheinen hotelli ei ole Scandic vaan Vierumäki Resort Hotel.

Poliisi tutkii väkivaltaista raiskausta Heinolan Vierumäellä – viikonloppuna alueella majoittuneita miehiä pyydetään ilmoittautumaan


Summary: Buffet on vuosien saatossa edustanut ihmisille valinnanvapautta ja yltäkylläisyyttä. Nykypäivänä ne muistuttavat meitä siitä, miten paljon heitämme ruokaa hukkaan.

Syö niin paljon, kuin jaksat. On varaa valita.
 Buffetin eli seisovan pöydän asiakaslupaus on hyvin yksinkertainen.
 Vaikka nykyään yhä useampi arvostaa ruoan laatua enemmän kuin määrää, buffet-pöytien suosio on pitänyt.
 Suomessa buffetin edeltäjä on muuten viinapöytä.
 1800-luvulla ateria tyypillisesti aloitettiin viinapöydällä, johon kuului ryypyn lisäksi leipää, voita ja yksinkertaisia lisukkeita.
 Buffet on ollut myös osa juhlaa. Idässä juhlissa on suosittu niin sanottua istuvaa pöytää, kun taas lännessä on ollut seisova pöytä.
 Yltäkylläisyydellä on kuitenkin varjopuolensa: ruokaa jää helposti yli.
 Kaikesta Suomessa syntyvästä  ruokahävikistä  ravintoloiden osuus on noin 20 prosenttia.
 Lisäksi ravintoloissa ruokaa menee suhteessa enemmän hukkaan kuin esimerkiksi kotitalouksissa.
 Kun suomalaiset ostavat kotiinsa ruokaa, siitä menee hävikkiin noin kuutisen prosenttia. Ravintoloissa puolestaan kaikesta myydystä ja käsitellystä ruoasta noin 20 prosenttia päätyy hävikkiin. Ero on iso.
 Toki kotona ruokaa syödään enemmän, ja kotitalouksien osuus kaikesta syntyvästä ruokahävikistä on suurempi eli noin 30 prosenttia.
 Ravintoloissa ruokahävikkiä syntyy eri vaiheissa: on varastointi-, keittiö-, tarjoilu- ja lautashävikkiä. Buffet-ravintoloissa korostuu kuitenkin juuri tarjoiluhävikki.
 Antti Kolppo / Yle
 Joukkoruokailu opetti syömään kasviksia, miksei se opettaisi muutakin?
 Nykypäivänä, ja etenkin lomallaan, buffetiin voi törmätä niin hotellin aamiaisella, huoltoaseman lounaalla kuin laivaristeilylläkin.
 Yle selvitti, miten juuri näissä buffeteissa ruokahävikkiä on pyritty vähentämään.
 Asiaa kysyttiin kolmelta laivayhtiöltä, kolmelta hotelliketjulta ja kahdelta tienvarsilla ruokaa tarjoavalta ketjulta. Nämä kaikki myös vastasivat Ylen esittämiin kysymyksiin.
 Vastauksista ilmeni, että yhtenä merkittävänä keinona on ollut asiakkaiden ohjaaminen ja opastaminen – osaksi näkymättömästi, mutta osaksi näkyvästi.
 Selkeä muutos on siinä, että nyt ruokahävikistä puhutaan ääneen.
 On kylttejä, joissa asiakkaita kehotetaan ottamaan ruokaa vain sen verran, kuin jaksaa syödä.
 On hyväksytty se, että buffet-elämys ei mene pilalle, vaikka kaikki linjastot eivät pursuaisikaan täynnä ruokaa alusta loppuun asti.
 Ja jos joku tätä ihmettelee, hänelle kerrotaan syy: halu vähentää ruokahävikkiä.
 Voivatko ravintolat vaikuttaa ihmisten tapaan syödä?
 Helsingin yliopiston ruokakulttuurin professorin  Johanna Mäkelän  mukaan historia on osoittanut, että näinkin voi käydä.
 – Suomessa on joukkoruokailun perinne, joka on koulu-, työpaikka-, ja opiskeluruokailun kautta saavuttanut valtavan määrän ihmisiä, Mäkelä sanoo.
 Osaksi tämän perinteen ansiosta suomalaiset ovat oppineet syömään kasviksia.
 – Nykyisinhän näihin ruokapalveluihin sisältyy aina salaattipöytä, josta ihmiset voivat valita tuoreita kasviksia. Tämä ei ole sellainen asia, joka olisi ollut osana suomalaista ateriaa läpi vuosisatojen.
 Koulujen ja työpaikkojen ruokaloista tuttu salaattipöytä on opettanut suomalaisia syömään kasviksia. (Arkistokuva) Tapio Rissanen / Yle
 Voi siis hyvin olla, että ravintoloiden välittämällä viestillä on merkitystä.
 – Ihmisen toiminnan muutos on mahdollinen, kun se, mitä tavoitellaan, on niin konkreettinen ja näkyvä: eli että ei tule hävikkiä, Mäkelä toteaa.
 Yritysten motiivi ryhtyä hävikkitalkoisiin ei kuitenkaan ole pelkästään jalo. Ruokahävikki on myös taloudellinen kysymys.
 Tästä Mäkeläkin muistuttaa, mutta toteaa, että asiassa ei välttämättä ole ristiriitaa.
 – Jos otamme ilmastonmuutoksen tosissaan, niin silloin jotain on tehtävä kaikkien ruokatottumuksille.
 Kaikkea on tarjolla, muttei liikaa
 Laivabuffetia katkarapuineen voisi sanoa jo jonkinlaiseksi klassikoksi.
 Buffet-ruokailu onkin kuulunut laivoille risteilyjen alkuajoilta eli 1960-luvulta lähtien. Tuolloin oli uutta, että seisovasta pöydästä sai niin kylmät kuin lämpimätkin ruoat sekä jälkiruoan.
 Laivayhtiöt julkaisivatkin oppaita, jotta asiakkaat osaisivat hakea ruokalajit omille lautasilleen ja ottamaan kutakin lajia kohtuudella.
 Katkaravut ovat myös Eckerö Linen laivabuffetin ikisuosikki.
 Buffet-ravintolassa työskentelevä  Maiju Pylvänäinen  putsaa kylmäpöytää ruokailun jäljiltä samalla, kun M/S Finlandia lipuu Helsingistä kohti Tallinnaa.
 Pylvänäisen nostelemat tarjoiluastiat eivät ole tyhjiä, eikä se kuulema ole tarkoitustakaan, mutta roskiin asti ruokaa päätyy vähemmän kuin aikaisemmin.
 M/S Finlandian laivabuffetissa Maiju Pylvänäinen pitää huolta siitä, että kaikkea on tarjolla, muttei liikaa. Antti Kolppo / Yle
 Eckerö Linelta nimittäin kerrotaan, että he onnistuivat viime vuonna vähentämään kaikkea laivalta syntyvää ruokajätettä noin 25 prosenttia eli neljänneksen aiempaan verrattuna.
 Vaikka ruokajätteeksi lasketaan myös esimerkiksi kahvinporot, merkittävin vähennys on tapahtunut ruokahävikin – ja nimenomaan buffetin ruokahävikin – määrässä.
 Keinot tähän ovat olleet melko yksinkertaisia, mutta toisaalta sellaisia, joita ei vielä jokunen vuosi sitten mietitty.
 – Ennen pidettiin huolta vain siitä, että pöydät notkuivat täynnä ruokaa, M/S Finlandian ravintolatoiminnoista vastaava  Miika Rintala  vertaa.
 Henkilökunnan muuttunut asenne onkin ollut yksi iso tekijä hävikin vähentämiseksi.
 Esimerkiksi Pylvänäisen tehtävänä on huolehtia, että kaikkea ruokaa on tarjolla, mutta ei liikaa, vaan juuri sopivasti senhetkiseen asiakasmäärään nähden.
 – Kun asiakkaat ovat tulleet sisään ja jonot ovat ohi, yhdistän tarjoilulinjat yhteen, Pylvänäinen kertoo.
 Esimerkiksi nyt tyhjän tarjoilulinjaston päässä on taulu, jossa asiakkaille selitetään, että linjastoa ei sillä hetkellä täytetä ruokahävikin torjumiseksi.
 Yhtäjaksoisesti Miika Rintala on ollut laivalla töissä reilut kymmenen vuotta, mutta ensivisiittinsä hän teki risteilymaailmaan jo vuonna 1992. Vielä tuolloin buffetissa juomia tarjoiltiin pöytiin, kun nyt viininkin saa hakea itse hanasta. Antti Kolppo / Yle
 Taulu on tarpeen, sillä tarjoilulinjastojen sulkeminen saattaa aiheuttaa asiakkaissa paniikin siitä, että hän jää jostain paitsi. Tosiasiassa koko valikoima on tarjolla buffetin alusta loppuun asti.
 M/S Finlandian yhdensuuntainen matka Helsingin ja Tallinan välillä kestää vain noin reilut kaksi tuntia, mutta kiireisimpinä päivinä buffetissa saattaa syödä parikin tuhatta asiakasta.
 Kun määrät ovat suuria, pienilläkin teoilla on vaikutusta.
 Ruoan hamstraus on vähentynyt
 Laivoilla huomiota on kiinnitetty myös siihen, millaisessa muodossa ruoka kannattaa tarjoilla.
 Toki aina ruoka on pyritty laittamaan esille mahdollisimman näyttävästi, mutta nyt asiaa on mietitty ruokahävikin kannalta.
 Tallink Siljan viestintäjohtaja  Marika Nöjd  kertoo, että heillä pelkästään lohen hävikki väheni 30 prosentilla, kun he ryhtyivät tarjoilemaan sitä valmiina annospaloina.
 – Kun lohi on esillä kokonaisena ja ihmiset annostelevat sitä itse, kala jää väkisin lopulta ruman näköiseksi eikä kukaan halua enää ottaa sitä, Nöjd kuvaa.
 Vastaavanlainen esimerkki kerrotaan myös Viking Linelta: yhtiön laivoilla ruokia, kuten graavilohi, on vaihdettu pienempiin annoskokoihin.
 Myös tarjoiluastioiden kokoa pienentämällä on pystytty vaikuttamaan siihen, että ruokaa ei jää niin paljon yli.
 Sekä Tallink Siljan että Viking Linen laivoilla ruokahävikkiä on saatu vähennettyä, mutta määriä laivayhtiöt eivät osanneet arvioida.
 Sekä Tallink Siljalla että Viking Linella on  erilaisia hankkeita käynnissä ruokahävikin torjumiseksi. Tallink Silja tekee yhteistyötä ympäristöjärjestö WWF:n kanssa ja Viking Linea asiassa auttaa kansainvälinen Winnow-yritys. Mauri Ratilainen / AOP
 Vaikka ravintolat kuinka pyrkisivät ennakoimaan asiakasmääriään ja suunnittelisivat tarjoilupöytänsä hävikkiä silmällä pitäen, vastuussa ovat myös asiakkaat.
 Kun tarjolla on montaa eri sorttia herkkuja, ruokaa tulee helposti haalittua liikaa.
 Tästä Tallink Silja ja Viking Line ovat pyrkineet asiakkaitaan muistuttamaan esimerkiksi kylttien avulla.
 Ruoan hamstraus onkin selvästi vähentynyt, arvioidaan kaikista laivayhtiöistä.
 – Sanotaan vielä noin kymmenen vuotta sitten ihmiset ottivat ruokaa paljon enemmän ja sitä vain jätettiin lautasille. Ajatus ilmeisesti oli, että kun ruoasta on maksettu, niin otetaan koko rahan edestä, Miika Rintala Eckerö Lineltä sanoo.
 Asiakkaiden opastus hotelliaamiaisella vähensi hävikkiä yli puolella
 Lounasbuffetit tulivat Suomeen hotellien ja ravintoloiden kautta 1960- ja -70-luvuilla. Erilaiset sesonkipöydät, kuten joulupöytä, olivat tuolloin suosittuja.
 Nykyään lounasbuffetin antimista pääsee nauttimaan myös tienvarsilla. Ravintola-annoksista lounasta meneekin ABC-ketjun huoltoasemilla eniten.
 Huoltoasemaravintoloille yksi vaikeimmista pulmista on ennakoida päivän asiakasmäärä.
 Myös ABC-huoltoasemilla asiakkaita on ohjeistettu ottamaan ruokaa kohtuudella. Kuva Porvoon ABC-asemalta. (Arkistokuva) Yle/Stefan Härus
 Pihaan voi koska vain pyyhkäistä bussiautollinen porukkaa, joka tyhjentää lounaspöydän hetkessä.
 Tässä on kuitenkin kehitytty, sanoo ABC-ketjun kehityspäällikkö  Tero Hänninen .
 – Hektisessä arjessa voi tuntua siltä, että linja-autoja tulee jatkuvasti yllättäen, mutta loppujen lopuksi suurin osa päivistä on ennustettavissa historiatietojen perusteella, Hänninen kertoo.
 Asiakaskunnan tunteminen on myös HelmiSimpukka-ketjun mukaan yksi keino estää ruokahävikin syntymistä.
 ABC-asemilla asiakkaita opastetaan laivayhtiöiden tapaan ottamaan ruokaa kohtuudella. Tietoa ruokahävikistä on välitetty esimerkiksi erityisillä hävikkiviikoilla.
 – Olemme saaneet työntekijöiltä palautetta siitä, että ruokahävikin määrä tai se, mitä keittiöön palautuu, ovat vähentyneet, kehityspäällikkö Hänninen toteaa.
 Valistuksella – jos sitä sellaiseksi saa kutsua – on saatu näkyviä tuloksia myös hotellien aamiaisbuffeteissa.
 Sokos Hotelsin konseptipäällikkö  Janina Nurmela  kertoo, että ketjun hotellissa Porissa lautashävikki väheni seurantaviikkojen välillä lähes 65 prosenttia, kun asiakkaita kehotettiin ottamaan lautaselleen vain sen verran, kuin jaksaa syödä.
 "Positiivista viestintää", kuten Nurmela asiakkaiden ohjeistusta kutsuu, aiotaan siirtää nyt myös muihin ketjun hotelleihin.
 Aamiaisbuffetit yleistyivät hotelleissa todennäköisesti 1970-luvulla. Seuraavalla vuosikymmenellä Suomeen saapuivat myös brunssit. (Arkistokuva) Esa Huuhko/Yle
 Asenteiden muutos on huomattu myös Lapland Hotels -ketjun hotelliaamiaisilla.
 Ketjun mukaan heillä ruokahävikkiä jää yllättävän vähän – kiitos valveutuneiden asiakkaiden. Toki tarkalla suunnittelulla ja esillepanollakin on merkitystä, Lapland Hotelsista kerrotaan.
 Ylen haastattelemista yrityksistä ainoastaan Scandic-hotelliketju kertoi laittavansa ylijäävän ruoan myyntiin toisaalla. Scandic tekee yhteistyötä  ResQ Club -hävikkiruokasovelluksen  kanssa osassa hotelleissaan.
 Hotelliketjun mukaan he ovat viimeisen vuoden aikana myyneet sovelluksen avulla 20 000 annosta, jotka muuten olisivat menneet hukkaan.
 Ollaanko yltäkylläisyydestä palaamassa takaisin niukkuuteen?
 Suomessa elää yhä ihmisiä, jotka muistavat sota-ajan ja silloisen pulan ruoasta.
 – Suomalaisen syömisen tarina on ollut pitkään niukkuuden tarina. Tilanne, että voimme valita mitä vain ja milloin vain, on oikeastaan aika uusi, ruokakulttuurin professori Johanna Mäkelä sanoo.
 Tähän saumaan juuri buffetit ovat iskeneet: ne ovat edustaneet yltäkylläisyyttä ja valinnanvapautta.
 Toisaalta on syntynyt uusia sukupolvia, jotka ovat tottuneet siihen, että ruokapöytään saa kaiken, mitä haluaa.
 Ovatko ihmiset pääsemässä irti ajatuksesta, että kaikkea pitää olla saatavilla ja heti?
 Tätä Mäkelä on miettinyt.
 – Olemme tilanteessa, jossa pitää pohtia, mikä on kuluttajien toivoman valinnanvaran ja hukkaan menevän ruoan yhteys, Mäkelä toteaa.
 Hän ottaa esimerkiksi myös sesonkiajattelun: tarvitseeko esimerkiksi kaupoissa ja ravintoloissa tarjota mansikoita ympäri vuoden, jos ne kiikutetaan sinne toiselta puolelta maapalloa?
 Ruokahävikki ei ole suurin ympäristöpahis, mutta se on turhaa
 Kun katsotaan ruoan ympäristövaikutuksia, ruokahävikin rooli ei ole siinä suurin. Hävikkiä enemmän ympäristöön vaikuttaa esimerkiksi se, mitä ihmiset syövät.
 Ruokahävikki on kuitenkin turhaa.
 Yksikään Ylen haastattelemista yrityksistä ei pystynyt antamaan tarkkoja lukuja ruokahävikin määrästään.
 Tulevaisuudessa hävikkiä on kuitenkin seurattava tarkemmin, sillä sitä vaatii jo EU:kin.
 Suomen on ensi vuodesta alkaen ilmoitettava elintarvikejätteensä määrä komissiolle.
 Kaikesta Suomessa syntyvästä ruokahävikistä 20 prosenttia tulee ravintoloista. Kotitalouksien osuus on 30 prosenttia. Antti Kolppo / Yle
 Koska toimijoita ei velvoiteta mihinkään,  Luonnonvarakeskus  kehittelee parhaillaan seurantajärjestelmää, jonka tarkoituksena on kerätä ruokaketjun toimijoilta hävikkitietoja. Tiedot toimitetaan eteenpäin EU:lle.
 Lisäksi Suomi on sitoutunut YK:n toimintaohjelmaan, jonka yhtenä tavoitteena on pyrkiä puolittamaan ravintoloista, kaupoista, kotitalouksista ja muista ruokaketjun eri vaiheista syntyvä hävikin määrä vuoteen 2030 mennessä.
 Ruokahävikkiin on nyt selvästi tahtoa puuttua.
 Siitä on helppoa aloittaa, sillä ruokahävikin torjumisella ei oteta kantaa ruokavalioon eli siihen, mitä ihmisten lautasille päätyy.
 Juttua varten on haastateltu myös Luonnonvarakeskuksen tutkijaa Hanna Hartikaista ja Hotelli- ja ravintolamuseon tutkijaa Anna-Elina Hintikkaa.

Ota vain se mitä syöt, muistutetaan nykyisin niin laivalla, huoltoasemalla kuin hotellin aamiaisellakin – Yle selvitti, miten buffet-ravintolat ovat vähentäneet ruokahävikkiään


Summary: Työväenpuolue ei halua sopimuksetonta brexitiä eikä konservatiivien sopimusehdotusta.

Britannian työväenpuolue on ensimmäistä kertaa virallisesti ilmaissut, että se on valmis uuteen kansanäänestykseen brexitistä.
 – Sillä, josta tulee seuraava pääministeri, pitäisi olla tarpeeksi luottamusta laittaa päätös sopimuksesta julkiseen äänestykseen, työväenpuolueen puheenjohtaja  Jeremy Corbyn  kirjoittaa viestissään puolueensa kansanedustajille.
 Corbynin mukaan työväenpuolue kannattaa EU:hun jäämistä, jos vaihtoehtona on sopimukseton ero tai konservatiivipuolueen tarjoama sopimus, joka ei "suojele taloutta eikä työpaikkoja".
 Niin työväenpuolueen vastustajat kuin monet kannattajatkin ovat syyttäneet sitä empimisestä brexit-kysymyksissä.
 Corbyn, joka on pitkäaikainen EU-kriitikko, on aiemmin vastustanut uutta kansanäänestystä. Hän ei maininnut mitään kirjeessään siitä, mitä työväenpuolue tekisi brexitin suhteen, jos maassa järjestettäisiin ennenaikaiset parlamenttivaalit ja puolue voittaisi.
 Lue myös:
 Brexit: Labour to back Remain as it calls for a new EU referendum  (BBC)

Britannian työväenpuolue käänsi kelkkansa – on sittenkin valmis uuteen brexit-kansanäänestykseen


Summary: Satojen tuhansien eurojen arvoiset teokset ovat peräisin tamperelaisesta kuolinpesästä, jonka omaisuus on pääosin testamentattu hyväntekeväisyyteen.

Tampereella on tulossa myyntiin kaksi kuvataiteilija  Helene Schjerfbeckin  teosta. Annmaris Huutokauppakamari myy syksyllä Schjerfbeckin öljymaalaukset  Lukeva tyttö  ja  Keltaisia ruusuja . Huutokauppa on 29. syyskuuta.
 1910-luvulla maalattua Lukevaa tyttöä ei ole nähty julkisuudessa moneen vuosikymmeneen.
 – Lukeva tyttö on ollut ainoastaan mustavalkokuvina nähtävissä. Se on ollut viimeksi näytteillä Kööpenhaminassa vuonna 1969, kertoo Annmaris Huutokauppakamarin toimitusjohtaja Jukka Takala.
 Suomessa teos on ollut näyttelyssä vain kerran vuonna 1954.
 Teokset eivät yllä Top 10:een
 Taidehistorioitsija ja Schjerfbeck-asiantuntija  Leena Ahtola-Moorhouse  sanoo, että kuten kaikki Schjerfbeckin öljymaalaukset, nämä kaksi teosta ovat merkittäviä. Ne eivät kuitenkaan yllä kymmenen merkittävimmän joukkoon.
 – Nämä ovat sellaisia pieniä helmiä. Ne ovat molemmat korkeatasoisia, siitä ei ole kysymys, mutta ei niitä miljoonaluokkaan myydä, Ahtola-Moorhouse sanoo.
 Takala kertoo, että Lukevan tytön luettelohinta on 220 000–250 000 euroa ja Keltaisten ruusujen 150 000–200 000 euroa.
 Annmarisilla ei ole aiempaa kokemusta Schjerfbeckin teosten huutokauppaamisesta.
 Ahtola-Moorhousen mukaan lukemiseen keskittynyt, alaspäin katsova tyttö on tyypillinen aihe Hyvinkään ajan Helene Schjerfbeckille.
 Kuva Helene Schjerfbeckin öljymaalauksesta Keltaisia ruusuja (1942) Annmaris Huutokauppakamari
 Keltaisia ruusuja -teoksen Schjerfbeck maalasi sodan aikana vuonna 1942, kun hän asui Nummelan Luontola-parantolassa. Öljymaalaus oli uusi tulkinta hänen varhaisesta teoksestaan.
 Kukka-aiheisissa maalauksissaan Schjerfbeck on kuvannut useimmiten nimenomaan ruusuja.
 Rahat hyväntekeväisyyteen
 Huutokauppakamari sai teokset myytäväksi tamperelaisesta kuolinpesästä. Hammaslääkäri  Pirkka Lehtinen-Sillanpään  kokoelma sisältää runsaasti taidetta ja arvoesineitä.
 Pääosa kuolinpesän omaisuudesta on testamentattu hyväntekeväisyyteen, johon myös öljymaalauksista saatavia varoja käytetään.
 Schjerfbeckin öljymaalauksia ei ole usein julkisessa huutokaupassa. Useammin niistä tehdään yksityisiä kauppoja.
 Takala toivoo, että huutokauppa herättää kiinnostusta ulkomailla asti.
 – Toisaalta toivon, että suomalaiset säätiöt, museot ja yksityiset keräilijät kiinnostuvat myös, Takala sanoo.
 Huutokauppakamari kertoo, että syksyn huutokaupassa on myös tamperelaisittain mielenkiintoinen teos, Tampereen tuomiokirkostakin tuttu "Seppeleen kantaja"  Hugo Simbergiltä . Öljymaalaus on kuulunut arkkiatri  Arvo Ylpön  kokoelmaan.
 Lue lisää:
 11 vuotta taiteilijan kuolemasta hänen taulujaan ilmaantui yhtäkkiä myyntiin – kaksi uutta tuomiota isoon taideväärennysvyyhtiin liittyen
 Vankeutta ja yli miljoonan euron vahingonkorvaukset suuressa taideväärennösjutussa – Tauluja myytiin mm. Gallen-Kallelan ja Schjerfbeckin teoksina
 Schjerfbeckin merkittävä teos Serlachius-museoille
 Pienellä joukolla museoita varaa ostaa Schjerfbeck – Ateneum kilpailee alemmassa sarjassa

Helene Schjerfbeckin kaksi öljymaalausta huutokaupataan Tampereella, toinen teos on ollut piilossa 50 vuotta – "Nämä ovat sellaisia pieniä helmiä"


Summary: Haavisto vierailee useissa maissa neuvottelemassa Sudanin tilanteesta. Ennen matkaansa hän tapasi Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrovin.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) matkustaa Sudaniin ja useisiin Punaisenmeren ja lähialueen maihin keskustelemaan Sudanin tilanteesta.
 Ulkoministeriön tiedotteen mukaan Euroopan unionin ulkoasioiden korkea edustaja  Federica Mogherini  on valtuuttanut hänet keskustelemaan EU:n puolesta sekä tilanteesta maassa että siitä, miten kansainvälinen yhteisö voi tukea Sudania sen siirtymävaiheessa.
 – Tarkoitus on nyt tällä matkalla tuoda vahva EU:n viesti osapuolille, että neuvottelut pitää viedä päätökseen ja saada aikaan siirtymäkauden yhteinen hallinto, joka tähtää vaalien järjestämiseen ja normaaliin hallintoon maassa, Haavisto kommentoi Ylelle puhelimitse Wienistä.
 Sudanin kenraalit ja siviiliprotestoijat kertoivat  viime viikon lopulla  päässeensä sopuun lähivuosien hallinnosta.
 Mielenosoitukset saivat alkunsa viime joulukuussa leivän hinnan noususta, mutta levisivät lopulta vaatimuksiksi presidentti  Omar al-Bashirin  lähdöstä. Bashir syrjäytettiin huhtikuussa, mutta valtaan astui armeija. Se on tukahduttanut siviilihallintoa vaativien mielenosoituksia  kovin ottein .
 Haavisto arvioi, että nyt saavutettu sopu vallan jakamisesta siviilien ja armeijan välillä on "paras ehdotus tähän asti."
 – On selvää, että aina on myös tyytymättömiä ryhmiä. Sotilaspuolella on ryhmiä, joiden mielestä tämä on siirtymässä liian nopeasti siviilien käsiin. Siviilipuolella taas on ryhmiä, jotka on huolissaan Darfurin ja Blue Nilen maakuntien ja Etelä-Kordofanin kaltaisista alueista. Viesti kaikille on, että tämä on paras käsillä oleva sopimus, ja Sudan on myös hyvin suuressa vaarassa valua sisällissodan kaltaiseen tilanteeseen, jollainen on nähty naapurimaa Libyassa. Se olisi kaikkein onnettomin kohtalo, mitä Sudanille voisi tapahtua, Haavisto sanoo.
 Aluksi Etiopiaan, lopuksi muihin tärkeisiin ulkovaltoihin
 Haavisto vierailee ensin Addis Abebassa 10. heinäkuuta ja tapaa siellä Etiopian valtion edustajia ja Afrikan unionin toimijoita. 11. heinäkuuta Haavisto tapaa sekä Sudanin siirtymäajan sotilasneuvoston että Forces for Freedom and Change -oppositiorintaman edustajia ja muita Sudanin neuvottelukumppaneita.
 16.–18. heinäkuuta Haavisto vierailee Egyptissä, Saudi-Arabiassa ja Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa.
 Sudanin tilanteessa myös monilla  ulkovalloilla on omat intressinsä .
 – Alueen maiden pitää toimia samaan suuntaan. Usein ne rauhansopimusten pilaajat eivät löydy maan sisältä, vaan ympäriltä. On hyvin tärkeää, että välittömät naapurimaat, kuten Egypti ja Etiopia ja vähän kauempana Arabiemiirit ja Saudi-Arabia tukevat tätä ratkaisua, mikä Sudanissa syntyy. Sen takia tällä matkalla onkin oikeastaan kaksi tarkoitusta: tavata ensin Sudanin osapuolet ja vähän myöhemmin alueen tärkeät toimijat ja viedä myös näille aika vahva Euroopan unionin viesti, että me pidämme tätä nyt syntynyttä neuvottelutulosta parhaana mahdollisena tässä tilanteessa ja toivomme, että alueen maat lähtisivät sitä tukemaan.
 Matkansa jälkeen Haavisto raportoi vierailuista 28 ulkoasiainneuvoston jäsenmaalle. Haaviston mukaan sen jälkeen ratkaistaan, miten EU voisi konkreettisesti tukea Sudanin rauhoittumista. Rahasta ei Haaviston mukaan ole toistaiseksi puhuttu tarkemmin.
 – Ei ole (puhuttu) konkrettisista summista. Ne tulevat sitten myöhemmin.
 Haavisto toimi vuosina 2005–2007 Euroopan unionin erityisedustajana Sudanissa ja Darfurissa ja vuonna 2007 YK:n erityisasiantuntijana Darfurin rauhanprosessissa.
 Leena Luotio / Yle
 Ennen matkaa tapaaminen Lavrovin kanssa
 Ennen matkaansa Haavisto vieraili Slovakiassa, jossa hän tapasi Etyj-kokouksen yhteydessä Venäjän ulkoministerin  Sergei Lavrovin . Haaviston mukaan lyhyessä "käytävätapaamisessa" keskusteltiin Ukrainan kriisistä sekä Suomen ja Venäjän vierailuvaihdon aikatauluista.
 Lavrov on hiljattain vieraillut Suomessa ja edellinen ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) kävi tammikuussa Venäjällä.
 – Ulkoministerivierailutasolla Lavrovin vierailu olisi seuraavan kerran Suomeen. Loppusyksy tai ensi vuoden alku on varmaankin realistinen aikataulu näiden EU-kiireidenkin vuoksi. Palaamme vielä aikatauluun, Haavisto sanoo.
 Hän kuvailee lyhyttä tapaamista Lavrovin kanssa asialliseksi kokouksessa, jossa keskusteluissa olivat vaikeat aiheet, kuten Krim ja Itä-Ukraina.
 – Vaikeuksista huolimatta asiallinen ja sellaisessa hengessä, että molempien argumentteja kuunneltiin.
 Lue myös:
 Sudanissa kenraalit ja protestoijat pääsivät sopuun hallinnosta
 "Sudaniin pitää saada sellainen rauha, että aseiden ääni ei kuulu kovempaa kuin diplomatian ja kansan ääni" – 21-vuotias aktivisti Ajak Majok uskoo demokratian olevan mahdollinen
 Yle Sudanissa: Alaa Salahista tuli Sudanin kansannousun symboli – nyt häntä vainotaan, mutta hän ei suostu pelkäämään
 Omar al-Bashir hallitsi Sudania kovin ottein kolme vuosikymmentä – Länsi-Darfurin konflikti toi syytteet kansanmurhasta

Ulkoministeri Pekka Haavisto neuvottelemaan Sudanin tilanteesta EU:n puolesta: "Usein rauhansopimusten pilaajat eivät löydy maan sisältä, vaan ympäriltä"


Summary: Suomen pohjoisin koulutuspaikka tunnetaan paikkana, jossa ei helpolla pääse. Juuri sen takia monet hakeutuvatkin sinne.

Etelästä päin tulleesta bussista hyppää ulos hiljaisen oloisia nuoria miehiä. Katse hakee suuntaa mihin lähteä. Askel on vielä kevyt, selässä ei paina armeijan täyspakkaus.
 Alokkaat ohjataan liikuntasaliin, jossa heidän tavaransa tutkitaan.
 – Tässä suoritetaan henkilöiden tavaroihin kohdistuvaa etsintää. Etsimme vaarallisia esineitä, huumausaineita sekä alkoholia. Niitä emme kasarmille halua ja ne otetaan heti alussa pois, kertoo luutnantti  Jussi Sorjonen .
 Ivalon Rajajääkärikomppania on Suomen pohjoisin varusmiesten koulutuspaikka. Maanantaina Ivalossa aloitti noin 130 alokasta. Heistä noin 20-40 henkilöä tulee keskeyttämään palveluksensa. Usein palvelus keskeytetään terveydellisistä syistä.
 Viime vuonna Suomessa palveluksensa  keskeytti 15,7 prosenttia varusmiehistä.
 Täytenä armeijan reppu painaa jopa 40 kiloa. Kaija Länsman / Yle
 ”Varmasti tämä on yksi kovimmista paikoista mitä tässä maassa on”
 Ivalon Rajajääkärikomppanialla on nuorten miesten keskuudessa tietty maine. Paikka tunnetaan siitä, ettei helpolla pääse ja hyvää fyysistä kuntoa vaaditaan.
 Ivalolainen  Joonas Kasurinen  on todella valmis palvelukseen. Varusmiespalvelukseen astumispäivänä Kasurisella oli monenlaisia ajatuksia, toisaalta jännitti, mutta samalla odotti jo armeijan alkamista.
 – Kaipasin itselleni haasteita, siksi halusin Ivaloon. Odotan jo harjoitusleirejä, kertoo Kasurinen samalla, kun viikkaa vaatteita kaappiinsa alikersanttien ohjeiden mukaisesti.
 Luutnantti Sorjonen vahvistaa komppanian kovan maineen.
 – Varmasti tämä on yksi kovimmista paikoista fyysisesti, mitä tässä maassa on.
 Ivalolainen Joonas Kasurinen odottaa jo harjoitusleirejä. Hän halusi Rajajääkärikomppaniaan juuri sen kovan maineen vuoksi. Kaija Länsman / Yle
 Päästäkseen Ivaloon suorittamaan palvelusta, alokkaalta toivotaan reipashenkisyyden lisäksi myös hiihtotaitoa ja vatsalihaksia. Hyväksi kunnoksi luetaan 12 minuutin juoksutestissä yli 2700 metrin suoritus.
 – Toivomme saavamme tänne henkilöitä, joilla on jonkinlaista liikunnallista taustaa, jotta paikat kestäisivät palveluksessa, kertoo Sorjonen.
 – Meillä ei ole pääsykokeita. Välillä tänne eksyy henkilöitä, joille palveluksen suorittaminen käy haasteelliseksi, usein juuri terveydellisisistä syistä, jatkaa Sorjonen.
 Luutnantti Sorjonen on kouluttanut uransa aikana myös  laskuvarjojääkäreitä.  Sorjonen sanoo, että Ivalon harjoitukset eivät ole kovin erilaisia kuin laskuvarjojääkäreillä.
 – Jos otetaan meidän parhaimmat ryhmät verrokiksi, niin ei se paljon siitä jää. Vastaavia harjoituksia täällä Ivalossakin vedetään. Meidän parhaat ryhmät ovat kilpailukykyisiä.
 Rajajääkärikomppaniassa vietetään  maastossa miltein 50 yötä.  Rankimmat fyysiset osuudet sijoittuvat palveluksen loppuaikaan. Silloin käydään viikon mittainen loppusota. Myös selviytymisharjoitukset maastossa ovat vaativia.
 – Harjoituksissa ei erikseen tarvitse mitään kovuutta lähteä hakemaan. Olosuhteet ovat täällä sellaisia, että ne kyllä haastavat henkilökuntaakin ihan riittävällä tasolla, sanoo Sorjonen.
 Juho Veijola tuli Iistä asti suorittamaan palvelustaan Ivalon Rajajääkärikomppaniaan. Kaija Länsman / Yle
 Aamukampa ei ole hankittuna ja odotuksissa siintää hien lisäksi kyyneleet
 Iistä kotoisin oleva  Juho Veijola  sovittaa päähänsä puolustusvoimien talvilakkia. Palvelukseen astuminen toi vatsan täpötäyteen perhosia.
 – Jännitti ihan älyttömästi. Luulen, että kaikkia muitakin jännittää. Odotan verta, hikeä, kyyneleitä ja kaikkea sellaista, kuvailee Veijola tuntemuksiaan samalla kun kärrää vaatekärryään tupaa kohti.
 Armeijasta puhuttaessa mieleen nousee aamukampa. Sen avulla laskettiin armeijassa jäljellä olevia aamuja. Veijolalla ja muillakin alokkailla on edessään yli 160 aamua. Puoli vuotta palvelevat kotiutuvat ennen joulua.
 Aamukampaa Veijolalla ei ole.
 – Ei vissiin paljon tuota tukkaakaan jää päähän, mitäpä sitä sitten sillä kammalla tekisi, naurahtaa hieman jo rentoutunut Veijola.
 Tänään alokkaat ovat kokeneet ensimmäisen herätyksensä armeijan harmaissa. Varmaa on, ettei se herätys ole yhtä lämmin ja pehmeä kuin äidit tekisivät.
 – Jos on äidin nurkista tottunut heräämään, niin saattaa hiukkasen kiire tulla, kun nopeasti pitää saada punkka tehtyä ja vaatteet päälle. Ei sinne auta jäädä venymään, sanoo Sorjonen.

Iiläinen alokas Veijola odottaa Ivalon kovamaineiselta Rajaääkärikomppanialta verta, hikeä ja kyyneliä


Summary: Meksikossa naisten murhat jäävät usein selvittämättä. Miehisessä kulttuurissa naisia syyllistetään heihin kohdistuvasta väkivallasta, eikä rikoksia tutkita.

Kun meksikolainen  Mariana Lima  meni vuonna 2008 naimisiin, hän luuli miehensä suojelevan häntä. Olihan tämä rikospoliisi.
 Vihkimisestä ehti kulua vain kolme viikkoa, kun mies hakkasi Liman.
 – Tämän puristaman appelsiinimehun koostumus ei ollut juuri sellainen kuin mies oli toivonut, kertoo Mariana Liman äiti  Irinea Buendía .
 Seuraavan puolentoista vuoden aikana Lima tuli vanhempiensa kotiin viisi kertaa pahoinpideltynä. Buendían mukaan väkivalta muuttui vain pahemmaksi.
 Kesäkuussa 2010 Mariana Lima istui jälleen pahoinpideltynä äitinsä keittiönpöydän ääressä. Buendía kaatoi tyttärelleen maitoa, itselleen kahvia.
 Äitinsä mukaan Lima oli päättänyt jättää miehensä ja tehdä rikosilmoituksen pahoinpitelyistä.
 ”Tyttäreni Mariana oli tavattoman iloinen, kuin kulkunen. Kaipaan hänestä kaikkea”, Irinea Buendía kertoo näyttäessään kuvia tyttärestään.  Anna-Reetta Korhonen / Yle
 – Puolenpäivän aikaan Mariana lähti poliisiasemalle. Sieltä hän aikoi mennä kotiin pakkaamaan tavaroitaan. Virheeni oli, etten mennyt illalla katsomaan, mikä tilanne tyttäreni kotona oli, Buendía muistelee.
 Seuraavana aamuna Irinea Buendía sai puhelun vävyltään. Mies sanoi, että Mariana oli tehnyt itsemurhan. Tytär oli kuollessaan 29-vuotias.
 Buendía ei ole perheineen surunsa kanssa yksin. Meksikossa murhataan joka päivä yhdeksän naista. Siksi Buendíasta, tavallisesta meksikolaisesta kotiäidistä, on tullut Meksikossa näkyvä naisten murhien vastainen aktivisti.
 Äiti epäili itsemurhaa lavastetuksi
 Näky on syöpynyt Buendían mieleen. Hänen tyttärensä makasi sängyssä kuolleena. Sisäreisissä oli lyönnin jälkiä.
 Nuori pari remontoi asuntoa, joten yleensä pölyä laskeutui pinnoille kaiken aikaa. Nyt Buendía huomasi pintojen kiiltävän. Roskikset olivat huoneista kadonneet.
 Hänen tyttärensä piti aina pihalla vettä kahdessa tynnyrissä, sillä taloon ei tullut sisälle vettä. Nyt tynnyrit olivat lähes tyhjiä.
 – Marianan hiukset olivat märät ja jalkapohjat valkoiset ja rypyillä. Niin kuin ihmisellä, joka on ollut pitkään vedessä, Buendía kuvailee.
 Hän epäilee miehen pesseen Marianan tynnyrissä peittääkseen ruhjeita.
 Irinea Buendía kantaa mukanaan narua, jonka kaltaiseen hänen tyttärensä väitettiin hirttäytyneen. Buendía on itse kokeillut ohuen narun kestävän korkeintaan 14 kilon painon.  Anna-Reetta Korhonen / Yle
 – Makuuhuoneen oviaukossa roikkui ohut naru, johon hirttäytyneenä vävyni väitti löytäneensä Marianan, Buendía kuvailee.
 Buendía ei uskonut väitettä. Oviaukko oli liian matala ja väitetty naru liian heiveröinen. Buendía syytti vävyään Marianan tappamisesta.
 – Kukaan ei tee minulle mitään. Sen takia olen rikospoliisi, hän muistelee vävynsä sanoneen.
 Nainen tapetaan raa’asti
 Naisten murhista on tullut epidemia, joka piinaa Meksikoa.
 Tarkkojen lukujen saaminen naisten murhista on vaikeaa, sillä ne tilastoidaan usein ensin itsemurhiksi tai onnettomuuksiksi. Tilastointikäytännöt myös vaihtelevat osavaltioittain.
 Varmaa on, että määrät ovat kasvaneet hälyttävästi.
 Meksikossa murhattiin 3,5 naista päivässä vuonna 2000 paikallisen tilastokeskuksen mukaan. Vuonna 2017 luku oli noussut yhdeksään naiseen päivässä.
 Meksikon rikoslaissa eritellään tavallinen murha ja naiseen kohdistuva murha. Naismurhassa motiivina on nimenomaan naisen sukupuoli.
 – Puoliso tappaa naisen, joka ei halunnut jatkaa parisuhdetta tai ei tottele. Raiskaaja tappaa uhrinsa. Seksiorjaksi pakotettu nainen tapetaan, kun hänestä ei ole enää hyötyä rikollisjärjestölle, kuvaa  María de la Luz Estrada.
 Hän toimii naisten murhia tutkivan ja murhattujen naisten omaisia puolustavan kansalaisjärjestön Observatorio Ciudadano Nacional de Feminicidion (OCNF) toiminnanjohtajana.
 ”En ymmärrä, mistä julmuus nuoriakin tyttöjä kohtaan kumpuaa”, ihmettelee Maria de la luz Estrada, murhattujen naisten omaisia puolustavan kansalaisjärjestön toiminnanjohtaja.  Anna-Reetta Korhonen / Yle
 Meksikossa tapetaan miehiä merkittävästi enemmän kuin naisia, mutta tekotavat poikkeavat toisistaan. Miesten murhat voivat liittyä tappeluihin, huumejengien välisiin välienselvittelyihin tai aseellisiin ryöstöihin. Ne tehdään usein nopeasti tuliaseella.
 Nainen murhataan tyypillisesti raa’asti, kuten kuristamalla, teräaseella, pahoinpitelemällä tai myrkyttämällä. Ruumis jätetään monesti julkiselle paikalle kuin roska.
 – Naisten murhissa ilmenee raivo, alistaminen ja naisviha. Usein ruumiissa on seksuaalisen väkivallan ja silpomisen jälkiä, Estrada kuvailee.
 Alueilla, joilla on esimerkiksi huumejengien vuoksi muutenkin paljon väkivaltaa, tapetaan paljon myös naisia.
 Meksikon pääkaupungissa Méxicossa järjestetään säännöllisesti mielenosoituksia, jotka vaativat hallitukselta toimia naisiin kohdistuvien murhien kitkemiseksi.  Anna-Reetta Korhonen / Yle
 Murhaepäilyjä ei otettu vakavasti
 Meksikossa 99 prosenttia naismurhista jää selvittämättä. Toiminnanjohtaja Estradan mukaan valtion viesti on, että naisen tappamisesta ei tule seurauksia.
 – Jos viranomaiset eivät tutki rikoksia ja rikollisia ei rangaista, naisten murhaaminen jatkuu, hän sanoo.
 Myös Mariana Liman kuolemaa alettiin tutkia itsemurhana, vaikka hänen äitinsä kertoi viranomaisille tyttärensä kärsineen väkivallasta koko avioliittonsa ajan.
 Buendía ihmettelee vakavia laiminlyöntejä tutkinnassa. Tavallisia murhatutkinnan käytäntöjä ei noudatettu. Tapaus jäi viranomaisten pöydälle. Kuukaudet kuluivat, mutta tutkinta ei edennyt.
 – Uskon, että viranomaisilla on kirjoittamaton sääntö toistensa rikosten peittämisestä.
 Puolitoista vuotta Mariana Liman kuoleman jälkeen syyttäjä päätti, ettei rikosta epäillä. Syyttäjän mielestä todisteita murhasta ei ollut.
 Pian tämän jälkeen Buendía löysi naisten murhia tutkivan ja murhattujen naisten omaisia puolustavan OCNF-kansalaisjärjestön.
 – Ensimmäistä kertaa minua uskottiin, Buendía sanoo.
 ”Matkalla kotiin haluan olla vapaa, en rohkea”, lukee mieltä osoittavan naisen plakaatissa.  Anna-Reetta Korhonen / Yle
 “Ette varmaan tehneet kunnolla kotitöitä tai nalkutatte”
 Meksikossakin naisen murhaa useimmiten puoliso tai muu läheinen. Joskus murhasta on vastuussa järjestäytynyt rikollisuus tai ennalta täysin tuntematon satunnainen mies.
 Miehisessä kulttuurissa naista pidetään syyllisenä häneen kohdistuvaan väkivaltaan. Kun nainen menee tekemään rikosilmoitusta lähisuhdeväkivallasta, poliisit usein syyllistävät häntä.
 – Rouva, te ette varmaan tehnyt kunnolla kotitöitä tai nalkutatte. Rauhoittukaa, menkää kotiin juttelemaan asiasta miehenne kanssa, poliisit sanovat naisille, Estrada kuvailee.
 – Sitten nainen palaa kotiin. Mies saa selville, että tämä on yrittänyt tehdä rikosilmoituksen, ja tappaa naisen.
 Äidin sinnikkyys muutti oikeuskäytäntöä
 Mariana Liman tapauksessa tapahtui läpimurto, kun kansalaisjärjestö OCNF:n lakimies otti asian hoitaakseen.
 Meksikon korkein oikeus totesi vuonna 2015, että tutkimuksessa oli tehty vakavia laiminlyöntejä ja estetty oikeuden toteutuminen. Sen jälkeen Mariana Liman tapaus määrättiin uudelleen tutkittavaksi.
 Kuolinsyyksi vahvistui kuristaminen. Vuonna 2016 Buendían vävy vangittiin murhasta epäiltynä. Tuomiota ei ole kuitenkaan annettu.
 Mariana Liman kuolemasta on kulunut yhdeksän vuotta. Irinea Buendía on joutunut muuttamaan pois kotoaan jatkuvien uhkailujen vuoksi. Vävy on vankilassa, mutta häntä tukevat ihmiset häiritsevät perhettä.
 ”Minä en tehnyt itsemurhaa, sinä tapoit minut”, lukee plakaatissa, jota Irinea Buendía on kantanut monessa mielenosoituksessa.  Anna-Reetta Korhonen / Yle
 Vaikka Mariana Liman kuolema on yhä selvittämättä, hänen tapauksensa on muuttanut Meksikon oikeuskäytäntöä.
 Korkeimman oikeuden vuonna 2015 antama tuomio on historiallinen, sillä se velvoittaa valtiota kouluttamaan viranomaiset tunnistamaan naisiin kohdistuvan väkivallan ja tutkimaan naisten väkivaltaiset kuolemat sukupuolinäkökulmasta. Mahdollinen kuolemaa edeltävä lähisuhdeväkivalta on selvitettävä ja huomioitava aina tutkinnassa.
 Mariana Lima oli kouluttautunut lakimieheksi voidakseen puolustaa köyhiä, joilla ei ole varaa palkata lakimiestä. Naimisiin mennessään hän oli opintojensa loppusuoralla.
 – Vaikka tyttäreni ei ikinä päässyt toteuttamaan unelmaansa köyhien puolustamisesta, hän jatkaa naisten puolustamista korkeimman oikeuden tuomion kautta, Irinea Buendía sanoo.

"Tyttäreni ei kuollut, hänet murhattiin", kertoo meksikolainen äiti, joka jakaa tuhansien muiden kohtalon


Summary: Peter Vesterbackan Tallinna-tunnelihanke ei ole vakuuttanut Viron hallitusta, joka viime kädessä päättää sen kohtalosta.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Viron hallintoministeri  Jaak Aab  ei pidä realistisina liikemies  Peter Vesterbackan  suunnitelmia saada junat liikennöimään Helsingin ja Tallinnan välisessä tunnelissa jo vuonna 2024.
 Yle kertoi tänään, että Vesterbackan tunneliyhtiö  Finest Bay Area Development on solmimassa aiesopimuksen maailman suurimman rakennusfirman, kiinalaisen CREC:n kanssa .
 Tunneli vaatisi Viron puolella niin sanotun valtiollisen erikoiskaavamenettelyn, joka on lain mukaan käynnistettävä aina kun kyseessä on iso kansainvälinen projekti. Erikoismenettelyn sallimisesta päättää hallitus.
 – Vesterbackan suunnitelma ei tunnu kovin realistiselta. Erikoiskaavamenettely on jo itsessään pitkä prosessi, joten kaikkine suunnitteluineen ja rakennustöineen tunnelin valmistuminen kestänee pidempään kuin Vesterbacka väittää, ministeri Aab sanoo.
 Tällä hetkellä Viron hallitus ei ole vakuuttunut siitäkään, täyttääkö Vesterbackan Finest Bay Area -projekti erikoiskaavamenettelyn edellytykset. Aabin mukaan useampi ministeriö kaipaa hankkeen vetäjiltä lisäselvityksiä.
 – Keskeisiä avoimia kysymyksiä ovat riittävä rahoitus, kannattavuus ja ympäristövaikutukset. Suomen puolella tunneli kulkee kallioperän läpi, mutta Virossa tilanne ei ole niin yksinkertainen, ministeri kertoo.
 Professori: Tarvittavaa kalustoa ei Suomesta löydy
 Teknisesti tunnelin rakentamiselle ei pitäisi olla esteitä, arvioi kalliomekaniikan professori  Mikael Rinne  Aalto-yliopistosta.
 – Tekniikka on tuttua ja kallioperäkin on tässä vaiheessa jo aika hyvin tunnettu. Tosin pitää tehdä aika paljon lisätutkimuksia, että hanke etenisi jouhevasti toteutusvaiheessa.
 Rautatietunnelin rakentamiseen tarvitaan hänen mukaansa täysprofiilitunneliin soveltuvaa kalustoa eli alppitunneleista tuttuja isoja poria, jotka poraavat tunnelin kokonaisuudessaan. Paikoin käyttöä lienee myös perinteiselle poraus- ja räjäytystekniikalle.
 – Näin isoa kalustoa ei tosin löydy Suomesta, sitä pitää hakea Euroopasta tai sitten merten takaa, Rinne huomauttaa.
 Vesterbackan aikataulutavoitetta hän pitää Jaak Aabin tavoin "hyvin kunnianhimoisena".
 – Hankkeeseen liittyy kuitenkin niin paljon tuntemattomia tekijöitä ihan rahoituksesta lähtien. Eikä tuo kalustonhankintakaan ole mikään pikkujuttu. Sinne tarvitaan ainakin kymmenkunta isoa tunnelinporauskonetta.
 Tallinnan kaupunki: Junien pitää saapua ydinkeskustaan
 Helsingin Tallinnaan yhdistävän tunnelin rakentamisesta kilpailee parhaillaan kaksi projektia. Vesterbackan Finest Bay Arean lisäksi omaa, tosin huomattavasti tasaisempaa vauhtia köröttelee eteenpäin virkamiesvetoinen Finest Link. Siinä mukana ovat Uudenmaan liitto, Helsingin kaupunki, Liikennevirasto, Tallinnan kaupunki sekä Viron elinkeino- ja viestintäministeriö.
 Tallinnan kaupunkisuunnittelupäällikkö  Ignar Fjuk  ei tyrmää Peter Vesterbackan hanketta ihan suoralta kädeltä. Hänen mukaansa sitä vaivaa kuitenkin iso puute.
 – Tallinnan kaupungin kanta on, että Helsingin ja Tallinnan rautatieyhteyden pitää yltää Tallinnan ydinkeskustaan. Vesterbackan suunnitelmassa on ainakin toistaiseksi puhuttu vain Ülemisten asemasta.
 Ülemiste on tavallaan "Tallinnan Pasila". Se sijaitsee keskusta-alueen itälaidalla melko lähellä lentokenttää. Tallinnan päärautatieasemalle Ülemisteltä on viiden kilometrin matka.
 Maakuntahallitus: "Yksityinen taho ottaa helpommin riskejä"
 Suomessa esimerkiksi Uudenmaan maakuntahallitus on ottanut samanlaisen kannan kuin Tallinnan kaupunki. Maakuntahallituksen mukaan Suomenlahden alittavien junien pitäisi Suomen päässä kulkea Helsinki-Vantaan lentoasemalle päärautatieaseman kautta.
 Virkamiesvetoisen tunnelihankkeen hidas eteneminen johtuu Uudenmaan maakuntahallituksen puheenjohtajan  Markku Markkulan  mukaan muun muassa siitä, että kyseessä on taloudellisesti mittava kokonaisuus.
 – Tätä ei saada aikaiseksi Suomen, Viron eikä EU:n julkisella rahalla. Tarvitaan merkittävästi yksityistä rahoitusta. Täysin yksityinen hanke ottaa taas helpommin riskiä, jota poliittinen taho ei mielellään oikein ota.
 Lue lisää:

Peter Vesterbackan Tallinna-tunnelihankkeeseen tulossa mukaan maailman suurin rakennusliike – vuosittainen työllisyysvaikutus olisi 20 000 henkilötyövuotta
 Kiinalaiset saattavat rakentaa Tallinnan tunnelin lisäksi Jäämeren radan – rahoitusta toivotaan etenkin Norjasta
 Ely-keskus: Tallinna-tunnelin ympäristövaikutusten arviointia täsmennettävä
 Tallinna-tunnelin Helsinki -linjaus on vahvoilla maakuntakaavaan
 Kokiko Vesterbackan visio takaiskun? Poliitikot: Tallinna-tunnelin pitää kulkea Helsingin päärautatieaseman kautta

Näin Vesterbackan tunnelihanketta kommentoidaan – virolaisministeri: Aikataulu epärealistinen, kannattavuus ja ympäristövaikutukset epäilyttävät


Summary: Kompastuskivi oli aluehallintaviraston mukaan toiminnan valvominen.

Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Etelä-Suomen aluehallintavirasto antoi kielteisen päätöksen lupahakemukseen, jolla haettiin anniskelulupaa taksiautoihin.
 Espoolainen taksiyrittäjä AutioBros Oy haki huhtikuussa viranomaisilta lupaa anniskella alkoholia takseissaan ajon aikana. Hakemuksen mukaisessa visiossa kuljettaja olisi vastannut anniskelusta yhtiön takseissa, luvan ja lain sallimina vuorokaudenaikoina.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto hylkäsi hakemuksen. Perusteena on, ettei taksiliikenteessä tapahtuva anniskelu olisi luvanhaltijan tai viranomaisen valvottavissa.
 – Valvontapuoli oli akilleenkantapää. Meidän näkökulmasta kuljettaja ei pysty valvomaan (anniskelua) riittävissä määrin, kun samalla pitäisi keskittyä liikennevälineen kuljettamiseen, sanoo Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylitarkastaja  Riku-Matti Lehikoinen .
 Yksi haaste olisi Lehikoisen mukaan esimerkiksi se, miten toimia hyvin päihtyneiden asiakkaiden kanssa, kun taksi olisi luvan saannin jälkeen samalla sekä anniskelupaikka että taksi.
 – Anniskelupaikassahan ei saa anniskella selvästi päihtyneelle, vaan selvästi päihtynyt täytyy poistaa anniskelupaikasta. Ja kun otetaan huomioon, että esimerkiksi yöaikaan monet taksin asiakkaista saattavat olla sellaisessa kunnossa, ettei heitä pitäisi päästää anniskelupaikkaan, mutta he tarvitsevat kyydin, Lehikoinen esittelee pulmaa.
 Oltava mahdollisuus yllättäviin valvontakäynteihin
 Avin toinen argumentti on viranomaisvalvonta.
 Viranomaisen pitäisi päästä valvomaan lain mukaan toimimista luvan myöntämisen jälkeen.
 Avin mukaan taksiyrittäjä oli ehdottanut, että valvonta toteutuisi esimerkiksi kameroin ja ennalta sovituin valvontakäynnein. Avi puolestaan näkee, että ilman yllätyksellisyyttä valvontakäynnit eivät pääse toteutumaan kunnolla.
 Koska anniskelulupaa ei ole aiemmin haettu taksiin, avi pyysi päätöksen tueksi lausunnot myös Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valviralta ja Länsi-Uudenmaan poliisilta. Molempien lausunnot olivat kielteisiä.
 Kyseessä on Lehikoisen mukaan toistaiseksi ainoa taksifirma, joka on hakenut anniskeluoikeutta.
 Yrittäjä osasi odottaa kielteistä päätöstä
 Taksifirman toimitusjohtaja  Henri Autio  veikkasi ennakkoluonteisen hakemuksen saavan hylsyn aluehallintavirastossa.
 – Viranomaisen on helpompi antaa kielteinen päätös. Valitamme päätöksestä hallinto-oikeuteen, kertoo toimitusjohtaja Autio.
 Autio ja hänen kaksi yhtiökumppaniaan ovat opiskelijoita. Autio itse opiskelee kauppatieteitä, kaksi muuta ovat tekniikan ylioppilaita.
 Lupahakemus koski Autio Bros -yrityksen koko neljän auton kalustoa. He ovat kokeilumielessä myyneet virvoitusjuomia ja vettä.
 – Hansikaslokerot toimivat jääkaappeina. Käytännössä taksiauton pitäisi pysähtyä, että kuljettaja voi tarkastaa, ettei alkoholia myydä alaikäisille tai liian päihtyneille, Autio sanoo.
 Juomasekoituksia kuljettaja ei olisi taiteillut, vaan tarjolla olisi olutta, siideriä ja lonkeroita. Taksiyrittäjä Aution mukaan samojen sääntöjen pitäisi päteä muillekin kuin junan ravintolavaunuille tai Helsingissä kulkevalle Spårakoff-ratikkaravintolalle.
 – Idea lähti siitä, että taksiala on aika kauan ollut pysähdyksissä. Pikkujoulukautena ja kauniina kesäpäivänä monella voisi olla halua nauttia juomia taksissa, Autio pohtii.

Taksiyrittäjä haki anniskelulupaa – Aluehallintovirastolta tuli jyrkkä ei: "Samalla pitäisi keskittyä liikennevälineen kuljettamiseen"


Summary: Jo lähes kaksi kolmasosaa trooppisista metsistä on niin hajallaan, etteivät lajit enää pysty siirtymään metsästä toiseen.

Luonnontutkijat ovat havainneet ilmaston lämpenemisen ja tropiikin metsien hakkuiden aiheuttavan vakavan uhkan lukuisille eläin- ja kasvilajeille.
 Hakkuut ovat pirstaloineet metsäalueet niin hajanaisiksi, ettei eliölajeilla ole enää mahdollisuutta siirtyä paikasta toiseen, vaikka elinolosuhteiden muutos siihen pakottaisi.
 Nature Climate Change -lehdessä  julkaistun tutkimuksen mukaan jo 62 prosenttia trooppisista metsäaloista on eristynyt muista metsistä niin pahoin, etteivät lajit enää pääse liikkumaan niiden välillä.
 Viimeisten kahdentoista vuoden aikana hakkuut ovat lisääntyneet. Tutkijoiden mukaan tuona aikana 27 prosenttia metsäalojen välisistä viheryhteyksistä on katkennut.
 Sademetsän hakkuita Keski-Amerikassa. Rosanne Tackaberry / AOP
 Eläin- ja kasvilajit ovat liikkuneet kautta aikojen ilmaston muuttuessa. Ne siirtyvät kohti maapallon napaseutuja tai poispäin niistä, tai vuoristossa ylemmäs tai alemmas. Vesistöjen asukit hakeutuvat tarvittaessa lämpimämpiin tai viileämpiin vesiin.
 Tutkijat ovatkin erityisen huolissaan nykyisestä tilanteesta, jossa ilmastonmuutos on ennennäkemättömän nopea ja siihen yhdistyy elinympäristöjen eristäytyminen. Tämä tilanne on omiaan lisäämään eliölajien sukupuuttouhkaa.
 – Trooppiset lajit ovat erityisen herkkiä lämpötilan muutokselle. Useimpia lajeja ei esiinny missään muualla maapallolla ja ne muodostavat hyvin suuren osan maapallon biodiversiteetistä, sanoo tutkimuksen johtava kirjoittaja  Rebecca Senior  Sheffieldin yliopistosta.
 Jos ilmastonmuutos saadaan estettyä Pariisin ilmastosopimuksen mukaisesti, tropiikin ilmasto lämpenee joka tapauksessa noin 0,7 astetta nykyisestä. Tämä on hyvin optimistinen näkemys. Nykytahdilla lämpeneminen on vuosisadan loppupuolella noussut selvästi yli kahden asteen.
 Indonesiassa hakattua metsää. Paikalle aiotaan perustaa palmuöljyplantaasi. Hotli Simanjuntak / EPA
 Pahimmin uhattuina ovat sammakkoeläimet, jotka ovat vahvasti erikoistuneet omiin elinympäristöihinsä, eivät voi siirtyä kauas ja ovat myös herkkiä kuivumiselle.
 Hakkuut esimerkiksi Amazonin alueella, Afrikan sademetsissä ja Indonesiassa muodostavat suuren ongelman, mutta samaan lopputulokseen johtavat myös esimerkiksi palmuöljy- ja soijapapuviljelmien sekä karjatilojen perustaminen. Luonnonmetsät saattavat jäädä niiden sisään eristyneiksi saarekkeiksi.
 Global Forest Watch, Marylandin yliopiston tutkimusyksikkö, on todennut, että vuoden 2014 jälkeen maapallolta on kadonnut noin 600 000 neliökilometriä trooppisia metsiä. Määrä vastaa lähes kaksi kertaa Suomen valtion pinta-alaa.

Ilmaston lämpenemisen uusi uhka: Tropiikin metsien pirstoutuminen estää lajien siirtymisen viileämmille seuduille


Summary: Kittilän kunta vaatii korkeinta hallinto-oikeutta kumoamaan luottamushenkilöiden hyllytyksen Lex Kittilän perusteella.

Tästä on kyse Kittilän aiempia kuntapäättäjiä vastaan on nostettu syytteitä mm. törkeästä virkarikoksesta Heistä 20 on toiminut luottamushenkilönä tälläkin vaalikaudella Valtiovarainministeriö on määrännyt heidät pidätettäväksi luottamustoimistaan, kunnes asia ratkeaa Kittilän kunta valitti päätöksestä. Hallinto-oikeus kumosi hyllytyksen, mutta vain 10 henkilön osalta Kittilän kunta ja valtiovarainministeriö ovat valittaneet hallinto-oikeuden tuomiosta korkeimpaan hallinto-oikeuteen
 Kittilän kunta on valittanut Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden (KHO) päätöksestä, jolla hallinto-oikeus kumosi kymmenen kittiläläisen kuntapäättäjän pidättämisen luottamustoimistaan. Kunta valittaa päätöksestä, koska hallinto-oikeus ei kumonnut hyllytyspäätöstä kaikilta 20 luottamushenkilöltä.
 Lisäksi Kittilä vaatii KHO:ta keskeyttämään valtiovarainministeriön (VM) tekemän hyllytyspäätöksen, kunnes valitus on käsitelty KHO:ssa. Kittilän valitus lähetettiin KHO:een maanantaina.
 Pohjois-Suomen hallinto-oikeus katsoi kesäkuussa, että kymmenen syytteessä olevan luottamushenkilön hyllyttäminen voi jatkua, koska heitä epäillään useasta virka- tai työrikoksesta, muun muassa törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä.
 Sen sijaan hallinto-oikeus kumosi hyllytyspäätöksen kymmenen muun luottamushenkilön osalta, vaikka heitä syytetään oikeudessa törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä, koska he ovat osallistuneet syytteenalaiseen toimintaan vain yksittäisiä kertoja.
 Ministeriö haluaa kaikki 20 hyllylle
 Valtiovarainministeriö on jo valittanut Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden päätöksestä, mutta vastakkaisesta syystä kuin Kittilän kunta.
 VM haluaisi pitää kaikki virkarikoksista syytetyt henkilöt pidätettynä Kittilän kunnan luottamustehtävistä ns. Lex Kittilän perusteella, kunnes syytteet on käsitelty oikeudessa.
 Lapin käräjäoikeus hylkäsi kaikki virkarikos- ja työrikossyytteet  27 kittiläläistä luottamushenkilöä vastaan kesäkuun lopussa, mutta syyttäjä on ilmaissut valittavansa päätöksestä ainakin joiltakin osin.
 Heinäkuun alussa syyttäjä nosti lisää syytteitä  kittiläläisiä kuntapäättäjiä vastaan. Syytettyjen joukossa on myös sellaisia henkilöitä, jotka eivät olleet aiemmin syytteessä.
 Lue lisää
 Lisää syytteitä Kittilän kuntapäättäjille
 Syytteistä vapautetut Kittilän luottamushenkilöt eivät vielä palaa päätöksentekoon
 Kittilän kuntapäättäjille vapauttava tuomio ainutlaatuisessa virkarikosoikeudenkäynnissä – syyttäjät aikovat todennäköisesti valittaa tuomiosta
 Hallinto-oikeus kumosi 10 kittiläläisen kuntapäättäjän hyllyttämisen

Kittilä valitti hallinto-oikeuden päätöksestä – haluaa kaikki hyllytetyt luottamushenkilöt takaisin päätöksentekoon


Summary: Haittaohjelman putsaus ja tietoturvan parantaminen tulee maksamaan Lahden kaupungille satoja tuhansia euroja.

Lahden kaupungin tietoverkkoon kesäkuussa tehty hyökkäys  on vahvistettu tahalliseksi . KRP:n tutkinnassa on selvinnyt, ettei kaupungin tietoverkkoon iskenyt haittaohjelma johtunut käyttäjävirheestä.
 Lahden kaupungin tietojärjestelmiin tunkeuduttiin jo toista kertaa puolentoista vuoden sisällä.
 – Sen edellisen kerran jälkeen tehtiin jo monia asioita, mutta on käynyt nyt selväksi, ettei tietoturvan taso ole ollut riittävä, myöntää kaupunginjohtaja  Pekka Timonen .
 Timosen mukaan kaupungin valmius oli parempi nyt kuin helmikuussa 2018, jolloin edellinen hyökkäys tapahtui. Silloin Lahden tietoverkkoon pääsi luikertelemaan haittaohjelma, joka louhi virtuaalivaluuttaa rikollisten tiliin.
 – Meillä on nyt uusi kumppani, kansainvälinen tietotekniikkatoimittaja, jolla on riittävästi resursseja. Lisäksi talvella teimme kyberhyökkäys-harjoituksen, josta oli kyllä apua, paljastaa Timonen.
 Veronmaksaja maksaa kulut
 Kaupunginjohtajan mukaan kaikki kaupungin järjestelmät käydää tarkkaan läpi ja tietoturvaa parannetaan.
 – Nyt viime päivinä on ollut lähinnä enää hitautta palveluissa. Se johtuu siitä, että tietoturvaa parantavia järjestelmiä asennetaan. Varsinaiset ongelmat on jo ratkaistu.
 Timosen mukaan vastaava hyökkäys olisi voinut kohdistua yhtä hyvin johonkin muuhun kuntaan tai kaupunkiin.
 – Tässähän on kyse rikollisuudesta. Asiantuntijan arvio oli aika hyvä: Lahden tietoturva oli hyökkäyksen sattuessa sellaisella tasolla, että varmasti on kuntia ja kaupunkeja, joissa se on ollut heikompi ja on olemassa kuntia, joissa se on ollut parempi kuin Lahdessa.
 Hyökkäyksen aiheuttamat kulut tulevat lopulta veronmaksajien maksettavaksi.
 – Tähän mennessä tämä on maksanut useita satoja tuhansia euroja. Summa pitää sisällään kulut niistä toimenpiteistä, jotka piti tehdä heti hyökkäyksen jälkeen sekä niistä, jotka nyt tullaan tekemään tietoturvan parantamiseksi. Kulut maksetaan kaupungin budjetista, Timonen toteaa.
 Viikon potilastiedot kirjaamatta
 Sairaanhoitaja Laura Sipiläisen mukaan asiakkailta on riittänyt ymmärrystä, jopa empatiaa, hoitohenkilöstöä kohtaan. Ville Paso / Yle
 Kyberhyökkäys hankaloittaa yhä Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän toimintaa, vaikka pahin on jo takana.
 – Työmäärä on ollut massiiviinen verrattuna normaaliin. Suurin ongelma on ollut se, ettei ole päässyt katsomaan potilaan esitietoja. Ettei ole tiennyt potilaan perussairauksia, lääkitystä tai mitään edellisistä käynneistä. Tiedot on kirjattu käsin, kuvailee työtaakkaansa pääterveysaseman sairaanhoitaja  Laura Sipiläinen .
 Sipiläinen kiittelee ymmärtäväisiä asiakkaita ja esimiehiään, jotka ovat pitäneet ajan tasalla siitä, mitä potilastietojärjestelmillä voi ja saa kulloinkin tehdä.
 – Jollakin voi olla viikon asiat kirjaamatta, on hidasta siirtää paperista kaikki koneelle. Voi olla, ettei hoito ole ollut niin kokonaisvaltaista, koska tietoja on puuttunut, mutta paikataan se sitten seuraavalla kerralla, lupaa Sipiläinen.

Kaupunginjohtaja Lahden kyberhyökkäyksestä: "Tietoturvan taso ei ole ollut riittävä"