Summary: Onko elokuun budjettiriihi hallituksen ensimmäinen aito välitodistuksen paikka, kysyy politiikan toimittaja Pirjo Auvinen.

Ylen puolekannatusmittauksen  ensimmäiset puhelut soitettiin keskiviikkona 5. kesäkuuta. Silloin  Antti Rinteen  (sd.) hallitus oli jo näyttävästi esitellyt hallitusohjelmansa upouudessa Oodi-kirjastossa Helsingissä. Viimeiset soitot taas ovat tämän viikon tiistailta, jolloin eduskunta oli jo lähtenyt kesälomalle.
 Mittausjaksoon mahtuu uusia ja osin yllättäviäkin ministerinimiä, vihreiden ja perussuomalaisten puoluekokoukset, keskustan ensimmäiset puheenjohtajaehdokkaat ja presidentin Kultaranta-keskustelut.
 Mutta mikään näistä ei ole tainnut saada vaalikevään kannatustrendejä muuttumaan. Siihen tulokseen tuli ainakin mittauksen tekevän Taloustutkimuksen tutkimusjohtaja  Tuomo Turja .
 Ykkösenä oleva PS hipoo jo 20 prosenttia
 Aloitetaan ykköspaikkaa pitävästä perussuomalaisista, jonka kannatuksen nousu oli hurja koko kevään ja joka vankistui hitusen vielä kesäkuussakin.  Jussi Halla-ahon  perussuomalaiset nousivat ykkösiksi heti ensimmäisessä vaalien jälkeisessä kyselyssä ja ykköspaikka on vahvistunut mittaus mittaukselta.
 Jussi Halla-ahon mukaan perussuomalaiset ovat pääoppositiopuolue. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Kesäkuussa 19,7 prosenttia kantansa kertoneista äänestäisi puoluetta, jos vaalit olisivat nyt.
 Huhtikuun vaalien erityispiirre oli se, että ensi kertaa yksikään puolue ei päässyt yli 20 prosentin. Se on poikkeuksellista, vaikka suunta on ollut sama jo pidempään.
 Nyt PS saattaa murtaa tämän kehityksen. Ja murtaakin, jos viime viikonlopun Tampereen puoluekokouksen hyrinä jatkuu.
 Tyytyväisyys Jussi Halla-ahoon oli vahvaa. Poikkipuolisia sanoja ei kuultu edes PS-nuorilta, joissa jyrkkä maahanmuuttovastainen linja on vallassa. Halla-aho pyrkii ilmiselvästi tekemään puolueesta yleispuolueen, jota yhä useamman suomalaisen on helpompi kannattaa.
 Jyrkempi linja löytyy esimerkiksi vaaliohjelmista, mutta sitä ei kuultu vaalitenteissä eikä Tampereellakaan. Ainoa riski on se, että puolueen nykyisistä kannattajista tiukimmat alkavat pitää "mestaria" liian lempeänä.
 Keskusta pahimmassa ahdingossa
 Mittauksen suurin putoaja on pääministeripuolue SDP. Kuukaudessa kannatuksesta on sulanut 1,7 prosenttiyksikköä ja vaalien ykköspuolue on nyt sijalla kolme.
 Turjan mukaan perussuomalaiset on nyt suurin puolue työväestön keskuudessa, ja vuoto demareista PS-riveihin jatkui kesäkuussakin. Mutta myös moni aiemmin demareita kannattanut valitsee nyt puolueekseen vasemmistoliiton.
 Pahimmassa ahdingossa on nyt kuitenkin keskusta, jonka kannatus painui nyt 11,7 prosenttiin. Se on vähän puolueelle, joka oli neljän vuoden takaisissa vaaleissa suurin ja jonka puheenjohtaja oli melkein neljä vuotta pääministeri.
 Annika Saarikko ei pyri nyt keskustan puheenjohtajaksi. Lehtikuva
 Keskusta on nyt oudossa tilassa, kun valovoimaisin puheenjohtajaehdokas eli  Annika Saarikko   ei pyri puolueen johtoon  eivätkä puheenjohtajiksi mielivät  Antti Kaikkonen  ja  Katri Kulmuni  ole saaneet  ilmoittautumisillaan  syöksyä pysähtymään.
 Keskustan johto suitsutti puolueen menestyneen hallitusneuvotteluissa paremmin kuin hyvin. Kannatusmittaus ei kuitenkaan kerro vain keskustalaisten vaan viime vaaleissa keskustaa äänestäneiden tämänhetkisiä aatoksia.
 Monet keskustaa äänestäneet ovat Taloustutkimuksen Turjan mukaan nyt joko PS:n kannattajia tai katsomossa. Erityisen huolissaan keskustalaisten luulisi olevan siitä, että nyt yrittäjä-äänestäjiä siirtyy perussuomalaisiin.
 Kokoomus eksyksissä
 Kokoomus on nyt mittauksen toiseksi suurin puolue, mutta ei omasta ansiostaan. Kannatus on noussut vain prosenttiyksikön kymmenyksen eli sija koheni demarien sukelluksen ansiosta.
 Näyttää vahvasti siltä, että kokoomus on oppositiossa pulassa ja eksyksissä, mikä ei ole lainkaan ihme 12 peräkkäisen hallitusvuoden jälkeen. Puolueessa haukotaan yhä henkeä, sillä keskustan pääsy hallitukseen tuntuu yhä kuin tyrmäysisku.
 Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo ei ole tottunut olemaan oppositiossa.  Markku Ulander / Lehtikuva
 Halla-aho julisti viikonvaihteen puoluekokouksessa perussuomalaisten olevan eduskunnan pääoppositiopuolue. Kokoomuksen pitäisi keksiä fiksu linja, joka olisi muuta kuin sivistyneempi versio halla-aholaisuudesta. Joka tapauksessa riski PS:n varjoon jäämisestä on todellinen ja suuri, varsinkin nyt kun Halla-aho palaa takaisin eduskuntakeskusteluihin.
 Hallituksen kannatus pysynyt
 Pääministeri Rinteen tuskaa saattaa helpottaa se, että viiden hallituspuolueen yhteenlaskettu kannatus ei ole juurikaan huvennut. Eduskuntavaaleissa se oli 55,7 prosenttia, nyt 55,5.
 Vasemmistoliiton lisäksi myös vihreät vahvistuivat kesäkuun mittauksessa. Porin kesäkuisessa puoluekokouksessa  Touko Aallon  jälkeiset poikkeusjärjestelyt päättyivät ja siirryttiin  Maria Ohisalon  aikaan. Nyt vihreitä kannatti 14,3 prosenttia kantansa kertoneista.
 Maria Ohisalo valittiin Porin puoluekokouksessa vihreiden puheenjohtajaksi yksimielisesti. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Rokottaako tiukka linja Syyrian leireillä oleviin pääministeripuoluetta?
 Pääministeri Rinteen puolueen kannatusta on saattanut rokottaa hallituksen ainakin ulospäin kylmäkiskoiselta näyttänyt linja Syyrian al-Holin leirillä olevia suomalaisnaisia ja -lapsia kohtaan.
 Rinne sanoi vaalien jälkeen ensimmäisellä ja ainoalla  kyselytunnilla, että Suomi ei ole aikeissa evakuoida  suomalaisia turvaan leirin hädältä ja helteeltä. Oikeusoppineiden ja monien suomalaisten mielestä linja on liian jyrkkä varsinkin lasten kohdalla.
 Paine suomalaislasten pelastamiseksi kasvaa sitä mukaan kun lämpötila leirillä nousee. Kulisseissa etsittäneenkin kuumeisesti joko pohjoismaista tai EU-tason ratkaisua eurooppalaisten evakuointiin.
 Antti Rinteen hallitus nimitettiin vajaa kuukausi sitten 7. kesäkuuta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Se päätös ei välttämättä lisää pelkästään hallituspuolueiden kannatusta, sillä evakuointeja vastustetaan ainakin samalla voimalla kuin niitä vaaditaan. Kiivaimmat vastustajat löytyvät PS-kannattajista.
 Ensimmäinen todellinen näytön paikka Rinteen hallituksella onkin ensi kuun budjettiriihi. Viimeistään silloin pitäisi ruveta lunastamaan lupauksia  Juha Sipilän  (kesk.) hallitusta oikeudenmukaisemmasta politiikasta.
 Lisää aiheesta:
 Ylen mittaus: Keskustan kannatus painui ennätyksellisen alas – perussuomalaiset jatkaa selvästi suurimpana puolueena
 Suomi ei ole hakemassa Isis-leireillä olevia takaisin Suomeen – oikeusministeri Henriksson kyselytunnilla: "Hallitus ei lähde aktiivisesti hakemaan näitä ihmisiä pois"
 Ylen kysely: Keskustan puheenjohtajakisasta tulossa todella tiukka – Kaikkonen ja Kulmuni lähes tasoissa

Analyysi: PS imee voimaa SDP:ltä, keskustalta ja kokoomukselta


Summary: Keskustaoikeistolaisen Uuden demokratian odotetaan voittavan Kreikan parlamenttivaalit sunnuntaina.

ATEENA.   O Finlandos  eli suomalainen on Ateenan eteläisellä rannikolla Voulassa pitkään asuneen  Teemu Lehtisen  tavaramerkki.
 Lehtinen tuli valituksi toukokuussa pitkälti suomalaisuudellaan paikalliseen kaupunginvaltuustoon. Tiettävästi hän on pääsi tehtäväänsä ensimmäisenä ei-kreikkalaisena EU-kansalaisena.
 – Olen tehnyt suomalaisuudesta voimavaran, koska kukapa ei täällä tietäisi suomalaisten koulujen ja yhteiskunnan toimivuutta sekä demokratian ja yleisen järjestyksen tasoa, Lehtinen sanoo.
 Yli vuosikymmenen Kreikassa asunut Lehtinen on paikallinen julkkis. Kun häntä kuvataan juttua varten rannalla, ohikulkija tulee taputtamaan selkään.
 – Teemusta tulee seuraava apulaispormestari, tämä sanoo.
 Odotukset ovatkin kovat, kun Lehtinen aloittaa varsinaisen valtuustotyönsä syksyllä.
 Ennen Kreikkaan muuttoa Lehtinen ehti toimia brittimepin avustajana Strasbourgissa. Hän ehti seurata pitkään EU-politiikkaa myös Brysselissä, missä hän myös kuuluu kokoomuksen jäsenyhdistykseen.
 Kreikkaan Lehtistä ei ole tuonut kuitenkaan politiikka, vaan kreikkalainen vaimo.
 Kokoomuksen sisarpuolue näyttää nousevan valtaan
 Kaupunginvaltuustoon Lehtinen eteni keskustaoikeistolaiseen Uusi demokratia -puolueeseen kuuluvan pormestarin vaalilistalta. Puolue elää nyt kiinnostavia aikoja.
 Uusi demokratia palaa hyvin todennäköisesti vallankahvaan Kreikassa sunnuntaina järjestettävissä parlamenttivaaleissa. Mielipidemittauksissa Uusi demokratia lähentelee kannatusta, joka mahdollistaisi hallituksen muodostamisen yksin.
 Uusi demokratia on Suomen kokoomuksen sisarpuolue.
 Velkakriisin aikaisia suuria tunteita ei Kreikassa ole näiden vaalien aikaan ollut ilmassa. Ihmisiin näyttää nyt vetoavan Uuden demokratian matalan profiilin vaalikampanja.
 – Äänestäjät kaipaavat vaihtoehtoa aiemmalle repivälle politiikalle sekä rehellisempää vuorovaikutusta kansalaisten ja poliitikkojen välillä, Lehtinen pohtii.
 Viimeksi Uusi demokratia oli hallitusvastuussa neljä ja puoli vuotta sitten. Tuolloin kreikkalaiset hylkäsivät puolueen Kreikan lainaohjelman noudattamisen vuoksi. Kansalaiset äänestivät tilalle vasemmistolaisen Syrizan.
 Syrizan tärkein vaalilupaus oli lainaohjelmien lopettaminen, mutta toisin kävi. Pääministeri  Alexis Tsipras  joutui kuitenkin myöntymään jo kolmanteen hätäohjelmaan, jonka mukanaan tuoma tiukka verotus kuritti eritoten keskiluokkaa.
 Teemu Lehtinen on osallistunut alueensa rantojen siivoukseen. Hän haluaa herättää suomalaisena keskustelua yksityisten ja julkisten valintojen ympäristövaikutuksista.  Sara Saure
 Syrizaa rangaistaan myös siitä, että sen lupaama todellinen poliittinen muutos – kuten korruption kitkeminen – jäi toteutumatta.
 Nyt vasemmistoa uhkaa sama kohtalo kuin keskustaoikeistoa vuonna 2015.
 Teemu Lehtinen ei ole varma, äänestävätkö kreikkalaiset vihdoin jonkun puolesta vai jotain vastaan.
 – Luulen, että tässä on yhä vastaan äänestämistä. Ihmiset ovat olleet aika tyytymättömiä Syrizaan jo useamman vuoden ajan.
 "Jokainen yrittäjä tuntee nahoissaan verotaakan"
 Tiukat lainaohjelmat määrittivät Kreikan talouspolitiikkaa kahdeksan vuoden ajan.  Viimeinenkin niistä päättyi  vuosi sitten. Nyt puolueiden on kyettävä jälleen omannäköiseen politiikkaan.
 Uusi demokratia ja Syriza ovat molemmat lupailleet kreikkalaisille talouskasvua, työpaikkoja ja veronkevennyksiä.
 Keskustaoikeisto näyttää onnistuneen vakuutteluissaan paremmin lupaamalla yrittäjille nopeaa ja tuntuvaa yritysverotuksen laskemista.
 – Jokainen yrittäjä tuntee tällä hetkellä nahoissaan verotaakan. Etenkin kun iso osa veroista on maksettava vuoden alussa, ennen kuin ensimmäistäkään euroa on tilillä, Lehtinen selittää
 .
 Teemu Lehtinen aloittaa syyskuussa tehtävät kolmesta kaupungista koostuvan asuinalueensa kaupunginvaltuustossa. Äänioikeutettuja alueella oli 42 000.  Sara Saure
 Suomalainen ehdottaa totuuskomissiota
 Uuden demokratian ehkä vaikein tehtävä on palauttaa kreikkalaisten luottamus.
 Puolue ryvettyi 2000-luvun alussa korruptioskandaaleissa. Se oli Kreikan toisen valtapuolueen, sosialistisen Pasokin ohella syyllinen velkakriisiin huonolla taloudenpidolla.
 Ovatko kreikkalaiset valmiit antamaan kaiken anteeksi?
 – En usko, että kukaan on tyytyväinen siihen, että menneisyyttä ei ole perattu. Eikä Uusi demokratia varmasti omiaan syytä, Lehtinen arvioi.
 Hänen mielestään Pasokin ja Uuden demokratian toimet ennen talouskriisiä tulisi tutkia, vaikka se olisi ikävää monille poliitikoille, yrittäjille ja kansalaisillekin.
 Kreikan poliittisen hyvä veli -järjestelmän rikkominen vaatisi tunnustusta, keskustelua ja anteeksiantoa. Lehtinen haluaisi Kreikkaan taloudellisen totuuskomission setvimään velkakriisiin johtaneita asioita.
 Jonkinlaista ryhdistäytymistä puolueissa on jo havaittavissa.
 Pasokin luhistuttua vuoden 2015 vaaleissa sen seuraaja, sosiaalidemokraattinen Muutosliike on painottanut uutta moraalia ja noussut maan kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi.
 ”Puolueita on käytävä läpi kuin kirsikoita kaupassa”
 Uuden demokratian vaarana on, että puolueen sisäiset vanhat ryhmät toistavat aiemmat virheet, jos puolue nousee valtaan.
 Lehtinen uskoo, että Uusi demokratia pystyy erottumaan menneisyydestä uuden puheenjohtajansa avulla. 51-vuotias  Kyriakos Mitsotakis  on johtanut puoluetta vuodesta 2016.
 Harvardin ja Stanfordin huippuyliopistoissa opiskellut Mitsotakis kuuluu yhteen Kreikan vanhoista poliittisista valtadynastioista. Hänen isänsä  Konstantinos Mitsotakis  oli aikoinaan 1990-luvun alussa pääministeri.
 Kyriakos Mitsotakis on edeltäjiään paitsi nuorempi, myös liberaalimpi talouspolitiikassa ja arvokysymyksissä.
 Keskustaoikeistolaisen Uusi Demokratia -puolueen puheenjohtaja Kyriakos Mitsotakis kampanjoi toukokuussa eurovaalien alla.  Alexandros Vlachos / EPA
 Hänen edukseen voi katsoa suhteet EU-tahoihin.
 Mitsotakisin henkilökohtaisesti tavattuaan Lehtiselle on jäänyt vaikutelma asiaorientoituneesta ja uudistusmielisestä johtajasta. Sellaisesta, joka ei tee epärealistisia vaalilupauksia kuten tapana on ollut.
 – Lupaukset on nyt varovaisesti annettu. Niitä on vähemmän kuin koskaan aiemmin, Lehtinen tähdentää.
 Pian ratkeaa, minkä tien kreikkalaiset seuraavaksi neljäksi vuodeksi valitsevat. Teemu Lehtisellä on siihen eräs ehdotus.
 – Jos täällä käytäisiin puolueita ja ehdokkaita läpi samalla huolella kuin kirsikoita kaupassa, maa olisi varmasti paremmassa tilanteessa.
 Lue lisää:
 Kreikkalaiset kaipaavat vakautta ja talouskasvua kurjien vuosien jälkeen – viisi poimintaa Kreikan valmistautumisesta ennenaikaisiin parlamenttivaaleihin
 Vasemmistolaiselle Syrizalle povataan tappiota Kreikan EU-vaaleissa – "Kansa köyhtyi", kritisoi puolueen entinen kannattaja

"O Finlandosina" tunnetusta Teemu Lehtisestä tuli Kreikan ensimmäinen ulkomaalainen kuntapoliitikko – hänen tukemansa puolueen ennustetaan voittavan parlamenttivaalit


Summary: Pyötsiä  on toiminut Puolustusvoimien operaatiopäällikkönä vuoden 2016 alusta.

Pääesikunnan uudeksi päälliköksi esitetään Puolustusvoimien operaatiopäällikköä, kenraaliluutnantti  Eero Pyötsiää , kertoo Uutissuomalainen. Pyötsiä on määrä nimittää virkaan perjantaina presidentin esittelyssä.
 57-vuotias Pyötsiä on syntynyt Kouvolassa. Hän on toiminut Puolustusvoimien operaatiopäällikkönä vuoden 2016 alusta.
 Pääesikunnan päällikkö on Puolustusvoimien kakkosmies. Paikalta on monesti noustu Puolustusvoimain komentajan tehtävään.

Uutissuomalainen: Pääesikunnan päälliköksi tulee Eero Pyötsiä


Summary: Tubettaja Maria Kangaskortet haluaa uudella kirjallaan auttaa perheitä vähentämään lasten ruutuaikaa.

Kesälomareissu menossa ja auton takapenkiltä kuuluu viiden minuutin välein perinteinen "koska ollaan perillä" -kysymys. Ulkona sataa vettä ja lapset valittavat, kun "ei ole mitään tekemistä".
 Miten ihanan nopeasti tuleekaan hiljaista, kun laittaa lapsille videot pyörimään.
 Kun videobloggaaja  Maria Kangaskortet  sai esikoisensa, hän oli varma ettei lapsi katsoisi ruutua ennen kolmen vuoden ikää. Pian hän huomasi erehtyneensä.
 – Nopeasti tämä periaate romuttui, kun me uupuneet vanhemmat eräänä arki-iltana huomasimme, miten helposti saimme lapsen tyytyväiseksi tabletin lastenohjelmalla, Kangaskortet kertoo keväällä ilmestyneessä kirjassaan  Ruutuvapaata puuhaa leikki-ikäisille .
 Kangaskortet opiskeli tuolloin toisella paikkakunnalla, mikä kuormitti perheen arkea ja aiheutti väsymystä. Jossain vaiheessa hän havahtui siihen, miten helposti he vanhempina turvautuivat ruudun voimaan ja hänestä alkoi tuntua, että lapsi katsoi sitä jopa vähän liikaa. Kangaskortet huolestui, että runsas ruutuaika passivoisi lasta.  Tutkimuksissa liiallisella ruutuajalla  on arveltu olevan yhteys lapsen hitaampaan kehitykseen.
 Niinpä Kangaskortet alkoi keksiä erilaisia mahdollisimman helppoja pieniä puuhia, mitä voisi tehdä yhdessä lapsen kanssa ja joita lapsi voisi tehdä myös yksin sillä aikaa, kun vanhemmat laittavat esimerkiksi ruokaa.
 – Rupesin kirjaamaan niitä ylös, jotta muistaisin ne paremmin. Sitten niitä alkoi olla aika paljon ja mietin, että niistä voisi tehdä ihan kirjankin.
 Tubettaja The Realm of Maria eli Maria Kangaskortet keräsi kymmenet leikki-ideansa kirjaksi, joka julkaistiin huhtikuussa. Karoliina Simoinen / Yle
 Ruutulakko myös vanhemmille
 Kangaskortetilla on nyt kaksi lasta, toinen vahän alle 2-vuotias ja toinen 4-vuotias. Ruutuaikaa kertyy tällä hetkellä Kangaskortetin arvion mukaan keskimäärin tunti päivässä. Se vastaa myös  WHO:n keväällä antaamaa suositusta .
 – Ei me hirveästi säännöstellä sitä, että meillä olisi joku tietty aika, miten paljon saisi katsoa.
 Tärkeämpää Kangaskortetin mielestä on se, mitä ruudun ääressä tekee. Hän pitää esimerkiksi erilaisten kehittävien pelien pelaamista ihan hyvänä asiana.
 Vanhempien olisi hänen mukaansa hyvä tietää, mitä lapset ruudun äärellä tekevät. Ja samalla toimia itse esimerkkinä. Vaikka Kangaskortetin työaika menee nimenomaan ruudun ääressä, muina aikoina hän jättää puhelimet ja tietokoneet suosiolla sivummalle.
 – Kun lapset haetaan päiväkodista, en ole ruudun ääressä itsekään. Videoihini tulevat kommentit jaksavat kyllä odottaa sen aikaa, että lapset ovat nukkumassa ja sitten voin vastailla niihin.
 Kirjasta löytyy noin sata erilaista helppoa pientä puuhaa ja leikkiä, jotka on Kangaskortetin perheessä moneen kertaan testattu.
 Osan Kangaskortet on poiminut omasta lapsuudestaan, osan hän on itse keksinyt ja osa on muualla vastaan tulleita leikkejä, joita hän on soveltanut omalle perheelleen sopiviksi.
 Poimimme muutaman esimerkin eri tilanteisiin.
 Pihalla:
 Maalaa vedellä : Anna lapselle pensseli ja vettä ämpäriin. Lapsi voi maalata vedellä vaikka piha-aitaa, seinää, asfalttia tai hiekkalaatikon reunaa. Seuraa ötökkää : Lapsi voi valita kohteekseen jonkin pihalla liikkuvan ötökän, kuten muurahaisen, hämähäkin tai koppakuoriaisen. Mitä otus tekee, minne se menee ja miltä se näyttää? Suurennuslasin avulla ötökän seuraaminen on vielä jännittävämpää. Kivilemmikki : Lapsi valitsee luonnosta kiven, jonka hän voi maalata itse tai yhdessä aikuisen kanssa joksikin eläimeksi. Kivilemmikille voi askarrella myös vaikka nukkumapaikan ja ruoka-astioita. Mitä näet ympärilläsi : Lapsi saa kertoa mahdollisimman yksityiskohtaisesti, mitä hän näkee lähiympäristössä. Pihalta voi etsiä myös tietyn muotoisia tai värisiä kohteita.
 Maria Kangaskortetin esikoinen pitää vedellä maalaamisesta. Karoliina Simoinen / Yle
 Sisällä:
 Tutkimusasema  (Kangaskortetin lasten ikisuosikki): Anna lapselle kuppeja, desimittoja ja lusikoita sekä kuivakaapista löytyviä aineksia, kuten makaronia, muroja ja puurohiutaleita. Anna lapsen mittailla niitä kupista toiseen ja tehdä mieleisiään sekotuksia. Arvaa mikä -leikki : Lapsi sulkee silmänsä ja ojentaa kätensä. Asettele lapsen käteen jokin esine. Lapsen tehtävä on sokkona tunnustellen arvata, mitä hänellä on kädessään. Kädet voi pitää myös selän takana, jos lapsi ei malta olla kurkkimatta. Arvattavan esineen voi myös laittaa vaikka laatikkoon, josta lapsi voi sitä tunnustella. Pohjapiirroksesta huoneiksi : Tee maalarinteipillä lattiaan neliöitä, joista muodostuu talon pohjapiirros. Lapsi voi sisustaa kodin itse ja tehdä siitä vaikka parkkihallin tai hevostallin. Kotikeilaus : Asetelkaa lattialle tyhjiä limupulloja tai vessapaperirullia rinnakkain pariin riviin. Yrittäkää sitten kaataa niitä pallolla.
 Vedellä maalaaminen toimii ohjelmanumerona hyvin myös Maria Kangaskortetin alle 2-vuotiaalle kuopukselle. Karoliina Simoinen / Yle
 Automatkalla:
 Löytölista : Pohdi lapsesi kanssa ennen matkalle lähtöä, mitä kaikkea reitin varrella saattaa näkyä. Kirjoittakaa niistä lista tai piirtäkää kuvat paperille ja lisäksi kunkin asian viereen pieni ruutu. Lapsi voi piirtää ruksin ruutuun, kun on huomannut matkalla listassa mainitun asian. Sana kerrallaan : Joku ilmoittaa aloitussanan. Sitten matkustajat sanovat vuorotellen jonkin sanan, joka kuljettaa tarinaa eteenpäin. Esimerkiksi näin: Kissa – ratsastaa – punaisella – koiralla – katolla... Värikkäät autot : Jokainen matkustaja päättää, minkä värisiä autoja ryhtyy etsimään ja yrittää tietyssä ajassa huomata niitä mahdollisimman monta. Yllätyskassi : Kassi voi sisältää esimerkiksi tehtäviä, pelejä, leluja, välipaloja tai herkkuja. Ajatus on, että lapsi saa kassista aina uuden asian tietyssä matkan kohdassa. Jos matka kestää vaikkapa neljä tuntia, voi sopia, että kassista saa aina uuden jutun esimerkiksi puolen tunnin välein.
 Kerro meille omat vinkkisi arjen ja loman tylsiin hetkiin. Voit keskustella aiheesta klo 22.00. saakka.
 Lue myös:
 Näin lasten kesälomalla pidetään säännöistä kiinni – 120 perhettä jakoi vinkkinsä: tunnilla ulkoilua tienaa yhden tunnin ruutuaikaa
 Lomareissulla voi hieman hemmotella, mutta muuten lapsi ei tarvitse korotettua viikkorahaa kesälomalla – Lue asiantuntijoiden 5 vinkkiä
 Tutkija Mikko Meriläinen: Onko ruutuaika isoin ongelma perheessänne? Olette päässeet helpolla!

Lapset mankuvat videoita ja vaihtoehtoiset ideat vähissä? Katso tästä ruutuvapaat puuhat perheen pienimmille ja kerro omat vinkkisi


Summary: Jätteenpolttolaitosten tuhkaa aletaan käsitellä Porissa loppukesällä. Aluksi suola johdetaan tuhkanjalostamosta mereen.

Energiayhtiö Fortum kertoo saaneensa hyviä kokemuksia Porin Mäntyluodon tuhkanjalostamon koetoiminnasta.
 Fortum on kokeillut niin sanottua suljetun kierron järjestelmää, jossa laitoksessa tuhkasta eroteltu suola otetaan talteen.
 – Olemme saaneet alustavasti lupaavia tuloksia pilottimittakaavassa, sanoo Fortumin kierrätys- ja jäteratkaisujen liiketoiminnan johtaja  Kalle Saarimaa .
 Koetoiminnan seuraavan vaiheen tavoitteena on, että laitoksessa tuhkasta eroteltu suola olisi sellaista, että sitä voitaisiin käyttää liukkaudentorjunnassa ja sorateiden pölynsidonnassa.
 Tuhkanjalostamo otetaan käyttöön loppukesällä
 Koko maan tuhkia  käsittelevä laitos käynnistetään Mäntyluodossa näillä näkymin loppukesän tai alkusyksyn aikana.
 Nykyluvalla Fortum saa laitoksen käynnistyttyä laskea suolan putkea pitkin avomerelle. Tämä on herättänyt Porissa voimakasta vastustusta ja Fortumin luvista on  valitettu  Vaasan hallinto-oikeuteen.
 Fortumin tuhkanjalostamo sijaitsee Porin Mäntyluodossa. Katja Halinen / Yle
 Suomen jätteenpolttolaitoksissa syntyy vuosittain noin 45 000 tonnia tuhkaa, josta kolmannes on suolaa.
 Tuhka pitää puhdistaa, koska lain mukaan suolaa sisältävää jätettä ei voi enää kaatopaikata.
 Suljettuun järjestelmään kolmen vuoden kuluttua?
 Fortumin kierrätys- ja jäteratkaisujen liiketoiminnan johtaja Kalle Saarimaa sanoo, että yhtiön tavoitteena on edelleen, että noin kolmen vuoden kuluttua Mäntyluodon tuhkanjalostamossa olisi käytössä suljettu järjestelmä.
 – Se on ollut tavoite alusta lähtien. On täysin realistista, että suolan talteenotto otetaan tulevaisuudessa täysimääräisesti käyttöön.
 Fortum jatkaa Mäntyluodon laitoksessa koetoimintaa ensi kesään asti varsinaisen toiminnan rinnalla. Yhtiö on tehnyt tästä ilmoituksen Etelä-Suomen aluehallintovirastolle.

Fortum alkaa tutkia Porissa: tuhkasta erotettava suola
liukkaudentorjuntaan ja sorateiden pölynsidontaan?


Summary: Karkulainen on todennäköisesti päässyt ulos somisteiden rei'istä.

Särkänniemen huvipuistossa Tampereella on kateissa anakondakäärmeen poikanen. Vaikka kyseessä on poikanen, sillä on mittaa noin metri.
 Särkänniemen operatiivinen johtaja  Tiia Ojansivu  kertoo, että katoaminen havaittiin eilen keskiviikkona, kun kahta poikasta mentiin katsomaan. Ne olivat muuttaneet uuteen terraarioon maanantaina.
 – Ajattelimme, että toinen on vain piilossa ja pengoimme terraariota. Niillä on kova halu kaivautua hiekkaan. Tänään totesimme, että ei se siellä ole, Ojansivu kertoo.
 Tällä hetkellä epäillään, että kadonnut poikanen on onnistunut pääsemään ulos somisteiden rakenteissa olleista pienistä rei'istä. Poikanen on suippopäinen ja kapea, Ojansivun arvion mukaan kahden aikuisen sormen paksuinen. Todennäköisesti karkulainen on piilossa terraarion rakenteen ja somisteen välissä.
 – Terraarion rakenteita puretaan pikku hiljaa, ettei poikasta satuteta. Huomenna olemme viisaampia.
 On kuitenkin olemassa teoreettinen, mutta varsin pieni mahdollisuus, että käärme on päässyt terraariosta kokonaan pois. Keltaiset anakondat eivät ole myrkyllisiä, mutta pelästynyt käärme saattaa purra. Särkänniemi kehottaa tiedotteessaan ottamaan yhteyttä henkilökuntaan, jos käärmeen kohtaa akvaariossa.
 Ulos akvaarion tiloista käärme ei kuitenkaan pysty luikertelemaan pakoon. Akvaario on avoinna normaalisti karkumatkasta huolimatta. Toinen anakondanpoikanen on siirretty väliaikaiseen terraarioon, jottei sekin pääsisi luikahtamaan ulos.
 Käärme selviää viikkoja tai jopa pari kuukautta ilman ruokaa, joten sillä ei varsinaisesti ole hätää. Poikanen saatta myös luikerrella omin neuvoin takaisin, kun nälkä yllättää tai kaipuu terraarion lämpöön iskee.
 Keltainen anakonda on eteläamerikkalainen, myrkytön käärmelaji. Laji on paljon sukulaistaan viheranakondaa pienempi. Keltaista anakondaa kutsutaan myös nimillä paraguaynanakonda ja etelänanakonda.

Metrinmittainen käärmeenpoikanen katosi terraariostaan Särkänniemessä


Summary: Yöllä presidentti Donald Trump poikkeaa edeltäjistään pitämällä puheen kansallispäivänä, jota yleensä ei ole ollut tapana politisoida.

Perinteikäs kansallispäivän paraati kulki Washingtonin monumenttikeskustassa Constitution Avenueta pitkin.
 Paraatiin osallistui kutsuttuja marssiorkesteita, sotilaita ja julkisuuden henkilöitä. Paraati on keskeinen kansallispäivän tapahtuma, jonka tarkoitus kiinnittää huomio juhlapäivän todelliseen merkitykseen. Eli kyse on puna-sini-valkoisesta tähtilippujen ja isänmaallisuuden juhlasta.
 Raskasta armeijan kalustoa kuten panssarivaunuja paraatissa ei nähty, koska ne olisivat turmelleet katujen pinnan. Presidentti  Donald Trump  on kuitenkin vaatinut panssareita muuta armeijan kalustoa oman puheensa rekvisiitaksi Lincolnin monumentille.
 Presidentti Trump poikkeaa edeltäjiensä tavoista ja pitää oman kansallispäivän tilaisuutensa Lincolnin monumentilla. Presidentit eivät yleensä ole pitäneet puheita kansallispäivänä, jotta juhlapäivä ei politisoituisi.
 Voit  nähdä puheen suorana  kello 1.30.

Yhdysvallat juhlii kansallispäivää – katso paraatitunnelmat  Washingtonista


Summary: Vielä on liian aikaista arvioida, kuinka suuria osinkoja uusi yhtiö maksaa valtiolle.

Konepajayhtiö Metso ja kaivosteknologiaan keskittynyt Outotec tiedottivat tänään, että Metso Minerals ja Outotec yhdistyvät. Uuden yrityksen nimeksi tulee Metso Outotec ja sen liikevaihto on noin 4,2 miljardia euroa.
 Suomen valtio omistaa uudesta yhtiöstä noin 15 prosenttia sijoitusyhtiö Solidiumin kautta. Solidiumin toimitusjohtaja  Antti Mäkinen  on tyytyväinen järjestelyyn.
 – Tästä syntyy maailmanluokan kaivoslaiteyhtiö, jolla on vahva strateginen asema. Kaikki osakkeenomistajat, mukaan lukien Suomen valtio ja Solidium, tulevat hyötymään niistä synergiaeduista, joita yhdistymisestä syntyy, Mäkinen sanoo.
 Mäkinen uskoo, että yhtiön kannattavuus paranee yhdistymisen myötä. Vielä on kuitenkin liian aikaista arvioida, kuinka suuria osinkoja se maksaa valtiolle.
 – Yhtiö on ilmoittanut, että se pyrkii jatkamaan aktiivisena osingonmaksajana, mutta lopullinen päätös jää yhtiön uuden hallituksen linjattavaksi, Mäkinen sanoo.
 Metson venttiililiiketominta jää erilliseksi pienemmäksi pörssiyhtiöksi, jonka nimeksi tulee Neles. Solidium omistaa myös tästä yhtiöstä noin 15 prosenttia.
 Lue aiheesta lisää:
 Metson ja Outotecin yhdistyminen on otettu Outokummussa vastaan rauhallisesti
 Metso jakautuu kahtia, Metso Minerals ja Outotec yhdistyvät – Toimitusjohtaja Vauramo: Aivan varmasti henkilöstövaikutuksia tulee

Suomen valtio omistaa 15 prosenttia Metso Outotecistä – Solidiumin toimitusjohtaja: "Tästä syntyy maailmanluokan kaivoslaiteyhtiö"


Summary: Hollywood suoltaa kesäksi tavallista kevyempää ohjelmistoa. Ja sillä pyöritetään myös Suomen elokuvateattereita.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Hollywoodissa on tiedetty jo pitkään, millaisia elokuvia ihmiset haluavat mennä katsomaan teatteriin kesällä. Se näkyy suoraan Suomen katsojatilastoissa.
 Neljä viidestä viime viikonloppuna eniten katsojia saaneesta elokuvasta on tehtailtu Hollywoodissa. Niitä levittävät amerikkalaiset elokuvajätit kuten Universal, Warner Bros, Disney ja Sony. Niiden lanseeraamien elokuvien varaan myös suurin osa suomalaisista elokuvateattereista rakentaa kesäohjelmistonsa.
 Muun muassa  Lemmikkien salainen elämä 2, Annabelle Comes Home, Aladdin ja Men in Black International  pitävät teattereita heinäkuussa pystyssä.
 Suomen suurimman elokuvateatteriketjun Finnkinon kaupallisen johtajan Kalle Peltolan mukaan heinäkuusta on tullut Hollywood-elokuvien ansiosta yhtiölle “iso kuukausi".
 Vielä mahtuu mukaan. Finnkinon uusi teatterikompleksi Helsingin Itäkeskuksessa. Ville Airaksinen / Yle
 Iäkkäät katsojat viihtyvät muualla
 Suomessa oli viime vuonna noin 180 elokuvateatteria, ja saleja yli 350. Finnkinon lisäksi niitä pyörittävät muut ulkomaiset ketjut sekä yksityiset suomalaiset yrittäjät. Kiinalaisomisteinen Finnkino on markkinajohtaja.
 Elokuvien levittäjät ja maahantuojat päättävät siitä, milloin elokuvat lanseerataan, ja sen mukaan myös teatterit suunnittelevat ohjelmistonsa.
 Niiden tarjonta on kesällä selvästi kevyempää kuin talvella. Ohjelmisto painottuu ulkomaisiin lasten- ja koko perheen elokuviin, toimintaan ja fantasiaan.
 – Ihmiset ovat lomalla. Ehkä he eivät halua vaivata mieltään liian raskailla aiheilla, Peltola sanoo.
 Elokuvateattereissa käy kesäisin tasaisempi virta kuin talvella, jolloin elokuvissa käydään pääasiassa viikonloppuina.
 Myös yleisö on hieman erilaista. Sekä lapsiperheiden että 18–34-vuotiaiden osuus korostuu kesäkuukausina.
 – Iäkkäin kohderyhmämme eläkeiän molemmin puolin käy kesällä vähemmän elokuvissa, Finnkinon kaupallinen johtaja sanoo.
 Hollywood-spektaakkelien ansiosta heinäkuu on Finnkinolle "iso kuukausi". Kaupallinen johtaja Kalle Peltola. Ville Airaksinen / Yle
 Kotimainen elokuva loistaa poissaolollaan
 Sen enempää Finnkino kuin muutkaan elokuvateatteriketjut eivät pärjää kesällä ilman Hollywood-elokuvia.
 Hollywoodissa on päätetty jo pitkään siitä, millaisia elokuvia kesäksi lanseerataan. Työ on ollut Finnkinon kaupallisen johtajan mukaan määrätietoista. Hollywood-studiot ovat tutkineet tarkkaan, miten ihmiset käyttäytyvät kesällä ja miten he käyttävät vapaa-aikaansa.
 – On kestänyt monta vuotta ennen kuin Hollywood-spektaakkeleista on tullut tällainen iso sesonki kesällä, Peltola sanoo.
 Leimallista Suomen elokuvakesälle on myös se, ettei ensi-iltaan tule juuri koskaan kotimaisia elokuvia. Ei ainakaan ennen kuin koulut alkavat. Myös vakava draama on tipotiessään.
 Tämän syksyn “iso” kotimainen elokuva on iskelmälaulaja Kari Tapiosta kertova  Olen suomalainen.  Se saa ensi-iltansa syyskuussa.
 Suomalaiset kävivät viime vuonna elokuvissa 8,1 miljoonaa kertaa. Kotimainen elokuva veti 1,9 miljoonaa kävijää. Se oli lähes neljännes kaikista elokuvissakävijöistä.

Hollywoodissa päätetään, millaisia elokuvia suomalaiset tarvitsevat  kesällä


Summary: Christine Lagarden ehdokkuus EKP:n pääjohtajaksi käynnisti spekulaatiot.

Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n pääjohtajan paikka tuli avoimeksi seuraajan etsinnälle saman tien, kun nykyinen pääjohtaja  Christine Lagarde  asetettiin ehdolle Euroopan keskuspankin pääjohtajaksi.
 Vaikka Lagarden valinta EKP:n johtoon ei ole täysin varma, käydään IMF-pomon ympärillä täyttä nimirulettia. Lisäksi EKP:n pääjohtajuus vaihtuu vasta ensi vuoden lokakuussa.
 Tämä ei ole estänyt uutistoimisto  Bloombergia  kertomasta joukosta henkilöitä, jotka ovat mahdollisia ehdokkaita huippuvirkaan.
 Bloombergin listalle on päässyt kaksi entistä Suomen pääministeriä,  Jyrki Katainen  ja  Alexander Stubb  sekä Suomen Pankin pääjohtaja  Olli Rehn . Rehn oli vahva ehdokas myös EKP:n pääjohtajaksi.
 Bloombergin listauksessa kärkisijalla on kuitenkin Ison-Britannian entinen valtiovarainministeri George Osborne. Häntä veikkaa vahvaksi ehdokkaaksi myös  brittiläinen Financial Times -lehti  keskiviikkoisessa artikkelissaan.
 IMF:n pääjohtajaksi on perinteisesti nimitetty eurooppalainen henkilö. Vastavuoroisesti Maailmanpankin johtaja tulee Yhdysvalloista. Kyse on suurimpien rahoittajien keskenään sopimasta käytännöstä, josta tuskin nytkään poiketaan.
 Kansainvälinen valuuttarahasto on vuonna 1944 perustettu järjestö, jossa on jäsenenä 189 maata. Järjestö lainoittaa talouskriisiin joutuneita maita.
 Lainoituksen ehtoja on monesti kritisoitu liian ankariksi. Euroopan unioni ja IMF olivat usein eri linjoilla esimerkiksi Kreikan rahoittamisen ehdoista eurokriisin aikana.
 IMF:n pääkonttori sijaitsee Washingtonissa Yhdysvalloissa.
 Lue myös:
 Eu ja IMF riitelevät Kreikan velkatilanteesta
 EU-komissio ei niele IMF:n Kreikka-kritiikkiä

Suomalaisnimet esillä seuraavaksi IMF:n pääjohtajaksi – Katainen, Rehn ja Stubb mainittu tähän mennessä


Summary: Lapsi ja äitiys ovat tuoneet Iidan matkassa -blogiin uusia lukijoita.

Vanhemmilla on hyvin erilaisia näkemyksiä siitä, mitä sisältöjä lapsesta voi julkaista sosiaalisessa mediassa. Työkseen bloggaavalle vauva voi tuoda merkittävän määrän uutta yleisöä, mutta samalla tekijä joutuu määrittelemään lapsen yksityisyyden rajat.
 Kuka ja mitä?
 Iida Åfeldt on koulutukseltaan lastentarhanopettaja. Paremmin hänet tunnetaan Iidan matkassa -blogin tekijänä. Blogilla on kuukausittain kymmeniä tuhansia lukijoita, ja vaikka Åfeldtin yhdeksän kuukauden ikäinen lapsi esiintyy julkaisuissa usein, linja siitä kenestä blogi kertoo on tekijälle selvä.
 – Mun some-kanavat, blogi ja Instagram, kertovat minusta. Elämääni kuuluu lapsi, mutta lapsi ei ole siellä pääosassa vaan minä olen, hän tiivistää.
 Åfeldtin itselleen määrittelemä perussääntö on se, että kaiken julkaisuun päätyvän materiaalin pitää olla lasta kunnioittavaa. Lapsella pitää olla vaatteet päällä ja iloinen ilme.
 – En halua julkaista mitään, missä hänellä on kiukkukohtaus, huono ilme tai missä hän olisi esimerkiksi potalla, bloggaja linjaa.
 Iidan matkassa -blogi tunnetaan rohkeudestaan. Siellä on käsitelty avoimesti esimerkiksi sinkkuelämää ja deittailun käänteitä. Lisäksi Åfeldt on kirjoittanut siitä, ettei raskaus ollut suunniteltu, eikä odottava äiti tiennyt, kumpi kahdesta vaihtoehdosta on lapsen isä.
 Avoimuudesta huolimatta bloggaajaa ei huolestuta se päivä, kun lapsi löytää blogin sisällöt ja lukee ne.
 – Ajattelen, että rakennan jo nyt lapsen kanssa sitä, että meillä voi olla todella keskusteleva ja vuorovaikutteinen hyvä suhde. Että voimme keskustella näistä jo ennen kun lapsi tulee löytäneeksi ja lukeneeksi niitä, Åfeldt sanoo.
 Iida Åfeldt kertoo Iidan matkassa -blogissa elämästään 9 kuukauden ikäisen Eemin kanssa. Laura Hyyti / Yle
 Mistä kyse?
 Perheissä on hyvin erilaisia käytäntöjä sen suhteen mitä lapsen elämästä jaetaan somessa.
 Yhdet julkaisevat ensimmäisen kuvan jo synnytysairaalassa. Toiset eivät jaa someen edes lapsen nimeä, ja kuvien julkaisu kielletään visusti myös sukulaisilta ja ystäviltä. Samalla tavalla suhtautuminen lasten some-näkyvyyteen jakaa myös ammattibloggaajia.
 Åfeldt aloitti lapsesta kertovien julkaisujen tekemisen varovasti.
 – Muutama päivä synnytyksen jälkeen julkaisin lapsen varpaista kuvan, hän muistelee.
 Åfeldt joutuu säännöllisesti vastaamaan kysymyksiin siitä, miksi on päätynyt näyttämään lapsen kasvoja somessa. Kyselyitä lisää se, että raskausaikana hänestä tehtiin Helsingin Sanomiin juttu, jonka lopussa oli sitaatti: "En aio näyttää lapseni kasvoja kuvissa."
 Nyt Åfeldt ajattelee, että jutusta saattoi välittyä hänen ajattelustaan turhankin turhan jyrkkä kuva, mutta myöntää lapsen syntymän muuttaneen suhtautumista sisätöjen jakamiseen.
 – Raskaana ei vielä osannut ajatella, että kun on yksin vanhempana, niin miten suuri se jakamisen tarve on, hän kertoo.
 Täysyksinhuoltajana hän viettää paljon aikaa lapsen kanssa kaksin. Silloin paikalla ei ole toista aikuista, jonka kanssa voisi iloita vauvavuoden tärkeistä hetkistä.
 – Hei vau, se oppi nyt ryömimään! Se oppi nyt kääntymään! Kenelle mä tämän kerron? Some on vähän kuin korvannut tarvetta jakaa sitä, hän kuvailee.
 Lainsäädännön näkökulmasta kysymys siitä, mitä vanhemmat voivat lapsestaan julkaista, ei ole yksiselitteinen. Lapsella on oikeus yksityisyyden suojaan. Jos vanhempi levittää tietoa, joka voi aiheuttaa lapselle vahinkoa, kärsimystä tai halveksuntaa hän voi syyllistyä laittomaan toimintaan.
 Yksittäinen kuva iloisesta lapsesta tuskin täyttää yksityiselämää loukkaavan tiedon kriteerejä, mutta entäpä jos kuvia julkaistaan toistuvasti usean vuoden ajan? Voiko silloin ajatella, että vanhempi on jakanut nettiin niin paljon tietoa, että se voi myöhemmin aiheuttaa vahinkoa esimerkiksi työnhaussa?
 Vaikka lakia ei olisi rikottu, somessa julkaistu materiaali voi myöhemmin aiheuttaa lapselle mielipahaa. Kansainvälisissä medioissa on kerrottu teineistä, jotka ovat järkyttyneet siitä, miten paljon heidän lapsuudessaan löytyy tietoa internetistä.
 Ammattimaisesti somettava Åfeldt ei pelkää sitä hetkeä, kun joutuu perustelamaan valintojaan lapselle. Hän pitää ohjenuorana sitä, miten itse olisi suhtautunut siihen, jos hänen omat vanhempansa olisivat somettaneet hänen vauva-ajastaan.
 – Koitan peilata sitä siihen, mitä itse olisin ajatellut vaikka teini-ikäisenä. Että mitä teini-ikäinen minä olisi sanonut jostain kuvasta, hän pohtii.
 Iida Åfeldtin blogin lukija määrät ovat kasvaneet äitiyden myötä. Laura Hyyti / Yle
 Tätä et ehkä tiennyt
 Lapsi ja äitiys on tuonut Iidan matkassa -blogiin ison joukon uusia lukijoita.
 – Ihan hirveästi, varmaan kolminkertaistanut määrän, hän sanoo innoissaan.
 Åfeldt yllättyi siitä kuinka paljon tavalliset lapsiarkeen liittyvät asiat ihmisiä kiinnostavat.
 – Ihmiset kyselee tosi arkisia juttuja: millaista ruokaa lapsi syö, mitkä on suosikkipuuroja, miten käydään potalla ja millainen on meidän päivärytmi. Ne on suosituimpia juttuja, bloggaaja luettelee.
 Kesäkuun suosituimmassa julkaisussa Åfeldt esitteli lapselle rakennettua pottanurkkausta.
 – Eemi on yhdeksän kuukautta ja käy potalla. Kesäkuun suosituin postaus oli se kun kirjoitin, miten olemme alkaneet käydä potalla. Moni ajattelee, ettei yhdeksänkuinen vielä voi alkaa käydä potalla, hän kertoo hymyillen.
 Kymmenien tuhansien ihmisten yleisö kiinnostaa myös mainostajia. Åfeldt on tehnyt lasten tarvikkeisiin liittyviä yhteistöitä, mutta ei silti ajattele, että olisi kaupallistanut lapsensa.
 – Nämä vaunut on saatu, hän sanoo ja osoittaa harmaita lastenvaunuja.
 Some-vaikuttajana Åfeldt on itse joutunut luomaan työnkuvansa ja näkee saadut lastentarvikkeet korvauksena pitkäjänteisestä työstä.
 – Olin tosi onnellinen, koska en olisi itse voinut ostaa näin kalliita vaunuja. Silloin ajattelin, että tämä oli kuin lahja, jonka sain. Se oli tosi hyvä ja ihana juttu, että mä pystyin hyötymään siitä, mitä olen itse luonut.
 Bloggaaja Iida Åfeldt vieraili Ylen 8 miuuttia -ohjelmassa. Laura Hyyti / Yle
 Iida Åfeldtia haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:

"Kesäkuun suosituin postaus oli, että olemme alkaneet käymään potalla", sanoo bloggaaja Iida Åfeldt, mutta mitä lapsesta kannattaa julkistaa somessa?


Summary: Poliisi etsi loukkaantunutta vasaa Kehä ykkösen suunnalla, mutta se pakeni metsään.

Hirven vasa juoksi sisään kerrostalon rappukäytävään Helsingin Kannelmäessä muutamaa minuuttia ennen kello kuutta torstai-iltana. Vasa rikkoi ulko-oven vieressä olleen paksun ikkunalasin ja aiheutti melkoista tuhoa.
 Talossa asuva  Maija Mansikkala  ei itse nähnyt hirveä, mutta kuuli kovan metelin.
 – Naapuritalosta oli nähty, että hirvi oli juossut sisään lasista.
 Maija Mansikkala / lukijan kuva
 Hirven vasa loukkaantui rytäkässä ja pakeni nopeasti paikalta. Poliisi etsi vasaa Kehä ykkösen suunnalla.
 – Vasa vuosi selvästi verta, mutta se katosi luonnon keskelle ja etsinnät lopetettiin, kertoo Helsingin poliisin yleisjohtaja, komisario  Teemu Lappalainen .
 Lappalainen arvelee, että taajama-alueelle eksynyt hirvi oli ollut paniikissa ja siksi rynnännyt vahingossa sisään asuinrakennukseen.
 Maija Mansikkala / lukijan kuva

Löikö hirvi sisään? Hirven vasa rynnisti kerrostalon rappukäytävään ja teki melkoista tuhoa Helsingin Kannelmäessä


Summary: Suuri osa suomalaisista hyväksyy lasten pelastamisen, jos heidän vanhempansa jäävät Syyriaan. Se voi olla turha toivo.

“Lapset on haettava kotiin. Se on velvollisuus.”
 Näin ruotsalainen  Patricio Galvez  vastasi maanantaina kun kysyin, "mitä Suomen pitäisi tehdä Syyriassa oleville suomalaislapsille”.
 Galvez haki hiljattain seitsemän lastenlastaan Syyrian al-Holin pakolaisleiriltä. Lapset olivat leirillä, koska heidän vanhempansa olivat liittyneet Isisiin ja kuolleet terroristijärjestön luhistuessa.
 Al-Holin leirillä on kymmeniä tuhansia lapsia. Satoja on jo kuollut leirillä riehuviin tartuntatauteihin. Kun Galvez löysi omat lapsenlapsensa, nämä olivat niin aliravittuja, että isoisän tuomat vaatteet roikkuivat heidän päällään.
 Siksi ei yllätä, että Galvez ihmettelee, miksi Eurooppa ei riennä lasten apuun.
 Me onnekkaammat voimme pohtia asiaa kyynisemmällä otteella.
 Käsillä oleva ongelma on ennakoitu jo vuosia sitten.
 Suojelupoliisi on selvitellyt  leirillä olevien taustoja. Sisäministeriö on laatinut  suunnitelman  siitä, miten palaajien kanssa toimitaan. Poliisi, sosiaalitoimi ja muut viranomaiset ovat valmistautuneet heidän paluutaan varten.
 Lasten oikeuksien kantilta asia on selvä: Lapset ovat hengenvaarassa, joten heidät tulisi pikimmiten järjestää turvaan.  Vajaa puolet suomalaisista on samaa mieltä . Leiriä hallinnoivat Syyrian kurdit toivovat lasten kohtalosta  pikaista ratkaisua.
 “Lapsiystävällistä Suomea” rakentava  Antti Rinteen  hallitus kuitenkin  ilmeisesti edelleen selvittää , mitä asian eteen tulisi tehdä.
 Miksi?
 Koska pelkkien lapsien hakeminen tuskin on mahdollista.
 Lapset pitäisi erottaa vanhemmistaan, mikä edellyttää huostaanottopäätöksiä
 Al-Holin leirin lapsista suurin osa ei ole Galvezin lastenlasten tapaan orpoja. Heidän vanhempansa todennäköisesti vastustavat lasten hakemista Eurooppaan, elleivät pääse mukaan.
 Lapset pitäisi siis erottaa vanhemmistaan, mikä edellyttää huostaanottopäätöksiä. Se on lastensuojelulaissa viimesijainen vaihtoehto. Huostaanotto voidaan tehdä esimerkiksi silloin, kun lapsen olosuhteet uhkaavat lapsen terveyttä.
 On selvää, että vanhemmat ovat saattaneet lapsensa hengenvaaraan viemällä heidät Lähi-itään sodan keskelle.
 Lastensuojelulaki lähtee kuitenkin siitä olettamuksesta, että virheitä tehnyt vanhempi voi parantaa tapansa. Heidän mahdollisten rikostensa arviointi on oikeuslaitoksen, eikä lastensuojeluviranomaisen tehtävä.
 Huostaanottopäätöksiä ei tehdä könttänä suurille ihmisjoukoille. Päätös perustuu aina yksittäisen lapsen ja vanhemman tilanteen arviointiin. Tätä arviointia ei voi tehdä Suomesta käsin.
 Suomen lastensuojeluviranomaiset eivät edes tiedä, keitä päätökset koskisivat, koska suuri osa al-Holin leirin lapsista ei ole syntynyt Suomessa.
 Vaikka viranomaisilla olisikin tarkat tiedot, heillä ei ole toimivaltaa Suomen rajojen ulkopuolella. Ulkomailla tehty huostaanotto tehdään yhteistyössä paikallisen viranomaisen kanssa, jota kurdien hallinnoimalla al-Holin leirillä ei ole.
 Tiivistettynä: Jos toimitaan lastensuojelun pelisääntöjen mukaan, lapsia on vaikea tuoda nopeasti turvaan ilman, että autetaan myös vanhempia.
 Tästä päästään ongelman poliittiseen puoleen.
 Onko lasten turvallisuus tärkeämpää kuin mahdollinen turvallisuusriski?
 Jos leirillä olevat aikuiset tuodaan Suomeen, otetaan riski siitä, että osa heistä jatkaa radikalisoitumistaan ja verkostoitumista muiden ääri-islamistien kanssa.
 Väkivaltaiseen äärijärjestöön liittyneiden hakeminen turvaan on turvallisuuspoliittisesti ongelmallinen viesti. Se on ongelmallista myös populistiselta kantilta, sillä suomalaisten ylivoimainen enemmistö vastustaa ajatusta.
 Jos lapset jätetään oman onnensa nojaan, he saattavat radikalisoitua leirillä vanhempiensa kanssa. Tai pahimmillaan kuolla ripuliin.
 Ihmiskohtaloina laskettuna ongelma on pieni.  Ylen tietojen mukaan  al-Holin leirillä on 33 suomalaislasta. Kurdihallinnon mukaan  vähemmän .
 Moraalinen kysymys on kuitenkin suuri.
 Kumpi on tärkeämpää?
 Suomalaisten lasten turvallisuus, vai Suomen turvallisuus, jota lasten vanhemmat mahdollisesti uhkaavat?
 Tällaisia kysymyksiin ei ole mukava vastata. Todennäköisesti juuri siksi hallitus on jättänyt kysymyksen ilmaan.
 Lue myös:
 Jo viisi kantelua oikeuskanslerille Isis-leirin suomalaisten lasten ja naisten palauttamisesta
 SPR:n Kalle Löövi: Al-Holin leirin raa'at olot voivat radikalisoida – vesi vähissä, monet lapset pahasti traumatisoituneita ja sairaita
 Suomen viranomaiset ovat keskustelleet kurdien kanssa Isis-leirin suomalaisista: "Sisäministeriössä oli paljon kysyttävää"
 Katso video: Ruotsalaisisoisä kuvailee al-Holin Isis-leirin olosuhteita Ylelle: “Lapset ovat kokeneet todellisen helvetin”
 Ministeriö: Al-Holin leirillä olevien lasten hakeminen ei onnistu ilman äitien lupaa – "Sieltä puuttuu toimiva viranomainen"

Analyysi: Isis-leirin suomalaislapset ovat ensisijaisesti poliittinen ongelma, johon on tarjolla kaksi epäsuosittua ratkaisua


Summary: Lastin epäiltiin olleen menossa Syyriaan, joka on EU:n asettamassa öljyn kauppasaarrossa.

Panaman lipun alla seilaava Grace 1 -supertankkeri pysäytettiin Gibraltarilla varhain torstaiaamuna, kertoi alueen pääministeri  Fabian Picardo .
 Panaman lipun alla seilaava tankkeri pysäytettiin, koska sen arveltiin olleen matkalla Syyriaan lastinaan raakaöljyä. Lastin epäiltiin olevan Euroopan unionin asettaman öljyn kauppasaarron vastaista.
 Iran kutsuu Britannian suurlähettilään kuultavaksi iranilaisen tankkerin "laittoman pysäyttämisen" takia, Iranin ulkoministeriö kertoi torstaina.
 Viranomaiset eivät kertoneet, mistä öljy oli peräisin, mutta meriliikenteen uutisiin erikoistuneen Lloyd's List -julkaisun mukaan lastin uskotaan olevan peräisin Iranista.
 Tapauksen ajoitus on EU:n kannalta hankala, sillä unioni pohtii parhaillaan, miten vastata Iranin ilmoituksiin ydinsopimusten noudattamatta jättämisestä.

Tankkeri pysäytettiin Gibraltarilla – Iran kutsui Britannian suurlähettilään kuultavaksi


Summary: Komissio on tullut tervehtimään EU-puheenjohtajuuskauttaan aloittavaa Suomea. Vierailu sattuu omituiseen saumaan.

Suomi on juuri aloittanut EU-puheenjohtajakautensa, ja sitä juhlistetaan illallisella pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) virka-asunnolla Kesärannassa. Paikalla on  Jean-Claude Junckerin  johtama Euroopan komissio ja Suomen hallitus.
 K omissiolla on aina tapana vierailla, kun EU-puheenjohtajamaa vaihtuu. Tällä kertaa tervehdyskäynti  sattuu erikoiseen saumaan .
 Nykyinen komissio puheenjohtajineen väistyy syksyllä, ja Suomen hallitus puolestaan on aivan upouusi. Komissiolla ei kaiken lisäksi ole enää valtaa tehdä uusia avauksia, vaan se työskentelee toimitusministeristön tavoin.
 Alkava kokous Helsingissä onkin lähinnä kohteliaisuuskäynti.
 Huomenna perjantaina Suomen hallitus ja komissio tapaavat Säätytalossa, mistä ne siirtyvät presidentinlinnaan tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  tarjoamalle lounaalle.
 Lounaalta vieraat siirtyvät eduskuntaan, missä he tapaavat EU-asioista päättävän suuren valiokunnan ja puhemiehistön. Siihen vierailu päättyy.
 Juncker ja Rinne pyörähtivät laiturilla. Jouni Immonen / Yle

Euroopan komissio illallistaa Suomen hallituksen kanssa Kesärannassa


Summary: Britanniassa on nostettu myös oikeusjuttuja, joissa poliisia vaaditaan lopettamaan ohjelman käyttö.

Kasvojentunnistusohjelmien käytön vastustajat ovat saaneet lisää tuulta purjeisiinsa uudesta tutkimuksesta, joka tyrmää Lontoon poliisin koekäyttämän ohjelman virheellisiä tunnistuksia tekevänä.
 Essexin yliopiston tutkijat havaitsivat, että heidän tutkimissaan tapauksissa vain joka viides ohjelman tunnistama ihminen oli todellisuudessa rikosepäilty, kertovat  brittilehti The Guardian  ja  uutiskanava Sky News .
 Tutkijat saivat tutustua aineistoihin kuudesta tapauksesta, joissa poliisi oli koekäyttänyt kasvojentunnistusohjelmaa julkisella paikalla löytääkseen väkijoukosta epäiltyjä.
 Ohjelma tunnisti toistuvasti virheellisesti ihmisiä, mikä johti siihen, että poliisi pysäytti heidät väärin perustein.
 Tutkijat ovat huolissaan myös siitä, että käyttämällä kasvojentunnistusohjelmaa julkisilla paikoilla tarkkaillaan ihmisiä, joita ei etsitä rikoksista epäiltyinä. He epäilevät, ettei tällainen valvonta ole sopusoinnussa yksityisyyttä sekä ilmaisun- ja mielipiteenvapautta suojaavien lakien kanssa.
 42 tunnistusta, 8 etsintäkuulutettua
 Scotland Yard päästi tutkijat tutustumaan kuuteen kesäkuun 2018 ja helmikuun 2019 välillä tehtyyn kokeiluun. Valvontakamerat oli asennettu pakettiautoihin tai pylväisiin. Tunnistusohjelma skannasi väkijoukossa olevien ihmisten kasvoja ja vertasi niitä poliisin tarkkailulistalla oleviin kuviin.
 Ohjelma tunnisti 42 ihmistä, joista poliisi pysäytti 22. Vain kahdeksan oli etsintäkuulutettuja, osa vakavista rikoksista. Neljää tunnistettua ei löydetty, joten heidän osaltaan tutkijat eivät tiedä, osuiko ohjelma oikeaan.
 Loppuja ei epäilty rikoksista. Jotkut pysäytetyistä olivat sellaisia, joita oli aiemmin epäilty rikoksista, mutta tapaus oli jo käsitelty oikeudessa.
 Vikaa myös vertailulistassa
 Tutkijoiden mukaan kokeilujen huonoon tulokseen oli useita syitä. Ensiksikin poliisi pysäytti liian hätäisesti ihmisiä tarkastamatta tunnistusta.
 Lisäksi tarkkailulistat olivat osin vanhentuneita. Joukossa oli jo oikeudessa olleita ihmisiä sekä ihmisiä, joiden katsottiin olevan vaarassa tai haavoittuvaisia. Osassa tapauksista ei ollut selvää, miksi henkilö on listalla.
 Tutkijat huomauttavat, että kasvojentunnistusohjelman käyttö julkisella paikalla merkitsee myös sitä, että kaikki paikallaolijat ovat poliisin tarkkailussa ja heiltä tulisi saada siihen suostumus.
 Poliisi puolustautuu sillä, että se on ilmoittanut tarkkailusta kylteillä sekä Twitterissä. Tutkijat pitävät tätä kuitenkin puutteellisena tapana aidon suostumuksen hankintaan.
 Tällaisella tviitillä Lontoon suuralueen poliisi ilmoitti kasvojentunnistuksesta joulukuussa:
 Toukokuussa Britannian yleisradioyhtiön BBC:n kuvaajat ikuistivat tilanteen, jossa  poliisit sakottivat miestä, joka  kätki kasvonsa kasvojentunnistuskameralta. Tutkijoiden mukaan kameran välttelyn pitäminen epäilyttävänä nakertaa ajatusta kuvattavien suostumuksesta.
 He pitävät hyvin mahdollisena, että jos asia vietäisiin oikeuteen, kasvojentunnistusohjelman käyttö tuomittaisiin laittomana.
 He myös huomauttavat, että vaikka heidän tutkimuksensa keskittyi poliisiin, ohjelmien käyttö on paljon laajempaa yksityisellä sektorilla.
 Kiinassa kasvojentunnistusohjelmaa käytetään jopa julkisissa käymälöissä. Kone skannaa ihmisen kasvot ja antaa hänelle tietyn määrän wc-paperia. Sama ihminen ei voi saada lisää paperia yhdeksään minuuttiin. How Hwee Young / EPA
 Kasvojentunnistusohjelmat eivät myöskään ole niin puolueettomia kuin kuvittelisi.
 Viime vuonna tehdyssä yhdysvaltalaistutkimuksessa todettiin, että Microsoftin, IBM:n ja kiinalaisen Face++:n ohjelmat tekivät eniten virheitä tunnistaessaan mustaihoisen naisen. Ne olivat todennäköisimmin oikeassa tunnistaessaan valkoihoisen miehen.
 Myös Britanniassa on havaittu, että ohjelma voi tehdä enemmän virheitä tummaihoisten ja vähemmistöihin kuuluvien tunnistamisessa,  kertoi BBC toukokuussa .
 Lontoon poliisi on kokeillut kasvojentunnistusohjelmaa vuodesta 2016 lähtien  suurissa yleisötilaisuuksissa . Kokeiluja on tehty tähän mennessä kymmenen.
 Vastaavia kasvojentunnistusohjelmia on käytössä myös Manchesterin, Leicesterin ja Etelä-Walesin poliiseilla. Walesissa ohjelmalla tarkkaillaan muun muassa viikonloppuna Swansean ilmailunäytökseen osallistuvia.
 Kasvojentunnistusohjelmia käyttävät Britanniassa myös esimerkiksi ostoskeskukset. Ohjelmat rekisteröivät asiakkaiden sukupuolen, ikäryhmän ja jopa mielialan.
 Oikeusjuttuja vireillä
 Kansalaisjärjestö Big Brother  on haastanut Lontoon poliisin oikeuteen kasvojentunnistuksen käytöstä. Järjestön johtaja  Silkie Carlo  pitää tuoretta tutkimusta merkittävänä.
 – Nyt ainoa kysymys on, milloin Lontoon poliisi sitoutuu lopettamaan kasvojentunnistuksen käytön, Carlo sanoo Sky Newsille.
 Kansalaisoikeusjärjestö Liberty  on puolestaan nostanut oikeusjutun asiasta Etelä-Walesin poliisia vastaan. Järjestö on kutsunut kasvojentunnistusta teknologiaksi, joka tuhoaa oikeuden yksityisyyteen ja pakottaa ihmiset muuttamaan käyttäytymistään.
 Kasvojentunnistusohjelmien  käytöä vastaan puhunut  konservatiivinen kansanedustaja  David Davis  sanoo tutkimuksen osoittavan, että kasvojentunnistusteknologia voi johtaa vääriin pidätyksiin ja tuomioihin. The Guardianin haastatteleman Davisin mielestä tällaiset kokeilut pitää lopettaa, kunnes niistä on keskusteltu kunnolla ja säädelty laissa.
 Kasvojentunnistus on puhuttanut myös muualla. Esimerkiksi Yhdysvaltain kongressin valiokunta  tenttasi kesäkuussa  liittovaltion poliisia FBI:tä ja liikenneturvallisuushallintoa kasvojentunnistuksesta lentokenttien turvatarkastuksissa.
 Tekniikka on käytössä yli kymmenellä Yhdysvaltain lentokentällä. Sen on mainostettu helpottavan ruuhkia. Valiokunta on kuitenkin huolissaan riskeistä, joita se aiheuttaa ihmisten yksityisyydelle.
 Julkisuudessa on puhuttanut myös muun muassa poptähti  Taylor Swiftin tapaus.  Swiftin faneja tarkkailtiin kasvojentunnistusohjelmalla stalkkereiden tunnistamiseksi.
 "Ihmiset odottavat tätä meiltä"
 Lontoon ja Etelä-Walesin poliisit käyttävät japanilaisen NEC:n teknolgiaa. Lontoon poliisin päämaja Scotland Yard puolustaa kokeiluja ja väittää kasvojentunnistusohjelman onnistuneesti tunnistaneen etsintäkuulutettuja rikollisia.
 Poliisin mukaan ihmiset odottavat heiltä uuden teknologian kokeilemista.
 Poliisi myös kiistää, että ohjelman onnistumisprosentti on huono. Sen mukaan virheellisiä tunnistuksia on vain 0,1 prosenttia. Poliisi kuitenkin käyttää erilaista laskentatapaa. Se laskee virheellisten tunnistusten osuuden kaikista niistä kasvoista, joiden kuva ohjelmaan syötetään.
 Sisäministeriö puolustaa niin ikään poliisin kokeiluja ja sanoo uskovansa, että niille on riittävät lailliset perusteet. Ministeriö selvittää kuitenkin biometristen tunnisteiden käytön valvontaa.
 Aiheesta aiemmin:
 Jouluostoksilla Lontoossa? Hymyile, poliisi seuraa liikkeitäsi kasvontunnistusohjelmalla
 Taylor Swift skannaa faniensa kasvot tunnistaakseen stalkkerit – jopa teknologiajätit huolestuivat järjestelmien mahdollisuuksista

Lontoon poliisin käyttämä kasvojentunnistusohjelma saa tyrmäyksen tutkijoilta: Enemmistö ohjelman tunnistamista ihmisistä syyttömiä


Summary: Järistyksen keskus on kaukana isoista asutuskeskuksista. Myös Kanadassa oli maanjäristys merenpohjassa.

6.4 magnitudin maanjäristys on iskenyt Etelä-Kaliforniaan. Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskuksen USGS:n mukaan mukaan maanjäristyksen keskus on Searles Valleyssä Mojaven autiomaassa vajaan 9 kilometrin syvyydessä.
 Keskuksen lähistöllä on Ridgecrestin kaupunki, joka kuuluu San Bernardinon piirikuntaan. Siellä pelastustyöntekijät ovat saaneet hälytyksiä loukkantumisten ja tulipalojen vuoksi. Kenenkään ei ole raportoitu kuolleen järistyksessä.
 Piirikunnan pelastuslaitoksen mukaan maanjäristys on aiheuttanut murtumia taloihin ja vesiputkiin sekä katkonut sähkölinjoja.
 Järistyksen keskus sijaitsee vajaat 200 kilometriä koilliseen Los Angelesista. Järistys tuntui siellä ja jopa Las Vegasissa asti.
 Uutiskanava CBS tviittasi, että sen televisioruudut heiluivat toimituksessa järistyksen aikana.
 Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskuksen seismologi  Lucy Jones  sanoi, että kyseessä oli Etelä-Kalifornian voimakkain maanjäristys 20 vuoteen. Hän ennusti, että alueelle on lähipäivinä tulossa monia jälkijäristyksiä ja ehkä jopa tämänpäiväistä isompi maanjäristys.
 Myös Kanadan merialueella oli voimakas maanjäristys torstaina Suomen aikaa. Sanomalehti  Vancouver Sunin  mukaan maa järisi merenpohjassa Haida Gwaiin saaristossa 6.2 magnituden voimalla.

Maa järisi Etelä-Kaliforniassa – kuolonuhreista ei ole raportoitu


Summary: Viimeisen ristiretkikuninkaan kuolinsyy muuttui nykytutkimuksissa, joita tehtiin hänen leukaluustaan.

Ranskan kuningas  Ludvig IX , katolilaisille Pyhä Ludvig, johti vuonna 1270 joukkonsa ristiretkelle kohti Pyhää maata, mutta kuoli jo ensimmäisessä etappipaikassa Tunisiassa.
 Hänen on uskottu kuolleen ruttoon, mutta tuore tutkimus paljasti syyksi sen, että hän ei ilmeisesti halunnut syödä muuta kuin Ranskasta mukaan otettua ruokaa.
 Ludvigin uskolliset joukot toivat hänen ruumiinsa Tunisiasta Pariisiin. Kansainvälinen tutkimus perustuu hänen leukaluuhunsa.
 Väärä vinkki vei tuhoon
 Ristiretken ensimmäiseksi kohteeksi valittiin Tunisia, koska Ludvig oli kuullut, että sen hallitsija olisi taivuteltavissa tai ainakin pakotettavissa kristinuskoon.
 Ludvigin saama vihje oli väärä. Tunisin kaupunki oli valmistautunut piiritykseen hyvin, joten ristiretkeläisten matka jumittui heti alkuunsa eikä koskaan jatkunut Egyptiin, kuten oli suunniteltu.
 Tunisiassa oli kuumaa, ja puhtaasta juomavedestä kerrotaan olleen niin paha pula, että lavantauti tappoi ristiretkeläisiä.
 Myös Ludvig sairastui, mutta aikalaisten kuvaamat oireet eivät vastaa lavantaudin eivätkä myöskään ruton oireita.
 Selvät oireet
 Kuninkaan kerrottiin sylkeneen hampaita ja ikenien palasia. Sellaista tapahtuu keripukin viimeisessä vaiheessa ennen kuolemaa.
 Diagnoosi tuntui kuitenkin mahdottomalta Tunisiassa, jossa oli saatavilla vihanneksia ja hedelmiä.
 C-vitamiinin puutteesta johtuvasta keripukista tullevat useimmilla mieleen entisaikojen merimiehet, jotka eivät pitkillä ja hitailla matkoillaan päässeet käsiksi tuoreisiin hedelmiin tai vihanneksiin.
 Kokonaisia miehistöjä sairastui niin, ettei heistä ollut enää töihin, ja monet merimiehistä jopa kuolivat.
 Suomessakin aikoinaan yleinen kevättalven tauti on edelleen vakava terveysuhka köyhissä maissa ja pakolaisleireillä. Yhdysvalloissa ja Australiassa keripukin on havaittu olevan yleistymässä uudelleen vähävaraisten joukossa.
 Ruokavalio vääristi luun ajoitusta
 Ludvigin kohtaloa selvittääkseen tutkijat tekivät leukaluulle ensin radiohiiliajoituksen. Se tuotti uuden päänvaivan: luu näytti olevan 50 vuotta liian vanha ollakseen kuulunut Ludvigille.
 Tutkijat päättelivät kuitenkin, että hurskaudestaan kuulun kuninkaan ruokavalio vääristi radiohiiliajoitusta. Hänen tiedetään syöneen pääasiassa kalaa. Merestä saadussa ruoassa on vähemmän radiohiiltä kuin maan elävissä.
 Lihan syömisestä pidättäytyminen oli katolisessa kirkossa nöyryyden symboli, koska liha on varakkaiden ruokaa. Liha-ateriasta saadusta nautinnosta kieltäytymistä pidettiin niin ikään Jumalalle mieluisena.
 Lisävakuutta luun kuulumisesta Ludvigille saatiin vertaamalla luuta hänestä tehtyihin patsaisiin. Leuan muoto osoittautui samanlaiseksi.
 Keripukin syy oli arvoitus
 Tutkijat totesivat nopeasti, että pitkälle edenneelle keripukille tyypilliset merkit ovat luussa hyvin selvät, mutta taudin syy hämmensi heitä, koska kuninkaalla olisi heidän nähdäkseen ollut hyvät mahdollisuudet saada C-vitamiinia Tunisiassa.
 Hänen puolustuksekseen on kuitenkin sanottava, ettei keripukin syy ollut tiedossa vielä satoihin vuosiin.
 Elias Lönnrot kirjoitti vielä 1850-luvulla talonpojille suunnatussa lääkärikirjassaan, että "alkunsa saapi tauti kylmästä, nuoskiasta, saastaisesta ilmasta; näkylästä, suolaisesta ruuasta; laiskuudesta ja työttömyydestä."
 Näkylä tarkoittaa ruokaa, joka sulaa mahassa huonosti.
 Keripukin oireita ovat väsymys ja alakulo, verta vuotavat ikenet ja irtoavat hampaat, verenpurkaumat iholla ja ohenevat hiukset.
 Tutkimusta johtanut ranskalainen oikeuspatologi  Philippe Charlier  arvelee, että Ludvig vei hurskaudenosoituksensa liian pitkälle. Hänellä oli tapana määrätä itselleen erilaisia rangaistuksia. Paastoaminen oli yksi niistä, eikä hän siis näytä tarttuneen paikallisiin luonnonantimiin.
 Lisäksi ristiretkeläisten logistiikka petti, Charlier päättelee. Retkelle ei ollut valmistauduttu kyllin hyvin. Ainakin hedelmät ja vihannekset olivat jääneet pakkaamatta mukaan.
 Ludvig ei ollut ainoa kuolonuhri. Tunisin piirityksessä menehtyi jopa kuudesosa ristiretkeläisarmeijasta, myös Ludvigin poika  Jean-Tristan . Hänen kuolinsyykseen on oletettu lavantauti, mutta uusien tietojen valossa hänkin saattoi kuolla keripukkiin.
 Aikalaiskronikoitsija  Jean de Joinville  kertoi, miten lääkäreinä toimineet parturit joutuivat leikkaamaan kuollutta kudosta miesten ikenistä, jotta he pystyivät edes miten kuten pureksimaan heille tarjotun lihan.
 "Oli sääli kuulla, miten sotilaat huusivat ja itkivät kun naiset synnytystuskissa", de Joinville kirjoitti.
 Keripukin merkkejä ikenissä. Kuva on yhdysvaltalaisesta lääketieteellisessä teoksesta "Modern Surgery, General and Operative" vuodelta 1919.  Columbia University Libraries
 Kuolinisku bakteerilta?
 Journal of Stomatology, Oral and Maxillofacial Surgery  -lehdessä ilmestyneessä tutkimuksessa arvellaan, että Ludvigille antoi lopullisen kuoliniskun jokin bakteeri, kun keripukki oli ensin vienyt hänen elimistöltään vastustuskyvyn.
 Ruttoon tutkijat eivät usko. Tuo historiankirjoissa esiintyvä vanha diagnoosi on huolimaton käännösvirhe, Charlier sanoo.
 Bakteeritulehduksen syy tai mahdollinen loinen saattaa selvitä jatkotutkimuksissa. Tähän päivään on nimittäin säästynyt myös osa Ludvigin mahasta. Se leikeltiin ja keitettiin viinissä ja yrteissä, jotta se säilyisi matkalla Tunisiasta Pariisiin.
 Hurskauden lisäksi aikalaiset ovat kertoneet Ludvigin olleen muun muassa luonteeltaan äkkipikainen, taiteiden ja kirjallisuuden ystävä sekä eloisa keskustelija.
 Ludvigin ruumis tuotiin siunattavaksi Notre Dameen ja haudattavaksi muiden kuninkaiden tavoin Saint-Denisin luostarikirkkoon. Ihmisten kerrotaan polvistuneen kaikkialla saattueen taittaessa pitkää matkaansa halki Etelä-Euroopan, sillä häntä palvottiin jo tuolloin pyhimyksenä.
 Vuonna 1297 paavi teki siitä virallista. Samaa kunniaa ei saanut kukaan muu Ranskan kuninkaista.

Tutkimus: Nirsoilu uskonnollisista syistä tappoi kuninkaan – Ranskan Pyhä Ludvig sai ristiretkellä hengen vieneen keripukin


Summary: Lähetys presidentti Trumpin pitämästä itsenäisyyspäivän puheesta alkaa kello 1.30 Suomen aikaa.

Yhdysvaltain itsenäisyyspäivän vietto  on saanut osan kansasta  närkästymään. Rentoon juhlintaan ei ole ennen kuulunut politisointia eikä suurieleistä sotamahdin esittelyä, mutta tänään asiaan tulee muutos.
 Erityisesti monia yhdysvaltalaisia ärsyttää se, että presidentti  Donald Trump  pitää itsenäisyyspäivänä puheen Lincolnin muistomerkin edustalla Washingtonissa. Presidentti on vaatinut muun muassa panssarivaunuja ja muuta sotilaallista kalustoa puheensa rekvisiitaksi.
 Presidentit eivät ole yleensä puhuneet itsenäisyyspäivänä Yhdysvalloissa, vaan valtionpäämies on pysytellyt pois pääkaupungin juhlista, jotta juhlapäivä säilyisi amerikkalaisia yhdistävänä ja puoluepolitiikan yläpuolella olevana isänmaallisena juhlana.
 Trumpin puheen voit katsoa suorana klikkaamalla yllä olevan videon nuolta.

Yhdysvallat juhlii itsenäisyyspäivää – katso Trumpin puhe suorana klo 1.30 alkaen


Summary: Ludvigsen oli tarjonnut uhreille asunnon ja työtä seksuaalisia palveluksia vastaan.

Norjan entinen kalastusministeri  Svein Ludvigsen  on saanut viiden vuoden vankilatuomion kolmen turvapaikanhakijan vuosia jatkuneesta seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Syyttäjän mukaan 72-vuotias Ludvigsen käytti väärin asemaansa suhteessa haavoittuvassa asemassa oleviin uhreihinsa ja hyväksikäytti seksuaalisesti kolmea nuorta miestä.
 Hyväksikäyttö tapahtui oikeuden mukaan vuosina 2011–2017. Uhrit ovat nyt 25–34-vuotiaita.
 Uhrit kertoivat oikeudessa, että Ludvigsen oli tarjonnut heille asunnon ja työtä seksuaalisia palveluksia vastaan. Kaksi kolmesta uhrista kertoi uskoneensa, että heidän oleskelulupansa saatettaisiin perua, jos he eivät suostuisi Ludvigsenin pyyntöihin.
 Nyt eläkkeellä oleva Ludvigsen on kiistänyt tehneensä mitään laitonta. Hän myönsi oikeudessa harrastaneensa yhden miehistä kanssa seksiä kolme kertaa, mutta yhteisymmärryksessä.
 Ludvigsen aikoo asianajajansa mukaan valittaa tuomiosta.

Norjan entiselle kalastusministerille vankilatuomio turvapaikanhakijoiden hyväksikäytöstä


Syyrian al-Holin pakolaisleirin olosuhteet ovat hirveät, ja ihmiset pitäisi palauttaa sieltä kotimaihinsa mahdollisimman pian, sanoo  Kansainvälinen Punainen Risti . Järjestö varoittaa, että leirille jäävät ihmiset joutuvat kohtaamaan äärimmäisiä vaikeuksia.
 – Ihmisiä pidetään juridisessa välitilassa epävakaissa oloissa. Sata tuhatta ihmistä, jotka ovat viettäneet viime kuukaudet, tai vuodet, pommiuhan alla nälkiintyneinä, haavoittuneita, sairaina, traumatisoituneina. Tilanne on apokalyptinen, sanoi Punaisen Ristin kansainvälisen komitean (ICRC) Lähi-idän operaatioiden johtaja  Fabrizio Carboni .
 Suurin osa leirillä olevista on lapsia
 Al-Holissa olevien naisten ja lasten kohtalosta päättäminen on ollut länsimaille äärimmäisen vaikea kysymys. Esimerkiksi Ranska on ilmoittanut kotiuttavansa vain lapsia ja arvioivansa tilanteen tapauskohtaisesti. Britannia taas on evännyt Isisin jäseniltä kansalaisuuden kokonaan.
 – Meidän tehtävämme on sanoa valtioille, että ottakaa kansalaisenne takaisin, Carboni sanoi.
 Hän tuomitsee ihmisten, erityisesti lasten, leimaamisen hyviksi tai huonoiksi uhreiksi.
 – Ikään kuin lapset voisivat olla muuta kuin vain uhreja.
 Carbonin mukaan kaksi kolmasosaa al-Holissa olevista ihmisistä on lapsia, enimmäkseen alle 12-vuotiaita. Hänen mukaansa on kohtuutonta jättää lapset leirille.
 – Ei lapsia jätetä keskelle ei-mitään äärimmäisen kuumuuden, kylmyyden ja väkivallan armoille, hän sanoi.
 Carboni varoitti valtioita siitä, että jossain vaiheessa on maksettava hinta, ja jos asiaa lykätään, hinta tulee olemaan vielä kovempi.
 "Se on valtioiden velvollisuus"
 Punainen Risti on yksi suurimmista leirillä humanitaarista apua tarjoavista järjestöistä. Sen mukaan al-Holissa ja sitä ympäröivillä leireillä on kaikkiaan 100 000 ihmistä.
 Punaisen Ristin kansainvälinen komitea ylläpitää kenttäsairaalaa al-Holissa, jakaa ruokaa ja vettä ja rakentaa käymälöitä.
 – Kukaan ei voi odottaa, että ICRC ylläpitää 100 000:ta ihmistä seuraavan 25–30 vuoden ajan, se on valtioiden velvollisuus.
 Carboni sanoo ymmärtävänsä, että monille valtioille epäiltyjen jihadistien palauttaminen voi olla poliittisesti vaikeaa, mutta kehotti hallituksia kantamaan vastuunsa.
 Juttua täydennetty 4.7.2019 kello 23.02: Lisätty ICRC:n Lähi-idän operaatioiden johtajan Fabrizio Carbonin kommentit.
 Lue aiheesta lisää:
 Analyysi: Isis-leirin suomalaislapset ovat ensisijaisesti poliittinen ongelma, johon on tarjolla kaksi epäsuosittua ratkaisua
 Suomen viranomaiset ovat keskustelleet kurdien kanssa Isis-leirin suomalaisista: "Sisäministeriössä oli paljon kysyttävää"   Ministeriö: Al-Holin leirillä olevien lasten hakeminen ei onnistu ilman äitien lupaa – "Sieltä puuttuu toimiva viranomainen"

Punainen Risti: Hakekaa kansalaisenne al-Holin leiriltä


Tänään vietetään runoilija  Eino Leinon  sekä runon ja suven päivää. Sen kunniaksi monet ovat jakaneet säikeitä Leinon runoista sosiaalisessa mediassa.
 Twitterissä merkkipäivää ovat muistaneet ainakin pääministeri  Antti Rinne  (sd.), entinen kansanedustaja ja ministeri  Seppo Kääriäinen  (kesk.) europarlamentaarikko  Henna Virkkunen  (kok.) sekä runoilija ja presidentin puoliso  Jenni Haukio .
 Leinoa suvessa ja lenkkipolulla
 Eino Leino on tunnetuimpia suomalaisia kirjailijoita ja runoilijoita. Hän kirjoitti ensimmäisen julkaistun runonsa jo 12-vuotiaana.
 Leino kirjoitti uransa aikana yli sata teosta: runoja, proosaa ja näytelmiä. Hänet palkittiin monta kertaa valtion kirjallisuuspalkinnolla.
 Jakojen perusteella suosituin Leinon runoista vaikuttaa olevan  Nocturne , joka kertoo suomalaisesta suviyöstä, rakkaudesta ja kaipuusta. Runosta on sävelletty myös laulu, jota on esittänyt muun muassa taiteilija  Vesa-Matti Loiri .
 Eino Leinon teokset ovat oivaa materiaalia kesäisten kuvien saatteeksi. Mestarin säkeet sopivat seuraksi myös lenkkipolulle.
 Lue aiheesta lisää:
 Eino Leino kolmessa minuutissa
 Eino Leino, runoilija, äidinpoika ja naistenmies
 Kirjailijaliitto palkitsi kokkolalaisen Elvi Löhösen, jonka ansiota on myös Eino Leinolle liputtaminen

Eino Leinon päivä sai suomalaisten ruonosuonet kukkimaan sosiaalisessa mediassa – "kesä-yön on onni omanani,
kaskisavuun laaksot verhouu"


Summary: Norjan poliisin vuosia tutkima tapaus on maan rikoshistorian laajin lapsipornotapaus. Norjalaisella ringillä on yhteys kansainvälisiin BoyLovers-piireihin.

Norjan  rikoshistorian laajinta lapsipornotapausta  tutkivan poliisin mukaan epäillyt norjalaiset pedofiiliringin jäsenet ovat käyttäneet keskinäisessä viestinnässään symboleja, joiden avulla he ovat tunnistaneet toisensa.
 Norjalaisella ringillä on poliisin mukaan yhteys kansainvälisiin BoyLovers-pedofiilipiireihin, ja käytetyt symbolit ovat samoja, joita pedofiilit käyttävät kansainvälisesti.
 Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n listaus kyseisistä symboleista tuli julki jo vuosia sitten  Wikileaks-vuotosivuston julkaisemista vuodetuista asiakirjoista . Nyt Norjan poliisi kertoo tutkinnassaan olevien epäiltyjen hyödyntäneen näitä samoja symboleja.
 FBI on kerännyt raporttiinsa joukon pedofiilien käyttämiä symboleja. FBI
 BoyLover-spiraalikolmio symboloi seksistä alaikäisten poikien kanssa kiinnostunutta. Pikkulapsen piirrokselta näyttävä spiraalikolmio symboloi puolestaan vielä nuoremmista pojista kiinnostunutta.
 Kyseisiä symboleja on kaiverrettu esimerkiksi sormuksiin tai kiinnitetty kaula- ja rannekoruihin. Säännöllisen muotoista spiraalikolmiota esittäviä koruja on ollut myös Norjassa paljastuneen ryhmän jäsenillä.
 Verkkorikollisuuteen keskittyvää tutkintaryhmää Oslon poliisissa johtava  Fredy Salazar  kertoo  Norjan yleisradioyhtiön NRK:n haastattelussa , että poliisin takavarikoimassa kuva- ja videomateriaalissa näkyy myös lapsia, joilla on kyseisellä symbolilla varustettuja koruja.
 Salazarin mukaan näiden lasten joukossa on myös norjalaisia lapsia.
 Oslossa sijaitseva patsaspuisto Vigelandsparken on Norjan suosituimpia turistikohteita. Puisto on täynnä alastomia ihmisiä esittäviä patsaita. AOP
 Kynttilöitä alastomien lapsipatsaiden edessä
 Norjan pedofiilirinkiä tutkivien poliisien mukaan tutkinnassa on myös paljastunut, että pedofiiliringin jäsenet ovat vierailleet Norjan suosituimpiin turistikohteisiin kuuluvassa Oslon Vigelandsparkenissa ja suorittaneet siellä tietyn rituaalin.
 Takavarikoidussa materiaalissa on kuva, jossa Vigelandsparkenissa olevan alastonta lasta esittävän patsaan edessä on kynttilä. Poliisin mukaan tämä on kansainvälisistä pedofiilipiireistä tunnettu ilmiö.
 Pedofiilit viettävät kansainvälistä BoyLove-päivää sytyttämällä kynttilöitä alastomia lapsia esittävien patsaiden eteen. Päivää vietetään poliisin mukaan kaksi kertaa vuodessa, kesäpäivänseisauksen ja talvipäivänseisauksen aikoihin.
 Poliisin mukaan norjalainen pedofiilijoukkio ehti toimia kahden vuosikymmenen ajan täysin piilossa ennen paljastumistaan vahingossa kuullun keskustelun seurauksena. Rikosvyyhti alkoi purkautua, kun eräs äiti kuuli vahingossa kahden hyväksikäytetyn lapsen keskustelun,  kertoi Norjan yleisradioyhtiö NRK alkuviikosta .
 Pedofiilit viettävät kansainvälistä BoyLove-päivää sytyttämällä kynttilöitä alastomia lapsia esittävien patsaiden eteen. Kuvan nainen ei liity tapaukseen. AOP
 Hyväksikäytöstä aloitettu rikostutkinta johti huomattavasti laajemman rikosvyyhdin purkautumiseen, kun poliisi löysi kotietsinnöissä miljoonia alaikäisten poikien seksuaalista hyväksikäyttöä sisältäviä kuva- ja videotiedostoja.
 Ringin jäsenet, joista monet ovat IT-alan ammattilaisia, olivat rakentaneet valtavan data-määrän käsittelemiseksi omat laitteistot ja salanneet materiaalin niin vahvasti, ettei poliisi vuosien tutkinnan jälkeenkään ole kyennyt avaamaan kuin osan siitä.

Poliisi Norjan pedofiilirenkaasta: Näistä symboleista he tunnistivat toisensa, tällaisen rituaalin he tekivät suositussa turistikohteessa


Summary: Henkilövahingoilta vältyttiin.

Noin 280 neliömetrin kokoinen varastohalli on täysin tulessa Mikkelin Ristiinan lähellä Sydänmaalla. Etelä-Savon pelastuslaitos tiedotti asiasta.
 Henkilövahinkoja ei ole syntynyt.
 Tulen epäillään levinneen ulkona olleesta traktorista, mutta syttymissyystä ei ole toistaiseksi tietoa. Asiaa tutkitaan. Traktorin ja varastorakennuksen lisäksi tuhoutuivat henkilöauto sekä iso määrä erilaisia koneita ja laitteita.
 Sammutusyksiköt saivat suojatuksi viereisen hieman suuremman hallin tuhoutumiselta. Lisäksi tuhoutuvasta rakennuksesta saatiin suojattua 6000 litraa polttoöljyä sekä puolenkymmentä 200 litran öljytynnyriä.
 Vahinkojen arvioidaan olevan noin puoli miljoonaa euroa.

Iso varastohalli palaa maan tasalle Ristiinassa Mikkelissä – Ei henkilövahinkoja, syttymissyyksi epäillään traktoria


Summary: Tekoäly tuomaroi vitsikisaa, jossa kilpailijoiden pitää olla nauramatta.

Tekoäly tunnistaa monia ihmisen perustunteita, kuten iloa, surua, vihaa ja inhoa, mutta se pystyy havaitsemaan myös tahattomia, sekunnin murto-osan kestäviä mikroilmeitä.
 Lauantaina 6.7. tekoäly valjastetaan paljastamaan miten kansanedustaja  Merja Kyllönen , avaruustähtitieteen professori  Esko Valtaoja , uimari  Jenna Laukkanen , koomikko  Iikka Kivi , Kainuun Sanomien päätoimittaja  Sanna Keskinen  ja höyrylaivaisäntä  Ollis Leppänen  pärjäävät puujalkavitsikisassa eli pitääkö pokka.
 Yle järjestää Kajaanissa Lammen Loiskeet -festareiden yhteydessä talk shown, jossa kasvonilmeitä mittaa tekoäly Valossa AI. Oululaisen Valossa Labs -yhtiön visiona on kehittää tekoäly, joka ymmärtää videota kuin ihminen.
 – Tekoälymalli on kehitetty suurella määrällä kasvodataa, joista on tunnistettu ihmisen perustunteita. Tässä #pätlessä Valossa AI havaitsee oppimansa perusteella hymy- ja naurureaktion silmänräpäyksessä. Saamme siis yli-inhimillisen ja tarkan tuomarin, kertoo Valossa Labs Oy:n toimitusjohtaja  Mika Rautiainen .
 Yleisö pääsee seuraamaan pokan pitämistä suorana lähetyksenä tässä artikkelissa ja Yle Areenassa lauantaina 6.7. klo 13.00–14.30 sekä samaan aikaan paikan päällä Kajaanihallissa festarialueella. #pätlen lomassa kilpailijat keskustelevat ajankohtaisista aiheista.
 Tältä näyttää, kun tekoäly tunnistaa tunteita YleX:n Vikiltä. Kuvakaappaus
 Tekoälyn tunteiden tunnistamista on testattu myös YleX:n aamushown Vikille ja Köpille.  Videolta  näkee kuinka tekoäly tunnistaa Vikin tunteet, kun hänen päälleen pudotetaan jääkaappi.
 Mitä ajatuksia tekoälyn käyttäminen tunteiden tunnistamiseen herättää? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.

Huomaako teköäly, jos Iikka Kivi tai Esko Valtaoja pidättävät naurua? Seuraa suorana puujalkavitsien #pätleä klo 13 alkaen


Summary: Liljeroos-Sinnemäen perhe on mukana avustamassa Suomesta kertaalleen sukupuuttoon kuolleen metsäpeuran paluuta entisille asuinalueilleen.

Käpylän vanhan metsätorpan pihassa pian kaksivuotias  Emil  potkaisee palloa valtavan raparperipuskan vieressä. Hänen äitinsä on jo aiemmin käynyt keräämässä penkistä piirakkatarpeet, ja yhdessä äidin ja isän kanssa Emil tarkastaa vielä kanalan pehkut. Tänäänkin löytyy muna.
 Täydellisyyttä hipova luontoidylli on Emilin vanhempien  Anna Liljeroosin  ja  Timo Sinnemäen  työsuhde-etu viikon ajan. Perhe voitti jo toisena kesänä peräkkäin pestiarpajaisissa paikan metsäpeurapaimenena Seitsemisen kansallispuistossa Ikaalisissa.
 – Meillä oli viime vuonna tosi hieno viikko ja halusimme tulla uudestaan, Anna Liljeroos sanoo.
 Opettajapariskunta asuu Tampereella. Timo Sinnemäen mukaan siirtyminen kaupungin melusta ja hälystä tekee päänsisuksille hyvää.
 – Kaupungissa on koko ajan valmiustilassa, täällä eletään ihan eri rytmissä. Tuuli suhisee puissa ja aamuisin laulaa kukko. Meille on ihan turistielämys mennä hakemaan munia kanalasta.
 Kaupunkilainen taipuu kerpputalkoisiin
 Halutessaan metsäpeurapaimenet saavat hankkia elämyksiä myös esimerkiksi kerppuja tekemällä. Kerput ovat kimpuiksi sidottuja lehtipuiden oksia, jotka kuivataan talvea odottamaan.
 – Meillä on suunnitteilla talkoot viikonlopuksi, Anna Liljeroos kertoo.
 Meille on ihan turistielämys mennä vaikka hakemaan munia kanalasta.  Timo Sinnemäki
 Torpan vanhassa suulissa tuoksuu huumaavasti vihdoilta, sillä aiemmat kävijätkin ovat tehneet osansa kerpputalkoissa. Korkeasta katosta roikkuu nipputolkulla peurojen talvikauden evästä.
 Vino pino tuoreita oksia sen sijaan matkustaa  Lea Uimosen  peräkärryssä kohti metsäpeurojen totutustarhaa. Uimonen on MetsäpeuraLIFE-hankkeen kenttätyöntekijä ja se henkilö, joka tietää tarhan asukkaista kaiken.
 Tämän naisen Seitsemisen metsäpeurat tuntevat. Lea Uimosella on yleensä tuomisina kerppuja, ja peurat tunnistavat hänen mönkijänsä äänen jo kaukaa. "Se on niille vähän niin kuin soppakello. Se tarkoittaa tuoretta ja helposti saatavaa ruokaa." Anna Sirén / Yle
 Tarhan portilla leijailee vahva metsäinen tuoksu. Peuran virtsaa, vinkkaa Uimonen. Saamme keuhkojen täydeltä ominaishajua, mutta yhtään kerpunnälkäistä katsetta ei ole vastassa.
 – Aitaukselta näkyi tulevan äsken ihmisiä. Peurat varmaan vähän säikähtivät ja piilottelevat nyt metsässä, Uimonen veikkaa ja kiipeää tarhaan tyhjentämään kuivia rankoja kerpputelineistä.
 Peuroja ei kesytetä
 Metsäpeurahankkeen tarkoituksena on kasvattaa peuroja niin, etteivät ne totu liikaa ihmisiin ja suuntaa myöhemmin pihoille.
 Lea Uimosen kanssa luottamus on kuitenkin syntynyt, ja siitä on vain etua. Keväisin hänen tehtävänsä on seurata vasojen syntymistä ja kulkea etsimässä metsään tarhan keskelle vetäytyneitä vaatimia.
 – Tarkistan, onko vasa syntynyt ja kunnossa. Luottamuksen ansiosta pääsen aika lähellekin, mutta minulla on myös kiikarit. En halua häiritä.
 Käpylän torpan suulissa kuivuu valtavia koivukerppuja metsäpeurojen talviherkuksi. Paimenet saavat halutessaan osallistua kerpputalkoisiin. Anna Sirén / Yle
 Paimenet kiertävät aitausta
 Tulevina vuosina tarhassa Lea Uimosen hellän katseen alla syntyviä yksilöitä vapautetaan Seitsemisen kansallispuistoon.
 14 hehtaarin suuruinen totutustarha on osa syksyllä 2016 käynnistynyttä suojelu- ja kannanhoitohanketta. Tavoitteena on edesauttaa Suomesta kertaalleen sukupuuttoon kuolleen metsäpeuran paluuta entisille asuinalueilleen.
 Anna Liljeroos kiertää metsäpeurojen totutustarhaa. Paimenten tehtäviin kuuluu tarkkailla aluetta ja tarkastaa esimerkiksi aidassa kulkeva sähkövirta. Anna Sirén / Yle
 Tähän projektiin pääsevät osallistumaan myös sivulliset, kuten Liljeroos-Sinnemäen perhe. He taittavat viikon ajan parin kilometrin työmatkan torpalta tarhalle kerran päivässä ja suorittavat paimenen askareensa.
 – Kierrämme aitauksen ympäri ja pidämme aluetta silmällä. Meillä on myös mukana laite, jolla tarkkaillaan aitauksen sähkövirran kulkua, Anna Liljeroos kertoo.
 Tarhan asukkaat ovat osoittautuneet taitaviksi piilottelijoiksi, ja tulevia paimenia muistutellaankin siitä, ettei hoidokkejaan välttämättä näe kertaakaan viikon aikana.
 – Me olemme kyllä nähneet melkein joka kerta. Erityisesti jäi mieleen ensimmäinen kierroksemme, kun yhtäkkiä koko porukka kurkki meitä kiven takaa. Se oli hieno hetki, Liljeroos hymyilee.
 Koko perheen elämys
 Metsäpeura näyttää valtavalta porolta. Hienon eläimen näkeminen silmästä silmään on niin vaikuttavaa, että perheen teinienkin kännykät pysyvät aitauksen äärellä pois käsistä.
 – Teinit ovat kiertäneet mukana. Kyllä hekin tähän kunnioittavasti ja mielenkiinnolla suhtautuvat.
 Yhtäkkiä koko porukka kurkki meitä kiven takaa. Se oli hieno hetki.  Anna Liljeroos
 Metsäpeurapaimeneen lähteminen ei ole tavallisimmasta päästä kaupunkilaisnaisten kesätöitä. Anna Liljeroos kehuu hanketta huolellisesti toteutetuksi.
 – Tähän on helppo lähteä mukaan ja olla apupaimenena seurailemassa kiinnostavaa projektia. Opettajana saan täältä myös aiheita luokkaan vietäväksi. Ehkä tänne voisi tulla oppilaiden kanssa retkelle joskus.
 Arpaonni on suosinut kahtena vuonna peräkkäin. Kiinnostaisiko paimenviikko ja punaisen torpan emännyys ensi vuonnakin?
 – Onhan tästä tullut vähän meidän juttu. Katsotaan, haetaanko paimenia ensi vuonna. Voisimme kyllä ihan hyvin tulla.

Kaupunkilaisperhe pakkasi perheensä ja lähti peurapaimeneksi kansallispuistoon: "Täällä eletään ihan eri rytmissä"


Summary: Kangasniemellä asuva Saksa tekee töitä 11 kuukautta vuodessa, vain heinäkuu on varattu näyttelyvieraille.

Viime keväänä 80 vuotta täyttänyt kuvanveistäjä  Juhani Saksa  työskentelee yhä 11 kuukautta vuodessa kuutena päivänä viikossa. Heinäkuu on kuitenkin varattu näyttelyvieraille.
 – Sen verran ovat etelän reissut opettaneet, että yksi kuukausi pitää olla ihmisten kanssa lähemmissä tekemisissä, sanoo Saksa.
 Saksa lupaa olla vieraiden tavattavissa ja kertoa töistään koko heinäkuun ajan.
 – Voisin puhua kivistä kolme päivää syömättä, sanoo Saksa.
 Kolmannen polven kuvanveistäjä on työskennellyt koko ikänsä Kangasniemellä Puulan rannalla kulttuurimaisemissa. Saksan poika  Perttu Saksa  on myös ansioitunut kuvataiteilija, joka on tehnyt muun muassa  Mauno Koiviston hautamuistomerkin .
 Saksa on asettanut 26. kesänäyttelyssään esillä olevat teokset pitkin kotitalonsa pihapiiriä. Osa töistä on kuitenkin sijoitettu vanhaan navettaan rakennettuihin galleriahuoneisiin. Hänen kaikissa töissään luonto ja erityisesti linnut ovat voimakkaasti esillä.
 Kalareissuilla Puulalla lokit ovat tulleet tutuiksi ja veneessä ne tulevat hyvinkin lähelle. Ei siis ihme, että lokki on näyttelyssä teemalintu. Pihapiirissä on lukuisia pieniä lokki-aiheisia veistoksia, mutta kahta samanlaista ei ole.
 Italia kuvanveistäjän paratiisi
 Kuvanveisto-oppinsa Juhani Saksa on saanut Italiasta, sillä kotimaasta hän ei aikanaan löytänyt kuvanveiston perustietoja. Hän on työskennellyt siellä lukuisia talvia.
 – Italia on maanpäällinen paratiisi tässä ammatissa, sanoo Saksa.
 Hän sanoo, että ulkomailta tulevat kuvanveistäjät otetaan Italiassa avosylin vastaan ja ilmapiiri on hyvin positiivinen. Myös suomalaisia kuvanveistäjiä ja suomalaisia kivilajeja arvostetaan. Suomalaiset kivet ovat kestävyydeltään ja ominaisuuksiltaan maailman valioluokkaa, sanoo Saksa.
 – Se, joka pystyy graniittia työstämään pärjää ihan missä vaan.
 Lokki on näyttelyn teemalintu. Tenho Tornberg / Yle
 Kerran eräs pariskunta toi Saksalle kivenmurikan ja pyysi häntä tekemään siitä jotain. Saksa kiinnostui kivestä ja kysyi, mistä he olivat sen löytäneet.
 Hänelle tuli suurena yllätyksenä, että kivi oli peräisin Virtasalmelta Ankeleen louhokselta. Saksa kävi pikimmiten ostamassa kuorma-autolastillinen noita kiviä, ja on sen jälkeen työstänyt Ankeleen marmoria yli 20 vuotta.
 Nyt Ankeleen marmori on Etelä-Savon maakuntakivi, mutta sen käyttö kuvanveistomateriaalina on vähäistä. Suurin osa siitä käytetään maaparannusaineena.
 Ikivanha kivi voi saada shokin
 Saksan mukaan suomalaiset kivilajit kestävät esimerkiksi pakkasta ja koskeusvaihteluja toisin kuin esimerkiksi italialainen marmori.
 Esimerkiksi Finlandia-talon seinässä olevat  italialaiset marmorit joudutaan uusimaan  15 vuoden välein. Ne ovat syntyneet olosuhteissa, jossa keskilämpötila on 25–30 astetta. Suomessa lämpötila vaihtelee kuitenkin -30 ja +30 asteen välillä.
 – Kivi on elävä ja niin kuin mikä tahansa elävä olento, se saa shokin, sanoo Saksa.
 Saksa veistää usein 2,2 miljardia vuotta vanhaa kiveä. Tenho Tornberg / Yle
 Saksan mielestä väärissä olosuhteissa miljardeja vuosia vanha kivi voi tuhoutua 15 vuodessa.
 Saksan käyttämät kivet ovat iältään noin 2,2 miljardia vuotta vanhoja. Ne ovat jo alkaneet vanhentua eli rapautua.
 Ihminen rapautuu muutamassa vuosikymmenessä, mutta kivillä se vie miljoonia vuosia. Ne muuttavat muotoaan, mutta niin hitaasti ettei sitä huomaa, sanoo Saksa. Kahta samanlaista kappaletta ei ole vielä tullut vastaan.
 – Ne ovat koko ajan muuttumassa ja ne ovat keskenään erilaisia.
 Estonian onnettomuus jätti pysyvät muistot
 Juhani Saksan kuvanveistäjäuran rajuin kokemus liittyy myös Italian matkoihin. Hän oli matkalla Finnjet-aluksella Italiaan samana yönä kun Estonia upposi. Finnjet tuli onnettomuuspaikalle ensimmäisenä aluksena.
 – Kun tulimme onnettomuuspaikalle, oli Estonia jo uponnut, mutta pelastuslautoilla oli vielä muutamia matkustajia elossa, muistelee Saksa.
 Saksa sai seurata 8 tuntia aitiopaikalta pelastusoperaatiota, jossa oli kymmenkunta helikopteria ja toistakymmentä alusta. Onnettomuus jätti pysyvät muistot.
 Hyökyaalto, teos joka syntyi Estonian onnettomuuden jälkeen. Tenho Tornberg / Yle
 Saksa muistelee kuinka onnettomuuspaikalle tulleet helikopterit ja alukset kohdistivat kaikki valonheittimet hirvittävään mustaan mylläkkään kun merenkäynti oli niin kovaa.
 – Ihokarvat nousevat vieläkin pystyyn. Se on niin raju kokemus eikä se unohdu koskaan.
 Onnettomuuden jälkeisenä talvena Saksa käsitteli ajatuksiaan tekemällä 30 purjetta marmorista. Myös tämän kesä näyttelyssä on esillä muutama Estonian onnettomuuden jälkeen syntynyt teos, kuten esimerkiksi Hyökyaalto.

Kivet ovat kuvanveistäjä Juhani Saksalle eläviä, ja niiden kautta voi purkaa ajatuksia – kuten Estonian jälkeen, jolloin syntyi 30 purjetta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Katso Ylen laskurista, millä eri tavoilla kulut voisi jakaa puolisoiden kesken
 Pariskunnat eivät juuri puhu rahasta yhteen muuttaessa , vaikka se kannattaisi. Kulutustutkijan mukaan tulevalta puolisolta pitää voida kysyä, kuinka paljon hän saa palkkaa. 27-vuotias  Thelma Siberg  ansaitsee enemmän kuin opiskeleva poikaystävänsä, eikä näe asiassa ongelmaa.
 – Aika tasan kulut menevät, mutta ihan tietoisesti haluan maksaa enemmän, Siberg sanoo.
 Uutissuomalainen: Li Andersson laittaisi päiväkotien ryhmäkoot kuriin jopa lailla
 Päiväkotiryhmien kasvua liian suuriksi pyritään rajoittamaan jopa lailla. Kuvassa lapsia päiväkodin pihalla Kokkolassa. Lapset ja kyseinen päiväkoti eivät liity tapaukseen. Ville Viitamäki / Yle
 Tuore opetusministeri  Li Andersson  (vas.)  lupaa puuttua päiväkotien ylisuuriin ryhmiin  tarvittaessa jopa lakia tiukentamalla, kertoo Uutissuomalainen.
 – Jos todetaan, että ongelma ei ole laissa vaan sen toimeenpanossa, meidän pitää katsoa, miten voimme tiukemmin ohjeistaa kuntia, Andersson sanoo.
 Ongelmia on tuottanut etupäässä laissa sallittu suhdeluvun tilapäinen ylitys, jota joissakin kunnissa on tulkittu mahdollisuudeksi antaa ryhmien paisua suunnitellustikin osaksi päivää.
 Moni haluaa vielä aamun lehtensä paperilla, mutta jakelijoista on pulaa
 Birgi Putkonen tekee jakelutyötä sivutoimisesti. Santtu Paananen / Yle
 Sanomalehtien aamujakelut uhkaavat viivästyä, kun sijaisia ei saada. Fyysisesti raskas matalapalkka-ala ei houkuttele työntekijöitä. Kuopiolainen  Birgi Putkonen  jakaa lehtiä päivätyönsä ohella. Hänelle  sivutyö käy maratontreenistä .
 Millaista on diplomaatin työ?
 Teemu Turunen toimi Suomen suurlähettiläänä Argentiinassa, Uruguayssa ja Paraguayssa kesäkuun loppuun saakka. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Kannattaako diplomaatin paljastaa suosikkijoukkueensa jalkapallohullussa asemamaassa? Kuinka Savon sydämestä on päädytty maailmalle edustamaan Suomea? Millä tavalla historiassa pitkittyneet etniset konfliktit näkyvät maan ruokakulttuurissa?
 Maailmanpolitiikan arkipäivää -ohjelman  juttusarjan ensimmäisessä osassa tavataan suurlähettiläs  Teemu Turunen , joka johti ulkoministeriössä Jemenissä siepattujen suomalaisten  Atte  ja  Leila Kalevan  vapautusoperaatiota.
 Sataa sataa ropisee
 Lauantain sääennuste. Ilmatieteen laitos
 Lauantaiyönä maan eteläosassa sataa vielä paikoin runsaasti vettä, mutta aamu valkenee Lounais-Suomesta Pohjois-Karjalaan aurinkoisena. Muualla on pilvistä ja monin paikoin myös sateista. Päivällä sadekuurot yleistyvät suuressa osassa maata. Ainakin etelässä voi jyristä myös ukkonen. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Ylen laskuri auttaa puolisoita jakamaan kulut, lehtien aamujakelu ongelmissa, sateinen päivä tiedossa


Summary: Esimerkiksi Tampereella taistelu hotelliasiakkaista käy kiivaana. Hotelleissa kiristynyt kilpailu nähdään pelkästään positiivisena asiana.

Tampereella hotellien vastaanotossa riittää heinäkuussa väkeä ruuhkaksi asti. Hotellit täyttyvät kesämatkailijoista lähes ääriään myöten. Käyttöaste nousee parhaina päivinä yli 80 prosentin, kun erilaiset tapahtumat vetävät väkeä kaupunkiin.
 Välillä hotelleissa myydään jopa ei-oota, Original Sokos Hotel Ilveksen hotellinjohtaja Irmeli Puolanne kertoo.
 – On erilaisia festariaikoja, kuten esimerkiksi Tammerfest, jolloin talo on ihan täynnä.
 Original Sokos Hotel Ilveksessä vieraita on palvelemassa vastaanottovirkailija Marita Kokko.  Jussi Mansikka / Yle
 Tampereen hotellitarjonta  Vuonna 2008 Tampereella oli 18 hotellia ja 3982 vuodepaikkaa Vuonna 2018 hotelleja oli jo 26 ja vuodepaikkoja 6100 Tampereelle on tulossa kolme uutta hotellia, mikä tekee yli 1000 uutta vuodepaikkaa Ensimmäisenä valmistuu Marriot-ketjun hotelli Tampere-talon viereen vuoden 2019 lopulla Kansiareenalle rakennetaan Lapland Hotels -ketjulle hotelli, joka valmistuu 2021 Tampereen messu- ja urheilukeskuksen hotellihanke etsii vielä toteuttajaa ja rahoitusta
 Hotellit kilpailevat elämyksillä
 Tampereelle on tulossa lähivuosina kolme uutta hotellia. Vuodepaikkoja hotellit tuovat kaupunkiin lisää yli 1000. Se tietää töitä nykyisille toimijoille kilpailussa asiakkaista aikoina, jolloin hotelleissa on tilaa.
 – Kilpailuhan on aina hyvästä. Se pistää meidän kaikki juoksemaan vähän kovempaa. Me tehdään aina vaan parempaa laatua ja haetaan uusia keinoja viehättää vieraitamme. Se luo myös kysyntää alueelle, kun on tarjontaa enemmän, sanoo Original Sokos Hotel Ilveksen hotellinjohtaja Irmeli Puolanne.
 Lähinnä uutta Marriot-ketjun hotellia toimiva Tampereen ainoa hostelli Dream Hostel & Hotel ei kavahda uutta naapuria. Sekin laajensi toimintaansa hotellipuolelle muutama vuosi sitten laajentaakseen asiakaskuntaansa.
 – Totta kai kilpailun koveneminen pistää meidät miettimään asemaamme markkinoilla, mutta olemme ehkä sen verran omalaatuinen tuote, että en usko sen ihan suoraan vaikuttavan meihin, arvelee matkailualan yrittäjä Ville Virkki.
 – Tosin niin sanottu ylivuoto ensisijaisen hotellin täytyttyä saattaa näkyä asiakkaina, jotka etsivät korvaavaa hotellia mahdollisimman läheltä.
 Ville Virkki aloitti majoitustoiminnan kymmenen vuotta sitten hostellilla, mutta nyt toiminnassa on myös pieni hotelli ja tarjolla on huoneistoja.  Jussi Mansikka / Yle
 Millä hotellit kilpailevat, ja mitä asiakkaat tänä päivänä hotellilta odottavat?
 – Kyllä se on elämyksellisyys ja palvelu. Ihmiset kaipaavat irtiottoa arjesta. Kaikillahan meillä on hyvät seinät ja sängyt, joten tunnelma ja asioiden toimivuus ratkaisevat, hotellinjohtaja Irmeli Puolanne sanoo.
 Dream Hostel & Hotel luottaa moneen kertaan palkittuun omaleimaisuuteensa.
 – Se on ehkä tärkeintä, että asiakkaat tietävät, että meillä on ihmisläheinen ja ei ehkä niin virallinen ja pönöttävä tunnelma kuin monessa muussa paikassa, Virkki kuvailee.
 Kilpailuhan on aina hyvästä. Se pistää meidän kaikki juoksemaan vähän kovempaa.   Irmeli Puolanne
 He panostavat myös asiakkaiden ohjaamiseen alueen tapahtumien ja elämyksien pariin.
 – Meillä on henkilökunta erittäin hyvin perillä siitä, mitä kaupungissa tapahtuu ja paljon omia suosituksia. Neuvomme asiakkaalle mielestämme parhaat vinkit kaupungista.
 – Juuri lähetin amerikkalaisia bloggareita Hiedanrantaan, kun he halusivat lähteä katsomaan graffiteja. Kaikille löytyy se, mitä he haluavat. Se on urbaani kaupunkikokemus hyvässä ympäristössä ja seurassa, Virkki kertoo.
 Hakukoneella vai suoraan hotellista?
 Nykyään hotellin varaaminen on tehty helpoksi. Verkon hakukoneet tarjoavat kilpaa sovelluksia, joilla voi helposti etsiä hotellihuoneita ja verrata hintoja. Tosin hakukoneen löytämä huone saattaa olla takapihalla ikävin näkymin, tai remonttia odottava ja parhaat päivänsä nähnyt.
 – Tietysti hotellialan yrittäjänä sanon, että varaa aina hotellin omilta sivuilta, koska silloin välikädet jäävät pois. Hakukone vetää aika ison siivun välistä.
 Dream Hostel & Hotel Tampere tarjoaa vierailleen runsaasti yhteistä tilaa pienten, lähinnä nukkumiseen tarkoitettujen huoneiden jatkeeksi.  Jussi Mansikka / Yle
 Kuluttajana Virkki kertoo hotellia etsiessään käyvänsä läpi kolmesta neljään hakukanavaa katsoakseen ajankohdan hinnan.
 – Sen jälkeen olen suoraan yhteydessä hotelliin ja kerron, että haluan varata heiltä suoraan.
 Dream Hostel & Hotel antaa saman hinnan kaikille hakukoneille ja omille verkkosivuilleen, mutta esimerkiksi Sokos kehottaa hyödyntämään etukortin tarjoukset varaamalla omilta verkkosivuiltaan.
 – Ja tietysti olemalla suoraan yhteydessä hotellin kanssa voi ainakin esittää toiveita ja kysyä enemmän. Hakukoneiden sivuilta löytyvät standardihuoneet. Ja ainahan voi yrittää vaikuttaa asiaan puhumalla. Kyllä uskon, että meiltä sen verran joustoa löytyy, Irmeli Puolanne naurahtaa.

Riittääkö sinulle pehmeä vuode vai kaipaatko aamiaisen sänkyysi? Moderni yöpyjä vaatii elämyksiä ja palvelua, eli selkeää irtiottoa arjesta


Summary: Rikos tapahtui yksityisasunnossa keskiviikon ja torstain välisenä yönä.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus vangitsi perjantaina 60-luvun alkupuolella syntyneen naisen todennäköisin syin epäiltynä murhan yritykseen.
 Rikos tapahtui yksityisasunnossa Turussa keskiviikon ja torstain välisenä yönä. Poliisin mukaan teko on tehty "erityisen raa'alla ja julmalla tavalla".
 Uhri on sairaalahoidossa ja hänen tilansa on kriittinen.
 Poliisi ei kommentoi asiaa toistaiseksi enempää, sillä tutkinta on kesken. Jutun tutkinnanjohtaja on tavoitettavissa asian tiimoilta seuraavan kerran maanantaina.

Poliisi tutkii murhan yritystä Turussa – teko tehty erityisen raa'alla ja julmalla tavalla, poliisi ei toistaiseksi kommentoi enempää


Etelä-Kaliforniassa on sattunut voimakas maanjäristys hieman iltakahdeksan jälkeen paikallista aikaa. Kyseessä on jo toinen voimakas maanjäristys seudulla kuluneen kahden vuorokauden aikana.
 Järistyksen keskus sijaitsee noin 200 kilometriä koilliseen Los Angelesin miljoonakaupungista.
 Yhdysvaltojen geologisen tutkimuskeskuksen mukaan nyt sattunut järistys oli voimakkuudeltaan 7,1 magnitudia. Välimeren alueen seismologisen keskuksen EMSC:n mukaan kyse oli 6,9 magnitudin järistyksestä.
 San Bernardinon piirikunnan pelastusviranomaiset ovat raportoineet vahingoista rakennuksille. Tällä hetkellä ei ole tiedossa, että järistyksestä olisi sattunut henkilövahinkoja. Järistys kesti noin puoli tuntia.
 Järistysalueen keskus sijaitsee noin 10 kilometrin syyvyydessä. Se on noin 18 kilometrin päässä Ridgecrestistä, jossa sattui voimakas maanjäristys vain päivä sitten. Tuolloin maata vavisutti 6,4 magnitudin järistys. Kyseessä oli voimakkain siihen asti mitattu Etelä-Kaliforniaan osunut järistys 20 vuoteen.
 Jälkijäristykset ovat vavisuttaneet aluetta torstaista lähtien. Järistyksiä seuraavien viranomaisten mukaan jälkijäristyksiä on mitattu jopa 1 700.
 Lue myös:
 Maa järisi Etelä-Kaliforniassa – kuolonuhreista ei ole raportoitu

Maa järisi jälleen Kaliforniassa – edellisestä voimakkaasta järistyksestä vain päivä aikaa