Summary: Muovin matka piirtyy kartalle GPS-signaalien avulla.

Mihin menet, muoviroska? Onko muovin lajittelu vaivan arvoista, jos ei jätteen määränpäästä kuitenkaan voi olla täysin varma? Ylen I love Muovi -kampanjan nimissä ruotsinkielinen toimitus päätti tutkia asian kunnolla.
 Yle Svenskan  Älskade plast  -toimituksessa asennettiin jäljittimet viiteen muovipussiin. Muoviroskat kiikutettiin jätepisteille huhtikuun toisena päivänä. Siitä alkaen niiden matkaa on voinut seurata kartalla. Testin perusteella selviää, kulkeutuivatko muoviroskat Riihimäelle vai sittenkin mereen.
 Sitkeä epäily suomalaisen muoviroskan päätymisestä Kiinaan ja sitä kautta maailman meriin ei ole vieläkään kokonaan sammunut. Ei, vaikka Helsingin yliopiston dosentti  Mikko Paunion  Lännen Mediassa vuonna 2018 antamat väitteet on torpattu jo useasti, kuten esimerkiksi  Kalevan uutisessa kerrotaan . Ylekin on uutisoinut, että  Kiina on sulkenut  muovirallin Euroopasta.
 Jäljittimillä varustettua muoviroskaa lähti matkaan Vaasasta, Turusta, Helsingistä, Porvoosta ja Raaseporin Pohjasta. Ainakin viimeksi mainittu näytti keskiviikkona lähestyneen nopeammin Riihimäkeä kuin Kiinaa.
 Mihin muoviroskat menevät? Klikkaamalla kartalla näkyviä paikantimia Yle Svenskan jutussa  Vi satte fem sändare i plastinsamlingskärl i landet - det här är varför  näet, missä kuljetukset ovat antaneet viimeisimmät signaalit.
 Hyppää huhtikuun kiinnostavimman somerealityn vietäväksi ja etsi lisätietoa muovista ja sen kierrättämisestä Ylen  I love Muovi  -sivustolta.
 Lue lisää:
 Mitä muovijätteellemme tehdään? Kurkista sisään laitokseen, jossa jauhetaan jätteestä raaka-ainetta

Meneekö muoviroska Riihimäelle vai Kiinaan? Piilotimme jäljittimet viiteen muovipussiin ja sinä voit seurata niiden matkaa


Summary: Myös yhtiön johtoryhmää rukattiin kovalla kädellä.

HKScan vähentää työvoimastaan 74 työntekijää. Vähennykset koskevat vakituisia ja määräaikaisia työsuhteita. Osa vähennyksistä toteutetaan eläkejärjestelyin. Alun perin henkilöstövähennyksen enimmäismäärän arvioitiin olevan jopa 220.
 Tuotannon työntekijät olivat neuvottelujen ulkopuolella.
 Lisäksi kolme johtotason ihmistä jättää yhtiön: talousjohtaja, teollisista toiminnoista vastaava johtaja ja Categories ja Concepts -yksikön johtaja.
 Myös johtoryhmää rukattiin kovalla kädellä. Ryhmästä lähtevät henkilöstöjohtaja, viestintäjohtaja ja alkutuotannosta vastaava johtaja.
 Maakohtaiset yt-neuvottelut käynnistettiin helmikuussa. Baltian, Ruotsin, Tanskan ja Puolan osalta neuvottelut ovat vielä kesken. Niiden tuloksista yhtiö kertoo neuvottelujen päättymisen jälkeen.
 Tehostamistoimien tavoitteena on kerätä yhteensä 10 mijoonan euron säästöt. Täysimääräisinä säästöt voidaan laskea ensi vuoden tileihin.
 Lue lisää:
 HKScan aloittaa yt-neuvottelut – vähennystarve koko konsernissa enintään 220

HK:n yt-neuvottelut päätökseen: 74 lähtee Suomesta


Summary: Tutkijaa ja tulevaa lapsiasiavaltuutettua hätkähdytti kaveria kaipaavien lasten määrä.

Lisää aikaa kavereiden kanssa, lisää omaa aikaa, enemmän aikaa yhdessä perheen ja vanhempien kanssa. Nämä olivat lasten suurimpia toiveita opetus- ja kulttuuriministeriön teettämässä koululaiskyselyssä.
 Kyselyyn vastasi 95 000 peruskoululaista – noin 10 000 lasta jokaiselta luokka-asteelta.
 Kolmannen kerran tehdyssä kyselyssä selvitettiin tällä kertaa muun muassa lasten ja nuorten tyytyväisyyttä elämään, halua vaikuttaa asioihin ja sitä, millaisia harrastuksia he kaipaavat.
 Tällä ja aiemmin tehdyillä kyselyillä on vaikutusta siihen, millaisiin harrastuksia edistäviin hankkeisiin opetus- ja kulttuuriministeriö jakaa rahaa.
 Lisää harrastuksia toivoi kuitenkin vain 15 prosenttia vastanneista lapsista ja nuorista. Sen sijaan yli puolet toivoi enemmän vapaata aikaa ja yhdessäoloa kavereiden ja läheisten kanssa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Myös Helsingin Viikin normaalikoulussa oma aika oli koululaisten toivelistan kärjessä.
 Seitsemäsluokkalaiset  Ivan Gogolev  ja  Jamal Ogbu  haluaisivat viettää aikaa enemmän erityisesti kavereiden kanssa.
 – Vaikka minulla onkin kivat harrastukset, niin joskus tuntuu, että on liian vähän aikaa. Välillä on kivaa vaan hengailla ja chillaa, Ivan Gogolev pohtii.
 Ogbu on samaa mieltä. Koulupäivät on hänen mielestään pitkiä. Läksyt ja kokeet vievät paljon aikaa.
 – Sitä tietysti kaikki toivoo, että olisi vähemmän kokeita ja läksyjä, mutta näin se on, Ogbu hymyilee.
 Ivan Gogolev arvelee, että harrastuksia vähentämällä hän saisi kaipaamansa vapaata aikaa. Luokkakaveri Jamal Ogbu toivoisi, että läksyjä ja kokeita olisi vähemmän. Pekka Tynell / Yle
 Tuleva lapsiasiavaltuutettu kehottaa kuuntelemaan lasten viestiä
 Turun yliopiston sosiaalityön professori ja toukokuun alussa lapsiasiavaltuutettuna aloittava  Elina Pekkarinen  pitää oman ajan tarvetta tärkeänä havaintona.
 Pekkarinen on perehtynyt tutkijana nuorten näkemyksiin ja hyvinvointiin muun muassa Nuorisobarometria tehdessä. Oman ajan tarve on noussut esiin myös muissa lasten leikkejä ja vapaa-aikaa koskevissa tutkimuksissa.
 Turun yliopiston sosiaalityön professori ja tuleva lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen. Roni Lehti / Lehtikuva
 – Lasten mahdollisuus omaan aikaan on kaventunut. Esimerkiksi sinänsä hyvää tarkoittavat ilta- ja aamupäiväkerhot vievät tilaa ajalta, joka ennen oli useimmiten lasten omaa ja ohjelmoimatonta aikaa.
 Aikuisille voi näyttäytyä uhkaavana, jopa vaarallisena, jos lapset ovat ilman ohjausta tai välitöntä valvontaa. Pekkarinen kuitenkin muistuttaa, että jokaisen lapsen ja nuoren identiteetin rakentumiselle on hyödyllistä olla välillä ilman ohjattua toimintaa.
 – Ihmisen kasvuun kuuluvat myös hetket, jolloin mitään ei tapahdu. Tylsistyminen on tervettä, se lisää luovuutta ja kykyä ongelmanratakaisuun.
 Harrastukset ovat toki hyvä tapa järjestää vapaa-aikaa ja myös löytää ystäviä. Kyselyssä kymmenien tuhansien lasten toive vapaasta yhdessäolosta voi kuitenkin kertoa myös liian aikataulutetusta ja ohjelmoidusta arjesta.
 Aikuisten tuntosarvien pitää olla siis koholla.
 – Meillä on ehkä hieman liikaakin sellaista harrastususkoa. Ajatellaan, että harrastukset ovat se taikatemppu, jolla lasten ja nuorten hyvinvointia lisätään. Näin se ei kuitenkaan aina ole. Harrastus voi olla myös kuormittava, jopa ahdistava.
 Lähes joka viides kaipaa kaveria
 Viime aikoina  paljon puhuttanut yksinäisyys  näkyy myös tässä kyselyssä: lapsista ja nuorista 17 prosenttia – siis lähes joka viides – haluaisi lisää kavereita.
 Kyselyn perusteella näyttää myös siltä, että moni kaveria kaipaava lapsi ei ole myöskään kovin tyytyväinen elämäänsä.
 Yksinäisyyden ja hyvinvoinnin välinen yhteys on noussut selvästi esiin muissa tutkimuksissa, esimerkiksi Kouluterveyskyselyssä. Tämä on professori Elina Pekkarisen mielestä tämän valtakunnallisen koululaiskyselynkin tärkeintä antia.
 – Uutta ja yllättävää se ei siis ole, mutta kyllä se tässäkin kyselyssä hätkähdyttää. Minun mielestäni pitää kiinnittää nyt tarkalla silmällä huomiota yksinäisyyden ja kavereiden merkitykseen.
 Sosiaalisten suhteiden vahvistamiseen pitää tulevan lapsiasiavaltuutetun mielestä panna nyt paukkuja. Vertaissuhteiden vahvistaminen täytyy ottaa työvälineeksi niin kouluissa kuin vapaa-ajallakin – myös perheissä, ja ihan tosissaan.
 – Meillä puhutaan paljon koulukiusaamisesta ja harrastusten tärkeydestä, mutta ei kuitenkaan kovin paljoa tarkemmin mietitä, miten yksinäisyyttä voitaisiin torjua.
 Kuudesluokkalainen Laura Koskinen on mukana vaikuttamassa koulunsa Kestävän kehityksen -raadissa. Pekka Tynell / Yle
 Tutkija: Hokema passiivisista nuorista voidaan unohtaa
 Uusimmassa Nuorisobarometrissa kävi ilmi, että  nuorten kiinnostus politiikkaan on kasvanut.
 Myös tänään keskiviikkona julkistettu opetus- ja kulttuuriministeriön valtakunnallinen koululaiskysely vahvistaa, että nuorilla on halu vaikuttaa asioihin. Varsinkin niihin, jotka ovat lähellä omaa arkea.
 Joka kolmas lapsi tai nuori halusi vaikuttaa kouluruokailuun ja välitunteihin. Heillä on mielessään myös ajatuksia siitä, mitä pitäisi tehdä.
 Joka neljännellä oli halua ja ideoita vaikuttaa oppitunteihin, luontoon ja luonnonsuojeluun sekä esimerkiksi älylaitteiden käyttöön koulussa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Professori Elina Pekkarisen mielestä on erittäin tärkeää, että lasten ja nuorten ääntä myös kuullaan. Siinä on hänen mielestään kouluissa kunnostauduttu aiempaa paremmin. Kyselyillä ja osallistamisella pitääkin olla oikeasti vaikutusta.
 – Ei ole hyvä, jos lapsille tulee jo hyvin pienenä tunne, etteivät he pysty vaikuttamaan arjessa tapahtuviin asioihin. Se on omiaan estämään jatkossakin osallistumista ja motivaatiota muuttaa asioita, Pekkarinen muistuttaa.
 Viikin normaalikoulun kuudesluokkalainen  Laura Koskinen  kokee, että ainakin omassa koulussa oppilaiden ääntä kuullaan.
 Hän on mukana koulunsa Kestävän kehityksen -raadissa. Raadissa oppilaat pohtivat keinoja, miten arki koulussa pyörisi ympäristöystävällisemmin.
 Viime aikoina raatilaiset ovat esimerkiksi pohtineet, miten kouluruokaa menisi vähemmän roskiin.
 – Vaikuttaminen on kivaa. Sitä tuntee itsensä paremmaksi, kun pystyy vaikuttamaan asioihin. Kaikkia se ei kiinnosta, ja ne odottaa, että muut tekee, mutta minusta se on tosi kivaa.

Koululaisten hartain toive: Enemmän vapaata aikaa – Lähes satatuhatta lasta vastasi ministeriön kyselyyn


Summary: llmatilaloukkaus tapahtui Upinniemen edustalla maanantaina kello 17.59.

Portugalin ilmavoimat on antanut julkilausuman, jossa se kertoi yhden merivalvontalentokoneensa eksyneen Suomen ilmatilaan ilman lupaa vahingossa kertoo uutistoimisto APTN.
 Yle  kertoi eilen epäillystä ilmatilaloukkauksesta, joka tapahtui maanantai-iltana Kirkkonummella sijaitsevan Upinniemen edustalla kello 17.59.
 Julkilausumassa todetaan, että kyseessä oli NATO-operaatio, jossa sen P-3-Orion-lentokone oli lentänyt Puolasta Itämerelle. Kone oli lausuman mukaan kääntynyt vahingossa 500 metrin verran Suomen ilmatilaan.
 Portugalin ilmavoimat antoi lausunnon tiistaina ja kertoi lähettäneensä aiheesta selityksen Suomen viranomaisille.

Portugali: Suomen ilmatilaloukkaus oli vahinko


Summary: Tapausten epäillään sattuneen Tesomalla ja Kalkussa.

Sisä-Suomen poliisilaitos tutkii kahta erillistä tiistaina 2. huhtikuuta tapahtunutta epäiltyä lapsiin kohdistunutta seksuaalitekoa.
 Ensimmäinen teon epäillään tapahtuneen aamulla hieman ennen kello kahdeksaa Kalkussa ja toisen teon noin kello 15.30 Tesomalla. Molemmissa tapauksissa kohteena on ollut alakouluikäinen tyttö.
 Tapausten tutkinnassa selvitetään tapahtumien kulkua sekä myös sitä, onko tapahtumilla yhteyttä toisiinsa, poliisi kertoo tiedotteessa.
 Poliisi sanoo, ettei se voi tutkinnan tässä vaiheessa yksilöidä epäiltyä tekotapaa, tekopaikkaa tai sitä, ovatko henkilöt tunteet toisensa entuudestaan.
 Poliisi tekee tiivistä yhteistyötä muun muassa Tampereen kaupungin kanssa asian selvittämiseksi.
 – Teemme kaikkemme epäiltyjen rikosten selvittämiseksi. Tiedotamme lisää heti kun mahdollista, viimeistään huomenna kello 14.00, sanoo tutkintaa johtava rikoskomisario Joni Länsipuro.
 – Meillä ei ole mahdollisuutta kommentoida epäiltyjä rikoksia tässä vaiheessa yhtään enempää, koska tutkinta on alussa ja kaikki aika käytetään tutkinnallisiin toimenpiteisiin.

Poliisi tutkii kahta epäiltyä lapsiin kohdistunutta seksuaalitekoa Tampereella – molemmissa tapauksissa kohteena alakouluikäinen tyttö


Summary: Lori Lightfoot on tummaihoisena naisena poikkeus Yhdysvaltain suurkaupunkien pormestarien miesvaltaisessa joukossa.

Chicagossa on valittu pormestariksi 56-vuotias  Lori Lightfoot , avoimesti lesbo ja afroamerikkalaiseen vähemmistöön kuuluva nainen.
 Politico-verkkojulkaisun  mukaan Lightfootin valinta on monella tapaa poikkeuksellinen. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun kolmessa suurimmassa yhdysvaltalaiskaupungissa New Yorkissa, Los Angelesissa ja Chicagossa nousee valtaan tummaihoinen nainen.
 Näissä kaupungeissa ei ole myöskään aiemmin valittu avoimesti homoseksuaalista ihmistä pormestariksi.
 – Voitto on historiallinen, ja kiistämättä tämä on ylpeydenaihe kaupungin HLBTQ-yhteisölle, chicagolaisen sukupuolivähemmistöjen oikeuksia ajavan järjestön johtaja  Brian Johnson  sanoi  uutistoimisto AP:n  mukaan.
 HLBTQ-lyhenne tulee sanoista homo, lesbo, biseksuaali, transihminen ja queer.
 Historialliset pormestarivaaleista teki myös se, että toisella kierroksella oli vastakkain kaksi afroamerikkalaista naista. Lightfootin vastaehdokas oli 72-vuotias chicagolainen pitkän linjan poliitikko  Toni Preckwinkle.
 Yhdysvaltain kolmanneksi suurimmassa kaupungissa on yleensä valittu pormestareiksi perinteisiin poliittisiin mahtisukuihin kuuluvia miehiä.
 "Poikien vanha kerho" vaihtoon
 Lightfootilla ei ole kytköksiä sisäpiiriin eikä aiempia poliittisia luottamustoimia.  New York Times arvioi , että äänestäjät halusivat muutoksen kulttuuriin, jossa valta on siirtynyt politiikan sisäpiiriläiseltä toiselle ja korruptio rehottaa.
 – Ei mitään henkilökohtaista, mutta hän ei kuulu samaan vanhaan poikien kerhoon, 40-vuotias Lightfootin kannattaja  Kimberly Smith  kommentoi lehdelle.
 Chicagoa on vain kerran aiemmin johtanut nainen,  Jane Byrne  1970- ja 80-lukujen vaihteessa.
 Uutistoimisto AP:n mukaan seitsemässä muussa suuressa amerikkalaiskaupungissa on pormestarina afroamerikkalainen nainen, esimerkiksi eteläisissä Atlantassa ja New Orleansissa.
 Nelivuotisella pormestarikaudellaan Lightfoot haluaa jakaa Chicagon varakkaiden alueiden hyvinvointia kaupungin köyhempiin osiin.
 – Saatamme olla toisillemme tuntemattomia, mutta tässä huoneessa ja kaupungissa olemme toistemme naapureita, hän sanoi voitonpuheessaan  CNN:n mukaan .
 Lisää aiheesta:
 Nämä kuusi mahtinaista voivat tehdä USA:n välivaaleissa historiaa: "Jos ei istu päättävissä pöydissä, joutuu itse syödyksi"
 Naiset ja vähemmistöt sisuuntuivat Trumpin voitosta ja kipuavat  nyt USA:n politiikan huipulle – "Tämä on jo trendi"

Chicagolaiset valitsivat pormestariksi afroamerikkalaisen lesbonaisen – perhedynastioiden miesten aikakausi päättyi


Summary: Vangittuna on edelleen kaksi miestä, jotka murtautuivat vanhuksen asuntoon Hartolassa.

Ryöstön kohteena ollutta 81-vuotiasta miestä epäillään tapon yrityksestä. Hartolassa 19. maaliskuuta tapahtuneen ryöstön tutkinta on edennyt ja poliisi on keskiviikkona vapauttanut kaksi vangittuna ollutta miestä.
 Vangittuna on edelleen kaksi miestä, jotka murtautuivat vanhuksen asuntoon. Toinen miehistä pahoinpiteli paikalla ollutta asunnon haltijaa. Samaan aikaan toinen miehistä anasti asunnossa olleen aseen ja sen panokset.
 81-vuotias mies sai pahoinpitelyssä vaikean ruumiinvamman ja joutui hengenvaaralliseen tilaan. Hän torjui hyökkäyksen ampumalla käsiaseella hyökkääjää rintaan, jonka jälkeen hyökkääjä poistui paikalta. Syyttäjä ja viime kädessä tuomioistuin ratkaisee onko tilanteessa ollut käsillä vastuusta vapauttava hätävarjelutilanne.
 Hätäkeskukseen tuli noin kaksi tuntia tapahtuman jälkeen ilmoitus Hartolan keskustassa olevasta ammutusta henkilöstä. Poliisi kertoi pian tapahtuneen jälkeen, että 81-vuotias oli hälyttänyt apua itse.
 Teon yhteydessä anastettu ase patruunoineen löytyi epäiltyjen kiinniottojen yhteydessä henkilöautosta.

Ryöstön kohteena ollutta 81-vuotiasta epäillään tapon yrityksestä


Summary: Hovioikeus tuomitsi miehen syyntakeettomana tehdyistä murhasta, viidestä tapon yrityksestä ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.

Helsingin keskustassa ihmisten päälle ajanut mies hakee valituslupaa korkeimmasta oikeudesta.
 Viisikymppinen mies törmäsi kuuteen ihmiseen Helsingin Lönnrotinkadulla heinäkuussa 2017. Yksi nainen kuoli, ja muut uhrit saivat vammoja.
 Helmikuun alussa Helsingin hovioikeus tuomitsi miehen syyntakeettomana tehdyistä murhasta, viidestä tapon yrityksestä ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Hovioikeus arvioi tekoa tiukemmin kuin käräjäoikeus, joka oli tuominnut miehen murhan sijaan taposta.
 Mies oli jo käräjäoikeudessa määrätty pakkohoitoon, ja hovioikeus piti päätöksen voimassa. Mielentilatutkimuksen mukaan miehen todellisuudentaju oli vääristynyt. Hän oli ollut pakkohoidossa aiemminkin.
 Lue myös:
 Hovioikeus: Lönnrotinkadun yliajaja syyllistyi tahalliseen murhaan –  Jäi silti ilman rangaistusta syyntakeettomana
 Syyttäjä vaatii Lönnrotinkadun yliajajalle murhatuomiota: Saattaa vaikuttaa omaisten mahdollisuuteen saada korvauksia
 Helsingin yliajo: Epäilty myöntää kuolemantuottamuksen, mutta kiistää tahallisuuden

Helsingin yliajaja hakee valituslupaa korkeimmasta oikeudesta


Summary: Tanskassa terrorismirikoksista tuomittu nuori suomalaismies on siirretty kaikessa hiljaisuudessa Suomeen kärsimään vankeusrangaistustaan.

Rikosseuraamuslaitos kertoo, että ensimmäinen ulkomailla terrorismirikoksista tuomittu suomalainen on siirretty kotimaahansa kärsimään rangaistustaan. Siirto on toisesta Pohjoismaasta ja se on tapahtunut viimeisen vuoden sisällä.
 Ylen tietojen mukaan kyse on Tanskassa tuomitusta 26-vuotiaasta miehestä. Mies sai Tanskan Esbjergissä neljän vuoden tuomion terrorismirikoksista maaliskuussa 2018.  Yle kertoi  tuomiosta vuosi sitten.
 Miehen tanskalainen puolustusasianajaja vahvisti A-studiolle, että mies on siirretty Suomeen.
 Rikosseuraamuslaitoksen tiedossa on, että myös toisessa Euroopan maassa on ollut viimeisen vuoden aikana harkittavana terrorismirikoksesta tuomitun siirtäminen Suomeen.
 Kyseinen maa kuitenkin ilmoitti, ettei se aio tehdä siirtoesitystä Suomelle eikä asia tullut Rikosseuraamuslaitoksen käsiteltäväksi. Vangin siirtoon vaaditaan vangin lisäksi suostumukset kummaltakin valtiolta.
 Antoi uskonnollista opetusta Isisissä
 Suomeen hiljattain siirretty mies sai tuomion Tanskassa maaliskuussa 2018.
 Tanskalaisoikeus katsoi suomalaismiehen liittyneen Syyriassa terroristijärjestö Isisiin ja antaneen  uskonnollista opetusta koraanikoulussa.
 Tuomitun tanskalainen puolustusasianajaja  Mette Grith Stage  kertoo Ylelle, että mies siirrettiin useita kuukausia sitten Suomeen.
 Grith Stagen mukaan miehellä ei ollut halua jäädä Tanskaan. Hänellä ei olisi ollut siihen myöskään tuomionsa kärsimisen jälkeen mahdollisuutta, sillä Tanska määräsi miehen karkotettavaksi ja asetti suomalaismiehelle elinikäisen maahantulokiellon.
 – Hänellä ei ole täällä perhettä eikä hän ei puhu tanskaa. Hän halusi takaisin Suomeen, Grith Stage kertoo.
 Mies syntyi Suomessa ja muutti 13-vuotiaana somali-isänsä kanssa Manchesteriin Englantiin. Perheen suomalainen äiti ei muuttanut heidän mukanaan.
 Englannissa mies kuului  samaan kaveripiiriin  Manchesterin pommittajan kanssa. Manchester Arenalle toukokuussa 2017 tehdyssä itsemurhaiskussa kuoli 22 ihmistä ja yli 500 loukkaantui.
 Suomalaismies matkusti Syyriaan vuonna 2013 ja asui siellä vuoteen 2015 asti.
 Syyrian jälkeen hän oleskeli Suomessa hetken aikaa, mutta muutti vuonna 2016 Tanskaan opiskellakseen yliopistossa. Englantiin mies ei voinut palata, sillä hänellä oli sinne maahantulokielto.
 Tanskassa mies pidätettiin alkuvuonna 2017.
 Oikeudenkäynnissä paljastui, että Suomessa olon aikana häntä kävi tapaamassa yksi  Manchesterin  kaveripiiriin kuuluneista henkilöistä, jonka kanssa hän oli tiiviisti viettänyt aikaa Englannissa. Kyseinen mies oli yhtä aikaa myös Syyriassa. Tämä  tuomittiin terrorismirikoksista  viime kesänä Tanskassa.
 Vaimo ja lapsi asuivat myös Suomessa
 Suomalaismies kertoi oikeudessa, että hänellä on vaimo ja pieni lapsi Englannissa. Hänen vaimonsa oli ollut miehen kanssa Syyriassa. Myös vaimo oleskeli lyhyen aikaa Suomessa pariskunnan palattua Syyriasta.
 Puolustusasianajajalla ei ole tietoa, missä maassa miehen perhe tällä hetkellä sijaitsee.
 Grith Stage kertoo kehottaneensa päämiestään valittamaan Tanskassa saamastaan tuomiosta, mutta mies ei halunnut valittaa. Asianajajan mukaan mies ei halunnut odottaa vankeudessa seuraavaa käsittelyä.
 – Sain hänestä sen käsityksen, että hän oli todella ottanut opikseen virheistään. Se mies, joka tuomittiin täällä Tanskassa oli hyvin eri mies, joka oli Syyriassa. Hän ei enää uskonut siihen ideologiaan, Grith Stage toteaa.
 Rikosseuraamuslaitos ei kerro, istuuko mies vielä tällä hetkellä vankilassa. Ulkomailla annetut rangaistukset voidaan siirron jälkeen muuttaa vastaamaan Suomen rangaistustasoa. Pohjoismaista tulevista siirroista ei tehdä mukauttamismenettelyä.
 Ensikertalaisella on kuitenkin Suomessa mahdollista päästä ehdonalaiseen vapauteen istuttuaan puolet vankeusrangaistuksestaan. Ylen tietojen mukaan kyseisellä henkilöllä ei ole Suomessa aiempaa rikosrekisteriä.
 Rikosseuraamuslaitoksella on tiedot ainoastaan EU:n sisältä tulevista siirtoesityksistä. EU:n ulkopuoliset vankien siirrot hoitaa oikeusministeriö. Ministeriöllä ei ole tiedossa yhtään EU:n ulkopuolelta siirrettyä terrorismirikoksista tuomittua suomalaista.
 Ulkoministeriön tietojen mukaan maailmalla on alle kymmenen terrorismista epäiltyä tai tuomittua suomalaista. Ulkoministeriö ei yksilöi tarkkaa lukua.
 Pysyvätkö viranomaiset terrorismista epäiltyjen perässä Suomessa? Illan  A-studiossa  kysymystä ovat pohtimassa jihadismitutkija Juha Saarinen, suojelupoliisin erikoistutkija Pekka Hiltunen ja sisäministeriön poliisiosaston kehittämispäällikkö Tarja Mankkinen klo 21.05 alkaen. Lähetyksen juontaa Annika Damström. #yleastudio

Ensimmäinen ulkomailla terrorismista tuomittu suomalainen on siirretty Suomeen kärsimään rangaistustaan – opetti koraania Isisissä


Summary: Toisin kuin joissakin Euroopan maissa, Suomessa radikalisoituneita vankeja ei sijoiteta omalle osastolleen. Ainakaan vielä.

Joulukuu 2016, Berliini. 23-vuotias  Anis Amri  ajaa rekan ihmisjoukkoon Breitscheidplatzin joulumarkkinoilla. 12 ihmistä kuolee. Myöhemmin Amrin todetaan inspiroituneen terroristijärjestö Isiksestä.
 Ennen iskuaan Amri oli istunut neljä vuotta italialaisessa vankilassa tuhopolton yrityksestä. Kotimaassaan Tunisiassa hän oli tehnyt ryöstöjä ja käyttänyt huumeita.
 Mutta radikalisoituneena häntä ei pidetty. Amri tuntui muuttuneen vankilassa. “Meni sisään tietynlaisena ja tuli ulos täysin toisenlaisena”, kuten  hänen veljensä sanoi .
 Vankiloita on kutsuttu jopa terrorismin yliopistoiksi
 Charlie Hebdon terrori-isku Ranskassa 2015. Brysselin terrori-isku Belgiassa 2016. Barcelonan terrori-isku Espanjassa 2017.
 Euroopan viimevuotisten terrori-iskujen tekijöistä merkittävä osa oli viettänyt aikaa vankilassa ennen iskua. Menneet kiven sisään “tavallisten” rikosten vuoksi, tulleet ulos valmiina tappamaan väkivaltaisen ideologian puolesta.
 Tämä on herättänyt Euroopan pohtimaan vankiloiden merkitystä terrorismin synnyssä. Asiaa on pohtinut myös Suomen Rikosseuraamuslaitos Rise.
 Risen mukaan Suomen vankiloissa on kymmeniä vankeja, joissa on nähty merkkejä väkivaltaisesta ääriajattelusta.
 Nyt Risellä on suunnitelma, mitä heille tulisi tehdä.
 Ilmiö ei ole uusi
 Rikolliset ovat aina kohdanneet toisensa vankiloissa. Samaa pätee terrorismista tuomittuihin.
 1900-luvulla irlantilaisten nationalistien terroristijärjestö IRA rekrytoi uusia jäseniä aktiivisesti englantilaisten vankiloiden kautta. Vuosituhannen alussa terroristijärjestö  Al-Qaida teki samaa  sekä länsimaiden että Lähi-idän vankiloissa. Viime vuosina erityisesti Isis.
 Vankilassa yhteiskunnan syrjäytyneet, väkivaltaiset ja henkisesti hauraat ihmiset päätyvät samaan ahtaaseen tilaan karismaattisten villitsijöiden, joskus tuomittujen terroristien kanssa. Siksi vankiloita on kutsuttu jopa terrorismin yliopistoiksi.
 Nimitys on yliampuva, sanoo Rikosseuraamuslaitoksen erityisasiantuntija  Annika Finnberg .
 – Vankila itsessään ei radikalisoi, mutta olosuhteet vankilassa voivat työntää kohti radikalisaatiota.
 Finnberg vastaa Risen uuden, vankilaradikalisaatiota tutkivan ryhmän kehittämisestä ja koordinoinnista. Seitsemästä virkamiehestä koostuva ryhmä on osa Risen ratkaisua radikalisoitumista koskevaan ongelmaan.
 Tehtävä on vaikea: Pitäisi huomata, kun vangin radikaalit ajatukset ja mielipiteet tiivistyvät väkivallan hyväksynnäksi, tai valmiudeksi ryhtyä siihen itse.
 Ja sitten pitäisi puuttua kehitykseen, ennen kuin ääriajattelu ottaa vallan. Ettei käy niin kuin Anis Amrin kohdalla kävi.
 Finnberg uskoo, että se on mahdollista.
 – Avainasemassa on se, että kehitys havaitaan ajoissa.

 Vankilassa radikalisoitumisella tarkoitetaan kehitystä, jonka myötä vanki alkaa perustella käyttämäänsä väkivaltaa ideologiallaan. Tai vähintäänkin alkaa pitää tällaista väkivaltaa oikeutettuna.
 Tätä se tarkoittaa käytännössä:
 “Vanki oli äänekkäästi juhlinut erästä terrori-iskua, sekä esittänyt myönteisiä kannanottoja liittyen terrorismiin. Vanki on kuulunut vankilassa rukouspiiriin, jonka toiminnassa on ollut väkivaltaisia piirteitä.”
 “Vanki on kertomansa mukaan siviilissä osallistunut äärioikeistolaista ideologiaa kannattaviin mielenilmaisuihin, sen lisäksi hän on vankilassa henkilökunnalle esittänyt natsien iskulauseita”.
 “Vanki on syyllistynyt uskonnolla perusteltuun pahoinpitelyyn vankilassa. Arvaamatonta ja uhkaavaa käytöstä myös henkilökuntaa kohtaan. Uhonnut henkilökunnalle pelkäävänsä vain jumalaa”.
 Otteet ovat raportista, jonka Rise julkaisi huhtikuussa 2018. Projekti, jota raportti koski, oli ensimmäinen kerta kun Rise kartoitti vangeissa piileviä radikalisoitumisen piirteitä.
 Raportti herätti huomiota mediassa. “Suomen vankiloissa yli sata radikalisoitunutta vankia”, kertoivat otsikot.
 Turun puukotusisku oli tapahtunut kahdeksan kuukautta aiemmin.  Rise sai vuodelle 2018 rahoitusta  ilmiön ennaltaehkäisyyn. Rahalla palkattiin Finnberg ja kuusi muuta virkamiestä hankkimaan ja analysoimaan tietoa vankien ääriajattelusta.
 Nyt kun tietoa kerätään, kuva suomalaisten vankiloiden tilanteesta tarkentuu nopeasti.
 Esimerkiksi vuoden takaiset otsikot hieman kärjistivät Risen viestiä. Rise ei väittänyt, että vankiloissa olisi “yli sata radikalisoitunutta”. Näin monessa henkilössä Rise oli vasta tehnyt havaintoja, joista osa on osoittautunut vääriksi tulkinnoiksi.
 Suomen vankiloissa istuvista noin kolmesta tuhannesta vangista 50–60 on sellaisia, joissa Rikosseuraamuslaitos on nähnyt merkkejä radikalisoitumisesta. Tämän lisäksi havaintoja on tehty 20–30 yhdyskuntaseuraamuksen piirissä olevasta.
 Joidenkin vankien ääriajattelusta Rise on kuitenkin niin varma, että asia on merkitty vangin rangaistusajan suunnitelmaan. Heidän lukumääräänsä Rise ei kerro julkisuuteen.
 Yksittäisen asian, kuten länsimaita kohtaan ilmaistun vihan, ei vielä pitäisi riittää merkinnän saamiseen. Syyn tulisi olla huomattavasti vakavampi.
 – Myönteinen suhtautuminen terrorismiin. Ideologialla perusteltu väkivalta, sillä uhkailu, tai muiden yllyttäminen siihen. Ekstremistiseen toimintaan liittyvä rekrytointi, Finnberg luettelee.
 Uusnatsismi nostaa päätään myös vankiloissa
 Vuosi sitten julkaistun raportin mukaan enemmistö radikalisaatiosta kertovista havainnoista koski jihadismin kaltaista väkivaltaista islamintulkintaa. Loput uusnatsismin kaltaista äärioikeistolaista ajattelua.
 Puntit ovat sittemmin tasoittuneet. Radikalisaatiota koskevat havainnot menevät Risen mukaan puoliksi suuntauksien välillä.
 Tähän on voinut vaikuttaa uusnatsien aktivoituminen. Uusnatsistinen  Pohjoismainen vastarintaliike PVL on kasvattanut  viime vuosina jäsenmääräänsä Suomessa. Vankila ei ole muulta maailmalta eristetty tyhjiö.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Yksi syy voi myös olla se, että vanginvartijat eivät ole aiemmin suhtautuneet uusnatsismiin niin vakavasti kuin jihadismiin. Seuraavat lainaukset ovat vartijoilta, joita  Miikka Mölsä  haastatteli graduunsa 2018.
 “Tunnen tyyppejä (vanginvartijoita) jotka automaattisesti ajattelevat, että jos joku on muslimi, hän on radikalisoitunut. Ja se on vaarallinen tapa ajatella”.
 “Nämä hakaristijutut, niissä on aina ollut kyse radikalisaatiosta niin kuin muussakin. Se on ollut meille näkyville koko ajan, mutta emme ole [tauko]. Olemme vain sulkeneet siltä silmämme”.
 Mölsän arvio oli, että vartijat liittävät islamin radikalisaatioon esimerkiksi äärioikeistolaista ajattelua herkemmin.
 – Näkisin, että kyse on puhtaasti tiedon puutteesta. Kun nähdään millaisiin iskuihin äärioikeistokin syyllistyy, uhkaa ei voida vähätellä, kommentoi Risen Annika Finnberg.
 Finnberg viittaa Uuden Seelannin terrori-iskuun.  Valkoista ylivaltaa kannattava mies  ampui maaliskuussa kuoliaaksi 50 moskeijaan kokoontunutta rukoilijaa.
 Vartijoiden tiedon puute on ongelma radikalisaation ennaltaehkäisyn kannalta.
 Islaminuskoiset vangit saattavat kokea, että heitä syrjitään uskontonsa vuoksi. Tällaista ajattelua “vääräuskoisia” vastaan sotivat jihadistit pyrkivät ruokkimaan.
 Tiedon puute voi myös johtaa vääriin tulkintoihin. Islamia ymmärtämätön vartija saattaa tulkita muslimin hartauden merkiksi radikalisaatiosta. Nykykäsitys on, että uskonnollisen kipinän löytäminen voi päinvastoin ennaltaehkäistä vangin huonoa kehitystä.
 – Juuri siksi me koulutamme henkilökuntaa aktiivisesti. Uskonto on tärkeä asia monelle, ja sen harjoittamista tulee edistää, Finnberg sanoo.
 Rise on viime vuosina kouluttanut noin 400:ää virkamiestä luotettavampien havaintojen tekemiseen.
 Riittävä määrä koulutettuja vartijoita ei kuitenkaan Finnbergin mukaan vielä riitä. Sen lisäksi vankilassa pitäisi olla riittävästi fyysistä tilaa.
 Ahdas selli, katkera vanki – “Mä nyt odottelen vaan, milloin räjähtää”
 Helsingin vankilassa on tungosta. 312 vankipaikasta on käytössä 311.
 Helmikuussa 2019 eduskunta hyväksyi lakimuutoksen, joka salli sakkojen muuntamisen vankeusrangaistukseksi. Seurauksena “Sörkan” eli Sörnäisissä sijaitsevan Helsingin vankilan sellit täyttyivät näpistelijöiden kaltaisista sakkovangeista.
 Vanki  Timo Timosen  naapuriselliin asutettiin juuri kaksi vankia. Noin 15 neliön tilaan.
 – Tämän kokoinen selli kahdelle. Eihän siinä ole mitään omaa rauhaa, ei pienintäkään. Mä nyt odottelen vaan, milloin räjähtää, Timonen pudistelee päätään.
 Timo Timonen pitää 15 neliön selliään suhteellisne mukavana. Naapurit jakavat samankokoisen tilan keskenään.
 Ahtaus lisää vankien katkeruutta, Timonen sanoo.
 – Monikin vanki on täysin tietoinen siitä, että vankeudessa on kyse vapauden menetyksestä. Mutta tällä (huonot vankilaolot) tulee se tuntuma, että se on isompikin rangaistus.
 Yliasutuksella on muitakin vaikutuksia: Kasvaa riski, että huonosti toimeen tulevat vangit päätyvät samalle osastolle. Lisäksi vartijoilla on vähemmän aikaa seurata yhden vangin toimia, ja siten huonommat mahdollisuudet havaita mahdollinen huono kehitys.
 – Jos on resurssia, pystyt asioimaan vankien kanssa. Näet, jos on ongelmia. Jos on talo täynnä, ei voi tehdä muuta kuin laittaa kopit kiinni ja tehdä perustoiminnot, sanoo vanginvartija  Jouni Hakola  Vantaan vankilasta.
 Vantaalla on Sörkkaakin ahtaampaa. Paikkoja on virallisesti 186, vankeja on haastattelupäivänä 220.
 Hakola on ollut vanginvartijana 21 vuotta. Havainto on, että ääriajattelusta kumpuava käyttäytyminen on lisääntynyt.
 – Onhan sitä aina ollut, mutta se on lisääntynyt. Erilaiset maailman ilmiöt näkyy täälläkin. Esimerkiksi kun terrori-isku tapahtuu jossain päin maailmaa, se kuuluu kerroksilla. Jotkut juhlivat sitä, Hakola sanoo.
 Timonen ei ole huomannut mitään vastaavaa Helsingin vankilassa. Sosiaalinen paine pitää huolen asiasta.
 – Tai jos on, niin hiljaa juhlivat omassa päässään. Tässä kongilla (vankilakäytävällä) on kaksi mustaihoista. Jos ne juhlisi jotain terroristi-iskua, niin ei ne kauaa tässä olisi.
 Tulisiko “virus” eristää?
 Ensi kertaa rikoksesta tuomittu ei ole välttämättä viettänyt aikaa ollenkaan muiden rikollisten kanssa. Vankilassa asia muuttuu. Tuomitut verkostoituvat nopeasti, kuvailee vanginvartija Hakola.
 – Kun uusi kaveri tulee, kaikki menevät juttelemaan, mikä uusi vanki on miehiään. Tapaavat osastolla, vaihtavat ajatuksia, ehkä jengiytyvät.
 Yhteiskunnalle katkera ja ahtaassa vankilassa riutuva nuori on hyvä kohde väkivaltaista ideologiaa levittävälle värvääjälle. Tällaisia nuoria olivat esimerkiksi Charlie Hebdon terrori-iskun päätekijät  Cherif Kouachi  ja  Amedy Coulibaly . He  tapasivat oppi-isänsä   Djamel Beghalin  Pariisin lähellä sijaitsevassa, pahasti yliasutetussa Fleury-Mérogisin vankilassa.
 Samankaltainen kuvio on edeltänyt lukuisia muita terrori-iskuja. Myös moni “yksinäisenä sutena” pidetty joukkomurhan tekijä  on osoittautunut verkostoituneen  samanmielisten kanssa internetin keskustelupalstoilla.
 Myös Suomen vankiloissa on havaittu vankeja, jotka pyrkivät radikalisoimaan muita vankilan asukkaita. Tällaisten värvääjien lukumäärää Rise ei kerro.
 Herää kysymys:  tulisiko radikalisoituneiksi todetut eristää muista vangeista?
 EU-maissa käytännöt vaihtelevat. Ranskan, Belgian, Iso-Britannian vankiloilla on omia osastojaan radikalisoituneille vangeille. Hollannissa terroristisista rikoksista tuomittuja ja rikoksista vasta epäiltyjä tutkintavankeja on jopa suljettu samalle osastolle.
 On myös vaihtoehtoisia ratkaisuja.
 Saksan Hessenin osavaltion vankiloissa radikalisoituneita vankeja ei eristetä omalle osastolleen. Sen sijaan heidät hajautetaan muille osastoille “tavallisten” vankien joukkoon.
 Tämä on Annika Finnbergin mukaan myös Rikosseuraamuslaitoksen strategia.
 Radikalisoituneina pidetyt vangit pyritään hajauttamaan eri osastoille. Jos jonkun todetaan pyrkivän villitsemään muita, hänet voidaan siirtää suljetummalle osastolle. Yksinomaan radikalisotituneista vangeista koostuvaa “terroristiosastoa” ei aiota perustaa.
 – Siinä on se riski, että vangit yllyttävät toisiaan ja radikalisaatio syvenee. Ranskassa on saatu huonoja kokemuksia siitä, että radikalisoituneet ja terroristivangit ovat samoilla osastoilla.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Suomen vankiloiden tilanne poikkeaa kuitenkin suuresti Ranskasta, jossa vankiloiden yliasutus on eri mittaluokan ongelma. Noin puolet maan 69 000 vangista on muslimeja, joista suuri osa tulee Ranskan kaupunkien köyhistä maahanmuuttajalähiöistä.
 Toisin kuin Ranskassa, Suomen vankiloissa ei myöskään istu suurta määrää terrorismista tuomittuja. Tällaisia henkilöitä on varmuudella toistaiseksi yksi: Turun puukotusiskun tekijä.
 Ylen tietojen mukaan Suomeen on myös hiljattain siirretty suomalaismies, joka  tuomittiin viime vuonna Tanskassa  Isisin riveihin liittymisestä. Tiedossa ei kuitenkaan ole, onko henkilö jo suorittanut vankeustuomionsa.
 Tuomittujen määrä voi kuitenkin kasvaa lähitulevaisuudessa, jos esimerkiksi Isisin riveihin liittyneitä suomalaisia alkaa palata maahan.
 Keskustelua ääriajattelijoiden kanssa – “Mihinkään aivopesuun ei pyritä”
 Vankien sijoittelun, vankiloiden yliasutuksen välttämisen ja henkilökunnan koulutuksen lisäksi radikalisoitumisen ehkäisyyn on vähemmän kouriintuntuva keino: keskustelu.
 – Puhutaan esimerkiksi siitä, millaisesta rikoksesta henkilö on vangittu. Hyvä esimerkki on, jos tuomiota on kovennettu rasistisen motiivin vuoksi.
 Näin kuvailee yksi Finnbergin ryhmän virkamiehistä. Hän ei halua esiintyä julkisesti nimellään. Se voisi tehdä hänen vaikeuttaa hänen työtään, johon kuuluu radikalisoituneina pidettyjen vankien säännöllinen tapaaminen. Vangeille ei haluta välittää sitä kuvaa, että heidät on leimattu radikalisoituneiksi.
 Tapaamisten tavoite on, että vanki luopuisi väkivallan käyttöön liittyvistä suunnitelmista. Jihadismista kiinnostuneelle vangille voidaan tarjota vaihtoehtoisia näkökulmia Isisin propagandan rinnalle. Tai sitten vankia voidaan ohjata tukitoimien piiriin, kuten opiskelemaan ammattia varten.
 Mutta väittelyyn ei ryhdytä. Siitä ei olisi hyötyä, virkamies sanoo.
 – Mihinkään aivopesuun ei pyritä. Ketään ei voi vaatia hylkäämään poliittista ideologiaa.
 Keskustelu on myös keino arvioida vangin kehitystä. Vangin kirjeenvaihtoa voidaan lukea ja puheluita kuunnella vain lain sallimissa tilanteissa. Kuten silloin, jos vangin epäillään suunnittelevan jotain mikä olisi vaaraksi vankilan turvallisuudelle.
 Siksi vankilaradikalisaation parissa työskentelevät Risen virkamiehet pyrkivät säilyttämään puhevälit, vaikka vanki kannattaisi ilmeisen vankkumattomasti Isistä tai Hitleriä.
 Aika on Risen puolella.
 – Jotkut on täällä vuosia.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Onnistuvatko Finnberg ja muut Risen virkamiehet ennaltaehkäisemään radikalisaatiota suomalaisvankiloissa?
 Siihen tuskin saadaan tyhjentävää vastausta. Ennaltaehkäisevä työ on onnistunutta silloin kun mitään ei tapahdu. Vain tapahtuneet rikokset päätyvät tilastoihin.
 – Tämä on epäkiitollista työtä siinä mielessä, että me ei tiedetä miten vangeilla menee, kun he eivät enää ole vankiloissa.
 Kaikki vangit eivät kuitenkaan vankeusaikanaan luovu väkivaltaisesta ideologiasta. Toisten radikalisoitumista Risen henkilökunta ei edes havaitse.
 Suomessa käytännössä kaikki vangit pääsevät kuitenkin aikanaan vapauteen. Niistäkin vangeista, joissa Rise on viime vuosina tehnyt havaintoja ääriajattelusta, on astunut ulos vankilan porteista jo kymmeniä.
 Siinä tilanteessa olennaista on, että viranomaisten tietojenvaihto toimii. Annika Finnbergin mukaan Rise on “aktiivisessa yhteistyössä muiden tahojen kanssa”.
 – Mutta ei ole tarkoitus, että kukaan katoaa tutkasta. Näin ei pitäisi käydä.

Suomen vankiloissa on ainakin yksi terroristi ja kymmeniä radikalisoituneita – Rikosseuraamuslaitos heräsi ongelmaan ja perusti erikoisryhmän


Summary: Lapset ovat jo saaneet miljoonatalot. Neljästä lapsesta vain yksi asuu Saudi-Arabiassa.

Murhatun sauditoimittajan  Jamal Khashoggin  lapset saattavat saada jopa kymmenien miljoonien dollareiden korvaukset isänsä kuolemasta.
 Yhdysvaltalaislehti  Washington Post kertoi tiistaina , että Khashoggin neljä lasta ovat jo saaneet miljoonatalot ja 10 000 dollarin kuukausittaisia elatusmaksuja. Tämän lisäksi kuningaskunta saattaa vielä maksaa lapsille jopa kymmenien miljoonien dollarien korvaukset.
 Uutiskanava CNN:n mukaan  perhe saattaa saada yhteensä noin 70 miljoonaa dollaria, jos mukaan lasketaan mahdollisesti Khashoggin murhasta syytettyjen oikeudenkäynnin jälkeen maksettavat miljoonat.
 Khashoggin murhasta on nimetty 11 epäiltyä, joista viisi on saanut syytteet. Tuomio olisi kuolema.
 Jos miehet tuomittaisiin kuolemaan, Khashoggin perheellä olisi islamilaisen sharia-lain ja saudikäytäntöjen mukaan mahdollisuus armahtaa kuolemaantuomitut vastineeksi "verirahoista", CNN kertoo. Jos tuomituilla ei rahoja olisi, apuun voisi astua valtio.
 Khashoggilla on kaksi poikaa ja kaksi tytärtä.
 Murhattiin konsulaatissa
 Khashoggi murhattiin Saudi-Arabian konsulaatissa Istanbulissa viime vuoden lokakuussa. Hän oli hakemassa avioliittoa varten tarvittavia papereita. Khashoggi oli kuollessaan 59-vuotias.
 Esimerkiksi  YK on päätynyt siihen , että murhasta olivat vastuussa Saudi-Arabian viranomaiset. Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun CIA:n mukaan murhan määräsi Saudi-Arabian kruununprinssi  Mohammed bin Salman . Saudi-Arabia kiistää yhteyden.
 Rahojen tarkoituksena on Washington Postin mukaan taata, että lapset ovat mahdollisimman hiljaa isänsä murhasta.
 Toistaiseksi lapset eivät ole kritisoineet Saudi-Arabian kuningashuonetta, vaikka Khashoggin murha on herättänyt laajaa kansainvälistä keskustelua ja julkista paheksuntaa Saudi-Arabiaa kohtaan.
 Washington Postin haastattelema saudiviranomainen kielsi, että rahojen vastineeksi lasten pitäisi pysyä hiljaa. Virkailijan mukaan maassa on tapana tukea taloudellisesti väkivaltaisten rikosten tai luonnonmullistusten uhreja.
 Kaikki neljä lasta ovat saaneet lähekkäin sijaitsevat talot Jeddasta. Suurimman sai vanhin poika, pankkiiri  Salah Khashoggi . Hän on Washington Postin mukaan ainoa lapsi, joka aikoo jatkaa elämäänsä Saudi-Arabiassa. Muut asuvat Yhdysvalloissa.
 Lue lisää:
 Sauditoimittaja Khashoggi oli monikasvoinen – eliittisuvun poika kulki maailmalla Afganistanista Yhdysvaltoihin mutta maksoi lopulta hengellään kuningashuoneen arvostelusta
 Journalistin katoaminen nosti valokeilaan Trumpin saudibisnekset jahtikaupoista luksusasuntoihin – Yhdysvaltain ja Saudi-Arabian erityissuhteella on pitkä tausta

Saudi-Arabiassa murhatun toimittajan lapset saattavat saada jopa kymmenien miljoonien verirahat


Summary: Tavararaliikenteessä vetureita on saanut käyttää, mutta hätäjarrutusongelmien takana niiden käyttö henkilöliikenteessä on ollut kiellettyä.

VR:n historiallisen kalliit uudet veturit saatetaan kahden vuoden testien jälkeen saada vihdoin matkustajakäyttöön, arvioidaan liikenteen turvallisuusvirastosta Traficomista.
 Vetureiden kulunvalvontajärjestelmä on aiheuttanut aiheettomia hätäjarrutuksia, joita on pidetty riskinä matkustajille. Nyt veturin ongelmat ovat vähentyneet niin, että rajattu käyttö matkustajaliikenteessä näyttää mahdolliselta.
 Saksalaisen Siemensin valmistamat veturit ovat VR:n kaikkien aikojen kallein kalustohankinta. Vuonna 2014 tilatun 80 veturin hinta oli 300 miljoonaa euroa.
 Aiheettomat hätäjarrutukset aiheuttaa se, että uusissa vetureissa käytössä oleva, eurooppalaisen standardin mukainen turvajärjestelmä ei sellaisenaan sovi yhteen Suomessa käytössä olevan vanhan kansallisen järjestelmän kanssa.
 STT:n tietojen mukaan myös Sr3:n avustavan dieselmoottorin kanssa on ollut ongelmia. Apumoottori oli yksi uuden veturin hienouksista. Sen avulla sähköveturia voi käyttää myös sähköttömillä rataosuuksilla, kuten tehtaiden ratapihoilla.
 Hätäjarrutukset eivät Traficomin  Hannu Timperin  mukaan ole tavattomia, mutta matkustajille ne ovat riski.
 – Jos sattuu olemaan vaikkapa kantamuksineen portaissa, loukkaantumisen vaara on olemassa, Timperi sanoo.
 Aiheettomat hätäjarrutukset voivat myös aiheuttaa viivästyksiä muulle junaliikenteelle. Tavaraliikenteessä hätäjarrutukset eivät aiheuta vaaraa. Traficom onkin sallinut Sr3:sten käytön laajasti tavaraliikenteessä.
 Ilta-Sanomat kertoi ongelmasta laajasti tammikuussa .
 Kaksi vuotta ongelmanratkaisua
 Ongelma on osoittautunut vaikeaksi ratkaista.
 – Kyllä tämän ongelman kompleksisuus on yllättänyt meidät, Timperi sanoo.
 Timperin mukaan viime vuonna aiheettomia hätäjarrutuksia sattui kymmeniä, mutta tuoreimpien tietojen mukaan niiden määrä on suurin piirtein puolittunut tämän vuoden mittaan.
 Traficom arvioi nyt, ovatko veturit tarpeeksi turvallisia matkustajajunissa käytettäviksi. Alustavasti tulokset näyttävät lupaavilta.
 Pettymys myös VR:lle
 VR Groupin liikennejohtaja  Petri Auno  vahvistaa, että uusien veturien käyttöönotto matkustajaliikenteessä lähestyy.
 – Tavoitteemme on saada veturi matkustajaliikenteeseen tänä vuonna, mutta tarkempaa aikaa en vielä uskalla sanoa.
 Hän tunnustaa, että pitkä viivästys uusien veturien käyttöönotossa on ollut pettymys.
 – Ratkaisujen löytäminen on ollut hitaampaa kuin olisi toivottu.
 Auno korostaa, että uutta veturia on pystytty käyttämään täysipainoisesti tavaraliikenteessä. Hänen mukaansa myös ongelmat dieselmoottorin kanssa ollaan saamassa kuriin.
 Lue lisää:
 Tällaisia uusia dieselvetureita VR tilaa 60 kappaletta – hinta noin 200 miljoonaa euroa

Hätäjarruvian takia pannassa olleille 300 miljoonan vetureille heltiämässä vihdoin matkustajaliikenteen käyttölupa


Summary: Tuomarin mukaan nimiä jäi tuomiosta salaamatta ihmimillisen erehdyksen vuoksi.

Helsingin hovioikeus on tuominnut Helsingin käräjäoikeuden tuomarin sakkoihin tuottamuksellisesta virkasalaisuuden rikkomisesta  Axl Smithin   salakatselujutun tuomion  julkistamisessa.
 Tuomarin virheen vuoksi tiedotusvälineille toimitettiin tuomio, johon sisältyi salakatseluvyyhdin uhrien salattuja nimiä
 Hovioikeus katsoo, että käräjäoikeudessa tuomion laatimisessa käytössä olleen järjestelmän ongelmat olivat osin mahdollistaneet sen, että käräjätuomari oli luullut salassapitomerkintöjen olleen kunnossa. Käräjätuomari oli myös pyrkinyt korjaamaan virheensä heti sen havaittuaan.
 Hovioikeus katsoi, että oikeudenmukainen seuraamus virkasalaisuuden rikkomisesta on 25 päiväsakon suuruinen sakkorangaistus, yhteensä 1 450 euroa.
 Tuomari päätti itse nimien salaamisesta
 Käräjäoikeus tuomitsi Smithin seksikumppaniensa salakuvaamisesta ja tallenteiden esittelystä useille ihmisille. Käräjäoikeus lähetti tuomion helmikuussa 2017 pyynnöstä useisiin uutistoimituksiin.
 Tuomari  kiisti syyllistyneensä  rikokseen. Hänen mukaansa asiassa oli tapahtunut inhimillinen virhe kun muutama kohta laajasta tuomiosta jäi salaamatta. Hän kuitenkin myönsi vastuun salausmerkinnöistä olleen hänellä.
 Tuomari määräsi itse oikeudenkäynnissä uhrien nimet ja tunnistetiedot salassa pidettäviksi.
 Syytteen nostamisesta tuomaria vastaan päätti apulaisoikeuskansleri. Jutussa oli asianomistajina seitsemän Axl Smithin salakatseluvyyhdin uhria.
 Hovioikeus velvoitti valtion käräjätuomarin työnantajana maksamaan neljälle uhrille korvausta kärsimyksestä kullekin 1 000 euroa heidän vaatimuksensa mukaisesti.
 Käräjäoikeuden Smithille langettama tuomio ei muuttunut hovioikeudessa.  Helsingin hovioikeus  tuomitsi marraskuussa 2017 Smithin vuoden ja kahden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen.
 Smith tuomittiin 30 salakatselusta, neljästä kunnianloukkauksesta sekä kahdesta yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä. Uhreja oli yhteensä 29.
 Lue lisää:
 Käräjätuomari kiistää syyllistyneensä rikokseen – syyttäjä vaatii sakkoja Axl Smithin tuomioon jääneiden uhrien nimien takia
 Käräjäoikeuden tuomari tänään syytetyn penkillä – toimitti syyttäjän mukaan vahingossa Axl Smithin salakatselun uhrien nimiä medialle
 Axl Smith -jutun käräjätuomarille syyte tuottamuksellisesta virkarikoksesta

Hovioikeus tuomitsi Axl Smithin salakatseluvyyhdin tuomarin sakkoihin – uhrien nimiä päätyi toimituksiin


Summary: Vaalimainoksia on rikottu useissa paikoissa.

Vaalimainoksia on poliisin mukaan rikottu Jyväskylässä ja Tampereella.
 Jyväskylässä vaalimainoksia on rikottu useissa paikoissa 28.3. – 31.3. Mainokset ovat olleet kaupungin asentamissa telineissä esimerkiksi Kirkkopuistossa, Puistokadun ja Yliopistonkadun risteyksessä, Honkaharjuntiellä ja Suluntiellä.
 Tampereella puolestaan vaalimainoksia on rikottu 29.3. – 1.4. esimerkiksi Keskustorilla, Keskussairaalalla, Tullintorilla, Tammelantorilla ja Virontörmänkadulla.
 Keski-Suomen osalta poliisi pyytää vihjeitä osoitteisiin vihjeet.keski-suomi@poliisi.fi ja Tampereen osalta vihjeet.pirkanmaa@poliisi.fi. Viestin otsikkoon vaalimainos.

Poliisi tutkii: Vaalimainoksia on rikottu Tampereella ja Jyväskylässä useissa paikoissa


Summary: Uusia kesätyöpaikkoja tulee tarjolle jatkuvasti, jopa vielä kesäkuun alussa.

Moneen kesätyöpaikkaan on jo valittu tekijä, mutta vielä ei kannata heittää toivoa kesätienesteistä.
 Kesätyöpaikkoja on avoinna muun muassa ravintoloissa ja matkailualalla sekä kaupoissa.
 Lisäksi töitä löytyy esimerkiksi hoiva-alalla, siivoojana ja varastossa, listaa  Vastuullinen kesäduuni -kampanjan  projektijohtaja  Päivi Salminen-Kultanen .
 Vielä ei missään tapauksessa ole liian myöhäistä, hän vakuuttaa.
 Vaikka moni haku on jo sulkeutunut, uusia kesätyöpaikkoja tulee tarjolle koko ajan, jopa vielä kesäkuun alussa, Salminen-Kultanen sanoo.
 Neljätoista täyttävä voi hakea kesätyöharjoitteluun
 Jo yläkouluikäisenä voi päästä kokeilemaan työntekoa pari viikkoa kestävän  TTT-kesätyöharjoittelun  avulla.
 T-kirjaimet ovat lyhenne kampanjan nimestä  Tutustu työelämään ja tienaa . 14-17-vuotiaille suunnatusta harjoittelusta maksetaan noin 350 euroa.
 TTT-harjoitteluun voi hakea aikaisintaan sinä vuonna, kun täyttää neljätoista vuotta, eli tämän kesän nuorimmat harjoittelijat ovat syntyneet vuonna 2005.
 Muutamissa kaupungeissa peruskoulun päättäville on jaettu 300 euron kesäseteli. Se tarkoittaa, että kun nuori on saanut kesätyön, hänen työnantajansa voi saada nuoren palkkaamiseen kuluihin kaupungilta 300 euroa.
 TTT-harjoitteluun voi hakea esimerkiksi  täällä listattuihin työpaikkoihin .
 Kesätyöharjoittelupaikan voi myös hankkia itse ottamalla yhteyttä kiinnostavaan yritykseen tai järjestöön. Helsingin kesäsetelityöpaikkoja voi katsoa  täältä .
 Kilpailua kesätöistä - ja kesätyön tekijöistä
 Haku kesätöihin tuntuu alkavan vuosi vuodelta aiemmin. Tällä kertaa se alkoi jo joulukuussa, Päivi Salminen-Kultanen sanoo.
 Hänen mukaansa työnantajat ovat huomanneet, että kesätyöntekijöistäkin pitää kilpailla.
 Kesätöitä tarjolla Vastuullinen kesäduuni -kampanja TE-toimiston sivut Duunitori Monster Helsingin kaupunki
 – Työelämästä poistuu koko ajan ihmisiä eläkkeelle. Työnantajat ovat heränneet siihen, että täytyy saada nuoret kiinnostumaan omasta toimialasta ja yrityksestä ja opiskelemaan alalle.
 Kesätyö on työnantajalle kätevä tapa saada uusia työntekijöitä muutenkin kuin vain lomakaudeksi.
 Osa kesätyöntekijöistä jää kesän jälkeen osa-aikatöihin, tai tekemään gradua tai diplomityötä.
 Kysy, vaikka avointa paikkaa ei olisikaan
 Kaikkia kesätyöpaikkoja ei löydy verkosta. Kannattaa rohkeasti kysyä kiinnostavista yrityksistä tai järjestöistä, olisiko heillä tarvetta kesätyöntekijälle, neuvoo  Päivi Lautaniemi   Helsingin Ohjaamosta .
 Ohjaamo on 15–29-vuotiaille tarkoitettu neuvontapiste. Useissa kaupungeissa toimivasta Ohjaamosta voi kysyä työ- ja koulutuspaikoista, harrastuksista, ja esimerkiksi opinto- ja asumistuesta.
 Työnantajat tietävät, ettei vaikkapa yläasteikäisellä vielä ole pitkää ansioluetteloa.
 Nuorilla on kuitenkin monia taitoja, joista on hyötyä yrityksille, sanoo Vastuullinen kesäduuni -kampanjan Salminen-Kultanen.
 – Nuorilta voi oppia uusia toimintatapoja ja heillä on tuore näkemys asioihin ja taito käyttää uusia viestintävälineitä, hän listaa.
 Tärkeintä on halu oppia uutta, Salminen-Kultanen sanoo.
 Lyhytkin työkokemus vaikka koiran hoidosta tai puutarhan kastelusta kertoo työnantajalle, että työelämätaitoja on jo kertynyt, hän sanoo.
 Mieti, miten voisit auttaa yritystä
 Vaikka työkokemusta ei vielä olisi, omaa osaamista voi pohtia harrastusten ja kiinnostuksen kohteiden kautta. Kaverista tai vanhemmista voi olla tässä apua, Lautaniemi neuvoo.
 Lucas Holm / Yle
 Kun on ottanut selvää, mitä yritys tekee, kannattaa miettiä, miten voisi auttaa yritystä, Salminen-Kultanen sanoo.
 – Sitten voi myydä yritykselle oman ideansa siitä, mitä voisi tehdä.
 Sen jälkeen pitää pohtia, miten itsestään kertoo, kun ottaa yhteyttä yritykseen.
 – Voi harjoitella vaikka kaverin kanssa, että osaa kertoa kuka on, mitä osaa tehdä ja miksi on kiinnostunut juuri tästä yrityksestä, Päivi Lautaniemi vinkkaa.
 Älä lannistu, onneakin tarvitaan
 Jos kesätöitä ei yrittämisestä huolimatta tällä kertaa löydy, ei kannata lannistua, Päivi Lautaniemi sanoo.
 – Hakijoita on aina enemmän kuin paikkoja ja tuuriakin tarvitaan. Aina ahkera yrittäminenkään ei takaa työpaikkaa.
 Kesän voi Lautaniemen mukaan käyttää lomailun lisäksi vaikka vapaaehtoistöihin tai kesäopintoihin ja seuraavan vuoden kesätyönhaun pohtimiseen.
 Lue lisää:
 Haetko pian kesätöitä? Kaksi kokenutta rekrytoijaa kertoo, mitkä virheet ainakin kannattaa välttää
 Lukiolaisen näkökulma: Ei ole ihme, jos kesätyöttömyys luo paineita ja ahdistusta   Järvenpää tarjoaa kesätyötä kaikille ysiluokkalaisille – Ensimmäisellä työpaikalla voi olla yllättävän kauaskantoinen vaikutus

Eikö kesätyötä ole löytynyt? Ei hätää, näillä aloilla paikkoja on vielä


Summary: Noho Partnersilla on ennestään yli 200 ravintolaa Suomessa ja Tanskassa.

Ravintolayhtiö NoHo Partners eli entinen Restamax laajentaa yrityskaupalla toimintaansa Norjaan.
 Yrityskauppaan kuuluva ravintolakokonaisuus sisältää 15 ravintolayksikköä, joista NoHo Partnersilla on kaupan jälkeen enemmistöosuus kahdeksassa yksikössä ja merkittävä vähemmistöosuus seitsemässä yksikössä.
 – Ostovoimainen Norjan ravintolamarkkina on arvossa mitattuna lähes kaksi kertaa Suomea suurempi, ja näemme siinä paljon kasvupotentiaalia, NoHo Partnersin toimitusjohtaja  Aku Vikström  sanoo tiedotteessa.
 Yhtiö ei tiedotteessaan kerro Norjasta ostettavien ravintoloiden kauppahintaa. Analyysiyhtiö Inderesin alustavan arvion mukaan kohteiden velaton kauppahinta olisi noin 10–15 miljoonaa euroa.
 Helsingin pörssiin listatulla NoHo Partnersilla on ennestään yli 200 ravintolaa Suomessa ja Tanskassa. Viime vuonna silloinen Restamax osti Royal Ravintolat, jolloin yhtiön omistukseen siirtyivät muun muassa ravintolat Savoy ja Palace. Restamax vaihtoi nimensä NoHo Partnersiksi viime vuoden lopulla.

Ravintolayhtiö NoHo Partners hankki yrityskaupalla ravintoloita Norjasta


Summary: Poliisi on tutkinut Turun puukotusten lisäksi kolmea muuta epäiltyä terroriuhkaa Suomessa, käy ilmi Ylen A-studion selvityksestä.

Maaliskuussa 2016 Mohammad istui Keskusrikospoliisin Lapin yksikön kuulusteluhuoneessa. Samana päivänä hänen asuntoonsa oli tehty kotietsintä.
 Sitä ennen hänen puhelintaan oli kuunneltu noin kahden kuukauden ajan.
 Kuulustelija esitti Mohammadille kymmeniä kysymyksiä tulkin välityksellä. Mohammad vastasi.
 – Olen vain ihmeissäni tästä tilanteesta, Mohammad totesi poliisimiehelle kuulustelun aikana.
 Poliisi oli saanut edellisvuoden lopulla ilmoituksen, jonka mukaan Mohammad olisi kertonut olevansa Isis-terrorijärjestön jäsen ja suunnittelevansa aseiden ja räjähteiden tuomista Eurooppaan ja Suomeen. Aseilla ja räjähteillä oli tarkoitus järjestää iskuja Suomeen.
 Ilmoittajan mukaan Mohammad olisi myös tiedustellut suhteita luotettaviin ihmissalakuljettajiin.
 Poliisi kertoo, että ilmoittaja oli huolestunut Mohammadin puheista.
 Yleisesti ajateltiin, kun sota- ja terrorismirikospykäliä tehtiin, että niitä ei käytännössä tulla juuri soveltamaan.  Sakari Melander, rikosoikeuden professori
 Mohammad oli ehtinyt olla Suomessa vasta muutamia kuukausia. Hän oli tullut hakemaan turvapaikkaa Suomesta ja asui Rovaniemellä sijaitsevassa vastaanottokeskuksessa.
 Mohammad kertoi Suomen viranomaisille, että Irakissa hänen veljensä oli tapettu. Myös Mohammadia oli tämän oman kertomuksen mukaan yritetty ampua.
 Poliisi epäili Mohammadia terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta.
 Mohammad ei ole miehen oikea nimi, sillä epäily ei lopulta pitänyt paikkaansa. Kuulusteluissa Mohammad kertoi vastustavansa Isisiä ja kiisti syyllisyytensä jyrkästi.
 Poliisin telekuuntelussa ja kotietsinnässä ei tullut esiin näyttöä siitä, että mies olisi todella valmistellut terroristista tekoa.
 Miksi Mohammadista tehty ilmoitus johti kahden kuukauden telekuunteluun, kuulusteluun ja kotietsintään, kun taas vuotta myöhemmin Turussa tehty samankaltainen ilmoitus  Abderrahman Bouananesta  ei? Palataan siihen myöhemmin.
 Yli 30 sota- ja terrorismirikostutkintaa
 Sota- ja terrorismirikokset saavat runsaasti palstatilaa, sillä ne ovat olleet Suomessa rauhan aikana harvinaisia.
 Ylen A-studio selvitti, millaisia sota- ja terrorismitapauksia poliisi on tutkinut viime vuosina. Selvityksen perusteella löytyi kolme teemaa, joihin aloitetut esitutkinnat liittyivät.
 Ensimmäinen teema on Suomeen kohdistuneet terroriuhkat. A-studion selvityksestä käy ilmi, että poliisi on tutkinut Turun puukotusten lisäksi kolmea muuta tapausta, joissa on epäilty Suomeen kohdistuvaa terroriuhkaa.
 Yksi näistä terroriuhkista on jo julkisuudessa aiemmin kerrottu Temppeliaukion kirkkoon kohdistunut uhka. Kahdesta tapauksesta ei ole kerrottu ennen A-studion selvitystä.
 Toisena teemana nousee vierastaistelijaksi matkustaminen, jossa suomalainen päättää lähteä ulkomaille taistelemaan mahdollisen terrorijärjestön riveihin.
 Tämä liittyi yksittäisen maahanmuuttajataustaisen henkilön käyttäytymiseen tässä oikeassa maailmassa sekä tuolla virtuaalitodellisuudessa.  Kimmo Huhta-aho, tutkinnanjohtaja
 Kolmas teema on ulkomailla tapahtuneet sota- ja terrorismirikokset eli tyypillisesti teko, joka on tapahtunut ennen henkilön saapumista Suomeen, kuten poseeraaminen valokuvassa vihollistaistelijan ruumiin kanssa.
 Kaikkiaan poliisi on tutkinut vuodesta 2014 lähtien ainakin 34 sota- ja terrorismirikosta. Näistä 14 tapausta on yhä kesken.
 Suurin osa keskeneräisistä esitutkinnoista on sellaisia, joissa vierastaistelijaksi lähteneen epäillään kuolleen, mutta virallista vahvistusta asiasta ei saada.
 20 tapausta on päätetty, ja vain seitsemän niistä on edennyt oikeuteen. Loppujen 13 tutkinta oli lopetettu.
 Yle / Uutisgrafiikka
 KRP:n ylikomisario  Tero Haapalan  mukaan luvuissa näkyvät sota- ja terrorismirikostutkintaan liittyvät ongelmat.
 – Se kertoo osin siitä haasteellisuudesta ja ympäristöstä, jossa tutkintaa on jouduttu tekemään. Jos rikos on tapahtunut ulkomailla, meillä ei ole siellä toimivaltaa. Olemme sen maan viranomaisen avun varassa, Haapala luonnehtii.
 Rikosoikeuden professori  Sakari Melander  uskoo, että tapauksia on tullut tutkintaan enemmän kuin odotettiin.
 – 34 tutkintaa ei ole ihan vähäinen määrä. Yleisesti ajateltiin, kun sota- ja terrorismirikospykäliä tehtiin, että niitä ei käytännössä tulla juuri soveltamaan, mutta selkeästi näitä juttuja alkaa nyt olla, Melander toteaa.
 Viranomaisten tiedotuslinja terrorismiin liittyvissä asioissa on ollut erittäin niukka. Ennen Ylen selvitystä poliisi on antanut hyvin yleisluontoista ja joskus jopa epämääräistä tietoa tutkinnassa olevista sekä lopetetuista sota- ja terrorismirikoksista.
 Jutussa kerrotut, yksittäiset tapaukset avaavat poliisin tietoon tulleita sota- ja terrorismirikollisuuteen liittyviä epäilyjä.
 Teema 1: Epäillyt uhkatilanteet Suomessa
 Yle / uutisgrafiikka
 Poliisi voi lopettaa tapauksen esitutkinnan, jos käy ilmi, ettei tapauksessa ole syytä epäillä rikosta. Tai ainakaan epäilyille ei löydy näyttöä.
 Näin kävi suurimmassa osassa Ylen läpikäymissä lopetetuissa terrorismitutkinnoissa, kuten myös jutun alussa kuvatussa Mohammadin tapauksessa.
 – Henkilö kertoi kuulusteluissa, että hän tosiaan oli tällaista keskustelua vellonut jossain vaiheessa, mutta kaikki on ollut huumoria, tutkinnanjohtaja  Jukka Lakkala  kertoo.
 Valtaosa tutkinnoista lopetetaan, koska hankitut tiedot eivät osoita rikoksen tapahtuneen.
 – Saattaa olla jonkinlainen kontakti tai epäillyt tuntevat henkilöitä, mutta se ei ole riittävä peruste, KRP:n rikosylikomisario Haapala kuvailee.
 Toinen Ylen  tiedossa oleva, Suomeen kohdistuva uhkatapaus tuli poliisin tietoonjoulukuussa 2017. Vinkki tuli turvallisuusviranomaiselta.
 Tiedon mukaan Lounais-Suomen rannikolla asuva mies olisi valmistellut mahdollisesti Suomeen kohdistuvaa terroristista rikosta.
 – Tämä liittyi yksittäisen maahanmuuttajataustaisen henkilön käyttäytymiseen tässä oikeassa maailmassa sekä tuolla virtuaalitodellisuudessa, ja siihen huoleen mitä se aiheutti, tapauksen tutkinnanjohtaja  Kimmo Huhta-aho  kertoo.
 Asia tuli KRP:n tietoon joulun pyhien 2017 alla. Poliisi kohdisti salaisia pakkokeinoja mieheen, kuulusteli tätä ja piti myös tutkintavankina vajaan viikon.
 Uuteenvuoteen mennessä tutkinta oli edennyt. Osa miehen huomiota herättäneestä käyttäytymisestä sai selityksen, mutta osa jäi pimentoon. Tutkinnan aikana kävi ilmi, että hänellä ei ollut konkreettista suunnitelmaa tai valmistelua rikoksen toteuttamiseksi, tai sitä ei ainakaan esitutkinnan aikana saatu selville.
 Tammikuussa 2018 poliisi päätti lopettaa tutkinnan, sillä miestä ei ollut syytä epäillä rikoksesta.
 Huhta-aho ei kommentoi, oliko tapauksessa kuitenkin syytä epäillä henkilön radikalisoituneen.
 – Tämä ei ole oikeastaan esitutkintaviranomaisen asia. Luotamme tässä turvallisuusviranomaiseen, ja saamme heiltä sitten tietoja jos näitä piirteitä on joskus esiintymässä, Huhta-aho toteaa.
 Vinkit eivät ole kaikki iskusuunnitelmia, vaan kaikentyyppisiä. Usein vinkki liittyy jonkun ihmisen radikalisoitumiseen.  Minna Passi, suojelupoliisin viestintäasiantuntija
 Kolmas Suomeen  kohdistuvan terroriteon valmistelua koskeva tutkinta on saanut jo aiemmin reilusti huomiota julkisuudessa.
 Oli juhannusta edeltävä viikonloppu kesällä 2017. Myöhään lauantai-iltana päivystäville poliiseille ilmoitettiin tietolähteen kautta tulleesta todenperäiseltä vaikuttavasta vihjeestä, joka poliisin mukaan viittasi vakavaan terroritekoon. Kohde oli Temppeliaukion kirkko.
 Helsingin poliisilaitos alkoi jo lauantain ja sunnuntain välisenä yönä suojata kirkkoa kaikessa hiljaisuudessa. Sunnuntaina päivällä operaatio muuttui näkyväksi. Kirkon läheisyyteen tuotiin betoniesteitä ja poliisi partioi seudulla normaalia tiheämmin.
 Rikoksesta epäiltiin yhtä henkilöä. Häntä myös kuulusteltiin.
 Uhkatilanne pysyi voimassa yli viikon, juhannukseen 2017 asti. Vasta sen jälkeen selvisi, että uhka ei ollut todellinen.
 Poliisi ei ole laatinut tapauksesta virallista esitutkintapöytäkirjaa vedoten siihen, ettei ketään lopulta epäilty rikoksesta.
 Onko kolme Suomeen kohdistunutta terroritutkintaa paljon?
 Jihadismiin erikoistunut tutkija  Juha Saarinen  sanoo, että määrä heijastaa sitä, että terrorin uhkaa Suomeen luo pienen ihmisryhmän toiminta.
 Tutkintojen päättyminen puolestaan kertoo siitä, että tapauksissa ei ole ollut esimerkiksi pitkälle meneviä suunnitelmia. Saarisen mukaan jokainen poliisin tietoon tullut tapaus on huolestuttava.
 Suojelupoliisi kertoo saavansa jatkuvasti erilaisia Suomeen kohdistuvia, terrorismiin liittyviä vinkkejä. Vinkkejä tulee muilta viranomaisilta, mutta myös yksittäisiltä ihmisiltä tai yrityksiltä.
 – Vinkit eivät ole kaikki iskusuunnitelmia, vaan kaikentyyppisiä. Usein vinkki liittyy jonkun ihmisen radikalisoitumiseen, suojelupoliisin viestintäasiantuntija  Minna Passi  kertoo.
 Ylen selvityksen perusteella harvat vinkeistä etenevät kuitenkaan esitutkintaan saakka.
 Teema 2: Vierastaistelijaksi matkustaminen
 Yle / Uutisgrafiikka
 Vuonna 2016 Turkin Ankaran suurlähetystöön ilmestyi Lounais-Suomesta kotoisin oleva nuori mies.
 Kyse oli “Jouniksi” julkisuudessa nimetystä henkilöstä. Hän kertoi suurlähetystössä olleensa mukana taistelemassa terrorijärjestö Al-Nusran riveissä.
 Islamistinen jihadistijärjestö Al-Nusra toimi Syyriassa vuosina 2012–2016. Al-Nusralla oli yhteyksiä terrorijärjestö al-Qaidaan.
 Iso osa Suomen poliisilla tutkinnassa olleista ja edelleen olevista jutuista liittyy niin kutsuttuun vierastaistelijailmiöön.
 MTV uutisoi Jounista tämän palattua Suomeen vuonna 2016.
 Suomalaismies oli lähtenyt pari vuotta aiemmin Syyriaan, kun hän oli 19-vuotias. Ennen lähtöään mies oli ollut netin välityksellä yhteydessä Hollannissa asuvaan imaamiin, joka yllytti nuorta miestä matkaan.
 Ylen selvityksestä käy ilmi, että miehen palattua takaisin Suomeen poliisi käynnisti tutkinnan ja epäili häntä terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta.
 Poliisikuulusteluissa Jounin kertomus muuttui. Hän kertoi, ettei hän ollut Syyriassa aseellisessa taistelussa vaan avustus- ja huoltotehtävissä.
 Tietojen saaminen kohdemaasta eli Syyriasta osoittautui poliisille haasteelliseksi.
 Muut tapauksen seikat eivät poliisin mukaan ole julkisia. Seikat liittyvät perheensisäisiin asioihin sekä epäillyn terveyteen.
 Jounin paluu vuonna 2016 oli poikkeuksellinen tapahtuma, sillä tuohon aikaan harva vierastaistelijoiksi lähteneistä palasi elävänä kotiin.
 Loppuvuodesta 2017 poliisi ja syyttäjä tekivät ratkaisun esitutkinnan päättämisestä. Rikoksesta ei löytynyt näyttöä.
  Toisaalta ei ole aivan ongelmatonta, että näin vakavaa rikosta koskeva tutkinta päätetään kustannusperusteella.  Sakari Melander, rikosoikeuden professori
 Yllättävän suurta  osaa tutkinnoissa näyttelee myös värväys terrorismirikoksen tekemiseen.
 KRP on tutkinut värväystä ainakin kymmenessä eri tapauksessa viimeisten vuosien aikana. Esittelemme kaksi tapausta, joista toinen on yhä kesken, toinen lopetettu.
 Ensimmäisessä Ylen tiedossa olevassa tapauksessa oli kyse Suomessa 2010-luvun alkuvuosina asuneesta perhekunnasta. Poliisin tietojen mukaan vuosikymmenen puolivälissä koko perhekunta matkusti Turkin kautta Syyriaan.
 Kaksi perheen täysi-ikäistä nuorta miestä liittyi Syyriassa aseellisten ryhmittymien toimintaan. Vahvistamattomien tietojen mukaan molemmat ovat kuolleet.
 KRP:n mukaan perhekuntaan kuului kaksi aikuista naista ja puolenkymmentä lasta tai nuorta. Perhekunnan naisia epäillään värväämisestä.
 Tapauksen tutkinta on kesken. Perhekunnan olinpaikasta ei ole varmaa tietoa.
 Toisessa tapauksessa kaksi pääkaupunkiseudulla asunutta miestä lähti Syyriaan kesällä 2014. KRP epäili miesten tuttavan radikalisoineen heidät ja avustaneen heidän matkaansa Syyriaan, muun muassa maksamalla matkalippuja.
 Tutkinnassa kävi kuitenkin ilmi, että miehet olivat radikalisoituneet jo aiemmin, eikä kyseinen tuttava saanut heissä matkustuspäätöstä aikaan. Vielä tuolloin terrorismirikoksen tekemistä varten matkustaminen ja kyseisen matkustamisen rahoittaminen ei ollut kriminalisoitu. Kyseiset teot kirjattiin rikoslakiin joulukuussa 2016.
 Myös Syyriaan lähteneistä miehistä on oma tutkinta, joka on keskeytetty. Kumpikaan ei ole palannut Suomeen ja ainakin toisen heistä epäillään kuolleen.
 Teema 3: Ulkomailla tehdyt sota- ja terrorismirikokset
 Yle / Uutisgrafiikka
 Kuvassa oli viisi miestä, joista yksi kohotti ruumista ylös tukasta pitäen.
 Se oli voitonmerkki, kertoi Irakin armeijassa työskennellyt mies Suomen poliisille. Miehen mukaan kyseinen Al-Qaidan itsemurhapommittaja oli juossut heitä kohti. Irakin sotilaat ehtivät ampua miehen, ennen kuin hän ehti laukaista räjähteet.
 Miehen mukaan kuvan otti paikallinen media. Myös KRP katsoi, että epäilty ei ollut osallistunut kuvan levittämiseen.
 Kyseinen tapaus on esimerkki Suomessa lopetetuista sotarikostutkinnoista. Ylen selvityksestä kävi ilmi, että viimeisten vuosien aikana yhteensä viisi sotarikostutkintaa oli päädytty lopettamaan.
 Suurin osa tapauksista liittyi konfliktialueilla otettuihin kuviin tai videoihin, joissa epäiltiin esiintyvän nyt Suomessa oleskelevia henkilöitä.
 Esimerkkitapauksessa Suomen poliisi katsoi, että se täyttäisi korkeintaan lievän sotarikoksen tunnusmerkistön, sillä epäilty ei itse ollut levittänyt kuvaa kaikkien nähtäväksi.
 Irakissa tehty lievä sotarikos ei ole sellainen, josta olisi syyteoikeus Suomessa.
 Tietenkin aina voidaan spekuloida, ehdimmekö ajoissa puuttumaan asiaan.   Jukka Lakkala, tutkinnanjohtaja
 Usein sotarikostutkintojen päättämistä perusteltiin myös sillä, että Suomesta käsin olisi mahdotonta saada riittävää näyttöä rikoksista. Osassa lopettamista perusteltiin myös kustannuksilla.
 Rikosoikeuden professori Sakari Melander näkee asian ymmärrettävänä ainakin siinä tilanteessa, jos kustannusperuste ei ole ainoa syy tutkinnan lopettamiselle.
 – Jos kyse on lievästä teosta, rikoksen tutkinnan aiheuttamat kustannukset voivat olla epäsuhteessa rikoksen laatuun nähden, jos selvitystä on lähdettävä hankkimaan kriisialueelta. Toisaalta ei ole aivan ongelmatonta, että näin vakavaa rikosta koskeva tutkinta päätetään kustannusperusteella.
 Kaksi päätetyistä sotarikostutkinnoista oli vakavampia: niissä poliisi epäili miesten osallistuneen niin kutsuttuun Camp Speicherin joukkomurhaan ja heitä epäiltiin myös terroristisessa tarkoituksessa tehdystä murhasta. Lopulta kuitenkaan kumpaakaan henkilöä ei ollut syytä epäillä rikoksesta.
 Isisin sotilaat surmasivat yli tuhat vankia Irakin Camp Speicherin sotilastukikohdan lähellä kesällä 2014. Suomessa yksi kyseiseen joukkomurhaan liittyvä tapaus on edennyt oikeuteen.
 Kenen tapaus päätetään tutkia?
 Palataan vielä lopuksi jutun alussa kerrottuun Mohammadin tarinaan. Yksittäisen ihmisen ilmoituksesta poliisille lähti liikkeelle esitutkinta, joka kesti lähes kolme kuukautta. Siinä käytettiin muun muassa telekuuntelua ja tehtiin kotietsintä.
 Mohammadiin kohdistunut rikosepäily ei lopulta pitänyt paikkaansa.
 Alle vuotta myöhemmin, tammikuussa 2017, poliisi sai hieman samantapaisen ilmoituksen. Ilmoitus tuli tällä kertaa Lounais-Suomen poliisiin, josta se ohjattiin suojelupoliisille.
 Ilmoituksessa kerrottiin, että vastaanottokeskuksessa asunut mies olisi radikalisoitunut. Miehen kerrottiin puhuneen terrorijärjestö Isisistä, siihen liittymisestä ja kuunnelleen nauhoitteita. Miehen kerrottiin uhanneen kolmesti tappaa erään turvapaikanhakijan.
 Vinkki käsitteli  Abderrahman Bouananea , joka puoli vuotta myöhemmin surmasi kaksi ihmistä ja vahingoitti kahdeksaa Turussa.
 Miksi toinen samankaltainen vinkki tutkittiin ja toinen jätettiin tutkimatta?
 Ylen selvitys sota- ja terrorismirikoksista Sota- ja terrorismirikoksista aloitettiin lukuisia esitutkintoja etenkin vuosina 2015 ja 2017. Varsinainen tutkinta on aloitettu 34 sota- tai terrorismirikoksesta. Esiselvittelyjä on tehty kymmenistä muista tapauksista. Viime vuosina seitsemän sota- ja terrorismirikosta on edennyt tuomioistuimen punnittavaksi. Terrorismirikosten toteennäyttäminen on osoittautunut erityisen haastavaksi. Tuomioita terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä rikoksista ei ole Suomen tuomioistuimissa jaettu Turun puukotustapausta lukuunottamatta. Ylen selvityksessä tarkastelun kohteena ovat sekä sota- että terrorismirikokset. Näin on siitä syystä, että poliisi on kirjannut käytännössä täysin samantyyppisiä tapauksia molemmilla rikosnimikkeillä.
 – Tuohon aikaan erilaiset uhkaukset olivat vastaanottokeskuksissa yleisiä. Turun vihje oli ensin arvioitu paikallispoliisissa, eikä laittomasta uhkauksesta ollut kirjattu rikosilmoitusta. Vihjeen perusteella oli suojelupoliisissa kuitenkin tehty normaalit rekisteritarkastukset ja toimintasuunnitelma. Salaisten tiedonhankintakeinojen aloittaminen olisi vaatinut lisäselvityksiä, suojelupoliisin viestintäasiantuntija Minna Passi sanoo.
 – Joudumme koko ajan priorisoimaan voimakkaasti toimintaamme. Myös tapahtuma-aikaan oli valitettavasti muita uhkia, jotka priorisoitiin tämän vihjeen ohi, Passi jatkaa.
 Mohammadin tapauksen tutkinnanjohtaja  Jukka Lakkala  kertoo, että Rovaniemellä poliisi tarttui tapaukseen nopeasti, sillä kyseinen rikos olisi voinut toteutuessaan aiheuttaa pahaa jälkeä. Myös ilmoituksen laatu oli vakavasti otettava.
 – Huolellisesti asioita harkitseva ihminen tulee siihen lopputulokseen, että tällainen rikos on tekeillä ja tekee poliisille ilmoituksen asiasta, Lakkala luonnehtii.
 Tutkinnanjohtaja ei osaa sanoa, mikä vaikutus poliisitutkintaan joutumisella oli kyseiselle epäillylle.
 – Tietenkin aina voidaan spekuloida, ehdimmekö ajoissa puuttumaan asiaan. Oliko tällaista asiaa kuitenkin jossain vaiheessa valmistelussa ja kun siihen puututtiin, niin siitä vetäydyttiin? Mutta kuten sanoin, tämä on spekulaatiota, Lakkala toteaa.
 Pysyvätkö viranomaiset terrorismista epäiltyjen perässä Suomessa? Illan A-studiossa kysymystä ovat pohtimassa jihadismitutkija Juha Saarinen, suojelupoliisin erikoistutkija Pekka Hiltunen ja sisäministeriön poliisiosaston kehittämispäällikkö Tarja Mankkinen klo 21.05 alkaen. Lähetyksen juontaa Annika Damström. #yleastudio
 Lue myös:
 Talousrikoksia, hyväuskoisten lahjoituksia, pikavippejä – näin terrorismia rahoitetaan Suomessa

Ylen selvitys: Tällaisia ovat terrorismitutkinnat – KRP on tutkinut viime vuosina kolmea epäiltyä terroriuhkaa Suomessa


Lakanamallinen taiteltava ja esitäytetty veroilmoitus jää tänä vuonna historiaan, kertoo Verohallinto. Tilalle tulee A4-mallinen tuloste verotustiedoista.
 Verottajan mukaan saajan ei tarvitse tehdä mitään, jos kaavakkeen tiedot ovat oikein. Jos täydennettävää on, Verohallinto suosittelee täydennysten tekemistä verkosta. Paperilla tehdyt täydennykset pitää tehdä aiemmista vuosista poiketen erillisillä lomakkeilla.
 Viime vuonna esitäytettyä veroilmoitusta täydensi 1,45 miljoonaa suomalaista, joista 60 prosenttia toimi verkossa. Verohallinto ei enää lähetä esitäytetyn veroilmoituksen mukana kirjekuoria palautusta varten. Kirjekuoren saa kuitenkin edelleen pyytämällä.

Veroilmoituksen muoto muuttuu: lakanakaavake historiaan, tilalle A4


Summary: Ministeriötä on syytetty myös kissojen syöttämisestä kissoille. Kissojen avulla tutkittiin raskauden aikana vaarallista toksoplasmoosia.

Yhdysvaltain maatalousministeriö  ilmoittaa lopettavansa  kissojen käytön toksoplasmoosin tutkimisessa. Asiasta kertovat muun muassa  yleisradioyhtiö BBC  ja televisiokanava  NBC verkkosivuillaan .
 Toksoplasmoosi on  alkueläimen aiheuttama infektio . Toksoplasma lisääntyy kissojen suolistossa.
 Kissakokeista nousi meteli viime vuoden keväällä, kun eläinkokeita vastustava järjestö selvitti, että ministeriö on tehnyt Marylandissa sijaitsevassa laboratoriossaan kissakokeita vuodesta 1982.
 White Coat Waste Projectin mukaan  kokeissa on tapettu yhteensä yli 3 000 kissaa.
 Testeissä kissoille syötettiin loisten saastuttamaa lihaa. Loisten munat kerättiin muita kokeita varten ja kissat tapettiin tutkimuksen jälkeen. Eläinystävien mielestä eläimet olisi pitänyt hoitaa ja antaa yksityiskoteihin.
 Kissakokeiden lopettamisesta tehtiin sekä republikaanien että demokraattien tukema lakialoite. Ministeriön mukaan kissoihin ei ole tartutettu toksoplasmaa eikä niitä ole lopetettu syksyn 2018 jälkeen.
 Tutkimuskeskusta on nimitetty kissanpentuteurastamoksi.
 Nyt ministeriö lupaa, että jäljelle jääneet 14 koekissaa – joille tautia ei ole tartutettu – annetaan ministeriön työntekijöille.
 Verorahoitteisia eläinkokeita vastustava White Coat Waste Project riemuitsi vuoden kestäneen kampanjoinnin tuloksista Twitterissä.
 Uhka raskaana oleville naisille
 Toksoplasma voi tarttua kissaan, jos se syö saastunutta raakaa lihaa. Ihminen voi saada taudin  esimerkiksi kissan ulosteiden kautta . Raskauden aikana tauti voi olla vakava uhka sikiölle.
 Yhdysvaltain maatalousministeriön kokeet ovat saaneet lähiaikoina osakseen huonoa julkisuutta.
 WCW  julkaisi pari viikkoa sitten raportin , jonka mukaan ministeriö on ostanut Aasiasta kissoja ja koiria, tappanut ne ja syöttänyt niitä eläinkoekissoilleen.

Ministeriö lopetti "kissateurastamonsa" Yhdysvalloissa – kissoja käytettiin eläinkokeissa vuosikymmenten ajan


Summary: Pirkanmaan ELY-keskuksen mukaan kaivoksen siivoamista on jatkettava.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Dragon Mining Oy:n Oriveden kaivoksesta löytyi viime syksynä laiton kaatopaikka.
 Kaatopaikan ensimmäinen siivous on valmistunut. Jätettä on Pirkanmaan ELY-keskuksen mukaan saatu pois yrityksen ilmoituksen mukaan 28 460 kiloa.
 Pirkanmaan ELY-keskus velvoitti siivoamaan kaivoksen 66 ja 85 metrin välillä olevaan louhoskuiluun sijoitetut jätteet.
 ELY-keskus kehotti Dragon Miningia jatkamaan jätteiden siivoamista ympäristölainsäädännön ja ympäristöluvan mukaiseksi.
 – Dragon Mining Oy:n tulee toimittaa jätetäytön tutkimista ja poistamista koskeva suunnitelma ELY-keskukselle 31.5.2019 mennessä, Pirkanmaan ELY-keskuksen ylitarkastaja  Vesa Hyvärinen  toteaa.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Salaisesta kaatopaikasta kaivoksen sisältä saatu jätettä pois jo lähes 30 000 kiloa – siivous jatkuu yhä


Summary: Kahdella passilla varustautuneella naisella oli mukanaan muistitikku, joka sisälsi haittaohjelmia.

Kiinalainen nainen pidätettiin lauantaina Yhdysvaltojen presidentin  Donald Trumpin  yksityisellä klubilla Floridassa, ilmenee tiistaina julki tulleista oikeusasiakirjoista.
 32-vuotias nainen yritti päästä Mar-a-Lagon klubille esittäytymällä sen jäseneksi. Nainen kertoi suuntaavansa uima-altaalle, mutta hänellä ei ollut uimapukua mukanaan.
 Washington Postin mukaan  nainen pääsi turvatarkastajien läpi klubin vastaanottoon saakka ennen kuin hänet pidätettiin. Vastaanotossa nainen väitti osallistuvansa kiinalaisamerikkalaiseen ystävyystapahtumaan, vaikkei sellaista ollut ohjelmassa.
 Naisella oli mukanaan kaksi Kiinan passia. Turvallisuuspalvelun edustajat löysivät naiselta neljä matkapuhelinta, kannettavan tietokoneen sekä ulkoisen kovalevyn ja muistitikun, joka sisälsi oikeusasiakirjojen mukaan haittaohjelmia.
 Trump oli pidätyksen aikaan paikalla klubilla, mutta oli tiettävästi pelaamassa golfia lähialueella. Tapaus herätti Yhdysvalloissa kysymyksiä presidentin suosiman kohteen turvallisuudesta.

Kiinalainen nainen pidätettiin Trumpin klubilla Floridassa – sanoi osallistuvansa "ystävyystapahtumaan"


Summary: Viikonloppuna jäätä murretaan Imatralla sekä Lappeenrannan vesillä Joutsenon ja Kaukaan välillä.

Saimaan syväväylää ryhdytään avaamaan liikenteelle tänään.
 Ensimmäisenä avataan Savonlinnan ja Varkauden välinen väylä.
 Perjantaina jäätä murtavat alukset etenevät Savonlinnasta Imatralle, ja työskentelevät viikonloppuna Joutsenon ja Kaukaan välisellä syväväylällä.
 Jäällä liikkujia kehotetaan huomioimaan syväväylän avausaikataulut ja olemaan varovaisia avattujen väylien läheisyydessä.
 Saimaan syväväylän avaaminen etenee alustavasti seuraavan aikataulun mukaisesti:
 3.–4.4.2019 Savonlinnan ja Varkauden väli
 5.–7.4.2019 Savonlinna–Imatra sekä Joutseno–Kaukas
 8.–14.4.2019 Savonlinnan ja Joensuun väli
 Murtajien ja muiden alusten liikkumista voi seurata osoitteessa  https://www.marinetraffic.com/ .

Saimaan syväväylän talviuni päättyy – väylän murtaminen alkaa tänään


Summary: Riski oli tutkimuksen mukaan sitä suurempi, mitä pitempään diabetesta oli sairastanut.

Diabetesta potevat sairastuvat tavallista herkemmin sydän- ja verisuonitauteihin, mutta tuoreiden tulosten valossa he ovat alttiita myös aivoverenvuodoille. Tulokset julkaistiin  Diabetes Care -lehdessä .
 Tutkimuksen perusteella diabetesta potevat sairastuivat aivoverenvuotoon noin kolmanneksen todennäköisemmin kuin terveet verrokit. Tämä havaittiin kahden vuoden seurannassa.
 Riski oli sitä suurempi, mitä pitempään diabetesta oli sairastanut. Yli viisi vuotta diabetesta poteneiden aivoverenvuotoriski oli yli 40 prosenttia suurempi kuin verrokkien.
 Diabeteksen keston lisäksi sairastumisriski oli suuri potilailla, joilla veren sokeritasoja kuvaavan HbA1c:n taso oli hyvin korkea tai alhainen. Havainto viittaa siihen, että riskit ovat suurentuneet potilailla, joilla diabetes on joko huonolla hoidolla tai edellyttää hyvin intensiivistä hoitoa.
 Tutkimus perustuu 300 000 diabeetikon ja 1,2 miljoonan terveen verrokin terveystietoihin vuosilta 2010–2017. Seurannan aikana todettiin 4 200 aivoverenvuotoa.
 Suomessa vuosittain noin 1 500 henkilöä saa aivojen sisäisen verenvuodon.
 Yleisin aivoverenvuodon syy on verenpainetauti, joka aiheuttaa muutoksia pienten aivoverisuonien seinämiin.
 Diabetekseen nyt liitetty riski voi osittain selittyä verenpaineella, mutta diabetes ja siihen liittyvä korkea veren glukoosipitoisuus voivat myös vaurioittaa ja ahtauttaa verisuonia.

Diabetes on myös aivoverenvuotojen riskitekijä


Summary: Kohu sai alkunsa suuren rakennusyhtiön korruptiosyytteistä.

Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  yrittää luovia tietään ulos skandaalista erottamalla entisiä hengenheimolaisiaan.
 Trudeau potkaisi tiistaina puolueestaan kaksi entistä ministeriä: oikeusministerinä ja valtakunnansyyttäjänä työskennelleen  Jody Wilson-Raybouldin  ja entisen valtiontaloudesta vastanneen  Jane Philpottin .
 Kumpikaan ei saa enää edustaa liberaalipuoluetta lainsäätäjinä tai asettua puolueen riveistä ehdolle ensi lokakuussa koittavissa vaaleissa. Trudeaun mukaan molemmat ovat kaivaneet maata puolueen jalkojen alta.
 Wilson-Raybould sanoo, että häntä painostettiin oikeusministerinä junailemaan suuren rakennusyhtiön korruptiosyytteet niin, ettei yhtiö joutuisi oikeudenkäyntiin.
 Wilson-Raybouldin mukaan Trudeaun esikunta yritti varmistaa, että rakennusyhtiö SNC-Lavalin voisi sopia tapauksen ja selviäisi ilman oikeudenkäyntiä. Wilson-Raybould julkaisi väitteidensä tueksi  salaa nauhoittamansa keskustelun Trudeaun avustajan kanssa .
 Trudeau kieltää tehneensä mitään sopimatonta.
 SNC-Lavalinia epäillään viranomaisten lahjonnasta Libyassa. Tuomio tarkoittaisi, että yhtiöltä kiellettäisiin valtionhallinnon urakat vuosikymmeneksi, joten se on pyrkinyt sopimaan tapauksen oikeussalien ulkopuolella.
 SNC-Lavalin työllistää Kanadassa 9 000 ihmistä ja yli 50 000 maailmanlaajuisesti.
 Wilson-Raybould alennettiin jo aiemmin veteraaniasioista vastaavaksi ministeriksi. Hän erosi lopulta itse ministerin paikalta.
 Philpott seurasi pian perästä kommentoiden, että mielestään Trudeau hoiti tilanteen huonosti.
 Vielä viime viikolla Trudeau sanoi, että puolue tarvitsee vahvoja poliitikkoja ja erilaisia ääniä. Muun puolueväen huoli liberaalien tulevaisuudesta etenkin syksyn vaaleissa näyttää kääntäneen pääministerin pään.

Skandaalista irti pyristelevä Justin Trudeau potkaisi kaksi ex-ministeriä ulos puolueestaan


Summary: Vettä on pumpattu yön yli. Pumppaustöissä oli keskiviikkoaamuna vielä yksi pelastuslaitoksen yksikkö.

Hämeentien bussikaistat on saatu avattua liikenteelle  eilisen putkirikon  jäljiltä, palomestari  Sami Lappalainen  Helsingin pelastuslaitokselta kertoo. Myös Hämeentieltä Sörnäisten rantatielle kulkeva Torikatu on voitu avata liikenteelle.
 – Pumppaukset ovat jatkuneet yön yli ja yksi yksikkö pumppaa edelleen vettä pois. Arvioitu kesto on muutamia tunteja vielä ennen kuin saadaan letkut pois, Lappalainen kertoi Ylelle varhain keskiviikkoaamuna.
 Rikkoutunut putki on 300 milliä paksu ja vettä on tullut neljän baarin voimalla. Näin ollen voi sanoa, että vettä on valunut maaperään hyvin mittava määrä.
 – Tarkkaa määrää on hankala arvioida. Vesimäärästä jotakin kertoo se, että vesi on valunut työmaamonttuun ja siellä on yhä pumppaukset käynnissä, Lappalainen selvittää.
 Palomestarin mukaan tämän hetkinen käsitys on se, että putkirikosta koitui vahinkoja lähinnä liikenteelle.
 – Vesi ei onneksi valunut kaduille ja tukkinut viemäreitä, vaan valui rakenteelliseen monttuun ja varastoitui sinne. Tänään joudutaan varmasti tarkistamaan se, että maaperän vahvuudet ovat säilyneet, Lappalainen sanoo.
 Turmapaikan kohdalla on arvokas historiallinen kohde, eli Hakanieman kauppahalli. Lappalaisen käsityksen mukaan vanha kauppahalli on säilynyt vahingoittumattomana. Vettä on mennyt lähinnä kauppahallin alla olevaan monttuun.
 Metroliikenteeseen putkirikko ei ole myöskään vaikuttanut, sillä vettä ei päässyt Hakaniemen metrotunneliin saakka. Metro on kulkenut keskiviikkoaamuna normaaliin tapaan.
 Putkirkon syystä ei ole vielä varmuutta. Pelastuslaitoksen käsitys on se, että putkirikko olisi aiheutunut kaivuutyöstä.
 Lue lisää:
 Helsingin Hämeentien putkirikko tyrehdytetty – kadulla runsaasti vettä

Liikenne kulkee taas Hämeentiellä putkirikon jäljiltä


Elvyttäminen parantaa sydänpysähdyspotilaan ennustetta huomattavasti riippumatta siitä elvytetäänkö potilasta painelu-puhallusmenetelmällä vai pelkillä painalluksilla. Ruotsalaistutkimus viittaa myös siihen, että kynnys elvyttää on alhaisempi, jos maallikon ei tarvitse antaa puhalluselvytystä.
 Tutkimus perustuu sairaalan ulkopuolella sattuneet sydänpysähdykset kattavaan rekisteriin vuosilta 2000–2017. Kaikkiaan tietoja oli 30 000 potilaasta, joista 40 prosenttia oli saanut puhallus-paineluelvytystä ja 20 prosenttia paineluelvytystä.
 Elvytystä saaneiden mahdollisuudet selvitä hengissä seuraavat 30 päivää olivat noin kaksi kertaa suuremmat kuin potilaiden, jotka eivät saaneet elvytystä ennen ambulanssin saapumista. Puhallus-painelumenetelmä oli tehokkaampi kuin pelkkä painelu, mutta ero ei ollut kovin suuri.
 Elvyttäminen ylipäätään yleistyi vuosien varrella. Vuosina 2000–2005 maallikkoelvytystä sai noin 40 prosenttia potilaista ja vuosina 2011–2017 jopa 68 prosenttia. Seurannan alussa vain 5 prosenttia elvytyksistä oli paineluelvytystä, mutta vuosina 2011–2017 niitä oli jo kolmannes.
 Tulokset vahvistavat näyttöä pikaisen elvytyksen hyödyistä sydänpysähdyspotilaille, ja ne myös viittaavat pelkän paineluelvytyksen parantavan potilaan ennustetta huomattavasti. Puhallukset yhdistettynä paineluun on paras vaihtoehto, mutta monille puhalluselvytyksen antaminen tuntemattomalle voi olla niin suuri este, että elvyttäminen jää kokonaan. Tällöin on parempi jättää puhaltamatta, kuin jättää kokonaan elvyttämättä.
 Suomessa vuosittain noin 4 000 henkilöä saa äkillisen sydänpysähdyksen. Se johtuu yleisimmin sepelvaltimotaudin aiheuttamasta sydäninfarktista tai rytmihäiriöstä.
 Elvytystä voi antaa painelu-puhallusmenetelmällä tai pelkillä painalluksilla. Jos sairastunut henkilö ei reagoi puhutteluun tai ravisteluun ja vaikuttaa tajuttomalta, tärkeintä olisi soittaa heti hätänumeroon 112, ja laittaa puhelin kaiutintoiminnolle. Tällöin saat opastusta elvyttämiseen. Kaikkien olisi mahdollisuuksien mukaan myös hyvä käydä ensiapu- ja elvytyskurssi.
 Tutkimus julkaistiin  Circulation-lehdessä .

Elvyttäminen pelastaa henkiä myös ilman puhalluksia


Summary: Tarvittiin 400 000 ihmisten yhteistyötä, että ihminen pääsi kuuhun. Samaa yhteistyön ja virheistä oppimisen henkeä kaivattaisiin politiikkaan,  pohtii aivotutkija Katri Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Eduskuntavaalit lähestyvät ja eri mediat tulvivat ehdokkaita. Kertovat mainoksissa minkälaisia tyyppejä ovat, mitä osaavat, mitä itse pitävät tärkeänä ja miten eroavat muista. Riitelevät paneeleissa toisten ehdokkaiden kanssa ja mustamaalaavat toisiaan.
 Huomaan, että minua kiinnostaisi myös kovasti tietää, millä tavalla ehdokkaat kykenevät tekemään yhteistyötä, ja miten kykenevät oppimaan.
 Onko heillä taitoja ratkoa ongelmia sellaisten ihmisten kanssa, jotka ovat joistain asioista täysin eri mieltä, ja joilla on täysin erilaiset arvot?
 Osaavatko he muuttaa mielipiteitään, jos oppivat uutta? Osaavatko käyttäytyä?
 Kun panokset ovat riittävän kovat, ei ole varaa siihen, että yhteistyö ei toimi.
 Ihmiskunnan arvokkaimmat saavutukset  ovat yhteistyön ja väärässä olemisen tulosta. Tai tarkemmin, toimivan yhteistyön ja tunnustetun väärässä olemisen. Ennen kuin vuonna 1969 saatiin  arviolta 400 000 ihmisen yhteisvoimin  raketti kuuhun, oli takataskussa kymmeniä tussahtaneita yrityksiä, joista oli opittu.
 Tieteen tekeminenkin on jatkuvaa mokailua, omien ja toisten virheiden tunnistamista, myöntämistä ja tämän perusteella paremmin tekemistä. Tieteen tekeminen on myös voittopuolisesti yhteispuuhaa.
 Oppimista ja yhteistyötä tarvitaan  nykypäivänä enemmän ja laajemmalti kuin ennen. Tietoa syntyy niin kiivasta vauhtia, että tietosisältöjen pelkän omaksumisen sijaan täytyy tietää, miten pitää tietojaan ajan tasalla.
 Ongelmat, joita ihmiset työssään ratkovat, monimutkaistuvat. Ajattelun kuormaa on pakko jakaa, jotta löydetään monitahoisiin ongelmiin hyviä ratkaisuja.
 Vuorovaikutuksen ja oppimisen ongelmia  tuntuu harvemmin olevan sellaisissa ihmisryhmissä, joiden tehtävänä on ratkaista monimutkaisia ongelmia, joissa ihmishenki on kyseessä. Esimerkkinä vaikkapa traumakirurginen päivystys. Siinä tilanteessa, kun paikalle tulee kiireellistä apua tarvitseva ihminen, ei ole varaa yhteistyön ongelmiin, eikä siihen, että vanhoista virheistä ei opita.
 Myös monien maiden puolustusvoimien erikoisjoukoissa satsataan tiimin toiminnan ja jatkuvan oppimisen kehittämiseen. Kun panokset ovat riittävän kovat, ei ole varaa siihen, että yhteistyö ei toimi, virheistä ei opita, tai että pelivälineet eivät ole kunnossa.
 Mielestäni kansanedustajien työssä panokset ovat kovat.  Tehtävässä pitäisi myös jatkuvasti oppia uutta, ja yhteistyössä ratkaista todella monimutkaisia ongelmia. Miten tämä luonnistuu Arkadianmäellä, ja niillä pelivälineillä, joita edustajalle tarjotaan?
 Yhteistyö toisen eri mieltä olevan kanssa voidaan tulkita petturuudeksi.
 Kansanedustajan työhön kuuluu jatkuva kilpailu, tietynlainen teatteri, ja ajatustapojen sekä arvojen erojen esilletuominen. Mietin, missä määrin nämä tehtävän piirteet estävä oppimista ja yhteistyötä? Mielipiteiden muuttamisesta saa nopeasti takinkääntäjän leiman. Yhteistyö toisen eri mieltä olevan kanssa voidaan tulkita petturuudeksi.
 Tästä huolimatta monet edustajat kykenevät nopeaan oppimiseen sekä yhteistyöhön ja ystävyyteenkin yli puoluerajojen. Olisi hienoa, jos tätä tuotaisiin enemmän esiin.
 Varsinkin vaalien lähestyessä  eri mediat keskittyvät kuitenkin aina enemmän ehdokkaiden ja puolueiden erojen sekä erimielisyyksien esilletuomiseen. Kärhämistä saa helpommin otsikoita ja mehukkaita juttuja kuin sujuvasta yhteistyöstä ja yhteisymmärryksestä. Negatiivinen vetää herkemmin huomion puoleensa kuin positiivinen. Esimerkiksi tuoreessa  suomalaistutkimuksessa  havaittiin että negatiiviset someviestit vetivät mediatulvan keskellä huomiota enemmän puoleensa kuin positiiviset.
 Mitä jos järjestettäisiin ensi kerralla sellainen vaalipaneeli, jossa ei panna ihmisiä kilpailemaan keskenään, vaan pyydetään vaikkapa keksimään, mistä ovat yhtä mieltä, tai ratkaisemaan jokin ongelma yhdessä? Soveltuvuusarvioissa muihinkin hommiin on yleensä mukana jonkin sortin yhteistyötehtävä.
 Tai, mitä jos järjestettäisiin oppimisen näkökulmasta keskustelu, jossa ehdokkaita pyydetään perustelemaan mielipiteensä? Mihin tietoon mielipide perustuu? Miksi tieto on luotettavaa? Miten pysyvät kärryillä, kun tietoa kertyy lisää?
 Olisi mielenkiintoista kuulla esimerkkejä siitä, millä tavalla ehdokkaat ovat joskus muuttaneet mielipiteitään.
 Ihan toinen kysymys onkin sitten, kiinnostaisiko tällainen ketään?
 Katri Saarikivi
 Kirjoittaja on tutkija, joka johtaa empatian ja laadukkaan vuorovaikutuksen mekanismeja selvittävää projektia Helsingin yliopiston Kognitiivisen aivotutkimuksen yksikössä. Hän haluaa ymmärtää paremmin todellisuutta, ei olla oikeassa. Hän ei ole ”vihervassari”, ”äärioikeistolainen” tai ”tolkun ihminen”.
 Aiheesta voi keskustella 3.4. klo 16.00 asti.

Katri Saarikiven kolumni: Eduskuntavaalien ehdokkaat mustamaalaavat toisiaan, mutta minua kiinnostaisi tietää, miten he tekevät yhteistyötä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ennakkoäänestys alkaa tänään – näillä ohjeilla pärjäät äänestyspaikalla
 Eduskuntavaalien ennakkoäänestys alkaa tänään Suomessa ja ulkomailla. Viimeinen ennakkoäänestyspäivä on Suomessa ensi viikon tiistaina, 9. huhtikuuta. Tällä kertaa mahdollista on ensimmäistä kertaa myös kirjeäänestys, mikäli äänestät ulkomailla.  Lue täältä Ylen kattava tietopaketti  ennakkoon äänestämisestä.
 Miten pärjäisit kansanedustajan saappaissa?
 Eetu Pietarinen / Yle
 Mitä kansanedustaja oikein tekee työkseen? Ylen peli laittaa sinut vaalikauden kiperimpiin paikkoihin, ja  pääset testaamaan edustajantaitosi .
 Keltaiset nauhat eivät enää liehu Barcelonan hallintopalatsissa – Espanja poistatti itsenäisyysjohtajia tukevat symbolit, aluejohtajaa uhkaa syyte
 Itsenäisyysaktivisti Lluis Villacorta osoittaa mieltä hallintopalatsin edustalla lähes päivittäin. Maija Salmi / Yle
 Katalonian hallintopalatsin parvekkeella Barcelonassa ei enää riipu keltaisia nauhoja, jotka symboloivat solidaarisuutta tuomiota odottaville itsenäisyysjohtajille. Aluejohtaja  Quim Torra  taipui kieltoon, mutta kehotti kansalaisia  lisäämään nauhoja ja lakanoita omille parvekkeilleen .
 Britanniassa odotetaan, löytävätkö pääministeri ja oppositiojohtaja ratkaisun EU-erosotkuun – pääministeri toivoo lyhyttä lykkäystä eroon
 Britannian pääministeri Theresa May. Jack Taylor / AFP
 Britannian pääministeri  Theresa May  haluaa istahtaa samaan pöytään opposition kanssa. Mayn toiveissa on, että neuvonpito työväenpuolueen johtajan  Jeremy Corbynin  kanssa toisi kompromissiratkaisun siihen, miten Britannian pitäisi erota Euroopan unionista. May on  esittänyt myös lyhyttä lisäaikaa erolle .
 Sää lämpenee
 Yle
 Aamu on vilpoinen, kun lämpötilat ovat koko maassa pakkasella. Päivä on vielä pitkälti aurinkoinen ja lämpötila kohoaa maan etelä- ja länsiosassa 10 asteen tuntumaan, Lapissakin paikoin viiteen asteeseen. Illalla lumikuuroja leviää pohjoiseen.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Ennakkoäänestys alkaa, testaa pärjäisitkö kansanedustajana, keväistä lämpöä ja aurinkoa


Summary: Mitä kansanedustaja oikein tekee työkseen? Testaa edustajantaitosi Ylen pelissä.

Miten pärjäisit kansanedustajan saappaissa? Ylen peli laittaa sinut vaalikauden kiperimpiin paikkoihin


Summary: Aluejohtaja Quim Torra taipui kieltoon, mutta kehotti kansalaisia lisäämään nauhoja ja lakanoita omille parvekkeilleen.

Katalonian hallintopalatsin parvekkeella Barcelonassa ei enää riipu keltaisia nauhoja, jotka symboloivat solidaarisuutta tuomiota odottaville itsenäisyysjohtajille.
 Espanjan keskusvaalilautakunta määräsi symbolit poistettavaksi, koska sen mukaan ne edustavat poliittista ideologiaa ja antavat väärän kuvan siitä, että kaikki katalaanit kannattaisivat alueen itsenäistymistä Espanjasta.
 Itsenäisyyttä kannattavat katalaanit eivät ole kiellosta mielissään ja pitävät sitä ilmaisunvapauden vastaisena.
 Hallintopalatsin edustalla mieltä osoittaa mies, joka on teipannut suunsa kiinni ja pitää kädessään kylttiä, jossa lukee ”Yes, I Am Catala” eli ”Kyllä, olen katalaani”.
 40-vuotias taloustieteilijä  Lluis Villacorta  irrottaa hetkeksi teipin suunsa edestä ja kertoo osoittavansa mieltä Katalonian itsenäisyyden puolesta ja ”Espanjan keskushallinnon mielivaltaa vastaan” lähes päivittäin.
 Lluis Villacorta on koristellut hallintopalatsin edustan iskulausein varustelluin kyltein.  Maija Salmi / Yle
 Villacortan mukaan symbolien kieltäminen on vain yksi esimerkki sorrosta, jota Espanjan aluehallinto hänen mukaansa harrastaa.
 – Espanjan keskushallinto kieltää meiltä symbolit, mutta pitää samaan aikaan vankina viattomia ihmisiä, Villacorta sanoo ja viittaa vankilassa oleviin itsenäisyysjohtajiin.
 Lisää symboleita parvekkeille
 Keltaisten nauhojen lisäksi julkisten rakennusten edustoja ovat koristaneet kyltit, joissa vaaditaan itsenäisyysjohtajien vapauttamista. Itsenäisyysmieliset katalaanit pitävät heitä poliittisina vankeina.
 Aluejohtaja  Quim Torra  viivytteli pitkään symbolien poistamista julkisista rakennuksista.
 Ensin hallintopalatsin edustalta poistettiin vajaat pari viikkoa sitten keltainen nauha, joka korvattiin valkoisella. Lopulta myös valkoinen nauha poistettiin, ja nyt hallintopalatsin edustaa koristaa kyltti, jossa vaaditaan ilmaisunvapautta.
 Kiellon jälkeen Torra kehotti kansalaisia lisäämään symbolien määrää parvekkeillaan. Barcelonan katukuvaan ovat jo pitkään kuuluneet keltaiset nauhat ja poliittisten vankien vapauttamista vaativat lakanat asuntojen parvekkeilla.
 Nyt niiden määrä on lisääntynyt entisestään.
 Itsenäisyysjohtajille solidaarisuutta osoittavat symbolit kiellettiin julkisista rakennuksista, mutta ihmisten parvekkeilta ne eivät ole katoamassa. Maija Salmi / Yle
 Aluejohtaja voidaan erottaa
 Torra pitää symbolien kieltämistä ilmaisunvapauden vastaisena.
 Espanjan keskusvaalilautakunta puolestaan katsoo, että Katalonian itsenäisyyttä ajava aluejohtaja on syyllistynyt tottelemattomuuteen. Häntä vastaan on aloitettu tutkinta.
 Keskusvaalilautakunnan mukaan viivyttely symbolien poistamisessa on peruste sille, että Torra tulisi erottaa Katalonian aluehallinnon johdosta.
 Espanjassa järjestetään parlamenttivaalit huhtikuun lopussa, minkä vuoksi puoluepoliittisia ja ideologisia tunnuksia ei sallita julkisissa rakennuksissa.
 Katalonian aluejohdon mukaan solidaarisuuden symbolit eivät kuitenkaan ole puoluepoliittisia tunnuksia, minkä vuoksi se pitää niiden kieltämistä perusteettomana.
 Barcelonan keskustassa itsenäisyysmieliset kauppaavat solidaarisuutta osoittavia symboleita.  Maija Salmi / Yle
 Symboleista aiheutunut riita on vain yksi esimerkki Katalonian ja Espanjan aluejohdon tulehtuneista väleistä. Vastikään Katalonian valtiollinen TV3 ilmoitti, että se ei saa enää käyttää termejä ”poliittinen vanki” ja ”maanpaossa oleva” Katalonian itsenäisyysjohtajista puhuttaessa. Tämänkin kiellon takana on Espanjan keskusvaalilautakunta.
 Katalonian aluejohdon itsenäisyyshanke näkyy myös alueparlamentissa, sillä Torran kaudella alueparlamentti on säätänyt ainoastaan neljä lakia. Lisäksi tämän vuoden budjettiesitys on edelleen hyväksymättä.

Keltaiset nauhat eivät enää liehu Barcelonan hallintopalatsissa – Espanja poistatti itsenäisyysjohtajia tukevat symbolit, aluejohtajaa uhkaa syyte