Summary: Kouluruoka on suositusten mukaista, mutta se ei auta jos salaatti ei päädy lautaselle. Valinnan vapaus auttaa tässäkin.

Kouluvuoden alettua on salaatti alkanut maistua yhä useammalle koululaiselle Meri-Lapissa. Syynä on se, että aiemmasta käytännöstä poiketen saavat oppilaat nyt itse valita salaattibuffetista mitä lautaselleen ottavat.
 – Huomattavasti paljon paremmin tulee salaattia syötyä kuin ennen, kun tarjolla ei ollut kuin ehkä yhtä vaihtoehtoa, kertoo keminmaalaisen Lassilan koulun kuudesluokkalainen  Vilma Sarajärvi .
 – Kyllä salaatin syönti on lisääntynyt, olen alkanut tykkäämään tästä ruuasta, sanoo  Aada Alajärvi .
 Suomesta ei löydy tutkimustietoa siitä, miten osasina tarjoiltu salaatti vaikuttaa kasvisten menekkiin, mutta aikuisten käyttäytymistä on ulkomailla tutkittu, sanoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen erikoistutkija  Susanna Raulio .
 – Salaatin syönti lisääntyy, kun sen saa itse koota komponenteista ja jättää inhokit pois, sanoo Raulio.
 Kouluateriat on suunniteltu siten, että oppilas saa tarvittavan ravintosisällön. Tosin sillä edellytyksellä, että ruokailija syö lounaan kaikki osat. Se on kuitenkin harvinaista, selviää  Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen tutkimuksesta (siirryt toiseen palveluun) .
 Tonnikala, ananas ja fetajuusto suosikkeja
 Uudet tavat päätettiin Keminmaan, Kemin ja Simon kouluissa päätettiin ottaa käyttöön aiemman asiakaspalautteen seurauksena. Nyt Meri-Lapin koululaiset pääsevät valitsemaan haluamansa salaattiannoksen tarjolla olevista raaka-aineista. Kasvisten lisäksi tarjolla on jotain proteiinipitoista, kuten feta- tai raejuustoa, tonnikalaa tai papuja.
 – Nyt alkuvaiheessa on esimerkiksi fetaa ja tonnikalaa mennyt paljon, mutta sitä osattiin odottaakin, sanoo Meri-Lapin kuntapalveluiden ruokapalvelupäällikkö  Tarja Rousu .
 Näiden proteiinilisien hankintahinta ja suosio tarkoittavat sitä, että raaka-ainemenot ovat alkuvaiheessa korkeammat. Asiakkaiden maksama hinta ei ole kuitenkaan muuttunut.
 Meri-Lapin kuntapalveluissa luotetaan siihen, että tilanne muuttuu ajan myötä. Odotukset ovat perusteltuja esimerkiksi Sodankylän kokemusten pohjalta. Sodankylässä salaattibuffet on ollut käytössä jo lähes viiden vuoden ajan. Sielläkin nuorison suosikit katosivat tarjoilupöydästä lähes alta aikayksikön.
 – Lihapullia, vesimelonia tai ananasta ei alussa ollut koskaan tarjolla niin paljon kuin sitä olisi mennyt, kertoo ruokapalvelupäällikkö  Merja Ahola  Sodankylästä.
 Aholan mukaan nuorison suosikkien menekki kuitenkin tasaantui. Oppilaat huomasivat, ettei kyse ollut ainoakertaisesta tarjoilusta, vaan ne ovat pysyvä osa kouluruokaa.
 Keminmaalaisten Kirkonmäen, Lassilan ja Pölhön koulujen rehtori Ari Aho kertoo, että salaattipöydän uudistuksesta ovat pitäneet niin oppilaat kuin opettajatkin. Minna Aula / Yle
 Valinnan vapaus jopa puolella Lapin koululaisista
 Koululaisten  ruokailutavoista ollaan huolissaan . Vuoden takaisen tutkimuksen mukaan neljäsluokkalaiset ruokailutottumukset ovat vielä kunnossa, mutta yläkoulussa tilanne muuttuu huonompaan suuntaan.
 – Eniten parannettavaa on pojilla ja miehillä, kertoo erikoistutkija Susanna Raulio THL:stä.
 Tuoreimmassa, kolmisen vuotta sitten julkaistussa kouluruokasuosituksessa kannustetaan kuntia lisäämään valinnanvapautta. Lapissa suunta on toiveen mukainen, sillä Meri-Lappi tai Sodankylä eivät ole poikkeuksia lappilaiskuntien joukossa.
 Komponentteina tarjolle laitettu salaatti otettiin käyttöön Kolarissa jo ennen Sodankylää. Rovaniemellä tuoreet kasvikset ja juurekset on viime syksystä alkaen tarjottu erillisiä osioina.
 Salaattien suhteen Lapin koululaisilla on valinnan vapaus myös Enontekiöllä, Muoniossa, parin vuoden ajan Kemijärvellä ja viime tammikuusta alkaen Sallassa. Nyt alkaneen lukuvuoden alettua ovat myös Inarissa koululaiset päässeet itse koostamaan salaattinsa.
 "Positiivisen palautteen ryöppy"
 Meri-Lapissa salaattipöytä oli jo aiemmin kokeilussa Melissa-ravintolassa, jonka asiakkaista pääosa on Kemin lyseon lukiosta. Sieltä saadut kokemukset näkyvät nyt tarjonnassa.
 – Etikkasäilykkeitä meni niin vähän, ettei niitä ole tarjolla. Papujen menekkikään ei ollut suurta, mutta proteiinilisänä niitä on tarjolla, tosin ei niin paljon kuin aiemmin, kertoo ruokapalvelupäällikkö Tarja Rousu.
 Lassilan kuudesluokkalaisen  Lauri Jäntti  ja  Ali Teikari  ovat huomanneet uudistuksen hyväksi. Enää ei tarvitse jättää salaattia kokonaisuudessaan syömättä, jos mukana on jotain ei niin mieleistä.
 – On hyvä, että voi ottaa kaikkea muuta paitsi niitä, joista ei pidä – kuten papuja, Lauri Jäntti sanoo.
 Myönteinen palaute ei ole jäänyt pelkästään Lassilan koulun sisälle.
 – Sekä oppilaat että henkilökunta ovat olleet tyytyväisiä muutokseen, sanoo  Ari Aho , joka on rehtorina Lassilan koulun lisäksi myös Kirkonmäen ja Pölhön kouluissa.
 Keminmaan sekä Kemin ja Simon kouluruoista vastaava Meri-Lapin kuntapalvelut on myös saanut paljon positiivista palautetta.
 – Voi sanoa, että nyt on tullut oikea positiivisen palautteen ryöppy, kuvailee ruokapalvelupäällikkö Tarja Rousu Meri-Lapin kuntapalveluista.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Tutkijat kuvasivat koululaisten ruokatarjottimia – Uusi tutkimus kertoo, miten harva syö aterian kaikki osat: "Se oli silmiä avaavaa"
 Ammattikoulun keittiö ujutti pavut jauhelihakastikkeeseen – "Vaikutus on paljon isompi, jos emme yritä tehdä kaikista väkisin kasvissyöjiä"
 Ravitsemussuositukset kehottavat ensimmäistä kertaa syömään ilmastoystävällistä ruokaa: "Lihaa kannattaa laittaa enemmänkin mausteeksi"

Tällä yksinkertaisella keinolla koulut saivat lapset syömään terveellisesti: vapaavalintaiset kasvikset maistuvat valmissalaattia paremmin


Summary: Räikkönen ei halua peitellä Touretten syndroomaan kuuluvia tic- eli nykimis- ja ääntelyoireitaan, vaan antaa videoidensa kautta omalle ja muille sairauksille kasvot.

– Fuck off! Bitch fucker!
 Huudahdukset kuuluvat kesken turkulaisen Puolalanmäen lukion maantiedon tunnin. Opettaja  Hilkka Åhlman  jatkaa opetusta häiriintymättä. Kukaan oppilaistakaan ei käänny kohti takariviä, jossa kirosanojen huutaja  Katariina Räikkönen  istuu vierellään avustajansa  Snariya Dashar .
 Maantiedon tunnilla käsitellään pituus- ja leveyspiirejä. On perjantai ja tämä on Räikkösen koulupäivän ainoa oppitunti tänään.
 Räikkösellä diagnosoitiin keväällä Touretten oireyhtymä. Nyt hän käy lukiota hitaampaan tahtiin kuin muut eli kursseja on vähemmän kuin muilla oppilailla.
 – Oppitunneilla oleminen on sosiaalisesti uuvuttavaa. Kun haluaa olla hiljaa, mutta ei vaan pysty. Se väsyttää, sanoo Katariina Räikkönen.
 Maantiedon oppitunti jatkuu, aiheena maanjäristykset. Katariina Räikkönen seuraa tuntia hyvin keskittyneesti, vaikka Touretteen liittyvät nykimisoireet eli niin sanotut tic-oireet keskeyttävät hänet aina välillä.
 Hän myös osallistuu aktiivisesti tunnilla opetukseen ja vastaa opettajan kysymyksiin normaalisti.
 Katariina Räikkösen avustaja Snariya Dashar on mukana kaikilla oppitunneilla.  Petra Ristola / Yle
 – Fuck, huutaa Räikkönen yhtäkkiä ja keskittyminen herpaantuu.
 Räikkönen alkaa läpsiä itseään päähän. Snariya Dashar ottaa häntä vasemmasta kädestä kiinni, mutta Räikkönen jatkaa läpsimistä oikealla kädellään. Avustaja ottaa oikeastakin kädestä kiinni ja rauhoittaa tilanteen.
 Hetken kuluttua Räikkösen oireet loppuvat ja hän kiittää avustajaansa kuiskaamalla.
 Tourette puhkesi teini-iässä
 Touretteen liittyvät nykimisoireet voimistuivat yllättäen rajusti Katariina Räikkösellä vuoden 2018 keväällä. Räikkönen oli tuolloin 16-vuotias.
 – Kevään viimeisellä kouluviikolla olin ruokalassa ja huomasin, että olkapääni nykivät. Kun menin kotiin, koko kroppa nyki tosi pahasti.
 Oireet yllättivät Räikkösen ja ensin hän ajatteli, että ei kerro niistä kenellekään. Kesäloma oli edessä ja se tarkoittaisi au pair -aikaa Espanjassa. Syksyllä alkaisi kouluvuosi Costa Ricassa, johon hän oli saanut stipendin.
 – Ajattelin, että oireet johtuvat stressistä ja alitajuisesti jännitän tulevaa kesää ja syksyä ulkomailla, Räikkönen sanoo.
 Erilaiset motoriset tic-oireet lisääntyivät ja muutamassa päivässä ilmaantuivat myös yksinkertaiset äänelliset tic-oireet. Tämän jälkeen oireet vaihtelivat eikä niille näyttänyt tulevan loppua. Oireet olivat niin pahat, että lääkäriin oli mentävä.
 – Lääkäri epäili heti alussa Touretten syndroomaa. Ajattelimme, että oireet ovat tiedostamatonta stressiä tulevasta. Toivoimme, että oireet menevät ohitse, mutta eivät ne menneet, sanoo Katariina Räikkösen äiti  Kaarina Räikkönen .
 Oireet pahenivat kesän aikana sen verran, että Katariina Räikkönen jäi sairaslomalle lukiosta ja äiti Kaarina Räikkönen jäi kotiin omaishoitajaksi.
 Touretten oireyhtymä Harvinainen ja vakava neuropsykiatrinen oireyhtymä Tourettea sairastaa Suomessa 5 000–10 000 ihmistä (vuoden 2017 arvio) Sairaus alkaa yleensä lapsuudessa Tunnusomaisia piirteitä ovat tic- eli niin sanotut nykimisoireet Sairaus ilmenee eri ihmisillä hyvin eri tavoin Lähde: Suomen Tourette- ja OCD-yhdistys
 – Tämä on haasteellinen oireyhtymä, kun oireet voivat voimistua niin yllättäen ja selittämättömällä tavalla, sanoo Suomen Tourette- ja OCD-yhdistyksen toiminnanjohtaja  Tuula Savikuja .
 Jälkeenpäin perhe on tajunnut, että Katariina Räikkösellä oli ollut lieviä tic-oireita jo kauan ennen oireiden voimistumista. Varhaiset tic-oireet tulivat tunnereaktioiden yhteydessä; kun Räikkönen oli iloinen, häpeissään tai surullinen, nosti hän kädet ilmaan. Yksin kotona ollessaan hän piti kaikenlaisia ääniä.
 Youtubeen videoita omasta ja muiden sairauksista
 Fuck off! Moi, mä oon Katariina Räikkönen ja mulla on Touretten syndrooma.
 Näin alkaa Katariina Räikkösen  ensimmäinen video Youtubessa . Videolla hän kertoo ja näyttää minkälainen Tourette hänellä on.
 – Tämä on oma keinoni selviytyä tästä sairaudesta. Haluan olla avoin ja auttaa myös muita, kenellä on samanlaisia haasteita.
 Katariina Räikkösellä roikkuu kaulassaan purukoru, jota hän tarvittaessa puree. Petra Ristola / Yle
 Youtuben kautta Räikkönen tuo julkisesti oman sairautensa esille. Lisäksi hän haastattelee muita ihmisiä, joilla on erilaisia sairauksia, vammoja tai diagnooseja. Videoilla on käsitelty muun muassa OCD, ADHD, ADD, ykköstyypin diabetes ja näkövamma.
 – Sairaudet, vammat tai diagnoosit eivät ole sellaisia, mitä pitää hävetä tai piilotella. Sairauksista huolimatta olemme kaikki yhtä arvokkaita, sanoo Katariina Räikkönen.
 Perhe tukee Katariinaa siinä, että hän haluaa puhua avoimesti sairaudestaan. Muutenkin perheen, ystävien ja hoitohenkilökunnan tuki on ollut suuri osa selviytymistä.
 – Ja se, että perheen jaksamisesta on pidetty huolta. Kukaan ei selviäisi tästä ilman tukiverkkoa ja apua, sanoo Katariina Räikkönen.
 Kaikkien arki muuttui
 Katariina Räikkösen ja hänen perheensä arki on muuttunut paljon reilussa vuodessa. Äiti Kaarina Räikkönen on jo palannut työelämään, mutta Katariina Räikkönen ei kulje yksin oikeastaan mihinkään. Avustaja on mukana myös kotona siihen saakka kunnes toinen vanhemmista tulee töistä.
 – En tykkää olla yksin Touretten kanssa, koska silloin ei ole yhtään kontrollissa oman kehonsa kanssa, sanoo Katariina Räikkönen.
 Tourettessa oireet vaihtelevat. Yksi oire saattaa kadota ja toisenlainen tulla tilalle. On kausia, jolloin oireita on enemmän.
 – Alussa tic-oireita oli kotonakin hyvin paljon. Nyt oireet kotona ovat rauhoittuneet, kun siellä ei ole ulkoisia ärsykkeitä, sanoo äiti Kaarina Räikkönen.
 Katariina Räikkönen käy avustajansa Snariya Dasharin kanssa kaupungilla. Petra Ristola / Yle
 Sairauteen kuuluu se, että joku ärsyke laukaisee oireen. Kun Katariina Räikkönen käy avustajansa Snariya Dasharin kanssa kaupungilla pitää avustajan olla tarkkana. Vauvoja tai koiria nähdessään Katariina Räikköselle tulee pakottava tarve päästä halaamaan tai silittämään niitä. Tämän Dashar estää.
 Räikkönen kantaa kaulassaan niin sanottua purukorua, jota hän tarvittaessa puree. Aikaisemmin Räikkösellä oli kädet mustelmilla, koska hän puri itseään.
 – Ja tämä tic-oire ei mennyt ohi ennen kuin puremakohdasta meni tunto, sanoo Katariina Räikkönen.
 – Tourette on harvinainen ja vakava sairaus, joka ilmenee eri ihmisillä eri tavoin, sanoo toiminnanjohtaja Tuula Savikuja Suomen Tourette- ja OCD-yhdistyksestä.
 Kiusallisilta tilanteilta ei voi välttyä
 Katariina Räikkösen sairaudenkuvaan kuuluu, että hän huutelee ja tekee epäsopivia asioita varsinkin sellaisissa tilanteissa, joissa ei pitäisi. Kiusallisia tilanteita tulee eteen melkein päivittäin.
 – Kun näen vartijoita tai poliiseja, voin huutaa, että minulla on pommi tai veitsi, ja että olen terroristi, sanoo Katariina Räikkönen.
 Suuriin vaikeuksiin Räikkönen ei ole joutunut huuteluidensa takia, sillä hän kertoo heti, että sairastaa Tourettea. Avustajan yritys estää huutaminen ei auta, sillä Räikkösen on saatava sanottua sanottavansa.
 Kiroileminen kuuluu Katariina Räikkösen sairauteen, mutta kaikki Tourettea sairastavat eivät kiroile.
 – Liian moni ajattelee, että kun ihminen kiroilee holtittomasti, hänellä on Tourette. Vain alle viidesosa sitä sairastavista kiroilee. Oireet ovat jokaisella erilaiset, sanoo Suomen Tourette- ja OCD-yhdistyksen toiminnanjohtaja Tuula Savikuja.
 Tiettyä täsmälääkettä sairauteen ei ole. Tic-oireita voi vähentää joillakin lääkkeillä. Uusimman hoitosuosituksen mukaan suositellaan käytettäväksi lääkkeettömänä hoitona käyttäytymisterapioita. Jos oireet ovat kriittiset, niitä voidaan hillitä lääkkeillä.
 Katariina Räikkösen avustaja Snariya Dashar estää Räikköstä joutumasta outoihin tilanteisiin kaupungilla. Petra Ristola / Yle
 Touretteen yhdistetään yleisesti myös ADHD tai OCD. Katariina Räikköselläkin diagnosoitiin Touretten yhteydessä ADHD.
 Räikkönen tiedostaa, kun tic-oire tulee. Silti hän on aina yhtä yllättynyt siitä, mitä suusta tulee tai mitä hän tekee.
 – Se on kuin aivastus, joka vaan tulee, eikä sitä saa millään pidäteltyä, Räikkönen kuvailee.
 Jotkut Tourettea sairastavat pystyvät pidättelemään oireitaan.
 – Kaikkein paras olisi, että ihmiset ymmärtäisivät sairautta, eikä minun tarvitsisi pidätellä oireita. Oireiden pidätteleminen on raskasta niin henkisesti kuin fyysisesti.
 Tulevaisuudensuunnitelmat selvillä
 Katariina Räikkönen puhui aktiivisesti tyttöjen oikeuksien puolesta ennen sairastumistaan. Moni muistaa, miten hän vietti päivän  pääministeri Juha Sipilän työparina vuonna 2017 . Tyttöjen oikeuksien puolesta hän puhuu edelleen ja on osallistunut aktiivisesti nuorten ilmastolakkoihin sairaudesta huolimatta.
 – Tyttöjen oikeudet ja ilmastonmuutos liittyvät toisiinsa hyvin vahvasti. Kehitysmaissa asuvat köyhät tytöt joutuvat kuivuuden takia hakemaan vettä entistä kauempaa. Haku on yleensä tyttöjen tehtävä ja silloin heillä ei jää niin paljon aikaa koulunkäyntiin, sanoo Katariina Räikkönen.
 Räikkösen tavoitteena on opiskella valtiotieteitä tai maantieteitä lukion jälkeen. Hän haluaisi tulevaisuudessa olla sellaisessa työssä, jossa voisi parantaa lasten tai vammaisten oikeuksia
 – Haluan koko elämäni tehdä töitä sen puolesta, että kaikilla olisi mahdollisuus hyvään elämään nyt ja tulevaisuudessa.
 Katariina Räikkönen haluaa tulevaisuudessa parantaa lasten ja vammaisten oikeuksia. Petra Ristola / Yle
 Keskustele aiheesta. Katariina Räikkönen on mukana keskustelussa kello 18–19. Kommentointiin tarvitset Yle-tunnuksen. Voit luoda sellaisen  täällä . Keskustelu sulkeutuu kello 21.00.
 “Saatanan paskaperse, tykkään sinusta” – 11-vuotias Eric puhuu kiinaa, tamilia ja arabiaa, mutta sai Touretten takia potkut päiväkodista Kiusaamista, kipuja, häpeää – ja hyväksyntä: tätäkin on elämä Touretten kanssa JP:n on pakko sanoa ruma sana – elämä Touretten kanssa on jatkuvaa kipua

Tubettaja Katariina Räikkönen,18, ei häpeä, vaikka rumat sanat ja oudot oireet herättävät huomiota koulussakin: "Lääkäri epäili heti Touretten syndroomaa"


Summary: Britannia on kaukana omavaraisuudesta. EU-ero voi näkyä niin ruokalautasella kuin lääkekaapissakin.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Jo Elgarf  ahtaa hyllylle vielä pari säilyketölkkiä, vaikka kodin ruokakaappi pullistelee jo liitoksistaan. Lontoolainen perheenäiti on päättänyt varmistaa, ettei brexit vie ruokaa hänen kolmen pienen lapsensa suusta.
 – Ostan joka viikko hieman ylimääräistä, koska sopimukseton brexit voisi tuoda pulaa maahantuodusta ruuasta, Elgarf sanoo.
 Hiljattain julkaistu  tutkimus kertoo , että yksi viidestä britistä on aloittanut hamstraamisen sopimuksettoman EU-eron varalta.
 Huolia kiihdytti Britannian hallituksen julkisuuteen vuotanut analyysi, jonka mukaan sopimukseton äkkiero voisi tuoda pulaa niin ruoasta kuin lääkkeistäkin.
 Erityisen pelottava tilanne on niille, jotka Jo Elgarfin 9-vuotiaan tyttären tapaan tarvitsevat jatkuvaa lääkehoitoa.
 – Vaikeaa epilepsiaa sairastavan tyttäreni lääkkeet tulevat Euroopasta ja pula niistä uhkaisi hänen elämäänsä. Hän joutuu ensiapuun päivien sisällä ilman lääkkeitään
 .
 Jo Elgarfin tyttären epilepsialääke on valmistetty Brysselissä.  Pasi Myöhänen
 Esimerkiksi  Kuninkaallinen farmaseuttinen yhdistys  sanoo olevansa huolissaan lääkevarannoista, jos Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta lokakuun lopussa.
 Brexit-päivä osuu kasvukauden loppuun
 Ruoka- ja juoma-alan liiton johtaja  Tim Rycroft  kuvailee mahdollista sopimuksetonta EU-eroa katastrofaaliseksi tilanteeksi. Hän uskoo, että rajojen ruuhkautuminen johtaisi tiettyjen tuotteiden pulaan riippuen siitä, mitkä kuljetukset pääsevät maahan perille.
 Britannia, kuten moni muukin EU-maa, on tottunut nauttimaan tavaroiden rajattomasta liikkumisesta. Esimerkiksi tomaatteja ei kannata kasvattaa itse koko maan tarpeiksi, kun niitä voi tuoda ilman tullimaksuja hollantilaisista kasvihuoneista. Myös esimerkiksi pakasteperunoita, pekonia ja kinkkua tuodaan Britanniaan paljon muista EU-maista.
 Kaikkiaan noin puolet brittien lautasilleen lappamasta ruuasta on tuotettu maan rajojen ulkopuolella.
 Lähde: YK:n Elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO, 2016. Leena Luotio / Yle, tiedonhankinta Kirsti Karttunen
 Jos Britannia irtoaa EU:sta ilman sopimusta, elintarvikkeiden tullit nousevat ja ruokalasku kasvaa.
 Britannian kauppaketjut arvioivat jo viime kesänä, että sopimuksettoman brexitin myötä ruokakorin kuluttajahinta  kasvaisi noin 12 prosenttia .
 Lontoolainen vihanneskauppias  Michael Plastiras  muistuttaa, että kauppasopimuksettomassa tilanteessa asiakkaat jäisivät väistämättä ilman tiettyjä tuoretuotteita
 – Lokakuun lopun brexit-päivän aikaan monien tuotteiden kasvukausi on ohi Britannissa. Ei ole mitään takeita, että saisin esimerkiksi tomaatteja, päärynöitä tai vesimeloneja käsiini.
 Johtava ruoka-asiantuntija professori  Tim Lang  sanoo, että tuoretuotteiden pula ja hintojen nousu  iskisi pahimmin köyhään kansanosaan.
 Yrittäjä Michael Plastirasille se voisi puolestaan merkitä konkurssia.
 – Olen ollut alalla 41 vuotta. Jos hinnat nousevat ja asiakkaat kaikkoavat, voin joutua sulkemaan oveni.
 Hamstraajia syytetään pelon lietsomisesta
 EU-eroa ajavat poliitikot syyttävät ruuan hamstraajia turhien brexit-pelkojen lietsomisesta. Hallitus väittää, että sen oma julkisuudessa esitelty raportti kuvaili pahimpia mahdollisia tilanteita, joihin on nyt varauduttu.
 Pääministeri  Boris Johnsonin  mukaan sopimuksella erolla uhittelu on välttämätöntä, sillä hänen mielestään se vahvistaa Britannian asemaa EU-eroneuvotteluissa.
 Samalla esimerkiksi EU-eron puolella oleva  The Sun -iltapäivälehti leimaa  ruokaa varastoivat “sekopäiksi”, jotka varautuvat tuomiopäivään turhan takia.
 Jo Elgarf ei syytöksiä niele.
 – En tee mitään riskialtista. Toivon tietenkin parasta. Jos ongelmia ei tule, voimme syödä säilykkeet myöhemmin.
 Jo Elgarfin kaapissa riittää ruokaa kuukauden ajaksi.  Pasi Myöhänen
 Mahdollisen sopimuksettoman brexitin vaikutuksia on vaikea arvioida luotettavasti, sillä sen myötä Britannia olisi täysin ennen kokemattomassa tilanteessa.
 Maan hallituskin myöntää, että sopimukseton brexit  voisi tuoda “mutkia matkaan”.  Tietoja esimerkiksi reseptilääkkeiden varannoista ei ole annettu julkisuuteen.
 Jo Elgarf on äärimmäisen pettynyt maan hallituksen toimintaan.
 – Voin hamstrata ruokaa, mutta en reseptilääkkeitä. Olen vihainen siitä, että hallitus ajaa maatamme tilanteeseen, jossa tyttäreni voi joutua hengenvaaraan lääkepulan vuoksi.
 Lue lisää:
 Kanaalin rannalla brittiyrittäjät ovat huolissaan lähestyvästä EU-erosta – Rahtiliikenteen valtimon pelätään tukkeutuvan Doverissa yhdessä yössä
 Brittihallitukselta yli kahden miljardin lisätuki sopimuksettomaan brexitiin varautumiseen – Työväenpuolue: "Vastenmielistä rahojen tuhlaamista"
 Lääketeollisuus varoittaa hallitsemattomasta brexitistä – voisi jopa uhata lääkkeiden saatavuutta Suomessa

Hyvästit halvalle pekonille ja elintärkeille lääkkeille? Moni britti hamstraa sopimuksettoman brexitin varalta


Summary: Pääministerin mukaan Suomi tekee leirillä asuvien lasten hyväksi sen, mikä on mahdollista "järkevällä tavalla tehdä".

Yle kertoi maanantaina  kahdesta al-Holin leirillä elävästä lapsesta, joiden suomalainen äiti on kuollut Syyriassa. Lapset ovat tällä hetkellä kahden suomalaisnaisen hoidossa.
 Lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarinen  totesi, että Suomella on velvollisuus huolehtia, että lasten oikeudet toteutuvat.
 – Jos lapsi on vailla huoltajia ulkomailla, etenkin alueella, jossa heidän terveytensä ja hyvinvointinsa on vakavasti vaarantunut, kansainväliset sopimukset ja meidän lainsäädäntö velvoittavat viranomaistoimintaan, Pekkarinen sanoo.
 Pekkarinen viittaa YK:n yleiskommenttiin ilman huoltajia ulkomailla olevista lapsista.
 – Siinä erittäin vahvasti velvoitetaan sopimusvaltioita toimimaan ja huolehtimaan, että lapsilla on laillinen huoltaja tai joku joka pitää heistä huolta.
 Kysyimme pääministeri  Antti Rinteeltä  (sd.), mitä hallitus aikoo tehdä lasten suhteen.
 Tiedossa on että Syyriassa al-Holin leirillä on suomalaisia orpolapsia. Autetaanko heitä tulemaan Suomeen?
 – Voin vain yleisesti todeta, että meillä on ollut jatkuvaa yhteistyötä useiden erilaisten leirillä toimivien kansalaisjärjestöjen kanssa, ja olemme kuunnelleet heidän neuvojaan ja arvioitaan tilanteesta.
 – On pyritty toimimaan sen mukaan, mikä näiden järjestöjen välittämän tiedon ja kantojen sekä oman harkinnan mukaan on ollut järkevintä, ja näin me toimimme tästä eteenpäin.
 Aikooko Suomi linjata jotain orpojen auttamisesta pois leireiltä? Esimerkiksi Pohjoismaat ovat pääasiassa auttaneet orvot kotimaahansa.
 – Tiedossani on, että Ruotsiin on tuotu seitsemän orpolasta, joista ainakin osan tuotiin isovanhempien toimesta Ruotsiin – ei siis valtion vaan omaisten toimesta. Valtio on jollain tavalla auttanut ja tukenut prosessissa. Tanskassa taas tuotiin vakavasti loukkaantunut nuori henkilö, ja siinäkin omaiset olivat vahvasti mukana.
 – Tärkeää on, että kaikissa olosuhteissa leirillä olevien ihmisten turvallisuus voidaan riittävällä varmuudella taata, tehdään mitä tahansa.
 Kesällä ulkoministeri ja te kuvailitte, että orpolasten tilanne olisi selkeämpi kuin muiden leirillä olijoiden, milloin Suomi linjaa tästä?
 – Tässä tehdään viikoittain selvitystyötä leirillä toimivien järjestöjen kanssa ja arvioidaan viikoittain sitä, onko tilanne muuttunut lähtökohdiltaan sellaiseksi, että voidaan muuttaa toimintalinjaa.
 – Sanoisin näin, että tehdään kaikki se, mikä meidän vallassa on järkevällä tavalla tehdä.
 Miksi tämä on niin vaikea asia ratkaista, oikeustieteilijät ovat ottaneet kantaa, samoin lapsiasiavaltuutettu?
 – Tässä on kyse leiristä, jossa aikuiset lasten vanhemmat – lukuunottamatta tietenkin näitä orpoja, ovat jollakin tavalla tutkinnan kohteina aika vakavien asioiden suhteen. Meille ei ole löytynyt varmuutta, jonka perusteella voisi tällä hetkellä sanoa, että on turvallista yrittää tuoda ihmisiä pois sieltä siksi, että kurdihallinto ei ole normaali viranomaishallinto.
 – Olemme ilmoittaneet selkeästi, että Suomen kansalaisella, oli ulkomailla tapahtunut mitä hyvänsä, on oikeus tulla Suomeen minkään sitä estämättä.
 Lisää aiheesta:
 Al-Holin leirillä on kaksi kuolleen suomalaisnaisen lasta – orpojen omaiset ovat vedonneet viranomaisiin, jotta heidät noudettaisiin Suomeen

Miksi Suomi ei auta orpolapsia pois al-Holista? Antti Rinne vastaa 4 kysymykseen


Summary: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen selvityksen mukaan suurta vaihtelua on myös kouluterveydenhuollon tarjoamien lisäkäyntien järjestämisessä.

Koululaisten laajoihin terveystarkastuksiin käytettävä aika vaihtelee tuntuvasti.  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) kyselytutkimuksen  perusteella aikaa käytetään yhteen tarkastukseen vähimmillään 20 minuuttia ja enimmillään reilusti yli kaksi tuntia.
 Se tarkoittaa väistämättä laatueroja.
 – Vaihteluväli on luvattoman suuri, jos ajatellaan palvelujen tasavertaisuutta. Jos tarkastus on kovin kiireinen eikä asioiden kertomiseen jää aikaa, huolia voi jäädä havaitsematta. Toisaalta pelkkä pitkä aika ei tarkoita laatua. Yli kahden tunnin aika jokaiselle oppilaalle vaikuttaa ylimitoitetulta, ylilääkäri  Marke Hietanen-Peltola  THL:stä sanoo.
 Laajat terveystarkastukset tehdään peruskoululaisille ensimmäisellä, viidennellä ja kahdeksannella luokalla. Tarkastukset ovat lakisääteisiä, mutta niihin käytettävästä ajasta ei ole valtakunnallista ohjeistusta. Laajaan terveystarkastukseen osallistuvat myös oppilaan huoltajat.
 Mittausten ja muun tavanomaisen terveysseurannan lisäksi laajassa terveystarkastuksessa on tarkoitus käsitellä asioita yksilöllisesti, oppilaan oman tarpeen mukaan. Esiin voi kiireettömässä terveystarkastuksessa nousta esimerkiksi huolia, jotka liittyvät koulunkäynnin sujumiseen, kaverisuhteisiin, mielialaan, murrosikään, seksuaalisuuteen tai vaikkapa perhettä kuormittaviin asioihin.
 Selvityksen tekemiseen osallistunut THL:n ylilääkäri Marke Hietanen-Peltola toimii itsekin osa-aikaisena koululääkärinä Forssan seudulla.
 – Kahdenkeskisessä keskustelussa nuori voi lopulta saada esimerkiksi kerrottua, että vanhemmat riitelevät koko ajan eikä nuori saa nukuttua, kun vanhemmat ovat yöllä humalassa ja melskaavat. Kun on tilaa ja mahdollisuus, nousee esiin tosi isoja asioita, hän kertoo.
 Hietanen-Peltolan mielestä 20 minuutin aika on todella lyhyt eikä luottamuksen ilmapiiriä välttämättä näin lyhyessa ajassa ehdi syntyä.
 Käytännössä kohtaaminen lääkärin ja terveydenhoitajan kanssa voi jäädä jopa 20 minuuttia lyhyemmäksi. Kyselyssä selvitettyyn aikaan sisältyy se, että lääkäri tai terveydenhoitaja tekee tapaamiseen liittyvät kirjaukset.
 Lääkärin tapaamiseen varattu aika vaihtelee
 Suuria eroja on myös siinä, kuinka terveystarkastukseen käytetty aika jakautuu koululääkärin ja kouluterveydenhoitajan kesken. Kaikkein tavallisimmin laajaan terveystarkastukseen sisältyy tunnin mittainen tapaaminen terveydenhoitajan kanssa ja puolen tunnin tapaaminen lääkärin kanssa.
 Hietanen-Peltolan mielestä yhtenäiseen ajankäyttöön liittyvä suositus olisi tarpeen oppilaiden tasa-arvoisuuden takaamiseksi.
 – Olisi varmasti hyvä pohtia kansallisella tasolla tarkastuksille jonkinlaisia suosituksia, joissa ajankäyttöäkin voitaisiin ohjeistaa tarkemmin, Hietanen-Peltola sanoo.
 THL:n selvityksen mukaan kouluterveydenhuollon tarjoama erityinen tuki vaihtelee. Erityistä tukea ovat esimerkiksi lisäkäynnit silloin, kun oppilaan hyvinvointi vaatii jatkoselvittelyä. Ismo Pekkarinen / AOP
 THL:n kyselyn  mukaan myös kouluterveydenhuollon tarjoaman erityisen tuen määrässä on koulujen välillä suuret erot. Kyselyn perusteella moni kouluterveydenhuollon ammattilainen kokee, ettei siihen ole riittävästi mahdollisuuksia.
 Erityinen tuki tarkoittaa esimerkiksi lisäkäyntejä lääkärillä tai terveydenhoitajalla, jos jokin oppilaan terveyteen tai hyvinvointiin liittyvä asia vaatii seurantaa tai jatkoselvittelyä. Se voi olla myös ohjaamista koulun ulkopuolisiin palveluihin. Laki velvoittaa erityisen tuen tarjoamiseen kouluterveydenhuollossa.
 Marke Hietanen-Peltolan mielestä näyttää huolestuttavalta, ettei erityisen tuen saatavuus ole yhdenvertaista kaikissa kouluissa.
 – Ei ole tarkoitus vain tarkastaa ja unohtaa siinä esiin tulleet asiat. Jos jotain nousee esiin, sen käsittelyä pitäisi jatkaa, hän sanoo.
 Koululääkäreiden vastuulla suositusta suurempia oppilasmääriä
 Kouluterveydenhuollon epätasa-arvoisten palvelujen taustalla vaikuttavat henkilöstöresurssit.
 – Suurella osalla koululääkäreistä oppilasmäärät ovat liian suuret siihen, että he ehtisivät tehdä työtään niin kuin sitä pitäisi tehdä, Hietanen-Peltola sanoo.
 Vain kahdeksassa prosentissa Suomen terveyskeskuksista koululääkäreitä oli keväällä 2017 suosituksen mukainen määrä.
 Valtakunnallinen suositus on, että yhdellä kokopäivätoimisella koululääkärillä olisi vastuullaan 2 100 oppilasta. Vuonna 2017 oppilaita oli kuitenkin yhden lääkärin vastuulla tavallisimmin (mediaani) 3 900.
 Kouluterveydenhoitajien osalta oppilaiden määrä vastaa suosituksia paremmin.
 Yhdellä terveydenhoitajalla pitäisi olla vastuullaan enintään 600 oppilasta. Keväällä 2017 kouluterveydenhoitajalla oli hoidettavanaan tavallisimmin (mediaani) noin 470 oppilasta, ja suositus toteutui 88 prosentissa terveyskeskuksista.
 THL:n aiemman selvityksen perusteella  eri alueiden välillä on kouluterveydenhuollon henkilöstömitoituksessa selviä eroja. Vuonna 2015 kouluterveydenhoitajalla oli vastuullaan eniten oppilaita Uudellamaalla ja vähiten Pohjois-Karjalassa. Koululääkärillä puolestaan oli eniten oppilaita Keski-Pohjanmaalla ja vähiten Kanta-Hämeessä.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos keräsi kouluterveydenhoitajilta ja koululääkäreiltä tietoa kouluterveydenhuollon toteuttamisesta lukuvuonna 2016-2017. Kyselytutkimukseen osallistui runsaat 500 kouluterveydenhoitajaa ja koululääkäriä eri puolilta Suomea.

Koululaisten terveystarkastuksissa valtavat erot: aika vaihtelee 20 minuutista reilusti yli kahteen tuntiin – kiireessä oppilaan huolia voi jäädä piiloon


Summary: Yrttien kerääjille kehitetään omaa verkostoa ja kerätyille yrteille perustetaan vastaanottopisteitä.

Villiyrttien kerääminen on monen mielestä pelkkää puuhastelua. Keruutuoteneuvoja  Toini Kumpulainen  on eri mieltä, sillä ahkera kerääjä voi tehdä kasveilla hyvän tilin.
 – Eräs kerääjä keräsi viime kesänä voikukan nuppuja vähän yli sata kiloa kolmessa päivässä. Rahaa tuli toista tonnia.
 Kumpulaisen mukaan voikukan nuppuja voidaan käyttää pihvin tai kalaruoan lisäkkeenä, tai niitä voi laittaa esimerkiksi munakkaaseen. Jotkut ravintolat ja yritykset ostavat nuppuja myös kapriksiksi.
 Kumpulainen on jo vuosien ajan kouluttanut ihmisiä keräämään villiyrttejä. Nyt hän on mukana Wild Food Savo -hankkeessa, jonka tavoitteena on koota yhteen luonnontuotteiden keräämisestä ja käytöstä kiinnostuneita tahoja.
 Toini Kumpulainen on kouluttanut satoja ihmisiä keräämään yrttejä. Antti Karhunen / Yle
 Lähes 150 000 euron hanketta rahoittavat Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelma, Savonia-ammattikorkeakoulu ja Ylä-Savon ammattiopisto.
 "Ruokana samaa mitä on kitkenyt rikkaruohona kasvimaalta"
 Wild Food Savo -hanke on näkynyt konkreettisesti Ylä-Savon ammattiopiston ravintolan lounasravintolassa. Buffetpöydästä on löytynyt muun muassa nokkosta, orvokkia, vesiheinää, maitohorsmaa ja vuohenputkea.
 Sari Niemi ihmettelee, miksi Suomeen tuodaan yrttejä ulkomailta, kun niitä kasvaa kotipihalla. Antti Karhunen / Yle
 Vieremäläinen  Sari Niemi  ja lapinlahtelainen  Hannele Kelavuori  ovat käyneet yrttien vuoksi lounaalla ammattiopistolla jo useampana päivänä.
 – Yllätti, miten hienoja makuvivahteita yrteistä löytyy, Niemi kiittelee.
 Hän ihmettelee, miksi Suomeen tuodaan yrttejä ulkomailta, kun niitä kasvaa ihan ilmaiseksi myös kotipihalla.
 Myös Kelavuori tunnistaa lautaseltaan useita tuttuja kasveja.
 – Täällä on niitä samoja yrttejä, joita minä olen kitkenyt rikkaruohona omasta kasvimaasta, hän nauraa.
 Hannele Kelavuori tunnistaa omasta annoksestaan "rikkaruohoja". Antti Karhunen / Yle
 Kuusenkerkällä olisi kysyntää
 Yrtit ovat peräisin iisalmelaiselta pellolta, jossa niitä on keräämässä joukko innokkaita villiyrtinkerääjiä.
 Yksi kerääjistä on vieremäläinen  Kerttu Tiikkainen , joka opiskelee yrttitietoutta osana Ylä-Savon ammattiopiston luontoalan ammattitutkintoa.
 – Suomessa on paljon sellaisia yrttejä, joita voitaisiin käyttää ruoanlaittoon samalla lailla kun ulkomailta tuotuja, hän pohtii.
 Wild Food Savo -hankkeen yhtenä tavoitteena on perustaa erityisiä vastaanottopisteitä, joihin voi viedä kerätyt villiyrtit. Vastaanottopisteitä on suunnitelmissa saada ainakin Kiuruvedelle, Suonenjoelle ja Rautalammille.
 Nokkonen on yksi monikäyttöisistä yrteistä, joita löytyy helposti luonnosta. Antti Karhunen / Yle
 Vastaanottopisteille on tarvetta, sillä villiyrteille on jatkuvasti kysyntää teollisuudessa ja ravintoloissa eri puolilla maata.
 – Esimerkiksi kuusenkerkkää saadaan kerättyä vuodessa tuhansia kiloja, mutta tarve on kymmeniätuhansia kiloja, selittää keruutuoteneuvoja Toini Kumpulainen.
 Hänen mukaansa kysyntää olisi myös koivunlehdille, pihlajansilmuille ja männynkerkille.
 Hankkeessa yritetään kehittää myös keruuteknologiaa, sillä esimerkiksi kuusenkerkän kerääminen puun latvuksista on vaikeaa.
 – Olisiko se drooni, tai jonkinlainen nosturi, joka nostaisi kerääjän ylös, Kumpulainen pohdiskelee.
 Wild Food Savo -hankkeessa pyritään synnyttämään villiyrttien kerääjien verkostoja. Antti Karhunen / Yle
 Monella mielessä ammatti
 Aiemmin pelkkänä rikkaruohona pidettyjä villiyrttejä on pyritty tuotteistamaan ja niistä on tullut monelle myös yritystoimintaa.
 Tästä on esimerkkinä Pyhäsalmen kaupungin työpajassa yksilöohjaajana työskentelevä  Virve Toivanen , joka toimii vapaa-ajallaan oman yrityksensä Wikin Pajan luonnontuoteneuvojana. Yrityksen valikoimassa on jo kymmenkunta tuotetta.
 – Markkinat ovat suhteellisen pienet. Verkkokaupan kautta tuotteita on kuitenkin mahdollista saada laajempaan levitykseen.
 Virve Toivasen yrityksen valikoimassa on jo kymmenkunta yrteistä tehtyä tuotetta. Antti Karhunen / Yle
 Yrteistä ammattina haaveilee myös opiskelija Kerttu Tiikkainen. Hän haluaisi löytää itselleen jonkin sellaisen erikoistuotteen, jota muut eivät ole vielä keksineet.
 – Kun puhutaan ilmastonmuutoksesta, niin tässä ei tule ainakaan päästöjä, hän virnistää.
 Kiinnostaako sinua villiyrttien kerääminen? Aiheesta voi keskustella klo 22:een saakka.
 Lue lisää:
 Kampaaja voi tarjota asiakkaalle nokkosteetä, mutta hiuksia sillä ei saa huuhdella – tiukat lait rajoittavat luonnonkosmetiikan käyttöä
 Nokkosta sisäisesti ja ulkoisesti – luomuyrttitilan emäntä uskoo, että jokainen voi hoitaa itseään
 Villiyrtti-innostus puskee pinnalle kuin voikukka asfaltin halkeamasta: "Vihdoinkin tapasin ihmisiä, jotka ottavat rikkaruohot todesta"

"Tuhansia euroja kesässä" – Villiyrttien keräämisestä tarkoitus tehdä entistä ammattimaisempaa


Summary: Yle haastatteli kahta ulkomaista toimittajaa, jotka tekevät rohkeaa journalismia painostuksesta huolimatta.

Suomi on sananvapauden mallimaa, mutta monessa muussa maassa riippumaton journalismi on uhattuna.
 Toimittajia uhkaillaan, vangitaan ja jopa murhataan heidän juttujensa vuoksi. Unescon mukaan viime vuonna maailmalla tapettiin ainakin  99 toimittajaa .
 Nyt kaksi kaksi tunnettua toimittajaa kertoo Ylelle, miten heidät on yritetty vaientaa – turhaan.
 Maria Ressa, Rappler-uutissivuston päätoimittaja, Filippiinit
 Maria Ressa  on suututtanut Filippiinien hallinnon kritisoimalla presidentti  Rodrigo Duterten  “huumesotaa”, jossa on kuollut  tuhansia ihmisiä . Ressaa vastaan on nostettu  useita oikeusjuttuja , joista osa on kesken. Häntä on syytetty muun muassa veronkierrosta.
 Ressan mielestä syytteet ovat tekaistuja, ja niiden tarkoitus on hiljentää hänet.
 – Se on ehdottomasti poliittista häirintää, mutta kai se tarkoittaa, että teemme hyvää työtä toimittajina. Siksi jatkamme työtämme, Ressa sanoo.
 Ressan mielestä Filippiinien hallinto vaientaa arvostelua ja manipuloi kansalaisia sosiaalisessa mediassa. Hänen mukaansa Rapplerin data osoittaa, että Duterten hallinto on masinoinut somessa valheita levittävää verkostoa. Myös Ressan kimppuun on hyökätty somessa aggressiivisesti.
 – Kyse on patrioottisesti trollauksesta, verkossa tapahtuvasta valtion tukemasta vihasta.
 Filippiiniläiset ovat  somen käytössä  maailman kärkeä. Ressan mukaan somen valta on jo ohittanut perinteisen median Filippiineillä.
 – Valheet paisuvat sosiaalisessa mediassa ja muuttuvat faktoiksi. Se on uusi tapa, jolla autoritarismiin siirtyvät valtiot kontrolloivat ihmisiä demokratiassa. Kun jotain toistetaan tarpeeksi usein, siitä tulee fakta.
 – Tavoite on saada ihmiset epäilemään instituutioita, koska jos emme tiedä, kehen luottaa, äänekkäin voittaa. Tässä tapauksessa se on presidentti Duterte.
 Ressan mielestä ei ole sattumaa, että moniin maihin on valittu autoritaarisia johtajia.
 – Some on mahdollistanut sen, ja myös sosiaalisen median alustat ovat siitä vastussa. Suuri kysymys on, keistä tulee uusia portinvartijoita. Jos some-alustat teeskentelevät, etteivät ne ole niitä, demokratian asema alkaa heikentyä kaikissa maailman maissa.
 Ivan Kolpakov, Meduza-uutissivuston päätoimittaja, Venäjä/Latvia

 Kremlistä riippumaton kriittinen Meduza-uutissivusto ei ole Venäjän hallinnon mieleen. Eräs päivä Meduzan työntekijän kodista löytyi huumeita. Joku ulkopuolinen oli laittanut ne sinne. Tarkoitus oli saada tekaistu syy, jolla toimittajaa voitiin syyttää huumerikoksesta.
 – Mietin, että nyt tämä alkoi. Se on helpoin tapa tuhota ihmisen elämä, sanoo Meduzan päätoimittaja  Ivan Kolpakov .
 Venäjän media ja kansalaiset nousivat kuitenkin puolustamaan toimittajaa rajusti, ja hänet vapautettiin muutamassa päivässä.
 – Kukaan ei voinut uskoa sitä todeksi. Eikä usko vieläkään. Miksi se muutti Venäjää? Siitä tuli poliisin mielivaltaisen toiminnan vastustamisen symboli. Kaikki tuntevat turvattomuutta poliisin edessä.
 Verkkomedia Meduza toimii Latvian Riiasta käsin, koska Venäjällä riskit olisivat liian suuret. Kolpakovin mielestä Venäjä ei ole toimittajille turvallinen maa.
 –Jos haluamme tehdä luotettavan julkaisun, meidän täytyy tehdä se ulkomailla. Toimittajia todella tapetaan ja yritetään tappaa.
 Kolpakovin mukaan valtio painostaa mediaa myös omistajien, investoijien ja päätoimittajien kautta.
 – Valtio kontrolloi 80:aa prosenttia markkinoista välillisesti tai suoraan tai  Putinia  ja Kremliä lähellä olevien oligarkkien kautta. Se on tunkeutunut aggressiivisesti internetiin.
 Kolpakov sanoo, että viime vuosina on myös säädetty kymmeniä lakeja, joiden turvin julkaisuja voidaan sulkea. Viestintäviranomainen voi blokata minkä tahansa sivun.
 – Meduzan tunnuslauseen mukaan uskomme, ettei myönteinen muutos yhteiskunnassa ole mahdollinen ilman sananvapautta.
 Artikkeli on osa juhlaviikkoa Ylen tv-uutiset täyttävät 60 vuotta. Julkaisemme juhlaviikon kunniaksi useita erikoissisältöjä.
 Lue lisää:
 Analyysi: Demokratia ei toimi ilman vapaata tiedonvälitystä – Viime vuonna murhattiin 99 toimittajaa
 Elämäsi uutiset

Tällaista on toimittajan arki Filippiineillä ja Venäjällä – tekaistuja syytteitä ja lavastettuja huumerikoksia


Summary: Professori Laura Tysonin mielestä Yhdysvallat tuottaa kauppasodalla enemmän harmia Kiinalle kuin omalle taloudelleen.

Taloustieteen professori  Laura Tyson  työskentelee Kaliforniassa Berkeleyn yliopiston Haasin kauppakorkeakoulun professorina. Hän on toiminut myös demokraattipuolueen talousneuvonantajana ja hänellä on monivuotinen kokemus presidentti  Bill Clintonin  talousneuvostosta.
 Suomessa Tyson vieraili maanantaina Suomen Pankin pääjohtajan  Olli Rehnin  kutsumana seminaarissa, jossa pohdittiin teknologian murroksen vaikutusta työmarkkinoihin.
 Paljon tilaa seminaarissa sai myös kahden talousjätin Yhdysvaltain ja Kiinan yhä kiihtyvä kauppasota, joka vaikuttaa alavireisesti talouskasvuun paitsi maailmalla myös Euroopassa ja Suomessa.
 1. Onko kauppasodasta olemassa ulospääsyä?
 – Jossain vaiheessa presidentti  Trump  kutsuu voitoksi ratkaisua, joka ei perustu mihinkään todelliseen muutokseen. Senhän hän teki esitellessään Nafta-sopimuksen ikään kuin se olisi oikeasti uusi sopimus.
 – Hän kertoi uudesta sopimuksesta uudella nimellä, mutta mikään ei todellisuudessa muuttunut paljoakaan ja presidentti kutsui sitä voitoksi. Minusta se vaikuttaa yksinkertaisimmalta ulospääsyltä, Tyson arvelee Ylen haastattelussa.
 2. Mihin presidentti Trump pyrkii kauppasodassa?
 Tysonin mukaan poliittiset motiivit löytyvät Trumpin kauppapäätösten taustalta, mutta muitakin syitä on. Trump haluaa amerikkalaisyrityksille nykyistä paremmat toimintaedellytykset Kiinassa.
 – Trumpin pitkäaikainen uskomus on, että maiden välinen kaupan epätasapaino eli Yhdysvaltain suuri kauppa-alijäämä heijastaa Kiinan tapaa kohdella Yhdysvaltoja epäreilusti maiden välisessä kanssakäymisessä. Trump todella uskoo niin.
 Tyson sanoo Trumpin ajavan muutosta moniin asioihin maiden välisissä kauppasuhteissa: Amerikkalaisyritysten on päästävä ilman erityisehtoja Kiinan markkinoille. Trump näkisi myös mielellään, että yhdysvaltalaisyritykset siirtäisivät tuotantoa Kiinasta takaisin Yhdysvaltoihin.
 – Kyse ei ole pelkästään presidentinvaaleista. Mutta taktisissa ratkaisuissa, kuten kuinka tärkeätä on saada aikaan diili Kiinan kanssa ja pitääkö tulleja korottaa, politiikka ratkaisee, Tyson lisää.
 3. Onko Trumpin kehotuksilla olla sijoittamatta Kiinaan mitään vaikutusta yrityksissä?
 – Amerikkalaisyritykset tietävät, ettei presidentillä ole päätäntävaltaa niiden sijoituspäätöksiin. Yritysten kannalta on melko järkyttävää, että hän edes sanoo sellaista.
 – Yritykset tekevät päätöksiä taloudellisten laskelmien perusteella; onko järkeä sijoittaa Kiinaan alempien palkkakulujen takia, sujuvamman toimitusketjun takia vai kannattaako Kiinaan sijoittaa, koska markkina on niin valtava.
 Trukki siirtelemässä kontteja Qingdaon satamakaupungissa itäisessä Shandongin maakunnassa.  Wu Hong / EPA
 Tysonin mukaan yksi kehotusten seuraus on, että monet pienemmät tekstiiliyritykset siirtävät jo nyt Kiinasta tuotantoaan esimerkiksi Vietnamiin tai muihin halvemman tuotannon maihin eri puolilla maailmaa.
 Teknologiajätti Applea Trumpin vetoomukset eivät heilauta.
 – Kun Apple katsoo Kiinan kuluttajamarkkinoita se ei voi mitenkään olla poissa, koska markkinat ovat niin suuret ja voimakkaasti kasvavat. Se pätee myös tavarataloketju Wallmartiin, professori huomauttaa.
 4. Kuka häviää eniten kauppasodassa? Kuluttajat vai yritykset? Yhdysvaltojen vai Kiinan talous?
 – Kauppasodassa ei ole voittajia. Tämä pätee erityisesti silloin, kun kauppasota koskettaa talouksia, jotka jo ovat voimakkaasti sidoksissa toisiinsa, Tyson sanoo.
 – Kärsijöitä ovat sekä yritykset että kuluttajat molemmissa maissa. Tämä lisää poliittista painetta molempien maiden hallinnoissa neuvotteluratkaisun löytämiseksi.
 Tysonin mielestä kauppasota tuottaa kuitenkin enemmän harmia Kiinalle kuin omalle taloudelleen.
 – Molemmissa maissa on jo nähtävissä talouskasvun hidastuminen kauppasodan seurauksena. Kiinassa talouskasvun hidastuminen on voimakkaampaa kuin Yhdysvalloissa, koska se on riippuvaisempi viennistä.
 Runsas vuosi sitten amerikkalaiskuluttajille suunnattiin helpotuksia tuloveroissa, mutta ne valuvat tyhjiin kiinalaistuotteiden korotettujen tullien takia, professori lisää.
 Tullit ovat kuin veroja, jotka hidastavat kulutusta.
 – Se on naurettavaa, koska kuluttajilla menee näin aiempaa huonommin.
 5. Talousennusteita on alennettu paitsi maailman taloudessa myös Euroopassa. Onko näköpiirissä jo talouden taantuma?
 – Näin täällä Suomen Pankissa joitakin kiinnostavia tuloksia. On kyllä totta, että teollisuustuotannon kasvun romahtaminen ja kaupan hidastuminen kertoo protektionismista eri puolilla maailmaa. Kiinan ja Yhdysvaltain kauppakonfliktin seurauksena talouskasvu hidastuu.
 – Kauppasota saa aikaan myös huomattavaa epävarmuutta, joka saa aikaan taantumankaltaista vaikutusta, professori lisää.
 Tysonin mukaan sijoittajat ovat nyt epävarmoja ja yritykset eivät tiedä, miten toimia. Pitäisikö heidän kasvattaa Kiina-sijoituksiaan vai muuttaa toimitusketjujaan? Vai kannattaisiko kenties odottaa, että kaikki tullimaksut on pantu täytäntöön ja katsoa, mitkä niiden vaikutukset ovat, professori kuvailee yritysten edessä olevia valintoja.
 Suomen valtiovarainministeriön näkemys tältä kesältä bruttokansantuotteen kehityksestä Kiinassa, Yhdysvalloissa ja euroalueella kertoo, että Kiina kasvaa muita alueita nopeammin. Lähivuosien kasvunäkymät eivät näytä merkittävää muutosta.
 Leena Luotio / Yle, lähde: VM, taloudellinen katsaus kesä 2019
 6. Miten Eurooppa voi vastata, kun kaksi talousjättiä taistelee ja maailmankaupan säännöt eivät vaikuta pätevän?
 – Minusta Euroopan tulisi toimia jatkossa niin kuin se on toiminut tähänkin asti. Tukea vapaakauppaa neuvottelemalla kahdenvälisiä isoja kauppasopimuksia Kiinan kanssa, joidenkin Latinalaisen Amerikan maiden ja Japanin kanssa.
 – Globaalin ja avoimen liberaalin järjestelmän johtajuuden viitta on asettumassa Euroopan harteille.
 Kiinan ja Euroopan välinen kauppa on molemmille osapuolille tärkeää ja Kiina tietää sen. Siitä syystä Eurooppa voi vaikuttaa Kiinan toimintaan, professori perustelee.
 Tysonin mukaan Eurooppa voi ottaa johtajan roolin vapaakaupassa ja kun Yhdysvallat "pääsee takaisin raiteille", se voi ottaa Eurooppaa kiinni.
 Lue myös:
 Miten vakava uhka kauppasota on maailman ja Suomen taloudelle? Kuusi kysymystä ja vastausta pörssejä ravisuttavista kauppasodan tullitaisteluista
 Helsingin pörssi toipui päivän kuluessa hieman aamun laskusta

Yhdysvaltalaisprofessori kauppasodasta: Jossain vaiheessa  Trump löytää jonkun näennäisratkaisun, jota hän kutsuu voitoksi


Summary: Elektronista urheilua tai alan liiketoimintaa voi opiskella muutamassa koulussa eri puolella Suomea. Alajärvellä toimivat liiketoiminta- ja kilpapelilinja.

Oululainen  Roni Oikarinen  muutti tänä syksynä elektronisen urheilun opintojen perässä Alajärvelle, jossa käynnistyi Pohjanmaan ensimmäinen e-urheilun ammattilaisia kouluttava opintolinja.
 Järviseudun ammatti-instituutti Jamissa e-urheilun opinnot suoritetaan osana datanomi- tai merkonomikoulutusta.
 Elektronista urheilua tai alan liiketoimintaa voi Suomessa opiskella toisella asteella jo viidessä koulussa ja Kajaanissa ammattikorkeakoulutasolla.
 Alajärvellä e-urheiluopinnoissa on mahdollisuus hakea joko liiketoiminta- tai kilpapelilinjalle. Kilpapelilinjalla opiskelijat keskittyvät itse pelaamiseen ja sen tavoitteelliseen harjoitteluun.
 Elektronisen urheilun liiketoimintaa on Alajärvellä opetettu vuodesta 2014. Näissä opinnoissa opiskelijat työskentelevät muun muassa myynnin ja markkinoinnin sekä turnausjärjärjestelyjen ja mediatuotannon parissa.
 Alajärvellä e-urheiluopintoihin valitaan kymmenen opiskelijaa. Hakemuksia koululle tuli noin kolmekymmentä.  Iina Thomsson/Yle
 Opiskelijoita ympäri maata
 Oikarinen ei ole ainut ulkopaikkakuntalainen, jota opinnot e-urheilun parissa houkuttelivat. E-urheilun vastaava tuntiopettaja  Mikko Kalijärvi  kertoo että hakemuksia pelilinjalle tuli ympäri Suomea aina Turusta ja Tampereelta saakka.
 Kolmestakymmenestä hakijasta opiskelemaan valittiin kymmenen. E-urheiluopintoihin pyrittäessa koulun päättötodistuksen lisäksi otetaan huomioon esimerkiksi opiskelijan aikaisempi pelimenestys.
 Mäntsälästä kotoisin oleva  Bastian Straker  opiskelee liiketoimintalinjalla. Hän kuuli koulusta ystävältään, joka oli myös hakenut Alajärvelle e-urheiluopintoihin.
 Straker kertoo seuraavansa toisinaan vapaa-ajalla peliturnauksia ja pelaavansa itsekin välillä kotona. Varsinaiseksi ammattipelaajaksi hän ei tähtää. Alana e-urheilu kuitenkin kiinnosti niin, että muutto sen perässä tuntui luontevalta.
 Oikarinen sen sijaa tähtää kilpapeliuralla niin pitkälle kuin mahdollista Hän on iloinen, että e-urheilun opinnot ovat viime vuosina nostaneet asemaansa.
 – Tykkään tästä alasta ja mielestäni on hienoa, että siihen panostetaan tällä tavalla, Oikarinen sanoo.
 Oikarisen haaveissa olivat muutoinkin datanomin opinnot, mutta koulutodistus ei olisi Oulussa riittänyt avaamaan ovia kyseiselle alalle.
 – Täällä saan nyt kuin kaksi kärpästä yhdellä iskulla: e-urheilun- ja datanomikoulutuksen, Oikarinen sanoo.
 E-urheiluopintoja tarjotaan jo useissa toisen asteen kouluissa ympäri maata.  Iina Thomsson/Yle
 Tavoitteellista harjoittelua
 Kilpapelaaminen eroaa tavallisesta pelaamisesta tavoitteellisuudellaan.
 Opinnot sisältävät itse pelaamisen lisäksi ravitsemustietoa ja tiimivalmennusta.
 Jokainen opiskelija valitsee opintojen alussa itselleen liikuntalajin, jolla ylläpidetään fyysistä kuntoa. Opintojen keskiössä on myös säännöllisen unirytmin hallinta osana arkea sekä kokonaisvaltaisen urheilullisen elämäntavan opettelu.
 Lukuvuoden aikana opiskelijat saavat valmennusta joukkue- ja yksilöharjoittelussa. Opintoihin kuuluu myös erilaisiin e-urheilu-turnauksiin osallistuminen.
 Alajärvellä opiskelijat saavat yksilöllistä valmennusta puoliammattilaiselta kilpapelaajalta  Christian Joutsenvuorelta.
 – Elektronisen urheilun valmentaminen on melko samanlaista kuin muiden lajien. Etsimme pelaamisesta hyviä puolia ja sitten keskitymme parantamaan heikkoja alueita, Joutsenvuori avaa.
 Alajärvellä valmennus keskittyy vain yhden pelin CS:GO:n eli Counter Strike Global Offensive -pelin valmennukseen.
 – Olen itse aikoinani pelannut tätä. Se on Suomen ylivoimaisesti suosituin kilpapeli. Voisi sanoa, että se on vähän kuin jääkiekko. Pelaajat tähtäävät usein ammattilaisiksi. Muiden pelien pelaaminen on Suomessa vielä melko rentoa, Kalijärvi sanoo.
 Bastian Staker muutti e-urheiluopintojen perässä Mäntsälästä Alajärvelle. Pasi Takkunen/Yle
 Pelaajapolku valmiina
 Kalijärven mukaan e-urheilu on kasvattanut asemaansa hurjasti viimeisen kahden vuoden aikana.
 – Ensimmäinen merkki oli kun perinteiset urheiluseurat, kuten Sotkamon Jymy ja Helsingin IFK hyppäsivät e-urheiluun mukaan.
 Kalijärvi uskoo elektronisen urheilun tarjoavan myös tulevaisuudessa töitä alan opiskelijoille eikä vähiten perinteisten urheiluseurojen kautta. Alajärvellä opiskelijoille tarjolla on selkeä urapolku.
 – Kumppaninamme olevalla Vimpelin Vedolla on oma edustusjoukkueensa. Tarkoituksena on rakentaa sinne pelaajapolkua. Sitten on oikeastaan enää oppilaasta itsestään kiinni kuinka hän menestyy.
 Kilpapelivalmentaja Cristian Joutsenvuori ja tuntiopettaja Mikko Kalijärvi kertovat, että e-urheilun valmentaminen on pitkälti samanlaista kuin minkä tahansa lajin.  Iina Thomsson/Yle
 Menestys e-urheilun parissa ei kuitenkaan ole helposti saavutettavissa. Alan huipulle nousevat vain harvat.
 – Täällä opitaan perusteet ja opiskelu luo pohjan ammattiuralle, mutta ura vaatii myös paljon harjoittelua, Christian Joutsenvuori sanoo.
 Lue  täältä  lisää Ylen artikkeleita e-urheilusta.

Oppilaitos yhdisti e-urheilun liiketalouden opintoihin ja tarjoaa nyt urapolun tulevaisuuden ammattilaisille – "Saan kuin kaksi kärpästä yhdellä iskulla"


Summary: Töihin palataan seuraaviin työvuoroihin.

Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU on saanut lisäselvityksen omistajaohjausministerin  Sirpa Paateron  (sd.) työehtosopimuskiistaan liittyvään aikalisäviestiin ja sen perusteella työtaistelutoimet voidaan toistaiseksi keskeyttää, PAU kertoo tiedotteessaan.
 – Saimme omistajaohjauksen osalta sellaista lisätietoa tämänpäiväisestä omistajaohjausministerin tiedotustilaisuudesta, että hallituksen päätöksellä todettiin, että työtaistelutoimet voidaan toistaiseksi keskeyttää, PAU:n puheenjohtaja  Heidi Nieminen  perustelee päätöstä Ylelle.
 – Meille oli hieman epäselvää aluksi, mitä sillä aikalisällä tarkoitettiin. Mutta kun siihen asiaan saatiin selvyys, niin sen perusteella tehtiin päätös.
 Nieminen uskoo, että myös tukitoimet keskeytetään, kunhan sana PAU:n ratkaisusta kantautuu.
 Nieminen ei sulje pois myöskään uusia työtaistelutoimia, jos työsopimuskiistassa tapahtuu epäedullinen käänne.
 – Siihen on varauduttu, Nieminen sanoo.
 PAU edellyttää, että Posti siirtää Paketti- ja verkkokauppaliiketoimintaryhmän lajittelutoimintojen henkilöstön takaisin Posti Oy:öön, jotta työehtosopimusneuvotteluihin voidaan lähteä puhtaalta pöydältä.
 Työntekijät palaavat töihin seuraavaksi alkaviin työvuoroihin, jos se vain on mahdollista.
 PAU aloitti työtaistelun jakelun ja käsittelyn tehtävissä sunnuntai-iltana vastalauseena Postin aikeille siirtää työntekijöitä Teollisuusliiton ja Medialiiton työehtosopimukseen.
 Liiton mukaan siirto aiheuttaa työntekijöille 30-50 prosentin ansionalennukset ja lukuisia muita heikennyksiä työehtoihin.
 Lakkojen oli määrä päättyä alun perin keskiviikkona puoliltaöin.
 Lue myös:
 Pääministeri Antti Rinne arvostelee Postia: Johdon palkat ovat nousseet järkyttävällä tavalla
 Posti: Poikkeusjärjestelyt ovat onnistuneet – lähes kaikki posti on saatu käsiteltyä
 Omistajaohjausministeri Paatero tarttui tiukasti Postiin: Työehtokiistaan aikalisä, johtajien palkkoihin "merkittävä" muutos

Postilakko päättyy – PAU keskeyttää työtaistelutoimet


Summary: Myös puhelupelosta kärsinyt jyväskyläläinen Kaj Niemitalo voitti pelkonsa haastamalla itseään ja ennakoimalla puheluita.

Kun  Ada Nokkala  täytti 18, elämän lainalaisuudet iskivät hieman odottamattomasti.
 Täysi-ikäisyys tarkoitti sitä, että omien asioiden hoitaminen siirtyi tietysti Nokkalan omalle vastuulle – ja aika moni virallinen asia täytyy hoitaa puhelimitse. Vaikka Nokkalalle oli pikkuhiljaa opetettu, että itsestään täytyy osata pitää huolta, tuntui siirtymä jyrkältä.
 Aikuisuuteen siirtyessä Nokkalalle kehittyi ahdistus virallisia puhelinsoittoja ja tuntemattomia numeroita kohtaan.
 – Minun on tosi hankala soittaa itse mihinkään, esimerkiksi lääkäriin. Opettajillekin on välillä hyvin vaikea soittaa. Ja vastaan hyvin harvoin tuntemattomiin numeroihin, Jyväskylässä lukiota käyvä Nokkala listaa.
 Kun Nokkalan piti hankkia itselleen työssäoppimispaikkaa ammattikoulun aikana, hän koki pilanneensa kaksi puhelua jännityksen takia. Kun työssäoppimispaikka lopulta heltisi, hän häkeltyi puhelimessa niin paljon, että puheen sijaan suusta pääsi vain äännähdyksiä.
 – Teki mieli kiljua innosta, ja kun yritin pidättää sitä, päästin jäätävän pihauksen siihen väliin, Nokkala kertoo.
 Nyt häntä jo naurattaa, mutta useimmiten hermostuttavien puhelujen aikana Nokkalan aivot menevät yksinkertaisesti solmuun. Siksi hän joutuu voittamaan itsensä yhä uudelleen virallisia puheluita tehdessä.
 Jos Ada Nokkala saisi valita, hän lähettäisi sähköpostia tai viestittelisi paljon mieluummin kuin puhuisi puhelimessa. Nadja Mikkonen / Yle
 Nokkala ei ole tunteissaan yksin. Luurikuumotus on tuttua myös jyväskyläläiselle  Kaj Niemitalolle . Puhelinsoittoja pelkäävälle tuntuu ilkeältä kilauttaa, mutta onneksi luurin toisessa päässä oleva mies osaa jo odottaa soittoa.
 Soittoon vastaavan Niemitalon ääni on hyvin asiallinen ja eläväinen, eikä hän kuulosta lainkaan ahdistuneelta. Se on kuitenkin harjoittelun tulosta: todellisuudessa Niemitaloa hermostuttaa puhelimessa puhuminen edelleen.
 – Nyt iskee muuten paniikki, sanoo Kaj Niemitalo kesken puhelun.
 Pelon sanoittaminen ja siitä kertominen rehellisesti on yksi hänen tavoistaan siedättää itseään ja rauhoittaa tilanne. Se tuntuu toimivan: Niemitalo jatkaa keskustelua ja hallitsee keskustelun asiallisesti loppuun saakka.
 Hän kertoo lisää puhelinkammostaan kasvokkain tavatessa.
 Kaj Niemitalo on kokemusasiantuntija, ja siihen kouluttautuessa puhelinpelkoakin piti oppia sietämään. Petri Aaltonen / Yle
 Niemitalon pelko syntyi olosuhteiden muutoksesta muutamia vuosia sitten. Oman yritystoiminnan ohessa toimenpidepalkkaisena palomiehenä ja ryhmänjohtajana työskennelleen miehen selkä petti, ja sen seurauksena tulivat kovat kivut.
 Kun työpaikka meni tilanteen takia alta, Niemitalo joutui tilaan, jossa kaikki elämän rakennuspalikat tuntuivat häviävän kuin tuhka tuuleen.
 Siitä tuli ahdistus, jonka yhtenä oireena oli kyvyttömyys puhua puhelimessa.
 – Miksi ruotia pahaa oloa puhelimessa, kun ei jaksa tehdä jokapäiväisiä asioitakaan? Etenkin kun äänestä kuuluu, miten kipeä ja masentunut on, Niemitalo toteaa.
 Todellisuudessa Niemitalo ei tiennyt, kuuliko kukaan hänen äänestään mitään vointiin viittaavaa, mutta pelkkä ajatus toisen oletuksista aiheutti pelkoa.
 Puhelimeen vastaamisen sijaan Niemitalo lähetti soittajan perään tekstiviestejä. Niiden kautta keskustelu oli kasvotonta, eikä tarvinnut miettiä, analysoiko soittokaveri toisen olotilaa.
 – Viesti on helppo, nopea, ja tunteeton.
 Puhelut ovat pilalla, pelkkiä viestejä tilalla?
 Niemitalo ja Nokkala näyttäisivät olevan suurilukuisessa seurassa. Terveystalon johtava psykologi, psykoterapeutti  Tuija Turunen  arvioi, että luurikammo on melko yleinen ilmiö. Hänkin kertoo asiasta puhelimitse.
 Puhelimitse asioinnin pelkoa on lievempääkin lajia. Moni tunnistanee, miten epämiellyttäviä soittoja edeltää vatsanpohjassa tuntuva ilkeä jännitys. Psykologi Turusen mukaan tilanne muuttuu harmittomasta ongelmalliseksi, kun asiat lykkääntyvät ja jännitys vie kyvyn soittaa puhelimella ollenkaan.
 Puhelimeen vastaamisen ja soittamisen pelkoa voi esiintyä yksin tai osana muita mielen pinteitä ja pulmia. Petri Aaltonen / Yle
 Toisille kyse on elämää rajoittavasta ongelmasta. Kaj Niemitalo menetti jopa viranomaisten kanssa sovittuja asiointiaikoja siksi, ettei vastannut puhelimeen.
 – Oli helppoa laittaa puhelin äänettömälle. Ajattelin, että se, mistä en tiedä, ei minua harmita, Niemitalo kertoo.
 Ada Nokkala on parhaillaan tilanteessa, jossa puhelinsoittopelko haittaa hänen elämäänsä.
 – Olen nytkin lykännyt yhtä virallista puhelua viikon ajan. Onneksi sillä ei ole tulipalokiire, mutta tämä on todella hankalaa, Nokkala toteaa.
 Psykologi Turusen havainto on, että puhelinkammoisia on enemmän nuorissa. Hän otaksuu sen johtuvan siitä, että verkkoasiointi on helpompaa ja nopeampaa, ja sen koetaan olevan puheluja enemmän omassa hallinnassa. Toinen syy voi olla se, että puhelimeen ei enää opeteta puhumaan samalla tavalla kuin vanhempien sukupolvien lapsuudessa.
 – Lankapuhelinaikana asioiden hoitaminen puhelimitse oli arkipäivää. Jo pienestä pitäen opittiin, miten soitetaan ja vastataan puhelimeen, Turunen sanoo.
 Turusen teoriaa vahvistaa ainakin Ada Nokkalan lapsuuskokemus: lankapuhelinta ei ollut, joten puhelimessa puhumista ei opetettu Nokkalalle erikseen. Hän arvelee, että taitojen opettaminen olisi voinut olla hyvinkin hyödyllistä aikanaan.
 Keski-Suomen TE-toimiston asiantuntija Annamari Jalasvuoren työssä joutuu soittamaan puhelimella usein. Kaikki asiakkaat eivät vastaa, mutta heitä voidaan tavoitella myös viestitse. Nadja Mikkonen / Yle
 Keski-Suomen TE-toimiston asiantuntijat  Mari Kivijärvi  ja  Annamari Jalasvuori  työskentelevät alle 25-vuotiaiden nuorten kanssa. Molemmilla on ollut asiakkaita, joita ei kerta kaikkiaan saa puhelimitse kiinni.
 – Silloin ei voi olla ihan varma siitä, ahdistaako nimenomaan puhelimessa asioiminen, vai jännittääkö viranomaisen kanssa asiointi ylipäätään, Kivijärvi huomauttaa.
 Virkailijat ounastelevat, että asiakas saattaa pitää puhelimessa puhumista epämiellyttävänä, jos tämä vastaa tekstiviestiin mutta ei puheluihin. Tosin silloinkin kyse voi olla siitä, että soiton sattuessa tilanne ei salli puhelimeen vastaamista, jolloin tekstari on helpompi vaihtoehto.
 – Huomaan, että viestittely on asiakkailleni mieluinen kommunikointimuoto, vaikka me suosimme paljon puhelinta ja kasvokkain puhumista, Jalasvuori toteaa.
 Kivijärvi puolestaan pohtii, että omissa asiakkaissa voisi hyvinkin olla joku sopiva, jota voisi haastatella aiheesta.
 – Mutta ei heitä tähän hätään tavoita, kun heille ei voi soittaa, sanoo Kivijärvi ja naurahtaa.
 Puhelimessa puhumisen taitoa tarvitaan yhä
 Mitä jos soittokammo iskee kriittisessä elämänvaiheessa – esimerkiksi töidenhaun aikaan, kun luuri pitäisi ottaa käteen kenties useita kertoja päivässä?
 Duunitori Oy:n rekrytoinnin asiantuntija  Aki Ahlroth  on aikaisemmassa työssään toiminut rekrytointitehtävissä 12 vuoden ajan. Sinä aikana puhelimeen vastaamattomuus on hänen mielestään lisääntynyt, ja Ahlroth pitää ilmiönä suorastaan tyypillisenä.
 – Eihän sitä kukaan ääneen sano, ettei halua kommunikoida puhelimitse. Mutta aika nopeasti huomaa, jos ihminen ei vastaa puheluihin tai soita takaisin, Ahlroth sanoo.
 Tuntematon numero voi aiheuttaa erityistä kuumotusta. Osa ei vastaa niistä tuleviin puheluihin lainkaan. Petri Aaltonen / Yle
 Psykologi Turusen tavoin Ahlrothkin aprikoi tilanteen johtuvan alle 40-vuotiaiden viestintäkulttuurista. Jos ei ole kasvanut puhelimessa puhumisen kulttuuriin, voi tottumattomuus tulla soittelun tielle.
 Ahlroth olettaa, ettei kyse ole välttämättä luurikammosta; osalle on yksinkertaisesti näppärämpää hoitaa asiat pikaviesteillä somessa kuin soitella ympäriinsä. Sen Ahlroth on tosin huomannut, että puhelu ei aina yksinkertaisesti tavoita, olipa syy mikä vain.
 – Ihmisiä on tosi vaikea saada kiinni tällä hetkellä. He eivät vastaa tuntemattomasta numerosta tuleviin soittoihin ja arkailevat ottaa puhelinta käteen itse.
 Työelämään siirtyessä puheluiden hanskaaminen on kuitenkin yhä erittäin tarpeellista. Duunitorilla puhelujännitys on huomioitu laatimalla  nelikohtainen ohje , josta voi saada apua soittopelon lieventämiseen.
 Ahlroth ajattelee, että tänä päivänä kommunikointiväline on valittava sen mukaan, mitä vastaanottaja haluaa käyttää – etenkin työtä haikailevan kannattaisi selvittää mahdollisen työnantajan suosima viestintäväline.
 – Puhelimessa käytävä neuvottelu ei missään nimessä ole mennyttä aikaa. Enemmänkin sen rinnalle on koko ajan tulossa uusia tapoja.
 Puhelimessa keskustelemisen taitoa ei välttämättä opeteta lapsille, sillä muut viestintätaidot ovat olleet pelkän puhumisen rinnalla jo hyvän aikaa. Nykyään voi korostua esimerkiksi taito keskustella videoviestein. Petri Aaltonen / Yle
 Keski-Suomen TE-toimiston asiantuntija Annamari Jalasvuori kertoo, että asiakkaita pyritään tapaamaan usein kasvokkain. Hän epäilee, että puhelinkeskusteluissa moni voi pelätä väärinymmärretyksi tulemista, kun toisen kasvoja ei näe.
 Ada Nokkalan tapauksessa tilanne on juuri kuten Jalasvuori toteaa. Nokkala käyttää itse paljon ilmeitä ja eleitä puhuessaan, ja pelkää aiheuttavansa väärinkäsityksiä, jos kommunikoi pelkästään äänellä. Hän kokee myös puhelimessa puhumisen rajoitetuksi sen suhteen, mitä ehtii sanoa.
 – Ei voi yhtäkkiä selittää, että unohdin mainita jonkin asian. Jos olen niin tehnyt, tulee tunne: "Voi vitsi, haittaanko toisen ihmisen työtä?" Nokkala selittää.
 Keski-Suomen TE-toimiston asiantuntija Mari Kivijärvi auttaa asiakasta puhelinasioinnissa, jos siihen on tarve. Toimisto tarjoaa myös palveluita nuorille, joihin voi kävellä sisään ilman ajanvarausta. Nadja Mikkonen / Yle
 Asiantuntija Mari Kivijärvi kertoo, että osa asiakkaista tulee mielekkään nimenomaan kasvokkain järjestettäviin tapaamisiin. Puhelinjännityksen voi joskus huomata luurin päässä.
 – Sen huomaa esimerkiksi tilanteissa, kun asiakkaalle soitetaan ja ehdotetaan käymistä TE-toimistossa. Silloin kuuluu helpotuksen huokaus, hän toteaa.
 Jos asiakkaan kuitenkin pitää hoitaa tehtävä puhelimitse, virkailijoilta saa apua. Sellaistakin on sattunut, jos nuoren asiakkaan on pitänyt hankkia esimerkiksi koulustaan virallisia todistuksia.
 – Välillä soitamme yhdessä, esimerkiksi niin, että minä hoidan puhelun alun, ja siirrän puhelun nuorelle. Olen keskustelutilanteessa taustatukena, jos sitä tarvitaan.
 Siedätyshoito, ennakointi, kaveriapu
 Vaikka sattuisikin kammoamaan puheluita, ei pelon edessä tarvitse luovuttaa. Kaj Niemitalo on voittanut puhelinpelkoaan, vaikka se ei ole tyystin kadonnut. Niemitalolle apu oli ensin omien ruumiillisten kipujen selättäminen, ja sitten pienien askelien ottaminen kohti oman identiteetin uudelleen rakentamista.
 – Istun tässä itseni haastamisen takia. Esimerkiksi kolme vuotta sitten en olisi voinut kuvitellakaan tekeväni tätä, hän toteaa.
 Kaj Niemitalo on opetellut ennakoimaan puheluita ja tekemään itsensä kanssa siedätyshoitoa. Kun Niemitalo soittaa jollekin, hän rakentaa ennen puhelua rungon omista näkökulmistaan paperille. Jos taas joku soittaa Niemitalolle, ennakoiminen on hankalampaa. Silti hän vastaa puhelimeen, toisin kuin ennen.
 Niemitalo on pitkälti selättänyt puhelinpelkonsa. Hän on myös käynyt kokemusasiantuntijakoulutuksen Jyväskylässä liittyen asunnottomuuden ennaltaehkäisyyn, mielenterveys- ja päihdekuntoutuksen ja osallisuuden edistämiseen. Koulutus auttoi Niemitaloa rohkaistumaan niin, että puhumisesta tuli helpompaa. Petri Aaltonen / Yle
 Psykologi, psykoterapeutti Tuija Turunen kertoo, että häiritseväksi äityvään puhelinahdistukseen kannattaa reagoida. Itseään voi tsempata ennen puheluita, jalat voi asettaa tukevasti maahan ja koota itsensä ja ajatuksensa. Ennakoimalla ja miettimällä sanottavaansa voi tilanteen saada paremmin omaan hallintaan.
 Ja lopulta puheluita pitäisi vain soittaa. Hyvät kokemukset kannustavat jatkamaan seuraavaankin puheluun.
 – Tärkeää on muistaa kiittää itseään, kun jännittävä puhelu on ohi. Itselleen voi antaa hyvää palautetta kynnyksen ylittämisestä, jolloin muistijälki onnistumisesta vahvistuu, Turunen neuvoo.
 Entä jos sattuukin niin kehnosti, että puhelupelkoinen ylittää soittokynnyksen, mutta toisessa päässä on huonotuulinen ihminen, joka aiheuttaa lisäahdistusta?
 – Asia kannattaa purkaa ja asettaa mittasuhteisiin. Ei ole asiallista olla ilkeä tai tyly puhelimessa toista kohtaan, vaikka olisi kuinka kiire. Mutta tapaukset eivät yleensä ole missään nimessä henkilökohtaisia, Turunen toteaa.
 Ada Nokkala yllättää kertomalla, että hän itse asiassa pitää puhelimessa puhumisesta. Ongelmana on lähinnä omien asioiden selittäminen tuntemattomille ilman jäätymistä. Nadja Mikkonen / Yle
 Myös Ada Nokkala on huomannut ennakoinnin auttavan tilanteessa. Hän saattaa kirjoittaa piiruntarkasti paperille, mitä tahtoo sanoa, tai kutsua kaverin viereen tsemppaamaan puhelua. Silloin jännitys ei ole niin paha kuin yksin. Ja joka tapauksessa Nokkala on jo monta kertaa ylittänyt pelkonsa.
 – Uskon, että kyllä se helpottaa, kun kantaa vaan vastuun siitä, että asiat on hoidettava.

Ahdistaako tuntematon numero, siirrätkö asioita soittopelon takia? Ada Nokkala, 18, tietää, miltä se tuntuu: "Olen nytkin lykännyt virallista puhelua viikon"


Summary: Maalaispojan tie vei toimittajasta kansanedustajaksi ja siinä samalla tuli tehtyä 700 laulua.

Mikko Alatalo  aloitti opinnot Tampereen yliopistossa 1970-luvun alussa. Parin vuoden opintojen jälkeen hän pääsi kesätoimittajaksi Ylen tv-uutisiin.
 – Silloihan uutisissa olivat kaikki legendat:  Heimo Tauriainen ,  Heikki Kahila  ja monet muut. Oli upea olla näiden ihmisten kanssa tekemässä uutisia.
 Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa Alatalon mieleen tulee yksi myöhemmin naurattanut kokemus kesätoimittajapestin alkuajoilta.
 – Aloittelevalle kesätoimittajalle annettiin aina tehtäväksi lukea sukupuolitautitilastot. Luin niitä sitten Töölön "tippuriaseman" edessä, paperit rahisivat ja vähän jännittikin, koska se oli ensimmäisiä juttuja. Ohjelmapäivystykseen tuli sellainen palaute, että olipas toimittaja tosi syyllisen näköinen.
 Uutisten tekeminen on muuttunut 70-luvulta, mutta niiden merkitys ei Alatalon mielestä ole ainakaan vähentynyt.
 – Uutisohjelmia tarvitaan entistä enemmän, kun ajatellaan somevyöryä ja valeuutisia. Että ihmiset tietävät missä on metsä ja missä on puut.
 Oli hienoa olla kuromassa umpeen sitä rakoa, joka oli suomalaisen laululyriikan ja anglo-amerikkalaisen rocklyriikan välillä.   Mikko Alatalo
 Toimittajauraansa tunnetumpi Alatalo on musikkona. Tuotantoon kuuluu 700 kappaletta, joista 600 yhdessä  Harri Rinteen  kanssa. Ja kun ryhmään lisätään vielä  Juice Leskinen  on koossa porukka, joka uudisti suomalaista rockmusiikkia yhtyeessä  Coitus Int .
 – Oli hienoa olla mukana tekemässä historiaa, eli kuromassa umpeen sitä rakoa, joka oli suomalaisen laululyriikan ja anglo-amerikkalaisen rocklyriikan välillä. Monet muusikot ovat tulleet sanomaan jälkeenpäin, että me saimme heidät huomaamaan, että rokkia voi tehdä suomen kielelläkin.
 Alatalo nostaa varsinkin Juice Leskisen merkityksen korkealle, kun katsotaan missä suomalainen musiikki on tällä hetkellä.
 – Ajatelkaa mikä määrä meillä on lauluntekijöitä – ja varsinkin naisia tänä päivänä lauluntekijöinä.
 Katso Mikko Alatalon koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Mikko Alatalo aloitti tv-uutisissa 70-luvun alussa: "Aloittelevalle kesätoimittajalle annettiin tehtäväksi lukea sukupuolitautitilastot"


Summary: Hallitus muodostuu keskustavasemmistolaisen Demokraattipuolueen sekä populistisen Viiden tähden liikkeen varaan.

Italiassa on päästy sopuun keskustavasemmistolaisen hallituksen muodostamisesta.
 Hallitukseen nousevat keskustavasemmistolainen Demokraattipuolue sekä populistinen Viiden tähden liike.
 Nykyinen pääministeri  Giuseppe Conte  jatkaa pääministerinä.
 Hallitukselle saatiin lopullinen tuki, kun Viiden tähden liikkeen kannattajat äänestivät hallituksen muodostamisen puolesta verkkoäänestyksessä.
 79,3 prosenttia verkkoäänestykseen osallistuneista antoi tukensa hallituksen muodostamiselle.
 Äänestäjiä oli La Repubblica -sanomalehden mukaan yli 73 000.
 Viiden tähden liikkeen Rousseau-nettifoorumiin kuuluu yhteensä 117 194 puolueen kannattajaa.
 Hallituksen odotetaan aloittavan toimintansa lähipäivinä.
 Lue myös:
 Giuseppe Conte pääsee jälleen muodostamaan Italian hallitusta
 Viiden tähden liikkeen kannattajat äänestävät Italian hallituksen kohtalosta netissä – uusi hallitusohjelma jakaisi hövelisti rahaa kansalle

Verkkoäänestys ratkaisi – Italiaan saadaan uusi hallitus


Summary: Katastrofialueilla työskentely edellyttää varautumista pahimpaan, vaikka pahin mahdollinen ei toteutuisikaan, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

WEST PALM BEACH  Kun työtehtäväksi tulee kriisistä tai katastrofista raportoiminen, toimittajan työ vertautuu lähinnä palokuntalaiseen. Lähdöt ovat nopeita, ja liikkuminen tapahtuu vastavirtaan: me menemme sinne, mistä muut pyrkivät pois.
 Rantaan päästetään ainoastaan toimittajat (pari kuvausryhmää), muutoin näkyy jokunen poliisiauto ja pelastusryhmä ajavan ohitse.
 Nina Svahn / Yle
 Perjantaiaamuna töihin polkiessani en vielä tiennyt, että neljä tuntia myöhemmin olen lentokentällä odottamassa Floridaan  lähtöä hurrikaani Dorian -keikalle . Sitä ennen ehti jo tapahtua paljon kulissien takaista työtä, joka vain harvoin näkyy ulospäin.
 Työparini, kuvaaja-leikkaaja  Nina Svahnin  kanssa meillä on kymmenen vuoden yhteinen työhistoria, joka on vienyt meitä aiemminkin katastrofi- ja kriisikeikoille. Olemme raportoineet yhdessä Yle Uutisiin muun muassa Haitin maanjäristyksestä, tulivuorenpurkauksesta Islannista ja syyrialaispakolaisten oloista Libanonin rajalta.
 Meille onkin hioutunut  melkoinen rutiini siitä, miten nopeat lähdöt onnistuvat. Avainsana on varautuminen, ja nimenomaan pahimpaan mahdolliseen varautuminen.
 Floridaan lähtiessämme pakkasimme laukkumme niin, että selviäisimme omillamme useita päiviä siinä tilanteessa, että ruokaa ei saa ja sähköt menevät. Meitä molempia tässä hyödyttää myös se, että olemme saaneet Punaisen Ristin koulutuksen katastrofi- ja kriisialueilla työskentelyyn.
 Saappaat ja kuivamuona täyttivät laukuistamme leijonaosan: myslipatukoita, kuivanuudeleita, pähkinöitä – ja tietysti hätävarasalmiakit. Viimeksi mainitut avataan nimensä mukaisesti vasta viimeisessä hädässä. Tällä keikalla ei sitä tilannetta ole vielä tullut, Dorian kun matelee eikä ole toistaiseksi saavuttanut Floridaa.
 Ennen matkalle lähtöä hankimme usean päivän kuivamuonat. Nina Svahn / Yle
 Sähkökatko veisi myös juoksevan veden, siksi täytimme hotellihuoneen roskikset vedellä
ws:n huuhtelua varten. Nina Svahn / Yle
 Siltä varalta että hurrikaani  vie sähköt, laukuissamme on läjä paristoja sekä useita vara-akkuja, joilla pitää puhelimet latingissa. Meillä on myös erillinen jännitteen muuntava invertteri, jolla auton savukkeensytyttimestä saamme tarvittaessa sähköä.
 Ennen laukkujen pakkaamista olimme ehtineet selvittää, mihin kannattaa lentää, jotta olisimme jutunteon kannalta mahdollisimman hyvissä asemissa. Lisäksi kahteen ensimmäiseen juttuaiheeseen olin etsinyt sopivat haastateltavat.
 Suuntasimme aluksi Lake Worthiin  amerikansuomalaisen perheen luo  seuraamaan, kuinka he suojasivat kotiaan hurrikaanin vuoksi. Menimme myös s uomalais-amerikkalaiseen vanhusten  hoitokotiin, johon halusimme mennä kuvaamaan hurrikaaniin valmistautumista.
 Paikan päältä tunnelmien välittämiseksi  tehdään tv-uutislähetyksiin myös kuvasuoria. Niitä varten kannamme mukanamme kameran lisäksi lähetysreppua.
 Leivänpaahtimen kokoinen masiina kulkee kuvaajan selässä. Paitsi silloin kun rankkasade aiheuttaa päänvaivaa. Silloin kuvaaja-Nina on pakkautunut kameran kanssa auton takakonttiin kuvaamaan kuiviin olosuhteisiin.
 Rankkasadeolosuhteissa on viisainta kuvata takakontista kuivista oloista. Paula Vilén / Yle
 Kuvasuorat välittyvät koti-Suomeen erityisen lähetysrepun välityksellä. Paula Vilén / Yle
 Takakontissa on myös kaksi kanisteria bensaa, jotka ostimme siltä varalta, että polttoainetta ei saisi useaan päivään. Huoltoasemista monet ovat menneet kiinni hurrikaanin varalta.
 Poikkeusoloissa esimerkiksi polttoainetta ei saa, ja sitä pitää ostaa varastoon. Nina Svahn / Yle
 Onneksi kuitenkin löysimme yhden auki olevan, ja sen vierestä periamerikkalaisen dinerin. Se oli menossa kiinni ainakin pariksi päiväksi ja ehdimme paikalle tuntia ennen sulkemisaikaa. Voi mikä onni ja autuus, kun auton lisäksi ruokittua tuli myös tiimimme.
 Hotellissa olimme ehtineet jo  päättää, mihin suojautuisimme, jos hurrikaani iskisi. Katsoimme turvallisimmaksi paikaksi ikkunattoman kylpyhuoneen. Sinne olimme jo vieneet vedellä täyttämämme roskikset. Sähkökatko nimittäin veisi myös juoksevan veden.
 Työmme on etuoikeutettua, se vie meitä paikkoihin ja tilanteisiin, joihin ei muuten olisi ainakaan helposti pääsyä. Ihmisten kohtaaminen on toimittajan työn suola myös katastrofikeikoilla. Mikään myslipatukka repussa ei auta, jos ihmisiä ei tapaa ja kerää kentältä heiltä tietoa.
 Keikoilla työpäivät venyvät usein kellon ympäri. Nina Svahn / Yle
 Toistuvasti tässä työssä  lämmittää nähdä, kuinka vaikeissa oloissa tai stressaavissa tilanteissa ihmiset osoittavat toisilleen hyvyyttä ja selviytymiskykyä. Tämän lisäksi he ottavat myös meidät osaksi tarinaansa.
 Nämä kohtaamiset kantavat ja antavat voimia silloin, kun työpäivät venyvät yli 20-tuntisiksi.
 Kuvaaja-leikkaaja Nina Svahn ja kirjeenvaihtaja Paula Vilén ovat tehneet yhdessä lukuisia
työkeikkoja kriisi- ja katastrofialueille. Nina Svahn / Yle

Toimittajalta: Ylen kirjeenvaihtajan selviytymispaketti hurrikaanissa on myslipatukat, sadevaatteet, bensakanisteri – ja hätäsalmiakit


Summary: – Jossain vaiheessa tehdas nousee, jos ei nopeasti, sitten hitaasti, sanoo pääjohtaja Ilkka Hämälä.

ympäristövaikutusten arviointi (vaikutusten arviointi)

Metsä Group valmistelee järkähtämättä uuden 1,5 miljardin euron biotuotetehtaan rakentamista Kemiin.
 – Kemiin tulee uusi, moderni tehdas. Jossain vaiheessa tehdas nousee, jos ei nopeasti, sitten hitaasti, sanoo pääjohtaja  Ilkka Hämälä.
 Hämälän mukaan tehtaan suunnittelu etenee kaavaillusti ja Suomeen suunnitelluista muista hankkeista piittaamatta.
 – Kun on aika tehdä investointipäätös, katsotaan, ovatko muut hankkeet siinä vaiheessa, että ne vaikuttavat meidän puunhankintasuunnitelmiimme. Lyhyellä aikavälillä raaka-ainevarat ovat toki rajalliset, mutta ajan mittaan hankkeita viriää Suomessa varmasti enemmänkin, koska metsän kasvu mahdollistaa sen.
 Yhtiö luottaa puun riittävän
 Metsä Group tuntuu kuitenkin tällä hetkellä luottavan puun riittävyyteen. Metsäliitto Osuuskunnalla on 103 000 jäsentä, joilla on puolet Suomen yksityismetsien pinta-alasta.
 Metsä Groupin puunhankinnan ja metsäpalveluiden jäsenpalvelujohtaja  Timo Salo  korostaa, että metsien vuosikasvu on kaksinkertaistunut 1950-luvulta ja suomalaismetsissä on nyt suurin puumäärä ja hiilivarasto metsien inventoinnin historiassa.
 Kemin uusi tehdas kasvattaa puun vuotuista kulutusta yhteensä noin kuusi miljoonaa kuutiota. Yhtiön mukaan tämä todennäköisesti muuttaa puuvirtoja koko valtakunnassa. Kemissä tarvittavan puun päähankinta-alue olisi Lapin lisäksi Kainuu ja Pohjois-Pohjanmaa, mutta yhtiö myös tuo puuta lähimaista.
 YVA-työ pitkällä, lupahakemus pian valmiina
 Metsä Group jättää Kemin biotuotetehtaan ympäristölupahakemuksen tässä kuussa Pohjois-Suomen aluehallintovirastoon.
 Projektijohtaja  Jari-Pekka Johanssonin  mukaan myös ympäristövaikutusten arviointiselostus on lähes valmis ja se tulee nähtäville lähiviikkoina. YVA-selostusta valottava yleisötilaisuus järjestetään Kemissä syyskuun lopussa.
 YVA-prosessi päättyy aikanaan valvovan viranomaisen eli Lapin ELY-keskuksen antamaan perusteltuun päätelmään eli lausuntoon siitä, kuinka kattavasti ympäristövaikutusten arviointi on tehty ja tuleeko sitä täydentää.
 Ympäristölupaa Metsä Group odottaa ensi vuoden alkupuolella. Investointipäätös on määrä tehdä alkukesällä ensi vuonna.
 Investointipäätöksen tekeminen edellyttää myös varmuutta siitä, että liikenteen pullonkaulat saadaan kuntoon. Kemin Ajoksen satamaväylän syventäminen kymmenestä 12 metriin on saanut hallitukselta vihreää valoa. Lisäksi yhtiö on käynyt keskustelua Väyläviraston ja liikenneministeriön kanssa muun muassa rataverkon vaatimista peruskorjauksista.
 Kemin tehdasalueella aloitettiin 21 rakennuksen purkutyöt viime kuussa. Nyt suurin osa tarpeettomista rakennuksista on jo purettu. Metsä Group
 Valmistautuminen menossa täyttä päätä
 Valmistautuminen uuden biotuotetehtaan rakentamiseen näkyy jo Kemissä tehdasalueella ja sen lähiympäristössä. Tehtaan porttien sisällä valmistelevat työt aloitettiin viime kuussa, ja suurin osa purettavista 21 rakennuksesta on jo maan tasalla. Kierrätysmateriaalin kuljetukset ovat meneillään ja lisäksi tehdasalueella kaadetaan puustoa sekä järjestellään uudelleen putkisto- ja sähköjohtoyhteyksiä.
 Kemin kaupunki julkaisee lähiviikkoina kaavaluonnoksen muutoksista, joita suunnitellaan liikennejärjestelyihin puukuljetusten reitillä ja tehtaan kupeessa Karihaarassa sijaitsevalla Sahansaarenkadulla. Uuden biotuotetehtaan rakentamisen yhteydessä on ajatuksena siirtää junarata kadun läheisyyteen, mutta eriyttää se muusta liikenteestä.
 Vanhan tehtaan korjaaminen ei olisi tehokasta
 Yhtiö ei pidä houkuttelevana vaihtoehtona investoida vanhan, jo elinkaarensa loppupäässä olevan tehtaan korjauksiin. Mahdollista se tietysti on, jos uuden tehtaan rakentamista olisi lykättävä esimerkiksi maailmanmarkkinatilanteen romahtamisen vuoksi.
 Pääjohtaja Hämälä kuitenkin huomauttaa, että iäkkään tehtaan vaiheittainen korjaaminen lyhyeksi käyttöajaksi ei ole tehokasta rahankäyttöä. Suoranaista viimeistä käyttöpäivää nykytehtaalle ei ole.
 Lue myös:
 Uusista sellutehtaista juostaan kilpaa – kiinalaiset ratkaisevat, montako uutta tehdasta Suomeen mahtuu
 Analyysi: Metsäteollisuus pysyy huippuvedossa koko tämän vuoden – sellu on yhä kuuminta hottia
 Metsä Fibre aikoo saada biotuotetehtaan ympäristövaikutusten arvioinnin valmiiksi parissa kuukaudessa
 ELY-keskus: Kemin biotuotetehtaan ympäristövaikutusten arviointi vaatii useita tarkennuksia
 Kemin biotuotetehtaan rakentamiseen haetaan kumppaneita – puolensataa yritystä ilmoittautunut
 Kemin biotuotetehtaan YVA-tilaisuudessa kysyttiin: Sulaako merijää, kasvaako melu, sujuuko liikenne?

Metsä Group: Kemin biotuotetehdas tulee ennemmin tai myöhemmin


Summary: Suunnittelee lähikuukausina häitä kihlattunsa kanssa.

Yhdysvaltalaisräppäri  Nicki Minaj  kertoi torstaina jättävänsä musiikkimaailman taakseen. Hän ilmoitti jäävänsä eläkkeelle räpmusiikista ja keskittyvänsä perheeseensä.
 Minaj kertoi vastikään suunnittelevansa lähikuukausina häitä kihlattunsa, musiikkituottaja  Kenneth Pettyn  kanssa. 36-vuotias tähti kertoi eläkesuunnitelmistaan Twitter-tilillään.
 Artisti on tunnettu muun muassa kappaleistaan Super Bass, Anaconda sekä Bang Bang, jolla esiintyivät myös  Jessie J  ja  Ariana Grande.
 Minajin yli kymmenen vuotta kestänyt ura lähti jyrkkään nousukiitoon vuonna 2010, jolloin hänen debyyttialbuminsa päätyi listaykköseksi ja hän sinkoutui kuuluisuuteen. Hän tuli nopeasti tunnetuksi kirosanoja vilisevistä sanoituksistaan ja paljastavista musiikkivideoistaan.
 Paitsi musiikistaan, Minaj on tullut tunnetuksi myös lukuisista riidoistaan muiden megaluokan tähtien kanssa. Billboardin mukaan Minajilla on ollut uransa aikana kärhämää muun muassa  Taylor Swiftin ,  Miley Cyrusin ,  Lil' Kimin  ja  Cardi B:n  kanssa.
 Fanit spekuloivat uudella albumilla
 Ilmoitus vaikutti tulleen faneille yllätyksenä. Brittilehti Daily Mirrorin mukaan fanit ovat huudelleet tviitin alla tähden viidennen levyn perään.
 Minaj julkaisi vasta kesäkuussa uuden singlen nimeltä Megatron ja kertoi, että hänen viides studioalbuminsa on tekeillä. Edellisen albuminsa Minaj julkaisi viime vuoden elokuussa.
 Viime kuussa hän esiintyi myös nousevan tähden Megan Thee Stallionin kappaleella Hot Girl Summer.
 Minaj on kasvanut New Yorkin Queensissa, mutta hän syntyi saarivaltio Trinidad ja Tobagolla.
 Lue lisää:
 Nicki Minaj esiintyy kesällä ensimmäistä kertaa Suomessa

Yhdysvaltalaisräppäri Nicki Minaj kertoi jäävänsä eläkkeelle musiikinteosta


Summary: Ulkomaalaisten koteihin ja yrityksiin hyökänneet syyttävät maahanmuuttajia muun muassa työpaikkojensa viemisestä.

Ainakin kymmenen ihmistä on kuollut viime päivinä Etelä-Afrikassa tapahtuneissa maahanmuuttajiin kohdistuneissa väkivaltaisuuksissa. Kuolleista kaksi on maan presidentin  Cyril Ramaphosan  mukaan ulkomaan kansalaisia.
 – Ihmiset ovat menettäneet henkensä, perheet ovat traumatisoituneet, Ramaphosa sanoi kuvaillessaan mellakoinniksi ja ryöstelyksi paikoin yltyneitä väkivaltaisia iskuja.
 Muun muassa Johannesburgissa ja Pretoriassa on muutaman päivän aikana tehty useita hyökkäyksiä ulkomaalaisten yrityksiin ja koteihin. Ramaphosa sanoi televisiossa ja radiossa lähetetyssä puheessa torstaina, ettei tällaisille iskuille voi olla mitään oikeutusta.
 Esimerkiksi Somalia ja Nigeria ovat vedonneet Etelä-Afrikan viranomaisiin, jotta nämä suojelisivat siirtotyöläisiä ja muita maassa olevia ulkomaalaisia.
 Yhtenä syynä muista Afrikan maista tulleita ihmisiä vastaan tehdyissä rasistisissa iskuissa on epäily siitä, että nämä vievät eteläafrikkalaisten työpaikat. Myös joidenkin maahanmuuttajien tekemät rikokset ovat nostattaneet vihaa.
 Nyt nähty väkivalta ei ole ensimmäinen laatuaan. Esimerkiksi vuonna 2008 vastaavanlaisessa väkivalta-aallossa kuoli yli 60 ihmistä.

Rasistiset väkivaltaisuudet johtaneet Etelä-Afrikassa jo ainakin kymmenen ihmisen kuolemaan


Summary: Poliisi oli hälytetty paikalle, koska ilmoittajan mukaan häntä oli uhkailtu aseella kerrostalon pihassa.

Poliisia uhattiin aseella hälytystehtävän yhteydessä Tampereella.
 Poliisi sai torstai-iltana hälytystehtävän Tampereen Kalevaan. Ilmoittajan mukaan häntä oli uhattu aseella kerrostalon pihassa.
 Sisä-Suomen poliisi kertoo, että partioiden mennessä paikalle uhkaaja nosti aseen kohti poliisia eikä luopunut siitä.
 Poliisi kertoi joutuneensa käyttämään tilanteessa ampuma-asetta, minkä seurauksena uhkaaja haavoittui vartaloon ja on toimitettu sairaalahoitoon.

Poliisia uhattiin aseella Tampereella – poliisi joutui ampumaan aseella uhkaajaa


Summary: Patria aloittaa turkkilaisten lentäjien koulutuksen Pirkkalassa loppuvuoden aikana.

Turkish Airlines palkkaa joka vuosi tuhat uutta lentäjää. Näistä vuosittain sata koulutetaan jatkossa Patria Pilot Trainingin lentäjäkoulussa Pirkkalassa ja Espanjan Córdobassa. Patria ja turkkilaisyhtiö ovat tehneet aluksi kolmivuotisen sopimuksen.
 – Sopimus on merkittävä, sillä olemme ensimmäinen lentokoulu, jolta Turkish Airlines tilaa uudentyyppisen lentäjäkoulutuksen. Koulutamme oppilaat suoraan tiettyyn konetyyppiin, sanoo Patrian lentäjäkoulutuksesta vastaava johtaja  Jyrki Myyryläinen .
 Patrian alkeiskoulutuksessa käytettäviä koneita siirrettiin elokuussa 2019 Tampere-Pirkkalasta uuteen koulutuskeskukseen Espanjan Córdobaan. Koneet ja miehistö siirtolennon tauolla Reusissa. Teppo Alijoki / Patria Pilot Training
 Turkkilaisyhtiö lähettää ensimmäiset oppilaat Pirkkalaan loppuvuodesta. Neljän kuukauden teoriakoulutuksen jälkeen he siirtyvät lentämään Malagan lähelle Córdobaan avattuun koulutuskeskukseen.
 – Córdobassa säät ovat otolliset lentämiseen ympäri vuoden. Lisäksi oppilaat tutustuvat erilaiseen toimintakulttuuriin, mikä on tärkeää myöhempää uraa ajatellen, sanoo Patria Pilot Trainingin operatiivinen johtaja  Ville Kettula .
 Viisi kuukautta kestävän Espanjan-koulutuksen jälkeen opiskelijat palaavat Pirkkalaan lentämään kaksimoottorikoneilla ja harjoittelemaan simulaattorilla.
 Patria Pilot Trainingin operatiivinen johtaja Ville Kettula. Jari Tanskanen / Yle
 Oppilasasuntola Tampere-Pirkkalan lentoasemalle?
 Patrian lentäjäkoulutuksen oppilasmäärät tulevat lähivuosina kaksinkertaistumaan. Nykyiset lentoyhtiöiden kanssa tehdyt koulutussopimukset nostavat vuosittaisen oppilasmäärään pariin sataan.
 – Ulkomailta tuleville oppilaille on järjestettävä myös asunnot. Tämä on iso asia, mihin täytyy löytää ratkaisu, sanoo johtaja Jyrki Myyryläinen.
 Tämän lisäksi lentoasemalle tarvitaan parempia bussiyhteyksiä oppilaille ja kenttää käyttäville matkustajille.
 Norran lentäjät opiskelevat Espanjan auringossa
 Patria Pilot Training on avannut syyskuussa uuden koulutuskeskuksen Córdobassa. Espanjassa yhtiö antaa ensivaiheen alkeislentokoulutuksen. Ensimmäisenä koulutuksen ovat aloittaneet yksitoista Norralle tulevaa lentäjää.
 Koulutuksen siirron taustalla ovat oppilasmäärien lisääntyminen ja Suomessa lentoasemia ylläpitävän Finavian tekemät korotukset laskeutumismaksuihin.
 – Tämä on se osa koulutusta, jossa tehdään paljon laskeutumisia ja nousuja. Siitä kertyisi Suomessa runsaasti kalliita laskeutumismaksuja, sanoo operatiivinen johtaja Ville Kettula.
 Córdobassa annettavan koulutuksen myötä kurssien määrää voidaan lisätä myös Pirkkalassa, koska säät mahdollistavat alkeiskoulutuksen järjestämisen ympäri vuoden.
 "Minusta ei tullut urheilijaa – tuleekin sitten lentäjä"
 Oppilas  Tom Ågren  valmistautuu Patrian koulutuskeskuksessa olevassa Airbus A320 -simulaattorissa lennolle Lontoosta Tampere-Pirkkalaan. Koulutus on jo loppuvaiheessa, ja tammikuussa Ågren olisi valmis aloittamaan Finnairin perämiehenä.
 – Vielä ei ole tiedossa työpaikkaa, mutta aiemmat kurssit ovat työllistyneet hyvin, joten uskoisin itsellenikin niin käyvän, pohtii Ågren.
 Oppilas Tom Ågren valmistuu perämieheksi tammikuussa 2020. Toiveissa on työllistyä Finnairin perämieheksi. Jari Tanskanen / Yle
 Finnairin tilaama MPL-koulutus antaa oppilaille suoraan tyyppihyväksynnän Airbus A320 -kalustoon. Koulutus kestää 18 kuukautta, eikä aiempaa lentokokemusta vaadita.
 – Minulla ei ole ilmailutaustaa. Lapsena sanoin, että jos minusta ei tule urheilijaa, niin tulee lentäjä, ja sillä tiellä nyt ollaan, naurahtaa Ågren.
 Turkish Airlines on kolmas lentoyhtiö, jolle Patria järjestää uudentyppistä lentokoulutusta. Finnairin ja kazakstanilaisen Air Astanan kanssa yhteistyö alkoi jo pari vuotta sitten. Loppusuoralla ovat neuvottelut yhden uuden ulkomaisen lentoyhtiön kanssa.
 – Meillä on tavoitteena vakaa kasvu lentäjäkoulutuksessa, ja se on mahdollista ainoastaan ulkomaisten lentoyhtiöiden kautta, pohtii johtaja Jyrki Myyryläinen.
 Uusia lentäjiä tarvitaan lähivuosina tuhansia – Suomelle hyvä vientituote
 Lentokoneenvalmistaja Airbus laskee, että lentoyhtiöt ovat tilanneet lähes 38 000 uutta matkustajakonetta, jotka tulevat liikenteeseen seuraavan 18 vuoden aikana. Vaikka samaan aikaan vanhimpia koneita poistetaan liikenteestä, lentoyhtiöt palkkaavat vuosittain tuhansia uusia lentäjiä.
 Eniten tarvetta uusille lentäjille on Aasiassa ja Lähi-idässä.
 – Suomella on hyvä kilpailuetu, koska voimme tarjota koulutusta Espanjan lämmössä, mutta myös Suomen vaativissa oloissa. Keski-Euroopan lentokouluista valmistuvilla lentäjillä ei ole kokemusta lentämisessä talvioloissa, muistuttaa Ville Kettula.

Lentäjäkoulutus kaksinkertaistuu Pirkkalassa – Turkish Airlines kouluttaa lentäjiä Suomessa


Summary: EU-komissio katsoi aiemmin, että Helsingin Bussiliikenne sai Helsingin kaupungilta laitonta tukea kymmenen vuoden ajan.

Sekä Helsingin kaupunki että Koiviston Auto kertovat nostavansa kanteen EU-komission vaatiman miljoonakorvauksen kumoamiseksi  Helsingin bussiliikennekiistassa .
 EU-komissio ilmoitti kesäkuun lopussa, että Helsingin Bussiliikenne sai vuosina 2002–2012 Helsingin kaupungilta laitonta tukea.
 Komission mukaan kaupungin bussiyhtiölle myöntämät lainat olivat EU:n valtiontukisääntöjen vastaisia ja komissio haluaa periä yli 54 miljoonaa euroa Helsingin Bussiliikenteen nykyiseltä omistajalta, Koiviston Autolta.
 Valtio valmis tukemaan vaatimuksia
 Ulkoministeriön EU-tuomioistuinasioiden yksikön päällikkö  Joni Heliskoski  sanoo, että Suomi on valtiona päättänyt tyytyä EU-komission päätökseen bussikiistassa. Suomi ei siis nosta EU-tuomioistuimessa asiasta kumoamiskannetta, vaan harkitsee väliintulon tekemistä siinä vaiheessa, kun Helsingin kaupunki ja Koiviston Auto nostavat asiasta kanteen.
 Heliskoski sanoo Ylelle, että väliintulo tarkoittaa käytännössä sitä, että Suomen valtio voi oikeudenkäynnissä tukea esimerkiksi Helsingin esittämiä vaatimuksia tai väitteitä eli antaa lisäargumentaatiota.
 Heliskoski toteaa, että Suomen valitsema linja eli väliintulijan rooli on valtiolle luonteva. Hänen mukaansa tämä on hyvin tavallinen menettely EU:n tuomioistuimessa vireillä olevissa asioissa.
 Oikeusprosessi voi kestää pitkään
 Helsingin kaupungin lakimiehen  Jenni Ropen  mukaan kyseessä on kaupungin näkökulmasta ainutlaatuinen tapaus. Rope arvioi, että prosessi voi olla pitkä ja kestää yhdestä kolmeen vuotta.
 – Tarkkaa tietoa siitä, milloin tämä asia lopullisesti saadaan päätökseen EU:n tuomioistuimessa, ei ole.
 Hän ei halua spekuloida, miten hankala tapaus on kyseessä.
 – Ikävä tämä joka tapauksessa on, Rope toteaa.
 Jos kanne menisi läpi, ei takaisinperintää tarvitsisi tehdä.
 Suomen EU-ministerivaliokunta keskusteli bussiliikenneasiasta tänään torstaina. Torstaina Helsingin kaupungin lisäksi Koiviston Autosta todettiin Ylelle, että EU-komission kesäisestä ratkaisusta aiotaan nostaa kanne.
 Aiheesta aiemmin:
 EU-komissio: Helsingin Bussiliikenne sai laitonta tukea kaupungilta, nyt yli 54 miljoonaa euroa pitää periä takaisin
 Miljoonamätkyt saaneen bussiyhtiön pomo: "Valitamme päätöksestä – meillä ei ole vastuuta kaupungin aikoinaan myöntämistä lainoista"

Helsinki ei tyydy EU-komission miljoonamätkyihin – aikoo kannella poikkeuksellisesta bussikiistasta: "Tulee pitkä prosessi"


Summary: Vuoren juurelta on jälleen määrätty asukkaita evakkoon.

Norjan viranomaisten jo vuosia huolestuneina seuraaman Mannen-vuoren rinteillä varaudutaan jälleen valtavaan maanvyöryyn. Rinteellä on jo tänään torstaina sattunut suuria kivivyöryjä.
 Viranomaiset arvioivat, että vuoresta voi irrota jopa 120 000–180 000 kuutiometriä maamassaa,  kertoo Norjan yleisradioyhtiö NRK . Romahtamisvaarassa olevan alueen on todettu liikkuvan yläosastaan metrin päivässä ja alaosastaan 70 senttimetriä päivässä.
 Alueella on satanut rankasti, ja viranomaiset ovat varautuneet suureen maanvyöryyn määräämällä lähitalojen asukkaat jälleen kerran evakkoon. Myös junaliikenne on katkaistu.
 Vuori on ollut tarkassa seurannassa jo vuosikausia ja alueen asukkaat on määrätty evakkoon vuosien mittaan lukuisia kertoja.  Tänä vuonna asukkaat määrättiin ensimmäisen kerran poistumaan kodeistaan jo kesä-heinäkuun vaihteessa , mikä oli selvästi aiemmin kuin edellisinä vuosina.
 Mannen sijaitsee Länsi-Norjassa lähellä Ålesundia.
 Lisää aiheesta:
 Mannen-vuori uhkaa jälleen sortua Norjassa  (2018)
 Norjalaisen vuoren rinne uhkaa romahtaa – katso suoraa kuvaa Mannen-vuorelta  (2017)
 NRK: Norjalaisvuoren maa-aines liikkuu edelleen nopeasti – "Suuri mahdollisuus, että yläosa sortuu"  (2015)

Vuosia tarkkaan valvotun norjalaisvuoren rinteeltä syöksyy alas kiviä, viranomaiset varautuvat nyt jättivyöryyn – video


Summary: Vuosisatoja sitten kuolleet äiti ja syntymätön pienokainen siunattiin yhteiseen hautaan vuosikymmenten eron jälkeen.

Koruton rivistö pahviarkkuja odottaa siunausta haudan lepoon Pyhän Hengen kappelissa Turussa. Kappeli on nimetty Aurajoen länsirannalla keskiajalla sijainneen kirkon mukaan.
 Yksi arkuista on hieman erillään muista. Se kätkee 16-vuotiaana kuolleen nuoren naisen ja hänen kahdeksankuisen vauvansa jäänteet.
 – Hänet on haudattu pienokainen kohdussaan. Arkeologisten kaivausten jälkeen pienokainen ja äiti ovat ajautuneet erilleen, ja nyt 35 vuoden jälkeen heidät siunataan jälleen yhteiseen hautaan, kiteyttää kaupunkiarkeologian dosentti  Liisa Seppänen  koskettavan tarinan.
 Ennen maan poveen pääsyä nuori nainen ehti yllättää tutkijat. Syyskuun alussa valmistunut radiohiiliajoitus osoitti hänen eläneen vähintään sata vuotta luultua aiemmin.
 Uusia kysymyksiä kaupungin historiasta
 Raskautensa loppupuolella kuolleen nuoren äidin luut löytyivät jo vuonna 1984 Casagranden–Julinin korttelin arkeologisissa kaivauksissa. Vähätorilla sijaitseva kortteli on liki vastarannalla Turun tuomiokirkosta katsoen.
 Paikalla sijainneen kirkon nimetty Pyhän Hengen kappeli on Casagranden talon kellarissa. Jouni Koutonen / Yle
 Kaikkiaan alueelta löytyi noin 600 vainajaa, joista suurin osa siunattiin viimeiseen lepoon jo 30 vuotta sitten. Nuori äiti pääsi uudelleen hautaan vuonna 1998 hammaslääketieteellisten tutkimusten jälkeen.
 Nyt hänen jäänteistään on kuitenkin tehty Miamissa Yhdysvalloissa radiohiiliajoitus, joka muuttaa käsityksiä koko alueen historiasta. Syyskuun alussa valmistuneiden tulosten mukaan vainaja ajoittuu vuosiin 1441–1486.
 Kaupunkiarkeologian dosentti Liisa Seppänen kuvailee tietoa pieneksi sensaatioksi.
 – Tällä tontilla on toiminut hautausmaa huomattavasti aiemmin kuin on ajateltu, jo 1400-luvulla, sanoo Seppänen.
 Kaupunkiarkeologian dosentti Liisa Seppänen on tutkinut laajalti Turun historiaa. Jouni Koutonen / Yle
 Aiemmin alueen vainajat on ajoitettu paikalla sijainneen Pyhän Hengen kirkon perusteella vuosiin 1580–1650. Hautausmaan "vanhentuminen" vie aikaan ennen uskonpuhdistusta, jonka  Martti Luther  aloitti vuonna 1517.
 – Tämä muuttaa käsitystä koko Turun kaupunkikuvasta. Joudumme tarkastelemaan uudelleen uskonnollisten instituutioiden sijaintia ja toimintoja. Tämä avaa paljon uusia kysymyksiä, sanoo Seppänen.
 Alueella uskotaan olleen hospitaali jo 1300-luvulla, ja asutus on yleistynyt joen ylittävän sillan myötä 1400-luvulla. Vainajien arvioidaan olleen piikoja, renkejä ja pikkuporvareita – tuomiokirkosta katsoen  tois puol jokke  sijainnut alue kun lienee ollut vähävaraisten asuttamaa.
 Vuosikymmenten jälkeen yhteiseen hautaan
 Muutaman kilometrin päässä Aurajoen alajuoksulla tehtiin kesällä 2017 tunteita kuohuttava löytö.
 Turun linnan varastossa olleesta laatikosta löytyi yllättäen pienen lapsen jäännökset.
 – Pienokainen oli jäänyt esinelöytöjen joukkoon, ja äiti haudattu tänne kappeliin vuonna 1998 hammaslääketieteen laitoksella tehtyjen tutkimusten jälkeen, kertoo Liisa Seppänen.
 Tämän vuoden tammikuussa lapsi onnistuttiin tutkimuksin yhdistämään äitiinsä.
 35 vuotta sitten erilleen ajautuneet äiti ja lapsi siunattiin yhteisen haudan lepoon torstai-iltana. Siunauksen toimitti arkkipiispa  Tapio Luoma . Tilaisuudessa oli läsnä myös katolisen kirkon piispa  Teemu Sippo .
 Arkkitehti Benito Casagrande on helpottunut tontiltaan löytyneiden vainajien päästessä haudan lepoon. Jouni Koutonen / Yle
 Arvokkaat hautajaiset ovat rakennuksen isännälle, arkkitehti  Benito Casagrandelle  tärkeä tilaisuus. Kunnostöiden yhteydessä tehdyt löydöt koskettivat häntä vahvasti.
 – Vainajien löytyminen tältä tontilta oli hyvin dramaattinen tapahtuma aiheuttaen syvän mielenliikutuksen. Pyhän Hengen kappelin myötä omatuntoni ei enää soimaa, että olemme hautarauhan rikkojia, saa Casagrande sanottua ääni murtuen.
 Tutkijoille vainajien tarinat avaavat kuitenkin uusia näkymiä menneiden vuosisatojen elämänmenoon.
 – Ajatus 16-vuotiaasta nuoresta naisesta, joka on menehtynyt raskautensa loppupuolella, tuo meidät aivan eri tavalla tuolloin eläneiden ihmisten lähelle. Henkilötarinat tulevat eri tavalla esille kuin tutkimalla kuppeja ja kippoja, Liisa Seppänen sanoo.
 Turun Vähätoria hallitsevan Casagranden talon julkisivua koristaa vuosiluku 1512, mutta sen perustuksissa historia ulottuu kauemmaskin. Jouni Koutonen / Yle
 Lue lisää:
 1300-luvun Turku paljastui jumppasalin lattian alta – "Meillähän on ikioma Pompeji"
 Keskiajan Turku oli puhtoinen pienoismetropoli
 Suomen hotelli- ja ravintolaelinkeino alkoi Turusta – Casagrandentalossa kiehuvat yhä soppakattilat

Keskiajalla haudattu teiniäiti eli yli sata vuotta luultua aiemmin – tutkijat innostuivat: "Muuttaa käsitystä koko Turun kaupunkikuvasta"