Summary: Niskavaivaiset nuoret ovat aiempaa tutumpi näky fysioterapeutin vastaanotolla.

Kuinka monta tuntia päivästä kuluu katse älylaitteen näytöllä? Useimmilla meistä aika monta, ja sen takia ei ole samantekevää, millaisessa asennossa laitetta käyttää.
 Moni nuori ei tunnista enää hyvää ryhtiä. Yksi syy siihen voi olla runsas älypuhelimen käyttö. Puhelinta selataan usein etukumarassa asennossa, jossa hartiat ja pää työntyvät eteen. Hyvässä ryhdissä taas lantio, hartiat, niska ja pää ovat samassa suorassa linjassa.
 Liikunnan harrastaminenkaan ei takaa hyvää ryhtiä.
 – Vastaanotolla käy urheilevia nuoria, joista oikea ryhti tuntuu hassulta tai oudolta. Keho on niin tottunut etukumaraan asentoon, sanoo fysioterapeutti  Jenni Päivänurmi-Vinni  Fysiokselta Joensuusta.
 Hänen mukaansa jo nuorilla saattaa olla nähtävissä niskassa “emännänkyhmy” eli niskanikamien työntyminen esiin.
 Yhä useampi nuori hakeutuu fysioterapiaan niska- ja hartiaseudun vaivojen vuoksi. Myös tutkimusten mukaan niskavaivat näyttävät  yleistyneen koululaisilla .
 Kännykän käytön ja niskavaivojen yhteydestä ei ole vielä olemassa laajaa, tuoretta tutkimusta. Se kuitenkin tiedetään, että etukumara asento lisää painetta kaularangan nikamissa. Puhelimen selailu huonoissa asennoissa voi aiheuttaa esimerkiksi päänsärkyä, niskavaivoja ja sormien tunnottomuutta.
 Listasimme viisi vinkkiä ryhdin kohentamiseen ja kännykkä-niskan hoitoon ja ehkäisyyn.
 1. Etsi suora ryhti peilin avulla

 Oikea ryhti kannattaa etsiä peilin avulla. Etsi ensin tuki keskivartaloon. Pyöräytä sen jälkeen hartiat suoraan linjaan. Muista kuitenkin tuki ylävatsan lihaksista, ettei rintakehä avaudu liikaa. Niskan saa suoraan linjaan vetämällä kevyesti leukaa kohti rintaa.
 Hyvässä ryhdissä kehon eri palikat ovat nätisti päällekkäin, eikä mikään kehon osa kuormitu liikaa. Asento saattaa tuntua äkkiseltään kummalliselta, jos et ole tottunut siihen.
 Ryhtiin kannattaa kuitenkin kiinnittää huomiota, sillä jos keho on jatkuvasti huonossa asennossa, se alkaa oireilla ennemmin tai myöhemmin. Harjoittele suoraa asentoa pitkin päivää, jotta siitä tulee tapa.
 2. Erityisesti yläselän lihakset kaipaavat treeniä

 Kännykkä-niskan ehkäisyssä ja hoidossa yläselän lihasten vahvistaminen on erityisen tärkeää. Jos olet viettänyt paljon aikaa etukumarassa, selän lihaksisto saattaa olla venyttynyt.
 Yläselän vahvistaminen onnistuu helposti päinmakuulla. Pyöräytä ensin olkanivelet vartalon viereen. Sen jälkeen nosta vielä kevyesti käsiä ja purista lapoja yhteen. Palaa alkuasentoon ja toista 8–12 kertaa.
 3. Niska vahvistuu pienellä liikkeellä

 Yläselän lisäksi myös niskaan tarvitaan lisää voimaa. Niskan venyttelystä ei yleensä ole apua kännykkä-niskan hoidossa, sillä etukumarassa asennossa lihakset ovat jo valmiiksi venyttyneet. Tällä liikkeellä vahvistat niskan lihaksia.
 Pyöräytä ensin päinmakuulla hartiat suoraan asentoon ja aktivoi lapatuki. Nosta sen jälkeen nenää lattiasta suoraan ylöspäin niin, että saat tuntuman kaksoisleuasta. Pidä varasi, ettei niska kallistu taaksepäin, vaan se pysyy mahdollisimman suorana ja pitkänä. Rintakehä ei juuri liiku maasta. Toista 8–12 kertaa.
 4. Etupuoli tarvitsee venytystä

 Jos ryhti on päässyt lysähtämään, rinnan puolen lihakset kaipaavat venytystä. Rintaa on helppo venyttää seinää vasten. Siirrä kättä eri kulmiin, niin saat venytyksen tuntumaan laajasti rintakehän eri osissa. Varo, etteivät hartiat nouse korviin.
 5. Vaihda asentoa ja nosta puhelin nenän korkeudelle

 Pidä huoli, ettet jumita älylaitteelle moneksi tunniksi. Joka tapauksessa asentoa kannattaa vaihdella myös silloin, kun katse on kännykässä. Niska kiittää, kun kohotat puhelimen nenän korkeudelle. Kädet kannattaa pitää lähellä vartaloa, ja toisella kädellä voi myös tukea kännykkää kannattelevaa kättä.
 Tuolissa istuessa muista hyvä ryhti, joka rakentuu istuinkyhmyjen päälle lantiosta alkaen. Aina puhelinta ei tarvitse pitää kädessä, vaan sitä pystyy käyttämään myös lattialla ja vaikkapa samalla venyttelemään lihaksia.
 Oletko huomannut puhelimen käytön vaikutukset ryhtiin? Osallistu keskusteluun klo 22:een asti.
 Lue myös:
 Ajattelitko pitää etätyöpäivän? Vietä se vaikka kalsarit jalassa, mutta muista nämä 6 asiaa
 Professori: Älylaitteen äärellä kyyristelevässä lapsessa piilee terveyspommi

Moni ei enää tunnista hyvää ryhtiä – katso 5 vinkkiä, joilla hoidat some-niskasi kuntoon


Summary: Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston rehtorin mielestä mulkero on tyyppi, joka näkee pelkästään ongelmia.

Ei mulkeroille. Näin mainostaa Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT itseään uusille opiskelijoille. Sosiaalisessa mediassa kiertänyt kuva kiteyttää LUTin rehtorin  Juha-Matti Saksan  mukaan yliopiston ilmapiirin.
 – Olin aivan liekeissä kun näin kuvan. Jos pystyy täydellisesti kiteyttämään kahdella sanalla sen, mitä me olemme, niin se oli siinä.
 Saksa määrittelee mulkeron asenteen kautta.
 – Täydellinen ei-mulkero on ihminen, joka pystyy ratkaisemaan viheliäisiä ongelmia. Mulkero taas on tyyppi, joka näkee pelkästään ongelmia.
 Näin Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto mainostaa itseään. LUT
 LUTin opiskeluilmapiiri on Suomen ekonomeille vuonna 2017 tehdyn  kyselyn mukaan  Suomen paras. Suomen ekonomien vuonna 2017 tekemään kyselyyn vastasi lähes vastavalmistunutta 1 600 ekonomia.
 – Täällä on positiivinen pöhinä. Vaikka maailmassa on kaikenlaisia ongelmia, porukka tuntuu ratkaisevan niitä, rehtori Juha-Matti Saksa sanoo.
 Värikäs mainonta ei hetkauta
 Rehtori Juha-Matti Saksan mukaan Ei mulkeroille -kuva on otettu hyvin vastaan.
 – Siitä on tullut pääasiassa positiivista palautetta. Toisaalta jos ilmoittaa ääneen olevansa eri mieltä, silloin ilmoittaa kuuluvansa mulkeroitten joukkoon. Sekin voi hieman hillitä palautteen antamista.
 Yliopiston opiskelijat ovat rehtorin kanssa samaa mieltä.
 – Minusta se on värikästä ja hyvää viestintää. Nykyisin yliopistoilla on aika kova kilpailu, niin jollain tavalla täytyy erottua. Tämä on aika erottuva muista yliopistoista, Lappeenrannan teknillisen yliopiston ylioppilaskunta LTKY:n hallituksen puheenjohtaja  Pia Etelävuori  sanoo.
 Pia Etelävuoren, Aleksi Simolan ja Kuisma Närhen mukaan mulkero on henkilö, joka haluaa muille pahaa ja pyrkii pilaamaan muiden onnistumiset. Kare Lehtonen/Yle
 Viidennen vuoden tietotekniikan opiskelija  Kuisma Närhi  ei yllättynyt kuvasta.
 – Onhan LUTilla ollut aina värikkäämpi markkinointi kuin muilla yliopistoilla. Ajattelin, että tämä on vain uusin pitkässä sarjassa.
 Opiskelijat eivät ole huolissaan siitä, että joku pahoitaisi mielensä kuvasta.
 – Kaikesta voi pahoittaa mielensä, mutta tästä ei ole tarvetta, kuudennen vuoden sähkötekniikan opiskelija  Aleksi Simola  pohtii.
 Rehtori Juha-Matti Saksan mukaan sana mulkero onkin itseasiassa kaunisteltu muoto.
 – Alunperin siinä oli paljon rumempi termi.
 Opiskeiljoista kilpaillaan
 Yliopistojen välillä on Suomen ylioppilaskuntien liiton koulutuspolitiikan asiantuntija  Jani Kykkäsen  mukaan kova kilpailu opiskelijoista.
 – Kilpailua on mielestäni aina ollut, joten se ei ole sinänsä uusi asia. Jollain tavalla pitää houkutella ne parhaat opiskelijat.
 Kykkänen uskoo, että kaikki yliopistot haluavat parhaat opiskelijat.
 – Ajatellaan, että he valmistuvat sutjakkaasti ja tuottavat hyviä tuloksia. Heillä on myös todennäköisesti edellytykset jatkaa tutkijan työhön.
 Kykkänen ei hätkähdä LUTin räväkkää mainosta.
 – Yliopiston tuntien sen perinne on tehdä aika räväkkää mainontaa. Yliopistot tekevät brändityötä, joten niiden pitää kiinnittää huomiota ja kertoa mitä kaikkea huippuja asioita siellä on.
 "Aina joku loukkaantuu jostain. Jos lähtee siitä, että kaikki on tasaista ja tavallista, ei tapahdu mitään", rehtori Juha-Matti Saksa sanoo. Kare Lehtonen/Yle
 LUTin rehtorin Juha-Matti Saksan mielestä yliopistot ympäri maailmaa ovat hyvin konservatiivisia.
 – Perinteisesti yliopistot ovat aika varovaisia siinä, mitä voi sanoa. Yliopistoissa tehdään tiedettä ja tiede perustuu sellasten asioiden tekemisiin, mitä ei ole olemassa tai mikä on mahdotonta. On monenlaisia tyylejä, miten siitä viestitään ulospäin.
 Saksa luottaa siihen, että LUT:issa osataan tehdä myös jatkossa hyvää viestintää.
 – Meidän rohkeus ei synny ulkopuolelta, että joku tulee kertomaan mitä me olemme.

Rehtori ei halua yliopistoonsa mulkeroita – "Jos joku loukkaantuu, se on hänen oma asiansa"


Summary: Henrikssonin mukaan hallitus on keskustellut raiskausten rangaistusasteikon korottamisesta.

Etenkin lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten vähimmäisrangaistuksia on syytä korottaa jonkin verran, sanoi oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (r.) Ylen Ykkösaamussa.
 Nykyisellä hallituskaudella on tekeillä seksuaalirikoksia koskevan lain uudistus.
 – Mielipiteeni on se, että voitaisiin varmasti jonkin verran korottaa rangaistusasteikkoa varsinkin lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten osalta.
 Viime aikoina otsikoihin on noussut tapauksia, joissa seksuaalirikoksia tapahtuu internetin välityksellä tai tekijä on löytänyt uhrin netin kautta.
 Henriksson sanoo, että lainsäädännön uudistamisessa myös netin rooli rikoksissa otetaan uudelleen tarkasteluun.
 – Myös sellaista on tapahtunut, että raiskaus välitetään netissä toiselle henkilölle. On aivan hirvittävää, että joku voi tilata toiselta ihmiseltä raiskauksen ja sen välittämisen netissä.
 Kyse on ollut tapahtumista, joissa tekijä ja katsoja – joka myös syyllistyy rikokseen – asuvat eri puolilla maailmaa. Mitä uhreihin tulee, sanoo Henriksson puhuvansa nyt lapsista.
 Henrikssonin tiedossa ei ole, että vastaavaa olisi tapahtunut Suomessa.
 – Poliisilla voi olla tarkempaa tietoa, mutta itse en ole tällaisesta kuullut.
 – Kansainvälisellä yhteistyöllä ja poliisin avulla on pyritty tällaista suitsimaan ja toisinaan jopa saatu yhteys uhriin, Henriksson sanoo ja lisää Suomen olevan mukana eri maiden viranomaisten yhteistyöverkossa vastaavan kaltaisen kansainvälisen hyväksikäytön ehkäisemisessä.
 Henriksson ei osaa vastata siihen, millaista muutosta lakiin tarvittaisiin verkossa leviävän materiaalin osalta, esimerkiksi tapauksissa, joissa rikos tapahtuu ensin ja materiaalia leviää myöhemmin verkkoon.
 – Lähden siitä, että rikoslain uudistamistyöryhmä käy kaiken läpi. Siihen saadaan palata.
 "Suostumuksen puute lisättävä lakiin"
 Lisäksi Henrikssonin mukaan raiskausta koskevaa lakipykälää täytyy muuttaa. Asiasta on puhuttu heti hallituksen kesken kauden alussa.
 – Olemme hallituksen sisällä päättäneet lakimuutoksen tekemisestä. Jos suostumus puuttuu, kyseessä on myös silloin raiskaus.
 – Sanan ei pitää tarkoittaa ei.
 Ministeri sanoo, että työryhmä tarkastelee esimerkiksi Ruotsin mallia, kun raiskausta koskevaa lakipykälää muutetaan.
 23.11.2019 kello 12:45: Täsmennys: Oikeusministeri Henriksson halusi täsmentää verkon välityksellä tapahtuvaa lapsen raiskausta käsitteleviä sitaattejaan. Sitaatit löytyvät jutun keskivaiheilta.
 Lue lisää:
 Lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten selvittämisessä on menty Suomessa paljon eteenpäin – "järkyttävän pitkät" oikeusprosessit silti häpeäpilkku
 Miten toimia, kun lapsi tai nuori törmää sosiaalisessa mediassa seksuaalisiin kuviin? Katso tästä vinkit vanhemmille ja lapsille
 Mies tuomittiin Ruotsissa netin välityksellä tehdyistä raiskauksista – uhreja toisella mantereella

Ministeri Henriksson Ykkösaamussa: "Etenkin lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten rangaistuksia voisi korottaa"


Summary: Talouselämän uutispäällikkö Mirva Heiskanen: Median pitää kuvata todellisuuden valta-asetelmat, mutta myös lisätä painetta tasa-arvoon ja monimuotoisuuteen.

Halu tehdä kovaa tulosta on yksi syy siihen, että Suomessakin miesvaikuttajat alkavat irtisanoutua miespaneeleista. Näin arvioi Talouselämän uutispäällikkö  Mirva Heiskanen  Ylen aamun  Viimeinen sana  -keskustelussa. Voit katsoa keskustelun klikkaamalla ylläolevaa kuvaa. Rahan lisäksi arvoilla on merkitystä.
 – Suomessa tasa-arvo kuuluu arvopohjaan ja on sinänsä tärkeää, mutta on hyvin paljon kyse myös rahasta. Moni yritys on tajunnut, että ei riitä että katsotaan vain miesporukkaa. Pitää katsoa monipuolisesti, mistä parhaat tekijät löytyvät, Heiskanen sanoi.
 Teknologiavaikuttaja  Taneli Tikka  ja Slushin pomo  Andreas Saari  kertoivat alkuviikolla, että  he eivät enää mene miespaneeleihin  eli keskusteluihin, joissa kaikki osallistujat ovat miehiä. Joukko miesprofessoreita liittyi heti mukaan.
 Vaikutteet on haettu Piilaaksosta, arvioi yrittäjä, teknologiatoimittajana työskennellyt  Heidi Kähkönen.
 – Edellinen aalto oli vuoden 2015 keskustelu Piilaaksossa seksismistä teknologia-alalla, sieltä se rantautui Suomeenkin. Vuonna 2016 Slushissa käytiin keskustelua, kun tuli esiin häirintätapauksia. Se on pitänyt asiaa pinnalla.
 Kasvuyritystapahtuma Slush järjestettiin loppuviikolla Helsingissä.
 – Myös tutkimuksen mukaan se, että on monimuotoinen joukko ihmisiä päättämässä, edistää yrityksen tulosta, Kähkönen sanoi.
 Miehiä tarvitaan
 Jo vuonna 2015 tutkija  Saara Särmä  aloitti miespaneeleihin huomiota kiinnittävän humoristisen  kampanjan   Congratulations, you have all male panel.  Onko niin, että tasa-arvo edistyy kuitenkin vasta, kun vaikutusvaltaiset miehet innostuvat?
 – Miehiä tarvitaan asian ajamisessa, mutta osa ongelmaa on se, että miehillä on alusta, josta voivat vaikutusvaltaisia mielipiteitä laukoa ja heitä arvostetaan, Kähkönen sanoi.
 – Olen haastatellut monia johtavaan asemaan päätyneitä naisia. Kaikki sanovat yhdeksi tekijäksi, että heillä on ollut kannustajia ja sponsoreita. Miehiä tarvitaan, sanoi Mirva Heiskanen
 Kähkönen harmitteli, että keskustelu monimuotoisuudesta “valahtaa aina mies-nais -asetelmaan“. Myös monimuotoisuus äidinkielissä, iässä, kansallisuuksissa ja muissa taustoissa pitäisi ottaa huomioon.
 Pitääkö journalismissa sitten pyrkiä vain kuvaamaan todellisuutta vai myös tekemään aktiivisia valintoja tasa-arvon ja monimuotoisuuden lisäämiseksi?Aktiivisia valintoja tarvitaan, Heiskanen ja Kähkönen totesivat.
 – Talousmediana meidän yksi tehtävä on vaatia yrityksiltä parempia suorituksia, Heiskanen sanoi.
 – Jos kaikkien kyvyt eivät tule käyttöön, parasta tulosta ei tule. Media voi luoda painetta, että työelämä olisi hyvää kaikille. Samalla meidän pitää kuvata se valta ja todellisuus mitä siellä on.
 Heiskanen ja Kähkönen olivat  Heli Suomisen  ja  Heikki Valkaman  vieraina  Viimeinen sana  -osiossa Ylen aamussa. Lauantaisin lähetettävässä osiossa median ja viestinnän ammattilaiset purkavat viikon mediapuheenaiheen palasiksi.
 Katso lisää:   Viimeinen sana

Miespaneelit murtuivat, kun vaikutusvaltaiset miehet kiinnostuivat tasa-arvosta


Summary: Rahaston pohjana toimisi valtion omaisuus ja myös kansalaiset voisivat sijoittaa siihen.

Keskustan puheenjohtaja  Katri Kulmuni  esittää Suomeen omaa vihreän teollisuuden ohjelmaa ja kansallista ilmastorahastoa. Hänen mielestään valtion tulee olla osarahoittajana kaikissa merkittävissä investoinneissa, joilla saadaan tehokkaasti vähennettyä päästöjä ja edistettyä uuden teknologian käyttöönottoa Suomessa.
 Kulmuni nosti asian esiin linjapuheessaan keskustan puoluevaltuustolle lauantaina.
 – On aivan turha keskustella siitä, mitä ihminen syö, kun hiilineutraalisuuden ratkaisee teollisuus, Kulmuni sanoi.
 Kulmunin mukaan Suomi tarvitsee seuraavana vuosikymmenenä miljardien investoinnit, jotta tavoitteet vähähiilisyydessä ja päästöttömyydessä toteutuvat. Hän ehdottaa, että tätä varten luodaan kansallinen ilmastorahasto, jonka pohjana toimii valtion omaisuus ja johon myös kansalaisille tarjotaan mahdollisuus sijoittaa.
 – Suomi voi näyttää suuntaa uusiutuvalla energialla, älykkäillä sähköverkoilla, sähkön varastoinnilla tai päästöttömällä teräksellä.
 – Ei voi olla niin, että valtio vain asettaa rajat ja pahimmillaan ajaa yritykset ulkomaille, vaan valtion täytyy mahdollistaa muutos täällä.
 Keskustan puoluevaltuusto kokoontuu viikonlopun yli Kalajoella. Kulmunin linjapuhetta on odotettu, sillä se oli ensimmäinen puhe puoluevaltuustolle. Paikalla on noin 180–190 keskustalaista.
 Keskusta kipuilee vasemmiston ja oikeiston välillä
 Syyskuussa puheenjohtajaksi valittu Kulmuni otti puheessaan esille myös keskustan kipuilun. Puolueen kannatus on madellut alle 13 prosentissa hänen valintansa jälkeenkin.
 – Viime kaudella oli kovaa kaipuuta punamultaan. Kevään jälkeen on herännyt huoli Sipilän hallituksen perinnön haaskaamisesta. Kertooko kipuilu siitä, että määrittelemme itsemme ulkoapäin, Kulmuni kysyi.
 Hänen mielestään ratkaisuksi ei riitä vuoroin vasemmiston tai oikeiston perään huutaminen.
 Kulmuni lopetti puheensa kirjailija  Eeva Kilven  sanoihin: Elämä on arvaamatonta. Koska tahansa voi tapahtua jotain hyvää.
 Lue lisää
 Ylen kysely: Perussuomalaisten kannatuksessa kunnon hyppäys, demarien alamäki vain jatkuu

Kulmuni esittää Suomeen kansallista ilmastorahastoa – "Valtion tulee olla osarahoittajana investoinneissa"


Summary: Lähes kaikki kuolleet ovat alle viisivuotiaita lapsia.

Tuhkarokkoon yhteydessä olevat kuolemantapaukset ovat kolmikertaistuneet kuluvan viikon aikana Samoan saarivaltiossa Tyynellämerellä.
 Tuhkarokkoepidemiassa kuolleiden määrä on nyt noussut kahteenkymmeneen. Yhtä lukuun ottamatta kaikki menehtyneet ovat alle viisivuotiaita, uutistoimisto Reuters raportoi.
 Samoa on 200 000 asukkaan valtio, joka sijaitsee suunnilleen puolimatkassa Australian ja Havaijin välillä. Paikalliset terveysviranomaiset ovat tähän mennessä kirjanneet 1 644 epäiltyä tuhkarokkotapausta ja maahan julistettiin kahdeksan päivää sitten kansallinen hätätila.
 YK:n lastenjärjestö Unicef on tällä viikolla toimittanut Samoalle 110 500 rokoteannosta. Australiasta paikalle on lähtenyt ryhmä lääkäreitä ja hoitajia.
 – He ovat perustaneet liikuteltavan kahdeksan potilaspaikan tehoyksikön, jolla varmistetaan, että kaikkein haavoittuvimmat potilaat saavat tarvitsemaansa hoitoa, Australian ulkoministeri  Marise Payne   kommentoi aikaisemmin tällä viikolla.
 Lue lisää:
 Tyynenmeren saarivaltio Samoassa jyllää tuhkarokkoepidemia – pakolliset rokotukset alkavat tällä viikolla

Tuhkarokkoepidemia surmannut 20 ihmistä Samoan pienessä saarivaltiossa


Summary: Talvivaaran kipsisakka-altaan onnettomuuden päästöjen vaikutukset näkyvät luonnossa edelleen.

Kulta ja arvometallit sekä niiden louhinta

Sotkamon Talvivaaran kaivoksen onnettomuuden aiheuttamat ympäristövahingot olivat poikkeuksellisen suuria nykypäivän mittakaavassa.
 Marraskuussa 2012  Talvivaaran kipsisakka-altaan kalvo repeytyi , ja valutuskentälle pääsi vuotamaan ympäristölle vahingollista metallipitoista vettä ja sakkaa noin 1,2 miljoonaa kuutiometriä. Kaivosalueen ulkopuolelle vettä päätyi noin 240 000 kuutiometriä.
 Kaivosalueelta valui pohjoisen ja etelän suunnan vesistöihin suuria määriä metalleja.
 Suomen ympäristökeskuksen arvion mukaan mangaania ja rautaa valui vesistöihin noin 150 tonnia kumpaakin. Sen lisäksi nikkeliä joutui vesistöihin yli kaksi tonnia, sinkkiä noin tonni ja radioaktiivista uraania yli 70 kilogrammaa.
 Lue myös:   Korkein oikeus tiukan äänestyksen jälkeen: Pekka Perä turmeli ympäristöä törkeästi – myös muut tuomiot pysyvät ennallaan
 Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija  Jouko Tuomainen  nostaa esiin kolme ympäristöonnettomuutta viimeisten 20 vuoden ajalta, joita voi vertailla Talvivaaran ympäristöonnettomuuteen.
 Pitkäaikaiset vaikutukset nostavat Talvivaaran kärkeen
 Vuonna 2003 Lappeenrannassa UPM-Kymmenen Kaukaan sellutehtaalta  vuoti mustalipeää  sisältävää jätevettä Saimaaseen liki 10 000 kuutiometriä.
 Vuoto aiheutti kalakuolemia ja muita haittavaikutuksia Etelä-Saimaalla, ja lipeävesi levisi Venäjälle asti. Haittavaikutukset kestivät Tuomaisen mukaan kuitenkin vain yhden kesän, sillä suuri vesistö ja virtaama levittivät lipeän nopeasti.
 Seuraava iso ympäristöonnettomuus tapahtui vuonna 2014 Harjavallassa. Norilsk Nickelin tehtaalla Kokemäenjokeen pääsi jäähdytysveden mukana jopa 66 tonnia nikkeliä. Samalla Kokemäenjokeen pääsi myös muita metalleja. Vuoto havaittiin vasta 30 tunnin kuluttua.
 Kyseessä oli Suomen historian  suurin nikkelipäästö . Metallipäästöt saastuttivat jokivettä ja aiheuttivat muun muassa miljoonan rauhoitetun  vuollejokisimpukan  tuhoutumisen. Suuresta nikkelimäärästä huolimatta virtaava jokivesi kuljetti ja laimensi päästöt nopeasti.
 Kuolleita simpukoita Kokemäenjoen rannassa heinäkuussa 2014. Jari Pelkonen / Yle
 Uhkaava ympäristöonnettomuus  tapahtui vuoden 2018 huhtikuussa Mäntyharjulla. MTBE-kemikaalia valui luontoon junan säiliövaunuista.
 Bensiinin lisäaineena käytettävä metyyli-tert-butyylieetteri eli MTBE on vaarallinen luontoon valuessaan ja se on bensiiniäkin herkemmin syttyvää.
 Tapauksessa oli suuronnettomuuden ainekset, ja Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija Tuomaisen mukaan aine vaikuttaa alueen luontoon edelleen.
 Näihin kolmeen tapaukseen verrattuna Tuomainen sijoittaa Talvivaaran onnettomuuden ympäristöhaitat ensimmäiseksi, niiden pitkäaikaisten vaikutusten takia.
 Haitat korostuvat pienessä vesistössä
 Ennen kipsisakka-altaan vuotamista Talvivaarasta pääsi vesistöihin myös sulfaattia eli rikkihapon suolaa, mutta kyse ei ollut onnettomuudesta, vaan  prosessiongelmista . Metallitehtaan toiminnan alkaessa vuonna 2009 kaivokselta tuli pahoja hajuja, jotka johtuivat rikkivetypäästöistä.
 Hajuja ryhdyttiin poistamaan lipeällä toimivilla kaasupesureilla. Lipeän käytön lisääminen aiheutti arvioitua suurempia sulfaatti- ja natriumpitoisuuksia jätevesiin. Pitoisuuksia kohotti myös se, että metallien saostuksessa käytettiin lipeää sammutetun kalkin sijaan.
 Talvivaaran onnettomuuden ja sulfaattipäästöjen seurauksena alueen  vesistöjen pohjakerroksissa  on edelleen metalleja ja sulfaattia.
 Niistä on aiheutunut ihmiselle muun muassa virkistys- ja  kalastushaittoja  sekä pelkoa  kiinteistöjen arvon laskusta . Alueen eliöstölle on koitunut vuorostaan  kemiallisia haittavaikutuksia .
 – Päästöjen määrät eivät olleet valtavan suuria, mutta niiden vaikutukset korostuivat pienessä vesistössä, Jouko Tuomainen kertoo.
 Ympäristökeskuksen kehittämispäällikkö  Kimmo Silvon  mukaan Talvivaaran päästöihin vaikuttivat kaivosalueen maaperän suuret metallipitoisuudet. Kaivoksen edelleen käyttämät prosessit vaikuttavat myös osaltaan päästöihin.
 Sulfaattia joutuu esimerkiksi suurista paperitehtaista vesistöihin jatkuvasti, mutta ratkaisevaa on se, miten suuri ja virtaava vesistö on kyseessä.
 – Sulfaatti itsessään ei ole haitallinen aine, mutta se voi aiheuttaa happikadon vesistössä ja irrottaa fosforia pohjakerroksesta, Silvo kertoo.
 Pilaantuneet vesistöt olivat arkipäivää 1970-luvulle asti
 Metsäteollisuuspaikkakunnilla Talvivaaran tapauksen kaltaiset sulfaattipäästöt olivat Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija Tuomaisen mukaan normaaleja aina 1970-luvulle saakka.
 Tuohon aikaan jätevesien puhdistus oli kehittymätöntä ja ympäristöön päästettävien aineiden kiintiöt eivät olleet tarpeeksi tiukkoja.
 Metsäteollisuuden lisäksi myös yhdyskuntajätteet ja kotitalouksien jätevedet pilasivat vesistöjä pahoin. Silvon mukaan ne aiheuttivat merkittäviä happikatoja ja bakteerimääriä vesistöihin.
 Vesistöjen kunto parani kuitenkin nopeasti jätevesien käsittelyn myötä, ja tilanne nykypäivänä on hyvä. Kuormitukset ovat vain hetkellisiä, tai esimerkiksi maatalouden aiheuttamaa vesistön rehevöitymistä.
 Voit keskustella aiheesta kello 22:een saakka!

Talvivaaran ympäristöpäästöillä pisin jälki tällä vuosituhannella: "Eivät olleet valtavia, mutta vaikutukset korostuivat pienessä vesistössä"


Summary: Tammelan navettaympäristön tutkimuksesta on hyötyä tulevaisuuden navettojen suunnittelussa.

Hämeen ammattikorkeakoulun  Maitoketju-hankkeessa  seurataan lehmien käyttäytymistä ja olosuhteita navetassa ja niiden vaikutusta maidontuotantoon. Kamerat kuvaavat lehmien liikkeitä ja anturit keräävät tietoa navetan muun muassa lämpötilasta, ilman hiilidioksidipitoisuudesta ja kosteudesta.
 –Aineistoa seulotaan perinteisten menetelmien lisäksi tekoälyn avulla.
 Navettaympäristö on haasteellinen ympäristö dataa keräävälle laitteistolle, jonka on tarkoitus tallentaa aineistoa useiden kuukausien tai jopa vuosien ajan.
 Navetan nurkkia tutkivat uteliaat lehmät löytävät helposti ylimääräiset laitteet. Kameroiden ja antureiden on oltava lehmien tavoittamattomissa, mutta mahdollisimman lähellä eläimiä.
 – Lehmän pitkä kieli on ensimmäinen haaste, sanoo data-analyytikkko  Olli Koskela  Hämeen ammattikorkeakoulun Smart-tutkimusyksiköstä.
 Christopher McGowan / AOP
 Robotti mittaa lehmän maidon joka päivä
 Hämeen ammattikorkeakoulun Mustialan navetassa 80 lehmää on tavallisissa toimissaan. Osa jonottaa lypsyrobotille, osa käy toisinaan juoma-automaatilla ja osa märehtii.
 Keinoälyn avulla etsitään vastauksia kysymyksiin, minkälaiset olosuhteet vaikuttavat lehmän maitokäyrään.
 – Koneoppimisen kautta seulomme eläinten käyttäytymistä ja olosuhteita. Robotti mittaa maidon joka päivä, joka lehmältä. Nyt haemme tekijöitä ja olosuhteiden yhteyksiä maidon määrään, sanoo tutkijayliopettaja  Ilpo Pölönen  Hämeen ammattikorkeakoulun Bio -tutkimusyksiköstä.
 Lehmän tuottavia vuosia olisi karjanomistajan kannalta mielekästä saada lisää. Lehmä tuottaa maitoa useimmiten noin kolme ja puoli vuotta eli lehmä poistetaan lypsykarjasta yleensä noin viisivuotiaana.
 – Jos tämän käyttäytymistutkimuksen avulla pystytään vähänkin lehmien käyttöikää jatkamaan, niin ehkä tarvitaan vähemmän lehmiä, sanoo Pölönen.
 Pölösen mukaan lehmän käyttöiän pidentyessä tarvitaan myös vähemmän uudiskarjaa eli kasvavia hiehoja, mikä vaikuttaa suoraan maidon tuotantokustannuksiin.
 Tutkimuksesta hyötyä navettasuunnittelulle
 Kaupalliset sovellukset, joilla seurataan lehmien aktiivisuutta ja esimerkiksi  kiimaa , ovat arkea nykyajan navetoissa. Oloissa riittää kuitenkin yhä tutkittavaa.
 Karjankasvattajalle navetan rakentaminen on miljoonainvestointi ja siten kaikki tieto navettaolosuhteiden vaikutuksesta lehmien hyvinvointiin on arvokasta.
 Karjamestari  Simo Pärssinen  Hämeen ammatikorkeakoulun biotalouden yksiköstä uskookin, että navetan olosuhteiden tutkimisesta on hyötyä erityisesti navettasuunnittelulle.
 – Jos tutkimus antaa lisää tietoa esimerkiksi valaistuksen tai ilmanvaihdon suunnitteluun ja sitä kautta saadaan parannettua lehmien hyvinvointia ja olosuhteita ja miksei myöskin tilan taloutta, niin tämä on hyvä juttu, sanoo Pärssinen.
 Maitoketju-tutkimus on opetus- ja kulttuuriministeriön rahoittaman tutkimuskokonaisuuden osahanke.

Lehmän pitkä kieli on haaste tutkimuslaitteille – tekoäly tutkii käyttäytymistä navetoissa


Summary: Ratkaisua Postin kiistaan haetaan kuumeisesti viikonlopun aikana.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Posti ja logistiikka-alan unionin, PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen  kertoi lauantaina alkuillasta, että selvitysryhmä oli antanut Postin kiistaan ratkaisuehdotuksen, johon on annettava vastaus kello 15 mennessä huomenna, sunnuntaina.
 – Ehdotuksen sisältö on luottamuksellinen ja en voi kommentoida sitä, Nieminen totesi.
 Myös Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  ja selvitysryhmän jäsenet olivat vaitonaisia annetusta ehdotuksesta lauantai-iltana.
 – Tämä ehdotus koski 700 pakettilajittelijaa, raotti Palvelualojen ammattiliiton PAMin entinen puheenjohtaja  Ann Selin  hiemantilannetta.
 Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  mukaan pääriidan eli PAUn työehtosopimuksen sovittelu jatkuu huomenna kello 10.
 Postin umpisolmua ovat selvittämässä työmarkkina-asiantuntija  Jukka Ahtela , SAK:n ex-puheenjohtaja ja entinen työministeri  Lauri Ihalainen , EK:n entinen työmarkkinajohtaja  Lasse Laatunen  sekä Palvelualojen ammattiliiton PAMin entinen puheenjohtaja Ann Selin.
 Selvitysryhmä kokoontui valtakunnansovittelijan toimistossa.
 PAU ei hyväksy työehtojen heikennyksiä
 Aiemmin lauantaina median keskelle saapunut Nieminen piti edelleen tiukasti kiinni siitä, että 700 pakettilajittelijan työehtoja ei heikennetä.
 Tuolloin hän otti kantaa myös  maanantaina laajeneviin tukilakkoihin  siinä tapauksessa, jos selvitysryhmä saisi ratkaisun kiistaan aikaiseksi.
 – Tämä on kokonaisuus eli meillä on tässä pakettilajittelijoiden kysymys ja työehtosopimusasiat. Jos molemmat saadaan maaliin pikaisesti, niin varmasti pystymme nopeasti toimimaan tukilakkojen osalta. Alasta riippuen tukilakkojen purkaminen ottaa aikaa eli kaikkien osalta ei varmaan täydellinen peruminen onnistu, Nieminen sanoi.
 Niemisen mukaan PAU ilmoittaa huomiseen puoleenyöhön mennessä mahdollisesta oman lakkonsa jatkosta.
 Selvitysryhmän kuultavana kävi myös Postin hallituksen puheenjohtaja  Markku Pohjola . Hän ei kommentoinut keskusteluja.
 Kello kolmen jälkeen iltapäivällä neuvotteluhuoneeseen meni uudestaan Postin työsuhdejohtaja  Pasi Vuorio.
 Selin kertoi, että varhain aamulla selvitysryhmän kuultavana kävivät Postin vt. toimitusjohtaja  Turkka Kuusisto  ja työsuhdejohtaja Vuorio .
 Lasse Laatunen on kertonut aiemmin, että viikonlopun aikana pitäisi saada ratkaisu aikaan.
 Lasse Isokangas / Yle
 Lue lisää
 Postikiistan selvittely jatkuu aamupäivällä – "Täytyisi saada pöytä putsattua"
 Selvitysryhmä kuuli perjantaina Posti-kiistan osapuolia – "Sitten vasta alamme pohtia ulospääsyteitä"
 Paine kasvaa päivä päivältä Postin työriidan tukilakoissa – katso tästä kaikki lakkoon liittyvät alat
 Analyysi: Demarit sähläsivät Postin työriidan – pelastavatko työmarkkinakonkarit Rinteen hallituksen selitysten suosta?

Yle seuraa: PAUn Nieminen: Selvitysryhmä antoi ehdotuksensa – vastaukset huomiseen klo 15 mennessä


Summary: Terveysteknologian toivotaan tuovan myös säästöjä hoitomenoihin.

Suomalaisen terveysteknologian viennin kasvuun on ladattu hurjat odotukset. Alan vienti on jo nyt suunnilleen samalla tasolla kuin Suomen sellun vienti, mutta alan etujärjestössä nähdään mahdollisuuksia jopa kymmenkertaistaa vienti.
 – Kyllä se on ihan realistista. Terveysteknologian vienti on ollut kovaa pitkälti isojen yritysten ansiosta. Jos keskikokoiset ja pienet yritykset saadaan mukaan, syntyy paljon enemmän vientiä aikaiseksi, Terveysteknologia ry:n toimitusjohtaja  Saara Hassinen  sanoo.
 Saara Hassinen uskoo suomalaisen terveysteknologian viennin kasvavan entistä kovempaa vauhtia lähivuosina. Katriina Laine / Yle
 Suurien haaveiden selkänoja löytyy lähihistoriasta. Viime vuonna terveysteknologian vienti kasvoi 3,4 prosenttia. Keskimääräinen vuosikasvu on ollut parin vuosikymmenen aikana vähän suurempi, vajaat kuusi prosenttia.
 Joku käänne tähän
 - Realistina en ennustaisi viennin kymmenkertaistumista, vaan puhuisin pikemmin 10 - 20 prosentin kasvusta. Terveysteknologiasta ei liene siten luvassa uutta Nokiaa ainakaan heti, Aalto-yliopiston laskentatoimen professori  Teemu Malmi  sanoo.
 Tasaista kasvua vuodesta toiseen
 Terveystuotteiden vienti on kasvanut tasisesti yli kaksikymmentä vuotta. Edes vuoden 2008 finanssikriisi ei notkauttanut vientiä sanottavasti. Se näkyy selvästi alla olevassa kuviossa.
 Seppo Suvela / Yle
 Terveysteknologian viennin arvo kolistelee jo metsäteollisuuden nykyisen kivijalan eli sellun viennin kantapäillä. Suomesta vietiin vuonna 2018 terveysteknologian tuotteita 2,3 miljardilla eurolla. Sellua vietiin 2,6 miljardilla.
 Sellu edustaa matalan jalostusasteen tuotetta, jota valmistetaan Suomessa muutamassa jättitehtaassa. Terveysteknologian tuotteet taas ovat pitkälle jalostettuja ja niitä kehitellään vielä hyvin pienissä yrityksissä. Kumpikin kasvattaa Suomen kauppatasetta suunnilleen saman verran.
 Tekoälystä isot säästöt
 Terveysteknologian tuotekehityksestä puhuttaessa korvaan tarttuu ennen muita yksi sana: Tekoäly. Sen soveltamistavoista terveydenhuollon käyttöön käydään nyt kovaa kilpailua.
 Mirka Tammi sanoo kansainvälisten rahoittajien olevan hyvin kiinnostuneita suomalaisista terveysteknologian yrityksistä. Jouni immonen / Yle
 – Suomessa ollaan hyvin pitkällä erilaisissa tekoälyratkaisuissa. Niihin liittyen on menossa useita lupaavia kehittämisprojekteja, projektijohtaja  Mirka Tammi  Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiristä kertoo.
 Tammi on mukana Business Finlandin eli entisen Tekesin rahoittamassa  yritysverkostossa , joka tukee suomalaisyrityksiä murtautumaan maailmanmarkkinoille.
 Kehitteillä on uutta tekniikkaa ja muita sovelluksia, joilla pyritään parantamaan perinteisiä tapoja hoitaa sairauksia. Niillä tavoitellaan myös tuntuvia säästöjä alati kasvaviin terveydenhuollon menoihin. Säästötalkoissa tarvitaan tosin paljon muitakin keinoja.
 – Suomen terveydenhuollossa tehdään paljon tarpeettomia toimenpiteitä. Niitä vähentämällä saataisiin aikaan miljardiluokan säästöt, Aalto-yliopiston laskentatoimen professori Teemu Malmi sanoo.
 Professori Malmin mielestä kuopiolaisen lääkärin  mielipidekirjoitus  Helsingin Sanomissa on varsin realistinen kuvaus nykyisestä lääkärien pyörittämästä reseptirallista, johon pitäisi saada muutos.
 – Reseptien uusimisen muuttaminen nykyistä nykyistä joustavammaksi toisi satojen henkilötyövuosien säästön, Malmi sanoo.
 Suomen terveydenhuollon menot ovat reilut 20 miljardia euroa vuodessa. Miljardiluokan säästö olisi siten erittäin merkittävä asia.
 Terveysteknologia ry:n toimitusjohtajan Saara Hassisen mielestä vuosia kestäneessä sote-keskustelussakin teknologian kehittymiseen liittyvä säästöpotentiaali on jäänyt turhan vähälle huomiolle.
 – Digitalisaation merkitys terveydenhuollolle mainitaan kyllä soten juhlapuheissa. Toivoisin, että digitaaliset ratkaisut otettaisiin paljon nykyistä vahvemmin mukaan sote-prosessiin, Hassinen sanoo.
 Rahoitus on yhä pullonkaula
 Terveysteknologiayrityket käyvät parhaillaan kovaa kansainvälistä kilpailua. Yrityksissä on pulaa muun muassa koodareista, kuten monella muullakin it-alan yrityksellä. Merkittävä kasvun jarru on myös riittävän rahoituksen saaminen.
 Professori Teemu Malmin mukaan terveydenhuollon miljardisäästöt ovat mahdollisia, mutta ne vaativat isoja muutoksia nykyisiin toimintakäytäntöihin. Jani Saikko / Yle
 – Pienten yritysten rahoitus on kyllä parantunut Suomessa, mutta kansainvälisesti olemme jäljessä. Esimerkiksi Tanskassa ja Ruotsissa aloitteleville yrityksille löytyy rahoitusta meitä paremmin, professori Teemu Malmi Aalto-yliopistosta sanoo.
 Toisaalta sijoittajat ovat aina olleet kiinnostuneita yrityksistä, joiden liikeideassa on ja toimintavoissa ovat edellytykset kasvuun ja jopa maailmanvalloitukseen.
 –Suomessa käy todella paljon ulkomaisia rahoittajia tutustumassa terveysteknologian yrityksiin ja käynnissä oleviin projekteihin. He pitävät Suomea varteenotettavana kohdemaana sijoituksilleen, terveysteknologian yritysten verkoston projektijohtaja Mirka Tammi kertoo.
 Terveysteknologian tuotteita viedään eniten Pohjois-Amerikkaan ja Eurooppaan. Näiden kahden maanosan osuus koko viennistä on noin kolme neljäsosaa. Aasian maiden osuus on reilut kymmenen prosenttia.

Terveysteknologian vientiin ladataan kovia odotuksia – osaajapula jarruttaa yritysten kasvua


Summary: Oppositiojohtaja Corbyn sanoi, että hän ei pääministerinä kampanjoisi kummankaan leirin puolesta, jotta hän pystyisi uskottavasti panemaan täytäntöön kansanäänestyksen tuloksen.

Britannian oppositiojohtaja, työväenpuolueen puheenjohtaja  Jeremy Corbyn  lupaa pysyä puolueettomana, jos Britanniassa järjestetään uusi kansanäänestys EU-jäsenyydestä.
 Corbyn kertoi asiasta  Britannian yleisradioyhtiön BBC:n Question Time -ohjelmassa.
 Työväenpuolue on luvannut neuvotella EU-erosopimuksen uusiksi, mikäli se voittaa joulukuun parlamenttivaalit. Sen jälkeen puolue antaisi kansan valita uuden sopimuksen tai EU:n jäsenenä pysymisen väliltä.
 Corbynin mukaan hän ei pääministerinä kampanjoisi kummankaan leirin puolesta, jotta hän pystyisi uskottavasti panemaan täytäntöön kansanäänestyksen tuloksen.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  ihmetteli, kuinka Corbyn saattaisi pysyä "välinpitämättömänä" niin tärkeästä asiasta ja samalla yrittää neuvotella uutta erosopimusta.
 Mielipidetiedusteluissa konservatiiveilla on vahva johtoasema parlamenttivaalien alla.
 Lue myös:
 Britanniassa alkoi vaalitaisto, joka voi jopa perua brexitin – Tässä viisi kuumaa vaalikysymystä

Britannian Corbyn: Pysyn puolueettomana, jos Britanniassa järjestetään uusi brexit-kansanäänestys


Summary: Muokatussa videossa Maria Ohisalon vastaukseksi Jussi Halla-ahon kysymykseen on leikattu vastaus, joka koskee eri asiaa.

Eduskunnan ensimmäinen varapuhemies  Tuula Haatainen  (sd.) tuomitsi lauantaina voimakkaasti täysistuntokeskusteluiden sisällön manipuloimisen.
 Sosiaalisessa mediassa on levinnyt video, joka antaa täysin väärän kuvan sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) ja perussuomalaisten puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  keskustelusta.
 Halla-aho kysyi Ohisalolta, meneekö ulkomaalaisten turvallisuus suomalaisten turvallisuuden edelle. Ohisalo vastasi Halla-aholle, ettei ihmisiä pitäisi oikeusvaltiossa asettaa vastakkain.
 Kansanedustaja Jussi Halla-aho (ps.) eduskunnan suullisella kyselytunnilla Helsingissä 14. marraskuuta. Mikko Stig / Lehtikuva
 Manipuloidussa videossa Ohisalon vastaukseksi Halla-aholle on leikattu osa Ohisalon vastauksesta  Veronika Honkasalon  (vas.) kysymykseen, joka koski eri asiaa.
 Väärennetyssä videossa Ohisalo näyttää vastaavan, että hallitus pitää kiinni siitä, että ulkomaalaisten turvallisuus menee suomalaisten edelle.
 Ohisalon ja Halla-ahon keskustelun oikean kulun voi tarkistaa  eduskunnan istuntopöytäkirjasta .
 Sisäministeri Ohisalo kiitti viestipalvelu Twitterissä eduskunnan ensimmäistä varapuhemiestä Tuula Haataista manipuloituun videoon puuttumisesta. Ohisalon mukaan kuva- ja videomanipulaatiot sekä feikkisitaatit rapauttavat luottamusta poliitikkoihin.
 Lue myös:
 Tämän jutun jälkeen katsot liikkuvaa kuvaa uusin silmin: Yle teki deepfake-videon, jolla Sauli Niinistö haaveilee kolmannesta kaudesta

Halla-ahon ja Ohisalon eduskuntakeskustelusta levisi väärennetty video


Summary: Siamäk Naghian otti Genelecin johtajan paikan vastaan, kun varmistui, ettei työ vie liikaa aikaa perheeltä.

Siamäk Naghianin  ja Genelecin tiet kohtasivat vuonna 2005, kun Naghian huomasi lehdessä työpaikkailmoituksen. Kaiutinyritys haki tuotekehitysjohtajaa Ylä-Savoon Iisalmeen.
 Poikkeuksellisen tien kulkenut Naghian ja kahden opiskelijan 70-luvun lopulla perustama yritys jakoivat samanlaisen humanistisen tavan katsoa maailmaa. Naghian sai paikan ja eteni myöhemmin toimitusjohtajaksi.
 Yhteistyö kannatti. Vuonna 2018 Kauppalehti valitsi Naghianin Vuoden yritysjohtajaksi. Samana vuonna Genelec voitti viidettä kertaa peräkkäin audioalan arvostetun ja Oscar-palkintoihin verratun TEC Awardin.
 Genelec laajentaa ja on isompi kuin koskaan. Kasvulle on kuitenkin määritelty tiukat ehdot.
 Sekasorron keskeltä Nokialle
 Siamäk Naghian syntyi Iranissa yrittäjäperheen lapseksi kesällä 1961. Hänen ajatuksenaan oli opiskella ja perustaa oma yritys, mutta suunnitelmat muuttuivat.
 Iranissa tapahtui radikaali vallankumous vuonna 1979. Sitä edelsivät laajat mielenosoitukset ja lakot, joihin osallistui miljoonia ihmisiä ympäri maan.
 Naghian oli juuri valmistunut lukiosta ja pyrki yliopistoon. Vallankumous muuttui kuitenkin nopeasti sisäiseksi valtataisteluksi, jonka seurauksena yliopistot menivät kiinni ja väkivalta arkipäiväistyi. Ihmisiä vain katosi.
 – Puhuttiin kulttuurivallankumouksesta, joka on kaikkein kauhein, Naghian sanoo.
 Vaikeudet jatkuivat, sillä Irak julisti sodan Irania vastaan  Saddam Husseinin  johdolla. Naghian oli rintamalla 1,5 vuotta.
 Lopulta sota pitkittyi asemasodaksi ja moni nuori iranilainen lähti ulkomaille opiskelemaan.
 Naghian aloitti talouden opinnot Turkin Ankarassa, mutta halusi kauemmaksi. Hän osallistui pääsykokeisiin Suomessa ja pääsi opiskelemaan ensin sovellettua fysiikkaa Jyväskylään.
 Myöhemmin hän valmistui sähköinsinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta.
 – Lähdin, sillä halusin keskittyä opintoihin. Ajattelin, että opiskelen 10 vuotta ja palaan Iraniin, Naghian sanoo.
 Elämä kuljetti kuitenkin toiseen suuntaan.
 Naghian sai töitä kännykkäyhtiö Nokiasta. Syntyi tytär ja väitöskirja tehonsäädöstä tulevaisuuden matkapuhelinjärjestelmissä.
 Uusi kansainvälinen työympäristö vei mukanaan. Kielen oppiminen, ystävät ja perhe auttoivat tekemään kodin Espooseen.
 – Maailma alkoi avautumaan, Naghian sanoo.
 Genelecin toimiala on kapea ja erikoistunut. Naghian esittelee kaiuttimen osaa. Toni Pitkänen / Yle
 “Minne? Iisalmeen?”
 Ensimmäinen kosketus Ylä-Savoon tapahtui 80-luvun lopulla, kun Siamäk Naghianin pielavetinen ystävä houkutteli hänet vierailulle Iisalmeen.
 Vierailut jatkuivat, sillä Naghianin puoliso on kotoisin Pohjois-Savosta Kuopiosta. Vävykokelas pääsi nuorena kokeilemaan heinäntekoa ja tutustumaan maaseutuun.
 Luonto ja ihmiset tekivät vaikutuksen.
 – Ympärilläni on aina ollut savolaisia. Savolainen kommunikointitapa on älyllinen ja sillä pärjää isoillakin kentillä, hän sanoo.
 Myönteisillä kokemuksilla oli vaikutusta, kun Naghian huomasi Genelecin työpaikkailmoituksen. Paikan hakeminen ei silti ollut itsestään selvää.
 Naghian mietti olisiko iisalmelainen perheyhtiö tarpeeksi kansainvälinen. Hän oli kouluttautunut pitkälle ja sekin mietitytti, olisivatko tehtävät tarpeeksi haastavia.
 Ettei tuntuisi ahtaalta.
 – Ajattelin, että jatkan Nokialla, mutta sitten tunsin vahvasti, että haluan muuttaa maaseudulle. Lapsellekin olisi hyvä olla lähempänä isovanhempia.
 Genelecin ensimmäinen kuunteluhuone sijaitsi kerrostalon kellarissa. Silloin äänimaisemaan sekoittui vesiputkien kohinaa. 40 vuotta myöhemmin kuunteluhuone kohisee vain pyynnöstä. Toni Pitkänen / Yle
 Naghian tapasi työhaastattelussa perheyrityksen toisen perustajan  Ilpo Martikaisen . Haastattelussa keskusteltiin talouden sijaan musiikista ja kuuntelemisesta.
 Kulttuurin ja teknologian yhdistelmä viehätti, sillä Naghian harrastaa itsekin musiikkia.
 – Meistä tuli läheisiä ystäviä. Mielestäni tässä talossa yhdistyy hienolla tavalla humanismi ja teknologia.
 Naghian oli innoissaan muutosta, mutta työkaverit Nokialla ihmettelivät. “Minne? Iisalmeen?” he kyselivät. Ennakkoluuloja pientä paikkakuntaa kohtaan oli niin paljon, että Naghian alkoi itsekin epäillä.
 – Mietin, että onko jotain, mitä en ymmärrä.
 Samaan ennakkoluuloon hän on törmännyt myös myöhemmin rekrytoidessaan ihmisiä. On paljon helpompaa saada työntekijä Savoon maailman metropoleista kuin pääkaupunkiseudulta.
 Muuttopäätöstään hän ei ole katunut. Koti on nyt Iisalmen naapurikunnassa Lapinlahdella, järven rannalla.
 – On etuoikeus asua tällaisessa ympäristössä. Lapinlahti on keskellä luontoa ja täynnä kulttuuria.
 Ensimmäiset kaiuttimet Yleisradion käyttöön
 Genelec sai alkunsa vuonna 1976, kun Yleisradion akustikko kysyi Teknillisessä korkeakoulussa opiskelleilta Ilpo Martikaiselta ja  Topi Partaselta , osaavatko he rakentaa tarkkailukaiuttimen.
 Uusille kaiuttimille oli käyttöä, sillä Yleisradio rakensi uutta Radiotaloa Helsinkiin. Miehet rakensivat kahdessa viikossa prototyypin ja lupasivat kehittää sitä edelleen yhtiön tarpeisiin.
 Yleisradio tilasi kaksikolta 340 aktiivikaiutinta ja Genelec perustettiin tammikuussa 1978. Toimitilat vuokrattiin kerrostalon kellarihuoneistosta Iisalmesta.
 Yleisradion laatuvaatimukset olivat tiukat ja tuotteilla piti olla ensitoimitustakuu. Valtion Teknillinen Tutkimuslaitos testasi kaiuttimien kosteuden ja kylmyyden kestävyyttä. Yleisradion äänihuoltopäällikkö tuuppasi kaiuttimen tarkoituksella pois pöydältä, sillä tuotteen piti kestää pieni pudotuskin.
 Seuraavat isot tilaukset tulivat Italian radiolta ja Saksan kakkos-TV:ltä. Vaativat asiakkaat varmistivat, että kaiuttimia ryhdyttiin tekemään alusta asti tosissaan.
 Siamäk Naghian kertoo, että viime vuonna tehtaalta lähetettiin varaosia Genelecin kaiuttimiin, jotka olivat olleet käytössä 37 vuotta.
 Perhe ja työ pitää voida yhdistää
 Siamäk Naghian johti tuotekehitystä vuosia ja eteni yrityksessä varatoimitusjohtajaksi. Vain vuotta myöhemmin Ilpo Martikainen tarjosi hänelle toimitusjohtajan paikkaa.
 Asiasta käytiin syvällisiä keskusteluja.
 Naghian pyysi viikon miettimisaikaa, sillä hän epäröi, miten perhe-elämän ja vaativan työn yhdistäminen onnistuu.
 – Tyttäreni on erityislapsi ja olen hoitanut häntä pienestä pitäen, hän sanoo.
 Viikon jälkeen Naghian sanoi Martikaiselle, että hän ottaa paikan vastaan, jos voi vaikuttaa siihen, kuinka paljon matkustaa.
 – Sanoin, että sinä tiedät, kuka on elämässäni ykkönen.
 Martikainen oli vastannut, että niin pitääkin olla.
 Ajatus siitä, että työntekijällä voi olla sekä perhe, että työ, on jäänyt elämään Genelecillä. Naghian ymmärtää, että se on kovassa yritysmaailmassa poikkeuksellista.
 – Jos olisin hakenut vaativaa tehtävää muualta ja kertonut, että minulla on lapsi, joka on hirveän riippuvainen minusta. Todennäköisesti se olisi muuttunut esteeksi, tietyissä tilanteissa, hän sanoo.
 Kaiuttimen kotelo syntyy kierrätysmateriaaleista, kuten alumiinitölkeistä ja autojen osista.  Toni Pitkänen / Yle
 Matkapäiviä tulee tällä hetkellä noin 100 vuodessa. Enemmänkin voisi matkustaa, mutta Naghian arvostaa arkeaan Lapinlahdella.
 Toisaalta hän haluaa tavata yhteistyökumppaneita ja asiakkaita mielellään kasvokkain, jotta yhteydenpito on Genelecin arvojen mukaista.
 Haastattelua edeltävällä viikolla Naghian oli ensin Itävallassa ja Italiassa, ja matkusti sieltä Helsinkiin musiikkimuseo Famen avajaisiin. Niiden jälkeen hän ajoi läpi yön pimeää ja sateista viitostietä, jotta pääsi heräämään kotoaan.
 Loppumatkasta vastaan ajoi vain yksi rekka.
 Oli myös toinen syy kiirehtiä kotiin. Tytär on kasvanut aikuiseksi ja asuu omillaan. Hän kuitenkin viettää joka toisen viikonlopun vanhempiensa luona.
 Isä järjestää vieläkin matkat niin, että voi olla kotonaan tyttärensä kanssa.
 – Silloin, kun olen hänen kanssaan, olen täysin siinä, Naghian sanoo.
 Aikuisten tekemiä kaiuttimia
 Yritystä voi johtaa monella tapaa. Voi istua isossa työhuoneessa, katsella järvelle ja vaihtaa ajatuksiaan vain hallituksen puheenjohtajan kanssa.
 Siamäk Naghianista se tuntuisi vieraalta, sillä hän nauttii vuorovaikutuksesta yrityksen työntekijöiden kanssa. Naghian voi kävellä tehtaassa ja kysyä, miten työt sujuvat. Hän voi pallotella ideoita ja nauttia siitä, että työntekijöiden innostus ja omistautuminen näkyvät.
 Se on tapa, jolla hän haluaa johtaa.
 Naghian kertoo esimerkin työmatkaltaan, jolla pääsi seuraamaan kiinalaista tehdasta. Hän katseli riveissä työskenteleviä ihmisiä, liukuhihnaa ja vakavia ilmeitä.
 – Kysyin, minkä ikäisiä he ovat? Ovatko ihan lapsia? Naghian sanoo.
 Hänelle vastattiin, että eivät tietenkään. “Kiinalaiset näyttävät ikäistään nuoremmilta”.
 Vastaus ei vakuuttanut, sillä Naghian on käynyt Kiinassa useiden vuosikymmenten ajan.
 – Kyllä minä sen verran tajuan. En nähnyt yhtään hymyä! hän sanoo.
 Naghian on laskenut, että työntekijän palkka maksaa Kiinassa ainakin 10 kertaa vähemmän kuin Suomessa. Jos haluaisi tehdä taloudellista voittoa, niin tämä olisi yksi tapa.
 Naghian pyörittää päätään.
 – Vaikka saisin miljoonia, en voisi johtaa yritystä siten.
 Iisalmessa kaiutintehtaassa Naghian tervehtii ihmisiä ja he tervehtivät takaisin. Vastaavat hymyyn.
 Siamäk Naghianin mukaan Genelec toimii esimerkkinä siitä, että pienelläkin paikkakunnalla voi tehdä isoja juttuja. Toni Pitkänen / Yle
 Elektroniikkaa Suomesta Kiinaan
 Genelecin liikevaihto oli Naghianin aloittaessa noin 15 miljoonaa euroa vuodessa. Tänä vuonna liikevaihto on 35–36 miljoonan euron tasolla. Yritys on kasvanut tasaisesti, mutta erityisesti Naghianin johdolla.
 – Kasvua haetaan, ehdottomasti, Naghian sanoo.
 Mutta hänellä on kasvulle ehtoja.
 Yrityksen missiona on tehdä maailman parhainta äänentoistojärjestelmää. Kasvun täytyy tulla siten, että tästä tavoitteesta ei tingitä. Käytännössä se tarkoittaa sitä, että tuotekehitykseen panostetaan ja sitä tehdään samassa paikassa kuin tuotteitakin.
 Joitakin vuosia sitten yritys huomasi, että ihmiset halusivat ostaa ammattilaisille tarkoitettuja kaiuttimia kotikäyttöön. Aiemmin musiikkia tehtiin vain studioissa, mutta vähitellen ammattimaisen ja kotona tehdyn raja alkoi hämärtyä.
 Genelec ei aio lähteä elektroniikan kulutusmeininkiin, jossa laitteet vaihdetaan parin vuoden välein. Ei, vaikka sellaisesta saattaisi avautua isotkin markkinat.
 Yhtiön strategiassa ympäristöasiat on määritelty yhtä tärkeiksi kuin kannattavuus.
 – Siihen emme mene, että tehdään tuote vähän huonommaksi, vähän halvemmaksi. Meillä on ihan allergia sille, Naghian sanoo.
 Sen sijaan ammattilaistason kaiuttimia tarjotaan myyntiin myös sellaisilla johdoilla, jotka helpottavat niiden liittämistä kotilaitteisiin.
 Ratkaisu on tuonut uusia asiakkaita etenkin Kiinasta. Siellä on uusi tiedostavien asiakkaiden ryhmä, joka haluaa tietää, millaisissa oloissa tuotteet on tehty.
 Suomessa on itsestään selvää, että tehtaassa työskentelevät vain aikuiset.  Toni Pitkänen / Yle
 Iso osa Euroopassa myydystä elektroniikasta tehdään Kiinassa ja tuodaan Eurooppaan. Genelecillä toimitaan päinvastoin.
 – Minä olen ylpeä siitä, että kaiuttimet tehdään Iisalmessa, koska voin hyvällä omalla tunnolla sanoa, millainen elämä meidän työntekijällä on, Naghian sanoo.
 Suomessa työntekijöiden lapset eivät ole töissä, vaan pääsevät kouluun. Naghian kertoo seisoneensa samassa terveyskeskuksen jonossa kuin kaikki muutkin.
 – Maailma tarvitsee enemmän tällaisia yhteiskuntia. Me voimme viedä tätä viestiä maailmalle.
 Genelec on investoinut Iisalmen tehtaaseen miljoonia euroja. Loppuvuodesta vietetään avajaisia, kun yrityksen mittavin laajennus otetaan käyttöön. Naghian arvioi, että yritys voi kaksinkertaistaa tuotantonsa tulevina vuosikymmeninä.
 Tuotanto ja tuotekehitys pidetään Ylä-Savossa jatkossakin, sillä se on omistajaperheen tahto.
 Lue myös:
 Koskisen kajareissa pyöreys ei ole vain muotoseikka

Iisalmelaisia kaiuttimia viedään Kiinaan tiedostaville kuluttajille – Genelecille ympäristöasiat ovat yhtä tärkeitä kuin kannattavuus


Summary: Ainakin 116 naista on kuollut Ranskassa tänä vuonna aviomiehensä, kumppaninsa tai entisen kumppaninsa surmaamina.

Kymmenettuhannet ihmiset ovat osoittaneet mieltään eri puolilla Ranskaa naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan. Pariisissa mielenosoitukseen osallistui liki 50 000 ihmistä,  kertoi sanomalehti Le Figaro .
 Järjestäjien mukaan Pariisissa mielenosoittajia olisi ollut noin 100 000 ja koko Ranskassa marsseille olisi osallistunut kaikkiaan noin 150 000 ihmistä.
 Ranskassa on tänä vuonna kuollut ainakin 116 naista aviomiehensä, kumppaninsa tai entisen kumppaninsa surmaamina, kertoi uutistoimisto AFP:n selvitys. Aktivistien mukaan surmattuja on ollut hieman enemmän, ainakin 130 tänä vuonna.
 – Rikotaan hiljaisuus, ei naisia, luki yhdessä kyltissä.
 – Alas patriarkaatti, luki toisessa kyltissä.
 Kymmeniä järjestöjä, puolueita ja ammattijärjestöjä oli järjestämässä mielenosoituksia. Mielenosoittajat olivat pukeutuneet tunnusväriinsä violettiin.
 – Haluamme viranomaisten ryhtyvän toimiin, järjestäjät kuvasivat Facebook-julkaisussaan.
 Ranskan hallituksen odotetaan kertovan maanantaina uusista toimista naisiin kohdistuvan väkivallan kitkemiseksi.
 Viime vuonna väkivaltaiset kumppanit tai ex-kumppanit surmasivat 121 naista. Vuosittain noin 220 000 naista joutuu lähisuhdeväkivallan uhriksi Ranskassa.
 – Järjestelmämme ei kykene suojelemaan näitä naisia, oikeusministeri  Nicole Belloubet  totesi hiljattain.

Kymmenettuhannet osoittivat mieltään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan Ranskassa


Summary: Hellsinki Industrial Festival on kerännyt satoja osallistujia tänä viikonloppuna Helsingin nosturiin. Jutun kuvat ovat perjantailta.

– Pidän etenkin Centhronista, Agonoizesta ja Suicide Commandosta. Myös salilla tulee kuunneltua raskasta elektronista musiikkia ja  Centhronin avulla rauta nousee, Viivi Isoniemi kertoo.  Jussi Mankkinen / Yle
 Viivi Isoniemi on mukana raskaamman musiikin tapahtumia järjestävässä Club Infektiossa: – Tutustuin tähän skeneen viime vuoden syksyllä. Täällä saan olla oma itseni ja pystyn toteuttamaan itseäni.  Jussi Mankkinen / Yle
 Anni Murtosaari on ollut tekemässä decoja ja  visualisointeja illan tapahtumaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Meksikolainen EGGVN esiintyi perjantaina ensimmäistä kertaa Suomessa.  Jussi Mankkinen / Yle
 EGGVNin tavaramerkiksi ovat muodostuneet suurikokokiset pukkinaamarit.  Jussi Mankkinen / Yle
 EGGVN Jussi Mankkinen / Yle
 Yksi Hellsinki Industrial Festivalin ulkomaalaisista vieraista eli tanskalainen Leaether Strip.  Jussi Mankkinen / Yle
 Claus Larsenin Leaether Strip -projekti on ollut toiminassa jo yli 30 vuotta. Leaether Strip esittää musiikkia englannin lisäksi myös saksaksi.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yleisöä Leaether Stripin keikalla.  Jussi Mankkinen / Yle
 Nosturin pääsalin visualisointeja. Mukana on myös lasereita.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tiina oli tullut kuuntelemaan etenkin Blutengelia, Zardonicia ja Aesthetic Perfectionia. – Tällainen musiikki on paitsi tanssittavaa, myös puhuttelevaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 DJ Emanonin tyyliin kuuluvat keesi ja erilaiset naamarit: – Synthwave ja dark techno vaikuttavat nyt  paljon industrial-musiikkiin. Tällä hetkellä olen erityisen kiinnostunut dark industrial bass -musiikista, jota esimerkiksi Moris Blak soittaa.    Jussi Mankkinen / Yle
 DJ Emanon  Jussi Mankkinen / Yle
 Islantilainen Bjarki Þór Guðmundsson järjestää kotikaupungissaan Reykjavikissä Reykjavik Goth Night -tapahtumaa, johon osallistui viikko sitten yli 150 juhlijaa. Tämän vuoden Euroviisuissa Islantia edusti industrial-yhtye Hatari. – Industrial-musiikilla menee nyt maailmalla hyvin ja  Hatari on maailmankuulu, koska he osallistuivat Euroviisuihin. Reykjavik Goth Nightkin on sen verran suosittu, että saan yhteydenottoja ulkomaalaisilta bändeiltä, jotka haluaisivat tulla Islantiin esiintymään, ja vieläpä ilmaiseksi.   Jussi Mankkinen / Yle
 – Industrial-musiikki merkitsee minulle tanssimista, ja siitä tulee hyvä fiilis. Pidän etenkin Centhronista, Psyklon Ninesta ja x-Rx:stä, Aliisa kertoo.  Jussi Mankkinen / Yle
 Aliisan tyyliä Hellsinki Industrial Festivalissa.  Jussi Mankkinen / Yle

– Tyylini on kehittynyt proseduurinomaisesti eteenpäin, ihan alussa en esimerkiksi meikannut ollenkaan. Bändeiltä en varsinaisesti ole lainannut pukeutumiskoodeja, mutta vyöketjun pistin ensimmäistä kertaa ylleni WASPin takia, Seppo Varis sanoo. Jussi Mankkinen / Yle
 Yksi Hellsinki Industrial Festivalin odotetuimmista esiintyjistä, eli saksalainen Centhron. – Olemme Saksan harsh electro -skenessä todella arvostettuja, maasta löytyy oikeastaan vain pari meitä suositumpaa yhtyettä. Saksan valtavaa musiikkiteollisuutta ajatellen edustamme undergroundia.  Olemme kuitenkin iloisia siitä, että Centhron on päässyt eteenpäin, mutta ei meistä tule koskaan yhtä kuuluisia kuin jostakin Rammsteinista, Centhronin laulaja Elmar Schmidt toteaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Centhron tunnetaan myös roiseista sanoituksistaan, ja yksi sen tunnetuimmista kappaleista kantaa nimeä Pornoqueen. – Porno ja erotiikka ovat oleellinen osa Centhronia: me pidämme seksistä ja erotiikasta. Olemme tosin hieman muuttuneet, viimeisellä Dystopia-albumillamme on mukana enemmän politiikkaa,  Centhronin basisti Markus Vogler ja vokalisti Elmar Schmidt toteavat.  Jussi Mankkinen / Yle
 – Euroopassa on ollut pitkä rauhan aikakausi ja luulen, että ihmiset eivät enää ymmärrä, kuinka hyvin asiat tällä hetkellä ovat.  Kansalaisia ei kuitenkaan enää kuunnella ja politiikkaa tehdään talouden, ei ihmisten ehdoilla. Tilanne voi Euroopassa olla pian vastaava, kuin mitä se oli toisen maailmansodan kynnyksellä. Ranskassa ja Iso-Britanniassa tästä on jo oireilua. Saksassa ihmiset heräävät ehkä sadan vuoden päästä, saksalaisilla kun on pidempi pinna, Elmar Schmidt ennustaa.
 Jussi Mankkinen / Yle
 Centhronin Elmar Schmidt. Jussi Mankkinen / Yle
 Centhronin Elmas Schmidt.  Jussi Mankkinen / Yle
 – Industrial-musiikin suosion nousu Suomessa johtuu siitä,  että tänne tuodaan entistä kiinnostavampia ja ihmisläheisempiä artisteja. Skene on myös laajentunut ja siihen tulee nyt ihmisiä elektron, metallin ja psykedeelisen trancen puolelta, DJ Noizu toteaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 DJ Noizu  Jussi Mankkinen / Yle
 – Industrial merkitsee minulle yhteisöllisyyttä: täällä ei tarvitse mennä pitkälle, kun löytää heti ystävän. Lisäksi rakastan tanssimista: se että keho vie ja voi mennä biitin mukana tuntuu mahtavalta, Misukina toteaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Misukina  Jussi Mankkinen / Yle
 Matti Niskanen ja Juho Miettinen.  Jussi Mankkinen / Yle
 Matti Niskasen sormuksia ja upea kaulakoru.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ruotsalaiset Johan Enstedt ja Mikael Almqvist olivat yllättyneitä siitä, kuinka upeasti pukeutuneita ihmisiä Suomen industrial-skenessä liikkuu. – Bongasimme festivaalin sosiaalisesta mediasta ja päätimme tulla tänne, koska emme ole olleet koskaan aiemmin Suomessa tämän kaltaisessa tapahtumassa. Tapahtumapaikka ja esiintyjäkaarti ovat todella hyviä, mutta juomat ovat hieman liian hinnakkaita. Johan Enstedt järjestää Malmössa Elektrik Body Nite -tapahtumaa, jossa tänä vuonna olivat esiintymässä muun muassa meksikolainen Hocico ja kotimainen Oldschool Union.  Jussi Mankkinen / Yle
 Venezuelalainen Federico Ágreda eli Zardonic esiintymässä. Zardonicin ikoninen hahmo on esiintynyt muun muassa videopelissä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yleisöä Zardonicin keikan aikana.  Jussi Mankkinen / Yle
 Nosturin pääsalia.  Jussi Mankkinen / Yle
 DJ Minzeru ja EBM-paita.  Jussi Mankkinen / Yle
 Andreaksen musiikillisiin suosikkeihin kuuluu muun muassa norjalainen avantgarde-metalliyhtye Arcturus.  Jussi Mankkinen / Yle
 Andreas Jussi Mankkinen / Yle
 Yhdysvaltalaisen Aesthetic Perfectionin nokkamies Daniel Graves osaa poseeraamisen jalon taidon.  Jussi Mankkinen / Yle
 Aesthetic Perfection Jussi Mankkinen / Yle
 Pitite Oudy ja DJ NIBI tulivat Helsinkiin Pariisista saakka. DJ NIBI esiintyy Suomessa ensimmäistä kertaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Saku Penttilä ottaa tyyliinsä vaikutteita kehonmuokkauksesta, punkista ja goottiskenestä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Janikan hurjaa tyyliä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Isa Koskelainen ja Oona Pöyry. Jussi Mankkinen / Yle
 DJ ja muusikko Ilari Sivil.  Jussi Mankkinen / Yle

Synkkä ja raskas industrial-musiikki on kovassa nousussa Suomessa ja maailmalla: katso kuvat Hellsinki Industrial Festivalilta


Summary: Uusi laki mitätöi läpi mennessään lokakuun presidentinvaalit. Se myös estää eroamaan painostetun entisen presidentin Evo Moralesin asettumisen uudelleen ehdolle.

Bolivian senaatti on hyväksynyt lakiesityksen uusien vaalien järjestämiseksi.
 Lakiesitys vaatii vielä parlamentin alahuoneen hyväksynnän. Alahuoneen odotetaan käsittelevän esitystä jo viikonlopun aikana.
 Hyväksytty esitys vaatii myös väliaikaisen presidentin  Jeanine Añezin  allekirjoituksen.
 Lakiesitys ei aseta päivämäärää uusille vaaleille, mutta läpi mennessään se mitätöi lokakuun kiistellyn presidentinvaalin tuloksen. Esitys myös estää entisen presidentin  Evo Moralesin  asettumisen uudelleen ehdolle.
 Moralesin Mas-puolue on hyväksynyt uuden vaalilautakunnan nimittämisen, jotta maa voi edetä kohti uusia vaaleja.
 Armeija painosti Moralesin eroamaan marraskuun alkupuolella vaalivilppisyytösten jälkeen. Morales on syyttänyt tapahtumia vallankaappaukseksi. Hän pakeni Meksikoon, josta hän sai turvapaikan.
 Mielenosoittajien johtajat tapaavat väliaikaisen presidentin
 Lauantaina mielenosoittajat purkivat joitakin tiesulkuja. Mielenosoittajien johtajien oli määrä tavata väliaikainen presidentti Añez lauantaina iltapäivällä paikallista aikaa.
 Tiesulut ovat haitanneet elintarvikkeiden ja polttoaineen toimittamista kaupunkeihin.
 Muun muassa La Pazin lähellä El Altossa mielenosoittajat avasivat tien keskeiselle kaasulaitokselle. Bolivialaiset viestimet kertoivat, että tiesulkuja oli purettu myös muualla maassa.
 Lauantaina oli epäselvää, mitä mielenosoittajat aikoivat vaatia Añezilta. Aiemmin tällä viikolla mielenosoittajat ovat vaatineet oikeutta yhteenotoissa kuolleille. He ovat myös vaatineet, että turvallisuusjoukkojen voimakeinoja laajentanut päätös kumottaisiin.
 Yli 30 ihmistä on saanut surmansa Bolivian levottomuuksissa viime viikkoina.
 Bolivialaisten viestimien mukaan lauantaina nähtiin yhteenottoja mielenosoittajien ja turvallisuusjoukkojen välillä Cochabamban alueella.
 Lue myös:
 Bolivian väliaikainen presidentti ehdottaa uusia vaaleja
 Bolivia epävarman tulevaisuuden edessä – Oikeistokonservatiivit täyttämässä Evo Moralesin jättämää valtatyhjiötä

Bolivia etenee kohti uusia vaaleja – senaatti hyväksyi vaalien järjestämisen, tiesulkuja purettiin


Summary: Sininen ja valkoinen -puolueen puheenjohtaja Benny Gantz tarjoaa korruptiosyytteiden kanssa painivalle Benjamin Netanjahulle yhteishallitusta.

Korruptioskandaalissa rypevän Israelin pääministerin  Benjamin Netanjahun  haastaja, Sininen ja valkoinen -puolueen puheenjohtaja  Benny Gantz  ehdottaa yhteishallitusta, jotta uusilta vaaleilta voitaisiin välttyä.
 Gantz ehdottaa oman puolueensa ja Netanjahun Likud-puolueen hallitusta, jonka johdossa olisi ensin kaksi vuotta Gantz ja sen jälkeen toiset kaksi vuotta Netanjahu.
 Netanjahu voisi kuitenkin nousta hallituksen johtoon vain, jos hänet vapautetaan korruptiosyytteistä.
 Gantzin mukaan vain näin pystytään "välttämään tarpeettomat vaalit, joita kukaan ei halua".
 Jos uusiin vaaleihiin päädytään, olisivat ne jo kolmannet lyhyen ajan sisällä Israelissa.
 Israelin korkein syyttäjäviranomainen ilmoitti torstaina, että virkaatekevää pääministeriä Benjamin Netanjahua vastaan nostetaan korruptiosyytteet.
 Netanjahua syytetään lahjojen vastaanottamisesta, petoksesta ja luottamusaseman väärinkäytöstä.
 Netanjahun mukaan syytteet pohjaavat perättömiin väitteisiin.
 Aiemmin tällä viikolla ennen tietoa syytteistä Gantz ehti jo heittää pyyhkeen kehään, kun hän ei hallitustunnustelijana onnistunut löytämään kompromissia Likud-puolueen kanssa laajasta koalitiosta.
 Gantz lupasi vaalikampanjassaan, ettei hän lähde hallitukseen Netanjahun kanssa, koska tällä oli korruptioepäilyt niskassaan.
 Lue myös:
 Benjamin Netanjahua syytetään lahjusrikoksista ja petoksesta – Pääministeri vastasi tulisesti: "Käytännössä vallankaappausyritys"
 Toimittajalta: Onko Israel yhden miehen show?
 Israelissa vaalit tulevat ja menevät, kun Benjamin Netanjahu taistelee asemastaan maan johtajana

Israelissa Netanjahun haastaja ehdottaa yhteishallitusta uusien vaalien välttämiseksi


Syyttäjän ja Poliisihallituksen United Brotherhood -liivijengin johtajana pitämä porvoolaismies kiistää viranomaisten kanteessaan esittämät vaatimukset ja vaatii niiden hylkäämistä.
 Kanteessa vaaditaan, että United Brotherhood ja sen alaisuudessa toimiva Bad Union -organisaatio määrätään välittömästi väliaikaiseen toimintakieltoon ja julistetaan lakkautetuiksi.
 Miehen mukaan kumpikaan organisaatio ei ole yhdistyslain mukainen kielletty yhdistys tai sotilaallisesti järjestetty. Ne eivät miehen Itä-Uudenmaan käräjäoikeuteen toimittaman vastauksen mukaan myöskään toimi olennaisesti vastoin lakia tai hyviä tapoja.
 Mies on merkitty kanteeseen vastaajaksi viranomaisten rikollisryhmänä pitämän United Brotherhoodin puolesta.

Viranonomaisten United Brotherhoodin johtajana pitämä mies vaatii lakkauttamiskanteen hylkäämistä


Summary: Hakijoiden joukossa on myös yhdenvertaisuusvaltuutettu Kirsi Pimiä.

Suojelupoliisin (Supo) päällikkö  Antti Pelttari  on hakenut sisäministeriön kansliapäälliköksi.
 Ministeriö kertoi tehtävään hakeneista tänään. Hakijoiden joukossa on myös muun muassa yhdenvertaisuusvaltuutettu  Kirsi Pimiä.
 Pelttarin ja Pimiän lisäksi paikkaa tavoittelevat  Bror Dahlsten , yleisesikuntaupseeri  Markku Hassinen , kasvatustieteen maisteri  Risto Huttunen , oikeustieteen kandidaatti  Janne Kerkelä , diplomi-insinööri  Esa Laari , MBA P iotr Marko Lehtonen , filosofian tohtori  Ilkka Levä , oikeustieteen lisensiaatti  Tanja Mansikka , tekniikan tohtori  Veli-Pekka Nummi , oikeustieteen maisteri  Juhapekka Ristola  sekä oikeustieteen kandidaatti  Jyrki Wasastjerna .
 Kolme hakijaa ei halunnut nimeään julkisuuteen.
 Sisäministeriön kansliapäällikön paikka vapautuu, sillä nykyinen kansliapäällikkö  Ilkka Salmi  ilmoitti lokakuussa palaavansa töihin EU-komissioon. Paikka pyritään täyttämään tammikuun 15. päivästä lukien viiden vuoden määräajaksi.
 Kansliapäällikkö on ministeriön korkein virkamies. Hänen tehtävänään on johtaa, kehittää ja valvoa ministeriön ja sen hallinnonalan toimintaa ministerin apuna.
 Lue lisää:
 Sisäministeriön kansliapäällikkö vaihtuu – Ilkka Salmi palaa Brysseliin

Suojelupoliisin päällikkö Antti Pelttari tavoittelee sisäministeriön kansliapäällikön paikkaa


Summary: Arkea maailmalta: Amerikkalaiskirkot voivat olla hämmentäviä kokemuksia, kirjoittaa kirjeenvaihtaja Mika Hentunen.

WASHINGTON  Kävin protestanttisiin vapaisiin suuntiin kuuluvan seurakunnan kirkossa, jossa pidetään sunnuntaisin neljä jumalanpalvelusta. Yleisöä niissä ja kirkon nettilähetysten äärellä on viikoittain useita tuhansia.
 Keski-ikäinen, mutta rennon nuorekkaaseen Armanin puseroon ja kalliisiin muotifarkkuihin pukeutunut pastori aloitti saarnansa yllättävällä tavalla. Hän alkoi kertoa hiljattaisesta seurakunnan melontaleiristä, johon osallistui myös eräs sisar, jonka kanssa hänellä synkkasi tavallista paremmin.
 Niin hyvin, että hän vajosi tekemään huorin, mutta huomioikaa tämä: Vain ajatuksissaan. Ihastus oli hetkellistä ja pelkästään henkistä laatua. Fyysistä kontaktia pastorin ja naisen välillä ei ollut.
 Saarna kuulosti lakimiehen ennakkoon tarkastamalta.  Tuhlaajapojan tunnustus ajatustensa seilaamisesta kanoottiretkellä olisi muuten ollut tarpeetonta. Niin umpirehelliseltä pastori ei vaikuttanut.
 Jumalanpalvelus Karmelinvuoren kirkossa joitakin vuosia aiemmin oli myös hämmentävä, mutta eri tavalla. Kirkosta oli tullut Yhdysvalloissa maankuulu velantappo-ohjelmansa takia. Vierailijan tuo mustien kirkko toivotti tervetulleeksi takaseinään ripustetulla lakanalla, jossa luki: ”Meillä on visio velan voittamisesta".
 Karmelinvuoren pastori oli alkanut miettiä, että on turha saarnata kunnollisuudesta, kun joka kolmas oman seurakunnan jäsenistä on ylivelkaantunut eikä selvästikään osaa käsitellä rahaa.
 Hän sai idean. Kirkon kolehdeista alettiin jakaa kullekin perheelle juuri velkoihin tarvittava summa rahaa. Edellytyksenä oli, että perheenpää suostui kirkon valvomaan velkojen takaisinmaksuohjelmaan. Tuossa vaiheessa jo 50 perhettä oli päässyt velkavankeudesta.
 Nämä ovat eläviä esimerkkejä kirkkojen erilaisista rooleista Yhdysvalloissa.
 Katolilainen Our Lady of The Valley -kirkko Vermontin osavaltion Townshendissa. Kuva on otettu 15. lokakuuta 2019.  CJ Gunther / EPA
 Kirkot ovat yhteisöjä, joissa koko elämän kirjo esittäytyy  ja joissa tehdään kaikenlaista maan ja taivaan väliltä.
 Pew Research Centerin mukaan vuonna 2015 Yhdysvalloissa oli  runsaat 248 miljonaa kristittyä , eli enemmän kuin missään muussa maassa. Yli 60 prosenttia yhdysvaltalaisista kuuluu johonkin seurakuntaan.
 Sellaiseen on hyvä kuulua, vaikkei uskonnosta niin välittäisikään. Valtion tarjoamat turvaverkostot ovat Yhdysvalloissa heikkoja. Kirkko tarjoaa monelle korvaamatonta apua lasten- tai vanhustenhoidossa, harrastuksista puhumattakaan.
 Yhdysvaltain kirkot ovat keskimäärin pieniä.  Vaikkapa Helsingin Malmin evankelisluterilainen seurakunta olisi jättikirkko Yhdysvalloissa. Täällä ”megakirkon” määritelmän täyttää seurakunta, jossa on 10 000 jäsentä. Tyypillisessä kirkossa on ennemminkin satoja kuin tuhansia jäseniä.
 Kirkkoja on niin paljon, ettei niiden määrää tiedetä tarkasti. Niitä on monella paikkakunnalla kirjaimellisesti joka kadunkulmassa.
 Crawfordissa Texasissa oli siellä vieraillessani 705 asukasta ja kuusi kirkkoa, joista kahdessa kävi pelkästään mustia. Heitä asui pitäjässä tuolloin yhteensä 50.
 Crawfordin tunnetuin asukas on paikalliseen metodistirkkoon kuuluva entinen presidentti  George W. Bush , jonka maatila sijaitsee pellonlaitoja kiemurtelevan Preeriakappelitien varrella. Tien toisessa päässä on kirkko ja toisessa huoltoasema.
 Bush haki huoltoasemalta bensaa ja ketjuöljyä koneisiinsa. Sunnuntaiaamuisin hän kävi kirkossa.
 Pienuudestaan huolimatta kirkot Crawfordissa näyttivät hyvinvoivilta. Syynä on kirkkojen ja niiden pastoreiden nauttima verovapaus. Heille lahjoitetut rahat ovat vähennyskelpoisia tuloverotuksessa, joten uskollisia kymmenyksenmaksajia riittää.
 Olen itsekin tehnyt lahjoituksia kirkolle, koska haluan, että rahoillani ostetaan mieluummin pyörätuoleja vammaisille kuin aseita poliiseille ja sotilaille. Yhdysvalloissa työskentelevänä maksan myös veroni maahan.
 Varsinkin televisiopastoreiden kirkot tuottavat hyvin.  Presidentin hengellisenä neuvonantajana Valkoisessa talossa työskentelee televisiosta tuttu helluntaipastori ja miljonääri  Paula White . Hän on melkein yhtä rikas, mutta yhtä kiistelty menestyssaarnaaja kuin texasilainen  Joel Osteen .
 Presidentti Donald Trump kuunteli evankelista Paula Whiten lukemaa rukousta elokuussa 2018 Valkoisessa talossa.  Olivier Douliery / EPA
 Kävin 2006 Houstonissa tekemässä juttua kaupunkiin hirmumyrsky Katrinaa paenneista New Orleansin asukkaista. Heitä oli vuosi myrskyn jälkeen Houstonissa edelleen noin 150 000.
 Evakkoja haastatellessani kortteliin saapui Osteenin kirkon ajoneuvo, jota etukäteen mainostettiin ”ruoka-avuksi.” Se oli todellisuudessa pitsataksi, jonka ruoka-annoksista piti maksaa.
 Kirkkojen ja pastoreiden nauttima verovapaus on kuuma kestoaihe . Presidentti  Barack Obaman  hallinto syynäsi aiempaa tarkemmin lahjoistusvarojen käyttöä. Paula White oli yksi erikoistarkkailuun joutuneista.
 Lisäksi Obaman hallinto poisti verovapauden joiltakin kirkoilta, joiden pastori piti poliittisia saarnoja ja hallinnon tulkinnan mukaan rikkoi siten perustuslain henkeä valtion ja uskonnon erottamisesta toisistaan.  Donald Trump  antoi pian virkaanastuttuaan presidentin määräyksen, joka lopetti saarnojen kyttäämisen.
 Itselleni vaikuttavin kirkkokokemus oli rutiköyhässä Länsi-Virginiassa.  Keyserin pikkukaupungissa köyhyys on perinnöllistä. Se on jatkunut joissakin perheissä sukupolvesta toiseen satoja vuosia.
 Kirkkorakennus näytti ulkoapäin varastolta tai autotallilta. Seurakuntalaiset kokoontuivat siellä kerran viikossa unohtamaan köyhyytensä ja laittamaan toivonsa ikuiseen elämään kullanhohtoisessa taivaallisessa Jerusalemissa.

Rohkeita kanoottiretkiä, velantappo-ohjelmia, upporikkaita ja rutiköyhiä pappeja – Kirkko tarjoaa yhdysvaltalaiselle elämän sisällön ja turvaverkon


Summary: Syyttäjän mukaan kyseessä on "hamppuaktivisti", jonka tarkoituksena on laillistaa marihuanan päihdekäyttö.

Pohjois-Savon käräjäoikeus antoi iltapäivällä tuomion, jonka mukaan iisalmelainen Hannu Hyvönen on syyllistynyt lääkerikokseen. Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 Käräjäoikeuden mukaan Hyvönen joutuu maksamaan 60 päiväsakkoa, joista tulee hänen tuloillaan 360 euroa. Lisäksi hän joutuu maksamaan valtiolle 80 euroa rikosuhrimaksua.
 Hyvönen on saamastaan tuomiosta tyrmistynyt ja aikoo hakea siihen valituslupaa.
 – Mielestäni tässä on iso käsitesotku. Tässä on ison virheellisen ennakkopäätöksen vaara, Hyvönen sanoo.
 Hyvönen on itse kiistänyt kaikki syytteet. Hänen mukaansa kyse on ollut pelkästään kasvinjalostuksesta, jossa tavoitteena oli tuottaa 10 000–50 000 siementä käytettäväksi lääkekannabiksen kaupallisessa viljelyssä.
 Hyvösen päämääränä oli tuottaa koe-erä kannabisöljyä, jolle oli tarkoitus hakea lupa käyttää sitä ihosyövän hoitokokeissa.
 – Käräjäoikeuden päätös vaikeuttaa hamppualan kehittymistä, Hyvönen sanoo.
 Hamppu oli myös konkreettisesti läsnä käräjäoikeudessa, sillä Hyvönen toi oikeuden istuntoon kaksi tutkimushampuksi kutsumaansa öljyhampun kukintoa. Kasveista levisi istuntosaliin imelä tuoksu.
 Hannu Hyvönen puolusti itse itseään käräjäoikeudessa. Sami Takkinen / Yle
  Ilmoitti itse kannabisviljelmästä poliisille
 Hyvösellä oli vuoden 2017 kesällä kasvamassa pari sataa kannabiskasvia Iisalmen Lapinniemessä. Viljelmä oli talon vieressä ulkona 18 neliön alalla.
 Kasvatuspaikka oli sama, jossa poliisi oli edellisen vuoden syksyllä hävittänyt Hyvösen aiemman hamppuviljelmän.
 Hyvönen muistutti käräjäoikeudessa, että tällä kertaa hän ilmoitti jo etukäteen poliisille aikovansa ryhtyä kasvattamaan hamppua.
 Hän kertoi vuoden 2017 kesäkuussa poliisille myös sen, että kasvatuksen loppuvaiheessa syntyisi "runsaasti kasvimateriaalia", jonka voitiin katsoa olevan huumausainetta. Hyvösen toiveena oli, että tämä materiaali olisi mahdollista toimittaa yliopistolliselle yhteistyökumppanille jatkojalostuskokeisiin.
 – Jos emme saa tällaista yhteistyötä, materiaali toimitetaan poliisille hävitettäväksi, Hyvönen lupasi poliisille lähettämässään viestissä.
 Hannu Hyvösen mukaan hampunkasvatuksessa on ollut kyse pelkästään kasvinjalostuksesta. Sami Takkinen / Yle
 Hyvösen mukaan viljelmälle oli tulossa myös kameravalvonta, ja "sadon kypsyessä" paikan päällä tulisi olemaan henkilö päivystämässä.
 – Arveleeko syyttäjä oikeasti, että olisin ilmoittanut viljelystä itse poliisille ja luvannut kukkasadon heille hävitettäväksi, jos olisin tähdännyt kasvatuksella marihuanan laittomaan myyntiin tai luovutukseen, Hyvönen kysyi käräjäoikeudelle esittämässään vastineessa.
 Kihlankunnansyyttäjä  Reijo Rapon  mielestä ei ole merkitystä, onko hamppua viljelty salaa vai avoimesti. Myöskään etukäteisilmoitus poliisille ei Rapon mielestä vapauta rikosvastuusta.
 – Jos esimerkiksi minä ilmoitan, että menen lähikauppaan näpistämään, niin ei se minua näpistyssyytteeltä vapauta, Rapo vertaa.
  Syyttäjä: ”Huumehamppua”
 Poliisi kävi Hyvösen viljelmällä vuoden 2017 heinäkuussa ja takavarikoi osan kasveista. Kasvattaja kiitteli tuolloin poliisia siitä, että tämä ei tuhonnut viljelmää.
 Hyvöstä kiinnostivat myös rikoslaboratorioon lähetettyjen kasvinäytteiden tulokset.
 – Olisin utelias otetuista näytteistä, Hyvönen viestitti.
 Hyvösen viljelmä sai kasvaa rauhassa syksyyn saakka, jolloin Hyvönen pölytti sen. Poliisi antoi hänen valita kasveista myös siemeniä, ennen kuin kasvit kaadettiin ja hävitettiin.
 Käräjäoikeudelle esitettyjen todisteiden perusteella kasvit olivat korkeimmillaan yli puolitoista metrisiä.
 Syyttäjä Reijo Rapon mukaan etukäteisilmoitus rikoksesta ei vapauta syytteestä. Sami Takkinen / Yle
 Kihlakunnansyyttäjä Rapon mukaan kasveista olisi ollut saatavissa ainakin kaksi kiloa kukintoa ja ylälehtiä, joiden päihdyttävän ainesosan, tetrahydrokannabinolin (THC), pitoisuus oli yhdestä kolmeen prosenttia.
 Kyseessä on tosin pelkkä arvio, sillä keskusrikospoliisin rikostutkimuslaboratorio ei tutkinut pitoisuuden määrää.
 – Kyseessä on tavanomainen pitoisuus, Rapo kuittasi asian käräjäoikeudessa.
 Rapon mukaan kyseessä oli THC:n ja rauhoittavia ominaisuuksia sisältävän kannabidiolin (CBD) suhdeluvun perusteella niin sanottu huumehamppu.
 Syyttäjä päätyikin siihen, että Hyvönen kasvatti marihuanaa laittomaan myyntitarkoitukseen. Tähän viittasi hänen mukaansa myös se, että Hyvönen oli ottanut kannabiskasveista noin 90 kappaletta omiin tarkoituksiinsa.
 Poliisi löysi hampun lehtiä myös Hyvösen saunarakennuksesta, jossa ne olivat kuivumassa.
 Lue lisää:
 Suomalainen hamppuyritys halusi maksaa työntekijöille CBD-kukinnolla – Virkamiehet: Saattaa olla laitonta, nykytilanne tulkinnanvarainen

Hamppua lääkkeeksi jalostanut iisalmelaismies tuomittiin sakkoihin


Summary: Viimeksi kyytipalvelun lupaa jatkettiin vain kahdella kuukaudella.

Kyytipalvelu Uber menettää toimilupansa Lontoossa jo toista kertaa reilussa kahdessa vuodessa. Syynä luvan menettämiseen ovat puutteet turvallisuudessa, kertovat uutistoimistot.
 Uberin järjestelmissä on tehty muutos, jonka myötä luvattomat kuljettajat ovat pystyneet lataamaan kuvansa muiden kuljettajien tileille. Siten he ovat pystyneet ottamaan kyytiinsä Uberin asiakkaita. Väärinkäyttö koskee ainakin 14 000 kyytiä.
 Suurkaupungin liikenteestä vastaava Transport for London on kertonut havainneensa kyytipalvelun toiminnassa useita rikkomuksia, jotka ovat "asettaneet matkustajat ja heidän turvallisuutensa vaaraan". Sen vuoksi viranomainen ei enää uusi kyytipalvelun toimilupaa.
 Uber pitää päätöstä "erikoisena ja vääränä" ja aikoo valittaa päätöksestä. Uberin Etelä- ja Itä-Euroopan johtaja  Jamie Heywood  on kertonut, että yritys on jo syksyn aikana panostanut esimerkiksi kuljettajien henkilöllisyyden varmistamiseen.
 Kyytipalvelu saa jatkaa toimintaansa todennäköisesti kuukausia kestävän valitusprosessin ajan. Uberilla on Lontoossa noin 45 000 kuljettajaa.
 Uber ja Transport for London ovat olleet riidoissa jo pitkään. Transport for London ei ole ollut tyytyväinen Uberin toimintaan, ja esimerkiksi syyskuussa se jatkoi kyytipalvelun toimilupia vain kahdella kuukaudella.
 Uber puolestaan on jo aiemmin luvannut lisäävänsä kuljettajiensa turvallisuuskoulutusta ja suunnitellut uutta "syrjintänappia", jonka myötä kuljettajat ja asiakkaat voisivat raportoida kohtaamastaan syrjinnästä.
 Lisää aiheesta:
 Uber on ajautunut vakaviin vaikeuksiin – 5 kysymystä kyytipalveluyrityksen kujanjuoksusta

Uber menettää toimilupansa Lontoossa turvallisuussyistä – viimeisin laiminlyönti koskee jopa 14 000 kyytiä


Summary: Lappeenrannassa on odotettu Ikean tavaratalon tuloa vuodesta 2012 alkaen.

Verkkoaita ympäröi laajaa tonttia. Aidan sisäpuolella näkyy hiekkakenttää sekä kasvien valtaamaa maata. Siellä täällä on puiden alkuja.
 Maasta törröttää putkia sen merkkinä, että tontilla on tehty kunnallisteknisiä töitä eli sinne on muun muassa vedetty vesijohdot ja viemäriputket. Yhteen kohtaan on kerätty tyhjiä, maan alle sijoitettavia säiliöitä sekä putkia.
 Olemme huonekalujätti Ikean omistamalla tontilla Lappeenrannan Mustolassa lähellä Venäjän rajaa.
 Ikean tontti sijaitsee vajaan kymmenen kilometrin päässä Lappeenrannan keskustasta itään. Jyrki Lyytikkä / Yle
 21 hehtaarin kokoinen tontti rajautuu yhdeltä laidalta Nuijamaantiehen, jota pitkin ajamalla päätyy rajanylityspaikalle. Matkaa Suomen ja Venäjän väliselle rajalle on runsaat 16 kilometriä.
 Venäläisturistit ovat yksi syy siihen, ettei Ikeaa ole tähän päivään mennessä tontille noussut.
 Mikäli Ikean ja kaupungin alkuperäiset suunnitelmat olisivat toteutuneet, olisi tällä paikalla jo muutaman vuoden ajan olleet huonekaluja ja sisustustavaraa myyvä Ikean tavaratalo sekä kauppakeskus.
 Vuosien pohjatyö julkistettiin vuonna 2012
 Ikean odottaminen alkoi Lappeenrannassa vuonna 2012 suurin odotuksin. Sen vuoden marraskuussa Ikea ja Lappeenrannan kaupunki  julkistivat suunnitelmat  tavaratalosta ja kauppakeskuksesta. Tuolloin tontti oli vielä Lappeenrannan kaupungin omistuksessa.
 Tarkoitus oli, että Ikea avautuisi Lappeenrantaan vuonna 2015.
 – Kaakkois-Suomessa on paljon asiakaspotentiaalia, jota kesämökkiläiset ja turistivirrat täydentävät hyvin, sanoi Ikean Suomen maajohtaja  André Schmidtgall  seitsemän vuotta sitten.
 Turistivirrat tarkoittivat Venäjältä tulevia matkailijoita.
 Havainnekuva Ikeasta ja kauppakeskuksesta vuodelta 2013. Tästä suunnitelmasta Ikea on luopunut. Parviainen Arkkitehdit
 Julkistusta edelsi vuosien pohjatyö. Lappeenrannan kaupunki ja tavaratalojätti olivat aloittaneet tunnustelut jo vuonna 2007. Vuonna 2010 Ikealle  hahmoteltiin myös toista paikkaa , joka olisi sijainnut noin 15 kilometrin päässä Kuutostien laidalla Selkäharjussa.
 Ikeasta kisailivat muutkin kaakkoissuomalaiset kaupungit. Yhtiö valitsi lopulta Lappeenrannan Mustolan.
 Aikataulu alkaa siirtyä
 Pohjatyöt eli kunnallistekniikan rakentaminen valtavalle tontille alkoi vuonna 2013. Paikalla toimi aiemmin kuljetusliikkeen terminaali, jonka kaupunki  osti Ikean tieltä pois . Kaupunki  rakensi kuljetusliikkeelle uudet tilat  toisaalle.
 Kauaa ei tiimalasissa ehtinyt hiekka valua, kun Ikean suunnasta alkoi tulla viestiä rakentamisaikataulun siirtymisestä.
 Ikealla on Lappeenrannassa 21 hehtaarin kokoinen tontti. Kare Lehtonen/Yle
 Vuoden 2014 alussa Ikean maajohtaja  Lena Herder  kertoi, että yhtiön tarkoituksena on tehdä rakentamispäätös niin, että  rakentaminen alkaisi vuoden 2015 alussa .
 Rakentamispäätöstä ei kuitenkaan vuonna 2014 tullut, ja näin ollen rakentamistakaan ei aloitettu. Ikean mukaan lykkääntymisen syynä oli  kiristynyt markkinatilanne . Tavaratalo ei valmistuisi vuonna 2015, kuten alun perin oli suunniteltu.
 Nyt Lappeenranta odotti Ikealta rakentamispäätöstä vuoden 2015 loppuun mennessä. Seuraavaksi yhtiö alkoi kuitenkin neuvotella kaupungin kanssa jatkoajasta. Ikea lupaili lopullista rakentamispäätöstä  vuoden 2016 loppuun mennessä .
 Kaupungin johdossakin alettiin turhautua Ikean päätöksenteon viivästymiseen. Kaupunki oli sijoittanut tonttiin 10 miljoonaa euroa. Kaupunginjohtaja seisoi kuitenkin investoinnin takana.
 – Uskon, että jokainen Suomen kaupunki olisi pannut nimensä tällaiseen paperiin, kaupunginjohtaja Kimmo Jarva  arvioi keväällä 2016 .
 Kaupunki myönsi jatkoajan. Ikea maksoi kaupungille sopimuksen jatkosta ja rakentamisen viivästymisestä korvausta 262 000 euroa.
 Ikea haluaa eroon aikatauluista
 Seuraava käänne tuli syksyllä 2016, kun Ikea  tarjoutui ostamaan Mustolan tontin  10,1 miljoonalla eurolla. Summa kattaisi Lappeenrannan kaupungin tonttiin sijoittaman summan.
 Ehtona oli, että yhtiön ei tarvitse sitoutua tiettyyn rakentamisaikatauluun.
 – Haluamme keskittyä suunnitteluun rauhassa, joten aivan lähivuosina rakentamispäätös ei tule ajankohtaiseksi, Ikea Suomen kiinteistöjohtaja  Ann-Christin Pilviö  sanoi syksyllä 2016.
 Samalla Ikea ilmoitti, että aluetta lähdetään kehittämään uudelta pohjalta. Mustolaan ei siis välttämättä nousisi Ikean suurtavarataloa ja kauppakeskusta.
 Ikean toive toteutui ja Lappeenranta  myi tontin yhtiölle .
 Säiliöt odottavat asentamistaan Ikean tontilla. Kare Lehtonen/Yle
 Venäläismatkailijoiden väheneminen vaikutti osaltaan
 Venäläisten turistien määrä Suomessa alkoi vähentyä rajusti  vuonna 2014 . Syinä olivat Ukrainan tapahtumat sekä Venäjän talouden epävarmuus.
 Lappeenrannassa on spekuloitu, että Ikea alkoi jarrutella investointipäätöstään venäläisturistien määrän romahtamisen takia.
 Ikeasta on kuitenkin vakuuteltu kaikkien vuosien aikana, että tavarataloa ei rakenneta venäläisturistien varaan. Yhtiö on perustellut suunnitelmien muuttumista alueen taloudellisen tilanteen muuttumisella.
 – Yhtenä osatekijänä on venäläisten matkailuun liittyvä taantuma. Se on kuitenkin vain yksi osa. Tässä on muitakin tekijöitä ollut mukana, jotka ovat vaikuttaneet kokonaisuuteen, Ikea Suomen kiinteistöjohtaja Ann-Christin Pilviö painotti vuonna 2016.
 Muutamana viime vuotena venäläismatkailijoiden määrä on ollut jälleen kasvussa. Romahdusta edeltävissä vuoden 2013 luvuissa ei kuitenkaan vielä olla.
 Luonto ottaa omaa tilaansa
 Ikea on saanut tähän päivään asti laatia Lappeenrantaa koskevia suunnitelmiaan rauhassa.
 Olemme ilmaisseet Ikealle tahtotilamme, että tontti rakentuu.  Kimmo Jarva, Lappeenrannan kaupunginjohtaja
 Vuonna 2014 valmistuneiden kunnallisteknisten töiden jälkeen Mustolan tontilla ei ole tapahtunut mitään lukuunottamatta luonnon tekemää valtausta. Tontilla nimittäin kasvaa kymmeniä eri kasvilajeja sekä puita.
 Marraskuun harmaudessa tontin luontoarvoja on vaikea hahmottaa, mutta  Etelä-Saimaan aiemmin tänä vuonna julkaisemassa jutussa  asiantuntijat kuvailivat tonttia arvokkaaksi paahdeympäristöksi.
 Hiljaista on ollut Ikean ja kaupungin välisessä yhteydenpidossakin viime aikoina, kertoo kaupunginjohtaja  Kimmo Jarva .
 – Olemme ilmaisseet Ikealle tahtotilamme, että tontti rakentuu, Jarva sanoo.
 Muuta kaupunki ei oikein voi. Tontin omistaja päättää itse, mitä ja milloin tontilla tapahtuu.
 Ikea: Ei uutta kerrottavaa
 Ikealla on Suomessa viisi tavarataloa. Niistä uusin avautui Kuopiossa vuonna 2012.
 Lappeenrannan ohella Ikea suunnittelee avaavansa tavaratalon Helsingin Koivusaareen Länsiväylän päälle. Helsingin Sanomien mukaan Ikealla on Koivusaaressa  suunnitteluvaraus vuoteen 2020 asti .
 Ikealla on ollut lähipiste Jyväskylässä vuodesta 2015 alkaen. Marraskuun alussa Ikea kertoi sulkevansa lähipisteen. Leena Petman / Yle
 Ikea on kokeillut Suomessa muunlaistakin toimintatapaa. Vuonna 2015 yhtiö avasi Jyväskylään lähipisteen, mistä on voinut noutaa tilattuja huonekaluja sekä ostaa pienempää kodin tavaraa.
 Kartoitamme edelleen tontin kehitysmahdollisuuksia.  Ann-Christin Pilviö, Ikea Suomen liiketoiminnan kehitysjohtaja
 Tosin marraskuun alkupuolella Ikea  kertoi lakkauttavansa  lähipisteen. Tilalle tulee kodin sisustukseen keskittyvä suunnittelupiste.
 Lappeenrannan suunnitelmista Ikealla ei ole tällä hetkellä uutta kerrottavaa.
 – Hankimme Lappeenrannan tontin liittyen alueen potentiaaliin pitkällä tähtäimellä, emmekä ole sen osalta sitoutuneen mihinkään tiettyyn aikatauluun. Kartoitamme edelleen tontin kehitysmahdollisuuksia, tavoitteenamme löytää sopiva ratkaisu yhdessä Lappeenrannan kaupungin kanssa lähitulevaisuudessa, viestittää nykyisin Ikea Suomen liiketoiminnan kehitysjohtajana toimiva Ann-Christin Pilviö.

Ikea lupasi rakentaa tavaratalon 7 vuotta sitten – suurista suunnitelmista muistuttavat vain tyhjä tontti ja törröttävät putkien päät


Summary: Yle selvitti, miten eri liitot maksavat lakkoavustusta. Moni lakkolainen saa käteen tuhat euroa kuussa, Sähköliitto on poikkeus 200 euron päiväavustuksella.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Nokialaiset  Kati  ja  Teppo Nummela  valmistautuvat Postin kolmanteen lakkoviikkoon. Nummelat joutuvat tulemaan toimeen lakkoavustuksella, joka on molemmilla noin tonnin kuussa verojen jälkeen.
 – Pitää tarkkaan katsoa, mitä ostaa. Rahat rupeavat käymään vähiin, Kati Nummela sanoo.
 Postin kiistaan ei löytynyt ratkaisua sunnuntaina. Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU ilmoitti, että Postin lakot jatkuvat 22. joulukuuta asti, koska 700 pakettilajittelijan  asiasta jätetty ratkaisuehdotus  ei kelvannut Medialiitolle.
 Lakon piirissä on noin 10 000 Postin työntekijää. PAU:n lakkoavustus on 67 euroa lakkopäivältä. Avustus on verotonta 16 euroon asti, sen ylimenevästä summasta peritään 30 prosentin ennakonpidätys. Nettona lakkoavustuksesta jää käteen 51,70 euroa päivältä, PAU laskee nettisivuillaan.
 Tämä tekee noin tuhat euroa kuukaudessa. Kun siitä vähentää asuntolainat tai vuokrat, moni pienituloinen on ahtaalla. Teppo Nummela vertaa lakkoajan avustusta siihen palkkaan, mihin postilaisten palkkoja uhataan pudottaa.
 PAU:n laskelmien mukaan  palkka putoaisi uudessa työehtosopimuksessa jopa 30–50 prosenttia reilusti alle 2 000 euron ja jopa tonnin tuntumaan.
 – Aika hurjalta se tuntuu, että lähestulkoon lakkoavustuksilla pitäisi pystyä pärjäämään. Jokainen voi miettiä, miten maksella lukion koulukirjat 17-vuotiaalle pojalle, syödäkin tarvitsisi, Teppo Nummela sanoo.
 Nollatoleranssi kaikkeen kulutukseen
 Eri liittojen maksamat lakkoavustukset vaihtelevat suuresti. Yle selvitti, miten lakossa olevat tai lakonuhkasta ilmoittaneet liitot maksavat lakkoavustusta jäsenilleen.
 Marjut Suomi / Yle
 Moni liitto maksaa samansuuruista avustusta kuin PAU. Työmarkkinatilanne näyttää Suomessa siltä, että moni joutuu elämään jouluna lakkoavustuksella.
 Postinkin lakko on venymässä lähellä joulua. Nummeloiden mukaan Postin palkoista ei ole kertynyt suuria säästöjä.
 – Pojalle sanoin, että ymmärräthän tilanteen. Pukin listaa ei kirjoitella tässä vaiheessa. Meillä on nollatoleranssi kaikkeen. Hankimme vain sen, mitä on pakko, Teppo Nummela sanoo.
 "Jokainen ymmärtää, miksi työtaistelussa ollaan"
 Isä Teppo Nummela toivoo, että poika tekee työuran jossain muualla kuin vanhempien työpaikalla.
 – En usko, että pojalla on halua tulla lähellekään Postia. Toivon, että hän löytää jostain muualta tulevaisuutensa.
 Moni perhe on Nummeloiden mukaan vielä hankalammassa asemassa, jos on useita lapsia ja lakko pitkittyy. Lakkoavustus on tarkoitettu tilapäiseksi avuksi, eikä pitkiin lakkoihin.
 Nummeloiden mukaan heillä ei ole muuta vaihtoehtoa, kuin katsoa työtaistelu loppuun.
 – Jokainen ymmärtää, miksi työtaistelussa ollaan. Työnteon tarkoitus on, että sillä eletään. Ei ole muuta vaihtoehtoa kuin katsoa homma loppuun. Jos tämä menee Postissa läpi, en näe, miksi tämä työehtojen raaka pudotus ei lähtisi muualle.
 Nummeloiden mukaan ystävät ja tuttavat ovat ymmärtäneet hyvin, miksi postilaiset ovat lakossa.
 "Tämä joulu voi olla erilainen joulu"
 Teppo Nummela tuli 18-vuotiaana töihin Postille ja on yhä töissä Tampereen Postikeskuksessa. Hän on ollut 32 vuotta Postilla töissä. Vaimo Kati on ollut Postissa 15 vuotta ja on nyt postinjakajana Nokialla.
 – Tämä joulu voi olla erilainen joulu, Kati Nummela sanoo.
 Hän sanoo, että joulumieli on kateissa. Joulu on ollut postilaisille kiireinen mutta tärkeä ajanjakso. Teppo Nummela kuvaa sitä maaliin tuloksi. Postilaisille on ollut kunnia-asia saada viimeinenkin paketti ja kortti lähtemään ennen joulua. Nummelan mukaan yövuoro lähti usein saunomaan, kun viimeinen vuoro oli tehty ja työt tehty.
 – Joulupukilla on omat hommansa ja postilaisilla omat hommat. Kyllä minua surettaa asiakkaiden puolesta ja oma fiilis on haikea.
 AKT:lla 16 euroa lakkopäivältä
 Monet liitot ovat ilmaisseet tukensa postilaisille. Tämä tarkoittaa näillä aloilla tukilakkoja.
 Auto- ja Kuljetusalan työntekijäliitto AKT ry kertoi laajentavansa PAU:n tukilakkoa myös ahtausalalle. Myötätuntotoimet alkavat tulevana torstaina ja päättyvät lauantaina 30.11. kello 6.
 Puheenjohtaja  Marko Piirainen  kertoo, että lakkoavustus on 16 euroa päivältä.
 Sähköliitossa 200 euroa
 Sähköliitossa uhattu lakko olisi huomattavasti pidempi, mutta niin olisi myös lakkoavustus. Sähköliiton puheenjohtaja  Sauli Väntti  sanoo, että omaan työtaisteluun ja tukitaisteluihin on päätetty 200 euron lakkoavustus päivältä.
 – Näitä lakkoavustuksia maksetaan liiton työtaistelukassasta. Sinne on vuosien saatossa jäseniltä kertynyt omaa osuutta, jota maksetaan nyt takaisin. Verottaja ottaa aikamoisen osan summasta, toivottavasti se tasaantuu lopullisessa verotuksessa.
 Sähköliiton puheenjohtaja Sauli Väntti toivoo, että neuvotteluissa päästään vielä sopuun. Antti Eintola / Yle
 Sovittelua jatketaan keskiviikkona. Jos ratkaisua ei saada, 12 isolla teollisuuslaitoksella alkaa sähköasentajien työtaistelu 5. joulukuuta. Lakko kestäisi neljä viikkoa.
 – Porukat ovat valmiita puolustamaan itseään ja omaa ansiotasoa. Toivottaa, että löytyy ratkaisu, kukaan ei halua olla jouluna lakossa, Väntti sanoo.
 Lakon osuminen jouluun johtuu Väntin mukaan siitä, että ministeriö siirsi lakon alkua kahdella viikolla ja se sattuu joulun päälle.
 Näyttää siltä, että monet ovat jouluna lakossa eri aloilla. Väntin mukaan työmarkkinoille on latautunut parin viime vuoden aikana painetta, joka nyt purkautuu.
 Useita lakkoja tulossa
 Prolla, Merimies-Unionilla ja Teollisuusliitolla on samansuuruinen lakkoavustus kuin PAU:lla. Myös JHL:n marraskuiseen lakkoon osallistuville maksettiin lakkoavustuksena 67 euroa per lakkopäivä.
 Teollisuusliitto aloittaa kahden viikon kuluttua laajat työnseisaukset edustamillaan toimialoilla. Lakot kestävät maanantaista keskiviikkoon. Lakkoon menee yhteensä noin 35 000 työntekijää.
 Puheenjohtaja  Riku Aalto  kertoo, että lakkoavustus on 70 euroa päivältä.
 Myös Pro aloittaa kolmen vuorokauden työnseisauksen 9. joulukuuta erikseen nimetyissä yrityksissä viidellä sopimusalalla. Myös Pron lakkoavustus on 70 euroa lakkopäivältä.
 YTN on jättänyt lakkovaroituksen kahdelle sopimusalalle. Jos joulukuussa alkavat lakot toteutuvat, niiden piirissä on arvion mukaan noin 50 000 ylempää toimihenkilöä. Myös YTN:n lakkoavustukseksi on päätetty 70 euroa päivältä.
 Lue lisää:
 Yle seuraa hetki hetkeltä tukilakkojen vaikutuksia – busseista 40 prosenttia kulussa, aamu sujui odotettua paremmin, joulukorttien ehtiminen vaakalaudalla
 Tukilakot alkoivat: katso täältä tietoa bussi-, lento- ja laivaliikenteestä

Tällaisilla avustuksilla tuhannet lakkolaiset joutuvat pärjäämään ennen joulua: "Pojalle sanoin, että ymmärräthän tilanteen"


Summary: Aluehallintovirasto muistuttaa, että laittomassa koirabisneksessä vastuu on lemmikin  ostajalla.

Marraskuussa kahtena perjantaina Helsingin satamissa järjestetty tehovalvonta paljasti, että koirien kaupallista pentu- ja rescuetuontia kierretään naamioimalla tuonti yksityiseksi. Lähes puolella tarkastetuista koirista oli puutteita.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto järjesti tehovalvonnan yhteistyössä Tullin, Helsingin poliisilaitoksen ja Helsingin kaupungin valvontaeläinlääkärin kanssa.
 Tarkastuksessa paljastui, että koiratuontia yritetään naamioida yksityiseksi tuonniksi.
 – Olen törmännyt tähän ilmiöön sekä rescue-tuonnissa että pentukaupassa ja ilmoitan, sanoo läänineläinlääkäri  Sari Haikka .
 Jokaisen rescue-koiran mukana tulee olla TRACES-terveystodistus ja tämän perään tulisi koiran ottajan kysyä, hän muistuttaa.
 Tulli pysäytti satamien tehovalvonnassa yhdessä poliisin kanssa 834 lautalta tulevaa autoa. Etelä-Suomen aluehallintoviraston läänineläinlääkärit tarkastivat niissä olevat 50 eläintä, joista 45 oli koiria. Näistä 24 koiralla oli puutteita.
 Koirilta puuttui ekinokokkilääkityksiä, rabiesrokotuksia tai passi.
 "Viranomaisten tietoon tulee vain pieni osa laittomasta lemmieläinkaupasta"
 Haikka arvioi, että laiton lemmikkibisnes ja pentutehtailu ovat Suomessa edelleen ongelmia, joista viranomaisten tietoon tulee vain pieni osa.
 Hänen mukaansa tehokkain tapa kitkeä laittomuuksia on vaikuttaa suoraan lemmikkien ostajiin. Viranomaisten tehovalvonnalla pyritäänki lisäämään tietoa eläinten maahantuonnin vaatimuksista ja tautiriskeistä.
 Tuojalla on velvollisuus ottaa selvää tuontivaatimuksista, jotka selviävät hakukoneella.
 Lemmikkien tuonti- ja vientivaatimukset voi selvittää Ruokaviraston sivujen hakukoneen avulla täältä.
 – Jos koiralla havaitaan puutteita rokotuksissa tai lääkityksessä, tehdään tautiriskiarvio ja sen perusteella koira joko lähetetään takaisin lähtömaahan, eristetään tai lopetetaan. Virallinen rabiesepäily johtaa lähes aina eläimen lopettamiseen.
 – Rabiesta tai ekinokokkia ei esiinny Suomessa, ja näin tulisi olla jatkossakin, Haikka painottaa.
 Toisesta EU-maasta Suomeen tuotavilla koirilla täytyy olla siru, passi, lääkitys ekinokokkoosia vastaan sekä rabiesrokotus tai rabiesvakuus.
 Kissoilla on samat vaatimukset lukuun ottamatta ekinokokkilääkitystä. Jos eläin tulee myyntiin, sillä pitää olla EU-komission ylläpitämässä TRACES-järjestelmässä laadittu terveystodistus. Eläinlääkäri tarkastaa tällaisen eläimen lähtömaassa 48 tuntia ennen tuontia Suomeen.
 Ostajalla on vastuu
 Avi muistuttaa, että se, joka hankkii pentutehtaalta koiran, tukee rikollista ja eläinten kärsimystä aiheuttavaa toimintaa. Vastuu on ostajan.
 Pentutehtailijan tai sarjatuojan petoksen kohteeksi tulemiselta vältytään Avin mukaan käymällä katsomassa koiranpentua myyjän luona vähintään kahdesti muutaman viikon välein.
 Pentutehtailijat ja sarjakuljettajat eivät pysty myyntityöhön, jossa ostajaa odotetaan viikkoja, näytetään avoimesti kasvatusolosuhteet ja opastetaan ostajaa pennun kasvatuksessa.
 Pentutehtailijat ilmoittavat koirat myyntiin netissä ja niistä halutaan päästä eroon heti, käteiskaupalla, mieluummin ilman kauppakirjaa, Avi muistuttaa.
 Aiheesta aiemmin:
 Tamperelaisnainen vangittiin epäiltynä koirabisneksestä – toi koiria Espanjasta ja myi niitä eteenpäin
 Suomalaiskoirat eivät löydä uutta kotia – samaan aikaan ulkomaisten rescue-koirien tuonti kasvaa

Tehovalvonta paljasti: Romaniasta koiria tuovat naamioivat kaupallista tuontia yksityiseksi


Summary: Charlotte-risteilijä on ollut takavarikoituna Viipurissa 2,5 vuotta. Nyt maasta poistumisen piti olla mahdollista.

Haminalainen risteilijäalus Charlotte on edelleen jumissa Venäjällä.
 Aluksen omistava matkailuyrittäjä  Jarmo Ahonen  ei ole viikonlopun aikana saanut Venäjän tullilta lupaa viedä alusta maasta. Lauantaina Ahonen kuljetti Charlotte-aluksensa Saimaan kanavasta takaisin Viipurissa sijaitsevaan pursiseuran laituriin. Hän on itse palaamassa Suomeen.
 Alus oli jo kotimatkalla Klamilan satamaan Virolahdella, kun  Venäjän tulli pysäytti sen torstaina  Saimaan kanavan Pällin sulun tullitarkastuspisteelle.
 Pälli on kanavan ensimmäinen sulku Viipurista lähdettäessä Venäjän puolella. Matkaa Pälliin on Viipurista vain joitakin kilometrejä.
 Maasta poistumisen piti olla nyt mahdollista.
 – Meillä on oikeuden paperit, että me voimme lähteä tämän aluksen kanssa pois maasta, mutta Venäjän tulli ei sitä hyväksy, Ahonen kertoo.
 Ahosen mukaan Venäjän ulosottovirasto suunnittelisi nyt uutta oikeudenkäyntiä kumotakseen tullin päätöksen olla myöntämättä lupaa maastapoistumiseen.
 Tulli hävisi oikeusjutun
 Venäjälle takavarikoidusta aluksesta on käyty oikeutta yli kaksi vuotta.
 Jupakka sai  alkunsa kesäkuussa 2017 , kun lappeenrantalaisen Rakuunakillan seurue oli bussimatkalla luovutetun Karjalan alueella. Matkan aikana seurue teki suomalaisaluksella risteilyn Viipurinlahdella.
 Risteily lähti Sovetskista eli entisestä Johanneksesta. Matkalla seurue piipahti lähellä saaria, jotka Suomi sodan jälkeen joutui luovuttamaan Neuvostoliitolle. Kohteina olivat muun muassa Teikarsaari ja Suonionsaari.
 Reilu viikko risteilyn jälkeen Venäjän viranomaiset takavarikoivat suomalaisyrityksen Charlotte-laivan viipurilaiseen satamaan.
 Tämän jälkeen alkoi pitkä oikeudenkäynti.
 Venäjän tulli vaati Ahoselta 7 miljoonaa ruplaa eli noin 100 000 euroa niin sanottujen kabotaasisääntöjen rikkomisesta eli luvattoman risteilyliikenteen harjoittamisesta toisen valtion alueella.
 Venäläinen oikeus asettui kiistassa kuitenkin Ahosen puolelle.
 Ahonen epäileekin, että hidastelun taustalla on tullin häviämä oikeusjuttu.
 – He eivät voi myöntää sitä, että minä en ole tehnyt mitään väärin, Ahonen sanoo.

Suomalaisen risteilyaluksen kotimatka ei etene – Venäjän tulli ei ole myöntänyt lupaa viedä Charlotte-alusta maasta


Summary: Rajavartiolaitos tutkii törkeänä ympäristön turmelemisena tapausta, jossa Suomen Leijonan majakan lähellä päätyi öljyä mereen viime kesänä.

Viime juhannuksena ilmi tullut öljypäästö Suomen ulkosaaristossa, Suomen Leijonan majakan läheisyydessä on varmistumassa yhden aluksen tekosiksi, tiedottaa Länsi-Suomen merivartiosto.
 Tapausta tutkitaan törkeänä ympäristön turmelemisena. Yhden aluksen epäillään päästäneen mereen huomattavan määrän mineraaliöljyä 20. päivä kesäkuuta Utön lounaispuolella. Alustava arvio mereen päässeen öljyn määrästä on noin 9 000– 39 000 litraa.
 Kalevi Rytkölä / Yle
 Tutkinta aloitettiin aikoinaan heti, kun päästö kävi ilmi. Kesällä öljyä myös kerättiin neljän aluksen voimin ja tuolloin myös kerättiin näytteitä useista päästön läheisyydessä liikkuneista aluksista. Merivartioston mukaan päästö oli ajelehtimislaskelmien mukaan ajautumassa alueelle, jossa se olisi aiheuttanut vakavaa vaaraa merellisen luonnon monimuotoisuudelle.
 – Länsi-Suomen merivartiosto on saanut Keskusrikospoliisin rikosteknisen laboratorion välityksellä lausunnot alus- ja merinäytteiden vastaavuuksista. Analyysien perusteella päästön lähteeksi on varmistumassa yksi tutkinnan kohteina olleista aluksista. Epäilyksen kohteena olevan aluksen nimeä ei tutkinnallisista syistä voida vielä julkaista, vartiosto kertoo tiedotteessaan.
 Lue lisää:
 Turun saaristossa Utön lounaispuolelta juhannuksena löytyneen öljypäästön tutkinta jatkuu edelleen – alusnäytteet viivästyneet
 Öljypäästön tutkinta jatkuu Turun saaristossa Suomen Leijonan majakalla – "Meillä on tietenkin pääepäilty"
 Turun saaristossa Utön lounaispuolella yli 10 kilometrin öljylautta, kerääminen aloitettu – "Alusöljypäästöksi tämä on kieltämättä iso"

Juhannuksena tapahtunut öljypäästö ulkosaaristossa varmistumassa yhden aluksen tekosiksi – mereen päätyi jopa 39 000 litraa mineraaliöljyä