Summary: Suomalainen Gospel Power -bändi ihmetteli aikanaan suosiotaan Itä-Saksan kirkoissa. Kirkkojen suojissa kokoontui kuitenkin järjestelmää kaatava kansanliike, ja siksi yleisöä riitti suomalaisille muusikoille tuvan täydeltä.

Tunnettu muusikko  Heikki Hela  kierteli Gospel Power -bändin kanssa kahtena kesänä Itä-Saksaa ja aisti muutoksen tuulet.
 DDR oli alkanut vuonna 1988 pehmentää kovaa julkikuvaansa nuorison ja opposition paineissa. Esimerkiksi kesällä 1988  Bruce Springsteen  pääsi esiintymään Itä-Berliiniin.
 Gospel Power ja Heikki Hela puolestaan kiertelivät DDR:ää niin maaseudulla kuin Berliinissäkin ja tutustuivat itäsaksalaisiin illanistujaisissa ja riehakkaissa kirkkokonserteissa. Helan kokemukset ja muistot tavallisista itäsaksalaisista ovat murroksen alta lämpimät ja tarkat.
 Kirkonmenot kuin elokuvasta Blues Brothers
 Suomalainen Gospel Power -bändi tuli kesäkuussa 1988 Checkpoint Charlienkautta DDR:ään. Konsertteja oli maassa kaikkiaan yksitoista. Suomalaiset liikkuivat ja kiertelivät sikäläisen kirkkokuoron mukana.
 Saksalainen kuoro keikkaili pakettiautollaan ja Trabanteilla. Suomalaiset ajoivat perässä autot täynnä soittimia sekä äänentoisto- ja valolaitteita.
 Gospel Power liikkui DDR:ssä Trabantien perässä. Juha Peltoperä / Yle
 Ensimmäinen keikka oli kaatua suuren kirkon akustiikkaan. Pitkä jälkikaiku ei sopinut tyhjässä kirkossa sound checkissa lainkaan bändin musiikille. Paikallinen kirkkoherra sakastissa lohdutti kuitenkin soittajia:
 – Ottakaa pojat kaljaa, niin jaksatte.
 Gospel-musiikkiaan Suomessa soittaneet nuoret miehet eivät olleet tällaiseen kirkoissa tottuneet. Suuri saksalainen kirkko alkoi kuitenkin illasta täyttyä ja oli lopulta täpötäynnä ihmisiä parvia myöten.
 – Kun kirkko oli täynnä ihmisiä, jälkikaiusta ei enää ollut haittaa, se sopi täydellisesti musiikillemme. Ihmiset lauloivat mukana gospel-standardeja bändin kanssa.
 Kolmiääninen yhteislaulu bändin kanssa yllätti soittajat. Meno tuntuu olleen hieman kuin elokuvan Blues Brothers kirkkokohtaus, jossa  James Brown  nostaa tunnelmat kattoon. Odotetusta saksalaisesta jäykkyydestä ei ollut tietoakaan. Nuoria roikkui kirkossa kaiteillakin.
 Laulava oppositio kirkkojen suojissa
 Muutosten vuosi 1988 oli alkanut DDR:n mediassa näyttävästi. Neues Deutschland -lehden uudenvuoden ykkösuutinen pääsivulla oli " Matti Nykänen  gewann –  Jens Weissflog  dritter". Suomalaisten ja itäsaksalaisten suhteet olivat olleet 1970- ja 1980-luvuilla tiiviit.
 Matti Nykänen ja Jens Weissflog olivat suuria tähtiä DDR:ssä 1980-luvulla. AOP
 Gospel Power ihmetteli suosiotaan Itä-Saksassa. Heikki Hela kertoo, että yhtä tunnettuja ja suosittuja kuin Nykänen he eivät sentään olleet. Jälkikäteen asiaa pohdittaessa on alkanut selvitä suosion syy.
 – Olimme nuoria ja innokkaita ja uskoimme, että jengi tykkää meistä aivan hirveästi. Myöhemmin olen tajunnut, että nouseva kansanliike oli juuri kirkkojen suojissa. Kirkot olivat olleet kokoontumispaikkoja. Sattumalta me liikuimme juuri hetkessä, ja ehkä joku sattui meistä vielä tykkäämäänkin siellä.
 Ossi-elämän ajankuvaa harmaasta mustaan
 Heikki Hela kertoo katselleensa tv-sarjoja, kuten Saksan lähihistoriaa luotaavaa  Deutschland 86:ta . Itäsaksalaiset ovat osseja, länsisaksalaiset wessejä. Vaikka itäsaksalaisten ossi-elämä tehdään tv-sarjoissa usein koomiseksi, sarjojen ajankuva tuntuu tutulta DDR:ssä kahtena kesänä liikkuneesta. Ossilla viitataan itäsaksalaisuuteen.
 Trabanttien käry, tupakointi ja kivihiilen musta noki tuntuivat joka paikassa ja tekivät kaiken harmaaksi. Se tunkeutui bändin soittimiinkin kiertueella.
 – Kun bändimme rumpali vaihtoi virvelirumpuunsa uuden kalvon ulkona, uusi valkoinen kalvo oli hetkessä täynnä mustia pisteitä. Hiiltä oli ilmassa joka paikassa, muistelee Hela.
 Ossi-nostalgiaa ovat esimerkiksi television Nukkumatti-ohjelmat, joita katseltiin Suomessakin.  Olga Pihlman / Yle
 Musiikilliset yhteydet Itä-Saksaan oli luotu jo aiemmin. Suomalaisia gospel-muusikoita oli käynyt DDR:ssä ennen Gospel Poweriakin. Hela ja Gospel Power asuivat kiertueellaan maaseudulla saksalaisissa perheissä Sonderhausenissa ja tulivat hyvinkin tutuiksi monien paikallisten kanssa.
 Heikki Helaa majoittanut pastori  Jürgen Hauskeller   kierrätti nuoria suomalaisia pitkin maata. Retkiä tehtiin muun muassa Weimariin. Retkikohteena oli myös Buchenwaldin keskitysleiri.
 Tuhansien toiveiden yö
 Heikki Hela oli DDR:ssa toisen kerran alkusyksystä 1989 viikon ajan. Hän kävi tapaamassa ihmisiä, joihin oli tutustunut edellisenä kesänä kiertueella. Muutoksen tuulet olivat ilmassa.
 Unkari oli avannut rajat. Ossit jonottivat Trabanteissa Unkarin kautta Itävaltaan pääsyä.
 DDR:ssä kaikki tuntuivat odottavan jokaista. Maaseudulla oli rauhallista, mutta tulevaa mietittiin. Berliinissä syksyllä 1989 alkoi olla levotontakin. Valtiona DDR juhli 40-vuotisjuhliaan, mutta yhtäkkiä kaikki muuttui.
 – Ei kukaan uskonut, että se tapahtuisi niin nopeasti.  Taisi tapahtua ihan puoliksi vahingossa , kun hallituksen tiedottaja  Günter Schabowski  lausahti, että nyt se raja ilmeisesti aukeaa.
 Heikki Helan yksi tunnetuimmista kappaleista on "Uneton yö". Laulun yhdessä säkeessä kerrotaan, että on "tuhansien toiveiden yö". Tuhansien toiveiden yötä Hela ei kuitenkaan itse ole yhdistänyt Berliinin muurin murtumiseen.
 Itäberliiniläisiä jonottamassa raja-asemalla Berliinissä illalla 9. marraskuuta 1989. EPA
 – Se oli valtava toive niillä ihmisillä, jotka me opimme silloin tuntemaan, että jos jonain päivänä pääsisi länteen. Oli se tuhansien toiveiden yö.
 Voisiko Helaa kiinnostaa kirjoittaa vielä noista ajoista joskus?
 – Voisihan sitä miettiä ja jotain absurdia ehkä tehdä, vaikkapa oluesta sakastissa tai kuinka mentiin Trabanteilla kohti Buchenwaldia. En tiedä, sanoo Hela.
 Berliinin muurin murtumiseen marraskuussa 1989 liittyy monelle muistelijalle henkilökohtaisia tuntemuksia.
 Saksan nykyinen liittokansleri  Angela Merkel  on esimerkiksi harmitellut The Guardian -lehden haastattelussa, että hänellä sattui olemaan juuri silloin illalla saunailta, kun raja avattiin ja muuri alkoi murtua länteen.

Muusikko Heikki Hela kiersi DDR:ää muurin murtumisen alla 1989: "Ottakaa pojat kaljaa, niin jaksatte"


Summary: Kela-kyytien kilpailutus on järjestettävä uudestaan Lapissa, Etelä-Pohjanmaalla ja Kanta-Hämeessä.

Markkinaoikeuden päätöksen mukaan Kela on kilpailuttanut väärin sairasvakuutuksesta korvattavia taksimatkoja. Marraskuun alussa annetut ratkaisut koskevat Kanta-Hämettä, Etelä-Pohjanmaata ja Lappia. Kaikissa sopimukset Kela-kyydeistä on tehty vuoden 2021 loppuun.
 Etelä-Pohjanmaalla Kela hankki kuljetukset Keskustaksi Oy:ltä ja sulki Luomanpahkan Taksi Oy:n tarjouksen pois tarjouskilpailusta. Hankinnan ennakoitu arvonlisäveroton kokonaisarvo on noin 60 miljoonaa euroa. Luomanpahkan Taksi valitti asiasta.
 Markkinaoikeus kieltää  ratkaisussaan  Kansaneläkelaitosta tekemästä tätä hankintasopimusta miljoonan euron sakon uhalla.
 Kanta-Hämeessä 34 miljoonan euron Kela-kyydit voitti Tampereen Aluetaksi viime vuoden maaliskuussa. Ratkaisusta valitti kilpailusta pois suljettu loppilainen Lin-Car.
 Tuomioistuin kumosikin hankintapäätöksen ja asetti  ratkaisussaan  Kelalle puolen miljoonan euron uhkasakon sen täytäntöönpanon estämiseksi.
 Lapissa Kansaneläkelaitos sulki Rovaniemen Aluetaksi Oy:n tarjouksen tarjouskilpailusta tarjouspyynnön vastaisena. Kilpailutuksen voitti PRO-Keskus Oy:n tarjous. Hankinnan arvo on noin 68 miljoonaa euroa. Markkinaoikeus antoi  ratkaisussaan  Kelalle 600 000 euron uhkasakon.
 Virheellinen kilpailutus
 Markkinaoikeus arvioi, onko asiassa kysymys palveluhankintasopimuksesta vai palveluja koskevasta käyttöoikeussopimuksesta. Oikeus katsoi, että koska toiminnallinen riski siirtyy hankintayksiköltä palveluntuottajalle merkittävässä määrin, hankittavaa palvelua tulee pitää käyttöoikeussopimuksena. Kilpailutus oli siis järjestetty alkuaankin väärin, palveluhankintana.
 Markkinaoikeuden mukaan Kelan onkin järjestettävä uusi tarjouskilpailu.
 Päätökseen saa hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen vain, jos korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan. Markkinaoikeuden päätöstä on valituksesta huolimatta noudatettava, jollei korkein hallinto-oikeus toisin määrää.

Kela hävisi Markkinaoikeudessa kiistan taksikyydeistä – uhkasakkoja ja uusi kilpailutus


Summary: Matkatoimistot toivovat ilmaisen nettiviisumin lisäävän matkustusta Venäjälle.

Venäjän sähköinen viisumi ei ole vaikuttanut perinteisten viisumihakemusten määrään matkatoimistoissa.
 Syynä pidetään sitä, ettei lokakuussa käyttöön tullut e-viisumi sovellu kaikkeen matkustamiseen. Viisumeja välittävien matkatoimistojen mukaan esimerkiksi vuosiviisumi on kätevämpi vaihtoehto Venäjälle usein matkaileville.
 E-viisumilla ei toistaiseksi voi myöskään matkustaa Suomen ja Venäjän välisessä junaliikenteessä.
 – Emme ole huomanneet viisumihakemusten määrässä laskua emmekä piikkiä. Se johtuu todennäköisesti siitä, että myymme paljon Allegro-matkapaketteja, joita varten on edelleen hankittava tavallinen viisumi, Matkatoimisto Kymenmatkojen toimitusjohtaja  Satu Mäntyvaara  sanoo.
 Haminalaisen JaPi-Matkojen omistaja  Jarmo Ahonen  on samoilla linjoilla.
 – Meillä on sellaisia asiakkaita, jotka ovat vuosia käyneet Venäjällä useamman kerran kuukaudessa. Heitä sähköinen viisumi ei palvele. Satunnaista matkailijaa se sen sijaan palvelee. Nettiviisumi ei maksa mitään, jos tekee itse, Ahonen toteaa.
 E-viisumin saa Venäjän suurlähetystön verkkosivuilla täytettävällä lomakkeella.
 Myös Pohjolan Matkalla on toimistopäällikkö  Noora Turun  mukaan paljon junalla ja monikertaviisumilla matkustavia asiakkaita.
 – Tuleva vuosi ja varsinkin loppukevät tulee näyttämään, millainen vaikutus e-viisumilla on isommassa mittakaavassa. Loppukeväästä tehdään eniten ryhmämatkoja Venäjälle, Turku sanoo.
 Kasvua liiketoimintaan
 Venäjälle on voinut lokakuusta saakka matkustaa ilmaisella nettiviisumilla. Viisumin saa Venäjän suurlähetystön verkkosivuilla täytettävällä lomakkeella. E-viisumilla voi matkustaa Pietariin ja Leningradin alueelle kahdeksaksi päiväksi.
 Suomessa oli marraskuun alussa haettu sähköistä viisumia  lähes 2 000 kertaa .
 – Täytyy olla iloinen, että viisumihakemuksia on tullut niin paljon. Sehän tarkoittaa, että matkailu Pietariin mahdollisesti kasvaa, Satu Mäntyvaara toteaa.
 Mäntyvaara ei koe, ettäsähköinen viisumi kilpailisi matkatoimiston liiketoiminnan kanssa.
 – Pikemminkin koen, että siitä saattaisi olla meille paljon hyötyä. Jos e-viisumi tulisi käyttöön myös Allegro-junissa, se tarkoittaisi, että voisimme myydä matkapaketteja paljon pidempään, koska e-viisumin saa kokemusten perusteella neljässä päivässä, kun tavallisen viisumin hankintaan menee pari viikkoa. Se olisi meille huomattava etu.
 Matkatoimistot myös tekevät e-viisumihakemuksia asiakkaiden puolesta.
 Kun viisumi on ollut niin kallis, moni on jättänyt sen takia menemättä Venäjälle.  Jarmo Ahonen
 Nettiviisumilla ei toistaiseksi voi matkustaa Suomen ja Venäjän välillä liikennöivissä Allegro-junissa, koska niissä ei ole sähköisen viisumin tarkastukseen tarvittavaa tekniikkaa. E-viisumi on kuitenkin  tarkoitus saada tulevaisuudessa käyttöön myös junissa.
 JaPi-Matkojen omistaja Jarmo Ahosella on positiiviset odotukset e-viisumin suhteen. Hän uskoo, että kesän tullessa e-viisumia käytetään enemmän, myös ryhmämatkoilla.
 – Päivän matka vaikka Viipuriin on aivan älyttömän hintainen, koska kertaviisumi matkaa 75 tai 80 euroa. Toivottavasti päivämatkalaiset lisääntyvät sähköisen viisumin myötä. Se tuo liiketoiminnalle lisää kapasiteettia. Kun viisumi on ollut niin kallis, moni on jättänyt sen takia menemättä Venäjälle.
 Perinteinen kertaviisumi on kiinnitetty passiin, jolloin passi on ollut joitakin päiviä poissa käytöstä. Arkistokuva. Heikki Haapalainen / Yle
 – Majoitus ja viisumi ovat keskenään samaa hintaluokkaa kesäaikaan, kun hinnat ovat korkeammalla. Eihän siinä ole matkustajan kannalta mitään tolkkua, Ahonen toteaa.
 Pohjolan matkojen toimistopäällikkö Noora Turku uskoo, että sähköisestä viisumista voisi olla yhtiölle hyötyä esimerkiksi bussimatkustuksessa.
 – Kyllähän se toki matkustajan kuluja pienentää. Voisi olettaa, että bussimatkustus Venäjälle tulisi sähköisen viisumin myötä lisääntymään.

Matkatoimistot suhtautuvat toiveikkaasti uuteen e-viisumiin: ''Saattaisi olla meille paljon hyötyä''


Summary: Hämeenlinnalaiskirjailijan ensi vuonna ilmestyvä teos on jo kustantajalla luettavana.

Hämeenlinnalaiskirjailija  Juha-Pekka Koskinen  on tehnyt sopimuksen Tulisiipi-kirjan käännösoikeuksista Ferly-agentuurin kanssa. Kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaaksi torstaina nimetystä teoksesta tehdään parhaillaan käännösnäytteitä vientityötä varten.
 – Olen pitänyt kirjojeni käännösoikeudet itselläni tosi pitkään, enkä ole hakenut sitä aktiivisesti moneen vuoteen. Nyt kun tuli tämä tilaisuus ja agentti oli niin kiinnostunut, niin sitten solmin kyllä sopimuksen, kertoo JP Koskinen.
 Sopimus Tulisiivestä ja Ystäväni Rasputinista on tehty jo paljon ennen tietoa tuoreimman teoksen Finlandia-ehdokkuudesta.
 – Nyt on kierretty jo parit messut ja Tulisiipi on esitelty lehdykkänä. Käännösnäyte on vasta tekeillä ja sitä tarvitaan aina kuitenkin siihen varsinaiseen myyntityöhön, eli se on vielä siinä vaiheessa.
 Koskinen otti ehdokkuuden rauhallisesti
 JP Koskinen on ehdolla kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajaksi jo toistamiseen. Mies kertoo, että nyt ehdokkuus tuntuu erilaiselta.
 Finlandia-ehdokkaat ovat tänä vuonna hyvin erilaisia, joten jokaiseen makuun löytyy luettavaa. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 – Kun on ollut jo yhden kerran jossain, ei se toinen kerta ole ihan samanlainen. Tiedät vähän mitä on tulossa ja millainen se hässäkkäpäivä on. En ollut ehkä niin vieraalla maalla kuin ensimmäisellä kerralla, kun kaikki oli uutta. Osasin ottaa vielä rauhallisemmin kuin tavallisesti, kuvailee Koskinen Finlandia-ehdokkaiden julkistustilaisuutta.
 Jo pelkkä ehdokkuus on merkittävä asia kirjailijalle.
 – Kun vuonna 2013 ystäväni Rasputin oli ehdolla, niin se näkyi kirjan myynnissä ja nosti muitakin kirjojani esille. Toinen ehdokkuus vahvistaa sitä: yksi kerta voi olla vahinko, mutta kun toisen kerran sattuu sama vahinko, niin ehkä se on taitoa. Toinen ehdokkuus on kovempi meriitti ja se lisää kiinnostusta vielä lisää, näin luulen.
 Voittajan valitsee Yleisradion toimitusjohtaja  Merja Ylä-Anttila . Kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinto julkistetaan marraskuun 27. päivänä.
 Tulisiipi yhdistää kolme tarinasolua
 Tulisiipi lähti Koskisen mukaan syntymään kolmesta isommasta tarinasolusta: unelmien perään lähteminen, avaruuskilpailu sekä sota ja vankileirit. Kirja kertoo historiallisista tapahtumista lentäjäksi haluavan pienen pojan silmin.
 –Se liikkuu ajassa 1920-luvun lopusta 60-luvun alkuun eli 40 vuotta. Maantieteellisesti se kulkee Pohjois-Amerikasta Neuvosto-Karjalaan ja Neuvostoliittoon. Kaarlella on ainoana intohimona lentäminen ja se kulkee kirjassa koko ajan mukana punaisena lankana.
 Pikkupoikana koettu lentonäytös sinetöi Kaarlen kohtalon ja hän päättää, että hänestä tulee lentäjä. Kirja vie lukijan keskelle tapahtumia ja imaisee historian pyörteisiin.
 – Me näemme historian jälkikäteen ja tiedämme miten kaikki meni. Kaarlelle se on arkipäivää, hän tietää vähemmän kuin lukija. Suuri traagisuus syntyy jälkikäteen, kun tiedetään, mihin tietyt valinnat ovat johtaneet.
 Eikä tässä tietenkään vielä kaikki: tuotteliaan Koskisen vuonna 2020 ilmestyvä romaani on jo kustantajalla luettavana.
 – Ennakoin, että syksystä voisi tulla kiireinen ja tein hiukan etukenossa, nyt ehdin rauhassa Tulisiiven kanssa hyöriä ympäriinsä.

Juha-Pekka Koskisen Tulisiipi saattaa lentää kansainvälisille markkinoille


Summary: Ruokakaupan pitää tänä päivänä tarjota sekä elämyksiä että olla nopea ja vaivaton ostosten noutopaikka, sanovat asiantuntijat.

Tästä on kyse IGD on kaupan alan tutkimus- ja asiantuntijaorganisaatio Isosta-Britanniasta. Vuoden kauppa valitaan vuosittaisessa IDG Awards -gaalassa. Vuosittain palkintoraati vierailee noin 1000 kaupassa ympäri maailmaa. Muut finalistit olivat Giant Heirloom, Philadelphia (USA), Sainsbury's, Selly Oak (Iso-Britannia), Sam's Club Now, Dallas (USA), Pão de Açúcar, São Paulo (Brasilia), SuperValu, Clonakilty (Irlanti) ja Fooby, Lausanne (Sveitsi).
 Ruokakaupassa on kaksi selvää trendiä: Nopeus ja vaivattomuus, mutta samalla hitaus ja elämyksellisyys.
 Yhtäältä ruokakauppojen pitää olla mahdollisimman helppoja ja vaivattomia noutopisteitä arjen perustarvikkeille. Toisaalta niiden pitäisi tarjota erikoisempia tuotteita juhlahetkiin sekä olla niin suuri elämys, että siellä haluaa viettää aikaa.
 Lisäksi ruokakaupat haluavat olla entistä enemmän hyvän ruuan ja terveellisen ruokavalion asiantuntijoita.
 Näin visioi vähittäiskauppaan erikoistunut markkinoinnin tutkija  Mikko Hänninen  Aalto yliopiston kauppakorkeakoulusta. Hän on ollut mukana kehittämässä otsikoihin noussutta  Järvenpään Citymarketia, joka valittiin juuri maailman parhaaksi ruokakaupaksi.
 Hännisellä on selvä näkemys siitä, miksi kauppias  Markku Hautalan  ruokakauppa keskikokoisessa suomalaisessa kaupungissa on noussut maailman parhaaksi.
 – Make kiertää maailmaa, seuraa alan trendejä sekä uskaltaa ottaa riskejä ja panostaa uuteen, sanoo Hänninen.
 Tämä kilpailijoilta puuttui
 Yksi asia erottaa Järvenpään Citymarketin muista kilpailuun osallistuneista ruokakaupoista, joissa on myös omat ravintolansa ja räätälöity valikoimansa: Suomalaismarketin konsepti on hyvin vahvasti kauppiaansa itse luoma. Muut finalistit olivat merkittävien toimijoiden lippulaivamyymälöitä, jossa suunnittelun hoitaa pääkonttori.
 – Järvenpään kauppa on pitkälti kauppiaan oma luomus. Se ei ole ketjun ja valtavan koneiston tekele, sanoo Hänninen.
 Järvenpään Citymarket on kauppias Hautalan pitkän kehitystyön tulos: sieltä löytyy sushilinjasto, nimekkään kokin pyörittämä ravintola, pizzauuni sekä jäätelötehdas.
 – Järvenpää on ollut jo pari vuotta suunnannäyttäjä monelle kaupan toimijalle. Tältä modernin ruokakaupan pitää näyttää, sanoo Hänninen.
 Yksi Järvenpään vetonauloista on se, että marketissa on oma jäätelönvalmistuspiste. Petteri Juuti / Yle
 Uusi trendi alkoi Stockan Herkusta
 Stockmannin Herkku paraatipaikalla Helsingin keskustassa oli yksi Suomen ensimmäisistä tavarataloista, joka yhdisti ruokakaupan, ravintolan ja viinibaarin. Nyt samaa ideaa ollaan viemässä automarketteihin koko kansan huviksi.
 Päivittäistavarakauppa-yhdistyksen toimitusjohtajan  Kari Luodon  mukaan yksi uusista trendeistä on laadukkaan ja terveellisen valmisruuan ostaminen mukaan kaupasta.
 Se vastaa kiireisten kaupunkilaisten haluun säästää aikaa, mutta silti syödä hyvin. Esimerkiksi Triplan K-Supermarketissa on ravintola, jossa  keittiömestari loihtii ruokia kotiin vietäväksi (Talouselämä) .
 Iso osa asiakkaista tulee hakemaan Järvenpään marketista susheja, sillä niissä käytetään Japanista saakka tuotua riisiä.  Petteri Juuti / Yle
 Yksi kasvava kohderyhmä ovat eläkeläiset, muistuttaa Hänninen.
 – Eläkeläisten määrä kasvaa ja heillä on aikaisempaa enemmän rahaa ravintolaruokailuun. Ruokakauppa on siis kehityksen juurella, sanoo Hänninen.
 Nopeutta ruokashoppailuun tuovat esimerkiksi mobiiliskannerit: asiakas skannaa itse tuotteet laittaessaan ne ostoskoriin ja aikaa säästyy kassalla. Kesko testaa parhaillaan mobiiliskannereiden käyttöä ruokakaupoissaan.
 Jokaisesta ruokakaupasta tuskin tulee ravintola- ja elämysmaailmaa, jossa on uniikki valikoima. Hännisen mukaan ne keskittyvät jatkossa kasvukeskuksiin, joissa on enemmän kuluttajia, jotka hakevat elämyksiä.
 Lue lisää:
 Järvenpääläinen kauppa yhdisti supermarketin ja ravintolan –  palkittiin Lontoossa maailman parhaana

Yksi asia erottaa maailman parhaaksi valitun järvenpääläisen ruokakaupan muista finalisteista – "Make kiertää maailmaa ja uskaltaa ottaa riskejä"


Summary: Puolueet vahtivat toisiaan, ettei mikään kirjaus ilmastopolitiikasta poikkea siitä, mitä hallitusohjelmassa on sovittu.

Liikenne- ja viestintävaliokunta (Suomi)

Keskusta ja vihreät ovat jälleen kiistelleet ilmastopolitiikasta. Tällä kertaa poikkeuksellinen välikohtaus koettiin eduskunnan liikenne- ja viestintävaliokunnassa.
 Hallituspuolueiden edustajat vetäytyivät torstaina kesken kokouksen sovittelemaan näkemyserojaan kirjauksesta, joka koski polttoaineverojen korotusta ja ilmastopolitiikkaa.
 Ylen tietojen mukaan kysymys oli viime kädessä yhden virkkeen muotoilusta valiokunnan lausunnossa.
 Tapaus kertoo, kuinka tarkasti hallituspuolueet vahtivat toisiaan itselleen tärkeissä asioissa. Nyt kysymys oli hallituksen sopimista bensiinin ja dieselin verokorotuksista.
 Hallituspuolueiden keskinäistä kiistelyä valiokunnan kokouksessa ja vielä opposition nähden on tulkittu noloksi tapaukseksi.
 Kiistely alkoi, kun liikenne- ja viestintävaliokunta viimeisteli lausuntoaan hallituksen budjettiesityksestä ja julkisen talouden suunnitelmasta. Hallitus aikoo korottaa raakaöljyyn perustuvien bensiinin ja dieselin veroa 250 miljoonaa euroa vuositasolla ensi elokuusta alkaen.
 Tämä ei ollut ensimmäinen kerta, kun  keskusta ja vihreät kiistelevät ilmastopolitiikasta .
 "Kiista naurettava yksityiskohta", "Juupas-eipäs -keskustelua"
 Keskustan ja vihreiden kiistelyä valiokunnassa kuvattiin Ylelle "loppujen lopuksi pieneksi ja naurettavaksi yksityiskohdaksi".
 Liikenne- ja viestintävaliokunta hyväksyi torstaina  lausunnon , jossa todettiin polttoaineveron korotuksesta seuraavasti:
 Polttoaineveron korotusesityksen vaikutukset näkyvät voimaan astuessaan sekä kansalaisten ja kuluttajien lisääntyvinä kuluina että kuljetusalan ja elinkeinoelämän lisäkuluina ja kilpailukyvyn heikkenemisenä. Valiokunta kiinnittää valtiovarainvaliokunnan huomiota polttoainekustannusten korotusten kielteisiin vaikutuksiin ja pitää erittäin tärkeänä, että harkitusti ja selvityksiin perustuen valmistellaan liikenteen osalta verotuksen kokonaisuudistus kansalaisten liikkumisen ja kuljetusalan toimintaedellytykset huomioon ottaen.
 Keskusta ehdotti , että kyseisen kohdan loppuun voitaisiin lisätä myös  maininta autoilusta.
 Autoilu-sanan lisääminen viritti valiokunnan kokouksessa kiistelyn keskustan ja vihreiden kesken. Vihreitä lukuunottamatta muut hallituspuolueet olisivat hyväksyneet ehdotuksen.
 Keskustan lisäysehdotuksen jälkeen vihreät tarjosi omaa lisäystään lausuntoon seuraavasti: " Korotus noudattaa saastuttaja maksaa -periaatetta  ja on linjassa Suomen ilmastotavoitteiden kanssa."
 – Kokouksessa oli hetki juupas-eipäs -keskustelua, yksi lähde kuvaa tilannetta Ylelle.
 Muut hallituspuolueet eivät hyväksyneet vihreiden lisäysehdotusta.
 Puheenjohtaja Suna Kymäläinen keskeytti valiokunnan  kokouksen, jotta hallituspuolueet saivat neuvottelutauon kiistansa ratkomiseen. Hanne Salonen / Eduskunta
 Puheenjohtaja: Kokouksessa tilanne vaikutti jumittuvan
 Valiokunnan puheenjohtaja, SDP:n  Suna Kymäläinen  kuvaa, että kokouksessa tilanne vaikutti jumittuvan.
 – Oli parempi, että hallituspuolueet keskustelevat keskenään, ei koko valiokunnan kanssa. Oli tarve puhua toimintatavoista ja etsiä kompromissia, Kymäläinen kertoo.
 Valiokunnan varapuheenjohtaja  Ari Torniainen  (kesk.) muistuttaa, että lausunto on lopulta hallituspuolueiden yksimielinen näkemys sekä hallitusohjelman ja asiantuntijakuulemisten mukainen. Torniainen oli keskustan muutosehdotuksen tekijä.
 Eduskunnassa käytäntö on, että valiokuntaneuvos virkamiehenä kirjoittaa lausunnon pohjaehdotuksen, johon valiokunnassa voi esittää muutoksia.
 Muutosten esittäminen ja tekeminen on tavanomaista. Hallituspuolueiden keskinäinen kiistely ja kokoustauon tarve käsittelyn loppuvaiheessa on poikkeuksellista.
 Neuvottelutauon aikana hallituspuolueet pääsivät sopuun. Sekä keskusta että vihreät peruivat lausunnon muutosehdotuksensa. Hanne Salonen / Eduskunta
 Kiistellen ulos kokouksesta, yksimielisenä takaisin
 Kiistan selvittämiseen hallituspuolueet tarvitsivat puolen tunnin neuvottelutauon.
 Raimo Piirainen , SDP:n varajäsen valiokunnassa, pyysi asian pöydälle. Hallituspuolueiden kansanedustajat marssivat ulos kokouksesta lähistöllä olleeseen tyhjään huoneeseen neuvonpitoon.
 Puolen tunnin kuluttua hallituspuolueiden edustajat palasivat kokoukseen yksimielisinä.
 Keskustan ja vihreiden edustajat peruivat ehdotuksensa, kuten  valiokunnan pöytäkirjasta  näkyy.
 Autoilu-sana jäi pois valiokunnan lausunnosta. Myöskään vihreiden ehdotusta ei otettu lausuntoon.
 Sen sijaan lausuntoon lisättiin maininta kansalaisten liikkumisesta. Niinpä kiistelty kohta lopulta kirjattiin muotoon "valmistellaan liikenteen osalta verotuksen kokonaisuudistus  kansalaisten liikkumisen ja kuljetusalan toimintaedellytykset huomioon ottaen ".
 Valiokunta siis arvosteli sitä, että polttoaineveron korotus lisää kustannuksia ja ehdotti, että hallitus aloittaisi liikenteen verotuksen kokonaisuudistuksen.
 Vihreät kiistää draaman: Palaveri toimintatavasta
 Torstain valiokuntakiistalle on annettu useita tulkintoja.
 Sitä on pidetty jälleen osoituksena keskustan ja vihreiden eri näkemyksistä ilmastopolitiikasta ja epäilty vihreillä olevan paineita saada ilmastonmuutoksen torjunta näkymään paremmin. Lisäksi on pohdiskeltu vihreiden uusien kansanedustajien vähäistä kokemusta valiokuntatyöskentelystä.
 Vihreiden valiokuntavastaava, kansanedustaja  Mirka Soinikoski  kiistää, että kyse olisi ollut vihreiden kokemattomuudesta. Soinikosken mukaan kyse oli keskustelusta, miten liikenne- ja viestintävaliokunta toimii.
 – Ei siinä ollut sen kummempaa draamaa. Se oli toimintatapapalaveri eikä kyse ollut vihreistä, Soinikoski sanoo.
 Lausunto on liikenne- ja viestintävaliokunnan näkemys valtiovarainvaliokunnalle, joka tekee lopullisen päätösehdotuksen eli mietinnön koko eduskunnalle. Kysymys on siitä, millaisessa muodossa hallituksen budjettiesitys lopulta hyväksytään.
 Perussuomalaiset ja kokoomus jättivät lausuntoon eriävät mielipiteet. Perussuomalaiset suhtautuivat erittäin kriittisesti polttoaineveron korotuksiin. Kokoomus vaatii, että polttoaineveron korotukset on peruttava.
 Viime vaalikaudella eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnassa oli myös silloisten  hallituspuolueiden kesken kiistoja  sotesta eli sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistuksesta.  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus erosi kesken kauden eikä sotea syntynyt.
 LUE LISÄÄ:
 Analyysi: Keskusta ja vihreät ruokasodassa – lihavero jakoi puolueita jo Ylen vaalikoneessa
 Haavisto keskustan ja vihreiden jatkuvasta ilmastonokittelusta: "Juuri on päästy Säätytalolta, jossa tavoitteet tehtiin yhdessä"
 Pääministeri Antti Rinne keskustan ja vihreiden nokittelusta ympäristöpolitiikassa: "Asiat pitää vain klaarata porukalla kuntoon"
 Liikenne- ja viestintävaliokunnan lausunto hallituksen budjettiesityksestä
 Liikenne- ja viestintävaliokunnan pöytäkirja 7.11.2019

Keskustan ja vihreiden välillä leimahti taas – Eduskunnan valiokunta keskeytti kokouksensa, kun alkoi vääntö autoilu-sanasta


Summary: Laajennustyöt mahdollistavat matkustajamäärän kasvattamisen 30 miljoonaan.

Euroopan investointipankki lainaa Finavialle 150 miljoonaa euroa Helsinki-Vantaan lentoaseman laajentamista varten.
 Rahoitus liittyy kentän kehitysohjelman neljänteen vaiheeseen, jossa kakkosterminaalia laajennetaan ja liikenneyhteyksiä parannetaan. Näkyvin muutos on uusi pääsisäänkäynti kakkosterminaaliin, sanoo Finavian toimitusjohtaja  Kimmo Mäki .
 – Viimeinen kehitysohjelman vaihe koskee matkustajien kentälle saapumista ja kentältä lähtemistä, Mäki kertoo.
 Kentän kehitysohjelma alkoi vuonna 2013 ja valmista on vuonna 2022. Kokonaisuudessaan projektin arvo on noin miljardi euroa. Matkustajamäärän odotetaan nousevan nykyisestä 20 miljoonasta 30 miljoonaan.
 Uusi yhteys juna-asemalta
 Uuteen kakkosterminaaliin rakennetaan tunneliyhteys nykyiseltä kehäradan asemalta, mutta tunnelissa otetaan huomioon myös yhteys mahdollisesti tulevaisuudessa toteutuvaan lentoaseman kaukoliikennerataan.
 Myös lentoaseman linja-auto- ja taksialueet uudistetaan. Kokonaisuudessaan yhdeksän vuoden kehitysprojektin arvo on noin miljardi euroa.
 – Varaudumme siihen, että meillä on lisää kapasiteettia Aasiaan suuntautuvia laajarunkokoneita varten, toimitusjohtaja Mäki toteaa.
 Matkustajat pitävät kentästä ja toimitusjohtajan mukaan näin pitää olla jatkossakin.
 – Tärkeä asia on se, että asiakaskokemusta voidaan parantaa ja meillä on viimeisen päälle asianmukaiset tilat kasvavia matkustjaavirtoja varten.
 Asemalle rakennetaan myös uusi pysäköintitalo, johon mahtuu 1 800 parkkipaikkaa.
 Finavia ja investointipankki allekirjoittivat neljänteen rakennusvaiheeseen liittyvän lainasopimuksen perjantaina Helsingissä. Allekirjoitustilaisuudessa investointipankkia edusti sen varapääjohtaja  Alexander Stubb .
 Lisää aiheesta:
 Terminaali 2:n mullistus käynnistyy tammikuussa – matkustaja, varaudu pitkiin kävelymatkoihin ja muuttuviin liikennejärjestelyihin Helsinki-Vantaalla
 Helsinki-Vantaalle tarvitaan pikaisesti kymmeniä rajavartijoita lisää – Ylittikö Aasian liikenteen kasvu kaikki ennusteet?
 Helsinki-Vantaan lentoasemasta tuli Suomelle pikku-Nokia – ja eteläsiipi on uusin ässä hihassa
 Aasian-matkaajat liukuhihnalla koneeseen ja ulos  – Helsinki-Vantaan jättilaajennus on nyt puolivälissä

Helsinki-Vantaa laajenee jälleen: Uusi pääsisäänkäynti ja tunneli juna-asemalle – Euroopan investointipankki lainasi 150 miljoonaa


Summary: Pohjois-Karjalan ammattiopisto Riveria on kouluttanut uusia tiehöylänkuljettajia syksystä lähtien.

Tiehöylien kysyntä on ollut Suomessa vaisua monta vuotta. Kunnat ja teiden ylläpitäjät ovat säästöpaineissa turvautuneet halvempiin vaihtoehtoihin.
 Tiekarhuksi kutsuttu höylä on arvokas hankinta. Peruskone maksaa varustelusta riippuen 350 000–400 000 euroa. Myös käyttökustannukset ovat korkeat.
 Tänä vuonna höylien kysyntä on kääntynyt kasvuun. Tiehöyliä tarvitaan etenkin alemman tieverkon eli maanteiden ja sorateiden kunnostustöihin.
 Kiteellä pääpaikkaansa pitävä Veekmas on Suomen ainoa tiehöylien valmistaja. Yrityksen toimitusjohtaja  Esa Halttunen  kertoo, että kulunut vuosi on ollut huomattavasti edellistä vilkkaampi.
 Valtaosa yrityksen valmistamista tiehöylistä viedään Ruotsiin, mutta vuosien tauon jälkeen tilausmäärät ovat kasvaneet myös Suomessa.
 Tiehöylä painaa keskimäärin 20 tonnia. Heikki Haapalainen / Yle
 Vanha kuljettajakaarti eläkeiässä
 Kysynnän kasvun myötä ammattitaitoisista tiehöylänkuljettajista on pulaa. Ammattiopisto Riverian koulutuspäällikkö  Aki Hankilanoja  kertoo, että kuljettajakoulutus polkaistiin syksyllä käyntiin kentältä tulleiden toiveiden takia.
 – Vanha kuljettajakaarti alkaa olla jo eläkeiässä. Uusia tekijöitä tarvitaan tiestön kunnossapitoon, jotta muun muassa suunniteltujen sellutehtaiden puutaravakuljetukset pystytään turvaamaan, Hankilanoja selittää.
 Teiden perustusten rakentamisen ohella tiehöylille on käyttöä kaivosteollisuudessa sekä sorateiden kunnossapidossa.
 Kiteellä ja Iisalmessa on lokakuun alussa  käynnistynyt tutkimus , missä tiehöylällä hoidettuja sorateitä verrataan traktorilanalla hoidettuihin teihin. Tuloksia on luvassa viimeistään vuonna 2024.
 Tiehöylänkuljettajien koulutus on kallista. Ammattiopisto Riverian koulutuspäällikkö Aki Hankilanoja (vas.) ja opettaja Toni Kärnä ovat tyytyväisiä, että tänä vuonna koulutukseen järjestyi rahoitus. Jatko selviää keväällä. Heikki Haapalainen / Yle
 "Tiehöylä on maanrakennusalan koneista vaativin"
 Tiehöylän käyttöä Riveriassa opettava  Toni Kärnä  huomauttaa, että etenkin talviaikaan tiehöylä on ylivertainen kone jäisten polanteiden poistoon.
 – Millään muulla koneella tien pintaa ei saa niin puhtaaksi jäästä kuin tiekarhulla. Sorateillä karhu nostaa tien pinnassa olevaa hiekkaa pintaan, jolloin tietä ei tarvitse edes hiekoittaa.
 Kärnä on itse tiehöylänkuljettaja toisessa polvessa. Hänen mukaansa tiehöylä on maanrakennusalan koneista vaativin käytettävä.
 – Pään pitää pyöriä kuin pöllöllä. Kuljettajan pitää seurata tienpintaa, terää, liikennettä edessä, takana ja sivuilla. Lisäksi silmän ja käden yhteistyön pitää olla saumatonta ja syvyysnäön hyvä.
 Kati Tiilikainen toivoo työllistyvänsä tiehöylänkuljettajaksi.  Heikki Haapalainen / Yle
 "Tykkään näistä isoista härpättimistä"
 Kiteellä tiehöylänkuljettajakoulutuksessa on kuusi opiskelijaa. Hakijoita oli yksitoista, ja pois karsiutuivat ne, joilla ei ollut aiempaa kokemusta kookkaista työkoneista.
 Kati Tiilikainen  on aiemmalta koulutukseltaan metsäkoneenkuljettaja. Parikymmentä tonnia painavan tiehöylän kuljettaminen on silti oma lajinsa.
 – Olen vielä sen verran keltanokka, että paniikki iskee heti päälle, jos edessä tai takana on autosuma ja pitäisi päästä pois tieltä, Tiilikainen nauraa.
 Hänelle tiehöylänkuljettaja on kuitenkin unelma-ammatti.
 – Minulla on tämmöinen isojen koneiden fetissi. Tykkään näistä isoista härpättimistä.
 Lue lisää:
 Soratiet surkeassa kunnossa – urakoitsijat lanaavat hiekkateitä liian kevyellä kalustolla eikä uutta järeää kalustoa uskalleta hankkia
 Miksi aura-auto jättää penkan? Minne katosivat tiekarhut? 5 kysymystä ja vastausta teiden talvikunnossapidosta

Tiehöylien kysyntä kasvaa, mutta harva osaa enää ajaa niitä – Kiteellä järjestetään nyt ajokoulutusta: "Minulla on isojen koneiden fetissi"


Summary: Eksoten tarkastuslautakunta harkitsee tutkintapyynnön tekemistä hallituksen puheenjohtajan toiminnasta.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten hallituksen puheenjohtaja  Marja-Liisa Vesterisen  (sd.) toiminnasta on noussut kohu.
 Eksoten tarkastuslautakunta esittää tutkintapyynnön tekemistä poliisille Vesterisen toiminnasta.
 Tarkastuslautakunta päättää keskiviikkona, marraskuun 13. päivänä, tekeekö se tutkintapyynnön vai ei.
 Puheenjohtajan toimintatavat puntarissa
 Vesteriselle on tällä viikolla järjestetty kuulemistilaisuus, jossa Eksoten valtuuston puheenjohtajat ja tarkastuslautakunnan puheenjohtaja ovat keskustelleet hänen kanssaan hänen toimintatavoistaan.
 Kuulemistilaisuuden järjestämisen syynä on ollut se, että Eksoten henkilöstö on ottanut tarkastuslautakuntaan yhteyttä useissa Vesterisen toimintaan liittyvissä asioissa.
 – Pitempään on ollut sellaista ilmassa, että hänen toimintansa on ollut epäasiallista. Hän mielellään ottaa osaa operatiivisiin tehtäviin ja viime kesänähän tämä sitten kulminoitui siihen nuorten lääkäreiden rekrytointikampanjaan, sanoo Eksoten hallituksen 2. varapuheenjohtaja  Heikki Järvenpää  (kok.).
 Nuorille lääkäreille suunnatussa ilmoituksessa  hakijoille luvattiin Suomen kärkipalkkaa, loistavia työkavereita ja räätälöitävää työnkuvaa.
 Eksoten julkaiseman ilmoituksen kuvituksena hymyilee ylävartalonsa auringolle paljastanut nuori mies drinkki kädessään.
 Vesterisen mielestä ilmoitus oli sopimaton, ja hän käski poistamaan sen. Niin myös tehtiin.
 "Minun vuoroni joutua tällaisen kohteeksi"
 Aiemmin tällä viikolla järjestetty kuulemistilaisuus liittyy Marja-Liisa Vesterisen mukaan perättömiin väitteisiin. Hän täsmentää, että perättömiä väitteitä on tullut Eksotesta 4–5 henkilöltä.
 Eksoten hallituksen puheenjohtaja Marja-Liisa Vesterisen mukaan hänestä esitetyt väitteet ovat perättömiä. Yle
 – Minuun on kohdistettu perättömiä väitteitä, joista kuulin viime viikon loppupuolella. Koen asian näin, että oli minun vuoroni tässä politiikan kentässä joutua tällaisen kohteeksi, sanoo Vesterinen.
 Hän on kuulemistilaisuudesta lyhytsanainen.
 – Minua on kielletty kommentoimasta enempää enkä missään nimessä haluaisikaan julkistaa tietoja, ketkä näitä väitteitä ovat esittäneet, hän jatkaa.
 – Kun asia etenee, kommentoin mielelläni lisää.

Räväkästä lääkärien rekryilmoituksesta puhkesi riita – sairaanhoitopiirin hallituksen puheenjohtajan toimia selvitetään


Summary: Ukraina vei Venäjän oikeuteen Itä-Ukrainan separatistien rahoittamisesta ja Krimin tataarien kohtelusta.

YK:n alainen Kansainvälinen tuomioistuin ICJ sanoo ottavansa käsittelyyn Ukrainan nostaman oikeusjutun Venäjää vastaan.
 Ukraina pyysi tammikuussa 2017 tuomioistuinta määräämään, että Venäjä lopettaa Venäjä-mielisten voimien tukemisen Itä-Ukrainassa.
 Ukrainan mukaan Venäjä rikkoo terrorismin rahoituksen kieltävää YK:n yleissopimusta.
 Lisäksi Ukraina toivoo tuomioistuimelta määräystä, että Venäjä lopettaisi Krimin tataarien syrjinnän.
 Venäjä oli esittänyt oikeusjutun hylkäämistä sillä perusteella, että tuomioistuimella ei ole toimivaltaa asiassa.
 Oikeuden puheenjohtaja, tuomari  Abdulqawi Yusuf  korosti, että päätös koskee vain toimivaltaisuutta.
 Itse tapauksen käsittely voi kestää kuukausia tai jopa vuosia.
 Alustavassa päätöksessään vuonna 2017 oikeus kehotti Venäjää kunnioittamaan Krimin tataarien instituutioita.
 Toisaalta tuomioistuimen mukaan Ukraina ei ollut toimittanut riittävästi todisteita väitteelleen, että Venäjä tukee terrorismia aseistamalla ja rahoittamalla separatisteja.
 Ukraina hakee korvauksia
 Venäjä miehitti Krimin vuonna 2014 ja on tukenut Itä-Ukrainan separatisteja sotilaallisesti ja taloudellisesti.
 Ukraina vaatii Venäjältä korvauksia separatistien hyökkäysten aiheuttamista tuhoista, mukaan lukien malesialaisen matkustajakoneen alasampumisesta Itä-Ukrainassa heinäkuussa 2014. Koneessa olleet 298 matkustajaa ja miehistön jäsentä kuolivat.
 Uusi rintama Venäjän ja Ukrainan oikeuskamppailussa aukeaa samaan aikaan, kun Ukrainan uusi presidentti  Volodymyr Zelenskyi  yrittää hakea ratkaisua Itä-Ukrainan sotaan, joka on vaatinut yli 13 000 kuolonuhria.
 Ukrainan hallituksen ja Venäjän tukemien separatistien on määrä huomenna lauantaina vetää joukkojaan Petrivsken kylän alueelta. Joukkojen vetäminen taaksepäin on yksi askel kohti rauhanneuvottelujen elvyttämistä.
 Toisaalta nationalistit ja sotaveteraanit ovat vastustaneet Zelenskyin toimia, joita he pitävät myönnytyksinä Venäjälle.
 Päätöksiä ei välttämättä noudateta
 Haagissa Alankomaissa sijaitseva Kansainvälinen tuomioistuin on YK:n tärkein oikeudellinen elin. Se perustettiin vuonna 1946 ratkomaan valtioiden välisiä kiistoja ja antamaan neuvoa-antavia lausuntoja YK:n toimielinten tai erityisjärjestöjen pyynnöstä.
 Tuomioistuimen päätökset ovat lopullisia eikä niistä voi valittaa.
 Toisaalta siltä on puuttunut tehokkaita keinoja pakottaa suurvaltoja noudattamaan päätöksiään.
 Jos maat eivät noudata tuomioistuimen ratkaisua, asia voidaan viedä YK:n turvallisuusneuvostoon.
 Neuvoston pysyvinä jäseninä istuvat suurvallat voivat estää päätösten toimeenpanemisen veto-oikeuttaan käyttämällä.
 Näin kävi esimerkiksi vuonna 1986, kun tuomioistuin päätti Yhdysvaltain rikkoneen kansainvälistä lakia tukiessaan Nicaraguan contra-sissejä ja miinoittaessaan satamia Nicaraguassa.
 Tuomioistuin määräsi Yhdysvallat maksamaan korvauksia Nicaragualla, mutta Yhdysvallat käytti YK:n turvallisuusneuvostossa veto-oikeuttaan ja esti tuomion täytäntöönpanon.

YK:n Kansainvälinen tuomioistuin ottaa Ukrainan ja Venäjän kiistan käsittelyynsä


Summary: Aluehallintovirasto löysi Ikipihlan Anne -hoivakodin toiminnasta runsaasti ongelmia muun muassa lääkehuollossa sekä henkilökunnan osaamisessa.

PIrkanmaalla Sastamalassa toimivan Ikipihlaja Anne -hoivakodin toiminta keskeytetään osittain aluehallintoviraston päätöksellä.
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto päätti perjantaina keskeyttää Pihlajalinna Oyj:n hoivakodin toiminnan, koska hoivakodin asiakas- ja potilasturvallisuus on aluehallintoviraston mukaan merkittävästi vaarantunut.
 Viraston ylitarkastaja  Saija Kujansuun  mukaan hoivakodissa oli puutteita lääkehuollossa ja lääkkeiden säilytyksessä. Lisäksi henkilökunnan osaamisessa on ollut puutteita, osa heistä on ollut vasta alkuvaiheen opiskelijoita ja henkilökuntaa on paikoin ollut liian vähän.
 – On ollut tilanteita, joissa yhdessä työvuorossa on esimerkiksi ollut useita henkilöitä ensimmäistä päivää töissä. Silloin työntekijöillä ei ole ollut riittävää osaamista siitä, miten juuri tässä yksikössä ja juuri näiden asiakkaiden kanssa toimitaan, Kujansuu selventää.
 Ikipihlaja Anne -hoivakodilla on 27 asiakaspaikkaa, mutta yksikössä on Kujansuun mukaan tällä hetkellä 20 asukasta. Avin päätöksen myötä asukaspaikat vähennetään 15:een.
 Käytännössä tämä toteutetaan niin, että toiminta yksikön toisessa kerroksessa keskeytyy. Tähän asti hoivakoti on toiminut kahdessa kerroksessa.
 – Kun asiakkaita on vähemmän ja he ovat kaikki samassa kerroksessa, nykyinen henkilökunta pystyy hoitamaan kaikki asiakkaat. Näin samassa työvuorossa on myös useampi kokenut työntekijä, joka tuntee asiakkaiden tarpeet, Kujansuu sanoo.
 Ensimmäinen yhteydenotto helmikuussa
 Aluehallintoviraston päätöksen  mukaan ensimmäinen yhteydenotto Ikipihlaja Annen epäkohdista tuli helmikuussa.
 Lokakuussa virasto sai toisen epäkohtailmoituksen, jossa ilmoitettiin vakavista puutteista. Ilmoituksen mukaan 18:aa asukasta varten vuorossa oli vain kolme hoitajaa ja osa työntekijöistä oli kouluttamattomia tehtäviin. Ilmoituksen mukaan yksi asukas oli myös kaatunut, jäänyt lattialle ja kuollut.
 Lokakuussa myös Sastamalan kaupunki ilmoitti olevansa huolissaan hoivakodin tilanteesta, koska yksikköön oli tullut lyhyessä ajassa paljon uusia asiakkaita, mutta ei ollut tietoa siitä, oliko henkilöstöä lisätty suhteessa asiakkaiden määrään ja palveluntarpeeseen.
 Ilmoitusten myötä aluehallintovirasto teki tarkastuskäynnin hoivakotiin. Tarkastuksessa selvisi, että henkilöstöä on ollut liian vähän ja työvuorolistoja on ollut vaikea saada täyteen. Osassa vuoroista on ollut kouluttamatonta henkilöstöä.
 Myös lääkehuollossa oli puutteita: lääkehuoneen ovi oli pitkiä aikoja täysin auki ja lääkkeiden jakelussa oli ongelmia. Avin päätöksessä lääkehoitoa kuvaillaan hyvin sekavaksi.
 Tarkastuksen jälkeen Pihlajalinnan kanssa sovittiin tilanteen korjaamisesta.
 – Tilanne lähti silloin korjaantumaan, mutta tämän viikon alussa saimme uudestaan tiedon, että henkilöstön osaamisessa ja tavoissa toimia on puutteita, Kujansuu sanoo.
 Toiminnan osittainen keskeytys on voimassa, kunnes aluehallintovirasto päättää toisin. Hoivakodilla on ensi keskiviikkoon 13. marraskuuta asti aikaa järjestää viidelle asukkaalle uusi asumispalvelupaikka.
 Pihlajalinna: Omavalvonta ei toiminut niin kuin pitää
 Pihlajalinna kertoo ryhtyneensä korjaamaan tilannetta välittömästi avin tarkastuksen jälkeen lokakuussa.
 Pihlajalinna kertoo tiedotteessa, että hoivakodin henkilökuntaa oli lisätty ja lääkehoidon korjaamisesta tehtiin suunnitelma. Pihlajalinnan operatiivinen johtaja  Teija Kulmala  pitää avin keskeytyspäätöstä jyrkkänä, koska korjaustoimenpiteet on jo aloitettu.
 – Näkemykseni mukaan lupaviranomaisen linjaus on poikkeuksellisen jyrkkä. Olemme yhtä mieltä ensimmäisellä tarkastuskäynnillä todetuista puutteista. Omavalvontamme ei toiminut niin kuin pitää tässä yksittäisessä tapauksessa ja lähdimme välittömästi korjaaviin toimiin ja niitä jatketaan edelleen, Kulmala sanoo tiedotteessa.
 Päivitys 8.11. klo 19.26: Päivitetty kauttaaltaan.
 Lue myös:   Puutteet vanhusten hoivakodeissa eivät ole kadonneet ja omaiset tekevät ilmoituksia – suuri määrä valvontaiskuja Hämeessä

Pihlajalinnan hoivakodin toiminta keskeytetään osittain Sastamalassa – Aluehallintovirasto: Potilasturvallisuus vaarantunut merkittävästi


Summary: Mike Pompeo sanoi Berliinissä, että lännen on suojeltava vuoden 1989 saavutuksia kilvassa epävapaita maita vastaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  varoitti Kiinan ja Venäjän uhasta puheessaan Berliinin muurin murtumisen 30-vuosipäivän aattona.
 Berliinissä Körber-säätiön tilaisuudessa puhunut Pompeo korosti, että Yhdysvaltain ja sen liittolaisten pitää puolustaa vuoden 1989 saavutuksia.
 – Meillä on velvollisuus, jokaisella meistä, kaikin voimin puolustaa sitä, mikä niin raskain kustannuksin voitettiin vuosina 1776, 1945 ja 1989, Pompeo sanoi viitaten Yhdysvaltain itsenäistymiseen, toisen maailmansodan päättymiseen ja Berliinin muurin murtumiseen.
 – Meidän on tehtävä se yhdessä, koska se ei helppoa ja yksin se on mahdotonta.
 Pompeo sanoi länsimaiden erehtyneen siinä, että vapaat yhteiskunnat alkaisivat kukkia kaikkialla kommunismin kaaduttua. Pompeo sanoi lännen olevan kilpailussa epävapaita kansakuntia vastaan.
 Hän mainitsi Venäjän toimet Ukrainassa ja Kiinan pyrkimyksen hiljentää toisinajattelijat. Hänen mukaansa länsimaiden pitää taistella itsevaltaisten hallintojen muodostamaa uhkaa vastaan.
 Pompeo sanoi, että Kiinan kommunistinen puolue käyttää kansansa alistamiseen taktiikoita ja menetelmiä, jotka olisivat kauhistuttavan tuttuja entisen Itä-Saksan kansalaisille.
 Pompeo muistutti Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  olevan entinen KGB-upseeri, joka työskenteli Itä-Saksassa Dresdenissä.
 Pompeo sanoi Venäjän tunkeutuvan naapurimaihinsa ja tappavan poliittisia vastustajiaan.
 Toisaalta Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoi perjantaina, että hän harkitsee osallistumista Moskovassa 9. toukokuuta pidettävään voitonpäivän paraatiin, jossa Venäjä muistaa toisen maailmansodan päättymistä ja voittoa Natsi-Saksasta vuonna 1945.
 Pompeo: Naton on uudistuttava
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron   sanoi äskettäin  lehtihaastattelussa, etteivät Euroopan Nato-maat voi enää laskea sen varaan, että Yhdysvallat puolustaa tarvittaessa Nato-liittolaisiaan.
 – Se mitä nyt koemme, on Naton aivokuolema, Macron sanoi  Economist-lehden haastattelussa .
 Pompeo puolusti liittokunnan tarpeellisuutta ja selitti presidentti Trumpin taannoisia lausuntoja siitä, että Natosta uhkaa tulla vanhentunut.
 – Jos kansakunnat uskovat, että ne voivat saada turvallisuushyödyt antamatta Natolle voimavaroja, joita se tarvitsee, jos ne eivät noudata sitoutumuksiaan, on vaarana, että Natosta tulee tehoton tai vanhentunut, Pompeo sanoi.
 Hän sanoi, että Naton on kehityttävä ja uudistuttava vastaamaan nykypäivän haasteisiin.
 Yhdysvallat on vaatinut Nato-maita noudattamaan sitoumustaan, että ne käyttävät vähintään kaksi prosenttia bruttokansantuotteestaan puolustusmenoihin.
 Trump on arvostellut erityisesti Saksaa. Saksan puolustusministeri  Annegret Kramp-Karrenbauer  on sanonut, että Saksa tavoittaa kahden prosentin tavoitteen vuoteen 2031 mennessä. Pompeo sanoi olevansa tästä iloinen.
 Pompeo varoitti Nord Stream 2 -hankkeesta
 Pompeon mukaan liberaalin demokratian puolustaminen merkitsee myös sitä, että Euroopan energiantoimitusten ei pidä riippua Putinin oikuista.
 Tämä oli piikki isäntämaa Saksalle, sillä Pompeo viittasi Nord Stream 2 -kaasuputkihankkeeseen Venäjältä Itämeren kautta Saksaan.
 Saksan liittokansleri  Angela Merkel  on sanonut hankkeen olevan puhtaasti kaupallinen.
 Kaasuputkihankkeen on pelätty erityisesti heikentävän Ukrainan asemaa, sillä Ukraina saa tuloja venäläisen maakaasun kauttakuljetuksista.
 Yhdysvalloilla on myös taloudellisia etuja asiassa, sillä se haluaa myydä Eurooppaan nesteytettyä maakaasua.
 Aiheesta aiemmin:
 Ranskan presidentti Economist-lehdelle: Euroopan maat eivät voi enää luottaa, että USA puolustaa Nato-liittolaisiaan  7.11.2019

Yhdysvaltain ulkoministeri: Kiina ja Venäjä ovat uhka, Nato-maiden on täytettävä sitoumuksensa


Summary: Huonossa kunnossa olevat uros- ja naarassusi eivät ole pystyneet ruokkimaan pentujaan. Sudet hakevat nälkäänsä ruokaa pihoilta.

Ruokaa etsivä susilauma on aiheuttanut ongelmia Pohjois-Savossa Sonkajärven Sukevalla. Tilanne on jatkunut alueella useiden viikkojen ajan.
 Susiparin ja muutaman pennun lauma  on vieraillut harvinaisen paljon ihmisten pihoilla . Susia on yritetty karkoittaa, mutta huonoin tuloksin. Mikäli karkoittaminen ei onnistu, poliisi saattaa päätyä poikkeukselliseen koko lauman ampumiseen. Lauman urossusi on jo päätetty poistaa.
 Sukevalainen  Raimo Tervonen  on seurannut tiiviisti susien liikkeitä omalla pihallaan. Nälkiintyneet sudet ovat käyneet syömässä omenoita olohuoneen ikkunan alla kasvavasta omenapuusta.
 Susipari on huonossa kunnossa
 Luonnonvarakeskuksen tutkimusmestarin  Seppo Ronkaisen  mukaan syy susien pihoilla käynteihin on nälkä. Huonokuntoiset uros-ja naarassusi eivät pysty ruokkimaan pentujaan.
 Lauman naarassusi on pannoitettu. Pantaseurannan mukaan pantususi Muusa ei ole saanut tämän vuoden puolella hirviä saaliiksi pennuille kertaakaan. Hirvikanta on alueella hyvä.
 Tervosen pihalla susien liikkeet ovat tallentuneet valvontakameraan. Toni Pitkänen / Yle
 Susia karkoitetaan ampumalla ilmaan haulikolla
 Viimeksi tällä viikolla yksi lauman pennuista tuli taas syömään omenoita Tervosen pihalle.
 Koska viranomaisilta on saatu lupa karkottaa pentu pois, Tervonen ilmoitti tilanteesta paikalliselle suurpetoyhdysmiehelle.
 Karkottaminen tapahtuu niin, että suden lähellä ammutaan useaan kertaan ilmaan haulikolla. Tätä varten Tervonen latasi oman haulikon valmiiksi.
 Tervonen seurasi, kun susi söi omenia vuoroin maaten tai istuen. Suden liikkumista oli helppo seurata, koska liiketunnistimella päälle mennyt kirkas valo valaisi koko takapihan.
 – Ei sillä ollut mitään kiirettä, Tervonen kertoo.
 Luvan saatuaan hän ampui kymmenen kertaa ilmaan, jonka jälkeen muut jatkoivat karkoitusta.
 Raimo Tervonen keräsi hylsyjä pois päivänvalossa myöhään illalla tapahtuneen karkoittamisen jälkeen. Toni Pitkänen / Yle
 Sudet ovat käyneet tontilla nyt reilun kuukauden ajan. Tervonen asuu kahdestaan vaimonsa kanssa.
 Pariskunta on pitänyt kirjaa susien käynneistä. Öisin on valvottu vuorotellen.
 – On tämä aika paljon sotkenut arkea, tässä on eletty susien ehdoilla, Tervonen kertoo.
 Lapset ovat ulkona vain aikuisen valvonnassa
 Sukevan susialueella asuu useita lapsiperheitä ja monessa taloudessa on kotieläimiä. Pitkään jatkunut tilanne mutkistaa kaikkien elämää.
 Tervosen kanssa saman tien varrella asuva  Hannele Kemppi  kertoo, että perhe on joutunut rajoittamaan lasten ulkoilua ja liikkumista ilman aikuisen valvontaa syyslomaviikosta lähtien. Perheen lapset ovat 2–15 -vuotiaita.
 – Mielestäni tämä susien käyttäytyminen vaikeuttaa jo merkittävästi lasten normaalia elämää, Kemppi kertoo.
 Perheen kaksi vanhinta lasta kävelee koulukyydeille aamuin illoin. Heitä on ohjeistettu miten pitää toimia, jos he kohtaavat suden matkalla. Kemppi epäilee, että suurella todennäköisyydella lapsi unohtaa opetetun ja lähtee juoksemaan karkuun.
 Sukevalla  harkitaankin muutoksia lasten koulukyyteihin  susien vuoksi.
 Tervosten takapihalla on ristiin rastiin susien jälkiä.  Toni Pitkänen / Yle
 "Kerralla lauman poistaminen ei ole mahdollista"
 Viranomaiset ovat päättäneet, että lauman urossusi poistetaan, jos se eksyy vielä pihoihin. Harkinnassa on myös koko lauman poisto eli ampuminen.
 Tilannetta mutkistaa, että kokonaisen susilauman ampuminen on valtakunnallisen poliisihallinnon ohjeen mukaan kiellettyä.
 Käytännössä poliisi ei siis saa ampua kokonaista laumaa kerrallaan. Ensin viranomaiset yksilöivät ongelmia aiheuttavat sudet.
 – Meidän pitää edetä karkotus ja lopetus kerrallaan ja arvioida välissä poistamisen vaikutus muuhun laumaan. Kerralla lauman poistaminen ei ole mahdollista, kertoo Itä-Suomen poliisin eräyhdyshenkilö  Harri-Pekka Pohjolainen .
 Pohjolainen harmittelee, ettei tätä kerrottu riittävän selkeästi, kun koko lauman poistoa alettiin harkita. Osa ihmisistä on saattanut ymmärtää tilanteen väärin.
 Raimo Tervonen ei ole itse valmis ampumaan sutta, mutta on sitä mieltä, että ne eivät kuulu talojen nurkille. "Minulle riittäisi, kun ne häviää tästä."  Toni Pitkänen / Yle
 Luken Seppo Ronkaisen arvion mukaan Ylä-Savossa liikkuu kaikkiaan noin 20 sutta.
 Määrässä on mukana kaksi laumaa, neljä susiparia ja yksi yksinään liikkuva susi.
 Virallinen kanta-arvio kerrotaan ensi vuoden maaliskuussa. Tätä varten kerätään parhaillaan susien DNA-näytteitä.
 Lue lisää aiheesta:
 Onko susi huoli, uhka tai vaara? Uudessa hoitosuunnitelmassa on nelikohtainen luokittelu: poliisi hätiin, kun susi ei pakene ihmistä pihasta
 Auttaako raha sietämään sutta paremmin? "Jos on oikein hyvä metsästyskoira, niin mikään raha ei korvaa sitä"

Arki on mullistunut susien takia Sukevalla Pohjois-Savossa – "Tässä on eletty susien ehdoilla"


Summary: Nenäpäivä huipentuu tähän iltaan, mutta keräys jatkuu vuoden loppuun asti.

Puoli seitsemän -ohjelman juontaja  Mikko Kekäläinen  päätti tänä vuonna haastaa itsensä painimolskille osana Nenäpäiväkeräystä. Nenäpäivähenkisen ottelun vastustaja pidettiin yllätyksenä katsojille ja Kekäläiselle itselleen aivan loppuun asti.
 Ensiksi verhon takaa molskille käveli olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari  Pertti Ukkola . Hämmennys helpotti hetkeksi, kun selvisi, että Ukkola onkin ottelun tuomarina.
 Helpotusta ei kuitenkaan kestänyt pitkään, kun seuraavaksi verhon takaa käveli painitrikoissa olympiahopeamitalisti  Marko Asell . Hän paljastui Kekäläisen painihaasteen vastustajaksi.
 Tämän jälkeen Kekäläinen vetosi televisionkatsojiin.

 – Kohta alkavat minun elämäni pisimmät minuutit, mutta minä pääsen niiden minuuttien jälkeen kotiin, pääsen laittamaan lapsille iltapalaa, pääsen laittamaan ne nukkumaan. Kaikkialla maailmassa ihmisillä ei ole tällaista etuoikeutta. Minä tiedän viime vuodesta, että me pystymme yhdessä melkein mihin vaan. Rakkaat ystävät, laittakaa niitä lahjoituksia. Tänään tehdään ihmeitä, laitan ihan kaikkeni peliin
 Puolessa tunnissa 160 000 euroa
 Kekäläinen kesti koko ensimmäisen kaksiminuuttisen erän. Toisessa erässä juontaja pysyi pystyssä vielä vähän yli puolitoista minuuttia, jolloin tuomari Pertti Ukkola tuomitsi Nenäpainiottelun päättyneeksi selätykseen.
 Puolen tunnin lähetyksen aikana kerättiin yli 160 000 euroa lahjoituksia Nenäpäiväkerätykseen. Keräys jatkuu vielä vuoden loppuun asti ja Mikko Kekäläisen painihaastetta pääsee tukemaan  täältä .
 Katso tästä Mikon viimeinen painitreeni ennen Nenäpäiväpainia:

 Ja tästä koko Puoli seitsemän Nenäpäiväjakso:

Mikko Kekäläisen Nenäpäivän painihaasteen vastustaja paljastui olympiamitalistiksi – katsojat kannustivat lähetyksen aikana 160 000 eurolla


Summary: Miesten pitämien perhevapaiden osuus on kasvanut, mutta vain hitaasti.

Hämeenlinnalainen  Ville Viholainen  on viisivuotiaan tyttären ja kolmivuotiaan pojan isä. Hän oli 26-vuotias tullessaan ensimmäistä kertaa isäksi.
 Viholainen kertoo isyydestään avoimesti Instagramissa, jossa hänellä on yli 13 000 seuraajaa. Hän kirjoittaa sinne sellaista materiaalia, jota muualta ei löytynyt.
 – Halusin kertoa sitä raadollisempaa puolta isyydestä. Sitä, kun on tuhat hama-helmeä kaadettuna lattialle. Tai miltä se tuntuu, kun hakee lastaan päiväkodista, ja sieltä hän juoksee halaamaan yltäpäältä kuraisena.
 Instagram-isyys tarjoaa vertaistukea niin Viholaiselle kuin hänen seuraajillekin.
 – Siinä voi purkaa isyyden ahdinkoa, johon huumori auttaa. Paljon on tullut viestejä ja keskustelua. Ne on kuitenkin ne samat jutut joka perheessä.
 Vertaistukea hän tarjoaa myös kirjassaan Pätkäöiden sankarit – vanhempien selviytymisopas sekä  blogissaan .
 Muutkin isät ovat valjastaneet Instagramin arkensa purkamiseen ja saaneet tuhansittain seuraajia. Muun muassa nimimerkit faijahommia, isyyspakkaus ja isijatytot avaavat isyyttään sosiaalisessa mediassa, kaikki omasta näkökulmastaan.
 "Jäät sitten koti-äidiksi"
 Ville Viholainen vietti kahdeksan kuukautta koti-isänä puolison mennessä työelämään.
 – Se oli tosi opettavainen ajanjakso. Siinä oppi paljon itsestään ja lapsestaan, mutta myös siitä, mitä puoliso on kotona kokenut.
 Hän sanoo pyrkivänsä tasa-arvoiseen vanhemmuuteen ja kannustaa muitakin siihen. Koti-isän rooliin suhtaudutaan kuitenkin yhä vanhoillisesti. Sen Viholainen on huomannut muun muassa siitä, että "sä jäät sitten koti-äidiksi" on tuttu vitisi.
 Piirustushetki Ville Viholaisen kotona. Timo Leponiemi / Yle
 Muilta hän on saanut viestejä myös siitä, että jopa neuvoloissa koti-isään suhtaudutaan ihmetellen ja kysellään, miksei äiti tullut lapsen kanssa.
 – Jos neuvolassa isälle ei sanota muuta kuin päivää, voi olla, ettei isä tule lapsen kanssa uudestaan, huomauttaa Ville Viholainen.
 Itse hän katsoo, että isän on tuettava äitiä ja muistettava, että hän on synnytyksen jälkeen vielä toipilas. Myös vauvan hoitamisessa isä voi ottaa isompaa roolia.
 Koti-isyys lisääntyy vain hitaasti
 Vaikka isien roolia perhe-elämässä korostetaan, Ville Viholainen myöntää, että laiva kääntyy hitaasti. Tasa-arvoisuuteen on vielä pitkä matka.
 Miesten pitämien vanhempainvapaiden osuus on kasvanut, mutta vain hitaasti. Vuonna 2011 syntyneiden lasten isät pitivät 8,6 prosenttia vanhempainpäivärahapäivistä. Vuonna 2016 syntyneiden lasten isien osuus oli 9,4 prosenttia. Vuosi 2016 on viimeisin vuosi, jolta lopulliset tiedot on jo saatavilla.
 Vuonna 2016 isät olivat keskimäärin 36 päivää eli kuusi viikkoa vanhempainvapaalla. Enimmillään isyysvapaalla voi olla 54 arkipäivää. Vanhempainpäivärahalle jääneiden isien osuus on 2010-luvulla pysynyt koko ajan 75 prosentissa.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen kaavailema perhevapaauudistus on tuomassa toteutuessaan pidennystä nykyisiin äitiys- ja isyysvapaisiin.
 Uudistuksessa molemmille vanhemmille tulisi viiden kuukauden kiintiö, jota ei voi siirtää toiselle. Viiden kuukauden vapaan vanhemmat voisivat jakaa haluamallaan tavalla keskenään. Perhevapaauudistuksen tavoitteena on lisätä isien osuutta lasten hoitamisessa, perheiden hyvinvointia ja tasa-arvoa.
 Iso vastuu jysähti päälle
 Ville Viholainen myöntää, ettei hänellä ollut ennakkoon vanhemmuudesta muuta kokemusta kuin se mitä omilta vanhemmiltaan oli nähnyt. Se on ollut hyvä pohja, vaikka nykyisin isät haluavatkin olla enemmän perhe-elämässä mukana.
 – Paljon uusia kokemuksia se toi, mutta yhdessä niistä on selvitty. Eniten yllätti se iso vastuu, joka jysähti päälle.
 Viholainen arvelee, että lapseen rakastuminen kesti häneltä enemmän kuin lapsen äidiltä, joka oli tavallaan saanut tutustua tulevaan pienokaiseen jo yhdeksän kuukauden ajan.
 – Se tunne tuli vähän viiveellä. Kyllä ne ensimmäiset kuukaudet olivat kaikki uutta. Tunne oli vähän samanlainen kuin olisi heitetty lentokoneesta, eikä ole varma, onko laskuvarjoa tai toimiiko se.
 Isyys toi paljon uusia kokemuksia, sanoo Ville Viholainen. Timo Leponiemi / Yle
 Vauva-aikana on pakko miettiä, miten hoitaa parisuhteensa, kun mukaan on tullut kolmas osapuoli.
 – Pienet teot siinä arjessa on kuitenkin se juttu. Ei tarvitse tuoda kuuta taivaalta, vaan hoitaa arkisia asioita, sanoo Ville Viholainen.

Instagram-isä Ville Viholaisen raadollista perhearkea seuraa yli 13 000: "Sitä, kun on tuhat hama-helmeä kaadettuna lattialle"


Summary: Puolisotilaalliset joukot jakavat Pohjois-Irlannissa oman käden oikeutta esimerkiksi ampumalla ihmisiä jalkoihin.

Suomalaisia rynnäkkökiväärejä näyttää päätyneen Pohjois-Irlannin puolisotilaallisten joukkojen käsiin.
 Havainto on tehty brittiläisen toimittajan  Stacey Dooleyn dokumentista , joka käsittelee Pohjois-Irlannin korttelioikeutta. Ohjelmassa toimittaja tapaa puolisotilaallisten joukkojen jäseniä, joista kaksi puristavat käsissään suomalaisen näköisiä rynnäkkökiväärejä.
 – Kaupallisia valmettejahan nuo on, sanoo Suomen Asehistoriallisen Seuran asiantuntija  Kalle Seppälä .
 Aseisiin on Seppälän mukaan tehty joitakin muutoksia. "Kuvan aseesta on poistettu liekinsammutin, jossa on pistimen kiinnityksen mahdollisuus".  Kuvakaappaus ohjelmasta Stacey Dooley: Pohjois-Irlannin haavat.
 Seppälän mukaan kyseessä on Valmetin siviilikäyttöön valmistama 5.56 kaliiperin puoliautomaattinen rynnäkkökivääri. Se poikkeaa siis hieman 7.62 kaliiperin rynnäkkökivääristä, jota Valmet on valmistanut Puolustusvoimien käyttöön.
 Kuvan aseisiin on Seppälän mukaan myös tehty joitakin muutoksia jälkikäteen.
 – Siinä oli alun perin puinen perä, kaunista suomalaista koivua. Ne on näihin jossain pajassa vaihdettu.
 Seppälä on lähes varma aseiden mallista ja alkuperästä. Pieni mahdollisuus on, että aseet ovat hyvin aidon näköisiä muovikuula-aseita.
 – Mutta ei noilla ole tarvetta esiintyä muovipyssyjen kanssa, Seppälä sanoo Pohjois-Irlannin puolisotilaallisiin joukkoihin viitaten.
 Asejoukot jakavat oman käden oikeutta ampumalla ihmisten polvia
 Rauhansopimus Pohjois-Irlannin osapuolien välillä kirjoitettiin jo 1998. Puolisotilaalliset joukot, eli brittimieliset lojalistit ja irlantilaismieliset tasavaltalaiset, ylläpitävät väkivaltaa kuitenkin edelleen.
 Tammikuussa Derryn kaupungin oikeustalon edustalla räjäytettiin autopommi, jonka asettajaksi ilmoittautui Uusi IRA -niminen ryhmä. Huhtikuussa Derryssä ammuttiin kuoliaaksi toimittaja  Lyra McKee . Teon tahallisuudesta ei ole varmuutta, mutta poliisi epäilee Uusi IRA -ryhmää.
 Asejoukot jakavat alueilla myös oman käden oikeutta esimerkiksi ampumalla rangaistaviaan jalkoihin.
 Asejoukkojen mukaan tekojen taustalla on halu suojella ihmisiä rikollisilta. Stacey Dooleyn dokumentissa esiintyvä rikosylitarkastaja  Bobby Singleton  Pohjois-Irlannin poliisista sanoo, että asejoukot ovat järjestäytynyttä rikollisuutta, ja esimerkiksi kiristävät paikallisilta yrittäjiltä rahaa.
 – Ryhmät väittävät suojelevansa ihmisiä, mutta ne kahmivat rahaa omiin taskuihinsa, Singleton toteaa dokumentissa.
 Miten aseet päätyivät Pohjois-Irlantiin?
 Suomalaisten rynnäkkökiväärien päätyminen maailman konflikteihin on melko harvinaista, sanoo Asehistoriallisen Seuran Seppälä.
 – Suomalainen ase on poikkeuksellinen. Usein ne ovat itäblokin maissa valmistettuja kalashnikoveja, joita on viety kriisipesäkkeisiin kymmeniä miljoonia. Niillähän niitä sotia käydään.
 Valmetin siviilikäyttöön valmistettuja rynnäkkökiväärejä oli Seppälän mukaan tarkoitus myydä Pohjois-Amerikan markkinoille 80-luvulla.
 – Sitten tuli rynnäkkökiväärejä koskeva myyntikielto ja nämä jäi kauppiaille kiertelemään. Kun niitä ei saatu myytyä Amerikkaan, myytiin muualle maailmaan.
 Siten on Seppälän mukaan mahdoton arvioida mitä kautta aseet ovat mahdollisesti päätyneet osaksi Pohjois-Irlannin konfliktia.
 Seppälän mukaan mallia ei ole valmistettu 20 vuoteen. Aseet ovat kuitenkin pitkäikäisiä. Kun ne on kerran laillisesti myyty, niiden käyttöä on mahdoton valvoa.
 – Poliittiset muutokset muuttavat sitä miten ihmiset suhtautuvat niiden käyttöön.
 Suomen rauhanjärjestöt  kritisoivat lokakuussa Suomen pienasevientiä . Viime vuonna Suomi vei ulkomaille metsästys- ja ampumaurheilukäyttöön tarkoitettuja siviiliaseita hieman alle 77 miljoonalla eurolla.
 Juttua on korjattu 8.11.2019 klo 22:47: Aseiden kaliiperi on 5.56, eli 5.66 kuten jutussa luki. Juttuun lisätty lause: "Kuvan aseisiin on Seppälän mukaan myös tehty joitakin muutoksia jälkikäteen".
 Neljä miestä otettiin kiinni epäiltyinä yhteyksistä toimittajan murhaan Pohjois-Irlannissa
 Suomipyssyt maailmalla – 6 ruudinkatkuista tarinaa suomalaisesta aseviennistä

Suomalaisia rynnäkkökivääreitä päätynyt Pohjois-Irlannin väkivaltaisuuksiin? "Valmettejahan nuo on"


Summary: Taustalla on Brasilian korkeimman oikeuden päätös, että rikoksesta tuomittu voidaan vangita vasta kun kaikki valitusmahdollisuudet on käytetty.

Brasilian entinen presidentti  Luiz Inácio Lula da Silva  vapautuu vankilasta odottamaan valituksensa käsittelyä.
 Lula toimi Brasilian presidenttinä vuosina 2003–2010. Hänet tuomittiin vankeuteen korruptiosta ja rahanpesusta.
 Lula vapautuu nyt tuomarin päätöksellä vankilasta.
 Lula pääsi perjantai-iltana Suomen aikaa ulos Curitiban vankilasta, jossa hän on istunut huhtikuusta 2018. Sadat kannattajat olivat kokoontuneet vankilan eteen odottamaan 74-vuotiasta Lulaa.
 Vapauttamisen taustalla on Brasilian korkeimman oikeuden päätös, jonka nojalla tuhannet tuomiostaan valittavat saattavat päästä vapaaksi.
 Korkein oikeus päätti torstaina äänin 6–5, että rikoksesta tuomitun vankilatuomio voi alkaa vasta silloin, kun hän on käyttänyt kaikki mahdolliset keinot tuomiosta valittamiseen.
 Aiemmin tuomiostaan valittaneiden vankilatuomio alkoi välittömästi, jos ensimmäinen muutoksenhaku hylättiin.
 Korkein oikeus hylkäsi kesällä Lulan pyynnön päästä välittömäksi vapaaksi vankilasta.
 Korruptiotuomio tuli ranta-asunnosta
 Lula on syyttänyt tuomiota poliittiseksi. Lulan tuomio liittyi laajamittaiseen korruptiotutkintaan, joka tuli tunnetuksi nimellä operaatio Autopesu ( Operação Lava Jato ). Vyyhti ravisteli Brasilian politiikkaa.
 Tutkinnan mukaan akennusyhtiöt olivat lahjoneet valtiollisen öljy-yhtiön Petrobrasin johtajia ja poliitikkoja saadakseen yhtiöltä ylihinnoiteltuja urakoita.
 Lula tuomittiin liittyen ranta-asunnon ostoon Guaruján kaupungissa São Paulon osavaltiossa. Syyttäjien mukaan asunto oli lahjus rakennusyhtiöltä. Lula on valittanut tuomiosta.
 Vasemmistolainen Lula on korruptiosotkuista huolimatta nauttinut vahvaa kansansuosiota. Hän toimi presidenttinä nopean talouskasvun aikana, kun raaka-aineiden nopeasti kasvanut kysyntä hyödytti Brasiliaa, ja hänen Bolsa Família -sosiaaliohjelmansa auttoi miljoonia brasilialaisia nousemaan köyhyydestä.
 Lula olisi ollut ennakkosuosikki vuoden 2018 presidentinvaaleissa, mutta hänen vankeustuomionsa esti ehdokkuuden.
 Vaalit voitti jyrkän linjan oikeistolainen  Jair Bolsonaro .
 Bolsonaro nimesi korruptiotutkinnassa nimeä tehneen ja Lulan tuominneen tuomarin  Sérgio Moron  hallituksensa oikeusministeriksi.
 Sittemmin tutkivan journalismin sivusto  The Intercept julkaisi vuodettuja tietoja , jotka kyseenalaistivat Moron puolueettomuuden tuomarina.
 Brasilian korkein oikeus tutkii, oliko Moro puolueellinen tapauksessa.
 Aiheesta aiemmin:
 Brasiliassa korkeimman oikeuden päätös saattaa vapauttaa korruptiotuomiota istuvan ex-presidentin  8.11.2019
 Presidentti Bolsonaron lähipiiriin tehtiin kotietsintä korruptioepäilyn vuoksi Brasiliassa – Jo toinen tapaus tässä kuussa  16.10.2019
 Vankilassa istuvan Brasilian ex-presidentin epäillään joutuneen juonittelun uhriksi – Korkein oikeus ei silti päästä Lulaa vielä vapaaksi  26.6.2019
 Operaatio Autopesu ravistelee Brasilian johtoa  18.3.2019

Brasiliassa tuomari määräsi entisen presidentin Lulan vapautettavaksi


Summary: Kansanedustaja Markus Lohen mukaan apulaisoikeusasiamies meni vähemmistöjen huomioimisessa liian pitkälle.

Eduskunnan apulaisoikeusasiamies on linjannut, että kaikille koulun oppilaille tarkoitettua yhteistä joulujuhlaa ei voi järjestää kirkossa. Linjaus pätee myös silloin, jos tarjolla on vaihtoehtoinen joulujuhla niille, jotka eivät koe kirkkoa omakseen.
 Apulaisoikeusasiamies  Pasi Pölösen  ratkaisun perusteissa todetaan, että koulun joulujuhla on osa opetusta, jonka tulee siten olla lain mukaan uskonnollisesti ja katsomuksellisesti sitouttamatonta.
 Kouvolalaista koulua koskevasta tapauksesta uutisoi ensimmäisenä  Maaseudun tulevaisuus .
 Yle sai ratkaisun katsottavaksi. Keskeisenä perusteena on apulaisoikeusasiamiehen mukaan se, että kaikille oppilaille tarkoitetussa yhteisessä joulujuhlassa on kyse koulun opetussuunnitelmaan rinnastettavasta opetuksen sisällöstä. Kyse on siis eri asiasta kuin perinteiseen koulujen joulukirkkoon osallistumisessa.
 – Nyt käsillä oleva tilanne eroaa tästä siten, että kyse ei ole ollut yksittäisestä koulun ohjelmaan sisällytetystä jumalanpalveluksesta, vaan koulun yhteisen, perusopetusasetuksen 3 §:n 5 momentin mukaisen päättäjäisjuhlan korvaamisesta kirkossa järjestetyllä juhlalla, ratkaisussa todetaan.
 Ratkaisussa puntaroidaan perusopetuspykälien lisäksi muun muassa yhdenvertaisuus- ja uskonnonvapauspykäliä.
 "Hyvä ja odotettu päätös"
 Ratkaisu on vastaus kanteluun, jonka on tehnyt Uskonnottomat Suomessa ry. Kanteluita tehtiin kolmesta koulusta.
 Yhdistyksen puheenjohtaja  Kaisa Robbins  on päätökseen tyytyväinen.
 – Hyvä päätös, ja odotettu. Avilta on aikaisemmin saatu vastaavia päätöksiä, ettei kaikille yhteistä koulun juhlaa, kuten joulujuhlaa, voida pitää kirkossa. Nyt tähän saatiin ylimmän laillisuusvalvojan ratkaisu, Robbins sanoo.
 Uutta ratkaisussa on Robbinsin mukaan se, että kirkkorakennus määritellään paikkana ongelmalliseksi koulun opetusohjelmaan kuuluvien tilaisuuksien järjestämiseksi.
 Pölönen perustelee tätä muun muassa näin: "Kirkko on nimenomaan jumalanpalvelusten toimittamiseen tarkoitettu paikka (kirkkolain 14 luvussa tarkoitettu kirkollinen rakennus) ja siitä välittyy näin jo itsessään uskonnollisia merkityksiä".
 Apulaisoikeusasiamiehen ratkaisussa oli kuultu myös koulujen rehtoreita.
 Erään rehtorin mukaan koulun juhlassa oli esitetty muun muassa jouluevankeliumi, seurakunnan pappi oli puhunut, ja oli laulettu muutamia virsiä. Rehtori myös painotti, ettei ketään ollut painostettu osallistumaan.
 "Menty liian pitkälle"
 Kansanedustaja  Markus Lohi  (kesk.) arvioi apulaisoikeusasiamiehen päätöksen olevan perustuslakivaliokunnan kannan vastainen.
 Lohi on perustuslakivaliokunnan jäsen. Hän viittaa perustuslakivaliokunnan lausuntoon vuonna 2014, jolloin se totesi yksimielisesti, etteivät esimerkiksi juhlapyhien viettoon liittyvät jumalanpalvelukset tai muut vastaavat uskonnon harjoittamiseksi katsottavat tilaisuudet ole uskonnon ja omantunnon vapauden kannalta ongelmallisia
 – Koulun juhlien järjestäminen kirkon tiloissa ei tee myöskään tilaisuudesta automaattisesti uskonnollista, Lohi lisää.
 Markus Lohen mielestä asia on paitsi yhteiskunnallinen, myös periaatteellinen.
 – Vähemmistöjen asema on päätöksenteossa huomioitava, mutta joskus tulee tilanne, jolloin on selvästi sanottava, että nyt mennään liian pitkälle. Tämä on niitä tilanteita.
 – Suomalaiseen kristilliseen perinteeseen kuuluvat koulujen joulujuhlat, pidettiin ne sitten kirkoissa tai kouluissa. Näin on voitava olla myös tulevaisuudessa.
 Kaisa Robbinsin mukaan perustelu ontuu. Hän korostaa, että sydäntalven ja talvipäivän seisauksen juhla on alun perin pakanallinen juhla.
 – Olen tehnyt näitä kanteluita monta, ja ihmetyttää miten korkeasti koulutetut ihmiset perustelevat asiaa väitteellä, että jouluhan on kristillinen juhla. Kristityille se on Jeesuksen syntymäjuhla.

Apulaisoikeusasiamies linjasi: Koulun yhteisen joulujuhlan järjestäminen kirkossa on lainvastaista – "Kirkko on nimenomaan jumalanpalvelusten toimittamiseen tarkoitettu paikka"


Summary: Asiantuntija: "Jos sinulla sattuu olemaan Mujin tuotteita, joista pidät, se on melkein kuin salaisuus."

Japanilainen Muji avasi perjantaina liikkeensä Helsingin Kampissa. Tämä on tapaus, josta on puhuttu pitkään.
 Suomen innovaatioiden, viennin, investointien ja matkailun virallinen kehitysorganisaatio Business Finland  tiedotti aiheesta  jo vuosi sitten.
 "Menestystarinoita Suomesta: Japanilainen Muji avaa myymälän Kampin ostoskeskukseen".
 Epäselväksi jäi, miten kaupan avaaminen on nimenomaan  suomalainen  menestystarina –  japanilainen  menestystarina Muji toki on. Yhtiöllä on satoja liikkeitä kymmenissä eri maissa. Nyt siis myös Suomessa.
 Muji perustettiin Japanissa 1980-luvulla – tarinan mukaan vastaliikkeeksi kulutusyhteiskunnan kaupallisuudelle. Yhtiön sanotaan olevan kuuluisa siitä, että sillä ei ole brändiä ollenkaan.
 Talouslehti Fortunen mukaan  Muji on anti-brändi.
 Väite on tietenkin hölynpölyä. Sanalla brändi viitataan tuotemerkkiin tai imagoon. Jos Mujilla ei olisi niitä, sadat suomalaiset eivät jonottaisi perjantaiaamuna Narinkkatorilla.
 Japanin Ikea
 Euroopan suurin Muji-liike on vallannut Kampin kauppakeskuksesta kokonaisen kerroksen. Täällä sisustustavarat ja astiat ovat pelkistettyjä eikä vaatteiden väreillä hurjastella.
 Kylpypyyhehyllyllä viininpunainen näyttää olevan villeintä mitä löytyy.
 Hillitty tunnelma on helppo yhdistää aasialaisuuteen. Tuotteet eivät kuitenkaan ole sinällään silmiinpistävän japanilaisia. T-paidat ovat t-paitoja, pipot pipoja ja tennarit tennareita.
 Toisaalta, eipä Ikeakaan ole niin ruotsalainen, ettei sen tuotteita voisi myydä ympäri maailman.
 Mujia on kutsuttu Japanin Ikeaksi, mutta siihen tämä kauppa on liian suomalainen. Ruokaosastolla on kymmenien suomalaisten pienvalmistajien tuotteita, kuten jäätelöitä, ruisleipää ja juomia.
 Kirjahyllyiltä löytyy kirjoja, jotka kertovat savusaunoista, hiihdosta, saamelaisesta nykytaiteesta, suomalaisesta sisusta ja Marimekon kuoseista.
 Muuta Marimekkoa täältä ei tietenkään löydy. Vaatteet, sisustustuotteet, astiat ja säilytyskalusteet ovat Mujin omaa tuotantoa.
 Hintalappujen leikkaamisen jälkeen sitä ei kuitenkaan huomaa enää mistään. Mujin tuotteet ovat nimettömiä.
 Muji lahjoitti 500 ensimmäiselle asiakkaalle tuotteitaan sisältävän lahjakassin. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Äärimmilleen pelkistetty
 Muji sanoo tekevänsä tuotteita, jotka on riisuttu kaikesta ylimääräisestä. Siksi niihin ei paineta edes valmistajan nimeä.
 Markkinointi- ja muotoilutoimisto Agency Leroyn luova johtaja  Janne Hänninen  tunnustautuu Mujin ihailijaksi.
 – Yhtiönä Muji on tietenkin yhtä vahva brändi kuin mikä tahansa saman kokoluokan yhtiö, Hänninen aloittaa.
 – Brändittömyys liittyy tuotteisiin. Jos sinulla sattuu olemaan Mujin tuotteita, joista pidät, se on melkein kuin salaisuus. Kun tuote ei huuda jotain tiettyä brändinimeä, siihen on helpompi liittää omistajuus ja ylpeys.
 Nykymaaliman yksilöllisyyttä korostavan kuluttajan on siis helpompi kehua tuotetta ystävilleen, jos tuote ei ole ilmiselvästi jonkun tietyn yhtiön valmistama.
 Japanilaisten näkökulma muotoiluun ja markkinointiin on hyvin ovela. Lehtimainontaakaan yhtiön ei tarvinnut ostaa – kun ilmiö on riittävän iso, Helsingin Sanomatkin tulee tekemään  suoraa lähetystä  paikan päältä.
 – Varsinaista mainontaa Muji tekee hyvin vähän ja silloinkin se myy enemmän omaa muotoilufilosofiaansa ja lähestymistapaansa kuin tuotteitaan, Hänninen kuvaa.
 Hänninen sanoo toteuttavansa tänään monen asiakkaan kanssa samankaltaista filosofiaa kuin Muji. Agency Leroyn asiakaskuntaa on esimerkiksi suomalainen Iittala.
 Suomalaisilla olisi opittavaa
 Muji sanoo olevansa bränditön brändi, mutta sellainen tuotemerkki se vasta vahva onkin. Näin tuumii pitkän uran mainosmaailmassa tehnyt  Petteri Kilpinen , joka toimii nykyisin tietokirjailijana ja yritysvalmentajana.
 – Ihmisiä kiinnostaa uniikkius, löytäminen ja vastuullisuus – sen sijaan että tuote olisi amerikkalaisessa mainostoimistossa rakennettu tuote.
 Kilpinen ihastelee tapaa, jolla japanilainen yhtiö on rakentanut tarinaansa. Suomessa markkinointi on hänen mukaansa liiian usein sitä samaa – tuntureita ja tuhansia järviä. Mujista olisi paljon opittavaa.
 – Suomessa meillä on oma mystinen tarinamme. Meidän pitää oppia, että ihmiset haluavat löytää jotain erilaista – eivät ne halua kulkea massojen mukana. He haluavat saada omat valintansa näyttämään individualistisilta.
 Näyttämään individualistisilta?
 – Mujin tarina on upea. Henkilökohtaisesti sanoisin, että lopulta se kuitenkin on kauppa täynnä tavaraa. Kaikennäköistä tavaraa.

Miksi Suomi sekosi, kun Muji avasi kaupan Kampissa? "Kuluttajat haluavat tuotteita, jotka saavat heidät näyttämään individualisteilta"


Summary: Punaisista tekonenistä tunnetun Nenäpäivän tapahtumilla kerätään rahaa maailman lasten hyväksi tehtävään työhön.

Jokavuotisen Nenäpäivä-keräyksen huipensi perjantain Nenäpäivä-show. Keräys tuotti tänä vuonna yli kaksi miljoonaa euroa maailman lasten hyväksi. Tarkka Nenäpäivä-lähetyksessä julkistettu summa oli 2 079 127 euroa.
 Ylen kanavilla esitetyn Nenäpäivä-spektaakkelin lisäksi punaisia tekoneniä on vilissyt erilaisissa yritysten, harrastusporukoiden, koulujen ja järjestöjen tempauksissa ympäri Suomen.
 Esimerkiksi  YleX Aamun   Ville "Viki" Eerikkilän  ja  Juuso "Köpi" Kallio  vetivät ennätyspitkän 41 tunnin suoran Naurumaraton-radiolähetyksen, joka keräsi 176 548 euron potin.
 Yhteensä yritysten, järjestöjen ja harrastusporukoiden nettilipaskeräyksillä saatiin kokoon yli 647 000 euroa.
 Keräys jatkuu vuoden loppuun
 Nenäpäivän tapahtumilla  kerätään rahaa maailman lasten hyväksi tehtävään työhön. Rahat käytetään kehitysyhteistyöhankkeisiin Afrikassa, Aasiassa ja Etelä-Amerikassa.
 Tänä vuonna Nenäpäivän avulla muun muassa parannetaan viljelysmenetelmiä Itä-Afrikassa, tuetaan lasten koulutusta Jordaniassa ja Ugandassa ja autetaan kaikkein köyhimmistä oloista tulevia lapsia Intiassa ja Burkina Fasossa.
 Virallista Nenäpäivää ja juhlittiin perjantaina, mutta keräys jatkuu vielä vuoden loppuun asti. Viime vuonna keräystulos nousi vielä 400 000 eurolla, kun koululuokat, harrastus- ja työporukat tallettivat tempauksissa kerätyt varat Nenäpäivälle.
 Vuonna 2018 keräyksellä saatiin lopulta kokoon yli 2,7 miljoonaa euroa.
 Nenäpäivä-lähetys keräsi ison yleisön paikan päälle. Riikka Vaahtera
 Lue myös:
 Mikko Kekäläisen Nenäpäivän painihaasteen vastustaja paljastui olympiamitalistiksi – katsojat kannustivat lähetyksen aikana 160 000 eurolla

 Kajaanissa tuli kiire osallistua Nenäpäivän tanssimaratonille: "Tänään piti nopeasti liikuntatunnilla harjoitella moovit"

Nenäpäivä-keräys huipentui perjantain spektaakkeliin – Maailman lapsille kerättiin yhteensä 2 079 127 euroa


Summary: Bolivian johtajan asema vaikeutuu hetki hetkeltä. Morales ilmoitti aiemmin sunnuntaina uusintavaalien pitämisestä.

Bolivian armeija sanoo esittäneensä presidentti  Evo Moralesille , että tämä eroaisi maan vakauden palauttamiseksi.
 – Analysoituamme sisäistä konfliktitilannetta pyydämme presidenttiä luopumaan mandaatistaan, jotta rauha voidaan palauttaa, Bolivian asevoimien komentaja  Williams Kaliman  sanoi toimittajille.
 Boliviaa ovat ravistelleet viikkojen ajan rajut protestit, jotka alkoivat kiistellyistä presidentinvaaleista.
 Vasemmistolainen Morales joutui sunnuntaina taipumaan laajojen protestien edessä ja hän ilmoitti uusien presidentinvaalien järjestämisestä. Lisäksi Morales lupasi, että runsaasti arvostelua osakseen saanut vaalilautakunta korvataan uudella.
 Morales ilmoitti uusintavaaleista pian sen jälkeen, kun Amerikan valtioiden järjestö OAS oli julkaissut vaaleista kriittisen raportin.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan opposition presidenttiehdokas  Carlos Mes a sanoi, että Moralesin ei pitäisi asettua ehdolle uusissa vaaleissa. Protestijohtaja  Luis Fernando Camacho  sanoi OAS:n tarkastuksen paljastaneen vaalivilpin ja vaati Moralesin eroa.
 Poliisit kapinoivat
 Moralesin tilanne vaikeutui jo aiemmin viikonloppuna, kun osa poliiseista nousi kapinaan häntä vastaan. La Pazissa poliisit vetäytyivät pois keskustassa sijaitsevalta Plaza Murillolta, missä myös presidentin palatsi sijaitsee.
 Mielenosoittajat valtasivat tänään kaksi valtion omistamaa televisio- ja radioasemaa. Lisäksi protestoijat polttivat paikallishallinnon edustajien koteja. Moralesin mukaan myös hänen siskonsa koti poltettiin.
 OAS:n vaaliraportti vaati uusia vaaleja
 Morales valittiin jatkokaudelle kiistanalaisten vaalien ensimmäisellä kierroksella lokakuun puolivälin jälkeen. Vaalien ääntenlaskennassa hänen kannatuksensa kohosi epäilyttävästi kesken kaiken.
 Bolivian vaalivirkailijat julistivat Moralesin voittajaksi, mutta hänen vastaehdokkaansa, entinen presidentti Carlos Mesa ei ole tunnustanut tuloksia.
 Morales ilmoitti uusista vaaleista sen jälkeen, kun Amerikan valtioiden järjestö OAS julkaisi alustavan raportin, jossa vaadittiin lokakuun vaalituloksen mitätöimistä epäselvyyksien takia.
 Järjestö ilmoitti löytäneensä selviä merkkejä manipuloinnista, joten se ei voinut vahvistaa vaalitulosta.
 Morales sanoi suostuvansa uusiin vaaleihin vähentääkseen jännitteitä.
 – Meillä kaikilla on velvollisuus rauhoittaa Bolivia, Morales sanoi Britannian yleisradioyhtiön  BBC:n mukaan .
 Evo Morales nousi presidentiksi vuonna 2006. Hän on ensimmäinen alkuperäiskansan edustaja Bolivian presidenttinä.
 Suomen Lähetysseura evakuoi väkensä
 Suomen Lähetysseura kertoi aiemmin sunnuntaina evakuoivansa Boliviassa asuvan työntekijänsä ja kaksi muuta vapaaehtoista mahdollisimman pian.
 – Tilanne Boliviassa on äärimmäisen räjähdysherkkä, ja väkivaltaisuuksien riski on korkea. Siksi nyt on päätetty työntekijöiden evakuoinnista mahdollisimman pian. Kaksi työntekijöistä lentää Suomeen toivottavasti vielä tämän päivän aikana ja yksi heistä matkaa suunnitellusti Kolumbiaan Bogotaan, jossa hän voi jatkaa vapaaehtoisjaksoaan, sanoi Lähetysseuran toiminnanjohtaja  Rolf Steffansson .
 Juttua täydennetään.

Bolivian armeija kehottaa presidentti Evo Moralesia eroamaan


Summary: Nick Victorzon teki kovassa paineessa gourmetruokaa Michelin-tähtiä saaneiden ravintoloiden keittiöissä, mutta halusi lopulta jotain aivan muuta.

Tammisaaressa on toripäivä.  Nick Victorzon  ostaa punasipulia ja purjoa sekä juttelee kalakauppiaan kanssa seuraavan viikon hauki- ja silakkanäkymistä.
 Näin hänen ravintolansa, tarkemmin gourmetpizzeriansa toimii: kaikki raaka-aineet hankitaan lähiseudulta, paitsi kahvi, oliiviöljy ja viinit.
 Torin kulman takana, kapealla kujalla puutalojen välissä lymyilevässä, vuonna 1911 rakennetussa kivitalossa oli alun perin lihakauppa. Viimeksi siinä on toiminut hammaslääkäriasema ja nyt Victorzonin ravintola.
 Edellisenä iltana valmiiksi kohoamaan jätetyt, eri karkeuksiin jauhetuista vehnä- ja spelttijauhoista leivotut taikinapullat lepäävät vieri vieressä muovilaatikossa.
 Pohja on Victorzonin mielestä pizzan tärkein osa.
 – Se on kuin leipä. Kun leipä on todella hyvää, päällisiä ei tarvitse välttämättä ollenkaan, hän vertaa.
 Esimerkiksi kasviksien siivuttaminen vie paljon aikaa ennen ravintolan avaamista.  Ronnie Holmberg / Yle
 Pizzerian avokeittiössä alkavat torikäynnin jälkeen päivän muut valmistelutyöt.
 Tomaattikastike syntyy kaltatuista eli kevyesti keitetyistä ja kuorituista tomaateista käsin puristellen. Punasipuli silppuuntuu verkkaiseen tahtiin, mutta jälki on tarkkaa: joka ikinen pala on täsmälleen samankokoinen.
 Mutta miksi Euroopan Michelin-palkittujen ravintoloiden keittiöitä kolunnut kokki vääntää nyt pizzaa suomalaisessa pikkukaupungissa?
 – Miksi ei, Victorzon nauraa.
 Kaikki sai alkunsa – mistäpä muualtakaan kuin Tammisaaresta.
 Tiskarista Hans Välimäen oppipojaksi
 Pizzerian keittiön seinällä on valokuva, jossa on kolme naista. Äiti, äidin täti ja isoäiti ovat ruotsinkielisen pikkukaupungin pojan ruuanlaittoidoleita.
 – He ovat aina tehneet ruokaa rakkaudella, hyvistä raaka-aineista. Miten herkullista vaikkapa makaronilaatikko voikaan olla, kun sen tekee kunnolla, Nick Victorzon kehuu.
 Nick Victorzon ihailee sukunsa naisten eli äitinsä tädin, äitinsä ja isoäitinsä ruuanlaittotaitoja.  Ronnie Holmberg / Yle
 Ensimmäiset työtuntinsa ammattikeittiössä Nick teki lukioikäisenä tiskarina ja keittiöapulaisena Tammisaaren Höijers-ravintolassa.
 Samoihin aikoihin hän kävi isänsä kanssa laskettelumatkoilla Alpeilla ja näki erilaisen, kiehtovan elämäntavan: bistrojen työntekijät laskivat päivät mäkeä ja tekivät illat töitä.
 Ruoka vei kielen mennessään ja tunnelma oli lämmin ja välitön.
 Lukion jälkeen Victorzon hakeutui ravintolakoulu Perhoon Helsinkiin ja sieltä töihin Hans Välimäen pyörittämään Chéz Dominiqueen, joka sai ensimmäisen Michelin-tähtensä vuonna 2001.
 Englannin Michelin-keittiöissä tehtiin tauotta jopa 15-tuntisia työpäiviä. Ranskassa työtahti oli hiukan kevyempi.  Ronnie Holmberg / Yle
 – Se oli alkusysäys uralleni, siellä opin miten äärettömän hyvää ja hyvännäköistä ruoka voi olla. Muistan edelleen kaikki tyypit sieltä ja laadun, jota vaalittiin herkeämättä.
 Kunnianhimo ajoi kuitenkin Victorzonia eteenpäin.
 – Mitä enemmän haluaa oppia, sitä paremmissa paikoissa pitää tehdä töitä.
 Legendaarinen Arpège
 Nuoren tammisaarelaiskokin matka jatkui Helsingistä Ruotsin ja Englannin kautta Michelinin kotimaahan Ranskaan. Ruotsissa Victorzon ei viihtynyt, vaikka työkavereistaan pitikin kovasti.
 – Ihmiset olivat todella mukavia, mutta tajusin nopeasti, että en halua asua siellä. Minä olen suomalainen ja he ovat ruotsalaisia, ei meillä ole mitään muuta yhteistä kuin kieli, suomenruotsalainen Victorzon muistelee.
 Nick Victorzon laski leikkiä pizzerian perustamisesta veljensä Peikin kanssa jo Michelin-vuosinaan. Nyt veljekset työskentelevät yhdessä.  Ronnie Holmberg / Yle
 Pariisilaisessa kolmen tähden Arpègessa työskenteleminen oli unelmien täyttymys. Lähinnä kasvisruokaa tarjoava ravintola on onnistunut säilyttämään kaikki tähtensä jo yli 20 vuoden ajan.
 Siellä Victorzon innostui kasvisruuasta, vaikka itse sekasyöjä onkin.
 – Arpègessa tuli syötyä tosi paljon kokkimössöä, eli riisiä ja satunnaisia kasviksia suoraan kattilasta. Se oli herkullista!
 Hän muistaa vitsailleensa jo Michelin-aikoinaan etenkin veljensä Peikin kanssa pizzerian perustamisesta.
 – Pizzakin on loppujen lopuksi aika kasvisvoittoista ruokaa.
 Alpeilta Kamppiin ja takaisin
 Pariisissa vietetyn vuoden jälkeen se iski jälleen: mitä seuraavaksi? Työskentely pariisilaisessa kolmen Michelin-tähden ravintolassa on liki kaikki, mitä kokki voi saavuttaa.
 Nick Victorzonia pyydettiin keittiömestariksi tuolloin jo kahden Michelin-tähden Chéz Dominiqueen Helsinkiin.
 Kiitos ei. La Graven alppikylä ja lumilautailu menivät keittiömestarin paikan edelle.  Ronnie Holmberg / Yle
 Tällä kertaa hän seurasi vapauden kaipuutaan ja lähti lempipaikkaansa La Graveen.
 Ranskan Alpeilla lähellä Italian rajaa sijaitseva keskiaikainen pikkukylä ei ole mikään bilekeskittymä, vaan taitavien vapaalaskijoiden mekka. La Gravessa on yksi ainoa hiihtohissi eikä yhtään hoidettua rinnettä.
 – Rakastan sitä paikkaa ja tunnen varmaan puolet kylän asukkaista.
 Lähteminen on aina ollut Victorzonille helppoa, niin nytkin.
 – Huippuravintoloihin on tulijoita loputtomasti, joten kukaan ei minun perään itke.
 Päivät mäessä ja illat töissä kului neljä talvea. Muun ajan vuodesta Victorzon asui Helsingissä.
 – Tajusin, että haluan asua landella, kun vuorottelin Alppien ja Kampin välillä.
 Unelmien talo kotikulmilla söi unelmamatkarahat
 Nick Victorzon ehti säästää vaimonsa Sarahin kanssa aimosumman rahaa tarkoituksenaan matkustaa pitkin Kiinaa, Indonesiaa ja Intiaa kuukausien ajan.
 Matkasuunnitelma oli jo pitkällä, kun kohtalo puuttui peliin. Tammisaaren saaristosta, korkean mäen päältä löytyi pariskunnan unelmien talo: satavuotias hirsikaunotar.
 Näin ympyrä sulkeutui ja Victorzon päätyi takaisin kotikulmilleen.
 – Jos en olisi koskaan käynyt ulkomailla ja hakenut sieltä perspektiiviä, tuskin olisin koskaan palannut tänne, juurilleni.
 Ravintolatilassa on toiminut lihakauppa jo vuonna 1911. Lattia on tiettävästi alkuperäinen.  Ronnie Holmberg / Yle
 Keittiö ilman mausteita ja roska-astioita
 Tomaattikastike on valmis, kasvikset pilkottu, juusto raastettu ja uuni lämmin. On aika paistaa päivän ensimmäinen pizza.
 Victorzon leipoo taikinapallosta tasaisen pyöreän, litteän pizzapohjan ja levittää sille tomaattikastikkeen täytteineen, tällä kertaa homejuustoa, punasipulia ja kurpitsaa.
 Pizzeria käyttää vain lähituotettuja raaka-aineita. Homejuusto on valmistettu Tenholan kylässä. Ronnie Holmberg / Yle
 Kotikeittiöistä tuttua, perinteistä pizzamaustetta tämän leipomuksen päälle ei kuitenkaan tule. Itse asiassa koko pizzeriassa ei ole muita mausteita kuin suolaa. Ruuan oma maku riittää.
 – Meillä on Suomessa sellaisia raaka-aineita, että meidän täytyy olla ylpeitä niistä ja näyttää maailmalle, että mitä meillä on, Victorzon tähdentää ja työntää pizzan uuniin.
 Eikä tässä keittiössä näy biojäteastiaa kummoisempaa roskistakaan. Itse asiassa hävikkiä tai muutakaan jätettä ei juuri synny.
 Victorzonin mielestä koko ravintola-alan pitäisi huomioida ympäristöseikat paljon nykyistä tarkemmin.
 – Toki laaturavintoloissa hävikki on aina ollut pientä, koska raaka-aineet ovat kalliita ja niitä kunnioitetaan, mutta iso ravintola, josta tulee paljon hävikkiä, voi olla melkoinen ympäristörikollinen!
 Victorzon olisi halunnut oppipojaksi pizzeriaan viime syksynä, mutta paikkaa ei syystä tai toisesta löytynyt.  Ronnie Holmberg / Yle
 Victorzon on tehnyt töitä jo tuntikausien ajan, vaikka ravintola avautuu vasta vartin päästä. Uunista leviää huumaava tuoksu.
 – Kyllä tässä tulee yhtä paljon työaikaa päivää kohden kuin jossain “tähtikeittiössä”, mutta ilman painetta ja stressiä. Jos aikoo jaksaa, täytyy kuunnella itseään ja löytää hyvä balanssi.
 Pizza paistuu puu-uunissa nopeasti. Pohja on Victorzonin mielestä pizzan tärkein osa.  Ronnie Holmberg / Yle
 Esimerkiksi edelliset vapaapäivät ovat olleet Victorzonin sanoin ihan huippuja. Sunnuntai ja maanantai kuluivat kotona perheen kesken hiljaisessa metsässä seikkaillen, merelle tähyillen ja saunoen.
 – Juuri ne ovat olleet elämäni parhaita päätöksiä, jotka ovat vieneet minua kohti unelmiani.
 Mutta entä se La Grave?
 – Tuskin ehdin sinne vielä ensi talvenakaan, mutta toivottavasti mahdollisimman usein ja paljon koko loppuelämäni ajan!
 Victorzonin perheellä ei ole televisiota eikä Nickin puhelimessa edes nettiyhteyttä.
 Hänen elämänsä taitaa olla kuin pizza: vähäiset täytteet riittävät, kun pohja on kunnossa.
 42-vuotias kokki löysi elämäänsä täydellisen tasapainon Tammisaaresta.  Ronnie Holmberg / Yle

Euroopan Michelin-ravintoloiden keittiöitä kolunneen kokin vitsi muuttui todeksi: perusti pizzerian Tammisaareen


Summary: Mielenosoittajat ovat vallanneet kaksi valtion omistamaa televisio- ja radioasemaa.

Suomen Lähetysseura on evakuoimassa Boliviassa asuvan työntekijänsä ja kaksi muuta vapaaehtoista mahdollisimman pian.
 Yksi työntekijöistä on toiminut neuvonantajana Lähetysseuran yhteistyökumppanin palveluksessa paikallisessa luterilaisessa kirkossa ja kaivosalueiden lapsien oikeuksia ajavassa Cepromin-järjestössä. Kaksi muuta lähetysseuralaista on hankkeissa vapaaehtoisina, lähetysseura kertoo.
 – Tilanne Boliviassa on äärimmäisen räjähdysherkkä, ja väkivaltaisuuksien riski on korkea. Siksi nyt on päätetty työntekijöiden evakuoinnista mahdollisimman pian. Kaksi työntekijöistä lentää Suomeen toivottavasti vielä tämän päivän aikana ja yksi heistä matkaa suunnitellusti Kolumbiaan Bogotaan, jossa hän voi jatkaa vapaaehtoisjaksoaan, sanoi Lähetysseuran toiminnanjohtaja  Rolf Steffansson  tiedotteessa.
 Lähetysseura tukee Boliviassa evankelis-luterilaisen kirkon pieniä seurakuntia niiden toiminnassa ja keskinäisessä yhteistyössä.
 Mielenosoittajat valtasivat tiedotusvälineitä
 Mielenosoittajat valtasivat lauantaina paikallista aikaa kaksi valtion omistamaa televisio- ja radioasemaa. Lisäksi protestoijat ovat polttaneet paikallishallinnon edustajien koteja. Presidentti  Evo Moralesin  mukaan myös hänen siskonsa koti on poltettu.
 Mielenosoittajat tunkeutuivat Bolivian television ja Radio Patria Nuevan toimistoihin ja pakottivat niiden työntekijät ulos. Kymmenet työntekijät joutuivat poistumaan rakennuksesta läpi satapäisen väkijoukon, joka karjui solvauksia. Kummatkin asemat lähettivät valtauksen jälkeen pelkkää musiikkia.
 – He sanovat puolustavansa demokratiaa, mutta käyttäytyvät kuin diktatuurissa, Morales kirjoitti Twitterissä.
 Moralesin mukaan protestoijat valtasivat myös maanviljelijöiden etujärjestön omistaman radioaseman.
 Morales on ehdottanut oppositiopuolueille keskusteluja maan kriisistä, mutta oppositio on torjunut ne.
 Poliisit liittymässä mukaan protesteihin
 Moralesin kannalta huolestuttavaa on, että osa poliiseista on noussut kapinaan häntä vastaan. La Pazissa poliisit vetäytyivät pois keskustassa sijaitsevalta Plaza Murillolta, missä myös presidentin palatsi sijaitsee. Oppositio on kehottanut myös tähän saakka tilannetta syrjästä seurannutta armeijaa liittymään kapinaan.
 Puolustusministeri  Javier Zavaletan  mukaan hallinto ei ole lähettämässä sotilaita poliisin avuksi.
 Boliviaa hallitsevat sosialistit ovat pyytäneet Moralesin kannattajia saapumaan La Paziin puolustamaan presidenttiä.
 Morales valittiin jatkokaudelle kiistanalaisten vaalien ensimmäisellä kierroksella lokakuun puolivälin jälkeen. Vaalien ääntenlaskennassa hänen kannatuksensa kohosi epäilyttävästi kesken kaiken. Bolivian vaalivirkailijat ovat julistaneet Moralesin voittajaksi, mutta hänen vastaehdokkaansa, ex-presidentti  Carlos Mesa  ei ole tunnustanut tuloksia.
 Vaaleja petokseksi kutsunut Mesa on kehottanut kannattajiaan jatkamaan mielenosoituksia. Tämän lisäksi Mesa on vaatinut uusia vaaleja.
 Lue myös:
 Bolivian levottomuudet: Osa poliisivoimista kääntyi presidenttiä vastaan

Bolivian tilanne "äärimmäisen räjähdysherkkä" – Suomen Lähetysseura evakuoi työntekijänsä maasta


Summary: Paloviranomaisten mukaan maastopalotilanne saattaa muuttua alkuviikosta entistäkin pahemmaksi.

Australian viranomaiset ovat varoittaneet ensimmäisen kerran koskaan Sydneyn aluetta katastrofaalisten palojen mahdollisuudesta. Kyseessä on maasto- ja pensaspaloista annettava vaarallisimman tason uhkaennuste. Se merkitsee, ettei esimerkiksi taloja ole suunniteltu kestämään tämän tason paloja, kirjoittaa  The Guardian .
 Viranomaisten mukaan Suur-Sydneyn alueelle ennustetaan tiistaiksi korkeita lämpötiloja, voimakkaita tuulia ja alhaista ilmankosteutta.
 Sammutuslentokone pudotti punaista, paloa hidastavaa nestettä maastopalon ylle Harringtonin kaupungissa Uudessa Etelä-Walesissa Australiassa. EPA / Shane Chalker
 Viikonlopun aikana ainakin kolme ihmistä on kuollut ja tuhansia on jouduttu evakuoimaan yhä laajemmalle levinneiden pensaspalojen vuoksi. Tuhannet asukkaat Queenslandissa joutuivat viettämään yön väliaikaisessa majoituksessa. Ainakin 150 taloa on tuhoutunut paloissa. Sunnuntaina Uudessa Etelä-Walesin ja Queenslandin osavaltioissa oli yli sata yhtäaikaista pensaspaloa.
 Australian pääministeri  Scott Morrison  sanoi eilen lauantaina, että sotilaita saatetaan lähettää auttamaan 1 300:aa palomiestä, jotka taistelevat paloja vastaan kahdessa osavaltiossa.
 – Olosuhteet jatkuvat vaikeina, elleivät jopa pahempina kuin koimme perjantaina. Tulipalot leviävät yhä laajemmille alueille ja uhkaavat myös suuria asutuskeskuksia, kuten Sydneytä, varoittavat Uuden Etelä-Walesin paloviranomaiset  BBC:n  mukaan.
 Vaikka maastopalot ovat jokavuotinen riesa Australiassa, ei pahin maastopalokausi ole vielä edes alkanut. Asiantuntijat uskovat, että vaikein on vielä kokematta: ilmastonmuutoksen vauhdittamat pätsimäiset lämpötilat, kova tuuli ja rutikuiva maasto ovat tappava yhdistelmä.

Australiaan Sydneyn alueelle varoitus katastrofaalisten maastopalojen uhasta ensimmäistä kertaa koskaan


Summary: Minuutteja räjähdyksen jälkeen ilmoitettiin ampumavälikohtauksesta, kahdelle hengenvaarallisia vammoja.

Ruotsissa huolta yleisestä turvallisuudesta aiheuttaneet räjähdykset eivät ota laantuakseen. Myöhään lauantai-iltana Malmössä räjähti auto, kertovat ruotsalaismediat.
 Voimakkaasta räjähdyksestä tehtiin heti pelastusviranomaisille lukuisia ilmoituksia. Poliisin tiedottajan mukaan paikalle lähetettiin runsaasti poliiseja ja kansallinen pommiryhmä tutkii räjähdyksen jälkiä, kertoo uutistoimisto TT.
 – Kyseessä on keskeinen paikka, jonka ympäristössä liikkuu paljon ihmisiä, poliisin tiedottaja  Katarina Rusin  kuvaili TT:n mukaan.
 Auton räjähdys ei ilmeisesti aiheuttanut henkilövahinkoja.
 Vain hetki räjähdyksen jälkeen Malmössä oli kuitenkin myös ampumavälikohtaus, jonka jäljiltä kaksi ihmistä joutui sairaalahoitoon, kertoo muun muassa Expressen-lehti. Hälytysten välillä ehti kulua joitakin minuutteja.
 Rusinin mukaan poliisi selvittää parhaillaan, onko tapauksilla jotakin yhteyttä toisiinsa.
 Ampuminen tapahtui ravintolan edustalla Möllevångin aukion alueella Malmön keskustassa. Yhden ampumisessa haavoittuneen poliisi löysi tapahtumapaikalta, toinen ilmaantui sairaalan päivystykseen hieman myöhemmin, Expressen kertoo.
 Molemmat hoidossa olevat ovat miehiä ja heillä on hengenvaarallisia vammoja. Toisen kerrotaan olevan teini-ikäinen, toisen ikä ei ole tiedossa.
 Pommiryhmälle jo noin 100 tapausta tänä vuonna
 Tänä vuonna Ruotsissa on ollut noin 100 tapausta, joissa pommiryhmä on hälytetty paikalle, kertoi Ruotsin poliisi aiemmin tällä viikolla. Poliisi järjesti keskiviikkona tiedotustilaisuuden rauhoitellakseen räjähdyksistä huolestuneita kansalaisia.
 Pommiryhmän tehtävät ovat olleet selvässä kasvussa, sillä viime vuonna vastaavalla ajanjaksolla tapauksia oli 39. Kaikki räjähteisiin liittyvät tapaukset eivät päädy pommiryhmän tutkittaviksi.
 Tilaisuudessa kerrottiin, että räjähdyksistä on tullut yhä vaarallisempia ja niitä tapahtuu useammassa paikassa, myös pienemmissä kaupungeissa.
 Levottomuuksista kärsineessä Malmössä räjähdysten määrä on kuitenkin ollut laskussa. Poliisin tilastojen mukaan Malmössä tapahtui 58 räjähdystä toissa vuonna. Viime vuonna räjähdyksiä oli 45 ja tänä vuonna 28.
 Poliisin mukaan syytä paniikkiin räjähdysten vuoksi ei kuitenkaan ole.
 – Teemme kaikkemme, jotta ihmisillä olisi turvallinen olo Ruotsissa, sanoi poliisiylijohtaja  Anders Thornberg .
 Lokakuussa Tanskan hallitus kertoi, että Ruotsin vastaisella rajalla aloitetaan tarkastukset. Tilapäiseksi tarkoitetun päätöksen taustalla on huoli väkivaltaisen järjestäytyneen rikollisuuden leviämisestä rajan yli.
 Aiheesta lisää:
 Malmössä tapahtui kaksi räjähdystä
 Ruotsissa levoton yö ja aamu – alamaailman mies ammuttu, kahdessa paikassa räjähti
 Olivatko ne laukauksia? Ruotsissa väkivaltaa joutuu miettimään useammin kuin Suomessa
 Kerrostaloja Ruotsissa vaurioittanut räjähdys aiheutui jopa 20 kilosta räjähdysainetta – Poliisi ei vieläkään tiedä Linköpingin iskun tekijää
 Räjähdeiskuja tehdään Ruotsissa yhä enemmän – Sisäministeri: Ammuskelut ja räjäytykset suurimpia ongelmiamme

Räjähdykset jatkuvat Ruotsissa – Malmössä räjähti lauantaina auto


Summary: Hallitusneuvotteluista odotetaan jopa vaikeampia kuin keväällä.

Espanjassa äänestetään tänään jo toisissa parlamenttivaaleissa tänä vuonna. Sosialistipuolue voitti keväällä järjestetyt edelliset vaalit, mutta ei saanut parlamenttiin enemmistöä.
 Kyselyiden perusteella hallituksen muodostaminen näyttää nyt vähintään yhtä vaikealta kuin puoli vuotta sitten.
 Sosialistien ennustetaan menettävän paikkoja mutta säilyttävän suurimman puolueen asemansa. Suurinta vaalivoittoa on povattu oikeistopopulistiselle Vox-puolueelle, joka nousi keväällä ensi kertaa parlamenttiin.
 Katalonian kriisin kärjistyminen syksyllä ja nousu keskeiseksi vaaliteemaksi on suosinut oikeistoa.
 Aiheesta lisää:
 Espanjassa aloitellaan vaalikampanjoita jo neljättä kertaa neljän vuoden aikana – Vaalilupauksissa Francon symboleita, eutanasia ja abortti
 Espanjaa odottavat jälleen uudet vaalit – nekään eivät välttämättä helpota hallituspohjan löytämistä
 Espanjan hallitus ei saanut luottamusta – maa on ollut ilman hallitusta huhtikuusta asti

Espanjassa äänestetään jälleen parlamenttivaaleissa