Summary: Irakin Mosulista paenneista lähes miljoona on päässyt palaamaan koteihinsa.

MOSUL.  Kestää vuosia ennen kuin Irakin toiseksi suurin kaupunki Mosul pääsee eroon synkästä maineestaan.  Kaupunki oli kesään 2017 asti  terroristijärjestö Isisin pääpaikka ja samalla  julmuuksien näyttämö .
 Silti Mosuliin on viimeksi kuluneiden 1,5 vuoden aikana  palannut jo lähes miljoona  pakolaista ja turvapaikanhakijaa. Se on neljäsosa kaikista Irakissa kotiinsa palanneista neljästä miljoonasta pakolaisesta.
 Tapasimme viisi Mosuliin eri maista palanutta yrittäjää. He kertovat, millaista Isisin entisessä pääkaupungissa on nyt
 .
 Ahmed Ghadeer pyörittää radiokanavaa. Janne Körkkö
 Radio One FM:n toimitusjohtaja Ahmed Ghadeer: "Kaupungissa on jo elämää ja taidetta"
 "Pakenin Mosulista vuonna 2014, kaksi viikkoa sen jälkeen, kun Isis valtasi sen. Olin työskennellyt journalistina vuodesta 2010 lähtien, joten olin vaarassa. Kymmenet kollegani saivat surmansa.
 Asuin vuoden Turkissa ja sitten kuulin, että Euroopassa olisi mahdollisuus uuteen elämään. Matkustin vuonna 2015 Belgiaan, jossa asuin kaksi vuotta.
 Minulla oli maassa oleskelulupa ja työpaikka, joten päätös Mosuliin palaamisesta oli vaikea. Koen, että se oli silti oikea
 Nyt katson tulevaisuuteen toiveikkaana. Asuessani Euroopassa opin, että toisesta maailmansodasta toipuminen vei 25 vuotta, meillä on sama edessä. Mosulissa asiat ovat muuttuneet paljon vuoden takaisesta. Kaupungissa on jo elämää ja taidetta.
 Palasin Mosuliin kesällä 2017. Halusin tehdä täällä jotain merkittävää ja käyttää omaa kokemustani muuttaakseni asioita parempaan suuntaan. Kun käynnistämme toimintamme helmikuun alussa, olemme koko Irakin ainoa radioasema, jonka yhteydessä on kahvila.
 Työllistämme kaikkiaan noin 40 ihmistä – sekä miehiä että naisia. Pyrimme luomaan paikasta kulttuurikeskuksen ja erilaisten ajatusten kohtaamispaikan."
 Ahmed Ali Hashimilla on kymmenhenkinen perhe. Janne Körkkö
 Autokorjaamon omistaja Ahmed Ali Hashim: "Katujen siivoaminen tuo toivoa"
 "Olen omistanut autokorjaamon vuodesta 1987 lähtien. Kun palasin Mosuliin kaksi vuotta sitten, huomasin että ilmaisku oli osunut korjaamooni ja tuhonnut sen täysin.
 Lainasin rahaa, jotta pystyin aloittamaan yritystoiminnan uudelleen. Vaikka toiminta on nyt kannattavaa, joudun maksamaan velkaa takaisin vielä pitkään.
 Kun Isis valtasi Mosulin, he alkoivat kiristää minulta rahaa. He syyttivät minua vakoojaksi, koska olen taustaltani kurdi. Etsin käsiini salakuljettajan, joka vei minut ja 10-henkisen perheeni rajan yli Syyriaan, josta jatkoimme Turkkiin. Elämä siellä oli kurjaa, joten palasimme heti, kun se oli mahdollista.
 Nyt täällä toimii paljon kansalaisjärjestöjä, jotka auttavat nuoria ihmisiä ja siivoavat sodan tuhoamia katuja. Siksi olen optimistinen kaupungin tulevaisuuden suhteen.
 Toivoisin silti, että kaupunki saisi lisää apua. Erityisesti työttömyys on täällä suuri ongelma, ja se tekee tilanteesta hauraan"
 .
 Ahmed Ghanem Salihin mukaan mosulilaiset ovat nykyään avoimempia uusille ajatuksille.  Janne Körkkö
 Antenni- ja tv-kanavapakettikauppias Ahmed Ghanem Salih: "Ihmiset ovat kiinnostuneita National Geographicista"
 ”Yritykselläni on mennyt viimeisen vuoden aikana hyvin. Ihmiset ovat olleet Isiksen lähdön jälkeen aiempaa kiinnostuneempia satelliittikanavista, esimerkiksi National Geographicista. He ovat aiempaa avoimempia uusille asioille ja ajatuksille.
 Luotan siihen, että kaupungin turvallisuustilanne pysyy hyvänä. Sen sijaan Kurdistanin itsehallintoalueen ja Bagdadin hallinnon välinen kireä tilanne huolettaa minua.
 Olen omistanut yrityksen kymmenen vuoden ajan. Kun Isis valtasi kaupungin, kauppani suljettiin, sillä he eivät hyväksyneet satelliittikanavia.
 Minut vangittiin kuukaudeksi, sillä vastustin terroristijärjestöä aktiivisesti sosiaalisessa mediassa.
 Kun vapauduin, tiesin että Isis valvoo kaikkea toimintaani ja minun on paettava.
 Pakenin Syyrian kautta Turkkiin, josta muutin Bagdadiin vuonna 2015. Mosuliin palasin joulukuussa 2017 ja avasin liikkeeni seuraavan vuoden alussa.
 Mahmood Omer Hamd uskoo, että Mosuliin saapuu vielä turisteja. Janne Körkkö
 Tekstiili- ja kosmetiikkakauppias Mahmood Omer Hamd: "Haluan perustaa viiden tähden ravintolan"
 "Pyrin keräämään kaupallani rahaa, jotta voisin avata kaupunkiin ravintolan.
 Tavoitteenani on perustaa viiden tähden ravintola, jonka tähtäimessä ovat erityisesti turistiasiakkaat. Uskon, että turismilla on täällä tulevaisuus, sillä ihmiset ovat nykyisin avoimempia kuin ennen.
 Minulla on matkailualan koulutus ja työskentelin aiemmin Ninewah Oberoi -hotellin vuoropäällikkönä. Hotellista tuli myöhemmin Isiksen tukikohta.
 Pakenin itse sotaa Turkkiin, mutta huomasin, että siellä oli paljon irakilaisia pakolaisia, joilla ei ole työmahdollisuuksia.
 Niinpä palasin Mosuliin elokuussa 2017 ja avasin ensin pienen kaupan Mosulin yliopistoalueelle. Pääsin muuttamaan nykyisiin isompiin tiloihin tämän vuoden alussa.
 Toivoisin, että etenkin nuoret kaupunkilaiset uskaltaisivat perustaa yrityksiä. Kun aloittaa pienimuotoisesta toiminnasta, jolle omistautuu täysin, täällä on mahdollista menestyä.
 Al-Yais Salih omistaa kahvilan. Janne Körkkö
 Kahvilan omistaja Al-Yais Salih: "Moskeijat arvostelevat kahvilaamme"
 ”Uskon, että omilla lapsillani tulee olemaan parempi elämä kuin minulla. Pelkään kuitenkin kaltaisteni koulutettujen, liberaalien ihmisten puolesta. Esimerkiksi ateisteilla on täällä vaikeaa.
 Kahvilani on taiteilijoiden, opiskelijoiden ja politiikasta kiinnostuneiden kohtaamispaikka. Moskeijat ovat arvostelleet kahvilaa ja tilaisuuksia, joita täällä järjestetään. Se saattaa uhata toimintaamme tulevaisuudessa.
 Kun Isis valtasi Mosulin, pakenin Bagdadiin. Siellä syntyi ajatus kahvilasta, joka olisi samalla kulttuuriyhteisö. Kahvila avattiin maaliskuussa 2018.
 Meillä on kolme täysipäiväistä työntekijää: kaksi naista ja yksi mies. Järjestämme täällä politiikkaa käsitteleviä paneelikeskusteluita, konsertteja ja taidenäyttelyitä. Tämän vuoden keväänä aiomme näyttää täällä paikallisia lyhytelokuvia".
 Teksti:  Riikka Aaltonen
 Lue myös:   Suomi tarjoaa tuhansia euroja, mutta 8-henkinen perhe ei palaa Irakiin – "tarjous on houkutteleva niille, joiden elämä ei ole vaarassa"
 Lentolippu Irakiin ja 5 000 euroa päälle? Suomi tarjoaa turvapaikanhakijoille yhä enemmän rahaa, jotta he poistuisivat maasta
 Toimittajalta: Kävin Isisin kalifaatin syntymäpaikalla ja järkytyin – talot voi vielä korjata, mutta entä ihmiset?
 Irakin toiseksi suurin kaupunki Mosul on vapautettu Isisiltä – näin taistelut etenivät

Isisin vallan alta kohti uutta alkua  – Viisi irakilaisyrittäjää kertoo, miksi he ovat palanneet Mosuliin


Summary: Yle Perjantaissa pohditaan tänään seksuaalisuutta. Illan vieraina ovat Marja Kihlström ja Kaisa Merelä.

Illan Yle Perjantai kysyy, mikä mua kiihottaa?
 Seksuaalisuus on tärkeä osa ihmisen hyvinvointia, mutta miksi seksuaalisista haluista on niin vaikeaa puhua? Onko vaikenemisen taustalla syyllisyyttä ja häpeää?
 – Naisen seksuaalisuudesta on vaiettu, sitä on peitelty, jopa pelätty aivan liian kauan. Miehet ovat määritelleet naisen seksuaalisuuden ja nyt on naisten aika ottaa oma tilansa haltuun, seksuaaliterapeutti  Marja Kihlström  sanoo.
 Hänen mielestään naiset taiteilevat edelleen läpi elämän hyvän ja huonon naisen maineen välillä.
 – Naisten on aika ottaa tasa-arvoinen ja heille kuuluva paikka ihmisenä. Siihen kuuluu myös naisen seksuaalisuuden vapauttaminen. Jokaisella pitäisi olla sukupuoleen katsomatta mahdollisuus ilmaista itseään, 33-vuotias Kihlström sanoo.
 Seksuaaliterapeutti ja tietokirjailija Marja Kihlström kirjoittaa blogia Puhu muru. Matti Kihlström
 Ota vastuu omasta orgasmistasi
 Kihlströmiltä ilmestyy huhtikuussa uusi kirja, jossa sukelletaan harjoitusten avulla naisen nautintoihin.  Iso O – harjoituskirja  on jatko-osa kirjalle  Iso O - matkaopas huipulle , jossa Kihlström kirjoittaa naisen orgasmeista.
 – Jo ensimmäisessä seurustelusuhteessa huomasin, miten poikaystäväni unohti minut, kun hän oli itse saanut orgasmin. En hyväksynyt sitä, vaan vaadin, että hän auttaa myös minut huipulle eikä vain lähde pois oman nautintonsa jälkeen.
 Seksuaaliterapeutti ja tietokirjailija Kihlström on myös  Puhu muru  -blogin kirjoittaja. Hän muistuttaa, että nainen on itse oman nautintonsa pääroolissa.
 – Toivoisin, että jokainen nainen ottaisi vastuun nautinnostaan ja orgasmeistaan. Se onnistuu kokemalla itsensä arvokkaaksi, tutustumalla omaan seksuaalisuuteensa ja kertomalla mahdolliselle kumppanille tai kumppaneille toiveistaan.
 Hän uskoo, että kaikki osapuolet nauttivat enemmän, kun nainen nauttii.
 – Uskomus seksuaalisesti passiivisesta naisesta on aika unohtaa. Naiset, otetaan rohkeasti pienin askelin aktiivisempi rooli, Marja Kihlström kehottaa.
 Bloggaaja Kaisa Merelä ihmettelee, miksi seksuaalisuudesta pitäisi vaieta.
 Rosa Kettumäen  ja  Sean Ricksin  vieraan illan lähetyksessä on Kihlströmin lisäksi hyvinvointibloggaaja  Kaisa Merelä .
 Vähän reilu kaksikymppinen Kaisa Merelä kirjoittaa suorasukaisesti seksistä  Kaisaminni-blogissaan . Hän haluaa rikkoa seksitabuja.
 Merelän mielestä seksuaalisuus on tärkeä osa nuoren naisen elämää –miksi siitä siis pitäisi vaieta? Moni voi jäädä paljosta paitsi, jos ei uskalla esimerkiksi häpeän ja pelon takia tehdä seksuaalisia tutkimusmatkoja.
 Perjantaissa tänään: Mikä mua kiihottaa? Vieraina hyvinvointibloggaaja Kaisa Merelä ja seksuaaliterapeutti Marja Kihlström. Perjantai-dokkari: Nainen ja halu. Yle TV1 klo 21.05.
 Ohjelma on nähtävissä myös   Yle Areenassa   ja uusintana TV1:ssä sunnuntaina klo 15.05 ja ensi viikon tiistaina klo 23.20.

Kun ex-poikaystävä sai orgasmin, Marja Kihlströmin nautinto unohtui: "Vaadin, että hän auttaa myös minut huipulle, eikä vain lähde pois"


Summary: Hannukainen Mining Oy ei ole arvioinut Kolariin kaavaillun kaivoksen kaikkia toimintariskejä riittävän kattavasti, näkevät asiantuntijat.

Luonnonvarakeskus (Luke) on antanut 30. tammikuuta lausuntonsa Kolarin Hannukaiseen suunnitellun kaivoksen ympäristö- ja vesiluvasta. Luken mukaan myöntämiselle ei ole edellytyksiä, kertoo erikoistutkija  Atso Romakkaniemi .
 – Havaitsimme, että tietyt asiat, joita esitetään päästöiksi dokumenteissa, ovat akuutisti vaelluskaloille haitallisia, jopa tappavia.
 Näin kertoo Luken lausunnosta meille haastattelun antanut Romakkaniemi. Varsinaista lausuntoa Yle Rovaniemi ei ole toistaiseksi saanut haltuunsa.
 Kuparin määrä jokivedessä voi nousta myrkylliseksi
 Erityisenä huolena siis on, että Muonionjokeen ohjattavat päästöt voivat aiheuttaa äkillisiä kalakuolemia. Tornionjoen vesistössä on maailmanlaajuisestikin arvokas vaelluskalakanta.
 – Nykyisten suunnitelmien mukaan vesistöön on tarkoitus johtaa purkuputken kautta muun muassa kuparia myrkyllisiin pitoisuuksiin johtava määrä.
 Putken suun lähellä on vaelluskalojen, varsinkin lohen lisääntymisalueita.
 – Jotkin lisääntymisalueet poistuisivat käytöstä, sanoo Atso Romakkaniemi.
 Suolaisuuden lisääntyminenkin huolettaa
 Kyse on siitä, miten kupari lopulta sekoittuu vesistöön. Romakkaniemen mukaan lähellä purkuputken suuta sekoittuminen ei ole läheskään täydellistä, kauempana putkesta näin jo on.
 Päästöjen kohdalla kysymys on myös kokonaisuudesta, Romakkaniemi sanoo.
 – Lisäksi huolen aiheena on sulfaattipitoisuus ja se, miten suolaisuuspitoisuuden kasvu vaikuttaa makean veden ympäristössä.
 Atso Romakkaniemen mukaan Luke näki puutteita myös hakijan riskiarvioissa.
 – Jos tulee vaikka patomurtumia ja inhmillisiä erehdyksiä, miten silloin toimittaisiin? Näitä on arvioitu, mutta tiedot eivät ole ajantasaisia. Lisäksi on puutteellisia ja epäselviä asioita.
 Luke ei saanut salaista raporttia
 Romakkaniemen mukaan Luonnonvarakeskus ei saanut kaikkea arviointiin tarvitsemaansa tietoa kaivosyhtiöltä. Aluehallintovirasto oli julistanut kaivosyhtiön koerikastusraportin salaiseksi liiketaloudellisista syistä.
 Lausunnonantoaika oli tällä kertaa erityisen pitkä, sillä Hannukainen Mining Oy teki muutoksia hakemukseensa ja aineisto oli laaja. Esimerkiksi ELY-keskus on hakenut lausunnolleen jatkoaikaa helmikuun puoleenväliin saakka.
 Lupa-asian ratkaisee Pohjois-Suomen aluehallintovirasto.
 Tavoitimme kaivosyhtiön edustajan. Hän kertoi kuitenkin haluavansa tutustua Luonnonvarakeskuksen lausuntoon ennen kuin kommentoi sitä.

Luonnonvarakeskus ei puolla Hannukaisen kaivosta – kuparipäästöt voisivat jopa tappaa lohia


Summary: Keskustan ministerit Jari Leppä ja Annika Saarikko haluavat kieltää energiajuomien myynnin alle 15-vuotiailta.

Energiajuomavalmistajat eivät kannata energiajuomien kieltämistä alle 15-vuotiailta. Panimoliiton toimitusjohtaja  Riikka Pakarisen  mukaan yhteen tuotteeseen kohdistuva lainsäädäntö ei ole oikea keino hillitä nuorten energiajuomien käyttöä.
 Juomavalmistajat jakavat huolen lasten ja nuorten ruokailu- ja ravintotottumuksista, mutta pitävät alle 15-vuotiaiden energianjuomakäyttöä vähäisenä.
 – Tällä hetkellä lasten ja nuorten kofeiininsaannista vain noin kolme prosenttia tulee 10–18-vuotiailla energiajuomista, Pakarinen arvioi.
 Juomavalmistajien mukaan tyypillinen energiajuomaa käyttävä on noin 18–30-vuotias nuori mies.
 "Meidän pitää löytää ratkaisuja"
 Keskustan ministerit  Jari Leppä  ja  Annika Saarikko  esittivät ennen joulua  energiajuomien myynnin kieltämistä alle 15-vuotiailta . He nojasivat lakiesityksessään  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta tilattuun katsaukseen , jonka mukaan energiajuomien käytöllä on runsaasti haitallisia vaikutuksia erityisesti 13–15-vuotiaisiin.
 – Meillä on iso huoli tämän asian osalta ja siihen meidän pitää löytää ratkaisuja. Tässä asiassa kaikki ovat samaa mieltä, toteaa maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä (kesk).
 Suosittelimme kokista tai limpparia ja hyvin kävi muu juoma siihen tilalle.  Sirpa Karppi
 Lepän mukaan vielä ei ole ratkaistu, että millä keinoilla energiajuomien käyttöön puututaan jatkossa. Siitä keskustellaan usean eri ministeriön välillä.
 – Onko lainsäädäntö sitten se järein keino, millä mennään vai riittävätkö vapaaehtoiset toimet ja niiden tehostaminen, Leppä pohtii.
 Näitä voisivat olla esimerkiksi erilaiset sitoumukset kouluruokailuun ja perheiden tukemiseen. Asia jää kuitenkin seuraavan hallituksen ratkaistavaksi.
 Riikka Pakarinen AOP
 "Ajattelin lapsia äidin kulmalla"
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on aiemmin suosittanut ja suosittaa edelleen, että vähittäiskaupat eivät myy energiajuomia alle 15-vuotiaille. Useat kaupat ovat ryhtyneet noudattamaan suositusta.
 Kuopiolainen K-kauppias  Sirpa Karppi  kielsi energiajuomien myynnin alle 15-vuotiaille jo yhdeksän vuotta sitten heti kauppiaaksi ryhdyttyään. Vastaanotto oli yllättävän hyvä.
 – Muutamat lapset yrittivät ostaa juomia, vaikka tiesivät kiellosta. Suosittelimme kokista tai limpparia ja hyvin kävi muu juoma siihen tilalle, muistelee Karppi.
 Myös vanhemmilta tuli kiitosta. Useimmat vanhemmat ovat olleet sitä mieltä, että juomat eivät sovi lapsille ja nuorille ja moni on kiittänyt kauppiasta vastuullisesta teosta.
 – En silloin omille lapsillekaan halunnut antaa energiajuomia, niin miksi sitten myisin kaupallakaan. Ajattelin asiakkaana olevia lapsia äidin kulmalla, selittää Karppi.
 Panimoliitto pitää tärkeänä tasapuolista keskustelua myös muiden tuotteiden terveysvaikutuksista sekä verotuksesta.
 – Tarvitsemme alan vahvaa yhteistyötä. Esimerkiksi markkinointia emme nytkään kohdista alle 15-vuotiaille. Perheillä on myös oma vastuunsa, toteaa Pakarinen.
 Mitä mieltä olet aiheesta? Ota kantaa: keskustelu on auki perjantaihin kello 22 asti.

Panimoala sanoo "ei kiitos" energiajuomien ikärajalle – kauppias lakkasi myymästä lapsille jo vuosia sitten, eikä kadu


Summary: Juha Joona (OTL) pitää mahdollisena, että viranomaisen tulkinta saamelaisten maaoikeuksista Suomen Lapissa ei ollut silloisen Ruotsin lain mukainen.

Oikeustieteen lisensiaatti  Juha Joona  tutki viisitoista vuotta Lapin maa- ja vesioikeuksia Ruotsin vallan alkuajoista aina 1900-luvulle saakka. Tutkimus herättää uusia kysymyksiä Lapin maanomistuksesta ja -oikeuksista niin kutsutun  lapinrajan  pohjoispuolella.
 Joonan mukaan 1740-luvulla yksittäisen viranomaisen eli Tukholman kamarikollegion tulkinta Lapin maaoikeuksista on kyseenalainen.
 – Ne perustelut mitä siinä käytetään, eivät tule suoraan Ruotsin laista. Se tekee tämän nykyisen tulkinnan ongelmalliseksi, Juha Joona sanoo.
 Kollegion päätöksellä saamelaisten käyttämät veromaat Lapin rajan pohjoispuolella todettiin yksipuolisesti vuonna 1742 kruununmaiksi.
 Historialliset oikeudet maahan ja vesiin
 Perusta maaoikeuksille rakentuu ajatukselle, että alueita, joita verotettiin, pidettiin yksityisille kuuluvina alueina. Veromiehenoikeus on siis rinnastettu maanomistukseen.
 Joonan mukaan saamelaisten maaoikeuksista Pohjois-Suomen alueella on todisteita jo 1500-luvun puolivälistä, jolloin käräjillä sakotettiin talonpoikia, jotka olivat kalastaneet lapinrajan pohjoispuolella ilman saamelaisten lupaa.
 Joonan mukaan ei ole täysin selvää, minkälainen oli tämä veromiehenoikeus, joka saamelaisilla oli 1740-luvulle saakka. Oliko se omistusoikeuteen verrattavaa vai jokin muu käyttöoikeus maahan ja vesiin?
 Suomessa asiaa ei ole oikeudessa punnittu, mutta Ruotsissa, jonka lakia Lapissa tuolloin noudatettiin, on.
 – Ruotsin korkein oikeus on lähtenyt siitä, että vaikka se veromiehenoikeus ei ollut identtinen nykyisen omistusoikeuden kanssa, niin tämä oikeus kehittyi omistusoikeudeksi sen nykyisessä merkityksessä, Joona sanoo.
 Lapinraja
 Nykyisen Pohjois-Suomen aluetta halkoi  l apinraja, jonka eteläpuolella asuivat suomalaiset talonpojat, pohjoisimmat Rovaniemellä ja Ounasjokivarressa ja Tornionjoki varressa Pellon korkeudella asti. Sen pohjoispuolella olivat  Lapinkylät .
 – Sieltä se meni vinosti koilliseen ja päättyi Venäjän rajaan. Ne oikeustapaukset, joissa tämä veromiehenoikeus tulee esille, ovat etupäässä tästä metsäsaamelaiselta alueelta, eli Kittilästä, Sodankylästä, Savukoskelta ja Sallasta.
 Syynä Joonan mukaan oli se, että metsäsaamelaisten tapa käyttää aluetta oli samankaltaista kuin talonpojilla. Tunturisaamelaisten osalta se ei tule niin selvästi esille.
 – Heidän elämä oli liikkuvampaa ja kesäksi mentiin jäämeren rantaan porojen kanssa, mutta siitä huolimatta tunturisaamelaisilla oli omat veromaansa. He käyttivät veromaitaan elinkeinojensa harjoittamiseen ja heillä oli yksinoikeus näiden alueiden käyttöön.
 Joonan mukaan 1700-luvun kuluessa vanha lapinkylä- ja veromaajärjestelmä alkoi hajota. Etelämpänä metsälapissa se hajosi uudisasutuksen paineessa.
 Tapahtuiko vääryys ja voiko sen korjata?
 Juha Joona ei halua ottaa kantaa siihen, tapahtuiko 1740-luvulla vääryys ja pitäisikö se korjata nyt 2010-luvulla.
 – Se on kyllä hyvä kysymys, mutta en ota siihen kantaa, koska se menee sille puolelle, joka kuuluu enemmän poliitikoille.
 Vanhat oikeudenhaltijat ovat löydettävissä vanhoista veroluetteloista. Veroluettelot ovat käytännössä luettelo niistä henkilöistä, joille maaoikeudet kuuluivat 1600-1700-luvuilla.
 – Se tulee selville oikeuden pöytäkirjoista. Kun on myönnetty lainhuutoja saamelaisten käytössä oleviin maihin, niin kyllä heitä silloin pidettiin omistajina. Tai veroluontoisen maan haltijana, josta kamarikollegiokin käytti nimitystä omistusoikeus.
 Kenelle maat kuuluisivat nyt?
 – Jos historia olisi mennyt toisin, omistus olisi voinut mennä kuten talonpojilla. Veronluvun mukaan olisi määrätty tietty määrä maata ja vesitiluksia niille henkilöille, jotka sillä hetkellä hallitsivat niitä alueita, Joona vastaa kysymykseen.
 Ruotsissa on nostettu kanteita omistusoikeudesta. Sama olisi mahdollista myös Suomessa.
 – Toivottavasti tästä tutkimuksesta on apua, jos tällaisia kanteita nostetaan, Juha Joona sanoo.
 Juha Joonan väitöskirja ”Ikimuistoinen oikeus - tutkimus Lapin alkuperäisistä maa- ja vesioikeuksista” tarkastettiin Lapin yliopistossa tänään. Vastaväittäjänä toimi professori Jukka Kekkonen Helsingin yliopistosta ja kustoksena professori Matti Niemi Itä-Suomen yliopistosta.

Väitös: Asiakirjat yli 400 vuoden ajalta selventävät, kenelle historialliset maa- ja vesioikeudet kuuluvat Lapissa


Summary: Yhdeksäsluokkalaiselle on tärkeää, että menopelissä on kunnon poppivehkeet.

Tästä on kyse Marraskuusta alkaen 15 vuotta täyttäneen nuoren on mahdollista hankkia mopoauton sijaan kevytauto. Kevytauto on korkeintaan 1500-kiloinen henkilöauto, jossa nopeus on rajoitettu 60 kilometriin tunnissa. Kevytautoksi saa muuttaa henkilöauton, joka on otettu käyttöön vuoden 2014 jälkeen. Käyttöönottovuodesta ei saa olla kulunut yli kymmentä vuotta tulevaisuudessakaan. Rajoittimen asentamisen henkilöautoon arvioidaan maksavan 500–1 500 euroa.
 Monen 15 ikävuoden saavuttavan nuoren mieltä kaivertaa sama kysymys: hankkiako mopoauto vai kevytauto? Kysymys muuttui ajankohtaiseksi joulukuussa, kun eduskunta hyväksyi ajokortti- ja ajoneuvolain muutoksen.
 Porilainen  Elisa Grönman , 15, haaveilee mopoautosta. Usean ystävän kotipihasta sellainen jo löytyy. Vaikka nuori pysyy skootterillaan hyvin ystäviensä nelipyörien perässä, taittaa hän valtaosan matkoistaan talvisaikaan kävellen.
 – Olen kaatunut skootterillani kerran, silloin kun liukkaat ajokelit alkoivat. En uskalla ajaa sillä talvisin, Grönman kertoo katsoessaan kauhistellen tammikuun pakkasessa ohi viilettävää mopoa.
 Hänen on määrä aloittaa ensi syksynä ammatilliset opinnot, jolloin koulumatka kasvaa noin kuudella kilometrillä. Hän toivoo tuolloin saavansa oman mopoauton.
 Autojen parissa työskentelevä isä on kuitenkin ehdottanut tyttärelleen malttamista marraskuulle, jolloin lakimuutos astuu voimaan ja kevytauton hankkiminen on mahdollista.
 Mutta millaisen kevytauton uuden mopoauton hinnalla, noin 13 000 eurolla saisi? Tuleva kuljettaja lähti selvittämään asiaa porilaisiin autoliikkeisiin.

 Manuaalivaihteiden käyttöä pitää opetella
 – Tässä on niin paljon enemmän kaikkea, kuin mopoautossa! Elisa Grönman huudahtaa istahtaessaan Peugeot 208 -henkilöauton rattiin.
 Auton valkoisena hohtava väri miellyttää ja vaihdekepin R-merkintä on tuttu, mutta kolmas poljin herättää kysymyksiä. Automaattivaihteisena auto maksaisi yli 20 000 euroa.
 – Ehkä voisin harkita manuaalivaihteista kevytautoa, jos siinä säästää tuhansia euroja. Uskon, että oppisin vaihteiden käytön nopeasti, jos pääsisin harjoittelemaan, hän pohtii.
 Kirkkaanpunaisen Ford Fiestan väri ei miellyttänyt, mutta kooltaan auto on mukavan kompakti. Salli Koivunen / Yle
 Yhdeksäsluokkalainen pitää itseään turvallisena kuljettajana.
 – Olen tosi tarkka liikennesäännöistä ja nopeusrajoituksista. Vaikka kevytauto kulkisi kuuttakymppiä, ajaisin silti varmasti todella varovaisesti. Vilkun käyttökin tulee minulta aina ihan automaattisesti.
 Värillä ja musiikkivehkeillä on väliä
 Elisa Grönman haaveilee menopelistä, joka olisi väriltään musta tai valkoinen.
 – En haluaisi liian värikästä mopoautoa tai kevytautoa. Väri on tärkeä kriteeri, tyttö toteaa.
 Hän nyrpistää hieman nenäänsä seuraavalle autoehdokkaalle, punaiselle Renault Clio -farmariautolle.
 – Ajatus siitä, että näin suuri auto kulkee vain 60 kilometriä tunnissa, tuntuu vähän hassulta. Tämähän on ihan oikea auto, ei mikään pikkuauto, hän pohtii ja loikkaa ratin taakse.
 Renault Clion virta-avain on nuoren mielestä erikoinen, mutta kokonsa ansiosta pysyisi varmasti tallessa. Salli Koivunen / Yle
 Renaultin kosketusnäyttö saa nuorelta kehuja. Hän testaa auton Bluetooth-yhteyttä puhelimellaan, ja pian autossa raikaa  Ariana Granden  uutuuskappale  7 Rings .
 – Loistavat poppivehkeet ja helppo käyttää! Kunpa tämä auto vain olisi musta tai valkoinen.
 Mopoautojen viat pelottavat
 Autoihin tutustuessaan Elisa Grönman lähettää kuvia yksityiskohdista ystävilleen Snapchat-viestisovelluksessa.
 – Hekin sanoivat, että hienoja ovat.
 Hän pohtii, olisiko kevytautossa vähemmän vikoja kuin ystävien mopoautoissa.
 – Ne ovat usein huollossa kolareiden tai muiden vikojen vuoksi. Monella myös jäätyy usein bensatankin korkki kiinni, se vähän pelottaa. Olisi ahdistava tilanne, kun ei pääsisi tankkaamaan.
 Pienikokoisessa Ford Fiesta -henkilöautossa ongelma on ratkaistu työnnettävällä Easy Fuel -tankilla.
 – Tämä on aika kiva. Paitsi, että tämäkin on punainen, ja tykkäsin siitä aiemmasta kosketusnäytöstä.
 Kurkistus konepellin alle. Vaikka sisältö näytti ensin vieraalta, tulivat pesuneste- ja jäähdytysnestesäiliöt sekä öljytikku nopeasti tutuksi. Salli Koivunen / Yle
 Kevytautovaihtoehtojen koko yllätti
 Elisa Grönman tankkaa skootteriaan viikossa noin 15 eurolla. Ystävien mopoautojen tankkiin sujahtaa viikossa dieseliä yleensä noin 20 euron edestä.
 – Minulla on jonkin verran säästöjä ja yritän päästä kesätöihin, joten uskon, että rahat riittäisivät kevytautonkin bensoihin, 15-vuotias pohtii.
 Kaverit saavat reaaliaikaiset päivitykset Snapchatin välityksellä autokauppakierrokselta. Salli Koivunen / Yle
 Tutustuttuaan kolmeen kevytautovaihtoehtoon, tuleva kuljettaja ei enää ole täysin varma mopoautohaaveistaan.
 – Luulin ensin, että niiden pitäisi olla paljon pienempiä. Ajatukseni ovat muuttuneet ehkä vähän niin, että voisin harkitakin jopa tuota kevytautoa, mutta en vielä tiedä varmaksi. Se nähdään sitten loppuvuodesta.

Millaisen kevytauton saisi uuden mopoauton hinnalla, 13 000 eurolla? Elisa Grönman, 15, tutustui vaihtoehtoihin


Summary: Moottoripyöräalalla uskotaan jo, että prätkien metelistä ja bensamoottoreista halutaan vähitellen eroon, kirjoittaa toimittaja Marcus Ziemann.

Kun Teknisen Kaupan Liiton moottoripyöräjaoston puheenjohtaja  Mikko Summa  avasi perjantaina MP 19 -moottoripyörämessujen lehdistötilaisuuden puhumalla heti ensimmäisinä sanoinaan ympäristöystävällisyydestä, alkoi moni pitkän linjan moottoritoimittaja etsiä silmillään tukea toisistaan.
 Helsingin Messukeskuksessa viikonloppuna järjestettävät MP-messut ovat pyörien päällä seksikkäästi poseeraavine mallityttöineen kutkuttava jäänne ajalta, jota ei kohta enää ole. Tarjolla on unelmia keskellä Suomen ankeinta talvea.
 Ympäristötietoisuus on toistaiseksi sivumaku moottoripyöräilyssä. Suomessa moottoripyörällä ajo on harrastus. Harva motoristi ottaa prätkää alleen ympäristösyistä.
 Mutta jonakin päivänä ottaa, uskotaan liikenne- ja viestintäministeriössä. Viime syksynä valmistunut  mopo- ja moottoripyörästrategia  toivoo Suomen teille lisää kaksipyöräisiä, jotta vuoden 2030 kovat päästötavoitteet voidaan saavuttaa.
 Moottoripyöräilijän aivot vaativat uudelleenohjelmointia
 Vaikka Messukeskuksen näyttelyhalleissa katseenvangitsijoina ovat edelleen suuret pyörät suurilla ja tehokkailla moottoreilla – ja tietenkin ne mallitytöt – näkyy muutos jo Suomessakin.
 Viime vuonna rekisteröitiin 12 prosenttia enemmän moottoripyöriä kuin 2017. Mutta erityisesti kasvua oli pienemmän kuutiotilavuuden pyörissä. 350–500 cm3 -luokassa kasvua oli peräti 30 prosenttia ja myös pykälää pienemmässä 250-350 cm3 -luokassakin kasvua oli 24 prosenttia. Ja ne ovat pyöriä, joilla ajellaan enimmäkseen kaupungeissa.
 LVM:n tavoin myös moottoripyöräala uskoo, että pienemmät pyörät ovat yksi ratkaisu liikenteen ruuhkiin ja päästöongelmiin. Toiveena olisi saada pyörän päälle aivan uusia ajajia, joille varsinainen ajamisen fiilis on sivuseikka.
 Viime vuonna MP-messuilla puhuttiin vielä tuosta ajamisen fiiliksesta. Puhuttiin, että moottoripyöräily on mielenterveystyötä. Ajaminen on hauskaa, eikä sitä hauskuutta saisi viedä harrastajilta pois.
 Hauskuus halutaan edelleen säilyttää, mutta jostakin on luovuttava, koska liikenne on valtavassa murroksessa. Sähkö voisi alan mukaan olla ratkaisu, jolla oikea ajamisen fiilis säilyisi.
 Tämänvuotisille messuille toivottiinkin enemmän sähkömoottoripyöriä ja -skoottereita, mutta niitä saatiin moottoripyöräalan pettymykseksi vain muutamia esille. Monia sähkömalleja ei vielä tuoda Suomeen, koska muun muassa pyörien huoltajia ei toistaiseksi ole.
 Maailmalla sähköskootterit on esimerkiksi vuokrakäytössä otettu hyvin vastaan. Asiakkaita ei haittaa, ettei moottorista kiihdytettäessä kuulu murinaa, koska vuokraamoasiakkaat eivät yleensä ole perinteisiä moottoripyöräilijöitä.
 Ja yhä useampaa kaupunkilaista äänekkäät prätkät ja kaasuttelevat motoristit ovat alkaneet käydä hermoon. Hiljaisuudesta on kovaa vauhtia tulossa liikenteen iso trendi.
 Moottoripyörästä voi tulla järkihankinta
 MP 19 -messut ovat pohjoismaiden suurin moottoripyörätapahtuma. Viime kerralla messuilla vieraili 59 000 kävijää.
 Yli 160 näytteilleasettajasta moni oli jo tutustunut liikenne- ja viestintäministeriön viimesyksyiseen mopo- ja moottoripyörästrategiaan. Tänä vuonna strategia yritetään jalkauttaa niin, että moottoripyöräkauppiaat saataisiin ymmärtämään, ettei moottoripyöräily ole enää se erillinen saareke, jota ympäristöajattelu ei koske.
 Vaikeaa se tulee olemaan, sillä kauppiaat tietävät, että kauppa ei käy, jos asiakkaalle iskee ilmastoahdistus ja omaatuntoa alkaa kolkuttaa. Liikenteen sähköistyminen, muuttuminen palveluiden suuntaan ja digitalisaatio ovat motoristeille vielä etäisiä, joten niistä naruista myyjän on turha vetäistä.
 Mutta myös himoharrastajat ja heidän arvonsa muuttuvat. Suomen Motoristit SMOTO kävi viime vuonna jo eduskunnassa puimassa moottoripyöräilyn tulevaisuutta. LVM:n mukaan tarkoitus on tästä lähin tavata säännöllisesti muutamia kertoja vuodessa.
 Ilmassa on poliittisia merkkejä liikenteen hinnoittelun muuttumisesta siten, että kansalainen maksaa entistä vähemmän ajoneuvon hankinnasta ja entistä enemmän ajoneuvon käytöstä. Silloin muutos koskisi myös kaksipyöräisiä. Pienipäästöisen moottoripyörän tai skootterin hankintaa voi ehkä jo parin vuoden vuoden päästä perustella myös järkisyillä.
 Moni asia on siis muuttumassa.
 Vielä tänä vuonna muuten Messukeskus suositteli MP -messujen näytteilleasettajille seksikkäiden mallityttöjen poseeraamista moottoripyörien päällä, mutta sekin voi pian olla ohi. Maailmalla yhä useampi messutapahtuma on jo kieltänyt seksismin, koska sen ei katsota enää edustavan tätä päivää.
 Lue myös:
 Analyysi: Valtio aikoo kannustaa mopon tai moottoripyörän käyttöön ympäristösyistä

Analyysi: Moottoripyörä ja ympäristöystävällisyys eivät ennen mahtuneet samaan lauseeseen – Nyt MP-messut avattiin kehumalla moottoripyöräilyä ympäristöteoksi


Summary: Viikonvaihde tuo edelleen lisää lunta myös Etelä-Suomeen. Helsingin kaupunki on jo aloittanut varautumisen viikonvaihteen lumimyräkkään.

Etelä-Suomessa on nyt poikkeuksellisen paljon lunta – yli 30 cm enemmän kuin keskimäärin tähän aikaan vuodesta.
 Esimerksi Siuntiossa on lunta 65 senttiä. Tämä on kolmanneksi eniten koko maassa ja enemmän kuin missään mittauspisteessä Lapissa.
 Ja lisää on luvassa. Viikonvaihteessa lunta tulee jopa parikymmentä senttiä lisää, kun Helsinkiin odotetaan talven kiivainta lumimyräkkää.
 Helsinki tehostaa katujen kunnossapitoa
 Kaupunki pyrkii pitämään kadut liikennöitävässä kunnossa lisätyövoiman ja ylimääräisen aurauskaluston turvin.
 Harkinnassa on myös järjestää väliaikaisia pysäköintipaikkoja sopiville torialueille ja aukioille.
 Helsingin kadut, jalkakäytävät ja pyörätiet aurataan kiireellisyyden mukaan. Käytännössä tämä tarkoittaa, että ensin turvataan tärkeimmät kulkuväylät eli pääkadut ja joukkoliikenteen käyttämät kadut. Asuntokadut ovat vuorossa niiden jälkeen.
 Autonomistajien kannattaa myös seurata mahdollisia ajoneuvojen siirtokehotuksia. Ajoneuvoa voi joutua siirtämään teiden auraustöiden takia.
 Autonomistaja voi tilata myös  tekstipalvelun , joka kertoo, milloin auto tulee siirtää.
 Tommi Parkkinen / Yle
 Lumitöiden vastuut jakautuvat
 Helsingin kantakaupungissa on tarkkaan määritelty, mikä taho vastaa lumitöistä eri kohteissa.
 Kaupunki hoitaa ajoradat, mutta jalkakäytävien auraus ja hiekotus sekä lumen poisvienti kuuluvat kohdalla olevalle kiinteistölle.
 Kantakaupungissa kiinteistön vastuulla on myös poistaa ajoradalta jalkakäytävän viereen auratut lumivallit.
 Katujen ja muiden väylien talvikunnossapidosta voi tarvittaessa jättää palautetta  Helsingin kaupungin palautejärjestelmään .
 Pääseehän apu perille?
 Runsas lumimäärä on ongelma myös pelastuslaitoksille.
 Perillepääsy apua tarvitsevan luoksen hidastuu tai jopa estyy, jos kulkuväylät ovat tukossa lumen tai vaikka väärin pysäköityjen autojen takia.
 Uudenmaan pelastuslaitoksilta toivotaan, että lumien auraamisessa huomioidaan pelastusajoneuvojen sekä ambluanssien esteetön kulku avun tarvitsijan luo. Pelastustiet kannattaa puhdistaa lumesta ensi vaiheessa.
 Pelastuslaitokselta muistutetaan myös, että rakennuksen poistumisreitit, jotka johtavat ulos esimerkiksi rakennuksen takapuolelle, ja joissa ei ole talvikunnossapitoa, saattavat unohtua puhdistaa lumesta.
 Vanhempia kehotetaan varmistamaan, että lapset eivät leiki lumikasoissa. Kasat voivat olla leikkipaikkoina hengenvaarallisia, kun niitä raivataan työkoneilla.

Helsinki varautuu talven pahimpaan lumimyräkkään – lumikinokset tavoittelevat jo ennätyskorkeuksia


Summary: Keski-ikä nousi viime vuonna siitä huolimatta, että uusia autoja rekisteröitiin toiseksi eniten tällä vuosikymmenellä.

Autokannan keski-ikä nousi viime vuonna Suomessa edelleen, kertoo Autoalan Tiedotuskeskus. Henkilöautokannan keski-ikä nousi toissa vuodesta 1,3 kuukaudella 12,1 vuoteen.
 Keski-ikä nousi, vaikka viime vuonna rekisteröitiin 120 499 uutta henkilöautoa. Tämä on toiseksi eniten tällä vuosikymmenellä. Myös kierrätykseen palautui ennätysmäärä henkilöautoja romutuspalkkion turvin.
 Autoala ennustaa, että dieseleiden osuus autokannasta kasvaa lähivuosina, vaikka ensirekisteröinneissä dieseleiden osuus on pienentynyt. Valtaosa dieseleistä on iältään alle 10-vuotiaita, ja maahantuoduista käytetyistä autoista suurin osa on dieseleitä.
 Tammikuussa ensirekisteröitiin 11 732 henkilöautoa, mikä on 13,6 prosenttia vähemmän kuin vuosi sitten. Viime vuoden tammikuussa rekisteröintejä tehtiin poikkeuksellisen paljon.

Suomalaiset ajavat yhä vanhemmilla autoilla – keski-ikä ponnahti yli 12 vuoteen


Summary: Slummissa asuva Nancy Escalona elättää itsensä myymällä suolaa ja mehujäätä. Presidentiksi julistautuneen Juan Guaidón odotetaan elvyttävän Venezuelan talouden.

Kulman takaa ilmestyy farkkuihin ja raidalliseen t-paitaan pukeutunut nainen. Ostoskärryä perässään vetävä  Nancy Escalona  on ollut ostamassa vihanneksia ja hedelmiä.
 – Niitä sai halvalla tien varresta, Escalona sanoo ja kutsuu sisälle Pinto Salinasin slummissa sijaitsevaan, savitiilestä ja aaltopellistä rakennettuun kotiinsa.
 Supermarkettien hinnat ovat monien venezuelalaisten ulottumattomissa. Siksi kansalaiset etsivät elintarvikkeita teiden varsille pystytetyistä, epävirallisista kojuista, joissa niitä myydään edullisemmin.
 Maan minimipalkka on tällä hetkellä noin 18 000 bolivaria eli arviolta kuusi dollaria (5,5 euroa). Esimerkiksi omenat ovat luksustuote, joista voi joutua maksamaan useita dollareita – jos niitä sattuu löytämään.
 Hintojen nousu on seurausta hyperinflaatiosta, joka oli viime vuoden lopussa yli miljoona prosenttia. Monien kauppojen hyllyt ovat edelleen tyhjiä ja hinnat nousevat lähes päivittäin.
 Ihmiset syövät sitä, mihin heillä on varaa ja mitä sattuvat löytämään. Usein ei mitään.
 Jo vuonna 2017 kolme neljästä venezuelalaisesta kertoi laihtuneensa kriisin seurauksena. Aliravitsemus on etenkin lasten ongelma.
 Pojan kuva on kiinnitetty olohuoneen vitriinin oveen. Maija Salmi / Yle
 Poika etsii Espanjasta parempaa elämää
 Nancy Escalonan taloudellinen tilanne on heikentynyt viimeisten kuukausien aikana.
 Hänen toinen poikansa työskenteli ulkomaisten televisioyhtiöiden palveluksessa Venezuelasta käsin ja pystyi auttamaan äitiään taloudellisesti. Kolme kuukautta sitten hän jätti kotimaansa, kuten moni muukin venezuelalainen on tehnyt.
 Työtä Espanjasta ei ole vielä löytynyt, sillä poika odottaa poliittista turvapaikkaa eikä hänellä ole siksi työlupaa.
 – Poikani pelkäsi turvallisuutensa puolesta ja myös minä pelkäsin, että hän joutuu työnsä vuoksi ongelmiin, Escalona sanoo ja kertoo, että hänen poikansa yritettiin tappaa.
 Toimittajien tilanne on maassa heikko. Hallintoa kritisoivia  toimittajia vangitaan ja uhkaillaan .
 Sosialistihallinto on käytännössä lakkauttanut kaikki maan kriittiset mediat.
 Maan ainoan riippumattoman sanomalehden El Nacionalin paperiversion painaminen lopetettiin viime vuoden lopussa hallinnon painostuksen vuoksi. Suuri osa edelleen netissä ilmestyvän lehden toimittajista asuu maanpaossa.
 Lisäksi Caracas on yksi maailman väkivaltaisimmasta kaupungeista. Kaupungissa tehdään  noin 111 murhaa 100 000 asukasta kohden .
 Pyykit on pesemättä, sillä pyykinpesuaine on liian kallista. Maija Salmi / Yle
 Pyykkiä ei voi pestä
 Ikävä saa Nancy Escalonan itkemään. Vaatimattoman olohuoneen vitriinin oveen on kiinnitetty nyt 33-vuotiaan pojan valmistujaiskuva. Kiharapäinen poika katsoo kameraan onnellinen hymy huulillaan.
 –Oli todella rankkaa, kun hän kertoi lähtevänsä. Emme ole koskaan olleet erossa, hän sanoo ja johdattaa savitiilitalon yläkerrassa sijaitsevaan pojan huoneeseen.
 Pitkällä käytävällä matkalla huoneeseen odottaa valtava pyykkivuori. Escalona kertoo, ettei hänellä ole varaa ostaa pyykinpesuainetta. Lisäksi sitä ei välttämättä edes ole saatavilla.
  Nancy Escalonan kioskissa myydään  muun muassa suolaa, jota on vaikea löytää kohtuuhinnalla Venezuelassa. Maija Salmi / Yle
 Venezuelassa on pulaa kaikesta vessapaperista lääkkeisiin. Presidentti  Nicolás Maduron  kaudella maan oma tuotanto on käytännössä pysähtynyt kokonaan ja kaikki tuodaan ulkomailta.
 Pojan huoneessa on kaikki tavarat paikoillaan.
 – En ole halunnut koskea mihinkään. Joskus tulen tänne, kun ikävä iskee.
 Ikävöivä äiti ei usko, että poika palaa Venezuelaan.
 – Ei täällä ole hänelle tulevaisuutta niin kauan kuin Maduro on vallassa.
 Escalonan kaltaisia äitejä on Venezuelassa paljon. Ulkomaille ovat lähteneet etenkin nuoret.
 Maailman pakolaisjärjestön mukaan 30-miljoonan asukkaan Venezuelan kansalaisista kolme miljoonaa on jättänyt kotimaansa viimeisten viiden vuoden aikana.
 Lue juttu:  Tuhannet pakenevat Venezuelasta Brasiliaan ja jäävät jumiin eristyneelle rajaseudulle – Onnekkaimpia pakolaisia lennätetään parempien työmahdollisuuksien äärelle
 Nancy Escalona ei usko, että hänen poikansa palaa kotiin Espanjasta. Maija Salmi / Yle
 Oppositio epäilyttää
 Venezuelasta on tullut maa, jossa onnekkaimmat elävät ulkomailla elävien sukulaisten rahalähetysten turvin.  Datos-tilastoyhtiön viime vuonna tekemän kyselyn mukaan  14 prosenttia venezuelalaista saa rahalähetyksiä ulkomailta.
 Escalona sinnittelee toistaiseksi jatkuvasti nousevien elinkustannusten kanssa.
 Olohuoneen pöydällä on pieniä pusseja, joihin on kirjoitettu  sal , suolaa.
 Escalona pitää kotonaan pientä kioskia, jossa hän myy suolan lisäksi ostamistaan hedelmistä tehtyjä mehujäitä ja vihanneksia.
 – Katso nyt täällä ei ole mitään. Ei lihaa, ei ruokaa, hän sanoo ja avaa jääkaapin oven.
 Maija Salmi / Yle
 Escalona saa ostaa valtiolta niin kutsuttuja CLAP-laatikoita, joissa on markkinahintoja edullisempia, säänneltyjä elintarvikkeita. Aiemmin laatikon sai kuukausittain,  mutta kriisin seurauksena  laatikot ovat pienentyneet eikä niitä saa enää yhtä usein.
 Lisäksi nykyhallinto kiristää niiden avulla kannatusta itselleen. Kiristäminen on tarpeen, sillä Maduron kannatus makaa pohjamudissa.
 Esimerkiksi toukokuisissa vaaleissa ihmiset saivat tekstiviestejä, joissa kerrottiin, että ruoka-apua ei enää saa, jos ei äänestä Maduroa.
 Escalona toivoo Maduron valtakauden loppumista. Silti hän suhtautuu epäillen myös  presidentiksi julistautuneeseen opposition   Juan Guaidóon .
 – Oppositio lupaa paljon, mutta kun luotamme heihin, he kääntävät meille selkänsä. Ehkä Guaidó on erilainen, Escalona miettii.
 Mikäli Guaidó onnistuu syrjäyttämään Nicolás Maduron hänen haasteenaan on Venezuelan talouden elvyttäminen.
 Se ei käy yhdessä yössä.
  Pinto Salinasin slummissa elämä on taistelua päivästä toiseen. Myös täällä odotetaan, että Nicolas Maduro syöstään vallasta. Maija Salmi / Yle
 Voit kommentoida artikkelia kello 22 asti.
 Katso Ulkolinjan dokumentti Yle Areenasta: Pako tuhotusta maasta
 Lue myös:
 Kuinka kaksi itsevaltaista johtajaa saivat öljymahdin 20 vuodessa polvilleen – Mistä Venezuelan kaaos kumpuaa?
 Yle Venezuelassa: Caracasilaisessa slummissa asuva Luis uskoi ennen sosialismiin, nyt hän marssii opposition riveissä
 Ylen toimittaja Venezuelasta: Olisin voinut olla yksi pidätetyistä
 Venezuelaiset palasivat kaduille – Caracas täyttyi mielenosoittajista, sotilailta vaaditaan tukea
 Yle Venezuelassa: Caracas hiljentyi protestien jälkeen, mutta moni uskoo niiden jatkuvan – ”Tämä on vasta alkua”
 Kaaokseen vajonneessa Venezuelassa voi yhä elää kuin kuningas – juhlat vain on järjestettävä sähköaitojen takana

Yle Venezuelassa: Äiti ikävöi poikaansa, joka tuskin palaa – "Hänelle ei ole täällä tulevaisuutta"


Summary: Stam1nan nokkamies Antti Hyyrynen kirjoitti uusimman levynsä isänsä kuolemasta. Stam1na on ehdolla neljässä palkintokategoriassa Emma-gaalassa.

Metalliyhtye Stam1nan keulahahmon kädet tärisevät hieman. Hän kaivaa mustasta repustaan vihkon, jonka kansia peittävät sinivioletit kukkaset.
 – Tämän tavaran minä pelastaisin tulipalossa, kertoo  Antti "Hyrde" Hyyrynen .
 Hyyrynen sai kovakantisen vihkon äidiltään pikkupoikana. Hän kysyi, että mitä minä tyhjällä viholla teen. "Kirjoita vaikka kirja," sanoi äiti, ja poikahan kirjoitti.
 Näin syntyi 12–13-vuotiaan Hyyrysen kynästä kirja,  Taikamiekan taistelu . Seikkailutarina kertoo muurahaisista ja koppakuoriaista, jotka ovat ritareita ja örkkejä.
 Mies nauraa kertoessaan tarinan kulkua. Mutta käsien vapina paljastaa Hyyrysen olevan tärkeän äärellä. Kirjaa hän pitää omien sanojensa mukaan kotona lasihyllyllään, jossa on myös pieniä Twinpeaks-figuureja sekä ensimmäisiä ostamiaan vinyyli- ja cd-levyjä.
 – Jollain tavalla olen aina tykännyt tarinan kerronnasta ja kirjoittaa. Äidinkielestä sainkin koulussa kovimpia numeroita.
 Salainen bändikämppä
 Tapaamme Hyyrysen Lemillä kaupan edessä, josta lähdemme ajamaan peräkkäin kohti bändikämppää. Hän toivoo, että yhtyeen treenikämppä pysyisi piilossa suurelta yleisöltä.
 Pääsemme taloon, joka näyttää autiolta ja hylätyltä, pääsali on tyhjänä. Bändikämpän yhteen huoneeseen on sullottu täyteen mustia laatikoita. Kamat on roudattu keikan jälkeen sisään, eikä soittimia ole purettu laatikoistaan.
 – Me ollaan kyllä laiskoja treenaamaan, tunnustaa Hyyrynen.
 Kotona Hyyrynen ei tartu kitaraan ja hyppää sohvan nurkkaan huvin vuoksi näppäilemään. Silloin kun Hyyrynen tarttuu kitaraan, se on työtä.
 Tauot pitävät bändin välit läheisinä
 Hyyrynen on tahkonut Stam1nan nokkamiehenä 23 vuotta. Takana on kahdeksan levyä ja lukuisia keikkoja Suomessa ja maailmalla. Nyt käynnissä on tauko bändin pojista.
 – Viime vuosi oli bändin kiireisin, tehtiin levy ja oli loputtomasti keikkoja. Nyt on koitettu olla näkemättä toisiamme. Kyllähän se hyvää tekee.
 Stam1na on soittanut samalla kokoonpanolla alusta asti. Lemiläinen mielenlaatu on miehen mukaan syynä siihen, miksi bändin jäsenistö ei ole vaihtunut.
 – Lemiläisen mielenlaadun pohjavire on se, että ei sun piä hättäilemän, että koitetaan olla rauhassa. Lisäksi on sattunut hyviä ihmisiä samaan ryhmään, on helppo olla.
 Laulavan kitaristin mukaan bändin historian suurin konflikti oli se, kun rumpali  Teppo Velin  kyllästyi kerran oman soittimiensa roudaamiseen.
 – Sitten se vaan kiroili, että hitto hän on valinnut väärän instrumentin. Se on ainoa negatiivinen läppä, jonka bändin jäsen on heittänyt.
 Stam1na tekee noin 50 keikkaa vuodessa. Tommi Parkkinen
 Hyyrynen käsitteli isänsä kuolemaa sanoitustyössään
 Bändikämpän lattialla lojuu erinäinen alkoholikokoelma keikkareissujen jäljiltä. Kysyn mikä maistuisi nyt Stam1nan keulahahmolle. Hän ottaisi oluen.
 Stam1nan Taival-levy julkaistiin viime lokakuussa. Se äänitettiin helteisenä kesänä Joensuussa. Iltaisin lämmitettiin sauna ja ihailtiin jokimaisemaa.
 – Eka fiilis Taival-albumista on se, että kuinka äkkiä se kävi. Sen sävellykset syntyivät, ja jopa levy äänitettiin keikkailun ja kaiken muun melskan seassa.
 Emma-ehdokkaana olevan Taival-levyn tekstit pureutuvat tiukasti isän muisteluun ja kuolemaan. Hyyrysen isä menehtyi vuonna 2017.
 Hyyrynen muistelee isäänsä  Pekka Hyyrystä  klassisen musiikin kautta. Isä kuunteli kotona Schubertia ja soitti flyygeliä. Hyyrysen lapsista yksikään ei lähtenyt klassisen musiikin tielle. Pisimmälle musiikkia opiskeli Antin veli  Jussi Hyyrynen , joka soitti viulua. Myöhemmin Jussi Hyyrynen soitti kitaraa  Jarkko Martikaisen  luotsaamassa YUP-yhtyeessä.
 – Tekstien osalta levyllä kuuluu vahvasti kunnioitus, mikä minulla on verenperintöön. Muistossa palaan siihen, kun istun isän flyygelin alla pikkulapsena. Tai sitten kun oltiin meidän mökin metsämaisemassa ja ukko opetti metsästämään.
 Mies alkaa muistella isäänsä, jolle olivat tärkeintä luonto ja musiikki. Isän vaikutus oli siihen suurin, että pojasta tuli lopulta muusikko. Hymynkare nousee Hyyrysen kasvoille, kun hän muistelee, miten isä tuli katsomaan parin vuoden takaista Stam1nan keikkaa Savonlinnan oopperajuhlille.
 – Isä istui oikeasti katsomassa, kun soitettiin samoilla lauteilla Olavinlinnassa, jossa hän oli aikoinaan itse ollut oopperakuorossa laulamassa.
 – Se oli loistava juttu, sanoi isä keikasta, naurahtaa Antti Hyrde Hyyrynen.
 "Lauluton oli metsomaa, kun pääsit kotiisi nukkumaan  Männyt tuloasi kumarsi  Kirjaillen epitafin ikkunaan  Kirjaillen epitafin ikkunaan
 ...
 Väki hiljainen  Puku puinen  Katseet maassa  Katseet muiden  Väki hiljainen  Huone puinen  Minä kannoin sinut pois"
 (Stam1na:  Kannoin sinut läpi hiljaisen huoneen )
 Vaikka Taival-albumin sanoituksista kuuluu isän poismeno, silti Hyyrynen tunnustaa kirjoittavansa tunteistaan epäsuorasti.
 – Onhan minun tekstini vieläkin melko kryptisiä, verrattuna vaikka pop-musiikkiin. Tämä on uusi tilanne. Kuinka paljon oikeasti uskallan kirjoittaa omista tunteistani?
 Hyyryselle sanoitusten tekeminen on työlästä. Muut bändin tuotokset tehdään yhdessä, mutta tekstejä Hyyrynen tekee yksin.
 – Se on äärimmäisen työlästä ja typerää puuhaa. Se on pilkun viilaamista. Se on niin henkilökohtaista, kertoo Hyyrynen biisien tekstien synnystä.
 Häntä hävettää tuoda omat tekstiaihionsa muulle bändille näytille.
 – Pelkästään se hävettää, kun esittelen biisien nimet tai sanotusraakileet bändin jäsenille. Kauhuissaan odottaa, että mikä se palaute on. Ja yllättäen, se ei ole koskaan ollut mitenkään murskaavaa. Ehkä pojat ovat joskus nauraneet jollekin lainille.
 Hyyrysen tärkein tavara on vihko, johon hän kirjoittanut pikkupoikana seikkailutarinan muurahaisista ja koppakuoriaisista. Mikko Savolainen / Yle
 Julkisuudesta stressiä ja paniikkihäiriö
 Bändikämpän seinällä komeilee vaaleanpunainen paperi, lapsen piirtämä kuva bändin jäsenistä. Piirroksessa lukee "Hyvää keikkaa Stam1na".
 – Piirroksessa Kaikka on kaikista isoin, nauraa Hyyrynen, joka on piirretty kuvaan pienimmäksi.
 Hyyrynen sukii sormin tukkaansa ojennukseen ja kietoo ne tottuneesti ponnarille. On aika ottaa muutama kuva. Poseeraaminen kaiutinkaapin päällä sujuu hyvin. Mies on tottunut kuvattavaksi.
 Silti Hyyrynen ei nauti julkisuudesta. Hän on sanonut, että  tyhmintä mitä hän on tehnyt , on päätyminen julkisuuteen.
 – Stressiä ja paniikkihäiriötä, ynnää Hyyrynen julkisuuden tuomia varjopuolia elämässään.
 Lisäksi miestä häiritsee ystävien ja jopa perheenjäsenten muuttunut asenne häntä kohtaan. Esimerkiksi kun hän menee suvun kesken joulupöytään, niin puhe kulkee lähinnä Stam1nassa.
 – Se on vähän tylyä.
 Bändi on saanut viisi Emma-patsasta, jotka ovat esillä  Capital of Metal -näyttelyssä Lemin Vanhassa pappilassa. Mikko Savolainen / Yle
 Asenne pitää olla kapinallinen ja rock
 Emma-patsaita Stam1na on saanut tähän mennessä viisi. Niistä kysyttäessä Hyyrysen katse kiertää lattialle, aivan kuin patsaita etsien.
 – Ei ne lattialla ole, mies nauraa.
 – Jonkinlaisissa kuljetuslaatikoissa ne yleensä täällä ovat. Mutta nyt ne on viety Lemin Vanhaan pappilaan pysyvään heavymetal-näyttelyyn.
 Tänä vuonna bändi on ehdolla Emma-gaalassa neljässä kategoriassa: vuoden yhtye, vuoden albumi, vuoden metallialbumi ja yleisöäänestyksessä valittava vuoden artisti/yhtye.
 – Olen huomannut, että gaalassa mitä lähempänä pöytä on lavaa, sitä varmemmin pysti tulee, hykertelee Hyyrynen.
 Varhaiskeski-ikä pukkaa jo päälle Stam1nan bändin jäsenille. 40-vuotiskekkerit ovat vuorossa Hyyrysellä ensi vuonna. Ikä on tuonut musiikin tekemiseen itsevarmuutta.
 – Aikoinaan me olisimme ajatelleet: "Tämä on liian löysää. Me ollaan metallibändi, ei me voida tehdä tällaista." Nyt on toisin.
 Stam1na pohtii nyt tulevaisuuttaan ja suuntaa, minne bändi seuraavaksi tähyää. Tulevaisuus saa Hyyrysen silmiin tuikkeen.
 – Kohta levyllä soi varmaan haitari ja iloisia lauluja tulee. Eiku tosissaan sitähän tässä nyt pohditaan, minne suuntaan lähdetään.
 Keski-iän lähestystymisestä huolimatta, Stam1nalla on kapinahenkeä jäljellä. Tämän osoittaa edellisvuosien musiikkipalkintojen jaot Emma-gaalassa, jossa bändi on jättänyt kiitospuheen pitämättä tai paikalle on lähetetty Lemin kunnanjohtaja  Jussi Stoor  pokkaamaan pysti bändin puolesta.
 – Rokkenrollissa täytyy olla pienen pieni kapina taustalla. Jotain muuta pitää tehdä kuin kumartaa niin, että kravatti heilahtaa.
 Musiikon työn lisäksi Hyyrynen ohjaa myös musiikkivideoita. Nella Nuora / Yle
 Viime vuoden menestyneimmille yhtyeille ja artisteille jaettavat Emma-palkinnot jaetaan Helsingissä lauantaina 2.2.2019.
 Lue seuraavaksi:   Eniten ehdokkuuksia kahmi Vesta – Myös Haloo Helsinki!, Pyhimys ja Amorphis noteerattiin useampaan otteeseen

Stam1nan Hyyrynen kainostelee vuosien jälkeenkin omien tekstien esittelyä bändikavereilleen: "Kauhuissaan odottaa, että mikä se palaute on"


Summary: Hampurilaisjätti McDonald'sin valta-asema on ollut vahva, mutta hiljattain se hävisi taistelun klassikkohampurilaisen nimestä Euroopassa ja sitä haastaa yhä useampi pikaruoka- ja ravintolaketju.

"Se hampurilainen, joka Big Mac haaveilee olevansa" tai "Kuin Big Mac, mutta oikeasti iso", kertovat otsikot Burger King ravintolassa Ruotsissa.
 Pikaruokaketju Burger King uudisti ruokalistansa nimet lisäämällä niihin humoristisen piikin kilpailijaa kohtaan, kertoi  The Guardian  -lehti perjantaina.
 Ruotsalaisten kampanjassa irvaillaan sille, että kilpailija McDonald's hävisi  viime kuussa  taistelun tunnetun hampurilaisen nimestä Euroopan unionin alueella.
 Euroopan sääntelystä vastaavat viranomaiset tekivät päätöksen irlantilaisen Supermac's - pikaruokaketjun eduksi. Samalla muut yritykset voivat käyttää Big Mac -nimeä EU:n alueella.
 Kuvakaappaus The Guardianin -sivustolta theguardian.com
 Muita vitsailevia kampanjoita
 Burger Kingin hampurilaiset Ruotsissa löytyvät nyt "Ei Big Mac -hampurilaisia" kategorian alta. Suoraan McDonald'sin kuuluisan hampurilaisen nimeä ei siis lisätty ruokalistalle.
 Mainoskampanja on ruotsalaisen  mainostoimiston  suunnittelema.
 Uusien nimien avulla kuvattiin myös mainosvideo, jolla ihmiset tilaavat hampurilaisia ja samalla sanovat lauseita, kuten "otan hampurilaisen, vähän kuin Big Mac, mutta mehukkaampi".
 Kampanja McDonald'sia vastaan ei ole Burger Kingin ensimmäinen.
 Vuoden lopulla Burger King halusi ihmisten lataavan sen mobiilisovelluksen ja ajavan läheiselle McDonald'sille, jotta nämä voivat tehdä täyskäännöksen ja saada Whopper-hampurilaisen Burger Kingistä yhden sentin hintaan.
 CNN:n  mukaan kampanja kesti viikon ja kymmenet tuhannet ihmiset latasivat sovelluksen ja lunastivat hampurilaisen sentillä ensimmäisen vuorokauden aikana. Burger King oli yrittänyt hamuta takaisin asiakkaita, sillä syksyllä se oli menettänyt myyntiä Yhdysvalloissa.
 Ruotsalaisten lisäksi ainakin Chigacossa Burger King ravintola antoi hampurilaisia McDonald'sin vanhentuneita kampanjarahoja vastaan, kertoi  Nations Restaurant News  -lehti viime kuussa. Viime vuonna 50-vuotisjuhlansa kunniaksi McDonald's oli jakanut miljoonia kappaleita juhlarahoja, joita keräämällä pystyi ostamaan hampurilaisen ennen kuin vuosi vaihtui.
 CNN:n  viime kesänä haastatteleman  asiantuntijan mukaan ruokaketjut käyttävät usein kaikenlaisia keinoja asiakkaiden saamiseen, sillä pikaruokailijat ovat nirsoja vaihtamaan totuttua brändiä toiseen.
 Klovnin aamiaisia jäi syömättä
 Ravintolabrändien suuruuslistalla McDonald's oli viime vuonna maailmanlaajuisesti edelleen ykkössijalla, toisena on kahvilaketju Starbucks ja kolmantena Burger Kingin omistava Restaurant Brands International, kertoi  Forbes . Lehden luvuissa McDonald's päihitti vielä kilpailijansa selvästi.
 Ruokasivusto  The Daily Mealin  mukaan hampurilaisketjujen ykkönen Yhdysvalloissa oli viime vuonna McDonald's 37,6 miljardin dollarin liikevaihdolla (32,8 miljardia euroa). Kaukana toisena tuli Burger King hieman 9,6 miljardin (8,3 miljardia euroa) liikevaihdolla.
 McDonald'sin pääkonttori sijaitsee Chicagossa. Tannen Maury / EPA
 Vaikka maailman suurimmalla hampurilaisketjulla meni hyvin loppuvuonna ympäri maailmaa, kotimaassa Yhdysvalloissa olikin vastatuulta.
 Forbes  kertoi jo viime kesänä, että McDonald'silla on ollut pysyviä haasteita aamiaisten myynnissä.
 McDonald's on hävinnyt tässä asiassa toisenlaisille pikaruokaketjulle. Yksi niistä on Taco Bell, jonka lisääntynyt suosio veti McDonald'sin viimeisen vuosineljänneksen aamukäyntien määriä alas Yhdysvalloissa.
 Aamut ovat tärkeää aikaa, sillä Forbesin mukaan McDonald'sin myynnistä neljäs osa tulee aamun aikana. 40 prosenttia McDonald'sin 36 000 ravintolasta sijaitsee Yhdysvalloissa.
 Lue myös:
 Ilmastonmuutos tiedostetaan hampurilaisketjuissakin – kasvisruokaan panostetaan, mutta asiakkaiden ehdoilla: "Myymme, mitä he haluavat"
 Voit keskustella aiheesta kello 22 asti.

"Vähän kuin Big Mac, mutta mehukkaampi" – Ruotsalaiset tarttuivat hampurilaisklassikon nimeen humoristisella tavalla


Summary: Uutiset hoivakotien pahasti puutteellisesta vanhustenhoidosta hätkähdyttivät Gröniä. Hän korostaa myös omaisten merkitystä hoivassa.

Yksi Suomen kaikkien aikojen tunnetuimmista laulajista, Eino Grön, täytti eilen 80 vuotta. Häntä on hätkähdyttänyt se, mitä suomalaisesta vanhustenhoidosta on viikon aikana kerrottu.
 – En pelkää vanhenemista. Mutta kyllä varmasti minullekin turvallisuudentunne on tärkeä. Pitää saada tuntea, että asuu kivassa paikassa ja että siellä on aktiivisuutta, yhteenkuuluvaisuutta ja ohjelmaa. Joka päivä pitäisi voida keskustella jonkun kanssa. Olen minäkin nähnyt, että joissakin paikoissa on välillä aika hiljaista meininkiä.
 Grön esiintyy perjantai-illan  Sannikka & Ukkola -ohjelmassa . Hänen omaa vaimoaan hoidetaan hoivakodissa, ja kokemukset ovat olleet myönteisiä.
 – Vaimo on ollut hyväntuulinen, ja ihan tuntuu kuin tauti ei olisi niin kovaa vauhtia edennyt. Hän on ollut iloinen ja hän on lihonut. Olen itse päässyt kävelyttämään häntä, ja tuntuu siltä, että myös omaisen apu on ollut hyvässä tilanteessa erittäin tärkeässä osassa.
 Juuri omien hyvien kokemusten vuoksi kaikki ne epäkohdat, joita monista suomalaisista hoivakodeista on viime päivien aikana paljastunut, ovat tuntuneet Grönin mielestä "uskomattomilta". Grön uskoo, että nyt käytävä keskustelu auttaa parantamaan huonossa kunnossa olevien vanhusten asemaa.
 – Uskon, että tällaiset kohut auttavat. Minua on vähän arveluttanut se, että ulkomaalaiset yhtiöt ovat tällaisten laitosten omistajina. Mikähän tässä on kaiken takana?
 Grönin kolme reseptiä arvokkaaseen vanhuuteen
 Eino Grön tuntee vanhusten asiat hyvin myös Yhdysvalloista, jossa hän pääosin viettää aikaansa. Hän käy muun muassa suomalaisessa lepokodissa pitämässä asukkaille laulutuokioita. Vanhusten tilanne suomenkielisissä laitoksissa on kuitenkin mennyt huonompaan suuntaan.
 – Suomalaisuus on hävinnyt hoitohenkilökunnasta. Hoitajat eivät puhu suomea, mikä johtaa siihen, että kieliyhteys katkeaa. Vanhuksilla englanti unohtuu, ja vain suomen kieli on pohjalla. Jos hoitajat eivät puhu suomea, tuntuu turvattomalta.
 Turvattomuuden tunne on Grönin mielestä yksi keskeisimpiä syitä siihen, että vanhus voi huonosti eikä pysty viettämään arvokasta vanhuutta.
 – Kaikkein tärkeintä on turvallinen olo. Toiseksi tärkeintä se, että vanhus tuntee olevansa tärkeä. Ja kolmanneksi se, että vanhus kokee tulevansa huomatuksi.
 Katso lisää aiheesta perjantai-illan  Sannikka & Ukkola -ohjelmasta  TV1:ssä kello 20:00. Vieraina myös yritysvalmentaja Jari Sarasvuo, aivotutkija Katri Saarikivi, vanhustyön kehittämisen asiantuntija Anna Pylkkänen ja Helsingin pormestari Jan Vapaavuori.

Hoivakodissa asuvaa vaimoaan hoitava Eino Grön: En pelkää vanhuutta


Summary: Bookerin lisäksi ehdokkuutta tavoittelevat muun muassa senaattorit Kamala Harris ja Elizabeth Warren.

Yhdysvalloissa senaattori  Cory Booker  on ilmoittanut tavoittelevansa demokraattipuolueen presidenttiehdokkuutta vuoden 2020 vaaleissa.
 Booker, 49, nousi senaattiin New Jerseyn osavaltiosta vuonna 2013. Aiemmin hän toimi Newarkin kaupungin pormestarina.
 Booker on kalifornialaisen senaattorin  Kamala Harrisin  jälkeen toinen musta ehdokas, joka lähtee mukaan demokraattien ehdokaskilpaan.
 Perjantaina verkossa julkaistulla videollaan Booker puhui rotusyrjinnän vaikutuksesta omaan perheeseensä ja sanoi, että hän keskittyisi työpaikkojen luomiseen ja rikosoikeudellisen järjestelmän uudistamiseen. Hän aloitti kampanjansa antamalla kolme radiohaastattelua mustien ja latinalaisamerikkalaisten kuulijoiden suosimille ohjelmille.
 CNN-kanavan joulukuussa tekemän kyselyn mukaan Bookeria kannatti vain viisi prosenttia demokraattien todennäköisistä kannattajista. Silti politiikan kommentaattorit pitävät häntä varsin vahvana ehdokkaana.
 Booker kuuluu senaatin oikeuskomiteaan, joka sai Yhdysvalloissa suurta huomiota korkeimman oikeuden tuomariksi nimitetyn  Brett Kavanaugh'n  kuulemisten aikaan syksyllä. Booker kritisoi Kavanaugh'n nimitystä.
 Ennen Bookeria demokraattipuolueen presidenttikilpaan on ilmoittautunut jo useita poliitikkoja. Heistä tärkeimmät on esitelty tässä jutussa:  Ainakin nämä kahdeksan demokraattiehdokasta mielivät Yhdysvalloissa Trumpin kaatajaksi – paikka olisi tarjolla myrkyn kestävälle ehdokkaalle .

Senaattori Cory Booker pyrkii Yhdysvaltain demokraattien presidenttiehdokkaaksi


Summary: DJ-tuottajaduo on saanut projektiinsa mukaan maailmanluokan tähtien miksaajan.

Stereo on kokoonpanon nimeksi yllättävän simppeli. Haloo Helsinki -yhtyeestä tunnetut  Jere Marttila  ja  Leo Hakanen  etsivät netistä tarkkaan, löytyykö vastaavaa nimeä muilta yhtyeiltä. Monella stereo on liitettynä muuhun sanaan ja yksittäisenä sitä on käyttänyt tiettävästi vain yksi bändi.
 – Stereo tarkoittaa kahta äänikanavaa ja se kuvastaa hyvin meidän projektiamme, sanoo Marttila.
 Kaksikko työstää musiikkia helsinkiläisellä levytysstudiolla. Siellä he ovat istuneet kesästä lähtien, kun Haloo Helsinki ilmoitti jäävänsä tauolle vuoteen 2021 asti.
 Tauon aikana bändin laulaja  Elli  päätti toteuttaa Ellips-sooloprojektinsa, joten tilaisuus avautui myös bändin pojille.
 Idea omasta DJ-tuottajakaksikosta alkoi kehittyä jo viisi vuotta sitten, sillä molemmat ovat olleet pitkään konemusiikkidiggareita. Tyyli poikkeaa Haloo Helsinki -yhtyeen perinteisemmästä rocklinjasta.
 – Olemme tehneet sivussa tämän tyyppistä musiikkia. Tavallaan terapiatarpeessa on saanut toteuttaa muita musiikillisia intressejä, Marttila kertoo.
 Duo alkoi työstää Stereon musiikkia viime kesänä festarikeikkojen välillä ja elokuun loppuun mennessä oli valmiina parikymmentä biisiä.
 Kaksi ääripäätä
 Haloo Helsinki on kiertänyt suomalaisilla festareilla kymmenisen vuotta. Tuona aikana tapahtumien pääesiintyjissä on tapahtunut iso muutos. Kun aiemmin vetonauloina olivat rockbändit, nyt houkuttimena ovat ulkomaiset DJ-tuottajat kuten  Chainsmokers ,  David Guetta  ja  Marshmello .
 Jere Marttila ja Leo Hakanen huomasivat, että tässä kohtaa suomalaista musiikkiskeneä on iso lovi. Siihen iskee heidän Stereo-projektinsa.
 – Haluamme viedä suomalaisen musiikin sauraavalle tasolle, lataa Hakanen.
 – Haloo Helsingin ollessa tauolla, Stereo on luonnollisin tapa näyttää, mitä osaamme ja mihin meillä on intohimo, kaksikko sanoo. Antti Lähteenmäki/YLE
 DJ-tuottajaduon musiikki on kone- ja tanssimusiikkia, missä kuuluvat vaikutteet EDM:stä, dubstepistä, drum and bassista ja räpistä. Osalla kappaleista he laulavat itse, osalla on mukana vierailevia artisteja.
 Perjantaina julkastulla  Vuosien päästä  -kappaleella esiintyy laulaja-räppäri Etta ja  74 -biisillä pelkästään he itse.
 – Stereo tavallaan esittelee kaksi ääripäätä. Toinen on radiovetoinen popmusiikki. Tykkäämme Leon kanssa tehdä vahvoja melodioita, joissa on mukana tunnetta ja suomalaista melankolisuutta. Toinen ääripää on rosoista, vaarallista ja likaista. Se varmasti jakaa kuulijakuntaa, arvelee Marttila.
 Stereo-kaksikko aikoo julkaista tämän vuoden aikana joka kuukausi yhden biisin. Lopulta kappaleet kasataan albumiksi.
 – Emme halua paljastaa kaikkia vierailevia artisteja. Halutaan pitää jännitysmomentti, että kun ihmiset odottavat uutta biisiä, niin kukakohan siellä on mukana, Marttila virnistää.
  Haastetta kerrakseen
 Leo Hakanen ja Jere Marttila ovat Haloo Helsingin 12-vuotisen taipaleen aikana vastanneet kappaleiden sävellyksistä, tuottamisesta ja laulaneet taustoja. Bändin keulakuvana on ollut Elli Haloo, joka on nikkaroinut sanoitukset.
 Stereo-projektissa kaksikko on esillä aivan uudella tavalla. Ja myös tekstien on pitänyt syntyä omasta takaa.
 – Kiva päästä kertomaan vähän omaa tarinaa, mitä on kertynyt pään sisälle. Puhutaan elämästä, arkipäiväisistä asioista ja tunteista, joita ihmiset käsittelevät jokapäiväisessä elämässä. Ne ovat välillä raadollisempia ja välillä positiivisempia, Marttila sanoo.
 – Meidän ei ole tarkoitus tehdä Haloo Helsinkiä. Se on oma juttunsa ja me varjelemme sitä. Bändi on meille tosi tärkeä, mutta se on nyt tauolla ja Stereo on ihan oma juttunsa, sanoo duon Jere Marttila. Antti Lähteenmäki/YLE
 Tällä viikolla Haloo Helsingin fanit hämmästelivät, kun Stereo-duo julkaisi YouTubessa  teaser-videon . Siinä Hakanen ja Marttila seikkailevat Hong Kongissa kokoonpanon nimellä varustetuissa takeissa ja taustalla soi konemusiikki. Muutamat jo luulivat, että kaksikko on perustamassa vaatemerkkiä.
 – Ihan hauska idea, mutta kyllä me vielä musassa pysytään, duo nauraa.
 Maailmanluokan soundia
 Stereon pojat ovat jo treenailleet live-esiintymisiä varten. He eivät aio nököttää pelkästään DJ-tiskin takana, vaan lavalla soivat myös oikeat instrumentit. Mukana keikoilla on tuottajakaveri  Error , joten kaksikko pääsee liikkumaan vapaammin.
 – Kuulijaan ja katsojaan saa paremmin kontaktin, kun ei olla etäisesti tiskin takana. Haluamme tuoda siihen jotain uutta kuin mitä on totuttu näkemään DJ-artisteilta, sanoo Marttila.
 Stereon ensimmäinen keikka on huhtikuussa. Samaan aikaan esiintymislavoille astelee myös bändikaveri Elli oman Ellips-projektinsa kanssa. Marttila ja Hakanen komppaavat laulajan soolouraa.
 – Elli pystyy toteuttamaan toista puolta itsestään ja erittäin hyvän progerockia tekeekin. Molemmat pääsivät tekemään bändin tauon aikana omia äärilaitojaan, Hakanen sanoo.
 Stereon DJ-tuottajaduo on uhonnut vievänsä suomalaisen musiikin uudelle tasolle. Todistuksena tälle, he ovat saaneet ensimmäisen  Vuosien päästä  -kappaleen miksaajaksi  Miles Walkerin , joka tunnetaan esimerkiksi  Beyoncen ,  Bruno Marsin ,  Rihannan  ja Coldplayn tuotantojen takaa.
 – Tämä on suuri kunnia meille. Uskon, että se vie myös meidän soundia eteenpäin, koska haluamme tehdä maailmanluokan soundia, toteaa Hakanen.

Haloo Helsingin Leo ja Jere yllättävät koneellisen musiikin sooloprojektillaan – "Stereo vie suomalaisen musiikin seuraavalle tasolle"


Summary: Junat myöhästelevät koko loppuillan.

Junat myöhästelevät Helsingin ja Tampereen välillä. Rataliikennekeskuksen mukaan junat ovat myöhässä noin 60–90 minuuttia. Ongelmat johtuvat junan teknisestä viasta Viialassa sekä vaihdevioista. Junat myöhästelevät koko loppuillan.
 VR:n mukaan liikenne Viialassa on nyt saatu kulkemaan, mutta rata on ruuhkautunut.
 Myöhästymisiä on myös muutamilla muilla rataosuuksilla. Myöhästelevien junien lista VR:n sivuilla on pitkä. Eniten myöhässä on jo aamupäivällä Oulusta Helsinkiin lähtenyt intercity-juna. Se on jäljessä aikataulustaan jo kaksi ja puoli tuntia.
 Yli kaksi tuntia on myöhässä myös Tampereelta Turun satamaan matkalla oleva intercity-juna. Monen Ruotsin-laivalle haluavan matkasuunnitelmat saattavatkin mennä myöhästelyjen takia uusiksi.
 Rataliikennekeskuksen mukaan lähijunat Helsingin ja Riihimäen välillä kulkevat kuitenkin aikataulussa.

Pääradalla jumittaa – Helsingin ja Tampereen välillä junat myöhästelevät


Summary: Näyttelijä kuoli 82-vuotiaana lyhyen sairauden seurauksena.

1990-luvun  Pokka pitää  -sarjasta tunnettu englantilainen näyttelijä  Clive Swift  on kuollut 82-vuotiaana. Asiasta kertovat useat brittimediat, muun muassa  Independent-lehti.
 Swiftin edustaja kertoo Independentille, että Swift kuoli perjantaiaamuna lyhyen sairauden seurauksena. Hän oli kotonaan perheensä ympäröimänä.
 Clive Swift esitti BBC:n  Pokka pitää  -komediasarjassa Richard Bucketia, sarjan päähahmon Hyacinth Bucketin ( Patricia Routledge ) tossun alle jäänyttä aviomiestä, joka sietää vaimonsa sosiaalista kiipimistä pitkin hampain.
 Klassisen näyttelijäkoulutuksen saanut Swift oli Royal Shakespeare Companyn jäsen ja näytteli monissa tv-sarjoissa, muun muassa  Doctor Whossa  ja  Midsomerin murhissa . Myös kotimaassaan hänet tunnettiin silti ensisijaisesti rakastetusta  Pokka pitää  -sarjasta.

Pokka pitää -sarjan pitkämielisenä Richard Bucketina tunnettu näyttelijä Clive Swift on kuollut


Summary: Skandinaavisen lentoyhtiön mukaan automaattisella hyvityksellä kompensoidaan 40 prosenttia sen matkustajista syntyvistä hiilidioksidipäästöistä.

Scandinavian Airlines -lentoyhtiö on ilmoittanut hyvittävänsä tästä päivästä lähtien kaikkien Eurobonus-kanta-asiakasohjelmaansa kuuluvien matkustajien hiilidioksidipäästöt.
 Matkustajakohtainen kompensaatio vaihtelee muutamasta eurosta hieman yli kymmeneen euroon riippuen lennon pituudesta ja konetyypistä.
 – Menopaluulennot Tukholmasta Los Angelesiin tuottavat esimerkiksi 13 euron kompensaatiomaksun, kertoo SAS:in viestintäpäällikkö  Freja Annamatz.
 Hyvitysmaksut ohjataan erilaisiin ympäristöhankkeisiin, joilla pyritään laskemaan koko maailman yhteenlaskettuja hillidioksidipäästöjä.
 Eurobonus-ohjelmaan kuuluu yhtiön mukaan 5,6 miljoonaa asiakasta. Yhtiö ei halua kertoa, miten paljon se uskoo vuositasolla tilittävänsä hyvitysmaksuja.
 – Tarkkoja lukuja ei vielä tässä vaiheessa julkisteta. Puhutaan kuitenkin kaksinumeroisesta luvusta miljoonissa Ruotsin kruunuissa (1-10 miljoonaa euroa), Annamatz sanoo.
 "Kaikki eivät tykkää"
 Finnair luottaa päästöhyvitysmaksuissa vapaaehtoisuuteen. Matkustajat voivat korvata lentonsa hiilidioksidipäästöt maksamalla yhden euron lisämaksun edestakaisesta kotimaan lennosta. Euroopan edestakaisesta lennosta maksu on kaksi euroa ja kaukolennosta kuusi euroa.
 Yhtiö kartoitti kesällä asiakkaiden maksuhalukkuutta ja uusi järjestely otettiin käyttöön tammikuussa.
 – Suurin osa halusi tukea hiilinieluja ja biopolttoaineita, mutta eivät kaikki niistä tykkää. Esimerkiksi ulkomaisten asiakkaiden halukkuutta tällaisiin lisämaksuihin ei ole vielä tutkittu. Kompensaatiomaksu on nyt lisäpalvelu kuten moni muukin asia, Finnairin kestävän kehityksen johtaja  Kati Ihamäki  sanoo.
 Vapaaehtoisuuteen perustuva hyvitysmaksujärjestely on Ihamäen mukaan lähtenyt hyvin käyntiin. Tarkkoja prosenttilukuja siitä, kuinka moni matkaaja maksun on tehnyt, yhtiö ei halua julkaista.
 Ihamäki pitää SAS:in linjausta automaattimaksuista tervetulleena, mutta hänen mukaansa Finnair tuskin kopioi hanketta sellaisenaan. Yhtiö panostaa nyt kaluston uusimiseen, mikä osaltaan laskee päästöjä.
 – Päästöhyvitysmaksuja yritetään kuitenkin saada osaksi yritysmyyntiä, Ihamäki kertoo.
 Maksut eivät riitä
 Erikoistutkija  Johanna Niemistö  Suomen ympäristökeskuksesta huomauttaa, että muutaman euron matkustajakohtaiset hyvitysmaksut eivät riitä kompensoimaan lentojen ympäristövaikutuksia.
 – Toki on parempi kompensoida jotain kuin ei-mitään, ilmailupäästöihin erikoistunut Niemistö sanoo.
 Maksuissa on yleensä otettu huomioon ainoastaan ilmakehään päätyvä hiilidioksidi.
 – Myös esimerkiksi vesihöyry, rikin ja typen oksidit ja hiilivedyt sekä erilaiset pienhiukkaset pitäisi laskea mukaan. Käytännössä maksut tulisi moninkertaistaa, että oltaisiin lähenpänä kokonaispäästöjen mittaluokkaa, Niemistö sanoo.
 Maailmanlaajuisesti lentoliikenteen osuus on noin 2–3 prosenttia kaikista ihmisen aiheuttamista hiilidioksidipäästöistä. Kun mukaan lasketaan kaikki lentokoneiden päästöt, vaikutus ilmakehän lämpenemiseen on noin neljä prosenttia.
 – Ilmailun kokonaispäästöistä muutama prosentti kompensoidaan erilaisilla maksuilla, Niemistö arvioi.
 Moni lentää työn vuoksi. Tutkija uskoo, että vapaaehtoisuuteen perustuvat maksut voivat yleistyä liikematkustuksessa.
 – Kompensaatiomaksut tarjovat yrityksille helpon tavan kohottaa imagoaan, Niemistö sanoo.
 Lue lisää:
 Asiantuntijat: Finnairin parin euron päästöhyvitys on hyvä alku, mutta antaa väärän kuvan lentämisen ilmastovaikutuksista
 Finnair: Jos jokainen matkustaja pakkaisi yhden kilon vähemmän, säästyneellä polttoaineella lentäisi 20 lentoa Tokioon
 Suomalaisten lentämisen päästöistä näkyy vain murto-osa – lentokoneet saastuttavat jo saman verran kuin autot
 Voit keskustella aiheesta kello 22 saakka.

SAS ryhtyi hyvittämään kanta-asiakkaiden hiilidioksidipäästöjä  – Finnair "tuskin kopioi sellaisenaan"


Summary: Tekstiä enemmän Marc Gassot luottaa kehon kieleen. Ranskassa mimiikkaa opetellut näyttelijä luo tyhjästä kokonaisen sirkuksen.

Näyttelijä Marc Gassot on ottanut uransa aikana niskalenkin isoista ongelmasta, jotka estävät nousun näyttämölle.
 Esiintymispelko äityi paniikkikohtaukseksi lavalla, ja Gassot oli kuusi vuotta sitten valmis ripustamaan rukkaset naulaan.
 Hän harkitsi lähihoitajan uraa, jotta voisi olla edelleen ihmisten kanssa.
 Leijonankesyttäjä tarvitsee yleisön apua. Näyttelijä Marc Gassot suunnitteli esityksensä 'Lion – The Weird And Magical Abracadabra Circus Show' yleisöistä vaikeimmalle eli teineille. Rohkean tytön lisäksi oudon sirkuksen lavalle pääsee myös kovanyrkkinen poika. YLE / Pekka Tynell
 Näyttämöllä olo ei antanut mitään hänelle itselleen eikä yleisölle. Viimeisiksi aiotuista kahdesta esityksestä,  Raajarikko  ja  Dark Side of the Mime,  tuli kuitenkin arvostelumenestykset.
 Ura jatkui. Gassot sai vuonna 2014 sekä vuoden teatterinäyttelijän että vuoden teatteriteon palkinnot.
 – Kaivauduin ulos jämähtäneestä näyttelijän roolista, jonka olin itselleni muovannut.
 Lukihäiriö on hidaste, ei este näyttelijäntyölle
 Gassot kärsii pahasta lukihäiriöstä. Kun hän joutuu lukemaan uutta tekstiä, kuluu kaikki energia siihen, että sanat tulevat oikein.
 – Ensimmäisellä lukukerralla en ymmärrä, mitä teksti käsittelee.
 Teatterissa kukaan ei kuule huutoasi. Mimiikan mestarin Marc Gassot'n esittämä leijonankesyttäjä törmää kellarissa ikävään yllätykseen. Ksenomorfin jälkeen päähenkilö tekee selvää Predatorista ja jatkaa outoa sirkusesitystä. YLE / Pekka Tynell
 Lukihäiriö hidastaakin vuorosanojen pänttäämistä, mutta Gassot on sitkeä. Hän pakottaa itsensä oppimaan kirjoittamalla kohtauksia yhä uudestaan.
 – Kamalin vaihe on tekstin opettelu. Sitten kun tekstimassa on hallussa, sillä voi ruveta leikittelemään.

 Yksi mies on kokonainen sirkus
 Gassot'n tuorein esitys,  Lion - The Weird and Magical Abrakadabra Circus Show , on nimensä mukainen ihmeellinen tuokio, joka yhdistää sirkustemppuja kauhuelokuvien kliseisiin.
 Karl Sinkkosen  säveltamä musiikki ja äänimaisema tukevat niukkaa lavastusta. Sirkus, sen eläimet ja temput syntyvät tyhjästä, kun Gassot irrottelee kehonsa ja ilmeittensä täydellisellä hallinnalla.
 Miimikko Marc Gassot teurastaa esityksessä Lion - The Weird and Magical Abrakadabra Circus Show monta eläintä. Kohta on vuorossa leijonankesyttäjän päälle kakannut lintu. YLE / Pekka Tynell
 Yleisön pienimmätkin pääsevät lavalle mukaan. Ja tarpeen tullen vapaaehtoista voidaan pienentää entisestään.
 Lion nähdään seuraavaksi Tampereella. Turun jälkeen esitys palaa Kansallisteatteriin toukokuussa.
 Katso koko ohjelma tästä:

Näyttelijä Marc Gassot on taltuttanut esiintymispelon ja lukihäiriön: "Tekstin opettelu on kamalaa, mutta haltuunoton jälkeen sillä voi leikkiä"


Summary: Loton päävoiton saa aivan varmasti, jos tekee 18,6 miljoonaa erilaista riviä.

Loton edellinen päävoitto jaettiin viime vuoden puolella, lokakuussa viikolla 42. Silloin potti jaettiin viiteen osaan.
 Sen jälkeen tyhjää on nyhdetty 14 kierroksen ajan, vaikka rivejä on tässä välissä täytetty yli 90 miljoonaa.
 Näin pitkä päävoitoton jakso ei tilastojen mukaan ole ihme. Harvinaista se silti on, sillä tilastollisesti tällainen voitoton jakso sattuu vain noin kerran kahdeksassa vuodessa.
 Se olisi outoa, jos joku aina ja joka kierroksella voittaisi pääpotin, koska rivejä tehdään yhdellä kierroksella enimmillään vähän yli yhdeksän miljoonaa. Voittotilastoa heikentää se, että yhdellä kierroksella varman päävoiton takaavasta noin 18,6 miljoonasta erilaisesta rivistä tehdään ehkä vain noin 40 prosenttia.
 Loput ovat päällekkäisiä muitten rivien kanssa.
 Synttäririvillä ei paljoa saa – kone valitsee tasaisemmin
 Veikkauksen tilastojen mukaan yhden kierroksen riveistä ihminen valitsee noin 55 prosenttia. Loput valitsee kone.
 Valinnoissa on se ero, että ihmiset pelaavat hyvin usein samanlaisilla riveillä. Sellaisia ovat kaikki säännölliset sarjat, kuviot tai syntymäpäiviin pohjautuvat rivit.
 Kone taas valitsee tasaisemmin erilaisia rivejä. Tämä johtaa siihen, että vähemmistä riveistä huolimatta koneen ja ihmisen valitsemien voittorivien määrä on melko tarkkaan tasan suhteessa 50/50.
 Ihmisen valitsemista samanlaisista riveistä esimerkki on numerosarja 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 7. Se löytyy noin 1 500 muunkin veikkaajaan lapulta.
 Toinen esimerkki suosikkirivistä on seitsemän rastia ylhäältä alas kolmannessa pystyrivissä ruudukon vasemmassa reunassa. Sillä voi voitto tulla yhtä todennäköisesti kuin millä rivillä tahansa, mutta voiton saa jakaa reilun tuhannen muun veikkaajan kanssa.
 Syntymäpäivien suosiminen taas jättää pois tukun numeroita, kun numeroa 32 ja sitä suurempia ei enää käytetä.
 Yhteensä tekemättömiä rivejä on joka kierroksella miljoonia, tuplajättikierroksellakin jopa yli puolet kaikista mahdollisista riveistä.
 Numeron lisäys heikensi mahdollisuuksia
 Lottopotin voittamisen todennäköisyys heikentyi vuonna 2016 tehdyn uudistuksen jälkeen selvästi.
 Kun ruudukkoon lisättiin yksi numero, 40, niin erilaisten mahdollisten rivien määrä kasvoi entiseen 39 numeron ruudukkoon verrattuna 3 262 623:lla.
 Samalla rivien määrä kasvoi 21,2 prosenttia ja päävoiton todennäköisyys laski noin 17,5 prosenttia.
 Loton pääpotin voi siis saada 0,0000054 prosentin todennäköisyydellä. Helppoa se ei ollut ennen uudistustakaan. Silloin todennäköisyys oli 0,0000065 prosenttia.
 Edes neljä oikein tuloksen saaminen ei helpottunut. Ennen uudistusta sellaisen sai 1,13 prosentin todennäköisyydellä ja nyt 1,02 prosentin todennäköisyydellä.
 Yhdysvalloissa pelattavaan Powerball-lottoon verrattuna meidän Lottomme päävoiton nappaaminen on helppoa. Powerball-voiton todennäköisyys on yksi 292 201 338:sta.
 Meille tutusta Eurojackpot-pelistä saa pääpotin varmasti tekemällä 95 344 200 erilaista riviä.
 Lotossa tavoitellaan huomenna lauantaina kaikkien aikojen suurinta pottia. Yksin oikean rivin valitseva saa noin 15 miljoonaa euroa.
 Lue lisää:
 Lotossa ennätyspotti – saako voittaja hassata rahat miten haluaa? Oikeustieteen professori muistuttaa puolison oikeuksista
 Lottoon mukaan uusi numero – näin se vaikuttaa voittojen todennäköisyyksiin
 Uskotko voittavasti illan 90 miljoonan jättipotin? Näin unelma toteutuu todennäköisemmin

Miksi Lotossa voittaminen on niin vaikeaa? Koska tilastojen mukaan niin vaan on


Summary: Petroskoi on vasta kolmas venäläiskaupunki, jossa kerätään biojätettä.

Petroskoilainen perheenäiti  Katja Vinnogradova  on venäläisittäin aikaansa edellä. Kun muut kippaavat ruoantähteet roskiin, Vinnogradova laittaa biojätteen lämmittämättömällä parvekkeella olevaan muoviastiaan.
 Uutuuttaan kiiltelevän parvekkeen lattialla on useita kannellisia muoviastioita, sillä biojätteen tyhjennysväli on kerran kuukaudessa. Keräysautoa odotellessa Vinnogradova kuivaa ja pakastaa biojätteet.
 – Minulla ei ole kuivaamiseen minkäänlaisia laitteita, vaan kuivaan näitä patterin päällä.
 Lopputulos on hyvä, Vinnogradova hymyilee. Kun hän ottaa patterin päältä pahvilaatikon, kannen alta löytyy siististi aseteltuja kuivattuja ruoantähteitä.
 Biojätteen keräysintoa jopa jarrutellaan
 Vinnogradova on yksi paristasadasta petroskoilaisesta, jotka yrittävät kierrättää elintarvikkeista tulevaa biojätettä. Kyseessä on koko Venäjällä uusi ilmiö, sillä maassa on toistaiseksi vain kolme kaupunkia, joissa edes yritetään kierrättää biojätettä: Petroskoi, Jekaterinburg ja Novosibirsk.
 Petroskoissa keräysauto on kiertänyt vasta kahdesti, mutta jo alusta alkaen sen suosio on ollut hyvä. Autoon tuotiin ensimmäisellä keräyskerralla viitisensataa litraa biojätettä, kuukautta myöhemmin jo yli tuhat litraa.
 Keräyskokeilussa mukana olevat toivovat, että keräysauto kiertäisi lähiöissä useammin, ainakin kahdesti kuukaudessa.
 Anastasia Bauerin mielestä biojätteen keräämistä ei pidä laajentaa liian nopeasti, jotta laatu ei kärsi. Heikki Haapalainen / Yle
 Kierrätyskokeilussa alusta alkaen mukana ollut  Anastasia Bauer  toppuuttelee innokkaimpia. Hänen mielestään biojätteen keräämistä ei pidä laajentaa liian nopeasti, sillä muuten laatu voi heikentyä.
 – Jos otamme mukaan lisää ihmisiä, jätteistä voi alkaa löytyä aineita, jotka eivät sinne kuulu, hän selittää.
 Kokeilussa mukana myös matofarmari
 Keräysauto kuljettaa biojätteen Petroskoista Suojun kylässä olevalle varastolle. Neuvostoaikaisessa tiilirakennuksessa toimii  Elena  ja  Aleksandr Polikarpovin  matoviljelmä, jonka takapihalla biojäte "kylmätään" eli varastoidaan pakkasessa.
 Biojäte on pihalla muovin alla, eikä matofarmari näytä itsekään olevan ihan varma kokeilun lopputuloksesta.
 – Tämä vaatii aikaa. Nyt on menossa vasta ensimmäinen vaihe, jolloin me keräämme jätteitä ja varastoimme ne talven ajaksi, Aleksandr Polikarpov sanoo.
 Aleksandr Polikarpov aikoo tehdä kerätystä biojätteestä puutarhamultaa. Heikki Haapalainen / Yle
 Kun kevät etenee, Polikarpov aikoo sekoittaa biojätteeseen joitakin muita aineita, joiden koostumusta hän ei kuitenkaan paljasta.
 – Jos se on hyvää laatua, maatunut ja matojen käsittelemää, kesämökkiläiset ja puutarhaviljelijät ostavat sitä mielellään, Polikarpov uskoo.
 Muovipulloista rahaa pattereiden kierrätykseen
 Biojätteen keräämisen ohella Petroskoissa on vastikään aloitettu muovipullojen keruu.
 Kaupunkiin, jossa on runsaat 300 000 asukasta, on sijoitettu taivasalle kolme häkkiä, joihin kaupunkilaiset voivat laittaa tarpeettomat muovipullot.
 Kaupunki ei maksa pullokeräyksestä itse mitään, mutta aikoo kustantaa niistä saatavilla rahoilla käytettyjen patterien kuljettamisen Pietariin.
 Muovipullojen keräyshäkki Kukonmäen lähiössä Petroskoissa. Heikki Haapalainen / Yle
 Petroskoin kaupungin ympäristöjohtajan  Anna Dudyrinan  mukaan rahaa tarvitaan myös kierrätysvalistukseen.
 – Kymmenkunta prosenttia petroskoilaisista lajittelee jätteitä. Meidän on yritettävä saada ihmiset lajittelemaan ja ymmärtämään, miksi niin pitää tehdä.

Kierrätys ottaa ensiaskelia Venäjän Karjalassa – perheenäiti Katja kuivattaa biojätteet patterilla, koska jäteauto tulee vain kerran kuussa


Summary: Yhdysvaltojen irtaantumiselle keskimatkan ohjussopimuksesta on useita syitä.  Venäjä on tässä vain lyhyen aikavälin haastaja, todellinen  strateginen kilpailija on Kiina, sanoo Jyri Raitasalo.

Yhdysvallat on jo viitisen vuotta valitellut Venäjän rikkovan lyhyen ja keskipitkän matkan ohjussopimusta.
 INF-sopimus on vain kahden valtion keskeinen eikä se nykymuodossaan enää toimi Yhdysvaltojen hyväksi, arvioi Maanpuolustuskorkeakoulun sotilasprofessori  Jyri Raitasalo .
 Perjantaina Yhdysvallat ilmoitti vetäytyvänsä sopimuksesta, jollei Venäjä puolen vuoden aikana luovu sopimusta rikkovista aseistaan.
 Yksi syy sopimuksesta irtautumiselle on Valkoisen talon uusi isäntä  Donald Trump , jonka aikana Yhdysvaltojen suhteet Venäjään ovat kiristyneet.
 Yhdysvaltain katse kuitenkin yltää Venäjän yli Aasiaan ja Kiinaan, joka on merkittävä keskimatkan ohjusten kehittäjä ja mahdollinen käyttäjä.
 – Yhdysvallat ajattelee, että INF-sopimus olisi mahdollisesti säädeltävä uudelleen ja mukaan olisi saatava ehkä uusiakin maita.
 Lyhyen ja keskimatkan ohjusjärjestelmiä ovat Kiinan lisäksi kehittäneet Intia, Pakistan, Iran, Pohjois-Korea ja Israel.
 Raitasalon mukaan Kiina on kuitenkin joutunut havaitsemaan, että Yhdysvallat jauhaa sitä nyt isolla myllyllä.
 Yhdysvallat on ottanut Kiinan tähtäimeensä paitsi aseteknologiassa, myös taloudessa, kaupassa, vakoilussa, tekijänoikeuskysymyksissä ja verkkoteknologiassa.
 – Yhdysvallat fokusoi itseään jo 10–15 vuoden päähän. Siellä strateginen haastaja on Kiina, jonka vaikutusvallan kasvun Washington pyrkii estämään.
 INF-sopimus Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton vuonna 1987 solmima sopimus kieltää muut kuin mereltä laukaistavat lyhyen ja keskipitkän matkan ohjukset. Taustalla oli maiden välinen asevarustelukilpailu, joka johti muun muassa ohjusten sijoittamiseen Eurooppaan. Sopimuksen tuloksena vuoteen 1991 mennessä tuhottiin noin 2 700 ohjusta. Presidentti Vladimir Putin sanoi vuonna 2007, että sopimus ei enää palvele Venäjän etua.
 Mitä tapahtuu puolen vuoden irtisanomisaikana?
 Sotilasprofessori Jyri Raitasalo uskoo, että sekä Yhdysvaltojen että Venäjän ilmoittama halukkuus neuvotteluihin seuraavien kuuden kuukauden aikana on silti todellista.
 – Sopimuksen purkaminen ei ole kummankaan maan etu.
 Molemmilla valtioilla on moninkertaisesti kapasiteettia toistensa tuhoamiseen, eikä kumpikaan kaipaa kallista varustelukierrettä.
 Vaikka Yhdysvalloilla on valtava sotilasbudjetti, myös se on sidottu pitkän aikavälin ohjelmiin. Venäjän talous puolestaan on oleellisesti heikompi kuin Yhdysvaltojen.
 Lähikuukausien aikana diplomaattisella rintamalla väännetään kättä siitä, pysyykö sopimus kuitenkin voimassa ja mitä uusia tekijöitä voisi tulla mukaan.
 Venäjä kiistää, että se olisi kehittänyt ohjuksia, joiden kantama yltäisi yli INF-sopimuksen ehtojen rajaaman yli 500 kilometrin kantaman.
 Lue myös:
 Yhdysvallat ilmoittaa vetäytyvänsä ohjuksia rajoittavasta INF-sopimuksesta – Nato tukee
 Mistä aseista kiistellään? Yhdysvaltojen mukaan Venäjän uuden risteilyohjuksen kantama on liian pitkä, Venäjä sanoo Eurooppaan rakennettujen ohjustorjunta-asemien rikkovan sopimusta
 Sotilasasiantuntija: USA:n vetäytyminen ydinohjussopimuksesta voisi johtaa asevarustelukierteeseen – uhkana sopimukseton tila
 "Sopimus on Euroopan turvallisuuden tärkeä pilari" – Saksa kehottaa Yhdysvaltoja pohtimaan ydinasesopimuksesta vetäytymisen seurauksia

Kylmän sodan ohjussopimus on amerikkalaisille liian suppea – Sotilasprofessori: Yhdysvallat siirtää painopistettä kohti Kiinaa


Summary: Äärijärjestö Boko Haram näyttää vahvistuneen. Nigerian presidentti Muhammadu Buhari on tiukassa paikassa kaksi viikkoa ennen presidentinvaaleja.

Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin mukaan äärijärjestö Boko Haram surmasi ainakin 60 ihmistä maanantaina hyökkäyksessään nigerialaiseen Rannin kaupunkiin. Amnestyn mukaan Nigerian armeijan joukot olivat lähteneet kaupungista päivää aiemmin.
 – Todistajat kertoivat meille, että nigerialaiset sotilaat jättivät asemansa päivää ennen hyökkäystä, mikä osoittaa viranomaisten täydellisen kyvyttömyyden suojata siviilejä, Amnestyn maajohtaja  Osai Ojigho  sanoi tiedotteessa.
 Amnesty on lisäksi julkaissut satelliittikuvia, jotka järjestön mukaan näyttävät laajamittaisen tuhon Rannissa. Uutistoimisto Reutersin turvallisuuslähteet vahvistavat tiedon kuolleista ja armeijan lähdöstä.
 Nigerian armeijan tiedottaja sen sijaan kiistää sekä Boko Haramin hyökkäyksen että joukkojen lähtemisen kaupungista.
 Rannin kaupunki sijaitsee levottomalla alueella lähellä Nigerian ja Kamerunin rajaa. Kaupunkiin oli kerääntynyt viime kuukausina paljon pakolaisia, jotka olivat joutuneet jättämään kotinsa Boko Haramin vuoksi.
 Boko Haram hyökkäsi Ranniin myös tammikuun puolivälissä. Sen jälkeen kaupunkiin saapui nigerialaisia ja kamerunilaisia sotilaita. Kamerun veti viime sunnuntaina joukkonsa takaisin, ja Reutersin turvallisuuslähteiden mukaan myös nigerialaiset sotilaat jättivät kaupungin, koska joukkojen vahvuus ei ollut riittävä, eikä heillä ollut tarpeeksi aseita ja varusteita.
 Seuraavana päivänä Boko Haram hyökkäsi uudestaan, sanovat Amnesty ja Reutersin lähteet.
 – Tämä hyökkäys kohdistui siviileihin, jotka ovat jo joutuneet pakenemaan verisen konfliktin takia. Tässä voi olla kyse sotarikoksista, Amnestyn Ojigho sanoi.
 Nigerian presidentille  Muhammadu Buharille  Boko Haramin voimistuminen tarkoittaa myös poliittisia vaikeuksia presidentinvaalien alla. Buhari nousi presidentiksi vuonna 2015 luvattuaan muun muassa parantaa turvallisuutta, ja hänen hallintonsa ehti jo kertaalleen julistaa Boko Haramin kukistetuksi. Seuraavat vaalit ovat kahden viikon päästä.
 Nigeriassa Boko Haramiin luetaan usein myös sen uusi, voimakas sivuhaara, Länsi-Afrikan Isisiksi kutsuttu ryhmä.
 Yhdysvaltain tukeman Africa Center for Strategic Studies -tutkimuslaitoksen mukaan viime vuonna sivuhaaran tekemien väkivaltaisuuksien määrä kasvoi ja vanhan Boko Haramin hyökkäysten määrä väheni. Toistaiseksi ei ole tiedossa, kumpi oli Rannin maanantaisen iskun takana.

Amnesty: Boko Haram tappoi 60 ihmistä kaupungissa, josta Nigerian armeija lähti ja jätti siviilit suojattomiksi


Summary: Koko opposition välikysymyksestä keskustellaan keskiviikkona ja äänestetään perjantaina.

Vanhustenhoidon laiminlyönnit ovat aiheuttaneet valtavan poliittisen huolen yli puoluerajojen. Silti hallituksen ja opposition rivit näyttävät pysyvän toistaiseksi suorina, kun eduskunta äänestää  välikysymyksestä  alkavan viikon perjantaina.
 Keskustelu alkoi  Esperi Caren Kristiinankaupungin  yksikön ongelmista. Koko oppositio teki  välikysymyksen hallitukselle . Sen ensimmäinen allekirjoittaja on suurimman oppositiopuolueen SDP:n sijaispuheenjohtaja  Sanna Marin .
 Aihe liippaa läheltä hallituksen kiisteltyä sosiaali- ja terveysuudistusta, josta äänestettäneen maaliskuussa. Välikysymysäänestys näyttää jopa soten koeäänestykseltä.
 Oppositio väittää, että tulevan soten markkinamalli heikentäisi entisestään vanhustenhoidon tilannetta: toimijoiden määrä lisääntyisi ja valvonnasta tulisi mutkikkaampaa.
 Myös hallitus on kytkenyt asian soteen – mutta hallituksen mielestä sote parantaisi nykytilannetta, kun palveluiden järjestäjinä olisi kuntien sijaan maakunnat. Ne osaisivat kilpailuttamisen kuntia taitavammin.
 Lepomäki: "Kyse ei ole sote-esityksestä"
 Hallituspuolueiden eduskuntaryhmissä on kansanedustajia, jotka vastustavat hallituksen esittämää tapaa järjestää sosiaali- ja terveyspalvelut tai eivät ole päättäneet kantaansa.
 Hallituspuolueilla on eduskunnassa 103 kansanedustajaa, joista puhemies ei voi äänestää. Näistä 102:sta edustajasta 2 on ilmoittanut äänestävänsä sotea vastaan. Sotessa hallituksella on siis niukin mahdollinen enemmistö, 100–99.
 Soten epäilijät kuitenkin sanovat, että vanhustenhoito on eri kysymys kuin sote.
 Elina Lepomäki  (kok.) on ilmoittanut, ettei kannata hallituksen sote-esitystä. Välikysymysäänestyksessä Lepomäki aikoo kuitenkin tukea hallitusta.
 – Äänestän ilman muuta hallituksen luottamuksen puolesta. Kyseessä ei ole äänestys sote-esityksestä. Sen kohtalo ratkaistaan eduskunnassa erikseen lähiviikkoina, Lepomäki vastaa.
 Kansanedustaja Susanna Koski. Jussi Koivunoro
 Myös kokoomuksen  Susanna Koski  suunnittelee äänestävänsä sotea vastaan, mutta välikysymyksessä hallituksen luottamuksen puolesta.
 – Kyse on vain opposition välikysymyksestä. Näitä julkisuudessa olleita ongelmia on ollut sekä yksityisellä että julkisella puolella ja ajanjaksolla, jolloin kaikki ovat olleet vastuussa, Koski perustelee.
 Puska: Opposition kärki on vinossa
 Myös kokoomuksen  Pertti Salolainen  sanoo suhtautuvansa epäilevästi sote-jättien toimintaan sekä terveydenhoidossa että vanhustenhoidossa.
 Salolainen ei ole päättänyt miten äänestää, kun hallituksen sote-lait tulevat eduskunnan suureen saliin. Välikysymysäänestyksestä hän sanoo, että tullee äänestämään hallituksen puolesta.
 Keskustan  Pekka Puska  on arvostellut sotejättejä ja joiltain osin sote-esitystäkin.
 Keskustan kansanedustaja Pekka Puska. Mårten Lampén / Yle
 – Ilman muuta äänestän hallituksen puolesta – opposition välikysymyksen kärkihän on ihan vinossa, Pekka Puska väittää.
 Pekka Puska muistuttaa, että suunnilleen puolet vanhustenhoidon palveluista on jo yksityisen pyörittämiä eikä sote vaikuta tähän. Sote ei yksin ratkaise, mutta auttaa vanhustenhoidon korjaamisessa. Lisäksi tarvitaan uutta lainsäädäntöä, esimerkiksi hoitajien määrästä, Puska arvioi.
 Liike Nyt ja Tähtiliike vastustavat myös hallitusta
 Hallituksen riveistä loikanneet kansanedustajat ovat opposition mukana kaatamassa hallitusta.
 Kokoomuksen ryhmästä lähtenyt Liike Nytin Harry Harkimo on allekirjoittanut opposition välikysymyksen. Harkimo ei usko hallituksen sote-esitykseen ja kerää jopa kansalaisadressia soten kaatamiseksi.
 Myös vastikään sinisten riveistä Harkimon leiriin hypänneen Maria Lohelan nimi on välikysymyksen alla.
 Tähtiliikkeen Paavo Väyrynen on myös äänestämässä hallitusta vastaan. Väyrynen valittiin eduskuntaan keskustasta.
 Lue myös:
 Ylen laaja selvitys paljastaa Esperi Caren hoivakotien karuja käytäntöjä: sängystä pudonneet jätetty lattialle, hoivakoti välillä ilman hoitajaa   Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan

"Tämä ei ole sote-äänestys" – hallitus ei kaatune vanhusten hoidon ongelmiin


Etelä-Pohjanmaalla Kurikassa on tapahtunut kahden auton nokkakolari, jossa osa autoissa matkustaneista on loukkaantunut vakavasti. Asiasta kertoo pelastuslaitos.
 Onnettomuus tapahtui 3-tiellä Vaasan ja Tampereen välillä puolenpäivän jälkeen. Tarkempi onnettomuuspaikka on Kurikassa Luopan ja Ikarin välillä. Tie onnettomuuspaikalla on suljettu liikenteeltä.
 Pelastuslaitoksen mukaan autoissa oli yhteensä kuusi ihmistä. Osa heistä on loukkaantunut vakavasti. Paikalla on reilusti toistakymmentä pelastuslaitoksen yksikköä.
 Kerromme pian lisää.

Kurikassa kahden auton nokkakolari, osa loukkaantunut vakavasti


Pirkanmaalla Parkanossa matkustajajuna on törmännyt työkoneeseen. Juna on pysähdyksissä onnettomuuspaikalla Parkanon aseman pohjoispuolella, kertoo Pirkanmaan pelastuslaitos tiedotteessaan.
 Paikalle on hälytetty useita pelastuslaitoksen yksiköitä.
 Kerromme pian lisää.

Matkustajajuna törmäsi työkoneeseen Parkanossa


Summary: Koillissanomien vt. päätoimittaja sanoo, että haastateltava pitää valita aiheen eikä sukupuolen mukaan.

Tästä on kyse Suomalaisessa mediassa naiset esiintyvät huomattavasti harvemmin kuin miehet. Osassa mediatalojen toimituksia tasa-arvoisuutta on alettu seuraamaan säännöllisesti. Muun muassa Koillissanomissa asiaan pohditaan ajoittain. Koillissanomissa naisia esiintyi lehden julkaisuissa viime vuonna eniten suomalaisen median kentässä.
 Naisia esiintyy suomalaismedioissa huomattavasti miehiä vähemmän.
 Naisten osuus oli alimmillaan viidennes ja ylimmillään runsas kolmannes tutkittujen medioiden viime vuoden digijutuissa. Tämä selviää Tasa-arvobotti -nimisen robotin mittauksista, joita julkaistiin Sanomalehtien liiton Suomen Lehdistö -lehden  tuoreimmassa numerossa .
 Tasa-arvonäkökulmasta heikoiten selvisi Savon Sanomat, jossa naisten osuus vuonna 2018 oli viidennes. Parhaiten pärjäsi Koillismaalla eli Kuusamon ympäristössä ilmestyvä paikallislehti Koillissanomat, jossa osuus läheni 40 prosenttia.
 Asiasta keskustellaan toimituksessa
 Koillissanomien vt. päätoimittaja  Jenny Halvari  sanoo, että lehden toimituksessa keskustellaan ajoittain haastateltavien sukupuolesta, mutta tiukkaa kiintiöajattelua Koillissanomien toimitus ei Halvarin mukaan harjoita.
 – Toimituksen henkilöstö osittain ohjaa haastateltavien ja aiheiden valintaa, kun kirjoittavista toimittajista 50/50 on naisia ja miehiä.
 Halvarin mukaan uutistoiminnassa ei ole kuitenkaan järkevää pyrkiä siihen, että lehden sivuilla esiintyy naisia ja miehiä tasapuolisesti.
 – Haastateltava pitää valita mielestäni aina niin, että se on aiheen kannalta kaikkein paras, Halvari toteaa.
 Urheilujutuissa naiset esillä
 Naisten suuri osuus Koillissanomien jutussa selittyy Halvarin mukaan osin urheilun ja politiikan uutisilla. Lehti seuraa ahkerasti muun muassa naisten Mestaruusliigassa pelaavaa Kuusamon lentopallojoukkuetta. Lisäksi levikkialueen kuntien ja seurakuntien johtotehtävissä työskentelee paljon naisia.
 Suomen Lehdistön vs. päätoimittaja Noora Autio sanoo, että naisten osuuden lisääminen haastateltavina on erittäin tärkeä asia. Jyki Lyytikkä / Yle
 Jenny Halvari sanoo, että kun maailma ei ole vielä valmis, niin 50/50 vaatimus mahdollisesti typistäisi jopa miesten määrän tietyissä aiheissa liian pieneksi.
 – Toisin sanoen pahimmassa tapauksessa esimerkiksi vapaa-ajan aiheita kommentoisivat vain naiset, kun miesten kiintiö olisi käytetty jo niin sanottuihin miesten perinteisiin aloihin.
 "Naisten osuus on tärkeä asia"
 Suomen Lehdistön vs. päätoimittaja  Noora Autio  sanoo, että naisten osuuden lisääminen haastateltavina on erittäin tärkeä asia.
 – Jokaisen toimittajan ja toimituksen kannattaisi seurata haastateltaviensa nais- ja miesjakaumaa sekä myös sitä, missä rooleissa haastateltavat esiintyvät, aktiivisina tekijöinä vai passiivisina kohteita, Autio toteaa.
 Aution mukaan nykyinen naisten pieni määrä jutuissa on valintojen seurausta, ja niihin valintoihin kannattaa kiinnittää huomiota.
 – Nykyinen naisten määrä ei mielestäni vastaa todellista yhteiskuntaa. Naisia ei ole yhteiskunnassa eikä sen tehtävissä niin vähän kuin mediassa. Eikä ole mitään syytä, miksi päästäisimme naisia niin vähän ääneen.
 – Ilman muuta olen sitä mieltä, että tämä on asia, joka vaatii huomiota ja parannusta. Toki se ei tarkoita sitä, että haastateltavan valintaan vaikuttaisi vain sukupuoli. Usein on mahdollisuus valita samaan aiheeseen yhtä hyvin perehtynyt nainen tai mies, Autio sanoo.
 Pohjoismaissa yhtäläinen suuntaus
 Tasa-arvobotti on ruotsalaisen  Max Berggrenin  kehittämä. Laskuri toimii hänen perustamansa Prognosis-yhtiön kautta.
 Koillissanomien sisällöistä löytyy usein nainen. Ensio Karjalainen / Yle
 Vs. päätoimittaja Noora Autio muistuttaa, että tasa-arvobotin julkaistut lukemat ovat pelkästään viime vuodelta.
 – Yksittäisistä medioista on vaikea vaikea sanoa miten tasa-arvoon on kiinnitetty niissä huomiota ja mitä tasa-arvon eteen on tehty, Autio sanoo.
 Suomen lisäksi robotti seuraa eri medioiden lukemia Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. Naisten osuus medianäkyvyydestä on jäänyt kolmannekseen myös muissa Pohjoismaissa.
 Robotti laski naisten ja miesten nimiä sekä eri sukupuolia kuvaavia termejä 15 suomalaismedian digitaalisista jutuista.
 Viime vuonna toiseksi tasa-arvoisin oli tasa-arvorobotin laskelmien mukaan Yle Uutiset (naisten osuus 34,8 %), kolmanneksi Svenska Yle (32,6 %), neljänneksi Iltalehti (30,3 %) ja viidenneksi Helsingin Sanomat (29,7 %).
 Lähteet: Suomen Lehdistö

Pohjoisen paikallislehti peittosi suuret mediat sukupuolten tasa-arvossa – "Haastateltava pitää valita niin, että se on aiheen kannalta paras"


Summary: Työväenpuolue on menettänyt kannatustaan sekä brexitin kannattajien että vastustajien keskuudessa.

Brexitiä lähestyvässä Britanniassa konservatiivit ovat lisänneet kannatustaan tuoreessa mielipidemittauksessa.
 The Observerin tilaamasta kyselyssä  konservatiiveja ilmoitti kannattavansa 41 prosenttia vastanneista ja työväenpuoluetta 34 prosenttia. Työväenpuolueen kannatus on tippui kuusi prosenttiyksikköä ja konservatiivien nousi 4 prosenttiyksikköä.
 Näin konservatiivien johto on The Guardianin mukaan suurempi kuin kertaakaan kesäkuun 2017 parlamenttivaalien jälkeen.
 Konservatiivien kannatus vahvistui siitä huolimatta, että pääministeri  Theresa Mayn  hallitus on suurissa vaikeuksissa brexitin kanssa.
 Mielipidekyselyn mukaan työväenpuolue on menettänyt kannatustaan sekä brexitin kannattajien että vastustajien keskuudessa.
 Äänestäjät ovat kyselyn perusteella vielä tyytymättömämpiä työväenpuolueen puheenjohtajan  Jeremy Corbynin  toimintaan kuin pääministeri Mayn.
 25 prosenttia hyväksyi Mayn toiminnan ja 16 prosenttia Corbynin toiminnan. Työväenpuolueen kannattajista vain 42 prosenttia on tyytyväisiä siihen, miten Corbyn on vastannut hallitukselle.
 Mayn esittämää erosopimusta piti hyvänä 15 prosenttia ja huonona 45 prosenttia vastaajista.
 Jos Britanniassa äänestettäisiin Mayn erosopimuksen ja EU:ssa pysymisen välillä, voittaisi EU:ssa pysyminen prosenttiosuuksin 45–38.
 Britit ovat täysin jakaantuneita siitä, mitä pitäisi tehdä, jos parlamentti ei pääse sopimukseen erosta. 43 prosenttia kannatti eron lykkäämistä ja 42 prosenttia eroa ilman sopimusta.
 Kyselyyn haastateltiin noin 2 000 ihmistä.
 Britannian on määrä erota EU:sta 29. maaliskuuta.
 Muualla aiheesta:
 The Guardian: Labour slump gives Tories biggest lead since general election

Britannissa konservatiivit ovat kasvattaneet kannatustaan tuoreessa mielipidemittauksessa – Työväenpuolue vielä suuremmissa vaikeuksissa


Summary: Sade muuttuu pääkaupunkiseudulla päivän mittaan vedeksi. Se lisää katolta putoavan lumen vaaraa.

Helsingin pelastuslaitos varoittaa Twitter-tilillään katoilta putoavasta lumesta ja jäästä. Jalankulkijoita kehotetaan välttämään riskipaikkoja ja kiinteistöjä muistutetaan velvollisuudesta estää kulku vaarallisissa paikoissa, ja poistaa vaaraa aiheuttava lumi ja jää.
 Päivystävä palomestari  Paul Nyberg  huomauttaa, että runsaan lumen tulon takia kiinteistöt eivät välttämättä ehdi rajoittaa kulkua sitä mukaa, kuin vaarallisia kinoksia katoille muodostuu. Siksi jalankulkijoiden on syytä olla myös itse tarkkana.
 – Kun tuulee ja tuiskuaa, niin lunta kinostuu sinne, missä tuuli on pienin. Kun lämpötila nousee, lumen laatu muuttuu, ja kun sitä kertyy tarpeeksi, se tippuu kattojen reunalta. Taloyhtiöt tuskin ehtivät lunta poistaa sitä tahtia, kuin sitä kertyy. Siksi voi myös käyttää järkeä, ettei mene sinne alle.
 Nyberg on erityisen huolissaan siitä, miten piittaamattomasti monet suhtautuvat taloyhtiöiden kaduille laittamiin puomeihin ja varoitusnauhoihin. Vaikka jalankulku nietoksissa on hankalaa, on syytä muistaa, että puomit ovat paikallaan erittäin hyvästä syystä.
 – Ihmiset kävelevät eristyksistä huolimatta tosi paljon jalkakäytäviä pitkin, eivätkä piittaa puomeista. Jos jalkakäytävä on eristetty ,niin sinne ei mennä. Ne puomit eivät ole siellä turhaan, vaan ihan tarkoituksella.

Helsingin pelastuslaitos varoittaa katolta tippuvasta jäästä ja lumesta