Summary: Linda Lähdeniemi valittiin kunnanhallituksen puheenjohtajaksi Punkalaitumella.

22-vuotias  Linda Lähdeniemi  (kesk.) on valittu Punkalaitumen kunnanhallituksen puheenjohtajaksi. Punkalaidun on vajaan 3 000 asukkaan kunta Pirkanmaalla noin tunnin ajomatkan päässä Tampereelta.
 Linda Lähdeniemi yllättyi itsekin valinnasta, sillä hän oli varautunut toimimaan varapuheenjohtajana.
 – Puheenjohtaja valittiin suhteellisella vaalitavalla ja yllättäen minut valittiin. Ihan mielelläni laitan kalenterin uusiksi, kun näin kävi, Lähdeniemi sanoo.
 Lähdeniemi aloittaa virallisesti kesäkuun alussa. Hän aikoo panostaa luottamustehtävään ja jättää mediaopinnot vähemmälle. Hän kertoo soittaneensa heti opinnoista ja sopineensa, että tahti hidastuu. Nuori kunnanhallituksen puheenjohtaja saa korvattua joitain opintoja kunnan hommilla.
 – Tämä on kuitenkin yhteiskunnallista vaikuttamista, mikä on aika lähellä omaa alaa. Saan onneksi hyväksyttyä opintoja.
 Keskimäärin 52-vuotiaita
 Kuntaliiton tutkimuspäällikkö  Marianne Pekola-Sjöblom  sanoo, että Lähdeniemi on tiettävästi Manner-Suomen nuorin kunnanhallituksen puheenjohtaja ja samalla myös nuorin naispuolinen puheenjohtaja.
 Kuntaliitto teki selvityksen vuonna 2017 valtuustojen ja hallitusten puheenjohtajista. Silloin nuorin hallituksen puheenjohtaja oli nyt 24-vuotias  Henrik Wickström  Inkoossa. Kuntaliitolla ei ole tietoa mahdollisista puheenjohtajavaihdoksista kunnissa.
 Selvityksen mukaan kunnanhallituksen puheenjohtajat ovat keskimäärin 52-vuotiaita. Alle 30-vuotiaita puheenjohtajia oli selvityksen mukaan vain prosentti.
 Nuoria kiinnostaa politiikka
 Linda Lähdeniemi valittiin kunnanvaltuustoon pari vuotta sitten. Kaikki lähti nuorisovaltuustosta, jonka puheenjohtajana hän oli.
 – Minua pyydettiin kuntavaaleissa kolmeen eri puolueeseen. Olin ensin sitoutumattomana keskustan listalla. Sain 91 ääntä ja siitä lähti poliittinen ura rullaamaan.
 Lähdeniemen vanhemmat eivät ole poliittisesti aktiivisia. Hän sanoo perineensä kiinnostuksen ehkä mummultaan tai sedältään. Lähdeniemi ei ole itsekään varma, mistä kiinnostus oman kunnan asioihin kumpuaa.
 – Punkalaidun on ollut aina niin tärkeä paikka minulle, ehkä se on sitten se, mistä poliittinen kiinnostus on lähtenyt.
 Kuva Punkalaitumen keskustaajamasta.  Marjut Suomi / Yle
 Lähdeniemen mukaan parikymppisiä nuoria kyllä kiinnostaa politiikka.
 – Esimerkiksi ympäristöasiat kiinnostavat nuoria. Aika hyvin media nostaa yhteiskunnallisia asioita esille, mikä on hyvä, että nuoret saavat siitä tietoa.
 Halvat asunnot valttikortti
 Punkalaitumella kysellään parhaillaan kuntalaisilta ja mökkiläisiltä, millainen kunnan pitäisi olla 2025. Mikä on nuoren kuntapomon visio?
 – Toivon, että Punkalaidun on hyvinvoiva itsenäinen kunta, jossa on kaksi ala-astetta, yläkoulu ja lukio. On tärkeää, että on myös toisen asteen koulutusta. Yrityksille pitää olla mahdollisuus yrittää ja peruspalveluiden täytyy olla kunnossa.
 Punkalaidun on kärsinyt muuttotappiosta. Linda Lähdeniemi ymmärtää, että paikkakunnalta on pakko lähteä opiskelemaan isoihin kaupunkeihin.
 Mutta miten saada ihmiset palaamaan, se on tuhannen taalan kysymys. Lähdeniemi on itse syntynyt Punkalaitumella ja valmistunut sieltä ylioppilaaksi. Hänen kanssaan yhtä aikaa kirjoitti noin 15 ylioppilasta. Heistä 5–10 on kirjoilla tai asuu Punkalaitumella, hän arvioi.
 – Yksi on yrittäjä Punkalaitumella ja yksi on kotitilallaan töissä. Osa on kirjoilla kunnassa, vaikka opiskelee muualla. Ja mää olen siellä, Lähdeniemi virnistää.
 Niittäjä-patsas Punkalaitumen keskustassa.  Jari Hakkarainen / Yle
 Ja onhan niitä muitakin. Yksi kaveri on tulossa kesäksi Punkalaitumelle asumaan. Toinen luokkakaveri on etsimässä taloa paikkakunnalta.
 Yksi kunnan myyntivaltti on asuntojen halvat hinnat.
 – Meiltä löytyy maataloja, kerrostaloja ja omakotitaloja, osa on erittäin edullisia.
 Tuore kunnanhallituksen puheenjohtaja katsoo hinnat nopeasti kännykästään. Nyt olisi myynnissä omakotitalo 62 000 eurolla ja kerrostaloasunto 37 000 eurolla.
 Mutta entä ne etäisyydet?
 – Tampereelle ajaa vain tunnin ja Turku ja Pori ovat lähellä. Helsinkiin menee 2,5 tuntia. Olemme sopivasti maakuntien rajalla, Lähdeniemi markkinoi.
 Mites huvit?
 – Se ei ole ongelma, meiltä lähdetään kaupunkiin tai sitten ollaan kavereiden kanssa.
 Koulut puusta
 Punkalaitumella rakennetaan parhaillaan uutta päiväkotia sekä yhteiskoulua ja lukiota. Tässä Lähdeniemi näkee myös markkinaraon.
 – Koulut tehdään puusta, joten sisäilma on varmasti puhdasta.
 Lähdeniemestä on huolestuttaavaa, jos asutus keskittyy Helsinkiin, Tampereelle ja Turkuun. Miten pieniä kuntia voisi markkinoida perheille?
 – Meillä on alle parikymppisille laaja harrastusvalikoima ja paljon ilmaisia harrastusmahdollisuuksia. Meillä on jopa pienen pieni uimahalli. Meillä on myös metsästyskulttuuria ja upeaa luontoa.
 Punkalaitumen kunnantalo on idyllisen näköinen.  Petri Aaltonen / Yle
 Rauhaa ja luontoa on myös muissa pikkukunnissa. Miten Punkalaidun eroaa muista ja onnistuu markkinoimaan sen erityisyyden?
 – Se on suurin haaste. Ensimmäisenä pitää tunnistaa omat vahvuudet, miksi just me. Ympäristö, puhtaus ja luonto eivät riitä, niitä on muuallakin.
 Moni maalaiskunta tarjoaa tontteja, mutta kunta pitää Lähdeniemen mukaan osata brändätä muutenkin.
 – Punkalaitumelaisuus on jotain, mitä mistään muualta ei löydy. Se täytyy itse kokea, että sen osaa kertoa. Siellä on rauhaa ja tuttuja ihmisiä. Siellä on tunnetta, jota ei kaupungissa minun mielestäni ole.
 Lähdeniemi on kaksi seuraavaa vuotta kunnanhallituksen puheenjohtajana. Hän haluaa viedä kuntaa enemmän sosiaaliseen mediaan ja messuille.
 Mutta kai Punkalaitumella on jotain kehitettävääkin?
 – Enemmän saisi olla ruokakauppoja tai palveluja. Nyt on ihana yksi suuri kauppa, mutta tarvitaan lisää erilaisia liikkeitä, Lähdeniemi sanoo.

Linda Lähdeniemi, 22, on tehtävässään tiettävästi Suomen nuorin nainen – nyt hän houkuttelee luokkakavereitaan muuttamaan takaisin


Summary: Kaakkois-Suomen rajavartiosto antoi ohjeita rajaa ylittäville pyöräilijöille.

Kun rajaa ylittävien pyöräilijöiden määrä alkaa lisääntyä keväisin Kaakkois-Suomessa, alkavat myös ongelmat. Rajavartiosto muistuttaa, että pyöräilijöitä koskevat samat liikennesäännöt kuin autoilijoita.
 – Liikennevalojen noudattamatta jättäminen on pyöräilijöiden osalta hyvin yleistä ja unohdetaan, että liikennesäännöt koskevat myös heitä, kertoo tiedotussihteeri  Veera Savelius  Kaakkois-Suomen rajavartiostosta.
 Ongelmat toistuvat rajatarkastusasemilla kesästä toiseen, vaikka pyöräilijöitä on tiedotettu niistä mediassa vuosittain.
 Satoja pyöräilijöitä päivässä
 Saveliuksen arvion mukaan pyöräilijöitä kulkee rajan yli heinä- ja elokuussa kymmeniä tai jopa satoja vuorokaudessa. Suurin osa pyöräilijöistä on venäläisiä, jotka tulevat pyöräillen kaupoille sekä retkeilemään.
 – Liikennesääntöjen noudattamatta jättämisessä ei korostu niinkään kansalaisuus vaan se, onko henkilö ylittämässä rajaa ensimmäistä kertaa. Kun isot ryhmät pyöräilevät autojen seassa, vaaratilanteita saattaa syntyä, Savelius toteaa.
 Pyöräilijöitä kehotetaan erityiseen tarkkaavaisuuteen autojonoja ohitettaessa, sillä raja-asemilla ei ole kevyen liikenteen väyliä. Myös puutteelliset opasteet lisäävät ongelmia.
 Rahat loppu
 Imatran rajanylityspaikalle on suunniteltu kevyen liikenteen väylä, mutta hankkeelta puuttuu tällä hetkellä rahoitus. Kaakkois-Suomen Ely-keskus kertoi keskiviikkona, ettei sen alueella aloiteta yhtään uutta maanteiden parantamishanketta tänä vuonna.
 Rahoitus on pienentynyt, joten vuoden aikana saatetaan loppuun vain viime vuoden puolella aloitettuja hankkeita.
 Monet ylittävät rajan pyöräillen etenkin Imatralla ja Nuijamaalla, koska rajanylityspaikat sijaitsevat kaupunkien läheisyydessä.
 Retkille ja ostoksille
 Pyöräilijöitä ohjataan käyttämään Imatralla päärakennuksen rajatarkastuspisteitä. Nuijamaalla ja Vaalimaalla pyöräilijät voivat käyttää henkilöliikennekeskuksen ja kaistatarkastusalueiden rajatarkastuspisteitä.
 – Päivän aikana kerkiää helposti käydä ostoksilla pyöräillen. Tämä korostuu varsinkin Imatran rajatarkastusasemalla. Nuijamaan kautta kulkevat pyöräilijät ovat ehkä enemmän retkipyöräilijöitä, joista useat suuntaavat matkansa Saimaan ympäriajoon, sanoo Savelius.
 Myös erilaisia pyöräilytapahtumia, esimerkiksi Viipuri–Lappeenranta-pyöräily, järjestetään vuosittain. Silloin tapahtuman järjestäjien kanssa sovitaan erikseen yksityiskohtaisesti, miten pyöräilijät liikkuvat rajanylityspaikkojen alueella.

Autojen seassa sekoilevat pyöräilijät piinaavat viranomaisia rajalla: "Unohdetaan, että liikennesäännöt koskevat myös heitä"


Summary: Tänä talvena suuret sateet nostivat Mesopotamian soiden vedenpinnan korkealle, mutta suot eivät ole lopullisesti turvassa.

Kalastajien kapeat, puiset veneet lipuvat vesille kaislikkoisten saarten keskellä, kuten jo 5 000 vuotta sitten. Irakin lohduttoman kuivan aavikon keskellä sijaitseva sokkeloinen vesistö on jälleen täynnä elämää ja ihmisiä.
 Mesopotamian soiksi kutsutaan Eufrat- ja Tigris-jokien yhtymäkohtaa Irakin eteläosassa. Soita on alun perin ollut noin 20 000 neliökilometriä, eli Kainuun maakunnan suuruinen alue.
 Suot antoivat elannon puolelle miljoonalle niin sanotulle suoarabille. He kalastivat, kasvattivat puhveleita ja viljelivät kosteassa maassa viihtyviä viljalajeja. Suoarabit rakensivat asuntonsa kaisloista matalien mutasaarten päälle käyttäen ikivanhoja tekniikoita.
 Perinteinen suoarabien ruokorakenteinen talo. AOP
 Saddamin määräämä ekokatastrofi
 Suoarabit ovat shiiamuslimeita. Ensimmäisen Persianlahden sodan jälkeen 1990-luvun alussa uskontoryhmien välit Irakissa kiristyivät. Tuolloin vallassa ollut sunnimuslimeihin kuulunut diktaattori  Saddam Hussein  syytti suoarabeja pettureiksi.
 Kostoksi suoarabeille Saddam määräsi, että Eufratin ja Tigrisin vettä ei saa enää päästää soille, vaan vesi on johdettava mereen toista kautta. Seurauksena oli katastrofi, joka kosketti yhtä lailla suoalueen asukkaita kuin luontoakin. Suo kutistui alle kymmenesosaan alkuperäisestä.
 Suoarabien käyttämä kapea vene kuivalla aavikolla. AOP
 Suoarabeille kuivunut suo ei antanut enää elinkeinoa. He joutuivat muuttamaan kaupunkeihin tai rajan taakse Iraniin.
 Toipuuko kuivunut suo?
 Tilanne muuttui Yhdysvaltain johtaman liittouman vallattua Irakin vuonna 2003. Vettä alettiin taas päästää kuivuneelle suoalueelle. Niin asukkaat kuin luonnontutkijatkin odottivat hermostuneina, voiko yli kymmenen vuotta kuivattuna ollut ekosysteemi enää palautua.
 Muutos on ollut hämmästyttävä. Suuri osa suosta on palautunut entiselleen. Runsaassa kymmenessä vuodessa noin puolet alkuperäisestä asukkaista, 250 000 ihmistä, on palannut.
 Suoluonnon keskeisin osa, ruokokasvustot ovat nousseet kymmenen vuotta rutikuivana pysyneestä maasta.
 Suoarabit yrittävät nyt palailla vanhaan elämäntapaansa. Vuodet muun irakilaisväestön keskuudessa eivät kuitenkaan ole menneet jälkiä jättämättä.
 Erityisesti on muuttunut naisten asema. Ennen Saddamin määrää suoarabinaiset elivät melko vapaamielistä elämää. He muun muassa osallistuivat töihin kotien ulkopuolella. Tunnusomaista oli esimerkiksi naisten laulu, kun he meloivat saarilta toisille.
 Kantaväestön vanhoillisuus on jossain määrin tarttunut koteihinsa palanneisiin suoarabeihin, kertovat paikalla käyneet toimittajat. Naisten laulua ei enää kuulu ja monissa kylissä naiset eivät muutenkaan enää näyttäydy ulkosalla.
 Luonnosta toivotaan matkailuvalttia
 Ennen soiden kuivatusta kalastajien tärkein pyyntikala oli isokokoinen karppi. Sen pelättiin aluksi kadonneen kokonaan ja kalastajat joutuivat tyytymään muihin saaliisiin. Myöhemmin myös karpit ovat palanneet.
 Suoarabikalastajia saaliineen. John Wreford / AOP
 Suistossa elää myös vaarantuneeksi luokiteltu lyhytkarvasaukko ( Lutrogale perspicillata ) ja Eufratin pehmeäkilpikonna ( Rafetus euphraticus).
 Irakin viranomaiset ja seudun asukkaat toivovat, että matkailijat löytäisivät tiensä Irakin suoalueelle. Matkailu onkin kasvanut viime vuosina, mutta pääosin tulijat ovat irakilaisia.
 Ne ulkomaalaiset, jotka uskaltautuvat Irakin suoalueelle, ovat useimmiten lintuharrastajia. Heille Eufratin ja Tigrisin suisto tarjoaakin paljon nähtävää.
 Vuonna 2011 lintujärjestö Birdlife teki suoalueen luonnosta dokumenttifilmin  Miracle in the Marshes . Sen huippukohtiin kuuluu, kun tutkijat löytävät parven marmorisorsia ( Marmaronetta angustirostris ) seudulta, jolla niitä ei oltu nähty 20 vuoteen. Edellisenä vuonna soilta oli löydetty 20 000 yksilön marmorisorsaparvi, mikä heti nosti arvion linnun koko maailman populaatiosta kaksinkertaiseksi.
 Paikallisista lajeista basrankerttunen ( Acrocephalus griseldis ) ja persiantimali ( Acrocephalus griseldis ) ovat selvästi hyötyneet soiden ennallistamisesta.
 Basrankerttunen AOP
 Suot ovat lisäksi hyvin tärkeä levähdyspaikka muuttolinnuille. Suomeen tavattavista linnuista Mesopotamian soilla voivat käväistä esimerkiksi harvinaistuneet mustapyrstökuiri ja ruskosotka.
 Harvinaistuneista petolinnuista soilla voi nähdä ainakin keisarikotkia ja kiljukotkia.
 Kiljukotka Hira Punjabi / AOP
 Matkailun kasvamisen edellytys on kelvollisten majapaikkojen perustaminen. Niistä ovat tällä hetkellä suurin puute. Tästä syystä matkailijat tekevätkin suolle lähinnä vain päivämatkoja.
 Uhkia riittää yhä
 Suot eivät kaikesta huolimatta ole vieläkään turvassa. Eufratin ja Tigrisin vesimäärät ovat vuosikymmenten ajan keskimäärin vähentyneet huolimatta siitä, että viime talvena vettä satoi poikkeuksellisen paljon, mikä sai asukkaat suorastaan haltioihinsa.
 Ilmastonmuutos tuntuu Irakissa voimakkaasti. Lisäksi jokien yläjuoksulla Turkissa ja Syyriassa jokeen on rakennettu lukuisia patoja.
 Ongelma on myös kuivuuden aikana maastoon pesiytynyt suola, joka on muuttanut maaperän kemiallisia oloja.
 Jo ennen Saddamin kostoa suoaluetta kuivattiin esimerkiksi öljynporausta ja muuta kaupallista toimintaa varten. Tämä uhka on edelleen olemassa, mutta nyt Irakin hallinto ymmärtää ehkä aiempaa paremmin suoalueen arvon.

Saddam Husseinin kosto kuivatti Länsi-Aasian suurimman suon – Nyt asukkaat ovat palanneet ja toipunut suo on lintumatkailun helmi


Summary: British Steelin alasajo veisi arviolta 5 000 työpaikkaa yrityksestä ja 20 000 alihankkijoilta.

Britannian toiseksi suurin teräksen valmistaja British Steel julistettiin keskiviikkona maksukyvyttömäksi, kun neuvottelut hallituksen kanssa valtion lainarahoituksen saamiseksi katkesivat.
 Oikeuden määräämän asiamiehen mukaan teräksen valmistus ja toimitukset jatkuvat toistaiseksi.
 – Tämä on musertava uutinen tuhansille terästyöläisille, sanoo terästyöläisten ammattiliiton pääsihteeri  Tim Roache .
 Arvioiden mukaan British Steelin alasajo veisi 5 000 työpaikkaa yrityksestä ja 20 000 alihankkijoilta. Pääosa toiminnoista sijoittuu Scunthorpeen, Pohjois-Englantiin.
 British Steel pyysi alunperin noin 80 miljoonan hätälainaa hallitukselta toimintansa pelastamiseksi, mutta neuvottelulähteiden mukaan alensi lainapyyntönsä noin 35 miljoonaan euroon.
 Kauppa- ja teollisuusministeri  Greg Clark  sanoo, että hätälainoitus olisi ollut laitonta.
 – Teen kaikkeni lähiviikkoina, että tulevaisuus Scunthorpessa ja muissa toimintayksiköissä turvattaisiin, Clark sanoo.
 Työväenpuolue vaatii British Steelin kansallistamista sen toiminnan turvaamiseksi.
 Britannian terästeollisuutta painavat muun muassa kiristyvä kilpailutilanne, halvan kiinalaisteräksen tuonti ja epävarmuus Britannian EU-erosta, mikä hankaloittaa pitkäkantoisten sopimusten solmimista.

Britannian toiseksi suurin teräksentuottaja yrityssaneeraukseen – tuhannet työpaikat vaarassa


Summary: Kahden tutkivan maanviljelijän pohdiskelut ovat päätyneet podcasteiksi, jotka Yle kesällä julkaisee.

Juuso Joona  kävelee orastavan keltaisena säihkyvän peltonsa laitaa Lappeenrannan Joutsenossa.
 – Tässä on rypsiä. Se on kylvettu viime vuoden elokuun alussa. Monta vuotta harjoittelimme, ja nyt sen viljely onnistuu, kertoo Joona innoissaan.
 Rypsin varret ovat jo metrin mittaisia. Päivässä pituutta tulee lisää viisi senttiä.
 Nyt on se aika vuodesta, kun nukkumiseen on vähän aikaa.
 – Keväällä tykkään urakoida pitkää päivää. Aamulla on aikaisin valoisaa, joten neljän tai viiden aikaan aloitellaan hommat, kertoo Joona.
 Alkuviikosta Joona kylvi peltoon 20 hehtaarin alalle herneitä. Siinä ei kuitenkaan ole läheskään kaikki, mitä tilalla kasvatetaan. Lista on pitkä.
 – Kaikkiaan me pyritään ylläpitämään monipuolista viljelykiertoa. Siinä on mukana viherlannoitusnurmea, hernettä, papua, öljyhamppua, tattaria, kameliinaa, erilaisia syyskasveja, kuten syysvehnää ja -ruista sekä kevätkylvöisistä ainakin kauraa ja vehnää, kertoo Juuso Joona.
 Kun rypsi on puitu, istutetaan samalle pellolle syysruis.
 Kokemukset Ylen podcastiksi
 Juuso Joona tutustui yliopistoaikoinaan nykyään Lohjalla asuvaan  Tuomas Mattilaan . Miesten ystävyys on jatkunut opiskeluaikojen jälkeen, kun he yhdessä pohtivat kaikenlaisia kasvintuotantoon liittyviä asioita. Nyt keskustelut tulevat julkisiksi varsin erikoisella tavalla.
 – Soittelemme Tuomas Mattilan kanssa paljon peltotöiden lomassa toisillemme, ja noin vuosi sitten mietimme, että pitäisikö nämä meidän keskustelut tehdä podcastiksi, sanoo Juuso Joona.
 Rypsi on puintikunnossa heinäkuun lopulla. Ville Toijonen/Yle
 Heinäkuussa Ylellä alkaa Mattilan ja Joonan yhdessä tekemä kahdeksanosainen podcast-sarja Maanviljelijän tietobaari, jossa miehet selvittävät kuuntelijoille ekologisia ja kestäviä viljelymenetelmiä.
 Kumpikin tutkivista maanviljelijöistä toimii myös viljelijöiden kouluttajina. Niissä tilaisuuksissa he ovat saaneet palautetta, että kaksikon keskusteluja ja ajatuksia olisi kiva kuunnella laajemminkin.
 Tutkivaa maanviljelyä jo toistakymmentä vuotta
 Alle 40-vuotiaat maanviljelijät Juuso Joona ja Tuomas Mattila ovat kokeilleet ja tutkineet uudistuvaa maanviljelyä jo toistakymmentä vuotta.
 – Pyrimme erilaisilla viljelytoimenpiteillä parantamaan ekosysteemin tilaa samalla, kun tuotamme ruokaa, Joona selventää.
 Uudistuva maanviljely on Joona Juuson mukaan tehokkain keino torjua ilmastonmuutosta.
 – Maaperässä on suuri potentiaali sitoa hiiltä ilmakehästä. Näin ilmastonmuutosta voidaan hillitä ja juuri sitä pyrimme tekemään.
 Nykyaikainen maanviljelyohjelma
 Maanviljelijän tietobaari -podcastia tehdään ensin kaksi jaksoa toukokuun aikana. Tekijät haluavat pitää aiheet ajankohtaisina ja siksi loput jaksot tehdään myöhemmin. Silloin on mahdollisuus vastata myös kuuntelijapalautteisiin.
 Tilausta maanviljelyyn keskittyvälle ohjelmalle on Joonan mukaan ollut.
 – Meiltä on puuttunut suomenkielinen maanviljelyyn keskittyvä ohjelma sitten Maamiehen tietolaarin.
 Ylen radiokanavilla ollut Maamiehen tietolaari loppui vuosituhannen alussa, kun sitä oli tehty yhtäjaksoisesti lähes 50 vuotta. Ohjelma oli varsinkin alkuaikoina erittäin suosittu, kun se jakoi tietoa maanviljelyksistä Suomen eri kolkkiin.
 Maanviljelijän tietobaari alkaa Yle Areenassa 8. heinäkuuta.  Tutustu tästä muihin Ylen podcasteihin .

Kahden maanviljelijän innokas keskustelu johti moderniin lopputulokseen  – syntyi Maanviljelijän tietobaari


Summary: Etelä-Australiassa Adelaiden suurkaupungin taivas valaistui meteorin läpäistyä ilmakehän.

Tiistaina vähän ennen puolta yötä paikallista aikaa meteori valaisi hetkeksi taivaan kahdessa Australian eteläisessä osavaltiossa. Tulipallo tallentui useisiin valvontakameroihin muun muassa Adelaidessa ja myös sosiaalisessa mediassa levisi kännykkäkamerakuvia valoilmiöstä.
 Australian astronomisen seuran mukaan kyse oli avaruuspölypallosta. Seura arvioi, että pallo oli kooltaan marmorikuulan kokoinen.
 Katso tästä Australian julkisen palvelun TV-yhtiön ABC:n sivuilta muita videoita meterorista
 Flindersin yliopiston avaruustutkija  Alice Gorman  sanoo myös uskovansa, että kyse oli pienestä meteorista.
 – Kiintoisaa meteoreissa on, että suurin osa niistä läpäisee ilmakehän päiväsaikaan eivätkä ihmiset havaitse niitä, Gorman sanoo ABC:lle.

Katso videolta, miltä näyttää marmoripallon kokoisen meteorin väläys ilmakehässä suurkaupungin yllä


Summary: Tamperelainen kapellimestari valittiin nuorimpana koskaan Lontoon Philharmonia-orkesterin ylikapellimestariksi.

Tamperelainen kapellimestari  Santtu-Matias Rouvali  on valittu huippupestiin Lontoon Philharmonia-orkesterin ylikapellimestariksi.
 Rouvali seuraa tehtävässä  Esa-Pekka Salosta . Rouvali on saanut viisivuotisen sopimuksen. Hän työskentelee orkesterin kanssa kymmenen viikkoa vuodesta ja on mukana äänityksissä sekä orkesterin kiertueilla Britanniassa ja ulkmailla.
 Rouvali aloittaa tehtävässä vuonna 2021. Silloin Salonen siirtyy emerituskapellimestariksi.
 Rouvali on nuorin tehtävään valittu koskaan. Asiasta kertoo nettisivuillaan  Philharmonia-orkesteri.
 Rouvali on innoissaan tehtävästä ja pitää sitä kunnianosoituksena.
 Asiasta kertoi ensin Suomessa  Aamulehti.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Kapellimestari Santtu-Matias Rouvali, 33, seuraa Esa-Pekka Salosta huippupestissä Lontoossa


Summary: 30 vuotta purjehtinut meriseikkailija Kari Nurmi laskee Virolahdelta Tornioon ulottuvalla matkallaan jokaisen kelluvan roskan ja kirjaa ne excel-taulukkoon.

Tästä on kyse Suomen rannikolla kerätään kuukauden ajan uutta tietoa meren roskaantumisesta Roskatietoutta kerätään yli sadan vapaaehtoisen voimin purjehduksella, joka alkoi itäisen Suomenlahden Virolahdelta ja päättyy juhannuksena Perämerelle Tornioon. Meriroskapurjehduksen takana ovat Suomen ympäristökeskus sekä valtameri- ja seikkailijapurjehtija Kari "Ruffe" Nurmi.
 Kari "Ruffe" Nurmi  toteutti yhden erikoisimmista ideoistaan vuonna 2015 – hän  purjehti laiturilla  yli Suomenlahden Tallinnasta Helsinkiin. Itse tehdyllä kulkuvälineellä oli tarkoituksena jäljitellä norjalaisen Thor Heyerdahlin Kon-Tiki -alusta, jolla Heyerdahl purjehti Tyynen meren yli Perusta Polynesiaan 1940-luvun lopulla.
 Merimatka Tallinnasta Helsinkiin on 90 kilometriä.
 – Eihän siinä mitään järkeä ole, mutta kun idea tulee, se pitää toteuttaa. Halusin kokeilla, millaiselta tuollainen valtava laivaliikenne tuntuu, jos niiden seassa liikkuu alkeellisella aluksella, Nurmi kertoo.
 Matalalla laiturilla matkatessaan Nurmi todellakin näki pinnan tasolta paljon. Hänelle konkretisoitui se, että Suomenlahdella liikkuu kesällä satoja laivoja päivässä. Ympäristöstä ja luonnosta huolehtiva purjehtija havahtui, sillä lisääntynyt laivaliikenne ja öljykuljetukset voivat olla Itämerelle ja Suomenlahdelle uhka.
 Kesällä 2019 Nurmi on lähdössä hiukan erilaiselle purjehdukselle.
 Kelluvat roskat listaksi
 Suomessa etsitään tänä kesänä uutta tietoa muoviroskan määrästä meressä. Itäiseltä Suomenlahdelta Perämerelle etenevän purjehduksen aikana kerätään lisätietoa koko maan rannikon pintaveden muovihiukkasista sekä paljailla silmillä nähtävän kelluvan roskan määrästä.
 Purjehdus alkoi Virolahdelta tiistaina ja päättyy juhannuksena Tornioon. Idean isä on helsinkiläinen seikkailijapurjehtija Kari "Ruffe" Nurmi, joka lähtee matkaan yhdeksänmetrisellä purjeveneellään. Hän tekee yhteistyötä Suomen ympäristökeskuksen kanssa.
 – Jo viime vuonna keräsimme mikromuovinäytteitä ympäri Itämerta ja samaa näytteenottoa laajennetaan nyt rannikon tuntumaan.
 Pintaveden mikromuovinäytteitä kerätään veneen perässä vedettävällä pienoistroolilla. Mikroroskaksi kutsutaan alle viiden millimetrin kokoista roskaa. Näytteet voivat olla periaatteessa mitä tahansa muovin palasia. Usein ne ovat niin pieniä, ettei niitä näe paljaalla silmällä.
 Meriroskapurjehduksen ensimmäisen osuuden miehistöksi Virolahdelta Haminaan pääsivät Kai Mikkola Kotkasta (vas.), Anna Merikari Helsingistä, Susanna Tulokas Järvenpäästä ja Pekka Laiho Helsingistä. Antro Valo / Yle
 Kelluvia roskia kartoitetaan nyt ensimmäistä kertaa. Ne myös poimitaan pois merestä – jos keli ja purjehdustilanne sen sallivat.
 –Kovalla tuulella tai kesken käännösten tai purjeiden noston roskia ei poimita, vaan silloin keskitytään veneen ohjaamiseen, kertoo Nurmi.
 Nurmi odottaa, että vedestä joudutaan poimimaan muovipusseja, kanistereita, pulloja ja tölkkejä. Kaikki nämä lasketaan ja kirjataan matkan aikana excel-taulukkoon, jonka Nurmi lähettää Suomen ympäristökeskukselle matkan päätyttyä.
 – Näin saadaan koko rannikon kattava taulukko siitä, mitä kaikkea voi yhdestä veneestä nähdä, selittää Nurmi.
 Purjehdusreissulle Nurmea ajaa paitsi huoli ympäristöstä myös seikkailunhalu. Hän on purjehtinut jo yli 30 vuotta, tosin pääasiassa avomerellä. Yllättävin kokemus on vuodelta 2013.
 Silloin hän kohtasi Huippuvuorilla jääkarhun, joka valitsi hänen kumiveneensä lelukseen.
 Jääkarhu tuhosi kumiveneen
 Miehistö oli päättänyt rantautua Huippuvuorten pohjoisosissa, mutta kovan tuulen takia varsinainen matka-alus täytyi jättää ankkuriin. Maihin mentiin mukana olleella kumiveneellä. Yksi miehistön jäsenistä jäi ankkurivahdiksi matkaveneeseen.
 Norjalaisten viranomaisten vartiotuvassa sekä venäläisten geologian tutkijoiden telttakylässä vieraillessaan Nurmi miehistöineen huomasi, miksi Huippuvuorilla kannattaa pitää silmänsä auki – jääkarhu.
 – Iso uroskarhu kiinnostui rannalle jättämästämme kumiveneestä. Se tutki sitä ensin aikansa kunnes poistui paikalta, mutta palasi myöhemmin takaisin. Kynsin ja hampain se sillä leikki ja sai veneemme puhki. Sen jälkeen se taas poistui jonnekin.
 Kari Nurmen vene mikromuovitroolauksessa Suomenlahdella. Kari Nurmi
 Retkikunnan ankkurivahdiksi jäänyt jäsen onnistui aallokossa keikkuneesta veneestä  kuvaamaan  jääkarhun tekoset videolle. Nurmi kertoo kohtaamisesta myös omilla verkkosivuillaan Huippuvuoria koskevan tekstinsä "Yllättävä kohtaaminen" -osiossa.
 – Se on ehkä yllätyksellisin juttu, joka elämässäni on tullut vastaan, miettii Nurmi.
 24 sataman rannikkoseikkailu
 Vaikka Nurmi on kokenut hurjiakin, on hänen mielestään Suomen rannikolle ulottuvassa roskienkeruupurjehduksessakin aineksia seikkailuun.
 24 pysähdyspaikkakuntaa sisältävä rannikkopurjehdus on aivan erilainen kuin hänen viime vuosien kokemuksensa. Purjehdukselle osallistuu 120 vapaaehtoista, jotka muodostavat päivittäin vaihtuvan miehistön ja pääsevät työskentelemään myös merentutkijoina.
 – Normaalisti mukanani on oma miehistö, joka tietää mitä tekee ja jonka yhteistyö on saumatonta. Nyt miehistöksi tulee joka päivä uusia ihmisiä, joilla ei ole samanlaista kokemusta. Kyllä mua jännittää, tunnustaa Nurmi.
 Suomen Valtameripurjehtijoiden puheenjohtajanakin toimiva mies tietää kuitenkin jo etukäteen, että ei hän pelkästään maakrapuja mukaansa saa.
 – Mukaan on tulossa paljon sellaisia, jotka ovat olleet vesillä esimerkiksi moottoriveneilijöinä, mutta haluavat päästä kokeilemaan purjehdusta.
 Viime hetken valmisteluja Kari Nurmi teki veneessään vielä pari tuntia ennen rannikkopurjehduksen alkua. Antro Valo / Yle
 Vapaaehtoiset eivät ainoastaan matkusta
 Vapaaehtoisten ikähaarukka on laaja, 18-76 vuotta. Naisia ja miehiä purjehdukselle osallistuu suurin piirtein yhtä paljon. Merentutkimuksen lisäksi vapaaehtoiset pääsevät myös aitoon veneilyn makuun käytännössä heti sen jälkeen, kun Nurmi on pitänyt miehistölleen turvallisuuskatsauksen ja vene on irronnut laiturista.
 Nurmi korostaa, että pääasia on nauttia veneilystä, mutta raatamaankin on varauduttava.
 – Vaadin sitä, että miehistö tekee töitä veneessä. He pääsevät muun muassa ohjaamaan, nostamaan purjeita ja tekemään käännöksiä.
 Nurmi haluaa myös innostaa ihmisiä veneilyn pariin ja tuoda vapaaehtoisille merentutkijoille veneilyyn liittyviä onnistumisen hetkiä.
 – Purjehdukseen liitetään helposti ajatus, että se on vaikeaa ja veneessä on paljon köysiä, joihin on helppo sotkeentua. Tällaista mielikuvaa yritän poistaa. Ei purjehdus niin vaikeaa ole.
 Arvokasta lisätietoa Suomen merien muoveista
 Suomen ympäristökeskuksen odotukset  muovinkeruupurjehdusta  kohtaan ovat suuret.
 – Olemme ottaneet aiemmin näytteitä vain pumpun avulla. Sen perusteella tilanne on se, että rannikolla mikromuoveja on pintavedessä enemmän kuin avomerellä. Nyt saamme lisää näytteitä ja lisätietoa sekä vahvistusta aiemmille tuloksille, sanoo tutkimusprofessori  Maiju Lehtiniemi .
 Hän on tyytyväinen seikkailijapurjehtijan kanssa syntyneeseen yhteistyöhön.
 – Viime vuonna saamamme näytteet olivat hyvin vertailukelpoisia omien tutkimusalus Arandalla ottamiemme näytteiden kanssa.Siksi odotukset ovat suuret nyt myös rannikkokampanjaa kohtaan, sanoo Lehtiniemi.
 Rannikon meriroskakartoituksesta on hyötyä kansallisessa seurannassa, jonka tuloksista Suomi on velvollinen raportoimaan EU-komissiolle meristrategiadirektiivin mukaisesti.
 Roskakampanjan tuloksia on odotettavissa laboratoriotyöskentelyn jälkeen vuoden loppuun mennessä.

Mies seilasi laiturilla 90 kilometriä ja tajusi, että jotain pitää tehdä – purjehtii nyt läpi koko rannikon ja poimii matkallaan muoviroskat


Summary: Mitkään rahat eivät riitä, jos raihnaistumisen kierrettä ei katkaista, kirjoittaa erikoistoimittaja Tiina Merikanto.

Kaikki Säätytalolla olevat puolueet vaativat  hallitustunnustelijalle antamissaan vastauksissa  lakiin sitovaa henkilöstömitoitusta. RKP ei mainitse lukua. Muut esittävät luvuksi 0,7.
 Vanhojen ihmisten hoidon puutteet nousivat keväällä esiin ennen näkemättömällä tavalla. Ensiksi kohun keskelle joutuivat hoivayritykset. Useita ongelmia löytyi niin  Esperin ,  Mehiläisen  kuin  Attendon  hoivakodeissa. Myöhemmin keväällä nousivat esiin vielä  kotihoidon ongelmat .
 Syntyi kiivas keskustelu, jossa puolueet lupasivat, että hoitajamitoitus kirjattaisiin lakiin. Hoitajamitoituksella tarkoitetaan sitä, kuinka monta hoitajaa yhtä hoidettavaa kohden on.
 Teoista on pulaa. Puheita ei enää usko kukaan.
 Hoidon ja palvelujen ongelmat eivät kuitenkaan ratkea pelkästään hoitajamitoituksella tai valvonnan lisäämisellä, vaikka ne tärkeitä ovatkin.
 Silti puolueitten muut kuin hoitajamitoitusta koskevat kirjaukset hallitustunnustelijalle muistuttavat enemmän toivelistaa kuin näkemystä, miten vanhojen ihmisten hoidossa tulisi edetä.
 Ainakin seuraaville asioille pitäisi tehdä jotakin.
 1. Vanhoja ihmisiä on yhä enemmän ja henkilökuntaa eläköityy paljon. Miten hoitajat riittävät?
 Vanhuspalveluissa työskentelee tällä  hetkellä noin 45 000 ammattilaista. Heistä 35 prosenttia tekee työtä kotihoidossa ja loput ympärivuorokautisessa hoidossa. Jo nyt erityisosaajista, kuten iäkkäisiin erikoistuneista sosiaalityöntekijöistä sekä päihde- ja mielenterveysosaajista on pulaa.
 Kevan tilastojen mukaan  kuntien palveluksesta eläköityy seuraavan 20 vuoden aikana 32 000 lähihoitajaa ja 25 000 sairaanhoitajaa joko osittain tai kokonaan. Erityisesti lähihoitajista monet työskentelevät vanhustenhuollossa.
 Samanaikaisesti hoivaa ja hoitoa tarvitsevien ihmisten määrä kasvaa koko ajan. Parinkymmenen vuoden päästä 85-vuotiaita ja sitä vanhempia on kaksinkertainen määrä vuoteen 2017 verrattuna.

 Jos hoitajat saisivat keskittyä hoitajan töihin, se voisi paikata henkilöstövajetta jonkin verran.
 Myös ikäteknologia ja uudet digitaaliset ratkaisut voivat auttaa henkilöstöpulaa. Esimerkiksi robotti voi avustaa vanhaa ihmistä lääkkeen otossa ja osa kotihoidon käynneistä voidaan tehdä virtuaalisesti etäyhteydellä.
 Molemmat vähentävät hoitajien siirtymisiin kuluvaa aikaa ja mahdollistavat työajan järjestämisen uudella tavalla.
 Kaikista kotihoidon käynneistä tehtiin  etäyhteyden avulla viime vuonna vain sadasosa. Eikä kone voi korvata tuntevaa ihmistä pitkään aikaan, jos koskaan.
 Erilaisten digitaalisten palvelujen kanssa kehitettävää on paljon. Sitä paitsi digitaalisten palvelujen edistäminen ja tehokkaampi käyttöönotto edellyttäisi kuntaa suurempia palvelujen järjestäjiä.
 2. Paikataanko ympärivuorokautisen hoidon puutteet kurjistamalla kotihoitoa?
 Hoitajapulasta kärsii ympärivuorokautisen hoidon lisäksi myös kotihoito.
 Kun THL kysyi vuonna viime vuonna  kuntien vanhuspalveluista vastaavilta kotihoidon riittävyydestä, lähes joka toinen (46 %) vastasi, että alueella ei ole riittävästi kotihoidon palveluja.
 Jos ympärivuorokautisen hoidon ongelmia aiotaan ratkaista pelkästään hoitajamitoitusta nostamalla, voi tilanne huonontua entisestään. Sen enempää lähi- kuin sairaanhoitajiakaan ei ole niin vain jostain otettavissa.
 Sitä paitsi on syytä pelätä, että tulevaisuudessa nuoria ei saada alalle houkuteltua edes niin kuin nyt.
 Kuka haluaa työhön, jota leimaavat jatkuvat sotkut, huono johtaminen ja kuntien ja yritysten taistelu rahasta? Lisäksi työ on huonosti palkattua eikä sitä saa välttämättä tehdä niin, että se olisi eettisesti kestävää.
 Vanhojen ihmisten hoivaan ja hoitoon tarvitaan rahaa. Saadaanko sitä muuhunkin kuin hoitajamitoitukseen?
 Eikä hoitajamitoituksen nostaminen pelkästään takaa hyvää hoitoa.
 Selvää on, että jos hoitajia on kerta kaikkiaan liian vähän, hoito ei ole hyvää. Turvallinen hoito, arvokas kohtelu tai vaikka ulospääsy edellyttävät riittävästi henkilökuntaa.
 Mutta, vaikka hoitajia olisi riittävästi, huonolla johtamisella, osaamattomuudella ja välinpitämättömyydellä ei saada hyvää aikaiseksi.
 Hoitajien puutetta ei pidä siirtää paikasta toiseen. Jos ja kun hoitajamitoituksesta säädetään, se on tehtävä voimakkaasti porrastaen ja vähitellen.
 3. Muistisairaita on yhä enemmän – ennaltaehkäisyn eteen pitäisi tehdä kaikki mahdollinen
 Suomessa  arvioidaan olevan tällä hetkellä  yli 190 000 muistisairasta. Joka vuosi joukko kasvaa noin vajaalla 15 000:lla. Valtaosa sairastuneista on yli 80-vuotiaita. Pitkäaikaishoidossa olevista vanhuksista kolme neljästä sairastaa muistisairautta. Myös kotihoidon asiakkaista suurella osalla on muistisairaus.
 Muistisairauden tärkein riskitekijä on korkea ikä. Vanhenemiseen ei voi vaikuttaa, mutta ikääntyvien elintapoihin voi.
 Se on erityisen tärkeää, koska muistisairauteen ei ole parantavaa lääkehoitoa.
 Säästöjen tekeminen vanhoilla ihmisillä, täytyy olla ohi.
 Suomalainen FINGER-tutkimus  osoitti, että kun ikääntyneet muuttavat elintapojaan terveellisemmiksi, muisti- ja ajattelutoiminnot säilyvät ja riski muistihäiriöihin pienenee.
 Kysymys on tutuista asioista: ruuan terveellisyydestä, liikkumisesta, aivojen käytöstä ja vaikuttamisesta sydän- ja verisuonitautien riskitekijöihin.
 Ennaltaehkäisy voisi vähentää inhimillistä kärsimystä ja kustannuksia.
 Myös hallitusohjelmassa pitäisi näkyä se, että muistisairauksien ehkäiseminen otetaan tosissaan.
 Muisti tarvitsee jumppaa. Sitä aktivoi mm. kieltenopiskelu, lukeminen ja ristisanatehtävät. Henrietta Hassinen / Yle
 4. Yli 65-vuotiaat ovat raihnaisia – sen pitää muuttua
 Hallitusohjelmalla voitaisiin edesauttaa paitsi muistisairauksien ennaltaehkäisyä, myös vanhojen ihmisten toimintakyvyn parantamista.
 Budjettineuvos  Riitta Aejmelaeus  ja valtiosihteeri  Martti Hetemäki  muistuttivat reilu kuukausi sitten, että Ruotsiin nähden Suomessa 65-vuotiailla on sairaita elinvuosia yli kaksi kertaa enemmän.
 Miesten kohdalla Islannin tiedot ovat vuodelta 2015. Harri Vähäkangas / Yle
 Sairaanhoito maksaa. Valtiovarainministeriön virkamiesten johtopäätös olikin, että elintapojen muutos olisi tehokas tapa turvata tulevaisuuden sote-rahoitus.
 Samankaltaisen arvion on esittänyt Ikäinstituutti, joka on edistänyt hyvää vanhuutta jo miltei 50 vuotta. Sen Voimaa vanhuuteen -harjoitusohjelmalla on torjuttu raihnaisuutta jo reilut kymmenen vuotta.
 Instituutti on  esittänyt hallitusneuvottelijoille , että jos harjoitusohjelma juurrutettaisiin kaikkiin kuntiin, kustannukset olisivat noin 3 miljoonaa ja säästöt monta kymmentä miljoonaa.
 5. Pelkän puhumisen aika täytyy olla ohi
 Kertooko vuodesta toiseen vellova vanhuskeskustelu siitä, että ongelmaan ja sen laajuuteen ei edelleenkään suhtauduta vakavasti? Tähän asti kohut ovat tulleet ja menneet, mutta merkittäviä parannuksia vanhustenhuollossa ei ole tapahtunut.
 Tiedosta ei ole pulaa. Vastikään päättyi esimerkiksi edellisen hallituksen  Kehitetään ikäihmisten kotihoitoa ja vahvistetaan kaikenikäisten omaishoitoa -kärkihanke.  Omaishoitoa on myös selvitetty useita kertoja.
 Vanhojen ihmisten hoivan ja hoidon ongelmat eivät ole uusia.
 Edellisen hallituksen perintönä istuu edelleen työryhmä, joka pohtii, miten väestön ikääntymisen ongelmat ratkaistaan.
 Toimikausi päättyy vuoden lopussa. Jatkuuko työryhmän toimeksianto entisellään uuden hallituksen kaudella? Ja jos, koska olisi käytännön tekojen aika?
 Säästöjen tekeminen vanhoilla ihmisillä, kuten viime vuosina on tapahtunut, täytyy olla ohi.
 Vanhuspalveluja sekä ennaltaehkäisyä on lisättävä tulevina vuosina. Vapaaehtoisuus ei auta. Myös lainsäädäntöä tarvitaan lisää.
 Vanhojen ihmisten hoivaan ja hoitoon tarvitaan rahaa. Saadaanko sitä muuhunkin kuin hoitajamitoitukseen?
 Teoista on pulaa. Puheita ei enää usko kukaan.
 Katso myös:
 ”Se tuli iskuna päin naamaa!” – Joka kolmas sekunti joku sairastuu muistisairauteen, testaa oma riskisi

Analyysi: Vanhukset pääsivät kerrankin Säätytalon pöytiin –
 hoitajamitoitus noussee, eihän kotona asuva mummo unohdu?


Summary: Aamuyöllä ympäri Kajaania herättiin tykin ääneltä kuulostaviin etäisiin paukauksiin.

Paukaus, paukaus, ja lisää paukauksia yhteensä noin 24 kertaa. Kohta paukausten sarja toistuu uudestaan ja uudestaan.
 Kajaanilaisia kummastuttaneet keskiviikkoaamuyön paukuttelun äänet ovat saaneet kaupunkilaiset miettimään  sosiaalisessa mediassa  syitä ääniin.
 Osa kaupunkilaisista arveli äänien syyksi lokkitykkejä, joita käytetään muun muassa Renforsin rannan teollisuusalueella ja Majasaaren jätekeskuksessa. Molemmissa paikoissa kyseiset tykit ovat käytössä vain päiväsaikaan.
 Somekeskustelussa kukki myös huumori ja esiin nostettiin muun muassa Jysähdyksiä yössä -Muumi-jakso meemin muodossa.
 "Harjoituksen johtajaa ei ole tavoitettu"
 Räjäytyksiltä kuulostaneet äänet kantautuivat muun muassa Oulun poliisilaitoksen ylikomissaarin Arto Lumikarin korviin.
 – Heräsin niihin yöllä ja olin varma, että ne tulevat prikaatilta. Meille poliisille ei ole tullut ilmoituksia.
 Kainuun prikaatin tiedottajan Satu Hujasen mukaan äänet kuuluivat varuskunnan eteläpuolella olevalta Kassunkurun harjoitusalueelta.
 – Ne äänet eivät kuulu meidän osastoille, vaan jollekin toiselle, josta saamme tiedotteen myöhemmin. Harjoituksen johtajaa ei ole tavoitettu.
 Äänien lähteeksi paljastui Utin jääkärirykmentti, joka päivitti aamupäivällä  Facebook-sivullaan , että heidän harjoituksensa ovat tällä viikolla muun muassa Kainuussa:
 "Harjoitusjoukkomme järjesti varhain aamulla Kainuun prikaatin alueella räjäytysharjoituksen, josta aiheutui ennalta arvioitua enemmän meluhaittaa ympäristöön. Pahoittelemme aiheuttamaamme häiriötä! Vastaavaa toimintaa ei meillä enää tässä harjoituksessa ole. Helikopterit lentävät alueella perjantaihin asti."

Öiset paukaukset valvottivat kajaanilaisia – syytä haettiin lokkitykeistä ja huumoria muumeista


Summary: Manchesterissa soivat keskiviikkoiltana kirkon kellot tasan kaksi vuotta sitten tehdyn terrori-iskun uhrien muistoksi.

Yhdysvaltaisen laulajatähden  Ariana Granden  konsertti oli juuri päättynyt Manchester Arenassa. Teiniyleisö ja sitäkin nuoremmat vanhempineen purkautuivat konserttiareenalta ulos.
 Viimeinen asia, jonka  Lisa Roussos  illasta muistaa on, kuinka hän piti 8-vuotiasta  Saffie -tytärtään kädestä ennen kuin hän kaatui maahan tajuntansa menettäen.
 Kun hänet kuusi viikkoa myöhemmin herätettiin koomasta,  Andrew -puoliso joutui kertomaan, että Saffie oli kuollut konsertin jälkeisessä terrori-iskussa.
 Itsemurhaisku vei 22 ihmisen  hengen. Saffie Roussos oli heistä nuorin.
 Haavoittuneita oli 59. Lisa Roussos oli yksi heistä. Hän menetti  liikuntakykynsä hermovaurioiden takia  ja on joutunut opettelemaan uudelleen kävelemään.
 Viime sunnuntaina ystäviensä, perheen ja lääkintähenkilöstön tukemana Lisa Roussos osallistui Manchesterissa juoksutapahtumaan ja käveli 10 kilometrin lenkin omin jaloin. Hyväntekeväisyystempauksessa hän  keräsi varoja terrori-iskujen uhrien  pitkäaikaiseen tukemiseen.
 Tuki ollut riittämätöntä
 Lisa ja Andrew Roussos ovat perustaneet terrori-iskujen hyväntekeväisyyskampanjan omien kokemustensa perusteella. Roussosit arvostelevat hallitusta terrori-iskusta selvinneiden tuen unohtamisesta.
 – Kampanjalle on tarve terrori-iskujen uhrien tukemiseksi. Mitään apua ei ole, Andrew Roussos sanoo.
 Yksityislahjoituksista kerätyn Manchester-rahaston antamasta avusta Roussosit sanovat olevansa kiitollisia. Hallituksen toiminta saa risuja. Roussosit ovat molemmat saaneet hallitukselta korvauksena reilut kuusituhatta euroa, mitä he pitävät loukkaavana.
 – Mikään määrä rahaa ei korvaa läheisen menetystä, Britannian oikeusministeriön tiedottaja kommentoi asiaa BBC:lle.
 Ihmiset toivat kukkia terrori-iskussa kuolleiden muistolle Manchesterissa 25. toukokuuta 2017. Nigel Roddis / EPA
 Kuntoutuksesta huolimatta Roussosit eivät ole pystyneet työstämään menetystään. He ovat muun muassa joutuneet luopumaan pyörittämästään lounasravintolasta.
 – Kun kotiuduimme sairaalasta, meillä ei ollut kotia eikä yritystä emmekä tienneet, mitä tehdä, Lisa Roussos sanoo  brittiläisen ITV:n uutisten  haastattelussa.
 Hyväntekeväisyyskampanjan tarkoituksena on perustaa rahasto, joka avustaa henkisen tuen järjestämisessä terrori-iskujen uhreille ja näiden omaisille.
 Manchester muistaa illalla
 Keskiviikkoiltana Manchesterissa on useita muistotilaisuuksia terrori-iskun uhrien muistolle. Kello 22.31 paikallista aikaa kaupungin kaikki kellot soivat yhdessä.
 Kaupunki kerää paraikaa ehdotuksia  pysyvän muistomerkin perustamiseksi  Manchesteriin. Sellainen aiotaan perustaa lähelle Manchesterin katedraalia, joka on konserttiareenan tuntumassa.
 He olivat Manchesterin terrori-iskun uhrit 22.5.2017:
 Saffie Rose Roussos, 8 Georgina Callander, 18 John Atkinson, 28 Megan Hurley, 15 Olivia Campbell-Hardy, 15 Alison Howe, 45 Lisa Lees, 43 Angelika Klis, 39 Marcin Klis, 42 Martyn Hett, 29 Kelly Brewster, 32 Jane Tweddle, 51 Nell Jones, 14 Michelle Kiss, 45 Sorrell Leczkovski, 14 Liam Curry, 19 Chloe Rutherford, 17 Elaine McIver, 43 Wendy Fawell, 50 Eilidh MacLeod, 14 Courtney Boyle, 19 Philip Tron, 32

Manchesterin terrori-isku vei Lisa Roussosilta tyttären ja liikuntakyvyn – kaksi vuotta myöhemmin hän käveli 10 kilometriä Saffien muistoksi


Summary: Toimittaja Hanna Terävä kuvasi päivän arkeaan ja kysyi asiantuntijoilta, mitä voisi tehdä toisin.

Univaje, yksinäisyys, tukiverkostojen puute sekä työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen. Siinä nyt ainakin muutama tutkitustikin nykyvanhempia uuvuttava asia.
 Itse lisäisin listaan vielä oman ajan vähyyden, kiireen ja loputtoman  metatyön .
 Viime vuosina on puhuttu paljon vanhempien uupumisesta ja vähitellen siihen ovat  heränneet tutkijatkin . Vanhemmuuteen liittyvä uupumus on alettu tunnistaa omaksi ilmiökseen stressin, masennuksen ja työuupumuksen rinnalle.
 Työterveyspsykologi  Annamari Heikkilä  on todennut, että erityisesti naisia ajaa uupumuksen partaalle kaksi haitallista perususkomusta: kaikesta pitää selviytyä yksin ja kaikesta pitää selviytyä erinomaisesti.
 Heikkilällä on heti tarjota konkreettinen harjoitus, jolla omaa työtaakkaa voisi pyrkiä vähentämään.
 – Tee viikon ajan hommasi 80-prosenttisesti. Siitä ei ole koskaan mitään huonoa seurannut.
 Katso videolta miten muuten voisit helpottaa omaa arkeasi ja kenties samalla ottaa oppia minun virheistäni.
 Voit keskustella aiheesta klo 22.00 saakka.
 Lue myös:
 "Lapsi söi ja nukkui kellontarkasti, unohdin itseni täysin" – Uupumus ja yksinäisyys ovat nykyvanhemmuuden pahimmat vitsaukset

Miksi nykypäivän vanhemmat suorittavat ja uupuvat? Ja miten sinä voisit vanhempana helpottaa elämääsi – Katso video


Summary: Hänessä on vikoja, mutta myös ripaus nerokkuutta, kommentoi eräs tukija.

Samalla kun brittipääministeri  Theresa Mayn  tuskainen valtakausi kääntyy vääjäämättömään loppuunsa, on konservatiiveja alkanut pullahdella esiin kuin voikukkia toukonurmikolle.
 Yksi voikukista on pörheä, vaalea – ja ennestään tuttu.
 Boris Johnson  on taas palannut puheenaiheeksi.
 Lontoon entinen pormestari ja Britannian entinen ulkoministeri havittelee nyt Britannian pääministerin paikkaa. Se tulee työsuhde-etuna, jos Johnson nousee konservatiivien puheenjohtajaksi Mayn erottua.
 Kilpailu on vasta alkuvaiheissaan, mutta 54-vuotias Johnson on ennakkosuosikki Mayn seuraajaksi.
 Hiljattain julkaistun Times-lehden ja YouGovin  mielipidekyselyn mukaan  64 prosenttia konservatiivipuolueen jäsenistä ajattelee, että Johnsonista tulisi heille hyvä johtaja. Liki 40 prosentille Johnson olisi ykkösvaihtoehto puheenjohtajaksi.
 Jos neljäs kerta sanoo toden ja brittipäättäjät hyväksyvät kesäkuun alussa Mayn EU-eroa koskevan sopimuksen, May  on luvannut luopua pääministerin paikasta . Silloin Johnsonista voi hyvin tulla mies, jonka tehtävänä on aloittaa erittäin tärkeät neuvottelut Britannian ja EU:n tulevasta suhteesta.
 Britanniassa Johnson tunnetaan hyvin, ja häntä kutsutaankin usein tuttavallisesti Borikseksi. Tässä kertaus mahdollisen EU:n tulevan neuvottelukumppanin tähänastisiin vaiheisiin.
 Mistä Johnson tunnetaan?
 Maailmalla Boris Johnson tunnetaan etenkin värikkäästä kielenkäytöstään. Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  asema länsipolitiikan johtohahmojen tunnetuimpama suurisuuna on pahasti uhattuna, jos Johnson nousee pääministeriksi.
 Johnson  on esimerkiksi  kirjoittanut Turkin presidentistä  Recep Tayyip Erdoğanista  runon, joissa tyylikkäämpiin sanavalintoihin kuului "vuohi".
 Hän on hermostuttanut Papua-Uuden-Guinean asukkaat vihjaamalla heidän olevan kannibaaleja, sanonut naisten menevän yliopistoon etsimään aviomiestä ja kehottanut äänestämään konservatiiveja tällä kuolemattomalla mainoslauseella:
 – Konservatiivien äänestäminen aiheuttaa vaimosi rintojen kasvun ja lisää mahdollisuuksiasi omistaa BMW M3.
 Lue lisää:   Jopa Kreml toivoo Boris Johnsonin siivoavan suunsa – brittien ulkoministerinimitys aiheutti huvitusta ja järkytystä
 Britannian EU-eroa ajava moottoriturpa – Boris Johnsonin verbaaliakrobatia vetoaa kansaan
 Viime vuonna Johnson herätti paheksuntaa  musliminaisten burka-huiveja koskevalla kolumnillaan.  Kolumni tulkittiin paikoin ex-ulkoministerin yritykseksi nostaa omaa kannatustaan flirttailemalla muslimivastaisuudella.
 Mikään ei viittaa siihen, että Johnson täysin muuttuisi harmaaksi poliitikoksi, ja miksi muuttuisikaan. Juuri värikäs persoona on suuri osa hänen viehätysvoimaansa.
 Boris Johnson oli yksi näkyvimmistä Britannian EU-eroa ajaneista poliitikoista vuoden 2016 kampanjan aikaan. EPA
 Mitä hän on tehnyt aiemmin?
 Johnson on entinen toimittaja, joka nousi ensimmäistä kertaa kansanedustajaksi vuonna 2001.
 Lontoon pormestariksi hänet valittiin vuonna 2008, ja hän johti kaupunkia vuoteen 2016. Ajanjaksoon mahtuvat muun muassa Lontoon olympialaiset ja kaupunkipyöräjärjestelmän käyttöönotto.
 Johnson kampanjoi näkyvästi ja voimakkaasti Britannian EU-eron puolesta ennen kesäkuun 2016 kansanäänestystä. Kun  David Cameron  erosi ja Theresa May nousi pääministeriksi, Johnson päätyi Britannian ulkoministeriksi. Brexitiä varten oli erillinen ministeri.
 Johnson jaksoi tehtävässä  viime vuoden kesään asti . Hän erosi heinäkuussa protestina Mayn EU-eroa koskevalle sopimukselle.
 Johnsonia hermostutti ajatus "semi-brexitistä", ja hän pelkäsi Britannian ajautuvan siirtomaan asemaan.
 Johnsonin koko erokirjeen eroperusteluineen voi lukea Johnsonin viimekesäisestä tviitistä:
 Johnson saattaa vaikuttaa hönöltä kansanmieheltä, mutta mikään stereotyyppinen työläisjamppa hän ei ole. Johnson on syntynyt New Yorkissa, asunut lapsena Brysselissä, koulutettu eliittikouluina tunnetuissa Etonissa ja Oxfordin yliopistossa ja saa viikottaisesta Telegraphin  kolumnistaan 275 000 punnan vuosipalkkaa .
 Johnson kampanjoimassa Darlingtonissa kesäkuussa 2016, päivää ennen brexit-äänestystä. EPA
 Miksi Johnsonia tuetaan?
 Brexit on muuttunut Johnsonin lähdön jälkeen yhä piinallisemmaksi farssiksi, jossa uupuneet poliitikot jahtaavat omaa häntäänsä päivästä toiseen.
 Konservatiivipuolue kaipaa kiivaasti uutta puhtia. Räväkkä ja populistinen Johnson saattaa olla konservatiiveille riski, mutta näinä värikkäiden populistien aikoina hän on myös varsin houkutteleva riski.
 Entinen EU-myönteinen ulkoministeri tiivisti asian  Financial Timesin haastattelussa  vertaamalla nykyistä ulkoministeri  Jeremy Huntia  ja Johnsonia:
 – Jeremy on kuin Volvo XC90; vakaa, luotettava, kyyditsee kotiin. Boris sen sijaan on kuin tehokas moottoripyörä: jännittävämpi – ja vaarallisempi.
 Toinen FT:n haastattelema ex-ministeri sanoi toimivansa itseään vastaan, mutta tukevansa Johnsonia:
 – Vioistaan huolimatta hänessä on häivähdys nerokkuutta.
 Parasta (ja pahinta) Johnsonissa on juuri hänen persoonansa. Monet konservatiivit yksinkertaisesti pitävät häntä miellyttävänä.
 Johnson on  YouGovin imagoarvion mukaan  Britannian suosituin konservatiivipoliitikko. Lisäksi hän on erittäin tunnettu: 97 prosenttia briteistä on YouGovin mukaan kuullut Boris Johnsonista. Tunnetumpia konservatiivipoliitikkoja ovat vain pääministeri May ja ex-pääministeri Cameron.
 Moni konservatiivi laskeekin, että Johnson olisi hyvä valtti tulevien vuosien parlamenttivaaleissa.
 Johnson ja vaimo Marina Wheeler äänestyspaikalla 23. kesäkuuta, brexit-kansanäänestyksen päivänä. Pariskunta ilmoitti pari vuotta myöhemmin eroavansa. EPA
 Mitä luurankoja hänellä on kaapissaan?
 Johnsonin luurangot ovat itse asiassa varsin julkisesti esillä. Arviot Johnsonin ulkoministerikaudesta eivät olleet imartelevia, ja hänen henkilökohtainen moraalinsa on kyseenalaistettu usein.
 Ulkoministerinä  Johnson esimerkiksi  vitsaili libyalaisista ruumiista. Hän piti Afrikkaa yhtenä maana, vaaransi Iranissa pidätetyn Britannian kansalaisen turvallisuuden ja hermostutti italialaisen ministerin kommentoimalla, että proseccon myynti laskee, jos Italia ei ole luomassa Britanniaa miellyttävää EU-erosopimusta.
 Johnsonin henkilökohtainen elämä on vähintäänkin vilkasta. Johnson petti vaimoaan usein ja pitkään ja on saanut erään rakastajattarensa kanssa lapsen. Toisesta suhteesta valehtelu johti hänen potkuihinsa tuolloin oppositiossa istuneen konservatiivipuolueen "varjohallituksen" tehtävistä.
 Johnson ja hänen pitkäaikainen puolisonsa  Marina Wheeler   ilmoittivat lopulta erostaan viime vuonna .
 Mitkä ovat Johnsonin haasteet?
 Menneet brexit-puheet, ulkoministeriaika ja kenties tulevat brexit-haaveet. Johnsonin pitää kyetä vakuuttamaan eri linjoilla olevia konservatiivien jäseniä aikeistaan.
 Financial Timesin mukaan osa konservatiiveista pelkää, että Johnsonin valinta ei lopettaisi erosopimusta koskevaa kiistaa, vaan Johnson tahtoisi neuvotella sopimuksen uudelleen. Näin brittipoliitikot uhkaisivat ajautua tallaamaan samaa ympyrää kuin nyt, ja edessä olisivat kenties ennenaikaiset vaalit.
 Konservatiivien enemmistö lähtisi YouGovin kyselyn mukaan unionista mieluiten ilman mitään sopimusta.
 Johnson sanoi maaliskuussa olevansa  valmis tukemaan Mayn erosopimusta . Hän käänsi kelkkansa Mayn luvattua erota, jos sopimus menee läpi.
 Times-lehden arvion  mukaan osa innokkaimmista brexitin kannattajista suhtautuu epäluuloisesti Johnsonin motiiveihin ja ajattelee, että hän halusi alun perin enemmän pääministerin paikan kuin brexitin.
 EU:ssa pysymisen puolesta äänestäneet konservatiivit taas pitävät Johnsonia enemmän tai vähemmän hengen vievänä myrkkynä. Yougov-kyselyssä selvä enemmistö EU:hun jäämisen puolesta äänestäneistä konservatiiveista ajattelee, että Johnsonista tulisi huono puheenjohtaja.
 Lisäksi on heitä, jotka kammoavat kovaa eroa.  Guardian kertoi keskiviikkona , että Johnson on jo alkanut liehitellä keskilinjan puolutovereitaan puheenjohtajavalinta mielessään.
 Johnson jakaa mielipiteet myös kansalaisten keskuudessa. YouGovin mukaan briteistä 32 prosenttia ajattelee Johnsonista myönteisesti – mutta 46 prosentilla on hänestä kielteinen mielipide.
 Arvostettu talouslehti Economist on kutsunut Johnsonia tämän brexit-puheiden ja tekojen vuoksi Britannian vastuuttomimmaksi poliitikoksi vuosikausiin. Vastustajilla on siis paljon, millä ampua Johnsonia.
 Boris Johnson Lontoossa maaliskuussa 2019. Andy Rain / EPA
 Mukana konservatiivien puheenjohtajakisassa tai odotetaan mukaan
 Esther McVey, 51.  Brexitiä kannattava entinen televisiojuontaja erosi työ- ja eläkeministerin paikalta viime marraskuussa protestina Mayn brexit-sopimukselle. Andrea Leadsom, 56.  Oli loppusuoralla puoluejohtajakisassa David Cameronin eron jälkeen vuonna 2016, mutta joutui luopumaan kisasta. Asiaa auttoi kohu joka syntyi, kun Leadsom antoi ymmärtää olevansa Mayta parempi pääministeriksi, koska hän on äiti. Sanonut ITV:lle harkitsevansa ehdokkuutta vakavasti. Rory Stewart, 46.  Entinen diplomaatti, Mayn tukija ja kansainvälisen kehityksen ministeri. Vastustaa sopimuksetonta EU-eroa. Michael Gove, 51.  Yksi tunnetuimmista EU-eron puolesta kampanjoineista konservatiiveista. Ympäristöministeri on hiukan yllättäen asettunut tukemaan Mayn brexit-suunnitelmaa. Boris Johnsonin kanssa kimpassa brexit-kampanjan aikaan, mutta ei tukenutkaan Johnsonia konservatiivien johtoon vaan asettui ehdolle itse. Uskotaan lähtevän ehdolle. Jeremy Hunt, 52.  Nousi Johnsonin tilalle ulkoministeriksi viime kesänä Johnsonin erottua. Äänesti EU-jäsenenä pysymisen puolesta kesän 2016 kansanäänestyksessä. Takana kuusi vuotta terveysministerinä, mikä tehnyt hänestä epäsuositun julkista terveydenhuoltoa käyttävien keskuudessa. Kysyttäessä suunnitelmista pääministerikisaan, vastasi uutistoimisto Reutersin mukaan: "Odotetaan ja katsotaan". Dominic Raab, 45.  Entinen brexit-ministeri erosi viime vuonna protestina Mayn erosuunnitelmalle. Oli brexit-ministerinä vain viisi kuukautta. Kysyttäessä haluaisiko olla pääministeri, vastasi: "Ei sitä koskaan tiedä."

Brittien pörröinen moottoriturpa Boris Johnson tahtoo nyt pääministeriksi – kampanjoi jo päästäkseen konservatiivien johtoon


Summary: Nuorisovaaleissa into jäi laimeaksi. Innostuvatko nuoret silti äänestämään eurovaaleissa? Kysy tässä asiantuntijoilta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Kymmenen tuhatta epäviralliseen nuorisovaaliin osallistunutta halusi muutosta: nykymepeistä vain yksi äänestettiin jatkoon.
 Luottamuslause 73-vuotiaalle  Nils Torvaldsille  (RKP) osoittaa että ikäraja ei aina ole este. Mutta äänestävätkö nuoret yleensä nuorempia ehdokkaita?
 Kouluissa järjestetyissä vaaleissa pärjäsivät parhaiten vihreät, jotka saivat kolme paikkaa. Perussuomalaiset ja keskusta saivat kaksi paikkaa kumpikin, ja muut puolueet saivat tyytyä kukin yhteen paikkaan. Nuorison kattojärjestö Allianssin järjestämän nuorisovaalien tuloksen  voit lukea tästä .
 Mitkä ovat nuorten teemoja eurovaaleissa? Näkyykö ilmastonmuutos myös vaaliuurnilla? Nuorisovaalissa suurimman äänimäärän keräsi  Laura Huhtasaari  (PS), mutta suosivatko nuoret yleensä naisehdokkaita?
 Tässä voit kysyä Suomen ja Euroopan nuorten suhtautumisesta ja vaaliaktiivisuudesta.
 Vastaajana on Allianssin nuorten osallisuusasiantuntija  Virva Viljanen . Hänen työstään  voit lukea tästä .
 Toinen vastaaja on Euroopan parlamentin Suomen toimiston kansalaistiedottaja  Reeta Niemonen , joka on mukana "Tällä kertaa äänestän" -kampanjassa. Pariisissa opintojaan jatkavan Reetan olumnin  voit lukea tästä .
 Vaikka suomalaiset 18-29 -vuotiaat suhtautuvat Euroopan unioniin myönteisesti, niin edellisissä eurovaaleissa vain joka kymmenes  katsoi tarpeelliseksi äänestää .
 Kouluissa järjestettyissa epävirallisissa vaaleissa annettiin noin 10 000 ääntä, joka on kuudesosa eduskuntavaalien alla annetuista nuorisoäänistä.
 Ennakoiko tämä alle 18-vuotiaiden passiivisuus myös äänioikeutettujen nuorten heikkoa vaali-intoa?
 Tässä voit kysyä nuorten osallistumisesta nuoriso- ja eurovaaleihin. Muista asiallisuus! Kommenttipalsta ei ole tarkoitettu vaalimainontaan.
 Kysymysten esittämiseen tarvitset Yle-tunnuksen. Sen  voit luoda tässä .
 Kommenttipalsta on jo auki. Se suljetaan 1530.
 Virva Viljanen ja Reeta Niemonen vastaavat kysymyksiin kello 14-16.

Tässä voit kysyä: Mitä nuorisovaalin tulos ennakoi eurovaaleissa? Äänestävätkö nuoret nuoria? Vai auttaako passiivisuus pitämään EU:n setävallan voimassa?


Summary: Teknologian rooli neurologisessa kuntoutuksessa kasvaa. Kuntoutusmahdollisuudet riippuvat kuitenkin siitä, missä asuu.

Siniset lenkkitossut etenevät kävelymatolla verkkaisesti mutta varmasti.
 Jalat ovat kiinni metallisissa tukirakenteissa, ylävartaloon kiinnitetyt valjaat keventävät kävelijän painoa.
 Jokaista robotin ohjaamaa askelta säestää koneellinen surahdus.
 Ympärille kerääntyneet kymmenet fysioterapeutit ja lääkärit seuraavat  Emil Leskisen  ja Lokomat-kävelyrobotin yhteistyötä tarkkaavaisesti. Aivovamman jälkeen kuntoutuvalle Leskiselle tämä on tuttua puuhaa.
 Teknologia on näkyvästi esillä kuntoutuksen ammattilaisille järjestetyssä seminaarissa Tampere-talossa.
 Erilaiset robotit auttavat kävelemään, polkemaan tai liikuttamaan kättä. Näytöillä pyörivät pelit vähentävät liikkeiden yksitoikkoisuutta.
 Neurologisen vamman kuntoutuksessa robotista voi olla paljon hyötyä.
 Paljon toistoja aikaisessa vaiheessa
 Laitilan Terveyskodin kuntoutuspäällikkö  Pauliina Iiskala  kertoo, että kuntoutusrobottia voidaan käyttää esimerkiksi aivoverenkiertohäiriön, selkäydinvamman tai aivovamman jälkeiseen kuntoutukseen.
 – Lisäksi siitä on hyötyä joidenkin pitkäaikaisten neurologisten sairauksien, kuten MS-taudin tai Parkinsonin taudin, hoidossa.
 Perinteisessä kuntoutuksessa kävelemistä opetellaan niin, että fysioterapeutit tukevat potilasta ja nostavat itse tämän jalkaa joka askeleella.
 Ihmiseen verrattuna kävelyrobotti tekee toistot tarkemmin ja jaksaa tehdä niitä kauemmin. Tällä on Iiskalan mukaan suuri merkitys esimerkiksi aivovammasta toipumiseen.
 – Alkuvaiheessa tehtyjen toistojen määrällä on iso vaikutus siihen, miten aivot muovautuvat ja oppivat uudelleen kävelemisen tai jonkin muun taidon.
 Onnettomuus vei vuodepotilaaksi
 Urheilullinen, muun muassa jääkiekkoa harrastanut turkulainen Emil Leskinen oli kirjoittanut ylioppilaaksi keväällä 2015.
 Hän oli saanut unelmien kesätyön Bahamalta, suomalaisesta rakennusliikkeestä.
 Elämä oli edessä, mutta elokuussa tapahtunut liikenneonnettomuus muutti sen toisenlaiseksi kuin kukaan oli kuvitellut.
 Leskinen oli liikkeellä mönkijällä yhdessä kollegansa kanssa, kun se paiskautui betoniseinää vasten. Kukaan ei vieläkään tiedä miksi, eikä Leskinen itse muista tilanteesta mitään. Toinen ajoneuvossa olleista kuoli välittömästi.
 Emil Leskisen diagnoosi oli vakava aivovamma, eikä toipumisennuste näyttänyt hyvältä.
 – Kaikki piti aloittaa alusta. Syöminen, puhuminen, käveleminen ja jopa istuminen piti opetella uudelleen, Emilin äiti  Pia Leskinen  muistelee.
 Kävelyrobottia kokeiltiin ensimmäistä kertaa vuoden 2016 lopussa. Paikkana oli Laitilan Terveyskoti.
 Emil Leskinen näyttää, miten kävelyrobotti toimii käytännössä. Marjut Suomi / Yle
 Emil Leskisen tapauksessa kävelyrobotin käyttö ei kuulu Kelan korvaaman fysioterapian piiriin, vaan perhe maksaa sen omasta pussistaan. Yhden kuntoutuskerran hinta on sadan euron luokkaa.
 Hoitomahdollisuudet eivät ole kaikille samat
 Turun yliopiston neurologian professori  Risto O. Roine  on huomannut, että teknologiaa käytetään diagnostiikan ja hoidon lisäksi enenevässä määrin myös kuntoutuksessa.
 – Nyt on näyttöä siitä, että robotiikkaan perustuva kuntoutus on tehokasta, etenkin kävelyn osalta. Tämän tyyppinen kuntoutus on ollut Suomessa alikäytössä, mutta tilanne on korjattavissa.
 Kävelyrobotit ovat kalliita laitteita, eikä niitä löydy kaikista kuntoutuslaitoksista. Pääsy tällaisen kuntoutuksen piiriin riippuu pitkälti siitä, missä asuu – ja onko siihen varaa.
 Roine toimii myös Aivoliiton ylilääkärinä. Hänen mukaansa tasa-arvoisten mahdollisuuksien puute leimaa neurologista kuntoutusta laajemminkin.
 Aivoliitto on selvittänyt esimerkiksi aivoverenkiertohäiriöiden kuntoutuksen resursseja Suomessa.
 Roineen mukaan 40 prosentilla AVH-potilaista olisi tarvetta moniammatilliselle, vaativalle neurologiselle kuntoutukselle, mutta vain 15 prosenttia heistä saa sitä.
 – Lisäksi alueelliset erot ovat suuria. Pirkanmaan ja Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirit ovat tässä hännänhuippuja, Roine sanoo.
 Askel kerrallaan eteenpäin
 Aivovammasta toipuminen on yksilöllistä, eikä Emil Leskisen tulevaisuuden terveydentilaa voi ennustaa.
 Pauliina Iiskala ja Pia Leskinen toteavat, että paljon on saavutettu jo nyt. Emil asuu kotona ja pystyy ilmaisemaan itseään, vaikka puheen tuottaminen on vaikeaa.
 – Emil on kuntoutunut todella hyvin, vaikka ennuste oli alkuun huono, Iiskala sanoo.
 Pia ja Emil Leskinen kokevat Emilin saaneen hyvää kuntoutusta. Marjut Suomi / Yle
 Pia Leskisen mukaan Emil on määrätietoinen ja haluaa liikkua ilman apuvälineitä. Käveleminen sujuu sisätiloissa jo ilman rollaattoria.
 – Tasapainoa pitää vielä harjoittaa, mutta koko ajan mennään eteenpäin. Kiitos kävelyrobotin, siitä on ollut iso apu.
 Emil Leskinen itse on asiasta hieman eri mieltä. Hän arvelee, että isoin hyöty on ollut fysioterapiasta. Kävelyrobotti on ollut hyvänä apuna.
 Lue myös:
 Aivoverenkiertohäiriöstä kärsinyt hyötyisi kuntoutuksesta, mutta harva saa sitä tarpeeksi nopeasti
 Kolariautossa Nette Kiviranta keskittyi vain hengittämiseen, nyt kaikkeen siihen, mikä elämässä yhä on hyvin – Näin rakentuu mieli, jota kriisi ei muserra
 "Nyt mennään" olivat viimeiset sanat, jotka rauhanturvaaja kuuli ennen helikopterionnettomuutta, nyt mies kuntoutuu kävelyrobotilla
 Vakava onnettomuus oli romuttaa koko elämän - Silti ratsastaja Jaana Kivimäki taisteli takaisin satulaan

Emil Leskinen, 23, joutui kesken unelmatyön rajuun kolariin, eikä enää pystynyt kävelemään – kiitos kävelyrobotin, jalat kantavat taas


Summary: Eräs neuvottelijoista arvioi, etteivät neuvottelujen työryhmät pysty jatkamaan työtään, ellei talousraameja pian saada.

Olisi ollut pieni ihme, jollei hallitusneuvotteluissa olisi otettu aikalisää. Hallitusneuvotteluja johtava  Antti Rinne  (sd.) ilmoitti aamulla, että  parin päivän aikalisä on tarpeen .
 Eilen tiistaina  Rinne ennusti, että Säätytalolla päästäisiin viimeistään tänään aloittamaan hallitusohjelman kirjoittaminen . Tuo ilmoitus tuntui hämmentävältä, koska hallitusneuvottelijoilta tihkuneet tiedot kertovat prosessin keskeneräisyydestä.
 Hallitusneuvotteluita käyvät puolueet eivät ole vieläkään päässeet tarkkaan käsitykseen siitä, kuinka suunnitelmissa olevat uudistushankkeet on tarkoitus rahoittaa. Tätä eri neuvotteluosapuolet ovat ihmetelleet jo pitemmän aikaa.
 SDP:n johtamiin hallitusneuvotteluihin osallistuvat lisäksi keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP.
 Neuvottelijat vitsailevat, että meno Säätytalolla on ollut kuin leirikoulussa. Ruoka on ollut hyvää, ruokailuajat säännölliset ja kivaa yhteistä tekemistä on piisannut.
 Kovia päätöksiä ei Säätytalolla ole juurikaan saatu aikaan, sanoo hallitusneuvotteluissa mukana oleva poliitikko, ja pamauttaa tylyn arvion:
 – Neuvotteluissa ei ole oikein johtajuutta.
 Tämän jutun tiedot pohjautuvat kahden hallitusneuvotteluihin osallistuvan poliitikon arvioihin. He edustavat eri puolueita. Haastatellut haluavat pysyä nimettöminä.
 Neuvottelulähteet kuvaavat Säätytalolla käytössä ollutta työskentelytapaa sekavaksi ja vaikeaselkoiseksi.
 Poikkeuksellinen neuvotteluprosessi
 Hämmennystä on aiheuttanut muun muassa se, että työryhmille annetut ohjeet ovat vaihtuneet melko tiheästi. Käsittelyssä olleita asioita on myös siirrelty pöydästä toiseen. Samaa asiavyyhtiä on voitu käsitellä useassa ei pöydässä yhtä aikaa.
 Muun muassa eräät työelämän kysymykset, kuten nollatuntisopimukset ja kanneoikeudet ovat kiertäneet pöydästä toiseen. Epäselvä kuva talouden raameista vaikeuttaa neuvotteluja
 Työryhmät listaavat Säätytalolla urakalla asioita, joita hallitusohjelmaan pitäisi kirjata. Moni on kuitenkin jo tuskaillut, mitä virkaa listoilla on, kun menojen kattamiseen tarvittavista tuloista ole tietoa.
 Eräs neuvottelijoista arvioi, etteivät prosessinteemoittaiset alaryhmät pysty kohta enää työskentelemään, elleivät ne saa käyttöönsä tarkempaa kuvaa ohjelman taloudellisista puitteista.
 Kaikki hallitusneuvotteluihin osallistuvat puolueet ovat havainneet, että jännitteet osapuolten välillä ovat kasvaneet päivä päivältä. Näin on tapahtunut sitä mukaa, mitä tarkemmin neuvotteluissa on paneuduttu kysymyksiin, joissa puolueiden välillä on erimielisyyksiä.
 Työryhmissä on keskusteltu melkoisesta joukosta uudistuksia. Niiden toteuttaminen kasvattaisi käyttömenoja valtion budjetissa.
 Julkisen sektorin tehtäviä on tarkoitus lisätä, eräitä kansalaisten etuuksia korottaa, työttömyysturvan aktiivimalli poistaa, toteuttaa eläkeläisille luvattu  “vappusatanen”  ja kompensoida koulutusleikkaukset ja niin edespäin.
 Hallitusohjelman raharaamien olisi pitänyt olla tiedossa prosessin alusta lähtien, sanoo myös toista puoluetta edustava hallitusohjelmaneuvottelija. Kuva niistä on yhä jossain määrin epäselvä, on korkea aika saada niistä tarkka selko. Sen jälkeen neuvottelijoilla on kaksi vaihtoehtoa, hän arvioi.
 – Joko tunnustamme euromääräiset tosiasiat ja sopeudumme tilanteeseen tai sitten itkemme ja sopeudumme siihen.
 Keskusta on hallitusneuvotteluiden heikko lenkki
 Eniten neuvotteluprosessi ahdistaa edellisen hallituksen pääpuoluetta, keskustaa. Se on neuvotteluiden musta lammas. Keskustan ajatukset talouspolitiikasta ja ympäristöasioista poikkeavat eniten muiden neuvotteluosapuolten näkemyksistä.
 Hallitusneuvottelujen kohtalonkysymys onkin, pystyvätkö punavihreät puolueet pääsemään nykykeskustan kanssa sopimukseen hallitusohjelmasta.
 Keskustan sisällä on kahdenlaista ilmaa hallitukseen menon suhteen. Osa puolueen kellokkaista kaihoaa paluuta alkiolaiselle linjalle, pienen ihmisen puolelle. Tuo joukko uskoo punamultayhteistyön auttavan puolueen nousuun. Toinen puoli keskustavaikuttajista pelkää, että jos keskusta menee Rinteen hallitukseen, puolue saattaa romuttaa maan talouden, jonka remontissa puolue urakoi neljä vuotta.
 Keskustaa kismittää nyt muun muassa se, että puolueen pitäisi osallistua edellisessä hallituksessa tekemiensä päätösten, kuten työttömyysturvan aktiivimallin purkamiseen.
 Eniten jännitteitä keskustan ja muiden mahdollisten hallituskumppanien välillä aiheuttavat kuitenkin työelämän kysymykset. Keskusta kokee olevansa ainoa työnantajakentän ja yrittäjien ääni hallitusneuvotteluissa.
 Puolue haluaisi muun muassa lisätä paikallista sopimista työmarkkinoilla. Hallituksen vasemmistopuolueet kavahtavat moista. Keskustaa kannattavat yrittäjät pommittavat puolueen neuvottelijoita kysyen: Oletteko menneet hyväksymään SAK:n verolinjat?
 SAK:n veropoliittisten tavoitteiden toteuttaminen – esimerkiksi yrittäjävähennyksen poisto ja listaamattomien yhtiöiden osinkoverotuksen kiristäminen – kävisivät kipeästi pienyrittäjien kukkaroille. Siksi keskusta pelkää, että yrittäjien verotuksen kiristäminen ajaisi sen kannattajia kokoomuksen taakse.
 Hallitusneuvotteluissa on yhä auki hurjan paljon isoja asioita, sanoo keskustan puheenjohtaja, Juha Sipilä. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Keskusta vääntää neuvotteluissa kättä monen puolueen kanssa
 Keskustalla on neuvotteluissa vääntöjä paitsi sosialidemokraattien myös vihreiden ja vasemmistoliiton kanssa. Ne koskevat lähinnä ympäristöasioita: maan ja luonnonvarojen käyttöä. Eräs neuvottelija kuvaa tilannetta näin:
 – Hakkuumäärät ja energiapolitiikka ovat kysymyksiä, joissa se paini alkaa luonnostaan.
 Keskusta joutuu vääntämään myös sosiaaliasioissa saadakseen toiveitaan läpi hallitusohjelmaan. Esimerkiksi kotihoidontuki ja perhevapaat ovat tällaisia kysymyksiä.
 Kenties vaikeimmat miinat keskustan hallitustiellä piilevät veropoliitiikassa. Budjetin tulopuolta pitäisi rahoittaa paljolti verotuksen muutoksilla. Verotuloja pitäisi saada kerättyä lisää satoja miljoonia.
 Keskustalla ei ole halua mittaviin verojen korotuksiin, veropohjan laajennuksiin eikä yrittäjien verotaakan kasvattamiseen. Myöskään valtion velan kasvattaminen ei puoluetta innosta.
 Prosentin korotus arvonlisäveroon toisi miljardin valtion kassaan. Mutta Rinteen hallitus tuskin tarttuu tähän helpoimpaan rahankeruuautomaattiin, koska se rasittaisi suhteessa eniten pienituloisia.
 Neuvottelevilla puolueilla on myös merkittäviä yhteisiä intressejä
 Hallitusneuvottelijoiden pöydällä on myös asioita, joista koolla olevat puolueet pääsevät helposti yhteisymmärrykseen. Esimerkiksi sote-uudistus ja erilaiset väylähankkeet ovat sellaisia.
 Esimerkiksi pääradan ja idän ratayhteyksien parannushankkeet ovat vahvistaneet keskustan uskoa siihen, että SDP:llä ja vasemmistoliitolla on aito halu tasapainottaa aluekehitystä, joka on yksi keskustan tärkeimmistä tavoitteista.
 Vielä eilenkin hallitusneuvottelijoiden piirissä oli vahva epäilys siitä, että Antti Rinteen hallitusneuvotteluille asettama aikataulu pettää. Toissa iltana yksi neuvottelijoista tokaisi empimättä:
 – Aikataulu on täysin epärealistinen.
 Ennuste osui oikeaan, mutta se ei neuvotteluita seuranneita ihmeemmin yllätä.
 Toiostaiseksi ei ole tarkkaa tietoa siitä, muuttuuko neuvotteluprosessi aikalisän aikana jotenkin. Siirretäänkö neuvottelut kenties vain puheenjohtajien välisiksi, vai jatkuvatko ne kaikissa yksittäisissä teemapöydissä?
 Jälkimmäinen vaihtoehto lienee ainoa mahdollisuus, koska avoinna olevia kysymyksiä on yhä paljon ja substanbssiasiantuntemus on neuvottelujen teemapöydissä.
 Mikään puolue ei hirttäydy kynnyskysymyksiinsä
 Hallitusneuvottelujen aikana keskusta on antanut ymmärtää, että se pitää tiukasti kiinni puolue-elintensä asettamista kynnyskysymyksistä. Keskusta on korostanut niukoissa kommenteissaan myös sitä, että “neuvotteluissa on auki hurjan paljon isoja asioita”.
 Onko siis syytä epäillä, että keskusta vetäytyisi vielä neuvotteluista? Sitä arvioidessa pitää ottaa huomioon, että keskustan neuvotteluista esittämät arviot ovat osaksi myös puolueen poliittista taktiikkaa.
 Lausunnoillaan prosessin keskeneräisyydestä keskustan edustajat pyrkivät vaikuttamaan siihen, että puolue saavuttaisi neuvotteluissa omalta kannaltaan parhaan mahdollisen tuloksen.
 Samalla tavalla pitää punnita myös neuvotteluista tihkuvia vuotoja. Puolueet saattavat yrittää lisätä niiden avulla painetta neuvotteluihin.
 Jos keskusta tulkitsisi kynnyskysymyksiään tiukasti, hallitusta ei syntyisi. On kuitenkin syytä muistaa, ettei keskusta olisi mukana neuvotteluissa, jollei sillä olisi jonkinlaista halua lähteä hallitukseen.
 Vaikka keskusta on ilmoittanut, ettei se peräänny ehdoiksi asettamistaan kynnyskysymyksistä, sen ei tarvitse niihin hirttäytyäkään. Kun neuvottelut saadaan päätökseen, kunkin puolueen päättävät elimet tulkitsevat, ovatko kynnyskysymykset täyttyneet kylliksi vai eivät.
 Politiikka on paitsi mahdollisuuksien, myös tulkitsemisen taidetta.

Tyly arvio hallitusneuvottelujen sisäpiiristä: Johtajuus puuttuu, menot kattavista tuloista ei vielä tietoakaan


Summary: Järjestäjät yllättyivät koodareiden ja insinöörien innosta hakeutua kilpailuun.

Tekniikan alan huippuosaajia Turkuun houkutellut  Talent Call Turku  -kutsukilpailu on osoittautunut suosituksi. Kilpailun järjestäneet Turku Science Park Oy, Turun kaupunki ja Business Finland saivat hakemuksia yli 1000. Hakuaika päättyi viime sunnuntaina.
 – Hakijat edustavat 76 eri kansallisuutta. Meillä oli tavoitteena saada noin 500 hakemusta, joten odotukset ylittyivät, kuvailee Turku Science Parkin alaisen Turku Business Regionin yhteyspäällikkö  Pipa Turvanen .
 Hakijoita tuli muun muassa Yhdysvalloista, Singaporesta, Latviasta ja Intiasta.
 Talent Call Turku -kilpailun tarkoituksena oli houkutella kilpailun avulla koodareita, diplomi-insinöörejä ja muita tekniikan alan osaajia Suomeen, ja erityisesti Turkuun.
 – Hakijoista 60 prosenttia oli tekniikan alojen osaajia. Siellä oli esimerkiksi insinöörejä ja ohjelmisto-osaajia. Ohjelmisto-osaajia oli kaiken kaikkiaan hakijoista 30 prosenttia, Turvanen sanoo.
 Turku houkutteli perheitä kilpailuun
 Kansainvälisiä talent-kutsukilpailuja ovat aiemmin toteuttaneet esimerkiksi Uusi-Seelanti, Hollanti ja Viro. Suomessa vastaavaa ei ole Business Finlandin mukaan aiemmin toteutettu.
 – Tämä on ensimmäinen kerta maailmassa, kun houkutellaan nimenomaan perheitä. Aikaisemmat kutsukilpailut esimerkiksi Uudesta-Seelannista, Hollannista ja Virosta, joista haimme esimerkkiä, niin ovat olleet aika rajattuja. On haettu koodareita ja yksittäisiä osaajia. Suomen vahvuutena on perhekeskeisyys. Suomi on yksi maailman parhaista maista perheille ja kun me pyrimme houkuttelemaan tänne perheitä, niin saamme monesti kaksi huippuosaajaa kerralla, kertoo Pipa Turvanen.
 Hakemuksia ryhdytään käsittelemään nopeasti ja viisi voittajaa valitaan kesäkuussa. He pääsevät tutustumaan Turkuun ja sen työmahdollisuuksiin perheidensä kanssa elokuussa.
 – Pyrimme löytämään muillekin potentiaalisille osaajille avoimena olevia työpaikkoja. Käydään esimerkiksi keskustelua yritysten kanssa, jotka osaajapulaa ovat valitelleet, Turvanen kertoo.
 Suomi tunnetaan maailmalla
 Pipa Turvanen kertoo, ettei vielä ole tutkittu minne asti ja miten laajalle kutsukilpailu levisi digitaalisen markkinoinnin avulla. Hänen mukaansa kilpailu on kuitenkin hyvä osoitus siitä, miten Suomi voi tehdä itseään tunnetuksi maailmalla.
 – Tämä on hieno tapa herätellä mielenkiintoa maailmalla. Pieni näkyvä osoitus siitä, miten Suomea ja Turkua tehdään tunnetuksi. Tällaiselle on selvästi kysyntää ja hakemusten perusteella se myös toimii.
 Turvasen mukaan hakijat tietävät jo Suomesta selkeästi jotain, kun ovat tänne hakeneet.
 – Suomella on hyvä maine. Puhdas luonto, turvallisuus, ruoka, reilu työelämä ja työmahdollisuudet, joissa pystyy etenemään, Turvanen luettelee.
 Lue lisää:
 Ekonomisti huolissaan kasvavasta työvoimapulasta – Lukijat kertovat, mikä saisi heidät muuttamaan työn perässä tai kouluttautumaan uuteen ammattiin   Työvoimapula on iskenyt yhä useampaan ammattiin – katso taulukosta ne työt, joihin tekijöitä kaivataan kipeimmin   Ekonomisti huolissaan kasvavasta työvoimapulasta – Lukijat kertovat, mikä saisi heidät muuttamaan työn perässä tai kouluttautumaan uuteen ammattiin
 Lounais-Suomessa osaavia työntekijöitä etsitään maakuntien yhteistyönä – työvoiman tarve on jatkuvaa
 Lounais-Suomeen syntymässä 30 000 työpaikkaa – alueen omat työttömät eivät enää riitä

Yli 1000 huippuosaajaa 76:sta eri maasta haluaa Turkuun töihin – tekniikan alan kutsukilpailu on uusi tapa houkutella tekijöitä Suomeen


Summary: Täysi vesibussi upposi Pietarsaaren edustalla viime elokuussa. Onnettomuuteen johti ilmeisesti kapteenin inhimillinen virhe.

Syyttäjä vaatii  viime kesän vesibussionnettomuudesta Pietarsaaressa  ehdollista vankeutta veneen kapteenille.
 Kapteenille luettiin syytteet muun muassa vaaran aiheuttamisesta ja aluksen merikelpoisuuden laiminlyönnistä Pohjanmaan käräjäoikeudessa.
 Syyttäjän vaatimuksena on kolme kuukautta ehdollista. Matkustajavene M/s Mässkär ajoi karille Ådon kalasataman edustalla kesän lopulla. Täysi vesibussi upposi, ja aluksesta pelastettiin 27 ihmistä. Alus liikennöin Vanhansataman ja Mässkärin saaren väliä.
 Vesibussin kapteeni on  myöntänyt tehneensä inhimillisen virheen . Kapteeni jätti veneen pohjaventtiilin kiinni, mikä johti onnettomuuteen.
 Lisäksi syyttäjä vaatii veneen omistaman yhdistyksen, eli Mässkärs Sjöservice Ab:n hallituksen puheenjohtajalle sakkoja meriliikennerikkomuksesta.
 Venebussionnettomuuden käsittely Pohjanmaan käräjäoikeudessa jatkuu keskiviikkona. Tuomio annetaan kesäkuun puolivälissä.

Pietarsaaren vesibussionnettomuus johti syytteisiin: veneen kapteenille syyttäjä vaatii ehdollista vankeutta


MTV ja MTV:lle sisältöä tuottanut Mediahub yhdistyvät, kertoo MTV. Mediahub erotettiin MTV:stä vuonna 2015, joten ulkoistus kesti vain muutaman vuoden.
 MTV perustelee yhdistymistä kasvustrategiallaan. Yhdistyminen luo MTV:n mukaan edellytyksiä parantaa ja kehittää uutis-, ajankohtais- ja urheilutarjontaa sekä tuoda markkinoille lisää uusia sisältöjä.

MTV ja Mediahub yhdistyvät – eroa kesti vain muutama vuosi


Summary: Hallitusneuvottelijoille suunnatun mielenosoituksen järjestivät Suomen saamelaisnuoret ja ympäristöjärjestö Greenpeace.

Helsingissä on osoitettu mieltä Jäämeren radan rakentamista vastaan. Mielenosoituksen järjestivät Suomen saamelaisnuoret ja ympäristöjärjestö Greenpeace. Arviolta parikymmentä mielenosoittajaa kokoontui keskiviikkona aamulla Helsingin Säätytalolle, jossa käydään parhaillaan hallitusneuvotteluja.
 Saamelaisnuorten puheenjohtaja  Petra Laiti  uskoo, että mielenosoittajien viesti meni perille hallitusneuvottelijoille.
 – Haluan ajatella, että päättäjät kuten kaikki muutkin haluavat pohjimmiltaan tehdä hyvää. Saamelaisasiat ovat olleet erityisesti pinnalla viime hallituskaudella, joten päättäjillä on tarve olla hyvin informoituja asiasta, joten uskon että tämä jää mieleen ja kiinnostaa, Laiti sanoo.
 Laitin mukaan moni Säätytalolle menneistä neuvottelijoista pysähtyi kuuntelemaan, usea otti lehtisen ja jotkut ilmaisivat tukensa saamelaisnuorille. Mielenosoitus sujui rauhallisesti.
 "Valtavan raskas taakka saamelaisnuorille"
 Moni saamelainen vastustaa Jäämeren radan rakentamista  muun muassa siksi että rautatie haittaisi poronhoitoa. Laiti näkee asian myös sukupolvikysymyksenä.
 – Minun sukupolveni ja meitä nuoremmat ovat ne, jotka mahdollisen ratahankkeen haittavaikutukset näkemään. Meidän sukupolvi joutuu päättämään, kannattaako perinteisiä elinkeinoja jatkaa. Se on valtavan raskas taakka saamelaisnuorille. Me ansaitsemme parempaa.
 Kiistelty Jäämeren rata ponnahti jälleen julkiseen keskusteluun kaksi viikkoa sitten, kun liikemies  Peter Vesterbacka lähti vetämään hanketta  norjalaisten aloitteesta.
 Säätytalolla on järjestetty useita muitakin mielenosoituksia hallitusneuvottelujen aikaan.
 Lue myös:
 Kiisteltyä rautatietä vetävä Angry Birds -mies sai täyslaidallisen saamelaisilta – "Kasvot saamelaiskulttuurin tuholle"
 Peter Vesterbacka sanoo, että rautatie Rovaniemeltä Norjan Kirkkoniemeen rakennettaisiin yksityisellä rahoituksella. Yle/Christoffer Kaski
 Jäämerenradan yllätysuutinen ilahduttaa ja ahdistaa Lapissa – "Viidessä vuodessa nähdään, mitä tästä tulee"

Saamelaiset nuoret osoittivat mieltä Helsingin Säätytalolla: "Me ansaitsemme parempaa"


Naisille suunnattu innovaatiopalkinto on myönnetty professori  Heli Jantuselle . Hän johtaa mikroelektroniikan tutkimusyksikköä Oulun yliopistossa. Eduskunnan myöntämä palkinto on suuruudeltaan 110 000 euroa.
 Eduskunnan varapuhemies  Paula Risikko  luovutti palkinnon Jantuselle keskiviikkona Helsingissä.
 Palkinto myönnetään naiselle tai naisista koostuvalle ryhmälle tieteellisesti merkittävästä innovaatiosta teknologian tai talouden alalta. Jantunen sai palkinnon matalien lämpötilojen keraamisten komponenttien valmistusmenetelmästä.
 Jantusen tutkimusryhmän tuloksia on hyödynnetty laajasti ICT-teollisuudessa. Tutkimuksen avulla syntyneet materiaalit mahdollistavat esimerkiksi uusien tehokkaiden radiojärjestelmien luomisen.

Naisille suunnatun innovaatiopalkinnon sai Oulun yliopiston professori Heli Jantunen


Summary: Aineistossa ovat ehdokkaiden vastaukset ilman nimiä tai ehdokasnumeroita. Koko aineisto on saatavilla journalisteille ja tutkijoille pyynnöstä.

Ylen  eurovaaleja varten tekemän vaalikoneen  aineisto on nyt julkaistu avoimena datana. Aineisto sisältää 254 vaalikoneeseen osallistuneen ehdokkaan vastaukset vaalikoneväittämiin ja heidän antamansa taustatiedot.
 Voit ladata aineiston tästä.
 Aineistosta on kuitenkin poistettu ehdokkaita yksilöivät tiedot eli nimet ja ehdokasnumerot. Nämä ovat henkilötietoja, jotka Yle on kerännyt journalistisessa tarkoituksessa. Koska avoimen datan käyttötarkoituksia kuitenkaan ei rajata, ei henkilötietoja julkaista.
 Tutkijoille ja toimittajille voidaan luovuttaa aineisto nimineen tieteellisiin tai journalistisiin tarkoituksiin. Tässä tapauksessa ota yhteyttä tämän artikkelin kirjoittajaan. (Sähköpostiosoite on muotoa etunimi.sukunimi@yle.fi.)
 Avoin data on jaossa csv-tiedostona  Creative Commons -lisenssillä . Julkaistuista tiedoista saa luoda uusia julkaisuja ja palveluita kun vain lähde mainitaan. Toivomme, että tietoa hyödynnettäessä linkitetään Ylen etusivulle ( https://www.yle.fi ) tai suoraan vaalikoneeseen ( https://vaalikone.yle.fi ).
 Jos julkaiset vaalikoneen dataa hyödyntävän julkaisun tai palvelun, kerro siitä meille vaikka lähettämällä sähköposti tai Twitter-viesti tämän artikkelin kirjoittajalle. Saatamme tehdä sovelluksista juttuja.
 Lue lisää:
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneella
 Ylen Eurooppa-uutiskirje kertoo joka viikko tärkeimmät uutiset EU:sta – tilaa tästä
 Tutustu Ylen eurovaalijuttuihin

Eurovaalien vaalikoneen aineisto julkaistu avoimena datana


Summary: Mies sytytti syytteen mukaan rivitaloasunnon palamaan tahallisesti tämän vuoden maaliskuussa.

Syyttäjä vaatii ehdotonta vankeusrangaistusta miehelle, jonka epäillään sytyttäneen tulipalon neljän asunnon rivitaloyhtiössä Salon Perniössä tämän vuoden maaliskuussa. Mies oli rivitalon asukas.
 Varsinais-Suomen käräjäoikeus käsittelee asiaa keskiviikkona. Syytteen mukaan mies sytytti tulipalon rivitaloasunnon eteisessä, keittiössä ja olohuoneessa bensiinin avulla. Tuli on levisi rikkoutuneiden ikkunoiden kautta rivitalon kattorakenteisiin ja ollut vaarassa levitä koko kiinteistöön. Asunto tuhoutui palossa kokonaan ja myös muut talon asunnot kärsivät savu- ja vesivahingoista.
 Syyttäjän mukaan tuhotyö on ollut törkeä, koska palo aiheutti suurelle ihmismäärälle vakavan hengenvaaran.
 Taloyhtiö vaatii korvauksia palon aiheuttamista kustannuksista. Lisäksi rivitalon osakkaat vaativat eri suuruisia vahingonkorvauksia tulipalosta ja sen aiheuttamista vahingoista.
 Teosta epäilty mies on ollut vangittuna 24.3.2019 lähtien.
 Oikeudessa miestä syytettään myös rattijuopumuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Rattijuopumuksen ja törkeän liikenneturvallisuuden vaarantamisen mies on myöntänyt esitutkinnassa.
 Lue lisää:
 Rivitalopaloa epäillään tahallaan sytytetyksi Salon Perniössä – poliisi ottanut asukkaan kiinni
 Rivitalossa tulipalo Salossa – talon kaikki asukkaat evakuoitiin

Mies valeli bensaa asuntoonsa Salon Perniössä – tuhoisan rivitalopalon käsittely alkoi käräjäoikeudessa


Summary: Presidentinvaalit hävinneen ehdokkaan kannattajat ryntäsivät kaduille.

Ainakin kuusi ihmistä on kuollut ja 200 loukkaantunut Indonesian pääkaupungissa Jakartassa vaalituloksen julkistamisen jälkeen puhjenneissa väkivaltaisuuksissa, kertoo Jakartan kuvernööri  Anies Baswedan .
 Levottomuudet alkoivat sen jälkeen, kun maan vaalikomissio tiistaina vahvisti istuvan presidentin  Joko Widodon  voittaneen huhtikuussa järjestetyt vaalit.
 Kilpailevan ehdokkaan, entisen kenraalin  Prabowo Subianton  kannattajat lähtivät vaalikomission ilmoituksen jälkeen kaduille osoittamaan mieltään. Rauhanomaisina alkaneet mielenosoitukset muuttuivat myöhemmin väkivaltaisiksi.
 Poliisi käytti tiistai-iltana kyynelkaasua ja kumiluoteja hajottaakseen mellakoivat ihmisjoukot, mutta satoja mielenosoittajia oli kaduilla Jakartan keskustassa vielä keskiviikkopäivän valjettuakin. Useat virastot ja suurlähetystöt pitävät ovensa suljettuina kireän tilanteen vuoksi.
 17. huhtikuuta järjestetyissä vaaleissa valittiin ensimmäistä kertaa samaan aikaan kaikki poliittiset päättäjät presidentistä paikallispoliitikkoihin asti. Ehdolla oli 245 000 ehdokasta.
 Lisää aiheesta:
 Yli 250 Indonesian vaalityöntekijää kuollut uupumukseen – 150 miljoonan ihmisen äänten laskenta on ollut monelle liian rankka urakka
 Widodo säilyttämässä paikkansa Indonesian johdossa

Vaalituloksen julkistaminen johti väkivaltaan Indonesiassa – useita kuollut katumellakoissa


Perheiden määrä jatkaa Suomessa laskuaan. Tilastokeskuksen mukaan Suomessa oli viime vuoden lopulla 1 469 000 perhettä. Perheiden määrän lasku alkoi jo edellisvuonna ja vuonna 2018 määrä väheni 2 800 perheellä.
 Tilastokeskuksen mukaan määrän pieneneminen on nyt lähes samalla tasolla kuin vuosittainen kasvu vielä muutamia vuosia sitten.
 Tilastoinnissa perhe muodostetaan väestörekisterin tietojen pohjalta samassa asunnossa asuvien henkilöiden perusteella.
 Viime vuonna perheitä, joissa oli vähintään yksi alle 18-vuotias lapsi, oli 562 000. Myös lapsiperheitä oli siis aiempaa vähemmän.
 Tilastokeskuksen mukaan lapsiperheiden määrän väheneminen kertoo siitä, että uudet syntyvät ikäluokat ovat pienempiä kuin täysi-ikäistyvien lasten.
 Tyypillisin perhemuoto on edelleen eri sukupuolta olevan avioparin muodostama perhe. Perheiden keskikoko oli Tilastokeskuksen mukaan 2,75, kun vielä vuonna 1990 perheissä oli keskimäärin kolme henkilöä.
 Siinä missä perheiden määrä tilastokeskuksen mukaan on laskenut, kasvaa samaan aikaan lapsettomien parien määrä. Lapsettomia avopareja oli viime vuonna 2 530 edellisvuotta enemmän ja avioparien määrä kasvoi 1 900:lla.
 Lue myös:
 Syntyvyyden romahdus pani väestöennusteet kerralla uusiksi – katso, miltä näyttää sinun kotiseutusi tulevaisuus
 Syntyvyyden lasku jatkui – vauvojen määrä laski alle 50 000:n

Lapsettomia pareja yhä enemmän – Perheiden määrä väheni toista vuotta peräkkäin


Summary: Väärennettyjä passeja ja henkilökortteja on kaupiteltu muun muassa sosiaalisen median avulla.

Järjestäytyneen rikollisryhmän epäillään valmistaneen tai valmistuttaneen, myyneen sekä välittäneen väärennettyjä passeja ja henkilö- sekä ajokortteja verkossa ja sosiaalisessa mediassa.
 Rikollisryhmään näyttää kuuluvan ainakin kaksi kamerunilaistaustaista miestä ja yksi suomalainen nainen. Toinen miehistä eli jutun pääepäilty asuu Suomessa ja toinen miehistä ilmeisesti Kamerunissa.
 Rajavartiolaitoksen mukaan Suomessa asuva kamerunilainen mies ja suomalainen nainen olisivat tehneet väärennettyjen asiakirjojen kauppaan liittyviä rahansiirtoja Suomessa. Rikoksesta epäillyt myös siirsivät rahaa Suomesta ainakin Kameruniin.
 Ainakin kaksitoista tapausta
 Rajavartiolaitos kertoo tiedotteessaan, että Suomessa asuva pääepäilty vaikuttaa liittyvän ainakin kahteentoista tapaukseen, jossa väärennetyt tai väärät asiakirjat ovat vaihtaneet omistajaa. Miehen käyttämästä puhelimesta löytyi neljään eri väärään asiakirjaan liittyviä tietoja ja valokuvia.
 Kaakkois-Suomen Rajavartiosto on tutkinut tapausta yhdessä Keskusrikospoliisin kanssa. Tämä on ensimmäinen kerta, kun Rajavartiolaitos on esitutkinnassa selvittänyt verkossa tapahtuvaa laitonta asiakirjakauppaa.
 Jutun esitutkinta on valmistunut, ja se on siirtynyt syyteharkintaa varten Länsi-Suomen syyttäjänvirastoon.

Rajavartiolaitos paljasti laajan väärennettyjen passien ja ajokorttien nettikaupan – asialla järjestäytynyt rikollisryhmä


Summary: Varusmies on jo siirretty Oulun yliopistollisesta sairaalasta kotivaruskuntaan Parolaan.

Valtakunnallisessa ilmatorjuntaharjoituksessa Lohtajalla perjantaina loukkaantunut  varusmies ei saanut vakavia vammoja.
 – Hänet on siirretty jo Oulun yliopistollisesta sairaalasta kotivaruskuntaan Parolaan, kertoo Lohtajan Vattajan harjoituksen johtaja Sami-Antti Takamaa.
 Panssariprikaatin varusmies käsitteli leirillä perjantaina ilmatorjuntatykin ammuksia, joista yksi räjähti ja vaurioitti miehen kasvoja, kättä ja reittä. Epäillyn silmävamman vuoksi mies kuljetettiin helikopterilla Oulun yliopistolliseen sairaalaan.
 Muut paikalla olleet eivät loukkaantuneet. Varusmiehellä oli tilanteessa päällään suojakypärä ja -liivi.
 Onnettomuuden syy ei ole vielä selvillä, sillä tapauksen tutkinta on edelleen kesken.
 Tutkintaa johtaa pääesikunnan oikeudellinen osasto, jolle Pohjanmaan poliisi on toimittanut teknisen tutkinnan tulokset.
 Viime keväänä varusmies loukkaantui lievästi Lohtajan leirillä samalla aseella, kertoo Lohtajan harjoituksen johtaja Sami-Antti Takamaa. Tilanne oli kuitenkin erilainen: silloin täytettiin 23-millisen ilmatorjuntakanuunan ammusvyötä ja ilmeisesti täyttölaitetta käytettiin tuolloin väärin.
 Lohtajan ilmatorjuntaharjoitukset alkoivat viime tiistaina. Se on vuoden suurin ilmapuolustusharjoitus Lohtajan Vattajalla, mukana oli reippaat 1130 varusmiestä ja reserviläistä.
 Kovapanosammunnat päättyivät lauantaina ja taisteluharjoitukset kestivät keskiviikkoon. Torstaina alkaa paluumarssi.

Ilmatorjuntaharjoituksessa Lohtajalla loukkaantunut varusmies ei saanut vakavia vammoja – onnettomuuden syyn tutkinta kesken


Kansainvälisen Man Booker -kirjallisuuspalkinnon sai tänä vuonna kirjailija  Jokha Alharthi  romaanistaan  Celestial Bodies . Hän jakaa 50 000 punnan eli reilun 57 000 euron palkinnon yhdessä kääntäjänsä  Marilyn Boothin  kanssa.
 Guardianin mukaan kyseessä on ensimmäinen kerta, kun arabiaksi kirjoittava kirjailija voittaa palkinnon.
 Palkinto myönnetään vuosittain teokselle, joka on käännetty englanniksi ja julkaistu Britanniassa. Alharthi on ensimmäinen omanilainen naiskirjailija, jonka tuotantoa on käännetty englanniksi.
 Celestial Bodies  -romaani sijoittuu omanilaiseen kylään ja kertoo kolmen siskoksen tarinan. Tuomaristoa johtanut historioitsija  Bettany Hughes  sanoo, että kirjan avulla pääsi käsiksi ideoihin, ajatuksiin ja kokemuksiin, joihin ei normaalisti englannin kielellä pääse.
 – Se (kirja) välttää jokaisen stereotypian, jota voi odottaa, kun se analysoi sukupuolta, rotua ja sosiaalisia eroja ja orjuutta. Kirja on kauttaaltaan yllätyksellinen. Me rakastuimme siihen, hän sanoi.

Jokha Alharthi sai kansainvälisen Man Booker -palkinnon   ensimmäisenä arabiaksi kirjoittavana kirjailijana


Summary: Oikeusministeriön valtiosihteeri Mark Harbers joutui arvostelun kohteeksi sen jälkeen, kun paljastui, että rikostilastossa henkirikokset ja seksuaalirikokset löytyivät erittelemättöminä sarakkeesta "muut rikokset".

Hollannin oikeusministeriössä maahanmuuttoasioista vastannut valtiosihteeri  Mark Harbers  on eronnut tehtävästään rikostilaston laatimisesta syntyneen kohun jälkeen. Harbersia syytettiin Hollannin parlamentissa maahanmuuttajien tekemien vakavien rikosten peittelystä sen jälkeen, kun paljastui, että murhat, tapot ja seksuaalirikokset oli sijoitettu turvapaikanhakijoiden tekemiä rikoksia listaavassa tilastossa sarakkeeseen "muut rikokset".
 Tavallisesti tähän ryhmään sijoitetaan vähemmän vakavia rikoksia. Harbersin esittelemässä rikostilastossa ilmoitettiin omina rikosryhminään muun muassa myymälävarkauden tapaiset lievät rikokset. Sen sijaan "muut rikokset"-sarakkeeseen sijoitettuja kymmeniä rikoksia ei oltu eritelty,  kertoo De Telegraaf -lehti .
 Oikeusministeriön valtiosihteerin Harbersin mukaan vastuu parlamentille annetusta rikostilastosta on hänellä, mutta kyseessä ei ollut tietoinen vääristely.
 Skandaalin arvioidaan hyödyttävän populistipuolueita torstaina Hollannissa käytävissä europarlamenttivaaleissa.

Turvapaikanhakijoiden tekemien rikosten peittelystä syytetty valtiosihteeri erosi Hollannissa