Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan yleistukkukauppa

Kesko ilmoittaa ostavansa tukkuyritys Heinon Tukun. Keskon mukaan kauppa täydentää erinomaisesti sen omaa tukkutoimintaa ja parantaa Keskon kykyä palvella yritysasiakkaita myös pääkaupunkiseudulla.
 Kaupan myötä myös Heinon Tukun kalanjalostukseen erikoistunut Kalavapriikki-yhtiö siirtyy Keskon omistukseen.
 Heinon Tukku työllistää noin 450 ihmistä, Keskon Kespro-tukkutoiminta puolestaan noin 500. Kaupan ennakoidaan toteutuvan tämän vuoden aikana.
 Lue lisää:
 Kesko teki kaikkien aikojen tuloksen

Heinon tukku siirtyy Keskon omistukseen


Summary: Osa ajokortin ajavista nuorista opettelee ajamaan automaattivaihteisella autolla kotona ja manuaalivaihteisella autolla erikseen autokoulussa.

Manuaalivaihteiset autot jäävät pikku hiljaa vähemmistöön Suomen teillä, mutta ajo-opetuksessa niillä on yhtä vahva asema kuin ennenkin.
 Jos ajokokeen suorittaa automaattivaihteisella autolla, siitä kirjataan ajokorttiin erityisehto. Tällöin kuljettajalla ei ole lupaa ajaa manuaalivaihteista autoa. Erityisehdon rikkomisesta voi saada sakot.
 Erityisehto ei ole ollut tähän asti iso asia Suomessa, jossa valtaosa autoista on ollut käsivaihteisia. Nykyään  valtaosa Suomessa myytävistä henkilöautoista on kuitenkin automaattivaihteisia , ja samaan aikaan yhä useampi nuori opettelee ajamaan perheen omalla autolla opetusluvan turvin.
 – Onhan se erityisehto vähän semmoinen muinaisjäänne, kun ottaa huomioon, kuinka paljon automaatit ovat yleistyneet, sanoo Autoliiton koulutuspäällikkö  Teppo Vesalainen .
 Hänen oma perheensä on esimerkki tapauksesta, jossa lakipykälä aiheuttaa päänvaivaa. Vesalainen opettaa opetusluvalla tytärtään ajamaan. Perheen ykkösauto on automaattivaihteinen, mutta ajo-opetusta varten kakkosautoksi hankittiin manuaalivaihteinen menopeli. Ilman ajo-opetusta kakkosautokin olisi ollut automaattivaihteinen.
 – Aloitettiin automaatilla, siirryttiin jossakin vaiheessa manuaaliin ja nyt ajetaan sekaisin.
 Uusi ilmiö autokouluissa: osa käy pelkkien manuaalivaihteiden vuoksi
 Lain mukaan ei ole väliä, opetteleeko ajamaan automaatti- vai manuaalivaihteisella. Ratkaisevaa on ajokoe, joka määrää ajo-oikeuden. Tämän vuoksi myös autokouluissa suurin osa autoista on manuaalivaihteisia.
 – Nyt tapahtuu aika paljon niin, että opetuslupalaiset ajavat kotona automaatilla, mutta autokoulussa manuaalilla, kertoo toimitusjohtaja  Sami Torvinen  Kuopion Ajokouluttajista.
 Opetusluvan suosio on kasvanut nopeasti uuden ajokorttilain vuoksi. Lakimuutos teki opetusluvalla opettamisesta aiempaa helpompaa ja halvempaa. Opettajalta  ei vaadita teoriakokeessa käyntiä, eikä ylimääräisellä jarrupolkimella varustettua opetusautoa tarvitse enää katsastaa erikseen .
 Autoalan Tiedotuskeskuksen mukaan viime vuoden tammi–syyskuussa ensirekisteröidyistä henkilöautoista enää 31 prosenttia oli vaihteistoltaan käsivalintaisia. Vuonna 2014 niitä oli vielä 52 prosenttia. Sen sijaan pakettiautoista manuaaleja oli vielä 67 prosenttia.
 Autoliiton Vesalainen olisi jo valmis luopumaan erityisehdosta, jonka mukaan automaattivaihteisella autolla suoritettu ajokoe ei anna lupaa ajaa manuaalivaihteista.
 – Jokainen ymmärtää, että manuaalivaihteisella ajaminen on ajaminen on erilaista kuin automaatilla. Jos haluaa manuaalilla ajaa, sitä varmasti harjoiteltaisiin itsenäisesti niin, että homma alkaisi sujua.
 Hän tosin tietää, ettei sellaista muutosta ole näillä näkymin tapahtumassa. Kuljettajatutkinnon suorittamista  määrittelee EU:n lainsäädäntö , eikä sen muuttamisesta voi päättää yksin Suomessa.
 Liikenne- ja viestintäministeriöstä kerrotaan, että EU:ssa on ollut epävirallista puhetta aikeista uudistaa ajokorttidirektiiviä, jolloin automaattiehtoakin tarkastellaan. Tarkempaa aikataulua ei kuitenkaan vielä ole.
 Pitääkö sinusta ajokortillisen osata ajaa myös manuaalivaihteisella? Osallistu keskusteluun alla. Keskustelu on auki kello 20 asti tiistaina. Tarvitset  Yle Tunnuksen .

Miksi ajokortti ajetaan vieläkin lähes aina manuaalivaihteisella autolla? Asiantuntija muuttaisi sen, jos vain voisi: "Onhan se museojäänne"


Summary: 20-vuotias nainen sai tartunnan koiran purtua häntä Aasiassa.

Lomamatkalla Kaakkois-Aasiassa rabies- eli vesikauhutartunnan saanut norjalaisnainen on kuollut. 20-vuotias nainen menehtyi maanantai-iltana Länsi-Norjassa sijaitsevan Førden keskussairaalassa, kertoo sairaala  tiedotteessa .
 – Potilas oli hoidossa teho-osastolla ja hän kuoli rauhallisesti lähimpien perheenjäsentensä ympäröimänä, johtaja  Trine Hunskår Vingsnes  toteaa.
 Sairaalahoitoon joutuneen naisen oireiden syyksi varmistui lauantaina rabies-tartunta. Tartunnan hän oli saanut kaksi kuukautta sitten koiran purtua häntä lomamatkalla Kaakkois-Aasiassa.
 Kyseessä on hyvin harvinainen tapaus, sillä edellinen rabies-tartunta manner-Norjassa todettiin  Norjan yleisradioyhtiön NRK :n mukaan vuonna 1815.
 Rabies on aivotulehdus, jonka aiheuttaja on hermohakuinen lyssavirus. Rabies tarttuu ihmisiin eläimistä esimerkiksi pureman tai nuolaisun kautta. Rabies-oireiden ilmennyttyä, ei tautia pysty hoitamaan, kertoo  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL .
 Lue myös:
 Lääkäri: "Älä silitä äläkä ruoki katukoiraa ulkomailla" – varomattomuus voi altistaa raivotaudille

Vesikauhutartunnan lomamatkalla saanut nainen kuoli – ensimmäinen tapaus Norjassa yli 200 vuoteen


Summary: Hallitustunnustelija, SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne on arvioinut, että hallituspohja olisi tiedossa tänään illalla. Yle seuraa tässä artikkelissa päivän tapahtumia.

SDP:n puheenjohtaja Antti  Rinne  jatkoi tänään tiistaina kello 10 neuvotteluja kokoomuksen kanssa.
 SDP ja kokoomus kävivät eilen neuvotteluja, jotka venyivät pidemmäksi kuin muiden puolueiden kanssa käydyt hallitustunnustelut.
 Myös eduskuntapuolueet pitävät tänään kokouksiaan.
 Keskustan on määrä aloittaa oma kokouksensa kello 12.30, ja SDP:n eduskuntaryhmä kokoontunee iltapäivällä.
 Hallitustunnustelija Rinne kertoi hetki sitten, että hän julkistaa keskiviikkona puolueet, jotka hän pyytää varsinaisiin hallitusneuvotteluihin

Yle seuraa hallitustunnustelujen loppuvääntöä – SDP ja kokoomus jatkavat neuvonpitoa


Summary: Rovaniemi on Arktisen alueen huomion kohteena tiistaina, kun kahdeksan arktisen valtion ulkoministeri kokoustavat kello 10.30 alkaen.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Tästä on kyse Ulkoministerien kokouksessa on määrä allekirjoittaa Arktisen neuvoston Rovaniemen julistus. Kokous kestää kaksi tuntia. Kokouksen puheenjohtajana toimii Suomen virkaa tekevä ulkoministeri Timo Soini.
 Arktisen neuvoston kokous alkaa Rovaniemellä. Lappi Areenalla on  Arktisen neuvoston ulkoministerikokous , jossa koolla ovat uIkoministerit ja heidän delegaationsa kahdeksasta maasta. Kaikkiaan kokoukseen osallistuu 300 henkilöä. Toimittajia paikalla on yli sadasta maasta. Kokous alkaa kello 10.30 ja kestää kaksi tuntia.
 Ulkoministerien kokouksessa on määrä allekirjoittaa Arktisen neuvoston Rovaniemen julistus. Suomen Arktisen neuvoston kaksivuotinen puheenjohtajuuskausi päättyy julistukseen, joka toimii samalla myös suuntaa-antavana seuraavalle puheenjohtajamaalle Islannille.
 Julistusta voidaan pitää jonkinlaisena arviona Suomen onnistumisesta puheenjohtajana. Sen odotetaan valmistuvan vasta iltapäivällä.
 Tervetuloa seuraamaan Rovaniemellä järjestettävää Arktisen neuvoston kokouspäivää. Kokouksen puheenjohtajana toimii Suomen virkaa tekevä ulkoministeri  Timo Soini  (sin.), joka tapaa ulkoministerikollegojaan myös kahdenvälisesti. Viikon aikana  Rovaniemen Lappi-areenalla pidetään  myös muita Arktisen neuvoston toimintaan linkittyviä kokouksia. Yle seuraa päivän kulkua ja kokousta.

Yle seuraa: Näin suuri päivä sujuu, USA:n ja Venäjän ulkoministerit kohtaavat Rovaniemellä


Summary: Varsinaiset hallitusneuvottelut saatetaan yrittää käynnistää jo heti keskiviikkona jollakin tapaa.

Hallitustunnustelija, SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne julkistaa keskiviikkona puolueet, jotka hän pyytää varsinaisiin hallitusneuvotteluihin.
 Tieto puolueista, joiden kanssa Rinne pyrkii hallituksen muodostamaan, kerrotaan ensin eduskuntaryhmien ja puolueiden puheenjohtajille. Sen jälkeen tieto julkistetaan. Eduskuntaryhmien ja puoluejohtajien yhteistapaaminen on puolilta päivin.
 Hallitustunnustelijan ratkaisu varmistunee jo tänään tiistaina. Tiistain aikatauluihin kaikkien eduskuntaryhmien johtajien ja puoluejohtajien yhteiskokousta ja kokouksen jälkeen tiedotustilaisuutta on kuitenkin hankala sovittaa.
 Esimerkiksi keskustan eduskuntaryhmä kokoontuu pohtimaan hallitustunnustelujen tilannetta vielä ennen eduskunnan istuntoa. Eduskunnan istunto alkaa kello 14.00.
 Lisäksi SDP:n eduskuntaryhmä on kokoontumassa kello 17.00.
 Varsinaiset hallitusneuvottelut saattavat alkaa ilmeisesti jo heti keskiviikkona jollakin tavalla.

Hallitustunnustelija Antti Rinne julkistaa keskiviikkona puolueet, jotka pääsevät hallitusneuvotteluihin


Summary: Uusi ooppera saa kantaesityksensä kesällä 2020. Hiljaiset perivät maan -oopperan säveltää professori Jukka Linkola. Libretosta ja ohjauksesta vastaa Tuomas Parkkinen.

Ilmajoen Musiikkijuhlien  seuraava ooppera kertoo lapuanliikkeestä .
 Uusi kotimainen ooppera saa kantaesityksensä kesäkuussa 2020.
 Hiljaiset perivät maan  -oopperan säveltää Jukka Linkola ja libreton kirjoittaaTuomas Parkkinen. Tuomas Parkkinen myös ohjaa teoksen.
 Tuomas Parkkinen on ohjannut Ilmajoelle aiemmin oopperat Taipaleenjoki ja Mannerheim.
 Hiljaiset perivät maan  -oopperassa esiintyvät muun muassa baritoni Ville Rusanen, sopraano Saara Kiiveri, mezzosopraano Essi Luttinen, sopraano Mari Palo ja baritoni Jaakko Kortekangas.
 Vihtori Kosolan puheroolissa on näyttelijä Taneli Mäkelä.
 Äänekästä aikaa
 Taiteilijaprofessori Jukka Linkola on monipuolinen musiikin ammattilainen. Hän on säveltänyt aiemmin muun muassa Suomen kansallisoopperan tilaamat oopperat  Elina  ja  Robin Hood  sekä  Ronja Ryövärintytär  -baletin.
 Hiljaiset perivät maan on Linkolan kahdestoista oopperateos.
 Tuomas Parkkiselle Ilmajoen uutuusteos on toinen ooppera, jossa hän vastaa sekä libretosta että ohjauksesta. Suomen historian kipukohtia hän on käsitellyn aiemmin oopperassa Olli Kortekankaan säveltämässä  Veljeni Vartija .
 Hiljaiset perivät maan -oopperan nimi viittaa Raamattuun, Vuorisaarnan kohtaan, jossa Jeesus valmistaa seuraajiaan vainojen aikaan.
 – Elämme äänekästä aikaa. On vihapuhetta, kiihottamista kansanryhmää vastaan ja mielensäpahoittamista. Monet pitävät meteliä itsestään. Silti maata pyörittävät hiljaiset, nöyrät miehet ja naiset. Enemmistö. Ooppera puoltaa väkivallatonta vastarintaa, jota edustaa päähenkilö Olavi Miekka,  Tuomas Parkkinen  kertoo.
 45-vuotias Musiikkijuhlat
 Hiljaiset perivät maan -ooppera jatkaa kotimaisten kantaesitysten sarjaa Ilmajoella. Se on Musiikkijuhlien 13. tilausteos ja juhlistaa 45-vuotiasta festivaalia.

Ilmajoen Musiikkijuhlien seuraava ooppera kertoo lapuanliikkeestä – kantaesityksen säveltää Jukka Linkola


Summary: Tulosta pienensivät vakuutuskatteen lasku ja kulujen kasvu.

OP Ryhmän tulos ennen veroja laski tammi–maaliskuussa 197 miljoonaan, kun tulos vuotta aiemmin oli 239 miljoonaa. Pankkiryhmän mukaan tulosta pienensivät vakuutuskatteen lasku ja kulujen kasvu.
 Sen sijaan asiakasliiketoiminnan tuotot ja korkokate kasvoivat hienoisesti. Pääjohtaja  Timo Ritakallio  luonnehtii vuoden avausta tavoitteiden mukaiseksi.
 OP Ryhmä enteilee koko vuoden tuloksen ennen veroja jäävän vuoden 2018 vastaavasta. Epävarmuustekijöinä pankkiryhmän mukaan ovat muun muassa markkinoiden kasvuvauhti sekä korko- ja sijoitusympäristön muutokset.

OP Ryhmän alkuvuoden tulos notkahti


Summary: Keskusrikospoliisin mukaan 60-vuotiaan  naisen kuolinsyystä on saatu esitutkinnassa käsitys. Tutkinnallisista syistä sitä ei kerrota vielä julkisuuteen.

Keskusrikospoliisi tutkii viime kesänä Laihialla tapahtunutta epäiltyä henkirikosta. Rikoksen uhri oli 60-vuotias nainen.
 Nainen löytyi heinäkuussa 2018 kotoaan menehtyneenä eikä hänessä näkynyt ulkoisia vammoja.
 Poliisilla on esitutkinnan perusteella käsitys kuolinsyystä, mutta tutkinnan turvaamiseksi sitä ei kerrota vielä julkisuuteen.
 – Tutkinnassa on nyt aktiivinen vaihe ja lähipäivien aikana kuulustellaan lukuisia todistajia. Lisäksi edelleen tutkitaan ja analysoidaan myös rikospaikkanäytteitä sekä valvontakamerakuvia, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Hans Fagerström  Keskusrikospoliisista tiedotteessa.
 Tapausta tutkitaan tappona. Tutkintaa tehdään yhdessä Pohjanmaan poliisin kanssa.
 Poliisilla  oli kesällä vangittuna  kaikkiaan kolme henkilöä, mutta heidät vapautettiin. Jutussa ei tällä hetkellä ole vangittuja.
 Poliisi pyytää vihjeitä
 Keskusrikospoliisi pyytää yleisöltä vihjeitä Laihian tapahtumiin liittyen. Erityisesti poliisia kiinnostavat Laihian keskustassa ja Asemanseudulla 6. ja 7. heinäkuuta välisenä yönä liikkuneista henkilöistä tehdyt havainnot.
 Havainnot ja vihjeet voi ilmoittaa sähköpostitse osoitteeseen rikosvihje.krp(at)poliisi.fi tai soittamalla numeroon 0295 418 622.

Laihian viime kesäistä henkirikosta tutkitaan tappona – Keskusrikospoliisi pyytää vihjeitä


Summary: Teräsyhtiön liikevaihto kasvoi hieman 1,7 miljardiin euroon.

Teräsyhtiö Outokummun oikaistu liiketulos jäi tammi-maaliskuussa kolme miljoonaa euroa miinukselle, kun se vuotta aiemmin oli 83 miljoonaa euroa voitolla. Liikevaihto kasvoi hieman 1,7 miljardiin euroon.
 Outokummun oikaistu käyttökate jäi 54 miljoonaan euroon eli alle puoleen vuoden takaisesta. Toimitusjohtaja  Roeland Baanin  mukaan tulos oli kuitenkin yhtiön odotusten mukainen.
 Menossa olevan vuosineljänneksen aikana ruostumattoman teräksen markkinoilla ei Outokummun mukaan ole odotettavissa merkittäviä muutoksia, ja yhtiö odottaa toimitustensa pysyvän samalla tasolla kuin tammi-maaliskuussa. Oikaistun käyttökatteen odotetaan nousevan hieman.

Outokummun oikaistu liiketulos painui miinukselle - Toimitusjohtaja: "Tulos odotusten mukainen"


Summary: Kerrostalon muut asukkaat joutuivat poistumaan kodeistaan, mutta pääsivät palaamaan aamuyöllä asuntoihinsa.

Yksi ihminen on kuollut maanantain ja tiistain välisenä yönä kerrostalopalossa Pieksämäen Naarajärvellä.
 Savusukeltajat löysivät tulipalossa kuolleen miehen kerrostalon ensimmäisessä kerroksessa sijainneen asunnon pesutilasta. Tulipalossa kuoli asunnossa asunut 1950-luvulla syntynyt mies.
 Tulipalo huomattiin Etelä-Savon pelastuslaitoksen mukaan talon toisen kerroksen asunnossa, johon oli tullut savua ilmanvaihtokanavan kautta.
 Kerrostalon rapun muut asukkaat joutuivat poistumaan kodeistaan ulos, mutta pääsivät palaamaan aamuyöllä asuntoihinsa.
 Tänään palopaikalla aloitetaan palonsyyntutkinta. Pelastuslaitos sai hälytyksen tehtävälle aamuyöllä kello yhden jälkeen.

Yksi ihminen kuoli kerrostalopalossa Pieksämäen Naarajärvellä


Sri Lankan turvallisuusviranomaiset ovat joko surmanneet tai pidättäneet kaikki pääsiäisen itsemurhaiskujen valmisteluihin osallistuneet jihadistit. Asiasta kertoi maan poliisipäällikkö.
 Pääsiäissunnuntaina kirkkoihin ja hotelleihin tehdyissä itsemurhaiskuissa sai surmansa 257 ihmistä.
 Muun muassa kaksi ryhmän pommiasiantuntijaa on kuollut, ja heidän räjähdevarastonsa on nyt poliisin hallussa. Poliisin mukaan yli 70 ihmistä on otettu kiinni iskuihin liittyen.
 Poliisi arvioi, että arki palaa Sri Lankassa vähitellen normaaliksi.
 Maanantaina valtion koulut avattiin jälleen, mutta vain alle 10 prosenttia oppilaista saapui paikalle vanhempien pelätessä uusia iskuja.
 Lue myös:
 CNN: Sri Lanka kieltää burkhan käytön – presidentin mukaan burkha on turvallisuusriski
 Reutersin lähteet: Sri Lankan iskujen pääepäillyn isä ja kaksi veljeä lauantain tulitaistelussa kuolleiden joukossa
 Ketkä kylvivät tuhoa Sri Lankassa? Mahdollisia tekijöitä on jo ainakin kaksi

Poliisi: Kaikki Sri Lankan terrori-iskuihin osallistuneet surmattu tai otettu kiinni


Summary: Kaurabuumi näkyy viljelijöiden kasvavassa kiinnostuksessa kasvia kohtaan.

Takatalvi sateineen keskeytti kevätviljojen kylvön viime viikolla, mutta kevätkylvöt ovat siitä huolimatta Etelä-Suomessa jopa pari viikkoa edellä keskimääräisestä, kertoo maatalousalan asiantuntijaorganisaatio ProAgria.
 ProAgrian kasvukausikatsauksen mukaan kevätkylvöt käynnistyivät Etelä-Suomessa pääsiäisen aikaan, ja Varsinais-Suomessa ne ovat jo lähes valmiit. Kylvöt ovat pitkällä myös Uudellamaalla, Etelä-Suomen rannikkoalueella, Pirkanmaalla ja Hämeessä, joista kevätviljoista on kylvetty yli puolet.
 Yksittäisistä kasveista päätökseen on saatettu muun muassa varhaisperunan istutukset sen varsinaisella viljelyalueella Turunmaan saaristossa ja Etelä-Suomessa. Huhtikuun lämmin sää avitti varhaisperunan hyvään kasvuun, mutta viime viikon kylmyys on toistaiseksi hidastamassa kasvua.
 Takatalven yhteydessä koetut yöpakkaset vahingoittivat syysviljoja ja kukintaa aloittavia syysöljykasveja paikoittain Etelä-Suomessa. Myös ensimmäisinä kylvetyt, jo orastuneet kevätviljat vaurioituivat yöpakkasissa lievästi, mutta merkittäviltä tuhoilta on vältytty.
 Viimeviikkoisen takatalven myötä kevätkylvöjen aloittamista odotetaan vielä Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa. Maan pohjoisosissa kevät saapuu normaalissa aikataulussa. Lapissa pelloilla on lunta enimmillään vielä useita kymmeniä senttejä.
 Kaurabuumi kiinnostaa viljelijöitä
 Merkittävimmät muutokset kasvien kylvöaloissa viime vuoteen verrattuna koskevat kauraa, rapsin kaltaisia kevätöljykasveja ja herneen kaltaisia palkokasveja. ProAgria arvioi, että kauran viljelyala kasvaa jonkin verran eri puolilla maata lisääntyvän kysynnän ja hyvien vientinäkymien myötä.
 Teollisuuden kysyntä hernettä kohtaan ja lajin viljelyn alati parempi onnistuminen lisäävät myös viljelijöiden kiinnostusta palkokasveja kohtaan. Sen sijaan kevätrapsisadon epäonnistuminen viime vuonna ja kasvin huono hintakehitys vähentävät kevätöljykasveihin kohdistuvaa intoa.

Takatalvesta huolimatta kevään kylvöt etuajassa Etelä-Suomessa – lämmin huhtikuu avitti varhaisperunan kasvuun


Summary: Valtiosalaisuuksien paljastamisesta tuomitut toimittajat olivat tutkineet turvallisuusjoukkojen tekemiä rohingya-muslimien murhia.

Myanmar on vapauttanut kaksi pitkään vangittuina ollutta uutistoimisto Reutersin palkittua toimittajaa.
 Toimittajat saivat syyskuussa 2018 seitsemän vuoden vankeustuomion valtiosalaisuuksien paljastamisesta heidän tutkittuaan ja raportoituaan turvallisuusjoukkojen ja äärimielisten buddhalaisten tekemistä rohingya-muslimien murhista.
 Tapaus oli herättänyt suurta kansainvälistä huomiota. Ihmisoikeusjärjestöt ja diplomaatit olivat arvostelleet siirtomaa-aikaisen lain perusteella langetettua tuomiota, joka herätti epäilyjä Myanmarin sananvapaus- ja demokratiakehityksestä.
 – En malta odottaa, että pääsen takaisin uutistoimitukseeni. Olen toimittaja ja aion jatkaa, toinen toimittajista  Wa Lone  kertoi vapauduttuaan.
 Myanmarin presidentinkanslia ilmoitti, että tiistaina vapautettaisiin kaikkiaan yli 6 500 armahdettua vankia.
 Presidentti  Win Myint  on armahtanut tuhansia vankeja viime viikkoina. Myanmarissa on tyypillisesti vapautettu vankeja perinteisen uudenvuoden juhlinnan aikoihin huhtikuussa.
 Toimittajat tutkivat rohingya-muslimien vainoa
 Toimittajat Wa Lone ja  Kyaw Soe Oo  saivat tuomion kerättyään aineistoa rohingya-kriisistä uutisoidessaan.
 Myanmar pidätti toimittajat joulukuussa 2017, kun he tutkivat turvallisuusjoukkojen ja ääribuddhalaisten tekemiä rohingya-miesten ja -poikien surmia maan länsiosissa.
 Väkivaltainen sotilasoperaatio vuonna 2017 ajoi YK:n mukaan yli 730 000 rohingya-muslimia pakoon naapurimaahan Bangladeshiin. Buddhalaisenemmistöinen Myanmar ei tunnusta rohingya-vähemmistön edustajia kansalaisikseen.
 Reuters on kiistänyt toimittajien syyllistyneen mihinkään rikolliseen toimintaan ja vaatinut heidän vapauttamistaan. Toimittajat voittivat työllään arvostetun Pulitzer-palkinnon huhtikuussa.
 Lue myös:
 Tuomioistuin hylkäsi Reutersin journalistien vetoomuksen Myanmarissa – 7 vuoden vankeustuomiot pysyvät voimassa
 Rohingyojen paluu Myanmariin tyssäsi alkuunsa – halukkaita lähtijöitä ei löytynyt

Myanmar vapautti pitkään vangittuina olleet Reutersin toimittajat – myös tuhansia muita vankeja luvattu vapauttaa


Summary: Helsingissä ikäihmisten kotikäyntejä korvataan yhä enemmän etähoitokäynneillä. Toteutuuko vanhuksen etu?

Tästä on kyse Etähoidossa hoitaja ja vanhus keskustelevat tablettien ja nettiyhteyden välityksellä arjen sujumisesta. Videopuhelu kestää tyypillisesti muutaman minuutin, ja puheluita voidaan soittaa useita päivässä. Etähoito ei korvaa täysin kotihoitokäyntejä. Etähoito on Suomessa harvinaista. Helsingissä etähoitoa saa alle kymmenen prosenttia kotihoidon asiakkaista, mutta tulevaisuudessa etähoidolla on tarkoitus kattaa jopa neljäsosa kotihoidon kaikista käynneistä.
 Huomenta, etähoidosta Tarja soittelee. Kuuluuko hyvin? Ei kuulu hyvin. Odotapa vähän.
 Helsinkiläisellä  Lauri Tanskasella  on alkamassa kotihoidon etäkäynti. Hoitaja ei tule kotiin, vaan tapaaminen hoidetaan tablettien ja nettiyhteyden avulla.
 Mutta aluksi pitää saada yhteydet kuntoon. Äänet eivät ensin kuulu, mutta lopulta kytkennät saadaan kohdilleen.
 Heipä hei. Mitä kuuluu tiistaiaamuun?
 – No kiitos, ihan hyvää. Aurinko paistaa, Tanskanen vastaa hoitajalle.
 Sepä se. Eli hyvin on lähtenyt aamu käyntiin.
 – Erittäin hyvin, kaurapuurolla.
 Suomessa kotihoidon asiakkaiden määrä kasvaa. Poliitikot ovat halunneet, että ikäihmiset pysyvät kotona mahdollisimman pitkään. Se on halvempaa kuin hoivakodissa asuminen. Kotihoidon lisäämisestä  linjasi  esimerkiksi  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus.
 Ikäihmisten määrä kasvaa ja he elävät entistä vanhemmiksi. Siksi he tarvitsevat aiempaa enemmän hoitoa. Samaan aikaan hoitajista on pulaa ja hoivan kustannukset pitäisi hillitä.
 Etähoito on Suomessa harvinaista
 Helsingissä haasteisiin on vastattu kehittämällä virtuaalista hoitoa, jossa hoitaja ja vanhus ovat kuva- ja ääniyhteydessä keskenään. Kyse on siis samasta ideasta kuin Skype-puheluissa.
 Yhteys voidaan avata molemmista päistä. Jos vanhus ei vastaa sovittuun puheluun, etähoitaja voi soittaa kotihoidon käymään vanhuksen luona.
 Suomessa vasta prosentti kotihoidosta on etähoitoa. Helsingissä etähoitoa on tarjottu vuodesta 2014, ja sen piiriin kuuluu jo lähes joka kymmenes kotihoidon asiakas.
 Viime vuonna etähoidon piirissä oli kuukausittain alle 800 vanhusta, mutta tulevaisuudessa etähoidolla on tarkoitus kattaa jopa neljäsosa kotihoidon kaikista käynneistä. Jo nyt etähoito on tuonut Helsingille vuosittain miljoonien säästöt.
 Etähoito ei korvaa täysin vanhuksen kotikäyntejä, vaan niitä tehdään rinnakkain.
 Lauri Tanskanen kertoo aina ilahtuvansa, kun hoitaja soittaa hänelle. Olo on välillä yksinäinen.
 – Ei se silti korvaa ihmistä, sellaista elävää ihmistä, joka tulee näin lähelle. Se on kuitenkin eräällä tavalla tekninen ihminen toisessa päässä. Lähikontaktissa ilmeet ja pelkästään käden liikkeet vaikuttavat siihen tunnelmaan, Tanskanen pohtii.
 Lauri Tanskanen tuntee olonsa välillä yksinäiseksi. Jokainen puhelu etähoitajalta ilahduttaa. Tommi Parkkinen / Yle
 Hänen mielestään etähoito on hyvä apuväline. Alussa yhteysongelmia oli paljon, mutta ne ovat vähentyneet.
 – Se on niin kuin pikatarkastus, että kaikki on hyvin. Jos on jotain vakavampaa, niin sitten sieltä tulee ihminen ja auttaa.
 “Olen soittanut yli sata puhelua päivässä”
 Virtuaalihoitaja tyypillisesti kyselee vanhuksen vointia ja varmistaa ruokailun ja lääkkeiden ottamisen sujuvuuden.
 Kuvapuhelu kestää yleensä vain muutaman minuutin, joten hoitaja saattaa soitella kymmenille ihmisille päivittäin. Perinteisen kotikäynnin pituus on usein paljon pidempi.
 Aikaa säästyy, kun hoitajan ei tarvitse ajaa autolla useiden asuntojen välillä. Se ei ole vähentänyt hoitajien työtaakkaa, sanoo Ylen haastattelema Helsingin etähoidon entinen hoitaja. Hoitaja ei halua esiintyä omalla nimellään, koska pelkää joutuvansa vaikeuksiin.
 Hoitajan mielestä etähoidossa työskentelee asiakasmäärään nähden aivan liian vähän hoitajia, minkä vuoksi etähoito jää vanhukselle pintapuoliseksi kokemukseksi. Hoitajan mukaan kymmeniä työntekijöitä on irtisanoutunut kahdessa vuodessa, koska työ on liian raskasta.
 – Etäpuhelut saattavat kestää todellisuudessa alle minuutin. Minäkin olen soittanut monta kertaa yli sata puhelua päivässä, hän sanoo.
 Hoitaja kertoo, että etäyhteyksissä on ollut paljon ongelmia. Kuva- ja ääniyhteys ovat pätkineet, mikä on aiheuttanut vaaratilanteita lääkehoidossa.
 – Kuvaruudulta ei näe, mitä ja mistä vanhus lääkkeitä ottaa. Hän voi näyttää niitä ja heittää menemään, laittaa suuhun tai olla laittamatta, ja se menee ihan täydestä. Kuitenkin 90-prosenttisesti kirjaamme, että lääkkeet on otettu valvotusti.
 Robotiikka käyttöön myös etähoidossa?
 Helsingin kaupunki myöntää ongelmat yhteyksissä.
 – En voi ihan syvällä rintaäänellä sanoa, että ne ovat täysin kunnossa. Pätkimisiä tapahtuu, mutta koko ajan mennään parempaan suuntaan, kertoo  Anna-Liisa Lyytinen , joka työskentelee pohjoisen palvelualueen johtajana Helsingin sosiaali- ja terveystoimessa.
 Anna-Liisa Lyytinen on ollut kehittämässä etähoitoa Helsingin kaupungilla alusta lähtien. Nella Nuora / Yle
 Hänen mukaansa ongelmia on ollut alueilla, joissa rakennuskanta on sellainen, että tavalliset puhelinyhteydetkin pätkivät.
 Lyytinen kuitenkin vakuuttaa, että hoitaja pystyy etäyhteydellä varmistamaan vanhuksen ottavan oikeat lääkkeet.
 – Riskiä voidaan vähentää myös väärissä annostuksissa niin, että jos hoitaja antaa vanhukselle lääkkeitä, sairaanhoitaja voi katsoa etänä, että otetaan oikeat lääkkeet.
 Etähoidon teknisessä puolessa on vielä kehittämistä, mutta Helsinki pohtii jo etähoidon laajentamista uudelle tasolle.
 – Nyt siellä on ihminen kontaktissa ihmisen kanssa, mutta tulevaisuudessa jotkut näistä asioista voitaisiin ratkaista robotin tai keinoälyn avulla. Esimerkiksi erilaisiin seurantoihin, kuten verensokerin seurantaan, saataisiin varmasti mahdollisuuksia ohjelmistorobotiikan puolelta, sanoo Lyytinen.
 “Mukavaa, jos on tunne mukana”
 Lauri Tanskasen mielestä osa etähoitajista puhuu tabletin välityksellä luontevasti, mutta osalla saattaa olla vähän “konekammoa”.
 – Kyllä se tieto siinä kuitenkin on faktaa, mutta on se mukavaa, jos on tunne mukana. On soittajia, jotka osaavat keskustella ja sitten niitä, jotka menevät kysymyslistan mukaan, Tanskanen kuvailee.
 Etähoidossa käytettävä tabletti. Tommi Parkkinen / Yle
 Tanskasen etäpuhelu alkaa olla lopussa. Hän kertoo virtuaalihoitajalle uudesta sähköpyörästään, jota pitää taas pian päästä ajamaan.
 Mä toivotan sulle oikein hyvää päivän jatkoa. Syöt ja juot hyvin ja lepäätkin välillä, ettet liikaa fillaroi siellä.
 Tanskanen kiittää soitosta.
 – Siinäpä se, hän sanoo ja jää hetkeksi tuijottamaan ruutua huoneessa, johon laskeutuu jälleen hiljaisuus.

Vanhusten etähoitaja voi soittaa yli sata videopuhelua päivässä – “Ei se korvaa elävää ihmistä”


Summary: Päällä tai pois ei ole riittävä vastaus kysymykseen ruutuajasta, kirjoittaa Linda Liukas.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Lasten lisääntynyt ruutuaika linkitetään tutkimuksissa milloin  addiktioon ja unenpuutteeseen, milloin kielen ja heikentymiseen ja itsehillinnän puutteeseen . Viime vuosina on ollut muodikasta kaivaa perusteluja pelaamisen kieltämiseen Piilaakson johtajilta:  Tim Cook ,  Steve Jobs  ja  Bill Gates  rajasivat kaikki lastensa teknologian käyttöä.
 Päällä tai pois  ei kuitenkaan ole riittävä vastaus kysymykseen ruutuajasta, eivätkä kaikki  tutkimuksetkaan kestä lähempää tarkastelua . Kahtia jakautunut keskustelu vahvistaa myyttiä, jossa teknologia esitetään kaikkivoipana. Se antaa meille luvan välttää vastuuta. Kaikki ruutuaika ei ole samanarvoista: on eri asia katsoa tuntikaupalla YouTubea kuin suunnitella ja ohjelmoida oma paperinukke.
 Pelit ja sovellukset ovat yksi uusi työkalu maailman hahmottamiseen. Ne eivät käytä meitä, me käytämme niitä. Siksi puhelimen, padin tai pelikoneen sulkeminen ei riitä.
 Tämän päivän lelut mallintavat huomisen työelämää ja sen sosiaalisia perustaitoja.
 Ruutuaika on  osa pidempää leikin jatkumoa. Esimerkkejä on useita. Minun vanhempieni sukupolvi keräsi kiiltokuvia. Minä etsin 1990-luvun internetissä hitaasti latautuvia mp3:sia. Tämän päivän lapset metsästävät Pokemoneja puhelimella.
 Hiekkalaatikkoa käytettiin alkujaan sotastrategioiden harjoittelua varten. 1800-luvun lopulla hiekkalaatikoilla pelastettiin kaupunkilaislasten kesät. Tänä päivänä hiekkalaatikko jatkaa elämäänsä digitaalisena versiona Minecraftissa. Peleissä hiekkalaatikko on saanut pasifistisen merkityksen. Maailmaa, jossa kokeillaan, luodaan ja rakennetaan, kutsutaan  “hiekkalaatikkomoodiksi” .
 Fröbelin palikat , saksalaisen  Friedrich Fröbelin  kehittämät pedagogiset lelut löysivät seuraavan muotonsa kaikille tutuissa Lego-palikoissa. 2000-luvun versio samasta ideasta näkyy ohjelmointiympäristö Scratchissä, jossa virtuaalisia palikoita yhteen napsauttelemalla voi esimerkiksi ohjelmoida oman sadun.
 Kun pelkäämme pelaamista , jäämme helposti oman nostalgiamme vangeiksi ja unohdamme, että tämän päivän lelut mallintavat huomisen työelämää ja sen sosiaalisia perustaitoja. Pelit ovat ensimmäinen paikka, jossa lapset oppivat maailmaan, joka on monikulttuurisempi, vuorovaikutteisempi ja jatkuvasti liikkeessä.
 World of Warcraftin edessä mikrofoniin komentoja huutava pikkutyttö on osa maailmanlaajuista yhteisöä, ei yksinäinen susi. Johtajuutta ja statusta on pelimaailmassa monenlaista. Toisin kuin koulussa, iällä tai kansallisuudella ei ole ryhmänmuodostuksessa väliä.
 Pelien maailma jatkuu myös itse pelaamisen ulkopuolelle. Tunnen useita ammattikoodareita, joiden työura lähti Counter Striken peliklaaneille tehdyistä verkkosivuista. Kouluissa tekstikirjat vanhenevat, mutta pelitieto syntyy vuorovaikutuksessa. Tutoriaalit, kartat ja käytännöt syntyvät yhteisössä ja kaikki pystyvät osallistumaan tiedon tuottamiseen. Tiedon jakamiseen kannustetaan.
 Sääntöjen lisäksi kannattaa panostaa yhteisiin kokemuksiin.
 Kaikki tämä vaatii  paljon vanhemmilta.
 Mutta sellaista kasvattaminen on. Kun opetamme lapsia liikkumaan kaupungilla, kävelemme heidän kanssaan vuosia yhdessä ennen yksin liikkumista. Sitoudumme toistamaan “kiitos”, “ole hyvä” ja “anteeksi” illallispöydässä. Luemme yhdessä iltasatuja, jotta lukemisesta syntyy sekä rutiini että ilo.
 Samalla tavalla lapset kaipaavat esimerkkejä rakentavasta teknologian käytöstä. Sääntöjen lisäksi kannattaa panostaa yhteisiin kokemuksiin.
 Jos et ole koskaan pelannut , nyt on hyvä aika kokeilla yhdessä. Jalkapallojoukkueen valmentaminen ja korvapuustien tekeminen ovat lapsuuskokemuksia, jotka meidän on helppo jakaa, mutta monelle lapsen innostus Dotaan tai kesäloman kuluttaminen Zeldaa pelaten tuntuu vieraalta. Mutta aikuinenkin voi oppia.
 Mario Kartia voivat pelata kaiken ikäiset ja samalla keskustella konfliktiratkaisun taidoista. Civilization-peli yhdessä pelattuna voi herättää kiinnostuksen historiaan ja kannustaa rakentamaan lähimetsään oman katapultin. Lasten taskunpohja-aarteet voivat ovat yhtä lailla käpyjä, simpukoita tai pelihahmoja.
 Tärkeintä on olla läsnä, kiinnostunut ja ottaa pelien ja sovellusten maailma tosissaan.
 Linda Liukas
 Kirjoittaja on lastenkirjailija, kuvittaja ja keskinkertainen koodari, joka uskoo, että maailmasta tulee parempi paikka kun tietojenkäsittelyn ammattilaisten lisäksi tarinankertojat, tutkijat ja taivaanrannanmaalarit innostuvat teknologiasta.
 Aiheesta voi keskustella tiistaina 7.5. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 WHO: Pienet lapset pois ruudun äärestä ja leikkimään

Linda Liukkaan kolumni: Ruutuaika on osa pidempää leikin jatkumoa


Yksi ihminen kuoli kahden henkilöauton nokkakolarissa Sievissä Pohjois-Pohjanmaalla maanantai-iltana.
 Onnettomuus sattui hieman ennen iltaseitsemää kantatie 86:lla. Lisäksi nokkakolarissa loukkaantui kaksi ihmistä, toinen vakavasti. Hänet kuljetettiin pelastushelikopterilla Oulun yliopistolliseen sairaalaan. Toisessa autossa ollut matkustaja loukkaantui lievästi.
 Onnettomuudessa kuoli toisen auton kuljettaja. Hän oli poliisin mukaan 42-vuotias sieviläismies.
 Toinen henkilöautoista ajatui jostain syystä vastaantulevien kaistalle. Poliisin mukaan sää oli onnettomuuspaikalla vuodenaikaan nähden normaali.
 Tie onnettomuuspaikalla oli poikki useita tunteja maanantai-iltana.

Mies kuoli nokkakolarissa Sievissä – lisäksi kaksi ihmistä loukkaantui


Summary: Jo yli 450 syyttäjää on allekirjoittanut kannanoton, jonka mukaan kuka tahansa toinen henkilö olisi saanut vastaavista teoista syytteet oikeuden estämisestä.

Yhdysvaltain liittovaltion keskusrikospoliisin johtajat

Yhdysvalloissa sadat entiset liittovaltion syyttäjät ovat todenneet lausunnossaan, että presidentti  Donald Trumpia  vastaan olisi nostettu syytteitä, jos hän ei olisi presidentti. Asiasta uutisoivat yhdysvaltalaismediat.
 Washington Postin mukaan  oikeusoppineet arvioivat, että Trumpia olisi syytetty oikeuden estämisestä erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  tutkinnan löydösten perusteella. Mueller tutki muun muassa sitä, syyllistyikö Trump oikeuden estämiseen erottaessaan FBI:n johtajan  James Comeyn  Venäjä-tutkinnan aikana.
 CNN:n mukaan kannanotossa todetaan , että Muellerin raportti sisältää useita tapauksia, joissa Trumpin voi epäillä syyllistyneen oikeuden estämiseen.
 Lausunnon on allekirjoittanut yli 450 liittovaltion entistä syyttäjää. Kaikki allekirjoittajat uskovat, että Muellerin raportissa kerrotut asiat johtaisivat useisiin oikeuden estämistä koskeviin syytteisiin, jos kyseessä olisi joku muu kuin istuva presidentti.
 Yhdysvalloissa istuvaa presidenttiä suojaa oikeusministeriön käytäntö, jonka mukaan virassa toimivaa presidenttiä vastaan ei nosteta syytteitä.
 Kannanotto julkaistiin verkossa maanantaina ja sen allekirjoittajien määrä kasvoi päivän mittaan. Allekirjoittaneet eivät ottaneet kantaa siihen, mitä he toivovat lausunnosta seuraavan.
 Allekirjoittajien joukossa oli myös useita republikaanihallinnon entisiä oikeusoppineita.
 Samaan aikaan oikeusministeri  William Barr  on jatkanut Trumpin puolustamista. Barrin mukaan Muellerin raportin todisteet eivät riittäneet presidentin syyttämiseen oikeuden estämisestä.
 Mueller ei ottanut asiaan kantaa tutkintansa loppuraportissa.

Oikeusoppineet: Trumpia vastaan olisi jo nostettu syytteitä, jos hän ei olisi presidentti


Summary: Saamelaiskäräjät muistuttaa, että ilmastonmuutos koskettaa erityisesti arktista alkuperäiskansaa jo nyt.

Tästä on kyse Arktisen neuvoston ulkoministerikokous järjestetään tiistaina Rovaniemellä. Saamelaiskäräjien mukaan ilmastonmuutokseen liittyvät asiat ovat keskeisiä Arktisen neuvoston työssä. Yhdysvallat haluaa poistaa ilmastonmuutoksen Rovaniemen kokouksen julkilausumasta.
 Saamelaiset pitävät tärkeänä, että ilmastonmuutosta käsitellään osana arktisten ulkoministerien julkilausumaa. Ilmastonmuutos koskettaa jo arktisen alueen alkuperäiskansoja, sanoo saamelaiskäräjien toinen varapuheenjohtaja  Tuomas Aslak Juuso .
 Arktisen neuvoston ulkoministerikokous  järjestetään tiistaina Rovaniemellä.
 Vielä viime metreille jännitetään,  missä muodossa Yhdysvallat aikoo hyväksyä ilmastonmuutosta vastaan liittyvät toimet  kahdeksan maan ulkoministerien yhteisessä julkilausumassa.
 Saamelaiskäräjien mukaan ilmastonmuutokseen liittyvät asiat ovat keskeisiä Arktisen neuvoston työssä, Tuomas Aslak Juuso sanoo.
 – Erityisesti arktiset alkuperäiskansat, jotka asuvat pohjoisimmilla alueilla, ovat niitä jotka kokevat jo ilmastonmuutoksen vaikutuksia. On toivottavaa, että kaikki varsinaiset jäsenvaltiot sitoutuvat ilmastonmuutoksen liittyvään työhön.
 Konkreettisesti tähän työhön kuuluisi Juuson mukaan ilmastonmuutoksen estäminen, sen vaikutuksen hillitseminen ja ilmastonmuutokseen sopeutuminen.
 Tuomas Aslak Juuso. Yle News
 Saamelaiskäräjiltä kiitosta Suomen puheenjohtajakaudelle
 Eri maiden kasvava kiinnostus arktisia alueita kohtaan on Juuson mukana myös tärkeä teema.
 – Olemme nähneet arktisten alueiden liikenneyhteyksien uusista ajatuksista, mitä kaikkea se voi tuoda alueille. Osa Arktisen neuvoston työtä on, että suuret infrastruktuurihankkeet eivät aiheuttaisi alkuperäiskansoille negatiivisia vaikutuksia.
 Tuomas Aslak Juuso osallistuu Arktisen neuvoston ulkoministerikokoukseen osana Suomen luontodelegaatiota. Kokoukseen saapuu edustajia kaikista arktisen alueen kuudesta alkuperäiskansasta.
 Juuso näkee, että Suomen kaksivuotisella puheenjohtajakaudella Arktinen neuvosto on ottanut askelia eteenpäin alkuperäiskansojen asemaan liittyen.
 – Yhtenä kärkihankkeena on ollut alkuperäiskansoille tärkeä mielenterveyteen ja itsemurhien ehkäisyyn liittyvä teema. Myös ilmastonmuutokseen liittyvä työ, erityisesti meteorologinen yhteistyö, on ollut keskeistä alkuperäiskansoille.
 Juuson mukaan olisi hyvä, että alkuperäiskansoihin liittyvä hyvä työskentely jatkuisi myös Islannin puheenjohtajakaudella.
 Lue myös:
 Vuoden tärkeimmän kansainvälisen huippukokouksen järjestelyjä tehty jo vuosia – Arktisten valtioiden ulkoministerit kerääntyvät Rovaniemelle
 Arktisen neuvoston kokous alkaa Rovaniemellä – näitä kolmea asiaa kannattaa seurata
 Nämä asiat kiinnostavat ulkoministeritapaamisessa Rovaniemellä: Pompeon ja Lavrovin keskustelu sekä Yhdysvaltojen kanta ilmastonmuutokseen

Saamelaiskäräjät: Kaikkien arktisten valtioiden sitouduttava ilmastonmuutokseen liittyvään työhön


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Rinne lupaillut hallituspohjaan ratkaisua tänään
 Hallitustunnustelija, SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne   on ennakoinut  hallitusneuvotteluihin osallistuvien puolueiden ratkeavan tänään. SDP ja kokoomus kävivät hallitustunnusteluja pitkälle maanantai-iltaan. Rinne kertoi illalla, että keskusteluja kokoomuksen kanssa jatketaan tänään tiistaina kello 10. SDP:n lisäksi Rinne tarvitsee hallitukseen yhden muista suurista puolueista eli perussuomalaiset, kokoomuksen tai keskustan. Enemmistöhallitukseen tarvitaan myös kaksi tai kolme pienempää puoluetta riippuen siitä, minkä suurista puolueista Rinne valitsee.
 Näin kalliiksi hoitovirheet tulevat
 Kuvituskuva. Sairaaloille tulee kalliita vahinkoja synnytyksissä ja neurokirurgiassa.  AOP
 Yhdestä potilasvahingosta voi tulla  usean miljoonan kustannukset  sairaaloille. Esimerkiksi synnytyksessä tulevat hapenpuutteet koituvat kalliiksi, koska vauva voi tarvita erikoishoivaa loppuikänsä. Potilasvakuutuskeskus korvaa vuosittain potilasvahinkoja kymmenillä miljoonilla euroilla. Näissä luvuissa ovat mukana paitsi jo maksetut korvaukset myös varautuminen tuleviin korvauksiin.
 Suomessa Pohjolan matalimmat startup-palkat
 Elina Arposen johtama pelifirma Quicksave on toiminut pari vuotta. Markku Pitkänen / Yle
 Suomalaiset kasvuyritykset eli startup-yritykset  maksavat matalinta palkkaa  työntekijöilleen neljän Pohjoismaan startup-yrityksistä. Korkeinta palkkaa maksetaan Tanskassa. Tulos selviää Danske Bankin teettämästä kyselystä, johon vastasi yhteensä lähes 700 startupeissa työskentelevää Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa.
 Sari Essayah valottaa kristillisten EU-politiikkaa
 Sari Essayah Yle
 Ylen eurovaalitentissä  on tänään kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah . KD:n lähestymistapaa EU:ssa voi kuvailla kansalliseksi. Se kannattaa EU-maiden tiukkaa talouskuria eikä halua kasvattaa yhteisvastuita. Puolue menetti viime vaaleissa täpärästi meppipaikan, joka oli ollut Essayahilla. Hän on nytkin ehdokkaana, mutta ei ota paikkaa vastaan, jos KD saa hallituspaikan.
 Arktinen neuvosto koolla Rovaniemellä
 Venäjän ulkoministerillä Sergei Lavrov (vas.) ja Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeo (oik.) Rovaniemellä 6. toukokuuta. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Arktinen neuvosto kokoustaa ja pyrkii sopimaan Rovaniemen julistuksesta. Kokousta pohjustivat eilen ja tänä aamuna Yhdysvaltain ja Venäjän  ulkoministerien tapaaminen . Päästäänkö sopuun selkeistä tavoitteista arktisen luonnon suojelemiseksi ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi, vai tuleeko julkilausumasta vesitetty?
 OECD vaatii kiinnittämään huomiota heikoimmassa asemassa oleviin nuoriin
 Nuorten työllisyysaste on Suomessa  muita Pohjoismaita heikompi. Toni Pitkänen / Yle
 Suomessa on kiinnitettävä huomiota erityisesti heikoimmassa asemassa olevien nuorten töihin ja opiskelemaan pääsemiseen. Näin ohjeistaa OECD  tänään julkaistussa maakohtaisessa raportissaan . Nuorten työllisyysaste on Suomessa hieman OECD:n keskiarvon yläpuolella, mutta selkeästi muita Pohjoismaita heikompi. OECD:n mukaan Suomessa tulisi esimerkiksi yksinkertaistaa tukijärjestelmää ja helpottaa korkeakoulutukseen pääsyä, jotta yhä harvempi alle 30-vuotias nuori jäisi ilman työ- tai opiskelupaikkaa.
 Monin paikoin sateita
 Yle
 Sää on monin paikoin pilvinen ja sateinen, kertoo Ylen meteorologi  Toni Hellinen . Lännessä tulee paikoin vesi- tai lumikuuroja, illalla lounaassa poutaantuu ja selkenee. Maan itäosasta liikkuu illalla runsaampi sadealue kohti Lappia, missä sateet tulevat lumena. Päivälämpötilat vaihtelevat 2–12 asteen välillä. Eteläisillä merialueilla tuulee kovaa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Hallituspohja ratkennee tänään, Suomen startup-yritysten palkat laahaavat, eurovaalitentissä vierailee kristillisten Sari Essayah


Tästä on kyse Potilasvahinkokeskus on yli 30 vuoden aikana ratkaissut noin 210 000 tapausta. Korvauksia järjestelmästä on maksettu potilasvahingon kärsineille noin 590 miljoonaa euroa. Korvauksia on maksettu noin 70 000 tapauksessa.
 Vuonna 1995 synnytyksessä vauva kärsi hapenpuutteesta. Hän sai aivovaurion. Tapaus on maksanut Pirkanmaan sairaanhoitopiirille jo 2,7 miljoonaa euroa 22 vuoden aikana.
 Tapaus on äärimmäisen surullinen ja harvinainen, mutta ei valitettavasti ihan ainutlaatuinen. Yhdestä potilasvahingosta voi tulla usean miljoonan kustannukset. Näissä luvuissa ovat mukana paitsi jo maksetut korvaukset myös varautuminen tuleviin korvauksiin.
 Esimerkiksi Pirkanmaan sairaanhoitopiirissä 11 vahingossa korvaus- ja varautumissumma ylittää miljoonan euron rajan korvattavaa kohden. Kuusi näistä vahingoista koskee synnytyksiä.
 Esimerkiksi vuonna 1993 kaksoissynnytyksessä toinen vauvoista menehtyi ja toiselle tuli hapenpuutteesta johtuva aivovaurio. Vuonna 1992 puolestaan imukuppisynnytystä seurasi hapenpuute ja aivovaurio.
 Summissa varaudutaan myös tuleviin kuluihin
 Yle selvitti, miten kalliiksi potilasvahingot tulevat suomalaisille sairaanhoitopiireille. Kalliita vahinkoja tulee juuri synnytyksissä ja neurokirurgiassa.
 Esimerkiksi vuonna 2000 neurokirurgiassa tuli infektiovahinko shunttileikkauksessa. Shuntti on läppälaite, jonka ylipaineventtiili säätelee aivo -selkäydinnestekiertoa. Tämä yksi tapaus on maksanut Pirkanmaan sairaanhoitopiirille viime vuoden loppuun mennessä yhteensä peräti 4,9 miljoonaa euroa.
 Turun yliopistollisen keskussairaalan talousjohtaja  Arja Pesonen  sanoo, että Varsinais-Suomessa kalleimmat potilasvahingot ovat tulleet skolioosileikkauksesta, aivoinfarktista ja synnytyksestä. Viimeisin yli miljoonan euron vahinko tuli vuonna 2012.
 Suurin vahinko on ollut 2,9 miljoonaa euroa.
 – Huomattava on, että kyse ei ole maksetusta laskusta vaan vahinkokohtaisesta varauksesta. Vahinkokohtaisella varauksella varaudutaan korvaamaan tarvittava apu, palvelu, korvaus ynnä muut sellaiset vahingoittuneelle hänen koko elämänsä ajan. Kustannuksia maksetaan vuosittain toteutuneiden kustannusten mukaisesti, Pesonen sanoo.
 Vuosittain maksettavat kustannukset rahoitetaan Pesosen mukaan kunnilta kerättävällä erityisvelvoitemaksulla.
 Yli 40 miljoonaa euroa vuodessa
 Suomessa Potilasvakuutuskeskus hoitaa keskitetysti potilasvahinkojen korvaamisen. Viime vuonna ilmoitettiin 8 522 potilasvahinkoa. Jokainen hoitopaikka luetaan eri tapaukseksi, joten tapauksia on enemmän kuin vahinkoilmoituksen tekijöitä.
 Viime vuonna Potilasvahinkokeskus maksoi sairaaloiden puolesta korvauksia yhteensä 40,7 miljoonaa euroa. Eniten vahingonkorvauksia maksettiin ansionmenetyksestä.
 Viime vuonna myönteinen korvausratkaisu annettiin 2 420 tapauksessa.
 Suomen Potilasvahinkokeskuksen korvauspäällikkö  Elina Muukkonen  sanoo, että vahinkoa kärsineelle maksetaan korvausta muun muassa potilasvahingosta aiheutuvista ylimääräisistä hoitokuluista, kivusta ja särystä, pysyvästä haitasta ja ansionmenetyksestä.
 – Korvausten määrä vaihtelee hyvin paljon vahinkotapauksen vakavuuden mukaan. Lievimmissä tapauksissa korvausta maksetaan muutaman sadan euron verran ja vakavimmissa vahinkotapauksissa vahinkoa kärsineille maksettavat korvaussummat voivat nousta kymmeniin ja jopa satoihin tuhansiin euroihin.
 Korvausta ei makseta mielipahasta
 Korvattavista vahingoista ylivoimaisesti suurin osa, viime vuonna yli 92 prosenttia, luokitellaan hoitovahingoiksi. Näissä tapauksissa korvausperusteena on, että kokenut terveydenhuollon ammattihenkilö olisi menetellyt tilanteessa toisin ja siten välttänyt vahingon.
 Korvausta ei makseta mielipahasta tai aineellisista vahingoista vaan, jos potilaalle on aiheutunut hoidon seurauksena henkilövahinko eli esimerkiksi vamma tai sairaus.
 Kalleimmat laskut koskevat juuri lapsia ja nuoria.
 – Mikäli vahingosta aiheutuu nuorelle vahinkoa kärsineelle vakava, pysyvä vamma eikä hän pääse kouluttautumaan tai työllistymään potilasvahingon vuoksi, ovat korvausmäärät suurimpia, Muukkonen sanoo.
 Yli 7 000 haki korvausta
 Viime vuonna vahinkoilmoituksen teki yli 7 000 henkilöä. Vahinko voi olla tapahtunut jo aiemmin, koska korvausta voi hakea kolmen vuoden kuluessa siitä, kun sai tiedon vahingosta.
 Viime vuonna 30 prosenttia korvauksenhakijoista sai vähintään yhden hoitopaikan osalta myönteisen ratkaisun.
 Näin korvaukset jakaantuvat:
 Antti Eintola / Yle
 Lonkkamurtumaa ei korvattu
 Läheskään kaikkea ei siis korvata. Esimerkiksi seuraavaa potilasvahinkoa ei korvattu:
 Potilas oli ollut osastohoidossa 10 vuorokautta. Fysioterapeutti oli arvioinut, että potilas voi liikkua osastolla itsenäisesti rollaattorin avulla. Potilas kaatui suihkussa ja hänelle aiheutui lonkkamurtuma.
 Perusteluiden mukaan kaatuminen tapahtui peseytymisen yhteydessä eikä se siten liittynyt tutkimus- tai hoitotoimenpiteeseen.
 – Potilaan tila oli asianmukaisesti arvioitu sen laatuiseksi, että hän saattoi liikkua osastolla itsenäisesti. Kysymys ei siten ollut myöskään valvonnan laiminlyönnistä eikä aiheutunutta vahinkoa korvattu potilasvakuutuksesta, potilasvahinkokeskus perustelee.
 Sen sijaan tällainen rannemurtuma korvattiin:
 Potilas putosi hevosen selästä fysioterapeutin ohjaaman ratsastusterapian yhteydessä. Potilaan ranne murtui. Vahinko korvattiin potilasvakuutuksesta, koska ratsastusterapia luokiteltiin hoitotoimenpiteeksi.
 Hylkäävissä ratkaisuissa perusteluna oli tavallisesti se, ettei haitallinen seuraus olisi ollut toisin toimien vältettävissä tai että infektio oli sellainen, että potilaan arvioitiin joutuvan sietämään se lääketieteellisesti perusteltuun hoitoon liittyvänä riskinä.
 Näin korvaukset jakautuvat
 Viime vuonna eniten korvattavia potilasvahinkoja sattui yksityisellä sektorilla, jossa korvattiin 607 tapausta. Edellisenä vuonna korvattavia tapauksia oli yksityisellä vähemmän eli 531.
 Seuraavaksi eniten potilasvahinkoja korvattiin tässä järjestyksessä: Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä HUS:issa, Pohjois-Pohjanmaalla, Varsinais-Suomessa ja Pirkanmaalla. Vahinkojen määrä ei noudata ihan väestöpohjaa, koska Tampereella on enemmän asukkaita kuin Turussa tai Oulussa.
 Antti Eintola / Yle
 Vuodet vaihtelevat suuresti. Esimerkiksi vuonna 2014 HUS maksoi korvauksia 880 000 euroa, kun taas seuraavana vuonna korvaukset ja varautuminen maksoivat 4,6 miljoonaa.
 Potilasvahinkokeskus perii sairaaloilta korvaukset. Sairaaloilla kuluu siten potilasvahinkoihin kymmeniä miljoonia. Vuosina 2014–2018 sairaanhoitopiirit maksoivat yli 72 miljoonaa euroa potilasvahingoista. Viime kädessä summat maksavat suomalaiset veronmaksajat.
 Sairaalabakteerista ja riskeistä kaivataan tietoa
 Potilasvahinkoilmoitusten määrä kasvoi 2010-luvulla ensin yhä enemmän, mutta nyt määrä on kääntynyt hienoiseen laskuun.
 Suomen Potilasliiton puheenjohtaja  Paavo Koistinen  arvioi, että potilasvahinkojen määrä on laskenut, kun potilaat on otettu mukaan kehittämään potilasturvallisuutta.
 Koistisen mukaan aina sattuu vahinkoja, mutta niitä pitäisi pyrkiä ehkäisemään. Vieläkään potilaat eivät saa Koistisen mukaan tarpeeksi informaatiota riskeistä ennen leikkausta.
 Esimerkiksi olisi oleellista tietää, jos sairaalassa on ollut sairaalabakteeria.
 – Jos henkilö menee esimerkiksi polvileikkaukseen, polvi voi tulla kuntoon, mutta hänelle tuleekin sairaalabakteeri ja komplikaatioiden vuoksi esimerkiksi munuainen joudutaan poistamaan.
 Jos hoidossa sattuu virhe, potilaat eivät välttämättä saa tarpeeksi tietoa, miten tästä voi valittaa. Sairaaloissa on potilasasiamiehiä, mutta heillä pitäisi olla Koistisen mukaan ylempi korkeakoulututkinto, koska asiat ovat monimutkaisia. Yksittäisen potilaan voi olla vaikea haastaa erikoislääkäreiden näkökulmia ja sairaalan juristeja.
 Osaa potilaista ilmoituksen tekeminen pelottaa.
 – Potilaat pelkäävät, että jos he tekevät potilasvahinkoilmoituksen, heidän hoitonsa vaarantuu tulevaisuudessa.

Vauva kärsi hapenpuutteesta synnytyksessä, tämä on maksanut sairaalalle jo 2,7 miljoonaa euroa – Näin kalliiksi virheet tulevat


Summary: Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Sari Essayah on tänään Aamu-tv:n ja Ykkösaamun yhteisessä eurovaalitentissä. Voit katsoa haastattelun tästä artikkelista.

Kristillisdemokraatit on päässyt maistamaan europarlamentaarikon maljaa vain kahdella meppikaudella. Edellisissä vaaleissa 2014 paikka jäi täpärästi saamatta.
 1. Mitä puolue ajaa EU:ssa?
 KD:n lähestymistapaa EU:ssa voi kuvailla kansalliseksi. Se kannattaa EU-maiden tiukkaa talouskuria, eikä halua kasvattaa yhteisvastuita, joiden se katsoo johtavan liittovaltiokehitykseen.
 –Raha- ja talousliitossa on noudatettava yhteisiä pelisääntöjä sekä markkinakurin periaatetta, puheenjohtaja  Sari Essayah  linjaa puolueen vaaliohjelmassa  "€nemmän irti EU:sta" .
 Kansallisiin etuihin puuttumista, kuten leikkauksia maatalouteen ja maaseudun kehittämisrahoitukseen KD ei hyväksy.
 –Suomen saannosta 65 prosenttia tulee maataloustukien muodossa.
 Muuten EU:n varojen käyttöä tulee KD:n mukaan tehostaa. EU:n budjettitason se pitäisi noin yhden prosentin BKT-osuudessa.
 Puolue ehdottaa myös, että alijäämien lisäksi otettaisiin käyttöön katto myös julkisen talouden ylijäämille. Tämä pätisi silloin, jos valtion talous olisi kolme prosenttia ylijäämäinen, ja ohjaisi maan panostamaan investointeihin.
 Turvapaikkapolitiikkaa puolue muuttaisi kiintiöpakolaisjärjestelmän suuntaan.
 Nimensä mukaisesti KD katsoo kristillisyyden olevan keskeinen puoluetta ja sen EU-parlamenttiryhmää EPP:tä yhdistävä tekijä. Arvoihin kuuluvat muun muassa vapaus ja vastuu sekä tasa-arvo.
 –Kristillinen ihmiskuva on näiden arvojen lähtökohta. Yhteisen hyvän saavuttaminen on niiden lopullinen tavoite. Tätä Euroopan juutalais-kristillistä arvoperintöä on kunnioitettava. Unionin on toimittava kaikkialla vapauden, demokratian, ihmisarvon ja ihmisoikeuksien edistämiseksi.
 2. Millainen on ollut puolueen taival Euroopassa?
 Kristillisdemokraateilla on ollut kaksi meppiä,  Sari Essayah  2009–2014 sekä  Eija-Riitta Korhola  1999–2004. Korhola siirtyi 2003 kokoomuksen, jonka riveistä hänet valittiin kaksi kertaa mepiksi.
 Yle
 Puolue on suhtautunut EU:n taloudellisen yhteisvastuun kasvattamiseen epäilevästi pitkään. Yksittäinen asia, jossa puolue erottui Essayahin meppikaudella ja myös sen jälkeen, oli kriittinen suhtautuminen  Turkin viisumivapauteen .
 Muun muassa vuonna 2016 Essayah korosti Turkin viisumivapauden riskejä, hänen mukaansa  EU oli polvillaan  Euroopalta myönnytyksiä kiristävän Turkin edessä.
 3. Mihin europarlamenttiryhmään puolue kuuluu?
 Kristillisdemokraatit kuuluvat kokoomuksen kanssa Euroopan parlamentin suurimpaan ryhmään, Euroopan kansanpuolueeseen EPP:hen.
 Ryhmä on paitsi iso, myös monenkirjava.
 Joukossa on niin konservatiiveja kuin liberaalejakin keskustaoikeistolaisia puolueita, kuten Ruotsin maltillinen kokoomus ja Saksan kristillisdemokraatit CDU.
 Yle
 Identtisestä nimestään huolimatta esimerkiksi CDU ja KD eivät ole politiikaltaan identtisiä. Puheenjohtaja  Angela Merkelin  kaudella  CDU hyväksyi  esimerkiksi sukupuolineutraalin avioliiton.
 EPP:n on kuitenkin ennakoitu muuttuvan konservatiivisempaan suuntaan tuoreen puheenjohtajan  Annegret Kramp-Karrenbauerin   valinnan jälkeen .
 Eu-parlamentin isointa ryhmää on hämmentänyt myös Unkarin pääministeripuolue Fidesz, jonka  jäsenyys jäädytettiin  rangaistukseksi maaliskuussa.
 Provokatiivinen johtaja  Viktor Orban  on hyökännyt EU:ta ja sen maahanmuuttopolitiikkaa vastaan, ja Unkari on menettelyssä oikeusvaltioperiaatteen rikkomisen takia. Kristillisdemokraattien nuorisojärjestön  KD-nuorten mukaan  Fideszin paikka ei ole EPP:ssä.
 Muiden vanhojen EU-parlamentin ryhmittymien tavoin myös EPP:lle on  povattu vaalitappiota  maahanmuuton ja EU:n vastaisten ryhmien kannatusnousun seurauksena.
 4. Miten käy eurovaaleissa?
 Vuoden 2014 vaaleissa KD jäi kirvelevästi vaille paikkaa siitä huolimatta, että  puolue lisäsi äänimääräänsä  yli 20 tuhannella, ja Essayah keräsi yksin yli 60 tuhatta ääntä. Hän oli neljänneksi suurin ääniharava, joka keräsi yli kaksi kolmannesta puolueen koko äänipotista.
 Edellisen, vuoden 2014 EU-vaalien perusteella voi karkeasti arvioiden sanoa, että meppipaikka irtosi niille puolueille, jotka onnistuivat keräämään yhteensä yli 100 tuhatta ääntä. Tämä vaatisi runsaan kymmenen tuhatta ääntä viime vaaleja enemmän.
 Yle
 Kristillisdemokraatit ovat joutuneet saman arvostelun kohteeksi kuin esimerkiksi perussuomalaiset, vihreät ja vasemmistoliitto, koska valovoimaisimpien EU-ehdokkaiden joukossa on kaksi kansanedustajaa, Essayah sekä  Peter Östman .
 Essayah kertoi meppiehdokkuudestaan hyvissä ajoin ennen eduskuntavaaleja. Hänen suunnitelmansa mahdollisen mepiksi pääsemisen varalle on yksi monipolvisimmista. Essayah ottaisi paikan vastaan, mikäli KD ei nouse hallitukseen, mutta istuisi Brysellissä ainoastaan vuoden 2019 loppuun, kun Suomi on EU:n puheenjohtajana.

Kristillisdemokraatit haluaa EU:sta enemmän irti, ja maataloustuista näpit irti – katso Sari Essayahin vaalitentti suorana klo 8.11


Särestöniemen Ilvekset – maalaus myytiin lähes 115 000 euron hintaan Bukowski-huutokaupassa maanantaina Helsingissä.
 Ilvekset on vuodelta 1972. Teos esittää kahta kyljekkäin seisovaa ilvestä joiden yllä syvänlämmin oranssi aurinko paistaa.
 Vuonna 1981 kuollut kittiläläinen taidemaalari  Reidar Särestöniemi  kuuluu nykyään huutokauppojen kysytyimpiin taiteilijoihin.
 Bukowskin markkintointivastaavan  Ellen Huhtamiehen  mukaan myyjä on ostanut Ilvekset -teoksen aikanaan suoraan taiteilijalta. Myyjä ei halua nimeään julkisuuteen.
 Tiettävästi korkein Särestöniemen teoksesta maksettu hinta on 140 000 euroa. Se maksettiin viime vuonna maalauksesta Omakuva ja ilves.
 Reidar Särestönimen kestävästä suosiosta voi lukea  tästä .

Särestöniemen taulusta jälleen huippuhinta huutokaupassa


Summary: Syynä toiminnan päättymiseen on se, että säätiön rahat ovat loppu.

Saattohoitoa tarjoavan Karinakodin yt-neuvottelut ovat alkaneet. Neuvottelun piirissä on koko Karinakodin henkilökunta, 18 työntekijää.
 Lounais-Suomen saattohoitosäätiön mukaan Karinakodin toiminta loppuisi kesäkuun loppuun mennessä, eikä uusia potilaita enää otettaisi toukokuun jälkeen vastaan.
 Lounais-Suomen saattohoitosäätiön hallintoneuvosto ilmoitti pari viikkoa sitten, että  Karinakodin toiminta lakkautetaan . Syynä on vuosia jatkunut tappiollinen toiminta.
 – Taloudellinen tilanne on yksinomaan syy tähän nyt päädyttyyn ratkaisuun. Säätiön varallisuus riittää tällä hetkellä ylläpitämään toimintaa kahdesta kolmeen kuukautta. Tällöin voidaan vielä maksaa henkilökunnalle irtisanomisajan palkat, sanoo Lounais-Suomen saattohoitosäätiön asiamies Ville Viitanen.
 Lounais-Suomen saattohoitosäätiön asiamies Ville Viitanen Yle/Pontus Nyqvist
 Viitanen kertoo, että taloudelliset vaikeudet ovat kestäneet jo vuosia ja tappiota on kertynyt noin 1,8 miljoonaa euroa. Tappiota on katettu satunnaisilla testamenttilahjoituksilla, joiden varanto on nyt kulutettu loppuun.
 Karinakodissa käytiin jo viime vuoden alussa yt-neuvottelut, joiden yhteydessä vähennettiin avustavaa henkilökuntaa. Myös potilaspaikkoja on jouduttu vähentämään 20 paikasta 15 potilaspaikkaan. Paikat eivät ole täynnä, sillä kuluvan vuoden käyttöaste oli maaliskuun loppuun mennessä vähän yli 60 prosenttia.
 – Lounais-Suomen saattohoitosäätiön osalta tilanne on melko mahdoton. Se noudattaa säätiölakia, jossa edellytetään vastuullista päätöksentekoa ja taloudenpitoa. Jos toimintaa alettaisiin tästä eteenpäin tekemään esimerkiksi lainarahalla toimisi säätiö silloin vastuuttomasti, sanoo asiamies Ville Viitanen.
 "Hyvä työ tehdään loppuun asti"
 Työntekijät ovat surullisia  ja hämmentyneitä tilanteesta. Huonosta taloudellisesta tilanteesta ollaan oltu tietoisia, mutta tieto saattohoitokodin lakkauttamisesta oli yllätys. Kaikesta huolimatta työ hoidetaan.
 – Meillä on täällä hyvä työporukka. Hyvä työ tehdään loppuun asti, sanoo vastaava hoitaja Satu Nurmela.
 Karinakodin vastaava hoitaja Satu Nurmela Petra Ristola / Yle
 Karinakodin tyylisiä saattohoitokoteja on Turun lisäksi Helsingissä, Hämeenlinnassa ja Tampereella. Kunnat ovat viime vuosina sosiaali- ja terveysministeriön kehotuksesta kehittäneet omaa saattohoitoaan, joten laitosmaisen hoidon tarve on vähentynyt. Lisäksi kotisaattohoito on yleistynyt.
 Karinakodin potilaat ovat pääosin turkulaisia, mutta potilaita on tullut saattohoitokotiin myös muualta Varsinais-Suomesta sekä Uudeltamaalta ja Hämeestä.
 Saattohoidon kehitys jatkuu
 Turun SDP:n valtuustoryhmä  on vaatinut kannanotossaan , että Karinakodin toiminta jatkuu. Ryhmä esittää, että mahdollisesti Turun kaupunki voisi ottaa toiminnan haltuun.
 – Säätiö on toki avoin sellaisille ehdotuksille, jolla sillä taataan rahoitus siinäkin tilanteessa kun kysyntää on vähemmän kuin tarvitsemamme 15 paikkaa, sanoo Lounais-Suomen saattohoitosäätiön asiamies Ville Viitanen.
 Lounais-Suomen saattohoitosäätiö jatkaa säädekirjan mukaista toimintaansa, vaikka Karinakoti lakkautetaan. Viitasen mukaan mitään lukkoon lyötyä toimintatapaa ei vielä ole, mutta keskusteluissa on mainittu muun muassa palliatiivisen hoivan ja saattohoito-osaamisen kouluttamisen tukeminen.
 – Säätiö on luonnollisesti enemmän kuin surullinen tästä kehityksestä, joka on johtanut nyt tehtyihin ratkaisuihin, mutta tahtoo osaltaan jatkaa tärkeän saattohoitotyön kehittämistä jatkossa toisin muodoin, sanoo asiamies Viitanen.
 Karinakodin vastaava hoitaja Satu Nurmela haluaa edelleen uskoa, että lakkautuspäätökseen tulee muutos.
 – Toivon pientä ihmettä. Meidän toive on, että meitä olisi tarvittu ja olisimme saaneet jatkaa tätä tärkeää työtä. Suurin toive on se, että jokainen ihminen tulee kuoleman lähellä hoidetuksi.

Karinakodin toiminta päättyy kesällä – "Toivon pientä ihmettä" – työntekijät haluaisivat jatkoa


Summary: Yhdysvallat epäilee Iranin suunnittelevan iskua joukkojaan vastaan.

Yhdysvaltain ja Iranin välit ovat kiristyneet entisestään, kun presidentti  Donald Trumpin  hallinto syyttää Irania suunnitelmista hyökätä amerikkalaisjoukkojen kimppuun Irakissa tai Syyriassa.
 Lisäksi Iran on antanut ymmärtää, että se piakkoin rikkoo osaa vuonna 2015 solmitusta ydinsopimuksesta. Trump on irtautunut kyseisestä sopimuksesta ja asettanut Iranille talouspakotteita.
 Kiristyneen tilanteen vuoksi Yhdysvallat lähettää Lähi-Itään lentotukialuksen ja pommikoneita.
 – Se mihin olemme pyrkineet, on että Iran käyttäytyisi kuin normaali valtio, totesi Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  maanantaina Rovaniemellä.
 Iranin ulkoministeri  Mohammad Javad Zarif  kertoi äskettäin Reutersille uskovansa että presidentti Trump ei tahdo sotaa Iranin kanssa. Mutta hänen mukaansa niin sanottu ”B-ryhmä” voi ärsyttää Trumpin konfliktiin.
 Tähän ”-ryhmään kuuluvat Iranin ulkoministerin mukaan turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  ja Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu .
 Aiheesta lisää:
 Iranin presidentti avautui väleistä Yhdysvaltoihin: "Jännitteet huipussaan, ovat koonneet kaikki voimansa meitä vastaan"
 Pompeo: Yhdysvallat ajaa Iranin joukot pois Syyriasta
 Iran kertoo etsivänsä kiertotien Yhdysvaltojen pakotteille – "Olemme taloussodassa kiusantekijän kanssa"

Yhdysvallat lähettää Persianlahdelle lentotukialuksen ja pommikoneita


Summary: Danske Bankin ja Arkwrightxin kyselyyn vastasi lähes 700 startupeissa työskentelevää Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa.

Suomalaiset kasvuyritykset eli startup-yritykset maksavat matalinta palkkaa työntekijöilleen neljän Pohjoismaan startup-yrityksistä.
 Bruttopalkan ero Suomen ja Pohjolan palkkakuninkaan Tanskan ja välillä on 1400 euroa kuussa ostovoimakorjatuilla luvuilla. Tulos selviää Danske Bankin ja Arkwrightxin kyselystä, johon vastasi lähes 700 startupilaista johdosta työntekijään.
 Suomalaisessa startupissa työskentelevän keskiansio on 3 538 euroa kuussa, kun suomalaisten kuukausikeskiansio on Tilastokeskuksen mukaan noin 3 395 euroa.
 – Keskeinen yllätys oli se, että aloittavassa yrityksessä, jolla ei ole liiketoimintaa ja kassavirtaa, pystytään kuitenkin tienaamaan keskimäärin keskivertosuomalaisen palkkatulon verran kuukausi- ja vuositasolla. Se on enemmän kuin odotimme, sanoo Danske Bankin startup-yhteistyöstä vastaava johtaja  Teppo Havo .
 – Eli startupeissa ei syödä pelkästään tonnikalaa ja riisiä, vaan näyttää siltä, että ihan kohtuulista elintasoa pystytään pitämään yllä, Havo sanoo.
 Teppo Havo vastaa startup-yhteistyöstä Danske Bankissa.  Markku Pitkänen / Yle
 Miehillä suuremmat palkat
 Parhaat palkat startupeissa ovat johdossa ja teknologiaan liittyvissä tehtävissä. Miesten palkat ovat keskimäärin suurempia kuin naisten.
 – Olihan se aika ikävä taas nähdä, että startup-puolellakin näin on. Etenkin ikävää oli, että mitä seniorimpi paikka tai mitä isompi firma, sitä isompi oli ero naisten ja miesten palkassa, kertoo helsinkiläisen startup-yritys Quicksaven toimitusjohtaja  Elina Arponen .
 Havon mukaan Startupeissa työskentelevien miesten osuus yritysten omistuksesta on keskiarvoisesti naisvastaajia suurempi. Lisäksi miesten keskimääräinen työaika on 3,5 viikkotuntia pidempi.
 – Jos tätä käytetään selittävänä tekijänä, niin se selittää suurimman osan tästä palkkaerosta, Havo kertoo.
 Lyhin työviikko Suomessa
 Lyhintä työpäivää tehdään suomalaisissa startupeissa: keskimäärin 42 työtuntia viikossa. Pisintä taas on Norjassa: 49 työtuntia viikossa. Tanskassa työviikon keskipituus on 44 tuntia ja Ruotsissa 46 tuntia.
 Startup-yrittäjä Elina Arponen pettyi siihen, että startupeissakin miesten palkat ylittävät naisten tulot.   Markku Pitkänen / Yle
 – Mä kyllä painottasin sitä, että tärkeämpää on mitä tehdään kuin paljonko tehdään, Arponen arvioi.
 Kyselyn mukaan startupin perustajat tekevät keskimäärin kahdeksan tuntia pidempää työviikkoa kuin ei-perustajat.
 – Suomalaisten muita matalampaa viikkotuntimäärää selittää osin se, että naapurimaissa vastaajissa oli suhteellisesti enemmän omistajayrittäjiä, joiden viikkotunnit ylittävät hyvin usein 50 tunnin rajapyykin, Havo kertoo.
 Kyselyn mukaan norjalaiset työntekijät ovat muita yleisemmin myös yrityksen osakkaita (69%). Suomessa 38 prosenttia startupeissa työskentelevistä on samalla omistaja.
 Suomessa arvioidaan olevan 5 000–7 000 startup-yritystä ja yhdessä startupissa työskentelee tyypillisesti muutama työntekijä. Startup-sektorilla työskentelee kaiken kaikkiaan 10 000–20000 työntekijää.

Kysely: Startupit maksavat Suomessa pienintä palkkaa neljästä Pohjoismaasta – työviikkokin on lyhyempi


Yhdysvaltain valtiovarainministeriö ei suostu luovuttamaan presidentti  Donald Trumpin  verotietoja kongressille. Kongressin demokraattiedustajat ovat vaatineet nähtäväkseen Trumpin verotietoja viimeisen kuuden vuoden ajalta.
 Valtiovarainministeri  Steven Mnuchin  totesi kirjeessään, että demokraattien vaateelta puuttuu laillinen perustelu, eikä ministeriö siksi voi luovuttaa tietoja.
 – Täten ilmoitan, että ministeriö ei voi laillisesti toteuttaa valiokunnan pyyntöä, Mnuchin kirjoitti lausunnossaan.
 Edustajainhuoneen valiokunta tutkii Trumpin liiketoimia ja mahdollista verovälttelyä. Se on pyytänyt Trumpin henkilökohtaisia ja hänen liiketoimintaansa liittyviä verotietoja nähtäväkseen.
 Toisin kuin muut viime vuosikymmenien presidentit ja presidenttiehdokkaat, Trump on kieltäytynyt julkistamasta verotietojaan.
 Demokraattien takarajoilla ei vaikutusta
 Demokraatit ovat aiemmin patistaneet valtiovarainministeriötä Trumpin verotietojen julkistamisessa asettamalla useamman takarajan tietojen luovuttamiselle. Niistä ministeriö ei kuitenkaan ole piitannut.
 Mnuchin on kritisoinut takarajoja keinotekoisiksi. Hän on myös varoittanut, että verotietojen pyyntö voi toimia ennakkotapauksena verovirasto IRS:n käyttämisestä poliittisena aseena ja että pyyntö uhkaa veronmaksajien yksityisyyttä.
 Valtiovarainministeriön ilmoituksen jälkeen edustajainhuoneen valiokunnan demokraattipuheenjohtaja  Richard Neal  kertoi konsultoivansa lakimiestä ja päättävänsä sitten mahdollisista vastatoimista.
 Gallupeissa Trumpin kannatus nousussa
 Käynnissä olevista tutkinnoista huolimatta Trumpin kannatus näyttää nousevan. Yhtenä syynä tähän lienee varsinaisen emotutkinnan, erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  johtaman Venäjä-tutkinnan loppuminen.
 Viimeisimpien mielipidemittausten mukaan Trumpin toimet presidenttinä hyväksyy 46 prosenttia vastaajista. Maaliskuun alussa hänen toimensa hyväksyi vain ennätyksellisen alhaiset 39 prosenttia.
 Samaan aikaan 50 prosenttia vastaajista ei kuitenkaan hyväksy Trumpin toimia.
 Mielipidemittaus tehtiin huhtikuun lopussa.

USA:n valtiovarainministeriö ei suostu luovuttamaan Trumpin verotietoja kongressille


Summary: Neuvottelut olivat jo vaakalaudalla, kun kiinalaiset suivaantuivat Trumpin uhkauksesta korottaa rangaistustulleja.

Yhdysvaltalaislähteiden mukaan kiinalainen kauppaneuvotteludelegaatio matkustaa kuitenkin Washingtoniin loppuviikosta.
 Delegaation piti olla Yhdysvalloissa jo keskiviikkona, mutta nyt neuvottelut on siirretty torstaille ja perjantaille.
 Neuvottelut olivat jo vaakalaudalla, kun kiinalaiset suivaantuivat presidentti  Donald Trumpin  uhkauksesta korottaa rangaistustulleja 200 miljardin dollarin arvoisen kaupan osalta kymmenestä prosentista 25 prosenttiin.
 Korotukset astuisivat presidentti Trumpin mukaan voimaan perjantaina.
 Yhdysvaltain neuvottelijat uskovat, että Kiinan puolelta neuvotteluihin osallistuu myös pääneuvottelija varapääministeri  Liu He .
 – Trump haluaa sopimukselta merkittäviä rakenteellisia muutoksia Kiinan kanssa käytävään kauppaan. Neuvotteluissa ei olla vielä siellä asti, totesi neuvotteluihin osallistuva Yhdysvaltain kauppaedustaja  Robert Lighthizer .
 Lighthizerin mukaan viimeisen viikon aikana neuvottelut ovat menneet takapakkia, kun Kiina on vetäytynyt joistakin tärkeistä neuvotelluista sitoumuksistaan.
 Valtiovarainministeri  Steven Mnuchin  puolestaan kertoi toimittajille, että olisi valitettavaa, jos kaksi maailman suurinta taloutta eivät pääse sopimukseen kaupankäynnistään.
 Aiheesta lisää:
 Trumpin tulliuhkaukset saivat pörssit alamäkeen – myöhemmin lasku pysähtyi
 Trump vaatii Kiinaa poistamaan tullit maataloustuotteilta –  Yhdysvallat ja Kiina ovat lähellä kauppasopimusta

USA:n ja Kiinan kauppaneuvottelut toteutuvat uhkailuista huolimatta tällä viikolla


Suomessa on kiinnitettävä huomiota erityisesti heikoimmassa asemassa olevien nuorten töihin ja opiskelemaan pääsemiseen.
 Näin ohjeistaa teollisuusmaiden yhteistyöjärjestö OECD tänään julkaistussa  maakohtaisessa raportissaan .
 Raportissa todetaan, että Suomessa tulisi esimerkiksi yksinkertaistaa tukijärjestelmää ja helpottaa korkeakoulutukseen pääsyä. Suosituksilla pyritään siihen, että yhä harvempi alle 30-vuotias nuori jäisi ilman työ- tai opiskelupaikkaa
 OECD:n raportti käsittelee nuorille suunnattujen palveluiden toimivuutta. Vastaava on aiemmin tehty yhdeksässä maassa.
 Suomen maa-arviointi toteutettiin keväällä 2018. Sen tilasivat opetus- ja kulttuuriministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö sekä työ- ja elinkeinoministeriö.
 Suomen pääsykoejärjestelmä yksi valikoivimpia
 OECD:n raportissa Suomelle annetaan muun muassa suositus helpottaa siirtymistä toisen asteen koulutuksesta korkeakoulutukseen.
 Tämä tulisi tehdä esimerkiksi uudistamalla korkeakoulutuksen pääsykoejärjestelmää, joka on OECD:n mukaan yksi valikoivimmista. OECD huomauttaa, että valikoivuus viivästyttää opintojen aloittamista ja pakottaa hakijoita pitämään välivuosia vasten tahtoaan.
 Helsinkiläinen 23-vuotias  Anna Salonen  toivoo yhdenvertaisuutta.
 – Kaikilla pitäisi olla samat lähtökohdat opintojen suhteen, mutta kyllä minusta tuntuu, että ne joilla on varaa, niin he pääsevät opintojen pariin, ja niillä, joilla on työkokemusta, niin he pääsevät töihin.
 Helsingin kaupungilla etsivässä nuorityössä työskentelevä  Iita-Maria Ruponen  toteaa, että pääkaupunkiseudulla nuoret kaipaavat tukea myös esimerkiksi asunnon hankkimiseen ja mielenterveyspalveluiden saamiseen.
 – Pääkaupunkiseudulla on paljon palveluita tarjolla, mutta tieto siitä, miten päästä palveluiden piiriin ja mitä kaikkea on tarjolla, niin sitä on joskus hankala löytää, Ruponen sanoo.
 Yksi kolmesta suomalaisnuoresta saa työttömyyskorvausta
 Raportissa kiinnitettiin myös huomiota siihen, että nuorten työllisyysaste on Suomessa muiden Pohjoismaiden työllisyysasteita heikompi. Se on kuitenkin hieman OECD:n keskiarvon yläpuolella.
 Anna Salosen mukaan nuorilla opiskelun saattaa vaarantaa rahaongelmat, kun taas töihin pääsyä hankaloittaa aiemman työkokemuksen puute.
 – Siinä tulee tämä dilemma, että jos tarvitsee työkokemusta, niin mistä sitä saa, jos ei pääse ensimmäiseen työpaikkaan, Salonen ihmettelee.
 Raportin mukaan suomalaisnuorista joka kolmas saa työttömyyskorvausta, mikä on toiseksi suurin osuus OECD maissa.
 Raportissa huomautetaan, että tuet heikentävät halukkuutta työnhakuun ja tuista luopumiseen. Suomea kehotetaan yksinkertaistamaan tukijärjestelmää ja vahvistamaan nuorten työnhakijoiden aktivointia.

OECD vaatii Suomea kiinnittämään huomiota heikoimmassa asemassa oleviin nuoriin: korkeakoulujen pääsykokeet uudistettava ja tukijärjestelmää yksinkertaistettava


Satakunnan Lennostossa alikersanttina ollut mies on tuomittu esimiesaseman väärinkäytöstä, lievistä pahoinpitelyistä, pahoinpitelystä ja palvelurikoksesta. Miehen pitää maksaa Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan 50 päiväsakkoa, mikä hänen tuloillaan tarkoittaa 300 euroa.
 Yle kertoi ensimmäisenä simputtamisen paljastumisesta  Satakunnan Lennostossa .
 Kohteena oli koko ajan sama varusmies. Tapaukset sattuivat viime kesänä Pirkkalassa.
 Alikersanttia syytetiin siitä, että hän oli laittanut irtohihnan varusmiehen ranteiden ympärille ja kiristänyt hihnaa niin, että siitä oli aiheutunut kipua. Tuvassa alikersantti oli kiertänyt irtohihnan saman varusmiehen kaulan ympärille ja jonkin verran kiristänyt hihnaa.
 Samoin tuvassa alikersantti oli ottanut käteensä kiven ja tehnyt sillä heittoliikkeitä. Tauolla alikersantti oli lyönyt varusmiestä rintaan, yrittänyt potkaista häntä ja yrittänyt ottaa hänestä niskalenkin. Varusmiehelle ei jäänyt vammoja pahoinpitelystä.
 Tuomittu oli myös painostanut varusmiestä kertomaan sopimattoman vitsin sekä tehostanut vaatimustaan vedoten esimiesasemaansa.
 Syyttäjän mukaan alikersantti oli koulutuksessa kertonut, että vankia voidaan lyödä tai kiinniottotilanteessa vankia voidaan ampua varoittamatta. Tämä on vastoin sodan oikeussääntöjä ja turvallisuusmääräyksiä.
 Alikersantti tunnusti esitutkinassa menetelleensä syytteessä kuvatun tavoin. Hän ei saapunut asian käsittelyyn.
 Tuomio ei ole lainvoimainen, eli siitä voi valittaa.
 Lennosto: Nollatoleranssi
 Satakunnan lennoston komentaja  Aki Heikkinen  sanoo, että asiaa alettiin selvittää heti, kun tapaus tuli henkilökunnan tietoon. Asianomistajalla ei ollut vaateita epäiltyä kohtaan, mutta asia siirrettiin syyttäjälle.
 – Satakunnan lennostossa on nollatoleranssi fyysisen koskemattomuuden rikkomisiin, kaikenlaiseen simputtamiseen ja kaikkiin esimiesaseman väärinkäytöksiin puututaan heti, kun niistä saadaan tieto. Tämä tuodaan esille kaikille varusmiesjohtajille puhuttelussa, joka pidetään ennen seuraavan saapumiserän palvelukseen astumista, Heikkinen sanoo.
 Satakunnan lennostossa ei ole tapahtunut vastaavia tapauksia viime aikoina. Lennosto pitää tätä yksittäistapauksena.
 – Kiinnitämme jatkuvasti huomiota siihen, että kaikilla varusmiehillä on matala kynnys ilmoittaa väärinkäytöksistä ja simputuksesta, Heikkinen sanoo.
 Lue lisää:
 Vakava simputtaminen paljastui lennostossa: Alikersanttia syytetään pahoinpitelyistä, kiersi hihnan varusmiehen kaulan ympärille

Alikersantti otti yhden varusmiehen hampaisiinsa ja alkoi simputtaa – tuomittiin sakkoihin


Summary: SDP ja kokoomus jatkavat yhä hallitustunnusteluja eduskunnassa. Aihena muun muassa talous- ja työelämäpolitiikka. Antti Rinne luottaa yhä, että hallitusneuvotteluihin jatkavat puolueet ovat selvillä tiistaina.

SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  jatkaa tiistaina aamulla kello 10 kokoomuksen kanssa keskusteluja hallitusohjelmaneuvottelujen pohjaksi.
 Rinne ehti keskustella kaikkien muiden puolueiden kanssa aikataulun mukaisesti, mutta kokoomuksen kanssa on ollut paljon keskusteltavaa erityisesti talous- ja työllisyyspolitiikasta.
 – Kuten todettu, talouspolitiikan sisältö ja työllisyyspolitiikan linjaukset ja sisältö ovat olleet meille jännitteisiä asioita taaksepäin, niin edelleen on tarvetta ratkaista asioita, Rinne kertoi toimittajaryhmälle illalla eduskunnassa.
 Rinteen mukaan tavoitteena on selvittää, onko SDP:n ja ja kokoomuksen välillä mahdollisuuksia jatkaa varsinaisiin hallitusneuvotteluihin. Siihen Rinne ei antanut valoa, kun kysyttiin, että onko kokoomus edelleen vahvin vaihtoehto hallituksen toiseksi isoksi puolueeksi.
 – Kaikki on vielä auki, Rinne totesi, mutta sanoi edelleen toivonsa, että jatkoneuvottelujen osallistujat olisivat selvillä huomenna.
 Orpo: Henki on ollut rakentava
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  on Antti Rinteen kanssa samoilla linjoilla siitä, mitkä asiat hiertävät eniten puolueiden linjojen välillä.
 – Vielä ei ole valmista. Henki on ollut rakentava, mutta selkeästi on asioita jotka vielä vaativat selvennystä. ne ovat työllisyys ja veropolitiikan puolella. Orpo sanoi.
 Orpon mukaan keskustelu on kuitenkin käytä rakentavassa hengessä. Sitä hän ei tässä vaiheessa osannut arvioida, onko kokoomus lähemppänä varsinaisia hallitusneuvotteluja kuin keskusta.
 – En osaa arvioida. Se on tunnustelija Rinteen käsissä pohtia sitä.
 Rinne haluaa varmuuden kokoomuksen tavoitteista
 Aiemmin illalla hallitustunnustelija Antti Rinnekertoi kello 19 jälkeen tiedotustilaisuudessa eduskunnassa jatkavansa keskusteluja kokoomuksen kanssa.
 – Tarkoitus on nyt löytää se toinen isompi puolue tähän kokonaisuuteen. Meillä on kokoomuksen kanssa vielä aika monta asiaa läpikäymättä, Rinne kertoi toimittajille eduskunnassa.
 Rinteen mukaan aikataulun venymisessä kyse on siitä, että hän haluaa varmuuden kokoomuksen tavoitteista. Hän kiisti illalla, että esimerkiksi puolueiden talouspolitiikan näkemykset hiertäisivät keskusteluja.
 – Ei hierrä tällä hetkellä vielä mitään. Pitää katsoa, löytyykö yhteisiä näkemyksiä niin, että siitä voidaan lähteä rakentamaan yhteistä ohjelmaa.
 Rinne täsmensi Ylen tv-uutisten suorassa lähetyksessä maanantaina kello 20:30, että kahdenväliset keskustelut kokoomuksen kanssa liittyvät talous- ja työelämäpolitiikkaan.
 – Nyt selvitetään, onko edellytyksiä jatkaa, Rinne sanoi suorassa lähetyksessä.
 Lisäksi Rinne kertoi, että hänelle on keskustelujen myötä alkanut hiljalleen muotoutua ajatus hallituspohjasta. Sitä hän ei kertonut, mitkä puolueet varsinaisiin neuvotteluihin lähtevät, mutta vahvisti pyrkivänsä kertomaan asiasta huomenna tiistaina.
 – Kyllä se pikku hiljaa tästä alkaa muotoutua.
 Rinne kertoi Ylelle puolikymmeneltä maanantai-iltana, että keskusteluja kokoomuksen kanssa jatketaan tiistaina aamulla kello 10.

 Rinne: Muiden puolueiden kannat selvät
 Rinne on keskustellut eilen ja tänään kaikkien muiden eduskuntapuolueiden kanssa. Niiden kanssa ei Rinteen mukaan ole tarvetta vastaaville lisäkeskusteluille.
 – Täytyy sanoa että joidenkin puolueiden osalta on ollut helpompi saavuttaa näkemys siitä, jatketaanko vai ei, Rinne sanoi eduskunnan tiedotustilaisuudessa.
 Mitään puoluetta ei ole Rinteen mukaan suljettu pois hallitusneuvotteluista.
 – Muilta osin tällä hetkellä näyttää selvältä, että tiedämme muitten puolueiden konkreettiset näkökulmat tähän jatkoon.
 – Edelleen uskon että huominen on se päivä kun kerrotaan, millä kokoonpanolla lähdetään Säätytalolle yrittämään ratkaisua, Rinne sanoi.
 Perussuomalaiset HS-gallupin kärkeen
 Oman lisänsä neuvotteluihin toi se, että iltapäivällä Helsingin Sanomat  julkaisi gallupinsa , jonka ykköseksi nousi perussuomalaiset.
 Toisena kannatusmittauksessa oli kokoomus, ja hallitustunnusteluita tekevä SDP oli pudonnut kolmanneksi. PS:n puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  kommentoi tulosta HS:lle, että vaalit käytiin puolueen kannalta viikon liian aikaisin.
 Rinne kiisti tiedotustilaisuudessa, että gallupilla olisi vaikutusta hallitustunnusteluihin.
 – Ei ole vaikuttanut millään tavalla. Nämä ovat odotetut gallupit tämän vaalituloksen jälkeen, Rinne sanoi.
 Kokoomuksesta tunnusteluihin astelivat kello 18 kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo , eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kalle Jokinen  sekä valtiosihteeri  Anssi Kujala .
 Edellinen, RKP:n ja SDP:n tapaaminen päättyi hiukan etuajasssa. Siinä missä vihreät ja SDP käyttivät keskusteluille koko niille varatun tunnin, RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  saapui puhemiehen huoneesta noin 45 minuutin jälkeen.
 Keskusteluista ei Henrikssonin mukaan selvinnyt, kumpi ennakoiduista suurista hallitusneuvottelukumppaneista, kokoomus, vai keskusta, olisi Rinteelle mielusampi.
 – Puhuimme siitä, että me haluamme avoimen, demokraattisen Suomen joka vaalii oikeusvaltioperiaatetta ja on kansainvälinen, Henriksson kommentoi tilaisuuden jälkeen.
 RKP:lle tärkeää on Henrikssonin mukaan yhteistyökyky, ja että Suomea viedään positiivisessa hengessä eteenpäin.
 – Pidetään myös huolta siitä, että Suomi pidetään kaksikielisenä maana. Nämä ovat varmasti aika itsestäänselviä asioita, Henriksson lisäsi.
 Hallitustunnustelija Antti Rinne (sd.) ja Anna-Maja Henriksson (r.) eduskunnassa puolueiden kahdenvälisissä keskusteluissa 6. toukokuuta. Pekka Tynell / Yle
 Vasemmistoliitton puheenjohtaja  Li Andersson  ei kommentoinut Rinteen kanssa käytyjä keskusteluja.
 Vihreiden edustajat tapasivat Rinteen ensimmäisenä klo 15. Voiko vihreät pitää hallituspaikkaa jo varmana?
 – Ei meitä sieltä ulosheitetty. Ei mitään dramatiikkaa, selitettiin vihreiden paperin yksityiskohtia, ja keskusteltiin myös sosiaalidemokraattien vastausten yhteensovittamisesta, vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto  kertoi tapaamisen jälkeen.
 Haavisto sanoo, ettei hänelle syntynyt kuvaa Rinteelle mieluisimmasta hallituspohjasta, eivätkä vihreät udelleet tästä asiasta.
 Hallitustunnustelija Antti Rinne (sd.) ja vihreiden Pekka Haavisto eduskunnassa puolueiden kahdenvälisissä keskusteluissa. Taustalla näkyvät SDP:n neuvottelijat Sanna Marin, Antti Lindtman ja Anton Rönnholm sekä vihreiden Satu Hassi. Pekka Tynell / Yle
 Rinne pyrkii ratkaisemaan tänään tai viimeistään huomenna tiistaina, mikä toinen suuri puolue olisi hallitusneuvotteluissa SDP:n kanssa.
 – Minulla on nyt tavoitteena löytää se toinen isompi puolue joka tapauksessa. Se ratkaisee tavallaan sen, millainen kokoonpano hallitukselle on tulossa, Rinne sanoi SDP:n eurovaaliohjelman julkistamistilaisuudessa aamupäivällä.
 Hallitustunnustelija Antti Rinne (sd.) median edessä eduskunnassa kahdenvälisten tunnusteluiden toisena päivänä maanantaina. Pekka Tynell / Yle
 Rinne tapaa vihreiden, vasemmistoliiton, RKP:n ja kokoomuksen edustajat puhemiesneuvoston huoneessa. Kullekin puolueelle on varattu tapaamiseen aikaa tunti. Ensimmäisenä vuorossa olivat vihreät  kello 15 , sitten vasemmistoliitto  kello 16  ja RKP  kello 17.  Viimeisenä Rinteen juttusille pääsi kokoomus  kello 18.
 Yle näyttää Antti Rinteen kommentit suorana  Yle Areenassa  ja tässä artikkelissa keskustelujen päätteeksi kello 19 jälkeen.
 Rinne kävi kahdenväliset keskustelut  sunnuntaina kristillisdemokraattien, perussuomalaisten ja keskustan johdon kanssa.
 Tiistai-iltaan mennessä pitäisi olla selvillä, mitkä puolueet etenevät varsinaisiin hallitusneuvotteluihin.
 Rinteen mukaan suurimmat näkemyserot keskusteluissa liittyivät talous- ja EU-politiikkaan. Mikään puolue ei ole kuitenkaan vielä tippunut pois hallitusneuvotteluista.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson ottaa ryhmäselfietä neuvottelijoiden kanssa eduskunnassa Helsingissä 6. toukokuuta. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Tuleeko sinipuna vai punamulta?
 Heti vaalien jälkeen sinipunahallitusta eli SDP:n ja kokoomuksen muodostamaa hallitusta pidettiin todennäköisenä. Mukaan mahtuisi myös vihreät ja RKP. Tällä kokoonpanolla olisi 108 edustajaa.
 Vasemmistoliittokin mielii hallitukseen, mutta  vasemmistoliitto ja kokoomus hyljeksivät toisiaan.  Kokoomuksen valinta toiseksi suureksi puolueeksi hallitusneuvotteluihin voisi merkitä vasemmistoliiton putoamista pois.
 SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne ja keskustan puheenjohtaja, toimitusministeristön pääministeri Juha Sipilä. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Viikonlopun keskustelujen jälkeen näyttää siltä, että  punamullan  eli SDP:n ja keskustan muodostaman hallituksen osakkeet ovat nousussa hallituspörssissä.
 Ylen tietojen mukaan hallitukseen meno  jakaa keskustan eduskuntaryhmää . Osa jäsenistä haluaisi vaalitappiosta huolimatta hallitukseen vaikuttamaan, osa katsoo opposition paremmaksi vaihtoehdoksi tässä tilanteessa.
 Demareiden puheenjohtaja Antti Rinne löi lisää kierroksia hallituspeliin vihjailemalla  Helsingin Sanomien haastattelussa  kansanrintamasta, johon kuuluisivat SDP:n lisäksi keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP.
 Tällä vaihtoehdolla olisi vankka enemmistö, 117 paikka eduskunnassa, eivätkä pienpuolueet pääsisi vaa'ankieliasemaan.
 Mutta myös keskustan ja vihreiden näkemysten yhteensovittaminen on erittäin vaikeaa, ellei jopa mahdotonta, metsähakkuiden määrä yhtenä esimerkkinä.
 Ajatus punamullasta on saanut perussuomalaisten ja kokoomuksen edustajat hyökkäykseen sosiaalisessa mediassa.
 Kokoomuksen edustajat ovatkin antaneet ymmärtää, että perussuomalaisten kanssa voisi syntyä  yhteinen hallitusohjelma .
 Lue lisää:
 Analyysi: Rinteen hallituksen palaset ovat tukevasti ilmassa ja SDP:n suosio ehti jo romahtaa
 Analyysi: Hallituskysymys jakaa keskustaa ennennäkemättömällä tavalla
 Yle seurasi hallitustunnusteluja – Antti Rinne Ylelle: Yksikään puolue ei ole vielä ulkona hallitusneuvotteluista
 Analyysi: "Punamultaa pukkaa", twiittasi kansanedustaja – miten käy tänään Rinteen keskusteluissa keskustan kanssa?

Rinne jatkaa tiistaina keskusteluja kokoomuksen kanssa


Summary: Arkkitehti Matti Suurosen suunnittelema muovinen huoltoasema päätyi huutokaupassa pääkaupunkiseudulla asuvan yksityishenkilön omistukseen.

Lempäälässä sijaitseva arkkitehti  Matti Suurosen  suunnittelema Casa Finlandia -huoltoasema on löytänyt uuden omistajan.
 Muovinen ja futuristinen huoltoasema myytiin verkon  huutokauppasivustolla  sunnuntaina 29 000 euron hintaan. Huoltoaseman myynnistä kertoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 Huoltoaseman myynyt laitilalainen  Lasse Lemmetti  pettyi myyntihintaan. Hän oli  aiemmin arvioinut  lopullisen myyntihinnan asettuvan 50 000 euron tietämille. Kohdetta katsottiin huutokauppasivustolla yli 30 000 kertaa.
 Design-huoltoaseman uusi osoite ei ole vielä selvillä. Lasse Lemmetin mukaan ostaja sai itselleen rakennuskulttuurihistoriallisesti erittäin merkittävän kohteen.
 – Kyseessä on kuitenkin ainutlaatuinen myyntikohde. Vastaavaa ei todennäköisesti tule koskaan myyntiin.
 Lasse Lemmetin mielestä design-tuotteiden markkina on Suomessa kasvussa, mutta vielä varsin pientä esimerkiksi Ruotsiin verrattuna. Hän kritisoi suomalaisia siitä, etteivät he ymmärrä design-tuotteiden arvoa.
 – Suomalaisilta puuttuu näkemystä. Ehkä se johtuu tästä katajaisen kansan luonteesta.
 Lemmetin mukaan Suomessa kaupanteko vanhoilla design-tuotteilla on vaikeaa, vaikka kohde olisi kuinka uniikki. Suomalainen tinkii aina pyyntihinnasta puolet pois, kun ranskalainen tai saksalainen ostaja pyytää vain tilinumeron.
 – Suomesta katoaa koko ajan designia taukoamattomana virtana ulkomaille, koska suomalaiset eivät ole valmiita maksamaan samaa hintaa, mitä siitä saa ulkomailla.
 Lisää aiheesta:
 Muovista huoltamoharvinaisuutta kaupataan purettavaksi – suunnittelija muistetaan lentävää lautasta muistuttavasta talosta
 Muovista huoltamoharvinaisuutta kaupataan purettavaksi – suunnittelija muistetaan lentävää lautasta muistuttavasta talosta
 Venturo oli futuristinen bensis
 Muovi toi avaruusajan 70-luvun koteihin – luonnonläheinen nykysisustaja suosii kierrätysmateriaaleja

Futuristinen huoltoasemaharvinaisuus kiinnosti kymmeniä tuhansia, mutta hinta jäi vaatimattomaksi – "Johtuu tästä katajaisen kansan luonteesta"


Summary: Kerava kunnosti seitsemän asemalle hylättyä pyörää ja toi ne yhteiskäyttöön kaupunkilaisten iloksi.

Keravalla on otettu perjantaina käyttöön uudenlaiset yhteiskäyttöpyörät. Pyörät ovat Keravan asemalle hylättyjä pyöriä, jotka on kunnostettu ja otettu yhteiskäyttöön omistajien puuttuessa.
 Yhteiskäyttöpyöriä ei voi lukita eikä varata, vaan ne ovat aina seuraavan käyttäjän käytettävissä. Pyöriä on tällä hetkellä seitsemän kappaletta ja niiden käyttö maksutonta.
 Kaupunkipyörän tunnistaa vihreästä teippauksesta ja kyltistä, jossa kerrotaan lyhyesti käyttöohjeet.
 Kaupungin pyöräkampanjan tarkoitus on lisätä yhteisöllisyyttä ja vähentää luvattomasti lainattujen polkupyörien määrää. Keravan kaupunki toivoo, että pyörät olisivat käytössä pitkään ja niistä pääsisi nauttimaan mahdollisimman moni.
 Tapahtumatuottaja  Nina Roisko  Keravan kaupungilta kertoo, että vastaanotto uudenlaisille kaupunpyörille on ollut sosiaalisen median perusteella hyvä.
 – Valitettavasti viikonlopun aikana on tehty myös tihutöitä. Yksi pyörä on jo noudettu kunnostukseen. Tämä riski toisaalta tiedettiin etukäteen, että ilkivaltaa voi sattua, Roisko kertoi Ylen aamu-tv:ssä.

Kerava toi kaupunkilaisten käyttöön uudenlaisia kaupunkipyöriä, joita ei lukita eikä varata – yksi pyörä rikottiin ensimmäisen viikolopun aikana


Summary: Omatoimisen tutkinnan taustalla oli ajatus, että poliitikot olivat vaikuttaneet poliisin toimintaan.

Käräjäoikeudessa on tänään luettu syytteet kahdelle Helsingin poliisissa työskennelleelle miehelle. Syyttäjän mukaan toinen miehistä rikkoi virkavelvollisuuttaan ryhtymällä oma-aloitteisesti selvittämään vanhaa rikostutkintaa kokoomuksen entisestä puoluesihteeristä  Harri Jaskarista .
 Omatoimisen tutkinnan taustalla oli ajatus siitä, että silloiset ykkösrivin poliitikot olisivat päässeet vaikuttamaan tutkintaan.
 Syytetty on esitutkinnassa myöntänyt selvitelleensä vuosina 2017–2018 vanhaa rikostutkintaa, mutta kiistää syyllistyneensä rikokseen.
 Virkavelvollisuuden rikkomisen lisäksi miestä syytetään virkasalaisuuden rikkomisesta. Syyttäjän mukaan mies paljasti omatoimisen tutkintansa aikana salassa pidettävää tietoa ainakin yhdelle toimittajalle. Asiakirjat sisälsivät muun muassa syyttäjän mukaan yksityiselämään liittyviä ja terveystietoja.
 Helsingin käräjäoikeus on määrännyt epäiltyjen virkarikosten uhrin henkilöllisyyden salassa pidettäväksi 60 vuoden ajaksi. Salaamista oikeus perustelee sillä, että asiaan liittyy erityisen arkaluonteisia yksityiselämään liittyviä seikkoja.
 – (Niiden) julkitulo ja kytkeytyminen asianomistajan henkilöön nyt saattaisi aiheuttaa hänelle merkittävää haittaa tai vahinkoa, päätöksessä perustellaan.
 Tolvasesta levitettiin syyttäjän mukaan valheellisia vihjauksia
 Syyttäjän mukaan omatoimista tutkintaa toimittanut ja toinen poliisimies esittivät viime vuonna kansanedustaja  Kari Tolvasesta  (kok.) valheellisia vihjauksia. Tolvanen on aiemmin työskennellyt Helsingin poliisissa rikosylikomisariona.
 Syytetyt olivat poliisikuulustelussa sanoneet, että Tolvanen olisi keväällä 2006 rikostutkinnan johtajan esimiehenä toimiessaan määrännyt Jaskaria koskevan paritusjutun tutkinnan lopetettavaksi. Syyttäjän mukaan väite on valheellinen ja on voinut aiheuttaa Tolvaselle kärsimystä ja vahinkoa.
 Tolvanen kommentoi tapausta STT:lle helmikuussa. Hän kummasteli sitä, että hänet on yhdistetty väitteissä poliittiseen koplaukseen ikivanhassa tutkinnassa.
 – Vuonna 2006 ei ollut villeimmissä mielikuvissakaan, että olisin kansanedustajana tai jonkin poliittisen liikkeen jäsenenä, Tolvanen sanoi STT:lle.
 Omatoimisesta tutkinnasta ja kunnianloukkauksesta syytetylle vaaditaan sakkorangaistusta. Toiselle miehelle syyttäjä vaatii ehdollista vankeutta kunnianloukkauksesta ja perättömästä lausumasta viranomaismenettelyssä.
 Valtaosa Harri Jaskarin rikosepäilyistä kuivui kasaan
 Helsingin poliisi epäili Harri Jaskaria vuonna 2006 useista rikoksista. Lähes kaikki epäilyt kuivuivat kasaan viimeistään oikeudenkäynnin aikana. Esimerkiksi epäily parituksesta kaatui jo syyteharkinnassa.
 Tapahtumat liittyivät Jaskarin aiempaan seurustelukumppaniin, jonka kertomus kuitenkin muuttui esitutkinnan aikana.
 Oikeus tuomitsi Jaskarin lopulta vain laittomasta uhkauksesta. Hän menetti paikkansa puoluesihteerinä.
 Syyttäjä  Jukka Haavisto  on tutkinut poliisien omatoimista poliisirikostutkintaa, eikä ole löytänyt perusteita epäillä minkäänlaista vilunkia vuoden 2006 tutkinnassa.
 Epäillyn omatoimisen tutkinnan taustaväitteinä oli STT:n tietojen mukaan muun muassa se, että silloinen pääministeri  Matti Vanhanen  (kesk.) olisi tavannut rikosylikomisario Kari Tolvasta puistossa yöllä ja päässyt vaikuttamaan tutkintaan.
 Vanhasta on kuultu uusimmassa tutkinnassa todistajana. Hänen mukaansa väitteet kuulostivat absurdilta, monimutkaisilta ja aivan vierailta.
 – En saanut kiinni oikein, että mistä oli kyse, Vanhanen sanoo STT:lle.

Syyttäjä: Poliisi tutki laittomasti vanhaa Harri Jaskari -juttua ja poliisikansanedustaja Kari Tolvasen kunniaa loukattiin