Summary: Valvontasuunnitelman mukaiset tarkastukset nojaavat Valviran valvontaohjelmaan. Tarkastettavat asiat ulottuvat ruokalistoista omavalvontaan ja henkilöstön jaksamiseen.

Kunnat ovat tarkastaneet vanhustenhoivan yksiköitä kiihtyvään tahtiin viime viikkoina esiin nousseiden epäkohtien ja ongelmien vuoksi. Lisäksi aluehallintovirastot ja Valvira ovat ennalta ilmoittamattomia tarkastuksia vanhusten asumispalveluyksiköihin eri puolilla maata.
 Esimerkiksi Keski-Pohjanmaalla kuntien valvontavastuuta kantava sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä Soite on tehnyt alkuvuodesta jo 15 tarkastuskäyntiä, näistä yllätystarkastuksia reilu puolet.
 Valvontasuunnitelman mukaisissa tarkastuksissa käytetään Valviran vuosittain määrittelemää ohjelmaa, kertoo hoidon ja hoivan toimialuejohtaja  Maija Juola  Soitesta.
 Läpi käydään ensinnäkin yksikön omavalvonta: miten toimii, onko suunnitelma päivitetty ja tietääkö henkilöstö, mitä se pitää sisällään. Tarkoituksena on varmistaa, etteivät laaditut paperit jää vain lauseiksi paperille.
 – Valvontaohjelman keskeisiä asioita on käydä haastattelulla läpi, onko henkilöstö sisäistänyt, mitä omavalvontasuunnitelmassa lukee ja toteutuuko se käytännössä, sanoo Juola.
 Laki vaatima omavalvontasuunnitelma on Juolan mukaan kuin käyntikortti yksikköön: sen lukemalla saa kokonaiskuvan yksiköstä ja sen toiminnasta. Suunnitelman on myös oltava nähtävillä ja ajantasalla aina vaikkapa vastuuhenkilöiden muuttuessa.
 Samoin tarkastetaan henkilöstön pätevyys: ovatko yksikön työntekijät sosiaali- ja terveydenhuollon ammattihenkilöitä.
 Lisäksi lääkehoidon luvat käydään läpi joka kerta. Yksikön esimiehen pitää huolehtia siitä, että lääkehoitoa toteuttavat vain ne, joilla on voimassa oleva lupa. Käytännössä esimerkiksi työvuorotaulukoissa voidaan merkitä koodeilla, kenellä on lääkehoidon lupa – ja erityisesti kenellä sitä ei ole.
 Jouni Immonen / Yle
 Tarkastuksessa valvotaan myös sitä, miten asiakkaan itsemääräämisoikeus toteutuu. Selväksi pitää käydä, näkyykö asiakkaan oma näkemys, miten se on kirjattu ja saatu selville eli onko esimerkiksi omainen ollut paikalla. Ja tietysti se, kuinka asiakkaan näkemystä toteutetaan.
 – Esimerkki itsemääräämisoikeudesta on vaikkapa se, miten asukkaan ulkoilu on järjestetty. Asiakaskertomuksesta katsotaan, onko ulkoilu toteutettu, kuten suunnitelmaan on kirjattu. Jollei ole, selvitetään miksi ei, kuvaa Juola.
 Myös ravitsemusta seurataan. Yksikön ruokalistan on oltava nähtävillä, ja valvontakäynti pyritään aina järjestämään joko lounaan tai päivällisen ajaksi. Tarkoitus on katsoa, saako asiakas sitä mitä lista lupaa.
 Tarkastettaviin asioihin kuuluu myös riskienhallinta: onko yksikössä tehty riskianalyysi ja toimintasuunnitelma esimerkiksi sähkökatkon varalta.
 – Pitää muistaa, että meillä voi olla 50-paikkaisia yksiköitä. Mitä esimerkiksi olisi ruokana, jos ei olisi sähköä, jolla sitä lämmittää? kysyy Juola.
 Henkilökunnan hyvinvointiinkin kiinnitetään huomiota.
 – On olennaista, miten hyvinvoivaa tai stressaantunutta henkilökunta on. Se vaikuttaa suoraan siihen, millainen on asiakkaan kokema hoidonlaatu.
 Keski-Pohjanmaalla asiakkaiden turvallisuus ei ole vaarantunut
 Vanhusten hoivakoteihin on tehty Keski-Pohjanmaalla aiempaa enemmän tarkastuksia ympäri Suomen paljastuneiden epäkohtien takia. Poikkeuksellisesti tarkastuksia on tehty jopa yöllä ja aiempaa useammin ennalta ilmoittamatta.
 Maakunnan hoivakoteja valvoo ja tarkastaa myös itse hoivapalveluita järjestävä sosiaali- ja terveyskuntayhtymä Soite.
 Niissä on paljastanut puutteita, mutta erittäin vakavia tapauksia tai mitään vanhusten turvallisuuden vaarantanutta ei ole tullut esiin. Tähän mennessä vakavin tapaus paljastui Kokkolassa Esperi Caren hoivakoti  Fionassa, jossa oli tarkastushetkellä liian vähän hoitajia .
 Yksityisissä hoivakodeissa muutamilta hoitajilta on puuttunut lääkehoidon lupa, lisäksi viriketoimintaa ei ole yhdessä yksikössä pystytty väliaikaisesti järjestämään. Soite velvoittaa kaikkia laitoksia järjestämään viriketoimintaa, se on kirjattu puitesopimukseen.
 Päivittämättömiä tai puutteellisia omavalvontasuunnitelmia on ollut sekä Soiten omissa että yksityisissä hoitolaitoksissa. Niistä on saattanut puuttua esimerkiksi vastuuhenkilöiden nimet ja yhteystiedot.
 Osassa laitoksista ovat puuttuneet ilmoitustaululta sosiaali- ja potilasasiamiehen yhteystiedot, joiden on oltava julkisesti nähtävillä.
 Keski-Pohjanmaalla Soitella on omia vanhusten hoitolaitoksia 17, joissa asuu noin 440 vanhusta. Yksityisten ylläpitämissä yhdeksässä yksiköissä asuu 220 vanhusta. Vanhuspuolella on yksi kokoaikainen valvontapäällikkö.

Onko henkilöstö pätevää, lääkeluvat kunnossa ja saako vanhus sitä ruokaa, mitä lista lupaa? Muun muassa näitä asioita hoivakodeissa valvotaan


Koko Stora Enson Oulun tehtaan väki marssii ulos tiistaiaamuna kello 6 vastatoimena  tänään ilmoitetuille  yhtiön aikeille lopettaa hienopaperin tuotanto kaupungissa.
 Työnseisaus on kahden vuorokauden pituinen. Töihin jää tulematta yli 600 työntekijää Stora Ensolta ja sen kunnossapitoyhtiö Eforalta.
 Kerromme asiasta kohta lisää.

Koko Stora Enson väki marssii ulos tiistaiaamuna Oulussa


Summary: Vuoden 2018 kuvajournalistiksi valittu Touko Hujanen on reportaasiin erikoistunut kuvaaja, joka työskentelee muun muassa New York Timesille.

Touko Hujanen , 32, on valittu vuoden kuvajournalistiksi  Kuvajournalismi 2018  -kilpailussa. Hän voitti myös henkilökuva- ja kuvareportaasisarjat.
 Puhelimen päähän tavoitettu Hujanen iloitsee siitä, että kuvasta on tullut aikamme “lingua franca” eli yleiskieli.
 – Kaikki puhuvat sitä. Se on todella hyvä tapa saada ihmiset katsomaan tiettyjä asioita, Hujanen toteaa.
 Asialla on myös käänteinen puoli. Kuvaajien työn täytyy Hujasen mukaan muuttua, koska myös muut kuin kuvaajat ovat kuvavirran äärellä.
 – Se tarkoittaa sitä, ettemme voi enää ottaa yksittäisiä kauniita ja upeita kuvia, koska maailma on täynnä niitä, Hujanen toteaa.
 Hänen mukaansa kuvaajien täytyy keskittyä paljon pienempiin ja intiimimpiin asioihin.
 – Se on se kuvaajan työ tänä päivänä, Hujanen selventää.
 "Metsäperhe". Touko Hujanen
 Kuvaajien täytyy hänen mukaansa myös sitoutua paikkoihin, joissa kuvataan.
 – Niihin täytyy juurtua. Se on se muutos kuvaajien työssä, Hujanen sanoo.
 Hänen voittoisa reportaasinsa  Metsäperhe  kuvaa hyvin Hujasen ideologiaa. Hän kuvasi pitkään Pohjois-Karjalassa asuvan Maria Dorffin ja Lasse Nordlundin elämää. Pariskunnan on tarkoitus perustaa Valtimolle omavara-opisto, jonka ideaa pidetään maailmanlaajuisesti ainutlaatuisena.
 Dorffin ja Nordlundin toiminta nostaa Hujasen mukaan esille elämän peruskysymyksiä, kuten sen, millainen arvopohja ihmisiä ympäröi. Mistä tulevat esimerkiksi ruoka ja talot, joissa asumme?
 – Se tuntui sellaiselta asialta, että siitä täytyi alkaa tehdä isompaa juttua, Hujanen sanoo.
 Hänen kuvareportaasinsa on juryn mukaan osuva provokaatio nyky-yhteiskuntaamme. Lisäksi kuvasarja on kansainvälistä tasoa, jury perustelee.
 "Metsäperhe". Touko Hujanen
 VOITTAJAT:
 Kuvajournalisti 2018 TOUKO HUJANEN
 Vuoden lehtikuva 2018 JOONAS BRANDT
 Reportaasi 2018 TOUKO HUJANEN
 Kuvaessee 2018 MIKKO SUUTARINEN
 Uutiskuva 2018 ANTTI YRJÖNEN
 Henkilökuva 2018 TOUKO HUJANEN
 Urheilukuva 2018 RIO GANDARA
 Uusi kuvajournalisti 2018 JOONAS VOHLAKARI
 Video 2018 JANNE JÄRVINEN
 Yleisön suosikki 2018 MEERI KOUTANIEMI
 Vuoden lehtikuvan otti Joonas Brandt. "Meditaatiohetki Malmin seurakunnan rippikoululeirillä Lohjalla". Joonas Brandt.
 Kuvajournalismi-kilpailu tunnettiin aiemmin Vuoden lehtikuvat -kilpailuna. Kisassa palkitaan edellisen vuoden parhaat kuvat ja videot useassa eri sarjassa. Tänä vuonna kilpailuun osallistui noin sata valokuvaajaa yli 2 000 kuvalla.
 Tuomareina toimivat tukholmalainen Dagens Nyheter -lehden kuvajournalisti  Paul Hansen , helsinkiläinen dokumentaristi ja valokuvaaja  Hannamari Shakya  ja vaasalainen valokuvaaja  Katja Lösönen .
 Suomen kuvajournalistit on järjestänyt kilpailua vuodesta 1962.

Vuoden kuvajournalisti: “Kuvaajat eivät voi enää ottaa kauniita ja upeita kuvia –  maailma on täynnä niitä”


Summary: Katso suoraa lähetystä ja lue Ylen asiantuntijoiden liveanalyysia.

Eduskuntapuolueiden puheenjohtajien tentit alkavat tänään maanantaina kello 21.
 Ensimmäisenä puheenjohtajana tentattavaksi tulee RKP:n  Anna-Maja Henriksson . Lue ja  katso tästä ennakkohaastattelu.  Olisin paras pääministeri, koska"minulle koko Suomi on tärkeä. Olen hyvä sillanrakentaja ja pystyn rakentamaan siltoja suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi", Henriksson sanoo haastattelussa.
 Tulevissa  eduskuntavaaleissa RKP:llä tavoittelee paluuta hallituks een. Hallituksessa RKP palauttaisi Suomen kaksikielisyyden jälleen kunniaan.
 Puheenjohtajia suorassa lähetyksessä tenttaavat toimittajat  Kirsi Heikel  ja  Olli Seuri . Toimittaja  Marja Sannikka  juontaa lähetystä, jossa puoluejohtajat pitävät myös suoran televisioidun puheen.
 Tämä artikkeli muuttuu suoraksi lähtykseksi ja liveanalyysiksi viisitoista minuuttia ennen tentin alkua. Vaalitenttiä analysoivat politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  ja puhetaidon kouluttaja  Antti Mustakallio  sekä Ylen  Heikki Valkama.
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä seuraavan kahden viikon aikana
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat huomisesta aina torstaihin saakka ja taas ensi viikon maanantaina
 Tiistai 19.3.  Sari Essayah , KD Keskiviikko 20.3.  Juha Sipilä , Keskusta Torstai 21.3.  Pekka Haavisto , Vihreät Maanantai 25.3.  Antti Rinne , SDP Tiistai 26.3.  Petteri Orpo , Kokoomus Keskiviikko 27.3.  Li Andersson , Vasemmistoliitto Torstai 28.3.  Jussi Halla-aho , Perussuomalaiset Maanantai 1.4.  Sampo Terho , Siniset
 Lue lisää:
 Hallituksen ovea potkivalle kielipuolueelle jokainen päivä oppositiossa on liikaa – tällainen puolue on RKP, jonka puheenjohtaja on tänään Ylen tentissä
 Ylen vaalikone(siirryt toiseen palveluun)
 Yle Areenan vaalisivu

Ylen puheenjohtajatentit alkavat tänään kello 21! Ensimmäisenä tentattavaksi tulee RKP:n Anna-Maja Henrikssson


Summary: Avustustyö hirmumyrsky Idain tuhojen korjaamiseksi on käynnistynyt nopeasti.

– Helikopterista näimme, millainen valtava tuho Beiran kaupunkia on kohdannut. Syklonin jäljiltä lähes kaikki talot ovat tuhoutuneet tai ainakin vaurioituneet.
 Suomen Punaisen Ristin viestintäkoordinaattori  Caroline Haga  kertoo, millaista jälkeä viime viikon lopulla Mosambikin yli pyyhkäissyt sykloni Idai on saanut aikaan.
 Trooppinen hirmumyrsky osui suoraan puolen miljoonan asukkaan Beiran kaupunkiin. Myrsky tuhosi tiet ja katkoi kommunikaatiolinjat.
 Maaseudulla tuho on todennäköisesti vielä suurempaa, mutta tiedot sieltä ovat vähäiset. Kaupungista ei pääse ulos muuten kuin helikopterilla.
 Hagan mukaan Beiran asukkailla ei ole toistaiseksi keinoa saada tietää, ovatko heidän maalla asuvat sukulaisensa kunnossa.
 Ihmiset yrittävät nyt rakentaa jonkinlaisia suojia itselleen tai korjata rikkoutuneita talojaan. Sade jatkuu, joten ihmisten ensimmäinen toive on saada itselleen sateensuoja, Haga kertoo.
 Kouluihin ja muihin suurempiin rakennuksiin on majoittunut tuhansia ihmisiä.
 Avustustyö pääsee käyntiin
 Caroline Hagan mukaan avustustyö Mosambikissa on käynnistynyt reippaasti heti, kun paikalle vaan päästiin.
 Ensimmäiset avustajat tulivat helikopterilla, mutta nyt kaupungin lentokenttä on saatu avattua.
 Beiran satama oli Mosambikin suurimpia. Myös se on kärsinyt pahoja tuhoja.
 Avustusjärjestöt alkavat järjestää kotinsa menettäneille asuinpaikkoja. Toinen tärkeä tehtävä on ruuanjakelu. Kaupungissa ei ole tällä hetkellä minkäänlaisia kauppoja, mistä asukkaat voisivat hankkia ruokaa, Haga kertoo.
 Kaupunkiin on tulossa useita avustusjärjestöjä. Mosambikin Punainen Risti on ollut luonnollisesti paikan päällä kaiken aikaa. Hagan mukaan he pystyivät jo ennen myrskyn tuloa varoittamaan ihmisiä ja esimerkiksi ohjaamaan heidät pois uhanalaisimmista maastonkohdista.
 Lue lisää :
 Mosambikissa ja Zimbabwessa riehuneessa hirmumyrskyssä kuollut yli 120 ihmistä

Suomalainen avustustyöntekijä Mosambikissa: Myrsky vahingoittanut lähes kaikkia taloja, maaseudulla vielä pahempi tuho


Summary: Silpominen voi olla viilto klitoriksessa, kokonaan poistetut ulkosynnyttimet tai jotakin tältä väliltä.

Somalitaustainen kätilö ja terveydenhoitaja  Batulo Essak  on puhunut jo parikymmentä vuotta tyttöjen silpomisperinteen lakkauttamisen puolesta.
 Ihmisoikeusliiton mukaan perinnettä harjoitetaan monissa Afrikan maissa ja joillakin Lähi-idän ja Aasian alueilla, mutta muuttoliikkeen myötä aihe on tullut ajankohtaiseksi myös Suomessa ja muissa länsimaissa.
 – Äitejä, joiden kulttuurissa silpominen koskettaa lähes jokaista naista, tulee jatkuvasti uusia. Siksi myös Suomessa syntyvät vauvat ovat vaarassa joutua silpomisen uhreiksi ja asiaa ei voida edelleenkään ohittaa, Essak sanoo.
 Miksi silpomista? Siirtymäriitti tytöstä naiseuteen. Vain silvottua naista pidetään avioliittokelpoisena. Sen katsotaan hillitsevän naisen seksuaalista halukkuutta, jolloin neitsyyttä ja uskollisuutta aviomiehelle pidetään taatumpana. Silpomisen uskotaan olevan hyväksi terveydelle ja se liitetään genitaalialueen puhtauteen. Silvotut sukuelimet ovat kauneusihanne. Silpomista halutaan pitää yllä, koska se on taloudellinen tulonlähde tekijöilleen. Lähteet:  Solidaarisuus, Maailman gynegologiyhdistys FIGO, Plan, WHO
 – Kulttuuri tai uskonto eivät vahingoitu, vaikka asiasta puhutaan. Terveydenhuoltoalan ammattilaisen velvollisuus on tunnistaa ja toimia silloin, kun hänen asiakkaansa on tuleva äiti, joka on itse tai jonka suku on silpomisperinnettä harjoittavasta maasta.
 Tyttöjen sukuelinten silpomisen kieltävä erillislakialoite ylitti viime kesänä 50 000 allekirjoituksen rajan ja menee eduskunnan käsittelyyn seuraavalla vaalikaudella. Marraskuussa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL arvioi, että Suomessa on jopa 3 000 tyttöä, jotka ovat vaarassa joutua silpomisperinteen uhriksi.
 THL julkaisi helmikuussa silpomisen estämiseen tähtäävän toimintaohjelman, Essak toivoo tästä olevan apua. Hän kokee suomalaisten terveydenhuoltoalan ammattilaisten olevan usein liian varovaisia tai arkoja ottamaan asiaa esiin.
 Kätilö- ja terveydenhoitajakoulutuksessa pitäisi Essakin mukaan kiinnittää enemmän huomiota siihen, miten asia kohdataan.
 – Se, että äitiyskortissa on nyt mahdollista ruksata kohta, josta käy ilmi onko synnyttäjälle tehty ympärileikkaus, ei riitä, ellei se johda toimenpiteisiin ja keskusteluun tulevan äidin kanssa.
 Essak korostaa tilanteita, joissa lapsen isäkin on läsnä.
 Rohkeasti puhuvia kokemusasiantuntijoita pitäisi olla enemmän. Asiat täytyy ottaa esiin siellä, missä ihmiset kuuntelevat tarkasti, kuten uskonnollisissa tilaisuuksissa.  Batulo Essak, kätilö
 – Synnytyssairaalassa hoitajan on helppo ottaa asia puheeksi vaikkapa samalla, kun hän opettaa tuoreille vanhemmille vaipanvaihtoa.
 – Lastenlääkäri taas voi vauvan kotiinlähtötarkastuksen yhteydessä todeta, että kun “teillä on näin kaunis ja virheetön tyttö, älkää koskeko ja muuttako hänessä mitään”. Vanhemmille jäävät tässä tilanteessa lääkärin sanat hyvin mieleen, koska tilanne on iloinen ja positiivinen, Essak pohtii.
 “Silpomisasia pidettävä esillä myös päiväkoti- ja kouluiässä”
 Mahdollista silvotuksi joutumisen uhkaa ei saisi Batulo Essakin mukaan unohtaa myöskään lastenneuvolakäynneillä tai silloin, kun tyttö on jo päiväkodissa tai koulussa. Silpomista tapahtuu. Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan silpomista tapahtuu vauvaiästä noin 15 ikävuoteen. Somaliassa 95 prosenttia silpomisista tapahtuu tytön olessa 4 – 11–vuotias.
 Dai Kurokawa / AOP
 – Yhteistyön terveydenhuollossa pitäisi jatkua läpi lapsen eri elämänvaiheiden, ilman että ketju katkeaa, kuten nyt vaikuttaa tapahtuvan.
 Erityistä huomiota asiaan on kiinnitettävä kesälomien alkaessa, jos vähääkään on epäilystä, että lapsi on lähdössä pitkälle ulkomaan matkalle ja perhe ei ole selvästi ilmaissut vastustavansa silpomista. Yleensä silpominen tapahtuu lähtömaassa, Essak painottaa.
 Hän muistuttaa, että samalla kun koulussa keskustellaan kaikkien lasten kanssa siitä, miten “sinun kehosi kuuluu vain sinulle eikä kenelläkään ole oikeutta sitä vahingoittaa”, voidaan silpomisasiakin ottaa esille, ikätasosta riippuen millä tavoin.
 – Jos perhe ärsyyntyy siitä, että heille mainitaan asiasta turhan usein, sanoisin ettei kannata ärsyyntyä. Terveydenhoitaja, lääkäri tai opettaja tekee vain sen, mikä on hänen on velvollisuutensa, Essak huomauttaa.
 Valistustyöhön tarvittaisiin lisää rahaa
 Batulo Essak kertoo, että monessa Euroopan maassa on jo samankaltainen toimintaohjelma, kuin minkä THL helmikuussa julkaisi, mutta myös rahaa sen toteuttamiseksi.
 – Ohjelman lisäksi järjestöt, jotka kouluttavat ja tekevät valistustyötä, tarvitsevat taloudellista tukea. Esimerkiksi Ruotsissa ja Norjassa sitä on ja siellä myös silpomistapaukset ovat tulleet paremmin ilmi. Suomessahan yhtäkään tapausta ei ole tuomittu, vaikka silpominen rikoslaissa katsotaan vakavaksi pahoinpitelyksi, hän tähdentää.
 Vuoden pakolaisnaiseksikin valittu, lapsuudessaan itsekin silvotuksi joutunut, Essak on kiertänyt eri puolilla Suomea kertomassa kokemusasiantuntijana siitä, mitä kaikkea silvotuksi joutuminen naisen elämässä ja erityisesti synnytyksen yhteydessä merkitsee.
 – Kokemusasiantuntijoita, jotka puhuvat riittävä rohkeasti, pitäisi olla enemmän. Asiat täytyy ottaa esiin siellä, missä ihmiset kuuntelevat tarkasti. Näitä ovat esimerkiksi uskonnolliset tilaisuudet.
 – Jokainen uskonnollinen johtaja, jonka olen tavannut, vastustaa tyttöjen silpomista. Kouluttajia tarvitaan kannustamaan heitä ja muita auktoriteettiasemassa yhteisössä olevia pitämään asiaa esillä jatkuvasti.
 Essak kertoo valistustyössään tavanneensa uskonnollisia johtajia, jotka eivät edes tiedä, että traditiota harjoitetaan heidän alkuperämaassaan.
 – Monissa maissa tavat ovat paikallisia, eikä juuri tämän henkilön kotikylässä traditiota ole harjoitettu, Essak sanoo.
 Batulo Essak pitämässä puhetta seminaarissa 2010. Anne Hämäläinen / Yle
 Essak kertoo itse käyttäneensä hyvin konkreettista tapaa estää silpomiset Somaliaan jääneissä sukulaisperheissä.
 – Avustin sukulaisia hiukan taloudellisesti lasten koulutuksessa, mutta samalla tein selväksi, että jos yksikin tyttö silvotaan, rahahanat menevät kiinni. Tämä kyllä toimi, yhteenkään ei koskettu, Essak kertoo.
 Ylilääkäri: Avausleikkauksesta keskustellaan aina tulevan äidin kanssa
 Hyvinkään sairaalassa gynekologian ylilääkärinä työskentelevä  Maija Jakobsson  on Essakin kanssa samaa mieltä siitä, että silpomisuhka on hyvä ottaa puheeksi molempien vanhempien kanssa, kun perhe on kotiutumassa vastasyntyneen tyttövauvansa kanssa sairaalasta.
 –Tämä on se kohta, jossa kotiuttavan lääkärin on tärkeätä korostaa, että tyttölapsi on täydellinen sellaisenaan ja samalla painottaa, että Suomessa lasten ympärileikkaukset on kielletty,  THL:n silpomisen vastaista toimintaohjelmaa  luomassa ollut Jakobsson sanoo.
 Jakobssonin mukaan asiasta voi keskustella jo äitiysneuvola- tai äitiyspoliklinikkakäynneilläkin, joilla tulevan lapsen isä on myös usein mukana.
 Naisten silpomimista on harjoitettu lähinnä patriarkaalisissa yhteiskunnissa, joissa miesten mielipiteet ja käsitykset ovat tärkeitä. Siksi on asian puheeksi otto tärkeätä myös miesten kanssa.
 Silpominen on rikos ja lain mukaan lapsi, jota silpominen uhkaa voidaan jopa huostaanottaa ennaltaehkäisevänä toimena.  Maija Jakobsson, ylilääkäri
 Äitiyskorttiin on vuodesta 2016 lähtien merkitty tieto äidille tehdystä ympärileikkauksesta. Tieto siirretään myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n syntymärekisteriin.
 – Mikäli sukuelimiä on silvottu, tuleva äiti lähetetään yleensä äitiyspoliklinikalle keskustelemaan asiasta ja pohditaan yhdessä, tarvitaanko avausleikkausta sekä sitä, milloin äiti haluaa sen tehtäväksi, ennen synnytystä vai sen yhteydessä, Jakobsson kertoo.
 Usein tilanne on hänen mukaansa se, ettei äiti itsekään tiedä tarkoin, minkä tyyppinen ympärileikkaus hänelle on tehty.
 – Ympärileikkauksia on karkeasti luokiteltuna neljää tyyppiä. Kaikki niistä eivät vaadi avausleikkausta, mutta osassa se on välttämätön, jotta vauva saadaan turvallisesti maailmaan.
 Silpominen saattaa siis olla viilto klitoriksessa tai ulkosynnyttimien osittainen tai kokonaan poisto. Väestöliiton mukaan faraonisessa, eli radikaaleimmassa toimenpiteessä tytön ulkoiset sukuelimet poistetaan ja typistetyt häpyhuulet ommellaan yhteen lukuun ottamatta pientä aukkoa virtsan ja kuukautisveren poistumiseksi.
 Avausleikkaus on Jakobssonin mukaan teknisesti melko pieni toimenpide. Uudelleen ompelua Suomessa ei hänen mukaansa koskaan tehdä.
 "Silpomisuhasta puhumisen välttäminen on vääränlaista kulttuurin kunnioitusta"
 Ylilääkäri Maija Jakobsson painottaa, että kun asia otetaan vanhempien kanssa puheeksi, on hyvä ensin tunnustella, millä tavoin perheessä asiaan suhtaudutaan. Vaikka äiti olisikin ympärileikattu, mielipiteet asiasta ovat saattaneet muuttua.
 Lääkäri on itse nähnyt työssään positiivista muutosta. Hänen mukaansa esimerkiksi perheissä, joiden lähtömaassa jopa 90 prosenttia tytöistä silvotaan, perheet ovat omaksuneet melko nopeasti uuden kotimaansa arvot ja asenteet. Asenteet muuttuvat myös miehillä.
 Steve Hamblin  / AOP
 Kuitenkin terveydenhuollon henkilöstö saattaa kokea silpomisasian esiin ottamisen edelleen vaikeana.
 – Se on täysin vääränlaista kulttuurin kunnioitusta. Silpominen on rikos ja lain mukaan lapsi, jota silpominen uhkaa voidaan jopa huostaanottaa ennaltaehkäisevänä toimena, sanoo Jakobsson.
 – Kun perusteellinen keskustelu asiasta on käyty, on tärkeää, että se tulee sairauskertomukseen kirjatuksi. Mikäli asia otetaan uudelleen ja uudelleen esiin, perhe, jolla silpomisiin on kielteinen kanta, saattaa kokea sen epäasiallisena.
 Jakobsson toivoo, että THL:n netistä löytyvä toimintaohjelma ohjeineen olisi tuttu jo kaikissa terveydenhuoltopiireissä.
 Ohjeita kaivataan siihen, miten ohjataan jo silvotuksi epäilty eteenpäin
 Maija Jakobssonin mukaan yksi vaikeimmin ratkaistavia asioita Suomessa on se, millä tavoin tyttö, jonka epäillään jo joutuneen silvotuksi, saadaan tutkittua.
 Missä ja paljonko silvottuja on? Silpomista harjoitetaan noin 30 Afrikan massa sekä muutamassa Lähi-Idän ja Aasian maassa, kuten Egyptissä ja Indonesiassa.  Kartasta selviää  silpomiseen liittyviä maittaisia erityispiirteitä. Silpomista ei harjoiteta uskonnollisista syistä, vaikka sitä joskus perustellaan uskonnolla. Perinne on vanhempi kuin islam ja kristinusko. Maailmassa on arviolta 200 miljoonaa silvottua tyttöä tai naista. Kivulias toimenpide voi aiheuttaa verenvuotoa ja vakavia tulehduksia, joihin tyttö voi pahimmillaan kuolla. Hedelmättömyys ja ongelmat raskauden ja synnytyksen aikana ovat yleisiä. Lähteet:  Unicef, Solidaariuus, WHO
 – Siihen mihin tyttö hakeutuu, kuka tutkii ja mikä toimintaketju on kokonaisuudessaan, pitäisi luoda selkeät ja alueelliset ohjeet.
 Hyvinkäälaissairaalaan tullaan avausleikkauksiin myös oma-aloitteisesti.
 – Meillä on tyttöjä käynyt ympärileikkauksen avausleikkauksissa ja kun kyselen tietävätkö vanhemmat asiasta, tyttö useimmiten toteaa, että äiti on iloinen tytön päätöksestä, Jakobsson sanoo.
 "Informaatio kohdennettava riskimaista tuleviin"
 Jakobsson uskoo, että isoäidit ja muut iäkkäät sukulaiset lähtömaissa saattavat olla niitä, jotka ovat vahvimmin tradition säilyttämisen kannalla.
 – Informaatio pitäisi kohdentaa juuri niihin perheisiin, jotka tulevat riskimaista, Suomessa somaliperheiden ohella siis myös kurdeihin ja Etiopiasta tai Eritreasta tulleisiin.
 Jakobssonin toive on, että niissä kulttuureissa, joissa traditio liittyy aikuistumisriittiin, tietoisuuden lisääntyminen johtaisi silpomisen korvaamiseen jollakin muulla riitillä, johon ei liity lapsen vahingoittamista.
 – Traditioon liittyy eri puolilla maailmaa monenlaisia uskomuksia. Naisten ja miesten kouluttaminen on suuressa roolissa ennaltaehkäisyn kannalta.
 Naisen elämässä asia liittyy ilman muuta vahvasti naisten itsemääräämisoikeuksiin ja ihmisoikeuksiin ylipäänsä, Jakobsson painottaa.
 Batulo Essak muistuttaa, että niissä maissa, joissa avausleikkauksia ei tehdä, vauvan henki on vaarassa ja äidille voi synnytyksessä tulla paha, peräsuoleen asti ulottuva repeämä.
 – Repeämän vuoksi ulosteen pidätyskyky katoaa. Tämä haittaa ja traumatisoi naisen loppuelämää.
 – Tämän kohtalon kokenut äiti saattaa joutua hylätyksi ja kotoaan ulosheitetyksi, sillä perusteella, että haisee. Vahvoja naisia maailmalla siis tarvitaan vahingollisten perinteiden muuttamiseksi, Essak sanoo.
 Aiheesta aiemmin:
 Suomessa asuu jopa 3 000 tyttöä, jotka ovat vaarassa joutua silvotuiksi – ympärileikatut usein Somaliasta ja kurdialueilta
 Yksikään tyttö ei saa lähteä Suomesta silvottavaksi, painottaa asiantuntija – "Riskiarvio pitää perustaa vain lapsen hyvinvointiin"

Tyttöjen silpominen on Suomessa rikos – Aiheen käsittelyn välttely terveydenhuollossa "on täysin vääränlaista kulttuurin kunnioitusta"


Summary: Ukrainalaisalusten haltuunottoa komentanut Gennadi Medvedev joutui perjantaina Yhdysvaltain pakotteiden kohteeksi, muttei EU:n. Ulkoministeri Soini kiistää, että Suomi vetäisi EU:ssa pehmolinjaa Venäjän suhteen.

Ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) ei kiistä eikä myönnä, että Suomi olisi estänyt EU-pakotteiden kohdistamisen venäläiseen turvallisuuspalvelu FSB:n upseeriin.
 EU-maat päättivät perjantaina lisätä kahdeksan venäläistä henkilöä pakotelistalle seurauksena siitä, että Venäjän laivasto otti marraskuussa haltuunsa kolme Ukrainan laivaston alusta Kertshinsalmessa Mustallamerellä.
 Yhdysvaltalainen Radio Free Europe  uutisoi lauantaina  nimettömien lähteiden pohjalta, että Suomi olisi estänyt Venäjän turvallisuuspalvelu FSB:n rajavartioston apulaispäällikön  Gennadi Medvedevin  lisäämisen pakotelistalle.
 – Kaikki päätökset, jotka syntyvät, ovat yksimielisyyden takana. Suomi ei koskaan eikä missään olosuhteissa petä sitä luottamusta, enkä minäkään ministerinä voi kertoa salaisista asioista, Soini sanoi tänään maanantaina saapuessaan EU:n ulkoministerikokoukseen Brysselissä.
 Ette kiistä, että Suomi olisi estänyt?
 – Minä toimin ministerivastuulain edellyttämällä tavalla, enkä voi kommentoida sellaisia asioita, jotka ovat salassapidon alaisia.
 Yhdysvallat julkaisi niinikään perjantaina oman pakotelistansa, jolla on useita samoja nimiä kuin EU:n listalla. Yhdysvaltain listalla on myös Gennadi Medvedevin nimi.
 Yhdysvaltain valtiovarainministeriön mukaan pakotteet kohdistettiin Medvedeviin siksi, että hän järjesti ja komensi operaatiota, jossa Venäjän laivasto otti ukranalaisalukset haltuunsa.
 Samalla perusteella Yhdysvallat sanktioi myös  Sergei Stankevitshia , joka toimii niin ikään rajavartioston johtotehtävissä. Stankevitsh on EU:n hyväksymällä pakotelistalla, Medvedev ei.
 Soini ei ottanut kantaa siihen, mistä ero EU:n ja Yhdysvaltain listoissa kertoo.
 – Ukrainan kriisiin on aivan selvä linja. Sen paremmin EU kuin Suomi kuin Yhdysvallat ei voi hyväksyä eikä tule hyväksymään Krimin laitonta liittämistä Venäjään. Kertshinsalmen tapahtumien johdosta lisäsanktioita on tulossa, Soini sanoi.
 Soini sanoi, ettei tunne Medvedeviä henkilökohtaisesti. Julkisuudessa olleiden tietojen mukaan Medvedev on tavannut Suomen rajaviranomaisia eri yhteyksissä.
 Soini kiisti, että Suomi vetäisi pehmeää linjaa suhteessa Venäjän-pakotteisiin.
 – Suomi toimii johdonmukaisesti ja kaikki meidän toimintamme kestää tarkastelun. Me olemme tiukkoja tässä asiassa, olemme olleet johdonmukaisia, on menty pitkän linjan mukaisesti ja se pystytään tarkistamaan viiden vuoden ajalta. Ei tässä mitään ylimääräistä dramatiikkaa ole, Soini sanoi.
 Pakotelistalle joutuvien henkilöiden EU:n alueella oleva varallisuus jäädytetään, ja heille määrätään matkustuskielto EU:n alueelle. Listalla on uusimman päivityksen jälkeen 170 henkilöä ja 44 muuta tahoa.

Torppasiko Suomi FSB-miehen EU-sanktiot? Soini vetoaa pakotepäätösten salaisuuteen


Summary: Paikallisen median mukaan tapahtumapaikalle on lähetetty poliisin terrorismin vastainen yksikkö.

Alankomaiden poliisin mukaan useita ihmisiä on haavoittunut ammuskelussa Utrechtissa.
 Yleisradioyhtiö NPO:n  mukaan hyökkääjä alkoi ampua raitiovaunussa kello 10.45 aikoihin paikallista aikaa. Viranomaiset ovat eristäneet tapahtumapaikan ja raitiovaunuliikenne on pysäytetty.
 De Telegraaf -lehden  mukaan paikalle on lähetetty poliisin terrorismin vastainen yksikkö ja helikoptereita.
 Kerromme lisää aiheesta hetken kuluttua.

Yle seuraa: Useita ihmisiä haavoittunut ammuskelussa Utrechtissa Alankomaissa


Summary: Uusi toimitusjohtaja: Junayhteys näyttää huomattavasti todennäköisemältä kuin vielä muutama vuosi sitten.

Rail Baltica Huippunopea ratayhteys Tallinnasta Varsovaan, josta jatkoyhteydet kaikkialle Eurooppaan. Raideleveys sama kuin Keski-Euroopassa. Matkustajajunien huippunopeus 240 km/h, rahtijunilla 120 km/h. Neljä matkustajajunavuoroa päivittäin Tallinnasta Varsovaan ja Tallinnasta Vilnaan. Myöhemmin junavuoroja tulee lisää ja vuoroväliksi suunnitellaan kahta tuntia.
 Tallinnasta Riikaan Latviaan alle kahdessa tunnissa ja Liettuan Vilnaan alle neljässä tunnissa. Nämä matka-ajat voivat olla totta 2020-luvulla, jos ja kun Baltian maat Keski-Eurooppaan yhdistävä Rail Baltica -ratahanke valmistuu suunnitellussa aikataulussa.
 Ainakin Rail Balticaa toteuttavan RB Railin uusi toimitusjohtaja, viikko sitten tehtävässä aloittanut  Timo Riihimäki  vakuuttaa hankkeen etenevän.
 – Uskon henkilökohtaisesti vahvasti siihen, että rata on tulossa. Sille on kova kysyntä. Hankkeen kustannuksista ja hyödyistä on tehty analyysejä ja niiden pohjalta on todettu, että hyödyt ovat kustannuksia selkeästi paljon suuremmat, Riihimäki sanoo.
 Yle Uutisgrafiikka
 – Lisäksi Baltian maat ovat sitoutuneet vahvasti ratalinjan toteutukseen, joten hankkeen toteutuminen näyttää nyt huomattavasti todennäköisemmältä kuin vielä muutama vuosi sitten.
 Rata vireille 1990-luvulla
 Noin 900 kilometriä pitkää ratahanketta Tallinnasta Puolan pääkaupunkiin Varsovaan on viritelty jo 1990-luvulta lähtien. Kitisten edennyt Rail Baltica sai vauhtia kolmisen vuotta sitten, kun Viro, Latvia ja Liettua perustivat hanketta toteuttamaan RB Rail AS -yhteisyrityksen tasaosuuksin. Ja nyt sen peräsimeen on palkattu kippari omistajamaiden ulkopuolelta, Suomesta.
 –Muualta tulevalla toimitusjohtajalla lienee paremmat edellytykset toimia neutraalisti ja ennen kaikkea katsoa projektin kokonaisetua tasapuolisesti eri maiden kesken, Riihimäki sanoo.
 Timo Riihimäki aloitti RB Railin johdossa 11. maaliskuuta. Jouni Harala
 Riihimäki siirtyi RB Railille radanrakentaja NRC Group Finlandista, joka osti VR Trackin tammikussa.
 – Kahdeksan vuoden ura tuli tehtyä ensin VR Trackillä ja sitten NRC:llä yhtiön johtoryhmässä viidessä eri postissa. Viimeksi olin vastuussa yhtiön konekalustosta ja yhtiön materiaaleista, Riihimäki kertoo.
 Riihimäki pitää uutta pestiään isona henkilökohtaisena haasteena: opeteltavaa riittää.
 – Toisaalta on aikamoinen etuoikeus saada edustaa Baltian maita näin isossa infrahankkeessa. Baltica Rail on Euroopan mittakaavassakin erittäin merkittävä hanke. Ei tällaisia infrahankkeen vetäjän paikkoja kovin usein ole tarjolla. Että kun kysytään halukkuutta tehtävään, tarjouksesta on aika vaikea kieltäytyä, Riihimäki kertoo.
 EU rahoittaa pääosin
 Riihimäki on jo käynyt ensimmäiset keskustelut tehtäviensä suuntaviitoista RB Railin hallituksen puheenjohtajan kanssa.
 – Yhteinen näkemys on se, että meidän täytyy kiihdyttää tekemisen tahtia Baltica Railissa, jotta rata on valmis aikataulun mukaisesti 2026. Se on ensimmäinen prioriteetti to do -listalla.
 Ratahankkeen vetäjille on oleellista todistaa projektin etenemistä etenkin Euroopan Unionin suuntaan, koska sieltä voidaan saada jopa 85 prosenttia infrahankkeen 5-6 miljardin euron kokonaiskustannuksista. Reilu miljardi euroa jäisi Baltian maiden veronmaksajien omalle kontolle.
 – Meidän täytyy näyttää rahoittajan suuntaan, että pystymme edistämään hanketta suunniteltua tahtia, jotta kaikki onnistuu, Riihimäki sanoo.
 Projekti on edelleen suunnitteluvaiheessa, mutta lapion iskeminen santaan voi olla jo yllättävänkin lähellä.
 – Nykyisen suunnitelman mukaisesti on tarkoitus aloittaa rakentaminen kenties myöhään tänä vuonna tai vuonna 2020. Kaikki urakat kilpailutetaan ja suomalaiset yritykset ovat tervetulleita kilpailemaan yhtiön urakoista, Riihimäki sanoo.
 Suomi halukas osakkaaksi
 Suomikin on päättänyt osallistua RB Rail AS -yhteisyritykseen. Osakkuuteen yhtiössä on varattu kaksi miljoonaa euroa, ja alustavat osakasneuvottelut alkavat tällä viikolla Brysselissä. Varsinaisen radan maksajaksi Suomi ei ainakaan näillä näkymin ole lähdössä.
 – Radalla on valmistuttuaan Suomellekin merkitystä. Manner-Euroopan näkökulmasta Suomi on käytännössä saari, ja kun ratayhteys aikanaan valmistuu, niin se yhdistää Suomen tiiviimmin Manner-Eurooppaan ja Baltiaan, Riihimäki muistuttaa.
 Suunniteltu rautatietunneli Helsingistä Tallinnaan yhdistäisi Suomen vielä tiiviimmin muun Euroopan rataverkkoon.
 – Uskon, että tunneli on totta jonain päivänä. Ilman muuta se parantaisi Baltica Railin matkustajamääriä aivan varmasti, Riihimäki sanoo.
 Mutta suomalaisittain sujuvuutta Baltica Railin junamatkustajaksi helpottaisi sekin, jos Tallinnan lähtöasema rakennettaisiin esimerkiksi matkustajasataman alle, jolloin laivamatkustajat voisivat vain kävellä laivasta suoraan junan lähtölaiturille.
 – Matkustajan näkökulmasta näin varmaan logistisesti kannattaisi tehdäkin. Tietysti siinä on sitten kustannukset toisessa vaakakupissa aseman rakentamien osalta, Riihimäki sanoo.
 Lue myös:
 Junalla Tallinnasta Berliiniin jo vuonna 2026? Suomen mahdollinen osakkuus nosti Rail Baltica -rautatieprojektin Virossa taas otsikoihin

Suomalaisjohto ryhtyi vetämään Rail Baltican miljardien ratahanketta – rakennustyöt voivat alkaa vuoden lopulla


Summary: Poliisikaksikko oli Christchurchissa opettelemassa aseistautuneiden epäiltyjen taltuttamista, kun hälytys moskeijaiskusta tuli.

Christchurchin ampujan pidättivät poliisit, jotka olivat kaupungissa opiskelemassa aseistautuneiden epäiltyjen taltuttamista.
 Näin kertoo  New Zealand Herald -lehti,  joka on haastatellut poliisien esimiestä  Pete Stillsia  ja muita poliisipäälliköitä.
 Poliisien asemapaikka on pikkupaikkakunnalla maaseudulla. He eivät voi itse kertoa tilanteesta, koska tutkinta on kesken. He eivät myöskään halua nimiään julkisuuteen.
 Äärioikeistolaisen hyökkääjän epäillään surmanneen perjantaina  50 ihmistä terrori-iskussa kahdessa moskeijassa  Uuden-Seelannin Christchurcissa.  Häntä syytetään murhasta.
 Vastaan ajoi kaistoilla pujotteleva auto
 Kun hälytys ammuskelusta tuli perjantaina, koulutus keskeytettiin. Poliisikaksikko hyppäsi autoonsa ja lähti kiertämään kaupunkia, poliisipäällikkö Stills kertoo New Zealand Heraldille.
 Poliisikaksikko ajoi katua, jota pitkin he arvelivat hyökkääjän voivan käyttää pakoreittinä. Pian vastaan ajoikin auto, joka pujotteli kaistalta toiselle hätävilkut päällä. Kuljettajan ulkonäkö sopi hyökkääjästä annettuihin tuntomerkkeihin.
 Polisit tekivät u-käännöksen ja miettivät nopeasti vaihtoehtojaan. Takaa-ajo voisi vaarantaa sivullisia, jos hyökkääjä ajaisi ihmisten yli tai törmäisi muihin autoihin.
 Poliisit päättivätkin pysäyttää auton törmäämällä sen kylkeen. Tämän jälkeen he osoittivat hyökkääjää aseilla ja kiskoivat hänet autosta matkustajan puolen ovesta.
 Toinen poliiseista lähti autolle hälyttämään lisäapua ja varoittamaan sivullisia, koska hän huomasi auton takapenkeillä epäilyttäviä esineitä. Pian hän kuitenkin palasi takaisin auttamaan pariaan.
 Videolla näkyy pidätystilanne
 Pidätystilanne on tallentunut ohi ajaneen autoilijan videolle, jonka voi katsoa muun muassa  yleisradioyhtiö BBC:n sivuilta.
 Tämän artikkelin  pääkuvana on toinen video , joka näyttää saman tilanteen hetkeä myöhemmin. Poliisit ovat jo painaneet hyökkääjän maahan, ja paikalla on useampia poliisipartioita.
 Videoilla näkyy, kuinka poliisiauto on kiilannut ampujan auton jalkakäytävälle niin, että toinen auton eturenkaista ei kosketa maata.
 Poliisipäällikkö Pete Stillsin mukaan poliisit toimivat ammattimaisesti. Hän on kuunnellut poliisiradiotallenteen, jossa he kertovat keskukselle tilanteesta ja hälyttävät apua.
 – Olin yllättynyt, kuinka rauhallisia he olivat, Stills sanoi New Zealand Heraldille.
 "Vaatimattomia kavereita"
 Uudessa-Seelannissa monet pitävät poliiseja sankareina, joiden ansiosta hyökkääjä ei päässyt jatkamaan ihmisten surmaamista.
 Itse he kokivat vain tekevänsä työtään, kertoo poliisien kanssa puhunut poliisijärjestön puheenjohtaja  Chris Cahill .
 – He ovat aika vaatimattomia kavereita, kumpikaan ei varmasti käyttäisi sanaa sankari, Cahill sanoi New Zealand Herald -lehdelle.
 Cahillin mielestä poliisit ansaitsevat tunnustusta teoistaan,  The Guardian -sanomalehti kertoo.
 Molemmat poliisit ovat päässeet viettämään vapaapäiviä pidätyksen jälkeen. Toinen heistä on jo lähtenyt lomamatkalle ulkomaille.
 Lue myös:
 Ghassan Alaraji menetti ystävänsä, Rob Classworthin usko murskattiin – Yle tapasi joukkomurhan järkyttämiä uusiseelantilaisia
 Uudessa-Seelannissa muistettiin terrori-iskun uhreja ja osoitettiin tukea muslimiyhteisölle
 Christchurchin joukkoampumisen uhriluku nousi 50:een – kahdella Christchurchissa pidätetyllä ei yhteyttä joukkoampumisiin

Pikkupaikkakunnan poliisit pysäyttivät Uuden-Seelannin terroristin, mutta eivät pidä itseään sankareina – "Aika vaatimattomia kavereita"


Summary: Palamatonta puuta voidaan käyttää esimerkiksi rakennusten pintamateriaalina. Se toisi merkittävän parannuksen paloturvallisuuteen.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Yliopistotutkijat kehittävät puuta, jota on käytännössä mahdoton saada syttymään. Tavoitteena on käsitellä puuta niin, että sille saataisiin rakennusmateriaalien vaativin paloluokitus A tai B. Sellaisia ovat tällä hetkellä muun muassa vuorivilla tai lasi.
 Palamattomalle puulle on paljon käyttökohteita. Sitä voitaisiin käyttää nykyistä enemmän vaikkapa julkisten tilojen pintamateriaalina.
 – Voimme parantaa palonkestoa, ja tälle ominaisuudelle on puukerrosrakentamisessa kova tarve, sanoo professori  Timo Kärki  Lappeenrannan–Lahden teknillisestä yliopistosta.
 Nanopinnoitteen avulla puusta saadaan huonosti syttyvää, mikä voi tuoda uusia mahdollisuuksia puurakentamiseen.  Jari Tanskanen / Yle
 Palamaton puu osa isompaa tutkimusta, jota tekevät yhdessä Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto ja Pietarin polyteknillinen yliopisto. Tutkijat kehittävät nanorakenteiden avulla tutuista rakennusmateriaaleista aiempaa kestävämpiä ja kevyempiä tuotteita.
 – Perustana on nanohiili, josta valmistettua pintakäsittelyainetta sivellään esimerkiksi puuhun, sanoo professori  Timo Kärki .
 Hiilinanopartikkelin rakenne muistuttaa munkkirinkilää.  Pietarin polyteknillinen yliopisto
 Nanopinnoite pohjautuu venäläisen fyysikon  Zores Alfjorovin  ja tutkijoiden löytämästä nanorakenteesta, joka muistuttaa munkkirinkilää. Yleensä nanorakenteet ovat pitkulaisia ja putkimaisia – tai jalkapallon muotoisia.
 Erikoinen rinkilämäinen rakenne tuo ainutlaatuisia lisäominaisuuksia esimerkiksi betoniin.
 Siltojen rakenteet uusiksi
 Pietarin polyteknillisen yliopiston testeissä betonia on pystytty nanorakenteiden avulla keventämään jopa 40 prosenttia. Tällöin erityistä nanomateriaalia on sekoitettu suoraan betoniin.
 – Betonin lujuusominaisuudet ovat silti paremmat, jolloin siltojen rakenteet voivat olla kevyemmät, kertoo professori Timo Kärki.
 Uudesta Cln-sementistä on tehty muun muassa Kimrin kaupungissa Volga-joen ylittävä silta.
 Samalla tutkijat havaitsivat, että nanohiilen ansiosta betoni jatkoi kiteytymistään vielä puolen vuoden ajan valamisen jälkeen, jolloin se vahvistui lisää.
 – Tutkimme nyt, voiko näin tapahtua myös puurakenteille, sanoo Timo Kärki.
 Nanohiiltä sisältävä näytteenottoputki.  Jari Tanskanen / Yle
 Kevyitä kävelysiltoja Pietarin lähelle
 Nanohiiltä on mahdollista hyödyntää myös komposiittimateriaaleissa, jotka on saatu aikaiseksi sekoittamalla kahta tai useampaa ainesosaa keskenään. Tällöin nanomateriaali sekoitetaan suoraan puukuitumassaan.
 – Syntyy nykyisiä puukomposiitteja kevyempiä, mutta vahvempia tuotteita, jotka kestävät myös pakkasta ja hometta aiempaa paremmin.
 Tuotetta testataan ensi kesänä Pietarin lähellä sijaitsevassa Vepsskyn luonnonpuistossa, jonne rakennetaan puukomposiitista uusi jalankulkusilta. Toistaiseksi ei vielä tiedetä, onko uudenlainen puukomposiitti myös pitkäikäisempi kuin nykyiset komposiittimateriaalit.
 Yksi vaihtoehto puun käsittelemiseksi on myös pinnoite, joka laminoidaan puurakenteeseen tai johonkin muuhun rakenteeseen.
 Millimetrin miljoonasosan kokoiset nanomateriaalit läpäisevät helposti esimerkiksi ihon. Siksi niiden käyttöön sisältyy myös riskejä.
 – Sellaisenaan ei ole mahdollista käyttää nanohiiltä, vaan näiden pitää olla aina seosmateriaalina jonkun aineen kanssa. Vain siten niistä saadaan käyttöturvallisia, muistuttaa professori Kärki.
 Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston professori Timo Kärki. Jari Tanskanen / Yle
 Nanohiilen poikkeuksellinen rakenne tuo lujuuden
 Nanohiili on patentoitu, mutta Pietarin ja Lappeenrannnan–Lahden teknilliset yliopistot kehittävät sille kaupallista käyttöä ja markkinoita EU-alueella.
 – Teemme tuotehyväksyntään liittyviä mittauksia puupuoleen liittyvissä hankkeissa. Vastaavia on venäläinen kumppani tehnyt betonin osalta, sanoo professori Timo Kärki.
 Nanorakenteen löytäjä fyysikko Zores Alfjorov tunnettiin elinaikanaan paremmin työstään nykyisen informaatioteknologian kehittäjänä. Siitä hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 2000.
 Alfjorov ehti käydä luennoimassa työstään Lappeenrannassa järjestetyssä  EU-Venäjä-innovaatiofoorumissa  vuonna 2012. Alfjorov  menehtyi  88-vuotiaana Pietarissa maaliskuussa 2019.

Puun uudet ominaisuudet voivat mullistaa puurakentamisen Suomessa – nanopinnoitteiden avulla syntyy palamatonta puuta ja kevyttä betonia


Summary: Tutkijoiden mukaan valas oli niellyt muun muassa riisisäkkejä ja ostoskasseja.

Filippiineillä rantaan huuhtoutuneen kuolleen valaan vatsasta on löytynyt 40 kiloa muovipusseja, tutkijat kertovat.
 Davaon kaupungin läheltä löytyneen hanhennokkavalaan ruhon poimi talteen maaliskuun puolivälissä D'Bone Collector Museum.
 Museo  kertoi Facebookissa , että eläimen vatsasta löytyi eniten muovia, mitä he ovat koskaan nähneet valaassa. Otus oli niellyt muun muassa 16 riisisäkkiä sekä lukuisia ostoskasseja.
 – Tämä on kuvottavaa. Hallituksen pitää ryhtyä toimiin niitä vastaan, jotka pitävät vesiväyliä ja meriä roskiksina, museo kirjoitti Facebookissa.
 Uutiskanava CNN:n  mukaan valas oli kuollut muovin aiheuttamaan nestehukkaan ja nälkiintymiseen.
 Science-tiedelehdessä  vuonna 2015 julkaistun raportin mukaan 60 prosenttia mereen päätyvästä muovijätteestä oli lähtöisin Kiinasta, Indonesiasta, Filippiineiltä, Vietnamista ja Sri Lankasta.
 Hanhennokkavalas, arkistokuva. Alexandros Frantzis / AOP
 Lue myös:
 Filippiinien rannat tukehtuvat muoviin – Maa syytää jätettä mereen kolmanneksi eniten maailmassa

Kuolleen valaan vatsasta löytyi 40 kiloa muovia Filippiineillä


Summary: Vaalit voittanut reformipuolue on jäänyt pahoin sivuraiteelle, kun toiseksi tullut keskusta yrittää sementoida johtoaseman ennen varsinaisia hallitusneuvotteluja.

Viron hallitustunnustelut, jotka näillä näkymin ovat nostamassa oikeistopopulistit hallitukseen, ovat herättäneet nopeasti leviävän vastarintaliikkeen sosiaalisessa mediassa ja haukanneet ison palan keskustapuolueen suosiosta.
 Presidentti  Kersti Kaljulaid  sanoi vaalien alla, että mahdollisuuden hallituksen muodostamiseen saa ensimmäisenä voittajapuolue, kuten Virossakin on yleensä tapana.
 Hän toisti kantansa myös viime viikolla Yhdysvaltain-vierailullaan. Hänellä on runsas kuukausi aikaa antaa tehtävää vaalivoittajalle eli oikeistoliberaalin reformipuolueen johtajalle  Kaja Kallakselle .
 Samaan aikaan mahdollisesta hallitusohjelmasta kuitenkin käydään jo pitkälle edenneitä keskusteluja vaaleissa kakkoseksi tulleen keskustavasemmistolaisen keskustapuolueen ja kahden kansalliskonservatiivisen oikeistopuolueen kesken.
 Yllättävä käänne, jolla keskusta yrittää säilyttää pääministerinsalkkunsa, ei ole virolaisten mieleen, kertoo  Postimees -lehden teettämä kysely, jossa tiedusteltiin kansalaisten kantoja neuvottelujen alettua.
 Vain EKRE:n kannattajien mielestä neuvottelut ovat hyvä ajatus. Heistä peräti 87 prosenttia kannattaa keskustan, EKRE:n ja Isänmaan hallitusta. Koko kansasta tällä kannalla on vain 24 prosenttia.
 Samalla on rapautunut nopeasti keskustan perinteinen kannattajapohja. Keskusta on normaalisti kerännyt valtaosan muiden kuin vironkielisten eli käytännössä venäjänkielisten äänistä. Heiltä vaaleissa saadusta 67 prosentin kannatuksesta on huvennut 18 prosenttiyksikköä, kysely kertoi.
 "Kaikkien Viro" kerää tukijoita somessa
 EKRE tunnetaan hyvin rajusta oikeistopopulistisesta kielenkäytöstään, jossa on maahanmuuton ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksien lisäksi kyseenalaistettu muun muassa naisten tasa-arvoinen asema yhteiskunnassa.
 Sen vuoksi Virossa alkoi sunnuntaina sosiaalisen median liike,  Kõigi Eesti , "kaikkien Viro", joka vastustaa äärioikeistolaisuutta, rasismia, homofobiaa ja muukalaisvihaa. Viro on kaikkien Viro sukupuolesta, ihonväristä, kielestä, uskonnosta ja muista eroista riippumatta, nopeasti levinneen kampanjan aloittajat sanovat.
 Viron entinen presidentti Toomas Hendrik Ilves kiittää kampanjaa Twitter-viestissään ja sanoo luottaneensa aina aidon kansalaisvaikuttamisen tehoon.
 EKRE ei hallituksessa puhuisi samoin kuin oppositiossa, lupaa varapuheenjohtaja  Martin Helme  Viron yleisradioyhtiö  ERR:n  haastattelussa.
 Selvää on, että hallituksessa on vaikea jatkaa samanlaista retoriikkaa; tavoitteiden saavuttamiseksi pitää valita toisenlainen taktiikka, Helme sanoo.
 – Meistä väitetään, että olemme oppositiopuolue, joka haluaa pelkästään pitää melua. Meistä ei ole sopimaan mistään tai tekemään muuta kuin elelemään mukavasti oppositiossa. Se on kalliitten kilpailijoittemme levittämä mukava myytti, johon he ovat tyhmyyttään jääneet uskomaan, Helme sanoo.
 Keskustan puheenjohtaja, nykyinen pääministeri  Jüri Ratas  sanoi viikonloppuna, ettei keskusteluissa ole pidetty tilastoa siitä, kuinka paljon kukin puolue on luopunut tavoitteistaan. Tavoitteena on yhteinen ydin, Ratas painotti.
 Riigikoguun valittiin uudet kansanedustajat kahden viikon takaisissa vaaleissa. Anniina Wallius / Yle
 Isänmaa vaa'ankieliasemassa
 Reformipuolueella on uudessa parlamentissa eli riigikogussa 34 paikkaa. Enemmistöhallitukseen tarvitaan 51 paikkaa. Reformin kanssa neuvotteluihin suostuneet sosiaalidemokraatit saivat riigikoguun kymmenen edustajaa.
 Keskustalla, EKRE:llä ja Isänmaalla on uudessa riigikogussa yhteensä 57 paikkaa. EKRE:n paikkaluku ponkaisi vaaleissa seitsemästä 19:ään.
 Viime kädessä vaa'ankieli on 12 paikan Isänmaa, jonka myös reformi kelpuuttaisi kumppanikseen. Isänmaa jakaa monet EKRE:n arvoista mutta ei sen kielenkäyttöä.
 Jos keskustan, EKRE:n ja Isänmaan hallituspohja päätyy riigikogun äänestettäväksi, puolueiden kaikkien 57 kansanedustajan tuki ei ole selvää.
 Keskustan puoluehallituksesta hallitustunnustelujen takia eronnut  Raimond Kaljulaid  on jo sanonut, että hän suo ennemmin puolueen hajoavan kuin näkee EKRE:n hallituksessa.
 Myös keskustan europarlamentaarikko, Kaljulaidin tavoin riigikoguun valittu  Yana Toom  sanoo äänestävänsä todennäköisesti hallituspohjaa vastaan, jos EKRE on mukana.

Viron keskustan ja oikeistopopulistien hallitustunnustelut etenevät täyttä päätä – populistinen EKRE lupaa hillitä puheitaan hallituksessa


Summary: Mosambikissa ja Zimbabwessa tuhoja tehnyt hirmumyrsky surmasi 157 ihmistä. Uhriluvun pelätään vielä nousevan.

Eteläisessä Afrikassa sijaitsevaan Mosambikiin  perjantaina iskenyt trooppinen hirmumyrsky  on tuhonnut rannikkokaupunki Beiran lähes kokonaan.
 Asiasta kertoo Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto IFRC.
 Mosambikissa ja naapurimaa Zimbabwessa tuhoja tehnyt hirmumyrsky Idai surmasi uutistoimisto AFP:n kokoamien tietojen mukaan kaikkiaan 157 ihmistä.
 IFRC:n mukaan noin 90 prosenttia Beiran kaupungista ja sen lähialueesta on tuhoutunut tai pahoin vaurioitunut. Beiran väkiluku on noin 530 000.
 – Idai-syklonin aiheuttamat tuhot Beirassa ovat valtavia ja kauhistuttavia, järjestö kuvasi maanantaina tiedotteessaan.
 Beirassa surmansa sai 55 ihmistä.
 Punainen risti varoittaa, että uhriluku saattaa vielä nousta. Osaan vaurioituneista asutuskeskuksista ei ole kulkuyhteyttä, järjestö kertoi.
 Sunnuntaina murtunut suuri pato katkaisi viimeisen kaupunkiin johtavan tien. Viestintäyhteydet kaupunkiin ovat poikki.
 Alueelle on ennustettu lisää rankkasateita. Hirmumyrsky aiheutti edetessään rajuja tulvia ja myrskytuulia, ja se pyyhki pois teitä ja rakennuksia.
 Yle Uutisgrafiikka

Järjestö: Hirmumyrsky tuhosi rannikkokaupungin Mosambikissa lähes kokonaan


Summary: Rikosoikeuden professorin mukaan mainokset lähestyvät kiihottamista kansanryhmää vastaan.

Perussuomalaisten kansanedustajan  Teuvo Hakkaraisen  auto julistaa "Matu, mistä tulet? Sinne menet!" ja "Turvapaikkaturistit ulos joka ukko".
 Mainos on jo herättänyt kysymyksiä siitä, mikä on sallittua ja mikä ei, sillä maahanmuuttovastaisten käytössä termi "matu" tarkoittaa maahantunkeutujaa, ja sitä käytetään halventavissa yhteyksissä.
 – Matu on maaseudun tulevaisuus. Jos joku sen on väärin ymmärtänyt, niin saa minun puolestani ymmärtää, Hakkarainen sanoo.
 Pikkuisen ehkä olisi pitänyt laittaa pitempi kirjoitus.  Teuvo Hakkarainen
 Mutta mitä silloin tarkoittaa koko lause tulemisesta ja menemisestä?
 – No se tarkoittaa, että mistä sinä tulet, sinne takaisin... Pikkuisen ehkä olisi pitänyt laittaa pitempi kirjoitus, Hakkarainen sanoo.
 Turvapaikkaturisteilla taas Hakkarainen tarkoittaa paperittomia.
 – Katson, että he elävät täällä yhteiskunnan siivellä, ja heidät pitää saada lähtemään pois.
 Oikeusministeriön vaalijohtajan  Arto Jääskeläisen  mukaan vaalilainsäädäntö ei ota mitenkään kantaa ehdokkaiden kampanjoinnissaan käyttämiin sanoihin ja sanamuotoihin.
 – Näitä asioita linjataan kuitenkin muussa lainsäädännössä, ja kampanjointi voi tulla tarkasteltavaksi esimerkiksi rikoslain valossa, Jääskeläinen sanoo.
 Jääskeläinen alleviivaa sitä, että hän ei ota kantaa Hakkaraisen iskulauseisiin, vaan puhuu täysin yleisellä tasolla siitä, miten laki erilaisiin asioihin suhtautuu.
 Tässä varmaan tietoisesti leikitään lainsäädännön rajoilla.  Kimmo Nuotio
 Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori  Kimmo Nuotio  on perehtynyt muun muassa vihapuheeseen. Vihapuhetta ei ole erikseen säädetty rangaistavaksi, vaan vastaavassa tarkoituksessa käytetty säädös on kiihottaminen kansanryhmää vastaan.
 – En mene sanomaan, että tästä rikosjutun saa, mutta lähellä sitä kynnystä liikutaan. Tietty ihmisryhmä halutaan ulos maasta, se on aika kovaa puhetta ilman muuta, Nuotio sanoo.
 Nuotion mukaan normaalia poliittista puhetta olisivat esimerkiksi vaatimukset turvapaikkalainsäädännön kiristämisestä tai ulkomaalaislain tiukentamisesta olisivat normaalia poliittista puhetta.
 – Tämähän taas on suurin piirtein sellainen, että lähdetään muiluttamaan maasta ulos ihmisiä jollain kriteerillä. Tässä varmaan tietoisesti leikitään lainsäädännön rajoilla, sanoo Nuotio.

Teuvo Hakkaraisen vaalimainos herättää hämmennystä: "Matu tarkoittaa maaseudun tulevaisuutta"


Summary: Esitimme kahdeksan kiperää kysymystä RKP:n puheenjohtajalle. Katso video klikkaamalla kuvaa.

Yle testasi pääministeriehdokkaiden reagointi- ja kuuntelukykyä videotentissä.
 Nauroin kunnolla viimeksi kun...
 kävin kotona ja katsoin televisiosta sosiaali- ja terveysvaliokunnan sotkuja.
 Minusta tuli RKP:läinen, koska...
 olin 5-vuotiaana sairaalassa Helsingissä, enkä saanut puhua ruotsia sairaanhoitajien kanssa. Siitä tuli elinikäinen muisto.
 Kenet suurvaltajohtajan haluaisitte tavata, ja mitä haluaisitte sanoa hänelle?
 Haluaisin tavata Donald Trumpin ja sanoa hänelle, että olisi aika ryhdistäytyä ja huomioida koko maailma eikä vain itseään.
 Olisin paras pääministeri, koska...
 minulle koko Suomi on tärkeä. Olen hyvä sillanrakentaja ja pystyn rakentamaan siltoja suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi.
 Toiseksi paras pääministeriehdokas olisi...
 joku muu meidän puheenjohtajistamme.
 Ryhmä Isis-taistelijoiden perheenjäseniä haluaa palata Suomeen. Mitä teette?
 Se on hyvin vakava asia, ja siinä pitää olla hyvin tarkkana. Katsotaan taustoja ja selvitetään se (tilanne) perin pohjin.
 Kaksi tärkeintä arvoa elämässäni ovat...
 yhdenvertaisuus ja tasa-arvo.
 Kadun elämässäni eniten sitä...
 etten ryhtynyt partiolaiseksi.
 Lue lisää:
 Hallituksen ovea potkivalle kielipuolueelle jokainen päivä oppositiossa on liikaa – tällainen puolue on RKP
 Ylen vaalikone
 Yle Areenan vaalisivu

Erilainen pääministeritentti: Mitä kadut eniten, milloin nauroit  kunnolla? Näin Anna-Maja Henriksson vastasi – video


Summary: Havainnot karhunpennuista ovat vähentyneet selvästi vuoden 2017 huippuvuodesta.

Suomen karhujen määrän kasvu on pysähtynyt. Tämä selviää Luonnonvarakeskuksen uusimmasta kanta-arviosta. Karhujen kokonaisyksilömäärän arvioidaan olevan 2020–2130 yksilöä ennen vuoden 2019 metsästyskautta. Arvio on noin viisi prosenttia pienempi kuin vuoden 2018 arvio, Luken tiedotteessa kerrotaan.
 – Laskelmat perustuvat viime kesän havaintoihin. Pitää siis muistaa, että tulemme hieman jäljessä arviossamme, kertoo Luken tutkija  Samuli Heikkinen.
 Karhujen lukumäärä on vähentynyt selvimmin Kainuussa, Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa, mutta Kaakkois-Suomen ja Etelä-Savon riistakeskusten alueella on havaittu hienoista kasvua. Kaikkiaan muutokset ovat vähäisiä, Luke arvioi.
 Karhun kanta-arvio perustuu petoyhdyshenkilöiden Tassu-tietojärjestelmään kirjaamiin pentuehavaintoihin. Vuoden 2018 aikana tallennettiin 948 pentuehavaintoa, joissa tavattiin vähintään yksi alle vuoden ikäinen pentu. Pentuehavaintojen määrä on vähentynyt vuoden 2017 huippuvuodesta noin 42 prosenttia.
 Tallennetuista pentuehavainnoista arvioidaan erillisten pentueiden lukumäärää vertailemalla pentujen lukumäärää, havaintojen keskinäisiä etäisyyksiä sekä havaintoihin liittyviä tassun jälkien kokoa. Lisäksi otetaan huomioon tutkimustieto karhun biologiasta.

Karhujen määrän kasvu pysähtyi – kanta on pienentynyt selvimmin Itä- ja Pohjois-Suomessa


Uutisen yhteydessä näytettiin kuvituskuvana toiseen juttuun kuvattua kuvaa, jossa eri yritys teki asbestitöitä. Kuvassa näytetyllä asbestityöyrityksellä ei ole mitään tekemistä oikeuskäsittelyssä olevan yrityksen tai asbestitöiden kanssa.

Oikaisu Yle Kaakkois-Suomen uutiset 15.3. tv-lähetykseen


Summary: Ensimmäistä kertaa Suomessa yleisö voi keskustella toistensa kanssa virtuaaliympäristössä.

Turun vuoden 1812 historiaa virtuaalisesti esittelevät kierrokset ovat saavuttaneet suuren suosion. Ensimmäiset varattavat kierrokset myytiin päivässä loppuun, ja jäljellä on esteettömiä paikkoja. Toinen osa kierroksia vapautuu varattavaksi perjantaina 22.3. 2019.
 Yleisö pääsee tutustumaan virtuaalilasien avulla Vanhan Suurtorin ympäristöön. Kävijöiden silmien eteen avautuu näkymiä muun muassa Tuomiokirkolle ja Aurajoelle.
 3D -ympäristön on toteuttanut Historian museo Turkuun –hanke. Hankepäällikkö  Joanna Kurth  kertoo, että kävijät pääsevät ensimmäistä kertaa Suomessa keskustelemaan toistensa kanssa virtuaaliympäristössä.
 Kierroksille voidaan ottaa vain viisi henkilöä puolen tunnin välein. Kierroksia ei voida järjestää lisää, mutta Kurthin mukaan Turun linnassa on kesällä mahdollisuus päästä tälle kierrokselle.
 Yhteensä kierroksille otetaan noin tuhat henkeä. Kierrokset alkavat torstaina ja jatkuvat maaliskuun loppuun.
 Vanhan Suurtorin ympäristöä mallinnetaan laajemminkin
 Virtuaalikierroksilla esiteltävä malli Vanhan Suurtorin ympäristöstä on alku laajemmalle 1800-luvun Turun mallinnukselle. Historiallisesti aidon ja yksityiskohdiltaan tarkan ympäristön luominen on aikaa vievää työtä.
 Mallinnus perustuu tutkittuun tietoon menneen ajan Turusta ja aikalaisten elämästä. Tutkimustyöstä vastaa Turun yliopiston tutkijatohtori  Panu Savolainen . Teknisenä kumppanina projektissa on toiminut Glue Collaboration.
 Vastaava ryntäys yleisökierroksille koettiin viime kesänä, kun  Turun Katedralskolanin kaivauksia esiteltiin  yleisökierroksilla rajattuna aikana.

Yleisö ryntäsi virtuaalikierroksille vuoden 1812 Turkuun – ensimmäiset paikat myytiin loppuun päivässä


Summary: Tavoitteena on vähentää 400 työpaikkaa.

Stora Enso aloittaa yt-neuvottelut Oulun tehtaalla. Vaarassa on 400 työpaikkaa.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.

Stora Enso aloittaa yt-neuvottelut Oulussa – paperikone suljetaan, 400 työpaikkaa uhattuna


Summary: Yhä useampi on jo muuttanut omia elintapojaan ilmastoystävälliseen suuntaan.

Suomalaisten mielestä ilmastonmuutoksen hillinnän ja vähäpäästöisen yhteiskunnan kehittämisen tulisi olla yksi seuraavan hallituksen kärkiteemoja.
 Samaan aikaan suomalaiset pitävät kuitenkin yhtenä suurimpana esteenä ilmastotoimille sitä, että poliittiset päättäjät eivät uskalla tehdä ratkaisuja, jotka vaarantavat heidän uudelleenvalintansa.
 – Nyt jos koskaan poliitikkojen pitäisi tehdä paljon enemmän tässä asiassa. Seuraavalta hallitukselta odotetaan vahvempia toimia ja suurempaa kunnianhimoa ilmastopolitiikassa. Voi olla, että kun seuraava eduskunta istuu, niin sieltä jo löytyy kunnianhimoa ilmastopolitiikkaan, sanoo Jyväskylän yliopiston professori  Marja Järvelä .
 Suomalaisilta kysyttiin ilmastoasioista Ilmastobarometri 2019 -kansalaiskyselyllä, jonka Kantar TNS toteutti helmikuussa 2019 valtionhallinnon ilmastoviestinnän ohjausryhmän* tilauksesta. Kysely tehtiin edellisen kerran helmikuussa 2015.
 Ilmastopolitiikan osalta suurimmat muutokset mielipiteissä vuodesta 2015 ovat tapahtuneet seuraavissa asioissa:
 Mikko Airikka | Yle
 Kolme neljästä suomalaisesta katsoo, että verotuksen periaatteena pitäisi olla, että päästöjen aiheuttajat myös maksavat niistä. Lähes puolet suomalaisista on sitä mieltä, että fossiilisten polttoaineiden sekä lihan ja maitotuotteiden veroja pitäisi nostaa.
 Jopa kolmasosa suomalaisista on valmis uusien bensiini- ja dieselkäyttöisten henkilöautojen myynnin kieltämiseen vuonna 2030.
 Yhä useampi toimii itse ilmaston hyväksi
 Suomalaiset ovat kyselyn mukaan alkaneet entistä enemmän toteuttaa ilmastotoimia omassa arjessaan. Kun vuonna 2015 vain 29 prosenttia vastaajista kertoi muuttaneensa omaa toimintaansa ilmastonmuutoksen takia, nyt osuus oli noussut jo yli 40 prosentin.
 Vastaajien mukaan omaa liikkumista, ruokailutottumuksia tai asumisratkaisuja on muutettu yhä enemmän ilmastonmuutosta hillitseviksi.
 Mikko Airikka | Yle
 Selvästi yli puolet suomalaisista sanoo vähentäneensä sähkön kulutustaan ja lähes puolet vähentäneensä tavaroiden hankkimista ilmastosyistä. Noin kolmannes oli selvittänyt oman hiilijalanjälkensä laskurilla ja neljännes aikoo kompensoida toiminnastaan aiheutuvia päästöjä lähivuosina.
 Laske Ylen ilmastolaskurilla, millä toimilla voisit itse vähentää eniten tai helpoimmin omia päästöjäsi!
 Oman auton käyttäjistä 43 prosenttia kertoo vähentäneensä autoilua ja lisänneensä kestävää liikkumista. Vajaa viidennes aikoo luopua omasta autosta kokonaan seuraavien viiden vuoden aikana. Noin kolmasosa oman auton käyttäjistä aikoo hankkia seuraavaksi autokseen vähäpäästöisen sähkö- tai kaasuauton.
 Noin 40 prosenttia suomalaisista ilmoittaa vähentäneensä lentämistä ilmastosyistä. Yhtä suuri osa sanoo vähentävänsä lentämistä seuraavien viiden vuoden aikana.
 Professori Järvelä uskoo, että aika on tullut kypsäksi sille, että kansalaiset alkavat toimimaan. Lisäksi tietoa ilmastonmuutoksesta ja sen vaikutuksista alkaa hänen mukaansa olla riittävästi. Järvelän mukaan myös suuret tapahtumat, kuten Suomen ilmastolaki ja Pariisin ilmastosopimus vuonna 2015 vaikuttavat asiaan.
 – Ehkä kaikista suurin herättelijä on ollut  IPCC:n raportti , jossa verrataan, mitä eroa on ihmiskunnalle, jos maapallo lämpenee 1,5 astetta tai kaksi astetta. Voi puhua jopa jonkinlaisesta kulttuurishokista.
 Vaikka muutos edelliseen, vuoden 2015 kyselyyn, on verrattain suuri, on silti huomattava, että ilmastotoimia omassa arjessaan sanoo nytkin tekevänsä vain 41 prosenttia suomalaisista. Valtaosa suomalaisista, eli lähes 60 prosenttia, ei siis ole tehnyt ilmaston kannalta kestäviä valintoja elämässään.
 – Ei tässä nyt mistään valtavasta harppauksesta kriisitietoisuuden suuntaan ole kyse, Järvelä sanoo.
 Ilmastotoimet ovat kalliita ja poliitikot eivät uskalla tehdä päätöksiä
 Suurimmiksi esteiksi ilmastonmuutoksen hillinnässä suomalaiset näkevät sen, että vähäpäästöisen elämän mahdollistavat tuotteet ja palvelut ovat kalliita.
 Suomalaisten mukaan poliittiset päättäjät eivät myöskään uskalla tehdä ratkaisuja, jotka vaarantavat heidän uudelleenvalintansa.  Ylen vaalikone  paljastaa saman asian:  kansanedustajaehdokkaat kyllä kannattavat kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa, mutta sanovat ei esimerkiksi lihaverolle tai uusien bensa-autojen myyntikiellolle .
 Ilmastonmuutos voi aiheuttaa turvallisuusuhkia Suomelle
 Kansainvälisellä tiedeyhteisöllä on laaja yksimielisyys siitä, että maapallon lämpeneminen on pääosin ihmisen aiheuttamaa. Silti edelleen vain 58 prosenttia kyselyyn vastanneista suomalaisista uskoi näin olevan.
 Yhä isompi osa meistä sanoo, että ilmastonmuutoksen vaikutukset Suomen rajojen ulkopuolella voivat aiheuttaa turvallisuusuhkia myös Suomelle.
 Mikko Airikka | Yle
 Ilmastotoimilla on kiire, mutta uhkaako ilmastonmuutos Suomen taloutta?
 Siitä suomalaiset ovat lähes yhteisrintamassa samaa mieltä, että ilmastonmuutoksen hillitsemisellä on kiire. Neljä viidestä on sitä mieltä. Ilmastonmuutoksella on monen mielestä myös todennäköisesti enemmän haitallisia kuin hyödyllisiä vaikutuksia.
 Suomalaiset pitävät ilmastonmuutosta myös yhtenä suurimmista globaaleista uhkista maailmassa.
 Mikko Airikka | Yle
 Eniten erimielisiä suomalaiset ovat siitä, ovatko ilmastonmuutoksen vaikutukset uhka Suomen taloudelle. Kaikki suomalaiset eivät ole myöskään aivan varmoja siitä, ovatko tutkijat yksimielisiä ilmaston lämpenemisen syistä, vaikka tutkijoilla onkin laaja yhteisymmärrys asiasta.
 Mikko Airikka | Yle
 Suomalaisten näkemykset jakaantuvat voimakkaasti asuinpaikan ja toimeentulon mukaan. Pääkaupunkiseudulla ilmastotoimiin suhtaudutaan myönteisemmin kuin maaseudulla. Ne taloudet, joilla on enemmän rahaa käytettävissään, ovat valmiimpia politiikkatoimiin ja myös tekemään itse enemmän ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
 Kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa kannattavat erityisesti nuoret, korkeasti koulutetut ja naiset sekä vihreiden ja vasemmistoliiton kannattajat. Epäilevimmin kunnianhimoisiin ilmastotoimiin suhtautuvat perussuomalaisten ja keskustan kannattajat.
 * Ohjausryhmään kuuluvat ympäristöministeriö, maa- ja metsätalousministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö, liikenne- ja viestintäministeriö, ulkoministeriö, opetus- ja kulttuuriministeriö, valtioneuvoston kanslia, Ely-keskukset, Ilmatieteen laitos, Suomen ympäristökeskus, Luonnonvarakeskus, Motiva, VTT, Suomen Akatemia, Kuntaliitto, Demos Helsinki, Sitra ja Business Finland.
 Lue myös:
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin
 Lihansyönti sai keskustelun tunteikkaaksi – puheenjohtajat eivät tehneet irtiottoja: Lue analyysi suuresta vaalikeskustelusta
 Tutustu ehdokkaisiin Ylen vaalikoneessa

Ilmastobarometri: Suomalaiset haluavat poliitikot toimimaan ilmaston hyväksi, mutta poliitikot eivät uskalla


Summary: Enteroviruksia löytyy useista diabeetikoiden kudoksista useammin kuin terveiltä verrokeilta.

Tyypin 1 diabetes on Suomessa maailman yleisintä. Sen syntymekanismi on ollut pitkään arvoitus. Jo pitkään siihen on yhdistetty enterovirustulehdukset. Tuore  Jutta Laihon  väitöstutkimus tarjoaa siitä lisävahvistusta.
 Enteroviruksia esiintyy maailmanlaajuisesti, ja ne ovat yleisimpiä ihmisille infektioita aiheuttavista viruksista.
 Suomessa enteroviruksia  todetaan vähemmän kuin monissa muissa maissa. Tutkijat ovat pitäneet mahdollisena, että tämän vuoksi suomalaislapset ovat erityisen alttiita enterovirusten mahdollisille diabetesvaikutuksille. Tämä selittäisi sen, miksi tyypin 1 diabetes on Suomessa poikkeuksellisen yleinen.
 Valtaosa enterovirusten aiheuttamista infektioista on oireettomia tai hyvin vähäoireisia. Lapsilla on tavallinen esimerkiksi enterorokko.
 Tampereen yliopistossa tarkastettavassa väitöstutkimuksessa havaittiin ensimmäistä kertaa, että enteroviruksia löytyy useista diabeetikoiden kudoksista useammin kuin terveiltä verrokeilta. Tulokset vahvistavat käsitystä enterovirusinfektioiden merkityksestä taudin synnyssä.
 Kaksi vuotta sitten tamperelaisryhmän  tutkimuksessa osoitettiin, että enterovirusinfektiot ovat noin kolme kertaa yleisempiä suomalaislapsilla, jotka olivat vasta-aineiden perusteella sairastumassa diabetekseen. Yhteys koski infektioita, jotka olivat tapahtuneet yli vuosi ennen vasta-aineiden toteamista.
 Tyypin 1 diabetes on sairaus, jossa haiman insuliinia tuottavat beetasolut tuhoutuvat, minkä takia sairastunut ei pärjää ilman insuliinia.
 Tyypin 1 diabetekseen ei ole tällä hetkellä parannuskeinoa tai sairaudelta ehkäisevää hoitoa. Suomessa tautia sairastavia on noin 50 000. Määrä on kasvanut nopeasti teollisuusmaissa.
 Tyypin 1 diabetestä hoidetaan insuliinilla ja jatkuvalla verensokerin seurannalla. Hoito on kehittynyt voimakkaasti viime vuosina.
 Enterovirusta löytyi useista kudoksista
 Tyypin 1 diabeteksen synnyn määrittelee tutkijoiden mukaan geneettinen alttius, mutta lisäksi tarvitaan ympäristötekijöitä.
 Enteroviruksen proteiinia löytyi väitöstutkimuksessa tyypin 1 diabeetikoiden haimasta ja ohutsuolesta tilastollisesti merkitsevästi useammin kuin verrokeilta. Myös pernassa ja haiman imusolmukkeissa havaittiin viruksen proteiinia.
 Lisäksi viruksen genomia löytyi näistä kudosnäytteistä. Viruksen määrä oli pieni, mikä viittaa jatkuvaan matala-asteiseen infektioon. Immuunivaste oli aktivoitunut haimanäytteissä, joista löydettiin enterovirusta ja tämä virusvaste oli voimakkaampi diabeetikoilla kuin verrokeilla.
 – Jatkotutkimuksissa on tärkeää selvittää, heijastaako enterovirusten ja diabeteksen välinen yhteys näiden virusten roolia taudin synnyssä. Jos tämänkaltainen syy-yhteys varmistuu, se avaa mahdollisuuden tyypin 1 diabeteksen ehkäisemiseen rokotteella tai viruslääkkeillä, sanoo Jutta Laiho.
 Laihon väitöskirja tarkistetaan Tampereen yliopiston lääketieteen ja terveysteknologian tiedekunnassa 29. maaliskuuta.
 Suomessa on jo pitkään kehitetty rokotetta diabetestä vastaan. Rokote perustuu juuri tietoon enteroviruksista.
 Rokote ei paranna sairastuneita, vaan voi ehkäistä sairautta.
 Lue lisää:
 Tutkimus: Enterovirusinfektiot mahdollisesti nuoruustyypin diabeteksen taustalla
 Rokotetaanko diabetesta vastaan jo reilun vuosikymmenen kuluttua? Yhteyttä enterovirukseen etsitään
 Diabeetikot kyllästyivät odottamaan ja rakensivat omat keinohaimansa – Valviraa huolettaa, kuka ottaa vastuun

Tyypin 1 diabeteksen mysteeristä uutta tietoa: Vahva yhteys hyvin yleisiin viruksiin


Summary: Hyvin eristetyt talot ehkäisevät melun aiheuttamaa stressiä ja univaikeuksia.

Jopa 600 000 ihmistä altistuu Suomessa kotonaan EU:n määrittelemillä mittareilla korkealle tieliikennemelun tasolle. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan altistuneiden määrä on todellisuudessa pienempi, koska Suomessa rakennukset ovat viileän ilmaston vuoksi hyvin eristettyjä ja vaimentavat liikennemelua huomattavasti tehokkaammin kuin monissa muissa Euroopan maissa. Euroopassa tieliikenne on merkittävin ympäristömelun lähde.
 THL:n mukaan hyvästä eristyksestä huolimatta melu on ilmansaasteiden ohella yksi keskeisimmistä elinympäristön laatua heikentävistä tekijöistä myös Suomessa. Altistuminen melulle voi aiheuttaa muun muassa stressiä, vähentää viihtyvyyttä ja häiritä unta.
 – Ihmisten hyvinvoinnille olisi eduksi, että rakennukset suunniteltaisiin niin, että mahdollisimman moni voisi sijoittaa makuuhuoneensa hiljaisen julkisivun puolelle. Kannattaisi suosia läpitalon huoneistoja tai sellaisia, joissa ikkunat ovat pihan puolelle, sanoo THL:n erikoistutkija Tarja Yli-Tuomi.
 Ikkunat kiinni ja riittävän hyvä äänieristys
 THL:n mukaan melualueilla sijaitseviin rakennuksiin kannattaa rakentaa riittävän hyvä ääneneristävyys.
 – Liikennemelualueilla asukkaiden kannattaa myös pitää ikkunat suljettuina. Samalla voi pienentää omaa altistumistaan ilmansaasteille. Jotta ikkunoita ei tarvitsisi käyttää tuuletukseen, asuntojen ilmanvaihdon ja jäähdytyksen pitäisi toimia hyvin muilla keinoin, Yli-Tuomi jatkaa.
 THL:n mukaan rakennus- ja huoneistorekisteriin olisi hyvä jatkossa lisätä tieto asunnon ikkunoiden suunnasta, jotta kunnissa voitaisiin paremmin arvioida altistuminen liikennemelulle ja ilmansaasteille.
 – Tiedosta olisi hyötyä myös tutkimuksissa, koska epätarkkuus altistumisarviossa voi vaikeuttaa tai jopa estää yhteyden löytymisen altistumisen ja terveyshaitan tai -hyödyn välille, Yli-Tuomi sanoo.
 THL:n tutkijoiden artikkeli ilmestyi maanantaina Ympäristö ja terveys -lehdessä. Aineisto perustuu laajaan kyselyyn, joka lähetettiin 16 000 ihmiselle pääkaupunkiseudulla.

THL: Sadattuhannet suomalaiset altistuvat liikennemelulle


Summary: Kuntaliitoksen vastustajat veivät voiton selkeästi, kun Mustasaari äänesti eilen kuntaliitoksesta Vaasan kanssa neuvoa-antavassa kansanäänestyksessä. Äänestysprosentti oli korkea, 76,4.

Useita kertoja viriteltyä Mustasaaren ja Vaasan kuntaliitoshanketta on luonnehdittu  yhdeksi hankalimmista .
 Sunnuntaina järjestetty neuvoa-antava kansanäänestys antoi selvän viestin kunnan päättäjille, kun 61,3% kuntalaisista äänesti ei liitokselle. Kello 10 alkava Ylen erikoislähetys käsittelee kansanäänestyksen tulosta ja sen seurauksia.
 Lähetyksessä äänestystulosta kommentoivat Mustasaaren kunnanvaltuuston puheenjohtaja Carola Lithén (r.) ja Vaasan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Joakim Strand (r.). Valtuutetuista kuullaan kuntaliitoksen kannattajaa Karina Björnistä (MSK) ja vastustajaa Kenth Nedergårdia (r.).
 Myös Åbo Akademin kuntatutkija Siv Sandberg ja Kuntaliiton tutkimuspäällikkö Marianne Sjöblom-Ketola ovat haastateltavina.
 Lähetys tehdään Mustasaaren virastotalolta, ja siinä käydään myös Sulvan kylässä sekä Pasilan studiossa.
 Lisää aiheesta:  Kiistelty kuntaliitos sai mustasaarelaiset liikkeelle – kansanäänestyksessä selvä enemmistö vastustaa yhdistymistä Vaasan kanssa
 Pelkoja, syyttelyä ja propagandaa – yksi Suomen kinkkisimmistä kuntaliitoshankkeista repii jo RKP:tä: “Ruotsin kieltä pitää suojella, ettei se häviä Suomesta”

Mustasaarelaiset torppasivat kuntaliitoksen kansanäänestyksessä – Katso Ylen erikoislähetys, mitä äänestyksestä seuraa


Summary: Muistokonsertit järjestetään Porissa ja Tampereella.

Yö-yhtye järjestää  Olli Lindholmille  kolme muistokonserttia.
 Muistokonsertit ovat Porin Isomäki Areenalla 10. toukokuuta sekä Tampere-talossa 11. ja 12. toukokuuta.
 Laulaja Olli LIndholm menehtyi sairauskohtaukseen 12. helmikuuta.
 Yö-yhtyeen rumpali  Ari Toikka  sanoo, että musiikkihommat tuntuvat ainoalta oikealta tavalta kunnioittaa ja muistaa kaveria ja työkaveria.
 – En osaa nyt oikein itkeä, enkä rukoillakaan. Mutta osaan soittaa ja ehkä ihan vähän laulaakin, Toikka sanoo.
 ”Laulu rakkaudelle – Olli Lindholmin muistolle” -konserttien solisteina vierailevat Ollin läheiset ystävät, kollegat ja biisintekijät kuten  Suvi Teräsniska, Juha Tapio, Pate Mustajärvi, Pauli Hanhiniemi, Antti Kleemola, Timo Kiiskinen  ja  Hra Ylppö .
 – Ei Olli täältä kokonaan poistunut. Hän asuu sydämissämme ja hänen musiikkinsa elää ikuisesti! Suvi Teräsniska sanoo.
 Lavalla nähdään myös Yön konserttikiertueiden taustalaulajat  Annika Eklund, Miina Mikkonen, Riikka Lehtonen, Elna Romberg, Jennie Storbacka  ja  Mitra Matouf . Yhtyettä täydentävät  Lenni-Kalle Taipale  sekä viimeiseksi jääneen konserttisalikiertueen keikkakitaristit ja taustalaulajat  Mia Suszko  ja  Stella Christine .
 Konsertit koostuvat Yön lauluista sekä puheosuuksista, jotka pitävät  Vexi Salmi  ja  Tommy Hellsten .
 Lue lisää:
 Laulaja Olli Lindholm on kuollut viime yönä – "Olli kertoi, että on huolissaan terveydestään"
 Olli Lindholmin kuolema pysäytti vakiokuntosalilla, Tampereella ja Porissa: "Melkein kuin olisi tuttu mennyt"   Suvi Teräsniska luhistui keittiön lattialle kuultuaan oppi-isänsä Olli Lindholmin kuolemasta: "Ikävä on pohjaton"


Summary: Lapissa kansanedustajien paikoista kisaavat etupäässä keskusta, vasemmistoliitto, demarit, kokoomus ja perussuomalaiset.

Kuten aina, tälläkin kertaa Lapissa käydään tiukka taisto viimeisestä kansanedustajan paikasta. Ennakkoon arvioituna varmimmat paikat ovat keskustan kolme sekä vasemmistoliiton, SDP:n ja kokoomuksen yksi paikka.
 Seitsemännestä paikasta kisaavat perussuomalaiset, keskusta ja vasemmistoliitto. Erityisesti perussuomalaisten kannatusta on vaikea ennakoida, koska  Jussi Halla-ahon  ajasta ei ole vertailukohtaa.
 Iso kysymys on mihin menevät  Hanna Mäntylän  ja  Paavo Väyrysen  viime vaaleissa yhteensä keräämät noin 15 000 ääntä.
 Lapin pienistä puolueista vihreiden  Riikka Karppinen  kampanjoi ahkerasti, mutta isokaan vaalivoitto ei riittäne valintaan.
 Yle Uutisgrafiikka
 Keskustan edustaja voi tippua pois eduskunnasta
 Mielipidetiedustelujen perusteella keskusta kärsii vaalitappion Lapissa. Keskustan kannatus on silti niin korkealla, että yhtä paikkaa isompi menetys olisi iso yllätys.
 Yksi haaste keskustalla on ehdokasasettelu. Viime vaaleissa valitut ovat Paavo Väyrystä lukuunottamatta ehdolla Lapissa.
 Edustajan paikan koittavat uusia torniolainen  Katri Kulmuni , rovaniemeläinen  Markus Lohi  ja savukoskelainen  Eeva-Maria Maijala . Myös suurimman osan viime kaudesta kansanedustajana istunut  Mikko Kärnä  on ehdolla.
 Tilanne on muille ehdokkaille haastava, sillä istuvat edustajat ovat valmiiksi tunnettuja ja on mahdollista, että yksi edellä mainituista neljästä ei tule valituksi. Tämä on näkynyt keskustan ehdokasasettelussa ja kampanjoinnissa.
 Positiivista keskustan kannalta on se, että keskustasta eronnut Väyrynen ei ole ehdolla Lapissa.
 Neljännen paikan säilyttämiseen keskusta tarvitsee tukea äänten jakautumisesta ja "hukkaäänten" määrästä. Niiden vaikutuksesta kertoo se, että vuoden 2007 vaaleissa keskusta sai reilun 43 prosentin kannatuksella kolme paikkaa, kun viime vaaleissa hieman pienemmällä prosentilla puolueelle tuli neljä paikkaa.
 Keskustaa rasittaa hallitusvastuu. Suomen taloutta on laitettu kuntoon, mutta petetty koulutuslupaus, pakkolaeilla kiristetty kilpailukykysopimus, indeksien jäädytykset ja työttömien aktiivimalli painavat kannatusta alas.
 Lapissa keskustalaiset ovat perinteisesti kannattaneet yhteistyötä demareiden kanssa ja vierastaneet yhteistyötä kokoomuksen kanssa. Kokoomuksen kanssa toteutettu oikeistolainen politiikka saattaa näkyä keskustan kannatuksen putoamisena erityisesti Lapissa.
 Perussuomalaisten haasteena tuntemattomat ehdokkaat
 Perussuomalaisten toivoa paikan säilyttämisestä nostavat viime aikojen kohentuneet luvut kannatusmittauksissa. Lapissa haasteena on ehdokkaiden tuntemattomuus.
 Puolueella ei ole kärkiehdokkaita, koska viimeksi yli 8 000 ääntä saanut  Hanna Mäntylä  ei ole mukana ja Mäntylän tilalle eduskuntaan noussut  Matti Torvinen  on loikannut sinisiin.
 Puolueesta irtautuneet siniset rokottavat varmaan jonkun verran perussuomalaisten äänipottia myös Lapissa. Samaa saattaa tehdä myös keskustan Kärnä. Toisaalta myös perusssuomalaiset iloitsevat siitä, että Väyrynen ei ole keräämässä ääniä Lapissa.
 Perussuomalaiset ei ole kuitenkaan enää yleinen protestipuolue, joten protestiääniä voi jäädä saamatta.
 Peruskysymys on, kantaako maahanmuuttokysymys enää. Siitä on kuitenkin aikaa, kun turvapaikanhakijoita tuli maakuntaan sekä länsi- että itärajan kautta ja Tornioon perustettiin järjestelykeskus. Toisaalta puolueen ehdokkaat varmasti muistuttavat, että Oulussa ulkomaalaisia epäillään useista seksuaalirikoksista.
 Perussuomalaiset pitävät paikkansa, jos puolue pystyy keräämään ääniä tasaisesti eri puolilta Lappia, kuten kahdeksan vuoden takaisessa jytkyvaalissa.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Vasemmistoliitolla on pieni mahdollisuus toiseen paikkaan
 Jos perussuomalaiset eivät saa ehdokasta läpi ja keskusta menettää yhden paikan, voi vasemmistoliitolla olla mahdollisuus toiseen paikkaan.
 Puolueen toiveita vaalivoitosta nostaa menestyminen viime kuntavaaleissa. Kuntavaalien tuloksella toinen paikka olisi jäänyt vain vajaan sadan äänen päähän. Kuntavaaleissa kuitenkin äänestetään enemmän tuttua ehdokasta kuin puoluetta.
 Vasemmistoliitto laskee myös oikeistohallitukseen kohdistuvan kritiikin satavan sen laariin. Toisaalta mitähän lappilaiset äänestäjät tuumivat puolueen kannattamasta lentoverosta, joka ei ainakaan matkailuväkeä miellytä.
 Lisäksi puolueen vihertyneen linjan koetaan menneen kauas työläisen arjesta. Tosin Lapissa ehdokkaat kuitenkin korostavat metsäteollisuuden työpaikkojen merkitystä.
 Vasemmistoliiton savukoskelainen istuva kansanedustaja  Markus Mustajärvi  on ennakkoasetelmissa vahvoilla. Vahvimmat haastajat löytynevät Suomen punaisimmasta kaupungista Kemistä, josta on ehdolla kolme nuorta naista.
 Heistä  Sari Moisanen  sai kaksissa viime vaaleissa noin 4 000 ääntä. Ahkeraa kampanjaa tekeveä  Kati Tervo  on kertonut haastavansa Mustajärven ykkössijan. Kolmas nuori nainen on  Albana Mustafi . Haastajien haasteena on äänten mahdollinen hajoaminen.
 Lapin ainoa julkkisehdos on rap-artistina tunnettu  Lalli Mustakallio .
 SDP pitänee yhden paikan
 Sosialidemokraatit voivat pitää yhden kansanedustajan paikan säilyttämistä suhteellisen varmana. Vahvimmalta ehdokkaalta vaikuttaa istuva kansanedustaja  Johanna Ojala-Niemelä  Rovaniemeltä.
 Toinen paikka on demareilla liian kaukana. Sen saavuttaminen edellyttäisi äänimäärän tuplaamista.
 Demareiden menestystä puoltavat kannatusmittausten ylöspäin osoittavat lukemat. Myös demareilla on haasteena se, miten lappilaiset suhtautuvat puolueen johdon päättämiin linjauksiin.
 Esimerkiksi demareiden avaus autokannan sähköistämisestä on kirvoittanut runsaasti arvostelua pitkien etäisyyksien maakunnassa.
 Lappilaiset demarit ovat joutuneet selittelemään myös puheenjohtaja  Antti Rinteen  vaatimuksia hakkuiden vähentämisestä. Lapissa kun moni odottaa Kemijärven sellutehtaan tai Kemin biodiesellaitoksen toteutuvan ja tuovan työpaikkoja.
 Kokoomus koittaa paluuta vaaliliittojen avulla
 Kokoomus menetti viime vaaleissa kansanedustajan paikkansa Lapista, vaikka  Heikki Autto  sai kaikista ehdokkaista neljänneksi eniten ääniä. Autton paikka jäi vajaan 700 äänen päähän ja hän putosi eduskunnasta.
 Tällä kertaa kokoomus pyrkii varmistamaan Autton läpimenon kahdella vaaliliitolla, jotka on solmittu RKP:n ja kristillisten kanssa.
 Viime eduskuntavaaleissa kristilliset ja RKP saivat yhteensä lähes 1 600 ääntä, joten Autton läpimeno on mahdollista.
 Yksi varjo kokoomuksella on puolueen epäonnistuminen vanhustenhuoltoon liittyvässä keskustelussa. Lapissa on paljon ikäihmisiä, joita kokoomuksen yksityisiä hoitoyrityksiä suosiva politiikka saattaa epäilyttää.
 Lappilaisiin äänestäjiin kokoomus vetoaa esimerkiksi henkilöauton tarpeellisuudella ja teollisuuden kilpailukyvyn turvaamisella.
 Aiheesta voi keskustella kello 17.00 saakka.

Analyysi: Lapin viimeisistä kansanedustajan paikoista on tulossa tiukka vääntö


Summary: Suunnitelmat tien parantamiseksi aloitettiin heti 15 vuotta sitten tapahtuneen rekan ja linja-auton tuhoisan törmäyksen jälkeen.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Tästä on kyse Tiesuunnitelma, joka olisi muun muassa tuonut Konginkankaan onnettomuuspaikalle keskikaiteet, tehtiin jo kymmenen vuotta sitten. Suunnitelma saa todennäköisesti vanheta rauhassa ensi vuoden lopulla: tieremontti maksaisi liki 30 miljoonaa euroa, eikä rahoitusta siihen ole tähän mennessä annettu. 1960-luvulla rakennetun Nelostien sujuvuus ja turvallisuus eivät ole tämän päivän tasolla.
 Kun 23 nuorta elämää sammui  paperirullien vyöryttyä linja-autoon , seurasi paljon puhetta ja lupauksia. 15 vuoden jälkeen Nelostiellä Konginkankaan onnettomuuspaikalla lupauksista ei ole lunastettu ainuttakaan.
 – Kysymys on ihan puhtaasti rahasta. Jotain hyvin, hyvin pieniä asioita on toki tehty: päällystämistä, tiemerkintöjen ylläpitoa ja reikien korjaamista. Niitä, mitä esimerkiksi onnettomuuden jälkeen on odotettu, ei ole pystytty toteuttamaan, Keski-Suomen ely-keskuksen johtaja  Jukka Lehtinen  sanoo.
 Konginkankaan onnettomuus tapahtui tällä suoralla 19.3.2004. Niko Mannonen/Yle
 Tiesuunnitelma, joka olisi muun muassa tuonut Konginkankaan onnettomuuspaikalle Äänekosken pohjoispuolelle keskikaiteet, tehtiin jo kymmenen vuotta sitten.
 Se saa todennäköisesti vanheta rauhassa ensi vuoden lopulla: tieremontti maksaisi liki 30 miljoonaa euroa, eikä eduskunta ole rahoitusta sille tähänkään mennessä suonut – vaikka heti onnettomuuden jälkeen kova poliittinen tahto siihen olikin.
 Painanteet ovat samanlaiset kuin silloin 15 vuotta sitten, ne eivät ole muuttuneet miksikään.   Kimmo Villman, kuljetusyrittäjä
 17 vuotta ammatikseen ajaneen  Pentti Hautaniemen  on vaikea käsittää, miksei tielle ole tehty mitään.
 – Yleensähän tehdään muutoksia, kun tapahtuu jotain, mutta Konginkankaan tapahtumista ei olla opittu mitään, hän sanoo.
 Itse hän valitsee mieluummin jonkun pienemmän tien kuin Nelostien, jos reitti antaa myöten. Pienemmät tiet ovat hänen mielestään usein paremmassa kunnossa kuin pääväylä.
 Kantavuus 1960-luvulta
 Yhtälö, jossa rahoitus ei kasva, mutta liikenne lisääntyy, on huono, koska tiet myös kuluvat entistä nopeammin. Erityisesti päällysteitä koettelee raskas liikenne, jonka määrä on Väylän tilaston mukaan vilkastunut esimerkiksi Äänekosken pohjoispuolella sijaitsevalla Konginkankaan onnettomuuspaikalla 65 prosenttia vuodesta 2004 (640) vuoteen 2018 (1 050).
 Tilastoihin vaikuttaa etenkin syksyllä 2017 käyttöön otettu Metsä Groupin biotuotetehdas, jonka puu- ja sellurekkoja tiellä kulkee liki 300 vuorokaudessa.
 Jarmo Arpiainen Niko Mannonen / Yle
 Runsas raskas liikenne on syy, jonka vuoksi keskikaiteiden puuttuminen huolettaa erityisesti Äänekosken paloasemalla työskentelevää palomies  Jarmo Arpiaista . Hän pelkää, että seuraus on ohitusten lisääntyminen. Ja siitä voi puolestaan koitua vakavia kolareita.
 – Työt ei meiltä lopu, ellei tielle tehdä oikeasti jotain.
 Toinen huolenaihe liittyy varsinaiseen työhön: kun tapahtuu onnettomuus ja tie katkeaa, liikenne puuroutuu.
 – Ei me päästä paikalle autojen yli tai läpi.
 Jos kaikki tiet päällystettäisiin järjestyksessä tällä tahdilla, niin siihen menisi 44 vuotta.   Eino-Matti Hakala, ylläpitovastaava
 Myös ely-keskuksen johtaja Lehtinen myöntää, ettei 1960-luvulla rakennetun tien sujuvuus ja turvallisuus ole tämän päivän tasolla. Rakentamisajalta on peräisin myös tien kantavuus. Sen jälkeen etenkin rekkojen pituus ja kokonaispaino ovat kasvaneet.
 Biotuotetehtaan vuoksi tiestöä on kyllä parannettu  yli 70 miljoonalla eurolla , mutta ei Äänekosken pohjoispuolella.
 Päällystysväli 44 vuotta
 Tiestön ylläpito on tällä hetkellä enimmäkseen päällystämistä, tiemerkintöjen ylläpitämistä ja reikien korjaamista. Päällystystöiltä on tänä vuonna turha odottaa liikaa: koko maassa päällystetään maanteitä ensi kesänä ennätyksellisen vähän,  vain noin 1 500 kilometriä.  (Väylä)
 Esimerkiksi Keski-Suomen ely-keskuksen hallinnoimasta noin 5 000 tiekilometristä uuden pinnan saa vain 64. Se on alle kolmasosa esimerkiksi  vuoden 2016 määrästä .
 – Jos kaikki tiet päällystettäisiin järjestyksessä tällä tahdilla, niin siihen menisi 44 vuotta. Vilkkaampia teitä joudutaan kuitenkin 5–10 vuoden välein päällystämään uudelleen, joten hiljaisemmille teille ei keretä koskaan, ylläpitovastaava  Eino-Matti Hakala  Keski-Suomen ely-keskuksesta sanoo.
 Liikenteen rahoitusongelman ratkaiseminen on kuitenkin välttämättömyys ja ensimmäinen askel.  Sabina Lindström, johtaja
 Virkamiehet ely-keskuksissa sekä liikenne- ja viestintäministeriössä seuraavat tilannetta huolestuneina, sillä tiestön ylläpidon rahoitus on ollut jo vuosia liian pieni ja teiden kunto on heikentynyt.
 – Edes Sipilän hallituskauden noin miljardin euron lisärahoituksella ei ole pystytty vastaamaan kaikkiin kriittisimpiinkään tarpeisiin, verkko-osaston johtaja  Sabina Lindström  liikenne- ja viestintäministeriöstä sanoo.
 Vanhustenhoidossa  tuli ilmi räikeitä epäkohtia , mutta jonkinlainen pommi odottaa myös tiestössä: korjaustarpeita on tällä hetkellä noin 2,5 miljardin euron verran – ja suunta on vain nouseva.
 – Liian alhainen perusväylänpidon rahoitustaso on aiheuttanut sen, että tarpeellisia valaistushankkeitakaan ei ole pystytty toteuttamaan, vaan rahoitusta on kohdistettu välttämättömiin teiden päällystyksiin ja siltojen korjauksiin, Lindström sanoo.
 Pentti Hautaniemi Niko Mannonen / Yle
 Ruotsi on investoinut maan- ja rautatieverkkoonsa  kolminkertaisen määrän Suomeen verrattuna  (Tekniikka & Talous) ja perusväylänpitoon käytetään  yli kaksinkertainen määrä rahaa  (Hämeen Sanomat) Suomeen verrattuna. Suuri ero on myös liikennepolitiikassa: Ruotsissa se on paljon pitkäjänteisempää kuin Suomessa. Ruotsin malliin uskoo Lindström Suomessakin siirryttävän niin tieverkon kehittämisessä kuin kunnossapidossa.
 – Liikenteen rahoitusongelman ratkaiseminen on kuitenkin välttämättömyys ja ensimmäinen askel, jotta tällaiset tarpeelliset investointitarpeet pystytään täyttämään, hän sanoo.
 "Samat painanteet kuin 15 vuotta sitten"
 Keskikaiteiden lisääminen oli onnettomuuden jälkeen onnettomuustutkintakeskuksen suosituksissa, koska käytännössä ajosuuntien erottaminen estää nokkakolarit. Valtakunnan tasolla niitä on tehty lisää, mutta kokonaisuutena asia on Jukka Lehtisen mukaan edennyt ehkä hitaammin kuin onnettomuuden jälkeen ajateltiin.
 20 vuotta puuautoa ajanut  Kimmo Villman  pitää Nelostien talvikunnossapitoa kohtuullisena, vaikka välillä liukasta onkin. Sen sijaan perusparannusta hänkin odottaa.
 – Nelostie on pääväylä ja siinä on kova liikenne, kyllä se saisi leveämpi olla. Sitten se myös urautuu. Painanteet ovat samanlaiset kuin silloin 15 vuotta sitten, ne eivät ole muuttuneet miksikään. Samalla tavalla ne nykäisevät kärryä kuin silloinkin.
 Kimmo Villman Jaana Polamo / Yle
 Kaikkea hän ei silti laittaisi tien syyksi, vaan toivoisi kaikkien autoilijoiden päässä soivan hälytyskellot, kun keli huononee.
 – Ajonopeushan pitää sovittaa kelin mukaan. Sitten välillä on tosi törkeitä ohituksia. Näytetään keskisormea ja metsäautoteillä helposti räikkä soi, jos joku tulee perään ajamaan.

Nelostie on yhtä kehnossa kunnossa kuin ennen Konginkankaan onnettomuutta – palomies Jarmo Arpiainen: "Työt eivät lopu, ellei tielle tehdä jotain"


Summary: Viime viikolla nuoret vaativat ilmastotekoja ympäri maailmaa ja Etiopian lentoturman uhreja muistettiin. Katso viikon kiinnostavimmat uutiskuvat.

Taiteilija Brian Donnellyn 37-metrinen puhallettava veistos KAWS:HOLIDAY odotti laivausta Hongkongin satamassa 11. maaliskuuta. Emidio Josine / AFP
 EU:n brexit-pääneuvottelija Michel Barnier otti Britannian pääministeri Theresa Mayn vastaan Strasbourgissa 11. maaliskuuta. Patrick Seeger / EPA
 Filippiiniläinen pikkupoika kylpee vesisangossa Manilan kadulla 12. maaliskuuta. Filippiinien hallitus on kehottanut kansalaisia säästämään vettä El Ninon aiheuttaman kuivuuden vuoksi. Francis R. Malasig / EPA
 Viranomaiset pystyttivät vastaanottoporttia lentoturman uhrien omaisille Ethiopian Airlines -yhtiön koneen onnettomuuspaikalla keskiviikkona 13. maaliskuuta. Boeing 737 MAX -mallinen kone syöksyi maahan pian noustuaan Addis Abebasta ja surmaten kyydissään olleet 157 ihmistä. Tony Karumba / AFP
 Kansainväliset kuumailmapallopäivät järjestettiin Achenkirchissä, Itävallassa 11.-17. maaliskuuta. Angelika Warmuth / EPA
 Kaksi karhua ihmetteli valokuvaajaa rakenteilla olevassa La Taniere -eläinsuojassa Chartresissa, Ranskassa 13. maaliskuuta. Keskus aukeaa yleisölle ensi vuonna, ja sinne on määrä majoittaa sirkuksista, yksityisiltä ihmisiltä ja laittomilta maatiloilta pelastettuja tai eläkkeelle jääviä eläimiä. Jean-Francois Monier / AFP
 Pelastustyöntekijät kantoivat romahtaneen talon raunioista elävänä pelastettua miestä Lagosissa, Nigeriassa 13. maaliskuuta. Kolmikerroksisen rakennuksen ylimmässä kerroksessa oli alakoulu. EPA
 Pyöräilijät vaativat kaupungin hallinnolta parempia pyöräilyolosuhteita ja rangaistuksia piittaamattomille autoilijoille mielenilmauksessa Kiovan kaupungintalon edessä 14. maaliskuuta.  Sergei Supinsky / AFP
 Räjähtänyt kaasuputki tuhosi paikallisbussin ja tappoi viisi ihmistä Ahvazin kaupungin lähellä Lounais-Iranissa 14. maaliskuuta. AFP
 Lapsi nukkui äitinsä sylissä metrolaiturilla Caracasissa 14. maaliskuuta. Metroliikenne oli jälleen käynnistynyt laajojen sähkökatkosten jälkeen, joista presidentti Maduro syytti Yhdysvaltojen masinoimaa kyberhyökkäystä ja oppositio huonosti hoidettua infrastruktuuria. Valery Sharifulin / AOP
 Poliisi hymyili kuvan napanneelle droonille 10 hehtaarin hamppuviljelmillä Acehin provinssissa Indonesiassa 14. maaliskuuta. Viranomaiset olivat parhaillaan ratsaamassa farmia osana huumeiden vastaista taistelua. Chaideer Mahyuddin / AFP
 Toimistotyöläisten poistuivat työpaikoiltaan pienyritysten kaupunginosassa Moskovassa 14. maaliskuuta. Mladen Antonov / AFP
 Kurdien Syrian Democratic Forces (SDF) -joukkojen taistelija tarkkaili Baghouzin kylästä poistuvia ihmisiä, joiden sanottiin edustavan Isisin viimeisiä rippeitä, Syyrian itäosassa 14. maaliskuuta. Giuseppe Cacace / AFP
 Osallistuja jätti jäähyväisiä kouluampumisen uhrille muistotilaisuudessa São Paulossa, Brasiliassa 14. maaliskuuta. Edellisenä päivänä koulun kaksi entistä oppilasta ampui kuoliaaksi ensin kahdeksan oppilasta ja koulun henkilökunnan jäsentä, sen jälkeen itsensä. Miguel Schincariol / AFP
 Ihmiset ihastelivat Vessel-nimistä maamerkiksi rakennettua porraskokonaisuutta New Yorkin uusimman kaupunginosan Hudson Yardsin avajaisissa 15. maaliskuuta. Timothy A. clary / AFP
 Ihmiset vaativat presidentti Abdelaziz Boutefilkaa eroamaan Algerian pääkaupunki Algerissa 15. maaliskuuta. Presidentti oli ilmoittanut, ettei aiokaan kilpailla vaaleissa uudelleenvalinnastaan huhtikuussa, kuten oli tarkoitus. Ryad Kramdi / AFP
 Hindumiehet Nandgaon ja Barsanan kylistä juhlivat Lathmar Holi -festivaalilla Barsanassa, Intiassa 15. maaliskuuta . Rajat Gupta / EPA
 Mielenosoittajien joukot heittelivät poliiseja katukivillä ja tuhosivat luksusmyymälöiden liiketiloja Pariisin pääkaudulla Champs-Élysées'llä 16. maaliskuuta.  Yoan Valat / EPA

Nuorten ilmastolakko ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Satunnaiselle matkailijalle saattaa olla haasteellista löytää suomalaisia luontokohteita. Visit Finland on nyt pestannut kahdeksan onnellisuusopasta, jotka vievät tulevana kesänä ulkomaalaisia turisteja luontoon.

Visit Finland (Matkailun edistämiskeskus)

Tästä on kyse Visit Finlandin Rent a Finn -kampanja vie matkailijoita kokemaan suomalaista luonnonläheistä elämäntapaa. Ulkomaalaisia turisteja opastamaan on pestattu kahdeksan onnellisuusopasta. Kansainvälinen haku suomalaisen vieraaksi on nyt avattu ja vierailut toteutetaan kesä-elokuun aikana.
 Kalareissu illansuussa, mustikanpoiminta tai termospullokahvit kannonokassa istuen saattavat olla ainutlaatuinen elämys ulkomaalaisille turisteille. Suomalaiset luontokohteet eivät kuitenkaan ole vieraille aina helposti saavutettavissa. Marjaisia vadelmapusikoita ei ole merkitty karttoihin ja pieniä mökkisaunoja saa vain harvoin vuokrata.
 Nyt Visit Finlandin markkinointikampanja  Rent a Finn  avaa ulkomaalaisille turisteille mahdollisuuden hakea omaa opastaan suomalaiseen luontoon. Kampanjaan valitut kahdeksan suomalaista eivät ole matkailun ammattilaisia, vaan tavallisia luonnonystäviä. He haluavat antaa turisteille mahdollisuuden kurkistaa suomalaiseen kesänviettoon, vievät heitä mökille, marjametsään tai vaikka tanssilavalle.
 Imagokampanjan tavoitteena on nostaa kansainvälisesti esiin Suomen vetovoimatekijöitä ja erityisesti luontoa.
 – Toivoisimme, että matkailijat löytäisivät tämän meidän parhaan puolemme, sanoo Business Finlandin Visit Finland -yksikön kansainvälisen markkinoinnin johtaja  Heli Jimenes .
 Kati Turtola / Yle
 Luontokokemuksen jakaminen on tärkeää
 Yksi valituista onnellisuusoppaista on hämeenlinnalainen Timo Kukko. Tällä kertaa Kukko pakkasi reppunsa ja lähti Aulangon kupeeseen Kärmeskalliolle.
 Tottuneesti Kukko veistelee kiehisiä ja saa nuotion nopeasti roihuamaan. Samalla Kukko kertoo tarinoita kuksastaan ja perinteikkäästä puukostaan ja raottaa oman perheensä retkeilytapoja. Onnellisuusoppaana oleminen soveltuu Kukolle mainiosti, sillä luonnossa liikkumiseen on hänellä aina liittynyt yhdessä oleminen.
 – Minulle luonnossa liikkuminen on myös sosiaalinen asia, haluan aina jakaa sen kokemuksen toisten kanssa.
 Onnellisuusopas ottaa vieraat vastaan kuin omat ystävänsä
 Timo Kukko ihastui Rent a Finn -kampanjan ideaan. Matkailijan aika on lyhyt ja Suomen luonnon löytäminen vaatii Kukon mielestä paikallisia oppaita. Kukko kuvaa, miten Helsinkiin tulevat turistit menevät tyypillisesti Suurkirkon portaille kuvaamaan toisiaan ja käyvät Muumi-kaupassa. Matkailumainoksissa kuvattu suomalainen järvimaisema ei kuitenkaan löydy keskeltä kaupunkia.
 Voi nauttia luonnon äänistä, hiljaisuudesta, tuulen huminasta, eläimistä.  Timo Kukko
 – Luontoon pitää lähteä pienissä ryhmissä. Silloin voi nauttia luonnon äänistä, hiljaisuudesta, tuulen huminasta, elämistä ja niistä yllätyksistä, mitä luonto voi tarjota ja siihen edes rakennetut matkailukeskukset eivät ole parhaita. Suomalaiset osaavat löytää niitä paikkoja ja jokaisella on varmasti niitä kohteita, joihin voisi vieraansa viedä.
 Kesäyön kauneutta Punkaharjun maisemissa. Timo Kukko
 Tulevat vieraansa Kukko aikoo ottaa vastaan ikään kuin omat ystävänsä. Hän hakee matkailijat lentoasemalta ja suuntaa auton nokan kohti Punkaharjun maisemia, joissa vietetään pari kolme päivää.
 – Me tehdään ruuat sillä retkellä yhdessä ja käydään ehkä melomassa, uimassa tai patikoimassa. Pääasia kuitenkin on se luonnossa oleminen ja se luonnon rauhallisuuden löytäminen, ei niinkään sellainen aktiviteetti, kertoo Timo Kukko suunnitelmistaan.
 Onnellisuusoppaat osaavat kertoa, mitä luonto heille merkitsee
 Visit Finlandin Rent a Finn- kampanjassa onnellisuusoppaiksi haki satoja tavallisia suomalaisia, jotka esittelevät tulevana kesänä oman tapansa nauttia luonnosta. Valitut onnellisuusoppaat tulevat eri puolilta maata, Utöstä Sodankylään. Valinta ei ollut helppo, sanoo Heli Jimenez.
 – Hakijoita oli niin paljon ja he olivat aivan mahtavia eli olimme todella haasteellisen tehtävän edessä, sanoo Jimenez.
 He ovat täysillä mukana tässä asiassa.  Heli Jimenez
 Onnellisuusoppaiden joukossa on Timo Kukon lisäksi muun muassa Lapissa asuva pariskunta, joka haluaa tutustuttaa vieraansa pienen paikkakunnan tunnelmaan. Helsinkiläinen opiskelija nauttii urbaaneista luontoelämyksistä ja Mathildedalissa asuva mies puolestaan lämmittäisi vieraalleen saunan.
 Kati Turtola / Yle
 Tärkein kriteeri onnellisuusoppaiden valinnassa oli heidän yhteytensä luontoon.
 – Valitut henkilöt osasivat hienosti kertoa sen, mitä luonto heille merkitsee. He ovat täysillä mukana tässä asiassa ja ovat todellakin halukkaita näyttämään Suomea näille matkailijoille, kertoo Jimenez.
 Onnellisuutta voi jakaa
 Vuosi sitten julkaistun  YK:n raportin  mukaan Suomi on maailman onnellisin maa. Yhdeksi onnellisuuden tuojaksi on mainittu luonto ja sen läheisyys. Luonnon puhtaus, rauha ja turvallisuus ovat ominaisuuksia, joita yhä useampi matkailija kaipaa kohteltaan.
 – Luonto on meille se iso onnen tuoja ja me haluamme näyttää matkailijolle, mistä meidän onnemme kumpuaa, sanoo Heli Jimenez.
 Lapsuudestaan saakka paljon luonnossa liikkunut ja luontoa harrastanut Timo Kukko on myös työssään Metsähallituksen projektipäällikkönä pohtinut luontoa ja sen merkitystä, vaikka viettääkin työpäivänsä näyttöpäätteen ääressä.
 Luonto on jokaiselle jotakin.   Timo Kukko
 – Luonnolla ja metsillä on suomalaisille niin laaja vaikutus, että me emme itsekään sitä heti hoksaa. En tunne yhtäkään ihmistä, joka sanoisi inhoavansa luontoa, sanoo Kukko ja hörppää kahvia kuksastaan.
 Kansainvälinen haku suomalaisen Rent a Finn -onnellisuusoppaan vieraaksi avautuu maaliskuun 18. päivä. Vierailut toteutetaan kesä-elokuun aikana. Ulkomaalaiset matkailijat voivat osallistua kampanjaan lähettämällä videon, jolla kertovat itsestään ja perustelevat, miksi toivovat pääsevänsä tutustumaan Suomeen.

Onnellisuusopas Timo Kukko: "En tunne yhtäkään ihmistä, joka sanoisi inhoavansa luontoa"


Summary: Syyttäjä vaatii Porin palveluliikelaitoksen entiselle johtajalle Kaj Kainulaiselle runsaan seitsemän kuukauden ehdollista vankeutta virkarikoksista.  Hänen tekemisensä nousivat otsikoihin syksyllä 2015.

Tästä on kyse Porin palveluliikelaitoksen entistä johtajaa Kaj Kainulaista syytetään virkavelvollisuuden rikkomisesta ja törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä. Syyttäjä vaatii virkarikoksista runsaan seitsemän kuukauden ehdollista vankeutta. Kaj Kainulainen on kiistänyt syyllistyneensä rikoksiin.
 Porin palveluliikelaitoksen entistä johtajaa  Kaj Kainulaista   syytetään  virkavelvollisuuden rikkomisesta ja törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä.
 Jutun varsinainen oikeudenkäynti alkaa tänään Porissa Satakunnan käräjäoikeudessa. Valmisteluistunto pidettiin marraskuun puolivälissä. Kainulainen on kiistänyt syyllistyneensä rikoksiin.
 Porin kaupunki teki tutkintapyynnön poliisille
 Epäillyistä rikoksista nousi  Porissa iso kohu  syksyllä 2015.
 Kaj Kainulaisen palveluliikelaitoksen johtajana tekemät hankinnat johtivat rikosepäilyyn ja lopulta Kainulaisen jäämiseen eläkkeelle syksyllä 2016.
 Porin kaupunki päätyi tekemään hänen toiminnastaan tutkintapyynnön poliisille.
 Kyse on kymmenistä tuhansista euroista, jotka liittyvät liikelaitoksen ostamaan kestitykseen, matkailuun ja majoituspalveluihin. Rahoilla hankittiin muun muassa Pori Jazzeille VIP-lippuja, puhelimia sekä hyväksyttiin matka- ja viinalaskuja.
 Kainulainen perustelee syytteen kiistämistä sillä, että edustaminen ja virkamatkat ovat liittyneet olennaisesti viran hoitamiseen eikä tarkkoja määräyksiä virkamatkoista, niiden hyväksyttävistä kustannusten määristä tai muista järjestelyistä ollut olemassa.
 Kainulaisen mukaan myös joko hänen esimiehensä tai Porin kaupunki olivat useiden syyttäjän laittomaksi katsomien toimien osalta tietoisia hänen tekemisistään.
 Syyttäjä: Ravintokeskuksen investointi omin luvin
 Syyttäjän mukaan Porin palveluliikelaitos teki Kainulaisen johdolla investointeja, joihin ei ollut asianmukaista päätöstä. Kainulainen sanoo toimineensa niissä talousarvion ja toimintasuunnitelman mukaisesti.
 Syytteen mukaan Kainulainen esimerkiksi ylitti valtuutensa päättäessään aloittaa  kaupunginsairaalan ravintokeskuksen  satojen tuhansien eurojen saneerauksen.
 Syyttäjän mukaan Kainulainen on näin toimiessaan tavoitellut huomattavan suurta hyötyä Porin palveluliikelaitokselle ja aiheuttanut erityisen tuntuvaa haittaa Porin kaupungille. Tästä kaupunki vaatii useiden satojen tuhansien eurojen vahingonkorvauksia.
 Oikeudenkäynti jatkuu Satakunnan käräjäoikeudessa loppuviikolla. Oikeudenkäynnille on varattu kaikkiaan kuusi istuntopäivää.
 Kerromme pian lisää.

Porin entinen johtava virkamies käräjillä – matkoja, puhelimia ja festivaalilippuja verorahoilla kymmenillä tuhansilla euroilla