Summary: Varausilmoitukset kattavat tuhansia neliökilometrejä Kainuussa, Koillismaalla ja Lapissa.

Kobolttia ja muita teknologiamineraaleja etsivä Latitude 66 Cobalt -yhtiö on jättänyt kolme varausilmoitusta laajoista alueista Pohjois-Suomessa. Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesille tehtyjen varausilmoitusten yhteenlaskettu pinta-ala on 3 700 neliökilometriä Kainuussa, Koillismaalla ja Lapissa. Yhtiö on hakenut alueille kaksivuotista varausta.
 – Suomen kallioperää peittävä moreenikerros vaikeuttaa malmioiden löytämistä. Tästä syystä kaikki maamme kaivokset eivät sijaitse geologisten vyöhykkeidensä mielekkäimmillä paikoilla. Perusteellinen alueellinen geologinen tutkimus auttaa välttämään tämän virheen, Latitude 66 Cobalt Oy:n toimitusjohtaja  Thomas Hoyer  sanoo yhtiön tiedotteessa.
 Uusien varausilmoitusten myötä yhtiö aloittaa vuodet 2020–2022 kattavan projektin, jota varten se kerää kansainvälisen tutkijaryhmän kartoittamaan geologisesti lupaavien alueiden parhaiden kobolttimalmioiden mahdollisia sijainteja.
 Projektin tavoitteena on saada tietoa alueiden kallioperän rakenteesta ja ohjata yhtiön malminetsintälupahakemukset pitkäaikaisen kaivostoiminnan mahdollistaville alueille.
 – Haluamme kehittää pitkäikäisiä kaivosprojekteja, joiden myötä työntekijät voivat sitoutua alueille, hankkia ja maksaa asuntonsa sekä kouluttaa lapsensa kotipaikkakunnalla koko kouluiän ajan. Tämä edellyttää, että tunnemme kyseiset geologiset alueet laajasti ja hyvin, Hoyer toteaa.
 Hoyerin mukaan yhtiö on investoinut kolme miljoonaa euroa Kuusamon liuskevyöhykkeen tutkimuksiin kolmen viime vuoden aikana. Tätä tietoa aiotaan soveltaa iältään ja rakenteeltaan samanlaisiin geologisiin vyöhykkeisiin Suomessa.
 Varaukset kattavat tuhansia neliökilometrejä
 Latitude 66 Cobalt jätti syyskuussa  2 000 neliökilometrin aluetta koskevan varausilmoituksen  Peräpohjan liuskevyöhykkeen itäiselle alueelle Rovaniemen eteläpuolelle. Elokuussa  yhtiö teki ilmoituksen 600 neliökilometrin suuruisesta alueesta  Itä-Lapissa ja Koillismaalla.
 Yhtiöllä on  myös aiempia varauksia  samoilla alueilla.
 - Alueellinen geologinen tutkimus vaatii merkittäviä taloudellisia panostuksia ja eri geologian osa-alueiden huippuosaajien kokoamista työskentelemään yhdessä. Tästä syystä useamman samantyyppisen geologisen vyöhykkeen tutkiminen yhdellä kertaa on järkevää, Hoyer perustelee.
 Yhtiön mukaan nyt varatuilla alueilla on tehty geologista työtä aiemmin, mutta silloin on etsitty kuparia, kultaa tai muita teollisuuden perinteisesti tarvitsemia mineraaleja. Aiemmissa tutkimuksissa lupaavatkin kobolttilöydökset on sivuutettu.
 Akkujen toimintavarmuuden ja turvallisuuden takaavasta koboltista on tullut haluttu raaka-aine uusiutuvien energiamuotojen hyödyntämisen ja liikenteen sähköistymisen myötä.
 Maastossa liikutaan jokamiehen oikeuksilla
 Hoyer muistuttaa, että varausaika ei anna yhtiölle oikeutta kairauksiin tai ajoneuvojen käyttöön maastossa.
 – Kaikki varausaikainen toiminta maastossa tapahtuu jokamiehenoikeuden puitteissa. Olemme maastotutkimusten aikatauluja suunnitellessamme yhteydessä paliskuntiin. Mikäli haluamme kerätä maaperänäytteitä, olemme etukäteen maanomistajiin yhteydessä, Hoyer sanoo.
 Varausajan päättyessä yhtiö arvioi, mille osalle alueista on mielekästä tehdä malminetsintälupahakemuksia jatkotutkimuksia varten.
 Haluatko tietää, mitä kotiseudullasi tapahtuu? Onhan sinulla jo puhelimessasi Ylen Uutisvahti?  Lataa se tästä.
 Tilaa Läheltä-niminen  uutiskirjeemme sähköpostiisi .

Latitude 66 Cobalt -yhtiön tutkimukset laajenevat lisää Pohjois-Suomessa


Helsingin poliisilaitos on selvittänyt laajan huumausaineiden maahantuontia ja myyntiä koskevan rikoskokonaisuuden. Poliisi on tutkinut rikoskokonaisuutta muun muassa törkeinä huumausainerikoksina, törkeänä ampuma-aserikoksena ja räjähderikoksena.
 Jutussa on pääepäiltyinä kaksi suomalaista miestä. He ovat vangittuina.
 Kerromme kohta lisää

Helsingin poliisi selvitti laajan huumausaineiden maahantuontia koskevan rikoskokonaisuuden


Tampereen rautatieasemalle kaupungin keskustaan on noussut yhdeksänmetrinen mato.  Johanna Lonka  on suunnitellut väliaikaistaideteoksen työmaajätteistä.
 Teoksen nimi on Maan muokkaaja, ja se on osa Tampereen ratikan työmaa-aikaista taidetta.
 Tarkoitus on tehdä arkea ympäröiviä laajoja työmaita inhimillisemmiksi ja esteettisesti miellyttävimmiksi. Ratikka alkaa ajaa Tampereella vuonna 2021.
 Longan teos tulee ohikulkijoita ja kaupunkiin saapuvia vastaan rautatieaseman pääsisäänkäynnin vieressä työmaa-aidan päällä. Luikertelevan madon kaltainen hahmo on muotoiltu työmaalta kertyneestä pakkausjätteestä, suojapeitteistä sekä salaojaputkista.
 Värit valikoituivat taiteilijan mukaan käytettävissä olevan materiaalin ehdoilla. Mato kuvaa myös sitä myllerrystä ja muutosta, jossa kaupunkitila elää ja kehittyy.
 – Jätemateriaalin veistäminen oli luonteva tapa lähestyä väliaikaista taidehanketta ja pakkausjätettä on runsaasti saatavilla rakennushankkeiden ohessa. Muovin käsittely on tullut tutuksi aiemmista projekteistani, joten tämäkin työ syntyi kokeilevalla käsityömetodilla, ommellen ja limittäen kappaleita toisiinsa, Lonka sanoo tiedotteessa.
 Longan mukaan ihmisten ja eläinten rinnakkainen elämä on toistuva aihepiiri hänen töissään.
 – Myllerrystä kaupungin arjessa kohtaavat kaikki sen asukkaat, Lonka sanoo.

Tampereen rautatieasemalle ilmestyi erikoinen yhdeksänmetrinen mato työmaajätteestä


Summary: Toimitusjohtajan mukaan suomalaisyrityksen ala ja turkkilaisyhtiön armeijatausta eivät liity toisiinsa.

Turkin armeijaa lähellä oleva rahasto osti Suomen tärkeimpiin puolustustarvikkeiden viejiin kuuluvan yrityksen alkuvuodesta.
 Turkkilainen OYAK-eläkerahasto osti 70 prosenttia raahelaisesta Miilux Oy:stä. Työ- ja elinkeinoministeriö antoi kaupalle hyväksynnän helmikuussa ja virallisesti kauppa toteutui 8. huhtikuuta.
 Viime vuosina nopeasti kasvanut Miilux valmistaa muun muassa suojausterästä. Turkissa suomalaista suojausterästä on tarvittu esimerkiksi panssariajoneuvojen vahvistamiseen.
 – Sitä voidaan lyödä linja-auton kylkeen, ambulanssin kylkeen tai miehistönkuljetusajoneuvon kylkeen. Se suojaa, että luoti ei mene läpi. Sitä ei voida käyttää aseisiin tai ammuksiin, kuvaa Miilux Oy:n toimitusjohtaja  Pekka Miilukangas .
 OYAK on puolestaan eläkerahasto, jonka jäseniä ovat Turkin armeijan upseerit, aliupseerit ja virkamiehet. Oikeudelliselta luonteeltaan se muistuttaa holding-yhtiötä.
 Yrityksellä on kerrottu olevan siteet maan itsevaltaiseen hallitukseen:  The Guardianin mukaan  hallituksessa on istunut entinen kenraali ja vuosikokouksessa on vieraillut puolustusministeri.
 Miilukankaan mukaan suomalaisyhtiön osaaminen suojausteräksessä ja OYAKin armeijatausta eivät liity toisiinsa, vaikka "joku voisi niin ajatella". Hän lisää, että rahaston omistuksessa on noin 90 yritystä ympäri maailman.
 Ministeriö tiesi suhteista Turkin hallitukseen
 Yrityskauppa ei herättänyt toteutuessaan kovin suurta huomiota. Puolustusministeriö, pääesikunta, ulkoministeriö, sisäministeriö, valtiovarainministeriö ja Huoltovarmuuskeskus puolsivat päätöstä. Hyväksynnän allekirjoitti elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.).
 Kun kotimainen puolustusteollisuuden yritys myydään ulkomaille, kauppa vaatii valtion hyväksynnän. Miiluxin tapauksessa selvitettiin, voiko kaupasta olla haittaa esimerkiksi maanpuolustukselle. Turkkilaisyrityksen siteet Erdoganin hallintoon olivat tiedossa.
 – Suurimmaksi osaksi yrityskauppoja katsotaan kansallisesta näkökulmasta, mutta totta kai selvitämme aina, millainen toimija uusi omistaja on ja kuka siellä käyttää todellista valtaa, erityisasiantuntija  Lasse Puroma  työ- ja elinkeinoministeriöstä sanoo.
 Turkin hyökkäyksen jälkeen kauppa näyttäytyy joka tapauksessa erilaisessa valossa, vaikka näillä kahdella asialla ei suoraa yhteyttä olekaan. Se on yksi merkki suomalaisen puolustusteollisuuden ja nyt sotaa käyvän Turkin tiiviistä ja monisyisistä suhteista.
 BMC:n panssariautot partioivat lähellä Syyrian rahaa maaliskuussa. AOP
 Turkki oli viime vuonna myönnettyjen vientilupien arvolla mitattuna  Suomen tärkein kumppani puolustustarvikkeiden viennissä . Ykköstuote on suojausteräs, jonka tärkein viejä Suomesta Turkkiin Miilux on.
 Miiluxilla on vielä voimassa yhteensä kuusi vientilupaa Turkkiin. Asiakkaita ovat panssaroituja ajoneuvoja valmistavat BMC, Otokar, Nurol ja Katmerciler sekä sirpalesuojia valmistava Roketsan.
 "Mutta sitähän se elämä on"
 Hallitus on linjannut, että Suomi ei vie aseita sotaa käyvään maahan. Uusia puolustustarvikkeiden vientilupia ei myönnetä ja puolustusministeriö selvittää myös tähän asti myönnettyjen lupien perumista.
 Pekka Miilukankaan mielestä hallituksen linjaus uusien lupien suhteen on täysin oikea. Mutta jos nykyisetkin luvat jäädytetään, se tuntuisi Raahessa.
 – Se tarkoittaisi miljoonien eurojen liikevaihdon menettämistä ja lukuisien työpaikkojen häviämistä. Mutta sitähän se elämä on.
 Mehän tehdään Suomessa sotateollisuuteen koko ajan kampetta ja toivotaan, että niitä ei ikinä tarvitsisi käyttää sotaan.  Pekka Miilukangas
 Suomesta vietiin viime vuonna puolustustarvikkeita maailmalle yli 128 miljoonan euron edestä. Teollisuus tuo leivän pöytään esimerkiksi isolle joukolle Raahen seudun metallityöläisiä.
 – Tämä on vaikea asia. Mehän tehdään Suomessa sotateollisuuteen koko ajan kampetta ja toivotaan, että niitä ei ikinä tarvitsisi käyttää sotaan, Miilukangas sanoo.
 Suomalaisilla yrityksillä on voimassa yhteensä 21 vientilupaa puolustustarvikkeille Turkkiin. Pelkästään viime vuonna lupia myönnettiin 40 miljoonan euron edestä. Kaikki luvat eivät kuitenkaan johda toteutuneeseen vientiin.
 Hallitus on ollut Turkin suhteen varpaillaan jo ennen hyökkäystä. Maanantaina  Yle kertoi , että puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) oli syyskuussa kieltänyt Nammo Lapua Oy:tä viemästä Turkkiin tarkka-ammuntaan soveltuvia patruunoita.
 Työmatkalla Libanonissa oleva Kaikkonen ei ehtinyt kommentoida Ylelle Miiluxin yrityskauppaa.
 Erikoinen rahasto jauhaa vaurautta jäsenilleen
 Miilux ei ole ainoa metalliyritys, jonka OYAK on hankkinut. Elokuussa uutisoitiin, että se neuvottelee brittiläisen teräsyhtiö British Steelin ostamisesta.
 Rahastoa on pidetty perinteisen brittiyrityksen pelastajana, mutta keskusteluun nousi myös sen kyseenalainen menneisyys syytöksineen  korruptiosta ja työntekijöiden oikeuksien polkemisesta omistamassaan yhtiössä .
 Suomalaisittain voi kuulostaa oudolta, että armeijaan linkittyvä yhtiö harrastaa yritysostoja maailmalla laajassa skaalassa. Turkissa toiminnalla on kuitenkin vuosikymmenien perinteet.
 Maansa suurimpiin yhtiöihin kuuluva OYAK on hankkinut  teollisuus- ja rahoituslaitoksia ympäri Eurooppaa (sivu 10) . Samalla se on tuonut vaurautta rahaston jäsenille.
 Itsenäisen turkkilaisen ajatushautomon TESEVin raportissa arvioidaan, että sotilaallisen toimijan laajentuminen oman ydintoimintansa ulkopuolelle  on ongelmallista demokratian kannalta (sivu 13) .
 "On viisaampi lyödä hynttyyt yhteen"
 Yrityskaupan jälkeen Miilux on rakentanut uuden tuotantolaitokseen Turkin Manisaan. Tuotantolaitos tulee uuden tytäryhtiön, Miilux Turkeyn omistukseen.
 – Miilux selvitti aiemmin tuotannon aloittamista Turkissa. Sitten törmäsimme OYAKiin, joka teki vastaavanlaista selvitystä. Totesimme, että on viisaampi lyödä hynttyyt yhteen, Pekka Miilukangas sanoo.
 Samalla kun OYAK osti raahelaisen perheyrityksen enemmistön, se nimitti hallitukseen puheenjohtajan sekä kaksi muuta jäsentä. Miilukangas jatkoi toimitusjohtajana.
 Suojausteräksen lisäksi Miilux valmistaa monipuolisesti erilaisia terästuotteita. Yhtiö on kasvattanut viime vuosina liikevaihtoaan nopeasti ja tehnyt myös voittoa kunnioitettavalla prosentilla. Se työllisti viime vuoden lopussa 88 ihmistä.

Turkki kävi ostoksilla Suomessa ennen hyökkäystä Syyriaan: armeijan rahasto hankki Suomen suurimpiin kuuluvan puolustustarvikkeiden viejän


Summary: Aleksandr Kähar ja Alma Jokinen olivat vahvasti mukana, kun Puolalan yläkoulun oppilaat keksivät kutsua ministerin kouluun kertomaan ilmastonäkemyksistään.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) käyttää puheenvuoron ja osallistuu Turun Puolalan yläkoulun ilmastopaneeliin keskiviikkona aamupäivällä.
 Haaviston kutsuminen kuultavaksi ja keskustelijaksi oli alun perin koululaisten idea. He myös lähettivät kutsun ministerille.
 Kalenterista löytyi aikaa ja myönteinen vastaus tuli kolmisen viikkoa sitten. Odotettu paneeli alkaa kello 10, ja Yle näyttää sen suorana Areenassa. Sen voi katsoa myös jälkikäteen.
 Keskustelua vetää 9.-luokkalainen  Alma Jokinen . Siihen osallistuvat Haaviston lisäksi oppilaista  Aleksandr Kähar  sekä Lännen Median ympäristötoimittaja  Jami Jokinen , järjestöaktiivi  Amro El-khatib  ja Turun kaupungin erityisasiantuntija  Miika Meretoja .
 Puolalan koulun ilmastovastuupäivät on yhdessä oppilaiden kanssa suunniteltu monialainen oppimiskokonaisuus. Kolmen päivän aikana koululla on kuultu asiantuntijoita Turun ilmastotyöstä, ICT-alan roolista kestävässä kehityksessä sekä toimenpiteistä ilmastokriisissä ja ilmastovastuusta Greenpeacen näkökulmasta.
 Lue lisää:
 Ilmastolakko kokosi noin 2 000 henkeä mielenosoitukseen Turun keskustassa  – kansa vaatii ilmastotekoja heti eikä hetken päästä
 Turku esittelee ilmastotekojaan New Yorkin huippukokouksessa

Ulkoministeri kohtaa koululaiset ilmastopaneelissa Turussa – seuraa suorana Areenasta kello 10


Summary: Yhtiön Suomen-toimintojen johtaja Ilkka Seppänen on ollut aiemmin muun muassa VR Transpointin johtoryhmän jäsen.

Virolainen logistiikka- ja kuljetusalan yhtiö Operail kertoo perustaneensa tytäryhtiön Suomeen. Yhtiö aikoo tiedotteen mukaan sijoittaa 50 miljoonaa euroa rautatiekuljetusten aloittamiseen Suomessa.
 Operail-konsernin johtoryhmän jäsenen  Paul Lukan  mukaan yhtiölle on elintärkeää uusien palveluiden, tuotteiden ja markkinoiden löytäminen.
 – Suomeen laajentuminen on osa yhtiön pitkän aikavälin strategiaa, Lukka sanoo tiedotteessa.
 Lukan mukaan yhtiö on valmistellut Suomen markkinoille tuloa vuoden ajan.
 – Ensimmäisessä vaiheessa sijoitamme Suomen markkinoille tuloon lähes 50 miljoonaa euroa kaluston hankintaan ja rautatieyhtiön rakenteen luomiseen.
 Suomen-toimintojen johtajaksi on nimitetty syyskuun alussa  Ilkka Seppänen , jolla on pitkäaikainen kokemus rautatielogistiikasta. Pitkän uransa aikana Seppänen on johtanut muun muassa myyntiä, palvelutuotantoa ja turvallisuutta sekä ollut VR Transpointin johtoryhmän jäsen.
 Neuvottelut vetureista käynnissä
 Seppäsen mukaan yrityksen toiminnan käynnistäminen on edennyt suunnitellusti. Yhtiö on jo tilannyt vetureita ja tekee Seppäsen mukaan töitä tarvittavien viranomaislupien saamiseksi.
 Seppänen sanoo Ylelle, ettei ota vielä kantaa vetureiden tarkempaan määrään. Neuvottelut toimittajan kanssa ovat kesken. Vetureita ei kuitenkaan tule yhtiön omalta varikolta Virosta.
 Yhtiöllä ei ole vielä sopimuksia asiakkaiden kanssa tavarakuljetuksista Suomessa.
 Tavarakuljetukset vapautuivat kilpailulle Suomen rautateillä vuonna 2007. Merkittävimmäksi VR:n kilpailijaksi tavaraliikenteessä rautateillä on tullut Fenniarail, mutta sen toiminta on VR:ään verrattuna pienimuotoista. Fenniaraililla on viisi dieselveturia, 22 vuokrattua vaunua sahatavaran kuljetuksiin sekä kaksi vaihtotyöveturia.
 Fenniarailin liikevaihto oli viime vuonna 5,4 miljoonaa euroa. VR Groupin liikevaihto viime vuonna oli 1 277 miljoonaa euroa.
 Operail-konsernin liikevaihto oli vuonna 2018 72,7 miljoonaa euroa ja viime tilikauden voitto oli 9,2 miljoonaa euroa. Konsernin palveluksessa on yli 700 työntekijää.
 Operailin omistaa Viron valtio. Konserniin kuuluu Viron Tapassa oleva varikko, jossa rakennetaan vetureita yhtiön omaan käyttöön ja vientiin.

Viron valtion omistama rautatieyritys tulossa kilpailemaan Suomen raiteille – tilannut vetureita tavaraliikenteeseen


Summary: Yhdysvalloissa edustajainhuone linjasi niin sanotusta Hongkong-laista.

Hongkongin hallintojohtajan  Carrie Lamin  pitämä puhe jäi kesken Hongkongin parlamentissa.
 Lamin oli määrä kertoa tänään uudistuksista, joiden toivottiin rauhoittavan Hongkongin kuukausia jatkuneet protestit. Hän joutui kuitenkin keskeyttämään puheensa lähes alkuunsa, kun mielenosoittajia tukevat parlamentin jäsenet huusivat puheen päälle.
 Puhujakorokkeen taustaseinään heijastettiin samaan aikaan mielenosoittajien vaatimusteksti: "Viisi vaatimusta, ei yhtään vähempää".
 Lam yritti pitää puheensa kahdesti, mutta joutui lopulta poistumaan parlamentista. Edustajiensa mukaan Lam aikoo lähettää suoran puheen sijasta nauhoitetun videopuheen.
 Uutistoimisto AFP:n näkemän puheluonnoksen mukaan Lam aikoo puheessaan tarttua esimerkiksi Hongkongin asuntotilanteeseen. Asuntojen hinnat ovat kaupungissa nousseet pilviin.
 USA puolustamaan vapautta
 Yhdysvaltain edustajainhuone päätti eilen niin sanotusta Hongkong-laista, jossa linjataan, että Hongkongin vapautta ja demokratiaa on puolustettava. Lakialoitteen mukaan Hongkongin erikoisasema kaupassa Yhdysvaltojen kanssa lopetetaan, jollei Hongkongin johto kunnioita ihmisoikeuksia. Edustajainhuone päätti asiasta harvinaisen yksimielisesti.
 Kiina, jonka erityishallintoalue Hongkong on, on jo ilmaissut "syvän närkästyksensä" päätöksestä ja käskenyt Yhdysvaltoja lopettamaan "asioihin sekaantumisen".
 Kuukausien protesteja
 Hongkongin protestit ovat jatkuneet jo neljä kuukautta.
 Mielenosoitukset alkoivat vastustuksella lakialoitetta kohtaan, joka olisi sallinut rikoksesta epäiltyjen luovutuksen Manner-Kiinaan. Lakialoite peruttiin, mutta protestit ovat jatkuneet ja ne ovat muuttuneet laajemmiksi mielenosoituksiksi demokratian puolesta.
 Protestoijat ovat vaatineet muun muassa poliisin toimien tutkimista, 2 500 vangitun mielenosoittajan vapauttamista ja vapautta hongkongilaisille valita johtajansa.
 Lisää aiheesta :
 Raideliikenne pysäytetty, 14-vuotiasta mielenosoittajaa ammuttu – Hongkongin protestit jatkuivat raivokkaina naamiokiellon jälkeen

Huutomyrsky katkaisi Hongkongin hallintojohtajan puheen


Summary: Matkakorttien ristiinkäyttö Suomenlahden yli antaa vielä odottaa itseään.

HSL:n matkasovellukseen tulevat jo ensi keväänä tarjolle myös Tallinnan joukkoliikenneliput. Kauan kaavailtu Helsingin ja Tallinnan matkakorttien yhteiskäyttö on siis lopulta toteutumassa – vaikkakin ensi alkuun mobiilisti.
 – Meillä on tavoite, että kevään aikana saataisiin Tallinnan joukkoliikenneliput tarjolle tänne HSL:n sovellukseen ja myös päinvastoin, osastonjohtaja  Mari Flink  HSL:ltä kertoo.
 Suomalaiset pystyvät siis jatkossa maksamaan Tallinnan joukkoliikenteen käytöstä ilman sen suurempaa säätämistä.
 Kovin suurta vaivaa se ei tosin vaadi tälläkään hetkellä. Kertalipun nimittäin pystyy ostamaan vilauttamalla ratikassa tai bussissa kortinlukijalle lähimaksuominaisuudella varustettua pankkikorttia.
 Muutama vinkki Tallinnan joukkoliikenteeseen Kertalipun pystyy ostamaan helpoiten lähimaksuominaisuudella varustetulla pankkikortilla Näytä korttia raitiovaunun tai bussin  etuoven luona sijaitsevalle  kortinlukijalle Sinulle myydään automaattisesti kertalippu, joka on voimassa tunnin Ostaessasi vuorokauden aikana yhteensä kolme kertalippua lippusi muuttuu automaattisesti vuorokausilipuksi Aikataulutiedot ja reittihaku löytyvät osoitteesta transport.tallinn.ee (asiointikieleksi on valittavissa myös suomi)
 HSL:n ja Tallinnan joukkoliikenneviraston yhteishankkeen suurempia voittajia ovatkin Helsingissä vierailevat virolaiset. He pystyvät vastavuoroisesti matkustamaan HSL:n alueella sikäläisellä pilet.ee -sovelluksella. Tällä hetkellä heidän pitää hankkia erikseen HSL:n sovellus ja yhdistää siihen pankkikorttinsa – tai etsiytyä lippuautomaatille.
 Ainakin harvakseltaan Suomessa käyvää  Triin O'Brockia  uusi mahdollisuus ilahduttaa. Hän oli ladannut puhelimeensa Discover Helsinki -sovelluksen siinä uskossa että pystyisi ostamaan sen avulla myös joukkoliikennelipun.
 –Eipä onnistunut, joten jonotan tässä nyt automaatille. Yksi ratikka meni jo, toivottavasti ehdin seuraavaan, O'Brock kertoo Länsiterminaali T2:n edessä.
 Triin O'Brock ostaa lippua HSL:n automaatista. Antti Kolppo / Yle
 Tallinnalaiskortit askeleen edellä
 Helsinkiläisten ja tallinnalaisten taskuista löytyvien matkakorttien ristiinkäyttö antaa kuitenkin vielä odottaa itseään. Vaikka kahden pääkaupungin matkakortit näyttävät ulkoisesti toistensa kopioilta, ne perustuvat eri alustaan.
 Virolaiset kortit ovat tekniseltä ratkaisultaan nykyaikaisempia, joten Tallinnan joukkoliikennevirastossa joudutaan hieman odottamaan kunnes HSL saa omat korttinsa toimimaan samalla logiikalla.
 – Siihen en uskalla kuitenkaan mitään vuosilukua antaa, Mari Flink toteaa.
 Hänen tallinnalainen kollegansa  Tiit Laiksoo  on himpun verran rohkeampi.
 – Pyrimme siihen, että matkakorttien yhteiskäytöstä tulisi totta vuonna 2021.
 Osastonjohtaja Mari Flink ei osaa sanoa tarkkaan, milloin lähimaksu Helsingin joukkoliikennevälineissä toteutuu. Antti Kolppo / Yle
 Myös Tallinnan joukkoliikenteestä tutun lähimaksun käyttöönottoa HSL:n liikennevälineissä selvitellään, mutta ilman takarajoja.
 – Kovasti tahtotilaa on, että jollakin aikataululla saataisiin lähimaksaminen liikennevälineisiin, mutta siinä on kyse isosta asiasta. Meillä on yli 2000 liikennevälinettä eli iso määrä kortinlukijoita, Flink sanoo.
 Tällä hetkellä käytössä olevat kortinlukijat eivät lähimaksua tue. Vaihtamaan niitä ei kuitenkaan ryhdytä, vaan HSL tutkii mahdollisuutta tuoda lähimaksuominaisuus niihin esimerkiksi erikseen asennettavalla lisäosalla.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkona 16.10. kello 19:ään saakka.

HSL-sovelluksella pystyy pian maksamaan Tallinnan joukkoliikenteessä – Pitkään odotettu uudistus on vihdoin toteutumassa


Summary: Väittelyssä keskushahmoksi nousi yllättäen senaattori Elizabeth Warren.

Yhdysvalloissa demokraattien presidenttiehdokkaiksi pyrkivät henkilöt ovat esiintyneet televisioidussa vaaliväittelyssä. Tilaisuuden järjestivät  uutiskanava CNN  ja sanomalehti  The New York Times . Väittely tapahtui Ohiossa, Otterbeinin yliopistossa.
 Presidentti  Donald Trumpiin  kohdistuva virkarikostutkinta oli vahvasti esillä keskustelussa. Osanottajat vaativat sen jatkamista, vaikka varapresidentti  Mike Pence , presidentin lakimies  Rudi Giuliani  sekä puolustusministeriö ovat ilmoittaneet, etteivät tee yhteistyötä tutkijoiden kanssa, eivätkä toimita vaadittuja dokumentteja.
 Tutkinta liittyy ehdokas  Joe Bidenin  poikaan  Hunteriin , joka on ollut työssä ukrainalaisessa kaasuyhtiössä. Demokraatit epäilevät presidentti Trumpin halunneen liata Hunterin, ja siten myös isänsä maineen. Joe Biden on ollut suosituin ehdokas demokraattien piirissä ja häntä on pidetty Trumpin todennäköisimpänä haastajana ensi vuoden vaaleissa.
 Yhdysvaltalaisten tiedotusvälineiden mukaan Biden ei kuitenkaan ollut suurimman huomion kohteena illan väittelyssä. Senaattori  Elizabeth Warren  joutui puolustamaan voimakkaasti kantaansa, jonka mukaan terveydenhoitojärjestelmä Madicare tulisi laajentaa kattamaan kaikki kansalaiset. Warrenin suosio on viime aikoina noussut Bidenin kustannuksella.
 Warrenin kriitikot, kuten indianalainen pormestari  Pete Buttigieg  ja senaattori  Amy Koluchar  pelkäsivät, että Medicaidin laajentaminen nostaisi tuntuvasti keskituloisten veroja.
 Väittelyssä paljon huomiota sai 78-vuotias senaattori  Bernie Sanders , joka sai alkukuusta sydänkohtauksen ja joutui hetkeksi keskeyttämään vaalikampanjansa.
 Sanders, jota on pidetty kuivakkaana asiapoliitikkona ja välillä turhankin äkäisenä puhujana, oli maanantaina leppoisa ja heitteli puheensa lomaan vitsejä.
 Ehdokas  Cory Booker  esimerkiksi huomasi eräässä vaiheessa, että Sanders kannatti Bookerin ehdotusta lääkekannabiksen käytön vapauttamisesta.
 – En ole käyttänyt sitä tänään, Sanders huomautti.

USA:n demokraattiehdokkaat väittelyssä: Esillä Trumpin rikostutkinta ja kaikille tarjottavan terveydenhoidon hinta


Summary: Kuinka paljon täysin vastakkaisia arvoja ihmisillä todellisuudessa on, kysyy aivotutkija Katri Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kuinka paljon sinulle pitäisi maksaa, jotta
 Suostuisit plastiikkakirurgiseen operaatioon, jossa sinulle rakennetaan muutaman sentin häntä?
 Pesisit Suomen lipulla huoltoaseman vessanpytyn?
 Haukkuisit julkisesti netissä itsellesi tärkeää ryhmää, vaikkapa omaa jumppakerhoasi ja sen jäseniä?
 Potkaisisit koiranpentua, kovaa?
 Nämä vastenmieliset kysymykset ovat osa testiä, jolla mitataan arvoihin liittyviä tabuja. Erään  teorian  mukaan perusarvoja on viisi: huolenpito tai suojelu, reiluus, uskollisuus, auktoriteettien kunnioittaminen, pyhyys tai puhtaus.
 Kysymyksillä mitataan, kuinka voimakkaasti näihin perusarvoihin liittyvät tabut herättävät vastustusta. Voi olla, että jotain listan asioista et tekisi mistään hinnasta. Useimmille löytyy kuitenkin jokin, edes teoreettinen, summa. Näiden summien eroja vertailemalla voidaan katsoa, mitä vastaaja arvostaa enemmän ja mitä vähemmän.
 Esimerkiksi Suomen lipun häpäisyyn tarvittava summa voi jollekin olla suurempi kuin koiran potkimiseen. Tällöin ajatellaan, että vastaajalle on tärkeämpää auktoriteettien arvostaminen kuin huolenpito ja suojelu. Tämä ei tarkoita, että huolenpito ei olisi tärkeää vastaajalle, mutta jos pitää laittaa arvot järjestykseen, eroja löytyy.
 Toisten arvojen ymmärtäminen ja heidän puhuttelunsa heille tärkeiden asioiden kautta ei ole myötäilyä tai luovuttamista. Se on sen tunnustamista, että itse ei välttämättä tiedä, mikä toisen mielestä on tärkeintä.
 Arvojen eroja voi olla vaikeaa ymmärtää , sillä ne ovat lähellä henkilökohtaisten mieltymysten eroja.
 Sillinvihaajasta ei tule kalan ystävää kuuntelemalla väitteitä siitä, kuinka hyvältä happamassa liemessä hyytyneet kalanrötkäleet maistuvat. Ihmisen kokemusta siitä, mikä on hyvää tai oikein on vaikeaa muovata argumenteilla, jotka perustuvat toisen eriävään kokemukseen.
 Jos tavoitteena on vaikuttaa toisiin, täytyy miettiä, miten puhuttelisi ihmisiä heille tärkeiden arvojen kautta. Esimerkiksi, on havaittu, että Yhdysvalloissa liberaalit pitävät huolenpidon, suojelun ja reiluuden arvoja konservatiiveja tärkeämpinä, ja konservatiivit pitivät lojaliteetin, auktoriteetin ja puhtauden arvoja tärkeimpinä. Kun esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjumista perustelee konservatiiville, olisi siis fiksua tuoda esiin tarve estää kotimaan puhtaan luonnon tärväytyminen. Liberaalille kannattaisi tällä logiikalla tuoda esiin tarve vähentää eläinten ja ihmisten kärsimystä ja suojella luonnon monimuotoisuutta.
 Suomalaistutkijoiden  mukaan samankaltaisia arvoeroja on liberaalien ja konservatiivien välillä Suomessa, ja hieman samansuuntaisia löytyy myös vasemmiston ja oikeiston välillä.
 Nämä arvoerot tulevat ilmi esimerkiksi siinä, mitä puolueet painottavat tarvittavissa ilmastotoimissa.  Kokoomuksen  ilmasto-ohjelmassa korostetaan yksilön ja elinkeinonharjoittajan vapauden puolustamista,  vasemmistoliiton  ohjelmassa puolestaan eriarvoisuuden vähentämisen ja valtarakenteisiin puuttumisen tärkeyttä.
 Arvoeroihin keskittyminen voi kuitenkin olla haitallista, jos pitäisi tehdä yhteistyötä.  Jos arvoerot jakavat ihmisiä joukkoihin, ja erilaisten arvojen ymmärtäminen voi olla miltei mahdotonta, mitä tehdä silloin kun pitäisi saada kaikki kansalaiset osallistumaan? Vaikkapa ilmastonmuutoksen torjuntaan.
 Ehkä yksi hyvä tapa on miettiä, kuinka paljon täysin vastakkaisia arvoja ihmisillä todellisuudessa on. Se, että joku arvostaa kotimaata tai yksilön vapauksia enemmän kuin luonnonsuojelua ei tarkoita sitä, että luonnonsuojelu olisi hänelle yhdentekevää. Se, että toinen arvostaa tasa-arvoa ja luonnonsuojelua auktoriteettien kunnioittamista enemmän ei tarkoita sitä, että kotimaa olisi hänelle yhdentekevä juttu.
 Ja jos on tarve saada laajoja joukkoja liikkeelle, parasta olisi keksiä argumentteja, jotka puhuttelevat samaan aikaan kaikkia. Toimivaa on myös esittää argumentteja, jotka eivät uhkaa toisille tärkeitä arvoja. Luonnonsuojelutoimia, jotka perustuvat pelkästään yksilön vapauksien karsimiseen on vaikeaa perustella ihmisille, jotka pitävät vapautta tärkeänä.
 Toisten arvojen ymmärtäminen ja heidän puhuttelunsa heille tärkeiden asioiden kautta ei ole myötäilyä tai luovuttamista. Se on sen tunnustamista, että itse ei välttämättä tiedä, mikä toisen mielestä on tärkeintä. Jos pitäisi kuitenkin tehdä yhteistyötä, ehkä välillä on hyvä miettiä, mistä kaikesta ollaan samaa mieltä.
 Tämän kolumnin julkaisupäivänä  tulee kuluneeksi 25 vuotta Suomen EU-kansanäänestyksestä. Päätimme taannoin liittyä joukkoon, jota yhdistää samanlaiset arvot.
 Nämä, EU:n arvot ovat:
 ihmisarvon ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen,
 vapaus,
 kansanvalta,
 tasa-arvo ja
 oikeusvaltio.
 Moni näistä asioista on meille suomalaisille itsestäänselviä. Maailman mittakaavassa nämä ovat kuitenkin arvoja, joiden puolesta moni joutuu edelleen taistelemaan, tai sellaisia, joiden edelle asetetaan muita, vaikkapa uskonnollisia arvoja. Arvot elävät vuorovaikutuksessa. EU:n arvojen säilyminen edellyttää sitä, että ne yhdistävät meitä tarpeeksi.
 EU:ssa, ja monen EU-maan sisällä tapahtuu tällä hetkellä jakautumista. Yhdysvalloissa arvoerojen uurtamat jakolinjat ovat niin syviä, että moni sanoo ettei halua olla missään tekemisissä “niiden toisten” kanssa.
 Kun keskitytään arvojen painotuseroihin, jää huomaamatta että monet ihmiset arvostavat hyvin paljon samoja asioita. Ja voi jäädä huomaamatta että niitä itsestäänselviäkin jaettuja arvoja täytyy nykymaailmassa yhä puolustaa.
 Katri Saarikivi
 Kirjoittaja on tutkija, joka johtaa empatian ja laadukkaan vuorovaikutuksen mekanismeja selvittävää projektia Helsingin yliopiston Kognitiivisen aivotutkimuksen yksikössä. Hän haluaa ymmärtää paremmin todellisuutta, ei olla oikeassa.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkona 16.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Matti Mörttisen kolumni: Koomikko piristää politiikkaa – mutta pelle vaihtuu pian pelottelijaan, ja silloin on itku naurua lähempänä
 Katri Saarikiven kolumni: Ongelmanratkaisu politiikassa tyssää jengimentaliteettiin
 Roope Lipastin kolumni: Joskus kannattaisi kokeilla olla väärässä

Katri Saarikiven kolumni: Potkaisisitko koiraa vai pesisitkö Suomen lipulla vessan? Arvoeroja voi mitata, mutta yhteisen löytäminen on sitäkin tärkeämpää


Summary: Suomalaisia kiinnostavat nyt Tallinnan uudet nähtävyydet, varsinkin uusi valokuvataiteen museo Fotografiska. Lue tästä lisää syksyn poimintoja kaupunkiin.

Visit Finland (Matkailun edistämiskeskus)

Viron vetovoima suomalaismatkailijoiden keskuudessa kasvaa jälleen pitkän laskukauden jälkeen.
 Tämä selviää tuoreista matkailutilastoista, joiden mukaan Viron majoitusyrityksissä yöpyi heinäkuussa kolme prosenttia enemmän suomalaisia kuin viime vuonna samaan aikaan.
 Tallinnassa kasvua oli vielä enemmän: pääkaupungissa yöpyi heinäkuussa suomalaisia neljä prosenttia viime vuoden heinäkuuta enemmän.
 – Matkailuyrittäjille uudet tilastot ovat valtava helpotus, sanoo Tallinnan kaupungin matkailutoimiston markkinointipäällikkö  Mall Oja .
 Heinäkuuta edeltäneen puolentoista vuoden aikana suomalaisten matkailijoiden määrä Virossa  laski jyrkästi .
 Suomalaisturistien kaikkoamisen syitä arvuuteltiin virolaismediassa, ja matkailuyrittäjät ehtivät jo huolestua tosissaan.
 Huolestumisen ymmärtää, sillä suomalaiset ovat Viron suurin matkailijaryhmä. He myös käyttävät matkoillaan eniten rahaa kaikista matkailijaryhmistä.
 Vaikka Viroon tulee koko ajan enemmän matkailijoita eri puolilta maailmaa, maalla ei ole varaa menettää suomalaisturisteja.
 Suomalaiset ovat tottuneet käymään Tukholman Fotografiska-museossa. Moni on löytänyt tiensä myös Tallinnan Fotografiskaan. Silja Massa
 Tallinna houkuttelee kävijöitä uusilla nähtävyyksillä
 Suomalaiset  Kirsi Pohjolainen  ja  Elina Holmas  kävelevät sisään Telliskiven luovassa keskuksessa sijaitsevaan valokuvataiteen museoon Fotografiskaan. Työpaikan virkistysmatkalla Tallinnassa olevat Pohjolainen ja Holmas halusivat ehdottomasti nähdä uuden valokuvataiteen museon.
 – Tuttuni ovat kehuneet kovasti täällä olevia näyttelyitä, joten tänne oli päästävä tutustumaan, Elina Holmas sanoo.
 Kesäkuussa avatusta Fotografiskasta  on tullut nopeasti suomalaisten uusi lempikohde Tallinnassa. Neljän kuukauden aikana siellä on vieraillut jo 200 000 ihmistä, joista noin puolet on ulkomaalaisia,  uutisoi sanomalehti Postimees  hiljattain.
 Mall Ojan mukaan Tallinnassa on paljon muitakin uusia kohteita ja nähtävyyksiä, jotka kiinnostavat suomalaisia.
 – Tänä syksynä Tallinnaan aukesi uusi nykytaidekeskus Kai, ja sen viereen avautuu pian koko perheen virtuaalitodellisuuskeskus Proto. Aikaisemmin tänä vuonna Tallinna sai myös oman maailmanpyörän, jonka yhteydessä on lasten toimintakeskus Super Skypark, Oja luettelee.
 Hän uskoo, että museoiden ja elämyskeskusten kaltaiset uudet kohteet ja nähtävyydet ovat merkittävin syy siihen, että suomalaiset ovat jälleen löytäneet tiensä Tallinnaan.
 – Suomalaiset haluavat nähdä nyt uusia paikkoja, sillä Vanhakaupunki on monille jo tuttu.
 Muualle Viroon suomalaisia vetävät tällä hetkellä muun muassa uudet kylpylät, historialliset kohteet ja erilaiset tapahtumat.
 Esimerkiksi Haapsalun vanha piispanlinna on hiljattain remontoitu, ja Venäjän rajalla sijaitsevassa Narvassa on järjestetty tänä vuonna uusia festivaaleja.
 Nykytaidekeskus Kai on yksi Tallinnan uusista nähtävyyksistä. Silja Massa
 Alkoholiveron laskulla vain vähäinen vaikutus
 Heinäkuussa Viro laski alkoholin valmisteveroa 25 prosenttia. Voisiko se olla yksi syy suomalaismatkailijoiden määrän kasvuun?
 Mall Ojan mukaan alkoholi saattaa olla yksi pieni houkutustekijä monen muun tekijän joukossa. Tärkein syy matkustaa Viroon se ei kuitenkaan ole.
 Tärkeämpänä vetovoimatekijänä hän pitää Viron ruokakulttuuria ja laadukkaita ravintoloita.
 Oja kertoo, että suomalaiset erottuvat Tallinnan ulkomaalaisten matkailijoiden tutkimuksessa (2018) selvästi muista matkailijaryhmistä siinä, kuinka paljon he arvostavat hyvää ruokaa ja ravintolakokemuksia.
 – Suomalaiset ovat valmiita ajamaan hyvien ravintoloiden perässä kauas Viron maaseudullekin, Oja kertoo.
 Mall Oja on Tallinnan kaupungin matkailutoimiston Visit Tallinnin markkinointipäällikkö. Silja Massa
 Kirsi Pohjolainen ja Elina Holmas eivät hekään usko alkoholin vetovoimaan suomalaisten Viron-matkailussa.
 – Matkustamisen syyt ovat muuttuneet. Viroon ei tulla enää viinan eikä halpojen hintojen perässä, vaan enemmän kulttuurin ja elämysten perässä, Pohjolainen sanoo.
 Heitä ei haittaisi, vaikka Viron hinnat nousisivat entisestään.
 – Edullisuutta tärkeämpää on hyvä palvelu ja laatu, Holmas sanoo.
 Lähimatkailu kasvattaa suosiotaan
 Yksi syy suomalaisten lisääntyneelle määrälle Virossa saattaa Mall Ojan mukaan löytyä lähimatkailutrendistä. Ilmastokriisi on saanut yhä useammat miettimään matkailun ilmastovaikutuksia.
 Viroon laivalla matkustaminen kuormittaa ilmastoa vähemmän kuin esimerkiksi Keski- tai Etelä-Eurooppaan lentäminen, Thaimaan-lennoista puhumattakaan.
 – Varsinkin jatkossa, kun yhä useampi Itämerellä liikennöivä lautta siirtyy käyttämään nesteytettyä maakaasua eli LNG:tä, Viroon matkustamisesta tulee entistä ekologisempaa, Oja sanoo.
 Eräs syy matkailijamäärien kasvuun saattaa olla myös markkinoinnissa. Viron matkailun edistämiskeskus on alkanut viime aikoina panostaa uudella tavalla maan esittelyyn Suomessa.
 Kahden viime vuoden aikana keskus on jättänyt Helsingin matkamessut väliin. Suomalaiset ja virolaiset tuntevat toisensa jo niin hyvin, ettei Viro kaipaa Suomessa enää perinteistä esittelyä, keskus perusteli päätöstään.
 Nyt ääni on muuttunut kellossa. Ensi tammikuussa Viro on Helsingin matkamessujen kumppanimaa ja Tallinna osallistuu messuille omalla osastolla.
  Mall Ojan vinkit Tallinnaan syksylle 2019:
 Noblessnerin alue
 – Entiselle sukellusvenetelakalle on noussut uusi, kiinnostava asuinalue. Vanhoihin teollisuushalleihin on avattu esimerkiksi ravintoloita moneen makuun sekä nykytaidekeskus Kai. Kain viereen avautuu tällä viikolla koko perheen keksintökeskus Proto, jossa pääsee virtuaalilasien avulla tutustumaan maailman merkittävimpiin keksintöihin.
 Osoite: Peetri 10 & Peetri 12
 Valokuvataiteen museo Fotografiska
 – Siitä ei pääse yli eikä ympäri, että Fotografiska on tällä hetkellä yksi Viron kiinnostavimmista taidemuseoista. Kannattaa käydä myös museon ylimmässä kerroksessa sijaitsevassa kasvispainotteisessa ravintolassa, joka pyrkii minimoimaan ruokahävikin.
 Osoite: Telliskivi 60a / 8
 Viron taideteollisuus- ja muotoilumuseo
 – Vanhassakaupungissa sijaitsevassa museossa on uusi näyttely nimeltä  Sääpäiväkirjat . Se esittelee Islannin, Färsaarten ja Grönlannin muotia. Ankarat sääolot, jylhä luonto, pohjoinen kulttuuri ja perinteet näkyvät upealla tavalla näyttelyn muotivalokuvissa. Näyttely on kiertänyt monissa maissa ja se on ollut menestys.
 Osoite: Lai 17
 Lue myös:
 Tallinnan hipsterimekasta kasvoi koko kansan turistikohde – Telliskiven uusin vetonaula on kesällä avautuva Fotografiska-museo
 Viro ei vedä entiseen malliin, eikä syynä ole yksin kallistunut alkoholi – "Kun Suomella menee hyvin, suomalaiset matkustavat kauas"
 Suomalaisturistien määrä Virossa laskee – Ovatko suomalaiset ja virolaiset kyllästyneet toisiinsa kuin vanha aviopari?
 Viro on jo liian kallis monille suomalaisille, mutta Raili Hietamäki viihtyy Pärnun kylpylöissä – "Plussaa on, että palvelua saa suomeksi"

Tallinnan Fotografiskasta tuli hitti, joka vetää suomalaisturisteja taas Viroon – "Tämä on matkailuyrittäjille valtava helpotus"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Enemmistö suomalaisista haluaa valtion painavan jarrua kaupungistumiselle
 Tuoreen kyselyn mukaan reilusti yli puolet suomalaisista on sitä mieltä, että  valtion tulisi hidastaa kaupungistumista . Penseimmin kaupungistumiskehitykseen suhtautuu perussuomalaisia tai demareita kannattava keski-ikäinen nainen Itä- tai Pohjois-Suomesta. Taloustutkimuksen kyselyyn vastasi yli tuhat suomalaista.
 Joka kolmas uusi henkilöauto on nyt katumaasturi
 Tänä vuonna Suomessa rekisteröidyistä uusista henkilöautoista  joka kolmas on katumaasturi , ja osuus on yhä kasvussa. Katumaasturi kuluttaa enemmän ja on kalliimpi ylläpitää kuin saman auton perusmalli. Niiden suosio selittyykin järkiperusteiden sijaan kuluttajatrendeillä.
 Uusin Seat Aronan  katumaasturi oli näytteillä Frankfurtin automessuilla syyskuussa. AOP
 Kulmuni: Kaivostoiminnan haittoja korvaaville vakuusmaksuille korotuksia
 Elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.)  kertoi STT:lle , että hallitus aikoo korottaa kaivosyhtiöiden maksamia vakuusmaksuja, joilla korvataan kaivostoiminnan mahdollisia haittoja. Vakuusrahat on tarkoitettu mahdollisten ympäristövahinkojen ja -haittojen korjaamiseen sekä kaivoksen sulkemisen kustannusten kattamiseen. Vakuuksien laajennus on osa kaivoslain uudistamista.
 Turkin Erdoğan: Ei tulitaukoa Koillis-Syyriaan
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  ilmoitti tiistaina, että Turkki ei tule julistamaan tulitaukoa Koillis-Syyriaan. Yhdysvallat aikoo pyytää sotilasliitto Naton jäseniä  rankaisemaan Turkkia  sen Pohjois-Syyriaan kohdistaman hyökkäyksen takia. Turkki on Naton jäsen.
 Recep Tayyip Erdoğan  Justin Lane / EPA
 Suomi voitti Armenian, Kreikka pelasi Huuhkajat EM-kisojen kynnykselle
 Suomen jalkapallomaajoukkue  voitti Armenian  3–0 eilisillan tärkeässä EM-karsintaottelussa Turussa. Huuhkajien EM-kisatoiveet paranivat entisestään lohkon myöhäisillan pelissä, kun Bosnia-Hertsegovina hävisi Kreikalle vieraspelissä 1–2. Kreikan voitto tarkoitti sitä, että Suomi pääsee hakemaan sinettiä historialliselle lopputurnauspaikalle jo kuukauden päästä.
 Etelässä lauhaa, pohjoisessa pakkasta
 Tänään sataa monin paikoin. Runsaimpia sateet ovat maan keskivaiheilla. Etelässä sataa lähinnä tihkua. Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa tulee räntä- ja lumikuuroja. Lapissa sää on enimmäkseen poutaista, pilvistä ja hyvin kylmää, päivälläkin on paikoin pakkasta. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle

Herätys: Suomalaiset jarruttaisivat kaupungistumista, joka kolmas uusi henkilöauto on katumaasturi, Huuhkajat todella lähellä EM-unelmaa


Summary: Poliisi on luvannut kertoa tapahtumista tarkemmin myöhemmin tänään.

Tiistai-iltana, vähän ennen puoltayötä tapahtui Kurikassa vakava liikenneonnettomuus.
 Valtatie kolmosella Ahonkylässä sattui henkilöauton ulosajo. Onnettomuuden seurauksena kaksi henkilöä on menehtynyt.
 Poliisi kertoo tapahtumista lisää myöhemmin tänään.

Kaksi henkilöä kuoli liikenneonnettomuudessa Kurikassa


Summary: Asiantuntijoiden mielestä ulkonäkökeskeinen jalostaminen on lopetettava. Kennelliiton mukaan tehtävä hidas ja hankala. Keskustelu aiheesta on auki kello 8:00–10:00.

Englanninbulldoggi Hertta juoksee innoissaan pehmeän pallon perässä jyväskyläläisessä koiraurheiluhallissa. 1,5-vuotiaan koiran emäntä  Tiia Lehtonen  seuraa ruohomaton ulkopuolella tarkasti lemmikkiään. Koira läähättää, kun se pysähtyy eläinlääkäri  Suvi Heinolan  rapsutettavaksi.
 – Ei kuulu rohinaa ja sieraimetkin ovat ihan riittävän kokoiset. Hertta hengittää oikein hyvin, Heinola arvioi.
 Lehtoselle tieto on helpottava, sillä englanninbulldoggi on yksi eniten hengitysongelmista kärsivistä, lyhytkuonoisista koiraroduista. Brakykefaalisuus eli lyhytkalloisuus on seurausta liian pitkälle menneestä jalostuksesta, jossa koiralle on tavoiteltu söpöä, ihmiskasvoista ulkonäköä.
 Englanninbulldoggi Hertta kantaa todennäköisesti molemmilta vanhemmilta perittyä geenimutaatiota. Sanna Savela / Yle
 Koska rodun ongelmat olivat tiedossa, Lehtonen näki todella vaivaa pennun etsinnässä. Kahden vuoden taustatyön jälkeen hän löysi kasvattajan, joka tavoittelee jalostustyössään mahdollisimman terveitä koiria.
 Vaikka Hertta ei kärsi hengitysvaikeuksista, todennäköisesti sekin kantaa perimässään molemmilta vanhemmilta perittyjä geenimuotoja, kuten   DVL2-geeniä  (PLOS Genetics), joka saa aikaan lyttyisen kuonon, lyhyet jalat, suuret silmät ja kippuran hännän. Geenin kantaminen tarkoittaa perinnöllistä sairautta, kehitysvammaa, joka altistaa merkittäville terveysongelmille.
 Geenin homotsygoottisuuden eli molemmilta vanhemmilta periytymisen vuoksi perimältään täysin terveen englanninbuldogin jalostaminen ei ole enää mahdollista.
 – Useat geenivirheet ovat rodussa niin yleisiä, ettei perimältään täysin terveitä koiria ole. Ainoa keino päästä haitallisista geenimuodoista eroon on roturisteytys, koirien geenitutkimusta Helsingin yliopistossa johtava professori  Hannes Lohi  sanoo.
 Professori korostaa, että tilanne on sama monissa muissakin lyhytkuonoisissa roduissa, kuten ranskanbulldoggeissa ja bostoninterriereissä.
 Pyörtyilyä ja nukkumisvaikeuksia
 Suomessa on Kennelliiton mukaan noin 19 000 lyhytkuonoista koiraa. Rotuja on kaikkiaan  noin kymmenkunta (Kennelliitto). Eniten hengitysvaikeuksia on englannin- ja ranskanbulldoggeilla, mopseilla ja bostoninterriereillä. Eläinlääkäri Suvi Heinolan mielestä jokaisella koiralla pitäisi olla oikeus juosta, haistella ja nukkua ilman hengitysongelmia.
 – Olen nähnyt kymmeniä koiria, joiden omistaja kertoo, että stressaavassa tilanteessa tai kun eläin kiihtyy omistajan tullessa kotiin koira pyörtyy.
 Rohisevan hengityksen lisäksi koira voi vaihtaa öisin yhtenään nukkumapaikkaa ja pitää jatkuvasti lelua suussa, koska se ei saa sierainten kautta ilmaa. Sieraimet saattavat olla vain pelkkä viiva. Hengitysvaikeuksista kärsivä koira myös pulauttelee eli oksentaa limaa ja vaahtoa.
 Englanninbulldoggin pentu Vaapukka hengittää eläinlääkärin mukaan normaalisti. Sanna Savela / Yle
 Lyhytkuonoisten koirien terveys on puhuttanut koirapiireissä jo vuosia, koska lyhyt kuono on jalostettu koirille vain ulkonäkösyistä. Niin englanninbulldoggien kuopiolainen kasvattaja  Kira Mörsky , eläinlääkäri Heinola kuin geenitutkija Lohikin ovat samaa mieltä: ulkonäkökeskeisestä jalostuksesta pitäisi luopua.
 He ovat yksimielisiä myös siitä, että roturisteytykset ovat ainoa keino.
 – Muutamien äärirotujen kohdalla pitäisi edetä todella nopeasti. Jalostuksen tavoitteena täytyy olla terveet koirat. Oman kokemukseni mukaan kasvattajilla tuntuu joskus olevan enemmän halukkuutta roturisteytyksiin kuin rotuyhdistyksillä, Lohi sanoo.
 Professorin mielestä Kennelliiton pitäisi uusien geenilöytöjen vuoksi puuttua asiaan rohkeasti, koska muuta ei ole tehtävissä kuin roturisteytykset. Hän ihmettelee, miksei liitto voi kieltää vaikeasti kehityshäiriöisten koirien astuttamista ja luopua niiden rekisteröimisestä ja näyttelyarvosteluista.
 Vasemmalla ylhäällä koiran normaalit sieraimet, alarivissä hengitysvaikeuksista kärsivän koiran sieraimet. Sanna Savela / Yle
 – Liitto on asettanut muitakin jalostuskieltoja, kuten kahta töpöhäntäistä yksilöä ei saa yhdistää. Näin vakavien terveysasioiden edessä pitää sääntöjä ja pykäliä tarvittaessa muuttaa.
 Kennelliiton jalostuksellisen toimikunnan puheenjohtaja  Kirsi Sainio  ei kritiikkiä niele, sillä hänen mielestään liitto on jo vuosia yrittänyt tehdä työtä lyhytkuonoisten rotujen tervehdyttämiseksi, mutta esimerkiksi tieto kaikkien englanninbulldoggien kantamasta samasta geenivirheestä tuli ilmi vasta viime vuoden lopulla.
 – Silloin meille selvisi, mitä meillä on vastassa.
 Rodun muuttaminen ei ole helppoa
 Kennelliitto ei lähtökohtaisesti vastusta roturisteytyksiä, sanoo Kirsi Sainio.
 Noin 20 vuotta sitten pinsereiden perinnöllisistä silmäsairauksista pyrittiin hyvin tuloksin eroon risteytyksellä snautsereiden kanssa. Risteytyksiä on tehty myös muun muassa barbet- ja kromfohrländer -roduille.
 Myös lyhytkuonoisten koirien roturisteytykset voisivat olla mahdollisia, mutta mutkia on sitä ennen monta. Sainio sanoo, ettei Kennelliitto ei kasvata koiria, vaan mukaan tarvitaan kasvattajia. Eikä liitto voi pakottaa kasvattajia mihinkään toimiin, ainoastaan kannustaa.
 – Monia asioita on ratkaistavana. Ei tiedetä, millainen rotuyhdistelmä tarvitaan, mitä syntyville risteytyspennuille tapahtuu tai miten rotu saadaan säilytettyä. Risteytys vaatii tarkkaa harkintaa: "koekaniineja" ei voida käyttää.
 Sitäkään ei haluta, että syntyisi uusia ongelmarotuja.
 Englanninbulldoggien ulkonäkö on vuosien varrella muuttunut.  Sanna Savela / Yle
 Yksi suurimmista kynnyksistä tehtävässä on kansainvälinen: jokaisen rodun kotimaalta tarvitaan suostumus, jos rotua muutetaan.
 – Kansainvälinen koirayhteisö on kuin Euroopan unioni, ja päätöksenteko on monipolvista. Työ on hidasta ja vaivalloista, eikä yhteisymmärrykseen tunnuta pääsevän. On myös sellaisia näkökantoja, joiden mukaan mitään ongelmaa ei edes ole, Sainio sanoo.
 Suomessa on tekeillä uusi eläinten hyvinvointilaki, jossa joidenkin lyhytkuonoisten rotujen kasvattaminen voitaisiin kieltää. Sekään ei Sainion mukaan poistaisi ongelmaa: pentuja syntyisi edelleen, mutta niitä ei vain rekisteröitäisi. Hän korostaa, että lyhytkuonoisten rotujen sisällä terveysongelmien määrässä on paljon eroja: osalla on paljon, mutta toisilla ei juuri lainkaan.
 Joka vuosi satoja leikkauksia
 Lyhytkuonoisista koirista osalla tilanne on vakava. Ainoa keino, jolla hengitysvaikeuksista kärsivän koiran oloa voidaan helpottaa, on leikkaus. Jyväskyläläisen AlmaVetin eläinlääkäri Suvi Heinola leikkaa vuosittain kymmeniä koiria, melkein joka viikko yhden. Koko maassa leikkausten määrä nousee satoihin.
 Avartamisleikkauksessa suu- ja nenäontelon välissä sijaitseva pehmeä kitalaki lyhennetään ja sieraimia avarretaan leikkaamalla pala pois. Suomessa ei vielä tehdä muualla maailmassa käytössä olevaa laseravusteista sierainkuorikoitten poistoa.
 Koiran hengitystiet: eläinlääkäri Suvi Heinola painaa pumpulipuikolla pehmeää kitalakea, että henkitorvi paljastuu.  Jarkko Riikonen / Yle
 Leikkauksen riskit ovat suuret, koska esimerkiksi leikkauksen jälkeinen turvotus henkitorvessa voi koitua kohtalokkaaksi. Pääsääntöisesti koirat selviävät leikkauksesta: esimerkiksi Heinolan pöydälle on kymmenen vuoden aikana kuollut vain yksi koira.
 – Yleisesti ottaen koirat toipuvat hyvin. Bulldoggiroduilla on korkea kipukynnys. Varmasti myös sillä on vaikutusta, että heti leikkauksen jälkeen ilma kulkee aikaisempaa paremmin. Leikkaus usein auttaa, mutta koko ongelmaa se ei poista.
 Heinola kuitenkin korostaa, että kaikki lyhytkuonoiset koirat eivät kärsi hengitysvaikeuksista. Tilastoja ei ole, mutta esimerkiksi mopsien kohdalla Heinola arvioi kolmen tai neljän kymmenestä kärsivän vakavista hengitysongelmista.
 Eläinlääkäri Suvi Heinola leikkaussalissa. Jarkko Riikonen / Yle
 Suomessa tilanne on muuta maailmaa paremmin, koska myös kasvattajat ovat jo tehneet työtä sen eteen, että jatkossa syntyisi hengitysteiltään mahdollisimman terveitä koiria.
 Kaikki rodut eivät selviä kilometrin kävelystä
 Englanninbulldoggeja liki vuosikymmenen kasvattanut Kira Mörsky valitsee astutukseen käytettävät koirat tarkkaan. Ensimmäisenä hän katsoo ulkonäköä: kuonoa pitää olla.
 – Sitten ehdottomasti terveys- ja hengitystietutkimusten ja kävelytestin täytyy olla kunnossa, ennen kuin edes harkitsen koiran jalostuskäyttöä.
 Petit brabancon Aimo Mirka Remosen sylissä eläinlääkäri Suvi Heinolan tutkittavana kävelytestissä.  Sanna Savela / Yle
 Kävelytesti on kehitetty englanninbulldoggeille, mutta eläinlääkäri Heinolan mielestä se sopisi jalostukselliseksi työkaluksi myös muille lyhytkuonoisille. Testin avulla esimerkiksi tiedetään, että 22 prosentilla ranskanbulldoggeista on keskivaikea hengitysongelma.
 Testissä koiran pitää taittaa kilometrin matka 12 minuutissa. Ennen ja jälkeen kävelyn koiran hengitystä kuunnellaan ja syke ja ruuminlämpö mitataan. Testin tuloksena koira saa BOAS-arvon, joka määrittää hengitysteiden kunnon.
 Yleisimpiä syitä, miksi testi hylätään, on ettei koira pysty kävelemään annetussa ajassa kilometriä tai että koiran ruumiinlämpö nousee liikaa. Pahimmillaan Heinolan valvomassa testissä, viileässä hallissa talvella, koiran ruumiinlämpö nousi reilusti yli 40 asteeseen. Koira jouduttiin kantamaan lumihankeen jäähtymään.
 Lämmönsäätelyyn liittyvät ongelmat ovat hengitysvaikeuksien lisäksi lyhytkuonoisilla koirilla yleisiä. Koira jäähdyttää itseään läähättämällä, suun limakalvojen kautta. Lyhyen kuonon vuoksi jäähdytys ei toimi kunnolla, ja ahtaat hengitystiet vähentävät läähättämisen tehoa.
 Vastuu myös pennun ottajalla
 Lyhytkuonoisten koirien terveysongelmiin etsitään myös kansainvälisesti keinoja, koska koiria on paljon. Esimerkiksi Englannissa rekisteröidään vuosittain 30 000 ranskanbuldoggia, Suomessa muutamia satoja.
 Hollannissa koirien terveyteen on puututtu jo  lainsäädännön avulla  (FECAVA): kuonon pituuden pitää olla puolet kallon pituudesta, siirtymäaikana vaatimuksena on kolmannes. Ruotsissa on puolestaan meneillään kartoitus, jossa yritetään löytää mahdollisimman pitkäkuonoisia yksilöitä roduista. Professori Lohi kannattaa Hollannin mallin tuomista uuden eläinten hyvinvointilain yhteydessä Suomeen.
 Petit brabancon Aimo läpäisi kävelytestin puhtaasti: se ei kärsi hengitysvaikeuksista. Sanna Savela / Yle
 Sainio vierittää vastuuta myös pennun ottajille. Brakykefaalisten rotujen rekisteröinnit ovat laskeneet, mutta se ei välttämättä tarkoita yksilöiden vähenemistä. Lyhytkuonoisten rotujen suosio on edelleen kova, eikä kaikissa roduissa synny riittävästi kotimaisia pentuja. Esimerkiksi ranskanbulldoggien pennuilla on kova kysyntä.
 – Kaikki ihmiset eivät malta odottaa, vaan hankkivat rekisteröimättömän pennun, Sainio sanoo.
 Lyhytkuonoisten koirien terveysongelmat ovat  rotukoirien maailmassa  vain jäävuoren huippu (Helsingin Sanomat, tilaajille). Saksanpaimenkoirilla on selkäranka- ja lonkkanivelten ongelmia, snautsereilla verkkokalvon rappeumaa, boksereilla ja labradorinnoutajilla on ihosairauksia.
 – Esimerkiksi bulldoggeilla on vaikeuksia synnyttää luonnollisesti, sharpein pentujen silmäluomia voidaan puolestaan joutua leikkaamaan heti syntymän jälkeen, että ne pystyvät näkemään, Lohi kertoo.
 Monilla muillakin roduilla kuin vain lyhytkuonoisilla sairaudet voivat olla perinnöllisiä. Heinolan mukaan siihen on yhtenä syynä liian kapea geeniperimä: koirat voivat olla läheistä sukua toisilleen.
 Keskustelu aiheesta on auki kello 8:00–10:00.

Osassa lyhytkuonoisia rotuja ei ole enää yhtään perimältään tervettä koiraa – professori: "Roturisteytykset ainoa keino, jalostus ei enää auta"


Summary: Katumaasturi kuluttaa enemmän ja on kalliimpi ylläpitää kuin saman auton perusmalli. Silti niiden suosio lisääntyy.

Suomessa jo 33,2 prosenttia tammi-syyskuun aikana rekisteröidyistä uusista henkilöautoista on kuulunut katumaastureiden segmenttiin.
 Katumaastureiden eli SUV-autojen (Sports Utility Vehicle) suosion kasvu on kuitenkin tasaantunut, selviää Autoalan Tiedotuskeskuksen erityisasiantuntija  Hanna Kalenojan  kokoamista tilastoista.
 Leena Luotio / Yle
 Suomessa tunnettuja suuria katumaastureita ovat muun muassa Mitsubishi Outlander, Skoda Kodiaq tai Volvo XC90. Suurien SUV-autojen suosio on jopa viime vuodesta vähentynyt.
 Keskisuuret katumaasturit kuten BMW X1, Ford Kuga tai Nissan Qashqai käyvät kaupaksi viimevuotiseen tahtiin, mutta pienissä on selvää kasvua. Tällaisia suosittuja pieniä autoja ovat esimerkiksi Audi Q2, Citroen C3 Aircross sekä Seat Arona.
 Katumaasturitrendi on ollut Suomessa moniin muihin Euroopan maihin verrattuna jopa voimakkaampi. Esimerkiksi Saksassa tuo kolmannes uusien autojen myynnistä on vielä saavuttamatta.
 Autonvalmistajat uskovat, että kuluttajien maku pysyy samansuuntaisena vielä lähivuosina ja katumaastureita myydään Euroopassa jossakin vaiheessa jo enemmän kuin kaikkia muita autosegmenttejä yhteensä.
 Autonvalmistajia edustavan Autotuojat ja -teollisuus-yhdistyksen toimitusjohtaja  Tero Kallion  ennusteen mukaan 50 prosentin katumaasturiosuus ensirekisteröinneistä menisi Suomessa rikki vuoden 2025 jälkeen.
 SUV-autojen kysynnän kasvua puoltaa kuitenkin, että katumaasturi on mallina riippumaton käyttövoimasta. Auton nokalla voi olla perinteinen polttomoottori, mutta myös sähköautojen ja lataushybridien jatkuvasti kasvavaan mallistoon SUV istuu hyvin. Korkean auton lattian alle on helppo sijoittaa akkuja.
 SUV:n kulut jopa neljänneksen suuremmat
 Saksan autoliitto  ADAC vertaili syyskuussa  katumaasturi- ja perusmalleja keskenään. Mukana oli meilläkin tuttuja autoja kuten Volvo V90 vastaan XC90, VW Polo vastaan VW T-Cross, Ford Fiesta vastaan Ford EcoSport tai Mercedes C-malli vastaan GLC.
 Vertailussa selvisi, että SUV-versio saattaa painaa jopa viidenneksen enemmän kuin auton perusversio. Korkeamman ilmanvastuksen vuoksi SUV kuluttaa keskimäärin 10 prosenttia enemmän polttoainetta. Jos autossa on neliveto, kulutus kasvaa jopa 30 prosenttia kilometriä kohden riippumatta siitä, tarvitaanko nelivetoa vai ei.
 Varsinkin pienemmät katumaasturit ovat tänä päivänä korvanneet aiemmin suositut pienet tila-autot. SUV-versiot tarjoavat perusversioita enemmän tilaa niin matkustajille kuin tavaroillekin, joten keskimäärin 10 prosentin kulutuksen lisääntyminen on ADAC:n mielestä tietenkin suhteellista.
 Yllättävämpää tietoa on, että kun auton arvonmenetys lasketaan mukaan, niin lähtöhinnaltaan kalliimman katumaasturin kustannukset kuukautta kohden saattavat olla jopa 200 euroa perusversiota korkeammat. Keskimäärin katumaasturin omistajan kulut ovatkin noin neljänneksen perusversiolla ajavaa korkeammat.
 Sen sijaan turvallisuudessa ei Euro NCAP-törmäystestituloksien mukaan ole juuri eroja. Jalankulkijan turvallisuudessa SUV voi olla jopa hiukan parempi korkeamman keulan vuoksi, mutta keulan muotoilulla on kuitenkin suurempi merkitys kuin auton segmentillä.
 Autoilijoiden etujärjestö ADAC vetää vertailustaan yhteen, että ympäristöä ja lompakkoaan ajattelevan kuluttajan tulisi hankkisi niin pieni ja kevyt auto kuin suinkin mahdollista. Auton ei tulisi olla isompi kuin todellinen tarve on.
 Mercedes-Benzin ensimmäinen GLC-katumaasturi valmistui Valmet Automotiven Uudenkaupungin autotehtaalla 2017.   Ari Welling / Yle
 SUV on tullut jäädäkseen mutta pysyykö se muodissa?
 Harva valitsee autonsa järkisyillä, vaikka saattaa niin itselleen ja muille perustellakin.
 Valmistajat tietävät kuluttajien  puheiden ja tekojen välisen eron  ja seuraavat kuluttajatottumusten muuttumista tarkasti. Se tiedetään, että SUV on edelleen trendikäs, mutta sekin tiedetään, että autobisneksessä mikään ei ole trendikästä pitkään.
 Hyvä esimerkki on tila-auto. Tänä vuonna enää noin kolme prosenttia ensirekisteröinneistä on ollut tila-autoja. Vielä 15 vuotta sitten haluttujen Chrysler Voyagerin tai tätä pienemmän VW Touranin kaltaiset korkeakattoiset autot ovat nyt Euroopassa täysin pois muodista.
 Suomessa muodista ovat nyt menneet myös sellaiset suuret autot, jotka eivät ole katumaastureita. Iso farmari-Mersu tai sedan-mallinen Volvo eivät enää puhuttele trendejä seuraavia ostajia. Vielä 2015 perinteiset isot autot muodostivat viidenneksen ensirekisteröinneistä. Tänä vuonna niiden myynti pyörii enää 11 prosentissa.
 Trendikkääksi automalli tai kokonainen segmentti voi muuttua eri syistä. Uutta on tultava säännöllisesti, koska sen jälkeen kun silmä tottuu, kuluttaja yleensä kyllästyy. Jos liian suuri osa autoista on katumaastureita, niistä tulee tylsiä.
 Lähivuosina automallistoja ohjaavia tekijöitä ovat ennen kaikkea päästöjen tiukentuva lainsäädäntö ja ihmisten ympäristötietoisuuden lisääntyminen. Valmistajien on pakko kehittää vähäpäästöisempiä malleja ja tehtävä niistä kuluttajille houkuttelevia.
 Vaikka ennusteiden mukaan katumaastureiden suosio jatkaa kasvuaan, autoiluun kuuluu jatkuvasti myös varmoina pidettyjen ennustusten pettäminen mitä yllättävimmistä syistä.
 Yksi signaali tähän suuntaan on monissa Euroopan kaupungeissa lisääntynyt mielenosoittaminen isoja katumaastureita vastaan. Se voi saada pienemmätkin näyttämään ihmisten silmissä pahoilta.
 Lue myös:
 Uusia henkilöautoja rekisteröitiin vuoden alusta 10 prosenttia vähemmän kuin viime vuonna
 Käytettyä autoa myyvät valehtelijat halutaan kuriin uudella sopimuspaperilla – myyjä sitoutuu luettelemaan tiedossaan olevat viat

Joka kolmas uusi henkilöauto on nyt katumaasturi – villitystä on vaikea perustella järjellä, mutta eihän autoa järjellä ostetakaan


Summary: Nuivimmin kaupungistumiseen suhtautuu perussuomalaisia tai demareita kannattava keski-ikäinen nainen Itä- tai Pohjois-Suomesta.

Tuoreen kyselyn mukaan reilusti yli puolet suomalaisista on sitä mieltä, että valtion tulisi hidastaa kaupungistumista. Kolmasosan mielestä valtion ei pidä puuttua kaupungistumiskehitykseen ja kaksi prosenttia katsoo, että valtion pitäisi vauhdittaa kaupungistumista.
 Lasse Isokangas / Yle
 Tulos selviää Taloustutkimuksen tekemästä kyselystä, johon vastasi 1 005 henkilöä syys–lokakuussa.
 Aluetutkija  Timo Aron  mukaan kaupungistuminen tyypillisesti jakaa suomalaisten mielipiteitä. Tunteet ovat kysymykseen vastatessa vahvasti pinnalla ja realiteetit taustalla.
 – Tulos kertoo muutosvastarinnasta siinä mielessä, että ihmiset yleensä pelkäävät tai epäröivät isoja muutostrendejä kuten kaupungistumista, hän sanoo.
 – Toisaalta tulos kertoo myös alueiden kostosta. Ihmiset mieltävät kaupungistumisen helposti koskevan vain pääkaupunkiseutua, Turkua, Tamperetta tai muita suuria kaupunkeja. Monet haluavat silloin näpäyttää Helsinkiä tai pääkaupunkiseutua vastaan. Se tulee tämäntyyppisissä kyselyissä usein esille, Aro jatkaa.
 Timo Aron mukaan kyselyn tulos kertoo ihmisten muutosvastarinnasta ja alueiden kostosta.  YLE/Joni Tammela
 Ruuhka-Suomikin jarruttaisi
 Naiset suhtautuvat kaupungistumiseen selvästi vastahakoisemmin kuin miehet. Naisista 61 prosenttia ja miehistä 52 prosenttia patistaisi valtion kaupungistumisen hidastustoimiin.
 – Naisten kanta suhteessa miehiin on iso kysymysmerkki, koska erot olivat todella suuria miesten ja naisten välillä, Aro ihmettelee.
 Lasse Isokangas / Yle
 Ikäryhmittäin katsottuna kaupungistumista karsastavat eniten 35–49- ja 50–64-vuotiaat. Valtion puuttumista kaupungistumiseen taas vastustavat eniten 25–34-vuotiaat (45%).
 Seuduttain vertailtuna kaupungistumista hidastaisivat eniten Pohjois- ja Itä-Suomen asukkaat (64%) ja vähiten Helsingissä ja Uudellamaalla asuvat (50%). Siis puolet "ruuhka-Suomenkin" asukkaista odottaa valtion painavan jarrua kaupungistumiselle.
 – Pääkaupunkiseudulla asuu paljon "junantuomia". On lähdetty aikoinaan opiskelemaan, jääty työelämään ja keski-iässä tajutaan, että olisiko myös maaseudulla ollut mahdollisuuksia elää. Tavallaan halutaan, että lapset voisivat kasvaa myös maaseudulla ja ymmärretään maaseudun ja pienen paikkakuntien tärkeys ja tarpeellisuus, sanoo kansanedustaja  Arja Juvonen  (ps.)
 Siilinjärveläislähtöiselle Juvoselle on pitkälti käynyt juuri noin ja nyt hän on asunut jo pitkään Espoossa.
 Arja Juvonen muutti aikoinaan pääkaupunkiseudulle Kuopion kupeesta Siilinjärveltä Toni Määttä / Yle
 Kehyskunnissa eri näkemys
 Asuinkunnittain katsottuna kaupungistumisen hidastamista vaativat eniten (64%) maaseudulla ja alle 50 000 asukkaan kaupungeissa asuvat. Myös suurissa kaupungeissa (mm. Tampere, Turku) asuvista jopa yli puolet haluaa valtion polkaisevan jarrua kaupungistumiseen.
 Poikkeus on pääkaupunkiseudun ympäristökunnat. Niiden vastaajista 57 prosenttia ajattelee, että valtion ei pidä pyrkiä vaikuttamaan kaupungistumiseen.
 Ammattiryhmistä kaupungistumista hidastaisivat eniten toimihenkilöt, yrittäjät, kotiäidit ja -isät ja eläkeläiset. Selvä enemmistö johtavassa asemassa olevista taas pitäisi valtion jalan pois kaupungistumisjarrulta.
 Lasse Isokangas / Yle
 Puoluevertailussa jyrkimmin valtion puuttumista kaupungistumiseen penäävät perussuomalaisten kannattajat ja sosialidemokraatit.
 – Molemmilla ihanneyhteiskunta on menneessä. Demareille hyvinvointivaltio, pohjoismainen hyvinvointimalli on kaiken tekemisen perusta, jota vasten tarkastellaan kaikkia muutoksia. Perussuomalaiset taas haluavat paluuta nostalgia-Suomeen, jonka aika on takana, Aro arvioi.
 Vain kokoomuksen kannattajista enemmistö (56%) on sitä mieltä, että valtion ei pidä puuttua kaupungistumiskehitykseen.
 Valtiota aina huudettu apuun
 Yhteenvetona voi todeta, että eniten valtion hidastustoimia kaupungistumiseen tahtoo perussuomalaisia tai demareita kannattava keski-ikäinen nainen Itä- tai Pohjois-Suomesta.
 – Ehkä moni perussuomalainen nainen on lähtenyt maaseudulta kaupunkiin opiskelemaan, jäänyt työelämään, perustanut perheen ja näkee kaupungistumisen tuoneen elämään turvattomuutta. Nuoret eivät pysty ostamaan itselleen asuntoa pääkaupunkiseudulta, koska hinnat ovat karanneet käsistä. Työpaikat ovat kiven alla ja alkaa miettiä olisiko sittenkin maaseudulla parempaa kasvattaa perhettä ja lapsilla turvallisemmat koulut, Juvonen pohtii.
 Timo Aron mukaan valtiota on huudettu apuun vuosikymmenien ajan aina, kun on puhuttu koko maan asuttuna pitämisestä tai tasapainoisesta aluekehityksestä.
 Aron mielestä valtion mahdollisuudet hidastaa kaupungistumista ovat kyseenalaisia ja hölmöjä kansantaloudenkin kannalta.
 – Jos halutaan pitää huolta kaupunkien ulkopuolisesta Suomesta nykyistä enemmän, silloin keskustellaan valtion työpaikkojen alueellistamisesta, koulutuspaikkojen tasaisemmasta aluejaosta, syrjäseutulisistä tai ylipäätään alueellisista subventioista. Kaikki tällaiset keinot eivät ole ihmisten tasavertaisuuden kannalta aukottomia, Aro sanoo.
 – Mielestäni valtion ei pidä puuttua sen paremmin kaupungistumisen vauhdittamiseen kuin hidastamiseenkaan, vaan ihmiset, yritykset ja muut toimijat saavat itse päättää sijaintipaikkaratkaisunsa niin kuin parhaiten katsovat, Aro päättää.
 Taloustutkimuksen kysely tehtiin eri puolilla Suomea henkilökohtaisina käyntihaastatteluina vastaajien kanssa kasvotusten. Vastaajajoukko edustaa tilastollisesti Suomen aikuisväestöä (15 vuotta täyttäneet). Virhemarginaali on noin 3 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Lue lisää:
 Uusi väestöennuste vahvistaa synkät pelot – Tilastokeskus: maamme väkiluku lähtee nykykehityksellä laskuun reilun kymmenen vuoden päästä
 Kuinka sinun kuntasi käy? Ylen väestökone kertoo, kuinka huolestuttava kuntasi tilanne on vuonna 2040
 Ylen kysely: Kansanedustajat pitäisivät koko Suomen asuttuna, osa pitää taistelua turhana – "Jaloa, mutta mahdotonta"
 Oppimiskeskuksia, liikkuvia palveluja, etätyötä, verohelpotuksia – 42 ehdotusta hiljenevien kylien elvyttämiseksi

Kysely: Enemmistö haluaa valtion hidastavan kaupungistumista – naiset miehiä enemmän, aluetutkijan mukaan tulos kertoo alueiden kostosta


Summary: Ministeri toivoo myös, että uudesta kaivosverosta aloitettaisiin selvitys.

Hallitus aikoo korottaa kaivosyhtiöiden maksamia vakuusmaksuja, joilla korvataan kaivostoiminnan mahdollisia haittoja, kertoo elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.) STT:lle.
 Vakuuksien laajennus on osa kaivoslain uudistamista, joka on ministerin mukaan määrä saada eduskunnan käsiteltäväksi ensi vuoden aikana.
 Kaivoslain uudistusta koskevaa kansalaisaloitetta käsitellään tänään eduskunnan lähetekeskustelussa. Kulmunin mukaan kansalaisaloitteen ja hallituksen käsitykset ovat samansuuntaiset vakuuksien kehittämisen suhteen.
 – Vakuuksiin liittyvät yhtenäiset huolet on tunnistettu niin hallitusohjelmassa kuin kansalaisaloitteessa ja niitä edistetään, Kulmuni kertoo.
 Vakuusrahat on tarkoitettu mahdollisten ympäristövahinkojen ja -haittojen korjaamiseen sekä kaivoksen sulkemisen kustannusten kattamiseen. Esimerkiksi Pohjois-Pohjanmaalla Nivalassa konkurssiin ajautuneen Hituran nikkelikaivoksen sulkeminen nielee yhteiskunnan varoja arviolta yli 16 miljoonaa euroa.
 Kaivostoiminnan vakuuksien korotustarve todettiin kesäkuussa valmistuneessa työ- ja elinkeinoministeriön tilaamassa raportissa. Raportin viranomaisarvioiden mukaan vakuudet ovat nykyisellään riittämättömät ja useissa tapauksissa kaivosvakuudet ovat kattaneet vain minimitoimenpiteet, kuten suljetun kaivoksen aitaamisen.
 – Raportti nauttii kyllä erittäin laajaa tunnustusta ympäristöjärjestöistä akateemiseen maailmaan ja elinkeinoelämään. Jos miettii vaikka vakuussääntelyn parantamista, niin en usko, että kukaan tätä vastustaisi, Kulmuni sanoo.
 Kaivosvero kuntien tueksi
 Elinkeinoministeri Kulmuni myös toivoo, että uudenlaisesta kaivosverosta aloitettaisiin selvitys. Kaivosverolla on kannatuspohjaa laajemminkin, sillä  Ylen alkuvuonna tekemässä kyselyssä  nykyisistä hallituspuolueista kaikki asettuivat kannattamaan kaivosveroa tai sen selvittämistä.
 Kaivosvero voisi olla esimerkiksi osuus kaivosyhtiön liikevaihdosta tai kaivannaisten arvosta.
 Hallitus pyrkii vahvistamaan kuntien ja maanomistajien asemaa kaivosasioissa. Kulmuni katsoo, että verotulot pitäisi ohjata nimenomaan kaivoskunnille, ei valtiolle.
 – Sosiaalisen hyväksyttävyyden näkökulmasta olisi tärkeää, että vero kohdistuisi sinne kaivostoiminnasta vastaavaan paikkakuntaan. Se kantaa toiminnasta tulevat hyödyt, mutta toisaalta myös ympäristölliset vastuut, Kulmuni sanoo.
 Lue myös:
 Lapin kansanedustajat verottaisivat kaivoksia (17.4.)
 Puolueilta laaja kannatus kaivosverolle Ylen kyselyssä – kaivosyhtiöt halutaan panna maksamaan lisää Suomesta kaivetuista mineraaleista (7.1.)

Elinkeinoministeri Kulmuni: Kaivostoiminnan haittoja korvaaville vakuusmaksuille tulossa korotuksia


Summary: Poliisi tutkii syytöksiä, joiden mukaan Bolsonaron ja Bivarin sosiaaliliberaalinen PSL-puolue  on väärinkäyttänyt puolueen kampanjarahoja.

Brasilian liittovaltion poliisi ratsasi tiistaina asunnon, joka on liitetty maan presidentin  Jair Bolsonaron  puolueen johtajaan  Luciano Bivariin , kertoo uutistoimisto AP.
 Poliisi tutkii syytöksiä, joiden mukaan Bolsonaron ja Bivarin sosiaaliliberaalinen PSL-puolue on väärinkäyttänyt puolueen kampanjarahoja viime vuoden yleisvaaleissa, joissa valittiin sekä presidentti, varapresidentti että kansalliskongressin jäsenet..
 Brasiliassa puolueen on käytettävä vähintään 30 prosenttia kampanjavaroista naisehdokkaisiin, mutta poliisin tietoon on tullut vihjeitä, että osa tällaisista varoista on ohjattu puolueen muille jäsenille.
 Maanantaina myönnetyn kotietsintäluvan mukaan PSL on käyttänyt naisia niin sanottuina vale-ehdokkaina. AP:n mukaan Brasiliassa on käytetty laajalti hyväksi rahan kierrätykseen puolueiden sisällä sellaisia ehdokkaita, joilla ei ole mahdollisuuttakaan voittaa.
 Tutkinnat ovat heittäneet varjon Bolsonaron ylle, sillä hän on vannonut taistelevansa juuri korruptiota vastaan maassa, joka on varsin tunnettu korruptiostaan.
 Aiemmin tässä kuussa Brasilian turismiministeri  Marcelo Alvaro Antonio  sai syytteet vastaavanlaisesta toiminnasta, mistä Bivaria epäillään. Poliisin mukaan useat naiset Minas Geraisin osavaltiossa olivat saaneet vaalien aikaan pienimuotoista rahoitusta puolueelta, mutta olivat myöhemmin palauttaneet rahat puolueen kirstuun.
 Antonio on kiistänyt tehneensä mitään väärää. Tuomari ei ole vielä päättänyt, eteneekö juttu oikeuteen.

Presidentti Bolsonaron lähipiiriin tehtiin kotietsintä korruptioepäilyn vuoksi Brasiliassa – Jo toinen tapaus tässä kuussa


Summary: Lapsiperheiden perusturva on alemmalla tasolla kuin monissa muissa väestöryhmissä.

Toimeentulo-ongelmat ovat lapsiperheissä yleisempiä kuin koko väestössä, ilmenee Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tuoreesta tutkimuksesta. Lisäksi erot lapsiperheiden hyvinvoinnissa ovat merkittäviä.
 – Yllätti, että erot [lapsiperheiden] hyvinvointikokemuksessa sen mukaan, oliko toimeentulo hankalaa vai helppoa, olivat niin systemaattisia, kertoo THL:n tutkimuspäällikkö  Minna Salmi .
 Salmen mukaan tutkimukseen sisältyy laaja kirjo hyvinvoinnin osoittimia monenlaisilla ulottuvuuksilla sekä lasten että vanhempien osalta. Osoittimiin kuuluivat muun muassa vanhemman arvio lapsen koulunkäynnin sujumisesta, lapsen harrastukset sekä lasten ja perheen hyvinvointia tukevien palvelujen käyttö ja saatavuus.
 – Kaikkien osoittimien kohdalla näkyi, että tilanne on huonompi, kun vanhemmat arvioivat perheen toimeentulon olevan hankalaa.
 Palvelu on esimerkiksi jäänyt saamatta selvästi useammin, jos perheessä on toimeentulo-ongelmia kuin silloin, kun niitä ei ole. Esimerkiksi mielenterveyspalveluita vaille on jäänyt yhtä suuri osuus toimeentulo-ongelmista kärsivistä perheistä kuin niitä on saanut.
 Joka neljännellä perheellä toimeentulo-ongelmia
 Toimeentulokokemukset ja hyvinvoinnin erot alakoululaisten perheissä -tutkimus perustuu vuoden 2017 kouluterveyskyselyyn. Tutkittavina olivat neljä- ja viidesluokkalaisten vanhemmat. Kyselyyn vastasi 33 000 vanhempaa, joista äitien osuus oli 86 prosenttia.
 Tilastokeskuksen tulonjakotilaston mukaan 24–36 prosenttia lapsiperheistä on 2000-luvulla kokenut toimeentulossa eriasteisia vaikeuksia. Joka neljännellä lapsiperheellä on vaikeuksia saada menot katetuiksi tuloillaan.
 Vaikeuksia kokeneiden perheiden osuus on supistunut vuodesta 2015 lähtien. Salmi arvioi, että syynä on ollut muun muassa talouskriisin helpottuminen ja työllisyyden kasvu.
 Lisäksi yksinhuoltajien asema on parantunut, koska heidän saamiinsa lapsilisiin on tehty pieniä korotuksia. Salmen mukaan suhteellisen pienetkin muutokset tuloissa voivat nostaa henkilön köyhyysrajan yläpuolelle tai pudottaa sen alapuolelle.
 Salmi kertoo, että lapsiperheiden saamien tulonsiirtojen reaaliarvo on laskenut 1990-luvulta lähtien.
 – Lapsiperheiden perusturvan tulonsiirrot ovat alemmalla tasolla kuin monissa muissa väestöryhmissä, hän sanoo.
 Tutkimuksen mukaan vanhempien kuormitusta voitaisiin vähentää korottamalla lapsiperheiden saamien tulonsiirtojen reaaliarvoa. Lapsiperheiden saamia tulonsiirtoja ovat muun muassa lapsilisät.
 Palveluresurssien lisääminen tärkeää
 Toimeentulo-ongelmat heijastuvat myös palveluiden käyttöön. Palveluita on saatavissa muun muassa kouluterveydenhoitajilta, -lääkäreiltä, -psykologeilta sekä -kuraattoreilta.
 – Toisaalta palveluiden käyttö on suurta, mutta toisaalta palveluja on jäänyt saamatta silloin, kun niitä tarvitaan, Salmi sanoo.
 Salmen mukaan palveluissa pitäisi osata ottaa puheeksi perheen toimeentuloon liittyviä kysymyksiä ja pystyä ohjaamaan vanhempia hakemaan tukea muilta mahdollisilta tahoilta.
 – Toimeentulon kohentaminen ja palveluresurssien lisääminen ovat molemmat tärkeitä. Pelkästään toiseen ei ole hyvä kiinnittää huomiota.
 Tutkimuksen mukaan toimeentulon parantaminen vähentää paineita palveluihin. Sen sijaan toimeentuloa heikentämällä luodaan jatkuvasti uutta palveluiden tarvetta.

THL: Erot lapsiperheiden kokemassa hyvinvoinnissa yllättävän systemaattisia


Summary: Yhdysvaltain varapresidentti Mike Pencen on määrä tavata Erdogan torstaina. Venäjän presidentti Vladimir Putin kutsui hänet Moskovaan.

Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  keskusteli tiistaina puhelimitse Turkin ja Syyrian tilanteesta sekä Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  että Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  kanssa, uutistoimistot kertovat.
 Erdogan sanoi, että hän ei ole huolissaan taloudellisista pakotteista, joita esimerkiksi Yhdysvallat on asettanut. Erdogan myös ilmoitti Trumpille, että Turkki ei tule koskaan julistamaan tulitaukoa Koillis-Syyriaan, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Yhdysvaltain varapresidentti  Mike Pence  sekä ulkoministeri  Mike Pompeo  johtavat Yhdysvaltain delegaatiota, jonka on määrä matkustaa keskiviikkona Turkkiin. Pencen on määrä tavata presidentti Erdogan torstaina. Pencen ja Pompeon on tarkoitus painostaa Turkkia lopettamaan Pohjois-Syyriassa kurdijoukkoja vastaan käymänsä hyökkäys.
 Yhdysvallat tiukensi maanantaina kantaansa Turkin Syyria-operaatioon ja muun muassa keskeytti Turkin kanssa käymänsä kauppaneuvottelut. Lisäksi Yhdysvallat korottaa jälleen Turkille asettamiaan teräksen tullimaksuja.
 Yhdysvallat aikoo myös pyytää sotilasliitto Naton liittolaisia rankaisemaan Turkkia sen Pohjois-Syyriaan kohdistaman hyökkäyksen takia. Puolustusministeri  Mark Esper  sanoi matkustavansa Naton päämajaan Brysseliin ensi viikolla. Esperin mukaan Yhdysvallat pyytää Nato-maita ryhtymään diplomaattisiin ja taloudellisiin toimenpiteisiin Turkin "törkeitä toimia vastaan".
 Turkki on myös itse sotilasliitto Naton jäsen.
 Turkkilaispankille syytteet Yhdysvalloissa
 Yhdysvallat asetti myös turkkilaispankki Halkbankille rikossyytteitä, joiden mukaan sitä epäillään muun muassa rahanpesusta. Halkbank on Turkin valtion omistama. Yhdysvallat on jo aiemmin asettanut pankin henkilökunnalle syytteitä sen toiminnasta.
 Pankin apulaisjohtaja  Mehmet Hakan Atilla  sai viime vuonna tuomion Yhdysvalloissa siitä, että hän auttoi Irania kiertämään Yhdysvaltain pakotteita. Atilla on jo vapautunut vankilasta. Halkbank on ollut yksi pitkäaikainen ja hiertävä keskustelunaihe Yhdysvaltain ja Turkin välillä. Se, että pankin toiminta on taas tapetilla, liittynee Yhdysvaltain ja Turkin kiristyneisiin väleihin.
 Yksi keskeinen todistaja tapauksessa on ollut turkkilais-iranilainen liikemies  Reza Zarrab , joka on aiemmin väittänyt presidentti Erdoganin hyväksyneen henkilökohtaisesti operaation, jonka avulla Iran kiersi Yhdysvaltain asettamia talouspakotteita. Turkki on kiistänyt syytökset.
 Putin kutsui Erdoganin kylään
 Erdoganin on myös määrä matkustaa Moskovaan tapaamaan presidentti Putinia lähipäivinä. Kremlin mukaan Putinin ja Erdoganin keskusteluissa painotettiin, että konfliktia Turkin ja Syyrian hallituksen välillä tulisi välttää. Lisäksi Putin sanoi, että ei ole hyväksyttävää antaa kurdien vartioimien Isis-vankien käyttää hyväksi alueen epävakaata tilannetta.
 Erdogan sanoi myöhään tiistai-iltana, että Manbijin kaupungista ammuttu kranaattituli oli lähtöisin Syyrian hallituksen joukoista. Tulituksessa kuoli yksi turkkilainen sotilas ja kahdeksan loukkaantui.
 Turkin ja Syyrian raja-alue, Turkin haluama turvallisuusvyöhyke Leena Luotio / Yle
 Venäjä kertoi aiemmin tiistaina lähettäneensä aseellisia joukkoja Koillis-Syyriaan.  New York Timesin  mukaan sosïaalisessa mediassa leviää video, jossa venäjää puhuva mies kuvaa itseään kävelemässä Yhdysvaltain hiljattain hylkäämässä tukikohdassa. Venäjä on näin täyttämässä Yhdysvaltain jättämää tyhjiötä Koillis-Syyrian kurdien ja Turkin välissä.
 Myös Suomen ulkoministeri Pekka Haavisto arvioi tiistaina, että Venäjän rooli Syyriassa tulee vahvistumaan.
 – Sopimus kurdien kanssa vahvistaa  Bashar al-Assadin  hallintoa Syyriassa. Se pystyy tekemään kurdien kanssa sopimuksen, saamaan haltuunsa raja-aluetta ja kontrolloimaan koko maata. Venäjä, joka on tukenut al-Assadin hallintoa, tulee vahvemmaksi toimijaksi tätä kautta,  Haavisto sanoi .
 Venäjän presidentin Syyrian-erikoislähettilään  Aleksandr Lavrentjevin  mukaan  Venäjä ei hyväksy Turkin hyökkäystä Syyriaan . Näin sanoessaan hän kiisti presidentti Erdoganin lausunnon, jonka mukaan Venäjä olisi antanut hyökkäykselle hyväksyntänsä.
 – Turkin-Syyrian raja on turvattava siten, että hallituksen joukot siirtyvät rajalle. Tästä syystä emme ole koskaan hyväksyneet tai tukeneet sitä, että Turkin yksiköitä siirtyisi [Syyrian] alueelle, puhumattakaan Syyrian opposition aseistetuista yksiköistä.
 Lavrentjevin mukaan Syyrian hallitus ja kurdit sopivat yhteistyöstä Venäjän välityksellä.
 Turkki mahdollisesti vastuussa sotarikoksesta
 Kurdipoliitikko Hevrin Khalaf haudattiin sunnuntaina al-Malikiyahin kaupungissa Koillis-Syyriassa. Delil Souleiman / AFP
 YK:n ihmisoikeusasioiden korkean edustajan tiedottajan  Rupert Colvillen  mukaan Turkkia voidaan pitää vastuullisena sotarikokseen, kun sen alaisuudessa toimivat Ahrar al-Sharqiya -ryhmittymän taistelijat murhasivat maantien varteen kolme kurdia, joiden joukossa oli 35-vuotias kurdipoliitikko  Hevrin Khalaf . Taistelijat kuvasivat tapahtuman ja latasivat sen internetiin, kertoo uutistoimisto Reuters.
 – Vain yhdellä pysäytetyistä näytti olevan sotilaspuku päällään, Colville sanoi.
 Syyrian tulevaisuus -puolueen puheenjohtaja Khalaf on ollut yksi tunnetuimmista kurdilaisista naispolitiikoista. Kurdien mukaan Turkin liittolaisjoukot kiskoivat hänet ja hänen kuljettajansa ulos autosta ja ampuivat hänet. Uutistoimisto Reutersin mukaan taistelijat ovat kiistäneet tapot.
 YK:n ihmisoikeustoimisto kertoo nähneensä kaksi eri videota, joiden perusteella kyse on ollut teloituksesta.
 Lue myös:
 Venäjä: Estämme Syyrian ja Turkin välisen sodan – neuvottelut käynnissä (15.10.)
 Ulkoministeri Haavisto: Syyrian tilanne vahvistaa Venäjän asemaa (15.10.)
 Puolustusvaliokunta pelkää Turkin sotatoimien lisäävän terrorismia Euroopassa – osa valiokunnasta jäädyttäisi kaikki asevientiluvat Turkkiin (15.10.)
 (15.10.)

Turkin Erdogan: Turkki ei tule koskaan julistamaan tulitaukoa Koillis-Syyriaan – Putin kutsui Moskovaan


Summary: Syytteet hylättiin, sillä lapsi syntyi kuolleena.

Pohjois-Karjalan käräjäoikeus vapautti kuolleen vauvansa kesäkuussa 2018 haudanneen pariskunnan kaikista syytteistä.
 Ilomantsilainen perhe odotti kaksosia. Toinen lapsi oli kuollut kohtuun muutama päivä ennen syntymää. Synnytys tapahtui kotona, eivätkä vanhemmat ilmoittaneet kuolleesta vauvasta viranomaisille. Perhe oli pitänyt vauvaa jääkaapissa ja pakastimessa ennen hautaamista.
 Syyttäjä vaati sakkorangaistusta kuolemansyyn selvittämissäännösten rikkomisesta ja terveydensuojelurikkomuksesta. Puolustus kiisti kaikki syytteet, koska syytekohdat eivät puolustuksen mukaan täyttäneet rikosten tunnusmerkistöjä.
 Oikeus asettui puolustuksen kannalle, sillä kuolemansyyn selvittäminen ei koske kuolleena syntyneitä. Suomen lain lähtökohtana on, että vain elävänä syntynyt voi kuolla. Tämä peruste kaatoi molemmat syytteet.
 Oikeuden mukaan tapaus ei osoittanut, että kuolleena syntyneen hautaamisesta olisi aiheutunut vaaraa terveydensuojelun näkökulmasta.
 Vauva oli haudattu 105 senttimetrin syvyyteen perheen kiinteistön alueelle. Lakiperustainen hautaamissyvyys on 150 senttimetriä. Asetukseen ei kuitenkaan ole kirjattu sitä, että säännösten rikkominen olisi rangaistavaa.
 Iltalehden mukaan synnytyksessä mukana ollut kätilö ei ilmoittanut asiasta, koska ei tiennyt miten toimia tilanteessa. Kätilö kirjoitti elävänä syntyneelle lapselle syntymätodistuksen.
 Vauvan hautaamisesta poliisille ilmoitti henkilö, joka oli kuullut tapahtuneesta.
 Tapauksesta uutisoi ensimmäisenä  Iltalehti .
 Lue myös:
 Ilomantsilainen pariskunta hautasi vauvan takapihalleen – Syyttäjä vaatii sakkoja

Käräjäoikeus vapautti kuolleen vauvansa luvatta haudanneen pariskunnan syytteistä


Summary: Neuvottelut jumissa – PAU uhkaa työtaistelulla.

Postin työehtosopimusneuvottelut ovat menneet pahasti jumiin. Palvelualojen työnantajat Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  arvioi STT:lle, että työntekijöiden työehtosopimusta koskevassa kiistassa loppuu aika kesken. Hän uskoo, että näin ollen päädytään sopimuksettomaan tilaan.
 Ratkaisusta ei ole vielä hänen mukaansa päästy edes kunnolla aloittamaan neuvotteluja, joten on mahdotonta, että se syntyisi kahdessa viikossa. Nykyinen Postin työehtosopimus päättyy kuun lopussa.
 Jos työntekijäpuolen Posti- ja logistiikka-alan unioni (PAU) toteuttaa uhkaamansa työtaistelutoimet, osapuolten neuvottelut katkeavat ja prosessi siirtyy valtakunnansovittelijan toimistoon, Aarto toteaa.
 PAUn hallitus kokoontuu huomenna käsittelemään neuvottelutilannetta. Järjestö kertoo tiedotteessa tekevänsä tuolloin työtaistelupäätökset neuvottelujen vauhdittamiseksi sekä pakettilajittelijoiden tilanteen takia. Työtaisteluista tiedotetaan ensi viikolla.
 Neuvotteluja osapuolten kesken käytiin tuloksetta eilen. Seuraavan kerran on tarkoitus neuvotella torstaina aamupäivällä.
 – Itse en odota, että siinä mitään ihmeempiä ilmenee tai tilaisuus kauan kestää, Aarto arvioi.
 "Työantajan tavoitteita mahdoton hyväksyä"
 Työnantaja haluaa korvata nykyiset viestinvälitys- ja logistiikka-alan työehtosopimuksen määräykset soveltuvin osin jakelua koskevaa työehtosopimusta vastaavilla määräyksillä. Se ei PAUlle sovi, sillä Medialiiton ja Teollisuusliiton välinen jakelua koskeva työehtosopimus on liiton mukaan määräystensä osalta selkeästi heikompi kuin PAUn viestinvälitys- ja logistiikka-alan työehtosopimus.
 – Vanhalla sopimuksella jatkaminen ei ole tässä Postin tilanteessa mahdollista, Aarto sanoo.
 Posti toimii alalla ainoana eri työehtosopimuksella.
 Posti on luvannut, että työntekijöiden palkat eivät laske vaan se hakee ensisijaisesti joustavuutta toimintaan. Joustavuutta olisi muun muassa se, että myös Posti voisi jakaa kirjeitä ja aikakausilehtiä aamun sanomalehtien jakelun yhteydessä. Joustavuutta haetaan myös työvuorosuunnitteluun, jossa työvuorot sovitaan nyt 5–6 viikkoa etukäteen.
 – Fakta on se, että 5–6 viikkoa on todella pitkä aika, jos asiakas haluaa Postilta palvelua lyhyemmällä ajanjaksolla. Postin ainoa mahdollisuus on tällä hetkellä toteuttaa se ylitöinä, mikä tulee kalliiksi, Aarto sanoo.
 PAU tulkitsee jouston työvuorosuunnitteluun niin, että työnantajan ei tarvitsisi etukäteen ilmoittaa työajan päättymisajankohtaa.
 – Työnantajan tavoitteiden hyväksyminen tarkoittaisi jo valmiiksi matalapalkkaisissa, fyysisesti raskaissa töissä oleville postilaisille pienempiä palkkoja, pidempää työaikaa ja arkea vaikeuttavia työaikamalleja, jotka toki toisivat työnantajan toivomaa joustavuutta, tiedotteessa sanotaan.
 Työehtosopimusneuvottelujen piirissä on noin 10 000 ihmistä, joista suurin osa työskentelee postinjakelussa.

Paltan Aarto: Postin työehtosopimuskiistassa loppuu aika kesken


Summary: Fortnite ei ole tänä vuonna tahkonut voittoja entiseen tahtiin Epic Gamesille.

Suosittu Fortnite-peli on herännyt henkiin. Sunnuntai-illasta asti pimeänä ollut peli palasi eetteriin huomattavan muodonmuutoksen läpikäyneenä. Kaksi vuotta palvellut pelikenttä on vaihtunut täysin uuteen. Sen lisäksi mukana on paljon uusia toiminnallisuuksia ja varusteita.
 Fortniten ensimmäinen luku tuli päätökseen sunnuntaina, kun  koko pelimaailma katosi mustaan aukkoon . Lähes kahden päivän ajan pelaajat odottivat, että minkälaisen maailman musta aukko lopulta sylkee ulos.
 Uusi pelikenttä on edellistä vehreämpi. Kaupunkimaiset ympäristöt ovat väistyneet metsien ja järvien tieltä. Ajan saatossa maailma tulee kuitenkin muuttumaan.
 Forniten kehittäjä Epic Games ei antanut pimennyksen aikana mitään merkkejä siitä, koska sen hittipeli palaa pelattavaksi. Yhtiö jopa poisti kaikki viestit Fortniten some-kanavilta. Sittemmin viestit on palautettu.
 Pelin totaalisella uudistamisella ja sen ympärille luodulla markkinointitempauksella Epic Games yrittää saada uutta puhtia hittipelilleen. Fortnite on yhä yksi maailman suosituimmista PC- ja konsolipeleistä, mutta  sen vetovoima on osoittanut heikkenemisen merkkejä .

Fortnite sai uuden luvun – Lähes kaksi vuorokautta pimeänä ollut peli palasi uudistuneena eetteriin


Summary: Niinistö olisi mielellään puhunut enemmän Etiopian etnisistä konflikteista, mutta hän totesi ne araksi aiheeksi.

ADDIS ABEBA  Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  tapasi tiistaina aamupäivällä sekä Etiopian presidentin  Sahle-Work Zewden  että  tuoreen rauhannobelistin, pääministeri Abiy Ahmedin .
 Median oli alunperin tarkoitus saada nähdä Abiy ja Niinistö yhdessä. Lopulta kuitenkin vain Ylen ja presidentin virallinen kuvaaja pääsivät paikalle, eikä viestimille annettu tilaisuutta kysyä kysymyksiä pääministeriltä.
 Keskustelut koskivat kahdenvälisiä suhteita. Etiopialaiset ovat erityisen kiinnostuneita liike-elämästä ja suomalaisten yritysten annista. Niinistö mainitsi muun muassa suomalaisen osaamisen IT-alalla, koulutuksessa ja puhtaan veden teknologioissa.
 Niinistö kertoi suomalaiselle medialle, että hänen mielestään Nobelin rauhanpalkinto meni oikeaan osoitteeseen.
 – Keskustelimme alueen turvallisuustilanteesta ja Eritrean rauhasta ja sanoin, että meillä usein on ajatus, että sotiminen on loputonta. Nyt he ovat tehneet lopun loputtomasta, mikä on erinomainen malli, hän sanoi.
 EU:n rooli Afrikassa esillä
 Keskusteluissa Abiy Ahmedin kanssa nousi Niinistön mukaan esille myös Euroopan ja Afrikan yhteys. EU:n pitäisi pystyä tekemään vahvempaa ulkopolitiikkaa.
 Tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja Etiopian presidentti Sahle-Work Zewde tapasivat Addis Abebassa tiistaina. Jussi Nukari / Lehtikuva
 – Euroopan unionin rooli ei ole täällä, mitä sen soisi olevan. Kaikki näemme, missäpäin nuijaa heilutetaan. Ei niinkään enää Brysselissä, presidentti totesi.
 Suomi on tällä hetkellä EU:n puheenjohtajamaa. Siirtolaisuus Afrikasta Eurooppaan on suurta, mutta nyt muut maat määräävät mantereella, Niinistö totesi.
 – Kiina ja Turkki ovat täällä aktiivisia, mutta Afrikka on lähellä Eurooppaa, ja meillä on paljon yhteisiä kiinnostuksen aiheita. Euroopalla pitää olla täällä jonkinlainen asema, Niinistö sanoi.
 Puunistutuksen maailmanennätys
 Yhteinen sävel pääministeri Abiy Ahmedin ja presidentti Niinistön välillä löytyi puunistutuksesta, Niinistö kertoo.
 Etiopia teki kesällä uuden maailmanennätyksen, kun maa istutti yhdessä päivässä jopa 300 miljoonaa puuta.
 – Tykkäsin siitäkin kovasti. Julkilausumien sijaan on hyvä, että tullaan konkretiaan. Olen yrittänyt Suomessa puhua siitä, että ihmisten ei tarvitse julistuksia kuulla mutta ei ahdistuakaan, vaan katsella ympäri, mitä voisi tehdä.
 Niinistö mainitsi ruoantähteiden vähentämisen ja kiertotalouden lisäämisen konkreettisina asioina, joita Suomessa voisi tehdä.
 Presidentti myös kertoi, että hän olisi mielellään puhunut enemmän Etiopian haasteista ja etnisestä väkivallasta. Hän totesi, että se vaikutti kuitenkin olevan herkkä aihe.
 – Se olisi kiinnostanut, mutta ehkä parempi jättää muihin pöytiin, presidentti sanoi.
 Lue myös:
 Tuore rauhannobelisti Abiy Ahmed Ali on paljon vartija: jos Etiopia hajoaa, Afrikan sarvi suistuu kaaokseen – tapaa Niinistön ensi viikolla
 Toimittajalta: Etiopian Abiy Ahmed ei ehkä ansainnut Nobel-palkintoa, mutta voi vielä nousta sen arvoiseksi
 "Afrikan Pohjois-Korea" ei avautunutkaan, vaikka Eritrea ja Etiopia tekivät rauhan – "Kuin asuisi saarella, elämässä on niin monia rajoitteita"

Niinistö tapasi tuoreen rauhannobelistin ensimmäisellä virallisella vierailullaan Afrikkaan – "Euroopan unionin rooli ei ole täällä, mitä sen soisi olevan"


Summary: Työntekijät vastustavat työvuorojen muutoksia, jotka tähtäävät siihen, että näkkileipää ja hapankorppuja ei enää tehtäisi sunnuntaisin.

150 työntekijää on marssinut ulos näkkileipä- ja hapankorpputehtaalta Kotkassa.
 Elintarvikeyritys Lantmännen Cerealian työntekijät aloittivat työnseisauksen maanantaina iltakymmeneltä, kun yövuoron työntekijät eivät enää saapuneet töihin. Työntekijät palaavat töihin perjantaiaamuna. Tehdas on kiinni 3,5 vuorokautta.
 Ulosmarssillaan tehtaan työntekijät protestoivat työaikamallin muutosta vastaan.
 – Kun työntekijät osoittavat mieltä näin kovalla tavalla, se kertoo karua kieltä siitä, miten huonosti ihmiset täällä voivat ja kuinka kyllästyneitä he ovat työnantajan sanelupolitiikkaan, Lantmännenin Kotkan tehtaan työntekijöiden pääluottamusmies  Kim Palola  sanoo.
 Kotkassa sijaitseva tehdas on maailman suurin hapankorppujen valmistaja. Noin puolet tehtaan näkkileipä- ja hapankorpputuotannosta jää Suomeen ja puolet viedään ulkomaille.
 – Näkkileipä ei kaupoista tämän vuoksi lopu, koska se on tuote, jota pystyy hyvin varastoimaan. Menetämme kuitenkin käytännössä neljän vuorokauden tuotannon, mikä totta kai on merkittävä tappio, tehtaanjohtaja  Mikko Savinko  sanoo.
 Lantmännenin näkkileipien ja hapankorppujen tuotanto Kotkassa seisoo yli kolmen vuorokauden ajan työntekijöiden työnseisauksen takia. Pyry Sarkiola / Yle
 Sunnuntaisin linjastot seisovat
 Ulosmarssillaan tehtaan työntekijät protestoivat työaikamallin muutosta vastaan.
 Työnantaja on ilmoittanut työntekijöille muuttavansa työaikamallia siten, että esimerkiksi sunnuntaisin tehtävä työ vähenee. Suunnitelmana on, että tehtaalla siirryttäisiin keskeytymättömästä kolmivuorotyöstä keskeytyvään kolmivuorotyöhön.
 – Käytännössä sunnuntaisin ei enää olisi tuotantoa, Savinko sanoo.
 Hänen mukaansa tehtaan tuotannon painopiste on muuttumassa siten, ettei tuotantolinjojen tarvitse enää pyöriä seitsemänä päivänä viikossa. Sen sijaan aikaisempaa useampaa linjaa ajettaisiin samanaikaisesti.
 – Nykyiset resurssit eivät riitä viiteen vuoroon, joten nyt olisimme purkamassa yhden vuoron ja siirtämässä työntekijöitä vahvistamaan muita vuoroja. Olemme lisäksi rekrytoineet lisää työntekijöitä mutta koulutus osaamistason nostamiseksi on kesken niin uusien, kuin entisten työtekijöiden osalta, Savinko sanoo.
 Suurin osa työntekijöistä tekisi jatkossa keskeytyvää kolmivuorotyötä kuutena päivänä viikossa. Lisäksi vain pieni osa työntekijöistä tekisi kaksivuorotyötä viikon jokaisena päivänä.
 Yrityksessä on käynnissä yt-neuvottelut. Neuvotteluissa ei ole tarkoitus vähentää tai lomauttaa työntekijöitä. Neuvottelut ovat keskittyneet työtapojen uudistamiseen. Savingon mukaan kaikille on annettu mahdollisuus tulla neuvotteluissa kuulluksi ja niin tehdään myös jatkossa.
 Näkkileipä- ja hapankorpputehdas Kotkassa siirtyi Lantmännenin omistukseen nelisen vuotta sitten. Entinen omistaja Vaasan Oy valmistaa edelleen tehtaan naapurissa tuoreleipiään. Pyry Sarkiola / Yle
 Palkat pienenevät
 Työnantaja kertoi työntekijöille työaikamallin muutoksista maanantaina. Työnseisauksesta päätettiin työntekijöiden kesken heti iltapäivällä.
 – Katkeava kolmivuorotyö muuttaa työaikoja huonommaksi ja epäinhimillisemmäksi työntekijälle sekä laskee merkittävästi palkkaa. Emme voi hyväksyä sellaista, työntekijöitä edustava pääluottamusmies Kim Palola sanoo.
 Palkkoja pienentää muun muassa se, ettei isolle osalle työntekijöistä tulisi enää sunnuntailisiä.
 – Olemme tarjoutuneet maksamaan tähän loppuvuodelle niin sanottua sopeutumisbonusta. Lisäksi tulemme tarvitsemaan lisää osaamista tehtaan eri osissa, tällaisia moniosaajia, ja olemme hyvin halukkaita maksamaan siitä osaamisesta, Savinko sanoo.
 Työnantaja lupaa, että keskustelua tilanteesta jatketaan työntekijöiden kanssa perjantaina, kun työnseisaus päättyy.
 – Olen toki pettynyt. Minulla on kuitenkin ollut tunne, että molemmat osapuolet ymmärtävät sen hyvin, että meidän on muututtava, jotta me pärjäämme, Savinko sanoo.
 Savinko painottaa, että nyt tehty ilmoitus työaikamallin muuttamisesta on työehtosopimuksen mukainen, josta työnantaja ei voi poiketa.
 Kotkan tehdas siirtyi Lantmännenin omistukseen vuonna 2015. Tehtaalla valmistetaan muun muassa Koulunäkki- ja Pieni pyöreä näkkileipää sekä hapankorppuja, joita viedään myös ulkomaille Finn Crisp -nimisenä tuotteena.

Hapankorpputehtaan väki marssi ulos 3 päiväksi – tehtaanjohtaja:  "Näkkileipä ei kaupoista tämän vuoksi lopu"


Summary: Alun perin arvioitiin, että jopa 140 henkilöä saatettaisiin lomauttaa, osa-aikaistaa tai irtisanoa.

Markkinoinnin ja viestinnän palveluita tarjoava Grano-konserni vähentää yt-neuvottelujen päätteeksi noin sata työntekijää. Neuvotteluissa sovitut toimenpiteet pitävät sisällään konsernitason toimintojen tehostamisen sekä tuotannon tehostamisen uudelleenjärjestelyillä ja keskittämisellä.
 Yhtiö arvioi alun perin, että suunnitellut uudelleenjärjestelyt saattavat johtaa enintään 140 henkilön lomauttamiseen, osa-aikaistamiseen tai irtisanomiseen.
 Toimintojen uudelleenjärjestelyillä ja tehostamisella tavoitellaan noin neljän ja puolen miljoonan euron vuosittaisia kustannussäästöjä.
 Grano-konsernin palveluksessa oli syyskuun lopussa 1 060 henkilöä. Se kuuluu Panostaja-konserniin.

Sisältöpalveluja tarjoava Grano-konserni vähentää noin sata työntekijää


Summary: Esimerkiksi leikkaustekniikat ja välineet ovat kehittyneet siten, että toimenpiteissä tarvitaan vähemmän verensiirtoja.

Yhä harvemmalle leikkauspotilaalle annetaan toimenpiteen aikana lisäverta. Kanta-Hämeen keskussairaalan anestesiaylilääkäri  Ville Salanto  kertoo, että vaikka tarkkoja tilastoja lisäveren käytöstä leikkauksissa ei ole, on muutos aiempaan kuitenkin selkeä.
 – Sairaalassamme tehtävissä suunnitelluissa leikkauksissa enää alle prosentti potilaista saa lisäverta. Päivystysleikkauksissa vastaava luku on maksimissaan noin 5–10 prosenttia.
 Suunnitelmallisuus ja potilaiden esitutkimus ylipäätään ovat asioita, jotka Salannon mukaan ovat vähentäneet lisäverentarvetta.
 – Ennen leikkaukseen tulevat potilaat tulivat edellisenä iltana osastolle, jolloin esimerkiksi anemiaan ei voitu varautua ajoissa. Nykyään leikkaus- ja anestesia-arviot tehdään huomattavasti aiemmin, jolloin myös potilaan tarpeisiin voidaan reagoida varhaisemmin.
 Myös leikkaustekniikat ja välineet ovat kehittyneet. Esimerkiksi verenvuodon tyrehdyttäminen on mahdollista paljon tehokkaammin ja tarkemmin kuin ennen.
 Salannon arvion mukaan lähes jokaisella kirurgisella alalla on myös siirrytty tähystys-tyyppisiin toimenpiteisiin tai muuten pienempää kudostuhoa aiheuttaviin leikkausmuotoihin. Osaltaan nämä vähentävät verensiirtojen tarvetta.
 Verenluovutusten määrä vähentynyt vuosikymmenessä liki neljänneksen
 Suomen Punaisen Ristin Veripalvelujen tiedottajan  Iira Hartikaisen  mukaan verentarve sairaaloissa heijastuu myös Veripalvelun toimintaan. Verenluovutusten määrä on laskenut 2010-luvun aikana lähes neljänneksellä. Tilastojen valossa lähes 25 prosentin pudotus luovuttajien määrässä vaikuttaa suurelta, mutta Hartikainen näkee asian positiivisena.
 – Sairaalat ostavat meiltä verta aiempaa vähemmän. Kyllähän ne luvut osaltaan kertovat siitä, että hoitomuodot ovat kehittyneet sellaisiksi, että lisäverta tarvitaan vähemmän.
 Verta kerätään vain sen verran, kuin on tarpeen. Veripalvelun kiinteiden toimistojen määrää onkin kavennettu viime vuosina ja verenluovutusta siirretty yhä enemmän maakunnissa kiertäviin luovutustapahtumiin. Noin puolet Veripalvelun verestä kerätään nykyisin kiinteistä toimipisteistä. Toinen puoli saadaan liikkuvista pisteistä.
 Eveliina Matikainen / Yle
 Esimerkiksi Kanta-Hämeessä verta voi luovuttaa kahden viikon välein Hämeenlinnassa. Riihimäellä luovutustapahtumia on kolmen viikon välein. Forssassa verenluovutustapahtumia järjestetään kerran kuussa ja Lopella kolmesti vuodessa. Vuonna 2018 Kanta-Hämeen verenluovutustapahtumissa tehtiin yhteensä reilut 5 300 verenluovutusta.
 – Vaikka alueella ei olekaan kiinteää luovutuspaikkaa, niin ihmiset ovat löytäneet hyvin myös näihin verenluovutustapahtumiin. Tapahtumakohtainen tavoitteemme on 80 luovuttajaa ja pääsääntöisesti olemme ylittäneet sen, kertoo Hartikainen.
 Koko maassa Suomen Punaisen Ristin Veripalvelulle auttavan kätensä ojentaa joka arkipäivä noin 800 kansalaista.
 Luovuttajia tarvitaan silti
 Vaikka verentarve on vähentynyt, tarvitaan auttajia silti. Iira Hartikainen kertoo, että Veripalvelussa pohditaan kaiken aikaa keinoja, joilla yhä useampi saataisiin innostumaan verenluovutuksesta.
 – Monella se saattaa jäädä siihen yhteen kertaan. Pyrimme kuitenkin olemaan jatkuvasti yhteydessä luovuttajiin ja pyydämme heitä tulemaan uudestaan. Lisäksi näymme aktiivisesti työpaikoilla ja varuskunnissa.
 Myös sairaaloista kerrotaan, että tietyissä toimenpiteissä tarvitaan tulevaisuudessakin verta. Suurin osa verensiirroista tapahtuu kiireellisissä- ja hätätoimenpiteissä, joissa potilaan hoitoa ei pystytä optimoimaan ennen toimenpidettä.
 – Lähinnä kyseessä on suuret valtimoihin ja verisuoniin liittyvät toimenpiteet. Lisäksi esimerkiksi vaativa ortopedia sekä keisarinleikkauksella synnyttävät riskisynnyttäjät ovat tyypillisiä verensiirron tarvitsijoita, kertoo anestesiaylilääkäri Ville Salanto.

Verenluovutusten määrä on romahtanut 10 vuodessa – "Sairaalat ostavat meiltä verta aiempaa vähemmän"


Summary: Metsästäjän mielessä käy monenlaisia tunteita, kun saaliseläin on kaadettu.

Helsinkiläinen IT-konsultti  Aleksi Lumme  vietti lauantain hirvimetsällä. Lumme oli passiringissä ampujana eli passimiehenä. Hän odotti, että hirvi tulisi hänen sektorilleen. Silloin hänen tehtävänään olisi ampua. Hirvi ei tullut näkyviin.
 Metsästyskortteja on noin 300 000 suomalaisella. Metsästystä harrastetaan yleisesti maaseudulla ja myös yhä useampi kaupunkilainen on aloittanut metsästysharrastuksen.
 Aleksi Lumme kertoi  Radio Suomen Päivässä , miksi hän on innostunut hirvenmetsästyksestä. Hän on sitä mieltä, että isojen hirvieläinten metsästys on kokemuksena voimakkaampi kuin esimerkiksi linnustus tai kalastus. Lumme sanoo, että ampuminen ei tunnu hänestä pahalta, mutta siihen sisältyy surullisiakin tunteita.
 – Ison hirvieläimen ampuminen on iso ja monipuolinen tunnekokemus. Se näyttää olevan vaikuttava kokemus myös muille. Vanhempi metsästäjä kertoi, ettei hän pystyisi ampumaan oman pihan kauriita. Ajatuskin siitä on kauhea.
 Mikä metästyksessä vetää, jos siihen sisältyy myös surullisia tunteita? Lumme pitää tärkeänä yhteisöllisyyttä. Jahti tuo ihmisiä yhteen.
 – Meitä taisi olla aloituksessa 30 ihmistä. On aika harvinaista, että näin suuri porukka pääsee maalla kokoontumaan yhteen. Se on mukavaa.
 Lumme käy peurametsällä ja harrastaa hirvenmetsästystä toista syksyä. Hän on ampujana eikä hänellä ole osuutta saaliiseen. Kun metsästys on käynnissä, päällä on virittynyt tila.
 – Kun onnistuu pitkän odotuksen jälkeen tekemään kaadon siten, että eläin ei jää kärsimään, tunne on heti voimakkaan positiivinen.
 Lumme sanoo, että kaatoon liittyy myös elämän raadollisuuden ja todellisuuden konkreettista oivaltamista.
 – Tunnen olevani silloin enemmän todellisten asioiden äärellä kuin missään muussa, mitä olen tehnyt.
 Aleksi Lumme korostaa, että metsästyksessä ei ole kyse humalaisista ukkeleista, jotka tappamisen ilosta kokoontuvat kokoontuvat metsään. Hänen mielestään voimakkain elämys ampumisen jälkeen on hartaus.
 Lumme muistuttaa, että metsästysharrastus on hyvin erilainen kuin muut harrastukset. Lauantaina hän istui metsässä passissa monta tuntia ja katseli metsää vesisateessa.
 – Jos siitä ei nauti, se ei ole sopiva harrastus.
 Kuuntele haastattelu:
 Hirvimetsällä ristiriitaisia tunteita - onnistumisen iloa ja myös surullisuutta
 Lue lisää:
 Maistuisiko peura? Riistalihaa halutaan taas avittaa kaiken kansan ruuaksi

Hirvenmetsästys herättää ristiriitaisia tunteita myös metsästäjässä – iloa, surua ja hartautta saaliin äärellä