Summary: Hiihtokeskuksessa asumisessa on monia hyviä puolia, mutta välillä täytyy mennä metsään tai tunturiin nollaamaan päätä.

Kevättalvella Levillä vieraillessa tuntuu, että siellä on karnevaalit yötä päivää, eikä ihme, onhan Levi Suomen suosituin laskettelukeskus. Alueella on noin 60 ravintolaa ja vuosittain siellä  vierailee noin 600 000 ihmistä.
 Saara Proksi  on jo kauan asunut Levillä. Hänen perheensä koti on viiden kilometrin päässä Levin keskustasta. Siellä ei ihmismääriä näy kuten keskustassa. Eivätkä matkailijat eksy pihoille,  kuten pienemmillä paikkakunnilla.
 Kittilän Levillä sesonki määrää elämisen tahdin, kertoo Proksi.
 – Suurimman sesongin aikaan emme käy Levillä kaupassa ollenkaan. Silloin menemme esimerkiksi parinkymmenen kilometrin päähän Kittilään, tai sitten Muonioon. Siellä pääsee nopeammin ulos kaupasta, kertoo Proksi.
 Talvisin Levin syke on nopea ja kiivas. Toukokuussa ja lokakuussa on hiljaista. Proksi ei osaa valita, mikä kuukausi on parasta aikaa Levillä.
 Se on niin ihmisestä kiinni.
 – Jos tykkäät olla paljon tekemisissä ihmisten kanssa, silloin on mukavaa olla täällä sesongin aikaan. Jos taas haluat rauhallisempaa menoa, silloin kannattaa tulla toukokuussa tänne, silloin saat olla melkein yksin täällä, kertoo Proksi.
 Koti-ikävä painaa välillä jokaista, asuinpaikasta riippumatta. Proksi muistuttaa, että koti on siellä mihin sen tekee.
 – Kyllähän ihminen asettuu sinne, minne sen kodin tekee. Siellä missä sinulla on lapset, talo ja tavarat. Kyllä se on silloin koti.
 Aikio ei muuttaisi Levin keskustaan, vaikka paikka onkin kuin elävä kaupunki
 Ante Aikio  toimii Levillä yrittäjänä. Hänkin asuu keskustan ulkopuolella, eikä millään muuttaisi ihan ydinkeskustaan. Aikion mielestä Levillä asumisessa on paljon hyviä puolia.
 Ante Aikio on toisen polven yrittäjänä Levillä ja on tottunut hulinaan. Silti sielu kaipaa välillä totaalista hiljaisuutta ja poroja. Kaija Länsman / Yle
 – Hauskaa, että täällä on hyvät palvelut ympäri vuoden. Puoli vuotta tämä on kuin elävä kaupunki. Minun mielestäni täällä on ihmisen hyvä, vakuuttaa Aikio.
 Parhaimman sesongin aikaan hänellä ja muilla yrittäjillä on pitkiä päiviä. Matkailijavirrat eivät ole hiljentymään päin.  Ski.fi -sivuston mukaan  kaudelle 2018–19 Levi on investoinut 2,6 miljoonaa euroa.
 – Joskus täällä on todella paljon ihmisiä. Joskus tuntuu, että melkein jo liikaakin. Varsinkin joulun ja uuden vuoden aikaan ihmisiä on paljon. Joskus stressaannun, mutta ei täällä asumisessa silti moitittavaa ole, sanoo Aikio.
 Aslak-Ilkka Niittyvuopion  mielestä Levillä asumisessa on hyviä puolia, kunhan asuu jossain, missä on omaa rauhaa.
 Niittyvuopio viihtyy perheensä kanssa hyvin Levin kupeessa. Oma rauha tulee kuitenkin enemmän kuin  tarpeeseen. Kaija Länsman / Yle
 Niittyvuopio toimii myös yrittäjänä Levillä. Niittyvuopion perhe on asunut alueella jo vuosia. Kesällä, kun on rauhallisempaa, yrittäjäkin ehtii lomalle.
 – Olen viihtynyt täällä hyvin. Täällä on perhe ja oma talo. Asumme kymmenen kilometrin päässä keskustasta. Siellä on omaa rauhaa, sanoo Niittyvuopio.
 – Lasten kannalta on hyvä, että palvelut ovat lähellä ja täältä löytyy melkein kaikkea mitä ihminen voi tarvita, jatkaa Niittyvuopio.
 Levin vappukulkue 2014 Levin Matkailu Oy
 Hiljaisemmat tunturit ja porotyöt toimivat vastakohtana vilkkaalle hiihtokeskuselämälle
 Vaikka matkailu tuokin leivän Aikion perheelle, niin joskus hiljaisuus tulee todella tarpeeseen. Saamelainen Aikio on yrittäjyyden lisäksi myös poromies.
 – Lapsuuden kotini on tunnin ajomatkan päässä. Käyn kotipaikassani Ivalon-Matissa usein. Varsinkin kesällä viihdyn siellä.
 – Aita- ja porotyöt tyhjentävät pään kaikesta muusta. Porot ovat minulle todella tärkeitä, kertoo Aikio.
 Myös Proksi hyppää autoon ja suuntaa kotituntureille, jos vilkas meno käy hermoille.
 – Eihän täällä kilometrit paina, naurahtaa Proksi.

Minkälaista on asua paikassa, jossa vierailee vuodessa yli puoli miljoonaa turistia? – “Joskus tuntuu että täällä on ikuinen vappu”


Summary: Kuolleiden joukossa on naisia ja lapsia.

15 ihmistä on kuollut ja jopa 28 loukkaantunut bussin suistuttua tieltä Itä-Turkissa lähellä Iranin rajaa. Uhrien joukossa on lapsia ja naisia.
 Onnettomuuden uhrit olivat ulkomaalaisia ja saapuneet Turkkiin luvattomasti. Onnettomuuspaikka on Vanin maakunnassa Özalpin alueella.
 Vanin maakunnan kuvernöörin  Mehmet Emin Binmezin  mukaan bussin matkustajat olivat ilmeisesti Afganistanista, Pakistanista ja Bangladeshista tulleita siirtolaisia.
 Alustavien tietojen mukaan turma tapahtui, kun kuljettaja menetti bussin hallinnan tuntemattomasta syystä. Osa uhreista lensi ulosajossa bussista.

Bussi suistui tieltä Turkissa – 15 kuoli ja 28 loukkaantui


Summary: Yölinja, Suosikin Bees & Honey -palsta ja Redditin Tifu-yhteisö. Jokaista yhdistää se, että ne ovat antaneet ihmisille väylän puhua noloista asioista ilman häpeää.

Anonyymi keskustelufoorumi Reddit on yksi maailman vierailluimmista verkkosivuista. Maaliskuussa 2019 tehdyissä mittauksissa Redditissä vieraili kuukausittain yli puoli miljardia henkilöä.
 Alustalla eri aihepiireille muodostetaan usein omia keskustelualueitaan, joita kutsutaan subredditeiksi. Yksi suosituimmista subreddit-yhteisöistä on vuonna 2012 perustettu  Tifu .
 Tifu on lyhenne alatyylisestä englanninkielisestä fraasista " Today I Fucked Up ", joka suomentuu hieman sensuroituna jotakuinkin "tänään mokasin". Palstalla on lähes 15 miljoonaa seuraajaa, ja tämän jutun kirjoittamishetkelläkin yhteisön sisältöjä lukee noin 15 000.
 Tifussa ihmiset jakavat tarinoita elämänsä suurimmista mokista ja reagoivat toistensa juttuihin. Yhteisössä tarjotaan vertaistukea, niin vakavaa kuin humorististakin.
 Samanlaisia paikkoja kertoa ja kysyä vaikeita ja noloja ovat aiempina vuosikymmeninä olleet muun muassa lääkäri  Erkki-Pekka Helteen  vetämä Bees & Honey -palsta Suosikki-nuortenlehdessä ja psykologi  Pekka Saurin  juontama radio-ohjelma Yölinja.
 Suurin osa Tifun tarinoista on kevyehköjä parisuhdemokia ja noloja kohtaamisia tuntemattomien ihmisten kanssa. Ne eivät saa valtavaa yleisötulvaa, vaan hukkuvat massaan.
 Osa tarinoista on kuitenkin ihmeellisiä, surullisia, järkyttäviä ja jopa ällöttäviä. Joissain tapauksissa tarinan kirjoittaja on joko itse joutunut hengenvaaraan tai aiheuttanut sellaisen muille.
 Jotkut jutut ovat absurdiudessaan niin koomisia, että niiden todenperäisyyden epäileminen on lukijan luonnollinen ensireaktio.
 Jutun rinnalla esitellään tarkemmin kolme Tifu-yhteisön suosikkeihin kuuluvaa tarinaa. Jutun lopussa voi osallistua keskusteluun ja kertoa halutessaan omia noloja tarinoita elämän varrelta.
 Ensimmäinen tarina: perheen perimä Heinäkuussa tämän jutun kirjoittamishetkellä Tifun "peukutetuin" tarina oli jouluna tapahtunut kommellus. Nimimerkki "Snorkels172" kertoo ostaneensa koko perheelleen lahjaksi AncestryDNA-perimätutkimuspakkaukset, joilla he voisivat yhdessä selvittää, mistä poppoon perimä on. Perheen äiti sai raivarin avattuaan paketin eikä halunnut tehdä testiä. Juhlatunnelma ymmärrettävästi latistui, ja perheen äiti ja isä siirtyivät yläkertaan riitelemään. Lapset säikähtivät täysin. Äiti voisi reagoida näin vain, mikäli vanhemmilla olisi jotain salattavaa. Jos esimerkiksi yhdellä lapsista olisi eri isä tai äiti. Vanhemmat paljastivat lapsille totuuden. Perheen vanhimman lapsen isä kuoli pian syntymän jälkeen. Mies, jota kirjoittaja oli aina luullut biologiseksi isäkseen, olikin alun perin äidin ystävä, joka oli auttanut tätä selviämään menetyksestä. He rakastuivat, ja perheen loput lapset ovat yhteisiä. Alkuperäisen englanninkielisen tekstin voit lukea  täältä .
 Noloja ja vaikeita on kerrottu aina
 Anonyymit mokapalstat eivät tietenkään ole mikään internet-aikakauden uusi keksintö. Ihmisellä on aina ollut tarve tunnustaa mokia, kertoa kipeitä elämäntarinoita ja kysyä noloja kysymyksiä siten, ettei joudu julkisen nöyryytyksen tai valtavan häpeän kohteeksi.
 Esimerkkeinä tämmöisistä väylistä toimivat aiemmin mainittujen Suosikin palstan ja Yölinjan lisäksi esimerkiksi Ylen Kansanradio ja Jodel-mobiilisovellus. Ja onhan ripittäytyminen yksi kristinuskonkin peruspilareista.
 Anonyymit palstat ovat oiva paikka keskusteluille, joita ei haluaisi käydä päivänvalossa omilla kasvoillaan.
 Otavamedian kustantamat Suosikki-lehdet viihdyttivät ja neuvoivat suomalaista nuorisoa yli puoli vuosisataa. Mikko Kuusisalo / Yle
 Lääkäri Erkki-Pekka Helle piti lähes 40 vuotta Suosikki-lehden sivuilla legendaarista Bees & Honey -kysymys-vastaus-palstaa, jonne kaikenikäiset nuoret lähettivät noloina pitämiään seksi- ja terveysaiheisiä kysymyksiä.
 "Dear Ekinä" tunnettu Helle näkee, että ihmiset kyselivät kysymyksiään ja kertoivat hänelle ongelmistaan kahdesta syystä: uteliaisuuden ja tiedontarpeen takia.
 – Tiedonvälitys on sittemmin muuttunut paljon ja siten vaikuttanut ihmisten käyttäytymiseen. Nykyään on niin tavattoman vaivatonta kysyä ja sanoa mitä tahansa netissä. Kynnys on mataloitunut, Helle sanoo.
 – Ihminen kokee turvallisuuden tunnetta, kun anonyymiys on niin helppoa. Voi sanoa kaiken, mitä sylki suuhun tuo.
 Helle näkee ongelmaksi sen, ettei Suosikki-lehden Bees & Honey -palstojen kaltaisia perinteisempiä tiedonvälityksen väyliä enää käytetä. Netissä vertaistukea ja apua antavat ihmiset ovat itsekin anonyymeja, useimmiten maallikoita. Tai vaikkeivät olisikaan, ei heidän pätevyyttään voida tarkistaa.
 Kun minulta loppuaikoina kyseltiin asioita, sanottiin viestin yhteydessä usein, että on jo sieltä ja tuolta etsinyt vastauksia, mutta haluaa kuitenkin kuulla vielä minun näkemykseni.  Erkki-Pekka Helle, lääkäri
 – Mutta internetin hyvä puoli on ehdottomasti se, että sen kautta yhä useampi uskaltaa kysyä apua ja purkaa tuntojaan.
 Suosikki lakkautettiin vuonna 2012, ja Helteen palsta oli olemassa viimeisiin päiviin asti, viimeiseksi Ilta-Sanomissa. Ei ole kyse siis esihistoriallisesta ajasta, jolloin nettiä ei ollut olemassa. Palsta kuitenkin veti kuoppaukseensa asti kysymyksiä.
 – Kun minulta loppuaikoina kyseltiin asioita, sanottiin viestin yhteydessä usein, että on jo sieltä ja tuolta etsinyt vastauksia, mutta haluaa kuitenkin kuulla vielä minun näkemykseni, Helle kertoo.
 Toinen tarina: syöpäsolusähläys Nimimerkki "IndecisiveProcastina" kertoo Tifu-palstalla ällöttävän ja pelottavan tarinan, joka valittiin yhteisön "vuoden mokaksi" muutama vuosi sitten. Ilmeisesti tutkijana työskennellyt kirjoittaja oli tutkinut leukemiaa hiirillä ja pyrki piikittämään niille syöpäsoluja. Kävikin vain vahingossa niin, että hän pisti piikillä vahingossa itseään sormeen. Hups. Nimimerkki kertoi olevansa tarinan kirjoittamishetkellä odottamassa ensiavussa. Hän päivitti tarinaansa lisäyksen myöhemmin, jossa kertoo, ettei hätää pitäisi olla. Lääkäri oli kuulemma sanonut, että kehon immuunijärjestelmä todennäköisesti selviää tilanteesta, mutta jos kehossa näkyy yllättäviä muutoksia, pitäisi ottaa yhteyttä hetimiten. Lisäpäivityksiä asiasta ei ole saatu. Alkuperäisen englanninkielisen tekstin voit lukea  täältä .
 "Kun keskustelu lähti käyntiin, muu unohtui"
 Yölinjaa 15 vuotta juontanut psykologi ja Helsingin yliopiston työelämäprofessori Pekka Saurin mukaan joka päivä joku tulee puhumaan hänelle tekemästään työstä. Siitä huolimatta, että Yölinjan viimeisestä lähetyksestä tulee syksyllä kuluneeksi 17 vuotta.
 Nuoret, jotka eivät olleet ohjelman esitysvuosina edes syntyneet, ovat kertoneet hänelle kuunnelleensa pätkiä netistä.
 Yölinja oli vuosina 1986–2002 esitetty radion kontaktiohjelma, jossa Sauri keskusteli anonyymien soittajien kanssa heidän murheistaan ja elämänkokemuksistaan.
 Tärisikö käsi? Jos käsittelee vaarallisia aineita, kuten leukemiasoluja, täytyy olla erityisen varovainen. Kerttu Kamula / Yle
 – Kriisitilanteissa olleet ihmiset kokivat, että Yölinja oli sopiva foorumi purkaa kokemuksiaan. Heille oli tärkeää paitsi keskustella minun kanssani, myös tietää, että näkymätön yleisö kuunteli ja samaistui kertomuksiin, Sauri sanoo.
 – Kahdenkeskinen keskustelu muodostui kuitenkin usein tärkeimmäksi. Monet soittivat hyvin herkistä ja raskaista aiheista ja totesivat alussa, että "uskaltaakohan tästä nyt puhua". Kun keskustelu lähti käyntiin, muu unohtui.
 Yölinjalla ja muillakin anonyymeillä palstoilla kukaan ei leimaudu. Anonymiteetti suojaa kertojaa kasvojensa menetykseltä.
 – Häpeällisistä asioista ei halua usein puhua julkisesti, mutta niistä haluaa puhua jollekin, Sauri kertoo.
 Vuodatuspalstojen siirtymisessä verkkoon Sauri näkee pitkälti samat hyvät ja huonot puolet kuin Suosikin lääkäri Hellekin. Netissä on tarjolla paljon vertaistukea, mutta avittava yleisö ei aina ole täynnä ammattiauttajia.
 Raskaat virheet riipivät edelleen
 Yölinjaan tuli paljon pilasoittoja. Pekka Sauri kertoo, että niissä tuli piikki aina silloin, kun koulut olivat loppumassa.
 – Ohjelman alkuvuosina pohdin paljon sitä, oliko jokin tarina totta. Lopulta tulin siihen tulokseen, ettei kertomuksien todenperäisyyttä voi koskaan tarkistaa.
 – Tärkeintä oli kuitenkin se, että ne olisivat voineet olla tosia. Näkymätön yleisö pystyi samaistumaan niihin kaikesta huolimatta. Lakkasin stressaamasta asiasta ja työ muuttui paljon helpommaksi.
 Pekka Sauri juonsi Yölinjaa 15 vuotta. Katriina Laine / Yle
 Sauri teki Yölinja-uran alussa muutamia virhearviointeja. Hän epäili joskus soittajan kertomuksen todenperäisyyttä ääneen. Sitten soittajaa sattui, ja niin sattui Sauriakin.
 – Tein ikään kuin oikeusmurhan. Soittajat olivat erittäin loukkaantuneita ja kävi ilmi, että olin ollut väärässä. Kauheinta on, kun joku vuodattaa sydänvertaan suorassa lähetyksessä, ja toinen epäilee totuutta, Sauri sanoo.
 – Opin hyvin äkkiä, että en voi tehdä näin.
 Ohjelman alkuvuosina pohdin paljon sitä, oliko jokin tarina totta.  Tärkeintä oli kuitenkin se, että ne olisivat voineet olla.  Pekka Sauri
 Samaa toimintatapaa Sauri suosittelee myös niille, jotka netissä lukevat ihmisten elämänkokemuksista ja tarjoavat vertaistukeaan.
 Kaikki voi olla totta, joten halutessaan auttaa ei kannata ottaa riskiä.
 Kolmas tarina: Venäjän valtion väliintulo VenäläinenReddit-käyttäjä "rsocfan" sanoo Tifu-yhteisölle onnistuneensa aiheuttamaan yhdellä viestillä sen, että Venäjän valtion mediasensuurista huolehtiva Roskomnadzor esti koko Reddit-verkkosivun käytön koko Venäjän federaation alueella vuonna 2015. Käyttäjä oli päättänyt kokeilla, kuinka herkästi valtio estää verkkosivuja. Hän julkaisi Redditissä venäjänkielisen ohjeen huumausainekäyttöön tarkoitettujen madonlakki-sienien kasvattamiseen. Rsocfan muun muassa kertoo Roskomnadzor-viraston julkaisseen VK-somesivullaan avunpyynnön käyttäjille saadakseen yhteyden Redditin ylläpitoon. Hieman myöhemmin Reddit oli estetty koko valtion alueella. Verkkosivu vapautettiin Venäjällä vasta sitten, kun Reddit-ylläpito oli estänyt madonlakkien kasvatusohjeen venäläisiltä käyttäjiltä. Alkuperäisen englanninkielisen tekstin voit lukea  täältä .
 "Ei se emätin mikään komposti ole"
 Suosikin lääkäri Erkki-Pekka Helle muistelee tapausta, jossa kysyjä oli kertonut kokeilleensa masturbaatiota banaanilla. Hedelmä jumittui hänen sisäänsä, eikä kysyjä tiennyt, mitä tehdä.
 – Vastasin sitten siihen alkuun humoristisesti, että ei se emätin mikään komposti ole. Vitsin jälkeen kerroin ohjeet, kuinka toimia, ja varoitin, ettei jatkossa kannattaisi näin tehdä, Helle naureskelee.
 – Kerrottiin kuitenkin myös tosi vakavista asioista, kuten perhetraumoista. Etenkin Pohjanmaan perukoilta tuli paljon postia, jossa kipuiltiin elämää perheessä, jossa uskonto hallitsee kaikkea.
 Bees & Honey -palstalta kysyttiin hölmöjä muun muassa masturbaatiosta. Jotkut kirjoittajat olivat kokeilleet itsetyydytystä mitä kummallisimmilla välineillä, myös banaanilla. Kerttu Kamula / Yle
 Vastaavia seksuaalisuuteen liittyviä mokatarinoita on jaettu paljon myös jutussa aiemmin esitellyllä Redditin Tifu-palstalla.
 Yksi tunnetuimmista kertoo tapauksesta, jossa nimimerkki "coconutthrowaway69" oli kaivertanut kookospähkinästä seksilelun ja aiheuttanut kotiinsa lopulta toukkainfestaation. Yäk. Myös tämä juttu valittiin aikanaan yhteisön vuoden mokaksi. Oliko tapaus totta? Ken tietää.
 Jos kirjeessä luki, että sitä on kirjoitettu fikkarin valossa peiton alla, niin siinä tuli joskus tippa linssiin.  Erkki-Pekka Helle
 Dear Eki suosittelee suhtautumaan netin kertomuksiin aina tietyllä varauksella, ja toivoisi, että kouluissa pidettäisiin pakollisia kursseja, joilla opetettaisiin analysoimaan ja perkaamaan verkon informaatiota.
 Bees & Honey -palstalle saamiensa kysymysten ja kertomusten todellisuutta hän kuitenkin epäili vain harvoin.
 – Kyseenalaistin eniten silloin, kun olin vasta aloittanut tehtävässäni. Tuli vitsikirjeitä, jopa aiemmilta opiskelukavereiltani, Helle sanoo.
 – Sen jälkeen vuosikymmenet menivät hyvin. Vuodessa tuli ehkä pari kolme epäilyttävää kirjettä, mutta ei niistäkään voinut sanoa, olivatko ne varmasti valetta.
 Helle kehuu Pekka Sauria vuolaasti ja kertoo pitäneensä tämän työtä Yölinja-ohjelmassa hyvin tärkeänä.
 – Nuoret kirjoittivat useita kirjeitään minulle juuri yöllä. Jos kirjeessä luki, että sitä on kirjoitettu fikkarin valossa peiton alla, niin siinä tuli joskus tippa linssiin. Todella tajusin, kuinka tärkeää kirjoittaminen on sillä hetkellä tälle nuorelle ollut, Helle muistelee.
 Osallistu aiheesta käytävään keskusteluun jutun kommenttiosiossa! Keskustelua voi käydä kello 22:een saakka.
 Lue, katso ja kuuntele aiheesta lisää :
 Bees & Honey -palstan Eki, teinien turvana jo vuodesta 1974
 Yölinjalla Pekka Sauri
 Radio Suomesta poimittuja: Yölinja Pekka Sauri
 Suosikki-lehti lopetetaan

Ihmiset paljastavat hävetyt tarinansa nyt netissä – Suosikki-lehden Dear Eki muistelee murtuneiden nuorten kirjeitä: Tuli joskus tippa linssiin


Summary: Jätteiden lajittelu tuli heinäkuun alussa pakolliseksi Kiinan suurimmassa kaupungissa. Muualla maassa vastaavaa lakia ei vielä ole.

SHANGHAI  Olemme tulleet liian myöhään. Vartin yli kymmeneltä aamupäivällä shanghailaisen asuinalueen jäteastiat on jo lukittu.
 Pihassa istuva rouva  Li  kertoo, että täällä keskustan kortteleissa roskia ei voi enää tuoda ulos ihan mihin aikaan tahansa. Matalien kerrostalojen keskellä sijaitseva jäteasema on auki ainoastaan aamulla kello 7–10 ja illalla 17–20.
 Silloin paikalla on myös Li, joka valvoo roskien lajittelua.
 – Jos asukkaan keittiöjätepussissa on vaikkapa paperinenäliina, leikkaan pussista palan pois sen kohdalta, hän kertoo.
 Näin asukkaan ei tarvitse kaivaa väärää roskaa likaisesta pussista, mutta hän oppii että Shanghaissa nenäliinat kuuluvat sekajätteeseen
 .
 Shanghain kaduilla on jo pitkään ollut kaksi erilaista roskakoria, mutta nyt lajittelusta on tehty pakollista. Jenny Matikainen / Yle
 Tarkan valvonnan syynä on Shanghain uusi jätelaki, joka astui voimaan heinäkuun alussa. Se teki lajittelusta pakollista sakon uhalla. Yksityishenkilöille lajittelematta jättämisestä seuraa 200 juanin eli noin 27 euron sakko, yrityksille rangaistusmaksu voi olla jopa 50 000 juania eli noin 6 500 euroa.
 Mihin luut kuuluvat, entä paristot?
 Jätteet ovat olleet Shanghaissa kevään ja kesän kuuma puheenaihe. Kaupunki päätti lajittelulaista jo vuoden alussa, ja valmisteluja on tehty siitä lähtien. Kaduilla näkyy julisteita, joissa opastetaan lajittelemaan.
 Shanghain kaduille on ilmestynyt ohjetauluja, joissa neuvotaan lajittelemaan oikein. Jenny Matikainen / Yle
 Shanghaissa roskat pitää erotella neljään eri astiaan. Ruskeaan heitetään keittiö- eli biojäte, mustaan sekajäte, punaiseen ongelmajäte ja siniseen kaikki kierrätettävät roskat. Sinne kelpaavat pullot, tölkit, paperi, pahvi, vaatteet ja jopa elektroniikka.
 Kadulla vastaan tuleva  Lao Liu  kertoo kuulleensa aiheesta paljon, vaikka hänen talossaan uusia lajitteluastioita ei vielä ole. Mutta tietääkö Lao, mikä jäte kuuluu minnekin?
 – Niitä on neljä erilaista. Mutta en ole aivan varma, mitä ne ovat, Lao pohtii.
 Moni muukin shanghailainen on yhä ihmeissään, vaikka kaupunki on palkannut 1 700 jäteopasta ja järjestänyt opetusta asukkaille. Ohjeeksi on jopa painettu pelikortit, joissa jokainen maa edustaa yhtä jätesorttia. Korttien kuvituksena on erilaisia roskia.
 Tarjolla on myös puhelimeen ladattava lajittelusovellus. Käyttäjä voi ottaa kuvan roskastaan ja puhelin kertoo, mihin jäteastiaan se kuuluu.
 Tästä huolimatta sosiaalinen media on täyttynyt kysymyksistä. Miten kierrättää paristot, hiukset tai lihassa olevat luut? Minne hedelmien siemenet?
 – Kyllä, se on vaikeaa, sanoo muovista mehumukia kantava  Yang Fan .
 Hän on ottanut kotonaan käyttöön toisen roska-astian kierrätettäville roskille. Keittiöstä tulevan jätteen hän sanoo käsittelevänsä erikseen.
 Yan Fang pohtii, mihin astiaan kertakäyttömukin osat kuuluvat. Hän on alkanut lajitella myös kotona. Jenny Matikainen / Yle
 Yang pohtii hetken, mitkä mukin osat kuuluvat mihinkin astiaan, ja päätyy siihen, että kaikki menisivät kierrätykseen.
 – Kunhan juon tämän tyhjäksi, hän lisää.
 Totuus taitaa olla, että kuppi kuuluu sekajätteeseen.
 #Shanghailaisetovattulossahulluiksi
 Shanghai ei ole ainoa kiinalaiskaupunki, joka yrittää edistää lajittelua, mutta se on ensimmäinen, joka on tehnyt siitä pakollista.
 Kierrätyksen tehostamisesta on puhuttu jo vuosia. Toissa vuonna Kiinan keskusjohto julkaisi suunnitelman, jonka mukaan lajittelu pitäisi saada toimimaan ensi vuoteen mennessä 46 kaupungissa. Tavoite on, että kaupungit kierrättäisivät tuolloin 35 prosenttia jätteestään.
 Vertailun vuoksi:  Suomen ympäristökeskuksen selvityksen mukaan  Suomessa kiertoon päätyy 51 prosenttia kotitalousjätteestä.
 Monissa Kiinan suurkaupunkien taloyhtiöissä lajitteluastioita on ollut jo aiemmin, mutta asukkaat ovat käyttäneet niitä laiskasti. Kierrätys onkin perustunut pitkälti roskankerääjiin, jotka poimivat jäteastioista kierrätykseen kelpaavat roskat.
 Kiinalaiskaupungeissa lounas syödään usein nopeasti ulkona tai tilataan toimistolle. Roskaa syntyy runsaasti. Jenny Matikainen / Yle
 Netissä shanghailaiset ovat ottaneet erityisasemansa vastaan mustalla huumorilla.
 South China Morning Post -lehden mukaan  kuun vaihteessa kiinalaisen sosiaalisen median palvelun Weibon käytetyin aihetunniste oli lause, joka tarkoittaa kutakuinkin “Shanghailaiset ovat tulossa hulluksi lajittelun vuoksi”.
 Verkko onkin myös täynnä meemejä ja vitsikkäitä keskustelun pätkiä lajittelupakosta:
 – Lähdin Hangzhouhun.
 – Ai viemään roskat?
 Ja:
 – Ystäväni lähti takaisin kotiin Jiangsuun.
 – Luulin, että hän ei kestäisi työpaineita, mutta hän ei kestänyt jätteiden lajittelua.
 Ravintoloitsija Ye Dawangin katuravintolassa on lajiteltu jo ennen uutta lakia.  Jenny Matikainen / Yle
 Ravintoloitsija  Ye Dawang  puolestaan suhtautuu asiaan leppoisasti. Hän näyttää, miten lajittelu hoidetaan hänen kahdessa ravintolassaan.
 – Asiakkaita varten on tässä kadulla sekajäteastia ja toinen laatikko kierrätettäville. Biojäteastia on keittiössä, Ye selittää.
 Hän kertoo, että ravintolat ovat lajitelleet jo ennen uusia sääntöjä. Kaupungin puhtaanapito hakee keittiöjätteen säännöllisesti, kuivajäte viedään kadun päässä oleviin säiliöihin.
 Sakottajia ei näy kaduilla
 Sakolla uhkailusta huolimatta kierros kaupungilla antaa mielikuvan, että ainakaan kaduilla olevien roska-astioiden käyttöä ei valvota kovin tarkasti ainakaan ihmisvoimin. Kameroita kiinalaiskaupungeissa on toki kaikkialla.
 Kesäkuun lopussa järjestämässään tiedotustilaisuudessa  Shanghain apulaiskaupunginjohtaja  Huang Rong  kertoi, että viranomaiset ovat tänä vuonna tehneet lähes 14 000 tarkastuskäyntiä ja antaneet 13 000 varoitusta.
 Vain sukunimellään esittäytyvän rouva Lin valvomassa korttelissa väärin lajittelusta ei kuulemma sakoteta, mutta onnistumisesta saa pisteen keräilykorttiin.
 Shanghain keskustan asuinkortteleihin on tuotu uudet jäteastiat. Päivisin ne pidetään suljettuna. Jenny Matikainen / Yle
 Pyynnöstä huolimatta Shanghain kaupungin edustajat eivät halunneet kommentoida lajittelun sujumista Ylelle.
 Kaupungin johto on aiemmin myöntänyt, että lajitteluun liittyy paljon haasteita. Osa kiinteistönhoitoyhtiöistä pitää uusien sääntöjen noudattamista vaikeana ja on haluttomia tekemään yhteistyötä. Myös osa jätteenkuljettajista heittää eri astioiden sisällön samaan jäteautoon.
 Sota roskia vastaan
 Tekemistä riittää, sillä kiinalaistilastojen mukaan Shanghai tuottaa vuodessa 9 miljoonaa tonnia jätettä. Apulaiskaupunginjohtaja Huangin mukaan tämän vuoden aikana 70 prosenttia Shanghain asuinalueista pyritään saamaan lajittelun piiriin.
 Kuusi vuotta sitten Kiina julisti “saasteiden vastaisen sodan”, johon kuuluu myös taistelu jätteiden vähentämikseksi. Yksi näkyvä muutos tapahtui viime vuoden alussa, kun  Kiina kielsi jätemuovin tuonnin maahan . Kielto aiheutti päänvaivaa  muun muassa Yhdysvalloille , joka oli kuljettanut leijonanosan jätteistään Kiinaan.
 Kiina on maailman suurin muovijätteet tuottaja. Jenny Matikainen / Yle
 Kiinan kokoisessa maassa kierrättämiseen liittyy kuitenkin paljon haasteita. Maaseudulle on vaikea kehittää toimivaa järjestelmää.
 Vuodessa pitäisi saada paljon aikaiseksi. Kiinan ympäristöministeriön toukokuussa julkaiseman tutkimuksen mukaan yli 90 prosenttia kiinalaisista ajattelee, että kierrättäminen on tärkeää. Kuitenkin vain 30 prosenttia vastaajista sanoi kierrätävänsä hyvin tai aika hyvin.
 Kolmannes vastaajista sanoi, ettei tiedä, miten lajitella.

Shanghailaiset vitsailevat pakenevansa naapurikaupunkiin viemään roskansa – lajittelua valvotaan sakon uhalla ja jäteastiat suljetaan päivisin


Summary: Jonottaminen konserttialueelle on sallittua turvallisuussyistä vasta konserttipäivänä aamuyhdeksän jälkeen, konserttijärjestäjä sanoo.

Brittilaulaja  Ed Sheeranin  Helsingissä järjestettäviä konsertteja leimaa harvinaisen tiukka protokolla.
 Malmin lentokentällä järjestettäviin konsertteihin lipun ostaneet ovat saaneet tuhdin 13-sivuisen  infopaketin  täynnä ohjeita – ja rajoituksia – konserttiin liittyen.
 Ed Sheeran Helsingissä Brittilaulaja Ed Sheeran esiintyy Malmilla tiistaina 23. ja keskiviikkona 24. heinäkuuta. Kyseessä on yksi kesän suurimpia tapahtumia Helsingissä. Paikalle odotetaan molempina päivinä jopa 60 000:ta konserttivierasta. Keskiviikon konsertti on jo  loppuunmyyty . Katusoittajana uransa aloittanut Ed Sheeran nousi suuren yleisön tietoisuuteen vuonna 2011 ilmestyneellä debyytillään  + (plus) . Hänet tunnetaan muun muassa kappaleestaan  Shape of You , joka on Spotifyn kuunnelluin kappale.
 Ohjeissa kerrotaan muun muassa konserttialueesta, sinne saapumisesta ja sieltä poistumisesta, lippukäytännöistä sekä rajoituksista liittyen konserttialueelle jonottamiseen.
 Maailmalla Ed Sheeranin fanit ovat saattaneet jonottaa jopa päiviä  konserttiin pääsyä .
 Konserttijärjestäjä Fullsteamin mukaan jonottaminen Malmilla on turvallisuussyistä sallittua vasta konserttipäivänä aamuyhdeksän jälkeen.
 – Ennen sitä täällä rakennetaan vielä aluetta. Kaikki rakenteet eivät ole välttämättä vielä valmiita, ja sen vuoksi alueen läheisyyteen ei ole mahdollista päästä jonottamaan, konserttien projektipäällikkö  Iina Maula  Fullsteam Agency Oy:stä kertoo.
 Projektipäällikkö Iina Maula kertoo, että Malmin luontoarvot on otettu huomioon konserttijärjestelyissä. "Yleisöalueen alle jäävät ruohoalueet on katsottu erikseen ympäristöviranomaisen kanssa. Meidän toiminnan ei pitäisi vaarantaa millään tavoin esimerkiksi täällä olevaa perhos- ja lintulajistoa."  Matti Myller / Yle
 Malmin lentokentälle ahtautuu ensi viikolla kymmeniätuhansia ihmisiä.  Matti Myller / Yle
 Lavan etuosassa tilaa 4 000 katsojalle
 Järjestäjätaho viestittää, että heillä on oikeus poistaa konserttialueen läheisyydestä ennen aamuyhdeksää saapuneet, kuten telttailijat.
 – Ohjaamme mahdolliset telttailijat ja muut siirtymään kauemmaksi alueesta, jos he pyrkivät portille. Pidämme kiinni ilmoittamastamme jonotusaloitusajasta, Maula sanoo.
 Järjestelyjä tehdään konserttipäivään asti.  Matti Myller / Yle
 Tapahtuma-alueen portit aukaistaan konserttipäivänä kello 16. Maula kertoo, että jo aamulla jonottamaan saapuvista pidetään kyllä huolta: jonotusalueelta löytyy bajamajoja ja vesipiste.
 Ensimmäisten paikalle tulleiden on porttien auettua mahdollista päästä aidatulle alueelle lavan eteen. Lavan etuosaan mahtuu noin 4 000 katsojaa.
 Maula kertoo, että tälle alueelle pääsemiseen vaaditut rannekkeet jaetaan niille, jotka ovat tulleet jonottamaan hyvissä ajoin.
 – Pyrimme järjestämään reilusti niin, että ne, jotka ensimmäisenä ja pisimpään jonottavat, pääsisivät halutessaan sinne etuosaan. Tämä on myös artistin ja artistiorganisaation toive.
 HSL:n joukkoliikenteessä lisäliikennettä Lisälähtöjä ja pidempiä junia: P-, N- ja T-junilla Malmilta Helsingin suuntaan I-junilla Tikkurilaan, lentoasemalle ja Myyrmäkeen N- ja T-junilla Keravalle ja Riihimäelle L-junilla ja Z-junilla lisäliikennettä yöllä Bussit: Linjalla 554 lisälähtöjä Itäkeskuksen suuntaan kello 22.27 alkaen Linjalla 560 lisälähtöjä Rastilan suuntaan kello 22 jälkeen Yksittäinen lisälähtö linjalla 147N Kampin terminaalista Kivenlahteen kello 2.05 molempina öinä Metro: Metro liikennöi kaksi tuntia normaalia pidempään Viimeinen metro Itäkeskuksesta Rautatientorille ja Matinkylään lähtee kello 1.11 Lähde:  HSL
 Malmille rakennetaan infra lähes nollasta
 Sheeranin keikka on ensimmäinen tämän mittaluokan konsertti, joka järjestetään Malmilla.
 Maula kertoo esityspaikan olevan erityinen, sillä kaikki alueelle tuleva infra – kuten sähköt ja vedet – pitää rakentaa alusta asti. Esiintymislava tulee keskelle terminaalialuetta.
 Konserttijärjestäjien on pitänyt myös pohtia parhaat kulkureitit syrjäiselle Malmille. Maula kertoo, että konserttijärjestäjä suosittelee saapumaan Malmille lähijunalla.
 Helsingin seudun liikenne eli HSL  tiedotti eilen  järjestävänsä ylimääräisiä vuoroja lähijuniin, busseihin ja metroon tiistaille ja keskiviikolle. Sekä konserttijärjestäjä että HSL kuitenkin muistuttavat varaamaan liikkumiseen tarpeeksi aikaa.
 Konserttijärjestäjä ohjeistaa keskustan suunnasta saapuvia jäämään pois Malmin juna-asemalla ja pohjoisesta saapuvia jäämään pois Tapanilan juna-asemalla. Molemmilta asemilta on konserttipaikalle noin kahden kilometrin kävelymatka.
 Konserttipaikkaa lähellä asuvia kannustetaan saapumaan paikalle jalan tai pyörällä.
 Poptähti Ed Sheeran esiintyy Suomessa ensi viikolla. EPA
 Malmin lentokentän alueelle Helsinkiin on suunniteltu uutta tuhansien asukkaiden kaupunginosaa.  Matti Myller / Yle
 Ed Sheeranin Suomen-keikoista tiedotettiin viime syksynä. Hän konsertoi Malmin lentokentällä kahtena peräkkäisenä iltana.  Matti Myller / Yle
 Lue myös:
 Laulajatähti Ed Sheeran kopiointikohun keskellä – tuomari määräsi kiistan valamiehistön päätettäväksi
 Huippusuosittu Ed Sheeran tekee lisäkeikan Suomessa – toiset 60 000 lippua tulevat myyntiin maanantaina
 Ed Sheeranin Suomen-konsertti myytiin loppuun 20 minuutissa
 Ed Sheeran konsertoi Helsingissä ensi kesänä

Malmin lentokentälle ahtautuu ensi viikolla kymmeniätuhansia ihmisiä – tältä Ed Sheeranin jättikeikan kulisseissa näyttää juuri nyt


Summary: Sinilevää esiintyy kuitenkin edelleen vähemmän kuin tyypillisesti tähän aikaan vuodesta.

Sinilevän määrä on kasvanut viime viikosta Suomen merialueilla, ja levää on runsaasti veteen sekoittuneena eteläisillä ja lounaisilla merialueilla, ilmenee Suomen ympäristökeskuksen (Syke) leväkatsauksesta.
 Suomen rannikolta sinilevähavaintoja on ilmoitettu Suomenlahdelta, Saaristomereltä ja Selkämereltä. Kansalaishavaintoja sinilevästä on ilmoitettu myös Vaasan seudulta.
 Myös järvillä sinilevä on runsastunut, mutta sitä esiintyy edelleen vähemmän kuin tähän aikaan tyypillisesti. Sinilevää on havaittu 33:lla valtakunnallisen leväseurannan havaintopaikalla.
 Järvillä sinilevää ja pintakukintoja on tavallisesti runsaimmin elokuun alkuviikkoina, ja esiintyminen painottuu runsasravinteisiin järviin.

Sinilevä on lisääntynyt sekä merillä että järvillä


Summary: Aluksen miehistöä epäillään polttoaineen salakuljetuksesta.

Iranin vallankumouskaarti ilmoittaa ottaneensa hallintaansa polttoainetankkerin ja sen 12-henkisen miehistön. Asiasta kertoo Iranin televisio.
 Laivan miehistöä epäillään polttoaineen salakuljetuksesta. Aluksella on Iranin television mukaan miljoona litraa iranilaista polttoainetta, jota iranilaiset salakuljettajat yrittivät viedä ulkomaille.
 Televisio ei kerro, minkä maalainen alus on. Uutistoimisto AP:n mukaan pieni, Panaman lipun alla kulkeva tankkialus MT Riah on sulkenut paikannuslaitteensa.
 Tankkeri otettiin kiinni jo sunnuntaina Iraniin kuuluvan Larakin saaren lähistöllä Hormuzinsalmessa, kertoo Iranin televisio.
 Eilen keskiviikkona Iranin viranomaiset kertoivat vastaanottaneensa hätäkutsun ulkomaiselta säiliöalukselta.

Iranin vallankumouskaarti otti hallintaansa ulkomaalaisen säiliöaluksen


Summary: The Financial Timesin tietojen mukaan myös Alexander Stubb voi olla yksi kärkiehdokkaista.

Kansainvälisen valuuttarahasto IMF:n seuraavan pääjohtajan valinnassa ehdokaskaarti on kutistunut neljään nimeen, kirjoittaa Wall Street Journal. Lehden mukaan kärkiehdokkaiden joukossa on Suomen Pankin pääjohtaja  Olli Rehn.
 Muut esillä olleet nimet ovat eurooppalaisten lähteiden mukaan Hollannin entinen valtiovarainministeri  Jeroen Dijsselbloem , euroryhmän nykyinen puheenjohtaja ja Portugalin valtiovarainministeri  Mario Centeno  sekä Espanjan talousministeri  Nadia Calvino .
 The Financial Times -lehti puolestaan  kertoo , että Euroopan investointipankin EIP:n varapääjohtaja  Alexander Stubb  on edelleen mukana ehdokasjoukoss. The Financial Timesin mukaan on mahdollista, että Stubb on kärkiehdokkaiden joukossa Dijesselbloemin sijasta.
 Aiemmin esillä ollut Britannian keskuspankin pääjohtaja  Mark Carney  ei sitä vastoin ole enää kärkikahinoissa mukana.
 Nykyinen pääjohtaja  Christine Lagarde  siirtyy Euroopan keskuspankin pääjohtajaksi.
 Valinnoista on keskusteltu eurooppalaisten G7-maiden valtiovarainministerien kesken. Ryhmän valtiovarainministerit ovat olleet koolla Ranskan Chantillyssä. IMF:n johtopaikka on epävirallisesti mutta perinteisesti ollut läänitetty Euroopalle.
 WSJ:n mukaan Dijsselbloemin ehdokkuus voi kaatua siihen, että hänen tiukka linjansa euroryhmän johdossa ärsytti eteläisiä euromaita. Centeno ja Calvino ovat etelässä suositumpia. Rehnin ehdokkuus voisi saada enemmän tukea pohjoisilta euromailta, kuten Saksalta.
 IMF:n sääntöjen mukaan pääjohtaja ei saa olla nimittämishetkellään yli 65 vuotta vanha.
 Lue lisää:
 Alexander Stubb voisi olla kiinnostunut IMF:n pääjohtajan tehtävästä
 Suomalaisnimet esillä seuraavaksi IMF:n pääjohtajaksi – Katainen, Rehn ja Stubb mainittu tähän mennessä

Suuret talousmediat ennakoivat IMF:n pääjohtajaa: Olli Rehn neljän parhaan joukossa


Summary: Karkulaiskäärmeen terraario purettiin täysin etsintöjen takia, joten menee todennäköisesti syksyyn ennen kuin käärmeet pääsevät jälleen ihmisten nähtäville.

Särkänniemen Akvaariossa asuvasta anakondakäärmeen poikasesta on tullut  karkumatkansa  ansiosta pieni julkkis.
 Nyt draama on ohi ja karkulaiskäärme sisaruksineen voi keskittyä rauhalliseen käärmeen elämään, Särkänniemen kehitysjohtaja  Ville Aarresuo  toivoo.
 Kaksikolle pitäisi vielä keksiä hyvät nimet. Käärmeelle on ehdotettu nimeksi muun muassa Houdini, kahlekuningas  Harry Houdinin  (Wikipedia) mukaan.
 Karkurikäärme on luonteeltaan äksympi kuin veljensä, eläintenhoitaja Kai Lindegren kertoo.
 Maria Nykänen / Yle
 – Luulen, että se on yksi vahvimmilla olevista ehdotuksista tällä hetkellä, Aarresuo nauraa.
 Ville Aarresuon mukaan käärme voi nyt hyvin, vaikka seikkailu on ollut hämmentävä. Käärme on saanut ruokaa ja päässyt uiskentelemaan. Mitään silmin nähden havaittavaa haittaa karkumatkasta ei ole aiheutunut.
 Entä koska käärme pääsee yleisön nähtäville?
 – Voi mennä jopa syksyyn ennen kun etsinnän takia täysin purettu terraario saadaan uudelleen rakennetuksi.
 Poikasen karkumatka  päättyi onnellisesti keskiviikkoiltana . Metrin mittainen käärme ehti olla kateissa terraarion rakenteissa pari viikkoa, kunnes se päätti yllättäen pudottautua alas katosta Akvaarion sisäänkäynnin ulkopuolella.
 Aarresuo kuvailee keskiviikkoiltaista löytymistilannetta jännittäväksi.
 – Kyllä siellä kuulemma kiljahduksiakin ilmoille pääsi.
 Lue lisää:
 Metrinmittainen käärmeenpoikanen katosi terraariostaan Särkänniemessä
 Särkänniemessä kadonnutta anakondaa houkutellaan esiin lämpölampuilla ja hiirillä
 Karkuteillä ollut käärmeenpoikanen löytyi Särkänniemen Akvaariosta – Päätti yllättäen pudottautua katosta

Katoamistempun Särkänniemessä tehnyt anakonda toipuu seikkailustaan, seuraavaksi se tarvitsee nimen – "Houdini on vahvoilla"


Hissiyhtiö Kone ylsi huhti–kesäkuussa tulosparannukseen verrattuna viime vuoden vastaavaan jaksoon. Oikaistu liikevoitto oli 320 miljoonaa euroa, oltuaan vuosi taaksepäin tasan 300 miljoonaa.
 Liikevaihto kasvoi yhdeksän prosenttia ja oli 2,5 miljardia euroa. Yhtiö ennakoi nyt, että liikevaihto kasvaa vertailukelpoisin valuuttakurssein tänä vuonna 4–7 prosenttia verrattuna viime vuoteen.
 Toimitusjohtaja  Henri Ehrnrooth  oli tyytyväinen tilausten kasvuun ja sanoi, että yhtiön toimenpiteet kannattavuuden parantamiseksi alkavat tuottaa tulosta. Tulos oli toimitusjohtajan mukaan linjassa odotusten ja koko vuoden tavoitteiden kanssa.
 Lue myös:
 Analyysi: Koneen kurssi kaikkien aikojen ennätykseen – sijoittajat uskovat, että Suomeen syntyy maailman suurin hissiyhtiö

Kone kasvatti voittoaan ja ennakoi liikevaihdon kasvun jatkuvan


Konepajayhtiö Wärtsilä raportoi puolivuosikatsauksessaan selkeästi odotettua heikomman tuloksen.
 Yhtiön vertailukelpoinen tulos laski vuodentakaisesta 123 miljoonasta eurosta 113 miljoonaan euroon. Wärtsilältä oli etukäteen odotettu jopa tuloksen parannusta.
 Tilauskertymä laski 11 prosenttia 1 377 miljoonaan euroon. Myös markkinanäkymiä heikennettiin tulevalle 12 kuukaudelle.
 Konsernijohtaja  Jaakko Eskola  toteaa tiedotteessa Wärtsilän uskovan toimitusten keskittyvän vuoden viimeiselle neljännekselle.
 Katsauksen positiivinen välähdys on kuitenkin huoltotoimintojen tilauskannan 5 prosentin kasvu.
 Wärtsilän osake reagoi pörssitiedotteeseen rajusti ja kurssi avasi noin 9 prosentin laskussa. Puoleen päivään mennessä lasku oli ylittänyt 10 prosenttia. Kauppaa käytiin keskipäivällä 11,08 euron hintaan, mikä on selkeästi Wärtsilän vuoden alin kurssitaso.

Wärtsilän tulos odotettua heikompi – osake avasi tuntuvassa yhdeksän prosentin laskussa


Summary: Virheellisen kytkennän takia kerrostalon jätevedet on johdettu suoraan mereen puolen vuoden ajan.

Vaasan Onkilahteen  valuneen jätevesivuodon  syyksi on paljastumassa inhimillinen virhe.
 – Olemme eilen ryhtyneet asiassa toimenpiteisiin suunnittelijoiden kanssa. Siellä on todettu suunnitteluvirhe, joka tänään korjataan, sanoo YIT:n aluejohtaja  Mikael Snellman .
 YIT toimii Vaasassa niin sanotulla  Flickiksen alueella sijaitsevien  uusien kerrostalojen rakentajana ja rakennuttajana. Vahinko on tapahtunut Asunto Oy Vaasan Priimuksessa. Snellmanin mukaan talossa on yhä tyhjänä olevia asuntoja ja liiketiloja eli se ei ole täydessä käytössä.
 Alueen muut taloyhtiöt Lyyra ja Laudatur on tänään torstaina aamulla tarkistettu ja niiden osalta asia on kunnossa.
 Kyseisen alueen neljää taloa on rakennettu eri vaiheissa ja Snellmanin mukaan niiden kaukolämmön- ja talotekniikan rakentamista on keskitetty mahdollisimman paljon.
 – Liittymät on keskitetty yhteen paikkaan ja tässä liittymässä, johon muutto oli joulukuussa 2018, oli virhe, Snellman sanoo.
 Torstaina korjataan
 Virheellinen kytkentä korjataan torstaina alkuiltapäivästä. Korjaamisen myötä jäteveden valuminen Onkilahteen loppuu.
 Snellman ei muista uraltaan toista vastaavaa tapausta. Kyseessä on Snellmanin mukaan erittäin valitettava tapahtuma.
 – Otamme vastuun täydellisesti kaikesta, mitä tämä on aiheuttanut. Korvaamme viranomaisille kaikki kustannukset, mitä on syntynyt ja syntyy, Snellman sanoo.
 YIT:llä on tehty torstaiaamuna tapahtuneesta sisäistä selvitystä. Yritys tekee asiasta myös laajemman sisäisen selvityksen varmistaakseen, että samanlaista vahinkoa ei pääse tapahtumaan uudelleen.
 Asunto Oy Vaasan Priimus sijaitsee Kirkkopuistikolla Wasa Teaternin vieressä.  Minna Salomäenpää / Yle
 "Seurataan, että ei aiheudu terveyshaittaa"
 Vaasan Onkilahdessa tapahtunut jätevesivuoto paljastui keskiviikkona ohikulkijan ilmoitettua merialueella olevasta jäteveden hajusta ja meressä kelluvasta epämääräisestä aineksesta.
 Ilmoituksen jälkeen asia tutkittiin ja selvisi, että Kirkkopuistikon varrella olevasta kerrostalokiinteistöstä oli valunut asuinjätevettä merenlahteen puolen vuoden ajan. Kerrostalon jätevedet oli virheellisesti kytketty hulevesiviemäriin.
 Vaasan kaupungin ympäristötarkastaja  Esa Hirvijärvi  kertoo, että keskiviikkona, kun vuoto havaittiin, Vaasan Veden toimesta loka-auto kävi imemässä hulevesiputken päässä näkyvää kiinteää ainesta. Tärkeintä on nyt saada vuoto loppumaan.
 – Hulevesiviemäriä pitkin on valunut jätevesiä wc:sta, pesuvesiä ja pesukoneiden vesiä. Niiden myötä tulee veteen ravinnekuormitusta ja bakteerikuormitusta, mikä aiheuttaa rehevöitymistä ja hygieenistä kuormitusta, Hirvijärvi sanoo.
 Alueella on kolme asunto-osakeyhtiötä, joihin kuuluu neljä taloa.  Minna Salomäenpää / Yle
 Nyt tapahtunut vuoto on kuitenkin arvioitu selvästi  viime vuotista jätevesivuotoa  pienemmäksi. Viime vuonna Onkilahteen valui noin 20 000 kuutiota jätevettä, nyt vuodon määräksi on arvioitu noin 1000 kuutiota.
 – Nyt seurataan, että päästöstä ei aiheudu terveyshaittaa, Hirvijärvi sanoo. Myös merialueilla toteutettavaa vedenlaadun tehostettua seurantaa saatetaan jatkaa tämän vahingon takia.
 Hirvijärven mukaan tämänkaltaiset vahingot ovat valitettavia, mutta edes hulevesien laadun valvomisella niihin ei välttämättä päästäisi heti kiinni.
 – Hulevesien määrä on niin suuri, että noin pieni määrä ei välttämättä siellä näy.
 Lisää aiheesta:  Jätevesiä valui Onkilahteen Vaasassa puoli vuotta – kerrostalokiinteistön jätevedet oli kytketty virheellisesti hulevesiviemäriin

Jätevesi valui mereen Vaasassa inhimillisen virheen seurauksena – rakennuttaja: "Otamme vastuun täydellisesti"


Summary: Viranomaiset puuttuvat muun muassa pukeutumiseen ja suuntaavat rahoitusta tietyille uskonnollisille ryhmille.

Uskontojen epätasa-arvoinen kohtelu ja uskontoihin liittyvät vihamielisyydet ovat lisääntyneet merkittävästi ympäri maailman viimeisen kymmenen vuoden aikana, kertoo yhdysvaltalaisen Pew-tutkimuslaitoksen  tuore raportti.
 Eniten uskonnonvapauden rajoittamista tapahtuu Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa. Yksi vuosikymmenen isoimmista muutoksista on tapahtunut kuitenkin Euroopassa.
 Euroopassa viranomaisten yritykset rajoittaa esimerkiksi uskonnollista käännytystyötä, perinteitä ja pukeutumista ovat keskimäärin jopa kaksinkertaistuneet vuosikymmenessä.
 Yhä enemmän ylhäältä tulevia linjauksia
 Vuonna 2017 yhteensä 52 maassa oli korkea tai erittäin korkea riski sille, että valtiojohto rajoittaa uskonnonvapautta. Kymmenen vuotta aiemmin vain 40 maassa oli vastaava riski.
 Viranomaiset rajoittavat uskonnonvapautta muun muassa suosimalla tiettyjä uskonnollisia ryhmiä. Käytännön keinoja voivat olla esimerkiksi pukeutumiseen puuttuminen tai rahoituksen suuntaaminen tietyn uskonnon opetukseen ja tarpeisiin.
 Leena Luotio / Yle
 Vuonna 2007 Euroopan maista vain viisi rajoitti pukeutumista, mutta kymmenen vuotta myöhemmin rajoituksia oli jo 20 maassa.
 Ranska oli vuonna 2011 ensimmäinen Euroopan maa, joka  kielsi musliminaisia  käyttämästä kasvot peittäviä asuja julkisilla paikoilla. Myös  Tanska on kieltänyt  kokonaan kasvot peittävän huivit ja vaatteet.
 Sloveniassa ja Saksassa juutalaiset ja muslimit ovat protestoineet, kun hallinto on rajoittanut poikien ympärileikkausperinteitä.
 Islannissa puolestaan hallitus tukee evankelisluterilaista valtionkirkkoa taloudellisilla avustuksilla, joita muut uskonnolliset ryhmät eivät voi saada.
 Joissain maissa valtio rajoittaa uskonnonvapautta vaikeuttamalla uskonnollisten ryhmien pääsyä virallisiin rekistereihin. Unkarissa säädettiin vuosikymmenen  alussa uusi laki,  jonka myötä yli 350 uskonnollista ryhmää poistettiin virallisesta rekisteristä. Päätös vaikuttaa merkittävästi ryhmien talouteen ja toimintaan.
 Uskontoa rajoittavien lakien ja linjausten lisäksi myös esimerkiksi valtiollisten toimijoiden loukkaavista kannanotoista on raportoitu aiempaa enemmän Euroopassa. Esimerkiksi Hollannissa poliitikko  Geert Wilders  johti protestia, jossa hän puhui  turvapaikanhakijoista "tsunamina" , joka uhkaa Euroopan naisia ja sivistystä.
 Valtionjohdosta tulevat linjaukset ovat yleisiä muuallakin maailmassa. Esimerkiksi Lähi-idän kaikilla mailla Libanonia lukuunottamatta on valtionuskonto tai uskonto, jota valtio erityisesti suosii. Israelia lukuunottamatta uskonto on näissä maissa islam.
 Vihamielisyydet ovat lisääntyneet huomattavasti Euroopassa
 Valtioiden lisäksi myös yksittäiset henkilöt ja yhteiskunnan erilaiset ryhmät lisäävät osaltaan vihamielistä ilmapiiriä.
 Vuonna 2007 neljästä Euroopan maasta raportoitiin vihamielisyyksistä, joihin liittyi esimerkiksi väkivaltaa tai sen uhkaa. Vuosikymmen myöhemmin jo viidestätoista Euroopan maasta raportoitiin vastaavaa.
 Leena Luotio / Yle
 Raportin mukaan vuonna 2017 kristittyjä ahdisteltiin tai uhattiin yhteensä 143 maassa. Muslimit kokivat samaa 140 maassa.
 Esimerkiksi Britanniassa sunnimuslimi tappoi Ahmadiyyan muslimin vuonna 2016. Sunnimiehen mukaan uhri ei ollut kunnioittanut profeetta Muhamedia.
 Ukrainassa vuonna 2015 separitistit uhkasivat jehovantodistajia aseella ja pakottivat heitä julistamaan ortodoksisen kirkon ainoaksi oikeaksi kirkoksi.
 Euroopassa myös järjestäytyneiden ryhmien vihamielisyydet ovat lisääntyneet. Esimerkiksi Suomessa Pohjoismaisen vastarintaliike on julkaissut juutalais- ja muslimivastaista materiaalia ja järjestänyt kokoontumisia.
 Göteborgissa Ruotsissa  ryhmä otti muutama vuosi sitten yhteen  juutalaisten juhlana Yom Kippurina poliisin ja vastamielenosoittajien kanssa.
 Pew-tutkimuslaitos julkaisee vuosittain raportteja uskontojen tilasta. Tuoreessa raportissa tuloksia vertailtiin ensimmäistä kertaa kokonaisen vuosikymmenen ajalta.
 Lue lisää:
 Haaretz: Israel Has Almost as Many Religious Restrictions as Iran, Pew Report Finds
 Al Jazeera: Religious restrictions on the rise globally: report

Raportti: Uskonnonvapautta rajoitetaan entistä voimakkaammin – myös Euroopassa suositaan tiettyjä uskontoja


Summary: Kanadalainen malminetsintäyhtiö on tehnyt yli 14 000 hehtaarin varauksen Ylitorniolla ja Rovaniemellä.

Kanadalainen malminetsintäyhtiö Mawson kertoo löytäneensä grafiittia Ylitorniolla. Yhtiö on tehnyt uuden, yli 14 000 hehtaarin varauksen Ylitorniolla ja Rovaniemellä.
 Mawson kertoo tutkivansa 75 kilometrin mittaista jaksoa yhtiön nykyisen tutkimusalueen pohjoispuolella. Alueelta on saatu jopa 60 metrin pituisia näytteitä, jotka sisältävät yli kymmenen prosenttia grafiittia.
 Mawsonin mukaan grafiittilöydös on niin lupaava, että sen tutkimista jatketaan. Grafiitti on tärkeistä akkumineraaleista ainoa, jota ei vielä saada suomalaisista kaivoksista.
 Kanadalaisyhtiö etsii kultaa ja kobolttia Ylitorniolta.

Mawson on löytänyt grafiittia Ylitorniolla – tärkeää akkujen raaka-ainetta ei vielä saada Suomesta


Kaksi suomalaista ylitti moottoriveneellä Suomen ja Venäjän välisen rajan Suomenlahdella käymättä rajatarkastuksessa. Luvaton rajanylitys sattui Santion saaren eteläpuolella keskiviikkona iltapäivällä.
 Rajavartiolaitos havaitsi rajanylityksen välittömästi ja ilmoitti asiasta Venäjän rajavartiopalvelulle. Venäläinen venepartio tavoitti rajan luvatta ylittäneet henkilöt.
 Kaakkois-Suomen rajavartioston partio kirjoitti kaksikolle sakon luvattomasta rajanylityksestä, kun he saapuivat illalla takaisin Suomen alueelle Saimaan kanavassa. Veneilijöiden mukaan he olivat ajaneet Santion rajatarkastuspisteen ohi vahingossa.
 Suomenlahden merivartiosto muistuttaa veneilijöitä siitä, että Suomen ja Venäjän välillä kulkeva huvialus on aina velvollinen käymään  rajatarkastuksessa .

Kaksi veneilijää syyllistyi lievään valtionrajarikokseen – ylittivät Venäjän rajan Suomenlahdella


Summary: Edellinen laukaisuyritys tyssäsi tekniseen vikaan.

Intia aikoo laukaista kuurakettinsa ensi maanantaina puoliltapäivin Suomen aikaa. Intian avaruustutkimusjärjestö Isro ilmoitti asiasta Twitterissä.
 Alun perin raketti  oli tarkoitus laukaista  viime maanantaina 15. heinäkuuta, mutta laukaisu peruttiin vain tuntia ennen h-hetkeä. Syynä keskeytykseen oli tekninen vika kantoraketissa.
 Intia pyrkii Chandrayaan-2-ohjelmallaan neljänneksi maaksi, joka on lähettänyt aluksen Kuun pinnalle. Aiemmat onnistujat ovat Venäjä, Yhdysvallat ja Kiina.
 Intia on investoinut avaruusohjelmaansa viime vuosina voimakkaasti. Avaruusohjelmasta on rakennettu maan kansallista ylpeyttä, jolla Intia pyrkii nokittamaan varsinkin Kiinaa.
 Intia on valmistellut toistaiseksi tehokkainta rakettiaan, jonka on määrä viedä luotain kiertämään ja kuvaamaan Kuuta. Lisäksi raketti toimittaisi Kuun pinnalle laskeutumisluotaimen ja sen mukana mönkijän, joka etsisi merkkejä vedestä ja analysoisi kiviä ja maaperää.
 Hallittu Kuuhun laskeutuminen olisi iso loikka Intian avaruusohjelmalle. Pääministeri  Narendra Modi  on ilmoittanut, että Intia aikoo lähettää avaruuteen miehen tai naisen vuoteen 2022 mennessä.

Intia aikoo laukaista Kuuhun suuntaavan rakettinsa ensi maanantaina


Summary: Kuljettajat huomasivat toisensa niin myöhään, ettei jarruttaminen enää auttanut.

Kemijärvellä viime  joulukuussa tapahtuneen tasoristeysonnettomuuden  tutkinta on valmistunut.
 Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan tasoristeystä lähestyneen jätteenkeruuauton nopeus oli niin suuri, ettei kuljettajalla ollut mahdollisuutta välttää törmäystä tyhjän tavarajunan kanssa.
 Alueella oli 80 kilometrin nopeusrajoitus. Kuljettaja ajoi noin 60 kilometriä tunnissa, kun hän havaitsi junan noin 50 metriä ennen risteystä. Hän jarrutti ja yritti väistää tien vasempaan laitaan, jotta olisi saanut vauhdin hidastumaan.
 Veturinkuljettaja sen sijaan havaitsi auton noin 100 metriä ennen risteystä ja aloitti hätäjarrutuksen.
 Törmäyshetkellä junan nopeus oli 76 kilomeriä ja auton 29 kilometriä tunnissa. Kuljettajan paikka oli autossa poikkeuksellisesti oikealla puolella, kohdassa joka kärsi pahiten onnettomuudessa.
 – Hän menehtyi välittömästi, Raideliikenteen erikoistutkija  Lasse Laatta  kertoi torstaina järjestetyssä tiedotustilaisuudessa.
 Junan ohjaamossa oli poikkeuksellisesti kaksi henkilöä veturin koekäytön takia. Heistä mukana ollut koekuljettaja ehti poistua ohjaamosta suojaan veturin laitetilaan. Veturinkuljettaja ei ehtinyt turvaan vaan kaatui ohjaamossa ja mursi kätensä. Veturi suistui törmäyksessä kiskoiltaan.
 Laatan mukaan veturinkuljettajat toimivat onnettomuuden jälkeen esimerkillisesti. Pelastuslaitos saapui paikalle puoli tuntia törmäyksen jälkeen.
 – Se on syrjäisen sijainnin huomioon ottaen hyvä saavutus.
 Kuski varoi jumiin jäämistä
 Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan tiessä oli jyrkkä nousu ennen tasoristeystä ja näkymä avautui vasta 20 metriä ennen risteystä. Lisäksi tasoristeyksestä puuttui ohjeiden mukainen 50 kilometrin nopeusrajoitus.
 Auton olisi pitänyt lähestyä risteystä hyvin hiljaa. Tiellä oli kuitenkin liukkaat talviolosuhteet ja kiinnijäämisen riski olisi ollut hyvin suuri, minkä takia jäteenkeruuauton kuljettajan tilannenopeus oli suuri.
 Jotta vastaavanlaiset onnettomuudet vältettäisiin tulevaisuudessa, antoi Onnettomuustutkintakeskus liikenne- ja viestintävirastolle varmistettavaksi listan asioita.
 Niihin kuuluu muun muassa varoituslaitteettomien tasoristeyksien nopeusrajoitusten läpikäynti ja tasoristeyksien riskien korjaaminen. Se antoi turvallisuuteen liittyviä suosituksia myös jätehuoltoa järjestävälle Lapecolle sekä Euroopan rautatievirastolle.
 Onnettomuus tapahtui kun Rovaniemeltä tullut  tavarajuna törmäsi jätteenkeruuautoon  vartioimattomassa tasoristeyksessä viiden aikaan aamuyöllä. Kolari sattui Misin ja Kemijärven välisellä rataosuudella lähellä Kuusivaaraa Palojärven tasoristeyksessä.

Onnettomuuskeskus Kemijärven tasoristeysonnettomuudesta: riskejä ei korjattu ja nopeusrajoitus oli määräysten vastainen


Summary: Kyseessä oli Australian poliisin suurin yksittäinen huumetakavarikko.

Australian viranomaiset ovat löytäneet kaivinkoneen rakenteisiin kätketyn valtavan huumelastin. Koneen sisuksista löytyi kaikkiaan 384 kiloa kokaiinia.
 Käytetty kaivinkone oli tilattu Etelä-Afrikasta. TIlaajina oli kaksi miestä Uudesta Etelä-Walesista, jotka nyt on pidätetty.
 Laite herätti rajaviranomaisten huomion ja se läpivalaistiin Sydneyssä sijaitsevassa tullin tutkimuslaitoksessa.
 Läpivalaisu paljasti, että koneen sisukset olivat täynnä huumepaketteja. Esimerkiksi puomin sisään oli kätketty suuria paketteja, jonka jälkeen puomi oli jälleen hitsattu kiinni.
 Röntgenkuvien antamat viitteet saivat vahvistuksen, kun poliisit porasivat reikiä koneen kylkiin, jolloin poranterään jäi valkoista jauhetta. Tämän jälkeen poliisit alkoivat leikata kaivinkoneen rakenteita auki.
 – Selvästikin tämä joukko oletti, että tuomalla alueellemme huumeita työkoneen sisällä voisi välttyä viranomaisten tutkimuksilta. 384 kilon huume-erän takavarikointi ja epäiltyjen pidätykset osoittavat, kuinka väärässä he olivatkaan, sanoi poliisipäällikkö Ray Johnson  poliisin tiedotteessa .

Australian poliisin röntgenlaite paljasti: Kaivinkoneeseen oli kätketty satoja kiloja kokaiinia – katso video


Summary: Pitkään salaisuuden verhoamana olleeseen Alue 51:een liittyy monia ufo- ja salaliittoteorioita.

Viime päivinä netissä on kulovalkean tavoin levinnyt huumorimielellä luotu  Facebook-tapahtuma , joka tähtää yllätysrynnäkköön Alue 51:lle 20. syyskuuta.
 Tällä hetkellä Facebookissa yli 1,6 miljoonaa ihmistä on jo ilmoittautunut osallistuvansa "ryntäykseen ufojen näkemiseksi". Lisäksi yli miljoona kertoo olevansa kiinnostunut tapahtumaan osallistumisesta.
 Vaikka kyse on pilke silmäkulmassa luodusta tapahtumasta, on Yhdysvaltojen ilmavoimat ottanut hieman vähemmän vitsikkään kannan asiaan. Ilmavoimien tiedottaja  Laura McAndrewsin  mukaan tapahtumasta ollaan tietoisia, kertoi sanomalehti _ Washington Post ._ McAndrews varoitti ihmisiä edes yrittämästä sotavoimien harjoitusalueelle.
 – Yhdysvallat on aina valmis suojemaan alueitaan ja omaisuuttaan, McAndrews sanoi lehden mukaan.
 Sitä McAndrews ei kertonut, millä tavoin viranomaiset ovat varautuneet asiaan.
 Ryntäämissuunnitelman tiimoilta internet on tulvillaan Area 51:een liittyviä  meemejä . Esimerkiksi juuri Twitterissä irvileuat ovat laittaneet parastaan.
 Yli 60 vuotta salaisuuden verhoamana
 Area 51 eli alue 51:llä tarkoitetaan Yhdysvaltain ilmavoimien salaista tukikohtaa, jossa on kehitetty ja koelennetty huippusalaisia tiedustelukoneita sekä häivepommikoneita. Tarkalleen ottaen alue 51 sijaitsee Nevadassa Nellis Air Force Rangen lentotukikohdassa ja on kooltaan noin 36 neliökilometriä, se on siis pinta-alaltaan hieman isompi kuin esimerkiksi Keravan kaupunki.
 Alue 51:lle tuotiin esimmäinen lentokone - U-2-tiedustelukoneen prototyyppi - heinäkuussa 1955. Pian kyseinen kone tekikin ensilentonsa.
 Kaksi viikkoa myöhemmin Yhdysvaltain tuolloinen presidentti ja toisen maailmansodan sankari  Dwight D. Eisenhower  allekirjoitti toimeksiannon, jolla Alue 51:n ilmatila suljettiin ulkopuolisilta.
 Yhdysvaltojen viranomaiset eivät ole paria poikkeusta lukuun ottamatta kieltäneet, mutta eivät myöskään myöntäneet Alue 51:n olemassaoloa. Alueen kustannuksia ei myöskään mainita asevoimien budjetissa, mikä tietysti vain lisää salamyhkäisyyttä alueen ympärillä.
 Tonopahin testialueen kyltti lähellä Alue 51:tä Nevadassa. Butch Martin / Alamy Stock Photo / AOP
 CIA kertoi alueesta vasta vuonna 2013
 Alue 51 onkin kiinnostanut koko olemassaolonsa ajan ufo-intoilijoita.
 Kylmän sodan aiheuttama kilpailu niin avaruuden valloittamiseksi kuin sotateknologiassakin lisäsi arvoituksellisuutta koko alueen ympärillä. Ufo-intoilijat saivat vielä uutta virtaa salaliittoteorioihinsa vuonna 1989, kun itseään fyysikoksi tituleerannut  Bob Lazar   väitti julkisuudessa  työskennelleensä Alue 51:ssä ja tutkineensa siellä ufo-teknologiaa.
 Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA myönsi viimein vasta elokuussa 2013, että Area 51 on ylipäätään olemassa.
 CIA julkaisi George Washingtonin yliopiston pyynnöstä 400-sivuisen raportin, jossa kerrottiin alueella testatuista lentokoneista, kuten kylmän sodan aikana käytetystä U-2-tiedustelukoneesta.
 Samalla alueella tehdyt ufohavainnoista saivat todennäköisemmän selityksen. U-2 lensi korkeammalla kuin muut silloiset koneet, jopa 18 kilometrin korkeudessa, ja heijasti auringonvaloa vielä, kun pimeä oli laskeutunut ja erottui siten kirkkaana yötaivaalla.
 Yhdysvaltain ilmavoimat eivät ole mielissään humoristisesta Facebook-tapahtumasta, joka tähtää ryntäykseen Alue 51:lle. Stuart Abraham / Alamy Stock Photo / AOP
 Populaarikulttuurissa Area 51:lla on kuitenkin yhä vankka sija ufomysteerien pesäpaikkana. Alue esiintynyt useissa yhteyksissä, kuten elokuvissa, televisiosarjoissa ja peleissä. Siellä ovat seikkailleet esimerkiksi Ritari Ässä, Nuori MacGyver sekä  Salaisten kansioiden  Mulder ja Scully.
 Alue 51:tä ei sovi sekoittaa niin sanottuun "Roswellin tapaukseen", jolla tarkoitetaan New Mexicon autiomaassa Roswellin kaupungin lähellä vuonna 1947 tapahtunutta Yhdysvaltain ilmavoimien  tiedustelupallon maahansyöksyä . Myös se poiki salaliittoteorioita Roswelliin pudonneesta lentävästä lautasesta ja tapauksen salaamisesta.
 Yhdessä Area 51:n kanssa ne muodostavatkin vahvan pohjan yhä uusia muotoja saavalle amerikkalaiselle ufo-tarinaperinteelle.
 Lue lisää:
 "He eivät voi pysäyttää kaikkia meistä" – Jo miljoona on ilmoittautunut kieli poskessa luotuun tapahtumaan, jossa rynnätään Area 51:lle

"Näyttäkää ufot!" 1,6 miljoonaa ihmistä aikoo rynnätä Alue 51:lle, mistä salaisessa paikassa oikein on kyse?


Summary: Tukes kehottaa ottamaan yhteyttä tuotteen myyjään, jos patja aiheuttaa terveysoireita tai muuta haittaa.

Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes  on saanut kuluttajilta lukuisia yhteydenottoja kemikaalille haisevista patjoista, sängyistä ja muista pehmustetuista huonekaluista. Tuotteet ovat aiheuttaneet myös terveysoireita, kuten päänsärkyä, allergiaa ja pahoinvointia.
 Tukes epäilee, että oireet johtuvat todennäköisesti pehmustettujen huonekalujen sisältämästä vaahtomuovista. Vaahtomuovista voi vapautua haihtuvia orgaanisia yhdisteitä, jotka voivat aiheuttaa hajuhaittaa ja terveysoireita.
 Kuluttajat olivat hankkineet haiseviksi todettuja patjoja eri huonekaluliikkeistä. Tukes ei kuitenkaan löytänyt merkkikohtaisia tai vaahtomuovin laatuun perustuvia eroja. Vaahtomuoveista ei myöskään löytynyt kemikaalilainsäädännössä rajoitettuja aineita.
 – Pyysimme neljää huonekalufirmaa toimittamaan tiedot tuotteista, mutta emme löytäneet niistä laissa rajoitettuja aineita. Haihtuvia orgaanisia yhdisteitä on lukuisia, minkä vuoksi meidän pitäisi tietää tarkemmin, mitä etsitään, Tukesin ylitarkastaja  Kati Suomalainen  kertoo.
 Oireita heti pakkauksen avaamisen jälkeen
 Tukes kysyi helmikuussa 2019 kuluttajilta pehmustettujen huonekalujen aiheuttamista oireista. Kyselyyn tuli yhteensä 124 vastausta.
 Vastaajista joka viides oli ollut terveysoireiden takia yhteydessä terveydenhuoltoon. Alle puolet vastaajista oli ollut yhteydessä myyjään oireiden ilmaannuttua ja vain neljä prosenttia oli ilmoittanut oireita aiheuttavasta tuotteesta Tukesiin.
 Tukes ei löytänyt merkkikohtaisia tai vaahtomuovin laatuun perustuvia eroja patjoista AOP
 Suomalaisen mukaan ongelmatapauksissa kannattaa olla yhteydessä tuotteen myyjään. Kuluttaja voi myös tehdä  ilmoituksen vaarallisesta tai puutteellisesta tuotteesta  Tukesille.
 – Patjalla pitäisi pysytä nukkumaan kahdeksan tuntia yössä, joten ymmärrän, että hajusta on kuluttajalle haittaa, Suomalainen sanoo.
 Vastaajien kuvaamat oireet alkoivat useimmiten heti pakkauksen avaamisen jälkeen ja kestivät noin kuukauden. Vastaajien mukaan tuotteen käyttöohjeen mukainen tuuletus, imurointi ja paineleminen ei aina auttanut.

Haisevat patjat aiheuttaneet päänsärkyä ja pahoinvointia – Tukes epäilee syyksi vaahtomuovia


Summary: Poliisi ei yleensä ehdi tutkia pyörävarkauksia. Joukko pyöräilyaktiiveja onkin ryhtynyt jäljittämään varkaita netissä.

Ennen kuin olet päässyt tämän jutun loppuun, on jossain päin Suomea hyvin mahdollisesti varastettu jonkun polkupyörä.
 Kesällä pyörävarkaudet yli kaksinkertaistuvat muuhun vuoteen nähden ja pelkästään Helsingissä ilmoitetaan viedyksi polkupyörä melkein joka tunti.
 Poliisi ei välttämättä tutki pyörävarkauksia ollenkaan – silloinkaan, kun uhri löytää itse pyöränsä myynnistä nettipalstoilta. Lähinnä pyörä voidaan saada takaisin sattumalta jotakin toista rikosta tutkittaessa, kun pyörä löytyy kotietsinnässä varkaan kotoa.
 – Rikosilmoitus tulee yleensä sähköisesti. Sen jälkeen se kirjataan järjestelmään, jos pyörästä on yksilöllisiä tunnistetietoja olemassa. Sen jälkeen jutun aktiivinen tutkinta lopetetaan, sanoo rikostarkastaja  Jari Illukka  Helsingin poliisista.
 Poliisi pystyisi selvittämään pyörävarkauksia esimerkiksi valvontakameroista. Se kuitenkin vaatii käytännössä sen, että rikospaikka ja -aika ovat tiedossa, teko on tapahtunut kameravalvotulla paikalla ja tekijä pystytään tunnistamaan.
 Omaisuusrikoksista selviää yleensä noin yksi kolmesta, pyörävarkauksista vielä harvempi. Ja yleensä kun poliisi priorisoi tehtäviään, tingitään juuri pyörävarkauksien kaltaisten massarikosten tutkinnasta.
 Tämän tietävät myös ne, jotka ovat turhaan yrittäneet saada pyöriään takaisin. Heidän avukseen onkin nettiin syntynyt pyöräsalapoliisien verkosto, joka käräyttää varastettujen pyörien myyjiä.
 Facebook-salapoliisien avulla ratkesi myös espoolaisen Viitasen perheen pyörävarkaus.
 Helsingissä ilmoitettiin viime vuonna 3 658 pyörävarkautta, eikä suurin osa tapauksista selviä koskaan. Jos yhden varastetun pyörän keskimääräinen myyntihinta olisi esimerkiksi 200 euroa, se tarkoittaisi, että pyörävarkaudet olisivat pelkästään Helsingissä puolen miljoonan euron bisnes vuosittain. Seppo Suvela / Yle
 Yhtenä alkukesän aamuna Viitasen perheen poika tuli kotiin rikottu polkupyörän lukko käsissään. Muuta ei ollut jäänyt jäljelle, kun pyörä oli hävinnyt kodin pihalta.
 – Poika tuli itku kurkussa sanomaan, että ei ole pyörää enää, isä  Sami Viitanen  kertoo.
 Viitasen perheen onneksi pyörästä oli olemassa valokuvia. Vanhemmat postasivat niitä ahkerasti netin varastettuihin pyöriin keskittyville etsintäfoorumeille.
 – Siinä meni ehkä kymmenen minuuttia kun ensimmäinen ilmoitus tori.fi-sivustolta löytyi. Sitten niitä löytyi lisää eri puolilta Facebookia.
 Se oli Viitasen kaltaisen aktiivipyöräilijän silmissä tyypillinen varkaan ilmoitus. Myyjän nimi oli keksitty. Mallia ei selvinnyt, vaan pyörää myytiin suurpiirteisesti "maastopyöränä". Vaihteiden määrä oli ilmoituksessa väärin. Hinta oli huomattavan halpa.
 Se sai minut haluamaan, että hän jää kiinni.  Sami Viitanen
 Jos varastettu pyörä on myynnissä vaikkapa tori.fi-sivustolla, poliisi pystyy selvittämään myyjän ip-osoitteen. Jos myyntikanavana on ulkomainen nettisivusto, asia mutkistuu heti. Tämän vuoksi edes myynti-ilmoituksen löytäminen ei aina auta.
 Aluksi Viitanen toivoi saavansa edes pyörän takaisin ja anteeksipyynnön. Mutta sitten hän huomasi, että samalla myyjällä oli ainakin kolme maastopyörää myynnissä. Se ärsytti.
 – Se sai minut haluamaan, että hän jää kiinni.
 Huomiota herättävä näky poliisiaseman varastossa
 Jos nämä pyörät olisi ilmoitettu runkonumeron perusteella varastetuiksi, ne saataisiin takaisiin omistajilleen parhaimmillaan pikavauhtia, kertoo rikoskomisario Mikko Minkkinen. Toni Määttä / Yle
 Vantaan poliisiasemalla on varasto, jonka seinällä roikkuu vieri vieressä kotietsinnöissä takavarikoituja pyöriä. Kirkkaanväriset Jopot ovat yliedustettuja, mutta välissä on yksi tuliterä sähköpyöräkin.
 Vaikka seinillä roikkuu pyöriä vähintään tuhansien eurojen edestä, kukaan ei ole ilmoittanut kaipaavansa niitä. Todennäköisesti omistajat eivät ole aikanaan kirjanneet runkonumeroa ylös. Jos olisivat, omistaja selviäisi minuuteissa.
 Kun Itä-Uudenmaan poliisi teki tavallista enemmän huumetakavarikoita alkuvuodesta, sitä seurasi varkauksien aalto. Se kertoi siitä, miten pyörävarkauksien kaltaiset omaisuusrikokset ovat yhteydessä etenkin huumerikollisuuteen.
 – Varkauksilla rahoitetaan huumeidenkäyttöä tai huumevelkojen maksua. Ja jos rahantarve on kova, tehdään ryöstö, kuvaa rikoskomisario  Mikko Minkkinen  Itä-Uudenmaan poliisista.
 Oikeudentajuni ei olisi millään sallinut sitä, että näen jonkun myyvän minulta varastettua tavaraa, enkä toimisi.   Johanna Aydemir
 Joskus poliisi löytää epäiltyjen kotoa useita pyöriä tai pyörien osia ja lukkojen rikkomiseen tarkoitettuja työkaluja. Tällöin tietää, että taustalla on ammattimainen toimija.
 Ääritapauksissa Suomesta vietyjä pyöriä on löydetty ulkomailta teollisuushallista, jonne on koottu välivarastoon eri puolilta Eurooppaa varastettua tavaraa.
 KRP:n mukaan rikollinen ketju tavallisesta pyörävarkaudesta voi johtaa lenkki lenkiltä aina kansainväliseen järjestäytyneeseen rikollisuuteen asti. Tätä tavallinen pyöränsä menettänyt suomalainen tuskin tulee ajatelleeksi. Siitä ei kuitenkaan ole ainakaan Helsingin poliisin mukaan näyttöä, että esimerkiksi rikolliset jengit järjestelmällisesti varastaisivat pyöriä ja kauppaisivat niitä.
 Helsinkiläinen Johanna sopi tapaamisen pyörävarkaan kanssa
 Yksi tapa saada pyörävaras kiinni on järjestää valeosto. Tapaamisessa voi kuitenkin olla riskinsä, eikä poliisilla ole aina aikaa lähteä mukaan turvaamaan ostajan selustaa. On myös tapauksia, joissa pyörä ei lopulta olekaan ollut oikea.
 – Kyllä se jännitti, myöntää varkaalta poikansa pyörän hakenut helsinkiläinen  Johanna Aydemir .
 Hän oli sopinut tapaamisen pyöräkauppiaan kanssa ostarille. Poliisit lupasivat olla paikalla. Aydemiriä kuitenkin mietitytti, voisiko varas kostaa.
 – Mutta oikeudentajuni ei olisi millään sallinut sitä, että näen jonkun myyvän minulta varastettua tavaraa enkä toimisi.
 Jos ostaa viidensadan euron pyörän satasella ilman tietoa pyörän alkuperästä, pitäisi ymmärtää että myyjällä ei ole puhtaat jauhot pussissa.  Sami Viitanen
 Varmuuden vuoksi hän oli värvännyt muutamia tuttavia, jotka sopivasti lukivat lehtiä tai söivät jäätelöä lähistöllä.
 Kaikki sujui lopulta rauhallisesti. Pyörävaras ei ollut edes itse paikalla, vaan oli lähettänyt asialle tyttöystävänsä. Kun poliisit tulivat esiin, myyjä ei edes yrittänyt kiistää tapahtunutta.
 Myös espoolainen Sami Viitanen yritti aluksi järjestää valeoston hänen poikansa pyörän varastaneen nuorukaisen kanssa. Luultavasti varas haistoi kuitenkin palaneen käryä ja lopetti viestittelyn lyhyeen.
 Tässä kohtaa moni olisi luovuttanut. Viitanen päätti kuitenkin vaimonsa kanssa lähteä selvittämään varkaan henkilöllisyyttä. Avain arvoitukseen löytyi myyjän Facebookiin lataamista kuvista.
 "Meni ehkä pari päivää, kun pyörävarkaan isä soitti"
 Vaikka perheen pojan pyörää kaupittelevan Facebook-profiilin nimi oli keksitty, siinä oli julkaistu oikeita kuvia. Viitasen perhe katsoi, ketkä kaikki olivat tykänneet kuvista. Sitten he etsivät tykkääjien kavereita, kunnes löysivät lopulta henkilöitä, joita itsekin tiesivät.
 Heidän kauttaan Viitaset lähettivät kyselyitä, tunteeko joku henkilön pyöräkauppiaan Facebook-profiilin takana.
 – Siinä meni ehkä pari päivää, kun pyörävarkaan isä soitti ja kertoi, että etsimme hänen poikaansa.
 Pyörä oli ehtinyt mennä kaupaksi ja vakuutus maksaa korvaukset. Viitaset päättivät kuitenkin ottaa yhteyttä ihmiseen, jolle varas oli myynyt pyörän.
 Ostaja oli aluksi vihainen ja piti pyörää omanaan, koska oli siitä maksanutkin.
 – Mutta jos ostaa viidensadan euron pyörän metroasemalla satasella ilman mitään tietoja pyörän alkuperästä, pitäisi ymmärtää että myyjällä ei ole puhtaat jauhot pussissa.
 Lopulta ostaja päätti palauttaa pyörän poliisille. Viitaset eivät sitä enää takaisin saaneet, vaan se on nyt vakuutusyhtiön omaisuutta ja huutokaupataan myöhemmin.
 "Ei ole oikein, että apua ei saa"
 Poliisin näkökulmasta ei ole mitään väärää siinä, että ihmiset pyrkivät selvittämään pyörävarkauksia, kunhan salapoliisit eivät yritä toimia poliisin valtuuksin.
 Mutta onko oikein, että yksi Suomen yleisimmistä rikoksista on sellainen, jonka selvittäminen on jäänyt pääsääntöisesti uhrin vastuulle?
 Ainakin vantaalaista  Kim Janssonia  tilanne turhauttaa. Hän on perustanut Facebookiin Polkupyörävarkaudet PKS -ryhmän, jossa on jo yli 2 000 jäsentä. Suosiolla on kääntöpuolensa: myös varkaat ovat oppineet etsimään ryhmästä heitä koskevia ilmiantoja tai tietoja hylätyistä pyöristä.
 – Polkupyörävarkaudet ovat ainoita kertoja, kun tavallinen kansalainen tarvitsee poliisin apua. Ei ole oikein, että silloin apua ei saa, Jansson sanoo.
 Osalla ryhmän jäsenistä on kitkeriä kokemuksia tapauksista, joissa varas on tiedossa tai hänestä on hyvää kuvaa, mutta poliisitutkinta ei ole silti edennyt.
 Itä-Uudenmaan poliisin rikoskomisario Mikko Minkkinen ei ainakaan suoraan tunnusta moitteita todeksi. Hänen mukaansa tapauksia kyllä tutkitaan, mutta jos vaikkapa pyörä ilman runkonumeroa on viety viikonlopun aikana eikä kukaan ole nähnyt tekijää, mahdollisuudet ovat laihat.
 – Kuka tahansa voi vähentää pyörävarkauksia ainakin lukitsemalla pyörän huolellisesti ja jättämällä sen paikkoihin, joista se ei välttämättä niin helposti joudu anastuksen kohteeksi. Pyöriin kannattaa myös laittaa tunnisteet.
 Poikansa pyörävarkauden selvittäneelle Sami Viitaselle tämä on liiankin tuttua. Omia pyöriään hän pitää nykyään makuuhuoneessa tai parvekkeella.
 – Ei sekään hirveän hauskaa ole. Ja kun lähden jonnekin, minulla on aina kolme kiloa lukkoja mukana. Muuten en uskalla pyörää jättää.
 Lisää aiheesta:
 U-lukko on pyörävarkaan painajainen – näillä vinkeillä pyörääsi ei helpolla varasteta
 Katso täältä, kuinka kauan poliisilla kestää tulla paikalle kotikunnassasi – Näin hallitus aikoo parantaa tilannetta

Pyörävarkauksista tuli rikollisten raha-automaatti, koska kiinni jää niin harvoin – perheenisä ei luovuttanut, vaan paljasti varkaan ovelalla juonella


Summary: Pyhtää on ottanut toisena kuntana Suomessa käyttöön niin sanotun hollantilaisen mallin mukaisen kylätien.

Pyhtäällä Kymenlaaksossa on otettu käyttöön harvinaislaatuinen kylätie. Noin 50 oppilaan Suur-Ahvenkosken koululle johtava Pyhtäänkuja on muutettu tieksi, jossa jalankulkijat ja pyöräilijät ovat etusijalla.
 Mallia tiejärjestelyyn on otettu  Hollannista .
 250 metriä pitkän tieosuuden reunoihin on maalattu kävelijöitä ja pyöräilijöitä varten 1,5 metrin levyiset kaistat. Autoilijat käyttävät keskelle jäävää kaksisuuntaista kaistaa, jonka leveys on kolme metriä.
 Uusi kyltti kertoo tiekokeilusta Pyhtäänkujalla. Olli Törönen / Yle
 Nopeusrajoitus tieosuudella on 30 kilometriä tunnissa.
 Pyhtäänkujan tietä on paikattu alkukesän aikana. Uudet ajoradat maalattiin viime viikolla. Tienlaidalle on asennettu tiekyltit, jotka kertovat uudesta liikennejärjestelystä.
 Kustannukset puolittuivat
 Noin 5 000 asukkaan Pyhtään kunta tähtää siihen, että koululle johtava tie olisi entistä turvallisempi koululaisten kulkea. Toisaalta hollantilainen kylätie säästää rahaa.
 – Jos tämä toimii, niin on kyllä hyvä ratkaisu veronmaksajankin kannalta, sanoi Pyhtään tekninen johtaja  Janne Kaulio  tien suunnitelmavaiheessa viime talvena.
 Valvoja  Iikka Voutilainen  Pyhtään tekniikkapalveluista sanoo, että hollantilaisen mallin mukaan tehdyn tienpätkän kustannukset ovat reilusti alle 10 000 euroa. Kokonaan uusi kevyenliikenteenväylä kyseiselle tieosuudelle olisi hänen arvionsa mukaan maksanut ainakin tuplasti enemmän.
 Kunnan olisi esimerkiksi pitänyt lunastaa maata ja rakentaa perustukset uutta tietä varten.
 Uusi kylätie valmistui Pyhtäälle viime viikolla. Olli Törönen / Yle
 Viikon käytössä olleesta uudesta kylätiestä ei ole vielä kuulunut palautetta kyläläisiltä.
 – Palautetta tulee varmaan sitten, kun koulu alkaa, arvelee Iikka Voutilainen.
 Uusi tiejärjestely voi aiheuttaa kysymyksiä varsinkin talviaikaan, jolloin tiemerkinnät eivät näy lumen ja jään alta. Silloin uudesta tiejärjestelystä kertovat vain tiekyltit.
 Suomen ensimmäinen niin sanotun hollantilaisen mallin mukainen kylätie otettiin käyttöön viime syksynä  Hattulassa Kanta-Hämeessä .
 Pyöräilykuntien verkosto ry valitsi keväällä  Hattulan vuoden 2019 pyöräilykunnaksi . Yhtenä valinnan perusteena oli hollantilaisen mallin mukainen kylätiekokeilu, joka toteutettiin kyläläisten aloitteesta.

Tässä se on: uudenlainen kylätie, jossa jalankulkijat ja pyöräilijät pyyhkivät autojen edelle


Summary: Varsinais-Suomen Kustavissa tapahtui varhain torstai-aamulla ulosajo.

Kustavissa on sattunut aamulla vakava ulosajo, jossa on kuollut poliisin mukaan yksi ihminen. Pelastuslaitos sai hälytyksen onnettomuudesta seitsemän jälkeen torstai-aamuna.
 Onnettomuus tapahtui Iniöntiellä, kun henkilöauto suistui tieltä. Yksi turmassa osallisina olleista on kuollut, kolme muuta loukkaantunut. Loukaantuneet eivät alustavien tietojen mukaan ole loukkaantuneet vakavasti.
 Onnettomuuden syy on vielä toistaiseksi tuntematon, kertoo poliisi.

Ulosajo Kustavissa – yksi kuollut, kolme loukkaantunut


Summary: Telian tulos oli Suomessa edellisvuotta vaatimattomampi, vaikka liikevaihto kasvoi.

Teleoperaattori Telian tulos supistui selvästi vuoden toisella neljänneksellä. Huhti-kesäkuun oikaistu liikevoitto oli 3,15 miljardia kruunua eli noin 300 miljoonaa euroa. Tulos laski lähes 13 prosenttia vuoden takaisesta.
 Liikevaihtoa kertyi 21,3 miljardia kruunua eli runsaat kaksi miljardia euroa, mikä oli hieman vertailujaksoa enemmän.
 Suomessa Telian tulos heikkeni noin kolmanneksen vuoden takaisesta, vaikka liikevaihto samaan aikaan kasvoi.

Telian tulos heikkeni selvästi – kannattavuus laski myös Suomessa


Summary: Punaisen lihan kulutus on Suomessa alkuvuoden aikana supistunut neljä prosenttia ja kananlihan kulutus kasvanut kuusi prosenttia.

Elintarvikekonserni HKScanin tulos pysyi huhti-toukokuussa tappiolla, mutta vertailukelpoinen tappio pieneni tuntuvasti viime vuoden vastaavasta jaksosta. Tappiota kertyi toisella neljänneksellä 2,5 miljoonaa euroa, kun se vuotta aiemmin oli ollut 16,6 miljoonaa.
 Kilpailija Atria ylsi sitä vastoin 5,1 miljoonan euron liikevoittoon, joka oli lähellä viime vuoden vastaavan jakson 5,4 miljoonan voittoa.
 Atrian toimitusjohtaja  Juha Gröhn  totesi, että punaisen lihan kulutus on Suomessa alkuvuoden aikana supistunut neljä prosenttia ja kananlihan kulutus kasvanut kuusi prosenttia.
 Markkinoiden muutos näkyi HKScanilla, jolla siipikarjaliiketoiminnan tulos koheni ja auttoi parantamaan konsernin tuloslukuja.

Kanat siivittivät lihatalojen tuloksia – HKScan edelleen tappiolla, Atria plussalla


Summary: Merja Ylä-Anttila, Jouko Jokinen, Panu Pokkinen ja Mari Kunttu-Kauppi vastaavat kysymyksiin live-yleisön edessä Porin SuomiAreenassa.

Yle Radio Suomen aalloilta tuttu Kysy Ylestä -keskustelu käydään torstaina kesä-Suomen keskipisteessä Porissa. Keskustelu käydään ensimmäistä kertaa live-yleisön edessä.
 Kaikille avoin tilaisuus alkaa Porin Promenadikeskuksessa (Yrjönkatu 17) kello 10 ja kestää parisen tuntia. Voit seurata keskustelua suorana myös  Yle Areenassa .
 Kysymyksiin vastaavat Ylen toimitusjohtaja, SuomiAreenan äiti ja primus motor  Merja Ylä-Anttila , Yle Uutisten vastaava päätoimittaja  Jouko Jokinen , lokakuussa toimintansa aloittavan uuden Tapahtumat, urheilu ja tuotannot -yksikön johtaja ja Yle Urheilua pitkään päälliköinyt  Panu Pokkinen  sekä Lounais-Suomen aluetoimituksen päällikkö  Mari Kunttu-Kauppi .
 Näin osallistut lähetykseen
 Kysymyksiä on voinut lähettää jo ennakkoon  Näkökulma-artikkelin kautta , ja niitä voi edelleen kirjoittaa tämän jutun kommenttikenttään. Kysymyksiä kerätään Promenadikeskuksessa myös paperilomakkeille Yle Porin pisteellä.
 Tilaisuuden alettua yleisön kysymyksiä poimii paikan päällä  Päivi Nieminen .
 Lähetyksen juontavat tuttuun tapaan Radio Suomen  Markus Turunen  ja Yle-tyyppi  Sami Koivisto . Tilaisuus toteutetaan yhteistyössä Yle Uutisten ja Yle Radio Suomen voimin.
 Aiheesta voi keskustella kello 13:een saakka.

Miten Ylen pomot vastaavat kiperiin yleisökysymyksiin? Seuraa Kysy Ylestä -keskustelua Porissa tai suorana Yle Areenasta


Summary: Konsernijohtaja Casper von Koskullin mukaan tulokset eivät ole tyydyttävällä tasolla.

Finanssikonserni Nordean liikevoitto heikkeni huhti-kesäkuussa kolmanneksella verrattuna viime vuoden samaan jaksoon. Liikevoittoa kertyi 900 miljoonaa euroa, kun viime vuoden samalla jaksolla konserni ylsi 1 365 miljoonaan euroon.
 Konsernijohtaja  Casper von Koskullin  mukaan tulokset eivät ole vielä tyydyttävällä tasolla, joten Nordealta tarvitaan vielä lisää toimenpiteitä niiden parantamiseksi. Nordea tulee von Koskullin mukaan käymään läpi taloudelliset tavoitteensa sekä pääomaa ja osingonjakoa koskevat periaatteet. Uudet linjaukset on määrä esitellä seuraavan osavuosikatsauksen jälkeen.
 Von Koskull on jäämässä eläkkeelle ensi vuoden loppuun mennessä. Uuden konsernijohtajan haku on käynnissä.

Nordean liikevoitto laski kolmanneksella


Summary: Eteläkarjalaiset kauppiaat uskovat, että kasvanut viisumihakemusten määrä näkyy kaupassa vasta myöhemmin.

Venäläisten  viisumihakemusten määrän kasvu  ei näy vielä eteläkarjalaisten kauppojen myynnissä.
 Pietarin konsulaatti on saanut heinäkuussa 36 prosenttia enemmän viisumihakemuksia kuin vuosi sitten. Myös tammi-kesäkuussa venäläiset ovat hakeneet 15 prosenttia enemmän viisumeja vuoden takaiseen verrattuna.
 Kauppiaat ovat kuitenkin toiveikkaita. Myynnin kasvu voi näkyä jo alkusyksystä, kun venäläiset lopettelevat kesälomiaan Suomessa.
 Sekä Iso-Kristiinan keskuspäällikkö  Jukka Nieminen  että Etelä-Karjalan Osuuskaupan marketkaupan johtaja  Olli Kurppa  sanovat, että myynnin kasvu tulee usein hieman myöhässä.
 – Toisaalta kävijöiden määrä ja myynnin määrä eivät ole ihan yhtä. Voi olla, että tulee uusia kävijöitä ja ostokset voivat olla pieniä. Viisumihakemusten määrä ei näy välttämättä suoraan myynnissä, Kurppa sanoo.
 Tärkein myynnin kasvua ennustava tekijä on ruplan kurssi. Yle
 Ruplan kurssi on tärkein
 Eniten myyntiin vaikuttaa aina ruplan kurssin kehittyminen.
 – Mitä tahansa muuta mittaria katsotaan, niin ne ovat aina arvailua. Mutta silloin, kun ruplan kurssi on suotuisampi venäläisille, niin silloin aina tapahtuu enemmän. Ja sitä kautta myynti kehittyy, Kurppa kertoo.
 Syyksi venäläisten kasvaneeseen intoon matkustaa Suomeen arvellaankin nyt juuri ruplan kurssin hienoista vahvistumista.
 Alkuvuonna Etelä-Karjalassa taxfree-kauppa oli alamaissa, mutta kevään mittaan myynti on kuroutunut viime vuoden tasolle.

Viisumihakemusten määrän kasvu ei näy vielä kaupassa – eniten myyntiä lisää vahva rupla


Summary: Avaruuteen verrattuna etelänavalla on terassikeli. Ei siellä silti ole kiinteistökeskittymiä, kirjoittaa Kari Enqvist.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Viisikymmentä vuotta sitten, heinäkuun 20. päivä iltakymmeneltä Suomen aikaa, ihminen laskeutui ensimmäistä kertaa vieraalle taivaankappaleelle. Päivä oli sunnuntai. Helsingissä lämpötila oli 16 astetta ja sää poutainen, kuten koko maassa. Olin viidentoista vanha.
 Apollo 11:a seurattiin Ylen Kuustudiossa herkeämättä ja suorana lähetyksenä. Tupakka savusi, kun herrajoukko kommentoi kravatit kaulassa laskeutumista ja Neil Armstrongin ensiaskelia. Innostus oli valtaisa sekä meillä että ympäri kehittynyttä maailmaa. Osa Kuustudion kommentaattoreista oli jopa riehaantunut riisumaan pikkutakkinsa.
 Vaikka raketti oli amerikkalainen , saavutus tuntui koskevan koko ihmiskuntaa. Kyynisen nykyajan on ehkä vaikea ymmärtää, että tuolloin meillä vielä oli ihanteita.
 Olimme varmoja, että todistimmetulevaisuutta livenä.Sitä oli odotettu, ja sen tiedettiin saapuvan pian. Maagisena vuosilukuna pidettiin vuosituhannen vaihdetta. Siitä alkaisi kokonainen uusi aikakausi.
 Olihan Stanley Kubrickin kulttifilmikin nimeltään ”Avaruusseikkailu 2001”. Amerikkalainen piirrossarja ”Jetsonit” puolestaan kuvasi – tuolloin arveluni mukaan osuvasti – mitä oli odotettavissa: lentäviä autoja, robottipalvelijoita, yhdeksäntuntinen työviikko.
 Nyt sanotaan: avaruuteen ei pidä mennä, ennen kuin ilmastonmuutos on torjuttu.
 Tulevaisuus jäi tulematta.  Ihmiskunta sai muuta ajateltavaa. Mutta nyt Kuu on jälleen tähtäimissä. Kaukaisuudessa väikkyy myös Mars.
 Aika on kuitenkin toinen. Se on uhkien ja toivottomuuden aika. Elämää varjostaa ilmastonmuutos, joka kuihduttaa tulevaisuususkoa vanhan kunnon veteraani-argumentin hengessä.
 Se kuului: mitään ei voi eikä saa tehdä, ennen kuin viimeisellä sotaveteraanilla on kaikki kunnossa.
 Nyt sanotaan: avaruuteen ei pidä mennä, ennen kuin ilmastonmuutos on torjuttu.
 Argumentin takana on kuvitelma, että kaikki asiat tapahtuvat sarjassa. Ensin suoritetaan yksi asia, ja vasta sen jälkeen toinen. Mutta oikeasti inhimillinen toiminta on aina rinnakkaista. Samanaikaisesti tapahtuu monta asiaa.
 En pidä miehitettyä lentoa Kuuhun tai Marsiin suurena seikkailuna.
 Nekin, jotka kantavat kiihkeää huolta ilmastosta, käyvät ravintoloissa, kuuntelevat musiikkia, tekevät lomamatkoja ja lapsia, vaikka tietävät kaiken tämän aktiviteetin olevan pahasta ja rahan poissa tärkeämmästä.
 Avaruusmatkat ja ilmastonmuutoksen torjunta  eivät ole keskenään poissulkevia.
 Itse en pidä miehitettyä lentoa Kuuhun tai Marsiin suurena seikkailuna. En usko, että näemme niiden pinnalla koskaan merkittäviä siirtokuntia. Edes etelänavalle ei ole syntynyt kiinteistökeskittymiä tai teemapuistoja, ja mainittuihin taivaankappaleisiin verrattuna siellä sentään vallitsevat huolettomat terassikelit.
 Avaruus on niin suuri ja vihamielinen, ettei sitä voi valloittaa.
 Kun puhutaan avaruuden valloittamisesta,  puhutaan mahdottomasta. Avaruus on niin suuri ja vihamielinen, ettei sitä voi valloittaa. En usko ihmisen matkaavan milloinkaan toisiin tähtiin. Tie on niin pitkä ja hankala, että se on varattu ainoastaan koneille.
 Mutta kenties kuulennot ovat raivaamassa askelmerkkejä polulle, joka vielä yhdistää ihmiskuntaa.
 1970-luvun loppupuolella innostuttiin hetkeksi avaruuteen rakennettavista keinomaailmoista. Suunnitelmia ja piirustuksia laadittiin aivan tosissaan. Yhdysvalloissa kongressi järjesti kuulemisia.
 Miljoonat onnelliset eläisivät sylinterin pyörimisen simuloimassa painovoimassa.
 Kuusta louhitusta materiaalista  oli tarkoitus rakentaa jopa kymmenien kilometrien pituisia ja kilometrien levyisiä onttoja sylintereitä. Niiden sisälle pystytettäisiin kokonainen ekosysteemi. Sen aurinkoenergian ylläpitämässä pastoraalissa kymmenet miljoonat onnelliset eläisivät sylinterin pyörimisen simuloimassa painovoimassa. Tämä taivainen Nurmijärvi olisi kuin keskustapuolueen paratiisi.
 Myös ajatus avaruuden siirtokunnista lässähti. Mutta kenties vain tilapäisesti.
 Viisisataa vuotta sitten keisarillinen Kiina poltti valtaisan laivastonsa ja eristäytyi muusta maailmasta kahdeksi vuosisadaksi. Historian suuressa sinfoniassa kyseessä oli kuitenkin vain lyhyt välisoitto.
 Kiinalaiset eivät nimittäin pystyneet  pysyttelemään poissa maailman meriltä. Niinpä aavistan, ettei ihmiskuntakaan malta olla siirtymättä avaruuteen.
 Jos vedän harteilleni oraakkelin viittani, minun on pakko ennustaa, että kuluvan vuosisadan aikana avaruussiirtokunnat palaavat vielä piirustuslaudoille.
 Kari Enqvist
 Kirjoittaja on kosmologian professori Helsingin yliopistossa ja tietokirjailija. Hän on kiinnostunut ihmisen paikasta maailmankaikkeudesta ja kaikesta siitä, mikä on liikuttavaa tai ihmeellistä.
 Kolumnista voi keskustella 18.7. klo 16.00 asti.
 Lue lisää:
 Ihmisen ensimmäinen matka Kuuhun alkoi 50 vuotta sitten – astronautit varautuivat kuolemaan, presidentti Nixonilla oli muistopuhe valmiina
 Riku Siivosen kolumni: Tulevaisuuden hyvä elämä on keinotekoista, mutta niin on nykyinenkin
 Kari Enqvistin kolumni: Me suomalaiset olemme kaikki insinöörejä

Kari Enqvistin kolumni: Ihminen tuskin muuttaa muille planeetoille, vaikka aika ajoin siitä haaveilee


Summary: Yksi mies on pidätetty tuhopoltosta epäiltynä.

Tulipalo syttyi Kiotossa anime-studiolla torstaiaamuna. Viranomaisten mukaan kyseessä on tuhopoltto.
 Japan Timesin  mukaan loukkaantuneista kymmenen on kriittisessä tilassa.
 Kerromme pian lisää

Yksi kuollut ja ainakin 37 loukkaantunut tulipalossa animaatiostudiolla Japanissa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kesä pieleen ilman ammattiauttajaa
 Mistä löytyisi luotettava aikuinen juttukaveriksi lapselle tai nuorelle mieltä hiertävästä aiheesta? Sitä pohtii lomallaan moni, kun esimerkiksi kouluterveydenhuolto on keskikesällä kiinni. Niinpä keskusteluavun tarvitsijat  jonottavat chatteihin .
 Helsinki-Vantaan lentoasemalla suuri hälytys: Finnairin kone laskeutui turvallisesti
 Finnairin matkustajakoneita Helsinki-Vantaan lentoasemalla Vantaalla keskiviikkona. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Helsinki-Vantaan lentoasemalla oli myöhään keskiviikkona suuri hälytys. Pelastuslaitos sai ilmoituksen hälytyksestä puoli yhdentoista aikaan illalla.  Kone laskeutui iltayhdentoista jälkeen turvallisesti.  Finavian mukaan kyseessä oli Finnairin kone. Pelastuslaitos ei kommentoinut yöllä tarkemmin, millaisesta vaarasta on ollut kyse.
 Tällaista oli asevarustelu tuhat vuotta sitten
 Pirkanmaalta on löytynyt useita muinaislöytöjä ja kalmistoja heinäkuun aikana. Esa Mikkola, Museoviraston Arkeologiset kenttäpalvelut
 Pirkanmaalla tamperelainen  Ari Palonen  paikansi metallinpaljastimellaan kesämökkinsä lähistöltä viikinkiaikaisen miekan ja keihäänkärjen. Tarkemmat kaivaukset osoittivat paikalla sijaitsevan  viikinkiaikaisen kalmiston . Millaista oli asevarustelu aikakaudella, jota leimasivat viikinkien ryöstöretket ja niiltä puolustautuminen?
 Mustikkasato on jäämässä pieneksi
 Mustikanpoimijan kannattaa suunnata valoisiin metsiin.  Mostphotos
 Eteläisessä Suomessa mustikat ovat nyt monilla alueilla kypsiä.  Asiantuntijat vinkkaavat , millaisista paikoista marjoja kannattaa kehnona mustikkakesänä etsiä. Mustikkasadon paikalliset vaihtelut ovat suuria, ja pieneltäkin läntiltä voi löytyä hyvä mustikkapaikka.
 Edustajainhuone jäädytti virkasyytemenettelyn Trumpia vastaan
 Donald Trump kehotti sunnuntain tviiteissään demokraattien edistysmielisiä naiskongressiedustajia menemään takaisin niihin maihin, joista he ovat tulleet. Nicholas Kamm / AFP
 Yhdysvaltain edustajainhuone  ei etene Trumpin virkasyytemenettelyssä . Syynä aloitteeseen olivat presidentin rasistisiksi katsotut kommentit demokraattien naisedustajista. Enemmistö demokraateistakin oli jäädyttämisen kannalla, koska tilanne on puolueelle vaikea.
 Sateet jäävät vähiin
 Yle
 Loppuviikon ajan Suomen itäpuolella liikkuu matalapaineen alue, johon liittyvät sateet yltävät ajoittain itärajalle. Yksittäisiä sade- ja ukkoskuuroja voi tulla koko maassa, mutta kaiken kaikkiaan sateet jäävät vähiin. Torstaina ja perjantaina aurinkoisimmat ja lämpimimmät alueet ovat lännessä ja etelässä, missä lämpötilat ovat 20 ja 25 asteen välillä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Nuoret jonottavat neuvontachatteihin, mustikkasato jäämässä kehnoksi, torstaina hätyytellään hellerajoja


Summary: Pirkanmaalta on löytynyt useita muinaislöytöjä ja kalmistoja heinäkuun aikana. Pääosin löydöt ovat viikinkien käyttämiä aseita ja työkaluja vuosilta 800-1050 jaa.

Metallinetsintää harrastavalle  Ari Paloselle  kulunut vuosi on ollut antoisa.
 Keväällä Palonen löysi kesämökkinsä lähistöltä Urjalasta viikinkiaikaan sijoittuvan keihäänkärjen. Maa oli roudassa, mutta keihäänkärki oli helposti kaivettavissa esiin puukolla. Palonen toimitti löydön Pirkanmaan maakuntamuseolle.
 Samasta löytöpaikasta metallinpaljastin antoi signaalin myös suuremmasta esineestä.
 – Maa oli vielä roudassa mutta sain kaivettua maata sen verran, että esiin paljastui miekan kahvaosa.
 Palonen ilmoitti löydöstä Museovirastolle ja peitti miekan näkyvistä.
 Heinäkuussa Museoviraston koekaivausryhmä saapui Palosen ilmoittamalle paikalle. Kaivauksista paljastui viikinkiaikainen, 85-senttinen miekka.
 Ari Palosen paikantaman viikinkiaikaisen miekan terä on vain kolmen sentin paksuinen.  Esa Mikkola, Museoviraston Arkeologiset kenttäpalvelut
 Museoviraston mukaan löytö on poikkeuksellinen, sillä miekka on malliltaan harvinainen: ohutteräinen ja vain toispuoleisesti teroitettu. Miekka on säilynyt maan alla ehjänä arviolta yli tuhannen vuoden ajan.
 – Miekka on ehdottomasti urani ykköslöytö tähän mennessä. Tietojeni mukaan ei vastaavanlaisia ole Suomessa löytynyt kuin kerran aikaisemmin, Palonen kertoo.
 Palonen on harrastanut metallinetsintää muinaisen Pirkanmaan etsijät -harrasteryhmässä muutamien vuosien ajan.
 Useita löytöjä Pirkanmaalla
 Tiistaina Museoviraston koekaivausryhmä ja muinaisen Pirkanmaan etsijät -ryhmän jäsenet löysivät läheltä miekan ja keihäänkärjen löytöpaikkaa niin ikään viikinkiaikaiset partakirveen ja palanutta luuta. Löytyneet keihäänkärki, partakirves sekä miekka ovat todennäköisesti olleet käytössä olleita aseita viikinkiajalla noin 800-1050 jaa.
 Partakirves löytyi noin 30 metrin päästä miekan löytöpaikalta.  Esa Mikkola, Museoviraston Arkeologiset kenttäpalvelut
 Löytöjen perusteella Museovirasto totesi alueella sijaitsevan noin 30 metrin halkaisijan kokoisen polttokenttäkalmiston eli hauta-alueen, jonne poltettujen vainajien jäänteitä on viikinkiajalla sijoitettu.
 Hieman tuoreempi, ristiretkiajalle sijoittuva kalmisto  puolestaan löytyi kaksi päivää aikaisemmin Vesilahdelta  (Aamulehti) ja viikinkiaikainen,  yli puolen metrin mittainen keihäänkärki Kangasalta  (Museoviraston arkeologiset kenttäpalvelut) edellisviikolla.
 Palosen mukaan metallinetsinnän harrastajalle Urjalan kalmiston kaltaiset löydöt ovat palkitsevia.
 – Löytöjen tekeminen vaatii paljon taustatyötä: kirjojen lukemista, vanhojen karttojen selailua ja lupien neuvottelemista maanomistajien kanssa. Ovathan nämä löydöt metallinetsijälle uran kohokohtia, hän iloitsee.

Tällaisilla aseilla kylvettiin kauhua viikinkiajalla: miekka, kirves ja keihäänkärki löytyivät muinaisesta kalmistosta


Summary: Moomin Characters aloittaa jättikampanjan, jolla kerätään varoja Itämeren suojeluun.

Jos muumien luoja  Tove Jansson  näkisi Itämeren vuonna 2019, hän haluaisi tehdä kaikkensa meren tilanteen parantamiseksi.
 Näin uskoo Moomin Charactersin taiteellinen johtaja, Tove Janssonin veljentytär  Sophia Jansson .
 Muumihahmojen käyttöoikeuksia valvova Moomin Characters aikoo ensi vuoden aikana kerätä miljoona euroa Itämeren suojeluun. Toimitusjohtaja  Roleff Kråkström  sai ajatuksen muumeista Itämeren suojelijoina, kun hän havahtui viime kesän sinilevämääriin.
 Nyt mukana on yli 50 yritystä ja organisaatiota ja yhteistyökumppanina Itämeren suojelukampanjoistaan tunnettu John Nurmisen säätiö.
 Ensi vuonna tulee myös kuluneeksi 75 vuotta ensimmäisen muumitarinan,  Muumit ja suuri tuhotulva  -kirjan julkaisusta. Sophia Janssonin mukaan meri oli Tove Janssonille tärkeä elementti.
 – Meri on hyvin läsnä kaikissa muumitarinoissa, ja hyvin suuri osa sekä Toven persoonaa, tuotantoa ja sydäntä. Hän eli meren äärellä ja saaristossa koko ikänsä, Sophia Jansson sanoo.
 Lehtikuva
 Maatalouden ravinnekuorma on iso ongelma
 Itämeren suurin ongelma on rehevöityminen, jota ylläpitää tällä hetkellä ennätyksellisen laaja happikato.
 Ravinnekuormitus on lisännyt rehevöitymistä ja levän määrää Itämeressä. Kun kuollut levämassa laskeutuu pohjalle, se kuluttaa happea. Hapettomilta alueilta puolestaan vapautuu rehevöittävää fosforia uudelleen kiertoon.
 – Puhutaan sisäisestä kuormituksesta. Ollaan noidankehässä, joka pitää Itämeren rehevöitymistilannetta vaikeana huolimatta siitä, että paljon ollaan myös tehty maalla tilanteen parantamiseksi, sanoo Suomen ympäristökeskus SYKEn erikoistutkija  Seppo Knuuttila .
 Paljon on myös saavutettu. Suomenlahdella fosforikuorma on alentunut tällä vuosituhannella 60 prosenttia, mikä Knuuttilan mukaan on pitkälti Venäjän tehostuneen jätevedenpuhdistuksen ansiota. Maatalouden aiheuttama fosforikuorma on silti yhä suuri ongelma.
 Yksikään Itämeren valtio ei ole saanut merkittävästi leikattua maatalouden aiheuttamaa ravinnekuormaa.
 – Jos siinä ei onnistuta, Itämeren suojelukomissio HELCOMin asettamaa meren hyvän ekologisen tilan tavoitetta tuskin tullaan saavuttamaan, Knuuttila sanoo.
 Myös ilmaston lämpeneminen näkyy jo Itämerellä. Kesä 2018 oli todellinen sinileväkesä.
 Tänä kesänä levää ei ole näkynyt samassa mittakaavassa, mutta Knuuttilan mukaan Itämeren tila ei ole muuttunut viime vuodesta.
 – Ravinnetilanteen puolesta tänäkin kesänä on edellytykset voimakkaalle sinileväkukinnalle. Nyt sääolosuhteet eivät ole olleet suotuisat voimakkaalle sinileväkukinnalle, mutta lähiviikkojen sää ratkaisee.
 "Aikaa odotteluun ei ole"
 Muumikampanjan kautta kerätyt rahat ohjataan John Nurmisen säätiön suojeluhankkeisiin. Säätiön asiamies  Annamari Arrakoski-Engardtin  mukaan yksi konkreettinen keino ravinnekuorman pienentämiseksi on peltojen kipsikäsittely.
 – Sillä voidaan leikata peltojen ravinnekuormaa huomattavasti. Tämä täytyisi ottaa Suomessa käyttöön kaikilla sopivilla pelloilla, ja testata myös Puolassa ja Ruotsissa, jotka ovat suuria maatalouden ravinnekuorman aiheuttajia.
 Arrakoski-Engardt uskoo, että Itämeren tilaa voidaan saada paremmaksi.
 – Tiedän, että Itämeri voidaan pelastaa. Olen huolestunut siitä, onko toimia riittävästi ja onko vauhti tarpeeksi kova. Ilmastonmuutos on tuonut painetta meriensuojeluun, ja meidän pitäisi tehdä enemmän. Aikaa odotteluun ei ole, Arrakoski-Engardt sanoo.
 Moomin Charactersin Sophia Jansson uskoo, että suomalaisille tutut muumit voivat saada ison määrän ihmisiä kiinnostumaan Itämerestä.
 – Muumithan yleensä ratkaisevat asioita hyvin harmonisella ja hyvällä tavalla, ja sillä positiivisella asenteella uskon, että saadaan paljon aikaiseksi, Jansson sanoo.
 Lue myös:
 Ovatko nämä kuvat todella Suomen vesiltä? Kyllä ovat, ja ne kertovat ilosanomaa Itämeren pohjasta: kaikki ei ole vielä mennyttä

Muumit haluavat kerätä miljoona euroa Itämeren suojeluun – Viime kesän kaltaiset sinilevämäärät ovat mahdollisia myös tänä kesänä


Summary: Eteläisessä Suomessa pääsee jo mustikkaan.

Eteläisen Suomen metsissä mustikat ovat nyt monin paikoin kypsiä poimittaviksi.
 Tänä kesänä mustikoita on Suomen metsissä kuitenkin vähän.  Luonnonvarakeskuksen ennusteen  mukaan mustikkasadosta on tulossa korkeintaan keskinkertainen ja useimmilla alueilla heikko.
 Vaikka sato ei olekaan runsas, Luonnonvarakeskuksen tutkija  Outi Mannisen  mukaan mustikoita kyllä löytyy, kunhan marjastajalla riittää intoa. Esimerkiksi vesistöjen lähellä ja korkeilla paikoilla voi tärpätä.
 – Kannattaa käydä katsomassa sellaisilta alueilta, missä halla on todennäköisesti päässyt puraisemaan vähemmän. Yleensä vesistöt tasaavat kylmyyden vaikutusta. Jos on mäkistä maastoa, kannattaa käydä katsomassa mäkien harjanteilta.
 Myös lapsesta asti marjastanut Arktiset Aromit ry:n toiminnanjohtaja  Birgitta Partanen  vinkkaa lähtemään vesistöjen äärelle.
 – Aika varmoja paikkoja ovat yleensä järvien rannat ja saaret. Siellä käy harvemmin ihan täystuho ja mustikoita löytyy yleensä huononakin vuonna.
 Marttaliiton palvelujohtaja  Marjahelena Salonen  lisää vielä yhden tärpin: soiden reunamat.
 Pienikin läntti saattaa olla mehevä mustikkapaikka
 Mustikkasadon paikalliset vaihtelut ovat kuitenkin sääolosuhteiden vuoksi joka vuosi suuria. Joillakin alueilla marjastaja voi tänäkin kesänä saada sangot täyteen vaivatta.
 Arktiset Aromit ry:n Birgitta Partasen mukaan hyvän mustikkapaikan löytyminen onkin paikallisen vaihtelun vuoksi arpapeliä.
 – Rohkeasti vaan katselemaan uusia paikkoja! Pieneltäkin alueelta voi löytyä hyvin marjaa.
 Mustikanpoimijan kannattaa joka tapauksessa suunnata valoisiin metsiin. Pimeästä umpimetsästä löytyy huonosti marjoja, vaikka varpuja olisikin.
 Vaikka mustikkasato on useilla alueilla määrällisesti heikko, mustikoiden laatuun se ei vaikuta. Luonnonvarakeskuksen Outi Mannisen mukaan mustikat saattavat tänä vuonna päinvastoin olla oikein hyviä ja mehukkaita.
 – Monin paikoin maaperässä on ollut sopivasti kosteutta, minkä vuoksi marjat ovat niillä alueilla varmasti meheviä.
 Vaikka mustikkasato on määrältään vähäinen, se ei vaikuta marjojen laatuun. Marjastaja saattaa tänä vuonna löytää hyvin mehukkaita mustikoita. Esa Huuhko / Yle
 Marjastuskaveri voi löytyä lähipiiristä tai somesta
 Marttaliiton palvelujohtaja Marjahelena Salonen kehottaa etsimään mustikkametsään kavereita. Yhdessä marjastaminen on usein hauskempaa ja hyvät marjapaikat saattavat löytyä helpommin.
 – Monesti esimerkiksi ikäihmiset ovat tottuneita marjastajia, mutta heidän ei enää tule itsekseen lähdettyä. Kannustamme, että monen ikäiset lähtisivät yhdessä metsään, Marjahelena Salonen sanoo.
 Arktiset Aromit ry on heinäkuussa aloittanut Facebookissa  Marjakaveri-kampanjan . Kampanja kannustaa perustamaan ryhmiä, joissa voidaan sopia yhteisistä marjaretkistä. Ryhmän voi perustaa kuka tahansa. Tähän mennessä innokkaimmin on lähdetty mukaan Mikkelissä.
 – Muutama muukin ryhmä on jo perustettu. Toivon, että paikallisryhmiä lähtee syntymään reippaasti ympäri Suomea, Arktiset Aromit ry:n toiminnanjohtaja Birgitta Partanen sanoo.

Mehevän mustikkapaikan löytäminen vaatii tänä kesänä sitkeyttä – asiantuntijat vinkkaavat, millaisista paikoista mustikkaa nyt löytyy