Summary: Vain yhdeksän sairaalaa ja 165 lääkäriä on ilmoittanut olevansa valmiita hoitamaan aborttia haluavia potilaita. Hallitus puuhaa turvavyöhykkeitä sairaaloiden ympärille mielenosoitusten estämiseksi.

Irlantilaisten ylivoimainen enemmistö  kannatti  maansa tiukan aborttikiellon kumoamista toukokuun 2018 kansanäänestyksessä. Aborttioikeuden puolesta kampanjoineet naiset riemuitsivat Dublinin keskustassa ja moni ajatteli, että asia on sillä selvä.
 Maassa, jossa raskaudenkeskeytyksestä on saattanut seurata jopa vankilatuomio, käytäntöjen muuttaminen ei kuitenkaan ole niin yksinkertaista kuin luulisi.
 Hallitus vei uuden aborttilain vauhdikkaasti läpi Irlannin  parlamentissa  ja presidentti  vahvisti  sen ennen joulunpyhiä. Irlannin terveydenhoitojärjestelmä alkoi hoitaa abortteja vuoden alusta, mutta läheskään kaikki sairaalat ja lääkärit eivät ole vielä valmiita uusiin käytäntöihin.
 Vain yhdeksän synnytyssairaalaa – Irlannin 19:stä – ja muutama yksityinen klinikka on ilmoittanut voivansa aloittaa aborttien tekemisen tammikuussa.
 Abortti on vahvasti mielipiteitä jakava asia Irlannissa. Will Oliver / EPA
 Irlannin 4 000:sta yleislääkäristä vain 165 on ilmoittanut olevansa valmis tarjoamaan aborttipalveluja eli käytännössä lääkkeen avulla tehtävää raskaudenkeskeytystä.
 Abortin vastustajien tunteet käyvät kuumina. Hallitus  suunnittelee erityisten turvavyöhykkeiden perustamista  sairaaloiden ja klinikoiden ympärille abortinvastaisten mielenosoitusten estämiseksi.
 Lääkäreitä arveluttavat käytännön ongelmat
 Keskiviikkona Irlannissa aloitti  toimintansa uusi, epätoivotuissa raskausasioissa palveleva, laajasti mainostettu  neuvontapuhelin . Tarkoitus on, että aborttia harkitseva soittaa ensin neuvontapuhelimeen, josta hänet ohjataan lähimmälle lääkäriasemalle tai sairaalaan.
 Hallitus uskoo, että sairaaloita ja lääkäreitä on toistaiseksi riittävästi. Terveysministeri  Simon Harrisin  mukaan palvelun kehittyminen vie jonkun verran aikaa.
 – Mukaan lähteneiden lääkäreiden määrä, 165, on tuntuvasti pienempi kuin odotimme, sanoo Irlannin yleislääkäreitä edustavan  ICGP-järjestön  lääketieteellinen johtaja  Tony Cox .
 Hänen mukaansa lääkäreitä arveluttavat erityisesti järjestelmän käytännön ongelmat. Epäselvyyksiä on monilla paikkakunnilla vielä esimerkiksi siitä, mihin sairaaloihin yleislääkärit voivat lähettää potilaita eteenpäin tai miten ultraäänikuvaus järjestetään.
 – Lääkärit haluavat nyt varmistua siitä, että kaikki on järjestyksessä, ennen kuin he lupautuvat mukaan. Mutta uskomme, että määrä tästä vielä kasvaa, Cox sanoo.
 Liki totaalikiellosta keskitielle
 Irlannin aborttilaki oli vielä viime vuonna yksi maailman tiukimmista. Abortti oli sallittu vain, jos raskaana oleva oli välittömässä hengenvaarassa. Edes raiskaus tai insesti ei ollut riittävä syy.
 Laki johti käytäntöön, jossa joka vuosi tuhannet irlantilaisnaiset  matkustivat abortin takia Britanniaan  tai tilasivat niin sanottuja aborttipillereitä internetin kautta.
 Aborttioikeuden kannattajia Dublinissa toukokuussa 2018. Aidan Crawley/EPA
 Nyt uuden lain nojalla raskaana oleva nainen voi halutessaan saada abortin Irlannissa 12. raskausviikkoon asti. Yhdeksänteen raskausviikkoon asti raskaus voidaan keskeyttää yleislääkäriltä saatavilla lääkkeillä ja 9.–12. raskausviikon aikana sairaalassa.
 Yli 12 viikkoa kestäneen raskauden keskeyttäminen on uudessakin laissa sallittu vain poikkeustapauksissa.
 Lakiin sisältyy kolmen vuorokauden harkinta-aika, jota aborttioikeuden puolesta kampanjoineet järjestöt ovat kritisoineet. Niiden mukaan harkinta-ajalle ei ole lääketieteellisiä perusteita.
 Abortin vastustajat puolestaan pitävät uutta lakia aivan liian lepsuna. Irlannin vaikutusvaltaisen katolisen kirkon edustajat ovat käyttäneet huolestuneita puheenvuoroja.
 Neljännes lääkäreistä abortin vastustajia
 Lääkärijärjestö ICGP:n jäsenilleen viime vuonna tekemän nettikyselyn mukaan irlantilaislääkäreistä 43 prosenttia koki tarvitsevansa aborttiasiassa vielä lisää aikaa, resursseja ja koulutusta. 32 prosenttia irlantilaislääkäreistä oli periaatteessa valmis tarjoamaan potilaille aborttipalveluita.
 – Tässä joukossa on paljon nuoria lääkäreitä ja naislääkäreitä, Tony Cox kertoo.
 Mutta 25 prosenttia vastustaa aborttia, eikä haluaisi olla asian kanssa missään tekemisissä.
 Uudessa järjestelmässä aborttia tarvitseva ohjataan neuvontapuhelimesta sellaisen lääkärin vastaanotolle, joka on lupautunut hoitamaan abortteja ja allekirjoittanut asiasta sopimuksen.
 – Näin potilas ei joudu tekemisiin sellaisen lääkärin kanssa, joka ei ole valmis häntä auttamaan. Ja samalla muut lääkärit eivät joudu kiusallisiin tilanteisiin, Cox selvittää.
 Hänen mukaansa uusi laki takaa lääkäreille omantunnonvapauden. Jos lääkäri ei halua hoitaa abortteja, hänen ei tarvitse sitä tehdä.
 Mutta potilaat pitää silti ohjata eteenpäin.
 Ei täysin uusi asia
 Irlannin sairaaloissa ja lääkäriasemilla käydään lähikuukausina joka tapauksessa melko lailla keskustelua abortista. Uudet käytännöt on käytävä läpi paitsi lääkärien myös sairaanhoitajien ja muun henkilökunnan kanssa.
 – Tämä on suuri muutos, Cox myöntää.
 Mutta täysin uudesta asiasta ei tietenkään ole kyse.
 – Kaikki irlantilaislääkärit ovat joutuneet tekemisiin potilaiden kanssa, jotka ovat tehneet abortin Britanniassa tai tilanneet pillereitä netistä. On hoidettu komplikaatioita, verenvuotoa, huolia ja murheita.
 Cox uskoo, että uuden systeemin käytännön ongelmat järjestyvät. Tärkeintä on, että aborttia tarvitseva voi nyt hoitaa asian kotimaassaan.
 – Se, että aborttia varten piti matkustaa ulkomaille, oli monen lääkärin mielestä silkkaa hurskastelua.
 Lisää aiheesta:
 Miksi aikuinen tekee abortin? Viisi naista kertoi meille syynsä — "Se oli surullinen hetki, kun raskaustesti näytti positiivista"

Abortista tuli Irlannissa laillinen, mutta käytännössä sen suostuu tekemään vain kourallinen lääkäreitä


Summary: Viron vapaussodassa taisteli tuhansia suomalaisia vapaaehtoisia. Yksi heistä oli pohjalainen viiden lapsen isä Aukusti Tuominen, joka katosi jäljettömiin ja unohtui sadaksi vuodeksi.

TALLINNA  Virolaisille vuosina 1918–1920 käyty vapaussota on samanlainen suuri kertomus kuin talvisota suomalaisille: pieni maa taisteli itsenäisyytensä puolesta ylivoimaiselta vaikuttavaa vastustajaa, Neuvosto-Venäjää vastaan.
 Loppuvuodesta 1918 tilanne näytti jo toivottomalta. Bolshevikit olivat edenneet aivan Tallinnan edustalle. Viro pyysi apua ulkomailta.
 Suomessa reagoitiin nopeasti. Vaikka Suomen oma sisällissota oli vasta päättynyt, Suomi perusti joulukuussa 1918 Viron Avustamisen Päätoimikunnan, joka värväsi vapaaehtoisia auttamaan virolaisia heimoveljiä.
 Viron vapaussodan aikaisen panssariauton kopio Tallinnassa maaliskuussa 2018. AOP
 Ensimmäiset suomalaiset vapaaehtoiset tulivat apuun 30. joulukuuta vuonna 1918. He saapuivat Tallinnan satamaan Tarmo-jäänmurtajalla ja heidät otettiin vastaan juhlallisesti.
 Viron vapaussota ja suomalaiset Viro julistautui itsenäiseksi 24. helmikuuta 1918, mutta oli Saksan joukkojen miehittämänä marraskuuhun 1918 asti. Saksalaisten lähdettyä Neuvosto-Venäjän puna-armeija hyökkäsi Viroon vuoden 1918 lopulla ja eteni Tallinnan lähelle. Suomalaisten ensimmäinen vapaaehtoisjoukko tuli 30.12.1918 ja auttoi kääntämään sotaonnen. Narva vallattiin takaisin. Ensimmäisessä vapaaehtoisjoukossa oli yli 1 100 miestä. Narvan jälkeen se oli reservissä ja kotiutettiin maaliskuussa. Toinen suomalainen vapaaehtoisjoukko "Pohjan pojat" tuli 20.1.1919 Tarttoon yli 2 100 miehen vahvuisena. Pohjan pojat taistelivat helmi- ja maaliskuussa Etelä-Virossa ja Pohjois-Latviassa. Useimmat kotiutettiin huhtikuun alussa. Viron vapaussota jatkui koko vuoden 1919 puna-armeijaa ja välillä myös Baltiassa olevia saksalaisjoukkoja vastaan.
 Satamassa oli vastassa Viron silloinen presidentti  Konstantin Päts , ja sieltä suomalaisjoukko eteni Porilaisten marssin soidessa Pietarintorille eli nykyiselle Vapaudenaukiolle kuulemaan tervetuliaispuhetta.
 Eteläpohjalainen heimosoturi
 Yksi vapaaehtoisista oli isokyröläinen  Aukusti Tuominen , 33-vuotias muonamies ja viiden lapsen isä.
 Tuomisesta tuli ensimmäinen Viron vapaussodan suomalaisuhri. Hän kaatui Kosun kylässä punaisia vastaan järjestetyllä tiedusteluretkellä 5. tammikuuta 1919 ehdittyään olla Virossa vasta viikon.
 Tuomisen ruumis löydettiin seuraavana päivänä ilman varusteita ja henkilöpapereita.
 Koska tiedusteluryhmän jäsenet eivät tunteneet vielä toisiaan hyvin ja koska heillä oli kiire jatkaa retkeään, Tuominen unohdettiin. Nopealla aikataululla Suomesta Viroon lähetetyistä sotilaista ei myöskään ehditty pitää kunnolla kirjaa.
 Tuominen haudattiin Pohjois-Virossa sijaitsevalle Kuusalun hautausmaalle ”tuntemattomana suomalaisena vapaaehtoisena”.
 Kolmen vuoden kuluttua miehensä kuolemasta Tuomisen vaimo  Sanna Tuominen  julkaisi lehti-ilmoituksen, jossa hän ilmoitti olevansa vapaa miehestään, jos tämä ei tulisi kotiin viimeistään vuoden ja yhden päivän kuluttua.
 Aukusti Tuominen ei koskaan tullut kotiin eikä hänestä kuultu mitään lähes sataan vuoteen.
 Viron vapaussodassa kuoli pitkälti toistasataa suomalaista. Erityisen verisiä olivat Etelä-Viron taistelut. Silja Massa / Yle
 Tänään Aukusti Tuominen sai vihdoin omaa nimeään kantavan muistokiven Kuusalun hautausmaalla.
 Muistokiven paljastustilaisuuteen osallistui Viron ylintä valtionjohtoa, Suomen ja Viron puolustusvoimien edustajia, historiantutkijoita, Suomen puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) sekä Viron puolustusministeri  Jüri Luik .
 Isovaarin salaisuus selvisi, osittain
 Paikalle oli saapunut myös Aukusti Tuomisen tyttärenpojanpoika  Heikki Knookala  Isostakyröstä.
 Knookala sai tietää sata vuotta sitten kadonneen isoisoisänsä kohtalosta vasta marraskuussa.
 – Luulimme vuosikausia, että isovaari oli lähtenyt Amerikkaan, kuten monet tuohon aikaan, Heikki Knookala sanoo.
 Tuomisen jäljille päästiin ensimmäisen kerran vuonna 2013, kun virolainen Vapaussodan historiaseura alkoi tehdä kirjaa sodassa ansioituneiden Vapaudenristi-kunniamerkin saaneista sotilaista. Kirjan tekijät huomasivat, että yksi kunniamerkin saanut suomalainen oli kadonnut.
 Aukusti Tuomisen tyttärenpojanpoika Heikki Knookala ja hänen puolisonsa Terhi Knookala sekä puolustusministeri Jussi Niinistö. Silja Massa / Yle
 Knookala kertoo saaneensa tekstiviestin isovaarista Suomen Viron-suurlähetystön lehdistöneuvokselta,  Hannele Valkeeniemeltä .
 – Minulla ei ollut mitään käsitystä koko asiasta aikasemmin. Suvunkin tunteista päällimmäisin on hämmästys.
 – Uutinen on herättänyt uudenlaista kiinnostusta sukututkimusta kohtaan. Minusta on hyvä, että asia saadaan nyt päätökseen. Sotareissu on nyt ohi ja tiedämme vihdoin, missä Aukusti on, sanoo Knookala.
 Lähtömotiivina ehkä kosto, heimorakkauskin
 Heikki Knookala ei osaa sanoa, mikä isoisoisän aikoinaan Viroon veti ja miksi hän jätti Suomeen viisi lastaan ja raskaana olevan vaimonsa.
 Yksi syy saattaa Knookalan mukaan olla kosto. Punaiset olivat tappaneet Aukusti Tuomisen isoveljen Suomen sisällissodassa ja Knookala uskoo, että isovaarin venäläisviha oli kovaa.
 Toinen syy saattaa löytyä Suomen ja Viron välisestä heimohengestä, joka oli noihin aikoihin vahva. ”Veljiä täytyy auttaa!” julisti Suomen valtionjohtaja  P. E. Svinhuvudkin  sata vuotta sitten.
 Pelkkä heimorakkaus ei kuitenkaan selitä sitä, miksi Suomi lähetti miehiään taistelemaan Viroon. Suomi pelkäsi myös omasta puolestaan. Jos bolshevikit olisivat vallanneet Viron, he olisivat saattaneet ennen pitkää yrittää levittäytyä myös Suomeen.
 Rahakin saattoi houkutella Heikki Knookalan isoisoisää, sillä Viron valtio maksoi sotilaille kolmesataa markkaa kuukaudessa.
 Knookalan suvussa isoisoisän Viroon-lähdöstä ei ole puhuttu koskaan.
 – Luulen, että sisällissodan haavat estivät sukulaisiani puhumasta siitä. Ja myöhemmät sukupolvet eivät sitten enää tienneet asiasta, Knookala sanoo.
 Vapaaehtoiset valmistelevat lääke- ja sidontatarpeita Viroon taistelemaan lähteneille suomalaisille Helsingissä. Eric Sundström
 Suomen osa Viron sodassa tunnetaan heikosti
 Viron vapaussotaan osallistui yhteensä noin 3 700 suomalaista vapaaehtoista, joista ainakin 190 kuoli. Heidän tarinansa tunnetaan heikosti, sillä YYA-aikana heitä ei ollut sopivaa muistella, sanoo Suomen puolustusministeri Jussi Niinistö.
 Maailmansotien välillä sen sijaan Viron vapaussodasta liikkui Niinistön mukaan suomalaisia mairitteleva uskomus:
 – Silloin oli liikkeellä jopa legenda, että suomalaiset vapauttivat Viron. Se oli tietenkin liioittelua, mutta kyllä suomalaiset antoivat kipinän ja uskoa virolaisille vapautustaistelun voitokkaaseen loppuun saattamiseen.
 Suomalaisten rooli Viron vapaussodassa oli kuitenkin merkittävä, sillä juuri samoihin aikoihin, kun suomalaiset vapaaehtoiset tulivat apuun, taisteluissa tapahtui käänne.
 Virolaiset joukot onnistuivat pysäyttämään vihollisen etenemisen vuoden 1919 ensimmäisellä viikolla, ja ensimmäinen suomalainen vapaajoukko, johon myös Aukusti Tuominen kuului, onnistui valtaamaan Narvan kaupungin takaisin virolaisille.
 Toinen, suurempi suomalaisosasto, niin kutsutut Pohjan pojat, olivat puolestaan mukana Etelä-Viron vapauttamisessa. Heidät tunnetaan hieman ensimmäistä suomalaista vapaajoukkoa paremmin.
 Niinistön mukaan Viron vapaussodassa syntyi suomalais-virolainen aseveljeys. Se ilmenee paitsi materiaaliyhteistyönä, myös yhteistyönä rauhanturvaoperaatioissa:
 – Toteutamme sitä tänäkin päivänä esimerkiksi Libanonissa Unifilin rauhanturvaoperaatiossa, jossa virolainen joukkue toimii osana suomalaista kokoonpanoa.

Suomalainen tuntematon sotilas sai viimein muistomerkin Virossa – sata vuotta kuolemansa jälkeen


Summary: Amerikkalaiset poptähdet julkaisivat kesällä musiikkivideon, joka on kuvattu museon kuuluisimpien teosten äärellä.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Pariisin Louvre-museossa vieraili viime vuonna ennätykselliset 10,2 miljoonaa kävijää. Nousu on huima vuoteen 2017 verrattuna, jolloin taidetta kävi ihastelemassa 8,1 miljoonaa museovierasta.
 Museo rikkoi viime vuonna oman ennätyksensä ja mikään muu museo ei ole koskaan yltänyt samanlaiseen kävijämäärään,  kertoo uutistoimisto Reuters .
 Louvren vetovoimaa lisäsi etenkin se, että amerikkalainen muusiikkopariskunta  Beyoncé  ja  Jay-Z  julkaisi kesällä museossa kuvatun musiikkivideon. Videossa he esiintyvät kuuluisimpien teosten kuten Mona Lisan ja Milon Venuksen edessä.
 APES**T -nimisen kappaleen  video on katsottu YouTubessa  jo lähes 150 miljoonaa kertaa.
 – On hienoa nähdä, että nämä amerikkalaiset artistit, jotka ovat tämän päivän luovia taiteilijoita, ovat kiinnostuneita klassisen taiteen ja arkeologian museosta, iloitsee Louvren johtaja  Jean-Luc Martinez .
 Maailman suosituimman museon, Louvren, edellinen kävijäennätys on vuodelta 2012, kun vierailijoita oli 9,7 miljoonaa. Tuolloin museossa avattiin islamilaisen taiteen osasto ja vaihtuvissa näyttelyissä oli esillä  Leonardo da Vincin  ja  Rafaelin  teoksia.
 Pariisissa marraskuussa 2015 tapahtunut terrori-isku vähensi turistien määrää kaupungissa, mutta nyt vierailijoiden määrä on lähtenyt jälleen nousuun. Louvren kävijöissä tämä näkyi 25 prosentin kasvuna.
 Louvressa vuosittain vierailevista kolme neljäsosaa on ulkomaalaisia. Heistä puolitoista miljoonaa on amerikkalaisia ja miljoona kiinalaisia.
 Lue myös:   Pariisin Louvre-museoon pääsee kerran kuussa ilmaiseksi - Museoon houkutellaan erityisesti lapsia ja nuoria perheidensä kanssa

Pariisin Louvre-museo keräsi viime vuonna ennätysyleisön – apuna Beyoncé ja Jay-Z


Suomalainen postimerkki on valittu maailman parhaaksi kansainvälisessä gaalassa. Valinta tehtiin  espanjalaisessa  Nexofil the 2017 Best Stamps of the World -kilpailussa.
 Voitokkaassa postimerkissä on  Jari Hakalan  ottama kuva, joka kantaa nimeä  Pilviä saaristossa . Postimerkin on suunnitellut  Stiina Hovi  ja se kuuluu  Tyynen rauhallisesti  -postimerkkisarjaan. Asiasta kertoo  Svenska Yle .
 Samainen postimerkki valittiin Suomen  kauneimmaksi  vuonna 2017. Kuva on otettu kauniina kesäpäivänä Nauvosta, kun pilvet ja saaret heijastuvat veteen.
 Kansainväliseen tuomaristoon kuului filatelisteja eli postimerkkeilijöitä 37 maasta. Tuomariston mielestä postimerkki kuvastaa hienolla tavalla suomalaisen luonnon rauhaa.
 Suomalaiset postimerkit ovat sijoittuneet kolmen kärkeen kansainvälisissä kilpailuissa aiemminkin. Esimerkiksi Lumilinna-postimerkki valittiin  Euroopan parhaaksi  vuonna 2017 ja iisalmelaisen harrastajakuvaajan kuvaan perustuva Jääkide-postimerkki valittiin vuoden 2016 maailman  toiseksi parhaaksi  postimerkiksi.

Suomen kaunein on nyt myös maailman paras postimerkki


Summary: Aiemmin Pelosi toimi puhemiehenä vuosina 2007–2010.

Kalifornialainen demokraattipoliitikko  Nancy Pelosi  äänestettiin torstaina odotetusti Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemieheksi vuosiksi 2019–2020.
 Edustajainhuoneessa on 235 demokraattia, 199 republikaania ja yksi paikka yhä auki. Pelosi sai 220 ääntä ja republikaanien ehdokas  Kevin McCarthy  192 ääntä. Loput äänistä jakaantuivat muille ehdokkaille.
 78-vuotias Pelosi on erittäin kokenut poliitikko. Hänet valittiin marraskuun vaaleissa 17. kaudelle Kalifornian kongressiedustajana.
 Aiemmin hän oli edustajainhuoneen puhemiehenä jo vuosina 2007–2010. Pelosi on ainoa nainen, joka on toiminut tehtävässä. Hän on myös toiminut demokraattien ryhmänjohtajana yhteensä 12 vuotta.
 Demokraatit ottivat tänään vallan Yhdysvaltain edustajainhuoneessa.
 Lue myös:
 Kuka on Nancy Pelosi? Yhdysvaltojen todellinen ensimmäinen nainen on taas vahvoilla maan kolmanneksi tärkeimpään poliittiseen pestiin

Nancy Pelosi valittiin edustajainhuoneen puhemieheksi Yhdysvalloissa


Summary: Edellisessä vertailussa Finnair sijoittui sijalle kuusi.

Asiantuntijoiden mukaan suomalainen Finnair oli maailman turvallisin lentoyhtiö vuonna 2018, kertoo saksalainen  Frankfurter Allgemeine -lehti .
 Lehden mukaan seuraavaksi turvallisimmat lentoyhtiöt olivat singaporelainen Scoot ja norjalainen Norwegian.
 Lentoyhtiöiden turvallisuutta arvioivat Airliner Crash Data Evaluation Centre eli Jacdec ja ilmailulehti Aero International. Tilasto julkaistiin torstaina Hampurissa.
 Vertailussa on tarkasteltu maailman sataa suurinta lentoyhtiötä. Vuonna 2017 ykkössijalla oli Yhdistyneiden arabiemiirikuntien Emirates. Finnair oli kuudes.
 Suomessa asiasta kertoi ensin  Iltalehti .

Saksalaislehti: Finnair on maailman turvallisin lentoyhtiö


Summary: Pohjois-Norjassa keskiviikosta lähtien kadoksissa olleen nelikon etsintöjä on määrä jatkaa huomenna.

Pohjois-Norjassa sekä ambulanssihelikopteri että armeijakopteri ovat joutuneet keskeyttämään kolmen suomalaisen ja yhden ruotsalaisen etsinnät huonon sään vuoksi.
 Tromssan alueen poliisi kertoo, että etsintöjä on määrä jatkaa heti aamulla.
 Poliisin mukaan maassa etsintöjä ei päästä edelleenkään tekemään korkean lumivyöryriskin vuoksi.
 Kadonnut nelikko nähtiin viimeksi keskiviikkona iltapäivällä. Tuolloin he olivat matkalla Blåbärfjelletin huipulle Paatsivuonossa Tromssan alueella.
 Norjalaisen TV 2 -kanavan mukaan kadonneiden omaisia on saapunut Tromssaan.
 Poliisi arvioi torstaina, että kadonneiden löytämisestä hengissä on vielä toivoa. Aika on kuitenkin käymässä vähiin.
 Hyvin alueen tunteva ja vapaalaskua harrastava  Jarkko Henttonen  arvioi aiemmin päivällä Ylen uutisille, että nelikon eloonjäämismahdollisuudet ovat huonot. Jo yksi tunti lumimassojen alla vähentää mahdollisuuksia merkittävästi.
 Poliisi on hälyttänyt etsintöjä varten omien voimien lisäksi 30–40 vapaaehtoista, Norjan Punaisen Ristin väkeä, armeijan henkilökuntaa ja pelastuskoiria.
 Aiheesta lisää:
 Helikopter søker i skredområdet i kveld – fortsatt for farlig for bakkesøk etter de savnede
 Forsøk på å søke med helikopter mislykket

Etsintähelikopterit joutuivat taas keskeyttämään Norjassa kadonneiden etsinnät – omaisia saapunut Tromssaan


Summary: Nauvon pohjoispuolella etsintöihin osallistuvat muun muassa Rajavartiolaitoksen valvontalentokone ja meripelastuksen helikopteri.

Yksi ihminen on joutunut yli laidan Baltic Princess -laivalta Turunmaan saaristossa, kertoo Länsi-Suomen merivartiosto.
 Tapahtumapaikka on Nauvon pohjoispuolella laivaväylällä. Paikalle on hälytetty useita yksiköitä, ja etsinnät ovat käynnissä.
 Paikalla on muun muassa Rajavartiolaitoksen valvontalentokone, meripelastuksen helikopteri ja Nauvon merivartioaseman partiovene, Länsi-Suomen merivartiosto kertoo.
 Ilmoitus yli laidan joutuneesta tuli hieman ennen kello 18:aa. Tapauksesta uutisoi aiemmin  Iltalehti .

Yksi ihminen joutunut yli laidan Baltic Princessiltä Turunmaan saaristossa


Summary: Eduskunnan puhemiehen Paula Risikon (kok.) mielestä rikoksiin syyllistyneet pitäisi tarvittaessa lähettää myös takaisin kotimaihinsa, jos he ovat Suomessa kansallinen uhka.

Eduskunnan puhemies Paula Risikko (kok.) haluaa helpottaa rikoksiin syyllistyneiden oleskeluluvan saajien poistamista Suomesta. Risikon mukaan lakeja tulisi kiristää. Risikko kertoi kannastaan TV1:n Ykkösaamun haastattelussa.
 Risikon mukaan on itsestään selvää, että hädänalaisessa asemassa olevia autetaan.
 – Mutta valitettavasti tämä järjestelmä, ja Suomi ei ole mikään poikkeus, antaa mahdollisuuden myös siihen, että järjestelmää myös käytetään väärin.
 Risikon mielestä käytössä pitäisi olla kaikki keinot, jotta väärinkäytöksiä ei tulisi.
 – Meillä pitää olla mahdollisuus myös purkaa esimerkiksi päätöksiä siitä, että on annettu oleskelulupa. Jopa pysyviä oleskelulupia pitää pystyä purkamaan.
 "Lakiin lisättävä kansallinen uhka"
 Risikon mukaan tämä vaatii nykyisen lainsäädännön vahvistamista.
 – Sinne tulisi lisätä esimerkiksi kansallinen uhka, joka sieltä puuttuu. Jos ihminen on kansallinen uhka, niin hänen oleskelulupansa pitää pystyä purkamaan
 Risikon mukaan lisäys tarvitaan koska nykyisin pysyvä oleskelulupa on hyvin vaikea purkaa.
 – Tiedän, että tämä on hyvin vaikea aihe, mutta tämä Oulun tapaus on erittäin järkyttävä. Aina rikokset ovat järkyttäviä, mutta kun se kohdistuu lapsiin ja alaikäisiin, se on järkyttänyt koko Suomea.
 Risikon mielestä tällaisia tekoja tulisi kyetä ennalta ehkäisemään, mutta kaikkea ei pystytä estämään.
 – Mutta pitää muistaa, että näistä seuraa rangaistus. Se pitää olla tiedossa niille, jotka halajaa Suomeen.
 – Näistä rikoksista rangaistaan ja tarvittaessa myös lähetetään takaisin kotimaahan. Nämä pitää ymmärtää, koska Suomessa pelataan Suomen lainsäädännön mukaisesti.
 Risikko oli lauantaina TV1:n Ykkösaamun kevätkauden ensimmäisen lähetyksen vieraana.

Puhemies Paula Risikko: Rikollisten pysyviä oleskelulupia pystyttävä purkamaan – rikollinen voi olla kansallinen uhka


Summary: Eurooppalaiset elävät yhä vanhemmaksi. Joka kolmas EU-maa on sitonut eläkeiän noston eliajan kehittymiseen.

Tulevaisuudessa yhä useampi eurooppalainen jatkaa työelämässä liki 70-vuotiaaksi. Eläkeiät nousevat halki mantereen, koska hallitukset yrittävät varautua vanhusten määrän ja eläkemenojen kasvuun.
 Joka kolmas eurooppalainen on yli 65-vuotias vuonna 2060.
 Länsi-Euroopassa jäädään tällä hetkellä eläkkeelle keskimäärin 65-vuotiaana. Itäisessä Euroopassa eläkkeelle pääsee edelleen hieman aikaisemmin, mutta nyt sielläkin ollaan nostamassa eläkeikiä.
 Espanja, Tanska, Saksa ja Ranska ovat jo päättäneet vanhuuseläkeiän nostamisesta 67 vuoteen. Britanniassa ja Irlannissa tavoitteeksi on asetettu 68 vuoden ikä.
 Nämä muutokset tapahtuvat pääosin vuosien 2020 ja 2030 välillä.
 Eläketurvakeskuksen asiantuntijan  Mika Vidlundin  mukaan eläkeiän nostamisen taustalla on huoli yhteiskunnan huoltosuhteen heikkenemisestä. Huoltosuhteella tarkoitetaan työvoiman ulkopuolella olevien ihmisten, kuten lasten ja vanhusten, määrää suhteessa työkykyiseen väestöön.
 Eurooppalaiset elävät koko ajan pidempään, mutta saavat vähemmän lapsia.
 – Maksajia on tulevaisuudessa entistä vähemmän. Huoltosuhteeseen voi vaikuttaa monin tavoin, mutta eläkeiän nostaminen on tehokas ja suoraviivainen toimi, Vidlund sanoo.
 Miesten ja naisten eläkeiän erotessa on käytetty keskiarvoa. Luvut on pyöristetty lähimpään vuoteen. Yle Uutisgrafiikka
 Tanskassa eläkevuosien määrä on vakioitu
 Noin joka kolmas EU-maa on sitonut eläkeiän tilastolliseen eliniänodotteeseen. Muun muassa Alankomaissa, Italiassa, Kreikassa, Portugalissa, Kyproksella ja Slovakiassa ihmisen eläkeikä määräytyy hänen sukupolvensa keskimääräisen eliniän perusteella.
 Täsmällinen laskentamalli vaihtelee maittain.Tanskassa eläkeikää nostetaan periaatteessa vuodella, kun eliniänodote nousee vuodella.
 Tanskassa eläkeikä on tilastollisesti vakioitu kestämään keskimäärin 14 ja puoli vuotta.
 – Kaava on yksinkertainen. Tanskassa katsotaan 60-vuotiaan ihmisen eliniänodote ja siitä vähennetään 14,5 vuotta. Tästä saadaan eläkeikä. Tällä kaavalla laskettuna vuonna 2030 eläkeikä Tanskassa tulisi olla periaatteessa 69 vuotta.
 Käytännössä eläkeikä ei kuitenkaan nouse aivan näin jyrkästi.
 – Vuonna 2030 Tanskan eläkeikä on 68 vuotta, koska eläkeikää voi nostaa määrätyin rajoituksin. Eläkeiän nostoa on hallituksen toimesta pyritty nopeuttamaan, mutta näille suunnitelmille ei ole tullut parlamentaarista tukea, Vidlund jatkaa.
 Luvut koskevat pakollista eläkeikää. Työntekijän on mahdollista jäädä ennenaikaiselle eläkkeelle. Osassa valtioista naisten ja miesten pakollinen eläkeikä eroaa. Luvut on pyöristetty lähimpään vuoteen. Kyseessä on lainsäädäntöön perustuva ennuste, joka voi muuttua. Yle Uutisgrafiikka
 Puola perui eläkeiän noston
 Euroopassa Puola ja Sveitsi eivät ole nostaneet eläkeikää.
 Puolassa oli jo kertaalleen sovittu eläkeiän nostosta 67 vuoteen, mutta valtaan päässyt konservatiivinen Laki- ja oikeuspuolue PiS perui uudistuksen vaalilupauksensa mukaisesti.
 Puolalaiset miehet pääsevät nykyään eläkkeelle 65 vuoden iässä, naiset täytettyään 60.
 – Miesten ja naisten eri eläkeiät ovat itäeurooppalainen perinne, joka on nyt väistymässä, Vidlund sanoo.
 Sveitsissä eläkeuudistuksesta järjestettiin kansanäänestys syksyllä 2017. Yksi osa laajasta paketista oli eläkeiän nostaminen. Ota tai jätä -äänestyksessä kansa päätti hylätä koko uudistuksen.
 Myös Ruotsissa eläkeiän nostaminen on osoittautunut haastavaksi. Eläkeiän alarajaa on nyt esitetty nostettavaksi kolmella vuodella 64 vuoteen.
 Ruotsissa on kuitenkin mahdollista jäädä työmarkkinaeläkkeelle jo 55-vuotiaana, joskin harva käyttää hyväkseen tätä mahdollisuutta.
 – Työmarkkinaeläkepuoli kattaa noin 90 prosenttia palkansaajista. Ruotsi on tiivistänyt kolmikantayhteistyötä ja muun muassa tästä eläkeiän nostosta on käynnissä erilliset neuvottelut työmarkkinajärjestöjen kanssa, Vidlund kertoo.
 Lue lisää:
 Lisää maahanmuuttoa? Ikäihmiset pois laitoksista? Naiset töihin? Euroopan nuorin väestökin etsii ratkaisuja ikääntymiseen
 Venäläiset arvostavat hyvinvointia aiempaa enemmän, suurvalta-asemaa vähemmän – "En usko, että sukupolveni tällä menolla elää eläkeikään asti"
 Suomi pääsi mitalisijojen tuntumaan kansainvälisessä eläkevertailussa – Tanska pitää ykköspaikkaa
 Haaveiletko eläkkeestä? Katso laskurista, milloin eläke alkaa ja kauanko se kestää

Harmaantuvat eurooppalaiset painavat yhä vanhemmaksi töitä – Puola ja Sveitsi pyristelevät vastavirtaan


Summary: Parhaimmillaan Suomessa myytiin vuodessa viisi miljoonaa videokasettia, kunnes niistä tuli ongelmajätettä.

VHS-kotivideonauhurien myynti käynnistyi Suomessa lähes 40 vuotta sitten, helmikuussa 1979. Juhlavuoden kunniaksi  Veli-Matti Heinisuo  on koonnut Parkanoon kolmipäiväisen VHS-näyttelyn. Se on esillä ainoastaan loppiaisviikonlopun ajan.
 Parkanolaisen marketin alakerta pursuaa VHS-nauhureita ja videokasetteja. Täpötäynnä olevien hyllyjen keskellä hyörii punaposkinen mies, joka on silmin nähden innostunut pitkän työn huipennuksesta.
 – Olen syntynyt vuonna 1964, ja kallis VHS-nauhuri tuli ostettua heti ajokortti-ikäisenä, vaikka raha oli tiukassa. On surullista, kun vanhoja laitteita heitetään nyt vaivihkaa pois hienon tekniikan tieltä. Yritän omalta osaltani säilyttää niitä.
 Veli-Matti Heinisuo kiersi puolitoista vuotta ympäri Suomen keräämässä näyttelyn materiaalia niin kodeista kuin kirjastoistakin. Näyttelyn kokoamisessa meni koko viime syksy. VHS-keräily on vienyt aikaa ja ajokilometrejä, mutta muuten on menty pääosin nollabudjetilla.
 – Joidenkin tavaroiden kohdalla olen saattanut raottaa kukkaroa. Sellainen on esimerkiksi VHS-nauhuri, jossa on langallinen kaukosäädin. Kyse on kumminkin oikeastaan ongelmajätteen keräämisestä.
 Videonauhuri oli 1980-luvun menestystuote
 Parhaimmillaan Suomessa myytiin vuodessa viisi miljoonaa videokasettia. VHS oli 1980-luvun ja 1990-luvun menestystuote, kunnes DVD syrjäytti sen.
 Parkanon VHS79-näyttelyssä on esillä yli sata VHS-laitetta ja noin tuhat VHS-kasettia. Ne ovat löytäneet tiensä miehen kokoelmiin muun muassa puskaradion avulla.
 – Kuulin vinkin kautta, että Tikkurilan musiikkikirjaston alakerrassa Vantaalla on noin 350 VHS-kasettia. Kun ajoin Transitilla paikalle, kävi ilmi, että niitä olikin 500. Täällä on myös muun muassa Parkanon ja Kihniön kirjaston videokasetit, joista oltiin luopumassa.
 Tavaroista luovutaan ilolla
 Veli-Matti Heinisuo on kiertänyt lukemattomissa kodeissa ympäri maata keräämässä vanhoja laitteita ja kasetteja. Niitä on kannettu ”selkä märkänä” säkkikaupalla muun muassa ahtaiden rintamamiestalojen ullakoilta. Onpa joku innostunut virkkaamaan VHS-kasetin nauhoista kassinkin.
 – Ihmiset ovat olleet ilmiselvästi mielissään, kun tavarat eivät ole menneet hävitykseen, vaan ne tulevat vielä johonkin hyötykäyttöön. Näyttelyn jälkeen niitä ei enää trokata minnekään eteenpäin, eikä esimerkiksi täällä olevia nauhoja näytetä kenellekään.
 Intohimoiselle VHS-keräilijälle erityistä iloa tuottavat erityisesti ne tavarat, joita on vain yksi kappale. Esimerkiksi Kihniön kierrätyskeskuksesta löytyi Fischer-merkkinen edestä ladattava, mutta painonsa perusteella hyvinkin varhaisajan laite. Siisti kone lähti kaukosäätimineen saman tien miehen matkaan.
 VHS79-näyttely on esillä Parkanon K-supermarketin alakerrassa loppiaisviikonlopun ajan, ja sinne on vapaa pääsy. Veli-Matti Heinisuo aikoo jatkaa senkin jälkeen aineiston keräämistä ja ottaa mielellään vinkkejä vastaan. Ulkopuolinen saattaa sivusta seuratessaan pohtia, onko yhden miehen urakka pähkähullua työtä.
 – Olen itsekin toisinaan miettinyt sitä, kun olen milloin mistäkin narut suorina kantanut säkkikaupalla tavaraa ja välillä liukastellut. Mielekkyys tulee kuitenkin niistä hienoista hetkistä, kun on jonkin sellaisen laitteen kanssa tekemisissä, mitä ei ole koskaan nähnyt elämässään.

Veli-Matti Heinisuo seurasi sydän kylmänä, kun VHS-laitteita heitettiin pois: Aloitti Transitillaan ikimuistoisen pelastusurakan


Summary: Puolan pohjoisosassa syttyneen traagisen tulipalon syttymissyystä ei ole toistaiseksi tietoa.

Viisi teini-ikäistä tyttöä on saanut surmansa pakohuonepelissä sattuneessa tulipalossa Puolassa perjantai-iltana. Palossa loukkaantui lisäksi 25-vuotias mies, joka sai vakavia palovammoja.
 Tulipalo syttyi pakohuoneessa Koszalinin kaupungissa Pohjois-Puolassa. Palon syttymissyystä ei vielä ole tietoa.
 Puolan sisäministerin  Joachim Brudzinskin  mukaan kuolleet olivat 15-vuotiaita tyttöjä, jotka olivat juhlimassa syntymäpäivää. Brudzinski ohjeisti tarkastamaan kaikki Puolan yli tuhat pakohuonetta paloturvallisuuden osalta.
 Koszalinin pormestari on julistanut kaupunkiin surupäivän sunnuntaiksi.
 Pakohuoneet ovat suosittuja seikkailupelejä, joissa pelaajat pyrkivät tietyssä ajassa erilaisten tehtävien keinoin selvittämään tiensä ulos lukitusta tilasta.

Pakohuoneessa tulipalo – viisi teini-ikäistä kuollut


Summary: Kyselyn mukaan osa suomalaisista poistaisi lapsilisän ja päivähoito-oikeuden rokottamattomilta lapsilta.

Kansalaisista 43 prosenttia tekisi rokottamisesta kaikille pakollista, kertoo  Uutissuomalaisen teettämä kysely .
 Vastaajista 25 prosenttia on sitä mieltä, että rokottamiseen pitäisi ohjata esimerkiksi poistamalla rokottamattomilta lapsilta lapsilisä tai päivähoito-oikeus. 20 prosenttia vastaajista puolestaan kannattaisi taloudellisia kannusteita perusrokotuksesta huolehtineille perheille. Kannuste voisi olla esimerkiksi korvaus rokotuksista tai ylimääräisen lapsilisän myöntäminen.
 Selkeimmin rokotuspakon kannalla olivat yli 45-vuotiaiden ikäryhmät, joissa pakollisuutta kannatti noin puolet vastaajista.
 Joulukuun puolivälissä tehdyssä kyselyssä tuhannelle vastaajalle annettiin eri vaihtoehtoja siitä, mitä heidän mielestään tiettyjä vaarallisia tauteja kuten tuhkarokkoa vastaan rokottamisen eteen pitäisi tehdä.
 Tietoykkösen tekemän verkkokyselyn virhemarginaali on noin kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Lue myös:
 Yle selvitti: Enemmistö eduskuntaryhmien puheenjohtajista vastustaa rokotepakkoa – "Pakko lisää vastahankaisuutta"
 Opetusministeri Grahn-Laasonen esittää selvitystä: Rokottaminen lapsilisän ehdoksi – Italia sakottaa jo vanhempia

Uutissuomalaisen kysely: Pakkorokotuksille kannatusta


Summary: Tarkoituksena on keskittää käyttämättä jääneiden ilotulitteiden ampuminen yhteen ajankohtaan ja ratkaista käyttämättä jääneiden ilotulitteiden säilyttämisongelma.

Oulu-Koillismaan sekä Jokilaaksojen pelastustoimen alueilla saa tänään lauantaina ampua tunnin ajan ilotulitteita ilman erillistä lupaa, pelastuslaitokset kertovat.
 Tulitteet saa päästää taivaalle kello 19-20 välisenä aikana Pohjois-Pohjanmaan eteläosan 17 kunnassa sekä Oulu-Koillismaan pelastuslaitoksen alueella lukuun ottamatta Pudasjärven, Taivalkosken ja Kuusamon kuntia.
 Pelastuslaitosten mielestä on parempi ampua ilotulitteet turvallisesti pois, kuin jättää ne käyttämättä ja säilyttää asunnoissa.
 Jokilaaksojen ja Oulu-Koillismaan pelastuslaitokset antoivat uuden vuoden aattona aamupäivällä tiedotteen, jossa suositeltiin pidättäytymään vuodenvaihteen ilotulituksesta puuskaisen tuulen vuoksi.

Pohjois-Pohjanmaalla ammutaan tänään ilotulitteet taivaan tuuliin


Summary: Poliisi tutkii kuntoutusyksikössä syttyneen tulipalon syytä.

Seinäjoella evakuoitiin yöllä 17 henkilöä kuntoutusyksikön osastolta tulipalon takia, kertoo Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitos.
 Hätäkeskus sai ilmoituksen palosta Tervasviidassa, Kivistön kaupunginosassa, puoli yhden aikaan lauantain puolella.
 Palo syttyi asukashuoneessa, mutta ei aiheuttanut savuhaittoja suurempaa vahinkoa. Palopäällikkö  Hannu Purasen  mukaan sprinklerit sammuttivat palon lähes kokonaan ja pelastuslaitos viimeisteli sammutustyön.
 Purasen mukaan rakennuksesta evakuoitiin 17 ihmistä lähinnä savun takia. Tuuletuksen jälkeen asukkaat pääsivät myöhemmin takaisin huoneisiinsa.
 Palo ei aiheuttanut henkilövahinkoja. Poliisi tutkii palon syttymissyytä.

Seinäjoella evakuoitiin 17 ihmistä tulipalon takia


Summary: Talouskaaoksessa rämpivän Venezuelan presidentti Nicolas Maduro aloittaa ensi viikolla toisen presidenttikautensa.

Useat Amerikan maat ovat ilmoittaneet, etteivät aio tunnustaa  Nicolas Maduron  toista presidenttikautta Venezuelassa.
 Neljästätoista maasta koostuva niin sanottu Liman ryhmä vaatii, että Maduro luovuttaisi vallan parlamentille kunnes maassa voidaan pitää vapaat vaalit.
 Maduron on tarkoitus vannoa ensi viikolla virkavalansa ja aloittaa toinen kuusivuotinen presidenttikausi. Hänet valittiin toiselle kaudelle  toukokuun vaaleissa, joita oppositio boikotoi  ja joiden tulosta Liman ryhmä ei ole tunnustanut.
 Liman ryhmään kuuluu keskeisiä maita niin Etelä- kuin Pohjois-Amerikastakin, muun muassa Brasilia, Argentiina, Peru, Kolumbia, Meksiko ja Kanada.
 Venezuelan talousromahdus ja presidentti Maduron autoritaariset otteet ovat johtaneet levottomuuksiin ja maastapakoon. YK:n arvioiden mukaan yli kolme miljoonaa venezuelalaista on lähtenyt ulkomaille viime vuosien aikana.
 Lue myös:
 Kaaokseen vajonneessa Venezuelassa voi yhä elää kuin kuningas – juhlat vain on järjestettävä sähköaitojen takana
 Tuhannet pakenevat Venezuelasta Brasiliaan ja jäävät jumiin eristyneelle rajaseudulle – Onnekkaimpia pakolaisia lennätetään parempien työmahdollisuuksien äärelle
 Analyysi: Venezuelan kriisi syvenee päivä päivältä, eikä jatkokaudelle suuntaavan presidentti Maduron hallitsemasta maasta kannata odottaa hyviä uutisia

Venezuelan presidentti jää ilman useiden Amerikan valtioiden tukea


Summary: Irlantilainen halpalentoyhtiö Ryanair keskittää Suomen lentojaan Lappeenrantaan avaamalla uuden yhteyden Berliinin ja Lappeenrannan välillä.

Lentoyhtiö Ryanair aloittaa lennot Lappeenrannan ja Saksan pääkaupungin Berliinin välillä huhtikuun alussa. Lentoja on kahdesti viikossa.
 Ryanair käyttää Berliinissä entistä Itä-Berliinin lentokenttää Schönefeldiä, joka sijaitsee noin 20 kilometrin päässä entisen Itä-Berliinin keskustasta Alexanderplatzilta. Kenttää käyttävät edelleen useat muutkin lentoyhtiöt.
 Lappeenrannasta on tulossa Ryanairille merkittävä kohde, sillä huhtikuun alusta lokakuun loppuun kestävällä kesäkaudellaan Ryanair lentää Lappeenrannasta neljään eri kohteeseen. Berliinin lisäksi lentoja on Milanon Bergamoon sekä Kreikassa Ateenaan ja Thessalonikiin.
 Lappeenrannan lentoaseman toimitusjohtja  Eija Joro  on tyytyväinen uuteen lentoreittiin.
 – Tämä tarjoaa suomalaisille ja venäläisille asiakkaille hyvän mahdollisuuden viikonloppulomiin Saksassa, sanoo Lappeenrannan Lentoasema Oy:n toimitusjohtaja Eija Joro.
 Petri Kivimäki/Yle
 Berliinistä Lappeenrantaan saapuvilla lennoilla on kauden aikana myynnissä yli 11 000 paikkaa.
 – Tavoitteena on, että vähintään kolmasosa paikoista myytäisiin Saksasta Saimaalle tuleville lomailijoille, Joro jatkaa.
 Tulevana kesänä Ryanair kuljettaa Lappeenrannan reiteillä vajaat 68 000 matkustajaa. Lappeenrannan lisäksi Ryanair lentää Tampere–Pirkkalaan, josta yhtiö lentää Budapestiin.

Halpalentoyhtiö Ryanair lisää Suomen reittejään – suorat lennot alkavat Lappeenrannasta Berliiniin


Summary: Kolme suomalaista miestä ja ruotsalainen nainen katosivat keskiviikkona iltapäivällä.

Norjan poliisi on havainnut signaaleja kahdesta lumivyörylähettimestä Blåbærfjelletin lumivyöryalueelta. Samalla toivo kadonneiden löytymisestä elossa on hiipunut. Poliisi kertoi etsintätilanteesta tiedotustilaisuudessa perjantaina iltapäivällä.
 Lumivyörystä on kulunut 38 tuntia, ja koska signaalit paikallistettiin lumivyöryalueelle, poliisi olettaa, että lumen alle hautautuneet ovat kuolleet. Lääketieteellisesti arvioiden ei ole mahdollista, että he olisivat vielä elossa.
 Tromssan poliisin pelastusoperaatio muuttuu kuolleiksi oletettujen etsintäoperaatioksi. Lumivyöryyn hautautuneet yritetään kaivaa esille, ja samalla yrityksiä paikallistaa kaksi muuta lumivyörylähetintä kantajineen jatketaan.
 Lumivyörylähettimien signaalit havaittiin helikoptereista, ja alueelle on lähetetty pelastushenkilökuntaa, lumivyörykoiria ja kaivuuvarusteita. NRK:n mukaan pelastajat ovat nyt tunturissa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kolme suomalaista miestä ja ruotsalainen nainen katosivat keskiviikkona iltapäivällä, kun he olivat matkalla Blåbärfjelletin 1 440 metrin korkeudella olevalle huipulle.
 Tromssan poliisi kertoi tiedotustilaisuudessaan etsintöjen etenemisestä. Tiedotustilaisuus lähetettiin  Yle Areenassa .
 Lue myös:
 Pohjois-Norjassa alkoivat uudet helikopterietsinnät kadonneiden suomalaisten löytämiseksi – katso Tromssan poliisin tiedotustilaisuus klo 15
 Etsintähelikopterit joutuivat taas keskeyttämään Norjassa kadonneiden etsinnät – omaisia saapunut Tromssaan
 Vaikea sää estää Norjan vuoristoon kadonneiden etsinnän
 Kolmen suomalaisen laskijan kohtalonhetki Norjassa – NRK: kadonneita ei päästä etsimään tänään
 Kolme suomalaista kateissa Norjan tunturialueella Tromssassa – pelätään jääneen lumivyöryn alle

Norjan poliisi: Emme usko löytävämme heitä elossa – Pelastusoperaatio muuttuu kuolleiksi oletettujen etsintäoperaatioksi


Summary: Näsijärven rannassa Tampereella näkyi vaikuttava kerros ahtojäätä.

Tällä viikolla suomalaiset ovat saaneet kokea paitsi talvimyrskyn riepottelua myös harvinaisen luonnonilmiön eli auringon näyttäytymistä.
 Yle Tampereen mediatoimittaja  Antti Eintola  kuvasi torstaina Näsijärven rannassa miten uskomattoman hienolta jäätyminen näyttää luonnossa.
 – Kauneinta mitä olen luonnossa nähnyt pitkään aikaan, hän kertoo käynnistä Näsijärven Koukkuniemessä.
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Ahtojäätä rannassa
 Ahtojäätä esiintyy Ilmatieteen laitoksen mukaan yleensä eniten merialueiden reunoilla siellä, minne tuuli tyypillisimmin puhaltaa.
 Myrskytuulet toivat ahtojäätä myös Näsijärven rantaan.
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Järvet jäätyivät tavallista myöhemmin
 Järvet ovat jäätyneet tänä vuonna tavallista myöhemmin.  Ympäristöhallinnon mukaan  Lapissa järvet jäätyivät pääosin marraskuun aikana ja suuri osa maan etelä- ja keskiosan järvistä jäätyi joulukuun puoliväliin mennessä.
 Pohjoisessa järvet jäätyivät 2–3 viikkoa keskimääräistä myöhemmin, maan keskiosassa 1–2 viikkoa tavanomaista myöhemmin. Osa maan etelä- ja keskiosan suurimmista järvistä on vielä sulana tai jäät erittäin heikkoja.
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Kuinka paksuja jäät ovat nyt?
 Ympäristöhallinnon mukaan jäät ovat nyt keskimääräistä ohuempia. Tämän takia jäillä liikkujien pitää olla erittäin varovaisia.
 Esimerkiksi Lapissa järvien jäät ovat olleet rannan läheisyydessä 20–40 senttiä paksuja. Edellisen kerran tätä ohuempia jäitä on Lapissa mitattu joulukuun lopussa vuonna 2011.
 Maan keskiosassa ja Kainuussa jäätä on yleisesti alle 25 senttiä. Maan eteläosassa jäätä on puolestaan yleensä alle 20 senttiä.
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Jääpuikot
 Antti Eintola kuvasi Koukkuniemessä upeita jääpuikkoja. Jääpuikko syntyy, kun sula vesi virtaa kohti maata niin, että vesi jäätyy juuri ennen kuin se irtoaa reunasta.
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Lue lisää:
 Heikkoa jäätilannetta heikensi myrsky ja meriveden reipas lasku
 Sakari Eerolan kodissa jo joutsenparvi aiheutti ennen sähkökatkoksen – ilman maakaapelointia myrsky olisi vienyt sähköt sadoilta tuhansilta suomalaisilta
 Lumisade väistyy illan aikana – loppiaisviikonloppua päästään viettämään poutaisessa talvisäässä

15 upeaa kuvaa jäästä: Kuvaaja tallensi, millaista taidetta myrsky teki rantaan


Summary: Omakotiliitossa pelätään, että samaan aikaan, kun rakennusten arvot laskevat taantuvilla paikkakunnilla, on verotus menossa päinvastaiseen suuntaan.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen sekä maa- ja vesirakentaminen

Kiinteistöverotus on määrä toimittaa uusien verotusperusteiden mukaisesti vuonna 2022. Omakotiliitossa uskotaan, että verosta tulee riesa taantuvien paikkakuntien talonomistajille.
 Liiton mielestä suunnitteilla oleva verouudistus ei ota huomioonsyrjäseuduilla sijaitsevien talojen heikkoa hintakehitystä. Myös kerrostaloille kaavailtu pienempi kiinteistövero kismittää talonomistajien edunvalvojaa.
 Nykyinen kiinteistövero on melko kohtuullinen. Keminmaalainen  EJ Posti  asuu yksin 160 neliön talossa ja kellarista löytyy saman verran tilaa. Lisäksi talossa on ullakko. Posti halusi nimenomaan ison talon.
 – On kiva, kun on tilaa. Voi kutsua ystäviä kylään ja majoittaa heitäkin. Se on minulle hyvin tärkeä asia.
 Kiinteistövero määräytyy neliöiden mukaan. Jos Postin omistama talo olisi uusi, siitä pitäisi maksaa veroa yli 700 euroa vuodessa, mutta vuonna 1960 rakennetun talon kiinteistövero jää ikäalennusten vuoksi reiluun 200 euroon.
 – Se on ihan siedettävä summa, jostakinhan niitä veroja pitää kerätä, Posti sanoo.
 Sama neliöhinta koko maahan
 Suunnitelmissa on ottaa sama 1400 euron neliöhinta verotuksen pohjaksi kaikkialla Suomessa.
 Omakotiliitossa pelätään, että samaan aikaan, kun rakennusten arvot ovat laskemassa taantuvilla paikkakunnilla, on verotus menossa päinvastaiseen suuntaan. Liiton toiminnanjohtaja  Kaija Savolainen  on pitänyt asiaa esillä.
 – Jos rakentaa vaikka 200 000 eurolla talon pienelle paikkakunnalle, saako siitä sen hinnan, jos sitä yrittää myydä? Tuskin. Sille ei välttämättä löydy edes ostajaa. Sen verotusarvo ja myyntihinta olisivat ihan täysin pielessä haja-asutusalueella.
 – Onko se oikeudenmukaista ja kohtuullista, että sitä pientaloa verotetaan rakennuskustannusten mukaan, Savolainen kysyy.
 Valtionvarainministeriön lainsäädäntöneuvos  Jukka Vanhanen  vastaa Omakotiliiton väitteeseen.
 – Tälläkin hetkellä kiinteistöveron määrä riippuu rakennuskustannuksista. Nykyisin verotusarvot perustuvat 70-luvun rakentamiskustannuksiin, ja niitä on korotettu kaavamaisesti rakennuskustannusindeksin perusteella.
 Kunnat määräävät lopullisen tason
 Vanhanen uumoilee Omakotiliiton näkemyksen perustuvan siihen oletukseen, että kunnat eivät alentaisi veroprosenttejaan. Hänen mielestään tällainen oletus on epärealistinen.
 – Kunnilla olisi nykyisinkin mahdollisuus merkittävästi lisätä verotulojaan korottamalla mm. asuinrakennusten kiinteistöveroprosenttejaan. Niillä on kuitenkin selvästi ollut syynsä pitää verotuksen taso maltillisena. Nämä syyt eivät poistu uudistuksen myötä, Vanhanen sanoo.
 Vanhasen mielestä taantuvilla alueilla rakennusten verotusarvot nousisivat päinvastoin vähemmän kuin kasvukeskuksissa, koska kaavailujen mukaan verotusarvoihin vaikuttaisivat vastaisuudessa myös alueelliset rakentamiskustannukset. Ne otettaisiin huomioon niin kutsutulla sijaintikertoimella.
 Omakotitaloille ja kerrostaloille kaavaillaan kiinteistöverotukseen erisuuruista neliöhintaa. Ville Toijonen / Yle
 Halvemman ja kalliimman alueiden rakennuskustannusten ero on noin 20 prosenttia.
 – Nykyisin rakennusten osalta sovelletaan aivan samoja veroperusteita niin Kainuussa kuin Westendissäkin.
 Omakotiliiton Savolaisen mielestä uudistus etenee vaivihkaa. Hän peräänkuuluttaa kunnon keskustelua kiinteistöverouudistuksesta.
 – Totta kai palvelusta pitää maksaa, mutta pitää käydä laaja keskustelu, jotta se on oikeudenmukaista kaikille.
 Pientalot ja kerrostalot eri kastiin
 Pientalot eli omakotitalot, rivitalot ja paritalot ollaan erottamassa kiinteistöverotuksessa kerrostaloista, joiden neliöhinnaksi on tulossa 1060 euroa neliöltä. Se on 340 euroa vähemmän kuin pientaloissa. Omakotiliitossa tätä pidetään vääryytenä.
 – Tässä suositaan kerrostaloasumista. Omakotiasujien kohtelu ei ole sitä luokkaa, mitä sen pitäisi olla. Tässä on kysymys epätasa-arvosta, sanoo Omakotiliitto liittohallituksen jäsen  Sirkka-Liisa Mällinen .
 Valtionvarainministeriössä kielletään, että tavoitteena olisi laittaa pientalonomistajia huonompaa asemaan. Ero johtuu erilaisista rakennuskustannuksista.
 – Tilastokeskuksen kesäkuulta olevat alustavat hinta-arviot viittaavat siihen, että pientalojen keskimääräiset rakentamiskustannukset neliömetriä kohden ovat suuruusluokaltaan 30 prosenttia korkeammat kuin kerrostalon vastaavat rakentamiskustannukset. Jatkotyössä numerot tarkentuvat, Vanhanen kertoo.

Omakotiliitto: Kiinteistöverosta tulee riesa taantuvien paikkakuntien talonomistajille – valtiovarainministeriö kiistää


Summary: Edustajainhuoneessa on nyt yhteensä 102 naisedustajaa, mikä on enemmän kuin koskaan ennen Yhdysvaltain historiassa.

Yhdysvaltojen uusi kongressi vannoi torstaina virkavalansa Washingtonissa. Demokraattiedustaja  Alexandria Ocasio-Cortezin  tviittaama kuva kiteyttää muutoksen.
 Kyllä, se on mahdollista, uuden kongressin nuorin edustaja kirjoittaa. Ocasio-Cortezin vieressä kuvassa on vasemmalta lähtien demokraattiedustajat  Ayanna Pressley ,  Ilhan Omar ,  Deb Haaland ,  Veronica Escobar  ja  Sharice Davids .
 Nämäkin hyvät asiat tapahtuivat maailmalla tällä viikolla Johanna Aulén / Yle Hyvät uutiset jäävät usein synkkien varjoon. Poimimme tähän hyviä uutisia maailmalta viikon varrelta. Saksa tuottaa enemmän sähköä uusiutuvilla lähteillä kuin hiilellä Australian Iso valliriutta saa elvytystä – vedenalainen robotti levittää korallieläinten toukkia Hyvä uutinen Gävlestä: Olkipukki välttyi tuhopoltolta – purettiin tänään pois torilta Vauva pelastettiin romahtaneen kerrostalon jäisistä raunioista Venäjällä – ehti olla hautautuneena romun alle 35 tuntia
 Marraskuussa pidetyissä välivaaleissa valittiin ennätykselliset 36 uutta naista edustajainhuoneeseen. Heidän lisäkseen 66 naista uusi paikkansa. Keskiviikkona aloittaneessa kongressissa onkin nyt 102 naisedustajaa, mikä on enemmän kuin koskaan ennen Yhdysvaltain historiassa.
 Viimeksi naisten määrä kongressissa nousi merkittävästi vuoden 1992 välivaaleissa, jolloin 24 uutta naisehdokasta nousi edustajainhuoneeseen.
 Joissain osavaltioissa vuoden 2018 muutos on ollut jyrkkä. Esimerkiksi Pennsylvaniasta Washingtoniin lähti neljä naisedustajaa. Aikaisemmin kaikki osavaltion edustajat olivat miehiä.
 Paikkansa uusineen demokraattiedustaja  Barbara Leen  tviitti kertoo virkaanastujaisten tunnelmasta.
 – Uuden aikakauden ensimmäinen päivä, Lee kuvaili.
 Vähemmistöehdokkaat pärjäsivät
 Suurin osa kongressin naisedustajista on demokraatteja. Uusista edustajainhuoneeseen nousseista naisista vain yksi on republikaani.
 Demokraattinaisten vyöryn myötä myös kongressin monimuotoisuus on alkanut kasvaa. Kongressissa aloitti ensimmäistä kertaa muslimi- ja alkuperäisväestöön kuuluvia naisia.
 Minnesotalainen edustaja Ilhan Omar tviittasi perineensä kiinnostuksen politiikkaan somalialaiselta isoisältään. Omar vannoi virkavalansa käsi koraanilla.
 Vaikka naisten määrä on kasvanut Yhdysvaltain valtakunnanpolitiikassa, naiset ovat edelleen aliedustettuina kongressissa. Edustajainhuoneen 435 paikasta 102 kuuluu naisedustajille. Sadasta senaattorista 23 on naisia.
 Suomessa 42 prosenttia kansanedustajista on naisia.
 Lue lisää:
 "Nuorena en voinut kuvitellakaan maailmaa, jossa minua edustaisi joku kaltaiseni" – Nämä ehdokkaat tekivät historiaa Yhdysvaltain kongressivaaleissa
 Nämä kuusi mahtinaista voivat tehdä USA:n välivaaleissa historiaa: "Jos ei istu päättävissä pöydissä, joutuu itse syödyksi"
 Yhdysvaltain välivaaleissa ennätysmäärä vähemmistöihin kuuluvia ehdokkaita – Republikaanit luottavat yhä valkoiseen mieheen
 4.1.2019 klo 21.30 - Keskustelu oli auki määräajan ja se on nyt päättynyt. Kiitos keskusteluun osallistuneille.

Ennätysmäärä naisia aloitti työnsä Yhdysvaltain kongressissa  – Vajaa neljännes valtakunnanpäättäjistä on naisia


Summary: Villalankoja valmistava Novita haluaa kasvattaa tuotteidensa vientiä ulkomaille.

Tästä on kyse Suomalainen lankavalmistaja Novita haluaa lisätä tuotteidensa vientiä ulkomaille. Lankavalmistaja on tuonut myyntiin Muumi-brändillä myytävät villalangat, joiden se uskoo avaavan ovet etenkin Japanissa. Novita solmi viime vuonna sopimuksen lankojensa myynnistä Isossa-Britanniassa.
 Käsityölankoja valmistava Novita tavoittelee jalansijaa Aasian markkinoilla.
 Keihäänkärjekseen lankavalmistaja lanseeraa uudet Muumi-langat. Suosittujen satuhahmojen uskotaan vauhdittavan kansainvälistä vientiä.
 – Erityisesti Japanista on tullut meille alustavia tiedusteluja. Ajattelimme, että nyt on oikea hetki ja tuote lähteä tavoittelemaan uusia kuluttajia, toimitusjohtaja  Daniela Yrjö-Koskinen  sanoo.
 Muumien suosio Japanissa on vahva. Muumeista tuli 90-luvulla maailmanlaajuisesti  iso bisnes  juuri Japanissa piirretyn tv-sarjan myötä. Maaliskuussa Tokion lähelle on valmistumassa Muumi-teemapuisto.
 Ensimmäiset Muumi-villalangat
 Novita on sopinut lankojen valmistamisesta muumituotteita ja -tekijänoikeuksia hallinnoivan Moomin Characters -yhtiön kanssa. Yhtiö myy muumin käyttöoikeuksia ja saa vastineeksi osan muumituotteiden tuotosta.
 Yhtiön mukaan Novitan langat ovat ensimmäiset Muumi-villalangat markkinoilla. Muumivyötteen saa kolme erilaista lankaa.
 Lankojen lisäksi Novita julkaisee neuleohjekirjat, joihin on viime vuoden ajan suunniteltu uusia Muumi-aiheisia neulemalleja.
 Viime vuonna 90 vuotta täyttänyt Novita on valmistanut Muumi-aiheisia lankoja ennenkin.
 – Juhlavuonna kävimme vanhoja arkistojamme läpi, ja löysimme vanhoja Muumimamman vauvalanka -vyötteitä. Novita valmisti lankaa 1970-luvulla. Ajatus uusista langoista lähti siitä, Yrjö-Koskinen sanoo.
 Askeleita kansainvälisille markkinoille
 Suomi on Novitan vahva päämarkkina-alue, mutta se  pyrkii kasvattamaan vientiä ulkomaille .
 Viime vuonna yhtiön lankoja  alettiin myydä Isossa-Britanniassa  brittiläisen John Lewis -ketjun tavarataloissa ja verkkokaupassa.
 Lankayhtiö piti sopimusta tärkeänä askeleena kansainvälistymisessään. Vastaanotto on ollut hyvä ja myynti on lähtenyt yhtiön mukaan vilkkaasti käyntiin. Vain  brexitin aiheuttama epävarmuus  hermostuttaa brittien kanssa kauppaa käyviä yrityksiä.
 Novita vie lankoja myös Ruotsiin, Norjaan ja Viroon. Lisäksi isojen kansainvälisten verkkokauppojen kautta Novita tavoittaa myös yhdysvaltalaisia ja eurooppalaisia kuluttajia.
 – Panostamme vientiin. Tavoitteemme on kolminkertaistaa se seuraavien kolmen vuoden aikana. Vientimme on ollut vielä hirveän pientä, noin miljoonan euron luokkaa, Yrjö-Koskinen sanoo.
 Novitan koko liikevaihto on ollut noin 23 miljoonaa euroa. Suomessa Novitan markkinaosuus on yli 90 prosenttia.
 Yhtiöllä ei vielä ole sopimuksia lankojen jälleenmyynnistä Aasiassa. Tämän vuoden aikana Novita etsii Aasiasta sopivaa yhteistyökumppania.
 Novitan tehdas sijaitsee Korialla, Kouvolassa. Pyry Sarkiola / Yle
 Virkattuja muumihahmoja
 Novita luottaa siihen, että neulomisen suosio jatkuu, ja on vahvaa myös ulkomailla.
 Yhtiön omassa nettiyhteisössä on yli 100 000 rekisteröitynyttä jäsentä ja  nuoret opettelevat neulomistaitoja  Youtube-videoista.
 – Neulebuumi on jatkunut jo pitkään. En usko, että se on ohimenevä trendi. Ihmiset arvostavat itsetehtyä ja luonnon raaka-aineita. Näiden arvojen tueksi neulominen sopii erinomaisesti. Toivottavasti nämä arvot pysyvät pitkään, Yrjö-Koskinen sanoo.
 Yhtiötä avittaa myös pohjoismaisen muotoilun trendikkyys ulkomailla.
 Lisäksi Japanissa on omat villityksensä. Yrjö-Koskisen mukaan maassa virkataan amirgurumeja, jotka ovat pieniä virkattuja tai neulottuja pehmohahmoja.
 – Toivottavasti tulevaisuudessa langoistamme virkataan pieniä muumihahmoja, Yrjö-Koskinen sanoo.
 Novitan langat valmistetaan pääosin  Kouvolassa sijaitsevassa kehräämössä . Yhtiö työllistää Kouvolassa 50 ihmistä.
 Pyry Sarkiola / Yle

Suomen johtava lankavalmistaja keksi keinon ratsastaa muumeilla Japaniin – käärii lankakerät muumivyötteisiin


Summary: Palvelualojen työnantajat Paltan mukaan lakolla ei ollut vaikutusta lentoliikenteen sujumiseen.

Lennonjohtajien työehtosopimusneuvottelut työnantaja ANS Finlandin kanssa ovat katkenneet.
 Suomen Lennonjohtajien Yhdistys SLJY:n hallitus päätti järjestää työnseisauksen tänään perjantaina kello 15.00 – 17.00.
 Tämän jälkeen työnseisaus toistuu viikoittain jokaisena torstaina kello 13.00-15.00, kunnes työehtosopimusneuvottelujen osapuolet saavuttavat neuvottelutuloksen.
 Suomen Lennonjohtajien Yhdistys SLJY kertoo olevansa erittäin pettynyt ANS Finlandin kanssa pitkään käytyjen TES-neuvottelujen tilanteeseen. SLJY antoi lakkovaroituksen ennen joulua.
 Lennonjohtajien tämänpäiväisellä työnseisauksella ei ollut vaikutusta lentoliikenteen sujumiseen, sanoo Palvelualojen työnantajat Paltan toimitusjohtaja Tuomas Aarto STT:lle. Työt hoidettiin iltapäivän parituntisen seisauksen aikana esimiesvoimin.
 Sumu aiheuttanut lentojen myöhästymisiä
 Helsinki-Vantaan lentoasemalla on perjantaina iltapäivällä ollut viivästyksiä sekä saapuvissa että lähtevissä lennoissa. Lentoasemayhtiö Finavian mukaan viiveiden syynä on kuitenkin sumuinen sää ja huono näkyvyys.
 Matkustajia pyydetään seuraamaan oman lentoyhtiönsä tiedotusta. Lentojen reaaliaikaiset aikataulutiedot löytyvät myös Finavian sivuilta.
 Aiheesta aiemmin:
 Lennonjohtajien lakko ei vaikuta Oulun lentoliikenteeseen
 Lennonjohtajien lakolla ei vaikutusta Turun lentokentän lentoliikenteeseen
 Lennonjohtajien työriidassa ei sopua – kahden tunnin työnseisaus toteutuu huomenna perjantaina

Lennonjohtajilla parituntinen työnseisaus


Summary: Sarjahukuttajana tunnetulla Pekka Seppäsellä on Pohjois-Karjalassa kaksi maatilaa, jotka myydään nettihuutokaupalla.

Kahdesta taposta ja kolmesta tapon yrityksestä tuomitun sarjahukuttajan, kontiolahtelaisen  Pekka Seppäsen  maapaikat myydään pakkohuutokaupalla velkojen maksamiseksi. Henkirikoksista saatua yli 14 vuoden vankeustuomiota parhaillaan suorittava Seppänen omistaa kiinteistöt sekä Kontiolahdessa että Tohmajärvellä.
 Pohjois-Karjalan ulosottovirasto on järjestänyt viralliset keskustelut Seppäsen velkojien kanssa joulukuussa.
 Ulosottoviraston mukaan rikosten uhreilla, omaisilla ja muilla tahoilla on saatavia Seppäseltä yhteensä noin 130 000 euroa. Pelkästään rikosasioihin liittyviä vahingonkorvaussaatavia on muun muassa Seppäsen uhreilla tai omaisilla lähes 60 000 euroa.
 Ulosotossa monenlaisia maksuja
 Muitakin tuomioistuimen määräämiä maksettavia on ulosottorekisterissä yhteensä yli 50 000 euron edestä. Isohkoja saatavia on myös Maaseutuvirastolla.
 Velkojen joukossa on lisäksi pienempiä saatavia, kuten maksamattomia hammashoitomaksuja ja jätehuoltomaksuja.
 Useista henkirikoksista tuomitun miehen molemmat kiinteistöt myy Pohjois-Karjalan ulosottovirasto nettihuutokaupassa. Huutokaupan ajankohta ei ole vielä tiedossa.
 Mikäli kiinteistöt eivät käy kaupaksi tai niistä saadaan pienempi hinta kuin on velkojen yhteismäärä, eri tahot saavat rahaa velkasumman suuruuden mukaisesti. Ensin huutokauppahinnasta kuitenkin vähennetään ulosmittauksen täytäntöönpanokulut.
 Lue lisää:
 Hovioikeus tuomitsi sarjahukuttajan 14,5 vuoden vankeusrangaistukseen – istuu koko tuomionsa vankilassa
 Sarjahukuttaja ei saanut valituslupaa korkeimpaan oikeuteen: pitkä tuomio jää voimaan

Vankilassa istuvan sarjahukuttajan maapaikat myydään pakkohuutokaupalla – velkoja rästissä yli 100 000 euroa


Summary: Yrkehögskolan Novia sai 6,2 miljoonaa ja Yrkeshögskolan Arcada yli 6 miljoonaa. HUMAK vain muutamia kymmeniä tuhansia euroja

Viime vuoden aikana Suomen ammattikorkeakouluista on tehty tuhansia yritysvierailuja ja yhteydenottoja organisaatioihin ja säätiöihin. Myös yksityisihmisiä on lähestytty käsi ojossa. Tavoitteena on ollut kerätä lahjoituksia ammattikorkeakoulujen toiminnan rahoittamiseksi,  samaan tapaan kuin yliopistot  (opetus- ja kulttuuriministeriö) tekivät pari vuotta aikaisemmin.
 Ammattikorkeakoulujen keräystulos jäi kuitenkin murto-osaan yliopistojen vastaavan varainhankinnan summasta. Siinä missä yliopistot kokosivat yhteensä 130 miljoonan euron potin yksityisiltä lahjoittajilta, ammattikorkeakoulujen kokonaissumma jäänee 25 miljoonan euron tienoille. Tulos tarkentuu, kun ammattikorkeakoulut ilmoittavat keräystietonsa opetus- ja kulttuuriministeriölle tammikuun lopulla.
 Humanismi ei vedä rahaa puoleensa, ruotsinkieliselle koulutukselle jättipotti
 Yle teki ammattikorkeakoulujen rehtoreille sähköpostikyselyn varainkeruun onnistumisesta. Vastauksia saatiin kahdestakymmenestä koulusta. Lista eri koulujen saamista lahjoituksista löytyy kokonaisuudessaan jutun lopusta.
 Kyselyyn vastanneista eniten rahaa keräsivät ruotsinkielistä koulutusta tarjoava Yrkehögskolan Novia, joka sai lahjoituksia 6,2 miljoonaa, sekä ruotsin- ja englanninkielistä koulutusta tarjoava Yrkeshögskolan Arcada. Sille tehtiin lahjoituksia yli kuuden miljoonan euron arvosta. Mukana on yritysten lisäksi myös yksityishenkilöiden ja säätiöiden tekemiä lahjoituksia.
 Varainkeruussaan onnistuivat myös Metropolia sekä Tampereen ja Turun ammattikorkeakoulut. Tampere ja Metropolia ilmoittavat keräystuloksekseen yli 2 miljoonaan euroa. Turun kokonaispotti on 1,88 miljoonaa euroa.
 Lahjoitusten määrään kertovat pettyneensä ainakin Jyväskylän, Satakunnan, Lapin ja Lahden ammattikorkeakoulut.
 Heikoimman tuloksen teki Humanistinen ammattikorkeakoulu, jonka keräyssumma jäänee muutamiin kymmeniin tuhansiin euroihin. Parempaa tulosta toivottiin, vaikka HUMAKin osalta keräys pääsi kunnolla alkamaan vasta syksyn aikana.
 – Toisille aloille lahjoittajia on helpompi löytää kuin toisille. Humanistiset alat, joita meidän ammattikorkeakoulumme edustaa, on tältä osin haasteellisemmassa tilanteessa, viestittää HUMAKin rehtori Jukka Määttä.
 Yle
 Suurin osa ammattikorkeakoulujen rehtoreista uskoo, että korkeakoulujen oma varainkeruu on tullut jäädäkseen. Ammattikorkeakouluille annettua lupaa varainkeruuseen koettiin tärkeäksi myös, koska vastaava lupa on myös yliopistoilla. Valtion vastinrahan uskottiin selvästi lisänneen kumppaneiden intoa lahjoitusten tekemiseen.
 Useampi Ylen kyselyyn vastannut ammattikorkeakoulun rehtori kuitenkin muistuttaa, että ammattikorkeakoulujen rahoitusta ei voi pitkäjänteisesti rakentaa lahjoitusten varaan.
 – Varainkeruun rooli suomalaisessa korkeakoulutuksessa ei saa korvata pitkäjänteistä perusrahoitusta. Suhdanteet vaihtelevat ja pitää muistaa, että koulutuksen kautta kilpailukyvyn rakentamisessa kvartaali on ennemmin neljännes vuosisata kuin neljännes vuosi, pohtii Kainuun ammattikorkeakoulun rehtori Matti Sarén.
 Jyväskylässä saavutettiin vain kuudesosa tavoitteesta
 Jyväskylän ammattikorkeakoulussa aloitettiin varainkeräyskampanja suurin odotuksin. Tavoitteeksi asetettiin noin kolmen miljoonan euron keräyssumma. Saman verran Jyväskylän yliopisto oli saanut lahjoituksina kesäkuussa 2017 päättyneessä keräyksessään.
 Ammattikorkeakoulu joutui pettymään odotuksiinsa. Lähes 400 yritysvierailua poiki lahjoituksina vain noin puoli miljoonaa euroa.
 – Apurahojen hakeminen ei ole meille uusi asia, mutta rahan kerääminen ilman vastiketta on. Ja se näyttää selvästi olevan myös yrityksille outo käsite, arvioi Jyväskylän ammattikorkeakoulun hallintojohtaja Mikko R. Salminen.
 Jamkin pääkampus. Enja Heikkilä / Yle
 Jyväskylän ammattikorkeakoulun varainhankinnassa parikymmentä koulutusalojen johtajaa ja opettajaa jalkautui tekemään yrityskäyntejä. Hallintojohtaja myöntää, että keräyksestä olisi voitu saada taloudellisesti parempi tulos, jos varainkeruu olisi keskitetty yhdelle henkilölle. Näin toimittiin esimerkiksi Jyväskylän yliopistossa aikoinaan.
 Valittu tyyli ei kuitenkaan kaduta, päin vastoin. Lähes kaikkien ammattikorkeakoulujen tavoin Jyväskylässä kiitellään varainkeruun ja yrityskäyntien mukanaan tuomia kontakteja jopa rahaakin arvokkaampina saavutuksina.
 – Alkanut vuosi näyttää olevan ennätyksellinen tutkimus- ja kehitystoiminnassa ja yritysten kanssa tehtävässä palvelutoiminnassa. Eli työmme näkyy siellä puolella. Kyllä työtä vastaan rahaa löytyy, arvioi itsekin yrityskäynneillä kiertänyt Jyväskylän ammattikorkeakoulun teknologiayksikön johtaja Pasi Raiskinmäki.
 Säätiöt laiskasti liikkeellä
 Yliopistojen vastaavassa varainkeräyksessä pari vuotta sitten  yli puolet lahjoituksista tuli erilaisilta säätiöiltä  (Talouselämä).
 Ammattikorkeakoulujen huutoon säätiöt eivät vastanneet yhtä hanakasti.
 Hallintojohtaja arvioi, että osasyy Jyväskylän ammattikorkeakoulun heikkoon keräystulokseen oli juuri säätiöiden ennakoitua nihkeämpi suhtautuminen varainkeruuta kohtaan.
 Esimerkiksi Koneen säätiö päätti pari vuotta sitten tukea tieteen ja taiteen vapautta lahjoittamalla yliopistojen pääomakeräykseen yhteensä kaksi miljoonaa euroa. Tukea sai kolme yliopistoa. Koneen säätiön johtaja Anna Talasniemi selittää silloisen päätöksen olleen poikkeus säätiön toimintatapaan. Yleensä avustuksia taiteelle ja tutkimukselle jaetaan kerran vuodessa hakemusten perusteella.
 Ammattikorkeakoulujen varainkeruun kohdalla vastaavaa poikkeusta ei Koneen säätiössä haluttu tehdä.
 – Olemme kehottaneet ammattikorkeakouluja hakemaan rahoitusta projekteilleen meidän yleisessä haussamme, Talasniemi vastaa.
 Vaasan alueella huomattiin, että osassa säätiöistä säännöt saattavat estää lahjoittamisen ammattikorkeakoululle.
 – Useimmilla, rahakkaimmilla, rahaa voidaan antaa joko “ruotsinkieliseen” tai “yliopistotoimintaan”. Joiltakin säätiöiltä kuitenkin rahaa saatiin, kuvailee Vaasan ammattikorkeakoulun rehtori Tauno Kekäle.
 Kokonaan ilman säätiöiden rahoitusta ammattikorkeakoulut eivät kuitenkaan jääneet. Esimerkiksi Jane ja Aatos Erkon säätiö kertoo tukeneensa Arcadan varainkeruuta miljoonan euron lahjoituksella. Myös Teknologiateollisuus ry ja Teknologiateollisuuden 100-vuotissäätiö jakoivat lahjoituksia useammalle ammattikorkeakoululle.
 AOP
 Valtion rahaa oman ahkeroinnin vastineeksi
 Ammattikorkeakoulujen varainhankinta tuli mahdolliseksi lakimuutoksen myötä vuoden 2017 alussa.  Valtio kannusti varainkeruun aloittamista  (Valtioneuvosto) lupaamalla niin sanottua vastinrahaa siinä suhteessa, kuin omaa rahaa on saatu kerättyä.
 Ammattikorkeakouluille varattu kokonaispotti on 24 miljoonaa euroa, eli käytännössä ammattikorkeakoulu voisi saada toisen euron jokaista itse keräämäänsä euroa kohden. Yhdelle koululle voidaan myöntää enintään neljä miljoonaa euroa.
 Ehdot ovat kuitenkin tiukat, eivätkä kaikki lahjoitukset välttämättä kerrytä vastinrahaa. Esimerkiksi kunnat ja kaupungit tai niiden omistamat liikelaitokset eivät voi lahjoittaa rahaa niin, että valtio maksaisi sille vastinrahaa. Omistajienkaan raha ei oikeuta vastinrahaan.
 Vastinrahaan oikeuttava varainkeruu päättyi vuoden vaihteessa ja päätökset kullekin koululle myönnettävästä summasta tehdään helmi-maaliskuussa.
 Ammattikorkeakoulujen varainkeruun tulokset
 Ylen Ammattikorkeakoulujen rehtoreille tekemän sähköpostikyselyn perusteella.
 Centria ammattikorkeakoulu  - 413 000 €
 Hämeen ammattikorkeakoulu  - 590 000 €
 Jyväskylän ammattikorkeakoulu  - n. 500 000 €
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu  (XAMK) - 1 362 000 €
 Kajaanin ammattikorkeakoulu  - alle 400 000 €
 Karelia-ammattikorkeakoulu  - 615 000 €
 Lahden ammattikorkeakoulu  - 760 000 €
 Lapin ammattikorkeakoulu  - noin 400 000 €
 Laurea-ammattikorkeakoulu  - 185 000 €
 Metropolia Ammattikorkeakoulu  - 2 050 000 €
 Oulun Ammattikorkeakoulu  - 669 000 €
 Saimaan ammattikorkeakoulu  - 621 000 €
 Satakunnan ammattikorkeakoulu  - 317 045 €
 Seinäjoen ammattikorkeakoulu  - 1 215 000 €
 Tampereen ammattikorkeakoulu  - yli 2 000 000 €
 Turun ammattikorkeakoulu  - 1 880 000 €
 Vaasan ammattikorkeakoulu  - 685 000 €
 Yrkeshögskolan Arcada  - yli 6 000 000 €
 Yrkehögskolan Novia  - 6 200 000 €
 HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu  - 1 065 000 €, josta vastinrahaan oikeuttava osuus on 365.000 €
 Humanistinen ammattikorkeakoulu  - Tulos vielä tarkistamatta, arviolta muutamia kymmeniä tuhansia
 Muutettu 4.1.2019 klo 18.50: Lisätty tieto Yrkehögskolan Noviasta, joka oli yksi eniten keränneistä ammattikorkeakouluista.

Ammattikorkeakouluille rahan lahjoittaminen ei houkutellut suurlahjoittajia – kokonaissumma jää murto-osaan yliopistojen vastaavan keräyksen tuloksesta


Summary: Iran haluaa vastata Yhdysvalloille, joka pitää jatkuvasti lentotukialuksia Persianlahdella.

Iran lähettää keväällä sotalaivoja läntiselle Atlantille, kertoo maan valtiollinen  uutistoimisto IRNA .
 Laivojen operaatio kestää viisi kuukautta ja se alkaa iranilaisen uudenvuoden jälkeen maaliskuussa, kertoi laivaston vara-amiraali  Touraj Hassani  uutistoimistolle.
 Hassani kertoi joulukuussa, että matkaan lähtee kaksi tai kolme alusta ja ne käyvät muun muassa Venezuelassa.
 Yksi aluksista on laivaston uudenaikainen hävittäjä Sahand. Se on varustettu helikopterikannella ja sillä on sekä tykki- että ohjusaseistus. Alus kykenee myös elektroniseen sodankäyntiin.
 Iran on jo kauan ollut ärsyyntynyt Yhdysvaltain lentotukialusten jatkuvasta läsnäolosta Persianlahdella. Iran on hakenut keinoja vastata Yhdysvaltain siihen kohdistamaan uhkaan, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Joulukuussa korkea-arvoinen iranilainen laivastoupseeri totesi, että koska Yhdysvaltain alukset saavat liikkua Iranin lähellä, voivat Iranin alukset seilata myös Yhdysvaltain lähivesille.

Iran aikoo lähettää sotalaivoja Yhdysvaltain lähivesille


Summary: Tuhansia saarelaisia on kolmatta päivää ilman sähköä.

Aapeli-myrskyn sähkövaurioiden korjaaminen kestää Ahvenanmaalla vähintään viikon.
 Maakunnassa toimiva sähköverkko-osuukunta Ålands Elandelslag ei pysty tällä hetkellä arvioimaan tarkasti, kuinka kauan vaurioiden korjaus kestää. He kuitenkin arvelevat, että sähköt palaavat koteihin seuraavan kahden viikon sisällä. Pääsähköjohtojen viat saadaan osuuskunnan mukaan korjattua ensi viikon alkuun mennessä. Sen sijaan eniten työtä on kotien matalajännitejohtojen korjauksissa.
 Viranomaiset ja vapaaehtoiset esimerkiksi muualta Suomesta ovat jatkaneet raivaustöitä Aapelin katkottua laajoilta alueilta puita teille sekä talojen ja muun omaisuuden päälle.
 Perjantaina aamupäivällä Ahvenanmaalla oli kolme päivää myrskyn jälkeen noin 5 000 taloutta ilman sähköjä. Juttuun liitetyissä ilmakuvissa näkyy metsätuhoja pääsaaren sisäosissa Södersundassa ja Pålsbölessä.
 Pahimmillaan suurin osa maakunnasta Maarianhaminaa lukuun ottamatta oli ilman sähköä. Sähköt palaavat vähitellen eri osiin saarta. Vielä eilisen päivän aikana lähes puolet talouksista oli ilman sähköä.
 Lue myös:
 Ennätysmyrsky Aapelin tuhoja korjataan Ahvenanmaalla – vanhuksia on evakuoitu kodeistaan, ihmiset lämmittelivät yöllä kaupassa

Myrskyn aiheuttamien sähkövaurioiden korjaus voi kestää Ahvenanmaalla useamman viikon – video näyttää laajoja tuhoja pääsaarella


Summary: Tapaus liittyy muhoslaisessa koulukodissa viime vuonna paljastuneisiin väärinkäytöksiin.

Varkauden kaupunki syyllistyi vakavaan laiminlyöntiin, kun se jätti koulukotiin sijoitetun lapsen ilman lain edellyttämää valvontaa.
 Tapaus liittyy muhoslaisessa Pohjolakodissa viime vuonna paljastuneisiin väärinkäytöksiin. Eduskunnan apulaisoikeusasiamiehen mukaan  sijoitettuja lapsia kohdeltiin koulukodissa epäasiallisesti, nöyryyttävästi ja alistavasti . Tarkastuksen jälkeen apulaisoikeusasiamies pyysi selvitystä 15 kunnalta ja kuntayhtymältä, jotka olivat sijoittaneet lapsia Pohjolakotiin.
 Lain mukaan kunnan on valvottava paikkoja, joihin ne ovat sijoittaneet huostaanotettuja lapsia. Apulaisoikeusasiamiehen mukaan valvonnassa on kuitenkin puutteita. Erityiset moitteet sai Varkauden kaupunki, jossa valvonta oli jätetty tekemättä tietoisesti.
 Varkauden lastensuojelu sijoitti yhden lapsen Pohjolakotiin muutamaksi kuukaudeksi keväällä 2018. Kaupungin lastensuojelu ei kuitenkaan käynyt koulukodissa tai muutenkaan tutustunut sen kasvatusmenetelmiin ennen lapsen sijoittamista. Lasta ei myöskään käyty tapaamassa koulukodissa, mutta hänelle oli soitettu kuukausittain.
 Apulaisoikeusasiamiehen mukaan Varkauden sosiaalityöntekijä oli saanut esimiehiltään määräyksen jättää valvontakäynnit väliin. Tätä apulaisoikeusasiamies piti erittäin vakavana.
 – Annettiin työnjohdollinen määräys, joka on ollut lainvastainen, sanoo esittelijäneuvos  Tapio Räty  oikeusasiamiehen kansliasta.
 "Tietenkin olemme tietoisia, että se ei ole riittävä perustelu"
 Lastensuojelulain mukaan lapsen sijoittaneen kunnan on valvottava, että lapsen sijoitus perhehoitoon tai laitoshuoltoon toteutuu lain mukaisesti. Käytännössä lasta on käytävä tapaamassa henkilökohtaisesti. Lisäksi sijaishuoltopaikkaa valvovat sijoituskunta ja aluehallintovirasto.
 Apulaisoikeusasiamiehen selvityksen mukaan valvonnan laiminlyönti Varkaudessa johtui sosiaalityöntekijän työmäärästä. Sosiaalityöntekijällä oli asiakkaana tuolloin peräti 76 perhettä.
 – Työntekijällä ei ole käytännössä ollut mahdollisuutta käydä tapaamassa sijoitettuja asiakkaita, Räty sanoo.
 Palvelualuepäällikkö  Riitta Mentula-Hyvärinen  Varkauden kaupungilta kertoo, että taustalla olivat rekrytointivaikeudet. Kaupungilla oli keväällä 2018 auki useita sosiaalityöntekijän paikkoja, joihin ei saatu palkattua ihmisiä. Tämän vuoksi kaupungin ainoa sijaishuollosta vastaava sosiaalityöntekijä joutui ottamaan hoidettavakseen myös kymmeniä avohuollon asiakasperheitä.
 Ratkaisussaan apulaisoikeusasiamies epäilee, että Varkauden päätös jättää valvontakäynnit tekemättä on mahdollisesti koskenut myös muita sijaishuollossa olevia lapsia. Mentula-Hyvärinen kuitenkin sanoo, että näin ei ole, vaan laiminlyönti koski yhtä asiakasta.
 Hänen käsityksensä mukaan ratkaisuun saattoi vaikuttaa sekin, että asiakas oli sijoitettu kauas, yli 300 kilometrin päähän Varkaudesta.
 – Tietenkin olemme tietoisia siitä, että se ei ole riittävä perustelu jättää tapaamatta lasta henkilökohtaisesti.
 11 kunnalta ja kuntayhtymältä odotetaan lisäselvitystä
 Sijaishuoltoa hoitavien sosiaalityöntekijöiden asiakasmäärät olivat ongelma  lähes kaikissa muissakin oikeusasiamiehen selvityspyynnön saaneissa kunnissa ja kuntayhtymissä . Varkaudessa tilanne oli kuitenkin selvästi muita vaikeampi.
 Tällä hetkellä sijaishuoltoa hoitavalla sosiaalityöntekijällä on Varkaudessa 46 asiakasta. Asiakasmäärää ei ole määritelty laissa, mutta esimerkiksi Espoossa on otettu tavoitteeksi, että asiakasperheitä olisi enintään 30 yhtä työntekijää kohden.
 Apulaisoikeusasiamies odottaa Varkauden perusturvalautakunnalta helmikuun loppuun mennessä selvitystä siitä, mihin toimiin se on päätöksen johdosta ryhtynyt.
 Samansuuntaiset selvityspyynnöt saivat myös Vantaa, Hämeenlinna, Turku, Raisio, Oulu, Raasepori, Kemi, Hyvinkää, Kirkkonummi sekä Etelä-Savon Essote-kuntayhtymä. Näiden lisäksi arvioitavana olivat Liminka, Espoo ja Oulunkaaren ja Ylä-Savon kuntayhtymät.
 Apulaisoikeusasiamies  Maija Sakslin  antoi ratkaisunsa kuntien ja kuntayhtymien toiminnasta 28.12.2018. Varkauden kaupungin saamasta huomautuksesta  kertoi ensin Kaleva .

Varkauden lastensuojelu rikkoi lakia tahallaan, kun jätti Pohjolakotiin sijoitetun lapsen ilman valvontaa – apulaisoikeusasiamieheltä vakava huomautus


Summary: Hallituksen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta vastaavat poliitikot eivät näe syytä Suomen vetäytymiseen konfliktimaista. Tilanne arvioidaan uudelleen, jos Yhdysvallat vähentää sotilaidensa määrää.

Suomi on pienellä osuudellaan mukana maailman sodissa. Mutta tulisiko näin olla?
 Ulkopoliittisen instituutin (UPI) vanhemman tutkijan  Charly Salonius-Pasternakin  mielestä "suomalaisjoukkojen kotiuttamista Irakista ja Afganistanista pitää harkita vakavasti".
 – Näihin sotiin osallistuminen ei nykyisin näyttäisi edistävän Suomen tavoitteita eikä lisäävän suomalaisten turvallisuutta. Siksi asiaa on arvioitava uudelleen, tutkija kirjoitti  Helsingin Sanomissa  perjantaina.
 Ulko- ja turvallisuuspolitiikan poliittisessa johdossa vetäytymiseen ei toistaiseksi nähdä syytä.
 Puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) muistuttaa, että hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittinen valiokunta päätti sotilasoperaatioiden jatkosta  kesäkuussa .
 – Osallistuminen nähtiin tarpeellisena ja keskustelu oli pääosin yksimielistä. Vain vasemmistoliiton eduskuntaryhmä oli asiasta eri mieltä.
 Puolustusministeri Jussi Niinistö. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Tilanne saattaa kuitenkin muuttua, jos Yhdysvallat alkaa vetäytyä Lähi-idän konfliktimaista. Yhdysvallat on ilmoittautunut vähentävänsä joukkojensa määrää voimakkaasti  Syyriassa  ja  Afganistanissa .
 Tässä tilanteessa Suomen joukkojen läsnäolo alueilla arvioitaisiin uudelleen. Erityisesti turvallisuussyistä.
 – Jos Yhdysvallat poistuisi Afganistanista, Taliban saisi lisää höyryä koneeseen. Todellinen sekasorto voisi siintää horisontissa, puolustusministeri Niinistö arvioi.
 Eduskunnan puolustusvaliokunnan puheenjohtaja  Ilkka Kanerva  (kok.) on samoilla linjoilla. Yhdysvalloilla on Afganistanissa noin 14 000 sotilasta. Määrän puolittuminen heijastuisi välittömästi turvallisuustilanteeseen, Kanerva sanoo.
 – Suomen politiikka ei voi perustua Trumpin näkökannoille. Mutta jos Afganistanin turvallisuustilanne muuttuu dramaattisesti, ei ole varaa jättää suomalaisia sotilaita oman onnensa nojaan.
 Ilkka Kanerva. Yle
 Suomen osallisuudella kansainvälisiin sotaoperaatioihin on monia syitä.
 Ensimmäinen on se, että kriisinhallintaoperaatioiden toivotaan edistävän konfliktimaiden vakautumista ja Suomi haluaa tehdä oman pienen osansa.
 – Ei kai kukaan niin lapsenuskoisesti suhtaudu, että tämä (Suomen osallisuus operaatioihin) ratkaisisi nämä kysymykset. Mutta niillä kyetään kuitenkin hillitsemään, sanoo Kanerva.
 Salonius-Pasternak perustelee Suomen vetäytymisen tarvetta muun muassa sillä, että Afganistania ja Irakia ei ponnisteluista huolimatta ole saatu vakautettua. "Kaaosta Irakissa ja Afganistanissa ei ole saatu hallintaan", tutkija kirjoittaa.
 Ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja  Matti Vanhanen  (kesk.) toteaa, että ilman kansainvälisiä operaatioita tilanne voisi olla maissa vielä huonompi.
 – Kenelläkään ei ole vastausta siihen, kuinka sitten kävisi jos ulkomaiset turvallisuusjoukot vedettäisiin pois. Jos Afganistaniin syntyy tyhjiö jossa terroristit pääsisi kehittämään omaa toimintaa, se voisi ulottua sieltä käsin Lähi-itään ja mahdollisesti Eurooppaan, Vanhanen sanoo.
 Suomella on Afganistanissa noin 40 sotilasta Naton Resolute Support -kriisihallintaoperaatiossa.
 Matti Vanhanen Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Syyriassa Suomella ei sotilaita ole. Yhdysvaltojen vetäytyminen Syyriasta voivat kuitenkin heijastua suoraan Irakiin. Jos esimerkiksi terroristijärjestö Isis voimistuisi Syyriassa, Irakin turvallisuustilanne voisi myös muuttua.
 – Jos Trumpin toimenpiteet on toteutuakseen, Syyrian tilanne on sitten uudessa valossa, sanoo Ilkka Kanerva.
 Suomella on Irakissa 80 sotilaskouluttajaa kouluttamassa Irakin kurdien peshmerga-joukkoja.
 Vakauttamishaluihin sisältyy myös sisäpoliittinen motiivi: Irak ja Afganistan ovat olleet merkittävimpiä turvapaikanhakijoiden lähtömaita.
 – Muistamme vuosien 2015–2016 kansainvaelluksen, eli maahanmuuttovyöryn Suomeen. Sen vuoksi Suomi on Irakin ja Afganistanin operaatioissa mukana, että tilanteen soisi olla vakaampi kuin se on ollut, sanoo puolustusministeri Niinistö.
 "Tämä on tutkijalta aivan ilmaan heitetty, mihinkään perustumaton populistinen heitto"  Puolustusministeri Jussi Niinistö (sin.)
 Kolmas ja neljäs syy Suomen osallisuuteen maailman konflikteissa on sotilaskumppanimaiden kanssa tehtävä yhteistyö ja siitä saatu sotilaallinen kokemus.
 Salonius-Pasternakin mukaan osallistuminen Afganistanin tai Irakin sotiin ei enää ole yhteistyön syventämisen kannalta tärkeää.
 – Liittolais- ja kumppanuussuhteet ovat nykyisin hoidettavissa Itämeren ja arktisen alueen yhteistyön kautta, tutkija kirjoitti.
 Ulkoasianvaliokunnan puheenjohtaja Matti Vanhanen ei pidä Suomen sotilaallisten valmiuksien kehittämistä ratkaisevana tekijänä sen suhteen, mihin operaatioihin Suomi osallistuu ja mihin ei.
 – Päämotivaatio (Afganistanissa) on, että kymmenien muiden maiden kanssa on pyritty luokaan vakautusoperaatio, joka pitäisi yhteiskunnan jaloillaan.
 Vanhanen muistuttaa, että Suomi osallistuu jo nyt vuosittain 80:aan kansainväliseen kriisinhallinta- ja sotaharjoitukseen.
 – En oikein tiedä miten sitä määrää lisäämällä voitaisiin jotain lisäarvoa saada. Näistä sotaharjoituksista on nytkin kriittistä keskustelua, että ovatko ne lisäämässä jännitettä pohjoisessa.
 Puolustusministeri Jussi Niinistö kommentoi tutkijan puheita jyrkemmin.
 – Vaikea kuvitella, että näiden (sotilasyhteistyö Itämerellä ja arktisella alueella) kautta tavoitettaisiin samanlaista sotilaallista syvälle menevää yhteistyötä kuin mitä Irakin ja Afganistanin operaatioissa on saatu.
 – Tämä on tutkijalta aivan ilmaan heitetty, mihinkään perustumaton populistinen heitto, Niinistö tyrmää.
 Suomalainen rauhanturvaaja Kabulin kadulla 2003.  Rauli Virtanen
 Sen suhteen Niinistö on tutkijan kanssa samaa mieltä, että Irakin ja Afganistanin sotilaallisiin operaatioihin osallistuminen ei tuo Suomen puolustuksen kehittämiseen parasta mahdollista hyötyä.
 – Hyödylllisempää totta kai olisi, jos panostettaisiin reservin kertausharjoituksiin. Sillä rahalla, mitä Afganistaniin on vuosien varrella pumpattu, olisi sodanajan joukot aivan eri kunnosssa kuin mitä tänään ovat. Mutta nyt onkin kyse ulkopolitiikasta.

Tulisiko Suomen vetää sotilaansa Irakista ja Afganistanista? Poliitikot vastaavat


Summary: Alueelliset erot omakotiasumisen kustannuksissa ovat suuria. Vaasa on ollut Omakotiliiton vertailussa halvimpien joukossa, mutta nyt vuodenvaihteessa maksuihin tulee tuntuvia korotuksia.

Aapeli-myrsky kaatoi vaasalaisen Peter Remahlin pihapiirissä kolme isoa puuta. Onnea oli matkassa, sillä yksikään niistä ei osunut taloon. Vain piharakennus sai vaurioita ison kuusen kaaduttua. Polttopuille on jatkossa tarvetta, sillä omakotiasujien asuinkustannukset nousevat reippaasti.
 Vaasa nosti kuntaveroa tänä vuonna puolella prosentilla 20,5:een. Lisäksi kaupunki ottaa keväällä käyttöön hulevesimaksun, jonka suuruus vaihtelee 25 eurosta jopa 300 euroon. Remahlin taloudessa määrä on 90 euroa.
 – Olen tarkastellut näitä Vaasan vertailukaupunkeja: Hämeenlinna 25 euroa, Riihimäki samansuuntaista ja ne on vielä kompensoinut jätevesimaksulla sitä. On monta kaupunkia, että se netto on ollut kympin. Se olisi vielä hyväksyttävää, jos joku pitää vielä ojan auki. Mutta kun se on suoraan 90 euroa, niin se on paljon.
 Peter Remahl Merja Siirilä / Yle
 Kustannukset kasvussa koko maassa
 Vaasa ei ole ainoa maksuja nostava, sillä omakotiasujien kustannukset ovat olleet jyrkässä nousussa koko maassa koko vuosikymmenen. Omakotiliiton toiminnanjohtaja Kaija Savolaisen mukaan asumismenot ovat kehittyneet parin-kolmen prosentin vuosivauhtia asumismuodosta riippuen.
 Savolaisen mukaan jopa kolmannes kotitalouksien käytettävissä olevista tuloista menee asumismenoihin. Tulevat vuodetkaan eivät näytä, että helpotusta olisi tulossa. Kuntatalouksien haasteet näkyvät esimerkiksi kiinteistöverotuksissa.
 – Ja sähkönsiirron toimitusvarmuusedellytykset edellyttävät sähköyhtiöiltä investointeja, jotka tulevat näkymään kotitalouksen sähkönsiirron laskuissa, Savolainen kertoo.
 Remahlin tekemien laskelmien perusteella puolet maksuista nousevat. Kustannukset kasvavat kaiken kaikkiaan ainakin kahdella ja puolella sadalla eurolla vuodessa. Esimerkiksi sähkön perusmaksu nousee lähes 30 prosentilla, ja myös muut korotukset ovat tuntuvia.
 – Vesi ja jätevesi nousevat kuusi prosenttia ja samalla päätöksellä Vaasan vesi saa nostaa saman verran vielä ensi vuoden alussa. Perusmaksu on jo ollut lähdönpäälle maamme korkeimpia vuodesta 2014, Remahl päivittelee.
 – Ja kaikkia mahdollisia korotuksia ei vielä tiedä. On paljon kysymysmerkkejä, että mitä niille tapahtuu, Remahl lisää.
 Eniten Remahlia harmittaa kuitenkin hulevesimaksu.
 – Sille sateelle ei oikein mitään voi. Tällaisella vanhalla asuntoalueella, missä mekin asutaan, niin täällä on ollut iät ja ajat nämä viemärit, mihin sadevedet juoksee. Pihakin on osittain luonnontilassa, että sekin imee hyvin omansa. Jos olisi pieni tontti ja kokonaan asfaltoitu, niin sellaisella ymmärtää, että jonkun ne täytyy putkittaa sieltä pois.
 Asumiskustannukset kasvavat tänä vuonna Peter Remahlin taloudessa jopa 300 eurolla.  Jarkko Heikkinen / Yle
 "Eriarvoistuminen paikkakuntien välillä on huomattavaa"
 Kiinteistöveroissa, sähkön siirto- ja perusmaksuissa sekä vesi- ja jätevesimaksuissa voi olla kaupunkien välillä suuriakin eroja. Asumiskustannukset voivat vaihdella samankaltaisissa perheissä ja taloissa jopa tuhannella eurolla vuodessa.
 – Meillä on työ- ja perhesiteitä, jotka eivät aina mahdollista muuttoja. Näin eriarvoistuminen eri paikkakuntien välillä on huomattavaa, Savolainen kertoo.
 Remahl on asunut 70-luvulla rakennetussa talossa lähes koko ikänsä. Kun lapset ovat muuttaneet pois ja eläkeikä lähenee, on kustannusten nousu laittanut hänet pohtimaan muuttoa pienempään asuntoon.
 – Kyllä kahdelle ihmiselle 170 neliön lämpöisenä pitäminen on paljon ja kallista. Siihen päälle talo rupeaa olemaan siinä iässä, että vaatisi vähän kalliimpia remontteja. Että kyllä sitä miettii, mitä tehdä, Remahl pohtii.
 Savolaisen mukaan peruskustannusten kasvu vaikuttaakin monilla kiinteistön huollon ja ylläpidon laiminlyönteihin.
 – Tämä on huolestuttavaa, koska asuntoa pitäisi huoltaa ja ylläpitää pitkäjänteisesti. Jos sitä laiminlyödään, niin siitä on riskejä sille rakennukselle ja myös ihan ihmisten terveydelle, Savolainen kertoo.
 Peter Remahlin kotitalo on rakennettu 70-luvulla. Hän on asunut talossa lähes koko ikänsä Merja Siirilä / Yle
 Houkuttelevuustekijä
 Omakotitaloasujan on hankala vaikuttaa esimerkiksi kiinteistöveron suuruuteen tai sähkönsiirtomaksuihin. Savolaisen mukaan asumiskustannuksia voi kuitenkin vähentää esimerkiksi tarkastelemalla asunnon lämpötiloja, veden käyttöä ja jätteiden kierrätystä.
 Remahl uskoo, että kustannusten kova kasvu voi vaikuttaa mahdollisten paluumuuttajien mielenkiintoon muuttaa takaisin.
 – Jos on opiskellut muualla tai ollut muualla töissä ja nyt olisi kiva työpaikka täällä, niin kyllähän se sen laskee, että mitä asuminen maksaa. Töitä täällä kyllä on ja palvelut on hyvät, mutta sillä on suuri merkitys, että mitä siitä tilistä jää.
 Myös Savolainen on samoilla linjoilla.
 – Kuntien pitäisi miettiä omaa imagoa, että ovatko he asumismyönteisiä vai -vastaisia. Tottakai me palveluita tarvitaan: päiväkoteja, kouluja, kirjastoja ja terveyspalveluita. Aina voidaan miettiä voidaanko asioita tehdä tehokkaammin ja paremmin, jolloin niitä kustannushyötyä voitaisiin saavuttaa, mutta kyllä jossakin vaiheessa se perälauta niille asumiskustannuksille täytyy löytää, Savolainen kertoo.
 Lisää aiheesta:  Omakotiliitto: Kiinteistöverosta tulee riesa taantuvien paikkakuntien talonomistajille – valtiovarainministeriö kiistää

Omakotitaloasujan maksut pomppaavat jopa sadoilla euroilla Vaasassa – kustannukset jyrkässä kasvussa jo pitkään koko maassa


Summary: Eläkkeelle jääneiden määrä väheni väheni viime vuonna tuhansilla, kun vanhuuseläkeiän alaraja nousi.

Vanhuuseläke & lakisääteinen työeläkevakuutus

Juha Sipilän  (kesk.) hallitus juhli joulun alla, että se saavutti tavoitteensa suomalaisten 72 prosentin työllisyysasteesta. Joululahja olisi voinut jäädä saamatta, jos viime vaalikaudella ei olisi sovittu suomalaisten vanhuuseläkeiän alarajan nostosta.
 Johtaja  Mikko Kautto  Eläketurvakeskuksesta (ETK) sanoo, että eläkeuudistuksella on ollut pieni vaikutus työllisyystavoitteen saavuttamiseen, mutta pääselitys on talouskasvun paraneminen.
 Vanhuuseläkeen alin ikäraja nousi viime vuonna 63 vuoteen ja kolmeen kuukauteen, ja tänä vuonna vanhuuseläke siintää suomalaisille jälleen kolme kuukautta kauempana.
 Eläketurvakeskuksesta arvioidaan, että ikärajan noston seurauksena eläkkeelle jääjiä oli viime vuonna runsaat 5 000 edellisvuotta vähemmän. Vaikutus näkyy myös eläkeiän kieppeillä olevien työllisyysasteessa.
 60–64-vuotiaiden työllisyysaste on ollut jo vuosia nousussa, mutta Tilastokeskuksen mukaan heinä–syyskuussa lukema kohosi lähes 52 prosenttiin.
 Vielä 2000-luvun alussa 60–64-vuotiaiden työllisyysaste oli vain parinkymmenen prosentin luokkaa. Muutosta on selitetty muun muassa työttömyyseläkeputken ja varhennetulle eläkkeelle pääsyn tukkimisella.
 Työllisyysaste noussut notkosta
 Mikko Kautto sanoo nousua sikäli historialliseksi, että vastaavia kuusikymppisten työllisyyslukuja pitää hakea 1980-luvulta saakka.
 – On pitkään tavoiteltu, että työllisyysaste näissä ikäryhmissä nousisi, Kautto sanoo.
 Moni jatkaa töissä, vaikka eläkkeelle olisi voinut jo jäädä. Yksi esimerkki on jämsäläinen putkimies  Heikki Hakaniemi , 64, joka oli tällä viikolla komennuksella helsinkiläisellä työmaalla.
 – Kunto on sen verran hyvä, että ehkä teen vuoden, pari vielä töitä, hän kertoi.
 Hakaniemeä eläkeiän nosto ei hetkauta.
 – Herrathan sen ovat päättäneet, hän naurahti.
 60-64-vuotiaiden työllisyysaste on ollut yhtä korkealla viimeksi 1980-luvulla, sanoo Mikko Kautto ETK:sta. Markku Pitkänen / Yle
 Ensi vuosikymmenen eläketavoite uhattuna
 Valtiovallan ja koko eläkeuudistuksen tavoitteena on, että suomalaisten keskimääräinen eläkkeellesiirtymisikä nousisi ensi vuosikymmenen puolivälissä 62,4 vuoteen.
 Tavoite on sidottu arvioon, joka kuvaa 25-vuotiaan suomalaisen odotettavissa olevaa keskimääräistä eläkkeellejäämisikää.
 Eläkeellejäänti-iän pitäisi nousta yli vuodella, sillä ETK:n tuorein, toissavuotinen arvio eläkkellesiirtymisiän odotteesta oli 61,2 vuotta.
 Uhkana on kuitenkin se, että työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyminen kääntyi yllättäen kasvuun viime vuonna. Lähtijöitä oli noin kahdeksan prosenttia edellisvuotta enemmän.
 – Työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyi enemmän ihmisiä oikeastaan kaikissa ikäluokissa, ja se vie valitettavasti toiseen suuntaan, Kautto sanoo.
 Jos työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyminen pysyy myös tulevina vuosina viime vuonna nähdyllä korkeammalle tasolla, se voi romuttaa tavoitteen eläkkeellejäännin myöhentämisestä.
 ETK:n Ylelle tekemä tuore laskelma kertoo, että keskimääräinen eläkkeellesiirtymisikä voi jäädä vuonna 2025 jopa karvan verran tavoitellun 62,4 vuoden alle, jos väen lähtö työkyvyttömyyseläkkeelle ei jää vain väliaikaiseksi piikiksi.
 Nousukausi lisännyt työkyvyttömyyseläkkeitä?
 ETK uskoo silti yhä, että vuoden 2025 ikätavoite on mahdollista saavuttaa. Näin pitäisi käydä, jos työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyminen lähtee taas laskuun. Tätä tukee myös suomalaisten terveyden parantuminen, jonka pitäisi vähentää työkyvyttömyyseläkkeelle hakeutumista.
 ETK ennakoi, että eläkkeellejäänti-ikä nousee pikkuhiljaa, noin desimaalin vuodessa.
 Kiihtynyt työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyminen liittyy Kauton mukaan usein siihen, että taloudessa alkaa mennä paremmin.
 – Se on ehkä arkiajattelun kannalta outo ilmiö, mutta sitä on tapahtunut aiemminkin, hän sanoo.
 – Yksi arvaus on, että työtahti kiristyy ja ne, jotka ovat sinnitelleet työelämässä heikommalla terveydellä, eivät enää pärjää. Oma työkyky ei riitä kireämmässä tahdissa, kun vaatimustaso nousee.
 "Työntekijöiltä vaaditaan liikaa"
 Helsinkiläinen  Anu Pääkkönen  arvelee, että työntekijöiltä vaaditaan liikaa.
 – Työelämään vaatimukset ovat niin kovia, että luulisin sen vaikuttavan siihen, että ihmiset jäävät niin nuorena eläkkeelle, kauppakeskus Redissä vieraillut Pääkkönen sanoi Ylelle.
 Eläketurvakeskuksen mukaan työnteko eläkkeellä ollessa on lisääntynyt hieman. Lähes joka kymmenes 63–67-vuotias eläkeläinen käy ETK:n mukaan töissä.
 Myös osittain varhennetun vanhuuseläkkeen suosio jatkui viime vuonna.
 Poliitikot puhuvat nyt siitä, että seuraavaksi suomalaisten työllisyysaste pitää nostaa 75 prosenttiin. Tavoitteen saavuttamista helpottaa, että alin vanhuuseläkeikä nousee vuosittain.
 – Ilman muuta se auttaa. Jos ajatellaan seuraavaa hallituskautta, neljää vuotta, sinä aikana vanhuuseläkeikä ehtii nousta vuoden, eli ollaan jo 64 ja puolen vuoden kieppeillä, Mikko Kautto sanoo.

Kuusikymppisten työllisyys parantunut selvästi, mutta  työkyvyttömyyseläkkeiden kasvu uhkaa romuttaa tavoitteen eläkkeellejäännin myöhentämisestä


Joulun jälkeen konkurssistaan ilmoittanut lelujätti Top-Toy on avannut uudestaan osan liikkeistään. Top-Toyn omistuksessa ovat pohjoismaiset leluliikeketjut BR-Lelut ja Toys'R'Us.
 Suomessa avoinna on kymmenen myymälää eri puolilla maata. Top-Toy listaa avoinna olevat liikkeet nettisivuillaan. BR-lelujen liikkeet ovat avoinna Helsingissä Kampin ja Itiksen kauppakeskuksissa. Toys'R'Usin avoin myymälä puolestaan löytyy Vantaalta, Espoosta, Turusta, Raisiosta, Lempäälästä, Tampereelta, Jyväskylästä ja Oulusta. Avoinna olevat myymälät noudattavat tavanomaisia aukioloaikojaan.
 Marraskuun lopun jälkeen ostetut tuotteet voi palauttaa tai vaihtaa toisiin tuotteisiin avoinna olevissa liikkeissä, yhtiö kertoo tiedotteessa. Lisäksi marraskuun lopun jälkeen ostettuja lahjakortteja voi käyttää.
 Konkurssin vuoksi osassa myymälöistä ei kuitenkaan esimerkiksi käsitellä vaihtorahaa.
  Heikko joulumyynti sinetöi konkurssin
 Tanskalainen Top-Toy ehti sulkea pohjoismaiden ketjuliikkeidensä ovet jo kertaalleen lopullisesti vuodenvaihteessa.
 Yhtiön mukaan konkurssi juontuu heikosta joulumyynnistä, minkä vuoksi yrityssaneerauksen jatkaminen ei ollut enää mahdollista. Top-Toy hakeutui marraskuun lopussa velkasaneeraukseen, ja saneeraussuunnitelma hyväksyttiin 21. joulukuuta.
 Uudelleen avaaminen liittyy yrityksen mukaan tammikuussa alkavaan loppuunmyyntiin. Liikkeitä avattiin Suomen lisäksi Tanskassa, Ruotsissa ja Norjassa. Yhteensä BR-lelukauppoja on Suomessa ollut 25 ja Toys'R'Us-myymälöitä kahdeksan.
 Jo aiemmin yhtiö on kertonut, ettei ennen marraskuun 30. päivää ostettujen lahjakorttien hyvittäminen ole konkurssipesän mukaan todennäköistä, ja niitä koskevat vaatimukset käsitellään vasta myöhemmin.
 Lue myös:
 Asiakkaat vihastuttanut lelujätti lupaa: lahjakortit käyvät sittenkin BR-Lelut ja Toys 'R' Us -liikkeissä
 Yllätyskonkurssiin mennyt lelujätti joutui pyörremyrskyn keskelle: hyvittää sittenkin joulukuussa ostetut lahjakortit
 BR ja Toys 'R' Us -leluliikkeiden tanskalaisomistaja konkurssiin – syynä heikko joulumyynti

Konkurssiin mennyt lelujätti avasi sittenkin osan liikkeistään – Suomessa avoinna 10 myymälää