Summary: Minkähänlaisia isänmaallisia ilmeitä on luvassa perjantaina linnanjuhlissa, miettii Matti Mörttinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Porukka on päättänyt.
 Antti Rinteen  suosikkiperustelu toimilleen on usein ollut tuo ylle kirjoitettu työväentalojen pyhä opinkappale.
 Nyt porukka on päättämässä Antti Rinteen uran Suomen pääministerinä.
 Ja yhtä lailla kuin aiemmissakin tapauksissa on yksi kysymys monille mysteeri:
 Mikä porukka, ja missä?
 Monien tietojen mukaan taustalla on keskustan konservatiivisiipi edellisen pääministerin  Juha Sipilän  johdolla.
 Sipilää puolueen puheenjohtajana seuranneen  Katri Kulmunin  ilmeitä ja eleitä katsoessa on saanut tukea tulkinnalle.
 Oli takana kuka tahansa , on Rinteellä nyt myös tilaisuus osoittaa, että hänelle ”porukka” ei ole vain mantra tai veruke. Että hän oikeasti kuuntelee, ja ratkaisee asioita saamansa palautteen perusteella.
 Merkittävintä on, jos Rinne pystyy asettamaan asian henkilöiden edelle.
 Jos hän olisi taistellut ensisijaisesti omasta asemastaan pääministerinä, hän olisi saattanut aiheuttaa – ainakin välillisesti – maan ajautumisen uusiin eduskuntavaaleihin.
 Ei tarvita suuria ennustajantaitoja sen näkemiseen, millainen tulos vaaleista olisi nykyoloissa luvassa.
 Rinne sai keväällä haastavissa oloissa  koottua hallituksen ja juostua kokoon hallitusohjelman, joka on poikkeuksellisen aatteellinen – siitäkin huolimatta, että siinä on sovitettu yhteen viiden erilaisen puolueen intressit. Ja siitäkin huolimatta, että sitä sote- ja maakuntamalleineen on kutsuttu myös keskustan sanelemaksi.
 Sipilä itse asiassa on riskeerannut rakkaan maakuntaunelmansa lähtiessään operoimaan Rinnettä nurin. Ei nimittäin ole lainkaan satavarmaa, että uusi hallituskokoonpano on identtinen vanhan kanssa.
 Aina on olemassa mahdollisuus vaihtaa keskusta kokoomukseen. Se jopa nostaisi hallituksen parlamentaarisen enemmistön seitsemän paikkaa nykyistä vahvemmaksi.
 Keväällä kootun viisikon   suurin merkitys  oli se, että Suomella oli pitkästä aikaa hallitus, joka ei joudu tekemään työtään populismin kahleissa.
 Viime vaalikauden alussa perussuomalaiset nostettiin yhdeksi Sipilän kolmepylväisen koalition peruskivistä.
 Seuraukset näkyivät etenkin ps:n sisällä, kun  Timo Soinin  tilalle valittiin  Jussi Halla-aho . Perussuomalaisten eduskuntaryhmästä erosi valtaosa kansanedustajista, ja he jatkoivat keskustan ja kokoomuksen kanssa sinisten nimellä hallitusyhteistyötä.
 Edellinen hallitus oli puolestaan populismin vankina siksi, että sdp meni lupailemaan finanssikriisin keskellä Suomen vaativan lainavakuuksia Kreikalta.
 Lupaus, jota  Jutta Urpilainen  yritti puolueen puheenjohtajana ja  Jyrki Kataisen  hallituksen valtiovarainministerinä täyttää, johtui täysin perussuomalaisten vaatimuksista ja suosiosta.
 Rinteen hallituksen ohjelmassa ei ole merkkejä persupelosta. Kun kannatusmittauksia lukee, voi joku miettiä, olisiko pitänyt olla. Väitän, ettei se mitään olisi muuttanut.
 Antti Rinteen jälkeen Suomen pääministeriksi  on hyvin mahdollisesti nousemassa tamperelainen liikenneministeri  Sanna Marin .
 Hänen tärkein näyttönsä politiikassa tähän mennessä on viime kevättalvelta. Rinteen sairausloman ajan hän piti demarit kannatusmittausten kärjessä vaalikampanjan kriittisinä aikoina.
 Marin on ollut Rinteelle lojaali. Hänet nähdään sdp:n sisäisissä kuvioissa vaihtoehtona eduskuntaryhmää johtavalle  Antti Lindtmanille , joka taas mielletään ex-puheenjohtaja  Eero Heinäluoman  perintöprinssiksi.
 On julkinen salaisuus, etteivät Rinteen sekä toisaalla Lindtmanin ja Heinäluoman kaksikon välit ole lämpimät.
 Mutta kuinka varmoja voidaan olla siitä, että Marin jatkaa Rinteen luottoparina saatuaan avaimet valtioneuvoston linnan tärkeimpään virkahuoneeseen?
 Kun  Esko Aho  aikoinaan voitti keskustan puheenjohtajavaalin, häntä pidettiin  Paavo Väyrysen  poliittisena jatkeena. Pahemmin ei olisi voitu erehtyä, ja pahimman pettymyksen koki Väyrynen itse.
 Kun entinen kokoomusjohtaja  Sauli Niinistö  auttoi  Jyrki Kataisen  puolueen huipulle 2004, hän ei varmasti osannut odottaa kohtelua, jonka sai tältä vuoden 2007 eduskuntavaalien jälkeen.
 Katainen käytännössä pakotti Niinistön eduskunnan puhemieheksi, vaikka kansansuosikkia olisi kiinnostanut paikka hallituksessa.
 Politiikassa näistä tilanteista käytetään suorastaan vastenmieliseltä kuulostavaa ”isänmurha”-termiä, mutta parempaakaan ei ole keksitty.
 Jos Rinne ajattelee estävänsä sen pitämällä itsensä puolueen johdossa samalla kun Marin johtaa sdp-vetoista hallitusta, hän yrittää jotain, mikä ei valtaosassa tapauksia ole onnistunut.
 Hallituskriisin 2019 aikana on hoettu  muutamaa tuttua avainsanaa. Niitä ovat totuus, luottamus ja viestintä.
 Välillä kolmen kärki on ollut viestintä, viestintä, viestintä. Politiikkaa kuulemma vaivaa tiedonkulun puute.
 Eiköhän kyse ole kuitenkin siitä, että viestintää on liikaa. Ja tiedonkulkua muka helpottavia välineitä on liikaa.
 Tuuteista tulee toinen toistaan korville lyöviä viestejä. Totuutta niistä ei erota erkkikään.
 Politiikassa viestitään usealla eri tasolla. On se, mitä kerrotaan kameroiden edessä kansalle. Sitten on se, mitä kuiskaillaan toimittajille ”taustaksi”. Ja sitten on vielä se, mitä selitetään luotetuille tai vähemmän luotetuille toisille poliitikoille.
 Poliittiseen historiaan kirjataan  tämän hallitusvaihdoksen ”viralliseksi” syyksi postilaitoksen työehtosopimustilanteesta syntynyt epäselvyys. Se, että päättäjät eivät osanneet sanoa, oliko jotain tapahtunut päivämäärällä xx vai yy.
 Tästä jää taatusti tongittavaa vähän pidemmäksikin aikaa. Sitä ennen odotamme mielenkiinnolla, millaiset ovat isänmaalliset ilmeet ja tunnelmat linnanjuhlissa, joille kansakunnan kerma kokoontuu vain kolmen päivän päästä.
 Hyvä Suomi!
 Matti Mörttinen
 Kirjoittaja on pirkanmaalainen toimittaja ja tietokirjailija, joka on seurannut suomalaista politiikkaa Harri Holkerin hallituksen ajoista alkaen.
 Lue myös:
 Yle seuraa hallituskriisiä hetki hetkeltä

Matti Mörttisen kolumni: Porukka päättää, totesi Rinne, ja nyt porukka on päättämässä Rinteen uran pääministerinä – mutta mikä porukka?


Summary: Nato-maiden johtajat ovat kokoontuneet Lontooseen sotilasliiton 70-vuotisjuhlaistuntoon.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on tyrmännyt häijynä ja loukkaavana Ranskan presidentin kommentin Naton aivokuolemasta.
 – Nato palvelee suurta tarkoitusta, Trump sanoi puhuessaan toimittajille Lontoossa Naton huippukokouksen alla.
 Hänen mukaansa Natosta ei vain voi puhua niin kuin Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  puhui.
 Macron  sanoi vastikään,  etteivät Euroopan Nato-maat voi enää laskea sen varaan, että Yhdysvallat puolustaa tarvittaessa Nato-liittolaisiaan.
 – Se mitä nyt koemme, on Naton aivokuolema, Macron arvioi englantilaisen The Economist -lehden haastattelussa.
 Trump kertoi toimittajille myös, että hän aikoo tavata Nato-huippukokouksen aikana Britannian pääministerin  Boris Johnsonin . Aiemmin on kerrottu, etteivät he tapaisi kahden keskenn.
 Trump vakuutti, ettei hän halua sekaantua Britannian vaalikampanjaan. Samalla hän kehui Johnsonia kyvykkääksi ja toisti tukensa brexitille, jota Johnson on vahvasti ajanut.
 Lue myös:
 Trump on arvaamaton uhka Johnsonin vaalikampanjalle – Johnsonin esikunta toivoo, että hän malttaa Nato-kokouksessa olla laukomatta brittivaaleista

Trump tyrmää Macronin Nato-kommentin häijynä


Summary: Sanna Marin jatkoi lentoasemalta suoraan eduskuntaan SDP:n ryhmäkokoukseen.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

SDP:n varapuheenjohtaja, liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  sanoo olevansa valmis pääministeriksi, jos tarve vaatii.
 – Jos tilanne menee siihen, että pääministeri joutuu pyytämään eroa, ja mikäli puoluevaltuusto ja puolue on sitä mieltä, en väistä vastuuta tässä vaikeassa tilanteessa, Brysselistä Helsinki–Vantaan lentoasemalle noin kello 11.30 saapunut Marin sanoi saapumisaulassa odottaneille toimittajille.
 Marin jatkoi matkaansa lentoasemalta suoraan eduskuntaan, jossa SDP:n eduskuntaryhmä jatkaa kokoustaan. Hänen mukaansa puolueen puheenjohtajiston kesken on käyty maanantaina "suora ja yksituumainen" keskustelu.
 Marin pitää hallituskriisiä erittäin valitettavana.
 – Se on varmasti kaikkien sosiaalidemokraattien yhteinen arvio, hän sanoo.

Suomeen juuri palannut Sanna Marin vihjaa olevansa valmis pääministeriksi: "En väistä vastuuta"


Summary: Historiallisesti arvokkaassa rakennuksessa sijaitseva Steinerpäiväkoti kärsi merkittäviä savu- ja vesivahinkoja tulipalossa Lappeenrannassa.

Lappeenrannan Steinerpäiväkodin aamu alkoi evakkotiloissa. Tulipalo tuhosi päiväkotirakennusta pahoin maanantai-iltana.
 Steinerpäiväkodin johtaja  Minna Mansikka  kertoo, että päiväkodin 27 lapsesta kymmenen siirtyi ainakin tiistaiksi Steinerkoulun iltapäiväkerhon tiloihin. 17 lapsen perheet ovat järjestäneet lastensa hoidon tiistaina omatoimisesti.
 – Näin mennään ainakin tänään. Jatkoa mietitään, kun saadaan tämä päivä alkuun, Mansikka lisää.
 Mansikka kertoo, että nyt he kaipaavat apua. He tarvitsevat tilat, joihin mahtuu 27 lasta hoitoon.
 – Voimme olla tämän viikon Steinerkoulun tiloissa, mutta nämä tilat eivät ole riittävän suuret koko lapsiryhmälle.
 Päiväkodilla ei myöskään ole leluja ja muita tavaroita, joita päiväkodissa olevat lapset tarvitsevat.
 – Aloitamme tavallaan aivan alusta. Otamme lahjoituksia vastaan. Nyt nähdään, mitä on lähimmäisenrakkaus ja auttamishalu, sanoo päiväkodin johtaja Minna Mansikka.
 "Liekit loimottavat toisen kerroksen ikkunoista"
 Etelä-Karjalan  pelastuslaitos sai hälytyksen  maanantai-iltana kello 17.40 Lappeenrannan Steinerpäiväkoti Tontuntupaan.
 Pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Toni Jaako  kertoo, että hälytys tehtiin vastapäisestä kerrostalosta.
 – Vastapäisestä kerrostalosta soitettiin, että liekit loimottavat toisen kerroksen ikkunoista. Lähdimme sammuttamaan isolla pelastusjoukkueella isoa rakennuspaloa, Jaako kertoo.
 Steinerpäiväkoti toimii vanhassa, suojellussa varuskuntasairaalan talousrakennuksessa Lappeenrannan keskustassa. Talo on vuodelta 1890. Rakennus on osa Lappeenrannan historiallista varuskunta-aluetta ja on osa valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.
 – Sammutustyöt havaittiin heti haastaviksi, koska rakennuksen toinen kerros on rakennettu hirrestä. Eristeissä on käytetty ajan hengen mukaisesti sammalta, purua ja hiekkaa, Jaako kertoo.
 Kun Etelä-Karjalan pelastuslaitos sai hälytyksen Lappeenrannan Steinerkoululle, liekit löivät jo rakennuksen toisen kerroksen ikkunoista.
 Rakennus oli tyhjillään
 Päiväkoti oli tulipalon syttymishetkellä tyhjillään. Henkilökunta oli poistunut rakennuksesta noin tuntia ennen kuin pelastuslaitos sai ilmoituksen palosta.
 Henkilövahinkoja tai vaaraa ympäröiville rakennuksille ei aiheutunut, mutta itse päiväkoti kärsi pahoja vaurioita.
 Palo oli päässyt leviämään yläpohjan eristeisiin, joten sammutustyöt kestivät tiistaiaamuun saakka.
 Aamun valjetessa palopaikalta paljastuivat noesta mustat tiilet ja avatut ikkunat. Pihalla on palanutta tavaraa. Sammutustyöissä käytetty vesi on jäätynyt maahan.
 Kiinteistön omistaja Senaatti-kiinteistöt tekee rakennuksessa jälkivartiointia ja varmistaa, ettei purussa ja sammalissa ole palopesäkkeitä.
 – Pelastuslaitoksen lisäksi poliisi tutkii syttymissyytä, koska kyseessä on kulttuurihistoriallisesti arvokas rakennus. Päiväkodin käyttäjät haastatellaan, Jaako kertoo.
 Vahvat rakenteet
 Etelä-Karjalan pelastuslaitoksen päivystävä palomestari Toni Jaako arvioi, että tulipalo on syttynyt todennäköisimmin yhdessä huoneessa. Se on palanut vesikattoon eli peltipintaan saakka.
 – Yleinen syttymissyy tällaisessa palossa on esimerkiksi sähkölaitteen vikaantuminen, Jaako kertoo.
 Koko rakennus on kärsinyt mittavista vesi- ja savuvahingoista.
 Saako rakennuksesta vielä päiväkodin?
 – Rakennuksen perusrakenteet ovat vahvat. Alaosa on punaista muurattua tiiltä ja yläosa on vahvaa hirttä. Uskon, että rakennuksesta tulee vielä käyttökelpoinen, Jaako sanoo.
 Päiväkotitilat tulossa myyntiin
 Senaatti-kiinteistöjen mukaan rakennuksen tulevaisuus riippuu siitä, millaiset vauriot tulipalo aiheutti. Senaatti-kiinteistöt odottaa ensin, että poliisi saa valmiiksi omat tutkimuksensa.
 – Sen jälkeen tutkimme, kuinka vakavia vaurioita rakennukseen tuli ja onko jotain tehtävissä, aluejohtaja  Jyrki Reinikainen  Senaatti-kiinteistöistä sanoo.
 Päiväkoti ja sen vieressä oleva entinen varuskuntasairaala ovat joka tapauksessa tulossa myyntiin vuonna 2020, sillä valtiolla ei ole rakennuksille käyttöä. Varuskuntasairaala on jo tyhjillään.
 Alueelle laaditaan parhaillaan asemakaavaa, jossa rakennukset oli määrä suojella.
 Lappeenrannan kaupunginarkkitehti  Maarit Pimiän  mukaan palaneen rakennuksen vaihtoehdot ovat tässä vaiheessa korjaaminen tai korvaaminen vastaavalla rakennuksella, jos korjausta ei tutkimusten perusteella voi tehdä.
 – Lähtökohta kaavoituksessa on, että rakennusmassa pysyy samankokoisena, Pimiä kertoo.

Tulipalo poltti lapsilta päiväkodin alta – johtaja pyytää apua: "Nyt nähdään, mitä on lähimmäisenrakkaus"


Summary: Jos Lappeenrannan ilmailuyhdistys aikoo jatkaa ajojen järjestämistä, yhdistyksen on parannettava tapahtuman turvallisuutta.

Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes) on saanut Lappeenrannan huippunopeuskilpailun kuolemantapausta koskevan selvityksen valmiiksi.
 Tukes on saanut asiasta selvityksen tapahtuman järjestäneeltä Lappeenrannan ilmailuyhdistykseltä.
 Päätöksessään Tukes toteaa, että tapahtuman turvallisuussuunnitelmat eivät täytä kuluttajaturvallisuuslain velvoitteita.
 Tapahtuneen ja tietojen perusteella toiminnassa on ollut puutteita ja riskien ja vaarojen arvioinnit ovat hyvin yleisiä.
 Ilmailuyhdistyksen on tehtävä useita tapahtuman turvallisuutta parantavia toimenpiteitä. Tärkein niistä on turvallisuusasiakirja.
 Päätöksessään Tukes pyytää ilmailuyhdistystä ilmoittamaan 31. tammikuuta mennessä, jatkaako yhdistys vastaavaa nopeusajotapahtumien järjestämistä.
 30-vuotias mies kuoli  elokuussa 2019 Lappeenrannan lentokentällä järjestetyssä tapahtumassa. Mies menetti 300 kilometrin tuntinopeudessa ajoneuvonsa hallinnan ja kuoli
 Täydennämme artikkelia.

Lappeenrannan kuolemaan johtaneen kiihdytystapahtuman turvallisuussuunnitelmassa puutteita – riskit arvioitu vain yleisellä tasolla


Summary: Suora lähetys alkaa kello 12. Lähetyksessä Mustolan tilan isäntä vastaa katsojien kysymyksiin ja esittelee robottinavettaa.

Ylen  navettasuora  päättyy tiistaina suoraan Areena-lähetykseen. Siinä esitellään tarkemmin Mustolan tilan navetan laitteita: lypsyrobottia, rehurobottia ja lantarobottia. Lisäksi käydään kurkistamassa paikkoihin, joihin 360-kamerat eivät yllä. Käymme paikassa, jonne robotin lypsämä maito päätyy ja tutustumme valvontahuoneeseen.
 Samalla isäntä Markus Heikkinen vastaa yleisön lähettämiin kysymyksiin ja valitsee vasikoille nimet yleisön lähettämistä ehdotuksista. Nimet julkistetaan suorassa lähetyksessä. Ehdotuksia on tullut yli 1 700 kappaletta.
 Suora alkaa kello 12.
 Mustolan tilan isäntä Markus Heikkinen seuraa navetan asioita paljon  myös puhelimella.  Timo Sihvonen / Yle
 Mustolan tilalla on noin 70 lehmää, joiden elämää on seurattu Ylen navettasuorassa kahdella 360 astetta kuvaavalla kameralla torstaista 28.11. alkaen. Suora päättyy 3.12 noin kello 13, jolloin myös navettasuora loppuun.
 Navettasuoran päättyessä se on jatkunut yötä päivää noin viisi vuorokautta.
 Lue myös:
 27.11.  Yle vie 360-kamerat seuraavaksi navettaan – viisi päivää kestävässä suorassa kuvataan yhden maitotilan arkea
 28.11.  Navettasuorassa syntyi toinen vasikka! Seuraa tästä 360-lähetystä suoraan suomalaiselta lypsytilalta
 28.11.  Näin suomalaiset käyttävät maitotuotteita: Maitolasit häviävät ruokapöydistä, juustoa popsitaan enemmän kuin koskaan
 29.11.  Ylen navettasuorassa nähtiin aamulla toinenkin poikiminen! Katso Lanan vasikan ensihetket ja ehdota vasikoille nimeä
 29.11.  Yle Urheilun Jussi Eskola selostaa vasikoiden tuijotuskisaa!
 30.11.  Sonnit teurastetaan luultavasti puolitoistavuotiaana, lehmät olisivat eläneet viitisen vuotta – näin navettasuoran vasikoille käy
 1.12.  Kysyimme, mitä vastaantulijat ajattelevat lehmistä ja navetoista – "Nehän suihkutetaan siellä hyvin ja hierotetaan hierontalaitteissa"
 2.12.  Kauanko emä ja vasikka saavat olla yhdessä? Sattuuko lypsyrobotti? Suomalaiset kysyivät lehmistä, ja nyt asiantuntijat vastaavat
 2.12.  Navettasuoraa on katsottu tuhansien tuntien ajan – "Toivottavasti nyt on ymmärrystä siitä, miten huippuoltavat heillä on"

Katso suorassa lähetyksessä sinne, minne navettasuoran kamerat eivät yltäneet – myös vasikat saavat nimen


Summary: Tutkijan mukaan eriytymisen pysäyttäminen on olennaista, jos rikollisuuden kasvua halutaan hillitä.

TUKHOLMA   "Ilouutinen ruotsalaiselle koululle"
 "Ruotsalaiskoulut edelleen Pohjoismaiden vähiten tasavertaisia"
 "Ero huonosti ja hyvin menestyvien oppilaiden välillä on suuri"
 Näin kommentoivat ruotsalaiset tiedotusvälineet tuoreeltaan tuoretta Pisa-tutkimusta.
 Ruotsalaisille tänään julkistettu kansainvälinen Pisa-vertailu toikin sekä hyviä että huonoja uutisia.
 Suuri ilonaihe on se, että Ruotsi on noussut lukemisen tuloksissa sijalle 11 ja on toiseksi paras Pohjoismaa Suomen jälkeen.
 Vuoden 2015 tuloksissa Ruotsi oli sijalla 28.
 – Tulos on hyvä ja kertoo, että käänne on tapahtunut. Vuoden 2015 parantuneet tulokset eivät olleet vain väliaikaisia, sanoo kasvatustieteiden dosentti  Ulf Fredriksson  Tukholman yliopistosta.
 Ruotsi sai shokkituloksen vuonna 2012. Silloin esimerkiksi joka kolmas ruotsalainen poika ei päässyt läpi luetun ymmärtämisen helpoimman tason kysymyksistä.
 Nyt erinomaisten lukijoiden määrä on noussut huomattavasti, ja heikkojen lukijoiden määrä on pysynyt ennallaan.
 Lukemiseen on satsattu viime vuosina paljon.
 – Opettajat ja koulujen henkilökunta ovat saaneet merkittävän määrän jatkokoulutusta, joka on keskittynyt oppilaiden lukutaidon vahvistamiseen, kertoo Fredriksson.
 Ruotsalaiset aluokkalaiset opettelevat lukemista ja kirjoittamista keksimällä omia satuja.  Kirsi Heikel / Yle
 Fredriksson oli kehittämässä tänä syksynä aloitettua lukemisen, laskemisen ja kirjoittamisen oppimistakuuta. Jos eka- tai tokaluokkalaisella on vaikeuksia lukemisessa, kouluissa taataan erityistuen saaminen heti.
 Ruotsissa on käyty vilkasta yhteiskunnallista keskustelua lukemisen ja koulun tärkeydestä. Hallituksen mukaan kouluihin on palkattu 30 000 henkilöä lisää.
 Ruotsin tulokset paranivat myös matematiikassa ja luonnontieteissä.
 Koulujen eriytyminen Pohjoismaiden suurinta
 Koulutus ja oppiminen ovat olleet yksi syksyn puheenaiheista, sillä niin kärkipoliitikot kuin viranomaiset ovat nimenneet hyvän koulutuksen tärkeimmäksi keinoksi ehkäistä rikollisjengeihin ajautumista.
 Tähän liittyvät Pisa-vertailun huonot uutiset Ruotsille.
 Maassa koulujen väliset tasoerot ovat jatkaneet kasvuaan. Koulujen pisteet vaihtelevat nyt Pohjoismaista eniten. Vaihteluväli on nyt 18 prosenttia, kun vuonna 2015 se oli 15,6 prosenttia.
 – Tämä kehitys on hyvin huolestuttava. Heikkolaatuista opetusta tarjoavilla alueilla asuvat nuoret eivät tule oppimaan perusasioita kunnolla. Heille rikollisuus pysyy houkuttelevana vaihtoehtona, sanoo Ulf Fredriksson.
 – Eriytyminen on nimenomaan huono uutinen jengirikollisuuden kannalta, tutkija jatkaa.
 Koulujen erojen kasvavat, koska yhteiskunta eriytyy. Fredrikssonin mukaan vapaa kouluvalinta vahvistaa kehitystä.
 Hallitus etsii keinoja sekoittaa oppilaita keskenään. Nykyinen opetusministeri on aiemmin ehdottanut oppilaiden arpomista suositumpiin kouluihin.
 Ruotsin Pisa-kokeissa olivat mukana maahanmuuttajataustaisista oppilaista vain kieltä riittävästi osaavat.
 Suomi on tänäkin vuonna yksi kouluvertailun kärkimaita. Ulf Fredrikssonista yksi syy on se, että Suomessa osa parhaista ylioppilaista hakeutuu opettajan ammattiin.
 – Myös vanhemmat ja yhteiskunta arvostavat Suomessa suuresti opettajia. Tämä on muuttunut viime vuosina Ruotsissa ja on mielenkiintoista nähdä, käykö näin viiveellä myös Suomessa, Fredriksson miettii.
 Lue lisää:
 Pisa-tulokset julki: Suomalaislasten lukutaito maailman kärkeä, mutta erot kasvavat – pojista lähes kaksi kolmasosaa lukee vain, jos on pakko

Ruotsi paransi Pisa-tuloksiaan  – Koulujen tasoerot kasvava ongelma


Summary: Veikkaus vähentää 3 500 peliautomaattia vuoden 2020 loppuun mennessä.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Peliautomaattien kokonaismäärää lasketaan 15 000:een ensi vuoden loppuun mennessä, kertoo Veikkaus  tiedotteessaan .
 Tehdyt ratkaisut liittyvät syksyn aikana kerrottuihin pelaajakeskeisiin vastuullisuuslinjauksiin ja valmistautumiseen pakolliseen tunnistautumiseen, joiden kautta rahapelaamisesta pyritään tekemään entistä turvallisempaa.
 – Lähes viidennes hajasijoitetuista peliautomaateistamme, noin 3 500 kappaletta, poistuu vuoden 2020 loppuun mennessä. Jatkossa yhdessäkään myyntipaikassa ei ole seitsemää automaattia enempää, kertoo Veikkauksen myyntijohtaja  Marko Peltokorpi .
 Peliautomaattien kokonaismäärä on tällä hetkellä noin 18 500 kappaletta. Arvioiden mukaan tulevat vähennykset kohdistuisivat noin kolmannekseen Veikkauksen myyntipaikkaverkostosta, eli lähes 2 200 myyntipaikkaan.
 – Vähennysten suunnittelussa on sovitettu yhteen useita näkökulmia. Lähtökohtana on ollut se, että vaikutukset kohdistuvat mahdollisimman tasapuolisesti eri kumppaneille, toimialoille sekä maantieteellisille alueille. Olemme huomioineet kritiikin, jonka mukaan automaattien määrää on pidetty liian korkeana erityisesti isoimmissa myyntipaikoissa, Peltokorpi mainitsee.
 Seitsemän peliautomaatin enimmäismäärä koskee hypermarketteja sekä liikenne- ja huoltoasemia, joissa on tähän saakka saattanut olla toistakymmentäkin peliautomaattia. Kaikkien muiden myyntipaikkojen – muun muassa pienempien kauppojen, kioskien ja ravintoloiden enimmäismäärä laskee viiteen peliautomaattiin.
 Lisäksi osaan peliautomaateista ei ole mahdollista toteuttaa vuonna 2021 voimaantulevaa pakollista tunnistautumista, joten myös ne poistuvat ensi vuoden aikana.
 – Veikkaus ryhtyy soveltamaan uusia sijoituskriteerejä ensi vuoden alusta lähtien. Vähennystyö käynnistyy heti tammikuussa ja kaikki vähennykset toteutetaan vuoden 2020 loppuun mennessä, Peltokorpi kertoo tiedotteessa.
 Vähennyksien seurauksena Veikkauksen pelikate laskee ensi vuonna noin 30 miljoonaa euroa. Asiamiehille maksettaviin myyntipalkkioihin vähennyksillä on noin 4,5 miljoonan euron vaikutus. Poistot saattavat lisäksi vaikuttaa myyntipaikkaverkoston kokoon tulevaisuudessa.
 – Vähennykset ovat tuntuvia ja tulevat näkymään asiakkaille varmasti, Peltokorpi toteaa.
 Veikkaus arvioi, että pakollinen tunnistautuminen vaikuttaa tulevina vuosina kuluttajakäyttäytymiseen siten, että hajasijoitettujen automaattien määrä laskee 10 500-13 500:een vuoteen 2025 mennessä.
 Lue myös nämä:
 Ylen kysely: Pelikoneiden poistaminen kaupoista jakaa kansanedustajia – "Lapsellista keskittyä vain Veikkaukseen, toisten kärsimystä ei miellyttävää katsella”
 Veikkaus vähentää 3 500 peliautomaattia ensi vuonna, viiden vuoden aikana häviää 8 000 – Yle seurasi Ylen kysely: Pelikoneiden poistaminen kaupoista jakaa kansanedustajia – "Lapsellista keskittyä vain Veikkaukseen, toisten kärsimystä ei miellyttävää katsella”
 Ministeri Paatero sanoi Veikkauksen ikärajavalvonnan onnistuneen "aika hyvin", mutta tilastot kertovat täysin toista – Asiantuntija: Puhui vastoin parempaa tietoa

Peliautomaattien karsiminen käynnistyy tammikuussa – enimmäismäärät laskevat tuntuvasti


Summary: Rinteen erossa on samanlaisia piirteitä kuin Jäätteenmäen lähdössä kesällä 2003.

Käytännössä muutos edennee niin, että istuva pääministeri jättää eronpyynnön tasavallan presidentille.
 Presidentti ottaa eronpyynnön vastaan ja yleensä pyytää hallitusta jatkamaan toimitusministeristönä siihen saakka kunnes uusi hallitus on nimitetty.
 Jos hallitus ei kuitenkaan pääministeriä lukuunottamatta muuten laajasti muutu, voidaan uusi hallitus nimittää hyvinkin nopeasti. Käytännössä eduskunta äänestää uudesta pääministeristä, jonka presidentti nimittää tehtäväänsä.
 Edellisen kerran nyt käsillä olevan kaltainen tilanne oli kesällä 2003, jolloin keskustan pääministeri  Anneli Jäätteenmäki  joutui eroamaan. Tuolloin toiseksi suurin puolue SDP vaati pääministerin vaihdosta, ja uudeksi pääministeriksi nimitettiin aiemmin puolustusministerinä hallituksessa ollut keskustan  Matti Vanhanen .
 Nyt SDP joutuu pääministeripuolueena vaihtamaan  Antti Rinteen  toiseen henkilöön.
 Lue tästä jutusta lisää Rinteen mahdollisesta seuraajasta:
 Kuka on Suomen seuraava pääministeri? Tässä nimet, jotka ovat vahvoilla
 Kuten Jäätteenmäen joutuessa eroamaan, nyt Rinteen tapauksessakin todennäköisesti mennään lyhyellä kaavalla, eli mitään laajoja hallitusneuvotteluja ei käydä.
 Toki viime vuosina päähallituspuolueet ovat vaihtaneet pääministeriä myös muuten. Näin muun muassa Vanhasen kakkoshallitus muuttui  Mari Kiviniemen  (kesk.)hallitukseksi ja  Jyrki Kataisen  (kok.) hallitus  Alexander Stubbin  (kok.)hallitukseksi.
 Myös on mahdollista, että pääministeri esittää presidentille pyynnön eduskunnan hajottamisesta ja uusista vaaleista.
 Tämä vaihtoehto ei kuitenkaan ole nyt todennäköinen.
 Lue myös:
 Analyysi: Keskusta haluaa syrjäyttää pääministerin, mutta säilyttää hallituspohjan – viiden puolueen koalitio uhkaa hajota

Näin asiat etenevät, jos Antti Rinne eroaa pääministerin paikalta


Summary: Ilmastotutkijoiden mukaan maapallo lämpenee tällä vuosisadalla rajusti, vaikka ilmastopäästöjä vähennettäisiinkin.

Kuluva vuosikymmen, 2010-luku, on suurella todennäköisyydellä maapallon mitatun ilmastohistorian lämpimin, kertoo Maailman ilmatieteen järjestö  WMO tuoreessa raportissaan .
 Päättyvä vuosi 2019 tulee olemaan kolmen kuumimman joukossa, järjestö jatkaa.
 WMO julkaisi raporttinsa Madridissa eilen käynnistyneen YK:n ilmastokokouksen yhteydessä.
 WMO:n puheenjohtaja  Petteri Taalas  kuvasi raportin antamaa kuvaa tulevaisuuden ilmastosta synkäksi.
 – Lämpöaallot ja tulvat, jotka aiemmin olivat vain kerran vuosisadassa tapahtuvia ilmiöitä, ovat muuttumassa säännöllisesti toistuviksi tapahtumiksi, Taalas sanoi.
 Päästöt alas!
 Ilmastotutkijoiden järjestö painottaa, että ilmastoa lämmittävien kaasujen päästöt on saatava loppumaan nopeasti toteuttamalla Pariisin vuoden 2015 ilmastosopimus.
 Jo tähän mennessä maapallon ilmasto on lämmennyt 1,1 astetta teollistumista edeltävään aikaan mennessä, eli noin 150 vuodessa. Tähänkään lämpenemiseen maapallo ei ole sopeutunut, tutkijat sanovat.
 Vaikka Pariisin sopimus pantaisiinkin täytäntöön, maapallo uhkaa lämmetä tämän vuosikymmenen loppuun mennessä yhteensä kolmella asteella. Jos sopimusta ei toteuteta, lämpeneminen on vielä dramaattisempaa.
 Ilmaston lämpenemisellä on jo nyt suuria vaikutuksia, WMO kertoo. Elintarvikepulasta kärsii nyt noin 820 miljoonaa ihmistä. Luku on ilmastonmuutoksesta johtuen noussut nopeasti.
 Tulvat, myrskyt ja kuivuudet ajoivat tämän vuoden alkupuolella seitsemän miljoonaa ihmistä maansisäiseen pakolaisuuteen. Luku on nousemassa vuoden loppuun mennessä 22 miljoonaan, WMO sanoo.
 Valtamerissä lämpeneminen vaikuttaa siten, että niiden happamuus nousee. Tämä vaikuttaa meriveden kemiaan ja haittaa esimerkiksi monien kalalajien perusravinnon, planktonin kasvua.
 Tutkijat ovat myös havainneet "merten helleaaltoja", jotka ovat aiheuttaneet suurta hävitystä merieliöstölle.
 Tutkijat vetoavat Madridiin kokoontuviin päättäjiin, jotta fossiilisen energian käyttö lopetettaisiin. Tutkijat ovat hyvin huolissaan, koska mitään yhteisymmärrystä päästöjen vähentämisestä ei tunnu olevan. Samaan aikaan valtiot tukevat fossiilienergian käyttöä vuosittain sadoilla miljardeilla euroilla.

Raportti: 2010-luku on mittaushistorian kuumin vuosikymmen


Summary: Onnettomuustutkintakeskus kaipaa kohennusta lossinkuljettajien pätevyysvaatimuksiin.

Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan Palvan lossin viime joulukuinen karilleajo johtui useasta eri tekijästä. Lossia ajettiin ilman ohjausvaijeria, näkyvyys oli huono ja kuljettajan perehdytyksessä ja ammattitaidossa oli parannettavaa. Lossi liikennöi Naantalin Velkualla Palvan ja Teersalon väliä.
 Kuljettaja ei kyennyt useista yrityksistä huolimatta korjaamaan lossin kurssia takaisin väylälle. Lossi ajautui karille Rännit-nimisen saaren itäpuolella. Karilleajosta ei aiheutunut henkilö- eikä ympäristövahinkoja.
 Lossin ohjausvaijeri oli onnettomuuden aikaan irrotettu tilapäisesti, mistä johtuen se ei ollut osoittamassa kuljettajalle lauttaväylän sijaintia tai ohjattavaa suuntaa.
 Onnettomuustutkintakeskus suosittelee, että liikenne- ja viestintäministeriö valmistelisi lakimuutoksen, jolla lossit määritellään aluksiksi. Tällöin kuljettajalla tulisi olla riittävä pätevyys aluksen ohjaamiseen.
 Lisäksi Liikenne- ja viestintäviraston ja Ely-keskuksen pitäisi määritellä lossinkuljettajien merenkululliset pätevyys- ja miehitysvaatimukset.
 - Lossinkuljettajien olisi kyettävä toimimaan myös vaativissa olosuhteissa ajettaessa ilman vaijeria, totetaa tutkinnanjohtaja  Risto Haimila  Onnettomuustutkintakeskuksen tiedotteessa.

Naantalin Palvan lossin karilleajon taustalla vaikeat olosuhteet ja irrotettu ohjausvaijeri


Summary: Suomen pääministeri on vaihtumassa, ja hänelle pitää löytyä korvaaja pian.

On erittäin todennäköistä, että pääministeri  Antti Rinne  (sd.) kävelee tänään tasavallan presidentin  Sauli Niinistön  luo Mäntyniemeen ja jättää eronpyyntönsä.
 Seuraavaksi joudutaan pohtimaan sitä, kuka SDP:stä korvaa Rinteen pääministerinä, jos puolue ylipäänsä saa pitää pääministerinpaikkansa.
 Iltalehden tietojen  mukaan SDP:n puoluehallitus on päättänyt, että uusi pääministeriehdokas valitaan puoluevaltuuston kokouksessa ensi viikolla, todennäköisesti 12. joulukuuta.
 Esittelemme tässä jutussa nimiä, jotka ovat mahdollisesti esillä Rinteen korvaajaksi.
 Sanna Marin
 Sanna Marin. Arsi Ikäheimonen / AOP
 Sanna Marin  on liikenne- ja viestintäministeri, toisen kauden kansanedustaja ja SDP:n 1. varapuheenjohtaja Tampereelta. Marin tuurasi alkuvuonna Rinnettä puheenjohtajana tämän sairastelun ajan. Nousi valtakunnan julkisuuteen näyttävästi kuria pitävänä Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Marinilla ei ole taustallaan suurempia kohuja. Osviittaa Marinin mahdollisesta pääministerinpestistä antaa se, että hän  palaa tänään Suomeen  kesken televiestintäneuvoston kokouksen, koska ministeriltä edellytetään läsnäoloa kotimaassa poliittisen tilanteen takia.
 Antti Lindtman
 Antti Lindtman Mikko Stig / Lehtikuva
 Kolmannen kauden kansanedustaja, vantaalainen  Antti Lindtman  on myös SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja. Lindtman kieltäytyi kevään hallitusneuvotteluiden jälkeen työministerin salkusta muun muassa perhesyihin vedoten, vaikka oli tiettävästi yksi vahvimmista demareiden ministerikandidaateista. Voi silti olla, että Lindtmanin tilanteessa ei ole tapahtunut muutoksia, jotka saisivat hänen ryhtymään pääministeriksi.
 Lindtmanin kansanedustajauran ajalta on jäänyt ainakin yksi kupru, niin sanottu  listakohu . Silloin kävi ilmi, että hän oli toimittanut eduskunnan puhemiehelle listoja, joissa suositeltiin puheenvuorojen jakamista kulloistakin asiaa parhaiten tunteville demarikansanedustajille.
 Ville Skinnari
 Ville Skinnari Karoliina Simoinen / Yle
 Ville Skinnari  on toisen kauden kansanedustaja, kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri ja SDP:n 3. varapuheenjohtaja Lahdesta. Skinnaria on pidetty SDP:n johtajiston konservatiivisimpana jäsenenä.
 Villit kortit: Kokemusta kehiin?
 Eero Heinäluoma
 Eero Heinäluoma Jarno Kuusinen / AOP
 Europarlamentaarikko, pitkäaikainen kansanedustaja, ministeri ja entinen eduskunnan puhemies  Eero Heinäluoma  voi tulla kyseeseen, jos sekä Marin että Lindtman kieltäytyvät pääministerin tehtävästä. Heinäluoma nauttii ainakin valtavaa kansansuosiota: hänet valittiin vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa ensimmäiselle kaudelleen lähes 130 000 äänellä.
 Jutta Urpilainen
 Jutta Urpilainen Jarno Kuusinen / AOP
 Marinin ja Lindtmanin kieltävän vastauksen myötä pääministeriksi voidaan pyytää myös EU:n kansainvälisistä kumppanuuksista vastaavaa komissaaria  Jutta Urpilaista . Ennen joulukuussa alkanutta komissaarinpestiään Urpilainen toimi kansanedustajana vuodesta 2003. Urpilainen on myös entinen SDP:n puheenjohtaja ja valtiovarainministeri. Hänen ministerikauttaan sävyttivät Euroopan talouskriisi ja Suomen kriisimaille myöntämät tukipaketit ja lainantakaukset.

Kuka on Suomen seuraava pääministeri? Tässä nimet, jotka ovat vahvoilla


Summary: Osaamiserot sukupuolten välillä ovat Suomessa OECD-maiden suurimmat. Myös perhetaustan vaikutus lasten taitotasoon on vahvistunut.

Suomalaisnuorten lukutaito on edelleen OECD-maiden parhaimmistoa. Perhetaustan ja sukupuolen vaikutus lukutaitoon kuitenkin kasvavat.
 Tämä selviää läntisten teollisuusmaiden järjestön OECD:n tuoreimman Pisa-tutkimuksen tuloksista. Lukutaitoa painottaneet kokeet järjestettiin noin 8 000:lle 15-vuotiaalle keväällä 2018. Suomen pisteet laskivat lukutaidon lisäksi hieman myös matematiikassa ja luonnontieteissä.
 Yle näyttää raportin julkistuksen suorana klo 10. Voit katsoa tiedotustilaisuutta jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Suomea paremmin lukutaidossa pärjäsivät Kiina, Singapore ja Viro. Hyvin pärjäsivät myös Kanada, Irlanti ja Etelä-Korea.  Voit tarkastella eri maiden lukutaidon tuloksia jutun lopussa olevan taulukon avulla.
 Matematiikan osaaminen ennallaan, luonnontieteissä heikkenemistä
 Suomalaisnuorten matematiikan pisteet laskivat nopeasti 2010-luvun alussa, mutta nyt lasku on taittunut. Moni Aasian maa sekä naapurimaista Viro ja Tanska ovat ohittaneet Suomen matematiikan tuloksissa, ja Suomi on vertailluista 79 maasta sijalla 16.
 Luonnontieteissä Suomen tulokset ovat laskeneet tasaisesti. Niissä Suomi on sijalla 6. Myös lukutaidossa sijoitumme jaetulle kuudennelle sijalle yhdessä Kanadan kanssa.
 Näin Pisa-tutkimus tehdään Läntisten teollisuusmaiden järjestö OECD arvioi 15-vuotiaiden koululaisten osaamista kolmen vuoden välein. Pisa-testejä (Programme for International Student Assessment) on tehty vuodesta 2000. Testattavana on vuorotellen yksi kolmesta pääalueesta, joita ovat lukutaito, luonnontieteet ja matematiikka. Vuonna 2018 suomalaisilta arvioitiin myös talousosaamista. Nämä tulokset julkaistaan myöhemmin. Nyt julkaistut tulokset ovat vuodelta 2018. Tutkimukseen osallistui 79 maata tai aluetta. Suomessa osallistujia oli noin 8 000 koululaista 200 koulusta.
 Perhetaustan vaikutus osaamiseen kasvaa
 Suomalaisen peruskoulun vahvuutena on pitkään pidetty sitä, että se takaa kaikille tasavertaiset mahdollisuudet taustasta huolimatta. Nyt taustan vaikutus lukutaitoon näyttää voimistuvan meilläkin.
 Suomessa ylimmän ja alimman sosioekonomisen neljänneksen keskimääräinen ero lukutaidon pisteissä oli 79 pistettä. Laskennallisesti tämä vastaa jopa kahden kouluvuoden opintoja.
 Tulos johtuu siitä, että alimman sosioekonomisen neljänneksen tulokset ovat huonontuneet vuodesta 2009 vuoteen 2018. Ylimmän neljänneksen tulokset ovat pysyneet ennallaan.
 Pojista kaksi kolmasosaa lukee vain, jos on pakko
 Suomen tyttöjen ja poikien ero lukutaidossa oli tällä kierroksella OECD-maiden suurin. Piste-ero oli tyttöjen hyväksi 52 pistettä, kun OECD-maissa keskimäärin ero oli 30 pistettä.
 Luonnontieteissä ja matematiikassa sukupuolten väliset erot ovat tätä maltillisemmat.
 Suomalaisoppilaiden asenteet lukemista kohtaan ovat muuttuneet entistä kielteisemmiksi. Yhä useampi suhtautuu kielteisesti lukemiseen ja yhä harvempi pitää lukemista mieliharrastuksenaan.
 Pojista jopa 63 prosenttia ilmoitti lukevansa vain, jos on pakko.
 Asenteet heijastelevat osaamista. Ne, joita ei kiinnosta, ovat taipuvaisia menestymään huonosti. Kun huonosti menestyy yhä useampi, se näkyy kaikkien tulosten keskiarvossa.
 Ysiluokkalaiset toivovat vähemmän painoarvoa Pisa-tuloksille ja enemmän valinnanvapautta lukemiseen
 Pitäisikö nuorten heikkenevästä lukutaidosta huolestua?
 – Ehkä vähän, sanoo yhdeksäsluokkalainen  Milja Vertola .
 Vertola opiskelee helsinkiläisessä Suutarinkylän peruskoulussa yhdessä  Said Hanaten  ja  Maria Niemisen  kanssa. Kukaan heistä ei ole tehnyt Pisa-koetta itse, mutta he ovat samanikäisiä kuin Pisa-testeissä testattavat nuoret.
 Suutarinkyläläisiä laskevat lukutaidon tulokset kummastuttavat. Varsinaisesta lukemisen vähenemisestä ei välttämättä ole kyse, sillä yhdeksäsluokkalaiset kyllä törmäävät teksteihin jatkuvasti.
 – Me kaikki kuitenkin käytämme paljon nettiä. Netissä joutuu lukemaan asioita päivittäin, Vertola sanoo.
 Aikaa lukemiseen syventymiseltä vievät muut asiat, pohtii Said Hanate.
 – On netti, pelit ja treenit... On tullut niin paljon kaikkea uutta. Eivätkä nuoret osta kirjoja tai mene kirjastoon lukemaan, kun kaikki on netissä.
 Said Hanate (vas.), Milja Vertola ja Maria Nieminen ovat helsinkiläisen Suutarinkylän peruskoulun ysiluokkalaisia. Tanja Heino/Yle
 Maria Niemisen mukaan hänen äidinkielen opettajansa on auttanut häntä löytämään genren, joka kiinnostaa.
 – Olen huomannut, että tykkään kauhukirjoista ja murha- ja rikoskirjoista.
 Said Hanaten mielestä oppilaille pitäisi antaa enemmän valinnanvapautta, kun valitaan koulussa luettavia kirjoja.
 – Yleensä opettajat sanovat aiheen ja sivumäärän. Lukemisen pitäisi olla rennompaa ja pitäisi saada lukea sitä, mikä kiinnostaa.
 Milja Vertolaa kummastuttaa, miten suuri painoarvo Pisa-tuloksille Suomessa annetaan.
 – Me olemme kuitenkin vasta 15-vuotiaita. Asetetaanko meille liian suuret paineet tuloksista?
 Katso taulukosta, miten eri maat pärjäsivät vuoden 2018 lukutaidon Pisa-kokeessa. Voit myös hakea tiettyä maata nimellä.

Pisa-tulokset julki: Suomalaislasten lukutaito maailman kärkeä, mutta erot kasvavat – pojista lähes kaksi kolmasosaa lukee vain, jos on pakko


Summary: Keskustan puheenjohtajan Katri Kulmunin sanat on tulkittu vaatimuksena pääministerin erosta.

Keskustan puheenjohtaja  Katri Kulmuni  on asetellut sanansa huolellisesti mutta epäselvästi.
 Tarkoittaako ”henkilöön liittyvä epäluottamus”, että "emme luota pääministeriin"? Ja mitä tarkoittaa, että "sosiaalidemokraatit toivottavasti vetävät johtopäätökset"?
 Julkisuudessa nämä on tulkittu niin, että keskusta vaatii pääministeri  Antti Rinteen  eroa.
 Poliittisen viestinnän asiantuntija, puheviestinnän professori Pekka  Isotalus , uskoo, että epäselvä ilmaisu oli tarkoin harkittu.
 – Selkeätä oli se, että ei haluttu sanoa suoraan jotakin. Ja se, mitä se jokin on, voidaan vain arvailla.
 Pekka Isotalus on Tampereen yliopiston puheviestinnän professori. Hese Pölönen
 Isotaluksen mukaan Kulmuni pitää takaporttia avoinna muille vaihtoehdoille kuin pääministerin erolle. Epäselvä ilmaisu voi myös ylläpitää yhteistyösuhteita.
 – Eihän Kulmuni voi olla varma, että Rinne väistyy. Tulee olemaan ikävää olla saman pöydän ääressä, jos on suoraan vaatinut Rinteen eroa.
 Epäselvästä ilmaisusta voi olla myös haittaa. Pääministeri Antti Rinne vaati illalla keskustalta suoraa vastausta, voiko hallitusyhteistyö jatkua.
 – Kyllähän se antoi Rinteelle mahdollisuuden vastata keskustalle suoraan ja aika napakastikin, että puheet ovat olleet epäselviä.
 Isotaluksen mukaan koko Posti-sotkua ja sen selvittelyä leimaa se, että asioista ei puhuta suoraan ja selvästi.
 – Kaikki alkoi epäselvästä puheesta. Rinnettä on syytetty epäselvästä puheesta, ja keskusta vastaa siihen epäselvällä puheella. Kuinka kauan nämä epäselvät puheet jatkuvat – tämä on hauska tilanne.
 Lisää poliittista puhetta on luvassa tänään klo 14. Pääministeri Antti Rinne vastaa välisymykseen eduskunnassa.

Miksi Kulmuni ei puhunut suoraan? Professori: epäsuora puhe jättää takaportin auki muille vaihtoehdoille


Summary: Atlantin ylitys nopealla katamaraanilla on kestänyt lähes kolme viikkoa.

Ilmastoaktivisti  Greta Thunbergin  toinen Atlantin ylitys on loppumassa. Häntä kuljettavan aluksen odotetaan saapuvan Portugalin pääkaupunkiin Lissaboniin tänään Suomen aikaa noin kello 10.
 Saapumista voi seurata suorana tällä sivulla olevan linkin kautta kello 9.45 alkaen.
 16-vuotias ilmastoaktivisti jatkaa Lissabonista heti matkaansa Madridiin, missä eilen maanantaina alkoi YK:n suuri ilmastokokous.
 Madridin kaksiviikkoinen ilmastokokous alkoi YK:n pääsihteerin karulla toteamuksella: Maailma on kaukana kestävästä kehityksestä
 Thunberg matkusti kesällä purjelaivalla Yhdysvaltoihin. Hänen tarkoituksensa oli matkata edelleen Chileen, missä ilmastokokous oli alun perin määrä järjestää. Chilessä puhjenneiden levottomuuksien takia kokous kuitenkin peruttiin.
 Uudeksi kokouspaikaksi valikoitui Madrid, mikä oli ongelma hiilidioksidipäästöjä välttävälle Thunbergille. Hän totesi matkustaneensa väärälle mantereelle ja tarvitsi apua päästäkseen Eurooppaan.
 Thunbergin avuksi tulivat australialaiset videobloggarit  Riley Whitlum  ja  Elayna Carausu , jotka tarjosivat hänelle kyytiä La Vagabonde -katamaraanilla. La Vagabonden reittiä voit seurata  tästä linkistä .
 Thunbergin kriitikot huomauttivat, että hänen pyrkimyksensä vähentää hiilidioksidipäästöjä menivät osittain hukkaan, koska aluksen kapteeni  Nikki Henderson  saapui Yhdysvaltoihin Britanniasta lentokoneella.

Ilmastokokoukseen matkaavan Greta Thunbergin purjelaiva saapuu Portugaliin – katso suorana 9.45 alkaen


Summary: Suomen Leijonan Pro Finlandia -mitalin saavat muun muassa oopperalaulaja Mari Palo, säveltäjä Jukka Kuoppamäki ja näyttelijä Eija Vilpas.

Tasavallan presidentti on myöntänyt tänä itsenäisyyspäivänä yhteensä 3 568 merkkiä isänmaan palveluksessa ansioituneille kansalaisille. Merkki myönnetään huomattavista siviili- ja sotilasansioista. Ulkomaalainen voi saada kunniamerkin Suomen tunnustuksena ansiokkaasta toiminnasta Suomen hyväksi.
 Korkein itsenäisyyspäivänä tänä vuonna annettava kunniamerkki on korkeimman oikeuden presidentin tehtävistä syksyllä väistyneelle  Klaus Timo Tapani Eskolle  myönnetty Suomen Valkoisen Ruusun suurristi.
 Suomen Valkoisen Ruusun ja Suomen Leijonan ritarikunnat julkistivat merkkien saajien nimet tiistaiaamuna.
 Taiteilijoille ja kulttuurivaikuttajille myönnettävän Pro Finlandia -mitalin saa tänä vuonna 13 ansioitunutta ihmistä. Taiteilijoille ja kirjailijoille myönnettäviä Pro Finlandia -mitaleita on jaettu 1940-luvulta lähtien.
 Katso  ritarikuntien sivuilta  kaikki kunniamerkkien saajat.

Lähes 3600 saa kunniamerkin: Suomen Valkoisen Ruusun suurristin saa Timo Esko – katso kaikki kunniamerkkien saajat


Summary: Lahdesta tulee rovaniemeläisyhtiön yhdeksäs toimipiste.

Moottoriajoneuvojen osien ja varusteiden kauppa

Lappilainen Lapin Kumi Oy laajentaa Lahteen. Rovaniemeläisyritys on ostanut lahtelaisen Rengastoppi Oy:n liiketoiminnan.
 Viime vuosina Lapin Kumi on aloittanut renkaiden ja rengasalan palvelujen myynnin Oulussa, Jyväskylässä ja Kuopiossa. Lahdesta tulee Lapin Kumi Oy:n yhdeksäs toimipiste.
 Lahden Renkomäessä toimiva Rengastoppi Oy on perustettu 1979 ja yhtiön palveluksessa on 16 työntekijää. Yhtiön liikevaihto on tänä vuonna arviolta noin 5,6 miljoonaa euroa.
 Liikevaihto kolminkertaistuu
 Kaupan myötä Lapin Kumi Oy kasvaa rengasalan valtakunnalliseksi rengasliikeketjuksi.
 – Viimeisen kymmenen vuoden aikana kasvumme on ollut ripeää. 2009 liikevaihtomme oli kymmenen miljoonaa euroa ja tänä vuonna tulemme pääsemään 30 miljoonaan. Vuoden 2021 tavoitteemme tulee olemaan 40 miljoonaa euroa, Lapin Kumi Oy:n toimitusjohtaja  Ville Ruokanen  sanoo tiedotteessa.
 Lapin Kumi Oy on vuonna 1947 Rovaniemellä perustettu perheyritys. Uusimman laajentumisen myötä Lapin Kumi työllistää 115 vakituista työntekijää ja vilkkaimpina aikoina yhtiön palveluksessa on lähes 200 henkilöä. Toimitusjohtaja Ville Ruokanen omistaa Lapin Kumi Oy:n setänsä  Risto Keskiruokasen  kanssa.

Lapin Kumi laajentaa lisää: Osti rengasliikkeen Lahdesta


Summary: Suomen ministeriltä edellytetään tänään läsnäoloa kotimaassa.

Liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  palaa Suomeen kesken televiestintäneuvoston kokouksen.
 Marin kertoo Twitterissä, että Suomen ministereiltä edellytetään tänään läsnäoloa kotimaassa.
 Poikkeuksellisesta poliittisesta tilanteesta johtuen ministeri Sanna Marin lentää jo aamukoneella Brysselistä Suomeen.
 Televiestintäneuvoston kokousta johtaa tämänhetkisen tiedon mukaan seuraava puheenjohtajamaa Kroatia, kertoo Marin.

Ministeri Marin palaa Suomeen kesken kokouksen


Summary: Välikysymyksen käsittely alkaa kello 14. Löytävätkö keskusta ja demarit sovun ennen sitä?

Posti-sotkusta syntynyt saaga päättyi eilisiltana tilanteeseen, josta on lähes pakko löytää ulospääsy ennen välikysymyskäsittelyä kello 14. Keskusta haluaa pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) eroavan, mutta Rinne ei halua jättää paikkaansa vaan vaatii vastauksia keskustalta.
 HS:lle  maanantai-iltana antamassaan haastattelussa Rinne totesi, että hän pyrkii tänä aamuna sopimaan ajan keskustan puheenjohtajan  Katri Kulmunin  kanssa käydäkseen keskustelun selvyyden saamiseksi tilanteeseen.
 Tilanteen dramaattisin lopputulos on, että hallitus kaatuu.

Miten käy Rinteen uhkapelin? Yle seuraa hetki hetkeltä


Summary: Tänä syksynä aloitettiin Espoossa Koukku-toiminta.

Kahdeksasluokkalaisen  Mimosa Ruotsalaisen  koulunkäynti ei sujunut parhaalla mahdollisella tavalla. Teini-ikä painoi päälle, läksyihin oli vaikea keskittyä ja poissaolojen määrä koulusta alkoi vähitellen lisääntyä.
 Ruotsalainen ei ole ainoa koulunkäyntionglemien kanssa painiva nuori, sillä hänen kotikaupungissaan Espoossa koulupoissaolot ovat kasvussa.
 Espoolaisten nuorten kannalta kaupungin uusi kokeilu oppilaspoissaolojen kitkemiseksi tuli juuri oikeaan aikaan.
 Tänä syksynä aloitetun Koukku-toiminnan nimissä Espooseen on perustettu erityisopettaja-ohjaaja -työpareja, jotka pitävät tiivistä yhteyttä oppilaisiin.
 Tiiviillä yhteydenpidolla pyritään sitouttamaan paljon koulusta poissaolleet oppivelvolliset takaisin koulunpenkille.
 Ruotsalainen ja moni muukin on nyt saanut avun uudesta kokeilusta. Apua tarjotaan nuorten omilla ehdoilla.
 – He ovat motivoineet minua todella paljon opiskelussa. Olen saanut apua esimerkiksi koulutehtävissä, ettei ole tarvinnut kamppailla yksin niiden kanssa, Ruotsalainen sanoo.
 Hän on saanut entistä paremman otteen opiskeluun ja oppiminenkin sujuu mukavasti.
 Kyse ei ole lintsareista
 Monien oppilaiden kohdalla koulusta poissaolot eivät johdu perinteisestä lintsaamisesta, vaan mielenterveyden haasteet ovat nousseet suurimmaksi syyksi poissaoloihin.
 Koukku-toiminnalla tavoitellaan myös mielenterveyden haasteista kärsiviä nuoria yhtälailla kuin heitä, joiden kohdalla esimerkiksi raju murrosikä vie koulunkäyntihalut.
 Espoossa noin 98 prosenttia nuorista suorittaa päättötodistuksen peruskoulusta.
 Lisääntyvät koulupoissaolot voivat kuitenkin jatkossa nousta entistä useammalle päästötodistuksen saannin esteeksi.
 – Kyse ei tosiaankaan ole lintsaamisesta tai mistään nuorten uhmakkuudesta, vaan taustalla on enemmän mielenterveyteen liittyviä asioita, kuten ahdistusta, masennusta ja muuta sellaista oireilua, sanoo erityisopettaja  Anni Helotie  Espoosta.
 Tästä syystä ongelmaan haetaan myös uudenlaisia ratkaisuja kuin mitä lintsareiden kanssa on käytetty.
 – Jos ahdistus tai muu vastaava tilanne on päällä, niin ratkaisuksi tarvitaan enemmän terapeuttista apua, sanoo ohjaava opettaja  Johanna Sergejeff .
 Sergejeff toimii projektipäällikkönä valtakunnallisessa  oppimis- ja ohjauskeskus Valterissa .
 Koulusta lintsaajilla on usein monenlaisia ongelmia sopeutua koulurytmiin. Joissain tapauksissa lintsaaminen ja muut sopeutumisongelmat ovat johtaneet oppilaan siirtämiseen erityisluokalle tai toiseen kouluun.
 Tosiasiassa kouluilla ei ole mitään keinoja pakottaa oppilasta kouluun. Koulun tehtävä on tarjota opetusta oppivelvollisuusikäisille, mutta lapsen saaminen kouluun on huoltajien vastuulla. Suomessa on oppivelvollisuus, mutta ei koulunkäyntivelvollisuutta, joten pakkokeinoja ei ole.
 Mielenterveyden haasteiden kanssa painivien nuorten kohdalla yhteistyö koulun ja kodin välillä voi toimia, kun oppilas on siinä tiiviisti mukana ja häntä kuullaan.
 – Parhaita tuloksia on saatu sellaisilla toimintatavoilla, joissa oppilas, vanhemmat ja koulu ovat aktiivisesti mukana miettimässä sitä, miten oppilas saadaan taas takaisin säännölliseen koulukäyntirytmiin, Sergejeff sanoo.
 Sergejeff: "Nuorten odotetaan pärjäävän siellä valintojen viidakossa"
 Suomessa ei ole toistaiseksi kattavaa valtakunnallista tilastotietoa oppilaiden poissaoloista. Opetushallitus selvittää parhaillaan ongelman laajuutta kouluille tehtävällä kyselytutkimuksella.
 Kun tietoa on tarpeeksi, tarkoituksena on luoda kunnille yhtenäiset ohjeet, miten koulupoissaoloihin tulisi kunnissa jatkossa reagoida. Nyt käytäntö on kirjavaa.
 Olennaista on puuttua ongelmiin heti kun niitä havaitaan. Jos poissaoloja kertyy paljon, on paluu normaaliin koulunkäyntiin vaikeaa.
 Tämä taas tarkoittaa, että oppilashuollossa on oltava riittävästi resursseja.
 Säästötalkoissa monista kunnista on vähennetty muun muassa koulukuraattoreita ja koulupsykologeja.
 Johanna Sergejeffin mukaan yhteiskunnan monimutkaisuus ja hajanaisuus saa monet oppilaat kokemaan turvattomuuden tunnetta.   Johanna Sergejeff
 Sergejeff toivoo, että säästöleikkurin syömät koulukuraattorit ja -psykologit saataisiin takaisin töihin.
 – Kouluilla tulisi olla riittävästi resursseja oppilashuollossa, jotta akuutteihin tilanteisiin voitaisiin puuttua nopeasti.
 Sergejeffin kanssa samoilla linjoilla on erityisopettaja Helotie.
 – Mielestäni kouluille tarvitaan lisää sellaisia aikuisia, jotka eivät arvioi nuoria. Sen sijaan heillä pitäisi olla aikaa kohdata nuoria, ja tarttua niihin asioihin, joita nuorten kautta nousee esille, sanoo Helotie.
 Sergejeffin mielestä Espoon opettaja-ohjaaja -työparitoiminta vaikuttaa lupaavalta. Kunnissa eri puolilla maata kokeillaan erilaisia keinoja, ja parhaimmat niistä valitaan valtakunnalliseen yleiseen toimintaohjeeseen.
 Sergejeffin mukaan lasten ja nuorten elämä on muuttunut hallitsemattomammaksi, ja osa nuorista kokee muun muassa tästä syystä turvattomuutta.
 – Nuorten odotetaan pärjäävän siellä valintojen viidakossa. Kaikki eivät tästä selviydy. Se aiheuttaa mielenterveyden haasteita lapsille ja nuorille, ja se on monesti yhteydessä myös näihin koulupoissaolohin, Sergejeff sanoo.
 Espoossa opettaja-ohjaaja -työparitoiminta jatkuu kokeiluna vuoden verran. Toiminnan mahdollisesta jatkosta päätetään myöhemmin.
 "Haluaisin opiskella pediatriksi"
 Mimosa Ruotsalainen on saanut ainakin toistaiseksi apua koulunkäyntiongelmiinsa.
 Säännöllinen koulurytmi on taas löytynyt, mutta avoimia kysymyksiäkin on.
 – Toiveissa on pienluokkapaikka. Toivoisin saavani yksityisopetusta.
 Usko tulevaisuuteen on vahva.
 – Tavoitteenani on käydä ensin peruskoulu, sitten lukio ja yliopistossa haluaisin opiskella pediatriksi, Ruotsalainen sanoo.
 Lue myös:
 Kun 9.-luokkalainen Henkka lintsasi jatkuvasti koulusta, äiti oli voimaton: "En voi jäädä pois töistä, että veisin pojan itse kouluun"
 Pysähdy, selvitä syyt, hae apua – toimi näin, kun olet huolissasi lapsen poissaoloista koulussa
 Katso kartalta, millaisia eroja nuorten mielenterveydessä on: Tytöt ahdistuvat onnellisten saarella, pojat oireilevat Päijät-Hämeessä
 Koulua käymättömien määrä kasvaa – avun ammattilaiset tiivistävät yhteistyötään ja lupaavat lopettaa pallottelun

Koulupoissaolojen kitkemiseksi testataan uudenlaisia keinoja Espoossa – mielenterveyden haasteet nousseet suurimmaksi syyksi poissaoloihin


Summary: Eino ja Väinö Kinnunen selvisivät neuvostopartisaanien iskusta jatkosodassa. Nyt presidentti muisti heitä kutsulla Linnan juhliin.

26. kesäkuuta 1943 piti olla tavallinen arkipäivä Malahvian kylässä Itä-Kainuussa. Tuosta päivästä kuitenkin tuli sellainen, jonka tapahtumat  Eino  ja  Väinö Kinnunen  vielä 76 vuotta myöhemmin muistavat kirkkaasti.
 Myös presidentti kunnioittaa heidän kokemuksiaan kutsumalla veljekset Linnan juhliin.
 Kinnuset muistelevat, että tuona päivänä perhe oli saanut aamiaisen syötyä ja seuraavaksi oli vuorossa perunoiden multaaminen. Sukulaisia oli tullut kylään, ja pieneen pihasaunaan oli ahtautunut yhteensä 14 ihmistä. Koko perhe joutui asumaan saunassa, sillä talo oli tuhoutunut talvisodan aikana.
 Perheen isä pyysi yhtä perheen pojista, Einoa, hakemaan viikatteita, jotka perinteisesti taottiin joka kesä.
 Eino totteli kiltisti isäänsä, vaikka sää oli kehno ja vettä satoi. Hän lainasi isältään paksua pomppaa eli takkia pysyäkseen lämpimänä ja lähti ulos.
 14-vuotias Eino ehti olla työn touhussa pidemmän aikaa, kun tunsi yhtäkkiä koputuksen olkapäässään. Hän kurkisti olkansa yli ja näki neuvostopartisaanin.
 Mies nappasi Einoa tiukasti niskasta kiinni ja käski tämän tulla mukaansa.
 Mies kyseli nuorelta pojalta, milloin suomalaissotilaat ovat olleet lähistöllä viimeksi. Eino ei osannut sanoa mitään, sillä sotilaita ei ollut viime päivinä näkynyt. Einon vaitonaisuus suututti sotilasta.
 Partisaanit veivät Einoa syrjemmäs ja ohjailivat häntä tökkimällä aseen pistimellä selkään. Se teki reikiä ja sai veren valumaan.
 – Vastaan tuli syvennys, johon oli kaatunut puu. Pohjalla oli vettä. Siihen kohtaan ne minua hätyyttelivät, Eino Kinnunen muistelee.
 Sitten tulivat laukaukset. Ensin yksi ja sitten toinen. Ne osuivat Einoa molempiin keuhkoihin.
 – Se tuntui kuin olisin palanut sisältä. Kun ammutaan, se on kuin tulisella raudalla lyötäisiin läpi.
 Onnekseen Eino kaatui puunrungon päälle, eikä hän uponnut veteen. Neuvostopartisaanit jättivät nuoren pojan siihen makaamaan.
 Pikkusisko piiloutui, muttei selvinnyt
 Partisaanit siirtyivät Einon luota Kinnusten saunaan. Einoa pari vuotta nuorempi pikkuveli Väinö Kinnunen oli siellä koko suvun kanssa.
 Saunaan astuu seitsemäntoista miestä, kaikilla konepistooli.
 – Jokainen meistä tiesi, että meidät tapetaan kaikki, Väinö Kinnunen muistelee uhkaavaa hetkeä.
 Viimeisenä sisään astui neuvostopartisaanien päällikkö, joka kätteli yksitellen kaikki saunassa olevat, aikuiset sekä lapset. Hän käveli sen jälkeen ovesta ulos muiden sotilaiden kanssa ja laittoi oven kiinni.
 Hetken oli hiljaista.
 Sitten sama mies rykäisi oven voimalla auki ja alkoi ampua.
 Saunan puuseinät rapisivat ja ihmisiä kaatui. 11-vuotias Väinö halusi piilottaa nuorimman siskonsa Elsan saunan penkin alle, jotta tämä säästyisi. Sitten Väinö heittäytyi itse maahan kasvot alaspäin.
 Kaikki oli nopeasti ohi. Sotilaspäällikkö juoksi pois lankut kolisten.
 Väinö makasi maassa ja oli varma, että häneen osui.
 – Puun säleet olivat lentäneet poskeeni. Luulin, että luoti oli mennyt poskestani läpi, niin kipeää se kävi. Odotin vain, milloin taju menee. Kun kokeilin poskeani, huomasin ettei siinä ollut yhtään verta. Minua ei ollut kuula raapaissutkaan.
 Noustuaan ylös hän alkoi tajuta tilanteen. Haavoittuneet huusivat ympärillä. Sukulaisia makasi liikkumattomana maassa, mukaan lukien 6-vuotias Elsa, joka oli noussut penkin alta esiin veljen perään.
 – Se pikkutyttö oli ihan täynnä reikiä.
 Sinä päivänä kymmenen ihmistä kuoli: Väinön ja Einon vanhemmat, isovanhemmat, sisaruksia sekä sukulaisia. Kaksi haavoittui, ja Väinön lisäksi yksi sukulainen selvisi ehjin nahoin.
 Eino Kinnunen ei ole vielä tänäkään päivänä antanut anteeksi partisaaneille, jotka ampuivat häntä ja tappoivat hänen perhettään. Väinö Kinnunen antoi anteeksi, koska koki vihan sairastuttavan hänet.  Timo Sihvonen / Yle
 Vain lentäjä uskoi Einon selviävän
 Samoihin aikoihin kuin neuvostosotilaat tulittivat saunassa, Eino oli päässyt raahautumaan vesikuopasta usean metrin verran tien laitaan. Jalat eivät kantaneet, joten hän pyrki eteenpäin konttaamalla, välillä nuupahtaen uupuneena.
 Eino muistaa edelleen, kuinka häntä tuolloin paleli. Isän paksu pomppa kuitenkin esti kylmettymisen.
 Eino ehti maata haavoittuneena metsän laidassa noin kuusi tuntia, kunnes naapurin poika sattui kävelemään tietä pitkin ja huomasi hänet.
 Se oli pelastus.
 Naapuri auttoi Einon lentokoneelle, joka vei haavoittuneita Hyrynsalmen kenttäsairaalaan.
 Siinä vaiheessa Eino oli jo niin huonossa kunnossa, että moni ei uskonut hänen selviävän. Lentäjä kuitenkin tajusi kokeilla pojan rannetta ja tunsi vahvan pulssin, joten päätti ottaa Einon kyytiin.
 Luotien reiät kehossa muistuttavat Eino Kinnusta ikuisesti kohtaamisesta neuvostopartisaanien kanssa.   Timo Sihvonen / Yle
 Kenttäsairaalassa taju palasi vasta päivien kuluttua. Eino vietti hoidossa kokonaisuudessaan viikkoja ja muistaa edelleen muiden haavoittuneiden tuskan huudot.
 Hän kuitenkin selvisi hengissä.
 Painajaiset vapisuttavat edelleen
 Kaiken koetun jälkeen painajaiset ovat seuranneet veljeksiä koko elämän halki.
 – Sitä ei haluaisi muistella millään. Iltaisin ja öisin on monta kertaa tuntunut, ettei ole hengenlähtö kaukana, kun olen niin kauheasti vapissut, nyt 90-vuotias Eino Kinnunen kertoo.
 Neuvostopartisaanit  tekivät jatkosodassa 45 tämän kaltaista iskua  rajan läheisyydessä sijaitseviin syrjäisiin kyliin Kainuussa, Lapissa ja Pohjois-Karjalassa. Niissä kuoli kaikkiaan 181 suomalaista siviiliä ja kymmeniä haavoittui.
 Malahvian kylään kesä-heinäkuun vaihteessa vuonna 1943 suunnatuissa partisaani-iskuissa kuoli kaikkiaan 33 ihmistä.
 Eino ja Väinö eivät juuri puhu keskenään jatkosodan aikaisista tapahtumista. Se ei tunnu tarpeelliselta, sillä molemmat muistavat hyvin, mitä sinä päivänä tapahtui.
 Veljekset ovat edelleen läheisiä ja näkevät toisiaan viikoittain, sillä he asuvat vain parin kilometrin päässä toisistaan. Kumpikaan ei ole halunnut lähteä kotiseudulta Hyryltä.
 Einon makuuhuoneen ikkunasta näkee paikkaan, missä partisaani-iskun kohteena ollut sauna ennen oli. Nykyään sen tilalla on muistomerkki.
 Muistomerkin katseleminen ei häiritse, mutta Eino Kinnunen kertoo, ettei ole pystynyt pitämään venettä eikä kalastamaan lähellä paikkaa, jossa neuvostosotilaat ampuivat häntä. Timo Sihvonen / Yle
 Elämää päivä kerrallaan
 Iskun jälkeen elossa selvinneet joutuivat jäämään asumaan saunaan, jonne heidän perheensä oli tapettu, koska muuta paikkaa ei ollut.
 Veriset laudat siivottiin pois, ja uudet laitettiin tilalle. Sauna oli perheen koti vielä seuraavien viiden vuoden ajan.
 Koska vanhemmat ja isovanhemmat olivat kuolleet, perheen vanhin, muualla ammuskelun aikaan ollut sisko alkoi katsoa Einon ja Väinön perään. Tuolloin 18-vuotias sisko hankki töitä piikana, että pieni perhe sai ruokaa.
 Elämää elettiin päivä kerrallaan. Ja pikkuhiljaa tuli myös onnen hetkiä.
 Kokemuksista selviytymisessä on auttanut perhe. Väinö meni naimisiin alle 20-vuotiaana, ja Eino 21-vuotiaana.
 – Siitä elämä alkoi vakautua ja siihen tuli elämisen makua, 88-vuotias Väinö Kinnunen kertoo.
 Vuosien aikana Eino sai vaimonsa kanssa seitsemän lasta, Väinö kolme. Leipä tuli pöytään maanviljelijän, metsurin ja kirvesmiehen töistä. Miesten mukaan elämä on ollut hyvää, vaikka ikävä ei lähde koskaan.
 – Minä uskon, että tuolta ylhäältä hoidetaan meidän asioita. Siellä on turva ja se joka johtaa ihmisen elonpäiviä, Väinö Kinnunen sanoo.
 Linnan juhliin rennosti uusissa puvuissa
 Nyt Eino ja Väinö Kinnusen kokemukset saavat erityistä huomiota, kun veljekset astelevat itsenäisyyspäivänä punaista mattoa pitkin kättelemään tasavallan presidenttiä.
 Linnan juhlat ei aiheuta stressiä, sillä molemmat ottavat mukaan perheenjäsenet saattajiksi ja uudet puvutkin on jo hankittu.
 Eino Kinnunen on hankkinut Linnan juhlia varten kokonaan uuden asun.  Timo Sihvonen / Yle
 – Käydään siellä, kun kerran ovat kutsuneet. Olemme kiitollisia, Väinö Kinnunen sanoo.
 – Nämä ovat meille kyllä viimeiset tällaiset juhlat, Eino Kinnunen toteaa.
 Vaikka juhlat voivat olla viimeiset, reissuun sisältyy myös uusia kokemuksia. Eino nimittäin matkustaa ensimmäistä kertaa lentokoneella sen jälkeen, kun hänet kuljetettiin haavoittuneena kenttäsairaalaan.
 Keskusteluosio on auki kello 22:een saakka.

Partisaanit tappoivat lähes koko Eino ja Väinö Kinnusen perheen, piilotettu siskokaan ei säästynyt – "Pikkutyttö oli ihan täynnä reikiä"


Summary: Sananvapautta ajavat järjestöt arvioivat lain haittaavan itsenäisen median toimintaa.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  on allekirjoittanut lain, jonka myötä Venäjän viranomaisilla on oikeus määritellä kaikki ulkomailta tuloja saavat toimittajat ulkomaisiksi agenteiksi. Laki astuu voimaan välittömästi.
 Lain mukaan kaikkien toimittajien, samoin kuin esimerkiksi blogikirjoittajien tuottama materiaali on merkittävä ulkomaisen agentin toimittamaksi, jos toimittaja on saanut ulkomailta palkkaa, toiminta-avustusta tai stipendejä.
 Näiden toimittajien on rekisteröidyttävä Venäjän oikeusministeriössä. Heidän on myös laadittava säännöllisesti raportti, jossa he kertovat rahoituksen lähteen, kohteen, johon raha on käytetty, toimintansa tarkoituksen sekä esimiestensä nimet.
 Vastaava laki, joka koskee mediaorganisaatioita ja kansalaisjärjestöjä, astui Venäjällä voimaan jo vuonna 2012.
 Venäjän viranomaisilla on oikeus lakkauttaa tiedotusväline, joka rikkoo sääntöä.
 Sananvapautta ajavat järjestöt, kuten Amnesty International, Human Rights Watch ja Toimittajat ilman rajoja pelkäävät, että laki rajoittaa sananvapautta Venäjällä entisestään. Se voi toimia myös ciranomaisten työkaluna, jolla opposition tiedotusvälineet vaiennetaan.
 Lakia pidetään osittain myös Venäjän vastavetona Yhdysvaltain päätökselle luokitella Venäjän hallitusta lähellä oleva RT-televisiokanava Yhdysvalloissa ulkomaiseksi agentiksi.
 Venäjän duuma hyväksyi lain ulkomaisen median nimeämisestä "ulkomaiseksi agentiksi"

Putin hyväksyi lain: ulkomailta tuloja saavat toimittajat ovat ulkomaisia agentteja


Summary: Lumihiutaleilla on identtisiä kaksosia,  ainakin laboratoriossa.

Lumihiutaleen matka pilvestä maahan on täynnä mutkia, käännöksiä ja pyörähtelyjä, ja jokainen niistä antaa putoajalle himpun lisää omaa muotoa.
 Pudotessaan jääkide kasvaa ja voi alkaa muistuttaa paitsi tähteä niin myös esimerkiksi luotia. Matkan varrella kiteet yhdistyvät isommaksi lumihiutaleeksi, mutta kide voi olla hiutale aivan yksinäänkin.
 Maahan päätyneellä hiutaleella omaa näköä on jo niin paljon, ettei kaksi hiutaletta näytä koskaan samalta.
 Niin on tapana sanoa. Onko se totta? Ja jos on, niin voiko sen todistaa tarkastamatta maapallon joka ainoan lumisateen joka ainoaa hiutaletta?
 Kalifornian teknillisen korkeakoulun  fyysikko  Kenneth Libbrecht  tarttui haasteeseen ja osoitti lopulta, että lumihiutaleille voi luoda myös kaksosia.
 Fotomikroskooppikaan ei näe eroa
 Libbrecht kasvatteli jääkiteitä safiirilasin pinnalla laboratorion jäähdyttimessä kahden vuosikymmenen ajan, ennen kuin oli valmis julistamaan kaksostutkimuksen tulokset.
 Yhden kiteen kasvattamiseen meni 15 minuutista tuntiin. Tuloksen muoto riippui siitä, millaisiksi Libbrecht sääti lämpötilan ja kosteuden. Muotojen kirjo oli valtava, hän kertoo optisella mikroskoopillaan tarkastelemistaan tuloksista.
 Laboratoriossakaan luodut jääkideparit eivät ole samanlaisia viimeistä vesimolekyyliä myöten, hän myöntää, mutta ulkonäkö on kuin identtisillä kaksosilla. Eroa ei näy, vaikka optisen mikroskoopin erottelukyky on tavattoman tarkka, millimetrin tuhannesosan luokkaa.
 Identtisten kiteiden luomisessa ei tullut rikottua fysiikan lakeja, niistä vain löytyi porsaanreikä, Libbrecht kuvailee tutkimuksiaan  verkkosivullaan .
 Lumihiutaleet ovat tutkijalle myös taidetta
 Libbrechtin mukaan on todennäköistä, että myös luonnossa on ulkonäöltään yhteneväisiä lumihiutaleita. Ne voivat kuitenkin olla vain yksikiteisiä, ja vesimolekyylejä on oltava poikkeuksellisen vähän.
 Hän  havainnollistaa  muotojen syntymistä vertaamalla vesimolekyylien järjestäytymismahdollisuuksia kirjahyllyn kirjoihin. Vaikka niitä olisi vain 15, ne voi asetella hyllyyn yli biljoonalla tavalla. Biljoonassa on ykkösen perässä 12 nollaa.
 Jo pienehkössäkin jääkiteessä on vesimolekyylejä tyypillisesti 10 potenssiin 18, joten yhdistelmien mahdollisuudet ovat todella huimat. Mitä useampi kide lumihiutaleessa on, sitä suurempi on ikioman ulkonäön mahdollisuus.
 Niinpä jokainen lumihiutale voidaan kyllä julistaa ainutlaatuiseksi, niin tänä talvena kuin maapallon koko lumisateisen historian aikana, Libbrech summaa.
 Hän on tehnyt tutkimusalastaan myös valokuvataidetta. Sitäkin hänen  verkkosivunsa  esittelee.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia


Summary: Marras-joulukuu on tilastojen mukaan vaarallisinta aikaa jalankulkijoille. Jutusta löytyvät videot osoittavat, että synkässä kelissä heijastinkaan ei riitä takaamaan näkyvyyttä.

Marras-joulukuu on vaarallista aikaa jalankulkijoille. Alkutalvesta maa on suuressa osassa maata lumeton ja usein myös sateen kastelema.
 Kun soppaan lisätään vähäinen päivänvalo, on lopputulos selvä: marras-joulukuussa näkyy Tilastokeskuksen tiedoissa selvä piikki jalankulkijoiden loukkaantumismäärissä.
 Esimerkiksi viime vuoden joulukuussa loukkaantui 56 jalankulkijaa. Samana vuonna kesä- ja heinäkuussa yhteensä loukkaantui kuusi ihmistä vähemmän. Sama trendi toistuu myös muina vuosina.
 Testasimme heijastimen merkitystä jalankulkijan havaitsemiseen sekä maantie- että kaupunkiolosuhteissa. Videot on kuvattu identtisissä olosuhteissa taajamassa ja taajaman ulkopuolella marraskuun lopulla 2019.
 Vasemmanpuoleisella videolla auto ohittaa jalankulkijan, jolla ei ole heijastinta. Oikealla puolella tilanne on sama, mutta jalankulkijalla on tavallinen, pienehkö heijastin hihassaan.
 Maantie
 Auton nopeus on videolla on 40 kilometriä tunnissa ja käytössä ovat lähivalot. Vasemmalla jalankulkija ilman heijastinta, oikealla heijastimen kanssa.
 Pimeällä maantiellä heijastimen teho korostuu. Jalankulkijan heijastin erottuu pienenä pisteenä pimeässä.
 Liikenneturvan mukaan kaukovaloilla ajava autoilija näkee ilman heijastinta pimeällä tiellä kulkevan jalankulkijan noin 150 metrin etäisyydeltä vaatetuksesta ja auton valoista riippuen. Heijastinta tai heijastinliiviä käyttävä nähdään jopa yli 600 metrin päästä.
 Neljä kymmenestä jalankulkijan kuolemasta sattuu taajaman ulkopuolella. Maanteiden varsilla nopeudet ovat kovat ja näkyvyys usein huono. Myös vastaantulevan liikenteen häikäisy vaikeuttaa kevyen liikenteen havaitsemista.
 Taajama
 Auton nopeus on 20 kilometriä tunnissa ja käytössä ovat lähivalot.  Vasemmalla jalankulkija ilman heijastinta, oikealla heijastimen kanssa.
 Taajamassa heijastimen hyöty jää hyvin vaatimattomaksi. Heijastin näkyy vain hetkellisesti, kun auto on jo aivan jalankulkijan vieressä. Taajamassa keskeistä onkin, että autoilija noudattaa erityistä varovaisuutta ja sovittaa nopeutensa kelin ja näkyvyyden mukaiseksi.
 Valaistuissa taajamissakin voi olla vaikea havaita pimeän aikaan liikkuvia jalankulkijoita ja pyöräilijöitä, Liikenneturva muistuttaa.
 Katu- ja mainosvalot sekä puiden ja pensaiden varjot hankaloittavat havainnointia. Sade, sumu ja huurtuneet ikkunat heikentävät kuljettajan näkymää. Näkemiseen vaikuttavat myös valojen kunto sekä tuulilasin likaantuminen.
 Taajamissa tapahtui kuusi kymmenestä kuolemantapauksesta ja yhdeksän kymmenestä loukkaantumisesta. Uhreista lähes joka kolmas menehtyi suojatiellä. Jalankulkijoiden loukkaantumisista yli puolet tapahtui suojatiellä.
 Kuka on vastuussa, autoilija vai jalankulkija?
 Sosiaalisessa mediassa on käyty koko syksy ja alkutalvi kiivasta keskustelua siitä, onko turvallinen teillä liikkuminen autoilijoiden vai kevyen liikenteen käyttäjien vastuulla.
 Liikenneturva järjesti taas tänä syksynä jokavuotisen heijastinkampanjan, joka herätti muun muassa Twitterissä vilkasta keskustelua siitä, pitäisikö myös autoilijoita muistuttaa pimeän vaaroista.
 Tieliikennelain  (siirryt toiseen palveluun) mukaan jalankulkijan on pimeän aikana tiellä liikkuessaan yleensä käytettävä asianmukaista heijastinta, toteaa Liikenneturvan koulutusohjaaja  Ari-Pekka Elovaara .
 – Velvoite on siis olemassa, mutta sanktioita heijastimen käyttämättä jättämisestä ei tule.
 Elovaara muistuttaa, että sekä jalankulkijoilla, että autoilijoilla on oma vastuunsa liikenneturvallisuudesta.
 – Jalankulkijan on huolehdittava, että tulee nähdyksi. Samalla autoilijan pitää ottaa huomioon, että pimeässä ei näe niin hyvin kuin päivänvalossa.
 Millaisia vaaratilanteita olet kohdannut liikenteessä pimeään aikaan? Millä tavoin autoilijat ja kevyen liikenteen käyttäjät voivat parantaa liikenneturvallisuutta. Keskustele aiheesta klo 18.00 saakka.
 Lue lisää:
 Moni pelkää suojatiellä – onnettomuuteen tai vaaratilanteeseen joutunut melkein joka toinen Jalankulkijat ja pyöräilijät toikkaroivat omissa maailmoissaan liikenteessä: "Lasta kantanut nainen astui täysin yllättäen paloauton eteen"

Näin huonosti jalankulkija erottuu liikenteessä – testaa videolta, missä vaiheessa huomaat ihmisen tienvarresta


Summary: Mitä Virossa on tapahtunut 30 vuodessa ja mitä ei, pohtii Matti Mörttinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 ”Itä on itä ja länsi on länsi – ei kohtaa ne toisiaan.”
 Sellaisia runoili  Rudyard Kipling  1880-luvulla.
 Säe on historian saatossa ryövätty useasti vääriin, jopa rasistisiin tarkoituksiin – mutta palataan siihen tuonnempana.
 Sitaatti kuitenkin kiilautui ajatuksiini toissa viikolla Tallinnassa, kun kuuntelin  Siim Kallasia .
 Kallas, Viron entinen pääministeri, sanoi Viron olevan yhä itä–länsi-jakonsa vanki.
 Kallasilla on kokemusta ja näköalaa arvioida maansa kehitystä. Hän on palvellut poliitikkona niin Neuvostoliittoa, Viroa kuin Euroopan unionia.
 Hän korosti, että tässä tapauksessa itäsuuntauksella ei ole mitään tekemistä Kremlin kanssa. Jaottelu on kulttuurinen ja kielellinen.
 Kahtiajako johtuu päätöksestä, joka tehtiin 1990-luvun alussa. Virallisiksi virolaisiksi silloisista asukkaista hyväksyttiin vain viron kieltä osaavat.
  Lähes viidesosalta maan asukkaita puuttuu sen kansalaisuus.
 Liettuassa toimittiin toisin. Kansalaisuus myönnettiin kaikille halukkaille, jotka olivat vakituisesti kirjoilla maan alueella sen itsenäistyessä uudelleen.
 Moni uusi  tai kylmästäsodasta uudestisyntynyt valtio on neljännesvuosisadassa vakiintunut kohtuulliseksi kansalaisyhteiskunnaksi.
 Mutta Virossa on eheytys kesken. Lähes viidesosalta maan asukkaita puuttuu sen kansalaisuus. Venäjän kansalaisia pysyvällä oleskeluluvalla on Virossa kuusinumeroinen luku.
 Lisäksi on viisinumeroinen määrä ”harmaapassilaisia”, joilla ei ole minkään valtion kansalaisuutta. Sekä Euroopan unioni että Venäjä ovat taanneet heille vapaan liikkuvuuden alueellaan.
 Valtiollisissa vaaleissa saavat äänestää vain Viron kansalaiset. Paikallisvaaleissa oikeus on muillakin asukkailla. Niinpä esimerkiksi Tallinnan pormestariksi on valittu monietninen  Mihhail Kõlvart , jonkaäidinkieli on venäjä. Viron parlamentti, Riigikogu, on sen sijaan muutamaa keskustapuoluelaista jäsentä lukuun ottamatta täynnä ”puhtaasti” virolaiselta kuulostavia nimiä.
 Hallituksen kaatumista on odotettu viikoittain. Se ei olisi jättiuutinen maassa, jossa hallitusten keski-ikä on 650 päivää.
 2020-luvulle siirryttäessä  kansallismielinen populismi nostaa päätään Virossakin – hiukan muusta läntisestä Euroopasta jäljessä, mutta aivan yhtä vahvasti.
 Sisäministeri  Mart Helmen  johtama konservatiivinen kansanpuolue eli Ekre sai viime kevään parlamenttivaaleissa ison voiton ja päätyi mukaan keskustajohtoiseen  Jüri Ratasin  hallitukseen.
 Siitä lähtien Viron politiikka on ollut melkoista hulabaloota. Hallituksen kaatumista on odotettu viikoittain. Se ei olisi jättiuutinen maassa, jossa hallitusten keski-ikä on 650 päivää.
 Viime viikolla sai hallituksesta lähtöpassit maaseutuministeri  Mart Järvik . Hän on jo kolmas vaihtoon mennyt ekreläinen ministeri puolen vuoden sisällä.
 Ekre pelaa edesvastuutonta mielikuvapeliä etnisellä pelottelulla. Se rinnastaa toisaalta venäjänkieliset asukkaat maahanmuuttajiin, mutta paasaa toisaalta ”homopropagandaa” vastaan ja perinteisten perhearvojen puolesta kuin  Vladimir Putinin  Venäjä.
 Seuraavaksi Virossa pidetään paikallisvaalit. Ekre metsästää niissä menestyäkseen myös yleensä keskustaa äänestävien venäjänkielisten ääniä. Yhteiseksi teemaksi voi löytyä vaikkapa afrikkalaisilla maahanmuuttajilla pelottelu.
 Olisi pitänyt nähdä kostomentaliteetin yli.
 Viron yhtenäisyyden  kannalta keskeinen kansalaisuuskysymys olisi pitänyt aikoinaan ratkaista toisin. Kaksikielisyyden realiteetti olisi pitänyt hyväksyä. Olisi pitänyt nähdä kostomentaliteetin yli.
 Olisi tarvittu  Nelson Mandelan  tasoista humaania viisautta. Tai ainakin olisi ollut hyvä kuunnella  Jörn Donnerin  tapaisia ajattelijoita, jotka yrittivät esitellä virolaisille suomalaisen kieliratkaisun hyviä puolia.
 Nyt kansalaisyhteiskunnan keskeneräisyydestä uhkaa tulla Viron muun menestyksen jarru.
 Ehkä virolaiset ovat monien muiden tavoin lukeneet Kiplingin ”itä ja länsi” -runosta vain sen kuuluisimman säkeen.
 Se, mitä Kipling oikeastaan tarkoitti, löytyy kaksi riviä alempaa:
 ”Mut ei ole itää, länttäkään, rajaviivoja, heimoja ei; miss' ankara luonto vastakkain kaks uljasta miestä vei.”
 Matti Mörttinen
 Kirjoittaja on pirkanmaalainen toimittaja ja tietokirjailija. Kiplingin säkeiden suomennokset Yrjö Jylhän.
 Aiheesta voi keskustella 03.12. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Matti Mörttisen kolumni: Venyvä ja paukkuva brexit ei hajoitakaan EU:ta vaan repii rikki Britanniaa – kansallisen omahyväisyyden politiikka tulee kalliiksi kaikille
 Matti Mörttisen kolumni: Koomikko piristää politiikkaa – mutta pelle vaihtuu pian pelottelijaan, ja silloin on itku naurua lähempänä
 Erkka Mikkonen: Haluavatko venäläiset sotaa? Ainakin kansalaisia valmistellaan sitä varten

Matti Mörttisen kolumni: Rajoja pitäisi olla mahdollisimman vähän – miksi niitä yritetään vetää lisää rajojen sisällekin?


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Posti-sotkun jälkimainingit löivät lujaa eilen illalla, kun keskusta ja demarit päätyivät kiistaan pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) asemasta. Keskusta haluaa Rinteen eroavan. Rinne puolestaan aikoo pitää paikastaan kiinni.
 Jos puolueiden välille ei synny sopua ennen kello 14:ää,  opposition esittämän välikysymyksen  käsittelyyn ryhdytään äärimmäisen jännittävissä tunnelmissa. Pahimmillaan tilanne voi johtaa hallituksen kaatumiseen.
 Luottamus perussuomalaisiin vahvistunut selvästi
 SDP sukelsi imagotutkimuksessa, joka on tehty jo ennen Posti-sotkun kärjistymistä. Henrietta Hassinen / Yle
 Kansalaisten luottamus pääministeripuolue SDP:hen on heikentynyt nopeasti. Tämä käy ilmi  uusimmasta puoluebarometristä , joka on toteutettu jo ennen Posti-vyyhdin kärjistymistä. SDP putosi uusimmassa puolueiden imagovertailussa neljännelle sijalle, kun se vielä viime keväänä ennen eduskuntavaaleja oli vertailun ykkönen. Samaan aikaan on perussuomalaiset nousi kertaheitolla viidenneltä sijalta imagotutkimuksen kärkeen.
 Uudet Pisa-tulokset julki tänään, nyt mitattiin lukutaitoa
 Ida-Maria Björkqvist / YLE
 Maailman koululaisten osaamista mittaavan  Pisa-tutkimuksen tulokset  julkistetaan aamupäivällä. Tämänkertaisessa tutkimuksessa keskityttiin 15-vuotiaiden lukutaitoon. Suomi on aiemmissa tutkimuksissa menestynyt hyvin, joskin osaaminen on hiipunut vuosien mittaan.
 Sotilasliitto käy juhlakokoukseen riitaisissa merkeissä
 Naton juhlakokous pidetään Lontoossa.
Facundo Arrizabalaga / EPA
 Mitä tulee huippukokouksesta, jossa valtionpäämiehet ovat keskenään eri mieltä tavoitteista ja isäntämaan pääministerikin jännittää, laukooko suurvallan johtaja kärkeviä kommentteja?  Naton 70-vuotisjuhlakokous  Lontoossa on mielenkiintoinen kulissien takaisten jännitteiden takia, mutta kokoukselta ei odoteta isoja päätöksiä. Nähtäväksi jää, kommentoiko presidentti  Donald Trump  Britannian tulevien vaalien asetelmia ja kärjistyykö esimerkiksi Ranskan ja Turkin presidenttien suukopu Syyrian tilanteesta.
 Illalla alkaa taas sataa
 Yle
 Tänään on vielä laajalti aurinkoista ja pakkasta. Maan länsiosassa pilvisyys alkaa kuitenkin lisääntyä enteillen lännestä saapuvia sateita. Sadealue yltää illalla länteen ja etenee yön aikana maan yli itään. Sade tulee etelässä räntänä tai vetenä, muualla lumena tai räntänä. Seassa voi olla jäätävää tihkua.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivulta .

Herätys: Koituuko välikysymys hallituksen kohtaloksi, luottamus perussuomalaisiin vahvistunut, Pisa-tulokset julki tänään


Summary: Suomessa on jälleen pääministerikriisi. Sellainen ajaa vankankin enemmistöhallituksen helposti syviin ongelmiin.

Kun Suomen pääministeri eroaa, myös maan hallitus kaatuu. Muodollisesti asia on näin. Käytännössä hallituskoalitio kaatuu nykyisin melko harvoin pääministerin erotessa.
 Viime vuosina on usein käynyt niin, että hallituskriisin seurauksena vain pääministeri on vaihtunut toiseen. Täysin sama tai lähes sama hallituskoalitio on jatkanut pienen keskeytyksen jälkeen uuden pääministerin johdolla vaalikauden loppuun.
 Nuo “uudet” hallitukset ovat toteuttaneet tunnollisesti myös “kaatuneen” hallituksen ohjelmaa.
 Siksi on hieman harhaanjohtavaa, että pääministerin eroa edeltänyttä sekasorron tilaa on monessa tapauksessa kutsuttu hallituskriisiksi. Usein kyse on ollut pikemmin pääministerikriisistä.
 Hallitukset ovat entistä lyhytikäisempiä, mutta koalitiot pitkäikäisiä
 Keskustajohtaja Katri Kulmuni vaati pääministeri  Rinteen eroa epäsuorasti, verhotuin sanakääntein. LEHTIKUVA / MIKKO STIG
 Vuonna 2003 Suomessa koettiin raju pääministerikriisi, kun  Anneli Jäätteenmäki  (kesk.) joutui eroamaan pääministerin paikalta. Tuolloin maan hallituksen puheenjohtajan nuija siirrettiin yksin tein  Matti Vanhaselle  (kesk.) ja sama koalitio työskenteli vaalikauden loppuun.
 Kun Matti Vanhanen itse siirtyi kakkoshallituksensa keulilta kesken kauden perheyritysten liiton palvelukseen vuonna 2010, sama kaava toistui. Pääministeriksi nousi Vanhasen puoluetoveri  Mari Kiviniemi  (kesk.) ja hallituspohja säilyi muuttumattomana.
 Vanhasen ero oli myös puhdas pääministerikriisi, joka liittyi silloiseen vaalirahakohuun.
 Jyrki Kataisen  (kok.) pääministerin paikalta vetäytyminen ei ollut varsinainen kriisi, mutta hallituksen vaihdosprosessi oli samanlainen kuin pääministerikriiseissä.
 Kataisen (kok.) luovuttua pääministeriydestä kesken kauden vuonna 2014 EU:n komissaaripestin vuoksi hänen tehtävänsä peri  Alexander Stubb  (kok.). Vaihdoksen yhteydessä hallituspohja kapeni hieman, kun vasemmistoliitto irtautui koalitiosta. Mutta Stubbin hallitus toteutti piirulleen Kataisen hallituksen ohjelmaa.
 Suomessa on viime vuosina puhuttu paljon siitä, että meillä hallitukset ovat nykyisin pitkäikäisiä ja istuvat yleensä koko hallituskauden. Edellä mainitut esimerkit osoittavat, että hallitukset saattavat nykyisinkin olla lyhytikäisiä, mutta hallituspohjat ovat yleensä koko hallituskauden kestäviä.
 Kaikki Antti Rinteen hallitukseen kuuluvat puolueet haluavat hallituskoalition pysyvän koossa. Pekka Tynell / Yle
 Sosialidemokraattien uhkapeli saattaa johtaa ennenaikaisiin vaaleihin
 Suomi on parhaillaan pääministerikriisin kourissa. Luottamus pääministeriin on murentunut hallituksen sisällä Postin omistajaohjaukseen liittyvien epäselvyyksien vuoksi.
 Tästä huolimatta kaikki  Antti Rinteen  hallituksessa olevat puolueet haluaisivat nykyisen koalition pysyvän koossa koko hallituskauden ajan.
 Keskustan luottamus pääministeriin on kadonnut lähes olemattomiin. Syystä tai toisesta keskusta ei esittänyt eilen sosialidemokraateille yksiselitteistä vaatimusta pääministerin vaihtamisesta.
 Vihreätkin puhuvat jo ehdollisesti luottamuksestaan Antti Rinteeseen.
 Puolueen puheenjohtaja  Maria Ohisalo  toteaa Twitterissä: “Vihreät on ollut valmis tukemaan Rinteen jatkamista pääministerinä edellyttäen, että tehdään avoimesti selkoa eduskunnalle kaikista epäselvyyksistä sekä sitoudutaan kehittämään hallituksen toimintatapoja.”
 Vihreiden puheenjohtaja Maria Ohisalo oli ulkomailla, kun keskusta ilmoitti epäluottamuksestaan pääministeri Rinteelle.  Laura Hyyti / Yle
 Keskustan nurkkaan ahdistama Antti Rinne on saanut puolueensa taivuteltua uhkapeliin. Sosialidemokraatit vaativat keskustaa vastaamaan kyllä tai ei yhteistyölle Rinteen kanssa. Demarit penäävät keskustaa myös perustelemaan, miksi puolue on menettänyt uskonsa Rinteeseen.
 Yllättäen kärjistynyt pääministerikriisi saattaa muuttua sosialidemokraattien vastahyökkäyksen vuoksi syväksi hallituskriisiksi. Se voi johtaa ennenaikaisiin eduskuntavaaleihin.
 Keskustan pääministerinkaato-operaatio oli huonosti suunniteltu
 Pääministeri Antti Rinteeseen kohdistuva epäluottamus on synnyttänyt hyvin poikkeuksellisen tilanteen.
 Hallituspuolueiden riitaantuminen saattaa tuoda oppositiossa kärvisteleville perussuomalaisille ja kokoomukselle odottamattoman jättipotin.
 Eduskunta alkaa tänään käsitellä kokoomuksen hallitukselle tekemää välikysymystä. Nyt näyttää siltä, että sekä pääministeri että hallitus kaatuvat, jollei keskusta palaa hallitusruotuun ennen välikysymysäänestystä.
 Oppositiossa olevan kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo on vaatinut pääministeri Rinteen eroa Postin omistajaohjausta koskevan kohun seurauksena. Jyrki Ojala / Yle
 Tähän keskusta ei operaatiollaan varmasti tähdännyt. Vaikuttaa siltä, ettei puolue ole pohtinut lainkaan sitä, kuinka se voisi antaa välikysymyksessä Rinteelle tukensa, kun puolue on ilmoittanut menettäneensä luottamuksensa häneen?
 Ennenaikaiset vaalit olisivat katastrofi sekä sosialidemokraateille että keskustalle. Kummankin puolueen kannatus on alamaissa ja hallituksen kaatuminen kiihdyttäisi kannatusluisua edelleen.
 Nykyisen hallituspohjan pelastaa vain keskustan perääntyminen tai Rinteen ero
 Jos Antti Rinne eroaa pääministerin tehtävästä ennen välikysymysäänestystä, presidentti pyytää nykyistä hallitusta jatkamaan toimitusministeriönä siihen saakka, kunnes uusi hallitus on nimitetty.
 Tuossa tilanteessa kokoomuksen välikysymys jäisi merkityksettömäksi, koska toimitusministeriötä ei voi pistää vastuuseen poliittisen hallituksen ja sen eronneen pääministerin tekemisistä. Uusia vaaleja ei tulisi.
 Perussuomalaiset nousevat todennäköisesti maan suurimmaksi puolueeksi, jos keskustan ja SDP:n kiista johtaa ennenaikaisiin vaaleihin. Pekka Tynell / YLE
 Nykyisen eduskunnan suurin puolue - sosialidemokraatit - aloittaisi tunnustelut hallituksen muodostamiseksi.
 Ne johtaisivat todennäköisesti viiden puolueen hallituksen perustamiseen. Siinä olisivat edustettuina samat puolueet kuin Antti Rinteen nykyisessä hallituksessa.
 Näin puolueet Suomessa nykyisin toimivat pääministerikriisin jälkeen. Se on maan tapa.

Analyysi: Keskusta haluaa syrjäyttää pääministerin, mutta säilyttää hallituspohjan – viiden puolue koalitio uhkaa hajota


Maailman koululaisten osaamista mittaavan Pisa-tutkimuksen uusimmat tulokset julkaistaan tänään kello 10.
 Tämänkertaisessa tutkimuksessa keskityttiin 15-vuotiaiden lukutaitoon. Pisa-selvityksen tekee läntisten teollisuusmaiden järjestö OECD.
 Yle näyttää suorana Pisa-tutkimuksen julkistamistilaisuuden, johon osallistuu myös opetusministeri  Li Andersson  (vas.). Voit seurata tiedotustilaisuutta joko tämä jutun tai klo 10 tutkimuksesta julkaistavan jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Kolmen vuoden välein tehtävän tutkimuksen muut pääalueet ovat matematiikka ja luonnontieteet. Lukutaitoa on viimeksi mitattu vuonna 2009. Kyseessä on nyt seitsemäs Pisa-tulosten julkistus.
 Suomalaiset koululaiset ovat menestyneet aiemmissa tutkimuksissa hyvin , joskin heikkenemistä on tapahtunut vuosien mittaan. Suomessa huolena on ollut erityisesti tyttöjen ja poikien eron kasvu sekä vanhempien sosioekomisen aseman vaikutukset lasten osaamiseen.
 Vaikka kolmen vuoden välein keskitytään joko lukutaitoon, matematiikkaan tai luonnontieteisiin, kahden muun osaamista mitataan pienemmällä painolla.
 Tämänkertaiseen Pisa-tutkimukseen osallistui noin 80 maata tai aluetta.
 Lisää aiheesta:
 Uudet Pisa-tulokset: Suomen tytöt maailman toiseksi parhaita, vaikka ei edes huvita
 Viro teki mahdottomasta mahdollisen: Pisa-tutkimuksen uudet ihmelapset tulevat etelänaapurista, ja he ovat poikia
 Tee itse PISA-testi: Kokeile, pärjäätkö 9.-luokkalaisille luonnontieteissä
 Mitä PISA-tuloksista voi päätellä? Tutkijat kriittisinä: Eivät kerro Suomen koulutuksen tasosta

Uudet Pisa-tulokset julki tänään, nyt mitattiin lukutaitoa – Katso suorana klo 9.55


Summary: Hallitus on joutunut opposition tulilinjalle koskien Postia ja omistajaohjausta. Nyt hallituksen luottamus mitataan välikysymyksellä.

Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus vastaa tänään tiistaina eduskunnassa opposition välikysymykseen koskien  Posti-sotkua . Kysymystä seuraava luottamusäänestys on vuorossa huomenna keskiviikkona.
 Välikysymyksen jättäjät kokoomus, kristillisdemokraatit ja Liike Nyt haluavat selvyyden siitä, onko valtion omistajaohjaus kunnossa, puuttuiko hallitus työmarkkinaneuvotteluihin ja puhuivatko pääministeri Rinne ja kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) totta eduskunnassa edessä.
 Paatero  erosi  tehtävästään perjantaina ja jäi sairauslomalle sotkun seurauksena.
 Posti-sotkusta käynnistynyt keskustelu pääministerin asemasta ja hallituksen toimintakyvystä  kiihtyi eilisen aikana entisestään , ja keskusta ja SDP ajautuivat illan päätteeksi törmäyskurssille. Keskustan riveistä viestittiin, ettei pääministerillä ole enää puolueen luottamusta. Keskustan puheenjohtaja  Katri Kulmuni  toivoi SDP:n "vetävän johtopäätökset tilanteesta".
 Rinne jyrähti illalla SDP:n puoluehallituksen kokouksen jälkeen keskustan suuntaan ja sanoi haluavansa puolueelta tänään selvän vastauksen siitä, onko heillä valmiuksia jatkaa hallitusyhteistyötä pääministerin kanssa vai ei.
 – Täytyy todeta, että jos minun viestintä on epäselvää, niin tuon keskustan viestintä on vielä epäselvempää, totesi Rinne.
 Hallituksella 117 edustajan enemmistö
 Suurin oppositiopuolue perussuomalaiset ei ole mukana välikysymyksessä, mutta puolue on vaatinut kokoomuksen tavoin Rinteen eroa Posti-jupakkaan liittyen. Perussuomalaiset on kertonut haluavansa edetä asiassa omaa tietään ja puolue aikoo äänestää joka tapauksessa hallituksen luottamusta vastaan.
 Välikysymys on järein ase oppositiolla. On kuitenkin epätodennäköistä, että hallitus kaatuu sen seurauksena. Tällaista on tapahtunut viimeksi yli 60 vuotta sitten.
 Hallitus kaatuu, jos se ei saa eduskunnan enemmistöä taakseen luottamusäänestyksessä. Rinteen hallituksella on äänestyksessä 117 kansanedustajan enemmistö.
 Perinteisesti kaikki hallituspuoleiden kansanedustajat tukevat äänestyksissä rivit suorana hallitusta. Nyt tilanne on kuitenkin epäselvä keskustan ja demareiden välisen nokkapokan vuoksi.
 Voi olla, että sekä pääministeri ja hallitus kaatuvat, jollei keskusta palaa hallitusruotuun ennen välikysymysäänestystä. On myös mahdollista, että Rinne jättää tehtävänsä ennen välikysymyskeskustelua.
 Posti-sotkua koskeva välikysymys on toinen välikysymys, jonka oppositio on jättänyt kohta puoli vuotta kestäneen vaalikauden aikana. Edellinen,  kokoomuksen jättämä  välikysymys koski hallituksen talous- ja työllisyyspolitiikkaa.
 Välikysymyskeskustelua voi seurata  Yle Areenassa  ja Yle TV1:ssä kello 14 alkaen. Voit katsoa keskustelun klikkaamalla tämän jutun kuvaa.
 Hallituksen luottamuksesta äänestetään huomenna keskiviikkona.
 Lue myös:
 Rinne: Haluan vastauksen, onko keskusta mukana hallitusyhteistyössä – MTV:n mukaan keskusta kertoi epäluottamuksestaan pääministeriä kohtaan jo sunnuntaina
 Keskusta ja SDP törmäyskurssilla, välikysymys edessä tiistaina – kertaa tästä hallituskriisin lähipäivien tapahtumat
 Ylelle vuodettu muistio: Sirpa Paatero kertoi Postin tes-siirrosta myös pääministerille jo elokuussa – muistio ymmärtää Postin ratkaisua

Oppositio hyökkää hallituksen kimppuun välikysymyksellä Posti-sotkusta – katso suorana klo 14 alkaen


Summary: Puolustusliitto Nato kokoontuu Lontooseen 70-vuotisjuhlaistuntoon. Huippukokousta varjostavat Britannian lähestyvät parlamenttivaalit.

LONTOO  Nato-johtajat 29:stä maasta kokooontuvat Lontooseen huippukokoukseen keskiviikkona juhlistamaan puolustusliiton 70-vuotispäivää.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  ei aio tavata tärkeintä liittolaistaan Yhdysvaltain presidenttiä  Donald Trumpia  kahdenvälisesti Nato-kokouksen yhteydessä. Johnsonin joukoista kerrotaan, että Johnson haluaa välttää kaikki tilanteet, joissa Trump voisi avata suunsa ja möläyttää jotain koskien Britannian parlamenttivaaleja.
 Mitään yhteistä lehdistötilaisuutta ei järjestetä.
 Parlamenttivaalit ovat 10 päivän päästä, ja vaalien läheisyyden takia hallitus ei voi tehdä mitään poliittisia aloitteita.
 Oppositiossa oleva työväenpuolue on syyttänyt pääministeriä kansallisen terveydenhuollon myymisestä amerikkalaisille, kun maat alkavat neuvotella vapaakauppasopimuksesta Britannian EU-eron jälkeen.
 Nato-juhlakokous pidetään Johnsonin kannalta täysin erilaisissa tunnelmissa kuin miltä näytti, kun kokouksesta sovittiin. Britannia olisi esiintynyt puolustuksen suurvaltana ja itsenäisenä toimijana. Nyt se on poliittisesti pirstaleina, edelleen EU:n jäsen ja maassa käydään repivää vaalikampanjaa.
 – Minkäänlainen puuttuminen toisen maan sisäisiin asioihin ei kuulu meidän perinteisiimme, Johnson sanoi radiohaastattelussa viime perjantaina.
 Brittiyleisö ei suhtaudu suopeasti ulkopuolisten puuttumiseen maan asioihin.
 Jotkut kannatuskyselyt povaavat konservatiiveille omaa enemmistöä parlamenttiin.
 Viime kesäkuussa Trump herätti suurta paheksuntaa, kun hän laskeuduttuaan Lontooseen twiittasi, että Lontoon pormestari on täysi nolla.  Sadiq Khan  kuuluu työväenpuolueeseen.
 Ranska on suututtanut kaikki
 Torstaiaamun kolmituntisen huippukokouksen asialistalla on, miten suhtautua Kiinan strategisiin investointeihin lännessä ja miten valmistautua hybridisodankäyntiin sekä avaruuden aseistamiseen. Venäjä turvallisuusuhkana on tietysti vakioaihe.
 Turkin hyökkäys Koillis-Syyriaan vienee kuitenkin suuren osan kokousajasta.
 Lontoossa Mallilla riippui maanantaina Nato-maiden lippuja. Olivier Hoslet / EPA
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  hyökkäsi Natoa vastaan kutsumalla sitä “aivokuolleeksi”,  ja perusteli sitä Euroopan ja Yhdysvaltain ristiriidoilla sekä Turkin sotilaallisilla toimilla Koillis-Syyriassa. Lausunto herätti Naton päämajassa Brysselissä paljon pahaa verta.
 Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  kertoo Naton viralliset kannat julkisuuteen. Sunnuntai-illan Andrew Marr -ohjelmassa haastateltu Stoltenberg vastasi Macronin kritiikkiin vahvistamalla, että Turkki on tärkeä jäsen, vaikka sen toimia Syyriassa monet liittolaiset ovatkin arvostelleet. Turkin rooli taistelussa Isis-järjestöä vastaan on Stoltenbergin mukaan lähes korvaamaton.
 Yhdysvallat on arvaamaton kumppani
 Pääsihteeri Stoltenbergin mukaan Yhdysvallat on ollut oikeassa vaatiessaan Eurooppaa kantamaan suuremman vastuun puolustusliiton rahoituksesta.
 Macronin hyökkäys USA:ta ja Trumpia kohtaan on kääntynyt liittolaisten keskuudessa Yhdysvaltojen puolustuspuheiksi.
 Saksan liittokansleri  Angela Merkel  on kommentoinut Macronin puheita ylimitoitetuiksi. Saksassa Yhdysvallat koetaan edelleen sen turvallisuuden suurimmaksi takaajaksi.
 Itäinen Eurooppa, Puola ja Baltian maat ovat myös tyytyväisiä, sillä Venäjän Krimin valtauksen jälkeen Naton taistelujoukkoja siirrettiin alueelle ja ne ovat Yhdysvaltain johdossa.
 Saksa on parantanut juoksuaan Naton rahoittamisessa ja luvannut päästä puolustusmenoissa vaadittuun kahteen prosenttiin BKT:sta kymmenessä vuodessa.
 70-vuotisjuhlasta ei todennäköisesti tule kenellekään ilotulitusta. Macron odottaa puolustusliitolta enemmän poliittista johtajuutta ja EU:ta rakentamaan omaa puolustustaan.
 Kokouksen isäntä, Britannian pääministeri Boris Johnson haluaa Britannian pysyvän Euroopan puolustusmahtina, mutta vaalien takia ei voi lupautua juuri mihinkään.
 Trump haluaa kuluttaa vähemmän rahaa Euroopan puolustukseen. Ja pääsihteeri Stoltenberg toivoo, että Euroopan ja Yhdysvaltain välillä ei ole vastakkainasettelua.
 Kokous alkaa keskiviikkoiltana  kuningatar Elisabeth II:n  tarjoamalla juhlaillallisella Buckinghamin palatsissa.

Trump on arvaamaton uhka Johnsonin vaalikampanjalle – Johnsonin esikunta toivoo, että hän malttaa Nato-kokouksessa olla laukomatta brittivaaleista


Summary: Hallituspuolue keskustan imago on surkeassa jamassa eikä puheenjohtajan vaihdos ole tilannetta parantanut.

Kansalaisten luottamus pääministeripuolue SDP:hen on heikentynyt nopeasti.
 Tämä käy ilmi uusimmasta puoluebarometristä, joka on toteutettu jo ennen kuin Posti-vyyhti asetti  Antti Rinteen  (sd.) aseman pääministerinä vaakalaudalle. Kysely tehtiin marraskuun alkupuolella.
 Rinteen asema hallituksen johdossa muuttui maanantaina entistä tukalammaksi, kun  keskusta asetti Rinteen mahdollisuudet jatkaa pääministerinä kyseenalaiseksi.  SDP vastasi, että sillä on täysi luottamus Rinteeseen.
 SDP on pudonnut uusimmassa puolueiden imagovertailussa neljännelle sijalle, kun se vielä viime keväänä ennen eduskuntavaaleja oli vertailun ykkönen.
 Muutokset SDP:n imagossa ovat melko pieniä, mutta silti PS, vihreät ja kokoomus kiilasivat kyselyssä sen edelle.
 Samaan aikaan kun kansalaisten luottamus demareihin on vähentynyt, on perussuomalaiset onnistunut kiillottamaan imagoaan selvästi.  Jussi Halla-ahon  johtama puolue nousi kertaheitolla viidenneltä sijalta imagotutkimuksen kärkeen.
 Viimeksi PS oli imagotutkimuksessa kärjessä syksyllä 2010 eli ennen ensimmäistä suurta vaalivoittoa, “jytkyä”.
 Puolueiden imagoa selvitetään säännöllisesti osana puoluebarometritutkimusta, jonka toteuttaa markkinatutkimusyritys Kantar TNS.
 Puolueet saivat uusimman kyselytutkimuksen tiedot käyttöönsä viime viikolla. Puolueiden sisäisiin tarpeisiin tehty yleisötutkimus vuotaa usein ennemmin tai myöhemmin myös tiedotusvälineiden haltuun.
 Yle sai tiedot uusimmasta tutkimuksesta maanantaina.
 Lasse Isokangas / Yle
 Imagotutkimus on kylmä suihku jo muutenkin uskottavuutensa takia vaikeuksissa olevalle hallitukselle.
 Viidestä hallituspuolueesta kolme on imagovertailun hännillä eli keskusta, vasemmistoliitto ja SDP.
 Heikoimmat arviot uusimmassa kyselyssä sai keskusta, joka  vajosi hännänhuipuksi jo  Juha Sipilän  pääministerikauden loppupuolella .
 Ainoa hallituspuolue, joka menestyy tutkimuksessa, on vihreät.
 Touko Aallon lyhyt kausi puolueen johdossa  söi vihreiden imagoa, mutta puheenjohtajan vaihtaminen ensin  Pekka Haavistoon  ja sitten  Maria Ohisaloon  palautti puolueen pian tutkimuksen kärkisijoille. Nyt vihreät sijoittui viime kevään tapaan toiseksi.
 Luottamus SDP:hen horjuu
 Posti-kiistan takia suuriin vaikeuksiin joutuneelle SDP:lle barometri on karua luettavaa.
 Yhä useamman kansalaisen luottamus demareihin on heikentynyt ja tämä on tapahtunut verraten nopeasti puolueen valtaannousun jälkeen. SDP ehti olla imagoltaan ykkönen viime vuoden syksystä tämän vuoden kevääseen.
 Viime keväänä 24 prosenttia kyselyyn vastanneista arvioi, että luottamus SDP:hen on vähentynyt. Tänä syksynä näin vastanneiden määrä on noussut 34 prosenttiin. Lukema on sama kokoomuksella.
 Tukalin tilanne on kuitenkin keskustalla, sillä peräti 40 prosenttia vastanneista katsoo, että luottamus puolueeseen on vähentynyt. Tosin luku oli aiemmin vielä pari pykälää huonompi.
 Lasse Isokangas / Yle
 Kyselyn mukaan suurimmat hallituspuolueet SDP ja keskusta kärsivät myös johtajiensa heikosta vetovoimasta.
 Keskusta vaihtoi puheenjohtajansa Juha Sipilästä  Katri Kulmuniin  syyskuun alussa, mutta sekään ei ole tuonut helpotusta.
 Keskustajohdon kokee vetovoimaiseksi vain seitsemän prosenttia vastaajista.
 Juuri paremmin ei mene Rinteen vetämällä SDP:llä, sillä demarijohdon vetovoima puhuttelee vain kahdeksaa prosenttia kansalaisista.
 Puoluejohdon vetovoima henkilöityy usein suoraan puheenjohtajaan, sillä harva kansalainen pystyy nimeämään useita henkilöitä edes suurten puolueiden johtopaikoilta.
 Ylivoimaisesti eniten asemiaan on parantanut perussuomalaiset. Kyselyyn vastanneista 26 prosenttia arvioi Jussi Halla-ahon joukkoineen vetovoimaiseksi.
 Li Anderssonin  johtama vasemmistoliitto oli aiemmin tämän vertailun ykkönen. Nyt vasemmistoliiton johtoa pitää vetovoimaisena 22 prosenttia.
 Lasse Isokangas / Yle
 Puoluejohtoa arvioidaan barometrissä myös taitavuuden perusteella ja tässä vertailussa karuimmat lukemat saavat keskusta ja demarit.
 Peräti 37 prosenttia vastaajista arvioi keskustan johdon taitamattomaksi, demarien osalta vastaava luku on 34.
 Taitavuutensa perusteella parhaiten vertailussa menestyvät vasemmistoliitto ja kokoomus.
 Lasse Isokangas / Yle
 Perussuomalaisilta salamanousu kärkeen
 Perussuomalaisten nousu imagovertailun kärkeen johtuu monesta tekijästä. Kansalaisten suhtautuminen puolueeseen on muuttunut myönteisemmäksi, arvioitiin asiaa melkein minkä tahansa ominaisuuden perusteella.
 Muihin puolueisiin verrattuna PS:n linja on kansalaisten mielestä selkeä ja helposti hahmotettava.
 Barometriin vastanneista 36 prosenttia pitää perussuomalaisten linjaa selkeänä, muilla puolueilla vastaava luku on tuntuvasti heikompi: vihreät 22 prosenttia, kokoomus 21, vasemmistoliitto 20, SDP 12 ja keskusta 10.
 PS on ollut profiililtaan selkein puolue jo ennen tätä syksyä, mutta nyt perussuomalaiset on nykäissyt selvän etumatkan muihin puolueisiin.
 Lasse Isokangas / Yle
 Kansalaisten mielestä perussuomalaiset kertoo myös rehellisesti, mitä puolue tavoittelee.
 Näin perussuomalaisista ajattelee 38 prosenttia kansalaisista, muut puolueet ovat tässäkin kaukana PS:n lukemista: vihreät 22 prosenttia, vasemmistoliitto 19, kokoomus 15, SDP 14 ja keskusta 10.
 Puoluebarometri valaisee hyvin niitä tekijöitä, joiden vuoksi perussuomalaiset on menestynyt viime aikojen kannatuskyselyissä.
 Sekä Ylen että Helsingin Sanomain viime mittauksissa PS on ollut selvästi suurin puolue.
 Ylen kuukausi sitten julkaisemassa tutkimuksessa  puolue sai 23 prosentin kannatuksen.  HS:n gallupissa viime viikolla  perussuomalaisten suosio nousi 22,4 prosenttiin.
 Suurimpien puolueiden tilaamassa puoluebarometrissä selvitetään kansalaisten mielikuvia puolueista 15:llä eri mittarilla. Niiden avulla kuusi suurinta puoluetta sijoitetaan paremmuusjärjestykseen.
 Uusimpaan tutkimukseen on haastateltu noin 1 300:aa henkilöä marraskuun alkupuolella ja tutkimuksen virhemarginaali on 2,7 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Lue lisää:
 Ylen kysely: Perussuomalaisten kannatuksessa kunnon hyppäys, demarien alamäki vain jatkuu
 Juha Sipilän pääministerikausi jätti tylyn jäljen keskustan imagoon – uusin puoluebarometri ennakoi puolueelle murskatappiota

SDP:n imago sukelsi jo ennen pahinta Posti-sotkua, luottamus perussuomalaisiin vahvistunut selvästi – uusin puoluebarometri karu hallitukselle