Summary: Derk Wiersum edusti avaintodistajaa järjestäytyneen rikollisuuden oikeusjutussa, johon liittyi useita tappoja.

Hollantia järkyttää tapaus, jossa asianajaja  Derk Wiersum  ammuttiin kuoliaaksi kotikadullaan keskiviikkoaamuna. Tapahtumahetkellä Wiersum oli juuri poistunut Amsterdamissa sijaitsevasta kodistaan. Tekijä on ilmeisesti yhä karkuteillä.
 Wiersum edusti avaintodistajaa isossa järjestäytyneen rikollisuuden oikeusjutussa, johon liittyi useita tappoja Hollannissa vuosina 2015–2017.
 Nabil B:ksi  nimetty todistaja oli osallistunut yhteen tapoista. Hän kuitenkin suostui todistajaksi lievempää tuomiota vastaan.
 Meneillään olleessa oikeusjutussa Wiersumilla ja Nabil B:llä oli vastassa alamaailman jengipomoja. Epäillyt ovat uutistoimisto AFP:n mukaan Marokossa syntyneet  Ridouan Taghi  ja  Said Razzouki , jotka ovat Hollannin halutuimpia rikollisia. Hollanti on määrännyt miehille kansainvälisen pidätysmääräyksen murhasta ja huumeiden laittomasta kaupasta.
 "Elämme huumevaltiossa"
 Amsterdam on tullut tunnetuksi avoimesta marihuanapolitiikastaan.
 Vain muutamia viikkoja sitten kaupunki kuitenkin julkaisi  kaupungin nykyistä tilannetta valottavan raportin . Sen mukaan Amsterdamissa on iso huumeongelma, johon liittyy myös järjestäytynyttä rikollisuutta.
 Tuoreen raportin mukaan Amsterdamissa on merkittävä huumeongelma, johon liittyy järjestäytynyttä rikollisuutta. Michel Van Bergen / AFP
 Myös Hollannin poliisi on sanonut ampumistapauksen jälkeen tilanteen karannen käsistä maassa.
 – Tämä vahvistaa, että elämme huumevaltiossa. Tämä on hyökkäys oikeusturvaa vastaan,  Jan Struijs  NPB-poliisiyksiköstä sanoo.
 Asianajajan ampuminen keskelle katua on saanut hollantilaiset vaatimaan kovempia otteita alamaailman jengien kukistamiseksi.
 44-vuotias Wiersum oli kahden lapsen isä. Mediatietojen mukaan lapset olivat kotona ampumisen aikaan. Tapaus on nyt herättänyt kysymyksen siitä, miksei asianajajalla ollut parempia turvajärjestelyjä.
 Myös Nabil B:n veli ammuttiin kuoliaaksi vain vuosi sitten. Uutistoimisto Reutersin mukaan veljellä ei ollut yhteyksiä rikollisjengiin tai murhiin.

Ison rikosjutun avaintodistajaa edustanut asianajaja ammuttiin kotikadulleen Amsterdamissa – Poliisi: "Elämme huumevaltiossa"


Yhdysvaltain presidentti Donald Trump on nimennyt uudeksi kansallisen turvallisuuden neuvonantajakseen  Robert O'Brienin.
 Virkaa toimitti aiemmin  John Bolton,  jonka Trump erotti  viime viikolla.
 O'Brienillä on pitkä historia republikaanien ja ulkomaanpolitiikan parissa. Hän toimii tällä hetkellä presidentin virallisena panttivankineuvottelijana.
 Turvallisuusneuvonantajalla on tärkeä rooli Yhdysvaltain hallinnossa. Hän on mukana keskeiset päätökset tekevässä kansallisessa turvallisuusneuvostossa.
 Turvallisuusneuvonantaja on presidentin läheinen neuvonantaja niin puolustukseen kuin ulkopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä.
 Lue lisää:
 Trumpilla useita ehdokkaita erotetun turvallisuusneuvonantaja Boltonin seuraajaksi

Toimittajalta: Boltonin lähtö vähensi sodanuhkaa – Trump on erottanut jo 35 lähipiiriläistään, eikä linjasta ole nyt vihiä

Trump nimesi uudeksi kansallisen turvallisuuden neuvonantajakseen Robert O'Brienin


Summary: Luken työntekijöiden toimenkuva saattaa muuttua. Tutkimustoiminta keskittyy neljän päätavoitteen ympärille.

Luonnonvarakeskus Luke uudistaa tutkimustaan jaottelemalla toimintansa neljän päätavoitteen alle. Tutkimusympäristöjen keskittäminen vaikuttaa vuosina 2020-2025 lähes sataan työntekijään, joiden toimenkuva saattaa muuttua. Lukella on yhteensä noin 1300 työntekijää.
 Yksittäisiä työntekijöitä voi joutua muuttamaan paikkakunnalta toiselle, mutta siirroista ja muutoksista käydään keskustelu henkilökunnan kanssa.
 – Tämä ei ole irtisanomisohjelma. Kaikille löydetään töitä Luken organisaatiosta, toteaa hallintojohtaja  Ilkka P. Laurila  Luonnonvarakeskuksesta.
 Luke vahvistaa erityisesti Kuopion Maaningan, Siikajoen Ruukin ja Jokioisten peltotutkimusalustoja. Parkanon tutkimustoiminnot sulautetaan Jokioisiin ja Otaniemeen. Piikkiötä kehitetään Luken puutarhatutkimuksen pääpaikaksi.
 Hallintojohtaja Ilkka P. Laurila tyrmää  Maaseudun Tulevaisuuden tiedot  (Maaseudun Tulevaisuuden nettisivut), että Kuopion Maaningan tutkimusnavetta oltaisiin lakkauttamassa.
 – Maaningan lypsykarjanavettaan etsimme yhteistyökumppania, yritystä, jonka vastuulla olisi navetan operointi ja joka olisi kiinnostunut tutkimuslaitoksen kanssa tekemään yhdessä töitä, toteaa Laurila.
 Sen sijaan Siikajoen Ruukin lihakarjanavetasta Luke on luopumassa, kun suunnitellut hankkeet viedään päätökseen vuonna 2021. Tuolloin Luke hakee kumppania lihakarjantutkimukseen.
 Jokioinen on jatkossa nautatutkimuksen pääpaikka ja sinne rakennetaan kansainvälisen tason tutkimusnavetta.
 – Jotta pysymme kilpailukykyisenä tutkimustoimijana, meidän on mietittävä, missä kehitämme infraamme. Suunnitelmissamme on investoida 3 miljoonan euron vuosivauhtia kaiken kaikkiaan, toteaa Laurila.
 Laurila sanoo, että Luken tarkoitus on säilyä jatkossakin alueellisena toimijana eri puolilla Suomea sijaitsevien 24 toimipisteen turvin. Viime vuosina Luke on löytänyt eri tutkimusaloille kumppaneita ja näin käytännössä ulkoistanut eläintenhoitoaan.
 Myös laboratoriotoimintoja keskitetään
 Muutoksen taustalla on Laurilan mukaan se, että tutkimuksen pitää seurata paikallisesti ja globaalisti esimerkiksi ilmastonmuutosta.
 – Päätavoitteitamme ovat jatkossa hiilenkierron tutkimus, sopeutumis- ja palautumiskykyinen biotalous, kannattava ja vastuullinen alkutuotanto sekä biokiertotalous, kertoo hallintojohtaja Ilkka P. Laurila Lukesta.
 Peltotutkimuksen lisäksi laboratoriotoimintoja keskitetään neljälle paikkakunnalle, eli pääkaupunkiseudulle, Jokioisiin, Joensuuhun ja Ouluun. Lisäksi esimerkiksi Savonlinnassa metsäpuiden kasvullisen lisäyksen laboratorioon on näillä näkymin tulossa lisää henkilökuntaa.
 Laurila kertoo, että tutkimusmetsien pinta-alaa pienennetään noin viidenneksellä. Nykyään Lukella on tutkimusmetsää noin 32 000 hehtaarin verran.
 Enonkoskella jatketaan työtä Vuoksen vesistöalueen uhanalaisten kalakantojen säilyttämiseksi, mutta Enonkoskelta siirtyy siellä väliaikaisesti sijoitettuna ollut kalojen valintajalostus Laukaaseen.
 Etelä-Savoon etsitään peltotutkimukseen parhaillaan kumppania tutkimustoiminnan pyörittämiseen. Siinä yhteydessä saattaa tarjoutua mahdollisuus hyödyntää Mikkelin Karilan peltoja. Kumppanin etsintä liittyy Luken aiempaan, kolme vuotta sitten käynnistyneeseen toimipistehankkeeseen. Päätös asiassa syntyy vuoden loppuun mennessä.

Luonnonvarakeskus keskittää toimintojaan – vaikuttaa lähes 100 työntekijään


Summary: Hallitus harkitsee parafiinidieselin lisäksi muidenkin ympäristölle haitallisten yritystukien leikkausta.

Hallituksen budjettiriihessä oli harkinnassa yritystukien leikkauksia yhteensä 200-300 miljoonan euron edestä.
 Kymmenkohtaisen listan ainoaksi leikkauskohteeksi päätyi nyt yhden autoissa käytetyn diesel-lajin, parafiinidieselin leikkaus. Leikkaus tulee voimaan portaittain ja on 120 miljoonaa euroa vuoteen 2023 mennessä. Täysi tukileikkaus on 5 senttiä litralta.
 Hallitus harkitsee tulevaisuudessa myös muita yritystukileikkauksia. Budjettiriihen pöytäkirjamerkinnöissä leikkauskohteeksi nimetään erityisesti ympäristö- ja ilmastovaikutukseltaan haitallisten tukien merkittävä leikkaus.
 Erittäin todennäköistä on, että eri ministeriöiden poliittisten valtiosihteerien kokoaman listan lisäksi leikkausharkintaan tulee muitakin yritystukia kuin alla listatut.
 Ylen saamien tietojen mukaan hallitus harkitsi eilen budjettiriihessä myös seuraavien yritystukien leikkausta osittain tai kokonaan:
 Energiaturpeen verotuki Yrittäjävähennys. Verotuksessa liikkeen- tai ammatinharjoittaja saa 5 prosentin yrittäjävähennyksen elinkeinotoiminnan tulostaan. Listaamattomien yhtiöiden osinkojen verohuojennus Pienpanimoiden alkoholiveron alennus Matkailuautojen verotuki Eläinlääkintä- ja ruumisautojen autoverotuki Merenkulun miehistötuki (viihdemerenkulku) Työnantajan koulutusvähennys Maatalouden energiaveron palautus fossiilisilta polttoaineilta
 Valtiosihteerien työryhmä: Vakavasti harkittava tukiin puuttumista
 Valtiosihteerien työryhmäraportissa kehotetaan hallitusta harkitsemaan vakavasti listattujen, nyt tekemättä jääneiden yritystukien leikkausta.
 – Työryhmä esittää, että seuraaviin tukiin puuttumista tulee vakavasti harkita vaikutusarviot tarkasti selvittäen vaalikauden myöhemmissä talousarviovalmisteluissa, raportissa lukee.
 Valtiosihteerien esitys elinkeinoministeri  Katri Kulmunille  (kesk.) ja sitä kautta hallitukselle ei tarkoita sitä, että kaikkia listattuja asioita harkittaisiin toteutettavaksi. Lista on Kulmunin valtiosihteerin  Jari Partasen  (kesk.) johtaman ryhmän näkemys mahdollisista yritystuen leikkauksen kohteista.
 Pääministeripuolue SDP on arvostellut yrittäjävähennystä
 Energiaturpeen verotuki on ollut hallituksessa etenkin vihreiden arvostelun kohteena.
 SDP on puolestaan arvostellut niin yrittäjävähennystä kuin listaamattomien yhtiöiden osinkojen verohuojennustakin. Näitä verohuojennuksia SDP arvosteli oppositiokaudellaan käyttäen esimerkkinä apteekkareita, juristeja ja lääkäreitä.
 Apteekkarit yksityisyrittäjinä järjestävät usein toimintansa listaamattomien osakeyhtiöiden kautta.
 Valtiosihteerien työryhmä esitti selvitettäväksi yrittäjävähennyksen rajaamista niin, että vähennys ei kasva enää tulojen noustessa yli 50 000 euron.
 Pienpanimot saavat alkoholiveroon alennusta porrastetusti 10–50 prosenttia 10 miljoonan litran tuotantoon asti. Pienpanimotuen vähentäminen koskisi euromääräisesti eniten Laitilan ja Nokian panimoita.
 Valtiosihteerit esittivät, että verotukea pienennettäisiin alentamalla tukeen oikeuttavan tuotannon ylärajaa tai jäädyttämällä tuki euromääräisesti nykytasolle. Silloin olisi varauduttu tuen korotukseen alkoholiveron korotuksen yhteydessä.
 Valtiosihteerit: Laivojen ravintolat saavat epäreilua kilpailuetua
 Merenkulun miehistötuen leikkauksessa valtiosihteerien raportissa puhutaan erityisesti viihdemerenkulusta, ei siis rahtilaivoista. Raportin mukaan laivojen ravintola- ja viihdepalvelut kilpailevat maissa sijaitsevan liiketoiminnan kanssa ja saavat epäreilua kilpailuetua miehistötuesta.
 Yritystukileikkauksia miettinyt työryhmä listasi myös matkailuautojen verotuen vähentämisen yhdeksi vaihtoehdoksi. Ryhmä harkitsisi matkailuautojen siirtämistä asteittain autoveron piiriin. Menetetyksi keskimääräiseksi veroksi arvioidaan 20 000 euroa autoa kohti.
 Lisäksi ryhmä listasi mahdollisuuden korottaa matkailuautojen käyttövoimaveroa niin, että ne siirrettäisiin pakettiautoista henkilöautojen veroluokkaan.
 Myös eläinlääkintä- ja ruumisautojen autoverotuen poistoa esitettiin harkittavaksi.
 Työryhmä selvittäisi työnantajan koulutusvähennyksestä luopumista. Ryhmä esitti harkittavaksi tuen kohdistamista tavalla, joka tukisi työssä kouluttautumista paremmin.
 Valtiovarainministeri Mika Lintilä A-studion vieraana hallituksen talousarvioneuvottelujen päätyttyä Säätytalolla 17. syyskuuta.  Yle
 Valtiovarainministeri Lintilä: Yritystuen leikkaukset tällä erää tässä
 Hallituksen budjettiriihen pöytäkirjamerkinnöissä todetaan, että yritystukien jatkotyössä tavoitellaan ympäristövaikutuksiltaan haitallisten tukien merkittävää leikkausta.
 Sen sijaan valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) sanoi budjettiriihen iltana tiistaina  Ylen A-studiossa , että yritystukien leikkaukset jäävät tällä erää tähän.
 – Ei tällä hetkellä ole mitään sellaista työtä menossa, jossa yritystukia oltaisiin leikkaamassa. Tämä oli tältä erää tässä, vahvisti Lintilä A-studiossa.
 Lintilä tarkensi keskiviikkona Ylelle, että hän tarkoitti nimenomaan ensi vuoden budjettiesityksiä. Budjettiriihen 120 miljoonan euron leikkauspäätöksellä dieselin tukeen hallitusohjelman tavoite täyttyy.
 Hallitus jatkaa energiaverouudistuksen valmistelua, jonka yhteydessä voi tulla myös yritystukia koskevia päätöksiä.
 Katso lisää:
 Hallitus sai budjettiriihensä puitua: Korkeakoulut saavat rahansa heti ensi vuonna, yritystuista pois 120 miljoonaa euroa, aktiivimallin leikkuri puretaan
 Valtiovarainministeri Mika Lintilän haastattelu A-studiossa

Hallitus pui myös näitä leikkauksia yritystukiin: apteekkarit, pienpanimot, matkailuautot, viihdemerenkulku...


Poliisihallitus varoittaa viallisesta patruunaerästä. Kyseessä ovat Winchester-merkkiset patruunat, joiden kaliiperi on .17HMR. Niiden käyttö on lopetettava välittömästi ja ne on palautettava ostopaikkaan.
 Poliisihallituksen mukaan erässä on mahdollisesti ruudittomia patruunoita. Patruunan ollessa ruuditon voi luoti lähteä liikkeelle nallimassan voimalla ja jäädä piippuun jumiin.
 Jos tukkeutuneeseen piippuun ammutaan uusi patruuna, seurauksena voi olla aseen rikkoutuminen ja ampujan vahingoittuminen, Poliisihallitus kertoo.
 Viallisen patruunaerän valmistajan tuotenumero on X17HMR1 ja vialliset latauserät ovat NB51 ja NB61.

Poliisihallitus varoittaa viallisesta patruunaerästä – käyttö lopetettava välittömästi


Summary: Äänet epäoikeudenmukaisiksi koettuja tuomioita vastaan voimistuvat Venäjällä.

MOSKOVA  Satoja ihmisiä on jonottanut tänään keskiviikkona presidentin hallinnon edessä päästäkseen pitämään kylttiä näyttelijä  Pavel Ustinovin  ja muiden kesän mielenosoituksissa pidätettyjen tueksi.
 Ihmiset ovat odottaneet vuoroaan, sillä Venäjän lakien mukaan vain yksittäinen ihminen saa osoittaa mieltä ilman viranomaisilta saatua ennakkolupaa.
 Iltapäivän alussa suuri osa paikalle tulleista mielenosoittajista oli näyttelijöitä, joista moni ei ollut aiemmin ottanut osaa mielenilmauksiin
 – En voinut olla tulematta tänne. Kyse ei ole politiikasta vaan inhimillisistä tunteista. Tilanne on täysin absurdi, sanoo näyttelijä  Nastja Mytražik .
 Alkuiltapäivällä presidentin halinnon edessä Moskovassa oli yli 100 metrin pituinen jono mielenosoittajia. Grigori Vorobjov /  Yle
 Tuomari hylkäsi tuomion virheellisyyden todistavan videon
 Moskovalainen oikeusistuin tuomitsi maanantaina näyttelijä Pavel Ustinovin 3,5 vuodeksi vankeuteen väkivallasta poliisia kohtaan. Tuomion mukaan Ustinov vastusti väkivaltaisesti kiinniottoa elokuun alussa pidetyssä opposition mielenosoituksessa.
 Tuomio herätti heti paljon huomiota, sillä kiinnioton tallentanut video näyttää, ettei Ustinov tehnyt vastarintaa häntä hyökänneitä poliiseja kohtaan. Oikeus ei suostunut katsomaan puolustuksen esittämää videota.
 Tilanne, johon näyttelijä Pavel Ustinov joutui, on räikeän epäoikeudenmukainen.   Yhtenäinen Venäjä -puolueen johtaja Andrei Turtšak
 Ustinov itse sanoo, ettei ottanut osaa opposition mielenilmaukseen, vaan osui paikalle sattumalta.
 Kampanja epäoikeudenmukaiseksi koettua tuomiota vastaan alkoi heti maanantai-iltana. Silloin monet venäläiset näyttelijät ja muut  julkisuuden henkilöt alkoivat osoittaa tukea  Ustinoville sosiaalisessa mediassa.
 Näyttelijä Sergei Dvoinikovin kyltissä lukee: "Älä osallistu mielenosoituksiin, älä vastusta poliiseja, älä tapaa ystäviä, älä aja metrolla, älä katso, älä kuuntele, älä ole, älä puhu!" Grigori Vorobjov /  Yle
 Valtapuolueesta arvostellaan tuomion epäoikeudenmukaisuutta
 Myöhemmin myös Kremliä lähellä olevat tahot ovat arvostelleet tuomiota.
 Ustinovin tapausta on pitänyt epäoikeudenmukaisena niin valtion mediayhtiö RT:n päätoimittaja  Margarita Simonjan  kuin valtapuolue Yhtenäisen Venäjän johtaja  Andrei Turtšak .
 – Tilanne, johon näyttelijä Pavel Ustinov joutui, on räikeän epäoikeudenmukainen. Sitä on mahdotonta sivuuttaa tai vaieta, Turtšak aloittaa  Instagram-julkaisunsa , jossa hän myös siteeraa jo edesmennyttä patriarkka  Aleksei II :sta.
 Tapaus on herättänyt myös monen muun oikeudentunnon.  Internet-adressi  Ustinovin vapauttamisen puolesta on kerännyt lyhyessä ajassa yli 100 000 allekirjoitusta.
 Presidentin tiedottaja  Dmitri Peskov  sanoo  uutistoimisto Tassin mukaan , että Kremlissä on huomattu tuomion aiheuttama yhteiskunnallinen liikehdintä, mutta se ei voi vaikuttaa oikeuden päätöksiin.
 Ihmiset jonottavat osoittamaan mieltä yksitellen, sillä Venäjän lainsäädäntö sallii ilman viranomaisten ennakkolupaa vain tällaisen protestin. Grigori Vorobjov /  Yle
 Moni on verrannut Ustinovin tapausta kesäkuussa huumerikoksesta pidätetyn toimittaja  Ivan Golunovin  tapaukseen.  Korruptiota tutkivalle toimittajalle  tekaistut syytteet herättivät Venäjällä valtavan solidaarisuuskampanjan, jonka seurauksena  Golunov vapautettiin nopeasti  syytteistä.
 Myös papit ja opettajat ovat yhtyneet arvostelijoihin
 Pavel Ustinovin ohella myös joillekin muille kesän mielenosoituksissa kiinniotetuille on annettu ankaria tuomioita.
 Oikeus tuomitsi esimerkiksi poliisin kypärän visiiriä kädellä tökänneen  Kirill Žukovin  kolmen vuoden vankeustuomioon. Poliisin suuntaan roskakorin heittänyt  Jevgeni Kovalenko  tuomittiin puolestaan 3,5 vuoden vankeuteen.
 Oppositio ja ihmisoikeusaktivistit ovat pitäneet tuomioita ylimitoitettuina.
 Eilen tiistaina arvostelijoiden joukkoon liittyi myös yli 50 venäläistä ortodoksipappia. He vetoavat  avoimessa kirjeessään  siihen, että rangaistusten tulee olla suhteessa lain rikkomiseen.
 Myös sadat, lähinnä moskovalaiset opettajat vetoavat mielenosoituksissa kiinniotettujen puolesta. Heidän  avoimessa kirjeessään  muistutetaan Venäjän perustuslaista, jonka tulisi taata kansalaisille ilmaisu- ja kokoontumisvapaus. Monet kesän mielenosoituksiin osallistuneista olivat  opiskelijoita tai koululaisia .
 – Kaikki ovat jo kyllästyneet johdon mielivaltaan ja epäoikeudenmukaisiin tuomioihin. Vaadimme, että kaikkien Moskovan mielenosoituksissa tuomittujen tuomiot otetaan uudelleen tarkasteluun, sanoo näyttelijä  Filipp Avdejev  presidentin hallinnon edessä.
 Oikeuden arvostelu näyttää myös tuottaneen tulosta
 Painostus epäoikeudenmukaisiksi koettuja tuomioita kohtaan näyttää tuottaneen myös jonkinlaista tulosta.
 Näyttelijä Filipp Avdejevin mukaan venäläiset ovat kyllästyneet maan johdon mielivaltaan. Grigori Vorobjov /  Yle
 Moskovalainen oikeusistuin ilmoitti tänään keskiviikkona, että se vapauttaa  Aidar Gubaidulinin  tutkintavankeudesta ja palauttaa tämän oikeusjutun uudelleen tutkintaan.
 Häntä syytettiin poliisia kohtaan osoittamasta väkivallasta heinäkuun lopussa pidetyssä opposition mielenosoituksessa. Silloin Gubaidulin heitti tyhjän vesipullon kohti poliisijoukkoa.
 Riippumattomassa mediassa on myös kiinnitetty huomiota siihen, ettei tutkinta mielenosoituksissa kovia otteita käyttäneitä poliiseja kohtaan ole edennyt.
 Venäjällä nähtiin viime kesänä opposition suurinta liikehdintää seitsemään vuoteen. Sen kimmokkeena toimi  opposition ehdokkaiden epääminen  Moskovan paikallisvaaleista, mutta mielenosoitukset laajentuivat nopeasti poliisin rajujen toimien ja maan nykyjohdon vastustamiseksi.
 Poliisi otti kesän mielenosoituksissa vajaa 3 000 ihmistä kiinni käyttäen paikoin rajuja otteita.
 Lisää aiheesta:
 Mielenosoituspaikalle osuneelle näyttelijälle ankara tuomio Venäjällä – Julkisuuden henkilöt ryhmittyivät tuomitun tueksi: Minä olen Pavel Ustinov
 "Meitä ei voi enää pelotella" – Nuoret rynnivät Venäjää ravisteleviin protesteihin, opettajien painostuksesta huolimatta
 Erkka Mikkonen: Tavallisilta venäläisiltä vaaditaan nyt ennennäkemätöntä rohkeutta

Näyttelijät jonottavat Moskovassa osoittaakseen mieltään vankeustuomion saaneen kollegansa puolesta – "Kyse ei ole politiikasta vaan inhimillisistä tunteista"


Summary: Niin sanottuja turvamyyjiä pilotoidaan parhaillaan HOK-Elannon myymälöissä pääkaupunkiseudulla. Keskolla turvamyyjiä on ollut pidempään.

Kello on yksi yöllä ja huikopalaa tekisi mieli. Onnistuu kyllä, osa ruokakaupoistahan on auki kellon ympäri.
 Kassalla saattaa palvella myyjä, joka samalla on myös kaupan vartija. Kyseessä on  turvamyyjä  – ja heitä on alkanut ilmestyä viime vuosina etenkin pääkaupunkiseudulla myymälöihin, jotka ovat auki myöhäiseen iltaan tai läpi yön.
 HOK-Elanto, eli S-ryhmän pääkaupunkiseudulla toimiva osuuskauppa, käynnisti toukokuussa pilottihankkeen turvamyyjien palkkaamisesta joihinkin kauppoihinsa. Keskolla turvamyyjiä on ollut jo joitakin vuosia vuokratyöfirman kautta.
 Mutta miksi myyjän täytyy olla samaan aikaan vartija? Onko taustalla kulujen nitistäminen vai turvallisuuden lisääminen?
 Entä mitä jos varas juoksee kassan ohi yöhön ykkösoluet kainalossaan? Lähteekö turvamyyjä perään vai jääkö hän palvelemaan asiakkaita?
 "Alussa kulut voivat jopa kasvaa"
 Turvamyyjän voi nähdä yöllä esimerkiksi helsinkiläisessä Alepassa. Paikallisen S-ryhmän pilottihanke ei tosin koske vain öitä tai Alepoita, sillä käytäntöä kokeillaan myös ketjun isommissa ruokakaupoissa ja myös päivisin.
 HOK-Elannon toimialajohtajan  Kimmo Nikulan  mukaan kokeilussa ei ole kyse rahan säästämisestä.
 – Alussa asia voi olla jopa päinvastoin.
 Nikulan vastuualueelle kuuluvat esimerkiksi Alepat ja S-marketit. Hän sanoo, ettei usko kokeilun vaikuttavan kustannuksiin juurikaan.
 – Kyse on ennemmin turvallisuuden tunteesta, siitä, miten ylläpidämme tai jopa parannamme sitä.
 Tuloksia saadaan vuoden lopussa, kun testi päättyy.
 – Kiinnostavaa tässä on se, vaikuttaako tämä mielikuvaan työturvallisuudesta tai työtyytyväisyydestä. Tai millainen vaikutus turvamyyjien läsnäololla on asiakaskokemuksen kannalta.
 Kesko: Kustannushyötyä syntyy
 Keskolla turvamyyjiä on ollut jo muutamia vuosia – lähinnä pääkaupunkiseudulla kaupoissa, jotka ovat myöhään auki.
 – Kyseessä on kauppakohtainen ratkaisu. Se on kuitenkin hyvin yleisesti käytössä pääkaupunkiseudulla, missä asiakasliikenne on kasvanut ja sen myötä myös häiriökäyttäytyminen on hieman lisääntynyt, sanoo Keskon Etelä-Suomen aluejohtaja  Timo Heikkilä .
 Myös kuluihin käytännöllä on vaikutusta.
 – Iltaisin asiakasmäärät eivät ole kovin suuria, joten kaupoissa ei voi pitää kovin isoa miehitystä. Ja kun kaupassa on turvamyyjä, joka hoitaa sekä myyjän että vartijan tehtäviä, niin kyllä siinä kustannushyötyä syntyy. Sen lisäksi taataan myös turvallisuus, Heikkilä toteaa.
 Turvamyyjältä edellytetään vartijan pätevyyttä, kerrotaan HOK-Elannosta. Turvamyyjät eivät kuitenkaan näyttäisi ainakaan näillä näkymin korvaavan kokonaan vartijoita: On myymälöitä, joissa tarvitaan erillisen vartijan tai useamman läsnäoloa ympäri vuorokauden. Tällainen näyttäisi olevan Helsingissä esimerkiksi Ympyrätalon S-market. Eveliina Matikainen / Yle
 Huoltamoilla turvamyyjiä ei näy – "Ei tänään eikä huomenna"
 Huoltoasemilla turvamyyjiä ei juuri näy.
 Myyjä–vartija-hybridin palkkaamiseen ei olla päädytty esimerkiksi Neste K -huoltoasemilla, joista löytyy usein myös pieni ruokakauppa.
 – Ympäri vuorokauden auki olevat paikat ovat varmasti aika ajoin sellaisen tilanteen edessä, että asia tulee mieleen. Mutta toistaiseksi tätä asiaa ei ole lähdetty viemään eteenpäin, kertoo Neste K -asemien ketjujohtaja  Mikko Paukkonen .
 Hän toteaa, että viime kädessä päätös on yksittäisen kauppiaan, mutta tilannetta katsotaan yhdessä ketjun johdon kanssa.
 – Ei ole näkyvissä tänään eikä toivottavasti huomenna. Olemme onneksemme säästyneet sentyyppisiltä valinnoilta.
 Myöskään esimerkiksi Teboilin huoltoasemilla ei vastaavaa viestintäpäällikkö  Ulla Peraston  tietojen mukaan ole.
 Kumpi TES: Vartijoiden vai kaupan alan?
 HOK-Elannossa turvamyyjillä on vartijan pätevyys, mutta he kuuluvat kaupan alan työehtosopimuksen piiriin. Perusteena on, että ketjun mukaan pääosa työstä on myymälätyöskentelyä.
 Töissä on sekä vartijan koulutuksen alun perin saaneita että myyjiä, jotka ovat ketjun mukaan saaneet "lain edellyttämän vartijan koulutuksen ja pätevyyden". Enemmistö turvamyyjistä on kuitenkin jälkimmäisiä.
 Taulukkopalkat eivät poikkea alojen työehtosopimuksissa toisistaan kovin tuntuvasti.
 Esimerkiksi Keskossa kukin kauppias päättää itse, tarvitaanko turvamyyjää. Jos tarvitaan, tähän mennessä on käytetty vuokratyöfirmaa välikätenä. Ismo Pekkarinen / AOP
 Työehtosopimukset ovat nousseet viime aikoina puheenaiheeksi etenkin  Postissa ilmenneen kiistan  takia.
 Keskon puolella turvamyyjät tulevat vuokratyöfirmojen kautta. Tämän vuoksi Etelä-Suomen aluejohtaja Timo Heikkilä ei osaa suoralta kädeltä kertoa, kumman alan työehtosopimuksen piiriin turvamyyjät kuuluvat.
 Myöskään siitä Heikkilällä ei ole varmuutta, ovatko he pääasiallisesti vartijoiksi koulutettuja henkilöitä, joilla on lisäkoulutusta myymälätyöhön, vai toisin päin.
 – Se on selvää, että molempiin pitää olla koulutus. Muuten työtä ei voi hoitaa, Heikkilä painottaa.
 Entä ne juoksukaljat...
 Mutta entä jos jotain sattuu – esimerkiksi myymälävarkaus tai häiriköintiä?
 HOK-Elannosta viestitään, että turvamyyjien ensisijainen tarkoitus on ehkäistä jo läsnäolollaan edellä mainitun kaltaisia tilanteita. Tarvittaessa kassalle kutsutaan toinen työntekijä ja koulutuksen saanut turvamyyjä voi puuttua vartijan toimivaltuuksilla tilanteeseen, vaikkapa varkauteen.
 Jos varas juoksee ulos yöhön ykköskaljat kainalossaan, turvamyyjä voi HOK-Elannon mukaan tehdä kiinnioton kaupan ulkopuolellakin. Paikalle voidaan myös hälyttää apuun lähistöllä oleva vartija. Varas puolestaan luovutetaan poliisin huomaan.
 Pienissäkään Alepoissa myyjä ei ole koskaan yksin töissä, vaan työvoimaa on aina vähintään kaksi, muistuttaa toimialajohtaja Kimmo Nikula. Hän lisää, ettei vartiointi jää yksin turvamyyjän harteille.
 – Vaikka joissain myymälöissä on turvamyyjä, saa hän tarvittaessa avukseen hetkellisesti lisävartiointia, jos tilanne näyttää sitä edellyttävän.

"Turvamyyjä" ponkaisee perään, jos joku juoksee kassan ohi oluet kainalossaan – näin kaupat perustelevat uutta kokeilua


Summary: Suomea tylytettiin viime viikolla julkaistussa raportissa valtaväestön vähäisestä tietämyksestä saamelaisuudesta. Jo käynnissä oleva hanke pyrkii vastaamaan haasteeseen.

"Saamelaiset ovat pieniä tunturissa joikaavia ihmisiä."
 Muun muassa tällaiseen stereotypiaan on törmännyt Jyväskylässä asuva saamelaisnuori  Joni Daniel Wallén . Hän haluaa tarttua vanhentuneisiin, pinttyneisiin stereotypioihin ja olla osana päivittämässä tietoutta saamelaisista.
 Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio ECRI (European Commission against Racism) julkaisi viime viikolla  raporttinsa, jonka mukaan Suomessa valtaväestöllä on liian vähän tietoutta saamelaisista . Tietoutta tulisikin lisätä esimerkiksi kouluissa.
 Dihtosis-niminen hanke aloitettiin kuluvan vuoden alussa. Sen tavoitteena on erilaisin keinoin tarjota nuorille saamelaistietoutta.  Yksi näistä keinoista on kouluvierailut , joissa saamelaisnuoren voi tilata vieraakseen kertomaan saamelaisnuoresta.
 Keväällä kouluvierailijoita koulutettiin kaksitoista ja suurin osa heistä jatkaa toiminnassa mukana. Tällä viikolla vierailijoita koulutettiin lisää Helsingissä.
 Joni Daniel Wallén on yksi uusista mukaan lähteneistä nuorista, joka syksyn mittaan lähtee kiertämään kouluja ja kertomaan saamelaisuudesta.
 Tietouden antamisella vastaan rasismia ja syrjintää
 Saamelaiskäräjien osalta toimintaa koordinoi Minna Lehtola, joka kertoo toiminnan suorista vaikutuksista esimerkiksi rasismiin.
 – Tiedon lisäämisen kautta voimme estää saamelaisnuorten kokemaa syrjintää ja kiusaamista, toteaa Lehtola.
 Projektikoordinaattorit Minna Lehtola ja Ulla Saalasti esittelevät menetelmäpakkaa, jota on toimitettu suomalaiskouluihin avuksi saamelaiskulttuuriin liittyvien aiheiden käsittelyssä opetuksessa.  Linda Tammela / Yle
 Keväällä vierailuja pystyttiin tarjoamaan kuusikymmentä maanlaajuisesti ja niillä tavoitettiin noin 1 400 oppilasta opettajineen. Lisäksi hanke on tarjonnut niin kutsuttua menetelmäpakkaa, joka sisältää erilaista tietoa ja esimerkiksi pelejä, jotka opettavat saamelaisuutta koskevista aiheista. Menetelmäpakkaa painettiin yhteensä tuhat kappaletta ja siitä 700 lähti koulujen käyttöön.
 Lehtola toivoo, että tieto saamelaisuudesta on nuorten keskuudessa lisääntynyt.
 – Jos ajatellaan, että nuoren lähtötaso on ollut nolla, niin olemme kuitenkin pystyneet kertomaan perusasioita.
 Kysyttyjä apuvälineitä opetukseen
 Ulla Saalasti toimii projektikoordinaattorina Nuorten Akatemiassa. Hän iloitsee siitä, kuinka kysyttyä projektin tarjonta on ollut. Opettajat ovat hänen mukaansa ottaneet tarjonnan hyvin vastaan, eikä esimerkiksi kaikkiin kouluvierailukyselyihin ole pystytty vastaamaan.
 Projektin rahoitus kuitenkin päättyy ensi kesänä. Saalastin toiveissa olisi uusi hanke, jotta opettajille pystyttäisiin tarjoamaan välineitä saamelaisaiheiden käsittelyyn opetuksissa.
 Tuore kouluvierailija Joni Daniel Wallén toivoo, että pystyy vierailujen kautta antamaan lisätietoa saamelaiskulttuurista.
 – Tällä toivon, että tulisi paljon lisätietoa ja alettaisiin tietämään vähän enemmän kulttuurista. Aika vähän siitä tiedetään loppujen lopuksi, pohtii Wallén.
 Voit keskustella aiheesta kello 22.00 saakka.

Lisää tietoa, vähemmän syrjintää – Saamelaisnuoret kertovat kouluissa kulttuuristaan ja uurastavat stereotypioita vastaan


Summary: Velan määrä kasvaa, mutta korkomenot laskevat. Sijoittajat maksavat entistä enemmän saadakseen Suomen valtion velkapapereita.

Hallituksen budjettiriihessä päätettiin, että ensi vuonna valtio ottaa kaksi miljardia euroa lainaa.
 Juuri nyt velan ottaminen on halpaa, itse asiassa halvempaa kuin koskaan aikaisemmin.
 Käytännössä lainarahan valtion kassaan ottaa Valtionkonttori. Sen toimialajohtaja  Teppo Koiviston  mukaan Suomi laski elokuussa liikkeelle velkapapereita, jotka menivät hyvin kaupaksi, vaikka korko oli ennätyksellisen halpa.
 Korko oli -0,734 prosenttia.
 Se on Koiviston mukaan vähemmän kuin koskaan Suomen historiassa.
 Itse asiassa Valtiokonttori tuli tehneeksi eräänlaisen  maailmanennätyksen .
 Koiviston mukaan mikään valtio ei ole aikaisemmin saanut näin halpaa viiden vuoden täysin uutta lainaa. Tosin syyskuussa Saksa sai -0,88 prosentin korolla laajennettua vanhaa lainaohjelmaansa.
 Valtiokonttorin toimialajohtaja Teppo Koiviston mukaan Suomi sai elokuussa lainaa halvemmalla kuin mikään maa aikaisemmin.   Tanja Heino / Yle
 Velkamäärä kasvaa, korkomenot laskevat
 Miinuskorkojen maailmassa valtio ei maksa sijoittajille korkoa. Päinvastoin – sijoittajat ovat valmiita maksamaan valtiolle yhä enemmän saadakseen hyvän riskin lainapapereita salkkuunsa.
 – Nyt eletään hyvin erikoisessa markkinaympäristössä. Sijoittajat ovat valmiita maksaamaan turvallisista, hyvän luottoluokitusten sijoituksista vähän ylimääräistä. Tämä alentaa korkomenoja, Koivisto sanoo.
 Lainarahaa olisi ollut Suomelle tarjolla lähes 14 miljardia euroa. Valtiokonttori otti velkaa "vain" kolme miljardia.
 Kuten yleensäkin, maailmanennätykset vaativat taitoa, mutta myös onnea.
 Korkomarkkinat olivat laskeneet entisestään kesän aikana. Suomen onneksi koitui se, että täällä oltiin hakemassa lainarahaa markkinoilta heti kesälomien jälkeen, ennen muita valtiolainojen liikkellelaskuja.
 Toistaiseksi muut lainaa hakevat maat eivät ole ehtineet lyödä ennätystä.
 Kesäkuussa liikkeellä ollut Itävaltakin sai viiden vuoden lainaa miinuskorolla, mutta 0,3 prosenttiyksikköä kalliimmalla kuin Suomi.
 Korkomenot putosivat 90-luvun tasolle
 Kahden miljardin lisävelka nostaa valtion velan ensi vuonna 108 miljardiin euroon.
 Velkapotin kasvusta huolimatta lainoista maksettavien  korkojen kokonaismäärä  laskee. Suomen lainoista maksamat korot ovat tänä vuonna 1,18 miljardia euroa. Ensi vuonna korkokulujen odotetaan laskevan 0,97 miljardiin.
 Seppo Suvela / Yle
 Korkomenot ovat nyt 1990-luvun alun tasolla, vaikka velkaa oli silloin vain noin kahdeksasosa nykyisestä.
 Korkomenojen lasku voi myös jatkua.
 – Jos korkotaso pysyy näillä tasoilla tulevina vuosina, vanhojen lainojen jälleenrahoittaminen edullisemmin ehdoin tulee painamaan korkomenoja alaspäin myös vuodesta 2021 eteenpäin, Koivisto sanoo.
 Vaikka korot ovat nyt houkuttelevan matalalla, valtio hakee rahoitusta lainan lisäksi  omaisuuden myynneillä.  Hallitus kertoi budjettiriihen jälkeen, että tulevaisuusinvestointeja rahoitetaan pääosin valtion omaisuuden myynnillä, josta päätetään myöhemmin.

Suomi teki ennätyksen valtiolainojen halpuudessa – Velka kasvaa, mutta korkoihin uppoaa saman verran kuin 28 vuotta sitten


Summary: Kysyimme asiantuntijoilta, miten hallituksen ensimmäinen budjetti vastaa se omiin ilmastotavoitteisiin.

Antti Rinteen  (sd.) hallitus on kertonut tekevänsä kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa. Edelläkävijämaa Suomen pitäisi olla hiilineutraali jo vuonna 2035 ja hiilinegatiivinen nopeasti sen jälkeen.
 Hallitus sai tiistaina valmiiksi ensimmäisen  talousarvioesityksensä .
 Ensi vuoden budjettiesityksestä löytyvät nämä satsaukset ympäristöön ja ilmastoon:
 Korotukset tai leikkaukset kohdistuvat vuodelle 2020, ellei toisin mainita.
 Luonnonsuojeluun  +100 miljoonaa euroa . Rahoilla turvataan luonnon monimuotoisuutta, elvytetään vaelluskalakantoja ja kunnostetaan retkeilyalueita ja kansallispuistoja. Kivihiiltä korvaavien investointien tukeminen/energiatuen myöntämisvaltuus  +90 miljoonaa euroa  kehyskaudella 2020-2023. Kävelyn ja pyöräilyn edistäminen  +21 miljoonaa .
 Asuinkerrostalojen energiaremontit  +20 miljoonaa euroa . Kiinteistöjen öljylämmityksestä luopuminen  +10 miljoonaa euroa . Maankäyttösektorilla hiilinielujen vahvistaminen ja maankäyttösektorin päästöjen vähentäminen  +10 miljoonan euroa . Pysyvä lisäys vuodesta 2021 eteenpäin +14,5 miljoonaa euroa. Lisäksi  kertaluonteista rahoitusta +50 miljoonaa euroa  vuosina 2020–2022.
 Biokaasuohjelma  +10 miljoonaa euroa  vuosina 2020–2021. Sähköautojen latausverkoston kasvattaminen  +4 miljoonaa euroa  vuosina 2020–2021. Kiertotalouden edistäminen pysyvä rahoitus  +2 miljoonaa euroa . Määräaikainen kiertotalouden innovaatio- ja investointituki  +48 miljoonaa euroa  vuosina 2020–2021.
 Maatalouden biokaasu- ja lannankäsittelyinvestoinnit  +7,5 miljoonaa euroa  vuosina 2020–2021. Ravinteiden kierrätyksen kärkihanke  +6,3 miljoonaa euroa  vuosina 2020–2022. Vesiensuojelun tehostamisohjelma  +3 miljoonaa euroa.
 Kestävän ruokajärjestelmän toteuttaminen ja ruokahävikin torjunta  +1 miljoona euroa. Parafiinisen dieselöljyn veronalennuksen asteittainen poisto  -120 miljoonaa euroa . Liikennepolttoaineiden veronkorotus  250 miljoonaa euroa . Vaikutus bensan hintaan +6 senttiä litralta.
 Turpeen veroetu pois, yritystukia raivattava kunnolla
 Kysyimme asiantuntijoilta, miten hyvin Rinteen hallituksen budjetti vastaa ilmastonmuutoksen haasteeseen ja sen omiin tavoitteisiin.
 Asiantuntijat nostavat esiin nämä listalta puuttuvat ilmastotoimet:
 Ympäristölle haitallisten yritystukien ronskimpi leikkaus. Muutokset teollisuuden päästökauppakompensaatioon ja energiaintensiivisen teollisuuden energiaveronpalautuksiin. Erityisesti turpeen verotuen poistaminen. Metsien raivausmaksu.
 Luonnonsuojeluliiton hallituksen puheenjohtaja  Harri Hölttä  kuvailee ensipanostuksia vaatimattomiksi koviin tavoitteisiin nähden. Höltän mielestä luonnon osalta kävi hyvin. Luonnonsuojelulle saatiin hallitusohjelmassa luvattu lisärahoitus, mutta ilmaston puolella jää vielä töitä tuleville vuosille.
 Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja, ympäristöekonomian professori  Markku Ollikainen  sanoo, että budjettipäätöksillä voitaisiin vaikuttaa merkittävästi päästökauppasektorin päästöihin.
 – Olisin odottanut ensimmäisenä turpeen veroedun poistamista, koska sillä olisi kaikkein suurin vaikutus. Toinen, mitä olisi voinut odottaa koskee metsäkatoa. Metsän raivaamisen maksu vähentäisi hyvin nopeasti maaperän päästöjä, Ollikainen toteaa.
 Turpeen verotusta tarkastellaan osana energiaveron kokonaisuudistusta ensi vuonna.
 Luonnonsuojeluliiton hallituksen puheenjohtaja Harri Hölttä toivoo, että hallitus pitää päänsä kylmänä yritystukien karsimisessa, eikä anna periksi teollisuuden uhkailuille. Oona Lohilahti / Luonnonsuojeluliitto
 Ilmastonmuutoksen torjunnan kiirellisyys on tullut jo kaikille selväksi, joten  yritystukia pitäisi pystyä karsimaan.
 Höltän mukaan parafiinisen dieselöljyn veroalen poistaminen (120 miljoonaa) ja liikennepolttoaineiden veronkorotus (250 miljoonaa) eivät ole toimina suuria, jos sitä vertaa ympäristölle haitallisten tukien 3,5 miljardin euron pottiin.
 – Se on kuitenkin alku. Karsittavaa riittää vielä runsaasti. On paljon yritystukia, jotka käytännössä edistävät fossiilisten polttoaineiden käyttöä, Hölttä sanoo.
 Edellinenkin hallitus yritti leikata yritystuista, mutta ei siinä onnistunut.
 – Aina on joku teollisuuden edunsaaja, joka voi sanoa, että jos ette tee näin, siirrämme toimintamme muualle. Toivon, että hallitus pitää asiassa päänsä kylmänä, ja katsoo asiaa tulevaisuuden näkökulmasta, Hölttä jatkaa.
 Ollikainen painottaa, että kaikki fossiilisten polttoaineiden tuet pitäisi poistaa, jos ilmastotavoitteeseen halutaan päästä.
 – Siellä on sellaisia epämääräisiä kilpailua vääristäviä kannustimia, professori sanoo.
 Hölttä pitää hyvänä ilmastotoimien ja haitallisten tukien karsimisen selkeää aikataulutusta. Seuraavan vuoden aikana tehdään suurempia päätöksiä.
 – Hallitusohjelmaan on kirjattu useita hyviä tavoitteita ilmastonmuutoksen torjuntaan, mutta siinä vaiheessa kun rahaa aletaan jakamaan ja pykäliä säätämään, mitataan sitoutuminen tavoitteisiin, Hölttä toteaa.
 Kivihiilen korvaavat investoinnit hyödyllisiä
 Markku Ollikainen kiittelee panostuksia sähköisen liikenteen latausinfraan ja polttoaineveron kiristyksiä. Asumisen lämmityspäästöjen vähentäminen ovat myös askel eteenpäin.
 Tietysti voi kysyä vievätkö nämä asiaa eteenpäin riittävän nopeasti, Ollikainen huomauttaa.
 – Kaikilla näillä toimilla edistetään kivihiilestä irtipääsyä, mikä on hyvä asia. Kaikki vievät oikeaan suuntaan. Turve olisi kuitenkin ollut näistä yksittäisistä toimista se kaikkein vaikuttavin teko, Ollikainen arvioi.
 Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja, ympäristöekonomian professori Markku Ollikainen odotti, että turpeen veroalennus olisi jo poistettu.  Esa Fills / YLE
 Hänen mukaansa hallituksen ilmastotoimien vaikuttavuus riippuu paljon siitä, mitä turpeen verotukselle tehdään energiaverouudistuksen yhteydessä.
 Kivihiiltä korvaavien investointien tukemista Ollikainen pitää hyödyllisenä. Hallitusohjelman mukaan Suomi luopuu kivihiilen energiakäytöstä ja turpeen käyttö puolitetaan vuoteen 2030 mennessä.
 – Olisi tärkeää, että suuret, kivihiiltä käytävät kaupungit löytävät uuden sukupolven ratkaisuja sähkön- ja lämmöntuotantoon. Nämä kannustimet antavat meille paremmat mahdollisuudet sulkea turvetta pois, Ollikainen sanoo.
 Professori muistuttaa, että EU:n maankäyttöpolitiikka astuu voimaan vuosina 2020–2021. Ollikainen kehottaa hallitusta valmistelemaan huolella maankäyttöä koskevat päätöksensä, koska maankäyttö on merkittävä hiilidioksidin päästölähde. Päästöjä vähentävät toimet voivat aiheuttaa tuntuvia kustannuksia yhteiskunnalle.
 Kokoomus ja perussuomalaiset tylyinä
 Opposition suuret puolueet arvostelevat budjettiriihen päätöksiä myös ilmastonäkökulmasta, tosin eri näkökulmista.
 Perussuomalaisten mielestä esimerkiksi bensaverojen korotus ei vähennä autoilua, vaan kutistaa aivan turhaan autoilijoiden ostovoimaa. Eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Ville Tavion  mukaan hallitus käyttää ilmastonmuutosta verukkeena ajaa työllisyyttä ja yrittäjyyttä ulkomaille.
 – Mutta on myös vähän kyseenalaista vielä, onko tuo hallituksen esitys edes näiden hiilidioksidipäästöjen vähentämisen kannalta kovin tehokas, Tavio sanoo.
 Perussuomalaisten mukaan perusratkaisu energiantuotannon päästöttömyyteen olisi lisätä ydinvoimaa.
 Kokoomuksen ryhmänjohtaja  Kai Mykkänen  puolestaan lyttää hallituksen päättämättömyyden eri energiamuotojen verokohtelussa.
 – Tärkeintä olisi sähkön ja lämmöntuotannon päästöttömyyden vauhdittaminen ja siihen tässä ei valitettavasti ole eväitä lainkaan. Kaikki energiaveropäätökset lykättiin vuodella eteenpäin ja valitettavasti näillä päätöksillä ei olla sillä hiilineutraalisuuden 2035-uralla, Mykkänen sanoo.
 Yritystukien karsinta jäi Mykkäsen mukaan tussahdukseksi, joka ei juuri ilmastonmuutoksen torjuntaakaan edistä.
 – Vasemmisto ja vihreät ovat vuosia ilkkuneet, että eikö löydy kahta miljardia yritystukia tuosta vain. Nyt jäi käteen sata miljoonaa parafiinidieselistä, joka vielä on keskimääräistä puhtaampi polttoaine, Mykkänen sanoo.
 Lue lisää:
 Hallitus pui myös näitä leikkauksia yritystukiin: apteekkarit, pienpanimot, matkailuautot, viihdemerenkulku...    Pitikö tämän olla ilmasto- ja koulutushallitus? Asiantuntijat odottavat budjetista näyttöjä: "Tavoite ei ole keino"
 Hallitus sai budjettiriihensä puitua: Korkeakoulut saavat rahansa heti ensi vuonna, yritystuista pois 120 miljoonaa euroa, aktiivimallin leikkuri puretaan
  Lintilä talousuhista A-studiossa: Tarvitsemme nyt vakaata kansallista talouspolitiikkaa

Asiantuntijat budjettiesityksen ilmastosatsauksista: Tehokkain toimi jäi uupumaan, kun turpeen verotukea ei poistettu


Summary: Yhtiö varoittaa vertailukelpoisen liiketuloksensa jäävän noin 100 miljoonaa viime vuodesta.

Konepajayhtiö Wärtsilä on antanut tulosvaroituksen. Yhtiö tiedottaa, että koko vuoden 2019 vertailukelpoisen liiketuloksen odotetaan olevan noin 100 miljoonaa euroa viime vuotta alhaisempi. Yhtiön osakkeen kurssi lähti rajuun laskuun heti tulosvaroituksen antamisen jälkeen keskiviikkoiltana.
 Yhtiön puolivuotiskatsauksessa sekä Marine- että Energy-liiketoiminnan kysynnän odotettiin olevan vaimeaa. Kolmannella vuosineljänneksellä tilauskertymä on ollut odotettua heikompi. Wärtsilä toimii merenkulku- ja energiateollisuudessa.
 Konserni on tehnyt arvion käynnissä olevista suurista projekteistaan, ja sen mukaan odotuksia heikompi liiketulos johtuu tietyistä projekteista Marine-liiketoiminnan kaasuratkaisuissa sekä Energy-liiketoiminnassa.

Wärtsilä antoi tulosvaroituksen – Osakkeen kurssi lähti rajuun laskuun


Summary: Työkykypäiviä muistuttavia virkistysretkiä tarvitsevat myös työttömät ja muut avoimien työmarkkinoiden ulkopuolella olevat. Joonas Pesu osallistui syysretkelle, joka sai hänet arvostamaan luonnon rauhaa.

Yritysten henkilökunnalleen järjestämät tapahtumat

Puoli tuntia pitkospuita ja metsäpolkuja takana, edessä jyrkkä nousu portaita pitkin lähes pystysuoralla Katajavuoren kallioseinämällä Repoveden kansallispuistossa.
 Noin 80 retkeilijän joukko aloittaa tasatahtisen nousun kohti korkeuksia ja kansallispuiston komeimpia maisemia vuoren laen näköalapaikalle.
 – Kuinka paljon näitä portaita on, puuskuttaa joku.
 – En tiiä, kuuluu jonosta tuhahdus.
 Vaikka yli 200 askeleen nousu teettää monelle töitä, on henki joukossa hyvä. Tyytyväinen puheensorina jatkuu viimeistään ylhäällä olevalla taukopaikalla, josta on avoimet näkymät kaukana alapuolella avautuvaan järvimaisemaan.
 Katajavuoren näköalapaikalle Repovedellä pääsee kapuamalla runsaat 200 porrasta. Vesa Grekula / Yle
 Tunnelma on kuin minkä tahansa työpaikan virkistys- tai työkykypäivän retkeltä.
 Mutta nyt ei olla nauttimassa maisemista työnantajan kustannuksella. Retkeläiset ovat muun muassa pitkäaikaistyöttömiä ja tukityöllistettyjä, joille kouvolalainen kuntouttavaa työtoimintaa järjestävä Parik-säätiö on halunnut järjestää virkistyspäivän.
 Töitä suhteilla – jos niilläkään
 Yksi osallistujista on 22-vuotias  Joonas Pesu . Hän opiskeli peruskoulun jälkeen asiakaspalvelua ja myyntiä ja valmistui merkonomiksi Kouvolan seudun ammattiopistosta vuonna 2016.
 Valmistumisensa jälkeen Pesu oli siviilipalveluksessa päiväkodissa. Sen jälkeen oli vuorossa vuoden kestänyt työttömyysjakso.
 Pesu huomasi, että töiden saaminen on vaikeaa. Oman kokemuksensa ja kaveripiirinsä perusteella hänellä onkin selvä näkemys siitä, miten töitä saa parhaiten.
 – Suhteilla, tokaisee mies.
 – Mutta sittenkin pitää vielä pystyä erottumaan joukosta. Sen joutuu jokainen itse ratkaisemaan, miten erottua.
 Nyt Joonas Pesulla on palkkatuella järjestynyt työpaikka. Hän työskentelee Kouvolan korttelikodit -yhdistyksen KotiApu -palvelussa, jonne hän pääsi TE-toimiston kautta tämän vuoden alussa.
 Vielä muutaman kuukauden ajan jatkuva työ on käytännössä vanhusten auttamista siivoustöissä. Päivät ovat viiden tunnin mittaisia.
 – Imuroin ja pesen lattioita enimmäkseen, joskus ikkunoitakin.
 Joonas Pesu keskittymässä Repoveden luontoon eräoppaan johdolla. Vesa Grekula / Yle
 Pesu sanoo pitävänsä työstään. Hänet otettiin työpaikalla hyvin vastaan, ja henki on kaikin puolin hyvä.
 Työstä on Pesun mukaan ollut hyötyä kotioloihinkin.
 – Olen oppinut siivousniksejä, joilla kodin saa nopeammin ja helpommin pidettyä siistinä.
 Ennen nykyistä pestiä Pesulla oli suuria ongelmia elämänhallinnassa.
 Päivärytmi sekaisin
 Työttömyydellä oli monenlaisia varjopuolia. Arjen päivärytmi kääntyi lähes päälaelleen.
 Illat kuluivat myöhään yöhön kavereiden kanssa videopelejä pelaten. Aamut ja aamupäivät Pesu nukkui. Kesällä hän innostui frisbee-golfista niin paljon, että se koukutti kunnolla päivisin ennen illan pelisessioita.
 – Saatoin juosta kahdeksankin tuntia kiekon perässä, hymähtää Pesu.
 Nyt hän kertoo olevansa tyytyväinen siihen, että rytmi on toisenlainen. Korttelikotiyhdistyksen töistä on elämään tullut Pesun sanojen mukaan perusrutiinia.
 – Suunta on selvä, kun on työpaikka mihin mennä ja aamuisin on herättävä.
 Repovedellä ensi kertaa retkeilleen Joonas Pesun mielestä reitit ovat vaativia, mutta niistä kyllä selviää "tavallinenkin tallaaja". Vesa Grekula / Yle
 – Kun menee ajoissa nukkumaan, pystyy nauttimaan täysillä seuraavasta päivästä.
 Repoveden kokemuksen perusteella Pesu löytää myös selvän eron luonnossa vaeltamisen ja frisbeegolfkentällä kävelemisen ja heittelyn välillä.
 – Metsässä käveleminen on leppoisampaa maisemien katselua. Kiekon heittelyssä koriin on mukana kilpailuhenki.
 "Onneksi oli aidattuja näköalapaikkoja"
 Repoveden kansallispuistossa Pesuun tekevät vaikutuksen komeat kallio– ja järvinäkymät, muun muassa parin sadan portaan päässä odottava Katajavuoren näköalapaikka.
 – Tosin korkeat paikat eivät oikein ole minun juttuni. Onneksi siellä on aidattujakin paikkoja. Niiltäkin pääsee ihailemaan maisemia, eikä tarvitse ihan reunoille mennä.
 Repoveden maisemat muun muassa Katajavuorella tekivät vaikutuksen kuntouttavassa työtoiminnassa mukana olevaan Anne Vähämaahan (edessä). Vesa Grekula / Yle
 Harvoin tarjolla
 Repoveden reissun on rahoittanut maakunnallinen osuuspankki. Päivän tarkoituksena oli lisätä avoimien työmarkkinoiden ulkopuolella olevien työ- ja toimintakykyä sekä hyvinvointia.
 Vajaalle puolelle osallistuneista käynti yhdessä Suomen suosituimmista kansallispuistoista on ensimmäinen laatuaan. Useimmille se on myös ensimmäinen mahdollisuus osallistua työpaikkojen työkyky- ja virkistyspäiviä muistuttavaan tapahtumaan.
 Vaikka Joonas Pesu sanoo pitävänsä asiakaspalvelua sisältävästä työstään, hän on innoissaan myös Repovedelle järjestetystä virkistyspäivästä ja pienestä vaihtelusta arjen keskellä.
 – Kyllähän tämmöinen luonnossa kävely on ihan erilaista kuin normaali työnteko. Kaiken lisäksi täällä oli tarjolla hyvää grilliruokaa, jota ei paljoa ole tänä kesänä ehtinyt maistelemaan.
 Vastaavia reissuja on ollut harvoin tarjolla.
 – Viimeksi olen tainnut olla luontoretkellä noin 6-vuotiaana jossain lapsuuden kotimetsikössä, muistelee Pesu.
 Tukityöllistetyille ja pitkäaikaistyöttömille järjestetty virkistyspäivä sisälsi oman valinnan mukaan joko kolmen tai viiden kilometrin mittaisen patikoinnin Repoveden kansallispuiston Ketunlenkillä. Vesa Grekula / Yle
 Työttömille ja muille avoimien työmarkkinoiden ulkopuolella oleville tarkoitettujen virkistyspäivien yleisyydestä ei ole tarkkaa tietoa. Vuosittain niitä joka tapauksessa järjestetään muodossa tai toisessa.
 – Hyvinvoinnin ja toimintakyvyn kohottaminen ovat esimerkiksi työttömien yhdistyksissä ihan toiminnan ydintä. Olisin hämmästynyt, jos yhdistyksissä ei jotain virkistyspäivää kerran vuodessa järjestettäisi, sanoo Työttömien keskusjärjestön toiminnanjohtaja  Jukka Haapakoski .
 Haapakosken mukaan virkistyspäivien järjestäminen on yhdistyksille myös kustannuskysymys, koska retkien ja tapahtumien järjestäminen maksaa.
 Virkistyspäivän taukoon kuuluivat perinteiset retkieväät kuten grillimakkarat ja tikkupullat Vesa Grekula / Yle
 Yksi keino kustannusten alentamiseen voi olla yritysten saaminen mukaan tapahtumien järjestelyihin. Se edellyttää Haapakosken mukaan verkostoitumista eli käytännössä hyviä suhteita paikallisiin yrityksiin.
 – Esimerkiksi Lapissa työttömille on järjestetty yhteistyössä retkiä tuntureille vaikkapa jonkin yrityksen omistamalle laavulle, ja tätä kautta on saatu kustannuksia pienemmäksi.
 Kouvolan Repovedellä virkistyspäivään osallistuu Joonas Pesun lisäksi kaksi bussilastillista tukityöllistettyjä sekä pitkäaikaistyöttömiä ohjaajineen.
 Kouvolalainen kahvilatyöntekijä  Anne Vähämaa  kertoo retkeilleensä aiemminkin, mutta ei tällä tavalla.
 – En ole koskaan aikaisemmin liikkunut luonnossa eräoppaan johdolla. Tämä on ollut hirveän mielenkiintoista.
 Vähämaa on ollut kuntouttavassa työtoiminnassa Parik-säätiöllä runsaat kaksi vuotta. Retki tuo hänellekin virkistävää vaihtelua kolmen päivän työviikkoihin, mutta nimenomaan työ on se, jota hän kaipaa.
 – En varmaankaan pärjäisi ilman töitä vain kotona olemalla. Olen mielenterveyskuntoutuja, ja työ antaa todella paljon. Varsinkin kun huomaan, että jaksan olla siellä ja näen muita ihmisiä.
 Virkistyspäivän loppusuoralla retkeläiset joutuivat hinaamaan itsensä veden yli kymmenen hengen ryhmissä Määkijänsalmen Ketunlossilla. Eräopas Markku Toimela viittilöi ohjeita. Vesa Grekula / Yle
 Joonas Pesu ei vielä tiedä, mitä aikoo tehdä kuluvan vuoden lopussa päättyvän tukityöllistämisjakson jälkeen.
 –Ei minulla mitään suuria haaveita ole. Haluaisin vain oppia jotain uutta.
 Frisbeegolfiakaan hän ei ole hylännyt, vaikka kenttien kiertäminen onkin töiden takia harventunut.
 – Se on nykyään sellaista hauskanpitoa kavereiden kanssa – jos on aikaa ja hyvä sää.

22-vuotias Joonas Pesu jäi työttömäksi ja sitten koukkuun frisbeegolfiin – siivouspesti antoi elämän takaisin: "Juoksin 8 tuntia kiekon perässä"


Summary: EU:n toiveena on päästä lyijyn käytöstä eroon muutaman vuoden kuluttua.

EU:n suunnitelmat lyijykiellosta ovat nostattaneet kiivasta keskustelua metsästyspiireissä alkusyksyn aikana.
 Ensimmäisenä komissio aikoo kieltää lyijyhaulien käytön kosteikkoalueilla. Vireillä on myös lyijyn käytön täyskielto kaikessa metsästyksessä ja kalastuksessa. Jo aiemmin lähes kaikki EU-maat ovat allekirjoittaneet sopimuksen, jossa ne sitoutuvat kieltämään lyijyhaulien käytön.
 Ensimmäisessä vaiheessa komission on tarkoitus päättää marraskuussa yhdessä jäsenmaiden kanssa lyijyhaulien käytön kieltämisestä kosteikkoalueilla.
 Suomessa vesilintujen metsästyksessä lyijyhaulit kiellettiin jo vuonna 1996. Nyt lyijyhaulikieltoa ollaan laajentamassa muuhunkin metsästykseen, joka tapahtuu kosteikkoalueilla.
 Lyijyhaulikiellon tarkoituksena on vähentää vesilintujen elimistöön kulkeutuvaa lyijyä. Esityksen kiellosta on tehnyt Euroopan kemikaalivirasto.
 – Keskeinen syy tälle on vesilintujen suojelu. Ne syövät kosteikkoalueilla pieniä lyijyhauleja, jotka aiheuttavat lyijymyrkytyksen, sanoo riskienhallintayksikön päällikkö  Matti Vainio  Euroopan kemikaalivirastosta.
 Osalla vanhemmista haulikoista ei saa ampua teräshauleja, koska niiden piiput eivät välttämättä kestä lyijyä kovempaa metallia. Marjatta Rautio / Yle
 Kosteikon määritelmä närästää
 Lyijyhaulien käyttö halutaan siis kieltää kosteikoilla. Suomalaisittain ongelma piilee siinä, mikä määritellään kosteikoksi.
 Lyijyhaulikiellosta tehdyssä esityksessä taustalla on niin kutsuttu Ramsar-määritelmä, jolla tarkoitetaan arvokkaita kosteikkotyyppejä. Asiasta löytyy  lisätietoa ympäristöministeriön  verkkosivuilta.
 Asia ratkaistaan marraskuussa. Suomen kannalta ongelma on, että EU:n silmissä kosteikoiksi saatetaan tulkita myös maastoa, joka ei ole kosteikko, kuten vaikkapa kuivatettu suo.
 – Se on Suomen näkökulmasta ihan mahdoton tilanne, sillä lähes koko maa olisi tätä Ramsar-määritelmän mukaista kosteikkoa. Se olisi jo rajoituksen valvomisen kannalta erittäin hankalaa, sanoo neuvotteleva virkamies  Hanna Korhonen  sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Suomi tuleekin vaatimaan, että lyijyrajoitus koskisi vain sellaisia kosteikoita, joissa on näkyvää vettä. Muutoin on mahdollista, että lyijyhaulikielto koskisi myös esimerkiksi kuivattuja ja metsitettyjä soita.
 Kemikaalivirasto pitää lyijyhauleja ongelmana, koska niiden pelätään päätyvän maastosta lintuihin ja edelleen jopa ihmisiin. Viraston riskienhallintayksikön päällikön Matti Vainion mukaan suosituimmilla kosteikoilla laukausmäärät voivat nousta suuriksi, ja lyijyä voi kertyä maastoon paljon.
 Metsästäjien etujärjestössä Metsästäjäliitossa asia nähdään toisin. Liiton mukaan esitysvalmistelussa ei ole huomioitu metsästyskulttuurin kansallisia eroja. Yhdeksi esimerkiksi liiton metsästysampumapäällikkö  Jussi Partanen  nostaa suomalaisen kanalintujahdin. Siinä tyypillisesti kävellään paljon, minkä vuoksi haulien määrä ei kasva yhdessä paikassa suureksi, vaan pienet haulimäärät jakautuisivat hajautetusti.
 EU suunnittelee myös lyijyn kieltämistä kokonaan kaikessa metsästyksessä ja kalastuksessa. Mika Moksu / Yle
 Vanhoista haulikoista rautaromua?
 Suomessa lyijyhaulikielto nostatti metsästäjien keskuudessa vastalauseiden myrskyn. Yksi syy on siinä, että monelle metsästäjälle lyijyhaulikielto voi tarkoittaa uuden aseen ostoa. Koska moni lyijyn korvaajaksi tarkoitettu materiaali, kuten teräs, on lyijyä kovempaa materiaalia, eivät vanhemmat haulikot välttämättä kestä niiden ampumista. Teräshauleja kestävät haulikot alkoivat yleistyä vasta 1980-luvulla.
 Suomen Metsästäjäliiton arvion mukaan suuri osa käytössä olevista haulikoista ei sovellu teräshaulien ampumiseen. Se tarkoittaa useiden satojen eurojen lovea lompakkoon.
 – Vaikka halukkuutta olisikin hankkia uusi ase, siihen ei välttämättä ole varaa, muistuttaa metsästysampumapäällikkö Jussi Partanen Suomen Metsästäjäliitosta.
 Riihimäkeläisessä metsästystarvikeliike Eräkontissa lyijykysymyksiin törmätään säännöllisesti. Myymäläpäällikkö  Veli-Pekka Seppäsen  mukaan yhä useampi metsästäjä kysyy esimerkiksi hirvenmetsästykseen lyijyttömiä luoteja. Niiden tarjontakin on kasvanut jatkuvasti ja tulee todennäköisesti kasvamaan.
 – Moni metsästysseura on jo itse kieltänyt lyijyluotien käytön terveyssyistä, Seppänen sanoo.
 Radikaalein rajoitus on vasta suunnitteilla
 Euroopan kemikaalivirasto on aloittamassa selvitystyötä, jonka tarkoituksena on saada aikaan järeämpi rajoitus lyijyn käyttöön. EU-komissio tahtoo kieltää lyijyn käytön kokonaan kaikessa metsästyksessä ja kalastuksessa. Viraston on tarkoitus saada esityksensä valmiiksi ensi vuonna ja mahdollinen kielto voisi astua voimaan runsaan kolmen vuoden päästä. Kieltoon tulee todennäköisesti muutaman vuoden mittainen siirtymäaika.
 Täydellisellä kiellolla pyritään estämään metsästyksessä käytetyn lyijyn päätyminen kuluttajamarkkinoille ja luontoon kokonaan. Nykyisessä lyijyhaulikiellossa on ongelmana se, että niiden käyttöä on vaikea valvoa, koska lyijyä saa kuitenkin käyttää toistaiseksi esimerkiksi ampumaharjoittelussa.
 Kalastuksen kohdalla lyijykielto tarkoittaa ainakin lyijypainojen kieltämistä esimerkiksi verkkokalastuksessa. Jopa mato-ongen pieni lyijypaino voi muuttua laittomaksi.
 Lyijyttömien luotien kahdet kasvot
 Metsästyksessä täyskielto tarkoittaisi myös lyijyluotien kieltämistä. Luotiaseissa lyijy on pääsääntöisesti helpompi korvata kuin haulikoissa, ainakin yleisimmissä kaliipereissa.
 Lyijyttömät luodit ovatyleistyneet viime vuosina. Keskeisin syy niiden yleistymiselle on se, että lyijyn päätymisestä riistalihan kautta ihmiseen on saatu uutta tietoa. Osa lyijyluodeista sirpaloituu osumassa pahasti, ja lyijyä leviää riistaeläimen lihaan aiemmin luultuakauemmaksiosumakohdasta.
 Pehmeimpien luotien lyijystä saattaa levitä osuma-alueen ympärille lihaan jopa kymmeniä prosentteja. Se l isää lyijymyrkytyksen riskiä riistaa syövillä ihmisillä .
 Asialla on myös kääntöpuoli: eettisyys. Lyijy on aikanaan valikoitunut luotien ja haulien materiaaliksi, koska se on painavaa, pehmeää ja halpaa. Osuessaan eläimeen lyijyluoti leviää voimakkaasti ja se voimistaa osuman kuolettavaa sokkivaikutusta.
 – Lyijyä kevyemmästä materiaalista tehdyt luodit eivät välttämättä osu yhtä tarkasti, eivätkä ne täytä aina metsästysasetuksen tehovaatimuksia. Lyijyä kalliimmat luodit voivat myös vähentää ampumaharjoittelua, mikä voi heikentää osumatarkkuutta metsästystilanteessa, arvioi metsästysampumapäällikkö Jussi Partanen Suomen Metsästäjäliitosta.
 Lyijyhaulikielto aiheuttaisi eniten riesaa urheiluammunnalle. Osassa haulikkolajeista lyijyhaulien käyttö on saneltu säännöissä. Petri Niemi / Yle
 Urheiluammunta kärsisi eniten
 Kipeimmin lyijyhaulikielto puraisisi urheiluampujia. Monissa haulikkolajeissa lyijyn käyttöä edellytetään jopa säännöissä. Lyijyä korvaavat materiaalit ovat usein myös lyijyä huomattavasti kalliimpia.
 Ampumaurheilussa laukausmäärät ovat suuria, huippuampujilla jopa kymmeniä tuhansia laukauksia vuodessa, joten harjoittelukustannukset nousisivat tuntuvasti.
 – Euroopan laajuinen lyijyhaulikielto asettaisi myös urheilijat epätasa-arvoiseen asemaan esimerkiksi olympiapaikkoja tavoiteltaessa, muistuttaa Suomen Ampumaurheiluliiton toiminnanjohtaja  Anne Lantee .

EU harkitsee kieltävänsä lyijyn käytön metsästyksessä ja kalastuksessa – tarkoituksena vähentää lyijyn joutumista eläimiin ja ihmisiin


Summary: Pariisissa tavanneet pääministeri Antti Rinne ja presidentti Emmanuel Macron vaativat Britannialta pikaista neuvotteluesitystä.

PARIISI  Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tapasi keskiviikkona Pariisissa Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin . Rinne ja Macron keskustelivat Élysée-palatsissa tunnin verran ajankohtaisista EU-asioista ja etenkin Britannian tilanteesta, ja päättivät asettaa Britannian pääministerille  Boris Johnsonille  yhteisen takarajan.
 – Totesimme molemmat, että nyt Boris Johnsonin on nyt aika tuottaa omia esityksiä kirjallisesti – jos niitä on olemassa. Jos esityksiä ei tule syyskuun loppuun mennessä, niin sitten asia on ohi, Rinne sanoi Pariisissa.
 Rinne aikoo soittaa Macronin kanssa päätetystä takarajasta Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle  Donald Tuskille  ja pääministeri Johnsonille.
 Rinteen mukaan EU:n kanta on yhä, ettei EU:n neuvottelemaa sopimusta avata. Hänen mukaansa Johnsonin täytyy nyt lyödä pöytään jotain konkreettista, jotta lisäaikaa voidaan myöntää.
 – Höperehtiminen ja leikki sen suhteen, että tehdäänkö esityksiä vai ei, saa nyt loppua, Rinne sanoi.
 Rinne arvioi, että sopimukseton ero on koko ajan todennäköisempi vaihtoehto. Hänen mukaansa Britanniassa ei ole minkäänlaista selkeää näkemystä siitä, miten tilanne olisi ratkaistavissa.
 Rinteen mukaan umpisolmun avaamista hankaloittaa se, että Brexit-vääntöön on sotkettu sisäpoliittista taistelua pääministeri Johnsonin asemasta. Suomen pääministeri peräänkuuluttikin Johnsonilta vastuunkantoa.
 Rinne ja Macron tapasivat Élysée-palatsissa. Juha Nurminen / Yle
 – On vastuutonta, että oma poliittinen tulevaisuus arvotetaan yhtä korkealle kuin koko kansakunnan tulevaisuus, Rinne sanoi.
 Britannian EU-eron ohella Macron ja Rinne keskustelivat muun muassa maahanmuuttopolitiikasta, EU:n oikeusvaltiokehityksestä ja ilmastotoimien sekä yhteisen puolustuksen kehittämisestä.
 Rinne vei jalkapallohullulle Macronille tuliaisiksi tähtihyökkääjä Teemu Pukin pelipaidan. Ranskan presidentti keräille pelipaitoja, ja Rinteen tuliainen oli todellinen keräilyharvinaisuus: Pukin alkuperäinen pelipaita Suomi-Italia-ottelusta.

Suomi ja Ranska asettivat Britannian pääministerille takarajan: ehdotuksia brexit-kriisin ratkaisuksi on tultava syyskuun loppuun mennessä


Summary: Saudi-Arabian puolustusministeriö esitteli osia, joiden se väittää olevan peräisin iskualueelta löydetyistä iranilaisista drooneista ja ohjuksista.

Saudi-Arabia on esittänyt todisteita väitteilleen Iranin osallisuudesta  viikonlopun öljyjalostamoiskuihin .
 Puolustusministeriön tiedottaja eversti  Turki al-Malki  kertoi, että iskussa käytettiin yhteensä 25 droonia ja ohjusta.
 Al-Malki esitteli osia, joiden hän väitti olevan peräisin iskualueelta löydetyistä iranilaisista drooneista ja ohjuksista. Hän väitti osien kuuluvan muun muassa iranilaisiin Delta Wing -drooneihin ja risteilyohjuksiin.
 – Isku tehtiin pohjoisesta ja sen sponsorina toimi ilman kysymystäkään Iran, al-Malki sanoi.
 Hänen mukaansa iskuja ei voitu tehdä Jememistä käsin. Jemen sijaitsee Saudi-Arabian eteläpuolella.
 Uutistoimisto Reuters raportoi diplomaattilähteisiin vedoten, että YK lähettää asiantuntijoita Saudi-Arabiaan tutkimaan öljyjalostamoiskuja.
 Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trump  kertoi tänään määränneensä lisää Iranin vastaisia pakotteita.

Saudi-Arabia esitti todisteita Iranin osallisuudesta öljyjalostamoiskuihin – Katso video


Summary: Alueelliset varallisuuserot kasvavat, kun perintöjä jaetaan. A-studion kyselyyn vastanneet kertoivat kokemuksensa.

Koko kesän  Sanna ja Moona Pönni  ovat tyhjentäneet perimänsä maatilan rakennuksia Marttilassa Varsinais-Suomessa. Lankakeriä, lastenvaunuja, letkuja, autonrenkaita. Isovanhempien sukupolvi ei ole heittänyt mitään menemään.
 Pääkaupunkiseudulla asuvat sisarukset päättivät tarttua “rohkeasti ja huumorilla” tilaisuuteen pitää maatila kesäpaikkana, vaikka talo oli purkukunnossa.
 – Taloudellisesti paikan huoliminen oli hullua! Sadan neliön omakotitalo vajoaa epätasaisesti savimaahan ja on aivan homeessa, Sanna Pönni kuvailee.
 Päätös pitää maatila oli silti helppo. Tämä olisi lähivuosina ainoa tilaisuus saada kesämökki ilman lainaa.
 Pönnit perivät 1950-luvulla rakennetun omakotitalon ja kolme ulkorakennusta. Sanna Pönni
 Syrjäseudulta perittyyn lapsuudenkotiin liittyy usein rahassa mittaamatonta tunnearvoa. Se vaikeuttaa monen kohdalla päätöstä siitä, mitä tehdä pitkänkin matkan päässä sijaitsevalle talolle.
 Järki sanoo yhtä, tunne toista.
 Kun perintöjä siirretään jälkipolville, alueelliset varallisuuserot kasvavat. Perinnöt Pohjois- ja Itä-Suomessa ovat kaikkein pienimmät ja Etelä-Suomessa suurimmat.
 Keskimääräiset perinnöt kaikissa Manner-Suomen kunnissa on listattu jutun loppuun. Luvut sisältävät kaiken perityn varallisuuden, ei pelkästään asuntoja ja ne perustuvat vuoden 2018 tietoihin.
 Seppo Suvela / Yle
 Kysyimme syyskuun 2019 alussa yleisön kokemuksia asunnon perimisestä jutussa:  Perintö riemastutti kuin lottovoitto – vai jäikö käsiisi rappeutuva talo maalla?
 Vastauksia tuli yli 160 ympäri Suomen. Suurin osa kertoi perineensä omakotitalon toiselta paikkakunnalta. Moni ei tunnesyistä halunnut luopua talosta, vaan käyttää sitä vähintään kesämökkinä.
 Toisaalta varsinkin kaupunkiasuntoja on myyty eteenpäin. Myynnistä on saatu varoja sijoitettavaksi tai omien velkojen maksuun.
 Jutun sitaatit on poimittu asuntoja perineiden kyselyvastauksista.
 Lisäksi kävimme tapaamassa kahta kyselyyn vastannutta, Sanna Pönniä ja  Ismo Kilpeläistä . Kilpeläistä ei onnistanut siinä mielessä, että hänen perimänsä talo sijaitsee syrjemmässä kuin Pönnin saama maatila.
 Viikon vierailusta tonni vuodessa
 Matka kotoa Porvoosta Rautavaaralle on alkanut eläkeläisenä tuntua pidemmältä. Ismo Kilpeläinen ajaa kuuden tunnin automatkan synnyinseudulle enää kerran tai kaksi vuodessa.
 Hiljaisessa kylässä seisoo hänen isänsä 1950-luvulla rakentama omakotitalo, joka on käynyt rasitteeksi.
 Ismo Kilpeläisen siteet Rautavaaralle eivät katkenneet vanhempien kuoltua. “Kyllä sitä haluaa kotipaikalla käydä niin kauan kuin jaksaa”, Kilpeläinen sanoo. Vaimo Leena on kotoisin Porvoosta. Ari Tauslahti
 Kilpeläisen synnyinkunnassa Pohjois-Savossa on enää alle 1 700 asukasta. Keskimääräinen verotettava perintö oli Rautavaaralla viime vuonna Verohallinnon tietojen mukaan 16 000 euroa.
 Pönnin sisarusten maatila sijaitsee vain hieman Rautavaaraa suuremmassa, noin 2 000 asukkaan kunnassa aivan Turun lähellä. Marttilassa keskimääräinen perintö oli 53 400 euroa viime vuonna.
 A-studion kyselyssä monet kertoivat perineensä syrjäseudulta omakotitalon, josta koituu enimmäkseen harmia ja kuluja.
 Vaikka talossa olisi vain minimilämpö, vuoden lämmitysöljyihin kuluu helposti toista tuhatta. On oltava myös vakuutukset ja maksettava vesimaksut.
 Ismo Kilpeläinen pitää ryöväyksenä sitä, kuinka paljon hän joutuu pulittamaan tyhjillään olevan talon sähköistä. Taloa käytetään vain viikon verran vuodessa, eikä sitä lämmitetä talvisin.
 Varsinainen sähkönkulutus maksoi viime vuonna 15 euroa, mutta pakolliset perusmaksut ja sähkönsiirrot mukaanluettuna lasku kipusi yli 400 euron. Lisäksi on hoidettava kiinteistöverot ja jätemaksut.
 – Se on vajaa tonni yhden viikon käynnistä. Sillä jo aika hienon mökin vuokraisi. Eikä siihen ole laskettu ajomatkaa.
 Erityisen paljon kyselyyn vastaajia kiukuttaa se, että perintöverot tulevat saman tien maksettaviksi. Joltakin ne veivät kaikki säästöt, toinen joutui myymään asunnon.
 “Rakas mummola Helsingin Kruununhaassa, johon liittyivät lapsuuden ja nuoruuden muistot. Oli pakko myydä, koska ei ollut varaa maksaa perintöveroja.
 Surullisina menetimme niin isovanhemmat kuin mummolan, jonka olisimme muutoin pitäneet.”
 “Rivitalokaksiosta Hyvinkäällä lankesi 6 000 euron perintövero. Rahat piti lainata sukulaiselta, koska vero lankesi ennen kuin asunto saatiin kaupaksi.”
 Ismo Kilpeläinen peri talon puolen hehtaarin tontilla. Hän arvioi, että talon sähköliittymän ansiosta talon arvo on edes joitakin tuhansia. Ari Tauslahti
 Moni tinkii perimänsä talon tai mökin kunnossapidosta, koska sen arvo on valmiiksi vähäinen. Maaseudulla useat pohtivat, mikä olisi mutkattomin tapa hankkiutua talosta tai mökistä eroon.
 “Omakotitalolla Lahdessa ei ollut mitään arvoa. Minä ja muut pesän osakkaat luovuimme perinnöstä viime kuussa, ja se meni Valtiokonttorille.”
 “Omakotitalo Kiteellä on arvoton. Se on vuokralla, koska myytyä ei saa. Aion purkaa sen tai poltattaa palokunnalla harjoituskohteena.”
 “Ajatuskin omakotitalosta Pellossa saa vihaiseksi. Lahotkoon niille sijoille. Mieli tekisi purkaa kivijalkaan, mutta talo ja muut rakennukset ovat niin täynnä tavaraa, että sekin tulisi kalliiksi.”
 Moona Pönni on tyhjentämässä navetan vinttiä. Sieltä löytyi muun muassa rispaantuneita perunakoreja. Sasha Silvala / Yle
 Sanna ja Moona Pönni ovat koulutukseltaan valtiotieteen maistereita ja asuneet ikänsä kerrostaloissa. Kokemusta maatilan kunnostamisesta ei siten entuudestaan ollut.
 Isovanhempien luona Marttilassa he kävivät lapsuudessa usein viikonloppuisin ja lomilla, ja rakkaat maisemat ympärillä ovat ennallaan. Kummallakin heistä oli kaipuu luonnon lähelle ja maaseudulle, jossa voisi kasvattaa omaa ruokaa. Ehkä myös hankkia sellaisen ponin, kuin heillä lapsena oli.
 Maatilan vähäinen arvo oli Sanna Pönnin mukaan oikeastaan onnenpotku. Isoja perintöveroja ei kerry, eikä remontointiin kulu isoja summia. Navettaa lukuunottamatta rakennukset on järkevämpää purkaa ja rakentaa uutta tilalle vähitellen.
 Moni kyselyymme vastanneista kipuilee perimänsä omaisuuden kanssa, koska kyse on jopa oman isän rakentamasta synnyinkodista.
 “Oli halu muuttaa lapsuudenkotiin Tohmajärvelle, ja käytiin kokeilemassa vuosi. Avovaimolle ei löytynyt töitä ja pienen lapsen kanssa oli johonkin asetuttava. Totesin, että perheen asema menee edelle minun mielihalustani. Palattiin pääkaupunkiseudulle ja ryhdyttiin ajattelemaan, että se talo on vapaa-ajan paikka.”
 Sanna Pönni on jättänyt raskautensa vuoksi kiipeilyä edellyttävät työt sisarelleen Moonalle. Sasha Silvala / Yle
 Useat perijät kertovat tuntevansa rapistuvasta talosta syyllisyyttä. Monia painaa se, mitä omat sukulaiset tai edesmenneet vanhemmat talon kohtalosta ajattelisivat.
 “Yritän pitää vuorostani huolta kotitilastani Saarijärvellä. Olisi surkea antaa sen vain rapistua. Tunnen, että olen sen velkaa äidilleni, jolla oli suuri huoli, miten maatilalle käy hänen kuoltuaan.”
 “Isoisän rakentaman, lähes satavuotiaan talon tunnearvo Hämeenkyrössä on mittaamaton. Mutta asumiskustannuksiltaan se on pienituloiselle mahdoton, eikä remontteihin ole varaa. Tuskin kukaan ostaisi kunnollisella hinnalla, ja sukulaiset sitä paitsi pitävät sukutalon myyntiä syntinä. Luultavasti asunto ajan myötä lahoaa paikalleen.”
  “Sain ryöpyn niskaani perinnönjaosta”
 Pahimmillaan perityistä asunnoista on aiheutunut paitsi tuhansien eurojen kuluja, myös sukuja repiviä riitoja.
 Eräs kyselyyn vastannut mies kertoo järkyttyneensä, kuinka yhtäkkiä perintöasiat katkaisivat välit sisaruksiin viitisen vuotta sitten.
 “Olin sinisilmäinen ja tein aloitteen perinnön jakamisesta. Sain sellaisen ryöpyn niskaani, etten ole tointunut siitä ollenkaan. Kaikennäköisiä asioita leimahteli yllättäen, patoumat purkautuivat, järkevyys ja tunteet menivät sekaisin.”
 Miehen mukaan lapsuudenkoti Mänttä-Vilppulassa on ollut tyhjillään jo yhdeksän vuotta, isän kuolemasta lähtien. Hän hoitaa yksin talon asioita, eivätkä sisarukset vastaa edes talon asioita koskeviin sähköposteihin.
 “Meillä oli läheiset välit – enää en saa kutsua mihinkään siskon lasten tapahtumiin. Omat ja muiden lapset kärsivät ihan varmasti, ja minulle tämä on ollut jatkuvasti iso möykky.”
 Etelä-Karjalasta mummolan perinyt nainen kuvaa sitä, miten muu suku on kadehtinut perijää. Todellisuudessa talon periminen ei ollut mikään lottovoitto, vaikka mummola oli aiemmin rakas siellä asuneiden ihmisten takia.
 “Luonnollisesti perintö on aiheuttanut hieman kränää suvun kesken, sillä sain perinnön sedältä testamenttina. Hiljalleen väki on alkanut ymmärtää, ettei kyseessä ole todellakaan onnenpotku, vaan rasite. Toisen ihmisen hyväntahtoisesta eleestä on tullut riesa.”
 Asunnon arvo pudonnut puoleen
 Onnekas perii asunnon kasvukeskuksessa, sillä se säilyttää paremmin arvonsa kuin tyhjenevällä maaseudulla.
 Kaupungistumisen kiihtyessä haja-asutusalueille ja muuttotappiokuntiin jää kiinteistöjä, joiden arvo voi suorastaan romahtaa.
 Ismo Kilpeläinen kertoo, että verottaja arvioi äskettäin kiinteistöverotuksessa hänen Rautavaaran talonsa arvoksi 9 000 euroa.
 – Mä haluaisin nähdä sen hepun joka sanoo, että haluaisin ostaa tämän 9 000 eurolla. Jos talosta ja puolen hehtaarin tontista joku 5 000–6 000 euroa maksaa, se olisi jo paljon.
 Asunnon arvon puolittumisesta tai katoamisesta kertoivat useat muutkin kyselyyn vastanneet.
 “Kiinteistönvälittäjä arvioi kerran Saarijärven talon arvoksi 70 000 euroa. Se oli vuonna 2013, kun äiti kuoli. Nykyään myydään hienoja omakotitaloja niin halvalla. Paikallislehdestä olen katsonut, että 30–40 000 eurolla saa siellä ihan hyvän talon.”
 Omakotitalon Mänttä-Vilppulassa perineen miehen mukaan talon arvoksi määriteltiin perunkirjoituksessa 80 000 euroa yhdeksän vuotta sitten. Nyt hän arvioi myyntiarvoksi enimmillään puolet siitä.
 Ismo ja Leena Kilpeläinen ovat eläkkeellä ja ottavat reissun Rautavaaralle rennon loman kannalta. Mutta tyhjään taloon ei ole enää niin mukavaa tulla. Ari Tauslahti
 Ismo Kilpeläisen lapsuudessa kyläkoulu oli täynnä oppilaita, mutta nyt suurin osa taloista on tyhjillään.
 – 1970-luvulla kun minä lähdin, ei ollut pahemmin työttömyyttä. Yhteiskunta pyöri. Nyt syrjäseudut jäävät ihan rappeutumaan. Sairaita ja eläkeläisiä, se on Itä-Suomen kohtalo.
 Talvella kylä on hänen mukaansa outo paikka, kun taloja on nelisenkymmentä, mutta vain alle kymmenestä nousee savu.
 – Siellä on enemmän tai vähemmän ränsistyneitä paikkoja, mitä ne on sitten 20, 30 ja 50 vuoden päästä?
 “Lottovoittomaista haaveilua”
 Vielä 1990-luvulla kotitalouksien asuntovarallisuuden arvo kehittyi melko tasaisesti eri osissa maata. 2000-luvulla erot alkoivat kasvaa.
 Pääkaupunkiseudulla kotitalouden keskimääräinen asuntovarallisuus oli vuonna 2016 lähes 230 000 euroa, Pohjois- ja Itä-Suomessa noin 130 000 euroa. Tiedot ovat peräisin  Tilastokeskuksen kesällä 2018 julkaisemasta varallisuustutkimuksesta .
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kyselyvastauksistakin näkyy, että asunnon periminen pääkaupunkiseudulla on yksinkertaisempi asia kuin muuttotappioalueella. Asunnosta saa todennäköisesti kohtuullisen hinnan tai sille on helpompaa löytää käyttöä.
 “Perin neljä kerrostalohuoneistoa Helsingistä. Asia on vielä todella tuore, mutta tähän saakka lottovoittomaista haaveilua. Yksi asunnoista on vanha lapsuudenkotini, joka ehti kuitenkin olla vuokralla vierailla ihmisillä 25 vuotta.
 Aion käyttää sen tuottoa oman elämäni parantamiseen, kun olen itse aika pienipalkkainen.”
 “Kerrostalohuoneisto Helsingissä oli isoäidin viimeinen koti. Aion pitää perimäni asunnon ja laittaa sen vuokralle odottamaan sitä aikaa, kun jälkikasvu tarvitsee omaa opiskelija-asuntoa.”
 Kyselyyn vastanneet kertovat tienanneensa asunnon myynnillä kymmeniätuhansia euroja tai enimmillään satojatuhansia.
 “Perikunta myi kerrostaloasunnon Helsingissä, oma osuus oli noin 70 000 euroa. Oma elämäntaso parani ja osa jäi vanhuuden varalle.”
 “Omakotitalo Pohjois-Pohjanmaalla myytiin ja käytin oman osuuteni kauppahinnasta asuntolainani maksuun, osan laitoin säästöön ja erilaisiin sijoituksiin.”
 Suurin osa suomalaisten varallisuudesta on kiinni asunnoissa. Asuntovarallisuus keskittyy eteläiseen Suomeen ja rikastuttaa perintöjen kautta jo ennestään varakkaita. Sasha Silvala / Yle
 Varakkuus keskittyy pääkaupunkiseudulle myös sen vuoksi, että kotitalouksilla on siellä enemmän rahoitusvarallisuutta muuhun Suomeen verrattuna. Rahoitusvarallisuudella tarkoitetaan esimerkiksi talletuksia, rahasto-osuuksia ja osakkeita.
 Kotitalouksilla oli vuonna 2016 pääkaupunkiseudulla rahoitusvarallisuutta keskimäärin noin 110 000 euroa. Muualla Uudellamaalla summa oli 56 900 euroa ja Etelä-Suomessa 55 400 euroa.
 Pohjois- ja Itä-Suomeen verrattuna pääkaupunkiseudun kotitaloudet omistivat keskimäärin melkein kolme kertaa enemmän rahoitusvarallisuutta.
 Samalla pääkaupunkiseudun sisällä asukkaiden varallisuudessa oli suuremmat erot kuin missään muualla Suomessa.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Pääkaupunkiseudun ulkopuolella yli 70 prosenttia asukkaiden varallisuudesta saattaa olla kiinni omaisuudessa, jonka arvon voi olettaa laskevan,  arvioi vakuutusyhtiö LähiTapiola .
 Vastaavasti pääkaupunkiseudulla yli 80 prosenttia varallisuudesta on sellaista, jonka arvo todennäköisesti säilyy tai kasvaa, sanoo laskelman tehnyt LähiTapiolan yksityistalouden ekonomisti  Hannu Nummiaro .
 Lapsille jää jotain pysyvää
 Moni kyselyyn vastannut arvostaa perittyä taloa tärkeänä virkistyspaikkana, jolle on käyttöä vähintään kesämökkinä. Työmäärästä huolimatta talo maaseudulla tuo kaivattua vastapainoa kaupunkiarkeen.
 Kouvolassa talon perinyt nainen kertoo, että perintö avasi hänelle aivan uuden maailman: on pitänyt oppia alusta kaikki talon hoitoon ja tekniikkaan liittyvät asiat:
 “Talon ylläpitäminen on perheen muistojen ja perinnön ylläpitämistä. Se on yhtä aikaa lahja ja taakka, inspiraation lähde ja huolten aiheuttaja, vapauden valtakunta ja sitova. Talon perimisen jälkeen en ole viettänyt juurikaan lomaa muualla tai tehnyt ulkomaanmatkoja.”
 Moona Pönni on oppinut tänä kesänä muun muassa purkamaan tiilikattoja. Rakennusten tyhjennys on loppusuoralla. Sasha Silvala / Yle
 Pönnien maatilalla Marttilassa oli tänä kesänä myös raivattava pihaa ja kaadettava puita.
 Tilalla Pönnit ovat jo ehtineet oppia kaikenlaista, kuten sen, ettei savimaahan kannata perustaa kasvimaata. Naapurit ja tuttavat ovat auttaneet ja neuvoneet heitä innokkaasti.
 – On mahtavaa, että meillä on tämä yhteinen projekti siskoni kanssa ja pystymme jättämään lapsillemme jotain pysyvää, joka on ollut jo heidän isoisovanhemmillaan, Pönni hehkuttaa.

Peritkö rakkaan mutta arvottoman mummolan? Suomen pienimmät perinnöt olivat Hyrynsalmella, suurimmat Loviisassa  – katso kuntasi tilanne


Summary: Pitkän linjan eurodance-tähti kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa valmistautuvansa sepelvaltimoiden pallolaajennukseen.

Marko Reijosen  isä  Heikki "Hessu" Reijonen  oli suomalainen manageri, joka 80- ja 90-luvuilla toi Suomeen liudan amerikkalaisia tv-julkkiksia. Yksi ensimmäisistä oli Reijosen Espoossa järjestämien Lasten messujen vetonaula Ritari Ässä, eli  David Hasselhoff .
 Tammikuisessa 30 asteen pakkasessa kiemurteli satojen metrien jono faneja nähdäkseen vilauksen aikansa suuresta tv-tähdestä. Marko Reijonen muistelee, että Hasselhoff oli huolissaan pakkasessa värjöttelevistä lapsista. .
 – Siellä oli jätetty paljon lapsia jonottamaan yksikseen pakkaseen. Davidilla oli päällään pitkä soopeliturkki. Hän otti vahtimestarilta kovaäänisen mukaan, kiipesi tikkaita Dipolin katolle ja kuulutti sieltä, että menkää ihmiset kotiin, tämä paikka on ihan täynnä.
 Ritari Ässä ja roskapussi
 Manageri Heikki Reijonen oli varannut tähtivieraalle kabinetin ravintola Saslikista, tarkoitus oli syödä venäläinen karhuillallinen. Mutta Hasselhoff sanoi, että hän tulee mieluummin teille kotiin. Ja lopulta Reijosten kotona syötiin yhdessä siskonmakkarakeittoa.
 Ruoan jälkeen Hasselhoff halusi olla avuksi, muistelee Reijonen.
 – Me istuttiin villasukat jalassa olohuoneen lattialla ja pelattiin Afrikan tähteä. Äiti huusi minulle, että käytkö viemässä roskat. David oli että ei, että hän voi viedä. Hän lähti sitten taloyhtiön roskiskatokseen. Siinä oli tien lapsilla ihmettelemistä, kun Ritari Ässä kävelee roskapussi kädessä.
 Sureva perhe Los Angelesiin
 Monista Suomessa käyneistä tv-sarjatähdistä tuli perheen läheisiä ystäviä. Se nähtiin myös, kun Heikki Reijonen kuoli äkilliseen sydänkohtaukseen 52-vuotiaana.
 – Isä kuoli joulukuussa 1997. Viesti meni Kauniit ja rohkeat -tähti  Ronn Mossille  Los Angelesiin. Hän ilmoitti heti seuraavana päivänä, että on varannut lentoliput koko perheelle. Että tulette tänne pois sieltä. Olimme siellä kolme - neljä viikkoa. Se oli hyvä vaihtoehto, kun olimme surun murtamia.
 Sepelvaltimoiden pallolaajennukseen
 Marko Reijonen on nyt 52-vuotias – saman ikäinen kun hänen isänsä oli kuollessaan. Sama sydänkohtausriski on nyt myös Reijosen elämässä.
 – Seitsemänkymmentäprosenttisesti ovat minullakin suonet tukossa. Läheisten potkimana menin tutkimuksiin, koska olin viime talvena tosi väsynyt. Pallolaajennusoperaatio on edessä kahden viikon kuluttua.
 Reijonen muisteli ohjelmassa myös Waldo's People -yhtyeen huippuvuosia 90-luvulla. Muun muassa miten Kanadassa yhtyeen lämmittelybändinä oli silloin vielä tuntematon Destiny's Child -yhtye. Katso koko haastattelu Yle Areenassa:

Waldo's Peoplen Marko Reijonen kasvoi julkkisten keskellä – David Hasselhoff vei ulos roskapussin, ja Ronn Moss auttoi surun hetkellä


Summary: Parikkalan rajanylityspaikan kansainvälistämistä aletaan valmistella ensi vuonna. Kaakkois-Suomen rajavartiosto tarvitsee noin 25 miljoonaa euroa Parikkalan rajanylityspaikan rakentamiseen.

Parikkalalainen puutuotealan yrittäjä  Pekka Paakkinen  on yhtä hymyä.
 Hallitus  tiedotti tiistaina , että Parikkalan rajanylityspaikan avaamista kansainväliselle liikenteelle aletaan valmistella vuonna 2020. Liikenne rajanylityspaikalla alkaisi vuonna 2024.
 – Tätä on odotettu pitkään. Työtä on tehty paljon ja nyt tuli viimein järjen voitto, Paakkinen sanoo.
 Parikkalalaiset yrittäjät Paakkinen etunenässä ovat tehneet vuosia töitä sen eteen, että Parikkalan rajanylityspaikan kautta voisivat kulkea myös matkailijat.
 Tällä hetkellä ainoastaan raskas liikenne voi ylittää Suomen ja Venäjän välisen rajan Parikkalan kohdalla erikoisluvalla.
 Paakkisen mukaan rajanylityspaikan avautuminen luo kasvumahdollisuuksia eri alojen yrityksille. Uuttakin yritystoimintaa voi syntyä matkailun ja kaupan aloille.
 Toisaalta rajanylityspaikan avautuminen avaa uusia ovia suomalaisten ja venäläisten yritysten yhteistyölle.
 Paakkisen oma yritys Laatokan Lankku tuo puutuotteita Venäjältä Suomeen. Paakkinen kertoo tehneensä venäläisten yrittäjien kanssa yhteistyötä yli 20 vuotta.
 – Siellä on potentiaalia tehdä muutakin yhteistyötä.
 "Teot näyttävät, mutta uskotaan, että raja saadaan nyt auki"
 Hotelli-ravintola Kägösen yrittäjä  Tiina Vuolli  sulattelee vielä uutista Parikkalan rajanylityspaikan avaamisesta kansainväliselle liikenteelle.
 – Teot näyttävät, mutta uskotaan, että raja saadaan nyt auki, Vuolli sanoo.
 Suunnittelun alkaminen luo uskoa yrittäjän sekä koko kunnan tulevaisuuteen. Vuolli odottaa, että Kägösessä pysähtyy nykyistä enemmän matkustajia tulevina vuosina.
 Hotelli-ravintola sijaitsee valtatie 6:n varrella reilun kilometrin päässä Parikkalan rajanylityspaikasta. Venäjän rajan läheisyys näkyy Kägösessä jo nyt.
 – Meillä käy hyvin paljon matkailijoita, jotka ajavat Parikkalaan päästäkseen mahdollisimman lähelle rajaa. Se kiehtoo monia keski- ja eteläeurooppalaisia.
 Hotelli-ravintola Kägösen yrittäjä Tiina Vuolli suhtautuu vielä hieman epäuskoisesti Parikkalan rajanylityspaikan avaamiseen. Mikko Savolainen / Yle
 Parikkalan kunnanjohtajan  Vesa Huuskosen  mukaan moni Kuutostien varrella ollut yritys on lopettanut toimintansa viiden viime vuoden aikana.
 Kelkka voi kääntyä, jos rajanylityspaikka avautuu.
 – Pitää muistaa, että tällä on koko itäiselle Suomelle yhtä suuri merkitys kuin Parikkalalle, lisää Huuskonen.
 Huuskonen viittaa aiemmin tehtyihin  selvityksiin . Niiden mukaan elinkeinoelämän ja teollisuuden kuljetukset monipuolistuvat ja lisääntyvät, jos rajanylityspaikka avautuu kansainväliselle liikenteelle.
 Venäjällä on investoitu Laatokan länsipuolella sijaitsevien  maanteiden kunnostamiseen . Parikkalan kohdalle Syväoroon johtaa nyt hyväkuntoinen maantie.
 – Tästä tulee käytännössä nopein reitti Pietarista Parikkalan ja Savonlinnan kautta keskiseen Suomeen. Elinkeinoelämälle ja teollisuudelle yhteydet ja logistiikka ovat keskeisiä, sanoo Huuskonen.
 Huuskonen visioi myös, että Saimaan ja Laatokan välille syntyy matkailua ja siihen liittyvää yrittäjyyttä.
 – Toki olemme tyytyväisiä myös työpaikoista, joita tänne syntyy.
 Parikkalan kunnanjohtaja Vesa Huuskonen visioi Saimaan ja Laatokan välistä matkailua. Mikko Savolainen / Yle
 Rajavartiosto: Aikataulu on mahdollinen
 Parikkalan rajanylityspaikan kansainvälistäminen tietää Kaakkois-Suomen rajavartiostolle uusia haasteita.
 – Puitteiden pitää pitää olla kunnossa sujuvaa ja turvallista rajanylitystä varten. Lisäksi tarvitsemme sinne henkilöstöä, rajavartioston apulaiskomentaja  Juha Kivelä  kertoo.
 Tällä hetkellä rajatarkastukset tapahtuvat  elementtirakennuksessa , jossa on yksi linja lähtevälle ja toinen saapuvalle liikenteelle. Venäjän puolella tarkastukset tapahtuvat vanhoissa parakeissa.
 Rajavartiolaitoksessa on arvioitu, että Parikkalan rajanylityspaikan rakentaminen maksaisi noin 25 miljoonaa euroa. Henkilöstömäärä riippuu rajanylityspaikan aukioloajoista.
 – Tarvitsemme sinne arviolta 65 henkilötyövuotta, jos rajanylityspaikka on auki ympäri vuorokauden.
 Tuolla henkilöstömäärällä voitaisiin hoitaa 0,5–1 miljoonaa rajanylitystä. Aukioloajasta on sovittava Venäjän rajavartiopalvelun kanssa.
 Kaakkois-Suomen rajavartioston alueella on kolme kansainvälistä rajanylityspaikkaa, joiden kautta voi kulkea autolla. Lisäksi junaliikenne kulkee Vainikkalan rajanylityspaikan kautta. Hilppa Hyrkäs / Yle
 Kivelä uskoo ja toivoo, että valtio on valmis rahoittamaan rajanylityspaikan kansainvälistämisestä koituvat lisäkustannukset.
 – Me tarvitsemme lisärahoituksen tämän paikan avaamiseen.
 Parikkalassa perustettiin tänään keskiviikkona myös hankeyhtiö, joka varautuu toimimaan rajanylityspaikalla tarvittavien toimi- ja varastotilojen rakennuttajana tai vuokraisäntänä.
 Yhtiösopimuksen tekivät Parikkalan kunta ja puutavarayhtiö Laatokan Lankku. Yhtiön osakkaiksi otetaan myös muita itäsuomalaisia yrityksiä.
 Rajanylityspaikan avaaminen vuonna 2024 on Kaakkois-Suomen rajavartioston apulaiskomentajan Juha Kivelän mukaan mahdollista, jos tahtotila on yhteinen molemmin puolin rajaa.
 – Valmistelu on tehtävä yhdessä Venäjän valtion ja viranomaisten kanssa. Emme voi yksin asiaa päättää, Kivelä sanoo.
 Venäjä on jo  useamman vuoden ajan toivonut , että Parikkala-Syväoron rajanylityspaikka kansainvälistetään.
 Välitöntä tarvetta Parikkalan rajanylityspaikan avaamiselle ei ole, jos mittarina ovat viime vuosina hiipuneet rajanylittäjien määrät itärajalla.
 Rajavartioston mukaan nykyiset rajanylityspaikat riittävät kaikille kulkijoille. Päätös Parikkalan rajanylityspaikan avaamisesta onkin osa hallituksen tukipakettia Savonlinnalle, joka on menettänyt runsaasti työpaikkoja muun muassa opettajankoulutuksen siirrossa Joensuuhun.

Moni yritys ehti panna lapun luukulle odottaessaan rajan avaamista – nyt venäläisturisteista toivotaan rajakunnan pelastajaa


Yhdysvaltojen keskuspankki Fed odotetusti laski ohjauskorkoaan keskiviikkona. Korko laski prosenttiyksikön neljänneksellä vaihteluväliin 1,75-2,00 prosenttia.
 Kyseessä on toinen kerta, kun pankki on laskenut ohjauskorkoa tämän vuoden aikana.
 Pankin avomarkkinakomitea ei kuitenkaan ollut päätöksestä yksimielinen. Kolme kymmenestä äänestäneestä jäsenestä oli vastaan.
 Pian keskuspankin ilmoituksen jälkeen Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  haukkui Twitterissä päätöksen epäonnistuneeksi.
 – Ei rohkeutta, ei tajua, ei visiota, presidentti tviittasi.
 Vielä viime vuonna Fed nosti ohjauskorkoa neljästi.
 Fedin korkoratkaisuja hankaloittaa se, että talouden kehityksestä tulee ristiriitaisia signaaleja. Inflaatio on nousussa, samoin palkat ja yksityinen kulutus. Kauppasodasta kärsinyt teollisuustuotanto näytti elokuussa toipumisen merkkejä.
 Koronlaskujen innokkain kirittäjä löytyy Valkoisesta talosta, sillä presidentti Trump on monesti vaatinut Fediä laskemaan korkotasoa.
 Aiheesta lisää:
 USA:n keskuspankin pääjohtaja Powell pitää kiinni virastaan, vaikka presidentti Trump käskisi hänen lähteä   (4.1.2019)

Yhdysvaltojen keskuspankki laski odotetusti ohjauskorkoaan – presidentti Trump haukkui päätöksen Twitterissä


Summary: Kehnoja elintapoja parantamalla voi pienentää muistisairauksien riskiä.

Pian neljäkymmentä vuotta Saarijärven terveysaseman lääkärinä työskennellyt  Tapani Kiminkinen  näkee työssään muistisairauksien määrän kasvun.
 – Kun olin lukiossa, suomalainen mies eli vähän päälle 65-vuotiaaksi, ja nyt 78-vuotiaaksi. Paljon on saatu aikaan. Mutta kun ihminen elää pidempään, niin tietyt sairaudet lisääntyy. Syöpäsairaudet ja etenevät muistisairaudet, kaikki nämä pitää tietysti ottaa huomioon.
 Muistiviikon kunniaksi Puoli seitsemän -lähetyksessä vieraillut Kiminkinen kannusti keski-ikäisiä tarkastelemaan elintapojaan. Riskiä sairastua muistisairauteen kun voi yrittää pienentää kohentamalla kehnoja elintapoja hyvissä ajoin.
 Tässä ”Kiminkisen turvapaketti keski-ikäisille”
 Pidä verenpaine kurissa Vastusta pontevasti lihomista Liiku sekä ahmi kirjoja ja kulttuurielämyksiä Tiedosta sukusi tautitaakka Älä polta tupakkaa äläkä päreitäsi Nuku hyvin ja riittävästi
 Mikä yhdistää hyvinvoivia ihmisiä?
 Kun terveyskeskuslääkäri Tapani Kiminkiseltä kysyy, mikä yhdistää hyvinvoivia ihmisiä, hän lainaa  Sigmund Freudia . Kyky rakastaa ja kyky tehdä työtä ovat ihmisen hyvinvoinnin kannalta tärkeimpiä asioita.
 – Se on ylivoimaisesti paras terveyden määritelmä. Fyysisen, psyykkisen, sosiaalisen ja hengellisen hyvinvoinnin [kannalta]. Eihän täydellistä tilaa olekaan, mutta kyllä rakastaa ja tehdä työtä on ylivoimainen.
 Lue myös:
 ”Se tuli iskuna päin naamaa!” – Joka kolmas sekunti joku sairastuu muistisairauteen, testaa oma riskisi
 WHO: Vitamiinipillerit eivät ehkäise dementiaa – Näistä tutuista keinoista sen sijaan on hyötyä

”Rakastaa ja tehdä työtä” on lääkäri Kiminkisen resepti hyvinvointiin – Lue myös vinkit muistisairauksen ehkäisyyn


Summary: Pääepäilty on entinen kirkkovaltuutettu ja matkailualan yrittäjä. Hän sai tänään syytteet muun muassa useista lapsen raiskauksista.

Keskusrikospoliisin tutkimassa laajassa pedofiilijutussa  nostettiin tänään syytteitä .
 Jutun pääepäilty on Ylen tietojen mukaan  toiminut muun muassa kirkkovaltuutettuna Etelä-Pohjanmaalla ja luontoyrittäjänä. Hänellä on ollut ulospäin nuhteettomalta näyttävä maine ennen epäiltyjen rikosten paljastumista .
 Mies joutuu oikeuteen vastaamaan syytteisiin muun muassa lapsen raiskauksista.
 Entisen kirkkovaltuutetun asianajajana on toiminut  Juha-Pekka Hippi .
 Hän pohti vielä tänään aamulla lausunnon antamista Ylelle liittyen päämiehensä syytteisiin.
 Iltapäivän aikana Hippi päättikin yllättäen lopettaa päämiehensä puolustamisen.
 Asianajaja Hippi perustelee päätöstään Ylelle iltapäivällä lähettämässä tekstiviestissä.
 – Epäonnistuin, että en onnistunut oikaisemaan vääristynyttä julkisuutta (liittyen pääepäiltyyn). Osin siksi eroan puolustajan tehtävästä, asianajaja Juha-Pekka Hippi kirjoittaa Ylen toimittajalle lähettämässä tekstiviestissä.
 On harvinaista, että asianajaja jättää päämiehensä kesken rikosprosessin.
 "Pahimmassa tapauksessa lasta on raiskattu 10 tuntia huumattuna"
 Keskusrikospoliisi kertoi viime keväänä suomalaisia järkyttäneesrtä tutkinnasta.
 Poliisi kuvaili tutkintaa niin, että "erityispiirteitä ovat väkivalta ja lasten satuttaminen, joka on keskeisessä asemassa".
 – Lievimmässä muodossaan Suomessa tapahtuneet hyväksikäytöt ovat sitä, että aikuispornoa on näytetty lapsille. Pahimmassa tapauksessa sitä, että lasta on raiskattu 10 tuntia huumattuna, sanoi viime maaliskuussa tutkinnanjohtaja  Sanna Springare .
 Syyttäjä ei tänään suostunut kertomaan tarkemmin syytteiden sisällöstä.
 – En voi avata syytteiden sisältöä enempää, sanoi kihlakunnansyyttäjä  Jaana Nyrhinen .
 Lue myös:
 Entinen kirkkovaltuutettu sai syytteen lapsen raiskaamisesta, laajassa hyväksikäyttöjutussa nostettiin syytteitä – "Materiaalia yli 400 tuntia"

Yllättävä käänne pedofiilijutussa: lapsen raiskauksista syytetty jäi ilman puolustajaa – Asianajaja Ylelle: "Eroan puolustajan tehtävästä"


Summary: Ilmastopäästöjä yritetään leikata sekä ankaralla sääntelyllä että tukemalla ilmastoystävällistä tekniikkaa.

Saksan hallituspuolueet ovat pitkällisten neuvottelujen jälkeen päässeet sopuun valtavasta säädöspaketista, jolla maa hillitsee ilmastopäästöjä seuraavien kymmenen vuoden aikana.
 Uutistoimistojen saamien tietojen mukaan maa aikoo käyttää ilmastopolitiikkaan jopa sata miljardia euroa vuoteen 2030 mennessä. Valtio ei kuitenkaan aio ottaa tätä varten uutta velkaa, investointeja rahoitetaan haittaveroin ja maksuin sekä päästökaupalla.
 Saksa vähentäisi ilmastopäästöjään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta, kertoo  Frankfurter Allgemeine -lehti .
 Saksa aikoo asettaa ilmastotoimille sekä valtakunnallisia että EU-tasoisia tavoitteita. Niiden on määrä olla sitovia ja tavoitteiden rikkominen johtaisi sakkoihin.
 Saksan liittokansleri Angela Merkel puhelutauolla kesken ilmastopakettia koskevien neuvottelujen perjantaina. Michele Tantussi / EPA
 Saksassa valtio alkaa monin tavoin kannustaa ihmisiä päästöjen pienentämiseen. Monet toimet kohdistuvat liikenteeseen. Sähköautoilu saa uusia tukia ja päästöjä aiheuttavaa liikennettä aiotaan verottaa aiempaa enemmän. Rekkojen tietulleja korotetaan vuonna 2023.
 Rautatieyhtiö Deutsche Bahn saa runsaasti tukia junaliikenteen laajentamiseen.
 Uuden öljylämmityksen rakentaminen kielletään vuodesta 2026 lähtien.
 Valtio tukee investointeja päästöttömään energiaan. Esimerkiksi investointeja merituulivoimaaan lisätään.
 Saksa yrittää saada hiilidioksidin päästömaksun nousemaan 35 - 60 euron tasolle hiilidioksiditonnilta.
 Lue lisää :
 Saksa julkistaa ilmastopolitiikkansa tuleviksi vuosikymmeniksi – Berliinissä askartelukauppa pysyy kiinni, sillä yrittäjä lähtee kadulle vaatimaan järeitä uudistuksia

Saksan hallitukselta valtava ilmastopaketti – päästöjen pienentämiseen käytetään jopa 100 miljardia euroa


Summary: Neljä työluvatonta ukrainalaismiestä poistettiin raumalaiselta rakennustyömaalta keskiviikkona.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Raumalaiselta rakennustyömaalta löytyi tarkastuksen yhteydessä neljä työluvatonta rakennusmiestä.
 Hoivakodin rakennustyömaalta löytyneet luvattomat työntekijät olivat ukrainalaisia. Heidät löydettiin Rakennusliiton tekemän tarkastuksen yhteydessä syyskuussa.
 – Työluvattomat miehet poistettiin työmaalta. Paikalla kävi myös poliisi, joka suorittaa asiasta oman rikostutkintansa, kertoo Rakennusliiton läntisen toiminta-alueen päällikkö  Jouni Ruotsalainen .
 Alipalkkaus yleistä
 Ukrainalaismiehet olivat ehtineet työskennellä työmaalla viisi viikkoa. Tänä aikana heille ei ollut Rakennusliiton mukaan maksettu työehtosopimuksen mukaista palkkaa.
 – Rakennusliitto tulee vaatimaan päätoteuttajan maksamaan taannehtien miesten palkan, Jouni Ruotsalainen sanoo.
 Hoivakotia rakentaa rakennusliike Tikakoski Oy, jonka pääkonttori sijaitsee Raisiossa. Yrityksen toimitusjohtaja  Anssi Heinonen  sanoo, että raumalaistyömaalta poistetuilla työntekijöillä on olleet voimassa olevat työluvat.
 – Tällä hetkellä selvitämme, ovatko nämä luvat olleet riittäviä työskentelyyn Suomessa. Tähän asti kaikki ovat olleet siinä uskossa, että toimimme oikein. Palkkauksesta ei myöskään ole kantautunut meidän korviimme epäselvyyksiä.
 Lue lisää:
 Kysely: Joka viides rakennusalan työntekijä on ulkomainen – etenkin raskaimpiin ammatteihin on vaikea saada suomalaisia työntekijöitä
 Työperäistä maahanmuuttoa halutaan lisää, nykyään se on hidasta ja kallista – työnantajat ja viranomaiset ovat pullonkauloista eri mieltä

Hoivakodin työmaalta löytyi tarkastuksen yhteydessä laitonta työvoimaa Raumalta


Summary: Luostarissa järjestetyssä taidenäyttelyssä myytiin väärennöksiä kovaan hintaan.

Uuden-Valamon luostari Heinävedellä sanoutuu irti taidehuijauksista. Pohjois-Savon käräjäoikeudessa alkaa lokakuussa oikeudenkäynti, jossa syytetään miestä ja naista väärennösten kauppaamisesta kovaan hintaan. Kauppaa on tehty muun muassa Valamossa järjestetyssä Via Finlandia -taidenäyttelyssä. Syytettyjen epäillään myyneen esimerkiksi aidoiksi väitettyjä Picasson teoksia, jotka ovat paljastuneet mustesuihkutulosteiksi.
 – Luostarissa on vuosien varrella järjestetty monia hienoja ikoni- ja taidenäyttelyitä. On ikävää, että niiden menestys on herättänyt kiinnostusta myös epärehellisissä toimijoissa. Hyvässä uskossa toiminut luostari ei osannut epäillä vilppiä ja joutuu nyt kärsimään siitä yhdessä muiden huijattujen rinnalla, arkkimandriitta Sergei kertoo luostarin tiedotteessa.
 Luostarin johtaja korostaa, että luostari tai Suomen ortodoksinen kirkko eivät ole syytettynä eivätkä he tienneet väärennöksistä.
 Maineeseensa tahroja saanut luostari aikoo jatkossa selvittää tarkemmin yhteistyötahojensa taustat.
 Lue myös:
 "Picasson koevedokset olivat mustesuihkutulosteita" – kuopiolaispariskuntaa epäillään laajasta väärennetyn taiteen myynnistä
 Syyte: Pariskunta kaupitteli taideväärennöksiä Valamon luostarissa – syyttäjä vaatii vankeutta

Valamon munkit sanoutuvat irti taidehuijauksista


Summary: Poliisi sai tutkittavakseen vuoden 2018 itsenäisyyspäivän vastaanoton tapahtumiin liittyen epäillyn seksuaalisen ahdistelun ja epäillyn kunnianloukkauksen. Myös tapauksen uutisointi menee syyteharkintaan.

Poliisi on saanut valmiiksi Lahden kaupungin itsenäisyyspäivän vastaanoton tapahtumiin liittyvät rikostutkinnat. Poliisi on tutkinut kolmea erillistä rikosasiaa, ja ne on siirretty syyteharkintaan.
 Poliisin tiedotteen mukaan kahden henkilön välistä kontaktia ja tapahtumiin liittyvää tiedottamista on tutkittu seksuaalisena ahdisteluna ja kunnianloukkauksena.
 Lisäksi aiheeseen liittyvää uutisointia on tutkittu törkeänä kunnianloukkauksena ja päätoimittajarikkomuksena.

Lahden kaupungin itsenäisyyspäivän juhlaan liittyvä poliisitutkinta valmis – syyteharkintaan seksuaalinen ahdistelu, kunnianloukkaus ja törkeä kunnianloukkaus


Summary: Mika Kaurismäen elokuva Mestari Cheng käsittelee kulttuurien kohtaamista. Draamakomediassa kiinalainen kokki saa työpaikan baarista Lapissa.

Viimeksi historiallisen draaman  Tyttökuninkaan  ohjannut  Mika Kaurismäki  palaa uudessa elokuvassaan nykypäivään ja komedian pariin. Draamakomedia  Mestari Cheng  kertoo Kiinasta Lappiin saapuneen mestarikokin Chengin ja baarinpitäjän Sirkan rakkaustarinan. Elokuva käsittelee positiivisessa hengessä kulttuurien kohtaamista.
 Käsikirjoittaja  Hannu Oravainen  oli jo ennen elokuvaa perehtynyt kiinalaiseen perinteisiin ja ruokaan. Elokuvassa kohtaavat ihmisten lisäksi myös keittiöt. Kiinalaista ruokakulttuuria sovitetaan suomalaiseen.
 Kaurismäelle tärkeintä oli tehdä elokuva positiivisesta globalisaatiosta.
 – Maailma on jakautumassa. Poliittiset johtajatkin yllyttävät omaa kansaansa toisiaan vastaan. On vihapuheita. Halusin tehdä positiivisen elokuvan, joka yhdistää ihmisiä.
 Elokuva sijoittuu Lapin maisemiin.  Marianna Films
 Kylähenki tiivistyy baariympäristössä
 Elokuvaa kuvattiin Lapissa Raattaman kylässä. Kylän väki myös osallistui elokuvantekoon. Pääosanesittäjä  Anna-Maija Tuokko  nautti kuvauksissa hyvästä ilmapiiristä ja ympäristöstä. Tuokko ja vastanäyttelijä  Chu Pak Hong  löysivät helposti tavan näytellä yhdessä.
 – Vastanäytteljäni on Kiinasta. Olemme samanikäisiä ja meillä molemmilla on vahva teatteritausta. Meillä oli paljon juteltavaa ja kohtasimme monella tapaa.
 Elokuvassa romanttisen sopan annetaan muhia rauhassa.  Mestari Chengissä  sivutaan myös lapsettomuutta ja puolison menetystä. Baariympäristössä annetaan tilaa ihmisten kohtaamiselle.
 – Juonenkäänteitä on aika vähän. Elokuvassa luotetaan tunnelmiin, yksityiskohtiin ja näyttelijöiden läsnäoloon, sanoo Kaurismäki.
 Vesa-Matti Loiri ja Kari Väänänen esittävät elokuvassa baarin kanta-asiakkaita.  Marianna Films
 Vesa-Matti Loiri kuuluu kalustoon
 Sivurooleissa elokuvassa nähdään baarin vakioasiakkaita esittävät  Kari Väänänen  ja  Vesa-Matti Loiri . Viime aikoina elämäkerrallaan julkisuudessa ollut Loiri on Kaurismäen luottonäyttelijöitä. Ohjaaja on tehnyt näyttelijästä myös  Vesku -dokumentin. Ohjaaja kiittelee Loirin vahvaa läsnäoloa ja luontevuutta näytellessä.
 – En muista, kysyikö hän itse, että voisiko tulla mukaan elokuvaan. Se on meille molemmille niin itsestään selvää. Hänellä on edelleen talo Lapissa. Kari Väänänen taas on Lapista kotoisin. Ajattelin, että nämä kaksi ukkoa sopivat baarikalustoon. Ei heitä edes erota sieltä. Kuvaustauolla he maastoutuivat helposti muiden kylän äijien joukkoon.

Mika Kaurismäki teki positiivisen elokuvan vastalauseeksi vihapuheelle – Mestari Chengissä ruoka yhdistää ihmiset