Summary: Puoluejohtaja Pekka Haavisto on tänään Ylen puheenjohtajatentissä Areenassa ja TV1:ssä klo 21.

Tunteet nousivat pintaan, kun vihreiden puoluesihteeri  Lasse Miettinen  lokakuun lopulla 2018 kertoi, että puoluejohtaja  Touko Aalto  ei palaa johtamaan vihreitä.
 Aalto oli joutunut syyskuussa sairauslomalle työuupumuksen vuoksi. Kevään 2019 eduskunta- ja eurovaalit painoivat jo päälle, mutta masennuksesta toipuminen oli tuskallisen hidasta.
 Kriisi puoli vuotta ennen vaaleja
 Aallon lyhyellä puheenjohtajakaudella  vihreiden kannatus oli pudonnut  loppukesän 2017 lähes 18 prosentin ennätyslukemista alle 12 prosenttiin. Läpimurto suurten puolueiden sarjaan oli lipumassa käsistä.

 – Sairastuin masennukseen vuosi sitten. Yritin kaikkeni, mutta sairaus eteni ja uupumus vei työkykyni. Lääkärin määräämä sairausloma kestää vuoden loppuun, Aalto tilitti Facebook-päivityksessään YK:n päivänä 24. lokakuuta 2018.
 Edellisenä iltana Aalto oli kertonut vihreiden eduskuntaryhmälle, että hän väistyy puheenjohtajan paikalta. Puolue ei saanut kaatua yhden miehen henkilökohtaisiin vaikeuksiin.
 Ennen Aaltoa vihreiden puheenjohtajana toiminut  Ville Niinistö  kuvasi tunnelmia hyvin surullisiksi.
 – Oli paljon kosteita silmiä, kun otimme raskain mielin vastaan tiedon ja Toukon perustelut. Toukon päätös on rohkea, kuten myös päätös kertoa avoimesti masennuksestaan, Niinistö kiitteli.
 Kuka johtaa vihreiden politiikkaa vaalien jälkeen?
 Julkisuudessa Niinistöä ja muita vihreiden vaikuttajia moitittiin siitä, että he olivat jääneet katsomoon seuraamaan, miten kokematon Aalto tehtävästään selviää.
 Touko Aallon luopumisen jälkeen  vihreiden johtoon ja pelastajaksi  huudettu  Pekka Haavisto  on luvannut johtaa vihreitä kesäkuun puoluekokoukseen saakka. Haavisto vetää eduskunta- ja eurovaalikampanjat ja vie vihreät mahdollisiin hallitusneuvotteluihin, mutta sen jälkeen vihreiden johtajakysymys on auki.
 Touko Aallon sairausloman aikana vihreiden sijaisjohtajana toiminut varapuheenjohtaja  Maria Ohisalo  pyrkii eduskuntaan Helsingin vaalipiiristä ja hän on yksi ehdokas uudeksi puoluejohtajaksi.
 Kesällä 2017 Touko Aallolle hävinnyt kansanedustaja  Emma Kari  kisaa Ohisalon rinnalla Helsingin äänistä, ja vaalituloksella on varmasti vaikutusta myös puheenjohtajataisteluun.
 Tampereen suunnasta vihreiden puheenjohtajakilpaan tähyilee yhden kauden kansanedustajana toiminut  Olli-Poika Parviainen . Puheenjohtajakisan "musta hevonen" voisi olla toinen tamperelainen,  Oras Tynkkynen . Eduskunnassa vuosina 2004–2015 istunut Tynkkynen hakee nyt paluuta eduskuntaan ja päivän politiikkaan.
 Vihreiden puheenjohtajakysymystä mietitään samaan aikaan kun vihreät ovat mahdollisesti mukana hallitusneuvotteluissa. Kesäkuun puolivälissä valittavalle uudelle puheenjohtajalle on raivattava tilaa ministeriryhmään, ja mahdollisia hallituskumppaneita mietityttää, mihin suuntaan uusi puoluejohto vihreitä vie.
 Vihreiden puheenjohtaja Pekka Haavisto on tänä iltana haastateltavana Ylen tentissä. Voit katsoa tentin suorana  Yle Areenassa  tai suorana TV1:ssä klo 21.
 Helsingin vihreät vastaan maakuntavihreät
 Vihreät on ollut jo vuosikymmeniä yksi Helsingin valtapuolueista. Helsingin vihreiden pieni sisäpiiri hallitsi pitkään uutta puoluetta ja monissa maakunnissa vihreillä oli merkittäviä uskottavuusongelmia.
 Vihreiden helsinkiläisten puheenjohtajien sarjan rikkoi ensimmäisenä tamperelainen Satu Hassi vuosina 1997–2001. Pohjois-Karjalasta vuonna 2003 keskustan vaaliliiton avulla eduskuntaan noussut Tarja Cronberg johti vihreitä vuosina 2005–2009.
 Cronbergin putoaminen eduskunnasta kevään 2007 vaaleissa voimisti keskustelua pienten vaalipiirien korkeasta äänikynnyksestä, joka on jarruttanut vihreiden alueellista kasvua.

 Vihreiden nykyisessä eduskuntaryhmässä on viisi edustajaa Helsingistä, kolme Uudeltamaalta ja kaksi Pirkanmaalta.
 Vihreillä on ollut perinteisesti yksi paikka myös Varsinais-Suomen ja Oulun vaalipiireistä. Vaalipiirien yhdistäminen toi vihreille yhden edustajan sekä Savo-Karjalan että Kaakkois-Suomen vaalipiiristä.
 Viime eduskuntavaaleissa kokonaan uusi aluevaltaus vihreille tuli Keski-Suomessa, missä Touko Aalto nousi ensimmäisenä vihreänä eduskuntaan.
 Pekka Haavisto johtaa taistelua Helsingistä
 Pekka Haavisto päätti pyrkiä eduskuntaan edelleen Helsingin vaalipiiristä. Haaviston vetoavulla vihreiden tavoitteena on nousta pääkaupungin suurimmaksi puolueeksi.
 Vihreiden vaalimenestyksen yhtenä kompastuskivenä on ollut Uudenmaan vaalipiiri.
 Vihreiltä on puuttunut Uudellamaalla tunnettuja kärkiehdokkaita, eikä Helsingin vihreistä ole löytynyt apua. Viime eduskuntavaaleissa esimerkiksi RKP sai Uudellamaalla enemmän ääniä kuin vihreiden ehdokkaat.
 Kuntavaaleissa vihreät keräsi Espoossa ja Vantaalla eduskuntavaaleihin verrattuna yhteensä yli 13 000 lisä-ääntä, joten Uudellamaalla vihreillä on mahdollisuus lisäpaikkoihin.
 Maakunnissa vihreät hakee uusia aluevaltauksia
 Tampereella vihreiden äänimäärä kasvoi eduskuntavaaleista runsaat kolmetuhatta ääntä, ja Pirkanmaan ehdokaslista on vahva, joten Pirkanmaan lisäpaikka on mahdollinen.
 Hämeen vaalipiirissä vihreiden paikka jäi alle kahdentuhannen äänen päähän. Vltakunnallinen kannatusloikka voi nyt viedä vihreiden edustajan läpi.
 Varsinais-Suomen tilannetta kiristää äänikuningas Ville Niinistön keskittyminen toukokuun lopun eurovaaleihin. Puoluesihteeri Lasse Miettinen on ehdolla ja yrittää paikata Niinistön jättämää aukkoa. Kevään 2017 kuntavaaleissa Niinistön takana Turun vihreistä eniten ääniä keräsi  Elina Rantanen .
 Vihreiden kanssa samoilla vesillä Turussa ja Varsinais-Suomessa kalastelee vasemmistoliiton punavihreä puheenjohtaja  Li Andersson .
 Vihreät etsii uusia aluevaltauksia muun muassa Vaasan vaalipiiristä, missä kuntavaalien kasvuluvut eivät kuitenkaan vielä läpimurtoa lupaile.
 Vihreillä on eduskuntapuolueista eniten naisia ehdokkaina. Taloustutkimuksen Ylelle tekemien puoluekannatuskyselyjen tausta-aineisto paljastaa, että vihreiden kannattajista 70 prosenttia on naisia.

 Oppositio oli voittajalle pettymys
 Vihreiden hallitusnälkää kasvattaa se, että hallitusneuvottelut kevään 2015 eduskuntavaalien jälkeen toivat katkeran pettymyksen.
 Vihreät jätti  Alexander Stubbin  (kok.) hallituksen syksyllä 2014 Fennovoiman ydinvoimalasta tehdyn päätöksen jälkeen. Kevään 2015 vaaleissa Ville Niinistö johti vihreät vaalivoittoon, mutta hallituksen muodostaja, keskustan  Juha Sipilä  ei vihreiden suuntaan vilkuillut.
 Kevään 2015 eduskuntavaalivoitto  palautti vihreiden kansanedustajamäärän takaisin viiteentoista. Samalla vihreät ohitti ensimmäisen kerran vasemmistoliiton.
 Vihreiden ääniosuus oli pyörinyt jo parikymmentä vuotta samoissa noin kahdeksan prosentin lukemissa. Kannatusmittauksissa näkynyt suosio ei vaaleissa toteutunut.
 Vihreiden gallup-suosio käväisi yli 13 prosentin lukemissa jo kesällä 1995. Silloin juuri eduskunnasta pudonneesta Pekka Haavistosta oli tullut Suomen ensimmäinen ja maailman toinen vihreä ministeri  Paavo Lipposen  (sd.) sinipunahallitukseen.
 Vihreän liikkeen perustajiin kuulunut Haavisto johti vihreitä ensimmäisen kerran vuosina 1993–95.
 Läpimurto huhtikuun 2017 kuntavaaleissa
 Oppositiossa Ville Niinistö onnistui nostamaan vihreät jälleen suosion harjalle, kun eduskuntavaaleissa murskatappion kokenut SDP oli vaikeuksissa ja kärsi johtajaongelmasta.
 Niinistön johdolla vihreät hyökkäsi Sipilän hallituksen koulutusleikkauksia vastaan. Kannatuspohjan laajentuminen näkyi  kuntavaaleissa  huhtikuussa 2017, kun vihreiden ääniosuus pomppasi 12,5 prosenttiin.
 Eduskuntavaaleihin verrattuna vihreiden äänimäärä kasvoi yli 67 000 äänellä. Kuntiin ja kaupunkeihin valittiin yhteensä 534 vihreää valtuutettua, missä oli lisäystä 211 paikkaa.
 Vihreiden läpimurtoa kuvaa Jyväskylän vaalitulos. Ensimmäisen kauden kansanedustajan Touko Aallon johdolla vihreät kipusi Jyväskylän suurimmaksi puolueeksi.
 Vihreät eteni myös muissa yliopisto- ja maakuntakaupungeissa. Helsingissä kokoomus säilyi suurimpana vain pormestarikisan ja  Jan Vapaavuoren  henkilökohtaisen äänisaaliin ansiosta.
 Kuntavaalien jälkeen vihreiden gallup-suosio paisui. Kun turkulainen Ville Niinistö kesällä 2017 joutui kolmen kauden jälkeen jättämään vihreiden puheenjohtajan tehtävän, vihreät oli noussut kisaamaan johtavan oppositiopuolueen asemasta.
 Ilmastopolitiikka kärjessä vaaleihin
 Vihreiden vaaliohjelman  kärjessä on ilmastonmuutoksen torjuminen.
 Muodikas ilmastoteema sopii vaalikärjeksi monille muillekin puolueille, mutta vihreät yrittää vakuuttaa äänestäjille, että muilla puolueilla on ilmastoasioissa ketunhäntä kainalossaan.

 Vaalikeskustelussa väännetään kättä muun muassa siitä, kuinka paljon Suomessa voidaan järkevästi hakata metsiä. Vihreät vaatii yhdessä vasemmistoliiton kanssa metsien käsittelylle  tiukempia rajoituksia .
 Vihreiden ajattelussa ilmastonmuutoksen torjuminen yhdistetään hyvinvointiyhteiskunnan säilyttämiseen. Vihreät linjaa, että hyvinvoinnin ja tasa-arvon perusta ei kestä, jos emme pidä huolta ympäristön kantokyvystä ja pysäytä ilmastonmuutosta.
 Maahanmuuttopolitiikassa  vihreillä on hyvin liberaali linja. Vihreiden mielestä kaikille paperittomille pitäisi taata välttämättömät terveyspalvelut.
 Sosiaaliturvan uudistamisessa  vihreät nojaa perustuloon. Vihreät linjaa, että sosiaaliturvan ei tarvitse olla vastikkeellista. Tässäkin kysymyksessä vihreät ja vasemmistoliitto marssivat yhteisessä rintamassa.

 Vihreät luottaa Haavisto-ilmiön vetoon
 Vihreiden ehdokas Pekka Haavisto keräsi vuoden 2012 presidentinvaalin toisella kierroksella yli miljoona ääntä. Moni suomalainen äänesti silloin ensimmäisen kerran vihreiden ehdokasta.
 Kuusi vuotta myöhemmin Haavisto-ilmiöstä oli sulanut kuohu pois, mutta Haavisto selvisi kuitenkin kakkoseksi ylivoimaisen  Sauli Niinistön  takana. Keskustan ja SDP:n ehdokkaat jäivät murusille.
 Pääministerikyselyissä Haavisto on saanut vihreiden puoluekannatusta korkeampia suosiolukuja, joten Haaviston vetovoima näyttäisi edelleen tukevan vihreiden ehdokkaiden vaalityötä.
 Haaviston liberaali linja kerää vihreille äänestäjiä myös politiikan keskikentältä, vaikka  Ylen vaalikoneen  mukaan vihreiden ehdokkaiden mielipiteet ovat useimmissa kysymyksissä lähellä vasemmistoliiton näkemyksiä.
 Turvallisuuspolitiikassa  Haavisto on opettanut vihreille puolustuspolitiikan ruisleipää. Uusien hävittäjien määrästä vihreät olisi kuitenkin SDP:n ja vasemmistoliiton tavoin valmis tinkimään.
 Jutusta voi keskustella torstaina 21.3.2019 klo 22:een saakka.
 Lue myös:
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneessa!
 Lue, katso ja kuuntele Ylen parhaat vaalijutut
 Lue täältä kaikki Ylen puolueanalyysit

Pekka Haavisto pelastaa vaalit, mutta kuka johtaa vihreitä vaalien jälkeen? Tällainen puolue on suurten sarjaan pyrkivä vihreät


Summary: Etelä-Koreassa miesjoukon epäillään salakuvanneen 1 600:aa hotellivierasta. Kameroita oli 30 hotellissa 10 eri kaupungissa.

Etelä-Koreassa neljän miehen epäillään salakuvanneen 1 600:aa hotellivierasta ja myyneen videomateriaalia internetissä.
 Asiasta uutisoivat muun muassa  BBC  ja  CNN .
 Minikameroita oli asennettu televisioihin, hiustenkuivaajien pidikkeisiin ja pistorasioihin.
 BBC:n haastatteleman poliisin mukaan miehet asensivat kameroita viime vuoden elokuussa 30 hotelliin ja 10 eri kaupunkiin Etelä-Koreassa.
 Miehet perustivat videoiden myyntisivuston marraskuussa. Heidän on raportoitu ladanneen sivustolle yli 800 videota.
 Sivustolla kokonaiset videot olivat maksullisia, mutta 30 sekunnin videon sai katsoa ilmaiseksi.
 CNN:n mukaan sivustolla oli yli 4 000 jäsentä. Sivusto ajettiin alas tässä kuussa.
 Miesten epäillään tienanneen toiminnalla 6 200 dollaria. Miehet on pidätetty, ja jos heidät tuomiotaan, heitä voi odottaa 10 vuoden vankeustuomio.
 Salakuvauksia ja kostojakoja
 Pornon tekeminen ja levittäminen on Etelä-Koreassa laitonta. Tiukan lainsäädännön on väitetty johtaneen lisääntyneeseen salakuvaamiseen.
 Videoita kuvataan salaa esimerkiksi vessoissa ja pukuhuoneissa. Lisäksi entiset kumppanit jakavat niitä kostona.
 Vuonna 2017 poliisille raportoitiin yli 6 000 tapauksesta, jotka liittyivät laittomaan kuvaamiseen.
 Samana vuonna yli 5 400 ihmistä otettiin kiinni salakameroihin liittyvistä rikoksista, mutta vain alle kaksi prosenttia joutui telkien taakse.

Minikameroita televisioissa ja hiustenkuivaajien pidikkeissä – hotellivieraat päätyivät salavideoille ja nettimyyntiin


Uuden-Seelannin pääministeri  Jacinda Ardern  ilmoitti varhain torstaiaamuna Suomen aikaa, että maan uusi laki kieltää puoliautomaattiaseet sekä rynnäkkökiväärit.
 Ilmoitus uusista aselaeista tuli vain kuusi päivää sen jälkeen, kun  asemies tappoi noin 50 ihmistä  kahdessa eri moskeijassa Uuden-Seelannin Christchurchissa. Pääministeri vannoi tuolloin aselakien muuttuvan.
 – 15. maaliskuuta muutti meidän historiamme ikuisesti. Nyt meidän lait muuttuvat myös. Tartumme toimeen tänään kaikkien uusiseelantilaisten puolesta tehdäksemme aselaeistamme vahvempia ja maastamme turvallisemman, Ardern sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Pääministeri kertoi, että aseista voi luopua vailla pelkoa ongelmista virkavallan kanssa ja myös takaisinosto-ohjelma on hallituksella työn alla.
 – Uskon vahvasti, että suurin osa laillisista aseiden omistajista Uudessa-Seelannissa ymmärtää, että nämä päätökset tehdään kansakunnan parhaaksi, ja että he ottavat nämä muutokset rauhallisesti vastaan.
 Ardern kertoi puheessaan, että lain on tarkoitus tulla voimaan jo huhtikuun alussa, kun parlamentti kokoontuu kuun ensimmäisellä viikolla. Hän uskoo lain menevän läpi tuossa istunnossa.
 Uutinen päivittyy.

Uusi-Seelanti kieltää puoliautomaattiaseet – laki voimaan jo huhtikuun alussa


Yhdysvaltain liittovaltion keskusrikospoliisi FBI ja oikeusministeriön rikososasto johtavat rikostutkimuksia liittyen Boeingin 737 Max -koneisiin, kertoo  The Seattle Times .
 Syyttäjät ovat lähettäneet useita todistajan haasteita tutkimuksiin liittyen. Rikostutkimukset käynnistyivät viime syksynä Indonesiassa tapahtuneen Lion Airin lento-onnettomuuden jälkeen.
 CNN :n lähteen mukaan rikostutkimuksissa on selvitelty Boeingin turvallisuus- ja sertifiointimenettelyjä sekä lentokoneen markkinointia. Myös lentäjille tarkoitetut ohjekirjat ovat olleet tutkijoiden syynissä.
 Vielä ei ole tarkkaan tiedossa, mitä rikoslain pykälien rikkomuksia tutkimuksissa voidaan löytää.
 Ethiopian Airlinesin Boeing 737 MAX 8 -matkustajakone putosi maaliskuun alussa Etiopiassa. Turmassa kuoli 157 ihmistä. Samantyyppinen kone syöksyi maahan Indonesiassa viime lokakuussa. Tuossa onnettomuudessa kuoli 189 ihmistä.
 Turmalennoilla käytössä ollut konetyyppi on asetettu lentokieltoon muun muassa Yhdysvalloissa ja Euroopassa.
 Lion Airin lentäjät tutkivat ohjekirjaa koneen syöksyessä
 Uutistoimisto Reuters kertoi keskiviikkona, että lokakuun Lion Airin turmakoneen lentäjät olivat tutkineet koneen ohjekirjaa löytääkseen syyn koneen kallisteluun. Ohjaamon äänitallenteen mukaan kone kallistui alaspäin vastoin lentäjien käskytystä. Kun kapteeni yritti saada konetta ylöspäin, tietokone käänsi nokkaa alaspäin ja ilmoitti koneen sakkaavan.
 Koneen sakkaus tarkoittaa, että ilmavirtaus irtoaa siiven pinnalta ja kone menettää osan nostovoimastaan.
 Lion Airin lento 610 syöksyi maahan 13 minuuttia Jakartan lentokentältä nousun jälkeen. Kone oli alle kolme kuukautta vanha.
 Lion Airin ja Ethiopian Airlinesin onnettomuuksista on löydetty selkeitä yhteneväisyyksiä. Boeing ei suostunut kommentoimaan käynnissä olevia tutkimuksia Reutersille.
 Lue myös:
 Norwegianin suomalaislentäjä Ylellä: Tieto Boeingin uudesta ominaisuudesta tuli Indonesian turman jälkeen
 Boeing päivittää turmakonemallinsa ohjelmistoa
 Ensi tiedot tuhoutuneen Boeingin mustista laatikoista: muistuttaa edellistä lentoturmaa
 Uutta tietoa Etiopian lentoturmasta – koneella poikkeuksellisen suuri nopeus nousun jälkeen

FBI mukaan Boeingin rikostutkimuksiin Yhdysvalloissa – Lion Airin lentäjät selasivat ohjekirjaa koneen syöksyessä


Nicaraguan hallitus lupaa vapauttaa kaikki viime vuoden mielenosoituksissa vangitut ihmiset seuraavan 90 päivän aikana, kertoo uutistoimisto AP.
 Yli 700 vangitun mielenosoittajan vapauttaminen on ollut opposition kynnyskysymys keskusteluiden jatkamiselle presidentti  Daniel Ortegan  hallituksen kanssa. Vastapalveluksena vankien vapauttamiselle hallitus vaatii sitä vastaan asetettujen pakotteiden purkamista.
 Vankien vapautuksesta kertoivat keskiviikkona neuvotteluissa avustavat katolisen kirkon edustajat sekä Amerikan valtioiden järjestön OAS:n edustaja. Umpikujassa olleiden neuvotteluiden on määrä jatkua torstaina.
 Tilanne kärjistyi jälleen hetkellisesti  viime viikonloppuna , kun poliisi ampui kyynelkaasua opposition mielenosoittajia kohti. Mielenosoittajat vaativat presidentti Ortegan hallituksen vastustajien vapauttamista vankilasta.
 Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan Nicaraguan levottomuuksissa kuoli viime vuonna yli 300 ihmistä.
 Helmikuun lopussa hallitus  vapautti 100 vangittua mielenosoittajaa .
 Helmikuun puolivälissä sen sijaan  luettiin tuomiot kolmelle oppositiojohtajalle . Heistä kaksi sai yli 200 vuotta vankeutta ja yksi 159 vuotta.

Nicaraguan hallitus lupaa vapauttaa kaikki vangitut mielenosoittajat


Euroalueen ja maailmantalouden kasvun hidastuminen jarruttavat kasvua myös Suomessa lähivuosina, ilmenee Pellervon taloustutkimuksen PTT:n kansantalousennusteesta. PTT ennustaa talouskasvun jäävän tänä vuonna 1,5 prosenttiin ja ensi vuonna 1,8 prosenttiin. Jyrkimmän hidastumisen ennakoidaan kuitenkin olevan väliaikaista.
 Suomessa kasvua hidastavat tänä ja ensi vuonna viennin kysynnän heikkeneminen ja investointien lasku. PTT:n ennustepäällikkö  Janne Huovarin  mukaan syyt ovat osittain väliaikaisia, joten kasvu toipuu, kunhan Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasotaan saadaan ratkaisu ja brexit toteutuu sopimuksen kanssa.
 – Työttömyys on euroalueella edelleen laskussa, tulojen kasvu hyvä, ja inflaatio on hidastunut öljyn hinnan laskiessa, joten kotitalouksien kulutuksen pitäisi kasvaa. Lisäksi EKP:n löysän rahapolitiikan jatkoaika tukee kasvua, Huovari sanoo PTT:n tiedotteessa.
 Talouskehitys on selvästi ennakoitua heikompaa, jos maailmantalouden epävarmuus kasvaa. Tuolloin Suomen pitäisi käyttää finanssipolitiikkaa aktiiviseen elvytykseen, PTT katsoo.
 Työttömyysasteen lasku hidastuu
 Jatkossa työllisyyden kasvun ennakoidaan hidastuvan selvästi. Tänä vuonna työllisiä on keskimäärin 38 000 enemmän kuin viime vuonna, mutta kasvusta suurin osa tapahtui jo viime vuoden lopulla. Vuonna 2020 työllisten määrä kasvaa enää 8 000 ihmisellä.
 Työttömyysasteen ennakoidaan alittavan kuuden prosentin tason ensi vuonna, vaikka työttömyyden laskuvauhti hidastuu.
 – Viimeksi työttömyysaste oli näin alhainen ennen 1990-luvun lamaa, tiedotteessa todetaan.
 PTT:n mukaan työllisyyden tulisi kasvaa noin 54 000 ihmisellä ensi hallituskaudella, jotta tavoiteltu 75 prosentin työllisyysaste saavutettaisiin. Potentiaalisten työllisten määrä vähenee koko ajan, joten tavoite vaatii PTT:n mukaan uudistuksia työmarkkinoilla.
 Yhdeksi ratkaisuksi tarjotaan ikääntyneiden työllisyyden nostoa.
 – Yli 55-vuotiaiden työllisyydessä on selvästi kasvunvaraa, sillä heidän työllisyysasteensa on Pohjoismaiden alhaisin. Työllisyyden koheneminen vaatii koulutuksen ja osaamisen kehittämistä sekä työkyvyn ylläpitoa. Lisäksi varhaisia poistumisreittejä työmarkkinoilta pitäisi edelleen karsia.
 PTT käyttää esimerkkinä Ruotsia, missä varhainen poistuminen työmarkkinoilta on mahdollista käytännössä vain terveydellisistä syistä.

PTT: Talouskasvu hidastuu, mutta toipuu taas, kunhan Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasota ratkeaa ja brexit toteutuu sopimuksen kanssa


Summary: Ruotsalainen ylikersantti Stefan Peltonen seuraa ainakin vuoden ajan suomalaisten aliupseerien ja kadettien koulutusta Lappeenrannan Maasotakoulussa.

Heittopaino ja siinä kiinni oleva johto lentävät kohti puun latvaa Puolustusvoimien Maasotakoulun piha-alueella Lappeenrannassa. Suomalaiset aliupseerit harjoittelevat viestitoimintaa vetämällä pitkälanka-antennia maastoon. Harjoitus on tyypillinen, mutta harjoituksen valvoja epätyypillinen. Hän on Ruotsin Puolustusvoimista.
 Ruotsin Norrbottenin rykmentin ylikersantti  Stefan Peltonen  on ollut kouluttajavaihdossa Lappeenrannan Maasotakoulussa viime syksystä lähtien. Hän on ensimmäinen aliupseeri Suomen ja Ruotsin välisessä kouluttajavaihdossa, johon on tähän mennessä osallistunut vain upseereita.
 – Seuraan aliupseerien ja kadettien koulutusta ja olen kouluttajien tukena, ylikersantti Stefan Peltonen kertoo.
 Osallistuminen koulutukseen sujuu ruotsalaiselta ylikersantilta kielen puolesta hyvin. Ruotsissa syntyneen ja kasvaneen Peltosen äidinkieli on suomi.
 Ylikersantti Stefan Peltonen seuraa suomalaisten aliupseerien harjoitusta. Emma Pietarila/Yle
 Yhteistyö syvenee
 Aliupseereiden tulo kouluttajavaihtoon heijastaa Suomen ja Ruotsin sotilasyhteistyön syvenemistä.
 – Meillä on jo paljon yhteistyötä erilaisissa kansainvälissä harjoituksissa. Nyt yhteistä näkemystä haetaan myös koulutukseen. Aliupseereita pyritään kouluttamaan samalla tyylillä tai ainakin saamaan tietoa toisen maan toimintatavoista, sotilasmestari  Esa Ek  Masotakoulun koulutuskeskuksesta kertoo.
 Sotilasmestari Esa Ek Maasotakoulun koulutuskeskuksesta. Emma Pietarila/Yle
 – Jos meidän pitää joskus taistella yhdessä, meidän pitää oppia toimimaan yhdessä, korostaa Ek.
 Ruotsalaisen aliupseerin Stefan Peltosen osallistuminen koulutukseen kirittää myös sopivasti suomalaisia kouluttajia.
 – Se kannustaa suomalaisia entistä tiukempiin suorituksiin, Maasotakoulun johtaja  Kari Pietiläinen  sanoo.
 Maasotakoulu on Suomen maavoimien puolustushaarakoulu, joka kouluttaa pääasiassa kantahenkilökunnan aliupseereita ja kadetteja.
 Järjestelmien vertailua
 Kouluttajavaihdon aikana Peltonen tutustuu suomalaiseen aliupseerien koulutusjärjestelmään ja vertailee sitä ruotsalaiseen järjestelmään. Tarkoituksena on, että hän antaa myös ehdotuksia siitä, miten molempia järjestelmiä voitaisiin kehittää.
 Peltonen uskoo, että koulutusyhteistyöstä hyötyvät molemmat osapuolet.
 – Molempien maiden koulutusjärjestelmissä on hyviä puolia, mutta myös huonoja. Pitää oppia toisen virheistä ja kehittyä yhdessä, korostaa Peltonen.
 Tällä hetkellä Peltonen tuntee jopa paremmin suomalaisen järjestelmän. Tämä johtuu siitä, että Ruotsissa ollaan parhaillaan siirtymässä uuteen aliupseerien koulutusjärjestelmään.
 – Olen ollut pääosin täällä Suomessa, kun siihen on siirrytty Ruotsissa, Peltonen kertoo.
 Peltosella on vuoden pesti Maasotakoulussa, mutta Maasotakoulu haluaisi jatkaa sitä ensi vuoden alkupuolelle.
 Erot järjestelmissä pieniä
 Yleisesti ottaen erot aliupseerien koulutuksessa ovat maiden välillä kuitenkin pieniä.
 – Ajatusmaailma on hyvin samankaltainen. Taktiikkaa ja asioiden suoritusta lähestytään samankaltaisella tavalla, Peltonen sanoo.
 Tietty ero on siinä, että Ruotsin Puolustusvoimat on ollut kymmenen viime vuotta käytännössä ammattiarmeija. Koulutettavat ovat siis olleet ammattisotilaita.
 – Tämä merkitsee sitä, että sotilaat ja ryhmänjohtajat ovat useimmiten olleet kauemmin palveluksessa kuin varusmieskoulutettavat Suomessa. Tämän vuoksi heillä on hieman enemmän osaamista tietyissä asioissa, Peltonen kuvailee.
 Ruotsissa ollaan kuitenkin jälleen siirtymässä  osittaiseen asevelvollisuuteen .
 – Meidän järjestelmä palaa siis Suomen tyyppiseen järjestelmään, Peltonen sanoo.
 Sotilashistoria yhdistää
 Suomen ja Ruotsin sotilasyhteistyöllä on vuosisataiset juuret. Tämä näkyy myös Stefan Peltosen asemapaikalla Lappeenrannassa. Kaupungin sotilashistoriasta löytyy yhtymäkohtia Peltosen omaan Norbottenin rykmenttiin Ruotsissa.
 – Kun Venäjä valloitti Lappeenrannan vuonna 1741, niin Lappeenrannassa oli sotureita taistelemassa myös meidän rykmentistämme. Norrbottenin rykmentin lipussa on yhä merkintä tästä, Peltonen kertoo.
 Norrbottenin rykmentin väritkin ovat sininen ja valkoinen sekä rykmentin marssi Suomalaisen ratsuväen marssi.

Suomen ja Ruotsin Puolustusvoimista hiotaan yhtenäistä taistelukonetta – ruotsalainen ylikersantti virittää nyt koulutusjärjestelmiä suomalaisessa sotakoulussa


Summary: Cityhuuhkajapari on pesinyt Espoossa muutaman viikon ajan.

Huuhkajapariskunta on aloittanut pesinnän toimistorakennuksen katolla Espoon keskuksessa. Naaras makaa hautomassa pesällä ja koiras vartioi pihapiiriä, Helsingin Seudun Lintutieteellinen yhdistys Tringa kertoo  tiedotteessaan .
 Kyseessä on tiettävästi ensimmäinen tunnettu urbaani huuhkajan pesintä Espoossa. Aiemmin kaupunkihuuhkajia eli niin sanottuja cityhuuhkajia on yhdistyksen mukaan havaittu Helsingissä, vuosina 2005–2012.
 Tunnetuin oli Bubiksi nimetty lintu, joka  keskeytti Suomen ja Belgian välisen jalkapallo-ottelun kesäkuussa 2007 . Myös Forumin katolla  vuonna 2011  pesineet huuhkajat saivat laajaa julkisuutta.
 Luonnontarkkailija, Tringan jäsen  Juha Lappalainen  arvioi, että huuhkajaparin on tuonut Espooseen, ja ylipäänsä urbaaniin ympäristöön, eläimen rauhoitus ja hyvä ruoan saatavuus.
 – Espoossa erityisesti citykanit ovat varmasti merkittävä tekijä, hän arvelee.
 Euroopan suurin pöllö, huuhkaja, on rauhoitettu Suomessa ympärivuotisesti. Pesimäkanta on noin 1 200 paria. Vuoden 2019 uhanalaisuusarvioinnin mukaan huuhkaja on Suomessa erittäin uhanalainen laji.
 Huuhkaja syö pieniä koiria, kytkentä järkevää
 Huuhkaja syö citykanien lisäksi kaikenlaisia jyrsijöitä sekä siilejä ja pikkulintuja. Entä maistuvatko siivekkään välipalaksi pienet koirat? Lappalaisen mukaan maistuvat, joten koiranulkoiluttajien on syytä pitää koirat kytkettyinä, etteivät ne joudu huuhkajan kitaan.
 – Mutta en sanoisi, että tästä tarvitsee olla huolissaan, kunhan noudattaa sääntöjä eli pitää koiran kytkettynä, Lappalainen rauhoittelee huolia.
 Järjestyslaki  sanoo koirakurista niin, että koira on pidettävä taajamassa kytkettynä yleisen järjestyksen ja turvallisuuden säilymiseksi.
 Lappalainen arvioi, että Espoon huuhkajat ovat kahdesta kolmeen vuotta vanhoja. Hänen mukaansa huuhkajan pesintää ei kannata missään nimessä häiritä, sillä se voi olla vaarallista – huuhkaja saattaa hyökätä kimppuun, jos se kokee itsensä häirityksi.
 – Siinä kyllä kävisi huonosti ja tässä tapauksessa ihmiselle. Ja olisi se karu lopputulos myös eläimen kannalta, koska huuhkajat saattaisivat uhan tullessa hylätä pesän ja poikasensa.
 Poikasten pitäisi kuoriutua huhtikuun puolivälissä, mikäli pesintä sujuu ilman häiriöitä. Lappalainen arvioi, että huuhkajat häipyvät kesän tullen pois.
 – Niiden on haettava oma reviirinsä ja lähdettävä harjoittamaan saalistustaitoja, jotta ne pärjäävät pitkän talven yli.
 Lue lisää:
 Cityhuuhkajapari pesii Espoossa – kyseessä on ensimmäinen urbaani pöllöpari Espoossa
 Helsinkiläisten kiinnostus cityhuuhkajiin lopahti
 Missä Bubi luuraa? – Huuhkajien paras huhuiluaika on käsillä myös kaupungissa

Naaras hautoo pesässä ja koiras vartioi pihapiiriä – Katso video: Huuhkajapariskunta pesii espoolaisen toimistorakennuksen katolla


Summary: Keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä oli haastateltavana Ylen tentissä. Tenttiä ja puhetta analysoivat politiikan tutkija Johanna Vuorelma ja puhetaidon kouluttaja Antti Mustakallio sekä Ylen Heikki Valkama.

Juha Sipilä  oli vuorossa Ylen vaalitentissä.
 Tentissä kysyttiin Keskustan ilmastopolitiikan perään. Hallituksen tavoite metsien hakkuiden lisäämisestä 80 miljoonaan ei tue tavoitetta lisätä hiilinieluja. Hiilinieluja pitäisi kuitenkin lisätä ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi.
 Hakkuiden lisäämisen vastineeksi Sipilä ehdotti nuoria istuttamaan 10 miljoonaa puuta.
 - Keskusta lähtee siitä, että istutetaan jo ensi kesänä 10 miljoonaa puuta Suomeen, ja otetaan nuoret mukaaan istuttamaan ja nähdään miten tehdään käytännön tekoja suomalaisten hiilinielujen kasvattamiseen, Sipilä sanoi tentissä.
 Sipilä puolusti hallituksen leikkauksia, mutta totesi, että nyt Suomen talous on kunnossa ja on varaa jakaa.
 Mikä oli tentin kohokohta? Missä kohdassa tentti sähköistyi?
 Johanna Vuorelma : Tentissä oli selvä kaari: Sipilä esiintyi itsevarmasti ja johdonmukaisesti tentin alkuvaiheessa linjatessaan työllisyyspolitiikkaa. Kun keskustelu siirtyi ilmastopolitiikkaan, linjat puuroutuivat ja tunnelma muuttui.
 Antti Mustakallio:  Ensimmäisenä puheenjohtajana Sipilä huomautteli toimittajalle "keskeyttämisistä". Tämä kertoo mielestäni siitä, että Sipilä on saanut itsevarmuutta pääministerimyllyssä ja rohkenee tällaisia turhautumisen hetkiä esittää. Luulen että kannattajille ja mahdollisille kannattajille tämä on myönteinen juttu. Työllisyyspolitiikassa Sipilä oli hyvin itsevarma. Loppua kohti hymy sitten vähän hyytyi.
 Mikä oli outo hetki?
 Antti Mustakallio:  Hoitajamitoitus: Sipilän kasvoilla häivähti viitteitä siitä, että hän ei ole nyt aivan varma, mistä tarkasti ottaen puhutaan.
 Johanna Vuorelma : Tentin outo hetki oli, kun Sipilä kertoi huonojen välien ay-liikkeeseen olevan "legenda". Kärjistyneet välit ovat olleet ilmeiset koko hallituskauden ajan.
 Toistuiko jokin ydinsanoma?
 Antti Mustakallio:  Sekä puheessa että tentissä Sipilä muistutti kerta toisensa jälkeen sitä, mitä nyt on jo nejän vuoden aikana tehty. Sipilä tietää, että ihmisten muisti on lyhyt ja hän halusi tällä tavalla luoda itsestään kuvaa määrätietoisena ja aikaansaavana johtajana.
 Johanna Vuorelma : Puheen ydinsanoma oli keskustalainen ihanne ylisukupolvisuudesta. Tentin ydinsanoma oli se, miten hallitus onnistui nostamaan Suomen vaikeasta tilanteesta, vaikka se vaati kipeitä päätöksiä. Tällä sanomalla vastuutettiin myös muita puolueita, joilla on nyt Sipilän mukaan enemmän jaettavaa hallituksen päätösten ansiosta.
 Meniköhän se ihan näin? Tuliko puheeksi jokin erikoinen tai totuudenvastainen väite?
 Johanna Vuorelma : Kysymys kotihoidontuesta herätti hämmennystä. Sipilä pyrki perustelemaan sitä tutkimustiedolla, vaikka kyseessä on puolueen ideologinen linja. Toimittaja toi hyvin esiin tutkimusta, joka haastaa Sipilän linjan.
 Antti Mustakallio:  Sipilä on tehnyt neljä vuotta työtä pääministerinä. Hän on erittäin hyvin informoitu suurin piirtein kaikista teemoista, joita tässäkin tentissä tuli esille. Monet luvut tulivat kuin apteekin hyllyltä ja lisäksi hän vaikutti tuntevan tutkimustulokset tai ainakin vetosi niihin.
 Yllättävä veto? Mikä yllätti?
 Johanna Vuorelma : Yllättävintä tentissä oli, että Sipilän taipumus hermostua joutuessaan haastetuksi näkyi näinkin lyhyessä tentissä. Pääministerikausi ei ehtinyt koulia Sipilästä vakaampaa haasteen edessä, vaan temperamentti näkyy edelleen.
 Antti Mustakallio:  Sipilä olisi voinut ehkä hieman paremmin valmistautua ilmastokysymyksiin. Kriittisten kysymysten ennakointi ja oman puolueen konkreettisten ehdotusten selkeät esittelyt olisivat nyt malttia. Olihan Sipilällä paljon sanottavaa asiasta, mutta tässä kaivattaisiin nyt erittäin tarkkaa jäsentelyä niin, että ihmiset ymmärtäisivät ja hahmottaisivat mistä on kyse.
 Miten tentattava esiintyi?
 Johanna Vuorelma : Puheen aikana Sipilä esiintyi itsevarmasti ja vapautuneesti. Ennen tenttiä hän vitsaili ja kertoi käyneensä pitkällä lenkillä ja saunomassa. Tentissä "bolshevistinen rauhallisuus" kuitenkin järkkyi, kun Sipilä hermostui toimittajien tiukoista kysymyksistä. Tässä nähtiin sekä leppoisa Sipilä että hermostunut Sipilä. Myös jännitteinen mediasuhde näkyi hänen tiuskiessaan toimittajalle keskeyttämisestä.
 Antti Mustakallio:  Esiintymistyylissä oli mielestäni kahta eri piirrettä. Alussa Sipilä oli hyväntuulinen ja erittäinkin itsevarma. Työllisyysjakso oli hänen vahvoja hetkiään. Toimittajien kuulustelu ilmastoasioista tuntui kuitenkin hermostuttavan häntä, ja vaikka loppukin meni asiapuolen osalta ihan kohtalaisesti, jonkinlainen ilo tuntui häipyneen Sipilän olemuksesta.
 Puheenjohtaja Juha Sipilä sai pitää myös valmistellun puheen. Miten puhe onnistui?
 Johanna Vuorelma : Puhe oli tähän mennessä puheenjohtajapuheista onnistunein. Se oli taitava retorisesti ja onnistui vetoamaan kuuntelijaan kytkemällä politiikkakysymykset omakohtaisiin tarinoihin. Varsinaiset politiikkakeinot jäivät varjoon, mutta Sipilä onnistui välttämään suomalaisille politiikkapuheille tyypillisen luettelomaisuuden, jossa vaaliohjelma käytännössä vain luetaan ääneen.
 Antti Mustakallio:  Puhe oli tarkkaan laadittu kokonaisuus, joka näkyi niin rakenteessa kuin retoriikassa. Omakohtaiset tarinat ja elävän elämän esimerkit tulivat vilpittömän oloisesti, ei falskisti. Uskon että hän onnistui luomaan yhteyttä moniin kuulijoihin. Puheeseen oli rakennettu kyllä hyvin vahvasti sellainen viritys, että paljon on tehty ja uhrattu. Verrattiin omaa hallitustaivalta melkeinpä talvisodan ihmeeseen - tai vaikka ei ihan verrattukaan, sellainen mielikuva saattoi hyvin tulla. Tämä varmasti ärsyttää monia. Mutta potentiaalista keskustan äänestäjää se saattaa puhutella: tässä osoitetaan nyt johtajuutta ja se pitää palkita uurnilla. Hyvin visioitiin Suomen upeaa tulevaisuutta, mutta konkreettiset toimet tähän pääsemiseksi jäivät ohuiksi. Vielä hiven kuin saisi pois luettelomaisuutta, kiitos.
 Sipilän tenttiä ja puhetta analysoivat politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  ja puhetaidon kouluttaja  Antti Mustakallio  sekä Ylen  Heikki Valkama .
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä seuraavan kahden viikon aikana
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat huomisesta aina torstaihin saakka ja taas ensi viikon maanantaina.
 Torstai 21.3.  Pekka Haavisto , Vihreät Maanantai 25.3.  Antti Rinne , SDP Tiistai 26.3.  Petteri Orpo , Kokoomus Keskiviikko 27.3.  Li Andersson , Vasemmistoliitto Torstai 28.3.  Jussi Halla-aho , Perussuomalaiset Maanantai 1.4.  Sampo Terho , Siniset
 Anna-Maja Henrikssonin  (rkp),  Sari Essayahin  (kd) ja  Juha Sipilän  (kesk) tentit on nähtävissä  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Erilainen pääministeritentti: Juha Sipilä katuu, ettei tehnyt väitöskirjaa, susihukkajutut naurattivat kunnolla – video
 Kristillisten Essayah teki translaista hallituskysymyksen: "Sukupuoli ei voi olla ilmoitusasia" – Lue analyysi Ylen tentistä täältä
 Hallituksen ovea potkivalle kielipuolueelle jokainen päivä oppositiossa on liikaa – tällainen puolue on RKP, jonka puheenjohtaja on tänään Ylen tentissä
 Ylen vaalikone
 Yle Areenan vaalisivu

Juha Sipilä: Nuoret istuttamaan lisähakkuiden vastineeksi 10 miljoonaa puuta  – Miten Juha Sipilän tentti meni? Lue liveanalyysi heti tuoreeltaan


Summary: Valtakunnansyyttäjänvirasto on määrännyt poliisit jatkamaan yhtiön rikostutkintaa, joka lopetettiin lokakuussa.

Valtakunnansyyttäjänvirasto on määrännyt, että vakuutusyhtiö Pohjantähteä koskeva poliisitutkinta on avattava uudestaan. Asiasta kertoi ensimmäisenä Hämeen Sanomat verkkolehdessään.
 Hämeenlinnassa pääpaikkaansa pitävän Pohjantähden ylimääräinen yhtiökokous 30.10.2017 vaihtoi vakuutusyhtiön  hallituksen ylivoimaisella ääntenenemmistöllä .
 Finanssivalvonta teki ylimääräisestä yhtiökokouksesta tutkintapyynnön  Hämeen poliisille viime kesänä. Finanssivalvonta halusi selvittää, oliko Pohjantähden ylimääräisessä yhtiökokouksessa toimittu vastoin lakia.
 Fiva arvioi, että henkilötietojen käsittelyssä oli saatettu laiminlyödä henkilötietolakia. Mahdollinen rikos olisi tapahtunut siten, että valtakirjojen hankinnassa olisi käytetty yhtiön asiakasrekisteriä. Fiva epäili myös, että valtakirjojen hankinnassa olisi syyllistytty väärennösrikoksiin.
 Lisäksi Fiva epäili myös, että olisi tapahtunut myös vakuutusyhtiörikos.
 Hämeen poliisi lopetti tutkinnan  lokakuussa katsoen, että asiassa ei ole syytä epäillä rikosta.
 Finanssivalvonta teki kuitenkin tutkinnan lopettamisesta kantelun valtakunnansyyttäjänvirastolle. Virasto päätti tässä kuussa, että asian poliisitutkintaa on jatkettava.
 Pohjantähden tiedotteen mukaan tutkinta koskee henkilöitä, ei vakuutusyhtiö Pohjantähteä.

Pohjantähden rikosepäilyt avataan uudelleen tutkintaan


Summary: Europarlamentin suurimman ryhmittymän puoluevaltuusto käsittelee unkarilaispuolueen erottamista tänään.

Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  aikoo vetää Fidesz-puolueensa heti pois europarlamentin EPP-puolueryhmästä, vaikka Fidesz erotettaisiin EPP:stä vain määräajaksi.
 Orbánin edustaja kertoi asiasta Unkarin valtiolliselle uutistoimistolle MTI:lle.
 Useat keskustaoikeistolaisen puolueryhmittymän EPP:n jäsenpuolueet eri EU-maissa ovat vaatineet Fideszin erottamista. Syynä on pääasiassa se, että Unkari ja sen valtapuolue Fidesz ovat rikkoneet toistuvasti EU:n oikeusvaltioperiaatetta.
 Fideszin erottamista käsitellään tänään keskiviikkona illalla EPP:n puoluevaltuustossa Brysselissä.
 Vaihtoehtona pysyvälle erottamiselle on ollut puolueen erottaminen EPP:stä määräajaksi. Orbán ei hyväksy puolueensa määräaikaista erottamista vaan pitää kunnia-asiana, että Fidesz eroaa tilanteen vaatiessa heti.
 Manfred Weber , EPP:n ehdokas EU-komission puheenjohtajaksi, ehdotti iltapäivällä ratkaisuksi Fideszin äänestysoikeuden väliaikaista jäädyttämistä ja arviointikomitean perustamista puolueen sisälle.
 Suomesta kokoomus on  Petteri Orpon  johdolla vaatinut Fideszin erottamista EPP:stä.
 EPP on europarlamentin suurin ryhmä. Suomesta siihen kuuluvat kokoomus ja kristillisdemokraatit.
 Lisää aiheesta:
 Europarlamentin EPP-ryhmän mitta alkaa täyttyä: Käsittelee Unkarin Orbánin ja Fidesz-puolueen erottamista tässä kuussa

Unkarin Orbán: "Lähdemme EPP:stä heti, jos Fidesz erotetaan edes määräajaksi"


Summary: Kajaanin Lohtajan koululla tasa-arvo on otettu aikaisempaa tietoisemmin mukaan opetukseen.

Tästä on kyse Laki velvoittaa oppilaitokset tekemään toiminnan kehittämiseen tähtäävän tasa-arvosuunnitelman. Toisella asteella suunnitelman toteutumista on seurattu, mutta ei perusopetuksen puolella. Kajaanin Lohtajan koululla on tehty kolmen vuoden ajan töitä tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden eteen. Työ näkyy arjessa pieninä tekoina. Tasa-arvo ei ole yksin koulujen tehtävä. Haasteena on saada kodit ja vanhemmat mukaan murtamaan stereotypioita.
 Yhdessä ovessa lukee tytöt, toisessa pojat. Lohtajan koulun wc-tiloja ei ole vielä muutettu pelkiksi vessoiksi, vaikka  monissa kouluissa  tilat ovat jo kaikille yhteiset.
 Oppilaat eivät ainakaan heti tyrmää ajatusta unisex-vessoista.
 – Ehkä siinä on ajateltu yksityisyyttä, mutta ei minua hirveästi haittaisi, jos vessat olisivat yhteiset, kuudennella luokalla oleva  Lauri Karresmaa  pohtii.
 – Kyllä siihen tottuisi. Käyt siellä kuitenkin yksin, joten sillä ei ole mitään väliä, kuka siellä on ollut ennen sinua, 6.-luokkalainen  Kiira Kärkkäinen  jatkaa.
 Yhteiset käsityö- ja liikuntatunnit ovat oppilaille jo tuttu juttu. Myös muilla tunneilla ryhmätöitä tehdään pääsääntöisesti sekaryhmissä.
 Se ei haittaa, vaikka kaveri olisi eri ryhmässä tai istuisi toisella puolella luokkaa.
 – Jos saa itse päättää, olen yleensä poikien kanssa. Jos taas opettaja päättää, olemme sekaryhmissä. Se tuo vaihtelua, jos ei ole koko ajan saman tyypin kanssa, Karresmaa sanoo.
 Tasa-arvo on pieniä arjen tekoja
 Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuuslaki velvoittaa oppilaitoksia tekemään toiminnan kehittämiseen tähtäävän tasa-arvosuunnitelman. Lukioissa ja ammatillisissa oppilaitoksissa suunnitelman toteutumista on  seurattu  (opetushallitus), mutta ei vielä perusopetuksen puolella.
 Lohtajan koululla on tehty  tasa-arvo- ja yhdenvertaisuustyötä  (SEGLI-hanke) nyt kolmen vuoden ajan. Varsinaisessa kouluarjessa työ näkyy pieninä tekoina.
 Rehtori  Soili Luukkosen  mielestä ne ovat yleensä vaikutukseltaan tehokkaampia kuin yksittäiset teemapäivät tai -viikot.
 – Kaikki lähtee siitä, että olemme tietoisia asiasta. Emme erittele lapsia sukupuolen tai jonkun oletusarvon mukaan tiettyihin tehtäviin tai ryhmittele heitä millään muotoa sukupuolen perusteella, Luukkonen kertoo.
 Hän korostaa, että jo pelkät sanavalinnat voivat tuhota tasa-arvon. Siksi kielitietoinen opetus on tärkeää.
 – Arjen tilanteissa se kantaa kauas. Meillä on myös oma historiamme, olemme kasvaneet tiettyjen stereotypioiden mukaan. Niistä pois oppiminen on tärkeä opinasia meille aikuisille, Luukkonen sanoo.
 Koulumaailmassa puhutaan tänä päivänä pehmeistä ja kovista käsitöistä, ja ompelukonetta käyttävät samalla tavalla niin pojat kuin tytötkin. Tiia Korhonen / Yle
 Suuria muutoksia luokkahuonetyöskentelyssä ei ole tapahtunut. Lohtajan koululla on ollut pitkään käytössä sekaryhmät, ja opetusta suunnitellaan yksilölähtöisesti.
 Vaikka moni asia on ollut jo osa arkea, tasa-arvo on otettu aikaisempaa tietoisemmin mukaan opetukseen.
 Oppitunneilla on tartuttu esimerkiksi lasten sukupuoliroolittuneisiin kommentteihin. Keskustelua on käyty muun muassa siitä, voiko tyttö toimia pelastajana tai poika sairaanhoitajana.
 – Lapset ovat usein avarakatseisempia kuin aikuiset. He eivät yleensä näe sukupuolta tai esimerkiksi pitkäaikaissairautta esteenä omille unelmilleen, kertoo luokanopettaja  Sonja Keränen .
 Entä jos kotona ajatellaan toisin?
 Asenteet muuttuvat hitaasti. Koulutuksen ja ammattien  sukupuolen mukainen jako ei ole juuri vähentynyt  30 vuodessa. Nuoret valitsevat peruskoulun ja lukion jälkeen ammattinsa usein samalla tavalla sukupuolittuneesti kuin vanhempansa ja isovanhempansa.
 Peruskouluissa tehtävä tasa-arvotyö tähtää omalta osaltaan myös siihen, että koulutuksen ja työelämän vahva kahtiajako pikkuhiljaa vähenisi.
 – Opettajat voivat tehdä havaintoja ja tukea oppilaita heidän vahvuuksissaan. Kenties sitä kautta olemme apuna viitoittamassa heitä tulevaisuuden työmarkkinoille, rehtori Soili Luukkonen näkee.
 Siellä ei ollut paljon poikia, mutta minusta on vain hyvä asia, että on monipuolisesti harrastuksia.  Lauri Karresmaa
 Koulu ei voi murtaa stereotypioita yksin. Jos vanhempien käsitykset ovat hyvin perinteisiä, lapsi tai nuori voi saada ristiriitaisia viestejä.
 Luukkonen myöntää, että vanhempien osallistamisessa on kehitettävää.
 – Vanhempainillat eivät tavoita tänä päivänä kaikkia, mutta kaikki vanhemmat käyvät koululla arviointikeskustelussa. Se voisi olla yksi paikka, jossa lapset pääsisivät yhdessä vanhempiensa kanssa unelmoimaan tulevaisuudesta, Luukkonen sanoo.
 Kajaanilaiset Kiira Kärkkäinen ja Lauri Karresmaa kertovat, että myös välitunneilla aikaa vietetään esimerkiksi jalkapallokentällä koko luokan kanssa yhdessä pelaten. Tiia Korhonen / Yle
 Peruskouluikäiselle myös kaverit ja harrastukset ovat tärkeitä. Kuudesluokkalainen Lauri Karresmaa harrastaa tällä hetkellä nyrkkeilyä. Samoissa treeneissä käy paljon tyttöjä, vaikka Karresmaan mukaan moni voisi luulla toisin.
 – Harrastin aikaisemmin kilpatanssia. Siellä ei ollut paljon poikia, mutta minusta on vain hyvä asia, että on monipuolisesti harrastuksia, Karresmaa sanoo.
 Kiira Kärkkäisen vapaa-aika kuluu hevostalleilla. Samaan kaveriporukkaan mahtuisi mukaan myös poikia, mutta tällä hetkellä heitä ei ratsastuksen parissa ole montaa. Kärkkäinen voisi ajatella itsekin harrastavansa jotain, mikä perinteisesti on ajateltu poikien harrastukseksi.
 – Jos vain osaisin, voisin pelata vaikka jääkiekkoa, Kärkkäinen naurahtaa.
 Tulevaisuuden haaveammattia on Kärkkäisen ja Karresmaan mukaan hieman vaikea sanoa, koska mieli muuttuu jatkuvasti. Tällä hetkellä Kärkkäinen haaveilee eläinlääkärin tai lääkärin ammatista, koska hän on kiinnostunut lääketieteestä.
 – Olisi mielenkiintoista tutkia kaikkea, mikä liikuttaa kehoa. Siinä olisi mahdollista päästä pelastamaan myös eläimen tai ihmisen henki, Kärkkäinen sanoo.
 – Minusta voisi tulla kokki. Ruoan tekeminen on rentouttavaa, ehkä juuri sen takia, Karresmaa jatkaa.

Lapsi voi saada kotoa ja koulusta ristiriitaisia viestejä tasa-arvosta – yhdenvertaisuus näkyy opetuksessa pieninä arjen tekoina


Summary: Aiemmin Karadžić oli tuomittu Haagissa 40 vuoden vankeuteen Srebrenican kansanmurhasta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan.

YK-tuomioistuin on koventanut 73-vuotiaan serbijohtaja  Radovan Karadžićin  kansanmurhasta saamaa tuomiota elinkautiseksi.
 Tuomio muuttui, kun Karadžićin valitusta hänen vuonna 2016 saamastaan tuomiosta käsiteltiin Haagissa. Tuomioistuin hylkäsi valituksen.
 Bosnian serbien entinen johtaja Karadžić tuomittiin keväällä 2016 Haagissa 40 vuoden vankeuteen Srebrenican kansanmurhasta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan.
 Vetoomustuomioistuimen tuomarit lausuivat keskiviikkona Haagissa, että aiempi 40-vuotinen tuomio oli liian kevyt ottaen huomioon sotarikosten vakavuuden ja Karadžićin vastuun teoista.
 Tuomion lausuminen sai yleisön oikeussalin ulkopuolella puhkeamaan aplodeihin.
 Karadžić itse kuunteli tuomiota ilmeettömänä oikeussalissa. Hänen asianajajansa  Peter Robinson  sanoi, että Karadžić tuntee moraalista vastuuta teoistaan muttei ole samaa mieltä siitä, että hän olisi yksilöllisessä rikosvastuussa.
 Tuomio Srebrenican kansanmurhasta
 Srebrenicassa surmattiin vuonna 1995 Bosnian sodan aikana noin 8 000 muslimimiestä ja -poikaa. Kansanmurha oli Euroopan pahin sotarikos sitten toisen maailmansodan.
 Vuonna 2016 annetussa tuomiossa oikeus totesi, että Karadžićin tarkoitus oli tappaa kaikki Srebrenican muslimimiehet.
 Tuomio koski myös Karadžićin muita rikoksia Bosnian sodassa, jossa kuoli yli 100 000 ihmistä ja miljoonat joutuivat pakenemaan kodeistaan. Karadžić johti sodassa Bosnia ja Hertsegovinasta itsenäiseksi julistautunutta serbitasavaltaa Republika srpskaa.
 Elinkautistuomion antoi Haagissa työskentelevä vetoomustuomioistuin, joka jatkaa kaksi vuotta sitten lopetetun entisen Jugoslavian sotarikostuomioistuimen työtä.
 Karadžićin tapaus oli yksi viimeisistä Jugoslavian hajoamissotien sotarikosoikeudenkäynneistä. Tapauksesta voi lukea tarkemmin  tuomioistuimen sivuilta .
 Lisää aiheesta:
 Karadžićille 40 vuoden tuomio Srebrenican kansanmurhasta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan

Serbijohtaja Radovan Karadžićin kansanmurhatuomio kovennettiin elinkautiseksi


Summary: Viivästykset koskivat satoja kirjoittajia muun muassa Porin suomalaisessa yhteislyseossa.

Tästä on kyse Ylioppilastutkintojen kielten kokeissa oli keskiviikkona häiriöitä. Tekniset ongelmat koskivat useita kouluja. Ongelmia oli viime viikkoa vähemmän.
 Ylioppilaskokeiden ongelmat ovat jatkuneet vieraan kielen pitkän oppimäärän koepäivänä. Muun muassa Porin suomalaisessa yhteislyseossa noin 160 kirjoittajaa joutui odottamaan aamulla puoli tuntia kokeen alussa, kun isojen videotiedostojen lataus ruuhkautti tietoverkon.
 – Tilanne oli odottavan rauhallinen, PSYLlin vararehtori  Katri Ylitalo  kuvaa tilannetta.
 Porin suomalaisessa yhteislyseossa  oli isoja ongelmia  myös viime viikolla, kun äidinkielen kokeiden ongelmat vaivasivat kouluissa eri puolilla Suomea
 Ongelmia sadoilla opiskelijoilla
 Tämänpäiväiset viivästykset olivat ylioppilastutkintolautakunnan mukaan vähäisempiä kuin  viime viikolla . Häiriöt koskivat kuitenkin satoja opiskelijoita.
 – Tänään ongelmia oli aamulla muutamassa lukiossa ja iltapäivällä yhdessä. Jos jossain koulussa ongelmat toistuvat useissa kokeissa, käymme asian läpi yhdessä koulujen henkilökunnan kanssa. Esimerkiksi loki-tiedostoista voidaan saada tietoa, mitä kokeissa on tapahtunut, ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri  Tiina Tähkä  sanoo.
 Tähkän mukaan on tyypillistä, että sähköisissä kokeissa on ongelmia joissakin kouluissa, joten keskiviikon tilanne ei ollut lautakunnan näkökulmasta kokonaisuutena erityisen vakava. Ylioppilaskokeet jatkuvat perjantaina äidinkielen kirjoitustaidon kokeella.
 Uutisesta voi keskustella 20.3. klo 22 saakka.

Ylioppilaskokeissa taas teknisiä ongelmia ja viivästyksiä useissa lukioissa


Summary: Suomen kahdenvälinen apu Mosambikille on leikkausten takia laskenut alle puoleen entisestä.

Tulvakatastrofin koettelema Mosambik on yksi suomalaisen kehitysavun merkittävimmistä ja pitkäaikaisimmista kohteista.
 Suomi oli pitkään Mosambikissa kehittämässä paikallista sääpalvelua. Meteorologista havaintotoimintaa on kehitetty muun muassa säätutkien avulla.
 Parempi järjestelmä auttaisi Idai-syklonin kaltaisten lähestyvien myrskyalueiden havaitsemisessa.
 Projekti oli aktiivisimmillaan 2000-luvun alussa, mutta loppui Suomen hallituksen leikkauspäätösten takia vuonna 2011.
 – Säätutkien ylläpidossa ja käytössä on Mosambikissa ongelmia. Olisimme todella toivoneet, että tässä olisi voitu auttaa, mutta rahoitusta ei ole saatu, pahoittelee projektissa mukana ollut yksikön päällikkö  Harri Pietarila  Ilmatieteen laitokselta.
 Puutteet ovat todennäköisesti johtaneet siihen, että myrskyjä ei osata ennustaa tarpeeksi hyvin. Tutkat auttavat ennustamaan etenkin myrskyä edeltävien lähituntien säätä.
 – Ei pystytä ennakoimaan, mihin myrsky iskee ja paljonko vettä tulee. Silloin ei pystytä varoittamaan kansalaisia, eikä tekemään tarvittavia evakuointeja.
 Mosambikissa on tällä hetkellä käynnissä Maailmanpankin ja Pohjoismaiden kehitysrahaston rahoittama sääpalveluiden kehittämishanke. Pietarilan mukaan se tarvitsisi kipeästi lisätukea.
 Äärimmäiset sääilmiöt yhä yleisempiä
 Mosambik on maailman köyhimpiä maita, lähes puolet väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella.
 Vuosina 1977–1992 käyty sisällissota tuhosi maan lähes täysin. Sodan jälkeen elämää ovat vaikeuttaneet lukuisat tulvat ja kuivuuskaudet.
 Mosambikissa on huomattu, että ilmastonmuutoksen myötä säätä on yhä vaikeampi ennustaa. Aiempaa epäsäännöllisemmät sadekaudet vaikeuttavat esimerkiksi maanviljelystä.
 Toisaalta Mosambikissa on myös paljon taloudellista potentiaalia. Talouskasvu on ollut vahvaa, ja maa on onnistunut houkuttelemaan ulkomaisia investtointeja.
 Mittavista kivihiili- ja kaasuvaroista suuri osa on hyödyntämättä.
 Suomalaisrahalla satamia ja kouluja
 Suomi on tehnyt kehitysyhteistyötä Mosambikin kanssa 1970-luvulta lähtien, ja apu on yhä merkittävää.
 Syklonin viime viikolla tuhoamaan Beiran kaupunkiin suomalaiset rakensivat 1980–1990 -luvuilla sataman.
 Huippuvuosina Suomi antoi Mosambikille kahdenvälistä apua lähes 30 miljoonaa euroa, mutta vuoden 2015 kehitysapuleikkaukset pienensivät summaa huomattavasti.
 Tänä vuonna kahdenvälisen avun määrä on runsaat 12 miljoonaa, vuonna 2020 noin 14 miljoonaa.
 Nykyään Suomi keskittää tukensa pääosin koulutuksen kehittämiseen. Suomalaisrahalla on viime vuosina rakennettu erityisesti kouluja.
 Tuloksiakin on tullut: lähes 90 prosenttia mosambikilaislapsista aloittaa nykyään peruskoulun. Tyttöjen koulunkäyntiprosentti on noussut tasaisesti, ja koulutuksen alueellinen epätasa-arvo on kaventunut.
 Lisäksi Suomi tukee Mosambikin demokratiakehitystä ja hallintoa. Tavoitteena on tuottaa päättäjille tutkimustietoa, joka auttaa heitä tekemään parempia päätöksiä esimerkiksi luonnonvarojen hyödyntämisen suhteen.
 Lisää aiheesta:
 "Sade vain jatkuu ja jatkuu ja jatkuu" – Ylen toimittaja pääsi hirmumyrskyn runtelemaan Beiran satamaan Mosambikissa, jatkuva sade pahentaa paikallisten hätää
 Kuvat paljastavat Mosambikin tuhon laajuuden – Idai-syklonin uhriluku jatkaa nousuaan

Suomi on tukenut syklonin runtelemaa Mosambikia vuosikymmeniä, mutta säähavaintojärjestelmän kehitystyö loppui leikkausten takia


Summary: Suomi sai kaikkiaan 45 mitalia Special Olympics-kesäkisoista Abu Dhabista.

Maailman suurin kehitysvammaisten urheilutapahtuma, Special Olympics -kisat keräsi tänä vuonna ennätysmäärän osallistujia, kun 7000 urheilijaa kilpaili mitaleista ja menestyksestä.
 Torstaina päättäjäisiä vietettävissä kesäkisoissa oli 24 lajia, joista tennis tuli mukaan neljä vuotta sitten.
 Silloin starttasi myös projekti, jonka tavoitteena oli saada ensimmäiset suomalaiset tenniksenpelaajat mukaan maailmankisoihin.
 Pallohallista palmujen alle
 Projektiin osallistui 26-vuotias helsinkiläinen  Tommi Tyynilä , joka on pelannut tennistä kuusivuotiaasta lähtien. Siitä huolimatta hän ei ollut koskaan kilpaillut, edes kotimaassa.
 Puitteet elämän ensimmäiseen turnaukseen olivat vähintäänkin näyttävät: hulppeat massakentät palmujen katveessa, ottelua silmä kovana seuraavat kansainväliset tuomarit, irtopallot kentältä keräävät pallopojat ja suuri äänekäs yleisö.
 Valmistautuminen kisoihin sujui hyvin ja Tyynilä sijoitettiin taitojensa perusteella kilpailemaan kolmanneksi parhaalle tasolle.
 Mieliala oli korkealla.
 Special Olympics-kesäkisoissa oli mukana 70 suomalaisurheilijaa. Tennis oli lajivalikoimassa mukana ensimmäistä kertaa.  Leena Tyynilä
 Mitaliottelun nurja puoli
 Turnauksessa Tyynilä pelasi kaksi ottelua. Ensimmäisenä vastustajana oli Irakin  Murtada Makassees . Nuori irakilainen otti voiton.
 Tappio vei Tommin pronssiotteluun Puerto Ricon  Angel Yadiel Davilaa  vastaan.
 – Tommi menetti itseluottamusta ensimmäisen erän tappion jälkeen ja koki, että hänellä ei ole mahdollisuuksia voittaa. Kävimme tiukan keskustelun ja toisessa erässä hän kokosi itsensä uskomattomalla tavalla, kertoo Tyynilän tennisvalmentaja  Roger Nyberg  puhelimitse Abu Dhabista.
 Toisen erän voitto vei ottelun tie-break-peliin, mutta Tyynilän venyminen eri riittänyt ja pronssi karkasi käsistä. Suurten odotusten jälkeen neljäs sija on urheilijalle pahin mahdollinen.
 Pettymys oli kova.
 Urheiluhuuman kaksi puolta
 Puhelinlinja Abu Dhabiin on kirkas ja kuuluva. Silti toisessa päässä on hiljaista. Arabiemiraateissa paistaa aurinko ja on miellyttävän lämmin.
 Tommi Tyynilän pettymys tappiosta ei ole lientynyt kahdessa päivässä ja se kuuluu äänestä. Hän kertoo kuulumisistaan vain muutamalla sanalla. Kohteliaasti, mutta hyvin lyhyesti:
 Kokemus on ollut kiva ja Suomen joukkueen majapaikkana toiminut hotelli on hieno. Suomen joukkueen kanssa on yhdessä käyty katsomassa muun muassa jalkapalloa ja koripalloa.
 Tenniksestä hän ei halua puhua. Aihe on vielä liian arka.
 Pettymykset kasvattavat urheilijaa
 Muiden paikallaolijoiden arviot pelistä ovat silti kannustavia. Valmentaja Roger Nyberg kertoi Tommin pelanneen turnauksessa parasta peliään ikinä. Nyberg on valmentanut Tyynilää jo viidentoista vuoden ajan, mutta valmentajalle pelaajan tiukka ja itselleen vaativa luonne tuli nyt aivan uudella tavalla esiin.
 Tyynilän pettymys omaan suoritukseen purkautui kentällä kiukkuna.
 Kolmoslohkon mitalistit. Vasemmalta Tommi Tyynilä, Murtada Makassees ( IRQ), Jaroslav Kulina ( SVK )  ja Angel Yadiel Davila ( PUR ). Leena Tyynilä
 – Hän oli pelien jälkeen sitä mieltä, että tennis saa jäädä. Eniten harmitti ennen kisoja annettu lupaus työkavereille järjestettävistä mitalikahveista, kertoo Tyynilän äiti  Leena Tyynilä .
 Työkaverit Helsingin rautatieaseman ravintola Aseman Wurstilla voivat kuitenkin jo laittaa kahvin tippumaan, sillä palkintojenjaossa myös neljäs sija palkittiin mitalilla.
 Vertaistukiverkot ympäri maailman
 Leena Tyynilä oli paikan päällä seuraamassa poikansa ensimmäistä tenniskilpailua. Samalla hän tutustui muihin kehitysvammaisten vanhempiin ja totesi haasteiden olevan hyvin samanlaisia maasta riippumatta.
 Mistä löytyy työpaikka, mistä asunto? Pärjääkö lapseni ilman minua?
 Urheilun merkitys itsenäistyvien nuorten elämässä on suuri.
 – Olen valtavan ylpeä Tommista. Itsensä ylittämisen lisäksi täällä on korostunut entisestään se, että jokaisella on oikeus urheilla. Urheilu mahdollistaa itsensä toteuttamista monilla eri tavoilla ja tuo sisältöä elämään.
 Suomessa kehitysvammaisia tennispelaajia on vähän, eikä samalla tasolla pelaavia vastustajia juurikaan ole. Tyynilän innostuksesta tennikseen syntyi alunperin kehitysvammaisten tennistiimi, jota Nyberg valmentaa.
 Nyt suunnitelmissa on kutsua Abu Dhabissa tavattuja urheilijoita Suomeen pelaamaan.
 Tennis on Tyynilän perheen yhteinen harrastus. Tommi aloitti pelaamisen kuusivuotiaana. Leena ja Timo Tyynilän kotialbumi.
 Tennis opettaa elämänhallintaa
 Ennen kisoja Tyynilä kertoi kodissaan Helsingissä tenniksen merkityksestä hänelle. Keskiöön ei noussut lyöntien tekninen taito tai voitettujen pisteiden tuoma hyvä fiilis.
 Special Olympics -kisoihin valmistautuminen toi elämään urheilijan identitettiä, jossa kiinnitetään huomiota ruokavalioon, lepoon ja lihashuoltoon.
 Tavoitteet tenniksessä ja elämässä kulkevat käsi kädessä.
 – Tavoittelen terveellistä, fyysistä kuntoa. Syön monipuolisesti ja pidän painon hallinnassa, jotta pystyn juoksemaan kovaa ja pärjäämään testeissä, joita tennistiimissä tehdään. Tietysti olisi kivaa myös voittaa, mä olen melkoisen hyvä pelaaja.
 Urheilu tarjoaa näyttämön suurille tunteille ja niiden hallinnalle. Urheilu opettaa pettymysten sietämistä ja ennen kaikkea tappion jälkeen takaisin pystyyn nousemista.
 Abu Dhabin kisojen jälkeen Tyynilän tennistiimillä on harjoitusleiri kotimaassa.
 Elämä jatkuu.
 Lue lisää aiheesta:
 Arvokisakonkari Sanna Sepponen on löytänyt urheilun ilon ja haluaa näyttää esimerkkiä

Sisujengin Tommi Tyynilä pettyi tenniskentällä, mutta sai tärkeän oppitunnin – urheilu tukee itsenäistyvää kehitysvammaista elämänhallinnassa


Summary: Inarin koulun saamenkielinen luokka siirsi opetuksen ulos koulun epävarman sisäilmatilanteen vuoksi.

"Ottakaa mukaan ainakin äidinkielen ja matematiikan kirjat", huikkaa saamenluokan opettaja  Siiri Magga  Inarin koulun ovelta oppilailleen.
 Inarin koululla valmistaudutaan uuteen koulupäivään. Saamenkielisen luokan oppilaat keräävät luokkahuoneestaan tarvittavat kirjat reppuun, ja pian kokoonnutaan yhdessä koulun pihalle.
 Vanhan tutun koulurakennuksen sijaan oppilaat käyvät koulua väistötiloissa. Uusi kouluympäristö on tämän kevään ajan saamelaismuseo Siidan pihapiirissä.
 Inarin koululla on todettu  vaikeita sisäilmaongelmia, jonka vuoksi oppilaille on jouduttu etsimään korvaavia tiloja.  Inarin kokoisessa pienessä kylässä väistötiloja koulunkäyntiin ei kuitenkaan helposti löydy.
 – Ulkona olemme päässeet tutkimaan paljon eläinten jälkiä. Aamulla katsomme oppilaiden kanssa, millainen sää on, ja käymme läpi erilaisia lumisanoja. On se hieman erilaisempaa, kuin kurkistella ikkunan läpi, että sataako lunta vai tuiskuttaako, kertoo 2. luokan opettaja  Margareetta Suoninen.
 – On myös tärkeää, että vahvistamme ja tuemme lasten suhdetta luontoon, lisää opettaja Siiri Magga.
 Saamenluokkien opettajat Margareetta Suoninen ja Siiri Magga ovat innostuneet viemään oppilaat ulos koulunkäyntiin. Sara Wesslin / Yle
 Osa lapsista jatkaa edelleen Inarin koulussa, osa väistötiloissa
 Inarin koulurakennuksen perustuksissa todettiin hiljattain olevan mikrobeja ja rakennuksen sisäilmassa taas liikaa terveydelle haitallisia mineraalivillakuituja. Oireita saaneet lapset ja henkilökunta ovat siirtyneet työskentelemään väistötiloihin saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen ja Saamelaismuseo Siidan kammiin.
 Osa koulun lapsista opiskelee kuitenkin yhä vanhoissa luokkahuoneissa Inarin koulurakennuksessa.
 – Saamamme ohjeistuksen mukaan niille lapsille, jotka eivät oireile, Inarin koulu on turvallinen ympäristö käydä koulua, kertoo Inarin kunnan sivistystoimenjohtaja  Ilkka Korhonen .
 Saamelaismuseo Siidan pihalla sijaitseva kammi on tämän kevään saamenluokkien kovassa käytössä.  Sara Wesslin / Yle
 Inarin kunnassa aloitettiin helmikuussa virkamiesvalmistelu uuden koulu- ja päiväkotirakennuksen saamiseksi. Kunnanjohtaja  Toni K. Laine  näkee, että tämänhetkisen koulurakennuksen remontoiminen ei ole pitkänajan ratkaisu.
 Kunnalta ei ole vielä syntynyt päätöksiä Inarin koulun tulevaisuudesta.
 – Aiomme ensimmäiseksi saada nykyisen koulurakennuksen sellaiseen kuntoon, että siellä pystytään käymään koulua. Korjaustoimet ovat tällä hetkellä käynnissä, kertoo sivistysjohtaja Korhonen.
 Ulkokoulu saa jatkoa, tuli uusi koulu tai ei
 Saamelaismuseo Siidan pihaympäristössä koulupäiväänsä viettävät saamenkieliset luokat esikoululaisista toisen luokan oppilaisiin. Siidan kammin pihapiirissä olevat lumikasat ja leikkikenttä ovat kovassa käytössä.
 Näissä väistötiloissa lapset ovat päässeet myös tulistelemaan kesken koulupäivän.  Sara Wesslin / Yle
 Oppilaat lukevat ja tekevät harjoituksia toisinaan kammin sisätiloissa, mutta muuten opetuksessa pyritään olemaan ulkosalla. Vessassa oppilaat joutuvat käymään kuitenkin toisaalla ja koululounas tarjotaan läheisen päiväkodin väistötiloissa.
 Opettajat iloitsevat ulkona olemisen puolesta. Enää ei tarvitse niin tiukasti noudattaa aikatauluja ja pitää välitunteja, vaan ulos voi lähteä oppimaan mihin aikaan päivästä tahansa.
 Ekaluokkalainen  Biret Lipponen  ja kakkosluokkalainen  Elle-Matilda Näkkäläjärvi  vilahtavat saman tien lumihankeen pulkkamäkeen.
 – Täällä on tosi kivaa, kun saa olla ulkona leikkikentällä, kertoo Elle-Matilda Näkkäläjärvi.
 Elle-Matilda Näkkäläjärvi ja Biret Lipponen viihtyvät hyvin ulkosalla. Esimerkiksi kertotaulun kertaaminen onnistuu myös pihaleikeissä.  Sara Wesslin / Yle
 Kouluun kävely ei kuitenkaan ole aina koululaisten mieleen.
 – Joskus on vähän kurjaa kävellä tänne, kuten tänään. Eilen oli satanut paljon lunta, ja käveleminen oli hankalaa, jatkaa Näkkäläjärvi.
 Lasten mielestä ulkona oppiminen on ollut paljon mukavampaa, kuin luokkahuoneessa istuminen.
 – On kivaa ja on kivaa leikkiä. Ja on aika kivaa, kun toisillakin on kivaa, kertoo kakkosluokkalainen  Mubemihkal Juntunen  vikkelästi ja juoksee muiden mukaan lumihankeen.
 Ainakin tämän kevään ajan opetus järjestetään tällä tavalla. Inarin kunta on aloittanut työt sen eteen, että kylään saataisiin uusi koulurakennus tai väliaikaiset väistötilat, mutta kunnassa työ etenee hitaasti.
 Opettaja Siiri Magga kyselee oppilailta kertotaulua.  Sara Wesslin / Yle
 Tuli uusi koulu tai ei, aikovat opettajat jatkaa tänä keväänä opittua opetusmenetelmää.
 – Olen todella innoissani tästä, ulkona on enemmän intoa työskennellä. Ennen emme olleet näin paljon ulkona ja nyt vain mietin, että miksi. Tässä on niin paljon uusia mahdollisuuksia, joten varmasti tulemme olemaan enemmän ulkona, kertoo Magga.

Lapset opettelevat kertotaulua luonnon keskellä – Koulun sisäilmaongelma ajoi lapset oppimaan ulkosalle Inarissa


Summary: Historian kokee aikalaisen silmin vaikka verkossa vr-silmikon läpi. Oikeille museoille on silti yhä sijansa.

Laskeva aurinko luo punertavaa kajoaan Turun Vanhan Suurtorin hämyisille kujille juhlaväen taittaessa matkaa kohti Seurahuoneen avajaisia.
 Tuomiokirkon kellon kumu kuuluu hiljaisessa illassa, mutta horisonttiin jäävä kirkontorni näyttää kovin erilaiselta kuin tänä päivänä. Eletään vuotta 1812, aikaa ennen Turun paloa.
 Turkuun suunnitteilla olevan Historian museon avajaisiin voi kulua vielä kymmenen vuotta, mutta  esimakua on tarjolla jo nyt kaupungin keskustan pop up -museossa – virtuaalisesti .
 Elämyksellinen museokokemus tavoitteena
 Virtuaalitekniikka tarjoaa mahdollisuuden luoda museokävijöille kokemuksia, jotka muuten eivät olisi mahdollisia. Menneisyyteen uppoutuminen auttaa näkemään maailmaa aikalaisen silmin ja ymmärtämään historiaa paremmin.
 – Selkeästi museoissa ollaan menossa elämyksellisyyteen. Tekniikka on yksi keino tavoitellessa elämyksellisyyttä ja yhteisöllistä jaettavuutta. Mutta on muitakin keinoja, kuten lavastettu historia ja antaa ihmisten kokeilla ja tehdä itse, sanoo hankepäällikkö  Joanna Kurth .
 Pelistä ei ole kyse, vaan vuoden 1812 Turku on mallinnettu mahdollisimman tarkkaan arkistoista löytyneiden asiakirjojen avulla. Kuvalähteitä kun on melko vähän käytettävissä.
 Tutkijatohtori Panu Savolaisen mielestä on ensiarvoisen tärkeää, että vuoden 1812 Turun keskusta on mallinnettu historiallisten faktojen pohjalta. Jouni Koutonen / Yle
 Historiallista tietoa voidaan virtuaalisesti esittää uudella tavalla, sanoo tutkimustyön tehnyt tutkijatohtori  Panu Savolainen  Turun yliopistosta.
 – Koko idea perustuu siihen, että ihminen ikään kuin viedään kuvaan menneisyyden todellisuudesta. Tämä on historiallista tietoa ja tutkimusta, joka on tuotu vähän toisentyyppiseen muotoon kuin yleensä.
 Museokävijät virtuaalisessa vuorovaikutuksessa
 Panu Savolainen tarjoaa kolikon seurassaan olevan toimittajan ihmeteltäväksi. Siis vuonna 1812.
 Virtuaalitodellisuudessa (virtual reality, vr) ei taivalleta yksin, kertoo myyntijohtaja  Jani Leskinen  mallinnuksen toteuttaneesta Glue Collaboration -yhtiöstä. Menneisyyteen tutustutaan oppaan johdolla ryhminä, ja ollaan vuorovaikutuksessa keskenään.
 – Virtuaalimaailmassa voi vaikka ottaa esineen maasta ja antaa se vieruskaverille tutkittavaksi. Nämä henkilöt voivat olla verkon kautta ympäri maailmaa, vaikka täällä toki olemme fyysisesti yhdessä paikassa, sanoo Leskinen.
 Ylen toimittaja Minna Rosvall astui vuoden 1812 Turkuun Panu Savolaisen opastuksella. Jouni Koutonen / Yle
 Herääkin kysymys, mihin museot tarvitsevat enää seiniä, jos elämys ja kokemus syntyisivät netin kautta kotikoneeltakin.
 – Toivottavasti seiniä vielä tarvitaan! En väitä että virtuaalisuus täysin poistaa ihmisten välisen fyysisen tapaamisen tarpeen. Mutta tämä avaa uusia mahdollisuuksia avata ikkuna historiaan ja tarjota tiiseri museosta, hymyilee Jani Leskinen.
 Houkuttimena verkossa jaettavat sisällöt toimivatkin hyvin. Historiamuseon hankejohtaja Joanna Kurth kertoo kokemuksen osoittaneen, että netin virtuaalikierrokset ja muut makupalat kasvattavat ruokahalua.
 – Ne eivät poista halua kokea paikan päällä se juttu ja jakaa kokemus ystävien kanssa. Päinvastoin ne lisäävät kiinnostusta itse fyysiseen museoon, toteaa Joanna Kurth.
 Uudet tekniikat eivät muuta museoiden perustehtävää, sanoo hankepäällikkö Joanna Kurth. Jouni Koutonen / Yle
 Sosiaalinen media on luonnollisesti arkipäivää myös museotoiminnassa nyt ja tulevaisuudessa.
 Esimerkiksi monelle suomalaisellekin tutussa Tukholman ABBA-museossa kävijät pääsevät paitsi jammailemaan hologrammihahmojen kanssa lavalle, myös miksaamaan kappaleita uusiksi ja jakamaan kokemuksensa somessa.
 – Synnytetään ihmisille muistoja ja elämyksiä, joita kävijät pystyvät yhdessä ystäväpiirinsä kanssa kokemaan ja jakamaan, vaikka nämä ei olisi olleet mukana tilanteessa, sanoo Kurth.
 Digitaalisuus ei täysin korvaa näyttelyvitriinejä
 Historian museo Turkuun suunniteltavan museon on tarkoitus kertoa koko Suomen historiasta elämyksellisesti ja vuorovaikutteisesti Päätös museon perustamisesta tehtiin keväällä 2017 osana Turun kaupunginvaltuuston Suomi 100 -juhlaistuntoa Parhaillaan museolle haetaan tiloja Turun keskustasta tai lähituntumasta Historian museon on määrä avautua viimeistään Turun 800-vuotisjuhlien aikaan vuonna 2029
 Uusia kerrontatapoja tullaan hyödyntämään Historian museossa laajasti, mutta esineistäkään ei kokonaan luovuta.
 Totuttua vähemmän niitä ehkä tullaan näkemään.
 – Aidoilla esineillä pystytään kertomaan tarinoita. Ne kiteyttävät jotain todella oleellista omistajansa ihmiskohtalosta, jostain isommasta aatteesta tai tapahtumaketjusta historiassa, sanoo hankejohtaja Joanna Kurth.
 Maailmalla on jo museoita, joissa ei ole ensimmäistäkään näyttelyesinettä.
 Irlannin siirtolaisuusmuseo EPIC mainostaa itseään maailman ensimmäisenä täysin digitaalisena museona. Jouni Koutonen / Yle
 Irlannin siirtolaisuusmuseota Dublinissa mainostetaan maailman ensimmäisenä digitaalisena museona. Siirtolaisten tarinoita kerrotaan muun muassa interaktiivisten näyttöjen avulla.
 – EPIC-museo on ollut siinä mielessä uraauurtava, että kaikki on toteutettu digitaalisesti ja se on todella vahvasti elämyksellinen näyttelykokemus. Mutta sieltä puuttuu ehkä uusiutumisen ajatus ja mahdollisuus näyttelytoiminnan kehitykseen, jota me haluamme omaan museoomme, puntaroi Joanna Kurth.
 Museokentällä mietitään esineiden säilömisen tarpeellisuutta nykyhetkeä tallennettaessa jälkipolville. Vitriinikokoelmien sijaan tämän päivän elämää voitaisiin tallentaa ajan ilmiöitä dokumentoimalla.
 – Olennaista on, että meidän kulttuuriperintöämme säilyy. Uudet tekniikat eivät poista museoiden ydintehtävää, eli saada ihmiset kiinnostuneiksi yhteisestä historiastamme ja kulttuuriperinnöstämme.
 Lue lisää:
 Yleisö ryntäsi virtuaalikierroksille vuoden 1812 Turkuun – ensimmäiset paikat varattiin loppuun päivässä
 Historia antaa huimia elämyksiä mobiilisovellusten avulla – Turun tuomiokirkossa kävelevät animaatiohahmot
 Turku etsii paikkaa Historian museolle – Vanha Suurtori ja Turun linna ovat kärkiehdokkaat

Virtuaalimatka tarjoaa tiiserin vuoden 1812 Turusta, mutta museo tarvitsee yhä seinät: "Uudet tekniikat eivät poista museoiden ydintehtävää"


Summary: Tähänastiset tiedot esiselvityksestä näyttävät vihreää valoa miljardiluokan investoinnille.

Tästä on kyse Metsä Group selvittää, rakennetaanko Kemiin uusi miljardiluokan biotuotetehdas vai modernisoidaanko nykyinen sellutehdas. Uusi tehdas yli kaksinkertaistaisi Pajusaaren tehtaan tuotannon. Esiselvitys valmistuu kesään mennessä. Investointipäätös voisi syntyä kesällä 2020. Vienti edellyttää Ajoksen väylän syventämistä.
 Metsä Group suunnittelee suuren biotuotetehtaan rakentamista Kemin Pajusaareen. Viime  toukokuussa alkanut hankkeen esiselvitys  valmistuu piakkoin. Esiselvitys näyttää, onko uuden suuren Polar King -tehtaan rakentamiselle Kemiin edellytykset vai tyytyykö yhtiö uudistamaan nykyisen sellutehtaan.
 – Esiselvitys on edennyt jopa hieman edellä aikataulua. Lähimpien kuukausien aikana pystymme kertomaan, kumpaa latua pitkin etenemme, sanoo Kemin biotuotetehdashankkeen projektijohtaja  Timo Merikallio.
 Merikallio vastasi myös Metsä Groupin Äänekosken biotuotetehtaan suunnittelusta ja rakentamisesta.
 – Kyllä voi olla ihan tyytyväinen. Esiselvitys on antamassa meille tarvittavat vastaukset, ja näyttää siltä, että tämä hanke voisi mennä eteenpäin, Merikallio sanoo.
 Investointipäätös odotettavissa runsaan vuoden kuluttua
 Seuraava vaihe on tehtaan esisuunnittelu sekä ympäristövaikutusten arviointi ja ympäristöluvitus. Samoin laaditaan tarkempi kustannusarvio ja investointiesitys.
 Esisuunnitteluvaiheeseen kuluu aikaa vuoden verran eli yhtiön hallitus voisi tehdä investointipäätöksen vuoden 2020 puolivälin paikkeilla.
 Kemin kaupunki varautuu uuden tehtaan toteutumiseen kaavamuutoksilla. Jättitehdas vaatii niin paljon tilaa, että sen alta pitäisi purkaa pois tehdasalueella sijaitsevia suojeltuja rakennuksia.  Purkamisen salliva kaavamuutos on juuri etenemässä kaupunginhallituksen ja -valtuuston käsittelyyn .
 Pohjoisessa riittäisi puuvaroja
 Kemin biotuotetehdas olisi yli kaksi kertaa nykyisen tehtaan kokoinen ja samaa luokkaa kuin  vuonna 2017 valmistunut Äänekosken tehdas . Tuotanto olisi 1,3 miljoonaa tonnia. Puuta tarvittaisiin tehtaalla niin ikään yli tuplasti nykyiseen määrään nähden.
 – Luonnonvarakeskusten laskelmien perusteella tehdyt arviot ja selvitykset osoittavat, että tehtaan tarvitsema puumäärä on hankittavissa pääosin samoilta alueilta kuin nykyäänkin eli Lapin, Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan alueilta, Merikallio sanoo.
 Timo Merikallio vetää Metsä Groupissa jo toista suurta biotuotetehdasprojektia. Matti Myller / Yle
 Vienti vaatii syventämään meriväylän
 Toinen tärkeä asia hankkeen toteuttamiselle on logistiikka. Siinä merkittävässä roolissa on satama ja meriväylä. Ajoksen väylän syventämistä Metsä Group on selvittänyt Väyläviraston ja Kemin Satama Oy:n kanssa.
 – Sellua menee vientiin noin miljoona tonnia eli lähes koko tuotanto, ja sellu viedään kauas. Tämä edellyttää sellaisia laivakokoja, joita Kemin nykyisellä väylällä ei pysty kulkemaan, Merikallio sanoo.
 Satamajärjestelyjen ja väylän syväämisen ohella myös alueen muu logistinen infra tarvitsisi tuntuvaa kohennusta; kuljetusmäärät niin teillä kuin varsinkin rautateillä kasvaisivat huomattavasti.
 Ajan kanssa syntyisi myös uusia työpaikkoja
 Oli Metsä Groupin ratkaisu kumpi tahansa, uusi jättitehdas tai vanhan modernisointi, työpaikkojen määrä pysyy ensivaiheessa tehtaalla osapuilleen samana kuin se on nykyään. Tällä hetkellä Metsä Fibren tehtaan henkilöstömäärä on 170. Metsä Boadin Kemin tehtaalla työskentelee 90 henkilöä.
 Merikallion mukaan näköpiirissä olisi kuitenkin biotuotehdaskonseptin laajentaminen samaan tapaan kuin Äänekoskella, jossa rakennetaan tekstiilikuitukoelaitosta.
 – Siellähän tekstiilikuitukoelaitos tuo aivan uusia teollisia työpaikkoja. Varmasti samanlaisia asioita tullaan tarkastelemaan myös Kemissä, jos biotuotehdashanke lähtee käyntiin, Merikallio sanoo.
 Vanhan tehtaan modernisointi antaisi jatkoaikaa
 Jos Metsä Group päätyy kaikesta huolimatta pelkästään modernisoimaan nykyisen tehtaan, uudistus pidentää tehtaan elinkaarta noin 30 vuodella. Edellisestä modernisoinnista on jo aikaa, sillä Kemin sellutehdas uusittiin pääosin 1980-luvulla.
 Kemin Pajusaaressa sellun tekemisellä on pitkä historia: Trävarusaktienbolaget Kemi perustettiin vuonna 1893, ja sellua Kemissä on tehty vuodesta 1919.
 Pajusaaren tehdasalueella toimivat Metsä Fibren ja Metsä Boardin tuotantolaitokset. Metsä Fibre tuottaa havu- ja koivusellua lähinnä pehmopaperin ja kartongin raaka-aineeksi, Metsä Boardin tuote on kartonki.

Metsä Group saa pian valmiiksi esiselvityksen Kemin jättitehtaasta: Puuvaroja on riittävästi, laivaväylä vaatii syventämisen


Summary: Kotkalainen Jouko Lehtoranta jättää työnsä toimitusjohtajana, mutta jatkaa Teemu Pukin urheilumanagerina.

Asiantuntijat kuvailivat nuorta Pukkia lahjakkaimmaksi pelaajaksi sitten  Jari Litmasen . Paikallisesti nuorukaisesta uumoiltiin ja toivottiin uutta  Arto Tolsaa . Myös Tolsa oli kova maalintekijä ja loi menestyksekkään ammattilaisuran Belgiassa.
 – Nyt uskaltaa sanoa, että Teemu on sillä tiellä. Hän on osoittanut olevansa matkalla samoihin meriitteihin, kotkalainen  Jouko Lehtoranta  sanoo.
 Lehtoranta on Norwichissa Englannin mestaruussarjassa maaleja takovan  Teemu Pukin  urheilumanageri. Hän on huolehtinut yhdeksi Suomen tunnetuimmaksi jalkapalloilijaksi kasvaneen Pukin raha- ja sopimusasioista melkein alusta asti.
 Maaliskuun lopussa Lehtoranta, 58, jättää työnsä Kymenlaakson kauppakamarin toimitusjohtajana.
 – Edessä on uusi elämänvaihe, Lehtoranta sanoo. Hän on työskennellyt toimitusjohtajan tehtävissä yli 30 vuotta. Oman yrityksen hän perusti rinnalle jo 17 vuotta sitten.
 Sen puitteissa hän aikoo jatkaa hallitustyöskentelyä ja harkitsee opettajan töitäkin. Yrityksensä kautta hän auttaa myös Teemu Pukkia.
 Pukkia, joka ennen kaikkea on tarjonnut urheilumiehelle elämyksiä.
 Jouko Lehtorannan albumi
 Nuori lupaus
 Kaikki alkoi noin kaksitoista vuotta sitten.
 – Teemu oli noussut FC KooTeePeen edustusjoukkueeseen. Sain silloin käsityksen, että taloudellinen tuki olisi paikallaan. Ystävänpäivänä vuonna 2007 keräsin kasaan pienen porukan, joka kävi tukemaan Teemua. Siitä se käynnistyi, Lehtoranta kertoo.
 Pukin isän Lehtoranta tunsi jo nuoruudessaan. Lehtoranta on pelannut koripalloa ja on urheilumies itsekin. Ensimmäisen kerran Lehtoranta tapasi Teemu Pukin, kun tämä oli 15-vuotias.
 – Teemu oli nöyrä ja selkeästi tähtäsi huippujalkapalloilijaksi. Hänen kykynsä hyvänä maalintekijänä oli tullut jo silloin esiin nuorisomaajoukkueessa.
 Sopimus rahallisen tuen antamisesta uusittiin vuosittain.
 Niinä vuosina Pukki siirtyi ensin kotikaupungistaan Sevillan organisaatioon Espanjaan. 2010-luvun alussa hän palasi Suomeen ja solmi sopimuksen HJK:n kanssa.
 HJK:n paidassa Pukki teki kuuluisat Schalke-maalit. HJK voitti kotiottelussa saksalaisjoukkueen 2–0. Maalit olivat Pukille matkalippu saksalaiseen suurseuraan ja Bundesliigaan, joka on yksi Euroopan kovatasoisimmista jalkapallosarjoista.
 Sopimuspöydissä
 Lehtorannan ja Pukin yhteistyön mittakaava muuttui Saksaan lähdön jälkeen. He solmivat virallisen managerisopimuksen. Urheilumanagerina Lehtoranta huolehtii yhteistyökumppanien ja sponsoreiden kanssa tehtävistä sopimuksista.
 – Kaikkein tärkeintä on auttaa Teemua olemaan vielä parempi pelaaja niin, ettei hänen tarvitse murehtia kentän ulkopuolisista asioista, Lehtoranta sanoo.
 Schalken jälkeen Pukki on edustanut skotlantilaista Celticiä ja tanskalaista Brøndby IF:ää.
 Niissä pöydissä, joissa neuvotellaan Pukin pelaajasiirroista, Lehtoranta ei istu. Sitä varten Pukilla on agentteja, muun muassa entinen jalkapalloilija  Teemu Turunen .
 Pukki täyttää maaliskuun lopussa 29 vuotta. Hän pelaa uransa parasta kautta Englannin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Norwichissa.
 Hän on ollut mukana joko tekemässä tai syöttämässä joukkueelleen  yli 30:a maalia . Yksikään pelaaja Englannin Mestaruussarjassa ei ole pystynyt samaan viimeisten viiden kauden aikana.
 Valioliigaan?
 Norwich on tällä hetkellä Englannin Mestaruussarjan sarjataulukon ensimmäisenä. Kauden kahdelle parhaalle on luvassa sarjanousu Englannin Valioliigaan.
 Jos niin kävisi, se muuttaisi mittakaavaa jälleen.
 – Se olisi Teemulle unelmien täyttymys. Etenkin, kun hän olisi itse ollut ratkaisevana pelaajana nostamassa Norwichia sinne, Lehtoranta sanoo.
 Urheilumies on kiitollinen manageroitavalleen jo tähän astisista kansainvälisistä otteluista, joita on päässyt näkemään. Onnistumisista pitävä mies on nauttinut myös silloin kun asiat ovat yhteistyökumppaneiden kanssa natsanneet.
 – En ole lähtenyt tähän sen takia, että odottaisin rahaa. Toki managerille kuuluu käypä korvaus tehdystä työstä, mutta se on toissijaista, Lehtoranta sanoo.
 Tällä hetkellä Pukki on Lehtorannan ainoa manageroitava. Viimeiset neljä vuotta hän auttoi myös  Perparim Hetemaj'ta .
 – Jos löytyy nuoria kori- tai jalkapalloilijoita, jotka tarvitsevat tämän kaltaista taustatukea, voin hyvinkin olla käytettävissä. Aktiivisesti en haali ketään.
 Lehtoranta uskoo, että Teemu Pukin uran paras aika voi olla vielä edessä.
 – Alusta asti olen kuitenkin halunnut muistuttaa hänelle, ettei pelaajaura ole lopullinen. On hyvä miettiä, miten varallisuutta hoitaa. Olen yrittänyt antaa neuvoja ja avata ovia, jotta on päästy myös viisaampien ihmisten pakeille.
 Jouko Lehtorannan työstä Teemu Pukin urheilumanagerina kertoi ensin  Helsingin Sanomat .

Miesporukka kokosi voimansa auttaakseen 16-vuotiaan Teemu Pukin huipulle – nyt yksi heistä haluaa tehdä Pukista vielä isomman tähden


Summary: Lyhyt EU-eron lykkäys on Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan mukaan mahdollinen.

Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  asettaa brittiparlamentin tuen erosopimukselle brexitin lykkäämisen ehdoksi.
 Tuskin mukaan lyhyt eropäivän lyhyt siirtäminen on mahdollista, jos Britannian parlamentti äänestää pääministeri  Theresa Mayn  erosopimuksen puolesta ensi viikolla.
 Tusk ei ottanut lausunnossaan kantaa lykkäyksen tarkkaan pituuteen. Tuskin mukaan pääministeri Theresa Mayn  keskiviikkona ehdottama lykkäys  kesäkuun loppuun herättää kuitenkin kysymyksiä.
 EU-maista esimerkiksi Ranskan ulkoministeri uhkasi keskiviikkona, että Ranska hylkää kolmen kuukauden lykkäyksen, ellei May voi taata brittiparlamentin hyväksyntää erosopimukselleen.
 Tusk ei pidä toistaiseksi välttämättömänä järjestää brexitistä ylimääräistä EU:n huippukokousta ensi viikolla.
 Tusk totesi myös, että Britannian ja EU:n neuvottelemaa erosopimusta ei avata uudelleen. EU on ollut asiassa johdonmukainen.
 Kolmas äänestys torpattiin
 Brittiparlamentti on hylännyt Mayn erosopimuksen äänestyksissä kaksi kertaa. May ehdotti kolmatta äänestystä tälle viikolle, mutta parlamentin puhemies  John Bercow   torppasi äänestyksen , ellei sopimukseen tehdä merkittäviä muutoksia.
 Brittihallituksen brexit-ministeri  Stephen Barclay  ilmoitti keskiviikkona, että parlamentti pääsee keskustelemaan brexitiin liittyvästä aloitteesta ensi maanantaina.
 Brittiparlamentilla on kolmetuntinen hätäkokous brexitistä myös tänä iltana. Sieltä ei odoteta uusia päätöksiä.
 Britannia eroaa EU:sta ensi viikon perjantaina, jos EU-maat eivät myönnä eropäivämäärään lykkäystä.
 Lisää aiheesta:
 May: Pyydämme EU-eron lykkäystä kesäkuun loppuun asti – EU:ssa ajateltu joko toukokuuta tai pitkää lykkäystä
 EU vaatii ratkaisua brexit-kaaokseen, May aikoo pyytää lykkäystä eropäivämäärään
 Puhemies luki 1800-luvun sääntökirjaa ja brexit meni jälleen sekaisin – brittiparlamentissa jöötä pitää mies, jonka kissankin nimi on Order

EU:n Tusk: Jotta brexitiä voidaan lykätä, brittiparlamentin on tuettava erosopimusta


Summary: Liikunnallisten pelien maailma on jatkuvassa murroksessa. Kajaanilaiselle yritykselle maailmalle pääseminen vei vuosia.

Tästä on kyse Pieni kajaanilaisyritys vie liikunta- ja kuntoutuspelilaitteita 25 maahan. Yrityksen laajentaminen on vaatinut paljon työtä ja sinnikkyyttä. Teknologian kehittymisen ja yhteyksien nopeutumisen vuoksi ala on jatkuvassa muutoksessa. Suurin vientimaa on Iso-Britannia.
 Etelä-Korean Soulissa, valtavassa kongressikeskuksessa pidettiin maaliskuussa kilpailut. Sisällä, juoksumatoilla.
 Valtavalla näytöllä näkyy normaali kahdeksanratainen juoksurata. Väkeä on kuin pipoa kahdeksan juoksumaton ympärillä.
 "On your mark, get set, go!"
 Näytöllä olevat hahmot etenevät, osa aloittaa aivan liian kovaa ja kohta he väsähtävät, hitaammin aloittavat kirmaavat maaliin ensimmäisenä. Kilpailijoiden urakka ei pääty – sisätiloissa pidettäviin triathlon-kisoihin kuuluu vielä osuudet soutulaitteella ja kuntopyörällä.
 Juoksumatot ovat pienen kajaanilaisen yrityksen tekemiä. Takana on vuosikausien työ, pitkiä päiviä ja paljon uskoa ja sinnikkyyttä.
 Yritys tekee liikunta- ja kuntoutuspelejä, joissa oleellisena osana on pelien hallinta kehon liikkeillä. Tiiliseinän sijaan maiseman voi valita ääniä myöten vaikka Etelämeren saarilta tai Vuokatin jyrkkänousuisilta rinteiltä.
 Liikevaihto 16-kertaistunut neljässä vuodessa
 Kajaanilainen  Veli-Matti Nurkkala  sanoo olevansa unelmatyössään. Hän on päällimmäinen bitinkääntäjä, toimitusjohtaja CSE Entertainment -yrityksessä, joka myy virtuaalimaailmoja lentokentille, kuntosaleihin, jopa kalifornialaiseen kirkkoon.
 Yrityksen aloittaessa vuonna 2014 ensimmäisen kauden liikevaihto oli 91 000 euroa ja kaikki tuotteet myytiin Suomeen. Viime vuonna liikevaihto oli 16-kertaistunut ja myyntiä oli 25 eri maahan.
 – Saimme juuri tilauksia Saudi-Arabiaan ja Taiwaniin. Kohta saadaan pari uutta maata liittää mukaan, Nurkkala kertoo.
 CSE Entertainmentin liikuntalaitteet tunnistavat pelaajan liikkeet antureiden avulla. Pelaaja joutuu hallitsemaan peliä kehonsa liikkeillä. Mimmi Nietula / Yle
 Yritys on laajentunut tähän asti alkuperäisellä omistajakokoonpanollaan. Pääomaa ei ole haettu myymällä osuuksia yrityksestä.
 Monesti on tehnyt taloudellisesti tiukkaa, koska kasvuun menee paljon rahaa, sanoo Nurkkala.
 – Kassa on ollut välillä ohkainen ja riski korkealla. Mutta hallittu kasvu ja kaikki omissa käsissä -tilanne on tuntunut tähän asti oikealta ratkaisulta. Nyt mietitään, pitääkö kasvua vauhdittaa ottamalla ehkä yksi sijoittaja mukaan.
 Muiden kanssa ja huvin vuoksi
 Liikuntapelejä pelataan usein porukassa. Kukapa ei haluaisi urheilla mieluummin virtuaalikaverin kanssa kuin tuijottaen yksin tiiliseinää.
 Tuomas Kari  tutki  väitöskirjassaan  ihmisten motiiveja liikuntapelaamiseen. Hän huomasi, että keskeisin motiivi oli huvi, ei hyöty. Kari sanookin, ettei pelkkä pelaamisesta tuleva terveyshyöty riitä. Pelien suunnittelussa on syytä edetä huvi edellä.
 Väitöskirja on jo kahden vuoden takaa, eli virtuaalimaailma saattaa olla jo kovin kaukana.   Jouni Kallio
 Kari havaitsi, että hyödyn merkitys kasvoi, mitä enemmän peliä pelattiin. Käyttäjien tuli kuitenkin saada terveyshyödyistä palautetta, että peliä jaksoi pelata pitkiä aikoja.
 Myös kokemuksesta on hyötyä liikunnallisissa peleissä. Karin mukaan pelaaja pelasi kovemmalla rasitustasolla, jos hän oli aiemmin pelannut muita pelejä.
 Kilpailu huomiosta on kovaa
 Peliyritys CSE Entertainment kilpailee ajasta ja huomiosta kovassa sarjassa. Liikunnallisia pelejä ovat tehneet jo vuosikausia muun muassa Nintendo Wii-konsolillaan ja Microsoft Kinetic-peleillään, joiden suosio on jo hiipunut takavuosista.
 Tutkija  Jouni Kallio  Liikunnan ja kansanterveyden edistämissäätiö LIKES:stä sanoo, että liikunnallisten pelien maailma on jatkuvassa murroksessa. Teknologia sekä pelit kehittyvät ja laitteiden väliset yhteydet nopeutuvat jatkuvasti. Suomessa liikuntapelien maailmaa ei ole juuri tutkittu Tuomas Karin väitöskirjaa enempää.
 – Sekin väitöskirja on jo kahden vuoden takaa, eli virtuaalimaailma saattaa olla jo kovin kaukana, sanoo Kallio.

 Myös alan kilpailutoiminta on villiä ja vapaata. Esimerkiksi Etelä-Korean virtuaaliset triathlon-kisat ovat yksittäisiä messukisoja. Varsinaista koordinoitua virtuaalikilpailutoimintaa yleisellä tasolla ei ole.
 – Kilpailut ovat enemmän pelikohtaisia. Esimerkiksi tanssimattopelistä on käyty Euroopan mestaruus ja jopa maailmanmestaruuskisoja, Kallio kertoo.
 Ylipäänsä kisoja järjestetään siellä, missä raha liikkuu. Esimerkiksi sähköllä kulkevissa E-Formuloissa järjestetään myös  reaaliaikaisia  virtuaalikisoja.
 Myös perinteisiä liikunnallisia joukkuepelejä muokataan yhä pelillisempään suuntaan. Esimerkiksi värikuula-ammuntaa voidaan pelata virtuaalisesti. Aseena voi toimia vaikka kännykkä.
 Britanniassa kuuden miljardin markkinat
 Liikuntalaitteet eteläkorealaisten kilpailijoiden alla näyttävät päällepäin varsin tavallisilta kuntoilulaitteilta. Ne kuitenkin sisältävät paljon CSE Entertainmentin rakentamaa anturitekniikkaa, jolla käyttäjän kehon liikkeitä ja maiseman vaatimuksia simuloidaan peliin.
 Yrityksen tuotteita on jo aiemmin nähty hiihtomaajoukkueiden harjoitusvälineinä – kisamaastojen nousut ja laskut on saatu rullasuksien alle jo etukäteen.
 – Se on iso juttu meille, että tuotteita otetaan kilpailukäyttöön, toimitusjohtaja Veli-Matti Nurkkala sanoo.
 Veli-Matti Nurkkala esittelee yrityksen ajosimulaattoria.  Mimmi Nietula / Yle
 Nurkkalan mukaan viime vuosi oli yrityksen ensimmäinen tilikausi, josta tuli tulosta. Sitkas kansanvälinen myyntityö alkaa kantamaan hedelmää. Nurkkalan mukaan kasvu vaikuttaa suurelta alkuvuoden myynnin perusteella.
 – Jotta kansainvälinen myynti saadaan kasvamaan, matkustamista ja läsnäoloa eri maissa tarvitaan, sanoo Nurkkala.
 Yrityksen suurin vientimaa on tällä hetkellä Britannia. Nurkkalan mukaan vientimarkkinoissa vaikeinta on oikeanlaisen jälleenmyyjän löytäminen. Britanniassa heillä on niitä kaksi.
 Se on myös Euroopan suurin markkina liikuntatuotteille kuuden miljardin euron markkinoillaan. Saksa tulee toisena noin puoli miljardia euroa pienemmällä osuudella.
 Nurkkalan kommentit ovat kohteliaan liikemiesmäisiä, kun puhe kääntyy mahdollisen Brexitin vaikutuksista yritykseen.
 – On tosi vaikea sanoa, mitä tulee tapahtumaan. Uskon, että meillä on aikaa reagoida, mitä ikinä vastaan tuleekaan, vastaa Nurkkala kysymykseen, onko tuotantoa tarkoitus siirtää Britanniaan Brexitin takia.
 Lue myös:
 Ökyrikkaiden messuilta maailmanmarkkinoille – Peliyhtiön sydän pysyy Kajaanissa
 Peli mullistaa aivopotilaiden kuntoutusta: kajaanilaiskeksintö poistaa seinät ja vie pyörätuolissa timanttimetsälle

Kun ihmiset alkoivat treenata virtuaalisesti, ovet avautuivat kajaanilaiselle firmalle – nyt liikuntalaitteissa hikoillaan ympäri maailmaa


Summary: Suomi sai jo toisena peräkkäisenä vuotena kunnian olla  maailman onnellisin maa. YK:n tutkimuksessa korostuvat yhteiskunnalliset olot ja turvallisuus.

Onnellisuustutkija, emeritusprofessori Markku Ojanen on iloinen ja onnellinenkin Suomen saamasta kärkisijasta YK:n raportissa. Vuodesta 2012 lähtien tehty kyselytutkimus antaa käsityksen ihmisten tyytyväisyydestä elämäänsä. Silti Ojanen suhtautuu raporttiin vuosi vuodelta varauksellisemmin.
 –Tutkimus tuntuu ehkä hieman pinnalliselta. Vähän sama, kun kadulla kysellään kuulumisia tutulta ja siihen vastataan, että ihan hyvin menee, vaikka ei menisikään.
 Kriittisellä suhtautumisellaan Ojanen viittaa siihen, että tutkimuksessa painottuvat nimenomaan ihmisten kokemukset yhteiskunnallisista oloista.
 – Tutkimus antaa siinä mielessä täysin oikeutetun kuvan, sillä onhan Suomi hyvinvointivaltio – ainakin vielä. Hyvinvointivaltioon liittyy niin paljon hyviä asioita, jotka tukevat onnellisuutta. Demokratia, turvallisuus, tasa-arvo ja luottamus. Se näkyy tässä kyselyssä, koska Pohjoismaat ovat hyvin edustettuina kärjessä.
 "Meillä on toipumisen lahja"
 Eläkkeelle jäänyt Tampereen yliopiston professori Markku Ojanen on tutkinut onnellisuutta pitkään – ja tutkii yhä. Viime vuosina onnellisuuden tutkiminen on kehittynyt ja laventunut valtavasti. Uutta aineistoa ja tutkimustuloksia tulee jatkuvasti, joten Ojanen ei ole malttanut tuudittautua eläkepäivien viettoon.
 – Onnellisuustutkimus on valtavassa nosteessa. Asiaa lähestytään eri näkökulmista ja esiin nousee paljon kiinnostavia seikkoja.
 Ojanen on omissa tutkimuksissaan käyttänyt asteikkoa 0 - 100 kysyessään onnellisuudesta. Sen mukaan suomalaisten keskimääräinen onnellisuus on 70 luokkaa. Eli ihan hyvin.
 – Ihminen on yleensä suht onnellinen. Onneen riittää, kun elämän perusasiat ovat kunnossa. Tutkijoiden mukaan evoluutio on ohjannut ihmistä siihen suuntaan, että mieliala painottuu positiivisuuteen eli sinne onnellisuuteen.
 Haastatellessaan ja tehdessään kyselyjä Ojanen on törmännyt sellaisiin ihmiskohtaloihin, jotka vetävät hiljaisiksi.
 – Ihmiset kestävät aika paljon kaikenlaista. Emme suostu olemaan kovin helpolla onnettomia.
 Ojanen ei lakkaa ihmettelemästä ihmisten kykyä toeta elämän vaikeuksista ja suruista.
 – Meillä on joku ihmeellinen toipumisen lahja. Se pitää meidät positiivisuuden puolella.
 Tutkimusten mukaan positiivisuuden kehän murtaa tehokkaimmin raju epäoikeudenmukaisuus. Se näkyy myös tilastoissa. Häntäpäätä pitävät sellaiset maat, joissa korruptio rehottaa, väkivallan kierre jatkuu ja ihminen kokee oman asemansa heikoksi.
 Yhteisöllisyys lisää onnellisuutta
 Erinomainen sijoitus onnellisuustutkimuksessa on saanut meidät suomalaiset hämmästelemään. Mekö maailman onnellisimpia?
 Onnellisuutta tutkittaessa lopputulos määrittyy pitkälti sen mukaan, miten kysytään ja mitä painotetaan. YK:n tutkimuksessa näyttää Ojasen mukaan painottuvan pitkän aikavälin kokemus onnellisuudesta. Silloin korostuvat kokemukset ympäröivästä yhteiskunnasta. Jos taas kysytään "millainen päivä oli eilen", tilastokärki näyttäisi todennäköisesti hyvin toisenlaiselta.
 – Tällöin kärkeä pitäisivät Latinalaisen Amerikan maat. Siellä välitön tunnearvio vaikkapa eilisestä on parempi kuin meillä. Tämä on hyvin mielenkiitoista. Näiden maiden kulttuureissa on jotain sellaista, mikä korostaa hetkessä elämistä.
 Ojanen arvelee, että yksi syy voi olla yhteisöllisyys. Jos aikaa vietetään paljon tärkeiden ja läheisten ihmisten kanssa, on kokemus päivästä onnellisempi.
 Suomalaisilla olisi varmasti paljon opittavaa siinä, miten ollaan onnellisia hetkessä. Tähän tarpeeseen on kirjoitettu valtava määrä oppaita ja kirjoja. Ne saavat Ojasen näkemään punaista.
 – Usein annetaan ymmärtää, että kyse on vain pienestä tempusta ja elämä muuttuu hetkessä. Kyseessä on valitettavasti pitkä tie, jos haluaa muutosta.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan!
 Lue myös:
 Suomi on maailman onnellisin maa jo toista vuotta peräkkäin, nyt selvällä erolla muihin

Onnellisuustutkijan mukaan onneen riittää, kun perusasiat ovat kunnossa – siinä yksi syy miksi Suomi on maailman onnellisin maa


Summary: Uusi vaalipäivä on 28. syyskuuta.

Afganistanin heinäkuulle suunniteltuja presidentinvaaleja lykätään syyskuun loppuun.
 Afganistanin vaalikomitea ilmoitti asiasta keskiviikkona. Viranomaiset yrittävät tällä välin ratkaista äänestysjärjestelmään liittyviä ongelmia.
 Vaaleja oli alun perin suunniteltu huhtikuuksi, mutta niitä lykättiin jo kerran heinäkuulle turvallisuustilanteen ja sääolosuhteiden takia.
 Afganistanissa järjestettiin viime syksynä väkivallan ja vilppiepäilyjen varjostamat parlamenttivaalit pitkien viivästysten jälkeen.
 Lisää aiheesta:
 Afganistanin vaaleissa kaaos – Itsemurhaiskussa kuoli ainakin 15, levottomuuksissa haavoittunut yli sata

Afganistanin presidentinvaalit lykkääntyvät syyskuulle


Summary: Terveydenhoitaja Katriina Ovaskan mielestä moni asia pitää tehdä tarkasti samojen sääntöjen mukaan, vaikka asiakkaat ovat aina erilaisia.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Luumäkeläinen terveydenhoitaja  Katriina Ovaska  sanoi aikoinaan, ettei jää Etelä-Karjalaan Luumäelle. Työ oli kuitenkin niin mielenkiintoista ja monipuolista, että luumäkeläisenä hän on pysynyt.
 – Ensin tulin kesätöihin kotisairaanhoitoon ja myöhemmin pääsin kiinni äitiys- ja hoitovapaan sijaisuuksiin, kertoo Ovaska.
 Ovaska on tehnyt työtä terveyden hyväksi vuodesta 1992 alkaen, jolloin hän aloitti kotisairaanhoitajana ja sen jälkeen lastenneuvolan terveydenhoitajana.
 Tällä hetkellä Katriina Ovaska on noin 4 600 asukkaan Luumäellä terveydenhoitajana. Työpaikka on Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin hyvinvointiaseman vastaanotossa, jossa hän toimii lääkärin apuna pitkäaikaissairaiden hoitajana, astmahoitajana, rokotusvastaavana ja tekee muun muassa ajokorttitarkastuksia. Lisäksi hän on mukana pitkäaikaissairaiden itsehoitoryhmissä.
 Viime viikonloppuna Suomen terveydenhoitajaliitto valitsi Katriina Ovaskan vuoden terveydenhoitajaksi. Valintaperusteiden mukaan Ovaskalla on laaja osaaminen, kokemus ja taito moniammatilliseen yhteistyöhön.
 – Hän toimii aina asiakkaiden parhaaksi, on mukava työkaveri ja hyvä ohjaaja terveydenhoitajaopiskelijoille, todetaan valintaperusteluissa.
 Kunnan asukkaat ovat hyvin tuttuja
 Uransa alkuaikana Ovaska pääsi tutustumaan asiakkaisiin heidän kotonaan. Siitä ovat jääneet hyvät muistot.
 – Kotisairaanhoito oli 90-luvulla mukavaa aikaa, sanoo Katriina Ovaska.
 Ovaska kävi asiakkaiden luona autolla. Tutuksi tulivat koko kunta ja sen asukkaat. Hoitajalla oli aikaa istua ja jutella potilaan kanssa. Monesti siellä oli kahvit odottamassa hoitajaa.
 – Tänä päivänä kotisairaanhoidon potilaat ovat niin huonokuntoisia, etteivät he enää edes kykene siihen kahvinkeittoon. Eikä hoitajalla ole aikaa jäädä kahvia juomaan, kertoo Ovaska.
 Kotisairaanhoidon töihin kuului 1990-luvulla muun muassa lääkkeiden jakoa, verinäytteiden ottoa ja erilaisten pitkäaikaissairauksien seurantaa. Ovaskallakin oli tuolloin omat potilaat, joten ihmiset ja heidän terveydentilansa tulivat tutuiksi.
 – Melkein kaikki luumäkeläiset ovat tuttuja. Kampaajallakin on terveydenhoitajan neuvoja kysytty. Nykyään kysytään, että saako häiritä ja saako kysyä työasiaa, naurahtaa Ovaska.
  Katriina Ovaskan mukaan tietokoneet ovat helpottaneet arkea, mutta erilaisia tietokoneohjelmia on aivan liikaa. Ville Toijonen/Yle
 Tietokoneet muuttivat paljon hoitajan työtä
 Terveydenhoitajan ammatti on ehtinyt muuttua paljon vajaassa 30 vuoden aikana. Ovaskan mukaan terveydenhoitajan pitää osata paljon ja monipuolisesti.
 – Kaikki on muuttunut ATK:n myötä. Ennen kirjattiin kaikki käsin tai kirjoituskoneella potilaspapereihin. Nykyään ihan kaikki on sähköisesti.
 Tietokoneiden ansiosta moni asia on myös helpottunut. Esimerkiksi tiedonhankinta on helpompaa ja nopeampaa. Toisaalta erilaisia tietokoneohjelmia on aivan liikaa.
 – Hoitajan pitäisi olla sellainen tietokonenörtti, joka hallitsee hoitotyön ja tietokoneen erilaiset ohjelmat. Uusia ohjeita tulee päivittäin, eikä niihin ehdi paneutua, harmittelee Ovaska.
 Jokainen potilas on erilainen
 1990-luvun ajoista Ovaska kaipaa vapaampaa ajankäyttöä. Ennen hän pystyi itsenäisemmin suunnittelemaan, minkä verran kukin potilas vaatii hoitajan aikaa. Nyt aikataulu tehdään muualla.
 – Ennen pystyi itse päättämään, tarvitseeko potilas 20, 40 vai 60 minuttia aikaa.
 Ovaska toivoo nykypäivään myös vähemmän tiukkoja sääntöjä, jolloin hoitaja voisi käyttää enemmän omaa osaamistaan.
 – Sitä toivoisin, että saisi enemmän ajatella maalaisjärjellä. Ettei kaikki olisi niin säädeltyä, vaan voisi käyttää omaa ammattitaitoa esimerkiksi potilaan hoidon arviointiin.

Vuoden terveydenhoitajan kaino toive: "Että saisi enemmän ajatella maalaisjärjellä"


Summary: Unkarilaispuoluetta ei kuitenkaan eroteta kokonaan puolueryhmittymästä.

Unkarin pääministerin  Viktor Orbánin  Fidesz-puolueen jäsenyys Euroopan kansanpuolueessa EPP:ssä jäädytetään toistaiseksi.
 EPP:n puoluevaltuusto päätti asiasta kokouksessaan Brysselissä keskiviikkona illalla.
 Ratkaisun mukaan Fideszin jäsenyys Euroopan kansanpuolueessa jäädytetään, eikä sillä ole enää äänioikeutta puolueessa. Fidesz ei myöskään saa enää osallistua puolueen toimintaan.
 Päätöksen sanamuoto ei kuitenkaan sulje Fidesziä ulos EPP:n ryhmästä Euroopan parlamentissa, eikä Fidesziä puolueena eroteta EPP:stä.
 EPP:n ratkaisu edellyttää, että Fidesz lopettaa  Jean-Claude Junckerin  vastaisen kampanjoinnin Unkarissa. Se myös kehottaa Fidesziä pidättäytymään vastaavasta kampanjoinnista jatkossa.
 Jäädyttäminen on voimassa toistaiseksi. EPP perustaa ryhmän, joka arvioi Fideszin toimintaa. Erottamiskysymykseen voidaan palata myöhemmin, jos Fideszin linja antaa siihen aihetta.
 13 EPP:n jäsenpuoluetta, mukaan lukien Suomen Kokoomus, vaativat Fideszin sulkemista ulos EPP:stä tai sen jäsenyyden keskeyttämistä.
 Orpo: Jäsenyydelle on nyt selkeät ehdot
 Fideszin jäädyttäminen riittää kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpolle  tässä vaiheessa, vaikka kokoomus oli yhtenä puolueena vaatimassa välitöntä eroa.
 – Tulos tyydyttää meitä. Yksimielisesti Fideszin jäsenyys jäädytetään ja heille asetetaan selkeät ehdot, jotka pitää täyttää. Muuten heidät erotetaan.
 Orpo korostaa Yle Uutisille antamassaan haastettelussa, että ilman kokoomuksen ja Ruotsin sisarpuolueen aloitetta, Fideszin mahdollinen sulkeminen ei olisi ollut EPP:ssä vielä esillä. Hänen mukaansa Fidesz ylitti sopivuuden rajat siinä, kun puolue ryhtyi avoimesti kampanjoimaan Euroopan unionia, sen johtoa ja EPP:n johtoa vastaan.
 Fideszille kerrottiin Orpon mukaan tiukkasanaisesti jo EPP:n kokouksessa kolme kuukatta sitten Helsingissä, mitä sitoutuminen ryhmittymän arvoihin tarkoittaa.
 "Tämä on välivaihe"
 EPP:n europarlamentaarikko  Sirpa Pietikäinen  sanoi Ylelle Brysselissä, että hän olisi toivonut puolueelta selkeämpää ratkaisua. Kompromisseja oli kuitenkin tehtävä.
 – Fideszillä on tilaisuus edelleen korjata toimintatapansa tällä välillä, kuten kampanjat, yliopistorahojen jäädytys ja muut ongelmat, Pietikäinen totesi.
 Jos Fidesz ei muuta toimintaansa, Pietikäinen erottaisi puolueen EPP:stä kokonaan.
 Suuren valiokunnan johtaja ja kansanedustaja  Arto Satonen  (kok.) puolestaan kertoi olevansa tyytyväinen päätökseen.
 – Tämä osoittaa, että EPP on puolue, jossa eurooppalaisia perusarvoja kunnioitetaan eikä niistä tingitä valtapolitiikan takia, Satonen sanoi.
 Satosen mukaan Fideszin pitää osoittaa puolueryhmittymälle linjansa muuttuminen ja EPP:n periaatteiden noudattaminen.
 – Jos niin ei käy, tämä on välivaihe ja he eroavat puolueesta, Satonen arvioi.
 Lisää aiheesta:
 Unkarin Orbán: "Lähdemme EPP:stä heti, jos Fidesz erotetaan edes määräajaksi"

Euroopan kansanpuolue EPP jäädyttää Unkarin pääministerin Fidesz-puolueen jäsenyyden – Orpo: asetimme puolueelle selkeät ehdot jäsenyydelle