Koulutusmahdollisuuksien eriarvoistuminen alkaa jo ennen kouluikää. Tämän vuoksi tasa-arvon toteutumista ei voi edistää ainoastaan koulutuspoliittisin keinoin, vaan myös perhe- ja sosiaalipoliittisilla toimenpiteillä on merkitystä, kertoo tuore tutkimusartikkeli.
 Tutkimuksen tulokset vahvistavat, että koulukielteisyys ja heikko sitoutuminen koulunkäyntiin ovat usein yhteydessä koti- ja kasvuympäristöön. Mitä korkeampia vanhempien koulutustaso ja sosioekonominen asema ovat, sitä myönteisemmin nuori suhtautuu koulunkäyntiin. Artikkeli julkaistiin perjantaina Yhteiskuntapolitiikka-lehdessä.
 Oppilaat jaoteltiin kolmeen eri ryhmään sen mukaan, miten he sitoutuvat koulunkäyntiinsä. Tarkastelluista yhdeksäsluokkalaisista koulumyönteisiä oli 29 prosenttia ja koulukielteisiä 11 prosenttia. Kolmannessa eli keskiryhmässä oli 60 prosenttia oppilaista.
 Koulukielteisiä oli sekä pojissa että tytöissä noin saman verran. Koulumyönteisyys sen sijaan oli yleisempää tyttöjen keskuudessa.
 Nuorista, joilla oli matala sosioekonominen perhetausta, oli koulukielteisiä noin viidesosa. Muissa ryhmissä samainen osuus oli noin kahdeksan prosentin luokkaa.
 Koulukielteisten nuorten vanhemmista yli neljäsosalla oli korkeintaan perusasteen tutkinto ja vajaalla kymmenesosalla korkeakoulututkinto. Sen sijaan koulumyönteisten lasten vanhemmista lähes kolmanneksella oli korkeakoulututkinto.
 Saatu tuki vaihtelee ryhmien kesken
 Artikkelin mukaan eri ryhmien erot näkyvät myös siinä, miten heidän vanhempansa kiinnittävät huomiota jälkikasvunsa koulunkäyntiin.
 Koulumyönteisistä oppilaista 86 prosenttia ja koulukielteisistä 60 prosenttia totesi vanhempiensa osallistuvan koulun järjestämiin vanhempainiltoihin. Koulumyönteisistä oppilaista valtaosa ilmoitti vanhempiensa valvovan sitä, että lapset huolehtivat kotitehtävistään. Koulukielteisistä oppilaista tätä mieltä oli puolet.
 Artikkelissa huomautetaan, etteivät koulukielteisten lasten vanhemmat ole välttämättä välinpitämättömiä lapsensa koulunkäynnin sujumisesta. Vanhemmilta voi myös puuttua tarvittavat voimavarat koulunkäynnin tukemiseen.
 Viidesosa koulukielteisistä esimerkiksi totesi vanhemmillaan olevan usein taloudellisia vaikeuksia. Koulukielteisiltä saattoi myös puuttua kotoa esimerkiksi työpöytä, jonka ääressä läksyjä olisi voinut tehdä.
 Koulumyönteisten lasten vanhempien kohdalla taloudellisia ongelmia oli usein vain yhdeksällä prosentilla.
 Tulevaisuuden suunnitelmissa suuria eroja
 Eroja havaittiin myös nuorten tulevaisuudennäkymissä. Koulumyönteisistä yli kolme neljäsosaa aikoi jatkaa lukioon ja alle viidennes ammatilliseen oppilaitokseen. Koulukielteisistä nuorista vain viidesosa aikoi jatkaa lukiossa ja vajaa kaksi kolmasosaa ammatillisessa oppilaitoksessa.
 Koulumyönteisistä vain neljä prosenttia ei osannut sanoa, mitä tekee peruskoulun jälkeen. Kouluun kielteisesti suhtautuvista sen sijaan lähes joka viides ei osannut sanoa, mihin jatkaa. Artikkelin mukaan näiden nuorten voi ennakoida olevan suurimmassa vaarassa päätyä kokonaan koulutuksen ja työelämän ulkopuolelle.
 Artikkelin mukaan nuorisotakuun käyttöönotto on laskenut jonkin verran koulutuksen ulkopuolelle jäävien nuorten osuutta. Lasku on kuitenkin johtanut siihen, että ammatillisiin oppilaitoksiin hakeutuu myös sellaisia nuoria, joiden motivaatio ja valmiudet ovat keskimääräistä heikommat.
 Samaan aikaan ammatillisissa oppilaitoksissa on paineita lisätä itsenäisen opiskelun osuutta, koska resursseja on supistettu. Tämä on osaltaan johtanut koulutuksen keskeyttäneiden kasvuun.
 Artikkelissa arvioidaankin, ettei koulutusmäärärahojen leikkaaminen edistä eduskunnan kesällä 2017 hyväksymän ammatillisen koulutuksen lainsäädännön uudistuksen tavoitteita. Yksi tavoitteista oli keskeyttäneiden määrän vähentäminen.
 Artikkelin kirjoittivat  Markku Vanttala ,  Piia af Ursin  ja  Tero Järvinen . Se on osa Suomen Akatemian rahoittamaa koulutusjärjestelmiä koskevaa tutkimushanketta.
 Tutkimus on myös osa kansainvälistä International Study of City Youth -pitkittäistutkimusta. Artikkelissa on käytetty pitkittäistutkimuksessa vuonna 2014 kerättyä Suomen kyselyaineistoa. Sähköiseen kyselyyn vastasi 1 058 yhdeksäsluokkalaista kahdestatoista Turun seutukunnan yläkoulusta.
 Lue myös:
 Lukiolaiset pitävät opiskeluaan merkityksellisenä, mutta iso osa kokee lukio-opinnot henkisesti raskaiksi
 Wilma ei ole reilu eikä tasapuolinen järjestelmä, vaikka sitä käytetään lähes joka koulussa – se voi joko nostaa tai viedä oppilaan itsetunnon
 Kieliopintojen vuoksi peruskoululaisille pisimmillään kymmentuntisia koulupäiviä – näin pohjoissaamea opiskellaan Tampereella

Tutkimus: Koulutusmahdollisuuksien eriarvoistuminen alkaa ennen kouluikää


Summary: Pohjois-Korea laukaisi kaksi ohjusta Japaninmereen torstaina.

Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  valvoi maan viimeisintä ohjuskoetta, Pohjois-Korean valtionmedia KCNA kertoo.
 KCNA:n mukaan "super-isolla raketinheittimellä" suoritettu koelaukaisu oli onnistunut ja Kim ilmaisi “suurta tyytyväisyyttä” kokeen jälkeen.
 Valtionmedian mukaan testi todisti Pohjois-Korean ohjusjärjestelmän “sotilaallisen ja teknisen ylemmyyden sekä luotettavuuden”.
 Japanin ja Etelä-Korean viranomaiset kertoivat Pohjois-Korean laukaisseen kaksi ohjusta Japaninmereen torstaina.
 Ohjukset lensivät 380 kilometrin matkan ja saavuttivat lähes sadan kilometrin korkeuden.
 Lokakuun lopussa Pohjois-Korea ampui kaksi lyhyen kantaman ohjusta Japanin ja Pohjois-Korean väliselle merialueelle.
 Aiheesta lisää:
 Japani ja Etelä-Korea: Pohjois-Korea laukaisi kaksi ohjusta Japaninmereen
 Yhdysvallat lykkää sotaharjoitustaan Etelä-Korean kanssa – ”Kyse ei ole myönnytyksestä Pohjois-Korealle”
 USA:n ja Pohjois-Korean neuvottelut Ruotsissa loppuivat lyhyeen
 Pohjois-Korea vahvistaa testanneensa onnistuneesti sukellusveneestä laukaistavaa ballistista ohjusta

KCNA: Kim Jong-un ilmaisi “suurta tyytyväisyyttä” viimeisimpään ohjuskokeeseen


Summary: Miehet ampuivat auton ikkunasta rusakoita, metsäkauriita ja valkohäntäpeuroja sokaistuaan ne ensin valonheittimillä.

Pohjanmaan käräjäoikeus on tuominnut kolme miestä 4–9 kuukauden ehdollisiin vankeusrangaistuksiin Pietarsaaren seudulla tapahtuneesta laajasta salametsästyksestä. Lisäksi he joutuvat maksamaan yhteensä useiden tuhansien eurojen korvaukset.
 Kaksi miestä tuomittiin törkeistä metsästysrikoksista ja luonnonsuojelurikoksesta, toinen heistä oli tekohetkellä alaikäinen. Alaikäisenä tuomittu sai 6 kuukautta ehdollista, toinen 9 kuukautta ehdollista.
 Kolmas miehistä sai metsästysrikoksesta 4 kuukautta ehdollista. Kaksi miehistä tuomittiin myös menettämään teoissa käytetyt pienoiskiväärit.
 Kaikille miehille langetettiin myös useiden vuosien mittaiset metsästyskiellot. Yhden metsästyskielto kestää kolme vuotta, kahden muun viisi vuotta.
 Pelkästään rauhoitettujen kalalokkien ampumisesta kahdelle miehistä lankeaa yli 2 000 euron korvaukset. Rusakosta korvaussumma on 100 euroa, metsäkauriista 300 ja valkohäntäpeurasta 600 euroa.
 Kissojen ampumisen syytteet vanhenivat
 Syyttäjä vaati miehille 6–10 kuukauden ehdollisia vankeusrangaistuksia ja sakkoja. Kaikkiaan syytekohtia oli kahdeksan, mutta osa niistä oli vanhentunut.
 Miehet myönsivät teot pääosin. Törkeästä metsästysrikoksesta syytetyt miehet he kiistivät teon törkeyden. Myös ammuttujen eläinten määrästä ja korvauksista syyttäjä ja puolustus olivat eri mieltä.
 Pietarsaaren seudulta olevat miehet ampuivat autosta pienoiskiväärillä metsäkauriita, rusakkoja ja valkohäntäpeuroja. Osa ampumisista tapahtui lajien rauhoitusaikana.
 Miehet ovat myöntäneet myös ampuneensa turkistarhoilla sadoittain kissoja samalla lailla valoja hyväksi käyttäen, mutta näiltä osin syyteoikeus oli vanhentunut.
 Ainakin osaan ampumisista oli tarhanomistajan lupa.
 Miehet ampuivat satoja kissoja ja auton ikkunasta metsäneläimiä – "Tämä ei ole metsästystä, vaan jotain ihan muuta"
 Pohjanmaan käräjäoikeudessa on syytettynä kolme miestä. Sari Vähäsarja / Yle
 Ampumiset tapahtuivat autosta yleensä öisillä ajeluilla. Kun näkyviin tuli eläin, se sokaistiin valonheittimillä tai muilla kirkkailla valoilla ja ammuttiin.
 – Tämä ei ole metsästystä, vaan jotain ihan muuta, luonnehti aluesyyttäjä Marina Ek-Bäck asian käsittelyssä Pietarsaaressa pari viikkoa sitten.
 Miehet ottivat osan eläimistä mukaan, mutta jättivät osan luontoon tarkistamatta, miten niille kävi. He myönsivät tutkinnassa myös haavoittaneensa eläimiä ja ampuneensa välillä ohi.
 Puolustuksen mukaan kyse ei ollut suunnitellusta metsästyksestä.
 – Suunnitelmallista metsästystä on se, että eläintä jahdataan ja ammutaan. Tämä on ollut nuorten miesten ajattelematonta toimintaa, luvalla sanoen äärimmäisen tyhmiä päähänpistoja, sanoi asianajaja Anne Mäkelä käräjäoikeuden käsittelyssä.
 Salametsästys tapahtui vuosina 2016–2017. Kuukausia jatkuneen salametsästyksen arvioidaan vaikuttaneen seudun eläinkantoihin. Alunperin epäiltyjä oli enemmänkin, mutta syytteet luettiin lopulta kolmelle Pietarsaaren seudulta kotoisin olevalle miehelle.
 Lue myös:
 Poikkeuksellisesta metsästysrikoksesta luetaan tuomiot tänään: lähes tuhat kissaa ja kymmeniä metsäneläimiä kuoli miesten luoteihin
 Turkistiloilla ammutut lähes tuhat kissaa hämmästyttävät: "Kuulostaa silmittömältä räiskimiseltä"
 Kymmeniä eläimiä salametsästettiin auton ikkunasta – metsästysseurat voivat hakea korvauksia
 "Poikkeuksellista ja järjetöntä" – eläinten huviammuskelu auton ikkunasta saa täystyrmäyksen
 Viiden nuoren epäillään ampuneen kymmeniä eläimiä auton ikkunasta Pietarsaaressa

Metsäneläimiä auton ikkunasta ampuneille miehille ehdollista vankeutta ja pitkät metsästyskiellot – kauriista, rusakoista ja kalalokeista myös iso lasku


Summary: Syyttäjän mukaan surma on tehty erityisen raa'alla ja julmalla tavalla, ja että rikosta on pidettävä törkeänä.

Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa on torstaina alkanut käsittely, jossa syyttäjä vaatii naiselle elinkautista vankeusrangaistusta murhasta.
 Surma on tapahtunut tämän vuoden heinäkuussa Turussa pariskunnan yhteisessä asunnossa. Haastehakemuksen mukaan syytettynä oleva nainen on kohdistanut voimakasta ja toistuvaa väkivaltaa miestä kohtaan. Nainen löi ja puukotti miestä useita kertoja eri puolille kehoa.
 Syyttäjän mukaan väkivalta on ollut voimakasta ja sitä on jatkettu uhrin puolustuskyvyttömyydestä huolimatta.
 Haastehakemuksen mukaan syytetty on pyrkinyt surmaamaan miehen. Lisäksi syytetty on myöhemmin yrittänyt estää avun saapumisen paikalle ja siten pitkittänyt uhrin kärsimystä.
 Henkirikos on syyttäjän mukaan tehty erityisen raa'alla ja julmalla tavalla ja rikosta on pidettävä törkeänä.
 Mies menehtyi pahoinpitelyiden aiheuttamiin vakaviin vammoihin kuukautta myöhemmin sairaalassa.
 Syyttäjä vaatii myös rangaistusta törkeästä pahoinpitelystä, joka tapahtui tämän vuoden tammikuussa. Tuolloin nainen viilsi miestä veitsellä. Haava vaati sairaalahoitoa.
 Lounais-Suomen poliisi vangitsi naisen teosta epäiltynä heti heinäkuussa ja hän ollut siitä asti vangittuna.

Syyttäjä vaatii elinkautista vankeusrangaistusta julmasta murhasta – nainen löi ja puukotti miestä useita kertoja


Summary: Stoltenberg: "Euroopan unioni ei voi yksin puolustaa Eurooppaa"

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Kun Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  matkusti tänään Ranskaan, moni odotti hänen vastaavan presidentti  Emmanuel Macronin  kritiikkiin Natosta  aivokuolleena järjestönä.
 Ja odotuksiin vastattiin. Stoltenberg korosti tapaamisessa harvinaisen voimakkain sanakääntein Naton merkitystä Euroopalle.
 – Euroopan unioni ei yksin pysty puolustamaan Eurooppaa, Stoltenberg sanoi ja muistutti vahvan transatlanttisen yhteistyön olevan Euroopan turvallisuuden perusta.
 Stoltenberg myös muistutti Naton olevan sotilaallisesti vahvempi kuin koskaan kylmän sodan päättymisen jälkeen.
 Hän vastasi Macronin väitteisiin siitä, ettei Yhdysvallat ole enää sitoutunut puolustamaan Eurooppaa.
 Stoltengergin mukaan Yhdysvallat on itse asiassa lisännyt joukkojaan Euroopassa, minkä lisäksi Euroopan maiden ja Yhdysvaltain välinen yhteistyö on korkeimmillaan vuosikymmeniin.
 Macron ei kuitenkaan perunut sanojaan ja sanoi olevansa edelleen sitä mieltä, että Nato on aivokuollut. Macronin mukaan kommentin tarkoituksena on herätellä Naton jäsenmaita ennen joulukuun 4. päivän huippukokousta Britanniassa.
 Yhdysvallat vähentää Nato-rahoitustaan
 Stoltenbergille nolo ilmoitus kuultiin hetkeä myöhemmin, kun Nato kertoi Yhdysvaltain vähentävän sotilasliiton rahoitustaan.
 Samalla muut Nato-maat lisäävät maksuosuuttaan.
 Muutoksen jälkeen Yhdysvallat ja Saksa maksavat Naton toimintabudjetista kumpikin hieman yli 16 prosenttia. Yhdysvaltain osuus vähenee merkittävästi, sillä tähän asti se on rahoittanut liki neljäsosan sotilasliiton budjetista.
 Myös muiden Naton eurooppalaisten jäsenmaiden ja Kanadan maksuosuus Naton budjetista nousee.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on toistuvasti arvostellut Naton muita jäsenmaita siitä, että ne ovat rahoituksessa "vapaamatkustajia".
 Macron: Euroopan, Naton ja Venäjän neuvoteltava uusi ohjussopimus Eurooppaan
 Macron kehotti Natoa osallistumaan neuvotteluihin Venäjän kanssa ja vaati Natoa neuvottelemaan määrätietoisesti, vaativasti ja selväjärkisesti.
 Samalla Macron kuitenkin korosti, että Eurooppaan on rakennettava uusi turvallisuusarkkitehtuuri yhteistyössä Venäjän ja Yhdysvaltain kanssa.
 Tällä Macron viittasi uuteen sopimukseen Euroopan alueelle sijoitettavista ohjuksista. Macron kielsi suostuneensa Venäjän pyyntöön lyhyen- ja keskimatkan ohjuksien kiellosta.
 Aiemmin tänään venäläiset uutistoimistot kertoivat Macronin haluavan keskustella asiasta Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  kanssa.

Stoltenberg korosti Macronille Yhdysvaltain sitoutumista Natoon, mutta samalla Yhdysvallat ilmoitti vähentävänsä rahoitustaan tuntuvasti


Summary: Ydinvoimalla on parlamentin mielestä sijansa tulevaisuuden energiapaletissa.

Ilmastohätätila vai -kriisi? Euroopan parlamentti julisti torstaina ilmastohätätilan selvin luvuin.
 Sanasta käytiin ennen äänestystä vakavaa keskustelua, koska hätätilan julistamisella on Saksassa historiallinen painolastinsa. Juuri hätätilaan vedoten Adolf Hitler nosti itsensä aikoinaan valtaan.
 Sana mietitytti myös osaa suomalaismepeistä.  Mauri Pekkarinen  (kesk.) kertoi aiemmin viikolla, että hän ei pidä termistä, koska se tarkoittaisi normaalisti Suomessakin ylimääräisten valtuuksien antamista viranomaisille.
 – Olen ollut sisäministerinä neljä vuotta Suomessa ja tiedän mitä tarkoittaa emergency, minkälaisiin toimiin se antaa viranomaisille valtuudet ja mitä se tarkoittaa kansan herättämisen kannalta, Pekkarinen sanoi tavatessaan toimittajia Strasbourgissa.
 Pekkarisen mielestä herättely on tarpeen, mutta hysteria ei auta, kun tarvitaan konkreettisia päätöksiä.
 Hätätila julistettiin luvuin 429–225
 Euroopan parlamentin selvä enemmistö päätyi lopulta tukemaan päätöslauselmaa, jossa yksittäisen sanan korostamisen lisäksi kiritetään EU-maiden johtajia vähentämään ilmaston lämpenemistä aiheuttavia päästöjä. Puolesta äänesti 429 meppiä ja vastaan 225.
 Suomalaismepeistä puolesta äänestivät  Silvia Modig  (vas.),  Sirpa Pietikäinen  (kok.),  Elsi Katainen  (kesk.),  Nils Torvalds  (r.),  Eero Heinäluoma  (sd.),  Miapetra Kumpula-Natri ,  Heidi Hautala  (vihr.) ja  Ville Niinistö  (vihr.).
 Vastaan olivat Pekkarisen tavoin  Petri Sarvamaa  (kok.),  Teuvo Hakkarainen  (ps.) ja  Laura Huhtasaari  (ps.).  Henna Virkkunen  (kok.) oli äänestyslistan mukaan poissa.
 Mepit patistavat EU-johtajia työskentelemään sen puolesta, että ilmaston lämpeneminen saataisiin pidetyksi alle 1,5 asteessa.
 YK:n raportti paljasta aiemmin tällä viikolla, että  maailman maat ovat pahasti jäljessä ilmastotavoitteista  ja päästöt on saatavat jyrkkään laskuun heti.
 Ajatus ydinvoiman alasajosta ei mennyt läpi
 Euroopan parlamentti äänesti torstaina myös kannanotostaan Espanjan Madridissa järjestettävään COP 25 -ilmastokokoukseen. Yli 20-sivuisessa kannanotossa huomion vei sen jyrkkä suhtautuminen ydinvoimaan.
 Ympäristövaliokunnan muotoilu ei mennyt läpi parlamentin suuressa salissa. Ydinvoimalla on meppien enemmistön mukaan yhä roolinsa tulevaisuuden energiapaletissa ja taistelussa ilmastonmuutosta vastaan.
 Päätösluonnoksessa todettiin alun perin, että ydinvoima ei ole turvallista eikä myöskään ympäristön tai talouden kannalta kestävää. Ehdotuksen mukaan sen käyttö pitäisi vähitellen lopettaa EU:ssa. Parlamentin suuressa salissa läpi meni muutosesitys, jonka mukaan ydinenergialla voi olla yhä merkitystä ilmastotavoitteiden saavuttamisessa.
 – Ydinenergiasta syntyvän jätteen vuoksi tämä energiamuoto edellyttää keskipitkän ja pitkän aikavälin strategiaa, jossa otetaan huomioon teknologinen kehitys, mepit kuitenkin lisäsivät.
 Lue myös:
 Tiukempi ilmastopolitiikka ja naisten aseman vahvistaminen – Yle kysyi suomalaismepeiltä, mitä he odottavat uudelta komissiolta
 Tutkijoiden hätähuuto: Ilmaston lämpeneminen tuomassa ennenkokemattoman ahdingon
 Yhdysvallat vahvisti hylkäävänsä Pariisin ilmastosopimuksen – Madridin kokouksessa odottaa arvostelumyrsky

Euroopan parlamentti julisti ilmastohätätilan – termistä käytiin vääntöä Saksan historiallisen painolastin takia


Summary: Vientialojen työehtoriitojen sovittelu alkaa. Teollisuusliiton mukaan sopu teknologiateollisuudessa on vain palkankorotuksesta kiinni.

Teollisuusalojen palkansaajaliitto Teollisuusliitto neuvottelee lähipäivinä valtakunnakunnansovittelijan luona keskeisistä sopimuksistaan työnantajan kanssa. Rupeama alkaa torstaina kemianteollisuuden sopimuksesta.
 Jos sovintoa ei synny, edessä ovat  mittavat lakot  9. joulukuuta alkaen.
 Tärkeimpänä sopimuksena ja palkkakierroksen kiinnekohtana pidetään yleisesti Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuus ry:n välistä työehtosopimusta. Sitä koskevaa työehtoriitaa sovitellaan huomenna perjantaina.
 Teollisuusliiton puheenjohtajana  Riku Aallon  mukaan tämä sopimusneuvottelu on muita pidemmällä, joten siitä olisi mahdollista päästä sopuun jo tulevana viikonloppuna.
 Erimielisyyttä on enää palkankorotusprosentista. Tämä erimielisyys on kuitenkin suuri.
 Työnantajajärjestö Teknologiateollisuus  on ilmoittanut , että se on valmis luopumaan kiky-tuntien jatkosta teknologiateollisuudessa vain, jos palkankorotukset jäävät pieniksi. Tätä Teollisuusliitto ei hyväksy.
 – Meidän näkemyserot ovat sen verran isot, että helppoa siihen lopputulokseen ei ole päästä, Aalto sanoi Ylelle Teollisuusliiton valtuuston kokouksesa Helsingissä.
 Aalto korostaa, että muissa Teollisuusliiton sopimuspöydissä, kuten kemianteollisuudessa ja mekaanisessa metsäteollisuudessa, palkkojen lisäksi on  paljon muitakin kiistakysymyksiä  ratkaisematta.
 Teollisuusliiton puheenjohtajan tavoite on samansisältöinen sopimus kaikille sen sopimusaloille. Hänen mielestään taloudessa on jo uusia elpymisen merkkejä, mikä tuo tilaa myös palkankorotuksille.
 "Kiky-tunnit pois kaikilta"
 Teollisuusliitto on tehnyt moneen kertaa selväksi, että se ei suostu edes neuvottelemaan kilpailukykysopimukseen sisältyneiden lisätyötuntien jatkamisesta Teknologiateollisuuden kanssa.
 Perusteluna on ollut muun muassa se, että tunneista sovittiin erillisessä lisäpöytäkirjassa, joka on jo irtisanottu.
 Torstaina Aalto tarkensi, että kiky-tunteja ei haluta niillekään Teollisuusliiton sopimusaloille, joissa kiky-tunnit sisällytettiin aikanaan varsinaiseen työehtosopimukseen.
 Näin toimittiin esimerkiksi kemianteollisuuden sopimuksessa, jonka jatkosta väännetään torstaina sovittelijan luona.
 – Työnantajat ovat kovasti peräänkuuluttaneet sitä, että teknologiateollisuuden sopimuksesta syntyy jonkin sortin yleinen linja. Jos teknologiateollisuuden sopimuksessa ei ole kilpailukykysopimuksen mukaisia 24 tunnin talkootöitä, niin todennäköisesti ei niitä muuallakaan pitäisi olla, Aalto sanoo.

Teollisuusliiton Riku Aalto: Kiky-tunnit pois avaussopimuksesta ja kaikista muista


Summary: Yt-neuvottelut ovat päättyneet, ja lähes 200 ihmistä irtisanotaan elintarvikepakkauksia valmistavista tehtaista.

Amcor Flexibles -yhtiö sulkee kaksi joustopakkauksia valmistavaa tehdasta Suomessa. Tehtaat sijaitsevat Euran Kauttualla ja Lieksassa ja ne suljetaan ensi huhti–kesäkuussa.
 Irtisanottaviksi joutuu päättyneiden  yt-neuvottelujen  seurauksena 197 ihmistä. Näistä 127 on Kauttualta ja 70 lieksasta.
 Amcor kertoo lakkauttamisen syyksi tehtaiden kannattamattomuuden.
 – Olemme suunnitelleet kokonaisvaltaisen tukiohjelman, jolla edesautamme henkilöstömme uudelleentyöllistymistä. Tähän sisältyy myös yhteistyö paikallisten viranomaisten kanssa, Amcorin edustaja  Lars Boettzau  sanoo.
 Amcorin Kauttuan ja Lieksan tehtaat valmistavat elintarvikkeiden joustopakkausmateriaaleja. Amcorille jää edelleen tehdas Valkeakoskelle.
 Kauttualla tehdas on aiemmin toiminut muun muassa osana Ahlströmiä. Nykyinen omistaja Amcor on osa australialaista konsernia.
 Pääluottamusmies: Vaikea työllistyä
 Kauttuan tehtaan paperityöntekijöiden pääluottamusmies  Jarkko Lindroos  on pettynyt, vaikka päätös oli odotettu. Hänen mukaansa yt-neuvottelujen lopputulos oli käytännössä selvä jo etukäteen, vaikka Amcor perehtyi työntekijöiden tekemään vaihtoehtoiseen säästöesitykseen.
 Lindroos arvioi, että nyt irtisanottavien työntekijöiden on vaikea työllistyä omalla alallaan Satakunnassa.

Elintarvikepakkauksia valmistava Amcor sulkee tehtaat Eurassa ja Lieksassa – lähes 200 saa potkut


Summary: Postin varhaisjakelijat on unohdettu täysin, sanoo Goltz, jonka työolot romahtivat jo vuonna 2017.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Kello on neljä tiistai-iltapäivällä.  Petteri Goltzin,  56, työpäivä on ohi.
 Tai vasta puolessa välissä, se riippuu näkökulmasta. Seuraavaksi Goltz ajaa kotiinsa Kirkkonummelle, syö ja nukkuu muutaman tunnin. Yhdeltä yöllä hän herää ja lähtee taas töihin.
 Öisin Goltz jakaa lehtiä. Päivisin hän kuljettaa laboratorionäytteitä terveyskeskuksista sairaaloihin.
 Goltz aloitti kuljetushommat elokuussa 2018, eli hieman sen jälkeen kun hänen ja muiden Postin varhaisjakelijoiden työehtoja heikennettiin.
 – Tämä työ oli lottovoitto. Tekemällä tätä kuljetushommaa pääsen vanhoihin ansioihini.
 Onnekkuus on suhteellista. Goltzille "lottovoitto" on sitä, että 56-vuotias lehdenjakaja ylipäänsä saa töitä mistään. Ennen kuin Goltz sai kuljetushommat tuttavansa kautta, hän lähetti noin sata työhakemusta eikä saanut yhtäkään haastattelukutsua.
 Eikä Goltz aja pakettiautoa ahkeruuttaan. Lisätöitä oli pakko saada, koska lehtiä jakamalla ei enää tule toimeen.
 "Ajattelen tätä selviytymisen kannalta. Ei ole muuta mahdollisuutta".  Petteri Goltz
 Goltz pitää itseään esimerkkinä siitä, mihin Postin “työehtoshoppailu” eli työntekijöiden työehtojen heikentäminen on johtanut.
 Uutisten tehoseurannassa viikkoja ollut  Postin työkiista ratkesi keskiviikkon a. Kiista koski 700 pakettilajittelijaa, jotka Posti halusi siirtää tytäryhtiöönsä (Posti Palvelut Oy) ja siten Teollisuusalojen ammattiliiton ja Medialiiton väliseen halvemman työehtosopimuksen piiriin.
 Goltz ja 2 300 muuta Postin varhaisjakelijaa siirrettiin kyseisen työehtosopimuksen alle jo syksyllä 2017. Silloin Goltz arveli, että uudet työehdot pudottaisivat hänen palkkaansa 60 prosentilla, eli noin 2 300 eurosta alle tonniin kuukaudessa.
 Kuinka tarkka arvio oli?
 – Palkka varhaisjakelusta on pudonnut noin 50 prosenttia.
 Yötyöstä saatu korvaus putosi useista euroista 80 senttiin per tunti. Varhaisjakelijat menettivät myös tukun muita etuuksia, kuten vuosien varrella myönnetyt palkanlisät. Ne kirpaisivat etenkin Goltzia, joka on jakanut sanomalehtiä 35 vuotta.
 Vuonna 2017 Goltz arveli elämänsä pakan menevän kokonaan uusiksi. Näin on käynyt. Vuorokaudessa on nyt 12–14 tuntia töitä ja se ottaa veronsa. Päivätöidensä vuoksi Goltz ei voi olla kotona vastaanottamassa autistista tytärtään, jonka omaishoitaja Goltz on. Sosiaalinen elämä on jäänyt minimiin.
 – Jaksan painaa niin kauan kun vauhti pysyy yllä. Kun menen kotiin, syön ruuan ja simahdan sitten täysin. Harrastuksia ei ole mitään. Työpäivän jälkeen ei ehdi eikä jaksa.
 Muut varhaisjakajat ovat samassa tilanteessa, Goltz sanoo. Ja samassa mielentilassa.
 – Tämä ei ole ihmisarvoista elämää.
 Goltz ja perheen lemmikkivuohi Iisakki vuonna 2017. Iisakin kanssa tehdyt kävelylenkit ovat jääneet Goltzin päivätyön ja ajanpuutteen vuoksi. Jouni Immonen / Yle
 Osa Postin varhaisjakelijoista on ratkonut ongelman kuten Goltz eli ottamalla lisätöitä varhaisjakelun päälle.
 Osa varhaisjakelijoista on tehnyt toisenlaisen ratkaisun: he tekevät muutaman tunnin varhaisjakeluvuoronsa ja hakevat sen päälle soviteltua päivärahaa.
 Kuvio huvittaa Goltzia.
 – Ensin Posti tilittää valtiolle voittoa, ja sitten valtio tukee Postin työehtoshoppailua maksamalla työntekijöille tulonsiirtoa.
 Goltz ei halua jättäytyä tukien varaan. Palkkatulot kerryttävät eläkettä soviteltua päivärahaa enemmän, hän tuumaa. Goltz myös epäilee, ettei häntä välttämättä hyväksyttäisi osa-aikaiseksi työntekijäksi, sillä hän tekee oman jakelupiirinsä päälle niin paljon ylimääräistä kuin voi.
 Tukien hakeminen ottaisi myös luonnon päälle, Goltz sanoo.
 "Minulla on se lapsellinen uskomus, että kun tekee työnsä hyvin, niin se palkitaan".  Petteri Goltz
 Postin pakettilajittelijoita uhannut siirto halvemman työehtosopimuksen piiriin on peruttu. Se ei ymmärrettävästi lämmitä Goltzia tai muita varhaisjakelijoita.
 – Meillä on aika katkeraa väkeä talossa. Vuosikymmeniä lehtiä jakaneita, joilla ei ole mitään paikkaa mihin mennä.
 Goltz myöntää olevansa katkera itsekin. Syitä riittää. Ylen MOT:n mukaan  Posti on hukannut erilaisten liiketoimintaseikkailujen vuoksi jopa satoja miljoonia euroja .
 – Onhan se täysin väärin, että meidän palkkoja lasketaan sen takia, että saadaan paikattua toisaalla tehtyjä tappioita.
 Ja ennen kaikkea: miksi yhteiskunta seisahtui 700 pakettilajittelijan vuoksi, kun 2 300:n varhaisjakelijan työolojen kurjistaminen humahti läpi ilman tukilakkoja tai edes suurempaa mediahuomiota?
 – Meistä ei ole julkisuudessa puhuttu tämän asian tiimoilta juuri yhtään. Kun meillä kaksi vuotta sitten oli lakko, Sanoman lehdissä ei ollut siitä yhtäkään juttua.Sanottiin vain, että jakelu on poikki.
 Goltzin päässä pyörii kysymys: Miksi postilaisten liitto PAU asettui poikkiteloin työnantajan kanssa nyt, mutta hyväksyi surkeat työehdot jäsenilleen vuonna 2017?
 Yksi vastauksista on se, että valtaosa maan lehtien varhaisjakelijoista oli Teollisuusliiton ja Medialiiton huonomman työehtosopimuksen piirissä jo ennen syksyä 2017. Silloin PAUssa epäiltiin, että jos Postin varhaisjakelijoiden huonompia työehtoja ei olisi hyväksytty, työt olisivat siirtyneet jakelun halvemmalla tuottaville Postin kilpailijoille.
 – Sanoma on pitkään uhkaillut Postia siitä, että he irtisanovat jakelusopimuksen Postin kanssa, perustavat oman jakeluyhtiön ja ottavat halvemman työehtosopimuksen sinne käyttöön, väittää PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen.
 Sanoma kiistää väitteen.
 – Ei pidä paikkansa. Meillä on Postin kanssa 2000-luvun alkupuolelta jatkunut hyvään yhteistyöhön ja luottamukseen perustuva sopimussuhde pääkaupunkiseudun varhaisjakelusta, sanoo Sanoman viestintäjohtaja  Hanna Johde .
 Maahanmuuttajien vika?
 Niemisen mukaan varhaisjakelijoiden vähäiseksi jääneessä työtaistelussa vaikutti myös se, että varhaisjakelijat ovat muita Postin ammattiryhmiä huonommin järjestäytyneitä.
 – Silloin vuonna 2017 ei löydetty riittävän yhtenäistä rintamaa työtaistelutoimiin, Nieminen sanoo.
 Goltz muistaa asian toisin.
 – Olimme valmiita pitkään lakkoon. Mutta liitossa pohdittiin, onko varaa maksaa muutaman päivän edestä lakkoavustuksia.
 Sen Goltz myöntää, että varhaisjakelijat ovat huonosti järjestäytyneitä. Työ on yksinäistä. Lehdenjakajat eivät tapaa toisiaan kuin hetkisen lehtiä hakiessaan. Järjestäytymistä vaikeuttaa myös se, että suuri osa varhaisjakelijoista on maahanmuuttajia, jotka eivät puhu suomea tai kuulu liittoon.
 Goltz ei kuitenkaan syyllistä maahanmuuttajia kurjistuneista työoloista. Epätoivoisessa tilanteessa kuka tahansa ottaa työn vastaan ehdoista huolimatta, hän sanoo.
 Ja moni maahanmuuttaja on Goltziakin huonommassa asemassa.
 – Yksi kaveri meni toiseen yhtiöön jakamaan mainoksia päivällä. Hän sanoi, että sielläkin on palkat laskeneet, ja ettei kahdestakaan työstä saa niitä tuloja, mitä oleskelulupaan tarvitaan.
 "Kolonialismi on ottanut uudet kasvot".  Petteri Goltz.
 Suunta huolestuttaa Goltzia. Työolojen kurjistuminen aiheuttaa sen, että kaikki pyrkivät töistä pois.  Postin mukaan varhaisjakelijoista vaihtuu vuoden sisällä yli puolet.
 Jäljelle jäävät ne, jotka eivät muuta työtä saa. Heillä ei ole halua, kykyä tai voimia työehtojen puolustamiseen ja parantamiseen, Goltz sanoo.
 Goltz kertoo esimerkin: Postin varhaisjakelijat eivät tällä hetkellä voi parantaa työehtojaan paikallisen sopimisen kautta. Tämä johtuu siitä, että varhaisjakelijoilla ei ole luottamusmiestä, joka työehtoneuvotteluihin tarvitaan. Tämä taas johtuu siitä, että luottamusmiehen toimiin annettu aika on niin vähäinen, että kukaan ei halua ottaa tehtävää vastaan.
 – Luottamusmies saisi kuukaudessa vapautuksen kolmesta varhaisjakeluvuorosta, jonka aikana pitäisi hoitaa tuhannen liiton jäsenen asioita.
 Goltz on katkeroitunut työehtojensa kurjistumisen vuoksi. "Olen pitänyt tätä maata oikeudenmukaisena. Olen aina kuvitellut, ettei tällainen ole mahdollista. Mutta kyllä se voi olla".

 Petteri Sopanen / Yle
 Päättyneessä postikiistassa piilee kuitenkin myös mahdollisuus.
 Varhaisjakelijoilla on mahdollisuus neuvotella itselleen nykyistä parempi työehtosopimus tammikuussa. PAUn Niemisen mielestä se olisi hyvä hetki neuvotella paremmat työehdot, kun postilaisten tilanne on jo saanut paljon julkisuutta.
 – Tulemme kaikin keinoin tukemaan Teollisuusliittoa ja olemme valmiita tekemään kaikkemme, että varhaisjakajien osalta tilanne korjaantuu, Nieminen vakuuttaa.
 Sitä odotellessa Goltz jakaa lehtiä ja ajaa pakettiautoa. Ja odottaa parempaa huomista.
 – Minulla on edelleen sellainen lapsellinen usko, että tällainen vääryys korjataan.
 Lue myös:
 Postilakon päättyminen oli monelle helpotus: Juvan jakajat kiittivät neuvottelijoita ja painuivat jakamaan paketteja
 Postin työriita ratkesi, voiko nyt huokaista helpotuksesta? 5 kysymystä ja vastausta siitä, mitä tästä kaikesta seuraa
 Postin kiitos sanomalehdenjakajalle 33 vuoden työstä: palkasta pois 60 prosenttia
 Postilakon käänteet: Näistä hetkistä vääntö 700 pakettilajittelijan työehdoista muistetaan

Postin sopu on laiha lohtu Petteri Goltzille, joka tekee kahta työtä, koska lehtiä jakamalla ei tule toimeen: “Ei ihmisarvoista elämää”


Summary: SDP:n eduskuntaryhmä pitää tänään illasta muistotilaisuuden edesmenneelle Maarit Feldt-Rannalle.

Tunnelma SDP:n eduskuntaryhmän huoneen edessä oli tänään apea, kun tieto pitkäaikaisen kansaedustajan ja puoluetoverin  Maarit Feldt-Rannan  kuolemasta saavutti edustajat.
 Normaalisti sanavalmis eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  (sd.) joutui kerran poistumaan toimittajajoukon edestä, jotta hän saisi sanottua sanottavansa.
 – Maarit oli monella tapaa poikkeuksellinen ihminen. Vaikka tähän hetkeen on ehtinyt valmistautua, kun se hetki koittaa, suru ja kaipaus on pohjaton, Lindtman sanoi.
 Eduskuntaryhmän huoneen edessä eniten käytetyt sanat kuvaamaan Feldt-Rantaa olivat ilo, lämminsydämisyys ja älykkyys.
 – Maaritin motto oli, että jonakin päivänä kuolen, mutta kaikkina muina päivinä elän. Hän todella eli näiden sanojen mukaan, Lindtman sanoi.
 Lindtman sanoo, että demarit menettävät Feldt-Rannassa paljon.
 – Maarit oli hyvin aatteellinen ihminen. Hän piti aina mielessä lapsuuden ja nuoruuden taustansa, joka ei ollut niin kummoinen. Valtakunnan huipulla hän aina muistutti, minkä takia tämä liike on olemassa.
 Feldt-Ranta on kertonut niukasta lapsuudesta, jossa kuitenkin vallitsi kannustava ilmapiiri. Isän sokeus kasvatti häntä ottamaan vastuuta.
 Rinne: Tällaiseen uutiseen ei koskaan voi varautua
 SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  otti uutisen Feldt-Rannan kuolemasta vastaan surullisena.
 – Kerkesin keväällä jutella Maaritin kanssa pitkään ja syvällisesti. Silloin minulle selvisi, miten vakava tilanne hänen osaltaan on.
 – Olin henkisesti voinut varautua tähän, mutta ei sitä koskaan pysty varautumaan tavalla, että tämä ei koskettaisi kovasti, Rinne sanoi.
 Pääministeri Antti Rinne muistaa Feldt-Rannan lämpimänä ja älykkäänä kollegana. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Rinne muistaa Feldt-Rannan lahjakkaana, älykkäänä ja hyvin ”muiden tunteita tulkitsevana” kollegana, joka työskenteli koko elämänsä muiden ihmisten puolesta.
 SDP:n eduskuntaryhmä peruutti torstai-illaksi suunnitellut pikkujoulut. Sen sijaan ryhmä pitää Feldt-Rannan kunniaksi muistotilaisuuden.
 Lue lisää:
 Ex-kansanedustaja Maarit Feldt-Ranta on kuollut

SDP:n Antti Lindtman Feldt-Rannasta: ”Maarit oli keskeinen osa SDP:n peruskalliota”


Summary: Kantelut koskevat Paateron toimintaa Postin työriitaan ja omistajaohjaukseen liittyen. Oikeuskanslerinvirasto päättää pian, ryhtyykö se toimiin asiassa.

Oikeuskanslerinvirasto on saanut neljä kantelua omistajaohjausministeri  Sirpa Paaterosta  (sd.).
 Kantelijat pyytävät oikeuskanslerinvirastoa esimerkiksi selvittämään, ylittikö ministeri toimivaltuutensa  Postin lakkoon liittyvässä toiminnassa .
 – Lisäksi pyydetään selvitystä joistakin ministerin julkisuudessa olleista lausunnoista ja siitä, onko ministeri puuttunut epäasiallisesti työtaisteluun, kertoo vanhempi oikeuskanslerinsihteeri  Minna Ruuskanen .
 Ministeri Paateron kantelut ovat parhaillaan Ruuskasen työpöydällä. Ruuskanen on alustavasti katsonut kantelut.
 – Huomenna tai ensi viikon alussa on tarkoitus tehdä arvio siitä, ryhdytäänkö toimiin kanteluiden perusteella eli pyydämmekö näistä kanteluista selvitystä ministeri Paaterolta, Ruuskanen sanoo.
 Ministeri Paatero on ollut Postin lakon vuoksi runsaasti julkisuudessa viime päivinä ja viikkoina.  Ministerin lausuntoja ja niiden ristiriitaisuuksia on ihmetelty tiedotusvälineissä.
 Kantelut ministeristä ovat tulleet oikeuskanslerinvirastoon viime- ja toissaviikolla.
 Postin lakolla saattaa olla vaikutusta myös siihen, onko virastoon tulossa lisää kanteluita.
 – Voi hyvin olla, että osa kanteluista on ehkä juuttunut postiin, Ruuskanen pohtii.
 Oikeuskanslerille voi kuka tahansa jättää kantelun.
 Kantelun syynä voi olla epäily, että virkamies tai esimerkiksi ministeri olisi menetellyt virheellisesti tai jättänyt velvollisuutensa täyttämättä.
 Pääministeri  Antti Rinteestä  (sd.) ei ole tullut kanteluita Postin lakkoon liittyen.
 Ratkaisu Postin kiistassa syntyi eilen keskiviikkona, jonka seurauksena Postin lakko ja tukilakot päättyivät.
 Lue myös:
 Analyysi: Postin riita ratkesi, mutta edessä on jälkipyykki – Rinteen ja Paateron tarinat kohun eri vaiheista eivät kaikilta osin täsmää
 Postilakko päättyy, oppositio vaatii demariministereitä tilille Posti-jupakasta: "Vaikuttaa vähintäänkin sekavalta"
 Postilakon käänteet: Näistä hetkistä vääntö 700 pakettilajittelijan työehdoista muistetaan

Sirpa Paaterosta neljä kantelua oikeuskanslerille: ylittikö ministeri toimivaltuutensa Postin kiistassa? "Osa ehkä juuttunut postiin"


Summary: Hallituksen tukipuolueena toimiva Vasemmistopuolue puuhaa epäluottamuslausetta työministerille.

Ruotsin sosiaalidemokraattien ja vihreiden vähemmistöhallitus sekä kolme tukipuoluetta sopivat tammikuussa hallitusohjelmassa, että työnvälitystä avataan yksityisille toimijoille.
 Samaan aikaan työministeriön alainen valtiollinen  työnvälitys ilmoitti vähentävänsä  toimipisteitään ja irtisanovansa tuhansia työntekijöitään. Kaikkiaan 132 toimipistettä lakkautettaisiin. Julkisen työnvälityksen rooliksi tulisi enemmänkin valvoa ja kehittää toimintaa.
 Yksi tukipuolueista, Vasemmistopuolue, on erityisesti yksityistämistä vastaa. Kolme muutakin puoluetta kritisoi uudistusta liian hätäiseksi ja huonosti valmistelluksi. Kristillisdemokraatit, Maltilliset ja Ruotsidemokraatit ovat  Dagens Nyheter -sanomalehden mukaan  avoimia Vasemmistopuolueen ajatukselle epäluottamuslauseen esittämisestä työministeri  Eva Nordmarkille  (sd.).
 Vasemmistopuolueen kansanedustajat eivät yksin riitä epäluottamuslauseen esittämiseen, koska siihen tarvittaisiin 35 edustajaa ja Vasemmistopuolueella on vain 28 paikkaa valtiopäivillä. Vasemmistopuolueen sisällä on lisäksi esitetty Dagens Nyheterin mukaan kritiikkiä siitä, että epäluottamuslauseella uhataan vasta 2,5 kuukautta virassa ollutta Nordmarkia, joka ei ole edes ollut laatimassa hallitusohjelmaa.
 Ruotsin  yleisradioyhtiön SVT:n politiikantoimittajan   Elisabeth Marmorsteinin  mukaan Maltillisille on tiukan oppositiopolitiikan ajaminen sinänsä mieluista, mutta puolue on itse ajanut juuri työnvälityksen avaamista yksityisille toimijoille.
 Marmorsteinin mukaan epäluottamuslause on tässä vaiheessa epätodennäköinen. Jos se silti toteutuu, pääministeri  Stefan Löfven  saattaa tehdä asiasta hallituskysymyksen ja jopa vaatia ennenaikaisia vaaleja.
 "Työvälitystoimistojen kylttejä eri alueille"
 Nordmark puolusti torstaina työnvälityksen uudistamista tiedotustilaisuudessa. Hänen mukaansa työvoimaviranomaisille on annettu tehtäväksi vahvistaa paikallista läsnäoloa.
 – Tulemme näkemään työnvälityksen kylttejä useilla seuduilla ympäri maata. Se on priorisointikysymys, sanoi  Nordmark SVT:n mukaan.
 Uudistus pyritään silti toteuttamaan vuoden 2021 aikana, mutta kontrolloidusti: jos yksityiset toimijat eivät ole valmiina silloin, otetaan aikalisä.
 Ainakaan Vasemmistopuolueelle Nordmarkin ulostulo ei näillä näkymin riitä.  Expressen-lehden haastatteleman  kansanedustajan  Ali Esbatin  mukaan epäluottamusuhka on edelleen voimassa.

Työnvälityksen yksityistäminen rapauttaa Ruotsin hallituksen tukea, työministeri Eva Nordmark lupaa työvoimapalveluiden olevan saatavilla koko maassa


Summary: Pelihaittoja koskevan kohun keskelle joutuneen Veikkauksen tukemien toimijoiden rahoitusta leikataan jo ensi vuonna 5,5 miljoonaa euroa.

Veikkauksen tukemien toimijoiden rahoitusta leikataan jo ensi vuonna yhteensä 5,5 miljoonaa euroa. Huippu-urheilu ja lajiliitot väistävät leikkurin, sillä liikuntasektorilla leikkaukset osuvat liikuntapaikkarakentamiseen.
 Kulttuuripuolella säästöt toteutetaan jäädyttämällä uusia hankkeita. Syynä ensi vuoden leikkauksiin on käyttämättömien veikkausvoittovarojen ehtyminen ja uhka ongelmapelaamista koskevan kohun heikentämistä pelituotoista.
 Veikkaus joutui parisen kuukautta sitten valtavan  pelihaittoja koskevan kohun keskelle . Keskustelu ongelmapelaamisesta ryöpsähti yhtiön oman epäonnistuneen mainoksen vuoksi. Mainoksen katsottiin yllyttävän pelaamaan.
 Pitkällä aikavälillä pelituotot voivat vähentyä rutkastikin
 Kohun jälkeen omistajaohjauksesta vastaava ministeri  Sirpa Paatero  (sd.) ilmoitti pelihaittojen kitkemiseen tähtäävästä Veikkauksen suuresta vastuullisuuspaketista.
 Kohun synnyttyä omistajaohjauksesta vastaava ministeri Sirpa Paatero (sd.) ilmoitti pelihaittojen kitkemiseen tähtäävästä ja pelituottoja heikentävästä vastuullisuuspaketista. Toni Määttä / Yle
 Kaikkien Veikkauksen ilmoittamien toimenpiteiden arvioidaan vähentävän sen tulovirtaa tämän hallituskauden aikana vuositasolla 150–200 miljoonaa euroa.
 Ongelmapelaamisen hillitsemiseen pyrkiviä ja pelituottoja vähentäviä toimia otetaan käyttöön asteittain.
 Pelaajan pakollinen tunnistautuminen koneella on tarkoitus ottaa käyttöön noin vuoden kulutta. Tämän lisäksi peliautomaattien määrää tullaan karsimaan 3000 pelikoneella. Vastuullisuusohjelman vaikutukset näkyvät siis täysimääräisesti pelituotoissa muutaman vuoden kuluttua.
 "Ne selviävät ilman leikkauksia"
 Liikunnasta, nuorisosta ja kulttuurista vastaavan tiede- ja kulttuuriministerin  Hanna Kososen  (kesk.) mukaan veikkausvoittovarojen hupeneminen ei kuitenkaan välittömästi uhkaa esimerkiksi suomalaisen huippu-urheilun saamaa rahoitusta.
 Kososen mukaan huippu-urheilusta vastaavan Suomen Olympiakomitean tukipotti säilyy nykyisellä tasolla ensi vuonna.
 Tiede- ja kulttuuriministeri Hanna Kososen (kesk.) mukaan opetus- ja kulttuuriministeriön leikkaukset kohdennetaan liikunnan osalta liikuntapaikkarakentamiseen. Yle/Vilhelmina Öhman
 – Lajiliitot ja Olympiakomitea selviävät ilman leikkauksia eli tämän vuoden tasolla mennään myös ensi vuosi, Kosonen sanoo.
 Hänen mukaansa myös urheiluseuroille maksettavat liikunnan seuratuet pysyvät ennallaan ensi vuonna.
 Olympiakomitea huokaisi helpotuksesta
 Suomen Olympiakomitean toimitusjohtaja  Mikko Salonen  on helpottunut, koska uhkaavaa noin viiden prosentin leikkausta Olympiakomitean ja lajiliittojen tukiin ei olekaan ensi vuonna tulossa.
 Salonen sanoo, että liikunnan kansalaisjärjestöissä luodaan pohja liikunnalliselle elämäntavalle.
 – Siellä ne lapset kasvavat myös urheilijan polulle eli luomaan perustaa huippu-urheilun tulevalle menestykselle.
 Veikkausvoittovaroista rahoitettaville opetus- ja kulttuuriministeriön momenteille tehtävä reilun viiden miljoonan euron leikkaus kohdennetaan liikunnan osalta liikuntapaikkarakentamiseen.
 Uusia kulttuurihankkeita pannaan jäihin
 Kulttuuripuolella avustus- ja hankepotti on jo ensi vuonna hieman tätä vuotta pienempi. Kososen mukaan leikkaukset on pyritty tekemään niin, että ne kohdistuvat pääsääntöisesti vielä alkamattomaan toimintaan eli kaavailtuihin uusiin hankkeisiin.
 Kosonen sanoo, että opetus ja kulttuuriministeriön ensi vuodelle heikentyneiden veikkausvoittovarojen vuoksi tekemät 5,5 miljoonan euron sopeutukset on toteutettu niin sanotun jakosuhdelain mukaisesti liikunnan, nuorison, kulttuurin ja tieteen kesken.
 Jakosuhdelain mukainen sopeutus tarkoittaa sitä, että suuremman tukipotin saaneelta myös leikataan enemmän.
 Kulttuurin tukea karsitaan noin kaksi miljoonaa, liikunnan ja tieteen tuista leikataan kummastakin noin 1,5 miljoonaa ja nuorisotyöstä puolisen miljoonaa euroa.
 Taiteen edistämiskeskus huolissaan
 Taiteen edistämiskeskuksen johtajan  Paula Tuovisen  mukaan kulttuurille käy huonosti, jos pelitoiminnan tuotot putoavat merkittävästi.
 – Se olisi katastrofi taiteen ja kulttuurin alalle.
 Tuovisen mukaan nyt pitäisi päinvastoin tehdä iso tulevaisuusinvestointi nimenomaan luovalle sektorille.
 – Jos rahoitus rahapelitoiminnan tuotoilla vähenee, niin sitä pitäisi pystyä kompensoimaan jollakin tavoin.
 Tuovisen mukaan tulevaisuudessa tilanne voi olla erittäin hankala ja saneeraustilanteessa vaikeuksissa olisivat kaikki taiteenalat.
 Pitkän aikavälin suunnitelma laaditaan ensi keväänä
 Kososen mukaan hallituksen ensi vuoden budjetti ja sen veikkausvoittovaroista rahoitettavan toiminnan ensi vuotta koskevat sopeutukset on siis jo hallituksessa päätetty, mutta suurempi mylläys nähdään keväällä, kun hallitus linjaa veikkausvoittovaroja koskevan pidemmän tähtäimen suunnitelmansa.
 Siitä, kuinka Veikkauksen toimenpiteet eri alojen rahoitukseen pidemmällä aikavälillä vaikuttavat, ei siis vielä ole tietoa. Pelituottojen kuitenkin odotetaan laskevan merkittävästi.
 Avustuksia saavat tahot korostavat, etteivät halua vastakkainasettelua peliongelmaisten kanssa, vaan kertovat oman toimintansa merkityksestä yhteiskunnalle ja toiminnan rahoituksen tarpeesta.
 Taiteen edistämiskeskus: Osa toiminnasta voisi loppua kokonaan
 Sekä Olympiakomitean toimitusjohtaja Mikko Salonen että Taiteen edistämiskeskuksen johtaja Paula Tuovinen sanovat, että pitkän aikavälin suunnitelma on hyvin ratkaiseva avustuksia saavien tahojen kannalta.
 –Vaikka ensi vuotta uhannut leikkaus ollaan kumoamassa, niin olisi ensiarvoisen tärkeää turvata liikunnan ja urheilun rahoitus myös pidemmällä aikajänteellä, Salonen sanoo.
 Taiteen edistämiskeskuksen johtajan Paula Tuovisen mukaan kaikki taidealat kärsisivät, ja osa toiminnoista saattaisi loppua kokonaan ilman nykyisiä tukia.
 –Jaamme esimerkiksi alueellisia apurahoja yksittäisille taiteilijoille, ja nämä rahat tulevat rahapelituotoista, Tuovinen sanoo.
 Veikkaus rahoittanut myös valtion lakisääteisiä tehtäviä
 Monille aloille mahdolliset muutokset voivat iskeä tulevina vuosina kovaakin, koska esimerkiksi kulttuurin ja taiteen perusrahoituksesta noin puolet tulee Veikkauksen voittovarojen kautta.
 – Katsotaan hallituksessa, mitä tälle haasteelle tehdään. Tämä on valtava haaste, Kosonen sanoo.
 Veikauksen tuilla on pyöritetty huippu-urheilun ja liikunta- ja kulttuurijärjestöjen toiminnan lisäksi myös valtion lakisääteisiä tehtäviä esimerkiksi kunnille maksettavien valtionosuuksien kautta.
 Valtionosuuksilla on rahoitettu muun muassa kunnallista ja alueellista nuorisotyötä.
 – Tätä kokonaisuutta ollaan nyt tarkastelemassa uudelleen, Kosonen sanoo.
 Aiheesta aiemmin:
 Loppuuko seksuaalirikollisten auttaminen? Veikkauksen peliautomaattien karsiminen iskee voimalla järjestöjen toimintaan
 Veikkaus vähentää 3 500 peliautomaattia ensi vuonna, viiden vuoden aikana häviää 8 000 – Yle seurasi
 Veikkauksen tuottojen mahdollinen siirto valtion budjettiin  epäilyttää: Leikkaa järjestöjen tuloja, vaikeuttaa pelihaittojen vähentämistä
 Peliautomaattien karsinta voi johtaa jopa pienten kauppojen sulkemiseen, sanoo kaupan alan etujärjestö
 Rahapelien uudistus vähentää haittoja oikeasti, sanovat asiantuntijat – se jättää kuitenkin auki neljä isoa kysymystä
 Veikkaus laittaa osan mainonnastaan tauolle –  Toimitusjohtaja: "Olemme tehneet virheitä"

Veikkauksen tukimiljoonat hiipuvat: Huippu-urheilulta ei leikata, mutta uusia kulttuurihankkeita pannaan jäihin – Ministeri: "Ensi vuosi näin"


Summary: Turun kouluissa kolmen päivän lakko vaikuttaa ruokailuun ja siivoukseen.  Päiväkotien henkilökunnasta on pois kolmasosa.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

– Minulla oli vuohenjuustosalaattia, ja koulusta sain pillimehun, kertoo viidesluokkalainen  Sofia Maude  Kähärin koulusta.
 – Aika monella oli nuudeleita. Tai leipää ja salaattia, kertoo Sofian luokatoveri  Inkeri Ihatsu .
 Monen turkulaisoppilaan mielestä Julkisten ja hyvinvointialojen liiton JHL:n ja Julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliiton Jytyn  lakko  voisi kestää pitempäänkin. Tai ainakin viikon, mutta ei ikuisesti.
 – On se ihan kiva tulla kouluun silloin, kun täällä on ruoka valmiina eikä tarvitse itse ostaa tai tehdä mitään, täsmentää Sofia Maude.
 Pursuilevat roskikset ja WC-paperipula
 Lakko heijastuu kouluissa eritoten siivoukseen. Roskakorit ovat hetkittäin täynnä salaattirasioita, mehupurkkeja ja banaaninkuoria.
 Kähärin koulun koulunjohtaja  Kirsti Savikko  on kantanut huolta, loppuvatko käymälöistä WC- ja käsipaperit.
 – Siivous on ongelmallista, mutta meistä on pidetty aika hyvin huolta. Lähdin eilen koulusta neljän jälkeen, ja joku Arkean työntekijä tuli siivoamaan WC-tiloja.
 Toki oppilaat ovat jo aiemminkin tottuneet viemään itse esimerkiksi askartelujätteitä ulos roskalaatikoihin. Kähärin koulu on Turun pienimpiä, oppilaita on 165.
 – Tunti sitten, kun kävelin käytävää, yksi oppilas oli sihvelin ja harjan kanssa eteisessä. Kukaan ei ollut pyytänyt häntä siivoamaan, hän teki sen ihan oma-aloitteisesti, Kirsti Savikko kertoo.
 Jos omista eväistään innostuneet oppilaat sanovat, että lakko voisi kestää hiukan pitempäänkin, niin koulunjohtajan mielipide on toinen.
 – Ei kiitos, tämä on aika hankalaa. Ymmärrän hyvin lakkoilijoita, mutta arki ei ilman heitä oikein suju.
 Omat eväät ovat oleellinen osa arkea Turun kouluissa JHL:n kolmipäiväisen lakon aikana. Johanna Manu / Yle
 Jonotusperiaate toimii päiväkodeissa
 Jos Turun kouluissa lakko näkyy siivouksessa ja ruokailussa, päiväkodeissa tilanne on se, että henkilöstöstä on pois yli kolmasosa. Vanhempien on siis pitänyt etsiä lapselleen joku muu paikka, sillä myös hoitopaikoista on kolmasosa pois. Kokonaisuutena lakko koskee noin 1 800 hoitopaikkaa.
 Turun sivistystoimialan johtaja  Timo Jalosen  mukaan vanhemmat ovat ymmärtäneet, että kaikkia lapsia ei voi ottaa päiväkotiin, koska hoidon taso ja turvallisuus vaarantuvat.
 – Tietysti vanhemmat ovat pahoillaan tilanteesta, osa jopa hyvin vihaisia.
 Miten päiväkodeissa on toteutunut se, että hoitoon pääsevät ne, jotka ensimmäisenä ehtivät paikalle?
 – Kyllä siellä jonotusperiaatteella mennään. Emme pysty mitenkään priorisoimaan, kenen lapsella on suurempi päivähoidon tarve kuin jollain toisella, sanoo Jalonen.
 Lapsiperheen arki uusiksi
 Maria Vikström  hääräsi toisen lakkopäivän aamuna keittiössään Turun Satavassa, kun lapset katselivat olohuoneessa piirrettyjä.
 Perheen lapsista kaksi jäi lakon takia kotiin eikä lähtenyt Haarlan päiväkotiin ja esikouluun. Kolmas lapsi on kymmenvuotias, ja hänelle Vikström oli tehnyt koulueväät.
 – Nelosluokkalainen poika sai mielieväät kouluun, jotta pärjää päivän siellä. Lihapasteijaa, trippiä, välipalapatukkaa sekä porkkana- ja kurkkutikkuja.
 Maria Vikströmin perheen arki meni uusiksi JHL:n lakon myötä, kun 5-vuotias päiväkotilainen ja 6-vuotias esikoululainen jäivät kotiin. Lapsilla oli aikaa katsella piirrettyjä olohuoneessa. Kalle Mäkelä / Yle
 Maria Vikström sanoo, että eväät nyt saa tehtyä helpostikin muutamaksi päiväksi, mutta päivähoidon järjestämisessä piti rukata perheen arki uusiksi.
 – Tieto lakosta tuli tiistaina iltapäivällä. Keskiviikkona minulla oli pakollinen työmatka, joten lapset oli saatava mummulaan yhdeksi päiväksi. Tänään menen iltavuoroon ja otan lapset muutamaksi tunniksi työpaikalle mukaan.
 Vikström on töissä terveydenhoitajana lasten ja nuorten lääkäriasemalla, ja esimieheltä riitti ymmärrystä poikkeustilanteessa.
 Sosiaalisessa mediassa on ollut puhetta, kuinka esimerkiksi Turun Hirvensalossa on jouduttu aamulla kääntymään päiväkodin ovelta pois, kun lapsi ei olekaan mahtunut hoitoon.
 Maria Vikström oli reilu ja päätti pitää lapset kotona, jos jollain toisella on vielä isompi tarve hoitopaikalle.
 – Saattaa olla ihmisiä, joilla ei ole minkäänlaista tukiverkkoa lähellä käytettävissä. Tai ei pysty näin nopealla aikataululla järjestämään sellaista. Ajattelin, etteivät meidän tyttömme ole sitten viemässä tarvitsevien paikkoja.
 JHL:n lakko tuntuu Turussa raskaimmin päiväkodeissa. Henkilökunnasta on pois kolmannes.  Paula Collin / Yle
 Lakolle vielä jatkoa?
 JHL:n ja Jytyn lakko jatkuu Turussa lauantain vastaiseen yöhön asti. JHL on kertonut, että sillä on valmius jatkaa lakkoa myös tämän viikon jälkeen.
 Turun kaupunki ei osaa sanoa, kuinka paljon työntekijöitä on lakossa . Ammattiliittojen arvion mukaan määrä on vajaa 2 000.
 Lakko vaikuttaa laajasti kaupungin toimintoihin busseista kirjastoihin ja liikuntapaikkoihin.  Täältä voit lukea  päivittyvän jutun lakon vaikutuksista.
 Lue lisää:
 Ensimmäinen laaja lakkopäivä sotki Turussa bussiliikennettä ja koulujen arkea – Tiia Holgeri, 9, tekee loppuviikon matikantehtävät kotikoulussa äidin kanssa

Toinen lakkopäivä Turussa: jonotusta päiväkotiin, pullistelevat koulujen roskikset, huoli WC-paperista... – "Yksi oppilas oli sihvelin ja harjan kanssa eteisessä"


Summary: Myös läntisellä kehätiellä sattui samoihin aikoihin kaksi onnettomuutta. Neljäs onnettomuus pienen ajan sisällä sattui kolmostiellä Lahdenperänkadun liittymän kohdalla.

Tampereen Rantatunnelissa sattui iso peräänajo torstaina illansuussa. Tunneli oli suljettuna tunnin lännen suuntaan.
 Kolme autoista jäi kiinni toisiinsa. Puoli kuuden jälkeisten tietojen mukaan kenellekään ei kuitenkaan käynyt kuinkaan.
 Jonoja oli ennen kuutta monin paikoin, joten ruuhkan purkautumisessa menee aikaa.
 Ruuhkaa oli tunnelista itään pitkälle. Jonot ulottuivat Teiskontielle Taysin kohdalle.
 Tunnelin suuaukon lähelle ehtineet olivat viiden aikaan odottaneet autoissaan jo tunnin verran. Jani Aarnio / Yle
 Hälytys tuli kello 15.59 eli iltapäiväruuhkan aikaan. Paikalla oli useita pelastuslaitoksen yksiköitä, ambulansseja ja poliiseja.
 Rantatunnelissa odotellaan vielä viimeisiä hinausautoja, mutta toinen kaista länteen päin on auki. Liikennekeskuksen varovaisen arvion mukaan tunneli avautuu kokonaan kuuden aikaan.
 Kehätiellä liikenne mateli
 Myös Tampereen läntisellä kehätiellä sattui torstaina iltapäivällä kolari Sarankulman liittymästä Lakalaivan liittymän suuntaan. Liikenne ruuhkautui Hämeenlinnan suuntaan.
 Ennen Sarankulman liittymää liikenne seisoi. Paikoin jonot liikkuivat kävelyvauhtia.
 Kolmas onnettomuus oli Pyhäjärventiellä Kurikan liittymän kohdalla. Kaksi autoa vaurioitui pahoin ja yksi henkilö loukkaantui lievästi.
 Neljäs onnettomuus sattui kolmostiellä Lahdenperänkadun kohdalla. Tilanteesta selvittiin peltivaurioilla.

Tampereen Rantatunnelissa iso peräänajo, kolme autoa jäi kiinni toisiinsa – keskustan liikenne ruuhkautui pahoin


Summary: Keskustan kannattajissa kriittisiä ja tyytyväisiä on lähes saman verran.

Suomalaisista noin kolmasosa katsoo  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen onnistuneen toimissaan vähintään melko hyvin, ilmenee Kantar TNS:n torstaina julkistamasta puoluebarometrista. Hieman yli puolet vastaajista on eri mieltä ja arvioi, että hallituksen toiminta on ollut huonoa tai melko huonoa.
 Oppositio sai kyselyssä vielä heikommat arviot, sillä sen onnistumista pitää vähintään melko hyvänä joka neljäs. Toisaalta oppositiota moittii hitusen harvempi kuin hallitusta, sillä sen toimintaa pitää huonona tai melko huonona yhteensä 48 prosenttia.
 Kantar TNS haastatteli tutkimukseen yli 1 300:aa suomalaista marraskuun alkupuolella. Vastaajat olivat 15–74-vuotiaita. Virhemarginaali on 2,7 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Viime helmikuussa julkaistussa vastaavassa kyselyssä hallitukseen tyytyväisiä oli hieman enemmän eli 35 prosenttia. Silloin vallassa oli vielä edellinen,  Juha Sipilän  (kesk.) johtama hallitus.
 Vasemmistoliiton kannattajat tyytyväisimpiä
 Tyytyväisimpiä Rinteen hallitukseen olivat vasemmistoliiton kannattajat, joista 72 prosenttia piti sen toimintaa onnistuneena. SDP:n kannattajista tätä mieltä oli 69 prosenttia.
 Keskustalaisista 41 prosenttia piti hallituksen toimintaa hyvänä, 40 prosenttia huonona. Vihreistä myönteisen arvion antoi 42 prosenttia ja tyytymättömiä oli 33 prosenttia. RKP:n kannattajista 50 prosenttia arvioi hallituksen onnistuneen vähintään melko hyvin.
 Tylyimmin hallituksen onnistumista arvioivat perussuomalaisten kannattajat, joista 81 prosenttia katsoo sen pärjänneen huonosti. Toisen suuren oppositiopuolueen kokoomuksen kannattajista tätä mieltä oli 65 prosenttia.
 Vastaajilta kysyttiin myös, mitä he pitävät hallituksen tärkeimpänä tavoitteena. Eniten kannatusta sai työllisyysasteen nostaminen, jota pitää tärkeimpänä lähes joka kolmas suomalainen.

Yli puolet suomalaisista tyytymättömiä Rinteen hallitukseen – Oppositio sai vielä heikommat arviot


Summary: Onko uusi eduskunta kadottanut lainsäätäjän arvokkuuden? Sitä arvioi Ykkösaamussa eduskunnan toinen varapuhemies, perussuomalaisten kansanedustaja Juho Eerola.

Mölinää, feikkivideoita ja poliisitutkintaan johtaneita kansanedustajien puheita. Kansanedustajilta edellytetään vakaata ja arvokasta käytöstä, mutta päälle puhuminen ja möly ovat lisääntyneet eduskunnassa. Miten eduskunnassa pitäisi käyttäytyä ja puhua?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 30.11. klo 10.05 on eduskunnan toinen varapuhemies  Juho Eerola .  Pirjo Auvinen  haastattelee.
 Eerolalle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamun vieraana Juho Eerola: Mitä haluat kysyä?


Summary: Bosnia-Hertsegovinan viranomaiset kiistelevät siitä, mitä maahan vaeltaneille siirtolaisille ja turvapaikanhakijoille pitäisi tehdä.

Olosuhteet Vučjakin leirillä Bosnia-Hertsegovinassa ovat eurooppalaisittain poikkeuksellisen kurjat.
 EU-alueelle pyrkivät siirtolaiset ja turvapaikanhakijat sinnittelevät leirillä vielä, mutta pakkasten saapuessa ensi viikolla ihmiset alkavat olla hengenvaarassa, sanoo alueella Kansainvälisen Punaisen Ristin viestintädelegaattina työskentelevä  Hannu-Pekka Laiho .
 – En ole nähnyt näin pahaa paikkaa kertaakaan. Siellä ei ole vettä eikä sähköä. Vessat ja peseytymismahdollisuudet ovat surkeat, Laiho kertoo Ylelle puhelimitse.
 Laiholla on rutkasti vertailupohjaa, sillä hän on kiertänyt elämänsä aikana maailman pakolaisleireillä, ensin toimittajana ja myöhemmin Kansainvälisen Punaisen Ristin tehtävissä.
 Kansainvälisen Punaisen Ristin viestintädelegaatti Hannu-Pekka Laiho keskustelemassa Vučjakin leirin asukkaiden kanssa.  IFRC
 Vučjakin leirillä kituuttaa päivän tilanteesta riippuen 700–2 000 asukasta, he kaikki ovat miehiä ja lähtöisin Afganistanista ja Pakistanista.
 Leirillä olijoiden määrä vaihtelee sen mukaan kuinka suuri joukko on milloinkin lähtenyt pyrkimään sieltä Kroatian kautta kohti pohjoista. Yleensä tavoitteena on päästä Italiaan.
 Toisaalta määrään vaikuttaa se, kuinka paljon Bosnia-Hertsgovinan viranomaiset ovat siirtäneet leirille väkeä.
 Taudit leviävät
 Viranomaiset alkoivat kuljettaa siirtolaisia Vučjakin kylään kyhättyyn väliaikaisleiriin toukokuun lopussa läheisestä Bihaćin kaupungista.
 Kaupunkiin oli saapunut enemmän siirtolaisia ja turvapaikanhakijoita kuin mistä viranomaiset pystyivät huolehtimaan. Puistot ja kadut alkoivat olla täynnä ihmisiä ja asukkaat saivat tästä tarpeekseen. Varkauksia ja muuta häiriötä esiintyi.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Ratkaisuna oli perustaa leiri Vučjakin kylään käytöstä poistetun maajätekaatopaikan päälle.
 Tulijoiden virta Kreikan, Pohjois-Makedonian ja Serbian kautta on viime aikoina kohdistunut Bosnia-Hertsegovinaan.
 Bihaćin alueella leirien ja keskusten ulkopuolella arvioidaan Hannu-Pekka Laihon mukaan olevan 10 000–15 000 siirtolaista.
 – Tämä on se tasku, johon kaikki pyrkivät.
 Vučjakin leiri on noussut huomion keskipisteeksi. Leiristä puuttuvat fasiliteetit ja hygienia on huonolla tolalla.
 Pari viikkoa sitten tehdyissä lääkärintarkastuksissa asukkailla todettiin muun muassa hepatiittia, tuberkuloosia, vatsatautia ja kuumetta. Yli puolella on syyhyä ja muita vaikeita iho-oireita. Terveydenhuoltoa leirille ei ole järjestetty.
 Bihaćista tuodaan leirille kylmää vettä, mutta välillä kaupungin pormestari on keskeyttänyt toimitukset. Punaisen Ristin paikalliset työntekijät jakavat ruokaa kahdesti päivässä.
 Suurin osa Vučjakin leirin asukkaista yöpyy kesäkäyttöön tarkoitetuissa teltoissa, joita koitetaan lämmittää polttamalla nuotioita. Jotkut nukkuvat Laihon mukaan taivasalla.
 – Teltat ovat savua täynnä. Niissä on aivan hirvittävä käry, kun nuotioissa poltetaan muovia ja muuta roskaa.
 Telttoja lämmitetään nuotioilla.  Hannu-Pekka Laiho / IFRC
 Ihmiset ovat jaksamisensa äärirajoilla.
 – Osa on vielä aktiivisia ja liikkeellä, mutta yhä useammat viettävät aikaansa teltoissa huopien alla odottaen, että jotain tapahtuisi.
 Viranomaiset kiistelevät pakolaisten sijoittamisesta
 Ensi viikoksi alueelle on ennustettu pakkasta ja lumisateita. Näissä oloissa leirillä olevat eivät pysy Hannu-Pekka Laihon mukaan välttämättä pitkään hengissä.
 – Leiri on sellaisessa paikassa ja sellaisessa kunnossa, että ihmiset eivät selviä siellä talven yli.
 – Päätöksiä pitää tehdä todella nopeasti, koska ihmisten siirtämiseen kuluu aikaa viikosta kahteen viikkoon.
 EU ja YK ovat vaatineet, että Vučjakin leirin asukkaat siirrettäisiin siedettäviin oloihin, mutta Bosnia-Hertsegovinan viranomaiset eivät ole saaneet aikaiseksi päätöksiä.
 Kroatia on sulkenut rajansa, mutta rajan yli pyrkiviä riittää. Maanantaina 35 miehen ryhmä lähti Vučjakista kohti rajaa, tavoitteenaan päästä lopulta Italiaan.  Hannu-Pekka Laiho / IFRC
 Syynä on viranomaisten ja alueiden kiistely siitä, mihin pakolaiset siirrettäisiin. Asian ratkaisemista vaikeuttaa uskonnollisesti ja alueellisesti jakautuneen maan monimutkainen hallintorakenne.
 Sarajevon ja Tuzlan lähistöllä olisi käytöstä poistettuja kasarmeja, jotka voitaisiin muuttaa vastaanottokeskuksiksi, mutta alueiden viranomaiset vastustavat tätä.
 Bihaćia ympäröivässä Una-Sanan kantonissa koetaan, että jonkun muun alueen pitäisi kantaa vastuuta.
 – Tuntuu, ettei näiden ihmisten kohtalo ole ensimmäisenä mielessä, Laiho toteaa.
 Bihaćissa on myös Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön IOM:n ylläpitämä keskus, jota kaupungin pormestari  Suhret Fazlic  on uhannut sulkemisella.
 Kaksi viikkoa sitten kaupungissa järjestettiin mielenosoitus keskusta vastaan. Vučjakin leirin hyväksi paikalliset viranomaiset eivät pormestarin mukaan tee jatkossakaan mitään.
 – Emme käytä penniäkään Vučjakin leiriin. Kaikki sanovat, että olosuhteet siellä ovat huonot ja niinhän ne ovatkin. Arvostelijat voivat tulla tänne auttamaan ja etsimään ratkaisua kanssamme. Brysselissä, YK:ssa ja avustusjärjestöissä on helppo istua ja kertoa kuinka huonot olot Vučjakissa ovat, Fazlic sanoi uutistoimisto Reutersille pari viikkoa sitten.
 Kaikki pyrkivät Italiaan
 Bosnia-Hertsgovinassa on tänä vuonna vuonna rekisteröity lähes 50 000 siirtolaista. Todellinen maahan saapuneiden ja maan läpi kulkeneiden määrä on kuitenkin huomattavasti suurempi kuin rekisteröityneiden määrä.
 Bosnia-Hertsegovinaan jumiin jääneiden määrä on noussut sen jälkeen, kun Kroatia, Unkari ja Slovenia ovat sulkeneet rajansa paperittomilta.
 Leirin pyörittäminen on jäänyt paikallisen Punaisen Ristin osaston vastuulle. Ruokaa jaetaan kahdesti päivässä.  Hannu-Pekka Laiho / IFRC
 Siirtolaiset ovat saapuneet Bosnia-Hertsegovinaan Kreikan, Pohjois-Makedonian ja Serbian kautta.
 Viime kuukausina tulijat ovat pakkautuneet Bihaćin alueelle maan luoteisosaan. Lähes kaikkien tavoitteena on päästä Kroatian ja Slovenian kautta Italiaan.
 Kroatia on kuitenkin sulkenut rajansa. Rajalla kiinni jäävät palautetaan, samoin Kroatian alueella tavoitetut.
 Bosnia-Hertsegovinassa ollaan tyytymättömiä siihen, että Kroatia lähettää ihmiset takaisin. Serbiaa monet syyttävät siitä, että siirtolaiset päästetetään matkustamaan maan läpi Bosnia-Hertsegovinaan.
 Siirtolaiset ovat kertoneet Kroatian viranomaisten kovakouraisista otteista. Kansainvälisen Punaisen viestintädelegaattina alueella toimiva Hannu-Pekka Laihokin on kuullut kertomuksia pahoinpitelyistä.
 Rajan yli on mentävä laittomasti. Yrittäjiä on koko ajan.
 – Toissa päivänä lähti 35 miehen ryhmä. Eilen lähti 15 miestä varusteineen.
 Useimmat maksavat salakuljettajille
 Hannu-Pekka Laiho sanoo, että kaikki hänen tapaamansa siirtolaiset ovat salakuljetusorganisaatioiden eteenpäin kuljettamia.
 – Sana kiertää ja salakuljetusorganisaatiot ohjaavat ihmisiä. Lisäksi ihmiset sanovat, että täältä on lyhin matka Italiaan.
 Osin autolla taitettava 260 kilometrin matka Italian puolelle kustantaa Laihon tiedon mukaan 5 000 euroa. Jos saman matkan kävelee salakuljettajien avustamana, maksaa matka enintään tuhat euroa.
 Salakuljettajilla on alueella käytössään kehittynyttä tekniikkaa. He käyttävät GPS-järjestelmään perustuvaa sovellusta, jonka kautta tietoa välitetään. Sovelluksen avulla voidaan seurata ryhmien liikkumista, antaa ohjeita ja varoittaa missä viranomaisia on.
 – Se ei ole pelkkää navigointia, vaan kahdensuuntaista liikennettä eli pystytään antamaan ohjeita reaaliaikaisesti.

Taudit leviävät, telttoja lämmitetään nuotioilla ja kohta ihmiset jäätyvät hengiltä – Bosnian leirin olosuhteet ovat karmivat, kertoo suomalainen avustustyöntekijä


Summary: Yhdelle dyynille pääsy kielletään kokonaan ja kieltoa aiotaan valvota tiukasti.

Porin kaupunki aikoo estää aiempaa tehokkaammin kuuluisien Yyterin dyynien vahingoittamisen.
 Alueen suojelua kehittävä asiantuntija  Matti Lankiniemi  kertoo, että Yyteriin rakennetaan lisää  dyyniaitoja  ja istutetaan  lisää rantavehnää  dyynien ympärille.
 – Uusia alueita rajataan pois käytöstä. Pahiten vaurioidusta ja ennallistetusta dyynistä tulee kieltoalue. Tähän mennessä olemme toivoneet kylteillä, että rannan käyttäjät eivät menisi dyynille, mutta nyt teemme tiukemman rajauksen, koska dyyni ei ole palautunut, Lankiniemi sanoo.
 Dyynin ympärille tulee 800 metriä aitaa. Alue sijaitsee rannalle johtavan puisen "lankongin" oikealla puolella.
 Lankonki on puinen kulkuväylä Yyterin rannalle. Katja Halinen  / Yle
 Työntekijät vahtivat dyynejä
 Alueen työntekijät koulutetaan vahtimaan rannan kävijöitä. Tarvittaessa sääntöjen rikkojat otetaan puhutteluun.
 – Jos joku eksyy alueelle, vaikka se on selkeästi rajattu, työntekijät käyvät kohteliaasti poistamassa henkilöt dyyniltä, Lankiniemi sanoo.
 Matti Lankiniemi sanoo, että Yyterin suojelu ja virkistyskäyttö eivät ole ristiriidassa. Hän muistuttaa, että Yyterissä on kolme kilometriä rantaviivaa, joten tilaa riittää edelleen yleisölle.
 Dyynien ympärille rakennettiin Yyterissä tuuliaitoja jo vuonna 2013. Pertti Pitkonen / Yle
 – Massat ohjataan kulutusta kestävälle alueelle rannan tuntumaan, ja dyynit suojellaan, Lankiniemi sanoo.
 Dyynit aiemmin hunningolla
 Yyterin dyynien suojelu tuuliaidoilla ja rantavehnää istuttamalla alkoi tämän vuosikymmenen alkupuolella. Sitä ennen dyynit pääsivät huonoon kuntoon.
 Rantajalkapalloilu pilasi Yyterin luontoarvoja. Olli-Pekka Salli/Yle
 Porissa muun muassa järjestettiin isot  rantajalkapallokisat , joiden maalien raahaaminen rannalle vahingoitti dyynejä pahasti.
 Yyterin kehittäminen jatkuu
 Pori aikoo muutenkin kehittää Yyterin palveluja.
 Yyteriin suunnitellaan uusia rakennuksia ja selkeämpää yleisilmettä. Porin teettämässä uudessa Yyterin yleissuunnitelmassa halutaan parantaa alueen houkuttelevuutta ja käytännön toimivuutta.
 Yyterin nykyistä rakennuskantaa pidetään hajanaisena. Alueelle esitetään uutta rakennuskokonaisuutta, joka sopii maisemaan.
 Artikkelista voi keskustella 28.11.2019 klo 22 saakka.

Yyterin kuuluisien dyynien suojelu tiukentuu – yhdelle dyynille täysi käyttökielto


Summary: Eliniän vallankumous on räjäyttänyt yksineläjien määrän.

Suomalainen elää harvinaisen pitkän elämän. Siihen voi kuulua useita vaiheita, joissa asutaan omin päin: opiskeluaikana, eron sattuessa tai viimeistään leskenä.
 Suomi kuuluu vauraiden ja terveiden kansakuntien joukkoon. Naisen eliniänodote on noussut 84 vuoteen. Satavuotias ei ole enää mikään harvinaisuus. Vielä sotien aikaan ihmiset saattoivat odottaa elävänsä viisikymppisiksi.
 Kun miehet kuolevat alle kahdeksankymppisinä, ei ole ihme, että Suomi on täynnä yksinasuvia naisia. Suurin osa yli 75-vuotiaista naisista asuu yksin.
 Omiin tossuihin tuijottamisessa ei ole mitään kummallista.
 Suomalaisilla on varaa asua yksin . Siihen kannustavat myös sosiaalituet. Opiskelijoiden asumistuki muuttui 2017 ympärivuotiseksi. Jo sitä ennen soluasuntojen kysyntä oli lopahtanut.
 Nyt opiskelijat asuvat yksiöissä, koska se on mahdollista. Vanhoja rapistuvia soluasuntoja puretaan ja muutetaan yksiöiksi.
 Kaukomatkoilla suomalainen katselee ihaillen perheyhteisöjä . Mummot, sedät, tädit, enot ja lapsenlapset asuvat lähekkäin ja huolehtivat toisistaan. Niin tehdään, koska perhe on köyhissä maissa ainoa turva? Muuta sosiaaliturvaa ei ole.
 Suomessa ihminen valitsee bussissa mieluiten penkin, jonka viereinen paikka on tyhjä. Omiin tossuihin tuijottamisessa ei ole mitään kummallista.
 Yksinasuvat unohtuvat, koska he eivät pidä itsestään ääntä.
 Maajussille etsitään tv-ohjelmassa morsianta.  Naiset lähtivät kaupunkiin töihin ja opiskelemaan. Kaupungeissa miehet ja naiset opiskelevat eri aloja: tekniikan opinnot vetävät eniten miehiä, naiset hakeutuvat yhä hoitoalalle.
 Päättäjiltä perhekoon muutos on kuitenkin jäänyt huomaamatta. Vaalien alla puhutaan lapsiperheistä, vanhuksista ja opiskelijoista. Yksinasuvat unohtuvat, koska he eivät pidä itsestään ääntä. He eivät käytä päiväkoteja, peruskouluja, eivätkä leikkipuistoja.
 Lapset hankitaan entistä myöhemmin, jos ollenkaan.
 Perhe ei enää välttämättä koostu kahdesta aikuisesta ja lapsesta . Näin voisi toki päätellä, kun katsoo, miten meille myydään perheautoja, omakotitaloja ja perhepizzoja.
 Silti moni yksinasuva on aivan tyytyväinen elämäänsä.
 Kommunikaatio on kokenut vallankumouksen. Älypuhelimen ja verkon kautta samanhenkisiä ihmisiä voi löytää toiselta puolelta maailmaa. Lapset hankitaan entistä myöhemmin, jos ollenkaan.
 Yksinasuvilla on myös ongelmia.   Köyhyyteen ajautuvat useimmiten yli 75-vuotiaat yksinasuvat naiset . Vuonna 2016 joka neljäs iäkäs nainen oli pienituloinen. Naisten eläkkeitä pienentää se, että palkatta jäänyt lastenhoito ei kerrytä eläketuloa.
 Vuonna 2016 joka neljäs iäkäs nainen oli pienituloinen.
 Yksinasuvat elävät myös muita useammin toimeentulotuen varassa ja sinkkuus on tutkimusten mukaan syrjäytymisriski etenkin miehille.
 Päättäjät pitävät yksinasumista välivaiheena.  Siinä voi olla syy, miksi yhden hengen talouksille ei löydy edunvalvojia.
 Yksinelämisestä on tullut kuitenkin monelle pysyvä elämäntapa. Maassa on 1,2 miljoonaa yhden hengen taloutta. Sinkuilla ei ole omaa puoluetta eikä etujärjestöä.
 Mutta pitäisikö olla?
 Päättäjien kannattaisi miettiä, miten rakentaa asuntoalueet, kun ihmiset asuvat yksin. He saattavat silti kaivata seuraa. He vanhenevat ja tarvitsevat apua liikkumiseen ja ruuanlaittoon.
 Yksinasuminen voi olla vapaaehtoista tai pakotettua.
 On epätodennäköistä, että yksinasuville syntyisi puolue tai kansanliike . Yksinasuvia tutkinut sosiaalipolitiikan professori  Heikki Hiilamo  on sanonut:
 – Yksinasuminen voi olla valittua tai pakotettua. Se voi liittyä hyvin monenlaisiin elämäntilanteisiin. Se voi elämän alussa tai loppuvaiheessa. Näille ihmisille on kuitenkaan vaikeaa löytää mitään yhteistä asiaa, jota he haluavat ajaa.
 Voisi kuvitella, että 1,2 miljoonan ihmisen äänet kiinnostaisivat . Puolueet voisivat tarjota sinkuille, maaseutujen poikamiehille ja leskille muutakin kuin iloisen veronmaksajan roolia.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ilmoitti torstaina perustavansa väestöpoliittisen ministerityöryhmän. Siinä kannetaan huolta syntyvyydestä. Yksinasuvia toimeksiannossa ei mainita.
 Lue lisää:
 Päättäjät puhuvat vain lapsiperheistä, vaikka sinkkujen määrä räjähtää: Näillä 10 paikkakunnalla puolet talouksista on yhden hengen ruokakuntia

Analyysi: Puolueet voisivat tarjota sinkuille, maaseutujen poikamiehille ja leskille muutakin kuin iloisen veronmaksajan roolia


Summary: Uiguurivähemmistöstä kertovan videon julkaissut teini uskoo, että yhtiö poisti hänen tilinsä täysin tahallaan.

Suosittu lyhytvideopalvelu Tiktok pyytää anteeksi amerikkalaisteiniltä tämän tilin sulkemista ja vakuuttaa, että se ei sensuroi palvelun sisältöä.
 17-vuotias  Ferora Aziz  oli julkaissut videon, jossa hän puhui Kiinan uiguurivähemmistön ahdingosta. Aziz oli naamioinut videon kauneudenhoidon opasvideoksi. Taivutettuaan ripsensä hän pyysi katsojia etsimään verkosta tietoa Kiinasta.
 – Ota puhelin käteesi ja etsi tietoa, kuinka siellä heitetään viattomia muslimeja keskitysleireihin. He kidnappaavat, murhaavat, raiskaavat heitä, pakottavat heidät syömään porsaanlihaa ja juomaan. He pakottavat heitä vaihtamaan uskontonsa, Aziz luetteli rauhallisella äänellä.
 Kiinaa arvostellaan muun muassa uiguurivähemmistön vangitsemisesta leireihin ja kameratarkkailusta. Diego Azubel / EPA
 Pian Azizin TikTok-tili suljettiin.  Aziz kertoi BBC:lle , että sovellus pimeni hänen puhelimessaan. Näytössä luki vain teksti, että tili on katkaistu monien väärinkäytösten takia.
 TikTokin mukaan sattui inhimillinen virhe
 TikTokin omistava kiinalainen yhtiö ByteDance vakuutti, että teinin tiliä ei suljettu Kiinan uiguuripolitiikan takia vaan käyttäjän jo aiemmin toisella tilillään julkaiseman videon takia, jolla tämä mainitsi  Osama Bin Ladenin .
 TikTokin turvallisuusjohtaja  Eric Han  julkaisi TikTokin  verkkosivulla anteeksipyynnön . Hän selitti, että Azizin puhelimelta estettiin pääsy TikTokiin vahingossa, kun moderointiryhmä sulki yli 2000 tiliä väärinkäytösten takia.
 Sulkeminen johtui inhimillisestä moderointivirheestä ja videota ei olisi pitänyt poistaa, Han kertoi.
 TikTok-videopalvelu palautti amerikkalaisteini Ferora Azizin tilin, kun yhtiötä arvosteltiin Kiinaa myötäilevästä sensuurista. Henrietta Hassinen / Yle
 Aziz  ilmoitti Twitterissä , että ei hyväksy TikTokin selitystä.
 – Uskonko, että he sulkivat tilini täysin eri asiaa koskeneen satiirisen videon takia? Se video oli poistettu aiemmalta tililtäni, joka oli myös jo poistettu käytöstä.Juuri sen jälkeen, kun olin julkaissut kolmeosaisen videon uiguureista? Ei, Aziz vuodatti.
 TikTok on maailmalla kolmanneksi suosituin sovellus
 TikTokille julkisuus on hankala. Yhtiö on joutunut viime kuukausina vakuuttamaan useaan kertaan, että se ei sensuroi videoita Kiinan politiikan mukaiseksi.
 Tällä on merkitystä.  TikTokin suosio ylittää jo Facebookin.  Miljoonat käyttäjät lataavat sinne 15 sekunnin mittaisia itse luomiaan videoita, jotka ovat yleensä kevyitä ja iloisia. SensorTower-tutkimusyhtiön mukaan sovellusta on ladattu yli 1,5 miljardia kertaa. Tutkimusyhtiön mukaan TikTokia suositumpia ovat vain WhatsApp- ja Messenger-sovellukset.
 TikTok-videopalvelu on tilastojen mukaan jo suositumpi sosiaalisen median sovellus kuin Facebook. AWNewYork / Shutterstock / AOP
 Yhdysvallat tutkii TikTokia turvallisuusuhkana
 Yhdysvaltain hallinto on niin huolissaan kiinalaissovelluksista, että se on määrännyt ulkomaisten sijoitusten komitean (CFIUS) tutkimaan, ovatko TikTok ja sen sisarsovellus Musical.ly turvallisuusuhka Yhdysvalloille. CFIUS tutkii ulkomaisten yhtiöiden riskiä kansalliselle turvallisuudelle ja on aiemmin luokitellut jo kiinalaisomisteisen Grindr-deittailusovelluksen turvallisuusuhaksi.
 Uutistoimisto Reutersin lähteiden  mukaan tutkimus kohdistuu tällä hetkellä erityisesti sensuuriin ja käyttäjätietojen luovutukseen Kiinalle. TikTokin omistava ByteDance on Kiinan nopeimmin kasvavia start up -yhtiöitä.
 Reutersin mukaan kaksi vuotta toiminut TikTok kasvaa nopeasti myös Yhdysvalloissa. Sillä on 400 työntekijää Yhdysvalloissa, ympäri maailmaa jo 50 000.
 TikTok väittää, että tiedot eivät vuoda
 New York Times -sanomalehdessa TikTokin toimitusjohtaja  Alex Zhu  on vakuuttanut, että yhtiö ei anna käyttäjätietoja Kiinalle tai edes TikTokin omistavalle kiinalaiselle ByteDancelle. ByteDancella on TikTokia vastaava Douyin-lyhytvideopalvelu Kiinassa. Yhtiön mukaan nämä palvelut ovat erillään toisistaan.
 TikTokin käyttäjätiedot varastoidaan Yhdysvalloissa Virginiassa. Varmuuskopioita säilytetään Singaporessa,  Zhu kertoo New York Times -lehdelle .
 Zhu vakuutti, että hän ei myöntyisi antamaan tietoja, vaikka Kiinan presidentti  Xi Jinping  vaatisi niitä.
 Brittiläinen  The Guardian -sanomalehti on kirjoittanut , että TikTok olisi ohjeistanut moderaattorejaan sensuroimaan videot, joilla mainitaan Tiananmenin aukio, Tiibetin itsenäisyys tai Kiinan kieltämä Falun Gong -uskonnollinen ryhmä.
 EU ja Yhdysvallat ovat vaatineet Kiinaa kunnioittamaan uiguurien ihmisoikeuksia. Kiinan arvioidaan muun muassa vanginneen yli miljoona maan länsiosassa asuvaa uiguurimuslimia uudelleenkoulutusleireille.
 Lue lisää:
 "Ketään ei saa päästää pakenemaan" – Tietovuoto paljastaa yksityiskohtia siitä, kuinka Kiina pyörittää uiguurien vankileirejä
 Vakoojalinnut lentävät Kiinan rajaseudun taivaalla – Yle kävi maakunnassa, jossa miljoona ihmistä on viety leireille vannomaan uskollisuutta puolueelle
 Ensin katosi setä, sitten kaverit katkaisivat yhteydet – joensuulainen lukiolainen pelkää myös Kiinassa asuvan uiguurimummonsa puolesta
 Tiktokissa kuka tahansa voi olla tähti, ja samalla sovelluksesta löytyy kappaleita omalle soittolistalle – "Kaikki hyräilevät Tiktok-biisejä koulussa"
 Suomalaisten varusmiesten hulvaton Disney-teemainen TikTok-video naurattaa ympäri maailmaa – miehet tanssivat tutun lastenohjelman tunnarin tahtiin
 Yhdysvallat tutkii TikTok-videosovellusta – "Se on vastavakoilu-uhka"

Videopalvelu TikTok pyysi anteeksi poistettuaan Kiinaa kritisoineen videon


Summary: Instagram tökkii myös Suomessa. Facebook-ongelmistakin on raportoitu.

Ongelmat kuvanjakopalvelu Instagramin toiminnassa ovat ohi. Instagram tviittasi asiasta noin kello kymmeneltä illalla Suomen aikaa.
 Instagram-palvelussa näytti olleen ongelmia eri puolilla maailmaa, kertoo  The Independent . Lehden mukaan asiasta kärsivät erityisesti amerikkalaiset, koska tänään on suuri perhejuhla eli kiitospäivä. Iloiset ryhmäkuvat jäävät siis jakamatta.
 Independent kertoo, että ongelmista on raportoitu eri puolilla maailmaa. Pulmat kuitenkin vaihtelevat: joillakin Insta saattaa toimia normaalisti ja joillakin osittain. Suomessa on kohdattu ainakin sellainen ongelma, että palvelu ei päivity.
 Ongelmat alkoivat neljältä iltapäivällä Suomen aikaa.
 Jotkut ovat raportoineet myös Instagramin omistajan eli Facebookin ongelmista. Independent ei yksilöi, missä päin maailmaa palvelu tökkii.
 Instagram itse tviittasi olevansa tietoinen ongelmista. Se kertoi tekevänsä töitä saadakseen palvelunsa kuntoon mahdollisimman pian.
 Korjattu kello 20.02: Ongelmat alkoivat neljältä iltapäivällä Suomen aikaa.
 Päivitetty kello 23.08: Instagram ilmoitti, että ongelmat on saatu korjattua.

Instragram oli nurin useita tunteja – rapakon takana harmiteltiin ongelmia kiitospäiväkuvien postaamisessa


Summary: 24-vuotias sinkkumies ja leskeksi jäänyt nainen kertovat, miltä yksin asuminen tuntuu.

Kerrostaloyksiön keittiössä tapahtuu. 24-vuotias  Janne Lahtinen  lämmittää pinaattikeittoa ja keittää munia.
 Lahtinen muutti vuokrakämppään tultuaan täysi-ikäiseksi. Hän on asunut yksin kuusi vuotta.
 – Nautin tästä vapaudesta, totta kai. Jos haluan vaikka lähteä reissuun, mun ei tarvitse kuin varata matka ja miettiä saanko töistä vapaata. Tämä tuntuu aika mahtavalta, Lahdessa asuva Lahtinen kertoo.
 1,2 miljoonaa suomalaista asuu yksin. Määrä on kaksinkertaistunut 30 vuodessa. Samalla myös asuntokunnan keskikoko laskee. Suomalaisessa kodissa asuu nyt ensimmäistä kertaa keskimäärin alle kaksi henkilöä  (Tilastokeskus) .
 Alla olevasta koneesta voit katsoa, kuinka paljon kotikunnassasi on ikäisiäisi yksin asuvia.
 Suomalaiset itsenäistyvät aiempaa nuorempina, mutta pariutumista ja perheen perustamista lykätään. Alle 25-vuotiaista omilleen muuttaneista lähes 73 prosenttia asuu yksin.
 – Mulla on lähipiirissä ystäviä, jotka seurustelevat, mutta kukaan ei asu tällä hetkellä kenenkään kanssa, Janne Lahtinen kertoo.
 Keski-ikäiset miehet kriisissä
 Yksin asuminen ei ole kaikille pelkkää vapauden riemua. Moni yksinasuja tuntee, että heidän elämästään puuttuu jotain oleellista.
 Alle 25-vuotiaita suojelee se, että yksin asuminen on opiskeluaikana tavallista. Tässä elämänvaiheessa sosiaalinen paine pariutua ja asua jonkun kanssa ei vielä ole kova.
 Janne Lahtinen asuu nyt kolmannessa vuokra-asunnossaan. Lauri Rautavuori / Yle
 Toisin on keski-ikäisillä miehillä. Etenkin eronnut yksin asuva mies on usein vaikeassa paikassa. Moni heistä tuntee epäonnistuneensa, kun ei olekaan perhettä ja kumppania, joista pitää huolta.
 – Eronneilla keski-ikäisillä miehillä on usein tilanne, etteivät he itse edes tienneet suhteen ongelmista. Se on aika hankala tilanne, kun jäädään ikään kuin tyhjän päälle ymmärtämättä mistä se edes johtuu, sanoo Väestöliiton tutkimusprofessori  Osmo Kontula .
 Eron jälkeen mies jää usein sosiaaliseen tyhjiöön, kun suhteet sukulaisiin ja ystäviin ovat olleet puolison varassa.
 – Jos siihen sattuu vielä työttömäksi jääminen ja talousvaikeudet, se on aika kova isku miehiselle itsetunnolle. Monet saattavat tarttua pulloon siinä kohdassa, Kontula sanoo.
 Yksin asuvista miehistä 70 prosenttia on lapsettomia, eronneita vajaa viidennes.
 Lukuja yksin asumisesta Ikä:  Yli puolet yksinasujista on yli 55-vuotiata. Määrällisesti eniten heitä on yli 75-vuotiaissa, vähiten taas 35–44-vuotiaiden ikäryhmässä. Sukupuoli:  Suurin osa eli 56 prosenttia yksin asuvista on naisia. Miehet ovat enemmistönä 25–54-vuotiaiden joukossa. Kartalla:  Suhteessa kaikkiin asuntokuntiin eniten yhden hengen talouksia on Päijät-Hämeessä ja Kymenlaaksossa (47 %), vähiten Keski-Pohjanmaalla (37 %). Kuntien kärkipaikkaa pitää Turku 53 prosentin osuudella. Asumismuoto:  48 prosenttia yksin asuvista asuu vuokralla. Kymmenen vuotta sitten vastaava osuus oli 44 prosenttia. Lähde:   Yksin osana elinkaarta -tutkimus
 Yksin asuvien naisten määrä kasvussa
 Osmo Kontulan mukaan Suomessa on melko vähän ihmisiä, jotka asuvat koko elämänsä yksin. Yleensä asumisjärjestelyt muuttuvat elämäntilanteen mukaan.
 Väestö ikääntyy, ja koska naisten eliniänodote on miehiä korkeampi, on leskiä yhä enemmän.
 Marja Väisänen  kaataa aamukahvin kuppiin. Jääkaapin ovessa on rivi lasten kuvia, mutta aamiainen katetaan vain yhdelle.
 – Keittiö oli se paikka, jossa kokoonnuttiin. Siellä syötiin kaikki yhdessä ja samaan aikaan. Vaihdettiin kuulumisia, tehtiin läksyjä ja pelattiin lautapelejä, hän sanoo.
 Väisänen jäi leskeksi yhdeksän vuotta sitten. Sen jälkeen lapset lähtivät opiskelemaan ja muuttivat kotoa pois.
 Marja Väisäsen perheessä keittiö on aina ollut paikka, johon kokoonnutaan yhdessä. Viime vuodet aamiainen on katettu yhdelle. Sami Takkinen / Yle
 Muutos oli nopea, sillä ensin talossa asui viiden hengen perhe ja kahta vuotta myöhemmin yksin Marja.
 Moni käytännön asia piti opetella tekemään itse. Vanhassa talossa on aina korjattavaa.
 – Ehkä suurin muutos oli kuitenkin hiljaisuus. Silloin, kun oli koko perhe paikalla, oli aina ääntä, hän sanoo.
 Yksin vai yksinäinen?
 Osmo Kontulan mukaan ihminen on sosiaalinen eläin, jolle on tärkeää tuntea itsensä tarpeelliseksi. Jos tuntee olonsa ulkopuoliseksi, tulee elämästä helposti kuormittavaa.
 Yksin asuvista miehistä 45 prosenttia ja naisista 34 prosenttia tuntee itsensä melko usein yksinäiseksi. Yksinäisyyden tunne voi johtaa jopa masennukseen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen.
 – Joka viides  tutkimukseeni  osallistunut sanoi, että heillä ei ole ketään, jonka puoleen kääntyä, jos on vaikeaa ja tarvitsee käytännön apua. Se on aika hankala tilanne, Kontula sanoo.
 Lue myös :  Näillä 10 paikkakunnalla puolet talouksista on yhden hengen ruokakuntia
 Yksin asuvan elämässä sosiaaliset suhteet täytyy hakea kodin ulkopuolelta. Monelle käännekohta on eläkkeelle jääminen, jolloin tutut rutiinit ja työkaverit häviävät arjesta.
 Marja Väisänen käy töissä ja harrastaa aktiivisesti. Hän ajattelee, että hyvät harrastuksista saadut verkostot kannattelevat aikanaan, kun eläkkeelle jääminen on ajankohtaista.
 Silloin voi lähteä vaikka päivätansseihin.
 – Ehkä sitä on tottunut olemaan itsekseen. Toisaalta ei olisi hassumpaa vaihtaa joskus ajatuksia jonkun kanssa. Kissoilla on vähän niukkaa tämä viestintä, Väisänen sanoo.
 – Mieleisiä harrastuksia on hyvä olla valmiina, kun jää eläkkeelle, Marja Väisänen sanoo. Sami Takkinen / Yle
 Janne Lahtinen ei ole yksinäinen. Miehen arki kuluu turvallisuusalan töiden ja opiskelun parissa. Vapaa-ajalla hän urheilee ja tapaa tiheästi kavereitaan.
 Perheen perustamien ei pyöri mielessä, eikä hänellä ole kiire sitoutua.
 – Musta tuntuu, että perhe on vähän vanhanaikainen haave. Tällä hetkellä haaveilen siitä, että lähtisin ulkomaille töihin. Se on yksi mahdollinen tulevaisuudensuunnitelma
 Lue myös:
 Yksinäisyys on elimistölle kuin 15 tupakkaa päivässä – toisten seurassa ihminen kylpee hyvissä hormoneissa

"Perhe on vähän vanhanaikainen haave" – Ylen kone näyttää, kuinka moni ikäisesi asuu yksin


Summary: Maustetytöt ovat nousemassa Emma-gaalan puheenaiheeksi ilman ainuttakaan ehdokkuutta.

Joka vuosi yksi tai useampi bändi nousee ilmiöksi. Sellaiseksi, josta ei voi olla kuulematta, jos vähänkään seuraa musiikkikenttää.
 Tänä vuonna tuo bändi on Maustetytöt, Vaalasta kotoisin olevien siskosten  Anna  ja  Kaisa Karjalaisen  äkkiväärä popduo. Suosiosta kertoo esimerkiksi se, että  Maustetytöillä oli kesällä noin 40 keikkaa , vaikka siinä vaiheessa yhtye oli julkaissut vasta kaksi singleä sekä yhden coverin vaatemainokseen.
 Debyyttialbumi  Kaikki tiet vievät Peltolaan  julkaistiin lokakuussa. Se nousi avausviikollaan Suomen virallisen albumilistan ykköseksi.
 Emma-palkintojen myöntökriteerejä ovat musiikillinen kiinnostavuus, menestykset musiikillisesti ja kaupallisesti äänitealalla sekä taiteilijan suosio eri mittareilla arvioituna. Suomen virallista listaa ylläpitää ja hallinnoi myös Emma-gaalaa järjestävä Musiikkituottajat – IFPI Finland ry.
 Rumba-lehti julkaisi torstaina artikkelin , jossa kerrotaan nimettömiin lähteisiin vedoten, että Maustetytöt on jäämässä kaikesta huolimatta ilman Emma-ehdokkuuksia. Rumba-lehden haltuun saaman asiakirjan mukaan yhtye olisi ollut shortlistattuna neljässä kategoriassa, mutta lopullisia ehdokkuuksia ei herunut.
 Shortlistit ovat Emma-gaalaa järjestävien Musiikkituottajien työryhmän käsialaa. Raadissa puolestaan istuu musiikkitoimittajia, -kauppiaita, -kriitikkoja ja muita musiikkialan ammattilaisia.
 Kesällä Maustetytöt esitti Jos mulla ei ois sua, mulla ei ois mitään -nimisen kappaleen Ylen Livenä-sarjassa. Joonas Josefsson / Yle
 Yksi raadin jäsenistä vastusti voimakkaasti Maustettyttöjen ehdokkuutta
 Rumba-lehden sisäpiirilähteiden mukaan Maustetyttöjen jääminen ilman ehdokkuuksia olisi seurausta yhtyeen kappaleesta  Tein kai lottorivini väärin , jonka varhaisessa versiossa käytettiin sanaa neekeri.
 Erityisesti yksi Emma-gaalan raadin jäsenistä vastusti Rumban mukaan voimakkaasti Maustetyttöjen asettamista palkintoehdokkaaksi.
 – Hänen mukaansa se olisi rasismin normalisointia, mikäli Maustetytöt on ehdolla yhdessäkään kategoriassa, nimetön raadin jäsen kertoo Rumballe.
 Kappaleen lyriikat ovat saaneet lopullisen muotonsa viime vuonna. Säkeet kuuluuvat nykyään, esimerkiksi levyllä, näin:
 ”Kun pallot pyörivät ränniin, mietin Sudanin pieniä poikia, jotka haluaisivat känniin, niillä on ongelma sentään oikea, kun niiden banaanipuista on hedelmät tuotu alakertani Alepan hyllyille.”
 Varhaisessa versiossa käytetään Sudanin pienten poikien sijaan ilmaisua "Sudanin neekeripoikia".
 Asiasta kohistiin sosiaalisessa mediassa helmikuussa, jolloin yhtyeen levy-yhtiön Is This Artin  Aki Roukala   kommentoi aihetta  Rumballe.
 – Kyseessä on biisin vanha versio, voisi sanoa, että demoversio, jota on esitetty keikoilla muutamaan otteeseen. [...] Voisi sanoa, että kyseessä on ollut pienellä paikkakunnalla kasvaneiden nuorten ihmisten tietämättömyyttä ja huolimattomuutta.
 Maustetytöt tulivat musiikkikentälle ryminällä. Kesällä yhtye esiintyi suurimmilla festivaaleilla, kuten Ruisrockissa. Rosa Huuska / Yle
 Maustetytöt hävisivät äänestyksen yhdellä äänellä
 Ehdokkaiden valinta on Rumban jutun perusteella ollut hämmentävä prosessi.
 Siinä missä useampi raatilainen on esittänyt huolensa siitä, että Maustetyttöjen jäämisestä ilman ehdokkuuksia nousisi haloo, ehdokkuutta vastustanut henkilö on ilmoittanut puhuvansa julkisesti siitä, että Emma-raati normalisoi rasismia, mikäli yhtye saisi ehdokkuuksia.
 Asiasta järjestettiin Rumban tietojen mukaan avoin käsiäänestys. Raatilaiset kertovat lehdelle, että Maustetyttöjen ehdokkuutta vastaan puhunut raadin jäsen onnistui heidän mielestään kääntämään äänestyksen fokuksen.
 Heidän mukaansa ei enää äänestetty siitä, ansaitseeko Maustetytöt ehdokkuuden vuoden tulokkaaksi, vaan siitä, hyväksyvätkö raatilaiset rasismin.
 Rumban mukaan Maustetytöt hävisivät äänestyksen yhdellä äänellä. Tuloksen selvittyä ehdokkuutta vastustanut jäsen aloitti aplodit, johon moni huoneessa yhtyi.
 Maustetyttöjen levy-yhtiö Is This Art ei kuulu Emma-gaalaa järjestävään Musiikkituottajat – IFPI Finland ry:hyn. Musiikkituottajien jäsenyhtiöt edustavat noin 83:aa prosenttia äänitteiden kokonaismarkkinoista Suomessa.
 Ehdokkaat Emma-palkintojen saajiksi julkistetaan 12. joulukuuta.

Rumba: Maustetytöt jäämässä ilman Emma-ehdokkuuksia – syynä kappaleen varhaisversiossa käytetty rasistinen ilmaus


Summary: Meksikon mukaan terrorismimääritelmä heikentää Meksikon itsenäisyyttä, sotkee kauppasuhteet ja syyttömien ihmisten elämän.

Meksiko yrittää pikaisesti päästä keskustelemaan Yhdysvaltojen kanssa presidentti  Donald Trumpin  suunnitelmasta, joka luokittelisi Meksikon huumekartellit terroristijärjestöiksi.
 Presidentti  López Obrador  on valtuuttanut ulkoministeri  Marcelo Ebrardin  ottamaan asian esille heti Yhdysvalloissa tänään torstaina vietettävän Kiitospäivän jälkeen.
 Meksiko haluaa tehdä selväksi, että terrorismimääritelmällä on laajat ja arvaamattomat seuraukset koko yhteiskuntaan.
 Trump kertoi  Fox-kanavan haastattelussa tiistaina,  että hän on jo kolme kuukautta valmistellut asiaa ja siinä on hänen mukaansa edistytty pitkälle.
 Huumeet ja siihen liittyvä rikollisuus kulkeutuvat Yhdysvaltoihin valtaosin rajan yli Meksikosta.
 Meksikon itsemääräämisoikeus uhattuna monella tasolla
 Meksiko tekee Yhdysvaltojen kanssa paljon yhteistyötä huumekartellien kukistamiseksi ja sanoo olevansa tähän edelleen valmis.
 Trumpin hanketta Meksiko kuitenkin pitää interventiona, puuttumisena sen sisäisiin asioihin ja sanoo sen rikkovan valtion itsemääräämisoikeutta.
 Washington Post -lehden haastattelemat  asiantuntijat ja meksikolaispoliitikot (maksumuurin takana) luettelevat useita seurauksia, joita terrorismimääritelmästä voi seurata.
 Meksikon armeija poltti 4,7  tonnia kokaiinia Acapulcossa syyskuussa 2018. David Guzman / EPA
 Kansainvälisesti pahinta  olisi Meksikon kansainvälisen maineen heikkeneminen. Kansainväliset taloussuhteet ja etenkin turismi kärsivät nopeasti, jos naapurimaan mielestä terroristit ovat osa Meksikon arkea. Turismitulot ovat vuosittain yli 20 miljardia dollaria, ja matkailu työllistää miljoonia ihmisiä.
 Toiseksi  terrorismimääritelmä merkitsee väistämättä sitä, että Yhdysvaltojen rooli Meksikon sisäpolitiikassa ja taloudessa kasvaa. Se merkitsee siis itsemääräämisoikeuden laskua.
 Yhdysvaltain valtiovarainministeriö pitää yllä  listaa, johon se kerää rikollisten henkilöiden ja yritysten nimiä , joiden kanssa yhdysvaltalaiset eivät saa olla tekemisissä. Listalla on jo satoja meksikolaisiakin.
 Meksiko myöntää, että huumekartellit toimivat yhteiskunnan monilla tasoilla ja omistavat jopa laillisen oloisia yrityksiä. Huumebisneksen kanssa voivat tietämättään olla tekemisissä täysin sivulliset.
 Yhdysvaltojen rajanylityspaikka San Ysidro, San Diegossa Kaliforniassa. David Maung / EPA
 Meksiko pelkää, että oletettujen terrorismikytkentöjen takia Yhdysvaltojen mustalle listalle päätyy syyttömiä ihmisiä. Jos heidät on kerran merkattu, henkilöllä ei ole pääsyä Yhdysvaltojen puolelle: ei töihin tai sukuloimaan – puhumattakaan turvapaikan saamisesta.
 Kolmas  mahdollinen seuraus voisi olla jopa Yhdysvaltojen jonkinlainen isku Meksikon puolelle. Poliitikot muistuttavat, että Yhdysvallat jahtaa terroristeiksi julistamiaan henkilöitä drooneilla eri puolililla maailmaa.
 Fox-kanavan haastattelussa toimittaja kysyi Trumpilta, voisiko tämä käyttää drooneja huumeterroristien tuhoamiseen.
 Trump vastasi arvoituksellisesti, ettei paljasta keinojaan, mutta terroristit tekijät tullaan merkkaamaan.
 Meksikon entinen ulkoministeri  Jorge Castañeda  sanoi Washington Postin haastattelussa, että jos Yhdysvallat lähettäisi erikoisjoukkojaan Meksikoon esimerkiksi pidättämään huumeparoneja, niin sen perusteena olisi Yhdysvaltain ulkopolitiikka, ei laillisuusperiaate.
 Hän kuitenkin piti erittäin epätodennäköisenä, että Yhdysvallat aloittaisi yksipuolisen operaation. Yhdysvallat on toistuvasti tarjonnut Meksikolle sotilasapua huumeiden vastaiseen taisteluun, mutta Meksiko on siitä kieltäytynyt.
 Terrorismiteema sopii Trumpin vaalitaistoon
 Meksiko näkee, että Trumpin hankkeessa on kaksi tärkeää taustatekijää.
 Yhdysvaltoja on viime viikkoina kuohuttanut raju väkivalta, jonka kohteeksi  Meksikossa joutui yhdeksän mormonia.  Rikollisjoukko surmasi marraskuun alussa kolme aikuista ja kuusi lasta maan pohjoisosassa. Uhrit olivat Yhdysvaltain ja Meksikon kaksoiskansalaisia.
 Pian tapahtuneen jälkeen mormoniyhteisö pyysi Valkoista taloa julistamaan tekijät terroristeiksi, vaikka tapahtumien kulku ja syy ovat auki.
 Poliisi vartioi takavarikoitua huumelaboratoriota El Doradossa Meksikossa. Juan Carlos Cruz / EPA
 Toinen motiivi on sen sijaan selvempi. Presidentti Trump käy vaalitaistoa toiselle presidenttikaudelle.
 Meksiko, sen asukkaat ja rikollisuus sekä muurihanke ovat yhä hänen vaaliteemansa.

Meksiko kauhistui Trumpin aietta julistaa huumekartellit terroristiorganisaatioiksi – pörrääkö Meksikossa kohta amerikkalaisia drooneja?