Summary: Moni pelkää turhaan lavalle lähtöä, alkuun pääsee vaikka vain nojailemalla.

Toukokuiselle tanssilavalle on kerääntynyt muutamia kymmeniä ihmisiä. Ulkona sää on vähän viileä, mutta lavalla tarkenee. Kurssin teemana on foksi eli kaikkien paritanssien äiti, vaihtoaskeltanssi.
 Hidas-hidas-nopea-nopea.
 Tämän perusaskelluksen erilaisilla muunnoksilla pääsee tansseissa pitkälle. Mutta minulla on suuria vaikeuksia: tämä kurssi on suunnattu minua huomattavasti kokeneemmille tanssijoille. Turhauttaa, vähän nolottaa ja kannustustusta on vaikea ottaa vastaan. Illassa ei ole minkäänlaista hohtoa.
 Kesäaikaan Juha Järvinen käy tansseissa lähes viikoittain. Petri Aaltonen / Yle
 Helppo alku ei ollut  Juha Järviselläkään . Diskot vaihtuivat paritanssiin 26 vuotta sitten Syvälahden lavalla Kangasniemellä. Ensimmäinen vuosi meni kompuroidessa ja varpaille astuessa, sillä hän ei osannut tanssia lainkaan. Järvinen haki miesten haulla naisia tanssimaan mutta kukaan ei hakenut häntä naisten haulla.
 Rukkaset tulivat tutuksi.
 – Alussa en osannut muuta kuin kävellä köpötellä.
 Enää itsetuntoa ei koetella rukkasilla, sillä taito on nyt kunnossa. Lempitansseja ovat perinteiset tango, valssi ja humppa - suljetun otteen tanssit, joissa pidetään toisesta kiinni ja samalla on mahdollisuus jutella.
 Mitä useamman kanssa tanssii ja juttelee, sitä suuremmalla todennäköisyydellä joukosta voi löytyä kiinnostava ihminen. Järvisen toiveena on löytää tansseista kumppani ja hän uskoo, että samalla asialla on moni muukin.
 – Kyllä 60-70 prosenttia ihmisistä hakee tansseista parisuhdetta.
 Moni ihmissuhteesta haaveileva valitsee tanssilavan sijaan baarin. Järviselle tanssiminen on luontevampi tapa lähestyä toista ihmistä. Lavoilla käy samanhenkisiä ihmisiä ja tanssi mahdollistaa luvallisen kosketuksen vieraan ihmisen kanssa.
 Aloitusrepliikkejä ei tarvitse miettiä ja on jokaisen oma päätös, haluaako tanssin aikana ylipäätään puhua.
 – Antaa musiikin viedä – laulaja hoitaa puhumisen, jos itse ei halua jutella. Parhaimmillaan toisilleen vieraiden tanssijoiden välille syntyy syvä yhteys – tunnetaso, jota on hyvin vaikea selittää. Kuin olisi tunnettu aina.
 Paritanssi antaa luvallisen kosketuksen
 Tanssin kosketus on hyväksyvä, lempeä, hellä ja ohjaava. Se tuottaa hyvää oloa ja voi myös kipinöidä, kuvailee tanssia neljännesvuosisadan opettanut  Arja Könönen . Harrastus muuttui hiljalleen työksi ja virka päiväkodissa vaihtui tanssinopettajaksi.
 Arja Könöselle tanssi on sekä työ että harrastus.  Simo Pitkänen / Yle
 Ennen kuin tanssista tuli työ, Könösen elämään mahtui perheenperustamisvaihe, johon tanssi ei sopinut. Tanssittomuus kävi pitkän päälle mahdottomaksi ja lopulta Könönen löysi itsensä jälleen lavalta. Samoihin aikoihin avioliitto kariutui.
 Könönen muistaa hyvin ajan, jolloin kahden pienen lapsen eronneena äitinä hänkin haki tanssipaikalta aikuisen ihmisen läheisyyttä.
 – Parasta oli, kun kohtasi samanhenkisen ihmisen, jonka kanssa askeleet ja kehon liike menivät yhteen. Kohtaamisen jälkeen tuntui kuin leijuisi – läheisyyden kaipuu ja toisen ihmisen nälkä tuli tyydytettyä. Sellaisen illan jälkeen lähti tyytyväisenä kotiin.
 Suurin osa ihmisistä tulee Könösenkin mielestä tanssilavoille hakemaan läheisyyttä. Hän, kuten moni muukin, löysi itselleen uuden kumppanin tansseista.
 Paritanssi onkin helppo keino koskettaa – pitkälle ohjeistettuna se on myös turvallista. Esimerkiksi tanssiotteet ovat tarkoin määriteltyjä eikä käpälöinti ole soveliasta. Jos tanssipari vie kätensä väärään paikkaan, asiasta pitää rohkeasti sanoa.
 Rajojen asettamisesta on kyse myös silloin, kun määritellään tanssiparin etäisyyttä toisistaan. Vieraan ihmisen lähelle meneminen on joillekin vaikeaa. Könönen muistuttaa, että nainen määrittelee, missä läheisyyden raja kulkee. Perusperiaate on, että mies ei kiskaise naista syliinsä vaan nainen päättää, kuinka lähelle hän tulee ja sen jälkeen etsitään yhteinen hyvä tanssitila.
 – Kaikkien ei ole helppo tanssia vartalokosketuksessa, siihen vaikuttaa myös esimerkiksi pituusero tai ruumiinrakenne.
 Sama aaltopituus tuottaa tanssin iloa
 Tanssitaiteilija  Helena Ratinen  suree sitä, että tunto- ja liikeaistit ovat ajassamme väheksyttyjä. Silmälle ja korvalle annetaan liikaakin painoarvoa.
 – Omaan kehollisuuteen saatetaan herätä vasta kun polvi hajoaa, päätä särkee tai tulee syöpä.
 Kehollisten taitojen rapautuminen on seurausta elämäntavastamme, jossa – vähän liioiteltuna – kyky käyttää sormia on tärkein fyysinen taito. Samaan aikaan mieli voi olla ylivirittynyt.
 – Jos ymmärtäisimme, että keho on enemmän kuin päänkantoteline, kohtelisimme sitä toisin. Tanssiminen on hyvä tapa oppia tuntemaan omaa kehoaan.
 Ratinen on työssään viime aikoina tanssittanut liikerajoitteisia vanhuksia. Silloin tanssiinkutsu alkaa houkutelulla ja hienovaraisella suostuttelulla – lähdetko kanssani tanssimaan?
 Kun suostumus on saatu, haetaan katsekontaktia ja yhteistä tasapainoa. Kun luottamus on syntynyt, on aika aistia, mihin suuntaan tai millaisella nopeudella häntä voi tanssiin viedä. Yhteinen liike perustuu siihen, millaiset valmiudet vanhuksella on.
 Samasta asiasta eli kinesteettisesta empatista on kyse myös paritanssissa. Enemmän kuin taitoa tai suorittamista, tanssi on mukautumista toisen liikkeisiin ja jopa hengitysrytmiin.
 Hyvä tunneyhteys tanssiparin kanssa saattaa syntyä hetkessä. Petri Aaltonen / Yle
 Tanssissa pyritään ennakoimaan ja aistimaan toisen liike ja vastaamaan siihen. Jokainen ihminen liikkuu omalla tavallaan ja toisen liikkeeseen virittäytyminen vaatii herkkyyttä.
 Yhteisen rytmin löytyminen parin kanssa sekä pitkään kestävä kosketus tuottavat hyvää oloa myös neurotieteen näkökulmasta, kertoo tanssin neurotieteestä väitöskirjan tehnyt  Hanna Poikonen . Pitkäkestoinen kosketus aktivoi aivojen palkkiojärjestelmää ja yhdessä liikkuminen rytmittää aivoaallot samaan tahtiin, ollaan niin sanotusti samalla aaltopituudella. Tästä syntyy tanssin ilo.
 Tanssilavalle menoa ei kannata jättää väliin sen takia, että pitää omia taitojaan riittämättömänä. Joskus pelkkä toisiinsa nojaaminen on riittävää, jotta voi löytää paritanssin ihanuuden ja nauttia toisen syleilystä.
 Yksinkertaistettuna tanssi on vain rytmissä kävelyä. Perustaitoja voi kehittää kursseilla mutta tanssimaan oppii vain tanssimalla. Mitä enemmän tanssii, sitä taitavammaksi tulee.
 Paritanssin suosiosta kertoo jotain tanssileirien suosio. EsimerkiksiValasrannan tanssileirille odotetaan tänä kesänä noin 10 000 kävijää – kyseessä on Suomen suurin alan tapahtuma. Tansseissa ja tanssikursseilla käy myös nuorta väkeä.
 Kesä on tanssilavojen kulta-aikaa. Petri Aaltonen / Yle
 Paritanssissa roolit ovat selkeät mutta vaativat paljon
 Toukokuisena maanantai-iltana Suomi pelaa USA:ta vastaan jääkiekon MM-kisoissa. Tästä huolimatta samaan aikaan järjestettävälle valssin alkeiskurssille osallistuu viitisenkymmentä ihmistä. Miehiä ja naisia on suunnilleen saman verran.
 Osa ihmisistä on keskenään tuttuja, he ovat käyneet tässä samassa salissa koko kevään ajan harjoittelemassa eri tanssilajeja. Vaikka kyse on alkeiskurssista, vain harva on aidosti vasta-alkaja - minullakin on jonkinlaiset valssitaidot.
 Kursseilla tanssitaan yleensä parinvaihtoringissä. Se tarkoittaa, että pari vaihtuu muutaman minuutin välein ja jokainen pääsee tanssimaan. Seinäruusuksi jäämisen vaaraa ei ole.
 Joukossa on muutamia melko taitavia tanssijoita ja saan hyviä neuvoja muun muassa askeleen pituuteen liittyen. Valssi on luonteeltaan keinuvaa ja illan aikana tunnen muutamia kertoja aitoa iloa tanssiparin kanssa onnistumisesta. Kaikkien kanssa yhteisiä askelia ei löydy.
 Katossa pyörivistä tuulettimista huolimatta kädet ja kainalot kastuvat.
 Paritanssissa on selkeät roolit: useimmiten mies vie ja nainen seuraa. Järvisen mukaan tärkeintä on ollut oppia sopeutumaan toisen liikkeeseen. Kaikkia naisia ei ole helppo viedä ja hän ymmärtää sen hyvin: seuraajan rooli ei hänen mielestään ole helppo.
 Monelta mieheltä puolestaan puuttuu rytmitaju, väittää Järvinen ja tanssinopettaja Könönen on asiasta samaa mieltä. Vaatii herkkyyttä aistia miehen liike, silloinkin, kun mies vie väärään rytmiin.
 – Naisen tehtävä on seurata, vaikka tuntuisi että itse osaisi paremmin.
 Lavoilla on tarkka etiketti. Esimerkiksi tanssiinkutsusta kieltäytyminen ilman syytä on epäkohteliasta. Petri Aaltonen / Yle
 Naiset ovat Könösen mukaan usein tottuneempia liikkumaan musiikin rytmiin ja sen vuoksi vaativat mieheltä viejänä paljon. Toisaalta on naisia, joiden yksinkertaisesti vain on vaikea sopeutua seuraajan rooliin.
 Rooleja harjoitellaan tanssikursseilla. Molemmissa rooleissa tärkeintä on oman kehonsa kannattelu. Joskus Könönen kehottaa miestä menemään punttisalille, jotta tämä jaksaa paremmin kannatella käsiään ja pitää yllä hyvää tanssiasentoa.
 Miehelle on usein vaikeaa oppia kiertämään vartaloaan, käsillä vienti on helpompaa. Naisen pitäisi puolestaan osata olla tekemättä mitään.
 – Ihannetilanne olisi, että vain miehelle opetetaan askeleet. Nainen oppisi seuraamaan tanssimalla silmät kiinni: mies päättää mitä tehdään ja naisen tehtävä on seurata.
 Tanssimaan oppii vain tanssimalla
 Kolmatta kertaa tanssikurssille mennessäni vuorossa on taas foksi. Paikalla on kymmenittäin ihmisiä, osa samoja kuin edellisellä kerralla vaikka paikka ja opettaja ovat jälleen eri. Tämä kurssi pidetään tanssilavalla ja kesäkuinen ilta on lämmin. On selvää, että tänäänkin tulee kuuma vaikka tilassa on läpiveto.
 Kaksi ja puoli tuntia myöhemmin hymy on herkässä: tänä iltana pääsin kiinni foksin joustavaan olemukseen ja tanssiminen sujui yllättävän hyvin. Tälläkin kertaa sain muutamia arvokkaita neuvoja kokeneemmilta tanssijoilta.
 Tanssikumppaneiden kosketus on ollut arvostava. Suljettujen käsiotteiden tanssissa on käytännössä pakko mennä hyvin lähelle toista mutta siihen tottuu aika nopeasti.
 Jokainen mies tosiaankin vie eri tavalla: yksi kaappaa syliinsä, toinen vie käsillään, kolmannen kanssa tanssi sujuu helposti ja ollaan samalla aaltopituudella. Seuraaminen on välillä vaikeaa.
 Kipinnöinnistä ei ole ollut tietoakaan, sen sijaan olen tuntenut vilpitöntä iloa. En edelleenkään osaa kummoisesti tanssia mutta näillä taidoilla saatan uskaltautua lavalle, kenties jo juhannuksena.
 Onko lavatansseissa sitten jotain erityistä taikaa? Juha Järvinen ei kauaa vastaustaan mieti.
 – Olisihan tämä aika kylmä harrastus ilman romantiikkaa.
 Tanssin aikaansaamaa kokonaisvaltaista hyvää oloa voi tuntea vaikkei osaisi paljoa. Joskus taito kuitenkin ratkaisee.
 – Kun tulee oikein hieno kappale, haen sellaista naista jonka kanssa tiedän tanssin sujuvan. Summanmutikassa hakeminen on sellaisessa tilanteessa riski.
 Tällainen kappale on esimerkiksi  Markuksen  vanha klassikko Jos vielä oot vapaa.
 Lue myös:
 Miten tiede auttaa saamaan lomasta eniten irti – Aivotutkija Katri Saarikiven 10 vinkkiä hyvään latautumiseen ja työhuolten unohtamiseen

Enää Juha Järvinen ei kompuroi vaan nauttii luvallisesta läheisyydestä – "Kun tulee hieno kappale, haen naista, jonka kanssa tanssi sujuu"


Summary: Vaihtuvia rajoitusmerkkejä poistetaan kustannussyistä, mutta viranomaiset ovat huolissaan turvallisuudesta.

Käyttöikänsä päähän tulleita sähköisiä nopeusnäyttöjä ja liikenteen opastetauluja on korvattu perinteisillä liikennemerkeillä eri puolilla Suomea. Poliisi ja pelastuslaitos ovat kehityksestä huolissaan, sillä elektronisilla näytöillä on lisätty liikenneturvallisuutta.
 Esimerkiksi Meri-Lapissa Kemi-Tornio -moottoritien (VT29) pohjoispuolen sähköiset nopeusnäytöt on jo vaihdettu kiinteisiin liikennemerkkeihin.
 – Poliisin näkökulmasta tämä asia on kyllä huono, tällä toimenpiteellä ollaan huononnettu poliisin työturvallisuutta sekä kansalaisten mahdollisuutta reagoida muuttuviin tieliikenneolosuhteisiin, sanoo komisario  Seija Granat  Lapin poliisilaitokselta.
 Vaihtuvilla nopeusnäytöillä sekä opastetauluilla voidaan lisätä tienkäyttäjien turvallisuutta varoittamalla useissa eri tilanteissa.
 – Kyseisiä tilanteita ovat esimerkiksi erittäin heikot ajo-olosuhteet. Toinen käyttömahdollisuus on tieliikenneonnettomuudet, joista varoitetaan etukäteen ja silloin tietenkin alennetaan myös nopeusrajoituksia. Myös esimerkiksi sumusta tai hirvistä voidaan varoittaa.
 Mikäli Väyläviraston suunnitelmat opasteiden poistamisesta toteutuvat, myös loput jäljellä olevat vaihtuvat opastetaulut poistetaan erityisesti raskaan liikenteen runsaasti liikennöimältä Kemi-Tornio -moottoritieltä.
 Karttagrafiikka näyttää, minne uusia vaihtuvia opasteita muun muassa rakennetaan tai on hiljan rakennettu. Vaihtuvia nopeusrajoitusmerkkejä on poistettu muun muassa Kemi-Tornio -moottoritieltä ja nelostieltä Jyväskylän pohjoispuolelta. Ilkka Kemppinen / Yle, tiedonhankinta: Antti Heikinmatti / Yle
 Vaihtuvia merkkejä purettu nelostieltä ja ysitieltä
 Suomessa osalta tieosuuksia sähköisiä opasteita poistetaan ja toisaalle niitä lisätään. Uusia vaihtuvien liikenneopasteiden järjestelmiä on rakennettu muun muassa  viime vuonna valmistuneelle  Hamina-Vaalimaa -moottoritielle E18. Samaan aikaan tosin vaihtuvat opasteet poistettiin vanhalta tieltä.
 Muita kohteita, joista vaihtuvia opasteita on purettu, on muun muassa valtatiellä 9. Sähköiset nopeusrajoitusmerkit on purettu Jyväskylä-Kuopio -tieosuuden alkupäästä Kanavuorelta Hankasalmelle. Väylävirasto ja valtion liikenteenohjausyhtiö Intelligent Traffic Management Oy harkitsevat vaihtuvien merkkien poistamista myös Tampere-Orivesi -väliltä.
 Lisäksi esimerkiksi  nelostieltä Jyväskylän pohjoispuolelta  on poistettu vaihtuvia nopeusrajoitusmerkkejä, jotka olivat tulleet käyttöikänsä päähän. Paikoin kiinteäksi nopeusrajoitukseksi vilkasliikenteiselle tieosuudelle  Jyväskylästä Äänekoskelle  tuli 80 kilometriä tunnissa.
 Parhaillaan ison remontin alla oleva vilkasliikenteinen Oulu-Kemi -väli nelostiellä ja Oulun ohitustie on myös yksi niistä tieosuuksista, joille asennetaan  uusimpia sähköisiä liikenteenohjauslaitteita . Oulun lähialueelle tulee muun muassa liikennekameroita, liikennemäärälaskureita ja vaihtuvia nopeusrajoitusmerkkejä, joita automatiikka ja muun muassa keliolosuhteista saatava mittaustieto ohjaa.
 Hyötysuhdelaskelma ratkaisee, mihin opasteet jäävät
 Opasteiden sijoittelu perustuu hyötysuhdelaskelmaan.
 – Siinä keskeisiä elementtejä ovat matka-ajan säästyminen, onnettomuuksien väheneminen sekä ympäristökustannusten väheneminen, kertoo liikenteenhallinnan asiantuntija  Petri Antola  Väylävirastosta.
 Meri-Lapissa poliisi, pelastuslaitos sekä sairaanhoitopiiri ovat vedonneet elektronisten näyttöjen säilyttämiseksi. Vaihtuvilla opasteilla voidaan ehkäistä esimerkiksi ketjukolareita.
 – Kun ajonopeudet ovat korkeat, tämä vaikuttaa oleellisesti paikalla työskentelevien poliisien, pelastuslaitoksen ja ensihoitohenkilökunnan työturvallisuuteen, komisario Seija Granat Lapin poliisista sanoo.
 Väylävirasto ja ITM Finland Oy harkitsevat perinteisiin kiinteisiin nopeusrajoituskyltteihin siirtymistä muun muassa ysitiellä Tampereen ja Oriveden välillä. Jouni Tanninen / Yle
 Väyläviraston laskelmassa jokaista sijoitettua euroa kohti lasketaan hyötysuhde. Esimerkiksi Kemi-Tornio -moottoritiellä elektronisista nopeusnäytöistä lasketaan saatavan takaisin 28 senttiä jokaista sijoitettavaa euroa kohden.
 Hyötysuhdelaskelmassa investoinnin tulisi vähintään maksaa itsensä takaisin, jotta se olisi kannattava.
 Tierahoista kilpailee moni kohde
 Muutamilla tieosuuksilla ollaan siinä tilanteessa, että käytössä olevien vaihtuvien opasteiden käyttöikä on umpeutumassa. Tällöin väylävirasto ja ITM Finland Oy joutuvat pohtimaan, uusitaanko laitteet vai puretaanko ne.
 Kemi-Tornio-moottoritien valo-opasteiden uusiminen maksaisi noin 2,1 miljoonaa euroa ja ylläpito suunnilleen saman verran. Uusintaa kaipaavat sekä käyttöikänsä päähän tulleet näytöt että niiden ohjausjärjestelmä.
 Kyseisellä tieosuudella sähköisistä tekstinäytöistä saatava hyöty olisi laskelmien mukaan plussan puolella, mutta rahoitus on silti epävarmaa.
 – Vaikka joku investointi olisikin todettu kannattavaksi, niin välttämättä se ei kuitenkaan pääse ihan heti toteutukseen. Kun rahasta on pula ja on muitakin kilpailevia investointeja tiehankkeissa ja väylähankkeissa, ei välttämättä voida kaikkia toteuttaa, jotka ovat saaneet yhteiskuntataloudellisesti kannattavan leiman, asiantuntija Petri Antola Väylävirastosta sanoo.
 Lue myös:
 Tieliikenteen määrä ei kasva yhtä nopeasti kuin ennen – Väylävirasto ennustaa kasvun leikkautuvan vuoden 2030 jälkeen
 Tänä kesänä rahaa riittää vain vilkkaimpien teiden korjaamiseen – Maanteitä päällystetään merkittävästi vähemmän kuin edellisvuosina
 Ministeriö puolustaa vieraskielisiä nimiä: "Traffic Management Finland Oy täyttää lain ja hallinnon vaatimukset"

Viranomaiset moittivat purkamisia, mutta ylläpito tulee kalliiksi – katso kartasta korvataanko vaihtuvat liikennemerkit kiinteillä sinun matkareitiltäsi


Summary: Poliisi tutkii muun muassa, miksi lapset olivat päässeet sisään tehtaaseen.

Indonesiassa Sumatran saarella perjantaina tapahtuneessa tehdaspalossa kuoli 30 ihmistä, joista viisi oli lapsia, kertoivat viranomaiset lauantaina.
 Tulipalo sai alkunsa todennäköisesti räjähtäneestä sytyttimestä.
 Poliisi on pidättänyt kaksi henkilöä epäiltyinä turvatoimien laiminlyönnistä. Kyseessä ovat mies ja nainen, joiden kerrottiin olevan tehtaan omistaja ja johtaja. He voivat saada poliisin mukaan jopa viiden vuoden vankilatuomion.
 Binjain kaupungissa toiminutta tehdasta kuvattiin aluksi tulitikkutehtaaksi, mutta myöhemmin selvisi, että rakennuksessa valmistettiin sytyttimiä.
 Tulipalossa kuolleet aikuiset olivat kaikki paikallisia työntekijöitä. Palosta pelastuneen työntekijän mukaan lapset olivat olleet katsomassa vanhempiaan tehtaalla.
 Viranomaisten mukaan palo syttyi, kun tehtaan työntekijä testasi sytytintä, joka räjähti hänen kädessään. Paniikissa työntekijä heitti sytyttimen kädestään, jolloin se putosi kasaan valmiita tuotteita, mistä seurasi valtava räjähdys ja tulipalo.
 Tehtaan työntekijät eivät päässeet pakoon, koska rakennuksen ulko-ovi oli lukossa. Palo levisi nopeasti puisessa rakennuksessa.
 – Tutkimme miksi lapset saivat olla paikalla ja miksi ovi oli lukossa, kertoi poliisipäällikkö  Nugroho Tri Nuryanton .
 Poliisi epäilee, että tehtaalla ei ollut asianmukaisia lupia toiminnalleen. Omistaja ja johtaja olivat käyneet kerran kuussa tehtaalla tarkistamassa tilanteen.
 Viime vuosina tuhoisat tulipalot eivät ole harvinaisia Indonesiassa, koska usein tehtaiden turvallisuudesta tingitään usein ja laittomia yrityksi on paljon.
 Tänä vuonna kymmeniä kuoli laittoman kultakaivoksen romahdettua ja vuonna 2017 ainakin 46 ihmistä kuoli ja useita loukkaantui ilotulitetehtaan tulipalossa Jakartan ulkopuolella.

Indonesiassa rajussa tehdaspalossa kuoli 30, heistä viisi oli lapsia – johtajia epäillään turvatoimien laiminlyönnistä


Summary: Venezuelan presidentti Nicolas Maduro vakuutti ottavansa ehdotukset vakavasti.

YK:n ihmisoikeuskomissaari  Michelle Bachelet  vaatii Venezuelan hallitusta vapauttamaan poliittiset vangit. Bachelet kertoi myös, että Venezuelaan sijoitetaan pieni ryhmä ihmisoikeustarkkailijoita.
 Venezuelassa yli 700 hallituksen kriitikkoa on vangittuna poliittisten mielipiteidensä takia.
 – Kehotan viranomaisia vapauttamaan kaikki ne, jotka ovat vangittuina sen vuoksi, että käyttivät kansalaisoikeuksiaan rauhanomaisella tavalla, Bachelet sanoi.
 Entinen Chilen presidentti Bachelet päätti perjantaina vierailunsa taloudellisen ja poliittisen kriisin keskellä painivassa Venezuelassa.
 Presidentti  Nicolas Maduron  hallitus oli kutsunut hänet vierailulle osoittaakseen, että Venezuelassa noudatetaan ihmisoikeuksia.
 Maduro vakuutti vierailun päätteeksi ottavansa Bacheletin suositukset vakavasti.
 – Joka maassa on aina vähän erilaiset kriteerit, mutta kerroin hänelle, että hän voi luottaa siihen, että otan presidenttinä hänen suosituksensa ja ehdotuksensa vakavasti, Maduro sanoi.
 Hän myös vakuutti, että ihmisoikeuksia rikkoneet joutuvat oikeudelliseen vastuuseen.
 Bachelet tapasi vierailunsa aikana myös oppositiojohtaja  Juan Guaidon , jonka kymmenet maat ovat tunnustaneet Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi. Tapaamisen jälkeen Guaido kertoi, että Bachelet aikoo vaatia poliittisten vankien vapauttamista.
 Lue myös:
 "Vallanvaihtoa ei ole Venezuelassa näkyvissä, on vain kasvavaa kurjuutta." – Toimittaja Pertti Pesonen ja professori Teivo Teivainen vastasivat yleisön kysymyksiin
 Venezuelan ja Kolumbian välinen raja aukesi – tuhannet jonottivat pääsyä ruoka- ja lääkeostoksille

YK:n ihmisoikeuskomissaari vaatii Venezuelaa vapauttamaan poliittiset vangit


Summary: Kaksimoottorinen kone syttyi tuleen pudottuaan.

Yhdeksän ihmistä sai surmansa, kun kaksimoottorinen King Air -lentokone putosi lentokentän lähelle Havaijilla Yhdysvalloissa. Ohjaajan lisäksi koneessa oli laskuvarjoharrastajia. Kaikki koneessa olleet menehtyivät.
 Onnettomuus tapahtui iltakuuden jälkeen paikallista aikaa Havaijin pääsaarella Oahulla. Kone oli toiminut pieneltä Dillinghamin kentältä, joka on pääasiassa harrasteilmailijoiden käytössä.
 Kone syttyi pudottuaan palamaan. Palo sammutettiin kuitenkin pian.
 – Olen ollut 40 vuotta palomiehenä Havaijilla, ja tämä on pahin lento-onnettomuus täällä sinä aikana, sanoi Honolulun palopäällikkö  Manuel Neves .
 Kone oli mahdollisesti tulossa laskuun kentälle. Tarkkoja tietoja onnettomuudesta ja siinä kuolleista ei vielä ole julkistettu.
 Samantyyppinen onnettomuus on sattunut myös Suomessa. Jämijärvellä  putosi huhtikuussa 2014  laskuvarjohyppääjiä kuljettanut pienkone. Onnettomuudessa kuoli kahdeksan ihmistä.

Laskuvarjohyppääjien kone putosi Havaijilla – yhdeksän ihmistä kuoli


Summary: Hallitus haluaa lisää osatyökykyisiä töihin. Se on tärkeää, jotta 75 prosentin työllisyysastetavoite voidaan saavuttaa.

Helsinkiläinen  Heidi Damstedt , 47, sairastaa MS-tautia, mutta hän on voinut käydä täysipainoisesti kokopäivätöissä. Damstedt työskentelee asiantuntijatehtävissä suunnittelijana Helsingin kaupungilla.
 Hän on työskennellyt samalla työnantajalla jo yli 15 vuotta; vain työtehtävät ovat vaihtuneet.
 Damstedt kiittelee työnantajaansa siitä, että hänen sairautensa on otettu huomioon jo alusta asti.
 – Olen ollut hyvin avoin sairaudestani alusta asti. Erilaisia helpotuksia on tullut haittojen edetessä. On ollut etätyömahdollisuus, parkkipaikka työpaikan lähellä, kuntoutusta työajalla, Damstedt kertoo.
 Damstedtin työsuoritukseen sairaus ei ole kuitenkaan vaikuttanut mitenkään. Työtehtäviä on jonkin verran muokattu ajan saatossa huonontuneen liikkumisen vuoksi.
 Vasta aivan viime aikoina hän on huomannut sairautensa alkaneen vaikuttaa erityisesti keskittymiseen työpaikalla eikä hän koe olevansa enää sataprosenttisesti työkykyinen.
 Heidi Damstedt sai MS-diagnoosin vuonna 2004, mutta on silti voinut käydä kokopäivätöissä. Jari Kovalainen / Yle
 Niinpä Damstedt on jäämässä lähitulevaisuudessa osatyökyvyttömyyseläkkeelle, jos kaikki menee suunnitellusti. Mutta se ei tarkoita töiden loppumista.
 – Tietenkin on henkisesti aika kova juttu myöntää itselleen, että haittoja on sen verran, että kevennystä täytyy tehdä. Itkuhan siellä työterveyslääkärillä tuli, kun asioista keskusteltiin. Esimieheltäni tuli kuitenkin äärimmäisen ihana viesti. Hän myös mietti heti vaihtoehtoja, millaisia työtehtäviä voin jatkossa tehdä ikään kuin osa-aikaisena työntekijänä.
 Osatyökyvyttömyyseläkkeellä on tarkoitus pidentää Damstedin työuraa.
 – Osatyökyvyttömyyseläke ei ole loppuelämän päätös, jos kuntoni kohenee. Omalla kohdallani sairaus on aaltomainen, joten kuntokin menee sen mukaan.
 Sairaus vaikeuttaa Damstedin liikkumista ja saa hänet väsymään aiempaa nopeammin.
 Hallitus haluaa lisää osatyökykyisiä töihin
 Hallitus haluaa töihin myös ne, joilla ei ole koko työkykyä käytössään.
 Antti Rinteen  (sd.) hallituksen  tavoite 75 prosentin työllisyysasteesta  tarkoittaa sitä, että myös osatyökykyisiä on saatava enemmän töihin ja epäilemättä myös pidettävä siellä mahdollisimman pitkään.
 Suurimman potentiaalin työllisyysasteen kasvussa hallitus näkee niissä ryhmissä, joissa työllisyys on matala. Näihin hallitus lukee muun muassa ikääntyneet, matalasti koulutetut ja osatyökykyiset.
 Osatyökyky Osatyökykyinen on henkilö, jolla on käytössään osa työkyvystään. Osatyökykyisyys on yksilöllistä ja sidoksissa osatyökykyisyyden syyhyn, työhön ja työn vaatimuksiin. Osatyökyisiä voivat olla esimerkiksi vammaiset, pitkäaikaissairaat ja vakavasta sairaudesta toipuvat / elämänkriisin kokeneet. Osatyökykyisyyttä on monenlaista. Se voi vaihdella elämän eri vaiheissa ja olla myös tilapäistä. Lähde: Sosiaali- ja terveysministeriö
 Työministeri  Timo Harakka  (sd.) näkee osatyökykyisissä suuren mahdollisuuden. Huhtikuun lopussa TE-toimistoissa oli osatyökykyisiä työttömiä työnhakijoita runsas 28 000.
 Mutta tämä ei ole koko totuus, sillä esimerkiksi monet vammaiset ja pitkäaikaissairaat haluaisivat töihin, mutta eivät välttämättä ole ilmoittautuneet TE-toimistoon.
 – Siellä on yli 60 000 ihmistä, jotka janoaisivat päästä töihin. Sitten pitäisi vain auttaa, valmentaa ja tukea sekä työntekijää että työnantajaa siihen, että he voisivat tulla mukaan, Harakka sanoo.
 Harakka näyttää toivovan myös positiivista kaikua sanalle osatyökykyinen. Hän huomauttaa, että jokainen meistä on osatyökykyinen jo pelkästään siksi, ettei kukaan osaa kaikkea.
 Palkkatukea halutaan käyttää aiempaa pontevammin
 Hallitus listaa keinoina osatyökykyisten työllistämiseksi muun muassa työhönvalmentajien saatavuuden parantamisen, kannustinloukkujen purkamisen ja työkykyohjelman perustamisen.
 Konkreettisin keino on Harakan mielestä  palkkatuen käytön  lisääminen.
 – Palkkatuki on sekä yrityksille että järjestöille helpoin tapa työllistää osatyökykyisiä. Palkkatukeen on varattu lisää määrärahoja. Erittäin tärkeää on myös se, että palkkatuen hakeminen olisi yritykselle tai järjestölle huomattavasti yksinkertaisempaa, Harakka sanoo.
 Hallituksen tavoitteena on, että julkisiin hankintoihin asetetaan ehto sosiaalisesta työllistämisestä. Ideana on kannustaa esimerkiksi kuntia ostamaan hankintoja yrityksiltä tai järjestöiltä, jotka työllistävät esimerkiksi osatyökykyisiä.
 Mallia on jo kehitetty hankkeissa.
 Harakka on kirjauksesta innostunut, sillä hänen mielestään sosiaalisia ja yhteiskunnallisia yrityksiä on syytä tukea.
 Vates-säätiö, joka edistää muun muassa osatyökykyisten työllistymistä, korostaa myös työhönvalmennuksen, koulutuksen ja kuntoutuksen merkitystä sekä yksilöllisyyttä.
 – Yksilöllinen tuki ja ohjaus työelämään niin, että se on räätälöity kyseisen ihmisen mukaan ja niin, että se olisi pitkäkestoista, tiivistää kehittämiskoordinaattori  Anne Korhonen  Vatesista.
 Vatesin kehittämiskoordinaattorin Anne Korhosen mielestä suurimmat esteet osatyökykyisten työllistymiselle liittyvät edelleen asenteisiin, tiedon puutteeseen ja kannustinloukkuihin.  Antti Haanpää / Yle
 Hankkeesta saatiin hyviä kokemuksia: osatyökykyisten työllisyys nousi
 Hallituksella on edessään kova tehtävä 75 prosentin työllisyysasteen saavuttamisessa. Tiedetään, että helposti työllistyvät ovat jo työllistyneet ja työllisyysasteen nostaminen on koko ajan vaikeampaa.
 Väestön ikääntymisen ennustetaan lisäävän  osatyökykyisten  määrää.
 Neuvotteleva virkamies  Päivi Mattila-Wiro  sosiaali- ja terveysministeriöstä vakuuttaa, että osatyökykyisten työllistäminen on realistista.
 – Kyllä siellä on potentiaalia vielä paljon! Siellä on iso joukko ihmisiä, joilla on motivaatiota, halua ja osaamista tehdä töitä. Täytyy vain löytyä tahtoa siihen, että olemassa olevat ratkaisut ja keinot otetaan käyttöön.
 Mattila-Wiro oli johtajana  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen kärkihankkeessa, jossa tavoitteena oli osatyökykyisten työllistyminen ja työssä jatkaminen.
 Hankkeessa onnistuttiin: osatyökykyisten työttömien työnhakijoiden määrä laski peräti yli 30 prosenttia, mikä ei Mattila-Wiron mukaan selity pelkästään talouden hyvällä suhdanteella.
 Hänen mielestään tärkeintä oli asenteiden muuttaminen. Se tehtiin esimerkiksi lisäämällä tietoa työnantajille osatyökykyisten työllistämisestä.
 – Lähtökohtana oli, että käännetään huomio osatyökykyisyyttä koskevista ongelmista osaamiseen ja vahvuuksiin. Työnantajat kysyvät ihmisiltä osaamista, ammattitaitoa ja motivaatiota. Erityisesti nuorille yrittäjille tärkeää on se, mitä ihminen osaa ja työkykyasiat voidaan ratkaista työpaikalla, Mattila-Wiro sanoo.
 Kaikki eivät uskalla kertoa sairaudestaan
 Heidi Damstedt toivoo, että osatyökyvyttömyyseläkkeellä hän pystyy työskentelemään noin 60-prosenttisella työajalla. Tämä tarkoittaisi noin kolmea työpäivää viikossa tai nykyistä lyhyempiä työpäiviä.
 Heidi Damstedt on ollut alusta asti avoin sairaudestaan ja kertonut siitä työnantajalle ja työtovereille. Jari Kovalainen / Yle
 Damstedt näkee, että osatyökykyisten työllistymisessä avain on työnantajien asenteessa, riittävän varhaisessa kuntoutuksessa ja siinä, ettei työnantajille tulisi kohtuuttomia kustannuksia työkyvyttömyyseläkkeen takia.
 Damstedt uskoo, että kaikki eivät uskalla kertoa avoimesti sairaudestaan työpaikalla.
 – Siinä on varmasti pelko, että miten työnantaja suhtautuu ja että se ikään kuin tekisi ihmisestä heikomman. Itse olen avoimuudella halunnut todistaa, että olen riittävän hyvä työntekijä. Siinä käy helposti niin, että tekee töitä 120-prosenttisesti.
 Lisää aiheesta:
 Näillä keinoillako työllisyys saadaan nousuun?
SAK antaisi työttömälle oman valmentajan, EK lyhentäisi kotihoidon tuen puoleen
 Uusi oppositio hallituksen kimpussa maratoniksi venyneessä täysistunnossa: "Politiikka rakennettu yli 100 000 työpaikan lisäykselle, se on valtava määrä"

Työllisyystavoitetta on vaikea saavuttaa, jos osatyökykyisiä ei palkata – MS-taudista huolimatta Heidi Damstedt haluaa jatkaa työuraansa


Summary: E. Jean Carroll sanoo, ettei kertonut tapauksesta poliisille, sillä pelkäsi seurauksia.

Muotilehti Ellen kolumnisti  E. Jean Carroll  syyttää Yhdysvaltain presidenttiä  Donald Trumpia  raiskauksesta 1990-luvun puolivälissä.
 Carrollin, 75, mukaan raiskaus tapahtui luksustavaratalo Bergdorf Goodmanissa New Yorkissa, jossa he olivat törmänneet sattumalta. Hän kuvailee tapausta  New York -lehdessä julkaistussa kirjoituksessaan .
 Carroll mukaan raiskaus tapahtui joko syksyllä 1995 tai keväällä 1996.
 Trump on kiistänyt syytökset, kertoo uutistoimisto AFP. Presidentti sanoi, ettei ole koskaan tavannut Carrollia. Trumpin mielestä Caroll yrittää vain saada huomiota tulevalle kirjalleen.
 Carroll kertoi tapauksista ystävilleen, muttei poliisille
 1990-luvun puolivälissä Trump oli tunnettu kiinteistömoguli. Carrollilla oli puolestaan televisio-ohjelma  Kysy E. Jeanilta.  He olivat tunnistaneet toisensa ja alkaneet vitsailla aluksi hyvässä hengessä.
 Carroll kuvailee, miten kaksikko oli yllyttänyt tosiaan kokeilemaan alusvaatteita. He olivat menneet sovituskoppiin, jossa Trump oli Carrollin mukaan raiskannut hänet.
 – Heti kun sovituskopin ovi sulkeutui, hän hyökkäsi ja työnsi minut vasten seinää niin, että löin pääni aika pahasti. Hän laittoi suunsa huulilleni, Carroll kuvailee New York -lehdessä.
 Carroll sanoo kertoneensa tapauksesta aikoinaan kahdelle toimittajaystävälleen. Toinen heistä oli kehottanut häntä ilmoittamaan poliisille. Toinen taas oli varoittanut Trumpilla olevan niin paljon asianajajia, ettei asia etene kuitenkaan.
 Molemmat toimittajat vahvistivat New York -lehdelle muistavansa tilanteen. Carroll ei raportoinut tapausta poliisille, sillä hän pelkäsi seurauksia.
 Ainakin 16 naista on nyt syyttänyt Trumpia ahdistelusta
 Aiemmin 15 naista on syyttänyt Trumpia ahdistelusta, mutta hän on kiistänyt syytökset. Valkoinen talo on syyttänyt naisia yrityksistä mustamaalata presidenttiä.
 Carroll sanoo, että epäröi asian kertomista julkisesti myöhemmin, sillä muut Trumpia ahdistelusta syyttäneet naiset ovat joutuneet niin kovan julkisen ryöpytyksen alle.
 Carroll kuvailee artikkelissaan myös muita miehiä, joita hän syyttää seksuaalisesta väkivallasta. Yksi heistä on CBS televisiokanavan entinen toimitusjohtaja  Les Moonves . Hän joutui eroamaan vuonna 2018 tehtävästään ahdistelusyytösten vuoksi.
 Myös Moonves kiisti Carrollin syytökset.

Tunnettu kolumnisti sanoo Trumpin raiskanneen hänet tavaratalon sovituskopissa 1990-luvulla – presidentti kiistää syytökset


Summary: Yle keräsi politiikan ajankohtaisista teemoista juhannusvisan, jolla voit testata tietosi viimeisistä käänteistä.

Kevät ja alkukesä on ollut politiikassa kiireistä aikaa. Suomessa on pidetty sekä eduskunta- että eurovaalit, joiden jälkeen Suomeen on muodostettu  Antti Rinteen  (sd.) vetämä hallitus. Hallitus puolestaan julkaisi ohjelmansa kesäkuun alussa.
 Näiden lisäksi vihreät ovat pitäneet puoluekokouksen ja keskustalla ylimääräinen puoluekokous on edessä syyskuussa 2019.
 Yle keräsi ajankohtaisista asioista politiikan juhannusvisan, jolla voi päästä kiinni ajankohtaisiin teemoihin. Testaa tietosi!
 Lue lisää:
 Kolme ministeriä ilmoitti yli puolen miljoonan lainoista, kahdella ei velkaa lainkaan – työministerillä tukevin osakesalkku
 Pääministeri Antti Rinne A-studiossa: Riskinä on, että talouskasvu hidastuu, mutta sen varalle on olemassa toimenpiteitä

Onko politiikka jäänyt kesähelteillä unholaan? Testaa tietosi ja ota politiikan viimeiset käänteet haltuun Ylen juhannusvisassa


Summary: Kyberyritysten mukaan iranilaiset hakkerit olisivat tehneet hyökkäyksiä amerikkalaisia virastoja vastaan.

Iranin ja Yhdysvaltojen välinen kovistelu jatkui lauantaina. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti aikovansa määrätä uusia pakotteita Irania vastaan.
 Trumpin mukaan tarkoitus on estää Irania saamasta ydinasetta, kertoo uutistoimisto Reuters. Trump kommentoi Iranin tilannetta medialle lähtiessään presidentin huvilalle Camp Davidiin Marylandiin.
 Trump aikoo jatkaa kokouksia Iranin tilanteesta Camp Davidissä.
 Iranin ja Yhdysvaltojen välit ovat kärjistyneet tällä viikolla vaarallisesti. Iran ampui torstaina alas amerikkalaisen tiedustelulennokin, jonka se väittää loukanneen Iranin ilmatilaa Hormuzinsalmella. Yhdysvallat on kiistänyt ilmatilaloukkauksen.
 Yhdysvallat käynnisti vastauksena operaation, jossa se olisi tehnyt kostoiskuja kolmeen kohteeseen. PresidenttiTrump perui iskut viime hetkellä, sillä sanoo pitäneensä niitä ylimitoitettuina.
 Lauantaina Trump sanoi sotilaallisten toimien olevan yhä yksi mahdollisuus. Hän sanoi myös voivansa olla Iranin "paras kaveri", jos se lopettaa ydinaseen havittelun.
 Iran varoitti seurauksista Yhdysvalloille ja sen liittolaisille
 Iranin armeijan edustaja puolestaan varoitti Yhdysvaltoja kovasanaisesti mahdollisten iskujen seurauksista.
 Iranin armeijan tiedottaja, prikaatinkenraali  Abolfazl Shekarchi  sanoi, että Yhdysvaltain tavoitteille Lähi-idässä kävisi silloin huonosti ja koko alue syttyisi ”tuleen”.
 – Jos Irania vastaan ammutaan edes yksi luoti, Yhdysvaltain ja sen liittolaisten intressit palavat poroksi, Shekarchi sanoi iranilaisen uutistoimisto Tasnimin mukaan.
 Iranilla on paljon sotilaallista ja poliittista valtaa useissa Lähi-idän maissa, kuten Irakissa ja Syyriassa.
 Iran ilmoitti lauantaina myös teloittaneensa entisen puolustusministeriön työntekijän, jota syytettiin vakoilusta Yhdysvaltojen hyväksi, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Trumpin hallinto ja Iran ovat olleet jo pitkään törmäyskurssilla. Trump ilmoitti viime vuonna Yhdysvaltojen vetäytyvän kansainvälisestä sopimuksesta, jonka tarkoitus on rajoittaa Iranin ydinohjelmaa. Iranin mukaan se ei tavoittele ydinasetta, vaan ohjelma on rauhanomainen.
 Yhdysvaltojen vetäytymisen seurauksena Iran on sanonut hiljattain aikovansa lopettaa noudattamasta osaa sopimuksesta. Mukana olevat Euroopan maat ovat haluneet pitää kiinni sopimuksesta.
 Iranilaisia epäillään hakkerointiyrityksistä
 Kyberturvallisuusyritykset CrowdStrike ja FireEye kertoivat lauantaina, että kyberhyökkäykset Yhdysvaltain hallintoa ja sen tärkeää infrastruktuuria vastaan ovat lisääntyneet jännitteiden kasvettua.
 Yritykset epäilivät uutistoimisto AP:lle hakkereiden työskentelevän Iranin hallinnolle. AP:lla ei ollut tietoa, olivatko hakkerit onnistuneet yrityksissään murtautua eri tahojen sisäisiin verkkoihin.
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  ja useiden maiden johtajat ovat vedonneet Iraniin ja Yhdysvaltoihin tilanteen rauhoittamiseksi. Britannian Lähi-idästä vastaavan apulaisulkoministerin  Andrew Murrissonin  on määrä sunnuntaina matkustaa Iraniin keskustelemaan tilanteesta.
 Päivitetty 16:58 tieto epäillyn vakoojan teloituksesta.
 Päivitetty 18:20 Trumpin kommentit.
 Lue lisää:
 Trump jatkoi Iran-päätöksensä ruotimista televisiohaastattelussa: "150 ihmistä olisi kuollut puolen tunnin sisällä"
 Trump perui iskut Iraniin vain kymmenen minuuttia ennen operaation aloittamista
 Iranilaislähde: Trump varoitti Irania iskuista ja antoi aikarajan neuvotteluiden aloittamiseksi

Iran varoitti sytyttävänsä Lähi-idän "tuleen", jos Yhdysvallat iskee – Trump aikoo lisätä pakotteita


Summary: Lisäksi lipusta löytyi pieni reikä, joten uuttaa lippua joudutaan odottamaan ensi viikkoon.

Haminassa liehunut Suomen ja myös koko maailman suurin Suomen lippu on jouduttu laskemaan alas, ja vieläpä Suomen lipun päivänä. Asiasta kertoo Haminan kaupunki.
 Kaupungin mukaan Haminaan juhannuspäivänä noussut ukkosmyrsky tuulineen teki pienen reiän suurlippuun. Haminan vapaaehtoinen palokunta kävi laskemassa lipun alas, kun tuuli nousi yli sovitun tuulirajan.
 Lippua ei reiän takia nostettu takaisin salkoon, kaupunki kertoo. Varalippu saadaan salkoon vasta ensi viikon aikana.
 – Meidän kovan onnen lippu, toteaa Haminan kaupunki Twitterissä.
 Tänään juhannuspäivänä juhlitaan Suomen lipun päivää. Haminan satametrinen lipputanko lippuineen suunniteltiin kunnioittamaan Suomen lipun satavuotisjuhlaa vuonna 2018, mutta lippu saatiin salkoonsa vasta tänä keväänä hankkeen myöhästyttyä puutteisiin lujuuslaskelmissa.
 Suurlipun epäonnisesta kohtalosta kertoi aiemmin tänään  Kymen Sanomat .

Kova tuuli pakotti laskemaan tangosta maailman suurimman Suomen lipun Haminassa


Summary: Alan harrastajat pistävät pettujauhoja leipään ja leivonnaisiin tai sujauttavat sitä jogurtin jatkeeksi.

Petsuri eli pettumestari  Kirsti Pasanen  pistää sähköuunin lämpenemään kotikeittiössään Ilomantsin Huhuksen kylällä. Hän latoo pellille vaaleita, millinohuita pettuliinoja eli männyn rungosta irroitettuja nilalaattoja.
 Ennen kuin pettuliinat päätyvät uuniin, on ne kuivattava ja puhdistettava. Pinnasta rapsutellaan irtokaarna ja vuollaan myös vihreä jälsi pois. Sen jälkeen ne ovat valmiita paahdettaviksi kuumassa lämmössä.
 – Semmoinen 200 astetta on hyvä lämpö, siinä ne paahtuvat nopeasti minuutissa, parissa. Niistä saattaa nousta pieni haiku, jos kuumetessa pihkaa irtoaa oksan kohdista, Kirsti Pasanen sanoo.
 Uunissa pettuliinat paahtuvat hieman punertaviksi, tuoksuvat miedosti ja hivenen käpristyvät. Tuoksusta tulee mieleen paahdettu pähkinä tai kastanja, ei niinkään mäntyinen metsä.
 Vaaleat pettuliinat paahtuvat uunissa kauniin ruskeiksi. Lea Joutsensaari / Yle
 Petun tekeminen on työlästä, rankkaa ja hidasta käsityötä aina männyn kaatamisesta, pettuliinojen kiskomisesta, kuivaamisesta ja paahtamisesta jauhojen jauhamiseen.
 Keruutuoteneuvoja Kirsti Pasanen arvioi, että yhdestä männystä saa noin kilon kuivaa, kevyttä jauhoa. Tuolla työmäärällä tulee jauhokilolle melkoinen hinta.
 Paras aika männyn nilan irrottamiselle on toukokuun loppupuolelta heinäkuun alkuun saakka. Ikää pettumännyllä saa olla vähintään 50 vuotta.
 Kirsti Pasanen ottaa uunista pellillisen paahtuneita pettuliinoja. Vain paras vaaleahko pettu kelpaa ruisjauhon jatkeeksi leipätaikinaan.
 Pettua jogurttiin ja puuroon
 Männyn kuoren nilasta tehty kuitu- ja kivennäispitoinen pettujauho tuoksuu miedosti ja se on vähän karkeampaa kuin esimerkiksi vehnäjauho. Sitä käytetäänkin varoen, ettei se “ruatele sisuskaluja”.
 – Nykyisin suositellaan, että pettujauhoa pistetään esimerkiksi ruisjauhon jatkeeksi 10 tai korkeintaan 20 prosenttia jauhojen määrästä. Kerran kokeilin ja laitoin puolet jauhoista pettua, ja kyllä tuli leivästä väkevä. Se ei myöskään pysynyt kasassa, kun siinä ei ole mitään sitkoainetta.
 Pettujauhoa voi käyttää myös pikkuleipiin. Lea Joutsensaari / Yle
 Kirsti Pasanen tarjoilee maistiaisia pettujauhoista tehdyistä pikkuleivistä, jotka eivät ainakaan ulkonäöltään eroa muista vastaavista herkuista.
 Makutesti osoittaa, ettei myöskään mausta erota, että vehnäjauhon jatkeeksi on pistetty pettujauhoa sekaan.
 – Nälkäaikana ei hipleitä syöty, vain ruisleipää. Nykyään erityisen käyttökelpoinen pettu on myös jogurtin ja puuron seassa. Se on kuitupitoinen ja pitää nälkää pitkään loitolla, Pasanen toteaa.
 Pettutikkuja juustotarjottimelle
 Luonnosta saatavat raaka-aineet kiinnostavat entistä enemmän niin alan ammattilaisia kuin tavallisia luonnossa liikkujiakin.
 Pettuun on tutustunut esimerkiksi Suomen Metsämuseo Luston kehittämisjohtaja  Leena Paaskoski  Punkaharjulta.
 Hänen mukaansa petäjäisellä on jo trendileima. Miltä kuulostaisi pettutikut juustotarjottimella, hän ehdottaa.
 – Ihmisen suhde metsään on murroksessa ja muutoksessa. Metsäläis-termillä on positiivinen kaiku, ja nykyisin keskustellaan metsästä enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Monella tapaa köyhyyteen ennen liittyvä metsän käyttö on muodikasta.
 Pettuliinoja voi kuivattaa auringonpaisteessa ennen paahtamista. Tanja Airaksinen / Maaseudun Sivistysliitto
 Metsämuseo Luston kehittämisjohtajan Leena Paaskosken lista on pitkä.
 Hän mainitsee metsäjoogan, villiyrtit ja hortan, kalat, sienet ja marjat.
 – Kaikenlaiset hyvinvointia lisäävät asiat sekä luonnossa liikkuminen ja selviytyminen ovat nyt muotia.
 Paaskoski puhuu kokemuksesta. Hän on itse tehnyt pettuleipää ja maistanut sen petäjäisen maun.
 Lisäleipää matkailuyrittäjille
 Luonnontuotteiden nosteeseen uskotaan myös Maaseudun Sivistysliitossa.
 Pettua on esitelty kautta aikain erilaisissa perinnetapahtumissa kylillä, mutta nyt MSL haluaa herätellä matkailuyrittäjiä.
 Maakunnan matkailuyrittäjät voisivat järjestää petun tiimoilta erilaisia työpajoja ja matkailupaketteja, ehdottaa projektikoordinaattori  Tanja Airaksinen  MSL:n Itä-Suomen aluekeskuksesta Joensuusta.
 – Ihmisillä on myös halu kurkistaa menneeseen ja petun käytön karuudesta huolimatta se on vahva osa perinteitämme, muistuttaa Airaksinen.
 Männyn nilan irroittamiseen voi käyttää veitsien lisäksi lampaanluusta tehtyä lusaa.  Lea Joutsensaari / Yle
 Perinteiden näkökulmasta pettuun on perehtynyt ja sitä tutkinut myös Savon Marttojen puheenjohtaja  Sonja Haapakoski . Hänen mielestään pettu ei ole saanut sellaista nostetta kuin toivottiin.
 – Sitähän yritettiin joskus jopa funktionaalisena raaka-aineena viedä maailmalle, mutta ei se onnistunut.
 Haapakosken mukaan suhtautuminen pettuun on ristiriitaista.
 – Vanhemmat ihmiset eivät ole kiinnostuneita, kun nyt ei ole mikään pula-aika. Osa taas on hyvinkin kiinnostuneita. Mutta mistä niitä pettujauhoja saisi kun sen tekeminen on niin rankkaa? Se on se haaste.
 Pettujauhopusseja tuskin marketin hyllyillä tullaan näkemään. Kilohinta voisi ylittää ostajan kipurajan.
 Kuolettava urakka suolistolle
 Petun valmistaminen alusta asti on monivaiheista ja rankkaa, mutta jauhoiksi työstäminen onnistuu helposti kotikeittiössä.
 Keruutuoteneuvoja Kirsti Pasanen valmistaa pettujauhoja kotonaan Ilomantsin Huhuksen kylässä. Paahtaminen sujuu sähköuunissa ja jauhaminen näppärästi vaikka vanhalla kahvimyllyllä.
 Kirsti Pasanen pistää lähtiessä kainaloon paperipussin, jossa on muistona pari paahdettua pettuliinaa ja pieni pussukka pettujauhoja.
 – Pettuliinoja ei saa laittaa muovipussiin, ne menee siinä pilalle, hän muistuttaa.
 Ennen lähtöä palaamme vielä siihen, mistä lähdimme liikkeelle eli nälkävuosien hätäravintoon. Sillä saattoi olla myös karmeita seurauksia ajan ihmisille.
 Kirsti Pasaselle pettuliinojen käsittely on tuttua hommaa. Lea Joutsensaari / Yle
 – Silloin kun ihmiset söivät pettua reilusti, suolisto joutui koville. On voinut tulla suolitukoksia, ja ihmisiä on ihan kuollutkin petun syöntiin.
 Vaarallista on ollut aikoinaan myös petusta luopuminen ja siirtyminen puhtaaseen leipään, ainakin tarinoiden mukaan.
 – Puhtaaseen leipään siirtyminen on ollut iso muutos. Ihmiset ahmivat sitä ja jopa menehtyivät siihen, tietää Kirsti Pasanen kertoa menneistä ajoista.

Pula-ajan pettuleivästä halutaan elämystuote – valmistus onnistuu myös kotioloissa, mutta ensin täytyy kaataa 50-vuotias mänty


Summary: Pohjoismaisen tutkimuskeskuksen mukaan satakuntalaiset ovat erityisen huolissaan juhannussäästä.

Suomalaisten juhannusperinteistä näkyvin on kokko, mutta valtaosa muista pohjoismaalaisista on kiinnostunut kokkoja enemmän esimerkiksi kalasta, oluesta tai juhannussaloista.
 Näin kertoo  Nordregio -tutkimuskeskus, joka on keskittynyt pohjoismaiseen ja eurooppalaiseen aluekehitykseen ja -suunnitteluun.
 Tällä viikolla tutkimuskeskus julkaisi Google trends -dataan perustuvan leikkimielisen analyysin, joka jakaa Pohjoismaat osiin kunkin alueen juhannuskiinnostusten mukaan.
 Trends on hakukonejätti Googlen palvelu, joka kerää alueellista dataa siitä, mitä ihmiset kulloinkin hakukoneesta etsivät.
 Lue lisää:   Google-haut paljastavat ihmisten ajatukset – näin hakukone kertoo talouden sykkeen
 Kiusaavatko juhannussateet Satakuntaa?
 Kokkovoittoisen Suomen alueelta esiin nousee Satakunta, jossa selvityksen mukaan puhuttaa huoli siitä, onko juhannuksen säästä tulossa sateinen.
 Satakunta on vertailluista alueista ainoa, jossa juhannuksen sää nousee kiinnostuksen kohteeksi yli muiden. Ovatko satakuntalaiset erityisen pessimistisiä, vai onko huolessa perää?
 Soitto Ilmatieteen laitokselle osoittaa, että kysymys ei ole aivan yksinkertainen.
 Säätilastojen  mukaan Satakunta kyllä pitää hallussaan suomalaisten juhannuspäivien sade-ennätystä.
 Vuoteen 1961 ulottuvan mittaushistorian mukaan sateisin juhannuspäivä oli Kokemäellä Peipohjan Hyrkölässä vuonna 1999. Tuolloin vettä satoi vuorokaudessa yhteensä 71,5 millimetriä.
 Vertailun vuoksi: määrä on enemmän kuin koko kesäkuun sademäärä Suomessa keskimäärin,  60 millimetriä .
 Toisaalta se, mihin sateet juhannuksena osuvat, on pitkälti sattuman sanelemaa. Historiallisesti koko kesäkuun vuosittaisia sadekeskiarvoja tarkasteltaessa Satakunta näyttää itse asiassa muuta Suomea vähäsateisemmalta.
 Salkoja, olutta ja noitarovioita
 Juhannussalon ympärillä tanssitaan paitsi laajassa osassa Ruotsia, myös erityisesti Ahvenanmaalla. Suomalaisten lisäksi kokkoja polttavat myös tanskalaiset. Lounaisnaapurimme heittävät kokkoonsa myös noitafiguurin pitääkseen pahat henget loitolla.
 Laajassa osassa Norjaa olut on tärkeä juhannusjuoma. Sognin ja Fjordanen läänissä sitä nautitaan mieluiten sillin kanssa, Møren ja Romsdalin sekä Rogalandin lääneissä taas kokkojen äärellä.
 Kansallispukuihin pukeutuneet juhlijat tanssivat juhannussalon ympärillä Tukholmassa 23. kesäkuuta 2017. AOP
 Joukosta erottuu Islanti, jonka juhannusperinteet eivät ole yhtä vakiintuneita kuin pohjoismaisilla naapureillaan. Tämä voi johtua siitä, että maa juhlii kansallispäiväänsä vain joitakin päiviä ennen juhannusta.
 Tutkimuskeskuksessa arvellaan, että palautumisaika kansallispäivästä juhannukseen on liian lyhyt, jotta islantilaiset jaksaisivat juhlia kumpaakin merkkipäivää yhtä innokkaasti.
 Mitä voi sanoa perinteeksi?
 Onko olut todella norjalainen juhannusperinne? Tätä hämmästeli osa Twitter-käyttäjistä juhannuksena.
 Moni muistutti myös, että juhannussalkoja pystytetään Suomessa Ahvenanmaata laajemmalle alueelle. Perinne on vahva erityisesti  rannikon ruotsinkielisillä alueilla .
 Nordregio-tutkimuskeskusta ei tavoitettu juhannuspäivänä kommentoimaan karttaa.

Mitä pohjoismaalaiset googlettavat keskikesällä? Kartta näyttää, missä juhannusta hallitsee silli, missä huoli sateesta


Summary: Leevi Lehto menehtyi harvinaiseen sairauteen 68-vuotiaana.

Kustantaminen, painaminen ja tallenteiden jäljentäminen

Leevi Lehdon kirjailijanura alkoi jo 16-vuotiaana  Muuttunut tuuli  -runokoelmalla, joka julkaistiin vuonna 1967. Tämän jälkeen häneltä ilmestyi viisi muuta runokokoelmaa sekä muun muassa proosaa ja libretto.
 Vuonna 2007 Lehto perusti Ntamo-kustantamon, joka ryhtyi alusta saakka hyödyntämään digitaalista painoteknologiaa eli tarvepainatusta. Kirjoja on painettu sitä mukaa kun niitä on tilattu.
 Vuonna 2012 valmistui Lehdon vuosikymmenen kestänyt suururakka, eli  James Joycen   Odysseuksen  uusi käännös. Lehto käytti suomennoksessaan alkuperäistä  Ulysses -nimeä. Lehto on kääntänyt useita romaaneja ja runoteoksia.
 Leevi Lehto sairasti harvinaista, keskushermostoa rappeuttavaa MSA-tautia. Hän oli kuollessaan 68-vuotias.
 Leevi Lehdon kuolemasta kertoi ensin  Helsingin Sanomat .

Kirjailija ja kustantaja Leevi Lehto on kuollut


Summary: Kaj Stenvall teki ensimmäisen ankkamaalauksensa 30 vuotta sitten.

Kaj Stenvallin  työhuoneessa pitää katsoa mihin astuu, sillä lattiatila on täynnä valmiita maalauksia. Öljyväritöitä on limittäin ja lomittain.
 Maalauksissa vilahtelevat  Vladimir Putin ,  Donald Trump ,  Juha Sipilä  ja  Antti Rinne . Myös tuttu ankkahahmo näkyy siellä täällä.
 Läpikuultavien valkoisten verhojen läpi siivilöityy puhdas luonnonvalo paikkaan, jossa Stenvall maalaa uusinta öljyvärimaalaustaan. Meneillään ovat pohjatyöt, joten maalaus ei vaadi niin suurta keskittymistä.
 Kaj Stenvallilla on öljyvärimaalaus työn alla. Petra Ristola / Yle
 Kaj Stenvallin viimeaikaisten työn luonne tulee työhuoneessa hyvin esille. Kiinniotto päivänpolitiikkaan näkyy maalauksissa, joissa Antti Rinne esiintyy yksinään tai yhdessä Juha Sipilän kanssa.
 Kevään hallitusneuvottelut olikin teema, joka kiinnosti taidemaalari Kaj Stenvallia. Neuvottelujen aikana syntyi viisi maalausta.
 – Antti Rinne on persoonana mielenkiintoinen, Stenvall sanoo.
 – Rinne antaa hyvän lähtökohdan maalaukselle ilmeikkyytensä ja elekielensä kautta. Tietyntyyppinen inhimillisyys on selvästi näkyvissä poliitikon maskin takana.
 Putinista se alkoi
 Poliittisten aiheiden tulo Kaj Stenvallin maalauksiin alkoi Ukrainan kriisistä viisi vuotta sitten. Sen jälkeen Venäjän presidentti Vladimir Putin on ollut yhtenä aiheena öljyväritöissä.
 – Putin oli brändännyt itsensä macho-hahmona, eikä välimatka sarjakuvahahmoon ollut enää pitkä. Ajattelin istuttaa tämän hahmon maalauksissani toisenlaiseen ympäristöön, jossa voi saada aikaan dynaamisen ristiriidan.
 Stenvall päätti siis yhdistää kaksi asiaa, jotka eivät kuulu yhteen.
 Ukrainan kriisi viisi vuotta sitten antoi Kaj Stenvallille sysäyksen maalata Venäjän presidentti Vladimir Putinin. Petra Ristola / Yle
 Jo heti ensimmäisissa Putin-maalauksissa itänaapurin nokkamies pysäytti tunnistamattoman panssarivaunun paljain käsin.
 Putinin myötä poliittisten hahmojen esiinmarssi vain kiihtyi. Stenvallin öljyväritöissä oli  Angela Merkeliä , Juha Sipilää,  Timo Soinia  ja  Alexander Stubbia . Ja sitten valtameren takaa kankaalle uiskenteli uusi sopiva hahmo, Donald Trump.
 – USA:ssa presidenttiehdokkaiden joukkoon tuli uusi mielenkiintoinen hahmo, joka oli karikatyyri jo valmiiksi. Askel hänen hahmonsa käyttöön ei ollut kovin suuri.
 Viime aikoina maailmalla tapahtuneet asiat ja käänteet Suomen sisäpolitiikassa ovat tarjonneet Stenvallille aiheita. Näyttää siltä, että tarjontaa riittää jatkossakin.
 – Kansainvälinen turbulenssi, joka on jatkunut viime vuosina, on antanut lisää aiheita, joita voi kommentoida.
 Ei tosikoille
 Kaj Stenvall on taiteilija, joka haluaa ottaa kantaa töillään. On aina halunnut. Hän myös kulkee vastavirtaan ja kyseenalaistaa tosikkomaista ja välillä liian vakavaakin taidetta.
 Tämä näkyy taiteilijan pihapiirissä olevan rakennuksen yläkerrassa, joka on rakennettu näyttelytilaksi. Sieltä löytyy maalauksia uran alkuvaiheista tähän päivään.
 Kaj Stenvallin mukaan Yhdysvaltain presidentti Donald Trump on karikatyyri jo valmiiksi. Petra Ristola / Yle
 Leikki sikseen  -maalaus vuodelta 1972 esittää kahta työmiestä, jotka nojailevat seinään. Toisella on kädessään sirppi ja toisella vasara, muoviset lelutyökalut.
 – Tämän teoksen kohdalla koin ensimmäistä kertaa sen, miten kriitikko ei ihan ole sisällä näissä minun ajatuksissani.
 Kaj Stenvall haluaa tehdä taidetta, jossa on haastetta silmälle, mielelle ja älylle. Myös maalausten nimissä on leikkimistä sanoilla.
 Greenpeacen kampanjaa varten tehty  Don´t Rush More or…  -maalaus ottaa kantaa ilmastonmuutokseen.
 Kuvassa Trumpin ja Putinin kasvot on veistetty jäävuoreen, samaan tyyliin kuin neljän presidentin kasvot on ikuistettu Rushmore-vuoreen Yhdysvalloissa. Jäävuoren kyljessä kasvot sulavat.
 Ankkahypetyksen huipennus
 Ensimmäisen ankan Kaj Stenvall maalasi 30 vuotta sitten vuonna 1989. Ankkamaalausten suosio oli suurimmillaan noin 20 vuotta sitten, 1990-luvun lopulla.
 Tuohon aikaan monen suomalaisen kodin seinät oli vuorattu Stenvallin maalauksista tehdyillä julistetauluilla tai postikorteilla. Ankat koristivat hiirimattoja ja t-paitoja.
 – Koko ruljanssin hallitsemisessa oli tiettyjä ongelmia silloin. Nyt on paljon helpottuneempi ja rentoutuneempi olo kuin silloin.
 Kaj Stenvallin ankka-aiheiset maalaukset saivat monet innostumaan taiteesta. Petra Ristola / Yle
 Mutta ei niin pahaa ettei jotain hyvääkin. Moni löysi taiteen Stenvallin ankkamaalausten kautta.
 – Nuoret kiinnostuivat maalauksista ja uusi sukupolvi löysi tiensä gallerioihin ja museoihin.
 Maalaukset julki heti
 Kaikki Kaj Stenvallin öljyvärityöt löytyvät  hänen omilta verkkosivuiltaan . Sivut ovat olleet internetissä vuodesta 1994.
 Stenvall on viimeiset 25 vuotta laittanut valmiit työnsä välittömästi kaikille nähtäväksi. Nykyään verkkosivujen lisäksi valmiit työt ilmestyvät Facebookiin,  Instagramiin  ja  Twitteriin .
 – Tämä nykyteknologia on mielenkiintoinen tapa. Työn saa heti esille, ja palautetta saa käytännössä muutaman sekunnin tai muutaman minuutin kuluttua.
 – Tämä muuttaa kuvataiteilijan suhdetta katsojaan. Näen, mikä toimii, mikä ei toimi.
 Taiteilija Kaj Stenvall haluaa herättää maalauksillaan katsojissa ajatuksia. Petra Ristola / yle
 Ankka- ja sarjakuvahahmot ovat edelleen mukana joissakin maalauksissa. Ankka muun muassa esiintyy Donald Trumpin kanssa samoissa maalauksissa.
 – Trumpin kohdalla Disney-hahmon kytkeminen mukaan oli niin suuri kiusaus, etten voinut välttyä siltä. Kysymyshän on kuitenkin kaimoista, Donaldeista. Kaksi Donaldia.
 Lue lisää:
 Ankka-tauluistaan tunnetun Kaj Stenvallin maalauksissa seikkailevat nyt Sipilä, Soini ja Stubb
 Kaj Stenvall kannustaa kuvataiteilijoita rohkeisiin kannanottoihin – Outokummussa osansa saavat Sipilä, Putin ja Merkel
 Kaj Stenvall pettyi – taidemaailma pelkää Putinia
 Kaj Stenvall maalasi Putinin jälkeen suomalaispoliitikon
 Kuusi kuvaa Kaj Stenvallin elämästä

Ankkataiteilija Kaj Stenvall syttyy päivänpolitiikasta – "Antti Rinne on persoonana mielenkiintoinen"


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Yrittäminen ei ollut Lauran oma valinta. Hänelle jäi siitä velkoja maksettavaksi. Nella Nuora / Yle
 28-vuotias rakennusmaalari sai tarpeekseen kevytyrittäjyydestä – ei saanut palkkaa, vaan velkaantui
 Myös vanhustenhoitajat ovat nyt yrittäjiä. Itsensätyöllistäjiä on lähes 200 000. Onko se orjatyötä vai vapautta valita?
 Antti Haanpää / Yle
 Jenny Matikainen: Viikkoja lomaileva suomalainen on onnekas – Kiinalaiskaverini vihasi kesää, koska silloin oli niin paljon läksyjä
 Kiinassa kesä ei tuo palkintoa talven ahertamisesta. Silti suomalainen saa nauttia lomastaan juuri sellaisena kuin haluaa, kirjoittaa Ylen Aasian-kirjeenvaihtaja Jenny Matikainen blogissaan.
 Hedelmät ja vihannekset ovat Suomessa lähes 30 prosenttia kalliimpia kuin EU-maissa keskimäärin. Kristiina Lehto / Yle
 Suomessa on halpaa vain rasva, kasvissyöjä maksaa eniten – Ruoka on taas kallistunut muihin EU-maihin verrattuna
 Ainahan on maksettava, eikös juu? Kyllä: suomalainen maksaa ruoastaan viidenneksen enemmän kuin muut EU-kansalaiset keskimäärin, kertoo eurooppalainen vertailu.
 AOP
 Suvi Pulkkinen auttoi yöllä eksyneen naisen kotiin ja hätkähti, missä oloissa vanhukset oikein elävät: "Asunnossa haisi järkyttävältä"
 Asiantuntija neuvoo soittamaan akuutissa tilanteessa hätänumeroon.
 Lupiini rehevöittää typellään maata. Niukkuudessa viihtyvät niittykasvit kuten päivänkakkarat eivät siitä pidä. Janne Lindroos / Yle
 Kesän kukkaloisto parhaimmillaan: Kuinka hyvin tunnet luonnonkukkia?
 Haastavassa luonnonkukkatestissä on 50 tunnistettavaa kasvia. Testaa tietosi.

Viisi huippujuttua juhannusiltaan: Kasvissyöjä maksaa ruoasta eniten, nuori maalari sai tarpeekseen kevytyrittäjyydestä ja testaa kukkatietämyksesi


Summary: Venäjä on kieltänyt väliaikaisesti matkustajaliikenteen Georgian ja Venäjän välillä. Kielto on aiheuttanut arvostelua matkailualalla ja tavallisten kansalaisten keskuudessa.

Venäjä ilmoitti lauantaina kieltävänsä georgialaisia lentoyhtiöitä lentämästä Venäjälle. Päätös on jatkoa väliaikaiselle lentokiellolle, jonka presidentti  Vladimir Putin  asetti venäläisille lentoyhtiölle myöhään perjantai-iltana.
 Venäläisiä matkustajakoneita on kielletty lentämästä Georgiaan välikaikaisesti 8. heinäkuuta alkaen.
 Syynä ovat mielenosoitukset, jotka alkoivat Georgian pääkaupungissa Tbilisissä venäläisen poliitikon vierailun vuoksi.
 Venäläinen kansanedustaja  Sergei Gavrilov  piti Georgian parlamentissa puheen puhemiehen paikalla ortodoksimaiden yhteisen kokouksen yhteydessä. Se aiheutti hallituksenvastaisia mielenosoituksia Tbilisissä.
 Protestit ovat jatkuneet myös lauantaina parlamentin edustalla.
 Georgian ja Venäjän suhteet ovat herkkä kysymys, sillä maat kävivät lyhyen sodan kesällä 2008. Mailla ei ole ollut diplomaattisia suhteita sen jälkeen, kun Venäjä tunnusti Georgiaan kuuluvien Etelä-Ossetian ja Abhasian itsenäisyyden. Venäjällä on edelleen joukkoja näillä alueilla.
 Venäjän mukaan lennot on kielletty kansallisen turvallisuuden vuoksi ja Venäjän kansalaisten suojelemiseksi. Viranomaiset ovat suositelleet, että venäläiset matkatoimistot lopettavat matkapakettien myymisen Georgiaan.
 Georgiassa jo olevia lomailijoita on kehotettu palaamaan Venäjälle.
 Kielto on aiheuttanut arvostelua matkailualalla
 Mustanmeren rannalla sijaitseva Georgia on yksi suosituimmista venäläisten lomakohteista. Viime vuonna Georgiassa kävi 1,3 miljoonaa venäläistä.
 Keskelle lomakautta osunut lentokielto on aiheuttanut tyytymättömyyttä matkailualalla ja turistien keskuudessa. Monet epäilivät, ettei kyse ole todellisuudessa turvallisuudesta.
 Venäjän turismiliiton tiedottaja  Irina Tjurina  sanoi uutistoimisto AFP:lle, ettei matkailualalla pidetä Georgiaa vaarallisena kohteena, vaikkei muuten halunnut kommentoida poliittisia kysymyksiä.
 – Georgialaiset ovat perinteisesti kohdelleet venäläisiä hyvin, Tjurina sanoi AFP:lle.
 Venäjän turismiliitto ei osannut arvioida vielä, millaisia tappioita lentokielto mahdollisesti aiheuttaa alalle.
 Myös venäläisten lomailijoiden keskuudessa on ollut tyytymättömyyttä.
 – Kielto on tyhmä, sanoi 19-vuotias opiskelija  Margarita Semjunova  AFP:lle.
 – Miksi he päättävät puolestamme, mitä emme saa syödä, minne emme saa matkustaa tai kenen kanssa emme saa olla kavereita? venäläinen kokki ja ruokabloggaaja  Elena Tšekalova  kirjoitti Facebookissa.
 Korjattu 21:07: Korjattu tieto lentokiellon ajankohdasta. Lennot kielletään 8. heinäkuuta alkaen, eikä 8. heinäkuuta asti, kuten jutussa virheellisesti kerrottiin.
 Lue myös:
 Venäjä keskeyttää matkustajalennot Georgiaan – venäläispoliitikon vierailusta alkaneet protestit Tbilisissä jatkuvat
 Yli 200 loukkaantui väkivaltaisiksi yltyneissä mielenosoituksissa Georgiassa – presidentti syyttää Venäjää levottomuuksista

Venäjän lentokielto laajeni koskettamaan georgialaisia lentoyhtiöitä – matkailukauteen osuva kielto aiheuttaa närää Venäjällä


Summary: Yhdysvaltain presidentin vävy Jared Kushner esittelee suunnitelmansa virallisesti tiistaina alkavassa kokouksessa Bahrainissa. Palestiinalaisten tai israelilaisten johto ei osallistu tapaamiseen.

Yhdysvallat esitteli lauantaina ensimmäistä osaa suunnitelmastaan, jonka tarkoitus on rakentaa rauhaa palestiinalaisten ja israelilaisten välille.
 Trumpin hallinnon esitelmä suunnitelma keskittyy palestiinalaisalueiden talouteen varsinaisten vaikeiden kiistakysymysten ratkomisen sijaan. Yhdysvallat lupaa elvyttää palestiinalaisten heikossa kunnossa olevaa taloutta, jos konfliktiin löydetään ratkaisu.
 Valmistelusta on vastannut presidentti  Donald Trumpin  vävy  Jared Kushner , joka esitteli suunnitelmaansa uutistoimisto Reutersille.
 Yhdysvallat lupaa kerätä 50 miljardia dollaria palestiinalaisalueiden ja naapurimaiden talouden kehittämiseen.
 Suunnitelmassa luvataan muun muassa rakentaa viiden miljardin dollarin matkustusväylä Länsirannan ja Gazan välille. Rahaa lupaillaan kaikkiaan 179 rakennus- ja yrityshankkeeseen.
 Yli puolet luvatusta rahasta käytettäisiin palestiinalaisalueiden kehittämiseen tulevien kymmenen vuoden aikana. Loput menisivät hankkeisiin naapurimaissa Egyptissä, Libanonissa ja Jordaniassa.
 Asiantuntijat eivät ole etukäteen olleet optimistia suunnitelman onnistumismahdollisuuksista. Suunnitelman heikkoutena on nähty muun muassa se, että se ohittaa konfliktin todellisuuden ja vaikeat poliittiset kysymykset.
 Kushner puolustautui sanomalla, että poliittisiin kysymyksiin paneudutaan suunnitelman toisessa osassa, joka esitellään myöhemmin. Trumpin hallinnon rauhansuunnitelma on viivästynyt jo monta kertaa.
 CNN uutisoi aiemmin tällä viikolla , ettei suunnitelman poliittista osuutta esitellä ainakaan ennen Israelin syyskuussa järjestettäviä vaaleja.
 Hilppa Hyrkäs / Yle
 Suunnitelmaa ruoditaan kokouksessa, jossa itse osapuolet eivät ole paikalla
 Kushner on kutsunut useita arabimaita keskustelemaan taloussuunnitelmastaan ensi tiistaina Bahrainissa alkavaan kokoukseen. Hänen kutsui tulevaa kokousta eräänlaiseksi ”työpajaksi” ja suunnitelmaansa ”visioksi” enemmän kuin perinteiseksi rauhansuunnitelmaksi.
 Yhdysvallat toivoo Kushnerin mukaan rahalupauksia suunnitelmia varten erityisesti Persianlahden vaurailta öljymailta sekä yksityisiltä sijoittajilta.
 - Tämä on vuosisadan tilaisuus, jos heillä on rohkeutta tarttua siihen, Kushner vetosi palestiinalaisiin.
 Bahrainin kokouksesta puuttuvat itse konfliktin osapuolet, sillä palestiinalaishallinto on ilmoittanut boikotoivansa tapaamista.
 Palestiinalaisten ja Yhdysvaltojen välit ovat olleet hyiset sen jälkeen, kun Trump päätti tunnustaa Jerusalemin Israelin pääkaupungiksi joulukuussa 2017. Sekä palestiinalaiset että israelilaiset pitävät Jerusalemia pääkaupunkinaan.
 Palestiinalaiset pitävät Yhdysvaltoja liian puolueellisena välittämään rauhanneuvotteluita, eivätkä ole suostuneet keskustelemaan enää Trumpin hallinnon kanssa.
 Yhdysvallat ei kutsunut kokoukseen Israelia, sillä palestiinalaishallinto ei ole mukana. Israelin osallistuminen kokoukseen olisi todennäköisesti ollut kiusallista arabimaille, jos palestiinalaiset eivät ole mukana.
 Israelilaislehti Haartezin mukaan kokoukseen  osallistuu kuitenkin pieni delegaatio israelilaisia liikemiehiä.
 Kushnerin mukaan paikalle on tulossa myös muutamia palestiinalaisia liikemiehiä, muttei suostunut nimeämään heitä. Suurin osa palestiinalaisista liikemiehistä on Reutersin mukaan ilmoittanut boikotoivansa kokousta.
 Hamas: ”Palestiina ei ole kaupan”
 Palestiinalaisten kommentit suunnitelmasta ovat olleet tyrmääviä. Palestiinalaisia edustavan kattojärjestö PLO:n edustaja  Hanan Ashrawi  sanoi Reutersille, että vain poliittinen ratkaisu lopettaa konfliktin.
 Hän muistutti, että palestiinalaisten talouden suurin ongelma on Israelin miehitys palestiinalaisalue Länsirannalla sekä Gazan alueen tiukka saarto.
 - Jos he todella välittävät palestiinalaisten taloudesta, heidän pitäisi lopettaa Gazan saarto, estää Israelia varastamasta meidän rahojamme, luonnonvarojamme ja maatamme. Meidän aluevetemme, ilmatilamme ja rahamme on avattava niin, että voimme käydä kauppaa vapaasti, Ashrawi sanoi Reutersille.
 Gazaa hallitseva islamistijärjestö Hamas ilmoitti puolestaan, että ”Palestiina ei ole kaupan”.

Yhdysvallat lupailee palestiinalaisille 50 miljardin talouspakettia – suunnitelma sai täystyrmäyksen palestiinalaisilta


Summary: Maanteillä sattuneissa onnettomuuksissa on toistaiseksi tiedossa kaksi kuolemantapausta. Kokkoja on sytytelty luvattomasti.

Juhannuksen juhlinta on sujunut melko rauhallisesti, mutta rattijuopot, liikenneonnettomuudet ja pahoinpitelyt ovat kuitenkin työllistäneet poliisia.
 Toistaiseksi tietoon on tullut neljä hukkunutta. Juhannusaattona Pöytyällä Varsinais–Suomessa mies hukkui lampeen ja Keski–Suomessa Petäjävedellä kuoli uimassa ollut nainen. Juhannauspäivänä Jyväskylässä nainen hukkui Lutakon satamassa ja Satakunnassa Eurajoella hukkui uimassa ollut mies.
 Maatieliikenteessä on kuollut kaksi ihmistä. Pohjois–Pohjanmaalla Reisjärvellä paikkakuntalainen nuorehko mies suistui henkilöautolla ulos tieltä lauantain vastaisena yönä. Mies menehtyi tapahtumapaikalle.
 Varsinais-Suomessa Rymättylässä tapahtui lauantaina iltapäivällä henkilöauton ja moottoripyörän välinen kolari. Ilmeisesti huomattavaa ylinopeutta ajanut nuorehko moottoripyöräilijämies menehtyi törmäyksessä.
 Pohjois–Pohjanmaalla Kärsämäellä juhannusaattona kadonnut vanhempi mies löytyi juhannuspäivänä menehtyneenä jonkin matkan päästä kotoaan. Asiaan ei epäillä liittyvän rikosta.
 Ylinopeudet ja päihteiden vaikutuksen alla olleet työllistäneet poliisia
 Kontiolahtelainen nuori mies ajoi henkilöautolla hurjaa 212 km/h keskinopeutta Joensuuntiellä Juuassa perjantaina puolen yön aikaan. Alueella oli 100 km/h rajoitus. Nunnanlahdessa autosta hajosi eturengas ja auto joutui pysähtymään tien reunaan.
 Varsinais–Suomessa Ulvilassa tapahtui henkilöauton ulosajo, jossa kolme nuorta naista loukkaantui, yksi heistä vakavasti. Maskun liittymän kohdalla valtatie 8:lla henkilöauto ajautui ulos moottoritieltä ja autossa olleet viisi nuorta miestä loukkaantuivat lievästi.
 Alkoholin ja huumausaineiden vaikutuksen alla olevia autonkuljettajia jäi poliisin haaviin runsaasti eri puolilla Suomea. Kärhämöinti, riitatilanteet ja muu häiriökäyttäytyminen ovat pitäneet poliisin koko juhannuksen ajan kiireisenä.
 Kymmeniä tuhansia ihmisiä on kerääntynyt viettämään juhannusta festareille, muun muassa Pohjois–Savoon Tahkolle, Satakuntaan Raumalla ja Keski–Suomeen Himokselle.
 Eri puolilla Suomea pelastuslaitokset ovat myös tavoitelleet ihmisiä, jotka ovat sytyttelevät metsäpalovaroituksesta huolimatta kokkoja ja osa kielloista huolimatta jatkanut sytyttelyä.

Juhannus työllistänyt viranomaisia – ainakin neljä ihmistä on hukkunut


Summary: Siirtolaisperheiden karkotuksien piti alkaa sunnuntaina ratsioilla suurissa kaupungeissa.

Yhdysvaltojen piti aloittaa sunnuntaina 2 000 laittomasti maahan tulleen siirtolaisperheen karkotus.
 Presidentti  Donald Trump  kuitenkin siirsi lauantaina karkotuksen aloittamista kahdella viikolla.
 Yhdysvalloissa arvioidaan olevan 12 miljoonaa siirtolaista, jotka oleskelevat maassa laittomasti. Suurin osa heistä on saapunut Meksikosta ja Keski-Amerikasta.
 Noin miljoonalle siirtolaiselle on annettu karkotuspäätös. Trump onkin sanonut, että nyt alkavilla karkotuksilla maasta poistetaan miljoonia siirtolaisia.
 Trumpin siirtopäätösten taustalla on neuvottelut demokraattijohtajien kanssa.
 Republikaanit ja demokraatit pyrkivät sopimaan kompromissista, jolla ratkaistaisiin turvapaikkaoikeutta koskevia ongelmia.
 Jos sopimukseen ei päästä Trump aikoo aloittaa karkotukset kahden viikon kuluttua.
 Lue lisää:
 Washington Post: Yhdysvallat aikoo karkottaa pian 2 000 siirtolaisperhettä isossa operaatiossa

Yhdysvalloissa laittomien siirtolaisten massakarkotus siirtyy


Kaksi Eurofighter-hävittäjälentokonetta on törmännyt Saksassa. Yhteentörmäys sattui Pohjois-Saksassa Mecklenburg-Etu-Pommerissa. Turmapaikka on lähellä Müritzjärveä.
 Saksalaisen  Focus-lehden mukaan  molempien hävittäjien lentäjät pelastautuivat heittoistuinten avulla.
 Turmapaikalla kuvatulta videolta näkyy kaksi maasta kohoavaa savupilveä.

Eurofighter-hävittäjät törmäsivät Saksan taivaalla – lentäjät pelastuivat, koneet tuhoutuivat


Summary: Poliisin mukaan henkilöauton kuljettaja on menehtynyt tapahtumapaikalla välittömästi.

Ilmajoella Etelä-Pohjanmaalla tapahtui maanantaiaamuna henkilöauton ja kuorma-auton välinen nokkakolari.
 Onnettomuudessa menehtyi Seinäjoelta kotoisin oleva vuonna 1998 syntynyt nainen.
 Pohjanmaan polisi on suorittanut tapahtumapaikalla alustavia selvityksiä, joiden mukaan henkilöauto oli törmännyt vastaan tulleen kuorma-auton vasempaan etukulmaan vasemmalla etukulmallaan. Henkilöauton kuljettaja on menehtynyt tapahtumapaikalla välittömästi.
 Alaanentie Ilmajoella oli suljettuna liikenteeltä aamupäivän ajan onnettomuuspaikkatutkinnan ja raivaustöiden vuoksi.
 Poliisi jatkaa tapahtuman tutkintaa kuolemansyyn selvittämisenä.
 Ilmajoella vakava liikenneonnettomuus

Nuori nainen menehtyi henkilöauton ja kuorma-auton nokkakolarissa Ilmajoella


Summary: Jos jäätelö maistuu voimakkaasti vaniljalle, maku ei todennäköisesti tule vaniljasta. Jäätelöntekijöillä on konstinsa.

Jäätelöön vispataan valmistuksen yhteydessä ilmaa. Ilman sanotaan tuovan jäätelöön kermaisen tunteen. Kuluttajan kannalta on makuasia, millaisesta jäätelöstä tykkää, mutta jäätelön valmistajalle ilma on tärkeä ainesosa. Halvimmissa jäätelöissä se voi olla jopa tärkein.
 Jäätelön ostaja ei pysty mistään selvittämään, millaisia ilmamääriä eri valmistajat jäätelömassaansa vispaavat. Tuotteen ainesosaluetteloon ilmaa ei ole erikseen merkitty.
 Helsingin jäätelötehtaan kolmannen polven yrittäjä  Annette Magi  sanoo, että heillä on ohjelmistossa yksi jäätelö, Vanhanajan Vaniljapuikko, johon ilmaa ei ole vatkattu ollenkaan. Se muistuttaa nimensä mukaisesti ajasta, jollaista ei jäätelöalalla juuri enää ole.
 Helsingin jäätelötehtaan kioskeista myytävissä irtojäätelössä litra jäätelöä painaa suunnilleen puoli kiloa.
 – Jäätelöön on pakko pakata vatkata ilmaa sisälle. Muuten siitä ei -18 asteessa saa tehtyä palloja. Jos siinä on pelkkää massaa eikä yhtään ilmaa, se on kivikovaa. Ei sitä saisi kirveelläkään irti, Magi sanoo.
 Kaupassa kuluttajapakkaukset myydään tyypillisesti tilavuuden mukaan. Jopa puolet tilavuudesta voi olla jäätelön sisäistä ilmaa. Jäätelöt, joissa ilmaa on vähän, ovat paljon kalliimpia.
 Yleensä kaikkein halvimmissa markettijäätelöissä ilmaa on todella paljon. Valmistajat pystyvät halutessaan varmistamaan lisäaineilla, että jäätelötahnaan saadaan ilmaa menemään reilusti.
 Kuluttajalle jonkinlainen tunnusmerkki on jäätelön paino. Ilma on kevyttä. Tilavuudeltaan samankokoisissa jäätelöpakkauksissa voi olla tuntuva painoero. Puolen litran jäätelössä hinnanero halpa- ja laatujäätelön välillä voi olla kolminkertainen. Jos eri jäätelöitä myytäisiin painon perusteella, hintaero kutistuisi olennaisesti.
 – Painoonkin vaikuttaa moni asia. Sillä on merkitystä, onko jäätelössä kastikkeita ja paloja. Ja se vaikuttaa, onko kyseessä maitopohjainen vai kasvipohjainen jäätelö ja, miten paljon jäätelöä on vispattu, sanoo Valion liiketoimintapäällikkö  Tea Ijäs .
 Muista maista tuttu kellertävä väri ja mustat pisteet ovat vaniljajäätelössä markkinointikikka. Suomessa vaniljajäätelö onkin yleensä valkoista.  AOP
 Kellertävä vaniljajäätelö on myytti
 Kaikki ei ole sitä miltä näyttää. Suomessa on totuttu, että vaniljajäätelö on valkoista. Ja, että se on vaniljajäätelöä.
 Ulkomaille lähtevä suomalainen lumoutuu helposti uskomaan, että jäätelöbaarien vaniljalta tuoksuvat kellertävät vaniljajäätelöt ovat jotain parempaa. Asia on kuitenkin juuri päinvastoin.
 Euroopan irtojäätelöpaikoissa myytävä vaniljajäätelö tehdään usein keltaiseksi pelkästään ulkonäkösyistä. Sillä saadaan mielikuvaa vaniljan kukista, vaikka vaniljajäätelössä ei kukkia käytetäkään. Vanilja tulee tangoissa, ja ne taas ovat mustia.
 – Aito vanilja ei värjää. Siihen on silloin lisätty väriainetta mukaan, Valion Tea Ijäs muistuttaa.
 Myös mahdolliset mustat täplät ovat vain silmänlumetta. Valmistajat eivät laita jäätelöön niin paljon vaniljaa, että tahna alkaa muuttua tummaksi. Aito vanilja on keinoaromiin verrattuna todella kallista.
 Helsingin jäätelötehtaan Anette Magi sanoo, että joissakin jäätelöissä jopa 99 prosenttia vanilja-aromeista saattaakin olla peräisin muusta kuin aidosta vaniljasta.
 – Vaniljaa pitäisi olla jäätelössä todella paljon, jotta se maistuisi vaniljalle. Siksi keinoaromeja lisätään. Jos maku ei ole ensisijaisesti peräisin vaniljasta, sitä ei pitäisi kutsua vaniljajäätelöksi vaan vaniljanmakuiseksi jäätelöksi.
 Jonkun makuiseksi kutsuminen on jäätelöissä vielä melko uutta. Jäätelön nimeämisessä noudatetaan nykyään kansainvälistä tulkintaa ja alan käytäntöjä sekä yleisiä pakkausmerkintävaatimuksia. Suomessa Ruokavirasto katsoo, että jos jäätelöä myydään esimerkiksi suklaajäätelönä, tulee jäätelön sisältää myös oikeaa suklaata.
 Vuonna 1922 perustetun Helsingin jäätelötehtaan neljässä jäätelökioskissa ollaan nimeämisessä tarkkoja. Asiakasta ei saa harhauttaa.
 – Meillä mustikkajäätelö on mustikkajäätelöä, koska siinä käytetään mustikkaa, mutta meillä on joitakin makuja, joita me teemme aromeilla. Silloin ne ovat jonkun makuisia jäätelöitä. Mutta jäätelöitä ne ovat kaikki, Magi kertoo.
 Nykyaikaisilla lisäaineistuksilla jäätelö kerää pitkän säilytyksen aikana itseensä vähemmän jääkiteitä.  Ismo Pekkarinen / AOP
 Teollisesti optimoitu jäätelö sulaa hitaammin
 Jäätelönvalmistajat osaavat nykyään monenlaisia kikkoja, joita kuluttaja ei tule ajatelleeksi. Tämän päivän jäätelöt kestävät esimerkiksi hyvin lämmönvaihteluita. Ennen jäätelöt sulivat nopeammin.
 Jäätelön sulamisnopeuteen vaikutetaan stabilointiaineilla. Kuluttajan kannalta hidas sulaminen on tietysti mukavuustekijä, mutta esimerkiksi kaupassa tai ravintolassa hitaammin sulavaa jäätelöä ei tarvitse käsitellä samanlaisella kiireellä tilanteissa, joissa jäätelö on pois pakkasesta.
 Emulgointiaineet auttavat myös esimerkiksi ilmakuplien muodostumisessa ja pitävät ne paremmin jäätelössä. Seurauksena on, että jäätelö ei kutistu niin helposti lämpötilojen vaihteluista, eikä jäätelöön kasva niin paljon jääkiteitä pitkän varastoinnin aikana.
 Helsingin jäätelötehtaan kioskeissa myytävät maitojäätelöt eivät tarvitse pitkää varastointia. Aurinkoisena kesäpäivänä jäätelö on usein vain päivän vanhaa. Anette Magin mukaan tarkka kuluttaja kyllä tunnistaa, milloin jäätelö ei ole enää tuoretta.
 – Sen tunnistaa rakenteesta, jos siinä on hileitä reunalla ja se saattaa maistua vanhalle. Jos se on tuoretta, se on aina paljon maistuvampaa.
 Hyvälaatuinen jäätelö itsessään ei kaikkia lisäaineita tarvitsisi. Mutta ilmalla täyteen pumpattu halpajäätelö romahtaisi pakkauksessaan kasaan, jos stabilointiaineita ja muutamia muita lisäaineita ei olisi.
 Valmistajat tavoittelevat oikeaa suutuntumaa
 Hyvä jäätelö on henkilökohtainen makuasia. Kalleimmat ja laadukkaammat jäätelöt eivät välttämättä edes maistu kaikkien suussa parhaalle. Teollisuus on tavallaan opettanut ihmisille, miltä nykytekniikalla ja ainesosilla valmistetun jäätelön kuuluu maistua. Kallis jäätelö vaisuilla väreillä ja tuoksuilla voi sitten olla pettymys.
 Halvempaan jäätelön käytetään halvempia raaka-aineita. Esimerkiksi vaniljajäätelössä kuuluisi perinteisesti olla kermaa ja täysmaitoa. Mutta halvempi jäätelö voidaan tehdä myös rasvattomaan maitoon, jolloin rasva jätetään maidosta pois. Kalliin rasvan tilalle laitetaan sitten halvempaa kookosrasvaa.
 Valmistajat tietävät, että tavallinen kuluttaja ei silmät kiinni pysty sanomaan, mitä jäätelön makua hän maistaa. Jäätelössä tärkeää onkin suutuntuma. Emulgointiaineet parantavat tätä suutuntumaa.
 – Laadukkaan jäätelön huomaa heti siitä suutuntumasta. Suussa pitää tuntea se jäätelön rakenne. Se ei saisi tuntua höttöiseltä, eikä kadota saman tien suusta, sanoo Valion Tea Ijäs.
 Valio oli 15 vuotta pois jäätelömarkkinoilta. Nykyinen Valio Jäätelöfabriikki on pieni suomalaistoimija, joka valmistaa Oulussa purkkijäätelöitä.
 Tea Ijäs sanoo, että Valiolla nykyaikaisen purkkijäätelön tunnusmerkki on sopiva kovuus. Lapioinnin pitäisi onnistua heti, kun kansi on avattu. Asiantuntija antaa kuitenkin todellisille jäätelön ystäville vinkin.
 – Tarkoitus on, että jäätelö on hetken aikaa purkki avattuna, että se maku pääsee esiin. Kylmyys saattaa viedä sen täydemmän terän siitä mausta. On hyvä hetken aina malttaa.

Jäätelö ei sula niin kuin ennen – Mitä halvempaa jäätelöä ostat, sitä enemmän maksat jäätelöön vatkatusta ilmasta


Summary: Uusi direktiivi astuu voimaan syyskuussa, ja pankit ovat esitelleet korvaajia perinteiselle tunnuslukulistalle. Tuttu työkalu saa kuitenkin jatkoaikaa.

Syyskuussa voimaan astuva uusi maksupalveludirektiivi on askarruttanut suomalaispankkeja jo muutaman vuoden. Kieltääkö tuo direktiivi tunnuslukulistat? Vai eikö? Tulkinta on Suomessa vaihdellut  pankkiryhmästä toiseen .
 Nordea, Danske Bank ja S-Pankki arvioivat maaliskuussa, että uusi direktiivi ei mahdollista avainlukulistojen käyttöä. Säästöpankki taas arvioi, että asia on tulkinnanvarainen. Handelsbanken kertoi odottavansa asiassa yhä Finanssivalvonnan linjausta.
 Tuota linjausta pankit ehtivät odottaa yli vuoden ajan – ja syyskuun puolivälin määräpäivä lähestyi kuukausi kuukaudelta.
 Nyt tuo linjaus on sitten saatu:
 Painettujen tunnuslukulistojen käyttöä voidaan jatkaa maksamisen yhteydessä, kunhan siihen yhdistetään "vahvistuselementtejä".
 Mitä nuo elementit ovat? Todennäköisimmin ne tulevat olemaan tekstiviestejä.
 Kolme vaatimusta, kaksi on täytettävä
 Aloitetaan kuitenkin perusteista. Maksupalveludirektiivi edellyttää henkilön vahvaa tunnistamista. Se tarkoittaa menettelyä, joka täyttää vähintään kaksi kolmesta edellytyksestä:
 Jotain, jonka vai käyttäjä tietää. (Salasana tai PIN-koodi) Jotain, joka vain käyttäjällä on hallussaan. (Avainlukusovellus tai laite) Maksupalvelun käyttäjän yksilöivä ominaisuus. (Sormenjälki, kasvontunnistus)
 Perinteisen avainlukulistan ongelma on kohta kaksi. Koska avainlukulista on kenen tahansa kopioitavissa, se ei ole vain käyttäjänsä hallussa.
 Yksinkertaisin tapa toteuttaa Fivan tarkoittama "vahvistuselementti" lienee tekstiviesti. Avainlukulistan käyttäjä syöttää tunnuslukunsa verkkopankkiin vanhaan tapaan – ja odottaa sen jälkeen puhelimeen saapuvaa vahvistusviestiä.
 Näin puhelimesta tulee listan kohdan kaksi mukainen esine. Eli jotain, joka vain käyttäjällä on hallussaan. Maksutapahtuma etenee, kun käyttäjä syöttää puhelimeen saapuvan koodin selaimeen.
 Fivan linjaus ei ole yllättävä. Tekstiviestimahdollisuudesta on jo aiemmin tiedottanut esimerkiksi Osuuspankki.
 Pankit ovat kehittäneet näppärämpiäkin maksusovelluksia vahvan tunnistautumisen toteuttamiseksi. Finanssivalvonnan linjaus on kuitenkin ehdottomasti hyvä uutinen niille, jotka eivät käytä älypuhelinta.

Tunnuslukulistaa saa käyttää jatkossakin, mutta vain yhdellä ehdolla – Fiva: tarvitaan "vahvistuselementtejä"


Summary: Suomen metsäkeskus uskoo, että uusi palvelu tulee tehostamaan valvontatyötä ja tuomaan säästöjä.

Suomen metsäkeskus on ottanut maanlaajuiseen käyttöön metsänhakkuiden satelliittiseurannan. Palvelu luo kartat metsissä tehdyistä hakkuista. Sen avulla metsänomistajien ja puunostajien tekemiä metsänkäyttöilmoituksia voidaan verrata toteutuneisiin hakkuisiin.
 Satelliittivalvonnan tarkoituksena on varmistaa, että ihmiset noudattavat  metsälakia , jonka tarkoituksena on edistää metsien taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kestävää hoitoa ja käyttöä siten, että metsät antavat kestävästi hyvän tuoton samalla, kun niiden biologinen monimuotoisuus säilytetään.
 Metsänkäyttöilmoituksia tulee tehdä aina ennen kuin hakkaa metsää kaupalliseen käyttöön tai tekee toimenpiteitä alueilla, jotka metsälaki määrittelee erityisen tärkeiksi elinympäristöiksi.
 Satelliittiseuranta mahdollistaa resurssien tehokkaamman käytön, kun turhat tarkastuskäynnit maastossa vähenevät.
 – Tarkastukset kohdennetaan ensisijaisesti sinne, missä maastotarkastuksen tarve ja riski rikkomuksesta on olemassa, sanoo kehittämisasiantuntija  Eetu Myöhänen  Suomen metsäkeskuksesta. Keskus toimii maa- ja metsätalousministeriön alaisena.
 Positiivinen pilotti
 Uutta palvelua on testattu pilottialueilla muun muassa Liperissä, Ähtärissä, Parikkala-Savonlinna-seudulla ja Uudellamaalla muutaman vuoden ajan.
 Vuosina 2015 ja 2016 valvotut hakkuut toivat ilmi 122 laiminlyötyä hehtaaria, joka oli vain 0,3 prosenttia kaikesta valvotusta pinta-alasta.
 Vain yhden ilmoituksen jättämättömyyden kohdalla epäiltiin tahallisuutta, muiden nähtiin johtuneen inhimillisistä ja tietoteknisistä virheistä.
 Kesäkuun alussa palvelu laajeni koko Manner-Suomeen. Vuonna 2018 Metsäkeskus arvioi pilotin jäljiltä Metsälehdelle, että koko maassa metsänkäyttöilmoituksia jää vuosittain toimittamatta noin 550 kappaletta. Se on vain noin prosentti kaikista uudistushakkuita sisältävistä ilmoituksista.
 Toistaiseksi valvontaa hyödynnetään vain päätehakkuiden tarkkailuun. Eetu Myöhänen arvioi, että palvelu otetaan käyttöön myös harvennushakkuiden valvonnassa, kun kokemusta kertyy.
 Datasta voisi olla myös muuta hyötyä
 Valvontapalvelun kehittämisestä vastanneen Bitcomp Oy:n kehityspäällikkö  Sanna Härkönen  sanoo, että kyseessä on vain yksi esimerkki, kuinka satelliittidataa voidaan hyödyntää aiempaa nopeammin ympäristön tilan seuraamiseen.
 – Esimerkiksi myrsky- tai hyönteistuhoja voi arvioida nopeasti, samoin kuin tehostaa metsien hiilensidontaa.
 Härkönen pitää todennäköisenä, että palvelu laajenee Suomen ulkopuolelle.
 – Monissa maissa on tarvetta laittomien hakkuiden ja metsäalan vähenemisen seurantaan.
 Muun muassa Brasiliassa  on hyödynnetty satelliittikuvia hakkuiden valvontaan ja laittomien hakkuiden estämiseen.
 Lue lisää :
 Koko maailma havittelee nyt pohjoisia luonnonvaroja – Kysyimme tutkijoilta, jyrääkö teollisuus arktisen luonnon vai onnistuuko yhteiselo?
 Hakkuut kääntyneet laskuun – myös ostot supistuneet vuoden takaisesta
 Miten käy hakkuiden? Metsätoimijat ja luontojärjestöt kommentoivat Ylen uusimpia tietoja hakkuiden määristä

Suomen metsähakkuita valvotaan jatkossa satelliitein – samaa dataa voisi hyödyntää myös myrsky- tai hyönteistuhojen kartoittamiseen


Summary: Syyttäjä ei aio valittaa käräjäoikeuden antamasta ratkaisusta Vekaranjärven varuskuntaravintolaan liittyvässä jutussa.

Helsingin käräjäoikeus antoi viime viikolla mielenkiintoisen ratkaisun kaksoiskansalaista koskevassa asiassa.
 Kyse oli tapauksesta, jossa Venäjän ja Suomen kaksoiskansalaisen oli hakeutumassa töihin Puolustusvoimien Vekaranjärven varuskuntaravintolaan.
 Syrjinnästä oli syytteessä rekrytointiyhtiö Kairest Oy:n työntekijä, joka oli hoitanut kaksoiskansalaisen rekrytointia.
 Oikeus katsoi, että Venäjän kaksoiskansalaista oli syrjitty, kun häntä ei palkattu keittiöapulaiseksi Vekaranjärven varuskuntaravintolaan. Henkilölle oli ilmoitettu, ettei kaksoiskansalaista palkata.
 Käräjäoikeus kuitenkin hylkäsi syrjintäsyytteen, koska oikeuden mukaan rekrytointia hoitanut mies oli toiminut saamiensa ohjeiden mukaan.
 Mies kertoi oikeudessa, että ohjeistus oli tullut Vekaranjärven turvallisuusupseerilta.
 Helsingin käräjäoikeus totesi, että Puolustusvoimilla on ollut lainvastainen ohjeistus kaksoiskansalaisten kohteluun.
 Yle uutisoi kaksi vuotta sitten keväällä, että ohjeistus kaksoiskansalaisten kohteluun tulee  Puolustusvoimien Tiedustelulaitokselta .
 Puolustusvoimat ja tuolloinen puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) kiistivät jyrkin sanoin tuolloin Ylen uutisen.
 Pääesikunta kiistää edelleen, että Puolustusvoimissa olisi kaksoiskansalaisia koskevia ohjeistuksia.
 Syyttäjä ei valita
 Kihlakunnansyyttäjä  Sinikka Paasivirta  ei aio valittaa käräjäoikeuden ratkaisusta.
 – En aio hakea jatkokäsittelylupaa hovioikeudesta, Paasivirta sanoi Ylelle maanantaina.
 Paasivirta kertoo tehneensä päätöksen asiassa viime viikolla.
 Koska syyttäjä ei hae jatkokäsittelylupaa, käräjäoikeuden ratkaisu jää siis voimaan. Se tarkoittaa sitä, että rekrytointiyhtiössä työskennelleen miehen vapauttava päätös syrjintäsyytteestä jää voimaan.
 Samalla myös käräjäoikeuden selkeä kannanotto Puolustusvoimien ohjeistuksesta jää voimaan.
 Poliisi oli epäillyt tutkinnassaan syrjinnästä myös Kairest Oy:n ja Leijona Catering -yhtiön vastuuhenkilöitä. Puolustusvoimat on ulkoistanut ravintolatoimintansa Leijona Catering -yhtiölle.
 Syyttäjä teki ennen oikeudenkäyntiä syyttämättäjättämispäätökset näiden henkilöiden osalta.
 – Näyttö ei tuolloin riittänyt heidän osaltaan syrjintärikokseen. Tilanne on nyt erilainen (käräjäoikeuden lausuman jälkeen), mutta en voi lähteä tekemään nyt pääkäsittelyn jälkeen uutta syyteharkintaa. Mahdollisten syrjintä- ja työsyrjintäepäilyjen syyteoikeus on vanhentunut, kihlakunnansyyttäjä Paasivirta sanoo.
 Syyttäjän mukaan oikeudenkäynissä tuli enemmän tietoa kaksoiskansalaisten ohjeistuksesta kuin mitä poliisin tutkinnassa oli saatu selville.
 Lue myös:
 Analyysi: Käräjäoikeus pudotti pommin Puolustusvoimiin – Oikeus katsoo, että Puolustusvoimilla oli lainvastainen syrjintäohje kaksoiskansalaisille
 Oikeus: Venäjän kaksoiskansalaista syrjittiin, kun Jelena ei päässyt töihin varuskuntaravintolaan – Lainvastainen ohje tuli Puolustusvoimista

Kohupäätös kaksoiskansalaisen syrjintäjutussa jää voimaan, syyttäjä ei valita – Puolustusvoimissa oli lainvastainen ohje kaksoiskansalaisille


Summary: Videolla 12–17-vuotiaat pojat osallistuvat keltaisissa paidoissa vuosipäivän juhlallisuuksiin ja pyöräilytapahtumaan.

Maailma seurasi vuosi sitten henkeä pidättäen 12 thaimaalaisen pojan kohtaloa Tham Luangin luolassa Pohjois-Thaimaassa.
 Samaan jalkapallojoukkueeseen kuuluvat pojat olivat menneet luolaan valmentajansa kanssa pitämään sadetta, mutta luolaan syöksynyt sadevesi vangitsi heidät luolastoon.
 Sukeltajat saivat lopulta pelastettua kaikki pojat sen jälkeen, kun nämä olivat viettäneet luolassa yli kaksi viikkoa.
 Lue tästä jutusta, miten thaimaalaisen luolan jännitysnäytelmä vuosi sitten eteni:   Kaikki pelastettu! Näin thaimaalaisen juniorijoukkueen vaiheet etenivät
 Nyt pojat ovat iältään 12–17-vuotiaita. He osallistuivat sunnuntaina Chiang Rain lähellä Mae Saissa uskonnolliseen seremoniaan, jossa luolaan joutumisen vuosipäivää muisteltiin. Paikkakunnalla järjestettiin myös maraton- ja pyöräilytapahtuma, jossa kerättiin rahaa luolan olosuhteiden parantamiseksi.
 Joukkueen tunteva buddhalaismunkki sanoi uutistoimisto AP:lle, että osa pojista pyrkii välttelemään mediaa. Hänen mukaansa pojat ovat kunnossa ja viettävät tavallista elämää.
 AP:n mukaan pojat sanovat unelmoivansa edelleen ammattijalkapalloilijan urasta. Osa heistä kertoo haluavansa laivaston sukeltajiksi, kuten heidän pelastajansa.

Video: Thaimaan jalkapallopoikien luolapiinasta on kulunut vuosi – luolapojat ovat hyvissä voimissa ja osa haluaa sukeltajiksi


Summary: Mansikan alkuperäväärennöksiä torjutaan analysoimalla marjojen ei-radioaktiivisia isotooppeja.

Luonnonvarakeskus (Luke) ja Ruokavirasto ovat kehittäneet analyysimenetelmän suomalaisena myytävän mansikan alkuperän varmistamiseksi. Tietokantaan on kerätty tietoja suomalaisesta mansikasta, joka on arvokas elintarvike ja altis huijausyrityksille. Tarkoituksena on estää alkuperäväärennöksiä.
 – Maantieteellinen alkuperä on vaikea todentaa ja marjojen kauppaketjut voivat olla pitkiä, joten niiden alkuperästä voi olla vaikea saada tietoja. Nyt käyttöön otettu pysyvien, ei-radioaktiivisten isotooppien analytiikka tarjoaa tähän apua, kemian yksikönjohtaja  Annikki Welling  Ruokavirastosta sanoo lehdistötiedotteessa.
 Kuntaviranomaiset ovat saaneet menetelmän käyttöönsä ja voivat ottaa mansikkanäytteitä kauppapaikoilta. Näytteitä voidaan jo verrata Puolassa ja Ruotsissa tuotettuihin marjoihin, ja tänä vuonna vertailu laajenee virolaisiin mansikoihin.
 Näytteenottoa laajennetaan luomumansikoihin
 Analyysimenetelmä perustuu siihen, että isotooppien suhteelliset osuudet vaihtelevat eri maantieteellisillä alueilla. Pysyvät isotoopit siirtyvät kasveihin ympäristönsä määräämissä suhteissa ja näin isotooppisuhteiden perusteella pystytään analysoimaan kasvituotteiden alkuperä. Tietoja täydennetään kasvien sisältämien hivenaineiden määrittämisellä.
 Suomessa tutkimusnäytteitä on otettu mansikantuotannon koko alueelta.
 – Vuosittain voidaan tarpeen mukaan lisätä näytteitä, jos uutta tarvetta ilmenee. Samoin suomalaiset viljelijät voivat itse testauttaa marjojaan, jos haluavat tarkat "sormenjäljet" omille marjoilleen. Varsinaisesti siihen ei kylläkään ole tarvetta, niin selkeästi kotimaisten marjojen arvot ryhmittyvät omaksi joukokseen, tutkimusprofessori  Saila Karhu  Lukesta sanoo tiedotteessa.
 Luken näytteenottajat keräsivät hyvin kattavasti näytteet koko mansikan kasvualueelta Suomessa vuosina 2017 ja 2018 tietokantaa varten. Tänä vuonna näytteenottoa jatketaan vielä erityyppisistä kasvatustavoista, mukaan lukien luomumansikat ja kausihuoneissa eli kevytrakenteisissa tunneleissa tuotetut varhaismarjat.

Uusi menetelmä ehkäisee ulkomaisten mansikoiden myyntiä suomalaisina


Summary: Vaikeasti haavoittunut lapsi saa sairaalahoitoa ennen kuin hänet pystytään siirtämään Tanskaan.

Tanska evakuoi ensimmäistä kertaa kansalaisensa al-Holin pakolaisleiriltä Syyriasta. Tanskaan tuodaan 13-vuotias poika, jonka vanhemmat matkasivat neljä vuotta sitten Syyriaan Isisin hallitsemalle alueelle,  kertoo Tanskan yleisradioyhtiö DR .
 Pojan isä on sittemmin kuollut. Äiti ja sisarukset jäävät puolestaan edelleen leirille, johon on majoittunut Isisin aiemmin hallitsemalta alueelta paenneita erimaalaisia naisia ja lapsia.
 Tanskan viranomaisten al-Holin leiriltä hakema poika on vaikeasti haavoittunut ja saa sairaalahoitoa ennen kuin hänet voidaan siirtää Tanskaan. Poika haavoittui  DR:n mukaan  selkään, kun häntä ammuttiin Isisin viimeisen tukikohdan Baghuzin hallinnasta käydyn taistelun aikana.  Politiken-lehden tietojen mukaan  pojan jalat ovat halvaantuneet haavoittumisen seurauksena.
 Politiken-lehti kertoo, että al-Holin leirilla on ollut kahdeksan lasta ja viisi naista, joilla on Tanskan kansalaisuus. Muilla Pohjois-Syyrian leireillä on lehden mukaan lisäksi viisi tanskalaista lasta.
 Tanskan viranomaiset eivät ole vielä tehneet päätöksiä muiden Syyrian leireillä olevien tanskalaisten evakuoimisesta.
 Lisää aiheesta:
 Australia evakuoi kahdeksan Isis-lasta al-Holin leiriltä – myös suomalaisia lapsia samalla leirillä
 Syyrian kurdit luovuttivat viisi Isis-orpoa Norjalle
 Isisin uhreja auttanut lääkäri vaatii: Al-Holin Isis-leirin lapset on erotettava heti äideistään
 Terrorismitutkija käyttäisi harkintaa Isis-naisten palaamisessa – "Lasten kohdalla varauduttava traumoihin, mutta myös radikalisoitumiseen"

Tanska evakuoi ensimmäisen Isis-lapsen leiriltä Syyriasta – 13-vuotiasta poikaa on ammuttu selkään


Summary: Kesäkuussa tulee täyteen kymmenen vuotta Yhdysvaltain talouskasvun alkamisesta. Nousukausi on ollut maan historian pisin.

JAMISON/WEST CHESTER  Jamisonin pikkukaupungin laitamilla törmää ajallemme tyypilliseen työmaahan Yhdysvalloissa. Mies nostaa vintturilla aurinkopaneelia, jota toinen on ottamassa vastaan omakotitalon jyrkällä harjakatolla.
 Taloon tehdään verkkoon kytketty kymmenen kilowatin järjestelmä, jonka perustana on 30 katolle asennettavaa paneelia. Järjestelmän hankkiminen ja asennus maksaa talon omistajalle 11 000–14 000 dollaria eli 9 800–12 400 euroa.
 Auringonsäteet ovat ilmaisia, joten ainakin pidemmän päälle investointi on kannattava, mikäli järjestelmä toimii moitteettomasti. Yhä useampi yhdysvaltalainen haluaakin sellaisen.
 Exact Solar on 14 henkeä työllistävä perheyhtiö, jota Mark ja Dara Bortman johtavat. Poika Ari opiskelee yliopistossa diplomi-insinööriksi. Nina Svahn
 Aurinkoenergian suosio on kasvanut siitä lähtien, kun presidentti  Barack Obaman  hallinto hyväksyi 30 prosentin verovähennysoikeuden siihen siirtyville kotitalouksille.
 Tämä tapahtui tasan kymmenen vuotta sitten. Verovähennysoikeus astui voimaan samaan aikaan, kun Yhdysvaltain talous kääntyi pankki- ja rahoituskriisin aiheuttaman taantuman jälkeen nousuun.
 Aurinkopaneeleja myyvä ja asentava perheyritys Exact Solar on kasvanut siitä lähtien. 14 henkilöä työllistävä yritys takoi viime vuonna kolmen miljoonan dollarin eli vajaan 2,7 miljoonan euron liikevaihdon. Se tarkoitti käytännössä sadan järjestelmän asennustöitä Pennsylvanian ja New Jerseyn osavaltioiden alueella.
 – Olemme kasvaneet 20–25 prosenttia vuodessa. Kasvu voisi olla paljon voimakkaampaakin, mutta haluamme pitää sen hallinnassamme, yrityksen perustaja ja toimitusjohtaja  Mark Bortman  sanoo.
 ”Talouden käänne on väistämätön”
 Aurinkoenergia on tyypillisesti Exact Solarin kaltaisten pienyritysten teollisuutta. Myös tätä teollisuudenalaa on viime kuukausina koetellut koko Yhdysvaltain talouskehitystä varjostava kauppasota Kiinan kanssa.
 Presidentti  Donald Trump  korotti kesäkuun alussa kiinalaisten aurinkopaneelien tullimaksuja. Exact Solar selvisi pälkähästä, koska se asentaa pääosin japanilaisia tuotteita. Monet muut yritykset kokevat korotukset nahoissaan, mutta koko alan kasvunäkymät eivät ole ainakaan vielä vaarantuneet.
 Kymmenillä muilla aloilla odotetaan kauhunsekaisin tuntein kuun lopussa Japanissa järjestettävää teollisuusmaiden G20-kokousta. Presidentti  Donald Trump  neuvottelee kokouksessa Kiinan presidentin  Xi Jingpingin  kanssa.
 Taloussuhdanteita seuraavan Moody´s Analyticsin pääekonomistin  Mark Zandin  mukaan noissa neuvotteluissa on paljon pelissä.
 – En usko tapaamisen johtavan nykyisten tullimaksujen alentamiseen, mutta en niiden nostamiseenkaan.
 – Mikäli Japanissa ei kuitenkaan sopua synny ja Trump twiittaa perään nostavansa tullimaksuja kiinalaistuotteille ja nämä vastaavat samalla mitalla, edessä on muutaman kuukauden kuluessa Yhdysvaltain talouden kääntyminen kohti taantumaa, Zandi pamauttaa.
 Jos Trump ja Xi pääsevät sopuun, Zandi uskoo historiallisen pitkän talouskasvun jatkuvan vuoden, korkeintaan parin verran. Ei pidempään.
 Moody´s Analyticsin pääekonomisti Mark Zandi ennakoi, että historiallinen talouskasvu ei voi jatkua enää pitkään. Nina Svahn
 Työttömyys ennätysalhaalla
 Yhdysvaltain työttömyysaste on tällä hetkellä vain 3,6 prosenttia. Lukua ei voi verrata suoraan Suomeen, sillä pätkätyöläisiä ja piilotyöttömiä on runsaasti. Yhdysvaltain työllisyysaste, johon lasketaan kaikki vähintään 15-vuotiaat, on 60,6 prosenttia eli reippaasti Suomea alhaisempi.
 Yhdysvaltain omassa historiallisessa vertailussa luvut ovat kuitenkaan vertaansa vailla: Työttömyys on alimmillaan 50 vuoteen.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Zandi näkee käänteen lähestyvän. Inflaatiopaineet kasvavat väistämättä liian suuriksi, jolloin korot alkavat nousta.
 – En usko taloustieteilijöitä, joiden mielestä talouskasvu ei kuole vanhuuttaan vaan voi jatkua loputtomiin. Mielestäni se kuolee. Tähänastinen pitkä nousukausi ei ole ollut minulle yllätys, mutta jos se jatkuu 11, 12 tai jopa 13 vuotta, silloin olen yllättynyt, hän sanoo.
 Vaikka talouden käänne on todennäköinen, Zandi ei odota romahdusta.
 – Sellaista ei ole ainakaan tällä hetkellä näköpiirissä. Taloutemme perusta on vahva.
 ”Ei presidentin ansiota”
 Pääekonomisti Zandin mielestä Trump on tehnyt talouden osalta väärin likimain kaiken mahdollisen eli luonut politiikallaan riskejä, jotka uhkaavat talouskehitystä.
 – Mistä aloittaisin? Kaupan osalta pyrkisin mieluummin yhteistyöhön ja sopimuksiin muiden kanssa. En olisi hylännyt Pariisin ilmastosopimusta. Rajalle pystytettävällä muurilla on kielteisiä vaikutuksia talouteen. Peruisin verohelpotukset rikkaille ja ylikansallisille yhtiöille ja parantaisin näin saatavilla verovaroilla infrastruktuuria, Zandi luettelee.
 Kymmenestä talouskasvun vuodesta vain kolme on ollut Trumpin kaudella. Zandi ei laske nousua Trumpin ansioksi, mutta ei liiemmin hänen edeltäjäänsä Obamankaan.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Zandin mielestä presidentit ylipäätään ansaitsevat vain vähän kiitosta Yhdysvaltain talouskasvusta.
 – Kansantaloutemme on mahtavan dynaaminen. Amerikkalaista taloutta on vaikea pilata edes huonolla politiikalla, hän veistelee.
 Esimerkkinä tuosta dynaamisuudesta Zandi muistuttaa vuosikymmenen takaisesta huolesta öljyn loppumisesta.
 Liuskekaasun ja –öljyn vesisärötys sekä uusiutuvat energiamuodot ovat sen jälkeen ratkaisseet saatavuusongelman. Vaikka ne ovat samalla aiheuttaneet ympäristöhaittoja, vastaavaa markkinalähtöistä tapaa ratkaista ongelmia ei Zandin mielestä muualla ole.
 – Markkinoiden taika on Yhdysvalloissa ainutlaatuinen. Se on nyt vain siirrettävä vaikkapa ilmastonmuutoksen ratkaisemiseen, hän sanoo.
 Yli 20 miljoonaa uutta työpaikkaa
 Kymmenen vuoden nousukauden aikana Yhdysvaltoihin on luotu yli 20 miljoonaa uutta työpaikkaa, joista aurinkoenergiasektorille 300 000. Määrä on merkittävä alan pienyritysvaltaisuuden takia, ja se kasvaa koko ajan.
 Exact Solar voisi toimitusjohtaja Mark Bortmanin mukaan kasvaa paljon nykyistä nopeamminkin.  Nina Svahn
 Myös perheyhtiö Exact Solar aikoo palkata lisää väkeä kansantalouden suhdanteita liiemmin miettimättä.
 – Näen uusiutuvien energiamuotojen, erityisesti aurinkopaneelien tulevaisuuden valoisana. En tiedä, liittyykö se millään tavoin yleiseen talouskehitykseen. Se on erikoisala ja koko maa näyttää nyt siirtyvän käyttämään uusiutuvaa energiaa, Mark Bortman sanoo.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltain talous kasvoi vuoden alussa odotettua nopeammin, peräti 3,2 prosenttia
 Yhdysvaltain teollisuustuotannon kasvu hyytymässä
 Kiinan ja USA:n kauppasota kiihtyy – sanasota yltyi syyttelyksi Etelä-Kiinan meren politiikasta
 Trump ottaa kunnian Yhdysvaltain talouskasvusta – Mutta miten paljon presidentti voi vaikuttaa talouteen?

Kauppasota varjostaa aurinkopaneelibisnestä Yhdysvalloissa – Suhdanneasiantuntija ennustaa maan talouden notkahtavan, jos nokittelu Kiinan kanssa jatkuu


Summary: Juhannuskokot jäivät polttamatta suurimmassa osassa Suomea tänä juhannuksena.

Isossa osassa Suomea on juhannuksen jäljiltä polttamatta aimo kasa puuta. Isot ja pienet kokot jäivät polttamatta metsäpalovaroituksen takia. Ainoastaan pohjoisessa ja Kainuussa kokkojen poltto oli sallittua.
 Erikoislupia kokoille ei tänä vuonna herunut. Vuoden alussa voimaan tulleen uuden pelastuslain mukaan avotulen sytyttäminen on kielletty aina, jos alueella on voimassa Ilmatieteen laitoksen antama metsäpalo- tai ruohikkopalovaroitus.
 Laki ei tunne poikkeuksia, eli erillislupia kokkojen sytyttämiseen ei voi saada.
 Esimerkiksi Naantalissa niin kutsuttu presidentin juhannuskokko Kuparivuorella jäi polttamatta.
 Varsinais-Suomen pelastuslaitoksen päivystävä päällikkö  Kari Alanko  antaa kokoille nyt kaksi tulevaisuutta.
 – Joko hävittää kokon puut. Eli vie peräkärryllä asianmukaiseen käsittelypaikkaan, kuten kaatopaikalle, tai tekee niistä haketta. Toinen on, että kokon voi polttaa, kunhan metsäpalovaroitus väistyy. Kyllähän ihmiset polttavat roskia ja risujakin pihalla. Silloin pitää toki huolehtia siitä, että palo ei leviä.
 Alanko muistuttaa, että kokkojen tulisi sisältää vain puuta, joten niiden hävittäminen kaatopaikalle pitäisi olla helppo nakki.
 – Mutta kyllähän minä kokemuksesta tiedän, että kokoista on löytynyt sohvaa ja vaikka mitä.
 Isojen kokkojen hallinta vaikeaa
 Alanko ei suosittele isojen kokkojen polttamista.
 – Niiden hallinta on aika riskialtista. Lisäksi pelastuslaitos saa niistä sitten ilmoituksia, kun eivät ihmiset odota mitään kokkoja keskikesänjuhlan ulkopuolella näkevänsä.
 Alanko ehdottaa myös kokon säilyttämistä syksyyn. Ainakin Lounais-Suomessa vietetään elokuussa muinaistulien yötä tai venetsialaisia, jolloin juhlitaan mökkikauden päättymistä perinteisillä kokoilla.
 – Jos pystyy huolehtimaan kasasta, kokon voi hyvin polttaa vasta syksyllä. Sillä riskillä, että jos silloinkin on voimassa metsäpalovaroitus, ei sitä silloinkaan saa polttaa.
 Lue lisää:
 Juhannus työllistänyt viranomaisia – tällä hetkellä tiedossa viisi hukkumistapausta
 Luvattomat kokot ovat työllistäneet pelastuslaitoksia eri puolilla maata

Polttamatta jääneet juhannuskokot voi purkaa tai polttaa myöhemmin – pelastuslaitos ei suosittele isojen kokkojen polttamista