Summary: Varsinais-Suomen käräjäoikeuden tuomiosta olivat valittaneet hovioikeuteen sekä Turun kaupunki että kolme vastaajaa.

Turun hovioikeus kovensi kahden Turun parkkirahavarkaan käräjäoikeudessa saamaa tuomiota. Yhden tuomio lieveni.
 Toinen päätekijä, 56-vuotias  Juha Virtanen  tuomittiin hovioikeudessa törkeästä kavalluksesta 2 vuoden ja 3 kuukauden ehdottomaan vankeuteen. Toinen päätekijöistä sai vuoden ja 9 kuukauden ehdollisen vankeustuomion.
 Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa  syyskuussa 2018 kummatkin päätekijät  oli tuomittu kahden vuoden ehdottomiin vankeusrangaistuksiin.
 Päätekijöitä avustaneen kolmannen miehen tuomioksi hovioikeudessa tuli 1 vuotta ja 2 kuukautta ehdotonta vankeutta törkeästä varkaudesta ja kätkemisrikoksesta. Hänen tuomionsa käräjäoikeudessa oli ollut 11 kuukautta ehdotonta vankeutta.
 Kaikki kolme olivat  Turun kaupungin entisiä työntekijöitä .
 Rahallisia vahingonkorvauksia hovioikeus ei muuttanut. Näin ollen 400 000 euron korvausvelvollisuus jäi voimaan.
 Kaupungin työntekijät varastivat
 Miehet olivat vieneet Turun kaupungin pysäköintimittareista useiden vuosien aikana rahaa omaan käyttöön. Turun kaupunki oli päätynyt laskelmissaan noin 1,5 miljoonaan euroon. Tuomittujen mukaan summat olivat huomattavasti pienempiä.
 Poliisin selvityksen mukaan  parkkimittareista alettiin varastaa rahaa jo 1990-luvun puolivälissä. Niiden osalta rikokset olivat vanhentuneet, joten syyte koski vain kavalluksia vuosina 2007–2017.
 Turun parkkirahakavalluksesta epäiltyjen hallusta takavarikoituja kolikoita. Poliisi
 Rahoja parkkimittareista varastaneet miehet olivat tekoaikana Turun kaupungin palveluksessa. Kolmas päätekijä oli entinen kaupungin työntekijä. Hänen autoliikkeensä oli keskeisessä osassa, kun parkkimittareista anastettuja kolikoita alettiin jakaa eteenpäin.
 Leveämpi elämä houkutti
 Tuomioiden pituuksista sekä vahingonkorvauksien määrästä olivat valittaneet hovioikeuteen sekä Turun kaupunki että kolme vastaajaa.
 Jutun päätekijät eli Turun kaupungin parkkimittareiden tyhjennyksestä vastaavat miehet myönsivät syyllisyytensä jo poliisikuulusteluissa. Kiistaa oli ainoastaan siitä, paljonko pysäköintiautomaateista rahaa vuosien saatossa varastettiin.
 Seteleitä, jotka löydettiin 56-vuotiaan kaupungin entisen työntekijän kodin terassin alta. KRP
 Kaikkiaan jutussa on ollut syytettynä myös seitsemän muuta henkilöä. He olivat ystäviä ja sukulaisia, jotka osallistuivat parkkirahojen alkuperän häivyttämiseen.
 Parkkimittareista  anastetut rahat käytettiin  etupäässä leveämpään elämään. Yksi tuomituista hankki rahoilla talon meren rannalta.
 Lue lisää:
 Turun parkkirahavarkaat saivat kovat tuomiot vuosikymmeniä jatkuneesta kavalluksesta: päätekijöille kaksi vuotta vankeutta
 Turun parkkirahavarkaiden tie pikkuhilujen pihistäjistä miljoonakavaltajiksi – duunarit eivät voineet vastustaa houkutusta
 Turun pysäköintimittareista kavalletuilla rahoilla hankittiin muun muassa talo meren rannalta
 Turun valtuutettujen mielestä valvonta petti pahasti parkkirahaskandaalissa

Hovioikeus muutti Turun parkkirahakavaltajien tuomioita – yhdelle päätekijöistä yli 2 vuotta vankeutta


Summary: Poliisiylijohtaja: Poliisihallitus ei valmistele aselupien määräaikaisuutta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Hallituksella ei ole aikomusta kiristää aselakeja.
 Poliisihallituksen (Poha) ylitarkastaja  Reima Pensala  nosti sunnuntaina STT:n jutussa esiin, että käytöstä poistuneilla ja unohduksiin jääneillä aseilla on vaara joutua vääriin käsiin, esimerkiksi rikollisille.
 Sisäministerin valtiosihteeri  Olli-Poika Parviainen  (vihr.) sanoo, että hallitusohjelmassa on todettu, ettei aselakeja aiota kiristää.
 – Mitään tällaista aselakipoliittista projektia ei ole käynnissä eikä suunnitteilla, Parviainen sanoo STT:lle.
 Pohan Pensalan mukaan aseiden joutumista vääriin käsiin voitaisiin ehkäistä sillä, että jatkossa myönnettävät aseluvat olisivat määräaikaisia. Käyttämättömien aseiden hävittämisestä voitaisiin Pensalan mukaan myös maksaa korvaus. Pensala sanoi, että määräaikaisuus voisi tarkoittaa joko tietyin aikavälein uusittavaa aselupaa tai sitä, että iäkkäille luvallisille tulisi tarkastus samaan tapaan kuin ajokortissa.
 Pensalan ehdotus oli virkamiehen näkemys siitä, miten luvallisten aseiden joutumista vääriin käsiin voitaisiin ehkäistä. Pensala tai STT:n juttu ei väittänyt, että tiukennuksia olisi suunnitella.
 – Se, että Poliisihallituksen edustaja on ajatellut ääneen, millaisilla keinoilla tarpeettomia aseita saataisiin kierrosta pois, niin se ei tarkoita, että meillä ministeriössä olisi tarkoituksena kiristää aselakeja, Parviainen sanoo.
 Myös poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  tviittasi asiasta maanantaina.
 – Poliisihallituksessa ei ole valmistelussa esityksiä aselupien määräaikaisuuden laajentamiseksi. Turvallisuuden näkökulmasta pyrimme edelleen helpottamaan kansalaisten mahdollisuuksia luovuttaa poliisille hävitettäväksi niin sanotut turhat aseet, Kolehmainen kirjoitti.
 Valtiosihteeri: Halla-aholta tahallista harhaanjohtamista
 STT:n sunnuntaisen jutun julkaisun jälkeen perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  vihjasi tviitissään, että Pensalan esittämät ratkaisuehdotukset liittyisivät jotenkin sisäministerin  Maria Ohisalon  (vihr.) kantoihin.
 – Sisäministeri Ohisalo edistää kaikkia vihreiden lempihankkeita täydellä tarmolla. Metsästäjien ja muiden aseenomistajien kannattaa olla hereillä. Tavoitteena on yksi pyssy per omistaja ja alamaisin jatkolupa-anomus muutaman vuoden välein, Halla-aho tviittasi.
 Oliko Halla-ahon tviitti tahallista harhaanjohtamista?
 – Mielestäni se oli sitä. Toki oppositiopoliitikko voi vetää yhtäläisyysmerkkejä yksittäisen hallinnonalan tai virkamiehen ajattelusta ministeriin sitä kautta, että ministeri vastaa tästä hallinnonalasta. Mutta tässä tapauksessa ei ole mitään, mihin hänen väitteensä perustuisi, valtiosihteeri Parviainen sanoo.
 – Pidän kohtuuttomana sitä tapaa, millä otettiin jälleen kantaa sisäministerin asioihin, eikä oiottu jälkikäteen omaa virheellistä analyysia.
 1,5 miljoonaa asetta, 600 000 luvanhaltijaa, 300 000 aktiivista metsästäjää
 Luvallisia aseita metsästäjillä ja muilla aseharrastajilla on yhteensä jopa 1,5 miljoonaa kappaletta. Luvanhaltijoita on sisäministeriön mukaan yli 600 000. Useilla heistä on monia aseita.
 Ihminen voi harrastaa erilaisia aseharrastuksia. Esimerkiksi metsästäjä voi olla myös vapaaehtoisessa maanpuolustustoiminnassa.
 Aktiivisia, eli viime vuonna riistanhoitomaksun maksaneita metsästäjiä on Riistakeskuksen mukaan noin 303 000. Suomen Reserviupseeriliiton mukaan aktiivireserviläisissä on kymmeniätuhansia ammuntaharrastajia.
 Poliisihallituksen tilaston mukaan niin sanottuihin reserviläisaseisiin, eli esimerkiksi itselataaviin, kertatulella toimiviin rynnäkkökiväärin rinnakkaismalleihin oli vuonna 2015 myönnetty 14 500 lupaa. Tilasto ei kata kaikkia reserviläisaseiksi luettavia asemalleja. Pohan Pensala arvioi, että reserviläisaseammuntaa harrastavia on tällä hetkellä korkeintaan noin 20 000.
 Luvallisista aseista kolmasosa, eli 500 000, on yli 60-vuotiailla. Yli 80-vuotiailla aseita on yli 80 000, Poha kertoo.
 Lue myös:
 Metsästäjiä on Suomessa 300 000, mutta luvallisia aseita 1,5 miljoonaa – Poliisihallitus: "Unohtuneilla aseilla on riski joutua rikollisille"

Hallitus ei aio kiristää aselakeja – "Mitään tällaista ei ole käynnissä eikä suunnitteilla", sanoo sisäministerin valtiosihteeri


Summary: Hyökkäykset vaikeuttavat alueella jylläävän vakava ebolaepidemian kukistamista.

Ainakin 43 ihmistä on saanut surmansa hyökkäyksissä Kongon demokraattisessa tasavallassa viikonloppuna, kertoo uutistoimisto AP. Islamistisen kapinallisryhmän ADF:n epäillään olevan teloitusten takana.
 Iskut alkoivat perjantaina Itä-Kongossa Benin kaupungissa ja levisivät pian kaupungin ulkopuolelle. Sunnuntaina hyökkäyksiä tehtiin Kamangossa.
 AP:n mukaan paikallinen ihmisoikeusryhmä on kertonut, että kapinalliset muun muassa kulkivat ovelta ovelle ampuen uhrejaan. Uhrien joukossa kerrotaan olleen myös naisia ja lapsia.
 Lähes kaksisataa surmattu alle kahdessa kuukaudessa
 Ugandalainen kapinallisryhmä on tehnyt samantapaisia joukkomurhia Ugandan ja Kongon Demokraattisen Tasavallan  rajalla jo vuosien ajan.
 Kongon armeija käynnisti 31. lokakuuta hyökkäyksen kapinallisryhmän kukistamiseksi. Viime viikonlopun teloitusten epäillään olevan ADF:n vastaisku armeijan toimille.
 Reutersin mukaan vastaavissa hyökkäyksissä on kuollut lokakuun lopun jälkeen vähintään 179 siviiliä.
 Alueella on ollut myös väkivaltaisia mielenosoituksia, jotka ovat kohdistuneet armeijaan ja YK:n rauhanturvaajiin. Kansalaiset kokevat, etteivät kansainväliset joukot ja sotilaat ole onnistuneet suojelemaan heitä kapinallisten raakuuksilta.
 Terroristijärjestö Isis kertoi keväällä perustaneensa hallintoalueen Keski-Afrikkaan. Isisin ja ADF:n yhteyksistä ei ole täsmällistä tietoa.
 Alueella jyllää vakava ebolaepidemia
 Teloitukset tapahtuivat alueella,  jossa jyllää vakava ebolaepidemia.  AP:n mukaan epidemia on tappanut yli 2 200 elokuun 2018 jälkeen.
 Terveydenhoidon ammattilaisten mukaan viikonlopun iskut vaikeuttavat sairaanhoitoryhmien työtä. Terveydenhoitohenkilökunta ei pääse hoitamaan potilaita turvallisuussyistä. Kesällä kaksi ebola- terveystyöntekijää tapettiin.
 – Nämä iskut lamaannuttavat ebolahoitotiimien työtä. Myös ihmisten liikkumista on vaikea rajoittaa, luonnehtiii ebolan vastaista työtä Benin alueella koordinoiva Pierre Celestin Adikey AP:lle.
 Lisää aiheesta:
 Suomalaisen avustustyöntekijän vaikea tehtävä: Miten estää ebolaa leviämästä miljoonakaupunkiin Kongossa?

Kongon demokraattisessa tasavallassa oli verinen viikonloppu – jopa kymmeniä sai surmansa kapinallisten hyökkäyksissä


Summary: Sanna Marinin valinta pakotti britit katsomaan hetkeksi omaan peiliinsä, kirjoittaa politiikan toimittaja Kristiina Tolkki.

Maailman nuorin pääministeri. 34-vuotias nainen. Köyhistä oloista. Sokoksen kassa.
 Tämä kaikki pyörii päässäni varhain perjantaiaamuna, kun matkustan Lontoon Gatwickin lentokentältä Victorian asemalle. Viereisellä penkillä istuu vapaalle vaihtanut konduktööri. Lehtien otsikot kirkuvat pääministeri  Boris Johnsonin  murskavoittoa Britannian vaaleissa .
 Konservatiivit saivat Britannian 650-paikkaisen parlamentin alahuoneeseen 364 edustajaa. Työväenpuolue romahti.
 Kun kohteliaisuudet Britannian vaaleista on vieruskaverin kanssa vaihdettu (rautatieläinen ei kannata konservatiiveja), näytän hänelle kuvaa Suomen uudesta pääministeristä.
 Nimi ei tule mieleen, mutta yhden asian konduktööri muistaa.
 – Teillä on maailman nuorin pääministeri.
 Pääministeri Sanna Marinin (sd.)  nopea nousu valtaan herätti maailmalla valtavan kiinnostuksen . Valtioneuvoston kansliaan tuli viime viikolla yli 400 haastattelupyyntöä.
 Myös Ylen politiikan toimitukseen satoi kommenttipyyntöjä Puolasta, Skotlannista, Englannista ja Australiasta. Sain tehtäväkseni vastata kyselyihin ja haastattelupyyntöihin. Kaikki halusivat tietää, kuka on 34-vuotias Sanna Marin.
 Varautuneena kansana britit rakastavat saunajuttuja.
 Eniten hämmästyttivät kysymykset . Maailmalla ihmetellään asioita, jotka ovat suomalaisille päivänselviä.
 Miten pienituloisen perheen tytär voi päästä yliopistoon? Miksi poliitikot ovat Britanniassa paljon vanhempia kuin Suomessa? Onko pääministerillä Suomessa enemmän valtaa kuin presidentillä?
 Eniten ihastusta herätti, kun kerroin, miten kansanedustaja Sanna Marin kävi pari vuotta sitten saunomassa naistoimittajien kanssa. Varautuneena kansana britit rakastavat saunajuttuja.
 Brittien mielestä on eksoottista, että Suomessa myös poliitikot laittavat lapsensa päiväkotiin. Tai että Marin on työskennellyt Sokoksen myyjänä.
 Kun Emmanuel Macron nousi Ranskan presidentiksi 2017, hänellä oli vähemmän poliittista kokemusta kuin Marinilla.
 Torstaina pääministeri Marin osallistui ensimmäiseen huippukokoukseensa Brysselissä.  AFP / Lehtikuva
 Kaikki eivät ole Marinin valinnasta haltioissaan .  Viron sisäministeri  Mart Helme  on paheksunut, miten myyjätytöstä on tullut Suomen pääministeri . Helme edustaa oikeistopopulistista Ekre-puoluetta.
 Helme tosin kiiruhti jo korjaamaan, että  mielipide oli vain hänen omansa eikä edusta Viron virallista linjaa . Naapurisuhteet ennen kaikkea.
 Sanna Marinia koskevat kysymykset kertovat omaa kieltään maailman menosta. Kun  Emmanuel Macron  nousi Ranskan presidentiksi 2017, hänellä oli vähemmän poliittista kokemusta kuin Marinilla.
 Siitä ei tehty numeroa. Macron oli tuolloin 39-vuotias.
 Pääministeri Sanna Marin osallistui ensimmäiseen huippukokouksensa jo torstaina.   Olivier Hoslet / EPA
 Puolalaiset halusivat tietää, millainen on Marin, jonka on kasvattanut kaksi naista . Kysymys kuului, syntyikö Suomessa kohu siitä, että pääministeri on kasvanut sateenkaariperheessä.
 Ei syntynyt. Seksuaalinen suuntaus ja perhekäsitys olivat Suomessa uutisia presidentinvaaleissa 2012, kun vihreiden  Pekka Haavisto  kampanjoi yhdessä puolisonsa  Antonio Floresin  kanssa.
 Suomesta piirtyy nuoren pääministerin kautta kuva maana, jossa nuorelle naiselle on kaikki mahdollista.
 Marinin nousussa on hyvän tarinan ainekset . Hän kasvoi vastuuseen Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajana.  Marin johti puhetta maratonistunnoissa, joissa kyseltiin liito-oravista ja hiljaisista raitiovaunuista, joiden alle huonokuuloinen saattaa vahingossa jäädä.
 Suomesta piirtyy nuoren pääministerin kautta kuva maana, jossa nuorelle naiselle on kaikki mahdollista. Se on hyvää mainosta, mutta ei vastaa täysin todellisuutta.
 Ei ainakaan liike-elämässä.
 Kauppakamari julkaisi viime viikolla tutkimuksen naisten osuudesta pörssiyhtiöissä. Tutkimuksen mukaan  yhdentoista pörssiyrityksen johtaja on nainen. Eteenpäin on menty, mutta luku on yhä pieni . Selvityksessä oli mukana 124 yritystä.
 Tarina köyhän tytön tiestä huipulle piristää . Etenkin, kun Britannian konservatiivihallituksella ei ole aikomustakaan muuttaa yliopistoja maksuttomaksi, eikä aloittaa kunnallista päivähoitoa. Pääministeri Boris Johnson keskittyy ajamaan Britannian EU-eron läpi.
 Nyt seuraava kysymys kuuluu: kestääkö Marinin hallitus?
  Uuden pääministerin on saatava puolelleen myös SDP:n vanhat duunarikannattajat.
 Marinin viikko julkisuuden lemmikkinä oli lyhyt . Tällä viikolla pääministeri Sanna Marinilla on edessään kotimaan politiikan karu arki.
 Oppositio on tehnyt välikysymyksen ulkoministeri Pekka Haaviston toiminnasta . Tiistaina hallituksen on vastattava, mikä Suomen linja on al-Holin suomalaislasten ja -naisten palauttamisessa.
 Pääministerin on pidettävä kasassa viiden puolueen hallitus. Hänen on vastattava perussuomalaisten kannatuksen nousuun.  Se oli Ylen marraskuun mittauksessa 24,3 prosenttia.
 Ja jäljellä ovat vielä omat: SDP:n suosio on 13,2 prosenttia. Uuden pääministerin on saatava puolelleen myös SDP:n vanhat duunarikannattajat.
 Juttua korjattu ke 16.12. klo 18.01: Muutettu kaupunginhallitus kaupunginvaltuustoksi.
 Viron sisäministeri tarkentaa lausuntojaan Suomen pääministeristä – "Eivät edusta Viron hallituksen näkökantaa"
 Superjulkkis ennen tekoja – Pääministeriä jännitti kävely Brysselin punaisella matolla, videolta näkee, että vastaanotto oli EU-huippukokouksessa innostunut
 Sanna Marin on otsikoissa ympäri maailman – tulevaa pääministeriä pidetään politiikan "ennätysnaisena"

Analyysi: Sanna Marinin pikainen nousu sekoitti maailman lehdistön – Suomi on outo lintu, joka herättää Britanniassa kateutta


Summary: Moni päättäjä pitää ilmapiiriongelmien syynä kaupungin talousvaikeuksia.

Pahoista talousvaikeuksista  kärsivä  Kouvola on kohdannut uuden ongelman: vakavat työilmapiiriin liittyvät vaikeudet. Ne koettelevat etenkin kaupunginhallitusta. Lisäksi ongelmia on ilmennyt paikallisten poliitikkojen ja johtavien virkamiesten välisissä suhteissa.
 Kokemukset epäasiallisesta käytöksestä tulivat tietoon viime maanantaina kaupunginvaltuuston kokouksessa, jossa henkilöstökertomuksen käsittelyn yhteydessä käytettiin puheenvuoroja päätöksenteon ilmapiiriin liittyen.
 – Meillä tehdään töitä tämän ilmapiirin kehittämiseksi. Nyt ihan lähiviikkoina saadaan työtä edistettyä, ja hankimme ulkopuolista asiantuntija-apua, että saadaan meidän työskentelyä toimivammaksi, kaupunginjohtaja  Marita Toikka  kommentoi Ylelle heti kokouksen jälkeen.
 Jo aiemmin Toikka oli  kertonut Kouvolan Sanomille , että viranhaltijat ovat joutuneet sietämään epäasiallista kohtelua muutamalta luottamushenkilöltä jo pidemmän aikaa. Lehti oli myös saanut haltuunsa viranhaltijoiden ja luottamusmiesten laajat sähköpostiketjut, joiden mukaan Marita Toikka olisi kokenut kaupunginhallituksen puheenjohtajan  Harri Helminen  (sd.) uhanneen laittaa kaupunginjohtajan viran hakuun.
 Kouvolan Sanomien mukaan Helminen kiisti uhkailun. Hän sanoi, että keskustelu liittyi ainoastaan toimialauudistukseen, jossa useita virkoja voitaisiin laittaa hakuun.
 Ylelle Helminen on kommentoinut, että välit kaupunginjohtajaan ovat kunnossa.
 – Minun ja Maritan keskusteluyhteys on kaiken aikaa ollut voimassa. Välillä on oltu kovastikin eri mieltä, mutta se keskusteluyhteys on toiminut, Helminen sanoi.
 Kouvolan Sanomien tietojen mukaan  kaupunginhallituksen kokouksissa on myös huudettu ja itketetty ihmisiä. Kuitenkin jäsenten käsitykset tapahtumien kulusta vaihtelevät huomattavasti.
 Yle kysyi Kouvolan kaupunginjohtajalta ja kaupunginhallituksen jäseniltä, mikä ilmapiiriä on heikentänyt eniten ja miten ongelmaa pitäisi lähteä ratkomaan.
 Marita Toikka, kaupunginjohtaja
 1. Miten työskentelyilmapiirin parantamisessa pitäisi edetä?
 Työskentelyilmapiirin parantamiseksi pitää tehdä töitä. Epäasiallista käytöstä ei tule sallia kenenkään osalta. Tässä tilanteessa näen parhaana ratkaisuna ulkopuolisen asiantuntijan, kuten työterveyslaitoksen avun.
 2. Mikä asia on eniten heikentänyt ilmapiiriä?
 Epäasiallinen käytös tai sen salliminen heikentää työilmapiiriä. Keskustelut tämän osalta eivät ole johtaneet parempaan tulokseen ja tilanne on ehkä heikentynyt lisää, kun edellinen on nostettu esille.
 Kaupunginhallitus:
 Maria Eloranta (sd.)
 1. Miten työskentelyilmapiirin parantamisessa pitäisi edetä?
 Keskustelut on aloitettu. Ratkaisuehdotuksia on tehty ulkopuolisesta tahosta, joka tulisi selvittämään tätä solmua. Se voi olla hyvä juttu, mutta kyllähän se ratkaisu lopulta syntyy meistä jokaisesta yksittäisestä luottamushenkilöstä ja virkamiehestä.
 Omasta mielestäni tämä on saanut turhan suuret mittasuhteet. Ihmiset luulevat, että olemme joka kokouksessa tukkanuottasilla kaupunginhallituksen pöydän ympärillä, ja näin ei suinkaan ole. Kaupunginhallitus on toimintakykyinen. Mutta on siinä varmasti perää, että yksittäisten luottamushenkilöiden ja virkamiesten välillä on ollut ongelmallinen tilanne ja todennäköisesti varomattomia lausuntoja.
 2. Mikä on heikentänyt ilmapiiriä eniten?
 Kaupungin talous on erittäin tiukalla. Meidän on tehtävä kokoajan sellaisia päätöksiä, jotka eivät tunnu kansalaisista hyvältä. Virkamiehet ovat tehneet, kuten heidän kuuluukin, rohkeita esityksiä tilanteen parantamisesta. Ne eivät aina natsaa yhteen luottamushenkilöiden näkemysten kanssa.
 Sanna Tähtinen (sd.)
 1. Miten työskentelyilmapiirin parantamisessa pitäisi edetä?
 Tähän asiaan olisi pitänyt puuttua jo aiemmin. Tämä on päässyt kärjistymään niin pahaksi, että minä en ainakaan tässä vaiheessa enää usko, että tästä selvitään ilman ulkopuolista apua. Mielestäni on korkea aika alkaa tekemään asialle jotain.
 2. Mikä on heikentänyt ilmapiiriä eniten?
 Tuntuu, ettei kaupunginhallituksessa oikein luoteta toisiin. Jos lytätään ja käyttäydytään epäasiallisesti, se syö keskustelukulttuuria ja vaikeuttaa hallitustyöskentelyä. On myös sellaista tarpeetonta arvostelua. Arvostella voi, mutta sanankäänteet voisi olla vähän toisenlaisia.
 Ville Kaunisto (kok.)
 1. Miten työskentelyilmapiirin parantamisessa pitäisi edetä?
 Nyt puhutaan niin suunnattoman ikävästä ja vakavasta ilmiöstä, että osaltaan on äärimmäisen tärkeää, että se on tuotu julki. Olisi kuitenkin syytä olla myös maltillinen tämän asian spekuloinnin kanssa ennen kuin keinoista on keskusteltu. Pelkään, että asioilla revittely kaivaa ihmisiä yhä syvemmälle poteroon, emmekä pääse ratkaisemaan sitä suunnatonta ongelmaa, joka meillä on. Voi olla, että ulkopuolinen asiantuntija tulee tarpeelliseksi.
 2. Mikä asia on eniten heikentänyt ilmapiiriä?
 Yleisellä tasolla ihan normaalien käytostapojen puute monessa asiassa kärjistää tilanteita. Asioista pitää ja voi olla eri mieltä, mutta käytöstapojen muistaminen helpottaa varmasti ymmärtämistä puolin ja toisin.
 Tapio Karvonen (kok.)
 1. Mitä työskentelyilmapiirin parantamiseksi pitäisi tehdä?
 Ongelma on luottamusmiesten ja virkamiesten välillä, ja siinä miten luottamusmies käsittelee virkamiesten selvitystyötä ja miten suhtaudutaan siihen valmisteluun. Tässä on se kehittämistyön paikka. Pitäisi tehdä selkeät säännöt, kuka sitä väliohjausta antaa.
 Kirjoittelusta on nähtävissä, että virkamiehiin on kohdistunut painostusta ja epäilyksiä, mikä ei ole normaalia luottamusmiehen toimintaa, ja se koetaan jopa kiusaamisena. Silloinhan normaali työpaikkasovittelu tarkoittaa sitä, että yritetään löytää keinoja, joilla tuntemuksia vähennetään. Näen, että jos toinen osapuoli ei selkeästi näytä tunnistavan, että tällaista on tehty, niin ainut tapa on sovittelija.
 2. Mikä asia on eniten heikentänyt ilmapiiriä?
 Tämä edellä mainittu asia on sitä heikentänyt. Kun käsittelyyn tulee pitkään valmisteltuja asioita, sanotaan nyt vaikka palveluverkkoasiat, niin silloin meillä on toimintatavoissa selkeitä erimielisyyksiä.
 Birgit Koskela (kok.)
 1. Miten työskentelyilmapiirin parantamisessa pitäisi edetä?
 Meidän on sisäisesti mietittävä esimerkiksi työterveydenhuollon kanssa asiaa, ja keskusteltava myöskin kaupungin johtoryhmän kanssa tästä. En olisi ensimmäisenä lämpenemässä konsultin palkkaamiselle.
 Tunnemme toisemme hyvin, joten tunteet nousevat hyvin äkkiä pintaan vaikeiden asioiden äärellä. Virkamiesten tehtävä on tuoda meille esityksiä, eikä nämä saisi henkilöityä. Pitäisi hoitaa asiat asioina.
 2. Mikä on heikentänyt ilmapiiriä eniten?
 Jotkut eivät olet tykänneet siitä, että asiat vuotavat medialle ennen kuin olemme edes käsitelleet niitä. Lukioverkko oli yksi esimerkki siitä.
 Miia Witting (kok.)
 1. Miten työskentelyilmapiirin parantamisessa pitäisi edetä?
 Yleensä asiat saadaan keskustelemalla ratkeamaan. Näkisin näin, että keskustellaan ja muutetaan toimintatapoja. Lähtökohtaisesti nämä täytyy pystyä talon sisäisesti ratkaisemaan. Jokin ratkaisu on saatava. Ei tämä voi näin jatkua.
 2. Mikä asia on eniten heikentänyt ilmapiiriä?
 On ollut aika vaikeita asioita. Kouvola on niin suuressa muutoksessa, että on pakko katsoa kokonaispakettia, ja siinä on tullut mielipide-eroja. Esimerkiksi palveluverkoista päättäminen on ollut yksi. Nämä ovat olleet isoja asioita, ja toisilla vähän suureampiakin kynnyskysymyksiä.
 Kimmo Jokiranta (kesk.)
 1. Miten työskentelyilmapiirin parantamisessa pitäisi edetä?
 On vain istuttava alas ja puhuttava asia halki. Jos emme omin voimin selviä, niin sitten tarvitaan ulkopuolista asiantuntija-apua.
 2. Mikä on heikentänyt ilmapiiriä eniten?
 Ehkä kaikkien henkilökemiat eivät kohtaa, sanotaanko näin. Minä pitäisin tätä vähän enemmän ryhmittymien kuin henkilöiden välisenä.
 Kaisa Spies (vihr.)
 1. Miten työskentelyilmapiirin parantamisessa pitäisi edetä?
 Ulkopuolisen henkilön apu olisi varmasti ihan hyvä ja järkevä päätös. Tuntuu, ettemme oikein ole pystyneet sitä sisäisesti ratkomaan. Jotain on pakko tehdä, ja mielestäni tämä kortti kannattaa nyt katsoa ja kokeilla.
 2. Mikä asia on eniten heikentänyt ilmapiiriä?
 Meillä on isoja ja vaikeita asioita päätettävänä. Se on varmasti kärjistänyt välejä. Meillä on hyvin erilaisia tapoja toimia. Toiset kokee, että on asiatonta toimintaa ja toiset kokevat, ettei ole mitään asiatonta, on vain suoraa puhetta.
 Jari Käki (ps.)
 1. Miten työskentelyilmapiirin parantamisessa pitäisi edetä?
 Keskustelemalla nämä asiat täytyy ratkaista ja päättää. Jos tarvetta on, niin otetaan sitten siihen mahdollisesti joku ulkopuolinen avuksi. Uskon, että asiat tästä korjaantuvat.
 2. Mikä asia on eniten heikentänyt ilmapiiriä?
 Se on ollut tämä syksy. Meillä on ollut niin isot nämä palveluverkko- ja talousasiat. Tässä on niin luottamushenkilöt kuin viranhaltijatkin melko väsyneitä.
 Vesa Vainio (kd.)
 1. Miten työskentelyilmapiirin parantamisessa pitäisi edetä?
 Meidän pitäisi selvittää asia kaupunginhallituksen sisällä. Ilmapiiri ei ole ollut poikkeava aikaisempiin vuosiin verrattuna. Vaikuttaa sille, että tässä ollaan herkkähipiäisempiä. Minun mielestä ulkopuolinen apu ei ole tarpeellista, kun aikuisista on kysymys pitäisi selvitä tällaiset asiat omassa porukassa. Jos ei pystytä tätä selvittämään, ei pystytä mitään isompiakaan asioita sitten hoitamaan.
 2. Mikä on heikentänyt ilmapiiriä eniten?
 Sanoisin, että nyt on kahdella isolla puolueella skismaa, ja tämä on hyvin pitkälti poliittinen vääntö. Tästä on tullut liian iso asia, mikä sen ei pitäisi olla. Ihmetyttää myös, että tieto suljetuista kokouksista menee paikallislehdelle, vaikka ei pitäisi mennä. Varsinkin, kun tieto on yksipuolista.
 Yle ei tavoittanut kaupunginhallituksen jäsenistä puheenjohtaja Harri Helmistä (sd.), Jukka Nybergiä (sd.) ja Jenny Hasua (kesk.)
 Voit keskustella aiheesta artikkelin lopussa klo 22 saakka.

Päättäjien välit tulehtuivat pahoin Kouvolassa – väitteitä ihmisten itkettämisestä ja huutamisesta kaupunginhallituksen kokouksissa


Summary: Poliisi tiedotti operaatiosta maanantaina kello 16 jälkeen.

Helsingin poliisilla oli operaatio Helsingin Olympiaterminaalissa, joka liittyy  Espoon Karamalmin  tämän päivän tapahtumiin. Poliisi teki kiinniottoja.
 Silja Linen matkustajalaiva jumittui satamaan poliisin etsintäoperaation ajaksi.
 – Matkustajilla ei ole vaaraa, tilanne on poliisin hoidossa. Laivan lähtöajasta ei toistaiseksi ole tietoa, sanoi viestintäjohtaja  Marika Nöjd  Silja Linelta kello 17 jälkeen.
 Poliisiautoja Olympiaterminaalissa Helsingin Eteläsatamassa 16. joulukuuta. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Poliisi tviittasi poistuneensa laivalta puoli kuuden aikaan maanantai-iltana.
 Risteilijä Serenade pääsi lähtemään noin kello 17.40 eli noin puoli tuntia myöhässä aikataulustaan.
 Silja Linen risteilijä Serenaden lähtö viivästyi noin 40 minuuttia. Jouni Immonen / Yle
 Kontti kiinnosti tunkeutujia?
 Maanantaina puolenpäivän jälkeen Karapellontie 6:een tunkeutui ulkopuolisia, jotka poliisin mukaan etsivät jotakin. Poliisin saamien tietojen mukaan tunkeutujat olisivat olleet naamioituneita, tummiin pukeutuneita henkilöitä.
 Yksi henkilö loukkaantui lievästi ja hänet vietiin jatkohoitoon. Tekijät pakenivat paikalta. Tiettävästi tapaukseen liittyy viisi henkilöä.
 Poliisi eristi alueen iltapäivällä ja puhutti Karapellontien yritysten työntekijöitä ja tarkisti tilat. Karapellontie 6:ssa on Algol Chemicals. Algol Chemicals kuuluu suomalaiseen  Algol-konserniin . Yritys välittää yli sadan eri valmistajan  teollisuus- ja erikoiskemikaaleja sekä polymeerejä  teollisen tuotannon prosesseihin.
 Helsingin Sanomien tietojen mukaan  epäillyt tunkeutujat olisivat hyökänneet rekkaan, joka oli purkamassa Algolille tuomaansa sinetöityä konttia Vuosaaren satamasta. Pahoinpidelty henkilö on HS:n mukaan kuljetusauton kuljettaja.
 Algolin mukaan kyseessä oli väkivaltainen tunkeutuminen, joka ei liity sen toimintaan.
 Silminnäkijätietoja kaivataan
 Espoon tapauksen tutkintaa johtava rikosylikomisario  Kari Siivo  vahvisti tunkeutujien etsineen jotakin, mutta ettei se etsitty asia tiettävästi liity kyseisen yrityksen toimintaan.
 – Asiaa selvitetään, mutta ei liity yhtiön toimintaan, Siivo sanoi.
 Yritys ja sen lähiympäristö oli eristettynä myöhään iltapäivään.
 Poliisi on pyytänyt silminnäkijöitä ilmoittamaan tietoja epäillyistä henkilöistä sekä havaintoja mustasta Volkswagen Passat henkilöautosta, joka on vuosimallia 2010 ja sen ulkomaan rekisteritunnus ZX28953.  Poliisin antamat kuvat löydät täältä . Havainnot pyydetään ilmoittamaan sähköpostitse osoitteeseen  vihjeet.espoo@poliisi.fi  tai puhelimitse numeroon 029 541 3031.
 Poliisi kertoi aiemmin Olympiaterminaalin operaatiostaan Twitter-tilillään näin: "Poliisilla on käynnissä useamman partion on tehtävä Olympiaterminaalin edessä. Tilanne on poliisin hallinnassa, eikä sivullisilla ole vaaraa. Tiedotamme asiasta lisää myöhemmin."
 Lue lisää:
 Espoossa kemikaalivarastoon tunkeutumisen yhteydessä yksi loukkaantunut lievästi – Poliisi tutkii asiaa törkeänä rikoksena ja epäilee siihen liittyvän viisi ihmistä

Poliisi otti useita kiinni satamassa, tapaus liittyy Espoon operaatioon – HS:n mukaan kemikaalivarastolla kohteena sinetöity kontti


Summary: Kyseessä on ensimmäinen pohjoissaameksi puhuttu Disneyn animaatioelokuva.

Jännittynyt, mutta iloinen joukko odottaa lauantaina iltapäivällä malttamattomana historiallista hetkeä saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa Inarissa. Monet ovat pukeutuneet parhaimpiinsa. Juoksenteleepa käytävällä myös muutama Anna ja Elsa.
 Käynnissä on pohjoissaamenkielisen Frozen II -elokuvan (pohjoissaameksi  Jikŋon ) ennakkonäytös, joka järjestettiin lauantaina yhtäaikaa ympäri Saamenmaata sekä Ruotsissa, Norjassa ja Suomessa. Tämä on ensimmäinen kerta, kun suuri elokuvatuotanto on dubattu saameksi.
 Frozen on yksi Disneyn kaikkien aikojen tuottoisimmista elokuvista. Elokuvan toiseen osaan on haettu inspiraatiota Saamenmaalta ja saamelaiskulttuurista. Sen vuoksi elokuva onkin herättänyt valtavaa kiinnostusta lasten lisäksi myös aikuisissa.
 Inarilainen  Riitta Lehtola  on muistuttanut lapsiaan jo useasti, kuinka merkittävästä asiasta on kyse.
 – Olen yrittänyt pojille kertoa, että koskaan aiemmin ei tällaista ole ollut ja koska tämä on ensimmäinen kerta, niin nyt kannattaa nauttia, toteaa Lehtola.
 "Jospa lapset alkaisivat leikkimään saameksi"
 Elokuvan ensisävelet kajahtavat täydessä salissa. Kaksi tuntia kuluu nopeasti jännittävän tarinan ja laulujen maailmassa.
 Inarilainen  Elle-Máret Näkkäläjärvi  on liikuttunut elokuvan nähtyään. Omalla äidinkielellä puhuttu elokuva koskettaa erityisen voimakkaasti. Sisältö tulee lähelle eri tavalla, kun sen kuulee omalla kielellään.
 Elle-Máret Näkkäläjärvelle elokuvakokemus oli ainutlaatuinen. Omalla äidinkielellä kuultu elokuva tuo asiat lähemmäs kuin uskoisikaan. Ritva Torikka / Yle
 – Elokuvasta tuli todella hyvä fiilis. Hauskanpito elokuvassa nauratti aivan eri tavalla, kun se oli saameksi, kertoo Näkkäläjärvi.
 Äitinä hän muistelee aikaa, kun lapset olivat pienempiä. Kaikki leikit käytiin suomen kielellä, koska lasten hahmot puhuivat esimerkiksi tv-ohjelmissa poikkeuksessa suomea. Nyt, kun Frozen-hahmot osaavatkin puhua saamea, haaveilee Näkkäläjärvi kuulevansa myös saamenkielisiä leikkejä.
 – Kun Anna, Elsa ja Olaf puhuvat saamea, ehkä leikitkin vaihtuvat saamenkielisiin. Lapset saavat uuden kielenkäyttöpaikan, kun lelut osaavat muutakin kuin suomea tai englantia, pohdiskelee Näkkäläjärvi.
 Näkkäläjärven mielestä pohjoissaame sopi elokuvaan erityisen hyvin. Hyvää tarinaa hän osasi muutoinkin odottaa, kun kyseessä on Disneyn kaltainen suuri tekijä.
 Elokuva kosketti myös inarilaisen  Henna Lehtolan  sydäntä harvinaisella tavalla.
 – Tuntuu, etten löydä sanoja. Elokuva oli niin upea, Lehtola sanoo.
 Lehtola oli tyytyväinen siihen, ettei Frozen II ollut perinteinen prinsessasatu sankareineen ja rakkaustarinoineen.
 – Merkitys oli syvempi, kun Disney oli ottanut tarinaan mukaan sekä saamelaisten että muiden alkuperäiskansojen historiaa.
 "Me onnistuimme"
 Myös Rovaniemellä elokuvaa katsottiin lauantaina täydessä salissa.
 Piia Nuorgamille  elokuvan näkeminen oli erityisen jännittävää. Nuorgam on ollut mukana saamelaisten asiantuntijoiden ryhmässä, joka neuvoi Disneyta saamelaisten huomioimisessa elokuvassa.
 – Olemme yrittäneet tosissamme, että elokuva olisi sopivalla tavalla tehty. Ihmiset tuntuivat olevan tyytyväisiä elokuvan jälkeen ja olin itse tietysti valtavan onnellinen, että työmme tuntui onnistuneen, Nuorgam kertoo.
 Piia Nuorgam oli osa saamelaisten asiantuntijaryhmää, joka neuvoi Disneyta saamelaiskulttuurin käyttämiseen liittyvissä kysymyksissä.  Inger-Elle Suoninen / Yle
 Suora palaute Nuorgamille tuli saman tien omilta lapsilta.
 – Lapseni sanoivat, että elokuva oli ensimmäistä parempi. Ajattelin, että sitten me olemme onnistuneet!
 Pohjoissaamenkielisen Frozen II eli Jikŋon 2 -elokuvan ensi-ilta on Suomessa 25.12.2019 yhtä aikaa muiden pohjoismaisten kieliversioiden kanssa.
 Lue lisää:
 Saameksi puhutun Frozen II -elokuvan ääninäyttelijät julki – mukana joukko saamelaistaiteilijoita kolmesta maasta
 Frozen II -elokuva sai maailmanensi-iltansa – elokuvaan haettiin onnistuneesti inspiraatiota pohjoisen luonnosta ja saamelaiskulttuurista

Saamenkielinen Frozen II nosti tunteet pintaan – "Sanoin lapsille, että nyt kannattaa nauttia"


Summary: Lämmönjakelu on palautunut normaaliksi suuressa osassa Helsinkiä.

Sunnuntain ja maanantain välisenä yönä  tapahtui putkirikko Helsingin Punavuoressa Uudenmaankadulla.  Kyseessä on harvinaisen suuri vuoto, joka vaikutti eri puolilla kaupunkia.
 Helen Oy kertoi Twitterissä, että lämmönjakelu palautui normaaliksi suuressa osassa Helsinkiä noin kello 16 maanantaina, mutta korjaustyöt ovat yhä käynnissä Uudenmaankadulla. Tästä johtuen lähikorttelin kiinteistöissä ei ole vielä lämmönjakelua.
 Kysyimme Helen Oy:n rakennuttamispäällikkö  Lauri Utriaiselta  vuodosta sekä yleisesti Helsingin kaukolämpöverkosta. Utriaisen vastuualueena ovat kaukolämpö ja jäähdytysverkkojen rakentaminen.
 1) Tiedetäänkö, miksi putki meni rikki Uudenmaankadulla?
 Tällä hetkellä ei ole tiedossa, miksi Uudenmaankadun putki meni rikki.
 2) Kuinka paljon vettä karkasi harakoille?
 Puhutaan tuhansista litroista, mutta tarkka määrä ei ole tiedossa.
 3) Uudenmaankadun putkirikon takia esimerkiksi suihkuvesi kylmettyi ympäri kaupunkia. Miten kaukolämpöputki liittyy suihkuveteen?
 Kaukolämpövesi tulee isoilta voimalaitoksilta ja huippulämpölaitoksilta. Kaukolämpövesi siirtyy kaukolämpöputkia pitkin kiinteistön lämmönjakohuoneeseen. Sieltä talon omat lämmityslaitteet ja lämmön siirrin ottaa lämpimän veden energian talteen, jota kautta lämmitetään talon pattereita ja käyttövettä. Asiakkaan tiloissa ei siis kierrä kaukolämpövesi, vaan käyttövesi.
 Kaukolämpöputkessa kiertävä vesi on käsiteltyä vettä ja vielä vihreäksi värjättyä, jotta se tunnistetaan muista vuodoissa.
 4) Kuinka vakavasta vuodosta on kyse?
 Vakava tilanne siinä mielessä, että niin paljon kuumaa kaukolämpövettä pääsi kadulle. Se vaikeutti lämmöntoimitusta ympäri Helsinkiä.
 5) Miten on mahdollista, että yhden putken rikkoutumisella oli niin laaja vaikutus?
 Tämä on harvinaisen laaja ja suuri vaurio. Iso vesimäärä aiheutti sen, että painevaihtelu kaukolämpöverkossa kasvoi ja kaukolämmön keskipaine alkoi laskemaan. Tämä aiheutti isoille voimalaitoksille ongelmia ylläpitää veden siirtämiseen tarvittavaa painetta, jolla lämpöä toimitetaan kaikille kuluttajille.
 6) Kuinka iso rikkoutunut putki on?
 Virtausputken halkaisija on 50 senttimetriä. Sen päällä on eristekerros ja suojarakenne.
 Putkia on erikokoisia liittyen siihen, millainen linja on. Tämä putki on isokokoinen siirtolinja kantakaupungin alueella.
 7) Kuinka yleistä on, että kaukolämpöputki hajoaa?
 Näin suuren luokan vauriot ja siitä aiheutuvat vuodot ovat todella harvinaisia Helsingissä. Edellinen näin suuri vuoto oli vuonna 2017 kesällä Erottajalla. Töitä tehdään koko ajan, että löydetään kriittiset kohteet, eikä vuotoja tulisi ollenkaan.
 8) Missä kunnossa kaukolämpöputket ovat Helsingissä?
 Kaukolämpöputket on tiiviitä, ja niissä ei ole suuria vaurioita.
 Koko ajan tehdään töitä sen eteen, että meillä olisi tieto missä kunnossa putket ovat. Teemme koko ajan analyyseja, millä ajalla putkia pitäisi uusia. Vuosittain tehdään paljon modernisointityötä, joka pohjautuu analysointiimme. Vuositasolla uusimme useita kilometrejä vanhaa kaukolämpöverkkoa. Suurin uusimistarve on kantakaupungin alueella, koska kaukolämpöverkko lähti liikkeelle kantakaupungista 1950-luvulla.
 Putkien vaurioita voi aiheuttaa moni mekaaninen tekijä, kuten esimerkiksi se, että ulkopuolinen vesi pääsee rakenteisiin ja aiheuttaa korroosiota pikku hiljaa virtausputkeen. Meillä on erilaisia toimenpiteitä, joilla pystytään seuraamaan putkien kuntoa. Esimerkiksi kaukolämpöputkijärjestelmässä on hälytinlankajohtimet, joiden avulla voidaan vuoto paikallistaa metrin tarkkuudella.
 9) Kuinka tiheä verkosto on?
 Kantakaupungissa kaukolämpöverkosto kattaa lähes sata prosenttia. Ja kun mennään pidemmälle kantakaupungista, niin hyvin laajasti on kaukolämpö levinnyt. Tällä hetkellä noin reilut 90 prosenttia kiinteistöistä lämpiää kaukolämmöllä.
 Helsingissä on kaukolämpöputkia 1 400 kilometriä maan alla. Kantakaupungissa on käytännössä jokaisella kadulla oma putki. Sen takia, että jos sattuu joku vaurio, niin asiakkaalle pystytään kierrättämään lämpöä toista kautta. Tässäkin tapauksessa voitiin niin tehdä.
 10) Pitäisikö olla huolissaan, että ensi viikolla hajoaa taas putki?
 Ei tarvitse olla huolissaan. Teemme jatkuvasti työtä sen eteen, että Helsingissä on erittäin toimiva kaukolämpöverkko. Kaukoverkon huolto- ja toimitusvarmuudet ovat hyvällä tasolla. Kaukolämpö on hyvin kahdennettu, se kestää usein hyvin paikallisia vuotoja.
 Mutta jos sattuu suurvuoto ja jos voimalaitoksen säätöä joudutaan ottamaan sinne, niin silloin vaurion laajuus saattaa vaikuttaa isommin verkossa. Ison vuodon seurauksena joudutaan säätämään painetasoja verkossa ja se tapahtuu isoilta sähkön- ja lämmönyhteistuotantolaitoksilta Hanasaaresta, Salmisaaresta ja Vuosaaresta.

Voiko Helsingin harvinaisen vakava putkirikko tapahtua uudestaan ja miksi putki meni rikki? 10 kysymystä lämpimän suihkuveden vieneestä vuodosta


Summary: Lohtajan Ohtakarissa kellui sunnuntaina sadoittain jääpalloja. Ensimmäistä kertaa sellaisia nähtiin viime talvena.

Lohtajalainen  Juha Salo  sattui onnekkaasti paikalle sunnuntaina, kun Ohtakarin rannassa Kokkolan pohjoispuolella velloi taas jääpallomeri.  Vastaava ilmiö nähtiin myös viime vuoden tammikuussa .
 Tammikuussa rannassa kellui palloja, joista suurimmat olivat läpimitaltaan jopa lähes metrin mittaisia.
 Tämänkertaiset pallot olivat selvästi pienempiä, kertoo Salo, joka ikuisti myös edelliset pallot.
 – Suurimmat olivat ehkä pään kokoisia. Paljon oli appelsiinin, pesäpallon ja kananmunan kokoisia, kuvaa Salo.
 Salo ja myös Ilmatieteen laitoksen jääasiantuntija  Patrick Eriksson  arvioivat tammikuussa, että pallot ovat syntyneet, kun aallokko on liikuttanut pieniä kiviä pohjaa pitkin ja ne ovat alkaneet kerätä ympärilleen jäätä.
 Toinen vaihtoehto on, että pintaan on muodostunut kelluvia jääkokkareita. ja ne ovat keränneet hiljalleen jäätä kunnes ovat kasvaneet niin isoiksi, että pyörivät pohjaa pitkin. Kyse voi olla myös näiden kahden syntytavan yhdistelmästä.
 Ensimmäisen vaihtoehdon puolesta puhuu kuitenkin pallojen tasainen koko.
 Pistosahalla selvyyttä
 Viime talvena suuret jääpallot jäivät kuvaajan ulottumattomiin, mutta tällä kertaa Juha Salo ei tyytynyt spekuloimaan. Hän pelasti muutaman jääpallon pakastimeen.
 Salo halusi selvittää, mitä jääpallon sisällä on, joten tänään maanantaina hän halkaisi yhden niistä. 20-25 -senttisen pallon halkaisemiseen tarvittiin pistosahaa.
 – Aika kova homma se oli. Pallo oli umpijäätä ja yön yli pakasteessa ollessaan se oli vielä ehkä vähän kovettunutkin, Salo sanoo.
 Jääpallon sisällä oli jäähän tarttuneena vähän hiekkaa. Ei siis mitään erikoista, Salo sanoo.
 Olen ajatellut, jos niihin poraisi reikiä ja tekisi niistä uniikkeja jäälyhtyjä.  Juha Salo
 Pallon sisältö ei Saloa yllättänyt. Oikeastaan tätä hän odottikin. Sisällön myötä voi arvailla taas vähän lisää myös jääpallojen syntymisestä.
 – Viimeksi talvella aprikoitiin, olisiko siinä ollut siemen tai kivi, jonka ympärille pallo alkaa kehittyä. Mutta ilmeisesti joku jäänpalanen on vaan alkanut kerätä jäätä ympärilleen siinä rannalla rullatessaan.
 Salon pakasteessa on vielä jääpalloja. Niille pitäisi keksiä nyt mukavaa käyttöä.
 – Olen ajatellut, jos niihin poraisi reikiä ja tekisi niistä uniikkeja jäälyhtyjä.
 Jääilmiöitä ennenkin
 Kananmunien kaltaisia jääpalloja  kertyi taannoin myös  Hailuotoon. Sikäläiselle harrastakuvaajalle ilmiö oli uusi, vaikka hän on asunut rannikolla 25 vuotta.
 Vedenalaisvalokuvaaja  Teemu Lakka  Vääksystä puolestaan  on seurannut  pallojen muodostumista jo useana talvena lähivesistöissään.
 Pallomeri ei ole takavuosien ainoa erikoinen ilmiö. Keväällä 2017 tuhannet ihmiset ajoivat merenrantaan ihastelemaan useiden  metrien korkuisia jääröykkiöitä , jotka ilmestyivät ilmeisesti yhdessä yössä.
 Sellaiset eivät jääasiantuntija Erikssonin mukaan kuitenkaan ole tavattomia, vaan esimerkiksi Hailuodon länsirannalla yleisiäkin. Röykkiöitä nähtiin ainakin Kokkolan pohjoispuolella muun muassa Lohtajan Ohtakarissa, Marinkaisissa sekä vielä pohjoisempana Himangalla ja Kalajoella.
 Saariston sisällä ne kuitenkin ovat harvinaisempia.
 Lue seuraavaksi :
 Jäiset "kananmunat" hämmästyttivät sunnuntaikävelijöitä Hailuodossa – harvinainen luonnonilmiö vaatii juuri oikeat olosuhteet syntyäkseen
 Omituiset ilmiöt saavat jatkoa Perämeren rannoilla: nyt kummastuttivat kelluvat jääpallot
 Veden alla kuvaava mies osaa ennakoida, milloin oudot jääpallot syntyvät – niinpä hän vietti kaksi tuntia sukelluksissa jouluaattona
 Valtavat jääröykkiöt kasaantuivat rantaan, tuhannet vaelsivat katsomaan – "En ole koskaan nähnyt tällaista!"
 Video: Kovat tuulet kokosivat jäävuoret Lohtajan Ohtakarille

Erikoiset jääilmiöt jatkuvat Perämerellä: jääpallomeri syntyi jälleen


Summary: Hallitus antoi kymmenkohtaisen periaatepäätöksen al-Holin leirillä olevien suomalaisten auttamisesta.

Hallitus on tehnyt kymmenkohtaisen periaatepäätöksen al-Holin leirillä Syyriassa olevien suomalaisten auttamiseksi. Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kertoi maanantai-iltana päätöksen sisällön.
 Sen johtavana ajatuksena on, että hallituksen tahtotilana on kotiuttaa lapset niin pian kuin mahdollista. Aikuisten avustamiseen ei ole velvoitetta. Viranomaiset harkitsevat jokaisen henkilön kotiuttamista tapauskohtaisesti.
 Linjauksen pohjalta laaditaan valtioneuvoston periaatepäätös valtioneuvoston yleisistunnon hyväksyttäväksi ja merkittävien ulko- ja turvallisuuspoliittisten näkökohtien osalta tiedoksi TP-UTVAlle, eli tasavallan presidentin ja hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittisen ministerivaliokunnan yhteiselle kokoontumiselle.
 Valtioneuvoston linjaukset suomalaislasten kotiuttamiseksi al-Holin leiriltä sanasta sanaan:
 Viranomaistoiminta pyrkii aktiivisesti kaikissa tilanteissa turvaamaan, että noudatetaan oikeusvaltioperiaatetta, perustuslakia ja Suomen muuta lainsäädäntöä sekä kansainvälistä oikeutta mukaan lukien ihmisoikeussopimukset, lasten oikeuksia koskevat sopimukset ja muu soveltuva kansainvälinen oikeus. Toimivaltainen viranomainen asiassa on ulkoministeriö ja ulkoministerin nimeämä erityisedustaja, joka johtaa viranomaistoimintaa ja siinä tehtävää viranomaisyhteistyötä sekä tekee kotiuttamisratkaisut Suomen lainsäädännön nojalla. Ratkaisut, joita toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä kunkin henkilön kotiuttamiseksi, perustuvat tapauskohtaiseen yksilölliseen harkintaan ja sitä toteuttaviin viranomaisarviointeihin ja päätöksiin. Viranomaistoiminnan tavoite on turvata kaikissa tilanteissa lapsen etu. Tämän takaamiseksi asiassa tehdään saumatonta yhteistyötä lastensuojeluviranomaisten kanssa lastensuojelulain nojalla. Osana tapauskohtaista yksilöllistä harkintaa toimivaltainen viranomainen pyrkii kaikin käytössä olevin tiedoin ja toimin varmistamaan, ettei kotiutettavista henkilöistä koidu turvallisuusuhkaa Suomessa asuville henkilöille. Viranomaisten velvollisuuksiin kuuluu perustuslain mukaisesti myös menetellä niin, että Suomessa oleskelevien turvallisuus ei vaarannu. Perustuslaissa on turvattu jokaisen henkilökohtainen vapaus, koskemattomuus ja turvallisuus. Suomalaisviranomaiset antavat tarvittavan tuen ja tiedon harkintaa varten. Hallituksen lähtökohta on auttaa lapsia. Velvoitetta vapaaehtoisesti alueelle menneiden aikuisten avustamiseen ei ole. Suomessa toimivaltaiset viranomaiset tutkivat ja arvioivat mahdolliset rikosoikeudelliset vastuut. Hallitus arvioi tarpeet lainsäädännön muutoksiin liittyen terroristiseen toimintaan sekä tekee tarvittavat korjaukset lainsäädäntöön. Tämän linjauksen pohjalta ulkoministeriö uusii erityisedustajan mandaatin ja ulkoministeriön toimintalinjauksen. Tämä päätös on yleinen ohjaus, se ei ole oikeudellisesti velvoittava eikä se koske lastensuojelun tarvetta ja toimia yksilötasolla tai muutakaan yksilön oikeutta koskevaa asiaa.
 Huomenna tiistaina hallituksen on määrä vastata välikysymykseen al-Holin leirillä olevien suomalaisten kotiuttamisesta.
 Hallituksen linjaus on hyvin samansuuntainen kuin presidentti  Sauli Niinistön  sunnuntaina esittämä näkemys. Niinistö kommentoi al-Holin leirillä olevien suomalaisten tilannetta  tasavallan presidentin verkkosivuilla  sunnuntaina illalla. Hänen mukaansa  lapsia tulee auttaa .
 Leirillä oleviin aikuisiin suomalaisnaisiin sama moraalinen velvoite ei ulotu, presidentti arvioi. Suomen kansalaisina heillä on kuitenkin oikeus konsulipalveluihin.
 – Ongelma tulee, jos lapsen auttaminen estyy siksi, että tosiasialliseksi ehdoksi tulee äidin sisällyttäminen samaan apuun. Linjaus tästä on keskeinen, niin hallituksen päätöksessä kuin välikysymyksessä, Niinistö totesi.
 Lue lisää:
 Sauli Niinistö otti kantaa al-Holin tilanteeseen: Lapsia tulee auttaa, äiteihin sama velvoite ei välttämättä ulotu
 Ainakin viisi al-Holin leirillä olevaa naista haluaisi palata Suomeen, kertovat Ylen tavoittamat omaiset ja leirillä olevat naiset
 Psykologiliitto: Al-Holin lapsia ja äitejä ei pidä erottaa toisistaan
 Valtakunnansyyttäjän toimisto tekee esiselvityksen mediaan vuotaneesta al-Hol-asiakirjasta

Hallituksen al-Hol-linjaus: Selkeä tahtotila kotiuttaa lapset niin pian kuin mahdollista, aikuisten avustamiseen ei ole velvoitetta


Summary: Kunnat hakevat säästöjä perusopetuksesta. Liikutaanko Sodankylässä jo lain reuna-alueella?

Lappilainen Sodankylän kunta haluaa lisätä merkittävästi etäopetusta säästääkseen perusopetuksen kuluja. Kyläkouluissa esimerkiksi matematiikkaa ja kieliä opetettaisiin ensi lukuvuonna etänä, kuntakeskuksesta käsin. OAJ:n mielestä suunnitelma rikkoo perusopetuslakia.
 Perusopetuksen säästötavoite Sodankylässä on 300 000 euroa. Kunta suunnittelee lisäävänsä seuraavaksi lukuvuodeksi etäopetuksen kaikkiin yläkoulun matemaattisiin aineisiin ja kielten opetukseen. Se kattaa puolet, eli noin 15 tuntia yläkoululaisen viikkotuntimäärästä.
 – Täytyy hakea uusia tapoja järjestää opetus. Itse näen etäopetuksen oivana vaihtoehtona, vaikka se ei korvaa täysin lähiopetusta. Meillä on hyviä kokemuksia etäopetuksesta, mutta totta kai siinä on omat haasteensa, perustelee Sodankylän sivistysjohtaja  Anne Onnela .
 Opetusalan ammattijärjestössä OAJ:ssa Sodankylän kaavailu saa kehittämisjohtaja  Jaakko Salon  hämmentyneeksi. Reaktio on kovasanainen.
 – Suoraan sanottuna tämä kuulostaa todella härskiltä suunnitelmalta ja leikkaukselta nuorten perusopetuslain ja opetussuunnitelman perusteiden mukaisesta perusopetuksesta, Salo jyrähtää.
 OAJ tyrmistynyt: Ei ole opetussuunnitelman mukaista
 Etäopetus on uudessa opetussuunnitelman perusteissa yhtenä täydentävänä ja opetusta monipuolistavana lisänä, mutta OAJ:n mukaan se ei ole tarkoitettu kunnan säästöautomaatiksi.
 – Mielestäni on hyvin kyseenalaista, onko tämä opetussuunnitelman perusteiden mukaista, se ei sitä mielestäni ole. Tässähän ei ole kysymys monipuolistamisesta, vaan härskistä leikkauksesta, sanoo OAJ:n kehittämisjohtaja Salo.
 Sodankylän sivistysjohtaja Anne Onnelan mukaan kunnan autonomiaan kuuluu päättää, miten se toteuttaa ja turvaa opetussuunnitelman mukaisen opetuksen. Antti Mikkola / Yle
 Sodankylän sivistysjohtaja Anne Onnela on toista mieltä ja näkee, ettei kunnan etäopetukseen siirtyminen ja siitä kertyvät säästöt ole opetussuunnitelman perusteiden vastaisia.
 – Lähtökohta on, että turvataan opetussuunnitelman mukainen opetus ja sitähän laki ei määrittele, mitä se on. Se on juuri asiantuntemusta ja autonomiaa kunnissa, sivistysjohtaja vastaa.
 OAJ on puuttunut herkästi kuntien päätöksiin ja aikeisiin säästää opetustoimesta. Esimerkiksi opettajien lomautuksia on  protestoitu äänekkäästi .
 Myös opetusministeri  Li Andersson  (vas.) otti hiljattain kantaa Twitterissä Kouvolan suunnitelmaan lomauttaa opettajat korkeintaan kahdeksi viikoksi.
 Vuotsossa ollaan huolestuneita ja peloissaan
 Vuotson kyläkoulussa on 27 koululaista, arkiaamu etenee rutiinilla. Yläkoulun yhdistelmäluokilla on alkamassa matematiikan etäopetus, jota on kaksi tuntia kerran viikossa.
 Nuoret valmistautuvat joulujuhlaan, päivän koulutunnit ovat päättyneet. Viidesluokkalaiset  Elle Sieppi ,  Lotta Sieppi  ja  Helli Alakorva  ovat valmistelleet jouluaiheisen näytelmän joulujuhlaan.
 Kolmikolla on vielä vähän kokemusta etäopetuksesta, mutta tulevaisuudessa yläkoulussa sitäkin enemmän, jos Sodankylän suunnitelmat toteutuvat.
 – Minä en pidä siitä. Soitin pianoakin etäopetuksessa ja yhteys pätki koko ajan. Jouduin lopettamaan tunnin joskus aikaisemmin, kun se juttu ei oikein toiminut. Se on aika monimutkaista, miettii Helli Alakorva.
 Lotta Sieppi, Elle Sieppi, Helli Alakorva harjoittelevat joulujuhlan ohjelmaa Vuotson koululla. Etäopetuksen lisääntyminen mietityttää heitäkin. Antti Mikkola / Yle
 Koulun henkilökuntaa ja vanhempia etäopiskelun lisääntyminen puhuttaa, varsinkin, kun etäopetus koskee aineita, jotka ovat jatko-opiskelun kannalta tärkeitä.
 – Se on minusta huolestuttavaa, miettii Vuotson koulun apulaisjohtaja  Marja Magga .
 Sanna Siepillä  on Vuotson koulussa kaksi nuorta, joista vanhempi aloittaa ensi syksynä yläkoulun seitsemännen luokan. Vanhemman ajatuksissa herää ajatus tasa-arvoisuudesta kyläkeskusten nuorten kanssa.
 – Uuden opetussuunnitelman mukaan vanhempien osuus koulunkäynnissä on kasvanut. Jos lähiopetusta ei täällä saa, niin kyllähän se heikentää meidän lasten oikeutta laadukkaaseen perusopetukseen, Sanna Sieppi sanoo.
 "Jos olisin sodankyläläinen, niin barrikadeilla olisin"
 Sodankylän kunnanvaltuusto kokoontuu keskiviikkona päättämään säästötoimista, joissa yhtenä osana on kyläkoulujen etäopetus.
 Opetusalan ammattijärjestössä halutaan herätellä vanhempia ottamaan selvää etäopetuksesta ennen kunnanvaltuuston päätöksiä. Sen jälkeen niihin vaikuttaminen on huomattavasti hankalampaa.
 – Jos itse olisin sodankyläläinen vanhempi, niin barrikadeilla olisin, jos tällaista suunnitelmaan siellä edes esitetään. Toivottavasti ikinä ei näin älytön suunnitelma tule toteutumaan, lataa OAJ:n kehittämispäällikkö Jaakko Salo.
 Opettajien ammattijärjestö OAJ:n kehittämispäällikkö Jaakko Salo arvostelee kovin sanoin Sodankylän suunnitelmia lisätä etäopetusta kyläkouluissa. Mikko Koski / Yle
 Sodankylässä, pinta-alaltaan suuressa kunnassa on jäljellä neljä kyläkoulua, joista Vuotso on yksi. Vuotsossa on annettu kahden matematiikan viikkotunnin lisäksi muun muassa saamen kielellä etäopetusta, jolloin luokassa on ollut aikuinen, useimmiten koulunkäynninavustaja.
 OAJ:n mukaan paikalla täytyy olla koulutuksen saanut opettaja. Salon mielestä etäopetuksessa oppilaan oikeus opettajan ohjaukseen ei toteudu.
 – Opetussuunnitelman perusteissa todetaan yksiselitteisesti, että opettaja vastaa oppimisympäristön turvallisuudesta, heidän valvonnasta ja opiskelun ohjauksesta samoilla periaatteilla kuin muustakin opetuksesta. Paikalla täytyy olla opettaja ohjaamassa.
 Salo muistuttaa, että etäopetuksen käyttäminen on sitä kyseenalaisempaa, kun kyseessä ovat tulevaisuudelle tärkeät aineet, kuten matemaattiset aineet ja kielet.
 Monien kuntien taloustilanne on tiukka. Voiko kouluista säästää? Mistä kunnat voisivat säästää niin, että opetus ei kärsi? Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Kuuleeko Lapinjärvi, kysyy opettaja oppilailtaan 500 kilometrin päässä – ainutlaatuinen videokokeilu pelasti kyläkoulun pienessä Kannuksen kunnassa
 Sähköasentajaksi opiskeleva Esko Laitinen tappaa aikaa kotona  – Opetuksen vähyyteen pettynyt äiti: “En antaisi Eskon asentaa sähköjä kotiini”

Kunta aikoo säästää kyläkouluista ja siirtää lukuaineita etäopetukseen – OAJ: Rikkoo härskisti opetussuunnitelman perusteita


Summary: Elokuvamoguli Harvey Weinstein sopi viime viikolla vahingonkorvauksista häntä syyttäneiden naisten kanssa. Oliko tämä tässä?

Viime viikolla moni vetäisi piparin väärään kurkkuun. Elokuvamoguli  Harvey Weinstein  oli Yhdysvalloissa pääsemässä 25 miljoonan dollarin sopimukseen oikeudenkäynnissä, jossa yli 30 naista syytti häntä seksuaalirikoksista.
 Uutisen kovin osuus tulee tässä: Weinsteinin ei tarvitsisi myöntää tekojaan, eikä maksaa summaa omasta taskustaan.
 Korvauksen hoitaisi Weinsteinin konkurssiin menneen yhtiön vakuutus. Samalla Weinstein selättäisi lähes kaikki häntä vastaan nostetut syytökset, jotka vaihtelevat seksuaalisesta häirinnästä raiskaukseen.
 Tässäkö tämä oli? Moni purki pettymystään. Osa asianomistajista perusteli sopimusta sillä, että toinen vaihtoehto olisi ollut jäädä kokonaan tyhjän päälle. Muun muassa näyttelijä  Katherine Kendall  sanoi hyväksyneensä ehdot, jotta muut eivät olisi jääneet ilman korvausta.
 – En pidä siitä, mutta en tiedä, miten hänet saadaan kiinni, Kendall sanoi  New York Timesin  mukaan.
 Kaikki alkoi yli kaksi vuotta sitten
 Kaikki sai alkunsa lokakuussa 2017, kun  New York Times  -lehti julkaisi Weinsteinista  artikkelin , joka sytytti metoon liekkeihin. Siinä  Rose McGowan  ja  Ashley Judd  kertoivat kokemuksistaan elokuvatuottajan tallissa.
 Tähän mennessä yli 70 naista on syyttänyt Weinsteinia eriasteisesta seksuaalisesta häirinnästä, ahdistelusta tai raiskauksista. Heidän joukossaan on ollut sellaisia tähtiä kuin  Gwyneth Paltrow ,  Angelina Jolie ,  Salma Hayek  ja  Mira Sorvino .
 Vuonna 2017 Weinstein julkaisi  New York Timesissa  tunteellisen  vastineen , jossa hän vetosi siihen, että 1960- ja 1970-luvuilla kulttuuri oli toinen. Hän pyysi anteeksi ja sanoi yrittävänsä voittaa demoninsa.
 Oikeudessa Weinstein on kiistänyt häntä kohtaan esitetyt syytteet. Jos alustava korvaussopimus nyt toteutuu, Weinsteinin ei tarvitse myöntää syyllisyyttään.
 Takuut tuplattiin, Weinstein luksussairaalassa
 Närkästystä on aiheuttanut myös se, että Weinstein ei tunnu pitävän erityisen matalaa profiilia.
 Hän on ollut vapaalla miljoonan dollarin takuita vastaan. Summa  tuplattiin viime viikolla , koska Weinsteinin epäiltiin peukaloineen jalkapantaa, jolla hänen liikkeitään seurataan.
 Tällä viikolla Weinstein korosti  The New York Postille  tehneensä pioneerityötä nostaessaan monia naispuolisia elokuvantekijöitä ja näyttelijöitä esille jo 30 vuotta sitten, silloin “kun se ei ollut muodikasta”.
 – kaikki se on mitätöity ja minut on unohdettu, Weinstein sanoi lehden mukaan.
 Haastattelu tehtiin luksussairaalassa, jossa elokuvatuottaja toipuu selkäleikkauksesta. Lehden mukaan moguli suostui haastatteluun, koska halusi osoittaa, että viime viikkoinen ilmaantuminen oikeuden eteen rollaattorin avustuksella johtui todellisesta vaivasta, eikä yrityksestä kalastella sympatiaa.
 Lokakuussa Weinstein oli vielä ulkoilukunnossa. Tuolloin hän ilmestyi seurueineen newyorkilaiselle klubille. Siellä esiintyvä koomikko  Kelly Bachman  ihmetteli settinsä aikana ääneen, miksi Weinstein oli päästetty paikalle. Osa yleisöstä buuasi ja yksi kehotti Bachmania pitämään mölyt mahassaan.
 Bachman, joka on itse raiskauksen uhri,  perusteli protestointiaan The New York Timesille  sanomalla, että iso osa raiskauskulttuurin vastaisesta työstä lankeaa edelleen uhreille.
 – Meidän täytyy huutaa, koska muut ovat hiljaa, buuavat tai käskevät meidän tukkia turpamme. Haluan, että on normaalia sanoa, jos huoneessa istuu elefantti. En halua tottua jakamaan samaa tilaa hirviön kanssa, Bachman totesi lehdelle.
 Harvey Weinstein poistui oikeuden istunnosta käyttäen rollaattoria Manhattanilla 11. joulukuuta.  Bryan R. Smith / AFP
 Kaikki ei ollut vielä tässä
 Weinsteinin kyseenalainen saaga ei ole vielä päättynyt. Alustavaan 25 miljoonan dollarin korvaussopimukseen päästiin siiviilioikeudessa. Osapuolina on yli 30 naista. Kaikkien pitää vielä allekirjoittaa sopimus ja tuomioistuimen pitää hyväksyä se.
 Tammikuun alussa Weinsteinia odottaa  erillinen rikosoikeudenkäynti , jossa kaksi naista syyttää häntä pakottamisesta seksuaaliseen tekoon. Tässä oikeudenkäynnissä Weinstein yritetään saada rikosoikeudelliseen vastuuseen. Jos hänet tuomitaan, hän joutuu vankilaan.
 Jos jotain hyvää haluaa tästä kaikesta löytää, se on lumipalloefekti. Weinstein-vyyhti aloitti metoo-liikkeen, joka on paljastanut vastaavia tapauksia ympäri maailmaa. Naapurissa Ruotsin Akatemia natisi liitoksissaan  Jean-Claude Arnault'n  tapauksen yhteydessä.
 Dagens Nyheterin  paljastamat epäkohdat saivat Ruotsin Akatemian sekaisin, lykkäsivät kirjallisuuden Nobelia ja uudistivat akatemiaa. Aurnault sai kahdesta raiskauksesta tuomion, joka k oveni hovioikeudessa  kahdeksi ja puoleksi vuodeksi vankeutta.
 Suomessa  Helsingin Sanomat  nosti esiin  Veijo Baltzariin  kohdistuvat  rikosepäilyt , joihin liittyy ihmiskauppaa ja seksuaalista hyväksikäyttöä. Baltzar on kiistänyt epäilyt.

Analyysi: Harvey Weinstein -kohua 2 vuotta ja 2 kuukautta – useita syytöksiä eikä vielä yhtään rangaistusta


Summary: Nyt hallitusohjelmassa luvataan selvittää uusia keinoja alipalkkaukseen puuttumiseksi.

Lokakuussa  Yle uutisoi  helsinkiläisellä rakennustyömaalla paljastuneista alipalkkaustapauksista, joissa kolme eri aliurakoitsijaa oli maksanut kaikkiaan noin 50 ulkomailta tulleelle työntekijälle liian alhaista palkkaa. Viron verottajan mukaan työntekijöille maksetut bruttopalkat olivat olleet 1 000–1 300 euroa kuukaudessa.
 Vuosi sitten Paraisilla latvialainen yritys maksoi liettualaisille työntekijöilleen 2,90 euron tuntipalkkaa. Työehtosopimuksen mukainen palkka olisi ollut noin 14 euroa tunnilta. Kyseessä oli Rakennusliiton mukaan alipalkkausennätys, mutta pahasti työehtosopimukset alittaviin palkkoihin törmätään jatkuvasti.
 Ulkomailta lähetettyjen työntekijöiden alipalkkaus on jatkuva ongelma.
 – Se on suuri ongelma, joka tulee joka päivä jossain muodossa vastaan. Ongelmat löytyvät usein alihankkijaketjun pohjalta, kertoo Rakennusliiton Läntisen toiminta-alueen päällikkö  Jouni Ruotsalainen .
 Liettuassa rakennusmiehen palkka on Ruotsalaisen mukaan 2,36 euroa tunnilta. 2,90 euroa tunnissa on siis toki enemmän, mutta ei sillä Suomessa elä. Ruotsalaisen mukaan asiassa käytetään hyväksi työntekijöiden tietämättömyyttä ja kielitaidottomuutta.
 Samalla hankaloitetaan monien muiden yritysten asemaa. Työehtosopimusten mukaisilla palkoilla on vaikea kilpailla alipalkkaa maksavia yrityksiä vastaan.
 Rakennusliiton Jouni Ruotsalainen työskentelee päivittäin jollain tavalla ulkomaalaisten työntekijöiden alipalkkausasioiden parissa.  Paula Collin / Yle
 Avi: Paljon puutteita
 Ongelma tunnistetaan myös aluehallintovirastoissa. Aluehallintovirastot ovat valvoneet valtakunnallisesti ulkomailta lähetettyjen työntekijöiden työsuhteen vähimmäisehtoja ja työaikoja. Tarkastuksia on tehty noin sata ja puolessa niistä on löytynyt puutteita.
 Puutteet ovat liittyneet muun muassa palkkaukseen. Osalle ulkomailta lähetetyistä työntekijöistä on maksettu työehtosopimusta matalampaa peruspalkkaa, osan palkka ei ole sisältänyt työehtosopimuksessa tarkoitettuja lisiä. Myös työajan hallinnassa on ollut puutteita.
 Ulkomailta työntekijöitä lähettäviin yrityksiin kohdistuvia valvontakäyntejä 1.1.-30.9.2019
 Lähde: Avi
 – Osassa on taustalla tietämättömyys ja se, ettei hallita monimutkaisten määräysten noudattamista. Toisaalta esimerkiksi ylityökorvausten maksamatta jättäminen viittaa siihen, että kun maksetaan palkkaa tunti tunnista, niin taloudellista säästöähän siitä tulee, sanoo työsuojelun vastuualueen lakimies  Anu Ikonen  Lounais-Suomen aluehallintovirastosta.
 Aluehallintovirasto puuttuu epäkohtiin joko antamalla toimintaohjeen tai kehotuksen. Palkkauksen kohdalla voidaan pääsääntöisesti antaa vain toimintaohje.
 Jos puute on niin vakava, että se täyttää työsyrjinnän tai kiskonnantapaisen työsyrjinnän tunnusmerkistön, asia ilmoitetaan poliisille.
 Aluehallintoviraston lakimies Anu Ikonen kertoo, että yli puolet ulkomailta lähetetyistä työntekijöistä tulee Suomeen Virosta. Paula Collin / Yle
 Ongelmiin puuttuminen on vaikeaa, sillä tarpeeksi tehokkaita nopeita keinoja ei ole.
 – Lähettävien yritysten työskentely Suomessa on usein lyhytaikaista, ja kun viranomaiskoneisto lähtee käyntiin, se ei välttämättä enää loppupäässä tavoita työnantajaa, Ikonen sanoo.
 Sama on huomattu Rakennusliitossa. Se voi laittaa työehtosopimusta rikkovan jäsenyrityksensä saartoon, mutta asialla ei todellisuudessa ole paljon vaikutusta.
 – Kun yritys tarttuu haaviimme, se katoaa ja jää saartolistalle. Seuraavanan päivänä kaverit ovat töissä uuden yrityksen kautta, Jouni Ruotsalainen sanoo.
 Alipalkkauksen kriminalisointia kaivataan, hallitus lupaa "selvittää uusia keinoja"
 Rakennusliitto ajaa vahvasti alipalkkauksen kriminalisointia. Jouni Ruotsalaisen mukaan se olisi ainoa keino, jolla alipalkkaukseen päästäisiin oikeasti puuttumaan. Asiasta on puhuttu jo vuosia ja aiheesta on tehty useita lakialoitteita.
 Puolueista alipalkkauksen kriminalisointia ovat ajaneet ainakin vasemmisto, vihreät ja SDP.  Keväällä  muun muassa SAK vaati alipalkkauksen kriminalisointia hallitusohjelmaan.
 Nyt  hallitusohjelmaan  on kirjattu, että  "selvitetään uusia keinoja, esimerkiksi hallinnollisia sanktioita, tahalliseen tai törkeän huolimattomaan alipalkkaukseen puuttumiseksi" .
 Tällä hetkellä aluehallintovirasto voi tietyissä tapauksissa määrätä laiminlyöntimaksuja, mutta Ruotsalaisen mukaan ne eivät ole tarpeeksi suuria. Laiminlyöntimaksut ovat 1000–10 000 euroa.
 – Ne eivät ole poistaneet alipalkkausta. Ainoa tapa on alipalkkauksen kriminalisointi. Sillä turvataan koko alihankintaketjussa oleville työntekijöille inhimilliset ja oikeudenmukaiset työolosuhteet, Ruotsalainen sanoo.
 Lounais-Suomen aluehallintoviraston lakimies Anu Ikonen kertoo, että myös heillä keskustellaan aika ajoin siitä, voisiko alipalkkauksen kriminalisointi tuoda avun.
 – Sillä voitaisiin sanktioida laiminlyöntitapaukset huomattavasti tehokkaammin, Ikonen sanoo.
 Lue myös:
 Arvorakennuksen työmaalla paljastui jälleen alipalkkausta Helsingissä – Ulkomaalaisille työntekijöille maksettu jopa "puolet alle vesirajan"

2,90 euroa tunnilta on ulkomailta tulleille työntekijöille arkipäivää – alipalkkauksen kriminalisointi voisi auttaa, mutta vielä se ei ole toteutunut


Summary: "Superpuiden" merkitys kasvaa, kun metsätuhouutiset uhkaavat romauttaa uskon tulevaisuuteen.

Amazonian, Kongon ja Indonesian kätköissä elää puulajeja, joiden merkitys on poikkeuksellisen suuri.
 Matala mangrove, kestävä afrormosia ja huiman korkea parapähkinapuu varmistavat kukin tavallaan elämän edellyksiä maapallolla. Lue aiheesta  Voxin artikkeli ( englanniksi ).
 Sademetsän kuningas
 Jättimäinen parapähkinäpuu on Amazonian sademetsän ikoni. Se ulottaa latvansa korkeuksiin, aina 50 metrin korkeuteen. Ikää täyskasvuisella puulla voi olla 500:sta lähes tuhanteen vuoteen.
 Puu on parhaiten tunnettu terveellisenä pidetystä parapähkinästä. Mutta tutkijoiden superpuuksi nimeämän jättikasvin suurin merkitys on sen kyvyssä pitää ilmakehä kosteana.
 Vox.com, Harri Vähäkangas / Yle
 Puu pumppaa vuorokaudessa vettä maaperästä tuhannen litran verran. Sen lehvästö välittää kosteuden ilmakehään – joskus on Amazonasin taivaalla enemmän vettä kuin sen halki virtaavassa mahtavassa Amazon-joessa.
 Vox.com, Harri Vähäkangas / Yle
 Ilmaan haihtuva ja jälleen maahan satava vesi on mantereen elinehto. Ilman sitä pellot kuivuvat, ja esimerkiksi 21 miljoonan asukkaan Sao Paulo jää ilman juomavettä.
 Tämän ohella sademetsä auttaa pitämään alueen lämpötilan siedettävänä.
 Kulotus vie kohden kuilua
 Parapähkinäpuiden kaataminen on Brasiliassa kielletty. Tästä huolimatta kulotus ja hakkuut uhkaavat myös niitä, kun luonnontilaisen sademetsän muodostama valtava alue supistuu.
 Parapähkinäpuu kuvattuna Mato Grossossa, Brasiliassa.  Florian Kopp / AOP
 Tällä hetkellä metsätuhon arvioidaan vieneen jo 17 prosenttia sademetsän alkuperäisestä pinta-alasta. Mikäli tämä kehitys jatkuu, niin vuosisadan puolivälissä voi neljäsosa metsästä olla mennyttä. Amazonian supistuminen vaikuttaa koko mantereen laajuisesti.
 Pienempi parapähkinäpuun hedelmä (vasemmalla) voi olla pari tuhatta vuotta vanha. Nykyisin pähkinät ovat jalostuksen tuloksena suurempia (oikealla). Ihmisen käyttämät kasvit kertovat myös Amerikan asutuksen vaiheista. Yle / Mika Mäkeläinen
 25 prosentin metsätuhojen kynnystä pidetään ratkaisevana. Tämän vuoksi uhkaava käännekohta huolestuttaa tutkijoita.
 Sen ylittämisen jälkeen Amazonian sademetsä ei kenties enää tuota ilmakehään tarpeeksi vettä, jolloin luontainen kierto vaarantuu. Edessä on kuivuus, ja sademetsän muuttuminen karuksi savanniksi.
 Sademetsät ovat vesipumppu
 Amazonian kiihtyvä kulotus nousi puheenaiheeksi alkusyksystä.
 Etelä-Amerikassa työskennellyt  suurlähettiläs emeritus Mikko Pyhälä tiivisti , että metsien tuhoutumisen jatkuminen voi johtaa tilanteeseen, jossa metsä ei enää uudistu kun pilvien muodostuminen ja sateet loppuvat.
 Pyhälän mukaan Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  on heikentänyt ympäristönsuojelua ja rohkaissut viljelijöitä polttamaan sademetsää.
 Ilmakuvaa raivatuista metsistä Amazonin alueella sijaitsevalta Nascentes da Serra do Cachimbo Biological Reserve -alueelta Paran osavaltiossa Brasiliassa 28. elokuuta.  Joao Laet / AFP
 Kulotuksen aiheuttama kansainvälinen huomio sai Brasilian julistamaan väliaikaisen kulotuskiellon. Tämä hillitsi sademetsän tuhoa, mutta johti toisaalta siihen että  savannin raivaus kiihtyi .
 Luonnononvarakeskuksen (Luke) tutkija,  dosentti Matti Salo arvioi Ylelle , että Amazonian sademetsien merkitys Etelä-Amerikan vesitaloudessa ja ilmaston sääntelyssä on valtava:
 – Sademetsien muodostaman ”vesipumpun” ehtyminen tai vakava häiriytyminen muuttaisi todennäköisesti ainakin mantereen maataloudelle tarjoamia olosuhteita epäedullisempaan suuntaan laajasti Amazonian ulkopuolellakin.
 Ilmakuva Porto Velhosta Rondoniasta Amazonin sademetsän eräältä paloalueelta Brasiliassa 23. elokuuta.  Joedson Alves / EPA
 Mangrove sitoo hiiltä
 Amazonasin jättiläispuiden ohella on "superpuiksi" nimetty myös pari muuta, hyvin erilaista kasvia.
 Toinen on Indonesiassa kasvava mangrove, jonka kasvusto suojelee rannikkoa taifuuneilta. Ilmastonmuutoksen kannalta sen tärkein ominaisuus on kuitenkin poikkeuksellinen kyky varastoida hiiltä juuristoonsa. Päätyessään veden alle hiili voi pysyä poissa ilmakehästä jopa tuhannen vuoden ajan.
 Tutkijoiden mukaan mangrove voi sitoa hiiltä useita kertoja enemmän kuin vastaava alue sademetsää. Niinpä mangroven "hiilijalanjälki" on selvästi negatiivinen.
 Myös mangrove on uhanalainen. Kuluneen kolmen vuosikymmenen aikana palmuöljyviljelmät ja katkarapujen tuotanto ovat vallanneet siltä alaa.
 Hakkuut uhkaavat jalopuuta
 Kolmas sankaripuu on Afrikassa Kongon alueella kasvava afrormosia, joka on elintärkeä niin eläinten kuin kasvienkin kannalta. Puun paksu kuori suojelee sitä kulolta, mikä auttaa muuta luontoa palautumaan ihmisen suorittaman kaskeamisen jälkeen.
 Afrormosia-puu on korkealuokkainen rakennusmateriaali. Myös "afrikkalaisena tiikkinä" tunnettua puuta käytetään lattioihin ja veneenrakennukseen.
 Tämä on kiihdyttänyt hakkuita – sekä laillisia että laittomia. Niinpä afrormosia on lähes kadonnut laajoilta seuduilta Keski-Afrikassa, ja vain Kongon vaikeapääsyisillä sydänmailla on jäljellä merkittävä alue jolla puuta kasvaa.

Sateentekijä, hiilensitoja ja palovahti – sankaripuut pelastavat maailman, jos ihminen ei sitä estä


Summary: Kokonaiskuva vuosien 1941–1943 tapahtumista ei enää muutu, sanoo Kansallisarkiston johtaja.

Kansallisarkisto julkaisi maanantaina suomenkielisen version viime helmikuisesta selvityksestä suomalaisten SS-vapaaehtoisten osuudesta juutalaisten, siviilien ja sotavankien surmaamisessa Saksan hyökätessä Neuvostoliittoon.
 Professori  Lars Westerlundin  johdolla laadittu alkuperäinen selvitys oli englanniksi. Aikataulusyistä siitä ei saatu versiota suomeksi vielä helmikuussa.
 Suomenkielinen selvitys  ”Suomalaiset SS-vapaaehtoiset ja väkivaltaisuudet 1941–1943”  ei varsinaisesti tuonut uutta tietoa, mutta teosta on muutamassa kohtaa täydennetty.
 Kokonaiskuva on kuitenkin sama:  suomalaiset SS-miehet todennäköisesti osallistuivat saksalaisten mukana juutalaisten ja siviilien surmaamiseen .
 Suomen Kansallisarkiston pääjohtaja  Jussi Nuortevan  mukaan 76 SS-miehen sodan aikana pitämiin päiväkirjoihin perustuva englanninkielinen selvitys jäi monille etäiseksi. Vasta suomeksi se herättää suomalaisissa aidomman tunteen.
 – Kun ajatellaan, että siinä on suomalaisia vapaaehtoisia, jotka kirjoittavat omaan päiväkirjaan omalla kielellään. Kun sitä lukee, niin täytyy sanoa, että ovat ne raakoja tekstejä.
 Nuorteva sanoo, että nuorten miesten kokemukset olivat kovia. Järkytys paistoi päiväkirjoista läpi, monien mieli ei kestänyt. Mitään tappamisen meiningistä kertonutta uhoa päiväkirjoista ei löytynyt.
 – Kyllä niissä enemmän kauhistellaan sitä, miten hirveä ihminen voi olla.
 Yhteensä 1 408 suomalaista vapaaehtoista palveli kaksivuotisella palvelusopimuksella Waffen SS:n Wiking-divisioonassa. SS-vapaaehtoisista suomalaisista 256 kaatui sotaretken aikana, 14 katosi ja 686 haavoittui.
 Professori Lars Westerlund (oik.) kuvattuna yhdessä tutkimusapulaisensa, filosofian maisteri Ville-Pekka Kääriäisen kanssa SS-selvityksen suomennoksen julkistamistilaisuudessa Kansallisarkistossa Helsingissä 16. joulukuuta. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Rajua palautetta omaisilta mutta myös lisää tietoa
 Kansallisarkisto sai heti helmikuussa rajua kritiikkiä selvityksestä. Ryöpytys jatkui ja paheni vielä kesällä, kun  SS-miesten läheiset vaativat Kansallisarkistoa oikaisemaan "häpäisevän" selvityksen  .
 Maanantain suomenkielisen version julkistamistilaisuudessa oli paikalla myös suomalaisen SS-vapaaehtoisen poika ja Waffen-SS -vapaaehtoisten perinteitä vaalivan Veljesapu-Perinneyhdistyksen entinen puheenjohtaja  Pekka Kääriäinen . Maaliskuussa Kääriäisen  olutravintola joutui boikotin kohteeksi Berliinissä  SS-veteraanien perinneyhdistyksen vuoksi.
 Pekka Kääriäinen pitää Kansallisarkiston selvitystä tärkeänä, mutta ei edelleenkään hyväksy selvityksen johtopäätöstä.
 – Me (omaiset) olisimme ehdottomasti sanoneet, että sotarikollisia ei löytynyt, mutta he ovat saattaneet käskynalaisena joutua näitä tehtäviä tekemään. Silloin se olisi totuudenmukainen. Meidän mielestä ei voi sanoa ”mitä ilmeisemmin osallistuivat”. Sehän koskee silloin kaikkia, Kääriäinen sanoo.
 Heinäkuussa kerrottiin, että Kansallisarkiston pääjohtaja Jussi Nuorteva  on saanut uhkauksia  SS-miehistä tehdyn selvityksen takia.
 Nuortevan mukaan kaikki SS-miesten omaiset eivät kuitenkaan ole selvityksen johtopäätöksiä vastaan. Helmikuun julkistuksen jälkeen Kansallisarkisto on saanut omaisilta paljon uutta tietoa.
 – Suurin osa, joka minuun otti yhteyttä sanoi, että he pitävät tärkeänä, että nämä asiat selvitetään. Sanoivat, että kyllä heidänkin pitää kestää se, mitä tuleman pitää.
 Nuorteva lupaa, että Kansallisarkisto jatkaa uusien tietojen keräämistä ja tutkimista. Lisää yksityiskohtaista tutkimustietoa onkin luvassa lähivuosina, sillä uutta aineistoa on vielä paljon saatavissa.
 – Tutkimus tulee jatkumaan sekä Suomessa että kansainvälisesti.
 Mitä tapahtui Toldzgunissa uudenvuodenaattona 1942?
 Aivan samanlainen suomennos ei alkuperäiseen verrattuna ole. Kansallisarkiston pääjohtaja katsoi, että asioiden selventämiseksi, piti suomenkieliseen versioon kirjoittaa lisätietoa muun muassa kansallissosialistisesta rotuopista.
 Suomalaiset SS-vapaaehtoiset ja väkivaltaisuudet 1941–1943 -kirjan kansi näyttää tältä. Kannen kuvassa on suomalaisia SS-miehiä valmiina marssimaan kohti itää toukokuussa tai kesäkuun alussa 1941.  Marcus Ziemann / Yle
 Kansallisarkisto kirjoittikin lisäluvun, jonka tavoitteena on "syventää kokonaiskuvaa tapahtumista ja Suomen ratkaisuja ohjanneesta politiikasta."
 Kiinnostavaa suomenkielisessä versiossa on myös lisäluku Toldzgunin uudenvuodenaaton 1942 tapahtumista, jotka perustuvat uuteen suomalaisen SS-vapaaehtoisen sotapäiväkirjaan sekä yhteistyöhön Pohjois-Ossetian yliopiston kanssa.
 Hyvin yksityiskohtaisessa kuvauksessa käy ilmi, että suomalaiset pioneerit komennettiin tuolloin teloittamaan viisi paikallista siviiliä ja kaksi saamaansa sotavankia.
 – Ei se varmaankaan sotarikos ollut, koska ilmeisesti nämä ammutut olivat vastarintaliikkeessä toimineita, Nuorteva sanoo.
 76 suomalaisen SS-miehen päiväkirjaan mahtui monenlaisia tulkintoja tapahtumista sotaretken vuosina 1941–1943. Jussi Nuorteva sanoo, että kaikki eivät olleet tuolloinkaan samaa mieltä. Yhtenäistä linjaa päiväkirjamerkinöissä ei ollut.
 – Mutta kuitenkin ajateltiin samansuuntaisesti, että menee vähän turhan raa'alla touhulla nyt.
 Lue Kansallisarkiston SS-selvityksen suomennos   tästä .

Suomalaisten SS-miesten päiväkirjoissa kauhistellaan,  miten hirveä ihminen voi olla – juutalaisten ja siviilien surmaamisesta saatiin uutta tietoa


Summary: Hämmennystä herättää äitien osuus linjauksessa: kotiutetaanko heidät vai ei.

Hallitukselta saatiin maanantai-iltana  linjaus suomalaisten kotiuttamisesta Syyrian al-Holin leiriltä . Kymmenkohtainen paperi eri toimintatavoista otettiin vastaan odotetusti: hallituksen piiristä tuli kehuja ja oppositiolta hieman happamampia kommentteja.
 Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) korosti Twitterissä tahtotilaa kotiuttaa lapset. Oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (r.) mainitsi lapsen edun. Vihreiden sisäministeri  Maria Ohisalo  niin ikään korosti tahtotilaa.
 Keskustan valtiovarainministeri  Katri Kulmuni  muistutti, että keskustalla on ollut viestinä nimenomaan lasten etu. Hän myös ottaa esiin sen, että aikuisia ei ole pakko auttaa.
 Sitten alkaa Twitter-vatulointi. Kaikille ei ole tullut ihan selväksi, tuodaanko äitejä vai ei. Opetusministeri  Li Andersson  (vas.) toteaakin, että on äitienkin kotiuttaminen mahdollista – viranomaisen harkinnan mukaan.
 Nyt-liikkeen  Harry Harkimolle  tilanne antaa aihetta pieneen naljailuun: hän näkee, että keskustan kansanedustaja  Mikko Kärnä  ja Andersson ovat jo eri linjoilla, vaikka hallituspuolueita edustavatkin.
 Kristillisten puheenjohtaja  Sari Essayah  sanoo, että naiset olisivat jo Suomessa ellei tieto hankkeesta olisi vuotanut julkisuuteen. Hänen mielestään keskusta on nyt joutunut linjauksessa taipumaan
 Perussuomalaisten kansanedustaja  Sebastian Tynkkynen  arvioi, että äidit tuodaan Suomeen ja keskusta joutui taipumaan vihreiden edessä.
 Kokoomuksen kansanedustaja  Sanni Grahn-Laasonen  nostaa oppostion osuutta valokeilaan, jotta halitukselta saatiin lopulta linjaus al-Holista. Myös hänen mielestään halltituksessa vedetään jo asiassa eri suuntiin ja vastuut sälytetään virkamiehille.
 Näinkin pienellä Twitter-katsauksella voi jo päätellä, että tiistain välikysymyskeskustelusta on luvassa varsin värikäs.

Hallituksen al-Hol-linjaukselle omilta joukoilta kehuja, oppositio haki jo eripuran aineksia


Summary: Mart Helme ei kritisoinut Suomen hallituspolitiikkaa silloin, kun hallitusta vielä johti keski-ikäinen mies, kirjoittaa Ylen Viron-toimittaja Silja Massa.

Viron sisäministerin  Mart Helmen  tölväisyt Suomen tuoreelle pääministerille eivät yllätä, jos on seurannut Viron viimeaikaista poliittista keskustelua.
 Oikeistopopulistista Ekre-puoluetta johtava Helme tunnetaan provosoivista puheistaan. Niitä hänen hallituskumppaninsa joutuvat jatkuvasti paikkailemaan.
 Tällä kertaa paikkailuun osallistui myös Viron presidentti  Kersti Kaljulaid , joka esitti Suomen presidentille  Sauli Niinistölle  anteeksipyyntönsä Helmen kommenttien johdosta.
 Viron presidentti Kersti Kaljulaid pyysi anteeksi sisäministerin arvioita presidentti Sauli Niinistöltä.  Pääministeri Kaljulaid työvierailulla Puolassa joulukuussa 2019.   EPA-EFE/PIOTR NOWAK
 Tyypillisesti poliittisten kohujen keskellä Mart Helme valittaa tulleensa väärinymmärretyksi – niin tälläkin kertaa.
 – Viron media on tehnyt vääriä tulkintoja ja painotuksia, jotka ovat nyt levinneet Suomeenkin, Helme sanoi Suomen pääministerille  Sanna Marinille  osoittamassaan anteeksipyynnössä.
 Maanantaina iltapäivällä Helme tosiaan pyysi Marinilta anteeksi kommenttiaan, jossa kutsui tätä "myyjätytöksi, josta on tullut pääministeri".
 Helme on aiemminkin kritisoinut useaan otteeseen avoimesti sekä virolaista että kansainvälistä mediaa. Kun Viron yleisradion toimittaja tänään kysyi Helmeltä kommenttia Marin-kohuun, Helme hätyytti toimittajan kimpustaan lähes tönimällä:

 Monien mielestä Helmen anteeksipyyntö Marinille tuli liian myöhään eikä ollut uskottava.
 Oppositiossa olevan reformipuolueen johtajan  Kaja Kallaksen  mielestä ei ole epäilystäkään siitä, etteikö Helmen kommentti Marinista ollut tietoisen vähättelevä.
 – Haluan pyytää suomalaisilta anteeksi virolaisten puolesta. Helmen kommentit olivat rumia, loukkaavia ja sovinistisia, Kallas sanoi tänään Ylelle antamassaan haastattelussa.
 Reformipuolueen puheenjohtaja Kaja Kallas sanoo kärhämän johtuvan Viron poliittisesta kulttuurista. Kallas tiedotustilaisuudessa Tallinnassa keväällä 2019.  EPA-EFE/Valda Kalnina
 Kallaksen mukaan Viron nykyinen hallitus on avoimen naisvastainen.
 Kieltämättä on kiinnostavaa, ettei Helme kritisoinut Suomen hallituspolitiikkaa liian "punaiseksi" siinä vaiheessa, kun hallitusta johti keski-ikäinen mies, vaan vasta nyt, kun pääministeriksi nousi nuori nainen.
 – Tuntuu, että Viron nykyistä hallitusta määrittelee naispelko. Se näkyy esimerkiksi siinä, miten [naisjohtoinen] reformipuolue pelattiin keväällä ulos hallituksesta, vaikka voitimme vaalit, Kallas sanoi.
 Sanna Marinin kaltaisen nuoren naisen nouseminen pääministeriksi on Virossa vielä kaukainen ajatus.
 Parlamentin 101 jäsenestä 29 on naisia. Se on kaikkien aikojen ennätysmäärä.
 Hallituksen viidentoista ministerin joukossa on vain kaksi naista. He ovat keskustapuoluetta edustava koulutusministeri  Mailis Reps  sekä Isänmaa-puoluetta edustava väestöministeri  Riina Solman .
 Ekre-puolueella ei ole hallituksessa yhtäkään naisministeriä.
 Viro on siis miesvaltainen maa. Hyvä veli -verkostoja on yhteiskunnassa paljon. "Viro on kuin miesten sauna", totesi myös virolaistoimittaja Raul Rebane taannoin  Vikerraadio-radio-ohjelmalle  antamassaan haastattelussa.
 Viron pääministeri  Jüri Ratas  tuomitsi Helmen puheet Sanna Marinista eilen sosiaalisessa mediassa. Tänään hän kuitenkin ilmoitti virolaismedialle, etteivät Helmen kommentit tule johtamaan jatkotoimenpiteisiin.
 Tämä on yksi esimerkki Viron hallituksen hämmästyttävästä joustamiskyvystä. Helme onnistuu pysymään sisäministerin pallilla, vaikka sanoisi mitä.
 Viron päämnisteri Jüri Ratakselta on tiedusteltu sisäministerin vaihtamismahdollisuutta. Pääministeri osallstui EU-kokoukseen Salzburgissa syyskuussa 2017.  EPA-EFE/Christian Bruna.
 – Mart pyysi tänään anteeksi ja kertoi tulleensa väärinymmärretyksi. Voimme siis lopettaa tästä aiheesta keskustelun tähän, Ratas sanoi.
 Viron oppositiolta sen sijaan ei heru ymmärrystä Ratakselle.
 – Se, että pääministerimme antaa tämän tapahtua, kertoo Viron poliittisesta kulttuurista. Suomi on Viron ystävä ja liittolainen, eikä kukaan ministeri ole aikaisemmin hyökännyt tällä tavoin Suomen pääministeriä vastaan, Kaja Kallas sanoo ja jatkaa:
 – Meidän mielestämme tuollaisen ministerin pitäisi erota tehtävistään, sillä hän ei selvästikään ole niiden tasalla.
 Jüri Rataksen vahva halu pitää nykyinen hallituskoalitio kasassa estänee hallituksen hajoamisen Virossa, vaikka poliittiset skandaalit näyttävät seuraavan toisiaan.
 Lue lisää:
 Viron sisäministeri haukkuu Sanna Marinin – "Kassatytöstä on tullut pääministeri"
 Viron sisäministeri tarkentaa lausuntojaan Suomen pääministeristä – "Eivät edusta Viron hallituksen näkökantaa"
 Viron presidentti Kaljulaid pyysi anteeksi maansa sisäministerin tölväisyä – Helme pyysi myös anteeksi, mutta pitkin hampain

Analyysi: Viron hallitus on tunkkainen herrakerho, ja sisäministerin kommentit Sanna Marinista ovat siitä surullinen esimerkki


Summary: Terrorismintutkija ja perheoikeuden tohtori A-studiossa: Jokaisen al-Holin lapsen ja aikuisen tapaus on harkittava yksilöllisesti.

Hallitus päätti tänään, että al-Holin leirin suomalaislapset tulee kotiuttaa niin pian kuin mahdollista. Viranomaiset harkitsevat jokaisen henkilön kotiuttamista tapauskohtaisesti.
 Pääministeri  Sanna Marin  esitteli  hallituksen kymmenkohtaisen päätöksen  maanantaina illansuussa.
 Maanantain A-studiossa  terrorismintutkija  Leena Malkki  ja perheoikeuden tutkijatohtori  Sanna Mustasaari  keskustelivat hallituksen linjauksesta, jota molemmat pitivät odotusten mukaisena.
 Malkki huomautti, ettei hallituksen asettama linja juurikaan eroa muiden länsimaisen linjauksista.
 – Lastenoikeudet ovat olleet kaikilla mailla ensisijalla.
 Politiikka pidettävä etäällä lastensuojelusta
 Tutkijatohtori Sanna Mustasaari piti ongelmallisena sitä, jos poliittiseen ongelmaan lähdetään etsimään ratkaisua lastensuojelun periaatteita taivuttamalla.
 – Eli jos ei haluta poliittisesti ottaa näitä äitejä takasin ja lähdetään ikään kuin lastensuojelusta etsimään oikeusperusteita sellaiselle päätökselle. Näin ei missään nimessä soisi meneteltävän.
 A-studion vieraana Helsingin yliopisto perheoikeuden tutkijatohtori Sanna Mustasaari. Yle
 Studiossa väläytettiin myös  kiireellisen sijoituksen , siis lasten nopean, väliaikaisen huostaanoton mahdollisuutta sillä aikaa, kun varsinaista huostaanottopäätöstä harkitaan.
 Kiireellinen sijoitus vaatisi, että lapsi on välittömässä vaarassa vanhempansa taholta. Mustasaaren mielestä sitä voi olla vaikeaa osoittaa leirioloissa, vaikka tilanne itsessään leirillä on lapsille vaarallinen.
 – Jos on mahdollisuus auttaa sekä äitiä että lasta, niin kovin summittainen arvio siitä, että sen lapsen siellä oleminen on äidin syytä, ei perustele kiireellistä huostaanottoa. Sen sijaan jos on joku syy, miksei voida äitiä auttaa, niin tottakai silloin lapsen sijoittaminen on vaihtoehto, Mustasaari pohti.
 Turvallisuusriski täytyy arvioida yksilöllisesti
 Terrorismitutkija Leena Malkki muistutti, etteivät leirillä olevat suomalaiset ole mitenkään yhtenäinen ryhmä, eikä heistä tulisi tehdä oletuksia joukkona.
 – Paljon on ollut sellaista ajatusta ilmassa, että nämä naiset tulevat automaattisesti jatkamaan jihadistiseen toimintaan osallistumista Suomessa. Sellaista automaattista uskomusta on vaikea allekirjoittaa, vaikka riski tietenkin on olemassa, Malkki kertoi.
 Terrorismintutkija Leena Malkki A-studion vieraana 16. joulukuuta.  Yle
 Mahdollisen turvallisuusuhan minimoimiseksi Malkki kehotti viranomaisia harkitsemaan yksilökohtaisesti, keitä voidaan kotiuttaa. Myös tuki- ja valvontatoimet Suomeen palaavien osalta tulisi harkita yksilöllisesti.
 – On hyvä pitää mielessä, että me emme puhu hirveän monesta ihmisestä, eikä sellaisista jihadistisen toiminnan muodoista, joita me ei oltaisi Suomessa nähty jo aikaisemmin.
 Malkki muistutti myös, ettei turvallisuusriski poistu, jos leirillä olevat naiset jätetään palauttamatta.
 – Turvallisuusnäkökulmasta nollariski-ratkaisua ei ole olemassa. Jos naiset ja heidän lapsensa jäävät sinne, he ovat edelleen osa sitä konfliktia. Jos ISIS voimistuu, he voivat liittyä siihen mukaan ja mahdollisesti kohdistaa sieltä propaganda- ja värväystoimintaa myös Suomeen.
 Katso koko keskustelu  Areenasta .
 Lue lisää:
 Hallituksen al-Hol -linjaus: Selkeä tahtotila kotiuttaa lapset niin pian kuin mahdollista, aikuisten avustamiseen ei ole velvoitetta
 Psykologiliitto: Al-Holin lapsia ja äitejä ei pidä erottaa toisistaan
 Sauli Niinistö otti kantaa al-Holin tilanteeseen: Lapsia tulee auttaa, äiteihin sama velvoite ei välttämättä ulotu
 Ainakin viisi al-Holin leirillä olevaa naista haluaisi palata Suomeen, kertovat Ylen tavoittamat omaiset ja leirillä olevat naiset

Tutkija al-Holin lasten palauttamisesta: “Lastensuojelua ei saa valjastaa politiikantekoon”


Summary: Ensi vuodelle on varattu 1,5 miljoonaa euroa hankkeen suunnitteluun. Käytössä ratikka voisi olla aikaisintaan vuonna 2028.

Vantaan kaupunginvaltuusto antoi tänään maanantaina siunauksensa Vantaan ratikan suunnittelulle. Päätös syntyi liki viiden tunnin keskustelun jälkeen hieman ennen puoltayötä äänin 45-22.
 Tämä tarkoittaa, että raitioyhteyden selvittämistä jatketaan ensi vuonna  teknisen lautakunnan hyväksymän  yleissuunnitelman pohjalta. Itse raitiotien rakentamisesta tehdään erillinen päätös vasta myöhemmin.
 Vantaan kaupunki edellyttää kuitenkin ennen jatkosuunnittelun käynnistämistä, että valtio osallistuu 30 prosentin osuudella hankkeen suunnittelu- ja toteutuskustannuksiin MAL-sopimuksella. Uudesta maankäytön, asumisen ja liikenteen suunnitelmasta käydään parhaillaan neuvotteluita valtio ja pääkaupunkiseudun kuntien välillä.
 Ratikan suunnitteluun haetaan todennäköisesti alkuvuodesta myös EU-tukea.
 Vantaan ratikka Pituus 19,3 km 26 pysäkkiparia Keskinopeus 25 km/h Vuoroväli ruuhkassa 5 min, muuten 10–20 min Ennustettu matkustajamäärä noin 81 000 matkustajaa / vrk Kokonaiskustannusarvio on noin 393 milj. euroa.
 Päätöstä edelsi pitkä ja vivahteikas keskustelu
 Ratikan rakentamisen on arvioitu maksavan 393 miljoonaa euroa. Ratikka kuulostaakin isolta investoinnilta kaupungille, jonka  talous näyttää jälleen heikkenemisen merkkejä .
 Hyvät kokemukset  kehäradasta ovat puoltaneet  Vantaalla hankkeen eteenpäin viemistä, mutta samalla ilmassa on pelkoa kustannusten noususta ja epävarmuutta ratikan tuomista rahallisista hyödyistä.
 Monet hanketta vastustaneista nostivat maanantaina puheenvuoroissan edelleen esiin superbussien hyviä puolia.
 – Meille on ollut pettymys, että tämä täysin toimiva bussivaihtoehto on jäänyt pois jatkosuunnittelusta. Siksi emme kannata suunnittelun jatkamista, sanoi  Jouko Jääskeläinen  (kd.).
 – Jos tämä nyt hyväksytään, tätä ei tule enää pysäyttämään mikään. Riippumatta siitä, mitä se tulee lopulta kustantamaan, totesi puolestaan  Mika Niikko  (ps.) omassa puheenvuorossaan.
 Selvää kannatusta ratikka sai sosiaalidemokraateilta, vasemmistoliitolta, vihreiltä. Valtuustossa oli kuitenkin havaittavissa myös hajontaa puolueiden sisällä.
 – Ratikka on tulevaisuuden investointi, joka lisää työpaikkoja ja asunto- sekä palvelurakentamista liikenteen solmukohtiin, toteaa  Sirkka-Liisa Kähärä  (sd.).
 – Vasemmistoliitto edellyttää, että hankkeen aikataulussa ja kustannusarviossa pysymiseen kiinnitetään erityistä huomiota hankkeen kaikissa vaiheissa, sanoi  Antero Eerola  (sd.)
 – Nyt viimeiset kaksi kuukautta ollaan käyty hyvää keskustelua siitä, miten voimme varmistua siitä, että ratikan varteen saadaan myös tehokasta rakentamista, totesi puheenvuorossaan puolestaan  Sakari Rokkanen  (kok.).
 Uusi raitiotieyhteys mahdollistaa Itä-Vantaan kaupunkirakenteen kehittämisen uudella tavalla. Yle Uutisgrafiikka
 Ratikka kulkee käsikädessä kaavoituksen kanssa
 Hankkeen rahoitus ja sen tuomat taloudelliset vaikutukset ovat olleet syksyn kuumimpia puheenaiheita Vantaan valtuustossa. Valtuutetut ovat penänneet etenkin tarkempia laskelmia ratikan kustannuksista ja pitkän aikavälin hyödyistä.
 Maanantaina tehtyyn päätökseen kirjattiinkin, että ennen rakentamispäätöstä reitin varrelle luodaan myös kaavarunko. Tällä tavoitellaan sitä, että Vantaan osuus investoinnista olisi pitkällä aikavälillä katettavissa ratikan aikaansaamilla kiinteistötaloudellisilla hyödyillä.
 Toisin sanoen ratikan pitäisi kasvattaa maanmyyntituloja ja houkutella reitin varrelle uutta asuntotuotantoa, jotta se rahottaisi lopulta itse itsensä.
 Syksyllä julkaistujen selvitysten mukaan ratikka voisi  houkutella kaupunkiin jopa 10 000 asukasta  enemmän kuin bussilinjasto. Tehtyjen selvitysten laskelmat ovat kuitenkin osittain vielä hyvin muutosherkkiä.
 Vantaan ratikka  on noin 19 kilometriä pitkä raitiotielinja, jonka on suunniteltu kulkevan lentoasemalta Jumbon ja Tikkurilan kautta Hakunilaan ja siitä Länsimäen kautta Mellunmäen metroasemalle.
 Kaupunginhallitus päätti kokouksessaan 9. joulukuuta, että Tikkurilassa ratikan reitin päävaihtoehto on Ratakujan linjaus ja varavaihtoehtona Lummetien linjaus.
 Lue myös:
 Vantaan selvitys: Ratikka houkuttelisi jopa 10 000 asukasta enemmän kuin bussi – toisi mukanaan vauraampaa väkeä ja euroja kaupungin kassaan
 Vantaan ratikka kulkee vihreässä aallossa
 Sote-palvelut syövät Vantaan kassaa – Ensi vuoden budjetissa satsataan palveluihin ja nuoriin
 Vantaalla toivotaan yöratikoita – myös nopeus on asiakkaille tärkeää
 Tunnelivaihtoehto voitti: uutta ratikkareittiä suunnitellaan Tikkurilassa nyt pääradan alitse

Sijoitus tulevaisuuteen vai sitoumus mittaviin kustannuksiin? Vantaan valtuusto päätti jatkaa ratikan suunnittelua liki viiden tunnin keskustelun jälkeen


Summary: Rajavartioston lipussa vaakuna ehti olla väärinpäin neljä vuosikymmentä.

Kaakkois-Suomen rajavartiosto ehti vuosikymmenien ajan olla tyytyväinen omaan lippuunsa. Tilanne kuitenkin muuttui yllätten viime keväänä, kun lipussa havaittiin heraldinen virhe: lipussa olevat kädet ja miekat olivat lipun toisella puolella väärinpäin.
 Virheellinen lippu ehti liehua salossa neljän vuosikymmenen ajan.
 – Lipun keskellä on Karjalan vaakuna, jossa kädet ovat vastakkain. Ne pitävät käyrää ja suoraa miekkaa. Toisella puolella lippua vaakuna on ollut väärinpäin, kuvailee virhettä komentaja, eversti  Ismo Kurki  Kaakkois-Suomen rajavartiostosta.
 Virheen huomasi rajamuseossa vieraillut historian harrastaja.
 – Hän kävi rajamuseossa katsomassa lippua ja ihmetteli, miksi vaakuna on lipussa väärinpäin.
 Komentaja Kurki väitti vielä silloin, että rajavartiossa liehuvassa lipussa vaakunat ovat oikein. Hän olikin väärässä.
 – Vähän kun selviteltiin, niin olikin juuri päinvastoin. Vanha lippu oli oikein päin, mutta 1980-luvulla uusitussa lipussa oli käynyt virhe, ja vaakuna oli laitettu toiselle puolelle väärinpäin, kertoo eversti Ismo Kurki.
 Vasemmalla puolella on lippu, jossa on heraldinen virhe. Oikealla puolella uusittu lippu. Virheen huomaa siitä, että vaakunassa olevissa käsissä miekat ovat väärinpäin. Esimerkiksi tankoa lähempänä olevassa kädessä toisessa lipussa on käyrä ja toisessa suora miekka.   Elli Sormunen / Yle
 "Harvahan näkee lippua molemmilta puolilta yhtä aika"
 Heraldiikan sääntöjen mukaan lipussa olevien kuvien ja muotojen pitäisi olla samassa kohtaa kummallakin puolella.
 – Esimerkiksi Suomen valtion lipussa oikealla puolella leijona katsoo lipputankoon päin, silloin myös vasemmalla puolella leijonan pitää katsoa lipputankoon päin. Lipun kuva ei saa kääntyä, vaan kuvan pitää mennä lipusta läpi, kertoo komentaja Ismo Kurki.
 Komentaja Ismo Kurki ei ollut huomannut virhettä lipussa, ennen kuin museovieras kiinnitti asiaan huomiota. Elli Sormunen / Yle
 Miten virheellinen lippu voi liehua vuosikymmeniä ilman että kukaan huomaa virhettä?
 – Hyvin harvahan näkee lippua molemmilta puolilta yhtä aikaa. Varmaan siitä syystä virhettä ei ole aiemmin havaittu, toteaa Kurki.
 Kun virhe viime kesänä havaittiin, päätti Kaakkois-Suomen rajavartiosto välittömästi teettää uuden. Tänään joulukuun 18. päivä Kaakkois-Suomen rajavartiosto järjesti Imatralla juhlallisen tilaisuuden, jossa lippu otettiin käyttöön eli virallisesti naulattiin.

Lippu liehui rajavartioston salossa vuosikymmeniä – yllättäen museovierailija huomasi lipussa erikoisen virheen


Summary: Asiasta lisää hetken kuluttua.

Al-Holin leiriltä on evakuoitu kaksi suomalaista orpolasta matkalle kohti Suomea,  kertoo Helsingin Sanomat .
 HS:n tietojen mukaan evakuointioperaatio alkoi tiistaina ja tällä hetkellä lapset ovat lehden mukaan Irakissa. HS kertoo saaneensa tiedoille vahvistuksen Koillis-Syyrian epävirallisen hallinnon edustajalta.
 Uutinen päivittyy.

HS: Kaksi Al-Holin suomalaista orpolasta on evakuoitu jo leiriltä


Summary: Kansainvälistä kuljetusterminaalia on rakennettu kohta vuoden päivät tarpeeseen, jossa nyt korostuvat Kiinan junien sijaan Suomen ja Venäjän välinen liikenne.

Kalliota on louhittu ja terminaalialue on tasattu Karjalan radan varteen muutaman kilometrin päähän Kouvolan keskustasta itään. Alue alkaa jo näyttää siltä, että sinne voisi mahtua yli kilometrin mittainen tavarajuna.
 Todellisuudessa junien saapumiseen alueelle on aikaa vielä kolme vuotta. Silloin kotimaisen tavaraliikenteen solmukohtaan rakennettavan suurterminaalin pitäisi olla valmis.
 Nyt jättimäisen liikenneterminaalin tarpeesta on alkanut herätä epäilyksiä.
 Kriitikot epäilevät vajaan 40 miljoonan euron kuljetusterminaalin ja sen läheisyyteen tulevien yritysalueiden rakentamista ylimitoitetuksi Suomen oloihin.
 Hankkeessa on kyse useita vuosia valmistellusta logistiikkayritysten muodostamasta teollisuusalueen laajentamisesta. Laajennuksen sisältävä suurterminaali toisi mahdollisuuden purkaa ja lastata Kouvolassa jopa yli kilometrin mittaisia tavarajunia.
 Kyseessä on Suomen ainoa rautateiden ja maanteiden tavaraliikennettä koskeva terminaali, joka on osa liikenteen niin kutsuttua kansainvälistä  ydinverkkoa  Euroopassa.
 Suomesta samaan liikenneverkkoon kuuluvat muun muassa Turun ja Vaalimaan välinen E 18 -moottoritie, Helsingin satama sekä Helsinki-Vantaan lentoasema.
 Kouvolan terminaalihankkeesta valtion ja EU:n osuus on yhteensä noin 13 miljoonaa. Kaupungin eli veronmaksajien osuus on noin 28 miljoonaa.
 Hankkeen alkuperäisenä tavoitteena on ollut parantaa rautatiekuljetusten toimintaedellytyksiä Kouvolassa EU:n ja Aasian välillä.
 Myöhemmin terminaalia on markkinoitu osana Kouvolan ja Kiinan välistä tavaraliikenneyhteyttä. Äskettäin selvisi, että Kiinan junia on kulkenut tänä vuonna enää vain kolme.
 Terminaalisuunnitelmat pienemmäksi?
 Kouvolan rautatie- ja maantieterminaalia, eli Kouvola RRT -hanketta, on parin viime vuoden ajan markkinoitu syksyllä 2017 Kouvolan ja Kiinan Xi’anin välillä avatun tavarajunayhteyden kanssa.
 “Rautatie- ja maantieterminaalihanke Kouvola RRT on osa  Railgate Finlandin , Kouvolan ja Kiinan välisen Kiinan välisen konttijunayhteyden kehittämistä ja markkinointia”, todetaan esimerkiksi loppuvuodesta 2018 julkaistussa terminaalista kertovassa esitteessä.
 Kiina-junia kulki parhaimmillaan kahden viikon välein. Tämän vuoden kesällä julkisuuteen tuli tieto, että junien määrä tippuu tänä vuonna korkeintaan kymmeneen.
 Ylen  MOT-ohjelma  kertoi joulukuun alussa, että junayhteys Kiinaan on hiipunut tämän vuoden kuluessa vain kolmeen konttijunaan.
 Ohjelmassa terminaalikritiikille antoi kasvot entinen kouvolalainen, nykyisin Mäntsälässä asuva diplomi-insinööri  Janne Sutela . Logistiikka-alalla itsekin työskennelleen Sutelan mielestä Kouvolassa pärjättäisiin pienemmillä suunnitelmilla.
 Tavarajunan kontteja Helsingissä. Uuden kansainvälisen kuljetusterminaalin uskotaan Kouvolassa lisäävän mahdollisuuksia lisätä Venäjän ja Aasian suunnan tavaraliikennettä. Yle
 – Keski-Euroopan vilkkaissa terminaaleissa esimerkiksi Hollannin Venlossa ja Tilburgissa pystytään tehokkaasti käsittelemään lyhyempiä kuin kilometrin mittaisia junia, Sutela väittää.
 Hänen tuorein ehdotuksensa on Kouvolan terminaalisuunnitelmien pienentäminen. Ehdotuksensa hän esitti Kouvolan Sanomien  yleisönosastokirjoituksessa  17. joulukuuta.
 Myös  osa kouvolalaisista poliitikoista  on kysellyt hankkeen kannattavuuden perään ja ihmetellyt, mihin tarvitaan jättikokoista uutta terminaalia, jos tavara ei Kouvolan ja Kiinan välillä kuljekaan.
 Kouvolan kaupunki  ja Kiinan junien keulakuvana toimivan kaupungin elinkeinoyhtiö Kinno korostavat nyt, että terminaalia tarvitaan myös Venäjän liikennettä varten.
 Yksiselitteistä vastausta sille, miten tavaraliikenne lähivuosina kehittyy, ei tunnu löytyvän. Ei myöskään siihen, mihin perustuvat visiot tulevista liikennemääristä.
 “Hankala ala ennustaa”
 Rautatielogistiikan professori  Olli-Pekka Hilmola  Lut-yliopiston Kouvolan tutkimusyksiköstä on tutkinut rautateiden tavarankuljetusliikennettä pitkään. Suomen lisäksi hän on työskennellyt alan tutkijana muun muassa Virossa ja Kiinassa.
 –Tämä on hankala ala ennustaa. Vielä ei ole löytynyt sellaista ihmistä, joka pystyisi ennustamaan liikenteen määriä tarkasti esimerkiksi tuoteryhmätasolla, sanoo Hilmola.
 Tavarajunayhteys Kiinaan avattiin Kouvolassa marraskuussa 2017. Yle/Pyry Sarkiola
 Vertailukohdan voi Hilmolan mukaan kuitenkin ottaa ja odotuksia voi perustaa menneeseenkin. Esimerkkinä hän käyttää Suomen kautta kulkevaa Venäjän vientiliikennettä.
 – Se on kasvanut 1970-luvulta alkaen joka vuosi. Huonojakin vuosia tietysti mahtuu mukaan, mutta kokonaisuutena liikenteellä menee hyvin.
 Pitkät tavarajunat ovat kustannustehokkaita
 Entäpä sitten ne yli kilometrin mittaiset junat ? Miksi niitä pitää päästä purkamaan ja lastaamaan kokonaisina Kouvolassa, ja siirtämään tavaraa jatkokuljetuksiin esimerkiksi kumipyörille ?** _
 Lyhyt vastaus: lisääntyvät tavarankuljetukset Suomen ja Venäjän välillä sekä niiden tehokkus.
 Siis enemmän tavaraa ja halvemmalla. Näin sanovat rautatiekuljetuksen asiantuntijat.
 – Venäjällä otetaan käyttöön koko ajan entistä pitempiä ja isompia junia. On meidän etumme, että pystymme ottamaan Suomeen isompia yksiköitä vastaan. Kehitys vain on tällaista, että on menty näihin yli kilometrin mittaisiin juniin, sanoo Olli-Pekka Hilmola.
 Myös VR Transpointin idän liikenteen myyntijohtaja  Antti Pursiainen  on nähnyt saman.
 – Rautatieliikenne on tehokkaimmillaan silloin, kun kuljetetaan suuria massoja pitkinä kokojunina. Venäjän puolella se toteutuu, koska siellä on pitkät etäisyydet.
 Visiona moninkertaiset vaunumäärät Kiinan juniin verrattuna
 Kouvolan terminaalin hurjimmissa visioissa on suunnittelupöydällä ja konsulttiselvityksissä puhuttu jopa viiden konttijunan käsittelystä päivittäin.
 Siis joka päivä.
 Se on valtava määrä tavaraa ja niiden kuljettamiseen tarkoitettuja kontteja verrattuna esimerkiksi Kiinan juniin, joita vilkkaimpana aikana oli liikkeellä keskimäärin kerran kahdessa viikossa.
 Yhden junan vaunumäärä voi toki vaihdella mutta esimerkiksi Kiinan Xi’anin ja Kouvolan välisellä reitillä yksi juna tarkoitti 41 konttivaunua.
 Hurjimpiin visioiden toteutuminen tarkoittaisi siis moninkertaista määrää liikennettä verrattuna siihen, mitä Kiinaan enimmillään kulki.
 Rautatielogistiikan professori ei pidä visiota mahdottomana.
 – Mutta siinä tapauksessa tavaravirtojen pitää kulkea Suomesta sekä Venäjän että Kiinan välillä.Molemmissa yhteyksien on onnistuttava, sanoo Olli-Pekka Hilmola.

Onko tässä mitään järkeä? Suomeen rakennetaan kilometrin pituista jättiterminaalia, jota markkinoitiin Kiinan-junilla – sitten selvisi, että junia kulki tänä vuonna vain kolme


Summary: Viranomaismääräyksen sisältöä ei vielä tiedetä.

Kaikki junaliikenne Tampereen asemalla oli keskeytynyt keskiviikkona iltapäivällä viranomaismääräyksestä. VR sanoo, että poliisi määräsi liikenteen pysäytettäväksi.
 Liikenne pääsi VR:n tiedotteen mukaan jatkumaan, mutta VR pyytää Tampereelta lähtevien ja sinne saapuvien junien matkustajia vielä varautumaan viivästyksiin.
 Tiedote liikenteen jatkumisesta tuli keskiviikkona kello 15.24.
 Poliisi tiedottaa VR:n mukaan asiasta. Yle ei ole vielä tavoittanut poliisia vastaamaan.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Tampereen asemalla kaikki junaliikenne keskeytyi – VR: Syynä poliisin päätös