Summary: Asiantuntijan mukaan pedofiilien kuntoutus Suomessa on huonolla tasolla.

Arvioiden mukaan Suomessa on noin 40 000 alle 16-vuotiaista seksuaalisesti kiinnostunutta miestä.
 Psykoterapeutti Jussi Nissinen Avoinna kasvuun J & T -yrityksestä totesi  Radio Suomen päivässä , että 2–3 prosenttia suomalaisista miehistä on seksuaalisesti kiinnostuneita alle 16-vuotiaista.
 – 1 400 suomalaista miestä kattaneesta tutkimuksesta kävi ilmi, että 0,2 prosenttia suomalaisista miehistä on seksuaalisesti kiinnostuneita alle 12-vuotiaista, Nissinen toteaa.
 Hebefiilien seksuaalinen kiinnostus kohdentuu juuri murrosiän saavuttaneisiin eli alle 16-vuotiaisiin. Pedofiilit ovat puolestaan pysyvästi kiinnostuneita alle 12-vuotiaista, joilla murrosikä on vielä alkamatta.
 On olemassa myös pedofiileja, jotka eivät koskaan syyllisty seksuaalirikokseen, mutta heillä on pysyvä kiinnostus lapsiin.
 – Suurin osa Suomessa tapahtuvista lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksissa uhrit ovat yli 12-vuotiaita, Nissinen lisää.
 Kaikki lasten hyväksikäyttäjät eivät ole pedofiilejä
 Naisten osalta tutkimusta on vähän, mutta hekin ovat syyllistyneet seksuaalirikoksiin. Silloin ei välttämättä ole kyse pedofiliasta, vaan jokin toinen syy on johtanut seksuaaliseen tekoon.
 Helsingin yliopiston oikeuspsykologian dosentti  Taina Laajasalo  toteaa, että kaikki lasten seksuaalirikoksiin syyllistyvät eivät ole pedofiileja. Kansainvälisten tutkimusten mukaan noin puolella tekijöistä on muita syitä taustalla.
 – On tärkeää nostaa esiin henkilöt, joilla on merkittäviä puutteita esimerkiksi empatiakyvyssä. Heidän on vaikea kokea katumusta ja syyllisyyttä. Heidän vuorovaikutustaidoissa on psykopaattisia piirteitä, jotka helpottavat potentiaalisten uhrien hakemista, Laajasalo pohtii.
 Mistä apua?
 Kun 16–17-vuotias huomaa oman seksuaalisen kiinnostuksensa kohdentuvan pääosin lapsiin, mistä hän voi tavoitella apua?
 Suurena riskinä on, että nuori tapaa manipuloivan ja narsistisen henkilön, joka luo hänen ajatuksilleen hyväksyvän ilmapiirin. Nissisen mukaan on vaikeampaa löytää turvallista aikuista, jolle nuori voisi puhua tunteistaan samalla vähentäen riskiä toteuttaa mielihalujaan.
 – Jos nuori ei pääse puhumaan asiasta, hän saattaa eristäytyä turvallisista aikuisista. Tämä voi nostaa riskiä antisosiaaliselle käytökselle, Nissinen pohtii.
 Laajasalon mukaan avunsaannin mahdollisuudet ovat olleet jo pitkään hyvin huonot. Tilanne on muuttunut viime aikoina hieman paremmaksi.
 – Hoito on edelleen aivan liian hajanaista. Olen todella huolissani maantieteellisestä eriarvoisuudesta. Pääkaupunkiseudulla tilanne on hieman parempi kuin muualla Suomessa. Kokonaisuudessaan avunsaantia voisi kuvailla jopa hävettävän huonoksi.
 Moninaiset polut pedofiliaan
 Nissisen mukaan "tyypillistä pedofiiliä" ei ole olemassa, mutta mikä lisää riskiä aikuisena tehtävään lapsen seksuaaliseen kaltoinkohteluun?
 – Lapsena koetut seksuaaliset kaltoinkohtelut ja rikkonaiset kasvuolosuhteet voivat lisätä riskiä aikuisena tehtäviin ja lapsiin kohdistuviin seksuaalirikoksiin.
 Synnynäisiä tekijöitäkään ei voi myöskään sulkea pois. Psykososiaaliseen ja -seksuaaliseen kasvuun liittyvät hankaluudet voivat lisätä riskiä tehdä lapsiin kohdistuneita seksuaalirikoksia.
 – Parasta ennaltaehkäisyä on turvata lasten ja nuorten kasvu perheissä, joissa vuorovaikutus toimii ja joissa on hyvä olla. Tämä on väkivallan ehkäisyn kannalta tärkeintä, Laajasalo pohtii.

Arvio: Suomessa 40 000 miestä on kiinnostunut seksuaalisesti alle 16-vuotiaista – "tyypillistä pedofiiliä" ei ole


Pariskunta potki ja hakkasi tuttavansa hengiltä Keravan juna-asemalla viime joulukuussa, Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden perjantaina antamasta tuomiosta ilmenee.
 Tuomitut, 32-vuotias mies ja 37-vuotias nainen, tuomittiin vuosiksi vankilaan. Molemmat tuomitut sekä uhri ovat Viron kansalaisia.
 Veriteko tapahtui sunnuntain vastaisena yönä 9. joulukuuta. Aseman valvontakameroista näkyy, kuinka 32-vuotias mies, 37-vuotias nainen ja uhri, vuonna 1962 syntynyt mies, saapuvat asemalle kahden aikaan yöllä.
 Junalaiturilla miesten välille puhkeaa riitaa. He alkavat tapella ja tuomion saanut mies putoaa junaraiteille. Uhri on vielä puolittain laiturilla, kun mies potkaisee häntä päähän.
 Kaksikko alkaa käydä läpi uhrin taskuja ja samalla nainen lyö uhria kaksi kertaa voimakkaasti nyrkillä. Tässä vaiheessa uhri ei enää vastustele, mutta siitä huolimatta mies iskee tätä vielä nyrkillä 20 kertaa päähän.
 Pariskunta jatkoi uhrin taskujen läpikäymistä ja veivät uhrilta puhelimen. Varttia yli kaksi poliisi ottaa kaksikon kiinni.
 Riidan syy jäi hämärän peittoon
 Tuomitut kiistivät syytteet. Kuulusteluissa selvisi, että miehillä oli ollut aiemminkin riitaa. Myös aseman riidan pariskunta myönsi, mutta kumpikaan ei muistanut, mistä se oli saanut alkunsa.
 Sekä tuomitut että uhri olivat tapahtumahetkellä päihtyneitä.
 Oikeuden mukaan väkivallan motiivi jäi selvittämättä. Kaksikon täytyi kuitenkin käsittää, että väkivallan varsin todennäköisenä seurauksena on miehen kuolema, oikeus korosti.
 Raskaamman tuomion sai 32-vuotias mies, jonka oikeus katsoi syyllistyneen tappoon. Oikeuden mukaan miehen piti huomata, että uhri meni muutaman lyönnin jälkeen tajuttomaksi, mutta siitä huolimatta hän jatkoi tämän lyömistä vielä 20 kertaa.
 37-vuotias nainen tuomittiin törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä kuolemantuottamuksesta. Oikeuden mukaan naisen tekoa oli pidettävä törkeänä, koska pahoinpitely tehtiin potkimalla ja nyrkein ja se oli kohdistunut maassa makaavaan uhriin. Nainen oli myös suhtautunut uhrin tilaan välinpitämättömästi.
 Molemmat tuomittiin lisäksi törkeästä ryöstöstä. Mies sai yhdeksän vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeustuomion. Nainen tuomittiin neljän vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeuteen.
 Lue lisää:
 Poliisi: Uhri ja epäillyt tunsivat toisensa Keravan kuolemaan johtaneessa pahoinpitelyssä – pariskunta vangittiin tänään taposta ja ryöstöstä epäiltyinä
 Mies ja nainen otettiin kiinni – Yksi kuoli joukkotappelun seurauksena Keravan asemalla

Pariskunta potki ja hakkasi tuttavansa hengiltä Keravan juna-asemalla – molemmille pitkät tuomiot


Summary: Yle seuraa eduskuntavaalien alla sekä puolueiden että ehdokkaiden vaalipuheita ja tarkistaa väitteiden todenperäisyyden.

Ovatko suomalaiset maailman luotettavin kansa? Ovatko maahanmuuttajat tuoneet pikkutyttöjen jahtaamisen Suomeen? Onko aktiivimalli sysännyt suomalaiset töihin?
 Yle poimi poliitikkojen lausuntoja faktantarkistukseen.
 Tarkistukseen valitaan lausuntoja, jotka sisältävät selkeän väitteen. Emme tutki mielipiteitä.
 Väitteitä arvioidaan viisiportaisella asteikolla. Jos väitteen faktat täsmäävät, se on totta, mikäli eivät, se on väärin.
 Jos väite on oikeilla jäljillä, mutta epätarkka, saa se leiman enimmäkseen totta. Mikäli väitteessä on virhe, mutta sen kaikkien faktojen ei voi suoraan sanoa olevan väärin tai jos se sisältää väärin tulkittuja tosiasioita, saa se leiman enimmäkseen väärin. Mikäli faktat ovat sellaisia, ettei niiden todenperäisyyttä voi arvottaa, katsotaan väite tulkinnanvaraiseksi.
 Seuraamme muun muassa lehtihaastatteluissa ja vaalitenteissä esitettyjä väitteitä.
 Koska vaalipuheita lauotaan monissa tilanteissa, emme pysty seuraamaan kaikkia väitteitä. Siksi pyydämme apua myös yleisöltä.  Vinkkejä voi edelleen lähettää osoitteeseen   faktantarkistus@yle.fi , tai antaa lomakkeella,  joka löytyy täältä .
 Jotta väite olisi tarkistettavissa, tarvitsemme mahdollisimman tarkasti tiedon siitä, missä ja milloin väite on lausuttu, ja mikä on ollut sen tarkka sanamuoto. Vinkkejä toivotaan erityisesti tuoreista lausunnoista.
 Faktantarkistuksen ensimmäinen kooste julkaistiin viikko sitten, ja  se löytyy Ylen verkkosivuilta . Seuraava kooste julkaistaan ensi viikolla.
 Huhtasaari puhuu turvallisuuden heikkenemisestä pitkälti perusteetta
 Väite:  Naisten ja lasten turvallisuus on heikentynyt Suomessa viime vuosina.
 Lähde:  Perussuomalaisten varapuheenjohtaja  Laura Huhtasaari   Ylen Aamu-tv:n ja Ykkösaamun vaalitentissä  28.3.

 Tuomio:  Huhtasaaren väitettä voidaan arvioida joko rikostilastojen tai  turvallisuuden tunteen  kannalta.
 Lähes 90 prosenttia suomalaisista pitää Suomea turvallisena maana, mutta väkivallan pelko on lisääntynyt viime vuosina lievästi sekä miesten että naisten keskuudessa.
 Kansallisessa rikosuhritutkimuksessa 40 prosenttia naisista sanoo pelkäävänsä kodin ulkopuolella tapahtuvaa väkivaltaa. Luku on noussut muutamassa viime tutkimuksessa, muttei ole erityisen korkea. Esimerkiksi 2012 luku oli korkeampi: 42,2 prosenttia.
 Tunteen osalta Huhtasaari on siis osin oikeassa. Hän vaikuttaisi kuitenkin puhuvan nimenomaan fyysisestä turvallisuudesta, ja kun katsotaan  rikostilastoja,  Huhtasaaren väite on kyseenalainen.
 Vakavaa väkivaltaa tai väkivaltaa kokeneiden määrä on viime vuosina ollut Suomessa hienoisessa laskussa, samoin kuin rikollisuus yleisesti. Erityisesti katsottaessa aiempia, esimerkiksi 1990-luvun tilastoja, ero on huomattava.
 Tilastot eivät juuri muutu, kun tarkastellaan naisia ja lapsia.  Tilastokeskuksen rikos- ja pakkokeinotilaston mukaan  naisiin kohdistuva vakavien pahoinpitelyjen määrä on pysynyt viime vuodet tasaisena. Alle 18-vuotiaisiin kohdistuvien pahoinpitelyjen määrä on hienoisessa laskussa.
 Huhtasaaren väite saa osittain tukea seksuaalirikostilastoista.  Raiskausrikosten määrä Suomessa  on viime vuosina noussut, ja uhreina ovat pääosin naiset. Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö ei sen sijaan ole tilastojen mukaan yleistynyt.
 Huhtasaaren väitteen tueksi on siis löydettävissä joitain tietoja, mutta kokonaisuudessaan arviota ei voi pitää osuvana. Se on siis enimmäkseen väärin.
 Huhtasaari ohitti maahanmuuton kululaskelman puutteet
 Väite:  Perussuomalaisten entisen kaupunginvaltuutetun arviota maahanmuuton kustannuksista "ei ole vielä kukaan pystynyt kyseenalaistamaan.”
 Lähde:  Perussuomalaisten varapuheenjohtaja Laura Huhtasaari  Ylen Ykkösaamun ja Aamu-tv:n vaalitentissä  28.3.

 Tuomio:  Huhtasaari viittaa kommentissaan KHT-tilintarkastaja  Pauli Vahteran  tekemään laskelmaan. Tämä arvioi maahanmuuton kustannuksiksi  3,2 miljardia euroa .
 Kyse ei ole tutkimuksesta, vaan yksityishenkilön tekemästä arviosta. Vahtera on aiemmin toiminut perussuomalaisten kaupunginvaltuutettuna Vantaalla.
 Valtio ei ole tehnyt virallisia laskelmia maahanmuuton kustannuksista. Sosiaali- ja terveysministeriön vuoden 2017 Mitä tiedämme maahanmuuton taloudellisista vaikutuksista - raportissa  todettiin kysymyksen olevan “siinä määrin ongelmallinen, että siihen ei ole mahdollista esittää yksioikoisen selvää vastausta”.
 Valtiovarainministeriön (VM) virkamiehet kuvasivat tuoreeltaan Vahteran laskelmia ylimitoitetuiksi,  epätarkoiksi  ja  pohjaoletuksiltaan huteriksi , koska mukaan on laskettu lukuja, jotka eivät sinne kuulu.
 Suomen budjetista vastuussa oleva VM on kyseenalaistanut Vahteran laskelman. Huhtasaaren väite on väärin.
 Laura Huhtasaari.  Derrick Frilund / Yle
 Huhtasaari hakoteillä, EU antoi Suomelle korvauksia Venäjä-pakotteiden vuoksi
 Väite:  EU ei ole kompensoinut tai tukenut Suomea, joka kärsi Venäjä-pakotteista.
 Lähde:  Perussuomalaisten varapuheenjohtaja Laura Huhtasaari  Ylen Ykkösaamun ja Aamu-tv:n vaalitentissä  28.3.

 Tuomio:  Huhtasaari viittaa kommentissaan sanktioihin, joita EU asetti Venäjälle Krimin valtauksen vuoksi.
 Venäjä iski takaisin määräämällä vastapakotteita. Suomen vienti Venäjälle sakkasi tämän vuoksi. Kuuluimme väkilukuun suhteutettuna eniten  pakotteista kärsineisiin  jäsenmaihin.
 EU maksoi jäsenmaiden hedelmä- ja vihannesviljelijöille  korvauksia  Venäjän asettamasta tuontikiellosta johtuneiden menetettyjen tulojen vuoksi. Korvauksia saivat myös  suomalaiset maidontuottajat .
 Suomeen tuli korvauksia  kymmeniä miljoonia  euroja. Tosin korvaussummat olivat vain pieni osa  satojen miljoonien  laskennallisista vientitappioista.
 Huhtasaaren väite siitä, ettei EU olisi lainkaan tukenut Suomea, on väärin.
 Halla-aho liioitteli ulkomaalaisten rikoksia, “pikkutyttöjä jahdattu” ennenkin
 Väite:  "Tietyt, lähinnä Afrikasta ja Lähi-Idästä saapuneet maahanmuuttajat ovat räikeästi yliedustettuna väkivalta- ja seksuaalirikostilastoissa. Lisäksi he tuovat Suomeen uudentyyppistä rikollisuutta kuten uskonnollista väkivaltaa ja pikkutyttöjen systemaattista jahtaamista."
 Lähde:  Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho   Ylen vaalikoneessa .

 Tuomio:  Halla-aho aloittaa väitteellä, että Afrikasta ja Lähi-idästä saapuneet maahanmuuttajat olisivat räikeästi yliedustettuina rikostilastoissa.
 Räikeästi-sanan määrittely on mielipideasia, joten jätetään se huomiotta. Muutoin väite pitää paikkansa. Helsingin yliopiston  Rikollisuustilanne-raportin  mukaan vuonna 2017 Suomessa asuvien maahanmuuttajien kansallisuuksista somalialaiset, iranilaiset ja irakilaiset syyllistyivät määräänsä nähden useimmin poliisin tietoon tulleisiin epäiltyihin rikoksiin. Suhteellisesti yleisimmin maahanmuuttajia epäiltiin raiskauksista ja muista seksuaalirikoksista sekä pahoinpitelyistä.
 Suomessa asuvien rikoksesta epäiltyjen ulkomaan kansalaisten osuus selvitetyissä rikoksissa oli toissa vuonna 6,1 prosenttia, kun heidän osuutensa koko väestöstä oli 4,5 prosenttia.
 Halla-aho jatkaa, että maahanmuuttajat tuovat Suomeen uudentyyppistä rikollisuutta, kuten uskonnollista väkivaltaa.
 Halla-aho ei täsmennä, minkä tyyppistä uskonnollista väkivaltaa hän tarkoittaa. Suomessa on kuitenkin ennenkin nähty uskontoon kytköksissä ollutta väkivaltaa, kuten vanhoillislestadiolaisessa herätysliikkeessä jo vuosia sitten paljastuneet  lasten hyväksikäyttötapaukset , jotka liikkeen johto yritti pimittää.
 Viimeinen väite on, että Suomeen on tuotu myös "pikkutyttöjen systemaattista jahtaamista".
 Myös tämän voi katsoa olevan väärin. Pikkutyttöjen jahtaamisella viitataan tavallisesti netissä tapahtuvaan kalasteluun eli groomingiin. Tämä on vanha ilmiö Suomessa.  Väestöliitto kuvaili  ilmiötä vakavaksi ongelmaksi jo vuonna 2014, eli ennen kuin turvapaikanhakijoita alkoi saapua joukoittain Suomeen.
 Halla-ahon väitteen kolmesta osasta yksi on oikein ja kaksi väärin. Siksi väite on enimmäkseen väärin.
 Andersson liioitteli lapsiperheiden köyhyyttä
 Väite:  Suomen lapsiperheköyhyys on ennätyksellisellä tasolla.
 Lähde:  Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  puheessaan  Ylen puheenjohtajatentissä  27.3.

 Tuomio:  Andersson nosti puheessaan esiin lapsiperheiden köyhyyden. Vasemmistoliitto on  aiemminkin pitänyt teemaa esillä  vedoten Tilastokeskuksen lukuihin. Aiemmin köyhyyden tasoa ei kuitenkaan ole julistettu ennätykselliseksi.
 Tilastokeskuksen tulonjakotilastosta  selviää, että pienituloisten lapsiperheiden määrä on Suomessa viime vuosina noussut. Alle 18-vuotiaiden pienituloisuusaste oli tuoreimmassa, vuoden 2017 tilastossa 11,1 prosenttia. Pienituloisiksi katsottiin noin 119 000 lasta.
 Ennätyksellisen korkea luku ei kuitenkaan ole.
 Lasten pienituloisuutta alettiin Suomessa seurata vuonna 1995. Tähän mennessä korkein taso on ollut vuonna 2007. Tällöin pienituloisia oli 12,1 prosenttia alle 18-vuotiaista, mikä tarkoitti noin 133 000 lasta. Prosentti oli vuotta 2017 korkeampi myös vuonna 2008, jolloin pienituloisia oli 11,8 prosenttia lapsista.
 Lapsiperheköyhyys on toisin sanoen korkealla, mutta Andersson liioitteli tilannetta. Väite on siis enimmäkseen väärin.
 Li Andersson.  Derrick Frilund / Yle
 Orpo selitti työllisyyden paranemista vain hallituksen teoilla
 Väite:  Hallitus on tehnyt "loistavaa työtä". "Talous-, työllisyys ja veropolitiikkaa on haukuttu kokoomuslaiseksi, mutta se on tuottanut tulosta. 140 000 työllistä, velkaantuminen saatiin ainakin hetkellisesti taittumaan."
 Lähde:  Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo   Ylen puheenjohtajatentissä 26.3.

 Tuomio:  Tilastokeskuksen mukaan  on totta , että työllisten määrä on lisääntynyt noin 140 000:lla hallituskauden aikana. Valtion velan kasvukin kyllä pysähtyi viime vuonna, ja velkaa pystyttiin jopa lyhentämään. Kyse oli kuitenkin osin kertaluonteisista tekijöistä.
 Orpo kuitenkin liioittelee antaessaan ymmärtää, että tilanteen paranemisen voi panna hallituksen piikkiin. Esimerkiksi Elinkeinoelämän tutkimuslaitos  Etla  arvioi syksyllä, että hallituksen toimet selittävät vajaa puolet työpaikkojen lisäyksestä.
 Koska väite käyttää tosiasioihin perustuvaa lukua epätarkasti, ja ottaa hallituksen ansioksi enemmän kuin muu saatavilla oleva tieto antaa ymmärtää, on väite enimmäkseen väärin.
 Orpon selitys ympäristökuormituksen päätymisestä ruuan hintaan tökkii
 Väite:  Ympäristön kuormittaminen näkyy ruuan hintalapussa, kun verotetaan energiaa, jolla tuotetaan lihaa ja maitoa.
 Lähde:  Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo  Ylen puheenjohtajatentissä 26.3 .

 Tuomio:  Orpolta kysyttiin vaalitentissä hänen  aiemmasta kommentistaan , jonka mukaan "on kohtuullista, että ympäristön kuormittavuus näkyy ruoan hintalapussa". Kysymys yllätti Orpon.
 Orpo sanoi, ettei halua viedä "normaalia arvonlisäveroa enempää veroa ruokaan". Sen sijaan Orpo verottaisi "polttoaineita ja saastuttamista" ja "jos sitä (energiaa) käytetään ruuan tuotannossa, niin se näkyy ruuan hintalapussa".
 Tutkimusprofessori  Jyrki Niemi  Luonnonvarakeskuksesta sanoo, että Orpon väite ei ole suoranaisesti väärin. Jos energiaan tulisi lisävero, se voisi nostaa ruuan hintaa jonkin verran, mutta tämä riippuu kysynnästä ja tarjonnasta.
 Jos vero koskisi vain kotimaista tuotantoa, se näkyisi Niemen mukaan kuitenkin lähinnä maatalouden kustannusten nousuna ja kilpailukyvyn heikkenemisenä. Maataloustuotteiden hinnat eivät välttämättä kuitenkaan nousisi, koska ne määräytyvät eurooppalaisilla markkinoilla.
 Perustelu on, että veromuutoksen seurauksena Suomeen voisi virrata ulkomaista tuontia, joka syrjäyttäisi kotimasta tuotantoa. Jotta muutos näkyisi ruuan hinnassa kuluttajalle saakka, pitäisi ympäristöveron olla Niemen mukaan vähintään EU-laajuinen.
 Väitettä voi siis pitää tulkinnanvaraisena.
 Orpo tulkitsi Kuntaliiton sote-kantoja oman etunsa mukaan
 Väite: "Kuntaliitto, joka edustaa kaikkia kuntia, on ottanut kannan, joka on itse asiassa hyvin samanlainen kuin meidän (=kokoomuksen) kantamme" . Orpo tulkitsee, että Kuntaliitto haluaa rakentaa uutta sote-mallia kuntapohjalta.
 Lähde : Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo  Ylen vaalitentissä 26.3 .,  Iltalehti 24.3.

 Tuomio: Kuntaliiton hallitus hyväksyi 21.3. kantansa sosiaali- ja terveydenhuollon lainsäädännön uudistamiseksi tulevalla hallituskaudella. Linjaukset, jotka on tiivistetty kymmeneen kohtaan täällä, lisättiin liiton hallitusohjelmatavoitteisiin.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  tulkitsi  Iltalehdessä , että Kuntaliiton hallitus otti kantaa sosiaali- ja terveyspalveluiden kuntapohjaisen järjestämisen puolesta. Orpo iloitsi siitä, että Kuntaliiton ja kokoomuksen kannat ovat samankaltaiset.
 Kuntaliiton hallituksen puheenjohtaja  Sirpa Paatero  (sd.) sekä varapuheenjohtajat  Tapani Tölli  (kesk.) ja  Sari Rautio  (kok.) totesivat pian sen jälkeen  Kuntalehdessä , ettei Kuntaliitto ole ottanut kantaa minkään sote-mallin puolesta. Malleihin otettaisiin kantaa sitten, kun maassa on hallitus, Paatero totesi.
 Kysymys on sen tulkinnasta, mistä Kuntaliitto oikeastaan päätti 21. maaliskuuta. Orpon tulkinnan mukaan liitto otti kantaa sote-uudistuksen toteuttamiseen vastaisuudessa. Kuitenkin asian esittelijän, Kuntaliiton SDP:läisen varatoimitusjohtajan  Hanna Tainion  mukaan  liitto ei ottanut kantaa  sote-palveluiden tulevaisuuden järjestämiseen.
 Orpo toisti väitteensä vielä 26. maaliskuuta Ylen puheenjohtajatentissä. Tässä vaiheessa hänen olisi pitänyt tietää, että tulkinta on kiistetty päätöksen tekijän eli Kuntaliiton hallituksen toimesta. Väite on siis jokseenkin väärin.
 Korjaus 29.3. kello 19.48: Väitteen oli alun perin todettu olevan täysin väärin. Yle on kuitenkin tarkastanut loppupäätelmää: Orpon tulkinta sote-kantojen samankaltaisuudesta ei ole täysin perusteeton, vaikka Kuntaliiton hallitus on sen tyrmännyt.
 Petteri Orpo.  Derrick Frilund / Yle
 Ministeri kehui aktiivimallia ennenaikaisesti
 Väite:  Aktiivimalli on "kiistatta saanut aikaan sen, että Suomessa työllisyysaste on noussut".
 Lähde:  Kokoomuksen varapuheenjohtaja, opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen   Ykkösaamun ja Aamu-tv:n vaalitentissä 26.3 .

 Tuomio:  Grahn-Laasosen väitteen paikkansapitävyyttä on hankala selvittää, sillä niin Tilastokeskuksesta kuin työ- ja elinkeinoministeriöstä kerrotaan, ettei aktiivimallin työllisyysvaikutuksista ole vielä olemassa tutkimusta.
 Tutkimusjohtaja  Heikki Räisänen  TEMistä sanoo, että on ennenaikaista puhua aktiivimallin vaikutuksista, koska tutkimus aiheesta valmistuu vasta myöhemmin keväällä. Kokoomuksesta ei myöskään toimitettu perusteluja väitteen tueksi, kun Yle niitä kysyi.
 Grahn-Laasosen väitettä tukee esimerkiksi Hypon pääekonomistin  Juhana Brotheruksen   kesäkuinen  kommentti, että aktiivimalli oli parantanut työllisyyttä aavistuksen. Brotheruksen mukaan suurin osa työmarkkinoiden toipumisesta tuli kuitenkin pysyvistä täysiaikaisista työsuhteista.
 Työttömien keskusjärjestö taas on  arvostellut , että aktiivimalli tuottaa tilastollista harhaa työllisyyden noususta.
 Grahn-Laasonenkaan ei väittänyt, että aktiivimalli selittäisi yksistään työllisyyden paranemista, vaan hän viittasi myöhemmin vastauksessaan "vaikeisiin päätöksiin", joita on tarvittu.
 Grahn-Laasonen on heikoilla jäillä väittäessään, että aktiivimalli olisi kiistatta nostanut työllisyyttä.
 Tarkemman tutkimustiedon puuttuessa väite on tulkinnanvarainen.
 Rinteen ei kannattaisi kehua SDP:tä nuorten suosikiksi
 Väite:  Puoluebarometrin mukaan SDP on suosituin puolue alle 31-vuotiaiden keskuudessa.
 Lähde:  SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne   Ylen puheenjohtajatentissä 25.3 .

 Tuomio:  Rinne viittasi SDP:n nuorisokannatusta kehuessaan puoluebarometriin, joka on Kantar TNS:n puolueiden käyttöön toteutettama tutkimus. Sen luvut eivät ole julkisia, mutta ne vuodetaan medialle rutiininomaisesti.
 Viimeisin  barometri julkaistiin helmikuussa 2019 . Yle sai nähdäkseen kyselyn tausta-aineiston. Siitä löytyi kohta, jossa SDP:tä ilmoitti todennäköisesti äänestävänsä useampi alle 31-vuotiaista vastaajista kuin mitään muuta puoluetta.
 Kantar TNS:n tutkimusjohtaja  Sakari Nurmela  toteaa suoraan, ettei puoluebarometria pidä käyttää minkään puolueen kannatuksen tarkasteluun, eikä varsinkaan arvioida puolueen kannatusta osajoukon, kuten nuorten parissa.
 – Puoluebarometri ei mittaa puoluekannatusta. Kannatusmittaukset tehdään eri tavalla ja niissäkin saadaan suhteellisen luotettava tieto vain puolueen kokonaiskannatuksesta.
 Ylen  puoluekannatusmittausten  yhteydessä arvioidaan, kuinka suuri osuus puolueiden kannattajista  on alle 35-vuotiaita . Yle korostaa tämän yhteydessä mittaustuloksen epävarmuutta. SDP:n kannattajista 10–14 prosenttia on kolmessa viime mittauksessa ollut alle 35-vuotiaita.
 Aiemmissa  tutkimuksissa , joissa on keskitytty nimenomaan  nuoriin vastaajiin , SDP:n menestys on ollut heikompaa kuin  puolueen kannatus yleensä . SDP:n jäsenistö on myös suurista puolueista  keski-iältään vanhinta . Muut tutkimukset eivät siis tue Rinteen väitettä.
 Rinne siteerasi todellista tutkimusta, mutta tavalla, johon sitä ei ollut tarkoitettu. Täten hänen väitteensä on enimmäkseen väärin.
 Antti Rinne.  Derrick Frilund / Yle
 Rinteen puhtaan ruuan ALV todennäköisesti "nauretaan ulos komissiosta"
 Väite:  ”Puhtaaseen ruokaan sovelletaan kevyempiä verokantoja. - - - SDP ei halua liha- tai maitoveroa, vaan haluamme, että kestävän kehityksen näkökulmasta alennetaan niitten tuotteiden verotusta, jotka ovat ilmaston kannalta järkeviä ja positiivisia.”
 Lähde:  SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne  Ylen puheenjohtajatentissä  25.3.

 Tuomio:  SDP ehdotti ”puhtaalle ja ympäristöystävälliselle ruoalle” muita elintarvikkeita alempaa arvonlisäverokantaa.
 Ehdotus 14 prosentin ALV-kantaa alemmmasta verosta "puhtaalle ruoalle" törmää EU-säädöksiin. EU:n ALV-direktiivi säätelee tarkkaan, millaisia verokantoja saa olla ja millä edellytyksillä. Samankaltaisille tuotteilla ei voi olla erilaista ALV-kantaa.
 Ylen tavoittamien  useiden asiantuntijoiden mukaan  erilainen ALV-kanta olisi myös mahdoton toteuttaa. Esimerkiksi tuotteiden hiilijalanjäljen laskeminen on vaikeaa. Täytyisi löytää peruste luokitella, millainen ruoka on terveyssyistä tai ilmastoperustein parempi kuin toinen.
 Antti Rinteen ja SDP ehdotusta ihmettelevä veroasiantuntija sanoo, että Rinteen pitäisi tietää verokantansa mahdottomuus entisenä valtiovarainministerinä. Veroasiantuntija sanoo, että EU-komissio ei ehdotusta hyväksyisi, vaan "nauraisi ehdotuksen ulos".
 Rinne toki voisi laadituttaa asiasta selvityksen, mutta eri ALV-kanta eri elintarvikkeille näyttää olevan toteuttamiskelvoton. Koska ehdotus on ainakin osin mahdoton, sen voi katsoa olevan väärin.
 Sipilä heikensi perusturvaa, muttei nähnyt vaikutuksia eriarvoisuuteen
 Väite:  “Siitä olen iloinen, että tuloerot eivät revenneet ja eriarvoisuus ei kasvanut eri tutkimusten mukaan.”
 Lähde:  Keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä   Ylen puheenjohtajatentissä  20.3.

 Tuomio:  Sipilän väite jakautuu kahteen osaan:  tuloerot eivät revenneet  ja  eriarvoisuus ei kasvanut .
 Tilastokeskuksen mukaan tuloerot Suomessa  kasvoivat hieman  vuonna 2017, mutta olivat lähes samalla tasolla kuin vuosikymmenen alussa. Sipilän voi siis katsoa olevan oikeassa siinä, että  tuloerot eivät revenneet .
 Eriarvoisuuden muutosten arvioiminen riippuu siitä, mitä mittareita käytetään. Voidaan puhua esimerkiksi tuloeroista, terveydestä, koulutus- ja työllisyysmahdollisuuksista sekä lasten asemasta.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL)  tuoreen raportin  mukaan Sipilän hallituksen tekemät verotuksen ja sosiaaliturvan muutokset kuitenkin siirsivät  köyhyysrajan alapuolelle  lähes 40 000 suomalaista.
 Työttömien perusturvan tasoa ovat heikentäneet muun muassa sosiaalietuuksien indeksileikkaukset ja -jäädytykset sekä  aktiivimallista johtuva  työttömyysetuuksien alentaminen. Opiskelijoiden sosiaaliturva on puolestaan muuttunut entistä lainapainotteisemmaksi.
 Uusimmassa sosiaalibarometrissa valtaosa vastaajista katsoi eriarvoisuuden kasvaneen Suomessa viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana ja Sipilän  hallituksen epäonnistuneen  eriarvoisuuden vähentämisessä.
 Vastaajina oli kuntien sosiaali- ja terveysjohtajia, sosiaalityöntekijöitä ja Kelan johtajia.
 YK:n lastenjärjestön Unicefin tutkimuksen mukaan puolestaan suomalaislasten  eriarvoisuus lukutaidossa  kasvaa alakoulun ja yläkoulun välillä.
 Toisaalta Sipilän hallitus on luonut paljon  uusia työpaikkoja  ja  vähentänyt pitkäaikaistyöttömyyttä , minkä voi katsoa vähentäneen eriarvoisuutta.
 Sipilä ei täsmennä, mihin tutkimuksiin hän viittaa sanoessaan, ettei eriarvoisuus ole kasvanut Suomessa.
 Monet tilastot ja tutkimukset viittaavat kuitenkin eriarvoisuuden kasvuun. Sipilän väite on kokonaisuudessaan tulkinnanvarainen.
 Sipilän väite kestävistä hakkuista sisältää paljon oletuksia
 Väite:  Suomen metsähakkuita voi kasvattaa ilmastotavoitteet huomioiden.
 Lähde : Keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä  Ylen puheenjohtajatentissä  20.3.

 Tuomio:  Juha Sipilä katsoi Ylen vaalitentissä, että Suomi voi lisätä metsähakkuitaan. Hänen mukaansa “noin 80 miljoonaa kuutiota pystytään kestävästi hakkaamaan. Se on ilmastotavoitteiden kannalta kestävää.”
 Sipilä tarkensi väitettään sanoen, että esimerkiksi puita istuttamalla, kestävää puunkäyttöä lisäämällä ja metsänhoidolla Suomen hiilinielu saadaan kasvamaan hakkuista huolimatta.
 Sipilän esittämä tulkinta on mahdollinen,  mutta epätodennäköinen .
 Luonnonvarakeskuksen apulaisprofessori  Aleksi Lehtonen  ja Suomen ilmastopaneelin johtaja  Markku Ollikainen  vahvistavat Ylelle, että Suomen hiilinielun  kehittymisestä on useita skenaarioita , ja hakkuiden lisäksi asiaan vaikuttaa muun muassa se, miten metsät kasvavat, miten peltoja metsitetään tai miten maankäyttö Suomessa kehittyy.
 Mikäli Sipilän ymmärretään puhuvan laajemmin Suomen ilmastotavoitteista, tulisi lisäksi huomioida päästöjen kehitys yhteiskunnassa ylipäätään.
 On kiistatonta, että hakkuut laskevat hiilinielujen tasoa vähintään vuosikymmeniksi ja hakkaamatta jätetyssä metsässä hiilinielu kasvaa vielä pitkään. Toisin sanoen hakkuut tekevät maankäytön ilmastotavoitteiden saavuttamisen vaikeammaksi.
 Sipilän väitteeseen liittyy niin monia epävarmuustekijöitä ja ennusteita, ettei sitä voi sanoa todeksi tai vääräksi. Se on siis tulkinnanvarainen.
 Juha Sipilä.  Derrick Frilund / Yle
 Rinne oikeilla jäljillä hiilinielujen laskemisen vaikeudesta
 Väite:  Suomen metsähakkuiden sopivaa tasoa ei ole määritetty.
 Lähde:  SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne  Ylen puheenjohtajatentissä  25.3.

 Tuomio:  Antti Rinne ei suostunut Ylen tentissä määrittämään mitään lukua, jota SDP pitäisi kestävien hakkuiden tasona. Hän vetosi siihen, että “ilmastopaneelin puheenjohtaja on sitä mieltä, ettei ole riittävästi yksityiskohtaista ja tutkittua tietoa, joka perustuu siihen miten esimerkiksi maanielut toimivat”.
 Väite on teknisesti oikein. Suomen ilmastopaneelin johtaja Markku Ollikainen vahvistaa Ylelle, että on puhunut Rinteelle tämän suuntaisesti. Kun kahdeksan puoluetta viime vuoden lopulla  sopi yhteisistä ilmastotavoitteistaan , Ollikainen kertoi heille, että hiilinielujen osalta Luonnonvarakeskuksen laskelmat ovat kesken. Ollikainen toteaa saman myös esimerkiksi  Ilta-Sanomien haastattelussa .
 Rinne on siis oikeassa sikäli, että ei ole yhtä lukua, joka määrittäisi kuinka monta kuutiota metsää voi ilmastotavoitteet huomioiden hakata. Metsähakkuiden kestävää tasoa on tähän mennessä tarkasteltu lähinnä  puun tuotannon näkökulmasta .
 Hakkuiden suuntaviivoista  on kuitenkin yhteisymmärrys : metsien hakkuut laskevat metsien hiilinielujen tasoa ainakin 10-20 vuoden aikavälillä. Hakkaamatta jätetyn metsän hiilinielu taas kasvaa.
 Rinne puhuu siis totta, mutta hänen antamansa kokonaiskuva on epätarkka. Väite on siksi vain enimmäkseen totta.
 Kokoomus vetoaa vaalikansaan itse keksimällään ylistyksellä
 Väite:  Me suomalaiset olemme maailman luotettavin kansa.
 Lähde:  Kokoomuksen vaaliohjelma, kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo puheessaan  Ylen puheenjohtajatentissä  26.3.

 Tuomio:  Tämä suomalaisia ylistävä lause avaa kokoomuksen vaaliohjelman, jonka otsikko on "Luotamme Suomeen". Kokoomuksen puoluetoimistolta kuitataan Ylelle, että monet kansainväliset vertailut antavat väitteelle riittävän katteen. Yhtenä esimerkkinä mainitaan Euroopan komission  selvitys , jonka mukaan suomalaisten luottamus muihin ihmisiin on maailman suurinta.
 Selvitys kertoo kuitenkin, että suomalaiset luottavat muihin ihmisiin, mutta ei sitä, onko suomalaisiin syytä luottaa eniten maailmassa.
 Pyysimme Tilastokeskuksesta tukea selvittääksemme, onko väite suomalaisten maailmanluokkaa olevasta luotettavuudesta totta vai poliitikoille tyypillinen yritys vedota äänestäjien tunteisiin.
 Tutkimuspäällikkö  Jukka Hoffren  ei onnistunut löytämään vertailua, jolla väitteen voisi todentaa. Hänen mukaansa lause on epäselvä ja puhekielinen yleistys.
 Kokoomus itse tarjoaa "leikkimieliseksi" todisteeksi väitteelleen Valittujen Palojen muutaman vuoden takaista niin sanottua  lompakkotestiä , jossa pudotettuja lompakkoja palautettiin 16:sta eri kaupungista eniten Helsingissä.
 Leikkimielisyyteen kykenemättömien faktantarkastajien tuomio on, että kokoomuksen väitteeseen ei voi luottaa.
 Lue lisää:
 Yle tarkasti poliitikkojen vaaliväiteitä: Suomalaisen lihan päästöjä vähätelty, velaksi eläminen ei ole loppunut
 Ylen vaalikone
 Eduskuntavaalien ohjelma Yle Areenassa

Yle tarkasti poliitikkojen vaaliväitteitä: Perussuomalaisten luvut maahanmuuton kustannuksista kyseenalaisia, SDP ei ole nuorten suosikki


Summary: Fysioterapeutti koulussa voi estää monen elinikäisen vaivan syntymisen.

Tästä on kyse Lappeenrannassa kaikki koululaiset voivat käydä fysioterapeutti-opiskelijan vastaanotolla. Tarvittaessa fysioterapeutti on räätälöi lapselle henkilökohtaisen harjoitusohjelman ja auttaa harjoitusten tekemisessä.
 Viidesluokkalainen  Emilia Tiainen  näyttää, millaisen harjoitusohjelman koulussa työskentelevät fysioterapeutit ovat häntä varten räätälöineet. Tasajalkahyppyjä korokkeen päälle, sivuttaisia askelia kuminauha polvien ympärille kiristettynä ja vaativa tasapainotehtävä ilmatyynyn päällä seisten.
 Tiainen tuli koulufysioterapeutin vastaanotolle pitkään vaivanneen polvikivun vuoksi. Muutaman kuukauden sinnikkään harjoittelun jälkeen hän kertoo nyt ilouutisen.
 Mitä lasten ja nuorten liikkumattomuus tarkoittaa 20-30 vuoden päästä?
 – Tosi paljon on vähentynyt se kipu, mikä silloin oli ennen kuin tulin tänne, Tiainen kertoo.
 Fysioterapeutin vastaanottoa koulun tiloissa pyörittävät opiskelijat  Mikaela Vuorikoski  ja  Heidi Rasp.  He vahvistavat asiakkaansa iloiset uutiset. Tiaisen harjoitusmääriä ja tehtävien vaikeustasoa on voitu hiljalleen lisätä. Se kertoo polvea tukevien lihasten voimistumisesta.
 Fysioterapeuttien mukaan Emilia Tiaisen vaivassa ei itse asiassa ollut kyse pelkästä polvesta. Kivun aiheuttajaa oli etsittävä kauempaa.
 Viidesluokkalainen Emilia Tiainen saa ohjeita harjoitustensa tekemiseen fysioterapeutiksi opiskelevilta Mikaela Vuorikoskelta ja Heidi Raspilta. Emma Pietarila/Yle
 Alkuhaastattelun, vartalon asennon tutkimisen ja lihasvoimatestien jälkeen selvisi, että kipu liittyi reiden takaosan lihasten heikkouteen ja jalkaterän matalaan holviin eli synnynnäiseen lattajalkaan. Molemmat ovat tyypillisiä vaivoja kouluikäisillä lapsilla ja pikkujuttuja fysioterapialla korjattavaksi.
 Fysioterapeutti koulussa voi estää monen vaivan synnyn
 Todellinen ongelma kivun ja lihasheikkouden yhtälöstä kehittyy silloin, jos se kulkee lapsen mukana korjaamattomana ja hoitamattomana aikuisuuteen asti. Fysioterapeutti  Elina Herttuaisen  mukaan koulufysioterapian tärkeimmät tavoitteet ovat pitkällä tulevaisuudessa.
 Esimerkiksi iso osa aikuisten kallishoitoisista nivelrikoista olisi mahdollista estää kiinnittämällä huomiota alakouluikäisten liikkumiseen. Vaivan hoito on aina halvempaa, mitä aikaisemmin se aloitetaan.
 – Koko ajan on pidettävä mielessä, mitä kuluja lasten ja nuorten liikkumattomuudesta aiheutuu 20-30 vuoden päästä, Herttuainen sanoo.
 Koulufysioterapian kehittäjien lempisana on ennaltaehkäisy. Tarkkaan ottaen edes ennaltaehkäisy ei johda toivottuihin tuloksiin vaan oleellisinta olisi saada koululaiset kiinnostumaan oman kehon huoltamisesta.
 – Valitettavan paljon koulufysioterapeutin vastaanotolle tulee vamman jo omaavia tai kivusta kärsiviä oppilaita. On tärkeää hoitaa heitä, mutta itse ajattelen koko ajan, missä kaikessa voisimmekaan olla mukana, että heille ei koskaan edes kehittyisi sitä vammaa tai vaivaa, Herttuainen sanoo.
 Säännöllinen fysioterapeuttinen harjoittelu on jo tuonut tulosta. Fysioterapeutit huomasivat esimerkiksi lapsen jalkaterän lihasten vahvistuneen.  Emma Pietarila/Yle
 Lappeenrannan malli pyörii harjoittelijavoimin
 Lappeenrannassa herättiin koululaisten fysioterapian tarpeeseenyhtenä ensimmäisistä kaupungeista Suomessa. Lappeenrannassa  kaupunki palkkasi ensin viisitoista liikunnanohjaajaa , joiden yksiselitteisenä tehtävänä on lisätä liikunnan määrää kaikissa kaupungin kouluissa.
 Fysioterapeutit kouluihin Fysioterapeuttien ammattiliiton tavoitteena on lisätä kouluissa työskenteleviä fysioterapeutteja. Myös monessa kunnassa etsitään keinoja fysioterapeuttien saamiseksi kaikkiin kouluihin. Koululaisten vähäisen tai yksipuolisen liikunnan ennustetaan lisäävän tuki- ja liikuntaelinsairauksien hoitokustannuksia.
 Seuraavaksi kaupunki löysi fysioterapeutti Elina Herttuaisen kehittämään keinoja, joilla kaikki koululaiset pääsisivät hyötymään fysioterapeuttien neuvonnasta. Herttuainen aloitti yhteistyön paikallisen ammattikorkeakoulun kanssa.
 Fysioterapeutiksi opiskelevat tekevät seitsemän viikkoa kestävän harjoittelunsa Herttuaisen ohjauksessa. Kaksi viikkoa ennen harjoittelun päättymistä mukaan otetaan seuraavan harjoittelujakson opiskelijat, jotta tieto asiakkaista ja koulun päiväjärjestyksestä siirtyy. Opiskelijat työskentelevät pareittain.
 Isoissa koulukeskuksissa työpari on koululaisten ja koulun henkilökunnan tavoitettavissa viikon jokaisena päivänä. Pienemmissä ja syrjäisemmissä kouluissa harjoittelijat vierailevat harvemmin.
 Lappeenrannan tapa houkutella fysioterapeutit tekemään työharjoittelunsa ala- ja yläkouluissa kiinnostaa kuntia muuallakin Suomessa.
 Fysioterapeuteilla on oma vastaanotto koulun tiloissa
 Rahoitus Lappeenrannan mallille löytyi hallituksen Liikkuva koulu -kärkihankkeesta. Lappeenrannan kaupungille myönnetty 220 000 tuhannen euron avustus on käytetty loppuun tänä keväänä, mutta jo nyt kaupunki on vahvistanut, että syksyllä jatketaan tavalla tai toisella.
 Fysioterapeuttien asiantuntemus on ollut koululaisten ulottuvilla jollain tapaa jo vuosikymmenten ajan. Perinteisesti fysioterapeutti työskentelee kuitenkin osana kouluterveydenhuoltoa eikä seuraa lasten liikkumista yhtä läheltä kuin Lappeenrannan kouluissa.
 Fysioterapeuttiopiskelijat pitävät Lappeenrannan Lönnrotin koulun pienryhmälle motoriikkatuntia.  Emma Pietarila/Yle
 Iso ero on myös harjoittelun ohjaamisessa. Koulufysioterapiassa tavoitteena on, että oppilas kävisi tekemässä saamansa harjoitukset ainakin kerran viikossa vastaanotolla ammattilaisen ohjauksessa.
 Antaisin ihan kiitettävän, koska täältä on saanut hyviä neuvoja.
 Samaan ei yhtä helposti pystytä terveydenhuollon järjestämässä fysioterapiassa. Puhumattakaan tilanteessa, jossa harjoittelun valvominen jää kodin vastuulle.
 Fysioterapeuttien tuominen kaikkiin kouluihin on myös fysioterapeuttien ja alan opiskelijoiden ammattiliiton tavoite. Suomen Fysioterapeutit on perustanut asian edistämiseksi työryhmän, joka piti maaliskuun alussa ensimmäisen tapaamisensa. Lappeenrannan malli on työryhmällä tarkassa seurannassa.
 Tukiopetusta kaikissa muissa aineissa paitsi liikunnassa
 Viidesluokkalainen Emilia Tiainen on ollut koulufysioterapeuttien unelma-asiakas, hyvin motivoitunut ja riittävästi harjoitteleva lapsi. Kaiken lisäksi hän ymmärtää vielä olla kiitollinenkin saamastaan ohjauksesta.
 – Antaisin arvosanaksi kiitettävän. Täältä on saanut tosi paljon erilaisia neuvoja ja hyviä neuvoja. Osa on ollut sellaisia ei niin toimivia mutta suurin osa toimivia, Emilia Tiainen kiittelee.
 Fysioterapeuttien tunnilla opetellaan oman kehon tuntemista. Hieronta rauhoittaa ryhmän ennen siirtymistä seuraavalle oppitunnille. Emma Pietarila/Yle
 Samaan aikaan kun Lauritsalan koulun viidesluokkalainen astelee kivuttomin polvin ulos aurinkoon, kutsutaan kaupungin toisella laidalla ryhmä erityislapsia sisään jumppasaliin. Heidän koulunsa omat fysioterapeutit ovat aloittamassa ryhmätuntia, jossa harjoitellaan juuri näiden lasten tarvitsemia liikkumisen muotoja.
 – Yleensä on niin, että koulussa järjestetään tukiopetusta kaikissa muissa aineissa, mutta ei liikunnassa, fysioterapeutti Elina Herttuainen kertoo.

Loistoidea koululaisten kunnon parantamiseksi – koulun oma fysioterapeutti räätälöi lapsille henkilökohtaisia harjoitusohjelmia


Summary: Oopperan vakituisesta solistikunnasta on jäljellä enää seitsemän laulajaa. Vakituiset työsuhteet keskitetään kuoroon, jonka jäsenet tekevät myös solistisia tehtäviä.

Suomen kansallisoopperassa on rakennettu jo pari vuotta uudenlaista organisaatiota. Orkesteri työskentelee entiseen tapaan, mutta laulajat on koottu lauluosastoon. Osastossa työskentelevät jatkossa niin kuorolaiset kuin pienempiä rooleja tekevät solistitkin.
 Oopperoiden päärooleja tekevät nyt ja jatkossa sekä oopperan oman solistikunnan jäsenet että kotimaiset ja ulkomaiset vierailijat.
 Palvelualojen työnantajat PALTA ry ja Suomen Muusikkojen Liitto ry pääsivät 27. maaliskuuta pitkien neuvottelujen jälkeen sopimukseen oopperalaulajia koskevasta työehtosopimuksesta.
 – Uuden sopimuksen mukaan ooppera kiinnittää kaikki laulajat jatkossa nimikkeellä oopperalaulaja, kertoo kuoron luottamushenkilö, oopperalaulaja  Arto Hosio .
 – Tällöin laulaja voi tehdä sekä solistisia rooleja että laulaa kuorossa saman sopimuksen alla. Ratkaisu helpottaa työaikojen sovittelua ja sitä myöten toivottavasti myös työssä jaksamista.
 Oma ensemble katoaa?
 Kansallisooppera on systemaattisesti vähentänyt vakitusten solistiensa määrää koko 2010-luvun ajan. Vielä 1990-luvulla oopperalla oli 30 laulajan ensemble. Tällä hetkellä vakituisten solistien määrä on seitsemän. Oma väki paitsi harvenee myös harmaantuu hiljalleen. Seitsemästä laulajasta kolme on yli viisikymppisiä, lähellä laulajan eläkeikää.
 Suomen kansallisoopperan laulajat Lauluosasto: kuoro + solistisia tehtäviä tekevät, vuonna 2019 50 henkilöä: lauluosaston päällikkö, Satu Strömberg vt. lauluosaston päällikkö, Mia Huhta lauluosaston koordinaattori, Päivi Kulo Kansallisoopperan ensemblen solistit: (Ensemble yhdessä vakituisesti esiintyvä ryhmä tai orkesteri) (sopraanot) Anna Kristiina Kaappola, Tove Åhman, (tenorit) Jyrki Anttila, Ilkka Hämäläinen, Mika Pohjonen, (bassot) Jyrki Korohonen ja Koit Soasepp
 Vakituisten työsuhteiden vähentäminen on ollut pitkälti talouskysymys, mutta sitä on perusteltu myös taiteellisin argumentein. Solistimarkkinoilta voidaan löytää aina sopiva laulaja kuhunkin rooliin.
 Oman  solistikunnan kuihduttamista on myös kritisoitu . Pitkäjänteistä  uraa opperalaulajana Suomessa  on yhä vaikeampaa rakentaa.
 – Kansallisoopperan johdon linja on selvästi se, että solistit palkataan jatkossa ulkopuolelta. Pienemmät roolit tehdään kuoroon kiinnitettyjen voimin. Se tarkoittaa sitä, että nuorella oopperalaulajalla ei ole enää Suomessa väylää nousta taiteilijana huipulle. Jos laulamisen ohella joutuu koko ajan tekemään muita töitä, ei voi kehittyä tavalla, jonka vakitunen sopimus oopperataloon turvaa, solistikunnan puheenjohtaja ja luottamushenkilö, oopperalaulaja  Mika Pohjonen  sanoo.
 Vakituinen solistikunta on ainakin Euroopassa ollut ooopperatalojen käyntikortti. Sen tasosta voi usein päätellä, millaisia tuotantoja talossa tehdään.
 – Meitä on enää pieni jäänne entisestä, Pohjonen toteaa.
 Kolmen vuoden kokeilu
 Kansallisooppera kokeilee nyt kolmen vuoden ajan uuden sopimuksen mahdollistamaa järjestelyä. Oopperalaulaja-tittelin haltijoiden työtehtävät vaihtelevat repertuaarin mukaan. Joskus työ voi olla pääsääntöisesti solistista ja toisinaan kuorotyötä.
 – Uudistuksen taustalla on ollut tarve ottaa laulajien ammattitaito monipuolisemmin käyttöön, Kansallisoopperan taiteellinen johtaja  Lilli Paasikivi  sanoo.
 Giacomo Puccini: Tosca, Suomen kansallisoopperassa vuonna 2018 Heikki Tuuli / Suomen Kansallisooppera
 Kuorossa on tällä hetkellä viisikymmentä vakinaista laulajaa. Osa heistä tekee jo nyt pienempiä solistirooleja. Kansallisoopperan kuoro on ainut  päätoiminen ammattikuoro Suomessa .
 Solistista ei aina ole kuorolaiseksi ja päin vastoin
 Soraääniäkin kuuluu.
 – Sekä kuorolaulajan että solistin tehtävissä toimiminen ei sovi kaikille, vaikka olisi millainen virtuoosi, sanoo kuorossa laulanut oopperalaulaja, joka ei halua nimeään julkisuuteen.
 Lavalla loistava tähti voi vaipua epätoivoon kuorossa, jossa yhteissointi, nopea nuotinlukutaito ja joustavuus ovat henkilökohtaisia ominaisuuksia tärkeämpiä.
 – Lisäksi kuoron yhteispeli saattaa kärsiä, jos osa kuorolaisista irrotetaan tämän tästä solisteiksi, Yle Uutisten haastattelema laulaja sanoo.
 Myös Mika Pohjonen sanoo, etteivät kuorolaiset voi tehdä enempää solistista työtä kuin ennenkään
 – Kuoron ja ainakin suurempien roolien juoksuttaminen rinnakkain on haastavaa ja usein täysin mahdotonta. Väistämättä jompikumpi kärsii, toteaa Pohjonen.
 Pohjonen on itsekin aloittanut uransa Kansallisoopperassa kuoron riveistä. Tuona aikana silloinen pääjohtaja  Erkki Korhonen  antoi hänelle tilaisuuden kokeilla siipiään solistina ja myönsi Pohjoselle vuoden virkavapauden kuorosta.
 – Lauloin virkavapaalla pääroolien kakkosmiehityksissä. Sillä tavoin Korhonen pääsi näkemään mihin pystyin ja tarjosi sitten kiinnistystä solistiksi. En olisi koskaan pystynyt tekemään samaa kuorotyön ohella. Se on sen verran rankkaa ja vaativaa hommaa itsellään, Pohjonen pohtii.
 Freelancereiden sopimuksiin parannuksia
 Laulajat palkataan lauluosastoon koelaulun ja musikaalisuustestin avulla, mutta taiteellinen johtaja voi kiinnittää solisteja ohi normaalin koelaulun. Ylen saamien tietojen mukaan osa kuorolaisista epäilee tällaisten laulajien motiiveja työskennellä kuorossa, jos sopivia solistisia osia ei sitten löydykään. Seuraavat kolme vuotta näyttävät, käykö näin.
 Samalla, kun lauluosaston TES-neuvotteluja käytiin, sovittiin parannuksia oopperassa työskentelevien freelancereiden asemaan. Free-laulajat saavat nyt entisestä poiketen palkkaa myös harjoitusajalta. Tämä on tärkeää muun muassa työttömyysturvan vuoksi.
 Solisteilla on oma työehtosopimuksensa, joka on voimassa vuoteen 2020. Vuoden päästä ratkaistaan, mikä on oopperan oman solistikunnan kohtalo.

Kansallisooppera myllää laulajien työsuhteet: enää ei ole kuorolaisia ja solisteja, vaan kaikki tottelevat titteliä oopperalaulaja


Summary: Elixian ehdoissa jäseniä uhattiin huumetesteillä ja vaadittiin olemaan käyttämättä huumeita sekä suoritusta parantavia aineita.

Tästä on kyse Kuntosaliketju Elixia poistaa uusista jäsenehdoistaan maininnan asiakkaiden huumetesteistä. Elixian maajohtajan mukaan maininta huumetesteistä oli virhe. Ketjun ilmoitus testeistä sai arvostelua muun muassa lakiasiantuntijoilta.
 Suomen suurimpiin kuuluva kuntosaliketju Elixia poistaa jäsenehdoistaan  kohua herättäneen  maininnan huumetesteistä.
 Ketjun uusissa jäsenehdoissa uhattiin jäseniä huumetesteillä ja vaadittiin olemaan käyttämättä huumeita sekä suoritusta parantavia aineita. Testistä kieltäytymisen Elixia tulkitsi olennaiseksi rikkomukseksi, jonka perusteella jäsenyys voitaisiin jäädyttää tai irtisanoa välittömästi.
 Jäsenyysehdot olivat tulossa voimaan uusille jäsenille tällä viikolla. Vanhojen jäsenten osalta ehdot olisivat päivittyneet toukokuussa.
 Kuvakaappaus Elixian ilmoittamista uusista jäsenehdoista. Sannimari Lehtilä / Yle
 "Päivitämme jäsenehdot"
 Ketjun maajohtaja  Jussi Raita  ilmoittaa nyt Ylelle, että Elixia teki virheen jäsenehtojen päivittämisessä.
 – Ehdoissa oli tarkoitus lukea, että asiakkaidemme tulee sitoutua olemaan käyttämättä päihteitä, huumausaineita ja dopingia keskusten tiloissa. Olemme nyt lisänneet tämän maininnan päivitettyihin jäsenehtoihimme ja poistaneet testausta koskevan kohdan, Raita sanoo.
 Kun Yle uutisoi Elixian uusista jäsenehdoista, oikeustieteen emeritusprofessori  Seppo Koskinen  ihmetteli uutista ja totesi, että laki ei anna tällaisille huumetesteille mahdollisuutta. Nyt Elixia myöntää saman.
 Meidän ei ole tarkoitus testata jäseniämme näihin aineisiin liittyen.  Jussi Raita
 – Meidän ei ole tarkoitus testata jäseniämme näihin aineisiin liittyen, siihen meillä ei ole myöskään oikeutta. Pyydämme anteeksi virhettämme, olemme jatkossa tarkempia jäsenyysehtojemme päivittämisen yhteydessä ja niistä viestimisessä, Jussi Raita sanoo.
 Näkemys muuttui
 Vielä  aiemmassa Ylen haastattelussa  Raita katsoi, että ketjulla on oikeus testeihin. Nyt hän pyytää ketjun tekemää virhettä anteeksi.
 Elixia on Suomen suurimpia kuntosaliketjuja. Matti Myller / Yle
 Ranta korostaa, että Elixia tavoittelee puhdasta urheilua ja pitää tärkeänä jäsentensä turvallisuuden takaamista. Siksi päihteettömyys ja puhdas urheilu on haluttu kirjata ketjun jäsenehtoihin.
 Elixia on Suomen suurimpia kuntosaliketjuja. Sillä on lähes 30 kuntosalia Suomen isoimmissa kaupungeissa.
 Uutisesta voi keskustella 29.3. klo 22 saakka.

Kuntosaliketju Elixia poistaa vaatimuksen asiakkaiden huumetesteistä: "Teimme virheen"


Summary: Yhdysvaltain presidentti on esittänyt aiemminkin jyrkkiä kommentteja Meksikosta tulevasta maahanmuutosta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoittaa, että hän aikoo ottaa kovat keinot käyttöön Meksikosta Yhdysvaltoihin suuntautuvan maahanmuuton suhteen.
 Trump tviittasi, että hän sulkee Meksikon vastaisen rajan tai osia siitä ensi viikolla, mikäli Meksiko ei saa kuriin laitonta maahantuloa Yhdysvaltoihin.
 Trump on aiemminkin esittänyt kovasanaisia lausuntoja Meksikosta tulevasta maahanmuutosta. Hän on  nimittänyt tilannetta Yhdysvaltain etelärajalla kriisiksi ja invaasioksi .
 Meksikon ulkoministeri  Marcelo Ebrard  vastasi perjantaina illalla Trumpille Twitterin välityksellä, että Meksiko ei muuta toimintaansa uhkailun takia.
 – Kysykää niiltä 1,5 miljoonalta amerikkalaiselta, jotka ovat valinneet Meksikon kotimaakseen. Se on suurin amerikkalaisyhteisö Yhdysvaltain ulkopuolella. Myös heille me olemme paras mahdollinen naapuri, Ebrard kirjoitti.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltain ja Meksikon rajalla erotettiin perheistään tuhansia siirtolaislapsia luultua enemmän
 Yle Meksikossa: Elier kulkee siirtolaiskaravaanin matkassa, koska haluaa pojalleen tulevaisuuden Yhdysvalloissa – "Naapurustossani myydään huumeita kuin karamelleja"

Trump: "Aion sulkea Meksikon vastaisen rajan ensi viikolla, jos Meksiko ei lopeta laitonta maahantuloa"


Summary: Työntekijöiden mukaan lastensuojelussa rikotaan lain asettamia määräaikoja ja laiminlyödään asiakkaiden kohtaamista.

Lastensuojelun työntekijäpula on äitynyt Pohjois-Karjalassa niin pahaksi, että työntekijät pelkäävät asiakkaidensa puolesta.
 – Lasten henki, terveys ja turvallisuus ovat vaarassa. Samoin vanhempien terveys voi vaarantua elleivät he saa apua ajoissa, sosiaalityöntekijä  Tarja Partanen  lataa.
 Joensuun ja Kontiolahden lastensuojelun työntekijät ovat  kannelleet tilanteesta Itä-Suomen aluehallintovirastoon . Heidän mukaansa sosiaali- ja terveyspalveluista vastaava Siun sote ei ole puuttunut lastensuojelun ongelmiin.
 Joensuussa ja Kontiolahdella yhdellä sosiaalityöntekijällä on 30–60 asiakasta.  Helmikuussa julkaistussa  selvityksessä sopivaksi määräksi arvioitiin 25 lasta työntekijää kohden.
 Sijaishuollossa kuormitusta lisää se, että huostaan otettuja lapsia on sijoitettu eri puolille maata, jolloin iso osa työajasta kuluu matkustamiseen.
 – Minä ja kollegani emme ole pystyneet tapaamaan asiakkaitamme niin usein kuin pitäisi. Asiakkaideni oikeusturva on vaarantunut, koska minä en ole pystynyt selvittämään, onko tilanne perheessä sama kuin muutama kuukausi sitten vai onko se pahentunut, Partanen toteaa.
 Työntekijät ovat huolissaan myös omasta oikeusturvastaan. Sosiaalityöntekijät tekevät töitä virkavastuulla eli viime kädessä he vastaavat oikeudessa niin tehdyistä kuin tekemättömistä päätöksistä.
 "Asiakastietojen kirjaamisessa jopa vuoden viive"
 Suurimmat ongelmat Siun sotessa ovat lastensuojelun määräaikojen noudattamisessa.
 Lain mukaan lastensuojeluilmoitus on käsiteltävä seitsemän arkipäivän sisällä. Käytännössä sosiaalityöntekijän on päätettävä, onko ilmoitus aiheellinen ja tarvitaanko nopeita toimia. Tarja Partanen kertoo, että määräaika ylittyy usein.
 Vielä useammin aikarajat ovat paukkuneet palvelutarpeen selvittämisessä. Siihen laki antaa aikaa kolme kuukautta.
 – Määräajan ylityksiä on ollut erittäin paljon. Meillä on tapauksia, joissa selvitys on aloitettu vasta viime metreillä tai määräajan jo päätyttyä, Partanen toteaa.
 Työntekijöiden näkökulmasta työstä on tullut tulipalojen sammuttamista ja kiireettömiä asioita lykätään loputtomiin.
 Esimerkiksi kirjauksien pitäisi olla aina ajantasalla, mutta Partasen mukaan joidenkin asiakkaiden tiedoista puuttuu kokonainen vuosi. Tämä voi aiheuttaa ongelmia, jos lapsi täytyy sijoittaa kiireellisesti.
 Siun sote: tilanteeseen on jo puututtu
 Siun soten johto myöntää, että lastensuojelun tilanne on vaikea. Perhe- ja sosiaalipalveluiden toimialuejohtaja  Leena Korhonen  kertoo, että taakkaa on yritetty helpottaa useilla tavoilla.
 Vuoden alussa lastensuojeluun siirtyi määräaikaisesti kolme sosiaalityöntekijää Siun soten muista yksiköistä. Myös päälliköiden työajasta osa käytetään kevään ajan lastensuojeluun.
 – Olemme kehittäneet työtapoja ja työnohjausta. Sosiaalityöntekijöiltä on otettu pois tehtäviä, joiden hoitaminen ei edellytä sosiaalityöntekijän pätevyyttä. Olemme esimerkiksi lisänneet toimistosihteerien määrää, Korhonen lisää.
 Painetta on yritetty helpottaa myös panostamalla ennaltaehkäisyyn.
 Työntekijät ehdottaneet muutoksia
 Siun soten ongelmat eivät ole poikkeuksellisia. Vuosi sitten Vantaalla sosiaalityöntekijät  tekivät aluehallintovirastolle kantelun  täsmälleen samasta syystä kuin pohjoiskarjalaiset kollegansa. Vaasassa kaupungilla on heinäkuuhun asti aikaa hoitaa käsittelyajat kuntoon tai muuten  maksettavaksi lankeaa uhkasakko .
 Itä-Suomen aluehallintovirasto on antanut viime vuoden joulukuussa Siun sotelle määräyksen korjata lastensuojeluasioiden käsittelyajat lain mukaisiksi. Ongelmia on ollut kahdeksassa kunnassa.
 Aikaa kuntayhtymällä on kesäkuun loppuun. Mikäli käsittelyajat edelleen ylittyvät, avi voi antaa uuden määräyksen uhkasakolla tehostettuna.
 Tarja Partanen on harmissaan, ettei ongelmiin tartuttu heti.
 Siun soten lastensuojelun työntekijät kirjelmöivät ongelmista johdolle jo viime vuonna. He ovat myös tehneet konkreettisia ehdotuksia tilanteen parantamiseksi.
 Listan kärjessä on kahdentoista työntekijän palkkaaminen vuoden määräajaksi. Partasen mukaan näin pystyttäisiin purkamaan jonot sekä näkemään, onko työvoiman tarve pysyvä.
 Taustalla krooninen sosiaalityöntekijäpula
 Juurisyytä hätätoimet eivät kuitenkaan ratkaise. Suurin ongelma on, ettei päteviä sijaisia ja työntekijöitä on vaikea saada palkattua.
 Leena Korhonen kertoo, että Lieksaan on haettu jo toista vuotta sosiaalityöntekijää. Virka on ollut auki 15 kertaa, mutta siihen ei ole saatu pätevää työntekijää. Korhosen mukaan edes raha ei auta.
 – Kun on kyse lastensuojelusta, siihen löytyy rahaa. Mutta Pohjois-Karjala ei kiinnosta, mikäli sosiaalityöntekijällä ei ole tänne kytköksiä, Korhonen toteaa.
 Hän arvioi, että sosiaalityöntekijöiden koulutuksen tarjoaminen Itä-Suomen yliopiston Joensuun kampuksella voisi auttaa asiaa. Tällä hetkellä Itä-Suomen yliopistossa voi opiskella sosiaalityöntekijäksi vain Kuopiossa.

Lastensuojelun työntekijät katsovat Siun soten rikkovan lakia jatkuvasti – sosiaalityöntekijä: "Lasten henki ja terveys ovat vaarassa"


Summary: Selkein linja on Danske Bankilla, joka kertoo Ylelle luopuvansa avainlukulistoista syksyn kuluessa. Moni muu odottaa Finanssivalvonnan linjausta.

Suomalaiset ovat käyttäneet pankkien avainlukulistoja yli kahdenkymmenen vuoden ajan. Niillä on maksettu sähkölaskuja verkkopankissa, täytetty veroilmoitusta sekä haettu pikavippejä ja vanhempainpäivärahoja.
 Harva listoja rakastaa, mutta ainakin menetelmä on useimmille tuttu.
 Mikäli lehtitietoja on uskominen, avainlistojen aika on pian ohi.
 – Tunnuslukulistat jäävät historiaan,  kertoo Uusi-Suomi .
 – Uusi sääntely koskee kaikkia pankkeja,  tietää Vihdin Uutiset .
 – Yli kolmen miljoonan suomalaisen on pakko oppia uusi konsti maksaa,  julisti Aamulehti .
 Syypää on uusi eurooppalainen maksupalveludirektiivi, joka astuu voimaan syyskuun 14. päivänä. Direktiivi määrittelee eurooppalaiset vaatimukset henkilön  vahvaan sähköiseen tunnistamiseen . Tarkoituksena on kehittää EU:n digitaloutta ja ehkäistä verkkorikollisuutta.
 Suomessa henkilön vahva sähköinen tunnistaminen on ollut arkipäivää jo pitkään – ja siihen on käytetty verkkopankkeja ja avainlukulistoja. Direktiivi on kuitenkin niin tiukka, etteivät vanhat lappuset enää kelpaa.
 Vai kelpaavatko? Syyskuu lähestyy, mutta pankitkaan eivät ole asiasta yksimielisiä.
 Aivan ensimmäiseksi on syytä kysyä, mikä perinteisessä avainlukulistassa on vialla.
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Henkilön vahva sähköinen tunnistaminen perustuu niin kutsuttuun kahden tekijän varmistukseen. Se tarkoittaa, että tunnistamiselle asetetaan kolme turvaehtoa, joista vähintään kahden tulee täyttyä.
 Vahvaa tunnistamista tapahtuu fyysisessä maailmassa paljon. Ruokakaupan kassalla asiakas käyttää korttia, joka on vain hänen  hallussaan  (yllä olevan kuvan kohta kaksi) ja syöttää pin-koodin, jonka vain  hän tietää  (kuvan kohta yksi).
 Verkossa sen sijaan on voinut tehdä suuriakin ostoksia yksinkertaisesti syöttämällä luottokortin pintaan kirjatut numerot. Jos kadotat luottokorttitietosi, kuka tahansa on voinut käyttää niitä.
 Tähän uusi direktiivi tuo muutoksen. Jatkossa verkossa vaaditaan vahvaa tunnistautumista.
 Moni tulkitsee, että perinteinen avainlukulista ei täytä uuden maksupalveludirektiivin vaatimuksia. Yle
 Suomalaisten avainlukulistojen osalta ongelmana on kuitenkin kopioitavuus.
 Euroopan pankkivalvojan näkemystä kuvaa esimerkiksi  tämä dokumentti . Siinä todetaan, että käyttäjän hallussa olevan asian tai esineen tulisi olla vaikeasti kopioitava. Avainlukulista on kuitenkin sangen helppo kopioida.
 Näin ollen ei voida olla varmoja, että avainluvut olisivat  vain käyttäjän hallussa . Ja siksi vaikuttaisi ilmeiseltä, että avainlukulistojen aika on ohi.
 Suomalaisissa pankeissa vallitsee kuitenkin epätietoisuus laintulkinnasta ja sen soveltamisen aikataulusta.
 Yle kysyi suomalaispankeilta ja viranomaisilta, mitä syyskuun 14. päivän jälkeen tapahtuu.
 Näin pankit vastasivat Täyttääkö avainlukulista uuden maksupalveludirektiivin (PSD2) vaatimukset? Säästöpankki  arvioi, että asia on tulkinnanvarainen, mutta lainsäädäntö mahdollistaa listojen käytön jatkossakin. OP:n  mukaan avainlukulistoja on täydennettävä tekstiviestivarmistuksella. Aktian  mukaan avainlukuja voidaan käyttää matalan riskin tapahtumissa tai tekstiviestivarmistuksella. Nordea, Danske Bank  ja  S-Pankki  arvioivat, että uusi direktiivi ei mahdollista avainlukulistojen käyttöä. Handelsbanken  odottaa Finanssivalvonnan linjausta. Kaikista vastaajista vain Danske Bank kertoo luopuvansa avainlukulistojen käytöstä ensi syksynä.
 "Avainlukulista ei täytä vaatimuksia"
 Nordea, Danske Bank ja S-Pankki arvioivat, että paperinen avainlukulista ei täytä uuden direktiivin vaatimuksia.
 – Nordea on tiedustellut Euroopan pankkivalvontaviranomaisen kantaa. Heidän viestinsä on ollut, että Suomen pankkisektorilla yleisesti käytössä olevat ns. tunnuslukulistat eivät enää PSD2:n voimaantulon jälkeen täytä vahvan tunnistamisen tietoturvavaatimuksia, Nordeasta kerrotaan.
 S-Pankki on samoilla linjoilla.
 – Tunnuslukulistoista on keskusteltu muun muassa Euroopan pankkiviranomaisen valvojayhteistyöryhmässä. Työryhmän jäsenten näkemys oli, etteivät paperiset tunnuslukulistat todennäköisesti täytä uuden sääntelyn vaatimuksia.
 – Pankkitunnusten hallussa pidettävä osa on suunniteltava sellaiseksi, että se ei ole kopioitavissa, toteaa myös Danske Bank.
 Kaikki eivät ole asiasta yhtä varmoja.
 Yle
 “Odotamme viranomaisen linjausta”
 Säästöpankin mukaan asia on tulkinnanvarainen. Liiketoimintajohtaja  Kai Koskela  kirjoittaa vastauksessaan Ylelle, että Suomen tilanne poikkeaa eurooppalaisesta valtavirrasta.
 – Jos sääntelyä tulkitsee tiukasti, voi päätyä tulokseen, että kriteerit eivät täyty. Toisaalta nykyinenkin ratkaisu on turvallinen ja edelleen laajasti asiakkaiden käyttämä, Koskela toteaa.
 Aktiassa luotetaan siihen, että paperilukulista on hyväksyttävä tunnistautumis- ja maksutapa esimerkiksi matalan riskin tapahtumissa tai silloin, jos asiakkaalta kysytään lisävahvistuksia esimerkiksi tekstiviestillä.
 Myös OP uskoo, että tekstiviestivarmistus antaa avainlukulistoille lisää elinaikaa.
 Handelsbanken sen sijaan ei ota lainkaan kantaa siihen, täyttääkö perinteinen avainlukulista uuden direktiivin vaatimukset.
 – Odotamme Fivan linjausta, joka toivottavasti perustuu pankkien kuulemiseen, pankista kerrotaan.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Avainlukulistan vaihtoehdot Ylen kyselyyn vastanneilla suomalaispankeilla on käytössään vähintään yksi vaihtoehto avainlukulistalle. (Danske Bank tosin aloittaa omien työkalujensa lanseerauksen vasta huhti–toukokuun aikana.) Tyypillisesti kyseessä on älypuhelimen sovellus, johon tunnistaudutaan pin-koodilla tai esimerkiksi sormenjäljellä. Kaikilla suomalaisilla ei ole käytössään älypuhelinta. Osa pankeista tarjoaa mahdollisuutta käyttää elektronista tunnuslukulaitetta. Nordealla on laitteesta myös puhuva versio näkövammaisia varten. Osa pankeista parantaa avainlukulistojen turvallisuutta liittämällä maksutapahtumiin tekstiviestivarmistuksen.
 Vain yksi luopuu avainlukulistoista
 Eräs seikka pankkien vastauksissa herättää huomiota. Kolme pankkia arvioi, että perinteiset avainlukulistat eivät uuden direktiivin mukaan kelpaa tunnistautumisvälineiksi, mutta vain Danske Bank asettaa määräajan niistä luopumiselle.
 – Aiomme lopettaa niiden käytön syksyllä. Uudet välineet lanseerataan huhti-toukokuun aikana. Tulemme tarjoamaan asiakkaillemme älypuhelimessa toimivan tunnuslukusovelluksen tai vaihtoehtoisesti erillistä tunnuslukulaitetta, pankista kerrotaan.
 Nordea suunnitteli luopuvansa avainlukulistoista jo vuoden 2018 päättyessä, mutta  perui suunnitelman sa.
 Nyt lienee korkea aika soittaa valvovalle viranomaiselle.
 Fiva: "Olemme kannustaneet pankkeja toimimaan."
 Pankit ovat odottaneet Finanssivalvonnalta vuoden ajan linjausta siitä, onko avainlukulistoista luovuttava vai ei. Kuukaudet vaihtuvat, mutta linjausta ei kuulu.
 – Me emme vielä ole antaneet kannanottoa. Asiaa valmistellaan parhaillaan ja olemme kysyneet, mikä on pankkien tilanne, kun syyskuu lähestyy, Finanssivalvonnan lakimies  Sanna Atrila  kertoo.
 – Meitä kiinnostaa maksamisen turvallisuuden lisäksi se, miten avainlukulistoja nykyisin käyttävät toimintarajoitteiset ihmiset oppivat käyttämään näitä uusia menetelmiä.
 Tämä on ymmärrettävä huoli. Toisaalta aika on käymässä vähiin, eikä Fivasta heltiä vielä edes arviota siitä, milloin linjaus laintulkinnasta on odotettavissa. Atrila sanoo Finanssivalvonnan patistaneen pankkeja yli vuoden ajan tekemään muutoksia oma-aloitteisesti.
 Mihin suuntaan Fivan linjaus tulee osoittamaan? Atrilakin viittaa vahvan sähköisen tunnistamisen vaatimuksiin, joita kuvasimme aiemmin tässä artikkelissa. (“Jotain, mikä vain käyttäjä tietää. Jotain joka on käyttäjän hallussa…”)
 – Valtaosa pankeista on sitä mieltä, että ei löydy menetelmää, jolla voitaisiin taata että lista ei ole kopioitavissa, Atrila sanoo.
 – Pankeilla on vastuu keksiä uusi menetelmä tai lisämenetelmä, joilla vaatimukset varmasti täyttyvät.
 Jussi Nukari / Lehtikuva
 Lisäaikaa ei ole luvassa, mutta...
 Osa pankeista kaipaa Finanssivalvonnalta apua direktiivin tulkintaan. Toisaalta osa kaipaa ohjeita sen suhteen, milloin avainlukulistoista tulee luopua.
 – Kuuntelemme lopullisia viranomaisohjeita mahdollisesta siirtymäajasta, Nordeasta kerrotaan.
 – Aikataulu tunnuslukulistojen korvaamiselle on vielä avoin, sanoo S-Pankki.
 Finanssivalvonnan lakimiehen mukaan aikataulu ei ole avoin.
 – Sääntely astuu voimaan syyskuun 14. päivänä ja jokaisessa EU-maassa. Ei meillä ole siihen antaa mitään lisämääräaikoja, Sanna Atrila sanoo.
 Mitä siis syksyllä tapahtuu, jos avainlukulistat todetaan tietoturvamielessä riittämättömiksi – jääkö yli miljoona suomalaista verkkopankkinsa oven ulkopuolelle? Pysähtyykö verkkokauppa?
 Tuskin.
 Vaikuttaa todennäköiseltä, että Fivan tarkastukset eivät kohdistuisi syyskuun viidentenätoista päivänä juuri tähän maksupalveludirektiivin yksityiskohtaan.
 – Meillä on mahdollisuus tehdä harkintaa, mihin mahdollisiin sääntelyrikkomuksiin me valvonnassa puutumme, Sanna Atrila sanoo.
 Pankit ovat joutuneet odottamaan Finanssivalvonnan linjanvetoa tuskastuttavan pitkään, mutta se voi olla myös Suomelle eduksi. Avainlukulistojen pois keräämistä ei kannata kiirehtiä, mikäli alkaa näyttää siltä, että muutkin EU-maat jättävät uuden direktiivin vaatimuksia rästitehtäviksi.
 Tavallinen verkkopankin käyttäjä saattaa toivoa, että avainlukulista kelpaisi myös tulevaisuudessa. Verkkokauppiaille se saattaisi olla vahingollista. AOP
 Johtajuus puuttuu
 Suomalaisen ohjelmistoyhtiö Qvikin toimitusjohtaja  Lari Tuomisen  mukaan naapurimaat ovat olleet sähköisen tunnistamisen kysymyksissä Suomea tehokkaampia.
 – Esimerkiksi Virossa valtio on ottanut vastuun henkilön sähköisestä tunnistamisesta, Ruotsissa taas pankkien muodostama konsortio on herännyt sopimaan asioista. Suomessa ei ole selvää, kuka sitä hommaa johtaa ja kenen vastuulla se on, Tuominen sanoo.
 Kyse ei ole siitä, että tilanne olisi yllätys. Maksupalveludirektiiviä on valmisteltu vuosien ajan ja se hyväksytiin jo vuoden 2018 alussa – syyskuussa päättyy 18 kuukauden mittainen siirtymäaika.
 – Tämä on johtajuuskysymys, Tuominen sanoo.
 “Kauppiaat ovat huolissaan”
 Ohjelmistoyhtiö Qvikilla on asiakkainaan mm. verkkokauppiaita. Juuri he ovat Tuomisen mukaan tilanteesta huolissaan.
 Kauppiaan näkökulma on kuitenkin aivan eri kuin kansalaisten.
 Tavallinen kansalainen saattaa toivoa, että tuttu avainlukulista kelpaisi tunnistautumiseen tulevinakin vuosina, mutta kauppiaat näkevät sen uhkakuvana.
 Uusi lainsäädäntö edellyttää, että käytännössä kaikki verkkokauppa tehdään jatkossa vahvan tunnistamisen kautta. Lari Tuomisen mukaan vanha avainlukulista on siihen liian kankea.
 – Jos asiakas käyttää pankin uutta tunnistautumissovellusta, kaupankäynti jatkuu kohtuullisen sujuvasti. Mutta jos käytössä on vanha avainlukulista, ostokokemus heikkenee, hän sanoo.
 Vahvan tunnistamisen vaatimukseen on jätetty tiettyjä poikkeuksia – vähän samaan tapaan kuin lähikaupan kassalla tehtävä lähimaksaminen on poikkeus pin-koodin vaatimisessa.
 Qvikin Lari Tuomisen mukaan asia on kuitenkin vakava. Jos eurooppalaisesta ostamisesta tehdään liian hankalaa, entistä useampi ostaa Kiinasta.
 Syyskuussa? Ei onnistu
 Qvikin Lari Tuominen on vakuuttunut, että Suomi ei kykene luopumaan avainlukulistoista syyskuun neljäntenätoista päivänä.
 – Vaikka vaikuttaa siltä, että avainlukulista ei täytä kriteerejä, on epätodennäköistä, että kaikki toimijat pystyisivät muutoksia toteuttamaan tällä aikataululla.
 Samaa mieltä on Pankki- ja vakuutussektorin edunvalvoja Finanssiala ry:n asiantuntija  Peter Jansson .
 – Oli Finanssivalvonnan tulkinta mikä tahansa, käytännössä on mahdoton ajatus, että Suomessa luovuttaisiin syyskuuhun mennessä tunnuslukulistoista, hän sanoo.
 Pankkien valmiusaste avainlukulistojen korvaavien tunnistautumispalveluiden käyttöönottoon vaihtelee suuresti.
 Handelsbanken julkaisi oman tunnistautumissovelluksensa joulukuussa 2018. "Toistaiseksi vain osa asiakkaistamme käyttää sovellusta", pankista kerrotaan Ylelle.
 Danske Bank taas on vasta aloittamassa uusien kännykkävarmentimiensa ja tunnuslukulaitteidensa lanseeraamisen Suomessa – joskin pankilla on niistä kokemusta muista maista.
 Toisessa ääripäässä on Nordea, joka julkaisi oman sovelluksensa jo vuonna 2015. Pankin 1,3 miljoonasta verkkopankkiasiakasta jo 1,1 miljoonaa käyttää uusia tunnistautumisvälineitä. Toisaalta Nordeallakin on yhä 150 000 – 200 000 asiakasta, jotka käyttävät perinteistä avainlukukorttia.
 Mitä asiakkaat haluavat?
 Pankkien asiakkaat eivät halua luopua avainlukulistoista. Säästöpankista kerrotaan, että osa asiakkaista otti tunnistussovelluksen käyttöön heti, kun se oli mahdollista. Toisaalta osa kyselee, että eihän pankki vain ole luopumassa avainlukulistoistaan.
 – Käytännössä tilanne on se, että isolla joukolla suomalaisia ei ole halua tai valmiutta siirtyä tunnistussovelluksen käyttäjäksi, liiketoimintajohtaja Kai Koskela arvioi.
 Aktiassa uskotaan, että suurin osa asiakkaista haluaa vaivatonta pankkiasiointia esimerkiksi sormenjälkitunnistuksella. Eivät kuitenkaan kaikki.
 – Käytännössä kaikilla ikäihmisillä ei ole mahdollista hankkia älypuhelinta pankkiasiointia varten, pankista kerrotaan.
 Useimmat pankit arvioivat, että avainlukulistojen käytöstä tullaan siirtymään ajan mittaan pois. Ilmeiseltä kuitenkin vaikuttaa, ettei niistä luovuta vielä syyskuussa – riippumatta siitä, miten direktiiviä tulkitaan.

Kieltääkö EU avainlukulistat? Yle kysyi seitsemästä pankista mitä syyskuussa oikein tapahtuu – kukaan ei tiedä sitä varmasti


Summary: Algerialaiset olivat kaduilla ensimmäistä kertaa sen jälkeen, kun armeijan päällikkö ilmoitti vaativansa presidentin eroa.

Algeriassa protestit presidentti  Abdelaziz Bouteflikaa  ja maan poliittista järjestelmää vastaan laajenevat.
 Arviolta kymmenet tuhannet ihmiset marssivat perjantaina Alger'n kaduilla suurmielenosoituksessa.
 Mielenosoittajien määrää on vaikeaa arvioida tarkasti, sillä virallisia arvioita ei ole saatavilla. Uutistoimisto AP puhuu kuitenkin kymmenistä tuhansista.
 Reutersin mukaan mielenosoittajia olisi ollut jopa miljoona.
 Mielenosoitukset olivat pääosin totutun rauhallisia. Uutistoimisto Reutersille puhuneen silminnäkijän mukaan poliisi käytti kuitenkin perjantaina ainakin kerran kyynelkaasua kiviä heitelleitä mielenosoittajia vastaan.
 Reutersin toimittajat näkivät myös, kun poliisi ampui kumiluoteja.
 Protesti poliittista eliittiä vastaan
 Kyseessä oli ensimmäinen mielenosoitus sen jälkeen, kun Algerian armeijan ylipäällikkö  Ahmed Gaïd Salah   ilmoitti tukevansa presidentin viraltapanoa  hänen heikon terveydentilansa takia.
 Monet mielenosoittajat vaativat nyt kuitenkin myös Gaïd Salahin eroa. Heidän mielestään ylipäällikkö pyrkii ehdottamallaan perustuslaillisella järjestelyllä vain pitämään nykyisen eliitin vallassa.
 Yksi perjantain mielenosoituksen kylteistä nimesi poliittisen eliitin "Ali Babaksi ja neljäksikymmenenksi rosvoksi" Tuhannen ja yhden yön tarinoiden mukaan.
 Bouteflika ilmoitti helmikuussa, ettei tavoittele enää viidettä kautta. Samalla hän kuitenkin ilmoitti lykkäävänsä huhtikuuksi suunnitellut presidentinvaalit hamaan tulevaisuuteen.
 82-vuotias Bouteflika on nähty vain harvoja kertoja julkisuudessa sen jälkeen, kun hän sai aivoverenkierron häiriön vuonna 2013. Laaja kansanrintama on vaatinut viime viikkoina presidenttiä luopumaan tehtävistään.
 Viime aikoina protestit ovat muuttuneet entistä enemmän kritiikiksi korruptoitunutta poliittista järjestelmää vastaan.
 Lisää aiheesta:
 Ranskan algerialaiset vaativat vanhan kotimaansa politiikkaan täysremonttia – Nuoret haikailevat Macronin kaltaista uudistajaa
 Analyysi: Algerian vanhojen miesten valtaa kaadetaan kaduilla – nuoret ja naiset eturintamassa

Algerian pääkaupungissa valtava mielenosoitus presidenttiä ja valtaeliittiä vastaan – "Olette Ali Baba ja 40 rosvoa"


Summary: Kilpapelaaja harjoittelee jopa 10-12 tuntia päivässä.

Omakotitalon huoneesta paljastuu varsinainen miesluola. Huoneessa on kolme ajosimulaattoria, joissa on näyttöjen edessä ratit, polkimet ja kilpa-auton istuinta muistuttavat tuolit.
 Suurimmassa simulaattorissa istuu  Olli Pahkala  kuulokkeet korvilla. Mies kääntelee tottuneesti rattia ja jalat liikkuvat vikkelästi polkimilla. Edessä on neljä näyttöä. Monitoreissa näkyy, kuinka auto kaahaa kilparataa pitkin.
 Seinällä roikkuu ajohaalareita, lattialla on ajokengät. Työpyödältä katsoo  Kimi Räikkönen  - tosin kirjan kannessa.
 Pahkala pelaa kilpaa tietokonepelejä eli on e-urheilija. Hänen lajinsa on ajosimulaattoripelit, viralliselta nimeltään sim racing. Sim racingissä on alalajina puolenkymmentä eri peliä, joista Pahkala kilpailee kolmessa: F1 Esports, iRacing ja Dirt Rally. Jokaisessa näistä peleistä on omat mestaruussarjansa, osassa jopa useampia.
 Olli Pahkalan kotona on kolme ajosimulaattoria. Perttu Ruokangas / Yle
 – Eli ajettavaa kyllä löytyy. Meidän genre on hieman erilainen kuin CS [Counter-Strike], jossa on selkeä polku kärkeen. Sim racing on vähän hajanaisempi systeemi eli joku voi olla F1-mestari ja joku toinen GT-mestari.
 Rovaniemeläinen myöntää, että keskittymällä vain yhteen ajopeliin voisi olla juuri siinä maailman paras.
 – Kilpailemalla useammassa pelissä häviää niille, jotka keskittyvät vain yhteen peliin. Toisaalta se pitää homman pirteänä, kun voi vaihtaa pelistä toiseen.
 Nopeasti huipulle
 Pahkala on noussut lyhyessä ajassa sim racingissa maailman nopeimpien kuljettajien joukkoon. Tie huipulle on avautunut parissa vuodessa. Nopeaa nousua selittää se, että Pahkala ajoi aikanaan pitkään kartingia. Kilpakumppanina oli muun muassa  Valtteri Bottas .
 – Kartingia ajettiin Valen kanssa kymmenen vuotta. Valtteri on -89 syntynyt niin kuin minäkin. Minulla se matka tyssäsi aikanaan, mutta Valen matka jatkui.  Nythän se painaa aika hyvää kautta , Pahkala toteaa.
 Olli Pahkalan pääsimulaattorissa on neljä näyttöä. Hintaa laitteistolle on tullut noin 7 500 euroa. Perttu Ruokangas / Yle
 Pahkalan karting-ura loppui 15-vuotiaana. Sen jälkeen hän sai tarjouksen Formula Renault -sarjaan, mutta se olisi vaatinut puoli miljoonaa euroa. Sellaisia rahoja perheeltä ei löytynyt, joten kilparadat saivat jäädä.
 Uudenlainen kilpa-ajo alkoi kiinnostaa, kun kaveri näytti Youtube-videon sim racingista. Seuraavana päivänä Pahkala osti ratin ja polkimet tietokoneeseen ja alkoi harjoitella lajia harrastusmielessä.
 Upseeri ja lennonjohtaja
 Pahkala kävi lukion jälkeen armeijan, pääsi kadettikouluun ja kouluttautui Ilmavoimien upseeriksi. Sen jälkeen hän opiskeli vielä lennonjohtajaksi. Kaiken tämän ohella Pahkala treenasi ajosimulaattorilla ja osallistui myös kilpailuihin.
 Palkinto Las Vegasista. Perttu Ruokangas / Yle
 Menestystä alkoi tulla: iRacingin Pro-sarjan kakkossija vuonna 2013, iRacingin MM-sarjan kolmas sija kolmena vuonna peräkkäin vuosina 2014, 2015 ja 2016. Nyt 29-vuotiaan kilpapelaajan tähän asti suurin saavutus on ollut kolmas sija Yhdysvaltojen Las Vegasin formulakilpailusta vuonna 2017.
 – Vegasista tuli 50 000 dollaria ja muuten on tasaisesti tullut vaihdellen 5 000–15 000 vuodessa palkintorahoina, Pahkala sanoo.
 Kausi McLarenin tallissa
 Pahkala on ehtinyt kokeilla myös täysipäiväistä ammattipelaamista. Hän sai palkkaa siitä, että ajoi simulaattoria McLarenin tallissa viime vuonna.
 – Pääsin tekemään harrastuksesta ammatin. Se oli mahtava kokemus.
 Kausi McLarenilla ei kuitenkaan mennyt aivan nappiin.
 – Emme saaneet henkilökemioita tiimin kanssa toimimaan toivotusti. Lisäksi kisapaikalla Lontoossa tuli laitevikoja ja bugeja peleissä. Minut pudotettiin lopulta vilttiketjuun, Pahkala sanoo.
 Lapsuuden ja nuoruuden karting-ura auttoi rovaniemeläistä nousemaan simulaattoripelien maailman kärkeen. Perttu Ruokangas / Yle
 Rovaniemeläinen toivoo, että ura McLarenin tallissa voisi vielä jatkua.
 Puolet ajasta lennonjohtaja, puolet kilpa-ajaja
 McLarenin pestin päätyttyä Pahkala palasi vuoden alussa töihin lennonjohtajaksi Poriin. Hän tekee puolipäiväisesti lennonjohtajan töitä ja pelaa puoliammattilaisena. Pahkala toivoo kehittyvänsä vielä lisää sim racingissa ja pääsevänsä käsiksi isompiin voittorahoihin.
 – Tällä hetkellä se ei ole sellaista mitä toivoisin, että tienaisin neljää, viittä tonnia kuukaudessa ja elelisin ihan päällikkönä täällä. Siihen se on menossa jossakin vaiheessa. Sen verran pelaamisella tienaa, että saa ruoan pöytään. Kun tulee voittoja ja palkintorahoja, niin ne on aina bonusta ja lähdetään avovaimon kanssa lomalle.
 Jopa 10–12 tuntia päivässä
 Kuten missä tahansa kilpaurheilussa, myöskään tietokonepelaamisessa menestyminen ei tule pelkällä lahjakkuudella, vaan vaatii valtavat määrät harjoittelua.
 – Kun meillä on kisakausi päällä niin vedetään pitkää työpäivää. Kun aamulla herätään, juodaan kahvit ja hypätään tänne toimistoon ja ajetaan simulaattorilla. Kun avovaimo tulee töistä kotiin, niin hoksataan, että aha, päivä meni ja ehkä sitä pitäisi vähän taukoillakin, Pahkala kuvailee.
 Pahkalan ajokengät. Perttu Ruokangas / Yle
 Hän kertoo, että joskus simulaattorilla ajamista kertyy jopa 10–12 tuntia vuorokaudessa.
 – Sitten kyllä väsyttää enemmän.
 Hyvä kunto auttaa
 Kilpapelaajana pärjäämiseen ei riitä pelkkä näytön edessä istuminen. Pahkala kertoo kuntoilevansa neljästä viiteen kertaan viikossa: lenkkeilyä, hiihtämistä, sählyä ja kuntosalia.
 Vaikka rautainen kunto ei yksin riitä pelimaailmassa voittamiseen, siitä on iso apu.
 – Jos sulla on hyvä yleiskunto, niin kilpailutilanteissa verenpaineet on matalammat. Kun vedät pitkää, kymppituntista päivää vaikka seitsemänä päivänä viikossa ja hyvä yleiskunto tukee sitä toimintaa, sun stressikäyrät on pienemmät ja suoriudut siitä huomattavasti paljon paremmin.
 Kisakausi ovella
 Seuraavat kisat ovat jo lähellä.
 – iRacingin kestävyyssarjan MM-sarja alkaa 30. maaliskuuta. Formula 1:n seuraavan kauden julkistuksia alkaa tulla huhti-toukokuussa ja treenit myös niihin alkavat. Kisakausi lähtee siitä pikku hiljaa käyntiin.
 Palkintorahoilla Olli Pahkala lähtee lomalle avovaimonsa Nellin kanssa. Olli Pahkalan kotialbumi
 Miten onnistuu yhdistää vaativa työ toisella paikkakunnalla, kilpapelaaminen ja parisuhde?
 – Kun on rautainen avovaimo kotona odottamassa ja tukemassa niin se onnistuu. Ei tämä ilman Nelliä pyöri. Olen äärimmäisen onnekas että mulla on tällaiset tukijoukot, Pahkala vastaa.
 E-urheilu eli kilpapelaaminen tietokoneilla ja konsoleilla on kovassa nosteessa. Vajaa kuukausi sitten  suomalainen ENCE-joukkue mitteli Counter-Strike -pelissä maailman parhaita vastaan major-turnauksessa  ja oli jo lähellä voittoa.  Suomalaispelaajat ovat maailman huippua myös Dota ja Starcraft-peleissä .
 Tuoreen tutkimuksen mukaan e-urheilusta on tullut nuorten suomalaismiesten parissa  kaikkein kiinnostavin urheilulaji .

Valtteri Bottaksen kanssa kisannut Olli Pahkala pelaa maailman huipulla ja käy töissä – isoin voitto 50 000 dollaria


Summary: Nuoria bändejä valmentava Rock Academy leviää tänä keväänä viiteen uuteen kaupunkiin.

– Olemme ihan älyttömän onnellisia.
 Näin Another Hot Springin kitaristi-taustalaulaja  Joonas Hasu  fiilistelee taannoista bändikatselmustilaisuutta.
 Valtakunnallinen bändikoulu Rock Academy on pyörähtänyt käyntiin Kouvolassa. Kaksivuotiseen valmennukseen rokkasivat tiensä kouvolalainen Another Hot Spring ja kouvolalais-haminalainen Rock-Criminals.
 – Nykypäivänä on todella vaikea lyödä läpi musiikkimaailmassa. Nyt tiedämme, että tiedossa on siistejä asioita, joista emme olisi voineet unelmoidakaan ennen tätä, Hasu toteaa.
 Jos bändi pystyy nostamaan tasonsa ammattimaiseksi ja jäsenet tietävät mitä menestykseen vaaditaan, niin se on meidän silmissämme jo eräänlainen läpimurto.  Mark Bertényi, vastaava tuottaja, Rock Academy
 Rock Academy on Turussa vuonna 2011 kehitetty bänditoiminnan malli, joka pyrkii siivittämään nuoria bändejä kohti menestystä. Se toimii nykyään myös muun muassa pääkaupunkiseudulla.
 – Toimintamme on harrastelijabändien tukemista ja viemistä ammattitasolle. Academyn tarkoitus on valmistaa nuoria rajulle ja raadollisellekin musiikkibisnesalalle, kertoo toinen Rock Academy -toiminnan perustajista, vastaava tuottaja  Mark Bertényi.
 Hänen mukaansa Rock Academyn ja television musiikkiohjelmien, kuten Idolsin ja Voice of Finlandin, välillä on vissi ero.
 – Näiden ohjelmien syvin olemus on tehdä musiikin ja usein yksittäisten artistien ympärillä pyörivää viihdettä. Me taas yritämme ohjata harrastelijabändejä tekemään musiikistaan parasta mahdollista. Lisäksi tarkoitus on saada heidät ymmärtämään, millaista työ musiikin parissa todella on.
 Millaista se sitten on?
 – Se on raskasta, systemaattista, ja usein ulkopuolisen silmään aika tylsääkin, Bertényi sanoo.
 Another Hot Springin kitaristi Joonas Hasu odottaa innolla, mitä bändin aika Rock Academyssa tuo tullessaan. Kari Saastamoinen / Yle
 Mukana alan huippuammattilaisia
 Tänä vuonna Rock Academy laajenee viiteen uuteen kaupunkiin.
 Kouvolan lisäksi bändikoulutus on alkamassa Rovaniemellä, Kemissä, Raahessa ja Kuopiossa. Toiminta on saanut opetus- ja kulttuuriministeriöltä rahoitusta kahdelle seuraavalle vuodelle lähes 600 000 euroa.
 Yhtyeille on tiedossa alan ammattilaisten pitämiä luentoja, musiikkivideoiden tekemistä ja keikkoja. Promokuvat Kouvolan bändeille on jo otettu. Bändejä luotsaa Kouvolassa HIM-yhtyeen entinen kosketinsoittaja  Juska Salminen , joka toimii nykyään nuoriso-ohjaajana.
 – Nuorille tarjotaan myös paljon studioaikaa, vähintään kaksi sessiota kuukaudessa. Bändivalmentajamme, kosketinsoittaja Erik Lintunen, työstää nuorten omaa musiikkia yhdessä heidän kanssaan, Salminen kertoo.
 Juska Salminen toivoo bändeiltä intohimoa ja kurinalaisuutta, mutta myös sitä, että he nauttivat kokemuksesta täysin rinnoin. Kari Saastamoinen / Yle
 Eväät bändiuralle
 Bändien jäsenille koulu on maksuton, mutta vastineeksi heiltä vaaditaan sitoutumista.
 – Menestys vaatii systemaattista treenausta sekä halua kehittyä niin muusikkona kuin esiintyjänäkin, nöyryyttä unohtamatta, Juska Salminen sanoo.
 Rock Academyssa menestystä ei mitata rahassa.
 – Jos bändi pystyy nostamaan tasonsa ammattimaiseksi ja jäsenet tietävät mitä menestykseen vaaditaan, niin se on meidän silmissämme jo eräänlainen läpimurto. Tähän mennessä tunnetuin Academystä ponnistanut bändi on turkulainen Awake Again, jonka kappaleita on kuuneltu satoja tuhansia kertoja, vastaava tuottaja Mark Bertényi sanoo.
 Neljä vuotta sitten Awake Again oli tuntematon harrastelijabändi. Nyt he kiertävät ympäri Suomea ja Skandinaviaa niin omilla kuin lämppärikeikoillakin. Myös Kouvolan Rock Academyyn valitut bändit ovat soitelleet jo vuosia, mutta eivät ole vielä tehneet läpimurtoa.
 Toivon, että tämä tulee osaksi perusnuorisotyötä, jotta voimme olla yksi Rock Academyn perheistä jatkossakin.  Juska Salminen, nuoriso-ohjaaja, Kouvola
 Another Hot Springin tarina alkoi vuonna 2014 Urheilupuiston yläasteen kellarissa.
 – Soittelimme covereita, ja siellä isot ideat lähtivät liikkeelle. Viimeisimpänä projektinamme on ollut viime vuonna äänitetty omakustanteinen EP, yhtyeen laulaja-kitaristi  Matis Baudry  kertoo.
 Bändi soittaa punkvivahteista, amerikkalaistyylistä rockia.
 – Kirjoitamme kappaleita omista elämäntilanteistamme, ja osa niistä on todella henkilökohtaisia. Emme päätä, että nyt kirjoitamme rakkauskappaleen. Ne syntyvät senhetkisistä fiiliksistä, Baudry kertoo.
 Bändi on keikkaillut Kouvolan alueella ja Mikkelissä. Lavan he ottavat haltuun räjähtävällä energialla.
 – Pompimme ja laulamme kovaa ja pidämme hauskaa. Kun yleisössä lauletaan mukana, tiedämme tehneemme jotain oikein, kitaristi Joonas Hasu sanoo.
 Laulaja Matis Baudryn mielestä Another Hot Springin paras kappale on Don't ever change, sillä sen kertosäettä on helppo laulaa mukana. Kari Saastamoinen / Yle
 Vasta alkua
 Nuoriso-ohjaaja Juska Salmisen mielestä marraskuun alussa Kouvolassa käynnistynyt Rock Academy on kaupungille loistava asia.
 – Yksi Kouvolan tavoitteista on saada lisää lisää asukkaita ja etenkin nuoria, johon tämä toiminta vetoaa. Toivon, että tämä tulee osaksi perusnuorisotyötä, jotta voimme olla yksi Rock Academyn perheistä jatkossakin, Juska Salminen sanoo.
 Another Hot Spring toivoo jättävänsä jalanjälkensä kotikaupunkiinsa.
 – Teemme musiikkia, jota Kouvolassa ei tietääkseni ole ennen tehty. Olisi mahtavaa, jos jollekin tulisi amerikkalaistyylisestä rokista ja Kouvolasta automaattisesti mieleen meidän bändimme, kitaristi Joonas Hasu sanoo.
 Bändi toivoo, että seuraavat kaksi vuotta ovat vasta alku.
 – Odotan eniten on sitä, kun valmennus on ohi ja meillä on valmis paketti kasassa. Sitten ei tarvitse muuta kuin painaa hirveästi duunia, Hasu hymyilee.

Musiikkibisnes ei ole Idolsin ja Voicen maalaamaa glitteriä – bändikoulu Rock Academy näyttää nuorille totuuden: "Raskasta ja usein aika tylsää"


Summary: Tutkimus pyrkii torjumaan astronauttien terveysongelmia.

Oletko sinä
 24–55-vuotias? saksankielentaitoinen? valmis makaamaan sängyssä 60 päivää? suostuvainen kieppumaan ympäri huonetta 30 kierrosta minuutissa?
 Saattaa kuulostaa oudolta työnhakuilmoitukselta, mutta tällaista pestiä NASA tarjoaa painovoimatutkimuksessa.
 Palkkio uhrautumisesta on 16 500 euroa. Osallistuminen kokeeseen voi auttaa astronautteja.
 Vuodelepo jäljittelee painovoiman puuttumista
 Astronauttien avaruudessa kokema painottomuus aiheuttaa ihmiskeholle ongelmia. Lihakset surkastuvat, luusto heikkenee ja nesteitä kertyy pään alueelle.
 Siksi Yhdysvaltain avaruushallinto NASA, Euroopan avaruusjärjestö ESA ja Saksan ilmailu- ja avaruuskeskus DLR selvittävät yhteisellä  tutkimuksella , voisiko painottomuuden oireita hoitaa keinotekoisen painovoiman avulla.
 Tutkijat etsivät kahtatoista naista ja kahtatoista miestä vapaaehtoisiksi koehenkilöiksi Saksan Kölnissä järjestettävään kokeeseen.
 Testattavat ihmiset kiinnitetään kahden kuukauden ajaksi sänkyihin niin, että heidän lihaksiinsa, jänteisiinsä tai luustoonsa kohdistuu mahdollisimman vähän rasitusta. Näin jäljitellään painottomuutta.
 Sascha Steinbach / EPA
 Kaikki syöminen, ulostaminen, peseytyminen, viriketoiminta ja tieteelliset kokeet tapahtuvat makuuasennossa sängyissä.
 Lisäksi sänkyjä kallistetaan kuusi astetta jalkopäätyä nostamalla. Näin simuloidaan avaruussukkulassa tapahtuvaa ruumiinnesteiden siirtymistä vääriin paikkoihin.
 Keskipakovoima voi parantaa oireita
 Keinotekoista painovoimaa kokeillaan sitä varten rakennetussa kammiossa. Puolet koehenkilöistä viettää aikaa keskipakovoimaa hyödyntävässä laitteessa, joka pyörittää sänkyä ympäri huonetta.  (Katso video sentrifugista.)
 Veren odotetaan palaavan koehenkilön raajoihin keskipakovoiman pakottamana.
 Sascha Steinbach / EPA
 Vaikka tutkimus toteutetaan Maassa, mahdolliset löydökset on tarkoitus vahvistaa myöhemmin kansainvälisellä avaruusasemalla ISS:llä.
 Jutun lähteinä on tutkimushankkeen verkkosivujen lisäksi käytetty The Independentin, BBC:n ja CNN:n artikkeleita.
 Lue lisää:
 Painottomuustutkimuksen sivut ja haku vapaaehtoiseksi (dlr.de) [saksaksi]
 Varapresidentti: Yhdysvallat lähettää astronautteja kuuhun viiden vuoden päästä
 Nasalle rahaa miehitettyihin lentoihin: "Saapa nähdä, olemmeko Marsissa 2030-luvulla"

Makaisitko sinä kaksi kuukautta sängyssä 16 000 eurolla? NASA etsii koehenkilöitä testaamaan keinotekoista painovoimaa


Summary: Aurinko porotti ennätyslukemia Jomalassa jo toista päivää peräkkäin.

Lämpötila nousi jälleen perjantaina Ahvenanmaalla kevään korkeimpaan lukemaan, 13,4 asteeseen. Lämpöennätys mitattiin kello 17 Jomalassa. Edellinen tämän kevään ennätys 12,9 astetta mitattiin samassa paikassa torstaina.
 Maaliskuun varsinaiseen lämpöennätykseen on kuitenkin vielä matkaa. Helsinki–Vantaalla mitattiin 17,5 astetta 27.3.2007.
 Lämpö ei hellinyt pohjoista perjantaina, vaan siellä koettiin myrskypuuskia. Rävähtipä yksi salamakin Lapin ja Pohjois-Pohjanmaan rajamailla.
 Lauantaina sää jatkuu suuressa osassa maata aurinkoisena, mutta lämpötila laskee selvästi edellispäivien lukemista. Tuuli on yhä voimakasta etenkin Pohjois-Suomessa, ja joitain sadekuurojakin syntyy.
 Lauantain ja sunnuntain välisenä yönä sadealue liikkuu Suomen eteläpuolitse, ja siitä saattaa yltää räntäsateita etelärannikolle. Muuten sää on poutaista, ja sunnuntaina aurinkokin voi pilkahdella. Lämpötilat ovat +5:n ja -5 asteen välillä, ja reipas tuuli tekee ilmasta kolean tuntuisen.

Kevään lämpöennätys taas rikki – Ahvenanmaalla yli 13 astetta


Summary: Brexit-sopimuksen hyväksyminen olisi tuonut Britannian EU-eropäivälle lykkäystä toukokuun 22. päivään saakka. Nyt ollaan tilanteessa, jossa sopimukseton ero uhkaa kahden viikon kuluttua.

LONTOO  Britannian parlamentin alahuone pakotti perjantaina pääministeri  Theresa Mayn  jälleen polvilleen. Hänen brexit-sopimuksensa ei kelvannut maan parlamentille puolitettunakaan.
 Äänestettävänä oli tällä kertaa vain Mayn brexit-sopimuksen eroa käsittelevä osa. Tulevaisuuden EU-suhteet oli jätetty myöhempään pohdintaan. Mutta tämäkään ei houkutellut oppositiota Mayn tueksi. Samalla hallituksen tukipuolue (Pohjois-Irlannin unionistipuolue) DUP sekä kovimman linjan EU-eromieliset konservatiivit jatkoivat vastustustaan.
 Mayn tuorein tappio tarkoittaa sitä, että Britannia eroaa 12. huhtikuuta EU:sta ilman sopimusta, jos vaihtoehtoisia ratkaisuja ei löydetä pikavauhdilla.
 Maan parlamentti yrittää löytää ratkaisuja EU-eroon maanantaina. Luvassa on jälleen suuntaa-antavia äänestyksiä, joilla pyritään luovimaan väylä ulos brexit-karikoilta.
 Lupaavimmalta vaihtoehdolta näyttää malli, jossa Britannia loisi pysyvän tulliliittojärjestelyn EU:n kanssa Theresa Mayn jyrkän eromallin sijaan. Parlamentin enemmistön kannatus tulliliittomallille jäi keskiviikkoisessa suuntaa-antavassa äänestyksessä vain kahdeksan äänen päähän enemmistöstä.
 Theresa May on kompuroinut  pääministerinä tappiosta tappioon jo kauan. Nyt hänen asemansa alkaa näyttää kohtalokkaan tukalalta.
 May lupasi ennen perjantain äänestystä erota tehtävästään toukokuussa jos hänen sopimuksensa hyväksytään. Se hylättiin, mutta pääministerin itse aloittamaa lähtölaskentaa voi olla vaikea perua.
 Hän lupasi erota onnistuessaan, joten näyttää hyvin erikoiselta, jos hän jatkaa kuin mitään ei olisi tapahtunut kirvelevän epäonnistumisen jälkeen.
 Mutta pääministerin pitäisi joko erota itse tai parlamentin pitäisi pakottaa hänet syrjään epäluottamusmenettelyllä. Theresa May on turvassa oman puolueen sisäiseltä epäluottamusäänestykseltä joulukuuhun saakka aiemman syrjäytysyrityksen epäonnistuttua.
 Joseph Afrane on yksi Brexitiä kannattavista aktivisteista, joka osoitti mieltään parlamentin ulkopuolella perjantaina 29. maaliskuuta. Glyn Kirk / AFP
 Jos parlamentti löytää  yhteisymmärryksen Mayn mallista poikkeavasta EU-eron toteutuskeinosta uskotaan Euroopan unionin myöntävän lisäaikaa neuvotteluille.
 Aikalisästä tulisi todennäköisesti pitkä, mikä on myrkkyä EU-eromielisille brittiparlamentin edustajille.
 Jos parlamentista ei löydy selvää yhteisymmärrystä jollekin mallille, saattaa olla mahdollista, että Theresa May tuo sopimuksensa kansanedustajien eteen vielä neljännen kerran.
 Lue myös:
 Brittien piti erota EU:sta tänään – katso videolta, miten lähtemisen tuska on näkynyt päivästä toiseen uutislähetyksissä
 Britannian parlamentti hylkäsi EU-erosopimuksen kolmannen kerran

Analyysi: Theresa Mayn tappio vei Britannian sopimuksettoman eron kynnykselle – pääministerin asema näyttää kohtalokkaan tukalalta


Summary: Nuoret lähtivät ilmaston puolesta kaduille ja lakkoon, mutta näkyykö noussut aktiivisuus vaaliuurnilla? Näin vastaavat nuoret itse.

Tästä on kyse Viime eduskuntavaaleissa kaikkein vähiten äänestivät 20-vuotiaat, joista vain 43 prosenttia antoi äänensä. 84 prosenttia 70-vuotiaista kävi tiputtamassa äänensä uurnaan. Videolla ääneen pääsevat nuoret: Tuntuuko äänestäminen tärkeltä? Entä saako ilmastoteema nuorten äänestysinnon kasvamaan?
 Kuvisluokan pulpetilla istuu vakavailmeinen 9-luokkalainen. Lippiksen lippa on käännetty kohti niskaa.
 Äänekoskelainen  Salla Kärkkäinen  myöntää, että lähestyvissä vaaleissa harmittaa yksi asia. Äänestysiästä puuttuu vielä muutama vuosi.
 – Ärsyttää tosi paljon. Minusta äänestäminen on tärkeää. Se on helppo tapa saada oma ääni kuuluviin, hän arvioi.
 Kärkkäinen on seurannut ehdokkaiden kampanjointia enemmän kuin moni aikuinen. Hän on osallistunut vaalitapahtumiin, katsonut paneelikeskusteluja livenä ja telkkarista sekä tutkinut ehdokkaiden kannanottoja sosiaalisessa mediassa.
 Varsinaista äänestyspäivää kohden tahti vain kiihtyy.
 – On pitänyt kiirettä, Kärkkäinen sanoo.
 15-vuotias Kärkkäinen on ilmastoaktiivi. Hän oli mukana järjestämässä kotikuntansa nuorten ilmastolakkoa.
 – Ilmastonmuutos koskettaa meitä lapsia ja nuoria. Varmasti äänestysikäiset nuoret haluavat vaikuttaa siihen. Toivottavasti he äänestävät niitä ehdokkaita, jotka sitoutuvat 1,5 asteen lämpenemisen pysäyttämiseen, hän sanoo.
 "Silloin äänestäminen ja muutkin asiat saattaisivat alkaa kiinnostaa"
 Yksiäkään vaaleja ei käydä ilman puhetta laiskasti äänestävistä nuorista. Puhe ei ole kuitenkaan täyttä puppua, sillä nuoret todella äänestävät selkeästi vanhempiaan – ja varsinkin isovanhempiaan – vähemmän.
 Multialainen Tommi Sydänmaa ei aio äänestää.  Niko Mannonen / Yle
 Jyväskylässä maanrakennusalaa opiskelevat  Roope Lehtinen  ja  Tommi Sydänmaa  eivät ole kiinnostuneita politiikasta. He aikovat jättää äänestämisenkin väliin, vaikka 18-vuotiaiden postiluukuista on tipahtanut ilmoitus äänioikeudesta.
 – Ei ole mielenkiintoa. Ei meidän kaveripiirissä hirveästi puhuta äänestämisestä tai ilmastonmuutoksesta. Aina vaan on menty samalla radalla, millä nytkin mennään, Sydänmaa toteaa.
 Mikä sitten saisi nuoret äänestämään? Kysymys saa Lehtisen mietteliääksi.
 – Jaa-a. Ehkä poliitikkojen kannanottojen pitäisi olla selkeämpiä, hän sanoo.
 Sydänmaa on kotoisin Keski-Suomen alle 2 000 asukkaan Multialta ja Lehtinen Ylä-Pirkanmaan 6855 asukkaan Virroilta.
 – Nuorille pitäisi suunnata enemmän aktiviteettejä pienemmilläkin paikkakunnilla. Silloin äänestäminen ja muutkin asiat saattaisivat alkaa kiinnostaa, Tommi Sydänmaa sanoo.
 Roope Lehtinen on huomannut katujen varsille ilmestyneet vaalimainokset. Häntä äänestäminen ei kiinnosta.  Niko Mannonen / Yle
 Viime eduskuntavaaleissa kaikkein  vähiten äänestivät  20-vuotiaat, joista vain 43 prosenttia antoi äänensä. Sen sijaan 84 prosenttia 70-vuotiaista kävi tiputtamassa äänensä uurnaan.
 Sukupolvien välinen kuilu on huima: 41 prosenttiyksikköä.
 Äänestämistä selvitettiin monitieteisessä  Kansalaisuuden kuilut ja kuplat -tutkimushankkeessa  (BIBU). Selvitys pohjautuu muun muassa Tilastokeskuksen rekisteriaineistoihin vuoden 2015 vaaleista.
 Entä jos näissä eduskuntavaaleissa nuoret yllättävät käyttämällä äänioikeutensa? Mistä eduskunnassa silloin puhuttaisiin?
 Viola Ollila aikoo äänestää. Hänen mukaansa keskusteluun tulisi uusia näkökulmia, jos nuorten ääni kuuluisi paremmin eduskunnassa. Niko Mannonen / Yle
 19-vuotias  Viola Ollila  pitää äänestämistä tärkeänä.
 – Jos meidän nuorten ääni peittyy kokonaan, sama vanha jana jatkuu. Myöhemmin voidaan katsoa, että tässä samassa pisteessä ollaan edelleen, kaksoistutkintoa opiskeleva Ollila sanoo.
 Mikkelistä kotoisin olevan Ollilan mukaan nuorten äänestysaktiivisuuden kasvu voisi parhaimmillaan muuttaa eduskunnassa käytävän keskustelun painotuksia ja aiheita. Hänelle itselleen tärkeitä asioita ovat ilmasto sekä tasa-arvo.
 – Todennäköisesti samoista asioista keskusteltaisiin uudella näkökulmalla. Panostettaisiin tulevaisuuteen ja yhteiskunnan rakentamiseen – sellaiseen tulevaisuudelliseen ajattelutapaan, hän arvioi.
 Näköpiirissä uuden aktiivisuuden aika?
 Viime viikot ovat osoittaneet, ettei nuoria voi syyttää ainakaan sivustaseuraajan rooliin tyytymisestä.
 Pari viikkoa sitten  tuhannet koululaiset  ympäri Suomen  osoittivat mieltään  ja vaativat tekoja ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Nuorten huoli tuskin jäi keneltäkään huomaamatta.
 Tunteita heräsi puolin jos toisin. Presidentin puoliso, rouva  Jenni Haukio   kehui lakkoilevia koululaisia . Soraääniäkin löytyi. Lakon jälkeen jouduttiin pohtimaan:  Miksi vieras aikuinen uhkaa lastensuojelulla, kun lapsi on lakossa?
 Kallion ilmaisutaidon lukion opiskelija  Myrsky Virmavirta  kysyi lakon jälkimainingeissa  kolumnissaan : "Mitä merkitystä on yhdellä äänestyslipukkeella, jos sedät ja tädit ovat huolissaan lähinnä poissaoloista, kun tuhannet nuoret lakkoilevat ilmaston puolesta?"
 Myös viime vuonna julkaistu Nuorisobarometri kertoo nuorten kiinnostuksen politiikkaa kohtaan olevan ennätystasolla.
 Aktiivisuutta ja ajatuksia on siis ilmassa, mutta näkyykö se äänestyskopeilla?
 – On huomattu voima, jolla nuoret lähtivät eduskuntatalon portaille tuomaan ilmastoasioita esille. Kyllä uskon, että se näkyy vaaleissakin, Pieksämäen lukion abiturientti  Alma Liukkonen  sanoo.
 – Nyt me voidaan vaikuttaa äänestämällä siihen, että saadaanko asialle tehtyä jotain, samassa lukiossa opiskeleva  Veera Lipsanen  muistuttaa.
 – Nuoretkin on nostaneet päätään, että okei, voimme vaikuttaa, ja tämä on tärkeää. Kaikki vaikuttaa meidän tulevaisuuteemme,  Henna Putkonen  jatkaa.
 Johanna Niemi pääsee äänestämään ensimmäistä kertaa. Hänen kaveripiirissään aiheesta on puhuttu paljon. Niemi pitää tärkeänä ilmastokeskustelun lisäksi tasa-arvon edistämis Niko Mannonen / Yle
 Jyväskylässä elintarvikealaa opiskeleva 18-vuotias  Johanna Niemi  on samoilla linjoilla.
 – Nuoret todella ovat kiinnostuneet ilmastoasioista, joista aikuiset eivät välitä ollenkaan. Se on positiivista nähdä. Pitäisi saada kaikki aikuisetkin mukaan tähän hommaan, Niemi arvioi.
 Myös Kansalaisuuden kuplat ja kuilut -hankkeessa mukana ollut Helsingin yliopiston viestinnän professori  Anu Kantola  on varovaisen toiveikas nuorten äänestysinnon kohoamisesta.
 – Nyt on näkyvissä uuden aktiivisuuden aikaa. Politiikasta on tullut kuuma alue, ja se herättää paljon kiinnostusta. Voi olla, että nuoretkin lähtevät innokkaammin äänestämään. Tässähän on vielä kaikki omissa käsissä, Kantola sanoo.
 Ajatusleikki: Mitä jos?
 Mitä tapahtuisi, jos nuoret äänestäisivätkin näissä vaaleissa? Saisiko nuorten äänestysprosentin nousu todellisuudessa aikaan minkäänlaisia muutoksia?
 – Uskon, että saisi. Politiikassa on nykyisin tilaa toiminnalle. Tietysti nuorilla äänestäjillä on lähtökohtaisesti vähän tulemista takamatkasta. Ikäpyramidissa vanhempia sukupolvia on määrällisesti enemmän, Kantola arvioi.
  Vaalikoneen  julkaisemisen aikaan uutisoitiin, että nuorten osuus eduskuntavaalien ehdokkaista oli  jäämässä entistäkin pienemmäksi . Ehdokkaiden keski-ikä on jo 46 vuotta.
 Populistipuolueet puhuvat kansan kielellä. He saavat ihmiset tuntemaan, että politiikka on mahdollista ja siellä puhutaan tärkeistä asioista.  Anu Kantola
 Kantolan mukaan ehdokkaan teemoissa ja toiminnassa usein näkyy, mitä sukupolvea hän edustaa. Siksi nuoria äänestäjiä ajatellen olisi hyvä, että myös ehdokkaiden ikärakenteessa olisi vaihtelua.
 Ehdokkaiden määrä ei kuitenkaan aina ratkaise kaikkea, sillä vaalipiiristä menevät läpi lopulta vain harvat.
 Kantolalla on nuorille äänestäjille vinkki.
 – Ääniä kannattaisi keskittää, tai etsiä kärkiehdokkaita, jotka toisivat nuorten ääntä esiin politiikassa ja eduskunnassa.
 "Populistipuolueet puhuvat kansan kielellä"
 Palataan vielä kolikon toiseen puoleen, enemmistöön, joka ei äänestä. Helsingin yliopiston professorin Anu Kantolan mukaan moni kokee politiikan olevan ajastaan jäljessä.
 – Politiikan pitäisi olla kiinnostavaa ja innostavaa. Siellä pitäisi olla selkeitä uusia kiinnostavia ideoita ja avauksia. Minun mielestäni Suomi on jälkijunassa politiikan muotoilussa.
 Kantolan mielestä suomalaiset poliitikot eivät mieti tarpeeksi, miten he esittäisivät asiansa ymmärrettävästi.
 – Kapulakieli pitäisi saada aisoihin. Pitäisi puhua sellaista kieltä, mitä ihmiset itse myös puhuvat.
 Tämä selittää myös populismin nousun.
 – Populistipuolueet puhuvat kansan kielellä. He saavat ihmiset tuntemaan, että politiikka on mahdollista ja siellä puhutaan tärkeistä asioista. Kaikkien puolueiden pitäisi pyrkiä tällaisen kielen käyttämiseen.
 Selväsanaisuutta toivovat myös videolla esiintyvät nuoret.

15-vuotias haaveilee äänestämisestä, parikymppiset nuokkuivat viime vaaleissa – kysyimme, sytyttääkö ilmasto nuorten äänestysinnon