Summary: Eläkevakuutusten suosio on romahtanut. Silti edelleen joka viidennellä työikäisellä suomalaisella on yksilöllinen eläkevakuutus.

Suomalaiset hurahtivat 2000-luvun alussa yksilöllisiin, vapaaehtoisiin eläkevakuutuksiin. Varsinkin pankit kauppasivat niitä asiakkaille innokkaasti: tarinan mukaan pankista ei päässyt ulos kuin kuolleena tai eläkevakuutuksen kanssa.
 Huippuvuonna 2003 eläkevakuutussopimuksia tehtiin yli 90 000 kappaletta.
 Eläkevakuutusten suosio kuitenkin romahti yllättävän nopeasti. Vuoden 2012 jälkeen eläkevakuutuksia on myyty vuosittain vain muutamia satoja. Esimerkiksi Nordea on lopettanut niiden myynnin kokonaan kysynnän hiivuttua.
 Miksi näin on käynyt, ja mitä vanhoille eläkevakuutuksille pitäisi tehdä?
 Kimmo Gustafsson / Yle
 Yksi asia on varma – eroon eläkevakuutuksesta ei pääse kuin poikkeutapauksissa. Vaihtoehtoja on käytännössä kaksi: joko jatkaa eläkesäästämistä tai lopettaa maksaminen. Kummassakin tapauksessa eläkevakuutus pysyy voimassa kunnes eläkeikä koittaa ja vakuutukseen sijoitetut varat maksetaan ulos.
 Vaikka eläkesäästämisen suosio on hiipunut, suomalaisilla on edelleen yli 700 000 vapaaehtoista eläkevakuutusta. Joka viidennellä työikäisellä on siis tällainen yksilöllinen eläkevakuutus.  Tilastokeskuksen mukaan  vuonna 2017 niissä oli suomalaisten varoja kiinni noin 14 miljardia euroa.
 Vaikka uusia eläkevakuutussopimuksia ei enää juuri solmita, suomalaiset laittavat uutta rahaa vanhoihin eläkevakuutuksiin edelleen rutkasti – viime vuonna summa oli 320 miljoonaa euroa.
 Paula Collin / Yle
 Ylen kysymyksiin vastaavat Finanssiala ry:n johtava lakimies  Piritta Poikonen , LähiTapiola Keskinäinen Henkivakuutusyhtiön juridisten palvelujen johtaja  Antti Pöllänen , Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen tutkimusjohtaja  Niku Määttänen,  Nordea Henkivakuutus Suomen toimitusjohtaja  Pekka Luukkanen  sekä toimitusjohtaja  Teemu Lehtinen  Veronmaksajain Keskusliitosta.
 Alempana jutussa näistä taustayhteisöistä käytetään lyhennelmänimiä  Finanssiala, LähiTapiola, Etla, Nordea ja Veronmaksajat .
 1. Miksi vapaaehtoiset eläkevakuutukset eivät enää mene kaupaksi?
 – Eläkesäästäjien luottamus tuotteeseen on heikentynyt, koska niiden verosääntöjä on jatkuvasti muutettu. Keskeinen seikka on se, että sitä eläkeikää, jolloin säästöjä saa alkaa nostaa, on nostettu. Olisi kohtuullista, että omia eläkesäästöjä voisi alkaa nostaa samalla kun jää lakisääteiselle eläkkeelle. (Antti Pöllänen, LähiTapiola)
 – Uusille yksityisasiakkaille eläkevakuutuksissa ei ole tällä hetkellä kovin suurta itua. On harmi, että verolainsäädännön muutoksella onnistuttiin tuhoamaan eläkevakuutusten markkinat. Päätöstä, jossa eläkesäästöjen nostamisen alaikäraja nostettiin työeläkkeen yläikärajaan, voi jopa pitää rankaisevana. (Pekka Luukkanen, Nordea)
 – Ihmisillä on tänä päivänä paljon muitakin vaihtoehtoisia tapoja säästää eläkepäiviä varten kuin vapaaehtoinen eläkevakuutus. Ensi vuoden alussa voimaan tuleva osakesäästötili on yksi uusi, merkittävä vaihtoehto. (Teemu Lehtinen, Veronmaksajat)
 2. Uusia eläkevakuutuksia ei ole juuri ostettu. Entä mitä on tapahtunut vanhoille?
 – Ne, joilla on eläkevakuutus, ovat pääasiassa jatkaneet edelleen säästämistä, vaikka verosääntöjä on muutettu. Vanhoissa sopimuksissa on se hyvä puoli, että aikaisemmin maksetut maksut saa nostaa vanhojen säännösten mukaisesti. Niissä se nostoikä voi olla alhaisempi kuin nykyisten säädösten mukainen. (Antti Pöllänen, LähiTapiola)
 3. Kannattaako eläkevakuutukseen säästämistä jatkaa?
 – Kannattaa ainakin kysyä itseltään, onko vakuutuksesta jotakin hyötyä tavanomaiseen säästämiseen verrattuna. Jos ei ole, niin ensi vuonna voimaan tuleva osakesäästötili voi olla hyvä vaihtoehto nykyisille eläkevakuutuksille. (Niku Määttänen, Etla)
 – Kyllä minä jatkaisin säästämistä, siellä on kuitenkin se verovähennysoikeus edelleenkin olemassa. (Piritta Poikonen, Finanssiala)
 – Meidän ohje on, että kannattaa ilman muuta jatkaa maksamista ja säästää. (Pekka Luukkanen, Nordea)
 – Jokainen päättää itse, mikä on järkevää, säästääkö eläkevakuutukseen vai jollain muulla tavalla. Eläkevakuutus on sidotumpaa kuin moni muu säästäminen, koska siinä saa varat nostaa vasta sovitun ajan jälkeen. Ei ole kuitenkaan mitään yleistä ohjetta, mikä olisi oikea tapa säästää. (Teemu Lehtinen, Veronmaksajat)
 4. Kuinka paljon ihmiset säästävät eläkevakuutukseen kuukausittain?
 – LähiTapiolan asiakkaat säästävät tyypillisesti noin 50–100 euroa kuukaudessa eläkevakuutukseen. Meillä on noin 100 000 yksilöllistä eläkevakuutusasiakasta. (Antti Pöllänen, LähiTapiola)
 Posti kantaa sadoilletuhansille suomalaisille laskelmia eläkesäästöjen tuotoista. Tämä paperi kuuluu vakuutetulle, jonka eläkepäiviin on yhä aikaa yli 20 vuotta. Kalle Mäkelä / Yle
 5. Mitä mieltä olet vapaaehtoisista eläkevakuutuksista?
 – Minua häiritsee näissä vapaaehtoisissa eläkevakuutuksissa se, että ne eivät yleensä ole oikeasti vakuutuksia. Ne ovat eräs pitkäaikaissäästämisen muoto. Eläkesäästöt nostetaan yleensä muutaman vuoden aikana pois, joten kyseessä ei ole oikeasti mikään eläkevakuutus, jota saadaan kuolemaan asti. (Niku Määttänen, Etla)
 – Idea yksilöllisistä eläkevakuutuksista oli alun perin hyvä. Se mikä siinä meni pieleen oli se, että eläkeikää lähdettiin muutaman vuoden välein nostamaan. Tämä jatkuva eläkeiän nosto pilasi asiakkaiden kiinnostuksen. (Piritta Poikonen, Finanssiala)
 – Outoahan nykylaissa on se, että uusien vapaaehtoisten eläkevakuutusten eläkeikä on korkeampi kuin lakisääteisen työeläkkeen vanhuuseläkeikä. Kohtuullista olisi, että ne iät olisivat vähintään samat eikä niin, että itse itselleen säästetyn eläkkeen ikä on korkeampi. (Piritta Poikonen, Finanssiala)
 – Uskoisin kuitenkin, että vapaaehtoiset eläkevakuutukset tekevät paluun. Tulee vielä aika, jolloin ihmisiä kannustetaan varautumaan omaehtoisesti vanhuuspäiviin. Suomeen pitää rakentaa jonkinlainen malli, jossa ihmiset voivat siirtää aktiiviajalta tuloja vanhuusaikaan. (Pekka Luukkanen, Nordea)
 6. Kumpi on parempi tapa turvata eläkepäivien tulotaso, sijoittaa itse suoraan vai eläkevakuutuksen kautta?
 – Eläkevakuutukseen liittyy sellaisia hallinnollisia kuluja, jotka tekevät siitä usein kalliimman säästämisen muodon. Siksi esimerkiksi uusi osakesäästötili voi olla edullisempi tapa säästää eläkeaikaa varten. Tilanne muuttuu, jos puhutaan todellisista eläkevakuutuksista, jotka auttavat turvaamaan toimeentuloon kuolemaan saakka. Sellaista turvaa ei pysty itse järjestämään. (Niku Määttänen, Etla)
 – Tärkein ohje nuorille on, että alkaisivat säästää pitkäjänteisesti eläkepäivien varalle. Kannattaa ottaa selvää eri vaihtoehdoista ja päätellä, mikä itselle olisi viisasta. Esimerkiksi kuluja kannattaa verrata ja pohtia minkälaisen riskin on valmis ottamaan. (Teemu Lehtinen, Veronmaksajat)
 7. Voiko eläkesäästöt nostaa ennen eläkeikää?
 – Normaalistii eläkesäästöjä ei saa ulos ennen eläkeikää. Kun on annettu veroporkkana eli eläkemaksujen verovähennysoikeus, niin yhteiskunta on asettanut sinne myös pidäkkeitä. Tarkoitus on, että rahat ovat siellä eläkeikään asti odottamassa. Muutamissa poikkeustilanteissa – puolison kuolema, avioero, työkyvyttömyys tai vähintään vuoden kestävä työttömyys – eläkesäästöt voi kuitenkin nostaa ulos. (Piritta Poikonen, Finanssiala)
 – Me olemme tilanteissa, jossa asiakkaan säästösumma on jäänyt hyvin pieneksi, hyväksyneet pyynnön takaisinnostaa tällainen pieni eläkevakuutus kerralla ennen eläkeikää. On hyvä muistaa, että suorituksesta joudutaan tässäkin tapauksessa maksamaan verot. (Pekka Luukkanen, Nordea)
 8. Eläkevakuutuksien pelättiin aiheuttavan sen, että ihmiset siirtyvät eläkkeelle hyvin aikaisin. Onko näin käynyt?
 – Se, että jäätäisiin työelämästä pois aikaisemmin näiden eläkesäästöjen vuoksi, ei pidä paikkaansa. Eläkesäästöt ovat keskimäärin sen verran vähäisiä, että ei niiden varassa ole mahdollista hypätä työelämästä pois. Omat eläkesäästöt täydentävät lakisääteistä eläkettä, joka on voinut jäädä vajaaksi esimerkiksi hoitovapaan johdosta. (Antti Pöllänen, LähiTapiola)
 –  Etlan tutkimuksen mukaan  henkilöt, joilla on vapaaehtoinen lisäeläke jatkavat työelämässä pidempään kuin henkilöt, joilla ei ole lisäeläkettä. Tyypillisesti asiakkaat lykkäävät omien eläkesäästöjensä nostamista. (Antti Pöllänen, LähiTapiola)
 9. Miksi eläkesäästöistä pitää nostettaessa maksaa veroa? Kyse on kuitenkin ihmisen omista säästöistä.
 – Kun ihmiset ovat maksaneet eläkesäästöjä sisään, he ovat voineet verotuksessa vähentää eläkevakuutusmaksut. Eläkevaiheessa tämä vähennyksessä hyväksi saatu osuus verotetaan takaisin. (Piritta Poikonen, Finanssiala)
 – Kyse on siirretystä verotuksesta, sekä tulot että verot siirtyvät eläkepäiviin. (Teemu Lehtinen, Veronmaksajat)
 Säästöt voivat kasvaa taikka huveta
 LähiTapiola Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö laski Ylen pyynnöstä, minkälainen lisäeläke voisi olla odotettavissa, jos on säästänyt eläkevakuutukseen 100 euroa kuukaudessa 30 vuoden ajan.
 Esimerkkilaskelman sijoituskohteen riskitaso säästöaikana on korkea, jolloin tuotto-odotuksena on käytetty 6 prosentin vuotuista tuottoa. Tuotto kulujen jälkeen on 4,5 prosenttia. Eläkeaikana riskitaso on matalampi, jolloin tuotto-odotuksena on käytetty 2 prosentin vuotuista tuottoa. Tuotto kulujen jälkeen on 1,0 prosenttia.
 Tässä esimerkkilaskelmassa eläkesäästöt nostetaan ulos kymmenessä vuodessa. Kulujen osuudeksi on arvioitu säästöaikana 1,5 prosenttia ja eläkeaikana 1,0 prosenttia, ja ne on otettu laskelman tuotto- ja eläkekertymässä huomioon.
 Paula Collin / Yle
 Laskelman tuotto-odotukset ovat arvioita, joten ne eivät ole tae tulevasta tuotosta. Sijoittaja voi myös menettää eläkevakuutukseen sijoittamiaan varoja.
 Kerro kokemuksistasi. Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu kello 18.00.
 Lue lisää:
 Vapaaehtoisten eläkevakuutusten suosio romahti – "Muutosten perässä on vaikea pysyä"
 Lakimuutos säikäytti: Etenkin nuoret pelkäävät rahojensa puolesta
 Eläkevakuutussäästäjät eivät lähteneet varhain työelämästä

Kuulutko niihin 700 000:een, joille myytiin vapaaehtoinen eläkevakuutus? Jatkaako vai lopettaa maksut – 9 kysymystä ja vastausta


Ohjelmistojen suunnittelu, valmistus ja konsultointi

Teknologiajätti Microsoftin tulos nousi viimeisimmällä neljänneksellä 21 prosentilla 10,7 miljardiin dollariin, yhtiö kertoi keskiviikkona neljännesvuosikatsauksessaan.
 Yhtiön liikevaihto kasvoi 14 prosentilla 33,1 miljardiin verrattuna edellisen vuoden vastaavaan ajanjaksoon.
 Syynä nousulle on menestyvä pilvipalvelutoiminta, josta on tullut yhtiön ydinalueita.
 Yrityksille myytävät pilvipalvelut kattavat hieman yli kolmanneksen Microsoftin liikevaihdosta.
 – Maailman johtavat yritykset valitsevat meidän pilvemme kasvattaakseen digitaalista kyvykkyyttään, Microsoftin toimitusjohtaja  Satya Nadella  sanoi.
 Nadellan aikana yhtiö on alkanut keskittyä enemmän pilviohjelmistoihin ja muihin yrityksille tarjottaviin palveluihin.
 Microsoftin osakkeet nousivat hieman tuloksen julkistamisen jälkeen.

Pilvipalvelut nostivat Microsoftin tulosta


Summary: Maan hallituksen mukaan Espanja ei voi "jatkaa diktaattorin perinnön ylistämistä" mausoleumissa, josta on tullut turistien ja äärioikeistolaisten suosima nähtävyys.

Espanjan edesmenneen diktaattorin  Francisco Francon  jäännökset siirretään pois Kaatuneiden laakson mausoleumista tänään. Franco haudataan vaimonsa viereen perhehautaan El Pardoon Madridin pohjoispuolelle.
 – Haudasta kaivaminen ja uudelleenhautaus tehdään kunnioittavalla tavalla hänen omaistensa läsnä ollessa, sanoi oikeusministeri  Dolores Delgado  lausunnossaan maanantaina.
 Maan sosialistihallitus ilmoitti maaliskuussa, että Francon jäännökset siirretään pois Kaatuneiden laaksosta (Valle de los Caidos) Madridin länsipuolelta. Hallituksen mukaan Espanja ei voi "jatkaa diktaattorin perinnön ylistämistä" mausoleumissa, josta on tullut turistien ja äärioikeistolaisten suosima nähtävyys.
 Oikeus hylkäsi aiemmin kaikki Francon omaisten vaatimukset päätöksen pyörtämisestä.
 Francon jälkeläiset olisivat halunneet, että tämän jäännökset joko pysyvät Valle de los Caidosissa tai jos se ei ole mahdollista, ex-diktaattori haudattaisiin Almudenan katedraaliin Madridissa, jonne on haudattu Francon tytär. Hallitus pelkäsi kuitenkin liian keskeisen hautapaikan vetävän paikalle natseja ja äärioikeistolaisia.
 Valle de los Caidosin mausoleumi rakennettiin vuosina 1940–1959, ja sitä oli tekemässä muiden muassa kymmeniätuhansia poliittisia vankeja. Sinne on haudattu yli 33 000 Espanjan sisällissodassa kaatunutta.
 Franco hallitsi Espanjaa vuosina 1939–1975.
 Lue myös:
 Espanjan korkein oikeus ratkaisi: Diktaattori Francon jäännökset siirretään pois hautamausoleumista (24.9.)

Edesmennyt Espanjan diktaattori Franco kaivetaan haudastaan ja siirretään vaimonsa viereen


Summary: Mazlum Abdi suhtautuu varauksella Turkin kanssa tehtyyn sopimukseen.

Kurdijohtoisten SDF-joukkojen komentaja  Mazlum Abdi  kiitti keskiviikkona Moskovaa ihmisten pelastamisesta. Venäjä solmi tiistaina Turkin kanssa sopimuksen, joka on päättänyt Turkin hyökkäyksen Syyrian kurdialueille.
 Abdi kiitti Venäjää ja presidentti  Vladimir Putinia  kiinnostuksesta lieventää sotaa alueella ja siviilien pelastamisesta "vitsaukselta". Keskustelu käytiin puhelimitse muun muassa Venäjän puolustusministerin kanssa.
 – Komentajalla oli myös varauksia joistakin sopimuksen kohdista, joista tarvitsee vielä keskustella, tiedotteessa kerrottiin.
 Venäjä ja Turkki sopivat muun muassa, että kurdien YPG-taistelijoiden on aseineen poistuttava 150 tunnin kuluessa Syyriassa alueelta, joka ulottuu 32 kilometrin päähän Turkin vastaiselta rajalta. Kurdeille annettiin vetäytymiseen reilut kuusi vuorokautta keskiviikon puolestapäivästä lähtien. YPG on osa SDF-joukkoja.
 Alueella sijaitsee useita joukoille ja Syyrian kurdeille merkittäviä kaupunkeja. Turkki tulee myös jäämään asemiin arabienemmistöisille alueille, mikä oli yksi noin kaksi viikkoa sitten alkaneen hyökkäyksen tavoitteista.
 Lue myös:
 Toimittajalta: Pakotteet kestivät vain viikon, mutta Yhdysvaltain ulkopolitiikan peruspilarit liikahtivat    (23.10.)
 Yhdysvallat poistaa Turkin vastaiset pakotteet – Trump Lähi-idästä: "Antaa muiden tapella tästä veren pitkään tahrimasta hiekasta" (23.10.)
 Turkki sanoo, ettei sillä ole tarvetta aloittaa uudelleen hyökkäystä Pohjois-Syyriassa (23.10.)

Kurdijohtaja kiitteli Venäjää ihmisten pelastamisesta


Summary: Presidentti Donald Trump kannusti maanantaina republikaaneja taistelemaan virkarikostutkintaa vastaan.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  virkarikostutkintaan liittyvä kuuleminen muuttui kaaokseksi keskiviikkona, kun yli 20 republikaaniedustajaa rynni korkean turvallisuusluokan kuulemishuoneeseen häiriköimään, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Maan puolustusministeriön Pentagonin Ukrainan ja Venäjän asioista vastaavan  Laura Cooperin  kuuleminen myöhästyi lopulta noin neljä tuntia republikaanien protestin vuoksi.
 Floridalaisen edustajan  Matt Gaetzin  johdolla kuulemishuoneeseen tunkeutuneet edustajat vaativat olla läsnä, kun kolmen eri komitean jäsenten oli määrä kuulla Cooperia suljettujen ovien takana.
 CNN :n lähteen mukaan republikaaniedustajat rynnivät paikalle kolmesta eri ovesta, kun Cooperin kuuleminen oli alkamassa. Tilanne eskaloitui molemminpuoliseksi huutamiseksi. Jossain vaiheessa paikalle toimitettiin myös pizzaa ja muuta purtavaa. Myös kongressin poliisia ja turvamiehiä konsultoitiin asiasta.
 Reutersin mukaan republikaanit pyrkivät ryntäämisellään keskittämään huomion siihen, että heidän mielestään demokraatit taktikoivat epäreilusti Trumpia vastaan. Osa paikalle tunkeutuneista toi mukanaan puhelimensa, vaikka elektroniset laitteet ovat kiellettyjä korkean turvallisuusluokan huoneissa. Uhmakkaimmat eivät edes suostuneet laittamaan niitä pois.
 – Tulemme painostamaan myös muilla tavoin ja entistä kovemmin, jotta saamme tästä prosessista avoimen ja reilun, republikaanien ryhmäkurista vastaava edustaja  Steve Scalise  sanoi toimittajille episodin jälkeen.
 Republikaanien valituksista huolimatta Yhdysvaltain perustuslaki antaa edustajainhuoneelle laajat oikeudet päättää siitä, kuinka virkarikostutkintaa hoidetaan.
 – He ovat kauhuissaan ja yrittävät estää tutkimuksien toteutumisen. He tietävät, että lisää faktoja on tulossa, ja ne tulevat murskaamaan Yhdysvaltain presidentin, demokraattiedustaja  Ted Lieu  sanoi.
 Maanantaina Trump sanoi, että republikaanien tulee olla kovempia ja taistella virkarikostutkintaa vastaan.
 Lue myös:
 Yhdysvaltain Ukrainan-lähettiläs todisti Trumpia vastaan virkarikostutkinnassa  (23.10.)

Virkarikostutkinnan kuulemisesta tuli täysi kaaos – rynniviä republikaaneja, huutoa ja pizzaa


Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Nato-maiden puolustusministerit ovat tänään koolla Brysselissä, jossa Pohjois-Syyrian tilanteen odotetaan vievän päähuomion.
 Sotilasliiton jäsen Turkki ja Venäjä ilmoittivat aiemmin tällä viikolla aloittavansa yhteisen partioinnin Pohjois-Syyriassa.
 Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  ei vielä keskiviikkona ottanut kantaa Turkin ja Venäjän ilmoitukseen.
 – On vielä aikaista ottaa kantaa presidentti ( Recep Tayyip) Erdoganin  ja ( Vladimir) Putinin  lausunnon seurauksiin, Stoltenberg sanoi Brysselissä ministerikokousta pohjustaneessa tiedotustilaisuudessa.
 Turkki ja Yhdysvallat sopivat viime viikolla, että Turkki keskeyttää operaationsa Pohjois-Syyriassa, minkä jälkeen sotatoimet alueella ovat rauhoittuneet. Kehitys on ollut Stoltenbergin mukaan rohkaisevaa.
 – Viime päivät osoittavat, että on mahdollista edetä poliittista ratkaisua kohti, Stoltenberg arvioi.
 Saksan puolustusministerin  Annegret Kramp-Karrenbauerin  odotetaan tänään esittelevän ajatustaan kansainvälisten joukkojen muodostamasta "turvavyöhykkeestä" Koillis-Syyriaan.
 Saksalaiskanava Deutsche Wellen haastattelema Kramp-Karrenbauer esittää, että alueelle perustettaisiin kansainvälisesti hallittu turva-alue, joka jatkaisi työtä isisiä vastaan ja pyrkisi vakauttamaan aluetta.
 Nato ei järjestönä ole suoraan moittinut Syyrian kurdialueille aiemmin tässä kuussa hyökännyttä Turkkia, joka on yksi sen 29 jäsenestä.
 Stoltenberg on esittänyt julkisuudessa vakavan huolensa ja kehottanut kaikkia osapuolia pidättyvyyteen sekä noudattamaan kansainvälistä oikeutta.
 Naton puolustusministerien työillalliselle on tänään kutsuttu myös ministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) yhdessä Ruotsin ja EU:n korkean edustajan kanssa.
 Suomi osallistuu myös huomenna Afganistanin kriisinhallintaoperaation käsittelyyn.

Antti Kaikkonen osallistuu Nato-ministerien illalliselle – Turkin ja Venäjän yhteistyön odotetaan vievän päähuomion


Summary: Oulun Kärpät ei rikkonut lakia mainoksilla. Valvira on kuitenkin aiemmin todennut toiminnan olleen epäeettistä.

Nuuskakaupan mainoksia ei ole nähty enää tällä liigakaudella Oulun Raksilan jäähallissa. Asiasta kertoo  Kaleva .
 Oulun kaupungin liikuntajohtaja  Niina Epäilys  kertoo, että asiasta käytiin neuvottelu Kärppien kanssa ennen kauden alkua, ja Kärpät poisti mainokset.
 – Olemme erittäin tyytyväisiä, että Kärpät poisti mainoksen. Tulemme jatkossakin kiinnittämään huomiota, ettei kaupungin tiloissa esiinny epäeettistä mainontaa.
 Ylen tavoittama Kärppien toimitusjohtaja  Tommi Virkkunen  painottaa, että Kärpät ei rikkonut lakia mainonnassaan. Nuuskatuotteita sellaisenaan ei ole mainostettu, vaan niitä myyvää yritystä. Virkkunen toteaa, että vuokraisännän eli kaupungin toivetta mainoksen poistamiseksi noudatettiin.
 Ruotsalaisen Nuuskakairan tukun mainokset ovat pyörineet aiemmin jäähallin näytöllä, ja yritys on yksi Kärppien sponsoreista.
 Niina Epäilys kommentoi aiemmin elokuun lopulla  Ylelle , että mainoksen yhteys nuuskan käyttöön on ilmeinen, vaikka siinä mainostetaankin periaatteessa yritystä, ei tupakkatuotteita.
 Valvira ei voinut kieltää ruotsalaista nuuskakauppaa mainostamasta Oulun Kärppien otteluissa. Silti jääkiekkojuokkueen yhteistyö nuuskaa myyvän yrityksen kanssa oli viranomaisen mukaan  yleisen oikeustajun vastaista .

Oulun Kärpät taipui kaupungin tahtoon: poisti nuuskakaupan mainokset kotihallistaan


Summary: Kovapuuskainen myrsky hyvästelee syksyn viikonlopun aluksi. Puita voi kaatua ja liikenteessä tulee olla valppaana.

Lauhaan ja lokakuiseen syyssäähän tulee pian pikainen käänne.
 Viikonvaihteessa lämpötilat laskevat Suomen eteläosissakin jopa kymmenen astetta nykyisestä nollan molemmille puolin, muualla ollaan tiukasti pakkasella. Maan pohjoisosissa voi sataa useita kymmeniä senttimetrejä lunta lauantaina.
 On siis aika kaivaa toppavaatteet varastosta ja ottaa viimeiset ruskakuvat esiteltäviksi ystäville ja sukulaisille. Lehdet varisevat ja harmaa kylmyys valtaa maan.
 – Syksy oli tänä vuonna kaunis, mutta kohta se on ohi, Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi  maalailee.
 Kotakorpi suosittelee myös talvirenkaiden vaihtoa ensi viikon aluksi, mikäli kylmyys on odotetunlaista. Pakkasten mukana tulee Etelä- ja Keski-Suomeen poutaa, eli lunta tuskin merkittäviä määriä vielä nähdään.
 Nuotio ja kahvipannu Tsahkaljärven rannalla Kilpisjärvellä, taustalla Saana-tunturi. Pian on aika vaihtaa syksyiset aktiviteetit talvisiin. Ismo Pekkarinen / AOP
 Vielä ennen talven tuloa Suomea kuitenkin ravistelee viikonloppuna myrsky, kun maan yli liikkuu laaja matalapaine perjantain ja lauantain välisenä yönä.
 Maassa on tuolloin laajalti tuulivaroituksia ja erityisesti länsirannikolla tulee olla varovainen, kun tuuli puhaltaa yli 20 metriä sekunnissa. Myrsky voi kaataa puita, katkoa sähköjä ja aiheuttaa liikenteessä vaaratilanteita.
 Katso tästä, kuinka myrsky pyyhkäisee Suomen yli viikonloppuna :

Nyt on viimeinen hetki ihailla ruskaa, sillä pakkanen ja talvi kolkuttavat jo ovea – "Syksy oli kaunis, mutta kohta se on ohi"


Summary: Kansan keskuudessa suosittu pääministeri osaa esittää asiat selkeästi ja hyvässä valossa, arvioi Eurooppa-tutkija Timo Miettinen.

Britannian parlamentti hyväksyi eilen illalla periaatteellisesti Johnsonin erosopimuksen, mutta antoi samalla lunta tupaan hylätessään ehdotuksen lakipaketin käsittelyn aikatauluista.
 Boris Johnson  on silti ensimmäinen pääministeri, joka on onnistunut voittamaan brexit-äänestyksen Britannian parlamentissa.
 Vielä ei tiedetä, miten suuri lopullinen kannatus Johnsonin erosopimukselle on parlamentissa.
 Pääministeri Boris Johnson puhui parlamentissa eilen ennen äänestyksiä.  Jessica Taylor / UK Parliament / EPA
 – Vaikka se meni ensimmäisen vaiheen läpi 30 äänen erolla, siihen voidaan vielä periaatteessa esittää erilaisia muutosehdotuksia, jotka voi vesittää sen sisällön, sanoo Helsingin yliopiston Eurooppa-tutkija  Timo Miettinen .
 Johnson onnistui silti siinä missä edeltäjä  Theresa May  ei – Johnson sai kovan linjan brexit-kannattajat konservatiivipuolueen sisältä taipumaan kannalleen.
 – Tämä ei ole välttämättä hänen persoonansa ansiota, vaan lähestymistapa oli radikaalisti erilainen kuin Maylla, Miettinen sanoo.
 May yritti etsiä sopimuksensa taakse yhteisymmärrystä koko parlamentin sisällä, toisin kuin Johnson, joka karsi erimieliset pois.
 Johnsonin siivousluudan alle joutui myös hallituskumppani DUP, jonka pääministeri käytännössä hylkäsi erosopimuksen takia. Tämä voi tulevaisuudessa kostautua, sillä nyt Johnson näyttäytyy pienempien puolueiden kannalta epäluotettavana hallituskumppanina.
 – Luottamuksen puute on Johnsonin suurin heikkous. Hän muuttaa mieltänsä hyvin nopeasti ja on valmis syömään sanojaan, Miettinen kertoo.
 Boris Johnson pelleilee kalatiskillä Britannian EU-eroa ajavan kampanjan aikana vuonna 2016. AOP
 Pitkän linjan brexit-mies
 Johnson on kampanjoinut EU-eron puolesta pitkään ja oli näkyviä eroa kannattavia hahmoja ennen kesäkuun 2016 kansanäänestystä.
 Kun  David Cameron  erosi äänestyksen vanavedessä ja Theresa May nousi pääministeriksi, Johnson päätyi Britannian ulkoministeriksi. Tästä pestistä hän erosi vuonna 2018, protestina Mayn EU-erosopimukselle.
 Johnson näyttäytyy nyt uskottavana, Miettinen sanoo, sillä hän on esiintynyt koko ajan brexitin läpiviejänä, vahvana johtajana, joka yrittää härkäpäisesti viedä kansan tahdon maaliin.
 Osin tätä selittää myös yhteiskunnan yleinen ilmapiiri.
 – Ihmiset ovat todella kyllästyneitä tähän koko kysymykseen.
 Onko edessä uudet vaalit?
 Tutkija uskoo, että Johnson punnitsee mahdollisia vaaleja brexit-sopimuksen kannalta.
 – Kyse on siitä, onko nykyinen parlamentin kokoonpano sellainen, että erosopimukselle voisi olla mahdollisuuksia uusitussa aikataulussa vai lähdetäänkö vahvempaa tukea hakemaan uusien vaalien kautta, Miettinen sanoo.
 Hänen mukaansa molemmat vaihtoehdot ovat vielä mahdollisia.
 – Uudet vaalit ovat hieman todennäköisempi vaihtoehto. Tällöin nykyinen lakiesitys raukeaisi ja sitten mentäisi hakemaan uutta käsittelyä vaalien kautta, Miettinen sanoo.
 Mielenosoittajat pitävät Boris Johnsonia esittävää nukkea uutta kansanäänestystä vaatineessa mielenosoituksessa. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Brexit-vääntö ei tunnu heiluttaneen Johnsonin suosiota kansan keskuudessa. Johnson on  YouGovin imagoarvion  mukaan edelleen Britannian suosituin konservatiivipoliitikko noin 30 prosentin kannatuksella, samoin kuin ennen valintaansa pääministeriksi.
 Johnson tunnetaan kotimaassaan hyvin,  arviolta 98 prosenttia briteistä  on YouGovin mukaan kuullut Johnsonista. Tunnetumpia poliitikkoja ovat vain Johnsonin edeltäjä Theresa May ja työväenpuolueen  Jeremy Corbyn .
 Lontoon pormestarina Boris Johnson tunnettiin innokkaana pyöräilijänä. Kuvassa hän pyöräilee Oxford Streetillä helmikuussa 2016. Facundo Arrizabalaga/EPA
 Johnson eroaa tyystin edeltäjästään Theresa Maysta, joka nähtiin julkisuudessa hillittynä, pidättyväisenä ja aina siistissä jakkupuvussa hiukset laitettuna. Johnsonin kerrotaan sotkevan hiuksiaan ennen esiintymistä, jotta hän ei näyttäisi siltä, mitä hän todellisuudessa on: yksityiskoulujen ja huippuyliopistojen kasvatti.
 Tämä tausta on luonut hänelle vahvat verkostot, jotka ovat paitsi tukeneet häntä vaaleissa myös suojanneet skandaaleilta. Samalla se on koulinut Johnsonista sujuvasanaisen esiintyjän.
 – Hänen puhetapaansa liittyy yläluokkaisia elementtejä, mutta siinä on myös ilmaisuja, jotka vetoavat tavanomaiseen kansaan, Miettinen sanoo.
 Miettisen mukaan Johnsonin tapa ”puhua kansalle” peittää alleen sen, että hän on muokannut brexit-prosessia hyvin itsepäisesti ja omaa linjaa vetäen.
 – Hänellä on  Trumpin  tavoin taipumus möläytellä ja sanoa sellaisia asioita, mitkä eivät olisi menneet perinteisen poliitikkofiltterin läpi, Miettinen sanoo.
 Toimittajasta pormestariksi
 Yksi pääministerin vahvuuksista on myös se, että hänellä on kokemusta politiikasta paikallistasolla. Hänet valittiin Lontoon pormestariksi vuonna 2008. Hän pysyi pestissään vuoteen 2016. Tuona aikana Lontoon kaduille pyörähti kolonna kaupunkipyöriä ja kaupungissa pidettiin olympialaiset.
 Myös Johnsonin toimittajataustaa voidaan pitää vahvuutena, sillä hän Miettisen mukaan ymmärtää miten julkisuus toimii ja hänen mielipiteitään siteerataan brittilehdistössä ahkerasti.
 Johnson toimi parikymppisenä The Daily Telegraph -lehden kirjeenvaihtajana Brysselissä. Pian Johnson alkoi taiteilla  kauhutarinoita EU-byrokratiasta. Hän kirjoitti, kuinka EU aikoi luokitella etanat kaloiksi ja määrätä maksimikoot kondomeille .
 Johnsonin uutiset olivat hyvin suosittuja unioniin epäilevästi suhtautuvien parissa, mutta ne taiteilivat totuuden ja valheen rajamailla.
 – Hän osaa esittää asiat selkeästi, hyvässä valossa ja omalta kannaltaan, Miettinen sanoo.
 Lisää aiheesta :
 Mitä jos Boris Johnson, kuningatar, Trump ja kumppanit vääntäisivät Brexitistä Whatsappissa? Katso viestiketju!
 Boris Johnsonin suosion salaisuudet ovat karisma ja selkeä sanoma   – "Jollain tasolla hän uskoo, että brexit ratkeaa tahdonvoimalla"
 Brittien pörröinen moottoriturpa Boris Johnson tahtoo nyt pääministeriksi – kampanjoi jo päästäkseen konservatiivien johtoon

Millainen poliitikko on brexit-väännössä yhden erävoiton ottanut Boris Johnson?


Summary: Riidan syy ei ole selvinnyt poliisille.

Helsingin keskustassa Hietalahdenkadulla viime heinäkuussa tapahtuneen ampumistapauksen esitutkinta on valmistumassa.
 Asiasta kertoo  Helsingin poliisilaitos . Määräaika syytteen nostamiselle on marraskuun puolivälissä.
 Poliisin mukaan asianosaiset tunsivat toisensa entuudestaan: kyseessä oli keskinäinen välienselvittely.
 – Epäilty ja asianomistajat kuuluvat kahteen eri sukuun, joilla oli ollut riitaa jo jonkin aikaa ennen tapahtumia. Riidan syy ei ole selvinnyt poliisille, tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Jukka Larkio  sanoo tiedotteessa.
 Ampumistapaus sattui heinäkuun lopulla  Helsingin ydinkeskustassa iltapäiväruuhkan aikaan . Välienselvittelyssä ammuttiin kolmea miestä ja kaksi miehistä haavoittui. Kolmas oli aivan yhden uhrin vieressä, mutta hän ei saanut vammoja.
 Epäilty mies otettiin kiinni melko pian tapahtuneen jälkeen Vantaalta.
 Poliisi on tutkinut tapausta kolmena murhan yrityksenä ja ampuma-aserikoksena.
 Näin tapahtumat etenivät
 Poliisin mukaan epäilty oli ennen ampumistapausta pahoinpidelty kolmena eri kertana. Hänen sukuaan painostettiin lähtemään Suomesta. Poliisi kertoo, että pahoinpitelyistä epäillyt henkilöt ovat toisen Hietalahdenkadun ampumiseen liittyvän suvun jäseniä.
 Poliisin mukaan ampumistapauksesta epäillyn viimeisin pahoinpitely tapahtui ampumispäivänä. Pahoinpitelyn jälkeen epäilty haki kotoaan sotilaskäyttöön tarkoitetun pistoolin.
 Poliisi kertoo tiedotteessaan, että tämän jälkeen epäilty näki liikenteessä toisen suvun jäsenet vastaantulevien kaistalla ja käänsi oman autonsa heidän autonsa eteen. Törmäyksen jälkeen molempien autojen matkustajat nousivat ulos autoistaan ja epäilty ampui neljä laukausta.
 Sivulliset eivät loukkaantuneet ammuskelussa, mutta ampumispaikalla ja sen ympäristössä oli tapahtuma-aikaan paljon ihmisiä.
 Aiheesta aiemmin:
 Hietalahden ampumatapauksen osallisilla on pitkä yhteinen historia – poliisi tutkii, liittyykö rikos tiiviin yhteisön väleihin
 Helsingin Hietalahden ampumisesta epäilty vangittiin – ase oli luvaton, poliisin mukaan viitteitä suunnitelmallisuudesta
 Helsingin keskustan ammuskelu herätti keskustelun – Onko Ruotsin henkirikosvyyhti rantautumassa Suomeen?
 Rantautuiko Suomeen nyt uusi rikollisuuden muoto? Helsingin ampumatapaus on täysin poikkeuksellinen – 12 kysymystä poliisille

Poliisi: Helsingin keskustan viimekesäinen ampumistapaus selviämässä – Taustalla kahden suvun välinen riita


Summary: Uuden lain mukaan jokaisen osallistujan pitäisi ostaa ja hakea maisteluviinit itse Alkosta ja tuoda ne sitten takaisin Alkoon maisteltaviksi.

Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Alko on päättänyt, ettei se toistaiseksi järjestä yleisölle suunnattuja viininmaistelutilaisuuksia eli Etiketti-pruuveja.
 Päätös johtuu siitä, että alkoholilain kiemurat tulivat monopolille yllätyksenä, kun valvova viranomainen Valvira pyysi maistelutilaisuuksista selvitystä.
 Alko tiedotti jo syyskuussa, että se keskeyttää Etiketti-lehden pruuvit eli viinikurssit toistaiseksi lokakuun loppuun asti. Näin se teki ilmoituksensa mukaan heti, kun pruuvien järjestelyissä havaittiin korjattavaa. Pruuvien toimintatavat haluttiin käydä läpi uuden alkoholilain näkökulmasta valvovan viranomaisen Valviran kanssa.
 Keskiviikkona Alko hieman nolona tiedottaa uudemman kerran, että uuden alkoholilain tullessa voimaan olisi Etiketti-pruuvien toimintatapoja pitänyt tarkentaa yhdessä viranomaisten kanssa. Maisteluja ei enää järjestetä.
 Viinit pitäisi ostaa itse ensin Alkosta
 Alko kertoo, että sen pruuvitoiminta on perustunut Alkon lakisääteiseen vähittäismyyntioikeuteen ja siihen, että kurssien osallistujilla on oikeus ostaa maistettavat viinit tilaisuuteen yhdessä.
 Uuden lain mukaan Alko ei voisi kuljettaa tuotteita itse kurssitilaan, vaan osallistujien pitäisi noutaa ne myymälästä.
 Alkon mukaan tällainen toimintamalli muodostuu käytännössä vaikeaksi toteuttaa.
 Etiketti-pruuvit aloitettiin vuonna 1998 asiakkaiden toiveesta. Tilaisuuksia on järjestetty Alkon tiloissa ympäri Suomea vuosittain noin 200. Vuonna 2018 niissä oli osallistujia noin 4 400.
 Alko maistatti ilman anniskelulupaa
 Jupakka sai alkunsa, kun alkusyksyllä kerrottiin yksityisen viiniasiantuntijan järjestämistä maksullisista maistelutilaisuuksista. Ravintola-alan verkkojulkaisu  Viisi Tähteä  kertoi, että Helsingin poliisi epäilee yrittäjää alkoholirikoksesta, koska tilaisuuksiin ei ollut haettu anniskelulupaa.
 Viisi Tähteä kertoi myös, että se oli yhteydessä Alkoon ja Valviraan selvittääkseen, harjoittiko Alko pruuvejaan samalla tavoin ilman anniskelulupaa.
 Paljastui, että Alkon myymälöissä maistelujen järjestäminen on alkoholilain vähittäismyyntiä koskevien säädösten mukaan kiellettyä, Viisi Tähteä kirjoitti.

Alko lopettaa yleisölle suunnatut viininmaistelutilaisuudet – alkoholilainsäädäntö teki toiminnan mahdottomaksi


Summary: Tampereen Työväen Teatteria pian vuoden johtanut Kautto ottaa ohjelmistollaan riskejä ja toivoo katsojilta kokeilunhalua.

Kun  Otso Kauton  nimitys Tampereen Työväen Teatterin johtoon julkistettiin viime vuoden helmikuussa, läikytti moni teatteri-ihminen aamukahvinsa rinnuksille.
 Vapaalla kentällä kannuksensa ansainnut Kautto oli vähintään yllättävä kipparivalinta kansallisnäyttämön asemastaan kamppailleen, Suomen kolmanneksi suurimman teatterin ruoriin.
 Boheemi ohjaaja-kirjailija on tunnettu laitosteatterin kriitikko – tai kuten hän itse kuvailee, sen suuri vihollinen.
 Nyt hän sanoo suhtautuvansa instituutioon lenseämmin.
 Kauton mielestä laitosteatterin rakenne kuitenkin kaipaa jatkuvaa pöllyttämistä; pitää kehittää sitä, mikä on hyvää ja poistaa se, mikä on turhaa. Hänet palkattiin tekemään muutos, ja se on ainakin aluillaan.
 – Suomalainen laitosteatterijärjestelmä on maailman mittakaavassa ainutlaatuinen. Se ei kuitenkaan tarkoita, että se olisi valmis.
 Vuoden alussa pestissään aloittanut Kautto on jo taistellut rahoituksesta, tehnyt nuorennusleikkauksen ja käynnistänyt koko talon kokoisen livelaboratorion, jossa kehitetään uutta mallia yhteistuotantojen toteuttamiselle.
 Yleisön kannalta olennaisin muutos on uusi ohjelmisto.
 – Meidän päämäärämme on korkealla: olla lumoavan yhteiskunnallisen teatteritaiteen ja kansainvälisen tason kansanteatterin johtava teatteri.
 Mitä yhteiskunnallinen teatteritaide oikein on, ja mitä on kansanteatteri? Miten ne yhdistetään 2020-lukulaisessa laitosteatterissa?
 Mikä on Otso Kauton linja ja näkyykö se jo?
 Vastaus on monisanainen. Sitä rytmittää suurten sormusten ja pronssiriipuksen kolahtelu pöytää vasten.
 - Suurin ero aiempaan elämääni on se, että nyt mulla menee hyvin, kun muut onnistuvat. Pitää olla sosiaalista kunnianhimoa ja rohkeutta puhua siitä, Kautto toteaa. Jussi Mansikka/Yle
 Lenin perustelee Poikabändin
 “Me olemme vieneet kansalta Jumalan ja uskonnon. Meidän pitäisi antaa heille jotain tilalle. Voisiko se olla teatteri?”
 Otso Kautto siteeraa vapaasti  Leninin  kirjeitä teatterintekijä  Nikolai   Jevreinoville , joka viestin saatuaan ryhtyi kehittämään näyttäviä teatteritapahtumia massoille.
 Kautto ryydittää sitaatilla näkemystään siitä, miten keinotekoinen taiteen ja viihteen vastakkainasettelu on.
 Ajatuksen valossa on ymmärrettävää, että suuren näyttämön syyskauden vetonaula on musikaalikomedia  Poikabändi.   Sen on valinnut ohjelmistoon Kauton edeltäjä  Maarit Pyökäri .
 Vaikka Kautto itse sanoo viihtyvänsä parhaiten vaarallisten ja huimapäisten ajatusten parissa, hän ylistää  Poikabändiä  oivana esimerkkinä modernista kansanteatterista. Sen lonkerot ulottuvat Kauton mukaan myös yhteiskunnallisen teatterin alueelle.
 Poikabändi  kertoo 1990-luvun laman aiheuttamasta taloudellisesta ahdingosta ja ihmisten tuotteistamisesta ToiBoys-yhtyeen kertomuksen kautta.
 – Kansanteatteri syntyi osin vastalauseena hoviteatterille ja ylettömän viihteelliselle porvariston operettiteatterille. Siinä on aina ollut taiteellisen teatterin elementti mukana, Kautto luennoi.
 Jonas Saari, Saska Pulkkinen, Jon-Jon Geitel, Lauri Mikkola ja Jari Ahola esittävät ToiBoys-poikabändiä. Esitys on sekä kriitikoiden että yleisön suosiossa. Kari Sunnari/Tampereen Työväen Teatteri
 Esityksen suosio ei kuitenkaan perustu sanomaan.
 –  Poikabändi  on häpeämättömän viihteellinen, ja sen kuuluukin olla. Sen taiteellinen arvo on jossain muualla kuin siinä, että se artikuloisi yhteiskunnallisia asioita. En näe viihtymisessä mitään pahaa, tai naurussa mitään pinnallista. Nauruhan on välillä suunnattoman syvä voima.
 Esityksissä ei säästellä pyrotekniikkaa tai poikabändikliseitä. Katsomossa tanssitaan mukana ja heilutetaan fanilakanoita, näyttämölle lentää villeimpinä iltoina jopa pikkuhousuja.
 – Esitystaiteena  Poikabändi  tekee jotain, missä moni kokeellinen immersiivisen taiteen esitys on komeasti epäonnistunut. Esityksen supervoima on, että katsoja saa luvan leikkiä olevansa joku muu; hän saa lomaa elämästään ja itsestään.
 Muussa ohjelmistossa näkyy Kauton kädenjälki, ja se on huomattavasti painavampi.
 - Teatterin pitää olla moninaista ja jopa monimielistä. En voi tehdä täällä taidetta vain kaltaisilleni, yli 190-senttisille entisille maajoukkueuimareille. Jussi Mansikka
 Nuoret ohjaajat isolle näyttämölle
 TTT polkaisi syksyn käyntiin  Linda Wallgrenin   Juhannustansseilla , Sirkku Peltolan ihmisarvoa puolustavalla  Koiran morsiamilla  ja  Tiina Puumalaisen   Antigonella .
 Nissä sukelletaan altaan syvään päähän vastapainona  Poikabändin  keveydelle.
 –  Antigonessa  oli halu haastaa  Poikabändi ; siiinä on hyviä, vahvoja naisrooleja. Vähän arvelutti, että uskaltaako antiikin tragediaa enää tehdä, mutta yhtäkkiä se näyttäytyi todella ajankohtaisena tyttö vastaan patriarkka -asetelman takia.
 Kauton aikaansaannosta on myös kolmekymppisten teatterintekijöiden vahva marssi suurelle näyttämölle.
 Juhannustansseja  seuraa keväällä  Akse Petterssonin  ohjaama  Jeppe Niilonpoika . Pettersson ampaisi ohjaajasukupolvensa supertähdeksi viisi vuotta sitten Q-teatterin  Kaspar Hauserilla .
 Kauton mielestä TTT:n kaltaiset laitokset ovat tähän asti olleet turhan jähmeitä reagoimaan siihen, mitä alalla tapahtuu – on sitten kyse kotimaisesta vapaasta kentästä tai maailman merkittävistä näyttämöistä.
 –  Jeppe Niilonpojan  myötä ohjelmistossa alkaa jo haiskahtaa jokin linja. Mulle on erittäin tärkeää, että nuoret ohjaajat pääsevät suurelle näyttämölle, ja heidän laatunsa tunnistetaan.
 - Antiikin tragedioita pelätään suotta. Niitä ajatellaan suomalaisesta melankoliasta lähtöisin. Suuret tragediat eivät kuitenkaan ole surullisia, vaan katarttisia; yleviä ja kohottavia. Jussi Mansikka
 Juutalaisnainen Hitlerinä
 Mitä pidemmälle kevääseen ohjelmiston esittelyssä mennään, sitä kovemmaksi Kauton vauhti kiihtyy. Pitkät kädet viuhtovat, ja hän kuulostaa vanhan ajan markkinoiden kauppamieheltä.
 – Kun tuohon päälle laitetaan vielä  David Mamet'n   Karvas pala ; #metoo-näytelmä, jota maailmalla on rakastettu vihata, niin alkaa selvitä, että taiteellinen taso on aika kova. Meillä on komediallinen kattaus hyvin ankarista aiheista.
 Karvas pala  on pohjoismainen kantaesitys Lontoossa viime kesänä päivänvalon saaneesta farssista, jossa fiktiivinen mediamoguli Barney Fein öykkäröi sarvikuonona #metoo-posliinikaupassa.
 – Siinä on paljon kysymyksiä, jotka kannattaa kohdata. Toinen vaihtoehto olisi se, että tämä on vähän arveluttava esitys, josta jollekin tulee ehkä paha mieli, ja olisi turvallisempaa jättää tekemättä.
 Kauton mielestä  Karvas pala  on hyvä esimerkki siitä, että hänellä ei ole aikomustakaan mielistellä tamperelaista teatteriyleisöä.
 – Meidän pitää pystyä olemaan poliittisesti epäkorrekteja jopa suhteessa vakikatsojiimme. Meidän pitää olla viejänä näissä tansseissa.
 Karvas pala  voisi ilman vastapainoa haiskahtaa lausunnolle. Sen takia TTT:n keväässä nähdään myös  Michael Baranin   Hitler ja blondi.  Siinä diktaattoria näyttelee  Seela Sella . Blondi on hänen saksanpaimenkoiransa.
 – Kuka muu pystyisi esittämään Hitleriä niin, että siihen tulee syvyyttä, eikä siitä tule parodiaa, kuin vanha juutalainen nainen?
 - Teatteri tarjoaa ihmeellisen lohdun ihmisille. Haluan, että Tampereen Työväen Teatteri on täysin ironiavapaa vyöhyke. Jussi Mansikka
 Yhteistuotannoilla saadaan sitä, mitä ei itse osata tai ehditä
 Ennen valintaansa Otso Kautto lupasi lisätä yhteistyötä vapaiden ryhmien kanssa. Sen lupauksen hän on lunastanut.
 Suuri osa ensi-illoista on yhteistuotantoja, eikä ainoastaan pienten ryhmien, vaan myös suurten laitosten kanssa.
 – Kansallisteatterin kanssa teemme  Hitlerin ja Blondin . Kansallisteatteri muuten on valtionosuusjärjestelmän ulkopuolinen ryhmä.
 Jänteen toisessa päässä on Teatteri Takomon kanssa tehtävä  Ruusuruoska , joka pyörii jo Helsingissä.  Esa Kirkkopellon  ohjaus perustuu  Alpo Jaakolan  kulttisarjakuvaan.
 – Esa on jalostanut parikymmentä vuotta kehollisuuden tutkimustaan, ja se materialisoituu esityksenä joka on ristiriidattomasti viihdyttävä ja taiteellisesti äärimmilleen viety.  Ruusuruoskan  tekeminen pelkästään TTT:hen olisi ollut jo yksin tuotantoaikataulujen takia hankalaa.
 - Takomon kanssa tehty Ruusuruoska (kuvassa) ja Poikabändi vaikuttavat olevan eri maailmoista, mutta niiden omalakisuudessa ja tekemisen meiningissä on jotain samaa, Kautto kuvailee ohjelmiston ääripäitä. Tampereen Työväen Teatteri/ Teatteri Takomo
 Yhteistuonnoilla taloon saadaan osaamista, jota siellä ei omasta takaa ole. Kautto itse on ohjannut Red Nose Companyn koomikoiden esittämän  Don Quijoten , joka on yhteistuotanto Kauton aiemmin luotsaaman Quo Vadiksen sekä Turun ja Kuopion kaupunginteattereiden kanssa.
 – Red Nose Companyn Mike ja Zin ovat vieneet draamaklovnerian niin pitkälle, ettei sellaista opita yhdessä tuotannossa. He kantavat mukanaan kokonaista esitystraditiota.
 Yhteistyö tuo teatterin lavoille myös tähtiä, joita ihmiset haluavat nähdä.
 –  Marc Gassot  esimerkiksi edustaa sellaista virtuositeettia, jota ei tarjoa kuin  Marc Gassot .
 On selvää, mitä Tampereen Työväen Teatteri yhteistuotannoista saa, mutta mitä se antaa vaihdossa?
 Ainakin ison talon isot resurssit ryhmille, joiden työolosuhteita Kautto kuvailee enimmäkseen käsittämättömän kurjiksi.
 – Vapaalla kentällä tehdään töitä usein ilman palkkaa, tai uskomattoman huonosti palkattuina, rakkaudesta lajiin. On mukavaa, jos voimme hetkellisesti auttaa.
 Hetken helpotus ei kuitenkaan Kauton mielestä riitä.
 Kauton oma ohjaus kevään ohjelmistossa on klovneriaan perustuva Don Quijote. - Ohjaan yhden jutun vuodessa. On tärkeää pysyä praktiikan äärellä. Johtaa ei voi liian etäältä. Jussi Mansikka
 Vapaiden ryhmien kurjuuteen helpotusta
 Yhteistuotannot kuormittavat tällä hetkellä teatteria. Ne vievät aikaa ja resursseja suhteessa paljon, sillä niitä tehdään normaalin toiminnan rinnalla, eikä niiden toteuttamiseen ole toimivaa rakennetta.
 Kauton kunnianhimoinen tavoite on luoda sellainen. Asia on työn alla. Kokemukset yhdessä tekemisestä kirjataan ja analysoidaan.
 – Meidän on tehtävä tämä livelaboratorion kautta, koska meiltä puuttuu dataa. Me törmätään koko ajan ongelmiin ja ihmeellisiin hienouksiin, joita yhdessä tekeminen tuottaa.
 Yhteistuotannoissa suuren talon suuret resurssit hyödyttävät olemassaolostaan kamppailevaa vapaata kenttää vain hetkellisesti.
 – Laitosteattereiden ulkopuolella tehdään 80 prosenttia teatterista.
 Varsinainen verkonpaikkaus ja toimeentulon turvaaminen on valtion tehtävä, Kautto huomauttaa.
 – Meidän lähtökohtamme on taiteellinen. Voimme kuitenkin omalla panoksellamme vaikuttaa siihen, että systeemi kehittyy.
 Kautto esitteli ensi kevään ohjelmiston jo lokakuun toisella viikolla. - Halusimme näyttää, että ohjelmisto on kokonaisuus, joka kasvaa syksystä kevääseen.  Tämä talo ei ole vain yksittäisiä esityksiä, vaan kokonaisuus. Jussi Mansikka/Yle
 "Rahan ajattelusta tulee liian helposti yhteisön huoli"
 Muutokseen tarvitaan paitsi rohkeaa ohjelmistoajattelua, yhteistyötä ja yhteistuotantoja, niin myös raakaa rahaa, Kautto summaa.
 Viime vuosien loputon säästösavotta on lamaannuttanut ajattelua ja jäädyttänyt investoinnit pitkäksi aikaa. TTT:n valtionosuuksia leikattiin 800 000 eurolla vajaat neljä vuotta sitten. Talouskurimuksesta  seurasi irtisanomisia , osa-aikaistamisia ja koko henkilökunnan lomautus.
 Kautto toivoo, että nälkävuodet olisivat viimein taaksejäänyttä elämää.
 – Ei voida kehittää, jos jatkuvasti näivetetään, Kautto puuskahtaa.
 Tulevaisuushuoli elää TTT:n käytävillä edelleen, vaikka pahin on ohi. Luovuus ei siitä Kauton mielestä ole kärsinyt, mutta onni onnistumisista kyllä.
 – Rakenteiden kehittäminen on tähän asti tapahtunut ainoastaan selviytymisen ehdoilla. Liian moni miettii, tuleeko taas yyteet, jos joku juttu ei myy. Rahan ajattelusta tulee helposti koko yhteisön huoli, eikä vain niiden, joille siitä maksetaan.
 Otso Kautto on kiitollinen siitä, että TTT sai paljon puolustajia leikkausuhan alla ollessaan. - Yhteiskunnalliselle teatteritaiteelle ja merkitysten puolustamiselle on selvästi tarvetta. Jussi Mansikka/Yle
 "Taiteen tukemisen pitää perustua laatuun"
 TTT:n ahdinkoa syvensi pitkään ilmassa leijunut  uhka talon valtionosuuksien yli kahden miljoonan euron leikkauksista.  Se on nyt vältetty.
 Uusi hallitus  kirjasi ohjelmaansa  TTT:n aseman ja rahoituksen turvaamisen yhtenä kansallisista päänäyttämöistä. Kautto huomauttaa, että kirjaus ei näy vielä varmistettuna rahoituksena.
 – Ei sitä leikkausten Pandoran lipasta ole lopullisesti suljettu. Meidän pitää perustella jatkuvasti, miksi tällaista taloa pitää tukea. Minusta se on ihan oikein.
 Olemassaolon oikeutus, valtionavut ja asema kansallisnäyttämönä pitää Kauton mielestä ansaita ennen kaikkea tekemällä tasokasta teatteria.
 – Taiteen tukeminen vain koska se on taidetta ei ole perusteltua. Sen pitää lähteä laadusta ja siitä, että me pystymme näyttämään millaista teatteria tästä rakennetaan.
 Valtion pitää panostaa Tampereen Työväen Teatteriin paitsi kovan taiteellisen tason niin myös talon ainutlaatuisen tehtävän takia, Kautto huomauttaa.
 – Kun uhka valtionosuuksien leikkauksista räjähti silmille, meillä oli ohjelmistossa teatterin kotikirjailijan,  Sirkku Peltolan   Tytöt 1918 . Sillä oli suuri painoarvo; pystyimme näyttämään, että yhteiskunnallinen teatteritaide voi olla myös myyvää.
 .
 TTT:n lavastemaalari Heli Luukkanen on toteuttanut Kauton työhuoneen seinälle kopion glasgowlaisesta luolamaalauksesta. - Sillä on ammoin voinut olla vaikka mitä rituaalisia merkityksiä, tai ehkä se on tehty vain siksi, että taiteen tekeminen on kivaa. Jussi Mansikka
 "Ohjelmiston teko on nuorallakävelyä rasvatulla vaijerilla"
 Kunnianhimoisesta ohjelmistosta huolimatta TTT:stä ei ole tarkoitus tehdä valistuneen etujoukon eksklusiivista kerhoa. Kansanteatteri tarkoittaa monipuolista ja monimielistä teatteria, Kautto maalailee.
 – Ihmisillehän me tehdään, ja jossain mielessä ihmisten ehdoilla, vaikka emme kysykään, mitä saisi olla. Meidän pitää jatkuvasti etsiä sitä pistettä, jossa tekemisen intohimot ja katsojien kiinnostus kohtaavat.
 Kautto kuvailee ohjelmiston rakentamista nuorallakävelyksi rasvatulla vaijerilla.
 On löydettävä täydellinen voimasuhde taiteen ja viihteen välille, on tarjottava sopivasti tuttua ja vierasta. On tasapainoiltava sen välillä, että pidetään huolta varttuneesta yleisöstä, ja saadaan samalla uutta.
 – Varmasti tulee horjahduksia, ja silloin voi lipsahtaa kahareisin sen vaijerin päälle. Toivottavasti siitä ei tule pysyviä vammoja.
 Isot porukat elättävät etenkin suurta näyttämöä. Ne varaavat teatterireissunsa usein siltä pohjalta, ettei kukaan pahoita mieltään. Ryhmänjohtaja valitsee herkästi esityksen, joka eniten muistuttaa sitä, mistä viimeksi tykättiin. Muuten paluubussissa maakuntaan voi olla ikävä tunnelma.
 Otso Kautto ei näe varman päälle pelaamisessa mitään pahaa. Pettymyksen pelossa uudet elämykset voivat kuitenkin jäädä kokematta. Siksi Kautto rohkaisee katsojia loikkaamaan kohti tuntematonta.
 – Kun haetaan toisintoa jo koetulle, katsotaan tavallaan taaksepäin. Kun presidentti  Tarja Halonen  näki tulevan ohjelmistomme, hän sanoi, että tässä on paljon sellaista, mihin ihmiset eivät ole välttämättä tottuneet. Sitten hän ehdotti meille mainoslausetta.
 Mikä se on?
 – Maista edes!

TTT:n johtaja Otso Kautto siteeraa Leniniä ja rakastaa vaarallisia ajatuksia: "En kysy yleisöltä mitä saisi olla"


Summary: Poliisi varoittaa amfetamiinista, jota on ollut liikkeellä etenkin Kotkassa.

Kaakkois-Suomen poliisi varoittaa erityisen vaarallisesta amfetamiinista Kotkassa. Poliisi julkaisi tiistaina facebook-sivuillaan varoitustiedotteen.
 – Kotkan alueella on ollut viime aikoina liikkeellä amfetamiinia, joka aiheuttaa etenkin suonen sisäisesti käytettynä poikkeavan vakavaa vaaraa terveydelle, Kaakkois-Suomen poliisi kirjoitti julkaisussaan.
 Kaakkois-Suomen rikosylikomisario  Juha Junkkari  kertoo, että varoitus päätettiin antaa useamman poliisille tulleen vihjeen pohjalta.
 – Poliisille on tullut yhteydenottoja ja lisäksi Tor-verkon viestittelystä on saatu sellaista tietoa, jossa on varoiteltu tästä kyseisestä amfetamiinista. Arvioimme vihjeet vakavasti otettaviksi ja päätimme tehdä tiedotteen, Junkkari kertoo.
 Kaakkois-Suomen poliisin mukaan tässä kyseisessä tapauksessa amfetamiini sisältää sellaista ainetta, mitä se ei normaalisti sisällä. Näin ollen se on käyttäjälleen poikkeuksellisen vaarallista. Poliisin ei vielä tiedä, mitä amfetamiinin sisältämä vaarallinen aine on.
 Poliisin tiedossa ei ole kyseisen amfetamiinin käytöstä johtuvia sairaalatapauksia.
 Amfetamiinia käytetään paljon Kaakossa
 Rikosylikomisario Juha Junkkarin mukaan amfetamiinin käyttäjiä on paljon Kaakkois-Suomen isoimmissa kaupungeissa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan amfetamiinin käyttö nousi Suomessa viime vuonna uuteen ennätykseen. Kotka ja Kouvola sijoittuvat kärkipäähän, kun vertaillaan huumeidenkäyttöä Suomen suurimmissa kaupungeissa. Kokonaiskäytön osalta Kotka oli viime vuonna sijalla neljä ja Kouvola sijalla kolme. Listan kärjessä oli Helsinki ja toisena Lahti.
 THL selvitti viime vuoden kaupunkikohtaisia käyttömääriä tutkimalla huumejäämiä kaupunkien jätevesistä.
 Lue lisää:   THL: Kouvolassa käytettiin viime vuonna eniten amfetamiinia Suomessa

Kaakkois-Suomen poliisi varoittaa erityisen vaarallisesta amfetamiinista: "Aiheuttaa etenkin suonen sisäisesti käytettynä poikkeavan vakavaa vaaraa terveydelle"


Summary: Toimenpiteillä tavoitellaan viiden miljoonan euron säästöjä ensi vuodeksi.

Ruokavirasto tiedottaa aloittavansa yt-neuvottelut tavoitteenaan tasapainottaa talouttaan.
 Neuvotteluiden piirissä on koko viraston henkilöstö ja alustavan arvion mukaan vähentää aiotaan enintään 95 henkilötyövuotta ja osa-aikaistaa enintään 15 henkilöä. Lisäksi kaikki työntekijät saatetaan lomauttaa.
 Ruokavirasto on tänä vuonna tehnyt ennakoivasti koko viraston kattavia säästöjä. Ne ovat kohdistuneet muun muassa invenstointeihin, it-järjestelmäkustannuksiin ja henkilöstökuluihin.
 Toimenpiteillä tavoitellaan yhteensä viiden miljoonan euron säästöjä vuonna 2020. Ne toteutetaan vuoden 2020 aikana.
 Ruokavirastossa työskentelee noin tuhat henkilöä 20 eri paikkakunnalla. Se edistää, valvoo ja tutkii muun muassa elintarvikkeiden turvallisuutta ja laatua sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia.
 Virasto aloitti toimintansa vuoden 2019 alussa.

Ruokavirasto aloittaa yt-neuvottelut, vaikka aloitti vasta vuoden alussa – piirissä koko tuhathenkinen henkilöstö


Summary: Kristillisdemokraatit esitteli oppositiopuolueista ensimmäisenä vaihtoehtobudjettinsa.

Kristillisdemokraatit (KD) panostaisivat  varjobudjetissaan  rahaa erityisesti lapsiperheisiin, terveyteen ja hyvinvointiin sekä työllisyyteen.
 Eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Päivi Räsäsen  mukaan kristilliset valitsi nämä painotukset, koska näitä asioita ei ole riittävästi huomioitu  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ensi vuoden talousarviossa.
 Perheille vauvatonni
 Päättäjät ovat olleet huolestuneita syntyvyyden rajusta laskusta uusimpien väestöennusteiden julkaisun jälkeen. KD poistaisi lastenhankinnan esteitä panostamalla perhe-etuuksiin ja koulutukseen.
 Kaikkien lasten lapsilisän korotus noin 10 eurolla kuukaudessa. Nykyhallitus aikoo korottaa yksinhuoltajien sekä neljännen ja viidennen lapsen lapsilisää. Vauvan perheelle maksettaisiin tuhannen euron "vauvaraha." Opiskelijoiden huoltajalisän nosto hallituksen korostusta enemmän, 150 euroon kuukaudessa. Tuloverotuksen lapsivähennys otetaan uudestaan käyttöön.
 Kristillisten puheenjohtaja  Sari Essayahin  mukaan Virossa panostukset perheisiin esimerkiksi lapsilisien muodossa ovat moninkertaiset ja se näkyy myönteisesti syntyvyydessä.
 – Nämä ovat signaaleja siitä, miten yhteiskunta näkee lapsiperheiden aseman. Yksittäinen vauvaraha tai veronkevennys eivät vaikuta sellaisenaan vaan kokonaisuus ratkaisee. Pidämmekö tätä tärkeänä, Essayah sanoi.
 Muita lapsiin ja nuoriin vaikuttavia toimenpiteitä olisivat ryhmäkokojen pienentäminen peruskouluissa, opiskelijoiden opintorahan korottaminen 25 eurolla kuukaudessa ja varusmiesten kotiuttamisrahan palauttaminen.
 Rinteen hallitus aikoo korottaa kansaneläkettä ja takuueläkettä, mutta työeläkkeen saajia KD muistaisi 200 miljoona euron veronkevennyksellä.
 Hyvinvointi vaatii satsauksia
 KD katsoo, että hallituksen päätös hoitajamitoituksesta ei paranna tilannetta ilman riittävää rahoitusta.
 Vanhusten hoitoon tehtäisiin merkittävin määrärahalisäys, 150 miljoonaa euroa. Omaishoitajien palkkioon tulisi 20 euron lisäys. Sairaiden hyvinvointiin kielteisesti vaikuttaneet säästöpäätökset, kuten keliakiaa sairastavien ruokavaliokorvauksen poisto ja diabeteslääkkeiden alempi korvausluokka peruttaisiin. Lääkkeiden korvausjärjestelmää muutettaisiin siten, että alkuvuoden kulut ennen maksukaton täyttymistä voisi jakaa useammalle kuukaudelle.
 Polttoaineveron korotus pois
 Hallitus tavoittelee 75 prosentin työllisyysastetta ja 66 000 uutta työllistä vuoteen 2023 mennessä. Ryhmäjohtaja Päivi Räsänen kuvaili hallituksen toimien olevan ristiriidassa tavoitteiden kanssa.
 – Hallituksen työllisyyskeinot ovat kevyitä, ja myös talousnäkymät eivät ole suotuisat. Kotimarkkinoiden kysynnän ylläpitäminen ja työllisyydestä huolehtiminen olisi nyt äärimmäisen tärkeää, Sari Essayah puolestaan korosti.
 – Työmarkkinasyksy tulee olemaan vaikea, joten epäilen, että toimia pohtivat työllisyystyöryhmät pystyvät tuomaan konkreettisia avauksia, Essayah jatkoi.
 Hallituksen kotitalousvähennyksen leikkaus ja polttoaineveron kiristys peruttaisiin. Liikenneväyliin panostettaisiin 100 miljoonaa euroa, jotta tärkeiden hankkeiden toteuttamiseen saataisiin vauhtia. Tutkimukseen sekä kehitys- ja innovaatiotoimintaan tulisi 20 miljoonan euron määrärahalisäys. Oppisopimuskoulutukseen tulisi lisärahaa ja parannuksia. Kannustinloukkuja poistettaisiin uudistamalla perusturvaa nykyistä vauhdikkaammin, tarjolla olisi KD:n kannustava perusturvamalli.
 Näin KD rahoittaisi menojaan ja lisäyksiään
 Kristilliset tavoittelee asumistuen uudistamisella 300 miljoonan euron säästöjä. Asumistukiin palautettaisiin aiemmin olleet omaisuusrajat ja opiskelijoiden erillinen asumistuki otettaisiin uudestaan käyttöön.
 Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Sitran  pääomasta voitaisiin tulouttaa valtion käyttöön 250 miljoonaa euroa sen toiminnan kärsimättä.
 Lisäksi tuloja kerättäisiin korvaamalla makeisvero terveysperustaisella verolla, joka perustuisi elintarvikkeisiin lisättyyn sokeriin. Tuotoksi lasketaan 250 miljoonaa euroa.
 Yritystukileikkaus kohdistuisi viihdemerenkulkuun eli Itämeren matkustajalaivaliikenteeseen. Tästä kerättäisiin 50 miljoonaa euroa.
 KD lisäisi myös työehtojen paikallista sopimista järjestäytymättömissä yrityksissä. Tällä saataisiin aikaa jopa 15 000 uutta työpaikkaa erityisesti pk-yrityksissä. Suomessa opiskelleille EU- ja ETA-alueiden ulkopuolisille kansalaisille pitäisi myöntää automaattisesti työlupa valmistumisen jälkeen.
 Työllisyyden parantuminen lisäisi verotuloja ja vähentäisi kuluja 180 miljoonan euron edestä. Rahaa valtion kassaan kerättäisiin myös rojaltityyppisellä kaivosverolla ja kivihiilen haittaverolla.
 KD laskee, että näillä keinoilla ensi vuoden varjobudjetti olisi puoli miljardia euroa ylijäämäinen verrattuna hallituksen ensi vuoden talousarvioon. Tuloja kertyisi 1,4 miljardia ja menoja yli 900 000 miljoonaa euroa.
 Varjotalousarvioista keskustellaan eduskunnan täysistunnossa 20. marraskuuta. Sitä ennen ainakin kokoomus ja perussuomalaiset julkaisevat vielä oman vaihtoehtonsa.

KD nostaisi lapsilisiä, antaisi vauvatonnin ja peruisi bensaveron korotukset – tuloja kerättäisiin sokeriverolla ja asumistuen ehtojen kiristyksellä


Summary: Tiistaina aamulla Liperissä tapahtuneessa kolarissa kuoli henkilöautossa matkustajana ollut nuorehko mies.

Tiistaina Liperissä  tapahtuneessa liikenneonnettomuudessa  autonsa hallinnan menettäneen kuljettajan epäillään olleen huumeiden vaikutuksen alaisena.
 Tiistaina ennen kello kuutta aamulla Polvijärventiellä tapahtuneessa kolarissa kuoli yksi ihminen ja kaksi henkilöä loukkaantui.
 Poliisin tutkinassa on selvinnyt, että Polvijärven suunnasta suurta nopeutta ajanut henkilöauto ajautui kylki edellä Marjalan suunnasta ajaneen henkilöauton keulaan. Törmäys tapahtui valtatie 9:n yli johtavan sillan päällä.
 Sivuluisuun joutuneen auton matkustaja kuoli ja kuljettaja loukkaantui vakavasti.
 Loukkantunut, huumeiden käytöstä epäilty kuljettaja on sairaalahoidossa. Poliisi ei ole päässyt puhuttamaan häntä.
 Molemmat autossa olleet olivat nuorehkoja, täysi-ikäisiä miehiä.
 Vastaan tulleen auton kuljettaja toimitettiin niin ikään sairaalahoitoon ja häntä poliisi on voinut kuulla asiasssa.
 Tapahtumahetkellä tien pinta oli märkä, muttei jäässä. Molemmat ajoneuvot vaurioituivat pahoin.
 Lue myös:
 Liperissä katumaasturin ja pienemmän henkilöauton vakava kolari – yksi kuollut, yksi loukkaantunut erittäin vakavasti, poliisi tutkii

Liperin kuolonkolarin kuskin epäillään käyttäneen huumeita


Summary: Mies on syytettynä myös viidestä muusta rikoksesta.

Syyttäjä vaatii kokkolalaismiehelle vankeutta muun muassa murhan yrityksestä Kokkolassa kesällä sattuneesta ampumavälikohtauksesta. Tapausta istuttiin Pohjanmaan käräjäoikeudessa Kokkolassa keskiviikkona.
 Välikohtaus sattui heinäkuussa  aamukahdeksan aikoihin, jolloin syytetty yritti ensin tunkeutua uhrin autoon Päihdekeskuksen Portin pihalla aseen kanssa.
 Sen jälkeen mies lähti ajamaan takaa uhria autolla, tavoitti hänet Torikadulla ja ampui pienoisrevolverilla apukuljettajan puoleisesta ikkunasta sisään. Laukaus ei kuitenkaan osunut uhriin, eikä kukaan loukkaantunut.
 Syyttäjä katsoo kuitenkin, että teko oli tehty vakaasti harkiten. Lisäksi teko oli syyttäjän mukaan törkeä, sillä mies ampui aseella Kokkolan keskustassa ja autossa oli tapahtumahetkellä myös toinen matkustaja.
 Mies on tunnustanut ampumisen, mutta ei murhan yritystä.
 Murhasyytteen lisäksi miehelle luettiin syytteet viidestä muusta rikoksesta. Hän sai syytteen ampuma-aserikoksesta, sillä hänellä ei ollut hallussapitolupaa aseelle.
 Syyttäjä vaatii miehelle rangaistusta myös törkeästä huumausainerikoksesta, sillä hänen hallustaan löytyi 90 grammaa amfetamiinia ja lähes viisikymmentä kannabiskasvia.
 Syytteiden listalla ovat vielä räjähderikos ja kulkuneuvon ajaminen oikeudetta.
 Syyttäjän mukaan tuomion kovuudessa pitää huomioida miehen aikaisempi rikollisuus. Mies on tehnyt samankaltaisia rikoksia aiemmin.
 Mies pysyy vangittuna siihen saakka, kunnes käräjäoikeus antaa tuomionsa.
 LUE MYÖS:
 Kolme vangittiin autosta ampumisesta Kokkolassa: kahta epäillään todennäköisin syin murhan yrityksestä
 Kokkolan ampumisesta uutta tietoa: epäilty pyrki ensin aseistettuna asianomistajan autoon ja lähti sen jälkeen seuraamaan sitä
 Liikkuvaa henkilöautoa kohti ammuttiin aseella Kokkolan keskustassa

Syyttäjä vaatii kokkolalaismiehelle vankeutta murhan yrityksestä – ampui uhria kohti liikkuvasta autosta Kokkolan keskustassa


Summary: Lidin uusi toimitusjohtaja Nicholas Pennanen on huolissaan hallituksen suunnitelmista rajoittaa kaupan omia merkkejä.

Kaupan omia halpamerkkejä sekä vihataan että rakastetaan.
 Kuluttajien mielestä ne ovat usein mukavan edullisia. Elintarviketeollisuus puolestaan syyttää kauppaa epäreilusta kopioimisesta.
 Tunnetuimpia kaupan omia tuotteita eli private label -merkkejä Suomessa lienevät Keskon Pirkka-tuotteet, S-ryhmän Rainbow-merkki sekä Lidlin Pohjolan meijeri -maitotuotteet.
 Nyt hallituksen suunnitelmat halpamerkkien rajoittamiseksi nytkähtävät eteenpäin. Asiaan pureutuvan maa- ja metsätalousministeriön työryhmän on määrä kokoontua ensimmäistä kertaa perjantaina.
 Tavoitteena on parantaa suomalaisten maanviljelijöiden sekä elintarvikeyritysten asemaa. Kaupan asemaa on kritisoitu liian vahvaksi: Kaupan omat merkit kilpailevat kopiotuotteillaan kotimaisten elintarvikeyritysten kanssa. Kaupalla on myös etulyöntiasema tuotteidensa hinnoittelussa ja sijoittelussa kaupan hyllyillä.
 Suunnitellut rajoitukset eivät hymyilytä Lidlin uutta Suomen-toimitusjohtajaa  Nicholas Pennasta.  Lidlin liiketoiminta nojautuu vahvasti omiin merkkeihin. Yhtiön tuotteista 75 prosenttia on omia merkkejä, eli huomattavasti enemmän kuin S-ryhmällä ja Keskolla. Mutta palataan Pennasen näkemyksiin ja Lidlin tulevaisuuden suunnitelmiin ihan pian.
 Mitä rajoitustoimista tällä hetkellä tiedetään? Tarkoituksena ei ole ainakaan kieltää kaupan omia merkkejä kokonaan tai vaikuttaa niiden kuluttajahintoihin, lupaa maa- ja metsätalousministeri  Jari Lepän  (kesk.) erityisavustaja  Satu Haapaniemi .
 Yksi mahdollinen keino on puuttua siihen, kuinka kaupan merkit kopioivat merkkituotteita.
 Lidl olisi lirissä, jos merkkejä rajoitetaan
 Takaisin Lidliin. Suomessa toimivista päivittäistavarakaupoista suurin omien merkkien valikoima on juuri sillä. Siksi Lidlin uusi toimitusjohtaja Nicholas Pennanen on huolissaan hallituksen suunnitelmista.
 – Kuulostaa hieman oudolta idealta, sanoo Pennanen.
 Mahdollisten rajoitusten lopullisia vaikutuksia on Pennasen mukaan hankala vielä arvioida, kun mitään konkreettista ei ole toistaiseksi ehdotettu.
 – Jos kaupan omiin merkkeihin tulisi rajoituksia tai muutoksia, totta kai se vaikuttaisi meidän liiketoimintaamme.
 Pennasen mukaan omissa merkeissä on hyvää se, että Lidl voi itse määritellä laadun tason. Lisäksi hinta on usein edullisempi kuin muissa merkkituotteissa.
 – Niitä asiakkaat tulevat meiltä ostamaan, omia merkkejä. Me luotamme niihin, ja omilla merkeillä pystymme tuomaan hinta-laatu-etua asiakkaalle, sanoo Pennanen.
 Kauppaa kritisoidaan liian vahvasta asemasta
 Valtaosa Lidlin pullovesistä on omia merkkejä. Mikko Koski / Yle
 Tykkäsivät asiakkaat tai ei,  Antti Rinteen  (sd.) hallitus haluaa reilumpaa asemaa suomalaiselle elintarviketuottajille. Erityisavustaja Haapaniemen mukaan kaupan omia merkkejä rajoittamalla on tarkoitus on parantaa suomalaisen elintarviketeollisuuden ja kotimaisten tuottajien neuvotteluasemaa suhteessa kaupan alaan.
 – Taustalla on se, että maatalouden ja elintarviketeollisuuden kannattavuus on ollut rakenteellisesti heikkoa, koska kaupan neuvotteluasema on niin vahva, Haapaniemi kertoo.
 Toisaalta on niin, että suomalaiset elintarvikevalmistajat eivät ole yhtenäinen rintama, sillä osa yrityksistä valmistaa sekä oman brändin tuotteita että sopimusvalmistajana tuotteita kaupan omille merkeille. On myös yrityksiä, joiden strategiana on keskittyä pelkästään tuotantoon eli olla sopimusvalmistaja esimerkiksi Pirkalle tai Kotimaista-merkille.
 Toimitusjohtaja Pennanen vakuuttaa Lidlin oleva hyvä neuvottelukumppani ja yhtiön saaneen paljon hyvää palautetta sopimusvalmistajiltaan. Lidlillä on sopimusvalmistajia myös Suomessa.
 Kaupan ala ihmeissään – tilanne seisoo
 Rinteen h allitus lupasi hallitusohjelmassa puuttua halpamerkkeihin  ja kaupan alan epäreiluun neuvotteluasemaan.
 Kun hallitusohjelma julkistettiin kesäkuussa, kaupan omia merkkejä koskeva kirjaus herätti enemmän kysymyksiä kuin antoi vastauksia. Kirjaus menee näin:
 Hillitään päivittäistavarakauppojen ylivoimaista neuvotteluasemaa lainsäädännöllisin toimin, muun muassa private label -tuotteet.
 Työ kaupan omien merkkien rajoittamiseksi on vasta alussa maa- ja metsätalousministeriössä, eikä mitään toimenpiteitä ole vielä lyöty lukkoon.
 Tällä hetkellä halpamerkkien sääteleminen on kytketty EU:n hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä elintarvikeketjussa säätelevään UTP-direktiiviin. Direktiivi on hyväksytty EU:ssa ja nyt sen toimenpiteet viedään Suomen lainsäädäntöön.
 Maa- ja metsätalousministeriön työryhmä kokoontuu ensimmäistä kertaa perjantaina ja maaliskuussa tulisi olla valmiina esitys elintarvikemarkkinalain uudistamiseksi.
 Erityisavustaja Haapaniemen mukaan elintarvikemarkkinalain uudistamisen jälkeen katsotaan uudelleen, tarvitseeko kaupan omia merkkejä rajoittaa lisää.
 Suomessa kaupan omien merkkien osuus on vielä eurooppalaisittain melko pieni, noin 25 prosenttia päivittäistavarakaupasta. Isoin jalansija niillä on Espanjassa (42%), Britanniassa (42%) sekä Saksassa (36%), kertoo  kuluttajatutkimusyritys Nielsen EU:n raportissa .
 Lidl aikoo avata 5–10 uutta myymälää vuodessa
 Lidlillä on Suomessa yli 180 myymälää ja 5 500 työntekijää. Se on Suomen kolmanneksi suurin päivittäistavarakauppa 9,6 prosentin markkinaosuudella. Kuvassa myyjä Eeva Repo. Kuvituskuva. Pekka Tynell / Yle
 Lidl saapui Suomen markkinoille vuonna 2002. Alun strategiana oli avata myymälöitä pienemmille paikkakunnille. Omalle tontille ja omalle kiinteistölle.
 Nyt Lidlin suunta on muuttunut. Nykyään myymälöitä avataan lähinnä kaupunkein ja myös jo olemassa oleviin kiinteistöihin. Tavoitteena on avata 5–10 uutta myymälää vuodessa.
 – Paljon on vielä potentiaalia, esimerkiksi pääkaupunkiseudulle mahtuisi kymmeniä uusia Lidl-myymälöitä, sanoo Pennanen.
 Kotiinkuljetukseen Lidl ei ole lähtenyt, koska sitä ei ole katsottu kannattavaksi toiminnaksi.
 Pennanen on tehnyt lähes koko työuransa Lidlillä
 34-vuotias Nicholas Pennanen aloitti Lidl Suomen johdossa lokakuussa sen jälkeen, kun pitkäaikainen toimitusjohtaja  Lauri Sipponen jätti pestinsä .
 Myös Pennasella on vuosikymmenen työhistoria Lidl-konsernissa, sillä hän on ollut eri tehtävissä Suomessa, Saksassa ja Ruotsissa vuodesta 2009. Hänen viimeisin pestinsä oli Suomen johtoryhmän operatiivisena johtajana.
 Pennanen on kasvanut ja opiskellut Saksassa. Hän oli 7-vuotias, kun perhe muutti Etelä-Saksaan.
 Edellisen toimitusjohtajan Lauri Sipposen ansiota oli karistaa pois halpamarketin maine ja tehdä Lidlistä varteenotettava kilpailija S-ryhmälle ja Keskolle. Mistä Pennanen haluaa tulla muistetuksi?
 – Ei minulla ole tarvetta tulla muistetuksi mistään tietystä asiasta. Tärkeintä on, että Lidlillä menee tiiminä hyvin ja olemme vastuullinen toimija. Kasvu on sisäänrakennettua, sanoo Pennanen.
 Lue lisää:
 Miten käy Pirkka- ja Rainbow-tuotteiden?
Kaupan alalla ihmetellään, aikooko hallitus puuttua tuttujen halpamerkkien myyntiin
 Lidl Suomen toimitusjohtaja vaihtuu – Lauri Sipponen lähtee yhtiöstä

Hallituksen suunnitelmat kauppojen omien halpamerkkien säätelemiseksi etenevät – Lidlin uusi pomo: "Kuulostaa hieman oudolta idealta"


Jari Aarniota  epäillään törkeästä velallisen epärehellisyydestä vuosina 2016–2018, kertoo MTV. Tutkinnanjohtaja  Jukka Haavisto  vahvistaa tutkinnan  MTV:lle . Kyse on uutisen mukaan kymmenistätuhansista euroista.
 Tutkinnan kohteena ovat olleet muun muassa elokuussa 2017 julkaistun  Myrkky -kirjan tuotot. Epäilyksenä on, että muun muassa kirjatuottoja olisi mennyt muille kuin Aarnion tileille.
 Entinen Helsingin huumepoliisin päällikkö Jari Aarnio kiistää syyllistyneensä rikokseen.
 Aarnio on tuomittu huumetynnyrijutussa maksamaan rikoshyötynä valtiolle 1,3 miljoonaa euroa. Tutkinnassa on MTV:n mukaan tarkoitus selvittää, onko Aarnion varoja siirretty velkojien ulottumattomiin.
 Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnio tuomittiin kesäkuussa hovioikeudessa lukuisista huume- ja virkarikoksista kymmenen vuoden vankeuteen. Tuomio ei ole lainvoimainen.

MTV: Jari Aarniota epäillään törkeästä velallisen epärehellisyydestä – kymmenien tuhansien eurojen pimitys


Summary: Paatero sanoo tarkoittaneensa kommentillaan alaikäisten pelaamisen vähentymistä.

Valtion omistajaohjauksesta vastaavan ministerin  Sirpa Paateron  (sd.) väite Veikkauksen rahapelien ikärajavalvonnan hyvästä toimivuudesta herättää hämmennystä.
 Paatero vieraili maanantaina  Ylen A-studiossa , jossa aiheena oli Veikkaus. Toimittaja  Katri Makkonen  kysyi ministeriltä, miksi Suomessa on kansainvälisesti vertailtuna paljon rahapeliautomaatteja. Osana vastausta Paatero totesi sanantarkasti seuraavasti:
 "Rajoitukset esimerkiksi ikärajavalvonnan osalta ovat onnistuneet aika hyvin, eli monessa paikassa on pystytty tämä K-18 pitämään. Se on minusta erittäin perusteltua."
 Voit katsoa haastattelupätkän alla olevalta videolta.

 Veikkauksen  vastuullisuusraportti  vuodelta 2018 kertoo kuitenkin täysin toista kuin mitä ministeri ohjelmassa väitti. Raportin mukaan ikärajojen valvonnan ostokokeissa tapahtui vuoden aikana hienoista heikennystä, kun täysi-ikäinen nuorelta näyttävä koeostaja pyrki pelaamaan.
 Pelaaminen automaateilla estettiin 10 prosentissa tapauksissa, kun se vuonna 2017 oli 11 prosenttia. Viimeistään kassalla pelaaminen estettiin edellisen vuoden tapaan joka kolmannen koeostajan kohdalla.
 Toisaalta raportista käy myös ilmi, että kansalaisten mielipide ikärajavalvonnan onnistumisesta on kehittynyt viime vuosina suotuisasti.
 Kyselytutkimuksissa yhä useampi kansalainen on ollut viime vuosina sitä mieltä, että ikärajavalvonta on onnistunut peliautomaattipelaamisessa melko tai erittäin hyvin.
 Paateron A-studiossa esittämään ristiriitaiseen kommenttiin on kiinnitetty huomiota muun muassa viestipalvelu Twitterissä.
 "Yllättävä lausunto"
 Ehkäisevän päihdetyön Ehyt ry:n projektipäällikkö  Tapio Jaakkola  kummastelee ministerin lausuntoa.
 – Se oli yllättävä lausunto. Hän puhui vastoin parempaa tietoa. En voi sanoa olevani täysin samaa mieltä hänen kanssaan, Jaakkola sanoo.
 Jaakkola muistuttaa, että ikärajavalvonnan toimivuudesta tehdyt tutkimustulokset eivät ole olleet mitenkään kehuttavia.
 – Ne ovat olleet itse asiassa aika surkeita, hän lataa.
 Jaakkola sanoo, että alaikäisten pelaaminen on tutkimusten mukaan yleisesti vähentynyt, mutta ikärajojen omavalvonta ontuu edelleen.
 – Se ei näytä toimivan. Lähinnä nuoret pojat pelaavat, tytöt äärimmäisen harvoin, kiteyttää Jaakkola tämänhetkisen tilanteen.
 Jaakkolan mukaan valvonnan pettäminen johtuu osaksi siitä, että liikkeenpitäjät eivät aina ymmärrä riittävän hyvin alaikäisten pelaamisen turmiollisuutta.
 – Alaikäisten pelaamista ei välttämättä mielletä esimerkiksi alkoholin ja tupakan kaltaiseksi ongelmaksi. Täytyy kuitenkin muistaa, että varhain aloitettu pelaaminen on yksi tunnetuista riskitekijöistä peliongelmaisuuteen.
 Paatero: Tarkoitin alaikäisten pelaamisen vähentymistä
 Yle tavoitti ministeri Paateron keskiviikkona eduskunnasta. Hän täsmensi maanantaista lausuntoaan.
 Paatero sanoi viitanneensa A-studiossa esittämällään kommentilla siihen, että alaikäisten rahapelaaminen on vähentynyt, "mikä on tietenkin hyvä asia”.
 Paatero kertoi myös, että ”on todella huolestuttavaa”, jos alaikäisenä päästään edelleen pelaamaan. Hän kuitenkin muistutti, että tähän on tulossa suuri muutos.
 – Kohta tuleva pakollinen tunnistautuminen rahapelikoneissa tietysti rajaa pelaamista vielä tiukemmin. Silloinhan kukaan ei voi pelata muuten kuin tunnistautumalla. Tällä pystytään estämään lasten pelaaminen kokonaan, Paatero sanoi.
 Lue lisää:
 MOT:n selvitys: Veikkauksen todellinen liikevaihto on 13 miljardia
 Veikkaus vähentää peliautomaattien määrää 3 000:lla, tunnistautuminen pakolliseksi, markkinointia karsitaan – pelituotot laskevat merkittävästi

Ministeri Paatero sanoi Veikkauksen ikärajavalvonnan onnistuneen "aika hyvin", mutta tilastot kertovat täysin toista – Asiantuntija: Puhui vastoin parempaa tietoa


Summary: Maitotiloja on Suomessa noin 6 000 ja määrä laskee edelleen. Tilojen eläinmäärät sen sijaan kasvavat.

Heisalan saari sijaitsee Paraisten pääsaaren eteläpuolella Varsinais-Suomessa. Saarelle pääsee yhteysaluksella Paraisten pääsaaren Granvikin satamasta.
 Lokakuun puolivälissä saarelle piti järjestää ylimääräisiä kuljetuksia, sillä  Andreas Johanssonin  ja  Sonja Ek-Johanssonin  maatilalla järjestettiin avointen ovien päivä.
 Noin 300 vierasta tuli tutustumaan tilan uuteen pihattoon. Isäntäväki sai kehuja, että ovat uskaltaneet investoida maidontuotantoon aikana, jolloin maito- ja naudanlihakeskustelu käy Suomessa kuumana ilmastosyistä.
 RKP:n kansanedustaja Sandra Bergqvist (keskellä)  vieraili myös Andreas Johanssonin ja Sonja Ek-Johanssonin lypsytilan uuden pihaton avajaisissa Heisalassa. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Monta riskiä pohdittavana
 Kiihtynyt ilmastokeskustelu ei ollut ainut asia, mitä Johanssoneille puntaroitiin, kun pihattoa rakennettiin.
 Maidot ja rehut kuljetetaan Heisalaan yhteysaluksella ja kelirikkoaikana liikenteeseen voi hyvinkin tulla katkoksia. Pahimmassa tapauksessa maidot pitää kaataa viemäriin, jos tankkiauto ei pääse viikkoon saarelle, tai jos jäätie ei vielä kanna.
 Jos me tätä työtä haluamme tehdä eläkeikään asti, ei me sitä tuossa vanhassa navetassa tehdä.  Sonja Ek-Johansson
 Yhteysalusten kilpailutuksessa edellisellä kerralla Paraisten eteläiselle reitille valittiin alus, jonka kanssa elämään tuli runsaasti harmia ja epävarmuutta. Kun Viken-alus palasi tauon jälkeen reitille, tilanne rauhoittui. Seuraava kilpailutus on kuitenkin jo ovella.
 Liikenneministeri Bernerin kaavailemat yhteysalusmaksut synnyttivät saaristossa raivoa pari vuotta sitten. Toteutuessaan suunnitelma olisi tuonut maitotilalle kymmenientuhansien eurojen lisälaskun vuosittain.
 – Totta kai me näitä olemme miettineet, mutta jos ongelmia tulee, niin katsotaan sitten, miten ne ratkaistaan, sanoo Sonja Ek-Johansson.
 Lypsytilojen määrä vähenee kovaa vauhtia
 Luonnonvarakeskuksen  tilastojen mukaan  maidontuottajia oli vuonna 1990 vielä yli 45 000. Tämän vuoden elokussa mentiin jo 6 000 rajan alapuolelle.
 Paula Collin / Yle
 Kun tuhat maitotilaa lopettaa parin vuoden aikana, tulevaisuus näyttää alan kannalta synkältä. Lehmiä ei näy maisemassa enää entiseen tapaan ja maidontuotanto saattaa vähentyä merkittävästi.
 Maidon tuotantomäärä on pysynyt kuitenkin vielä kutakuinkin vakiona lehmien tuotoksen kasvun takia, sekä siksi, että jäljelle olevien maitotilojen eläinmäärä on ollut kasvussa.
 Paula Collin / Yle
 Vanha navetta tuli tiensä päähän
 Heisalan saarella uuden pihaton rakentamista puolsi monta seikkaa. Vanha navetta on 1950-luvulta ja laajennusosa 1990-luvulta. Yhdistelmä oli Sonja Ek-Johanssonin mukaan täynnä kompromisseja.
 – Jos me tätä työtä haluamme tehdä eläkeikään asti, ei me sitä tuossa vanhassa navetassa tehdä.
 Uusi pihatto on valoisa ja ilma siellä raikas. Pihatossa on kaksi lypsyrobottia ja ne keventävät fyysisen työn taakkaa merkittävästi.
 Heisalan uusi pihatto on avara ja valoisa. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Lehmät pääsevät uusiin tiloihin marraskuun puolella. Vaikka lehmien määrä tuplaantuu 120 lypsävään, tilan fosforikuormitus vesistöön vähenee merkittävästi uuden lannankäsittelytekniikan ansiosta.
 Pihatossa lehmät pääsevät liikkumaan vapaasti ja ulkotarhaan pääsee jaloittelemaan myös talvisaikaan.

Saaristotila satsaa maidontuotantoonsa kiihkeästä ilmastokeskustelusta huolimatta: "Jos ongelmia tulee, niin katsotaan sitten, miten ne ratkaistaan"


Summary: ELY-keskuksen mukaan erilaiset näytteenottomenetelmät aiheuttavat erilaisia tuloksia.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Vajaa viikko sitten julkistetun  Helsingin yliopiston tutkimuksen  mukaan Terrafamen käsiteltyjen jätevesien poistoputki Sotkamon Nuasjärveen on aiheuttanut happikadon ja muuttanut pohjan eliöyhteisöä.
 Nyt Kainuun ELY-keskus on eri mieltä omiin mittaustuloksiinsa nojaten. Niiden mukaan Nuasjärven ekologinen tila on säilynyt hyvänä.
 ELY-keskus tiedottaa , että Terrafamen purkuputken käyttö ja sen vaikutukset ovat olleet ympäristöluvan mukaisia.
 – Purkuputken käyttöönoton jälkeen happipitoisuus purkuputken lähellä olevissa syvänteissä on ajoittain ollut tavanomaista alhaisempi. Vaikutukset ovat olleet havaittavissa noin 3 kilometrin etäisyydellä purkuputken suulta. Syvänteissä ei tiheästä seurannasta huolimatta ole havaittu hapettomuutta, keskus tiedottaa.
 Helsingin yliopiston tutkimuksen mukaan sen sijaan Terrafamen käsiteltyjen jätevesien siirtäminen vuonna 2015 rakennettua suoraa poistoputkea pitkin Nuasjärven syvänteeseen on aiheuttanut putken lähistöllä pohjanläheisen happikadon ja muuttanut merkittävästi pohjaeläinyhteisöjä.
 – Tutkijoiden mukaan ennen runsas pohjaeläinyhteisö on muuttunut lajistoltaan köyhäksi muistuttaen nykyisin voimakkaasti saastuneen järven lajistoa, yliopisto kertoi tuloksistaan.
 Erilaiset menetelmät
 Ely-keskus perustelee tulosten erilaisuutta tutkimusmenetelmien erilaisuudella.
 Helsingin yliopiston tutkimuksessa seurattiin surviaissääskien lajikoostumuksen muutosta.
 – Surviaissääsket ovat varsin herkkiä happitilanteelle, mutta juuri tästä syystä ne toimivatkin erinomaisina happi-indikaattoreina ympäristötutkimuksissa, tutkija  Tomi Luoto  Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellisestä tiedekunnasta kertoi viikko sitten menetelmästä.
 ELY-keskus kertoo sen menetelmän perustuvan pohjaeläinyhteisöjen lajistorakenteen kattavaan tarkasteluun.
 – Veden laatua tarkkaillaan tarkkailuohjelman mukaisesti muun muassa yhdeksällä eri havaintopaikalla 4-6 kertaa vuodessa. Happipitoisuutta mitataan ja happinäytteitä otetaan useasta eri näytteenottopisteestä kattavasti eri syvyyksistä. Veden happipitoisuutta mitataan säännöllisesti myös aivan pohjan läheisyydestä. Kasviplanktonin ja syvännepohjaeläinten määrää sekä lajistorakennetta tarkkaillaan viidellä havaintopaikalla, ELY-keskus luettelee.
 ELY-keskuksen johtopäätös on, että Nuasjärven pohjaeläimistön laaja seuranta-aineisto ja vedenlaatutiedot eivät tue Helsingin yliopiston tutkijoiden käsitystä etenevästä happikadosta tai pohjaeliöstön ekologisen tilan turmeltumisesta.
 Yliopiston tutkimuksen mukaan taas on mahdollista, että kuormituksen jatkuessa happikatoalue laajenee.
 Lue myös:
 Tuore tutkimus: Terrafamen jätevesi pilannut Nuasjärven pohjaa poistoputken ympäriltä

Kainuun ELY-keskus eri mieltä yliopistotutkimuksen kanssa: Terrafamen jätevedet eivät pilaa Nuasjärven pohjaa


Summary: Ihmisten salakuljettaminen nousee otsikoihin vain pahimpien turmien yhteydessä. Sitä tapahtuu kuitenkin koko ajan.

Britanniassa  rekan kontista kuolleena löydettyjen  ihmisten tapaus on nostanut keskusteluun ihmiskaupan ja ihmissalakuljetuksen julman todellisuuden. 39 ihmistä löytyi kuolleena Essexissa teollisuusalueella olleen rekan kontista varhain keskiviikkona. Rekka oli tullut maahan Bulgariasta.
 Poliisi ei ole vielä vahvistanut, että kyse olisi ihmissalakuljetuksesta. Tapausta tutkitaan kuitenkin  myös siitä näkökulmasta  ja yhtäläisyydet esimerkiksi  vuonna 2015 Itävallassa paljastuneisiin rekkakuolemiin  ovat selvät. Julkisuudessa Essexin kuolemat onkin yhdistetty ihmissalakuljetukseen.
 Ihmissalakuljetus on ihmiskaupan liepeillä tapahtuva rikollinen ilmiö. Siinä järjestetään ihmisiä maksusta laittomasti maahan, jossa heillä ei ole kansalaisuutta tai oleskelulupaa. Etsimme vastauksia tapauksesta nouseviin kysymyksiin:
 1. Onko sattuma, että rekka on tullut Bulgariasta?
 Poliisin mukaan rikostutkintaan liittyvä rekka on tullut Britanniaan epätavallista reittiä pitkin ja on lähtenyt Bulgariasta. Bulgaria on Moldovan ja Romanian ohella tyypillisiä ihmiskaupan lähtömaita. EU:n mukaan bulgarialaisia ihmiskaupan uhreja on  tunnistettu 400–500 vuosittain .
 Ihmiskaupan uhrit ovat yleensä haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä, jotka on saatettu erehdyttää mukaan lupauksilla paremmasta elämästä jossakin muualla.  Yleensä he lähtevät vapaaehtoisesti .
 – Lähtömaat ovat matalan tulotason maita. Lähtijöillä voi olla aikomus tehdä esimerkiksi töitä kohdemaassa, saada rahaa omalle perheelle ja palata kotiin. Mutta aina he eivät pääse palaamaan, ylitarkastaja  Veikko Mäkelä  Migrin alaisesta Ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmästä sanoo.
 Essexin poliisi ei ole vielä vahvistanut, ovatko uhrit Bulgarian vai jonkin muun maan kansalaisia. Poliisin mukaan  henkilöllisyyksien selvittäminen vie todennäköisesti kauan . Se viittaa siihen, että uhreilla ei ole henkilöpapereita mukana.
 2. Miksi ihmisiä salakuljetetaan maasta toiseen?
 Ihmissalakuljettaja on usein ihmiskaupan renki. Ihmiskaupan osana salakuljettaja vie uhreja matalan elintason maista korkeamman elintason maihin, missä heidät pakotetaan esimerkiksi prostituutioon tai pakkotyöhön.
 – Essexin tapauksessa emme voi vielä tietää, miksi ihmiset on tuotu maahan. Ovatko he itse halunneet maahan siinä tarkoituksessa, että he jäisivät itsenäisesti tekemään jotain? Löytöpaikka teollisuusalueelta voi viitata siihen, että heidät olisi tuotu työhön, Mäkelä arvioi.
 Ihmissalakuljetuksessa pyörii isot rahat: YK:n siirtolaisjärjestön mukaan salakuljetettavat ovat valmiita maksamaan jopa 15 000 euroa pääsystä esimerkiksi Britanniaan.
 Aina ihmissalakuljetus ei kuitenkaan liity ihmiskauppaan. Esimerkiksi vuoden 2015 pakolaiskriisin aikaan ihmiset saattoivat maksaa salakuljettajille pääsystä tiettyyn maahan, eikä salakuljetukseen välttämättä liittynyt muita rikoksia.
 3. Miten harvinainen tapaus on kyseessä?
 Jos Essexin rekkakuolemat vahvistuvat ihmissalakuljetukseksi, se olisi yksi viime vuosien tuhoisimmista tapauksista Euroopassa.  Vuonna 2015 Itävallassa tukehtui kuorma-auton sisälle  peräti 71 siirtolaista.
 Vaikka ihmissalakuljetus nousee otsikoihin yleensä vain pahimpien onnettomuuksien yhteydessä, se on usein vaarallista. Britanniassa on kirjattu viime vuosilta viisi  siirtolaisille kuljetuksissa tapahtunutta kuolintapausta .
 – Ihmisillä ei ole varaa määrätä, millä välineellä he liikkuvat ja millaisissa olosuhteissa. Olot voivat olla hyvinkin epäinhimilliset, Veikko Mäkelä sanoo.
 YK:n siirtolaisjärjestön IOM:n mukaan edellisen kahden vuoden aikana on kuollut yli 6 000 siirtolaista. Osa kuolintapauksista liittyy ihmissalakuljetukseen. Essexin uhrien tavoin tukehtumiseen menehtyi IOM:n tietojen perusteella 87 siirtolaista vuosina 2017–2018.
 Ihmissalakuljetuksen laajuutta ilmiönä on vaikea arvioida, koska sitä koskeva tieto on hajanaista ja epätäydellistä.  YK:n mukaan vaikuttaa kuitenkin siltä , että siirtolaisille on tarjolla yhä enemmän salakuljetuspalveluita.
 4. Voisiko vastaava tragedia tapahtua Suomessa?
 Myös Suomi on hyvän tulotason maana mahdollinen kohde ihmissalakuljettajille. Kaksi vuotta sitten Lappeenrannassa paljastui salakuljetusvyyhti, jossa oli laittomasti tuotu Venäjältä Suomeen ainakin 70 ihmistä vajaan vuoden aikana.
 Suomessa ihmissalakuljetustapaukset eivät kuitenkaan ole olleet yhtä röyhkeitä kuin maailmalla. Mäkelä ei usko, että Rajavartiolaitokselta jäisi huomaamatta yritys tuoda maahan kerralla kymmeniä siirtolaisia.
 – Toki meilläkin on pimeillä markkinoilla kysyntää työvoimasta. Näin laajamittaiseen salakuljetukseen liittyy kuitenkin niin suuri kiinnijäämisen riski Suomessa, että en usko, että siihen lähdettäisiin. Yksittäisiä ihmisiä on helpompi kuljettaa rajan yli.
 Britanniassa on arvioitu, että Essexin rekka on tullut maahan Irlannin ja Walesin kautta  välttääkseen tiukat tarkastukset Doverissa ja Calais'ssa .

Voisiko Essexin tragedia tapahtua Suomessa? Neljä kysymystä ja vastausta ihmisten salakuljettamisen kylmästä maailmasta


Summary: Matkaopasjulkaisija listasi ensi vuoden kiinnostavimmat maat, alueet ja kaupungit.

Maailman suurin matkaopasjulkaisija Lonely Planet  on listannut suosituksensa  ensi vuoden parhaiksi matkakohteiksi.
 Suositukset perustuvat Lonely Planetin työntekijöiden, kirjoittajien, bloggaajien ja yhteistyökumppaneiden ehdotuksiin, joista turismiin erikoistuneet asiantuntijat ovat valinneet parhaat.
 Trongsa Dzongin luostari Bhutanissa. Tommy Seiter / AOP
 Vuoden 2020 kiinnostavin maa
 Bhutan Englanti Pohjois-Makedonia Aruba Eswatini (ent. Swazimaa) Costa Rica Alankomaat Liberia Marokko Uruguay
 Ensi vuoden kiinnostavimmaksi matkakohdemaaksi Lonely Planet valitsi Himalajan vuoristossa Intian ja Kiinan välissä sijaitsevan Bhutanin. Valintaa perustellaan sillä, että Bhutan tarjoaa ympäristöystävällisestä ja kestävästä matkailusta kiinnostuneelle tiedostavalle matkailijalle sopivan kohteen.
 Bhutan on Lonely Planetin mukaan hiilineutraali ja se aikoo saavuttaa ensi vuonna ensimmäisenä maana maailmassa 100% luomu-statuksen.
 Bhutan vaatii kaikkia maahan tulevia matkailijoita maksamaan päivämaksun, ettei turismi pilaisi maata.
 Toiseksi tulleessa Englannissa Lonely Planet kehuu maan monimuotoista rannikkoa ja kolmanneksi tulleessa Pohjois-Makedoniassa Ohridjärveä sekä High Scardusin patikointialuetta.
 Silkkitie Kiinan ShiGun kylässä. AOP
 Vuoden 2020 kiinnostavin alue
 Keski-Aasian silkkitie Le Marche, Italia Tōhoku, Japani Maine, Yhdysvallat Lord Howen saari, Australia Guizhoun maakunta, Kiina Cádizin provinssi, Espanja Koillis-Argentiina Kvarnerinlahti, Kroatia Amazonin sademetsä, Brasilia
 Vuoden 2020 kiinnostavimmaksi alueeksi Lonely Planet valitsi Keski-Aasian silkkitien. Kiitosta saavat alueen vanhat kaupungit, vilkkaat basaarit ja villi luonto.
 Lonely Planet kiittää mahdollisuutta vierailla maissa kuten Kirgisia, Tadžikistan ja Uzbekistan elektronisten viisumien avulla tai ilman viisumia monista maista.
 Toiseksi tullutta Le Marchen aluetta Lonely Planet kehuu uudeksi Toscanaksi kauniine kukkulanhuippukaupunkeineen, ruokafestivaaleineen, renessanssilinnoineen ja kauniine rantoineen.
 Kolmanneksi tullut Tōhokun alue Japanissa saa kiitosta dramaattisesta luonnostaan, kulttuuriperinnöstään, festivaaleistaan ja ruoastaan.
 Itävallan Salzburg. AOP
 Vuoden 2020 kiinnostavin kaupunki
 Salzburg, Itävalta Washington DC, Yhdysvallat Kairo, Egypti Galway, Irlanti Bonn, Saksa La Paz, Bolivia Kochi, Intia Vancouver, Kanada Dubai, Yhdistyneet arabiemiirikunnat Denver, Yhdysvallat
 Kiinnostavimmaksi kaupungiksi Lonely Planet valitsi Itävallan Salzburgin. Valintaan vaikutti kaupungissa järjestettävä, sata vuotta täyttävä klassiseen musiikkiin keskittyvä Salzburg Festival. Festivaali täyttää kaupungin erilaisista kulttuuritapahtumista.
 Kakkoseksi yltää Yhdysvaltain pääkaupunki Washington DC. Se saa kiitosta museotarjonnastaan, ruokatarjonnastaan sekä vehreydestään.
 Kolmanneksi tulee ehkä hieman yllättäen Egyptin pääkaupunki Kairo. Valintaan vaikutti Lonely Planetin mukaan kaupungin ulkopuolella Gizassa ensi vuonna avattava Grand Egyptian museo.

Lonely Planet julkaisi vuoden 2020 parhaat matkakohteet – Joukossa vanhoja tuttuja, mutta myös yllätyksiä


Summary: Viranomaisten tekemä työ ei riitä takaamaan harvaan asuttujen alueiden turvallisuutta.

Kevättalvisena päivänä oli pakkasta.  Olli Hirvonen  saapui myymäläautollaan tutun asiakkaansa luo, mutta vanhaa rouvaa ei pysäkillä näkynyt. Hirvonen soitti tälle, mutta puhelin oli mykkä. Myymäläautoilija oli jo lähdössä jatkamaan matkaansa, kun jokin naputti takaraivossa. Entäs jos…?
 Hirvonen oli aiemmin joutunut tilanteeseen, jossa oli löytänyt asiakkaansa menehtyneenä. Siinäkin tilanteessa hän oli toiminut vaistolla, sillä vakioasiakkaiden kanssa oli ja on tietyt käytännöt ja rutiinit. Siksi hän ei nytkään empinyt kauaa, vaan päätti tarkastaa tilanteen.
 Talon oveen koputtaminen ei tuonut vastausta. Ovi oli lukossa ja talossa pimeää. Sitten puuliiterin suunnalta kuului vaimeaa ääntä, ihmisääntä. Hirvonen meni katsomaan.
 Olli Hirvonen palkittiin lähimmäisen pelastamisesta.
 Tanja Perkkiö / Yle
 Puuliiterissä oli talon asukas paitahihasillaan ja hame yllään. Hänen jalkansa olivat jo sinertyneet kylmästä. Hän sai kerrottua, että oli jäänyt ulkoilmaan, koska oli ilman avaimia puunhakureissulla ja ovi oli mennyt lukkoon. Vanhus oli ollut puuliiterissä tunteja ja oli huonossa kunnossa.
 Olli Hirvonen soitti hätänumeroon, ja ambulanssi tuli paikalle nopeasti. Pitkän sairaalahoidon jälkeen vanhus palasi kotiinsa ja Olli Hirvosen vakioasiakkaaksi.
 Mummonmökkien valot sammuvat
 Viime viikolla teostaan palkitun Olli Hirvosen tarina kertoo isommasta asiasta: autioituvasta syrjäseudusta ja turvallisuuden puutteesta harvaan asutuilla seuduilla.
 Kun kylien väki harvenee, yksin asuvien vanhusten naapurit ovat kauempana. Jokaisen kulkijan pitäisi olla silmät auki, että kylillä olisi turvallista. Näin muistuttaa myös Pohjois-Karjalan pelastuslaitos, joka kannustaa aktiivisuuteen jakamalla uutta Elämän liekki -palkintoa lähimmäisestä välittävistä teoista.
 Myymäläautoyrittäjä Olli Hirvosen lisäksi palkittiin lapsen liukuportaista putoamiselta pelastanut  Kaisu Korhonen .  Esko Nevalainen ,  Juha Pakarinen ,  Ossi Munukka ,  Jere Ruokolahti  ja  Jarmo Hytti  saivat myös palkinnon vedenvaraan joutuneen pelastamisesta.
 Moni myymäläauton asiakas on ikääntynyt. Tanja Perkkiö / Yle
 Olli Hirvonen kertoo, että sekä ensihoitohenkilökunta että vakioasiakas ovat muistaneet häntä jo aiemmin kiitellä. Silti myös julkinen tunnustus tuntuu mukavalta.
 – Niin moni ei nykyään välitä. Jos tuttu tai tuntematon naapuri ei liiku enää siellä, missä on tottunut hänet näkemään, kannattaa mennä kysymään. Valitettavan monilla on kynnys auttamiseen.
 Pohjois-Karjalan pelastusjohtaja  Markus Viitaniemi  sanoo, että Olli Hirvosen toiminta oli esimerkillistä. Kun viranomaisapu on kaukana, niin kuin se Itä-Suomen selkosilla usein on, tarvittaisiin toimintaa.
 – Jokaisen pitäisi avun soittamisen lisäksi myös auttaa kykyjensä mukaan.
 Kansalaisapu on arvokasta
 Pohjois-Karjalassa on viime vuosina panostettu harvaanasutuilla aluilla kylien vapaaehtoisista koostuvien pelastusryhmien toimintaan. Aktiivisia kansalaisia on ryhmiin löytynyt hyvin. Käytännössä kuitenkin jokaista syrjäseudulla asuvaa tarvitaan apusilmiksi, kuten myymäläauton kuljettajan rooli osoittaa, myöntää pelastusjohtaja Viitaniemi.
 Myymäläauto on käy monen oven edessä viikon aikana.  Tanja Perkkiö / Yle
 Yhdessä asiassa itärajan syrjäiset kylät ovat kuitenkin muuta maata paremmassa asemassa. Rajavartiolaitos on viranomaisista aina läsnä. Usein rajavartijat ovat myös ensimmäisiä esimerkiksi onnettomuuspaikoille saapuvia viranomaisia.
 Viranomaisyhteistyö on keskeinen keino taata nopea avunsaanti harvaan asutuilla alueilla.
 Olli Hirvonen ei ole viranomainen, mutta kokee olevansa tärkeä osa Keski-Karjalan kylien turvallisuutta.
 – On paljon ihmisiä, joiden ainoat sosiaaliset kontaktit ovat myymäläauton kuljettaja ja posteljooni. Kyllähän sitä toivoisi että ihmisillä olisi enemmän juttuseuraa.
 Lue myös:
 Hengenhätä ja ambulanssi kaukana? Syrjäseudulla apuun saattaakin rientää rajavartija
 Vanhusten yksinäisyys valitettavan yleistä
 Yksinäinen vanhus voi soittaa jopa hätäkeskukseen saadakseen juttukaverin

Vanhus olisi paleltunut puuliiteriin ilman myymäläauton Olli Hirvosta – syrjäseutujen turvallisuuteen tarvitaan jokainen silmäpari


Summary: Toimittaja Jessikka Aro sanoo, että hänestä on tehtailtu vihavideoita myös viime aikoina hovioikeuskäsittelyn vuoksi.

Ylen toimittaja  Jessikka Aro  kertoi kuulemisensa aluksi, miten vaikeaa oli olla kuultavana Aroon kohdistuvassa MV-kunnianloukkausjutussa Helsingin hovioikeudessa.
 – Ei ole helppoa ja itsestääselvyys, että puhun täällä tänään. Koska olen täällä hovioikeudessa, minusta on nytkin tehty vihavideoita. Täällä yleisössä on todennäköisesti mukana niitä, jotka näitä videoita ovat tehtailleet. Pidän tätä äärimmäisen epämiellyttävänä tilanteena.
 Jessikka Aro kertoo, että häneen on kohdistunut pöyristyttävää "palautetta".
 Vuoden 2014 jälkeen Aro alkoi saada solvauksia, jossa arvosteltiin muun muassa hänen ulkonäköään ja mielenterveyttään julmasti, kertoi Aro.
 Pietarin trollitehtaista kertovien juttujensa vuoksi ja vuonna 2016 Aro kertoo joutuneensa MV-lehden kohteeksi.
 – Vatsa auki -huutelu tai huoraksi haukkuminen ei ole mediakritiikkiä.
 Vyörytys kiihtyi voimakkaasti.
 – Rasistinen vihapuhe oli se piste, jossa laitoin vireille tutkintapyynnön.
 Mv-julkaisun lisäksi Aroa solvaavia tekstejä ja kuvia on julkaistu erilaisilla kommenttipalstoilla.
 Palkittua toimittajaa  on lisäksi syytetty plagioinnista ja kytköksistä ulkomaisiin tiedustelupalveluihin.
 Toimittaja Jessikka Arolta on syyttäjän mukaan koetettu riistää uskottavuus voimakkaan lokakampanjan keinoin.  Laura Pohjavirta / Yle
 Jessikka Aron kuulemisen yleisöltä salattu osuus eli esimerkiksi terveystietojen käsittely käydään oikeudessa torstaiaamuna.
 Syyttäjä: Lokauksen päämääränä oli viedä pohja toimittajan uskottavuudelta
 Ennen Aron kuulemista hovioikeus käsitteli iltapäivään saakka MV-lehden Jessikka Arosta kertovia artikkeleita.
 Syyttäjä ja Aron puolustus pitivät juttuja osoituksena muun muassa toimittajan niin sanotusta maalittamisesta.
 – Vaikka maalittaminen ei ole oikeudellinen käsite, se on tässä jutussa tekotapaa ja toimintamallia kuvaava termi, sanoi aluesyyttäjä  Juha-Mikko Hämäläinen .
 Syyttäjä pyrki tuomaan esille Janitskinin motivaatiota kirjoitteluun. Syyttäjän mukaan tarkoitus on ollut Aron halventaminen ja toimittajan töiden kyseenalaistaminen.
 Syyttäjä lainasi yhtä MV-julkaisun perustajan  Ilja Janitskinin  kirjoitusta motiivia osoittaakseen.
 "Miksi minä kostan sen hänelle? Kostan hänelle siksi, että Jessikka teki minusta jonkun Venäjä-trollin ", lainasi syyttäjä yhtä Janitskinin kirjoitusta.
 Syyttäjän mukaan Jessikka Arosta oli kirjoituksen mukaan tarkoitus tehdä kohde " koko loppuelämänsä ajaksi."
 Janitskinin puolustus taas esitti, että kyse olisi ollut Venäjän trollitehdas -juttujen jälkeinen tuohtunut kirjoitus.
 – Se on nopeasti ja tuohduksissa kirjoitettu artikkeli. Molemminpuolista maalittamista. Kuka tässä on kenellekin seurauksia halunnut?
 Sekä Janitskinin että  Johan Bäckmanin  puolustus kiistivät syytteet. Heitä kuullaan oikeudessa torstaina.
 – Yksikään näistä MV-jutuista ei ole kunnianloukkaus, sanoi Janitskinin asianajaja  Anu Koivu .
 Helsingin käräjäoikeus antanut aiemmin asiassa tuomion vuonna lokakuussa 2018. Ilja Janitskin tuomittiin vuoden ja 10 kuukauden ehdottomaan vankeuteen 16 eri rikoksesta.
 Venäjä-asiantuntijaksi mainittu Johan Bäckman tuomittiin vuoden ehdolliseen vankeuteen muun muassa vainoamisesta.
 Lisäksi tuomion sai yksi MV-julkaisuun liittyvä nainen. Oikeudekäynti jatkuu torstaina.
 Lue lisää:
 Janitskin ei tullut hovioikeuteen – vaatii MV-jutussa saamansa vankeustuomion kumoamista
 Ilja Janitskinille ehdoton vuoden ja 10 kuukauden vankeustuomio MV-jutussa – syyttäjä tyytyväinen poikkeuksellisen ankaraan rangaistukseen

Hovioikeus pui MV-kirjoittelua: “Koko elämän kestävä kosto” vaiko vain “pikaistuksissa kirjoittelua”?


Summary: Trump kertoi saaneen kurdijoukoilta vakuudet siitä, ettei Isis-vankeja pääse karkuun.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kertoi, että Yhdysvallat poistaa Turkin vastaiset pakotteet. Turkki on Trumpin mukaan luvannut lopettaa sotatoimet alueella pysyvästi.
 – Toki sana "pysyvä" merkitsee jotain muuta tuolla alueella, Trump lisäsi.
 Hän myös kiittää valtioita, jotka tulivat auttamaan sitä Turkin ja Syyrian välisen konfliktin ratkaisemisessa.
 – Antaa muiden tapella tästä veren pitkään tahrimasta hiekasta, Trump kommentoi Lähi-idän tilannetta.
 Trump kertoi Yhdysvaltain jättävän muutamia sotilaita valvomaan alueita, joilta löytyy öljyä. Trumpin mukaan Yhdysvallat päättää tulevaisuudessa, mitä tehdä alueen öljyllä.
 Trump ilmoitti saaneensa kurdijohtoiselta SDF-joukolta vakuudet siitä, että Isis-taistelijat ovat edelleen vangittuina. SDF on kuitenkin aiemmin ilmoittanut satojen Isis-vankien päässeen karkuun.
 Yhdysvalloilta olisi Trumpin mukaan vaadittu kymmeniätuhansia sotilaita Turkin hyökkäyksen pysäyttämiseen.
 Trump sanoi, että Yhdysvallat lähettää sotilaitaan konfliktiin vain silloin, kun se on Yhdysvaltain kansallisen edun mukaista.
 Trump myös kehui Turkin presidenttiä  Recep Tayyip Erdoğania .
 – Hän tekee sen, mikä on oikein hänen maalleen, Trump sanoi.
 SDF-joukkojen komentaja  Mazloum Kobani  kertoi puolestaan Trumpin luvanneen tukea kurdeja "pitkällä tähtäimellä" ja "ylläpitää kumppanuutta" heidän kanssaan.
 Lue myös:
 Toimittajalta: Pakotteet kestivät vain viikon, mutta Yhdysvaltain ulkopolitiikan peruspilarit liikahtivat

Yhdysvallat poistaa Turkin vastaiset pakotteet – Trump Lähi-idästä: "Antaa muiden tapella tästä veren pitkään tahrimasta hiekasta"