Summary: Erityisesti nuoret vanhemmat ja äidit ovat vaarassa uupua. Uupumisen riskiä lisää myös perheen heikko toimeentulo.

– En kauheasti muista siitä ajasta, jotenkin se meni siinä. Vauva kulki mukana ja tein sen, mitä piti tehdä. Toimin sellaisella autopilotilla.
 Näin porvoolainen  Susanna Posio  muistelee arkeaan kolmen vuoden takaa.
 Posio oli juuri synnyttänyt toisen lapsensa, kun hänen miehensä sai työtarjouksen, josta ei voinut kieltäytyä. Mies siirtyi arkipäiviksi töihin Kajaaniin ja Posio jäi yksin kotiin pienen vauvan ja 2,5-vuotiaan esikoisen kanssa.
 Samoihin aikoihin Posion äiti sairastui rintasyöpään ja hänen isälleen tehtiin kaksi isoa polvileikkausta. Apua arkeen ei ollut enää samalla tavalla saatavilla kuin ennen. Posion lasten toiset isovanhemmat asuivat kaukana.
 Posio alkoi uupua, mutta ei oikein ymmärtänyt sitä.
 – En pitänyt sitä mitenkään poikkeuksellisena. Ajattelin, että eihän kukaan mitään muuta luvannutkaan, näin tämän kuuluukin olla, kaikki äidithän ovat väsyneitä, Posio muistelee.
 Uupumus pakotti sairauslomalle omasta perheestä
 Kaiken päälle Posio aloitti kovan treenaamisen. Edessä häämöttivät pariskunnan häät ja Posio halusi päästä kuntoon. Henkilökohtaisen valmentajan ohjeiden mukaisesti hän lenkkeili ja kävi kuntosalilla 7–9 kertaa viikossa. Samalla hän järjesteli tulevia sadan hengen juhlia ja pyöritti perheen arkea.
 – Kuopus kulki mukana vaunulenkeillä. Isompi oli kolme päivää viikosta hoidossa ja sain jotenkin sumplittua niin, että kuntoilin todella paljon. Jos tuloksia ei tullut tarpeeksi, vähennettiin vielä ruokaa ja lopulta poistettiin kaikki hiilarit. Se varmaan vähensi jaksamista vielä entisestään.
 Pari kuukautta häiden jälkeen Posio loukkasi kuntosalilla jalkansa pahasti ja joutui kuudeksi viikoksi pakkolepoon. Se oli aktiiviselle ihmiselle uudenlainen tilanne.
 – En tiedä koska aiemmin olisin pysähtynyt sitä ennen, mutta sitten oli ihan pakko. Luulen, että silloin ne ajatukset tulivat päähän ja aloin miettiä, mitä kaikkea oli tapahtunut.
 Susanna Posio uskoo, että yksin jääminen ja univaje olivat suurimmat syyt hänen uupumiseensa. Antti Haanpää / Yle
 Pari kuukautta myöhemmin Posio oli naapurin luona kylässä, kun hän romahti.
 – Muistan, että sain vain sanottua, että olen tosi väsynyt. Itkin siellä varmaan kahdeksan tuntia. Juttelimme ja mietimme, mitä nyt pitää tehdä.
 Posio kävi lääkärillä ja psykoterapeutilla, jotka olivat sitä mieltä, että Posiolle oli järjestettävä lepoa tavalla tai toisella. Hänellä diagnosoitiin keskivaikea masennus ja sen mukanaan tuoma uupumus ja ahdistus.
 Mies ja lapset lähtivät kymmeneksi päiväksi pois ja Posio harjoitteli nukkumaan lääkkeiden avulla.
 – Tavoitteena oli, että nukkuisin mihin aikaan vaan, kunhan nukkuisin.
 Aluksi se olikin helppoa sillä Posion kunto meni niin huonoksi, ettei hän jaksanut tehdä mitään. Pitkän aikaa kului sängyssä maaten ja itkien.
 Kokemus muiden odotuksista uuvuttaa äitejä
 Vanhempien uupumuksen syitä on selvitetty Suomessa nyt ensimmäistä kertaa. Jyväskylän yliopiston keväällä 2018 käynnistyneeseen Vanhemmuuden voimavara- ja kuormitustekijät -tutkimukseen osallistui kaikkiaan 1 725 vanhempaa.
 Tutkimuksessa selvitettiin muun muassa, miten perheisiin liittyvät taustatekijät, kuten esimerkiksi lasten lukumäärä, lasten ikä ja ikäero, vanhempien ikä ja sukupuoli, perhetyyppi sekä taloudellinen tilanne ovat yhteydessä vanhempien uupumukseen.
 Taustatekijöistä uupumiseen vaikuttivat ainoastaan vanhemman ikä ja sukupuoli sekä se, jos perheessä oli erityislapsia, työttömyyttä tai heikko taloudellinen tilanne.
 Merkittävin uupumusta lisäävä tekijä oli vanhempien kokemus ulkoapäin tulevista suorituspaineista. Riski uupumiseen kasvoi jos vanhemmalla oli lisäksi taipumus itse asettaa kovia vaatimuksia itselleen. Tällainen tuplaperfektionismi oli tutkimuksen mukaan kaikista pahin uupumisriski.
 Kokemus ulkoapäin tulevista odotuksista ja vaatimuksista korostui erityisesti äideillä, joiden uupumisriski oli isiä suurempi.
 Tutkijatohtori  Matilda Sorkkilan  mukaan äitimyytti vaikuttaisi tutkimuksen valossa edelleen elävän.
 – Vaaditaanko äideiltä tänä päivänä paljon ja kohdistuvatko vaatimukset nimenomaan äiteihin? Vai onko tämä äitien kokemus, joka syntyy ehkä jostain somesta tai keskustelupalstoilta? Tulevatko odotukset muilta äideiltä, yhteiskunnasta vai mistä ne tulevat, se ei ole ihan selvää. Mutta äidit ainakin vaikuttavat kokevan, että heiltä odotetaan paljon, Sorkkila pohtii.
 Mitä nuorempi äiti tai isä, sitä suurempi riski uupua
 Tutkimuksen mukaan nuoremmat vanhemmat olivat suuremmassa vaarassa uupua kuin vähän varttuneemmat vanhemmat. Mitä nuorempi vanhempi, sitä enemmän hän oli riskissä uupua.
 Tämä oli Sorkkilan mielestä yllättävää. Hän oli ajatellut, että nuoremmilla olisi enemmän energiaa ja jaksamista esimerkiksi valvoa öisin.
 Sorkkila arvelee, että nuoremmat vanhemmat voivat kokea enemmän ristiriitaa oman vapauden, itsensä toteuttamisen ja perhe-elämän velvollisuuksien välillä.
 – Ehkä iäkkäämmät vanhemmat ovat jollain tavalla valmiimpia asettumaan aloilleen lasten kanssa ja ovat toisaalta saaneet jo elää itselleen.
 Yllättävää oli Sorkkilan mukaan myös se, että lasten lukumäärällä ei ollut vaikutusta vanhempien uupumiseen.
 – Jos vanhemmalla on tarpeeksi voimavaroja, sillä ei ole väliä onko yksi vai kuusi lasta. Lasten lukumäärä itsessään ei uuvuta, vaan isommassa roolissa ovat muut tekijät. Jos vanhemmalla ei ole riittävästi voimavaroja, yksikin lapsi voi kuormittaa, Sorkkila sanoo.
 Tutkijatohtori Matilda Sorkkilan mielestä on yllättävää, että yhteys heikon taloudellisen tilanteen ja vanhempien uupumuksen välillä havaittiin ainoastaan Suomessa. – Köyhät perheet ovat tämänkin tutkimuksen valossa erityisessä riskissä hyvinvoinnin suhteen ja päättäjien olisi hyvä reagoida tähän. Jyväskylän yliopisto / Petteri Kivimäki
 Suomalaistutkimus on osa maailmanlaajuista 42 maan yhteistä tutkimushanketta, jonka tulokset julkaistaan vasta myöhemmin. Suomi on kuitenkin jo nyt erottunut muista maista muutaman aikaisemmin tehdyn tutkimuksen perusteella. Suomi on tähän mennessä ainoa maa, jossa on havaittu yhteys heikon taloudellisen tilanteen ja vanhempien uupumuksen välillä.
 – Todella mielenkiintoista oli, että löydös on tehty ainoastaan täällä Suomessa. Miksi se näkyy juuri täällä eikä muualla? Ehkä toimeentuloon liittyvä stressi ja häpeä altistaa myös uupumiselle vanhempana, Sorkkila miettii.
 Huoli perheen toimeentulosta stressaa vanhempia, ja sillä on usein negatiivisia vaikutuksia vanhemmuuteen sekä perheen sisäiseen ilmapiiriin, toteaa keskiviikkona julkaistu  Pelastakaa Lapset -järjestön kysely .
 Vanhempien uupumisella voi olla vakavia seurauksia
 Vanhempien uupumus on vasta viime vuosina tunnistettu omaksi ilmiökseen ja sitä on alettu tutkia. Sorkkilalta kysytään usein eivätkö vanhemmat aiemmin olleet uupuneita.
 – Tottakai voi olla, että tässä ajassa on jotain uuvuttavaa, mutta on myös hyvin mahdollista, että vanhemmat ovat olleet aikaisemminkin uupuneita. Sitä ei ole vain tutkittu ja se on ollut tietynlainen tabu, siitä ei ole saanut puhua, äitien on vain pitänyt jaksaa.
 Sorkkilan mukaan uupumus ilmenee neljällä eri tavalla: väsymyksenä, joka ei mene levollakaan ohi, täydellisenä tympääntymisenä vanhemmuuden rooliin, lapsiin kohdistuvana emotionaalisena etääntymisenä sekä kokemuksena, että oma vanhemmuus ei ole enää niin hyvää kuin ennen.
 Tutkimuksen mukaan yli puolet suomalaisvanhemmista kokee uupumuksen ja väsymyksen vaikuttaneen heidän toiveisiinsa hankkia lisää lapsia.
 "On iso virhe jättää vanhemman oma hyvinvointi huomioimatta. Jos vanhempi ei voi hyvin, lapsikaan ei voi hyvin"  Matilda Sorkkila
 Pahimmillaan vanhemmuuden uupumuksella voi olla hyvin vakaviakin seurauksia sekä vanhemmalle itselleen että lapsille.
 – On osoitettu, että se on yhteydessä päihteiden käyttöön, itsemurha-ajatuksiin sekä parisuhdekonflikteihin. Ennen kaikkea se on suuri riski lapsiin kohdistuvalle väkivallalle ja laiminlyönneille.
 Belgialaisessa tutkimuksessa  vanhempien uupumus selitti 31 prosenttia lapsiin kohdistuvasta väkivallasta, kun työuupumus selitti alle prosentin.
 Vanhemmuudessa ei tarvitse suorittaa ja kilpailla
 Sorkkilan mukaan keskustelu vanhemmuudesta pyörii pitkälti lasten ympärillä. Puhutaan paljon siitä, millaista on hyvä vanhemmuus, mutta unohdetaan puhua siitä, miten vanhempana voidaan hyvin ja miten vanhempien jaksamista voidaan tukea.
 – Minusta on iso virhe jättää vanhemman oma hyvinvointi huomioimatta. Jos vanhempi ei voi hyvin, niin lapsikaan ei voi hyvin. Jos vanhemmalla on patterit aivan loppu, niin eihän hän jaksa tuottaa niitä asioita, joita lapsi tarvitsee kasvamiseen, kehittymiseen ja oppimiseen.
 Paljon puhutaan myös siitä, että keskustelu vanhemmuudesta on liian negatiivista. Moni epäröi lasten hankkimista, koska  mielikuva perhe-elämästä  on ankea. Sorkkilan mukaan asia on ymmärretty vähän väärin.
 – Meidän tutkimuksenkin mukaan lapset ovat nimenomaan niitä vanhemmuuden voimavaroja. Kyse ei ole siitä, että lapsista ei saisi iloa ja onnea, päinvastoin. Ongelma on se, että useat vanhemmat jäävät yksin, heillä ei ole tukea ja ympärillä olevat vaatimukset uuvuttavat. Niihin pitäisi puuttua.
 Susanna Posio esikoisensa kanssa. Antti Haanpää / Yle
 Tutkimuksen yhteydessä on kehitetty viidestä kysymyksestä koostuva vanhemmuuden uupumuksen seula, joka auttaa neuvoloita erottelemaan ei-uupuneista vanhemmista uupuneet ja uupumisriskissä olevat vanhemmat, jotta heitä voidaan tukea paremmin.
 Sorkkilan mukaan neuvoloissa olisi lisäksi jo raskausaikana hyvä tarkastella, millaisia voimavaroja ja tukiverkkoja tulevalla vanhemmalla on ja mitkä tekijät saattavat lisätä stressiä.
 Samalla pitäisi muistuttaa siitä, että vanhemmuudessa ei tarvitse suorittaa tai kilpailla eikä itseään tarvitse verrata muihin vanhempiin.
 – Äideille pitäisi opettaa myötätuntoa ja itsearmollisuutta, jotta jokainen löytäisi oman tapansa olla vanhempana, Sorkkila pohtii.
 Yksi yö muutti Posion elämän
 Vähitellen Susanna Posion voimat lisääntyivät. Sitten tuli eräs aamuyö, joka muutti kaiken. Posio ei saanut nukuttua. Hän luki lehtiartikkelia naisesta, joka oli innostunut positiivisesta psykologiasta.
 Sanapari jäi pyörimään Posion mieleen ja puolisen vuotta myöhemmin hän aloitti positiivisen psykologian opinnot.
 –Tämän tieteenalan löytäminen oli minulle mullistavaa. Olen saanut ihan mielettömiä työkaluja omaan elämääni, Posio innostuu.
 – Touhuaminen on ollut minulle ahdistuksen hallintakeino. Mitä väsyneempi olen ollut sitä enemmän olen saattanut esimerkiksi leipoa tai järjestellä huonekaluja. En ole pystynyt pysähtymään, Susanna Posio sanoo. Hän on joutunut uupumisen vuoksi opettelemaan uusia tapoja toimia. Antti Haanpää / Yle
 Posio halusi jakaa oppimaansa muillekin. Niinpä hän perusti tammikuussa oman yrityksen, jonka kautta hän haluaa auttaa kaikkia uupumuksesta kärsiviä.
 Hän on käynyt pitämässä useita luentoja ja järjestänyt koulutuksia erilaisissa tapahtumissa, yrityksissä ja kouluissa. Luokanopettajana itsekin työskennellyt Posio on alkanut myös kirjoittaa kollegansa kanssa kirjaa, jonka on tarkoitus tarjota opettajille työkaluja työssä jaksamiseen.
 – On ihan sama mistä syystä väsymys, uupumus tai masennus tulee, kuka vain voi hyötyä tästä. Nythän puhutaan paljon myös työuupumuksesta ja siitä, kuinka elämä on muutenkin hektistä. Ihmisten voimat ovat lopussa, Posio sanoo.
 Äidin hyvä olo heijastuu koko perheeseen
 Tärkein oppi, minkä Posio itse on positiivisen psykologian kautta saanut, on itsemyötätunto. Posion mukaan moni puhuu itselleen usein tavalla, jolla ei ikinä puhuisi kenellekään muulle.
 – Itse olen aina ollut tosi pedantti, minulla on ollut kovia tavoitteita ja olen ollut tosi ankara itseäni kohtaan, vaatinut itseltäni tosi paljon. Itsemyötätunto oli minulle tosi iso juttu ja sitä on mahdollista harjoitella.
 "Pitää huolta siitä, että itsellä on hyvä olla, silloin on hyvä olla koko perheellä"  Susanna Posio
 Toinen iso apu Posiolle on ollut tunteiden erilainen kohtaaminen. Hän on oppinut, miten mitä tahansa vastaan tulevia tunteita voi pysäyttää eikä niiden vietäväksi tarvitse lähteä.
 – Olen aina elänyt tunteella. Jos olen ollut surullinen, olen laittanut surullista musiikkia ja oikein lähtenyt surun vietäväksi. Mutta nyt voin pysäyttää tunteen ja ottaa järjen mukaan asioihin. Se on ollut tosi iso apu.
 Lisäksi Posio on oppinut kuuntelemaan ja tarkkailemaan itseään. Jos jokin elämän osa-alue alkaa viedä liikaa energiaa tai jokin osa-alue meinaa jäädä vähemmälle, hän pysähtyy tasapainottamaan tilannetta. Posion mukaan itsensä tunteminen on kehittynyt valtavasti.
 Tällä hetkellä hän voikin todella hyvin. Perheen kotona on hyvin seesteinen tunnelma.
 – En muista koska viimeksi on ollut näin hyvä ja rauhallinen olo. Ihan eri tavalla osaa ottaa aikaa itselle ja pitää huolta siitä, että itsellä on hyvä olla. Silloin on hyvä olla koko perheellä.
 Susanna Posion perheessä on huomattavasti rauhallisempi tunnelma kuin vielä kolme vuotta sitten. Antti Haanpää / Yle
 Voit keskustella aiheesta klo 22.00 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Miksi nykypäivän vanhemmat suorittavat ja uupuvat? Ja miten sinä voisit vanhempana helpottaa elämääsi – Katso video
 Miksi vanhemmuus uuvuttaa? Tutkijat selvittävät perhe-elämän ilonaiheet ja uhkatekijät
 "Lapsi söi ja nukkui kellontarkasti, unohdin itseni täysin" – Uupumus ja yksinäisyys ovat nykyvanhemmuuden pahimmat vitsaukset
 "Ensin loppui miehen ja sitten lasten tavaroiden pakkaaminen" – Arjen näkymätön työ jää heterosuhteissa naisten harteille
 Lue myös:
 Yksi asia kertoo, että olet onnistunut vanhemmuudessa – "Kun vanhemmat yrittävät liikaa, se kaikista tärkein voi unohtua"
 Vanhemmuus on rakkautta, vastuuta ja upeita hetkiä: "Kyllä se on siistiä olla siinä mukana" – Miksi julkisuus kuitenkin esittää sen helvettinä?
 Uusi väestöennuste vahvistaa synkät pelot – Tilastokeskus: maamme väkiluku lähtee nykykehityksellä laskuun reilun kymmenen vuoden päästä

Uupumus pakotti äidin sairauslomalle omasta perheestään – Uusi suomalaistutkimus: Muiden odotukset suurin syy vanhemmuudessa uupumiseen


Summary: Suomen edellä vertailussa Pohjoismaista ovat Ruotsi ja Tanska.

Suomi on pysynyt 11. sijalla World Economic Forumin kilpailukykyvertailussa.
 Suomen valtteina olivat talouden vakaus ja instituutiot. Eniten Suomen sijoitusta painoi markkinoiden pieni koko.
 Kärkisijalle WEF:n vertailussa nousi Singapore. Yhdysvallat putosi kakkoseksi. Hongkong kiri neljä pykälää ylöspäin pronssille. Pohjoismaista Ruotsin sijoitus oli kahdeksas, Tanskan kymmenes ja Norjan seitsemästoista.
 Maat laitetaan järjestykseen 103 yksittäisen vakioidun muuttujan painotettuna keskiarvona. Yksittäiset muuttujat voivat olla yhdistelmä useista tekijöistä.
 Elinkeinoelämän tutkimuslaitos arvioi, että WEF:n vertailun luottamusväli on 5–10 sijaa kumpaankin suuntaan.
 Vertailussa oli mukana 141 maata. Kilpailevassa IMD:n indeksissä Suomen sijoitus on viidestoista.

Suomi säilyttänyt asemansa laajassa kilpailukykyvertailussa


Summary: Virkarikostutkinnalta puuttuvat perustuslailliset edellytykset, ilmoittaa Valkoinen talo.

Valkonen talo ei aio tehdä yhteistyötä presidentti  Donald Trumpin  virkarikostutkinnassa.
 Valkoisen talon mukaan tutkinnalta puuttuvat perustuslailliset edellytykset. Valkoisen talon edustajan  Pat Cipollonen  mukaan presidentti Trump ei voi näissä olosuhteissa sallia hallintonsa osallistua tutkintaan.
 Valkoisen talon mukaan on erityisen raskauttavaa, ettei edustajainhuone äänestänyt virallisesti tutkinnan aloittamisesta.

Valkoinen talo kieltäytyi yhteistyöstä Trumpin virkarikostutkinnassa


Summary: Yhdysvaltain puolustusministeriö korostaa, ettei Yhdysvallat tue Turkin mahdollista operaatiota eikä ole siinä millään tapaa osallisena.

Turkki on lisännyt armeijakalustoaan Syyrian vastaisella rajalla sen jälkeen, kun Yhdysvaltain sotilaat ovat poistuneet alueelta, jonne Turkin joukot ovat mahdollisesti iskemässä.
 Britannin yleisradioyhtiö BBC:n  mukaan lukuisia Turkin armeijan rekkoja sekä panssaroituja miehistönkuljetusajoneuvoja nähtiin liikkuvan tiistai-iltana kohti turkkilaista rajakaupunki Akcakalea. Turkin valtion uutistoimisto Anadolu julkaisi videoita ja kuvia busseista, jotka kuljettivat armeijan iskujoukkoja kohti rajaa.
 Lue myös:   Turkin Erdoğan haluaa puskea Syyriaan perustamaan "turvavyöhykettä" – Mitä se käytännössä tarkoittaa?
 Presidentti  Donald Trump  puolusti tiistaina päätöstään vetää Yhdysvaltain joukot pois Koillis-Syyriasta. Arvostelijoiden mukaan presidentti hylkää kurdiliittolaisensa, jotka ovat olleet Syyriassa Yhdysvaltain tärkein liittolainen taistelussa ääriliike Isisiä vastaan.
 Trump painotti, ettei Yhdysvallat ole hylkäämässä kurdeja ja luonnehti heitä ”erityisiksi ihmisiksi” ja "mahtaviksi taistelijoiksi". Hän myös muistutti, että Yhdysvallat tukee kurdeja taloudellisesti sekä aseita toimittamalla.
 Trump vaikutti pehmentävän tiistaina Turkkia koskevia kannanottojaan. Vielä maanantaina Trump uhkasi tuhoavansa Turkin talouden, jos se tekee jotain, mitä hän "suuressa viisaudessaan pitää kiellettynä".
 Tiistaina Trump kuvaili Twitterissä Turkkia hyväksi kauppakumppaniksi ja Nato-liittolaiseksi.
 Lisäksi Valkoinen talo vahvisti, että Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  vierailee Yhdysvalloissa marraskuun 13. päivä Trumpin kutsusta.
 Yhdysvaltain puolustusministeriö Pentagon julkaisi maanantaina  tiedotteen , missä se korosti, ettei Yhdysvallat tue Turkin mahdollista operaatiota eikä ole siinä millään tapaa osallisena. Pentagonin mukaan Turkki esimerkiksi kantaa vastuun mahdollisista siviiliin kohdistuneista hyökkäyksistä.
 Lisää aiheesta:
 BBC: Turkey boosts troops on Syria border after operation warning
 Presidentti Trumpille arvosteluryöppy Syyria-päätöksestä: ”Katastrofaalinen virhe”, ”Kurdien pettäminen ja kuolemaan jättäminen”

BBC: Turkki siirsi tiistai-iltana armeijakalustoaan Syyrian rajalle – Trump kiisti hylänneensä USA:n kurdiliittolaiset


Summary: Yrityskaupoilla rikastunut Tommi Laitinen toimii mesenaattina uudenlaisessa galleriassa. Galleria lupaa myyntitakuun taiteilijalle.

Vanhan navetan edessä häärii tyylikkääseen pukuun sonnustautunut mies. Valkoiset tennarit vilkkuen mies järjestelee paikkoja juuri ennen uuden näyttelyn avaamista.
 Gallerian jyhkeät ikkunansyvennykset ovat kuin vanhassa holvikellarissa. Vanhan kivinavetan rustiikkinen seinäpinta nostaa taiteen esiin.
 Galleriaa pyörittävä  Tommi Laitinen  on viettänyt viime päivät Pihatossa rakentaen näyttelyä taiteilija  Rasmus Noran  kanssa.
 – Näyttelyn kokoaminen on ollut fantastinen kokemus. Samalla pääsi osaksi taiteilijan ajatusmaailmaa ja mukaan siihen prosessiin, miten tällainen näyttely syntyy. Se oli sykähdyttävää, kuvailee Laitinen.
 Laitinen on kuin kotonaan galleriassa, vaikka kyse on uudesta aluevaltauksesta.
 Mies työskentelee johtotehtävissä IT-alan konsulttiyhtiössä, Visma Consultingissa. Kaksi vuotta sitten Visma osti Laitisen osittain omistaman IT-yritys Octo3:n. Laitinen pääsi yrityskauppojen myötä miljonäärikerhoon.
 Tommi Laitinen toimii Visma Consultingin tuotekehityspalveluyksikössä johtotehtävissä ja tekee omien sanojensa mukaan vapaaehtoistyötä taiteen parissa. Elli Sormunen / Yle
 Mies on intohimoinen taiteen harrastaja. Hän käy mielellään näyttelyissä ja museoissa.
 – Luonnehtisin itseäni taiteen suurkuluttajaksi. Pidän kuvataiteesta ja erityisesti veistoksista ja maalaustaiteesta, kuvailee Laitinen itseään.
 Laitinen päätyi gallerian nokkahahmoksi, kun pieni ryhmä kulttuurin ja taiteen ystäviä kiinnostui tilasta. Alkuvuodesta Lappeenrannan kaupunki etsi uutta toimijaa Galleria Pihattoon.
 Yhteen kokoontunut pieni taiteenystävien porukka päätti perustaa uuden yhdistyksen, jonka puheenjohtaja Laitisesta tuli. Yhdistys sai pyöritettäväkseen himoitsemansa gallerian.
 Uudenlainen galleria myyntitakuulla
 It-miljonäärin luotsaama yhdistys aloitti täysin poikkeuksellisen toimintatavan galleriassa.
 Näyttelyn järjestävälle taiteilijalle luvataan myyntitakuu samalle summalle, jonka taiteilija maksaa näyttelystään galleriassa. Esimerkiksi isomman galleriatilan vuokra on 950 euroa kuukaudessa ja yhdistys lupaa myydä samalla summalla taidetta eteenpäin.
 – Me haluamme, ettei taiteilijan tarvitse ottaa taloudellista riskiä tullakseen näyttelyyn, sanoo Tommi Laitinen.
 Rasmus Nora ei meinannut uskoa, että galleria antaa näyttelylle myyntitakuun.  Mikko Savolainen / Yle
 IT-alalla rikastunut mies haluaa tuoda taidemaailmaan liike-elämästä saamiaan oppejaan. Oppien avulla hän haluaa edistää taiteen myyntiä.
 Entä jos käy niin, ettei taide käykään kaupaksi ja silti takuumyynti on taiteilijalle luvattu?
 – No, sitten minun pitää varmaan ostaa teoksia. Siinä se mesenaattius sitten varmaan tulee, naurahtaa Tommi Laitinen.
 Laitinen puhuu taiteen haltioittavasta vaikutuksesta ja esittää vaatimuksen.
 – On suorastaan liike-elämän velvollisuus rahoittaa taidetta ja kantaa vastuu taiteilijoiden toimeentulosta, sanoo Laitinen, joka on yli kymmenen vuotta istunut pörssiyhtiön hallituksessa.
 "Piti monta kertaa kysyä, että ihan oikeastiko?"
 Tähän mennessä Laitisen ei ole tarvinnut kaivaa omaa kuvettaan myyntitakuun pitämiseksi. Käynnissä on yhdistyksen toinen taidenäyttely Pihatossa. Ensimmäisenä oli  Maaria Märkälän  näyttely, jossa kävi poikkeuksellisen hyvin väkeä: 1200 kävijää.
 – Ensimmäinen näyttely meni hyvin. Me teimme systemaattista markkinointia sen eteen, että kauppa kävi. Märkälän näyttelystä myytiin kuusi isoa työtä, kertoo Tommi Laitinen.
 Nyt käynnissä on espoolaistaiteilija Rasmus Noran näyttely " Leikkauksia ajassa" . Rasmus Noran mukaan kaunis ja mahtava tila on syy siihen, miksi hän päätyi pitämään näyttelyä Pihatossa. Lisäksi myyntitakuu herätti ihmetystä ja ihastusta.
 Tavallisesti taiteilija ottaa taloudellisen riskin pitäessään näyttelyä, koska maksaa itse näyttelytilasta. Eikä varmaa ole, meneekö töitä kaupaksi.
 – Eihän tällaista aikaisemmin ole tullut vastaan! Piti monta kertaa kysyä, että ihan oikeastiko teillä on myyntitakuu. Se on hirveän hieno asia ja paljon riskittömämpi tapa pitää näyttelyä, Rasmus Nora naurahtaa.
 Tommi Laitisen mukaan juuri siksi hän on luvannut taiteilijoille takuumyynnin.
 – Pyritään, että taiteilija saa näyttelystä taloudellista hyötyä. Se ei tietenkään ole ensisijainen asia, mutta taidetta ei voi tehdä ilman rahaa, ynnää Tommi Laitinen.
 Haltioitunut innostus pistää silmään miehen katseesta, kun puhe käy taiteesta. Mikko Savolainen / Yle
 Kuvataidejärjestö: Ennenkuulumatonta
 Galleria Pihaton myyntitakuu on aivan uutta suomalaisessa taidemaailmassa. Myyntitakuuta on seurattu kuvataiteilijoiden kattojärjestössä kiinnostuneena.
 – Myyntitakuu on minulle tuttu vain terminä, naurahtaa Suomen kuvataidejärjestöjen liiton toiminnanjohtaja  Venla Styrman .
 Hänen mukaansa yhdelläkään toisella liiton jäsenjärjestöllä ei ole käytössä vastaavaa, ja siksi se kuulostaa Styrmanista avauksena huikean hienolta.
 Kuvataidejärjestöjen liittoon kuuluu 53 taiteilijaseuraa tai kuvataideyhdistystä eri puolilta Suomea. Jäsenjärjestöjensä kautta liitto tavoittaa runsaat kuusituhatta taiteilijajäsentä eli suuren osan kaikista kuvataiteen tekijöistä Suomessa.
 Toiminnanjohtaja Venla Styrman arvioi, ettei myyntitakuu ole monellekaan kuvataidejärjestölle millään tavalla mahdollinen toimintamuoto. Osa järjestöistä pyörittää näyttelytoimintaansa hyvin pienellä porukalla ja laihalla budjetilla.
 – Myyntitakuu vaatii ylläpitävältä gallerialta suuria resursseja. Tietääkseni Galleria Pihatossa on jo nyt käytetty paljon aikaa markkinointikanavien luomiseen, Styrman pohtii.
 Apurahoja vai takuumyyntiä?
 Ammattitaiteilijan näkökulmasta Styrman kehuu mallia suurenmoiseksi. Ero tavanomaisiin käytäntöihin on huomattava, sillä yleensä taiteilija maksaa galleristille vuokran näyttelytilasta ja provisiona osan mahdollisesta teosten myynnistä.
 – Niin uskomattomalta kuin se kuulostaakin, visuaalisen alan taiteilija joutuu yleensä itse maksamaan siitä, että saa työnsä näkyviin, Styrman sanoo.
 Vanhan kivinavetan rustiikkinen seinäpinta korostaa taidetta tuoden sen hyvin esille.  Mikko Savolainen / Yle
 Liitto selvittää parhaillaan sitä, miten taiteilijoiden työn mahdollistavat apurahat jakautuvat alueellisesti suurten kaupunkien ja muun Suomen välillä.
 Tilastojen valossa näyttää siltä, että apurahat valuvat Etelä-Suomen suuriin kaupunkeihin. Siinäkin mielessä lappeenrantalaisen Pihaton tarjoama mahdollisuus on kiinnostava.
 Styrman kertoo aikovansa ottaa Galleria Pihaton mallin puheeksi tulevalla työmatkallaan berliiniläisten galleristien kanssa.
 "Puhtaasti vapaaehtoistyötä"
 Gallerian puuhamies Laitinen alkaa kainostella, kun puhe menee rahaan. Onko hän mesenaatti?
 – Kyllä tämä on puhtaasti minun osaltani vapaaehtoistyötä. Olen vähän osallistunut gallerian alkuvaiheen investointeihin, kuvailee Laitinen.
 – Ilo on palkka tässä toimessa, mies jatkaa.
 Laitinen haluaa antaa yhteiskunnalle takaisin, mitä itse on saanut. Hän tekee sen tukemalla taiteilijoita.
 – Olen kyllä itse toivonut, ettei tämä olisi rahaan liittyvä asia. Haluamme luoda taiteilijoille mahdollisuuden kohdata yleisö, kertoo Laitinen.
 Galleria Pihatto on perustettu vuonna 1996. Sen perustivat Lappeenrannan kaupunki, Saimaan kameraseura ja Etelä-Karjalan taiteilijaseura. Mikko Savolainen / Yle
 Liike-elämän ja kulttuurin yhteys heikentynyt
 Tommi Laitinen puhkeaa lähes ylisanoihin, kun hän muistelee sykähdyttävimpiä taidekokemuksiaan. Viime kesänä  Laila Pullisen  veistospuistossa vierailu Vantaalla on jäänyt miehen mieleen. Laitinen vertaa käyntiä taidenäyttelyssä konserttielämykseen.
 – Yhtäkkiä sitä vain huomaa keskittyvänsä ja eläytyvänsä tilanteeseen ja kaikki työasiat putoavat mielestä. Taide vie mennessään, Laitinen kuvaa.
 Ilman kukoistavaa kulttuurielämää ei liike-elämällä olisi Laitisen mukaan menestymisen mahdollisuuksia.
 – Kulttuuri, sivistys ja koulutus ovat perusta, jonka varaan liike-elämä rakentuu.
 Samalla hän harmittelee, että liike-elämän ja kulttuurin yhteys on heikentynyt.
 Galleria Pihattoa luotsaa nykyään Kulttuuri- ja taidetila ry. Mikko Savolainen / Yle
 – Liike-elämä on hylännyt kulttuurin mutta kulttuuri ei ole hylännyt liike-elämää.
 Laitisen omassa elämässä ryhtyminen taidegallerian vetäjäksi on ollut hyvinvointia lisäävä asia. Samalla hän haluaa ymmärtää enemmän taiteen tekemisestä.
 Siksi hän haluaa olla konkreettisesti mukana kokemassa taidenäyttelyn kaikki vaiheet teosten esille asettamisesta aina siihen asti, kun työt pakataan kuljetusta varten näyttelyn päätyttyä.
 – Me tehdään tässä aika isolla porukalla vapaaehtoistyötä ja tämä on meille haltioittava harrastus.

Taiteilija ällistyi, kun IT-miljonääri lupasi hänen teoksilleen myyntitakuun: "Ei tällaista ole tullut ennen vastaan"


Summary: Kaivoslainsäädännön uudistus on kirjattu hallitusohjelmaan.

Kaivoslain muutosta ajava  kansalaisaloite  on tänään luovutettu eduskunnalle. Kaivoslaki Nyt -kansalaisaloite keräsi puolessa vuodessa lähes 60 000 allekirjoitusta.
 Kansalaisaloite on kirjoitettu lain muotoon ja työhön kului noin puoli vuotta, kertoo  Jukka Leppänen . Leppänen on toinen aloitteen vireille panijoista sekä Pro Heinävesi -kaivosliikkeen puheenjohtaja.
 – Aloite tehtiin yhteistyössä eri paikkakunnilla toimivien kaivosliikkeiden kanssa. Työtä oli paljon mutta olemme tyytyväisiä lopputulokseen.
 Kansalaisaloitteen keskeisimpiä tavoitteita on kaivostoiminnan kieltäminen arvokkailla luontoalueilla sekä kuntien oikeus estää kaivostoiminta alueellaan.
 Aloitteessa vaaditaan myös, että kaivostoiminnasta tulisi maksaa korvauksia. Maksut ohjattaisiin rahastoon, jonka varoilla korjataan kaivostoiminnan aiheuttamia ympäristövahinkoja.
 Lakialoitteen takana on useita kaivoskampanjoita kuten Pro Heinävesi, Pro Ylläs, Pro Tuusniemi, Pro Osikonmäki, Ylläs ilman kaivoksia, Viiankiaapa–liike sekä Pelastetaan Kaapelinkulma -liike.
 – Eri paikkakunnilla on erilaisia ongelmia eikä niistä saada tietoa ilman yhteistyötä, Leppänen sanoo.
 Leppänen toivoo, että eduskunta ottaa kaivoslain kaivoslaki mahdollisimman nopeasti käsittelyyn.
 Lue myös:
 Kiivas keskustelu kaivoslaista hallituspuolueiden välillä: "Jos ollaan lakkauttamassa kaivoksia, meillä on puoli miljoonaa työtöntä lisää"
 Selvitys: Kaivoslakiin ei tarvita suuria muutoksia, pienemmät viilaukset riittävät
 Kaivoslain uudistusaloite sai 50 000 allekirjoittajaa
 “Teen kaikkeni, ettei kaivos tule Heinävedelle” – Näin pieni ihminen voi sanoa sanansa kaivoksen perustamiseen

Vanhaa kaivoslakia halutaan uudistaa – eduskunnalle tänään luovutetun kansalaisaloitteen allekirjoitti 60 000 ihmistä


Summary: Liittokansleri Angela Merkel varoitti, että ilman kompromissia Britannian EU-erosta ei päästä sopimukseen.

Britannian pääministeri  Boris Johnson  ja Saksan liittokansleri  Angela Merkel  ovat puhuneet Britannian EU-erosta aamupäivällä puhelimitse.
 Pääministeri Johnsonin kanslian uutistoimistoille ja brittimedialle vuotamien tietojen mukaan Merkel varoitti, että ellei Britannia ole valmis kompromissiin Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajakysymyksessä, toive brexit-sopimuksen synnystä on tuhoon tuomittu.
 Merkelin viesti oli, että brittihallituksen olisi suostuttava Pohjois-Irlannin pysymiseen osana EU:n tulliliittoa.
 Virallisesti brittihallitus sanoo yhä toivovansa sopimukseen pääsyä EU-kumppaneidensa kanssa. Hallituslähde kuitenkin sanoo, että se ei usko EU:n neuvottelevan Britannian kanssa tosissaan.
 Puhelun jälkeen Britannin punnan arvo notkahti, kun markkinat tulkitsivat puhelutietoja sopimuksettoman eron mahdollisuuden lisääntymiseksi.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  on tiistai-iltapäivänä tapaamassa Merkeliä Berliinissä.
 Aiemmin päivällä Tusk haastoi Johnsonia twitterissä, kysymällä minne menet, quo vadis? Tusk muistutti, että kyse ei ole siitä, kuka voittaa tyhmän syyttelykisan toistaan vastaan. Tuskin mukaan Britannian erossa on kyse Euroopan ja Britannian tulevaisuudesta, turvallisuudesta ja ihmisten eduista.
 Irlannin ulkoministerin  Simon Coveneyn  mielestä Tuskin  twiitit kuvastavat eurooppalaisten  turhautumista. Irlanti sanoi tiistaina, että se varautuu tukemaan yrityksiään 1,2 miljardin eurolla, jos Britannian sopimukseton ero toteutuu.
 Sopimuksettomaan eroon lisää huomiota
 Brittimediassa odotetaan, että Johnson saattaa ilmoittaa lopettavansa neuvottelut EU:n kanssa. The Guardian -lehti ennakoi, että Merkelin puhelun jälkeen  pääministeri valmistautuu luopumaan  brexit-neuvotteluista ja ryhtyy entistä avoimemmin valmistautumaan sopimuksettomaan eroon.
 Pääministerin kanslia on arvioinut Britannian yleisradioyhtiö BBC:lle, että neuvottelut ovat katkeamispisteessä.
 BBC:n oma arvio on, että hetki hetkeltä käy selvemmäksi, ettei ensi viikon EU-huippukokoukseen mennessä ainakaan mitään sopimusta ole olemassa.
 Hallitus julkaisi iltapäivällä uuden raportin sopimuksettoman eron valmisteluista.
 Pääministerin odotetaan illalla myös lähettävän kuningattaren suostumuksella parlamentin jälleen istuntotauolle ensi maanantaihin asti, jolloin se palaa kuulemaan kuningattaren puheen uuden istuntokauden aluksi.

Taittoiko puhelu Merkelin kanssa Britannian Boris Johnsonin selän – brittimedia odottaa ilmoitusta brexit-neuvottelujen lopettamisesta


Summary: Väestö ikääntyy, mutta monissa kunnissa varautuminen esteettömyyteen on vasta suunnitteluvaiheessa.  Asiantuntijan mukaan Suomen maakunnissa muhiikin esteettömyyspommi.

Neljäsosa suomalaisista on yli 65-vuotiaita vuonna 2030. Miten väestön ikääntymiseen pitäisi varautua, entä minkälainen on unelmien ikä- ja muistiystävällinen asuinympäristö?
 Hyvä, ikäystävällinen ja muistiystävällinen suunnittelu tuottaa hyvää ihan kaikille, sanoo Ikäinstituutin asumisen asiantuntija  Erja Rappe   Radio Suomen päivän haastattelussa.
 – Meillä on pian huomattavasti nykyistä enemmän muistisairaita ihmisiä asumassa ihan tavallisissa asuinympäristöissä. Silloin asuinympäristön merkitys arjen sujumisessa korostuu, hän muistuttaa.
 Hyvä muistiystävällinen ympäristö tukee liikkumista ja on johdonmukainen, selkeä, turvallinen ja helposti havaittava. Se antaa vihjeitä esimerkiksi siitä, mihin päin pitää liikkua. Esimerkiksi rakennusten sisäänkäynnit voidaan tehdä helposti havaittaviksi; isoja lasipintoja taas voi olla vaikea huomata. Jalkakäytäviä voidaan pinnoittaa havaitsemisen helpottamiseksi.
 – Esteetön ympäristö on ennen kaikkea viihtyisä. Se tuntuu turvalliselta. Esteettömyys tuo olon, että osaan toimia täällä, Rappe kuvailee.
 Tarvittavien palveluiden lisäksi myös aistielämyksiä tarjoavat viheralueet ja luonto ovat tärkeitä.
 Rapen mukaan vasta ikääntyvän väestönosan nopea kasvu on havahduttanut siihen, että esteettömyys koskettaa isoa joukkoa ihmisiä. Muisti- ja ikäystävällisyydestä on alettu puhua viime vuosina yhä enemmän ja kunnilla on ikäystävällisyysohjelmia. Minkälaiset tekijät sitten haittaavat esteettömyyden toteuttamista?
 Esteettömyyskartoittaja  Elina Lämsä n edustaman Ramboll Finlandin mukaan Suomen maakunnissa muhii "esteettömyyspommi".
 – Tilanne on oikeastaan joka puolella sama; ei välttämättä osata määritellä, kenelle vastuu esteettömyydestä kuuluu. Kriteereitäkään ei aina tunneta, Lämsä sanoo. Hän on selvittänyt esteettömyystilannetta maakunnissa eri puolilla Suomea.
 – Esimerkiksi meillä suunnittelutoimistossa esteettömyys kulkee koko suunnittelukaaren mukana. Näen, että alkaen arkkitehdista ja kaavoittajasta yhdyskunta- ja liikennesuunnittelijasta siihen viimeiseen urakoitsijaan, pitäisi olla tiedossa ne kriteerit; kuinka jyrkkä luiska saa olla, minkälaisia pintamateriaaleja pitäisi käyttää ja tai millaisia penkkejä voi asentaa, Lämsä kuvailee.
 "Käyttäjiä pitäisi osallistaa enemmän"
 Esteettömyyden suunnittelussa kyse on monen toimijan yhteistyöstä, jota pitäisi koordinoida alusta pitäen, sanoo Ikäinstituutin Erja Rappe. Suunnittelutyötä pitäisi tehdä käyttäjien itsensä kanssa.
 – Maankäyttö- ja rakennuslaissa suositukset esteettömyyden toteutuksesta ovat aika väljiä. Voi olla niinkin, että vaikka kriteereitä olisi noudatettu, lopputulos ei silti olekaan käyttäjille esteetön.
 Hän korostaa käyttäjien osallistamisen merkitystä osana suunnittelua. Esimerkiksi arviointikävelyillä saadaan tietoa korjattavista ongelmista tai vältettävistä virheistä.
 Esteettömyys itsessään ei tuo lisäkustannuksia, kun se huomioidaan hyvissä ajoin suunnittelussa, sanoo esteettömyyskartoittaja Elina Lämsä. Asiantuntijat muistuttavat myös liikkumattomuuden haitoista.
 – Liikkumattomuus on yksi suuri riskitekijä terveydelle. Se että esimerkiksi ulos on esteetön pääsy, on siten myös kansantaloudellisesti iso tekijä, Erja Rappe sanoo.
 Vanhuspalvelulaki velvoittaa kunnat laatimaan suunnitelmia mm. ikääntyneiden itsenäisen suoriutumisen edistämiseksi. Palveluiden saavutettavuutta määrittelee myös yhdenvertaisuuslaki.
 Kuuntele koko haastattelu:   https://areena.yle.fi/1-50276489
 Lue myös:
 Esteettömyys unohtui suunnitelmien muuttuessa – valmistuva Hämeenkatu on näkövammaisille vaarallinen
 Kokkola kysyi kuntalaisilta kokemuksia yhdenvertaisuudesta: esteettömyyteen halutaan lisää huomiota

Miten kunnissa varaudutaan ikääntyvien tarvitsemaan esteettömyyteen? "Ikäystävällinen suunnittelu tuottaa hyvää ihan kaikille"


Summary: Ruotsalaismedian mukaan potilas ilmoittautui malmöläiseen sairaalaan maanantaina.

Maanantaina Mälmössä Skånen yliopistolliseen sairaalaan ilmoittautunut potilas on eristettynä infektioklinikalla ja hänestä on otettu useita kokeita.
 – Emme voi sulkea pois ebolan mahdollisuutta, kun ottaa huomioon oireet ja sen, missä potilas on vieraillut, sanoo  Sydsvenskan sanomalehdelle  yliopistolliseen sairaalan infektio-osaston päällikkö  Maria Josephson .
 Sairaala odottaa saavansa ensimmäiset koetulokset valmiiksi tiistaina iltapäivällä.
 Josephson sanoo Ruotsin yleisradioyhtiö SVT:lle, että ulkopuolisille tapauksesta ei ole huolta. ruotsissa on tutkittu aiemminkin ebola-epäilyjä, joista yksikään ei ole osoittautunut todeksi.
 Ebolaviruksen itämisaika on 2-21 vuorokautta. Se tarttuu ruumiinnesteiden välityksellä ihmiskontaktissa. Pahimmillaan tartunta johtaa kohtalokkaisiin sisäisiin verenvuotoihin.
 Kongossa on  parhaillaan vakava ebolaepidemia .
 Korjaus 8.10.2019 kello 15.46: Parhaillaan ebolaepidemia koettelee Kongoa. Aiemmin jutussa puhuttiin Läntisestä Afrikasta.

Malmössä ebola-epäily – potilas sairaalassa tutkittavana


Summary: Palkkatuen vaikutus kokonaistyöllisyyteen on vähäinen: kun yhtä työttömien ryhmää työllistetään tuella, toiset työttömät jäävät palkkaamatta.

“Ruotsin malli”. “Ruotsin malli”.
 Tuo työllisyyden ihmelääke on toistunut tiuhaan pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) ja työministeri  Timo Harakan  (sd.) puheissa.
 Päätimme selvittää, mitä tämä ihme pitää sisällään.
 Rinne  ja  Harakka  ovat nostaneet Ruotsin mallin toistuvasti esille hallituksen työllisyystoimia käsittelevissä  haastatteluissa .
 Hallitus haluaa lisätä palkkatuen käyttöä voimakkaasti Suomessa. Tukea voidaan maksaa työnantajalle, joka työllistää työttömän.
 Ruotsissa palkkatukea ja siihen verrattavia työllisyystukia on käytetty runsaasti jo vuosikymmenen ajan.
 Suomen hallitus tavoittelee työllisyysasteen nostamista 75 prosenttiin ja 60 000 työllisen lisäystä kaudellaan. Ruotsin hyvä taloustilanne ja aktiiviset työllisyystoimet ovat nostaneet maan työllissyysasteen  EU-maiden kärkeen .
 Mutta on se maksanutkin.
 Haastattelimme juttua varten Suomen ja Ruotsin yhteiskuntaa ja työvoimapolitiikkaa tuntevia tutkijoita, ekonomisteja ja poliitikkoja.
 Asiantuntijoiden mukaan Suomen pitäisi satsata palkkatukeensa lisää satoja miljoonia, ei nyt kaavailtuja kymmeniä miljoonia euroja, jos se haluaa saada samanlaisia tuloksia kuin Ruotsissa.
 Kerromme tässä jutussa myös, mihin laaja tukityöllistäminen on johtanut Ruotsissa. Mitä Suomi voisi ottaa opiksi, ettei se toista samoja virheitä?
 Työllisyysaste on laskettu 15–64-vuotiaista Tilastokeskuksen käytännön mukaan. Suomen kausivaihteluista tasoitettu työllisyysasteen trendi oli elokuussa 72,5 prosenttia. Mikko Airikka / Yle
 Ruotsi käyttää palkkatukeen puolet, Suomi viisi prosenttia työllisyysrahoistaan
 Ruotsin ja Suomen välillä on valtava ero tuettujen ihmisten määrissä ja taloudellisissa satsauksissa. Ruotsi käyttää työllistämistukiin kymmenkertaisen rahamäärän Suomeen verrattuna.
 Ruotsi kulutti viime vuonna tukiin noin 2,26 miljardia euroa, josta palkkatuen osuus oli noin puolet. Suomi laittoi samaan aikaan palkkatukeen 243 miljoonaa euroa. Tämä tarkoittaa  viittä prosenttia työllisyyden hoidon rahoista .
 Ruotsissa palkkatuella ja siihen verrattavilla tuilla työllistettiin viime vuonna yhteensä 220 000 ihmistä.
 Palkkatukea sai 100 000 työtöntä ja loput muita työnantajalle maksettavia työllisyystukia. Suomessa palkkatukea sai samaan aikaan 46 400 työtöntä.
 Toki Ruotsin työmarkkinat ovat kaksinkertaiset Suomeen verrattuna ja naapurilla on varaa käyttää rahaa työllisyystoimiin aivan eri tavalla kuin Suomella.
 Molempien maiden sosiaalidemokraattijohtoiset hallitukset esittelivät ensi vuoden talousarvionsa syyskuussa. Suomen budjetti on kaksi miljardia euroa alijäämäinen, Ruotsin budjetti on 4,6 miljardia euroa ylijäämäinen.
 Rinteen hallitus nostaa ensi vuonna palkkatukisummaa kymmenyksellä, 230–250 miljoonasta 270 miljoonaan euroon.
 Yritykset ovat pitäneet palkkatuen ehtoja vaikeaselkoisina ja byrokratiaa aikaavievänä. Rahaa on jäänyt tästä syystä aiempina vuosina käyttämättä.
 Rinteen hallitus aikoo nyt aluksi yksinkertaistaa tuen ehtoja ja hakemista  “palkkatuki-Tinderiksi” kutsutulla verkkopalvelulla .
 Ruotsin muut palkkatukeen rinnastettavat tuet pitävät sisällään mm. suurimmat tukityöllistämisen muodot, kuten lisätyöt, uusi alku työmarkkinoille ja perehdyttämistyö. Ruotsi käytti viime vuonna työnantajille maksettaviin työllisyystukiin kaikkiaan 2,26 miljardia euroa. Mikko Airikka / Yle
 Ruotsissa tuet vääristäneet kilpailua ja syöneet oikeita työpaikkoja
 Kaikki ei ole kuitenkaan sujunut Ruotsissa “kuin Strömsössä”. Massiivisessa tukityöllistämisessä tulee väistämättä ylilyöntejä ja väärinkäytöksiä.
 Kun Suomi nyt haluaa ottaa mallia Ruotsista ja kasvattaa voimakkaasti palkkatuen käyttöä, Ruotsin virheet olisivat ehkä vältettävissä.
 Lue jutun lopusta, miten Suomen ja Ruotsin mallit nykyisin eroavat toisistaan.
 Ruotsin elinkeinoelämän keskusjärjestön (Svenskt Näringsliv) työmarkkina-asiantuntija  Edward Hamilton  arvostelee sitä, että Ruotsin valtio on haaskannut mittavia summia tuettuihin työsuhteisiin: osa on ollut silkkaa “tempputyöllistämistä”.
 – Samalla “oikeita” työpaikkoja, jotka olisivat syntyneet muutenkin, on jäänyt syntymättä. Joillakin aloilla palkkatuet myös vääristävät kilpailua, Hamilton sanoo.
 Esimerkiksi  taksiala on ollut huolissaan siitä , että palkkatuettuja kuljettajia käyttävät taksiyritykset saavat kilpailuetua, koska työntekijöiden työpanos tulee firmalle halvemmaksi. Näin yritys voi kahmia lisää asiakkaita polkemalla hintoja tai kuitata kovemmat katteet kyydeistään.
 Vammaisia ja osatyökykyisiä palkkaava valtionyhtiö Samhall on puolestaan joutunut  suurennuslasin alle väitetystä kilpailun vääristämisestä.
 Siivousalan etujärjestön Almega Städföretagenin selvityksen mukaan Samhall on voittanut Pohjois-Ruotsissa lähes yhtä monta julkista tarjouskilpailua kuin neljä suurta yksityistä siivousfirmaa yhteensä.
 Samhall saa valtiolta noin 430 miljoonan euron vuosittaisen määrärahan, jonka suuruutta ei ole sidottu yksittäisiin työllistettäviin. Yksityiset yritykset puolestaan saavat palkkatuen sen mukaan, miten paljon ja millaisia työttömiä yritys palkkaa.
 Ruotsin elinkeinoelämän keskusjärjestön työmarkkina-asiantuntija Edward Hamilton sanoo, että tukityöllistämisestä on tullut keino kiertää Ruotsin poikkeuksellisen korkeita lähtöpalkkoja. Mike Toivonen
 Malmö palkkasi satoja työntekijöitä, vaikka kaikille ei ollut töitä
 Kriitikkojen hampaissa on ollut erityisesti yksi osanottajamääriltään suurimmista ja kaikkein kalleimmista tukimuodoista, extratjänst eli lisätyö.
 Lisätyössä työllistäjänä on aina julkisen sektorin työnantaja, esimerkiksi kunta, virasto tai hoitolaitos.
 Sen lisäksi, että työnantajalle maksetaan kaikki työntekijän kulut, se saa erillisen perehdyttämispalkkion työtehtäviin opastamisesta.
 Tämän päälle tarjolla on ollut 130 miljoonan euron kuntabonus niille kunnille tai kaupungeille, jotka saavuttavat tavoitellun työllistämistason lisävirkojen avulla.
 Vaikeiden hallitusneuvotteluiden jälkeen maahan tuli demarivetoinen hallitus tammikuussa. Se on tänä vuonna joutunut pitämään taloutta porvaripuolueiden kätilöimän budjetin ehdoilla.
 Ehtoihin kuului muun muassa maan työvoimaviranomaisen, Arbetsförmedlingenin, raju laihdutuskuuri. Tämä merkitsi sitä, että kalliit lisätyöt pantiin jäihin täksi vuodeksi.
 Tämä aiheutti vuoden 2018 lopulla  tulipalokiireen Malmön kaupungissa.
 Malmö rekrytoi 500 pitkäaikaistyötöntä kaupungin töihin lisätyötuen avulla ennen vuoden loppua. Rekrytointi oli taloudellisesti lottovoitto kaupungille.
 Ensinnäkin Malmö sai satoja uusia työntekijöitä, joiden palkan maksoi valtio.
 Toiseksi kaupungin ei enää tarvinnut maksaa näille pitkäaikaistyöttömille erilaisia sosiaalietuja, koska he palkansaajina eivät enää olleet niihin oikeutettuja.
 Kolmanneksi kaupunki kuittasi kuntabonuksen ahkerasta tukityöllistämisestä.
 Ruotsissa kunnat palkkaavat tukityöllistettyjä matalapalkkaisiin töihin, kuten siivomaan.  Kuvan työntekijä siivoaa katuja Tukholmassa. Charlotte Thege / AOP
 Sanomalehti Sydsvenskan  tutki, millaisiin tehtäviin nämä rekrytoidut ihmiset olivat sijoittuneet. Tulos oli hätkähdyttävä: toistasataa ihmistä nosti palkkaa kaupungilta, mutta heillä ei ollut edes työpaikkaa minne mennä.
 – Malmössä palkattiin satoja tukityöllistettäviä, joille ei löytynyt mitään täysjärkistä tekemistä.  Myös Gävlessä tomittajat selvittivät , mitä lisätyötuella työllistetyt työntekijät tekevät.
 – Vain kolmasosa heistä oli tavallisissa työpaikoissa. Suurin osa oli sijoitettu työnvälitystoimistoon, Svenskt Näringslivin Edward Hamilton kertoo.
 Kohun jälkeen Malmön tukityöllistetyille saatiin hankittua työpaikat.
 Työllistämistä lisätöiden avulla jatketaan jälleen ensi vuonna. Ruotsin hallituksessa istuvat sosialidemokraatit ja ympäristöpuolue voivat tuolloin toteuttaa omaa budjettiaan. Tukeen suunnattu määräraha on kuitenkin jatkossa paljon pienempi.
 Hamiltonin mukaan erilaisista palkkatuista on tullut keino kiertää Ruotsissa työnantajan näkökulmasta ongelmallista palkkarakennetta.
 Ruotsi sijoittuu aivan EU-maiden kärkipäähän työntekijöiden lähtöpalkoissa. Samaan aikaan maassa on tarjolla kaikkein vähiten matalapalkkatöitä.
 Hamiltonin mielestä tämän vuoksi kaikki Ruotsin hallitukset poliittisesta väristä riippumatta vannovat palkkatuen nimeen.
 – Parempi olisi ohjata rahat oikeiden työpaikkojen luomiseen. Ja hyvällä veropolitiikalla pitäisi kannustaa työnantajia työllistämään, Hamilton sanoo.
 Kokonaistyöllisyys ei nouse, kun yksi työtön syrjäyttää toisen
 Tutkimuslaitos IFAU:n professorin  Anders Forslundin  viesti erilaisten palkkatukien työllisyysvaikutuksista ei ole rohkaiseva. IFAU tutkii Ruotsin työmarkkinoiden toimivuutta.
 – Palkkatukien työllistävä vaikutus on erittäin rajallinen, Forslund sanoo.
 Palkkatuet johtavat Forslundin mukaan siihen, että työttömyys vaihtaa kohdetta yhdestä ihmisryhmästä toiseen. Palkkatuet on pääasiassa tarkoitettu sellaisille työttömille, joiden on erityisen vaikea työllistyä.
 – Kun työnantaja saa rahallista tukea työttömän palkkaamiseen, yleensä käy niin, että työnantaja jättää palkkaamatta toisen henkilön, joka olisi palkattu ilman tukeakin.
 Tutkimuslaitos IFAU:n kansantaloustieteen professori Anders Forslundin mukaan erilaiset palkkatuet parantavat kokonaistyöllisyyttä vain rajallisesti. Taloudellisesti tuettu työpaikka vie muutenkin syntyvän työpaikan. Mike Toivonen
 Sen sijaan juuri näille vaikeimmin työllistyville palkkatuella voi olla ratkaiseva merkitys syrjäytymisen välttämiseksi.
 – Tällainen työtön voi saada palkkatuen avulla jalkansa työpaikkojen oven väliin. Palkkatuetun työn vaihtoehto on näillä ihmisillä varhaiseläkkeelle joutuminen, Anders Forslund muistuttaa.
 Massiivista panostusta palkkatukiin perustellaan Ruotsissa usein sillä, että erityisen vaikeasti työllistyvien on kuitenkin parempi tehdä mielekästä palkkatuettua työtä kuin istua kotona toimettomana.
 IFAU:n viime  perjantaina julkaiseman tutkimuksen mukaan  palkkatuet myös käytännössä kohdistuvat Ruotsissa niille työttömille, joille ne on tarkoitettu.
 Vuosien tuki ei ongelma Ruotsissa, Suomessa odotetaan tuloksia
 Ruotsin työmarkkinoita vuosikymmeniä seurannut STTK:n entinen pääekonomisti  Ralf Sund  sanoo, että Ruotsissa ja Suomessa on perustavanlaatuinen ero ajattelussa liittyen tukityöllistämiseen.
 Ruotsissa tiettyjä ihmisryhmiä voidaan tukea jatkuvasti, jotta he pysyvät työmarkkinoilla.
 – On olemassa ihmisiä, joiden tuottavuus ei yllä toivotulle tasolle, eivätkä he ole työnantajalle yhtä “hyödyllisiä” kuin toiset. No problem, vaikka ei jatkaisi tukijakson jälkeen matkaansa avoimille työmarkkinoille, Sund kertoo.
 Ruotsissa ajatellaan, että tuetun kehnompi työmarkkina-asema tai vajaatyökuntoisuus paranee tukijakson aikana.
 Suomessa tuelta odotetaan vaikuttavuutta: tuella palkatun odotetaan siirtyvän avoimille työmarkkinoille tukijakson jälkeen, kun häneen on laitettu julkista rahaa.
 – Suomalaisessa palkkatukikeskustelussa on hirveän vahva ponnahduslauta-ajattelu, Sund toteaa.
 Suomessa palkkatuen työllisyysvaikutukset ovat jääneet  Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen  (VATT) ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen  (Etla) tutkimuksissa vähäisiksi.
 Yritysten palkkatuki työllistää jonkin verran tukijakson jälkeen, mutta valtion, kuntien ja järjestöjen tuki ei.
 Vuosikausien tukityöllistäminen Ruotsin tapaan vaatisi siis täydellistä ajattelun muutosta Suomessa. Palkkatuen käytön kasvattaminen nostaa toki työllisyysastetta jonkin verran lyhyellä aikavälillä, kun tuetut ihmiset ovat poissa työttömyystilastoista.
 Pidemmällä aikavälillä voi tulla yllättäviä vaikutuksia, kuten Ruotsissakin on huomattu.
 STTK:n eläköityneen pääekonomistin Ralf Sundin mukaan Ruotsissa osaa työttömistä voidaan tukea jatkuvasti, eikä se ole ongelma. Suomessa odotetaan, että tuetut siirtyvät avoimille työmarkkinoille. Jaani Lampinen / Yle
 Kymmenien miljoonien ripottelu ei riitä, tarvitaan satoja miljoonia
 Asiantuntijat harmittelevat Suomen vaatimattomia satsauksia tukityöllistämiseen. Pelimerkit ovat sen verran vähäisiä, ettei Ralf Sund edes kehtaisi puhua Ruotsin mallista.
 – Ruotsissa lähdetään liikkeelle suurilla satsauksilla, meillä työvoimapolitiikkaa leimaa näprääminen. Se on napeilla pelaamista, oli minkä värinen hallitus tahansa. Kymmenen miljoonaa sinne ja toinen tuonne esitellään suurina panostuksina, Sund sanoo.
 Myös Ruotsissa pitkään asunut kansanedustaja  Juhana Vartiainen  (kok.) tyrmää määrärahalisäykset mitättömiksi hallituksen puheisiin verrattuna.
 – Jos haluaa oikeasti puhua Ruotsin mallista, eikä tehdä itseään naurettavaksi, pitäisi puhua vähintään kolmesta sadasta miljoonasta eurosta. Tämä on näpertelyä, Vartiainen korostaa.
 Vartiainen työskenteli aiemmin Ruotsin kansallisen taloustutkimuskeskuksen ja ammattiliittojen taloustutkimuslaitoksen johtajana. Hän on toiminut Suomessa Valtion taloudellisen tutkimuslaitoksen (VATT) ylijohtajana.
 Vartiaisen mukaan on harhaanjohtavaa puhua Ruotsin mallista, koska kaikilla mailla on liuta työllisyyteen vaikuttavia toimenpiteitä, jotka muodostavat monimutkaisen kokonaisuuden.
 – Suomen hallitus aikoo ottaa vain palkkatuen ja unohtaa ne kaikki muut piirteet, joissa Ruotsin hyvinvointivaltio on paljon vaativampi kuin Suomi. Tältä osin voisi myös katsoa Ruotsiin, Vartiainen sanoo.
 Kokoomuksen kansanedustaja Juhana Vartiainen sanoo, että tukityöllistämisen lisäksi Ruotsin mallista pitäisi tuoda Suomeen myös työnteon kannustimet. Jarno Kuusinen / AOP
 Vartiainen myöntää, että Rinteen hallitus on osin oikeilla jäljillä, kun se lisää palkkatuen käyttöä.
 Hänen mielestään samalla olisi kuitenkin parannettava työnteon kannustimia, jotta tukityöllistäminen ja paremmat työvoimapalvelut oikeasti purisivat työttömyyteen.
 Ruotsissa on matalampi, porrastettu eli vaiheittain laskeva työttömyysturva. Lisäksi asumis- ja toimeentulotuen ehdot ovat Suomea tiukemmat.
 Ruotsissa ei ole myöskään kotihoidontukea eikä työehtosopimusten yleissitovuutta. Vartiaisen mukaan tämä alentaa yritysten palkkauskynnystä.
 – Ruotsi on tällainen työmoraalin holhousyhteiskunta. Se kansankodin sosiaalitäti on kuin ankara äiti, joka sanoo, että jos haluat tukea, sinun pitää ensin näyttää, että olet tehnyt kaikkesi parantaaksesi asemaasi, Vartiainen kuvailee Ruotsin sosiaaliturvajärjestelmää.
 Suomessa toimeentulotuen leikkaamiseen on suhtauduttu nihkeästi. Joutuvatko työttömät Ruotsissa kerjuulle, jos he eivät paranna asemaansa eli mene töihin, osallistu työllisyyskursseille tai hoida päihdeongelmaansa?
 Vartiaisen mukaan toimeentulotuen saajia pannaan Ruotsissa tekemään erilaisia matalapalkkatöitä kuntiin.
 – Monet kunnat teettävät ihan normaaleja työtehtäviään tukityöllistetyillä. Työllisyysrahaa menee hukkaan, mutta se on parempi lopputulos kuin oltaisiin kokonaan työttömänä etuuksilla, Vartiainen kertoo.
 Tuleeko palkkatuki vai etuus kalliimmaksi valtiolle?
 Tukholman yliopiston julkistalouden professori  Markus Jäntti  on hämmästellyt Suomen muita Pohjoismaita huomattavasti vähäisempiä panostuksia aktiiviseen työvoimapolitiikkaan.
 Suomessa työllisyyspolitiikka on hänen mukaansa painottunut passiiviisin toimiin, lähinnä työttömyysvakuutusmaksuihin ja päivärahoihin.
 – Tämä passiivisten ja aktiivisten toimien yhdistelmä on Suomessa käytännössä päinvastoin kuin muissa Pohjoismaissa, Jäntti sanoo.
 OECD:n vuoden 2016 tilastoista selviää, että Ruotsi käytti aktiivisiin toimiin yli tuplasti rahaa Suomeen verrattuna. Ruotsin panostukset olivat viiden miljardin euron luokkaa, Suomen hieman yli kaksi miljardia.
 Ruotsi kulutti työvoimapolitiikkaan kaikkiaan 7,3 miljardia euroa, Suomi noin kuusi miljardia.
 Panostukset ovat kuin peilikuva.
 Työvoimapolitiikan kokonaismäärärahoja vertailtaessa täytyy myös huomioida se, että Ruotsin bruttokansantuote on kaksinkertainen Suomeen verrattuna.
 OECD:n mukaan Ruotsi käytti aktiiviseen työvoimapolitiikkaan yli tuplasti rahaa Suomeen verrattuna. Suomi siis käyttää rahansa pääosin  passiivisiin toimiin, kuten työttömyysetuuksiin. Mikko Airikka / Yle
 OECD luokittelee aktiiviseen työllisyyspolitiikkaan työvoimahallinnon määrärahojen ja työllisyyskoulutuksen lisäksi erilaiset tukityöllistämisen muodot, kuten palkkatuen ja työkokeilun. Passiiviseen työvoimapolitiikkaan kuuluvat erilaiset työttömyysetuudet.
 Jäntti toimi Helsingin yliopiston ja VATT:n professorina vuosina 2015–2017. Hänen mielestään Suomessa on suhtauduttu perinteisesti epäilevästi aktiivisiin työllistämistoimiin: monista toimivista keinoista on luovuttu vuosien saatossa kokeilun jälkeen.
 – Suomessa on poikkeuksellisen vahva ajatus, että oikeaa taloudellista toimintaa on jonkun kojeen rakentaminen ja sen myyminen ulkomaille. Nykyään tällaiseen lasketaan jo tietokonepelin koodaaminen.
 – Kaikki muu on tämän oikean taloudellisen toiminnan siivellä elämistä, Jäntti toteaa.
 Onko tukityöllistämisen kasvattaminen enemmän sosiaalipoliittinen hanke? Ihmiset saadaan tavalla tai toisella kiinnittymään työhön ja elämään.
 Jäntin mukaan työvoimapolitiikan ja sosiaalipolitiikan ero on kuin veteen piirretty viiva. Useissa toimenpiteissä on mukana molempia.
 Tukholman yliopiston julkistalouden professori Markus Jäntti sanoo,  että Suomi käyttää muihin Pohjoismaihin verrattuna vähän rahaa aktiivisiin työvoimatoimiin.  Patrik Schauman / Yle
 Suomessa korostetaan kovasti kansantaloudellista puolta. Nykyisessä ilmapiirissä olisi ongelma, jos työtön olisi tuetussa työssä Ruotsin tapaan vuosikausia, mutta asenteet muuttuvat.
 – Jos verrataan sitä, että joku on tukityöllistettynä kahdeksan vuotta tai on työttömyyskorvauksen, asumis- ja toimeentulotuen varassa saman ajan. Todennäköisesti palkkatuki on laskennallisesti julkiselle taloudelle halvempi vaihtoehto, Jäntti sanoo.
 FAKTA: Suomessa palkkatuella tiukat ehdot, Ruotsissa korkea taso
 Suomen ja Ruotsin palkkatukia erottavat tuen kesto, taso ja ehdot – sen lisäksi, että Ruotsi käyttää koko järjestelmään moninkertaisesti rahaa.
 Ruotsissa työtön voi saada palkkatukea, jos on vajaakuntoinen esimerkiksi vamman tai sairauden takia. Palkkatukea myönnetään myös oman osaamisen parantamiseen tai työpaikan säilyttämiseen. Tähtäin on pysyä työelämässä.
 Suomessa tukipäätökseen vaikuttavat   työttömyyden pituus ja työttömän vamma, sairaus tai matala koulutustaso. Tukea voi saada esimerkiksi oppisopimuskoulutukseen.
 Suomessa yritys voi saada tukea korkeintaan puolet työntekijän palkkakustannuksista. Valtio, kunnat ja järjestöt voivat saada täysin tuetun työntekijän, mutta tämä koskee vain vaikeimmin työllistyviä ihmisiä. Ruotsissa yritys voi saada palkkatukea peräti 80–90 prosenttia palkkakuluista. Valtio, kunnat ja järjestöt voivat saada 100 prosenttia.
 Suomessa tukea maksetaan keskimäärin puoli vuotta. Julkiselle ja kolmannelle sektorille työntekijää voidaan tukea poikkeustapauksissa kaksikin vuotta.
 Ruotsissa palkkatukea myönnetään aluksi vuodeksi, ja jatkoa on mahdollista saada tukijakson jälkeen, jos se auttaa pääsemään tai pysymään työmarkkinoilla. Osa ihmistä voi olla palkkatuella  jopa kahdeksan vuotta .
 Palkkatuen ehdot ovat Ruotsissa Suomea väljemmät ja byrokratia on lievempää. Suomessa TE-toimisto päättää tuen keston ja määrän aina tapaus kerrallaan. Samalla selvitetään, että myös tukea hakeva työnantaja täyttää ehdot ja on nuhteeton.
 Tukityöllistettyjä kuljettajia palkkaavat taksiyritykset saavat merkittävää kilpailuetua halvemmista työvoimoimakustannuksista. Ne voivat kahmia asiakkaita polkemalla hintoja ja kuitata kyydeistään kovemmat katteet. Taksit odottavat asiakkaita Tukholman keskusrautatieaseman edustalla. Mike Toivonen
 Palkkatuki on vain yksi  kymmenestä eri tukimuodoista , joilla työttömiä naapurimaassa tuetaan työelämään.
 Pitää olla todellinen työttömyyden väliinputoaja, jos näistä ei löydä itselleen sopivaa tukimuotoa tai palvelua.
 Ruotsissa tavoitteena näyttää olevan ottaa nopea koppi työnhakijasta. Jotain ajattelusta kertoo se, että Ruotsissa pitkäaikaistyöttömäksi luetaan jo puoli vuotta työttömänä ollut, Suomessa vasta vuoden työttömyyden jälkeen.
 Tuet ovat rinnastettavissa Suomen palkkatukeen, koska ne maksetaan työnantajalle. Palvelut on suunnattu pääosin pitkäaikaistyöttömille ja maahanmuuttajille.
 Näihin työllisyystukiin panostettiin eniten rahaa viime vuonna ja niissä olivat suurimmat määrät työttömiä:
 Uusi alku työmarkkinoille  ( nystartsjobb ). Tarkoitettu esimerkiksi sairauden takia pitkään työelämästä pois olleille tai vaikeasti työllistyville maahanmuuttajille.
 Lisätyö  ( extratjänst ). Täysimääräisellä korvauksella valtion, kuntien ja muiden julkisen sektorin töihin työllistettäville.
 Perehdyttämistyö  ( introduktionsjobb ). Tuki, jonka kautta esimerkiksi nuori voi päästä käsiksi työelämään. Voi yhdistää opiskeluun.
 Modernit työllisyystyöt  ( moderna beredskapsjobb ). Tarkoitettu valtion virastojen tukitöihin työllistettäville.
 Lisäksi tarjolla on erilaisille työttömien ryhmille tarkoitettuja työkokeiluja. Osatyökykyiset tai vammaiset voivat työllistyä valtion omistamassa Samhall-yhtiössä.
 Uutena tukimuotona  on tulossa vielä  asettautumistyö  ( etableringsjobb ), jossa tuki maksetaan työttömälle, ei työnantajalle.
 Tiistai-illan A-studiossa reportaasi Ruotsin palkkatuista. Studiossa tukityöllistämisestä keskustevat työministeri Timo Harakka (sd.) ja kansanedustaja Juhana Vartiainen (kok.). A-studio TV1:ssä kello 21:00.
 Voit keskustella palkkatuista ja tukityöllistämisestä jutun lopussa kello 22:00 asti.
 Lue lisää:
 Ruotsin talouskasvu hidastuu ja työttömyys nousee, mutta keskuspankin pääjohtaja torjuu puheet maan ajautumisesta laskukauteen
 Palkkatuki työllistää yrityksissä, mutta sielläkin vain vähän – Yrittäjä: Se on kuin pitkä työhaastattelu, jossa voi näyttää kykynsä
 Työllisyystilastoihin tehdään iso harppaus: Valtio maksaa työntekijän palkan kokonaan – “Tämä maksaa itsensä takaisin, mutta eri valuutassa”

Onko Suomi siirtymässä “tempputyöllistämisen” aikakauteen Ruotsin malliin?


Summary: Valkohäntäpeurakanta on ennästysmäisen suuri ja nyt metsästäjien saalista halutaan enemmän kauppojen lihatiskeille.

Riistakeskus on myöntänyt ennätysmäärän kaatolupia valkohäntäpeuran metsästykseen tälle metsästyskaudelle. Syynä on se, että myös peurakanta on ennätyssuuri, arviolta yli 110 000 eläintä.
 Nyt viiden maakunnan alueella on aloitettu  Hyvinvointia riistasta -hanke . Sen tavoitteena on kouluttaa metsästäjät tarjoamaan kaatamiensa peurojen lihoja myös kauppaan tavallisten kuluttajien saataville.
 Hanke ei ole ensimmäinen lajissaan, mutta nyt siihen on entistä enemmän tarvetta. Hanke tulee keräämään ja tarjoamaan osaamista riistalihan käsittelystä ja kaadosta aina paloitteluun ja jatkojalostukseen asti.
 Aiemmin hirvien ja peurojen lihat ovat päätyneet useimmiten metsästäjien pakastimiin ja heidän tutuilleen, sillä tarkastamattoman lihan kauppa on ollut rajoitettua.
 Joonas Haverinen / Yle
 Jo vuonna 2012 tarkastamattoman riistalihan myyntiä helpotettiin, mutta vasta nyt metsästyseurat ovat kunnolla heräämässä saaliiden myyntiin. Tämä vaatii sen, että metsästysseuran lahtivaja, missä eläimet käsitellään kaadon jälkeen, on hyväksytty elintarvikehuoneistoksi.
 Monella seuralla on lahtivajoissaan jo kylmälaitteet, joilla tilat saadaan viilennettyä ruhojen riiputuksen ajan.
 Riistaa on harvoin tarjolla kaupassa
 Turun kauppahallissa Lundénin lihan tiskillä on tuoretta peuranpaistia tarjolla. Löytyy myös ulkofilettä ja etuselkää.
 Lihakauppias  Antti Lundénin  mukaan enää ei tarvitse itse ampua kaikkia myyntiin tulevia peuroja, sillä Varsinais-Suomessa eläimiä riittää myyntiinkin.
 – Olen jo muutaman vuoden uskonut siihen, että peuranliha tulee yleistymään kauppojen lihatiskeillä ihan varmasti, varsinkin nyt kun täällä Varsinais-Suomessa peuraa ja Satakunnassa on paljon, Lundén arvelee.
 Tuoretta peuranlihaa on ollut tarjolla Turun kauppahallissa ja syksyn mittaan sitä saadaan lisää. Markku Sandell / Yle
 Hän on itse konsultoinut metsästysseuroja siitä, miten elintarvikehuoneistohakemus tehdään. Hyväksynnän saaminen onnistuu, jos kylmälaitteet, käsienpesupaikat sekä muu vaadittava hygienia on kunnossa.
 Näitä tiloja rakennetaan Varsinais-Suomeen parhaillaan ja isoilla seuroilla tilat ovat useimmiten jo kunnossa.
 Hyvinvointia riistasta -hankkeen projektipäällikkö  Leena Erälinnan  mukaan metsästäjille on juuri valmistunut opas, joka neuvoo tarkastamattoman luonnonlihan myymiseen liittyvissä seikoissa. Luvassa on myös koulutusta.
 Peurakannan tihentymäalueilla on alkanut hanke, joka etsii uusia tapoja hyödyntää riistalihaa markkinoille. Laura Merikalla/ Yle Uutisgrafiikka
 Hanke ulottuu viiden maakunnan peuratihentymäalueelle Etelä- ja Lounais-Suomessa. Metsästysseurojen lisäksi kohderyhmänä ovat alueen kaupat ja ravintolat.
 – Me olemme tehneet kuluttajakyselyjä. Kiinnostus ja halu hankkia riistanlihaa on suuri. Se on luonnollista, kotimaista, lähellä kasvanutta ja se on niinkuin osittain myös ekologista, Leena Erälinna sanoo. Hän työskentelee Turun yliopiston Brahea-keskuksessa.
 Kauppahallin lihakaupassa on huomattu sama kiinnostus.
 – Riistaa ostaa ihan normaali kuluttaja, joka haluaa tietää mistä liha tulee. Se on aika vihreää lihaa, lähellä ja vapaana kasvanutta, Antti Lundén sanoo.
 Peuroja metsästetään tammikuulle asti
 Peurajahti on nyt kiivaimmillaan ja jatkuu aina tammikuun loppuun asti. Keskustelut metsästäjien kanssa antavat osiviittaa siitä, että monella pakastimet ovat jo täynnä ja paineet saaliin myymiseen kasvavat.
 Viikonloppuna Tortinmäen Jahdin peuramiehet olivat koolla heti aamutuimaan. Kaksi koiraa päästettiin valittuun alueeseen ja ajot olivat päällä miltei heti.
 Peurapukki päätyi saaliiksi Turun Tortinmäessä. Markku Sandell / Yle
 Naapuriseuran puolelta Aurasta kajahteli laukauksia, mutta vasta toinen passitus tuotti tulosta.
 Metsästyksenjohtaja  Pertti Kilpeläisen  tähtäimeen juoksi peurapukki, joka kellistyi apilapellolle. Reippaankokoinen peura vietiin nyljettäväksi seuran lahtivajalle.
 – Tämä taitaa päätyä kyllä ampujan pakastimeen tällä kertaa, Kilpeläinen arveli.
 Tortinmäen Jahdin alueella yli 40 peuraa on jo kaadettu, joten jäljellä olevista paristakymmenestä luvasta ehkä osa menee myyntiin.
 Peuranaaras ja kaksi vasaa tallentuivat riistakameraan. Yle
 Kuka korjaa hyödyn?
 Jos metsästys muuttuu enemmän kaupalliseksi ja saalista aletaan myydä, saattaa syntyä ristiriitoja maanomistajien kanssa.
 Useimmat seurat vuokraavat metsästysmaansa eivätkä vuokrat yleensä ole korkeita, jos niitä onkaan.
 Jo nyt on maanomistajien piiristä on kuulunut kommentteja, että seurojen pitää alkaa maksaa vuokraa, jos peuroja aletaan myydä enemmän.
 Antti Lundénin mukaan seurojen onkin syytä pitää maanomistajat tyytyväisinä, vaikka metsästäjät vieläkin tekevät työnsä talkoina. Suuren kaatolupamäärän täyttäminen vie aikaa.
 – Tämä Varsinais-Suomen lupamäärä vaatii aktiivisen seuran sinne taustalle ja paljon porukkaa ja paljon talkootyötä. Ei se mitään ilmasta lihaa se ei ole.
 Suuret peuramäärät saattavat johtaa myös siihen, että pienissä seuroissa ja seurueissa jotkut jäsenet kokevat peuranmetsästyksen rasitteena. Runsas peurakanta tarkoittaa lukuisia metsästyspäiviä ja runsaasti saaliin käsittelyä.
 Lue myös
 Järeät keinot käyttöön Vantaalla: peura ammuttiin pihamaalta – Mikä ratkaisuksi kasvavaan peurakantaan? Keskustele
 Peuroja on enemmän kuin koskaan – ja nyt ne tungeksivat jo puutarhoihin ja teille:  "Ihmisten sietokyky alkaa ylittyä"
 Varsinais-Suomeen myönnetty ennätysmäärä valkohäntäpeuran pyyntilupia – lupamäärä nousi 17 131:een

Maistuisiko peura? Riistalihaa halutaan taas avittaa kaiken kansan ruuaksi


Summary: Poliisi käytti etälamautinta ja koiraa ja ampui miestä, joka ei suostunut luopumaan teräaseestaan.

Poliisin voimakeinojen käytöstä Kuopion koulusurman yhteydessä ei tehdä esitutkintaa. Asiasta on päättänyt tutkinnanjohtajana toiminut aluesyyttäjä  Heidi Savurinne .
 Poliisi sai ilmoituksen  väkivallanteoista Kuopion Leväsellä  sijaitsevissa Savon ammattioppilaitoksen tiloissa 1. lokakuuta. Hyökkäyksessä sai surmansa yksi ihminen ja kymmenen loukkaantui.
 Väkivallanteosta epäilty oli lähestynyt poliisia aseistautuneena kookkaalla teräaseella ja ilmapistoolilla. Hän oli tullut yllättäen poliisipartion näkyville.
 Poliisipartiolla oli aseet esillä ja mies luopui ampuma-asetta muistuttavasta ilma-aseestaan. Hän ei kuitenkaan totellut poliisin käskytystä luopua miekasta.
 Mies hyökkäsi poliisin kimppuun ja haavoitti poliisia teräaseella. Tämän jälkeen poliisi ampui hyökkääjä.
 Poliisi käytti myös etälamautinta ja koiraa
 Mies ei kaatumisestaan huolimatta luopunut miekasta. Sen pois saamiseksi toinen poliisipartio käytti etälamautinta ja poliisikoiraa. Ampuminen ja koira aiheuttivat miehelle vamman.
 Esiselvityksen perusteella kyseessä on ollut ensivaiheessa hätävarjelutilanne, jossa ampuma-aseen käyttö on ollut perusteltua.
 Tutkinnanjohtajan mukaan kyseessä on ollut välitöntä ja vakavaa vaaraa toisen hengelle ja terveydelle aiheuttavan henkilön toiminnan pysäyttäminen.
 Tutkinnanjohtaja katsoo, että ampuma-aseen käytön lisäksi myös muut poliisimiesten tilanteessa käyttämät voimakeinot ovat olleet puolustettavia ja lievimpiä mahdollisia eikä tilanteessa ole ollut mahdollista toimia toisin.
 Esiselvityksen perusteella asiassa ei ole syytä epäillä rikoksesta ketään tilanteeseen osallistunutta neljää poliisimiestä.
 Kouluhyökkäyksestä epäilty  Joel Marin   on vangittu  todennäköisin syin epäiltynä murhasta ja yhdeksästä murhan yrityksestä.
 Lue myös:
 Kuopion kouluhyökkäyksen epäilty vangittiin todennäköisin syin epäiltynä murhasta ja 9 murhan yrityksestä – KRP ei usko, että teko oli taustaltaan terroristinen
 5 syytä miksi koulusurmaajat ovat lähes aina nuoria miehiä – "Se on se tarina mitä heille annetaan"
 Kuopion kouluhyökkääjä on sulkeutunut nuori mies, joka kirjoitti kaksi laudaturia – lukiokaveri kuvaa "täysin näkymättömäksi"
 Tämä Kuopion koulusurman uhreista tiedetään: ukrainalaissyntyinen kuolonuhri asui Kuopiossa, loukkaantuneista valtaosa naisia
 Yle seurasi hetki hetkeltä: Kuopion kouluhyökkäyksestä epäilty on koulun oppilas, yksi nainen kuollut ja 10 loukkaantunut, yhden tila kriittinen

Poliisin voimankäyttö Kuopion koulusurman jälkeen oli hätävarjelua – ampuminen oli perusteltua


Summary: Kööpenhamina painii samojen ongelmien kanssa kuin Helsinki. Kysyimme kaupungin entiseltä pormestarilta, millaisin keinoin siellä on toteutettu kestävää kehitystä ja ratkottu asuntopulaa.

Jens Kramer Mikkelsen  toimi Kööpenhaminan pormestarina yli 30 vuotta. Ongelmat Kööpenhaminassa ovat hänen mukaansa pitkälti samoja kuin muissa Pohjoismaiden metropoleissa: Pohjoisen suuret kaupungit kasvavat ja asuntopula sekä tiukentuvat ilmastovaatimukset ovat arkipäivää kaikissa näissä kaupungeissa. Suurimmat trendit metropoleissa ovat ilman muuta monimuotoisuus ja kestävä kehitys.
 Mikkelsen sanoo, että kestävää kaupunkikehitystä olisi mahdollista toteuttaa nykyistä sujuvammin myös Helsingissä. Hän toimii nykyisin kaupunkirakentamisen konsulttina.
 Helsingin kaupunkisuunnittelusta vastaava apulaispormestari  Anni Sinnemäki  (vihr.) pitää Mikkelsenin Ylen haastattelussa esittämiä keinoja päästötavoitteiden saavuttamiseksi ja asuntopulan helpottamiseksi hyvinä.
 Jens Kramer Mikkelsen toimi Kööpenhaminan pormestarina yli 30 vuotta. Kööpenhaminan kaupunki
 1) Vaatimukset vihertehokkuudesta kaupungin kaavaratkaisuihin
 Mikkelsen kertoo pitävänsä tanskalaista Orestadin kaupunkia hyvänä esimerkkinä nopeasta ja kestävän kehityksen mukaisesta kaupunkiympäristön rakentamisesta.
 Ratkaisevinta Mikkelsenin mukaan on se, että kaupungin paikallishallinto on sisällyttänyt rakentamisen vihertehokkuusvaatimukset jo kaavoitussuunnitelmiin.
 – Rakentamassa ovat vain tekijät ja rahoittajat, jotka ovat sitoutuneet kestävään kehitykseen.
 Mikkelsenin mukaan vihertehokkuuden asettaminen kaavan vaatimuksiin ennalta ehkäisee suunnittelu- ja rakentamisvaiheen ristiriitoja. Kaupunki voi luottaa ilmastotavoitteiden toteutumiseen, ja riitelyn väheneminen nopeuttaa uusien asuntojen ja asuinalueiden rakentamista.
  Rohkeat investoinnit liikenneyhteyksiin nostivat Orestadin maan arvoa ja tekivät siitä vilkkaan kaupunkialueen.   Kööpenhaminan kaupunki
 Helsingin kaupunkisuunnittelusta vastaavan apulaispormestarin Anni Sinnemäen mukaan Mikkelsenin esittämiä asioita on jo osin tehty Helsingissä.
 Helsingin kaavoituksessa on käytössä viherkerroin, jolla on määritelty vaatimuksia vihreän alueen pinta-alasta kaava-alueella.
 Vaatimuksia on myös esimerkiksi uusiutuvasta energiasta. Sinnemäki sanoo, että tontin luovutusehdoissa on Helsingissä valtakunnallisia normeja tiukemmat energiatehokkuusvaatimukset.
 – On hyvä kysymys, miltä osin kiristyviä energiatehokkuusvaatimuksia pitäisi kirjata kaavaan ja miltä osin käytetään muita ohjauskeinoja, Sinnemäki sanoo.
 2) Kaupunki kasvattaa maan arvoa investoimalla ja myy sen voitolla
 Kööpenhamina on ollut aktiivinen suurissa infrastruktuurihankkeissa. Kaupunki on investoinut esimerkiksi kanaaleihin ja metroyhteyksiin, jotka ovat puolestaan kasvattaneet ympäröivien maa-alueiden arvoa. Kaupunki on onnistunut myymään omistamansa maa-alueet voitolla ja kattamaan rahoilla toimivien liikenneyhteyksien rakentamista.
 Mikkelsen mainitsee esimerkkinä meren rannalla sijaitsevan Nordhavnin, jonka kehittämisessä on otettu huomioon sekä ympäristövastuu että sosiaalinen monimuotoisuus.
 Sinnemäen mukaan myös Helsingissä osa kaupunkikehittämisen logiikkaa on se, että hankkeita rahoitetaan maan arvon nousulla. Sinnemäen mielestä Helsingillä olisi kuitenkin tässä vielä opittavaa.
 – Meillä on perinteisesti oltu vähän varovaisia sen suhteen, missä vaiheessa keskeiset joukkoliikenneyhteydet uudelle asuinalueelle rakennetaan.
 Sinnemäen mukaan tuoreimpia esimerkkejä Helsingistä on Kruunuvuorenrannan uusi asuinalue Itä-Helsingissä. Sinnemäki sanoo, että sillan ja uuden raitiolinjan kannattavuus on arvioitu siitä näkökulmasta, että se nostaa maan arvoa alueella.
 – Tämän vuoksi päädyimme siihen, että vapaarahoitteiseen asuntotuotantoon myytäväksi tarkoitetut tontit tulevat myyntiin vasta sen jälkeen kun sillasta on valtuuston päätös, Sinnemäki sanoo.
 3) Asuntorakentamiseen hankittava tonttimaata aktiivisemmin
 Mikkelsenin mukaan Kööpenhamina on toiminut erittäin aktiivisesti hankkiakseen uusia maa-alueita asuntorakentamiseen. Hän sanoo, että kaupunki on tehnyt hyvää yhteistyötä myös valtion kanssa ja valtion maita on saatu asuntorakentamiseen.
 Sinnemäki toivoo niin ikään lisää valtion maita Helsingin asuntorakentamiseen. Hyvänä esimerkkinä Sinnemäki mainitsee juuri rakenteille lähteneen Pasilan ratapihakorttelin, jossa on pääosin kaavoitettu valtion maita.
 Apulaispormestari Anni Sinnemäki sanoo, että Helsingissäkin voi tulevaisuudessa vapautua valtion maaomaisuutta asuntorakentamiseen. Kristiina Lehto / Yle
 Sinnemäki uskoo, että tulevat varikkojärjestelyt ja ratajärjestelyt sekä tekniikan kehittyminen vapauttavat maa alueita rakentamiseen Pasilan ja Ilmalan suunnalta myös tulevaisuudessa.
 – Tämä vaatii hyvää yhteistyötä ja uskon, että se on tulevaisuudessa mahdollista, Sinnemäki toteaa.
 4) Tiiviimpää kaupunkisuunnittelua yhdessä yritysten kanssa
 Mikkelsenin mielestä yritykset tulisi ottaa mukaan jo kaavojen suunnitteluvaiheessa. Näin varmistettaisiin se, että suunnitelmat ovat järkeviä ja taloudellisesti toteutuskelpoisia.
 Mikkelsen sanoo, että esimerkiksi jokaisen metroaseman ympäristöön ei kannata suuria toimistokortteleita kaavoittaa, eikä jokaisen rakennuksen kivijalkaan toimitiloja rakentaa, jos niille ei ole kysyntää. Todellinen tarve voitaisiin kartoittaa yksityisen sektorin kanssa yhdessä kaavoitusvaiheessa.
 Sinnemäen mukaan Helsingin yhteistyö yritysten kanssa on tiivistä ja kumppanuudet tyypillisiä. Hänen mukaansa keskustelua kaupungin ja yritysten välillä kannattaa varmasti lisätä entisestään.
 – Aina ei välttämättä ymmärretä toisen hankkeessa olevan toimijan toimintalogiikkaa.
 Sinnemäki toteaa, että mitä perusteellisemmin keskusteluja käydään, sitä paremmin yhdessä onnistutaan.
 Aiheesta voi keskustella tänään 8.10. kello 21:een saakka.

Voitaisiinko Kööpenhaminasta ottaa mallia Helsingin asuntopulaan ja ilmastoasioiden ratkomiseen? Tässä neljä yksinkertaista keinoa


Summary: Syyttäjä vaati tuomiota törkeästä rahanpesusta.

Helsingin käräjäoikeus on hylännyt kaikki syytteet jutussa, jossa kahta miestä syytettiin yli 130 miljoonan euron törkeästä rahanpesusta.
 Poliisi alkoi tutkia tapausta pankkien tekemien ilmoitusten jälkeen. Suomalaisten rakennusyhtiöiden tilien kautta kulki vain neljän kuukauden aikana yli sata miljoonaa euroa alkuperältään rikolliseksi epäiltyä rahaa.
 Epäilykset liittyivät projektiin, jossa suunniteltiin uuden yksityisesti rahoitetun moottoritien rakentamista Venäjän Karjalaan. Moottoritien kustannusarvioksi miehet ilmoittivat kuulusteluissa 400–500 miljoonaa euroa. Tiehanketta ei ole koskaan aloitettu.
 Käräjäoikeus toteaa muun muassa, että varojen rikollista alkuperää ei voida osoittaa sillä, minne rahat olivat sittemmin epäiltyjen yrityksen tililtä päätyneet.
 Käräjäoikeus toteaa myös, että pelkästään se, että varoja siirretään pankkiin yrityksestä, joka on perustettu väärillä nimillä tai jonka elinkaari on ollut syyttäjän kertomalla tavalla lyhyehkö, ei tee vielä yrityksen kautta siirtyviä rahavirtoja alkuperältään rikollisiksi.
 Rahojen alkuperään ei päästy kiinni
 Edellä mainituilla perusteilla käräjäoikeus katsoo, että esirikoksesta eli siitä, että nyt kysymyksessä olevat epäiltyjen tilille tulleet 135 miljoonaa euroa olisivat olleet peräisin rikollisesta toiminnasta, on jäänyt varteenotettava epäilys. Asiassa ei ole näytetty esirikoksen toteutumista rahanpesurikoksen tunnusmerkistön tarkoitetulla tavalla.
 Muun muassa näistä syistä käräjäoikeus ratkaisi, että epäiltyjä koskeva syyte on hylättävä. Myös jutun keskiössä olleen yrityksen takavarikkopäätös on oikeuden mukaan kumottava. Tuomion purkamisen lisäksi valtio joutuu maksamaan kymmenien tuhansien eurojen korvaukset syytettyjen asianajajille.
 Kahden virolaismiehen käräjäoikeudessa saama tuomio ei ole vielä lainvoimainen, vaan siitä voi valittaa hovioikeuteen. Poliisitutkinnan aikana kaksikko kiisti syyllistyneensä rikokseen.
 Poliisilla viiden vuoden esitutkinta
 Esitutkinnan mukaan rahoja siirrettiin Suomesta ulkomaille rekisteröityihin satoihin pöytälaatikkoyhtiöihin. Poliisin mukaan rahat olisivat tulleet järjestäytyneen rikollisuuden järjestöltä Venäjältä. Poliisin päätekijäksi epäilemää venäläistä miestä poliisi ei koskaan onnistunut tavoittamaan, eikä häntä vastaan ole nostettu syytteitä.
 Venäläismiehen mahdolliset rikokset ovat tapahtuneet Venäjällä, eikä Suomen poliisilla ole maassa toimivaltaa.
 Esitutkintamateriaalin perusteella vaikutti, että virolaisilla olisi ollut tapauksessa vain välikäden rooli. Operaation todelliset toteuttajat olisivat toimineet poliisin esitutkinnassa hankkimien todisteiden mukaan muun muassa Moskovassa.
 Poliisin mukaan rahat olisivat olleet alun perin peräisin tekaistuista venäläisistä yhtiöistä ja Venäjällä rahanpesuepäilyjen takia suljetusta pankista.
 Poliisin esitutkinta-aineistossa kuvataan, kuinka väitetty rahanpesu olisi käytännössä toteutettu. Poliisin esitutkintapöytäkirja
 Lue lisää:
  Poliisi selvitti historiallisen suuren rahanpesuepäilyn – venäläinen rikollisjärjestö pesi yli sata miljoonaa euroa suomalaisyhtiön kautta

Oikeus hylkäsi kaikki syytteet Suomen historian tiettävästi suurimmassa rahanpesujutussa


Summary: Liiketalouden opiskelijat jatkavat opiskelua Savon ammattiopiston muissa Kuopion yksiköissä, kunnes uudet tilat otetaan käyttöön.

Savon ammattiopisto sulkee kuopiolaisen kauppakeskus Hermanissa sijaitsevat toisen kerroksen opetustilat, joissa  tapahtui kouluhyökkäys  viime viikolla.
 – Tämä on kaikille parempi ratkaisu. Tapahtunut jää tapahtumapaikan osalta historiaan. Tiloihin liittyy paljon erilaisia tunteita ja muistoja, Savon koulutuskuntayhtymän johtaja  Heikki Helve  kertoo.
 Päätös toisen kerroksen tilojen lopullisesta sulkemisesta syntyi, kun Helve vieraili tiloissa maanantaina.
 – Olen hakenut tuen kuntayhtymän hallitukselta, mutta päätös tilojen sulkemisesta on viime kädessä minun, Helve sanoo.
 Kauppakeskus Hermanin toisessa kerroksessa ei enää järjestetä opetusta. Sen sijaan kauppakeskuksen ensimmäisen kerroksen tilat uudistetaan opetuskäyttöä varten.
 Heikki Helveen mukaan uudet tilat liiketalouden opetukselle otetaan käyttöön vaiheittain marraskuun alusta alkaen. Sami Takkinen / Yle
 Tavoitteena on, että liiketalouden opetus jatkuu uusissa tiloissa vaiheittain marraskuun alusta alkaen.
 – Opiskelijoita ja henkilökuntaa ei jätetä yksin. Valmistelemme, millaista tukea he tarvitsevat palatessaan takaisin, vaikka toinen kerros onkin poissa käytöstä, Helve huomauttaa.
 Liiketalouden opiskelijat jatkavat opiskelua muissa yksiköissä
 Kauppakeskus Hermanissa olleet liiketalouden opiskelijat palasivat tiistaina takaisin opetuksen pariin.
 – Opetustoiminta on alkanut muihin yksiköihin sijoitettuna ryhmien lukujärjestyksien mukaan. Lähiopetusta on pystytty järjestämään hyvin opiskelijoille, Savon ammattiopiston rehtori  Birgitta Kankaanpää  kertoo.
 Savon ammattiopiston rehtorin Birgitta Kankaanpään mukaan lähiopetusta liiketalouden opiskelijoille on pystytty järjestämään hyvin muissa Kuopion yksiköissä. Sami Takkinen / Yle
 Väliaikaiset tilat liiketalouden opiskelijoille on järjestetty muista Kuopion yksiköistä siihen saakka, kunnes he pääsevät muuttamaan uusiin tiloihin kauppakeskus Hermanissa.
 – Pyrimme jatkamaan opetusta opetussuunnitelman mukaisesti, jotta pääsisimme takaisin arkeen. Se auttaa palautumaan tilanteesta, Savon koulutuskuntayhtymän johtaja Heikki Helve sanoo.
 Lue lisää:
 Poliisin voimankäyttö Kuopion koulusurman jälkeen oli hätävarjelua – ampuminen oli perusteltua
 Kuopion kouluhyökkäyksen epäilty vangittiin todennäköisin syin epäiltynä murhasta ja 9 murhan yrityksestä – KRP ei usko, että teko oli taustaltaan terroristinen
 Kuopion kouluhyökkääjä on sulkeutunut nuori mies, joka kirjoitti kaksi laudaturia – lukiokaveri kuvaa "täysin näkymättömäksi"
 Yle seurasi hetki hetkeltä: Kuopion kouluhyökkäyksestä epäilty on koulun oppilas, yksi nainen kuollut ja 10 loukkaantunut, yhden tila kriittinen

Savon ammattiopisto ei palaa enää tiloihin, joissa Kuopion kouluhyökkäys tapahtui – johtaja: "Tämä on kaikille parempi ratkaisu"


Summary: Amerikkalaisen diplomaatin vaimoa syytetään 19-vuotiaan pojan kuolemasta ja maasta pakenemisesta.

Yhdysvaltojen ja Britannian väliset diplomaattiset suhteet kokivat kolauksen, kun Britannia alkoi maanantaina vaatia pääministeriä myöten amerikkalaisen tiedustelutyöntekijän ja diplomaatin vaimon palauttamista takaisin Britanniaan.
 Tapauksessa on kyse elokuun lopussa ilmavoimien Northamptonshiren tukikohdan lähellä sattuneensa kolarista, jonka seurauksena kuoli 19-vuotias britti  Harry Dunn .
 Onnettomuuden epäillään johtuneen 42-vuotiaan amerikkalaisnaisen väärästä ajokaistasta.
 Hänen epäillään ajaneen väärällä puolella tietä ja osuneen Dunnin kuljettamaan moottoripyörään. Poliisi kertoo naisen tehneen yhteistyötä kolaripaikalla ja kertoneen aikovansa poistua maasta jonkin ajan kuluttua. Hän ei kuitenkaan lähtenyt maasta välittömästi kolarin jälkeen.
 The Timesin  mukaan naisen mies työskentelee Yhdysvaltain tiedustelupalvelussa, jolla lehtien mukaan on työskentelytiloja Croughtonin tukikohdassa. Mies on diplomaatti, joten perhe nauttii diplomaattista koskemattomuutta.
 The Telegraph  kertoi sunnuntaina, että nainen olisi myöntänyt vastuunsa kolaripaikalla, mutta myöhemmin poliisin kotikäynnillä Yhdysvaltain viranomaiset olivat johtaneet keskustelua.
 Britannian poliisin mukaan nainen lähti maasta lauantaina, kertoi  Guardian  viikonloppuna. Yhdysvaltojen Lontoon-suurlähetystö on myöntänyt diplomaatin vaimon ajaneen autoa ja lähteneen maasta. Se ei ole vahvistanut naisen nimeä.
 Dunnin  vanhemmat  vaativat naisen palauttamista maahan. Perhe kertoi maanantaina olevansa valmis matkustamaan Yhdysvaltoihin, jotta he voisivat vedota presidentti  Donald Trumpiin  naisen saamiseksi oikeuden eteen.
 Keskustelua maan johtoon asti
 Maanantaina soppa alkoi saeta, kun Britannian ulkoministeri  Dominic Raab  nosti asian esiin keskustellessaan Yhdysvaltojen suurlähettilään  Woody Johnsonin  sekä ulkoministerin  Mike Pompeon  kanssa.
 Myös pääministeri  Boris Johnson  vaati oikeutta uhrille sekä kertoi aikovansa puhua naisen palauttamisesta presidentti Trumpin kanssa.
 – Diplomaattista koskemattomuutta ei pitäisi käyttää tähän tarkoitukseen, sanoi Johnson.
 Johnsonin tilanne on vähintään haastava, sillä Britannia suunnittelee jättävänsä EU:n tämän kuun lopussa ja keskustelut kauppasopimuksesta Yhdysvaltain kanssa ovat kesken.
 Esimerkiksi  BBC kirjoitti  tiistaina mahdollisen sopimuksettoman EU-eron räjäyttävän Britannian talouden velkaantumisen jättimäiseen kasvuun, jota ei ole nähty vuosikymmeniin.
 Trump on monta kertaa luvannut Britannian ja Yhdysvaltojen tekevän erinomaisen  kauppasopimuksen  EU-eron jälkeen. Hän kehui tulevaa sopimusta esimerkiksi YK:n yleiskokouksessa pitämässä puheessaan  syyskuun lopulla .
 Diplomaattinen koskemattomuus vaikea poistaa
 Yhdysvaltain Lontoon-suurlähetystö pahoitteli tapausta uhrin perheelle sunnuntaina, mutta tiedotti samalla diplomaattisen koskemattomuuden poiston olevan hankalaa.
 – Diplomaattien ja heidän perheidensä koskemattomuuden poistoon liittyvät kysymykset pitää käsitellä ylemmällä ulkopoliittisella tasolla, tiedotteessa kirjoitettiin.
 – Asia pitää käydä läpi ajatellen laajempia seurauksia muissa maissa, koskemattomuutta harvoin poistetaan.
 Britanniassa Yhdysvaltoja syytellään nyt erityissuhteen pettämisestä ja kaksinaismoralismista.
 Diplomaattinen koskemattomuus takaa diplomaatille ja hänen perheelleen koskemattomuuden asemamaan tuomiovallasta ja esimerkiksi veroista. Diplomaattisesta koskemattomuudesta on sovittu Wienin yleissopimuksessa (1961). Sopimus solmitaan valtioiden välillä.
 Sopimuksen  tarkoituksena on, että diplomaatit voivat hoitaa tehtäviään ilman pelkoa siitä, että heidät tuomitaan työskentelymaassa. Sopimuksessa määrätään kuitenkin, että kaikkien erioikeuksia ja vapauksia nauttivien henkilöiden tulee noudattaa vastaanottajavaltion lakeja ja määräyksiä.
 Voiko diplomaattia rangaista?
 The Guardian  listasi muita keinoja diplomaattisen koskemattomuuden kiertämiseksi Britanniassa.
 Vaarallisena pidetty diplomaatti voidaan viimeisenä keinona pidättää. Hänet voidaan myös karkottaa. Diplomaattinen koskemattomuus voidaan poistaa, jos diplomaatin lähettänyt maa niin suostuu tekemään.
 Yhdysvalloilla ei ole Britanniassa hyvä maine, ainakaan diplomaattien sakkoihin liittyvissä asioissa.  Britannian parlamentti  julkaisi muutama vuosi sitten listan valtioiden diplomaattien maksamattomista sakoista ja ruuhkamaksuista Lontoossa. Maksut olivat kertyneet vuosien 2003–2015 välisenä aikana.
 Yhdysvallat komeili listan kärjessä lähes 90 000 sakolla, joiden yhteisarvo oli yli 11 miljoonaa euroa. Suomi oli saanut hieman yli 2 000 sakkoa ja niiden arvo oli lähes 280 000 euroa.
 Lista laadittiin Boris Johnsonin ulkoministerikaudella.
 Suomen periaatteet Wienin-sopimuksesta
 Suomen ulkoministeriö ei kommentoinut Ylelle sitä, onko Suomessa on viime vuosina väärinkäytetty diplomaattista asemaa.
 Suomen ulkoministeriön protokollapäällikkö  Matti Heimonen  vastaa sähköpostitse, ettei ulkoministeriön ole tapana viestiä näistä asioista eikä sen kulttuuriin kuulu spekulointi mahdollisissa eri tilanteissa.
 Hänen mukaansa periaatteet Suomessa pohjautuvat pitkälti Wienin diplomaattisuhteita koskevaan sopimukseen.
 Ulkoministeriön diplomaatteja koskevasta  julkaisusta  ilmenee, että vakavien syytösten kohdalla Suomi voi pyytää diplomaattisen koskemattomuuden poistoa toisen maalta.
 Lue myös:
 USA maksaa diplomaattiautojen pysäköintisakot, ylivoimainen sakkojohtaja Venäjä ei
 Diplomaattien parkkisakot jäävät maksamatta
 Anton-pojan salakuljetusjutun tuomio ei muuttunut hovissa

Yhdysvaltalaisen diplomaatin vaimoa vaaditaan Britanniaan vastaamaan teostaan – Muhiiko diplomaattinen kriisi kulman takana?


Summary: Fortum ostaa enemmistön saksalaisesta energiajätistä, joka omistaa toistakymmentä hiilivoimalaa eri puolilla Eurooppaa.

Energiayhtiö Fortum kertoi tiistaina  nostavansa omistusosuuttaan saksalaisesta energiajätti Uniperista . Fortumin Uniper-ostoksia on varjostanut ympäristöjärjestöjen arvostelu, että  kaupat synnyttävät yhden Euroopan saastuttavimmista yhtiöistä .
 Fortum ostaa kahdelta sijoittajalta 20,5 prosentin Uniper-omistukset runsaalla kahdella miljardilla eurolla.
 Fortumilla on ollut 49,9 prosentin osuus Uniperista ennestään, mutta uudet kaupat nostavat osuuden yli 70 prosenttiin, jolla Fortum saa pitkään tavoittelemansa määräysvallan saksalaisyhtiössä.
 Valtion omistajaohjauksesta vastaava ministeri Sirpa Paatero (sd.), miksi valtionyhtiö investoi yritykseen, joka on tiettävästi Euroopan suuria saastuttajia?
 – Tämä on toinen osa, eli tähän mennessä Fortum on ollut jo vahva omistaja Uniperissa. Nyt omistuksen määrää lisätään. Ajattelemme niin päin, että kun Fortum on omistajana, pystytään parantamaan ympäristöasioita, ilmastonmuutoksen torjuntaa ja hiilineutraalisuutta.
 Millä tavalla niitä parannetaan? Pitäisikö valtio-omistajan mielestä Fortumin ajaa Uniperin hiilivoimalat alas ennenaikaisesti?
 – Fortum on sitoutunut Suomen kaikkiin päätöksiin ja on yhä edelleen vahvasti niiden takana. Koko Eurooppa on sitoutunut vahvasti EU-tasoisiin päätöksiin hiilineutraalisuudesta, ja siinä kohtaa olemme menossa samaan suuntaan.
 Miten hallituksen ilmastotavoitteisiin sopii se, että valtionyhtiö ryhtyy hiilivoiman suuromistajaksi?
 – Suomessakin on aiemmin ollut hiilivoimaa, jota on pystytty muuttamaan toisenlaiseen energiamuotoon, ja näin uskon, että tehdään myös Euroopan tasolla ja myös Uniperin osalta.
 Mitä hyvää ja mitä huonoa kaupassa on, miksi tehdään näin iso satsaus yhtiöön jolla on näin paljon hiilivoimaa?
 – Fortum on ollut Euroopan tasolla Uniperin kautta ja haluaa vahvistaa olemistaan siellä. Kyse on monista energiamuodoista, muun muassa kaasusta. Koko yrityksen arvoa kasvattaa, että meillä on vahva toimintakenttä, ei pelkästään Suomessa ja Pohjoismaissa, vaan koko Euroopassa.
 Voiko olla uhkana, että esimerkiksi sijoittajat eivät katso hyvällä Fortumin Uniper-kauppoja ilmastonmuutoksen aikana?
 – Ymmärtääkseni osakkeet ovat olleet aika hyvässä kurssissa, eikä valtiolle päin ole tullut minkäänlaista indikointia siitä, etteikö Fortum olisi hoitanut hyvin tehtäviään niin Suomessa kuin ulkomaisissa omistuksissa, joissa se on mukana. Luotan siihen, että näin on tulevaisuudessakin.
 Kaupan tiellä on ollut viranomaishyväksyntä Venäjällä. Onko valtiovalta ollut yhteydessä Venäjän johtoon, jotta kysymys ratkeaisi?
 – Tässä on nyt sekä Venäjä että Yhdysvallat, koska osakkeet omistettiin yhdysvaltalaiselta rahoitusyhtiötä, eil vaaditaan kahden ison valtion viranomaisten hyväksyntä kaupalle, ja toivottavasti se tulee heti ensi vuoden aikana.
 Lue myös:
 Fortum saa vihdoin havittelemansa määräysvallan Uniperista – Miksi haluatte ostaa lisää hiilivoimaa, toimitusjohtaja Pekka Lundmark?

Miksi valtionyhtiö hankkiutuu Euroopan suurimpien saastuttajien joukkoon? Ministeri Paatero: Ajattelemme, että Fortum omistajana parantaa asioita


Summary: Positiivisuudesta tunnettu muusikko liikkuu uudella albumillaan aiempaa synkemmissä aiheissa ja kannustaa ihmisiä puhumaan ongelmistaan.

– Mä olen maailman surkein somettaja,  Kasmir  eli  Thomas Kirjonen  nauraa katsellessaan  Instagram-tiliiään  kännykästä.
 Kuvat eivät ole ylikäsiteltyjä artistipotretteja, vaan niissä näkyy muusikon arki ja välillä oma sekä vanhempien koira.
 Laulaja ei välitä liiasta koreilusta. Haastattelua edeltävänä päivänä Kasmir on ollut  SuomiLove -ohjelman kuvauksissa, missä hänellä oli yllään arkiset vaatteet. Samat ovat yllä jälleen.
 – Mä olen pukeutumisessa oman elämäni  Pauli Hanhiniemi . Antaa muiden asioiden puhua puolestaan kuin vaatteilla makeilun, muusikko virnistää.
 Kasmir, 34, valmistautuu julkaisemaan kolmannen studioalbuminsa nimeltään  Jälki . Positiivisten ja rempseiden biisien tekijänä tunnetun muusikon levy on tummanpuhuvampi ja oman elämän jälkiä pohdiskeleva.
 – Mitä vanhemmaksi tulee, tekee mieli olla vain minä. En välitä ulkopuolelta tulevista paineista. Se tuntuu hiton hyvältä.
 Mitä laulajan elämässä on tapahtunut, että hänestä on tullut seesteisempi?
 Kuolema tuli mieleen kummittelemaan
 Alkuvuodesta Kasmir pohti lähes päivittäin kuolemaa. Hän ei maininnut tästä edes avopuolisolleen. Lähipiiristä ei ollut kukaan menehtynyt, mutta koko kansan tuntemien laulaja  Olli Lindholmin  ja mäkihyppylegenda  Matti Nykäsen  kuolemat pysäyttivät.
 – Nytkin vähän herkistää. Itse en heitä henkilökohtaisesti tuntenut, mutta se pisti miettimään elämää ja sen äkillistä päättymistä.
 Kuolema jäi kummittelemaan mieleen pitkäksi aikaa. Kotona järjestetyllä biisileirillä hän kuitenkin rohkeni ehdottaa tehdä biisi aiheesta. Syntyi uuden levyn avaava kappale  Kuolema soitti mun luuriin.
 Kasmir kertoo olevansa onnekas, sillä kuolema ei ole hänen elämäänsä sivunnut muutamia sukulaisia lukuunottamatta.
 – Pitää elää tämä elämä aika omannäköisesti.
 Kolikon kaksi puolta
 Kasmir sanoo, että kolmannen albumin tekeminen tuntui helpolta. Studiossa hänellä oli avoimempi fiilis kuin edellisiä albumeja  AMK Dropout  (2014) ja  Valmis  (2018), tehdessä.
 – Helmasyntini musiikintekijänä on ollut se, että lähden editoimaan itseäni pään sisällä jo tekovaiheessa. Nyt olen osannut olla avoimempi, Kasmir kertoo. Mårten Lampén / Yle
 Uuden levyn kantavina teemoina ovat avoimuus ja rehellisyys.  Kolikko -nimisessä kappaleessa Kasmir pohtii sitä, kuinka asioilla on yleensä kaksi puolta. Idea biisiin lähti Instagramista, jossa halutaan esitellä kiillotettu versio omasta elämästä.
 – Se on aika raskasta, kun kaikki ovat samassa hypnoosissa. Siitä tulee järjetön kilpailuasetelma, kun nuo olivat käyneet kalliimmalla lomalla kuin me.
 Kasmiria kiinnostaakin enemmän se kolikon toinen eli rosoisempi puoli. Sen hän tunnistaa myös itsestään, vaikka elämänvalmentajat toitottavat aivan päinvastaista.
 – Aina ei jaksa olla paras versio itsestään. Se on äärimmäisen puhdistavaa sanoa se ääneen. Tikulla silmään sitä, joka voi käsi sydämellä sanoa, ettei olisi ollut jollekin joskus mulkku ihan tahalteen.
 Vaikenemisen huono perintö
 Tänä vuonna uudelleen lämmitelty  Big Brother  on saanut myös Kasmirin innostumaan jälleen ohjelmasta. Hän on kiinnittänyt erityistä huomiota nuorempien osallistujien tapaan puhua itsestään ja tuntemuksistaan. Kilpailuun osallistuneista hän mainitsee  Tarinan  ja  Kevinin .
 – Siinä kuuluu se, että on ehkä joskus käyty keskustelemassa jonkun ammattilaisen kanssa. Itsekin olen käynyt, niin tunnistaa sitä kieltä.
 Uudella levyllään hän haluaa tuoda esiin myös puhumattomuuden teemaa, mikä on ollut suomalaisille tyypillistä.  Neulanen -nimisellä kappaletta varten hän on pohtinut omaa käyttäytymistään ja mistä se sukupuussa tulee.
 – Välillä olen lähes koomisen vihainen omalle kömpelyydelleni. Avopuoliso on usein sanonut, että se oli vain haarukka, mikä tippui ja nyt olet sättinyt itseäsi vartin mitä värikkäimmin sanakääntein.
 Kasmir huomasi, että hänen äkkipikaisuutensa on perintöä isältä. Sama piirre oli tuttu myös aiemmilta sukupolvilta. Laulaja päätyi lopputulokseen, että lukkona on aina ollut puhumattomuus. Henkilökohtaisista asioista ei lörpötellä, vaan hiljaisuudesta on tullut ihanne.
 – Nuorempi sukupolvi osaa ilmaista itseään ja puhua ongelmistaan äärimmäisen järkevällä ja rakentavalla tavalla.
 – Ei ole häpeä mennä puhumaan, mutta siitä on täällä ollut tosi sitkeä stigma, että on automaattisesti jotenkin hullu. Käsittelemättä jäänyt asia kasvaa isoksi möröksi sisällä ja synnyttää omituisia käyttäytymismalleja. Asiat pitää pystyä käymään läpi ja mä haluan olla ajamassa sitä muutosta isosti.
 Seestymisen lähteillä
 Haastattelussa riittää puhetta ja naurua, kun Kasmir on päässyt vauhtiin. Mies vaikuttaa samaan aikaan rauhalliselta ja jopa seestyneeltä.
 Hän muutti alkuvuodesta avopuolisonsa kanssa lapsuuden maisemiin Espooseen. Kasmir ehti asua yli kymmenen vuotta Helsingissä ja oli miltei vannonut, ettei palaa enää kotikaupunkiinsa.
 Nyt hän asuu alle sadan metrin päässä lapsuudenkodistaan ja näkee vanhempiaan enemmän kuin kavereitaan.
 – Oon jo neljännessä tai viidennessä sukupolvessa tätä sukunimeä kantava sillä tiellä.
 Muusikolla ei ole lapsia, mutta pihassa temmeltää Paavo-koira, joka haukkuu oraville ja haistelee jänöjen tarpeita.
 – Saan siitä järjettömän paljon mielihyvää, että voin tarjota Paavolle tämmöisen elämän.
 – Mitä enemmän on elämänkokemuksia, niin ne avartavat maailmankatsomusta ja omaa lähestymistä elämään. Mulla on kova halu olla oma itseni, Kasmir sanoo. Mårten Lampén / Yle
 Kasmir sanoo, että iän myötä arvostaa sitä, mistä löytyvät ne lapsuuden tutut omenapuut.
 – Ympyrä on sulkeutunut ja mä olen siellä, missä mun pitää olla.

Laulaja Kasmir: "Aina ei jaksa olla paras versio itsestään"


Summary: Hallitus ja oppositio kiistelivät eduskunnassa siitä, kumman puolella valtiovarainministeriön Mikko Spolander oikein on, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Robert Sundman.

– Niitä odotellessa!
 Näin kaikui tänään muun muassa  Ben Zyskowiczin  (kok.) ääni eduskunnan istuntosalissa.
 Jos seurasit eduskunnan käymää lähetekeskustelua ensi vuoden budjetista, et voinut välttyä kuulemasta tätä toistuvaa välihuutoa.
 Opposition riveissä, erityisesti kokoomuksessa, on nyt ihastuttu tuohon valtiovarainministeriön lakoniseen toteamukseen.
 Ministeriön virkamiesväki  kun lausui juuri näin tuoreessa taloudellisessa katsauksessaan  pohtiessaan  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen työllisyystoimia.
 Spolanderin sitaattiin kirjoitettua huutomerkkiä on nyt muutaman päivän ajan analysoitu oikein olan takaa.
 Hallituksen epäonneksi valtiovarainministeriön  tuoreet luvut näyttävät taas hieman ikävämmiltä kuin vielä hetki sitten.
 Lähivuosina kasvun ennustetaan jäävän alle prosenttiin.
 – Se ei riitä hyvinvointivaltion tarpeisiin! lausui ministeriön osastopäällikkö  Mikko Spolander   eilisessä tiedotteessa .
 Spolanderin sitaattiin kirjoitettua huutomerkkiä on nyt muutaman päivän ajan analysoitu oikein olan takaa. Oppositiossa ja joissain medioissa se on tulkittu valtiovarainministeriön hätähuudoksi.
 Näyttääkin siltä, että valtiovarainministeriön virkamiesten kannoista ja jopa heidän käyttämistään välimerkeistä on tullut lyömäaseita budjettikeskusteluun.
 ”Niitä odotellessa” ei ollut nimittäin ainoa asia, jota suuressa salissa toisteltiin. Toinen oli osastopällikkö Mikko Spolanderin itsensä nimi.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  ja pääministeri Antti Rinne kävivät kisaa siitä, kumman kanssa Spolander onkaan samaa mieltä.
 – Minusta hallituksen kannattaisi lainata Mikko Spolanderia. Lukea hänen viisaat ohjeensa siitä, miltä julkisen talouden kehittyminen näyttää, neuvoi Orpo.
 – Keskustelin aamulla ylijohtaja Mikko Spolanderin ja valtiosihteeri  Martti Hetemäen  kanssa taloudellisesta katsauksesta. Lopputulos oli se, että virkamiehet tukevat hallituksen finanssipoliittista linjaa, Rinne sanoi.
 Erityisesti kokoomuksen riveistä yritettiin härkkiä keskustaa Sipilän hallituksen ”perinnön pettämisestä”.
 Työllisyyden kehitys nousi  tietysti myös syystä budjettikäsittelyn ensimmäisen päivän puheisiin.
 Kun hallitus  esitteli budjettia oman riihensä päätteeksi , totesi jo valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) A-studiossa, että  mikään nyt esitetyistä toimista tuskin saa työllisyyttä nousemaan kohti hallituksen 75:n tavoitetta .
 Hallitus vakuuttaa, että innokkaan opposition sopii odottaa kevään kehysriihestä sekä ensi syksyn budjettiriihestä järeämpiä päätöksiä. Myös työmarkkinajärjestöiltä odotetaan työkaluja, ja neuvottelut ovat vielä kesken.
 Työllisyystavoite on tärkeä erityisesti keskustalle, ja puolue onkin vannonut tavoitteen olevan ehdoton. Se katsoo näin vaalivansa edellisen,  Juha Sipilän  (kesk.) johtaman hallituksen perintöä. Tänään kiivaassa budjettidebatissa olikin nähtävissä, miten erityisesti kokoomuksen riveistä yritettiin härkkiä keskustaa Sipilän hallituksen ”perinnön pettämisestä”.
 Tätä keskustelua on lupa seurata kevääseen saakka. Sen jälkeen pöydässä pitäisi olla jo jotain konkreettisempaa, josta väännöt käydään.
 Lue myös:
 Yle seurasi hetki hetkeltä: Oppositio haastoi hallitusta ensi vuoden budjetista – "Mitä tekee hallitus, se vain köllöttelee!"
 Valtiovarainministeriö laskee hieman ennustettaan Suomen talouskasvusta – arvioi työllisyystavoitteen jäävän haaveeksi

Analyysi: Virkamiespomosta tuli budjettikeskustelun lyömäase


Summary: Pajtim Statovci tavoittelee National Book Awards -palkintoa käännöskirjojen sarjassa.

Suomeksi  Pajtim Statovcin   Tiranan sydän  julkaistiin vuonna 2016. Englanniksi kirjan nimi on  Crossing  ja sen on kääntänyt brittiläinen  David Hackston .
 Kosovolaistaustainen Statovci on ensimmäinen suomalainen, joka on päässyt loppusuoralle yhdysvaltalaisen National Book Awards -kirjallisuuspalkinnon valinnassa.
 Tavoitimme Statovcin sähköpostitse, kun hän oli saanut tiedon pääsystä finaaliin.
 – Olen syvästi kiitollinen ja liikuttunut tästä huomionosoituksesta, kirjoittaa Statovci.
 Tiranan sydän  on Statovcin toinen romaani. Jo hänen esikoisteoksensa, vuonna 2014 julkaistu  Kissani Jugoslavia  sai osakseen paljon kehuja. Hän voitti sillä Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon. Esikoisromaanista nähtiin myös näyttömösovitus Kansallisteatterissa viime syksynä.
 Statovcin kolmas teos  Bolla  julkaistiin viime elokuussa. Se on myös saanut erittäin hyvän vastaanoton.
 Ulkomailla Statovcia edustaa nykyään arvostettu agentuuri The Wylie Agency. Hän on ensimmäinen suomalaiskirjailija, joka on päässyt saman agentuurin listoille kuin  Orhan Pamuk ,  Karl Ove Kanusgård  ja edesmennyt  Philip Roth .
 Statovci on kirjoittanut vasta kolme romaania, mutta jo nyt häntä markkinoidaan yhtenä maamme kansainvälisimpänä kirjailijana. Hänen käännetyt teoksensa ovat saaneet ylistäviä arvioita muun muassa The New York Timesissa ja The Guardianissa. Itse kirjailija suhtautuu nöyrästi saamaansa huomioon.
 – En osaa toistaiseksi sanoa, onko ehdokkuus lisännyt kiinnostusta.
 Lue tästä Statovcin Ylelle viime marraskuussa antama haastattelu .
 Yhdysvaltain kirjallisuusmarkkinat ovat haastavat. Niillä on vaikea saada jalansijaa. Suomalainen kirjallisuusagentti  Elina Ahlbäck  on tehnyt pitkään töitä Yhdysvaltain markkinoilla.
 – Statovcin pääseminen ehdokaslistalle avaa ovia myös muulle suomalaiselle kirjallisuudelle. Olemme herättäneet kiinnostuksen ja nyt sitä saadaan varmasti lisää.
 Ahlbäck korostaa hyvän käännöksen merkitystä. Hän kehuu David Hackstonia huippukääntäjäksi.
 National Book Awards -kilpailun käännöskirjallisuuden sarjan neljä muuta ehdokasta ovat syyrialaisen  Khaled Khalifan  Death Is Hard Work, unkarilaisen  László Krasznahorkain  Baron Wenckheim’s Homecoming, ruandalaisen  Scholastique Mukasongan  The Barefoot Woman ja japanilaisen  Yoko Ogawan  The Memory Police. Palkinnon saaja julkistetaan 20. marraskuuta. Eri sarjojen voittajat saavat 10 000 dollarin palkinnon.
 Juttua on täydennetty ja lisätty Pajtim Statovcin ja Elina Ahlbäckin kommentit klo 19.25.
 Lue lisää:
 Pajtim Statovci kirjoittaa suorasukaisesti miesten välisestä seksistä, ja tähän suomalaiskirjailijaan New York Timesin kriitikko ihastui

Pajtim Statovcin Crossing, suomeksi Tiranan sydän, ehdolle Yhdysvaltain tärkeimmän kirjallisuuspalkinnon saajaksi