Summary: Grönlantilaiset tahtovat lisää turisteja, enemmän lääkäreitä ja valtaa ulkopolitiikkaan. Tanska ja Yhdysvallat pyrkivät korjaamaan välejään Grönlantiin.

ILULISSAT/NUUK Suulut Geisler  kantaa lasten turvaistuinta mäkeä ylös. Hän auttaa toisella kädellään vanhempaa poikaansa pääsemään pyörällä eteenpäin. Geislerin puoliso  Gerdaaraq  työntää vieressä lastenrattaita, joissa heidän kuopuksensa istuu.
 On myöhäinen sunnuntai-iltapäivä, ja Länsi-Grönlannissa Ilulissatin kaupungissa liikkeellä on paljon perheitä. Geisler erottuu joukosta muita vahvempana. Hän on yksi Grönlannin tunnetuimpia voimalajien urheilijoita.
 31-vuotias Geisler on syntynyt ja asunut lähes koko elämänsä Ilulissatissa. Hän haluaisi kilpailla itsenäisen Grönlannin edustajana.
 – Heti, kun olemme taloudellisesti riippumattomia, meidän pitää itsenäistyä, hän sanoo ilman epäilyksen häivää.
 Suulut Geislerin mielestä Trump puhuu joutavanpäiväisiä. Juha Kivioja / Yle
 Elokuussa koko maailma hätkähti, kun presidentti  Donald Trump  ehdotti Tanskan pääministerille Grönlannin myymistä Yhdysvalloille. Geisleristä se meni täysin väärin.
 – Eihän Tanskalla ole oikeutta myydä meitä. Heidän pitäisi kysyä asiaa meiltä, Geisler sanoo.
 Hänen mielestään Grönlanti ei ylipäänsä ole kaupan.
 – Trump voi puolestani tulla ostamaan tänne kalaa ja katkarapuja, mutta minä en usko, että kukaan voi ostaa maata tai kansaa.
 Ostotarjous nosti Grönlannin joka tapauksessa hetkessä maailmanpolitiikan valokeilaan.
 Suulut Geislerin lisäksi moni muukin Grönlannissa pohtii, miten tilanteesta saisi hyödyn irti.
 Nuukin lukion aulassa on  läkähdyttävän kuuma. Modernissa rakennuksessa on valtavat ikkunat, joista aurinko paahtaa. Oppilaat istuvat pöydillä t-paidoissa, toppatakit ovat mytyissä penkeillä.
 Seinillä on esillä ryhmätöitä. Oppilaat ovat saaneet tehtäväkseen miettiä, miltä Grönlannissa näyttää vuonna 2050.
 Trumpin pilvenpiirtäjä on noussut Nuukin keskustaan lukiolaisten ryhmätyössä. Kirsi Heikel / Yle
 Yhtä sinistä kartonkia koristaa valtava torni, Trump Tower. Nuukin rauhallisesta pääkadusta on tehty pilvenpiirtäjien reunustama väylä. Toisessa työssä lukee selvin sanoin: "Trump on ehkä ostanut Grönlannin".
 Lukiolainen  Kiki Godtfredsen  hieroo jalkaansa. Siihen sattui käsipallossa, hän kertoo.
 – Siitä meni polvi. Koska pystyn kävelemään, sille ei tehdä mitään. Se ei ole tarpeeksi pahasti rikki, hän sanoo.
 Kiki haluaa jalkansa kuntoon. Hän haluaa Grönlantiin paremman terveydenhuollon.
 Nykyiset, pääosin kalastuksesta saatavat tulot eivät riitä pyörittämään hyvinvointivaltiota. Grönlannilla ei ole varaa perusterveydenhuoltoon kaikissa kaupungeissa. Monet sairaudet huomataan liian myöhään.
 Kiki Godtfredsen haluaa parempaa terveydenhuoltoa Grönlantiin. Juha Kivioja / Yle
 Grönlanti on riippuvainen Tanskan tulonsiirrosta, joka on yli 600 miljoonaa euroa vuodessa. Jos saarella haluttaisiin pärjätä ilman tanskalaisten apua, asukkailta pitäisi tuoreen laskelman mukaan periä 75 prosenttia veroja.
 Terveydestä puhuvat myös läheisen yliopiston opiskelijat. Ruokala on täyttynyt lounasaikaan, ja lämmin ruijanpallas höyryää lautasilla.
 Pöydässä istuva  Paneeraq Nielsen  miettii hetken, mitä hän haluaa tulevaisuudelta.
 – Meillä on ongelmia terveydenhuollossa. Se pitäisi korjata ensin. Meillä on myös paljon sosiaalisia ongelmia. Monet eivät ole kouluttautuneet, hän sanoo.
 Monia ongelmia voisi ratkaista ja ihmisten elintasoa nostaa, jos suurvaltojen kiinnostus Grönlantiin toisi uusia tuloja.
 Niitä voisi saada varsin nopeasti kasvavasta matkailusta, kun Grönlannin historian suurin rakennushanke, uudet lentokentät, saadaan pyörimään.
 Lentokenttiin tiivistyy myös suurvaltojen kilpajuoksu.
 Pääkaupungin lentokentän kiitorata riittää vain pienemmille koneille. Sitä laajennetaan, jotta suorilla lennoilla pääsee laskeutumaan esimerkiksi Yhdysvalloista.  Juha Kivioja / Yle
 Kun Grönlantiin matkustaa,  kone laskeutuu Kangerlussuaqin kentälle. Se on ainoa lentokenttä, jolla on tarpeeksi pitkä kiitorata Yhdysvalloista tai Euroopasta lentäville koneille. Sieltä matka jatkuu potkurikoneilla muihin kaupunkeihin, myös pääkaupunkiin Nuukiin.
 Nyt Grönlantiin ollaan rakentamassa yhtä uutta lentokenttää, ja kahta ollaan laajentamassa.
 Hanketta varten päätettiin pyytää tarjous myös Kiinalta. Tanska tuli kuitenkin väliin kesken tarjouskilpailun. Se sekä investoi hankkeeseen että takaa siihen lainan.
 Poliitikot ja asiantuntijat spekuloivat, tuliko aloite Kiinan estämisestä sittenkin Washingtonista eikä Kööpenhaminasta.
 – Kyllä se on Kiina-kummitus, joka on saanut Yhdysvallat liikkeelle Grönlannissa, sanoo  Maria Ackrén . Hän on kotoisin Ahvenanmaalta ja toimii arktisen politiikan tutkijana Nuukin yliopistossa.
 Kiinalaiset olivat halukkaita rahoittamaan lentokenttähanketta, mutta Tanska tuli väliin.  Juha Kivioja / Yle
 Kiina tulee vauhdilla arktiselle alueelle. Grönlannissa se investoi muun muassa kaivosprojektiin Etelä-Grönlannissa. Aluetta pidetään mahdollisesti maailman rikkaimpana harvinaisten maametallien esiintymänä ja kuudenneksi suurimpana uraaniesiintymänä.
 Kiinalainen raha voisi tulla Grönlantiin helpolla. Saarella on kuitenkin ymmärretty, että jos Yhdysvalloilta halutaan turvatakuut, Kiinan kanssa ei voi olla liian läheisiä suhteita.
 Tästä saatiin maistiaisia jo viime toukokuussa Suomessa, kun Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  syytti Kiinaa ja Venäjää aggressiivisesta toiminnasta alueella. Sellaista puhetta ei arktisten maiden kokouksissa ole ennen kuultu, ainakaan julkisesti.
 Pompeo lausui samalla ääneen Yhdysvaltojen kannan: arktisen alueen kysymykset on jätettävä vain niille maille, jotka sijaitsevat alueella.
 Lausunnolla viitataan Kiinaan, joka haluaisi pitää itseään arktisena maana.
 Grönlannissa toivotaan kasvavan matkailun tuovan saarelle lisätuloja. Juha Kivioja / Yle
 Yhdysvallat ei jätä Grönlantia rauhaan,  vaikka se ei saarta pystynyt itselleen ostamaan.
 Kongressi on pyytänyt puolustusministeriötä selvittämään, minne Yhdysvallat voisi perustaa satamia arktisella alueella. Grönlannissa valmistaudutaan siihen, että valinta voi osua saareen.
 Silloin pitäisi olla mietittynä, mitä Grönlannissa halutaan vastineeksi.
 Grönlantilaisten poliitikkojen toive on saada lisää sananvaltaa ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan, joka on laajennetusta itsehallinnosta huolimatta Tanskan käsissä.
 – Yksi mahdollisuus voisi olla, että Grönlanti voisi solmia kahdenvälisen sopimuksen Yhdysvaltain kanssa, tutkija Maria Ackrén sanoo.
 Ahvenanmaalainen Maria Ackrén pitää Kiinaa suurimpana syynä Yhdysvaltojen kiinnostukseen arktisella alueella. Juha Kivioja / Yle
 Hän on varma, että Yhdysvallat tulee rahoittamaan nykyistä enemmän myös Grönlannin tutkimusta, koulutusta ja opiskelijavaihtoja. Tarkoituksena olisi päästä ihmisten sydämiin niin sanotulla pehmeällä diplomatialla grönlantilaisia loukanneen ostotarjouksen jälkeen.
 Emämaa Tanska   puolestaan on luvannut  Grönlannille, että sitä kuullaan aiempaa enemmän Tanskan uuden arktisen strategian laatimisen yhteydessä.
 Grönlantilaiset poliitikot ovat vaatineet tarkkaa tietoa siitä, missä vaiheessa heitä kuullaan, mutta sitä Tanska ei ole vielä kertonut.
 Tutkija Ackrén sanoo, että Tanska tulee satsaamaan lisää Grönlantia koskevaan turvallisuuspolitiikkaan. Puolustustakin tullaan vahvistamaan.
 Nykypanostukset ovat pieniä. Merivoimien työtä tekee laajennettu rannikkovartiosto. Ilma- tai maajoukkoja ei Tanskalla Grönlannissa ole, ainoastaan 12 hengen koiravaljakkopartio.
 Myös Grönlannissa asutus keskittyy kaupunkeihin entistä enemmän.  Juha Kivioja / Yle
 Nuukissa lokakuussa järjestetyssä ulko- ja turvallisuuspolitiikan asiantuntijoiden kokouksessa todettiin, että Tanska on nyt herännyt Grönlannin suhteen Ruususen unesta. Analyytikko, majuri  Steen Kjærgaardin  kommentti päätyi lehtiin niin Grönlannissa kuin Tanskassa:
 – 2019 on vuosi, jolloin rauhanomainen aikakausi päättyi arktisella alueella.
 Grönlannissa tällaista pohtivat toistaiseksi kuitenkin lähinnä poliitikot, tutkijat ja sotilaat.
 Nuukin hiekkarannalla lapset leikkivät. He yrittävät saada nostettua merestä jäävuoresta irronneita pieniä lohkareita ilman, että jalat kastuvat. Kun lapset saavat kiinni lohkareesta, he laittavat ne muovikassiin.
 – Me viemme palat kotiin ja pesemme ne. Sen jälkeen syömme jään. Se maistuu hyvältä, he kertovat.
 Kylmältä ja hieman suolaiselta.
 Lue myös:
 Lunta ei riitä leikkeihin kuten ennen ja jääkarhut tulevat lähemmäksi – Grönlantilaiset nuoret ovat jo nähneet ilmaston muuttuvan
 Kymmenen kuvaa Grönlannista: Nämä maisemat muuttuvat, kun ilmasto lämpenee – merijää haurastuu, koiravaljakot katoavat, jäävuoret kutistuvat

"Trump voi tulla ostamaan katkarapuja, mutta ei maata tai ihmisiä" – Grönlannissa mietitään, miten suurvaltojen kovasta kiinnostuksesta voisi nyt hyötyä


Summary: Maailman seksuaaliterveysjärjestö vaatii nautinnon huomioimista terveyspalveluissa ja seksuaalikasvatuksessa.

Siistiin tummaan pukuun pukeutunut hieman alle nelikymppinen mies kävelee huoneeseen rauhallisin ja vakain askelin. Vihertävät silmät katsovat lämpimästi kohti, kun mies tulee lähelle ja kättelee tervehdykseksi.
 – Hei, minä olen Juhani.
 Juhani  on tullut Helsingin Sexhibition -erotiikkamessuille Tampereelta. Hän on luvannut kertoa ajatuksiaan nautinnosta ja seksistä. Niissä Juhani on asiantuntija, sillä päivätyönsä lisäksi hän tarjoaa maksua vastaan seuralais- ja seksipalveluja naisille ja pareille. Hän kuvailee palvelujaan asiakkaan päänsisäisen maailman kutitteluna.
 – He kaikki tulevat hakemaan kohtaamista. Sitä, että joku näkee heidät juuri sellaisena kuin he ovat. Hetkeä, jolloin heidän ei tarvitse feikata mitään.
 Venetsialaisnaamio Sexhibition-messuilla. Rami Moilanen / Yle
 Aito kohdatuksi ja nähdyksi tuleminen on Juhanin kokemusten mukaan tärkeää kaikenlaisille ihmisille, myös sosiaalisesti lahjakkaille. Hän kutsuu  blogissaan  tätä tarvetta huomiotyhjiöksi. Kun tyhjiö on saanut täytettä, on ihminen valmiimpi etsimään seksuaalista nautintoa. Se puolestaan voi olla melkein mitä vaan maan ja taivaan väliltä.
 – Nautinto voi olla kaikkea kumisaappaista varpaanvälien hipsutukseen tai johonkin tuoksuun tai ruokaan. Nautintoja on monentyyppisiä, ja ne sulautuvat toisiinsa.
 Hyvä seksi lisää hyvinvointia
 Miksi nautintoa sitten kannattaa opetella ja eri keinoin tavoitella? Yksinkertaisesti siksi, että se on paitsi hauskaa myös terveellistä. Seksuaaliterapeutti  Veera Uusoksa  pohtii asiakkaiden kanssa nautintoa harva se päivä. Hän työskentelee paljon muun muassa orgasmivaikeuksista kärsivien naisten kanssa.
 – Kehollinen nautinto on ihan elintärkeää ihmisen kokonaisvaltaiselle hyvinvoinnille. Voidaan lähteä ihan aistinautinnoista, kaikesta mikä juuri sinusta tuntuu hyvältä, mikä hellii tai jyskyttää jossain sopivassa kohdassa.
 Meistä jokaisen seksuaalisuus ja nautinto ovat erilaisia. Ei ole kahta ihmistä, jotka pitäisivät täysin samoista asioita. Juhani suhtautuu kohtaamiinsa uusiin ihmisiin tutkimusmatkailijan uteliaisuudella.
 Jokaisen asiakkaan kanssa täytyy lähteä liikkeelle melkein nollasta. Silloin nautinnon tavoittelu alkaa puhumalla.
 – Joku voi kertoa, että tykkää käsivarren hivelystä. Silloin aloitan siitä ja kuuntelen miten hän reagoi. Vähitellen sitten teen jotain muuta. Lähdetään jostain kauhean viattomasta liikkeelle ja päädytään vaikka minne, Juhani kuvailee.
 Juhani haluaa luoda asiakkaalleen hetken, jolloin hän voi olla täysin oma itsensä. Rami Moilanen / Yle
 Kosketus ja läheisyys rentouttavat, ja panevat mielihyvähormonit hyrräämään, mikä puolestaan saattaa jopa parantaa vastustuskykyä. Niinpä myös Maailman seksuaaliterveysjärjestö vaatii nautinnon nostamista näkyvämmin esiin lainsäädännössä, terveydenhoidossa ja seksuaalikasvatuksessa  (järjestön julistus englanniksi) . Järjestö muistuttaa, että nautinnollinen ja turvallinen seksielämä on jokaisen ihmisen perusoikeus.
 Suomessa on viime vuosina pikku hiljaa alettu puhua enemmän nautinnosta, mutta enemmänkin siitä saisi puhua, arvioi Veera Uusoksa.
 – Seksuaalikasvatuksessa voi miettiä, haluanko että lapseni nauttii seksistä vai haluanko että hän pelkää seksiä. Turvallisuus ja nautinto eivät ole toisiaan poissulkevia, vaan me voimme heittäytyä nautintoon turvallisesti, Uusoksa painottaa.
 Irti häpeästä, kohti nautinnon iloa
 Seksiin liittyy yhä paljon häpeää. Häpeä voi kohdistua omaan kokemattomuuteen, ulkonäköön tai kummalliselta tuntuviin haluihin ja fantasioihin. Juhanin mukaan seksuaalinen hyvinvointi on meillä myös aliarvostettua.
 – Luulen, että se johtuu yhteiskunnan nuivasta suhtautumisesta seksiin ja seksuaalisuuteen. Ajatellaan, että seksi on jotenkin likaista ja piilotettavaa ja tuhmaa.
 Hän arvioi, että melkein kaikki ihmiset häpeilevät tai nolostelevat jotain omassa seksuaalisuudessaan. Joku on saattanut piilotella omia halujaan vuosikausien ajan.
 Seksuaalinen nautinto tarkoittaa eri ihmisille eri asioita. Jotkut nauttivat kivusta seksin yhteydessä. Rami Moilanen / Yle
 Juhani kertoo nähneensä paljon tilanteita, joissa ihminen löytää ensimmäistä kertaa jonkin pienen asian, josta pitää tai ottaa pienen askeleen kohti aitoa itsensä ilmaisua. Nähdyksi ja hyväksytyksi tuleminen on kaikille tärkeää, mutta erityisen merkityksellistä se voi olla niille, jotka ovat tavalla tai toisella piilotelleet jotain puolta itsestään.
 – Voi olla elämää muuttava kokemus saada yksi kipinä sen ymmärtämiseen, että itselle tärkeä asia on ok ja sitä voi toteuttaa. Minulle on kuin valmentajan tähtihetki nähdä kun ihminen herää ja puhkeaa kukkaan.
 Sooloseksi opettaa nautintoa turvallisesti
 Seksuaaliterapeutti Veera Uusoksa painottaa, että omaan nautintoon tutustumisen ei tarvitse heti tarkoittaa seksitekoja. Rentoutuminen, mietiskely ja kehon helliminen antavat hyvää tietoa siitä, mistä se pitää.
 Kun alkaa olla valmis seksuaalisiin tekoihin, on aika rakastella itseään. Uusoksa kutsuu itseään suureksi itsetyydytyksen kannattajaksi.
 – Itsensä kanssa seksin harrastaminen ja harjoittaminen kaikkein turvallisinta. Siinä voi tehdä täsmälleen mitä haluaa ja olla välittämättä muista.
 Myös Juhani pitää itsetyydytystä tärkeänä osana jokaisen ihmisen omaan seksuaalisuuteen tutustumista. Kumppanin tai kumppanien kanssa seksiä harjoitettaessa Juhani kannustaa unohtamaan tiettyyn päämäärään tähtäämisen ja keskittymään yhteiseen nautinnolliseen matkaan.
 Hänen tärkein toiveensa kuitenkin on, että muistaisimme antaa huomiota sekä itsellemme että kumppanillemme. Laitetaan siis se kännykkä syrjään ja kosketetaan toisiamme. Täytetään sitä kaikissa meissä asuvaa huomiotyhjiötä.
 Lue myös:
 Rikasta seksielämää voi viettää myös tietokoneruudun ääressä – Uudenlainen ihmissuhdeterapia heittää häpeän nurkkaan
 Avustaja Jannina Tallberg on vieressä, kun Miika ja Raila Riikonen harrastavat seksiä: "Pystyn sulkemaan itseni pois siitä tilanteesta"

Seksuaalinen nautinto on julistettu ihmisoikeudeksi – Seksityöntekijä Juhani:  "Kohdatuksi tuleminen saa ihmisen puhkeamaan kukkaan"


Summary: SNP-puolueen johtaja Nicola Sturgeon yllytti Skotlantia ottamaan tulevaisuuden omiin käsiinsä

Tuhannet mielenosoittajat kokoontuivat lauantaina Glasgow'ssa vaatimaan Skotlannin itsenäistymistä. Itsenäisyyden kannattajat olivat muun muassa pukeutuneet kiltteihin, soittivat säkkipillejä ja heiluttivat Katalonian lippua osoittaakseen tukensa Espanjan itsehallintoalueen itsenäistymishalukkuudelle.
 Pieni joukko vastamielenosoittajia protestoi Glasgow'ssa kantamalla mukanaan Britannian lippua.
 Skotlannin aluehallinnon pääministeri  Nicola Sturgeon  vakuutti puheessaan itsenäisyyden kannattajille, että heidän tavoitteensa on "kosketusetäisyyden päässä" toteutumisesta.
 – Skotlannin on aika valita oma tulevaisuutensa ja tulla itsenäiseksi valtioksi, Sturgeon sanoi.
 Skotlannin itsenäisyyspuolueen (SNP) johtaja Sturgeon osallistui ensi kertaa itsenäisyysmielenosoitukseen sitten vuoden 2014. Tuolloin skotit torjuivat itsenäistymisensä kansanäänestyksessä prosentein 55–45.
 Sturgeonin mukaan edessä häämöttävät parlamenttivaalit ovat skotlantilaisten elämän tärkeimmät vaalit, joissa koko Skotlannin tulevaisuus on pölkyllä.
 Kansallismieliset skotlantilaiset ovat tulkinneet brexitin tarkoittavan uutta äänestystä itsenäistymisestä, koska 62 prosenttia skoteista kannatti pysymistä EU:ssa.
 Sturgeonin odotetaan kysyvän Britannian pääministeri  Boris Johnsonilta  ennen joulua virallisesti lupaa, joka mahdollistaisi kansanäänestyksen järjestämisen Skotlannin itsenäisyydestä.
 Lue myös:
 Brexit ajaa Skotlantia irti Britanniasta: “Olemme pian Suomen kaltainen itsenäinen maa”
 Skotlannin itsenäisyysmarssilla jopa 200 000 osallistujaa

Skotit osoittivat mieltä itsenäisyyden puolesta säkkipillien soidessa ja Katalonian lipun liehuessa


Summary: Turkki syyttää iskusta Kurdistanin työväenpuolueen kanssa liittoutuneita kurdijoukkoja.

Ainakin 13 ihmistä kuoli lauantaina autopommin räjähdyksessä turkkilaisjoukkojen hallitsemassa Tel Abiadissa Syyrian rajalla.
 Turkin puolustusministeriön lausunnon mukaan iskussa kuoli 13 siviiliä ja haavoittui 20. Turkki syyttää iskusta Kurdistanin työväenpuolueen (PKK) kanssa liittoutuneita kurdijoukkoja. Turkki ja sen liittolaiset ovat listanneet työväenpuolueen terroristiryhmäksi.
 Syyrian sotaa tarkkaileva järjestö Syrian Observatory for Human Rightsin mukaan räjähdyksessä kuoli 14 siviiliä tai Turkin tukemaa kapinallista. Järjestö ei ottanut kantaa hyökkäyksen tekijään.
 Turkki käynnisti viime kuussa hyökkäyksen Syyriaan kurdienemmistöisille alueille. Kurdit liittoutuivat hyökkäyksen vuoksi Syyrian armeijan kanssa. Turkin armeijan rinnalla taas taistelee myös sen tukemia Syyrian kapinallisryhmiä.
 Turkki ja Yhdysvallat solmivat lokakuussa tulitauon, minkä jälkeen Turkki neuvotteli myös Venäjän kanssa niin sanotun Sotšin sopimuksen. Sen mukaan Venäjä ja Turkki partioivat yhdessä Syyrian rajalla kurditaistelijoiden vetäytymisen varmistamiseksi.
 Lue myös:
 Reuters: Turkki aikoo lähettää Isis-vangit kotimaihinsa
 Turkin ja Venäjän yhteispartiointi alkoi Pohjois-Syyriassa – Turkin tukemat joukot vapauttivat vankeja
 Venäjän mukaan kurdijoukot ovat vetäytyneet aikataulussa sovituilta alueilta

Autopommi räjähti rajakaupungissa Syyriassa, ainakin 13 kuollut


Summary: Ilmastokokous oli tarkoitus järjestää Chilessä, mutta maa vetäytyi kokouksen isännöimisestä levottomuuksien vuoksi.

Espanjan hallitus auttaa ilmastoaktivisti  Greta Thunbergia  matkustamaan Yhdysvalloista YK:n ilmastokokoukseen Madridiin.
 – Rakas Greta, olisi hienoa saada sinut paikalle Madridiin. Olet tehnyt pitkän matkan ja auttanut meitä kaikkia lisäämään tietoisuutta, avartamaan mieltä ja vahvistamaan toimintaa. Me autamme sinua mielellämme ylittämään Atlantin, kirjoitti Espanjan ympäristö- ja ilmastoministeri  Teresa Ribera  Twitterissä. Asiasta uutisoi espanjalaislehti El Pais.
 Alun perin ilmastokokous oli tarkoitus järjestää Chilessä. Maa kuitenkin vetäytyi kokouksen isännöimisestä levottomuuksien vuoksi.
 Elokuussa New Yorkiin ilmastokokoukseen purjehtinut Thunberg huomasikin pian olevansa jumissa väärällä puolella maapalloa. Niinpä hän pyysi perjantaina Twitterissä apua päästäkseen Atlantin valtameren yli Espanjaan.
 – Näköjään olen matkustanut maailman toiselle puolen, väärään suuntaan. Jos joku voisi auttaa minua löytämään kulkuneuvon, olisin todella kiitollinen, Thunberg tviittasi Los Angelesista.
 Ministeri jäi odottelemaan Thunbergin yhteydenottoa, mutta tarjouksesta ei kuitenkaan käynyt ilmi, kuinka matkanteko käytännössä tapahtuisi. Thunberg kieltäytyy lentomatkoista päästöjen takia.
 Thunberg ei lauantai-iltana ollut vielä kommentoinut espanjalaisten kutsua sosiaalisessa mediassa.
 YK:n ilmastokonferenssi on vuosittain järjestettävä YK:n jäsenmaiden välinen kokous. Madridin kokous on 25. laatuaan.
 Aiheesta lisää:
 Greta Thunberg huomasi olevansa väärällä mantereella: "Matkustin väärään suuntaan" – YK:n ilmastokokous järjestetään Chilen sijaan Espanjassa
 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnot Tanskaan ja Norjaan – Greta Thunberg kieltäytyi  saamastaan ympäristöpalkinnosta
 Greta Thunberg kohtaamastaan vihasta: Voisin käyttää kaiken aikani salaliittoteorioiden kumoamiseen, mutta ne eivät silti loppuisi

Espanjan hallitus auttaa Greta Thunbergia pääsemään Madridin ilmastokokoukseen – "Me autamme sinua mielellämme"


Summary: Trumpin asianajaja ilmoitti valittavansa päätöksestä korkeimpaan oikeuteen.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  kirjanpitoyhtiön on luovutettava New Yorkin syyttäjille presidenttiä ja tämän yritystä koskevat verotiedot kahdeksan vuoden ajalta.
 Liittovaltion muutoksenhakutuomioistuin antoi tätä koskevan päätöksen tänään, kertoo  New York Times . Päätös on takaisku Trumpin yrityksille salata taloustietonsa.
 Trumpin asianajaja  Jay Sekulow   kertoi NBC:n mukaan  valittavansa asiasta korkeimpaan oikeuteen.
 Kolmesta tuomarista koostuva tuomioistuin ei ottanut kantaa Trumpin perusteluun, jonka mukaan presidenttiin ei voi kohdistaa rikostutkintaa. Vetoomustuomioistuin sanoikin, että kirjanpitoyhtiön, ei Trumpin itsensä, pitää luovuttaa verotiedot. Näin ollen presidentin koskemattomuudella ei ole merkitystä.
 Lue myös:
 Puolet yhdysvaltalaisista uskoo Trumpin syyllistyneen virkarikokseen – Trump vaatii ilmiantajaa astumaan esiin
 Presidentti Trump muuttaa pysyvän osoitteensa New Yorkista Floridaan – Kuvernööri toivotti tervemenneeksi ja kuittasi veroista

Takaisku Trumpille: Presidentin verotiedot on luovutettava syyttäjälle


Summary: Tutkinta koskee vuonna 2004 julkaistua kirjoitusta.

Kansanedustaja  Päivi Räsäsen  (kd.) kirjoituksesta aloitetaan esitutkinta. Valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen  on määrännyt esitutkinnan aloitettavaksi Räsäsen kirjoituksesta, jonka Suomen Luther-säätiö julkaisi vuonna 2004.
 Räsäsen kirjoitus oli Raamattun tulkintaan liittyvä, seksuaalisuutta ja avioliittoa koskeva kannanotto. Poliisi on aiemmin päättänyt, ettei esitutkintaa aloiteta, koska asiassa ei ollut syytä epäillä rikosta.
 Valtakunnansyyttäjää on pyydetty arvioimaan asiaa uudelleen. Valtakunnansyyttäjän mukaan on syytä epäillä, että asiassa on syyllistytty kiihottamiseen kansanryhmää vastaan halventamalla homoseksuaaleja heidän ihmisarvoaan loukkaavalla tavalla.
 Tästä syystä valtakunnansyyttäjä on määrännyt asiasta esitutkinnan, josta vastaa Helsingin poliisilaitos.

Päivi Räsäsen kirjoituksesta aloitetaan esitutkinta


Summary: Tavoitteena on houkutella lisää ulkomaalaisia luontomatkailijoita.

Metsähallitus haluaa uudistaa valtion retkeilyalueita. Se aikoo avata niiden kehittämisen yksityisille matkailualan yrittäjille.
 Tähän on tarvetta, koska palvelut ja rakentaminen eivät Metsähallituksen mukaan enää vastaa nykypäivän matkailun vaatimuksia. Retkeilyalueet on rakennettu 1980- ja 1990-luvuilla.
 Metsähallituksen mahdollisuudet investoida alueille ja kunnostaa rakennuksia on merkittävästi huonontunut koko ajan, sanoo kehityspäällikkö  Jere Rauhala .
 – Ne ovat aikansa lapsia ja osin jo nuhjaantuneet. Rakennukset ovat vanhentuneet ja palveluvarustus on jäänyt jälkeen.
 Suomessa on viisi ulkoilulailla perustettua valtion retkeilyaluetta. Nämä ovat Evon, Iso-Syötteen, Kylmäluoman, Oulujärven ja Ruunaan retkeilyalueet.
 Alueilla voi retkeillä, patikoida, erästellä ja kalastella. Ne kuuuluvat Natura 2000 -verkostoon, vaikka eivät ole luonnonsuojelualueita.
 Retkeilyalueiden uudistamiseen tuo isoja haasteita myös koko matkailualan muutos.
 – Kansainvälisen matkailun paine on suuri. Tutkimukset osoittavat, että Suomea pidetään maailman parhaana luontomatkailumaana. Meille olisi tulijoita ja varmasti uusia yrittäjiäkin löytyy, Jere Rauhala toteaa.
 Uudistaminen alkaa Ruunaalta
 Metsähallitus aloittaa retkeilyalueidensa uudistamisen Pohjois-Karjalasta Lieksan Ruunaalta. Se on teettänyt alueelle maankäytön -ja luontomatkailun yleissuunnitelman.
 Lieksanjoen varressa sijaitseva valtion retkeilyalue on perustettu vuonna 1987. Siellä voi muun muassa patikoida, kalastaa ja meloa kosken kuohuissa.
 Lieksan Ruunaan retkeilyalueen majoitus perustuu 4–6 hengen mökkeihin ja aittoihin. Ari Haimakainen / Yle
 Metsähallituksen kehittämispäällikkö Jere Rauhala pitää Ruunaata Suomen parhaimpana erämatkailukohteena. Siitä huolimatta käyntikerrat ovat vähentyneet.
 – Kävjämäärät ovat sahanneet viime vuodet alempana kuin kymmenen vuotta sitten.
 Myös Lieksan kaupunginjohtaja  Jarkko Määttänen  kehuu Ruunaan vetovoimaa ja pitää uuden rakentamista ja alueen kehittämistä välttämättömänä.
 – Tavoitteena on, että vuoteen 2026–2027 alueelle olisi tullut noin 50 uutta työpaikkaa. Tämä edellyttää uusia investointeja, ohjelmapalveluja ja ympärivuotisen matkailun lisääntymistä.
 Rakentaminen keskittyy Neitikoskelle
 Ruunaan retkeilyalueen tulevaisuus riippuu Pohjois-Karjalan maakuntakaavasta, jota parhaillaan päivitetään.
 Metsähallitus toivoo uuteen maakuntakaavaan sellaista kaavamerkintää, joka mahdollistaa alueen kehittämisen ja rakentamisen nykyistä laajemmalle alueelle.
 Ruunaan maankäytön -ja luontomatkailun yleissuunnitelmassa rakentaminen keskittyy Neitikoskelle, josta kaavaillaan palvelu -ja aktiviteettikeskusta.
 Kattilakoskesta puolestaan tulee kalastuskeskus, mutta myös sinne on mahdollista rakentaa uutta Natura-alueet huomioiden. Näiden lisäksi suunnitelmaan on kirjattu kaksi retkeilyalueen ulkopuolista, majoitukseen sopivaa kohdetta eli Naarajärvi ja Siikajärvi.
 Nykyisessä kaavassa retkeilyalue on merkitty virkistysalueeksi, mikä on rajoittanut rakentamisen vain Neitikoskelle. Metsähallituksen suunnitelmien toteutuminen voi viedä vuosia. Siihen vaikuttaa muun muassa mahdolliset valitukset.
 Lieksan kaupunginjohtaja Jarkko Määttänen arvioi, että Ruunaan alueen kaavoittaminen kestää ainakin pari vuotta.
 Seuraavaksi Metsähallitus laatii uudet suunnitelmat Taivalkosken Kylmäluomalle, Oulujärven retkeilyalueelle Vaalassa sekä Evon retkeilyalueelle Hämeenlinnassa.

Metsähallitus avaa valtion retkeilyalueet yksityisille yrittäjille – matkailutarjontaa aiotaan parantaa ensimmäiseksi Lieksan Ruunaalla


Summary: Kolme ihmistä sai surmansa irakilaisten turvallisuusjoukkojen avattua tulen.

Irakin turvallisuusjoukot ovat ampuneet kolme ihmistä pysäyttäessään protestoijien tunkeutumisen Iranin suurlähetystön alueelle.
 Välikohtaus tapahtui sunnuntaina keski-Irakissa sijaitsevassa Karbalan kaupungissa.
 Irakin hallintoon yhteydessä oleva maan ihmisoikeuskomissio (IHCHR) on vahvistanut kolme ihmisen kuolleen ja tusinan haavoittuneen yhteenotossa, uutistoimisto Reuters raportoi.
 Tilanne sai alkunsa myöhään sunnuntai-iltana, kun Iranin suurlähetystön edustalle kokoontuneet protestoijat heittelivät kiviä ja ilotulitteita suurlähetystön tontille. Uutistoimisto AFP:n mukaan mielenosoittajat polttivat autonrenkaita suurlähetystön porttien liepeillä ja jotkut yrittivät kiivetä lähetystön muurin yli.
 Tässä vaiheessa Irakin turvallisuusjoukot avasivat tulen hajottaen väkijoukon.
 Iranin ja Irakin välit ovat jännittyneet. Maat sotivat 1980-luvulla verisesti, mutta sen jälkeen avoimilta yhteenotoilta on vältytty. Nyt Iranilla on paljon poliittista ja taloudellista valtaa konfliktien repimässä naapurimaassa, jota on viime vuosikymmeninä miehittänyt niin Yhdysvallat kuin Isiskin.
 Irakissa on ollut viime kuukausina paljon levottomuuksia. Tähän mennessä arviolta yli 250 ihmistä on saanut surmansa lokakuussa alkaneissa maan hallinnon vastaisissa mielenosoituksissa.
 Tänään maanantaina tuhansia protestoijia on kokoontunut Irakin pääkaupunkiin Bagdadiin vaatimaan pääministeri  Adel Abdul Mahdin  eroa.
 Lue lisää:
 Mielenosoitukset johtamassa Irakin pääministerin eroon – seuraako kansanvallankumous vai uusi sisäinen konflikti?
 Irakissa 18 kuollutta ja satoja loukkaantuneita yön levottomuuksissa

Protestoijat yrittivät tunkeutua Iranin suurlähetystöön Irakissa


Summary: Medialle toimitetulta, eniten tienanneiden listalta on tänä vuonna voinut poistaa nimensä verottajalta pyytämällä.

Useat yli miljoona euroa viime vuonna tienanneet olivat pyytäneet verottajalta, että eivät tule näkyville medialle toimitettavalta suurituloisten listalta.
 Yle kävi läpi nimiä, jotka tänä vuonna puuttuivat eniten ansainneiden listalta, mutta ovat olleet viime vuosina korkeilla sijoilla.
 Listalta puuttuu esimerkiksi Supercellistä tunnettu  Visa Tapio Forsten . Hän nousisi noin 38 miljoonan euron tuloillaan medialle toimitetun tulolistan viidenneksi. Hän maksoi ansioistaan veroja lähes 14 miljoonaa euroa.
 Toisen peliyhtiön Small Giant Gamesin myynnillä vaurastuneet  Ilkka Juopperi  ja  Tommi Vallisto  puuttuivat myös median listalta. He molemmat tienasivat lähes 21 miljoonaa euroa, jolla sijoittuisi kymmenen suurituloisimman tuntumaan. Molemmat maksoivat veroja 7,1 miljoonaa euroa.
 Verotietojen julkisuuskäytäntö on tänä vuonna muuttunut, sillä yli 100 000 euroa tienanneet ovat voineet pyytää, ettei heidän tietojaan esitetä medialle toimitettavalla verotietojen listalla. Tietojensa poistamista vaati 231 henkilöä ja kaikki  vaatimukset hyväksyttiin.
 Alla olevalla listalla on yli miljoona euroa viime vuonna ansainneita, joiden nimet ainakin puuttuivat  Ylen julkaisemalta tuhannen suurituloisimman listalta . Listalle nousee noin 900 000 euron vuotuisilla tuloilla.
 Heidänkin tulotietonsa ovat katsottavissa verotoimistossa, kuten muidenkin suomalaisten tulojen määrästä riippumatta.
 Lue myös
 Tässä on suomalaisen urheilun tulokärki vuonna 2018: Ykkösnimelle melkein miljoonan euron mätkyt – Mäkäräinen jääkiekkotähtien keskellä
 Nuorten määrä tulolistoilla romahti lähes puoleen – joukossa ei ensimmäistäkään naista
 Venäläistaustainen Maria Severina nousi suurituloisten Top 10 -listalle – Diagnostiikka-alan yrityskauppa poiki yli 36 miljoonaa euroa
 Uudet kansanedustajat ponnistavat eduskuntaan hyvin erilaisista lähtökohdista – vuosituloissa yli 240 000 euron erot
 Verotiedot julki tänään – ainakin melkein: Verottajan salauspäätökset ovat tuntuva käänne
 Samu Haber tahkoaa edelleen rahaa Saksassa – Alman tulot tippuivat roimasti
 Naisten määrä suurituloisimpien joukossa pienentynyt viime vuosina – 400 eniten ansaitsevaa tienaa vuodessa puolitoista miljardia euroa

Nämä nimet eivät näy suurituloisimpien listalla – joukossa ainakin kuusi yli 10 miljoonaa euroa tienannutta


Summary: Näyttelijä Jasper Pääkkösen Hollywood-palkka ei verotiedoista selviä, sillä hänen vuositulonsa olivat alle 2 000 euroa.

Kirjailijoista lastenkirjailijat ovat kovatuloisimpia.  Mauri Kunnas  julkaisee edelleen ahkerasti kirjoja. Vuonna 2017 hän julkaisi  Koiramäen Suomen historia , joka myi huimasti. Myös vanhoista kirjoista otetaan hanakasti uusia painoksia, sillä monia lastenkirjoja luetaan sukupolvesta toiseen. Tänä syksynä Kunnaksen kirjojen myynti Suomessa ylitti 10 miljoonan kappaleen rajapyykin. Kunnas tienasi viime vuonna 343 851 euroa, josta pääomatuloa oli 207 557 euroa.
 Myös  Tatu ja Patu  -kirjoja tekevät  Aino Havukainen  ja  Sami Toivonen  tienasivat hyvin. Sastamalassa asuva pariskunta tekee vuodessa yhden  Tatu ja Patu  -kirjan. Havukainen tienasi viime vuonna 216 307 euroa ja Toivonen 218 842 euroa.
 Aino Havukainen ja Sami Toivonen tienaavat hyvin Tatu ja Patu -kirjoillaan. Mikko Koski / Yle
 Dekkareilla tienaa myös mainiosti, sillä ne keikkuvat aina myyydyimpien kirjojen listalla.  Leena Lehtolainen  tienaa parhaiten ja hänen tulonsa viime vuonna olivat 267 379 euroa.
 Kari Hotakainen ei ollut ennen Kimi Räikkösen elämäkertaa lainkaan kiinnostunut formuloista. Derrick Frilund / Yle
 Viime vuoden myydyin kirja oli ylivoimaisesti  Kari Hotakaisen  kirjoittama elämäkerta  Kimi Räikkösestä . Se on kaikkien aikojen eniten ilmestymisvuotenaan myyty kirja. Lisäksi siitä on tehty käännöksiä ulkomaille. Hotakaisen verotiedoissa kirjan suosio ei kuitenkaan näy. Hän tienasi 45 196 euroa, josta pääomatuloja oli 29 188 euroa.
 Juontavat näyttelijät tienaavat parhaiten
 Viime vuonna Hollywood-uransa nousukiitoon saaneen  Jasper Pääkkösen , 39, verotiedot eivät anna osviittaa, minkälaista palkkaa maailmanluokan elokuvista saa.  Spike Leen   BlacKkKlansman -elokuvassa näytelleen suomalaisen tulot olivat 1 691 euroa. Pääomatuloja hänelle ei ollut. Pääkkönen todennäköisesti kierrättää tulonsa oman firman kautta.
 Jasper Pääkkönen näytteli viime vuonna Spike Leen Hollywood-elokuvassa BlacKkKlansman. Hänen on kerrottu esiintyvän myös seuraavassa Leen elokuvassa. D. Bedrosian / AOP
 Näyttelijä ja suositun  Tanssii tähtien kanssa  -ohjelman juontaja  Mikko Leppilampi  tienasi viime vuonna hyvän palkkapussin. Hänen tulonsa olivat 269 799 euroa, josta pääomatuloja oli 70 621 euroa.
 Mikko Leppilampi on näyttelemisen ja laulamisen lisäksi suosittu tv-juontaja. Hänet on nähty esimerkiksi Tanssii tähtien kanssa ja SuomiLove-ohjelmissa.
 Hyville tuloille ylsi myös näyttelijä, laulaja ja  Putous -ohjelman juontaja  Roope Salminen . Hän tienasi viime vuonna 190 111 euroa. Pääomatuloja hänelle ei ollut.
 Pitkän linjan näyttelijä  Martti Suosalo  on Suomen kovatuloisimpia näyttelijöitä. Hänen tulonsa olivat viime vuonna 256 675 euroa. Pääomatuloja hänelle kertyi 9 769 euroa. Vuonna 2018 hänet nähtiin elokuviassa  Suomen hauskin mies  ja  Olavi Virta .
 Naisnäyttelijöiden tulot jäävät parhaiten tienaavien miesnäyttelijöiden palkoista. Viime vuonna Bullets-sarjaa tähdittäneen  Krista Kososen  tulot olivat 129 530 euroa. Hänellä ei ollut pääomatuloja. Vuoden 2018 lopulla elokuvaohjaajana  Swingers -leffalla debytoineen näyttelijä  Pamela Tolan  tienestit olivat 128 066 euroa. Pääomatuloja ei hänelläkään ollut.  Karppi  ja  Ivalo -sarjoissa näytelleen  Pihla Viitalan  tulot olivat puolestaan 117 482 euroa, josta pääomatuloa oli 3 517 euroa.
 Pihla Viitala on tähdittänyt esimerkiksi Karppi-rikossarjaa. Dionysos Films Oy / Yle
 Yli miljoona katsojaa kerännyt  Tuntematon sotilas  (2017) oli vielä viime vuonna katsotuimpien elokuvien joukossa. Ohjaaja  Aku Louhimiehen  tulot olivat 54 837 euroa, mistä pääomatuloja oli 12 161 euroa.
 Muun muassa  Syke -sarjasta tuttu näyttelijä ja  Mielensäpahoittaja -elokuvan ohjannut  Tiina Lymi  puolestaan tienasi 160 500 euroa. Hänellä ei ollut pääomatuloja.
 Lue myös:   Verotiedot julki tänään – ainakin melkein: Verottajan salauspäätökset ovat tuntuva käänne

Lastenkirjoilla tienaa hyvin – kovatuloisimpia Mauri Kunnas sekä Tatu ja Patu -kirjojen tekijät


Summary: Tullin mukaan yritys toi Suomeen laittomasti tavaraa ja myi sen eteenpäin verkkokaupassa EU-alueelle.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus

Tulli epäilee rikollisten tuoneen Suomeen miljoonien eurojen arvosta lääkkeitä ja muita tuotteita laittomasti. Suomeen on tuotu Yhdysvalloista muun muassa noin 772 000 lääketablettia ilman Fimean lupaa. Lisäksi maahan on tuotu noin 200 000 dopingtablettia.
 Kanaalisaarille rekisteröity yritys osti Yhdysvalloista elintarvikkeita, rehuja sekä lääkkeiksi ja dopingaineiksi luokiteltuja tuotteita. Sen jälkeen yritys toi niitä Ahvenanmaalle ja myi verkkokaupan kautta EU-alueelle. Mukana oli kaksi yritystä, joista toinen oli ahvenanmaalainen.
 Tavarat tuotiin väärillä tullinimikkeillä, jolloin niistä maksettiin veroa selvästi vähemmän kuin olisi pitänyt. Lisäksi tulli-ilmoituksiin oli kirjattu tuojaksi väärä yritys, mikä on laitonta. Ahvenanmaalainen yritys otti Suomeen lähetetyt tuotteet omiin nimiinsä ja sai vähentää maahantuonnin arvonlisäverot omassa verotuksessaan.
 Kuviossa hyödynnettiin  Ahvenanmaan verotuksellista erityisasemaa .
 Tulli epäilee, että yritykset kiersivät veroja tahallaan. Epäilty rikoshyöty on vähintään 2,2 miljoonaa euroa.
 Tulli on tutkinut tapausta epäiltynä törkeänä dopingrikoksena, törkeänä veropetoksena, törkeänä tulliselvitysrikoksena, lääkerikoksena, salakuljetuksena ja dopingrikoksena. Epäiltyjä on 12. Osa epäillyistä on suomalaisia, osa muista maista.
 Rikoskokonaisuus siirtyy syyttäjälle marraskuussa.

Tulli epäilee törkeää kansainvälistä rikosvyyhtiä: yrityksen väitetään tuoneen Suomeen laittomasti lähes miljoona lääketablettia


Summary: Alle kolmikymppinen nousee listalle varmimmin, jos menestyy peleissä – tai kuuluu yritteliääseen sukuun.

Alle 30-vuotiaiden määrä Suomen tulokärjessä romahti. Viime vuonna julkaistulla tuhannen suurituloisimman listalla nuoria oli 28 kappaletta – tänä vuonna enää 16.
 Kaavio kertoo, että suurituloiset ovat sangen keskiluokkainen ihmisjoukko.
 Verohallinto
 Tarkempi selvitys osoittaa, että kyseessä ei ole niinkään romahdus kuin paluu normaaliin. Nuorten osuus on viime vuodet liikkunut 14–17 henkilön välillä.
 Vuoden 2017 tulotiedot olivat poikkeus. Yksittäistä syytä on vaikea löytää – mutta esimerkiksi bitcoin-miljonäärejä syntyi viime vuonna aiempaa vähemmän.
 Nuorten osuus tuhannen suurituloisimman joukossa romahti. Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Menestyviä yhtiöitä ja sukuja
 Vuonna 1989 tai sen jälkeen syntyneistä kovatuloisin oli  Tomi Kyöstilä . Hammashoitolaitteistoja valmistavan Planmecan omistajasukuun kuuluva Kyöstilä on listan vakionimi. Samoin isä  Heikki Kyöstilä , joka on koko maan tulokolmonen.
 Perinteisiä teollisuudenaloja ja omistajasukuja nuorten listalla edustivat myös Herlinin konepajasukuun kuuluvat  Olli  ja  Heikki Herlin .  Jeri Saastamoinen  ja  Juho Saastamoinen  ovat Ratesteelin omistajia. Ratesteel tunnetaan metsäkonevalmistaja Ponssen alihankkijana.
 Listalla ovat myös Lehto Groupin kaupallisena johtajana toiminut  Markus Myllymäki , joka myi viime vuonna suuren määrän yhtiön osakkeita. Myös hänen isänsä Asko komeilee  tulolistojen kärkisijoilla .
 Vaikuttaa siltä, että nuorena listoille nousee varmimmin, jos kuuluu yritteliääseen sukuun. Sitten on se toinenkin vaihtoehto – nimittäin peliala.
 Kehitä tai pelaa
 Nuorten listalla on jälleen kerran tukku pelinkehittäjiä. Esimerkiksi  Anita Silviu Ioan  on pelinkehittäjä yhdysvaltalaiselle Zyngalle myydyssä  Small Giant Gamesissa .
 Toisaalta menestyä voi myös pelaamalla itse.  Topias "Topson" Taavitsainen  on e-urheilija, joka tienasi vuonna 2018 yli 1,7 miljoonaa euroa.
 Tänä vuonna nuorten listalle eniten nimiä toi kuitenkin helsinkiläinen Kamu-yhtiö, joka myytiin viime vuonna pelijätti Epic Gamesille. Epic tunnetaan parhaiten hittipeli Fortnitesta.
 Kamun perustaja  Valtteri Kiviniemi  sekä  Amir Meirbekov ,  Richard Deist  ja  Janne Vuorela  eivät kuitenkaan kehittäneet peliä – vaan huijauksia torjuvaa työkalua. Jos esimerkiksi ammuntapelissä on tarkoitus kilpailla tosissaan, huijarit on siivottava pois alustalta.
 Miksi alle 30-vuotiaita on listalla vain vähän? Yksi looginen selitys on aika.
 Harva ehti Kivinimen lailla perustaa yhtiö – ja myydä sen. Esimerkiksi Frameryn perustaja  Samu Hällfors  pääsi rahatsamaan  kymmenen vuotta aiemmin saamansa hyvän idean  "vasta" 31-vuotiaana.

Keski-ikäiset jyräävät – nuorten määrä tulolistoilla romahti lähes puoleen


Summary: Köyhyys ja ympäristöonnettomuudet ajavat vietnamilaisia etsimään työtä ulkomailta.

Vietnamin poliisi on pidättänyt kahdeksan ihmistä, joiden epäillään sekaantuneen toisaa viikolla Britanniassa tapahtuneeseen onnettomuuteen, jossa 39 ihmistä sai surmansa kuorma-auton kontissa. Aiemmin Vietnamissa oli jo pidätetty kaksi ihmistä.
 Vietnamin Nghe Anhin maakunnan poliisipäällikkö  Nguyen Huu Cau  vihjaa maan valtiollisen uutistoimiston VNA:n haastattelussa, että kyse on salakuljettajista.
 – Perustuen siihen, mitä olemme saaneet näistä ihmisistä selville, jatkamme aktiivisesti tutkimuksia torjuaksemme ja hävittääksemme nämä renkaat, jotka vievät ihmisiä laittomasti Britanniaan.
 VNA:n mukaan Cau kertoo poliisin tutkivan tapausta salakuljetuksena, ei ihmissalakuljetuksena.
 Britanniassa rekan pohjoisirlantilainen kuljettaja on saanut syytteet 39 kuolemantuottamuksesta. Häntä epäillään myös ihmissalakuljetuksesta ja muista laittomaan maahanmuuttoon liittyvistä rikoksista.
 Britannian rekkakuolemista epäilty oikeuden edessä
 Uhrit olivat pääosin kotoisin Vietnamin keskiosassa sijaitsevista Nghe Anhin ja Ha Tinhin maakunnista.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan alueella on heikosti työmahdollisuuksia samaan aikaan, kun paikalliset viranomaiset ja ihmissalakuljettajat houkuttelevat ihmisiä lähtemään muualle etsimään mitä tahansa työtä.
 Alueella on myös tapahtunut vakavia ympäristöonnettomuuksia, jotka ovat heikentäneet asukkaiden työmahdollisuuksia. Esimerkiksi vuoden 2017 huhtikuussa rannikolla tapahtui  valtava saastepäästö , joka pilasi kalastajien toimeentulon. Päästöä on kuvattu maan pahimmaksi ympäristöonnettomuudeksi.
 Lue lisää :
 Kuolleina rekasta löytyneiden tapauksessa uusia syytteitä – Britannian poliisin mukaan kaikki kuolleet olivat vietnamilaisia

Vietnamissa pidätyksiä – epäillään salakuljettajajengiksi, jonka uhrit menehtyivät rekassa Britanniassa


Summary: Sen sijaan seksuaalisuuteen liittyvät viharikokset yleistyivät viime vuonna.

Viharikokset ovat vähentyneet Suomessa selvästi. Viime vuoden aikana poliisi kirjasi yhteensä 910 rikosilmoitusta epäillyistä viharikoksista.
 Tämä on 22 prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuonna.
 Asia selviää Poliisiammattikorkeakoulun tuoreesta katsauksesta. Aineistona on käytetty saman vuoden rikosilmoitustietoja.
 Suurin osa eli 70 prosenttia viharikoksista tehdyistä rikosilmoituksista liittyi etniseen tai kansalliseen taustaan. Seuraavaksi yleisintä on, että rikosepäily kohdistui uhrin uskonnolliseen taustaan tai seksuaaliseen suuntautumiseen.
 Viharikosta ei suoraan löydy Suomen laista. Rikoslain rangaistuksen koventamisperusteissa on kuitenkin otettu huomioon teon rasistinen tai muu vihamotiivi.
 Tutkija Jenita Rauta tutkii viharikosten yleisyyttä.  Jani Aarnio / Yle
 Viharikoksiksi on määritelty raportissa esimerkiksi henkilöä, ryhmää tai omaisuutta kohtaan tehdyt rikokset, joiden taustalla ovat ennakkoluulot tai vihamielisyys uhrin oletettua tai todellista etnistä tai kansallista taustaa, uskontoa tai vakaumusta, seksuaalista suuntautumista, sukupuoli-identiteettiä, sukupuolen ilmaisua tai vammaisuutta kohtaan.
 Tutkija löytää kolme syytä
 Poliisiammattikorkeakoulun tutkija  Jenita Rauta  on kirjoittanut Poliisin tietoon tullut viharikollisuus Suomessa 2018 -selvityksen.
 Poliisille ilmoitetut viharikokset ovat vähentyneet, kuten tilastoista näkee. Jani Aarnio / Yle
 Selvityksen perusteella ei Raudan pystytä suoraan vastaamaan siihen, miksi viharikokset ovat vähentyneet.
 Rikosilmoituksien määrään vaikuttaa tutkijan mukaan ensinnäkin ihmisten alttius ilmoittaa epäillystä rikoksesta poliisille. Viharikoksista ei välttämättä ole aina ilmoitettu.
 – Syyt olla ilmoittamatta viharikoksista poliisille liittyvät yleisimmin epäluottamukseen viranomaisia kohtaan, viharikosten arkipäiväisyyteen, pelkoon sekä epätietoisuuteen ja tuen tarpeeseen.
 Kun viharikoksista uutisoidaan ja niistä keskustellaan somessa, se voi puolestaan helpottaa ilmoituksen tekemistä.
 Turvapaikanhakijoiden määrä vaikuttaa
 Myös poliisin resurssit vaikuttavat kirjattujen rikosilmoitukseen määrään. Sillä on väliä, miten poliisi pystyy panostamaan viharikosten tutkimiseen ja tunnistamiseen.
 Vuonna 2017 viharikosten kasvun selitti tutkijan mukaan suureksi osaksi se, että Helsingin poliisilaitoksella toimiva vihapuhetutkintaryhmä kirjasi kiihottaminen kansanryhmää vastaan -tapauksia.
 – Nyt näistä rikoksista kirjattujen rikosilmoitusten määrä laski kolmasosaan edellisvuoden määristä.
 Kolmas selittävä tekijä voi löytyä turvapaikanhakijoiden laskevista määristä.
 Vuonna 2018 Suomessa jätettiin 4 548 turvapaikkahakemusta, selviää Maahanmuuttovirasto  Migrin tilastoista . Edellisenä vuonna turvapaikanhakijoita oli yli 5 000.
 Tyypillisin uhri irakilainen mies
 Suhteellisesti eniten viharikoksista kärsivät Irakin kansalaiset. Seuraavaksi yleisimmin rikoksen uhriksi joutuivat Afganistanin ja Somalian kansalaiset.
 Sen sijaan Suomen suurimpiin kansalaisryhmiin, virolaisiin ja venäläisiin, kohdistui huomattavasti vähemmän rikoksia.
 Valtaosa viharikosten uhreista oli miehiä. Joka kolmannessa tapauksessa viharikoksen uhrina oli nainen.
 Viharikosten epäilty tekijä on usein tuttu.  Jani Aarnio / Yle
 Nainen joutui yleisimmin kunnialoukkauksen kohteeksi, kun taas mies joutui yleisimmin pahoinpitelyn uhriksi.
 Epäillyistä 87 prosenttia oli Suomen kansalaisia ja 75 prosenttia Suomessa syntyneitä.
 Helsingissä kirjattiin 27 prosenttia kaikista epäillyistä viharikosilmoituksista. Jos viharikosilmoitusten määrä suhteutetaan kunnan asukaslukuun, yli 11 000 asukkaan kunta Lieksa nousee Helsingin ohi.
 Keski-Pohjanmaalla, Keski-Suomessa, Kainuussa ja Pohjois-Karjalassa tehtiin viharikosilmoituksia enemmän suhteessa siihen, kuinka paljon maakunnassa asuu ulkomaan kansalaisia. Uudellamaalla, Varsinais-Suomessa ja Pirkanmaalla puolestaan tehtiin viharikosilmoituksia määrällisesti enemmän kuin muissa maakunnissa.
 Seksuaalirikokset kasvoivat
 Viharikosten uhrit olivat yleisimmin 15–34-vuotiaita, vähiten joukossa oli alle 15-vuotiaita ja yli 55-vuotiaita.
 Nuoremmissa ikäryhmissä koetaan enemmän sukupuoleen liittyvää vihapuhetta ja väkivaltaa.
 Vuonna 2018 poliisin tietoon tuli 73 rikosilmoitusta, joiden epäiltiin johtuvan seksuaalisesta suuntautumisesta, sukupuoli-identiteetistä tai poikkeavasta sukupuolen ilmaisusta. Tämä on 13 tapausta eli 22 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna.
 Yleisimmin nämä rikokset tapahtuivat baarissa, ravintolassa tai tanssipaikassa.
 Miksi nämä yleistyivät, vaikka viharikosten määrä aleni?
 – Eri viiteryhmiin kuuluvilla henkilöillä on usein erilainen kynnys ilmoittaa kokemistaan rikoksista poliisille. Seksuaaliseen suuntautumiseen liittyvien viharikosten määrän kasvu voi osaltaan johtua tähän ryhmään kuuluvien halukkuudesta ilmoittaa epäillyistä rikoksista poliisille, Jenita Rauta sanoo.

Ulkomaalaisiin kohdistuneet viharikokset ovat vähentyneet selvästi Suomessa – tutkija löytää tähän ainakin kolme syytä


Summary: Eniten uusista kansanedustajista tienasi viime vuonna Aki Lindén (sd.), jonka tulot olivat yli 250 000 euroa.

Eduskuntaan ponnistetaan hyvin erilaisista lähtökohdista. Suurimpien ja pienempien tienestien ero oli yli 240 000 euroa viime vuonna, kun uudet kansanedustajat vasta suunnittelivat vaalikampanjoitaan.
 Tämä selviää tänään julkitulleista verotiedoista. Yle kiinnitti tiedoissa huomiota ensimmäisen kauden kansanedustajien tuloihin.
 Vähiten uusista kansanedustajista tienasi viime vuonna  Mauri Peltokangas  (ps.), jolle kertyi 8 439 ansiotulot.
 Peltokankaan puoluetoveri, yrittäjä  Veikko Vallinin  (ps.) tulot viime vuonna olivat 12 285 euroa, jotka kertyivät kahta euroa lukuun ottamatta ansiotuloista.
 Pienistä verotuloista huolimatta Vallin on yksi varakkaimmista kansanedustajista. Vallin on tehnyt tilinsä muun muassa urheiluravinneyrittäjänä ja  hänen omistamien kiinteistöjen arvo on yhteensä 2,1 miljoonaa euroa .
 Kolmanneksi vähiten uusista kansanedustajista tuloja kertyi yrittäjä  Ano Turtiaiselle  (ps.), joka tienasi 12 470 euroa viime vuonna.
 Neljänneksi vähiten viime vuonna nettosi lähihoitaja  Sanna Antikainen  (ps.). Antikaisen tulot olivat 17 926 euroa.
 Viidenneksi vähiten tuloja tilitti viime vuonna  Ale Jussi Wihonen  (ps.), jolle kertyi 19 340 euroa ansiotulot.
 Lindén tulolistan kärjessä
 Eniten eduskuntaan nousseista kansanedustajista tienasi turkulainen  Aki Lindén  (sd.), joka toimi viime vuonna Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin toimitusjohtajana.
 Lindén tilitti viime vuonna 252 383 euron vuositulot, joista 1 972 euroa oli pääomatuloja.
 Toiseksi eniten uusista kansanedustajista ansaitsi oululainen  Janne Heikkinen  (kok.), joka maksoi veroja 220 990 euron ansiotuloista. Heikkinen ei tienannut pääomatuloja viime vuonna.
 Heikkinen toimi viime vuonna Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA:n viestinnän suunnittelijana.
 Heikkilä ja Lindén tienasivatkin uusista kansanedustajista ylivoimaisesti eniten, sillä seuraavana listalla on Pirkanmaan vaalipiiristä valittu  Anna-Kaisa Ikonen  (kok.), jonka tulot jäivät yli 75 000 euroa Heikkilästä.
 Ikonen tienasi valtiovarainministeriön valtiosihteerinä 149 326 euroa viime vuonna.
 Neljänneksi eniten tienasi näyttelijä  Pirkka-Pekka Petelius  (vihr.). Petelius nettosi viime vuonna 148 273 ansiotulot.
 Viidenneksi eniten edustajista tuloja tilitti satakuntalainen  Eeva Kalli  (kesk.), joka Miltton Networksin toimitusjohtajana sai kasaan 122 798 euron vuositulot.
 Ministerit pääsääntöisesti hyvätuloisia
 Ministereiksi on noussut pääsääntöisesti hyvätuloisia suomalaisia, eikä tämä ole ihme. Osa ministereistä jatkaa viime kaudella alkanutta ministeritaivalta tai parlamentaarikon uraa eduskunnassa.
 Tulokuningas viime vuoden tuloissa oli maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.), joka toimi myös viime kaudella ministerinä.
 Leppä tienasi yhteensä 145 131 euroa, joista 12 377 euroa oli pääomatuloja. Leppä toimii myös maatalousyrittäjänä.
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) ei jäänyt kauas Lepästä. Viime kaudella elinkeinoministerinä toiminut Lintilä tienasi 145 081 euroa.
 Ministereistä tulojonon häntäpäähän jäi liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.), jonka vuositulot olivat 76 126 euroa.
 Juttu päivittyy taulukoilla.

Uudet kansanedustajat ponnistavat eduskuntaan hyvin erilaisista lähtökohdista – vuosituloissa yli 240 000 euron erot


Pankkikonserni Aktia on saanut päätökseen syyskuussa alkaneet yt-neuvottelut. Neuvotteluiden tuloksena 92 työtehtävää päättyy ja noin 50:lle tarjotaan uutta työtehtävää konsernin sisällä.
 Alun perin Aktia arvioi, että yt-neuvottelut johtavat 110 työtehtävän päättymiseen. Yt-neuvottelujen piirissä oli kaikkiaan 380 työntekijää.
 Irtisanomisten lisäksi Aktia tekee muutoksia konttoreissaan. 18 konttorin toimintaa joko yhdistellään tai niiden myymistä toiselle toimijalle selvitetään. Lisäksi yhtiö kertoo keskittävänsä joitain toimintojaan ja vahvistavansa yksikköjä erityisesti Vaasassa.
 – Kehitämme parhaillaan palvelumalliamme asiakastarpeiden ja -käyttäytymisen perusteella, ja haemme päivitetyn strategiamme mukaisesti kasvua suuremmista kaupungeista, Aktian henkilöasiakasliiketoiminnasta vastaava johtaja  Carola Nilsson  sanoo tiedotteessa.
 Aktia arvioi, että nyt päätetyillä toimilla säästetään noin kolme miljoonaa euroa vuosittain.
 Lue myös:
 Aktia aloittaa yt-neuvottelut – Neuvotteluiden piirissä 380 työntekijää

Pankkikonserni Aktian yt-neuvottelut päättyivät – 92 työtehtävää päättyy ja konttoreita karsitaan


Summary: Samu Hällforsin 20 miljoonan euron ansiot ovat koko Suomessa kymmenenneksi suurimmat. Hän kiittää innovaatiorahoitusta.

Yritys alkoi tamperelaisessa autotallissa kahden teekkarin kesäprojektista. Erikoinen liikeidea syntyi vajaat kymmenen vuotta sitten yrityksen perustajien entisessä työpaikassa.
 Samu Hällforsin  pomo puhui niin äänekkäästi puhelimeen, että jotain piti keksiä.
 Syntyi Framery Oy, joka rakentaa äänieristettyjä puhelinkoppeja ja työtiloja. Hällfors perusti yhdessä työkaverinsa  Vesa-Matti Marjamäen  kanssa Framery Oy:n vuonna 2010. Suuri osa tuotteista menee vientiin, mutta puhelinkopit ovat tuttuja myös suomalaisilla työpaikoilla.
 Frameryn tuotteita on muun muassa Microsoftilla, Siemensillä, McDonaldsilla, SAPilla, Deloittella ja PWC:llä maailmalla. Yrityksessä on 240 työntekijää, ja se toimittaa tuotteita 70 maahan.
 Rohkea idea vei Hällforsin Pirkanmaan tulokärkeen. Hänen 20 miljoonan euron ansionsa ovat koko Suomessa kymmenenneksi eniten.
 – Tulojen taustalla on vuoden 2018 alussa toteutettu yrityskauppa, jossa suomalainen pääomasijoitusyhtiö Vaaka Partners tuli Frameryn enemmistöomistajaksi, toimitusjohtaja Hällfors kertoo Ylelle.
 Verot Suomeen
 Hällforsin mukaan yritys alkoi Marjamäen ponnekkaasta aloitteesta. Sillä tiellä he ovat edelleen.
 – Meidän missiomme on lisätä pieni pala onnea ihmisten työpäiviin mahdollistamalla keskittymistä ja poistamalla häiriöitä.
 Hällfors maksoi ansiotuloistaan lähes 7 miljoonaa euroa veroja Suomeen. Hänen veroprosenttinsa on 34.
 – Olen hyvin ylpeä Frameryn menestyksestä ja pidän tärkeänä, että voin maksaa verot täysimääräisesti Suomeen.
 Ilman innovaatiorahoitusta konkurssi olisi ollut edessä
 Hällfors on kiitollinen siitä, että yritys on saanut innovaatiorahoitusta. Ilman sitä se olisi todennäköisesti mennyt konkurssiin.
 – Näen Frameryn suomalaisen innovaatiorahoituksen menestystarinana. Ilman Tekesin Nuoret Innovatiiviset Yritykset-ohjelmaa Framery olisi vuonna 2014 todennäköisesti mennyt konkurssiin.
 Framery on luonut satoja uusia työpaikkoja Suomeen ja tuonut verotuloja. Hällfors ei ota kantaa siihen, miten verotulot pitäisi jakaa.
 – Verotulojen jakaminen kuuluu Suomen eduskunnalle, en ota siihen kantaa.
 "Enkä minä ainakaan vaihtaisi päivääkään pois"
 Kovat tulot eivät saa Hällforsia lepäämään laakereillaan. Yrityksen menestys on edelleen hänen ykköshaaveensa.
 – Yrittäminen ei ole helppoa, eikä aina kivaa mutta jostain syystä moni jää tälle tielle. Enkä minä ainakaan vaihtaisi päivääkään pois.
 Nuorena on Hällforsin mukaan hyvä aika alkaa yrittäjäksi, kun ei ole mitään hävittävää.
 – Niin mekin aloitimme aikanaan Vesa-Matin kanssa. Meillä ei ollut rahaa, jälkikasvua eikä omaisuutta, joten oli täydellinen aika ottaa se riski.
 Tamperelaisen Frameryn Samu Hällfors on menestynyt myös yrityskilpailussa. Hän vei Suomen EY Entrepreneur of the Year 2018 -kilpailun voiton.
 Lue lisää:
 Kovaääninen pomo synnytti vientihitin – suomalaisissa puhelinkopeissa puhutaan jo ympäri maailmaa
 Tässä ovat Pirkanmaan kovatuloisimmat: Puhelinkopeilla ja koulujen rakentamisella kärkeen

Samu Hällfors, 31, ärsyyntyi kovaääniseen pomoon ja sai idean – yritys oli lähellä mennä konkurssiin, mutta se tekikin perustajasta rikkaan


Summary: Suuret pankit OP ja Nordea ovat tipahtaneet suurimpien yhteisöveronmaksajien kärjestä. Kärkipaikka on nyt metsäyhtiö UPM:llä.

Alla olevassa grafiikassa on koottu viisi suurinta yhteisöveron maksajaa eli yritystä Suomessa. Luvuissa on otettu huomioon konsernitiedot eli yritysten tytäryhtiöidenkin Suomessa maksama veron määrä.
 Yle on saanut suurimpien konsernien verotiedot yhtiöiltä itseltään.
 Lähde: Tiedot saatu yhtiöiltä. Juha Rissanen / Yle.
 Viime vuoden yhtiöverokärki näyttää erilaiselta kuin toissa vuoden suurimpien veronmaksajien lista. Suurin yhteisöveron maksaja oli viime metsäyhtiö UPM yli 200 miljoonan euron veropotilla. Se on kivunnut kolmossijalta ykköseksi.
 UPM on kertonut tänä vuonna merkittävästä päätökestään investoida Uruguayssa uuteen sellutehtaaseen, jonka yhtiö uskoo parantavan sen selluliiketoimintoja ja tulosta.
 Toisena TOP 5 -listalla on valtio-omisteinen energiayhtiö Neste, joka maksoi veroja noin 145 miljoonaa euroa. Neste on kivunnut kohti kärkeä Ylen listauksessa, sillä viime vuonna se oli vielä sijalla viisi.
 Nesteen kanssa samassa miljoonaluokassa on saksalainen globaalisti toimiva lääkeyhtiö Bayer, jonka maksamat verot viime vuonna olivat hitusen yli 145 miljoonaa euroa. Bayerilla on lääketehdas Turussa. Vuosi sitten Bayer ei mahtunut viiden suurimman veronmaksajan joukkoon.
 Huomattava muutos on tapahtunut pankkien kohdalla. Ne ovat komeilleet maksajien kärjessä vuodesta vuodesta toiseen. Viime vuoden listalla OP Ryhmä komeili suurimpana yhteisöveron maksajana Suomessa, mutta tänä vuonna se ei mahdu viiden suurimman joukkoon. Luonnollisesti kyse on tulovirran heikentymisestä OP:n kohdalla, sillä yhteisöveroa yritykset maksavat verotettavasta tulostaan. Matalien korkojen aika on pankkien perusbisnekselle vaikeea aikaa. Yhteisövero on Suomessa 20 prosenttia.
 Alla olevasta grafiikasta löytyvät sata suurinta yhteisöveron maksajaa. Lista on verohallinnon julkaisema. Verohallinnon listalla isojen konsernien yksittäiset tytäryhtiöt näkyvät erillisinä yhtiöinä. Lista poikkeaa verohallinnon julkaisemista tiedoista, sillä siellä ei ole summattu yhteen koko konsernin maksamia veroja.
 Päivitämme juttua.

Metsäyhtiö UPM kipusi suurimmaksi yhteisöveron maksajaksi – pankit tipahtivat kärjestä


Summary: Historiallinen sopimus on ollut voimassa kolme vuotta, mikä tarkoittaa, että nyt siitä on mahdollista erota.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on luvannut monta kertaa, että maa tulee vetäytymään pois Pariisin ilmastosopimuksesta.
 Nyt tämä on mahdollista. Maanantaina tulee kuluneeksi tasan kolme vuotta siitä, kun vuonna 2015 neuvoteltu sopimus astui voimaan. Sopimuksen ehtojen mukaan mikään maa ei voi irtisanoutua sopimuksesta kolmeen ensimmäiseen vuoteen.
 Trumpin hallinto on ilmoittanut, että Yhdysvaltain kanta ei ole muuttunut. Maa tulee irrottautumaan sopimuksesta, jonka tavoite on hillitä maapallon keskilämpötilan nousu enintään kahteen asteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna.
 Sopimuksesta vetäytyminen on pitkä prosessi, joka alkaa ilmoituksella YK:lle. Eron astuminen voimaan vie vuoden, mikä tarkoittaa, että se tapahtuu Yhdysvaltain presidentinvaalien jälkeen.
 Mikäli Trump häviää vaalit, uusi presidentti voi halutessaan palauttaa Yhdysvallat sopimuksen piiriin 30 päivässä, sanoo uutistoimisto AP:n haastattelema  Andrew Light . Maailman luonnonvarainstituutissa työskentelevä Light toimi presidentti  Barack Obaman  kaudella Yhdysvaltain ulkoministeriön ilmastoneuvottelijana.
 Yhdysvallat on maailma suurin talous ja toiseksi suurin kasvihuonekaasujen tuottaja. Monet asiantuntijat sanovat, että maan vetäytyminen Pariisin sopimuksesta haittaa taistelua ilmastonmuutosta vastaan.
 – Globaaleja tavoitteita ei saavuteta, elleivät kaikki tee osaansa ja Yhdysvallat toimi mukana, arvioi Appalachianin yliopiston ympäristötieteen professori  Gregg Marland  uutistoimisto AP:lle.
 Yhdysvallat ei ole ainoa maa, joka arastelee sitoutua ilmastonmuutoksen torjuntaan. Esimerkiksi Kiina ja Venäjä ovat toistaiseksi pyrkineet laiskanlaisesti kohti Pariisissa asetettuja päämääriä.
 – Tähän mennessä Pariisin ilmastosopimuksen toimeenpano on ollut varsin laiskaa. Kahtena viime vuonna päästöt ovat kasvaneet, viime vuonna 2,1 prosenttia, ja fossiilisen energian käyttö on lisääntynyt maailmassa, arvioi syyskuussa Maailman ilmatieteen järjestön pääsihteeri  Petteri Taalas .
 Lue lisää:
 YK:n ilmastokokous kovan paikan edessä – ”Pariisin ilmastosopimusta on toteutettu laiskasti, nyt on painettava kaasua”
 USA:n edustajainhuone yrittää kumota Trumpin ilmastopäätöksen
 Trump vihjaa: Yhdysvallat voisi liittyä Pariisin ilmastosopimukseen, jos sopimusta muutetaan rajusti

Yhdysvallat voi nyt aloittaa vetäytymisen Pariisin ilmastosopimuksesta


Summary: Jari Sillanpään huumekohut näkyivät artistin viime vuoden tuloissa.

Keski-Euroopassa suositun Sunrise Avenuen laulaja ja Voice of Germany -ohjelman tuomarina neljällä tuotantokaudella ollut  Samu Haber , 43, tienasi jälleen sievoiset tulot viime vuonna. Hän ansaitsi 423 944 euroa, josta pääomatuloa oli 184 816 euroa. Haberin tuloissa oli kuitenkin jonkin verran pudotusta, sillä toissa vuonna hän tienasi 521 485 euroa. Tämä johtunee siitä, että suomalainen ei ollut viime vuonna laulajakykykilpailun tuomarina.
 Suomen vientilupaus  Alma , 23, tienasi toissa vuonna 93 009 euroa, mutta vuonna 2018 hänen tulonsa tippuivat tuntuvasti. Hän tienasi 57 892 euroa. Pääomatuloja hänelle ei ole.
 Myös Nightwishin keulakuvan  Tuomas Holopaisen , 42, tulot vähenivät huomattavasti. Hän tienasi viime vuonna 199 355 euroa, josta pääomatuloja oli 39 806 euroa. Toissa vuonna Holopaisen tulot olivat 402 523 euroa. Tienestien puolittumista selittää se, että Nightwish on valmistellut ensi vuonna julkaistavaa uutta levyä.
 Cheek eli Jare Tiihonen päätti uransa vuoden 2018 elokuussa. Nelli Kenttä / YleX
 Cheek  eli  Jare Tiihonen , 37, lopettu uransa Lahdessa elokuussa. 2018 järjestettyihin konsertteihin. Saman vuoden alussa sai ensi-iltansa räppärin urasta kertova elokuva  Veljeni vartija . Uran loppuhuipennus ei näkynyt merkittävästi artistin tuloissa. Hän tienasi viime vuonna 207 507 euroa, josta pääomatuloa oli 33 223 euroa. Vuonna 2017 Tiihosen tulot olivat 206 285 euroa.
 Jari Sillanpään huumekohut alkoivat vuonna 2017, mikä vaikutti hänen keikkojensa myyntiin. Laulaja on tänä vuonna palannut konserttilavoille. Jarno Kuusinen / AOP
 Jari Sillanpään , 54, huumekohut alkoivat vuonna 2017, joten ne eivät näkyneet vielä viime vuonna julkaistuissa verotiedoissa. Hän tienasi toissa vuonna 283 627 euroa. Viime vuonna tulot tippuivat 165 142 euroon, josta pääomatuloja oli 44 650 euroa.
 Suomalaismuusikoista hyvin tienaa  Juha Tapio , 45. Hänen tulonsa olivat 257 447 euroa, josta pääomatuloa oli 40 560 euroa. Laulajan tulot kasvoivat toissa vuodesta, jolloin hän tienasi 211 176 euroa.
 Yli 200 000 euron vuosituloihin ylsi myös  Jenni Vartiainen , 36, joka tienasi 211 257 euroa. Pääomatuloja hänellä oli 67 985 euroa. Tänä vuonna tauolle jäänet  Mikael Gabriel , 29, sai puolestaan 207 556 eruron tulot. Hänelle ei pääomatuloja viime vuonna ollut.
 Haloo Helsinki -yhtyeen laulaja ja tänä vuonna  Ellips -nimellä soolouran aloittanut  Elli Haloo  eli  Elisa Tiilikainen , 29, tienasi viime vuonna 247 280 eruoa, josta pääomatulojen osuus oli 5 917 euroa.
 Tänä vuonna kuudella Emmalla palkittu räppäri  Pyhimys  eli  Mikko Kuoppala , 38, keräsi viime vuonna tuloja 220 124 euroa, josta pääomatuloja oli 19 333 euroa.
 Lue myös:   Verotiedot julki tänään – ainakin melkein: Verottajan salauspäätökset ovat tuntuva käänne

Samu Haber tahkoaa edelleen rahaa Saksassa – Alman tulot tippuivat roimasti


Summary: Maria Severina valittiin jo vuonna 2012 vuoden uusturkulaiseksi.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Suurituloisimpien huippukärkeen on noussut ensimmäistä kertaa vuosikausiin nainen, toimitusjohtaja ja tohtori  Maria Severina . Hän tienasi viime vuonna yli 36 miljoonaa euroa myymällä diagnostiikkateollisuuden raaka-aineita valmistavan HyTestin.
 Severina muutti Venäjältä Suomeen liki 30 vuotta sitten. Hänet valittiin  vuonna 2012 uusturkulaiseksi .
 Vuoden uusturkulaiseksi hänet valittiin, koska hän on menestynyt maahanmuuttajataustainen yrittäjä, joka on luonut Turkuun työpaikkoja. Hän osaa raadin mukaan myös käyttää kulttuurintuntemustaan hyödyksi siltojen rakentamisessa.
 Severina on kannustanut Suomea ja Turkua panostamaan enemmänkin huippuosaajien houkuttelemiseen.
 Yle yritti tavoitella Severinaa maanantaiaamuna, mutta HyTestin edustajien mukaan tämä ei esiinny mielellään julkisuudessa.
 Lähes 100-prosenttisesti vientiyritys
 Viime vuonna  HyTest myytiin  norjalaiselle pääomasijoittajalle Summa Equitylle.
 HyTest valmistaa vasta-aineita ja antigeenejä diagnostiikkateollisuuden käyttöön. Se myy tuotteitaan kymmeniin maihin ympäri maailman.
 HyTestin tuotannosta peräti 96 prosenttia menee vientiin. Yritys on tehnyt vuodesta toiseen erittäin hyvää tulosta ja ollut hyvin kannattava.

Maahanmuuttajanainen nousi suurituloisten Top 10 -listalle – Diagnostiikka-alan yrityskauppa poiki yli 36 miljoonaa euroa


Summary: Viime viikolla Meksikossa vietettiin maan suurinta juhlaa ja Berliinissä puolestaan muurin murtumisen 30-vuotisjuhlaa. Katso viikon vaikuttavimmat uutiskuvat.

Irakilaiset osoittivat mieltään maan hallintoa vastaan  Bagdadissa maanantaina 28. lokakuuta.  Murtaja Lateef / EPA
 Afganistan turvallisuusjoukkojen upseeri tiedustelukierroksella Taliban-joukkoja vastaan 28. lokakuuta. Watan Yar / EPA
 Ihmiset keräsivät cempasuchil-kukkia Meksikon Atlixcossa 28. lokakuuta. Kukkien keruu liittyy perinteisen kuolleiden päivän valmisteluun. Hilda Rios / EPA
 Kymmenen Italiasta Venäjälle matkalla ollutta tiikeriä juuttui Puolan ja Valkovenäjän rajalle puutteellisten kuljetusdokumenttien vuoksi 29. lokakuuta. Paikallisen eläintarhan henkilökuntaa saapui hoitamaan nälkäisiä ja heikkoja eläimiä, joista yksi ehti mennä niin huonoon kuntoon, että kuoli. TVN24 / AFP
 Kuumailmapallofestivaalien osallistujat valmistelivat pallojaan lähtökuntoon Portugalin Coruchessa 29. lokakuuta. Huonot sääolosuhteet estivät kuitenkin ilmaannousun. Miguel A. Lopes / EPA
 Pitkällä valotusajalla kuvattu puu paloi valtatie 128 varrella Healdsburgissa 29. lokakuuta. Kuivuudesta kärsivässä eteläisessä Kaliforniassa puhaltavat parhaillaan Santa Anan tuulet, jotka levittävät maastopaloja laajoille alueille. Philip Pacheco / AFP
 Iäkäs pariskunta nautti eväitään Stalinin hallinnon uhrien muistolehdossa Pietarin lähistöllä 30. lokakuuta. Kyseinen päivä on nimetty Neuvostoliiton poliittisen sorron uhrien muistopäiväksi ja on Venäjällä kansallinen vapaapäivä. Olga Maltseva / AFP
 Yhdysvaltaistaiteilija Patrick Shearnin 'Visions in Motion' -installaatio Saksan Berliinissä 1. marraskuuta. Teos sijaitsee hyvin lähellä kuvassa näkyvää Brandenburgin porttia ja liittyy Berliinin muurin murtumisen 30-vuotisjuhlallisuuksiin. Hayoung Jeon / EPA
 Tuhannet naiset osoittivat kunnioitustaan Chilen laajamittaisissa protesteissa kuolleiden muistolle Santiagossa 1. marraskuuta. Maa on suistunut kriisiin ja väkivaltaisiksi yltyneissä, hallituksen vastaisissa mellakoissa on kuollut jo parikymmentä ihmistä. Elvis Gonzales / EPA
 Palomiehet viilensivät massiivisessa junapalossa tuhoutuneita matkustajavaunuja Rahim Yar Khanin lähellä Pakistanissa 31. lokakuuta. Ainakin 71 ihmistä kuoli ja kymmenet haavoittuvat, kun keittokaasusäiliöt räjähtivät pyhiinvaeltajia täynnä olevassa junassa. Waleed Saddique / AFP
 Mallit esittelivät kiinalaissuunnittelija Guo Pein muotiluomusta V&A -taidemuseossa Lontoossa 1. marraskuuta. AOP
 Näyttelijä Jane Fonda joutui pidätetyksi ilmastomielenosoituksessa Washingtonin Capitol-kukkulalla perjantaina 1. marraskuuta. Michael Reynolds / EPA
 Iranilainen nainen käveli entisen Yhdysvaltain lähetystörakennuksen ohi Teheranissa 2. marraskuuta. Tiiliseinään oli maalattu kantaaottava seinämaalaus eli muraali. Atta Kenare / AFP
 Ukrainalaisella sotilaalla oli aikaa tupakkataukoon Katerynivkan kylässä lauantaina 2. marraskuuta. Vlad Stasov / EPA
 Historiallisesti pukeutuneet osallistujat polkevat korkeilla pyörillä perinteisen "Prahan maili" -kisan aikana Tšekin Prahassa lauantaina 2. marraskuuta. Tšekin korkeiden pyörien polkupyöräkerho perustettiin vuonna 1880 ja sen jäsenet kokoontuivat vuotuiseen kilpailuun. Martin Divisek / EPA
 Ihmiset viettivät aikaa lipuin koristetulla rannalla Dubaissa 3. marraskuuta. Päivää juhlitaan Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa kansallisen yhtenäisyyden päivänä. Ali Haider / EPA

Kuolleiden päivän juhlintaa Meksikossa ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Viime vuoden verotiedot tulivat julkisiksi. Katso tuhannen suurituloisimman lista ja maakuntien eniten tienanneet.

Medialle toimitettujen verotietojen mukaan viime vuoden eniten tienannut suomalainen oli jälleen peliyhtiö Supercellistä tunnettu  Ilkka Paananen.
 Supercellin toimitusjohtaja Paanasen yhteenlasketut ansio- ja pääomatulot olivat noin 110 miljoonaa euroa.
 Toiseksi eniten tienasi  Ilkka Kodisoja , Supercellistä tunnettu hänkin. Kodisojan tulot ylsivät noin 98 miljoonaan euroon.
 Kolmanneksi eniten tienasi  Karl Kyöstilä . Hän tienasi noin 47 miljoonaa euroa.
 Viime vuoden verotiedot tulivat julkisiksi kello 8 tänään aamulla. Verotietojen julkisuutta on perusteltu muun muassa yleisen avoimuuden edistämisellä.
 Verotietojen julkistaminen on tällä kerralla muuttunut aiemmasta. Yli 100 000 euroa tienanneet ovat voineet pyytää verottajalta, että heidän verotietonsa eivät näy medialle toimitettavalla listalla.
 Piilotettuja nimiä on 231 kappaletta. Heidän tietonsa saa kuitenkin, jos niitä pyytää erikseen verotoimistosta.
 Suurituloisimmat 2014-2018 Alta löydät aiempien vuosien 1000 suurituloisimmat listat analyyseineen. Suurituloisimmat vuonna 2017 Suurituloisimmat vuonna 2016 Suurituloisimmat vuonna 2015 Suurituloisimmat vuonna 2014
 Yle pyytää  erilaisten yhteiskunnallisten vaikuttajien ja tunnettujen suomalaisten verotiedot, vaikka ne eivät näkyisi medialle toimitettavalla listalla. Muutos kuitenkin mahdollistaa sen, että yllättävät listalle nousevat nimet eivät välttämättä tule julkisuuteen lainkaan. Lue tarkemmin muutoksesta  tästä Ylen uutisesta .
 Vuosi sitten suurituloisimpien kärjessä oli peliyhtiö Supercellin  Ilkka Paananen  noin 65 miljoonan euron tuloillaan. Tulolistan kärkipaikoilla oli muitakin Supercell-johtajia.
 Katso alle päivittyvästä listasta, ketkä olivat medialle toimitettujen verotietojen mukaan viime vuoden tuhat suurituloisinta suomalaista. Tietoja voi järjestää myös esimerkiksi maksettujen verojen tai syntymäajan mukaiseen järjestykseen.
 Katsottavaksi voi valita myös kunkin maakunnan 30 eniten tienannutta. Listalla ei näy heitä, jotka ovat kieltäneet verotietojen toimittamisen medialle annettavalle listalle.

Ilkka Paananen oli viime vuonnakin eniten tienannut suomalainen – tulot ylsivät lähes 110 miljoonaan euroon


Summary: Itsetuhoisuus vei vankilaan ja ulosottoon. Diagnoosin löytyminen ja yksi mukava ihminen palauttivat elämänilon.

Rasmus Anderssén  oli 22-vuotias, kun hän päätti kuolla.
 Oli kesäkuinen aamu vuonna 2013. Aurinko paistoi lämpimästi. Rasmus lähti ajamaan kotoaan Pietarsaaresta Kasitielle Vaasan suuntaan. Reitti oli hänelle tuttu, hän oli ajanut sen tuhansia kertoja.
 Pohjanmaan laakeat pellot vilistivät ohi. Rasmus painoi kaasun pohjaan. Auton vauhti kiihtyi 200 kilometriin tunnissa.
 Sitten Rasmus käänsi rattia.
 "Minulla oli kaikkea, mutta jostain syystä en vain ollut onnellinen."  Rasmus Anderssén
 Parikymppisellä Rasmuksella oli selkeä näkemys siitä, millaista elämän pitäisi olla. Pitäisi saada kasaan täydellinen paketti.
 – Olin ostanut kattohuoneiston, auton ja moottoripyörän. Olin vakituisessa työssä ravintolassa kokkina. Minulla oli tyttöystävä. Minulla oli se kaikki, mutta jostain syystä en vain ollut onnellinen, Rasmus kertoo.
 Rasmuksen selittämätön paha olo jatkui. Kun hän sai tietää, että tyttöystävä oli pettänyt, kaikki muuttui toivottomaksi.
 "Kunpa olisin kertonut jollekin, että voin huonosti. Tämän kaiken olisi voinut estää", Rasmus miettii. Turkka Korkiamäki
 – En välittänyt enää mistään. Lakkasin menemästä töihinkin. Miksi olisin mennyt, kun palkka jonka sieltä sain ei riittänyt maksamaan pois velkojani, Rasmus sanoo.
 Rasmus jätti perheelleen jäähyväiskirjeen. Hän oli sitä kirjoittaessaan varma, että perhe ymmärtäisi häntä.
 – Ajattelin, että he voisivat olla iloisia minun puolestani, kun en joudu tuntemaan enää tätä tuskaa. Ajattelin, että he ymmärtäisivät, että tämä oli ainut looginen ratkaisu.
 Kiitollinen sairaanhoitajalle
 Kun Rasmus tuotiin Vaasan keskussairaalaan, hänellä oli vatsassa pitkä avohaava, toinen jalka oli poikki kahdesta kohdasta ja selkä oli syvillä naarmuilla.
 Leikkauksen jälkeen Rasmus jäi osastolle. Mukava sairaanhoitaja piti hänelle seuraa ja kierrätti häntä potilassängyllä pitkin sairaalan käytäviä ja pihamaata.
 Muutama päivä leikkauksen jälkeen hoitaja vei Rasmuksen katsomaan leikkaussalia, jossa hänen henkensä oli pelastettu. Hän kertoi Rasmukselle, että toistakymmentä lääkäriä ja hoitajaa kursivat hänet kasaan useita tunteja kestäneessä leikkauksessa.
 – Niin monta lahjakasta ja koulutettua ihmistä oli pelastamassa minun elämääni. Sitä samaa elämää, jonka olin puoli tuntia aiemmin yrittänyt heittää hukkaan, Rasmus sanoo.
 – Muistaakseni sen sairaanhoitajan kanssa käydyn keskustelun aikana syttyi ensi kerran ajatus siitä, että olihan siihen oltava jokin syy, miksi olin vielä täällä.
 "Olen pyytänyt kaksi kertaa oikeudessa anteeksi tekoani. Tuntuu pahalta ajatella, miten muut ovat joutuneet kärsimään minun takiani", Rasmus sanoo. Turkka Korkiamäki
 Itsetuhoisuus tieliikenteessä on aina rikos. Itsemurhayritys liikenteessä asettaa hengenvaaraan useita muita ihmisiä.
 Rasmuksen tapauksessa matkassa oli tuuria. Kukaan sivullinen ei loukkaantunut.
 – Minulla todettiin vakava kaksisuuntainen mielialahäiriö, mutta mielentilatutkimusten perusteella olin silti täysin vastuussa siitä mitä tein, Rasmus kertoo.
 Rasmus tuomittiin tapon yrityksestä ja liikenteen vaarantamisesta kolmen vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen ja 82 000 euron sakkoihin ja korvauksiin.
 "Minulla ei käynyt pienessä mielessäkään, että siellä on ihminen, joka tulee vastaan. Olin niin sekaisin, että en pystynyt ymmärtämään sitä."  Rasmus Anderssén
 – Olen pyytänyt toiselta osapuolelta anteeksi kaksi kertaa oikeudenkäynneissä. Tuntuu tosi pahalta nyt ajatella, miten moni on joutunut kärsimään minun takiani.
 – Minulla ei käynyt pienessä mielessäkään, että siellä on ihminen, joka tulee vastaan. Olin niin sekaisin, että en pystynyt ymmärtämään sitä.
 Nykyään Rasmus on Suicide Zero -järjestön puheenjohtaja. Kynttilätapahtumassa Vaasassa järjestö sytytti 824 kynttilää, yhden jokaiselle itsemurhan tehneelle vuonna 2017. Turkka Korkiamäki
 824 kynttilää - yksi jokaiselle itsemurhan tehneelle
 Rasmus istui tuomionsa Vaasan vankilassa. Toukokuussa 2018 hän vapautui.
 Vaikka kokemukset vankilasta, oikeudenkäynneistä ja mielentilatutkimuksista olivat raskaita ja vaikeita, elämässä on eri tavalla merkitystä kuin koskaan aiemmin.
 Kaksisuuntainen mielialahäiriö pysyy kurissa lääkityksellä. Mielialat eivät enää vaihtele maniasta syvään masennukseen.
 Rasmus ryhtyi vapaaehtoiseksi Suicide Zero Suomi -järjestöön, jonka tavoitteena on ehkäistä itsemurhia. Tänä vuonna hänestä tuli järjestön puheenjohtaja.
 "Suomi on ainut Pohjoismaa, jossa ei ole ollut itsemurhien ehkäisyohjelmaa. Samalla Suomessa tehdään eniten itsemurhia Pohjoismaissa."  Rasmus Anderssén
 Itsemurhien ehkäisypäivänä 10. syyskuuta järjestö sytytti 824 kynttilää Luotsinpatsaalle Vaasan kirkon eteen. Siinä oli yksi kynttilä jokaiselle, joka teki itsemurhan vuonna 2017.
 Itsemurhayrityksiä tehdään Suomessa vuosittain arviolta 10 000 – 30 000. Tarkkaa määrää on vaikeaa arvioida, sillä kaikista yrityksistä ei jää jälkeä minnekään.
 Paitsi tietysti ympäröiviin ihmisiin. Kun ihminen tekee itsemurhan, kuusi läheistä traumatisoituu, arvioi  MIELI Suomen Mielenterveys ry.  Sillä on kauaskantoiset seuraukset, jotka näkyvät myös itsemurhien tekemässä laskussa kansantaloudelle.
 Itsemurhat maksavat MIELI ry:n mukaan vuosittain ainakin 200 miljoonaa työkyvyttömyytenä, sairauslomina ja ensi- ja tehohoidon hintana.
 Itsemurhien ehkäisytyö on tuonut Rasmuksen elämään uutta merkitystä. "Nyt minulla on tehtävä elämässäni, kun saan auttaa muita. Kaikesta voi selvitä. Ottaa vain päivän kerrallaan", Rasmus sanoo. Turkka Korkiamäki
 Rasmuksen mukaan hänen työnsä tärkein tavoite on ollut saada Suomeen itsemurhien ehkäisyohjelma.
 – Suomi on ainut Pohjoismaa, jossa sellaista ei ole ollut. Samalla Suomessa tehdään eniten itsemurhia Pohjoismaissa, Rasmus kertoo.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkimusprofessori  Timo Partonen  kertoo, että itsemurhien ehkäisyohjelma on parhaillaan valmisteilla sosiaali- ja terveysministeriössä. Sen on määrä astua voimaan ensi vuoden alusta ja jatkua vuoteen 2030 asti. Valmistelu alkoi tämän vuoden alusta.
 – Viimeksi Suomessa on ollut itsemurhien ehkäisyprojekti vuosina 1986-1996. Voidaan päätellä, että se oli menestyksekäs, sillä 1990-luvun alun jälkeen itsemurhien määrä Suomessa on puolittunut, Partonen kertoo.
 “Itsemurhakuolleisuus todennäköisesti kasvaa”
 Uusi ehkäisyohjelma otetaan käyttöön vuoden 2020 alusta, eikä yhtään liian aikaisin. Itsemurhien määrä oli vähentynyt vuoteen 2015 asti, mutta viimeisimpinä tilastoituina vuosina 2016 ja 2017 itsemurhien määrä nousi. Vuonna 2017 itsemurhiin kuoli 90 ihmistä enemmän kuin vuonna 2015.
 Vaikuttaa siltä, että myönteinen kehitys on pysähtynyt , Partonen sanoo.
 – Itsemurhakuolleisuus todennäköisesti kasvaa, kun väestö vanhenee ja väkiluku kasvaa.
 Findikaattorin  mukaan itsemurhan tehneiden keski-ikä oli vuonna 2017 naisilla 49 vuotta ja miehillä 46 vuotta. Väkiluvun odotetaan kasvavan muun muassa maahanmuuton myötä.
 Tilastoista on vaikeaa päätellä, mitkä itsemurhille altistavat taustasyyt ovat mahdollisesti voimistuneet.
 – Tavallisimpia syitä ovat masennussairaudet ja päihderiippuvuudet. Voidaan kysyä, ovat masennussairaudet yleistyneet tai vakavoituneet, tai onko niiden hoito muuttunut tehottomammaksi. Saavatko ihmiset tehokasta hoitoa ja riittävän ajoissa? Partonen pohtii.
 WHO:n kansainvälisen mielenterveyden toimenpideohjelman tavoitteena on tiputtaa itsemurhien määrää 10 prosentilla kaikissa maissa. Suomen ensi vuonna alkava uusi itsemurhien ehkäisyohjelma pyrkii vastaamaan tähän tavoitteeseen. Turkka Korkiamäki
 Toisaalta nykyiset itsemurhien ehkäisykeinot eivät ehkä ole enää niin vaikuttavia kuin ennen.
 Edellisen itsemurhien ehkäisyprojektin aikana ohjeistettiin koko Suomessa eri alojen, erityisesti sosiaali- ja terveydenhuoltoalan, ammattilaisia tunnistamaan itsemurhan vaara ja ohjaamaan hoidon piiriin.
 Masennus opittiin tunnistamaan paremmin ja hoitamaan tehokkaammin. Päihteiden käyttöön puututtiin aktiivisemmin. Fyysisiä sairauksia hoidettaessa opittiin huomioimaan myös psykososiaalinen puoli ja antamaan myös psyykkistä tukea.
 Kun valtakunnallinen projekti päättyi 1996, ohjeiden noudattaminen jäi jokaisen kunnan omalle vastuulle.
 "Joissakin kunnissa ohjeet itsemurhien ehkäisemisestä ovat ehkä unohtuneet, tai niitä ei enää niin tarkasti noudateta."  Timo Partonen
 – Vanhat ohjeet pätevät edelleen, mutta niiden noudattaminen on toteutunut vaihtelevasti eri kunnissa. Joissakin kunnissa ohjeet ovat ehkä unohtuneet, tai niitä ei enää niin tarkasti noudateta, Partonen miettii.
 Itsemurhien määrässä on suuria alueellisia eroja. Synkimpiä alueita tämän suhteen ovat olleet Itä- ja Pohjois-Suomi. Sairaanhoitopiireistä Pirkanmaalla menetetään eniten elinvuosia itsemurhakuolemien takia.
 –Uudessa itsemurhien toimenpideohjelmassa on tarkoitus virkistää kuntien muistia vanhojen oppien osalta. Itsemurhia ehkäisevät hankkeet saavat myös lisää rahoitusta, Timo Partonen sanoo.
 “Kaikesta voi selvitä, kun ottaa päivän kerrallaan”
 Toissa kesänä Rasmus tapasi  Saijan  ja rakastui. Heillä oli paljon yhteistä, muun muassa pienet tytöt, melkein kaimat: Rasmuksella  Saga , Saijalla  Saaga .
 Nyt Saija odottaa parin ensimmäistä yhteistä lasta.
 Uusperhe muutti juuri pieneen omakotitaloon Edsevöhön. Kun teemme haastattelua syyskuussa, muuttolaatikot ovat vielä purkamatta ja pintaremonttia kaipaavien seinien tapetit repsottavat.
 29-vuotiaan Rasmuksen velat ovat yhä ulosotossa. Hänellä ei ole vakituista työpaikkaa, mutta hän tekee keikkahommia ravintola-alalla ja luennoi kokemusasiantuntijana itsemurhien ehkäisemiseksi.
 "Ei tässä ole mitään täydellistä, eikä tarvitse ollakaan. Nautin nyt pienistä asioista elämässä."  Rasmus Anderssén
 Asiat ovat ehkä aavistuksen rempallaan, mutta Rasmus puhkeaa tuon tuosta leveään hymyyn. Hän on nyt todella onnellinen.
 – Ei tässä ole mitään täydellistä, eikä tarvitse ollakaan. Nautin nyt pienistä asioista elämässä.
 Rasmus korostaa olevansa aivan varma, ettei enää ikinä yrittäisi itsemurhaa.
 Rasmuksesta tulee pian toisen kerran isä. Avopuoliso Saija odottaa parin ensimmäistä yhteistä lasta. Turkka Korkiamäki
 – Koko se ajatusmaailma, että on välttämättä oltava se paketti - työpaikka, kallis auto, hieno asunto ja joku, jonka kanssa jakaa se - en ajattele niin enää. Onnea voi saada myös ilman niitä.
 – Nyt minulla on tehtävä elämässäni, kun saan auttaa muita. Kerron aina, että kaikesta voi selvitä. Ottaa vain päivän kerrallaan. Apua on saatavilla, Rasmus muistuttaa.
 Onko sinulla tai läheiselläsi itsetuhoisia ajatuksia? Apua on saatavilla. Itsetuhoiset puheet ja ajatukset on aina otettava vakavasti.
 MIELI ry:n valtakunnallinen kriisipuhelin toimii numerossa 09-25250111 arkisin melkein vuorokauden ympäri, kello 9.00-7.00. Viikonloppuisin ja juhlapyhinä kriisipuhelin päivystää klo 15.00-07.00.
 Apua löytyy myös verkosta. Aikuisten  Solmussa-chat  on auki maanantaisin ja keskiviikkoisin klo 15-19 ja nuorten  Sekasin-chat  tarjoaa tukea nuorille arkisin klo 9-24 ja viikonloppuisin klo 15-24.
 Lue myös:
 Itsemurhien väheneminen pysähtyi – WHO:n tavoitteen toteutuminen vaatii uusia keinoja
 Liikenneturva: Kuinka käsitellä tieliikenteen itsemurhia?
 Itsemurhasta on turvallista puhua
 "Ei se sitä kuitenkaan tee" – itsemurhaan liittyy vaarallisia vääriä käsityksiä

Rasmus yritti kuolla ja vaaransi samalla toisten hengen - nyt hän haluaa auttaa muita: "Nyt minulla on tehtävä elämässäni"


Summary: Muonion kirkonkylällä mitattiin sunnuntaina 26,4 asteen pakkaslukemat.

Muoniossa on tehty eilen uusi talven pakkasennätys. Kirkonkylällä mitattiin sunnuntaina illalla 26,4 asteen pakkaslukemat.
 Kovia pakkaslukemia on mitattu sunnuntaina myös Enontekiöllä, Kittilässä ja Utsjoella.
 Edellinen talven pakkasennätys tehtiin perjantaiaamuna, jolloin  Inarin Kirakkajärvellä mitattiin 26 astetta pakkasta .
 Haluatko lukea lisää uutisia läheltäsi? Lataa  Yle Uutisvahti .
 Joko olet tilannut  uutiskirjeemme ? Läheltä-osiosta löydät oman seutusi.

Muoniossa tehtiin talven pakkasennätys


Summary: Pikaruokaketjun pörssiarvo kaksinkertaistui Steve Easterbrookin kaudella.

McDonald´sin toimitusjohtaja  Steve Easterbrook  on saanut potkut tapailtuaan yhtiön työntekijää.
 Pikaruokajätin mukaan suhde osoitti Easterbrookin osalta "huonoa arviointikykyä" ja oli vastoin yhtiön sääntöjä. McDonald´sin sisäiset säännöt kieltävät esimiesten ja alaisten väliset romanttiset suhteet.
 Yhtiön lausunnon mukaan Easterbrookin erottamiseen johtanut suhde on perustunut molemminpuoliseen yhteisymmärrykseen. Henkilökunnalle lähettämässään sähköpostissa Easterbrook myönsi suhteen ja kutsui sitä virheeksi.
 – Ottaen huomioon yhtiön arvot olen samaan mieltä johtokunnan kanssa siitä, että minun on aika lähteä, Easterbrooke kommentoi.
 Brittiläinen Easterbrook aloitti McDonald´sin palveluksessa vuonna 1993 nousten yhtiön toimitusjohtajaksi vuonna 2015.
 Easterbrookin kaudella yhtiön pörssiarvo on kaksinkertaistunut. Analyytikkojen mukaan arvonnousua selittää muun muassa ruokavalikoiman ja maksutapoja uudistaminen sekä kuljetuspalveluiden laajentaminen.
 Easterbrookin korvaa McDonald'sin Yhdysvaltain-johtaja  Chris Kempczinski .
 Lue lisää:
 BBC: McDonald's CEO Steve Easterbrook fired after dating employee

McDonald´s irtisanoi toimitusjohtajansa – syynä suhde työntekijään


Summary: Päihdekuntoutuksen jälkeen moni nuori jää tyhjän päälle.

Vuosi sitten  Marko ,  Santeri  ja  Toni  sekä kolme muuta päihdekuntoutuksessa tutustunutta kaverusta päättivät, että entisiin kuvioihin ei enää palata. Raitistunut elämä tarvitsi tukea, sillä kaikki piti opetella uudelleen, jopa kaupassa käyminen.
 – Ei tarvinnut enää ensimmäisenä kauppaan astuessaan tarkistaa, missä on valvontakamerat, Marko kertoo.
 Nuoret esiintyvät tässä etunimillään, sillä he eivät halua tulla leimautuneiksi entisinä narkomaaneina.
 Parikymppisillä nuorilla oli tukea toisistaan, mutta samalla he ymmärsivät, että kaikilla päihdekuntoutujilla ei välttämättä ole sellaista tukiverkostoa. Eikä heilläkään ollut paikkaa, missä olisivat voineet säännöllisesti tavata toisiaan.
 – Me halusimme perustaa kohtaamispaikan, mutta meillä ei ollut mitään hajua, miten se perustetaan, kertoo Santeri.
 Lahdessa oli jo jonkin aikaa vellonut  keskustelu päihdetilanteesta . Kaupunki oli saanut kyseenalaista mainetta, kun kaupunginvaltuutettu  Kalle Aaltonen  teki aloitteen Lahden  julistamisesta amfetamiini-pääkaupungiksi (IL) . Valtuustossa käytiin vakavaa keskustelua, miten pahenevaan päihdetilanteeseen pitäisi tarttua.
 Nuoret itse huomasivat, että aihe on polttava ja että heillä olisi siihen ratkaisu.
 Sana on levinnyt nopeasti
 Nuoret lähettivät sähköpostia ympäriinsä ja melko pian Lahden kristillisten kaupunginvaltuutettu  Pekka Airamo  vastasi. Hän halusi tavata nuoret ja kuulla heidän ideansa.
 – Meillä oli vihko täynnä ideoita. Pekka lähti viemään asiaa eteenpäin ja vuosi ensimmäisestä tapaamisesta Homebase avasi ovensa, sanoo Santeri.
 Homebase on Lahden Aleksanterinkadun varrella oleva päihdekuntoutujien kohtaamispaikka. Kaupunki maksaa paikan vuokran, osa-aikaisen työntekijän ja toimintarahan. Syyskuun alussa avautunut paikka on tavoittanut jo useita päihdekoukusta toipuvia nuoria. Päivässä kävijöitä on 10-15. Uudet asiakkaat tulevat usein kaverin suosituksesta, sillä sana on levinnyt nopeasti. Perustajajäsenet toimivat paikassa vertaistukiohjaajana.
 – Tämä on syrjinnästä vapaa alue. Me autamme päihdekuntoutuksesta tulevia etenemään elämässä eteenpäin, niin että heillä olisi jotain tekemistä, eikä tarvitsisi olla ulkona tai entisten kavereiden kanssa, sanoo Toni.
 Putsi ja Skutsi ovat Homebasen terapianallet. Putsi on puhtaana eli raitis ja Skutsi on vielä "käyttävä" nalle. Marjo Pirilä / Yle
 Hoitojakson jälkeen jää yksin
 Parikymppiselle  Janitalle  uusi kohtaamispaikka tuli tarpeeseen. Hän havahtui viime juhannuksena siihen, että koko elämä pyöri päihteiden ympärillä.
 – Koko päivä painottui päihteisiin, joko myymiseen tai käyttämiseen. Ajattelin, että tämä ei enää vetele.
 Janita pääsi katkolle, kun sai lääkärin vakuuttuneeksi siitä, että hän on tosissaan. Hoitojaksolla Janita oppi perusarjen askareita ja rutiineja. Hoitojakson jälkeen olo oli yhtäkkiä yksinäinen.
 – Arki iski vasten kasvoja. Tunsin itseni tosi avuttomaksi. Ei ollutkaan enää ihmistä vieressä, kuka kyselee sun kuulumiset parin tunnin välein ja muistuttaa sua ihan kaikesta..
 – Hoitojaksotkin ovat lyhyitä, että puolet siitä ajasta on vielä ihan sekaisin. Toipuminen ei käy nopeasti, Marko jatkaa.
 Santerin mukaan hoitojakson jälkeen riskinä on eristäytyminen muusta elämästä.
 – Huumeidenkäyttäjät välttelevät vastuuta viimeiseen asti. Normaalielämässä se ei enää onnistu.
 Homebasessa opetellaan ruuanlaittoa, asioimaan kaupassa ja hoitamaan muita arkisia asioita. Kun on puolet elämästään ollut muissa maailmoissa, näyttää elämä raittiina aivan toiselta. Moni ei osaa laittaa minkäänlaista ruokaa.
 – Ei silloin ole tarvinnut opetella mitään aikuisten juttuja. Silloin pärjää päivästä toiseen, kun löytää tietyn annoksen ainetta, sanoo Janita.
 Homebasessa opetellaan elämään arkipäivää selvänä. Marjo Pirilä / Yle
 A-klinikka oy:n avohoitopalveluiden ylilääkäri  Markus Partanen  pitää erittäin poikkeuksellisena, että nuoret ovat itse aktiivisesti olleet perustamassa päihdekuntoutujien kohtaamispaikkaa.
 – Hatun nosto heille. Ei ole tavanomaista, että näin nuoret perustavat vertaistukiryhmän.
 A-klinikka on perustamassa vuoden alussa Päijät-Hämeeseen avokuntoutuspaikan ja Partanen uskoo, että klinikka tulee tekemään Homebasen kanssa yhteistyötä. Partasen mielestä Homebasen toiminnassa on tärkeää nimenomaan vertaistuki ja uudet sosiaaliset verkostot.
 – Kaikilla päihdekuntoutujilla on äärimmäisen tärkeää, että kaveripiiri muuttuu. Uuden elämän kannalta päihteettömillä ja päihteettömyyteen pyrkivillä kavereilla on valtaisa merkitys, sanoo ylilääkäri Partanen.
 Partasen mukaan kuntoutusjakson jälkeiseen toipumiseen saa Suomessa vaihtelevasti apua. Suuremmilla paikkakunnilla on matalan kynnyksen kohtaamispaikkoja, mutta nuorten päihdekuntoutus pitäisi ottaa kunnissa nykyistä vakavammin.
 – Kuntoutukseen on monesti hankala päästä ja hoitojaksot ovat lyhentyneet. Suonensisäistä huumeista vieroittaminen vie aikaa. Mitä varhemmin päihteidenkäyttöön puututaan, sitä vähemmän kuntoutujalla on erilaisia psyykkisiä, fyysisiä ja sosiaalisia komplikaatioita, sanoo Partanen.
 Homebase hakee jatkoa
 Homebasen perustajajäsenet ovat perustamassa yhdistystä, sillä he hakevat sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskukselta STEA:lta kolmevuotista hankerahoitusta.
 – Me haluamme tarjota tätä yhteisöllistä toimintaa vielä enemmän. Haluamme sellaisen päiväohjelma tänne, että liikuntaa ja ruuanlaittoa olisi vaikka joka päivä, sanoo Santeri.
 Santeri ja Janita ovat lähdössä kouluille kertomaan kokemusasiantuntijoina päihderiippuvuudesta. Janitan arkeen on tullut enemmän sisältöä ja Homebase on tuonut uudet ihmiset elämään.
 – En näe, että mun menneisyydessä on kavereita – niin karulta kuin se kuulostaakin. Käyttöajan porukat oli vaan hyötysuhteita eikä siltä ajalta ole ihmisiä, joita voisin kutsua kavereiksi. Jos ne joskus haluavat hoitoa tai apua, niin totta kai mä sitä annan, muuten mulla ei ole niille mitään asiaa.
 Kuuntele nuorten haastattelu:   Lahteen syntyi päihdekuntoutujien kohtaamispaikka nuorten omasta aloitteesta
 Lue lisää:  Lahti leimataan suotta Suomen huumepääkaupungiksi – ongelmat eivät ole pääkaupunkiseutua pahempia

Nuoret halusivat huumehöyryisen elämän jälkeen päihteettömän paikan – kun Lahdesta ei sellaista löytynyt, he perustivat sen itse


Summary: Taas kerran ihmiset pakenevat kodeistaan tällä kertaa Syyriassa. Suomalaisten jos jonkun luulisi ymmärtävän heitä, jotka nyt jättävät kotinsa, kirjoittaa Reetta Räty.

Helsingin suurpommitukset (2. maailmansota)

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kiitos some-tuttujen, löysin Yle Areenasta  Eva Polttilan  äidinäidin  Olga Polttilan  elämästä kertovan radiodokumentin . Siinä Olga kertoo, miten varakkaan perheen elämä Pietarissa muuttui, kun Venäjän vallankumous alkoi. Olga onnistui pakenemaan Suomeen, mutta ei se tarkoittanut turvaa ja vakautta.
 Sodat osuivat kovaa paon jälkeenkin: Toinen maailmansota vei Olgalta sekä puolison että 19-vuotiaan pojan. Sisko kuoli  Stalinin  pakkotyöleirillä. Äiti menehtyi Prahassa 1945, kun natsit heittivät vanhuksia sillalta jokeen. Hän itse päätyi Yhdysvaltoihin sairaanhoitajaksi.
 Olga Polttilan tarina on hengästyttävä, ja voi mikä aksentti hänellä on. Kielessä ihminen kantaa historiaansa, tässä tapauksessa elämää, joka heitteli perhettä pitkin maailmaa.
 Radiodokumentin tehnyt  Veera Ikonen , Eva Polttilan tytär, on nimennyt sen näin:  Olga – pakolainen 1918 . Hän olisi voinut käyttää myös sanaa  emigrantti , mutta mielleyhtymää tähän päivään ei olisi syntynyt. Olga Polttila oli osa vuonna 1918 alkanutta pakolaisaaltoa. Suomeen saapui noina vuosina noin 30 000 pakolaista, suunnilleen saman verran kuin muutama vuosi sitten.
 Ohjelmassa entisen uutisankkurin Eva Polttilan tuttu ääni puhuu: ”Niin mummon perhe hajosi. En tiedä, kelpaisiko hänen tarinansa 2000-luvun Suomelle. Katsottaisiinko hänen täyttävän pakolaisen pääsyvaatimukset? Sen tiedän, että hänet saivat lähtemään samat syyt, jotka saavat ihmiset yhä lähtemään.”
 Ajattelin tsaarin ajan Venäjää, Olgan perheen arkea joka särkyi, kuoleman kohtaamista kotikadulla ja sitä, miten kaikki, minkä ihminen kokee, jää häneen ikuisiksi ajoiksi.
 Kuuntelin Olgan tarinaa  sattumalta samalla viikolla, kun matkustin itse Pietariin, Olgan kotikaupunkiin. Olga kertoo haastattelunauhalla, miten hän juoksi Nevan yli nostosiltaa pitkin. Katselin tuota samaa nostosiltaa hotellihuoneeni ikkunasta, kävelin sitä pitkin kaupunkiin. Ajattelin tsaarin ajan Venäjää, Olgan perheen arkea joka särkyi, kuoleman kohtaamista kotikadulla ja sitä, miten kaikki, minkä ihminen kokee, jää häneen ikuisiksi ajoiksi. ”Vapisuttaa vieläkin, kun ajattelen niitä kauhuja”, Olga sanoo.
 Kaduilla vesi jäätyi kaatuneiden hevosten ja ihmisten päälle. Hevosia syötiin, oli tulipaloja, murhia. Junat saapuivat rintamalta, miehillä oli sammaleita avohaavoissa.
 Ajattelin Olgaa, joka onnistui harhauttamaan passiinsa turistiviisumileiman. Hyvä Olga!
 Ajattelin viime vuosina Suomessa tapaamiani ihmisiä, joista puhutaan ikään kuin heidän pakolaisuutensa olisi jotain joka tapahtui suomalaisille.
 Ajattelin Aino-mummoani, jonka piti jättää koti Sortavalassa ja lähteä evakkomatkalle.
 Ajattelin, että aina sama tarina, vuosikymmenestä toiseen.
 Kävelin Pietarin katuja viikon ajan . Iltaisin luin lehdistä, mitä tekee Turkki, miten tempoilee  Trump , missä myhäilee  Putin . Taas kerran ihmiset pakenevat kodeistaan, lapset pakataan matkalle, avustusjärjestöt siivoavat vallanhimon jälkiä.
 Suurvaltapolitiikka on turhauttavaa, raivostuttavaa, toisteista. Mutta kaukaista se ei ole, vaan ihan läheistä. Suomalaisten jos jonkun luulisi ymmärtävän heitä, jotka nyt jättävät kotinsa.
 Sanotaan, että maailman kriisit tulevat nykyään lähelle, kun kodeistaan lähtevät päätyvät aina Suomeen asti eivätkä terroristit sodi sotiaan vain rintamalla. Mutta ainahan maailman kriisit ovat olleet ovellamme. Ne ovat tapahtuneet sukumme ihmisille, tutuilla silloilla, kodeissa ja kaupungeissa.
 Asumme huoneissa, joissa sodat tapahtuivat.
 Reino-pappani selvisi sodista, enhän tässä muuten olisi. Koti-Kuusamo poltettiin poroksi ja sen itäiset osat piti luovuttaa Neuvostoliitolle. Kallion kotini oli Helsingin pommitusten keskellä talvella 1944, ja taloyhtiön pöytäkirjoista selviää, että pelkästään 1940 kaksi hallituksen jäsentä kuoli rintamalla.
 Asumme huoneissa, joissa sodat tapahtuivat
 Sen sijaan, että kerromme  tarinoita omien sotiemme erityisyydestä, voitaisiin katsoa sitä, mikä on aina samaa: Olga hautaa unelmansa ja rakkautensa, äiti ei uskalla katsoa tielle kun pelkää papin lähestyvän, lapsia hyssytetään pakomatkalla, huoli ja ikävä parkkeeraavat rintaan, historian kirjoihin päädytään numeroiksi.
 Hesarin jutuss a Turkin hyökkäystä Irakiin paennut kurdimies kertoo maalaavansa irakilaisten taloja, jotta saisi maksettua vuokran ja lähetettyä rahaa perheelle Syyriaan. ”Jumalalle kiitos, ihmiset täällä ovat hyviä meille ja ymmärtävät tilanteemme”, hän sanoo Irakin kurdeista.
 Tämäkin on aina samalla lailla: kun on lähdettävä kotoa, ei voi kuin toivoa, että ihmiset siellä jossain ovat hyviä meille ja ymmärtävät tilanteemme.
 Reetta Räty
 Kirjoittaja on toimittaja, joka lukee sotakirjoja, jotka eivät sijoitu rintamalle.
 Aiheesta voi keskustella 04.11. klo 16.00 asti.

Reetta Rädyn kolumni: Evakko, emigrantti, pakolainen – suomalaisten luulisi tajuavan, miltä tuntuu lähteä kotoa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Verotiedot kertovat monesta: naiset, kulttuuri, politiikka, alle 30-vuotiaat
 Viime vuoden tulo- ja verotiedot tulevat julki tänä aamuna heti kello kahdeksan jälkeen. Niiden kautta saadaan pysäytyskuva siitä, mistä Suomessa palkitaan rahallisesti enemmän ja mistä vähemmän.  Yle selvittää  verotietojen kautta montaa eri teemaa, muun muassa naisten ja nuorten asemaa, kulttuurin tulonjakoa ja sitä, miten uudet kansanedustajat edustavat koko kansaa tulotaustaltaan.
 Rajakauppa Ruotsin ja Norjan välillä on ennätyslukemissa
 Ruokakaupan työntekijän Heidi Gustafssonin mielestä viikonloput ovat stressaavia, koska norjalaisasiakkaita käy ostoksilla niin paljon.  Kirsi Heikel / Yle
 Norjalaiset käyvät koko ajan enemmän ostoksilla Ruotsin puolella. Muun muassa alkoholi, juusto, liha ja makeiset ovat reilusti  halvempia Ruotsissa kuin Norjassa . Myös edullisemmat palvelut houkuttelevat. Moni norjalainen huoltaa autonsa, varaa hammaslääkärin ja käy kampaajalla Ruotsin puolella.
 Suomalaisturistit ovat yllättyneet, kun oma pankkikortti on suljettu ulkomailla: Syynä usein raksi väärässä paikassa
 Jos kortti ei toimi ulkomailla, syynä saattaa olla käyttäjän itsensä laittama maantieteellinen esto. Ismo Pekkarinen / AOP
 Suomalaisia turisteja on hämmästyttänyt ulkomailla, kun oma pankkikortti ei toimikaan. Osalla turisteista  kortti on jopa suljettu . Korttimaksamisen palveluita tarjoavan Nets Finlandin maajohtaja  Sirpa Nordlund  sanoo, että yhtiöt ovat panostaneet pankkikortin väärinkäytön estämiseen. Kuluttaja voi itse valita suojauskeinoja. Yksi tällainen keino on maantieteellinen esto.
 Lammastilallinen ei saanut viime vuonna rahaa petoaitoihin, ja tänä syksynä susi tappoi 22 lammasta: “Ehkä tällä kertaa rahaa riittää”
 Lammastilaa pitävä Satu Kumpulainen toivoo, että valtiolla riittäisi enemmän rahaa petoaitoihin.  Heini Holopainen / Yle
 Petoaitoja rakennetaan nyt enemmän kuin koskaan. Aidanrakennus kulkee käsi kädessä petotuhojen kanssa, eli keskittyy läntiseen Suomeen, minne suurpetokannat ovat levittäytyneet. Tälle vuodelle saatiin lisämäärärahaa, mutta se ei ehtinyt auttaa  Satu Kumpulaisen lammastilalla .
 Sää on poutainen, mutta viileä
 Yle
 Alkavalla viikolla sää on suuressa osassa maata poutaista ja selkeää, mutta Suomen eteläpuolella liikkuu sadealue, joka saattaa ajoittain kurottaa etelärannikolle. Lämpötilat ovat lähes koko maassa pakkasella. Lapissa pakkasta on jopa 10–20 astetta. Pilvisyyden mukana lämpötiloissa on suuria eroja. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta.

Herätys: Verotiedot julki tänään, suomalaisturistien pankkikortteja suljettu ulkomailla, sää on koko maassa pakkasella


Summary: Verottajan päätös rajoittaa verotietojen julkisuutta. Yle käsittelee verotietoja tänään kuitenkin monipuolisesti poliitiikan, talouden, kulttuurin ja urheilun eri näkökulmista.

Verotiedot tulevat julkisiksi tänä aamuna kello 8.
 Pitkässä perinteessä tehdään tänä vuonna merkittävä käänne.  Verottaja päätti , että kansalaiset voivat pyytää tietojensa poistamista suurituloisimpien listalta, jonka verottaja on vuosittain toimittanut tiedotusvälineille.
 Mahdollisuus tietojen poistamisesta herätti suurempaa kiinnostusta kuin Verohallinto oli odottanut. Salaamispyynnöt olisi pitänyt toimittaa viikko sitten maanantaina, mutta verottaja pidensi aikarajaa.
 Kaikkiaan tietojensa poistamista vaati 231 henkilöä ja kaikki  vaatimykset hyväksyttiin.  Alkuperäiseen määräaikaan mennessä hakemuksia oli kertynyt noin sata.
 Verot ovat hyvinvointiyhteiskunnassa sen verran keskeinen kysymys, että Oikeuskanslerinvirasto on ottanut käsittelyynsä verottajan päätöksen. Myös Yle teki verottajalle tietopyynnön listalta poistetuista nimistä. Pyyntö kuitenkin hylättiin.
 Tiedotusvälineet saavat verottajalta yli 100 000 euroa vuodessa ansainneiden tiedot. Tältä listalta puuttuvat tällä kertaa ne, joiden toiveen salaamisesta verottaja on hyväksynyt. Verohallinto ei kerro, ovatko poistetut pari sataa nimeä listan kärjestä vai hänniltä.
 Yle on jo aiemmin linjannut, että julkaisemme tuhannen suurituloisimman eli runsaan 900 000 euroa ansainneen tiedot.
 Politiikka, naiset, valtionyhtiöt, somevaikuttajat...
 Tulo- ja verotietojen kautta aukeaa näkymä moneen aiheeseen. Ansio- ja pääomatuloista voi päätellä sitä, millaiset ilmiöt Suomessa ovat nyt nousussa ja mistä palkitaan enemmän, mistä vähemmän.
 Yle selvittää maanantaina verotiedoista ainakin näitä teemoja:
 Millaisista taloudellisesta taustoista tulevat viime vuonna valitut uudet kansanedustajat? Veikkauksen ja Postin johtaminen on ollut esillä varsinkin tänä syksynä – otamme tarkasteluun sen, miten johtajia palkitaan yhtiöissä, joista valtio omistaa enemmistön. Some-vaikuttajat saavat paljon näkyvyyttä, mutta kuinka monella ja kuinka paljon se näkyy tilillä? Tulolistan kärki on ollut varsin miesvaltaista. Viime vuonna sadan suurituloisimman joukossa oli  13 naista . Mikä tilanne on nyt ja nouseeko tällä kertaa nainen listalla korkeammalle kuin viime vuonna eli sijalle 28?

Verotiedot julki tänään – ainakin melkein: Verottajan salauspäätökset ovat tuntuva käänne