Summary: Venäjän ulkoministerin Sergei Lavrovin mukaan väitteet Norjaan ja Pohjois-Suomeen kohdistuneesta gps-häirinnästä eivät pidä paikkansa. Ulkoministeri Timo Soinin mukaan häirintä uhkaa vaarantaa lentoliikenteen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Norjan tiedustelupalvelu julkisti eilen uhkaraportin, jonka mukaan Venäjä on häirinnyt gps-signaaleja vuodesta 2017 lähtien ja jatkanut sitä tänäkin vuonna.
 Viime vuonna asia nousi isoksi uutisaiheeksi myös Suomessa, kun häirintää ilmeni Norjassa järjestetyn sotilasliitto Naton Trident Juncture -harjoituksen aikana loka-marraskuussa.
 Suomen lennonvarmistus joutui ensi kertaa antamaan varoituksen gps-suunnistuksen laajasta häiriöstä Lapissa.
 Myös Suomi osallistui harjoitukseen.
 – Taannoiset häirinnät aiheuttivat tarpeettomia riskejä lentoliikenteelle ja se huolettaa suomalaisia, sanoi  Timo Soini  tiistaina Moskovassa, jossa hän tapasi venäläisen kollegansa  Sergei Lavrovin .
 Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAOn mukaan maat ovat velvollisia tiedottamaan muille sellaisesta toiminnasta, joka saattaa uhata lentoturvallisuutta.
 Lavrovin mukaan Venäjä ei ole edes tutkinut väitteitä gps-häirinnästä, koska ”kuvitteellisia asioita ei voi tutkia”.
 – Emme voi tutkia sellaisia asioita, joita ei ole olemassa. Tarvitsemme todisteita. Sotilaamme ovat valmiit keskusteluun, jos sille on perusteita, hän sanoi.
 Lavrov sivalsi sen sijaan tuttuun tapaansa sotilasliitto Natoa, joka on hänen mukaansa lisännyt infrastruktuuria ja harjoitustoimintaa pohjoisilla alueilla.
 Sotilaallisesti liittoutumattomia Suomea ja Ruotsia Lavrov syytti sopimuksen vastaisesta osallistumisesta Naton harjoituksiin.
 – Jos ja kun Suomi osallistuu Naton harjoitustoimintaan, se tapahtuu aina kumppanimaana. Me emme osallistu artikla viiden sisältämään toimintaan, Soini vastasi.
 Timo Soini ja Sergei Lavrov. Yuri Kadobnov / AFP
 Venäjän mielestä Euroopan neuvosto on epäoikeudenmukainen
 Suomi aloitti puolivuotisen kautensa Euroopan neuvoston ministerikomitean puheenjohtajamaana marraskuussa.
 Venäjä oli järjestön suurimpia rahoittajia, mutta se lopetti jäsenmaksujensa maksamisen kesällä 2016 sen jälkeen kun sen valtuuskunnan äänestysoikeus neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa jäädytettiin Krimin miehityksen takia. Venäjän jäsenmaksuvelka on noin 60 miljoonaa euroa.
 – Ei ole epäilystäkään, että kriisin neuvostossa ovat aiheuttaneet Venäjän-vastaisen toimet, joita Euroopan neuvoston jäsenmaat ovat osoittaneet, ulkoministeri Lavrov latasi.
 Soini vastasi, että Suomi ei voi yksin ratkaista Venäjän jäsenyyskysymystä, vaan kompromissihalukkuutta ja poliittista tahtoa pitää löytyä kaikilta osapuolilta.
 – Venäjä on eurooppalainen maa ja Venäjällä on tärkeä rooli neuvostossa, Soini lisäsi.
 Venäjän jäsenyys Euroopan neuvostossa on vaakalaudalla, sillä velka on syy erottamismenettelyn aloittamiselle. Euroopan neuvosto on yhteistyöjärjestö, jolla on tärkeä rooli ihmisoikeuskysymyksissä ja niiden valvonnassa.
 Venäjän lähtö järjestöstä voisi merkitä sitä, että se olisi entistä haluttomampi sitoutumaan kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin.
 Sandarmohin joukkohaudan tutkija oikeudessa
 Soini kertoi ottaneensa esille useita ihmisoikeuskysymyksiä keskusteluissaan Lavrovin kanssa. Yksi niistä koski kansainvälisesti tunnetun historioitsijan Juri Dmitrijevin tapausta.
 Karjalan tasavallassa Karhumäen lähellä sijaitseva Sandarmoh on Stalinin 1930-luvun lopun terrorin uhrien hautapaikka. Noin seitsemän tuhannen vainajan joukossa on myös Neuvostoliittoa rakentamaan lähteneitä suomalaisia.
 Yksi Sandarmohin kohtalon pääselvittäjiä on historioitsija Dmitrijev. Hän vastaa tällä hetkellä oikeudessa syytteisiin lapseen kohdistuneesta seksuaalirikoksesta.
 Oikeudenkäynti on jo Dmitrijevin toinen, ja sitä pidetään poliittisesti motivoituneena.
 – Ensin tuli vapauttava tuomio ja nyt on toinen prosessi käynnissä. Otin asian esille ja esitin huoleni, Soini sanoi.
 Lavrov heittäytyi tietämättömäksi Dmitrijevin ansioista historioitsijana, mutta sen sijaan hän sanoi tietävänsä syytteiden sisällön.
 – Seksuaalinen häirintä on vakava tapaus ja sellainen pitää tutkia. Odotamme oikeuden päätöstä, Lavrov sanoi.
 Lue lisää:    Norjan sotilastiedustelu julkaisi kartan Venäjän GPS-häirinnästä, joka ulottui myös Suomeen – Lavrov kutsui häirintää mielikuvitukseksi

Venäjän ulkoministeri Lavrov kiistää gps-häirinnän ja syyttää Natoa panostuksista pohjoiseen


Tästä on kyse Viittomakielen päivän tunnustuspalkinto myönnettiin kuurolle insinöörille Tomas Vaaralalle Vaarala on ollut julkisuudessa esimerkkinä kuurojen työllistymisen vaikeudesta Viittomakielen päivää vietetään tänään 10. kertaa Päivää juhlistetaan eri puolilla maata mm. juhlaliputuksin Helsingissä järjestetyn viittomakieliseminaarin aiheena oli mm. viittomakielten asema Suomen lainsäädännössä Suomessa on kaksi kansallista viittomakieltä: suomalainen viittomakieli ja suomenruotsalainen viittomakieli Viittomakielen päivää vietetään Suomen ensimmäisen kuurojen koulun perustajan C.O. Malmin syntymäpäivänä
 Kuurojen Liitto ry on myöntänyt Vuoden viittomakieliteko 2018 -tunnustuspalkinnon sähkötekniikan insinöörille Tomas Vaaralalle.
 Liitto luovuttaa tunnustuspalkinnon henkilölle, tai taholle, joka on ajanut viittomakielisten oikeuksia Suomessa, edistänyt Suomen viittomakielten asemaa tai nostanut viittomakieliä näkyville.
 Kuurojen Liiton mukaan Tomas Vaarala on julkisuudessa toiminut esimerkkinä sille, miten kuuroja syrjitään työelämässä. Vaaralan työnhausta uutisoitiin monta kertaa Helsingin Sanomissa ja myös Yle on haastatellut häntä samasta aiheesta.
 Palkinto luovutettiin Viittomakielen päivän seminaarissa 12. helmikuuta Kansallismuseon auditoriossa. Palkinnon luovutti johtaja Kaisa Alanne Kuurojen Liitosta.
 Viittomakieliseminaarissa pohdittiin myös viittomakielen asemaa lainsäädännössä sekä kielellisten että vammaisoikeuksien näkökulmasta. Seminaarin järjestivät Kuurojen Liitto yhdessä Eduskunnan viittomakieliverkoston kanssa.

Viittomakielen päivän tunnustuspalkinto kuurolle insinöörille Tomas Vaaralalle


Summary: Autoa kuljettanut äiti ja etupenkillä turvaistuimessa ollut lapsi menehtyivät.

Poliisi ei ole vielä päässyt kuulemaan Kannuksen eilisestä kuolonkolarista eloon jääneitä.
 Kolarissa menehtyivät henkilöautoa kuljettanut äiti sekä etupenkillä turvakaukalossa ollut kaksi ja puolivuotias lapsi. Takapenkillä ollut vauva on hoidossa Oulun yliopistollisessa sairaalassa, ja poliisi arvioi hänen selviävän. Toisessa autossa olleet kolme keski-ikäistä miestä ovat sairaalassa Kokkolassa.
 Tutkimuksissa on käynyt ilmi, että Kokkolan suunnasta tullut äidin ja lasten henkilöauto oli lähtenyt toistaiseksi tuntemattomasta syystä heittelehtimään ja törmännyt vastaan tulleeseen henkilöautoon. Eilen poliisi tiedotti, että uhrien autoon olisi törmätty.
 Poliisin mukaan tien pinta oli onnettomuushetkellä hyvin liukas.
 Onnettomuus tapahtui valtatiellä 28 Kannuksen Yliviirteellä eilen puolen päivän jälkeen.
 Onnettomuutta tutkitaan liikenneturvallisuuden vaarantamisena ja kuolemantuottamuksena. Asia ei mene syyteharkintaan, koska epäilty menehtyi.

Kannuksen kuolonkolari: Turma-autossa oli kaksi lasta, joista toinen on sairaalahoidossa


Summary: Vesa Kontiainen toimi kuusi kertaa Yön kiertuemanagerina ja teki yhteistyötä Olli Lindholmin kanssa vuodesta 1984 lähtien.

Musiikin monitoimimies Vesa Kontiainen kuuli suru-uutisen Olli Lindholmin poismenosta tiistaina kotonaan. Kontiainen sanoo järkyttyneensä uutisesta täydellisesti.
 – Tämä tuntuu niin väärältä ja niin käsittämättömältä. Opa piti huolta itsestään ja kunnostaan. Ei juonut, ei tupakoinut, kävi salilla, kuntoili, harrasti avantouintia ja juuri hänen kohdalle piti osua sairauskohtaus, Kontiainen pohti.
 Kontiainen toimi Yö-yhtyeen kiertuemanagerina kuudella eri kiertueella sekä palkkasi Yön 70-80 kertaa esiintymään edustamilleen festivaaleille ja keikkapaikoille. . Lisäksi Kontiainen toimitti Yön 35-vuotistaipaleelta cd-kokoelman Aikamatka 1981-2016.
 Kontiainen sanoo muistavansa Olli Lindholmin suurena artistina, ymmärtäväisenä pomona ja hyvänä ystävänä.
 – Suoraselkäisin poppari, jonka tiedän. Hän piti kiinni sovituista asioista. Kiertueilla hän antoi porukalle vapaat kädet ja työskentelymahdollisuudet. Jos valomies halusi paremmat valot, Opa sanoi, että näin tehdään. Hänestä oli tärkeää, että porukalla oli nasta fiilis tehdä keikkoja. Se meni jopa rahan edelle.
 – Uskomaton äijä kaiken kaikkiaan. Ulkoinen kuva saattoi olla kova, mutta hän oli äärimmäisen empaattinen ja sydämellinen kaveri.
 Kontiainen tapasi Olli Lindholmin viimeksi kesällä 2018. Puhelimessa miehet kohtasivat kerran kaksi kuukaudessa.
 – Se oli Olli, joka aina soitti. Puhuttiin yleensä Suomi-rockin tilasta. Hän soitti myös silloin, kun itselläni oli elämässä vaikeampia aikoja ja kyseli kuulumisia. Viimeksi puhuimme kesäfestivaalien tulevaisuudesta. Kun ne ovat vähentyneet, myös bändien työtilaisuudet ovat vähentyneet.

Yön pitkäaikainen kiertuemanageri järkyttyi Olli Lindholmin kuolemasta – "Suoraselkäisin poppari, jonka tiedän"


Summary: Sri Lankan presidentti ottaa mallia filippiiniläisen virkaveljensä kovista otteista huumerikollisuuden kitkemiseksi.

Sri Lanka alkaa teloittaa kuolemaantuomittuja vankeja ensimmäistä kertaa yli 40 vuoteen. Saarivaltio keskeytti kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon vuonna 1976.
 Maan presidentti  Maithripala Sirisena  ilmoitti viime viikolla, että hän aikoo aloittaa hirttorangaistukset kahden kuukauden kuluessa.
 Sirisena vieraili tammikuussa Filippiineillä, jonka presidentti  Rodrigo Duterte  taistelee huumerikollisuutta vastaan kovin ottein.
 Vierailunsa jälkeen Sirisena sanoi, että hän ottaa mallia Duterten toimintatavoista laittomien huumeiden vastaisessa taistelussa.
 Sirisena kertoi Sri Lankan parlamentille, että hän palauttaa kuolemanrangaistuksen huumausainerikoksista tuomituille.
 – Vaadin, että ihmisoikeusjärjestöt eivät vastusta kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoa, koska se tehdään huumeiden aiheuttaman uhkan ja alamaailman toiminnan kontrolloimiseksi Sri Lankassa, Sirisena sanoi  The Guardian -lehden  mukaan.
 Sri Lankassa rikollisia tuomitaan kuolemaan murhista, raiskauksista ja huumausainerikoksista, mutta tuomiot on muutettu elinkautisiksi vankeusrangaistuksiksi.
 The Guardianin mukaan joulukuussa 2018 Sri Lankassa oli 1 299 kuolemaantuomittua vankia. Heistä 84 oli naisia.
 Haussa kaksi pyöveliä
 Nyt maa on aloittanut pyövelien rekrytoinnin. Tehtävään haetaan kahta srilankalaista 18–45 -vuotiasta miestä, joilla on "henkistä voimaa" ja "erinomainen moraalinen luonne".
 Sri Lankan oikeusministeriö kertoo, että se on saanut päätöksen hallinnolliset toimet viiden huumerikoksista tuomitun teloittamiseksi.
 Filippiinien heinäkuussa 2016 alkaneessa huumeiden vastaisessa sodassa on kuollut yli 5 000 ihmistä. Ihmisoikeusjärjestöt pitävät Filippiinien hallituksen kovia otteita ihmisoikeuksien vastaisina.
 New Yorkista käsin toimivan Human Rights Watchin tutkija  Carlos Conde  kutsui tammikuussa Duterten toimintaa ihmisoikeuskatastrofiksi, jota yhdenkään maan ei pitäisi edes yrittää jäljitellä.

Sri Lanka aloittaa kuolemaantuomittujen teloitukset vuosikymmenten tauon jälkeen – pyöveleiksi etsitään henkisesti vahvoja miehiä


Summary: Marjatilayrittäjän epäillään välttäneen jäteveroja runsaan 260 000 euron verran.

Tulli epäilee lappeenrantalaista marjatilayrittäjää on törkeästä veropetoksesta jäteverotuksessa.
 Epäily liittyy viime vuonna  paljastuneeseen ympäristörikokseen . Marjatilalla oli haudattu suuri määrä muovijätettä maahan. Muovia oli haudattu maahan ainakin noin 2200 kuutiota.
 Verohallinnon tekemän alustavan laskelman mukaan yrittäjä vältti näin ainakin 262 640 euron jäteverot.
 Tulli vaatii yrittäjän omaisuutta vakuustakavarikkoon vältettyjen jäteverojen määrän arvosta. Asiaa on käsitelty Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa tiistaina. Oikeus antaa päätöksensä perjantaina.
 Tulli on tutkinut tapauksen  verotuksellista puolta . Poliisi tutkii tapausta ympäristörikoksena.

Marjatilayrittäjä hautasi muovijätettä maahan – Tulli epäilee törkeästä veropetoksesta


Summary: Ensimmäinen suomalaisjäsen kautta aikojen.

Ruotsin akatemia on valinnut uudeksi jäsenekseen suomenruotsalaisen runoilijan  Tua Forsströmin . Forsström on akatemian ensimmäinen suomalaisjäsen. Valinta tehtiin jo viime viikolla, mutta siitä kerrottiin vasta nyt, koska Forsström on Suomen kansalainen. Sen takia asiasta piti ensin ilmoittaa Ruotsin kuninkaalle  Kaarle Kustaalle  ja presidentti  Sauli Niinistölle .
 Forsström, 71, korvaa akatemiassa  Katarina Frostensonin , joka suostui jättämään akatemian jäsenyyden neuvoteltuaan itselleen erokorvauksen. Frostensonin epäiltiin vuotaneen luottamuksellista tietoa Nobel-palkinnon saajista miehelleen  Jean-Claude Arnault'lle .

Suomenruotsalainen Tua Forsström valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi


Summary: Lindholm auttoi Suvi Teräsniskaa tämän uralla.

Laulaja  Suvi Teräsniska  järkyttyi kuultuaan muusikko  Olli Lindholmin  kuolemasta. Hän julkaisi sosiaalisessa mediassa tiistaina kuvan itsestään, Olli Lindholmista ja mummostaan.
 Lindholm kuoli 54-vuotiaana sairauskohtaukseen.
 Kolmikko oli Ylläksellä hiihtämässä.
 Mun molemmat hiihtokaverit ovat nyt poissa. Uutinen saavutti minut myös tänä aamuna ja luhisti keittiön lattialle.
 – Tähän hetkeen en muuhun pysty kuin julkaisemaan tämän viiden vuoden takaisen kuvan, jossa ollaan Ylläksellä hiihtämässä Ollin ja mummon kanssa ja pätkän Yön hienoimmasta biisistä, Teräsniska kertoo.
 Teräsniskan siteeraama kappale on Sunnuntaisin kuolee kuninkaat.
 – Jonain päivänä hiihdetään sitten taas kaikki yhdessä ikihangella. Nuku rauhassa Olli. Mun ikävä on pohjaton, Teräsniska sanoo ja ottaa osaa Lindholmin lasten ja muiden läheisten suureen suruun.
 Teräsniska on kertonut julkisuudessa usein, miten Lindholm on auttanut häntä uralla.

Suvi Teräsniska luhistui keittiön lattialle kuultuaan oppi-isänsä Olli Lindholmin kuolemasta: "Ikävä on pohjaton"


Aluehallintovirastoissa valvontaresurssien rajat ovat viime viikkoina tulleet vastaan.
 Kaikkiin kuuteen aluehallintovirastoon yhteydenotot ja ilmoituksen vanhustenhoidon puutteista ovat lisääntyneet selvästi, jopa valtavasti. Se näkyy kiireenä ja priorisoinnin tarpeena virastojen työssä.
 – Meihin on oltu yhteydessä kunnista, kuntayhtymistä, vanhustenhuollon toimintayksiköistä ja hätääntyneet omaiset ovat olleet yhteyksissä, toteaa Hanna Toiviainen Pohjois-Suomen avista.
 Aluehallintovirastoissa on pantu merkille, että nyt syntynyt kohu on rohkaissut ihmisiä kertomaan myös vanhemmista asioista.
 – Näyttää siltä, että julkisuudessa käynnissä oleva keskustelu on johtanut siihen, että ihmisillä on kova tarve puhua kaikenlaisista - myös jo kauan sitten tapahtuneista - laiminlyönneistä ja heillä on ehkä nyt myös parempi tieto siitä, mihin tahoon voi olla yhteydessä, kertoo Nina Siro-Södergård Lounais-Suomen avista.
 Ilmoitukset eivät koske pelkästään vanhustenhoitoa vaan myös muita asiakasryhmiä, vammaisia, kehitysvammaisia, päihde- ja mielenterveyskuntoutujia.  Saija Kujansuu
 Keskustelu vanhusten hoidon puutteista on ollut erityisen vilkasta Länsi- ja Sisä-Suomen avin toiminta-alueella, jossa viranomaiset ovat joutuneet keskeyttämään kahden hoivakodin toiminnan. Ensin keskeytettiin Esperi Caren hoivakodin toiminta Kristiinankaupungissa ja  viime perjantaina Attendon hoivakodin toiminta Alavudella .
 Ylitarkastaja Saija Kujansuun mukaan näiden tapausten jälkeen kansalaisten yhteydenotot aviin ovat lisääntyneet voimakkaasti.
 – Alkuvuodesta on parin kolmen viime viikon aikana ilmoitusten määrään tullut selkeä piikki. Ilmoitukset eivät koske pelkästään vanhustenhoitoa vaan myös muita asiakasryhmiä, vammaisia, kehitysvammaisia, päihde- ja mielenterveyskuntoutujia, toteaa Kujansuu.
 Vaikka viime viikkojen kohu on aiheuttanut selvän piikin yhteydenottoihin, on ainakin osassa aluehallintovirastoja saatu näyttöä vanhustenhoidon ongelmista jo pitempään.
 Ongelmista on raportoitu enenevässä määrin myös jo ennen kohua, kerrotaan sekä Lounais-Suomen että Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastoista.
 AOP
 Kuntiin kirjeitä
 Aluehallintovirastot muistuttavat kuntia yksityisten sosiaalipalveluiden valvontavastuusta. Vanhusten hoidossa paljastuneiden vakavien ongelmien seurauksena yksityisissä hoivakodeissa ympäri maata on käynnistynyt laaja tarkastusoperaatio.
 Lain mukaan valvontaviranomainen voi tarkastaa palveluntuottajien toiminnan ja toimitilat, kun tarkastuksen tekemiseen on perusteltu syy. Tarkastus voidaan tehdä ennalta ilmoittamatta.
 Osassa maata kunnille on jo lähetetty kirjeet, joissa ohjeistetaan tekemään tarkastuksia hoivakoteihin.
 – Ohjauskirjeessä olemme luetelleet ne vanhustenhuollon epäkohdat, joista aluehallintovirastoon ollaan eniten yhteydessä, jotta kunnat tarkastuskäynneillään osaisivat kiinnittää huomiota juuri näihin asioihin, kertoo ylitarkastaja  Nina Siro-Södergård  Lounais-Suomen avista.
 Huomiota kehotetaan kiinnittämään muun muassa henkilöstömitoitukseen, lääkehoidon epäkohtiin sekä ulkoilun ja viriketoiminnan puutteisiin.
 – Vahvasti vastuutamme kuntia hoitamaan oman ruutunsa, kunnilla on kuitenkin ensisijainen vastuu yksityisiin sosiaalipalveluihin, toteaa Länsi- ja Sisä-Suomen avin ylitarkastaja  Saija Kujansuu .
 Kaikki avit asialla
 Yle Uutiset kysyi maan kuudelta aluehallintovirastolta, onko vanhusten yksityisten hoivakotien valvontaan tullut muutoksia viime viikkojen kohun seurauksena.
 Suuressa osassa maata aluehallintovirastot ovat jo ohjeistaneet kuntia tehostamaan hoivakotien valvontaa.
 Lapin kuntia on pyydetty tarkastamaan kaikki alueellaan toimivat vanhusten yksityiset tehostetun palveluasumisen yksiköt. Samoin Itä-Suomessa aluehallintovirasto on pyytänyt kuntia ja kuntayhtymiä tekemään tarkastukset valtakunnallisten palvelujen tuottajien toimintayksiköihin.
 Lounais-Suomen kunnille lähti jo viime viikolla kirje, jossa muistutetaan niiden ensisijaisesta vastuusta valvoa alueellaan tuotettuja yksityisiä sosiaalipalveluja. Länsi- ja Sisä-Suomen kunnille vastaava kirje on lähtenyt tänään.
 Myös Etelä-Suomen avi aikoo olla yhteydessä alueensa kuntiin.
 Etelä-Suomen avin sosiaalihuollon yksikön päällikön  Eija Hynninen-Joensivun  mukaan kunnille esitetään pyyntö varmistaa kunnan alueella toimivien ikäihmisten asumisyksiköiden toiminta.
 – Isoimmat kaupungit ovatkin jo viestittäneet ryhtyneensä tähän työhön.
 Pohjois-Suomessa aluehallintovirasto otti heti hoivakotikohun alussa "ensimmäisenä arkipäivänä" yhteyttä suoraan palveluntuottajiin.
 – Kehotimme sekä kunnallisia että yksityisiä toimintayksikköjä huolehtimaan omavalvonnan keinoin siitä, että ne vastaavat kaikkina aikoina asiakkaiden palvelutarpeeseen tarpeen edellyttämällä tavalla ja siten varmistavat asiakasturvallisuuden toteutumisen. Heitä muistutettiin myös valvonnan marssijärjestyksestä, kertoo Pohjois-Suomen avin vastuualuejohtaja  Hanna Toiviainen .
 Esperi Caren hoivakodin toimintaa pyörittää toistaiseksi Kristiinankaupungin kaupunki. Petri Hakosalo / Lehtikuva
 Kunnassa vastuu painaa
 Seinäjoen kaupungin ikä-ihmisten palveluiden tulosaluejohtaja  Anneli Saarinen  ei ole vielä saanut käsiinsä Länsi- ja Sisä-Suomen avin paimenkirjettä.
 Saarinen on kuitenkin jo ennen avin kehotusta ollut yhteyksissä kaikkiin kahdeksaan yksityiseen vanhustenhoidon toimintayksikköön, joilta Seinäjoen kaupunki ostaa palveluita.
 Saarisen mukaan kuntien valvonta on lisääntynyt samaan tahtiin kuin ostopalvelut ovat lisääntyneet. Välttämättä se ei ole näkynyt resurssien määrässä. Kaikkien yksiköiden tarkastaminen nopealla aikataululla on melkoinen urakka.
 – Kyllä resurssia valvontaan pitäisi saada lisää.
 Anneli Saarinen arvioi, että kunnat joutuvat pohtimaan, miten yksityisten sosiaalipalveluiden valvonta jatkossa hoidetaan. Seinäjoellakin valvontasuunnitelmaan ollaan tekemässä tarkennuksia.
 – Joissakin Seinäjoenkin kokoisissa kaupungeissa on jo omia valvontaviranomaisia. Meillä ei ole, mutta näkisin, että siihen suuntaan olisi hyvä mennä.
 Lue myös:
 Ylen selvitys: Vanhusten ravitsemus oli retuperällä Mehiläisen hoivakodissa – letkuruokinnassa ollut asukas ei saanut ravintoa 18 tuntiin
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 Ylen laaja selvitys paljastaa Esperi Caren hoivakotien karuja käytäntöjä: sängystä pudonneet jätetty lattialle, hoivakoti välillä ilman hoitajaa

Yksityisissä vanhusten hoivakodeissa ympäri maata on käynnistymässä laaja tarkastuskierros – ilmoituksia epäkohdista on tullut valvoville viranomaisille tulvimalla


Summary: Virtuaalisen ja oikean maailman rajapinnassa seikkaileminen on nykyään jopa trendikästä, kirjoittaa Ylen Washingtonin kirjeenvaihtaja.

On myöhäisilta ja  Stephen Colbertin  vuoro. Miljoonien yhdysvaltalaisten tavoin istun television ääreen katsomaan, mitä koomikolla on sanottavanaan päivän tapahtumista. Jään katsomaan Colbertin tarjoamaa päivän  Donald Trump  -annosta.
 Poliittiselle satiirille on pitkät perinteet Yhdysvalloissa  Mark Twainista  lähtien, mutta se on näiden tv-koomikkojen ansiosta suositumpaa nykyisin kuin koskaan aiemmin.
 Colbertin ja hänen kilpailijoidensa ohjelmaformaatti on samanlainen. Pöydän ääressä istuva juontaja aloittaa ohjelmansa kertauksella päivän uutisaiheesta. Sitten saatetaan siirtyä suoraan yhteyteen erikoistoimittajaa esittävälle koomikko-näyttelijälle, joka heittää ironista analyysia tai kokonaan uutta tarinaa vastaavasta aiheesta. Mainoskatkon jälkeen ohjelma jatkuu päivän studiovieraan haastattelulla.
 Poliittinen satiiri tuli  Yhdysvalloissa televisioon 1980-luvulla  Ronald Reaganin  presidenttikaudella. 2000-luvun taitteessa satiirikot siirtyivät kaapelikanaville, ja heidän suosionsa on siitä lähtien kasvanut koko ajan.
 Tutkimusten mukaan  yhdysvaltalaisten luottamus poliitikkoihinsa on vähäinen . Politiikan toimittajat mielletään osaksi puolueiden turmelemaa valtakoneistoa.
 Monet hakevatkin päivän päätteeksi koomikoilta neuvoa siitä, mitä asioista pitäisi ajatella. He ovat ottaneet politiikan kommentaattorin paikan näiden ihmisten elämässä.
 Koska tällaisia ihmisiä on Yhdysvalloissa paljon, myös tavallisissa uutislähetyksissä saatetaan nykyään kertoa, jos Colbert on keksinyt erityisen mehevän vitsin jostain yhteiskunnan polttavasta aiheesta.
 Tarinoitaan värittävät satiirikot ovat lähempänä elokuvien kuin uutisten tekijöitä. Ehkä mielikuvituksellisten juttujen ja hahmojen suosio selittää myös vaikkapa tähtinäyttelijä  Kevin Spaceyn  Youtubeen ja Twitteriin hiljattain lataamaa videota.
 Se oli seksuaalisesta ahdistelusta epäillyn Spaceyn puolustautumisvideo. Jostain syystä Spacey kuitenkin esiintyi videolla kuuluisana roolihahmonaan, presidentti Frank Underwoodina. En millään ymmärrä miksi, onhan Underwood vallan turmelema ihmispeto.
 Pari viikkoa sitten  presidentti Trump puhui ja twiittasi Meksikon vastaisen rajan vaaroista ja rikollisista, jotka teippaavat rajan yli salakuljettamiensa naisten suut. Hän epäili, että Yhdysvaltoihin on voinut päästä terroristeja, koska rajan läheisyydestä maatilalta oli löytynyt hylättyjä rukousmattoja.
 Ainakaan teipatuista naisista ei rajavartioston tutkinnassa löytynyt havaintoja,  joten mediatalot ABC ja CNN etsivät asiantuntijoiden kanssa selitystä muualta.
 Selitys saattaa löytyä valkokankaalta: 2015 ilmestyneessä Sicario-elokuvassa on sekä meksikolaisia, naisten suita teippaavia ihmissalakuljettajia että rukousmattoja.
 Trumpin mahdollinen harhailu todellisuuden ja elokuvien rajapinnassa ei olisi Yhdysvalloissa mitenkään poikkeuksellista. Olen usein hämmästellyt täkäläisten kykyä muistaa minulle tuntemattomien elokuvien vuorosanoja. Niitä aletaan päntätä jo lapsena tavauskilpailuissa ja erilaisissa talentti-tapahtumissa.
 Virtuaalimaailmoissa vierailu  on jopa trendikästä. Eikä pelkästään pelkästään filmeissä vierailu.
 Useampi aiemmin vain faktan puolella kunnostautunut kirjoittaja entisestä presidentistä  Bill Clintonista  alkaen julkaisi viime vuonna Washingtoniin sijoittuvan dekkarin. Niinpä minäkin päätin yrittää.
 Sijoitin mielikuvitustarinani erääseen taloon kaupungin pahamaineisessa kaakkoisosassa, jonka takia Washingtonia kutsuttiin useita vuosia maailman murhapääkaupungiksi.
 Vähän myöhemmin luin lehdestä, että tuon dekkariini sijoittaman talon naapurikorttelin asunnosta oli löydetty remontin yhteydessä kolme ihmisen luurankoa. Kaksi keittiön lattian alta ja yksi kukkapenkistä.
 Ruumiiden epäiltiin aluksi olevan 1980–90-luvun huumesodan uhreja. Poliisi vahvisti heidän menehtyneen myöhemmissä rikoksissa, mutta he olisivat hyvin voineet olla yli 4 000 ihmistä tappaneen katusodan uhreja, joita löydetään edelleen.
 Washingtonin kaakkois- ja lounaisosien kortteleissa ei taida olla ainuttakaan perhettä, joka ei olisi menettänyt jäsentään tuossa sodassa.
 Poliisi tapasi laittaa kaakkoisosiin viikonlopuksi tiesulut. Vain muutaman kilometrin päässä Yhdysvaltain kongressin Capitol-kukkulalta elettiin täysin eri säännöillä kuin muussa yhteiskunnassa.
 Kaakkoisosan halkovan Anacostia-joen rannalla 1989 pidetyssä hiphop-yhtye Public Enemyn konsertissa oli parikymmentätuhatta kuulijaa, muttei ainuttakaan poliisia. Järjestystä pitivät yllä Islamin kansakunnan miehet.
 Konsertin jälkeen ihmismassat harhailivat pimeässä, sillä kaakkoisosissa ei ollut katuvaloja – eikä ole kaikkialla vieläkään.
 Ihailemani paikallinen toimittaja   Jake Tapper  kertoi kirjoittavansa dekkareita, koska Washingtonin todellisuus on niin absurdia.  Fiktio tarjoaa pakomahdollisuuden todellisuudesta, mutta myös keinon hallita sitä omassa mielessään.
 Minustakin tuntuu usein siltä, että Yhdysvalloissa tarvitsee fiktiota ymmärtääkseen tapahtumia ympärillään. Ja pitääkseen päänsä kylmänä todellisuudesta kertoessaan.
 Kuuntele podcast:
 Lue myös:
 Mikä erottaa todellisen uutisen valeuutisesta? Kirjeenvaihtaja Mika Hentunen vastasi yleisökysymyksiin
 Ylen kirjeenvaihtajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Saksa:  Kiellettyä tai ei, Berliinissä tupakansavua on vaikea välttää Ranska:  Ranskalaisnaiset eivät romahda kirjailijamiehen kommenteista – heillä ei ole aikaa, sillä heidän on kamppailtava asemastaan työelämässä Argentiina:  Talouskriisi on päällä, mutta jokaisen argentiinalaisen on päästävä rantalomalle – paahteiseen kaupunkiin jäävät katsovat muiden lomailua televisiosta Venäjä:  Moskovassa meikinpoistoaine ja juusto voivat aiheuttaa raskaan pettymyksen, mutta yhteen voi luottaa – nimittäin mustikkakeittoon

Yhdysvalloissa todellisuus on paikoitellen absurdia ja siksi sitä ymmärtääkseen tarvitsee mielikuvitusta


Summary: Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrovin mukaan kyseessä ei ole vakava keskustelu.

Norjan sotilastiedustelupalvelun johtaja  Morten Haga Lunde  julkaisi maanantaina kartan Venäjän viime lokakuussa harjoittamasta GPS-häirinnästä, kertoo  Norjan TV2 .
 GPS-häirintä tapahtui sotilasliitto Naton Trident Juncture -harjoituksen aikana. Häirintä ulottui myös Suomen Lappiin.
 Lunden mukaan Venäjä sijoitti häirintälaitteistonsa lokakuun puolivälissä Luostarin lentoasemalle, joka sijaitsee noin 16 kilometrin päässä Norjan rajalta. Suomen rajalle sieltä on alle sata kilometriä.
 – Seuraavina päivinä havaitsimme lyhyitä, satunnaisia häirintätapauksia, jotka luultavasti liittyivät Venäjän harjoitustoimintaan, Lunde sanoi Norjan TV2:n mukaan.
 Nordic News julkaisi viestipalvelu Twitterissä Norjan sotilastiedustelun kartan GPS-häirinnästä.
 Lunde kertoi, että sitten elektronisen sodankäynnin laitteisto siirrettiin korkeampaan paikkaan maastossa. Naton harjoituksen alkaessa häirinnän kuvio muuttui ja signaali vahvistui.
 – Arviomme on, että toiminta liittyi suoraan harjoitukseen ja sen tarkoituksena oli luultavasti vaikuttaa Norjan ja liittolaisten ilmatilan käyttöön harjoituksen aikana, Lunde sanoi.
 Häirintä vaikutti suureen osaan Finnmarkin ilmatilaa. Siviililentokoneet kadottivat GPS-signaalinsa. Suomen lennonvarmistus antoi lentäjille  varoituksen GPS-häiriöistä .
 Lunden mukaan häirintä loppui 7. marraskuuta, jolloin myös Naton harjoitus päättyi.
 Suomessa asiasta kertoi ensin  Verkkouutiset .
 Venäjä kiistää GPS-häirinnän
 Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  kommentoi GPS-häirintää tiistaina tiedotustilaisuudessa Moskovassa.
 Tilaisuus järjestettiin Lavrovin ja Suomen ulkoministeri  Timo Soinin  (sin.) tapaamisen yhteydessä.
 Lavrovin mukaan asiaa ei ole tutkittu.
 – Tutkimuksia ei ole tehty, koska mielikuvituksellisia asioita ei ole mahdollista tutkia. Kyseessä on muoti, jonka Britannian pääministeri  Theresa May  aloitti ja johon muutamat Venäjän naapurimaat ovat lähteneet mukaan, Lavrov sanoi STT:n mukaan.
 – Olemme valmiit tutkimaan tosiasioita, mutta kun niitä ei ole, kyseessä ei ole vakava keskustelu.
 Soini kommentoi asiaa toteamalla, "ettei tilanne aikanaan ollut omiaan lisäämään alueen vakautta". Soinin mukaan he ovat keskustelleet asiasta ja pyytäneet tietoa siitä, mistä asia johtuu.

Norjan sotilastiedustelu julkaisi kartan Venäjän GPS-häirinnästä, joka ulottui myös Suomeen – Lavrov kutsui häirintää mielikuvitukseksi


Summary: Talvivaaran vaiheista kirjan kirjoittanut ympäristöministeriön kansliapäällikkö Pokka toivoo, että Terrafame ottaisi korvaukset vastuulleen.

Hannele Pokka Kansanedustaja (kesk.) 1979 – 1994 Oikeusministeri 1991 – 1994 (Esko Ahon hallitus) Väitteli oikeustieteen tohtoriksi Helsingin yliopistossa ministerikautensa alussa Lapin läänin maaherra 1994 – 2008 Ympäristöministeriön kansliapäällikkö 1.9.2008 alkaen Kirjoittanut useita, pääosin Lapin maisemiin sijoittuvia romaaneja
 Lapin läänin entinen maaherra  Hannele Pokka  siirtyi Rovaniemeltä Helsinkiin syksyllä 2008, kun tuli nimitetyksi ympäristöministeriön kansliapäälliköksi. Hän joutui lähes tervetulokahveiltaan Talvivaaran kaivoksen jätevesiongelmien ratkojaksi.
 Ministeriössä on vierähtänyt nyt jo kymmenisen vuotta – niistä kahdeksan meni paljolti Talvivaaran sotkuja selvitellessä.
 Pahimman pyörityksen helpotettua syntyi ajatus kirjasta, josta ehkä olisi hyötyä jatkossa erilaisten ympäristökriisien hoitamisessa. Parin vuoden viikonloput ja osa lomista kului päiväkirjamerkintöjä purkaessa ja muistiinpanoja tarkistaessa.
 Talvivaaran sisäpiirissä -kirja kertoo tiiviisti Kainuussa sijaitsevan Talvivaaran kaivoksen pahimmista kriisivuosista, kun ympäristöön pääsi ja päästettiin valtavia määriä kaivoksen jätevesiä.
 Vahinkoa kärsineiden kohtalo hävettää
 Kirja ei etsi syyllisiä saati heitä tuomitse. Se päättyy kuitenkin pohdintaan, miten kaikkein viattomimmat vahingonkärsijät joutuvat yhä odottamaan oikeutta vaatimuksilleen.
 – Yksityiset korvauksensaajat ovat edelleen käräjäoikeudessa odottamassa päätöstä [korvauksista]. Oikeuteen astihan jaksoi heistä vain osa, joten kyllä yksityisten vahingonkärsijöiden asema on häpeätahra tässä Talvivaaran asioiden käsittelyssä, kun sitä ei ole saatu parempaan kuntoon, Pokka sanoo Ylen haastattelussa.
 Talvivaaran kaivoksen jätevesiä pääsi ympäristöön valtavia määriä vuodesta 2010 alkaen moneen eri otteeseen. Sulfaattipitoiset jätevedet pilasivat lähistön lampia ja järviä sekä asukkaiden kaivoja.
 Viranomaiset kielsivät pitkäksi ajaksi lähistön vesien talouskäytön eikä saastunutta järvivettä suositeltu saunavedeksikään.
 Mökkitonttien arvot romahtivat, kalastus kärsi ja ympäristön pilaaminen tuotti monella muullakin tavalla vahinkoa alueen asukkaille. Korvauksia haettiin, mutta päätöksiä on jouduttu odottamaan monipolvisessa prosessissa vuosia ja odotetaan edelleen.
 Prosessi on tuonut Pokan mieleen 30 vuotta kestäneen kiistan Kemijoen kalakorvauksista, kun joki valjastettiin sähköntuotantoon ja vaelluslohet katosivat joesta kokonaan. Tarvittiin karvalakkilähetystö Helsinkiin ennen kuin korvaukset saatiin lopulta maksuun poikkeuslailla ja voimayhtiöiden rahoilla.
 Kirjassaan Lapin läänin entinen maaherra muistelee, miten legendaarinen kauppa- ja teollisuusministeriön kansliapäällikkö  Bror Wahlroos  pani ruotuun lohikorvauksia vastaan hangoitelleen Pohjolan Voiman. Wahlroos uhkasi pakkolunastaa yhtiöltä Kemijoen suulla sijaitsevan Isohaaran voimalaitoksen. Rahat löytyivät.
 – Talvivaarassa on nyt uusi toiminnanharjoittaja [Terrafame]. Minusta sen pitäisi ottaa vastuu yksityisille aiheutuneista vahingoista. Kysymys on parista sadasta henkilöstä eikä korvaussumma ole lähelläkään sitä viittä sataa miljoonaa euroa, jolla valtio on yhtiötä tukenut. Toivon, että asian hoitamiseen löytyisi vapaaehtoista mieltä, Pokka vetoaa.
 Pokan mukaan vahingonkärsijää kohden kysymys on tyypillisesti muutamasta sadasta tai tuhannesta eurosta.
 Mihin katosi luvattu oikeusapu?
 Matkan varrella oikeuksiensa perään kysyneille kainuulaisille luvattiin myös oikeusapua valtion varoista. Hannele Pokan mukaan apulupauksen antoi vuonna 2012 silloinen ympäristöministeri  Ville Niinistö  (vihr.) ehkä rauhoitellakseen tuohtunutta mielenosoittajajoukkoa kaivoksen porteilla koleassa marraskuun säässä.
 – No se jäi kyllä hoitamatta, kuittaa Pokka kysymyksen, mitä Niinistön antamalle lupaukselle kuuluu nyt.
 Talvivaaran vesikriisin aikana saatiin voimaan uusi ympäristönsuojelulaki. Sen toivottiin parantavan ympäristönsuojelun asemaa kaivosten perustamisesta niiden lopettamiseen saakka.
 – Ympäristönsuojelulakiin tulleet valvontasäännökset ovat toimineet varsin hyvin. Laki on ollut voimassa muutaman vuoden, joten ehkä nyt olisi aika arvioida laajemmin sitä, miten laki toimii nykymaailmassa.
 Hannele Pokka haluaisi Sotkamossa nykyisin toimivan Terrafamen ottavan vastuun vahinkojen korvaamisesta yksityisille. Mikko Koski / Yle
 Sotkamossa kaivostoiminnan aloittanut Talvivaara-pörssiyhtiö meni sittemmin konkurssiin ja monien vaiheiden jälkeen sen toimintaa jatkaa nyt pääosin valtion omistama Terrafame-yhtiö.
 Kaivoksen vedenkäyttö on saatu hallintaan ja nikkelin tuotantoennätyksiä rikotaan. Uutta ja parempaa tulevaisuutta toivotaan myös tehtaalta, joka alkaa valmistaa sähköautoissa tarvittavia akkukemikaaleja.
 Valtio on tukenut Terrafamen toimintaa kaikkiaan noin 500 miljoonalla eurolla tähän mennessä. Tukisumma kasvaa sadoilla miljoonilla euroilla, jos laskuun otetaan mukaan Talvivaara-yhtiön aikaiset tuet ja arvonsa menettäneet osakeomistukset.
 Saadaanko näitä rahoja koskaan takaisin?
 – Ehkä, ajan kanssa, mutta ei varmaan heti, Hannele Pokka vastaa.
 Hannele Pokan kirjoittama Talvivaaran sisäpiirissä -kirja julkaistiin tiistaina Helsingissä. Kirjan on kustantanut Otava.

Hannele Pokka: On häpeällistä, että Kainuussa ollaan yhä ilman korvauksia Talvivaaran aiheuttamista vahingoista


Summary: Oikeuskanslerin mukaan siirtopäätöksen valmistelussa oli puutteita, mutta menettely ei ollut lainvastainen.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti  moittii sisäministeri  Kai Mykkästä  (kok.) ja sisäministeriötä Kriisinhallintakeskuksen siirtopäätöksen valmistelusta.
 Oikeuskanslerin mukaan Mykkänen ja hänen johtamansa ministeriö menettelivät hyvän hallinnon periaatteiden vastaisesti, kun siirtopäätöstä valmisteltiin vain yhden yhden vaihtoehdon pohjalta, vaikka valmistelua koskevien säännösten mukaan on yleensä vertailtava useampia paikkakuntia.
 Pöystin mielestä siirtoa koskevassa sisäministeriön tiedotteessa annettiin myös ristiriitaisia tietoja päätöksenteon vaiheesta ja etenemisestä.
 Oikeuskansleri ei kuitenkaan pidä Mykkäsen ja ministeriön menettelyä asiassa lainvastaisena.
 Sisäministeri Kai Mykkänen päätti vuosi sitten keväällä, että Kriisinhallintakeskus siirtyy Kuopiosta Helsinkiin.  Asia varmistui kesällä.

Oikeuskanslerilta moitteet sisäministeri Kai Mykkäselle Kriisinhallintakeskuksen siirron valmistelusta


Summary: Oikeudenkäynnin odotetaan kestävän kauan, ja mahdolliset tuomiot jopa 25 vuotta.

Paikallinen televisio ja muut uutisvälineet  seurasivat suorana , kun Madridin korkeimmassa oikeudessa alkoi maanantaina kahdentoista katalaaniseparatistin oikeudenkäynti.
 Kaikki ovat oikeudessa vuoden 2017 lokakuussa järjestetystä itsenäisyysäänestyksestä. Se pidettiin vastoin oikeuden määräystä. Äänestyksestä syntyi Espanjan pahin poliittinen kriisi vuosikausiin.
 Syytteessä ovat esimerkiksi  Katalonian entinen varapresidentti  Oriol Junqueras  jakatalonialaisen kulttuurijärjestö Omníumin perustaja  Jordi Cuixart .
 Osa maanantaina syytettyjen penkille seitsemän tuomarin eteen istunutta on ollut tutkintavankeudessa jo yli vuoden. Katalonian entinen aluejohtaja  Carles Puigdemont  pakeni syytteitä Belgiaan.
 Oikeudenkäynnin odotetaan kestävän pitkään. Syytettyjen kuulemiseen on varattu kolme kuukautta, ja esitutkintamateriaalia on tuhansia sivuja.
 Tuomiot voivat olla kovia, jopa 25 vuotta Junquerasin osalta.
 Mielenosoituksia suunnitteilla
 Itsenäisyysmieliset separatistit osoittivat mieltään oikeustalon edessä, ja Katalonian separatistijohtaja  Quim Torra  tviittasi kuvan, jossa kyltissä luki "päättäminen ei ole rikos".
 – Olemme korkeimmassa oikeudessa syyttämässä Espanjan valtiota kaikkien katalaanien ihmis- ja poliittisten oikeuksien rikkomisesta, hän kirjoitti saatteeksi.
 Katalonian separatistit pitävät oikeudenkäyntiä poliittisesti motivoituneena. Uutistoimisto AFP:n mukaan Barcelonaan on kutsuttu mielenosoituksia illaksi, kello 20 Suomen aikaa.
 Lue myös:
 Espanjan historian kenties seuratuin oikeudenkäynti alkaa – katalaanijohtajat vastaavat syytteisiin muun muassa kapinasta

Tarkkaan seurattu Katalonia-oikeudenkäynti alkoi, Barcelonassa suunnitteilla mielenosoituksia


Summary: Toimitusjohtaja Paananen: Yli puolen miljardin euron tulos on hyvä suoritus alle 300 työntekijän yhtiöltä.

Peliyhtiö Supercellin talousluvut tulivat rytinällä alaspäin viime vuonna. Kannattavuutta mittaava käyttökate oli 537 miljoonaa euroa, kun edellisvuonna luku oli 729 miljoonaa.
 Liikevaihto laski 1,37 miljardiin. Vuonna 2017 liikevaihto oli 1,8 miljardia.
 Viime vuoden tulos perustuu käytännössä kokonaan yhtiön neljään vanhempaan peliin ja niihin tehtyihin parannuksiin, sanoo Supercellin toimitusjohtaja  Ilkka Paananen .
 – Yli puolen miljardin euron tulos on hyvä suoritus alle 300 työntekijän yhtiöltä, jonka edellisen pelin julkaisusta on jo kolme vuotta, hän totesi yhtiön tulosjulkistuksessa Helsingissä.
 Vanhoista peleistä yhtiön tulokselle tärkeimmät ovat  Clash of Clans  ja  Clash Royale , joiden yhteenlaskettu liikevaihto on ylittänyt 10 miljardia dollaria.
 – Yksi viime vuoden tärkeä virstanpylväs oli se, että jokainen neljästä pelistä on nyt ylittänyt miljardin dollarin myynnin, Paananen kertoo.
 Uutuus Kiinan markkinoille ehkä kesällä
 Yhtiö julkisti viidennen pelinsä  Brawl Starsin  joulukuussa, joten se ei ehtinyt vaikuttaa viime vuoden tulokseen. Se ehti Paanasen mukaan nousta ladatuimmaksi peliksi esimerkiksi Japanissa ja Etelä-Koreassa, jotka ovat perinteisesti länsimaisille peleille vaikeita markkina-alueita.
 Kiinan markkinoille Paananen toivoo Supercellin uutuuden pääsevän viimeistään kesällä. Takkuja aiheuttaa uusi lupaprosessi, jonka Kiina otti käyttöön viime vuonna, Paananen sanoo.
 Yhteensä Brawl Stars on ladattu maailmalla noin 80 miljoonaa kertaa.
 Tänä vuonna yhtiö aikoo esimerkiksi julkaista suuret päivitykset kahteen vanhempaan peliinsä  Boom Beachiin  ja  Hay Dayhin.
 – Uusia pelejä on tietysti aina kehitteillä. Realistista on arvioida, että niistä saadaan pari testausvaiheeseen tänä vuonna, Paananen kertoo.

Supercellin talousluvut rytinällä alaspäin – uusin peli ei ehtinyt vaikuttaa viime vuoden tulokseen


Summary: Olli Lindholm ja Pertti "Nipa" Neumann olivat 1980-luvulla Pori-rockin ikoneita.

Tästä on kyse Yön keulakuvan Olli Lindholmin kuolema herättää suurta surua toisen porilaisyhtyeen Dingon Pertti Neumannissa. Neumann luonnehtii Lindholmin kuolleen kohtuuttoman varhain. Lindholm oli Neumannin mielestä erittäin iso hahmo suomalaisessa populaarikulttuurissa.
 Dingo-yhtyeen keulakuva  Pertti "Nipa" Neumann  suree Yö-yhtyeen laulajan  Olli Lindholmin  yllättävää  kuolemaa .
 – Olli nukkui pois aivan kohtuuttoman nuorena. Kauheaa!
 Neumann sanoo, että hänellä on Lindholmista pelkästään myönteisiä muistoja. Molemmat olivat Pori-rockin nuoria ikoneita, joiden yhtyeet nousivat suomalaisen musiikkielämän huipulle ja nuorisoidoleiksi 1980-luvulla.
 Olli Lindholm jättää ison aukon.  Pertti Neumann
 – Kohtasimme ensi kertaa yhteisellä treenikämpällä vuonna 1983. Tovi on niistäkin ajoista vierähtänyt. Meillä on aina ollut hyvät välit, Neumann sanoo.
 Neumann arvioi, että Olli Lindholmilla oli erittäin iso merkitys suomalaiselle musiikkielämälle.
 – Hän jättää ison aukon. Olli Lindholm oli omasta mielestäni näkyvä, kuuluva ja vaikuttava hahmo suomalaisessa populaarimusiikin kentässä. Hänen muistonsa elää.

Dingon Neumann: "Olli Lindholm nukkui pois kohtuuttoman nuorena"


Summary: Vanhusten toiveiden toteuttaminen edellyttää, että henkilöstöä on riittävästi.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Tästä on kyse Lähi- ja perushoitajaliitto Super palkitsi hoivakoteja hyvästä hoidosta ja hoidon kehittämisestä opintopäivillään tiistaina. La Carita -säätiön myöntämät tunnustuspalkinnot saivat kouvolalainen Kymijoen Hoiva ry ja Akaan kaupungin palvelutalo Havulinna. Kolme kouvolalaista hoivakotia toteuttaa asukkaiden omia toiveita mahdollisimman hyvin.
 Kolme kouvolalaista vanhusten hoivakotia on palkittu hyvästä hoidosta.
 Suomen lähi- ja perushoitajaliitto Super on tiistaina myöntänyt tunnustuspalkinnon Kymijoen Hoivalle, koska heidän hoivakodeissaan asukkaiden hoito on yksilöllistä ja asukkaiden kanssa toimitaan paljon yhdessä.
 – Kun ihminen muuttaa meille, otamme hänen historiansa huomioon. Haluamme, että meillä jatketaan elämää, eikä luovuteta, vaikka tämä onkin monelle loppuelämän koti, Kymijoen Hoiva ry:n toiminnanjohtaja  Anu Pöllänen  sanoo.
 Rantakodiksi, Honkakodiksi ja Iltaruskoksi nimetyissä asumisyksiköissä lähdetään siitä ajatuksesta, että hoitajat ovat töissä asukkaiden kotona ja antavat yksilöllisesti sitä, mitä asukkaat tarvitsevat.
 – Pidetään hoito simppelillä tasolla. Jos joku ei ole koskaan kuunnellut klassista musiikkia, sitä ei tyrkytetä, vaikka meillä käykin kaikenlaisia esiintyjiä. Tai kun metsässä viihtyvä ei enää jaksa lähteä ulos, tuodaan jäkäliä tai kanervaa huoneeseen. Näin voi silti kokea elämyksiä, Pöllänen kertoo.
 Yhtenä esimerkkinä mainitaan myös mieltymykset ruoan suhteen. Niistäkin otetaan selvää. Jos tietty ruoka ei maita, sitä ei tarjota. Vastaavasti sellaista ruokaa voidaan hankkia, josta hoitokodissa asuva ihminen erityisesti pitää.
 Kymijoen Hoiva noudattaa niin kutsuttua narratiivista hoitotyön periaatetta, johon Super ja La Carita -säätiö halusivat tänä vuonna kiinnittää erityistä huomiota.
 Asiakkaalta kysytään muuttovaiheessa tietoja omista mieltymyksistä ja taustasta. Sen pohjalta laaditaan paitsi hoitosuunnitelma myös toivekartta, joka auttaa vastaamaan asukkaiden toiveisiin.
 Superin mukaan Kymijoen Hoiva ry on hoitanut ikäihmisiä erityisen hienolla tavalla.
 – Se edellyttää, että on riittävästi aikaa, riittävästi henkilöstöä. Vaikutelma on lämmin ja kiireetön. Tämä on sellainen paikka, jonne voisi olla itsekin halukas menemään, jos tällaisia palveluita tulee tarvitsemaan, Superin kehittämisjohtaja  Jussi Salo  sanoo.
 Epäkohdat esillä
 Narratiivinen hoitotyö ei ole menetelmältään uusi. Jo yli 40 vuotta toiminut Kymijoen Hoiva on tehnyt työtä pitkään. Vastaavanlaista hoitoa annetaan muissakin hoivakodeissa.
 Superin kehittämisjohtaja Jussi Salon mukaan nyt on kuitenkin oikea nostaa esiin myös hyviä esimerkkejä.
 – Vanhustenhoito on tällä hetkellä tapetilla ihan muista syistä kuin hyvistä hoitopaikoista. Epäkohdat ovat esillä, mutta pitää muistaa, että meillä on aivan loistavia pieniä, yksityisiä firmoja. Tässä meillä on loistavat esimerkit, Salo sanoo.
 Suurten yksityisten hoivakotiketjujen yksiköissä on  havaittu vakavia puutteita .
 Esimerkiksi Esperi Caren hoivayksikkö  Kristiinankaupungissa  ja Attendon hoivakoti  Alavudella  on jouduttu ottamaan valvontaviranomaisen toimesta haltuun, koska asukkaiden turvallisuus on ollut vaarassa riittämättömän henkilöstömäärän takia.
 Halua palvella
 Lämmin, kiireetön, yksilöllinen hoiva kuulostaa perusasioilta. Sitä se ei kuitenkaan kaikkialla ole.
 – Ei se kaikkialla toteudu, eikä yksilöllisiä tarpeita pystytä ottamaan huomioon. Jos henkilöstömitoitus on kovin matala, ei ole mahdollisuuksia paneutua tällaisiin hienouksiin. Sitten ollaan aika lähellä iäkkään ihmisen säilyttämistä, Salo sanoo.
 Liitto on mielellään nostamassa esiin ihmisarvoa kunnioittavaa hoitoa.
 – Ei Kymijoen Hoivan menetelmä ainutlaatuinen ole, mutta he ovat loistava esimerkki siitä, että on halua palvella hyvin. Meillä on mahdollisuudet hyvään hoitoon, mutta onko tahtoa, Salo sanoo.
 Superi palkitsee hoivayksiköitä hyvästä työstä yhdessä La Carita -säätiön kanssa. Tunnustuksia on jaettu vuodesta 2006. Tänä vuonna palkittiin myös Akaan kaupungin Havulinnan palvelutalo.
 Havulinna on mukana hankkeessa, jossa kehitetään muistisairaiden kognitioharjoituksia.
 Tunnustuksen saajat valitaan hakemusten perusteella. Hakemuksen tekevät hoivakotien henkilöstö.

Kolme hoivakotia palkittiin hyvästä hoidosta: Vanhus saa halutessaan jäkälää huoneeseensa eikä ketään pakoteta kuuntelemaan klassista musiikkia


Summary: Asiasta kertoo Ilta-Sanomat.

Suositun Yö-yhtyeen laulaja  Olli Lindholm  on kuollut 54-vuotiaana, kertoo  Ilta-Sanomat .
 Uutinen päivittyy.

IS: Laulaja Olli Lindholm on kuollut


Summary: Talvella meripelastustehtävät tuplaantuvat kevättä kohti.

Nauvon merivartioaseman tärkein työkalu talvella on ilmatyynyalus. Se on tallissa valmiina, keula kohti merta. Kolme merivartijaa pääsee minuuteissa liikkeelle kohti autettavia. Merivartioasema päivystää ympäri vuoden. Tavallisimpia tehtäviä ovat sairaankuljetukset.
 – Ne työllistävät ympäri vuoden. Jos henkilö on saaressa, johon ambulanssi ei pääse, käymme evakuoimassa potilaan yhdessä ensihoidon henkilökunnan kanssa. Otamme ambulanssin henkilökunnan kyytiin jostain rannasta tai saamme apuun myös meripelastushelikopterin, jolla loukkaantunut voidaan viedä nopeasti hoitoon, kertoo vanhempi merivartija  Joel Mattila .
 Nauvon aseman toiminta-alue on laaja eli Utöstä Kustaviin, Susiluodon merivartioasemalle saakka. Joskus isot alukset kuten ruotsinlaivat tarvitsevat apua.
 – Tästä menee hyvin läheltä laivaväylä. Olemme ensimmäisinä paikalla, jos joku putoaa ruotsinlaivalta, kertoo Mattila vakavana.
 Osa tehtävistä päättyy onnellisesti. Merivartiosto johdattaa usein kesällä konerikon kärsineitä venekuntia turvasatamaan.
 Vanhempi merivartija Joel Mattila pitää monipuolisesta työstään Nauvon merivartioasemalla. Minna Rosvall / Yle
 Jäitä on vähän ja keli tavanomainen
 Seisomme Joel Mattilan kanssa melko autiossa Nauvon merivartioaseman rannassa. Alukset on siirretty talviteloille ilmatyynyalusta lukuun ottamatta. Räntää tulee taivaalta sakeasti.
 Meripelastushelikopterin oli tarkoitus tulla tekemään pelastusharjoitus Nauvon merivartioaseman väen kanssa, mutta se jäi Turkuun huonon lentosään vuoksi. Onnettomuustilanteessa kopteri lentää räntäsateessakin, mutta ei harjoituksen vuoksi.
 – Nyt on aika tyypillinen talvisää eli näkyvyys on huono ja sää on vähän utuinen ja sumuinen. Jos nyt pitäisi lähteä etsintätehtävään, olosuhteet olisivat haastavat, pohtii Mattila.
 Jäätä ei ole näkyvissä kuin aivan rannassa. Matkalla Nauvoon suojaisissa lahdissa oli kuitenkin jäätä, joten pilkkijöitä ja jäälle uskaltautuvia on varmasti liikkeellä.
 – Jää on hyvin heikkoa. Jos sisälahdissa on jäätä, se on todella loskaista ja jään päällä on vettä. Jään päälle ei kannata mennä, neuvoo Mattila.
 Mattilalla on yllään merivartiostolle suunniteltu merellinen suoja-asu eli sillä asulla hän voi lähteä vaikka heti pintapelastustehtävään. Aika harvoin merivartija kuitenkaan joutuu veteen.
 – Jos veneellä ei pääse tarpeeksi lähelle, silloin pintapelastaja ui vaikka narun kanssa veneelle tai rantaan, jos sitä ei saavuteta muuten. Pelastettavan kainaloiden alta pujotetaan lenkki, jota käytetään myös helikopterivinssauksessa. Sen avulla veden varaan joutunut saadaan turvaan, kertoo Mattila.
 Nuorta miestä kiinnosti merivartijan työssä työn monipuolisuus. Peruspäiviä ei Mattilan mukaan ole, tehtäväkenttä on laaja ja yhteistyötä tehdään tiiviisti ensihoidon ja poliisin kanssa.
 Nauvon merivartioaseman ilmatyynyalus on valmiina lähtöön muutamassa minuutissa. Minna Rosvall / Yle
 Jäihin putoamisesta pitää ilmoittaa viranomaisille
 Meripelastusjohtaja  Petri Kippola  Meripelastuskeskus Turusta vahvistaa merivartijan kertomukset rauhallisesta talvesta. Varsinaisia meripelastustehtäviä, joissa ihminen on vajonnut jäihin, on ollut alkutalven aikana Lounais-Suomen merialueella kolme.  Yksi jäihin pudonnut menehtyi Kemiönsaaressa tammikuussa .
 Kaikki jäihin putoamiset eivät kuitenkaan tule viranomaisten tietoon. Merivartiosto toivoo, että jokaisesta jäihin putoamisesta ilmoitettaisiin viranomaisille, jotta merivartiostoa ei myöhemmin kutsuta etsimään mahdollisia uhreja mystisen, ison avannon ääreen.
 Jos vettä on kaksi metriä, metrin syvyydessä oleva kivi voi tehdä pyörteen, joka syö jäätä altapäin.  Petri Kippola
 – Tiedossamme on tältä talvelta ainakin neljä tapahtumaa, joissa jäihin pudonnut on päässyt omin tai naapurin voimin ylös avannosta. Myös pelastuslaitos kutsutaan joskus apuun, joten tehtävä ei tule merivartiostolle saakka, kertoo Kippola.
 Toisaalta Kippola kertoo, että tilastoissa näkyy kevätjäiden petollisuus. Kahtena viime talvena tehtävämäärät ovat tuplaantuneet kevättä kohti.
 – Alkutalvesta jää on usein teräsjäätä, joten se kestää jäällä kulkijaa paremmin. Keväällä kaislikot ja virtapaikat heikkenevät nopeasti. Jää niin sanotusti puikkoontuu. Jos vettä on kaksi metriä, metrin syvyydessä oleva kivi voi tehdä pyörteen, joka syö jäätä altapäin, kertoo Kippola.
 Jäät heikkenevät kevätpäivän aikana. Aamulla, yöpakkasten jälkeen, pilkkijä voi päästä matkaan kuivin jaloin, kun jää on vahvempaa. Palatessaan hän voi mennä jään läpi.

"Olemme ensimmäisinä paikalla, jos joku putoaa ruotsinlaivalta" – merivartijat nostavat jäihin pudonneita ja vievät ensihoitajia saaristoon


Summary: Opiskelijoiden työnteko on yleistynyt, mutta takaisin perittävä rahasumma pieneni asumistuen muutosten takia.

Kela perii takaisin opintotukia lähes 40 000 opiskelijalta, jotka ansaitsivat vuonna 2017 yli vuositulorajan.
 Opiskelijoille on lähetetty päätösehdotus opintotuen takaisinperinnästä. Keskimäärin summa on reilut tuhat euroa.
 Päätösehdotuksen saanut opiskelija voi tehdä Kelalle uudelleenkäsittelypyynnön, jossa hän selvittää opintonsa ja sen, milloin tulot on saatu. Uudelleenkäsittelypyyntö on tehtävä kuukauden kuluessa.
 Vuoden 2018 opintotuen vapaaehtoiset palautukset on maksettava toukokuun 2019 loppuun mennessä. Jos opiskelija ei peru tai palauta opintotukea, liikaa maksettu tuki peritään takaisin 7,5 prosentilla korotettuna. Kyseessä on kertaluontoinen korotus, ei korko.
 Joka kymmenes opiskelija tienannut liikaa
 Kela muistuttaa tiedotteessaan, että opiskelijan pitää itse huolehtia siitä, että hänen vuositulonsa eivät ylitä tulorajaa.
 Opintotuen vuosituloraja määräytyy sen mukaan, kuinka monelta kuukaudelta opiskelija on nostanut opintotukea. Jos opiskelija nosti vuonna 2017 tukea 9 kuukaudelta, hänellä sai olla vuoden 2017 aikana muita tuloja enintään 11 850 euroa.
 Ilmoituksen takaisinperinnästä saavien määrä on huomattavasti suurempi kuin vuotta aikaisemmin. Tuolloin päätösehdotus takaisinperinnästä lähetettiin 34 800 opiskelijalle ja perittävä määrä oli 45,4 miljoonaa euroa.
 Tänä vuonna opintotukia pyritään perimään takaisin yhteensä 43,3 miljoonaa euroa. Takaisin perittävä rahasumma pieneni, koska syksystä 2017 alkaen suurin osa opiskelijoista alkoi saada yleistä asumistukea opintotuen asumislisän sijaan.
 Vuonna 2017 opintotukea sai yhteensä noin 312 000 opiskelijaa.
 Lue myös:
 Selvitys: Opintotuen tulorajoja voisi nostaa jopa 50 prosentilla – nykyiset rajat estävät opiskelijoita tienaamasta
 Opiskelija, huomaa tämä: Kela ei enää automaattisesti vähennä opintorahasta ennakonpidätystä tammikuusta lähtien
 Kela karhuaa takaisin yli 45 miljoonaa euroa opintotukea

Yhä useampi opiskelija velkaa valtiolle – Kela perii tonneja tuhansilta opiskelijoilta


Summary: Selvityksen mukaan suomalaiset SS-miehet osallistuivat sotarikoksiin ”hyvin todennäköisesti”.

Puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) arvostelee valtioneuvoston kanslian Kansallisarkistolta tilaamaa selvitystä suomalaisten SS-vapaaehtoisten mahdollisista sotarikoksista.
 Niinistö kirjoittaa tiistaina julkaisemassaan  blogissa , että selvityksessä ei hänen käsityksensä mukaan esitetä yhtään uutta todistetta, että suomalaiset SS-miehet olisivat syyllistyneet sotarikoksiin taikka osallistuneet juutalaisvainoihin.
 – Siksi pidän epäoikeudenmukaisena, että heidän päälleen heitetään epäilyksen varjo ilman todisteita, Niinistö kirjoittaa.
 Niinistö muistuttaa, että oikeusjärjestelmässä noudatetaan periaatetta, että "syytetty on syytön kunnes toisin todistetaan". Hänen mielestään sama periaate sopii myös historiantutkimukseen.
 Viime perjantaina julkaistun  selvityksen mukaan  Waffen SS:n Wiking-divisioonassa vuosina 1941–1943 palvelleet suomalaissotilaat osallistuivat "hyvin todennäköisesti" osana saksalaista SS-sotilasjoukko-osastoa juutalaisten, muiden siviilien ja sotavankien surmaamiseen Saksan itärintamalla.
 Kansallisarkiston mukaan käytössä ollut lähdeaineisto ei kuitenkaan antanut tarpeeksi yksityiskohtaista tietoa suomalaisten osallisuudesta.
 Lue myös:
 Riippumaton selvitys: Suomalaiset SS-miehet todennäköisesti osallistuivat saksalaisten mukana juutalaisten ja siviilien surmaamiseen 1941–1943

Puolustusministeri Niinistöltä haukut SS-miesten tekoja kaivelleelle selvitykselle – "Heidän päälleen heitetään epäilyksen varjo ilman todisteita"


Summary: Konservatiivinen kansanpuolue EKRE kalastelee myös Suomessa asuvien virolaisten ääniä.

Virossa pidetään maaliskuun alussa parlamenttivaalit, ja äärioikeistolaista EKRE-puoluetta odottaa niissä ennusteiden mukaan historiallisen suuri äänisaalis.
 Edellisissä parlamenttivaaleissa vuonna 2015 puolue sai 8,1 prosenttia äänistä ja nousi ensimmäistä kertaa parlamenttiin eli Riigikoguun. Tuoreimmat mielipidemittaukset ennustavat puolueelle tulevissa vaaleissa jopa 17 prosentin kannatusta.
 Tällainen vaalivoitto tekisi EKREstä Viron parlamentin kolmanneksi suurimman puolueen keskustapuolueen ja reformipuolueen jälkeen. Jäsenmäärässä mitattuna puolue on jo maan kolmanneksi suurin.
 – Mikään puolue Virossa ei ole koskaan onnistunut kasvattamaan kannatustaan yhtä paljon yhtä nopeasti, sanoo politiikan tutkija  Tõnis Saarts  Tallinnan yliopistosta.
 Hänen mukaansa vuonna 2012 perustetun EKREn menestys on poikkeuksellinen jopa koko Euroopan mittakaavassa.
 – Uusia oikeistopopulistipuolueita on syntynyt viime vuosina eri puolilla Eurooppaa, mutta harva niistä on noussut tällä vauhdilla maansa suurimpien puolueiden joukkoon.
 "EKRE muokkaa Viron keskustelukulttuuria ja asenneilmapiiriä", sanoo Tallinnan yliopiston apulaisprofessori Tõnis Saarts. Silja Massa / Yle
 Puolue perusti osaston Suomeen
 EKRE kampanjoi parhaillaan aktiivisesti paitsi Virossa myös Suomessa. Se on nimittäin ainoa Viron puolueista, joka on perustanut Suomeen oman osaston, Ekre Soome Osakondin.
 Suomen-osaston perustaminen saattaa olla fiksu veto, sillä Suomessa asuu ja työskentelee eri arvioiden mukaan joko pysyvästi tai väliaikaisesti jopa satatuhatta virolaista.
 EKREn Suomen-osasto päivittää aktiivisesti Facebook-sivuaan linkkaamalla sinne esimerkiksi puolueen oman, isänmaallisen  Uued Uudised  -uutissivuston artikkeleita.
 Postaukset liittyvät enimmäkseen Viron politiikkaan, mutta myös Suomen media on edustettuna. Viime sunnuntaina Facebook-sivulle esimerkiksi linkattiin kuva Iltalehden vuoden 2017 lööpistä, jonka mukaan Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  on suomalaisten 18–49-vuotiaiden pääministerisuosikki.
 Kuvan jakoteksti kuului vapaasti käännettynä: "Hurraa! Siskomme ja veljemme ovat menossa oikeaan suuntaan. Auttakaa heitä! Tukekaa heitä!"
 Tulevana sunnuntaina EKREn Suomen-osasto pitää Helsingissä oman vaalipäivän, jossa suomenvirolaiset voivat äänestää ennakkoon ja samalla Facebookin tapahtumakuvauksen mukaan "auttaa aidosti isänmaallinen puolue valtaan".
 Viron vaaliviikonloppuna puolue aikoo kampanjoida ja vastailla ihmisten kysymyksiin Helsingin Länsiterminaalissa.
 Olipa syynä EKREn aktiivinen kampanjointi Suomessa tai ei, suomenvirolaisten kiinnostus puoluetta kohtaan on Eesti Päevaleht-sanomalehden mukaan viime aikoina  viisinkertaistunut .
 Arvio perustuu EKREn Helsingissä järjestämien poliittisten tilaisuuksien osallistujamääriin. Kesällä EKREn pitämään keskustelutilaisuuteen Helsingissä osallistui vain kymmenen henkilöä. Joulukuussa vastaavan tilaisuuden osallistujamäärä oli yli viisikymmentä.
 Mart Helme on EKREn puoluejohtaja. Puolueen johtohahmoihin kuuluu myös Mart Helmen poika Martin Helme. Siim Lovi / ERR
 Populismilla kansan suosioon
 Millainen Suomessa saakka vaikuttava virolaispuolue sitten oikein on?
 Politiikantutkija Tõnis Saartsin mukaan EKRE ratsastaa monien muiden Euroopan oikeistopopulistipuolueiden tavoin maahanmuuttovastaisuudella, eurokriittisyydellä sekä perinteisillä perhearvoilla.
 Itä-Euroopan maiden populistipuolueille ominaiseen tapaan yksi puolueen aatteista on myös Venäjä-vastaisuus.
 EKRE perustettiin vuonna 2012 vanhan agraaripuolueen, Viron Kansanliiton, pohjalle. Perustamisajankohta oli Tõnis Saartsin mukaan otollinen.
 – Vuonna 2007 alkanut talouskriisi oli nostanut konservatiiviset ja nationalistiset arvot pinnalle Virossa samoin kuin muuallakin maailmassa. Samaan aikaan tapahtunut sosiaalisen median läpimurto sai nämä aatteet leviämään nopeasti maasta toiseen, Saarts sanoo.
 Puolueen suosiota lisäsi Saartsin mukaan virolaisten pettymys EU:hun.
 – Virossa vallitsee tunne, ettei maata vieläkään pidetä täysivaltaisena Euroopan Unionin jäsenenä. Viro on ponnistellut täyttääkseen EU:n vaatimukset, mutta monista ihmisistä tuntuu, että vaatimuksia tulee jatkuvasti vain lisää ja lisää, Saarts sanoo.
 Vuoden 2015 pakolaiskriisi lisäsi EKREn suosiota räjähdysmäisesti. Tuolloin puolue otti myös näkyvästi kantaa Suomen pakolaispolitiikkaan.
 – Pakolaistulva romahduttaa suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan, puolueen keulahahmoihin kuuluva  Martin Helme  totesi tuolloin  Tallinna24-lehden haastattelussa.
 Helme ja muut EKREn poliitikot ovat maalailleet uhkakuvia Viroon saapuvista pakolaisvirroista ja varoittaneet, ettei Viron pidä tehdä pakolaispolitiikassa Suomen ja Ruotsin tekemiä virheitä.
 Varoittelu tuntuu ylimitoitetulta, sillä Viro on ottanut vastaan vuoden 2015 jälkeen vain 206 kiintiöpakolaista, joista melkein puolet on jo muuttanut pois maasta.
 Kahdenkymmenen viime vuoden aikana Viro on vastaanottanut kaikkiaan vain viitisensataa pakolaista.
 EKRE tunnetaan myös avoimen rasistisista kommenteistaan. Martin Helmen lausahdus "Kui on must, näita ust" eli "Näytä mustalle ovea" nousi puolueen iskulauseeksi.
 – Tuo tai muut puolueen jäsenten rasistiset kommentit eivät ole herättäneet Virossa juuri minkäänlaista julkista vastareaktiota. Poliitikkojen urat ovat saaneet jatkua, Tõnis Saarts sanoo.
 – En usko, että yhtä avoimella rasismilla olisi mahdollista pärjätä politiikassa Länsi-Euroopassa, esimerkiksi Suomessa.
 EKRE muokkaa poliittista puhetta
 Viron parlamenttivaalien voittajaksi ennustetaan keskustapuoluetta, joka on tällä hetkellä Viron pääministeripuolue. Keskustapuolueen kannatus on kyselytutkimusten mukaan noin 33 prosenttia. Maan toiseksi suurimman puolueen eli reformipuolueen kannatus puolestaan on noin 25 prosenttia.
 Tõnis Saarts ei usko EKREn koskaan kasvavan maan suurimmaksi puolueeksi.
 Puolueen olemassaolo on hänen mukaansa kuitenkin jo muuttanut maan poliittista kenttää.
 – EKRE taivuttaa politiikan perinteisiä sääntöjä normalisoimalla rasistista ja kärjistävää puhetta. Muut puolueet kokevat, että pystyäkseen kilpailemaan äänestäjistä EKREn kanssa niiden täytyy käyttää yhtä teräviä ilmauksia ja yhtä mustavalkoisia yleistyksiä.
 Tällainen politiikan ja demokratian hiljainen muutos on Saartsin mielestä huolestuttavaa.
 – En usko, että Virolle käy kuten Unkarille, jossa oikeistopopulistit ovat ottaneet vallan. Mutta on mahdollista, että maan yleinen keskustelu- ja asenneilmapiiri muuttuu entistä kovemmaksi.
 Viron parlamenttivaalit järjestetään 3. maaliskuuta.
 Helsingissä järjestetään tänään 12.2. Kello 17–19 keskustelu Viron vaaleista. Tapahtumassa ovat puhumassa kaikkien Viron suurimpien puolueiden edustajat. Tapahtuma tulkataan suomeksi ja sitä voi seurata suorana  Tuglas-seuran verkkosivuilta.
 Lue myös:
 Virossa YK:n siirtolaisuussopimus oli kaataa hallituksen – Maahanmuutosta tulee vaaliteema kevään parlamenttivaaleihin
 Viron maalisvaaleissa punnitaan myös korkea alkoholivero – toinen pääpuolue jäädyttäisi korotukset, toinen laskisi veroa

Äärioikeistopuolueelle ennustetaan Virossa vaalivoittoa – Tutkija: "Suomessa yhtä avointa rasismia tuskin hyväksyttäisiin"


Summary: VR:n mukaan henkilöstön puuttumisesta johtuvat myöhästymiset ovat harvinaisia.

– Hyvät matkustajat. Junan varsinainen henkilökunta on vasta tulossa. En oikein tiedä, milloin pääsemme lähtemään.
 Toimittaja törmäsi junassa tällaiseen kuulutukseen tammikuun lopussa.
 Vastaavia kokemuksia on myös muilla matkailijoilla. Tänään tiistaina aamulla yhdeksältä Tampereelta piti lähteä S44-juna Helsinkiin.
 Juna ei päässyt kuitenkaan lähtemään, koska kuljettaja puuttui.
 – Pendolino 44 Vaasasta Helsinkiin klo 06:48 on myöhässä n. 25 minuuttia viivästyneiden lähtövalmisteluiden vuoksi, VR tiedotti verkkosivuillaan.
 Junamatkustajille tulleen kuulutuksen mukaan Vaasasta ajaneen kuljettajan vuoro loppui Tampereelle ja toinen veturinkuljettaja sairastui.
 VR:n operaatiokeskuksen johtajan  Ari Vanhasen  mukaan vain alle 0,5 prosenttia junista myöhästyy henkilöstön puuttumisesta johtuvasta syystä.
 – Ylläolevassa tapauksessa on ollut harmillinen ja harvinainen tiedonkulkukatkos ja veturinkuljettajan puuttuminen korvattiin varakuljettajalla nopeasti. Juna jäi noin 20 minuuttia aikatauluista, Vanhanen sanoo aamun junasta.
 Ay-liitto: Vuorot laitettu tiukille
 Rautatiealan Unionin puheenjohtaja  Tero Palomäki  arvioi, että vastaavat tilanteet ovat voineet lisääntyä tänä talvena. Hän perustelee tätä sillä, että tänä talvena on ollut poikkeuksellisen pitkiä myöhästymisiä.
 Näyttö Helsingin Rautatieasemalla kertoo kaukojunien myöhästymisistä. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Palomäen mukaan VR on laittanut kaluston kierrot ja työntekijöiden vuorot niin tiukille, ettei se kestä säästä johtuvia haasteita.
 – Tänä talvena on näyttänyt siltä, ettei työvuoroissa ole ollut tarpeeksi pelivaraa. Se on näkynyt siinä, että junat ovat voineet odottaa henkilökuntaa.
 Palomäen mukaan pelivara junasta toiseen siirtyessä vaihtelee.
 – Pääsääntö on, että ne on optimoitu niin, että ne kestävät pienet myöhästymiset mutta ei sellaisia kuin tänä talvena. Työaikaa pyritään minimoimaan myös rautateillä.
 Yksi kuljettaja per juna
 Junissa on vain yksi veturinkuljettaja. Heidän vuoronsa vaihtelevat.
 – Ideaali työvuoro, on että aloitetaan aamulla kotipaikkakunnalta vaikka Tampereelta, käydään Helsingissä, siellä on ruokatauko ja sitten ajetaan kotiin. Se on paras, mutta vuoroja on hyvin monenlaisia. Joskus ollaan yötä jossain, Palomäki sanoo.
 Jos veturinkuljettaja sairastuu, tilalle yritetään löytää varakuljettaja.
 – On varamiehiä, mutta jos tulee paljon sairastumisia tai myöhästymisiä, vaikea on löytää ketään. Viime kädessä junia perutaan, jos ei löydy ketään, Palomäki sanoo.
 Kun veturinkuljettaja lähtee työvuoroon, hän ei koskaan tiedä, milloin pääsee kotiin. Työvuorojen perään on vaikea sopia mitään menoja tai lasten hakua päiväkodista.  Tero Palomäki.
 Välillä henkilöstö joutuu odottamaan muualta tulevaa kalustoa, esimerkiksi lisävaunuja. Myöhästymisiä on ollut myös tästä syystä.
 – Viestiä on tullut liittoon, että on ollut raskas talvi. Kun veturinkuljettaja lähtee työvuoroon, hän ei koskaan tiedä, milloin pääsee kotiin. Työvuorojen perään on vaikea sopia mitään menoja tai lasten hakua päiväkodista.
 VR:n operaatiokeskuksen johtajan Ari Vanhasen mukaan juna myöhästyy äärimmäisen harvoin henkilöstön sairastumisesta johtuvasta syystä. Kuljettaja ilmoittaa sairaustapauksesta operaatiokeskuksen henkilöstöohjaukseen, joka hoitaa tilalle varakuljettajan.
 – Useimmiten myöhästymisen syynä on se, että edellinen junavuoro on myöhässä.
 Onko työvuorot tehty liian tiukille ja millainen käytäntö on sairastapauksissa?
 – Työvuorot pyritään suunnittelemaan tehokkaasti ja niissä on huomioitu siirtymisajat junavuorosta toiseen sekä työlaissa säädellyt ajo- ja elpymisajat. Junien myöhästymisiä ei pystytä ennakoimaan ja niissä tapauksissa otetaan käyttöön esimerkiksi varamiesjärjestelmät tai muut ratkaisut henkilöstökierrossa, Vanhanen sanoo.
 "Henkilökunta aika voimaton"
 Työn raskautta lisää, jos asiat eivät mene suunnitelmien mukaan. Välillä matkustajat voivat olla kiukkuisia junan henkilöstölle.
 – Luulen, että pääsääntöisesti he ymmärtävät. Junassa työskentelevä henkilökunta on aika voimaton. Ongelmat ovat radan pidossa, siinä, ettei kalusto kestä, eikä tehdä lumitöitä tarpeeksi hyvin. Vaikea ihmisten on muuta kuin tehdä parhaansa junassa, Rautatiealan Unionin puheenjohtaja Tero Palomäki sanoo.
 Junan kuulutukset ovat keränneet kiitosta. Junankuljettaja on saattanut vuosien valossa kertoa myöhästymisen johtuvan jopa nukkumisesta pommiin tai vatsavaivoista.
 – Parikymmentä vuotta sitten kuulutukset olivat nuivia, mutta nyt on ironiaa. Ne ovat positiivinen piristysruiske hankalaan tilanteeseen, Palomäki sanoo.
 Lue lisää:
 VR:ltä korvaus vasta tunnin myöhästymisestä – Ruotsissa hyvitetään jopa 20 minuutin viivästykset
 Seinäjoelta Vaasaan kulkeva juna on myöhässä useammin kuin mikään muu juna Suomessa – VR:n täsmällisyyspäällikkö: "Toiseen suuntaan täsmällisyys on kuitenkin aika hyvä"
 Junankuljettaja hukassa - Pendolinon lähtö lykkääntyi tunnilla

Juna lähtisi, mutta veturinkuljettaja puuttuu – ay-liiton mukaan työvuorot on laitettu kireälle lumikaaoksessa: "Ollut raskas talvi"


Summary: Teknisesti sodassa olevien Koreoiden tavoitteena on yhteiset olympialaiset vuonna 2032. Etelä-Korea esittää pitopaikakseen Soulia.

Vielä joitain vuosia sitten ei olisi tullut mieleenkään, että teknisesti yhä sotatilassa ovat Etelä- ja Pohjois-Korea järjestäisivät yhdessä olympialaiset. Yhtä kaukana oli ajatus, että ohjuksillaan uhitteleva Pohjois-Korea järjestäisi mitään kansainvälistä tapahtumaa.
 Naapurusten tavoitteena on kuitenkin järjestää  rauhaankin liitetyt  kisat yhdessä vuonna 2032.
 Asia on määrä esittää Kansainväliselle olympikomitealle Lausannessa perjantaina, raportoi uutistoimisto AFP.
 Koreat ovat marssineet aiemmissa kisoissa yhteisen lipun alla, ja Pyeongchangin talvikisojen avajaisissa viime vuonna  seurattiin tarkkaan , miten Etelä-Korean presidentti  Moon Jae-in  ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  sisko  Kim Yo-jong  kättelivät.
 Kisoissa oli myös yhteinen jääkiekkojoukkue.
 Tulevaisuudessa askeleet ovat vielä suurempia, sillä maiden on tarkoitus osallistua yhdessä vuoden 2020 Tokion kisoihin.
 Vielä vuonna 1988 Pohjois-Korea boikotoi Soulissa järjestettyjä kesäkisoja.
 Etelä-Korea on valinnut omaksi olympiakaupungikseen Soulin. Pohjois-Korean päätöstä odotetaan myöhemmin tällä viikolla, mutta sen uumoillaan olevan pääkaupunki Pjongjang.
 Toiveissa luonnollisesti  on, että yhteiset kisat toisivat niemimaalle vakautta.
 Etelä- ja Pohjois-Korea ovat vuosina 1950–1953 käydyn Korean sodan jäljiltä yhä teknisesti sotatilassa. Viime vuonna  maat sopivat , että tavoitteena on rauhansopimus.
 Pohjois-Korea nousee taas uutisiin kuun lopulla, kun Kim Jong-unin ja  Donald Trumpin  on  määrä tavata Vietnamissa .
 Asialistalla on Pohjois-Korean ydin- ja ohjusohjelmat.

Antaisitko olympialaiset ydinaseilla uhittelevalle diktatuurille?


Summary: KHO piti miehen Turkissa saamaa vankeusrangaistusta kohtuuttomana suhteessa tekoon ja päätteli, että rankaisemista oli pidettävä vainona.

Terrorismirikoksista Turkissa tuomitulle turkkilaiselle kurdille olisi pitänyt myöntää turvapaikka, totesi  korkein hallinto-oikeus (KHO) tiistaina . Aiemmin maahanmuuttovirasto ja hallinto-oikeus olivat hylänneet turvapaikkahakemuksen.
 Mies oli tuomittu Turkissa muun muassa siksi, että hän oli julkaissut Facebookissa Kurdistanin työväenpuoluetta (PKK) tukevia kuvia ja kommentteja.
 PKK on taistellut vuosikymmeniä Kurdistanin itsenäisen valtion puolesta Turkin kaakkoisosissa. Turkin lisäksi muun muassa EU pitää PKK:ta terroristijärjestönä.
 Miehelle langetettiin Turkissa kahden vuoden vankeustuomio terroristijärjestön propagandan levittämisestä ja terroristijärjestön jäsenyysrikoksesta.
 KHO piti vankeusrangaistusta kohtuuttomana suhteessa tekoon ja päätteli, että rankaisemista oli pidettävä vainona.
 Se kumosi Maahanmuuttoviraston ja hallinto-oikeuden päätökset ja palautti asian Maahanmuuttovirastolle turvapaikan myöntämiseksi.

Maahanmuuttovirasto ei myöntänyt terrorismirikoksista Turkissa tuomitulle kurdille turvapaikkaa – KHO katsoi miehen joutuneen vainon kohteeksi


Summary: Ylen saamien tietojen mukaan lausunnon valmistuminen voi venyä torstaille

Sosiaali- ja terveydenhuollon uudistusta käsittelevä perustuslakivaliokunta kokoontui jatkamaan lausunnon työstämistä jälleen yhdeksältä aamulla.
 Valiokunnan tavoitteena oli saada lausunto valmiiksi jo eilen maanantaina, mutta kahdeksan tuntia kestänyt ylimääräinen kokous ei tähän riittänyt. Tänäänkään tuskin tulee valmista. Perustuslakivaliokunnan kokous kestää korkeintaan kahdelta alkavaan täysistuntoon asti, ja valiokunnan listalla on soten lisäksi muitakin asioita käsiteltäväksi.
 – Liian paljon asioita jäi tälle päivälle. Yritetään mahdollisimman nopeasti saada valmiiksi, mutta en osaa sanoa aikataulusta vielä mitään. Riippuu siitä, millainen työtahti saadaan päälle, valiokunnan jäsen  Markus Lohi  (kesk.) sanoi kokoukseen mennessään.
 Valiokunnalle ei ole tällä hetkellä tiedossa ylimääräisiä iltakokouksia. Perustuslakivaliokunta kokoontuisi siis jatkamaan jälleen huomenna aamulla.
 Ylen saamien tietojen mukaan on todennäköistä, että lausunto valmistuu vasta torstaina.
 Soten ennuste näyttää huonolta
 Perustuslakivaliokunnan lausunnosta riippuu, onko sotea ylipäätään mahdollista saada maaliin enää tällä hallituskaudella. Tällä hetkellä ennuste näyttää soten kannalta huonolta. Eduskunta istuu enää viisi viikkoa ennen vaalitaukoa.
 Julkisoikeuden professori  Juha Lavapuro  Turun yliopistosta arvioi tänään Ylen Aamu-TV:n haastattelussa, että uudistukseen sisältyy edelleen niin merkittäviä ongelmia, että aika ei riitä niiden korjaamiseen.
 – Oma kantani ja valistunut arvaukseni on, että tähän sisältyy lopulta niin isoja ja laajoja ongelmia, ja se on niin merkittäviltä osin vielä keskeneräinen, että ongelmia ei ehditä korjaamaan tämän vaalikauden aikana, Lavapuro kommentoi  Ylen Aamu-tv:n haastattelussa  aamulla.
 Perustusvaliokunnassa asiantuntijoiden julkisuuteen esittämät kommentit herättivät närää. Perustuslakivaliokunnan jäsen  Matti Torvinen  (sin.) sanoi pitävänsä kommentointia ulkoparlamentaarisena vaikuttamisena.
 – Olin tosi järkyttynyt siitä, että valtiosääntöasiantuntijat jälleen ulkoparlamentaarisesti yrittävät vaikuttaa tähän prosessiin, Torvinen sanoi mennessään valiokunnan kokoukseen.
 Valtiosääntöoppineet ovat  aiemminkin kertoneet soten ongelmista  julkisuuteen. Ongelmat liittyvät esimerkiksi paljon palveluita tarvitsevien ihmisten asemaan, tietosuojaan ja EU-oikeuteen.
 Perustuslakivaliokunnan lausunnon jälkeen sote-paketti etenee vielä sosiaali- ja terveysvaliokunnan käsittelyyn. Sosiaali- ja terveysvaliokunnan olisi tarkoitus valmistella mietintö, joka etenee eduskunnan suureen saliin äänestettäväksi.

Perustuslakivaliokunnan sote-urakka jatkuu – ratkaiseva lausunto tuskin valmistuu tänäänkään


Summary: Autotehdas teki viime vuonna tuotantoennätyksensä.

Valmet Automotive valmisti Uudenkaupungin tehtaalla ensimmäistä kertaa historiassaan yli 100 000 autoa vuoden aikana. Vuonna 2018 tehtaalla valmistui kaikkiaan 110 000 autoa.
 Tuotanto lähti kasvuun 2013, jolloin yritys aloitti yhteistyön Daimlerin kanssa Mercedes-Benzin A-sarjan tuotannolla. Viime vuosina valmistus on laajentunut Mercedesin GLC-katumaasturiin.
 – 100 000 autoa ylittävällä vuosituotannolla Valmet Automotive on siirtynyt erikoisvalmistajasta volyymivalmistajaksi, sanoo Valmet Automotiven valmistuspalvelujen johtaja  Pasi Rannus .
 Edeltävänä vuonna 2017 Uudessakaupungissa tehtiin 90 000 autoa.
 Valmet Automotive palkkasi ennätysvuotensa aikana tuhat työntekijää Uuteenkaupunkiin. Viime vuodenvaihteessa väkiluku autotehtaalla oli yli 4 500.

Uudenkaupungin tehtaalla ylitettiin 100 000 auton raja


Summary: Tänä talvena Saimaalle on viety iglumaisia, aiempaa geometrisempiä ja pajupunoksesta tehtyjä norpan pesäpönttöjä.

Saimaalle on viety tammikuun puolivälissä kuusi saimaannorpan keinopesää kevään pesintää varten.
 Uhanalaisten norppien pesien kehitystyö painottuu kelluviin pesiin, koska tulevaisuudessa Saimaa saattaa olla ilmaston lämpenemisen vuoksi talvisin avovettä.
 – Lumitalvena on huvittavaa laittaa keinopesiä, mutta kehitystyö vie aikaa, Itä-Suomen yliopiston tutkija  Mervi Kunnasranta  sanoo.
 Iglumaiset pesät ovat ponttonien päällä, ja niiden kantavat rakenteet ovat muovia.
 Pajusta korpiunoksena tehty  Mervi Kunnasranta / UEF
 Tänä talvena on kokeilussa erilaisia pesämalleja. Turvelevyillä katettuja pesiä on iglumaisia ja yksi aiempaa geometrisempi malli. Kehitystyön tavoitteena on pienentää pesien tuotantokustannuksia.
 Esimerkiksi geometrisen keinopesän kattopaloista jää aiempaa vähemmän hukkapaloja.
 Kolmannessa versiossa pesän kupu on pajusta tehtyä koripunosta, joka muistuttaa kuumailmapallon koria.
 Täytetty läpimurto
 Viime talvena keinopesien kehitystyössä tehtiin läpimurto, kun ensimmäinen kuutti syntyi kelluvaan keinopesään. Tutkijat ounastelevat, että ratkaisevaa oli pesäpöntön täyttäminen muovailtavalla materiaalilla.
 – Kun norppaa oli pesärakenteiden sisällä lumi vastassa, se kuvitteli tekevänsä pesän itse, yliopistotutkija Kunnasranta sanoo.
 Jatkossa saatetaan kokeilla, kelpuuttaisiko norppa esimerkiksi järviruo'on keinopesän täytteeksi.
 Keväällä 2018 Haukivedellä kuvattu saimaannorppa. Petri Vironen / Yle
 Norppanaaraiden paikkauskollisuutta yritetään hyödyntää niin, että keinopesät viedään vuodesta toiseen samoihin paikkoihin. Ajatus on, että norpat tottuisivat laajemmin pesimään keinopesissä. Uhanalaisia saimaannorppia on nyt noin 400.
 – Pyrimme opettamaan emolle, että tässä olisi hyvä pesä jo valmiina, Kunnasranta sanoo.
 Norppanaaras synnyttää kuutin pesään kevättalvella.
 Aiemmin tänä talvena arvioitiin, että norpille ei tarvitse kolata lumisia pesintäkinoksia, koska lunta on runsaasti. Tutkijan toiveena on, ettei keinopesiä koskaan tarvittaisi.
 – Ilmastoennusteiden valossa kuitenkin näyttää, että tarvitaan, Kunnasranta sanoo.
 Lue myös:
 Saimaannorpan suojelutyössä läpimurto: Kuutti syntyi kelluvaan tekopesään – "Ainutlaatuista maailman mittakaavassa"
 Saimaannorppa kelpuutti ihmiskäsin rakennetun keinopesän – pieni kuutti köllötteli kevään kaislojen suojissa
 Saimaannorpilla riittävästi lunta pesimiseen – vapaaehtoisia tarvitaan vain muutamien apukinosten kolaamiseen

Saimaannorpan kelluvilla keinopesillä varaudutaan jäättömään tulevaisuuteen – "Pyrimme opettamaan emolle, että tässä olisi hyvä pesä"


Summary: Pääministeri Juha Sipilä saapuu tentattavaksi vain kaksi kuukautta ennen eduskuntavaaleja.

Tulos tai ulos? Tätä lausetta pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) on toistanut useaan otteeseen vaalikauden aikana.
 Sipilä on viitannut sanomisellaan paitsi hallituksen talous- ja työllisyystavoitteisiin, mutta myös sote-uudistuksen toteutumiseen.
 Politiikan toimittajien yhdistys järjestää tentin, jossa Sipilä saa vastatakseen kysymyksen hallituksen onnistumisesta. Onko hallitus saavuttanut tavoitteensa, vai pitäisikö sen vielä harkita eroaan?
 Yle lähettää tentin suorana verkkolähetyksenä aina kello 11:30 lähtien. Yle seuraa tilaisuutta.
 Lue lisää:
 Sipilä luottaa kokoomuksen pysyvän soten takana: "Tulos tai ulos"

Politiikan toimittajat tenttaavat pääministeri Juha Sipilää hallituskauden tuloksista – seuraa suorana 11.30 lähtien


Summary: Kaksi oppilasta on kuljetettu terveyskeskukseen.

Koulubussi ajautui tänä aamuna ojaan ja kaatui kyljelleen Iitissä Kymenlaaksossa. Kyydissä oli alustavien tietojen mukaan 25 koululaista.
 Onnettomuudesta ei koitunut vakavia henkilövahinkoja. Kaikki matkustajat olivat päässeet bussista ulos. Ensihoito on tarkastanut 13 koululaista, joista kaksi on kuljetettu tarkistukseen terveyskeskukseen.
 Loput koululaisista olivat poistuneet paikalta muilla kyydeillä ennen viranomaisten saapumista paikalle.
 Pelastuslaitos ja ensihoito saivat onnettomuudesta hälytyksen aamulla kello 8.05.
 Onnettomuus sattui Kymentaantiellä noin kolme kilometriä Iitin kirkonkylältä Kymentaan suuntaan noin kilometri ennen Virransiltaa.
 Yksi ajokaista on suljettu liikenteeltä.
 Poliisi tutkii onnettomuuden syytä.

Koulubussi kaatui ojaan Iitissä – kyydissä 25 koululaista


Summary: Ulkoministerit keskustelevat esimerkiksi turvallisuudesta ja Ukrainasta.

Ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) tapaa tänään Moskovassa Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrovin .
 Ulkoministeriön ennakkotiedotteen mukaan keskustelujen aiheina ovat ainakin Pohjois-Euroopan alueellinen turvallisuuskehitys, Ukrainan tilanne, ajankohtaiset asevalvontakysymykset sekä Euroopan neuvosto.
 Lisäksi ministereiden on määrä keskustella Suomen ja Venäjän kahdenvälisistä asioista sekä alueellisesta yhteistyöstä.
 Yle näyttää tilaisuuden suorana kello 11.

Soini tapaa Lavrovin: Yle näyttää tilaisuuden suorana kello 11 alkaen


Summary: Parlamentti käsittelee seuraavia brexit-askelmia torstaina. Mayn on määrä puhua parlamentin jäsenille tänään.

Britannian pääministerin  Theresa Mayn  odotetaan tänään kehottavan lainsäätäjiä pitämään päänsä kylmänä.
 – Meidän kaikkien täytyy hillitä hermomme, Mayn on tarkoitus sanoa ennakkotietojen mukaan.
 Mayn tulevista kommenteista raportoi muun muassa  BBC .
 Brittiparlamentti käsittelee seuraavia brexit-askelmia torstaina. Britannia on neuvotellut Euroopan unionin kanssa erosopimuksen, mutta se ei ole toistaiseksi kelvannut parlamentin enemmistölle.
 May on yrittänyt saada  sopimukseen muutoksia , mutta EU on pysynyt asiassa kovana.
 Diplomaattien mukana Britannialla on nyt kolme vaihtoehtoa: sopimukseton ero, viime hetken sopu tai eron siirtäminen.
 Lue myös:
 Hullunkurinen perhe brexit-pelin äärellä: Nämä toraisat poliitikot puuhailevat Britannian EU-eroa
 "Rauha perustuu siihen, ettei rajaa ole" – Herättäisikö sopimukseton brexit Pohjois-Irlannin uinuvat haamut?

"Hillitkää hermonne", pääministeri Mayn odotetaan kehottavan lainsäätäjiä


Raskaan sarjan sote-asiantuntija, julkisoikeuden professori  Juha Lavapuro  Turun yliopistosta ei usko, että perustuslakivaliokunta saa valmiiksi sote-uudistusta koskevan lausuntonsa ajoissa, jotta istuva eduskunta ehti vielä käsitellä lakipaketin.
 – Oma kantani ja valistunut arvaukseni on, että tähän sisältyy lopulta niin isoja ja laajoja ongelmia, ja se on niin merkittäviltä osin vielä keskeneräinen, että ongelmia ei ehditä korjaamaan tämän vaalikauden aikana, Lavapuro kommentoi  Ylen Aamu-tv:n haastattelussa  aamulla.
 Tärkeä lausunto
 Perustuslakivaliokunta jatkaa tänään sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistamista koskevan lausunnon laatimista. Sen odotettiin valmistuvan jo eilen, mutta  näin ei lopulta käynyt .
 Lausunnossa valiokunta linjaa, ovatko sote-esitykset sopusoinnussa perustuslain kanssa ja millaisia muutoksia mahdollisesti tarvitaan. Lausunnolla on suuri merkitys sille, ehtiikö hallituskauden mittavin uudistus valmistua ennen eduskuntavaaleja.
 Lavapuro arvioi, että lakipaketti sisältää edelleen rutkasti ratkaisemattomia ongelmia.
 – Ne alkavat jo siitä, että toteuttavatko uudistuksen tavoitteet oikeuden jokaiselle yhdenvertaisiin ja riittäviin sosaali- ja terveyspalveluihin. Siihen liittyy varsin suuria epäilyksiä.
 – Sitten siellä on yksityiskohtia. Asiakassuunnitelmaa koskeva säätely on sekä tietosuojan että riittävien sosiaali- ja terveyspalvelujen kannalta ongelma. Valvontaa ja virkavastuuta pitää vielä käsitellä. Tietosuojakysymykset ovat vaikeita ratkaistavia, ne vaikuttavat myös rahoitukseen.
 – Sitten on notifikaatioon liittyvät ongelmat. Jos notifikaatiota ei tehdä, se voi vaarantaa koko järjestelmän toiminnan jossain vaiheessa. Ongelmat ovat osin teknisiä, osin rakenteellisia ja todellakin hyvin hankalia ratkaista, Lavapuro kuvaa.
 Hiljainen sote-uudistus
 Lavapuron mukaan sote-uudistus olisikin ollut alunperinkin viisaampaa toteuttaa pienemmin askelin.
 – Toisaalta jos tästä etsii nyt hyviä puolia, niin samaan aikaan on tapahtunut eräänlainen hiljainen soteuudistus, kun kunnat ovat siirtäneet sote-tehtäviä kuntayhtymiin ja niitä on alettu laajasti toteuttaa sairaanhoitopiirin suuruisissa kuntayhtymissä.
 – Hiljainen soteuudistus on näyttänyt toteuttavan tavoitteita, joita soteuudistuksella on ollut ja oikeastaan aika hyvinkin, Lavapuro kiittelee.
 Lue lisää:
 Nyt se varmistui: Illankähmässä puurtanut perustuslakivaliokunta ei saanut sote-lausuntoa valmiiksi maanantaina

Professori Juha Lavapuro: Sote-lausunto ei ehdi valmistua ennen vaaleja – liikaa ongelmia


Summary: Turvallisen tavan kaatua oppii vain harjoittelemalla. Tilanteen tullen ei ehdi miettiä asentojaan.

Tuula Hirvikoski kaatui pian lonkkaproteesin saatuaan ollessaan viemässä joulupipareita tuliaisiksi. Hän varjeli piparipussia kädessään, kun jalat menivät alta. Tilanteen tullen ei ehdi miettiä asentojaan.
 – Ei ollut ollenkaan mielessä, miten käy muuten, nauraa Hirvikoski. – Mutta ei siinä mitenkään käynyt.
 Läheskään kaikille ei käy yhtä onnellisesti.
 Kaatumiset ovat Suomessa yleisiä, erityisesti ikäihmisillä. Joka kolmas yli 65-vuotias kaatuu kerran vuodessa. Yli 80-vuotiaista näin käy joka toiselle.  Kaatumiset ovat ikäihmisten yleisin tapaturma  (Terveyden ja hyvinvoinnin laitos).
 Koska kaatumiset paitsi aiheuttavat ihmisille terveyshaittoja ja elämänlaadun heikkenemistä, myös maksavat, niiden ehkäisyyn on satsattu viime vuosina monella rintamalla.
 Yksi näistä tahoista ovat judoseurat, jotka opettavat ihmisiä kaatumaan oikein. Kokkolassa halukkaita opetetaan kuukauden ajan, ja avainasemassa ovat toistot.
 – Se vaatii satoja, jopa tuhansia toistoja, että asia pysyy lihasmuistissa ja refleksit toimivat. Kun saa perustan kuntoon, voi harjoitella vaikka pehmeällä matolla itse. Jos jättää homman sikseen kurssin jälkeen, seuraavilla liukkailla on taas, että hupsis! sanoo ohjaaja Jukka Aalto Kokkolan budoseuran judojaostosta.
 Tilanteen tullen ihminen ei ehdi miettiä, vaan mätkähtää miten mätkähtää – jollei ole harjoitellut.
 – Pitää jauhaa askel askeleelta, että menee selkäytimeen: jos lähtee jalat alta, miten osaa tulla alas kohtuu kivuttomasti, sanoo Aalto.
 Antti Karhunen / Yle
 Myös Taito Hirvikoskella on kokemusta kaatumisesta: hän meni nurin portaissa liukkauden takia pari viikkoa sitten, mutta selvisi luut ehjinä.
 – Eihän sitä osaa ennakoida. Kurssista olisi ehkä ollut apua.
 Kaatuminen saattaa pelottaa harjoiteltunakin. Siksi kurssilla aloitetaan tatamin pinnasta kylkiasentoa opettelemalla. Korkeutta lisätään hiljalleen niin, että lopuksi kaadutaan jo seisoma-asennosta.
 Yleisin virhe, jonka ihminen automaattisesti tekee kaatuessaan, on ottaa vastaan kädellä. Silloin hinnan maksaa yleensä ranne, kyynärpää tai olkapää. Jos ei väliin ehdi kädellä, maahan kopsahtaa takaraivo, ja seuraukset voivat olla vielä pahemmat.
 Oikea tapa kaatua on joustaa polvista, kääntyä kyljelleen, pistää kädet kiinni ylävartaloon ja leuan rintaan.
 – Asento on pyöreä ja muistuttaa sikiöasentoa. Ettei kaaduta niin kuin puu pystymetsästä rysähtäen, sanoo Jukka Aalto.
 Hänkin on saanut osansa kaatumisista, mutta onnistunut selviämään luita särkemättä, vaikka on mennyt nurin joskus roskaisestikin. Vaarallista on silloin, kun jää piilottelee lumen alla: jalat voivat lähteä alta nopeastikin, ja silloin myös selkäytimestä tulevan reaktion pitää olla nopea.
 – Mustelmia ei voi aina välttää, mutta pahemmilta kolhuilta voi välttyä, kuvaa Aalto oikean kaatumisen hyötyjä.
 Derrick Frilund / Yle
 70-vuotiaat Tuula ja Taito Hirvikoski pitävät kaatumista yllättävän vaikeana, kun sitä harjoittelee. Kun kaatuu omia aikojaan, itse kaatuminen käy jouhevasti, mutta seuraukset voivat olla ikäviä.
 Uusia konsteja molemmat löysivät jo ensimmäisellä kurssikerralla: toisen jalan käyttäminen hissinä auttaa siinä, ettei kaadu niin korkealta. Myös leuka rintaan ja kädet kiinni ylävartaloon olivat hyviä oppeja.
 – Kun ikää tulee ja kömpelyys alkaa hiipiä pikku hiljaa, pitäisi oppia turvallinen kaatuminen, sanoo Tuula Hirvikoski.
 Liikkumista hän ei aio iän karttuessakaan rajoittaa. Siinä auttavat myös sauvat ja nastakengät, joita hän suosittelee ehdottomasti kaikille.
 Lue myös:
 Yksi A4-paperi näytti voimansa: Nyt voidaan estää tuhansia kaatumisia ja säästää yli sata miljoonaa euroa vuodessa
 Tasapaino ja lihasvoima ehkäisevät ikäihmisten kaatumisia – Liukuesteet konsti muiden joukossa

"Ettei kaadu niin kuin puu pystymetsästä" – oikea kaatuminen vaatii jopa tuhansia harjoituskertoja


Summary: Joukko vaikutusvaltaisissa asemissa työskennelleitä miehiä perusti 2000-luvun lopulla Facebook- ryhmän, jota käytettiin etenkin nuorten naistoimittajien järjestelmälliseen häirintään. Keinoina oli muokattuja pornokuvia, pilkkaa ja uhkauksia.

Kymmenen vuotta sitten perustetun Facebook-ryhmän nimi oli ”Ligue du LOL” eli LOL-ryhmä.
 Suljettuun ryhmään kuului kymmeniä miehiä, jotka työskentelivät Ranskan vasemmistolaisissa sanomalehdissä, arvostetuissa kulttuurialan julkaisuissa sekä pariisilaisissa mainostoimistoissa.
 Ryhmän toiminta nousi Ranskassa viikonloppuna julkisuuteen, kun verkkohäirinnän uhreiksi joutuneet naiset ryhtyivät kertomaan kokemuksistaan sosiaalisessa mediassa.
 Naiset kuvasivat, kuinka heidän ulkonäköään, ammattitaitoaan ja yksityiselämäänsä oli pilkattu Facebookissa ja Twitterissä vuosien ajan alatyylisesti. Naisille oli myös lähetetty seksuaalisvärittyneitä viestejä, kuvia ja uhkauksia.
 – Monet nuoret naiset pelkäsivät heitä [ryhmän jäseniä] eivätkä uskaltaneet kertoa kokemastaan. Minusta kirjoitettiin jatkuvasti loukkauksia ja julkaistiin esimerkiksi pornokuvia, joihin oli liitetty kasvoni, kuvaa toimittaja  Nora Bouazzouni  Le Monde-lehdessä.
 Liian ruma kirjoittamaan kosmetiikasta
 Kiusaamisen kohteeksi valittiin etenkin uraansa aloittelevia naistoimittajia ja -bloggaajia, mutta myös eri vähemmistöryhmien edustajia ja muutamia feministeiksi tunnustautuneita miehiä. Verkkohäirintä tapahtui nimimerkkien suojista, mutta sitä koordinoitiin Ligue du LOL-ryhmässä.
 – Minua uhkailtiin ja haukuttiin liian rumaksi kirjoittamaan kosmetiikasta. Häirintä oli päivittäistä ja se ajoi minut lopulta masennukseen ja itseinhoon, kertoi entinen kauneusbloggaaja  Capucine Piot  Ranskan radion haastattelussa.
 Piot kertoi poistaneensa häirinnän takia kaikki sosiaalisen median tilinsä ja päättäneensä vaihtaa alaa. Näin tekivät myös monet muut kiusaamisen uhrit.
 Verkkohäirinnästä nyt syytetyt miehet etenivät puolestaan arvostetuiksi toimittajiksi ja päällikkötehtäviin.
 Useat ranskalaiset mediatalot ovat käynnistäneet paljastusten seurauksena selvityksiä häirikkörinkiin kuuluneiden miesten toimista.
 Viisi verkkohäirinnästä syytettyä toimittajaa siirrettiin maanantaina tehtävistään sivuun, heidän joukossaan muun muassa vasemmistolaisen Libération-sanomalehden vastaava tuottaja  Alexandre Hervaud  ja Les Inrockuptibles -kulttuurilehden toinen päätoimittaja  David Doucet .
 "En tajunnut, kuinka inhottavalta toimintamme tuntui"
 Miksi ihmeessä nämä pariisilaista kulttuurieliittiä edustaneet miehet syyllistyivät vuosia kestäneeseen kiusaamiseen?
 Suurin osa heistä työskenteli sitä paitsi Téléraman ja Libérationin kaltaisissa arvostetuissa vasemmistolaisissa lehdissä, joissa naisten ja vähemmistöjen oikeuksia on pyritty pitämään esillä.
 LOL-ryhmän jäsenet ovat kertoneet, että kyse oli huonosta huumorista, joka muuttui vähitellen yhä rumemmaksi.
 –En tajunnut, kuinka inhottavalta meidän toimintamme tuntui, David Doucet sanoi.
 Osa ryhmän jäsenistä on julkaissut viime päivinä anteeksipyyntöjä. Moni on myös pyrkinyt vähättelemään toimintaansa ja poistanut kiireesti vanhoja tviittejään.
 Vallakkaat yhä vallakkaimmiksi
 Ligue du LOL-ryhmän tapaus on joka tapauksessa aiheuttanut Ranskassa kiivaan keskustelun verkkohäirinnästä sekä naisiin ja vähemmistöryhmiin kohdistuvasta syrjinnästä.
 Tasa-arvoasioista vastaava ministeri  Marlène Schiappa  tviittasi tukensa kiusaamisen uhreille ja lupasi selvittää verkkohäirintää koskevien rangaistusten tiukentamista.
 Mediavaikuttajien vuosien ajan harjoittama raju kiusaaminen kertoo samalla karua kieltään ranskalaisen yhteiskunnan valtarakenteista. Vallakkaat miehet ovat mitätöineet heikommassa asemassa olevia – ja päätyneet sen seurauksena entistä vallakkaampiin asemiin.
 –Ligue du LOL on eräänlainen poikakerho. Ajattelin, että oli parempi olla sen sisä- kuin ulkopuolella. (…) Kyse oli miehisestä vallasta, jonka vahvistamiseen ryhmää käytettiin, totesi Télérama-lehden toimittaja  Olivier Tesquet , entinen ryhmän jäsen.
 Ryhmän jäsenet olivat ihailtuja nuoria miehiä, pariisilaisia kulttuurivaikuttajia, joilla oli paljon seuraajia. Moni ihaili mustaksi huumoriksi verhottua kiusaamista ja häiriköintiä ja halusi olla menestyjien puolella. Samalla häirinnän uhrit sysättiin tehokkaasti marginaaliin.
 Naisia arvioidaan yhä eri tavalla
 Metoo-liike herätti ranskalaiset viime vuonna keskustelemaan seksuaalisesta häirinnästä, joka on Ranskassa valitettavan yleistä. Ligue du LOL -ryhmän tapaus vahvistaa, kuinka sisäänrakennettua ja hyväksyttyä tämä syrjintä ja häirintä usein on.
 Ranskalaisia naisia arvioidaan yhä eri tavalla kuin miehiä – ja siksi heitä halventavia puhetapoja on niin helppo levittää.
 Lähteet: Libération, Le Monde, France Info, Twitter, Reddit
 Lue myös:
 Ranskalaisnaiset eivät romahda kirjailijamiehen kommenteista – heillä ei ole aikaa, sillä heidän on kamppailtava asemastaan työelämässä

Ranskalaisten miestoimittajien rinki selittelee syytöksiä vuosia jatkuneesta naisten häirinnästä: "En tajunnut, kuinka inhottavalta toimintamme tuntui"


Tampereella on käyty keskusteluja mahdollisen skeittilukion perustamiseksi. Skeittilukio olisi Suomen ensimmäinen lajissaan.
 Rullalautailun opiskelu- ja valmennuskeskus tulisi osaksi tamperelaista Sammon keskuslukion urheilulinjaa.
 Skeittauksen harrastajilla on jo nyt oikeus hakea myös Tampereen seudun ammattiopistoon Treduun urheilijastatuksella. Tredu on tarpeen mukaan halukas tekemään yhteistyötä tamperelaisen skeittiyhteisön ja Suomen Rullalautaliiton kanssa.
 Skeittilukiota ovat ehdottaneet valtuutetut  Pekka Salmi  (sd.) ja  Juhana Suoniemi  (vihr.) valtuustoaloitteessaan.
 Skeittaus on ensimmäistä kertaa mukana olympiakilpalajina Tokion vuoden 2020 olympialaisissa. Miehet ja naiset kisaavat streetissä ja parkissa.
 Suomen rullalautailumaajoukkue vahvistuu  ammattilaisskeittaaja  Lizzie Armantolla , 25, joka on usean vuoden ajan kuulunut lajin menestysurheilijoihin. Hän on voittanut uransa aikana muun muassa X Gamesin rullalautailun parkin.
 Vastaavia on jo maailmalla
 Jos skeittilukio halutaan mukaan kevään 2020 yhteishakuun, rahoituksesta ja opetussuunnitelmasta pitäisi tehdä linjauksia tämän kevään aikana.
 Apulaispormestari  Anna-Kaisa Heinämäki  (vihr.) pitää tämäntyyppistä painotusta kiinnostavana. Tämä olisi Tampereen oma painotus, ei valtakunnallinen. Tarkkoja laskelmia skeittilukion kustannuksista ei vielä ole.
 Heinämäki kertoo, että tämän kevään aikana on tarkoitus tehdä selvitystä yhdessä Rullalautaliiton ja Olympiakomitean kanssa.
 Heinämäen mukaan skeittauksen ja toisen asteen opiskelun yhdistäminen sopisi Tampereelle myös siksi, että Hiedanrannassa on nykyään kansainvälisen tason skeittipaikka.
 Tampere on Helsingin ohella skeittauksen keskittymä Suomessa.
 Skeittilukioita on jo muualla. Aloitteen tekijöiden mukaan esimerkiksi Ruotsin Malmössä on ollut hyviä kokemuksia skeittilukiosta.
  Lue lisää:
 Suomen nuori skeittitähti on jo säväyttänyt todennäköisiä olympiamitalisteja vastaan, mutta häntä harmittavat muutokset uutuuslajin perinteeseen: ”Tuo tapa on tyhmä"
 Rullalautailumaajoukkue houkutteli lajin huippunimen Suomen riveihin – tavoitteena paikka Tokion olympialaisiin
 Analyysi: Skeittaus on pian olympialaji ja Suomirap suositumpaa kuin iskelmä – alakulttuureista tulee valtavirtaa, mutta mitä sitten?

Tampereella pohditaan Suomen ensimmäisen skeittilukion perustamista


Summary: Puutteellinen kyky ymmärtää ja hyödyntää terveyteen liittyvää tietoa voi olla terveysriski.

Noin kolmasosalla 75-vuotiaista suomalaisista on vaikeuksia ymmärtää ja hyödyntää terveyteen liittyvää tietoa, kertoo  Jyväskylän yliopistossa tehty tutkimus .
 Tutkimuksen mukaan niillä ihmisillä, joilla niin sanottu terveyden lukutaito on hyvä, on myös parempi fyysinen toimintakyky ja vähemmän sairauksia.
 Puutteellinen kyky ymmärtää ja hyödyntää terveyteen liittyvää tietoa voi puolestaan olla terveysriski.
 Terveyden lukutaidolla tarkoitetaan ihmisen kykyä löytää, ymmärtää ja hyödyntää terveyteen liittyvää tietoa, kuten ymmärtää terveydenhuollon ammattilaisten antamia ohjeita.

Tutkimus: Kolmasosalla 75-vuotiaista suomalaisista on vaikeuksia ymmärtää terveyteen liittyvää tietoa


Summary: Palo muistutti jälleen intialaisrakennusten heikosta paloturvallisuudesta.

Ainakin 17 ihmistä kuoli varhain tiistaina hotellissa syttyneessä tulipalossa Delhissä.
 Hotelli Arpit Palace sijaitsee Delhin Karol Baghin alueella. Paikallismedian videoissa tulessa oli koko hotellin ylin kerros.
 Uutistoimisto AFP:lle puhuneen palopäällikön mukaan 17 uhrin joukossa on yksi lapsi. Paikallismedian mukaan äiti ja lapsi olisivat yrittäneet paeta hyppäämällä ikkunasta.
 Palo saatiin hallintaan aamun tunteina. Kuolleiden lisäksi palossa loukkaantui neljä ihmistä. Heidän tilastaan ei toistaiseksi ole tietoa.
 Rakennuksesta saatiin pelastettua runsaat 30 ihmistä.
 Nelikerroksinen hotelli on budjettimatkailijoiden suosiossa. Poliisi tutkii palon syttymissyytä.
 Palot ovat Intiassa yleisiä heikon paloturvallisuuden ja löysän valvonnan vuoksi. Tulipalot ovat erityisen yleisiä tiheään asutussa Mumbaissa.
 Joulukuussa kahdeksan ihmistä kuoli, kun mumbailaisessa sairaalassa syttyi tulipalo. Vuonna 2017 suositussa ravintolassa syttyneessä palossa kuoli 14 ihmistä.

Budjettihotellin tulipalossa kuoli ainakin 17 Delhissä, uhrien joukossa lapsi


Summary: Imatran Palloveikot ja Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto päättivät luopua e-urheilun kilpajoukkueestaan, koska yhteistyökumppanit suosivat enemmän paikallista e-urheilutoimintaa.

Imatran Palloveikot ja Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto lopettavat esports-kilpajoukkueensa Trailblazersin ylläpidon.
 Suurella innostuksella aloitettu e-urheilun kilpailutoiminta jäi lopulta puolentoista vuoden mittaiseksi. Vielä tammikuun lopussa Trailblazersiin palkattiin  striimaaja .
 Syyksi kilpailutoiminnasta luopumiselle IPV:n urheilutoimienjohtaja  Jani Valkeapää  kertoo yhteistyökumppanien kiinnostuksen paikallista e-urheilutoimintaa kohtaan.
 – Overwatch-joukkue antoi meille alkuvaiheessa tarvittavan buustin ja näkyvyyden. Jatkossa haluamme olla vahvemmin eteläkarjalaisia, luoda maakuntaamme lajikulttuuria ja kasvattaa Trailblazersin yhteisöä, Valkeapää sanoo.
 Trailblazers keskittyy jatkossa kerho- ja junioritoiminnan kehittämiseen Etelä-Karjalassa. Kerhojen rinnalle pyritään perustamaan juniorijoukkueita e-urheiluun.
 Ensi kuussa Imatralla käynnistyvät e-urheilukerhot, joihin on ilmoittautunut yli 50 nuorta Imatran, Parikkalan, Rautjärven ja Ruokolahden alueelta.

Trailblazersin kilpailutoiminta loppuu Etelä-Karjalassa – e-urheilussa keskitytään paikallisiin nuoriin


Vuoden 1990 jälkeen itsemurhakuolemat ovat vähentyneet noin kolmanneksella, lähes 200 maata kattava selvitys osoittaa. Maiden välillä on kuitenkin suuria eroja, ja edelleen vuosittain noin 800 000 ihmistä päätyy itsemurhaan.
 Tulokset julkaistiin BMJ-lehdessä, ja niiden perusteella ikävakioitu itsemurhakuolleisuus pieneni 33 prosenttia vuosien 1990 ja 2016 välillä.
 Miehet tekevät edelleen enemmän itsemurhia kuin naiset kaikissa muissa paitsi 15–19-vuotiaiden ikäryhmässä. Naisten itsemurhakuolleisuus on myös vähentynyt selvästi enemmän kuin miesten.
 Merkittävä osa globaalien lukujen pudotuksesta selittyy Kiinan suotuisalla kehityksellä. Kiinassa ikävakioitu itsemurhakuolleisuus pieneni peräti 64 prosenttia vuosina 1990–2016.
 Tutkijat eivät pysty tämän aineiston perusteella sanomaan, mistä kehitys johtuu, mutta mahdollisia selittäviä tekijöitä on useita.
 Muun muassa taloudellisen ahdingon vähentyminen, elintason nousu ja terveydenhuollon parantuminen monissa maissa on todennäköisesti vaikuttanut suotuisasti kehitykseen.
 Suomessa tehtiin vielä muutama vuosikymmen sitten kansainvälisesti verrattuna paljon itsemurhia, mutta tehokkaat ehkäisytoimet ovat kääntäneet kehityksen paremmaksi.
 Itsemurhaluvut ovat tämän ansiosta lähes puolittuneet 1990-luvun alusta, ja nykyään Suomessa tehdään enää noin 800 itsemurhaa vuodessa. Suuri osa itsemurha-yrityksistä tehdään päihtyneenä.

Itsemurhat vähentyneet kolmanneksella ympäri maailmaa