Summary: Kalustoa on uusittu viimeksi 1970-luvulla ja sitä on alettu paikata kiinalaisilla junavaunuilla.

Vuosia remontin tarpeessa oleva Kuuban juna- ja raidekalusto yritetään uusia vuoteen 2030 mennessä. Saarivaltio toivoo saavansa rautatieliikenteensä kuntoon Kiinan ja Venäjän avulla.
 Lauantaina Havannasta itään lähtikin juna, jossa oli Kiinasta toimitettuja uusia junavaunuja. Kiina toimitti toukokuussa 80 junavaunua ja on luvannut toimittaa ensi vuonna 80 lisää.
 Kuuban junaraiteet ovat maailman vanhimpia. Ensimmäiset osat ovat 1830-luvulta.
 Raiteet ja junat ovat kärsineet maan talouden tilasta. Kommunistisen Kuuban taloutta on hoidettu tehottomasti ja toisaalta sitä painoivat vuosikymmeniä Yhdysvaltojen asettama kauppasaarto.
 Vaikka junalla liikkuminen on halpaa maassa, se on myös hidasta. 900 kilometrin matkaa saaren läpi on saanut tehdä jopa 24 tuntia. Autolla matkan on tehnyt puolet nopeammassa ajassa.
 Junista on usein puuttunut ikkunoita ja istuimet ovat olleet rikki. Myös onnettomuuksia on tapahtunut yhä useammin viime vuosina.
 Kuuban hallitus on päättänyt aloittaa junaliikenneuudistuksen junavaunuista. Sen jälkeen aiotaan alkaa korjata itse kiskoverkosto. Junat eivät voi ajaa uusinakaan täyttää vauhtia vanhojen kiskojen takia.
 Junissa on ensimmäisen ja toisen luokan vaunut, mikä kuvastaa maan kurkottelua markkinatalouteen. Ensimmäisessä luokassa on hieman paremmat olo eli ilmastointi.
 Kuuba on tehnyt lähes miljardin dollarin sopimuksen Venäjän kanssa rautateiden modernisoimisesta, Interfax on kertonut. Sopimuksen yksityiskohtia ei ole julkistettu.
 Venäjän valtion rautatieyhtiö RZD kertoi vuonna 2017 Reutersille, että se neuvotteli nopean junayhteyden sopimuksesta. Yhteys kulkisi Havannan ja rantakohde Varaderon välillä.
 Kuuban tilastojen mukaan viime vuonna junilla oli 6,1 miljoonaa matkustajaa, mikä oli vähemmän kuin esimerkiksi vuonna 2013, jolloin matkustajia oli 10 miljoonaa.

Kuubassa ensimmäinen uusittu juna aloitti matkansa Havannasta


Summary: Emojien kasvava käyttö saattaa uhata koko tunteiden kirjon laajuutta. Mutta peittoavatko emojien hyvät puolet huonot?

Nykypäivänä, kun sosiaalinen media läpäisee yhteiskunnan jokaisen osa-alueen, käytämme ja törmäämme emojeihin päivittäin. Jopa tunneittain ja minuuteittain. Nuo pienet, keltaiset ja inhimilliset kasvot eivät jätä meitä rauhaan.
 Emojit ovat korvanneet tunteiden ilmaisussamme sanallisia fraaseja.
 Sinun ei enää tarvitse kertoa kaverille, että kertomasi vitsi tai lähettämäsi meemi oli hauska: sen sijaan voit lähettää useita itkunauravia hymiöitä.
 Raivaria ei tarvitse sanoittaa sen kummemmin: kunhan lähetät vihasta punaisina olevia naamoja.
 Elämänkumppanisi tai vanhempasi eivät enää kuule tai edes lue, että välität heistä. Yksi, ehkä punainen, sydän riittää.
 Arvostettu sanakirjasto Oxford Dictionaries  päätyi valitsemaan vuonna 2015 vuoden sanaksi emojin , joka itkee onnen kyyneleitä. Perusteluissa sanottiin, että emojeista on tullut nykyisen, visuaalisesti vaikuttavan, emotionaalisen ilmaisun täyteisen ja koukuttavasti välittömän digitaalisen maailman symboleita, jotka rikkovat kielellisiä rajoja.
 Nyt, kun tunteita voi ilmaista helpommin kuin koskaan, mitä tapahtuu perinteisille ilmaisuille? Tai tunteille ylipäätään?
 Minä rakastan sinua -fraasi on yksi suomen kielen voimakkaimpia lauseita, mutta sanotaanko sitä enää? Eihän yksi sydänemoji voi koskaan välittää samaa tunnelatausta. Ja kun emojeita  spämmätään  jokaiseen jaettavaan viestiin, menettääkö sydämen symboliikkaan vahvasti sidottu rakkauskin tehoaan?
 Voivatko emojit uhata ihmisten tunneälyä ja lopulta koko sosiaalista kanssakäymistä?
 Petolliset kuvat
 Amerikkalainen antropologi  Pamela Pavliscak  kirjoitti tammikuussa 2018 verkkolehti Quartziin  artikkelin , jossa pohti, kuinka emojit vaikuttavat tunneilmaisuumme. Hän uskoo, etteivät emojit kykene välittämään tunteita yhtä hyvin kuin sanat.
 – Kun ulkoistamme tunteemme pieniin kuviin, kykymme ilmaista itseämme rehellisesti rajoittuu, Pavliscak kirjoittaa.
 Pamela Pavliscakin vinkit paremmalle tunteiden ilmaisulle digitaalisesti Ole luova . Kokeile harvemmin käyttämiäsi tai kokonaan uusia emojeita itsesi ilmaisuun. Mitä luovempia tunteiden ilmaisijoita olemme, sitä paremmin olemme yhteydessä itse tunteisiin. Käytä sanoja . Facebook-reaktioiden ja Twitter-sydänten sijaan kokeile sanallista ilmaisua. Haasta itseäsi sanomaan jotain omaperäistä ja tuoretta. Omalaatuiset ilmaisut vaikuttavat viestin vastaanottajaan enemmän kuin vaikkapa pelkkä  hyvää syntymäpäivää  Facebook-seinällä. Vastusta valmiita kategorioita . Mitä enemmän hyödynnämme esimerkiksi Facebookin vakioreaktiovaihtoehtoja, kuten peukutus tai sydän, sitä vähemmän kehitämme omia kykyjämme tuntea.
 Pavliscakin mukaan sen sijaan, että pyrkisimme selvittämään omia tunteitamme tai ymmärtämään läheistemme tunteita, pyrimme digitaalisessa maailmassa impulsiivisesti pitämään asiat kevyinä.
 – Päälle päin näyttää, että emojit antaisivat valtavasti mahdollisuuksia ilmaista hankalasti sanoitettaviakin tunteita. Todellisuudessa niiden käyttö onkin vain yksinkertainen selviytymismekanismi, Pavliscak sanoo.
 Hän uskoo, ettemme enää aidosti tunne tunteita. Tunnemme ehkä jotain, jota voisi verrata heijastukseen. Ja kuten tiedämme, heijastus voi näyttää aidolta, vaikka se onkin lopulta vain kuva.
 Mieleen tuleekin  René Magritten  kuuluisa teos  Kuvien petollisuus , jossa on maalattu piippu ja lukee ranskaksi  tämä ei ole piippu . Teoksen viesti on se, että piipun kuva on lopulta vain piipun kuva, ei oikea piippu.
 "Emojeilla saa toisen helposti hymyilemään"
 Toni Määttä / Yle
 Kyberpsykologiaan erikoistunut tohtori  Daria Kuss  Nottingham Trentin yliopistosta ei ole yhtä kriittinen kuin Pavliscak emojivälitteisen tunneilmaisun suhteen.
 Kuss totesi brittilehti  The Independentin haastattelussa  vuonna 2017, että emojeilla kyetään korvaamaan sähköisen viestinnän puutteita, kuten äänenpainoa, ilmeitä ja eleitä.
 Yle kysyi Kussilta, mitä tapahtuu vanhoille, sanallisille tunneilmaisuille, kun emojit valtaavat maailmaa.
 Hänen mielestään emojeita ei tarvitse pelätä.
 Emojien historia Emoji on lainasana japanin kielestä. Sillä tarkoitetaan "pientä digitaalista kuvaa, jota käytetään ilmaisemaan ideaa tai tunnetta sähköisessä keskustelussa". Tunnetuimmat emojit, keltakasvoiset hahmot, kehitettiin vuonna 1998 ja lisättiin Applen käyttöjärjestelmiin 2010. Keltaisten emojikasvojen esi-isinä pidetään tietokonemerkein kuvattuja hymiöitä kuten :-) ja :-( sekä amerikkalaisen  Harvey Ross Ballin  arviolta 1960-luvun alussa kehittämää  Smiley Face  -teosta. Vakuutusyhtiö tilasi taiteilija Ballilta kuvan, jolla se pystyisi nostattamaan työntekijöidensä motivaatiota.  Ball käytti työhön kymmenen minuuttia ja hänelle maksettiin siitä 45 yhdysvaltain dollaria . Hymynaamasta tuli pop-kulttuuria ja se on nähty muun muassa  Tom Hanksin  tähdittämässä Forrest Gump -elokuvassa. Viime vuosina emojien kirjo on vain kasvanut. Unicode Standard, jota muun muassa Apple hyödyntää, sisältää 2 823 emojia. Uusimmat 58 lisättiin keväällä 2019, ja niihin sisältyi muun muassa  kuukautisia ja invalideja  kuvaavat emojit. Nykyään emojikatraaseen kuuluu myös kuvia, jotka eivät ilmaise pelkkiä tunnetiloja. Voit lähettää vaikkapa putoavan lehden, sateenkaaren, keittiöveitsen tai horoskooppisymbolin rikastaaksesi viestiä.
 – Emojit eivät korvaa sanallista tunteidenilmaisua täysin. Niillä voi vain vahvistaa omaa tunneviestiä tilanteessa, jossa kasvokkain ei ole mahdollista jutella, Kuss kertoo Ylen haastattelussa.
 Hän kuitenkin tiedostaa, että emojeiden hyödyntäminen tunteiden viestinnän keinona voi tehdä meistä entistä riippuvaisempia teknologiasta.
 Kuss näkee emojien suurimmaksi puutteeksi niiden rajoittuneisuuden ja subjektiivisen tulkinnan.
 Vaikka emojeita on jo paljon, on niitä kuitenkin rajallinen määrä, kun ottaa huomioon, kuinka paljon erilaisia tunnetiloja ihminen kykenee todellisuudessa tuottamaan.
 Jokaisella on myös omat tapansa tulkita emojeita: toiselle punainen sydän voi merkitä ystävyyttä, toiselle romanttista rakkautta. Pienetkin vivahde-erot voivat johtaa konflikteihin.
 Emojeilla ei pidä siis korvata kaikkea muuta tunneviestintää.
 – Mutta ne ovat kuitenkin leikkisä tapa laajentaa omaa sanomaa. Niillä saa toisen helposti hymyilemään, Kuss päättää.
 "Ideaa pidettiin aivan ääliömäisenä"
 Tutkimuksessa emojeista on saatu kiinnostavaa tietoa.
 Portugalilais-brittiläisen tutkimuksen mukaan  emojien käytöllä voi tietyissä tilanteissa sekä parantaa että heikentää parisuhdetta .
 Negatiivisia asioita käsittelevissä viesteissä emojien lisääminen viesti kumppanille suurempaa kiinnostusta parisuhteen ylläpitämiseen, mutta todella vakava-aiheisissa keskusteluissa emojit aiheuttivat lähinnä päinvastaisen reaktion.
 Toni Määttä / Yle
 Niille on siis aikansa ja paikkansa.
 Chileläinen työryhmä selvitti , että iloinen emoji yhdistettynä iloiseen tekstimuotoiseen viestiin tulee useimmiten tulkituksi johdonmukaisesti, mutta viesti, jossa teksti ja emoji ovat ristiriidassa keskenään, tulkitaan herkästi negatiivisesti. Uhkana on siis se, että vaikeaselkoisemmat viestit nähdään verkkoympäristössä mieluummin ikävinä.
 Yhdysvaltalainen  Monica A. Riordan  taas tutki, kuinka ei-kasvolliset emojit vaikuttavat epäselvien viestien tulkintaan.  Tulos oli selvä : Esimerkiksi pieni kuva rokoteneulasta tai alkoholiannoksesta viestin "I got a shot" ("otin rokotteen / otin paukun") yhteydessä helpotti lukijaa tulkitsemaan viestin pikaisesti, nopeammin, kuin mikäli selite olisi kirjoitettu auki tekstimuotoon.
 Emojien  käytössä on havaittu myös maakohtaisia eroja. Slovenialaiset tutkijat  Nikola Ljubešić  ja  Darja Fišer  selvittivät,  kuinka paljon eri maista lähetetyt tviitit sisälsivät emojeita.
 Tulosten perusteella suomalaiset liittävät tviitteihinsä harvoin emojin tai useamman. Naapurimaissamme Ruotsissa, Norjassa, Virossa ja Venäjällä emojit olivat suositumpia. Onko suomalainen stereotyyppinen tunnejäykkyys siis havaittavissa jopa emojittomuudessa?
 Vai johtuuko emojien puute Twitterissä siitä, että sivustoa pidetään asiallisempana ja virallisempana viestintäkanavana kuin esimerkiksi kuvapalvelu Instagramia, johon emojien nähdään sopivan paremmin?  Vuonna 2015 suomalaiset käyttivät Instagramissa emojeita useammin kuin ketkään muut .
 Internetiin ja tunteisiin perehtynyt mediatutkimuksen professori  Susanna Paasonen  Turun yliopistosta kertoo, ettei suomalaisten emojien käytöstä ole juurikaan tehty laajaa, yleistettävissä olevaa tutkimusta. Kiinassa aihetta on tutkittu enemmän, sillä siellä emojit ovat keino välittää viestejä, jotka muuten voitaisiin sensuroida.
 Vaikka emojien skaala onkin laajentunut, eivät ne ole ongelmattomia. Hymiöt eivät ole niin tunnistettavia kuin kuvittelemme. Virnuileva itkuhymiö saattaa näyttää toiselle aidolta surulta.  Susanna Paasonen, mediatutkimuksen professori
 Vasta nyt Suomessa on meneillään projekti, jossa selvitetään, millaista intiimiyttä ja haavoittuvuutta ylipäätään datapohjaisessa keskustelussa esiintyy.
 Hymiöt luotiin alunperin siksi, että tekstipohjaisessa keskustelussa tapahtuu helposti väärinymmärryksiä. Asiasta syntyi Paasosen mukaan jopa oman aikansa kakkamyrsky, sillä ideaa pidettiin tiettyjen tahojen mielestä aivan ääliömäisenä.
 – Vaikka emojien skaala onkin laajentunut, eivät ne ole ongelmattomia. Hymiöt eivät ole niin tunnistettavia kuin kuvittelemme. Virnuileva itkuhymiö saattaa näyttää toiselle aidolta surulta.
 Tunteet ovat siis monimutkaisia ja niiden ilmaisu on vaikeaa.
 – Facebookin reaktionappuloidenkaan tarkoituksena ei ole niinkään ilmaista tunnetta kuin tiettyä suhtautumista. Ideana on tarjota alusta, jossa positiiviset käyttäjät kohtaavat mainostajia.
 Uutta mutta vanhaa
 Toni Määttä / Yle
 Susanna Paasonen ei usko, että emojit ovat korvaamassa tai jo korvanneet perinteisiä tunteiden ilmaisuja. Ne tuovat vain uuden ulottuvuuden, jotain lisää.
 Kyse on konventioista, totutuista tavoista toimia ja tulkita.
 Sydän ei tarkoita nettikeskustelussa välttämättä rakkautta, vaan esimerkiksi vain välittämistä tai empatiaa. Elämänkumppanille sydämen lähettäminen Whatsappissa on vain yksi osa suhdetta eikä se korvaa mitään. Sillä voidaan pitää yllä suhteen positiivista virettä.
 – Miten tyypillistä muutenkaan edes on, että elämänkumppanille tunnustetaan joka ilta rakkautta? Rakkaus on tekoja, ei vain puhetekoja, Paasonen pohtii.
 Helsingin yliopiston empatiatutkija  Silja Martikainen  psykologian ja logopedian osastolta on Paasosen kanssa samaa mieltä siitä, että emojit ovat pääasiassa hyvä lisä viestinnän työkalupakkiimme.
 Ihmiset saattavat lähettää vahvasti naurua tai hymyä merkitseviä emojeita, vaikka ne eivät edes vastaisi heidän sen hetkistä tunnetilaansa. Martikainen kutsuu tätä ilmiötä tunnetyöksi, jota on ollut olemassa jo ennen emojeita.
 – Jos vaikka istut bussissa väsyneenä ja yhtäkkiä tapahtuu jotain yllättävää, et ala aikuisena ihmisenä kovaan ääneen kiukuttelemaan, vaan nielet tunteesi ja yrität pysyä tyynenä, Martikainen sanoo.
 – Emojeita on ehdotettu tällaiseksi tunnetyön työkaluksi. Niitä voi pitää ihmistä vähemmän kuormittavana tapana puhua ylläpitää myönteisiä ihmissuhteita ja kommunikoida positiivisesti vaikkapa väsyneenä tai stressaantuneena.
 Ovatko siis emojit matalan kynnyksen tunteenilmaisun välineenä hyödyksi ihmisille, jotka kokevat verbaaliset tunteidenpurkaukset vaikeina ja ahdistavina?
 15-vuotiaat teinit eivät voisi, stereotyyppisesti ajateltuna, kuuna päivänä ilmaista "typerille vanhemmilleen" sanallisesti välittävänsä heistä, saati sitten rakastavansa heitä. Mutta emojit antavat siihen kevyen väylän. Tavan opetella tunnistamaan ja ilmaisemaan tunteita.
 Jos vaikka istut bussissa väsyneenä ja yhtäkkiä tapahtuu jotain yllättävää, et ala aikuisena ihmisenä kovaan ääneen kiukuttelemaan, vaan nielet tunteesi ja yrität pysyä tyynenä.  Silja Martikainen, empatiatutkija
 – Kuvallisia keinoja käytetään paljon tunteiden hahmottamiseen ja niistä puhumiseen. Olen tehnyt paljon töitä lasten kanssa, jotka eivät osaa vielä lukea tai kirjoittaakaan. Kuvilla lapsille voi ilmaista tunnetta niin, että se on helposti ymmärrettävässä muodossa, Martikainen vastaa.
 – Eli hypoteesi voi hyvinkin pitää paikkansa.
 Martikainen myös muistuttaa, että ihmiset ovat ilmaisseet itseään kuvilla jo kauan ennen emojeita, ja esittää esimerkkinä muinaisen Egyptin hieroglyfit. Ja läpi historian ihmiskunta on tuottanut kuvataidetta, jonka tarkoitus on ollut välittää ja herättää tunteita.
 Onko kaiken tämän jälkeen sitten aiheetonta pelätä, että meillä kasvaisi emojien valtakauden aikana sukupolvia, jotka eivät enää osaisi ilmaista tunteitaan "perinteiseen tapaan" tai "oikein"? Eikö horisontissa siintävä tulevaisuus olekaan tunteista vajaa?
 – Mitä enemmän keinoja tunteiden ilmaisuun saamme, sitä parempi.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka.

Älä lähetä sydäntä, sano "rakastan sinua" – Kun puutteelliset emojit korvaavat aitoa tunneilmaisua, tunnemmeko pian enää mitään?


Summary: Hongkongilaisten protestit laajentuivat viikonlopun aikana kahdelle eri alueelle keskustan hallintokorttelien ulkopuolella.

Hongkongissa mielenosoitusten loppumisesta ei sunnuntaina ollut merkkejä. Mielenosoituksia on nyt kaksi päivää järjestetty muualla kuin Hongkongin keskustan hallintokortteleissa.
 Sunnuntaina kymmenet tuhannet mielenosoittajat kokoontuivat Sha Tinin alueelle protestoimaan hallinnon toimintaa karkotuslain kohdalla.
 Hongkong pelkää Pekingin kasvattavan vaikutusvaltaansa erityishallintoalueella.
 Sunnuntain mielenosoitus päätyi paikalliseen ostoskeskukseen, jossa poliisi ja protestoijat ottivat yhteen väkivaltaisesti.
 Mielenosoitus Sha Tinin alueella Hongkongissa 14. heinäkuuta. Jerome Favre / EPA
 Ennen kauppakeskukseen siirtymistä mielenosoittajat olivat rakentaneet barrikadeja kaduille. Poliisi hajotti barrikadit, jolloin joukot siirtyivät sisätiloihin.
 Sisätiloissa syntyi kaaos, kun poliisien ketjut ja mielenosoittajien joukot haajantuivat. Paikalla oli lehdistöä runsaasti.
 Ainakin yksi poliisi oli tajuton ja kauppakeskuksen lattialla oli veriläikkiä. Vapaaehtoisten ensihoitajien nähtiin antavan apua yhdelle loukkaantuneelle mielensoittajalle.
 Loukkaantunut nainen makasi ensihoitajien hoidettavana Sha Tinin kauppakeskuksessa.  Jerome Favre / EPA
 Poliisi käytti pamppuja ja kilpiä pidättäessään mielenosoittajia. Mielenosoittajat heittivät poliisia puolestaan sateenvarjoilla.
 Lauantaina  mielenosoituksia oli Manner-Kiinan rajalla , hongkongilaiset osoittivat mieltään alueella liikkuvia kiinalaisia kaupustelijoita vastaan.
 Viimeisten kuukausien aikana Hongkongissa on ollut valtavia mielenosoituksia itsehallintoalueen johtoa vastaan.
 Mielenosoitukset eivät ole laantuneet vaikka hallinto päätti lopettaa kiistellyn karkotuslain valmistelun.

Hongkongissa poliisi ja mielenosoittajat ottivat yhteen kauppakeskuksen sisällä


Summary: Ranska kertoi perustavansa myös avaruuteen erikoistuvan sotilasosaston suojelemaan maan satelliitteja.

Kun suihkuhävittäjät piirsivät perinteiseen tyyliin Ranskan trikolorin värit taivaalle kansallispäivän paraatissa, kunnia-aitiossa seisoi myös Suomen presidentti  Sauli Niinistö .
 – Paraati oli aikamoinen kokemus, etenkin se lentävä mies oli huikea, Niinistön ensiarvio kuului.
 Hän viittasi paraatissa eniten huomiota keränneeseen vesihiihtäjään ja keksijään  Franky Zapataan , joka leijui kovaa meteliä pitäneellä, kerosiinin voimalla liikkuvalla, lentolaudallaan tapahtumia seuranneiden päiden yllä.
 Zapatan taidonnäytös on katsottavissa  täällä .
 Niinistö arveli, että laudan hallintaan tarvitaan lainelautailijan tai vähintään laskettelijan tasapainoilutaitoja.
 Noin 70 konetta ja 40 helikopteria lensi kansallispäivän paraatissa Pariisin yli. Marssimassa oli vajaat 4 300 ihmistä, 200 erilaista ajoneuvoa ja 250 hevosta. Joukossa oli tällä kertaa myös neljä suomalaista.
 Ranskan kansallispäivää juhlitaan Bastiljin valtauksen muistopäivänä. Valtauksesta alkoi Ranskan suuri vallankumous 230 vuotta sitten.
 Perinteisten paraatimenojen ohi puhutuimmiksi ohjelmanumeroiksi nousivat aiempia vuosia futuristisemmat elementit. Paraatissa oli lentolaudan lisäksi robotteja ja drooneja.
 Pariisin paraatin vetonaulaksi osoittautui keksijä, joka näytti, miten lentolauta (engl. flyboard) toimii. Ranskan armeija harkitsee tällaisten lautojen käyttöönottoa sotilastarkoituksiin.
 Ian Langsdon / EPA
 Macron kutsui Niinistön kansallispäivän juhlallisuuksiin, koska juhlaparaatin teemana oli tällä kertaa eurooppalainen puolustusyhteistyö.
 Suomi tiivistää tulevina vuosina yhdeksän muun EU-maan kanssa puolustusyhteistyötä. Maat ovat Ranskan lisäksi Saksa, Belgia, Tanska, Hollanti, Viro, Espanja, Portugali ja Britannia.
 Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  yksi tavoitteita on luoda Eurooppaan yhteinen puolustus. Mikä Suomen rooli puolustusyhteistyössä on?
 – Me olemme mukana hänen aloitteissaan, tässä interventioaloitteessa, tuemme sitä voimakkaasti. Se on aika hyvin linjassa sen kanssa, mitä Suomessa olemme vuosikausia puhuneet, että Euroopan on kyettävä ottamaan vastuuta itsestään, Niinistö sanoi.
 Paraatin jälkeen eurooppalaisten maiden johtajat lounastivat. Macronin isännöimän lounaan aikana käytiin Niinistön mukaan perusteellinen keskustelu turvallisuuskysymyksistä ja erityisesti Euroopan erilaisista turvallisuushankkeista.
 – Henki oli aika selkeä, oli kuitenkin kymmenestä maasta mukana väkeä.
 Presidentti Niinistön mukaan eurooppalainen puolustusyhteistyö tarkoittaa ennen kaikkea strategisen kulttuurin luomista turvallisuuskysymyksissä. "Lisääntyvää yhteistyötä tai yhteydenpitoa puolustusministereiden ja hallitusten välillä sekä toinen toisensa ajan tasalla pitämistä", hän määritteli.
 Jorne Van Damme
 Turvallisuus on nyt Niinistön mukaan selvästi keskeinen aihe kaikille maille.
 – Tosin meillä on sitten vielä suurempi haaste ilmastonmuutoksen kohdalla, ja nämä kaksi varmasti liikkuvat rinnakkain Suomen EU-puheenjohtajuuskauden aikana.
 Niinistö tapasi Macronin myös kahden kesken. Eurooppalaiseen puolustusyhteistyöhön sitoutuneiden joukkoa aiotaan laajentaa.
 – Esitin hänelle ensin näkemyksen siitä, miten tätä hänen aloiteryhmäänsä voisi vähän laajentaa, siihen on hakijoita, Niinistö sanoi. Hän ei täsmentänyt, mitä maita mukaan voisi liittyä.
 Ranskan  puolustusministerin  mukaan Ruotsi ja Norja haluaisivat päästä mukaan.
 Lue lisää:   Ranska kiittää Suomen mukaantuloa puolustusaloitteeseen.
 Alpha Jet -harjoitussuihkuhävittäjät lensivät Pariisin yli noin 300 metrin korkeudessa ja jättivät jälkeensä Ranskan lipun värit. Ian Langsdon / EPA
 Niinistö keskusteli Macronin kanssa myös Venäjä-politiikasta. Macron on halunnut Venäjän mukaan eurooppalaiseen "turvallisuusarkkitehtuuriin".
 – Hän tarkoittaa sillä sitä, että Venäjä on EU:n naapuri ja jonkinlainen selkeys siinä suhteessa on hyvä olla. Korostan kuitenkin, että missään tapauksessa ei se tarkoita, että politiikkalinja jollain tavalla muuttuisi Venäjän suuntaan, Niinistö sanoi.
 Futuristista Ranskan tämänkertaisessa  kansallispäivässä oli sekin, että Macron ilmoitti lauantai-iltana kunnianhimoisista suunnitelmista perustaa sotilasvoimat avaruuteen.
 Macron haluaa uuden avaruuteen keskittyvän osaston puolustusvoimiin, jotta Ranska pystyy kilpailemaan paremmin satelliittien hyödyntämiseksi puolustuksessaan.
 Tällä alalla maa kisaa Yhdysvaltojen, Venäjän ja Kiinan kanssa.
 Ranskan presidentti Emmanuel Macron kunniakaartin kyydissä Champs-Elyséen paraatissa. Ian Langsdon / EPA
 – Parannamme avaruuden tuntemustamme ja suojelemme satelliittejamme paremmin ja aktiivisemmin, Macron kertoi.
 Ranskassa on  epäilty  Venäjän yrittäneen vakoilla ranskalaista satelliittia.
 Macronin suunnitelma on jo niin pitkällä, että hän kertoi sen nimenkin: ensi syyskuusta alkaen Ranskassa puhutaan ilma- ja avaruusvoimista.
 – Se todellakin kuulostaa aika kunnianhimoiselta. Mutta kai tosiasia on, että nyt maailmalla mennään avaruuteen ja myös turvallisuuskysymykset ovat aika paljon avaruuspolitiikassa esillä. Luulen, että hän hakee siihen nyt vähän ranskalaista vastausta, Niinistö sanoi.
 Venäjällä "avaruusjoukot" jo on, Yhdysvallat suunnittelee sellaisten perustamista.
 Ranskan kansallispäivän paraatipaikalla oli erittäin tiukat turvatoimet. Kutsuvierasyleisölle oli rakennettu penkkirivit Champs-Elysées-kadun laidoille, mutta muut joutuivat seuraamaan tapahtumia kaukaa aitojen takaa. Anna Karismo / Yle
 Niinistö kommentoi Pariisissa myös  Syyriassa Isis-leirissä olevien suomalaislasten ja -äitien tilannetta.  Hallitus ei ole tehnyt päätöstä  heidän hakemisestaan Suomeen vaan pohtii yhä eri vaihtoehtoja.
 Presidentti sanoi ymmärtävänsä hallituksen ongelmat tilanteessa.
 – Siinä on monta eri raidetta. Osa on puhtaasti oikeudellisia, osa taas riippuu paikallisten viranomaisten suhtautumisesta, lähinnä kurdihallinnon, jonka määräysvallassa siellä ollaan, sanoi Niinistö.
 – Sitten on näitä turvallisuusepäilyjä, joten se on erittäin vaikea kokonaisuus, mutta samalla kaikki ovat varmasti sitä mieltä, että lasten ei pitäisi kärsiä.
 Pitäisikö lapset siis hakea pois?
 – Se on yksi avoin kysymys tällä hetkellä jo senkin vuoksi, että ei tarkoin tiedetä suhtautumista siellä paikan päällä.
 – Sitten tulevat lisäksi kaikki nämä perhe- ja holhousoikeudelliset säännökset. Se yhdistelmä on aika vaikea, Niinistö sanoo viitaten siihen, että lasten tulevaisuuden määrittelevät holhoojat eli leireillä olevat äidit.
 Lue lisää:   EU tiivistää puolustustaan, onko uusi sitoumus Naton jatke? 10 kysymystä unionin puolustusyhteistyöstä

Presidentti Niinistö Pariisissa: Ranskan aloittamaa eurooppalaista puolustusyhteistyötä olisi laajennettava


Summary: Tulvat, maanvyörymät ja rankkasateet koettelevat yli miljoonaa ihmistä.

Nepalissa ja Intian koillisosissa monsuunisateet ovat aiheuttaneet kuolonuhreja.
 Viranomaisten mukaan Nepalissa vesimassojen aiheuttamissa maanvyöryissä on kuollut ainakin 55 ihmistä. Ainakin 30 ihmistä on myös kateissa ja yli 30 loukkaantunut.
 Viranomaiset odottavat uhrien määrän kasvavan.
 Tulvat ja mutavyöryt ovat katkaisseet myös yhdeksän valtatietä.
 Intiassa Brahmaputra-joen varrella tulvavesi on noussut yli 1800:een kylään. Kuolleita on ainakin kymmenen.
 Tulva-alueilta on pelastettu yli 1000 ihmistä ja 10 000 on arvioiden mukaan joutunut jättämään kotinsa.
 Bangladeshissa kymmeniä ihmisiä on kuollut lauantaina salamaniskuihin. Myös rankkasateet jatkuivat Bangladeshissa viikonloppuna.
 Monsuunikausi jatkuu syyskuuhun.

Nepalissa monsuunisateiden aiheuttamissa tulvissa on kuollut kymmeniä


Summary: Ehdoksi presidentti asettaa sen, että Yhdysvallat poistaa Iranin vastaiset talouspakotteet.

Iranin presidentti  Hasan Ruhani  ilmoitti neuvotteluhalukkuudesta Yhdysvaltain kanssa virallisella verkkosivustollaan.
 – Olemme valmiit neuvottelemaan heti kun Yhdysvallat poistaa Iranin vastaiset talouspakotteet ja lopettaa Iranin kiusaamisen, kommentoi Ruhani verkkosivullaan.
 Persianlahdella jännitteet Yhdysvaltain ja Iranin välillä ovat kasvaneet, nyt kun Yhdysvaltain yksipuolisesta ydinsopimuksesta irtautumisesta on kulunut vuosi.
 Yhdysvallat on keskittänyt talouspakotteet erityisesti Iranin öljynvientiin, ja tämä on saanut Iranin talouden kriisiin.
 Ydinsopimuksessa mukana olevat Britannia, Ranska ja Saksa vetosivat varhain sunnuntaina kiistan osapuoliin, että jännitteiden paheneminen saatettaisiin päätökseen.

Iranin presidentti on valmis neuvottelemaan Yhdysvaltain kanssa ydinsopimuksesta


Summary: Lukuisat fantasiasarjan tähdet loistavat ehdokaslistalla.

Tulen ja jään lauluun perustuvat teokset

Juuri päättynyt fantasiasarja  Game of Thrones  on kahminut ennätysmäärän televisioalan Emmy-palkintoehdokkuuksia. Kun ehdokkaat paljastettiin tiistaina Los Angelesissa, sai GOT niitä peräti 32 kappaletta.
 Sarja on ehdolla parhaaksi draamasarjaksi ja sen päätähtiin lukeutuvat  Kit Harington  ja  Emilia Clarke  ovat ehdolla parhaiden pääosanäyttelijöiden kategorioissa.
 Sivuosapalkintojen ehdokkuuksia sarjan näyttelijöistä saivat  Alfie Allen ,  Nikolaj Coster-Waldau ,  Peter Dinklage ,  Lena Headey ,  Sophie Turner ,  Gwendoline Christie  ja  Maisie Williams .
 Palkinnot jaetaan syyskuussa.

Game of Thronesille ennätysmäiset 32 Emmy-ehdokkuutta


Summary: Jäsenmaiden johtajien kompromissiehdokkaana pelikentälle tullut von der Leyen on kohdannut europarlamentissa vastustusta.

EU-komission johtoon esitetyn  Ursula von der Leyenin  kohtalo ratkeaa tänä iltana europarlamentin äänestyksessä. Yle näyttää äänestyksen  suorana lähetyksenä  klo 18.55 alkaen.
 Mikäli europarlamentaarikot hyväksyvät Saksan entisen puolustusministerin nimityksen, tulee hänestä ensimmäinen nainen EU-komission puheenjohtajana.
 Ursula von der Leyen puhui tiistaiaamuna europarlamentin täysistunnossa painokkaasti ja vakuuttavasti, mutta merkittävä osa europarlamentaarikoista saattaa äänestää hänen valintaansa vastaan. Von der Leyen on jäsenmaiden johtajien kompromissiehdokas.
 Lue myös:
 EU-komission puheenjohtajaehdokas Ursula von der Leyen piti vahvan puheen Strasbourgissa – Tasa-arvo ja ympäristö nousivat esiin
 EU-komission puheenjohtajaksi esitetyn Ursula von der Leyenin kohtalonhetki koittaa – Kova nimityspeli huipentuu parlamentin äänestyksessä illalla
 Komission pj-ehdokas Von der Leyeniltä kirje EU-parlamentille: Esittää minimipalkkaa ja tiukkoja päästövähennyksiä

Nouseeko Ursula von der Leyen ensimmäisenä naisena EU-komission johtoon? Suora lähetys nimityspelin huipentavasta äänestyksestä klo 18.55


Summary: Kennedyn avaruuskeskuksessa Floridassa juhlistetaan tänään Apollo 11:n laukaisun 50-vuotismerkkipäivää,

NASA:n ensimmäinen miehitetty Apollo 11 -raketti laukaistiin historialliselle kuulennolleen päivälleen 50 vuotta sitten.
 Vuosipäivän kunniaksi kuulennolla mukana olleet astronautit  Edwin "Buzz" Aldrin  ja  Michael Collins  palaavat Kennedyn avaruuskeskukseen Floridaan muistelemaan 50 vuoden takaisia tapahtumia. Ensimmäisenä Kuun pinnalla kävellyt ihminen, astronautti  Neil Armstrong  kuoli vuonna 2012, ollessaan 82-vuotias.
 Aldrin ja Collins vastaavat kysymyksiin vanhalla laukaisualustalla, josta Apollo 11 aikoinaan lähti matkaan. Voit katsoa seremonioita suorana tämän artikkelin videoikkunasta sekä Yle Areenasta kello 16.15 lähtien.
 Televisioidussa tilaisuudessa tavataan myös Nasan valvontakeskuksessa työskennelleitä, jotka valvoivat aikoinaan Apollo 11:n laukaisua.
 Lisää aiheesta:
 Ihmisen ensimmäinen matka Kuuhun alkoi 50 vuotta sitten – astronautit varautuivat kuolemaan, presidentti Nixonilla oli muistopuhe valmiina
 Ylen kuustudio 50 vuotta sitten pohti, voiko Kuussa sytyttää tulitikun ja näkyykö siellä ufoja
 Kuuntele:  Podcast-sarja  He valloittivat Kuun
 Katsele:  Areena-sarja  Historia: Kuun valloittajat

Apollo 11 -kuulennon astronautit muistelevat kokemuksiaan raketin vanhalla laukaisualustalle – Yle lähettää tilaisuuden suorana verkossa klo. 16.15


Summary: Pohjois-Suomen aluehallintoviraston ympäristö- ja vesitalousluvasta valitti muun muassa kolme viranomaista ja neljä yhteisöä.

Tästä on kyse Boreal Bioref -yhtiö suunnittelee biotuotetehdasta Kemijärvelle Hankkeen mukana on useita Kiinan valtionyhtiöitä Tehdas maksaisi arviolta 950 miljoonaa euroa Yhtiön mukaan tehdas työllistäisi suoraan tai välillisesti toista tuhatta ihmistä Itä-Lapissa Se tuottaisi 500 000 tonnia biomateriaaleja ja -kemikaaleja vuodessa kysynnän mukaan Tuotteisiin kuuluisivat muun muassa liukosellu, pitkäkuituinen markkinasellu, mikrokiteinen sellu (MCC), mäntyöljy ja bioenergia
 Lukuista tahot ovat valittaneet kemijärveläisen Boreal Bioref -yhtiön suunnitteleman biojalostamon ympäristöluvasta.
 Pohjois-Suomen aluehallintoviraston myöntämästä  ympäristö- ja vesitalousluvasta  on valittanut kolme viranomaista: Lapin ely-keskuksen kaksi osastoa (kalatalous sekä ympäristö ja luonnonvarat) sekä Pelkosenniemen-Savukosken kansanterveystyön kuntayhtymän ympäristöterveyslautakunta.
 Valituksen ovat jättäneet myös Pro Kemijärvi ry, Kemijärven ammattikalastajat ry, Suomen Luonnonsuojeluliitto ja Isonkylän kylätoimikunta. Lisäksi yksityiset henkilöt ovat tehneet kahdeksan valitusta. Niissä on yhteensä 19 allekirjoittajaa.
 Valitusaika päättyi maanantaina. Valitukset käsitellään aikanaan Vaasan hallinto-oikeudessa.
 Boreal Bioref suunnittelee Kemijärvelle tehdasta, joka tuottaisi muun muassa pitkäkuituista, mikrokiteistä ja liukoista sellua. Tehdas palauttaisi  teollisuuden työpaikkoja kaupunkiin , josta Stora Enso sulki sellutehtaan vuonna 2008.
 Lue lisää
 "Eläkeläisilläkin on huono olla, jos täällä ei ole muita kuin eläkeläisiä" – Kemijärvellä toivotetaan sellutehdas tervetulleeksi
 Hakkuumäärät ylitetään Suomessa vuosi toisensa perään – Kuinka paljon puuta ja rahaa tarvitaan, jos massiiviset selluhaaveet toteutuvat?
 Kemijärven sellutehdas sai ympäristöluvan – nyt odotetaan luvattua investointipäätöstä

Kemijärven biosellutehtaasta tukku valituksia


Summary: Pelottavin seksikysymys kumppanille on ”mikä sinun haluasi jarruttaa?” Sen kysyminen voi parantaa seksielämää huimasti.

Kesäpäivä kääntyy iltaan. On saunottu ja uitu, lapset ovat nukkumassa ja kumppani saunanraikkaana vieressä mökin terassilla. Nyt olisi aikaa. Nyt olisi mahdollisuus seksiin.
 Usein niin tapahtuukin, mutta varsin usein terassilta lähdetään vain nukkumaan. Tyytymättöminä ja pettyneinä, toinen torjuttuna ja toinen jälleen kerran omaa haluttomuuttaan surren. Taas yhtä askelta lähempänä eroa, koska seksuaaliset halut eivät näytä enää osuvan yksiin.
 Seksuaaliseen haluun ja halun puutteeseen perehtynyt erityistason seksuaaliterapeutti  Elina Tanskanen  huokaisee syvään kuvitteellisen, mutta todentuntuisen tarinan kuultuaan.
 – Meillä vallitsee lähes myyttinen ajatus siitä, että pareilla halujen pitäisi olla samankaltaiset tai jopa identtiset. Se on epärealistinen ideaali.
 Meillä on paljon rakkauteen ja suhdemuotoihin liittyviä, kulttuurisesti muokkautuneita uskomuksia ja oletuksia. Yksi vahvimmista on, että pariskuntien halujen pitäisi olla ainakin suurin piirtein samanlaiset, tai muuten suhde on epäonnistunut. Toinen yleinen uskomus on, että pitkäaikaisen kumppanin kyllä tuntee niin hyvin, ettei seksistä ja haluista tarvitse puhua.
 – Monella on mielessä sadunomainen kuva rakkaudesta, että on olemassa vain se yksi ainoa oikea, jonka kanssa elämä ja seksi on aina mahtavaa. Lisäksi usein oletetaan, että kumppani osaa lukea ajatuksia, Elina Tanskanen kuvailee.
 Pidämme näitä käsityksiä itsestäänselvinä, emmekä osaa kyseenalaistaa niitä. Ne ohjaavat ajatuksiamme siitä, minkälainen parisuhteen pitäisi olla.
 Halujen eriparisuus yleisempää kuin samanlaisuus
 Elina Tanskanen on seksuaaliterapeutin työssä tavannut satoja erilaisia pareja ja kuullut paljon erilaisia kokemuksia halun puutteesta tai sen katoamisesta. Hänen mukaansa seksuaalisten halujen eriparisuus koskettaa käytännössä kaikkia pareja ainakin jossain vaiheessa yhteiselämää.
 Ongelmana voi olla joko seksin määrä tai sen laatu, tai molemmat. Laadun suhteen voi olla kyse esimerkiksi siitä, että ennen tyydyttävä tapa harjoittaa seksiä ei enää tunnu kiinnostavalta tai vaikka siitä, että parisuhteen osapuolista toinen alkaa kiinnostua jostain uudenlaisesta tavasta toteuttaa seksuaalisuuttaan.
 Asiantuntija muistuttaa, että parin on tarpeen puhua haluistaan, vaikka se ei aina olisikaan helppoa. Kuvituskuva. AOP
 Kun seksi halujen eriparisuuden takia hiipuu, voi parisuhde vähitellen kriisiytyä.
 – Halujen eriparisuus tuottaa kipua, koska se tulkitaan siten, että kumppani ei halua minua. Eriparisuus kuitenkin kuuluu elämään ja se on hyvin yleistä, eikä siitä tarvitse tulla ylitsepääsemätöntä ongelmaa.
 Tanskanen toivookin, että halujen eriparisuudesta puhuttaisiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, vaikka jo nuorten seksuaalikasvatuksessa. Tietoisuus asiasta voi vähentää siihen liittyviä häpeän ja epäonnistumisen tunteita.
 Moni asia jarruttaa ja estää halua
 Elina Tanskanen rohkaisee pareja puhumaan haluistaan toisilleen, vaikka se voi tuntua kaikkea muuta kuin helpolta. Kumppanilta voi kysyä, mitä hän seksissä haluaisi tai mikä häntä kiihottaisi. Vielä tärkeämpää olisi kuitenkin uskaltaa kysyä, mikä hänen haluaan jarruttaa.
 – Monesti ajattelemme vain, että seksielämään pitäisi saada lisää draivia kaasua painamalla. Siitä ei kuitenkaan ole hyötyä, ellei ensin tiedosta, mitkä ovat omia jarruja ja miten ne saa nostettua ylös, Tanskanen kuvailee.
 Jarrut ovat joko ulkoisia tai sisäisiä tekijöitä, jotka estävät heittäytymään haluamaan ja nauttimaan. Ulkoisia, usein olosuhteisiin liittyviä häiriötekijöitä voivat olla muun muassa stressi, väsymys, sairaus tai vaikka pelko keskeytetyksi tulemisesta seksin aikana.
 Sisäiset jarrut ovat syvemmällä ihmisen psyykessä. Niitä ovat esimerkiksi epäonnistumisen pelko, seksuaalikielteisyys ja omaan kehoon suuntautuva kehoviha. Vaikka kesää pidetään otollisena aikana romantiikalle, voi moni kokea siihen liittyvän vähäpukeisuuden itselleen vaikeana.
 – Kesä aktivoi monella kehoon liittyviä epävarmuuksia ja pelkoa siitä, että kumppani kritisoi ulkonäköä.
 Sisäistä jarrua painavat myös suhteen ongelmat ja pelko siitä, ettei toinen tykkää tai rakasta. Jos erilaisista jarruista ei puhuta, eivät romanttiset temput pitsialusvaatteineen tai kynttiläillallisineen auta halujen puutteeseen.
 – Omat tunteet, toiveet ja pelot kannattaa puhua kunnolla auki, mutta toista kunnioittaen. Tähän voi myös hakea apua opaskirjoista tai asiantuntijoilta.
 Seksi on miljoonia eri asioita
 On myös yleistä, että kumppanien seksuaaliset mieltymykset kehittyvät eri suuntiin tai eri tahtiin. Toinen alkaa ehkä tuntea viehätystä erilaisiin roolileikkeihin tai vaikka sadomasokismiin. Toinen ei näistä syty välttämättä lainkaan, saattaa jopa vierastaa niitä. Keskustelutilanne voi tällöin olla hyvin jännittynyt.
 – Toisen veto jonkin mieltymyksen luokse voi olla jo niin vahva, että hän voi kokea tekevänsä väärin itseään kohtaan jos ei mene sitä kohti. Hän on miettinyt sitä ehkä jo pitkään, mutta toiselle asia tulee täytenä yllätyksenä.
 Uudenlaisista haluista puhuminen synnyttää kumppanissa helposti pelkoa riittämättömyydestä. Pelko ja jännitys luovat stressiä ja ahdistusta, jotka puolestaan syövät luovuutta ja kekseliäisyyttä. Niitä puolestaan tarvitaan, jotta halujen eriparisuuteen löytyisi molempia osapuolia tyydyttävä ratkaisu.
 Keskusteleminen, kuulluksi ja nähdyksi tuleminen ovat avainasemassa, kun haluja sytytellään. Kuvituskuva. AOP
 Erityistason seksuaaliterapeutti Elina Tanskanen rohkaiseekin pariskuntia etsimään ihan omat ratkaisunsa.
 – On olemassa miljoonia variaatioita teemasta seksi. Seksi on aikuisten leikkiä, ja melkein mikä vaan on siinä mahdollista. Jokainen voi luoda ihan omat juttunsa.
 Joskus ratkaisu voi löytyä myös parisuhteen ulkopuolelta esimerkiksi swingeröinnin eli parinvaihdon tai parisuhteen avaamisen kautta. Suhteen avaaminen yhdessä neuvotelluin säännöin ja rajoin on täysin mahdollista. Silloin kyseessä ei ole pettäminen.
 Keskustelu tästäkin on syytä aloittaa hienovaraisesti ja antaa muutokselle aikaa.
 – Jos on lupa edetä milli kerrallaan ja peruuttaa ja muuttaa mieltä, niin turvallinen olo säilyy paremmin ja lopputulos voi olla kaikkia osapuolia tyydyttävämpi, Tanskanen sanoo.
 Paras halun sytyttäjä on…
 Kun kesäloman aikana on käyty vähitellen keskustelua siitä, mikä kenenkin halua estää ja jarruttaa, on aika siirtyä pohtimaan, miten suhteeseen voitaisiin saada lisää eroottista viritystä. Eroottis-seksuaaliset ärsykkeet voivat olla mitä vaan, muistuttaa Elina Tanskanen. Hänen kokemuksensa mukaan yksi asia on kuitenkin todella monelle toimiva halun virittäjä.
 – Jos minun pitäisi antaa yksi vinkki sinne mökkilaiturille tai kodin terassille, niin suosittelen tosi syvällistä keskustelua. Kärjistäen sanoen sellaista, jossa on aitoa avautumista, kohtaamista ja kenties kyyneliäkin.
 Kuulluksi ja nähdyksi tuleminen ilman painetta seksiin voi olla todella sytyttävää. Ellei heti samana iltana, niin ehkä seuraavana. Lisäksi halailu ja läheisyys ilman painetta seksiin voi toimia halujen virittäjänä.
 Kauniit, aidot, sydämestä tulevat sanat ovat myös hyväksi.
 – Sanoin tai kosketuksin osoitettu hyväksyntä vahvistaa seksuaalista itsetuntoa. Kuulostaa itsestäänselvältä, mutta tällaisia hetkiä me voisimme luoda paljon enemmän, Tanskanen kannustaa.

Sellaista paria ei olekaan, jolla seksihalut aina kohtaisivat – Myytti halujen samanlaisuudesta luo turhia paineita


Summary: Kymenlaakson sote-kuntayhtymän mielestä palvelujen tasavertainen saatavuus on vähintään yhtä tärkeää kuin kielelliset oikeudet.

Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Kymsote haluaa Kymenlaakson keskussairaalasta ympärivuorokautisen laajan päivystyksen sairaalan.
 Kuntayhtymän hallitus hyväksyi tiistaina lausunnon, jonka mukaan päivystysjärjestelyt Kymenlaakson alueella pitäisi selvittää. Selvitys pitäisi tehdä samalla, kun terveydenhuoltolain yhtä pykälää muutetaan.
 Lakiin esitetään muutosta, jossa Vaasan keskussairaalalle säädetään velvoite järjestää laaja ympärivuorokautinen päivystys. Kymenlaaksossa halutaan, että Vaasan lisäksi velvoite säädettäisiin myös Kotkassa sijaitsevalle keskussairaalalle.
 Vaasan laaja päivystys Rinteen hallituksen ohjelmassa
 Vaasan laajasta päivystyksestä on käyty kovaa poliittista vääntöä viime vuosina. Keväällä edellinen  eduskunta äänesti nurin  kansalaisaloitteen, jossa vaadittiin laajan päivystyksen säilyttämistä. Edellinen hallitus linjasi, että Pohjanmaalla laajan päivystyksen sairaalan sijaintipaikka on Seinäjoki eikä Vaasa.
 Vaasan laajaa päivystystä on puolustanut julkisuudessa varsinkin  hallituspuolue RKP , joka onnistuikin saamaan sen osaksi  Rinteen hallituksen ohjelmaa . Perusteluna on käytetty erityisesti sitä, että Vaasassa voidaan paremmin turvata ruotsinkielisten potilaiden palvelut.
 Kymsoten mielestä kansalaisen oikeus tasavertaisiin sote-palveluihin on vähintään yhtä merkittävä kuin kielelliset oikeudet.
 Kuntayhtymä muistuttaa, että välimatka on merkittävin potilasturvallisuuteen vaikuttava asia kiireellisessä hoidossa. Kymenlaaksossa etäisyydet laajan päivystyksen sairaalaan ovat pitkät, kun huomioidaan väestön ikärakenne ja asukastiheys.
 Tällä hetkellä Kaakkois-Suomen laajan päivystyksen sairaala on Etelä-Karjalan keskussairaala Lappeenrannassa.

Vaasan sairaalan kohtelu herätti toiveet Kymenlaaksossa – laaja päivystys halutaan myös Kotkaan


Summary: Poliisin mukaan yksityishenkilöiden välisessä kaupassa ovat yleistyneet väärennetyillä kuiteilla tehdyt petokset.

Sisä-Suomen poliisi varoittaa väärennetyillä kuiteilla tai muilla maksutositteilla tehdyistä petoksista.
 Rikostyypissä väärennetään tietoja esimerkiksi verkkopankista tulostettuun kuittiin niin, että kuitti näyttää maksun lähteneen. Todellisuudessa raha ei ole liikkunut minnekään.
 Poliisin mukaan väärennettyjä tositteita on esitetty sekä kasvotusten asioidessa että lähetetty sähköisesti todisteena siitä, että maksu olisi suoritettu.
 Poliisin mukaan toiminta on suunnitelmallista ja ammattimaista.
 Sisä-Suomen poliisi kertoo, että tapauksia on tullut säännöllisesti, ja yksittäisen petoksen rahallinen arvo on saattanut olla useita tuhansia euroja.
 Poliisi kehottaakin varmistamaan, että myyntituotteen lisäksi myös rahat varmasti vaihtavat omistajaa. Parhaiten tästä varmistuu sillä, että rahat todella ovat tilillä ennen tavaran luovuttamista.
 Yksityishenkilöiden välisessä kaupassa tapahtuneista petoksista tulee poliisille ilmoituksia lähes päivittäin. Tapauksiin liittyy usein myös vääristeltyjä henkilö- ja yhteystietoja.

Poliisi varoittaa: kuitti ei ole tae siitä, että tavara on todella maksettu


Summary: Talvelan kuolemasta tulee pian kuluneeksi kolmekymmentä vuotta.

Laulaja  Martti Talvelasta  (1935–1989) on tekeillä ooppera, joka valottaa kuulun basson elämän eri puolia.
 Ooppera pyritään saamaan valmiiksi vuonna 2021 tai 2022, kertoo libretosta vastaava tietokirjailija ja diplomiurkuri  Pentti Savolainen . Säveltäjänä on pianotaiteilija ja kapellimestari  Ralf Gothóni . Molemmat ovat Talvelan pitkäaikaisia ystäviä ja työtovereita.
 – Ooppera on ollut tekeillä jo toista vuotta, kertoo Savolainen.
 Ensiesitys voi Savolaisen mukaan toteutua aikaisintaan 2023, esityspaikasta ei vielä ole varmuutta. Talvela-oopperasta on tulossa pääosin saksankielinen. Yksi kohtauksista sijoittuu Olavinlinnaan.
 Karjalaisesta maatalosta lähtenyt Talvela teki laajan kansainvälisen uran ooppera- ja kamarilaulajana. Hän oli Savonlinnan oopperajuhlien ensimmäinen taiteellinen johtaja vuosina 1972–1979.
 Talvelan kuolemasta tulee kuluneeksi kolmekymmentä vuotta heinäkuun 22. päivänä 2019.

Martti Talvelasta on tekeillä ooppera


Ainakin yhden lentoyhtiö Ryanairille toimitettavan Boeingin 737 Max -koneen nimeä on muutettu, kertoo brittilehti  The Guardian .
 Twitterissä julkaistussa kuvassa näkyy kaksi Ryanairin Max-konetta. Toisesta puuttuu kokonaan sana Max, joka on korvattu numerosarjalla 737-8200. Jälkimmäistä nimeä koneesta käyttävät ilmailuviranomaiset. Twitter-kuva on otettu Rentonissa Washingtonissa.
 Guardianin mukaan koneessa lukevan nimen päättää lentoyhtiö. Nimenmuutos viitannee siihen, että lentoyhtiö haluaa häivyttää syvän mainehaitan kokeneen Max-sanan, koska matkustajat saattaisivat kieltäytyä lentämästä ongelmakoneella.
 Ryanair ei toisaalta ole ainoa lentoyhtiö, joka pyrkii käyttämään konemallista vähemmän tahriintunutta nimeä. Toukokuussa British Airwaysin omistajayhtiö International Airlines Group kertoi tilanneensa Boeingilta 200 B737 -mallin koneita. Koneet olivat todellisuudessa Max-mallia.
 Boeing tai Ryanair eivät ole kommentoineet mahdollista nimimuutosta The Guardianille.
 Ryanair kertoi tänään, että se aikoo vähentää ensi vuodelle suunniteltuja lentoja ja sulkea joitakin lentokenttätukikohtiaan. Syynä tähän on se, ettei yhtiö saa Boeingilta tilaamiaan Max-koneita aikataulussa.
 Kahdessa tuhoisassa onnettomuudessa olleet Max-koneet ovat maailmanlaajuisessa lentokiellossa.
 Wall Street Journa l kertoi sunnuntaina, että Max-konemalli saattaa päästä takaisin matkustajaliikenteeseen vasta ensi vuoden puolella.
 Lehden mukaan yhä useammat viranomaiset ja ilmailualan edustajat uskovat paluun venyvän vuoteen 2020, koska ohjelmistokorjaus ja muut toimenpiteet vievät aikaa.
 Lisää aiheesta:
 WSJ: Boeingin turmakonemallin lentokielto voi jatkua ensi vuoteen

Guardian: Ryanairin tilaamasta Boeingin koneesta hävisi sana Max – yhtiöt eivät kommentoi


Summary: Viheralueiden laadusta kertovia vihreitä lippuja on nyt viisi Suomessa.

Kotkan kaupunki on saanut Green Flag -tunnustuksen kolmelle puistolle. Osaksi kansainvälistä laatupuistojen verkostoa liittyvät Sapokan vesipuisto, Katariinan meripuisto ja Karhulan jokipuisto.
 Green Flag Award on kansainvälinen viheralueiden laadun tunnus, jonka tarkoituksena on tunnistaa laadukkaasti ylläpidetyt viheralueet. Tunnustuksen saaneen viheralueen tunnistaa lipputangossa liehuvasta vihreästä lipusta.
 Kotkan ja Haminan seudun kehittämisyhtiö Cursorin matkailujohtaja  Kati Paasi  näkee Kotkan kaupungin puistojen saamissa tunnustuksissa selkeän mahdollisuuden alueen matkailun markkinoinnissa.
 – Nyt on todella hyvä hetki tuotteistaa paketteja puistojen markkinoinnin yhteydessä. Ravintolat voisivat esimerkiksi tuotteistaa piknik-korin, jonka voisi hakea ravintolasta ja mennä puistoon nauttimaan ruuasta.
 Karhulan jokipuisto liittyy osaksi kansainvälistä laatupuistojen verkostoa. Miina Sillanpää / Yle
 Tunnustus vain vuodeksi kerrallaan
 Suomessa on nyt viisi Green Flag -tunnustuksen saanutta viheraluetta. Vihreän lipun salkoonsa ovat saaneet Kotkan puistojen lisäksi myös Lahden Pikku-Vesijärvenpuisto sekä Tampereella Hatanpään kartanopuisto ja arboretum.
 Tampereen ja Lahden viheralueet ovat saaneet tunnustuksensa jo aikaisemmin, joten Kotkan kolme kohdetta ovat Suomen ainoat uudet tulokkaat kansainväliseen laatupuistojen verkostoon.
 Green Flag -status on voimassa aina vuoden kerrallaan. Joka toinen vuosi raati tekee viheralueilla laaduntarkistuksen ja joka toinen vuosi tämä tarkastus suoritetaan pistokokeena. Tällöin tuomari kiertää kohteen yksin ja tarkistaa, onko vaadittavat parannukset tehty alueella.
 Ensimmäisen kerran vihreä lippu rantautui Suomeen vuonna 2016, kun Hämeen ammattikorkeakoulun Lepaan kampuspuisto sai tunnustuksen. Tänä vuonna Lepaan kampuspuisto ei saanut tunnustusta.
 Katariinan meripuisto Kotkassa. Miina Sillanpää / Yle
 Tarkat kriteerit
 Green Flag -tunnustusta voivat hakea kaupunkipuistojen lisäksi myös esimerkiksi hautausmaat, kampukset, sairaalan puutarhat, kansallispuistot ja siirtolapuutarhat.
 Raati päättää esihakemuksen perusteella, missä kohteissa tuomarit vierailevat. Esihakemuksen liitteenä viheralueista lähetetään yleensä video-, valokuva- ja tekstimateriaalia. Näin teki myös Kotkan kaupunki, jonka kaikki kolme ehdotettua puistoa läpäisivät esitarkastuksen.
 Kotkan kohteisiin tutustuivat kesäkuussa  päätuomari  Mary Atkins  Iso-Britanniasta apunaan tuomarit  Sara Luhtaniemi  ja  Titta Holmala-Kylmäkoski  Tampereelta.
 Tuomarit arvioivat tunnustusta hakevia kohteita kahdeksassa eri osiossa, jotka sisältävät yhteensä 27 kriteeriä. Viheralueen on pyrittävä saavuttamaan hyvä kunnossapidon taso kaikilla osa-alueilla.
 Green Flag -tunnustuksen saamiseksi kohteen on huomioitava muun muassa kestävän kehityksen mukainen toiminta sekä käyttäjille tarjotut toiminta- ja osallistumismahdollisuudet.
 – Yksi pääpointti on, miten tavallinen kansalainen voi käyttää puistoa. Lisäksi tarkkaillaan luonnonmukaisuutta ja turvallisuutta. Myös kunnossapidon pitää olla mallillaan ja ympäristöasiat huomioida, Green Flag -tuomari Titta Holmala-Kylmäkoski kertoo kriteereistä.
 Suomessa Green Flag -hanketta hallinnoi Viherympäristöliitto ry.
 Aiheesta lisää:
 3 puistoa tavoittelee kansainvälisestä laadusta kertovia vihreitä lippuja – kaupunki: "Olisin aika yllättynyt, jos eivät menisi läpi"

Kansainvälisestä laadusta kertovia vihreitä lippuja lisää Suomeen – Kotkan puistot nappasivat kaikki kolme uutta tunnustusta: "Nyt on hyvä hetki tuotteistaa"


Summary: Konserttipäivän yleisömäärä voi olla Kirjurinluodon konserttipuistossa korkeintaan 27 000.

Porin jazzfestivaalin perjantain ja lauantain pääkonsertit voidaan myydä loppuun. Perjantain ykköstähtenä väkeä vetää Kirjurinluotoon  Christina Aquilera  ja lauantaina Toto-yhtye.
 – Vauhti on lipunmyynnissä kova, vahvistaa Pori Jazzin toimitusjohtaja  Miika Ranne .
 Pori Jazz suosittelee lipun ostamista ennakkoon. Tällä hetkellä ei ole varmuutta, että lippuja jää enää myytäväksi porteille.
 Konserttipuistoon voidaan ottaa kerralla 27 000 vierasta.
 – Tämä on ehdoton yläraja, jotta voimme varmistaa, että kaikki festivaalialueen palvelut toimivat hyvin, Ranne sanoo.
 Toimitusjohtaja Ranne kuvailee tilannetta positiiviseksi ongelmaksi.
 – Huolena meillä on nyt vain se, että jos joku on jättänyt lipunoston vasta paikan päälle, se ei välttämättä nyt onnistu.
 Kirjurinluodon isot areenakonsertit alkavat torstaina. Torstain lipunmyynti ei ole ollut ennakkoon yhtä kiivasta kuin perjantaille ja lauantaille.
 Viime kesänä Pori Jazzin maksullisten konserttien yleisömäärä oli runsaat 59 000.

Pori Jazzin pääkonsertit miltei loppuunmyytyjä – lippuja ei ole enää jäämässä Kirjurinluodon porteille


Summary: Etelä-Afrikassa on on onnistuttu vähentämään uusien hiv-tartuntojen määrää yli 50 prosentilla vuoteen 2010 verrattuna.

Hiv-tartuntoihin ja aidsiin liittyvien kuolemien määrä on pudonnut reilulla 30 prosentilla vuodesta 2010, kertoo YK:n aids-ohjelma Unaids. Organisaatio kuitenkin varoittaa, että rahoituksen vähentyessä maailmanlaajuiset pyrkimykset päästä taudista kokonaan eroon ovat vaikeutuneet.
 Noin 1,7 miljoonaa ihmistä sai hiv-tartunnan vuonna 2018. Tämä on 16 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2010.
 Unaidsin mukaan tartuntojen määrän laskua selittävät erityisesti edistysaskeleet suurimmassa osassa itäistä ja eteläistä Afrikkaa. Erinomaisena esimerkkinä toimii Etelä-Afrikka, missä on onnistuttu vähentämään uusien hiv-tartuntojen määrää yli 50 prosentilla vuoteen 2010 verrattuna. Aidsiin liittyvät kuolemat ovat vähentyneet maassa 40 prosentilla samalla aikajaksolla.
 Sen sijaan Unaids on huolissaan uusista hiv-tartunnoista itäisessä Euroopassa ja Keski-Aasiassa. Näillä alueilla hiv-tartuntojen määrä on kasvanut 29 prosentilla. Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa uusien tartuntojen määrä on noussut 10 prosentilla ja Latinalaisessa Amerikassa 7 prosentilla.
 Hiv-tartunnan saaneiden pääsy hoitoon on helpottunut maailmanlaajuisesti vuodesta 2010 lähtien. Viime vuonna reilu 23 miljoonaa ihmistä sai hoitoa – hiv-tartunnan saaneiden kokonaismäärä oli vajaat 38 miljoonaa.
 Noin 770 000 ihmistä kuoli viime vuonna aidsiin liittyviin sairauksiin. Määrä on laskenut merkittävästi, sillä aidsepidemian huippuvuonna 2004 aids-kuolemia oli 1,7 miljoonaa. Kaikkiaan aidsiin on kuollut arviolta 35 miljoonaa ihmistä sen jälkeen, kun epidemia sai alkunsa 1980-luvun alussa.

Uusien hiv-tartuntojen määrä laskussa Itä-ja Etelä-Afrikassa – Itä-Euroopan ja Keski-Aasian tilanne huolestuttava


Summary: Kaikkiaan maasta on lähetetty pois 473 erimaalaista lasta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Irakin  ulkoministeriö kertoo , että se on karkottanut maasta Isisiin mahdollisesti kytkeytyviä lapsia. Karkotuspäätöksen saaneiden lasten joukossa on ministeriön mukaan suomalaisia.
 Irak ei kerro, milloin karkottamiset on tehty ja missä lapset ovat oleskelleet sitä ennen.
 Irak sanoo lähettäneensä pois maasta yhteensä 473 lasta, joiden joukossa on suomalaisten lisäksi saksalaisia, ranskalaisia ja ukrainalaisia lapsia. Se ei kerro, kuinka moni lapsista on suomalaisia. Venäläisiä on 33.
 Yle tavoitti Suomen ulkoministeriön, josta kerrottiin, ettei Irakin ulkoministeriön tiedotteen sisältämästä asiasta ole ainakaan toistaiseksi mitään tietoa. Ulkoministeriö suosittelee suhtautumaan Irakin ulkoministeriön lähettämään tiedotteeseen varauksella.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .

Irakin ulkoministeriö kertoo tehneensä karkotuspäätöksiä Isisiin kytkeytyvistä suomalaislapsista – Suomen UM: Tietoon suhtauduttava varauksella


Summary: Suomen ja Viron välisessä muuttoliikenteessä on tapahtunut historiallinen käänne: Suomesta Viroon muuttaa nyt enemmän ihmisiä kuin toisinpäin.

RAKVERE  Iso kulttuurishokki.
 Sellaiseksi 18-vuotias  Dagny Sumin  kuvailee muuttoa Helsingin Käpylästä itävirolaiseen 15 000 asukkaan Rakveren kaupunkiin.
 – Helsinki on vapaamielinen suurkaupunki, Rakvere paljon pienempi ja konservatiivisempi. Ihmisten asenteet täällä ovat mustavalkoisempia, hän sanoo.
 Asenne-erot näkyvät Dagny Suminin mukaan esimerkiksi siinä, että Helsingissä voi mennä ruokakauppaan minkä näköisenä tahansa. Rakveressa katsotaan oudosti, jos ei ole laittanut meikkiä.
 Viroon muutosta on nyt puolitoista vuotta. Dagny on jo kotiutunut Rakvereen. Hän esittelee asuntoaan, vanhan kivitalon ensimmäisessä kerroksessa sijaitsevaa pientä kaksiota. Pöydälle on katettu viinirypäleitä ja omenanlohkoja.
 Dagny Sumin muutti viime vuonna Helsingistä virolaiseen Rakveren kaupunkiin. Stanislav Moshkov
 Viroon sopeutumisessa ovat auttaneet opinnot Rakveren ammattikoulun leipuri-kondiittorilinjalla ja sieltä saadut uudet kaverit.
 Kielikin on palannut mieleen. Aluksi sen puhuminen tuntui kankealta.
 Vaikka viro on Dagnyn äidinkieli, hän puhui sitä kymmenen vuoden ajan ainoastaan äitinsä kanssa kotona ja lomilla sukulaisten luona Virossa.
 Koulua hän kävi Helsingissä täysin suomenkielisellä luokalla. Kaikki kaverit olivat suomalaisia.
 – Vielä vuosi sitten en osannut mitään nuorten slangisanoja viroksi, pelkästään suomeksi, Dagny kertoo.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Suomi näytti hyvinvointivaltion hyvät puolet
 Dagny Sumin ja hänen äitinsä  Kylli Sumin  muuttivat Virosta Suomeen vuonna 2008. Dagny oli juuri aloittamassa peruskoulun ensimmäisen luokan.
 Aika ennen Suomeen muuttoa oli perheelle vaikeaa. Dagnyn isä kuoli yllättäen ja äidistä tuli yksinhuoltaja.
 Samaan aikaan Viroon iski talouskriisi. Kylli joutui luopumaan yrityksestään, Saarenmaalla sijaitsevasta lelukaupasta, jota hän oli pyörittänyt yhdessä miehensä kanssa.
 Hän sai muita töitä, mutta niistä maksettiin surkeasti.
 – Jouduin tekemään kahta työtä samaan aikaan. Silti rahat riittivät elämiseen vain juuri ja juuri, Kylli muistelee.
 Hän on tullut haastattelua varten kylään Dagnyn luo. Mukana ovat ranskanbulldogit  Lumi  ja  Saara , jotka touhottavat vieraiden jaloissa. Saara on saanut nimensä laulaja  Saara Aallon  mukaan.
 Dagnyn koti Rakveressa on pieni kaksio vanhan kivitalon ensimmäisessä kerroksessa. Stanislav Moshkov
 Jo ennen talouskriisiä Kyllin hyvä ystävä oli muuttanut Suomeen. Hän kannusti ystäväänsä lapsineen seuraamaan perässä.
 Kylli ja Dagny saivat asunnon Helsingin kaupungilta. Kylli pääsi siivoojaksi helsinkiläiselle rakennustyömaalle.
 – Suomen elintaso tuntui minusta aivan uskomattomalta Viroon verrattuna. Yksi työ riitti hyvin elämiseen, ja töiden jälkeen ehti viettää aikaa lapsen kanssa, Kylli kertoo.
 Hän siirtyi pian siivoushommista reilun kaupan tuotteita myyvän liikkeen myyjäksi. Siellä hän eteni tukkumyynnin osastopäälliköksi. Töiden ohella hän kävi suomen kielen kursseilla ja suoritti merkonomin tutkinnon.
 Hänen mukaansa Suomessa yritteliäälle ihmiselle on hyvät etenemismahdollisuudet elämässä.
 – Ennen Suomeen muuttoa en tiennyt, mitä tarkoittaa hyvinvointivaltio. Suomessa sain sen tietää. Olen elämäni loppuun saakka kiitollinen Suomelle, hän sanoo.
 Dagnyn lapsuuden lempipehmolelu on nimeltään Kiisuka. Se on reissannut Dagnyn mukana lukuisia kertoja Suomesta Viroon ja takaisin. Stanislav Moshkov
 Työvoima valuu nyt takaisin Viroon
 Vaikka elämä Suomessa oli hyvää, kymmenen vuoden Helsingissä asumisen jälkeen Suminit päättivät palata takaisin kotimaahansa. Saman päätöksen tekee nyt yhä useampi virolainen.
 Suomi on yhä virolaisten suosituin muuttokohde. Vuodesta 2014 lähtien Suomeen muuttaneiden virolaisten määrä on ollut kuitenkin laskussa.
 Historiallinen käänne tapahtui vuonna 2017, kun Suomesta Viroon alkoi muuttaa enemmän ihmisiä kuin Virosta Suomeen.
 Suurin osa muuttajista on nimenomaan kotimaahansa palaavia virolaisia.
 Yksi syy paluumuuttoaaltoon on Viron kohentunut taloustilanne. Viron talouskasvu on nykyisin EU-alueen huippua, lähes viisi prosenttia vuodessa. Virolaisten keskiansiot ovat nousseet kymmenessä vuodessa jopa 60 prosenttia. Työllisyystilanne on parempi kuin Suomessa.
 Kun paluumuuttajille suunnatussa Tagasi Eestis eli Takaisin Viroon -Facebook-ryhmässä kysyy Suomessa asuneiden virolaisten syitä palata ulkomailta kotimaahansa, vastauksissa toistuvat silti monet muutkin syyt.
 – Halusin näyttää lapsilleni, mitä tarkoittaa olla virolainen, moni vastaa.
 – Tuli ikävä takaisin oman kansan ja kulttuurin pariin, on toinen yleinen vastaus.
 ”Aluksi suostuin lähtemään Viroon vain vuodeksi”
 Juuri ihmissuhteet ja kulttuuriset syyt saivat myös Kylli Suminin haikailemaan takaisin kotimaahan.
 – Isäni kuoli ja äitini jäi leskeksi. Halusin tulla tänne Rakvereen varmistamaan, että äidillä on kaikki hyvin. Samalla toivoin voivani näyttää tyttärelleni, mitä virolaisuus tarkoittaa, Kylli kertoo.
 Kylli Sumin teki päätöksen Suomeen muutosta, kun talouskriisi iski Viroon. Nyt Viron talous kasvaa kohisten. Stanislav Moshkov
 Teini-ikäinen Dagny olisi voinut periaatteessa jäädä Suomeen ja hakea opiskelupaikkaa. Äidin toiveesta hän päätti kokeilla Virossa asumista.
 – Aluksi suostuin lähtemään Viroon vain vuodeksi. Sovimme äidin kanssa, että jos en ala viihtyä vuodessa, palaan Suomeen, Dagny sanoo.
 Muutto pelotti, mutta se oli lopulta hyvä päätös. Omat juuret ovat tulleet tutuiksi.
 – Olen tajunnut, että tädit, sedät ja serkut Virossa ovat mulle tosi tärkeitä. He tekevät mut onnelliseksi täällä.
 ”Suomessa tytöt ja pojat ovat tasavertaisia”
 Tunteeko Dagny olevansa enemmän suomalainen vai virolainen?
 Hän miettii vastausta pitkään.
 – Ehkä mä olen kuitenkin enemmän virolainen. Mut on kasvatettu virolaiseen tapaan. On opetettu, että isoäitiä ja isoisää pitää auttaa. Sukulaisen 50-vuotispäivillä en vilkuile puhelinta.
 Suomalaisessa kulttuurissa käytöstapoja ei Dagnyn mielestä kunnioiteta samalla tavalla.
 "Helsingissä voi näyttää vapaammin siltä kuin haluaa. Rakveressa on enemmän ulkonäköpaineita", sanoo Dagny. Stanislav Moshkov
 Toisaalta hän kertoo arvostavansa sitä, kuinka tasa-arvoinen maa Suomi on. Virossa perinteiset sukupuoliroolit istuvat tiukemmassa.
 – Rakveressa kahdeksalla tytöllä kymmenestä on tekoripset ja tekokynnet. Koulun jälkeen luokan tytöt lähtevät poikien kanssa ajelemaan ja flirttailevat. En ole tottunut sellaiseen. Suomessa tytöt ja pojat ovat enemmän tasavertaisia kavereita.
 Virossa Dagny opiskelee leipurin tutkinnon ohella ylioppilaaksi. Leipurin tutkinto on kuitenkin vain varasuunnitelma – varsinaisena unelmana siintää ura rikospoliisina.
 Sitä moni Rakveren-kavereista ihmettelee – muita polisiin ammatista haaveilevia tyttöjä ei ole. Suurin osa haluaa kauneudenhoitoalalle.
 – Toisaalta pitää muistaa, että tämä on Rakvere. Ihmiset ovat varmaan erilaisia Tallinnassa tai muissa isommissa kaupungeissa, Dagny sanoo.
 Ikävä suomalaisia kavereita
 Myös Dagnyn äiti Kylli opiskelee parhaillaan: hän suorittaa Narvan kaupungissa yliopistotutkintoa yrittäjyydestä ja projektijohtamisesta.
 Keväällä Kylli muutti Rakveresta lähemmäs opiskelupaikkakuntaansa, Narvan kupeessa sijaitsevalle Sillamäelle.
 Dagny jäi Rakvereen. Hän asuu nyt ensimmäistä kertaa elämässään yksin. Asunnossa on vielä jonkin verran äidin tavaroita: tauluja, lamppuja, tyynyjä...
 – Aluksi omillaan eläminen jännitti, mutta olen pärjännyt hyvin. Ruokaa olen osannut laittaa jo pienestä asti, Dagny kertoo.
 Äiti käy usein kylässä, samoin Rakveressa asuvat sukulaiset ja kaverit, joten yksinäinen hän ei ole.
 Dagny asuu nyt ensimmäistä kertaa elämässään yksin. Ruuanlaitto ja muut kotityöt ovat jo hallussa. Stanislav Moshkov
 Suomalaisia kavereita hän kyllä kaipaa. Dagny viestittelee heidän kanssaan kuitenkin päivittäin.
 Silloin tällöin hän tapaa suomalaiskavereita Tallinnassa.
 – Se on sopivasti puolimatkassa. Helsingistä pääsee Tallinnaan kahdessa tunnissa niin kuin Rakverestakin. Kun kaverit tulevat Tallinnaan päiväristeilylle, käymme yhdessä syömässä ja shoppailemassa. Hyvällä säällä istuskellaan jossain puistossa.
 ”Jos saan joskus lapsia, haluan takaisin Suomeen”
 Jos kaikki menee suunnitelmien mukaan, Dagny valmistuu ensi keväänä. Sen jälkeen edessä on haku poliisikoulutukseen Tallinnaan.
 Dagny uskoo silti palaavansa vielä Suomeenkin.
 – Jos saan joskus lapsia, haluan asua heidän kanssaan vähintään pari vuotta Suomessa. Haluan tarjota omille lapsilleni samat mahdollisuudet, jotka olen itse saanut.
 Parempien palkkojen vuoksi virolaisten ei hänen mukaansa kannata Suomeen haikailla. Dagny kertoo, että hänen virolaiskavereillaan on vähän liiankin ruusuinen kuva Suomessa asumisesta.
 – Moni on kuullut, että Suomen keskipalkka on yli kolmetuhatta euroa. Se kuulostaa virolaisista tosi isolta summalta. Ihmiset eivät tajua, että palkasta lähtee verot ja että eläminen Suomessa on paljon kalliimpaa kuin Virossa, Dagny sanoo.
 Dagny on koonnut valokuvatauluun muistoja muun muassa isovanhemmistaan, vanhemmistaan ja lapsuudenkavereistaan. "Tämä on paikka, jossa tunnen olevani kotona", taulussa lukee. Stanislav Moshkov
 Sen sijaan elämänkokemuksena Suomessa asumista Dagny suosittelee kaikille virolaisille.
 Hänestä on hienoa hallita kaksi kieltä ja tuntea kaksi maata.
 – Se avartaa maailmankuvaa. Tietää, että pärjää muuallakin kuin omassa synnyinmaassa. Mulla on tunne, että voin aina mennä takaisin Suomeen. Suomi tulee aina olemaan mun toinen kotimaa.
 Lue lisää:
 Historiallinen käänne: virolainen työvoima on alkanut valua pois Suomesta – "Moni on ryhtynyt ajattelemaan jatkuvan reissaamisen aiheuttamia ongelmia"

"Suomi tulee aina olemaan mun toinen koti" – Yhä useampi virolainen palaa Suomesta kotimaahansa, niin myös 18-vuotias Dagny


Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trumpin  Twitter-viesteissä tölvimä nelikko vastasi tiedotustilaisuudessa, että presidentin sanojen sijaan nyt tulisi kiinnittää huomiota Trumpin hallintoon.
 Demokraattien ensimmäisen kauden kongressiedustajat  Alexandria Ocasio-Cortez ,  Ayanna Pressley ,  Rashida Tlaib  ja  Ilhan Omar  kuuluvat etnisiin vähemmistöihin.
 Trump on Twitterissä kehottanut edustajia "palaamaan sinne mistä nämä ovat tulleet". Jokainen naisista on Yhdysvaltojen kansalainen ja kolme heistä on syntynyt Yhdysvalloissa.
 Somaliasta lapsena Yhdysvaltoihin lapsena muuttanut Omar sai Yhdysvaltojen kansalaisuuden vuonna 2000 – kuusi vuotta aiemmin kuin Yhdysvaltain ensimmäinen nainen  Melania Trump , kertoo  CNN .
 Pressleyn mukaan kyseessä on presidentin harhautusyritys, jonka tarkoituksena on viedä huomiota pois tärkeistä asioista.
 Edustajat pitävät Trumpin hallinnon maahanmuuttopolitiikkaa, tervedenhuoltolinjauksia ja verotustoimia epäonnistuneina.
 Ocasio-Cortez sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan, että Trump sortuu henkilökohtaisuuksiin, sillä hän ei tiedä, miten puolustaa oman hallintonsa toimintaa.
 –Haluan sanoa tässä maassa asuville lapsille, että sillä mitä presidentti sanoo ei ole väliä, tämä maa kuuluu teille, Ocasio-Cortez sanoi CNN:n mukaan.
 Myös omat rivit rakoilevat
 Presidentin tviitit on tuomittu rasistisiksi ja ne ovat herättäneet ankaraa vastusta paitsi demokraateissa myös republikaanien riveissä.
 Trump ei ole ilmaissut halua pyytää anteeksi naisilta.
 – Nämä ihmiset vihaavat maatamme. He vihaavat sitä mielestäni intohimoisesti. He rakastavat Yhdysvaltain vihollisia, kuten al-Qaidaa, Trump väitti  Made in America  -tilaisuudessa Valkoisessa talossa.
 – Jos et ole onnellinen täällä, voit lähteä, Trump sanoi.
 Omar: "Räikeän rasistinen hyökkäys"
 Omar sanoi tiedotustilaisuudessa, että kyseessä on räikeän rasistinen, asianmukaisesti valittuihin kongressiedustajiin kohdistuva hyökkäys.
 – Tämä on valkoisten nationalistien agendaa, joka tapahtuu keskustelupalstoilla, kansallisessa televisiossa ja nyt se on saavuttanut Valkoisen talon puutarhan, Omar sanoi  The New York Timesin  mukaan.
 Omar ja Tlaib ovat kongressin historian ensimmäiset musliminaiset.
 Omarin mukaan joka ikinen etniseen vähemmistöön kuuluva on jossain vaiheessa elämäänsä kuullut ihonväriin liittyviä kommentteja.
 – Tämä ei ole ensimmäinen eikä viimeinen kerta, kun kuulemme kiihkoilevaa ja vastenmielistä puhetta presidentiltä, Tlaib sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Omar ei halunnut vastata Trumpin väitteisiin siitä, että hän tukee al-Qaidaa.
 – En katso kysymystä vastauksen arvoiseksi. Tiedän, että jokainen islaminuskoisiin vihamielisesti suhtautuva riemuitsee, jos vastaamme tähän tai puolustelemme itseämme, Omar sanoi Reutersin mukaan.
 Tlaib ja Omar toistivat vaateensa siitä, että Trump pitäisi asettaa virkasyytteeseen.
 Lue myös :
 Trump vastasi rasistisiksi tuomittujen tviittiensä nostattamaan arvosteluun: He vihaavat maatamme ja rakastavat vihollisiamme
 May kommentoi Trumpin Twitter-kirjoittelua: ”Täysin mahdoton hyväksyä”

Trumpin kritisoimien kongressiedustajien mukaan "räikeän rasistisessa hyökkäyksessä " on kyse harhautuksesta


Summary: Poliisin mukaan viemäreihin huuhdellut huumeet voivat päätyä villieläinten elimistöihin.

Yhdysvalloissa Tennesseen osavaltiossa sijaitsevan Loretton poliisi varoitti sosiaalisessa mediassa, että metamfetamiinin huuhtominen viemäriin voi johtaa vesistöissä elävien alligaattoreiden hurjistumiseen, kertoo  uutiskanava CNN .
 Loretton poliisi neuvoi Facebookissa alueen asukkaita, että näiden ei tule huuhtoa huumeita alas vessanpöntöistä ja lavuaareista.
 Poliisin mukaan vaarana on, että vesistöön päätyvä metamfetamiini synnyttää "pirigaattoreita" eli ylivilkkaita alligaattoreita.
 Ratsia johti varoitukseen
 Poliisi julkaisi varoituksen Facebookissa lauantaina, kun partio oli ottanut kiinni miehen, joka oli kotietsinnän yhteydessä yrittänyt huuhtoa metamfetamiinia ja huumeidenkäyttövälineitä viemäriin.
 Epäilty pidätettiin, mutta kyseessä on laajempi ongelma. Loretton poliisin mukaan alueen vedenpuhdistuslaitokset eivät ole varautuneet metamfetamiinin päätymiseen viemäriveteen.
 Viemäriverkostoon huuhdellut huumausaineet päätyvät veden mukana altaisiin, jossa vettä säilytetään ennen puhdistamista ja vesistöön vapauttamista.
 – Ankat, hanhet ja muut linnut käyvät vedenkäsittelyaltaillamme. Meitä puistattaa ajatella, mitä metamfetamiinista päihtynyt lintu tekisi, Loretton poliisi kirjoitti.
 Päihtyneitä eläimiä jo riittävästi
 Poliisi varoittaa, että jos huumeet kulkeutuvat veden mukana tarpeeksi pitkälle, saattavat ne päätyä Shoal Creekissä ja Tenneseejoessa Pohjois-Alabamassa elävien alligaattoreiden elimistöihin.
 – Heillä on ollut riittävästi piripäisiä eläimiä viime viikkoina ilman meidän apuammekin, Loretton poliisi kertoi.
 Lisäksi poliisi ilmoitti voivansa auttaa huumeiden ja lääkkeiden hävittämisessä oikealla tavalla.
 Tiistaina jutun kirjoitushetkellä Loretton poliisin Facebook-sivu ei ollut käytössä, mutta  Daily Mail -lehti  on julkaissut kuvakaappauksen laajasti uutisoidusta päivityksestä.

Tennesseen poliisi varoitti: Älkää huuhdelko huumeita alas vessanpöntöstä tai voitte luoda "pirigaattoreita"


Summary: Puolustusvoimat on kokeillut uusia digitaalisia koulutusmuotoja muun muassa Porin prikaatissa Niinisalossa.

Uudet alokkaat ovat totutelleet varusmiehen arkeen Huovinrinteen varuskunnassa Säkylässä nyt reilun viikon. Turkulaiselle  Sini Ali-Keskikylälle  varhaiset aamuherätykset ovat olleet tuttuja, mutta joukkona toimimisessa on vielä hiottavaa.
 – Pikkuhiljaa alkaa tottua siihen, että mennään aina yhdessä kaikkialle. Aina kiire odottamaan.
 Ala-Keskikylän mainitsema vanha varusmieslausahdus ei ehkä tulevaisuudessa pidä enää paikkaansa. Puolustusvoimat on kehittänyt uudistusta, jossa digitaaliset välineet, kuten oma kännykkä ottavat entistä isomman roolin varusmiehen koulutuksesta.
 Jatkossa varusmies voi odotellessaan kerrata vaikkapa kännykältä asioita, joita on seuraavaksi tarkoitus opetella.
 Konsepti olemassa, toimivuus kokeiltu nyt käytännössä
 Uusia digitaalisia koulutusmuotoja on  kokeiltu viimeisen vuoden ajan  jo muun muassa Porin Prikaatin Niinisalon varuskunnassa, jossa kokemukset ovat olleet hyviä. Noin tuhannen varusmiehen kokemuksia, puolustusvoimien ihmiskokeita, jatketaan vielä seuraava vuosi.
 Parhaat käytännöt pääsevät edessä olevaan suureen koulutusuudistukseen nimeltään Koulutus 2020. Se muuttaa varusmieskoulutuksen kurssimuotoiseksi.
 Puolustusvoimien edellisestä suuresta varusmieskoulutuksen uudistuksesta on ehtinyt kulua jo 20 vuotta.
 Puolustusvoimien koulutuspäällikkö, prikaatikenraali  Jukka Sonninen  sanoo, että uudistukseen on haettu mallia muun muassa kotimaisesta peruskoulujärjestelmästä.
 – Suomalainen koulujärjestelmähän on hemmetin hyvä. Me nyt tietysti yritetään ottaa sieltä niitä peruskoulussa ja keskiasteella olleita menetelmiä ja tapoja myös varusmieskoulutukseen.
 Ensin teoria, sitten vasta käytäntö
 Koulutusuudistusten yksi keskeisimpiä muutoksia on käänteinen luokka-ajatus. Sen idea on opiskella ensin opeteltava asia rauhassa teoriassa ja sitten vasta käytännössä maastossa. Opiskelussa käytetään apuna muun muassa virtuaalikoulutusympäristöä ja erilaisia simulaattoreita.
 – Ensin pystytään uusilla menetelmillä paljon paremmin hahmottamaan, mitä ollaan opiskelemassa ja mitä pitäisi osata. Pelaamisella on huimia mahdollisuuksia ja sitä on nyt monta vuotta jo tehty. Meillä on siitä paljon kokemuksia ja se toimii, Jukka Sonninen kertoo.
 Puolustusvoimat on tuottanut runsaasti muun muassa erilaista koulutusmateriaalia, joka on löydettävissä verkosta erilaisin digitaalisin välinein.
 Katja Halinen / Yle
 Riittimarssit jäävät historiaan
 Sama ajatus on prikaatikenraali Jukka Sonnisen mukaan tuotu myös esimerkiksi fyysiseen harjoitukseen.
 Aikaisemmin varusmieskoulutuksen ongelma on ollut siinä, että alokasajan raskaat fyysiset harjoitukset ovat aiheuttaneet joillekin fyysisen ylikunnon, joka on kostautunut myöhemmässä palveluksessa.
 Enää raskaita reppumarsseja ei tehdä alokasaikana, vaan alun koulutus keskittyy lihaskunnon, ketteryyden ja kestävyyden kehittämiseen.
 – Yritetään saada kaikki samalle viivalle ja pidetään hyvää liikuntakoulutusta, ja vasta varusmiespalveluksen keski- ja loppupuolella tulee niitä raskaita reppuvaelluksia.
 Varusmiehiltä kiitosta, muutosvastarintaakin esiintyy
 Etenkin opittavien asioiden tarkastaminen ja seuraaminen kännyköiltä on saanut paljon kiitosta varusmiehiltä. Alikersantti  Oskari Aurion  mukaan tämän kaltaiselle uudistukselle on ollut selvä tilaus.
 – Siitä oppii helposti ja se on nykynuorille luonnollinen tapa oppia. Harvemmin itsekään tulee kirjoja opittua, niin puhelimesta on helpompi oppia.
 Aivan kaikkia muutokset eivät ole miellyttäneet. Uudistuksia on myös kritisöity ja kokeiluista osa on ollut epäonnistuneita. Prikaatikenraali Jukka Sonninen ymmärtää, että uudistus herättää myös epäilyjä.
 – Nykyjärjestelmähän ei ole rikki. Se on se pointti. Siinä mielessä meillä ei ole tarvetta hätiköidysti tehdä mitään. Nyt yritetään rauhallisesti kokeilla, että toimiiko uudistus ja sitä kautta kasvattaa väkeä uusiin toimintatapoihin.
 Puolustusvoimat on laajentanut koulutusuudistuksen kokeiluja kaikkiin maavoimien joukko-osastoihin. Täydessä laajuudessa koulutusuudistus otetaan käyttöön ensi kesänä.

Varusmiesten koulutusuudistus etenee: Kännykkä käteen kaikissa maavoimien joukko-osastoissa


Summary: Suomen suurimpiin kasvukeskuksiin nousee tornitaloja, joihin ei vaaran uhatessa apu yllä edes palokunnan nostolava-autolla.

Tapio Saarelainen avaa kakkosasuntonsa oven Tampereen korkeimman asuintalon 14. kerroksessa. Noin 40 neliön yksiöstä aukeaa esteetön maisema yli Tampereen keskustan länteen ja pohjoiseen. Junat pysähtyvät ihan vieressä.
 Kauaa ei Saarelainen ole ehtinyt vaimoineen asuntoaan käyttää, mutta tyylikäs sisustus on jo paikallaan. Tuoksuu kodilta.
 Saarelaisen varsinainen koti on ollut viisi vuotta 13-kerroksisen talon ylimmässä kerroksessa Espoossa. Mikä vetää korkean paikan kammosta kärsivän miehen torneihin?
 – Pientalosta muuttaessa sitä haluaa todellisen muutoksen eli alhaalta ylös. Hienot näköalat ovat parasta.
 Tapio Saarelainen luottaa asuintalojensa paloturvallisuuteen.  Jani Aarnio / Yle
 Pelastuslaitoksen nostolava-autoilla saadaan apua tarvittaessa korkeintaan kahdeksanteen kerrokseen. Saarelaista ei kuitenkaan pelota korkealla asuminen.
 – Tiedän, että kun Suomessa rakennetaan tällainen talo, siinä otetaan huomioon turvallisuusasiat.
 Lontoon tornitalon palo muistutti vaaroista
 Moni korkeuksissa asuva hätkähti vuonna 2017, kun  Lontoossa paloi 1970-luvulla rakennettu tornitalo  tuhoisin seurauksin. Kymmeniä kuoli.
 Yksi syy Grenfell Towerin palon tuhoisuuteen oli se, että talon päällysteenä oli käytetty syttymisherkkää alumiinikomposiittia, joka on edullinen ja yleisesti käytetty rakennusmateriaali. Tulipaloa seuranneissa tarkastuksissa  löydettiin puutteita  lukuisista muistakin tornitaloista.
 Tapio Saarelainen ei pelkää, että samanlainen onnettomuus voisi uhata hänen nykyistä asuintaloaan.
 – Tässä talossa ulkopinnat ovat palamatonta materiaalia ja huoneistojen pinnat ovat rakennuttajan valitsemia paloturvallisia materiaaleja, taloyhtiönsä hallituksen puheenjohtajana toimiva Tapio Saarelainen kertoo.
 Kun tulee näin korkealle, ei halua ajatella koko asiaa.   Hanna Julku
 Pirkanmaan pelastuslaitoksen johtava palotarkastaja Pekka Mutikainen ei lähtisi vertaamaan suoraan suomalaisia tornitaloja Lontoon turmatalon kaltaisiin rakennuksiin.
 – Suomessa käytetään sellaisia materiaaleja ja turvakäytäntöjä, että näin ei pääsisi käymään.
 Mutikaisen mukaan korkeissa rakennuksissa turvallisuus perustuu tiukempiin rakentamismääräyksiin kuin matalammissa. Lisäksi tärkeää on asukkaiden ja taloyhtiöiden varautuminen. Pelastussuunnitelmat pitää olla kunnossa ja asukkaiden tietoisia siitä, miten turvallisuusjärjestelyt on toteutettu.
 Mutikainen myöntää, että Suomeen rantautunut yhä korkeammalle kurottuvien tornitalojen rakentaminen haastaa pelastusviranomaisia. Turvallisuutta pyritään lisäämään useilla eri teknisillä ratkaisuilla, mutta lopulta suurin riski on ihminen itse.
 – Valitettavan usein käy niin, että asunnosta poistuttaessa jää asunnon ovi auki, jolloin savukaasut pääsevät porrashuoneeseen ja sitä kautta uhkaamaan muiden asukkaiden turvallisuutta.
 Hotelleissa todella tarkat turvamääräykset
 25. kerroksesta näkee kauas. Tänään Näsijärven suuri selkä on varsin tummansininen. Muutama vaahtopää osuu Siilinkarin kallioihin.
 Tamperelainen Hanna Julku on tullut kahden poikansa kanssa lounaalle keskustan kattojen ylle Tampereen Torni-hotellin ylimpään kerrokseen.
 – Kun tulee näin korkealle, ei halua ajatella koko asiaa, Hanna Julku vastaa kysymykseen, pelottaako turvallisuusasiat.
 Tampereen Torni-hotellin toimintaa määrittelevät erittäin tiukat turvallisuusmääräykset.  Petri Aaltonen / Yle
 Korkeissa hotelleissa turvallisuusmääräykset ovat vielä asuintaloja tiukemmat. Piakkoin viisi vuotta Tampereella toimineen Solo Sokos Hotel Torni Tampereen hotellipäällikkö Eveliina Jokinen sanoo, että heidän turvallisuuskulttuurissaan tärkeintä on ennakointi.
 88 metriin kurottuvassa hotellissa harjoitellaan poikkeustilanteita säännöllisesti.
 – Kun väkimäärät ovat suuria, kaikenlaista tapahtuu. Mutta kertaakaan ei ole ollut todellista vaaratilannetta että hotellia olisi jouduttu evakuoimaan.
 Viranomaiset ja rakennuttajat ajattelevat muidenkin puolesta, eli esimerkiksi Tampereen Kannen päälle tulevien viiden tornitalon suunnittelussa on huomioitu myös junaliikenne.
 – Kannen alapuolinen tila on kaikki spirinklattu eli palosuojaus hoidetaan niin, että jos sattuu juna palamaan tai junien törmäys on otettu huomioon, junien tuomat tärinät on otettu huomioon ja asuinrakenteet on irrotettu rakenteita vaimentimilla.
 Suomalaiset haluavat asumaan yhä ylemmäs
 SRV:n rakentama Majakka valmistuu Helsingin Kalasatamaan tämän vuoden lokakuussa. 134 metriä korkea ja 35-kerroksinen talo on valmistuessaan Suomen korkein asuintorni.
 Titteli ei välttämättä säily pitkään, sillä Helsinkiin ja Espooseen on tulossa Majakkaakin korkeampia taloja.
 Miksi talot sitten kurkottavat yhä korkeammalle Suomessakin, jossa on totuttu varsin matalaan rakentamiseen.
 Moni korkealle muuttava haluaa selvän eron esimerkiksi omakotiasumiseen.  Karoliina Simoinen / Yle
 Rakennuttajille motiivi tehdä tornitaloja on selkeä, sanoo SRV:n asuntoliiketoiminnan johtaja Antero Nuutinen.
 – Ihmiset pakkautuvat kaupunkeihin. Esimerkiksi Helsinkiin muuttaa bussilastillinen ihmisiä päivässä.
 Nuutisen mukaan korkealle rakentaminen on keino tehostaa maankäyttöä. Asuntoja saadaan siten hyville sijainneille palvelujen ja liikenneyhteyksien äärelle.
 Korkea rakentaminen on tavallisten kerrostalojen rakentamista kalliimpaa. Rakenteet ovat järeät ja talotekniikalle asetetaan tiukat vaatimukset.
 Neliöhinnat ovat huipulla kovat. Tarvittavaa maksukykyä löytyy kasvukeskuksista eli lähinnä pääkaupunkiseudun, Tampereen, Oulun ja Turun asukkailta.
 Kiinnostaako sinua muutto tornitaloon, vai asutko jo sellaisessa? Onko korkea rakentaminen oikea suunta suomalaisten asumiselle? Keskustele aiheesta. Keskustelu suljetaan 16.7. kello 20.00.
 Lue lisää:
 Espooseen valmistui kaikessa hiljaisuudessa tornitalo, joka saattaa olla jopa Suomen korkein – suurempiakin tekeillä jo nyt
 Helsinkiin kohoaa jopa 180 metriä korkea torni – katso miltä tulevaisuuden Pasila näyttää
 Onko kaupunkisi korkein talo ruma? Se voi johtua rakennuttajan ahneudesta, väläyttää professori
 "Kukapa haluaisi asua rumassa asunnossa?" Rakennuttajat vakuuttavat, että korkea rakentaminen on kunnianhimoista

Haaveiletko sinäkin muutosta korkeuksiin? Kysyimme, kuinka turvallista on asua kodissa, johon palokunnan nosturi ei ylety


Summary: Suotuisat mikrobit tehostavat myös maidontuotantoa.

Lehmän pötsin mikrobistoa muokkaamalla voidaan tulevaisuudessa ehkä vähentää metaanipäästöjä. Asia käy ilmi kansainvälisestä tutkimuksesta, johon osallistui myös suomalaislehmiä.
 Science Advances  -lehdessä julkaistussa tutkimuksessa tunnistettiin joukko periytyviä mikrobeja, jotka vaikuttuvat eläimen aineenvaihduntaan ja tehokkuuteen.
 Kun vasikan pötsiin siirretään suotuisia mikrobeja, sillä voi olla vaikutusta siihen, kuinka paljon se tuottaa metaania ja maitoa tulevaisuudessa.
 Lehmät päästävät röyhtäilemällä ilmaan reippaasti metaania märehtimisen aikana. Ne lehmät, joiden pötsin mikrobit ovat suotuisia, röyhtäilevät muita vähemmän.
 Ilmastovaikutuksia on myös sillä, että oikeanlaisilla mikrobeilla maidontuotanto tehostuu. Näin ollen pienempi määrä lehmiä tuottaa saman verran maitoa kuin suurempi joukko aiemmin. Silloin myös rehua tarvitaan aiempaa vähemmän.
 Suomalaislehmät röyhtäilivät metaboliakammiossa
 RuminOmics-tutkimukseen osallistui yli tuhat eurooppalaista lypsylehmää Suomessa, Ruotsissa, Britanniassa ja Italiassa.
 Suomesta tutkimuksessa oli mukana Luonnonvarakeskus Luke edesmenneen professori  Kevin Shingfieldin  ja professori  Johanna Vilkin  johdolla. Mukana olivat myös erikoistutkijat  Ali R. Bayat  ja  Ilma Tapio .
 – Luken navetan metaboliakammioissa mitattiin kasvihuonekaasupäästöjä sadalta lehmältä. Lisäksi tarkkailtiin ruoansulatusta, tuotosominaisuuksia, energiatehokkuutta ja aineenvaihduntaa sekä pötsin mikrobikoostumusta, Johanna Vilkki kertoo  tiedotteessa.
 Vasikoihin on siirretty nyt suotuisia mikrobeja, mutta lopulliset vaikutukset näkyvät vasta niiden aikuistuessa.
 – Tutkimuksessa olemme havainneet, että aikuisen, rehutehokkaan lehmän mikrobeja siirtämällä voidaan vaikuttaa vasikan mikrobiomin kehitykseen, ja nyt seuraamme vaikutuksia tuotantoikään asti, kertoo mikrobitutkija  Ilma Tapio  Lukesta.
 Tutkimuksessa käytettiin kahta lypsykarjarotua, mutta todennäköisesti tuloksia voitaisiin soveltaa myös lihakarjaroduilla tai muilla märehtijöillä.
 Koska ruokinta vaikuttaa ratkaisevasti pötsin pieneliöstön koostumukseen ja toimintaan, se pitäisi ottaa tulevissa tutkimuksissa ja sovelluksissa huomioon.
 – Ennustamalla periytyviin mikrobeihin liittyviä vaikutuksia eri yhteyksissä voidaan kehittää kestävämpää ja ympäristöystävällisempää karjataloutta, Vilkki sanoo.
 Lue myös:
 Yhä useampi vasikka syntyy ainoastaan lihan tuotantoa varten – samalla naudanlihan hiilijalanjälki kaksinkertaistuu
 Onko ruoan hiilimerkinnät satojen miljoonien turha urakka vai ratkaiseva ilmastoteko ostopäätösten tueksi?

Suomalaislehmät mukana ilmastonmuutoksen torjumisessa – pötsin mikrobeja muokkaamalla metaanipäästöt ehkä vähenevät


Summary: Biologin mukaan otus muistutti valtavaa keitettyä kananmunaa.

Biologi  Lizzie Daly  oli lauantaina sukeltamassa Falmouthin lähellä Britannian eteläosassa, kun hän näki elämänsä suurimman meduusan.
 Kameramies  Dan Abbott  ikuisti tilanteen videolle. Daly ui vedessä hitaasti liukuneen meduusan vierelle.
 Juurimeduusoihin kuuluva otus (Rhizostoma pulmo) oli noin 1,5 metriä pitkä eli lähes samankokoinen kuin Daly.
 – Sameasta vedestä ilmestyi lempeä jättiläinen. Se oli uskomatonta. Se oli kuin valtava keitetty kananmuna, Daly kuvaili uutiskanava  CNN:lle .
 Daly totesi, että jättikokoinen meduusa ei ollut lainkaan pelottava.
 Daly ja Abbott olivat sukelluksella Wild Ocean Week -varainkeruukampanjan nimissä. He olivat kuvaamassa rannikon lähellä eläviä merieläimiä.

Sukeltajat kuvasivat lähes ihmisen kokoisen meduusan Britanniassa – video


Summary: Käyttäjiä pyydettiin tarkastamaan osia muun muassa syöpymisen varalta.

Uumajan turmakoneen valmistaja Mahindra Aerospace ilmoitti viime vuonna, että joitakin osia GippsAero GA8 Airvan -tyyppisistä koneista tulisi vaihtaa, uutisoi Ruotsin yleisradio  SVT . Yhtiö pyysi toukokuussa koneen käyttäjiä tarkastuttamaan osia, jotka liittyvät siipien kiinnitykseen. Huolena oli metallin väsyminen.
 SVT:n mukaan ei ole selvää, oliko viikonlopun turmakoneelle tehty valmistuttajan suosittamat toimenpiteet, ja oliko kone mallia, jolle osien vaihtoa suositeltiin.
 Mahindra Aerospace ohjeisti joidenkin konetyypin mallien käyttäjiä tarkastuttamaan, löytyykö osista esimerkiksi syöpymistä, naarmuja, halkeamia tai lommoja. SVT kertoo yhtiön pyytäneen vaihtamaan osat, mikäli niistä löytyi mainittuja vikoja. Lisäksi yhtiö ohjeisti käyttäjiä tekemään tarkastuksia useampaan kertaan riippuen siitä, kuinka usein koneella lennetään.
 Uumajan sunnuntaisessa lentoturmassa tuhoutuneen koneen hylky. Erik Abel / EPA
 SVT:n mukaan Ruotsin liikenteen liittyvistä luvista ja valvonnasta vastaava Kuljetushallitus kertoi maanantaina, että turmakone oli tarkastettu viime aikoina.
 Siipi hajosi ilmassa
 Laskuvarjohyppääjien pienkoneen maahansyöksyssä lähellä Ruotsin Uumajaa kuoli sunnuntaina yhdeksän ihmistä. Kaikki koneessa olleet saivat surmansa maahansyöksyssä, joka tapahtui lennon nousuvaiheessa.
 Osa turmakoneen siivestä irtosi jo ilmassa, kertoi Statens haverikommission eli Ruotsin onnettomuustutkintakeskus Dagens Nyheterille maanantaina.
 – Se pitää paikkansa. Yksi siipi on hajonnut jo ilmassa, ja se ei löytynyt onnettomuuspaikalta, vaan toisesta paikasta, kertoi osastopäällikkö  Peter Swaffer  lehdelle.
 Swafferin lausunto vastaa paremmin silminnäkijäkuvauksia, joista joidenkin mukaan koneen pudotessa vain toinen sen siivistä oli kiinni koneessa. Aiemmin onnettomuustutkintakeskus oli kertonut, ettei siipi ollut irronnut vielä ilmassa.
 Onnettomuustutkintakeskuksen edustaja  Hans Ytterberg  vahvisti lehden tietoja tiedotustilaisuudessa myöhemmin maanantaina. Hänen mukaansa turmasta löytyneiden  videoiden  ja onnettomuuspaikalta löytyneiden osien perusteella voidaan sanoa, että turmakoneesta on irronnut osia jo ilmassa.
 Lisää aiheesta:
 Ruotsin turmakone hajosi sittenkin jo ilmassa – "Emme vielä tiedä oliko konetta huollettu asianmukaisesti"

Uumajan turmakoneen valmistuttaja pyysi tarkastuttamaan siipien osia jo viime vuonna


Summary: EU-parlamentti äänestää tänään tiistaina, nouseeko saksalainen Ursula von der Leyen komission johtoon.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

BERLIINI  On vuosi 2012.  Ursula von der Leyen  nousee yhdysvaltalaisen huippuyliopiston Harvardin puhujakorokkeelle.
 – Rakastan Eurooppaa! saksalaisministeri julistaa amerikkalaisyleisölle.
 Sitten hän alkaa puhua unelmastaan. Euroopan unionin pitäisi kehittyä Yhdysvaltain kaltaiseksi liittovaltioksi.
 Tätä vanhaa puhetta siteerataan nyt  Saksan lehdissä , kun von der Leyen on ehdolla  Jean-Claude Junckerin  seuraajaksi EU-komission johtoon. Euroopan parlamentti äänestää hänen valinnastaan tiistaina.
 Vanhaa lausuntoa on tarvittu, koska uusia linjauksia on kuultu  vasta vähän . Tiistaiaamun puhe parlamentille on sen vuoksi odotettu.
 Euroopalle Ursula von der Leyen on monin tavoin mysteeri. Saksassa hän on tunnettu mutta ristiriitoja herättävä hahmo.
 Yllätysehdokkaan tähti oli laskussa Saksassa
 Ursula von der Leyen on Saksan politiikan paradoksi. Hän on ollut  Angela Merkelin  luottoministeri koko tämän valtakauden vuodesta 2005. Silti pitkäaikaista puolustusministeriä kuvaillaan CDU-puolueessaan ulkopuoliseksi.
 Von der Leyen edustaa konservatiivisia kristillisdemokraatteja, mutta perheasioiden ministerinä hän ajoi isyysvapaita ja rakennutti lisää päiväkotipaikkoja vahvan kotiäitikulttuurin maahan. Uudistus oli hänen piireissään suorastaan vallankumouksellinen.
 Hän on kolmikielinen eurooppalainen kosmopoliitti, jonka Eurooppa-politiikkaa ollaan silti vasta nyt kiireen vilkkaa muodostamassa.
 Ursula von der Leyenia pidettiin aiemmin mahdollisena Angela Merkelin seuraajana CDU:n johtoon. Sittemmin hänen suosionsa on kotimaassa laskenut useiden skandaalien vuoksi. Sven Simon / AOP
 Saksassa von der Leyenin tähti on ollut laskussa puolustusministerikaudella saadun rajun kritiikin vuoksi. Silti hän on nyt nousemassa Euroopan johtotehtävään.
 Von der Leyenin mies  Heiko  on Saksan aatelisia – siitä nimi von der Leyen – mutta ministeri itse on esiintynyt julkisesti tyttärensä farkkutakissa. Yläluokkaisen hannoverilaisen vaatimaton profiili on toki tietoisesti rakennettu.
 Ja sitten ne lapset. Lääketieteen tohtoriksi väitellyt von der Leyen on seitsemän lapsen äiti. Hänellä on kaksi poikaa ja viisi tytärtä sekä vaativa ura.
 Ottaako Saksa suuremman roolin EU:n johtajana?
 Euroopan parlamentti miettii parhaillaan, mitä se saa, jos se valitsee Ursula von der Leyenin komission johtoon.
 Toisin kuin eri poliittisten ryhmien kärkiehdokkaat, von der Leyen ei kampanjoinut EU-vaaleissa keväällä eikä siten joutunut testauttamaan kantojaan Euroopan tulevaisuudesta.
 Selvää on ainakin se, että Ursula von der Leyen toisi komission saksalaisjohtoon.
 Yle kysyi liittokansleri Angela Merkeliltä viime viikolla, tarkoittaako saksalainen komission puheenjohtaja myös Saksan aiempaa suurempaa roolia hajanaisen EU:n johtajana ja yhdistäjänä.
 Merkelin mukaan puheenjohtaja edustaa koko Eurooppaa, ei Saksaa. Komission johdossa ei ole ollut saksalaista sitten 1960-luvun, joten Saksan roolia komission johdossa ei Merkelin mukaan voi pitää mitenkään yliedustettuna.
 – Ursula von der Leyen oli pieni lapsi, kun komission puheenjohtaja oli viimeksi saksalainen, Merkel jatkoi vastauksessaan viime keskiviikkona pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) Berliinin-vierailun yhteydessä pidetyssä lehdistötilaisuudessa.
 Merkelin mielestä eurooppalaiset voisivat ennen kaikkea iloita siitä, että komission johtoon on nyt nousemassa ensimmäistä kertaa nainen.
 Ursula von der Leyen on jo ilmoittanut ajavansa tasa-arvoista komissiota ja pyytävänsä jokaisesta jäsenmaasta sekä naisen että miehen komissaariehdokkaaksi. Suomesta on ehdolla toistaiseksi vain  Jutta Urpilainen  (sd.).
 Von der Leyen opiskeli nuorena Britanniassa salanimen turvin
 Isä  Ernst Albrecht  oli korkea EU-virkamies, kun Ursula von der Leyen syntyi lokakuussa 1958 Brysselissä.
 Brysselissä syntyminen ei pätevöitä ketään EU-johtajaksi, mutta auttaa prosessissa. Brysselissä von der Leyen oppi saksan lisäksi sujuvaa ranskaa ja englantia – mikä on käytännössä vaatimus EU-komission puheenjohtajalle.
 Myöhemmin perhe muutti Saksaan ja isä nousi Ala-Saksin osavaltion pääministeriksi.
 Perhe eli 1970-luvulla poliisisuojeluksessa poliitikkoja uhanneen äärivasemmistolaisen terrorismin vuoksi. Samasta syystä Ursula von der Leyen opiskeli taloustieteitä Lontoossa valenimellä Rose Ladson.
 Britannian tunteminen voi olla etu komission presidentille, kun Brexit-takaraja jälleen on kaatumassa pöydälle.
 Ursula von der Leyen kuvattiin tyttäriensä Cracian, Victorian ja Johannan kanssa ratsastuskilpailuissa vuonna 2013. Saksalaispoliitikolla on seitsemän lasta: viisi tytärtä ja kaksi poikaa. AOP
 Von der Leyenit asuvat yhä Hannoverin alueella Ala-Saksissa, josta ministeri nousi alun perin politiikkaan. Perheeseen kuuluu seitsemän vuosina 1987–1999 syntynyttä lasta.
 Niille, jotka ihmettelevät von der Leyenin kykyä yhdistää vaativa ura ja seitsemän lapsen kasvatus, ministerillä on vakiovastaus: kuinka usein miespoliitikoilta kysytään samaa.
 Ei pelkää hankalia uudistuksia
 Ursula von der Leyenin omat kokemukset vaikuttavat hänen ajamaansa politiikkaan. Näin arvioi vuonna 2015 julkaistu elämäkerta  Operation Röschen: Das System von der Leyen .
 Kirjan ovat kirjoittaneet ministerin uraa pitkään seuranneet Die Zeit -lehden toimittajat  Elisabeth Niejahr  ja  Peter Dausend . Kirjan nimessä esiintyvä Röschen on von der Leyenin lempinimi.
 Uravanhempana hän tietää, ettei kukaan selviä perhe- ja työelämän yhdistämisestä ilman ulkopuolista apua. Siksi hän ajoi läpi perhevapaauudistuksen ja päiväkotipaikkojen lisäämisen.
 Työ- ja sosiaaliministerinä hän profiloitui tasa-arvopoliitikkona yrittäessään saada pakolliset naiskiintiöt yritysten hallituksiin. Yritys epäonnistui.
 Ursula von der Leyen nousi ministeriksi jo Merkelin ensimmäiseen hallitukseen vuonna 2005. Ennen poliitikon uraa hän työskenteli lääkärinä. Sven Simon / AOP
 Krimin valtaus vuonna 2014 herätti von der Leyenin vaatimaan Saksaa ottamaan aiempaa suuremman roolin Euroopan turvallisuudesta. Saksan historian vuoksi kysymys on sisäpoliittisesti vaikea ja monen mielestä Saksan pasifistisen nykyideologian vastaista.
 Saksan puolustusmäärärahojen  osuus bruttokansantuotteesta on kasvussa , mutta Yhdysvaltain Nato-kumppaneilta peräänkuuluttama kahden prosentin osuus on yhä kaukana tulevina vuosinakin.
 Pitkää ministerikautta yhdistää yksi ominaisuus. Von der Leyen ei pelkää lähteä ajamaan ristiriitaisia uudistuksia.
 Skandaalit ovat heikentäneet asemaa
 Samaan aikaan von der Leyenia on arvosteltu heikosta johtamisesta.
 Vuonna 2017 hän syytti Saksan puolustusvoimia asenneongelmasta, kun äärioikeistolaisen luutnantin paljastettiin suunnitelleen iskuja poliitikkoja vastaan. Kommenttia pidettiin täysin sopimattomana omia joukkoja kohtaan.
 Asemaa ovat heikentäneet muutkin skandaalit. Hänen lääketieteen väitöskirjaansa epäiltiin osittain plagioiduksi, mutta Hannoverin lääketieteellinen yliopisto piti plagioituja kohtia vain virheinä ja säilytti von der Leyenin tohtorinarvon.
 Saksan parlamentti tutkii parhaillaan, syyllistyikö von der Leyen väärinkäytöksiin palkatessaan konsultteja uudistamaan Saksan puolustusvoimia eli Bundeswehriä.
 Lisäksi Bundeswehrin  heikko jama  alkaa vahvasti henkilöityä yli viisi vuotta puolustusministerinä toimineeseen von der Leyeniin.
 Puolustusministeri Ursula von der Leyen osallistui Saksan merivoimien seremoniaan kesäkuussa Wilhelmshavenissa. Karsten Klama / EPA
 Nimityksen kariutuminen voisi kaataa Saksan hallituksen
 Von der Leyenin taakkana on ollut olla ikuinen ehdokas vielä korkeampaan virkaan.
 Vuonna 2010 hänestä povattiin Saksan liittopresidenttiä. Valinta meni toisaalle. Sen jälkeen Merkelin luottoministeriä spekuloitiin tämän mahdolliseksi seuraajaksi. Nyt paikan on viemässä CDU:n johtoon valittu  Annegret Kramp-Karrenbauer .
 Puolustusministerin nimi liikkui aiemmin myös arvailuissa Naton seuraavaksi pääsihteeriksi.
 Myös nousu EU-komission johtoon on vielä hyvin epävarmaa. Von der Leyen irtisanoutui maanantaina puolustusministerin tehtävästä. Hän perusteli eroaan sillä, että hän haluaa äänestystuloksesta huolimatta palvella nyt Eurooppaa.
 Liittovaltiopuheet todennäköisesti vaikenevat nyt, kun von der Leyen yrittää saada keskenään hyvin erilaisten parlamenttiryhmien tuen taakseen. Haasteena on oman linjan löytäminen kompromissien keskellä.
 Tähänastiset EU-linjaukset eivät ole tyydyttäneet kaikkia. On vielä epävarmaa, ketkä muut kuin hänen oma ryhmänsä Euroopan kansanpuolue tukevat saksalaisehdokasta.
 EU-parlamentin saksalaiset sosiaalidemokraatit ovat ilmoittaneet äänestävänsä von der Leyenia vastaan. Saksan SPD raivostui tavasta, jolla von der Leyen nostettiin ohi EU-vaaleissa nimettyjen kärkiehdokkaiden.
 SPD on mukana Merkelin johtamassa nykyhallituksessa. Jos valinta jää täpärästi kiinni saksalaisdemarien äänistä, von der Leyenin mukana saattaa kaatua myös Saksan hallitus.
 Lue lisää:
 EU-komission puheenjohtajaksi esitetyn Ursula von der Leyenin kohtalonhetki koittaa – Kova nimityspeli huipentuu parlamentin äänestyksessä illalla
 Maratonkokous tuotti kompromissin: saksalainen Ursula von der Leyen EU-komission puheenjohtajaksi – Suomi ei saanutkaan EKP:n johtajuutta
 Demarit, vihreät ja perussuomalaiset kritisoivat EU-komission puheenjohtajavalintaa – suomalaiset harkitsevat jopa äänestävänsä von der Leyeniä vastaan
 Saksan entinen demarijohtaja: von der Leyenin nimitysjunailu syy jättää hallitus

Ursula von der Leyen on jokeriehdokas EU-komission johtoon – Saksassa hänet tunnetaan omalinjaisena uudistajana


Summary: Dansken Pasi Kuoppamäki ei kuitenkaan vielä ennusta taantumaa.

Tilastokeskuksen tiistaina julkaisemat luvut kertovat Danske Bankin pääekonomisti  Pasi Kuoppamäen  mukaan nousukauden hyytymisestä. Kasvu jää tänä vuonna selvästi kolmea edellisvuotta heikommaksi. Näkymää talouskasvusta synkentävät Tilastokeskuksen alaspäin tekemät tarkistukset.
 – Talouskasvu on jo ollut heikompaa, mitä olemme ajatelleet. Ei tässä vielä taantumaan olla menossa, mutta heikompaan suuntaan ja aika laajalla rintamalla, Kuoppamäki sanoo.
 Kansantalouden kausitasoitettu tuotanto laski toukokuussa 0,9 prosenttia huhtikuuhun verrattuna. Samalla huhtikuun kasvua edellisvuoteen verrattuna tarkistettiin alaspäin prosenttiyksiköllä. Vuodentakaiseen verrattuna työpäiväkorjattu tuotanto kuitenkin kasvoi toukokuussa 0,8 prosenttia.
 Talousennusteet saattavat tarkentua alaspäin, taantuma mahdollinen
 Useat talousennustajat ovat povanneet kuluvalle vuodelle reilun prosentin kasvua. Valtiovarainministeriön viimeisin ennuste on 1,6 prosenttia, Kuoppamäen edustaman Dansken 1,3.
 Jos talouskasvu toteutuu ennustettua heikompana, esimerkiksi 75 prosentin työllisyysasteen saavuttaminen vaatii Kuoppamäen mukaan uudelta hallitukselta "suuren savotan".
 – 1,3 prosenttia ei vielä olisi työllisyyden näkökulmasta ongelma. Jos vajoamme alle prosenttiin, se luultavasti tarkoittaisi työmarkkinoidenkin kannalta jollain aikavälillä negatiivisempaa kehitystä, Kuoppamäki sanoo.
 Yleisesti käytetyn määritelmän mukaan kansantalous on taantumassa, kun tuotanto on supistunut kaksi neljännesvuotta peräkkäin. Kuoppamäki pitää vähintään yhtä negatiivista neljännesvuotta todennäköisenä lähitulevaisuudessa.
 – Siihen suuntaan ollaan menossa, että sieltä tulee jokin negatiivinen kvartaali.

Kansantalouden tuotanto laski toukokuussa – Ekonomisti: nousukausi hyytyy


Summary: Historiallista tapahtumaa seurattiin ja kommentoitiin televisiossa läpi yön.

Yhdysvaltain astronauttien laskeutumista Kuuhun 50 vuotta sitten seurattiin henkeä pidätellen myös Suomessa. Oltiin isossa joukossa, sillä historiallista tapahtumaa katseli eri puolilla maailmaa arviolta 600 miljoonaa ihmistä.
 Yleisradiolla oli televisiossa koko yön kestänyt suora lähetys Kuun malliin sisustetusta kuustudiosta. Houstonin lennonjohdon toimia seurasi Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja  Pasi Rutanen.
 Pasilassa suomalaisten asiantuntijoiden joukko vastaili katsojien kysymyksiin samalla, kun Kuusta odotettiin uusia käänteitä. Keskustelua syntyi muun muassa siitä, syttyykö tulitikku Kuussa, ja jos syttyy, niin miten kauan tuli palaa.
 Asian joukkoon mahtui myös huulenheittoa muun muassa ufoista, jotka ehkä seurasivat Maan asukkaiden kuumatkaa, ja astronautti Buzz Aldrinin housuista, jotka eivät olleet pysyä ylhäällä.
 Voit katsoa kuustudiota  Ylen Elävästä arkistosta  miltei puolentoista tunnin ajan.

Ylen kuustudio 50 vuotta sitten pohti, voiko Kuussa sytyttää tulitikun ja näkyykö siellä ufoja