Summary: Suoratoistopalvelut tekevät Intiassa riippumatonta elokuvaa tunnetuksi suuremmille katsojajoukoille. Suoratoistopalveluissa elokuvia ei myöskään sensuroida.

Viimeisen päälle koreografioituja tanssikohtauksia, ylitsepursuavaa visuaalisuutta, komeita miehiä ja kuvankauniita naisia. Kymmenen miljoonaa euroa maksanut suureellinen Bollywood-tuotanto  Simmba  (2018) kuuluu lähiaikojen suosituimpiin intialaiselokuviin, eikä ihme: kyseessä on intialaisittain täydellinen  masala -elokuva, eli värikäs ja mausteinen sekoitus kaikkea mahdollista.
 Simmbaa  on kutsuttu blockbusteriksi, joka määrittelee koko genren, ja intialainen elokuva mielletään usein  Simmban  kaltaiseksi näköaistia hiveleväksi ilotulitukseksi.
 Jättiläismaassa ovat kuitenkin jo tovin puhaltaneet toisenlaisetkin tuulet.
 – Ihmiset haluavat nähdä realistisempia elokuvia, joissa on myös yhteiskunnallista sanomaa. Tietoisuus siitä, mihin suuntaan Intia menee, on lisääntynyt. Ihmiset tahtovat muutosta – ja se mitä he tahtovat Intialta, se näkyy myös elokuvissa, Helsingin EARS-tapahtumaan osallistunut ohjaaja  Rohit Mittal  painottaa.
 Simmba-elokuvan juliste.  Huumorin ja toiminnan keskiössä on korruption kyllästämä poliisi.  Reliance Entertainment /  Everett Collection
 Intian synkempien puolien kartoittamista
 Intian tunnetuimpiin indie-ohjaajiin kuuluva Rohit Mittal on kerännyt kansainvälistä mainetta vuoden 2016  Autohead -kulttielokuvallaan, joka oli ensimmäinen Intiassa koskaan tehty found footageen pohjautuva mocumentary eli mokumentti. Vastaavaan ideaan perustuu esimerkiksi kauhuelokuva  The Blair Witch Project .
 – Valitsin tällaisen tyylilajin, koska halusin kyseenalaistaa dokumenttielokuvan tekemisen koko idean ja myös sen, mitä totuus oikeastaan tarkoittaa. Onko totuus vain sekoitus erilaisia asioita vai riippuuko se siitä, kuinka esität sen? Tällainen formaatti on hyvin kiinnostava, koska raja dokumentin ja fiktion välillä on niin häilyvä. Katsojana sen kokee myös eri tavalla kuin perinteisen elokuvan, Mittal pohtii.
 Eriarvoisuudesta ja köyhyydestä kertova synkkäsävyinen elokuva kietoutuu mumbailaisen riksakuskin ympärille, jonka taustalta alkaa löytyä häiritseviä ja vähemmän mukavia asioita. Perinteisestä Bollywood-elokuvasta Mittalin  Autohead  sekä  Megalopolis  (2017) ja työn alla oleva  Popcity  ovat hyvin kaukana.
 – Intiassa elokuvani määritellään useimmiten tummasävyisiksi, koska intialaiset eivät ole oikein vielä tottuneet katsomaan epämiellyttäviä tai ravistelevia aiheita käsitteleviä elokuvia. Uudempi sukupolvi taas on alkanut löytää leffoistani mustaa huumoria ja kokee ne satiirisina kommentteina Intian nykytilasta, Mittal kertoo.
 Rohit Mittal  Jussi Mankkinen / Yle
 Kokeelliset elokuvat saavat nyt näkyvyyttä
 Kuten moni muukin intialainen indie-elokuva, Rohit Mittalin elämän nurjempia puolia käsittelevät leffat ovat löytäneet tiensä Netflixiin. Suoratoistopalvelut elävät nyt Intiassa vahvaa nousukautta.
 – Netflix ja Amazon Prime Video ovat ehdottomasti hyviä asioita minun kaltaisilleni ohjaajille. Ne tarjoavat meille paremman saavutettavuuden ja suuremman yleisön. Lisäksi ne maksavat hyvin lisensoinnista. Toisaalta suoratoistopalvelut eivät juuri markkinoi elokuviasi, joten ongelmana on se, että ne katoavat jonnekin Netflix- tai Amazon-universumin uumeniin. Tällaista ei tapahdu, jos elokuvasi pääsee teatterilevitykseen, Rohit Mittal sanoo.
 Netflix on haalinut ohjelmistoonsa myös kiistellyn intialaisen kohuohjaajan  Q :n eli  Qaushiq Mukherjeen  elokuvia. Seksiä ja huumeita roisisti yhdistelevä  Gandu  (2010) esimerkiksi kierteli ensin maailman filmifestivaaleja, ennen kuin sai ensiesityksensä Intiassa vuonna 2012 – ja tuolloinkin alan festivaaleilla.
 Gandun , joka muuten tarkoittaa suomeksi persereikää, shokkiarvoihin kuuluu muun muassa pääosanesittäjän erektion näyttäminen koko komeudessaan.
 GangStars-sarja on yksi esimerkki Amazon Prime Videon originaalituotannoista Intiassa.  Shweta Basu Prasad kuvassa neljäs vasemmalta.  Amazon
 Kukaan ei ole enää työtön
 Netflix ja Amazon Prime Video aloittivat toimintansa Intiassa vuonna 2016, ja kumpikin on kasvattanut suosiotaan vuosi vuodelta. Netflixin ensimmäinen omatuotantoinen intialainen televisiosarja,  Sacred Games , ilmestyi viime vuonna ja sitä on esitetty 190:ssa maassa ja se on tekstitetty 20:lle kielelle.
 Amazon Prime Videon vastaisku taas on ollut niin ikään viime vuonna julkaistu draaman ja komedian välimailla huojuva 12-osainen, elokuvamaailmaan sijoittuva  GangStars.  Se on yhtiön ensimmäinen televisiosarja, jonka alkuperäiskielenä on vajaan sadan miljoonan ihmisen puhuma telugu – sarja tosin on dubattu myös hindiksi ja tamiliksi.
 Shweta Basu Prasad Jussi Mankkinen / Yle
 GangStarsia  tähdittää lukuisissa Bollywood-tuotannoissa mukana ollut, lapsinäyttelijänä uransa aloittanut  Shweta Basu Prasad.
 – Digitalisaation takia Intian elokuva- ja televisioalalla kukaan ei ole enää tällä hetkellä työtön. Aiemmin tämän alan ammattilaisilla oli vain muutama media, kuten mainokset, televisio ja elokuva, mutta nyt Intiassa on esimerkiksi jo lukuisia suoratoistokanava. Kaikki ovat kiireisiä, niin näyttelijät, ohjaajat käsikirjoittajat kuin teknisen puolen työntekijätkin. Ja tämä jos mikä on hyvä merkki, Prasad toteaa.
 Amazon Prime Videon lisäksi ohjaajana ja tuottajana vaikuttava Prasad on onnistunut hyödyntämään myös Netflixiä, jossa esitetään hänen Intian klassisesta musiikista kertovaa  Roots -dokumenttiaan (2016). Syy dokumentin tekemiseen oli huoli perinnemusiikin nykytilasta.
 – Ihmisillä ei enää riitä kärsivällisyyttä kuunnella maamme klassista musiikkia, se on jäänyt Bollywood- ja pop-musiikin jalkoihin. Klassista musiikkia ei enää soiteta radiosta, sitä ei esitetä televisiossa, siitä ei keskustella eikä siitä tehdä arvosteluja. Tämä on outoa maassa, jossa klassisella musiikilla on kuitenkin niin pitkä historia, Prasad sanoo.
 Udta Punjab -elokuvan näyttelijä- ja tuotantotiimiä. Udta Punjab on yksi esimerkki Intiassa tapahtuvasta elokuvien sensuroinnista.  Hindustan Times / All Over Press
 Sensuurissa usein polittiisia motiiveja
 Intialaisen elokuvan suuriin haasteisiin kuuluu sensuuri, jonka takana ovat usein poliittiset motiivit. Esimerkiksi Punjabin osavaltion huumeongelmasta kaunistelematta kertova  Udta Punjab  -elokuva (2016) sai ensi-iltansa teattereissa vasta parin kuukauden kiivaan oikeustaistelun jälkeen.
 Intian viestintäministeriön alaisuudessa toimiva ja elokuvasensuurista vastaava Central Board of Film Certification -organisaatio vaati, että  Udta Punjabista  olisi poistettava 90 eri kohtaa. Lopulta Mumbain korkein oikeus päätti, että elokuva pääsee kansalliseen levitykseen sen jälkeen, kun siitä on saksittu yksi kohta.
 – Punjabin osavaltiossahan käytiin tuolloin vaaleja. Sensuuriin liittyy usein poliittisia motiiveja, eikä tästä ole Intiassa valitettavasti päästy eroon. Ihmiset ovat kuitenkin alkaneet puhua herkistä asioista avoimemmin, ja tämä on myös tullut esille jopa valtavirtaelokuvissa, Rohit Mittal toteaa.
 Rafael Pereira Jussi Mankkinen / Yle
 Suoratoistopalvelujen kohdalla sensuuriongelmaa taas ei ole.
 – Intialaista yleisöä kiinnostavat nyt selvästi tietyt elokuvagenret. Hyvä asia digitaalisissa alustoissa on se, ettei siellä ole rajoituksia eikä tietosuojalakia tai sensuuria. Siellä voi esittää kaikkea mahdollista paitsi pornografiaa, vaihtoehtoisempaan kulttuuritarjontaan keskittyvän The Mumbai Assemblyn perustajiin kuuluvat  Rafael Pereira  sanoo.
 Pereiran mukaan ei ole ihme, että esimerkiksi Netflix ja Amazon ovat vallanneet 1,3 miljardin asukkaan Intian suoratoistomarkkinoita vauhdilla.
 – Ne ovat panostaneet oikeanlaiseen uuteen sisältöön ja tehneet sitä juuri intialaisyleisöä varten. Muilla sen sijaan on ollut samaa vanhaa tarjontaa, jonka he ovat pistäneet digitaaliselle alustalle. Intialaiset toimijat ovat oikeastaan vasta nyt alkaneet luoda uusia sisältöjä.
 Yhteiskunnalliset aiheet kolkuttelevat myös Bollywoodin ovia. Tämän hetken kohutuimpiin intialaisiin elokuviin kuuluu torstaina ensi-iltansa saanut  Gully Boy , joka tekee myös historiaa. Se on nimittäin Bollywoodin ensimmäinen mainstream-elokuva, jonka keskiössä on rapmusiikki.

Intialainen elokuvayleisö kaipaa Bollywood-unelmoinnin ohelle myös yhteiskunnallista sanomaa: "Ihmiset haluavat muutosta, ja se näkyy elokuvissa"


Summary: Valtansa huipulla Isis hallitsi liki kolmasosaa sekä Syyriasta että Irakista. Kalifaatin valtaaminen ei tarkoita, että Isisin ideologia katoaa.

Koko ajan kapeneva elintila Syyriassa ajaa terroristijärjestö Isisin jäseniä pakoon. Taistelijoiden perheenjäsenten tilanne on erittäin vaikea, mutta ainakin joillain taistelijoilla asiat voivat olla paremmin.
 Uutiskanava  CNN raportoi  sunnuntaina puolustuslähteeseen vedoten, että Baghuzin alueelta olisi viime kuukausina paennut taistelijoita Irakin vuorille ja aavikoille – mukanaan jopa kaksi miljardia dollaria käteistä.
 Isis pitää 1 000 – 2 000 siviiliä väkisin pienellä alueella, jota siltä vielä ei ole vallattu.
 Yhdysvaltain tukemien kurdien SDF-joukkojen edustajan mukaan Isisin taistelijat piilottelevat telttakylässä siviilien joukossa ja hyödyntävät tunnelien ja luolien verkostoa. AP:lle siviilien määräksi arvioitiin tuhat, AFP:lle noin 2 000.
 Yhdysvaltain edustaja sanoi alueelta tulleiden siviilien sanoneen, että Isis käyttää heitä ihmiskilpinä.
 SDF-joukot ilmoittivat viime viikon lopulla aloittavansa  "viimeisen taistelun"  Isisiä vastaan Baghuzissa.
 Valtansa huipulla vuonna 2014 Isis hallitsi liki kolmasosaa Syyriasta ja Irakista. Lauantaina SDF julisti, että Isisin kalifaatin loppu on lähellä ja koko maailma kuulee pian hyviä uutisia.
 Yle Uutisgrafiikka
 Viime viikon lopulla Isisillä oli Syyrian Baghuzissa hallussaan arviolta neljän neliökilometrin kokoinen alue. Nyt se on kooltaan enää rutkasti alle neliökilometrin. Baghuz sijaitsee lähellä Irakin rajaa.
 Tiedotusvälineiden kuvausten perusteella olot jäljelle jääneillä alueilla ovat erittäin ankeat ja esimerkiksi ruuasta on kova pula.
 Alueelta paenneet ja antautuneet kuvailivat hiljattain  New York Timesille  keittäneensä ruuaksi rikkaruohoa tai syöneensä eläinten ruokaa.
 Mitä tehdä kiinniotetuille?
 Myös Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on odotellut jo tovin voidakseen julistaa, että Isis on lyöty. Hän sanoi perjantaina odottavansa, että voisi julistaa Isisin lyödyksi vuorokauden kuluessa.
 Hän  vaati viikonloppuna , että eurooppalaiset ottaisivat vastaan omista maistaan kotoisin olevia taistelijoita.
 Sunnuntaina kommentit aiheeseen olivat melko vähissä. Belgian oikeusministeri  Koen Geens  kommentoi toivovansa asiaan "eurooppalaista ratkaisua" ja ylipäätään keskustelua normaaleja diplomaattisia kanavia pitkin eikä öisellä Twitter-viestillä.
 SDF:llä on vankinaan noin tuhat ulkomaista taistelijaa.
 Isisin itselleen julistaman kalifaatin valtaaminen ei luonnollisesti tarkoita, että Isis tai sen aate olisi kadonnut. Isis on ollut viime aikoina erittäin aktiivinen esimerkiksi  Pohjois-Nigeriassa .

Kurdijoukot ja Yhdysvallat odottavat, että pääsisivät julistamaan Isisin kalifaatin tuhotuksi


Summary: Sote-tulppa heijastuu moneen: Apteekkikilpailun lisääminen olisi voinut edetä, mutta nyt käsittelyaika alkaa käydä vähiin.

Entistä varmemmalta alkaa näyttää, että apteekkialan remontti jää tälläkin kerralla vain aikeeksi.
 Tarkoituksena oli helpottaa apteekkien perustamista, lisätä niiden lukumäärää ja parantaa suomalaisten saamaa palvelua.
 Hallitus antoi  esityksensä  aiheesta heinäkuussa. Nyt esitys on sosiaali- ja terveysvaliokunnan pöydällä – siellä tv-kuvissa näkyvässä paperipinossa, joka ei voi olla herättämättä sääliä kansanedustajan työtaakasta.
 Vaikka ei vedäkään vertoja perustuslakivaliokunnan paperivuorille.
 Valiokunnan puheenjohtaja Krista Kiuru ja sosiaali- ja terveysvaliokunnan kokous. Mikko Stig / Lehtikuva
 Valiokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) ei juuri anna toivoa siitä, että esitys ehdittäisiin käsitellä enää tällä vaalikaudella.
 – Käsittelyyn on hyvin ohut mahdollisuus, jos valiokunnalle vapautuu aikaa syystä tai toisesta, Kiuru sanoo.
 Ei ensimmäinen yritys
 Apteekkien keskinäistä kilpailua on haluttu lisätä ennenkin, mutta edellisen hallituksen loppukaudella 2015 tehty esitys hautautui sekin sosiaali- ja terveysvaliokuntaan.
 Nyt valiokunta varautuu ottamaan työn alle sote-uudistuksen heti kun siihen liittyvä lausunto valmistuisi perustuslakivaliokunnasta. Mutta sitä odotellessa ei ole paljonkaan tehtävissä.
 Antti Parviala / Yle
 Apteekkilakien lisäksi monet muutkin esitykset seisovat valiokunnan paperipinoissa. Vammaislaki, lastensuojelu, asiakasmaksut – kaikki ovat sidoksissa soteen, eikä niitä haluta ottaa erilliseen käsittelyyn.
 Valiokunnassa käsiteltäviä asioita laitettiin tärkeysjärjestykseen viime vuoden lopulla. Silloin apteekit eivät nousseet kärkisijoille, vaikka verrattain kiistaton esitys olisi voitu saada valmiiksi ja eduskunnan lopullisesti päätettäväksi.
 Sen jälkeen työlistalle otettiin vielä sairaanhoitajien lääkkeenmääräämisoikeuden laajentaminen yksityiseen kotisairaanhoitoon.
 Olisiko toinen järjestys kannattanut?
 Sosiaali- ja terveysministeri  Pirkko Mattila  (sin.) varoo moittimasta lainsäätäjän työjärjestystä.
 – Ei ole suotavaa ministerin kellottaa valiokunnan työtä. Otan eduskunnan aikataulun sellaisena kuin se on.
 Olisiko ministeriön esitys voitu saada eteenpäin jo aikaisemmin?
 – Ministeri ei voi kellottaa eduskuntatyötä, sanoo sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila Emmi Korhonen / Lehtikuva
 – Kyllä valmistelulle pitää olla säädyllinen aika. Eikä nyt ole aikakonetta, jolla voi matkata taaksepäin.
 Apteekkarit valmiita kilpailuun
 Esityksen ytimessä on tavoite lisätä kilpailua apteekkien kesken muun muassa lisäämällä niiden lukumäärää. Se tarkoittaa käytännössä suoraan nykyisten apteekkarien leivän kaventumista. Tai ainakin voin ohentumista.
 Siitäkin huolimatta apteekkarit ovat itsekin taipuneet kilpailun lisäämisen kannalle.
 – Uusia apteekkeja maahan kyllä mahtuu, Apteekkariliiton toimitusjohtaja  Merja Hirvonen  sanoo.
 Apteekkien määrää “kannattaa lisätä siellä, missä niille katsotaan olevan tarvetta”, kuten liiton omassa  tulevaisuusohjelmassa  muotoillaan.
 AOP
 Lakiesityksen muotoilu lupaa kohtalaisen varovaista muutosta. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea saisi nykyistä laajemman mahdollisuuden harkita uusien apteekkien perustamisesta.
 Käytäntö osoittaisi, kuinka paljon uusia apteekkeja lopulta tulisi, mutta niiden tuoman verokertymän arvioinnissa puhutaan 60:n lisäyksestä nykyiseen yli 800 apteekin verkostoon.
 – Kyllä tämä esitys kokonaisuutena muuttaa alan perusrakennetta, Hirvonen sanoo.
 Uusi apteekki – vanhalta pois?
 Jokainen uusi apteekki syö myyntiä nykyisiltä.
 Nollasummapeli voitaisiin välttää vain, jos lääkkeiden kokonaismyynti kasvaisi. Apteekkiuudistuksen takia reseptilääkkeissä niin tuskin käy, mutta itsehoitolääkkeissä mahdollisuus on suurempi.
 Eduskunnassa oleva, niin sanottu  apteekki II  -laki avaisi itsehoitolääkkeet hintakilpailulle. Siinä apteekeille annetaan mahdollisuus kilpailla itsehoitolääkkeiden hinnoilla, toisin kuin nyt.
 Hintakilpailu voisi kasvattaa myyntiä, sillä asiakkaan maksamat hinnat voisivat laskea, kun apteekeille annettaisiin oikeus tinkiä omasta katteestaan asiakkaan eduksi.
 Tosin sote-tulppa saattaa pitää huolen siitä, että tämäkin uudistus siirtyy tuonnemmaksi.

Jopa apteekkarit suostuivat leipänsä kaventamiseen, mutta apteekkikilpailun lisääminen jäikin jumiin eduskunnan paperipinoihin


Summary: Nykyinen liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner on ensimmäisen kauden kansanedustaja

Keskustan kansanedustaja sekä liikenne- ja viestintäministeri  Anne Berner  ei pyri huhtikuun vaaleissa eduskuntaan.
 Berner siirtyy SEB-pankin hallitukseen kertoo ruotsalainen elinkeinoelämän aiheisiin keskittyvä  Dagens industri . Hänen lisäksi pankin hallitukseen esitetään  Lars Ottersgårdia , joka on Nasdaqin markkinateknologian johtaja.
 Bernerin valinta käy ilmi SEB:n vuosikokouskutsusta. Vuosikokous järjestetään ensi tiistaina Tukholmassa.
 Anne Berner on ensimmäisen kauden kansanedustaja ja nousi eduskuntaan viime vaaleissa keväällä 2015 Uudenmaan vaalipiiristä saadessaan 9 691 ääntä.
 SEB (Skandinaviska Enskilda Banken) on pohjoismainen rahoitus- ja omaisuudenhoitopalvelujen tarjova pankki.

Anne Berner ei hae jatkokautta eduskuntaan – lähtee SEB-pankin hallitukseen


Summary: Lainatarjoaja sanoo maksuhäiriömerkintöjen antavan liian mustavalkoisen kuvan ihmisistä.

"Maksuhäiriö ei haittaa."
 Ovatko luottotietosi menneet etkä saa enää lainaa? Pyydä läheistäsi luottosi takaajaksi.
 Tämäntyyppistä palvelua tarjoaa uusi lainayritys Aurora Laina. Uudenlainen lainatuote nousi keskusteluun Twitterissä, kun siihen kiinnitti huomiota Takuusäätiön kehittämispäällikkö  Minna Markkanen .
 Lainayritys: Jokaiselle ratkaisumme ei sovi
 Aurora Lainan mukaan takaajaksi tulevan läheisen ihmisen luottotietojen pitää olla kunnossa, ja hänellä on oltava muun muassa omistusasunto. Myönnetty laina maksetaan tämän läheisen tilille.
 – Suomessa on tuhansia ihmisiä, jotka pystyvät huolehtimaan laina-asioistaan vastuullisesti, mutta maksuhäiriötietojärjestelmän takia eivät voi saada lainaa mistään, kommentoidaan Aurora Laina -yrityksestä Ylelle sähköpostitse.
 Yhtiö katsoo luottotietojen ja maksuhäiriömerkintöjen antavan turhan mustavalkoisen kuvan henkilön luotettavuudesta.
 – Teemme meno- ja tuloarvion jokaiselle asiakkaalle, jotta saamme hyvän kuvan asiakkaan tuloista, laskuista, muiden lainojen takaisinmaksusta ja muista menoista.
 – Pyydämmme lainanottajaa hankkimaan lainalleen ystävän tai perheenjäsenen takaajaksi. Tämä tarkoittaa sitä, että takaaja sitoutuu huolehtimaan lainan takaisinmaksusta, jos lainanottaja ei siihen itse pysty, Aurora Lainasta kerrotaan.
 Aurora Laina kertoo tiedostavansa, että jokaiselle heidän tarjoamansa ratkaisu ei välttämättä sovi.
 Takuusäätiö tarjoaa apua talousvaikeuksissa oleville ihmisille , jotta nämä saisivat taloutensa haltuun. Apua tarvitsevat ovat monesti ajautuneet lainojen ja luottojen kierteeseen, josta eivät enää selviä. Tätä kautta myös tarjolla olevien lainamahdollisuuksien kirjo on tullut säätiölle hyvin tutuksi.
 Silti säätiössä hämmästyttiin uudesta lainatuotteesta.
 – Se on herättänyt paljon meillä keskustelua. Takaajiahan on ollut ennenkin ja erilaisia vakuudellisia, korkeakorkoisia luottoja. Tässä uutta on se, että lainaa markkinoidaan suoraan luottotiedottomille ja takaaja on pääosassa, kertoo säätiön viestintäpäällikkö  Minna Mattila .
 Säätiö katsoo, että kyseessä on kokonaan uudenlainen lainatuote, joka nojaa vahvasti takaajaan ja hänen omistusasuntoonsa.
 KKV:n apulaisjohtaja: Suorastaan pöyristyttävää
 Myös Kilpailu- ja kuluttajavirastossa (KKV) palvelu on herättänyt ihmetystä. Apulaisjohtaja  Outi Haunio-Rudanko  kuluttaja-asioiden vastuualueelta sanoo olevan erittäin selvää, ettei luottotiedot menettäneille pitäisi markkinoida mahdollisuutta saada lainaa.
 – On suorastaan pöyristyttävää kun tarjoillaan konseptia, jossa lähipiirin ihmisiä vedetään mukaan talousongelmaan, Haunio-Rudanko toteaa.
 Hän kertoo, että läheiset ihmiset usein auttavat talousvaikeuksiin joutuneita. Haunio-Rudanko kuvailee härskiksi kuviota, jossa luotto-ongelmiin joutuneen kautta yritetään myydä lisää lainoja tämän lähipiirillekin.
 Miksi luottoyrityksen kannattaa tarjota lainaa esimerkiksi maksuongelmaisen isälle tai äidille?
 Mattilan mukaan taustalla on selvä liiketoiminnan logiikka: yleensä ihmiset tekevät kaikkensa maksaakseen lainat, joissa on läheisen nimi alla.
 – Läheistä ihmistä ei helposti jätetä pulaan, vaikka rahaa voitaisiinkin pyytää harkitsemattomasti. Tässähän talousongelmiin joutunut voi hakea lisää lainaa vaikka isovanhemman avulla, jolla saattaa olla velaton asunto nimissään.
 Myönnetty laina maksetaan suoraan takaajan tilille, ei maksuhäiriöissä olevan lainanottajan. Mattila pohtii tämän voivan sopia tilanteisiin, joissa talousongelmiin joutunut tarvitsee apua asioidensa hoitoon. Lainan vastaanottaja voi sen avulla maksaa tarpeelliset maksut, eikä anna välttämättä rahaa ollenkaan lainaajalle, Mattila miettii.
 Henrietta Hassinen / Yle
 – Mutta tässä tapauksessa lainan voisi ottaa tavallisesta pankistakin paljon pienemmällä korolla ja normaalina pankkilainana, ja tehdä toisen ihmisen kanssa velkakirja.
 Miksi korkeakorkoisia lainoja päädytään ottamaan?
 Talousasiansa edes suurin piirtein kunnolla hoitavan voi olla vaikea tajuta, miksi kukaan ottaa todella korkeakorkoista lainaa. Mattilan mukaan syynä on usein jokin aiempi laina, joka uhkaa aiheuttaa luottotietoihin merkinnän.
 – Moni ottaa lainaa maksaakseen pois toisen lainan tai maksun, joka toisi luottotietomerkinnän. Ei kukaan korkeakorkoisia lainoja juuri huvikseen ota, ja ihmiset tietävät niiden olevan kalliita.
 "Pikavippien" takaisinmaksuajat pidentyneet vuosiin
 Takuusäätiössä on huomattu, että lainoja saa yhä pitemmäksi aikaa. Näin monet ehtivät ottaa lainaa yhä enemmän, ennen kuin saavat maksuhäiriömerkinnän.
 Maksuhäiriöisten lisäksi on yhä suurempi joukko vaikeasti ylivelkaantuneita ihmisiä, joilla on edelleen luottotiedot tallella. Säätiön maksuttomaan velkaneuvontaan tuli viime vuonna  ennätysmäärä yhteydenottoja .
 Tämän kehityksen vuoksi pikavippi alkaa olla terminä jäänyt vanhaksi: nykyisin pikaa on lähinnä rahojen tulo tilille. Kun takavuosina lainattiin muutamia satasia lyhyeksi aikaa hyvin korkealla korolla, ne yleensä takaisinkin viikkojen sisällä.
 – Laina-ajat ovat pitkiä. Olemme nähneet jopa palveluita, joita mainostetaan, että lainaa voi ryhtyä maksamaan takaisin vasta eläkepäivillään, Mattila sanoo.
 Aiheesta voi keskustella tiistaina illalla kello 22 saakka.
 Lue myös
 "Velkamme menivät kulissien ylläpitämiseen" – 4 tarinaa siitä, miten työssäkäyvä ajautuu häijyyn velkakierteeseen
 Professori Puttonen: Pikavippien markkinointi pitäisi kieltää – "Ei ole normaalia ottaa kymmenientuhansien eurojen kulutusluottoja"
 Jo puoli miljoonaa suomalaista ulosotossa ja määrä kasvaa – "ei tarvitse kuin yhden tuen viivästyä ja velkakierre lähtee"

Uusi yhtiö tarjoaa lainaa, vaikka luottotiedot olisivat menneet – KKV pitää pöyristyttävänä, kaiken nähnyt Takuusäätiökin yllättyi


Summary: Lumivyöry sattui Crans-Montanassa kello kahden jälkeen iltapäivällä paikallista aikaa.

Useiden ihmisten kerrotaan hautautuneen lumivyöryn alle laskettelukeskuksessa Sveitsin Alpeilla.
 Lumivyöry sattui Crans-Montanassa Valais'n kantonissa kello kahden jälkeen iltapäivällä paikallista aikaa.
 Pelastustyöt ovat parhaillaan käynnissä alueella.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Lumivyöry haudannut useita ihmisiä Sveitsin Alpeilla


Summary: Nurmijärven kunnasta todetaan, ettei tonttien arvattu herättävän normaalia suurempaa kiinnostusta.

Nurmijärvi laittoi myyntiin Klaukkalasta  Järvimaan alueelta 15 tonttia järvinäköalalla tammikuussa . Kilpailu tonteista käytiin sillä periaatteella, että tontin saa se, joka ehtii ensimmäisenä hakea tonttia.
 Tonttihaku aukesi aamulla kello kahdeksan, joten nurmijärveläinen  Viivi Niemi  harjoitteli edellisenä iltana verkkohakemuksen täyttämistä. Hänen mukaansa tällaisia tontteja tulee vain harvoin myyntiin pääkaupunkiseudulla.
 Aamulla hän lähetti sähköisen hakemuksensa 43 sekuntia yli kahdeksan ja sai kuittauksen viestin vastaanottamisesta.
 – Hain tietenkin tonttia, joka oli kaikkein mieluisin ja jonka ehdottomasti halusimme, Niemi sanoo.
 Hakemuksen jälkeen Niemi alkoi odottaa iloista uutista, sillä hän uskoi, ettei kukaan ole voinut toimittaa hakemusta häntä nopeammin.
 Sitten Niemi sai tylyn sähköpostin: "Valitettavasti jäitte nyt ilman hakemaanne tonttia."
 Ohituskaistalta ohitse?
 Ylen tietojen mukaan Nurmijärven kunta on ilmoittanut, että tontteja haki ensimmäisen tunnin aikana yli 40 hakijaa.
 Niemen mielestä hakumenettely oli täysin epätasa-arvoinen. Kunnan nettisivuilla ohjattiin ensisijaisesti hakemaan tonttia sähköisesti, mutta aamulla kello kahdeksan Nurmijärven ympäristötoimialan oven takana odotti kuusi ihmistä valmiiden hakemusten kanssa.
 Niemen mukaan heille oli kerrottu mahdollisuudesta puhelimitse, mutta asiasta ei kerrottu nettisivuilla.
 Oven takana jonottavien hakemukset otettiin vastaan, ja niiden vastaanottoajaksi merkittiin muutama sekunti yli kahdeksan. Joku näistä oven takana jonottajista saa ilmeisesti nyt Niemen himoitsevan tontin.
 – Kaikki nämä kirjalliset hakemukset käsiteltiin ohituskaistalla sähköisen hakemuksen ohi, Niemi sanoo.
 Hänen mukaansa se, että tätä tietoa ei kerrottu kaikille hakijoille, teki tonttihausta epätasa-arvoisen.
 Tonttien kova kysyntä yllätti kunnan
 Nurmijärven kunnanjohtaja  Outi Mäkelä  sanoo ensitöikseen, ettei ole ollut mukana prosessissa valmistelijana eikä päätöksentekijänä.
 – Nämä tontit, joilla oli yllättävän kova kysyntä, ovat herättäneet myös Nurmijärven kunnan pohtimaan, olisiko arvonta tasapuolisempi ratkaisu, Mäkelä kertoo.
 Hänen mukaansa Nurmijärvellä on käytetty suosituissa tonttikaupoissa aiemmin arvontamenettelyä. Tonttien hakua kunta ei kuitenkaan aio uusia siitä huolimatta, että se on koettu epäreiluna.
 – Menettelyprosessista ei ole löydetty virheitä, sillä se tehtiin, kuten oli aiottu, Mäkelä sanoo.
 Hän kuitenkin myöntää, että periaatteessa hakutavat eivät olleet samalla viivalla keskenään, sillä jollain tavalla hakemuksen toimittamisessa on voinut toimia toista tapaa nopeammin. Vaihtoehtoina olivat hakemuksen postitse lähettäminen, itse paikalle vieminen ja sähköinen hakemus.
 Kunta vakuuttaa ottavansa opiksi
 Nurmijärven kunnan tekninen johtaja  Jouko Lehtonen  harmittelee, ettei kunta osannut arvioida Klaukkalan tonttien herättävän näin suurta kiinnostusta.
 – Emme osanneet ennustaa, että niistä lähdetään oikein kisaamaan, että kuka ne ehtii saada. Kiinnostus on ollut suurempaa kuin jossain muissa kohteissa.
 Lehtonen painottaa, ettei hakumenettelyä ollut tarkoitettu nopeuskilpailuksi. Hänen mukaansa nyt käytössä ollut hakumenettely on vakiintunut tapa Nurmijärvellä eikä sitä ole erikseen luotu Klaukkalan tonttien luovutusta varten.
 Lehtonen toteaa, että kunnan verkkosivuilla oli ennen hakua ohjeistus, että " hakemukset tulee tehdä sähköisellä tonttihakemusjärjestelmällä tai hakemuslomakkeella ". Tästä ohjeistuksesta hakijan olisi tullut ymmärtää, että hakemuksen voi myös viedä paperisena kunnan virastoon.
 Lehtosen mukaan tarkoitus on ollut mahdollistaa erilaiset tavat hakea tontteja, jotta tontteja voisivat hakea myös ne, jotka eivät esimerkiksi pysty käyttämään sähköistä hakujärjestelmää.
 – Lähinnä tässä on koetettu positiivisessa mielessä laajentaa mahdollisuuksia hakea näitä tontteja.
 Lehtonen vakuuttaa, että Nurmijärvellä otetaan opiksi tapahtuneesta. Hän sanoo, että jatkossa Nurmijärvellä arvioidaan tarkkaan, kuinka suuri kiinnostus tontteihin kohdistuu, ja päätetään menettelytapa sen mukaan.
 – Arvonta ehkä tyydyttäisi hakijoita. Järvimaan tonttien hausta aiheutunut tilanne ei ole lainkaan hyvä hakijoille, jotka kokevat kokeneensa vääryyttä haussa, eikä niidenkään hakijoiden kannalta, jotka ovat saaneet tontin, jos jää epäilys, onko menettelyssä jotain epäselvää.
 Kantelu ei vaikuta päätökseen
 Viivi Niemi on tehnyt oikaisuvaatimuksen menettelystä, ja sen perusteella elinvoimalautakunnalle tehtiin hallintokantelu.
 Lautakunta kuitenkin totesi, ettei virhettä ole tehty. Tosin elinvoimalautakunnan  esityslistassa viitattiin , että Niemi olisi erheellisesti tulkinnut nettisivuilla olevaa hakuohjetta. Se ei hänen mukaansa ei pidä paikkaansa.
 Niemi epäilee, että tämä sai lautakunnan jäsenet muuttamaan mielensä tonttihaun oikeudenmukaisuudesta.
 Niemelle on ilmoitettu kunnasta, että päätös tonteista on nyt tehty eikä prosessia aiota uusia, koska siinä ei ole tehty kunnan mukaan virhettä.

Pikkukunta jakoi himoitut järvimaisematontit ensin ehtineille – Viivi Niemi lähetti hakemuksen ensimmäisen 43 sekunnin aikana, jäi silti ilman: "Epäreilua"


Summary: Ranskassa otetaan avuksi nuorten suosima Twitch-suoratoistopalvelu, jotta poliittinen keskustelu saataisiin kiinnostamaan heitäkin.

Ranskan hallitus tavoittelee nuoria tuomalla keskustelun livestream-nettivideopalveluun. Asiasta kirjoittaa politiikan  erikoislehti Politico tiistain verkkojulkaisussaan.
 Tiistaina hallitus pitää yhden kansalaiskeskusteluista Twitch-palvelussa.
 Twitch on yhdysvaltalainen, reaaliaikainen suoratoistopalvelu tietokone- ja konsolipelaajille. Sen avulla voi katsoa muita ihmisiä pelaamassa videopelejä.
 Nuorten osallistuminen poliittiseen keskusteluun on ollut lähes olematonta siitä lähtien kun Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  aloitti tammikuussa kansalliset keskustelut vastauksena niin sanottujen keltaliivien protesteihin.
 Macron on järjestänyt suuren kansallisen keskustelun eli sarjan kansalaistapaamisia, joissa ihmiset pääsevät kertomaan mielipiteensä hallituksen päätöksistä ja politiikasta.
 Twitch on erityisen suosittu 15–35-vuotiaiden keskuudessa.  Palvelussa vierailee päivittäin 15 miljoonaa ihmistä , ja heistä lähes puolet katselee lähetyksiä yli 20 tuntia viikossa.
 Sisältöä palveluun julkaisee kuukaudessa yli kaksi miljoonaa striimaajaa.
 Liiketoiminta perustuu kanavalla näytettäviin mainoksiin.
 "Ennennäkemätön" Twitch-keskustelu
 – Tajusimme, että liian monella ei ole hajuakaan, mitä suuret keskustelut ovat, sanoo Twitch-kanava Accropoliksen perustaja,  Jean Massiet .
 Accropolis  on keskittynyt politiikkaan ja sen viikoittaiset showt keräävät tuhansia katsojia.
 Jean Massiet on yksi Twitch-keskustelun ideoijista. Politico-lehden mukaan hallitus ihastui ajatuksesta ja keskustelun organisoimiseen meni vain kahdeksan päivää.
 Hallituksen kymmenen jäsentä, mukaanlukien pääministeri, kulttuuri- ja opetusministeri, ovat mukana keskustelussa, joka on jaettu kahteen viiden tunnin pätkään. Sen aikana poliitikot vastaanottavat katsojien kysymyksiä.
 Jean Massietin mukaan esillä olevia aiheita ovat demokratia, kansalaisuus, finanssipolitiikka, julkiset menot, valtion ja julkisten palvelujen organisointi ja ympäristö.
 Politico-lehti kirjoittaa, että presidentin viikoittaisten keskustelujen osallistujamäärät ovat tasaisesti vähentyneet. Se puolestaan selittää poliitikkojen Twitch-kiinnostusta. Ottamalla käyttöön uusia formaatteja voidaan tavoittaa mahdollisimman laaja otos väestöstä ja presidentti Macron saa mahdollisimman paljon palautetta.
 Maratonkeskusteluun osallistuva ranskalaispoliitikko  Sebastien Lecornu  on jo kommentoinut Twitterissä, että kyse on "ennennäkemättömästä".

Rankalaisnuoria ei kiinnosta politiikka – Hallitus yrittää hakea huomiota Twitchissä


Summary: Laitetaanko luistelusukset, nanot, zerot, skinit, suomut vai perinteiset voideltavat sukset?

Hiihto on välineurheilua. Jos suksi ei luista tai pidä, hiihtäminen ei ole hauskaa.
 – Siitä saa niin paljon enemmän irti silloin kun välineet ovat juuri itselle sopivat, toteaa Suomen Ladun aikuisliikunnan suunnittelija  Wilhelm Stenbacka .
 Suksien täytyy olla hiihtäjän pituudelle, painolle ja hiihtotekniikalle sopivat, mutta tämän lisäksi täytyy tehdä valinta erityyppisten suksien väliltä. Vaihtoehtoja on kuusi, viisi perinteiselle tyylille ja yhdet luisteluun.
 Helppohoitoisia perinteisen hiihtotavan suksia haluavalle hiihtäjälle sekä aloittelijalle Stenbacka suosittelee nano-suksia. Jos haluaa parempaa luistoa ja hiihtotekniikka on jo hyvin hallussa, vaaka kääntyy viime vuosina jättisuosioon nousseiden karvapohjien eli skinien puolelle. Stenbackan mukaan ne ovat hyvät yleissukset aktiiviharrastajalle.
 1) LUISTELUSUKSI
 Luistelusuksien täytyy luistaa koko pohjan matkalta. Parhaan luiston saamiseksi ne täytyy voidella kulloisenkin kelin mukaisesti, mutta samat sukset siis sopivat kaikille keleille. Hankalinta voitelu on märällä vesikelillä ja tahmaisella uudella lumella.
 2) VOIDELTAVA SUKSI
 Perinteiset voideltavat sukset sopivat kaikille keleille, mutta ne täytyy sekä pito- että luistovoidella kelin mukaan. Oikein voideltuina ne ovat suorituskyvyltään parhaat perinteisen hiihtotavan sukset. Voideltavat sukset vaativat kuitenkin käyttäjältään eniten vaivannäköä ja huoltoa. Voitelun kannalta hankalimmat kelit ovat nollakelit.
 3) NANO
 Nano-sukset vaativat käyttäjältään vähiten vaivannäköä, mutta ovat varsinkin luisto-ominaisuuksiltaan voideltuja suksia heikommat. Nanoja ei saa voidella, vaan ainoastaan puhdistaa silloin tällöin voiteenpoistoaineella. Kemiallisen pohjapinnoitteen takia koko suksen pohja pitää yhteen suuntaan ja luistaa toiseen suuntaan. Tästä syystä hiihtäjän hiihtotekniikan ei tarvitse välttämättä olla huippuluokkaa.
 Nanot toimivat erityisen hyvin vesi- ja plussakeleillä sekä jäisellä ladulla, mutta ovat erityisen tahmeat kovilla pakkasilla ja irtolumella.
 4) KARVAPOHJA eli SKINI
 Viime vuosina jättihitiksi nouseiden karvapohjasuksien eli skinien pohjassa on nimensä mukaisesti karvasta valmistettu pitoalue. Sukset eivät tarvitse pitovoitelua, mutta pohjien luistopinnat pitää voidella. Skinit toimivat hyvin useimmilla keleillä, mutta irtolumella ne voivat tökkiä helposti ja hyvin jäisellä ladulla pitoa ei aina löydy.
 5) ZERO
 Zero-sukset ovat nimensa mukaisesti nollakelien erikoissukset. Ne toimivat hyvin ainoastaan juuri tällöin kun perinteisten suksien pitovoitelu on vaikeimmillaan. Kilpahiihtäjienkin joskus käyttämät zerot pitää luistovoidella normaaliin tapaan, mutta pohjan pitoalueen kumimaista pitoaluetta karhennetaan hiekkapaperilla. Ainoaksi pariksi Zeroja ei kannata ostaa.
 6) SUOMU
 Suomupohjasuksien voi sanoa toimivan yhtä huonosti kaikilla keleillä. Vanha pitopohjaratkaisu on saanut nimensä suksen pohjan suomumaiselta näyttävästä pitoalueesta. Suomupohjat sopivat lähinnä hiihdon harjoitteluun ja eräretkille. Vauhdin hurmaan niillä harvoin pääsee.
 Katso artikkelin pääkuvana olevalta Puoli seitsemän -ohjelman videolta, miltä suksien erilaiset pohjat näyttävät.

Murtomaasuksien lyhyt oppimäärä – "Siitä saa niin paljon enemmän irti silloin kun välineet ovat juuri itselle sopivat"


Summary: Pian 70-vuotias Yang Fenglan oli järjestämässä maailmalle yli 800 syöksyhammasta. Hän sai 15 vuoden vankeustuomion.

Norsunluukuningattareksi tituleerattu kiinalaisnainen tuomittiin tiistaina laittomasta norsunluukaupasta Tansaniassa. Hän sai 15 vuoden vankeustuomion.
 Yang Fenglanin , 69,  on kuvailtu  pyörittäneen Afrikan suurimpiin lukeutunutta norsunluun salakuljetusrinkiä.
 Yang Fenglan avustajineen salakuljetti tuomion mukaan 860 syöksyhammasta Tansaniasta maailmalle vuosina 2000–2014. Syöksyhampaat oli saatu yli 350 norsulta.
 Norsunluun arvoksi on aiemmin laskettu noin 2,2 miljoonaa euroa. Uutistoimisto Reutersin mukaan arvo olisi noin 5 miljoonaa euroa.
 Eläinoikeusaktivistit ovat pitäneet tapausta merkittävänä.
 Samassa oikeudenkäynnissä syyllisiksi todettiin myös kaksi tansanialaismiestä.
 Swahilin opinnoilla alkuun
 Mutta miten pian seitsemänkymppinen kiinalaisrouva päätyy Tansaniaan pyörittämään salakuljetusrinkiä?
 Yang Fenglanin suhde Tansaniaan ja Afrikkaan  sai alkunsa jo 1970-luvulla .
 Kiina oli jo 1960-luvulla kiinnostunut Tansaniasta, ja Yang Fenglanin yliopistossa oli mahdollista opiskella swahilia. Sen myötä hän päätyi tulkiksi kiinalaisten rautatieprojektiin Tansaniassa.
 Yang Fenglan palasi myöhemmin Kiinaan, mutta muutti Kiinasta takaisin Tansaniaan 1990-luvun lopulla ja päätti ryhtyä yrittäjäksi. Syntyi ravintola ja sen yläkertaan sijoitusyritys.
 Sittemmin on alettu epäillä, ettei kaikki toiminta kestä päivänvaloa.
 Tansanialaiset tutkivat Yang Fenglanin  toimintaa yli vuoden . Hänet pidätettiin lokakuussa 2015. Syytteet koskivat norsunluun salakuljetusta vuosina 2009–2014.
 Norsujen määrä romahti
 Ajanjakso oli huono tansanialaisille norsuille. Vuonna 2009  maassa laskettiin  hieman yli 109 000 norsua. Vuonna 2014 niitä löytyi enää runsaat 43 300.
 Afrikassa on tapettu noin 30 000 norsua vuosittain niiden syöksyhampaiden takia.
 Norsunluun kysyntä on ollut voimakasta Aasiassa ja erityisesti Kiinassa.
 Kiina kuitenkin kielsi norsunluukaupan virallisesti vuoden 2017 lopussa.
 Viime vuonna tehty kysely viittasi siihen, että kiellon myötä kiinalaiset  ostavat vähemmän norsunluuta . Kiinnostus norsunluuta kohtaan on kuitenkin olemassa, ja sitä saatetaan hankkia esimerkiksi Thaimaasta.
 Kansainvälinen norsunluukauppa kiellettiin jo vuonna 1990. Norsunluuta käytetään esimerkiksi koristeena ja koruissa.

Kiinalainen "norsunluukuningatar" tuomittiin laajasta salakuljetuksesta Tansaniassa


Summary: Yhdysvaltain poliittisen kentän vasenta laitaa edustava Sanders  keräsi vuoden 2016  demokraattien esivaaleissa vannoutuneen kannattajakunnan etenkin nuorten äänestäjien keskuudessa.

Yhdysvaltalaissenaattori  Bernie Sanders , 77, ilmoittaa hakevansa demokraattipuolueen presidenttiehdokkuutta vuoden 2020 vaaleissa.
 Vermontin osavaltion senaattori on yhdysvaltalaisessa politiikassa vasemman laidan näkyvimpiä hahmoja. Hän on itse luonnehtinut itseään demokraattiseksi sosialistiksi.
 Sanders haastoi tiukasti  Hillary Clintonin  vuonna 2016 demokraattien esivaaleissa ja keräsi tappiostaan huolimatta vannoutuneen kannattajakunnan etenkin nuorten äänestäjien keskuudessa.
 Hän kampanjoi vuoden 2016 presidentinvaalien esivaaleissa puhumalla paljon pohjoismaisesta ilmaisesta terveydenhuollosta ja koulutuksesta, mutta silloin monet amerikkalaisista pitivät häntä radikaalina, joka halua tehdä Yhdysvalloista sosialistisen maan.
 Sanders korosti  CBS:n haastattelussa,  että hänen vuonna 2016 ajamistaan aihepiireistä on tullut kolmessa vuodessa demokraattien valtavirtapolitiikkaa. Tämä toisaalta lisää haasteita Sandersille demokraattien esivaaleissa, sillä monet hänen vastustajistaan kilpailevat nyt samoilla aiheilla.
 CBS:n haastattelussa Sanders kuitenkin puhkui itsevarmuutta.
 – Me tulemme voittamaan, hän julisti.
 Sanders valittiin senaattiin vuonna 2006. Tätä ennen hän istui edustajainhuoneessa vuodesta 1991 alkaen. Ennen uraansa kongressissa hän toimi muun muassa Burlingtonin kaupungin pormestarina Vermontissa.
 Lisää aiheesta:
 Bernie Sanders: We´re gonna win
 29.4. 2018:    Senaattori Bernie Sandersin kirjoittama twiitti Suomesta saanut jo satoja tuhansia seuraajia Twitterissä

Bernie Sanders:  Lähden kisaamaan Yhdysvaltain demokraattien presidenttiehdokkuudesta


Summary: Miljardien myötäjäiset tarvitaan, koska muuten yksityisen puolen maksupaneet kasvaisivat. Kunnille siitä voi silti tulla hyvä kauppa, kirjoittaa Talous ja arki -toimituksen päällikkö Teijo Valtanen.

Kuntien palveluksesta eläköityvien työntekijöiden odotetaan elävän 0,7 vuotta pidempään kuin yksityisen puolen eläkeläisten. Tämä johtuu muun muassa siitä, että julkisen puolen eläkejärjestelmässä on merkittävä naisenemmistö.
 Julkisen alan eläkevakuuttaja Kevan vakuuttamista työntekijöistä yli 77 prosenttia on naisia, jotka elävät keskimäärin kauemmin kuin miehet. Yksityisen puolen eläkevakuutetuista naisia on vain 42 prosenttia.
 Yksityisen puolen tyel-eläkejärjestelmän kannalta kuntien työntekijöiden pitkäikäisyys tarkoittaa pidempää eläkeaikaa ja siksi suurempia eläkekuluja.
 Jos julkinen ja yksityinen eläkejärjestelmä yhdistetään , kuten asiaa pohtinut  työryhmä ehdottaa , joutuvat kuntatyönantajat ostamaan työntekijöilleen miljardien eurojen pääsylipun yksityisen puolen eläkejärjestelmään. Kynnysrahan tarkoitus on pitää maksurasitus neutraalina molemmille osapuolille ja eläke-edut ennallaan.
 Maksurasituksen tasoittamiseen on arvioitu tarvittavan noin kymmenen miljardia euroa, joka otettaisiin pääosin Kevan rahastoista ja jaettaisiin sitten myöhemmin sovittavalla tavalla yksityisen puolen työeläkevakuuttajien taseisiin.
 Elinajan odotteen 0,7 vuoden ero ei tunnu suurelta, mutta kun kyse on Kevan yli puolen miljoonan vakuutetun eläkkeestä, mittakaava on iso. Kynnysrahasta luultavasti keskustellaan vielä moneen kertaan, koska summa on valtava ja laskelmassa joudutaan ennakoimaan tulevaisuutta arvioiden varassa.
 Kevan eläkkeiden maksurasitusta yksityiseen järjestelmään verrattuna kasvattavat jonkin verran myös eräiden julkisten ammattiryhmien alhaisemmat eläkeiät, mutta ne voitaisiin koteloida jatkossakin kuntien vastuulle. Yksityisen puolen järjestelmään siirrettäisiin työryhmän ehdotuksen mukaan vain tavalliset työeläkkeet.
 Julkisen puolen maksamalla kynnysrahalla tasoitettaisiin yksityiselle puolelle yhdistämisestä muuten koituva ylimääräinen maksunkorotuspaine. Kuntatyönantajille se voisi silti olla hyvä kauppa, koska joutuvathan ne joka tapauksessa maksamaan pitkäikäisten työntekijöidensä eläkkeet ja hankkimaan niihin tarvittavat rahat.
 Järjestelmien yhdistämisellä taklattaisiin  myös Kevan suuri ongelma; yksityistämisen takia julkisen puolen eläkemaksuja kartuttavat työntekijät näyttävät siirtyvän tulevaisuudessa suurin joukoin yksityisen eläkejärjestelmän puolelle – vanhat eläkevastuut jäisivät silti Kevaan.
 Nykyisten tai tulevien eläkeläisten kukkarolla ei ole tarkoitus käydä, sillä työryhmän kaavailemassa järjestelyssä kenenkään eläke-edut eivät heikkenisi.
 Eläkerahastoistakakaan ei ilman ehdotettua järjestelyä löydy ratkaisua Kevan ongelmaan, koska rahastointi kattaa vain osan maksuun tulevista eläkkeistä ja suurin osa kulloinkin tarvittavista eläkerahoista kerätään työssä käyvän aktiiviväestön eläkemaksuista.
 Erillisissä eläkejärjestelmissä julkisen puolen eläkkeiden rahoitus perustuu julkisten työnantajien työhön ja yksityisen puolen ekäkkeiden rahoitus perustuu yksityisten yritysten työhön. Työn siirtyminen julkiselta yksityiselle sektorille vähentää eläkkeiden rahoittamiseen osallistuvien työntekijöiden määrää julkisella puolella.
 Kuntapuolella myös työntekijöiden keski-ikä  on huomattavasti korkeampi kuin yksityisellä puolella ja lähestyvästä eläköitymisaallosta seuraava kuntien töiden uudelleenjärjestely edellyttää selkeyttä myös eläkepuolella.
 Tällä hetkellä eläkemaksurasitus on yksityisille työnantajille keskimärin 4 prosenttiyksikköä matalampi ja se voi edistää yksityistämistä vaikka julkisen eläkevastuun rahoituspohja samalla heikkenisi.
 Jos työryhmän ehdottama järjestelmien yhdistyminen toteutuu, kunnat voivat ratkaista tulevan työvoimapulansa joko yksityistämällä tekemisiään tai kasvattamalla omaa henkilökuntaansa ilman että eläkejärjestelmän paineet ohjaavat ratkaisuja kumpaankaan suuntaan.
 Lue myös:
 "Itse maksettu eläke" on sitkeästi elävä harhaluulo – näin toimii suomalainen eläkejärjestelmä

Analyysi: Eläkejärjestelmien remontti maksaisi kunnille miljardeja, mutta se voi silti olla hyvä kauppa


Summary: Osapuolet vakuuttavat, ettei muutoksella olisi vaikutusta eläkkeiden tasoon tai alkamisajankohtaan.

Suomen eläkejärjestelmään on suunnitteilla iso myllerrys. Sosiaali- ja terveysministeriön ja valtiovarainministeriön nimittämä työryhmä esittää kuntien eläkejärjestelmän ja yksityisen sektorin eläkejärjestelmän yhdistämistä.
 Tämä toteutettaisiin siirtämällä kuntatyöntekijät julkisen alan eläkevakuuttaja Kevasta yksityisten alojen työeläkejärjestelmään.
 Tarkoitusta varten perustettaisiin uusi eläkevakuuttaja, jonka työnimi raportissa on TyEL-Keva.
 Nykyisen Kevan toimitusjohtaja  Timo Kietäväisen  mukaan päivä on historiallinen.
 – Tästä on puhuttu noin 20 vuotta, mutta käytännössä tämä oli ensimmäinen kerta, kun ryhdyttiin edes selvittämään, onko tämä ylipäätään mahdollista.
 Kevan eläkeasiakkaista valtio ja kirkko eivät olleet selvitystyössä mukana. Niiden työntekijät jatkaisivat julkisten alojen työeläkelain piirissä myös muutoksen jälkeen.
 Aloitetaan kaikkein olennaisimmasta kysymyksestä.
 Miten tämä kaikki vaikuttaa eläkkeeseeni?
 Ei millään tavalla, vakuuttavat niin Timo Kietäväinen kuin raportin kirjoittajat.
 Muutoksella ei olisi vaikutusta nykyisten eläkkeiden tasoon tai tulevien eläkkeiden alkamisajankohtaan. Työryhmän mukaan ehdotus on näiden kysymysten osalta neutraali.
 Neutraaliuden toteuttaminen oli hankkeen monimutkaisin ongelma.
 Kuntasektorilla työskentelevillä oli esimerkiksi vielä 1990-luvun puoliväliin asti muita työntekijöitä parempia eläke-etuja – nopeampaa karttumaa ja alhaisempia eläkeikiä. Nämäkin etuudet olisivat turvassa. Uuteen järjestelmään siirrettäisiin vain se osa kunta-alan eläkevastuista, joka sujuvasti vertautuu yksityisten alojen eläkejärjestelmään.
 Muita paremmat eläke-edut kapseloitaisiin vanhan eläkevakuuttaja Kevan vastuulle. Sieltä ne avattaisiin eläkeiän koittaessa – vaikka työntekijä olisikin ulkoistettu yksityisen työnantajan palkkalistoille.
 Toisaalta kuntasektorin työntekijät elävät myös muita pidempään, tarkalleen ottaen kahdeksan kuukautta ja kaksitoista päivää pidempään.
 Tämä ongelma ratkaistaisiin yli kymmenen miljardin euron kynnysrahalla, mutta palataan siihen myöhemmin.
 Miksi tähän ryhdyttäisiin?
 Jos eläkkeensaaja ei muutosta huomaa, miksi se tehdään? Kuntasektorille kaikkein tärkein ulkoistamisen syy on käynnissä oleva yksityistämisaalto.
 Hoitajia, siistijöitä, huoltohenkilökuntaa ja konttoriväkeä siirtyy erilaisten ulkoistusten kautta kunnista yksityiselle sektorille.
 Nämä siirtymät nakertavat julkisen alan eläkkeiden rahoituspohjaa. Kun esimerkiksi hoivakoti on yksityistetty, sen työntekijöiden palkoista perittävillä eläkemaksuilla maksetaan yksityisen sektorin eläkkeitä. Hallituksen esittämän arvion mukaan jopa 25 000 kuntien työntekijää siirtyisi soten valinnanvapauden myötä yksityisten työnantajien palvelukseen.
 Tällä hetkellä näyttää siltä, että niin sote kuin valinnanvapauskin jäävät tältä hallitukselta toteuttamatta, mutta harva uskoo kuntien ulkoistusinnon hyytyvän.
 – Viimeisten tietojen mukaan kuntien ja kuntayhtymien henkilöstömäärä on kasvanut, mutta pidemmällä aikavälillä ne kääntyvät mitä suuremmalla todennäköisyydellä laskuun. Itsenäisen eläkejärjestelmän rahoittamisesta tulee kalliimpaa, kun maksajien määrä vähenee, Kevan Timo Kietäväinen sanoo.
 Eläkemenojen kasvu ja maksajamäärän lasku johtaisi kunta-alalla kasvaviin työnantajamaksuihin. Silloin ulkoistaminen näyttäisi yhä kannattavammalta ratkaisulta.
 Kietäväisen mukaan uudistuksen jälkeen olisi helpompi verrata julkisella ja yksityisellä sektorilla teetetyn työn hintaa.
 Kevan toimitusjohtaja Timo Kietäväinen Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Poliitikkoja eläkeuudistuksessa kiehtoo todennäköisesti myös se, että rakenneuudistusten toteuttaminen yksinkertaistuisi, ainakin eläkkeiden näkökulmasta.
 Raportin mukaan nykyisten eläkejärjestelmien erillisyys muodostuu ongelmaksi kaikenlaisissa organisaatiomuutoksissa julkisen ja yksityisen sektorin välillä.
 Mitä yksityiset alat tästä hyötyisivät?
 Yksityisten alojen eläkeyhtiöiden kannalta järjestelmien yhdistämisen hyöty olisi eläkeriskien jakaminen entistä suuremmalle joukolle.
 Yrityssektorin riskit ovat olleet yhteisvastuullisesti Tyel-eläketoimijoiden – Ilmarisen, Varman, Elon, jne – vastuulla. Tähän asti kuntasektorin eläkkeet taas ovat olleet kuntien vastuulla.
 Uudistuksen jälkeen tyel-yhteisvastuuseen saataisiin kunta-alalta noin puoli miljoonaa palkansaajaa lisää. Se lisäisi järjestelmän vakautta.
 Yksityisiä eläkevakuuttajia kiinnostaa myös mahdollisuus kasvattaa liiketoimintaa. Muutoksen ja sitä seuraavien siirtymäaikojen jälkeen Ilmarinen, Varma, Elo ja kumppanit pääsisivät kilpailemaan kuntapuolen asiakkaista.
 Luonnollisesti uusi tyel-Keva pääsisi kilpailemaan yritysasiakkaista.
 Mihin tarvitaan miljardien myötäjäiset?
 Aivan muitta mutkitta tyel-pelurit eivät hyväksy kuntatyöntekijöitä yhteisvastuunsa piiriin.
 Kuntatyöntekijät ovat tunnetusti pitkäikäisiä, eli eläkevakuutusyhtiön näkökulmasta kalliita asiakkaita. Raportin mukaan kunta-alan naisvaltainen työntekijäkunta elää 0,7 vuotta pidempään kuin suomalaiset keskimäärin.
 Tämä kuulostaa pieneltä erolta, mutta kun se kerrotaan kunta-alan 540 000 työntekijällä, päästään suuriin summiin.
 Siksi uusi tyel-Keva hyväksyttäisiin yleiseen työntekijöiden eläkejärjestelmään mukaan vain myötäjäisten kera. Raportissa esitetyn laskelman mukaan sopiva myötäjäinen olisi noin 10,5 miljardia euroa.
 Tämä miljardimyötäjäinen ei kuitenkaan ole uusi menoerä. Summasta osa on jo kerätty.
 Kuntien eläkelaskureissa on tähänkin asti valmistauduttu työntekijäkunnan keskimääräistä pidempään elinikään. Se on yksi syy, miksi julkisen puolen työnantajamaksut ovat tähänkin asti olleet yksityisen puolen maksuja korkeammat.
 Koska uudistus toteutuu?
 Työeläkeyhtiöt, työmarkkinaosapuolet, työeläkejärjestöt, virkamiehet ja ministeriöt näyttävät jopa hieman yllättäen löytäneen yhteisen sävelen – moni odotti riitasointuja.
 Paljon jää kuitenkin laskettavaa, sovittavaa ja selvitettävää ennen kuin uudistus on eduskunnassa. Yhden raportin jälkeen ei voi olla varma, että suuri uudistus saapuisi koskaan maaliin.
 Jos muutokseen lähdetään, uuteen tyel-Kevaan olisi palkattava myynti- ja markkinointivoimaa. Tietojärjestelmiinkin jouduttaisiin käyttämään miljoonia euroja.
 Lopulta käynnistyisi siirtymäaika, jolloin kuntaeläkkeet olisivat tyel-järjestelmän piirissä, mutta suojassa kilpailulta.
 Työryhmä ei ehdota sitovaa tavoiteaikaa, milloin järjestelmä olisi lopullisesti valmis ja kilpailu käynnissä. Raportissa toistuu kuitenkin vuosi 2027. Kevan mukaan se olisi aikaisin mahdollinen ajankohta.
 Lue myös:
 "Itse maksettu eläke" on sitkeästi elävä harhaluulo – näin toimii suomalainen eläkejärjestelmä

Suomen eläkejärjestelmään on suunnitteilla iso myllerrys: Kuntatyöntekijöiden eläkkeet samaan järjestelmään yksityisten eläkkeiden kanssa


Summary: Ruuhkainen perustuslakivaliokunta istuu tänä iltana todennäköisesti yhdeksään.

Sosiaali- ja terveydenhuollon uudistusta käsittelevä eduskunnan perustuslakivaliokunta kokoontuu tiistai-iltana ylimääräiseen kokoukseen.
 Kokous alkaa puoli tuntia täysistunnon päättymisen jälkeen tai viimeistään kello 19. Sitä jatketaan todennäköisesti kello 21:een.
 – Perustuslakivaliokunta sai sote-lausunnon osalta yleiskeskustelun käytyä loppuun. Aloitimme yksityiskohtaisen käsittelyn, kertoi perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja  Annika Lapintie  (vas.) normaalin kokouksen jälkeen.
 Lapintie ei uskaltanut arvioida, saadaanko tiistaina valmista.
 – Toivottavasti, mutta en ole varma
 Keskiviikkona käsittelyä jatketaan 8.30.
 Lapintien mukaan ylimääräinen kokous on myös keskiviikkona illalla, jos valmista ei tule siihen mennessä.
 Sinisten  Matti Torvisen  mukaan sotessa päästiin hyvään vauhtiin tiistaina.
 Lausunto ratkaiseva soten kannalta
 Perustuslakivaliokunnan lausunnosta riippuu, onko sotea ylipäätään mahdollista saada maaliin enää tällä hallituskaudella.
 Sillä, kuinka suuria muutoksia perustuslakivaliokunta edellyttää, on ratkaiseva merkitys, ehtivätkö sote-lait äänestettäväksi suureen saliin vielä tällä vaalikaudella.
 Sen jälkeen, kun perustustuslakivaliokunta on saanut lausuntonsa valmiiksi, koko paketti palaa takaisin sosiaali- ja terveysvaliokuntaan, joka viimeistelee mietintönsä.
 Vasta tämän jälkeen paketti voi mennä suureen saliin äänestettäväksi.
 Perustuslakivaliokunta on erittäin ruuhkainen. Sen työtä lisää se, että puhemiesneuvosto päätti  palauttaa tiedustelulait hallinto- ja puolustusvaliokuntiin.
 Perustuslakivaliokunta joutuu antamaan niille oman lausuntonsa.
 Lisää aiheesta:
 Perustuslakivaliokunnan sote-lausunnosta ei tullut vieläkään valmista – Tuohtunut Lohi: "Ei tule tiistaina valmiiksi, se on ihan varma"
 Tiedustelulait lähetetään takaisin valiokuntien käsittelyyn – Risikko: "Emme jätä mitään kiviä kääntämättä"

Perustuslakivaliokunta huhkii soten parissa ylimääräisessä kokouksessa illalla – Lapintie: En uskalla arvata, tuleeko valmista


Summary: Tekoa on tutkittu murhana ja tuhotyönä.

Viime elokuussa Sastamalassa löytyi palavasta talosta vainaja. Talosta löytyi surmansa saanut vuonna 1937 syntynyt nainen.
 Poliisi tavoitti epäillyn paikan päältä asunnon pihalta jo tapahtumailtana. Vuonna 1967 syntynyt epäilty on lähisukulainen ja hän asui talossa.
 Sisä-Suomen poliisi on saanut valmiiksi henkirikoksen tutkinnan. Tekoa on tutkittu murhana ja tuhotyönä.
 Pirkanmaan käräjäoikeus vangitsi epäillyn elokuussa ja määräsi hänet syyttäjän sekä puolustuksen pyynnöstä mielentilatutkimukseen jo esitutkinnan aikana. Juttu siirtyy syyteharkintaan tällä viikolla.
 Sastamalan Heinijärvellä paloi keskiviikkoiltana noin 80-neliöinen lautarakenteinen talo. Poliisi tavoitti epäillyn paikan päältä jo tapahtumailtana.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen palopaikalle hieman iltaseitsemän jälkeen elokuussa. Savusukeltajat löysivät nopeasti talosta vainajan.
 Poliisin paikalla tekemissä tutkimuksissa kävi ilmeiseksi, että henkilö oli kuollut ennen paloa saamiinsa vammoihin. Myöhemmin yön aikana oikeuslääkäri tuli samaan päätelmään.
 Talo tuhoutui tulipalossa.
 Lue myös:
 Palaneesta talosta löytyi vainaja Sastamalassa – lähisukulainen vangittiin murhasta epäiltynä

Palaneesta talosta löytyi vainaja ja palopaikalta epäilty murhaaja: Sastamalan henkirikos syyteharkintaan


Karl Lagerfeld  on kuollut, raportoivat Paris Match ja  Le Figaro  -lehdet. Asiasta kertoo uutistoimisto Reuters.
 Lagerfeld tunnetaan muotitalo Chanelin pääsuunnittelijana. Hän oli syntynyt vuonna 1933 Saksassa.
 Tammikuussa Pariisin muotiviikoilla suunnittelija ei käynyt enää kumartamassa yleisölle Chanelin näytöksessä. Poissaoloa selitettiin sanomalla, että Lagerfeld oli väsynyt.
 Chanelin tulevan kevään ja kesän mallistoa esiteltiin Pariisissa tammikuussa.  Ian Langsdon / EPA
 Lagerfeld suunnitteli kuuluisalle Chanelin muotitalolle vuodesta 1983. Hän on suunnitellut myös muun muassa omaa nimeään kantavia mallistoja.

Muotiguru Karl Lagerfeld on kuollut


Summary: Rajoituksen tarkoituksena on estää esimerkiksi vakavia silmävaurioita.

Suomessa ei saa myydä kuluttajille enää toukokuusta alkaen tuulilasin pesunestettä, jossa metanolia on 0,6 painoprosenttia tai enemmän.
 Tukesin eli Turvallisuus- ja kemikaaliviraston mukaan rajoitus otetaan käyttöön, jotta päästäisiin väärinkäytöstä sekä siitä aiheutuvista myrkytyksistä ja vakavista silmävaurioista.
 Metanolin väärinkäyttö tappaa suomalaisia joka vuosi. Tukesin mukaan 2000-luvun alussa kuolemia oli vuosittain keskimäärin lähes 40. Jo lusikallisesta lasinpesunestettä voi sokeutua.
 Suomi haki 1990-luvulla väärinkäyttäjien takia poikkeuslupaa EU:lta, jotta metanolia sisältäviä tuotteita ei vapautettaisi Suomen markkinoille. Poikkeuslupaa ei hellinnyt tuolloin.
 Lue myös:
 4 milliä voi viedä näön, 15 milliä tappaa – 10 kysymystä metanolia sisältävistä tuulilasinpesunesteistä

Tuulilasinesteen alkoholipitoisuutta rajoitetaan – liikaa väärinkäyttöä ja myrkytyksiä


Summary: Lapin yliopisto palkitsee 18 uutta kunniatohtoria heidän tieteellisistä tai taiteellisista ansioistaan.

Lapin yliopisto promovoi 18 uutta kunniatohtoria 15.-18. toukokuuta. Kunniatohtorin hatun saavat muun muassa Monacon Ruhtinas Albert II, Lapin kamariorkesterin kapellimestari John Storgårds, kuvataiteilija ja kirjailija Rosa Liksom sekä elokuvaohjaaja Virpi Suutari.
 Yliopisto myöntää kunniatohtorin arvon sellaisille henkilöille, jotka ovat olleet sille tärkeitä tutkimus- ja opetustoiminnalle sekä edistäneet kansainvälistä yhteistyötä tai tehneet tunnetuksi lappilaista kulttuuria ja elinkeinoelämää.
 Kunniatohtoriksi vihkiminen on korkein huomionosoitus, jonka yliopisto voi henkilölle osoittaa.
 Uudet kunniatohtorit
 Kasvatustieteet
 Kapellimestari  John Storgårds , Lapin kamariorkesteri Professori (emerita)  Elina Lahelma , Helsingin yliopisto Professori  David Gaba , Stanfordin yliopisto
 Oikeustieteet
 Professori, vararehtori  Jan Borm , Versailles’n yliopisto Professori, vararehtori  Nadezhda Andreevna Chertova , Venäjän federaation Pohjoinen Arktinen yliopisto
 Yhteiskuntatieteet
 Kirjailija  Kirste Paltto Professori  Marja Vaarama , Itä-Suomen yliopisto Professori  Tim Ingold , Aberdeenin yliopisto Professori (emeritus)  Oran Young  (AK), Kalifornian yliopisto
 Taide
 Kuvataiteilija, kirjailija  Rosa Liksom Käsityöläinen  Petteri Laiti Elokuvaohjaaja  Virpi Suutari Taiteen tohtori  Päikki Priha , Aalto-yliopisto
 Filosofia
 Lappset Group Oy:n hallituksen puheenjohtaja  Johanna Ikäheimo Kaupunkineuvos  Hannes Manninen Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti Hovioikeuden presidentti  Marianne Wagner-Prenner Ruhtinas  Albert II
 Promootio on järjestyksessään viides Lapin yliopistossa. Kolmipäiväisessä tapahtumassa promovoidaan myös Lapin yliopistosta viime aikoina valmistuneet maisterit ja tohtorit.
 Lue lisää
 Lapin yliopiston nettisivu promootiotilaisuudesta
 Eduskunnan pääsihteeri kunniatohtoriksi
 Juha Karhu kunniatohtoriksi Göteborgiin
 (Lapin yliopiston rehtori) Mauri Ylä-Kotola Urbanan yliopiston kunniatohtoriksi

Lapin yliopisto promovoi Monacon ruhtinaan Albert II:n kunniatohtoriksi


Summary: Viron finanssivalvonta vaatii yksikön sulkemista kahdeksan kuukauden sisällä.

Viron yleisradioyhtiö ERR  uutisoi tänään , että Viron finanssivalvonta on päättänyt sulkea Danske Bankin Viron-yksikön rahanpesuepäilyn takia.
 Yksikön sulkemisen pitää finanssivalvonnan määräyksen mukaan tapahtua kahdeksan kuukauden sisällä.
 Viron televisio ei kertonut, mihin lähteisiin tiedot perustuvat.
 Danske Bankin Viron-yksikössä paljastui vuonna 2017 vakava rahanpesuepäily. Paljastuksen mukaan Viron Danske Bankin läpi kulki vuosina 2007–2015 noin 200 miljardia euroa hämärää rahaa.

Viranomaiset sulkevat rahanpesusta epäillyn Danske Bankin Viron-yksikön


Summary: Mies putosi pelastuslaitoksen mukaan avantoon.

Mies putosi jäihin Tampereella tiistaina päivällä. Hän vajosi pinnan alle. Pelastuslaitoksen mukaan mies putosi avantoon.
 Pelastuslaitoksen vesisukeltaja löysi uhrin noin kymmenen metrin syvyydestä.
 Onnettomuus oli Pyynikin rannassa Pyhäjärvellä. Hälytys tuli kello 12.14.
 Pelastuslaitos ei tiedota asiasta enempää. Poliisia ei ole saatu vielä kiinni.
 Asiasta pian lisää.

Mies vajosi Tampereella jäihin, uhri löytyi kymmenen metrin syvyydestä


Summary: Kaivosrekkojen, tukkirekkojen ja muiden tavarakuljetusten kova kasvu lisäävät onnettomuusvaaraa.

Liikenneturvallisuuden riskit ovat lisääntyneet kapealla ja mutkaisella nelostiellä Rovaniemen eteläpuolella. Liittymiä on tiheään Muurolan ja Rovaniemen välisellä noin 25 kilometrin matkalla.
 Ely-keskuksen ylijohtajan  Jaakko Ylinamman  mukaan ihanneratkaisu olisi tien siirto Muurolan ja kaupungin välillä, mutta siihen ei ole rahaa.
 Uusimmissa Ely-keskuksen ja kaupungin suunnitelmissa nelostie kiertäisi Hirvaan kylän länsipuolelta metsässä kuuden kilometrin matkalla.
 Lyhytkin siirto parantaa turvallisuutta
 Hirvaalla asuvan lapsiperheen isän  Tapio Keräsen  mielestä uudistus pitäisi tehdä nopeasti.
 – Tässä on kysymys turvallisuudesta ja se on kaikkein tärkein asia. Mikään ei saa mennä sen edelle. Kyseisellä pätkällä tapahtuu onnettomuuksia moninkertainen määrä mitä niitä tapahtuu muualla nelostiellä. Siinä on paljon liittymiä, näkemäesteitä, mutkia ja siinä on koulu, luettelee Tapio Keränen.
 Lyhyen ohitustien kannattajien ja vastustajien määrästä ei ole tutkittua tietoa. Ainakin osa maanomistajista haluaisi nykyisen maakuntakaavan mukaisen nelostien, joka on kauempana nykyisestä nelostiestä ja huomattavasti pidempi ulottuen kaupunkiin Alakorkaloon.
 Uudessa, vielä vahvistettavana olevassa maakuntakaavassa uusi nelostie on tuotu lähemmäs nykyistä nelostietä samoin kuin Ely-keskuksen ja Rovaniemen kaupungin uusissa suunnitelmissa. Tavoite on parantaa liikenneturvallisuutta, joka on Ely-keskuksen mukaan heikoin juuri Hirvaan kohdalla.
 Maanomistajien palstat katkeavat
 Maanomistaja  Aarre Söderlund  pitää lyhyttä nelostien siirtoa huonona. Hänen mukaansa tie veisi hyviä rakennuspaikkoja ja pilaisi Kalliovaaran arvokkaan maiseman.
 Söderlundilla on luontomatkailusuunnitelmia maidensa sisällä olevan Kalliovaaran alueella. Nykyisen maakuntakaavan mukainen linjaus jättäisi alleen enemmän hänen maitaan, mutta järkevältä alueelta Kalliovaaran takaa.
 Söderlundin mukaan arvokas Kalliovaaran alue muuttuu melu- ja pölyalueeksi, jos nelostien lyhyt siirto nykyisen nelostien ja Kalliovaaran välistä toteutuu.
 Uusi vaihtoehto katkaisee Hirvaalla asuvan maanomistajan  Jouko Pulkkisen  mielestä palstoja ja on vain lyhytaikainen ratkaisu turvallisuuteen.
 – Keskentekoinen ajatuskin jo. Tyhjän lyhyt pätkä tehdään tähän Hirvaan kohdalle vain. Se pitäisi tehdä pidempänä ja kauemmas metsään, silloin asia olisi aivan ok, sanoo Jouko Pulkkinen.
 Pulkkisen mielestä lyhyt vaihtoehto turvaa vain lyhyen matkan Hirvaan koulun seudulta.
 Virkamies myöntää, että pitkä siirto olisi paras
 Alakorkalossa maata omistava yrittäjä  Matti Ylijurva  tekisi uuden nelostien nykyisen maakuntakaavan linjausta pitkin kauas metsään, uusi lyhyt vaihtoehto ei miellytä.
 – Se on järjetön ratkaisu sillä, jos Hirvaalta tehdään tynkätie, koukkaustie Häkinvaarasta kaupunkiin, niin tien linjausvaihtoehtoja ei enää ole, sanoo Matti Ylijurva.
 Ylijurvan mielestä nykyisen maakuntakaavan nelostien linjaus on paras vaihtoehto. Se kulkee kaukana nykyisestä tiestä ja ulottuu kaupunkiin Alakorkalon teollisuusalueelle saakka. Tämä on Ylijurvan mukaan turvallisuuden, ympäristön ja kuljetuslogistiikan kannalta paras vaihtoehto.
 Myös Ely-keskuksen ylijohtajan Jaakko Ylinamman mukaan pitempi ja kauempaa kulkeva vaihtoehto olisi parempi, mutta siihen ei ole rahaa.
 – Ihanteellinen ratkaisu olisi ohitustie, joka täältä lähtien menisi Muurolan ohi, mutta siihen ei ole näköpiirissä rahoja.

Kylän läpi kulkevaa nelostietä halutaan siirtää – vaakakupissa painavat raha ja turvallisuus


Summary: Arktisen avaruuskeskuksen myymän satelliittidatan kysyntä kasvaa Kiinassa. Kiinalaiset haluaisivat myös omia antennejaan Sodankylään, mutta siihen suhtaudutaan varauksella.

Tähtelään pystytetyt jättiantennit Sodankylässä seuraavat napa-alueiden yli kiertäviä satelliitteja ja vastaanottavat niiden lähettämää tietoa esimerkiksi lumipeitteestä, jään paksuudesta ja roudasta. Arktinen avaruuskeskus välittää satelliittidataa maksaville asiakkaille eri puolille maailmaa, esimerkiksi avaruusalan yrityksille Yhdysvalloissa ja Italiassa. Sodankylän satelliittihavaintoja käyttää myös Yhdysvaltain ilmatieteen laitos.
 Tällä hetkellä avaruuskeskuksen palveluille on kysyntää erityisesti Kiinassa. Helmikuun puolivälissä avaruuskeskuksen pihalla hytisee joukko Kiinan merentutkimuslaitoksen satelliittiosaston työntekijöitä. Avaruuskeskuksen päällikkö  Jyri Heilimo  jakaa vieraille tottuneesti karvahattuja ja rukkasia.
 Vierailun aikana on tarkoitus neuvotella kiinalaissatelliitin havaintojen vastaanottamisesta.
 – Tässä tapauksessa vastaanotettaisiin merentutkimuslaitoksen omasta Haiyang 2 -satelliitista merenpinnan lämpötilaan ja jäähän liittyvää tietoa. He käyttävät tätä tietoa oman tutkimustoimintansa materiaalina, esimerkiksi arktisen merialueen jääpeitteen kehittymisen tutkimiseen, Heilimo kertoo.
 Arktinen avaruuskeskus toimittaa merentutkimuslaitokselle joitain tietoja jo nyt, mutta tarkoitus on laajentaa datan vastaanottoa.
 Kiinan merentutkimuslaitoksen satelliittiosaston tutkijoita vieraili Sodankylässä helmikuussa. He eivät voineet antaa haastattelua. Annu Passoja / Yle
 Kiinan ja Yhdysvaltain riitainen suhde tuo asiakkaita Sodankylään
 Arktinen jääpeite kiinnostaa Aasian jättiä, koska se suunnittelee Koillisväylästä kiinalaisten rahtilaivojen kauppareittiä Eurooppaan.
 – Historiatieto, se miten jääpeite kehittyy siellä, auttaa ennustamaan milloin Koillisväylä on paremmin liikennöitävissä. Tällä hetkellä liikenne Koillisväylää pitkin on kuitenkin vielä aika pientä, Heilimo toteaa.
 Kiinan kaikinpuolinen kiinnostus arktiseen alueeseen näkyy Sodankylässä kiinalaisten yritysten ja tutkimuslaitosten lisääntyneinä yhteydenottoina. Satelliittidatan vastaanottoon liittyviä suunnitelmia on muiden muassa Kiinan tiedeakatemian ja Pekingin normaaliyliopiston kanssa.
 Arktisen avaruuskeskuksen päällikkö Jyri Heilimo kertoo, että avaruudessa seikkailee jo tuhansia satelliitteja ja tutkijoita huolestuttaa niiden alati kasvava törmäysriski. Annu Passoja / Yle
 Asiakkaita Sodankylään tuo Heilimon mukaan sekin, että Yhdysvalloissa valtion tutkimuslaitoksilla ei ole lupaa tehdä yhteistyötä kiinalaisten kanssa.
 – Tämä poliittinen tilanne auttaa meitä. Suomella on hyvät yhteistyöverkostot ja hyvä maine Kiinassa, siitä on meille selkeää apua. Se tuo uusia kontakteja ja mahdollista uutta yhteistyötä.
 Kiinalaisantennit huolestuttavat Ruotsissa
 Vielä pidemmällä on Kiinan yhteistyö Ruotsin kanssa. Kiina on saanut pystyttää omia vastaanottoantenneja ja tietokoneita Kiirunassa toimivalle satelliittien maa-asemalle. Kohu Huawein verkkolaitteiden mahdollisesta vakoilukäytöstä onkin herättänyt Heilimon mukaan huolta Kiirunassa.
 – Heillä (ruotsalaisilla) on sen tyyppinen sopimus, että he eivät tiedä mitä dataa antenneissa liikkuu, Heilimo sanoo.
 Kiirunan avaruuskeskuksen omistaa valtiollinen avaruusyhtiö Swedish Space Corporation.
 Kiinan merentutkimuslaitoksen tutkijat tutustuivat satelliittidatan vastaanottoon Sodankylässä.  Merentutkimuslaitoksella on 6 -8 omaa satelliittia. Annu Passoja / Yle
 Heilimo kertoo, että Kiinasta on tullut toiveita kiinalaisantennien sijoittamisesta myös Sodankylään. Keskusteluja on käyty moneen suuntaan, mutta toistaiseksi kaikki laitteet ovat Ilmatieteen laitoksen omia.
 – Kiinalaisia laitteistoja voidaan ottaa vastaan, kunhan ne tukevat tarkoitusta ja voimme kontrolloida laitteita. Meillä pitää olla tieto, mitä niissä kulkee, Heilimo toteaa.
 Esimerkiksi EU-komissio pitää satelliittien maa-asemia kriittisenä infrastruktuurina, jonka kanssa pitää olla erityisen tarkka. EU-rahoitteisessa projektissa on myös harjoiteltu maa-asemien suojelua perinteisen ja kyberhyökkäyksen varalta.

Sodankylän satelliittiantennit tarjoavat rahanarvoista tietoa Koillisväylälle tähyävälle Kiinalle


Summary: Osassa epäillään erilaisia rikoksia ja osa on siirtymässä syyteharkintaan.

Poliisilla on tällä haavaa tutkinnassa noin 30 asiaa, jotka liittyvät vanhustenhoitoon. Valvira ja Poliisihallitus kokoustivat maanantaina tiedonvaihdosta ja yhteistyöstä.
 Osa poliisin käsittelyssä olevista vanhustenhoidon asioista on esiselvityksessä, osassa epäillään rikoksia ja osa on siirtymässä syyteharkintaan. Toistaiseksi näitä asioita ei ole ollut tarpeen keskittää, vaan kutakin tutkintaa työstetään alueensa poliisilaitoksissa. Tutkintapyyntöjen määrässä ei ole ollut vuositasolla "merkittäviä poikkeamia", sanoo poliisiylitarkastaja  Heikki Lausmaa .
 – Vanhusten hoitoon liittyviä rikosepäilyjä tulee poliisin tietoon vuosittain lähes jokaisessa poliisilaitoksessa muutamia. Tapaukset ovat yksittäistapauksia ja niiden rikosnimikkeet vaihtelevat, Lausmaa sanoo.
 – Poliisi saa ilmoituksia sekä omaisilta että muilta tahoilta ja voi ryhtyä esitutkintatoimenpiteisiin myös oma-aloitteisesti.
 Valvova viranomainen kuten Valvira tutkii vaikkapa palvelukodissa ilmenneitä ongelmia, kun kyse on hoidon puutteista. Rikollisissa menettelyissä tulee ottaa poliisiin yhteyttä.

Poliisilla tutkittavana 30 vanhustenhoitoon liittyvää asiaa


Summary: Yhtiö aikoo saada vaunut liikkeelle vielä tänä vuonna.

VR perustaa uuden tytäryhtiön venäjälle. Yhtiö kertoo tiedotteessaan, että yhtiön tarkoituksena on hankkia venäläisiä raakapuuvaunuja ja operoida niitä Venäjällä. Ensimmäiset vaunut yhtiö aikoo saada liikenteeseen jo tämän vuoden lopussa.
 Vaunuja aiotaan hankkia lähivuosina 300, ja niitä vuokrataan VR Transpointin "suomalaisille avainasiakkaille". Uusi yhtiö aloittaa toimintansa Metsä Groupin tuontipuuliikenteessä.
 – Investointi tukee erinomaisesti strategiaamme, sillä haemme aktiivisesti kasvua uusilta alueilta sekä vahvistamme kilpailukykyämme. Haluamme myös palvella avainasiakkaitamme entistä paremmin, VR Groupin toimitusjohtaja  Rolf Jansson   sanoo tiedotteessa .

VR perustaa tytäryhtiön Venäjälle – sadoilla vaunuilla tarkoitus tuoda puuta Suomeen


Summary: Australiassa Milmanin saarella kilpikonnien munintarantoja varjostetaan ja hiekkaa kastellaan lämpötilan laskemiseksi.

Australian pohjoiskärjessä pienellä Milmanin saarella kokeillaan erilaisia keinoja viilentää merikilpikonnien munintarantoja lajin pelastamiseksi, kertoo kansainvälinen ympäristöjärjestö WWF.
 Keinoina ovat kasteleminen ja erilaiset katokset, joilla varjostetaan kilpikonnien pesiä.
 – Nyt kai on näyttänyt siltä, että katokset eivät ole toimineet niin hyvin. Jos hiekan saisi pidettyä kosteana, se olisi hieman tehokkaampaa, arvioi WWF:n meriasiantuntija  Anna Soirinsuo .
 Hänen mukaansa kastelemisessa haasteena on se, kuinka jatkuvaa kastelun tulisi olla ja minkälainen on sopiva veden määrä.
 Veronica Joseph / WWF-Australia
 Liian lämmintä, liikaa naaraita
 Ilmastonmuutos ja lämpötilojen kohoaminen vinouttaa kilpikonnien sukupuolijakaumaa niin, että suurin osa syntyvistä konnista on nykyään naaraita.
 Viime vuonna julkaistu  tutkimus kertoo , että yli 99 prosenttia pohjoisella Isolla Valliriutalla syntyneistä liemikilpikonnan poikasista oli naaraita.
 – Merikilpikonnien luontaisen populaation sukupuolijakauma on kallellaan naaraspuolisiin aina. Tämä, että se on nyt 99-prosenttia on todella vääristynyttä, koska siinä alkaa tulla hedelmöittäjistä todellista pulaa.
 Syntyvien naaraskilpikonnien määrä tarvitsisi laskea vain jonkun verran eli 80–90 prosenttiin. Soirinsuon mukaan 90 prosenttiakin olisi jo huomattavasti parempi, jotta kilpikonnien suvun jatkamiselle olisi paremmat edellytykset.
 Kilpikonnapoikasten sukupuoli voidaan testata pienen verinäytteen avulla.
 National Geographicin mukaan  liemi-  ja  karettikilpikonnat  ovat kumpikin uhanalaisia lajeja. Ihmisen toiminta on häirinnyt kummankin lajin elinolosuhteita.
 Veronica Joseph / WWF-Australia
 Syntyminen ja sukupuoli lämpötilasta kiinni
 Kilpikonnat laskevat munansa hiekkarannoille yhden yön aikana, jonka jälkeen munat ovat oman onnensa nojassa.
 Kun pieni lämpötilanvaihtelu voisi auttaa siihen, että urospuolisia syntyisi enemmän, liian suuri lämpötilan lasku on myös huono asia.
 – Lämpötila ei saa laskea liian paljon, vaan pitää olla muutaman asteen paikkeilla, sanoo Soirinsuo. Tavoitteena on alle 29 astetta.
 WWF:n mukaan tutkimuksissa on havaittu, että yli 29,1 asteen lämpötila tuottaa pääasiassa naaraita. Poikasia ei synny lainkaan, mikäli hiekan lämpötila ylittää 34 astetta.
 Ympäristöjärjestön pilottiprojekti kestää Milmanin saarella tämänä vuoden kilpikonnien pesimäkauden, eli tammi-maaliskuun. Tarkoitus on saada selville paras keino, jota voitaisiin auttaa kilpikonnia muillakin poikasalueilla.
 Tulokset eri menetelmien tehokkuudesta ovat valmiita WWF:n mukaan elokuussa.
 Lue myös:
 Tutkimus: Ilmastonmuutoksen karu seuraus – Isolla valliriutalla syntyvät liemikilpikonnat lähes aina naaraita

Ilmastonmuutoksesta kärsivien kilpikonnien avuksi testataan uutta keinoa – syntyykö uroksia enemmän varjostamalla vai kastelukannun avulla?


Summary: MPR-rokotuskattavuus parani erityisesti alle kouluikäisten parissa. Alue on silti yhä jäljessä valtakunnan keskiarvosta.

Viime marraskuussa todettu tuhkarokkotapaus Luodossa on parantanut koko Pietarsaaren alueen MPR-rokotuskattavuutta. MPR-rokote suojaa tuhkarokolta, sikotaudilta ja vihurirokolta.
 Pietarsaaren terveyskeskuksen alueella vähintään yhden MPR-rokoteannoksen on nyt saanut noin 93 prosenttia rokotusikään ehtineistä alle kouluikäisistä lapsista. Aiemmin osuus oli 90 prosenttia. Tiedot käyvät ilmi valtakunnallisesta rokotusrekisteristä.
 Suurin harppaus otettiin Luodossa: siellä MPR-rokotteen ensimmäisen annoksen saaneiden pikkulasten osuus nousi 75,5 prosentista 82,8 prosenttiin.
 Silti kunnan rokotuskattavuus on yhä alueen matalin ja koko maan alhaisimpia. Hyvä laumasuoja vaatii yli 95 prosentin rokotekattavuuden.
 – Vielä on tekemistä, vaikka suunta on hyvä. Tuhkarokko on MPR-taudeista kaikkein tarttuvin. Suoja tuhkarokkoa vastaan ei ole vielä taudille riittävän hyvä Pietarsaaren seudulla, sanoo asiantuntijalääkäri  Ulpu Elonsalo  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta THL:stä.
 Koko maassa MPR:n ensimmäisen annoksen on ottanut 96,1 prosenttia. Elonsalo pitää lukua erinomaisena.  THL:n rokotusrekisteristä voit katsoa oman alueesi rokotuskattavuuden.
 Rokotteen lykkääjät aktivoituivat
 Vaikka rokotusinnossa tapahtui Pietarsaaren seudulla ainakin hetkellinen käänne, on asiantuntijalääkäri Ulpu Elonsalon mukaan vaikea arvioida, ovatko aiemmin kielteisesti rokotteisiin suhtautuneet kääntäneet kelkkansa.
 – Osa väestöstä ihan selvästi heräsi asiaan. Toivottavasti positiivinen virtaus jatkuisi eikä ihan heti taas unohtuisi, mitä ovat nämä taudit, joilta lapsiamme rokotuksilla suojaamme.
 Jari Kovalainen / Yle
 Elonsalo muistuttaa silti, että myös Pietarsaaren terveyskeskuksen alueella valtaosa ottaa rokotukset aivan suositusten mukaisesti. Osa on kuitenkin lykännyt MPR-rokotteen ensimmäisen annoksen ottamista silloin.
 – Ehkä siellä on ollut hivenen taipumusta siirtää ensimmäisen annoksen ottamista. Numeroissa näkyy, että esimerkiksi nämä siirtäjät ovat nyt hakeneet rokotteen lapselleen.
 Lisäksi lapsensa normaalisti rokotuttaneet perheet halusivat aikaistaa toisen rokotteen antamista eli haettiin kakkosannosta aiemmin.
 Elonsalon mukaan tuhkarokkotapaus sai ihmiset muistamaan, millaisia jo hävitetyt ja torjutut taudit ovat ja millaisia riskejä niihin liittyy.
 – Kyllähän tällainen taas muistuttaa mieliin, kuinka tarpeellisia rokotteet ovat.
 Rokotteita jaettiin lähes 800
 Pietarsaaren seudulla järjestettiin marras-joulukuussa useita rokotustilaisuuksia. Niissä annettiin yhteensä yli 760 MPR-rokotetta. Suurin osa tilaisuuksista oli Luodossa.
 Eniten rokotuksia annettiin juuri alle kouluikäisille lapsille. Osa lapsista sai ensimmäisen annoksen jo alle yhden vuoden iässä, ja osa perheistä aikaisti kuuden vuoden iässä annettavaa toista annosta.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL on julkaissut erillisen raportin Pietarsaaren terveyskeskuksen alueen tilanteesta. Se on tarkoitettu ensisijassa alueellisten torjuntatoimien kehittämiseksi.
 LUE MYÖS:
 "Rokotekriittisyys jakaa Suomen itä- ja länsiosiin" – Katso oman alueesi rokotuskattavuus tuhkarokon ja muiden vakavien tautien osalta
 Tuhkarokon rokotekattavuus on nyt 96 % – Paikalliset erot silti huolena
 Tuhkarokkoepidemian torjunnasta Pohjanmaalla 100 000 euron lasku
 Terveysviranomaiset onnistuivat torjumaan tuhkarokkoepidemian Luodossa: "Meillä oli valmis suunnitelma tätä varten"

Tuhkarokkotapaus Luodossa paransi harppauksella koko Pietarsaaren alueen rokotekattavuutta – "Osa ihan selvästi heräsi asiaan"


Summary: Nykyään Goldman Sachs -pankille työskentelevä Barroso esitti näkemyksensä Sky News -uutiskanavan haastattelussa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan komission entinen puheenjohtaja  Jose Manuel Barroso  uskoo Britannian lykkäävän eroaan Euroopan Unionista.
 Barroso kertoi näkemyksestään Sky News -uutiskanavan haastattelussa.
 Barroson mukaan EU tulee todennäköisesti hyväksymään lykkäyksen.
 – Tarvitsemme lisää valmistautumista, Barroso sanoi haastattelussa.
 Nykyään Goldman Sachs -pankille työsketelevä Barrosi toimi Euroopan komission puheenjohtajana 2004–2014.
 Lue myös:
 Pääministeri May pyysi lisää aikaa brexit-neuvotteluille ennen parlamentin äänestystä
 Muut päättävät nyt Euroopan kohtalosta – Varman Risto Murto: Kova brexit voisi ajaa koko mantereen taantumaan

Entinen EU-komission puheenjohtaja Barroso: "Britannia todennäköisesti lykkää brexitiä"


Summary: Miehen syytteitä on määrä käsitellä maaliskuun alussa käräjillä.

Helsingin yliopistolle joukkosurmaa vuosina 2013–2014 suunnitellutta miestä vastaan on nostettu taas syyte väkivaltarikoksen valmistelusta.
 Jutun syyttäjä Yrjö Reenilä STT:lle, että miestä syytetään törkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta, huumausaineen käyttörikoksesta, toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapidosta ja sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan hallussapidosta.
 – Tässä vaiheessa en voi mennä sisältöön tai rangaistusvaatimukseen tarkemmin, Reenilä sanoo.
 Tässä vaiheessa julkisista tiedoista selviää, että tekoaika suunnittelurikoksen osalta on ollut 12.–20. joulukuuta viime vuonna. Tekopaikaksi on syytteeseen kirjattu kaikkien epäiltyjen rikosten osalta Helsinki.
 Poliisi kertoi aiemmin päässeensä 28-vuotiaan miehen jäljille aikaisessa vaiheessa. Poliisin aiemman kertoman mukaan hänellä epäillään olleen väkivaltaisia suunnitelmia, jotka eivät kuitenkaan ehtineet kohdistua tiettyyn ihmisryhmään, rakennukseen, paikkaan tai yleisötapahtumaan.
 Sama mies tuomittiin Helsingin käräjäoikeudessa vuonna 2014 suunnitelmasta, jonka mukaan olisi tapettu viisikymmentä ihmistä Helsingin yliopistolla. Hänelle langetettiin tuolloin kolmen vuoden ja yhden kuukauden vankeustuomio. Tuomio pysyi hovissa, eikä korkein oikeus antanut miehelle valituslupaa.
 Varsijousi ja aineksia myrkkykaasuun
 Mies suunnitteli aiempaa tekoa naisen kanssa, joka jätettiin syyntakeettomana rangaistukseen tuomitsematta. Tuolloin suunnitelma ehti pitkälle, sillä kaksikolla oli hallussaan muun muassa varsijousi, käsirautoja, patruunoita, kaksi varusteliiviä, kaksi kaasunaamaria sekä erilaisia myrkkykaasun valmistukseen sopivia välineitä.
 Iskuun tarvittavia aseita oli oikeuden mukaan tarkoitus ensin anastaa aseliikkeestä, minkä jälkeen kaksikko olisi siirtynyt aseineen ja myrkkykaasuaineineen yliopistolle. Mahdollisimman suuri uhrimäärä olisi varmistettu muun muassa lukitsemalla yliopiston ovia. Mahdollisia pelastustoimia olisi hidastettu sytyttämällä yliopistolle tulipaloja.
 Poliisi on kertonut, että nyt mies oli pyörinyt nettimaailmassa, tuonut esiin ajatuksiaan ja etsinyt itselleen kumppania.Oikeuskäsittelyn on määrä alkaa maaliskuun alussa Helsingin käräjäoikeudessa.

Helsingin yliopistolle joukkosurmaa suunnitellut mies taas syytteeseen vakavan väkivaltarikoksen valmistelusta


Summary: Marjatilan mailta löytyi kasattuina muun muassa muovijätettä, tiiltä ja liuottimia.

Poliisi on julkaissut kuvia eteläkarjalaiselta marjatilalta, josta löytyi tuhansia tonneja maastoon jätettyä jätettä.
 Marjatilayrittäjän epäillään jättäneen maahan ainakin 3800 tonnia muovijätettä ja muuta yhdyskuntajätettä. Maastosta löytyi muun muassa tiiltä ja liuottimia.
 Jätettä oli maan pinnalla ja peitettynä useassa paikassa.
 Ympäristönvalvontaviranomaiset löysivät jätteet marjatilalle  tehdyllä tarkastuskäynnillä  viime vuonna. Poliisi tutkii tapausta ympäristörikoksena.
 Kaakkois-Suomen poliisi
 Tulli tutkii tapauksen verotuksellista puolta. Tullin mukaan  epäilty on välttänyt jäteveroja , koska ei ole hävittänyt muoveja ja yhdyskuntajätettä asianmukaisesti viemällä niitä kaatopaikalle. Alustavan laskelman mukaan yrittäjä vältti ainakin 262 000 euron jäteverot.
 Yrittäjä on kertonut varastoineensa omalla maallaan yritystoimintaan liittyviä muoveja. Niitä oli määrä viedä kaatopaikalle.
 Etelä-Karjalan käräjäoikeus on määrännyt marjatilayrittäjän  omaisuutta vakuustakavarikkoon . Tulli haki yrittäjän omaisuutta hukkaamiskieltoon, jotta epäilty ei pysty siirtämään omaisuuttaan velkojien ulottumattomiin.

Poliisi julkaisi karut kuvat marjatilalta – yrittäjä hautasi ja hylkäsi tuhansia tonneja muovia ja romua maastoon


Summary: Oppilaitoksessa luultiin viime viikkoon asti, että Leppävaaran kampuksen vauriot pystyttäisiin korjaamaan.

Viime viikolla uutisoitiin, että ammattikorkeakoulu Metropolian koko Leppävaaran kampus suljetaan  mahdollisimman nopeasti turvallisuussyistä .
 Ammattikorkeakoulu on keskittänyt toimintansa viime vuosina 20 toimipisteestä neljälle kampukselle. Kampukset sijaitsevat Vantaan Myyrmäessä, Helsingin Arabianrannassa ja Myllypurossa sekä Espoon Leppävaarassa.
 Kampushankkeen projektijohtaja Simo Hoikkala, miksi Leppävaara valittiin yhdeksi kampukseksi, jos tilojen tiedettiin olevan huonossa kunnossa?
 – Viime päiviin asti ajatus on ollut se, että Leppävaaran kampus pystytään päivittämään normaaleilla korjaustoimenpiteillä ajan tasalle niin toiminnan suhteen kuin rakenteidenkin suhteen. Eli ihan viime hetkiin saakka ennen sulkemispäätöstä on tutkittu, kuinka rakennus saatetaan ajan tasalle.
 Metropolian Leppävaaran kampus suljetaan pääsiäiseen mennessä Metropolia-ammattikorkeakoulun Leppävaaran kampuksen kiinteistön omistaa Espoon kaupunki. Kampuksen pahimmat vauriot ovat sen vanhalla puolella, mutta halkeamia ja painumia on todettu myös uudemmalla puolella. Espoon kaupungin Tilapalvelut-liikelaitoksen toimitusjohtaja Maija Lehtisen mukaan Leppävaaran kampuksen vauriot ovat niin vakavia, että niitä ei ole mahdollista korjata. Lehtisen mukaan syitä vaurioille ovat muun muassa vuonna 1989 rakennetun puolen vinopaalutuksen puuttuminen, maan painuminen Leppävaaran rakentamisen vuoksi sekä tontin maaperän muokkaus. Kampuksen toiminnot joudutaan siirtämään pääsiäiseen mennessä muualle. Kampuksella on noin 3000 opiskelijaa ja 140 työntekijää.
 Oliko tiedossa, että kiinteistö vajoaa? Oliko ajateltu, että tämäkin pystytään jotenkin korjaamaan?
 – Käsitys on ollut se, että vaurioita pystytään korjaamaan ihan tavanomaisilla korjausmenetelmillä. Korjaussuunnitelman tekeminen on ollut tässä ohjelmassa, mutta nyt kun vauriot osoittautuivat odotettua hankalammaksi, niin päädyttiin toisenlaiseen ratkaisuun.
 Kuinka suuri yllätys oli, että vauriot ovat ennakoitua suuremmat ja vakavammat?
 – Kyllä se oli iso yllätys. Tämäkin vaihtoehto oli yhtenä skenaariona toki olemassa, mutta paljon todennäköisempänä pidettiin sitä, että rakennukset pystytään ihan normaalisti korjaamaan. Toki sekin olisi edellyttänyt väistöjä korjaustyön ajaksi, mutta nyt tämä tuli nopeammin vastaan.
 Voiko tämä tulla yllätyksenä, kun useamman vuoden ajan on tiedetty kiinteistön huonosta kunnosta, ja vauriot ovat silmin nähtävissä?
 – Se tuli yllätyksenä, että rakennus joudutaan sulkemaan. Vielä siinä vaiheessakin, kun nämä edelliset muutot tehtiin [joulukuussa], niin tilannetta pidettiin edelleen sellaisena, että rakennus pystytään korjaamaan.
 Pystytäänkö Leppävaaran kampukselle palaamaan jossain vaiheessa?
 – Todennäköisin vaihtoehto on tällä hetkellä se, että näihin tiloihin ei tulla palaamaan, vaan pidemmälle aikavälille täytyy hakea ihan uudet ratkaisut.
 Kampuksen seinissä, lattioissa ja rakenteissa näkyy selkeitä halkeamia. Tällä mittarilla on seurattu vaurioiden pahenemista. Esa Fills / YLE
 Mistä väistötiloja on mahdollista löytää?
 – Väistötiloja on lähdetty hakemaan muun muassa Leppävaaran alueelta. Nyt ihan ensimmäisenä joudumme ratkaisemaan tämän hyvin nopealla aikataululla tulevan kevään aikaisen väistön. Väistämme nyt näihin meillä olemassa oleviin muihin kampuksiin.
 Missä kunnossa Metropolian muut kampukset ovat?
 – Myllypurossa on otettu tammikuussa käyttöön täysin uusi kampus. Myyrmäessä on laajennettu vanhaa kampusta. Sinne on tehty uusia tiloja, jotka on otettu viime syksynä käyttöön. Myyrmäen vanhalla puolella on tehty korjauksia ja tullaan tekemään jatkossakin korjauksia. Samoin viime syksynä otettiin käyttöön Arabiassa korjattu, täysin uusittu kampus. Nämä kolme kampusta on pääosin hyvässä kunnossa.
 Kuka omistaa muut kampukset?
 – Metropolia on vuokralla kaikissa tiloissaan. Myllypuron kampuksen omistaa Kiinteistö Oy Myllypuron Kampus, jonka omistaja on Helsingin kaupunki. Myyrmäen tilat omistaa VTK Kiinteistöt Oy eli Vantaan kaupungin yhtiö. Arabiassa toimimme vielä vähän aikaa Helsingin kaupungin tiloissa, mutta uudet tilat on eläkeyhtiö Varman omistuksissa.
 Metropolia-ammattikorkeakoulun Leppävaaran kampus aiotaan sulkea pääsiäiseen mennessä. Esa Fills / YLE
 Leppävaaran kampus puretaan
 Tiistaiaamuna Metropolian edustajien kanssa keskustellut Espoon Tilapalvelut-liikelaitoksen toimitusjohtaja  Maija Lehtinen  toteaa, että heikkokuntoinen rakennus on tullut tiensä päähän.
 – Sen jälkeen kun Metropolia on lähtenyt (Leppävaaran kampusrakennuksesta), meidän on tarkoitus aloittaa purkusuunnittelu.
 Lehtisen mukaan asiassa ei ole Espoon kaupungin puolelta tässä vaiheessa uutta tiedotettavaa. Seuraava tapaaminen Metropolian edustajien kanssa on sovittu maaliskuun lopulle.
 Leppävaaran kampuksen opiskelijoille ja henkilökunnalle etsitään tyhjillään olevia väistötiloja.
 Lue myös:
 Rakenteissa vakavia vaurioita: Ammattikorkeakoulu Metropolian 3 000 opiskelijan kampus suljetaan mahdollisimman nopeasti

8 kysymystä Metropolialle – Miksi ammattikorkeakoulun yhdeksi kampukseksi valittiin rakennus, jonka tiedettiin vajoavan?


Summary: Haapäjärvellä kehotetaan minimoimaan kotitalousten veden käyttöä.

Tästä on kyse Jätevedenpuhdistamona toiminut rakennus paloi Haapajärvellä maanantai-iltana. Jätevettä joudutaan juoksuttamaan Kalajokeen tulipalon aiheuttamien vaurioiden vuoksi. Alueen viemäriverkostoon kuuluvissa kotitalouksissa kehotetaan minimoimaan veden käyttöä.
 Haapajärvellä kehotetaan minimoimaan veden käyttöä niissä kotitalouksissa, jotka kuuluvat viemäriverkostoon. Esimerkiksi suihkussa käyntiä, pyykin pesemistä ja astianpesukoneen käyttöä kehotetaan toistaiseksi välttämään.
 Haapajärven jätevedenpuhdistamosta joudutaan edelleen juoksuttamaan jätevettä Kalajokeen viime yönä puhdistamolla  tapahtuneen tulipalon  seurauksena. Puhdistamon sähkölaitteet paloivat, eikä jäteveden pumppaaminen siirtoviemäriin onnistu.
 Pohjois-Pohjanmaan ely-keskuksen ylitarkastaja  Aira Leinonen  kertoo, että jäteveden kuljettaminen imuautoilla ei kannata, sillä jätevettä on niin paljon ja imuautojen säiliöt liian pieniä tällaista tarvetta varten.
 Vesikolmion toimitusjohtaja  Risto Bergbacka  kertoo, että jos kaikki menee hyvin, saadaan väliaikainen vedenpumppaus toimimaan iltapäivän aikana. Hän arvioi, että jätevettä pääsee jokeen satoja kuutioita.
 Aira Leinonen ei osaa vielä arvioida Kalajokeen aiheutuvan ympäristövahingon suuruutta. Hänen mukaansa jokivedestä ryhdytään ottamaan näytteitä hetimmiten.
 Jätevedenpuhdistamona toiminut rakennus syttyi palamaan myöhään maanantai-iltana. Pelastuslaitos epäilee syyksi sähkövikaa. Noin 400-neliöinen rakennus oli palon syttyessä tyhjillään, ja henkilövahingoilta vältyttiin. Rakennuksesta paloi maan tasalle noin sata neliötä.
 Sammutustöistä aiheutuvat vesivahingot ja palovahingot ovat sen verran isoja, että toimintaa ei voida heti jatkaa, Jokilaaksojen päivystävä palomestari arvioi aiemmin.

Jätevedet juoksutetaan tulipalon takia vesistöön Haapajärvellä – Kalajokeen aiheutuvan ympäristövahingon suuruutta ei osata vielä arvioida


Summary: Pohjois-Lapin maakuntakaavan luonnoksesta voi lähettää lausunnon helmikuun loppuun saakka.

Pohjois-Lapin maakuntakaava on niin iso asia, että kartat ja taustaselvitykset painavat viisi kiloa. Nyt Lapin liiton virkamiehet odottavat, että ihmiset tutustuvat kaavaluonnokseen ja esittävät siitä mielipiteensä helmikuun loppuun mennessä.
 Luonnoksen kanssa on kuljettu niissä kunnissa, joita kaava koskee, eli Utsjoen, Inarin ja Sodankylän kunnissa. Maakuntakaava on yleispiirteinen maankäytön suunnitelma, joka ohjaa kuntien laatimia yleiskaavoja ja asemakaavoja.
 Maakuntakaavaluonnoksen saavuttua Utsjoelle nähtäville paikalliset toivat esille kaksi suurta uhkakuvaa. Ensimmäinen on  400 kilovoltin voimalinja , jota suunnitellaan Rovaniemen Pirttikoskelta aina Nuorgamiin asti. Se olisi nykyistä 220 kilovoltin voimalinjaa leveämpi ja myötäilisi vanhaa linjaa.
 Toinen uhkakuva on Jäämeren rata, vaikka sitä ei Utsjoelle saakka vedettäisikään.
 Poliitikko Anni Ahlakorpi haluaa maakuntakaavasta pois Jäämeren radan ja voimalinjan. Yle Sápmi
 Utsjokelainen poliitikko  Anni Ahlakorpi  ihmettelee, miksi hankkeet ovat edelleen kaavaluonnoksessa, vaikka molempia hankkeita on vastustettu jo monta vuotta.
 – Suurin uhka on Jäämeren rata. Se pitäisi pyyhkiä kaavasta pois varsinkin nyt, kun hanke on moneen otteeseen  todettu taloudellisesti kannattamattomaksi.  Silti se on siellä.
 – Toinen uhka, joka koskee nimenomaan Utsjokea, on voimalinja. Utsjoen kunta on sitä joka käänteessä vastustanut ja lausunut, että emme tarvitse emmekä halua sitä, ja se haittaa meidän elämää, mutta silti se on siellä. En tiedä miten me saamme sen pois maakuntakaavaluonnoksesta, huokaa Ahlakorpi.
 Utsjoen kunnanvaltuuston puheenjohtaja Mika Aikio ihmettelee kun kunnan mielipiteillä ei tunnu olevan väliä. Kaija Länsman / Yle Sápmi
 Kunta vastustaa ja vastustaa, mutta mitään ei tapahdu, toteaa Utsjoen kunnanvaltuuston puheenjohtaja  Mika Aikio.  Hän on istunut monta vuotta maakuntakaavatyöryhmässä.
 – Meille tärkein vastustamamme asia, voimalinja, on ja pysyy kaavassa. Samoin näyttää Jäämeren ratakin pysyvän. Vastustuksemme merkitään kyllä pöytäkirjoihin, mutta en tiedä, lukeeko sitä kukaan, kun vastustuksella ei näytä olevan mitään merkitystä, jyrähtää Aikio.
 Hankkeiden poistamiseksi tarvitaan poliittinen päätös
 Viikonloppuna Lapissa vieraillut pääministeri  Juha Sipilä  lupasi Jäämeren radalle aikalisän . Sekään ei tarkoita sitä, että Jäämeren rata pyyhittäisiin pois maakuntakaavasta.
 Utsjoella kymmenkunta ihmistä vaati kovin sanankääntein jättiläishankkeiden pois pyyhkimistä.  Saman toiveen ovat esittäneet inarilaiset nuoret poromiehet.  Paliskuntien viime keväisissä tapaamissa tuli esille, että  paliskunnat suhtautuvat Jäämeren rataan hyvin kriittisesti.
 Hankkeita ei voi kuitenkaan pyyhkiä pyyhekumilla pois.
 – Niin kauan kun maakuntaliiton poliitikot, eli Lapin liiton valtuusto ja hallitus, ovat ratalinjauksen takana, jatkamme me Lapin liiton virkamiehinä radan pitämistä maakuntakaavassa, sanoo Lapin liiton suunnittelujohtaja  Riitta Lönnström .
 Kaavan taustalla on Lapin liiton valtuuston hyväksymä  Lappi-sopimus  ja siinä määritelty tulevaisuuskuva 2040, kertoo Lönnström.
 Pohjois-Lapin maakuntakaava on painavaa luettavaa. Kaikkinensa materiaali painaa viisi kiloa, kertoo Lapin liiton suunnittelujohtaja Riitta Lönnström. Kaija Länsman / Yle Sápmi
 Suunnittelujohtaja muistuttaa, että kaikki  voivat esittää oman mielipiteensä kaavaluonnoksesta heidän nettisivujen kautta.  Sieltä löytyvät kaikki maakuntakaavaan liittyvät kartat ja merkintöjen selitykset.
 – Kahden vuoden prosessi on nyt nähtävillä. Toivomme laajasti mielipiteitä ja käsityksiä asiasta, jotta nähdään kokonaistilanne. Jokaiseen mielipiteeseen ja lausuntoon laaditaan vastineet. Maakuntaliittomme hallitus käsittelee vastineet ja linjaa jatkotyötämme.
 Jos sata ihmistä esittää mielipiteensä tietystä asiasta, onko sillä vaikutusta?
 – On sillä lailla, että jos sata ihmistä vastustaa ja sata puoltaa, niin nähdään kokonaiskuva. Sen jälkeen poliitikot ratkaisevat, mihin suuntaan lähdetään.
 – Minusta kaikilla mielipiteillä on merkitystä ja ne käsitellään hyvin vakavasti, lisää Lönnström.
 Tarvitaan paljon mielipiteitä, jotka kertovat, mitä mieltä Saamenmaalla ollaan maakuntakaavasta, sanoo inarilainen Tauno Ljetoff Kaija Länsman / Yle Sápmi
 ”Aion laatia sellaisen lausunnon, jonka jokainen voi lähettää Lapin liitolle”
 Kenellekään tuskin on uutinen, että Inarissa eniten puhutti juuri Jäämeren ratalinjaus. Rautatiesuunnitelma painoi eniten myös  Iiris Mäenpään  mieltä. Hän ei usko itse lähettävänsä lausuntoa Lapin liitolle.
 – En ole niin paljon tutkinut asiaa, että minulla olisi sellaisia mielipiteitä, joita viitsisin heille lähettää. Toivon kyllä, että muut, joilla on sanottavaa, lausuvat asiasta, sanoo Mäenpää
 Tauno Ljetoff  asteli varmoin askelin ja suunnitelmin ulos yleisötilaisuudesta.
 – Aion kirjoittaa heille ja laatia sellaisen lausunnon, jonka jokainen voi lähettää halutessaan. Tarvitaan paljon mielipiteitä, jotka kertovat, mitä mieltä Saamenmaalla ollaan maakuntakaavasta, sanoo Ljetoff.
 Pohjois-Lapin maakuntakaavasta voi ilmaista mielipiteensä helmikuun loppuun mennessä. Kaija Länsman / Yle Sápmi
 Sama toive on myös Saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikiolla . Hän muistuttaa, että mielipiteen ilmaiseminen on helppoa. Se onnistuu lähettämällä sähköpostia tai jättämällä mielipiteensä Lapin liiton nettisivuilta löytyvän karttapalvelun kautta. Ympäristölakeja tai kaavoituskäytäntöjä ei tarvitse tuntea tarkasti.
 – Toivon, että mahdollisimman moni ilmaisee mielipiteensä.
 Saamelaiskäräjät ja kolttien kyläkokous lausuvat kaavasta viran puolesta. Sanila-Aikio kertoo Saamelaiskäräjien lausunnon lähtevän siitä, että Jäämeren rata ja voimalinja ovat niin merkittäviä hankkeita, että ne ovat lainvastaisia.
 – Perustuslakiin on kirjattu saamelaiskulttuurin heikentämiskielto. Jos nämä jäävät maakuntakaavaan, ne vaikuttavat merkittävästi saamelaiskulttuuriin.
 Maakuntahallitus tekee ensivaiheen ratkaisut kaavan sisällöstä huhtikuun lopussa, kertoo maakuntajohtaja Mika Riipi. Anneli Lappalainen / Yle Sápmi
 Riipi: "Käytännössä ei ole merkitystä, onko Jäämeren rata maakuntakaavassa vai ei"
 Vaikka Jäämeren radan selvitystyöryhmän  loppuraportti ei ehdotakaan jatkotoimenpiteitä  ja pääministerikin ehdottaa aikalisää, ei sillä ole vaikutusta maakuntakaavoitukseen, sanoo maakuntajohtaja  Mika Riipi  Lapin liitosta.
 – Selvitystyöryhmän raportti on irrallaan maakuntakaavaprosessista. Nyt kun kaava on nähtävillä, toivomme paljon palautetta. Arvioimme palautteen yhteydessä myös raportin sisällön.
 Huhtikuun lopussa on tarkoitus linjata ensimmäisen kerran maakuntakaavan jatko.
 – Maakuntahallitus tekee ensivaiheen ratkaisut kaavan sisällöstä ja jatkovalmistelusta huhtikuun lopussa. Silloin arvioidaan ensimmäistä kertaa, miten tämä raportti ja siinä esitetyt asiat vaikuttavat jatkotyöstöön.
 Riipin mielestä sillä ei käytännössä ole merkitystä, onko Jäämeren rata maakuntakaavassa vai ei.
 – Mikäli käy niin, että rata päädytään kaavaan merkitsemään, niin se jää sinne. Se ei tietenkään tarkoita vielä missään nimessä sitä, että rataa lähdettäisiin jossain vaiheessa edes rakentamaan.
 – Jos se kaavassa haudataan, ei sekään tarkoita sitä, etteikö hanke voisi vielä lähteä liikkeelle. Kaava on sellaista herättelyä. Täytyy pitää mielessä, että tällainen asia voi tulla eteen 10–30 vuoden päästä, tarkentaa Riipi.

Ylä-Lapin kaavaan ei haluta suurta voimalinjaa tai Jäämeren rataa – Isojen hankkeiden poistaminen vaatii pyyhekumin sijaan poliittisen päätöksen


Summary: Hondan mukaan brexit ei vaikuttanut tehtaan sulkemispäätökseen.

Japanilainen autovalmistaja Honda on kertonut sulkevansa tehtaansa Britannian Swindonissa vuonna 2021. Tehdas työllistää 3 500 ihmistä.
 Hondan toimitusjohtajan  Takahiro Hachigon  mukaan päätös tehtaan sulkemisesta ei liity Britannian eroon Euroopan Unionista.
 Päätös tehtaan sulkemisesta johtuu Hondan mukaan "globaaleista trendeistä" ja niihin vastaamisesta. Hondan valmistamien autojen kysyntä on kasvanut merkittävästi Euroopan ulkopuolella Aasiassa ja Yhdysvalloissa.
 EU ja Japani solmivat hiljattain vapaakauppasopimuksen, joka astui voimaan helmikuussa. Sen myötä tullit poistuvat Japanin ja EU:n välisessä kaupassa, mikä osaltaan vähentää japanilaisten autonvalmistajien kannustimia pitää tehtaansa EU:n alueella.
 – Britannia on johtava maa autoteknologian kehityksessä, ja on erittäin suuri pettymys, että Honda päätti sulkea tehtaansa, Britannian elinkeinoministeri  Greg Clark  sanoi.
 Honda aikoo kuitenkin pitää Euroopan pääkonttorinsa Isossa-Britanniassa.
 Se kertoi vähentävänsä tuotantoaan Britannian lisäksi myös Turkissa.
 Hondan autokauppa Tokiossa. Kiyoshi Ota / EPA
 Useat autovalmistajat vähentävät tuotantoaan Britanniassa
 Hondan lisäksi ainakin Nissan ja Toyota ovat kertoneet suunnitelmistaan vähentää tuotantoaan Britanniassa.
 Nissan kertoi aiemmin tässä kuussa lopettavansa X-Trail -automallin tuotannon Sunderlandissä.
 Toyotan varatoimitusjohtaja  Shigeki Tomoyama  on ilmoittanut aikeista sulkea automerkin Burnastonin tehdas, mikäli Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta.
 Myös japanilaiset elektroniikkajätit Sony ja Panasonic ovat kertoneet aikeistaan siirtää tuotantoa pois Britanniasta.
 – Yksi vetäytymisen syistä on epäluottamus Britanniaan maana. Sen talous, politiikka ja yhteiskunta ovat kaaoksessa, Mitsubishi UFJ Research and Consulting -yrityksen tutkija  Yosuku Tsuchida  sanoo.
 Lue myös:
 Kolmasosa brittiyhtiöistä harkitsee lähtöä, onko Suomi hereillä? "Kampanja on käynnissä"
 Suuryritysten pako Britanniasta kiihtyy
 Airbus varoittaa sopimuksettomasta brexitistä: "Joudumme mahdollisesti tekemään Britannialle erittäin vahingollisia päätöksiä"

Honda kertoi sulkevansa tehtaansa Britannian Swindonissa – Tehdas on työllistänyt 3 500 henkilöä


Summary: Parikymmentä kalaa aiheutti puroon happikadon etsiessään toukia ravinnoksi.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Viikko sitten kuhmolaisten huomio kiinnittyi Kanninlammesta lähtevästä Kanninpurosta löytyneisiin kuolleisiin kaloihin.
 – Niitä oli noin parikymmentä. Eilen teimme kenttätutkimuksen, jossa mitattiin veden ph ja happi. Tulokset saatiin heti ja niistä näki, että Kanninlammessa ja siitä lähtevässä purossa on happikato, sanoo Ely-keskuksen ympäristösuunnittelija  Pasi Toro .
 Toron mukaan Kanninlampi on metrin syvyinen ja humuspitoinen. Lammen 40 sentin näkösyvyys on olematon.
 – Lahnat ovat pöyhineet lammen pohjaa etsiessään ravinnokseen toukkia. Tämä pöyhiminen on vapauttanut fosforia veteen, joka sitoo happea. Siitä on seurannut kuormitustilanne, josta suurimmat kalat ovat kärsineet, koska ne kuluttavat enemmän happea.
 – Tilanne on ensimmäinen tälle talvelle, mutta näistä tulee aika ajoin ilmoituksia, sanoo Pasi Toro.

Nälkä koitui hauille ja lahnoille kuolemaksi – kalat aiheuttivat itselleen happikadon Kuhmossa