Summary: Kulmuni sanoo Ylelle, ettei kannata eri omistusmuotojen asettamista vastakkain.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Keskustan puheenjohtaja, elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.) kannattaa Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliiton (MTK) ehdotusta metsävähennyksen korottamiseksi.
 Tällä hetkellä metsänomistaja voi vähentää metsävähennyksinä osan metsän hankintamenosta metsätalouden pääomatulojen verotuksessa. Määrä on nyt 60 prosenttia metsän hankintamenosta.  MTK:n mielestä vähennystä pitäisi korottaa 90 prosenttiin .
 – Metsävähennyksen korottaminen ehkäisee tilojen pirstoutumista, edistää sukupolvenvaihdoksia ja kannustaa metsäomaisuuden säilymistä suomalaisten perheiden omistuksessa, Kulmuni sanoo puolueen tiedotteessa.
 Kulmuni myöntää Ylelle, ettei metsävähennyksen korottamisesta ole sovittu hallitusohjelmassa.
 – Tämän toteuttaminen vaatisi sitä, että tukea löytyisi myös muista hallituspuolueista. Keskusta on linjannut vaaliohjelmassaan, että korottaminen olisi järkevää, hän sanoo.
 Kulmunin mukaan tarkkaa metsävähennyksen tavoitetasoa ei ole ollut pöydällä. Eilen pääministeripuolue SDP:n  Johannes Koskinen   arvioi Ylelle, ettei metsävähennyksen korottaminen ole juuri nyt järkevää .
 Keskusta toivoo kotimaista omistusta
 MTK on ollut huolissaan siitä, että metsät siirtyvät niin ulkomaisten kuin kotimaistenkin rahastojen hallintaan.
 Rahoitusalalla huolta pidetään omituisena.  Ylen eilen haastattelemat salkunhoitajat arvioivat , että rahastojen kautta suomalaista metsää omistavat lähinnä suomalaiset piensijoittajat, joilla ei ole varaa tai osaamista ostaa metsätiloja itse.
 – Totta kai syntyy uusia omistusmuotoja, Kulmuni sanoo Ylelle.
 – Niitä ei kannata laittaa vastakkain. Mutta toivomme, että metsä säilyy kotimaisessa omistuksessa.
 Lue myös:
 MTK puhuu ”kasvottomista sijoittajista”, rahastot aivan tavallisista suomalaisista – ketkä ovat metsäsijoitusten takana?
 MTK huolestui metsäomistuksen valumisesta "kasvottomille sijoittajille" – vaatii verohelpotuksia yksityisille metsänomistajille

Keskustan Kulmuni korottaisi metsävähennystä – asiasta ei ole kirjausta hallitusohjelmassa


Summary: Moottoritiellä tapahtui heti perään toinen onnettomuus.

Henkilöauton kuljettaja menetti henkensä hänen ajokkinsa suistuttua alas moottoritien sillalta Porvoossa aamulla. Turma tapahtui Sannaisten silloilla aamukahdeksan jälkeen.
 Autoilija oli ajamassa moottoritietä eli valtatie 7:ää Kotkan suuntaan, kun hänen autonsa törmäsi toistaiseksi tuntemattomasta syystä keskikaiteeseen ja putosi sillalta alas Sannaistentien viereen katolleen. Pelastuslaitos totesi kahden sillan välistä alas pudonneen auton kuljettajan kuolleeksi.
 Päivystävän palomestarin mukaan moottoritiellä tapahtui heti perään toinen onnettomuus.
 Ulosajon silminnäkijä oli pysäyttänyt moottoritielle oman autonsa ja poistunut siitä, kun Kotkan suuntaan ajanut auto osui pysäköityyn ajokkiin. Törmänneen auton kuljettaja kuitenkin jatkoi välittömästi matkaa jäämättä selvittämään asiaa.
 Turmat aiheuttivat palomestarin mukaan moottoritiellä viivettä itään menevään liikenteeseen puolisen tuntia.
 Itä-Uudenmaan poliisi tutkii onnettomuuksien syitä.

Kuljettaja kuoli henkilöauton suistuttua alas moottoritien sillalta Porvoossa


Jätevesiremonttien määräaika päättyy huomenna torstaina. Haja-asustusalueiden  jätevesiasetus koskee ennen vuotta 2004  rakennettuja rantakiinteistöjä tai pohjavesialueille rakennettuja rakennuksia.
 Ympäristöministeri, vihreiden  Krista Mikkosen  mukaan uutta takarajaa ei ole tulossa hallitukselta. Määräajan päättymisestä ei ole heti seuraamassa mitään kiinteistönomistajille.
 Seuraavaksi kunnat tiedottavat muutostarpeista ja kiinteistönomistajille annetaan aikaa tehdä tarvittavat muutokset. Kunnan ympäristönsuojeluviranomainen valvoo ympäristönsuojelulakia, jätevesiasetusta ja kunnan ympäristönsuojelumääräyksiä, joissa hajajätevesivelvoitteista on säädetty.
 Ministeri Mikkosen mukaan seuraavaksi omistajille tiedotetaan muutostarpeista.
 – Kunnat etenevät seuraavaksi rauhallisesti ja riskiperusteisesti. Alueet, missä vesistönsuojelun kannalta tilanne on kriittisempi, ovat niitä, mihin saatetaan erikseen kohdistaa valvontaa.
 Kunnostusta ei tarvita esimerkiksi silloin, jos kiinteistössä on kantovesi ja ulkohuussi. Kunnostusta ei tarvita silloinkaan, jos kiinteistö liitetään viemäriverkostoon tai sillä on jo säädökset täyttävä jätevesijärjestelmä.
 Tiedossa kirjeitä kiinteistönomistajille
 Esimerkiksi Kuopiossa ja Savonlinnassa aiotaan ensimmäiseksi lähettää selvityspyyntöjä.
 Jätevesiuudistuksen valvonnasta Savonlinnassa vastaava ympäristöpäällikkö  Matti Rautiainen  kertoo, että 7000 kiinteistönomistajalle lähtee kirje, jossa kerrotaan, että saneerausvelvoite voi olla. Samalla pyydetään kiinteistönhaltijalta selvitystä.
 Ympäristöpäällikkö Matti Rautiainen arvostelee päättäjiä siitä, että laaditaan lakeja, joita käytännössä vain tunnolliset ihmiset noudattavat.
 – Änkyröitä ei saada asiaa hoitamaan, vaikka kuinka kiinteistö on rannalla tai pohjavesialueella.
 Rautiaisen mukaan kunnissa pitäisi olla resursseja moninkertainen määrä, jotta olisi saatu ajoissa remonttihommiin kaikki, joita jätevesijärjestelmän uusiminen koskee.
 Kuopiossa kiinteistöjä aiotaan ottaa valvontaan satunnaisotannalla. Uhkasakkoja ja teettämistä varaudutaan käyttämään.
 – Teettämisessä on kyse siitä, että tarvittava remontti tehdään ja peritään asukkaalta maksut, sanoo Kuopion kaupungin ympäristöjohtaja  Tanja Leppänen .
 Hän uskoo, että aika moni hakee seuraavaksi poikkeuslupaa esimerkiksi vähävaraisuuden perusteella.
 Suomen ympäristökeskuksen keväällä tekemän laskelman mukaan pohjavesi- ja ranta-alueilla oli noin 114 000 kiinteistöä, joiden jätevesijärjestelmät eivät täytä uusia vaatimuksia. Kuntaliitosta arvioidaan, että määrät eivät ole keväästä merkittävästi pienentyneet.
 Jätevesiasetuksesta on väännetty Suomessa yli 15 vuotta. Valtioneuvosto antoi haja-asutusalueiden jätevesien käsittelystä asetuksen jo vuonna 2003.
 Lue myös:
 Kello tikittää: jätevesiremontti tekemättä 114 000:lta – katso kartasta tilanne seudullasi
 Hintapelko vei remonttihalut, vaikka jätevesilain siirtymäaika umpeutuu – yli 100 000 mökkiläistä ja talonomistajaa viittaa kintaalla lain määräajalle

Jätevesiremonttien määräaika päättyy – mökkiläisille luvassa kirjeitä tai jopa uhkasakkoja


Summary: Osuuskunta tutkii yhteisöasumisen vaikutuksia hyvinvointiin. Asumiskustannukset ja hiilijalanjälki pienentyivät jo.

Kun  Leena Ilmolan  koira kuoli, löytyi viereisestä huoneesta lohdullista juttuseuraa. Samoin oli käynyt yhteisön toisen asukkaan koiralle. Tapauksia surtiin ja purettiin yhdessä. Nyt Pöllölän väen jaloissa juoksentelee jo uusi koiranpentu.
 Osuuskunta Pöllökartanon omistamassa Pöllölässä Luopioisissa asuu tällä hetkellä seitsemän ihmistä talon kuudessa asunnossa. Yksi pieni, vapaa asunto toimii vierashuoneena odotellessaan vakituista asukasta. Talon asukkailla on omat asunnot, joista jokaisesta löytyy keittiö ja kylpyhuone. Talon yhteisiä tiloja ovat olohuone, keittiö, kodinhoitohuone ja saunaosasto.

 – Hyvää Pöllölässä on se, että täällä yhdistyy aika onnistuneella tavalla toisaalta yhteisöllisyys ja toisaalta yksityisyys, kuvailee yhteisöä talossa asuva  Seppo Rinne . Minulla on oma asunto, jossa voin vaalia omaa yksityisyyttäni ympärillä yhteisö, johon voin osallistua ja kokea osallisuutta.
 Pöllökartanossa kokeillaan tulevaisuuden asumista
 Tulevaisuustutkija ja tätä nykyä osuuskunnan toimitusjohtaja Leena Ilmola teki viisi vuotta sitten eduskunnan tulevaisuusvaliokunnalle raporttia  Hyvinvointiyhteiskunta 2030  (siirryt ulkopuoliseen palveluun).
 Yksi tulevaisuuden asumista pohtineista työpajoista pidettiin Mikkolan Navetalla. Syntyi malli, joka kantoi nimeä “Säällinen elämä”. Ilmola piti sitä heti kokeilemisen arvoisena.
 – Joku sanoi siinä tilanteessa, että tuossahan tuo Pöllölä on tyhjänä tien toisella puolella. Ja siitä tämä kaikki sai alkunsa, Ilmola muistelee.
 Pöllölä oli kunnan vanha mielisairaalarakennus, joka ehti toimia kunnalliskotina, ennen kuin se muutettiin vanhusten vuokra-asunnoiksi. 2000-luvun alussa talo jäi kokonaan tyhjilleen.
 .
 Asukkaat käyttävät ahkerasti osuuskunnan yhteisiä tiloja.  Anne Savin / Yle
 Ideasta kiinnostui noin kymmenen hengen joukko, joka perusti osuuskunnan.
 – Osuuskunnan ensimmäiseksi tehtäväksi tuli pilotoida säällistä elämää käytännössä. Lähtökohtana oli, että yhteiskunnan resurssit tulevat vähenemään tai eivät ainakaan lisäänny. Silloin meidän pitää yrittää rakentaa elämisen tapaa, joka säästää yhteiskunnan kustannuksia, kertoo Leena Ilmola.
 Mukana on myös näkymä, jossa eläkkeiden määrät romahtavat radikaalisti, joten ajatuksena oli löytää hyvä tapa elää ja säästää yksilön kustannuksia.
 Remontin kautta yhteisöasumiseen
 Osuuskunta osti ja kunnosti Pöllölän, ja nyt talossa on asuttu puolitoista vuotta.
 –Tämä on ollut huomattavasti helpompaa ja vaivattomampaa, mitä kuvittelin, Leena Ilmola sanoo.
 Toiminnasta on muodostunut itseorganisoituvaa. Pihalle saattaa ilmestyä kukkapenkki, ja välillä yhteisestä keittiöstä leijailee herkullinen ruoan tuoksu. Ruokaa riittää silloin kaikille.
 Yhteinen osallistuminen ei ole ehtona Pöllökartanossa.
 –Jos välillä on jaksoja, ettei oma aika ja energia riitä yhteiseen tekemiseen, niin sekin on ihan ok.
 Yli puolet Pöllökartanon asukkaista on vielä työelämässä. Osa heistä työskentelee opetusalalla, Leena Ilmolan työpaikka tulevaisuustutkijana on Itävallassa.
 Yhteisöasujaksi uteliaisuudesta
 Pia Suhonen ei uskonut asuvansa talossa, ennen kuin ihastui yläkerrassa olevaan asuntoon. Hän pitää arvossa turvallisuuden tunnetta joka syntyy, kun samassa talossa asuu myös muita.  Anne Savin / Yle
 Pöllökartanon asukkaista useampi tunnustaa epäilleensä yhteisöasumista. Uteliaisuus on kuitenkin vienyt voiton.
 – Tämä talo kiinnosti ja halusin kokeilla, onko minusta yhteisöasujaksi,  Pia Suhonen  muistelee.
 Suhonen kävi katsomassa taloa remonttivaiheessa, ja ihastui yhteen yläkerran asunnoista niin paljon, että päätti lähteä mukaan. Hän nostaa esille lisäksi yhteisten tilojen tuoman hyödyn.
 – Täällä on yhteisissä tiloissa saunat ja yhteiset pesukoneet. Tämä on myös yhteiskunnallisesti hyvä asia.
 Osuuskunta Pöllökartanolla on yhteinen sauna, joka lämpiää säännöllisesti ja myös asukkaiden omien tarpeiden mukaan.  Anne Savin / Yle
 Sama uteliaisuus toi yhteisöön Seppo Rinteen, joka halusi kokeillä, olisiko hänestä yhteisöasujaksi.
 – Tämä tuntui turvalliselta paikalta kokeilla sitä ja täältä on matala kynnys lähteä poiskin.
 Puolentoista vuoden aikana poislähtö ei kuitenkaan ole käynyt mielessä.
 Talon yhteisiä pelinsääntöjä laitettiin aluksi yhdessä paperille ja lappu ilmoitustaululle.
 – Mutta ei me niitä joka päivä lueta eikä niihin ole tarvinnut puuttua. Ne ovat vain yleinen ohje, ja niiden mukaan yritetään toimia arjessa, Rinne sanoo.
 Useamman vuoden yksin asunut  Osmo Syrjä  kertoo myös tulleensa yllätetyksi.
 – Olen ihmetellyt, miten ihminen sopeutuu tällä tavalla ihan outojen ihmisten kanssa. Täällä saa elää jokainen tavallaan.
 Yhteisöllisyydellä yksinäisyyttä vastaan
 Yksinäisyydestä on tehty useita tutkimuksia, jotka kaikki kertovat sen vaikuttavan ihmisen hyvinvointia alentavasti. Lisäksi yksinäisyyden tiedetään aiheuttavan yhteiskunnalle suuria kustannuksia.
 – Erityisesti yksin asuvat ja huonossa kunnossa olevat iäkkäämmät ihmiset pelkäävät mennä illalla nukkumaan siinä ajatuksessa, että jos jotain tapahtuu, niin kukaan ei tiedä siitä mitään, kuvailee Leena Ilmola.
 – Ei ihme, että viikonloppuisin erikoissairaanhoidon kustannukset nousevat, kun ensiapuun tuodaan vanhoja, yksinäisiä ihmisiä.
 Osuuskunnan väki tekee usein yhdessä töitä talkoohengessä, mutta sitä siivittää iloinen yhdessäolo ja yhteisöllisyys. Osmo Syrjä ja Leena Ilmola ovat jälleen lähdössä yhdessä pihatöihin.  Anne Savin / Yle
 Ilmola muistuttaakin päättäjiä sosiaalisten kontaktien merkityksestä ja siitä, että hyvä elämä on yhteiskunnalle taloudellista.
 – Myös kustannusten hallinnan kannalta olisi tärkeätä, että ihmiset saisivat helpon ja luontevan mahdollisuuden olla tekemisissä toisten ihmisten kanssa.
 Yhteisöasumisen testialusta
 Pöllölässä eletään tällä hetkellä tavallista arkista elämää, vaikka kaikki alkoikin halusta kokeilla tulevaisuusskenaariota käytännössä.
 – Osuuskunta Pöllökartano perustettiin innovoimaan hyvinvointiyhteiskunnan palveluja ruohonjuuritasolta lähtien sillä tavalla, että me itse rakennamme sellaisia palveluita, joita me koemme hyväksi itsellemme, Leena Ilmola kertaa.
 Puolentoista vuoden asumisen jälkeen yhteisö toimii toivotulla tavalla. Elämä Pöllölässä on pieni testialusta, vaikka seitsemän ihmisen kokemukset eivät kovin tieteellistä tulosta tuotakaan.
 – Meillä on ajatuksena pyrkiä tekemään malli siitä, miten yhteisöasumista voi toteuttaa. Mihin kannattaa kiinnittää huomiota, ja mitä ainakaan ei kannata tehdä.
 Tuloksia vedetään yhteen kymmenen asumisvuoden jälkeen.
 – Tarkoitus seurata yksilön, yhteiskunnan ja ympäristölle syntyviä kustannuksia, ja sitten tätä omaa elämän tyytyväisyyttä, Leena Ilmola listaa.
 Jo nyt asukkaiden asumiskustannukset ovat pudonneet yhteisöasumisen myötä, ja hiilijalanjälki on pienentynyt muun muassa lämmityskulujen vähenemisen kautta. Talossa pyörii myös vain yksi pesukone ja lämpiää yksi sauna.
 Remontoidun Pöllölän  jokaisessa asunnossa on pieni keittiö, joka mahdollistaa kokkailun omassa rauhassa. Jokaiseen asuntoon kuuluu myös oma kylpyhuone.  Anne Savin / Yle
 Myös yksinäisyyttä on onnistuttu pitämään loitolla yhteisön avulla.
 – Kyllä siinä nimenomaan mielenterveys kohentuu, kun pystyy keskustelemaan toisten kanssa. Ja jos on jotain harmia, niin voi sitäkin purkaa naapurille, iloitsee yksin asumisen jälkeen Osmo Syrjä.
 Toistaiseksi yhteisön asukkaat vakuuttavat olevansa onnellisia ratkaisusta ja haluavansa jatkaa elämää Pöllölässä.
 – Jos tämä meidän kokeilu onnistuu hyvin ja otetaan käyttöön, niin silloin me olemme voineet luoda jonkinlaista pientä muutosta yhteiskuntaankin.
 Lue lisää
 69-vuotias Pirkko Koponen muutti erikoiseen kylään, jonka jokainen asukas aloittaa "kolmannen elämän" – opiskelijat auttavat

Leena Ilmola tahtoo ratkaista tulevaisuuden asumisen ja yksinäisyyden ongelmat – tutkija perusti Pöllölän yhteisön ja muutti sinne itse


Summary: Kivihiiltä käytettiin tammi-syyskuussa sähkön- ja lämmöntuotannon polttoaineena 1,7 miljoonaa tonnia.

Kivihiilen kulutus väheni lähes neljänneksellä tammi-syyskuussa viime vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna, käy ilmi Tilastokeskuksen keskiviikkona julkaisemasta  ennakkotiedosta .
 Kivihiiltä käytettiin sähkön- ja lämmöntuotannon polttoaineena 1,7 miljoonaa tonnia. Tammi-maaliskuussa kivihiiltä kului 45 prosenttia vähemmän kuin tällä vuosituhannella keskimäärin.
 Viimeisen viiden vuoden keskiarvoon veraatuna kivihiiltä kulutettiin 18 prosenttia vähemmän tammi-syyskuussa. Suurin muutos nähtiin vuoden kolmannella neljänneksellä. Silloin kivihiilen kulutus väheni peräti 43 prosenttia vuodentakaiseen verrattuna.
 Kivihiilivarastot olivat syyskuun lopussa lähes kaksi miljoonaa tonnia, mikä vastasi lähes 22 prosentin nousua kesäkuun varastoihin verrattuna. Vuoden takaiseen verrattuna varastot olivat seitsemän prosenttia pienemmät.
 Kivihiilen kulutus on vähentynyt sähkön- ja lämmön yhteistuotannossa, sähkön erillistuotannossa sekä teollisuudessa. Tänä vuonna kivihiilen käytöstä on luovuttu myös kokonaan joidenkin laitosten kattiloissa.
 Polttoaineesta laitonta vuonna 2029
 Tilastokeskus huomauttaa, että kivihiilen kulutus Suomessa vaihtelee tyypillisesti kausittain. Osa kivihiilen kulutuksen vaihtelusta selittyy sähkön- ja lämmöntarpeen luonnollisena vaihteluna kesän ja talven välillä.
 Tilastovuosien välistä eroa selittävät säästä johtuvat vaihtelut lämmitysenergian kysynnässä. Myös Pohjoismaiden vesitilanne vaikuttaa erityisesti sähkön pörssihintaan ja sitä kautta myös erillistuotannon kysyntään.
 Siksi peräkkäisten vuosien kivihiilen kulutuksen muutoksesta ei pysty päättelemään pidemmän ajanjakson kulutuksen kehitystä.
 Juha Sipilän  (kesk.) hallitus  päätti maaliskuussa , että kivihiilen käyttö sähkön tai lämmön tuotannon polttoaineena kielletään toukokuusta 2029 alkaen. Kiellolla pyritään edistämään vähähiilisyyttä ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa sekä terveellistä elinympäristöä.
 Kivihiilen palamisesta syntyy runsaasti hiilidioksidia, joka on merkittävin ilmastonmuutokseen vaikuttava kasvihuonekaasu.
 Suomessa parisataatuhatta kotia lämpiää vielä hiilellä. Kivihiili on tärkeä energian lähde etenkin pääkaupunkiseudun voimaloissa ja myös Vaasassa.
 Lue myös:
 Suomi haluaa olla ykkösten joukossa kivihiilestä luopujana – Puola, Kiina, Kreikka rakentavat samaan aikaan lisää hiilivoimaa
 Hallitus sopi kivihiilen kieltolaista: Vuonna 2025 luopuville energiayhtiöille tukipaketti, täyskielto voimaan 2029

Kivihiilen kulutus väheni lähes neljänneksellä – osasyynä luonnolliset kausivaihtelut


Summary: "Kasvuennusteita tullaan päivittämään vielä alaspäin", sanoo EK:n ekonomisti Sami Pakarinen.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Suomalaisyritykset arvioivat Suomen suhdannetilanteen hiipuneen tänä syksynä kaikilla päätoimialoilla, kertoo Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n tuore  Suhdannebarometri .
 – Suomen talous on nyt uuden edessä. Sekä vienti että investoinnit hiipuvat yhtä aikaa. Kasvuennusteita tullaan päivittämään vielä alaspäin. Tämä ei lupaa hyvää myöskään julkiselle taloudelle. Alijäämä kasvaa ja velkasuhde nousee nopeasti, EK:n johtava ekonomisti  Sami Pakarinen  sanoo tiedotteessa.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

EK: Suomen suhdannenäkymien ylle lisää tummia pilviä, pinnalla kysyntä- ja rekryongelmat – "Suomen talous on nyt uuden edessä"


Summary: Uusien hakijoiden joukossa on myös muun muassa Päivi Nerg.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kokoomuksen toisen kauden kansanedustaja  Juhana Vartiainen  on hakenut valtiovarainministeriön kansliapäälliköksi.
 Valtiovarainministeriö tiedotti tänään aamupäivällä tuoreet tiedot hakijoista  Martti Hetemäen  seuraajaksi.
 Haku kansliapäällikön tehtävään päättyy tänään klo 14. Tähän mennessä tehtävää ovat hakeneet Vartiaisen lisäksi  Lauri Kajanoja ,  Piotr Marko Lehtonen ,  Leena Mörttinen ,  Päivi Nerg  ja  Markus Sovala .
 Päivitämme uutista.

Juhana Vartiainen tarjolla valtiovarainministeriön johtoon – kansliapäällikköhaku sulkeutuu tänään


Summary: Myös Yle ja Elävä arkisto mahtuivat kymmenen parhaan joukkoon.

Yle Areena on suomalaisten eniten arvostama verkkobrändi, käy ilmi Taloustutkimuksen toteuttamasta tutkimuksesta.
 Suomalaisten brändien joukossa Areenan ykkössija oli peräti seitsemäs peräkkäinen. Jos katsotaan sekä kotimaisia että ulkomaisia verkkobrändejä, miehitti Areena kärkipaikkaa toista kertaa.
 – Meille kaikkein tärkeintä on suomalaisten arvostus. On iso kunnia, että suomalaiset antavat kallista aikaansa ja viettävät palvelussamme aikaa. Se inspiroi meitä kehittämään Yle Areenaa entistä paremmaksi. On etuoikeus saada olla osa jotain näin merkityksellistä, sanoo Areenan ohjelmapäällikkö  Cilla Lönnqvist .
 Tutkimuksen mukaan peräti 92 prosenttia suomalaisista tuntee Areenan brändin. Lähes 80 prosenttia käyttää Areenaa ainakin silloin tällöin.
 Areena oli ensimmäisellä sijalla myös palvelun käyttäjien arvostusta selvittäessä.
 Tutkimuksessa arvioitiin 150 tunnetuinta kotimaista ja ulkomaista verkkobrändiä. Kymmenen parhaan joukossa oli Yleltä myös itse Yle sekä Elävä arkisto. Ne olivat sijoilla kuusi ja seitsemän.
 – Ylen näin hyvä menestys kertoo luottamuksesta sisältöihimme. On hienoa, että katsojat ja kuuntelijat löytävät Areenasta heille mieluista sisältöä juuri heille sopivaan aikaan. Myös Ylen brändin ja Elävän arkiston arvostus tuntuu erityisen hyvältä ja kertoo onnistumisestamme julkisen palvelun mediana, Ylen toimitusjohtaja  Merja Ylä-Anttila  iloitsee.
 Tutkimuksessa toiseksi arvostetuin brändi oli Ilmatieteen laitos ja kolmanneksi arvostetuin Kansallisen terveysarkiston Kanta.fi.
 Taloustutkimus Oy:n toteuttaman Verkkobrändien arvostus ja suosittelu Suomessa 2019 -tutkimuksen tarkoituksena on selvittää verkkobrändien tunnettuutta, arvostusta ja suositteluhalukkuutta suomalaisten internetin käyttäjien keskuudessa. Verkkobrändien arvostusta on tutkittu vuodesta 2001 alkaen.
 Näin Yle pärjäsi viime vuoden tutkimuksessa :
 Yle Areena päihitti Googlen ja WhatsAppin – se on arvostetuin verkkobrändi Suomessa

Yle Areena on seitsemättä kertaa peräkkäin Suomen arvostetuin verkkobrändi – "On etuoikeus saada olla osa jotain näin merkityksellistä"


Summary: Laki muuttuu marraskuun alussa siten, että tuhannet rintamaveteraanit pääsevät samojen etujen piiriin kuin sotainvalidit.

Kun talvisota alkoi, Elma Rinkinen oli 15-vuotias.
 Viipurissa syntynyt Rinkinen, silloin vielä Väätäinen, osallistui ystävättärensä kanssa ensiapukursseille ja lähti mukaan väestönsuojelutehtäviin.
 – Innostuneina menimme puolustamaan Suomea, Rinkinen kertoo.
 Ennen joulua Viipurissa alkoivat vaikeat ajat ja Rinkinenkin joutui evakkoon Kuurilaan, Hämeeseen. Suomi luovutti Viipurin Neuvostoliitolle talvisodan päättyessä vuonna 1940.
 Rinkinen muistaa hyvin, kun rauha tuli. Isä tuli kotiin töistä rautateiltä yhdessä työtoverinsa kanssa.
 – Keräännyimme kaikki radion ääreen kuuntelemaan, mitä rauha toi tullessaan. Se toinen mies sanoi, että ”vielä uusi päivä kaiken muuttaa voi”. Se jäi mieleen, Rinkinen muistelee.
 Kuva on otettu Viipurin tuomiokirkon tornista vuonna 1936. Sota ajoi ihmiset pois kodeistaan Viiipurissa vain muutamia vuosia myöhemmin.  Jalmari Lankinen/Lappeenrannan museot
 Rinkisen perheen koti Viipurissa meni kahdesti. Ensin talvi- ja sitten jatkosodassa.
 – Se tuntui kauhean ikävältä, kun oma koti ja kotiseutu meni. Viipuri oli hyvin rakas paikka. Olen käynyt siellä myöhemmin muutaman kerran. Mutta en minä mielelläni mene. Mikä on mennyt, on mennyt, Rinkinen huokaa.
 Sotien jälkeen elämä vei Kuopioon ja Mikkeliin. Ja kävi Rinkinen Lontoossakin piikomassa. Vuonna 1953 Rinkinen muutti Lappeenrantaan ja tapasi tulevan aviomiehensä Martin. Avioon pariskunta asteli kolme vuotta myöhemmin ja sai kaksi poikaa. Kauppakoulun käynyt Rinkinen teki työuransa konttorissa kirjanpitohommissa.
 Kaikille veteraaneille samat edut
 Nyt 95-vuotias Rinkinen asuu senioritalossa Lappeenrannan keskustassa. Asunto on esteetön ja siellä on tilaa rullata eteenpäin rollaattorilla. Talossa on myös pitkä rappukäytävä, jota pitkin voi lenkkeillä sellaisina päivinä, kun ulos ei pääse. Rinkinen jäi leskeksi vuonna 2005, jonka jälkeen hän on asunut yksin.
 Elma Rinkisellä on veteraanitunnus. Marraskuun ensimmäisenä päivänä voimaan astuu lakimuutos, joka parantaa rintamaveteraanien etuuksia ja tekee kaikista veteraaneista samanarvoisia.
 Laki tuo palvelut samalle tasolle kuin sotainvalideilla myös niille veteraaneille, jotka eivät loukkaantuneet sodassa.
 Elma Rinkinen istuu tottuneesti tietokoneen äärelle ja avaa nettiselaimesta pasianssin. Kotona asuminen on mukavaa, kun apua saa päivittäin.  Kalle Purhonen / Yle
 Keskeinen muutos koskee kotona-asumisen palveluita. Ne ovat aiemmin olleet ilmaisia sotainvalideille, mutta lakimuutoksen jälkeen myös rintamaveteraanit ovat oikeutettuja samaan. Veteraaniedut on tarkoitettu henkilöille, joilla on esimerkiksi rintamasotilas-, rintamapalvelus- tai rintamatunnus.
 Myös rintamaveteraanit ovat saaneet kotiinsa rajatun määrän veteraanitukipalveluita, jotka ovat sisältäneet hoiva- ja kotityöpalvelua, ateria-, turva- ja liikkumisen tuen palveluita. Sen lisäksi kaikki veteraanit ovat tähän asti olleet myös muiden ikääntyneiden lakisääteisten palveluiden piirissä.
 Sotaveteraaniyhdistysten keskusjärjestö sotaveteraaniliitto toivoo, että kaikki veteraanit tulevat nyt noteeratuiksi.
 – Joukossa on sellaisia, jotka eivät pidä itsestään mitään meteliä tai pyydä mitään erityistä. Heidät pitää käydä mahdollisimman tarkkaan nyt läpi, Etelä-Karjalan sotaveteraanipiirin sosiaalineuvoja Leena Pesonen sanoo.
 Tammikuussa 2019 veteraanien määrä oli noin 10 500. Vuoden 2020 lopussa veteraanien määräksi arvioidaan noin 6 600. Määrä laskee noin 20 prosentilla vuosittain. Sotaveteraanien keski-ikä on 92 vuotta.
 Suomalaiset sotilaat perääntymässä Äänislinnasta toinen päivä heinäkuuta 1944.  Lakimuutoksen myötä myös ne veteraanit, jotka palasivat rintalta ilman fyysisiä vammoja, ovat oikeutettuja samoihin palveluihin kuin sotainvalidit.  SA-kuva
 Tukea kotona asumiseen
 Lakimuutos velvoittaa kunnat järjestämään veteraaneille maksuttomasti kaikki heidän tarvitsemansa kotona asumista tukevat palvelut. Kunta tekee jokaiselle alueella asuvalle veteraanille yksilöllisen palveluntarpeen kartoituksen. Veteraanipalveluissa painotetaan kotiin annettavia palveluita ja parannetaan myös veteraanien puolisoiden ja leskien asemaa.
 – Tarvitsevatko he esimerkiksi pesu- tai saunotusapua? Ovatko pesutilat turvalliset, onko siellä kaiteita tai sellaiset lattiamateriaalit, että ei ole liukastumisvaaraa? Miten he pääsevät kauppaan ja onko heillä saattajaa? Sosiaalineuvoja Leena Pesonen luettelee esimerkkejä.
 Palveluita voivat olla myös piha- ja lumityöt, nurmikon leikkaus, siivous vaatehuolto ja turvapalvelut.
 Sotainvalidien ja rintamaveteraanien etuudet maksaa valtio, joka jakaa rahat kunnille.
 Elma Rinkinen sai Tasavallan presidentti Sauli Niinistöltä Suomen valkoisen ruusun ritatikunnan ansiomitalin vuonna 2018. Kalle Purhonen / Yle
 Elma Rinkisen luona käy muun muassa kotihoito ja fysioterapeutti. Rinkisen kotiapu tulee osittain kunnalta ja osittain yksityiseltä. Osa avusta on terveyteen ja hyvinvointiin liittyvää, osa taas kodin kunnossapitoon. Avustajat esimerkiksi siivoavat Rinkisen luona.
 – Täällä käy niin mukavia tyttöjä. Olen piristynyt hirveän paljon heidän käynneistään. Oli pitkä aika, että en jaksanut lähteä ulos, mutta nyt jaksan. Askel on hyvin hidas, mutta pääsen eteenpäin, Rinkinen iloitsee.
 Käytännön asioiden lisäksi veteraanien palveluihin kuuluvat myös virkistäytyminen, joka voi siis olla esimerkiksi kuljetus teatteriin tai päivätansseihin.
 – Matkat saa ilmaiseksi teatteriin ja muuhunkin. En ole paljon ole pystynyt käymään, mutta nyt on teatterimatka edessä, Rinkinen kertoo.
 Veteraanit saavat kotipalveluiden lisäksi myös virkistymistä tukevia kuljetuspalveluita. Kuva talvisodasta.  SA-kuva
 Sotkuista aikaa
 Talvi- ja jatkosotaan osallistui yhteensä 600 000 miestä ja 100 000 naista. Joka kahdeksas menehtyi ja palanneista joka neljäs sai pysyvän sotavamman. Sodan vuoksi 30 000 naista jäi leskeksi ja 50 000 lasta orvoksi.
 Elma Rinkinen vietti suurimman osan sota-ajasta Kuurilassa. Siellä tehtiin tallukoita, eli tekstiilistä valmistettuja töppösiä, neulottiin sukkia ja lapasia rintamalle. Kaikki olivat velvollisia auttamaan.
 – En ollut lotta, suurin osa ei ollut. Kuurilassa ei ollut pommituksia, mutta kerran muistan, kun tuli lentokone ja ihmiset luulivat, että perässä oleva jälki on kaasua. Kaikki ryntäsivät metsään ja laittoivat omatekemät kaasunaamarit kasvoille, Rinkinen muistelee.
 Sota-aikana kaikki kynnelle kykenevät olivat velvollisia auttamaan. Kotona työskenneltiin rintamalla olevien hyväksi.  YLE
 Lopulta joku viisas osasi kertoa, että kyse ei ollut mistään vaarallisesta.
 Rinkisen isä työskenteli rautateillä ja auttoi maanviljelijöitä, jotka kuljettivat tavaraa mustassa pörssissä myytäväksi. Sotapoliisi takavarikoi kaiken minkä sai, jonka vuoksi Rinkisen isä otti junassa tavarat säilöön konduktöörin huoneeseen.
 – Ja kun oltiin Kuopiossa pääteasemalla, jossa me silloin asuimme, isä piti tavarat siihen asti että sotapoliisit lähtivät. Sitten maanviljelijät tulivat hakemaan niitä. Ja sen ansiosta meillä oli aina lihaa ja voita.
 Rinkinen muistelee sota-aikaa dramatisoimatta.
 – Nuoren ihmisen elämässä se oli vain yksi tapahtuma. Tietysti kamalan sotkuista aikaa se oli.
 Kunnilla suuri vastuu
 Veteraanien etujen yhdenmukaistaminen on ollut veteraaniliittojen tavoite jo pitkään.
 Lakimuutoksen toimeenpanijoina toimivat käytännössä kunnat. Etelä-Karjalassa palvelut järjestää sosiaali- ja terveyspiiri Eksote. Lakimuutoksen haasteena on pidetty sen voimaan astumista kesken vuoden. Lisäksi maksuista vastaava valtiokonttori on esittänyt huolen siitä, onnistutaanko kunnissa tavoittamaan kaikki veteraanit ja sujuuko tiedotus ja koulutus kuntien suuntaan riittävän hyvin.
 – Muutoksen ajankohdalla ei sinänsä ole merkitystä. Asia on tiedetty hyvissä ajoin. Lainmuutoksen myötä määrärahaa haetaan uusien ohjeiden mukaisesti kesken budjettikauden, kertoo kotiin annettavan tuen ja lyhytaikaishoidon vs. palvelupäällikkö  Titta Roslakka  Eksotelta.
 Pommitukset tekivät pahaa jälkeä monissa kaupungeissa sota-aikaan ja ajoivat useat evakkoon.  YLE / SA-kuva
 Roslakka on tyytyväinen valtiokonttorin tiedottamiseen. Koulutusta on järjestetty Suomen Sotaveteraaniliiton ja Rintamaveteraaniliiton kanssa. Eksotella veteraanit ovat saaneet ilmaista kotihoitoa palvelutarpeen arviointiin perustuen jo vuodesta 2017.
 – Eksoten alueella olevat veteraanit ovat tiedossa. Heille myönnetään palveluita palvelutarpeen mukaisesti. Osa heistä on asumispalveluiden ja kotihoidon palveluiden piirissä, osa tukipalveluiden piirissä. Eksotesta on lähdössä myös tiedote veteraanien lakimuutokseen liittyen, Roslakka sanoo.
 Lakimuutos on työvoitto
 Miksi veteraanit ovat sitten tähän asti olleet eri viivalla palveluiden suhteen?
 – Sanopa muuta. Liitot ovat vuosikymmeniä jo yrittäneet neuvotella ja on oltu yhteydessä valtiovaltaan. Tämä on kyllä työvoitto ja olemme todella iloisia siitä. Kuntien velvollisuus on hoitaa lopputaival, sosiaaliohjaaja Leena Pesonen sanoo.
 Elma Rinkinen sanoo olleensa hyvin tyytyväinen saamiinsa palveluihin tähänkin asti. Hän ei usko, että lakimuutos juuri muuttaa hänen elämäänsä, mutta sen myötä hän voi kuitenkin saada esimerkiksi ateriapalvelun halutessaan jokaiselle päivälle.
 – Tietysti se on epäoikeudenmukaista, että vasta nyt kaikki saavat samat palvelut. Mutta ei kai niitä rahoja ole ollut mahdottomasti. Lappeenrannassa on ollut hyvin kaikki palvelut, mutta ei kaikissa kunnissa ole ollut. On hyvä, että apu tulee kotiin kaikille niin kauan kuin he elävät, Rinkinen sanoo.
 Tammenlehvä-tunnusta voivat käyttää rintamaveteraanit, joille on myönnetty rintamasotilas- tai rintamapalvelustunnus.  Kalle Purhonen / Yle

Kun sota alkoi, nuori Elma Rinkinen halusi puolustaa Suomea – vasta 95-vuotiaana hän saa kaikki palvelunsa ilmaiseksi: "Rahoja ei kai ole ollut"


Summary: Kahden iranilaismiehen epäillään järjestäneen laiton maahantulo. Lisäksi heidän hallustaan löytyi useita valokuvia varastetuiksi tai kadonneiksi ilmoitetuista passeista.

Rajavartiolaitos epäilee kahta Suomessa asuvaa iranilaismiestä laittoman maahantulon järjestämisestä.
 Miesten epäillään hankkineen iranilaismiehelle väärennetyn Ranskan passin. Passin arvioidaan tulleen Malesiassa asuvan miehen kautta.
 Rikosepäily paljastui, kun Venäjän rajaviranomaiset estivät iranilaismiehen matkustamisen Pietarista Helsinkiin Allegro-junalla 22. toukokuuta.
 Iranilaismies esitti Schengen-alueelle oikeuttavana matkustusasiakirjana väärennetyn Ranskan passin. Venäjän rajaviranomaisille selvisi, että mies oli saapunut Moskovaan päivää aikaisemmin eli 21. toukokuuta Iranin passilla, jossa oli aito Venäjän viisumi.
 Useita kuvia eurooppalaisista passeista
 Kaakkois-Suomen rajavartiosto ja Venäjän rajaviranomaiset pääsivät epäilyjen jäljille yhdessä.
 Rajavartiolaitoksen esitutkinnan perusteella epäillään myös, että Venäjältä Suomeen pyrkinyt iranilaismies on maksanut noin 4 500 euroa väärennetystä Ranskan passista. Laitonta matkaa on valmisteltu jo talvella 2019.
 Molempien rikoksesta epäiltyjen puhelimista löytyi useita valokuvia eri Euroopan maiden passeista, jotka ovat kadonneiksi tai varastetuiksi ilmoitettuja ja etsintäkuulutettuja.
 Toinen Suomessa asuvista iranilaismiehistä on vangittuna.
 Rikosepäilyn esitutkinta on valmistunut, ja se on siirretty Itä-Suomen syyttäjäalueelle syyteharkintaa varten.

Rajavartiolaitos: Kahta Suomessa asuvaa iranilaismiestä epäillään laittoman maahantulon järjestämisestä


Summary: Yhtiö selvittää mitä tehdä konserniin kuuluvalle muotiketju Lindexille.

Tavarataloyhtiö Stockmannin tulos pysyi suunnilleen ennallaan vuoden kolmannella neljänneksellä.
 Heinä-syyskuun oikaistu liikevoitto oli 5,4 miljoonaa euroa, kun se samaan aikaan viime vuonna oli 5,9 miljoonaa euroa. Liikevaihto laski kolme prosenttia ja oli 225,3 miljoonaa euroa.
 Konserniin kuuluva muotiketju Lindex paransi tulostaan heinä-syyskuussa, mutta Stockmannin tavarataloyksikön tulos pysyi yhä tappiollisena.
 Stockmann selvittää yhä Lindexin omistuksen strategisia vaihtoehtoja eli käytännössä Lindexin myymistä.

Stockmannin tavaratalot kyntävät yhä tappiolla


Summary: Parhaillaan käynnissä oleva Suomen ja Kiinan talviurheilun teemavuosi käynnistettiin pitkälti kiekkopiireissä. Ylen selvitys osoittaa, kuinka muutama jääkiekkovaikuttaja sai jääkiekon ja Jokerit keskiöön, kun Suomi hoiti suhteitaan suurvalta Kiinaan.

Jokereiden rooli Suomen Kiinan suhteissa juontaa juurensa vuoteen 2016, kun Kiinan urheiluministeri  Liu Peng  vieraili Rovaniemellä helmikuussa.
 Vierailusta kuuli tuolloin valtion vientiorganisaatiossa Finprossa Kiinassa työskennellyt  Kimmo Siira , joka kutsuu itseään “Saipan vanhaksi pojaksi”. Siira oli aikoinaan Lappeenrannan Saipassa lähinnä kolmantena maalivahtina.
 – Kun kuulin vierailusta, otin kopin Helsingin päästä ja yhdessä OKM:n  Hannu Tolosen  kanssa järjestimme Pengin Helsingin ohjelman.
 Urheiluministeri Liu Peng Jokereiden ottelussa
 Kiinan urheiluministeri tapasikin Helsingissä silloisen opetus- ja kulttuuriministeri  Sanni Grahn-Laasosen  (kok.), vieraili Jokerien ottelussa sekä illasti olympiakomitean kanssa.
 – Koska olen vanha saipalainen, tunsin ihmisiä Jokereista. Hjalliksen (liikemies  Harry “Hjallis” Harkimo ) ja  Paanasen Kaitsun . Kaitsun kautta vein urheiluministerin Jokereiden ja Pietari Skan KHL-matsiin Hartwall-areenalle vieraaksi.
 Kai Paananen on venäläisen miljardöörin  Gennadi Timtšenkon  luottomies Suomessa. Hän on myös tiettävästi ainoa vain Suomen kansalainen, joka on joutunut koskaan Yhdysvaltain talouspakotteiden kohteeksi. Syynä ovat juuri Paanasen tiiviit välit Timtšenkoon.
 Urheiluministeri Peng avasi Jokereiden ja Pietari Skan KHL-pelin tiputtamalla aloituskiekon jäähän Jokereiden silloisen pääomistajan Harkimon kanssa.
 Silloinen opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen (kok.) ei ole unohtanut ministeri Pengin vierailua.
 – Se oli Suomen ja Kiinan talviurheiluyhteistyön kannalta tärkeä tapaaminen. Mutta en muista, että Jokerit olisivat mitenkään liittyneet tähän tapaamiseen, Grahn-Laasonen kirjoittaa Yle Uutisille.
 Jokerit saivat oman sopimuksen Kiinaan
 Vain pari kuukautta Kiinan urheiluministerin vierailun jälkeen Jokerit oli vastavierailulla Kiinassa. ”Saipan poika” Siira auttoi Jokereita, Jokerit auttoivat Siiraa.
 Jo huhtikuussa 2017 Jokerit tiedotti solmineensa yksinoikeudella yhteistyösopimuksen jääkiekon kehittämisestä kiinalaisen jääkiekkojoukkue Kunlun Red Starin kanssa.
 Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja Kiinan presidentti Xi Jinping allekirjoittivat huhtikuussa 2017 yhteistyöjulistuksen Helsingissä. Tapaamisen yhteydessä syntyi yhteisymmärrys vuonna 2019 järjestettävästä talviurheilun teemavuodesta.  Henrietta Hassinen / Yle
 Samaan aikaan Kiinan ja Suomen valtiojohdot tapasivat Helsingissä ja tekivät sopimuksen talviurheilun teemavuodesta.
 Valtiollinen talviurheilun teemavuosi sovittiin presidenttien välillä presidentinlinnassa, Jokereiden ja Kunlun Red Starin välinen sopimus allekirjoitettiin muiden yrityssopimusten kanssa korttelin päässä Ritarihuoneella.
 Siiran mukaan syy eri paikkoihin oli se, että Kiinan protokolla sanoi niin.
 – Kun se ei ollut valtion sopimus, niin se tehtiin samaan aikaan, mutta eri paikassa. Paikalla oli kuitenkin valtion hallinnon edustajia molemmista maista, Siira kertoo.
 Pyysivätkö Jokerit, että he pääsevät mukaan talviurheilun teemavuoden viralliseen ohjelmaan?
 – Ei kukaan pyytänyt mitään. Se oli luonnollista yhteistyötä meidän ja Jokereiden välillä. Mukaan tuli nopeasti myös Vierumäki ja heidän valmennus ja yleinen lajiosaaminen, Siira sanoo.
 Näin Jokerit olivat päässeet osaksi Suomen ja Kiinan talviurheilun teemavuotta.
 Talviurheilun teemavuosi syntyy
 Kun tieto tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  ja Kiinan presidentti  Xi Jinpingin  huhtikuun 2017 tapaamisesta Helsingissä alkoi kiertää, eri tahot alkoivat miettiä, mistä tapaamisessa kannattaisi puhua.
 Kimmo Siira kertoo käyneensä pohdintoja työ- ja elinkeinoministeriön ja ulkoministeriön virkamiesten kanssa.
 – En muista kuka se oli, joka sanoi, että mitä jos tehtäisiin jotain talviurheilusta. Taisin tarttua siihen, ja sanoin, että joo. Se tuli tämmöisenä yhteistyönä meidän välillä se ehdotus, Siira kertoo.
 Siitä syntyi talviurheilun teemavuosi.
 – Totta kai ne ehdotukset kävivät vielä ministeriöissä ja valtioneuvoston kansliassa, jossa ne hyväksytään. Tämähän on ulkopolitiikkaa. Mutta jossain vaiheessa pienikin ihminen on päässyt tähän valtiolliseen päätöksentekoon, Siira nauraa.
 Siira kertoo, että hän innostui asiasta senkin takia, että jääkiekkovaikuttaja  Kalervo Kummola  oli ohjeistanut Siiraa ennen Kiinaan lähtöä tarkkailemaan Kiinassa jäähallirakentamista. Siiran isä on Kalervo Kummolan vanha kaveri.
 – Kummolan Kale sanoi minulle, että katso jäähalliprojektien perään. Kummola tiesi jo siinä vaiheessa, että Kiinassa oli puhuttu erilaisista jäähallihankkeista.
 Jokerit osana virallista ohjelmaa
 Jokerit ehtivät viedä Kiinaan kymmeniä suomalaisia yrittäjiä yhteyksiensä avulla muutaman vuoden aikana. Seura markkinoi itseään ohituskaistana Kiinan markkinoille ja järjesti useita yritysvaltuuskuntia Kiinaan.
 Lisäksi Jokereiden juniorit edustivat suomalaista jääkiekko-osaamista Kiinan ja Suomen välisen talviurheilun teemavuoden avajaistapahtumassa tämän vuoden tammikuussa Kiinassa Pekingissä.
 Jokerit lennätti pikku-Jokerit Kiinaan itse. Opetusministeriö antoi Jokereille pienen avustuksen kuluihin.
 Talviurheilun teemavuoden avajaisissa, ja yleisesti koko vuodessa, on mukana muitakin urheilulajeja, mutta jääkiekolla ja Jokereilla oli siinä merkittävä panos ja lähtölaukaus.
 Suomen ja Kiinan talviurheilun teemavuoden avajaisissa tammikuussa 2019 nähtiin, kun Jokereiden juniorit ja Kunlun Red Star -juniorit luistelivat yhdessä esityksen aluksi. Koko muu spektaakkeli avautui yleisölle vasta, kun Jokeri-junnu ja Kunlun-junnu laittoivat jääkiekkomailansa yhteen - kuin pelatakseen peliä.  Shen Hong / AOP
 Paikalla tammikuussa katsomossa oli niin tasavallan presidentti Sauli Niinistö, kuin silloinen urheiluministeri  Sampo Terho  (sin.) että ulkomaankauppa- ja kehitysministeri  Anne-Mari Virolainen  (kok.).
 Mukana oli myös kaupunkien johtoa kuten Helsingin kaupungin pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.) ja apulaispormestari  Nasima Razmyar  (sd.).
 Kaikki paikalla olleet Suomen valtion ja kaupunkien johtajat todistivat, kun pikku-Jokerit luistelivat kiinalaisten Kunlun Red Starin pikku-junioreiden kanssa.
 Lisäksi kulttuuriministeri Terho ja Helsingin apulaispormestari Razmyar pitivät puheet Jokereiden yritystapahtumassa, joka oli avajaisten virallista ohjelmaa.
 Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja Kiinan presidentti Xi Jinping lanseerasivat Suomen ja Kiinan välisen talviurheilun teemavuoden tammikuussa 2019 Pekingissä. Ajajaistilaisuus oli erikseen. Andy Wong / EPA
 Alkuun Kiina oudoksutti
 Jokereiden ex-toimitusjohtaja  Jukka Kohonen  oudoksui aluksi Kiina-yhteistyötä. Kohosen mukaan joku Pengin delegaatiosta teki Helsingin vierailun yhteydessä ehdotuksen, että Jokerit tulisivat vastavierailulle Kiinaan.
 – Muistan, kun itse ajattelin, että eihän tässä ole mitään tolkun häivää, että me lähdemme Kiinaan keikkumaan.
 Ministerin vierailun jälkeen Jokerit tekivät selvityksiä ja huomasivat, että asiaan kannatti suhtautua vakavasti. Kiinaan oli tulossa talviolympialaiset vuonna 2022 ja se janosi talviurheilun osaamista. Kiina tarvitsi kipeästi apua jäähallien rakentamisessa, valmentamisessa ja monessa muussa asiassa.
 Kiinan tavoite oli, että maahan tulisi 300 miljoonaa uutta talviurheilijaa. Jokerit äkkäsi tilaisuuden.
  Kiina oli Jokereille "pelastus"
 Jokerit oli siirtynyt venäläiseen KHL-liigaan vuonna 2014. Taloudellisesti KHL:ään siirtyminen on ollut Jokereille katastrofi. Seura on tehnyt vuosittain jopa 15 miljoonan euron tappioita. Krimin sota oli saanut aikaan Kohosen mukaan sen, että Jokereilla oli hankaluuksia löytää suomalaisia rahoittajia.
 Tappiokierteessä kyntävälle Jokereille Kiinan markkinat ja jääkiekko-osaamisen vienti näyttäytyivät pelastuksena.
 Kimmo Siiran avulla Jokerit tutustui Pekingin jääkiekkoliiton ja Pekingin liikuntaviraston porukoihin, sekä yksityisiin toimijoihin, jotka olivat aloitelleet junioritoimintaa jääkiekossa. Kesällä 2016 Jokerit lähetti jo junioripelaajiaan kahteen eri turnaukseen Kiinaan.
 Kohosen mukaan Jokerit olivat kiinalaisille ”top of the world” –joukkue: suomalainen ammattilaisseura, joka pelasi KHL-liigassa. Jokerit saivat Kohosen mukaan ”järjettömän hyviä yhteyksiä”.
 – Päästiin tapaamaan sellaisia ihmisiä, joita oli hankala päästä tapaamaan. Aloitimme aika huipulta. Varmaan juuri sen takia, että meillä oli se urheiluministerin vierailu juuri alla.
 Yhteistyötä erityisesti Kunlunin kanssa
 Jokereiden pääyhteistyökumppaniksi valikoitui Kiinassa Kunlun Red Star. Joukkue perustettiin vuonna 2016 kesällä.
 Kunlunin tarkoituksena oli alusta alkaen pelata KHL-sarjassa.  Brittiläinen laatulehti The Financial Times pitää vuonna 2017 julkaistussa artikkelissaan  seuraa osana Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  jääkiekko-diplomatiaa. Lehden mukaan Kunluneiden omistajiin lukeutuu myös Jokereiden taustalla toiminut Gennadi Timtšenko.
 Kiinalainen joukkue sai vetoapua Helsingistä. Osa Ylen lähteistä kertoo, että Venäjältä tuli kehotus auttaa kiinalaisia KHL-taipaleen alussa.
 Jukka Kohosen mukaan Jokerit teki kiinalaisjoukkueen kanssa valmennusyhteistyötä. Kunlun jopa käytti aluksi Jokereiden varusteita, koska seura ei ollut ehtinyt hankkia omia välineitä.
 Lisäksi Jokerit auttoivat Kunluneja esimerkiksi jään jäädyttämisessä.
 – He eivät saaneet jäätä jäätymään. Hallissa oli ihan helvetinmoinen sumu, Kohonen kertoo.
 Jokereiden kautta hallin järjestyi jäädytyskalustoa, jonka avulla sumu saatiin häviämään. Kunlunit saivat aloitettua ensimmäisen KHL-kautensa.
 Suomesta Kunluneille lähti myös kaukalo.
 Talviurheilun avajaisissa Pekingissä tammikuussa 2019 vieraili myös joulupukki Suomesta.  Ng Han Guan / EPA
 Jokereiden tausta ei häirinnyt virallista Suomea
 Virallinen Suomi on vaitonainen Jokereiden roolista talviurheilun teemavuodessa. Kukaan teemavuodessa mukana olleista ministeriöistä ei antanut kommentteja asiaan liittyen.
 Avajaisten aikaan, tammikuussa 2019, Jokereiden pääomistaja oli vielä 51 prosentin osuudella Hjallis Harkimo. Seuran rahat tulivat kuitenkin venäläisiltä vähemmistöosakkailta Gennadi Timtšenkolta ja  Roman Rotenbergilta.
 Timtšenko on tuntenut Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  jo 1970-luvulta. Roman Rotenbergin setä  Arkadi Rotenberg  ja isä  Boris Rotenberg  harjoittelivat yhdessä judoa tulevan presidentin kanssa.
 Miehet ovat keränneet miljardiomaisuuden Vladimir Putinin aikakaudella.
 Vuonna 2014 Timtšenko ja Roman Rotenberg asetettiin Yhdysvaltain pakotelistalle. Pakotteiden taustalla on Venäjän tekemä laiton Krimin niemimaan valtaus. EU:n pakotelistalla he eivät ole joutuneet, koska heillä kummallakin on myös Suomen kansalaisuus. Samalla myös Jokerit päätyivät idän ja lännen välisen pakotenokittelun keskelle.
 Ylen tietojen mukaan Jokereiden läsnäoloa ja viennin edistämistä ei pidetty kuitenkaan Suomessa negatiivisena asiana.
 Suomen Olympiakomitean entisen puheenjohtajan  Risto Niemisen  mukaan suomalaiset viranomaiset ottivat Jokereiden panokset kiitollisena vastaan.
 "Venäläisiltä miljoonia Suomen pk-sektorille"
 Myöskään Siira ei muista, että Jokereiden roolissa olisi nähty minkäänlaista ongelmaa.
 – Totta kai siitä keskusteltiin, että miten asia hoidetaan. Mutta ei se ollut ongelma. Toiminta nähtiin kuitenkin järkevänä. Jokereilla oli kuitenkin yhteydet Kiinaan Kunlunien kautta.
 Siiran mukaan venäläinen raha onkin tehnyt hyvää Suomelle.
 – Jos asiaa katsoo puhtaasti rahan kannalta, niin venäläiset oligarkit on työntäneet kymmeniä miljoonia suomalaiseen pk-sektoriin. Koska he ovat maksaneet tämän kaiken, mikä taas on edistänyt suomalaista jääkiekkoa.
 Myöskään Jokereiden ex-toimitusjohtaja Kohonen ei ymmärrä kategorisesti, mitä väliä sillä on kuka kenetkin omistaa.
 – Mikä olisi Suomen kannalta parempi keissi, kuin että venäläinen tai joku muu ulkomaalainen rahoittaa Suomen vientiä. Ei tarvita yhtään valtion rahaa. Ei tarvita Finprota, eikä tarvita mitään fyrkkaa, Kohonen kysyy.
 – Tietysti, jos se tuntuu happamalta, sitten ei voi tehdä sellaista yhteistyötä. Ja kyllä minä tiedän, että se oli jonkinlainen henkinen taakka Suomen päässä.
 Mikä oli henkinen taakka Suomessa?
 – Venäläinen rahoitus. Totta kai se näkyi Suomessa. Mutta ei se Kiinassa vaivannut. He ajattelivat, että me olimme suomalainen jengi.
  Viennin edistäminen ei innostanut Venäjällä
 Kohosen mukaan KHL:ssä venäläiset eivät aina olleet niin kovin iloisia, että Suomesta tuli kilpailua Kiinan markkinoille. Jokerit veivät suomalaisia kaukalonvalmistajia, valmentajia, urheiluteknologiaa ja muuta.
 – Kyllä se tuli sivulauseissa. Ei sitä suoraan koskaan sanottu tai paperille pantu, mutta välillä tuli ehkä tunne, että Jokereiden ei pitäisi viedä Kiinaan, Kohonen kertoo.
 Kohosen mukaan KHL:stä annettiin ymmärtää, sivulauseissa, että joukkueen tehtävä on pelata jääkiekkoa niissä peleissä, jotka joukkueelle annetaan. Ei tehdä omia itsenäisiä päätöksiä brändillään.
 Poro ja panda ovat Suomen ja Kiinan talviurheilun teemavuoden viralliset maskotit. Kuva avajaisista Pekingistä tammikuussa 2019. Shen Hong / AOP
 Keväällä 2019 Jokerit vaihtoi omistajaa. Suomalaisen jääkiekon legenda  Jari Kurri  osti kaikki Jokereiden osakkeet. Pian mukaan tuli kuitenkin harjavaltalainen Norilsk Nickel Harjavalta, jonka taustalta löytyy venäläinen liikemies  Vladimir Potanin .
 Yle uutiset yritti tavoitella nykyistä Jokereiden johtoa. Jari Kurri ei kuitenkaan vastannut. Yle uutiset yritti tavoitella myös KHL:n edustajaa Roman Rotenbergia, mutta hän ei myöskään vastannut yhteydenottoon.
 Yle uutisten tietojen mukaan Jokerit eivät tällä hetkellä enää ole mukana talviurheilun teemavuodessa. Kun talviurheilun teemavuosi huipentuu joulukuussa Rovaniemellä, siellä tuskin nähdään Jokereita.

“Eihän tässä ole mitään tolkkua, että me lähdetään Kiinaan keikkumaan” – Näin Jokereiden bisneshankkeesta tuli osa Suomen ulkopolitiikkaa


Summary: Seinäjoen Tanelinrannassa paloi tänään autokatos ja sen mukana seitsemän autoa.

Pelastuslaitos sai palosta hälytyksen kuuden aikaan keskiviikkoaamuna, kun ohikulkija oli havainnut autokatoksen olevan tulessa. Pelastuslaitos oli muutamassa minuutissa paikalla, mutta mitään ei ollut enää tehtävissä. Palo oli nopea.
 Tulipalossa tuhoutui yhdeksän auton katos, jossa paloi seitsemän autoa. Ne tuhoutuivat täysin. Lisäksi katoksen toisella puolella oli taloyhtiön sähköpääkeskus. Sen tuhoutuminen vaikuttaa myös voimakkaasti taloyhtiön asukkaiden elämään.
 – Talo on toimii sähkölämmityksellä, joten mistä nyt saadaan lämpö taloon näin pakkasella, sanoo palopäällikkö  Hannu Puranen  Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitokselta.
 Henkilövahinkoja palossa ei sattunut, mutta Purasen mukaan mahdollisuudet vieläkin isompaan tuhoon oli olemassa.
 – Toisen rivitalon päätyseinässä maali kupruili, joten ei se kaukana ollut, sanoo Puranen.
 Poliisi tutkii syttymissyytä tänään.

Autokatos, 7 autoa ja sähköpääkeskus tuhoutuivat palossa Seinäjoella


Summary: Puolueilla on perintöverosta hyvin erilaisia näkemyksiä.

Eduskuntapuolueista vain RKP luopuisi suoraan perintöverosta, kertoo Uutissuomalaisen eduskuntaryhmille tekemä kysely.
 RKP korvaisi perintöveron luovutusvoittoverolla, joka maksetaan, jos perintö myydään eteenpäin. Myös kokoomus selvittäisi samaa asiaa.
 Muista puolueista osa huojentaisi ja osa kiristäisi veroa. Kristillisdemokraatit tekisi perintöveroon huojennuksia yritysten sukupolvenvaihdosten yhteydessä. Vihreät puolestaan kiristäisi perintöveron progressiota.
 Pääministeripuolue SDP:n mukaan perintöverosta luopumisesta hyötyisivät eniten rikkaat, ja vasemmistoliitto näkee veron poistamisen omistamisen suosimisena työnteon kustannuksella. Keskusta ei kannata korotuksia perintöveroon.
 Uutissuomalaisen kyselyyn vastasivat muut paitsi perussuomalaiset ja Liike Nyt.
 Perintöveroa maksetaan 20 000 euron tai sitä suuremmasta perinnöstä.
 Lue lisää :
 Peritkö rakkaan mutta arvottoman mummolan? Suomen pienimmät perinnöt olivat Hyrynsalmella, suurimmat Loviisassa – katso kuntasi tilanne
 Perintöveroa koskevan kansalaisaloitteen käsittely pysähtyi – oppositio kummissaan: "Avaa pään hurjalta tuntuvalle menettelylle"
 Paljonko sinä olet perinyt? Neljä suomalaista viidestä perii alle 50 000 euroa

Uutissuomalainen: RKP haluaisi poistaa perintöveron ja korvata sen uudella ratkaisulla


Summary: Keskustelu pikamuodista on käynyt kuumana sen jälkeen, kun puolalaisyritys avasi uusia muotiliikkeitä kauppakeskus Triplassa.

Tekstiilijätteen määrä näyttää jatkavan kasvuaan, vaikka halpamuodin kestämättömyydestä on puhuttu viime vuosina paljon.
 Suomen  ympäristökeskuksen mukaan  suomalaisen vaatekaapista heitetään vuosittain pois keskimäärin noin 13 kiloa tekstiilijätettä. Arvio 70 000 tonnin tekstiilijätemäärästä on vuodelta 2015. Alan asiantuntijat eivät usko, että määrä olisi kääntynyt laskuun – päin vastoin.
 – Jätteiden koostumusta tutkitaan säännöllisesti, ja tutkimuksissa tekstiilijätteen määrä sekajätteen joukossa on lisääntynyt. Määrä ole ainakaan vähentynyt, koska kulutuskin on noussut, sanoo Telaketju-hankkeen projektipäällikkö  Sini Ilmonen .
 Tätä ajatusta tukee myös suomalaisten kulutustottumukset; viime vuonna suomalaiset  ostivat enemmän  kuin vuosiin, silti rahaa käytettiin aiempaa vähemmän. Tekstiilejä vastaanottavan UFFin mukaan kierrätykseen lahjoitettujen vaatteiden  määrä on noussut vuosi vuodelta . Samalla vaatteiden tuonti ulkomailta  nousi viime vuonna  2,1 prosenttia.
 Pikamuodin vastuullisuudesta on puhuttu viimeisen vuoden aikana paljon. Kenties juuri siksi moni yllättyi reilu viikko sitten, kun viisi myymälää avannut puolalainen muotiyritys teki  myyntiennätyksen Triplan  (IS) kauppakeskuksessa. Liikkeet tekivät historiansa suurimman avajaismyynnin.
 – Suomalaiset sanovat arvostavansa vastuullisuutta ja kotimaista työtä. Se ei näy käyttäytymisessä. Edelleen tärkein määräävä tekijä on hinta, ja siinä vastuullisuus lentää romukoppaan, sanoo muotioikeuden väitöskirjatutkija, varatuomari  Heidi Härkönen .
 Vaatekasoja ja vaihtuvia mallistoja
 Suomessa muotimarkkina on pitkään ollut muuttumaton, sanoo ketjujen liiketoimintapäällikkö  Seija Leppihalme . Nyt puolalaisyritys näki Triplassa mahdollisuuden tarjota uudenlaista muotia. Triplan noin 6 000 neliömetrin tiloihin tuotiin Reserved, Mohito, House, Cropp ja Sinsay.
 – Tämä ala on tullut pysyäkseen.
 Pikamuodille tyypillistä on, että  mallistot muuttuvat  tiuhaan. Reservedin globaalin viennin markkinointipäällikkö  Michael Kniaz  kertoi  IS:lle , että merkin myymälöissä mallistot vaihtuvat parin viikon välein.
 Muutama vuosi sitten nousi kohu, kun  tanskalainen tutkivan journalismin tv-ohjelma kertoi  vaatejätti H&M:n polttavan tonneittain uusia vaatteita.
 Leppihalme kertoo, että Triplassa myymättä jääneet vaatteet viedään Puolaan, jossa yrityksellä on outlet. Loput vaatteet päätyvät yrityksen mukaan hyväntekeväisyyteen. Voit lukea tämän jutun lopusta, mitä vastaavat H&M, Prisma ja New Yorker.
 – Hyvä, että ihmiset vaativat vastauksia. Siten yritykset kehittävät toimintaa. Suomi ja Pohjoismaat ovat vaativia siitä, että pitää olla vastuullisuussuunnitelma, sanoo LPP Finland Leppihalme.
 Leppihalmeen mukaan tietoinenkin kuluttaja saattaa hullaantua avajaishulinassa. Samaa mieltä on muotoilun tutkimuksen professori  Kirsi Niinimäki . Niinimäki yllättyi suuresti puolalaisketjun myyntiennätyksistä.
 – Tiedetään, että ihmiset sanovat tutkimuksissa jotakin, ja toimivat sitten toisin. Tarjoukset ja tapahtumat saattavat sekoittaa kuluttajan pään, vaikka kuinka kokee olevansa harkitseva kuluttaja.
 Puolalaisyrityksen liikkeitä luotsaavan Seija Leppihalmeen mukaan keskustelu pikamuodista saa yritykset toimimaan.  Meeri Niinistö / Yle
 "Pukki kaalimaan vartijana"
 Vaatteita käytetään yhä lyhyemmän aikaa, ja vaatteen keskimääräinen ikä on tippunut 1990-luvun lopulta lähtien. Se kertoo, että vaatteista on tullut joko heikkolaatuisia taI halpoja, sanoo professori Niinimäki.
 – Nyt vaatteita tuotetaan niin paljon, ettei kaikkea saada myytyä, hän sanoo.
 Puolalaisketjuja luotsaavan Leppihalmeen mukaan muoti on bisnestä, mutta nyt on tärkeää kiinnittää huomiota siihen, miten vaatteita tehtaissa tuotetaan. Puolalaisyhtiössä on aloitettu Eco Aware -ohjelma, sanoo Leppihalme.
 – Tuotteiden uudelleen käyttäminen on merkittävässä roolissa - ettei vaan käytetä ja pistetä pois. Tuotanto alkaa toimia kierrätetyllä energialla ja käyttää kierrätysvettä, jolla pyritään vähentämään kuormitusta luonnolle.
 Kauppalehden mukaan  yhtiöllä on omat toimistot Kiinassa ja Bangladeshissa. Nämä valvovat esimerkiksi paikallisten alihankkijoiden työoloja.
 – Monet yritykset valvovat itse omaa toimintaansa. Siinä on vähän pukki kaalimaan vartijana, sanoo väitöskirjatutkija Heidi Härkönen.
 Sinsay-myymälän vaatekasat nousivat keskusteluun viikonloppuna, kun muodin opiskelija kuvasi "pikamuotikaaoksen" Iltalehden sivuille.  Meeri Niinistö / Yle
 Mistä kuluttaja tunnistaa vastuullisen toimijan?
 Kuluttajalle pikamuotiketjut saattavat näyttäytyä viidakkona. Mitä voin ostaa, jotta voin olla varma, ettei yritys polje ihmisoikeuksia tai vähät välitä ympäristöstä?
 Härkösen mukaan vastuu on kuluttajien lisäksi myös muotiyrityksillä.
 – Monet pikamuotiyritykset saattavat väittää olevansa vastuullisia. Mitä yritykset tekevät käytännössä ja kuka tehtaita tarkastaa? Jos yrityksen vastuullisuutta koskevat kommentit ovat ympäripyöreitä, ne eivät kerro mitään. Jos yritys kertoo konkreettisista toimista, se on hyvä merkki, sanoo tutkija Heidi Härkönen.
 Myös lainsäädännöllä voitaisiin hänen mukaansa ohjata muotiteollisuutta toiseen suuntaan. Britanniassa  ehdotettiin yhden pennin haittaveroa  jokaiseen vaatteen hintaan. Muun muassa  Ranska aikoo kieltää  myymättömiä tuotteiden hävittämisen seuraavien vuosien aikana.
 Suomessa asiaa on mietitty osana yritysvastuulakia, mutta vastaava laki olisi hyvä saada käytäntöön koko EU:ssa, sanoo tutkija Härkönen.
 – Muuten halpamaat saavat etua kilpailussa, ja vastuulliset yritykset joutuvat kärsimään tilanteesta.
 Myös kuluttaja voi tehdä osansa, Härkönen sanoo.
 – Rahat voi viedä sellaiselle yritykselle, joka tekee jotakin vastuullisuuden puolesta.
 Voit keskustella aiheesta tämän jutun lopussa klo 14 asti.
 Näin vastaavat H&M, Prisma ja New Yorker Prisma Vaatteiden valmistusmaa:  Suurimmat maat Kiina, Bangladesh, Turkki ja Intia. Kotimaisten merkkien osuus yli 20 %. Vaatteen käyttöikä:  Yksittäistä, kaikkia tuotteita koskevaa pesukertojen määrää tai käyttöikää on erittäin vaikea määritellä, vaan asia on tuotekohtainen. Vastuullisuus:  S-ryhmä on sitoutunut edistämään ihmisoikeuksien toteutumista ja kestävän puuvillan käyttöä omissa ketjuissaan. Tavoite on, että puuvilla on vastuullisesti tuotettua vuoden 2025 loppuun mennessä. Sosiaalisen vastuun toteutumista valvotaan kolmannen osapuolen tehdastarkastuksilla. Tekstiilijätettä syntyy vähän, tuotteet myydään lähes 100-prosenttisesti. Lue lisää  täältä . H&M Vaatteiden valmistusmaa:  Jokaisen tuotteen hoito-ohjelapussa on mainittu tuotteen valmistusmaa. H&M lanseerasi tänä keväänä läpinäkyvyystyökalun. Vaatteen käyttöikä:  H&M Group haluaa asiakkaiden löytävän vaatteita, jotka toimivat sesongista toiseen. Jos tuotteen laatu ei vastaa odotuksia, sen voi aina reklamoida tai palauttaa. Tuotteissa on pesu- ja hoito-ohjeet. Vastuullisuus:  Tavoite on, että kaikki tuotteet on valmistettu kierrätetystä ja muusta vastuullisesta materiaalista viimeistään vuoteen 2030 mennessä. Tällä hetkellä osuus on 57 %. 2020 mennessä aikomus käyttää ainoastaan kestävämmin käytettyä puuvillaa. H&M ei koskaan tuhoa käyttökelpoisia vaatteita. Lue lisää  täältä . New Yorker Vaatteiden valmistusmaa:  Vaatteita valmistetaan joka puolella maailmaa, suurin osa Euroopassa. Mm. suuret ostomäärät ja keskitetty logistiikka mahdollistavat tuotteiden edullisen hinnoittelun ja mahdollisuuden reagoida joustavasti markkinoihin. Vaatteen käyttöikä:  Ei ole mahdollista sanoa tarkkaa käyttöikää. Riippuu, kuinka hyvin pesuohjeita seurataan, ja miten vaatteesta pidetään huolta. Vastuullisuus:  Kestävä kehitys on meille tärkeitä. Tarkoitus on, että asiakkaat arvostavat vaatteita, joita käyttävät ja pitävät niistä huolta. Vaikka valikoimassamme onkin viimeisimmät trendit ja tyylit, teemme vaatteita, jotka eivät ole yhden sesongin tavaraa.

Pikamuoti on kasvattanut vaatejätteen määrää: "Siinä vastuullisuus lentää romukoppaan" – testaa, tiedätkö pikamuodin vaikutukset


Summary: 72 naiskansanedustajaa on kirjoittanut avoimen kirjeen, jossa he pitävät lehdistön toimintaa rasistisena.

Britanniassa 72 naiskansanedustajaa on kirjoittanut avoimen kirjeen tukeakseen Sussexin herttuatarta  Meghania  tämän kamppailussa lehdistöä vastaan. Kansanedustajat kuuluvat eri poliittisiin puolueisiin,  kertoo CNN .
 Herttuatar ja prinssi  Harry  ovat jo jonkin aikaa arvostelleet  heihin kohdistuvaa mediahuomiota  ja Meghanin kohtaamaa kritiikkiä. He ovat myös haastaneet brittilehtiä oikeuteen.
 Kansanedustajat sanovat haluavansa osoittaa solidaarisuutta herttuatar Meghanille hänen toimissaan lehdistöä vastaan. He kutsuvat brittimedian kirjoittelua "usein mauttomaksi ja harhaanjohtavaksi".
 – Huolestuttavinta on kuitenkin vanhanaikainen ja kolonialistinen pohjavire, joka joissain jutuissa on. Kaikenlaisia taustoja edustavina naiskansanedustajina tuemme sinua sanoessasi, ettei sellainen käy, kansanedustajat kirjoittavat.
 Lausunto on tulkittavissa siten, että lehdistön käsittelytapa on kansanedustajien mukaan ajoittain rasistinen. Marklen isä on valkoihoinen ja äiti musta. Prinssi Harry  syytti mediaa rasismista  jo suhteen alkuvaiheessa.
 Kirjeen julkaisi Twitterissä muun muassa kansanedustaja  Holly Lynch  työväenpuolueesta.
 Hiljattain Britannian yleisradioyhtiö BBC joutui pyytämään anteeksi prinssi  Harrylta  sitä, ettei se varoittanut etukäteen Sussexin herttuaparia ohjelmasta, jossa esitettiin pariin kohdistuvaa  rasistista ja uhkaavaa kuvastoa .
 Lue myös:
 Lehdet: Hovi huolissaan prinssi Harryn "hauraasta henkisestä tilasta" – "Tämä ei ole tasapainoisen ihmisen toimintaa"
 Prinsessa Dianan kuolema on jatkuvassa mediapaineessa elävälle prinssi Harrylle yhä arka asia: "En halua tapahtumien toistuvan"
 Prinssi Harry jatkaa taistelua keltaista lehdistöä vastaan – haastoi lehtiä oikeuteen salakuuntelusta
 Entä jos tosielämä olisi kuin draamasarja The Crown? "Meghan Markle ja prinssi Harry saisivat kaksi lasta, joista toinen olisi tumma ja toinen vaalea, ja siitä syntyisi hämminkiä"

Naiskansanedustajat asettuivat herttuatar Meghanin tueksi Britanniassa – tuomitsevat lehdistön toiminnan


Summary: Kanta-Hämeen käräjäoikeus ei ole vielä määrännyt jutuille käsittelypäivää.

Keskinäisen vakuutusyhtiö Pohjantähden ylimääräiseen yhtiökokoukseen liittyvät tapahtumat johtavat käräjille. Kahdeksaa henkilöä epäillään jutussa vakuutusyhtiörikoksesta. Lisäksi syyttäjä harkitsee parhaillaan lisää syytteitä.
 Hämeenlinnalaisen vakuutusyhtiö Pohjantähden toiminta on ollut Finanssivalvonnan tarkkailussa nyt jo puolitoista vuotta, keväästä 2018.
 Vakuutusyhtiö Pohjantähden asioiden mutkat johtavat muutaman vuoden taakse ja etenkin kesään ja syksyyn 2017. Pohjantähden ylimääräiseen yhtiökokoukseen liittyen epäillään vakuutusyhtiörikosta eli sitä, että kokouksessa kierrettiin yhtiöjärjestyksessä olevaa äänioikeuden rajoittamista koskevaa määräystä, niin sanottua äänileikkuria. Yhtiökokouksessa saa omasta puolestaan tai toisen valtuuttamana äänestää vain tietyllä äänimäärällä. Asian nosti esille Finanssivalvonta kesällä 2018.
 Finanssivalvonta  pyysi tuolloin poliisia selvittämään asiaa . Finanssivalvonta asetti myös oman asiamiehensä seuraamaan Pohjantähden toimintaa. Asiamies on edelleen yhtiössä mukana. Asiamies osallistuu yhtiön hallituksen kokouksiin ja seuraa kirjallisesti yhtiön hallintoa.
 Finanssivalvonta halusi tarkemman tutkinnan
 Syksyllä 2018 Hämeen poliisi tuli esitutkinnassa siihen johtopäätökseen, että Pohjantähden yhtiökokouksessa kukaan ei ollut toiminut kenenkään toisen välikätenä.  Poliisi ei epäillyt  asiassa tapahtuneen vakuutusyhtiörikosta.
 Finanssivalvonta piti kuitenkin Hämeen poliisin esitutkintaa puutteellisena ja riittämättömänä ja kanteli asiasta. Valtakunnansyyttäjänvirasto päättikin  maaliskuussa 2019 , että tutkintaa on jatkettava.
 Uusi poliisin esitutkinta valmistui loppukesästä 2019 ja se on ollut aluesyyttäjä  Mirva Hilanderin  arvioitavana Itä-Suomen syyttäjäalueella. Aluesyyttäjä on nyt päätynyt nostamaan syytteet asiassa, aluksi kahdeksaa henkilöä vastaan Kanta-Hämeen käräjäoikeudessa. Heitä epäillään vakuutusyhtiörikoksesta. Siitä voidaan tuomita sakkoon tai enintään vuoden vankeuteen.
 Lisäksi harkinnassa on muitakin syytteitä, kertoo aluesyyttäjä Mirva Hilander Ylelle.
 Pohjantähdessä odotellaan asian käsittelyä
 Keskinäinen vakuutusyhtiö Pohjantähti on saanut tiedon jutun menosta oikeuteen. Pohjantähden lakimies ja varatoimitusjohtaja  Krista Rantala  korostaa, että syytteet koskevat yksityisiä henkilöitä, ei Pohjantähteä yhtiönä. Syytteitä on saanut kuitenkin yhtiön palveluksessa olevia henkilöitä, mutta yksityishenkilöinä.
 Pohjantähdessä odotetaan jutuille käsittelypäivää käräjille. Niin ikään Pohjantähti odottaa, että Finanssivalvonta vetäisi asiamiehensä pois yhtiöstä loppuvuodesta.
 Yhtiön toimitusjohtajaksi valittiin syksyllä 2018  Aki Kiiliäinen  Lähi-Tapiolasta. Myös yhtiön hallitus on koottu 2018, hallituksen puheenjohtajana on  Kari Kaartinen .
 Yhtiökokouksen kohut eivät ole vaikuttaneet Pohjantähden toimintaan tai asiakassuhteisiin. Yhtiön ilmoituksen mukaan se odottaa tälle vuodelle 3,4 prosentin kasvua maksutuloissa. Se on kasvattanut tänä vuonna vakavaraisuusasteen yli 270 prosenttiin ja on tekemässä viime vuoden tapaan vahvan tuloksen.
 Keskinäisen vakuutusyhtiö Pohjantähden palveluksessa on runsaat 300 henkilöä. Vuonna 2018 vakuutusyhtiön saama maksutulo oli lähes 100 miljoonaa euroa. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Hämeenlinnassa.

Syytteet tulossa ainakin 8 henkilölle vakuutusyhtiö Pohjantähden kuohuissa


Summary: Euroopassa on jo jäätyneiden konfliktien alueita, joilla kananlihan salakuljetus käy pääelinkeinosta. Sitäkö tavoitellaan EU-erossa, kysyy Matti Mörttinen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Suurlähettiläs  Jan Store  on diplomaattisen satiirin mestari. Lisäksi hänessä on näkijän vikaa.
 Jäätyään eläkkeelle ulkoasiainhallinnosta Store oli hetken konsulttihommissa. Silloin hän ennusti, että Brexit ei tulisi koskaan toteutumaan, vaikka EU:sta eroaminen oli juuri saanut brittien kansanäänestyksessä voiton.
 Kirjailija- ja journalistikollega  Helena Petäistö  puolestaan löi samppanjapulloja vetoa sen puolesta, ettei brexitiä koskaan tule.
 Ongelma tuollaisessa vedossa tosin on se, ettei sitä oikein voi julistaa päättyneeksi kuin siinä tapauksessa, että ero tulee.
 Brexitin odottelusta voi tulla pitkittynyt olomuoto. Eroaminen siirtyy kuin taivaanranta sitä mukaa kun sitä yritetään lähestyä.
 Nuo arvostetut  ekspertit ennustivat, että brexitiä lykätään moneen kertaan ja lykkäyksistä tulee ikään kuin pysyvä olotila.
 Visiot ovat tarkassa linjassa sen kanssa, mitä tähän mennessä on tapahtunut.
 Jälleen uusi viivästys on nyt tulossa. Takaraja siirtyy kolmannen kerran tänä vuonna. Itse kansanäänestyksestä on kulunut kolme vuotta ja neljä kuukautta.
 Sen ajan olemme saaneet seurata poikkeuksellista poliittista tosi-teeveetä. Viihdesarjan ikävä puoli on, että toisin kuin tarkkaan käsikirjoitettu tosi-tv, tämä tapahtuu ihan oikeasti. Tämän draaman yllättävät juonikäänteet eivät ole tuotantoyhtiön ennalta määräämiä.
 Moni suomalainenkin ryhtyi seuraamaan tätä sirkusta ajatellen, että se todistaa Euroopan unionin olevan luhistumassa. Ja että kansallisvaltioiden on parasta päättää itse kaikista asioistaan.
 Mutta EU:n romahduksen sijasta olemmekin saaneet seurata Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hidasta hajoamista.
 Kansainvälisen politiikan  sanastosta löytyy englanninkielinen ilmaisu ”frozen conflict” eli jäätynyt selkkaus.
 Jäätyneessä konfliktissa on tyypillistä, että jollain alueella käyttää hallintovaltaa vieras valtio, kapinallisjoukko tai muu taho ilman kansainvälisen yhteisön tunnustusta.
 Eräs pisimpään jatkuneista kylmän sodan jälkeisen ajan esimerkeistä on Transnistria, joka sijaitsee periaatteessa Moldovassa, mutta jossa toimiva johto tuntee uskollisuutta lähinnä Venäjää, tai pikemminkin jo kauan sitten lopetettua Neuvostoliittoa kohtaan.
 Kun kävin toistakymmentä vuotta sitten kurkistelemassa Transnistrian ”rajalla”, sain kuulla, että alueen merkittävin elinkeino oli kananlihan salakuljetus. Toki ase- ja ihmiskauppaakin käytiin.
 En usko, että Britanniasta  tulee uutta Transnistriaa. Mutta brexitin odottelusta voi tulla pitkittynyt olomuoto. Eroaminen siirtyy kuin taivaanranta sitä mukaa kun sitä yritetään lähestyä.
 Uusi kansanäänestys olisi tähän mennessä esitetyistä vaihtoehdoista paras mahdollisuus saavuttaa uusi pysyvä olotila suuntaan tai toiseen.
 Yksi seuraus voi edelleen olla valtion hajoaminen eli ainakin Skotlannin itsenäistyminen ja mahdollisesti myös Pohjois-Irlannin yhdistyminen Irlannin tasavaltaan.
 Samaan aikaan toisaalla  vaaditaan taas Katalonian eroa Espanjasta.
 Eurooppa on elänyt nykyihmisen näkökulmasta katsoen pitkään kansallisvaltioiden kulta-aikaa. Pitkässä historiassa kansallisvaltioiden kausi on kuitenkin lyhyt. Ja epätäydellinen.
 Ei maanosamme nykyistä poliittista karttaa ole mihinkään kiveen hakattu.
 Ironia vain on siinä, että kansallisvaltioihin perustuva järjestelmä voi ainakin Euroopassa kaatua juuri itseriittoisen kansallismielisyyden ylilyönteihin.
 Sillä sitähän brexit on; harhakuvaa siitä, että yksittäinen maa voi pitää yllä ehdotonta kansallista itsemääräämisoikeutta sekä käydä kauppaa ja tehdä muuta yhteistyötä ympäristönsä kanssa vain omilla ehdoillaan.
 Brexit voi yhä toteutua , mutta Helena Petäistö ja Jan Store ovat olleet ainakin tähän mennessä oikeassa.
 Ja jos ero toteutuu, niin ehkä tarvitsemme sen julmine seurauksineen, jotta tajuamme yhteistyön ja keskinäisriippuvuuden todellisen arvon.
 Matti Mörttinen
 Kirjoittaja on pirkanmaalainen toimittaja ja tietokirjailija, joka rakastaa rauhaa, ystävyyttä ja solidaarisuutta .
 Aiheesta voi keskustella 30.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Matti Mörttisen kolumni: Koomikko piristää politiikkaa – mutta pelle vaihtuu pian pelottelijaan, ja silloin on itku naurua lähempänä
 Robert Sundman: Ei ole politiikkaa ilman tunteita – mutta entä jos nuo tunteet vetävät meidät solmuun?
 Katri Saarikiven kolumni: Potkaisisitko koiraa vai pesisitkö Suomen lipulla vessan? Arvoeroja voi mitata, mutta yhteisen löytäminen on sitäkin tärkeämpää

Matti Mörttisen kolumni: Kansallisvaltioiden kulta-aika voi kariutua kansallisen itseriittoisuuden ylilyönteihin – brexit ei revikään rikki EU:ta vaan Britanniaa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Brexit-solmu voi jäädä avaamatta Iso-Britannian uusista vaaleista huolimatta
 Britanniassa päätettiin eilen järjestää parlamenttivaalit joulukuussa.  Vaalit voivat johtaa jopa brexitin perumiseen , jos työnväenpuolue voittaa. Toisaalta on mahdollista, ettei kumpikaan pääpuolueista saa itselleen opposition tukea. Siinä tapauksessa brexit-vellonta jatkuu.
 Pääministeri on rauhannobelisti, mutta kansa kapinoi – mitä Etiopiassa tapahtuu?
 Pääministeri Abiy Ahmed on arvioinut, että amhara-nationalismi on uhka koko Etiopian turvallisuudelle. Armando Dadi / AOP
 Maailmalla ylistetään rauhannobelisti  Abiy Ahmedia , mutta kotimaassa Etiopiassa  kytee kapina . Taustalla on eri etniset ryhmät, joista kaikki kokevat tulleensa väärin kohdelluksi jossain vaiheessa maan historiaa.
 THL: Suomalaisten käsitykset sisäilmaongelmista ovat liioiteltuja
 Kun ihmiset luottavat enemmän muihin kuin tutkimustuloksiin, syntyy helposti ristiriitoja. Oireista kärsivät arvioivat esimerkiksi kuntien virkamiesten vähättelevän koettuja sisäilmaongelmia. Andriy Popov / AOP
 Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen kansallisen sisäilmakartoituksen tulokset ovat  yllättäneet asiantuntijat . Sen mukaan suomalaiset kokevat sisäilmaan liittyvät terveysriskit suurempina ja vakavampina kuin mitä ne tutkimustiedon perusteella ovat. Esimerkiksi vain pieni osa kosteusvaurioista aiheuttaa astmaa, mutta yli puolet kyselyyn vastanneista koki, että vauriot ovat vakava riski terveydelle.
 Oikeus kielsi sähkötupakkakaupalta mainostamisen, mutta se jatkuu silti
 Kuvakaappaus Finnvapen Helsingin liikkeen Instagram-tililtä. Valviran näkemyksen mukaan kyse on tupakkalain vastaisesta markkinoinnista.  Instagram / Finnvape
 Suomen tupakkalaki kieltää tupakkatuotteiden markkinoinnin. Silti sähkösavukeliike  koetteli rajojaan  mainostamalla muun muassa paikallisliikenteen busseissa pääkaupunkiseudulla. Markkinaoikeuteen asian vei sosiaali- ja terveysalan lupa-ja valvontavirasto Valvira.
 Talvinen sää koettelee
 Kerttu kotakorpi / Yle
 Kylmästä keskiviikkoyöstä herätään vilpoiseen aamuun koko maassa. Keskiviikkona jatkuu viime päivien poutainen ja kylmä sää. Lounaisrannikolla voi ajoittain sataa hieman räntää, ja illalla Lapissa alkaa tupruttaa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Brexit-solmu voi jäädä avaamatta, Etiopiassa kytee kapina, suomalaisilla väärää tietoa sisäilmaongelmien riskeistä


Summary: Moni Max-koneiden turmissa perheenjäsenensä menettänyt omainen vaatii Boeingin toimitusjohtajaa Dennis Muilenburgia eroamaan tehtävistään.

Yhdysvaltalaissenaattorit syyttävät lentokonevalmistaja Boeingin pistäneen voitot turvallisuuden edelle, kun yhtiö pyrki kiireellä saamaan surullisenkuuluisan 737 Max -konetyypin käyttöön.
 Boeingin toimitusjohtaja  Dennis Muilenburg  oli tiistaina Yhdysvaltain senaatin talouskomitean kuultavana. Kahdessa 737 Max -koneen turmassa kuoli lyhyen ajan sisään yhteensä 346 ihmistä.
 Muilenburg myönsi yhtiön tehneen virheitä.
 – Olemme oppineet molemmista onnettomuuksista ja tunnistaneet muutokset, joita täytyy tehdä, sanoi toimitusjohtaja.
 Senaattoreiden mukaan Boeing oli tietoinen MCAS-sakkauksenestojärjestelmän ongelmista jo ennen koneiden käyttöönottoa. Lentäjät viestittelivät toisilleen jo vuonna 2016 MCAS-järjestelmän ongelmista. Boeing kertoi ilmeisesti viesteistä Yhdysvaltain ilmailuhallinto FAA:lle vasta tässä kuussa.
 FAA hyväksyi 737 Max -konetyypin vuoden 2017 alussa, ja kone otettiin käyttöön saman vuoden toukokuussa.
 Senaattori  Richard Blumenthalin  mukaan Boeing pyrki kiirehtimään koneiden käyttöönottoa ja salaili tietoisesti ongelmia. Hänen mukaansa lentäjiä johdettiin harhaan. Senaattori kuvaili Boeingin ”suunnitelleen näin itse asiassa lentävän ruumisarkun”, kirjoittaa  BBC.
 Omainen kohtasi Muilenburgin: "Katso meitä silmiin"
 Senaatin istunnossa oli läsnä useita turmissa menehtyneiden perheenjäseniä. He kuvailivat BBC:lle, että Muilenburg oli kuulemisessa välttelevä ja että hänen tulisi erota.
 – Haluan hänen sanovan yksiselitteisesti, että hän ottaa vastuun 346 ihmisen kuolemasta, koska onnettomuudet olivat ehkäistävissä, sanoi  Paul Njoroge , joka menetti viisi perheenjäsentään Ethiopia Airlinesin turmassa.
 Siskonsa samaisessa turmassa menettänyt  Adnaan Stumo  totesi, että Muilenburgin tulisi erota tehtävistään ja mennä vankilaan.
 Uutiskanava CNN  kertoo, että 24-vuotiaan tyttärensä Ethiopian Airlinesin turmassa menettänyt äiti huudahti Muilenburgille, kun tämä oli poistumassa salista.
 – Herra Muilenburg, kun sanotte olevanne pahoillanne, voitteko kääntyä ja katsoa meitä silmiin? huusi äiti.
 Toimitusjohtaja pysähtyi, kääntyi äitiä kohden ja nyökkäsi useita kertoja sanoen hiljaa ”Olen pahoillani.”
 Uhrien omaisia edustavan asianajajan mukaan Muilenburgin oli määrä tavata omaisia myöhemmin saman päivän aikana.
 Indonesian ilmailuviranomaiset julkaisivat  viime perjantaina  onnettomuustutkintaraportin Lion Air -lentoyhtiön turmasta. Siinä Boeingin ja Yhdysvaltain ilmailuviranomaisten arvosteltiin aliarvioineen sitä, kuinka paljon visuaaliset ja äänelliset varoitussignaalit hidastavat lentäjien kykyä vastata nopeasti häiriötiloihin, jotta onnettomuuksilta voitaisiin välttyä.
 Lisää aiheesta:
 BBC: Boeing accused of putting profit before safety by Senators
 CNN: Boeing CEO to Congress: 'We understand and deserve this scrutiny'
 Raportti: Useiden häiriöiden summa aiheutti Boeing 737 Maxin koneturman Indonesiassa

Boeing-pomo senaatin hiillostuksessa Max-koneista – ”Suunnittelitte lentävän ruumisarkun”


Summary: Pääministerin ajamat uudistukset ovat nostaneet esille voimia, jotka olivat tukahdutettuja autoritaarisen hallinnon aikana.

ADDIS ABEBA/BAHIR DAR  Lippu tangossa näyttää Etiopian lipulta. Siellä liehuu raidallinen lippu, jossa on vihreä, punainen ja keltainen raita. Jokin kuitenkin puuttuu.
 Normaalisti Etiopian lipussa on myös tähti, mutta tässä sitä ei näy. Tähti symboloi Etiopian yhtenäisyyttä.
 – Se oli edellisen hallituksen symboli, tigre-kansan symboli, emmekä sitä lippuumme halua. Tämä on Etiopian oikea lippu! oppositiopoliitikko  Melkamu Shumye  sanoo ja nauraa päälle.
 Tähdettömän etiopialaisen lipun vieressä liehuu toinenkin lippu. Se on valkoinen, ja siinä on kotka, jota ympäröi teksti “National Movement for Amhara”. Amharat ja tigret ovat olleet pitkään vihollisia.
 Melkamu on uuden puolueen poliittisten asioiden päällikkö. Viime vuonna perustettu National Movement for Amhara (NaMA) ajaa amhara-kansan asiaa ja on saanut jo yli 100 000 jäsentä. Määrä kasvaa Melkamun mukaan joka päivä.
 Etnisyys on aina ollut poliittista Etiopiassa, mutta nyt se on nousemassa uusiin ulottuvuuksiin.
 Etnonationalistiset puolueet nousussa
 Etiopia on liittovaltio, joka koostuu etnisistä osavaltioista. Vuodesta 1991 maata on johtanut neljän puolueen koalitiosta koostunut ryhmä. Kansoista edustettuina ovat tigret, oromot, amharat ja eteläiset kansat.
 Edellinen pääministeri oli tigre. Hän erosi vuonna 2018 suurten protestien vuoksi. Suurin kansanryhmä eli oromot olivat väsyneitä siihen, että tigre-vähemmistö oli johtanut maata vuosikausia. Uudeksi pääministeriksi koalitio nosti vasta 41-vuotiaan  Abiy Ahmedin , joka on oromo.
 Bahir Darin kaupungissa liehuu Etiopian lippu ilman yhtenäisyyttä symboloivaa tähteä. Fredrik Lerneryd/Yle
 Abiy aloitti suuren uudistusaallon, joka ravisteli koko Etiopiaa. Poliittisia vankeja päästettiin vapaiksi, lehdistönvapaus parani huimasti ja poliittinen kenttä avautui.
 Sen lisäksi Abiy solmi rauhan Eritrean kanssa, mistä hyvästä hän sai Nobelin rauhanpalkinnon.
 Uudistukset päästivät kuitenkin valloilleen sellaisia voimia, jotka olivat aiemman autoritaarisen hallinnon aikana pysyneet pinnan alla.
 Sadan miljoonan asukkaan Etiopiassa on yli 80 etnistä ryhmää, ja eri ryhmät vaativat nyt uusien vapauksien innoittamina yhä enemmän valtaa itselleen.
 Hilppa Hyrkäs / Yle
 Nyt moni vähemmistö – ja etenkin maan toiseksi suurin väestönryhmä amharat – syyttävät pääministeriä tämän oman ryhmänsä suosimisesta.
 Heille ei enää riitä, että ovat edustettuna koalitiossa, vaan he vaativat radikaalimpaa politiikkaa. Ja se on Etiopian rauhan suurin uhka tällä hetkellä.
 Etninen väkivalta ajaa ihmisiä pakoon
 Uuden amhara-mielisen puolueen NaMAn pääkonttori sijaitsee Etiopian pääkaupungissa Addis Abebassa. Puoluekonttoreita on kuitenkin tietenkin sekä Amharan osavaltion pääkaupungissa Bahir Darissa että muissa osavaltioissa, joissa asuu amhara-kansaa.
 – Tietenkin olemme etnonationalistinen puolue. Mutta se ei tarkoita, että vihaisimme muita etnisiä ryhmiä, oppositiopuolueen Melkamu sanoo.
 Melkamun omat puheet eivät täysin tue tätä sanomaa.
 Hänen mukaansa oromot ja tigret vihaavat amhara-kansaa ja koko maan systeemi perustuu amhara-mielisten vihaamiseen.
 NaMA-puolue perustettiin pian sen jälkeen, kun Abiy Ahmed valittiin pääministeriksi keväällä 2018. Nobelin rauhanpalkinnon hän sai oltuaan vain puolitoista vuotta vallassa.
 – Rauhanpalkinto ei tarkoita, että Etiopia olisi rauhallinen maa, oppositiopuolue NaMA:n Melkamu sanoo.
 Hän listaa: Kolme miljoonaa maan sisäistä pakolaista Abiyn tultua valtaan. Kuolleita joka päivä.
 Etiopian on edelleen yksi Afrikan köyhimmistä valtioista. Pääkaupungissa Addis Abebassa on viime viikkoina nähty levottomuuksia.   Roland Marske / AOP
 Melkamu on sitä mieltä, että juuri amharat kärsivät tässä eniten. Hän ei vaikuta välittävän siitä, että kauempana Addis Abebassa on saanut surmansa useita oromo-kansaan kuuluvia mielenosoittajia.
 Ja se on osa pääministeri Abiyn uusinta ongelmaa, mutta otetaan vanhemmat ongelmat ensin.
 Historiaa käytetään lyömäaseena
 Kun kysyn Melkamulta, miksi amhara-nationalistinen puolue on tarpeen, alkaa pitkä historianluento. Tällaisiin luentoja kuulee usein nykypäivän Etiopiassa.
 Monet etniset kansallismieliset käyttävät historiaa tai sen epäkohtia puolustaakseen juuri omaa kansanryhmäänsä. Useat tulkitsevat toki historian niin, että oma ryhmä hyötyy.
 Amhara-nationalismissa paistaa selvästi läpi katkeruus siitä, että amharat menettivät vallan, kun keisareiden valtakausi Etiopiassa päättyi. Etiopian viimeinen keisari  Haile Selassie  oli amhara.
 Etiopiassa riittää nuoria, mutta työpaikoista on pulaa. Korkea nuorisotyöttömyys näkyy maan pääkaupungin kaduilla. Joona Pettersson
 Monet muut kansanryhmät Etiopiassa kokivat puolestaan keisareiden ajan sortavaksi. Riippumatta siitä, kuka on ollut vallassa, joku on aina ollut tyytymätön.
 Kommunistinen sotilasjuntta syöksi keisari Haile Selassien vallasta vuonna 1974.
 Se pilasi amhara-nationalistien mukaan kaiken.
 – Kun punainen terrori loppui, tilalle tulivat vapautusliikkeet, jotka perustivat nykyisen Etiopian ja liittovaltiosysteemin, Melkamu sanoo ja viittaa valtaa pitävään puoluekoalitioon.
 Etnonationalistisen puolueen poliittinen vastaava Melkamu Shumye uskoo amhara-kansan olevan pian taas vallassa. Fredrik Lerneryd/Yle
 Silloin amharoilta vietiin Melkamun mukaan valtavasti maata.
 – Ja viimeisen kahdeksan vuoden aikana amharat on syrjäytetty muissa osavaltioissa, hän jatkaa.
 – Tätä tapahtuu jopa siinä määrin, että voidaan puhua kansanmurhasta ja etnisestä puhdistuksesta, hän sanoo.
 Tämä on saanut jotkut amhara-kansasta tarttumaan aseisiin.
 Vallankaappausyritys Amharassa nosti esiin nationalismin
 Tanajärvi kimaltelee sinivihreänä aamuauringossa. Bahir Darin palmujen reunustamilla kaduilla liikkuu sinisiä skoottereita ja jalkakäytävillä kulkee paljon turisteja.
 Alue on suosittu muun muassa järven saarilla sijaitsevien vanhojen luostareiden ansiosta. Vilkkaan liikenneympyrän vieressä sijaitsee valkoinen talo, osavaltion presidentin päämaja.
 Viime kesäkuussa tässä talossa tapahtui murha.  Osavaltion turvallisuusjoukkojen päällikkö, amhara-kansaan kuuluva  Asaminew Tsige  ryntäsi huoneeseen kesken kokouksen ja surmasi osavaltion presidentin ja tämän avustajan.
 Maan pääkaupungista Addis Abebasta ilmoitettiin nopeasti, että kyseessä oli vallankaappausyritys.
 Etiopian edellinen hallitus oli vanginnut Asaminewin, mutta Abiy oli päästänyt hänet vapaaksi ja nimittänyt hänet uuteen virkaa.
 Etiopian pääministeri Abiy Ahmed  nauttii kansainvälistä arvostusta, mutta kotimaassaan hänen asemansa on käynyt tukalaksi. AOP
 Ennen surmaa Asaminew oli levittänyt radikaalia etnonationalistista sanomaa ja kehottanut amhara-kansaa aseistautumaan.
 Pian surmien jälkeen Asaminew tapettiin Bahir Darissa ja moni NaMA-puolueen jäsen pidätettiin. Muun muassa puolueen tiedottaja on istunut nyt neljä kuukautta vangittuna.
 Pääministeri Abiy on hyödyntänyt pidätyksissä terrorisminvastaista lakia, jota hän aiemmin on kritisoinut.
 Samaan lakiin nojaten edellinen hallitus oli pidättänyt poliittisia vastustajia, joita Abiy puolestaan vapautti. Tämä saa NaMA-puolueen Melkamun tuohtumaan.
 – Uskomme, että hallitus käyttää lakia vain hiljentääkseen amharat ja pysäyttääkseen puolueemme, hän sanoo.
 Abiyn mukaan amhara-etnonationalismi uhkaa koko Etiopiaa
 Yhä kiristyneemmät etniset jännitteet maassa ovat nostaneet esille uhan, että Etiopia voi hajota Jugoslavian tavoin. Siitä on ennenkin varoitettu, mutta toistaiseksi valtio on pysynyt kasassa.
 Kansallismieliset liikkeet voivat kuitenkin muuttaa asian. Vahvistuneet alueelliset asevoimat esimerkiksi Amharassa heikentävät liittovaltion armeijaa.
 Toistaiseksi liittovaltion armeijan vahvuus on yksi pilareista, joka pitää Etiopian yhtenäisenä.
 Amharan osavaltion poliisijohtaja  Abere Adamu  oli juuri tullut töihin, kun vallankaappausyritys kesäkuussa tapahtui. Hän kuuli laukaukset ja oli omien sanojensa mukaan itsekin vaarassa.
 Nyt hän istuu kiiltävän työpöydän takana, nousee ja sanoo:
 – Hej hej, hur mår ni?
 Poliisijohtaja muutti Ruotsista takaisin Etiopiaan vasta maaliskuussa tänä vuonna. Perhe on edelleen Ruotsissa, mutta synnyinmaan uusi suunta kiinnosti siinä määrin, että hän päätti muuttaa yksin takaisin.
 Asaminew oli hänen ystävänsä ja yksi heistä, joka houkutteli Aberen takaisin Etiopiaan.
 – Se oli tietenkin järkyttävää ja todella surullista. Etnisyys on identiteettiä eikä politiikkaa. Meidän pitää pysäyttää nämä voimat, ne ovat todella vaarallisia, hän sanoo.
 Vallankaappausyrityksen jälkeen Abiy Ahmed arvioi, että amhara-nationalismi on uhka koko maan turvallisuudelle.
 Se oli erittäin loukkaavaa, sanoo NaMA-puolueen Melkamu.
 – Me emme vihaa mitään etnistä ryhmää, meidän nationalismimme on todella tervettä. Koko maan systeemi perustuu amhara-kansan vastustamiseen, ja me vain haastamme tätä systeemiä, hän sanoo.
 Vähemmistö syyttää amharoita vainosta
 Amharan osavaltiossa on kuitenkin ainakin yksi etninen ryhmä, jonka mukaan amharat vihaavat heitä.
 Tapaan nimettömänä pysyvän henkilön hotellissa pääkaupungissa Addis Abebassa. Hän kuuluu qimant-vähemmistöön eikä oman turvallisuutensa takia uskalla kertoa nimeään.
 Hän näyttää kännykältään järkyttäviä kuvia. Kuolleita nuoria miehiä mätänemässä joukkohaudassa, murskaksi lyötyjä päitä, palaneita kyliä.
 Qimant-vähemmistöön kuuluva henkilö sanoo, että koko Etiopian tulevaisuus on etnisten kiistojen takia vaarassa.
 – Tilanne menee koko ajan pahemmaksi. Meille on vain kaksi vaihtoehtoa: puolustautua tai meidät hävitetään maan päältä, hän sanoo.
 Eikä qimant-vähemmistö ole yksin. Vähemmistöjä vainotaan ja häädetään muuallakin Etiopiassa.
 Koko maassa on tällä hetkellä yli kaksi miljoonaa ihmistä, jotka pakenevat etnisiä konflikteja, etenkin maan eteläosissa. Jopa tuhannet ovat kuolleet.
 Pääministerin oma väestönryhmä poltti hänen kirjojaan
 Kun pääministeri Abiy Ahmed nousi valtaan, maanlaajuisia protesteja oli järjestämässä  Jawar Mohammed , Yhdysvalloissa asunut oromo-kansaan kuuluva toimittaja.
 Abiyn uudistusten innoittamana Jawar muutti takaisin Etiopiaan, ja miehet esiintyivät usein yhdessä. Viime aikoina Jawarin retoriikka on Abiyn mielestä kuitenkin mennyt liian oromo-mieliseksi.
 Viime viikolla poliisi piiritti Jawar Mohammedin kodin Addis Abebassa, ja yritti Jawarin mukaan häätää pois hänen turvamiehiään. Pian kodin ympärille saapui mielenosoittajia sankoin joukoin ja useita kuoli yhteenotoissa poliisin kanssa.
 Jawar Mohammedin välit pääministerin kanssa ovat ajautuneet kriisiin. Martial Trezzini / EPA
 Myös muualla Oromian osavaltiossa osoitettiin mieltä, tiet pääkaupunkiin suljettiin ja itäisessä Etiopiassa poltettiin Abiy Ahmedin kirjoittamia kirjoja.
 Nuoret oromo-miehet ovat syyllistyneet aiemminkin väkivaltaisuuksiin muita etnisiä ryhmiä vastaan. Pääministeri Abiy on saanut kritiikkiä siitä, ettei hän ole tehnyt asialle mitään.
 Jawarin kritisoiminen oli eräänlainen yritys puuttua asiaan, mutta on nyt puolestaan johtanut siihen, että pääministerin oma etninen ryhmä rakoilee.
 Siitä tulee Abiy Ahmedille haaste, kun ensi vuonna järjestetään Etiopiassa maan ensimmäiset demokraattiset vaalit. Niissä Abiy pyrkii saamaan kansalta tuen pääministeriydelle.
 National Movement for Amhara -puolueen toimistolla Melkamu pudistaa päätään.
 – Pääministeri Abiy on ollut niin kiinnostunut siitä, miltä hän näyttäytyy ulkomaailmalle, että hän on laiminlyönyt kotimaan asioita. Jos mikään ei muutu, pelkään, että tästä tulee vielä verilöyly, Melkamu sanoo.
 Lue myös:
 Tuore rauhannobelisti Abiy Ahmed Ali on paljon vartija: jos Etiopia hajoaa, Afrikan sarvi suistuu kaaokseen
 Etiopian pääministeri Abiy Ahmed sai Nobelin rauhanpalkinnon rauhansopimuksesta, joka lopetti sodan Eritrean kanssa
 "Afrikan Pohjois-Korea" ei avautunutkaan, vaikka Eritrea ja Etiopia tekivät rauhan – "Kuin asuisi saarella, elämässä on niin monia rajoitteita"
 Toimittajalta: Etiopian Abiy Ahmed ei ehkä ansainnut Nobel-palkintoa, mutta voi vielä nousta sen arvoiseksi

Maailmalla ylistetään rauhannobelisti Abiy Ahmedia, mutta kotimaassa Etiopiassa kytee kapina –  "Jos mikään ei muutu, tästä tulee vielä verilöyly"


Summary: Vaalien jälkeenkin voi olla mahdollista, ettei kumpikaan pääpuolue saa enemmistöä brexit-kannalleen.

Britanniassa parlamentti päätti myöhään eilen joulukuisten parlamenttivaalien järjestämisestä.
 Oikeastaan tulos oli selvä jo aamutuimaan sillä hetkellä, kun maan toinen pääpuolue työväenpuolue ilmoitti asettuvansa vaalien taakse.
 Puolueen johtaja  Jeremy Corbyn  kuvaili, että “vaaleista tulee hauskat”, mutta monet hänen puolueessaan ovat eri mieltä. He pelkäävät rökäletappiota, sillä mielipidemittauksissa työväenpuolue laahaa kaukana konservatiivien perässä.
 Johnson luottaa EU-eromielisten tukeen
 Britannian konservatiivien johtaja, pääministeri  Boris Johnson  esiintyy voitonvarmana, mutta hänenkin puolueessaan epäröidään.
 Johnson ei pystynyt toteuttamaan lupaustaan Britannian EU-erosta lokakuun 31. päivänä. Tämä voi syödä hänen kannatustaan EU-eromielisten parissa, joiden varaan hän näyttää vaalivoittonsa laskevan.
 Johnson tarvitsee EU-eron kannattajien laajan tuen, sillä hänen jyrkkä brexit-linjansa uhkaa vieroittaa unionijäsenyyttä kannattaneet konservatiiviäänestäjät puolueesta
 Työväenpuolueen voitto voi johtaa brexitin perumiseen
 Joulukuun vaaleista toivotaan Britanniassa tietä ulos brexit-umpikujasta.
 Työväenpuolueen voitto muuttaisi EU-eron suuntaa radikaalisti, sillä Labour lupaa voittaessaan neuvotella EU-erosopimuksen uusiksi. Puolueen tähtäimessä on läheinen sisämarkkinajäsenyyttä muistuttava malli Boris Johnsonin ajamista etäisistä EU-suhteista poiketen.
 Kaiken kukkuraksi Labour antaisi sopimuksen valmistuttua briteille mahdollisuuden valita kansanäänestyksessä uuden erosopimuksen tai EU:n jäsenenä pysymisen välillä.
 Konservatiivijohtaja Boris Johnson puolestaan toivoo vaaleista omaa enemmistöä, jonka avulla hän voi saada EU-eromallinsa muuttamattomana läpi parlamentissa.
 Brexit-ratkaisu ei ole taattu
 Molempien pääpuolueiden ongelmana on se, että Britannian vaalijärjestelmä ei ole pitkään aikaan tuottanut kunnollisia enemmistöjä kummallekaann kilpakumppaneista.
 Yhteisten brexit-sävelien löytämisestä pienempien puolueiden kanssa ei ole takeita – joten vaalien jälkeenkin voidaan olla sellaisessa tilanteessa, ettei brittiparlamentista edelleenkään löydy enemmistön tukea millekään ratkaisulle.
 Vaalit voivat avata brexit-takalukon – mutta tiellä on vielä monta mutkaa kuten niin usein Britannian EU-eroprosessin aikana.

Britannian jouluvaalit voivat muuttaa brexitin radikaalisti tai johtaa jopa EU-eron perumiseen – vai päädytäänkö taas pattitilanteeseen?


Summary: Suomen tupakkalaki kieltää tupakkatuotteiden markkinoinnin. Silti sähkösavukeliike koetteli rajoja mainostamalla mm. paikallisliikenteen busseissa pääkaupunkiseudulla.

Sähkösavukekauppa Finnvape sai västikään markkinoikeudelta päätöksen, jossa sitä kiellettiin käyttämästä mainoslausetta “Täyden palvelun sähkötupakkakauppa”. Päätöksen mukaan yritys ei saanut mainostaa bussissa, sanomalehdessä tai muulla mainosalustalla kyseisellä sloganilla.
 Viikon kuluttua oikeuden päätöksestä Finnvape julkaisi instagramissa mainoksen, jossa kerrottiin alennusmyynnistä ketjun liikkeissä. Mainoksessa ei käytetty kiellettyä sanamuotoa.
 – Me lähdemme siitä, että mainonta ilman tätä nimenomaan kiellettyä iskulausetta on sallittua, sanoo Finnvapen toimitusjohtaja  Petri Mäntysalo.
 Taustalla oli Sosiaali- ja terveysalan lupa-ja valvontaviraston eli Valviran tekemä markkinointikieltopäätös vuodelta 2018, josta Finnvape oli valittanut. Markkinaoikeus piti voimassa Valviran määräämän 50 000 euron uhkasakon.
 Valviran lakimiehen  Isabella Lencionin  mukaan mainostamisen jatkaminen markkinaoikeuden päätöksen jälkeen osoittaa piittaamattomuutta  tupakkalaista, joka kieltää sähkösavukkeiden markkinoinnin.
 – Uhkasakko on asetettu tälle mainoslauseelle mutta sitä ei voida määrätä maksuun, vaikka tupakkatuotteiden mainonta ylipäätään on kiellettyä, sanoo Lencioni.
 Kissa–hiiri–leikki jatkuu
 Koska yritys on jatkanut mainostamista, joutuvat viranomaiset selvittämään uudelleen valvonta-asian, joka koskee instagramissa julkaistuja mainoksia.
 Kuvakaappaus Finnvapen Helsingin liikkeen Instagram-tililtä. Valviran näkemyksen mukaan kyse on tupakkalain vastaisesta markkinoinnista.  Instagram / Finnvape
 Tupakkalakia valvovat Valviran lisäksi kuntien ympäristöterveysviranomaiset.
 Ylen tietojen mukaan samansisältöisiä ilmoituksia on julkaissut yhdeksän Finnvape- liikettä Helsingissä, Vantaalla, Espoossa, Tampereella, Kuopiossa Raisiossa, Seinäjoella, Oulussa ja Rovaniemellä.
 Finnvape on Suomen suurin sähkösavukeketju ja sen liikevaihto oli viime vuonna 4,5 miljoonaa euroa. Toimitusjohtaja Petri Mäntysalo on myös Suomen sähkösavukekauppiaat ry:n puheenjohtaja.
 Hän kiistää, että kyse olisi kissa-hiiri-leikistä viranomaisten kanssa.
 – Kiusantekoon ei ole varaa, koska oikeudenkäynnit ovat kalliita. Viranomaiset haluavat hankaloittaa meidän toimintaamme tulkinnoilla, jotka eivät perustu lakiin, hän jatkaa.
 Markkinaoikeuden päätös ei ole vielä lainvoimainen. Finnvape ei ole päättänyt hakeeko se valituslupaa.
 Yle kertoi aiemmin tässä kuussa sähkösavukekauppojen kikkailusta Suomen makuainekieltoa vastaan,  voit lukea jutun täältä.
 Yrityskuvamainontaa vai markkinointia?
 Yle haastatteli Finnvapen toimitusjohtajaa maanantaina, samana päivänä instagram-mainoksiin oli lisätty sana makuaine.
 Mäntysalon mukaan yritys ei halua mainostaa nikotiinia sisältäviä tuotteita vaan esimerkiksi makunesteitä, akkuja ja latureita.
 – Meidän mainontamme ei ole tupakkalain alaista koska siinä puhutaan makutiivisteistä, jotka ovat meidän mielestämme elintarvikkeita, jatkaa Mäntysalo.
 Valviran Lencionin mukaan tässäkin on kyse kikkailusta. Hallinto-oikeuksissa on parhaillaan yhdeksän tapausta, joissa kiistellään siitä saavatko sähkösavukeliikkeet myydä makuaineita vai eivät. Tupakkalain mukaan sähkötupakan kanssa höyrystettäväksi tarkoitettuja makuaineita ei saa mainostaa.
 Sähkösavukekauppiaiden mielestä kaikilla yrityksillä pitäisi olla oikeus yrityskuvamainontaan. Valvira taas katsoo, että sähkötupakka-alalla yrityskuvamainonnalle jää hyvin vähän tilaa, sellaisena voitaisiin pitää esimerkiksi työpaikkailmoittelua tai osavuosikatsauksia.
 Valviran lakimiehen Isabella Lencionin mukaan esimerikiksi Finnvapen instagram-mainosten alennusprosentit viittaavat myynnin edistämiseen.
 – Yrityskuvamainnonnan taakse ei voi piiloutua, jos toiminnalla tosiasiassa mainostetaan sähkösavuketuotteita. Yritysten tekemä julkinen viestintä on harvoin hyväntekeväisyyttä.
 Lue lisää:
 Nuuskakauppa sai mainostaa Oulun Kärppien ottelussa mainoskiellosta huolimatta
 Entinen ketjupolttaja pyrkii tupakasta eroon sähkötupakan avulla

Markkinaoikeus kielsi sähkötupakkakaupalta mainostamisten, mutta se jatkuu eri sanankääntein


Summary: Vielä ei ole tiedossa, milloin esiosasarja julkaistaan.

Suositusta Game of Thrones -sarjasta on tulossa esiosasarja. Esiosasarjassa hypätään 300 vuotta taaksepäin Game of Thronesin tapahtumista, ja se perustuu  George R.R. Martinin  Fire and Blood -kirjan tapahtumiin.
 – Minulla on ilo ilmoittaa, että tilaamme House of the Dragonista suoraan sarjan HBO:lle, kertoi HBO:n edustaja Los Angelesissa tiistaina paikallista aikaa.
 Edustaja ei kertonut, milloin esiosasarja julkaistaan.
 Suureen suosioon nousseen Game of Thrones -sarjan viimeinen jakso julkaistiin aiemmin tänä vuonna. Sarja on palkittu muun muassa useilla televisioalan Emmy-palkinnoilla. Se muun muassa palkittiin parhaan draamasarjan Emmyllä neljänä eri vuotena. Sarja myös keräsi tämän vuoden Emmyissä ennätykselliset 32 ehdokkuutta.
 Lisää aiheesta:
 Parhaan draamasarjan Emmy-palkinto Game of Thronesille – "Televisio ei ole koskaan ollut näin pirun hyvää"

Game of Thronesista tulossa esiosasarja


Tänään selviää, ketkä kaikki pyrkivät  Martti Hetemäen  seuraajaksi valtiovarainministeriön (VM) valtiosihteeriksi.
 STT:n aiemmin saamien tietojen mukaan tehtävään ovat hakeneet ainakin ministeriön johtaviin virkamiehiin kuuluvat  Leena Mörttinen  ja  Markus Sovala . Lisää nimekkäitä hakijoita voi vielä ilmaantua, sillä hakemuksen ehtii jättää vielä tänään.
 Mörttinen on työskennellyt VM:ssä rahoitusmarkkinaosaston osastopäällikkönä vuodesta 2017. Sovala nimitettiin syyskuussa VM:n talouspolitiikan koordinaattoriksi.
 Vaikutusvaltainen virka
 Valtiosihteeri on VM:n ylin virkamies. Hänen työhönsä kuuluu johtaa valtiovarainministeriön ja sen hallinnonalan toimintaa. Hetemäkeä on yleisesti pidetty Suomen vaikutusvaltaisimpana virkamiehenä.
 Valtiosihteeri on vaihtumassa, sillä virkaa vuodesta 2013 hoitanut Hetemäki ei aio hakea jatkokautta. Hän on kertonut, että haluaisi siirtyä työelämäprofessoriksi.
 Uusi valtiosihteeri aloittaa työnsä maaliskuussa. Virka täytetään viiden vuoden määräajaksi.

Suomen vaikutusvaltaisimpana virkamiehenä pidetyn Hetemäen seuraajaehdokkaat julki tänään