Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Evoluutio on hionut koiralle pienen mutta tehokkaan lihaksen, jolla vedota ihmisiin
 Tutkijoiden mukaan koiran hellyttävä katse on evoluution tuotosta. Susilla vastaavaa ei ole.
 Niko Haapalainen sai toisen opiskeluvuoden jälkeen oman alan harjoittelupaikan. Ensimmäistä kertaa oman alan töihin siirtyminen tuntui aluksi hyppäykseltä tuntemattomaan. Karoliina Simoinen / Yle
 Niko Haapalainen iloitsi oman alan kesätöistä, mutta sitten iski ahdistus: "Harjoittelun alku tuntui tuomiopäivältä"
 Moni kokee epävarmuutta ja riittämättömyyden tunteita työelämän kynnyksellä. Omaa ammatillista itsevarmuutta voi myös tietoisesti parantaa.
 Antti Haanpää
 Kari Enqvistin kolumni: Pysyvä kesäaika maksimoisi päivänvalon määrän kaikille suomalaisille
 Pysyvästi talviaikaan siirtyminen olisi virhe, kirjoittaa Kari Enqvist kolumnissaan.
 Lääkäri Nemam Ghafouri on auttanut Isisin uhreja vuodesta 2014. Retu Liikanen / Yle
 Isisin uhreja auttanut lääkäri vaatii: Al-Holin Isis-leirin lapset on erotettava heti äideistään
 Kurditaustainen lääkäri  Nemam Ghafouri  on viime vuosina auttanut Isisin uhreja Irakissa ja Syyriassa. Hänen mielestään Isisin alueille lähteneet naiset olisi asetettava syytteeseen ja lapset otettava heiltä pois.
 Tunteet tarttuvat, Katri Saarikivi muistuttaa. Siksi lomatunnelmaan pääsee helpoiten hakeutumalla rentoutuneiden ja nauttivien ihmisten lähelle. Laura Hyyti / Yle
 Miten tiede auttaa saamaan lomasta eniten irti – Aivotutkija Katri Saarikiven 10 vinkkiä hyvään latautumiseen ja työhuolten unohtamiseen
 Jos valokuvaat, niin zoomaa – ja 9 muuta keinoa loman vaikutusten tehostamiseen.
 AOP
 Suhde presidenttiin teki Monica Lewinskystä nettikiusatun – miten "maailman tunnetuin harjoittelija" pääsi jaloilleen?
 Ylen ulkomaantoimituksen kesäsarjassa kurkistetaan, mitä kansainvälisen julkisuuden unohtamille ihmisille kuuluu.

Kuusi huippujuttua sunnuntai-iltaan: Koiran anova katse on evoluution tuotos, moni kokee epävarmuutta työelämän kynnyksellä ja vinkit hyvään lomaan


Summary: Aktivistit olivat piirittäneet kaivosta kolme päivää.

Ilmastoaktivistit lopettivat hiilikaivoksen piirityksen Garzweilerissa lähellä Aachenin kaupunkia. Sadat aktivistit ehtivät piirittää valtavaa avolouhosta perjantaista lähtien.
 Poliisi oli käskenyt mielenosoittajia poistumaan monta kertaa. Uutistoimisto AP:n mukaan poliisi joutui poistamaan osan aktivisteista.
 – Kirjoitimme tänä viikonloppuna ilmastohistoriaa, aktivistiryhmä Ende Gelaende julisti lausunnossaan AP:n mukaan.
 Liikehdintä hiilikaivoksia vastaan on jatkunut Saksassa jo pitkään. Nyt se on saanut lisäpotkua viime kuukausien ilmastomarsseista.
 Perjantaina kymmenettuhannet nuoret osoittivat mieltään Aachenin kaupungissa kunnianhimoisemman ilmastopolitiikan puolesta. Monien muiden Euroopan maiden tavoin Saksassa on nähty enenevässä määrin ilmastoprotesteja.
 Ilmastokysymykset ovat  Britannian yleisradioyhtiö BBC:n  mukaan nousseet yhdeksi merkittävimmistä saksalaisten huolenaiheista.
 Saksan liittokansleri  Angela Merkel  ilmoitti hiljattain kannattavansa Saksan tekemistä hiilineutraaliksi vuoteen 2050 mennessä. Ilmastoaktivistit eivät ole pitäneet tavoitetta riittävän kunnianhimoisena.
 Poliisit ja aktivistit syyttivät toisiaan
 Garzweilerin kaivoksella osa mielenosoittajista murtautui lauantaina poliisin ohitse. Osa taas kahlitsi itsensä kaivokseen johtaviin raiteisiin. Poliisi kantoi heidät yksitellen pois.
 Mielenosoittajat ja poliisi syyttivät toisiaan kovista otteista kaivoksella. Poliisin mukaan kahdeksan poliisia loukkaantui välikohtauksessa.
 Mielenosoittajien mukaan poliisit eivät antaneet pidätetyille aktivisteille vettä ja ruokaa, kertoi saksalainen uutistoimisto DPA. Poliisi kiisti syytökset.
 Kaivos joutui pysäyttämään toimintansa protestin vuoksi. Poliisin mukaan kaivosyhtiö on nostanut syytteet itsensä raiteisiin kahlinneita aktivisteja vastaan.

Ilmastoaktivistit lopettivat hiilikaivoksen piirityksen Saksassa


Summary: Lahtelainen räppäri Miro "Isä" Kuokkanen söi neljä vuotta lääkkeitä ja yritti samaan aikaan turhaan päästä terapiaan.

Miro Kuokkanen , 25, sai lapsena ADHD-diagnoosin. Myöhemmin hänellä todettiin pakko-oireinen häiriö OCD ja lopulta pakkoajatukset suistivat nuoren miehen masennukseen.
 Kuokkasen tarinan käännekohtia on eräs vierailu työterveydessä pari vuotta sitten. Hän odotti vihdoin saavansa keskusteluapua vaikeaan ahdistukseen ja masennukseen.
 Toisin kävi.
 Ensin kyseinen terveydenhuollon ammattilainen sanoi Kuokkasen potevan paniikkihäiriötä, sehän ei ollut totta. Tämän jälkeen tapahtui jotain, mikä yhä hämmentää nuorta miestä.
 – Yhtäkkiä ammattiauttaja pisti Kummeli-videot pyörimään. En vieläkään tiedä mihin hän sillä pyrki, naurahtaa Kuokkanen.
 Miro Kuokkanen tunnetaan paremmin räppinimellään  Isä Kuokkanen . Hän purkaa omaa masennustaan uusimmassa biisissään Tekohymyi, jonka työstäminen valmiiksi vei pari vuotta.
 OCD jumitti elämän
 Kouluvuosina todettu ADHD selitti paljon. Kuokkanen oli vilkas lapsi, luokkansa hulivili. Diagnoosin saaminen helpotti, koska nyt hän tiesi miksi keskittyminen oli vaikeaa.
 Kuokkasella on lisäksi OCD, eli pakko-oireinen häiriö, joka usein esiintyy yhdessä ADHD:n kanssa. Hänellä pakko-oireet ilmenevät päässä kuohuvina ajatuksina.
 – Se on hassu tunne. Minulla jää yhdentekevä ajatus aivoissa päälle. En saa kehää katki.
 Eniten pakkoajatuksia pyörii päässä stressitilanteessa tai jonkin tärkeän asian yhteydessä. Esimerkiksi silloin, kun räppäri on studiossa työstämässä uutta kappaletta. Tai nyt, kun istumme samaisessa studiossa juttelemassa masennuksesta ja pakkoajatuksista.
 – Päässä alkaa jumittaa jokin ihan tyhmä ajatus, se toistuu pahimmillaan satoja kertoja.
 Ulospäin miehestä ei näy, että hänellä on tälläkin hetkellä jyllännyt päässään mielen jumittavia pakkoajatuksia. Kuokkanen katsoo silmiin ja on vahvasti läsnä.
 Älypuhelin on tärkeä myös siksi, että siitä on tullut apuväline pakkoajatusten hallitsemisessa.  Johanna Talasterä / Yle
 Välillä hän pakenee lyhyiksi hetkiksi puhelimensa pariin. Se saattaa paljastaa hänet tunteville ihmisille, että aivoissa kiertää parhaillaan pakonomainen ajatus. Kokoajan käsillä olevasta älypuhelimesta on tullut hänelle yksi apuvälinen taistelussa pakko-oireista häiriötä vastaan.
 Rukoillu apuu, ehkä joku sittenki vastais.
 Pakoillu elämää, ku poltin vaa itteni paskaks.
 Harva kestää tätä ja suurimpii käänteit.
 Sit muokataan sut masennuksest uusiks lääkkeil.
 (Isä Kuokkanen: Tekohymyi)
 Päästyään vihdoin terapiaan Kuokkanen on löytänyt keinoja hallita pakkoajatuksia. Hän osaa siirtää ne syrjään, jotta pääsee keskittymään tekeillä olevaan asiaan.
 – Kirjoitan jumituksen puhelimeen muistiinpanoihin ja siten saan sen siirrettyä sivuun. Illalla katson puhelimesta päivän jumitukset.
 Masennus oksettaa fyysisesti
 Pakkoajatusten kanssa eläminen tuntuu raskaalta. Päätä ylikuormittavat ajatukset ovat johtaneet ahdistukseen. Urheilullinen mies on mustimpina päivinä jäänyt sängyn pohjalle. Joskus on niin paha olla, että mikään ruoka ei mene alas.
 – Kovan masennuksen iskiessä minua oksettaa heti aamulla. Se tekee fyysisesti niin pahan olon.
 Silloin töihin lähteminen tai musiikin tekeminen ei onnistu. Kuokkanen ei halua tavata muita ihmisiä. Kaikki asiat ärsyttävät.
 – Jopa tavallinen liikennemerkki voi siinä tilassa ärsyttää suunnattomasti.
 Masentuneen maailma menettää värit. Ihminen on turta, hän ei innostu mistään. Mikään ei tunnu miltään.
 – Ulkomaille lomallekin on ihan turha lähteä masistelemaan.
 Tekohymy peittää ahdistuksen
 Pahasti masentunut ihminen ei välttämättä jatkuvasti näytä synkältä. Kuokkanen kertoo eläneensä masennuksen kanssa jo viitisen vuotta. Silti hänet tunnetaan menevänä miehenä, jolla on aina ollut paljon kavereita. Hän urheilee paljon ja on käynyt töissä 16-vuotiaasta lähtien.
 Tekohymyi-biisi kertoo siitä, kuinka vaikeaa on päästä terapiaan.  Johanna Talasterä / Yle
 Myyntialalla työskennellyt ja muita myyjiä kouluttanut nuori mies osaa tarvittaessa piilottaa todelliset tunteensa hymyn taakse.
 – Olen todella hyvä peittämään masennukseni.
 Moni masentunut on oppinut teeskentelemään energistä ja iloista samalla, kun sisällä on pelkkää mustaa ja tyhjää. Jossain vaiheessa kulissi sortuu. Kuokkanen on ollut useaan otteeseen sairauslomalla masennuksen takia.
 Lopetin kaiken paskan ku sano pää seis.
 Mielenterveyt ei pysty ostaa maksupäätteil.
 Kai tääl pitää vaa kantaa mun raivoni,
 samal ku sairaat jutut valtaa mun aivoni.
 (Isä Kuokkanen: Tekohymyi)
 Viiteen masennuksen vuoteen mahtuu erilaisia jaksoja. Välillä on ollut helpompaa, välillä vaikeampaa. Pidempien hyvien ja huonojen jaksojen lisäksi nopeat mielialan vaihtelut kuuluvat kuvaan.
 – Fiilis voi vaihdella tosi rajusti päivän mittaan.
 Lääke toi helpotuksen, mutta vei luovuuden
 Pahimman masennuskauden aikana Kuokkanen sai apua mielialalääkkeestä. Hän söi jonkin aikaa essitalopraamia, jonka avulla hän pääsi ylös aallonpohjasta. Lääke kuuluu SSRI–lääkkeiden eli selektiivisten serotoniinin takaisinoton estäjien ryhmään. Sitä käytetään masennuksen, ahdistuneisuushäiriöiden ja paniikkihäiriön hoitoon.
 Räppärin susisormus viittaa siihen, että hän kuulemma pitää eläimistä enemmän kuin ihmisistä.  Johanna Talasterä / Yle
 Lääkityksen voimalla synkin masennus hellitti ja Kuokkanen palasi sairauslomien jälkeen töihin myyntialalle.
 Hänen mielestään elämästä tuli liian tasaista.
 – Samalla kun lääke vei pahimman masennuksen, se vei myös ne vähät ilonaiheet. Elämästä tuli tasapaksua.
 Musiikkia tekevä mies ei saanut biisejä tehtyä masennuslääkityksen aikana. Hänen mielestään lääkitys on hyvä tukihoito siinä vaiheessa, kun ihminen on vajonnut syvälle ahdistuksen tai masennuksen syövereihin. Se ei silti saisi korvata terapiaa.
 – Ongelmiin puuttuminen keskusteluhoidon avulla on mielestäni kaikkein tärkein asia.
 Vuosien tie terapeutin vastaanotolle
 Heti masennuksen alussa Kuokkanen yritti päästä terapiaan keskustelemaan. Hän kävi useammalla lääkärillä, mutta kaikki tarjosivat vaihtoehdoksi lääkehoitoa. Kuokkanen söi erilaisia mieliala- ja masennuslääkkeitä neljä vuotta. Polku terapeutin sohvalle muodostui pitkäksi ja vaikeaksi.
 – Aina kun pyysin päästä terapiaan, minulle sanottiin, että et ole vielä kokeillut tätä lääkettä.
 Se turhautti.
 Lopulta Kuokkanen luovutti ja omien sanojensa mukaan hän alkoi sekoilla. Kuvio on tuttu masennuksesta kärsivien kohdalla.
 – Kuvaan tulivat mukaan päihteet ja meno oli välillä tosi hurjaa.
 Kuokkasen äiti puhalsi pelin poikki. Hän varasi pojalleen ajan yksityiseltä psykoterapeutilta ja maksoi laskun. Vihdoin löytyi ammattilainen, joka osasi auttaa muutenkin kuin lääkkeitä tyrkyttämällä.
 Moni luovuttaa koska terapiaan on vaikea päästä
 Ilman äidin puuttumista asiaan nuori mies olisi todennäköisesti jäänyt ilman terapiaa.
 – Masentunut ihminen ei jaksa pitkää taistelua, mikä Suomessa usein on käytävä, että pääsee psykoterapiaan.
 Kuokkasen mukaan ei siis ole ihme, että moni lyö tässä vaiheessa hanskat tiskiin. Tämä on näkynyt hänen kaveripiirissään.
 – Tiedän useita kurjia tarinoita. Voi käydä tosi huonosti, jos ihminen ei saa apua, vaikka hän on sitä hädissään jo useita kertoja pyytänyt.
 Pian terapian aloittamisen jälkeen Kuokkasen olo alkoi parantua. Terapeutti neuvoi konsteja siihen, kuinka masennuksen ja pakko-ajatusten kanssa voi pärjätä.
 – Keinoja on paljon, kunhan joku vain osaa kertoa niistä.
 Isä Kuokkanen kuuntelee studiolla uutta biisiään.   Johanna Talasterä / Yle
 Kuokkasen mielestä kaikki ammattiauttajat eivät tiedä tarpeeksi erilaisista psykiatrisista ongelmista tai sairauksista. Hän otaksuu sen syyksi siihen, että lääkkeitä tarjotaan niin mielellään.
 Tai laitetaan ne Kummeli-videot pyörimään.
 – Se on törkeää. Olet hädissäsi ja valmis maksamaan kalliin yksityisen lääkärin, että saisit apua. Sitten vastaanotolla joku laittaa videolta Kummelit päälle.
 Ihmiset ovat ilkeitä toisilleen
 Nuoremmat sukupolvet uskaltavat onneksi puhua kipeistä asioista. Kuokkasen kaveripiirissä ei karteta vaikeita aiheita ja masennuksesta jutellaan avoimesti.
 – Puhuminen helpottaa. Asiat eivät enää tunnu niin isoilta.
 Räppipiireissä useampi on käynyt läpi samoja fiiliksiä.  Cheek  ja  Nikke Ankara  ovat kertoneet lehtien palstoilla mielenterveysongelmistaan. Kuokkasen kavereista osa on jossain vaiheessa käynyt läpi vaikeita jaksoja elämässään.
 Moni sen huomaamattaan kieltää,
 vaik ei pysty enää ruokaansakaan niellä.
 Tekohymyist ei voi tääl tietää.
 Vähä onnellisii loppui, mut kuha pysyy tien pääl.
 (Isä Kuokkanen: Tekohymyi)
 Yhdeksi masennuksen lähteeksi Kuokkanen epäilee maailmaa, jossa me nykyään elämme. Sosiaalisen median todellisuus on kaunisteltu. Kuvissa on onnellisia ihmisiä, hyviä bileitä ja drinkkejä tropiikin rantakohteessa.
 – Kaikilla menee muka niin sairaan hyvin. Eihän se ole totta, mutta kyllä se silti joskus kolahtaa.
 Tuntuu siltä, että itse ei voi koskaan saavuttaa samaa onnea ja menestystä. Kuokkasen mukaan se masentaa, vaikka syvällä sisimmässä tietäisi somekuvien valheellisuuden.
 Studiolla tulee vietettyä aikaa kavereiden kanssa muutenkin kuin musiikin teossa. Siellä myös jutellaan ja hengaillaan.  Johanna Talasterä / Yle
 Hänen mielestään ihmiset ovat inhottavia toisilleen. Facebookissa kirjoitetaan paljon päivityksiä siitä, kuinka väärin kiusaaminen on.
 – Samat ihmiset saattavat muka vitsinä jakaa törkeitä nettimeemejä ihan tunnistettavista ihmisistä ja naureskella niille. Se on tekopyhää ja ilkeää.
 "Kaikilla on jotain paskaa"
 Räp-musiikki on ollut yksi Kuokkasen selviytymiskeinoista. Hän on kirjoittanut riimejä jo alaluokilla koulussa. Enemmän tosissaan Kuokkanen alkoi kirjoitta biisejä muutama vuosi sitten.
 Hänen tavoitteensa on tuoda yhteiskunnallinen sanoma takaisin suomalaiseen räp-musiikkiin.
 – Minusta räp on menettänyt sanomansa vuosien aikana. Haluan omassa musiikissani ottaa vahvasti kantaa asioihin.
 Uusimmassa biisissä Kuokkanen nostaa pöydälle masennuksen ja mielenterveysongelmat. Tekohymyi-kappale kertoo miltä tuntuu silloin, kun masennus on potkaissut ihmisen kunnolla kanveesiin.
 Ihminen joutuu helposti leimatuksi, jos hän tunnustaa olevansa masentunut. Siitä huolimatta, että Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan  masennus on vuoteen 2030 mennessä suurin sairaustaakan yksittäinen aiheuttaja  Euroopassa.
 Räppärin mielestä mielenterveysongelmia on turha hävetä. Harva meistä selviää elämästä niin, että aina kuuluu hyvää.
 – Minun mielestäni on ihan turha feikata, koska kaikilla meillä on taustalla jotain paskaa.
 Pian terapian aloittamisen jälkeen masennus helpotti hiukan ja elämä alkoi saada lisää väriä.  Johanna Talasterä / Yle
 Lue lisää: Terapiassa käymisestä tuli ylpeydenaihe – mutta vain osalla on voimia taistella omasta hoidostaan

Nuori räppäri kamppailee masennuksen kanssa ja yllättyi vastaanotolla: "Ammattiauttaja pisti Kummeli-videon pyörimään"


Summary: Vaalivoittaja Ekrem Imamoğlu kuvaili tulosta uudeksi aluksi Turkille. Ylen Istanbulissa olevan toimittajan Ayla Albayrakin mukaan Imamoğlulla on edessään vaikea tehtävä.

Turkin oppositio on voittamassa Istanbulin kaupungin tärkeät pormestarinvaalit. Uusintavaalien tulos on merkittävä takaisku Turkkia pitkään hallinneelle presidentille  Recep Tayyip Erdoğanille .
 Turkin suurinta oppostiopuoluetta CHP:tä edustava  Ekrem Imamoğlu  johtaa ääntenlaskentaa noin 54 prosentilla, kertoo uutiskanava CNN Türk. Äänistä on laskettu lähes 99 prosenttia.
 Imamoğlu kuvaili voitonpuheessaan vaalitulosta uudeksi aluksi Turkille.
 – Vaaleja ei voittanut yksikään ryhmä tai puolue, vaan koko Istanbul ja Turkki, Imamoğlu sanoi.
 Hänen vastaehdokkaansa valtapuolue AKP:tä edustavan  Binali Yıldırımin  äänisaalis on 45,1 prosenttia. Yıldırım on toiminut muun muassa Turkin pääministerinä ja parlamentin puhemiehenä.
 Yıldırım on myöntänyt tappionsa ja onnitellut Imamoğlua. Myös presidentti Erdoğan onnitteli Imamoğlua pari tuntia tulosten ratkeamisen jälkeen.
 Imamoğlu vakuutti voitonpuheessaan, että hän on valmis tekemään yhteistyötä myös presidentti Erdoğanin kanssa. Hän ehdotti presidentille tapaamista mahdollisimman pian.
 Ekrem Imamoğlun puhui Istanbulissa sunnuntai-iltana. Bulent Kilic / AFP
 Imamoğlu oli vielä hiljattain tuntematon paikallispormestari Istanbulin Beylikdüzün kaupunginosassa. Hänen kampanjassaan on ollut myönteinen viesti, joka on puhutellut monia turkkilaisia.
 Imamoğlu vältti kampanjassaan suoria yhteenottoja presidentin kanssa.
 – Kaikki muuttuu todella hyväksi, kampanjan iskulause kuului.
 Ylen toimittaja: Tämä on melkein uhkapeliä
 Ylen Istanbulissa olevan toimittajan  Ayla Albayrakin  mukaan ihmiset roikkuivat ikkunoissa heilutellen lippuja ja autot ajoivat ympäriinsä tööttäillen tuloksen ratkettua. Albayrak arvioi vaalituloksen kasvattavan moniäänisyyttä Turkin politiikassa.
 Suurin vaalijuhlinta näytti kuitenkin laantuvan melko pian, sillä huomenna maanantaina on monilla työpäivä.
 – Heikon taloustilanteen takia tunnelma ei ole mitenkään valtavan riehakas. Mutta pienen huojennuksen tämä tarjosi istanbulilaisille. Toivoa siitä, että muutoksia voi tapahtua, Albayrak kuvaili puhelimitse.
 Maanantaina palataan muutenkin arkeen. Imamoğlulla on edessään haastava tehtävä.
 – Voidaan sanoa, että tämä on melkein uhkapeliä, koska Ekrem Imamoğlu on johtanut vain istanbulilaisittain pientä kaupunginosaa. Hän tulee täällä varmasti haastetuksi, sillä kaupunginvaltuustossa enemmistö on AK-puolueen jäseniä, Albayrak arvioi.
 Istanbulissa on kaikkiaan 16 miljoonaa asukasta.
 Paljon enemmän kuin paikallisvaalit
 Istanbulilaiset äänestivät pormestarista jo toistamiseen lyhyen ajan sisällä. Turkissa järjestettiin maaliskuussa paikallisvaalit. Myös silloin Imamoğlu voitti Istanbulissa pormestarin paikan täpärällä 13 000 äänen erolla.
 Kirvelevän vaalitappion kokenut AK-puolue syytti silloin oppositiota vaalivilpistä, mikä johti lopulta pormestarinvaalin uusimiseen. Oppositio on puolestaan syyttänyt AKP:tä vaalien kaappaamisesta.
 Sunnuntain vaaleissa Imamoğlu kasvatti eroaan Yıldırımiin. Imamoğlu voitti yli 700 000 äänen erolla.
 Binali Yildirim kampanjoi Istanbulissa lauantaina. Erdem Sahin / EPA
 Istanbulin pormestarinvaalien uusinnassa on ollut monien arvioiden mukaan ollut kyse paljon enemmästä kuin vain paikallisvaaleista. Monien turkkilaisten mukaan testissä on ollut Turkin vaalijärjestelmän uskottavuus ja tulevaisuus.
 Ilmapiiriä kuvastaa se, että oppositio mobilisoi valtavan määrän tarkkailijoita vahtimaan äänestyspaikkoja vaalivilpin estämiseksi.
 Isku Turkin presidentin Erdoğanille
 Vaalit on nähty myös testinä pitkään hallinneen presidentti Erdoğanin asemalle. Istanbul on Turkin suurin kaupunki ja taloudellinen keskus, jossa on yli kymmenen miljoonaa äänioikeutettua.
 Istanbul on tärkeä Erdoğanille myös henkilökohtaisesti, sillä se on presidentin kotikaupunki. Erdoğanin oma poliittinen nousu alkoi, kun hänet valittiin Istanbulin pormestariksi vuonna 1994.
 Erdoğan tuki vaaleissa Yıldırımiä.
 Erdoğan on hallinnut Turkkia ensin pääministerinä, sitten presidenttinä vuodesta 2003 lähtien. Hänen hallintonsa otteet ovat tiukentuneet vuosi vuodelta – sananvapaus, ihmisoikeustilanne ja oikeusvaltio ovat murentuneet.
 Myös Turkin talous on ajautunut kasvaviin vaikeuksiin viime vuosina.
 Tyytymättömyys näkyi maaliskuussa järjestetyissä paikallisvaaleissa. Valtapuolue AKP menetti niissä myös pääkaupunki Ankaran oppositiolle.
 Monet oppositiohenkiset turkkilaiset näkevät Imamoğlussa mahdollisen haastajan Erdoğanille.
 Recep Tayyip Erdoğan äänesti Istanbulissa sunnuntaina. Adem Altan / AFP
 Lue lisää:
 Opposition mies Ekrem Imamoğlu aikoo voittaa Istanbulin sunnuntaiset pormestarinvaalit ja kutsua sitten presidentti Erdoğanin kylään
 Istanbul valmistautuu pormestarinvaalien uusintaan – Ekrem Imamoğlun kannattajia värväytyy joukolla valvomaan vaaliuurnia

Iso takaisku Turkin valtapuolueelle – Opposition ehdokas voitti Istanbulin pormestarinvaalit


Summary: Merialueilla merivartiosto hinaili huomattavan määrän konevikaisia aluksia.

Juhannuksen vietto on sujunut melko rauhallisesti huolimatta pääosin hyvästä säästä. Merialueilla on kuitenkin ollut runsaasti tehtäviä ja rattijuopot, liikenneonnettomuudet ja pahoinpitelyt ovat työllistäneet poliisia eri puolilla Suomea läpi juhannuksen.
 Metsäpalovaroitusalueilla sytytetyt kokot puolestaan pitivät pelastuslaitoksia kiireisinä.
 Juhannuksen onnettomuuksissa on kuollut ainakin seitsemän ihmistä, viisi vesillä ja kaksi liikenteessä.
 Juhannusaattona Pöytyällä Varsinais–Suomessa mies hukkui lampeen ja Keski-Suomessa Petäjävedellä kuoli uimassa ollut nainen.
 Juhannuspäivänä Jyväskylässä nainen hukkui Lutakon satamassa. Satakunnassa Eurajoella hukkui uimassa ollut mies. Sunnuntaiaamuna viisikymppinen mies hukkui Mikkelin Yövedellä.
 Pohjois-Pohjanmaalla Reisjärvellä paikkakuntalainen nuorehko mies suistui henkilöautolla ulos tieltä lauantain vastaisena yönä ja kuoli tapahtumapaikalla. Varsinais-Suomessa Rymättylässä lauantaina henkilöauton ja moottoripyörän välisessä kolarissa kuoli nuorehko moottoripyöräilijämies.
 Lisäksi liikenteessä kortit lähtivät kuivumaan todella monelta ylinopeuksien, rattijuopumusten ja huumeiden vaikutuksen alaisuudessa ajamisen vuoksi.
 Merellä teemana oli konevikaisten auttaminen
 Suomen merivartioston mukaan juhannuksen meripelastustehtävien teemana on ollut konevikaisten ja ajelehtivien veneiden hinaukset. Meripelastustehtävien kokonaismäärä juhannusviikonloppuna oli sunnuntai-iltaan mennessä 28, näistä erilaisia hinauksia oli 18.
 Merivartioston tietoon ei ole tullut sen alueella yhtään hukkumistapausta. Vakavin tilanne oli Vaasan sisäsaaristossa, jossa viisi henkilöä päätyi mereen veneonnettomuudessa.
 Suomenlahden merivartiosto puolestaan kertoo sillä olleen juhannusviikonlopun aikana yhteesä 65 merialueen tehtävää, myös Suomenlahden alueella pahimmilta onnettomuuksilta on vältytty.
 Kymmenettuhannet ihmiset kerääntyivät viettämään juhannusta festareille. Festivaaleja järjestettiin esimerkiksi Pohjois-Savossa Tahkolla, Raumalla Satakunnassa ja Keski-Suomessa Himoksella.

Juhannus 2019 paketissa – vesillä riitti tehtävää


Summary: Pääministeri Andrej Babišia varjostavat korruptioepäilyt. Mielenosoittajat pelkäävät oikeusvaltion puolesta.

Jopa neljännesmiljoonaa ihmistä osoitti sunnuntaina mieltään pääministeriään vastaan Tšekin pääkaupungin Prahan kaduilla.
 Pääministeri  Andrej Babišia , 71,ovat varjostaneet epäilykset korruptiosta ja virka-aseman väärinkäytöstä. Populistipoliitikkona tunnettu Babiš oli ennen poliittista uraansa vauras liikemies.
 Pääministeri on kiistänyt epäilyt.
 Mielenosoittajat vaativat häntä kuitenkin eroamaan. He pitävät Babišia uhkana jopa Tšekkien demokratialle.
 Isoin mielenosoitus sitten kommunismin murtumisen?
 Mielenosoitusta kuvattiin jo etukäteen suurimmaksi sitten vuoden 1989 samettivallankumouksen, joka johti kommunistisen puolueen vallan päättymiseen Tšekkoslovakiassa.
 Mielenosoituksen järjestävät arvioivat, että paikalla olisi ollut jopa 250 000 ihmistä. Puhelinyhtiö T-Mobile arvioi datansa perusteella, että paikalla saattoi olla jopa 285 000 ihmistä, kertoi uutistoimisto Reuters. Poliisi ei ole suostunut arvioimaan mielenosoittajien määrää.
 Mielenosoituksen järjesti opiskelijaryhmä, joka kieltäytyi ottamasta poliitikkoja puhumaan tapahtumaan.
 – On häpeä, että poliittinen tilanteemme on sellainen, että tällaista täytyy tapahtua, kuvaili järjestäjäryhmän jäsen  Benjamin Roll  uutistoimisto AP:lle.
 Mielenosoittajat pelkäävät oikeusvaltion puolesta
 Poliisi suositteli huhtikuussa, että Babišia vastaan pitäisi nostaa syytteet EU-tukien väärinkäytöksistä vuosikymmen sitten. Poliisi tutkii, piilottiko Babiš omistuksiaan, jotta voisi saada pienille yrityksille tarkoitettuja tukia.
 Brittikanava BBC:n mukaan  tutkinta koskee kahden miljoonan euron tukia. Myös epäilyt virka-aseman väärinkäytöstä liittyvät EU-rahoitukseen hänen pääministerikaudellaan.
 Pian poliisin ilmoituksen jälkeen Babiš ilmoitti nimittävänsä uuden oikeusministerin. Mielenosoittajat pelkäävät, että Babiš alkaa murentaa Tšekkien oikeuslaitoksen riippumattomuutta, kuten esimerkiksi Puolassa on käynyt.
 Protestit pääministeriä vastaan  ovat jatkuneet jo pitkään . Noin 400 000 tšekkiä on allekirjoittanut vetoomuksen, jossa vaaditaan hänen eroaan.
 Babiš korostaa hyvää talouskehitystä
 Babiš on sanonut, että ihmisillä on oikeus osoittaa mieltään, mutta hän ei suostu eroamaan. Hän pitää epäilyjä poliittisesti motivoituna.
 Pääministerin luottamuksesta äänestetään keskiviikkona parlamentissa. Hänellä arvioidaan olevan riittävästi tukea äänestyksen voittamiseen.
 Babiš on korostanut, että hänen kaudellaan työttömyys on laskenut.
 – Tšekin tasavallalla menee hyvin, Babiš sanoi hiljattain AP:n mukaan.
 – Me olemme parhaita alueellamme ja koko Euroopassa. Jos haluat tehdä sijoituksia, tämä on paras paikka.
 Lue lisää:
 Mielenosoittajat marssivat pääministeriä vastaan Prahassa – Pääministerin mielestä EU hyökkää Tšekkiä vastaan

Prahan kaduilla jopa neljännesmiljoonaa ihmistä – tšekit vaativat populistipääministerin eroa suurimassa protestissa sitten kommunismin murtumisen


Summary: Totuudenetsijät-kirja on ensimmäinen laaja tukimus esoteerisesta henkisyydestä kotimaisessa kultakauden ajan taiteessa.

"Minun oma vakaumukseni on, että ihmisen henki, se osa siitä, minkä luulemme olevan eläinkuntaa korkeammalla, ei koskaan voi kuolla. Vaan onko se henki elävä tietoisena jälleen, on asia, josta ei ole minulla mielipidettä, ei luuloa, ei tietoa."
 -  Akseli Gallen-Kallela
 1800-luvun loppupuoli eli  fin de siècle  oli henkisen kuohunnan kiihkeää ja hengästyttävää aikaa. Elämän suuriin kysymyksiin oli yhä vaikeampi saada eksakteja vastauksia, ja niinpä näkyvän ja näkymättömän maailman seitinohueen pintaan alkoi syntyä uudenlaisia aukkoja, joihin kurkisteltiin uteliaasti ja innostuneesti.
 Amerikkalaisten  Foxin  sisarusten kokemukset henkien kanssa 1840-luvun New Yorkissa muovasivat spiritualismista muoti-ilmiön ja tekivät meedioista oman aikansa julkkiksia sekä uudella että vanhalla mantereella. Ei ollut mitenkään outoa, että illanistujaisissa kokoonnuttiin ouija-laudan ympärille ja otettiin yhteyttä kuolleisiin sukulaisiin, jotka toisinaan vastasivat, toisinaan eivät.
 Okkultismi, mystiikka ja pakanuuden ihannointi kukoistivat. Samalla syntyi kokonaan uusia esoteerisia uskonnollisia liikkeitä, kuten karismaattisen  Helena Petrovna Blavatskyn  1870-luvulla perustama synkretistinen teosofia, joka yhdisteli toisiinsa muun muassa alkemiaa, hindulaisuutta ja Kabbalaa.
 Kopio emanulektori-ennustuslaitteesta, jollainen oli myös Akseli Gallen-Kallelan äidin Mathilda Gallenin ahkerassa käytössä. Emanulektorilla  otettiin yhteyttä henkimaailmaan. Laite on nähtävillä Gallen-Kallelan Museon Sielun silmä -näyttelyssä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Henkiseen liikehdintään oli syynä muun muassa teollistumisen ja teknisen kehityksen myötä materialistisemmaksi muuttunut maailmankuva sekä kristinuskon aseman heikentyminen.
 – Tuolloin etsittiin uudenlaista tapaa kokea henkisyyttä ja uskontoa. Oli selvinnyt, että jotkut aiemmin vankalla pohjalla olleet asiat olivat ristiriidassa tieteellisen maailmankatsomuksen kanssa. Nyt ryhdyttiin etsimään uudenlaista yhteyttä tieteen ja uskonnon välillä. Ristiriitoja oli paljon, eikä tuon ajan esoteerista henkisyyttä pidetty aina edes erityisen hyväksyttävänä suuntauksena, tutkija Nina Kokkinen toteaa.
 Kokkisen tuore väitöskirja ja sen pohjalta tehty  Totuudenetsijät -kirja kartoittavat kolmen kotimaisen kultakauden taiteilijan,  Akseli Gallen-Kallelan ,  Hugo Simbergin  sekä  Pekka Halosen  suhdetta okkultismiin ja esoteeriseen henkisyyteen. Näin laaja-alaisesti aihetta ei ole aiemmin Suomessa tutkittu.
 – Esoteerisuus ei tietenkään ole ainut tuon ajan taidetta ohjaava tekijä – on paljon aikalaistaidetta, johon se ei liity millään tavalla. Mutta osa taiteesta on sellaista, että sitä pitäisi analysoida uudelleen siten, että esoteerisuudesta tulee näkyvä osa kultakauden ajan taidetta, Kokkinen summaa.
 Akseli Gallen-Kallela: Lemminkäisen äiti (1897). Ylhäältä tulevat säteet viittaavat telepatiaan ja selvänäköisyyteen.  AOP
 Lemminkäisen äiti ja telepaattiset säteet
 Viittauksia vaihtoehtoiseen henkisyyteen löytyy runsaasti jopa kultakauden ajan taiteilijoiden keskeisimmistä ja suosituimmista teoksista, kuten esimerkiksi Gallen-Kallelan  Lemminkäisen äidistä .
 –  Lemminkäisen äidissä  rinnastetaan kalevalainen tarina kristinuskon tarinaan ja kristilliseen kuvatyyppiin. Kyse on pietà-aiheesta: maalauksessa äiti eli Neitsyt Maria suree kuollutta poikaansa. Uskontojen ja tässä tapauksessa  Kalevalan  ja  Raamatun  yhdistäminen toisiinsa on hyvin teosofinen ajatus. Teosofeille oli tärkeää, että kaikista uskonnoista on löydettävissä yhteinen ydin, joka on tärkeämmän salatun viisauden lähde. Tuolloin uskottiin, että se löytyy myös  Kalevalasta , Nina Kokkinen kertoo.
 Toinen havainto  Lemminkäisen äidistä  liittyy maalauksen yläosan aaltomaiseen sädekimppuun.
 – Nämä säteet Gallen-Kallelan taiteessa ovat elementti, joka viittaa selvänäköisyyteen ja eräänlaiseen elämänvoimaan: sellaisiin tuntemattomiin voimiin, joita tiede ei ehkä vielä osannut arvioida tai ymmärtää. Ajateltiin, että juuri näiden voimien takia ihminen sai telepaattisia kykyjä.
 Akseli Gallen-Kallela: Sibelius sadun säveltäjänä (1894). Teokseen on piilotettu esoteriaan viittaava taruolento, salamanteri.  Jussi Mankkinen / Yle
 Jean Sibeliuksesta  tekemäänsä muotokuvaan Gallen-Kallela taas on piilottanut taruolento salamanterin, joka viittaa elementaarisiin henkiolentoihin ja alkemiaaan.
 Kalevalan  lisäksi Gallen-Kallela oli hyvin kiinnostunut teosofiasta. Hän osallistui vuonna 1894 spiritualistiseen istuntoon, jossa saatiin yhteys radikaalin fennomaanin  Lauri Kivekkään  henkeen. Gallen-Kallela oli kysynyt hengeltä, missä oleskelevat teosofian etevimmät profeetat ja sai vastaukseksi, että itäisessä Intiassa.
 – En henkilökohtaisesti usko, että kukaan näistä taiteilijoista on lukenut kokonaan ainuttakaan Blavatskyn massiivista teosta, vaikka niitä heidän kotikirjastoistaan löytyikin. Heillä oli hallussaan helpompitajuisia kirjoja. Esimerkiksi  Alfred Percy Sinnett  oli yksi niistä teosofeista, joiden kirjoja luettiin, Nina Kokkinen kertoo.
 Teosofiaan liittyi myös piirre, joka kohotti suomalaisten taiteilijoiden itsetuntoa.
 – Teosofit odottivat uutta aikakautta ja uskottiin, että pohjoisesta nousee uusi kansa ja uusi voima, joka tuo pelastuksen ja vie ihmiskunnan henkisen kehityksen huippuunsa.
 Pekka Halonen: Kuninkaitten kumarrus (1899). Taustalla oikeassa yläkulmassa näkyy spiritualistinen hahmo, jolla ei ole mitään tekemistä teoksen alkuperäisen tematiikan kanssa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kun kuollut veli ilmestyy paikalle
 Suomessakin suositun spiritualismin pauloissa oli etenkin Pekka Halonen, osittain ehkä lähipiirissä tapahtuneen tragedian takia. Hän oli menettänyt  Kalle -veljensä vuonna 1892, ja seuraavana vuonna järjestettiin istunto, jossa olivat mukana  Minna Canth ,  Arvid  ja  Kasper Järnefelt  vaimoineen sekä Gallen-Kallela.
 Istunto onnistui yli odotusten, Kallen henki saapuu paikalle ja ennusti kummallekin paikalla olleelle kuvataiteilijalle menestyksekästä tulevaisuutta.
 Halonen kohtasi veljensä uudelleen hieman myöhemmin Pariisissa.
 –  Yöllä on ollut Kalle mun luonani, ei unissa, vaan paljon todellisemmin. Hän on paljon kasvanut. On niin outo tunne sen jälkeen , taiteilija kirjoitti jälkikäteen.
 Ei siis ihme, että voimakas kiinnostus spiritualismia ja henkimaailmaa kohtaan näkyy selvästi myös Halosen taiteessa.
 – Hänen teoksissaan on sen ajan spiritualistiselle kuvastolle tyypillisiä läpinäkyviä ja -kuultavia hahmoja, jotka välillä leijuvat tyhjän päällä. Esimerkiksi Kotkan kirkon alttaritaulun takaosassa näkyy jännittävä hahmo, joka ei kuulu teoksen aihepiiriin eli Kuninkaiden kumarruksen tematiikkaan millään tavalla. Kyseinen hahmo viittaa spiritualismiin – Halonen omaksui aiheita spiritualistisesta kuvastosta ja kierrätti niitä sitten omassa taiteessaan, Nina Kokkinen sanoo.
 Tutkija Nina Kokkinen  Jussi Mankkinen / Yle
 Halonen maalasi uransa aikana useita alttaritauluja, mutta hänen suhteensa kirkkoon ja kristinuskoon oli ristiriitainen. Samoin oli Gallen-Kallelan ja Simbergin kohdalla. Kirkon oppeja ja valta-asemaa oli jo ehtinyt ravistella tolstoilaisuus, joka pohjasi Jeesuksen todellisiin oppeihin ja jonka kannattajiin myös Halonen kuului.
 – Heiltä kaikilta löytyy tietynlaista kritiikkiä kristinuskoa kohtaan. Jeesusta arvostettiin tärkeänä mestarina ja hänen alkuperäistä oppiaan kunnioitettiin, mutta samalla koettiin, että kirkon kohdalla jokin oli mennyt pieleen, Kokkinen toteaa.
 Toisaalta kirkko tarjosi tuon ajan taiteilijoille haluttuja työtilaisuuksia. Yksi tällainen oli Tampereen tuomiokirkon kokonaisvaltainen koristelu, joka annettiin Simbergin harteille.
 Lopputulos löi monet aikalaiset ällikällä. Katon korkeimmassa kohdassa, jossa normaalisti olisi olla pitänyt jumala, kiemurteli nyt käärme. Lisäksi pohdittiin, sopivatko kaksitoista alastonta, aposteleja kuvaavaa köynnöksenkantajapoikaa lainkaan kirkollisiin tiloihin. Kokonaisuuden ja ehkä outojenkin elementtien taustalla piilee kuitenkin looginen ajatuskuvio.
 – Tampereen tuomiokirkon teoksissa käsitellään jälleensyntymisoppia, joka näkyy esimerkiksi avaruutta kohti kulkevina taivasmatkoina. Tampereella aikalaiset aistivat kyllä jo tuolloin, että kristillisen taiteen näkökulmasta tässä oli jotakin omituista, Nina Kokkinen sanoo.
 Akseli Gallen-Kallela: Jumalan kasvot, luonnos (1902) Jussi Mankkinen / Yle
 Varhaisen satanismin lumoissa
 Esoteriaan kytkeytyvät myös  Aleister Crowleyn  lanseeraama seksuaalimagia ja varhainen satanismi, joka viehätti etenkin Akseli Gallen-Kallelaa. Hän oli läheisessä tekemisissä berliiniläisen Zum schwarzen Ferkel -ryhmän kanssa, jonka johtohahmoa  Stanislaw Przybyszewskia  pidetään yhtenä modernin satanismin edustajista.
 Saatana edusti "ferkeliläisille" kapinallista sankaria, individualismia ja seksuaalista vapautta.
 – Satanismi sinällään ja romantiikan ajan Saatanan ihannointi tieteen airuena ja vanhan uskon rikkojana kiehtoivat sekä Gallen-Kallelaa että Simbergiä. Gallen-Kallelan mukaan kaikenlaisen tiedon etsiminen on ihmiselle sallittua. Hän on tehnyt kuvia, joissa esimerkiksi pahan tiedon omenan poiminen puusta ei ole mikään huono asia. Ihminen saa ja hänen pitää etsiä tietoa, jolloin hänestä voi tulla jumalan kaltainen olento.
 Hugo Simberg: Fantasia (1896). Pöydästä nousee henkiolennon käsi.  Gallen-Kallelan Museo
 Kultakauden ajan taiteilijoiden esoteerista henkisyyttä ei laajassa mittakaavassa ole juuri tutkittu, ja syitä tähän löytyy useita.
 – Ehkä tällaista näkökulmaa ei ole pidetty kovin kiinnostavana ja ehkä tämä ei ole kaikille tutkijoille mikään erityisen helppo aihealue. Lisäksi esoteeriseen henkisyyteen on myöhemmin tullut stigmoja muun muassa siksi, että esimerkiksi natsi-Saksa hyödynsi esoteerisia symboleja. Hippiliike taas sekoitti esoteriaan huumausaineita ja myöhemmin myös mustanpuhuvampaa puolta. Ehkä esoteerinen tulkinta on juuri näiden syiden takia haluttu pyyhkiä taiteesta näkymättömiin, Nina Kokkinen pohtii.
 Kokkiselle väitöskirja ja siitä tehty  Totuudenetsijät -teos sekä Gallen-Kallelan Museon tuoreen  Sielun silmä  -näyttelyn kuratoiminen on ollut kokonaisvaltainen ja huikea prosessi.
 – Olen joutunut käymään läpi valtavan määrän arkistoja, eikä esoteerisuudesta ole puhuttu jokaisessa kirjeessä. Kun eteen on tullut kohta, jossa näihin asioihin on viitattu, se on ollut aina pienen hurraahuudon paikka.

Spiritualismin ja  okkultismin pauloissa: Akseli Gallen-Kallela, Hugo Simberg ja Pekka Halonen etsivät totuutta salatieteistä, ja se näkyy myös heidän taiteessaan


Summary: Abhan kentälle tehty isku oli jo toinen puolentoista viikon sisään.

Yksi ihminen kuoli ja seitsemän loukkaantui Jemenin huthikapinallisten tekemässä iskussa Abhan lentokentälle, kertoo uutistoimisto AP, joka siteeraa Saudi-Arabian valtion uutistoimistoa Saudi Press Agengya SPA:ta.
 Uutistoimiston mukaan isku tapahtui yhdeksältä sunnuntai-iltana paikallista aikaa. SPA:n mukaan kuolonuhri oli Syyrian kansalainen.
 Uutistoimistolle puhunut eversti  Turki al-Maliki  ei kertonut, minkälaisella aseella isku tehtiin, mutta huthien edustaja kertoi sunnuntaina, että he olivat käynnistäneet lennokki-iskuja Abhan ja Jizanin lentokentille. Jizanin mahdollista iskua ei vahvistettu Saudi-Arabian puolelta.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Abhan isku oli osunut lentokentän parkkipaikalle. Lennot kentältä ovat jatkuneet normaalisti.
 Jemenin kapinalliset  iskivät Abhan kentälle  myös viime viikon torstaina, jolloin iskussa loukkaantui 26 ihmistä.
 Lue myös:
 Jemenin kapinalliset tekivät ohjusiskun lentokentän tuloaulaan Saudi-Arabiassa  (13.6.)

Huthikapinalliset iskivät taas lentokentälle Saudi-Arabiassa


Summary: Lippuja saa ostettua beta-verkkokaupasta.

VR:n verkkokaupassa on ollut tänään ongelmia. Osa asiakkaista ei ole saanut ostettua junalippuja.
 Ongelmaa on ollut myös lippuautomaateilla eri puolilla Suomea.
 Iltapäivällä kello kahden jälkeen VR:llä ei ollut vielä arviota siitä, kauanko ongelma kestää.
 VR uusii parhaillaan lipunmyyntiään. Uusilta lippuautomaateilta ja uudesta  beta-verkkokaupasta  on pystynyt ostamaan lippuja koko päivän. Kaukoliikenteen junissa lipun voi ostaa konduktööriltä ilman lisämaksua.
 Lähiliikenteessä käytetään eri mobiilisovellusta, joten siellä lipunmyynnin pitäisi toimia tavalliseen tapaan.
 Asiasta uutisoi aiemmin  Helsingin Sanomat .

VR:n mobiilisovelluksessa ja lippuautomaateilla ongelmia


Summary: Eduskunta päättää valiokunnan kokoonpanosta eduskuntaryhmien esitysten pohjalta täysistunnossa keskiviikkona.

Eduskuntaryhmät ovat antaneet tänään esityksensä jäseniksi eduskunnan tiedusteluvalvontavaliokuntaan. Uuteen valiokuntaan tulee 11 jäsentä ja 2 varajäsentä.
 SDP esittää valiokunnan puheenjohtajaksi  Mika Karia . Lisäksi SDP esittää valiokunnan jäseneksi  Tarja Filatovia  ja varajäseneksi eduskuntaryhmän puheenjohtajaa  Antti Lindtmania .
 Perussuomalaiset esittää valiokunnan varapuheenjohtajaksi  Riikka Slunga-Poutsaloa  ja jäseneksi  Mari Rantasta . Vihreät esittää valiokunnan jäseneksi  Heli Järvistä .
 Kokoomus esittää valiokunnan jäseniksi  Sofia Vikmania  ja  Pauli Kiurua .
 Keskusta esittää valiokunnan jäseneksi eduskuntaryhmän puheenjohtajaa  Antti Kurvista  ja varajäseneksi  Hanna-Leena Mattilaa .
 Kristillisdemokraatit esittää valiokunnan jäseneksi ex-sisäministeriä  Päivi Räsästä . Vasemmistoliitto esittää valiokunnan jäseneksi  Markus Mustajärveä .
 RKP:n esitys valiokunnan jäseneksi on  Veronica Rehn-Kivi .
 Eduskunta päättää tiedusteluvalvontavaliokunnan kokoonpanosta eduskuntaryhmien esitysten pohjalta täysistunnossa keskiviikkona.
 Valvoo siviili- ja sotilastiedustelua
 Tiedusteluvalvontavaliokunnan tehtävänä on toimia siviili- ja sotilastiedustelutoiminnan parlamentaarisena valvojana. Valiokunta on myös suojelupoliisin muun toiminnan parlamentaarinen valvoja.
 Tiedustelulait tulivat voimaan kesäkuun alussa. Viranomaiset saivat lakien myötä uusia valtuuksia muun muassa verkkotiedusteluun.
 Valiokunnalla on laaja oikeus tiedustelua koskevien tietojen ja selvitysten saamiseen. Tämän vuoksi tietosuojavaltuutettu  Reijo Aarnio  on tarkistanut valiokuntaan hakeneiden taustat supon rekisteristä.
 Tietosuojavaltuutettu on toimittanut selvityksen tuloksen kansanedustajan, hänen eduskuntaryhmänsä puheenjohtajan ja eduskunnan pääsihteerin tietoon.
 Tietosuojavaltuutettu on kertonut kuitenkin vain tietojen olemassaolosta rekisterissä, mutta ei mitään niiden sisällöstä. Kansanedustaja ei siis edes itse saa tietää tarkastuksen sisällöstä.
 Kansanedustajan taustaselvityksen on tehnyt tietosuojavaltuutettu eikä supo, koska kansanedustajat halusivat välttää tilanteen, jossa supolla olisi mahdollisuus tehdä arviota valvojastaan.

Uuden tiedusteluvalvontavaliokunnan kokoonpano koossa – jäseniksi pyrkivien taustat syynätty supon rekisteristä


Summary: Emmanuel Macronia tukee nyt lähes kolmannes ranskalaisista, kun vielä joulukuussa tukensa antoi alle neljännes kansasta. Kaksi kolmesta ranskalaisesta on kuitenkin edelleen tyytymätön presidenttinsä toimintaan.

Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  ennätyksellisen huonoksi viime vuonna romahtanut kansansuosio on parantunut tänä vuonna hiljalleen. Presidenttiä ja muuta eliittiä arvostelleiden keltaliivien mielenosoitusten ollessa huipussaan viime vuoden lopussa, kannatti Macronia  Journal du Dimanche -lehden julkaisemassa gallupissa  vain 23 prosenttia ranskalaisista.
 Nyt Macronia tukee saman lehden julkaisemassa mielipidetiedustelussa 30 prosenttia kansasta. Presidentin kannatus kääntyi nousuun tammikuussa, jolloin tukensa antoi 27 prosenttia kansasta. Helmikuussa tukijoita oli 28, maalis-huhtikuussa 29 ja toukokuussa 30 prosenttia.
 Myös pääministeri  Édouard Philippeä  tukee nyt lähes kolmannes ranskalaisista.
 Journal du Dimanchen yhteenveto seitsemästä eri mielipidetiedustelusta  osoittaa saman kehityksen kuin lehden omat gallupit. Macronin suosion kasvu on siis hyvin hidasta ja näyttää viime kuukausina pysähtyneen paikoilleen. Kaksi kolmesta ranskalaisesta on edelleen tyytymätön presidenttinsä toimintaan.
 Presidenttiä tukevien kansalaisten määrän hidas kasvu on sidoksissa keltaliivien mielenosoituksiin,  muistuttaa Ouest-France -lehti . Kannatuksen kasvu ajoittuu samaan aikaan keltaliivien mielenosoitusinnon hitaan hiipumisen kanssa.
 Viime vuonna syntynyt keltaliivien liike järjesti marraskuusta alkaen usein mellakoiksi yltyneitä mielenosoituksia eri puolilla Ranskaa. Liike sai alkunsa polttoaineiden hintojen korottamisen vastustamisesta, mutta laajeni kattamaan monenlaisia tyytymättömyyden aiheita. Macron päätyi mielenosoitusten myötä perumaan suunnitelmiaan ja aloittamaan kansalaiskeskustelujen sarjan. Kevään mittaan keltaliivien mielenosoitukset hiipuivat.
 Lisää aiheesta:
 Macron aikoo lisätä alueiden valtaa Ranskassa ja pienentää tuloveroja – Yle seurasi lehdistötilaisuutta
 Poliisi otti yli sata keltaliiviä kiinni Pariisissa – Notre Damen saamat miljoonalahjoitukset kertovat protestojien mukaan Ranskan eriarvoisuudesta
 Keltaliiveistä tuli Ranskan kahtiajaon ja katuprotestin symboli. Pariisiin voi silti matkustaa. – Ylen toimittaja Annastiina Heikkilä vastasi kysymyksiin

Ranskan presidentin pohjamudissa madellut suosio kasvaa hitaasti keltaliivien mielenosoitusinnon laimentuessa


Summary: Nato-lähettiläs Kay Hutchison korosti, että päätökset jäsenyyden hakemisesta ovat Suomesta itsestään kiinni.

Suomi on halutessaan tervetullut sotilasliitto Naton jäseneksi, sanoo Yhdysvaltain Nato-suurlähettiläs  Kay Bailey Hutchison .
 Hän vastasi asiaa koskevaan kysymykseen Naton puolustusministerikokousta edeltävässä tiedotustilaisuudessa.
 – Ottaisimme heidät hyvin mielellämme mukaan, Hutchison vastasi Lännen median esittämään kysymykseen.
 Lähettiläs kuitenkin korosti, että hän ei ole saanut poliittista ohjeistusta Suomen jäsenyyskysymyksestä, ja että mahdollinen jäsenhakemus olisi täysin Suomen oma asia.
 – Tämä on päätös, joka heidän (suomalaisten) olisi itse tehtävä, Hutchison jatkoi.
 – Mutta toivottaisimme aina erittäin mielellämme Suomen tervetulleeksi, hän sanoi.
 Kaikkonen: Ei merkittävää suunnanmuutosta
 Suomen uuden hallituksen ohjelman mukaan Suomi "säilyttää mahdollisuuden hakea Nato-jäsenyyttä". Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) sanoi tänään tiistaina Ylen Ykkösaamussa, että hallitusohjelmassa ei ole merkittävää suunnanmuutosta Suomen pitkään ulko- ja turvallisuuspolitiikan linjaan.
 – Jatketaan sillä tiellä millä on menty, Kaikkonen sanoi.
 Suomen Nato-selvitystä kirjoittamassa ollut ranskalaistutkija  François Heisbourg  arvioi toissa viikolla  Hufvudstadsbladetin haastattelussa , että on epävarmaa, hyväksyisikö Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  Suomen mahdollisen jäsenhakemuksen.
 Hutchisonin puheiden perusteella Yhdysvallat suhtautuu kuitenkin suopeasti Naton laajentumiseen. Hänen mukaansa Yhdysvallat toivottaa tervetulleeksi jokaisen maan joka haluaa jäseneksi, täyttää vaatimukset ja haluaa sitoutua yhteiseen puolustukseen.
 Naton uusin jäsenmaa on Pohjois-Makedonia. Se pääsee täysjäseneksi sen jälkeen kun kaikki jäsenmaat ovat ratifioineet maan liittymisen sotilasliittoon.

Trumpin Nato-lähettiläs: Suomi olisi tervetullut sotilasliiton jäseneksi


Summary: Punkalaitumella syntyi harvinainen omistussotku, joka johti tiistaina erikoiseen tontin tyhjennykseen.

Tästä on kyse Punkalaitumella sama tontti oli rekisteröity kahdelle eri omistajalle Kaksoisluovutus on Maanmittauslaitoksen mukaan harvinainen tilanne Omistusoikeus rekisteröidään lainhuudolla Lainhuuto olisi tehtävä puolessa vuodessa kaupan jälkeen Rekisteritiedot olisi tarkistettava kaupantekopäivänä Ohjeet löytyvät Maanmittauslaitoksen asiointipalvelusta   https://www.maanmittauslaitos.fi/kiinteistot/palvelut/selvita-kiinteiston-omistaja
 Traktori peruuttaa kohti pientä mökkiä, isomman mökin terassia puretaan. Punkalaitumella asuvan  Esko Huhdan  tontilla on tiistaina käynnissä kova muuttourakka talkoolaisten avulla.
 – Toivottavasti isompi mökki lähtee ehjänä liikkeelle. Piiput voivat kyllä hajota, Huhta sanoo.
 Esko Huhdalla on aikaa kesäkuun loppuun saakka siirtää rakennukset tontilta, jonka hän osti itselleen. Eläkeläinen ei olisi ikinä uskonut, että 500 euron tontista voi tulla 50 000 euron kulut.
 Helsinkiläisen entisen muurarin piti palata viettämään rauhallisia eläkepäiviä kotiseudulleen. Toisin kävi.
 Yle kertoi viime viikolla , kuinka Esko Huhdan tontille ilmestyi toinen omistaja vuosikymmenten takaa, vaikka kaikkien papereiden piti olla kunnossa.
 Harvinaisen omistussotkun taustalla on monia virheitä. Maanmittauslaitos oli esimerkiksi myöntänyt myyjälle lainhuudon vuonna 2011, vaikka kiinteistö oli kertaalleen myyty vuonna 1995.
 Rakennukset siirrettiin Esko Huhdan naapurin maille nosturilla ja traktorilla.  Jani Aarnio / Yle
 Sotku on pitkä ja sekava. Tiistaina Esko Huhta yrittää keskittyä muuttoon. Pitkä riita on vienyt Huhdan terveyden, ja hän liikkuu pyörätuolilla ja rollaattorilla.
 – Tänään koetetaan kaikki viedä pois. Ei tämä ole helppo paikka, ihan hirveää on. Yöt ovat huonoja, Huhta kertoo tontilla.
 Häätötontin myyjä sanoo noudattaneensa saamiaan ohjeita
 Esko Huhdalle vuonna 2015 kiistellyn tontin myynyt nainen on varmaankin yhtä hämmentynyt syntyneestä omistussotkusta ja sen johtamisesta häätöön kuin tontin ostajakin.
 Myyjä, vuonna 1937 syntynyt maatalon emäntä ja hänen asioitaan omistuskiistassa hoitava tyttärensä eivät halua tulla nimellään julki asian käsittelyssä. He ovat antaneet asianajajalleen  Heikki Rantaselle  luvan kertoa heidän näkemyksensä tapahtumien kulusta.
 Emäntä sai testamenttilahjoituksena vuonna 1994 noin tuhannen neliön tontin, jonka hän myi rakennuksineen 2 000 markalla. Toukokuussa vuonna 1995 ostajana oli ”perustettavan yhtiön lukuun” Oy Tasa-Tulos Ab, jonka edustajana toimi  Börje Juhani Heikkilä .
 Kului vuosia, kunnes vuonna 2010 Punkalaitumen kunnan rakennustarkastaja kiinnitti huomiota käyttökelvottomiksi ränsistyneisiin rakennuksiin ja kehotti kiinteistön ostanutta Tasa-Tulosta siistimään tontin.
 Esko Huhta osti tontin 500 eurolla, eikä olisi uskonut, mitä siitä seuraa. Jani Aarnio / Yle
 Tässä yhteydessä yritys ilmoitti, ettei se omista kiinteistöä, vaan sen omistavan yhtiön osakkeet on luovutettu turkulaiselle liikemiehelle.
 Kiinteistölle ei ollut haettu lainhuutoa, vaan se oli yhä vuonna 1994 lahjan antaneen nimissä.
 – Tämän jälkeen Maanmittauslaitokselta ja Punkalaitumen kunnasta oltiin yhteydessä päämieheeni ja kehotettiin häntä hakemaan lainhuuto tonttiin oman saantonsa perusteella. Päämieheni menetteli saamansa ohjeen mukaan ja hänelle myönnettiin lainhuuto vuonna 2011, asianajaja Heikki Rantanen sanoo.
 Puhelimitse ja keskustelemalla saatuja neuvoja on ollut vaikea näyttää toteen. Esimerkiksi Maanmittauslaitos on ilmoittanut, ettei heillä ole ollut myyjän mainitsemaa henkilöä töissä.
 Korvauksia käsitellään käräjillä perjantaina
 Vuonna 2015 Esko Huhta oli kiinnostunut ostamaan tontin ja selvitti mahdollisuudet saada sinne rakennusluvat. Kun kunnasta näytettiin vihreää valoa, Huhta osti tontin 500 eurolla.
 Tässä välissä Tasa-Tuloksen perustettavan yhtiön lukuun ostaneen kiinteistön omistajaksi ilmaantui Pro Ictus, jonka edustajana Börje Juhani Heikkilä on toiminut. Maanmittauslaitos myönsi nyt lainhuudon Pro Ictukselle.
 – Punkalaitumen kunta on suorittanut hallintaselvityksen huolimattomasti, sillä rakennusluvan myöntämisen aikaan lainhuutorekisteristä olisi jo ilmennyt, että Pro Ictuksen lainhuutohakemus on saapunut maanmittauslaitokselle. Huhdan hallinta oli epäselvä, eikä rakennuslupaa olisi saanut myöntää, Heikki Rantanen arvostelee.
 Esko Huhta on haastanut myyjän oikeuteen ja vaatii korvauksia. Asia ratkaistaan Pirkanmaan käräjäoikeudessa perjantaina. Huhta aikoo taistella lisäksi vielä kunnan ja kaupan vahvistajan kanssa.
 – Tämä on niin iso juttu, en päästä virheen tehneitä menemään.
 Huhta on arvioinut menettäneensä noin 50 000 euroa.
 Esko Huhta menee asumaan naapurin mökkiin vuokralle.  Jani Aarnio / Yle
 Olipa oikeuden päätös mikä tahansa, Huhta jäänee kärsimään tappion. Kiinteistön myyneen emännän pienestä eläkkeestä ei ole millä maksaa.
 Esko Huhtaa avustavan Pirkanmaan oikeusaputoimiston oikeusavustaja  Jaana Helenius  totesi aiemmin  Ylen haastattelussa , että tilanne muodostuu kohtuuttomaksi Huhdalle.
 – Useissa eri instansseissa on tapahtunut virheitä ja kärsijä on loppujen lopuksi Huhta.
 Auttaja ilmestyi naapurista
 Esko Huhta alkoi olla jo epätoivoinen häätöpaperit saatuaan, kunnes auttaja ilmestyi naapurista. Paikallinen maanviljelijä  Ilkka Mäkelä  tutustui papereihin ja tarjosi apua. Hän on tiistaina siirtämässä Huhdan rakennuksia omalle tontilleen.
 Esko Huhta herkistyy.
 – En tuntenut ennen Ilkka Mäkelää, morjestin vain. Kun Ilkka kuuli häädöstä, hän soitti, tuletko Esko meille katsomaan.
 Ilkka Mäkelä ja muut naapurit päättivät auttaa Esko Huhtaa.  Jari Hakkarainen / Yle
 Rakennukset menevät Mäkelän tontille, jonka mökissä Huhta alkaa asua vuokralla.
 – Naapuriapua löytyy. Ihan vesi tuli silmiin, niin hyvät oli tunnelmat.
 Ilkka Mäkelän mukaan päällimmäinen syy oli auttaminen.
 – Esko on kokenut vääryyttä. Aikaisemmin tontilla oli kaatopaikka. Esko teki tästä siistin paikan ja sitten hän joutuu häädettäväksi. Se oli päällimmäinen syy.
 Esko Huhtaa surettaa, miten mökki selviää muutosta.  Jani Aarnio / Yle
 Vielä on epäselvää, saako kunnalta lupaa siirtyville rakennuksille. Mäkelän puolesta rakennukset saavat olla hänen tontillaan niin kauan kuin Esko Huhta haluaa.
 Ilkka Mäkelän mukaan kunnan ja viranomaisten pitäisi olla nykyistä tarkempia, ettei vastaavaa enää tapahtuisi kenellekään muulle.
 – Kun alkaa rakentaa, pitäisi viranomaisten pystyä kertomaan, omistatko tontin. Rakennuslupaa ei saisi antaa ennen kuin asiat ovat kunnossa. Jos viranomainen antaa rakennusluvan, pitää uskoa, että siihen saa rakentaa.
 Esko Huhdan rakennukset viedään nyt eri tontille.  Jani Aarnio / Yle
 Punkalaitumen kunnanvaltuuston 1. varapuheenjohtaja  Martti Mölsä  (sin.) sanoo, että Esko Huhta on joutunut syyttömänä henkilönä kärsimään tapauksessa.
 Mölsä sanoo, että ensimmäinen virhe on tapahtunut, kun ensimmäinen ostaja ei ole hakenut lainhuutoa. Kunnan rakennusvalvonta on toiminut Mölsän mukaan puolestaan oikein.
 – Kaikki on mennyt ihan laillisesti. Kun rakennuslupaa on myönnetty, on ollut kauppakirja ja alle kolmen kuukauden lainhuuto-ote.
 Kunta ei voi Mölsän mukaan tarkistaa koko ajan rekisteristä, onko lainhuuto tuore.
 Mitä tontille tapahtuu Huhdan häädön jälkeen?
 Kiinteistön omistavalla Pro Ictuksella ei ole käyttösuunnitelmia tontille. Se saa Huhdan häädön jälkeen kasvaa horsmaa.
 Lue myös:
 Harvinainen omistussotku: Esko Huhdan tontille ilmestyi toinen omistaja vuosikymmenten takaa – nyt hänellä on 12 päivää aikaa tyhjentää tontti

Esko Huhdan tontille ilmaantui toinen omistaja vuosikymmenten takaa ja nyt hänet häädettiin rakennuksineen – uusi käänne toi apua läheltä


Summary: Aarrejahtileikkiin osallistuvat eivät tiedä, kuka on salaperäisten vihjeiden ja luontoon piilotettujen kätköjen takana.

– Seuraavan kätkön nimi on Ventti, lukee  Anni Lapatto  puhelimen näytöltä.
 Mikä ihmeen ventti? Anni Lapatto katsoo kysyvästi lapsiaan  Oodia  ja  Eeditia  sekä kummityttöään  Niia Tynystä , mutta kaikki kurtistavat kulmiaan epätietoisina. Nopea haku netistä kertoo, että ainakin senniminen korttipeli on olemassa.
 – Seuraavassa vihjeessä lukee, että yksi kortti löytyy kannon alta, ja että etsiessä saattaa nähdä vähäpukeisia ihmisiä. Ehkä jokin uimaranta, mutta mikä?
 Kysymyksiä riittää, mutta niin riittää intoakin. Porukka hyppää autoon ja huristaa pois pihasta aurinkoisena maanantaiaamuna. On aika jahdata jälleen aarretta.
 Arvoituksellisia vihjeitä kätkön sijainnista julkaistaan Facebookiin noin kerran päivässä. Tiina Karppi / Yle
 Suursuosio sattumalta
 Aarrejahdista tuli Kouvolassa ilmiö sattuman kautta.
 Pyöräilyä harrastava paikallinen yrittäjä  Riku  päätti tehdä ystävilleen pähkinöitä purtavaksi harrastuksensa ohessa. Aarrejahdin salaperäisyyden säilyttämiseksi hän ei tahdo paljastaa henkilöllisyyttään.
 Ensimmäinen jahti alkoi toukokuun lopulla, kun Riku piilotti luontoon pienen aarteen ja julkaisi Facebookiin perustamaansa ryhmään nokkeluutta vaativia arvoituksia kätkön sijainnista.
 Hän jätti ryhmän avoimeksi ja pian sinne liittyi monia muitakin kuin vain hänen ystäviään.
 – Ajattelin, että eihän se mitään haittaa. Ensimmäisen kätkön löydyttyä kiinnostus kuitenkin kasvoi valtavasti, ja muutamassa viikossa sivu on kerännyt 900 tykkäystä. En odottanut sitä, mutta olen iloisesti yllättynyt, Riku naurahtaa.
 Kuusankoskella asuva Anni Lapatto perheineen kuuli aarrejahdista ystävältään.
 – Lähdimme kokeilemaan, ikävä kyllä! Jäimme totaalisesti koukkuun, Lapatto nauraa.
 Anni Lapatto ja nuoret ovat etsineet aarteita nyt pari viikkoa. Välillä vihjeiden pohtiminen vie yöunet. Tiina Karppi / Yle
 Aarteen voi löytää vain yksi
 Rikun idea jahdin taustalla oli kannustaa ystäviään liikkumaan luonnossa yhä enemmän. Hän on iloinen, että näin on käynyt nyt myös ventovieraiden kohdalla.
 – Sellaisetkin, jotka eivät yleensä liiku, ovat innostuneet lähtemään ulos aarrejahtiin. Toisaalta on syntynyt myös niin sanottujen sohvajahtilaisten ryhmä, jotka eivät itse aktiivisesti aarretta etsi mutta ratkovat arvoituksia sen olinpaikasta joka tapauksessa.
 Jahdin perusidea on samantyyppinen kuin esimerkiksi geokätköilyssä. Erona on se, että aarteen voi löytää vain yksi henkilö, eli kyseessä on ikään kuin kilpailu.
 Useimmiten kätkö löytyy muutamassa päivässä, jolloin löytäjä ilmoittaa siitä Facebook-ryhmässä. Päivän tai parin kuluttua Riku käy piilottamassa uuden aarteen, ja seuraava jahtikierros voi alkaa uusien vihjeiden kera.
 Vennan uimarannan kupeessa on metsä, jossa on paljon kantoja. Ehkä kätkö olisi siellä? Tiina Karppi / Yle
 Kuuden päivän jahti
 Anni Lapatto perheineen on ottanut osaa nyt neljään aarteenetsintäkierrokseen, eikä etsintäinnolle näy loppua. Hän on huomannut, että parhaat ideat aarteiden olinpaikasta yllättävät iltamyöhällä.
 – Silloin lähdemme hämärään etsimään aarretta kännykän valon avulla. Tiedämme olevamme oikeassa paikassa, kun kannon tai kuusen juurella kyykkii yksi sun toinen muu.
 Näin kävi muun muassa silloin, kun yksi aarrejahdin kierroksista venyi kuuden päivän pituiseksi.
 – Annoin aluksi aika huonoja vihjeitä, ja osa etsijöistä taisi hieman turhautua, kätkön piilottaja Riku toteaa.
 Päivien kuluessa niin hän kuin aarteenmetsästäjätkin alkoivat pohtia, onko aarre kenties siirretty pois.
 – Lähdin katsomaan, ja näin parikymmentä ihmistä samassa paikassa aarretta etsimässä. Yksi tuttu huusi nimeäni, mutta käännyin kannoillani. Olisi ollut liian ilmiselvää, jos olisin kävellyt suoraan kätköpaikan luo, hän naurahtaa.
 Riku on kuullut, että aarteenetsijät jakavat vinkkejä keskenään, mutta saattavat myös hieman huijata toisiaan.
 – He viettävät aikaa yhdessä aarretta etsien ja jutustellen hieman jopa kalamiestyyliin, että miten tuolla suunnassa söi.
 Lopulta aarre – metallinen, jakoavainta muistuttava lenkkiavain – löytyi alkuperäiseltä paikaltaan, roikkumasta matalasta puun oksasta.
 – Se oli sen verran erikoinen paikka, että moni oli kävellyt sen ohi, vaikka oli ollut aivan lähellä.
 Yksi heistä oli Anni Lapatto.
 – Olin jo päätellyt, että aarre oli puussa, mutta sitten kuitenkin juuri tämä puu oli jäänyt katsomatta, Lapatto harmittelee, tosin hymyssä suin.
 Anni Lapatto listaa paperille ajatuksia siitä, missä aarre mahtaa olla. Tiina Karppi / Yle
 Vihjeet ohjaavat aarteen luo
 Riku julkaisee kätkön luo opastavia vinkkejä Facebookiin noin kerran päivässä. Ne ovat sanallisia tai kuvallisia.
 – Niiden keksiminen on aika haastavaa. Niistä pitää saada nokkelia, muttei liian vaikeita.
 Eräässä vihjeessä hän käytti anagrammia joka paljasti kadun, jolla kätkö sijaitsi.
 – Luulin että se olisi ollut liian vaikea vihje, mutta se olikin melkein ilmiselvä. Yhdessä vihjeessä taas puhuttiin Päijänteen vedestä kun tarkoitettiin Kymijokea. Toisessa johdateltiin jääkauden merkkien luo aarteen paikantamiseksi.
 Aarteet puolestaan ovat eri yritysten lahjoittamia makeispussien tai lippalakkien kaltaisia tuotteita.
 – Aarre ei voi olla kovinkaan arvokas, jottei siitä tule verotuksellisia seuraamuksia. Tulevaisuudessa se voisi toki olla jokin isompikin potti, jos mukaan saadaan sponsoreita, Riku pohtii.
 Anni Lapatto perheineen ei ole vielä löytänyt yhtäkään aarretta. Läheltä on kuitenkin liipannut. Se tunne turhauttaa, mutta myös koukuttaa. Tiina Karppi / Yle
 Riku arvioi, että aktiivisia aarteenetsijöitä on Facebook-ryhmän jäsenistä vajaasta sadasta pariin sataan. Suurin osa heistä on nuoria aikuisia sekä perheitä.
 – Tämä on hauskaa yhteistä kesätekemistä, jonka ansiosta tulee ulkoiltua paljon, perheenäiti Anni Lapatto toteaa.
 Tällä hetkellä käynnissä on kahdeksas jahtikierros. Maanantaiaamuun mennessä uusia vihjeitä kätkön löytämiseksi oli kaksi, jotka johdattivat Anni Lapaton, hänen lapsensa sekä kummityttönsä Bar Jokerin kautta Vennan uimarannalle.
 – Voi olla, että olemme aivan väärässä paikassa. Mietimme, että täällä voisi kenties olla kantoja, joista vihjeessä puhuttiin. Ja ventti ja Venna kuulostavat samantapaisilta sanoilta… Mutta ehkä tämä on todella kaukaa haettua, Lapatto nauraa.
 Niia Tynys tutkii lahon kannon ympäristöä. Tiina Karppi / Yle
 Kesäpeli
 Itikat ajavat Anni Lapaton ja lapset pian pois Vennan uimarantaa reunustavan metsän siimeksestä. Muutama kivi ja kanto on käännetty, tuloksetta.
 – Ehkä jäämme odottamaan seuraavaa vihjettä, he päättävät yhdessä.
 Aarrejahti Kouvolassa jatkuu ainakin toistaiseksi.
 – Eiköhän tämä tällainen kesäpeli ole. Jos kiinnostus pysyy yllä, niin ehkä ensi kesänä tämän voisi toteuttaa isommalla mittakaavalla, jahdin järjestäjä Riku tuumii.
 Anni Lapatto aikoo vielä löytää aarteen, vaikka parasta jahdissa on hänestä itse etsiminen ja vihjeiden pähkäileminen. Tiina Karppi / Yle
 Anni Lapatto luovuttaisi, jos pystyisi.
 – Joka kerta päätän, että tämä oli tässä, sillä aarre ei ikinä löydy. Mutta sitten tulee uusi kätkö ja uusi vihje ja on pakko kokeilla, että mitä jos tällä kertaa? Loppujen lopuksi vihjeiden ratkominen ja kätkön etsiminen on parasta, ei se aarteen löytäminen.
 Tällä kertaa Lapatto ja lapset ovat kuitenkin varmoja, että ovat oikeilla jäljillä.
 – Tämä aarre me löydetään, he vannovat.

Kaveriporukan aarrejahti lähti käsistä – nyt sadat ihmiset etsivät metsään kätkettyjä aarteita Kouvolassa


Summary: Antti Kurvinen keskittyy uuteen tehtäväänsä Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajana.

Kansanedustaja, Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kurvinen  ei tavoittele Keskustan puheenjohtajuutta.
 Kurvinen kertoo harkinneensa ratkaisuaan pitkään ja huolellisesti. Hän kertoo todenneensa, että ei ole tehtävään valmis eikä aika ole nyt oikea.
 Kurvinen haluaa keskittyä uuteen tehtäväänsä Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajana.
 – Keskityn nyt täysillä ryhmyrin tehtäviin. Kansanliikkeen uuden nousun etuvartio on eduskunnassa, Kurvinen toteaa.
 Kurvinen ei halua ottaa kantaa siihen, kuka olisi hänen suosikkinsa Keskustan seuraavaksi puheenjohtajaksi. Hän kuitenkin lupaa lähteä jokaisen puheenjohtajaehdokkaan mukana kampanjakiertueelle, jos pyydetään.
 Puheenjohtaja valitaan syyskuussa
 Keskustan puheenjohtaja valitaan Kouvolassa pidettävässä ylimääräisessä puoluekokouksessa 7. syyskuuta.
 Puheenjohtajaehdokkaaksi  on ilmoittautunut  tähän mennessä puolustusministeri, kansanedustaja  Antti Kaikkonen . Keskustan varapuheenjohtaja, elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  kertonee suunnitelmistaan tiedotustilaisuudessa Helsingissä keskiviikkona. Tiedotustilaisuuden aihetta ei ole kerrottu.

Kansanedustaja Antti Kurvinen ei pyri Keskustan puheenjohtajaksi


Summary: Myös James Cameron julkaisi aikoinaan Avatar-elokuvansa uudelleen paisuttaakseen ennätyksellisiä lipputuloja.

Kaksi kuukautta sitten elokuvateattereihin ympäri maailmaa ilmestyi Avengers-elokuvasarjan ainakin toistaiseksi päättävä elokuva,  Avengers: Endgame . Marvel Comicsin sarjakuviin perustuvasta  elokuvasta odotettiin valtavaa menestystä , olivathan sarjan aikaisemmat elokuvat tahkonneet miljardeja dollareita.
 Avengers: Endgame  lunasti odotukset nopeasti.  Elokuva keräsi viidessä päivässä yli 1,2 miljardin dollarin lopputulot maailmanlaajuisesti.  Yksikään elokuva ei ole kyennyt vetämään teattereita täyteen yhtä nopeasti.
 James Cameronin  ohjaaman  Avatarin  kaikkien aikojen lipunmyyntiennätys näytti rikkoutuvan helposti. Kymmenen vuotta sitten ilmestynyt  Avatar  keräsi teattereista huimat 2,788 miljardin dollarin lipputulot.
 Mutta alkuvauhti ei sittenkään riittänyt. Avengers-elokuvan momentum lössähti. Tällä hetkellä pikkusaleissa pyörivä  elokuva on onnistunut keräämään 2,750 miljardin dollarin lipputulot . Kaikkien aikojen ennätyksestä uupuu vajaat 40 miljoonaa dollaria.
 Mitä ikinä se vaatiikin
 Marvel Studio ei kuitenkaan ole vielä luovuttanut. Studion johtaja  Kevin Feige  paljasti viime viikolla  elokuvan saavan piakkoin uudelleenjulkaisun.  Myöhemmin julkaisupäiväksi tarkentui 28. kesäkuuta.
 Ensi perjantaina elokuvateattereihin ilmestyvä uudelleenjulkaisu sisältää seitsemän minuuttia uutta materiaalia. Elokuvan kesto siis venyy yli kolmen tunnin.
 Lisäykset eivät vaikuta tarinaan, vaan ne on sijoitettu lopputekstien jälkeen. Uudessa versiossa nähdään muun muassa kunnianosoitus  edesmenneelle sarjakuvalegendalle   Stan Leelle , joka on nähty cameo-rooleissa aikaisemmissa Marvel-elokuvissa.
 Lippukassan paisuttaminen uudelleenjulkaisemalla elokuva muutamalla lisäkohtauksella ei ole Marvelin keksintö. Itse asiassa James Cameron käytti samaa kikkaa hyväkseen  Avatarin  kohdalla. Cameron julkaisi kahdeksan kuukautta ensi-illan jälkeen  Avatarista  yhdeksän minuuttia pidemmän version.
 Avatarin  spesiaalipainos toi elokuvalle reilun 33 miljoonan dollarin lisätulot.  Avengers: Endgamen  pitää voittaa myös tämä kisa, jos se mielii kaikkien aikojen tuottoisimmaksi elokuvaksi.
 Jutun kommentointimahdollisuus on avoinna klo 22.00 saakka.

Avengers: Endgame on 40 miljoonan dollarin päässä kaikkien aikojen lipunmyyntiennätyksestä – Elokuva julkaistaan uudelleen hieman pidempänä


Summary: Kyseessä on noin 500 miljoonan euron investointi.  Laitos käsittelee Olkiluodon ja Loviisan ydinvoimaloiden käytetyn polttoaineen.

Ydinjätteen loppusijoitusluolaston rakentamisessa Eurajoen Olkiluodossa siirrytään uuteen vaiheeseen.
 Ydinjäteyhtiö Posiva on päättänyt toteuttaa käytetyn polttoaineen käsittelyyn tarkoitetun tuotantolaitoksen, johon kuuluvat kapselointilaitos ja loppusijoituslaitos.
 Kapselointilaitoksen rakentamisen lisäksi koeluolaan eli  Onkaloon . asennetaan loppusijoituksen aloittamiseen tarvittavat järjestelmät
 Posivan toimitusjohtaja  Janne Mokka  sanoo tiedotteessa, että ydinjätteen turvallinen loppusijoitus alkaa asianmukaisten käyttöluvitusten jälkeen Olkiluodossa ensimmäisenä maailmassa.
 – Suomessa ilmastoystävällisen ydinsähkön tuotannon edellytys on koko elinkaaren hallinta. Posiva toteuttaa omistajiensa Olkiluodon ja Loviisan ydinvoimalaitosten käytetyn polttoaineen loppusijoittamisen vastuullisesti.
 Eurajoelle Satakuntaan toteutettavan rakennusprojektin kustannusarvio on noin 500 miljoonaa euroa ja sen työllistävä vaikutus noin 2 500 henkilötyövuotta.
 Posiva Oy tekee lähiaikoina sopimuksia projektin urakoista.

Eurajoen Olkiluotoon jätti-investointi – ydinjäteyhtiö Posiva alkaa rakentaa kapselointilaitosta ja loppusijoituslaitosta


Summary: Puolustusvoimissa aloitettiin ryhtiliike jo ennen kohutun Lemmenjoen harjoituksen oikeuskäsittelyä ja tuomioita.

Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) vakuuttaa, että Lemmenjoen kohutun vapaaehtoisen harjoituksen tapahtumista on otettu opiksi. Kaikkosen mukaan Puolustusvoimissa on nollatoleranssi kaikelle epäasialliselle käytökselle.
 – Jos sellaista esiintyy, siihen myös puututaan, oli kyseessä sitten kersantti tai kenraali, painottaa Kaikkonen tiedotteessaan.
 Kaikkosen mukaan Karjalan lennoston järjestämän Lemmenjoen vapaaehtoisen harjoituksen tapahtumien ja niiden jälkipyykin vieminen oikeuteen on osoitus tästä.
 – On erinomaista, että asia on nyt tutkittu perusteellisesti ja sille saatiin päätös. Kunnioitamme oikeuden ratkaisua.
 Vaikka tapaus on Kaikkosen mukaan hyvin valitettava, on se tuonut myös esiin parantamisen varaa.
 Kaikkosen mukaan Puolustusvoimissa on esimerkiksi tehty kevään aikana korjaavia toimenpiteitä vapaaehtoisten harjoitusten järjestämisessä.
 Kaikkosen mukaan puolustusministeriö seuraa tilannetta aktiivisesti ja arvioi, onko tarvetta uusille toimenpiteille.
 Kaikkonen otti kantaa Lemmenjoen harjoituksen tapahtumiin jo ennen oikeuden päätöstä.
 – On selvää, että tämän sortin ryyppääminen ja rellestäminen ei tämän päivän Puolustusvoimiin kuulu, hän sanoi Ylen aamu-tv:ssä.
 Lue myös:
 Lemmenjoen kohuharjoituksesta 3 000 euron sakot Karjalan lennoston ex-komentajalle – oli humalassa, nöyryytti alaisiaan ja vieraita
 Oikeus antaa tuomiot Lemmenjoen kohuharjoituksesta ja sen jälkipyykistä –
Oliko alaisten ja vieraiden haukkuminen homopojiksi nöyryyttävää?
 Lemmenjoen kohuharjoituksen jälkipyykki päättyi oikeudessa – ex-komentaja Ylelle: "Ei ole kyse epäterveestä kulttuurista eikä hyvä veli -verkostosta"
 Lemmenjoen kohuharjoituksen sekava jälkipyykki: Ilmavoimien ex-komentaja odotti ohjeita – pääesikunnassa ei tietoa rikosepäilyistä
 Rivosta nimittelystä Lemmenjoen harjoituksissa syytetty ex-komentaja katuu puheitaan: "Myönnän, että näin on päässyt käymään"
 Lemmenjoen kertausharjoituksia käsitellään nyt hovioikeudessa – Ex-komentajan ryöpytyksen kohteeksi joutuneet: Haukkui munattomaksi mieheksi ja tyhmäksi nahkapääksi

Puolustusministeri Antti Kaikkonen: Lemmenjoesta on jo otettu opiksi – ryyppäämiselle ja rellestämiselle nollatoleranssi


Summary: Monet luonnonkukat menestyvät kuivalla ja karulla joutomaalla. Tampereella osa niityistä on omin luvin kylvettyjä.

Etelään viettävässä rinteessä huomio kiinnittyy ensimmäisenä päivänkakkaroihin. Niitä on paljon. Ahomansikoitakin näkyy siellä täällä.
 Kaksi pitkätukkaista miestä kertoo auliisti, mitkä muut kasvit pitävät tätä kotinaan.
 – Neidonkieli, masmalo, mäkitervakko ja keltasauramo,  Kalle Hermansson  aloittaa.
 – Ketoneilikka, idänkeulankärki ja ketokaunokki,  Jere Nieminen  täydentää.
 Neidonkieli erottuu sissiniityltä kirkkaan värinsä ja korkeutensa ansiosta. Marko Melto / Yle
 Hermansson ja Nieminen luettelevat nopeasti parikymmentä erilaista luonnonkukkaa, jotka kasvavat Tampereen yliopiston viereisessä rinteessä kaupungin keskustassa.
 Osa kasveista on taantuvia tai ainakin kaupunkiympäristössä harvinaisia. Suuri osa näiden kasvien siemenistä on kerätty sadan metrin säteeltä, ratapihan läheisyydestä ja Areenan rakennustyömaan tieltä.
 Kyseessä on sissiniitty, eli omin luvin julkiseen tilaan kylvetty niitty.
 – Tähän liittyy sellainen positiivinen kapinahenki ja tilan valtaaminen luonnolle, Nieminen kuvailee.
 Joutomaan hyötykäyttöä
 Yliopiston kupeeseen, kurtturuusupensaiden ja pyörätien väliin perustettu luonnonkukkaniitty sai alkunsa noin kahdeksan vuotta sitten.
 – Heitimme kuluneelle nurmikolle lähialueelta kerättyjä siemeniä, emmekä tehneet sille pariin vuoteen mitään, Jere Nieminen kertoo.
 Siemenistä kasvoi ensin kukkia ja myöhemmin luonnonsuojelujärjestö.
 Villi Vyöhyke ry on Niemisen laskujen mukaan tehnyt vuosien saatossa noin 50 sissiniittyä julkisiin paikkoihin.
 Keltasauramo muistuttaa päivänkakkaraa. Lupiinit ja muut vieraslajit ovat syrjäyttäneet monia kotimaisia luonnonkukkia. Marko Melto / Yle
 – Osa niistä on tietysti tuhoutunut, mutta se pitää hyväksyä, kun tätä omin luvin tekee. Tällä hetkellä kukoistavia niittyjä on parikymmentä.
 Sissit eivät kysele lupia kylväessään siemeniä, mutta ikävää palautetta ei ole kuulemma tullut.
 Myös Tampereen kaupunki on suhtautunut toimintaan ymmärtäväisesti ja muuttanut esimerkiksi yliopiston viereisen rinteen hoitoluokituksen nurmikosta niityksi.
 Hyväksi hyönteisille ja ihmisille
 Jere Niemisen ja Kalle Hermanssonin mielestä kaupungissa pitäisi olla enemmän ja monipuolisempaa luontoa.
 Niityistä hyötyisivät harvinaistuvien luonnonkukkien lisäksi varsinkin hyönteiset.
 Nieminen kuitenkin sanoo, että sissiniityt ovat hyväksi myös ihmisille.
 Luonnonkukat ovat tärkeitä pölyttäjähyönteisille. Kuvassa kimalainen ja nurmikohokki. Marko Melto / Yle
 – Ne monipuolistavat ympäristöä ja tekevät siitä kivemman näköistä. Tämä on myös toiminnallista, eli ihmiset voivat osallistua oman lähiympäristönsä kehittämiseen.
 Hermansson toteaa, että luonnon elinvoimaisuutta kaupungeissa voisi lisätä melko yksinkertaisilla keinoilla.
 – Niittyjen ja lahopuiden määrän lisääminen on helppo ja halpa tapa vaikuttaa luonnon monimuotoisuuteen.
 Tampereen kaupunki saa häneltä myös tunnustusta.
 – Meillä niittyjen ja ketojen merkitystä on huomioitu, kiitos asiasta tällä hetkellä huolehtivien ihmisten. Esimerkiksi ratikkareitin varrella ja Konsulinsaaressa on muutamia hienoja paikkoja.
 Kaupunki pitää yllä yhdeksää arvoniittyä ja kahdeksaa  maisemapeltoa  (kaupungin verkkosivut).
 Esimerkiksi Tohlopin Kohmanpuistoon on tuotu täksi kesäksi lammaslauma laiduntamaan puolentoista hehtaarin niittyä. Yle välittää  suoraa kuvaa niityltä tiistaina  kello 18 saakka.
 Kasvualusta voi olla kuiva ja karu
 Perinteiset niittykasvit kukoistavat kuivissa ja karuissa paikoissa, joissa juuri mikään muu ei kasva. Kalle Hermansson kertoo, että sissiniityn perustaminen on oikeastaan aika helppoa.
 – Tämä on halpa harrastus. Kerää vähän siemeniä ja viskoo sinne. Ei tarvitse kastella eikä mitään.
 Tietämys kasveista on toki avuksi, varsinkin jos aikoo kerätä niittykukkien siemenet itse. Niitä myydään kuitenkin myös erilaiseen maaperään sopivina valmiina seoksina.
 Masmalo on koko Suomessa rauhoitettu Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Marko Melto / Yle
 Jere Nieminen antaa pikaohjeet sissiniityn perustajalle. Hyvä kylvöpaikka on etelään viettävä rinne, jotta auringonvaloa on riittävästi.
 – Siemeniä kannattaa kylvää runsaammin rinteen yläosaan, koska ne valuvat alas. Ja ainakin kahtena peräkkäisenä vuonna kannattaa kylvää samat siemenet, ettei sattumalla ole liian suurta osaa.
 Lue myös:
 Kesän kukkaloisto on parhaimmillaan: Kuinka hyvin sinä tunnet luonnonkukkia?
 Kasvien sukupuuttoaalto kauhistuttaa tutkijoita – nopeutunut 500-kertaiseksi
 Vieraslajiasiantuntijan neuvo: Nyt keräämään lupiinikimppuja ja näivettämään kurtturuusuja

Sissiniittyjä kylvävät miehet rakastavat luonnonkukkia: "Tämä on halpa harrastus, kerää vähän siemeniä ja viskoo sinne"


Summary: MaRan mielestä veronkorotukset siirtävät alkoholinkulutusta ravintolasta puiston penkille.

Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Matkailu- ja ravintola-alan elinkeinojärjestö MaRa arvioi alan yritysten liikevaihdon kasvavan tänä vuonna 5,2 prosenttia.
 Kasvu on ollut ripeää erityisesti pikaruokaravintoloissa, joiden myynti kasvoi tammi–maaliskuussa 7,1 prosenttia vuoden takaiseen verrattuna. MaRa pitää kokonaisuudessaan alan myynnin kasvua melko hyvänä.
 Uutta hallitusta ravintola-ala varoittaa alkoholiverotukseen kaavailluista muutoksista. Hallitusohjelman mukaan alkoholiveroa korotetaan 50 miljoonalla eurolla. MaRan mukaan kiristykset heikentävät ravintoloiden ja matkailun työllisyyttä.
 – Alkoholin verotus on Suomessa jo nyt EU-maiden kärjessä. Hallituksen päätös korottaa jälleen alkoholiveroa siirtää alkoholin kulutusta entisestään ravintoloista puiston penkeille, MaRan varatoimitusjohtaja  Veli-Matti Aittoniemi  sanoo järjestön tiedotteessa.
 Vuodesta 2003 lähtien anniskelu ravintoloissa on vähentynyt kolmanneksen. MaRa huomauttaa myös mahdollisesta matkustajatuonnin kasvusta, kun Viro on aikeissa alentaa alkoholiveroaan neljänneksellä heinäkuun alusta eteenpäin.
 Matkustajatuonti kasvaa
 Vuosina 2003–2018 alkoholin matkustajatuonti on kasvanut 61 prosenttia. Samalla ajanjaksolla alkoholin vähittäismyynti on vähentynyt 13 prosentilla ja anniskelumyynti 32 prosentilla.
 THL:n tilastojen mukaan puhtaana alkoholina mitattuna alkoholin matkustajatuonti lisääntyi 7,3 prosenttia viime vuoden toukokuun ja tämän vuoden huhtikuun välisenä aikana.
 Matkustajatuonnin on arveltu kasvavan entisestään, koska Suomi on noudattanut kireää verotuslinjaa, jolta Viro on nyt kääntymässä. Viron huolenaiheena on ollut verotulojen menetys vuorostaan etelänaapuri Latvialle.
 Suomi on EU-maiden kirein oluen alkoholiverottaja ja toiseksi kirein väkevän alkoholin ja viinin verottaja. Alkoholiveroa korotettiin tämän vuoden alussa 30 miljoonan euron verran, ja hallitusohjelmaan on kirjattu suunnitelma korottaa sitä jälleen ensi vuoden alussa 50 miljoonan eurolla.

Pikaruoka käy kaupaksi – ravintola-alan näkymiä varjostaa pelko anniskelun hiipumisesta veronkorotusten ja matkustajatuonnin vuoksi


Summary: Syyttäjä perustelee syyttämättäjättämispäätöstään sillä, että lopettamispäätöksen tehneellä poliisin tilannejohtajalla oli perusteltu syy luulla vapaana kulkeneita koiria villikoiriksi.

Valtakunnansyyttäjänvirasto ei nosta syytettä poliisikomisariota vastaan, joka määräsi Imatralla vapaana liikkuneet kolme lemmikkikoiraa ammuttavaksi toukokuun 27. päivä.
 Syytteen nostamista oli vaatinut koirien omistaja.
 Sekarotuiset koirat olivat karanneet samana päivänä omistajaltaan. Hän oli ilmoittanut asiasta paikalliseen löytöeläintarhaan. Yle kertoi  asiasta  29.5.
 Paikalliset asukkaat epäilivät Venäjän villikoiriksi
 Paikalliset asukkaat Imatralla olivat havainneet vapaana liikkuneet koirat ja ilmoittaneet niistä hätäkeskukseen.
 Hätäkeskus ilmoitti aamulla poliisipartiolle, että epäilty villikoiralauma liikkui Imatran Savikannassa pihapiirissä.
 Imatralle tulee aika ajoin villikoiria Venäjän puolelta.
 Poliisipartio sai näköhavainnon koiriin ja ilmoitti asiasta tilannejohtajana toimineelle komisariolle, joka antoi luvan lopettaa koirat.
 Esitutkintaa ei aloiteta
 Lopettamisluvan antanut polisiin tilannejohtaja ei valtakunnansyyttäjän mukaan syyllistynyt rikokseen eikä esitutkintaa siksi aloiteta.
 Valtakunnansyyttäjä perustelee päätöstään muun muassa sillä, että poliisilla oli perusteltu syy epäillä vapaana liikkuneita koiria kulkukoiriksi. Kulkukoirien vaarallisuus huomioiden tilannejohtajalla oli näin perusteltu syy tehdä päätös koirien lopettamisesta.

Poliisi määräsi vapaana liikkuneet lemmikkikoirat ammuttavaksi villikoirina – syyttäjän mukaan poliisi ei tehnyt rikosta


Summary: Eteläsudanilainen asiantuntija Achol Jok Mach on ollut mukana kokoamassa vihatermien sanakirjaa.

25 vuotta sitten radiokanavat ruokkivat Ruandan kansanmurhaa nimittämällä tutseja torakoiksi.
 Samankaltaisia piirteitä näkyy nykypäivänä Etelä-Sudanin sisällissodassa. Etninen vihapuhe on vain siirtynyt radioaalloilta sosiaaliseen mediaan.
 Etelä-Sudanin sisällissota alkoi vuoden 2013 lopussa presidentti  Salva Kiirin  etnisen ryhmän dinkojen ja varapresidentti  Riek Macharin  nuerien välisenä.
 Sota monimutkaistui vuosien myötä ja kapinallisryhmät jakaantuivat pienemmiksi. Viime vuoden kesällä osapuolet solmivat pysyväksi tarkoitetun rauhansopimuksen.
 Sopimus ei kuitenkaan ole pitänyt, vaan taistelut hallituksen ja kapinallisryhmien välillä ovat jatkuneet.
 Suomessa vieraillut Peace Tech Lab -järjestön eteläsudanilainen asiantuntija  Achol Jok Mach  on ollut keräämässä konfliktissa käytetyistä vihapuhetermeistä  sanakirjaa .
 Peace Tech Labin asiantuntija Achol Jok Mach vieraili kesäkuun puolessavälissä Helsingissä rauhanrakentamisen asiantuntijoiden National Dialogues -konferenssissa. Liisa Takala / Yle
 Sanakirjaan on listattu esimerkiksi petturia merkitsevä  nyagat -sana, jonka juuret ovat 1980–2000-lukujen Etelä-Sudanin itsenäistymissodassa. Niitä, jotka eivät olleet mukana itsenäistymistaistelussa tai vastustivat sitä, kutsuttiin pettureiksi.
 Nykyään dinka-heimoon kuuluvat käyttävät petturi-sanaa viitatessaan konfliktin toiseen osapuoleen, Riek Machariin ja nuer-heimoon.
 – Nuereja alettiin kutsua pettureiksi ja heitä tapettiin, vaikka heillä ei olisi ollut mitään tekemistä konfliktin kanssa, Jok Mach kuvailee vihapuheen seurauksia Ylelle.
 Teleoperaattorin nimi vihaterminä
 Eteläsudanilaisen vihapuheen keskeinen ominaisuus on, että se muuttaa jatkuvasti muotoaan. Sanojen merkitykset muuttuvat, uusia syntyy ja vanhoja poistuu käytöstä.
 Hyvä esimerkki tästä on  MTN -sana, joka on eteläafrikkalaisen teleoperaattorin nimi. MTN:n tunnuslause on "minne tahansa menetkin". Etelä-Sudanin vihapuheessa MTN-termiä on käytetty dinka-heimosta, jonka sanotaan levittäytyneen muiden etnisten ryhmien alueille "kuin syöpä".
 Etelä-Sudanin sisällissota Noin 11 miljoonan asukkaan Etelä-Sudan itsenäistyi 2011. Se on yksi maailman köyhimmistä maista. Vuonna 2013 maassa puhkesi sisällissota, ensin dinka- ja nuer-heimojen välille. Sota on sittemmin monimutkaistunut. Yli 380 000 ihmisen arvioidaan viimevuotisen raportin mukaan kuolleen väkivallan, tautien ja nälänhädän seurauksena. Yli kaksi miljoonaa on joutunut pakenemaan kodeistaan. Noin 7 miljoonaa ihmistä Etelä-Sudanissa ei tiedä, mistä saa seuraavan ateriansa.
 Muiden etnisten ryhmien jäsenet ovat pysäyttäneet busseja ja kysyneet, onko matkustajien joukossa "MTN:iä". Tämän jälkeen he ovat alkaneet tappaa kyydissä olleita dinkoja.
 Peace Tech Labin tutkijat keräsivät MTN:n ja muita vihatermejä verkosta erilaisilla teknologisilla keinoilla ja eteläsudanilaisten keskuudessa tehdyllä kyselyllä. Lisäksi eteläsudanilaiset yhteistyökumppanit seurasivat maassa käytäviä verkkokeskusteluja ja kokosivat vihapuhekäsitteitä.
 Järjestö on jakanut valmista sanakirjaa eteläsudanilaisille järjestöille ja kansalaisyhteiskunnalle, jotta se herättäisi kansalaiskeskustelua vihaa lietsovista sanonnoista ja niiden haitallisuudesta.
 Lukutaidottomuus voimistaa vihapuhetta
 Achol Jok Mach korostaa poliitikkojen vastuuta siitä, millaisia termejä he käyttävät puheissaan. Eteläsudanilaiset identifioituvat omaan heimoonsa ja siihen kuuluviin poliitikkoihin. Jos poliitikot käyttävät vihaa lietsovia termejä, myös tavalliset ihmiset alkavat uskoa niihin ja käyttää niitä.
 Machin mukaan keskeinen rooli vihapuheen lietsomisessa on poliitikoilla, jotka ovat muuttaneet Etelä-Sudanin ulkopuolelle.
 – He istuvat mukavasti omassa kodissaan, kun taas vihapuheen seurauksista kärsivät tavalliset ihmiset, Mach sanoo.
 Vihapuheen vaikutusta voimistaa lukutaidottomuus.  YK:n tilastojen  mukaan kolme neljästä eteläsudanilaisesta ei osaa lukea. Niinpä useimmat eivät tarkista, pitävätkö heidän kuulemansa tiedot paikkansa.
 Näin kävi esimerkiksi vuonna 2016, kun vääriin tietoihin pohjautunut  Facebook-päivitys sai väkivallan leimahtamaan . Kapinallisjohtaja Riek Macharin puolueen tiedottaja kirjoitti Facebookissa, että hallituksen joukot olisivat yrittäneet pidättää Macharin.
 – Yksi Facebook-päivitys maksoi monen eteläsudanilaisen hengen, Mach sanoo.
 Achol Jok Mach kertoo, että korkea lukutaidottomuus ei estä väärien huhujen leviämistä sosiaalisesta mediasta. Kun yksi lukutaitoinen näkee vihaa lietsovan viestin somessa, hän soittaa ystävilleen ja sana leviää nopeasti puskaradion kautta.
 Vihapuheen vähentämisessä avainasemassa olisivat koulutus ja yleissivistys. Konfliktin keskellä koulujärjestelmän kehittäminen on kuitenkin vaikeaa.
 Lisää aiheesta:
 Etelä-Sudanissa solmittiin rauha, jota Jacob, Ayak ja Yousef ovat edistäneet musiikilla ja muraaleilla – "Haluamme maan, jossa voimme kasvattaa lapsiamme"
 Suomi on maailman onnellisin maa – mutta miltä näyttää onni maassa, joka jäi vertailun hännille?
 "Toisten heimojen jäseniä nimitellään apinoiksi ja piruiksi" – Tuleeko Etelä-Sudanista uusi Ruanda?

Vihapuhe lietsoo sisällissotaa Etelä-Sudanissa – Yksi perätön Facebook-huhu voi maksaa monen ihmisen hengen


Yökerho Ilonassa puukotettiin viime vuoden heinäkuussa yhteensä kolmea miestä. Yksi uhreista oli järjestyksenvalvoja, jota puukotettiin kaulaan.
 Miehet  tuomittiin aiemmin käräjoikeudessa  vuosien vankeusrangaistuksiin, mutta he valittivat tuomioista hoviin.
 Hovioikeudessa kaikkia kolmea puukottanut 21-vuotias mies tuomittiin seitsemän vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeuteen. Tuomio lyheni yhdellä kuukaudella.
 Toinen mies ei oikeuden mukaan käyttänyt teräasetta, vaan löi uhreista kahta. Toinen mies sai hovissa kolmen vuoden ja yhdeksän kuukauden vankeustuomion. Hänen tuomionsa lyheni kahdella kuukaudella.

Hovioikeus lyhensi Joensuun yökerhopuukotuksen osallistuneiden tuomioita


Summary: Muuttorahan myöntäminen kuuluu nykyään Kelalle. Helsingin kaupunki saa viikoittain useita avunpyyntöjä muuttajilta, joiden tukihakemuksen Kela on hylännyt.

Kun  Maarit Bäckman  herää, hän odottaa sairaalasängyssään kunnes avustaja tulee töihin. Avustaja ottaa painopeiton pois hänen päältään ja auttaa Bäckmanin pyörätuoliin.
 Tänään on pakkauspäivä.
 – Käytännössä avustaja pakkaa ja minä istun jossain lähellä kertomassa hänelle, mikä tavara menee minnekin, Bäckman kertoo.
 Bäckmanin on tarkoitus muuttaa perjantaina Helsingistä Kotkaan lähemmäs perhettään. Viime viikolla hän sai Kelalta päätöksen, jonka mukaan muuttoapua ei tipu.
 "Itku tuli"
 Kelan mielestä Bäckman ei ole antanut painavia syitä muuttoon toiselle paikkakunnalle. Päätöksessä lukee, ettei muuttokustannuksia hyväksytä mukavuussyistä. Kelan mukaan muutto toiselle paikkakunnalle olisi motivoitu työn tai opiskelun vuoksi.
 Vaikeaa sidekudossairautta sairastava Bäckman ei pysty käymään töissä eikä opiskelemaan.
 – Itkuhan siinä tuli. Minun on pakko muuttaa, koska vuokraani nostettiin äskettäin eikä minulla ole enää varaa asua Helsingissä. Uuden asuntoni vuokra on 170 euroa halvempi.
 26-vuotias Maarit Bäckman sairastaa Ehlers-Danlosin oireyhtymää, joka haurastuttaa kudoksia ja niveliä. Hän muutti Helsinkiin töiden takia, mutta on ollut jo vuosia työkyvytön. Pyörätuolissa hän on istunut vuoden 2016 alusta saakka. Avustajaa hän tarvitsee jatkuvasti.
 – Minulla on vasemmassa jalassa hermovaurio. Lisäksi lonkkani ovat tosi huonot ja minulla on kovia kipuja. Voin ottaa kaksi tai kolme askelta, mutta kaadun sen jälkeen.
 Asunto liian ahdas pyörätuolille
 Tiukka taloustilanne ei ole ainoa syy poismuuttoon Helsingistä. Nykyinen asunto Itä-Helsingissä on muuttunut epäkäytännölliseksi, kun sidekudossairaus on edennyt.
 – Olen asunut tässä pitkään, koska täällä on tutut hoitajat, avustajat ja lääkärit. Kylppärini on kuitenkin todella pieni eikä avustajani mahdu auttamaan minua.
 Siirtyminen paikasta toiseen on sairauden vuoksi koko ajan vaikeampaa. Bäckmanin mukaan keittiö on niin pieni, ettei hän mahdu tekemään siellä avustajan kanssa ruokaa.
 – Se on tosi harmillista, koska tykkään tosi paljon ruuanlaitosta ja leipomisesta. Se on minulle intohimo.
 Yksi syy muutolle on Bäckmanin mukaan nykyisen asunnon ahtaus. Avustaja ei mahdu auttamaan häntä kylpyhuoneessa eikä keittiössä. Maarit Bäckman
 Uusi asunto löytyi Kotkasta nopeasti. Bäckman kertoo selvittäneensä etukäteen, että hänellä on sairautensa ja pyörätuolinsa vuoksi oikeus Kelan muuttoapuun.
 Yhdeksi kantajaksi lupautui oma veli, mutta se ei riittänyt.
 – En itse pysty kantamaan muuta kuin tyynyjä hissillä, joten muuttaminen ei ole itsenäisesti mahdollista. Sairaalasänkyni painaa 140 kiloa.
 Bäckman ilmoitti Kelalle toukokuun lopussa muutostaan. Ensimmäinen hylkäävä päätös tuli kaksi viikkoa sitten. Hänen äitinsä soitti Kelaan ja sai uudet ohjeet. Bäckmanin piti hankkia vammaispalvelun sosiaalityöntekijältä lausunto muuton syistä.
 – Puhelimessa sanottiin, ettei asiassa ole mitään ongelmaa, kunhan lausunto on hankittu. Hankin sellaisen lausunnon kuin he pyysivät, mutta siitä huolimatta viime viikon keskiviikkona tuli hylkäävä päätös.
 Hylkäys tuli noin viikko ennen muuttoa
 Muuttoon oli aikaa reilu viikko, ja välissä oli juhannus. Bäckman soitti Helsingin kaupungille ja kertoi tilanteestaan. Kaupunki olisi tarjonnut kuljetusapua, mutta ei kantajia. Kotkan kaupunkikaan ei voinut auttaa.
 – Tuntui, etten saa happea enää. Olisin koditon 1.7., koska en pääsisi kotiini.
 Muuttokustannukset ovat osa toimeentulotukea, joka siirtyi kunnilta Kelalle vuoden 2017 alussa. Kela myöntää muuttoon tukea, jos muuttajan tulot alittavat toimeentulotuessa huomioidut menot ja muutolle on hyväksyttävä peruste.
 – Sellainen voi olla esimerkiksi avioero, perhekoon muutos tai terveydellinen syy. Jokainen tapaus harkitaan erikseen, sanoo Kelan lakimies  Johanna Juntunen .
 Tyypillisin tilanne on, että asiakkaalle myönnetään rahallinen tuki omatoimiseen muuttoon. 120 euron tai 180 euron suuruinen tuki riippuu muuttomatkasta ja muuttavien henkilöiden määrästä. Tuki on tarkoitettu matka- ja bensakuluihin.
 Erityisestä syystä Kela voi myöntää myös maksusitoumuksen muuttopalveluun, joka kattaa tavaroiden siirron ja tarvittaessa pakkaamisen. Hyväksyttävä peruste on esimerkiksi muutto halvempaan asuntoon. Tuki myönnetään, kun asiakas ei pysty muuttamaan itsenäisesti eikä hänellä ole lähipiiriä ole auttamassa. Yleisin syy on sairaus.
 Maarit Bäckmanin äidinkieli on ruotsi. Kelan päätöksen mukaan muuttorahaa ei myönnetä, koska hän ei ole antanut tarpeeksi painavia syitä muutolle toiseen kuntaan. Tukea ei myönnetä mukavuussyistä eikä toiseen kuntaan silloin, kun syynä ei ole työpaikka tai opiskelu. Maarit Bäckman
 "Parvekkeellinen asunto on selvä mukavuussyy"
 Kelan mukaan muuttorahaa omatoimimuuttoa varten haki viime vuonna reilut 26 000 henkilöä, joista 83 prosentille se myönnettiin. Tilasto ei kuitenkaan ole täysin kattava. Muuttopalvelua hakeneista henkilöistä ei Kelan mukaan ole saatavissa lukumäärätietoa, mutta muuttopalvelu myönnettiin vajaalle 1800 hakijalle.
 Yleensä tuki voidaan Juntusen mukaan myöntää, jos siihen on puoltava lausunto kunnan sosiaalityöntekijältä. Itsestäänselvyys muuttoapu ei silloinkaan ole.
 – Niitäkin hakemuksia tulee, että halutaan muuttaa isompaan tai parvekkeelliseen asuntoon. Ne ovat selviä mukavuussyitä, Juntunen toteaa.
 Maarit Bäckman pyysi juhannuksena kantoapua useista suurista Facebook-ryhmistä. Joitakin avuliaita löytyi, mutta Bäckman oli epävarma siitä, saapuisivatko he kuitenkaan paikalle.
 Apu tuli viime tingassa
 Maanantaina hän soitti vielä kerran Helsingin kaupungille.
 – Kerroin, että olen jakanut tilanteeni tuhansille ihmisille Facebookissa ja joutunut pyytämään tuntemattomilta apua. He auttavat tai sitten eivät. Sanoin, että teidän on pakko muuttaa minut. He eivät suostuneet vieläkään.
 Noin 20 minuutin kuluttua puhelin kuitenkin soi. Kaupungilta kerrottiin, että sen käyttämä muuttofirma hoitaa muuton.
 Bäckman ei silti ole täysin tyytyväinen.
 – Muuttoon oli siinä vaiheessa aikaa vain neljä päivää. Tuskin olisin saanut kaupungilta apua, ellen olisi kertonut heille avanneeni tilannettani sosiaalisessa mediassa.
 Maarit Bäckman sai muuttoapua viime tingassa Helsingin kaupungin kautta. Kaupungin mukaan muuttoavun pyytäjiä on useita viikoittain, vaikka asia kuuluu Kelalle. Maarit Bäckman
 Muuttokulut kuuluvat Kelalle
 Helsingin kaupungin mukaan muuttoavun saaminen kaupungilta on hyvin epävarmaa, koska muuttokulut kuuluvat Kelalle.
 – Suurin osa pyynnöistä on sellaisia, ettei kaupunki lähde tukemaan muuttoa. Sen sijaan se yrittää auttaa asiakasta kaikin keinoin, jotta Kela näkisi perustellun tarpeen muuttoavulle, kertoo johtava sosiaalityöntekijä  Anne Peltola  Helsingin kaupungilta.
 Helsingin kaupunki saa Peltolan mukaan viikoittain useita yhteydenottoja muuttajilta, joiden tukihakemuksen Kela on hylännyt.
 – Se on haaste meille. Helsingissä ei ole muuttokulujen tukemiseen enää mitään kaupungin omaa ohjeistusta, sanoo Peltola.
 Helsingillä on muuttoavun myöntämiseen samankaltainen logiikka kuin Kelalla. Muuttoon on oltava pakottava syy. Peltola muistuttaa, että muuttoapua hakevan tulee lain mukaan joka tapauksessa hakea ensin perustoimeentulotukea.
 Hänen mukaansa kaupunki on kuitenkin myöntänyt muuttoapua tapauksissa, joissa Kelan muuttoavun kriteerit eivät täyty.
 – Katsomme tarkemmin asiakkaan yksilöllistä elämäntilannetta. Henkilön, jonka lähipiiri on toisella paikkakunnalla, voi olla muuttuneessa elämäntilanteessa järkevää muuttaa täältä pois.
 17,20 euroa liikaa tuloja
 Jos asiakkaalla on huomattavan hyvät tulot, mitään ei ole tehtävissä. Joskus käy niin, että Kela hyväksyy omatoimisen muuton kustannukset, mutta asiakas tarvitsisi muuttoon enemmän apua – eli auton ja kantajat.
 Peltola kertoo tapauksesta, jossa Kelasta muuttoapua hakeneen asiakkaan tuloraja ylittyi 17,20 eurolla. Kela ei myöntänyt tukea.
 – Soitin itse Kelaan. Sieltä vastattiin, että he eivät voi muuttaa päätöstä. Ohjeeksi annettiin, että asiakkaan tulee yrittää löytää muuttoyritys ja tehdä jälkikäteen uusi hakemus tositteineen saadakseen tukea muuttokuluihin.
 Peltolan mielestä ajatus oli erikoinen.
 – Kuka muuttoyrittäjä lähtisi tekemään muuttoa, jos laskun maksaminen on epävarmaa? Tein siinä tilanteessa itse asiakkaalle päätöksen muuttokuluista täydentävänä tukena, koska muutolle oli pakottava syy.

Kela ei myöntänyt muuttoapua pyörätuolissa istuvalle sairaalle naiselle, jolla ei ole varaa asua kodissaan – katsoi muuton johtuvan "mukavuussyistä"


Summary: Viikon aikana jo yli 60 lentoa on joko myöhästynyt tai ohjattu toisaalle lennokkien vuoksi.

Lentokentän läheisyydessä pörräävät miehittämättömät lennokit häiritsevät lentoliikennettä Singaporessa. Viikon aikana jo yli 60 lentoa on joko myöhästynyt tai ohjattu toisaalle lennokkihavaintojen vuoksi.
 Pelkästään maanantaina ja tiistaina parikymmentä lentoa on myöhästynyt ja seitsemän lentoa on jouduttu ohjaamaan muualle Changin kentällä "huonon sään ja luvattoman lennokkitoiminnan vuoksi".
 Changi on yksi maailman vilkkaimmista lentokentistä, ja sen kautta matkusti viime vuonna 65,6 miljoonaa matkustajaa.
 Viranomaiset tutkivat kuka tai ketkä lennokkeja lennättävät ja miksi. Mitään motiivia ei toistaiseksi tiedetä. Lennokkeja ei saa Singaporen lain mukaan lennättää viiden kilometrin säteellä lentokentästä.

Lennokit häiritsevät toistuvasti maailman vilkkaimpiin lukeutuvan lentokentän toimintaa Singaporessa


Summary: Perinteisesti valmistettua japanilaista matcha-teetä ei juoda missä tahansa asussa vaan aidossa kimonossa.

Japanilaiseen teekulttuuriin tutustuminen ei enää vaadi matkaa valtamerten tuolle puolen, lyhyt lauttamatka Suomenlinnaan riittää.
 Sukelsimme teenjuonnin saloihin teehuoneessa, jonka tunnelmasta vastaavat oppinsa Japanissa saaneet Suomen Chado Urasenke Tankokai -yhdistyksen puheenjohtaja  Aliisa Arve  ja teeopettaja  Mika Mäkelä .
 Jotta kokemus olisi ollut mahdollisimman aito, puettiin teehetken ajaksi ylle myös perinteinen kimono. Pukeutumisessa hämmästytti se, että vartalosta tehtiin tarkoituksella tasapaksu toppaamalla vyötäröä ja sitomalla rinnat lyttyyn. Kimonon ideana kun on piilottaa kurvit ja tehdä vartalosta sylinterin muotoinen.
 Kimonoon sonnustautuminen on niin tarkkaa työtä, että aloittelija ei siihen yksin pysty. Pukemiseen kuluu Arven kaltaiselta asiantuntijaltakin 20 minuuttia, kun hän pitää oikein kiirettä.
 Voit katsoa videoreportaasin japanilaisesta teehetkestä jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Lue myös:
 Hauduta teetä japanilaisittain
 Kahvi, tee vai kahvimainen tee? Juomahifistely iski perinteiseen kahvikansaan

Japanilainen teehetki rauhoittaa poukkoilevan mielen – Tutustu kimonon pukemisen ja teetaiteen saloihin videolla


Taiteilija  Jan-Erik Anderssonin  kotina tunnetuksi tullut Turun Hirvensalossa sijaitseva Lehtitalo on saanut uuden omistajan.
 Kyseessä on Life on a Leaf -yhdistys, jonka tavoitteena on edistää taiteen, arkkitehtuurin, akateemisen tutkimuksen ja talouden välistä yhteistyötä.
 Järjestelyn rahoittivat Koneen säätiö, Konstsamfundet, Svenska kulturfondenin investointisäätiö, Åbo Akademin säätiö, Anders Wiklöf, Turun kaupunki sekä Rauno ja Anne Puolimatkan säätiö.
 Myyjä oli  Liisa Joronen , jonka tuella Andersson rakensi talon.
 Talo toimii jatkossa taiteilija- tai tutkijaresidenssinä, kokouspaikkana ja vierailukohteena. Andersson jatkaa talon asukkaana vuoteen 2022, jonka jälkeen siirrytään avoimeen hakuun.
 Lehtitalo on kokonaistaideteos, joka sisältää liki 20 taiteilijan teoksia talon sisustuksessa ja rakenteissa. Se on saanut kansainvälistä huomiota arkkitehtuuria käsittelevissä kirjoissa ja medioissa.

Turun Hirvensalon erikoinen Lehtitalo yleishyödylliseen käyttöön – ensimmäinen residenssiasukas on talon rakentanut Jan-Erik Andersson


Summary: Etelä-Suomen viljelykasvien satokausi alkaa tänä vuonna keskimääräistä aiemmin.

Mansikan pääsatokausi on alkamaisillaan, tiedottaa ProAgria. Sää on ollut mansikoiden kasvulle suotuisa, joten luvassa on todennäköisesti laadukas mansikkasato.
 ProAgrian mukaan mansikat ovat tällä hetkellä makeita lämpötilojen vaihtelun ja aurinkoisten säiden ansiosta. Nyt Etelä-Suomeen kaivattaisiin kuitenkin hyvän sadon varmistamiseksi sateita, sillä kasvustot ovat alkaneet kärsiä kuivuudesta.
 Etelä- ja lounaisrannikolla korjataan parhaillaan harsoilla suojattujen kasvustojen satoa. Myös avomaan mansikoita päästään pian poimimaan.
 Kuluvan viikon aikana mansikoita päästään poimimaan myös muualla maan etelä- ja keskiosissa. Varsinaisen mansikoiden pääsatokauden odotetaan alkavan maan keskiosissa heinäkuun ensimmäisellä viikolla.
 Myös varhaisperunan ja varhaisvihannesten satokausi alkaa olla parhaimmillaan. Etelä-Suomen viljelykasvit ovat runsaan viikon edellä keskimääräisestä aikataulustaan, kun taas maan itä- ja pohjoisosissa kasvustojen kehitys on tavanomaisessa vaiheessa.

Mansikkasato on pian parhaimmillaan: Aurinkoinen alkukesä toi makeat marjat


Summary: Rahaa syö varsinkin huonoon kuntoon päässeen Buckinghamin palatsin kunnostaminen.

Brittiveronmaksajat maksoivat viime vuonna peräti 41 prosenttia enemmän maan kuninkaallisen hovin kuluja kuin edellisenä budjettivuotena. Yhteensä monarkia maksoi briteille 67 miljoonaa puntaa eli noin 75 miljoonaa euroa.
 Syynä hovin kulujen rajuun kasvuun olivat remonttikustannukset. Varsinkin huonoon kuntoon päässeen Buckinghamin palatsin kunnostaminen nielee varoja, ja tuleviin remonttikuluihinkin on varattu jo lähes 37 miljoonaa euroa. Palatsin kunnostamisen on määrä kestää kymmenen vuotta.
 Kuningatar Elisabet vieraili perjantaina 21. kesäkuuta Ascotin laukkakilpailuissa. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Prinssi Harryn ja herttuatar Meghanin uuden kodin, Windsorin linnan tiluksilla sijaitsevan Frogmore Cottagen, kunnostamiseen hovi käytti lähes 2,7 miljoonaa euroa.
 Saamillaan rahoilla kuninkaallinen perhe maksoi remonttikulujen lisäksi muun muassa 3 200 virallisen tilaisuuden kulut, 160 000 vieraan kestitykset ja 463 työntekijän palkat.
 Siivoamiseen ja pyykkäämiseen kului yli 670 000 euroa ja alkoholiin 448 000 euroa vuodessa.
 Samaan aikaan brittihovi myös tuo rahaa veronmaksajien kukkaroon.  Crown Estaten , eli muun muassa kuninkaallisen kiinteistöomaisuuden, tuotto oli päättyneenä budjettivuonna yli 384 miljoonaa euroa. Tämä oli 4,3 prosenttia edellisvuotta enemmän.
 Lue myös:
 BBC News: Harry and Meghan's home renovations cost taxpayers £2.4m

Brittihovin kulut kasvoivat vuodessa 41 prosenttia – kuninkaallinen loisto maksaa 75 miljoonaa euroa


Työsuojeluviranomainen valvoi yhdenvertaisuutta ja syrjinnän kieltoa vuonna 2018 yhteensä noin 1 250 tarkastuksella. Noin 300 tarkastuksessa havaittiin työnantajan laiminlyöneen yhdenvertaisuuslain noudattamista.
 Kaikki havaitut laiminlyönnit eivät koskeneet syrjinnän kiellon rikkomista yksittäisessä tapauksessa, muistuttaa Etelä-Suomen aluehallintoviraston työsuojelun vastuualueen ylitarkastaja  Jenny Rintala .
 – Raportti kattaa hyvin erilaisia tarkastuksia. Se pitää sisällään ulkomaisen työvoiman valvontaa, jossa tarkastellaan mahdollista palkkasyrjintää. Samalla raportissa näkyy esimerkiksi laiminlyöntinä se, jos työpaikoista puuttui yhdenvertaisuussuunnitelma, joka on itsessään myös puute. Kolmantena aiheena tarkasteltiin syrjintää työpaikkailmoituksissa.
 Lisäksi valvontapyyntöjen perusteella tehtiin tarkastuksia, joissa valvottiin yksittäisen työntekijän tai työnhakijan kokemaa syrjintää.
 Terveydentilaan perustuva syrjinnän kokemus yleisintä
 Yleisin valvontapyynnön syy oli kokemus terveydentilaan perustuvasta syrjinnästä. Tiina Jutila / Yle
 Työsuojeluviranomainen sai vuoden aikana noin 500 työsyrjintään liittyvää yhteydenottoa. Usein yhteydenottaja kysyi neuvoja asian käsittelyyn työpaikalla tai halusi keskustella siitä, onko hänen tapauksessaan kyse syrjinnästä vai ei.
 Syrjintään liittyviä valvontapyyntöjä tehtiin työsuojeluviranomaiselle noin 200.
 – Kaikki yhteydenotot eivät kuitenkaan johda tarkastuksiin, muistuttaa Rintala.
 Yleisin valvontapyynnön syy oli kokemus terveydentilaan perustuvasta syrjinnästä, jonka Rintala kertoo olevan vuodesta toiseen yleisin.
 Sen sijaan uskontoon ja seksuaaliseen suuntautumiseen liittyen tehtiin vain yksittäisiä valvontapyyntöjä, vaikka niihin perustuvasta syrjinnästä keskustellaan paljon julkisuudessa.
 Koko raportin pääset lukemaan  tästä .

Työsuojeluviranomainen valvoi yhdenvertaisuutta yli tuhannella tarkastuksella – noin joka neljännessä puutteita


Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Yleiset talonrakennustyöt sekä maa- ja vesirakennustyöt

Saku Sipola  aloittaa rakennus- ja kiinteistöyhtiö SRV:n uutena toimitusjohtajana. Hän aloittaa tehtävässään viimeistään tammikuun alussa. Sipola siirtyy SRV:lle Saton toimitusjohtajan pestistä.
 SRV:n toimitusjohtajan  Juha Pekka Ojalan  lähdöstä kerrottiin toukokuun puolivälissä. SRV:n tulosta on rasittanut muun muassa Helsingin Kalasataman kauppakeskuksen Redin ennakoitua korkeammat rakennuskustannukset ja Venäjän epävarmuus.
 SRV urakoi parhaillaan Redin yhteyteen tulevaa asuintornia. Tampereella yhtiön merkittävä kohde on Kansi, johon kuuluu asuntoja sekä urheilun ja vapaa-ajan sekä liike-elämän keskus.
 Yhtiö kertoo, että sillä on käynnissä kasvukeskuksissa noin 50 työmaata.

Saku Sipola SRV:n uudeksi toimitusjohtajaksi