Summary: Järjestöt toivovat Sodexon allekirjoittavan Eurooppalaisen kanasitoumuksen.

Eurooppalaiset eläinoikeusjärjestöt vaativat catering- ja ravintolapalveluyritys Sodexoa parantamaan broilereiden elinolosuhteita omassa toimitus- ja tuotantoketjussaan. Sodexo on Euroopan suurin catering-yritys.
 Järjestöjen mukaan Sodexo sitoutui vuonna 2017 nostamaan broilereiden pidon minimistandarejaan Yhdysvalloissa ja Kanadassa vuoteen 2024 mennessä. Yhtiö on kuitenkin kieltäytynyt muotoilemasta vastaavaa sitoumusta Euroopan-toiminnoilleen.
 Järjestöt vaativat, että Sodexon on sitouduttava  European Chicken Commitmentin  (ECC) kriteereihin. Broilerin kasvatuksen ongelmia ovat muun muassa ylijalostus, liian ahtaat tilat ja kivuliaat tainnutusmenetelmät.
 Kampanjassa on mukana eläinoikeusjärjestöjä kymmenestä maasta. Suomessa asiaa ajaa Oikeutta eläimille -järjestö.
 Eurooppalaisen kanasitoumuksen on luonut 30 eläinoikeusjärjestöä. Ainakin sata suurta yritystä on jo sitoutunut sen kriteereihin.

Euroopan eläinoikeusjärjestöt vaativat Sodexolta parempaa broilerien kohtelua


Summary: Yt-neuvottelut ovat osa muutosohjelmaa, jolla pyritään varmistamaan tulevaisuuden kilpailukyky ja 10 miljoonan euron pysyvät tulosvaikutukset.

Porvoolainen perheyritys  Ensto  ilmoitti maanantaina vähentävänsä yt-neuvotteluissaan yhteensä 65 työpaikkaa. Henkilöstövähennykset koskettavat kaikkia konsernin yksiköitä ja toimintoja Suomessa. Irtisanomiset toteutetaan vuoden 2019 joulukuun puoliväliin mennessä.
 Irtisanomisten syyksi Ensto ilmoittaa uudistukset toimintamallissaan ja organisaatiorakenteessaan. Lohjan valaisintehdas suljetaan, ja sen tuotanto siirtyy vuoden 2020 alkupuolella Porvoossa ja Viron Paidessa toimiviin tehtaisiin.
 Lohjalla työt loppuvat noin 20 henkilöltä. Porvoossa irtisanomiset kohdistuvat toimihenkilötyöhön.  Alun perin henkilöstövähennyksien arvioitiin kohdistuvan yhteensä 70 henkilöön.
 – Kyseessä on yleisen kilpailukyvyn parantaminen ja globaalin tehdasverkoston optimointi. Meidän pitää pystyä panostamaan enemmän muun muassa tuotekehitykseen ja teknologiaan. Käsityötä sisältävissä tehtävissä Virossa on paljon kilpailukykyisempi kustannustaso, Enston toimitusjohtaja  Hannu Keinänen  sanoo.
 Ensto lyhyesti Ensto on vuonna 1958 perustettu kansainvälinen teknologiayritys ja porvoolainen perheyritys. Tällä hetkellä yritys työllistää 1 600 ammattilaista Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Aasiassa. Suomessa työntekijöitä on 400. Vuonna 2018 Enston liikevaihto oli 266 miljoonaa euroa. Ensto suunnittelee ja tarjoaa älykkäitä sähköistysratkaisuja muun muassa rakennuksiin ja liikenteeseen.
 Keinäsen mukaan Ensto hakee kansainvälisellä konsernitasoisella muutosohjelmallaan yhteensä 10 miljoonan euron arvoisia pysyviä kustannus- ja tulosvaikutuksia. Uutinen on otettu yrityksessä vastaan surullisin ja haikein mielin.
 – Uutinen ei tietenkään ole miellyttävä työntekijälle tai yrityksen johdolle. Mutta arvostan sitä asennetta, jolla meidän henkilöstö on ottanut nämä. Lomautukset ovat mahdollisia vuoden loppuun asti ainoastaan, jos syksyn kovemmat volyymit eivät toteudu.
 Työllistymismahdollisuudet askarruttavat iäkkäämpiä työntekijöitä
 Yksi lähtöpassin saaneista on Enston pääluottamushenkilö  Riitta Häyhänen . Häyhäsen mukaan neuvottelut sujuivat hyvässä hengessä. Vaikka tehtaiden vähennys ja tuotannon siirtäminen oli nähtävissä, erityisesti toimiston väelle henkilöstövähennykset tulivat shokkina.
 – Meillä on aika iäkästä porukkaa täällä, ja tietysti meitä huolettaa työllistymismahdollisuutemme. Meille tulee tänään tänne työterveyshoitaja, jolle saa mennä juttelemaan. Syksyllä työnantaja järjestää muutosturvaan liittyvän valmennuksen sekä työntekijöille että toimihenkilöille, Häyhänen kertoo.
 – Sillä tavalla tämä on hullua, että Suomeen pitäisi nyt saada lisää työpaikkoja ja meiltä niitä nyt lähtee, hän lisää.
 Lisää aiheesta
 Sähkölaitevalmistaja Ensto aloittaa yt-neuvottelut – Toimitusjohtaja: "Venäjä on ollut haaste viime vuosina"

Ensto irtisanoo 65 työpaikkaa: Lohjan valaisintehdas suljetaan, tuotanto siirtyy Porvoon- ja Viron-tehtaille


Summary: Fazer haluaa jatkossa keskittyä kuluttajatuotteisiin ja suoraan kuluttajaliiketoimintaan.

Fazer-konserni on sopinut myyvänsä ruokailupalvelutoimintansa Fazer Food Servicesin monikansalliselle Compass Group PLC:lle. Syynä on konsernin tiedotuksen mukaan halu keskittyä jatkossa suoraan kuluttajaliiketoimintaan. Ruokapalveluilla ja kuluttajaliiketoiminnalla ei ole ollut Fazerin mukaan juurikaan keskinäisiä synergiaetuja.
 Kaupan hinta on 475 miljoonaa euroa. Fazer Food Servicesin liikevaihto on 600 miljoonaa euroa ja se työllistää 7 000 henkilöä. Compass Group PLC:n liikevaihto on peräti 26 miljardia euroa. Se toimii 45 maassa ja työllistää 600 000 työntekijää.

Fazer myy ravintolatoimintansa globaalille monimiljardiyritykselle


Summary: Elintarvikeyhtiö Raisio haluaa panostaa uudella tuotantolaitoksella kasvispohjaisiin elintarvikkeisiin

Elintarvikekonserni Raisio aikoo rakentaa uuden tuotantolaitoksen yhtiön tehdasalueelle Raisioon.
 Yhtiö kertoo investoivansa uuteen tuotantolaitokseen 45 miljoonaa euroa. Tuotantolaitos rahoitetaan yhtiön kassasta.
 Laitoksessa tullaan panostamaan kasvi- ja kaurapohjaisen ruuan tuotantoon.
 – Investointi on Raision suurin panostus orgaaniseen kasvuun vuosikymmeniin ja yksi Suomen elintarvikealan lähiaikojen järeimmistä. Vastuullisesti tuotetun kasvipohjaisen ruoan markkinan kehittyminen on vasta alussa. Kuluttajaymmärryksen, erityisosaamisemme ja vahvojen brändiemme innoittamina kehitämme uudentyyppisiä kasvipohjaisia tuotteita, kertoo Raision toimitusjohtaja  Pekka Kuusniemi  tiedotteessa.
 Tehtaan työllistävä vaikutus täydellä kapasiteetilla tulee olemaan 30-35 henkilöä, joista osa työskentelee tuotekehityksessä. Raisio arvioi, että ensimmäiset uudessa tehtaassa valmistettavat tuotteet ovat myynnissä vuoden 2021 aikana.

Elintarvikeyhtiö Raisio rakentaa uuden tuotantolaitoksen – investointi 45 miljoonaa euroa


Summary: Tulokset ovat merkittäviä, sillä aikaisemmin ei ole ollut selvää, kuinka paljon iäikkäiden naisten olisi suositeltavaa päivässä kävellä.

Seitsemänkymppisten naisten ei tarvitse kävellä kymmentä tuhatta askelta päivässä pysyäkseen kunnossa. Tuoreen tutkimuksen mukaan vaikutuksia nähdään jo runsaan neljän tuhannen askeleen jälkeen.
 JAMA Internal Medicine -lehden julkaisemat tulokset perustuvat 17 000 keskimäärin 72-vuotiaan naisen nelivuotisiin seurantatietoihin. Seurannan alussa naiset kantoivat mukanaan askelmittaria seitsemän päivän ajan.
 Kun tutkijat vertasivat vähiten liikkuvia enemmän liikkuviin, he havaitsivat vähiten liikkuvien kuolleisuuden suuremmaksi kuin muiden. Verrattuna keskimäärin 2 700 askelta päivässä liikkuviin keskimäärin 4 400 askelta ottavien riski menehtyä seurannan aikana oli noin 40 prosenttia pienempi.
 Yhteys voimistui mitä enemmän henkilö liikkui, mutta hyödyt eivät enää suurentuneet 7 500 päivittäisen askeleen jälkeen. Liikkumisen intensiteetin sijaan olennaista oli askelten määrä.
 Tulokset ovat tervetulleita, sillä tätä ennen ei ole ollut selvää, kuinka monta askelta päivässä olisi suositeltava taso iäkkäille. Kävelyn terveyshyödyt on kuitenkin osoitettu monissa tutkimuksissa. Usein suositellaan noin 150 minuuttia reipasta kävelyä viikossa, mikä askeliksi muutettuna on suurin piirtein 7 000 päivässä, tutkijat kirjoittavat.

Neljä tuhatta askelta päivässä pitää iäkkään naisen kunnossa


Summary: Venäjän kaksoiskansalainen ei päässyt töihin Vekaranjärven varuskuntaravintolaan.

Helsingin käräjäoikeudessa alkaa tänään mielenkiintoinen oikeudenkäynti, jossa puidaan Venäjän kaksoiskansalaiseen liittyvää syrjintäepäilyä.
 Oikeudenkäynti liittyy tapaukseen, jossa Kouvolassa asuva Venäjän kaksoiskansalainen haki töihin Vekaranjärven varuskuntaravintolaan.
 Nainen ei halua, että hänet tunnistetaan. Me kutsumme häntä Jelenaksi tässä jutussa.
 Jelenalle ilmoitettiin sähköpostilla kesken työnhakuprosessin, että "kaksoiskansalaisuus ei käy".
 Yle uutisoi Jelenan tapauksesta keväällä 2017.  Lue Ylen uutinen tästä.
 Keskusrikospoliisi aloitti syrjintätutkinnan Ylen uutisen jälkeen.
 Kaksoiskansalaisten ohjeistus tiedustelulaitokselta
 Yle teki keväällä 2017 useita uutisia, joissa kerrottiin Puolustusvoimien muuttuneesta käytännöstä Venäjän kaksoiskansalaisia kohtaan.
 Yle myös uutisoi, että  Puolustusvoimien tiedustelulaitos  on antanut epävirallisen ohjeistuksen kaksoiskansalaisten kohtelusta.
 Puolustusvoimat ja edellinen puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) kiistivät jyrkästi Ylen uutiset ja sen, että Puolustusvoimilla olisi mitään kaksoiskansalaisten ohjeistusta.
 Tänään alkavassa syrjintäoikeudenkäynnissä on kuitenkin kyse juuri siitä, että varuskuntaravintolasta työtä hakeneelle ilmoitettiin, että "kaksoiskansalaisuus ei käy".
 Poliisi yritti selvittää, mistä ohjeistus annettiin
 Kuka antoi ohjeen, joka kielsi palkkaamasta kaksoiskansalaista Puolustusvoimien Vekaranjärven varuskuntaravintolaan?
 Poliisi epäili tutkinnassaan neljää henkilöä rekrytointiyhtiö Kairestista ja Leijona Catering -yhtiöstä, jonne Puolustusvoimat on ulkoistanut varuskuntien ravintolatoiminnan.
 Rekrytointia hoitanut mies kertoi poliisille saaneensa kaksoiskansalaisia koskevan ohjeen esimiehiltään. Esimiehet kiistivät asian.
 Samoin myös Leijona Catering -yhtiön edustajat kiistivät koskaan kuulleensa mistään ohjeistuksesta.
 Poliisi kuuli tutkinnassa todistajina Puolustusvoimien edustajia. Nämä kertoivat, ettei Puolustusvoimat ole ottanut mitään kantaa Jelenan palkkaamiseen.
 Oikeuteen joutuu tiistaina mies, joka hoiti Jelenan rekrytointia.
 Hyvin kiinnostavaa onkin, mitä hän aikoo kertoa kaksoiskansalaisten ohjeistuksesta Helsingin käräjäoikeudessa.
 Ylen tietojen mukaan syyttäjä vaatii miehelle sakkorangaistusta syrjintärikoksesta.
 Ylen oikeustoimittaja Päivi Happonen seuraa kello 9 alkavaa oikeudenkäyntiä Helsingin käräjäoikeudessa. Oikeuspäivän tapahtumat päivittyvät tähän juttuun.
 Lue myös:
 Suomen ja Venäjän kaksoiskansalainen ei päässyt töihin varuskunnan keittiöön – "Yhtäkkiä minä olinkin turvallisuusuhka"
 Kaksoiskansalaisia koskeva ohjeistus tulee Puolustusvoimien tiedustelulaitokselta
 Puolustusvoimat laittoi Venäjän kaksoiskansalaiset erityistarkkailuun – myös varusmiesten toimintaa on alettu rajoittaa

Yle seuraa kello 9 alkaen: Selviääkö tänään, kuka antoi Puolustusvoimien salaisen ohjeen? – Kaksoiskansalaisen syrjintäepäily nyt oikeudessa


Summary: Kristian Bengts on hakenut mallia kalkkunantuotantoon ulkomailta. Ensimmäiset laidunkalkkunat hän kasvatti vuonna 2013.

Aurinko paahtaa ja lämpömittari kipuaa kohti 30 astetta. Bengtsin perheen maatilalla Pohjanmaalla Närpiön Övermarkin kylässä laitumelle lasketut kalkkunat vaikuttavat varsin tyytyväisiltä oloonsa.
 Tilan isäntä  Kristian Bengts  huomauttaa, että laji on alunperin lähtöisin Meksikosta.
 – Kyllä lämpö on niille tuttua, mutta muutos viileästä lämpöiseen vaatii ensin vähän totuttelua.
 10 000 neliön laitumella viettää kesää 2000 kalkkunaa. Osa linnuista hakeutuu laitumelle kasattujen olkipaalien varjoon.
 – Ne pitävät siestaa´ja yöllä liikkuvat ehkä enemmän, kun on viileämpää, selvittää Bengts.
 Olkipaalit tuovat varjoa avoimelle laitumelle. Elina Kaakinen / Yle
 Mallia ulkomailta
 Bengts on laidunkalkkunoiden kasvattajana edelläkävijä Suomessa. Mallia hän on hakenut kalkkunantuotannon ja -kulutuksen isoista maista kuten Englannista, Ranskasta ja USA:sta. Näissä maissa free range -konsepti on yleinen, mutta Suomessa kalkkunoiden taivasalla kasvattaminen ei ole saanut jalansijaa.
 Edes Bengtsin tilan hyvät kokemukset eivät ole kannustaneet muita yrittämään.
 – Kalkkunoiden kasvattaminen ulkona vaatii erityisosaamista ja on työläämpää kuin sisällä kasvattaminen, selittää tilannetta toiminnanjohtaja  Hanna Hamina  Siipikarjaliitosta.
 Seitsemän vuoden kokemuksella Kristian Bengts sanoo, että töitä ulkona kasvattaminen teettää ja muitakin haasteita se tuo.
 Ulkona kalkkunat ovat alttiimpia taudeille kuin sisällä ja petoeläimetkin niitä uhkaavat. Bengts tuo kuitenkin mielummin esiin tuotannon hyviä puolia.
 – Tässä on se etu, että kuluttajat näkevät mitä me teemme. Meille on rakentunut kanta-asiakaskunta, joka ostaa meiltä kalkkunat jouluksi ja se joukko kasvaa koko ajan.
 Kesäkuun alussa kalkkunat ovat 7-viikkoisia. Niiden laidunkausi jatkuu elokuulle asti. Sen jälkeen linnut viedään teurastettaviksi.
 Bengtsin Hemmanet-tilalta laidunkalkkunat myydään suoraan kuluttajille. Tilalla on myös perinteistä kalkkunantuotantoa. Sisällä kasvaneet linnut menevät teollisuuden käyttöön.
 Hygieniasulku ja sähköpaimen
 Lintuinfluenssatartuntojen estämiseksi Ruokavirasto ohjeistaa, että siipikarja ja muut kotieläiminä pidettävät linnut on suojattava kosketukselta luonnonvaraisiin lintuihin kevätmuuton aikaan. Kalkkunoiden laidunkausi voi alkaa siksi vasta kesäkuun alussa.
 – Tautiriski otetaan huomioon monin järjestelyin ja huolehdimme siitä, että hygieniataso on korkea, selvittää Kristian Bengts ja opastaa vieraat laitumelle hygieniasulun läpi.
 Muullakin tavoin ulkoisiin uhkiin varaudutaan. Sähköpaimen valvoo, että alueella satunnaisesti liikkuvat sudet ja ketut eivät pääse lintujen kimppuun.
 – Kerran kettu pääsi aitojen sisälle, mutta muita vastoinkäymisiä ei ole olllut.
 Laidunkausi on alkanut.  Jarkko Heikkinen / Yle
 Kalkkunat voivat liikkua vapaasti. Sääsuoja on aina auki. Elina Kaakinen / Yle
 Utelias kalkkuna
 Toisessa polvessa kalkkunoita kasvattava Kristian Bengts on hakenut laiduntamiselle mallia ulkomailta, mutta sellaisenaan tuontotapaa ei ole voinut sieltä Suomeen kopioida.
 – Idea on sovellettu Suomen olosuhteisiin. Paljon on pitänyt oppia uutta ja ajattelutapaakin on ollut pakko muuttaa.
 Bengtsin kokemukset kuitenkin osoittavat, että kalkkunoita voidaan Suomessa kasvattaa ulkona ympäri vuorokauden. Suomen säät ovat sopineet linnuille hyvin.
 Laitumen keskellä on tilava sääsuoja, jossa linnuille on tarjolla jatkuvasti rehua ja vettä. Kalkkunat saavat itse valita ovatko ne sisällä sääsuojassa vai ulkona laitumella. Bengts on todennut, että suojaan linnut hakeutuvat lähinnä kovan tuulen tai kaatosateen takia.
 – Kylmäkään niitä ei häiritse. Olen täällä käynyt joskus kylmänä yönä katsomassa taskulampun kanssa ja huomannut, että ne makaavat silloinkin mielellään ulkona.
 Kristian Bengts kävelee laitumella Amanda-tyttären kanssa. Näyttää ja kuulostaa siltä, että kalkkunoilla on isännälle paljon asiaa.
 – Kalkkuna on utelias ja sosiaalinen eläin, ne seuraavat mielellään perässä, kun liikumme täällä.
 Hemmanetissä kasvatetaan kalkkunoita sekä sisällä että ulkona. Laiduntaminen alkoi vuonna 2013. Elina Kaakinen / Yle

2000 kalkkunaa laiduntaa Bengtsin tilalla Närpiössä – alan pioneeri puolustaa lintujen ulkona kasvattamista: "Kuluttajat näkevät mitä me teemme"


Summary: Entinen stressaaja ja asiantuntijat kertovat, mistä stressin tunnistaa ja kuinka siitä pääsee eroon.

Kun ulkona satoi vettä, siitä tuli iso ongelma.  Kiia Innanmaa,  22, alkoi silloin stressata siitä, kuinka pääsee kouluun. Kun pyörän kumi puhkesi, se oli katastrofi.
 – Olin pahimmillaan hirveä stressaaja, joka stressasi kaikesta. Pienetkin asiat tuntuivat isoilta.
 Innanmaan läheiset alkoivat huomautella, että hän stressasi turhasta.
 Lopulta Innanmaa kävi vuosi sitten muissa asioissa kouluterveydenhoitajalla, joka ohjasi lääkärille. Hän sai diagnoosin lievästä masennuksesta ja yleistyneestä ahdistuneisuushäiriöstä. Stressi oli seurausta monista asioista, joita hän alkoi käsitellä.
 Innanmaa ei ole ainut, sillä vuoden 2016 YTHS:n  korkeakouluopiskelijoiden terveystutkimuksen  mukaan 33 prosenttia opiskelijoista kokee runsaasti stressiä. Työterveyslaitoksen mukaan  työstressistä  kärsii puolestaan joka neljännes.
 Mehiläisen valtakunnallinen työterveyslääkäri  Sirkku Martti  kertoo, että tietty  positiivinen stressi  on hyväksi. Sen avulla ihminen voi jopa onnistua paremmin tehtävässä. Jos stressin oireet jatkuvat, stressi kroonistuu.
 – Se alkaa olla terveydellinen riski jopa sairastumiselle.
 Helsingin yliopiston tutkija  Mika Kivimäen  mukaan stressistä kärsivillä on kohonnut riski sairastua diabetekseen sekä sydän- ja verisuonitautiin.
 Työstressin yhteys mielenterveyshäiriöihin on 1,5 kertainen.
 – Asioiden suurentaminen mielessä vaan lisää stressireaktiota. Tunteiden tukahduttaminen voi olla haitallista.
 Näistä fyysisistä oireista tunnistat stressin: Vatsa- ja selkävaivoja, päänsärkyä
 Mehiläisen Sirkku Martin mukaan stressi lähtee liikkeelle fyysisistä oireista.
 Ne ovat toiminnallisia ja epämääräisiä, kuten:
 huimaus sydämentykytys pahoinvointi vetämättömyys vatsavaivat, kuten ärtyvä suoli päänsärky niska-hartia jännityskivut selkävaivat painon nousu tihentynyt virtsaamisen tarve hikoilu flunssakierre
 Lähde: Duodecim , Mehiläisen työterveyslääkäri Sirkku Martti
 Kiia Innanmaa ei tuntenut nälkää, pyöri sängyssä tuntikausia
 Kiia Innanmaahan stressi vaikutti fyysisesti monella tavalla. Hän ei tuntenut nälkää ja saattoi olla vuorokauden syömättä.
 Tutkija Mika Kivimäen mukaan on yleistä, että stressaantuneena on vaikeaa pitää kiinni terveellisistä elämäntavoista.
 Kiia Innanmaalla stressi vaikutti myös muistiin, ajantajuun ja uneen. Hän pyöri sängyssä tuntikausia ennen kuin nukahti ja näki painajaisia.
 Helsingin yliopiston unitutkija ja psykologian professori  Anu-Katriina Pesonen  kertoo, että stressin vaikuttaminen uneen on yleistä.
 – Jos ihminen on stressaantunut, REM-uni lisääntyy ja syvä uni vähenee. Jos on todella stressaantunut, näkee painajaisunia ja REM-uni on katkonaista.
 REM-unen aikana nähdään usein unia. Mitä katkonaisempaa REM-uni on, sitä huonommin se auttaa pääsemään yli negatiivisista tunteista.
 Stressi vaikuttaa lisäksi unen homeostaattiseen säätelyyn. Silloin vuorokausirytmin pitäminen on vaikeaa. Krooninen stressi ryhtyy syömään myös aivojen plastisuutta eli muovautuvuutta.
 Pesosen mukaa stressaantuneena on hyvä kiinnittää huomiota uneen ja vuorokausirytmin ylläpitämiseen.
 – Iltaa kohti rauhoittuminen on tärkeää.
 Luennoitsijan sanat pysäyttivät: Illalla nukutaan ja aamulla herätään, kävi mitä kävi
 Kiia Innanmaa alkoi hallita omia stressin oireitaan elämäntapamuutosten myötä. Hän vaihtoi opiskelualaa ja löysi sieltä yhteisön, johon tunsi kuuluvansa. Nyt hän opiskelee Tampereen ammattikorkeakoulussa yrittäjyyttä ja tiimin johtamista.
 Innanmaa löysi myös liikunnasta apua stressiin. Lisäksi hän pudotti painoaan 15 kiloa.
 Koulussa luennoineella  Kimmo Siraisella  oli myös käänteentekevä vaikutus. Silloin Innanmaa ymmärsi, että stressin taustalla on oma asenne elämään.
 – Sirainen sanoi, että tänään tulee ilta ja silloin mennään nukkumaan. Huomenna tulee aamu ja sitten herätään. Vaikka tapahtuisi jotakin hirveää, silti herätään.
 – Epäonnistumista ei ole, vaan voi vain onnistua tai oppia, sanoo Kiia Innanmaa.  Kuva ei liity tapaukseen.  AOP
 Näitä ovat stressin psyykkiset oireet: Ärtymystä ja masentuneisuutta
 Mehiläisen työterveyslääkäri Sirkku Martin mukaan stressin psyykkisiin oireisiin kuuluu vaikeus hallita omia tunteitaan.
 Lisäksi unettomuuskierre, ärtyneisyys, mielialan lasku ja kyynistyminen ovat tyypillisiä. Oireet muistuttavat Martin mukaan depressiota.
 Stressiin liittyviä psyykkisiä oireita ovat muun muassa:
 jännittyneisyys ärtymys aggressiot levottomuus ahdistuneisuus masentuneisuus muistiongelmat vaikeus tehdä päätöksiä unen häiriöt
 Lähde: Duodecim
 Kun huomaa kärsivänsä tunnetason psyykkisistä oireista, Sirkku Martti kehottaa pohtimaan, voisiko itselleen olla armollinen. Omien tunteiden tunnistamisesta on hyötyä.
 – Se auttaisi monessa tilanteessa. Kukaan ei ole kone.
 Työn rinnalla pitää olla vapaa-aikaa. Terveellisten elämäntapojen lisäksi hyvät ihmissuhteet ovat voimavaratekijöitä psyykkisen stressin hallinnassa.
 – Meillä on taipumus jäädä oman navan ympärille vatvomaan asioita. Kun ulkopuolinen sanoo asioita, niin asiat asettuvat omiin mittasuhteisiinsa, Sirkku Martti sanoo.
 Tietyt persoonallisuuden piirteet ovat yhteydessä stressiin psyykkisellä tasolla. Ylitunnolliset, pedantit, itseltään paljon vaativat sekä ihmiset,  jotka eivät osaa sanoa ei  ovat alttiimpia stressille kuin muut.
 Jos omat keinot eivät riitä, Martti kehottaa hakemaan ajoissa apua.
 – Vatvominen ei auta. Jos vatsassa on oire tai muisti pätkii, pitää mennä ajoissa työterveyshuoltoon juttelemaan.
 Kiitospäiväkirja auttoi: 120 asiaa vihkoon joka kuukausi
 Kiia Innanmaata auttoi stressin hallinnassa myös kiitollisuuspäiväkirjan pitäminen. Alkuun jopa kolmen asian kirjoittaminen tuntui hankalalta. Hän saattoi laittaa ylös, kuinka tänään paistoi aurinko. Seuraavana päivänä hän kirjoitti saman. Kiitollisuuden aiheita alkoi kuitenkin löytyä enemmän.
 – Nyt kirjoitan joka kuukausi 120 asiaa vihkoon. Yleensä käy niin, että tila loppuu kesken.
 Kiia Innanmaa yrittää löytää kiitollisuuden aihetta pienistäkin asioista.  Rafael Ben-Ari / AOP
 Innanmaan mukaan ammattikorkeakoulussa on ollut tapana pitää "paska-vartti", jolloin voi viisitoista minuuttia valittaa ärsyttävistä asioista ja sen jälkeen keskitytään opiskeluun.
 – Itselle toimii paremmin positiivinen asenne.
 Innanmaa jännitti ja stressasi esiintymistä. Sitten hän kokeili laittaa silmät kiinni ja hengittää syvään. Myös meditaatiosta on apua.
 Hän stressaa kuitenkin edelleen välillä.
 – Silloin yritän ajatella, että tänään oli huono päivä ja huomenna herätään taas uudestaan.
 Mitä ajatuksia artikkeli herätti? Mitkä asiat sinua stressaavat ja kuinka hallitset stressiä? Voit keskustella aiheesta kello 22 asti.
 Lue myös:
 Vanhemman stressillä voi olla lapseen elinikäiset seuraukset – stressi siirtyy vauvaan jo äidinmaidon kautta
 Joka toinen lääketieteen opiskelija kärsii stressistä: "Lääkärin omat mielenterveysongelmat ovat tabu – ajatellaan, että pitää olla parantaja eikä parannettava"
 Suomalainen stressitutkimus: Arki saattaakin sotkea työtä – monilla stressitaso laskee työpaikalla
 “Pitkittynyt stressi tuhoaa aivoja” – Tutkija Katri Saarikivi kertoo, miten erotat harmittoman stressin haitallisesta

Kiia Innanmaa, 22, stressasi ennen kaikesta, kunnes luennoitsijan sanat pysäyttivät – nämä parikymmentä oiretta voivat kertoa stressistä


Summary: Kim Jong-nam murhattiin helmikuussa 2017 Melsiassa.

Yhdysvaltalainen talouslehti  The Wall Street Journal  kertoo nimettömiin lähteisiinsä perustuen, että Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  velipuoli  Kim Jong-nam  välitti tietoa Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelulle CIA:lle.
 Kim Jong-nam murhattiin runsas kaksi vuotta siten Malesiassa. Lehden tietojen mukaan hän matkustanut Malesiaan tavatakseen CIA:n yhteistyötahonsa, joskaan se ei ollut matkan ainoa syy.
 WSJ:n lähteen mukaan Kimillä on CIA:n kanssa "yhteys", mutta sen syvyyttä on vaikea arvioida.
 Monet USAn ulkomaanhallinnon virkamiehet arvioivat, ettei Kim kyennyt antamaan Pohjois-Korean sisäisistä tapahtumista kovinkaan täsmällistä kuvaa, koska hän asui pysyvästi ulkomailla.
 Etelä-Korean ja Yhdysvaltain viranomaiset uskovat, että Pohjois-Korea antoi määräyksen Kim Jong-namin murhaan, koska hän oli alkanut kritisoida perheensä yksinvaltaista hallintoa.
 Pohjois-Korea kiistää syytteen.

WSJ: Pohjois-Korean johtajan murhattu veli välitti salaisia tietoja CIA:lle


Summary: Kansallismuseon lisärakennuksen arkkitehtuurikilpailun voittajan on määrä olla selvillä joulukuussa.

Viisi työtä pääsi jatkoon Kansallismuseon lisärakennuksen arkkitehtuurikilpailussa, joka oli avoin kaikille EU-maiden kansalaisille.  Yhteensä suunnitelmia tuli vajaat 200 .
 Finalisteista voi päätellä, että kilpailun jury kokosi ne maltillisista ehdotuksista. Palkintolautakuntaa johti Senaatti-kiinteistöjen operatiivinen johtaja, arkkitehti Juha Lemström.
 Loppukilpailuun valitut työt etenevät nyt varsinaiseen suunnitteluvaiheeseen, joka ratkeaa joulukuussa. Kisa käydään nimimerkeillä loppuun asti.
 Uuden kansallismuseon pitäisi avata ovensa vuonna 2025. Rahat lisärakennukseen lupasi Antti Rinteen (sdp) tuore hallitus.
 1 Kansallismuseo Lähde Suunnitelmassa Kansallismuseo on jätetty rauhaan, ja uudisrakennus on upotettu kokonaan maan alle. Puistoon näkyy lisärakennuksen pyöreä painanne, jota suunnittelijat pitävät mystisenä elementtinä. Sen keskellä on “taidepiha”, jonka tapahtumia voi seurata katsomona toimivilta portailta. 2 Kansallismuseo Kolme pihaa Ehdotuksen ideana on jäsentää Kansallismuseon piha uudestaan. Kiilamaisen lisärakennuksen seurauksena se jakaantuu kolmeen osaan. Maan alla oleviin näyttelytiloihin laskeudutaan lasisesta paviljongista. Kohteen suunnittelijat ovat pyrkineet eleettömyyteen. 3 Kansallismuseo Haapio Pääosin maanalaisiin näyttelytiloihin laskeudutaan puisesta paviljongista. Uudisrakennus jakaa Kansallismuseon nykyiset ulkotilat kahteen osaan. Suunnittelijat korostavat puun merkitystä suomalaisen nykyarkkitehtuurin materiaalina, kun 1900-luvun alussa samaa asiaa ajoi kivi. Puisen paviljongin julkisivu on lasista. 4 Kansallismuseo Atlas Veistoksellisen kohteen idea on luoda jännite uuden ja vanhan välille. Rakennus näyttää leijuvalta paviljongilta, sillä sen maanpäällisen osan seinät on lasista. Näyttelytilat on suunniteltu maan alle. Rakennuksen katto näyttää sieltä pallomaiselta. 5 Kansallismuseo Asuuri Lisärakennuksen maanpäällinen osa on suunniteltu Mannerheimintien puoleisen muurin viereen ja näyttelytilat maan alle. Kohteen kuparinen peltikatto poikkeaa Kansallismuseon muista rakennuksista modernilla muotokielellään. Rakennus avautuu Mannerheimintielle, josta näkee myös maan alla sijaitseviin näyttelytiloihin.

Vau-arkkitehtuuri lensi roskiin – nämä viisi ehdotusta kisaavat Kansallismuseon laajennukseksi


Summary: Sammutusta Suursuolla saattaa tiistaina vaikeuttaa yltyvä tuuli.

Sammutustyöt Vapon Suursuon turvetuotantoalueella Taipalsaarella Etelä-Karjalassa ovat jatkuneet koko yön. Etelä-Karjalan pelastuslaitos sai hälytyksen tehtävään maanantaina iltapäivällä kahden maissa.
 Paloalue on noin 100 hehtaaria laaja, jossa on noin viisi suurempaa palopesäkettä. Palo on hallinnassa, mutta pelastuslaitokselta arvioidaan, että sammutus jatkuu vielä pitkälle tähän päivään.
 Sammutusta voi tiistaina vaikeuttaa myös tuulen yltyminen.
 Etelä-Karjalan pelastuslaitokselta on paikalla noin 30 sammutusyksikköä ja tämän lisäksi sammutusta tekee Vapo ja puolustusvoimat. Paikalla on ollut yksiköitä myös Kymenlaakson pelastuslaitokselta.
 Yön aikana sammuttajien käytössä on ollut puolustusvoimien ja rajavartiolaitoksen helikopterit, jotka ovat tiputtaneet vettä palon päälle. Helikoptereita käytetään nähtävästi myös tiistaina sammutukseen.

Taipalsaaren turvesuon sammutustyöt jatkuivat koko yön


Summary: Autoilu on suurimpia ilmastohaittojen aiheuttajia ja on vastuussa miljoonista kuolonuhreista. Uusi liikennejärjestelmä lisäisi hyvinvointia, kirjoittaa Joona-Hermanni Mäkinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Yksityisautoilu ei ole järkevää. Moottori polttaa litrakaupalla bensiiniä, jotta yksi ihminen ja puolentoista tonnin teräskehikko voivat liikkua paikasta toiseen. Fysiikan lait ovat yksiselitteiset: kuorman kuljettaminen kumirenkailla asfaltin päällä on energian tuhlausta, kiskojen päällä liukuvat junavaunut eivät.
 Yksittäiselle kotitaloudelle auton omistaminen on myös rahan tuhlausta. Suomalaiset autoilijat pitävät kulujaan korkeina, ja  valtaosa arvioi ne silti reippaasti alakanttiin.
 Joukkoliikenne on edullista ja tehokasta, ja sitä lisäämällä voidaan parantaa yleistä hyvinvointia. Junassa istuessa voi tehdä töitä tietokoneella tai rentoutua lukemalla kirjaa, rekkojen ohittelun ja ruuhkan kiroilun sijaan. Autoliikenteen vähentyessä ilmanlaatu paranee, melusaaste vähenee ja lasten on turvallisempi leikkiä ulkona. Monet Euroopan  suurkaupungit ovatkin jo ryhtyneet toimiin  autoilun rajoittamiseksi.
 Auto on vuosikymmenien ajan ollut merkittävä aikuistumisen, vaurastumisen ja vapauden symboli.
 Autoilu on   Suomen yleisin matkustusmuoto.   Autojen  ja niillä kertyvien  kilometrien määrä  ovat lähes kaksinkertaistuneet 1980-luvusta. Eniten autolla matkustetaan suurten kaupunkien lähellä. Auto on vuosikymmenien ajan ollut merkittävä aikuistumisen, vaurastumisen ja vapauden symboli. Se odottaa aina pihalla valmiina, jos tekee mieli lähteä lähikauppaan, mökille tai harrastuksiin.
 Samalla kun autoilu on yleistynyt, tietoisuus sen aiheuttamista vakavista ongelmista on lisääntynyt. Henkilöautojen ja rekkojen tuottamat  ilmansaasteet aiheuttavat  maailmanlaajuisesti vuosittain neljälle miljoonalle lapselle astman ja  satojen tuhansien ihmisten kuoleman.  Tieliikenneonnettomuudet  aiheuttavat vuosittain 1,3 miljoonaa kuolemaa  ja kymmeniä miljoonia loukkaantumisia. Kuolonuhrien määrä vastaa yli kymmentä suurta lento-onnettomuutta joka päivä.
 Mutta mikä tärkeintä, autoilu on merkittävä ilmastohaitta. Liikenne on  suurimpia kasvihuonepäästöjen aiheuttajia  Suomessa, ja ylivoimaisesti suurin osa liikenteen päästöistä syntyy henkilöautoista. Ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi henkilöautojen  hiilidioksidipäästöt on puolitettava  vuosikymmenessä.
 Työsarkaa riittää.  Vastassa on aggressiivinen autoteollisuus, joka käyttää kampanjoinnissaan  tupakkateollisuuden tunnetuksi  tekemiä taktiikoita.  Autonvalmistajat ovat jääneet toistuvasti kiinni  päästöihin liittyvästä valehtelusta, pyrkineet hiljentämään kritiikkiä ja  lobanneet vahvasti rajoituksia vastaan.
 Autovalmistajat ovat tehneet kaikkensa kiertääkseen päästötestejä ja muuta ympäristösääntelyä.
 Ajankohtainen esimerkki  löytyy autoilun mahtimaasta  Saksasta. Maailmalla on seurattu tarkasti, miten Saksa onnistuu lupauksessaan leikata kasvihuonepäästöjä 40 prosentilla vuodesta 2007 vuoteen 2020. Saksa on jäämässä reippaasti tavoitteensa alle. Ongelmana ovat erityisesti autojen päästöt, joita ei ole saatu vähennettyä.  Isossa-Britanniassa  on sama tilanne.
 YK:n johtavan ilmastoasiantuntijan mukaan yhtenä pääsyynä on autoteollisuuden vastustus. Autovalmistajat ovat tehneet kaikkensa kiertääkseen päästötestejä ja muuta ympäristösääntelyä. Esimerkiksi Volkswagenin dieselautot päästivät voimakkaasti saastuttavaa typpioksidia jopa 30 kertaa lakisääteisiä rajoja enemmän. Eikä Volkswagen ollut edes pahimmasta päästä.
 Autoilun vähentämisessä  on otettava  oppia taistelusta tupakan haittoja vastaan . On otettava kaikki keinot käyttöön.
 Liikenne- ja viestintäministeriön  viime vuonna julkaiseman raportin mukaan  autoilu vähenee, kun lakataan investoimasta kestämättömään infrastruktuuriin ja vaihtoehdoista tehdään kätevämpiä.
 Öljy- ja autoyhtiöt käärivät rahaa, koska päästöt, saasteet ja onnettomuudet jäävät yhteiskunnan maksettavaksi.
 Valtiot ovat tukeneet autoteollisuutta liian pitkään. Öljy- ja autoyhtiöt käärivät rahaa, koska päästöt, saasteet ja onnettomuudet jäävät yhteiskunnan maksettavaksi. Moottoriteiden ja pysäköintiin omistetun kaupunkitilan hinta ei myöskään vaikuta yksittäisen autoilijan kuluihin.
 Ilmastotieteen asettamat raamit eivät jätä jossittelun varaa. Tulevien hallitusten aikana on johdonmukaisesti kuljettava kohti hiiletöntä liikennettä eli päästöjen nollaamista. Kyse on valtavasta liikennejärjestelmän mullistuksesta ja se on saavutettava ennennäkemättömän tiukassa aikataulussa.
 Asiantuntijoiden listaamat politiikkasuositukset  on syytä ottaa vakavasti. Polttoaineveron kiristys on tarpeen.  Kilometrivero  on varteenotettava työkalu. Fossiilisten polttoaineiden käyttö tulisi kieltää nopeasti ja uusien polttomoottoriautojen myynti lopettaa pian sen jälkeen. Pysäköintitilaa on syytä karsia ja pysäköinnin kustannuksia on siirrettävä autoilijoille itselleen. On otettava käyttöön tiemaksuja.
 Autoliikenteen päästöjen eliminoiminen ei ole helppoa, kuten Saksan ja Ison-Britannian esimerkit osoittavat. Mutta se on tehtävä.
 Joukkoliikenteestä tehdään entistä jouhevampaa kunnianhimoisin investoinnein. Siitä saadaan nykyistäkin halvempaa tukien ja verotuksen avulla. Nopeita raideyhteyksiä on syytä lisätä reilusti.
 Sen lisäksi, että ajettuja kilometrejä on vähennettävä, on jäljelle jäävän autoilunkin muututtava. Haja-asutusalueilla tarpeellinen autokanta on muunnettava mahdollisimman vähäpäästöiseksi. Sähköautoista ei ole autoilun pelastajaksi, mutta niiden latausverkostoa tulee laajentaa ja autot on ladattava uusiutuvilla energiamuodoilla tuotetusta sähköstä.
 Autoliikenteen päästöjen eliminoiminen ei ole helppoa, kuten Saksan ja Ison-Britannian esimerkit osoittavat. Mutta se on tehtävä.
 Uudistuksilla voidaan parantaa elintasoa ja hyvinvointia. Suomen myös kannattaa pyrkiä liikennejärjestelmien edelläkävijäksi. Alan osaamiselle on väistämättä tilausta tulevaisuudessa.
 Autoilu on itsetuhoisaa ja käy kalliiksi. Suomen on aika päästä irti autoriippuvuudestaan.
 Joona-Hermanni Mäkinen
 Kirjoittaja on Parecon Finlandin varapuheenjohtaja, tietokirjailija sekä luokan- ja yhistorianopettaja. Hän on kirjoittanut mm. The New York Timesiin ja Jacobin Magazineen.
 Aiheesta voi keskustella klo 16 asti

Joona-Hermanni Mäkisen kolumni: Suomen on päästävä irti autoriippuvuudesta


Summary: Millaisessa kriisissä demokratia on Itä-Euroopassa? Ylen toimittaja Esko Varho kävi Puolassa selvittämässä.

Kuusikymppinen  Lidia Zwardoń  on ehtinyt elää kommunistisessa Puolassa ja demokraattisessa Euroopan unionissa. Onko Puola taas vaihtamassa suuntaa?
 Zwardoń kauhistui seuratessaan vappuna äärioikeiston marssia Puolan pääkaupungin Varsovan kaduilla.
 – Huudetaan, että ulos EU:sta. Minne he oikein haluavat päätyä? Takaisin  Stalinin  aikoihin? Zwardoń ihmetteli Ylen haastattelussa.
 – Minulle EU on kaikki kaikessa, uusi elämä. Olen elänyt jo kommunismin aikaan ja tiedän mitä se on.
 Lidia Zwardoń. Ghadi Boustani / Yle
 Puolan radikaalein äärioikeisto on äänekäs, mutta oikeastaan Zwardońia hirvittää Puolassa valtaa pitävä Laki- ja oikeus -puolue vielä enemmän.
 – Poliittinen tilanne on makaaberi. Kirkko ja hallitus pitävät yksinvaltaa. Olemme palaamassa keskiajalle, Zwardoń kauhisteli.
 Puola on hyvin iso maa. Sillä, mitä Puolassa tapahtuu, on valtava merkitys koko Euroopalle. Jos yksi suuri EU-maa ei enää noudata unionin perusperiaatteita, tilanne voi olla kohtalokas koko yhteisölle.
 Puola on myös jakautunut kahtia. Kamppailua käydään liberaalien ja EU-myönteisten voimien sekä uuskansallismielisen laitaoikeiston välillä. Sama näkyy nyt eri muodoissa lähes kaikkialla Euroopassa.
 Kannattaja Laki- ja Oikeus -puolueen vaalitilaisuudessa.  Kyltissä lukee vaalilause: "Puola, Euroopan sydän". Esko Varho / Yle
 Puola on eturintama siinä kiihtyvässä kamppailussa, jota käydään Euroopan Unionin sielusta.
 Pohjimmiltaan kyse on demokratiasta.
 Hyökkäys liberaalia demokratiaa vastaan
 Liberaalilla demokratialla tarkoitetaan yleensä sellaista edustuksellista demokratiaa, jossa yksilönvapaudet ja kansalaisoikeudet on suojattu vallanpitäjien mielivallalta. Oikeuslaitos on riippumaton ja media on vapaa.
 Vuosikymmeniä EU:ssa tätä pidettiin itsestään selvänä lähtökohtana kaikille jäsenmaille. Se oli myös jäsenyyden ehto.
 Puolan parlamentti.  Esko Varho / Yle
 Tällä vuosikymmenellä tilanne on kuitenkin muuttunut.
 Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  sanoo suoraan vastustavansa liberaalia demokratiaa. Samanlaisia äänenpainoja kuuluu yhä useammasta maasta, Italiasta Ranskaan.
 Unkarin tavoin vallanpitäjät ovat haastaneet demokratian myös Puolassa. Uhattuna on sekä oikeuslaitoksen riippumattomuus että median vapaus.
 Jos haluat voittaa pysyvästi, muuta pelisääntöjä
 – En ymmärrä, miten tilanne voisi pahempi. Kaikki on jo vallanpitäjien kontrollissa.
 Näin kuvasi Puolan oikeusvaltion tilaa maan perustuslakituomioistuimen entinen presidentti  Andrzej Rzepliński  Ylen haastattelussa toukokuussa.
 Andrzej Rzepliński toimi Puolan perustuslakituomioistuimen presidenttinä 2010-2016.  Ghadi Boustani / Yle
 Laki ja oikeus -puolue nousi Puolassa valtaan vuonna 2015. Puolue nimitti perustuslakituomioistuimeen hallitukselle myötämielisiä tuomareita. Siten valtapuolue pystyi toteuttamaan muita demokratiaa nakertavia toimiaan. Oikeuslaitoksen riippumattomuus on rapautunut ja mediaa on pyritty ohjaamaan hallituksen äänitorveksi.
 Rzepliński muistuttaa, kuinka tärkeää toimivassa demokratiassa on vallan kolmijako ja se, että oikeuslaitos on riippumaton poliittisista päättäjistä.
 – Jos haluaa täydellisen vallan ilman, että on vastuussa kenellekään, kannattaa ensimmäiseksi tuhota oikeuslaitos, hän selittää surumielisesti hymyillen.
 Rzeplińskin mielestä Puolassa on viime vuodet toteutettu systemaattisesti yhden miehen unelmaa.
 Jarosław Kaczyński puolueensa vaalitilaisuudessa  Białystokissa Itä-Puolassa huhtikuussa 2019.. Esko Varho / Yle
 Tuo mies on  Jarosław Kaczyński.
 Viralliselta asemaltaan Laki ja oikeus -puolueen puheenjohtaja Jaroslaw Kaczyński on rivikansanedustaja. Mutta kaikki Puolassa tietävät, että hän on maan todellinen johtaja.
 Lehdistön vapaus uhattuna
 Niin rautaisella kädellä Kaczyński Puolaa johtaa, että kun hänelle ja maan presidentillä on keskusteltavaa, presidentti lähtee palatsistaan puoluetoimistoon Kaczyńskia tapaamaan, eikä toisinpäin.
 Puolan presidentin palatsi Varsovassa.  Esko Varho / Yle
 Kaczyńskin valtapuolue on ottanut tiukkaan poliittiseen ohjaukseen myös maan julkisen palvelun television.
 – Sen uutisointi muuttui radikaalisti. Siitä tuli hyvin puolueellista, yksityisen suuren  Gazeta Wyborcza  -lehden tuottaja  Vadim Makarenko  kuvaa.
 – Julkisen palvelun uutiset muuttuivat hyvin hyökkääviksi opposition poliitikkoja kohtaan ja samaan aikaan hyvin ystävälliseksi hallituksen poliitikkoja kohtaan.
 Vadim Makarenko toimii uutistuottajana Gazeta Wyborcza -sanomalehdessä.  Ghadi Boustani / Yle
 Varsinkin julkisen palvelun tv-ruudussa pyörivistä uutisotsikoista tuli suorastaan koomisen puolueellisia.
 Kuukausi sitten Puolan julkisen palvelun televisio vertasi oppositiojohtaja  Donald Tuskia Hitleriin . Donald Tusk on myös EU:n Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja.
 Makarenkon edustaman yksityisen median suitseminen on Puolassa ollut huomattavasti vaikeampaa kuin Unkarissa. Siellä vapaa lehdistö on henkitoreissaan.
 Kamppailu vapaasta lehdistöstä Puolassa ei kuitenkaan ole ohi. Makarenko pelkää, että jos Laki ja oikeus voittaa parlamenttivaalit ensi syksynä, edessä voi olla uusi hyökkäys.
 Kuvaajia Laki- ja oikeus -puolueen vaalitilaisuudessa huhtikuussa.  Esko Varho / Yle
 – He puhuvat paljon median ”palauttamisesta puolalaiseksi”, mikä tarkoittaa käytännössä mediasektorin kansallistamista. Jos he voittavat vaalit, he yrittävät saada läpi lain, jolla rajoitetaan ulkomaista omistusta mediassa. Niin se on toteutettu Venäjällä, Makarenko pohtii.
 Kahtiajakautunut kansa käy kamppailua Puolan sielusta
 Silti ole suinkaan varmaa, että Laki ja oikeus voittaa seuraavat parlamenttivaalit. Puola on syvästi jakautunut maa.
 Puolan oppositio ei ole niin hajanainen kuin esimerkiksi Unkarin. Pääoppositiopuolue, EU-myönteinen Kansalaisfoorumi on vallassa monissa suuremmissa kaupungeissa, kuten Varsovassa.
 Laki ja oikeus nojaa erityisesti maaseudun konservatiivisen väestön tukeen.
 Kun Ylen A-studio meni Puolan valtapuolueen vaalitilaisuuden jälkeen kuvaamaan Białystokin katedraaliin, itse pääministeri Mateusz Morawiecki tuli paikalle osallistumaan messuun.  Esko Varho / Yle
 Puolueen vahvin käyttövoima on katolisuus. Puola on Euroopan katolisin maa, jossa harva uskaltaa asettua kirkkoa vastaan.
 Laki- ja oikeus on saanut kannatusta myös onnistuneella lapsilisäohjelmallaan.
 Silti poliittinen kahtiajakautuminen vaikuttaa jo perhesuhteisiin.
 Kazimierz Kanas. Ghadi Boustani / Yle
 Sokółkan kylän kirkon pihalla vastaan tulee  Kazimierz Kanas , joka ilmoittaa olevansa vakaumuksellinen valtapuolueen kannattaja. Hänen mukaansa Laki ja oikeus -puoluetta kannattavat kaikki, jotka “tuntevat itsensä puolalaisiksi”.
 – Vihdoin tuli puolue, joka ei tee puolalaisista toisen luokan väkeä ja käske häpeämään kaikkea mahdollista, Kanas puhisee.
 Vieressä seisova Kazimierz Kanasin vaimo ei kuitenkaan puoluetta tue. Hän ei halua antaa haastattelua, mutta sanoo häpeävänsä sitä, että aviomies tukee Laki ja oikeutta.
 Kulkuetta Varsovan kaupungin järjestämässä kansanjuhlassa vappuna 2019.  Esko Varho / Yle
 Äärioikeisto kuokkavieraana kansanjuhlassa
 Vappuna Varsovan kaupunki järjesti kansanjuhlan Puolan EU-jäsenyyden 15-vuotispäivän kunniaksi.
 Hyvä sää ja musiikki houkuttelivat kansanjuhlaan paljon lapsiperheitä.  Esko Varho / Yle
 Iloisen ja lapsiperheitä keränneet kansanjuhlan läpi marssi Puolan varsinainen äärioikeisto, EU:n vastaisia iskulauseita huutaen:
 – Kerran sirpillä, kerran vasaralla – EU:n roskasakkia päähän!
 Puolassa on valtapuoluettakin kansallismielisempää äärioikeistoa.
 – Lakimme, suvereniteettimme ja kulttuurimme on hyökkäyksen kohteena. Niitä uhkaa kulttuurimarxilaisuus, joka on itseasiassa homopropagandaa,  Robert Winnicki , kansanedustaja ja Puolan äärioikeiston vaaliliiton johtaja selitti Ylelle.
 Äärioikeiston johtajia marssilla. Keskellä Robert Winnicki. Oikealla entinen europarlamentaarikko Janusz Korwin-Mikke, joka on  todennut, että naisille pitää maksaa huonompaa palkkaa, koska nämä ovat "pienempiä, heikompia ja vähemmän älykkäitä" kuin miehet.  Esko Varho / Yle
 Todellisuudessa EU-jäsenyyden kannatus on Puolassa jopa ennätyksellisen korkealla. Tuoreiden tutkimusten mukaan yli 90 prosenttia kansasta tukee sitä.
 Siksi valtapuolue Laki ja oikeus ei enää puhu varsinaisen EU-eron puolesta, niin kuin eivät puhu juuri muutkaan laitaoikeiston populistipuolueet Euroopassa.
 Niiden tavoitteeksi on tullut EU:n muuttaminen sisältä päin.
 Puolan äärioikeisto marssi Varsovassa vappuna Puolan EU-jäsenyyden 15-vuotispäivänä. Vastamielenosoittajat lauloivat parvekkeelta marssijoille EU-hymniä Oodi ilolle.  Esko Varho / Yle
 30 vuotta muurin jälkeen ja 15 vuotta EU-jäsenyyttä
 30 vuotta sitten Itä-Eurooppa eli hullua vuotta. Berliinin muuri murtui ja niin sanotut itäblokin maat, kansandemokratiat, murtautuivat irti kommunismista.
 Kommunismin kaatamisessa nimenomaan puolalaiset olivat etujoukko. He johdattivat muita, jo vuosia aiemmin aloittamallaan vastarinnalla.
 15 vuotta sitten suuri osa näistä kommunismista irronneista maista liittyi Euroopan unioniin. Puolan merkitystä osoittaa se, että vaikka tuolloin unioniin liittyi kertaheitolla kymmenen uutta maata, puolet uusista EU-kansalaisista oli puolalaisia.
 Kommunistihallintoa vastustaneen Solidaarisuus-ammattiyhdistysliikkeen lehdistötilaisuus 1980. Kuvassa keskellä liikkeen johtaja Lech Wałęsa. PAI-foto / AOP
 Länsi-Euroopassa on herättänyt hämmennystä, että juuri Puola ja Unkari, jotka aikoinaan ärhäkimmin taistelivat kommunismia vastaan, ovat ne maat, joissa länsimainen liberaali demokratia on nyt joutunut suurimpaan kriisiin.
 Puolassa sekä kansallismielinen laitaoikeisto että EU-myönteiset liberaalit väittävät, että toinen osapuoli vie Puolaa kohti vanhaa kommunismia.
 Erilainen käsitys yksilön oikeuksista
 Juuri historialliset syyt selittävät osaltaan, miksi liberaali demokratia on nyt kriisissä nimenomaan itäisessä Keski-Euroopassa.
 Suuri osa Itä-Euroopasta kuului 1900-luvun alussa johonkin suurista imperiumeista: keisarilliseen Saksaan, Venäjään, Itävalta-Unkarin keisarikuntaan tai Ottomaanien valtakuntaan.
 Useimmat itäisen Euroopan kansallisvaltioista itsenäistyivät ensimmäisen maailmansodan loppumyrskyissä, mutta niistä ainoastaan Tšekkoslovakia säilyi demokratiana toiseen maailmansotaan asti.
 Tuntemattoman sotilaan hautamuistomerkki Varsovassa.  Esko Varho / Yle
 Ihmisoikeuksiin ja vahvaan kansalaiseen nojaava länsimainen liberaali demokratia jäi itäisessä Keski-Euroopassa ohueksi aatteeksi. Yhteiskuntafilosofia oli pikemminkin saksalaisesta ajattelusta nouseva näkemys, jossa valtion ja vahvan johtajan tehtävä oli pitää huolta kansalaisista.
 Kommunismi vain vahvisti tätä näkemystä.
 Ei siis lopulta ole ihme, että länsimaista tuotu, ihmisoikeuksia korostava ajattelu oli monille Itä-Euroopassa hieman vieras lähtökohta.
 Vahva johtaja, joka vetoaa kansallistunteeseen ja perinteisiin arvoihin, on monille käsitettävämpi kuin abstrakti ihmisoikeusajattelu.
 Varsovan tunnetuin rakennus, niin kutsuttu "Stalinin hammas".  Esko Varho / Yle
 Liberaali demokratia näytti monille myös mallilta, jossa erilaisten vähemmistöjen oikeudet tuntuivat painavan perinteisiin arvoihin nojaavan keskiluokan oikeuksia enemmän.
 Unkarin ja Puolan vallanpitäjät ovat käyttäneet tätä häpeilemättä hyväksi. Ei ole sattumaa, että sekä Laki ja oikeus että Puolan radikaalein äärioikeisto ovat ottaneet maalitauluksi seksuaalivähemmistöt.
 Puolan äärioikeiston mielenosoituksessa vastustettiin seksuaalisia vähemmistöjä.  Esko Varho / Yle
 Se retoriikka toimii hyvin Puolassa, jossa katolisella kirkolla ja vanhoillisilla arvoilla on vahva asema.
 Liberaali vastaisku
 Kirkon ja arvokonservatismin kasvava valta on nostanut Puolassa myös uuden vastavoiman.
 Vasta tämän vuoden helmikuussa perustettu Wiosna- eli Kevät-niminen uusi puolue on noussut lähes tyhjästä.
 Puolueen puheenjohtaja on avoimesti homoseksuaali ja ateisti, entinen pormestari  Robert Biedroń .
 Robert Biedroń valittiin europarlamenttiin toukokuussa.  Ghadi Boustani / Yle
 – Elämme maassa, jossa ministeriöillä ei ole mitään virkaa, sillä kaikesta päättää yksi mies, ja hän on Jarosław Kaczyński. Maatamme hallitsee tavallinen rivikansanedustaja. Koko hallitus on pelkkiä hänen marionettejaan, Biedroń paukutti puheessaan ennen eurovaaleja.
 – Eurooppalaiset veljemme ja sisaremme kysyvät nykyään koko ajan: Onko Puola vielä osa samaa yhteisöä kuin he? Jakaako Puolan hallitus Euroopan perustavat arvot? Onko Puolassa vielä voimassa eurooppalaiset laillisuuden säännöt? Kysymyksiä, jotka eivät vielä muutama vuosi sitten olisi kenellekään juolahtaneet mieleen, sen paremmin puolalaisille kuin muillekaan eurooppalaisille, Biedroń jatkoi.
 Iltamessu Sokółkan kylän kirkossa. Ghadi Boustani / Yle
 Upouusi puolue sai toukokuun 2019 eurovaaleissa 6,6 prosenttia äänistä. Mielipidetiedusteluissa se on mitannut jopa 15 prosentin kannatuksia.
 Biedrońin puolue on Puolassa kummajainen myös siksi, että se vastustaa avoimesti katolisen kirkon valtaa.
 Puola kohtalo vaikuttaa koko Eurooppaan
 Puola on ollut ennenkin Euroopan kehityksen kannalta ratkaisevassa asemassa. Maan historia on traaginen, ja suurvallat ovat jakaneet sen keskenään monta kertaa.
 Puolan korkeimman oikeuden rakennuksen edessä on suuri Varsovan kansannousun muistomerkki.  Esko Varho / Yle
 Toinen maailmansota alkoi, kun Natsi-Saksa hyökkäsi Puolaan. Kuusitoista päivää myöhemmin Neuvostoliitto hyökkäsi maahan idästä, ja Saksa ja Neuvostoliitto jakoivat Puolan salaisen sopimuksensa mukaisesti.
 Tällä kertaa puolalaiset ovat kuitenkin jakautuneet kahtia ihan itse.
 Silti tälläkin kertaan Puolan kohtalo voi ohjata koko maanosan kehitystä.
 Lisää aiheesta:
 Ulkolinja 12.11.2018: Puolan jako (Areena)
 "Puolaan on syntymässä orwellilainen todellisuus" – Solidaarisuus-veteraani pelkää demokratian puolesta
 Analyysi: Unkarilaiset antoivat Viktor Orbánille vapaat kädet keskittää valtaa – miten käy demokratian ja saako hän seuraajia muualla Euroopassa?

Syvästi kahtiajakautuneessa Puolassa kamppaillaan nyt liberaalin demokratian kohtalosta  – ja samalla Euroopan sielusta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Uusi oppositio aloittaa hallitusohjelman arvostelun
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus julkisti viime viikolla ohjelmansa, ja  tiistaina uusi oppositio ruotii sitä ensimmäistä kertaa eduskunnan salissa . Perussuomalaiset ja kokoomus kilpailevat nyt profiloitumisesta opposition vahvimmaksi puolueeksi. Kokoomus ja puheenjohtaja  Petteri Orpo  ovat tiistaina uudessa roolissa, sillä puolue on ollut viimeksi oppositiossa 12 vuotta sitten.
 Vapaaehtoistyöstä on tullut osa kaupunkien toimintaa
 Kaupungit järjestävät vapaaehtoistoimintaa  aiempaa enemmän itse . Toimintaa ohjaavat ja valvovat kaupunkien työntekijät. Kaupungin tasolla vapaaehtoistoimintaa suunnittelevat erityisasiantuntijat. Heidän lisäkseen Helsingissä on 50-100 kaupungin työntekijää, jotka osana omaa työtään ohjaavat vapaaehtoisia. Järjestöjen huolena on, että yhteistyö heidän kanssaan vähenee.
 Vapaaehtoistyöntekijöitä Kontulan palvelukeskuksessa. Ronnie Holmberg / Yle
 Tieliikenteen määrä ei kasva yhtä nopeasti kuin ennen
 Liikenteen määrän kasvu  hidastuu koko maassa , ennustaa Väylävirasto. Suurimmat tekijät ennusteen taustalla ovat kaupungistuminen ja väestönkasvun hiipuminen, mutta myös ilmastonmuutoksen torjunta ja digitalisaation vaikutukset on otettu huomioon. Ennusteita käytetään muun muassa tiehankkeiden tarpeellisuuden arviointiin. Ely-keskuksissa niihin suhtaudutaan epäilevästi.
 Tieliikenteen määrä ei kasva yhtä nopeasti kuin ennen. Tiina Jutila / Yle
 “Yritysten kannattaa kouluttaa itse tarvitsemansa osaajat”
 Suomalaisyritysten aikomus pestata lisää työvoimaa  on säilynyt vakaana . Työllistäminen on tosin hiipunut viime vuodesta, mutta on silti edelleen kasvamaan päin. Moni ala kärsii myös työvoimapulasta ja työllistämiskyselyn tehnyt henkilöstön vuokrausyhtiö Manpower kannustaakin yrityksiä kouluttamaan itse sellaisia osaajia joita ne tarvitsevat.
 Yritysten ei pidäkään jäädä odottamaan, että heille koulutetaan juuri sopivia osaajia – niiden on toimittava itse. Jari Kovalainen / Yle
 Vähintään 25 kuoli ilmaiskuissa luoteisessa Syyriassa
 Ainakin 25 ihmistä  kuoli eilen ilmaiskuissa  Syyriassa Idlibin maakunnassa, joka on vielä kapinallisten hallussa. Tarkkailijoiden mukaan venäläiset Suhoi-hävittäjät pudottivat pommeja kolmeen kylään Idlibin eteläosassa. Syyrian ja Venäjän ovat jo kuuden viikon ajan kiihdyttäneet iskujaan Idlibin kapinallismaakuntaa vastaan. Tarkkailijat uskovat, että Syyria yrittää piakkoin vallata koko alueen.
 27-vuotias Hadheefa al-Shahadh istui kahden lapsensa kanssa taloonsa rakentamassaan pommisuojassa Idlibissä Syyriassa. Omar Haj Kadour / AFP
 Kova tuuli jatkuu, pohjoisessa kylmää
 Maan etelä- ja keskiosissa on enimmäkseen poutaista ja laajalti aurinkoista, ja lämpötila on reilut parikymmentä astetta. Pohjois-Pohjanmaalla, Kainuussa ja Lapissa on huomattavasti kylmempää. Kova tuuli jatkuu suuressa osassa maata. Ajokeli voi olla huono Pohjois-Lapissa lumi- tai räntäsateen vuoksi. Metsäpalovaroitus on voimassa Ahvenanmaan, Satakunnan, Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan maakunnissa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle Sää

Herätys: Oppositio ruotii hallitusohjelmaa, vähintään 25 kuoli pommi-iskussa Syyriassa, kova tuuli jatkuu


Summary: Ennusteen taustalla ovat kaupungistuminen ja väestönkasvun hiipuminen.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Liikenteen määrän kasvu hidastuu koko maassa vuoden 2030 jälkeen, ennustaa Väylävirasto.
 – Keskittyminen kasvaville kaupunkiseuduille lyhentää matkoja ja vähentää liikennettä. Myös maahanmuutto keskittyy kaupunkiseuduille, sanoo liikennejärjestelmäasiantuntija  Jukka Peura  Väylävirastosta.
 Kasvuennusteet tehdään Väylävirastossa neljän vuoden välein koko maahan sekä erikseen maakuntiin ja päätierverkon vilkkaimmille väylille.
 Ennusteet vaikuttavat tieremontteihin
 Ennusteita käytetään muun muassa tiehankkeiden tarpeellisuuden arviointiin. Tiehankkeita suunniteltaessa liikennemäärä täytyy ennustaa vielä normaalia tarkemmin, juuri sille tienpätkälle, jolle remonttia kaavaillaan.
 Teemu Kakko / Yle
 Tiehankkeet suunnitellaan ja valmistellaan ely-keskuksissa, joissa pieneneviin ennusteisiin suhtaudutaan hieman epäillen.
 – Liikenteen määrän kasvu tulee varmaan jollain tavalla hidastumaan, mutta ennustamisessa on vähän varmaan politiikkaakin taustalla. Että halutaan, että asiat menevät näin. Kumipyörillä kuitenkin liikutaan edelleen paljon, projektipäällikkö  Kari Komi  Keski-Suomen ely-keskuksesta arvioi.
 Kari Komi. Isto Janhunen / Yle
 Kehittämispäällikkö  Timo Järvinen  Pohjois-Savon ely-keskuksesta uskoo pienenevien ennusteiden liittyvän heikon taloudellisen ajan pieniin liikennemääriin.
 – Nousukauden myötä ainakin raskas liikenne lisääntyy varmasti, Järvinen toteaa.
 "Ennusteet menevät kaikki rikki"
 Sekä Keski-Suomen että Pohjois-Savon ely-keskuksen alueella on käynnissä suuri valtatien parannushanke. Jyväskylässä rakennetaan Nelostielle kauan odotettua Kirri-Tikkakoski-moottoritietä ja Mikkelin ja Juvan välillä meneillään on Vitostien remontti.
 Molemmat hankkeet on hyväksytty silloin, kun liikenteen kasvukäyrät ovat olleet jyrkempiä.
 Vuoden 2018 ja 2030 välillä kasvu on reippaampaa, kuin vuoden 2030 jälkeen. Teemu Kakko / Yle
 Aiemmin tiehankkeiden yhteydessä oli mahdollista käyttää Väyläviraston ennusteista poikkeavia kasvukertoimia, jos siihen oli perusteita. Nyt hankearviointia on uudistettu niin, että kaikki tiehankkeet Suomessa ovat vertailukelpoisia.
 Maankäyttö lisää liikennettä
 Keski-Suomen ely-keskuksen Kari Komin mukaan tiehankkeisiin liittyvässä ennustamisessa ongelmallista on se, ettei maankäytön muutoksia pystytä ottamaan huomioon.
 Esimerkiksi Kirri-Tikkakoski-moottoritie vetää Komin mukaan todennäköisesti yrityksiä ja teollisuutta puoleensa, mutta koska kaikesta ei vielä hankkeen toteutusvaiheessakaan ole varmaa tietoa, ennusteet menevät usein alakanttiin.
 – Maankäytön lisääntyessä tuolla välillä liikennemäärät eivät ehkä pysy sillä tasolla, mitä nyt on arvioitu. Kun lukuja sitten vuosien päästä katsotaan läpi, nämä ennusteen menevät kaikki rikki. Niin ne ovat menneet tähänkin mennessä, Komi toteaa.
 Taustalla tilastot ja tehdyt päätökset
 Ely-keskuksissa ei haluta uskoa, että pienet ennusteet aiheuttaisivat tulevien tiehankkeiden kariutumista.
 – Jos ennusteet käytetään kaikkialla Suomessa samalla lailla hyödyksi, sillä ei pitäisi olla vaikutusta Keski-Suomen tieverkkoon, Kari Komi toteaa.
 Nelostien uusi liittymä Äänekosken kohdalla.
 Liikenteen kasvuennusteiden taustalla on tilastoja esimerkiksi väestönkasvusta, talouden kehityksestä ja ilmastonmuutoksen torjunnan ja digitalisaation vaikutuksista. Jukka Peura Väylävirastosta kertoo, että sellaisia poliittisia ohjauskeinoja ei ole otettu huomioon, joista ei ole vielä tehty päätöksiä.
 – Esimerkiksi uuteen hallitusohjelmaan kirjattuja ilmastotavoitteita ei ole voitu huomioida viimeisimmissä ennusteissa.

Tieliikenteen määrä ei kasva yhtä nopeasti kuin ennen – Väylävirasto ennustaa kasvun leikkautuvan vuoden 2030 jälkeen


Summary: Kaupunkien oma aktiivisuus muuttaa järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä.

Kontulan palvelukeskuksen sisäpihalle kannetaan lisää valkoisia puisia tuoleja. Tutut sävelmät houkuttelevat paikalle hiljaista väkeä. Muistisairaus on saattanut viedä puheen, mutta musiikki palauttaa äänen.
 Kirsti Laakso  on työskennellyt vapaaehtoisena kahden vuoden ajan. Laakso johtaa kuoroa tiistaisin ja on mukana tuomassa musiikkia palvelutalon arkeen ja juhlaan.
 – Tämä antaa todella paljon. Kun liikumme osastoilla, huomaan, miten tärkeää musiikki on ihmisille, jotka eivät enää ole tässä maailmassa. Kun lauletaan tuttuja lauluja, asukkaat alkavat laulaa mukana. Se sykähdyttää mieltä, Laakso kuvailee.
 Laakso on yksi yli sadasta Kontulan palvelukeskuksen vapaaehtoisesta työntekijästä. Helsingin kaupunki on palkannut heidän ohjaajakseen vapaaehtoiskoordinaattorin. Kaupungin tasolla vapaaehtoistoimintaa suunnittelevat erityisasiantuntijat. Heidän lisäkseen Helsingissä on 50 – 100 kaupungin työntekijää, jotka osana omaa työtään ohjaavat vapaaehtoisia.
 – Helsingin kaupungilla on osallisuusmalli, ja siihen vapaaehtoistoiminta sopii äärettömän hyvin, kertoo kehittämisasiantuntija  Meeri Kuikka .
 Vapaaehtoiset työskentelevät vanhusten, lasten ja nuorten parissa, mutta myös kulttuurin, luonnon ja eläinten. Roihuvuoren vanhustenkeskuksen kesälampaat hoidetaan henkilökunnan ja vapaaehtoisten voimin. Kontulassa vanhuksia tervehtii musiikkihetken aikana paikalle tuotu koira. Vanhuksen hyräily katkeaa hymyyn, kun käsi sipaisee koiran päätä.
 Kirsti Laakso johtaa kuoroa ja säestää musiikkihetkiä. Vapaaehtoistoiminta antaa hänelle paljon. Ronnie Holmberg / Yle
 Vapaaehtoisia etsitään puskaradioista ja omaisista
 Vantaalla vapaaehtoisia on haettu kevään aikana sosiaalisen median kautta. Kaupungin palvelutalojen vapaaehtoiskoordinaattori  Heli Rahomäki  julkaisi Vantaan Puskaradiossa viestin, joka poiki nopeasti useita vastauksia. Kuvassa vanhus pitää vapaaehtoista kädestä.
 – Yhteydenottoja tuli tosi paljon. Nyt ohjaamme henkilöitä heidän asuinpaikkojansa lähellä oleviin palvelutaloihin, Rahomäki kertoo.
 Vantaan vapaaehtoistoiminnan verkostossa on tällä hetkellä 30 kaupungin työntekijää, mutta verkosto ei tavoita vielä kaikkia. Toiminta on laajentunut nopeasti, eikä tarkkaa tietoa kokonaiskuvasta ole. Oman työnsä ohessa vapaaehtoisia ohjaavat kymmenet työntekijät. Kaupunki aikoo tehdä toimialoilleen kesän jälkeen aiheesta kyselyn.
 Eniten vapaaehtoisia on vanhusten parissa. Myös liikunta, maahanmuuttajatyö sekä tukiperhe- ja tukihenkilötoiminta kiinnostavat. Vapaaehtoiset saavat koulutuksen ja heidät vakuutetaan. Sopimuksella varmistetaan, että pelisäännöt ovat selkeät.
 – Siinä käydään läpi, mikä kuuluu vapaaehtoiselle ja mikä ei. Vapaaehtoiset ovat hoitotyön tukena, he eivät tee hoitotyötä, Rahomäki muistuttaa.
 Myös Helsingin kaupungilta painotetaan, etteivät vapaaehtoiset korvaa työntekijöitä.
 – Palkattu henkilökunta tekee oikeasti ne ammattilaisten työt. Vapaaehtoistoiminta on jotain lisää siihen, sanoo kehittämisasiantuntija Meeri Kuikka.
 Vapaaehtoisten järjestämät musiikkihetket ovat tärkeitä palvelutalon asukkaille. Ronnie Holmberg / Yle
 Kuntien ja järjestöjen kumppanuus on muutoksessa
 Vapaaehtoistoiminta on perinteisesti ollut järjestöjen ja yhdistysten toimintaa. Järjestökentällä kaupunkien aktiivisuus nähdään hyvänä. Samalla kuitenkin toivotaan, että yhteistyö jatkuu.
 Kansalaisareenan toiminnanjohtajan  Leo Straniuksen  mukaan tiiviin yhteistyön malli on tervetullut.
 – Että autetaan ja tuetaan nimenomaan järjestöjä löytämään vapaaehtoisia, ja haetaan niitä vapaaehtoisia - ei ainoastaan tuottamaan kunnan palveluja, vaan järjestöjen kautta hyvinvointia ja autonomisuutta, sanoo Stranius.
 Kansalaisareena oli neljä vuotta sitten tekemässä kyselyä kuntien ja kolmannen sektorin välisestä kumppanuudesta. Tuolloin kunnat arvioivat, että järjestöjen saamat tuet eivät olleet kasvussa. Reilu viidennes kyselyyn osallistuneista kunnista arvioi, että järjestöavustukset ovat jopa vähenemässä. Aiheesta ei ole toteutettu seurantakyselyä.
 Straniuksen mukaan järjestötukea on kuntien tiukan taloudellisen tilanteen takia leikattu monin paikoin. Vaikka taloudellinen tuki on tärkeää, voidaan yhteistyötä toteuttaa myös muilla tavoin.
 – Kunnat voivat tarjota järjestöille paljon muutakin, kuten tiloja. Näen, että se on jopa lisääntynyt, Stranius sanoo.
 Lue myös:
 Vapaaehtoiset tuovat sairaalan arkeen iloa, toivoa ja tukea
 Kuolevien henkiseen tukemiseen koulutetaan lisää vapaaehtoisia: "Julkisen puolen hartiat eivät enää riitä"

Vapaaehtoistyöstä on tullut osa kaupunkien toimintaa – "Sen huomaa, miten tärkeää musiikki on ihmisille, jotka eivät enää elä tässä maailmassa"


Summary: Eduskunta pääsee ruotimaan perusteellisesti uuden hallituksen ohjelmaa tänään eduskunnassa. Jutun kuvaa klikkaamalla voit seurata eduskuntakeskustelua alkaen klo 12.

Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus  julkisti viime viikolla ohjelmansa , ja tiistaina uusi oppositio ruotii sitä ensimmäistä kertaa eduskunnan salissa.
 Yle näyttää kello 12 alkavan istunnon suorana Yle TV1:ssä ja Yle Areenassa. Keskustelua voi seurata klikkaamalla tämän jutun pääkuvaa. Yle seuraa eduskuntakeskustelua tässä jutussa.
 Oppositiossa olevat perussuomalaiset, kokoomus ja kristillisdemokraatit aloittivat hallitusohjelman arvostelun heti tuoreeltaan viime viikolla.
 Perussuomalaiset on moittinut muun muassa Rinteen hallituksen  veronkiristyksiä , samoin kokoomus.
 Perussuomalaiset ja kokoomus  kilpailevat nyt profiloitumisesta opposition  vahvimmaksi puolueeksi. Suurin oppositiopuolue on perussuomalaiset, jolla on eduskunnassa 39 paikkaa.
 Kokoomus ja puheenjohtaja  Petteri Orpo  ovat tiistaina  uudessa roolissa , sillä puolue on ollut viimeksi oppositiossa 12 vuotta sitten.
 Rinne esittelee tiistain täysistunnon aluksi hallituksen ohjelman. Äänestykset ovat vuorossa torstaina.

Uusi oppositio aloittaa hallitusohjelman arvostelun, kokoomus oudossa roolissa – katso suorana kello 12


Summary: Pommitukset ovat jatkuneet jo kuudetta viikkoa.

Maanantaina ainakin 25 ihmistä kuoli ilmaiskuissa Syyriassa Idlibin maakunnassa, joka on vielä kapinallisten hallussa. Kuolleiden joukossa oli naisia ja lapsia.
 Tarkkailijoiden mukaan venäläiset Sukhoi-hävittäjät pudottivat pommeja Jabalan kylään Idlibin eteläosissa. Siellä kuoli 13 ihmistä, joista seitsemän oli lapsia.
 Venäläishävittäjät pommittivat myös Khan Sheikhounin ja Kfar Batikhin kaupunkeja. Niissä kuoli ainakin 12 siviiliä.
 Idlibin alueella venäläisten ja hallituksen joukkojen jo kuudetta viikkoa jatkuneissa hyökkäyksissä on kuollut yli 1 500 ihmistä ja näistä yli puolet on ollut siviilejä.
 Yli 300 000 siviiliä on paennut pommituksia turva-alueille Turkin rajan läheisyydessä. kertovat YK ja avustusjärjestöt.
 Aiheesta lisää:
 Syyrian kapinallisten viimeistä tukikohtaa on pommitettu armotta jo kuukausi – Onko Idlibistä lähdössä kolme miljoonaa pakolaista?

Vähintään 25 kuoli venäläishävittäjien ilmaiskuissa luoteisessa Syyriassa


Summary: Fida joutuu lopettamaan hankkeensa Pohjois-Koreassa toimittuaan maassa yli 20 vuotta.

Fida lopettaa työnsä Pohjois-Koreassa, koska viime kuukauden aikana Yhdysvaltain asettamat pakotteet ovat tehneet työn mahdottomaksi. Pakotteet vaikuttavat kansainvälisen pankkiliikenteen toimintaan ja ne tekevät Pohjois-Korean hankkeisiin liittyvän rahaliikenteen Fidan osalta mahdottomaksi.
 – Olemme pettyneitä siihen, että pakotteiden kiristyminen on yllättäen alkanut globaalisti estämään humanitaarista toimintaa. Pohjois-Koreasta luopuminen oli meille vaikea päätös, koska avuntarve maassa on suuri. Joudumme keskeyttämään pitkäjänteisen, toimivaksi rakennetun työmme, sanoo Fidan toiminnanjohtaja  Harri Hakola .
 Fida lopettaa Suomen ulkoministeriön rahoittaman maaohjelmansa tämän kuukauden kuluessa. Tämän vuoden budjetti Pohjois-Korean työlle on budjetiltaan 414 000 euroa.
 Pohjois-Korean kehitysyhteistyön maaohjelma on parantanut ruokaturvaa ja sairaanhoitoa. Työ olisi jatkunut vuoteen 2021.
 Fida on juuri toimittanut maahan hätäapuna 412 tonnia maissia ja soijapapuja. Ruoka-apu toimitetaan 134 päiväkotiin Kangwonin läänissä. Ruokaa riittää noin 12 000 ihmisen päivittäiseen tarpeeseen syyskuun loppuun saakka.
 Fida on kehittänyt perunanviljelyä Pohjois-Koreassa vuodesta 2001 lähtien. Peruna on tuonut lisäravintoa maaseudun yhteisöille ja vähentänyt lasten aliravitsemusta.
 Fida on suurimpia suomalaisia kummilapsi- ja kehitysyhteistyöjärjestöjä, ja Suomen suurin lähetysjärjestö.
 Aiheesta lisää:
 Pohjois-Korean ruokapula pahenee – apua pyydetään myös Suomesta
 Helle ja kuivuus suistamassa Pohjois-Korean nälänhätään – maissi ja riisi kuihtuvat pelloille

Fida päättää työnsä Pohjois-Koreassa kiristyneiden pakotteiden vuoksi


Summary: Useat tutkimuslaitokset ovat laatineet ennusteet.

Suomen johtavat tutkimuslaitokset julkaisevat tänään pitkän aikavälin talousennusteensa, joka maalaa kuvaa tuoreen pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen edessä olevasta taipaleesta.
 Ennuste on laadittu laskemalla eri tutkimuslaitosten pitkän aikavälin ennusteiden keskiarvo. Ennusteet ovat laatineet Suomen Pankki, valtionvarainministeriö, Elinkeinoelämän tutkimuslaitos, Palkansaajien tutkimuslaitos ja Pellervon taloustutkimus.
 Ennuste julkaistaan perinteisessä taloustutkijoiden kesäseminaarissa, joka järjestetään 13. kerran tänään ja huomenna.

Antti Rinteen johtaman Suomen pitkän aikavälin talouskasvuennusteet julkaistaan tänään


Summary: Yhdysvaltalainen diplomaatti yrittää saada sotilasneuvoston ja siviiliopposition takaisin neuvottelupöytään.

Sudanissa valtaa pitävä sotilasneuvosto ilmoitti maanantaina pidättäneensä muutamia puolisotilaallisen RSF:n jäseniä. Nämä osallistuivat noin viikko sitten hyökkäykseen, joka kohdistui siviilihallintoa vaativia mielenosoittajia vastaan.
 Sudanin virallinen uutistoimisto SUNA ilmoitti, että sotilasneuvoston mukaan pidätykset ovat tutkimuksen tulosta viimeviikkoisesta hyökkäyksestä. Lausunnossa todettiin, että pidätetyt saatetaan oikeuden eteen mahdollisimman pian. Pidätettyjen määrää tai sotilasarvoja ei kerrottu.
 Välikohtauksessa 3. kesäkuuta kuoli yli sata mielenosoittajaa ja yli 500 ihmistä haavoittui.
 Protestoijat järjestivät hyökkäyksen vuoksi maahan yleislakon, joka alkoi sunnuntaina. Maanantaina kuitenkin osa kaupoista avautui ja liikennettä palasi pääkaupunki Khartumin kaduille, vaikka protestoijien johto kehotti jatkamaan yleislakkoa.
 Demokratiaa vaativien protestoijien ja sotilasneuvoston väliset neuvottelut väliaikaisesta siviilijohtoisesta hallinnosta katkesivat ampumavälikohtauksen vuoksi.
 Yhdysvaltalainen Afrikan asioista vastaava diplomaatti  Tibor Nagy  vierailee tällä viikolla Sudanissa. Hän yrittää saada osapuolet takaisin neuvottelupöydän ääreen. Nagy tapaa sekä sotilaiden että opposition edustajia.
 Aiheesta lisää:
 Yleislakko tyhjensi kadut Sudanissa – protestijohtajat vaativat sotilashallinnon eroa
 Sudanin kuolonuhrien lukumäärä jo 100 – armeija haluaa takaisin neuvottelupöytään

Sudanissa sotilasneuvosto pidätti puolisotilaallisen RSF-joukkojen jäseniä


Summary: Henkilöstövuokrausyhtiö Manpowerin toimitusjohtajan mukaan it-alalta tuttu omien työntekijöiden täsmäkouluttaminen pitää ottaa käyttöön monilla muillakin aloilla.

Suomalaiset työmarkkinat ovat vaarassa jakautua kahtia: haluttuihin osaajiin ja "automaation työmarkkinoille vapauttamiin" työntekijöihin.
 Näin luonnehtii henkilöstövuokrausta ja ulkoistuksia tarjoavan Manpower Groupin toimitusjohtaja  Matti Kariola . Hän puhuu työmarkkinoiden polarisoitumisesta eli siitä, että on paljonkin aloja, joilla on aitoa työvoimapulaa ja huutava tarve osaajille.
 Ja sitten on se toinen puoli.
 – Työmarkkinoille vapautuu digitalisaation ja automaation takia henkilöitä, joiden osaamiselle ei ole enää niin paljon kysyntää, Kariola muotoilee.
 Vauhtia muuntokoulutukseen
 Kariolan mukaan pitää löytää kiireesti keinot, jotta työmarkkinoiden kahtia jakautumien ei pääse jyrkkenemään. Ratkaisu on erilaisen muuntokoulutuksen tuntuva nopeuttaminen.
 – Nykyiset perinteiset tutkintopohjaiset ohjelmat ovat vaan liian hitaita.
 Kyselyyn haastateltiin Suomessa 625 yritystä Antti Parviala / Yle
 Yritysten ei pidäkään jäädä odottamaan, että heille koulutetaan juuri sopivia osaajia – niiden on toimittava itse.
 – Täsmänä täytyy kouluttaa ja yritysten kannattaa ottaa koulutus yhä aktiivisemmin työkaluvalikoimaansa osaamisen hankkimiseksi.
 Tämä onkin ollut käytäntö erityisesti it-alalla, mutta samaa voisi Kariolan mukaan soveltaa hyvin monella muullakin alalla.
 Työllistämisaikeet edelleen hyvät
 Manpowerin säännöllisesti tekemän työantajakyselyn mukaan yrityksien aikomus palkata uutta työvoimaa jatkuu tasaisena.
 Yksitoista prosenttia työnantajista aikoo kasvattaa henkilöstönsä määrää. Vain neljä prosenttia yrityksistä suunnittelee vähennyksiä. Arvioissa puhutaan heinä-syyskuusta.
 Mutta työnantajista 83 prosenttia ennustaa työllistämisensä pysyvän ennallaan.
 Se ei ole erityisen rohkaiseva tieto hallitukselle, jonka tavoitteena on nostaa työllisyysaste nykyisestä 72,4 prosentista 75 prosenttiin.
 Säännölliset kausivaihtelut huomioon otettuna työllistämisaikeet olivat vielä viime vuonna korkeammalla kuin vuosiin. Nyt on tultu alaspäin, mutta tämän vuoden ajan työllistämisaikeet ovat pysyneet vakaina.
 Itä-Suomi synkkenee
 Itä-Suomessa työllisyysnäkymät ovat heikentymässä ja alueen työnantajien arvio on nyt kahteen vuoteen huonoin.
 Kyselytutkimus ei suoraan anna selitystä kehitykselle, mutta Kariolan mukaan pääosin kyse on Venäjältä tulevan matkailun vähentymisestä.
 Manpowerin kyselyä on tehty Yhdysvalloissa jo 55 vuoden ajan. Tuoreimman tulokseen mukaan yhdysvaltalaisyritysten työllistämisaikeet ovat korkeammalla kuin 13 vuoteen.
 Indeksissä suuret lukemat kertovat suhteessa suurimmista työllistämisaikeista alalla. Näkymät ovat parhaat rahoitus- ja vakuutusalalla, heikoimmat kaivoksissa ja logistiikassa Antti Parviala / Yle
 Euroopassa Ruotsin ja Norjan työllisyysnäkymät ovat vahvat, kun taas Saksassa ja Britanniassa odotetaan melko varovaista kasvua.
 Manpowerin tutkimuksessa Suomessa haastateltiin 625 julkisen ja yksityisen sektorin työnantajaa.
 Kaikki haastatellut vastaavat samaan kysymykseen: ”Miten arvioitte henkilöstön kokonaismäärän toimipisteessänne kehittyvän seuraavien kolmen kuukauden aikana verrattuna meneillään olevaan kvartaaliin?”
 Aiheesta voi keskustella 11.6. klo 22 saakka.

Henkilöstövuokraaja: Työvoimapulaa ei paikata tutkinnoilla ja koulutusohjelmilla – Yritysten pitää kouluttaa itse, ja nopeasti


Summary: Italialaista small talkia on kysyä, mitä söit tänään, kirjoittaa Ylen Italian-avustaja Jenna Vehviläinen.

Tarjoilija katsoi minua huolestuneen näköisenä.
 Olin juuri tilannut häneltä alkupalaksi salaatin ja pääruuaksi pastaa Rooman idyllisen kauniin Trasteveren kaupunginosan terassiravintolassa.
 – Sinun kannattaisi syödä salaattia vasta pääruuan jälkeen, aterian lopuksi ennen kahvia, hän sanoi sitten.
 Kysyin tarjoilijalta syytä.
 – Se järjestys, missä syöt ruokaa, on tärkeää ruuansulatuksen toimivuuden kannalta, hän sanoi.
 En tiedä, onko tarjoilijan ajatus ruuansulatuksesta totta, osittain totta vai täyttä uskomusta. Se päättäväisyys, jolla hän neuvon antoi, oli kuitenkin niin ihailtava, että päädyin muuttamaan illallistilaukseni järjestystä.
 Jos kysyisi sadalta  italialaiselta, mikä on elämän tärkein asia, noin 95 heistä vastaisi ruoka. Italiassa saa siksi tottua siihen, että ruoka ja siihen liittyvät asiat eivät ole yksityisasioita vaan perinteisiä pöytäkeskustelujen aiheita.
 Mitä olet syönyt tänään?  on kysymys, joka on mahdollista esittää oikeastaan kenelle vaan. Sitä seuraa aina enemmän tai vähemmän kiinnostava kertomus aamiais-, lounas- ja illallislautasen sisällöstä.
 Monet puhuvat avoimesti myös ruuansulatuksesta ja vatsan toiminnasta. Jossain määrin vaivaannuttavuuteen asti etenevät vessakeskustelut ovat esimerkiksi vanhempien ja aikuisten lasten kesken täysin arkipäiväisiä.
 Kun vaikkapa edellisiltana syödyn ruoan laatua epäillään huonoksi, siihen viitataan valittamalla, että “ se jäi mahani pohjalle, elimistöni ei ole sulattanut sitä.”
 Ruoka on Italiassa intohimon kohde, ja syöminen liitetään nautintoon ja yhdessäoloon . Toisaalta ruokaan liittyy myös kymmeniä yleisesti tunnettuja sääntöjä, joiden kanssa Italiassa eläessään päätyy tämän tästä vastatusten.
 Tässä muutama sääntö, joita olen vuosien varrella oppinut.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Yhdysvallat:  Tavallisena työmatkapyöräilijänä olen USA:ssa harvinaistapaus ja toisinaan avoimen äimistelyn kohde  Ruotsi:  Ruotsissa bensakapina kukoistaa Facebookissa ja ilmastoahdistus voi johtaa salalentämiseen Kenia:  Afrikassa osataan ottaa rennosti ajan kanssa – meillä sitä kutsuttaisiin mindfullnessiksi Kiina:  Kiinassa suomalainenkin saa olla oma tuppisuinen itsensä tai tanssia yöpaidassa kadulla – etuillakin voi, jos uskaltaa
 Maitokahvia saa juoda vain aamupalalla makean leivonnaisen kanssa. Jos tilaa cappuccinoa aterian jälkeen, paljastuu turistiksi. Silloin tarjoilija varmasti nyrpistää nenäänsä tai saattaa kieltäytyä tuomasta kahvia pöytään.
 Pastan päälle saa ja pitää laittaa juustoa – paitsi jos kyseessä on kala- tai äyriäispasta. Silloin pastan päälle ei missään nimessä saa laittaa juustoa!
 Aterian kanssa juodaan vettä tai viiniä. Pizzan kanssa juodaan vettä tai olutta. Pizzan ohessa ei ikinä syödä muuta ruokaa, kuten pastaa tai lihaa.
 Aterian jälkeen juodaan espresso ja ehkä digestiivi, esimerkiksi yrttilikööri.
 Syömissääntöjen vaikutukseen  vatsan hyvinvoinnille uskotaan Italiassa laajasti, ja siitä puhuvat myös lääkärit. Nykyään noudatan sääntöjä arkipäivässäni varsin kurinalaisesti itsekin.
 Silti niiden todenperäisyyttä kyseenalaistaa välistä väkisinkin – erityisesti, kun on kasvanut maassa, jossa on edelleen tapana latoa samalle lautaselle salaatti, pasta, liha ja kastike, ja huuhtoa koko setti alas maidolla.

Italiassa opin, että olen aina syönyt väärin – lukuisat ruokasäännöt vievät maidonkin kahvista


Summary: Miksi lomien jälkeen erotaan eniten? Asiantuntijan mukaan odotukset, ääneen sanomattomat toiveet ja väsymys voivat vaikuttaa loman onnistumiseen.

Miksi juuri pitkään odotettu ihana loma saattaa kärjistää parisuhteen kriisin eroksi?
 – Lomaan ladataan paljon odotuksia, joita ei välttämättä jaeta toiselle. Sitten vielä se työsarka joka lomaa edeltää, kun töissä on antanut kaikkensa. Se on aika vaikea yhtälö, toteaa Suomen Uusperheiden liiton toiminnanjohtaja  Kirsi Heikinheimo   Radio Suomen päivän haastattelussa .
 Toiminnanjohtajat  Hanna Ranssi-Matikainen  Parempi avioliitto ry:stä ja Kirsi Heikinheimo Suomen Uusperheiden liitosta näkevät molemmat työssään loma-ajan vaikutuksia parisuhteisiin. Pitkä odotus ja kovat toiveet tuovat omat paineensa, mutta myös parisuhteen luonne pitäisi huomioida.
 – Parisuhde on luonteeltaan tunnesuhde, ja kiintymyssuhde, joka pelittää vähän eri säännöillä kuin muut suhteet. Jos pitkään on jäänyt etäisyyden olo, ei se hetkessä kuroudu umpeen, huomauttaa Hanna Ranssi-Matikainen.
 – Jos ei läheisiä, intensiivisiä hetkiä tule, voi jäädä kokemus että jotain puuttuu.
 Entä kun lomapalapeliä rakentamassa ovat myös lapset, joiden toiveet on huomioitava - tai uusperhe, jossa palasia täytyisi sovitella kohdilleen tavallistakin enemmän? Tähän kokonaisuuteen tarvitaan jo aika paljon tetris-taitoja, kun toivearsenaalia on jakamassa useampi ihminen.
 Mutta varsinaiset konkreettiset toiveet eivät välttämättä ole niin suuria, vaan parisuhteeseen liittyvät odotukset ovat lopulta usein pieniä asioita. Ne liittyvät ajanviettämiseen toisen kanssa, Hanna Ranssi-Matikainen Parempi avioliitto ry:stä kertoo.
 – Ne ovat usein sellaisia asioita, jotka osoittavat, että pysähdyn sinun äärellesi ja olet tärkeä.
 Hän muistuttaa, että perheen yhteinen aika voi olla myös aikaa parisuhteelle.
 – Voi ajatella niin, että oman lauman hetket hellivät myös parisuhdetta - perheen yhteinen aika on sekin myös puolisoita lähentävää aikaa.
 Sekä Ranssi-Matikainen että Heikinheimo korostavat, että omista toiveista kannattaa viestiä selvästi, harva meistä kun lukee toisen ajatuksia. Mutta miksi omista toiveista on sitten niin vaikea puhua?
 – Omien toiveiden sanoittaminen on intiimi osa minuutta - siihen liittyy aina riski, että toive tulee hylätyksi, Ranssi-Matikainen kuvaa.
 Mistä apua kriisitilanteessa?
 Suomessa ennakoiva ja vahvistava parisuhdetyö perheiden tukemiseksi lepää paljolti järjestöjen ja kirkon vastuulla, ei julkisen sosiaali- ja terveydenhuollon. Ranssi-Matikainen ja Heikinheimo näkevät tilanteessa kehitystä, joka vaihtelee alueittain.
 – Se on vähän sattumankauppaa, missä satut asumaan. Joissakin perheneuvoloissa saa myös pariterapiaa, Heikinheimo kuvailee.
 – Pääkaupunkiseudulla on oltu tässä hieman etukenossa ja lähdetty järjestöjen kanssa kouluttamaan neuvoloiden henkilökuntaa ja yhteistyössä tarjoamaan parisuhdetukea. Erokriisi on yksi kuormittavimmista ihmisen elämän tilanteista, Ranssi-Matikainen sanoo.

Parisuhde on koetuksella loma-aikaan: "Siinä tarvitaan aika paljon tetris-taitoja"


Summary: 13 minuuttia hulavannetta päivässä pienensi vyötärönympärystä enemmän kuin 10 000 askelta.

Hulavanteen pyöritys on kelpo vaihtoehto kävelylenkille, käy ilmi tuoreesta tutkimuksesta. Jo alle vartin kestävä hulaaminen päivässä tuo myönteisiä terveysvaikutuksia.
 Asiaa selvitettiin Helsingin yliopistossa professori  Hannele Yki-Järvisen  rasvamaksatutkimuksen työryhmässä.
 Tutkimuksessa runsaat 50 ylipainoista naista jaettiin kahteen ryhmään. Toinen ryhmä pyöritti hulavannetta 13 minuuttia päivässä ja toinen ryhmä käveli noin 10 000 askelta päivässä. Tutkimuksen puolivälissä ryhmät vaihtoivat liikuntalajia keskenään.
 Hulavannetta pyörittäneillä vyötärönympärys pieneni merkittävästi kävelyyn verrattuna. Kävely toi sekin myönteisiä vaikutuksia: verenpaine laski ja hyvän kolesterolin arvot nousivat.
 Vyötärön ympärys pieneni keskimäärin kolme senttiä
 Hulavanteen käyttöä ja kävelylenkkejä vertaili sisätautiopin professori Hannele Yki-Järvisen työryhmä, joka tekee rasvamaksatutkimusta.
 Yki-Järvinen kertoo halunneensa selvittää, voiko hulavanteen pyörityksestä olla hyötyä keskivartalon ja vyötärön lihomisen ehkäisyssä.
 – Tulokseksi tuli, että kyllä voi. Mittasimme koeryhmän keskivartalon lihas- ja rasvapitoisuutta. Hulavanteen käyttö uudelleenmuokkasi keskivartaloa. Vyötärön ympärys pieneni keskimäärin kolme senttiä, ja lihasmassa kasvoi.
 Professorin mukaan hulavanteen pyöritys vähensi pahanlaatuisen LDL-kolestarolin määrää.
 – Huonon kolesterolin vähentämisessä saadaan samansuuntaisia tuloksia kuntosaliharjoittelulla.
 Vanne olisi Yki-Järvisen mukaan käyttökelpoinen myös miehille.
 – Naapuristoni eräs mies kertoi, että hän sai hulavanteella selkäkipunsa hellittämään.
 Yki-Järvinen myöntää, että hulavanteen ottaminen tutkimusaiheeksi on saattanut aiheuttaa tiedepiireissä kulmakarvojen kohottelua.
 – Olen itse suhteellisen vakavasti otettava tiedenainen. Tämä saattaa olla siitä vähän sivussa, mutta tuloksemme kyllä kelpasivat nyt kansainväliseen tiedelehteen, professori myhäilee.

Hulavanteen pyöritys kaventaa vyötäröä tehokkaasti, paljastaa suomalaistutkimus


Summary: S.A. Uusi-Matti toimi 90-luvulle asti armeijan ratsuna. Eläkepäivät kuluvat Kankaanpään Niinisalossa.

Niinisalon Ratsastajien tallin karsinat ovat lähes tyhjillään, koska hevoset on jo viety ulos tarhoihin. Kahdessa karsinassa on kuitenkin liikettä: 31-vuotias suomenhevosruuna Matti ja sen tammakaveri Nuuru ihmettelevät tulijoita.
 Matti on Suomen armeijan kasvatti, joka syntyi vuonna 1988. Armeijassa ruuna toimi ratsuna. 90-luvun alkupuolella Puolustusvoimat lopetti hevostoiminnan, joten Matti huutokaupattiin muiden hevosten mukana.
 Niinisalon Ratsastajat osti perinnevaljakon verran hevosia, jotta niin kutsuttu tykkivaljakon muodostaminen olisi vielä mahdollista. Näistä hevosista on jäljellä vielä kaksi: Matin lisäksi samassa tallissa elelee vuotta nuorempi velipuoli Aatu.
 – Mahdollisissa perinnevaljakkoesityksissä Matti on edelleen johtohevosena. Se ei pelkää mitään, mutta tykkää esiintyä ja voi sen takia esimerkiksi nousta takajaloilleen, Niinisalon Ratsastajien tallimestari  Suvi Kleemola  kertoo.
 Tallimestari Suvi Kleemola tietää Matti-ruunan jekut hyvin. Vasemmalla Matin mielitietty Nuuru-tamma. Liisa Kallio / Yle
 Vitsikäs vanha herra
 Tallimestari Suvi Kleemola kuvailee Mattia vitsikkääksi hevoseksi, joka keksii kaikenlaisia jekkuja – ei ilkeyttään, vaan pilke silmäkulmassa. Osansa Matin vitsikkyydestä ovat saaneet esimerkiksi ratsastajat alkeistunnilla, jolle Matti vielä silloin tällöin osallistuu.
 – Varsinkin nuorempana Matti tykkäsi tehdä kepposia veljensä Uusi-Jussin kanssa. Nykyään se voi omatoimisesti yhtäkkiä lähteä laukalle, joten ihan kenelle tahansa Mattia ei voi antaa ratsuksi, Kleemola sanoo.
 Vitsikkyys näkyy heti aamusta, kun hevoset pääsevät karsinoista tarhaan kujaa pitkin. Matti pitää Kleemolan mukaan taluttaa, sillä muuten ruuna lähtee omille teilleen pihapiirissä.
 Kauan Matti ei malta olla poissa, sillä sen täytyy päästä pian takaisin ”vaimonsa” eli Nuuru-tamman luokse. Niiden yhteinen taival on jatkunut jo vuosikymmenen.
 – Nämä kaksi ovat aina yhdessä tarhassa: syövät ja juovat yhdessä sekä rapsuttavat toisiaan. Matti myös hirnuu jatkuvasti Nuurun perään, jos Nuuru on liikenteessä ja Matti on jäänyt tarhaan.
 Valkoisia karvoja on tullut lisää iän myötä, mutta muuten Matti-hevonen on pysynyt terveenä. Liisa Kallio / Yle
 Ura valkokankaalla
 Suomenhevosruuna Matin päivät kuluvat totutulla rutiinilla: aamulla tarhaan ja yöksi talliin. Ajoittain ruuna osallistuu alkeistunnille ja perinnevaljakkoesityksiin.
 Matti on kuitenkin tottunut esiintyjä, sillä se on ollut mukana monessa tv-sarjassa ja elokuvissa, viimeksi uudessa  Tuntemattomassa sotilaassa.  Sitä ennen ruuna on nähty esimerkiksi  Härmä -elokuvassa ja  Hovimäki -sarjassa sekä lähes kaikissa Ylen tuotannoissa, joissa hevosia on tarvittu.
 – Matti on ollut monessa projektissa mukana tv-sarjojen ja elokuvien lisäksi, kuten kesäteatterissa. Se nauttii esiintymisestä, tallimestari Suvi Kleemola sanoo.
 Takana olevat 31 vuotta näkyvät Matissa esimerkiksi valkoisina karvoina. Terveytensä puolesta vanhalla herralla on mennyt hyvin, sillä se on välttynyt kaikilta vaivoilta kipeää etujalkaa lukuun ottamatta.
 – Matilla on vanhan herran olemus, mutta muuten ikä ei näy siitä. Matilla on yhä samat jekut käytössä, Kleemola kertoo.
 Juttua täsmennetty 10.6.2019 kello 15:57. Jutun julkaisun jälkeen saimme suru-uutisen. Iäkäs Nuuru-tamma jouduttiin lopettamaan maanantaina.

31-vuotias suomenhevosruuna on yksi viimeisistä jäljellä olevista armeijan hevosista – "Matilla on yhä samat jekut käytössä"


Summary: Asif Ali Zardarin puolue pitää pidätystä poliittisena.

Korruptionvastaiset viranomaiset ovat pidättäneet Pakistanin entisen presidentin  Asif Ali Zardarin .
 Zardaria ja hänen sisartaan epäillään rahanpesusta. Viranomaiset epäilevät heidän tehtailleen kymmeniä väärennettyjä pankkitilejä.
 Korruptionvastaiset viranomaiset ovat pidättäneet useita poliitikkoja sen jälkeen, kun pääministeri  Imran Khan  voitti vaalit ja nousi valtaan viime vuonna.
 Zardari on kiistänyt kaikki syytteet. Zardarin puolue, oppositiossa oleva Pakistanin kansanpuolue PPP pitää syytteitä poliittisina.
 Zardari toimi Pakistanin presidenttinä vuosina 2008–2013. Hän on vuonna 2007 murhatun entisen pääministerin  Benazir Bhutton  leski.
 Lue myös:
 Vuosiksi vankeuteen tuomittu Pakistanin ex-pääministeri vapautui vain kahden kuukauden jälkeen
 Krikettitähdestä kansan suosikiksi – Pakistanin johtoon nouseva Imran Khan lupaa kunnianhimoisia uudistuksia

Pakistanin entinen presidentti on pidätetty – Benazir Bhutton leskeä epäillään rahanpesusta


Summary: Turkki ja Islanti pelaavat maanantai-iltana EM-karsintaottelun Reykjavikissa. Turkkilaismedian mukaan Turkin pelaajia kohdeltiin huonosti Keflavikin lentokentällä ja yhtä pelaajaa osoiteltiin WC-harjalla.

Turkki on lähettänyt Islannille nootin koskien Turkin jalkapallomaajoukkueen Reykjavikin lentoasemalla osakseen saamaa kohtelua.  Turkkilaisten tiedotusvälineiden mukaan  tulli tutki turkkilaispelaajien tavarat poikkeuksellisen tarkkaan ja maajoukkuetta odotutettiin kaksi tuntia passintarkastuksessa.
 Mediassa on herättänyt erityisen suurta suuttumusta kuva, jossa tuntematon mieshenkilö ojentaa tiskiharjaa Turkin maajoukkueen  Emre Belözoğlua  kohti. Turkissa Twitter on täyttynyt kuvilla tiskiharjavälikohtauksesta.
 Suuttumusta on lisännyt se, että turkkilaisissa tiedotusvälineissä on puhuttu WC-harjasta, koska Turkissa ei juurikaan käytetä tiskiharjoja.
 Islantilaisen  Morgunblaðið-lehden mukaan  tiskiharjamies on kotoisin Belgiasta. Miehen Facebook-sivu on iltapäivällä täyttynyt turkkilaisten jalkapallokannattajien vihaisista viesteistä. Belgialaismiehen mukaan kyse oli vain leikkimielisestä tempauksesta, joka syntyi hetken mielijohteesta.
 Turkki vaatii Islantia varmistamaan turkkilaisten pelaajien turvallisuuden, ja se lähettää varmuuden vuoksi Islantiin akkreditoituneen suurlähettiläänsä paikalle Norjasta.
 "Ei mitään poikkeuksellista"
 Turkin ulkoministeri  Mevlüt Çavuşoğlu  on myös ollut yhteydessä islantilaiseen kollegaansa. Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  puolestaan soitti Turkin jalkapalloliiton puheenjohtajalle ja viestitti, että Turkin kansa seisoo maajoukkueensa takana.
 Islannin jalkapalloliiton tiedotus- ja markkinointipäälliikön  Ómar Smárasonin  mukaan turkkilaispelaajien lentokenttämuodollisuuksissa ei ollut mitään poikkeuksellista.
 Pelaajat saapuivat Keflavikin lentokentälle tilauslennolla Turkin sisämaassa sijaitsevalta Konyan lentokentältä, joka Islannin jalkapalloliiton mukaan ei ole viranomaisten hyväksymien lentokenttien listalla. Kun Islannin pelaajat joitakin vuosia sitten palasivat Islantiin Konyasta, heidät tutkittiin samalla tarkkuudella, Smárason sanoi uutistoimisto Reutersille.

Jalkapallon EM-karsintaottelusta diplomaattikriisi – Turkki syyttää Islannin viranomaisia pelaajiensa huonosta kohtelusta


Summary: Rajavartiolaitos epäilee, että rikollisryhmään kuuluu useita salakuljettajia. Väärennettyjä passeja tuotiin muun muassa Lappeenrantaan.

Rajavartiolaitos epäilee järjestäytyneen rikollisorganisaation tuoneen Suomeen henkilöitä väärennetyillä passeilla.
 – Tapauksesta tekee harvinaisen rikollisorganisaation tehokkuus ja ammattimaisuus. Organisaatioon epäillään kuuluvan useita salakuljettajia ja sillä on kyky tuottaa korkeatasoisia väärennettyjä asiakirjoja lyhyessä ajassa, kertoo tiedotteessa tutkinnanjohtaja, kapteeniluutnantti  Markus Paljakka  Suomenlahden merivartiostosta.
 Vyyhti alkoi tänä vuonna helmikuussa, kun rikollisryhmä toi Suomeen neljä henkilöä. Heillä oli väärennetyt Taiwanin passit. Väärillä passeilla esiintyvät henkilöt hakivat Suomesta turvapaikkaa ja heidät sijoitettiin vastaanottokeskukseen.
 Maaliskuussa rajatarkastajat tapasivat Suomeen pyrkivän kansalaisuudettoman miehen, jonka hallusta löytyi tullitarkastuksen yhteydessä neljä väärennettyä Taiwanin passia. Passit vastasivat aiemmin helmikuussa Suomeen saapuneiden henkilöiden väärennettyjä passeja.
 Passeja Suomeen tuonut mies pidätettiin ja myöhemmin vangittiin epäiltynä törkeän laittoman maahantulon järjestämisestä.
 Rajavartiolaitos jatkaa rikoksen esitutkintaa. Merja Siirilä / Yle
 Turvapaikkaa hakeneet lähtivät karkuteille
 Tutkinnan ollessa kesken Rajavartiolaitos sai maaliskuussa ilmoituksen, jonka mukaan helmikuussa saapuneista henkilöistä kaksi oli laiminlyönyt heille viranomaisen määräämää ilmoittautumisvelvollisuutta ja kadonnut vastaanottokeskuksesta.
 – Turvapaikanhakijoilla on laillinen oikeus oleskella Suomessa turvapaikkaprosessin aikana. Heidän liikkumisensa rajoittaminen edellyttää aina tapauskohtaista harkintaa, eikä ilmoittautumisvelvollisuutta tiukempiin turvaamistoimiin ollut edellytyksiä, sanoo tutkinnanjohtaja Paljakka tiedotteessa.
 Huhtikuussa Rajavartiolaitos sai tiedon, että loputkaan kaksi henkilöä eivät olleet ilmoittautuneet vastaanottokeskukseen.
 Rajavartiolaitos onnistui selvittämään nopeasti kadonneiden henkilöiden olevan risteilyaluksella matkalla kohti Tallinnaa.
 Viron viranomaiset tavoittivat kadonneet henkilöt pian laivan satamaan saapumisen jälkeen. Kiinnioton yhteydessä paljastui, että henkilöt olivat matkustaneet Tallinnaan väärennetyillä Macaon passeilla.
 Jälleen uusi salakuljettaja
 Rajavartiolaitos epäilee rikollisorganisaation lähettäneen Suomeen uuden matkustusasiakirjojen salakuljettajan edellisen epäonnistuttua.
 Tapauksen esitutkinnassa selvisi, että uusi henkilö matkusti Istanbulista Tallinnaan ja Tallinnasta Lappeenrantaan. Hän toi mukanaan uusia passeja helmikuussa Suomeen saapuneille, turvapaikkaa hakeneille henkilöille.
 Rajavartiolaitos on tunnistanut rikoksesta epäillyn henkilön ja hänet on vangittu poissaolevana ja etsintäkuulutettu kansainvälisesti.
 Rajavartiolaitos jatkaa rikoksen esitutkintaa.

Rajavartiolaitos epäilee: Rikollisryhmä toi Suomeen ihmisiä väärennetyillä passeilla – "Tehokkuus ja ammattimaisuus tekevät tapauksesta harvinaisen"


Summary: Kesäaikaan poliisi valvoo tehostetusti etenkin mökkiteitä.

Kesälomien alkaminen näkyy rattijuopumusten kasvuna. Poliisi tavoitti viikonlopun tehovalvonnassa yhteensä 136 rattijuoppoa ja 32 huumekuskia. Edellisessä tehovalvonnassa toukokuussa vastaavat luvut olivat 65 ja 19.
 Lisäksi 821 kuljettajan verestä löydettiin alkoholia, mutta määrä oli alle sallitun rajan eli 0,5 promillen.
 Poliisihallituksen poliisitarkastajan  Heikki Ihalaisen  mukaan luvut ovat kesäaikaan melko tavanomaisia.
 – Kesällä ihmiset liikkuvat ja käyttävät enemmän päihteitä. Nyt sattui vielä lämpimät kelit viikonlopulle. Juhannuksen aikana valvomme erityisesti mökkiteitä, Ihalainen sanoo.
 Viime vuonna Suomessa jäi kiinni noin 19 000 rattijuoppoa, ja tapaukset keskittyvät yleensä kesäkuukausille.
 Poliisi suoritti viime viikolla tehostettua valvontaa torstaista sunnuntaihin.

Kesän alku lisää päihtyneenä ajamista – Poliisin tehovalvonta tavoitti 136 rattijuoppoa ja 32 huumekuskia


Summary: Syytekirjelmän mukaan kahdeksanvuotiaan muslimitytön raiskaus ja murha liittyy maakiistoihin.

Intiassa kuusi miestä on saanut tuomion maata kuohuttaneessa kahdeksanvuotiaan muslimitytön raiskaus- ja murhatapauksessa.
 Kolme syytetyistä sai elinkautisen vankilatuomion raiskauksesta ja murhasta. Syyttäjä ajoi heille kuolemantuomiota.
 Kolme muuta syytettyä tuomittiin viideksi vuodeksi vankilaan todisteiden tuhoamisesta.
 Syytetyt aikovat valittaa tuomioistaan.
 Tyttö katosi vuoden 2018 alussa Jammun ja Kashmirin osavaltiossa maan pohjoisosassa. Uhri löydettiin kuolleena ja pahoin runneltuna metsästä kolme viikkoa myöhemmin, kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC.
 Uhri kuului Kashmirin metsäseuduilla asuvaan nomadiyhteisöön. Tapauksen kerrotaan liittyneen maakiistoihin. Lapsen kaappaus, raiskaus ja murha oli osa suunnitelmaa, jonka tarkoituksena oli pelotella nomadiyhteisö pois alueelta, syytekirjelmässä kerrotaan.
 Tytön raaka kohtalo herätti raivoa ympäri maan
 Kaikkiaan tapauksen osalta luettiin syytteet kahdeksalle henkilölle. Heidän joukossaan on hindupappi ja neljä poliisia. Yhden syytteistä on luovuttu, ja alaikäisen tekijän oikeudenkäynti käydään erikseen.
 BBC:n mukaan tapaus nousi koko maan tietoisuuteen, kun hinduryhmät marssivat syytettyjen puolesta. Maan vallankahvaa pitävä hindunationalistinen BJP-puolue joutui suuren yleisön hampaisiin, koska kaksi puolueen ministeriä osallistui syytettyjä tukevaan mielenosoitukseen, kertoo BBC.
 Myöhemmin julkisuuteen vuoti kammottavia yksityiskohtia tapauksesta, mikä sai kauhistuneet intialaiset kautta maan osoittamaan mieltään naisiin ja lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan.
 Tuomion jälkeen uhrin perhettä edustanut asianajaja kertoi BBC Pujabille, että kyseessä on perustuslaillisen hengen voitto.
 – Koko maa taisteli tässä tapauksessa riippumatta uskonnollisista kytköksistä, asianajaja sanoi BBC:n mukaan.
 Syytetyille mahdollisimman kevyitä tuomioita ajaneen puolustuksen mukaan nyt annettu tuomio nojaa aihetodisteisiin. Puolustus katsoi myös, että syytettyjen tuomioita olisi pitänyt keventää, koska he ovat perheensä elättäjiä.
 Lapsiin kohdistunut väkivalta rehottaa Intiassa
 Muslimitytön tarina on vain yksi monista paljon huomiota saaneista lapsiin kohdistuneista väkivaltatapauksista. Näiden vanavedessä Intiassa on astunut voimaan laki, joka mahdollistaa kuolemantuomion alle 12-vuotiaan lapsen raiskanneelle, BBC kertoo.
 Paikallisten rikostilastojen mukaan Intiassa raiskataan lapsi kerran 15 minuutissa, ja maassa on eniten seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi joutuneita lapsia.
 Lue myös:
 Miksi tytöille ei saisi puhua? Babusona Mondol, 15, uskalsi sanoa äidilleen vastaan – Intian naisten asema voi parantua vain poikien avulla

Kuusi hindumiestä tuomittiin Intiassa muslimitytön raiskauksesta ja murhasta – tapaus kiristää uskonyhteisöjen välejä


Summary: Tulipalo syttyi päivällä turvetuotantoalueella. Sammutettava alue on kymmenien hehtaarien laajuinen.

Vapon turvetuotantoalueella Etelä-Karjalan Taipalsaarella sammutettiin maanantaina mittavaa tulipaloa. Sammutustöitä hidasti ja haittasi kova tuuli. Palo oli iltakymmenen aikaan hallinnassa, mutta paloa rajataan ja sammutetaan vielä yön yli.
 Palorintamalla on pituutta noin 900 metriä. Palon syttymissyy ei ole tiedossa. Pelastuslaitos arvioi sammutustöiden jatkuvan pitkälle tiistaihin.
 Palosta syntyi runsaasti savua. Etelä-Karjalan pelastuslaitoksen viestintäpäällikkö  Johanna Franzén  kertoi, että savua oli nähty yli sadan kilometrin päässä Parikkalassa asti.
 Sammutustöissä yli 200 ihmistä
 Paloalueen lähiseudulla ei sijaitse asutustaajamia. Lähistöllä olevien yksittäisten kotien asukkaita neuvottiin sulkemaan ovet ja ikkunat sekä pysymään sisätiloissa. Pelastuslaitos kävi varoittamassa tilanteesta kaikista lähimmissä taloissa.
 Lisäksi ihmisiä varoitettiin runsaasta savusta Twitterissä ja Facebookissa.
 Maastopaloa oli maanantaina sammuttamassa Etelä-Karjalan pelastuslaitoksen 25 yksikköä. Apuna oli myös Kymenlaakson pelastuslaitoksen kuusi yksikköä sekä Puolustusvoimat ja Rajavartiolaitos.
 Sammutustöihin osallistui yhteensä yli 200 ihmistä, joista lähes kaksi kolmasosaa oli sopimuspalokuntalaisia.
 Hätäkeskus sai tiedon Kuhalassa syttyneestä maastopalosta kello 14:n jälkeen. Pelastuslaitokselta arvioitiin, että tämän laajuisia maastopaloja syttyy Suomessa silloin tällöin, eivätkä ne ole kovin harvinaisia.
 Suurisuon turvetuotantoalue sijaitsee Taipalsaarella noin 30 kilometrin päässä Lappeenrannan keskustasta.
 Suursuolta nousevat savupatsaat näkyvät Saimaan yli Kyläniemeen asti. Reijo Suninen
 Taloudelliset vahingot pieniä
 Vapon turvetuotannon johtaja  Pasi Rantonen  arvelee, että palo on voinut saada alkunsa jostain tuotannon työvaiheesta.
 – Kovalla tuulella tuli lähtee helposti leviämään. Onneksi se levisi suon suuntaisesti eikä edennyt metsään maastopaloksi. Nämä ovat aina vakavia tilanteita, Rantonen sanoo.
 Vapon tuotantoalueilla oli vastaavan suuruisia paloja myös viime kesänä. Rantosen mukaan taloudelliset vahingot jäävät kuitenkin usein pieniksi, sillä palaminen tapahtuu yleensä vain kuivassa pintakerroksessa.
 – Turvemassaa ei menetetä paljoa, joten suurimmat kustannukset tulevat monesti sammutustöistä. Työntekijät osaavat hoitaa alkusammutuksen tehokkaasti, mutta tällä kertaa sää ei ollut meidän puolellamme.
 Tilannetietoja päivitetty 10.6.2019 kello 19.21.
 Vapon turvetuotannon johtajan kommentit lisätty 10.6.2019 kello 20.48.
 Tilannetietoja päivitetty 10.6.2019 kello 22.43

Turvesuon palon sammutustyöt jatkuvat pitkälle tiistaihin Etelä-Karjalassa – Palon sammuttamiseen on osallistunut yli 200 ihmistä