Summary: Uransa kahdessa tärkeimmässä kameraroolissa pian esiintyvää näyttelijää vaivasi nuorena suorittamisen tarve.

Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu

Maria Ylipää  on toisessa pääosassa maaliskuun alussa ensi-iltaan tulevassa  Baby Jane  -elokuvassa. Se perustuu  Sofi Oksasen  samannimiseen romaaniin ja elokuvan on ohjannut  Katja Gauriloff . Helmikuun lopussa alkaa myös  Aallonmurtaja -televisiosarjan toinen kausi.
 – Minä en ole koskaan aikaisemmin päässyt tekemään pääroolia pitkässä tv-sarjassa. Tämä on ihan mahtava rooli. Siinä on niin kova ristiriita. Olen Tuula Aaltonen Kotkasta. Perheenäiti, mutta toimeentulo on tullut rikollisuudesta. On ihana tehdä tuollaista roolia, joka pomottaa miehiä.
 Lisää merkityksellisiä naisrooleja
 Toinen vahva rooli on Baby Janen Piki. Elokuva on tummansävyinen kahden naisen rakkaustarina. Ylipään mukan nämä kaksi, Tuula Aaltonen ja Piki, ovat hänen koko tähänastisen tv- ja elokuvauransa tärkeimmät roolit. Ja vahvojen naisroolien lisääntyminen fiktiomaailmassa on muutenkin nähtävissä.
 – Nyt pikkuhiljaa niitä onneksi tulee lisää. Suomessahan tehdään nyt paljon rikossarjoja, ja ainakin kolmessa niistä on naispääosa. Kaikissa niissä on kiinnostava asetelma: niissä on myös teemoina vanhemmus ja äiteys ja ristipaine työssä.
 Ylipään mukaan jotain positiivista naisrooleissa on tapahtumassa.
 – Olen toiveikas, että yhä enemmän tulee monipuolisia, vakavasti otettavia ja moniulotteisia naisrooleja. Se on nyt näkyvissä. Mitä enemmän me saamme tuottaviin ja päättäviin paikkoihin naisia, sitä enemmän me saamme monipuolista naiskuvaa.
 Teatteri pelasti perfektionistin
 Maria Ylipää kertoi Puoli seitsemän -ohjelman haastattalussa olleensa nuorena suorittaja ja perfektionisti. Taustalla olivat lapsuuden ja nuoruuden viulunsoitto- ja balettiharrastukset.
 – Ne ovat lajeja jotka vaativat kovaa kurinalaisuutta. Siellä on monesti vahvat auktoriteetit opettajina, ja minä olen aina ollut hirveän ahkera ja kiltti. Ja sitten myös intohimo on kohdannut ne kiinnostuksen kohteet. Se on tietysti myös positiivinen voimavara. Olen päämäärätietoinen, intohimoinen ja pitkäjänteinen. Enhän minä olisi tässä pisteessä ilman niitä ominaisuuksia.
 Ylipää pääsi samaan aikaan Sibelius Akatemiaan ja Teatterikorkeakouluun. Nyt hän pitää pelastuksena sitä, että valitsi niistä kahdesta Teatterikorkeakoulun.
 – Yht'äkkiä minulla ei ollutkaan nuotteja tai koreografiaa minkä kanssa teen, vaan se vaati toisella lailla uskallusta olla läsnä ja heittäytyä, ja keskittyä ilmaisuun. Nyt kun ajattelen taaksepäin, niin se on ollut hyvä polku minulle.
 Katso Maria Ylipään koko haastattelu  Yle Areenasta

Näyttelijä Maria Ylipää kotimaisesta fiktiosta: "Vihdoinkin alkaa tulla moniulotteisia naisrooleja"


Summary: Operaatio oli osa laajempaa kampanjaa Venäjän verkossa harjoittamaa vaalivaikuttamista vastaan, Washington Postin lähteet kertovat.

Yhdysvaltain armeijan verkkosodankäyntiin erikoistunut yksikkö Cyber Command katkaisi viime vuonna kongressin välivaalien aikaan venäläisen verkkovaikuttamiseen keskittyneen Internet Research Agencyn internetyhteydet,  kirjoittaa Washington Post -lehti .
 Venäläisyhtiö tunnetaan laajemmin "Pietarin trollitehtaana".
 Yhdysvaltain oikeusministeriö syyttää yhtiötä sekaantumisesta vuoden 2016 presidentinvaaleihin. Yhdysvaltain viranomaisten mukaan yhtiö toimi Kremlin laskuun levittäessään sosiaalisessa mediassa väärää tietoa ja propagandaa.
 Cyber Commandin verkko-operaation tarkoitus oli estää yhtiön yritykset sekaantua Yhdysvaltain vaaleihin viime marraskuussa, Washington Postille puhuneet viranomaislähteet kertovat.
 Pietarissa päämajaansa pitävän Internet Research Agencyn verkkoja häirittiin vaalipäivänä 6. marraskuuta ja ainakin sitä seuraavana päivänä.
 – He käytännössä kytkivät IRA:n verkosta, yksi lehden lähteistä sanoi.
 Lehden mukaan tarkoitus oli estää "trollitehdasta" levittämästä väärää tietoa vaalitulosten kyseenalaistamiseksi.
 USA:n armeijan verkkoyksikkö näytti voimaansa
 Operaatio on lehden mukaan voimannäyttö Cyber Commandilta. Presidentti  Donald Trump  ja kongressi antoivat sille uusia toimintavaltuuksia viime vuonna.
 Operaatio oli osa ensimmäistä Venäjää vastaan suunnattua hyökkäyksellistä kyberkampanjaa, jonka tarkoitus oli estää Venäjän sekaantuminen Yhdysvaltain vaaleihin.
 Aiemmin  The New York Times -lehti kertoi , että Venäjän sotilastiedustelulle työskenteleville verkkotrolleille ja hakkereille oli lähetetty Yhdysvaltain välivaalien lähestyessä suoria viestejä verkossa.
 Viesteissä näille kerrottiin, että heidän oikeat nimensä ja nettitunnuksensa ovat tiedossa ja että heidän ei pitäisi sekaantua toisten kansakuntien asioihin.
 Pentagon on pitänyt operaatiota menestyksenä, mutta Washington Postin haastattelemat asiantuntijat olivat erimielisiä siitä, kuinka tehokas keino Internet Research Agencyn verkkoyhteyksien hetkellinen tukkiminen on.
 Verkkovaikuttamisen tavat kehittyvät koko ajan.
 – Sellainen operaatio olisi pikemminkin ärsyttävä neulanpisto kuin tehokas pelote pitkällä aikavälillä, strategian tutkimuksen professori  Thomas Rid  Johns Hopkinsin yliopistosta arvioi lehdelle.
 Internet Research Agencyn taustalla uskotaan olevan "Putinin kokiksi" kutsuttu liikemies  Jevgeni Prigožin . Prigožin itse kiistää kytkeytyvänsä mitenkään yhtiöön.
 Prigožinille annettu kutsumanimi tulee siitä, että yksi hänen yhtiöistään vastaa Kremlin ruokapalveluista. Liikemies on myös kytketty salaperäiseen palkkasotilasyhtiöön,  TšVK Wagneriin . Tämänkin yhteyden hän on kiistänyt.
 Aihepiiristä aiemmin:
 Yle Pietarin trollitehtaalla – Näin Venäjän propagandaa rustataan kellon ympäri  18.2.2015
 Ulkolinja: Venäjän trollitehtaassa – toimittajat valeuutisten jäljillä  3.11.2018
 Aiheesta muualla:
 The Washington Post: U.S. Cyber Command operation disrupted Internet access of Russian troll factory on day of 2018 midterms  26.2.2019
 The New York Times: U.S. Begins First Cyberoperation Against Russia Aimed at Protecting Elections  23.10.2018

Washington Post: Yhdysvaltain armeija katkaisi "Pietarin trollitehtaan" nettiyhteydet viime vuoden välivaalien aikaan


Summary: Kouluruokasuosituksen laatijat kritisoivat kovin sanoin pohjoiskarjalaisten kuntien päätöstä antaa periksi margariinikapinassa.

Pohjois-Karjalassa käytiin vuoden alussa lyhyt, mutta vaikuttava kapina.
 Kontiolahdella ja Nurmeksessa  koululaiset nousivat vastustamaan  valtion ravitsemusneuvottelukunnan suosituksia eli käytännössä kouluruokailussa tarjottua margariinia. Aiemmin leivän päälle oli voinut valita myös voipohjaisen levitteen.
 Molemmissa kunnissa kerättiin voin puolesta nimilistat ja toimitettiin ne päättäjille. Kontiolahdella allekirjoituksia kertyi yli tuhat, mikä on lähes puolet kunnan esi- ja perusopetuksen oppilaista. Nurmeksessa rintamaan liittyi lasten lisäksi heidän vanhempiaan ja joukko kaupunginvaltuutettuja.
 Lopputuloksena voin kannattajat veivät voiton. Nurmeksessa voi-kasviöljyseos ja kevytmaito tekivät jo paluun ruokalaan, Kontiolahdella voipohjaista levitettä tarjotaan taas hiihtolomaviikon jälkeen.
 Kapinan vaikutukset heijastuvat myös kuntarajojen yli.
 Kontiolahden ja Nurmeksen väliin jäävässä Juuassa hyvinvointilautakunta sanoi ravitsemussuosituksille ei. Kunnan sivistysjohtaja esitti siirtymistä margariiniin ja rasvattomaan maitoon ja piimään, mutta esitys torpattiin äänestyksen jälkeen.
 Oppi vaikuttamisesta faktoja tärkeämpää
 Kontiolahdella lapsia kannustetaan edelleen valitsemaan leivälleen margariinia. Samalla he kuitenkin saavat kiitosta oma-aloitteisesta vaikuttamisestaan.
 Kontiolahden opetuspäällikön  Teemu Piiraisen  mukaan opetussuunnitelman valossa rasvakeskustelu on koululaisille malliesimerkki siitä, miten kansalaiset voivat vaikuttaa. Hän pitää keskustelun kulkua tärkeämpänä kuin itse keskustelun aihetta.
 – Päätöksenteossa on luonnollisesti pohdittava koulujen vastuuta ja ravitsemussuositusten faktoja, mutta oppimisprosessina tämä on mielestäni jo itse asiaa tärkeämpi, Piirainen pohtii.
 Kouluruokasuositusten laatijat näkevät asian toisin: vaikuttamisen lisäksi lapset ovat saaneet malliesimerkin siitä, miten tieteellisesti todennettu tieto sivuutetaan päätöksenteossa.
 Voipäätös ristiriidassa oppisisältöjen kanssa
 Valtion ravitsemusneuvottelukunnan pääsihteeri  Arja Lyytikäinen  ja neuvottelukunnan puheenjohtaja  Sebastian Hielm  ovat molemmat tyrmistyneitä, miten kuntapäättäjät voivat sivuuttaa tutkimustietoon perustuvat kouluruokailusuositukset.
 – Minun on vaikea ymmärtää sitä hinkua, millä kyseiset kuntapäättäjät haluavat väkisin tuputtaa lapsille vähemmän terveellisiä levitteitä ja maitoa. Ovatko Pohjois-Karjala-projektin opit jo tyystin unohtuneet, Hielm ihmettelee.
 Lyytikäisen mukaan hyvinvointilautakuntien ja valtuustojen viesti on lasten ja nuorten näkökulmasta ristiriitainen. Opetuksessa rasvojen terveysvaikutuksista puhutaan paljon, mutta ruokailussa niillä ei enää olekaan niin väliä.
 – Biologian, terveystiedon ja kotitalouden oppisisällöissä kerrotaan selvästi pehmeän rasvan välttämättömyydestä kasvulle ja solutason toiminnalle ja vastaavasti tyydyttyneen rasvan haitallisuudesta sydän- ja aivoterveydelle, Lyytikäinen huomauttaa.
 Suositusten mukaan kouluruokailussa tulee tarjota vähintään 60 prosenttia rasvaa sisältävää kasvipohjaista levitettä sekä rasvattomia maitotuotteita. Marja-Liisa Kämppi / Yle
 Onko leipärasvalla väliä?
 Kouluruokailussa kokonaisuus ratkaisee. Leipärasvan lisäksi kovien rasvojen määrä riippuu siitä, millaista rasvaa käytetään salaatinkastikkeissa, ruoanvalmistuksessa tai leivonnassa.
 Mitä merkitystä sitten on leipärasvalla? Tämä kysymys oli yksi argumenteista, jolla voipohjaista levitettä ja kevytmaitoa tuotiin takaisin kouluruokailuun. Voipohjaisen levitteen merkitystä pidettiin kokonaisuuden kannalta sen verran vähäisenä, ettei sen haittoja nähty oleellisena.
 Sama perustelua voi kuitenkin käyttää toisin.
 – Ravitsemuksen kannalta ei ole juuri väliä, syökö lapsi koulussa leipää tai juoko hän maitoa, jos hän syö terveellisen ruoka-annoksen. Toisin sanoen ei ole mitään tarvetta tehdä leivänsyöntiä ja maidonjuontia helpommaksi tarjoamalla voisekoitteita ja rasvamaitoja, Sebastian Hielm toteaa.
 Hänen mielestään kouluruokailun pitäisi olla paikka, missä oikaistaan kotona omaksuttuja haitallisia tottumuksia.
 Lapsuuden ruokailutottumuksilla iso merkitys
 Joskus voinappikin on liikaa. Arja Lyytikäisen mukaan on todennäköistä, että oppilas, joka valitsee kouluruokailussa voiseoksen ja kevytmaidon, käyttää niitä kotonakin. Tällöin kovia rasvoja kertyy päivän mittaan helposti yli suositusten, ja se on riski.
 Turun yliopistossa tehty pitkäkestoinen  Strip-tutkimus  osoitti, että jo lapsuuden valinnoilla on iso merkitys.
 Tutkimuksessa seurattiin ruokavalion vaikutuksia tutkimushenkilöiden sydän- ja verisuoniterveyteen lähes parinkymmenen vuoden ajan. Kovia rasvoja välttäneillä oli parikymppisenä huomattavasti vähemmän sydän- ja verisuonisairauksiin liittyviä riskitekijöitä kuin rasvaisia maitotaloustuotteita käyttäneillä.
 – Tämä on tutkimusfakta, jonka toivoisin päättäjien ottavan huomioon, Lyytikäinen sanoo.
 Tällä hetkellä Suomessa on liki sata kuntaa, joissa tieto on sivuutettu. Kuntakyselyn mukaan noin kolmasosa kunnista ei noudata täysin valtion ravitsemusneuvottelukunnan kouluruokailusuositusta.

Koululaisten margariinikapinan tulos: voipohjainen levite teki paluun ruokaloihin, viranomaiset tyrmistyivät faktojen sivuuttamisesta


Summary: Osa hallituksen ministereistä on istunut iltaan saakka pohtimassa, miten sotelaeista saataisiin perustuslain mukaisia. Loputkin hallituksen ratkaisuehdotukset pitäisivät olla Krista Kiurun (sdp) johtaman sosiaali- ja terveysvaliokunnan pöydällä keskiviikkoaamuna, jolloin valiokunta aloittaa niiden käsittelyn.

Sote-asioista vastaava perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk) on toiveikas sen suhteen, että sote ehdittäisiin saada valmiiksi ennen hallituskauden loppua. Saarikko totesi A-studion haastattelussa, että virkamiehet aloittivat hallituksen vastausten työstämisen jo heti perjantaina, kun perustuslakivaliokunnan lausunto sotelakien perustuslainmukaisuudesta tuli.
 Osan ratkaisuehdotuksista sote-valiokunta sai jo tänään. Keskiviikkoaamuna valiokunta saa eteensä ratkaisuehdotukset liittyen valinnanvapauteen, tietosuojaan ja palvelujen tuottajamalliin, lupaa Saarikko.
 Myös EU:n hyväksynnästä tulossa esitys
 Yksi perustuslakivaliokunnan esittämistä ponsista oli toistamiseen EU:n hyväksynnän eli EU-notifikaation hakeminen valinnanvapauslaille. Tähän mennessä hallitus on ollut sitä mieltä, ettei uusi sote edellyttäisi EU:lta kannan kysymistä.
 Saarikon mukaan keskiviikkoaamuna sote-valiokunnalle annettava esitys tulee sisältämään tiedon siitä, miten hallitus tulee ilmoituksen EU:lle tekemään. Hän ei kuitenkaan halunnut vielä tarkentaa, millainen ilmoitus on suunnitteilla.
 – EU-notifikaatio on yleiskäsite, jonka alle mahtuu erityyppisiä toimintatapoja. Koska on juridisesti aika monimutkaisesta asiasta kysymys, on oikein ja reilua, et se esitellään huomenna sote-valiokunnalle. Tämä notifioinnin polku tullaan kuitenkin osoittamaan.
 Ei uskoa kevytsoteen
 Saarikon mielestä on mahdollista, että sotelait saataisiin valmiiksi tällä vaalikaudella. Tänään ilmeni, että eduskunnan istuntokautta saatetaan jopa pidentää asian vuoksi.
 Jos sote karahtaa karille, ei Saarikko näe mahdollisena niin sanottua kevytsotea, jossa ensi vaalikaudella jatkettaisiin siitä, mihin nyt jäätiin.
 – Minun käsitykseni mukaan se on joko tämä esitys tai sitten tarvitaan uusi hallitus, uudet esitykset ja taas sote siirtyy, Saarikko sanoo.
 Lue lisää:
 Yksinkertainen opas sote-finaaliin: Tätä vuosikausia kestäneellä hankkeella tavoitellaan, ja näin se voisi vielä edetä
 Analyysi: Sote kiertyy yhä hankalampaan umpisolmuun – löytyykö hallituksesta avaajia?
 Eduskunta varautuu istuntokauden jatkamiseen – Saarikko: Myös sote-valiokunta tarvitsee lisää aikaa – "Se on ihan selvä"

Saarikko: Hallituksen vastaukset sotelain puutteista ovat valmiina – myös EU-notifikaatiosta tulossa esitys


Summary: Jalosen ja kokoomuksen järjestely on erikoinen: hän jatkaa sinisessä eduskuntaryhmässä mutta eroaa puolueesta. Jos hän tulee valituksi eduskuntaan, hän siirtyy kokoomuksen eduskuntaryhmään.

Sinisen tulevaisuuden kansanedustaja Ari Jalonen lähtee eduskuntavaaleihin kokoomuksen ja RKP:n yhteiseltä listalta sitoutumattomana. Hän eroaa sinisestä tulevaisuudesta mutta jatkaa puolueen eduskuntaryhmässä.
 Sininen tulevaisuus on hyväksynyt ratkaisun.
 Jalonen on sinisten ainoa valtakunnallisesti tunnettu poliitikko Satakunnassa. Hänen mahdollisuuksiaan tulla valituksi eduskuntaan Satakunnasta sinisten omalta listalta on pidetty olemattomina.
 Jalosen on odotettu tekevän vaaliliiton kokoomuksen kanssa, mutta nyt tehty järjestely on erikoinen. Jalonen nimittäin jatkaa tämän vaalikauden loppuun sinisten eduskuntaryhmässä mutta jos häne tulee valituksi eduskuntaan, hän siirtyy kokoomuksen ryhmään.
 Kerromme kohta lisää.

Sinisten kansanedustaja Ari Jalonen kokoomuksen vaalilistalle


Summary: SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne sairastui lomamatkallaan Espanjassa.

SDP avasi vaalikampanjansa yli kuukausi sitten, mutta puolueen eduskuntaryhmä tapaa puheenjohtajansa ensimmäistä kertaa tänä vuonna vasta nyt.
 Eduskuntaryhmä pitää aamulla kahvitilaisuuden  Antti Rinteen  töihin paluun kunniaksi.
 Rinne on myös ensimmäistä kertaa tv-haastattelussa sairastumisensa jälkeen. Suora haastattelu nähdään Ylen Aamu-tv:ssä klo 8 uutisten jälkeen.
 Rinne  sairastui lomamatkallaan Espanjassa  jouluna keuhkokuumeeseen ja Suomeen palattuaan hänellä todettiin myös sepelvaltimon tukos. Se hoidettiin pallolaajennuksella. Lisäksi Rinne on kertonut, että sairaalainfektio heikensi hänen tilaansa.
 SDP:n vaalikampanja starttasi  tammikuun lopulla varapuheenjohtaja  Sanna Marinin  johdolla. Puoleen tavoitteena on, että SDP:stä tulee suurin puolue ja Antti Rinteestä pääministeri.  Ylen mielipidekyselyissä puolue  on pitänyt ykköstilaa viime kesästä.
 Useita päiviä kestävä sepelvaltimotukos aiheuttaa yleensä arpeutuman sydänlihakseen ja se heikentää potilaan kuntoa pysyvästi.
 Rinne julkaisi viime viikolla  Ilta-Sanomien haastattelun  yhteydessä lääkärintodistuksen, jonka mukaan hänellä ei ole sairautta tai vammaa, joka “estäisi häntä jatkamasta kansanedustajan työtä tai muuta vastaavaa työtä 1.3.2019 alkaen”.
 Viime viikolla hän kertoi facebook-sivullaan, että “nyt olo on hyvä ja innostunut”.

SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne palaa töihin ja tv-kameroiden eteen parin kuukauden sairauslomalta


Puhemiesneuvosto on päättänyt lisäajoista eduskunnan istuntokaudella, jotta muun muassa sote-lait ehdittäisiin käsitellä.
 Päätöksiä ei vielä tehty kuitenkaan istuntokauden pidentämistä.
 Uutista täydennetään.

Puhemiesneuvosto päätti: Eduskunnan tahti tiukkenee, istuntojen takarajat poistuvat


Summary: Intian ja Pakistanin yhteenottojen seurauksena eilen alkanut Pakistanin ilmatilan sulku vaikuttaa varsinkin Kaakkois-Aasian ja Euroopan välisiin lentoihin.

Pakistanin ilmatilan sulkeminen vaikuttaa paitsi sinne laskeutuviin tai sieltä lähteviin lentoihin, myös sen ilmatilan kautta lentäviin lentoihin.  Esimerkiksi Thai Airways on perunut  lentojaan Eurooppaan.
 Finnair on perumisten sijaan enimmäkseen reitittänyt uudelleen lentojaan, erityisesti Intiasta ja Thaimaasta. Delhistä tänään Helsinkiin tulossa ollut lento peruttiin kokonaan.
 Myöhästymiset voivat olla melkoisia.
 – Se vähän riippuu lennosta. Esimerkiksi eilen meidän Krabin lento myöhästyi noin kolme tuntia ja Delhin ja Bangkokin lennot kuusi tuntia, koska ne lennettiin kiertoreittiä ja kaikki tekivät välilaskun tankkauksen takia Dubaissa, kertoo Finnairin viestintäjohtaja  Päivyt Tallqvist.
 Kiinan ja Japanin lentoihin Pakistanin päätöksellä ei ole juurikaan vaikutusta, tosin Chongqingin lento on tänään pari tuntia myöhässä reittimuutoksen takia.
 Tallqvistin mukaan asiakkaille on kerrottu sähköpostitse tai tekstiviestein muutoksista ja kehotettu mm. ottamaan lääkkeitä mukaan käsimatkatavaroihin ottaen huomioon lennon pidempi kesto. Jatkoyhteyksiä joudutaan reitittämään uudelleen.
 – Jos missaa jatkoyhteyden, me luonnollisesti uudelleenreititetään, jos jatkoyhteys on samalla varauksella, kuten useimmilla asiakkaillamme on. Eli katsomme toisen lennon ja yritämme saada asiakkaamme perille mahdollisimman nopeasti. EU-vakiokorvaukset eivät tässä tapauksessa päde, koska kyseessä on asia, johon lentoyhtiö ei voi vaikuttaa eli ilmatilarajoite, sanoo Tallqvist.

Pakistanin ilmatilan sulku jatkuu ja se vaikuttaa tuhansien matkustajien lentoihin – myös suomalaisten


Summary: Lyhytaikaiseksi EU-kirjeenvaihtajaksi on valittu Anna Karismo, uudeksi Moskovan-kirjeenvaihtajaksi puolestaan Erkka Mikkonen.

Yle vahvistaa EU-uutisointiaan. Ylen lyhytaikaiseksi EU-kirjeenvaihtajaksi on valittu toimittaja  Anna Karismo . Hän aloittaa tehtävässään Brysselissä huhtikuun alussa. Tehtävä on määräaikainen heinäkuun loppuun asti.
 – Kun tässä keväällä tulee brexit, EU-vaalit ja Suomen EU-puheenjohtajuuskausi, niin on tosi kiinnostavaa päästä raportoimaan suomalaisille eri tapahtumien merkityksestä, Karismo kertoo.
 Karismolla on toimittajan työstä monipuolinen kokemus. Hän on aiemmin työskennellyt Brysselissä Helsingin Sanomien EU-kirjeenvaihtajana.
 – Kun olin Brysselissä viimeksi, siellä oli voimakkaan myönteinen EU:n rakentamisen ilmapiiri. Silloin perustettiin yhteisvaluutta euroa ja suunniteltiin itälaajentumista. Nyt näitä kumpaakin, euroa ja laajentumista, pidetään osittain nykyisten ongelmien syinä. Unioni on sirpaloitunut ja silloinen yhteishenki on haihtunut ilmaan, Karismo kuvailee.
 Yle haluaa vahvistaa EU-uutisointiaan kevään ajaksi, koska toukokuussa on Euroopan parlamentin vaalit ja Suomesta tulee heinäkuussa EU:n puheenjohtajamaa. Karismo ja Ylen Brysselissä työskentelevä EU-kirjeenvaihtaja  Petri Raivio  tulevat raportoimaan suomalaisille Euroopan tapahtumista.
 Tästä voit lukea lisää toukokuun  vaaleihin valmistautuvasta Euroopan parlamentista .
 Erkka Mikkonen Yle
 Myös Venäjälle uusi kirjeenvaihtaja
 Toimittaja  Erkka Mikkonen  aloittaa kesäkuun alussa Ylen uutena Moskovan-kirjeenvaihtajana. Hän on aiemmin työskennellyt vuosia Ylen avustajana Moskovassa.
 Mikkonen muuttaa Venäjälle Argentiinasta, jossa hän on vielä kevään Ylen avustajana.
 – Odotan innolla paluuta Moskovaan. Asuminen valtameren takana on antanut etäisyyttä ja auttanut hahmottamaan Venäjää uudella tavalla, Mikkonen kertoo.
 Mikkonen muistuttaa, että ilmapiiri Venäjällä on muuttunut viime aikoina paljon.
 – Yhä useampi venäläinen kokee, etteivät rahat riitä enää aiempaan tapaan ja tämä kasvattaa tyytymättömyyttä presidentti  Vladimir Putinia  kohtaan.
 Mikkosen mielestä Venäjästä on tärkeä kertoa Suomessa monipuolisesti.
 – Venäjä tuntuu Suomessa monelle synkeältä ja luotaantyötävältä, vaikka todellisuudessa maa on täynnä uskomattoman inspiroivia ihmisiä ja tapahtumia. Siksi haluan välittää myös omanikäisiäni kiinnostavia tarinoita ja ilmiöitä ja kannustaa näin tutustumaan rohkeasti Venäjään ja venäläisiin pintaa syvemmältä.
 Mikkosen kausi Moskovassa on kaksivuotinen.

"EU on sirpaloitunut ja yhteishenki haihtunut ilmaan" – Yle vahvistaa EU-uutisointiaan ja valitsi Venäjälle uuden kirjeenvaihtajan


Summary: Tapaus ei liity tiistain pidätykseen, jossa teknologiateollisuudelle työskennellyttä epäillään vakoilusta Venäjän hyväksi.

Suojelupoliisi Säpo on pidättänyt keskiviikkona henkilön, jota epäillään laittomasta tiedustelutoiminnasta, kertoi  SVT  torstaina. Pidätys on toinen kahden päivän sisällä.
 Tapaus ei liity tiistaina tehtyyn pidätykseen, jossa Tukholman keskustassa otettiin kiinni henkilö epäiltynä venäläisille vakoilusta. Poliisi  tiedotti asiasta  keskiviikkona.
 Torstain tiedotteessaan  Ruotsin suojelupoliisi  kertoo, että yhtä henkilöä epäillään pakolaisten vakoilusta. Säpon mukaan kyseisellä vakoilulla yritetään estää maahanmuuttajia arvostelemasta omaa maataan tai hallintoaan.
 - Se on todella lainvastaista toimintaa. Se pitää sisällään sen, että kerätään ihmisestä tietoja toisen valtion tiliin, kertoo Säpo tiedottaja  Gabriel Wernstedt  SVT:lle.
 Tapausta oli tutkittu pitkään. Oikeuden asiakirjojen mukaan henkilö oli pidätetty poissaolevana 25. helmikuuta.
 Aftonbladetin  mukaan epäillyt rikokset olisivat tapahtuneet touko–syyskuussa viime vuonna.
 Ruotsissa tapauksesta kertoi ensimmäisenä Dagens Nyheter. Sen mukaan rikollinen toiminta olisi alkanut jo huhtikuussa Tukholman alueella.
 Ruotsin suojelupoliisi otti kiinni henkilön – epäillään olevan venäläisten vakooja

Ruotsissa suojelupoliisi pidätti toisen henkilön epäiltynä vakoilusta


Summary: Istuntokausi lähestyy loppuaan ja sote-kamppailu kiihtyy. Voit seurata kyselytuntia klikkaamalla jutun kuvaa.

Tunteet eduskunnassa ovat käyneet kuumina jälleen tällä viikolla, kun hallitus on käynyt viimeiseen yritykseen sote-uudistuksen saamiseksi maaliin.
 Tyylipisteitä ei olla sote-taistossa hakemassa, mistä kertoo  eilen sosiaali- ja terveysvaliokunnassa leimahtanut riita asiantuntijoiden  kuulemisesta ja hallituspuolueiden menettelytavoista. Tästä todennäköisesti myös hallitus saa kuulla kunniansa eduskunnan kyselytunnilla.
 Oppositio pillastui, kun valiokunta eilen äänestyspäätöksellä päätti, ettei se kuule enää asiantuntijoita työstäessään sote-lakiesitystä hallituksen vastineiden pohjalta. Erityisen paljon oppositiota kismittää se, että päätös tehtiin sillä aikaa, kun valiokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) oli puhemiesneuvostossa selvittämässä valiokunnan aikataulutilannetta.
 Jättiuudistuksen loppukiri alkoi perjantaina, kun  perustuslakivaliokunta vaati useita muutoksia sote-lakeihin , ennen kuin niistä voidaan äänestää eduskunnan suuressa salissa. Jo ennestään riitaisan sosiaali- ja terveysvaliokunnan on pystyttävä jäljellä olevan istuntokauden aikana sorvaamaan sote-mietintö, joka vastaa perustuslakivaliokunnan esittämiin huoliin.
 Äärimmäisen tiukka aikataulu on opposition mukaan johtanut siihen, että hallituspuolueet runnovat uudistusta läpi perustuslakiin liittyvistä ongelmista välittämättä.
 Hallitus toimitti pikavauhtia ratkaisuehdotuksensa perustuslakivaliokunnan esiin nostamiin ongelmiin vastineissaan,  jotka esiteltiin kokonaisuudessaan keskiviikkona . Hallituksen ehdotukset maakuntien rahoituksen korjaamiseksi saivat tuoreeltaan  tylyn vastaanoton asiantuntijoilta .
 Voit seurata kyselytuntia suorana Yle Areenassa tai yllä olevaa kuvaa klikkaamalla kello 16 alkaen. Yle näyttää kyselytunnin suorana myös TV 1:ssä.

Eduskunnan hulluilla viikoilla vauhti kiihtyy – katso kyselytunti suorana klo 16


Summary: Englannissa sadoilla tuhansilla lapsilla ja nuorilla on jokin linkki jengeihin.

Britannian lapsiasianvaltuutetun raportin mukaan Englannissa jopa 27 000 lasta tuntee kuuluvansa jengiin, kertoi  BBC  torstaina. Lapset ovat iältään kymmenestä 17-vuotiaita.
 Lapsiasianvaltuutettu  Anne Longfieldin  mukaan jengit toimivat hyvin hienovaraisia tekniikoita lasten houkuttelemiseksi jengeihin sekä eri tasoista väkivaltaa pakottaakseen heidät jäämään jengiin.
 Raportin mukaan jengit ottavat usein kohteekseen haavoittuvimpia lapsia eli niitä, joilla on mielenterveyden ongelmia tai etäiset perhesuhteet. Jengit  pakottavat lapset  usein mukaan huumekauppaan.
 BBC kertoo, että raportin mukaan Englannissa yli 313 000 lapsella on jokin linkki jenginjäseneen ja heistä väkivallan uhrina on ollut jopa 34 000 lasta. Linkkinä toimii esimerkiksi perheenjäsen, kuten vanhempi tai sisarus.
 Britannian laajuista tietoa jengien jäsenten määristä ei ollut tiedossa.
 BBC:n radiokanavan haastatteleman "Sarahin" mukaan hän ajautui käyttämään itse ja myymään huumeita jengissä 12-vuotiaana koettuaan henkistä ja seksuaalista ahdistelua perheessään. Myös hänen veljensä oli mukana toiminnassa.
 – Koska olimme nuoria ja saimme rahaa, ajattelimme "jee rahantuloa ei voi estää", kertoi 14-vuotias radiolle.
 Raportin mukaan osalla jengeistä on ollut käytössään jopa "ohjekirja" lasten houkuttelemiseksi mukaan jengin toimintaan. Asiantuntijoiden mukaan useille lapsille jengiin mukaanlähtö ei ole valintakysymys vaan heidät pakotetaan siihen.
 Britanniassa viime vuosi oli synkkä jengiväkivaltaan liitettyjen puukotusten suhteen.  Kaikenlaisia väkivaltatapauksia  oli yhteensä enemmän viime vuonna kuin vuonna 2017.
 Viime vuonna Lontoossa henkirikoksia oli 132 ja edellisenä vuonna 116. Luvuissa ei ole mukana terrori-iskujen uhreja.

Englannissa 27 000 lasta kokee itsensä jengiläiseksi – raportin mukaan väkivaltaa kokenut vieläkin useampi


Summary: Tällä menolla kolmatta huipputapaamista ei kannata järjestää, kirjoittaa Ylen entinen Aasian sekä Yhdysvaltain kirjeenvaihtaja Pirkko Pöntinen.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  ja johtaja  Kim Jong-unin  tapaaminen Vietnamissa tuotti odottamattoman yllätyksen – ei mitään sopimuksia, ei rauhanjulistusta Korean sodan lopettamisen puolesta, ei tarkkailijoita Pohjois-Korean ydinvoimalaitoksiin eikä mitään helpotusta pakotteisiin.
 Ainoastaan lupaus Pohjois-Korean johtajalta, ettei maa jatka ydinase- ja ohjuskokeitaan, jotka ovat olleet muutenkin katkoksissa jo vuoden 2017 loppupuolelta lähtien.
 Ensimmäisenä torstain tapaamisesta Hanoissa  käveli pois presidentti Trump .
 – Joskus on vain poistuttava, Trump totesi lyhyesti.
 Syy oli Trumpin mukaan se, että johtaja Kim vaati kaikkien pakotteiden poistamista vastineeksi siitä, että Pohjois-Korea purkaisi Yongbyonin ydinlaitoksen.
 Tähän Trump ei suostunut. Tapaaminen oli ohi.
 Mistä muusta johtajat keskustelivat, se ei selvinnyt presidentti Trumpin lehdistötapaamisessa Hanoissa.
 Jokin sopimusluonnos oli Trumpin sanojen mukaan valmiina mukana, mutta sen sisällöstä ei ole tietoa.
 Etelä-Korean uutistoimisto Yonhap  summasi pettymyksen kirjoittamalla, että kello Korean niemimaan turvallisuustilanteesta on käännetty takaisin nollaan. Sen mukaan myös diplomaattiset yritykset Pohjois-Korean ydinlaitoskiistan ratkaisemiseksi ovat nyt tienhaarassa.
 Etelä-Korea olisi ollut tyytyväinen vaikka kuinka rajalliseen sopimukseen jostain asiasta, jonka turvin se olisi voinut jatkaa viime kuukausina lämmennyttä yhteydenpitoaan pohjoiseen naapuriinsa.
 Nyt Etelä-Korean kuin myös Japanin on arvioitava keinonsa uudestaan.
 Nollatulosta voi katsoa toisestakin kulmasta: Jos huipputapaamisen valmistelut olivat vajavaiset ja kiireiset, ehkä olikin hyvä, että presidentti Trump käveli ulos eikä luvannut yllättäviä myönnytyksiä.
 Nollatulosta voi tosin katsoa toisestakin kulmasta : Jos huipputapaamisen valmistelut olivat vajavaiset ja kiireiset, ehkä olikin hyvä, että presidentti Trump käveli ulos eikä luvannut yllättäviä myönnytyksiä, niin kuin hän teki viime kesäkuussa Singaporessa.
 Silloinhan avustajat ja naapurivaltiot saivat yllättäen kuulla, että Trump oli luvannut laittaa jäihin Etelä-Korean kanssa vuosittain järjestettävät sotaharjoitukset.
 Trumpin ulkopolitiikan neuvottelutaktiikka ainakin Aasiassa on nyt koeteltu. Hän markkinoi itsensä ennakkoluulottomana yhteydenpitäjänä ja diilintekijänä.
 Tällainen myyntipuhe avasi yllättäen väylän Pohjois-Korean johtajan tapaamiseen viime kesänä Singaporessa ja loi ilmeisesti ylisuuria odotuksia neuvottelujen helppoudesta Pohjois-Korean johtajalle.
 Tästä todistaa Kim Jong-unin tämänkertainen vaatimus, että kaikki pakotteet olisi poistettu vain yhden ydinlaitoksen purkamisen ansiosta.
 On vaikea uskoa, että tämä olisi ollut pelkästään Kimin neuvottelutaktiikkaa. Pohjois-Korea on selkeästi osoittanut halukkuuttaan avautua ja päästä mukaan kansainväliseen toimintaan.
 Vietnamin tynkätapaaminen ja nollatulos nostavat aiheellisesti esiin kysymyksen, kannattaako kolmatta tapaamiskertaa tällä mallilla, vauhdilla ja suurilla odotuksilla enää järjestää?
 Presidentti Trumpin saavutukseksi on laskettava se, että hän houkutteli Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin maansa rajojen ulkopuolelle.
 Johtaja Kimin matka Vietnamiin ja sieltä pois taittuu junassa läpi Kiinan. Kim jää vielä kahdeksi päiväksi Vietnamiin viralliselle vierailulle.
 Kiinan painoarvo Pohjois-Korean likeisimpänä tukijana säilyy vahvana.
 Kannattaako kolmatta tapaamiskertaa tällä mallilla, vauhdilla ja suurilla odotuksilla enää järjestää?
 Presidentti Trumpia ahdisti Hanoin neuvotteluissa myös kotimaan politiikka.  Hän sanoi suoraan, että kongressissa parhaillaan käytävä hänen entisen lakimiehensä  Michael Cohenin   kuuleminen nosti paineita .
 Trump harmitteli, että kuuleminen oli järjestetty samaan aikaan Korea-neuvotteluiden kanssa. Presidentin paluu kotimaahan tulee olemaan karmea.
 Lue myös:
 "Kaikessa oli kyse pakotteista" – Nämä pakotteet Pohjois-Korea olisi halunnut purkaa, mutta Donald Trump ei suostunut
 Mitä Trumpin ja Kimin huippukokouksen haaksirikko merkitsee? Mitä seuraa Hanoin jälkeen? Kysy nyt asiantuntija Arto Haapealta
 Tutkijat Trumpin ja Kimin huippukokouksesta: Suuret odotukset, tuli pannukakku

Analyysi: Trump ja Kim lähtivät Hanoista ilman diiliä – Mutta oli sittenkin hyvä, ettei lupauksia tehty hätäisesti


Summary: Sipilän mielestä sote- ja maakuntauudistusta ei voi tehdä osissa, vaan se on tehtävä kerralla – ja nyt.

Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) arvioi, että eduskunnalla on "kaikki edellytykset" saada sote- ja maakuntauudistus valmiiksi ennen vaalikauden loppumista.
 Sipilä kommentoi uudistuksen tilannetta tänään  kirjanjulkistustilaisuudessaan .
 – Kivijalkalait ovat olleet eduskunnassa kaksi vuotta, viimeisetkin yli vuoden. Viime kesänä tehdyt lisäyksetkin ovat olleet sisällä yli puoli vuotta, hän sanoi.
 Sipilän mukaan uudistus on saatava nyt valmiiksi, eikä sitä ole mahdollista tehdä pienemmissä osissa.
 – Se tarkoittaisi vähintäänkin täydentävää hallituksen esitystä, eikä siihen riitä enää aika.
 Uudistusta sorvaavassa eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnassa syntyi eilen riitaa,  kun asiantuntijakuulemiset päätettiin keskeyttää hallituspuolueiden edustajien voimin . Puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) oli tuolloin poissa kokouksesta.
 Sipilä ei ota valiokunnan työskentelyyn kantaa.
 – Kuulin, että aika paljon siellä on jo kuultu asiantuntijoita. Valiokunta tekee itse päätöksensä, välillä äänestämällä, jos asioista ei olla yhtä mieltä. Mutta jätän eduskunnan tehtäväksi johtaa valiokuntia, hän sanoo.
 Puhtaat paperit notifioinnille
 Sote- ja maakuntauudistuksen yhdeksi kipukohdaksi on noussut niin kutsuttu EU-notifionti eli se, onko valinnanvapauslaista tehtävä valtiontukia koskeva ennakkoilmoitus EU:lle.
 Toimittajat kysyivät tänään Sipilältä, tekikö hallitus virhearvion, kun se ei lähtenyt aikanaan notifiointimenettelyyn. Nyt aikaa ei enää ole.
 Sipilän mukaan notifointia ei tarvita,  vaan oikeusvarmuusilmoitus riittää .
 – Oikeusvarmuusilmoitus komissiolle tehdään ja se oli juuri se, mitä perustuslakivaliokunta mietinnössään edellytti, hän sano.
 Oikeusvarmuusilmoitusmenettelyä käyttämällä lait voidaan saattaa voimaan, vaikka ilmoitus olisi vielä komission käsittelyssä.
 Sipilä ei lähde perustuslakivaliokuntaa tai -asiantuntijoita moittimaan. Hänen mukaansa politiikka on pystytty pitämään pois tällä vaalikaudella valiokunnasta.
 – Puutteena on perustuslakiasiantuntijoiden määrä. Meillä on heitä aika pieni joukko, pitäisi ehkä olla enemmän. He ovat olleet lujilla, kun ovat tehneet lausuntoja omien töidensä ohella.
 Lue lisää:
 Riitelemään ryhtynyt sote-valiokunta kävi "pukukoppikeskustelun" – Kiuru: Kaikille edustajille tehtiin selväksi, miten mennään
 Analyysi: Kello tikittää yhä nopeammin sotelle – eduskunnan nykyinen aikataulu ei riitä uudistukselle
 Sote-valiokunnassa syntyi heti riita – oppositio pillastui päätöksestä, ettei asiantuntijoita enää tarvitse kuulla: "Kertoo paniikista"

Pääministeri Sipilä: Eduskunnalla on "kaikki edellytykset" saada sote valmiiksi


Summary: Suomen Yrittäjät ei allekirjoita muiden ajamaa ratkaisua.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Elinkeinoelämän keskusliitto, Perheyritysten liitto ja Keskuskauppakamari ehdottavat osinkoverotukseen kokonaisuudistusta.
 Järjestöt laskevat, että niiden esittämät muutokset vähentäisivät verotuloja 400–600 miljoonalla eurolla, jos verotettavat eivät muuta toimintatapojaan nykyisestä. Tästä noin 200 miljoonaa tulisi siitä, että pääomaveron progressio poistuisi.
 Kevennys jakautuisi järjestöjen mukaan lähes tasan listaamattomien ja pörssiyritysten kesken. Ehdotuksessa osinkoja kohdeltaisiin aina saajansa pääomatuloina.
 Nykyisin listaamattomien yhtiöiden osinkoja verotetaan joissakin tapauksissa ansiotuloina. Listaamattomien yhtiöiden osinkojen kokonaisverorasitus eli osakkaan ja yhtiön maksama vero olisi yhteensä 26 prosenttia 30 000 euroon asti.
 Yli 30 000 euron menevien osinkojen kokonaisverorasitus olisi lähellä nykyistä pääomaverokantaa. Järjestöjen mukaan malli olisi neutraali, läpinäkyvä ja yksinkertainen. Se myös kohtelisi tasapuolisesti kasvu- ja innovaatioyrityksiä ja aineellista pääomaa hyödyntäviä yrityksiä.
 – Mallin avulla pääomat ohjautuvat taloudessa tehokkaasti ilman verotuksellisia ohjausvaikutuksia. Samalla se helpottaa yritysten sukupolvenvaihdoksia, järjestöt linjaavat tiedotteessaan.
 Yrittäjät korostavat yrittäjäriskin merkitystä
 Suomen Yrittäjät oli mukana muotoilemassa järjestöjen osinkoveroehdotusta, mutta ei lähtenyt mukaan tukemaan nyt julkistettua esitystä. Yrittäjät ei halua asettaa listattujen ja listaamattomien yhtiöiden osinkoja samalle viivalle verotuksessa.
 – Verotuksessa on välttämätöntä ymmärtää sijoittajariskin ja yrittäjäriskin ero. Yrittäjän sijoitukset ovat usein yhdessä korkean riskin kohteessa, omassa yrityksessä, sanoi pääekonomisti  Mika Kuismanen  tiedotteessa.
 – Yrittäjän on hyvin vaikea muuttaa yritysomistustaan nopeasti ja helposti likvidiin muotoon. Ilman yrittäjäriskin huomioimista yhteiskunnalta jää merkittävä määrä verotuloja saamatta. Jos yrittämisen kannusteet ovat huonot, kansantalouden kasvu kärsii, Kuismanen varoitteli.

Elinkeinoelämän järjestöt haluavat osinkoverotukseen satojen miljoonien kevennyksiä


Summary: Avomaalle varhain istutettu peruna ei välttämättä kehity paljon lähiviikkoina.

Tästä on kyse Ensimmäiset varhaisperunat istutettiin helmikuun 27. päivänä Naantalin Rymättylässä Kyseessä oli todennäköisesti koko Suomen kevään ensimmäinen avomaan istutus Pakkaset eivät perunoita haittaa, mutta koleassa säässä peruna ei juuri kehity
 – Tämä on vähän tämmöstä kevää hulluttelua: laitetaan Suomen kevät käyntiin.
 Näin kuittaa rymättyläläinen maanviljelijä  Antti Ruohonen  sen jälkeen, kun ensimmäinen pelto on tullut istutettua.
 Ruohosen edellinen perunanistutusennätys on neljän vuoden takaa. Silloin perunat istutettiin helmikuun viimeisenä päivänä. Nyt isäntä paransi omaa ennätystään yhdellä päivällä.
 Ruohosen perunastartti on todennäköisesti kevään ensimmäinen avomaan istutus koko Suomessa.
 Ensimmäiset perunat solahtivat tilan eteläisen rinnepellon multiin keskiviikkona 27. helmikuuta pari tuntia sen jälkeen, kun Iivo Niskanen oli hiihtänyt Suomelle ensimmäisen MM-mitalin.
 Ruohosen perunapellolla ei ole lumesta tietoakaan, sillä hän aurasi sen puhtaaksi pari viikkoa sitten. Sen jälkeen pellon tumma pinta alkoi ladata auringonpaisteesta lämpöä talteen. Ihan itsestään pelto ei siis valmistu istutuskuntoon näin varhain.
 Harso on hyvä suoja pakkasia vastaan
 Antti Ruohonen oli hyvin tietoinen siitä, että istutuspäivän jälkeen oli ennustusten mukaan luvassa pakkasia useammaksi päiväksi. Se ei kuitenkaan haittaa, sillä istuttamisen jälkeen pelto peitettiin muovilla ja harsolla. Jos pakkaset yltyvät, voidaan pellolle laittaa vielä toinen harso peitteeksi.
 Ruohosen pelto on varhaisperunalle sovelias. Maa on hiekkainen ja se kallistuu sopivasti etelään. Katvetta ei ole, joten pelto saa valoa aamusta iltaan.
 Nyt Antti Ruohonen toivoo aurinkoisia kelejä. Jos sää pysyttelee pitkään pilvisenä ja koleana, peruna ei juuri kehity vaossa harsoista ja muovista huolimatta.
 Kun peruna nousee naatille, alkaa perunankasvatuksessa haastava vaihe. Muovin alla naatti voi palaa, jos lämpö nousee liikaa. Pakkasöinä naatti saattaa jäätyä, ellei peltoa kastella.

Ensimmäiset varhaisperunat istutettiin ennätyksellisen aikaisin Rymättylässä – "Laitetaan Suomen kevät käyntiin"


Valtioneuvosto on nimittänyt uudeksi lapsiasiavaltuutetuksi  Elina Pekkarisen .
 Lapsiasiavaltuutetun tehtävää hoitaa tällä hetkellä  Tuomas Kurttila , ja hänen viimeinen työpäivänsä on 30. huhtikuuta. Kurttila haki tehtävää uudelleen, mutta hän kertoi keskiviikkona Facebookissa, että häntä ei olla esittämässä jatkokaudelle. Lapsiasianvaltuutetun virka täytetään aina viiden vuoden määräajaksi.
 Kerromme asiasta kohta lisää.

Uusi lapsiasiavaltuutettu on Elina Pekkarinen


Summary: Tuotannon on määrä alkaa Salossa vielä tänä vuonna. Toimihenkilöjen rekrytointi on määrä aloittaa mahdollisimman pian.

Valmet Automotive suunnittelee akkujen suursarjatuotannon aloittamista Salossa. Asiasta on käyty keskusteluja Salon kaupungin ja Salo IoT Campuksen kanssa. Tuotannon on määrä alkaa vielä tänä vuonna.
 Akkuvalmistuksen työllistymisvaikutus olisi useita satoja henkilöitä.
 Valmet automotive kertoo tiedotteessa investoinnin olevan osa yhtiön sähköisen liikenteen palveluita laajentavaa strategiaa.
 Tehtaalla on tarkoitus valmistaa merkittäviä määriä akkupaketteja autoteollisuuden toimijoiden tarpeisiin.
 Valmet Automotive aikoo muuttaa Salo IoT Campuksella olevan vanhan Nokian matkapuhelinten valmistukseen käytetyn tilan akkujen valmistukseen sopivaksi.
 Toimihenkilöjen rekrytointi käynnistetään yhtiön mukaan mahdollisimman pian.
 – Salo tarjoaa teknologiatuotantoon maailmanluokan insinööri- ja valmistusosaamista sekä tarpeisiimme sopivaa infrastruktuuria, kertoo Valmet Automotiven toimitusjohtaja  Olaf Bongwald  Valmet Automotiven tiedotteessa.
 Uutinen päivittyy

Valmet Automotive suunnittelee akkujen suursarjatuotantoa Saloon – työllistäisi satoja henkilöitä


Summary: Kokoomus rahoittaisi veroalen tupakan, alkoholin ja lämmityspolttoaineiden veroja korottamalla.

Kokoomus esittää vaaliohjelmassaan miljardin euron kevennystä tuloveroihin seuraavalla vaalikaudella.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  lupaa tuloveroalen kaikille palkansaajille sekä eläkeläisille. Veroale on tarkoitus rahoittaa haitta-, päästö- ja kulutusveroja kiristämällä.
 Kokoomus kiristäisi muun muassa tupakan ja alkoholin verotusta. Myös virvoitusjuomaveron laajennus on listalla.
 Alkoholiveron kiristyksen edellytyksenä puolueella on viinien myynnin vapauttaminen ruokakauppoihin.
 Kokoomus kiristäisi lämmityspolttoaineiden ja turpeen verotusta ja säätäisi kaivoksille louhintaveron. Lisäksi yksityistalouksien, mutta ei teollisuuden sähköveroa kiristettäisiin.
 Puolue jatkaisi asuntolainojen korkovähennysoikeuden asteittaista poistamista.
 Kokoomus tavoittelee muiden puolueiden tapaan 75 prosentin työllisyysastetta ensi vaalikauden loppuun mennessä ja vuoteen 2027 mennessä 80 prosentin työllisyysastetta.
 Orpon mukaan 75 prosentin työllisyysaste tuo talouteen turvavälin, mutta ei jakovaraa.
 Jos työllisyysaste ei nouse, leikkaukset mahdollisia
 Jos työllisyysaste ei nouse odotetusti, puolue on valmis kuntien ja valtion menojen leikkauksiin.
 Veronkorotukset kokoomus torjuu. Kokonaisveroaste ei saisi nousta ensi vaalikaudella.
 Puolue haluaa laajentaa paikallista sopimista palkoista ja työehdoista työpaikoilla.
 Kokoomus poistaisi Euroopan unionin ulkopuolelta tulevien työntekijöiden tarveharkinnan heti seuraavan vaalikauden alussa

Petteri Orpo lupaa miljardin euron tuloveroalen kokoomuksen vaaliohjelmassa


Summary: Pohjois-Korealle asetetut pakotteet kurittavat sen taloutta, ulkomaankauppaa ja asevarustelua.

Pohjois-Koreaa on kuritettu toinen toistaan ankarammilla pakotteilla jo vuosikausia. Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  mukaan j uuri pakotteet olivat syynä siihen,  että neuvottelut Pohjois-Korean  Kim Jong-unin  kanssa kaatuivat.
 – Kaikessa oli kyse pakotteista. Käytännössä he halusivat saada pakotteet purettua kokonaisuudessaan, ja me emme voineet suostua siihen, Trump sanoi torstaina tiedotustilaisuudessa neuvottelujen kaaduttua.
 Trumpin mukaan Pohjois-Korea tarjoutui vastineeksi purkamaan Yongbyonin ydinlaitoksen. Tämä ei riittänyt Yhdysvalloille, joka haluaa Pohjois-Korean luopuvan kokonaan ydinohjelmastaan, ydinaseistaan ja ohjuksistaan.
 Vaikka neuvotteluja on käyty jo yli vuoden ajan, kaikki Pohjois-Koreaa koskevat pakotteet ovat yhä voimassa. Ne rajoittavat tuntuvasti sen ulkomaankauppaa, taloutta ja asevarustelua.
 Pakotteita on koonnut yhteen muun muassa  Council of Foreign Relations -ajatushautomo.
 YK:n pakotteet
 YK:n turvallisuusneuvosto on asettanut laajoja pakotteita Pohjois-Korealle sen ydinohjelman takia. Pakotteet eivät koske humanitaarista apua, joten Pohjois-Koreaan virtaa yhä ruokaa ja muita avustuksia.
 YK:n pakotteet
 kieltävät Pohjois-Korealta aseiden, kaksikäyttöteknologian, ajoneuvojen, teollisuuslaitteiden ja metallien kaupan. jäädyttävät ydinohjelmaan sekaantuneiden pohjoiskorealaisten varoja. kieltävät useiden luksustuotteiden tuonnin Pohjois-Koreaan. kieltävät sähkölaitteiden, hiilen, mineraalien, puun, tekstiilien, kiven sekä monien maatalous- ja ruokatuotteiden viennin Pohjois-Koreasta. rajoittavat pohjoiskorealaisten vierastyöläisten määrää. rajoittavat öljyn ja öljyjalosteiden tuontia Pohjois-Koreaan. kieltävät maakaasun tuonnin Pohjois-Koreaan. rajoittavat Pohjois-Korean kalastusoikeuksia.
 Näitä pakotteita Yhdysvallat ei voi purkaa omin voimin, vaan sen pitäisi suostutella myös muut turvallisuusneuvoston jäsenmaat purkamaan pakotteita.
 Yhdysvaltain pakotteet
 Yhdysvallat on määrännyt myös omin päin pakotteita, jotka ovat YK:n pakotteita laajempia. Niitä on asetettu, koska Yhdysvallat syyttää Pohjois-Koreaa ydinohjelman kehittelyn lisäksi myös kyberhyökkäyksistä, ihmisoikeusrikkomuksista ja rahanpesusta.
 Yhdysvaltain pakotteet koskevat itse valtion ohella myös pankkeja, yrityksiä ja ihmisiä, jotka ovat olleet tekemisissä Pohjois-Korean ydinohjelman kanssa.
 Vaikka presidentti Donald Trump on neuvottelujen aikana puhunut ylistävään sävyyn Kim Jong-unista, hänkin on asettanut Pohjois-Korealle ankaria pakotteita.
 Hänen määräyksestään Pohjois-Korean kanssa toimivat yritykset ja ihmiset eristettiin Yhdysvaltain eli samalla käytännössä koko maailman rahoitusmarkkinoilta vuonna 2017.
 Lisäksi Trump on määritellyt Pohjois-Korean terrorismia tukevaksi valtioksi, mikä on merkinnyt jälleen uusia pakotteita.
 Muut pakotteet
 Myös Japani, Etelä-Korea ja Euroopan unioni ovat asettaneet Pohjois-Korealle pakotteita. Japani on esimerkiksi kieltänyt pohjoiskorealaisten pääsyn maahan, ja EU on kieltänyt investoinnit Pohjois-Koreaan.
 Toimivatko pakotteet?
 YK ja Yhdysvallat kiristivät huomattavasti pakotteitaan vuosina 2016–2017, kun Pohjois-Korea teki useita ohjuskokeita ja kaksi ydinkoetta.
 Uusien pakotteiden uskotaan olevan yksi syy siihen, että Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un päätti aloittaa neuvottelut Etelä-Korean ja Yhdysvaltojen kanssa. Neuvottelujen aikana uusia pakotteita ei ole asetettu.
 Kaikki asiantuntijat eivät ole vakuuttuneita pakotteiden tehosta. Etenkin aiemmin Kiina valvoi pakotteita laiskasti, sillä se pelkäsi Pohjois-Korean romahtavan pakotteiden takia.
 On myös epäselvää, olisiko Pohjois-Korea todella valmis luopumaan ydinohjelmastaan vastineeksi pakotteiden purkamisesta. Se pitää ydinaseitaan henkivakuutuksena, jonka ansioista Yhdysvallat ei uskalla hyökätä.
 Lue myös:
 Mitä Trumpin ja Kimin huippukokouksen haaksirikko merkitsee? Mitä seuraa Hanoin jälkeen? Kysy nyt asiantuntija Arto Haapealta
 Tutkijat Trumpin ja Kimin huippukokouksesta: Suuret odotukset, tuli pannukakku
 Pohjois-Korean ruokapula pahenee – apua pyydetään myös Suomesta
 Rekkaralli hiljeni Kiinan ja Pohjois-Korean välisellä sillalla, mutta naapurin kauniit laululinnut viihdyttävät yhä rajaseudun turisteja

"Kaikessa oli kyse pakotteista" – Nämä pakotteet Pohjois-Korea olisi halunnut purkaa, mutta Donald Trump ei suostunut


Summary: Suomen pitää vähentää päästöjä muista maista riippumatta, sanovat suomalaiset.

Suomen on mahdollista saavuttaa hiilineutraalius vuoden 2040 tienoilla – eli selvästi aiemmin kuin tähän asti on arvioitu.
 Näin laskevat Teknologian tutkimuskeskuksen VTT:n ja Suomen ympäristökeskuksen (Syke) tutkijat  laajassa selvityksessään .
 Hiilineutraalius tarkoittaa sitä, että Suomi tuottaa vuodessa päästöjä vain sen verran kuin esimerkiksi metsät ja maaperä kykenevät sitomaan.
 – Positiivinen viesti on, että Suomella todellakin on mahdollisuus saavuttaa hiilineutraalius. Tulosten valossa se olisi mahdollista jopa 2030- tai 2040-luvulla, sanoo tutkimustyötä koordinoinut VTT:n tiimipäällikkö  Tiina Koljonen .
 Nyt Suomi tähtää hiilineutraaliuteen vuonna 2045.
 Raportista käy ilmi, että päästöjen ja nielujen tasapainottaminen vaatii kuitenkin ennennäkemättömän suuria ponnisteluja.
 Tätä se tarkoittaisi käytännössä:
 Päästöjen on laskettava rajusti kaikilla toimialoilla energiantuotannosta liikenteeseen, asumiseen, maatalouteen ja teollisuuteen.
 Suomalaisten kulutuskäyttäytymisen tulee muuttua.
 Metsien hiilivarastojen kasvua, eli hiilinieluja, tulee vahvistaa.
 Hiilidioksidia täytyy alkaa poistaa ilmakehästä myös  teknologian avulla .
 _S_elvityksen mallinnuksissa päästöjä vähennettiin 85–90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä 1990 tasolta.
 Selvitys osoittaa, että ilman laajamittaista hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia yli 87 prosentin menevät päästövähennykset ovat hyvin vaikeita toteuttaa.
 Tuulivoimaloita Kalajoen Miilukankaalla. Risto Degerman / Yle
 Talouskasvu ei vaarassa
 Vaikka hiilineutraaliuden saavuttaminen on valtava urakka, ei selvityksen mukaan Suomen talouskasvu kärsi.
 Selvityksessä tarkasteltiin neljää eri polkua päästöjen vähentämiseksi, ja niissä kaikissa bruttokansantuote yli kaksinkertaistui vuoteen 2050 mennessä nykytasolta.
 Talouslaskelmista vastannut kauppatieteiden tohtori, dosentti  Juha Honkatukia  sanoo, että uusi teknologia auttaa Suomea vähentämään päästöjä ja samalla tuottavuus paranee.
 – Fiksusti hoidettuna ilmastotoimet eivät vaaranna talouskasvua, se synnyttää enemmänkin uusia mahdollisuuksia kotimaiselle osaamiselle ja viennille, Honkatukia sanoo.
 Talouden kannalta Honkatukia näkee riskinä sen, että Suomi panostaisi sellaiseen teknologiaan, joka osoittautuisi myöhemmin vääräksi valinnaksi.
 Suomalaiset seisovat ilmastotoimien takana, kunhan veroja tai kieltoja ei tule
 Tutkijat kiinnittivät huomiota myös siihen, että tavallisten suomalaisten kulutustottumusten pitää muuttua selvästi nykyisestä.
 Käytännössä ruuan, asumisen, liikkumisen ja kuluttamisen aiheuttamat päästöt on saatava selvään laskuun.  Katso Ylen laskurilla, miten voisit itse vähentää omaa ilmastokuormaasi .
 Selvityksessä kartoitettiin myös suomalaisten hyväksyntää ilmastotoimille. Kyselyyn vastanneista 75 prosenttia näki ilmastonmuutoksen hillinnän tärkeänä tavoitteena.
 Suomalaisista 65 prosenttia oli sitä mieltä, että Suomen pitää jatkaa päästöjen vähentämistä riippumatta siitä, mitä muut maat tekevät.
 Kovat ohjauskeinot, kuten päästöjen verottaminen ja kiellot eivät kuitenkaan saaneet laajaa kannatusta kansalaiskyselyssä.
 Suomalaiset kannattavat erityisesti teknologian kehitystä ilmastonmuutoksen hillintäkeinona.
 AOP
 Hiilinielut ratkaisevat lopulta pelin
 Metsien hiilinielut ovat ratkaisevassa roolissa siinä, voiko Suomesta tulla hiilineutraali. Hiilinieluja tarvitaan, jotta vaaditut päästövähennykset saadaan tehtyä.
 Tutkimusraportin mukaan metsien hiilinielu voisi kaksinkertaistua vuoteen 2050 mennessä nykytasoon verrattuna.
 Hiilinieluihin liittyy kuitenkin iso epävarmuus, joka kasvaa mitä pidemmälle tulevaisuuteen mennään. Hiilinieluja arvioidaan erilaisilla malleilla. Niiden tuloksissa on  useiden kymmenien miljoonien hiilidioksiditonnien ero  nielun koossa vuoden 2050 tienoilla.
 – Se tarkoittaa, että emme ihan tarkkaan tiedä, milloin Suomesta tulee luonnontieteellisesti hiilineutraali, sanoo ryhmäpäällikkö  Sampo Soimakallio  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Yksi asia on kuitenkin varma: mitä enemmän metsiä hakataan, sitä pienemmäksi hiilinielu jää, ja vastaavasti mitä vähemmän hakataan, sitä isompi hiilinielu.
 Hakkuiden vaikutus hiilinieluun on Soimakallion mukaan verrattain iso. Päästöjen kompensointi hiilinieluilla on siksi riskialtista peliä.
 – Voimme aina myös menettää hiilinielut, Soimakallio sanoo.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Maatalouden päästöjä vaikea vähentää ilman kuluttajien kasvisruokavaliota
 Jos kaikki muut päästövähennystoimet on tehty vuoteen 2050 mennessä, yhden sektorin päästöt korostuvat: maatalouden. Maatalouden päästöt muodostavat tällöin noin puolet koko Suomen päästöistä. Nyt maatalouden päästöt ovat reilut 10 prosenttia kaikista päästöistä.
 Maatalouden päästöjä on selvityksessä käytetyillä oletuksilla vaikea vähentää.
 – Maatalouden päästölähteet ovat hajallaan ympäri Suomea ja ne ovat biologisia päästölähteitä. Niihin on hyvin vaikea vaikuttaa, sanoo Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori  Kristiina Regina .
 Suurimpia päästövähennyksiä maataloudessa saataisiin selvityksen mukaan aikaan vähentämällä turvemaiden raivausta pelloiksi, lisäämällä turvepeltojen kasvipeitteisyyttä ja nostamalla turvemailla pohjaveden pintaa.
 Peltojen hiilensidontaa uusilla menetelmillä , kuten  viljelykäytäntöjen muutoksella  ei vielä tässä selvityksessä tutkittu.
 Myös  biokaasun tekeminen lannasta  auttaisi maataloussektorin kasvihuonekaasupäästöjen alentamisessa.
 Näillä toimilla maatalouden päästöjä voitaisiin vähentää noin 30 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2050 mennessä ilman että Suomen maataloustuotannon määrä olennaisesti muuttuu.
 Suuremmat vähennykset edellyttäisivät merkittävää kotimaisen maataloustuotannon pienentämistä ja kuluttajien ruokavalion huomattavaa muuttumista kasvispainotteisempaan suuntaan.
 Entä jos kaikki menee pieleen?
 Skenaariot vähäpäästöisestä tulevaisuudesta sisältävät myös riskejä, jotka voivat toteutuessaan estää päästövähennysten toteutumista.
 Keskeisimmät riskit ovat:
 Jos hiilidioksidin talteenotto -teknologia ei olekaan jostain syystä toteutettavissa. Teknologia ei ole vielä laajasti käytössä, se on kallista eikä Suomessa ole vielä varmuutta mihin talteenotettu hiilidioksidi varastoitaisiin.
 Bioenergia ei säily energiasektorilla nollapäästöisenä tai sen saatavuus tai hyväksyttävyys heikkenee oleellisesti.
 Ydinvoiman hyväksyttävyys tai hyödynnettävyys heikkenee oleellisesti.
 Aurinko- ja tuulivoimateknologiat, liikenteen sähköistyminen ja energian varastointi eivät kaupallistu riittävästi.
 Arvot, asenteet ja ihmisten käyttäytyminen eivät tue muutosta ja sen toteutumista riittävästi.
 Jos useat riskit realisoituvat samanaikaisesti.
 Selvityksen teko on aloitettu ennen hallitusten välisen ilmastopaneelin IPCC:n 1,5 asteen raportin julkaisua. Mikäli maailman maat mitoittavat ilmastotoimet 1,5 asteen tavoitteen mukaisiksi, Suomen päästövähennysten tulisi olla jopa 110–130 prosenttia.
 Selvityksen tekemiseen osallistui 90 asiantuntijaa 40 organisaatiosta. Hanke toteutettiin valtioneuvoston rahoituksella.
 Suomi laatii selvityksen pohjalta pitkän aikavälin vähäpäästöisyysstrategian, joka toimitetaan EU:lle. Se toimii myös seuraavan hallituksen ilmasto- ja energiapolitiikan pohjana.

Laaja selvitys: Suomi voi olla hiilineutraali 2040 mennessä – Kulutuksen muututtava radikaalisti, hiilidioksidi napattava talteen teollisuudessa


Summary: Kouvolassa sijaitsevan Orilammen Majan ja lomakeskuksen yrittäjä on hakenut VR:ltä kymmenien tuhansien eurojen korvausta.

Onnettomuudet ovat koetelleet pientä matkailuyrittäjää Vuohijärven rannalla Kouvolassa.
 Viime vuoden huhtikuussa säiliövaunu suistui raiteilta Kinnin liikennepaikalla Mäntyharjussa ja rikkoutui. Erittäin herkästi syttyvää MTBE-kemikaalia pääsi valumaan luontoon. Järvivesi pistettiin käyttökieltoon.
 Rautateillä tapahtunut  kemikaalionnettomuus  oli VR:n historian pahin kahteenkymmeneen vuoteen.
 – Ei sitä aluksi ajatellut, miten voimakkaasti se tulee vaikuttamaan, Orilammen majan lomakeskuksen toimitusjohtaja  Kukka-Maaria Vesalainen  miettii nyt.
 Kansallispuistossa kävijät vähenivät
 Myöhemmin viime kesänä lähes kymmenen ihmistä joutui vaaraan suositulla riippusillalla Repoveden kansallispuistossa.
 Sillan kiinnityksessä käytetty  ankkuritanko petti  ja silta romahti osittain. Kukaan ei loukkaantunut, mutta silta oli entinen ja se poistettiin. Uusi Lapinsalmen ylittävä silta on määrä rakentaa ensi syksyyn mennessä.
 Suosiotaan viime vuosina kasvattaneen kansallispuiston käyntimäärät  kokivat kolauksen , kun suosittua vetonaulaa ei enää ollut.
 Se on verottanut myös matkailijoita kansallispuiston läheisyydessä majoittavan yrittäjän tuloja.
 – Sen huomasi esimerkiksi siitä, että jaoimme paljon vähemmän Repovettä koskevaa infoa ja karttoja, Vesalainen sanoo.
 Orilammen Maja on perheyritys. Se on ollut koko historiansa ajan saman perheen hallinnassa. Maja ostettiin 60-luvun lopulla, minkä jälkeen majoitustilaa on rakennettu lisää ja leirintäaluetta laajennettu.
 Asmo Raimoaho / Yle / Google
 Imagohaitta
 Viime kesäisen kemikaalionnettomuuden jäljiltä Orilammen maja ja lomakeskus on kärsinyt imagohaitasta.
 – Asiakkaat kysyvät edelleen, voiko järvessä uida tai voiko vettä meillä juoda.
 Kemikaalia levisi Sarkajärveen ja Voikoskelle, jotka molemmat sijaitsevat Mäntyharjulla. Voikoskelta vesi virtaa sen eteläpuolella sijaitsevaan Vuohijärveen.
 Alkukesästä suositeltiin, ettei Vuohijärven vettä juotaisi, käytettäisi pesuvetenä tai heitettäisi kiukaalle.
 Yrittäjä kertoo käyttäneensä noin 80 000 euroa rakentaakseen tontilleen kolme porakaivoa ja palkatakseen ylimääräisiä työntekijöitä huolehtimaan vedenjakelusta.
 – Lisäksi sitä on vaikea arvioida, paljonko olemme menettäneet tuloa niistä asiakkaista, jotka jättivät tulematta mediamylläkän takia, Vesalainen harmittelee.
 Orilammen Majan toimitusjohtaja Kukka-Maaria  Kirsi Lönnblad / Yle
 Vesalainen on pitänyt VR:n tiedottamista puutteellisena, ja suomii yhtiötä siitä, ettei vettä järjestynyt heti.
 – Aluksi kukaan ei järjestänyt meille puhdasta vettä. Lopulta saimme Rambollilta pihalle kuution verran vettä säiliössä, josta mökkiläisetkin sitten sitä hakivat, Vesalainen kertoo.
 Yritys myös jakoi asiakkailleen vesipulloja.
 VR mukaan yhtiö kävi keväällä ja kesällä aktiivista keskustelua Orilammen majan omistajan kanssa eri vaihtoehdoista korvaavan veden järjestämiseksi. VR vahvistaa, että se järjesti vedennoutopisteen alueen asukkaille Orilammen majan pihaan.
 Järvivettä saattoi alkaa käyttää pesu- ja löylyvetenä  toukokuun lopulla . Talousveden jakelu pysyi ennallaan.
 Vuohijärven alueen kaivovedet todettiin turvallisiksi heinäkuun alkupuolella, kun pitoisuudet pysyivät alhaisina.
 Keväällä järjestetyistä kemikaalionnettomuuten liittyvistä avoimista tiedotustilaisuuksisa toinen pidettiin Orilammen Majalla. Pyry Sarkiola / Yle
 Korvaukset
 Orilammen Maja on hakenut vesikriisin vuoksi lähes 100 000 euron korvauksia VR:ltä.
 Yhtiö  ilmoitti pian onnettomuuden jälkeen , että se ottaa vastuun vuodon pilaamista maista ja pintavesistä ja että korvauksia voi hakea.
 VR lähetti korvauksia koskevan kirjeen kaikille haitta-alueella olleille kiinteistönomistajille viime vuoden lopussa.
 – Virkistyskäytön haittakorvauksia on tarjottu noin 300 kiinteistönomistajalle riippumatta siitä, ovatko he itse toimittaneet korvausvaatimusta vai eivät. Muuta haittaa koskevat korvausvaatimukset käsitellään tapauskohtaisesti. Näitä hakemuksia on tullut parikymmentä, riskienhallintajohtaja  Anna Melleri  sanoo.
 Korvauksia käsitellään edelleen, mutta niitä on myös maksettu jo yli kolmasosalle kiinteistönomistajista. Summia VR ei kommentoi.
 Toistaiseksi Orilammen Maja ei ole hakemiaan korvauksia vielä saanut.
 – Vesihuoltoon käytetyillä rahoilla meidän piti tehdä remonttia, mutta se jäi nyt tekemättä, Vesalainen sanoo.
 Hänen mukaansa VR ei ole käynyt yrityksen kanssa aktiivista keskustelua asiassa.
 VR puolestaan kertoo, että yhtiö pyysi loppusyksystä Orilammen Majaa toimittamaan tarkempia tietoja, ja että sen jälkeen Orilammen Majan asiamies ei ole ollut yhteydessä heihin.
 – Näin ollen asian käsittely on vielä kesken, Melleri sanoo.

Vaarallisen kemikaalin valuminen lähijärveen koettelee matkailuyrittäjää – "Vieläkin kysytään, voiko vedessä uida"


Summary: Israel tyrmää YK:n raportin täysin.

YK:n tarkastusryhmä on saanut todisteita, joiden mukaan Israel rikkoi kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia tukahduttaessaan mielenosoituksia Gazan alueella viime vuonna.
 Jotkut ihmisoikeusloukkaukset voivat täyttää sotarikoksen tai ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten tunnusmerkit, sanoo  Santiago Canton , joka johti YK:n itsenäistä komissiota, joka oli asetettu tutkimaan Gazan saarretulla alueella tapahtuneita mielenosoituksia.
 Komissio selvitti ajanjaksoa viime vuoden maaliskuun lopusta vuoden loppuun.
 Komission mukaan Israelin tarkka-ampujat ampuivat ihmisiä, jotka eivät osallistuneet Israelia vastaan suunnattuihin väkivaltaisuuksiin, tai muodostaneet välitöntä vaaraa.
 Ammuttujen joukossa oli toimittajia, terveydenhoitohenkilöstöä, lapsia ja vammaisia ihmisiä. YK:n mukaan sotilaat pystyivät ampumishetkellä näkemään, etteivät kohteet olleet sotilaallisia.
 Sotilaat ampuivat Gazan mielenosoitusten aikana noin 6 000:ta ihmistä.
 YK torjui Israelin puolustuksen, jonka mukaan mielenosoittajat pyrkivät peittämään samaan aikaan tapahtuneita terroritekoja.
 YK:n mukaan mieltään osoittivat siviilihenkilöt ja mielenosoituksilla oli selkeä poliittinen tarkoitus. Mielenosoittajat vaativat Gazan saarron höllentämistä ja palestiinalaisten pakolaisten oikeutta palata koteihinsa.
 – Huolimatta eräistä selkeistä väkivallanteoista komissio totesi, etteivät mielenosoitukset olleet sotilaallisia tapahtumia.
 Komission raportissa huomautetaan lisäksi, ettei Israel vastannut komission tiedusteluihin tai pyyntöön päästä Israeliin ja miehitetylle palestiinalaisalueelle.
 Israel: absurdia
 Israel on tyrmännyt täysin komission raportin.
 Vt. ulkoministeri  Israel Katz  sanoo tiedotteessaan YK:n tuottaneen "jälleen uuden vihamielisen, valheellisen ja vääristellyn raportin Israelia vastaan. Katzin mukaan raportti oli "absurdia teatteria".
 – Kukaan ei voi kiistää Israelin oikeutta itsepuolustukseen tai velvollisuuteensa puolustaa kansalaisiaan ja rajojaan väkivaltaisilta hyökkäyksiltä.

YK: Israel saattoi syyllistyä viime vuonna sotarikoksiin – sotilaat ampuivat lapsia ja vammaisia


Summary: Miksi Sipilän hallitus on värkännyt itsensä perustuslailliseen solmuun? Miksi esittää sellaista, joka ei perustuslakivaliokunnassa kelpaa edes omille? TV1:n Ykkösaamun vieraana on oikeusministeri, kokoomuksen varapuheenjohtaja Antti Häkkänen.

Vaikeuksia on ollut niin sote-uudistuksen kuin tiedustelulakienkin kanssa. Miten nuori reformiministeri välttää poliittisen epäonnistumisen leiman, jos hänen paimennettavakseen uskotut suuret uudistukset kaatuvat hallituksen viime metreillä?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 2.3. klo 10.05 on oikeusministeri, kokoomuksen varapuheenjohtaja Antti Häkkänen. Sakari Kilpelä haastattelee.
 Häkkäselle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen  tv1.ykkosaamu@yle.fi  tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Antti Häkkänen: Mitä haluat kysyä?


Summary: Tuotanto ylitti ensi kertaa 700 miljoonaa litraa.

Iisalmelainen panimokonserni Olvi kasvatti myyntiään viime vuonna. Myynti ylitti ensimmäistä kertaa 700 miljoonaa litraa.
 Konsernin liikevaihto kasvoi 11 prosenttia 384 miljoonaan euroon. Liikevoitto kasvoi 12 prosenttia 50 miljoonaan euroon.
 Myynnin kasvun apuna oli kesän hyvä sää. Kasvua selittää vahvojen oluiden osuuden kasvu myynnistä, kun alkoholilaki toi nelosoluen päivittäistavarakauppoihin. Konsernin Suomen toimintojen liikevoitto kasvoi 45 prosenttia.
 Baltiassa Viron liikevaihto jäi edellistä vuotta heikommaksi. Vuoden 2018 aikana Viron ja Latvian rajakauppaan vaikuttivat Viron valmisteverojen korotukset. Valko-Venäjällä Olvi sai kasvatettua myyntiään ja liikevoittoaan.
 Olvi osti huhtikuussa 2018 80 prosenttia alkoholien maahantuojasta Servaalista. Heinäkuussa Olvi osti 67 prosentin osuuden vahvoja alkoholituotteita valmistavasta The Helsinki Distilling Companysta.
 Olvi odottaa tuloksensa pysyvän tänä vuonna viimevuotisella tasolla. Yhtiön hallitus esittää osingoksi 0,90 euroa, jossa on nousua viime vuodesta 10 senttiä.

Lämmin kesä vauhditti Olvin liikevaihdon ja tuloksen kovaan  kasvuun


Summary: Suomen bruttokansantuote kasvoi viime vuonna yli kaksi prosenttia. Katso selitysvideo siitä, miksi BKT on tärkeä luku.

Suomen kansantalous tuotti tuloa viime vuoden lopussa ennätystahtia: bruttokansantuote oli kaikkien aikojen huippulukemissa.
 Tavaroiden ja palveluiden tuotanto jauhoi yhteensä yli 60 miljardia euroa tuloa neljän kuukauden aikana syyskuusta joulukuun loppuun. Oheisella videolla selitetään, mistä bruttokansantuotteessa on kyse.
 Suomalaiset tuottavat liki 240 miljardia euroa
 BKT-miljardit kuvastavat ympärillämme olevan talouden terveyttä. Ne kertovat suomalaisten elintason ja aktiivisuuden kehityksestä.
 Koko viime vuoden aikana  BKT kasvoi 2,2 prosenttia  ja lähenee jo 240 miljardia euroa vuodessa Tilastokeskuksen torstaina julkaisemien lukujen mukaan. Summa oli viime vuonna sekä volyymiltään että arvoltaan korkeimmillaan kautta aikojen.
 Se on esimerkiksi 48 kertaa enemmän kuin väkiluvultaan liki saman kokoisessa afrikkalaisessa Eritreassa. Bruttokansantuote kuvaa eri maiden taloudellista tilannetta ja menestystä.
 Eri maiden BKT-lukuja vertailemalla huomaa myös, että vaikkapa saksalainen on tuottavampi kuin suomalainen. Saksassa BKT asukasta kohden on noin kymmenen tuhatta euroa suurempi kuin Suomessa, jossa se on noin 45 000 euroa vuodessa.
 BKT:n suunta kertoo kehityksen
 Bruttokansantuote ei ole täydellinen luku kuvaamaan kansalaisten hyvinvointia, mutta sen mittaamisen historiassa teollisuusmaiden elintaso on parantunut selvästi.
 Bruttokansantuote  kehitettiin vasta vajaat sata vuotta sitten, kun sota-ajan jälkeen haluttiin mitata tuotannon kasvua ja elintason nousua.
 Ihmisen on nyt mukavampi olla kuin vaikkapa kymmenen tuhatta tai sata vuotta sitten. Lapsikuolleisuus on pienentynyt, koulutus parantunut, ihmiset elävät vanhemmaksi kuin ennen.
 BKT on myös siitä näppärä luku, että se lasketaan eri puolilla maailmaa suurin piirtein samalla tavalla.
 Kotityöt ja raaka-aineiden käyttö jää bkt:sta pois
 Lukuun lasketaan kaikki taloudellinen toiminta yhdessä maassa vuoden aikana – siis kaikkien tuotettujen palveluiden ja tuotteiden arvo. Suomessa Tilastokeskus kerää tietokannan kunnilta, verottajalta, yrityksiltä, teollisuuden toimialoilta.
 Luvussa on myös selviä puutteita elintason mittaamisen kannalta.
 BKT:hen ei lasketa esimerkiksi vapaaehtoistöitä tai kotitöitä. Tilastokeskuksen mukaan kotona tehtävien töiden arvo on  noin sata miljardia euroa . Luvussa ei näy luonnonvarojen hupeneminen tai ihmisten terveys.
 BKT:n mittaaminen käy myös koko ajan vaikeammaksi. Esimerkiksi digitalouden tuottamia tuloja tiettyyn kansantalouteen on käytännössä mahdoton laskea täydellisesti.
 Mitä uusin bkt-luku kertoo?
 Uusimmista bkt-luvuista voi lukea muun muassa, että Suomessa investoidaan nyt melko paljon. Kulutus kasvoi takavuosina nopeasti, mutta nyt kasvu on hidastunut. Arvonlisäystä syntyy tasaisesti teollisuudessa, rakentamisessa ja palveluissa.
 BKT on etenkin taloutta arvioivien ekonomistien lempityökalu.
 Tulkintoja voi seurata tuoreeltaan uusien julkistusten jälkeen esimerkiksi sosiaalisessa mediassa, jossa ekonomistit nostavat siitä esiin kiinnostavimpia lukuja ja kehityssuuntia. Ohessa esimerkkinä OP:n ja S-Pankin ekonomistien tuoreita pohdintoja Twitterissä.

Suomalaiset pärjäävät paremmin kuin ikinä – tämä vanha tuttu luku tuli juuri julki ja rikkoi ennätyksen


Summary: Sosiaali ja terveysvaliokunta on pyytänyt lisäaikaa työlleen. Valiokunnalla on enää muutamia päiviä aikaa saada sote-lait valmiiksi.

Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta jatkaa sote-lakien viimeistelyä kiireisessä aikataulussa.
 Valiokunta puhdisti aamulla ilmaa käsittelemällä  keskiviikkoista riitaansa . Valiokunnan oppositiojäsenet suuttuivat päätöksestä lopettaa ulkopuolisten asiantuntijoiden kuuleminen.
 Äänestys käytiin sillä aikaa, kun valiokunnan puheenjohtaja, oppositiopuolue SDP:n  Krista Kiuru  oli rientänyt puhemiesneuvostoon ja varapuheenjohtaja, hallituspuolue keskustan  Hannakaisa   Heikkinen  veti kokousta.
 Puheenjohtaja Kiuru kertoi kokouksen tauolla, että valiokunnassa käytiin aamulla "pitkähkö pukukoppikeskustelu".
 – Eduskunnan työjärjestyksen ja perustuslain hengessä mennään. Ne kannattelevat tätä taloa. Tämä on tänä aamuna tehty kaikille edustajille selväksi, hän summasi keskustelun antia.
 Varapuheenjohtaja Heikkisen mukaan aiheeseen palattiin "aivan rauhallisissa äänensävyissä".
 – Se oli meidän valiokunnallemme tyypillinen pitkä ja perusteellinen keskustelu. Olennaista oli ja se tuli selväksi, että Kiuru oli itse vielä puheenjohtajana, kun esitys asiantuntijakuulemisten päättämisestä oli jo tehty. Hän ei tullut millään tavalla yllätetyksi, Heikkinen sanoi.
 Heikkinen on sanonut, ettei asiassa tapahtunut mitään erikoista.
 "Otetaan nyt rauhallisesti"
 Kiurun mukaan episodin merkitystä riitaisana tunnetun valiokunnan jatkotyöskentelylle kannata suurennella.
 – Tärkeintä on, että valiokunnassa on hyvä tahto viedä asioita eteenpäin ja meillä on kuitenkin joitakin päiviä aikaa, joten en halua myöskään tehdä tästä liian isoa kysymystä. Otetaan nyt rauhallisesti. Säilytetään tässä maltti, hän rauhoitteli.
 Heikkisen mukaan ratkaisu asiantuntijakuulemista päättämisestä oli keskeinen valiokunnan työskentelyn etenemiselle.
 – Olemme kuulleet jo toista tuhatta asiantuntijaa. Oli ratkaisevaa, että nyt tämä kuuleminen saadaan päätettyä ja keskitytään siihen vastaukseen, jonka ministeriön virkamiehet ovat virkavastuulla meille antaneet.
 Heikkinen toisti, että perustuslakivaliokunnan kanssa voidaan yhä tehdä yhteistyötä normaaliin tapaan.
 Kiireinen valiokunta pyytänyt lisäaikaa
 Sote-valiokunnan on huhkittava erittäin kiireisessä aikataulussa. Mietintö tulisi käytännössä saada valmiiksi ensi viikon alkuun mennessä, jotta sote-lait ehtivät eduskunnan täysistuntoon päätettäväksi tällä vaalikaudella.
 Puheenjohtaja Kiuru kertoi, että valiokunta onkin pyytänyt lisäaikaa työskentelylleen puhemiesneuvostosta.
 Kiuru ei halunnut tarkentaa, kuinka paljon lisäaikaa halutaan.
 Hannakaisa Heikkisen mukaan se, riittääkö esimerkiksi pari päivää lisäaikaa, riippuu siitä, miten valiokunta haluaa työskennellä.
 – Onko se ratkaisukeskeistä, halutaanko mennä eteenpäin.
 Puhemiesneuvoston odotetaan päättävän  mahdollisista muutoksista eduskunnan istuntosuunnitelmaan  ja sote-valiokunnan aikatauluun torstaina iltapäivällä.
 Lisää aiheesta:
 Sote-valiokunnassa syntyi heti riita – oppositio pillastui päätöksestä, ettei asiantuntijoita enää tarvitse kuulla: "Kertoo paniikista"
 Asiantuntijoilta kylmää kyytiä eloonjäämistaistelua käyvälle sotelle – "Ehkä 10 prosentin todennäköisyys läpimenoon"
 Oikeusoppinut soten rahoituksesta: Hallitus on muuttanut perustuslakivaliokunnan sitovan kannanoton mielipidekysymykseksi
 Sote-uudistus vaatii entistä enemmän aikaa – lakipaketin molemmat osat hyväksyttävä ennen kuin uudistus voi astua voimaan
 Analyysi: Kello tikittää yhä nopeammin sotelle – eduskunnan nykyinen aikataulu ei riitä uudistukselle

Riitelemään ryhtynyt sote-valiokunta kävi "pukukoppikeskustelun" – Kiuru: Kaikille edustajille tehtiin selväksi, miten mennään


Summary: Saamelaiskäräjien syksyn vaaleihin haki äänioikeutta 550 uutta henkilöä.

Saamelaiskäräjien vaalilautakunta on vahvistanut syksyn 2019 saamelaiskäräjävaalien vaaliluettelon. Vaaliluetteloon merkityt henkilöt ovat oikeutettuja sekä äänestämään että asettumaan ehdokkaaksi saamelaiskäräjävaaleissa.
 Vahvistetussa vaaliluettelossa on yhteensä 5844 äänioikeutettua henkilöä. Saamelaiskäräjien vaalilautakunnan puheenjohtaja  Janne Näkkäläjärvi  kertoo, että vaalilautakunta sai käsiteltäväkseen tällä erää noin 550 uutta hakemusta, joista se hyväksyi vajaat puolet, 207 hakemusta. Näkkäläjärvi kuitenkin painottaa, että lukuja ei ole vielä tarkistettu.
 Saamelaiskäräjien vaalilautakunta postittaa jokaiselle äänioikeutetulle ilmoituksen äänioikeudesta. Myös niille henkilöille, joita ei merkitty vaaliluetteloon, lähetetään ilmoitus merkitsemättä jättämisestä.
 Jos hakija katsoo, että hänet on oikeudettomasti jätetty pois vaaliluettelosta tai häntä koskeva merkintä vaaliluettelossa on virheellinen, voi hän vaatia kirjallisesti oikaisua vaalilautakunnalta viimeistään huhtikuun 12. päivänä ennen kello 16.
 Vaaliluettelo nähtävillä maaliskuun puolen välin jälkeen
 Saamelaiskäräjät Saamelaisten parlamentti eli Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Utsjoki ja Sodankylän kunnan pohjoisosa) valitaan vähintään kolme edustajaa. Vaaleissa äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon. Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaaksi. Lähde: Saamelaiskäräjät
 Vaalilautakunta asettaa vaaliluettelon nähtäville 18.–29.3.2019. Saamelaiskäräjien vaalilautakunnan puheenjohtaja Janne Näkkäläjärven mukaan fyysisistä paikoista ilmoitetaan julkisella kuulutuksella lähipäivinä saamelaiskäräjien nettisivulla ja sanomalehdissä.
 Jokaisella on mahdollisuus tarkistaa itseään koskevat vaaliluetteloon merkityt tiedot suoraan vaalilautakunnan toimistosta, sähköpostilla tai käymällä katsomassa vaaliluettelosta.
 Saamelaiskäräjien vaalit toimitetaan joka neljäs vuosi. Syksyn 2019 vaalit toimitetaan 2.9.–30.9. välisenä aikana.
 KHO:n vuoden 2015 päätös ja YK:n moitteet tuovat lisämausteen tuleviin vaaleihin
 Edellisten saamelaiskäräjävaalien aikaan vuonna 2015 vaaliluetteloon haki lähes 800 henkilöä. Heistä äänioikeutetuksi hyväksyttiin 483 henkilöä. Korkein hallinto-oikeus hyväksyi lisäksi 93 henkilöä vaaliluetteloon Saamelaiskäräjien tahdon vastaisesti.
 YK moitti äskettäin Suomea saamelaisten oikeuksien loukkaamisesta viime vaalien yhteydessä . YK:n ihmisoikeuskomitea katsoo, että Suomen korkein hallinto-oikeus toimi väärin vuonna 2015, kun se hyväksyi Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon sellaisia henkilöitä, jotka Saamelaiskäräjät itse oli hylännyt aiemmin.
 KHO:n päätöksistä valittivat  saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio saamelaiskäräjien hallituksen mandaatilla  ja  Klemetti Näkkäläjärvi  Sámi Árvvut ry:stä yhdessä muiden valittajien kanssa. Valittajien mielestä KHO:n ratkaisu loukkasi saamelaisten alkuperäiskansaoikeuksia kuten itsemääräämisoikeutta.
 Komitea painotti ratkaisuissaan saamelaisten itsemääräämisoikeutta ja se suosittelee, että Suomi muuttaa saamelaiskäräjälakia niin, että äänioikeuden määrittely kunnioittaa saamelaisten itsemääräämisoikeutta.

Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon 207 uutta äänestäjää – vaalilautakunta hylkäsi hakemuksista reilusti yli puolet


Summary: Pääministeri tunnustaa olleensa liian sinisilmäinen kilpailukykysopimuksen kanssa.

Keskustan kannatus mataa . Puolueen puheenjohtaja, pääministeri  Juha Sipilä  yrittää nyt vakuuttaa suomalaiset vaalikirjallaan.
 Hän arvelee  tänään ilmestyneessä  Koko Suomen taajuudella  -kirjassaan , että vaikka SDP ja kokoomus pääsisivät vallankahvaan seuraavien vaalien jälkeen, olisi Sipilän oma joukkue taas seuraavana voittovuorossa.
 – Jos sinipuna päästetään toteuttamaan meno- ja verolupauksiaan, vuoden 2023 vaaleissa keskusta äänestetään jälleen suurimmaksi puolueeksi panemaan Suomen talous kuntoon, Sipilä kirjoittaa.
 Pääministeri moittii SDP:tä, kokoomusta ja vihreitä sekä edellistä hallitusta työllisyyden ja talouden hoidosta.
 SDP ja kokoomus saavat huutia myös "keskittämispolitiikasta".
 – Sinipunahallitukset ovat olleet suoranaisia katastrofeja, Sipilä kirjoittaa.
 – Keskusta haastaa ennen kaikkea sinipunavihreän tavan kaupungistua.
 Oulussa kaikki olisivat lähteneet kikyyn?
 Kirjan pääosassa ovat Sipilän ajatukset kuluneen hallituskauden ratkaisuista. Hän arvioi muun muassa kantavansa edelleen poliittista taakkaa hallituksen solmimasta kilpailukykysopimuksesta.
 Kesällä 2016 solmittu sopimus pidensi viikkotyöaikaa monilla aloilla.
 – Jouduin panemaan itseni likoon asian eteen paljon syvemmälle, mitä olin ajatellut, Sipilä kirjoittaa.
 – Prosessista jäi puuttumaan myös elinkeinoelämän oman esimerkin näyttäminen. Lisäksi mukaan lähteneiden motiivit kyseenalaistettiin. Tunnustan, että olin liian sinisilmäinen. Minulla ei ollut riittävästi poliittista kokemusta.
 Sipilä kirjoittaa, että "Oulussa kaikkien osallistuminen kikyyn" olisi ollut itsestään selvyys.
 Lisäksi Sipilä avaa kirjassa näkemystään siitä, mitä Suomessa pitäisi jatkossa tehdä.
 Monet avauksista ovat ennalta tuttuja: Sipilä tai keskusta ovat ehdottaneet jo aiemmin niin negatiiviseen tuloveroon perustuvaa sosiaaliturvamallia, väyliä kehittävän Infra Oy:n perustamista kuin erityistä pienten lasten koulua peruskoulun ensimmäisiä luokkia käyville.
 Bolivian ulkoministeri järjesti tilaisuuden Tuomo-pojan muistolle
 Sipilän kirja ei juurikaan sivua hänen henkilökohtaisia tuntemuksiaan.
 Poikkeuksen tekee kertomus Bolivian-matkasta syksyllä 2017. Sipilä muistelee keskustelleensa maan ulkoministeri  Fernando Huanacuni Mamanin  kanssa myös omasta Tuomo-pojastaan.
 Tuomo Sipilä menehtyi helmikuussa 2015 leikkauksen jälkikomplikaatioon.
 – Kerroin, että poikaani kiinnosti kovasti inkakulttuuri ja siihen liittyvät selittämättömät ihmeet. Hän puhui myös usein Bolivian ja Perun rajamailla sijaitsevasta Puma Punkun alueesta, joka sattui olemaan lähellä päivällä vihittävää kunnantaloa. Kerroin, että tarkoitukseni on päivän päätteeksi piipahtaa alueella, Sipilä kirjoittaa.
 Ulkoministeri oli puhunut Sipilän aikeista presidentti  Evo Moralesille,  ja lopulta nämä päätyivät vierailemaan Puma Punkussa yhdessä.
 Ulkoministeri halusi järjestää Sipilän pojalle muistohetken, vaikka Sipilä tätä vastustelikin.
 Muistohetkeä varten sytytettiin nuotiota, ja kesken sytyttämishetken nousi valtava myrsky.
 – Paikallisten lierihatut lentelivät pitkin ojia. Paikalle johtavaa polkua pitkin kulki korkea hiekkapatsas, se kulki nuotion yli, jakaantui hetken päästä kahtia ja hävisi horisonttiin – tuuli tyyntyi. Kylmät väreet menivät kehoni läpi. Huomasin, että kyynel oli minun lisäkseni myös ulkoministerin silmäkulmassa.

Sipilä vetoaa kansaan uutuuskirjassaan: "Äänestäjät ottavat valtavan riskin", jos he antavat "vallan avaimet sinipunan käsiin"


Summary: Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin ja Pohjois-Korenan johtajan Kim Jong-unin tapaaminen päätyi umpikujaan.  Kysy tässä tilanteesta UM:n Itä-Aasian tiiminvetäjä Arto Haapealta

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  tapaaminen päättyi yllättäen ilman minkäänlaista sopimusta. Sekä Pohjois-Korean ydinaseet että maata painavat talouspakotteetjäivät vaille ratkaisua. Edes ennakoituun julistukseen Korean sodan lopettamisesta ei päästy, eivätkä osapuolet sopineet seuraavista neuvotteluista.
 Arto Haapea  UM
 Mitä tämä merkitsee, ja kuinka tästä eteenpäin? Tästä voit kysyä Ulkoministeriön Itä-Aasian tiiminvetäjältä  Arto Haapealta .
 Presidentti Trumpin tiedotustilaisuuden neuvottelujen päätyttyä sekä Ylen hetki hetkeltä seurannan  voit nähdä tästä .
 Studiovieraina olleiden asiantuntijoiden arvioihin  voit tutustua tästä .
 Kysymyksiä Arto Haapealle voit esittää jo nyt tämän jutun kommenttiosastossa. Vastauksia julkaistaan jutussa kello 13-14.
 Kommenttiosasto suljetaan kello 14.
 Kysymysten esittämiseen tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit luoda tästä

Mitä Trumpin ja Kimin huippukokouksen haaksirikko merkitsee? Mitä seuraa Hanoin jälkeen? Kysy nyt asiantuntija Arto Haapealta


Summary: Hallituksen keskiviikkoisessa tiedotustilaisuudessa selvisi, että sote-uudistus vaatii tiedettyä pidempää valmistelua, kirjoittaa politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Jos joku näyttää ja kuulostaa mahdottomalta, älkää antako sen hämätä – se on todella mahdotonta.
 Tämä koomikko  Groucho Marxin  lainauksen mukaelma tuntuu päivä päivältä kuvaavan paremmin sote-uudistuksen toteutumista hallituskauden viime metreillä.
 Syynä tähän on hallituksen  keskiviikkona julkaisema vastine perustuslakivaliokunnan lausuntoon . Hallitus on samaa mieltä valiokunnan kanssa siitä, ettei sote-uudistusta voida hyväksyä ilman niin sanottua maku II -pakettia.
 Sote-uudistus pitää sisällään niin sanotut maku I ja maku II -lakipaketit, joista ensimmäisessä säädetään uudistuksen perusasioita kuten 18 maakunnan perustamisesta. Toisessa paketissa maakunnille siirretään erilaisia tehtäviä muun muassa valtiolta ja kunnilta.
 Perustuslakivaliokunnan mukaan ensimäistä lakipakettia  ei voida säätää ilman, että toisen paketin osalta hyväksytään  muun muassa pelastustoimeen, rikoslakiin ja kuntien takauskeskuslakiin liittyvät asiat. Valiokunnan mukaan lait liittyvät niin oleellisesti toisiinsa, ettei yhtä voi olla ilman toista.
 Tilanteesta tekee vaikean se, että uudistuksen toinen paketti on vasta tuloillaan perustuslakivaliokuntaan ensi viikolla, josta se etenee hallintovaliokuntaan.
 Ristiriitaa lisää, että lakiesitysten pitäisi putkahtaa valiokunnista ulos viimeistään ensi viikon tiistaina, jotta niistä ehdittäisiin päättää täysistunnossa.
 Tiistaita on pidetty ainakin henkisenä takarajana esityksien antamiselle.
 Kaksi vaihtoehtoa
 Soten kohtalolle näyttää olevan kaksi vaihtoehtoa. Hallitus voi saada uudistuksen valmiiksi, jos puhemiesneuvosto jatkaa istuntokautta merkittävästi.
 Ilman lisäaikaa sote-uudistus kaatuu varmasti, ja sen tietävät myös asian päällä olevat ministerit. Perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.)  sanoi jo tiistaina, että valmisteluun pitää  saada lisäaikaa.
 Saarikon mukaan valiokuntien pitää järjestää ylimääräisiä kokouksia, mutta myös istuntokautta on pidennettävä.
 Oikeusministeri  Antti Häkkänen  (kok.) oli sanakäänteissä varovaisempi, mutta puhui myös valiokuntien ylimääräisistä kokouksista ja ”kaikkien keinojen käyttöön ottamisesta”.
 Asiassa on paljon vartijana puhemies  Paula Risikko  (kok.),  joka on aiemmin todennut, että istuntokautta voidaan pidentää  eduskunnan prosessien pitkittymisen takia. Sen sijaan poliittisille syille ei harkinnassa olisi tilaa.
 Puhemiesneuvoston päätöksen lisäksi lähes yhtä mielenkiintoista se, miten sitä perustellaan.
 Kaikki kivet käännetään
 Eduskunnan käytävillä varsinkin oppositiopoliitikot puhuvat paljon siitä, kuka viheltää pelin poikki sote-uudistuksessa.
 Tätä puhetta riitti jo ennen kuin maku II -lakipaketin kohtalo selvisi, sillä uudistuksen käsittely on ollut vaikeuksissa jo sosiaali- ja terveysvaliokunnassa.
 Viimeksi kun sosiaali- ja terveysvaliokunta alkoi käsitellä perustuslakivaliokunnan lausuntoa sote-uudistuksesta, valmista tuli kuukausien päästä.
 Uudistuksen läpimenon kannalta hyvää ei myöskään lupaa  riitaisat tunnelmat, jotka tulivat keskiviikkona  jälleen julki.
 Politiikka on kuitenkin mahdollisuuksien taidetta ja sote-uudistuksen kohdalla kaikki keinot näyttävät olevan sallittuja.
 Lisää aiheesta:
 Oikeusoppinut soten rahoituksesta: Hallitus on muuttanut perustuslakivaliokunnan sitovan kannanoton mielipidekysymykseksi
 Analyysi: Sote kiertyy yhä hankalampaan umpisolmuun – löytyykö hallituksesta avaajia?
 Analyysi: Sote-matkan 11 käännettä ja tulos – vai ulos? Onko perustuslakivaliokuntakin vaarassa tahraantua politikoinnista?
 Yhä jatkuva sote-saaga  – tässä lyhyesti soten käänteet viime  hallituskausilta
 Yksinkertainen opas sote-finaaliin: Tätä vuosikausia kestäneellä hankkeella tavoitellaan, ja näin se voisi vielä edetä

Analyysi: Kello tikittää yhä nopeammin sote-uudistukselle – eduskunnan nykyinen aikataulu ei riitä uudistukselle


Summary: Pohjois-Korean vaatimukset talouspakotteiden täydellisestä poistamisesta tulivat yllätyksenä.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  tapaaminen oli pettymys.
 – Rakennettiin suuret odotukset, ja sitten tästä tuli eräänlainen pannukakku, sanoo tutkija  Ville Sinkkonen  Ulkopoliittinen instituutista Ylen aamu-tv:n lähetyksessä.
 Hänen mukaansa Trump ei saanut ulkopoliittista voittoa tapaamisesta, jos hän oli sellaista hakenut.
 – Toisaalta jos maiden näkemykset olivat niin kaukana toisistaan, oli ehkä parempi lähteä kävelemään, sanoo Sinkkonen.
 – Kovasti myös korostettiin optimismia, että prosessi jatkuu.
 Pohjois-Korean vaatimukset
 – Pannukakun suuruus riippuu siitä, mitä odotti tapaamiselta, sillä maiden väliset mielipide-erot olivat tiedossa, sanoo tutkija  Antti Leppänen  Itä-Aasian tutkimuskeskuksesta Turun yliopistosta.
 Leppäsen mukaan Pohjois-Korean laaja vaatimus sanktioiden poistamiseksi oli yllätys. Yhdysvaltain ulkoministerin  Mike Pompeon  ja presidentti Trumpin mukaan Pohjois-Korea vaati kaikkien talouspakotteiden poistamista.
 – Siinä kohtaa tapaaminen ei ole pannukakku, koska ei ollut odotettavissa, että pakotteet tällä tavalla poistettaisiin, sanoo Leppänen.
 Sinkkonen arvioi myös, että julkisuudessa esiin tuotu Pohjois-Korean lupaus Yongbyonin ydinlaitoksen sulkemisesta saattoi olla liian pieni lupaus Yhdysvalloille.
 – Siellä olisi pitänyt tulla jonkinlaista selvyyttä muihinkin laitoksiin, joita Pohjois-Korealla on.
 Ylen ulkomaantoimittajan ja entisen Washingtonin-kirjeenvaihtajan  Pirkko Pöntisen  mukaan Hanoin kokouksessa oli nähtävissä, että Trump oli opetellut Singaporen kokouksesta ainakin sen, että hän ei tee lupauksia avustajiensa tietämättä.
 – Silloin tiedotustilaisuudessa kuultiin, että Yhdysvallat on lykännyt sota-harjoituksia Etelä-Korean kanssa ja ne ovat jäässä edelleen, sanoo Pöntinen.
 – Trump ei nyt lähtenyt antamaan tämänkaltaista kultalautasta Kimille.
 Paineet taustalla vai heikot eväät?
 Pöntisen mukaan Korean niemimaan rauhanjulistuksen puuttuminen nostattaa huolta siitä, että menetettiinkö hätäisesti valmistellulla tapaamisella hyvä puheyhteys ja tilaisuus Pohjois-Korean kanssa.
 – Tultiinko tässä sittenkin tapaamiseen liian heikoin eväin, arvioi Leppänen.
 Hänen muistuttaa, että huippukokouksiin mennään valmiina tekemään sopimuksia, eikä siten, että vasta johtajien keskinäisissä neuvotteluissa huomataan, että eihän tästä mitään tule. Toisaalta ajanpuutteesta ei ole kyse, sillä Yhdysvaltain ulkoministeri Pompeo on käynyt prosessin aikana usein Pohjois-Koreassa.
 – Tämä saattaa kertoa siitä, että valmisteluissa ei ole liikahdettu eteenpäin, mutta huippukokous on silti haluttu pitää.
 Asiantuntijoiden mielestä Trumpia saattoi painaa myös sisäpoliittinen tilanne, jossa hänen entinen asianajajansa Michael Cohen väitti Trumpin presidentinkampanjan aikaisesta toiminnasta.  Cohen oli keskiviikkona  edustajainhuoneen valvontakomitean kuultavana.
 Jutun keskusteluosuus on auki klo 17.00 asti.
 Lue myös:
 "On hetkiä, kun pitää kävellä" – Trumpin ja Kimin huippukokous päättyi ilman sopimusta, Yle seurasi hetki hetkeltä
 Trump ja Kim käynnistivät huippukokouksen poseerauksilla ja yhteisellä illallisella
 Tuleeko Trumpista rauhantekijä? Miksi Hanoin asukkaat ylistävät huippukokousvieraita? Kirjeenvaihtaja Mika Hentunen vastaa
 Kim hermosauhuilla, Trump limusiinissa – katso kuvakooste huippukokouksen alkamisesta

Tutkijat Trumpin ja Kimin huippukokouksesta: Suuret odotukset, tuli pannukakku


Yhteensä 19:stä pakohuonepelin toimipisteestä löytyi Suomessa vakavia puutteita poistumisturvallisuudessa, kertoo sisäministeriö.
 Selvityksessä kartoitettiin niin kutsuttujen pakohuoneiden poistumisturvallisuutta noin sadassa toimipisteessä koko maassa. Vakavia puutteita oli siis noin joka viidennessä toimipisteessä.
 Tällaisissa tapauksissa pelastusviranomainen määräsi puutteet korjattavaksi ennen toiminnan jatkamista. Lieviä puutteita poistumisturvallisuudessa havaittiin noin puolessa pakohuoneita.
 Pakohuone on seikkailupeli, jossa pelaajat yrittävät päättelykyvyn ja yhteistyön avulla päästä määräajassa ulos suljetusta huoneesta.
 Kerromme kohta lisää

Selvitys pakohuoneiden turvallisuudesta: Vakavia puutteita noin joka viidennessä toimipisteessä


Summary: Vaasan hovioikeus ei löytänyt syytä epäillä käräjäoikeuden ratkaisua.

Vaasan hovioikeus ei myöntänyt syyttäjälle eikä asianomistajalle jatkokäsittelylupaa asiassa, jossa äidin epäiltiin syyllistyneen lapsensa pahoinpitelyyn muun muassa altistamalla tämän tarpeettomille lääketieteellisille toimenpiteille.
 Äitiä epäiltiin erittäin harvinaisesta Münchhausen-by-proxy -oireyhtymästä. Siitä kärsivä tuottaa tai keksii oireita toiselle henkilölle saadakseen itselleen huomiota.
 Pojalla ehdittiin lähinnä äidin kertomusten perusteella diagnosoida muun muassa diabetes, epilepsia, aistiyliherkkyys sekä syömishäiriö, ja myös reumaa epäiltiin. Poikaa hoidettiin muun muassa sytostaateilla sekä reuma- ja epilepsialääkkeillä.
 Vuosien 2010 ja 2015 välillä poika nukutettiin ainakin 20 kertaa epäiltyjen sairauksien vuoksi. Hänelle myös asennettiin vatsanpeitteiden läpi kulkeva ruokintaletku.
 Käräjäoikeus katsoi, ettei näyttö riittänyt toteamaan, että äiti olisi sepittänyt pojan sairauksia tai oireita. Pahoinpitelyksi väitetyt tutkimukset ja hoidot olivat käräjäoikeuden mukaan perustuneet lääkäreiden itsenäiseen ja asianmukaiseen harkintaan. Syyte ja muut vaatimukset hylättiin käräjäoikeudessa
 Vaasan hovioikeuden mukaan asiassa ei käräjäoikeuden tuomion, valitusten ja muun oikeudenkäyntiaineiston perusteella ilmennyt riittävää aihetta epäillä käräjäoikeuden ratkaisua. Hovioikeus ei pitänyt jatkokäsittelyluvan myöntämistä tarpeellisena myöskään ennakkoratkaisuperusteella tai muusta painavasta syystä.
 Hovioikeuden epäävään ratkaisuun voi vielä hakea muutosta Korkeimmalta oikeudelta, jos se myöntää valitusluvan.
 Lue myös:  Äitiä syytetään sairauksien sepittämisestä terveelle pojalleen – käräjäoikeus ratkaisee erikoisen pahoinpitelysyytteen kansliapäätöksellä lokakuussa  (21.9.2018)
 Äidin pahoinpitelysyyte kaatui käräjäoikeudessa  – ei näyttöä pikkupojalle sepitetyistä sairauksista  (26.10.2018)

Äidin epäiltiin sepittäneen sairauksia pikkupojalle – käräjäoikeus hylkäsi syytteen pahoinpitelystä, nyt hovioikeus epäsi jatkokäsittelyn


Summary: Tutkimus: Synnyinpaikoilla kuteva lohi saa enemmän poikasia kuin muualta tuleva

Synnyinpaikoillaan kutevilla lohilla on etulyöntiasema muualta tuleviin kilpakosijoihin nähden, käy ilmi tuoreesta tutkimuksesta.
 Tutkimuksessa käytiin läpi lohen pariutumista Utsjoella. Tutkimuksen mukaan paikalliset lohet saivat yli kolme kertaa enemmän jälkeläisiä kuin muualta tulleet.
 Tutkimuksen tekivät Helsingin ja Turun yliopistot ja Luonnonvarakeskus. Se on julkaistu Science Advances-tiedelehdessä.
 Tutkijat keräsivät neljän vuoden aikana tuhansia geneettisiä näytteitä lohista Tenojoen sivujoen Utsjoen kutualueilta ja analysoivat, kuinka paljon poikasia kukin kutukala tuotti. Samalla kävi ilmi, mitkä kutukaloista olivat paikallisia eli syntyneet kyseisellä alueella ja mitkä olivat kotoisin muilta Tenojoen vesistön alueilta, esimerkiksi Tenon pääuoman yläosista tai Inarijoesta.
 Mistä kotikenttäetu johtuu?
 Lohi on tunnettu uskollisuudestaan kotijoelleen, jonne se palaa kutemaan vuosien ja jopa tuhansien kilometrien merivaelluksen jälkeen. Pieni osa lohista hakeutuu kuitenkin kutemaan muihin jokiin.
 Lohien "kotikenttäedun" syy ei ole vielä selvillä. Termi on tuttu urheilussa.
 – Kotikenttäetuun voi olla monta syytä. Se voi perustua siihen, että kotijoukkue tuntee kotikenttänsä paremmin tai siihen, että katsojat tukevat kotijoukkuetta enemmän. Tai sitten syynä voi olla tällaisten tekijöiden yhdistelmä tai vielä muutkin tekijät. Tarkkaa syytä ilmiöön ei tiedetä, mutta samantapaiset syyt voivat vaikuttaa myös lohen kutumenestykseen, professori  Craig Primmer  Helsingin yliopistosta sanoo yliopiston tiedotteessa.
 Paikallisia kaloja kannattaa istuttaa
 Tutkimustuloksista on hyötyä lohikantojen hoitamisessa.
 Tutkija, dosentti  Kenyon Mobley  Helsingin yliopistosta sanoo, että lohien lisääntymisen tunteminen auttaa suojelemaan paikallisia lohikantoja.
 – Mikäli istutuksia tarvitaan joissakin vesissä kalakantojen elvyttämiseksi, istutettavat kalat tulisi kasvattaa paikallisista kannoista hankitusta mädistä ja maidista, Mobley kertoo tiedotteessa.

Tutkimus: Synnyinpaikoilla kuteva lohi voittaa muualta tulevat kilpakosijat


Summary: Michael Cohenin todistuksen vauhdittamana luvassa voi olla lukuisia uusia kuulemisia ja Trumpin bisnesten penkomista, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

Michael Cohenin  julkisen kongressikuulemisen jälkeen oikeastaan vain yksi asia on varmaa: tämä ei jää tähän. Cohen esitti todistuksessaan niin dramaattisia väitteitä, että on päivänselvää, että demokraatit haluavat lisää vastauksia.
 Trumpin ex-asianajaja Michael Cohen oli valvontakomitean kuultavana seitsemän tuntia – seurasimme hetki hetkeltä
 Ainakin kolmen teeman ympäriltä Cohenin todistus jätti kosolti tilaa lisäkysymyksille.
 1) Pornotähden maksaminen hiljaiseksi, kuka tiesi ja mitä?
 Cohenin eilisen todistuksen raskain anti koskee pornotähti  Stormy Danielsille  maksettua 130 000 dollaria, jotta tämä pitäisi suunsa kiinni väitetystä seksisuhteestaan presidentti  Donald Trumpiin .
 Cohen maksoi Danielsille alle kaksi viikkoa ennen vaaleja. Tämä tuomittiin oikeudessa kampanjarahoituslakirikokseksi, ja Cohen sai joulukuussa siitä vankeustuomion.
 Trump on väittänyt, ettei hän tiennyt Danielsille maksetuista rahoista. Cohenin mukaan presidentti valehtelee, sillä Danielsille maksettiin hänen mukaansa Trumpin aloitteesta ja ohjauksessa.
 Eiliseen kuulemiseen Cohen toi tästä todisteena saamansa Trumpin itsensä allekirjoittaman shekin, joka oli vieläpä allekirjoitettu Trumpin ollessa jo presidentti. Toisin sanoen Cohen linkitti tällä shekillä Yhdysvaltain istuvan presidentin rikokseen.
 Jos kongressi haluaisi lähteä virkarikossyytteen tielle, ilmeisin väylä löytyisi juuri tästä. Tosin Cohenin kuulemisessa asia ei noussut esille.
 Cohenille maksettuja shekkejä olivat allekirjoittaneet myös Trumpin poika Donald Trump Jr. sekä Trump-yhtiön rahoitusjohtaja  Allen Weisselberg . Cohen toi todisteeksi kuulemiseen myös tällaisen shekin.
 Cohenilta kysyttiin suoraan, tiesivätkö Trumpin poika ja rahoitusjohtaja suunnitelmasta maksaa pornotähti hiljaiseksi, ja olivatko he osa rikollista suunnitelmaa. Cohen vastasi myöntävästi.
 Cohenin todistuksen jälkeen ei olisikaan ihme, jos kutsun edustajainhuoneen valvontakomitean kuultavaksi saisivat sekä  Donald Trump Jr.  että rahoitusjohtaja Weisselberg.
 2) Trump Tower Moskova ja Venäjä-bisneksistä valehtelu
 Cohen väitti eilisessä kuulemisessaan, että Trumpin asianajajat olivat lukeneet ja muotoilleet hänen edellistä valaehtoista todistustaan kongressissa.
 Cohenin mukaan asianajajat muotoilivat todistuksen osaa, jossa käsiteltiin sitä, miten pitkään Trumpin yhtiö viritteli bisnesyhteyksiä Venäjälle.
 Cohen todisti kongressille vuonna 2017, että Trumpin yhtiö lopetti yritykset saada Moskovaan Trump Tower tammikuussa 2016.
 Tosiasiassa ponnistelut miljoonapilvenpiirtäjän saamiseksi Moskovaan jatkuivat kuukausia pidempään tuona vaalivuonna.
 Tästä kongressille valehtelusta Cohen sai joulukuussa vankeustuomion.
 Cohenin todistuksen jälkeen valvontakomitea voisi haluta nähdä Cohenin alkuperäisen todistuslausunnon ja verrata sitä lakimiesten editoimaan versioon. Lisäksi asianajajat voidaan kutsua kuultaviksi.
 Trumpin asianajajista  Jay Sekulow  on jo kiistänyt, että Cohenin todistuslausuntoa Trump Tower Moskova -ponnisteluista olisi muutettu.
 3) Wikileaks ja Clintonia tahraavat sähköpostit
 Michael Cohen väitti eilen myös, että Trump tiesi etukäteen Wikileaksin aikeista julkistaa läjän demokraattipuolueelta hakkeroituja sähköposteja.
 Hänen mukaansa Trumpin pitkäaikainen luottomies  Roger Stone  oli soittanut Trumpille kesällä 2016, vain päiviä ennen demokraattien puoluekokousta kertoakseen, että Wikileaks aikoo julkaista Hillary Clintonin kampanjaa tahraavia sähköposteja.
 Cohenin mukaan Trump laittoi Stonen puhelun kaiuttimille, ja hän kuuli Stonen ja Trumpin keskustelun.
 Stone on torjunut Cohenin väitteen, että Trump olisi tiennyt Wikileaksin demokraattisähköposteista.
 Demokraattipuolueelta hakkeroidut sähköpostit tulivat Wikileaksille venäläisiltä, minkä vuoksi asia on noussut esiin myös erikoissyyttäjä Muellerin johtamassa Venäjä-tutkinnassa.
 Stone otettiin kiinni osana Muellerin tutkintaa viime kuussa. Häntä syytetään valehtelusta edustajainhuoneen tiedustelukomitealle, yrityksestä vaikuttaa todistajaan sekä tutkinnan vaikeuttamisesta.
 Stonea tuskin voi kuitenkaan kovin pian saada kuultavaksi, sillä hän on tuomarin asettamassa kommentointikiellossa oikeusjuttunsa ollessa kesken.
 Trumpin ex-asianajaja Cohen: "Uskollisuuteni Trumpille on vienyt minulta kaiken"

Mitä Trumpin ex-asianajajan historiallisen kongressikuulemisten jälkeen?


Summary: Rottia on tapettu toistaiseksi ansoilla, eikä myrkkyjä ole vielä käytetty.

Pietarsaaren  poikkeuksellisen laajassa rottasodassa  on saatu saaliiksi jo yli 70 rottaa noin kuukaudessa. Vanhassa puukaupunginosassa tehtävä torjuntaoperaatio on vasta hieman yli puolivälissä eli kestänyt reilun kuukauden.
 Pietarsaaren tekninen johtaja  Rune Hagström  pitää saalista niin suurena, että rottayhdyskunnan hävittäminen voi olla mahdoton tehtävä.
 – Iso määrä rottia on jo jäänyt ansoihin. Ehkä kaikkia ei saada tuhottua, varsinkin kun rotat lisääntyvät nopeasti, arvelee Hagström.
 Viemäriverkostossa eläviä rottia on tapettu ansoilla, myrkkyjä ei ole toistaiseksi käytetty.
 Urakka etenee puukaupunkiosassa kolme katua kerrallaan, ja työ kestää arviolta maaliskuun puoliväliin saakka. Sen jälkeen vielä kuukausi tarkkaillaan pahinta aluetta.
 Puutalokaupunginosa Skatassa havaittiin iso rottayhdyskunta viime joulukuussa, kun päiväkodin alapohjasta löytyi rotan pesä. Alueen asukkaat havaitsivat rottia myös pihoilla.

Pietarsaaren laajan rottasodan välisaldo yllätti:
"Yli 70 rottaa lyhyessä ajassa on iso määrä"