Summary: Nyt halutaan tietää myös, miten mikrobialtistus syntymähetkellä vaikuttaa myöhempään terveyteen.

Kiuruvetinen  Anni Kinnunen  on matkustanut vanhempiensa kanssa yli sata kilometriä ottaakseen osaa Kuopion yliopistollisen sairaalan  KuBiCo-tutkimukseen .
 Kesällä kuusi vuotta täyttävä Anni oli itse ilmaissut äidilleen halukkuutensa lähteä pitkän matkan päässä tehtäviin tutkimuksiin jännittävistä verikokeista huolimatta.
 – Hyvin meni, kuittasi syksyllä esikoulun aloittava Anni tutkimusten jälkeen lyhyesti.
 Jo vuosia sitten käynnistyneessä KuBiCo-tutkimuksessa selvitetään parhaillaan lapsen altistumista astmaan ja allergioihin kutsumalla satoja 5–6-vuotiaita seurantatutkimukseen. Nyt tutkitaan varhaisen mikrobialtistuksen vaikutuksia 5-vuotiaiden lasten terveyteen määrittämällä verikokeista allergista herkistymistä.
 Samalla arvioidaan myös sydän- ja verisuonitautien riskitekijöitä mittaamalla lapsen veren rasva-arvot, verensokeri sekä määrittämällä lapsen painoindeksi ja kehonkoostumus. Psykologista kehitystä arvioidaan terveyskyselyjen avulla.
 Äiti,  Sanna Kinnunen , on ollut mukana mittavassa tutkimuksessa jo raskausajasta lähtien.
 – Se oli selvää heti, kun tästä kerrottiin neuvolassa. On hyvä, kun tässä tutkitaan kaikenlaista, perustelee Kinnunen.
 Tutkittavilta on otettu myös hiusnäyte. Toni Pitkänen / Yle
 Luvassa paljon lisätietoa kodin terveellisestä mikrobikoostumuksesta
 Astman ja allergioiden syitä on tutkittu pitkään. Tutkimuksissa on jo löydetty viitteitä muun muassa siitä, että eri allergeeneille siedättyminen  voi alkaa jo kohdussa .
 Myös  äidin liian hyvä hygienia  raskausaikana voi edistää allergioiden kehittymistä. Turun yliopistossa väitelleen  Henna Kallionpään  mukaan vaikuttaa siltä, että alttius länsimaissa lisääntyville immuunivälitteisille sairauksille voi olla seurausta mikrobialtistuksen puutteesta raskausaikana. Heikomman hygienian olosuhteissa elävillä lapsilla on vähemmän allergioita.
 – Tässä tutkimuksessa on tarkoitus kartoittaa raskauteen ja synnytykseen liittyviä tekijöitä, jotka vaikuttavat vastasyntyneen mikrobiomiin suussa ja toisaalta siihen, miten se vaikuttaa lapsen myöhempään terveyteen, selittää KYSin lastentautien erikoislääkäri  Katri Backman .
 Pyrkimyksenä on selvittää, minkälainen tervettä kehitystä tukevan syntymänaikaisen mikrobialtistuksen tulisi olla.
 Mikrobiomi alkaa kehittyä jo kohdussa ja lapsen syntyessä. Esimerkiksi alateitse ja sektiolla syntyneiden lasten mikrobiomi on erilainen.
 Tutkimukseen osallistuvilta on myös kerätty kotipölynäytteitä ja vastasyntyneiltä on otettu mikrobinäyte suusta.
 On myös monia pieniä asioita, kuten äidin raskaudenaikainen ruokavalio, joihin pystytään vaikuttamaan.  Katri Backman
 Tavoitteena on löytää sellainen kotien mikrobikoostumus, joka suojaisi astmalta ja allergioilta myöhemmässä elämänvaiheessa. Backman uskoo, että tutkimuksessa pystytään löytämään paljon lisätietoa kodin terveellisestä mikrobikoostumuksesta.
 – On myös monia pieniä asioita, kuten äidin raskaudenaikainen ruokavalio ja monet antibioottihoidot, joihin pystytään vaikuttamaan.
 Tällä hetkellä tutkitaan juuri äidin raskaudenaikaisen ruokavalion vaikutuksia lapsen myöhempiin allergioihin, astmaan ja infektiosairastavuuteen.
 Lastentautien erikoislääkäri Katri Backman arvioi, että 5-vuotisseurannasta saadaan runsaasti tutkimusaineistoa jatkoa ajatellen. Toni Pitkänen / Yle
 Perheet osallistuneet 5-vuotisseurantaan innokkaasti
 Allergia ja astma ovat hyvin yleisiä. Ne koskettavat monia perheitä, ja sen vuoksi KuBiCo-tutkimukseen on saatu hyvin mukaan äitejä lapsineen, arvioi lastentautien erikoislääkäri Katri Backman.
 – Tämä on merkittävä ponnistus yliopistonkin mittakaavassa, toteaa Backman.
 5-vuotisseurannoissa on kevään aikana käynyt jo yli 200 lasta. Tutkimukset jatkuvat kesätauon jälkeen syksyllä. Ensimmäisiä tuloksia on odotettavissa vuoden, kahden sisällä.
 Kinnusen perheessäkin tutkittavat sairaudet ovat tuttuja.
 – Toisella pojalla on astma ja allergioita. Olosuhteet meidän ympärillä ovat muuttuneet, joten se ja perintötekijät kiinnostavat, pohtii Sanna Kinnunen.
 KuBiCo-tutkimuksessa on lähes seitsemän vuoden aikana ollut mukana jo noin 10 000 äitiä ja lasta Pohjois-Savon alueelta. Tutkimukseen osallistuu noin joka kolmas tai neljäs KYSissä synnyttänyt äiti.
 Tutkimuksessa on tavoitteena selvittää muun muassa äidin raskauden aikaisen ravitsemuksen, elämäntapa- ja ympäristötekijöiden sekä perimän vaikutuksia syntyvän lapsen ja äidin terveydentilaan.
 KuBiCo-tutkimus on jo tähän mennessä tuottanut paljon kiinnostavaa tietoa. Esimerkiksi raskausdiabeteksen on todettu  altistavan synnytyksen jälkeisille masennusoireille .
 Tavoitteena on, että lapset olisivat mukana tutkimuksessa 18-vuotiaaksi saakka.
 Lue lisää:
 Äidin kahvinjuonti näkyy vastasyntyneen hiuksissa – 40 prosenttia odottavista äideistä saa liikaa kofeiinia
 Tutkimus: Ennenaikainen syntymä ja yösyöttö heikentävät yksivuotiaan unta

Anni Kinnunen, 5, antoi tutkijoille hiustupsun ja pölynäytteen kotoa – laaja tutkimus selvittää kodin mikrobien vaikutusta allergioihin


Summary: Eurovaalien ennakkoäänestys alkaa huomenna keskiviikkona. Heti kun äänet on laskettu, Euroopan parlamentissa käynnistyy uusi viisivuotinen peli.

Ajattele jännittävintä, dramaattisinta, kiinnostavinta asiaa, minkä keksit.
 En tiedä, mitä sinä ajattelet. Mutta minä ajattelen Euroopan parlamenttia.
 Ja heti vaalien jälkeen on kaikkein mielenkiintoisin aika. Silloin koko parlamenttipeli alkaa ikään kuin alusta.
 Ketkä saavat puheenjohtajan nuijat? Kuka ei pääse edes pikkuvaltuuskunnan varapuheenjohtajaksi? Ketkä liittoutuvat keskenään, ja kuka jätetään kaiken ulkopuolelle? Kuka ei löydä työhuonettaan?
 Ensimmäiset ystävyydet ja vihollisuudet syntyvät jo ennen Suomen kevätjuhlia. Juhannukseen mennessä tiedetään jo paljon siitä, mihin suuntaan parlamentti seuraavien vuosien aikana kulkee.
 Kerron videolla, mitä EU-parlamentissa tapahtuu heti vaalien jälkeen.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Voiko EU romahtaa? Onko Saksan ja Ranskan valta-asema uhattuna? Petri Raivio vastasi yleisön kysymyksiin EU-vaalien lähestyessä Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön
 Lue lisää:
 Ohjat yksissä käsissä, linjaukset auki ja rahoitus epäselvä – Tällainen on Nigel Faragen rakettimaisesti nouseva Brexit-puolue
 Läntiset yhteiskunnat ovat mätiä ja Notre Damen polttivat keltaliivit – nämä ja muut valheet leviävät valeuutisista elävissä ryhmissä
 Eurovaaliehdokkaan mainoskampanja aiheutti kymmenen maastopaloa Tanskassa

Kuka saa kulmahuoneen ja kuka ei löydä yhtään ystävää? Katso kahdessa minuutissa, millainen draama europarlamentissa alkaa heti vaalien jälkeen


Summary: Mike Pompeon ja Sergei Lavrovin näkemykset Iranista, Venezuelasta ja Venäjän sekaantumisesta Yhdysvaltain vaaleihin poikkeavat kovasti toisistaan.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  on valmis tapaamaan Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin , mikäli Yhdysvallat esittävät muodollisen ehdotuksen tapaamisesta, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Putinin avustaja  Juri Ushakov  kertoi asiasta tiedotusvälineille myöhään tiistai-iltana. Venäjän virallisen uutistoimiston Tassin mukaan tapaaminen voisi tapahtua G20-kokouksessa Japanin Osakassa kesä'kuun lopussa. Putin ei lähettänyt Tassin mukaan mitään henkilökohtaista viestiä Trumpille.
 Putin tapasi Yhdysvaltain ulkoministerin Mike Pompeon tiistaina presidentin kesäasunnolla Venänjän Shotsissa. Aiemmin päivällä Pompeo tapasi Venäjän ulkoministerin Sergei Lavrovin.
 Ennen tapaamista Putin kertoi haluavansa parantaa Yhdysvaltojen ja Venäjän välisiä suhteita.
 Lisäksi presidentti kommentoi Muellerin raporttia, jossa Venäjän kerrottiin sekaantuneen Yhdysvaltain presidentinvaaleihin vuonna 2016. Putin kuvaili Muellerin tutkintaa ”objektiiviseksi” ja hänen mukaansa se osoitti, ettei Venäjä sotkeutunut Yhdysvaltain vaaleihin.
 Presidentti muistutti, että Moskova on alusta lähtien pitänyt väitteitä Venäjän vaalihäirinnästä ”pötypuheena”.
 Pompeo: Yhdysvallat ei halua sotaa Iranin kanssa
 Pompeo vakuuttaa, ettei Yhdysvallat halua sotaan Iranin kanssa.
 Venäläisen virkaveljensä Lavrovin Sotshissa tavannut Pompeo kuitenkin korosti, että Yhdysvallat vastaa ”asiaankuuluvalla tavalla”, mikäli Iran uhkaa Yhdysvaltain intressejä.
 Lavrovin mukaan Venäjällä ja Yhdysvalloilla on hyvin eriävät kannat Iranin ydinohjelmasta. Venäjä on mukana Iranin ydinsopimuksessa, josta Yhdysvallat irtautui keväällä 2018.
 Lavrov kertoi, että Venäjä tekee kaikkensa estääkseen tilanteen eskaloitumisen alueella. Hän toivoi Iran-kysymykseen poliittista ratkaisua sotilaallisen ratkaisun sijaan.
 Lisäksi hän kertoi kertoi toivovansa, että huhut Yhdysvaltain suunnitelmista lähettää 120 000 sotilasta Lähi-itään eivät pidä paikkaansa.
 Samaan aikaan lehdistölle Valkoisessa talossa puhunut presidentti  Donald kiisti   New York Timesin tiedot , joiden mukaan Yhdysvalloilla olisi tämänkaltaisia suunnitelmia. Presidentti kuvaili New York Timesin juttua valeuutiseksi. Hänen mukaansa joukkojen lähettämistä ei ole suunniteltu.
 "USA ei suvaitse Venäjän sekaantumista vaaleihin"
 Pompeo varoitti Venäjää sekaantumasta vuoden 2020 presidentinvaaleihin. Pompeo kertoi tehneensä Lavroville selväksi, ettei Yhdysvallat suvaitse sitä, että Venäjä pyrkisi uudelleen häiritsemään vaaleja. Venäjä on kiistänyt sotkeutuneensa vuoden 2016 presidentinvaaleihin.
 Ulkoministerien näkemys Venezuelan tilanteesta poikkeaa kovasti toisistaan. Pompeo kertoi ilmoittaneensa Lavroville, että Venäjän tukeman Venezuelan presidentin  Nicolás Maduron  on siirryttävä syrjään.
 Lavrov puolestaan totesi, että Venezuelan tulevaisuus on maan kansan käsissä ja luonnehti Yhdysvaltojen painostusta Maduroa kohtaan epädemokraattiseksi.
 Molemmat ulkoministerit vakuuttivat haluavansa parantaa maiden välisiä suhteita, vaikka osapuolilla on runsaasti näkemyseroja.
 Aiheesta lisää:
 NYT: Valkoisessa talossa esiteltiin suunnitelma lähettää 120 000 sotilasta Lähi-itään

Putin on valmis tapaamaan Trumpin kesäkuun lopussa G20-kokouksessa – Yhdysvaltain ulkoministeri vieraili Venäjällä


Summary: Aarniolla oli myös merkittävä tuottajan ura.

Pitkän linjan musiikkialan ammattilainen  Pekka Aarnio  on kuollut 72-vuotiaana. Aarnio kuoli pitkällisen sairauden jälkeen Helsingissä eilen maanantaina.
 Hänet muistetaan parhaiten Suomen tunnetuimman poliittisen lauluyhtyeen Agit Propin jäsenenä.
 Uransa aikana Aarnio myös tuotti lukuisia levyjä ensin Love Recordsilla ja myöhemmin  Atte Blomin  kanssa perustamassaan Johanna-levy-yhtiössä.
 Aarnio tuotti muun muassa  Tuomari Nurmion , Ultra Bran,  Rauli Badding Somerjoen ,  Pelle Miljoonan  sekä Leevi and the Leavingsin musiikkia.
 Tiedon kuolemasta vahvisti STT:lle  Monna Kamu  Agit Prop -yhtyeestä.
 Kertakokoonpanosta huikeaan suosioon
 Aarnio perusti Agit Propin vuonna 1970 yhdessä ystäviensä  Martti Launiksen  ja  Sinikka Sokan  kanssa. Vuonna 1972 mukaan tuli vielä yhtyeen neljäs vakituinen jäsen Monna Kamu.
 Alun perin Agit Prop perustettiin kertaluontoiseksi kokoonpanoksi Uudenmaan Sosialistisen Nuorisoliiton edustajaksi Berliinin II poliittisen laulun festivaaleille.
 Kvartetti jatkoi toimintaansa saatuaan innostuneen vastaanoton festivaaleilla ja kotimaassa. Myöhemmin yhtye keikkaili ulkomaillakin.
 Helsinkiläinen Aarnio aloitti uransa folk-buumin innostamana vitsikkäästi nimetyssä ja omaperäisessä Guldgurkorna-triossa käydessään Ressun poikalyseota. Yhtyeen jäsenet pukeutuivat boheemisti ja tulivat tunnetuiksi varsin viisastelevista välispiikeistä, jotka Aarnio vei mukanaan Agit Propiinkin.

Agit Prop -yhtyeestä tunnettu Pekka Aarnio on kuollut


Summary: All Female Panelin Kaisa Pylkkänen teki pitkään käsikirjoituksia muille ennen kuin rohkeni itse lavalle.

Kaisa Pylkkänen  on käsikirjoittaja ja stand up -koomikko, jolla on kaksi harrastusta: Euroviisut ja suivaantuminen. Jo vuosia sitten hän sai tuttaviltaan liikanimen "valtakunnan virallinen tuohtuja", eikä siitä ole tarvinnut luopua.
 Pylkkänen suivaantuu päivittäin, niin isoista kuin pienistäkin jutuista:
 Kun hän aamulla avaa Hesarin, pää räjähtää.
 Kun huoltoasemalla ei ole laktoositonta maitoa vaan vain kermaa, pää räjähtää.
 Ja sitten taas Pylkkäsen some laulaa: sinne on hyvä purkaa tunteet.
 – En tietenkään ole täysin vakavissani, että maailma loppuu näihin asioihin. Mutta aina voi pyrkiä parempaan! Ei tunteita kannata hautoa, nehän vaan pahenee siitä.
 Kiukku on Pylkkäselle ennen kaikkea myönteinen, eteenpäin vievä voima. Hän hankki 1990-luvun alussa Lontoossa jopa opiskelupaikkansa silkalla kiukulla.
 – Marssin kouluun sisään kesken lukuvuoden ja vaadin päästä keskustelemaan. Säikähtänyt, hätääntynyt respan tyttö kyseli, että haluanko järjestää tapaamisen dekaanin kanssa ja minä ilmoitin kyllä, odotan tässä.
 Keskustelu järjestyi taksissa, kun dekaani siirtyi toiselle kampukselle. Taksimatkan aikana Pylkkänen vakuutti hänet taidoistaan ja pääsi sisään kouluun.
 Stand up antaa tilan omille mielipiteille
 Lontoossa Kaisa Pylkkänen ihastui myös stand up -komediaan, mutta ei koskaan kuvitellut, että hän itse nousisi lavalle. Korkeintaan olisi kiva kirjoittaa juttuja muille.
 Pylkkänen tekikin Suomeen palattuaan pitkän uran käsikirjoittajana. Hän on kirjoittanut muun muassa  Salattuja elämiä ,  Itse Valtiaita  ja  Uutishuone  -draamasarjan.
 Mutta stand up ei jättänyt rauhaan. Pylkkäsen teki mieli tehdä jotain täysin omannäköistä – käsikirjoittaminen kun on aina ryhmätyötä ja täynnä kompromisseja. Samalla hän ymmärsi, että stand up -juttuja ei voi kirjoittaa muille.
 – Sitten suutuin taas jostain sananvapauskysymyksestä, että mitä saa ja ei saa sanoa, saako olla puolueellinen vai ei, ja nousin lavalle. Muistan ensimmäisestä keikasta vain fyysisen paniikkitilan.
 Kaveriporukoiden klubeilla ei ollut tilaa naisille
 Mutta yleisö nauroi ja homma imaisi mukaansa heti koko käden. Nykyään Pylkkänen muodostaa  All Female Panel  –koomikkokollektiivin yhdessä  Ida Grönlundin ,  Saana Peltolan ,  Anna Rimpelän  ja  Eeva Vekin  kanssa.
 He ovat vetäneet Helsingissä jo pari vuotta kerran kuussa stand up -klubia, jolla esiintyvät vain naiset.
 Tämä siksi, että ala oli pitkään miesvaltainen ja miesten valloittamia klubeja oli jo lukuisia: kun miehet kaveriporukalla järjestivät klubeja, naiset unohtuivat illoista kerta toisensa jälkeen.
 – Ajattelimme, että nyt lopetamme valittamisen asiasta ja teemme itse jotain. Aluksi meiltä kysyttiin, että onko tämä joku poliittinen liike tai feministinen manifesti. Ensin kiertelimme aihetta, mutta sitten totesimme, että totta kai se on, hyvänen aika. Mitä sitä kiertelemään.
 Nyt porukan huumoria voi kuunnella myös Ylen  All Female Panel -podcastissa .
 Naiskoomikko-sanasta Pylkkänen ei silti tykkää.
 – Miksi se pitää erikseen mainita? Totta kai eroamme miehistä siinä, että puhumme asioista naisnäkökulmasta. Tai omasta näkökulmastamme, liittyy se naiseuteen tai ei.
 Huumori klubeilla – ja podcastissa – on silti suunnattu kaikille sukupuoleen katsomatta. Ja se on varmaan, että kaikki saavat nauraa itselleen, niin yleisö kuin esiintyjätkin.
 Kuuntele All Female Panel -podcastia  täältä .
 Katso Kaisa Pylkkäsen koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Valtakunnan virallinen tuohtuja puski kiukulla sisään käsikirjoittajakouluun – stand up -koomikolle kiukku on myönteinen voima


Summary: Israelin Tel Avivissa pidettävät Euroviisut alkoivat tänään toden teolla ensimmäisellä semifinaalilla.

Euroviisujen ensimmäinen semifinaali on nyt laulettu ja äänestys on nyt käynnissä. Semifinaalin 17:stä esiintyjästä kymmenen pääsee jatkamaan ensi lauantaina pidettävään finaaliin. Suomea edustava kaksikko esiintyi semifinaalissa järjestyksessä kolmantena. Euroviisuihin osallistuu tänä vuonna 41 maata.
 Virittäydy tunnelmaan lukemalla nämä jutut:
 Oopperalaulaja avaruudessa ja islantilaisia sadomasokisteja – tässä tärpit Euroviisujen ensimmäiseen semifinaaliin
 Darude ja Sebastian Rejman tsemppifiiliksissä Euroviisujen semifinaaliin: "Kuntohuippu on noussut koko ajan!"
 Toimittajalta: Suomelle tekee tiukkaa päästä Euroviisujen finaaliin – tippui vedonlyöntitilastoissa häntäpäähän
 Madonnan esiintyminen Euroviisuissa on vielä epävarmaa – "Nimi puuttuu sopimuspapereista"
 Euroviisujen ensimmäinen semifinaali hetki hetkeltä

Katso suorana: Euroviisujen ensimmäinen semifinaali on laulettu, nyt jännitetään pääseekö Suomi jatkoon – Yle seuraa hetki hetkeltä


Summary: Yhdysvallat on varoittanut, ettei se jaa tiedustelutietoa Britannian kanssa, jos se sallii Huawein merkittävän roolin tietoliikenneverkoissa.

Kiinalainen tietoverkkovalmistaja Huawei haluaa ei-vakoilua-sopimuksen Britannian ja muiden maiden kanssa. Sopimusta esitti Britanniassa vieraileva Huawein hallituksen puheenjohtaja  Liang Hua .
 Samaan aikaan myös Britanniassa vierailulla ollut Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  esitti huolensa Huawein 5g-verkoista. Yhdysvallat vaatii liittolaisiltaan, että ne eivät hankkisi Huawein verkkoja mahdollisen vakoiluvaaran vuoksi.
 Yhdysvallat varoittaa, ettei se jaa tiedustelutietoa Britannian kanssa, jos se sallii kiinalaisen yhtiön merkittävän roolin tietoliikenneverkoissa. Taustalla on Kiinan säätämä laki, jonka mukaan kiinalaisten yritysten on pakko avustaa hallitusta turvallisuusasioissa.
 Huawei valmistaa tällä hetkellä markkinoiden edistyneimpiä ja halvimpia 5g-verkkoja.
 Lue lisää:
 Britannian puolustusministeri erotettu tehtävistään Huawei-tietovuodon vuoksi
 Huawei kasvatti voittoaan neljänneksellä, vaikka Yhdysvallat yrittää jarrutella Huawein tuotteiden käyttöä

Huawei haluaa ei-vakoilua-sopimuksen Britannian kanssa


Summary: Nordean pääekonomisti Tuuli Koivu sanoo, ettei Kiina tunnu haluavan antaa piiruakaan periksi Yhdysvalloille.

Nordean pääekonomisti  Tuuli Koivu  sanoo yllättyneensä siitä, kuinka kovaksi retoriikka Yhdysvaltain ja Kiinan välisessä kauppasodassa on yltynyt.
 – Minut on yllättänyt se, että varsinkin Kiina on nyt ihan viimeisten 24 tunnin aikana nostanut äänenpainojaan, Koivu sanoi tänään tiistaina Ylen A-studiossa.
 – Sieltä on kuulunut aika hurjia juttuja, Koivu jatkoi.
 Kiina ilmoitti eilen maanantaina  asettavansa tuontitulleja amerikkalaistuotteille  vastatoimena Yhdysvaltain hallinnon perjantaina asettamille tullikorotuksille. Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppaneuvottelut päättyivät perjantaina tuloksettomina, ja presidentti  Donald Trump   korotti kiinalaistuotteiden tuontitulleja 25 prosenttiin .
 Koivu arveli, ettei Kiina aio antaa piiruakaan periksi Yhdysvalloille.
 – Täytyy toivoa, että tämä neuvotteluyhteys tässä nyt kuitenkin säilyy ja tämä retoriikka on vain tässä pinnalla, hän lisäsi.
 Varhain tiistaiaamuna Yhdysvaltain aikaa Trump innostui tviittaamaan Yhdysvaltain ja Kiinan välisestä kiistasta. Hän muun muassa ilmoitti, että kun aika on sopiva, Yhdysvallat tekee sopimuksen Kiinan kanssa.
 Sovittelevampi sävy oli myös Trumpin toimittajille antamissa lausunnoissa tänään tiistaina, kun hän kutsui kauppasotaa Kiinan kanssa "pieneksi nahisteluksi".
 Pörssikurssit toipuivat
 Pörssikurssit lähtivät tiistaina taas nousuun niin Euroopassa kuin Yhdysvalloissa. Eilen maanantaina Yhdysvaltain  Wall Streetillä osakkeet sukelsivat  sen jälkeen, kun Kiina ilmoitti uusista vastatulleista Yhdysvalloille.
 Suomen talous on tässä heikommalla kuin moni muu.  Tuuli Koivu
 Nordean Tuuli Koivu huomautti, että kauppakiista vaikuttaa maailmantalouteen, mutta pelkoja maailmanlaajuisesta taantumasta ei vielä ole näkyvissä. Hänen mukaansa Suomi voi kuitenkin joutua kärsijäksi kiistassa.
 – Valitettavasti se epävarmuus, joka tästä syntyy, lyö eniten investointeihin ja teollisuuteen. Se on jo nähty. Se tarkoittaa sitä, että Suomen talous on tässä heikommalla kuin moni muu. Meillä on edelleen aika teollisuusvetoinen talous, Koivu pohti.
 Lue lisää:
 Suomi olisi isoimpia kärsijöitä jos USA:n ja Kiinan kauppakiista etenee välirauhasta jatkosotaan – 10 kysymystä ja vastausta talousjättien kinasta
 Toimittajalta: Trump taistelee kansainvälisen kaupan todellisuutta vastaan ”Tariffimiehenä”
 Kiina aloitti vastatoimet kauppakiistassa: 60 miljardin dollarin edestä tuontitulleja amerikkalaistuotteille

Ekonomisti yllättyi Kiinan kovasta retoriikasta kauppakiistassa: "Sieltä on kuulunut aika hurjia juttuja"


Summary: Työpaikan vakituisuus ja mielekkyys on milleniaaleille palkkaakin tärkeämpää, sanovat tutkijat. Silti realismia ovat pätkätyöt ja terveysongelmat.

Itse tiesin, että olin tehnyt työni hyvin – se oli myös kerrottu minulle. Elättelin toiveita jatkosta. Myös esimies puhui myöhäissyksyn asioista kuin ne koskettaisivat minuakin. Hän käytti jopa lausetta ”sillä oletuksella, että sopimus jatkuu.”
 Sain sitten kuulla, ettei minua voida palkata pidempään työsuhteeseen. Viikkojen epätietoisuudesta johtuva stressi ja ahdistus purkautuivat, enkä kyennyt kuin itkemään.
 Näin kirjoittaa  blogissaan  Lilli Wuoltee , 28.
 Tämä tapahtui viime syyskuussa. Sen jälkeen Wuoltee on ollut yhdessä työpaikassa määräaikaisella työsopimuksella.
 Porissa asuva nainen on koulutukseltaan hyvinvointineuvoja myynnin ja markkinoinnin koulutusohjelmasta. Hän on työskennellyt aikuisena seitsemässä eri työpaikassa ja alaikäisenä kesätöissä sekä joulumyymälässä apulaisena.
 Työelämässä on pielessä hänen mukaansa se, että kokoaikaisia vakituisia tai ainakin yli 20 viikkotunnin työsuhteita on liian vähän tarjolla. Hänen kokemuksensa ovat asiakaspalvelun ja myynnin parista.
 – Kun on panostanut paljon ja vakituista työtä ei saakaan, se on musertavaa.
 Vakituinen ja mielekäs työ palkkaa tärkeämpää
 Työnantajapuolta edustavan Kaupan liiton työmarkkinajohtaja  Anna Lavikkala  ei ota kantaa yksittäistapaukseen, mutta kertoo yleisellä tasolla, että kaupan alalla työskentelee paljon nuoria aikuisia ja kaikista alan työsuhteista on 10 prosenttia määräaikaisia sopimuksia. Kaupan työehtosopimus myös kieltää nollasopimukset.
 – Pari-kolmekymppisiä ei saa töihin, jos työpaikka ei vastaa heidän arvojaan ja toiveitaan. Kaupan työnantajamaine on nuorten keskuudessa hyvä.
 Työterveyslaitoksen erikoistutkija  Auli Airila  on tutkinut milleniaalien eli 80-luvun alun jälkeen syntyneiden työelämää.
 Esimerkiksi kaupan alalla asiakaspalvelussa työskentelevät nuoret aikuiset odottavat työltään kannustavaa työyhteisöä, hyvää esimiestyötä ja palautetta työstään. Samalla työn on oltava mielekästä ja kiinnostavaa.
 – Nuoret odottavat monipuolisia ja haastavia työtehtäviä.
 Vuoden 2016  Nuorisobarometriin  vastanneista 15–29 -vuotiaista nuorista 89 prosenttia haluaa pysyvän työsuhteen.
 Helsingin yliopiston työelämän tutkija  Mira Karjalainen  kertoo, että 18–35-vuotiaille tehdyn Akavan kyselyn mukaan 84 prosenttia pitää vakituista työtä tärkeänä, mutta ei koe sitä välttämättä realistisena.
 – Kun milleniaaleilta kysytään, mikä työssä on tärkeää, harva puhuu palkasta.
 Todellisuus vakituisten töiden osalta on kuitenkin toinen.
 Mitä vanhemmasta ikäluokasta puhutaan, sitä vähemmän työskennellään määräaikaisissa töissä, ilmenee alla olevasta Tilastokeskukselta saadusta tiedosta. Luvut pohjautuvat  Työvoimatutkimukseen .
 Tanja Ylitalo / Yle Uutisgrafiikka
 "Minulla ei ollut oikeutta työterveyshuoltoon"
 Lilli Wuoltee kokee myös, että työterveyshuoltoon ei työpaikoilla panosteta tarpeeksi, vaikka se edistää jaksamista.
 – Monessa paikassa on yllättänyt se, että työterveyshuolto on vähän kyseenalainen.
 Wuolteen mukaan hän ei ole yhdenkään työsuhteen aikana käynyt työhöntulotarkastuksessa tai terveystarkastuksessa. Joissain työpaikoissa on järjestetty ainoastaan lakisääteinen pakollinen työterveyshuolto.
 Vuosia sitten hän työskenteli työpaikassa nollasopimuksella. Silloin putoaa käytännössä työnantajan järjestämän  työterveyshuollon ulkopuolelle .
 – Eräässä työpaikassa minulla ei ollut lainkaan oikeutta työterveyshuoltoon, sillä minulla oli nollasopimus, vaikka todellisuudessa tein jopa enemmän työtunteja kiireisimpinä kuukausina kuin vakituiset.
 Työterveyslaitoksen Auli Airila kertookin, että moni nuori on huolissaan myös jaksamisestaan.
 – Työnantajien pitää panostaa työhyvinvointiin ja työympäristön viihtyvyyteen.
 – Minulle on tärkeää, että töissä tulee hyvä fiilis johtamisesta, säännöistä ja käytännön asioiden hoitamisesta. Jos joku niistä tökkii, hälytyskellot soivat, että miten tämä menee näin.  Eveliina Nokelainen
 Lilli Wuoltee on ollut kolme kertaa tilanteessa, jolloin on lopettanut työpaikoissa terveyssyistä.
 Hänellä on skolioosi eli selän vinoutuminen. Sen lisäksi skolioosileikkauksen jälkitila ja kroonistunut kipu aiheuttavat haasteita työelämässä ahdistuneisuushäiriön lisäksi.
 Viimeisimmässä työpaikassaan hän päätti lopettaa huhtikuun alussa, koska fyysinen terveys ei kestänyt seisomatyötä.
 Wuoltee kävi työterveyslääkärillä useaan otteeseen. Hän myös kertoo puhuneensa esimiehensä kanssa työn kevennyksestä ja työnkuvan muuttamisesta, mutta se ei ollut mahdollista.
 – En halunnut jäädä sairauslomalle. Pohdin kaksi viikkoa asiaa ja kävin työterveydessä, mutta en löytänyt muuta ratkaisua.
 Wuoltee on aikaisemmin saanut vaikuttaa esimerkiksi työpäivän pituuteen. Yhdessä työpaikassa hän ei joutunut nostamaan huonekaluja, kun kertoi selän kipeytymisestä.
 Töitä tehdään myös vapaalla
 Helsingin yliopiston Mira Karjalaisen mukaan milleniaalit pitävät työelämää epävarmana. Siellä ei pärjää, jos ei koko ajan kehity ja verkostoidu. Puhutaan jopa siitä, kuinka työntekijän täytyy antaa 110 prosenttia itsestään, jotta menestyy.
 Myös Lilli Wuoltee kokee, että nuorilta vaaditaan työelämässä paljon. Perehdytys on hänen mukaansa ollut vähäistä tai sitä ei ole ollut juuri lainkaan.
 – Olen ollut työpaikassa, missä on ollut todella kovat vaatimukset ja tästä syystä ammatillinen itsetuntoni on alkanut heikentyä.
 Työuupumuksesta  on viime vuosina puhuttu paljon. Lähes neljännes työssäkäyvistä suomalaisista kärsii lievästä työuupumuksesta, selviää  THL:n tekemässä tutkimuksesta.
 Karjalainen työskentelee Helsingin yliopiston  WeAll  -tutkimushankkeessa, missä tutkitaan, millaiset tekijät tukevat ja rajoittavat mahdollisuuksia työelämässä. Siinä on tutkittu muun muassa sitä, kuinka työt ovat siirtyneet yhä enemmän vapaa-ajalle.
 Näin on käynyt myös milleniaalien kohdalla.
 – Töitä tehdään iltaisin, kesälomilla ja viikonloppuisin. Jos vastaa vapaa-ajalla työmeiliin kännykällä, sitä ei katsota työn teoksi. Jos sen sijaan vastaa läppärillä, se on työtä.
 Karjalaisen mukaan työnantajat eivät välttämättä katso pahakseen, jos töitä tekee työajan ulkopuolella. Toisaalta se ei häiritse aina työntekijöitäkään.
 Karjalaisen mukaan organisaatioiden tulisi luoda jaetut ja eettisesti kestävät käytännöt työajan ulkopuolella tehtävälle työlle.
 Unelmatyöt luovat lisää paineita
 Lilli Wuoltee puhuu siitä, että unelmien työpaikan saamisella on hänelle iso merkitys.
 Ulkopuolelta tulevat kokemukset toisaalta antavat ristiriitaisen kuvan työelämästä. Esimerkiksi sosiaalisessa mediassa kirjoitetaan vähemmän huonoista kokemuksista.
 – Koen, että suurimmalla osalla on pidempi koulutus ja hyväpalkkainen toimistotyö tai sitten he ovat ehtineet olla jo vuosia kutsumusammatissaan. Siitä tulee itselle riittämätön olo.
 Pitää elää elämänsä parasta aikaa. Jos ei saavuta sitä potentiaalia, se saattaa tuoda olon, että on epäonnistunut työelämässä.  Mira Karjalainen
 Työterveyslaitoksen tutkijan Auli Airilan mukaan kuitenkin isossa osassa työtä on myös rutiineja ja unelmatyökään ei voi olla aina pelkkää unelmaa.
 Helsingin yliopiston Mira Karjalainen kertoo, että puheet unelmien työpaikasta luovat milleniaaleille lisää paineita.
 – Kaupan kassasta lähtien sanotaan, että pitää elää elämänsä parasta aikaa. Jos ei saavuta sitä potentiaalia, se saattaa tuoda olon, että on epäonnistunut työelämässä.
 Lilli Wuolteella on paljon motivaatiota, mutta hän etsii vielä omaa juttuaan.   Elsa Honkanen
 Kohti uutta ammattia
 Lilli Wuoltee on nyt työtön työnhakija. Hänen tavoitteenaan on uuden työn tai opiskelupaikan löytäminen syksyyn mennessä. Jatkosuunnitelmia haittaa se, että Kela hylkäsi kuntouttavan fysioterapian sekä psykoterapian hakemuksen.
 – Minulla olisi ollut aikaa kuntouttaa itseäni samalla, kun mietin, mitä voisin tehdä. Nyt teen valitusta kuntoutuspäätöksestä Kelaan kuntoutusohjaajan kanssa. Hän auttaa myös pohtimaan ammatillisen kuntoutuksen asioita.
 Wuoltee ei pysty tekemään kokopäiväisesti seisomatyötä, mutta ei myöskään pelkkää istumatyötä. Eräs ammatinvalintapsykologi sanoi, että jokin asiantuntija-ammatti voisi sopia Wuolteelle.
 – Minulla on motivaatiota, enkä halua jäädä kotiin. Tiedän, etten ole yksin tämän asian kanssa. Olen kuullut vastaavia kokemuksia muiltakin.
 Mitä ajatuksia artikkeli herätti – voit keskustella aiheesta tämän jutun kommenttiosiossa  Yle.fi -tunnuksella klo 22 asti torstaina.
 Aiheesta lisää:
 Kun Sara Vanninen otti suttuisia peilikuvia työpaikan vessassa, kukaan ei osannut vielä kuvitella, miten iso juttu blogeista tulisi
 Havaintoja ihmisestä: Työtä voi olla vaikea rajata työpaikalle
 Laura Hallamaan kolumni: Mummojen ja pappojen leipä oli pieninä palasina, ja niin näyttää käyvän myös y-sukupolvelle
 Nuori nainen häpesi työtään ja toivoi, ettei kukaan tuttu tule vastaan – Tutkija: Työltä odotetaan toisinaan liikaa
 En tunnista sitä työelämää, josta puhutaan – pätkätyötodellisuus on monelle jatkuvaa taistelua

Lilli Wuoltee, 28, lähti itkien töistä, kun pomo kertoi, ettei työt jatkukaan – nuoret joutuvat tekemään pätkätöitä, vaikka eivät haluaisi


Summary: Puheenjohtajamaa Suomi pyrkii pitämään Venäjän mukana ihmisoikeusjärjestön toiminnassa. Järjestön talous on vaikeuksissa Venäjän maksurästien vuoksi.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomen puheenjohtajuuskausi ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiokehitystä puolustavassa Euroopan neuvostossa päättyy järjestön ollessa kriisitunnelmissa.
 Perjantaina Helsingissä järjestettävä neuvoston ulkoministerikokous käsittelee Venäjään liittyvää kiistaa, joka vaikuttaa paitsi Venäjän jäsenyyteen järjestössä myös koko järjestön tulevaisuuteen.
 Finlandia-taloon saapuu yli 30 jäsenmaan ulkoministeriä, jotka juhlistavat myös järjestön 70-vuotiasta historiaa. Järjestössä on kaikkiaan 47 jäsenmaata.
 Yle välittää ohjelman avauspuheenvuorot suorana tällä sivulla ja Areenassa torstaina klo 18–18.30. Juhlaillallisella puhuvat muun muassa presidentti  Sauli Niinistö  ja Euroopan neuvoston pääsihteeri  Thorbjörn Jagland .
 Venäjän armeijan T-34-panssarivaunut jyristivät toisen maailmansodan päättymisen juhlapäivän eli voitonpäivän paraatissa Sevastopolissa, Krimillä 9. toukokuuta. Sergei Malgavko / AOP
 Miksi Venäjän jäsenyys hiertää?
 Venäjän asemaa järjestössä on hiertänyt Venäjän toimet Krimillä ja Itä-Ukrainassa. Euroopan neuvosto perui Venäjän äänioikeuden sen parlamentaarisessa yleiskokouksessa sen jälkeen kun Venäjä oli liittänyt yhteyteensä Ukrainalle kuuluvan Krimin vuonna 2014.
 Vastatoimena Venäjä keskeytti jäsenmaksujensa maksamisen, mikä on ajanut neuvoston pahoihin talousvaikeuksiin.
 Venäjältä kokoukseen osallistuu ulkoministeri  Sergei Lavrov .
 Suomi on ponnistellut, jotta Venäjä saataisiin jälleen maksamaan jäsenmaksunsa ja mukaan järjestön toimintaan.
 Ukrainan ulkoministeri  Pavlo Klimkin ilmoitti peruvansa osallistumisensa  Helsingin kokoukseen vastalauseena mahdollisuudelle, että Venäjän-vastaisia pakotteita saatetaan höllentää.
 Klimkin varoitti, että Venäjän paluu järjestön yleiskokouksen toimintaan voi johtaa Minskin rauhansopimusten purkautumiseen.
 Klimkinin poisjäännistä kertoi ukrainalainen Europeiska pravda -julkaisu. Suomessa asiasta  kertoi ensimmäisenä Ilta-Sanomat .
 Ukrainalaisjulkaisun mukaan Saksa, Ranska ja Alankomaat ovat voimakkaasti lobanneet Venäjän aseman palauttamisen puolesta.
 Ukrainan ulkoministeri Pavlo Klimkin Nicolas Bouvy / EPA
 Mitä tapahtuu, jos Venäjä suljetaan pois toiminnasta?
 Keskeinen osa Euroopan neuvoston toimintaa on sen ihmisoikeustuomioistuin. Jos Venäjä suljetaan järjestöstä, ei sen kansalaisilla ole enää mahdollisuutta valittaa ihmisoikeustuomioistuimeen.
 Tämän vuoksi Suomi onkin ponnistellut, jotta Venäjä saataisiin pysymään neuvostossa mukana.
 – Näemme sen Venäjän kansalaisten suurena etuna. Jos asiassa saadaan nytkähdys eteenpäin ja Venäjä pysyy mukana, on se voitto venäläiselle kansalaisyhteiskunnalle ja kansalaisille, sanoo ulkoministeriön ihmisoikeuspolitiikan yksikön päällikkö  Nina Nordström .
 Nordström muistuttaa, että Suomi tuomitsee Venäjän toimet Krimillä ja Itä-Ukrainassa. Keskusteluyhteyden säilyttäminen Venäjään on kuitenkin tärkeää myös Euroopan neuvostossa.
 – Ulkopolitiikkaan kuuluu, että ollaan saman pöydän ympärillä ja kyetään keskustelemaan, Nordström sanoo.
 Kesäkuussa tulee kuluneeksi kaksi vuotta siitä, kun Venäjä lopetti jäsenmaksujen maksamisen. Neuvoston omien sääntöjen mukaan se voi tuolloin aloittaa keskustelut Venäjän sulkemiseksi pois toiminnasta tai koko järjestöstä.
 Euroopan neuvoston puheenjohtaja Thorbjörn Jagland (vas.), ulkoministeri Timo Soini ja Tanskan ulkoministeri Anders Samuelsen neuvoston ja ulkoministerien tapaamisessa Tanskassa toukokuussa 2018. Martin Sylvest / EPA
 Miten Venäjän maksuboikotti on vaikuttanut?
 Venäjä on velkaa järjestölle yli 90 miljoonaa euroa maksamattomina jäsenmaksuina. Järjestön vuosibudjetti on runsaat 430 miljoonaa euroa.
 Suuren jäsenmaan aiheuttama budjettilovi on jo näkynyt järjestön toiminnassa. Seuraavaan budjettiin on luvassa huomattavia säästöjä, jos Venäjä ei hoida maksurästejään.
 Euroopan neuvoston tärkeimmät toiminnot ovat ihmisoikeustuomioistuin sekä ihmisoikeus- ja demokratiakehityksen seuranta.
 – Pyrkimyksemme on, että tuomioistuimen toiminnasta leikattaisiin mahdollisimman vähän. Taistelemme siitä, että Venäjä saataisiin maksamaan kaikki maksunsa, jolloin kaikki toiminta saataisiin säilytettyä, Nordström kuvaa.
 Mikä on Venäjän kanta?
 Venäjän mukaan Helsingin ulkoministerikokous on ratkaiseva järjestön tulevaisuuden kannalta. Venäjä on arvioinut, että sen äänioikeus yleiskokouksessa vietiin "oikeudettomasti".
 Venäjä myös haluaa, että ihmisoikeustuomioistuimen toimintaa uudistettaisiin. Onkin pidetty mahdollisena, että Venäjä saattaa päättää itse erota järjestöstä.
 Venäjä saattaa toisaalta myös pyrkiä pysymään jäsenenä vaikuttaakseen järjestön toimintaan sisältäpäin tai pitääkseen yllä kulissia jäsenyyden kautta, arvioi Helsingin yliopiston dosentti  Hanna Ojanen .
 – Sen avulla voidaan tarpeen tullen todeta, että ollaan tällaisessa järjestössä jäsenenä – ikään kuin se tarkoittaisi samalla, että noudatetaan tuon järjestön periaatteita, Ojanen pohtii STT:n haastattelussa.
 Lue myös:
 Ilta-Sanomat: Ukrainan ulkoministeri perui tulonsa Euroopan neuvoston kokoukseen Helsinkiin

Kiista Venäjän jäsenyydestä varjostaa Euroopan neuvoston kokousta Helsingissä – katso suora lähetys klo 18 alkaen


Summary: Esiintyminen oli viime metreille asti epävarmaa, sillä laulaja ei ollut allekirjoittanut sopimusta esiintymisestä.

Viime hetkeen asti epävarmuutta herättänyt  Madonnan  esiintyminen Euroviisujen lauantain finaalilähetyksessä on varmistunut. Euroviisut järjestävän israelilaisen Kan-televisiokanavan mukaan yhdysvaltalainen supertähti on nyt allekirjoittanut esiintymissopimuksen.
 Madonnan edustajat kertoivat jo huhtikuussa, että laulaja esiintyy Tel Avivissa järjestettävässä viisufinaalissa. Euroopan yleisradioliitto EBU ilmoitti kuitenkin vielä keskiviikkona, ettei kirjallista sopimusta ole.
 Tänään torstaina Kan-kanava viimein julisti internetsivuillaan sopimuksen syntyneen. Madonna on tuonut esitystään varten Israeliin 135 työntekijää. Heidän joukossaan on muun muassa 25 tanssijaa.
 Israelilais-kanadalaisen kiinteistöbisneksillä vaurastuneen miljardöörin  Sylvan Adamsin  on kerrottu maksavan esiintymisen hieman yli miljoonan euron kulut.
 Boikottivetoomukset eivät purreet Madonnaan
 Muun muassa kymmenet palestiinalaiset naisartistit ovat vedonneet Madonnaan, jotta tämä ei esiintyisi Israelin viisulähetyksessä. Syynä boikottivaatimukseen on Israelin harjoittama politiikka.
 Madonna on kuitenkin todennut, ettei hän taivu paineen alla.
 – En koskaan lopeta musiikin esittämistä sopiakseni jonkun toisen poliittiseen agendaan, Madonna julisti tiistaina julkaisemassaan lausunnossa.
 Hän vakuutti lausunnossa puolustavansa aina ihmisoikeuksia ja sydämensä särkyvän joka kerta, kun hän kuulee viattomien ihmishenkien menetyksestä alueella.
 – Rukoilen, että vapautuisimme tuhonkehästä ja loisimme uuden tien rauhaan.
 Lisää aiheesta:
 Madonnan esiintyminen Euroviisuissa on vielä epävarmaa – "Nimi puuttuu sopimuspapereista"

Nyt se on varmaa: Supertähti Madonna laulaa Euroviisujen finaalissa


Summary: Sää lämpenee koko maassa, maan etelä- ja keskiosassa lämpötila kohoaa yli 20 asteeseen, paikoin käydään lähellä hellerajaa.

Ilmatieteen laitoksen ennusteen mukaan viikonloppua kohti sää lämpenee koko maassa ja selkenee Pohjois-Lappia lukuunottamatta.
 Ylen meteorologi Joonas Koskela, kuinka voimakkaasti lämpötilat eri puolilla Suomea nyt nousevat?
 – Ilmamassa Suomen yllä lämpenee vähitellen ja samalla päivälämpötilat kohoavat eri puolilla maata siten, että päivä päivältä on aina pari astetta edellistä lämpimämpää. Lämpeneminen jatkuu siten, että sunnuntaina lämpötila voi kohota lähelle 25 astetta Lounais-Suomessa. Pohjois-Lapissa on pilvistä ja selvästi viileämpää ilmaa.
 Selkenemisen ja lämpenemisen taustalla on korkeapaine, jonka sanotaan pitävän sään enimmäkseen poutaisena. Mistä korkeapaine tällä kertaa tulee, ja mistä johtuu, että se vaikuttaa myös ilman lämpötilaan?
 – Korkeapaine on vähitellen vahvistunut Suomen länsipuolelle ja pyörähtää sieltä loppuviikon kuluessa Suomen yli kaakkoon. Samalla ilmamassa Suomen yllä lämpenee ja sää jatkuu pääosin aurinkoisena, minkä vuoksi päivälämpötilat pääsevät kohoamaan.
 Sään lämpimäksi kokemisen kannalta keskeisiä ovat myös tuulet. Miten tyyntä tai tuulista lähipäivinä on?
 – Loppuviikon aikana tuulet ovat varsin heikkoja suurimmassa osassa maata, puuskissakin enintään kohtalaista. Rannikkoseuduilla tuuli kuitenkin käy päivisin mereltä, minkä vuoksi rannikoilla on sisämaata viileämpää.
 Kirkkaan sään haittapuoli on usein voimakas ultraviolettisäteily. Kuinka polttavaa auringonpaistetta on odotettavissa?
 – Keskipäivän tienoilla UV-säteily on loppuviikolla Etelä-Suomessa kohtalaista. Eli viikonloppuna aurinkoisesta säästä nauttiessa on hyvä muistaa ihon suojaaminen.
 Viikonvaihteessa sään kuitenkin ennustetaan muuttuvat epävakaisemmaksi lounaasta lähestyvän matalapaineen takia.
 – Länsi-Euroopassa kehittyy viikonlopun aikana laaja matalapaineen alue, jonka myötä etelästä virtaa lämmintä ja kosteaa ilmaa Suomeen alkuviikolla. Itse matalapaine jää näillä näkymin selvästi Suomen lounaispuolelle, mutta siihen liittyvä rintama sateineen voi ulottua Etelä- ja Keski-Suomen ylle alkuviikolla.
 Huhtikuussa monella säähavaintoasemalla rikottiin lämpötila- ja kuivuusennätyksiä. Miltä näyttää, jatkuuko sama suunta myös toukokuussa?
 – Ei ole odotettavissa ainakaan lämpöennätyksiä. Alkukuu on ollut kovin kolea ja sateitakin on tullut monin paikoin ihan reilusti. Ja ennusteissa on sateita jatkossakin.

Tuoko loppuviikko kesän? Ylen meteorologi: "Päivä päivältä aina pari astetta edellistä lämpimämpää"


Andy Warholin  perintö loistaa Tampere-talon taidekilpailun voittajatöissä. Niissä nähdään nykypäivän Suomi rutatun lonkeropurkin, kullatun Cheek-kuvan ja presidentin Lennu-koiran hahmossa.
 Tampere-talo julisti kilpailun ikonisen pop-taiteilija Andy Warholin näyttelyn kunniaksi. Näyttely alkaa Tampereella kesäkuun puolivälin jälkeen. Myös kilpailun parhaiksi valitut ovat silloin esillä.
 Parhaista kilpailuun lähetetyistä alkuperäistöistä rakennetaan oma myyntikokoelma Tampere-talon Andy Warhol Posters -näyttelyn yhteyteen.
 Pinnallinen Suomi -kilpailuun osallistui yli 170 taiteilijaa eri puolilta Suomea. Näistä töistä 23 eteni myyntinäyttelyyn.
 Raadin puheenjohtaja  Pauli Aalto-Setälä  oli erittäin vaikuttunut kotimaisten taiteilijoiden kilpailutöistä.
 – Andy Warhol estetisoi arkisia ja banaaleja asioita, kuten sähkötuolin, tomaattikeittotölkin ja Maon. Oli kiinnostavaa nähdä, mitä tämä pop-taiteen uranuurtaja sai suomalaiset taiteilijat ympärillään näkemään. Taso oli erittäin korkea ja oivaltava, Aalto-Setälä sanoo.
 Taidekilpailun voittajatyöksi nousi ylivoimaisella pistemäärällä taiteilijanimi  `∵´  teoksellaan Kierrätys, syrjäytys, vapautus, känni ja dieetti. Teospari kuvaa ruttaantunutta Original Long Drink Light -tölkkiä, joka löytyi syyskuussa 2018 Helsingin Jätkäsaaresta.
 Kilpailun kakkossijalle nousi  Jussi Jokisen  teos Finlaysonin Jesus-lakanaan ilmestynyt kultainen Cheek.
 Jussi Jokisen teos Finlaysonin Jesus-lakanaan ilmestynyt kultainen Cheek Jussi Jokinen
 Kolmannelle sijalle ylsi  Karita Heikkisen  puupiirros Tasavallan koira, jossa nähdään bostoninterrieri Lennu. Presidenttiparin suosittu lemmikkieläin esiintyi peräti neljässä eri kilpailutyössä.
 Kilpailun voittajatyöt saavat 1000 euron, 500 euron ja 300 euron stipendit Tampere-talolta.
 Karita Heikkisen teos: Tasavallan koira Karita Heikkinen

Kun suomalaiset taiteilevat Andy Warholin tapaan, he näkevät lonkeroa, Cheekin ja presidentin koiran Lennun


Summary: Keskiviikkona eri puolilla Brasiliaa kymmenet tuhannet ihmiset osoittivat mieltään koulutusleikkauksia vastaan.

Kymmenet tuhannet ihmiset ovat osoittaneet mieltään koulutussäästöjä vastaan eri puolilla Brasiliaa. Presidentti  Jair Bolsonaron  hallinto on päättänyt säästöistä ja rahoituksen uudistamisesta, minkä seurauksena rahaa siirretään yliopistoilta peruskoulutukseen. Yliopistot menettävät uudistuksessa 30 prosenttia nykyisestä rahoituksestaan.
 – Koulutus ei ole kulu, vaan investointi, kuului yksi iskulauseista yliopisto-opiskelijoiden ja professorien mielenilmauksessa pääkaupunki Brasíliassa.
 Globo TV:n mukaan mielenosoituksia järjestettiin keskiviikkona yli 200 paikkakunnalla eri puolilla Brasiliaa. Useat koulut ja yliopistot peruivat opetuksen keskiviikkona protestoidakseen säästöjä vastaan. Virallista arviota protesteihin osallistuneista ei ole julkaistu, mutta järjestäjien mukaan pelkästään São Paulossa marssi 150 000 ihmistä.
 Kyseessä oli ensimmäinen maanlaajuinen mielenilmaus vuoden alussa presidentiksi noussutta Bolsonaroa vastaan.
 Koulutusleikkauksia vastustavat opettajat ja opiskelijat ovat presidentti Jair Bolsonaron mielestä hyödyllisiä idiootteja. Fernando Bizerra Jr. / EPA
 Presidentin arvostelijoiden mielestä koulutussäästöihin ei ole muita kuin ideologisia syitä. Bolsonaro on muun muassa todennut, ettei sosiologien ja filosofien kouluttamisesta ole yhteiskunnalle mitään hyötyä.
 Opetusministeri  Abraham Weintraub  syyttää säästötarpeesta edellisiä hallituksia, jotka ovat romahduttaneet maan talouden.
 Keskiviikon protesteja Yhdysvaltain-matkallaan kommentoineen presidentti Bolsonaron mielestä mielenosoitukset ovat vasemmiston masinoimia ja mielenosoittajat imbesillejä ja hyödyllisiä idiootteja.

Yliopistojen rahoitukseen raju "ideologinen" leikkaus Brasiliassa – Bolsonaro: Sosiologeista ja filosofeista ei ole mitään hyötyä


Summary: Keskuskartanoksi kutsutussa kerrostalossa keskiviikkona syttynyt suuri tulipalo saatiin yöllä sammutettua Porissa. Evakuoidut asukkaat voivat joutua odottamaan kaksikin viikkoa kotiin pääsyä.

1. Palo alkoi tiettävästi ullakolta
 Tulipalo syttyi 10-kerroksisen Keskuskartanon itäpäässä, josta se levisi kattoa pitkin länteen talon toiseen päähän ja ylimmän kerroksen kahteen asuntoon. Poliisi on aloittanut syttymissyyn tutkinnan. Nähtävästi palo sai alkunsa rakennuksen ullakolla, jossa on varastotiloja ja sauna.
 Alkuvaiheessa Keskuskartanossa paloi itäinen osa rakennuksen kattoa. Anni Lähde
 Keskuskartanon palon sammutustyöt jatkuivat koko yön. Rakennuksessa on noin 160 asuntoa ja liiketiloja alakerroksissa.
 2. Kaikki asukkaat evakoitu
 Pelastuslaitoksen mukaan kaikki asukkaat saatiin evakoitua palavasta rakennuksesta ja kuolonuhreilta vältyttiin. Viisi henkilöä vietiin tarkistettavaksi sairaalaan savun hengittämisen ja uupumuksen vuoksi. Bussilastillinen asukkaita kuljetettiin tilapäismajoitukseen Yyterin hotelliin, koska keskustan hotellit olivat palon aikaan täynnä.
 Hotelliin evakoidun  Jere Sopenkiven  mukaan yö evakkona meni hyvin: ruokaa ja hygieniatuotteita oli tarjolla illan aikana. Mukaan asunnosta tarttui vain lompakko, puhelin ja avaimet.
 – En lähtenyt kiireellä enkä tajunnut, ettei sisälle enää pääse. Vaatteita ja puhelimen laturin haluaisin hakea kotoa, Sopenkivi kertoo.
 Pelastuslaitos on evakuoinut asunnoista myös lemmikkieläimiä, joita asukkaat joutuivat jättämään lähtiessään asuntoihin.
 Keskuskartanossa asuva Jere Sopenkivi suhtautuu rauhallisesti tulipalosta johtuvaan evakkoon Yyterin hotellissa. Mari Kahila / Yle
 3. Suurimmat vahingot ylimmissä kerroksissa
 Päivystäjä palomestarin  Tero Järvelän  mukaan Keskuskartanon kattorakenteet ja ullakkokerros ovat tuhoutuneet täysin. 10-kerroksisen rakennuksen ylimmissä kerroksissa on lähes kuivia asuntoja, mutta osassa on sammutusveden aiheuttamia pahoja vahinkoja.
 – 8. kerroksesta alaspäin vahingot ovat pienempiä. Mitä alemmas mennään, sitä puhtaampia asuntoja on. Talo on näillä näkymin ihan pelastettavissa, Järvelä kertoo.
 Rakennuksen sammutustyöt jatkuivat koko yön. Katja Halinen / Yle
 4. Asunnot eristetty toistaiseksi
 Viranomaiset ovat eristäneet asunnot tutkinnollisista syistä, eivätkä asukkaat pääse käymään kodeissaan toistaiseksi.
 Pohjola Vakuutuksen Satakunnan ja Pirkanmaan vahinkopäällikkö  Jarmo Manninen  veikkaa, että asukkaat joutuvat odottamaan ainakin pari viikkoa kotiin pääsyä.
 – Rakennus täytyy saada kiireellisesti huputettua, jotta vesi ei sada sisään. Huputuksen aikana ihmisiä ei voi päästää edes niihin asuntoihin, jotka eivät ole vahingoittuneet. Huputus voi kestää parikin viikkoa, Manninen kertoo.
 Manninen arvioi koko talon remontin kestävän ainakin puoli vuotta.
 5. Kriisiapua tarjolla
 Satasairaala on avannut kriisipuhelimen, jonka numero on 02 6277 421. Numerosta voi tiedustella sairaalaan tuotujen omaisten tilaa.
 Suomen Punaisen Ristin Porin-osasto antaa apua evakuoitaville. SPR:n piirin toiminnanjohtaja  Paula Ilénin  mukaan myös kriisiavun antamiseen on varauduttu.
 Perusturvajohtaja  Terttu Nordman  kertoo, että Porin perusturvan sosiaalipäivystys on valmiudessa auttamaan evakuoituja asukkaita.

Nämä viisi asiaa tiedetään Porin kerrostalopalosta


Summary: Pohjalaisbändin kevät euroviisujen alla viisi vuotta sitten oli hurjaa pyöritystä. – Koko musaskeneen pääseminen tuntui siltä, kuin olisi joku kupla puhjennut, tiivistää laulaja Topi Latukka.

Euroviisumenestys jäi Suomella tänäkin vuonna laihaksi.
 Viisi vuotta sitten Kööpenhaminassa kävi paremmin. Tuolloin nuori bändi Etelä-Pohjanmaalta tuli semifinaalissa kolmen parhaan joukkoon ja pääsi kirkkaasti finaaliin.
 Softengine sai lopulta finaalissa peräti 72 pistettä ja sijoitus oli yhdestoista. Sitä pidetään Suomen toiseksi kovimpana sijoituksena heti Lordin jälkeen, kun se suhteutetaan osanottajamaiden määrään. Maiden lukumäärä kun on kasvanut melko huimasti alkuvuosista.
 Softengine jututettavana Kööpenhaminassa. Yle
 "Olihan se kevät ihan hullu"
 Vuonna 2011 perustettu Softengine pääsi todelliseen tulikokeeseen euroviisuissa, joissa tehtiin myös kaikkien aikojen katsojaennätys – finaalia seurasi 195 miljoonaa tv-katsojaa ympäri maailmaa.

 Softengineä vietiin paikasta toiseen euroviisuhuuman aikana ja sen jälkeenkin. Viisumenestys poiki nuorille seinäjokelaisille levytyssopimuksen, keikkoja pukkasi ympäri Suomea ja bändin muutamaa kappaletta striimattiin huimia määriä suoratoistopalveluissa.
 – Olihan se kevät ihan hullu. Koko musaskeneen pääseminen tuntui siltä, kuin olisi joku kupla puhjennut. Koko aika on vähän hämärän peitossa, eikä tavallaan edes muista siitä paljoa. Mutta olihan se mahtavaa, bändin laulaja-kitaristi  Topi Latukka  muistelee.
 Softengine kohtasi kotiyleisönsä Seinäjoella. Anssi Leppänen / Yle
 Bändi tauolla
 Pohjalaisbändi ei lähtenyt kisaan nöyristellen.
 – Itseluottamus meillä on ollut kunnossa aina, ja olemme me pitäneet itseämme maailman parhaana bändinä. Ei me tietysti tiedetty mistään yhtään mitään, kun lähdimme kisaan. Teimme vain parhaamme siellä, Topi Latukka hymyilee.
 Sijoitus kirveli Latukkaa aluksi.
 – Me olimme yhdeksänsiä siinä kohtaa, kun annettiin viimeiset pisteet, mutta tipuimme yhdenneksitoista. Olin niin toivonut että me olisimme TOP10:ssä. Jälkeen päin sijoitus on kyllä tuntunut hyvältä.
 Nelijäseninen Softengine loppuvuonna 2014. Sony Music
 Softengine kutistui nelijäseniseksi vuonna 2014 basistin jättäessä yhtyeen ja edelleen trioksi vuonna 2017 kosketinsoittajan siirtyessä omiin projekteihinsa.
 Tällä hetkellä Softengine on ollut jo pidempään tauolla ja Topi Latukka kokeilee siipiään soolouralla. Uutta materiaalia laulajalta on tulossa tällä viikolla.
 – Kiersimme Suomen muutaman kerran läpi ja alkoi vähän väsyttää. Pojat tekevät hetken omia juttujaan ja minä teen sooloa. Olemme kyllä koko ajan yhteydessä että mitä teemme seuraavaksi, ja jatketaan ihan varmasti vielä, Latukka lupaa.
 Topi Latukan mukaan Softengine palaa vielä tauoltaan. Ronnie Holmberg / Yle

Hurjan euroviisuvuoden jälkeen Softengine on levyttänyt, keikkaillut, kutistunut trioksi ja jäänyt tauolle – soolouraa kokeileva laulaja lupaa kuitenkin bändin palaavan


Summary: Neuvolat jakavat kaikkiaan yli 100 000 lastenkirjaa seuraavan kolmen vuoden aikana.

Vauvaperheet saavat jatkossa neuvolatarkastuksessa kirjakassin, jolla kannustetaan perheitä lukemaan ääneen heti lapsen ensi kuukausista alkaen.
 Suomen Kulttuurirahaston ja Lukukeskuksen yhteisen hankkeen kirjakassit lähtevät ensi viikolla jaettaviksi neuvoloiden toimipisteisiin.
 – Kirjakassista löytyy muun muassa lorukirja vauvalle ja vanhemmalle, iltasatukokoelma isommalle lapselle, hauskat lorukortit ja kutsukortti kirjastoon, kertoo Lukukeskuksen hankepäällikkö  Emmi Jäkkö   Radio Suomen Päivä –ohjelman haastattelussa.
 Jäkkö muistuttaa, että ensimmäinen vuosi on tärkeä lapsen kielellisen kehityksen aktivoimiseksi. Tutkimusten mukaan säännöllisesti ääneen lukeminen kehittää lapsen sanavarastoa, tukee lapsen sosiaalisia taitoja ja vaikuttaa ratkaisevasti lapsen tulevaan koulumenestykseen ja lukutaitoon.
 – Oman vanhemman tuttu puhe sekä lorujen poljento ja rytmi ovat parasta ravintoa vauvan kielelliselle kehitykselle.
 Lapselle ääneen lukeminen luo myös turvallisuudentunnetta ja läheisyyttä lapsen ja vanhemman välille.
 Lukulahja lapselle –hanketta  edeltänyt kysely lähes 40 paikkakunnan neuvolaan paljasti, että yli puolet terveydenhoitajista koki lasten kielellisen kehityksen heikentyneen. Noin neljännes vanhemmista lukee usein lapsilleen.
 – Neuvoloissa on huomattu pientä heikkenemistä lapsen ja vanhemman välisessä vuorovaikutuksessa. Osa neuvoloista on jopa ilmaissut huolensa kielellisestä kehityksestä, Jäkkö sanoo.
 Aluksi kirjakassit jaetaan kaikille tänä vuonna syntyville, mutta kokonaisuudessaan hanke tavoittaa kolme ikäluokkaa eli 2019-2021 syntyvät.
 Lue myös:
 Nuorten lukuharrastus jakautuu yhä voimakkaammin Suomessa – osa koululaisista ahmii kirjoja, osaa lukeminen ahdistaa
 "Lukeminen ei ole rangaistus!" – näillä 10 keinolla suomalaiset saavat lapsensa lukemaan

Huoli kielellisestä kehityksestä – neuvoloista kirjakasseja vauvoille


Summary: Hyvät opiskelumahdollisuudet houkuttelevat nuoria Lappeenrantaan, mutta monet heistä nostavat kytkintä opintojen päättyessä.

Yliopistokampuksella Skinnarilassa on rauhallista. Viimeiset tentit ovat suurimmalla osalla tämän kevään osalta ohi. Muutama opiskelija käytäviltä vielä löytyy. Yksi heistä on markkinointia Saimia-ammattikorkeakoulussa opiskeleva  Santeri Savinainen.
 Korkeakouluista valmistuneista harva jää opintojen jälkeen Lappeenrantaan. Savinainenkin suunnittelee jo lähtöä. Hän on pohtinut opiskelukavereidensa kanssa, mitä kaupungissa pitäisi olla toisin.
 – Todennäköisesti pyrin pois mahdollisimman nopeasti. Jotenkin tuntuu siltä, että varsinkaan oman alan hommia ei ole täällä niin paljon kuin pitäisi. Tai sellaisia hommia, joihin itse haluaisin erikoistua. Se ehkä vaatii jollekin toiselle paikkakunnalle muuttoa, Savinainen pohtii.
 Nurmijärveläinen  Joona Heinikari  aikoo myös pakata tavaransa ja lähteä Lappeenrannasta valmistumisensa jälkeen. Heinikarin päätökseen vaikuttaa erityisesti perheen ja ystävien läheisyys pääkaupunkiseudulla.
 – Pääkaupunkiseudulla on enemmän duunia. Ja tottakai on kiva olla kotona opiskeluiden jälkeen, Heinikari sanoo.
 Heinikarin tavoin myös suurin osa muista valmistuvista valuu Uudenmaan alueelle.
 Vahva Skinnarilan henki
 Lappeenranta tavoittelee vuoteen 2030 mennessä yli 5000 uutta asukasta. Nuorten aikuisten haaliminen Lappeenrantaan on kaupungille hyvin tärkeä asia.
 Kaupungin selvityksen mukaan alle viidennes korkeakouluopiskelijoista työskenteli viime vuonna opintojen ohella. Joka kolmas ei ollut hakenut töitä ollenkaan Lappeenrannasta.
 Tällä hetkellä suuri ongelma on se, ettei korkeakoulutetuille ole tarpeeksi koulutusta vastaavia työpaikkoja. Esimerkiksi LUT-yliopistosta valmistuu vuosittain satoja opiskelijoita, mutta vain kymmenet työllistyvät, sillä sopivia työpaikkoja ei ole tarpeeksi.
 – Meiltä mennään työelämään maistereina ja se on on korkeasti koulutettu paikka. Täällä ei ole sen tason paikkoja. Uran alussa halutaan vaativia työtehtäviä, että voidaan kehittyä, LUT-yliopiston vararehtori  Jaana Sandström  kertoo.
 Lappeenrannan kaupunki toivoisi korkeakoulutettujen jäävän kaupunkiin. Tällä hetkellä suurin osa lähtee pääkaupunkiseudulle. Kare Lehtonen/Yle
 Skinnarilan kampus, joka sijaitsee noin seitsemän kilometriä Lappeenrannan keskustasta, on tunnettu hyvästä "Skinnarilan hengestä".
 – Tuntuu, että on kaksi eri maailmaa – opiskelijamaailma ja se muiden arkimaailma keskustassa. Se on ainakin yksi asia, joka pitäisi pystyä parantamaan, opiskelija Santeri Savinainen pohtii.
 Opiskelijoiden kotouttaminen Lappeenrantaan ontuu, sillä moni opiskelija saattaa viettää opiskeluaikansa lähes yksinomaan Skinnarilan kampuksella. Vaikka opiskeluajoista jää lämmin muisto, saattaa Lappeenrantaan sitoutuminen jäädä vähemmälle.
 – Kun koulu on syrjässä, opiskelijoiden määrä ei näy tuolla katukuvassa Lappeenrannassa niin paljon kuin vaikka Jyväskylässä tai Tampereella, joissa kampus on lähellä keskustaa, Savinainen toteaa.
 Lappeenrannan strategiajohtaja  Markus Lankinen  sanoo, että opiskelijoiden yhteisöllisyys ja idearikkaus on vahvuus, jota kaupunki haluaisi hyödyntää.
 – Haluamme tuoda Skinnarilan henkeen kuuluvaa elämänmyönteistä asennetta ja uteliaisuutta uudistamaan kaupungin ilmapiiriä.
 Skinnarilan kampus sijaitsee reilun 7 kilometrin päässä Lappeenrannan keskustasta. Yle
 Mistä töitä ulkomaalaisille opiskelijoille?
 LUT-yliopistossa kolmannes valmistuvista tulee ulkomailta. Kansainväliset opiskelijat työllistyvät vielä suomalaisiakin harvemmin, vaikka kansainväliset työntekijät voisivat tuoda huomattavaa lisäarvoa omalla kulttuurin tuntemuksellaan ja kielitaidollaan.
 – On äärimmäisen hankalaa, että meillä valmistuu kansainvälisille työmarkkinoille huippuosaajia, joita meidän alueemme yrityskenttä ei saa työllistettyä. Syynä on, että toisen työkielen ottaminen on investointi, sanoo stretegiajohtaja Markus Lankinen.
 Eniten kansainvälisiä opiskelijoita tulee Venäjältä, mutta myös Aasiasta tulleiden opiskelijoiden määrä on kasvanut. Vuoden 2018 kyselyyn vastanneista opiskelun aikana noin joka neljäs ei ollut hakenut töitä lainkaan. Yli puolella opiskelijoista olisi ollut kiinnostusta, mutta he eivät saaneet töitä.
 Edullisempaa kuin Helsingissä
 Yksi tänä keväänä Lappeenrannan LUT-yliopistosta valmistuvista on  Alireza Ameli , joka muutti opiskelemaan Suomeen Iranista.
 Ameli on valmistunut diplomi-insinööriksi ja huhtikuussa hän väitteli energiatekniikan alalla tohtoriksi. Valmistumisen jälkeen Ameli löysi itselleen työpaikan Lappeenrannasta.
 – Etsin töitä pari-kolme kuukautta ja löysin hyvän työn. Lappeenrannassa on rennompaa ja rauhallisempaa ja minä pidän siitä enemmän. Lisäksi eläminen on täällä hiukan halvempaa. Siksi pidän Lappeenrannasta enemmän kuin pääkaupunkiseudusta, Ameli kertoo.
 Kolmannes LUT-yliopiston opiskelijoista on ulkomaalaisia.  Kari Kosonen / Yle
 Työhön siirtymiselle tukea
 LUT-yliopiston vararehtori Jaana Sandström peräänkuuluttaa uusia ja pärjääviä yrityksiä alueelle. Metsäteollisuuden keskittymästä huolimatta yhä useammin työt tehdään ihmisten sijaan koneilla.
 – Yliopisto on tehnyt osansa 50 vuoden aikana. Tänne on oikeasti syntynyt uutta yrityselämää, jota on kansainvälisesti myyty eteenpäin. Olemme onnekkaita, että meillä on nyt ilmastonmuutoksen tullessa osaamista, jonka pohjalta uusia yrityksiä voidaan perustaa, Sandström toteaa.
 Kaupunki haluaa edistää opiskelijoiden pääsemistä työelämään jo opintojen aikana. Nyt kesätöitä saa noin joka viides korkeakouluopiskelija. Lukua pyritään nostamaan kuluvan valtuustokauden aikana.
 – Panostamme rahallisesti siihen, että tarjotaan kesätyöseteleitä ja opintotyöpaikkoja yhdessä yritysten kanssa, jotta tutustuminen paikallisiin yrityksiin onnistuu paremmin, strategiajohtaja Markus Lankinen kertoo.
 Opiskelijoista 20 prosenttia saa Lappeenrannassa kesätöitä.  Kare Lehtonen/Yle
 Aloittain isoja vaihteluita
 Opetushallituksen viestinnästä kerrotaan, ettei Suomessa seurata valmistuneiden opiskelijoiden työpaikkojen sijainteja.
 Yliopistot sen sijaan seuraavat itse jonkin verran opiskelijoiden urien kehittymistä kyselytutkimuksilla. Esimerkiksi Vaasan yliopistosta valmistuneita jää omalle alueelle enemmän kuin Lappeenrannasta, mutta toisaalta myös tiedekunnat ovat laajemmat.
 Vuonna 2017 valmistuneista kielten- ja viestinnän koulutusohjelmien opiskelijoista Vaasassa yli puolet on jäänyt Pohjanmaalle, Etelä-Pohjanmaalle tai Keski-Pohjanmaalle. Tekniikan alan valmistuneista alueelle on jäänyt puolet, mutta kauppatieteiden opiskelijoista vain noin kymmenen prosenttia.
 Lapin yliopistossa seurataan maistereiden työelämään sijoittumista viisi vuotta valmistumisen jälkeen. Lapin tilasto on vuodelta 2016.
 Kaikkien neljän tiedekunnan keskiarvolla Lappiin jää kolmannes ja Pohjois-Pohjanmaalle noin neljännes valmistuneista. Pois lähtee lähes puolet. Eri tutkinnoissa on Lapissakin eroja. Vähiten Lappiin jää oikeustieteen maistereita.
 Eniten Lapin alueelle jää kasvatustieteen maistereita eli yli puolet.

"Pyrin pois mahdollisimman nopeasti" – valmistuneiden opiskelijoiden joukkopako riivaa yliopistokaupunkia rajan pinnassa


Summary: Lapin uudet sellutehdassuunnitelmat ovat jo metsänomistajien haaveissa. Kuitupuun kysyntä on ollut paikoin kehnoa.

Monitoimikone ajaa puita pinoihin Posion yhteismetsän palstalla. Siellä on tehty päätehakkuu. Pinoissa on tukkia, pikkutukkia ja ohuinta eli kuitupuuta, joka menee selluntekoon.
 Posiolta kuitupuu viedään nyt lähimmälle sellutehtaalle Kemiin parin sadan kilometrin päähän. Erityisesti Itä-Lapissa kuitupuun kysyntä on ollut kehnoa siitä pitäen kun Kemijärven sellutehdas lopetettiin 11 vuotta sitten. Pientä piristystä on tuonut Äänekosken uusi suurtehdas, joka on siirtänyt kysyntää myös pohjoiseen.
 Nyt pohjoisten metsänomistajien odotuksia nostavat Lapin uudet sellutehdashankkeet. Kemijärvelle odotetaan kokonaan uutta Boreal Biorefin sellutehdasta kiinalaisvoimin ja Kemiin yli kaksi kertaa nykyistä enemmän kuitupuuta käyttävää Metsä Groupin uutta tehdasta.
 Lue myös:
 Metsä Groupin miljardi-investoinnit kiihdyttäisivät hakkuita –
Tutkija: Suomen metsien kyky sitoa hiilidioksidia heikkenisi vuosikymmeniksi
 "Pohjois-Suomessa on totuttu viime vuosina huonoon kuitupuutilanteeseen ja kaikkea puuta ei ole saatu kaikin paikoin edes kaupaksi mitä olisi haluttu", sanoo Posion yhteismetsän toiminnanjohtaja Markus Laatikainen. Tapani Leisti / Yle
 – Tehtaiden tulolla on varmasti erittäin positiivinen vaikutus puumarkkinaan. Metsänomistajakenttä odottaa molempia hankkeita, sanoo Posion yhteismetsän toiminnanjohtaja Markus Laatikainen.
 Itä-Lapissa yli kymmenen vuotta jatkunut kehnohko kuitupuun kysyntä on vähentänyt harvennushakkuita. Harvennushakkuita tarvitaan, sillä ilman niitä eivät kasva tukitkaan, jotka tarvitsevat tilaa ja valoa.
 Posion yhteismetsä on toiminut kuusi vuosikymmentä.
 Toiminnanjohtaja Laatikaisen mukaan alussa yhteismetsän puuvaranto oli 1,1 miljoonaa kuutiota. Nyt varanto on 1,8 miljoonaa kuutiota. Kuuden vuosikymmenen aikana yhteismetsä on myynyt puuta 1,5 miljoonaa kuutiota.
 Länsiraja hyötyy Ruotsista
 Länsi-Lapissa Ruotsin rajalla puukauppaa on kohentanut perinteisesti vienti Ruotsiin. Tosin viime vuosina usean sahan lopetus Pohjois-Ruotsissa herättää kysymyksiä tukkipuun kysynnän tulevaisuudesta.
 Myös Länsi-Lapissa yksityismetsien omistajat odottavat kovasti sekä Kemijärven että Kemin uusien tehtaiden tuloa. Länsi-Rajan metsähoitoyhdistyksen toiminnanjohtaja  Veijo Ekonoja  sanoo, että odotukset ovat kovat Lapin molempia hankkeita kohtaan.
 "Varsinkin kuitupuun hinta on vuosikymmeniä laahannut jäljessä siitä mitä se voisi olla", sanoo Länsi-Rajan metsänhoitoyhdistyksen toiminnanjohtaja Veijo Ekonoja. Jarmo Honkanen / Yle
 – Se on todella hyvä asia, että saadaan kokonaan uusi peluri puumarkkinoille. Sitä kautta kilpailu toivottavasti lisääntyy ja saadaan vähän puun hintaa paremmaksi, sanoo Ekonoja.
 Lue myös:
 Kiinan hurjimmat kasvuvuodet ovat ohi – ovatko Suomeen kaavaillut miljardisijoitukset jo jäähyllä?
 Analyysi: Metsä Group pani muille sellunkeittäjille luun kurkkuun – Kemiin nouseva uusi jättitehdas vie puut toisten käsistä
 Antti Rinne Ykkösaamussa: Suomen metsät kestävät Kemin  jättimäisen selluhankkeen, valtio voisi myös tukea infran rakentamista
 Nyt se ratkesi – Metsä Group rakentaa Kemiin 1,5 miljardin euron biotuotetehtaan

"Uusi peluri puumarkkinoille" – Pohjoisen metsänomistajat odottavat kiinalaisten sellutehdasta


Ukrainan ulkoministeri  Pavlo Klimkin  on perunut tulonsa Helsinkiin Euroopan neuvoston huomiseen ministerikokoukseen, kertoo Ilta-Sanomat. Syynä on epäily Venäjä-pakotteiden lieventämisestä huomenna pidettävässä neuvoston ulkoministerikokouksessa. Ilta-Sanomien lähteenä on ukrainalainen European Pravda -sivusto.
 Ilta-Sanomien  mukaan ulkoministerikokouksessa Helsingissä on tarkoitus aloittaa varta vasten räätälöity prosessi Venäjän palauttamiseksi mukaan Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen toimintaan.
 Ukrainan median mukaan Ukraina pelkää, että Euroopan neuvosto on taipumassa käytännössä Venäjän kiristykseen ja Venäjän vastaisten pakotteiden vesittämiseen.
 Euroopan neuvosto perui Venäjän äänioikeuden neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa sen jälkeen kun maa oli liittänyt itseensä Ukrainalle kuuluvan Krimin.
 Vastatoimena Venäjä keskeytti jäsenmaksujensa maksamisen, mikä on ajamassa neuvoston pahoihin talousvaikeuksiin.
 Ratkaisu pitäisi keksiä pian
 Toistaiseksi pattitilanteeseen ei ole löytynyt ratkaisua, mutta sellainen pitäisi keksiä pian – muuten Venäjä ei ole mukana valitsemassa Euroopan neuvoston uutta pääsihteeriä ensi kesänä. On pidetty jopa mahdollisena, että Venäjä erotetaan – tai päättää itse erota – Euroopan neuvostosta.
 Euroopan neuvosto ja Euroopan unioni sekoittuvat helposti toisiinsa. Tilannetta ei helpota se, että molempien tunnuksena on sama tähtilippu ja hymni. Kaiken lisäksi Suomen puheenjohtajuus Euroopan neuvostossa päättyy vain puolitoista kuukautta ennen kuin puheenjohtajuus EU:ssa alkaa.
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä Suomessa Ilta-Sanomat.

Ilta-Sanomat: Ukrainan ulkoministeri perui tulonsa Euroopan neuvoston kokoukseen Helsinkiin


Summary: Poliittisen mainonnan sääntöjen tiukentuminen karsii näkyvistä suomalaisiakin vaalimainoksia. Ennakkoäänestys alkaa tänään.

Vaaleista on tullut internetin yhteisöpalveluille päänsärky, jota ne yrittävät lääkitä avoimuudella. Siksi Facebookin brittiläinen varatoimitusjohtaja  Richard Allan  antaa yhtiön Euroopan-pääkonttorissa Dublinissa perä perää haastatteluita eurooppalaisille medioille.
 – Euroopan parlamentin vaalit ovat yksi monimutkaisimmista harjoituksista joita olemme tehneet. Samaan aikaan pidetään 28 kansalliset vaalit 24 eri kielellä, Allan sanoo Ylelle.
 Haastattelu järjestetään huoneessa, jossa nelisenkymmentä Facebookin työntekijää seuraa ruuduilta, mitä yhteisöpalvelussa missäkin päin Eurooppa tapahtuu. Yle vieraili tilannehuoneessa toukokuun alussa ainoana suomalaismediana.
 Valetilien tehtailu iso ongelma
 Yhtiö esitteli eurovaaleja varten pystytettyä tilannehuonettaan reilut kolme viikkoa ennen vaaleja.
 Allanin mukaan merkittäviä haitallisia vaikuttamisyrityksiä ei ollut vielä havaittu. Edellisvaalit antavat odottaa kahdenlaisia ongelmia.
 Päällimmäisen aiheuttavat valekäyttäjätilit, joita on yhtiön oman arvion mukaan 50–80 miljoonaa. Tekaistuja tilejä voidaan valjastaa esimerkiksi levittämään perätöntä tietoa tai masinoimaan näkyvyyttä ehdokkaille.
 Valetilien tehtailusta on tullut oikea teollisuudenhaara. Allan kuvaa, miten niitä luodaan miljoonittain koneellisesti, ja Facebook pyrkii osaltaan sulkemaan niitä automaattisesti.
 – Meillä on hyvin kehittyneet järjestelmät, joiden tarkoitus on estää ihmisiä avaamasta valetilejä. Jos uskomme että henkilö on joku muu kuin väittää olevansa, suljemme tilin, Allan vakuuttaa.
 Facebookin varatoimitusjohtaja Richard Allan. Philip McGouran / Yle
 Hänen mukaansa yhtiö on sulkenut 2,8 miljardia valetiliä. Tekaistut käyttäjät ovat aiheuttaneet ongelmia useissa vaaleissa, mutta pulmaan havahduttiin isommin vasta Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 2016.
 Samat vaalit toivat pintaan toisenkin ongelman: Vaalimainosten avoimuuden. Yhdysvaltain viranomaiset ovat todenneet, että vaalien yhteydessä mainoksia rahoitti esimerkiksi Venäjän valtion tukema laitos, tavoitteenaan kärjistää vastakkainasettelua. Epäselvyyksiä havaittiin myös brexit-kansanäänestyksen mainonnassa.
 Yhdysvaltain vaalit ja brexit-kansanäänestys havahduttivat Euroopan komission ulkopuolisen vaalivaikuttamisen vaaraan. Komissio alkoi edellyttää internet-yhtiöiltä entistä ripeämpää toimintaa valekäyttäjien ja vihapuheen poistamisessa.
 Facebook, Google ja Twitter sitoutuivat lisäksi vapaaehtoiseen säännöstöön, joka edellyttää vaalimainosten avoimuuden parantamista.
 Facebookin arkisto kertoo mainoksen maksajan
 Facebook avasi oman vaalimainosarkistonsa maaliskuussa. Yhtiö tallentaa julkiseen arkistoon jokaisen poliittisen mainoksen. Arkisto kertoo, kuka mainoksen on ostanut, ja tietoa siitä, missä sitä on katsottu.
 Kolmisen viikkoa ennen vaaleja suomalaisehdokkaiden Facebook-mainonta vaikuttaa ainakin  arkiston perusteella  verkkaiselta. Eurovaaleihin liittyvillä hakusanoilla löytyy joitain kymmeniä mainoksia.
 Valtaosaan satunnaisotannan mainoksista on arkiston mukaan käytetty alle sata euroa, ja ne on näytetty alle tuhannelle Facebookin käyttäjälle.
 Osa ilmoittajista on jostain syystä jättänyt tekemättä vaalimainosilmoituksen mainoksestaan. Facebook on arkiston mukaan poistanut tällaiset mainokset puutteellisten tietojen takia. Joukossa on esimerkiksi SDP:n ja keskustan eurovaalimainoksia sekä kokoomuksen eduskuntavaalimainoksia.
 – Yritämme kerätä arkistoon poliittisia mainoksia 24 eri kielellä mainokset automaattisesti tunnistavien järjestelmien avulla. Uskomme, että järjestelmämme on nyt monta kertaa parempi kuin vielä muutama vuosi sitten, Allan vakuuttaa.
 Mainosarkisto ei kuitenkaan ratkaise kaikkia vaalimainonnan ongelmia. Facebookin kautta vaalimainoksia voi kohdentaa eri äänestäjäryhmille.
 Facebookin arkistosta kohdentamistietoja ei löydy. Allanin mukaan yhtiö odottaa, että lainsäätäjä ottaa kantaa mainosten kohdentamiseen.
 – Puolueet eivät halua niitä tietoja julki. Viranomaisten pitäisi ratkaista tämä, Allan sanoo.
 Myös Facebookin uutisvirta on erilainen eri käyttäjille. Virta voi antaa maailmasta hyvin erilaisen kuvan vaikkapa samassa kerrostalossa asuville naapuruksille.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Millainen meppi on hyvä meppi? EU-parlamentaarikot vastaavat Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön
 – Olemme silti varmoja, että saan Facebookissa laajemman mielipiteiden kirjon kuin esimerkiksi baarissa tai juttelemalla työkavereideni kanssa, Allan sanoo.
 Vihapuheviestit pyritään kitkemään nopeasti
 Mielipiteiden kirjon äärilaidassa on vihapuhe, joka on valekäyttäjien ja mainosten ohella Facebookin kolmas murheenkryyni.
 Esimerkiksi Brasilian presidentinvaalien tulosten julkistamisen jälkeen viime lokakuussa Facebook havaitsi verkossa vihapuheen aallon, joka kohdistui tiettyyn ihmisryhmään.
 – Se liittyi vaaleihin, se oli uudenlaista vihapuhetta, ja ryhdyimme torjumaan sitä tunnin sisällä sen havaitsemisesta, sanoo  Lexi Sturdy , joka on johtanut Facebookin vaalitiimiä sekä Brasiliassa että nyt eurovaaleissa.
 Esimerkiksi vihapuheen havaitsemiseksi eurovaalienkin tilannehuoneessa on vähintään yksi työntekijä jokaisesta jäsenmaasta. Sturdyn mukaan tarkoitus on kyetä tarvittaessa toimimaan nopeasti.
 Rakentavia kommentteja trollaustaktiikalla
 Toistuvat vaaliskandaalit ovat saaneet Facebookin puolustuskannalle, mutta onko tilanne nyt yhtä hyvä kuin varatoimitusjohtaja Richard Allan väittää?
 – He ovat alkaneet tiedostaa ongelmat, ja tekevät nyt enemmän. Mutta se ei riitä, sanoo saksalainen  Susanne Tannert .
 Hänellä on työnsä puolesta kattava kuva siitä, millaista keskustelua verkossa käydään. Tannert toimii tiedottajana Ich bin hier -liikkeessä, joka pyrkii torjumaan vihapuhetta somessa.
 Liikkeen periaate on yksinkertainen: Sen jäsenet osallistuvat sosiaalisen median keskusteluihin, postaavat vihaisiin kommentteihin rakentavia vastauksia ja "tykkäävät" toistensa kirjoittamista kommenteista.
 Idea on, että Facebookin algoritmi nostaa rakentavia kommentteja, ja painaa vihapuheen piiloon useimpien käyttäjien näkyviltä. Ich bin hier -järjestöllä on noin 45 000 jäsentä, ja yli 250 000 seuraajaa Facebookissa.
 Liike käyttää siis samaa taktiikkaa kuin erilaiset trollausryhmät sen ideologisella vastapuolella. Tannertin mukaan Facebookilla on vielä paljon tekemistä internetin keskustelukulttuuria myrkyttävien valekäyttäjien suitsimisessa.
 Susanne Tannert työskentelee saksalaisessa Ich bin hier -kansalaisjärjestössä. Petri Raivio / Yle
 Facebookissa tapaa hänen mukaansa esimerkiksi ilmeisen tekaistuja käyttäjiä, joiden tilit ovat hyvin uusia, profiilikuva lainattu jostain ja joiden ulosanti koostuu lähinnä toistuvasta vihapuheesta.
 – Odottaisin, että Facebook huomaisi, että nämä ovat osa isompaa trolliryhmää, ja poistaisi näitä käyttäjätilejä, Tannert sanoo.
 Hänen mukaansa Facebookissa on nyt entistä enemmän koordinoitua vihapuhetta, johon yhtiö ei ole onnistunut puuttumaan.
 – Se muokkaa mielipiteitä, koska Facebook on niin iso alusta. Se, mitä käyttäjät näkevät uutisvirrassa ja kommenttiosioissa vaikuttaa siihen, miten ihmiset muodostavat mielipiteitä tietyistä asioista, Tannert sanoo.
 Demokratian kannalta sosiaalisen median iso vaara on hänen mukaansa se, että verkon vihapuhe karkaa Facebookin hallinnasta ja vaikuttaa poliittiseen mielipiteenmuodostukseen.
 Normaali keskustelu sallittua
 Facebookin kannalta ongelma on hankala. Sen pitäisi samaan aikaan sallia verkossa vapaa ajatustenvaihto ja poliittinen keskustelu, mutta toisaalta suodattaa sieltä pois vihapuhe ja väärä tieto.
 – Tavoitteemme on estää ihmisiä puuttumasta vaaleihin. Emme yritä estää normaalia poliittista keskustelua, Allan sanoo.
 Hänen mukaansa yhtiö poistaa palvelusta ainoastaan sellaiset viestit, joissa annetaan tahallisesti väärää tietoa esimerkiksi siitä, minä päivänä vaalit pidetään, tai mitkä ovat ehdokkaiden numerot.
 Myös yksiselitteinen vihapuhe poistetaan kun sellaista huomataan. Poliittisten väitteiden totuudellisuuden arvioinnin Facebook jättää ulkopuolisille faktantarkistajille. Jos väite todetaan tekaistuksi, sen näkyvyyttä Facebookissa voidaan alentaa.
 Samaan aikaan disinformaation ja vihapuheen levittäjät ovat siirtyneet uusille kanaville. Kansalaisjärjestö Avaazin teettämän  selvityksen  mukaan useampi kuin joka neljäs äänestysikäinen espanjalainen altistui tarkoitushakuiselle väärälle tiedolle tai vihapuheelle viestipalvelu Whatsappin kautta Espanjan parlamenttivaalien yhteydessä.
 Whatsapp on Facebookin omistama palvelu. Richard Allan sanoo, että yhtiö on puuttunut ongelmiin antamalla esimerkiksi käyttäjille lisää valtaa siihen, mihin ryhmiin heitä liitetään. Myös viestien eteenpäin lähettämistä rajoitetaan.
 Lue myös:
 Eurovaalien ennakkoäänestys alkaa: Valtaosa ehdokkaista ei halua yhteistä eurooppalaista armeijaa, kertoo Ylen eurovaalikone

Facebookilla on nyt tilannehuone, joka kitkee vihapuhetta ja valetilejä EU-vaaleissa – "Emme yritä estää normaalia poliittista keskustelua"


Summary: Baskimaan itsenäisyyttä ajanut ETA tappoi yli neljän vuosikymmenen väkivaltaisuuksien aikana satoja ihmisiä.

Ranskan viranomaiset ovat ottaneet kiinni Baskimaan itsenäisyyttä ajaneen ETA-järjestön entisen johtajan  Josu Terneran . Espanjan sisäministeriön mukaan Ternera pidätettiin varhain torstaiaamuna Itä-Ranskan Sallanches'ssa.
 Nimellä Josu Ternera tunnettu Jose Antonio Urrutikoetxea Bengoetxea ehti pakoilla viranomaisia 16 vuotta. Espanjan viranomaiset epäilevät Terneraa osallisuudesta Zaragozassa vuonna 1987 tehtyyn terrori-iskuun, jossa kuoli 11 ihmistä. Hänestä annettiin vuonna 2002 kansainvälinen pidätysmääräys.
 Yle Uutisgrafiikka
 Ternera osallistui Espanjan hallinnon kanssa käytyihin neuvotteluihin väkivaltaisuuksien lopettamisesta, mutta joutui vuonna 2006 ETA:n jyrkemmän siiven syrjäyttämäksi. Tämän jälkeenkin Terneralla on ollut suuri vaikutusvalta ETA:n jäseniin. Hän julisti järjestön hajotetuksi toukokuussa 2018.
 ETA tappoi yli 40 vuotta kestäneiden väkivaltaisuuksien aikana yli 800 ihmistä.

16 vuotta viranomaisia pakoillut baskijohtaja otettiin kiinni Ranskassa


Itä-Uudenmaan poliisi kertoo takavarikoineensa 280 000 euron arvosta huumeita helsinkiläisestä varastohotellista tammi-helmikuun vaihteessa.
 Poliisi takavarikoi tutkinnan aikana yhteensä noin 6200 Subutex-tablettia, noin 4200 ekstaasitablettia, yli 400 grammaa kokaiinia sekä noin 10 000 euroa käteistä rahaa.
 Tutkinta alkoi, kun poliisi kiinnitti huomiota Suomen ja Viron välillä matkustaneeseen ulkomaalaiseen mieheen.
 Tarkkailu johti varastolle, josta huumeet löytyivät. Poliisi epäilee miehen myyneen huumeita edelleen Tor-verkossa ja toimittaneen jyväskyläläiselle kontaktilleen aineita jo pitkään.
 Poliisi epäilee, että kyse oli maahantuontiorganisaatiosta, jossa toimi varastoa hallinnoineen miehen lisäksi levittäjiä.
 Kaikkiaan takavarikoitujen ja organisaation myymien huumeiden katukauppa-arvoksi arvioidaan noin puoli miljoonaa euroa.

Itä-Uudenmaan poliisi takavarikoi lähes 300 000 euron arvosta huumeita – maahantuotua ekstaasia ja Subutexia markkinoitiin Tor-verkossa


Summary: Ainakin Vaasan hätäkeskuksen hätäpuheluissa oli häiriöitä, kertoo Keski-Pohjanmaan pelastuslaitos.

Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitos ohjeisti aamupäivällä ihmisiä hakeutumaan lähimmälle paloasemalla, jos he tarvitsevat apua, sillä hätäpuhelut eivät yhdistyneet. Kaikki alueen paloasemat miehitettiin häiriön ajaksi.
 Pelastuslaitoksen johtajan Jaakko Pukkisen mukaan ainakaan Keski-Pohjanmaalta ja Pohjanmaalta ei saatu yhteyttä hätäkeskukseen. Vian syytä ei vielä tiedetä.
 Juttua päivitetty klo 11:03: Häiriötilanne saatiin korjattua.

Hätäpuhelut toimivat jälleen Vaasan hätäkeskuksen alueella


Summary: Talkoohenki on hiipunut ja usein isojen talojen ylläpito nielee kaikki niiden omistajayhdistysten rahat.

Seurantalot komistavat yhä kylänraitteja, mutta talojen ylläpidosta on tullut raskas taakka monille yhdistyksille. Usein yhdistysten kaikki vaivalla hankitut tulot menevät isojen talojen välttämättömiin kuluihin.
 – Voi sanoa, että tämä talo on raskas mutta myös mieluisa taakka, toteaa Jurvan Kirkonkylän Nuorisoseuran puheenjohtaja  Jaana Luhtala .
 Luhtalan "emännöimä" talokomistus on reilusti yli sata vuotta vanha. Kun summataan yhteen öljyllä lämpiävän ison talon kaikki ylläpitokulut, on loppusumma vuodessa yli 4000 euroa.
 – Laskut tulevat aina, vaikka talossa ei olisi mitään toimintaa ja ne on ajallaan maksettava.
 Sama tuska on monella seurantalon omistajayhdistyksellä. Talkoohenki on hiipumassa ja rapistuvat talot tarvitsisivat kipeästi kunnostamista, mutta rahaa remontteihin ei ole.
 Jaana Luhtala toimii Jurvan Kirkonkylän Nuorisoseuran puheenjohtajana nyt toista vuotta.  Elina Kaakinen / Yle
 Kalliita remontteja
 Suomen Kotiseutuliiton jakamien avustusten turvin seurantaloja on onnistuttu pelastamaan. Seurantalojen korjausavustus on valtionavustus, jonka opetus- ja kulttuuriministeriö on antanut Suomen Kotiseutuliiton jaettavaksi.
 Kotiseutuliiton rakennustutkija  Lasse Majuri  tietää, että tilanne voi olla yhdistysten kannalta hankala.
 – Vuokratuloilla pitäisi pystyä kattamaan talojen ylläpito- ja huoltokulut. Jos tuloja ei ole, voi yhteisö joutuu talosta luopumaankin.
 Vaikka Majuri tunnistaa yhdistysten haasteet, kokonaiskuvaa hän ei näe silti synkkänä. Halua pitää talot kunnossa on olemassa.
 – On yhdistyksiä ja taloja, joissa on menossa jo kolmas peruskorjauskierros.
 Toisaalta Kotiseutuliitolla on kosketus vain osaan seurantaloista. Rekisterissä on pari tuhatta seurantaloa, mutta niistä vain noin kymmenesosa hakee aktiivisesti korjausavustuksia.
 Moni seurantalo rapistuu huolestuttavaa vauhtia. Elina Kaakinen / Yle
 Majuri toivoo, että yhdistysten rahkeet riittäisivät ainakin talojen kattojen korjaamiseen ajallaan. Katto on rakennuksen kriittinen kohta.
 – Jos katosta ei ole pidetty huolta, voi käydä niin, että meidänkään avustukset eivät enää auta yhdistyksiä eteenpäin.
 Korjaaminen ajallaan on aina edullisempaa, muistuttaa Majuri:
 – Ison katon uusiminen tulee hirvittävän kalliiksi. Kustannukset voivat nousta 100 000 euroon.
 Käsityötä ja perinnemaaleja
 Kotiseutuliiton avustusperiaatteet lähtevät siitä, että kun vanhoja seurantaloja kunnostetaan, se pitää tehdä kunnolla ja kestävästi.
 – Haluamme pitää yllä vanhoja käsityötaitoja ja avustamme oikeastaan vain sellaisten materiaalien käyttöä ja sellaisia työtapoja, joista tiedetään, että lopputulos on kestävä.
 Esimerkkinä Majuri mainitsee perinteisen konesaumatun katon, joka kestää kymmeniä vuosia. Julkisivuihin Kotiseutuliitto haluaa perinnemaaleja. Ainoastaan aivan poikkeustapauksissa voidaan käyttää muita maaleja.
 Vaikka korjausrakentamisessa Kotiseutuliitto kannustaa vanhan säilyttämiseen, ei se arvota taloja vain niiden kulttuurihistoriallisen merkityksen tai arkkitehtuurin perusteella.
 – Paikallisesti ne ovat oikeastaan kaikki arvokkaita. Jos sitä taloa joku ylläpitää, niin se kertoo siitä, että talolla on yhteisölle merkitystä.
 Majuri tähdentää, että jokaisella talolla on oma kulttuurihistoriansa.
 – Esimerkiksi Lapissa rakennettiin seurantaloja paljon 60-luvulla. Voi olla, että niille ei ole kehittynyt samanlaista glooriaa kuin joillekin yli satavuotiaille taloille, mutta kaikilla niillä on oma tarinansa.
 Toimela sopisi monenlaisten tapahtumien pitopaikaksi. Talon juhlasali on kunnostettu 80- ja 90-lukujen taitteessa. Jarkko Heikkinen / Yle
 Jurvassa tuuletettiin
 Jurvassa olivat tunnelmat viime syksynä synkät. Nuorisoseuran talon ikivanha öljykattila veteli viimeisiään ja talo uhkasi jäädä talveksi kylmilleen. Rahaa uuden kattilan hankkimiseen ei ollut.
 – Se olisi ollut tämän talon tarinan loppu. Vanhassa talossa pitää pystyä edes peruslämpö pitämään, että talo säilyy, muistelee seuran puheenjohtaja Jaana Luhtala puolen vuoden takaisia pohdintoja.
 Seura päätti mennä riskillä eteenpäin ja uusi kattila hankittiin. Ennakkoselvityksen perusteella Kotiseutuliitto näytti vihreää valoa, mutta silti avustuspäätöstä jouduttiin jännittämään myöhälle kevääseen.
 – Hypin ja pompin ilosta, kun näin meidän nimen siellä listassa, nauraa helpottunut seuran puheenjohtaja.
 Kirkonkylän Nuorisoseura sai avustusta 20 000 euroa. Sillä maksetaan lämmityskattila, maalataan talon ulkoseinät ja ehostetaan ravintolasali. Myös keittiöremonttia päästään suunnittelemaan.
 – Toivotaan nyt, että saadaan talkooväkeä liikkeelle. Jos on ilmaista työvoimaa, voidaan raha käyttää materiaaleihin.
 Tahtoa on
 Monessa yhdistyksessä on pantu merkille, että talkoointoa ei enää ole entiseen malliin. Aktiivinen yhdistysväki harmaantuu huolestuttavaa vauhtia.
 Etelä-Pohjanmaan Nuorisoseuran puheenjohtajan  Tuomas Koivuniemen  mukaan tahtoa seurantalojen kunnostamiseen kuitenkin on, ja tiukan paikan tullen talkooväkeäkin on löytynyt.
 – Kun kyläkouluja on lakkautettu ja ne ovat jääneet pois yhteisestä käytöstä, monessa kylässä seurantalo on ainut kokoontumispaikka ja kylän sydän.
 Kotiseutuliiton avustusten lisäksi seurantalojen korjauksiin on saatu muun muassa Leader-ryhmien jakamaa hankerahoitusta. Koivuniemen mukaan isojakin talohankkeita on saatu onnistuneesti maaliin varsinkin niissä yhdistyksissä, joissa omavastuu on pystytty hoitamaan talkootyönä.
 Jurvan Kirkonkylän Nuorisoseuran aktiiviset naiset Jaana Luhtala ja Nanna Tuppi pääsevät kunnostamaan seurantalon ravintolasalia. Suunnitelma on valmis ja rahoitus järjestynyt. Elina Kaakinen / Yle
 Muistojen talo
 "Toimela" on jurvalaisille tärkeä talo. Monille se on rakkaiden muistojen talo. Talossa on vuosikymmenien aikana ollut muun muassa kirjasto, elokuvateatteri ja näyttämö. Kansakoulu ja kotiteollisuuskoulukin on ollut talon suojissa.
 – Itse en ole paikkakuntalainen alkujaan, mutta olen kyllä huomannut, että paljon muistoja liittyy tähän taloon. Onhan täällä vietetty paljon häitä ja kaikenlaista täällä on ehtinyt tapahtua, sanoo Jaana Luhtala.
 Huonojakin aikoja on ollut. Välillä toiminta hiipui niin pahasti, että talo oli jonkin aikaa huonekalutehtaan varastona.
 – Nyt eletään toivottavasti taas nousukautta.
 Luhtala toivoo, että taloon saadaan lisää vuokralaisia ja seuran taloutta sitä kautta tukevammalle pohjalle.
 – Talossa on aikoinaan tehty lämmönjako, että saadaan pidettyä lämmöt päällä vain osassa taloa. Teemme siihen hiukan muutoksia, jotta ylläpitokustannukset pienenevät ja voidaan vuokrata taloa esimerkiksi kokoustilaksi entistä kilpailukykyisempään hintaan.
 "Täällä on hyvä henki"
 Jaana Luhtala astelee seurantalon vaaleaan ja valoisaan juhlasaliin. Tuolit on pinottu seinustoille ja esirippu vedetty näyttämön eteen. Luhtala hymyilee.
 – Täällä on hyvä olla, täällä on hyvä henki. Tykkään olla täällä. Siksi teen töitä, että tämä talo säilyy ja pysyy kunnossa.
 Toimela on Jurvan Kirkonkylällä alueella, joka on maakunnallisesti merkittävää kulttuuriympäristöä. Luhtalan ajatuksissa se velvoittaa myös Nuorisoseuraa pitämään talostaan huolta.
 – Tässä on ympärillä hyvin hoidettuja vanhoja taloja. Haluan että tämä talo myös on - sanotaanko vuoden päästä - siinä kunnossa, että voin sitä ylpeänä esitellä, kun tuota tietä pitkin tulee.
 Seurantalot ovat yhä tärkeitä kokoontumispaikkoja kylillä ja kuntakeskuksissa.  Jarkko Heikkinen / Yle

Kylänraittien komistuksista tuli taakka omistajilleen – seurantalojen arvoa ei kuitenkaan kiistetä: "Kaikilla niillä on oma tarinansa"


Summary: Marimekon osakekurssi oli aamupäivällä noin 15 prosentin nousussa

Designyhtiö Marimekon tulos parani alkuvuonna selvästi. Vertailukelpoinen liikevoitto nousi tammi-maaliskuussa 2,6 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 1,2 miljoonaa euroa.
 Toimitusjohtaja  Tiina Alahuhta-Kasko  kuvailee tiedotteessa vuoden alkaneen varsin hyvin. Hänen mukaansa vahvojen tuloslukujen taustalla olivat tukkutoimitusten ajoitusmuutos ja Suomen vähittäismyynnin hyvä kehitys.
 Liikevoitto kaksinkertaistui alkuvuonna myynnin kasvun ja myyntikatteen vahvistumisen ansiosta.
 – Myyntikatteen paranemiseen vaikutti normaalihintaisen myynnin hyvä kehitys, Alahuhta-Kasko kertoo.
 Hyvät tulosuutiset sysäsivät Marimekon osakkeen kovaan nousukiitoon. Aamupäivällä yhtiön osakekurssi oli vahvistunut noin 15 prosenttia Helsingin pörssissä.
 Harmaavientitapaukset voivat nakertaa tulosta
 Marimekon liikevaihto kasvoi vuoden ensimmäisellä neljänneksellä 13 prosenttia 27,1 miljoonaan euroon.
 Suomessa myynti nousi seitsemän prosenttia vuoden takaisesta. Kansainvälinen myynti kasvoi vielä rivakammin, mutta siihen vaikuttivat viime vuoden lopulta alkuvuodelle siirtyneet tukkutoimitukset Aasian ja Tyynenmeren alueella.
 Marimekon myynnistä yli puolet tulee Suomesta. Aasian ja Tyynenmeren alue on yhtiön toiseksi tärkein markkina-alue.
 Tulostiedotteessa Marimekko kertoo myös, että sen tietoon on tullut harmaavientitapauksia. Käytännössä Marimekon tuotteita on päässyt myyntiin toimijoille, jotka eivät täytä yhtiön jakelumallin kriteereitä.
 Marimekko tutkii asiaa ja on ryhtynyt toimiin tapausten vuoksi. Tapausten kontrolloimisella saattaa olla heikentävä vaikutus myyntiin ja tulokseen, yhtiö kertoo. Tiedotteessa ei ole mainintaa mahdollisen tulosvaikutuksen suuruudesta.
 Alkuvuoden tulosparannus on jatkoa Marimekon viime aikojen vahvalle kehitykselle. Viime vuonna yhtiö kasvatti vertailukelpoista liikevoittoaan 42 prosenttia toissa vuoteen verrattuna.

Marimekon tulos kaksinkertaistui myynnin kasvun tukemana –  osake ampaisi rajuun nousuun


Summary: Seuraavan hallituksen kerrotaan käynnistävän nopeiden junaratojen suunnittelua Helsingistä Turkuun, Tampereelle sekä itäiseen Suomeen .

– On realistista lyhentää matka-aikoja kolmeen suuntaan, mutta välttämättä ei ole tarpeen tehdä investointiprojekteja kiireellä tai ainakaan ilman perusteellista suunnittelua, sanoo raide- ja joukkoliikenneasiantuntija  Antero Alku  Ylen Radio Suomen Päivä -ohjelman haastattelussa.
 Suomen seuraava hallitus on käynnistämässä nopeiden junaratojen suunnittelua Helsingistä Turkuun, Tampereelle sekä itäiseen Suomeen mahdollisesti Porvoon ja Kouvolan kautta, kirjoittaa  Helsingin Sanomat . Hallitusohjelmasta neuvottelevat puolueet aikovat lisäksi rakentaa ja korjata väyliä sadoilla miljoonilla euroilla.
 Kaikkiaan ratahankkeet maksaisivat arviolta 11,4 miljardia euroa ja valmistuisivat vasta yli kymmenen vuoden kuluttua.
 Antero Alku arvioi, että Espoon ja Salon välisestä oikoradasta olisi hyvä aloittaa.
 – Se on avainasia, koska reitti lyhenisi 35 kilometriä.
 Toinen aloitusvaihtoehto olisi lentorata, joka tarjoaisi Helsinki-Vantaan lentokentälle yhteyden muualta Suomesta, ja helpottaisi Keravan Kytömaan kohdalla etelään menevän raideverkoston ruuhkia. Lahden oikorata liittyy Kytömaan kohdalla päärataan.
 – Nuo ovat niitä, mistä rakentamisen voisi aloittaa, sanoo Alku.
 – Muuten aloittaisin siitä, että katsellaan ratojen kuntoa, korjataan huonot paikat ja tehdään parannuksia.
 Hallitustunnustelija, SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  ei paljastanut Säätytalossa pitämässään tiedotustilaisuudessa, millaisia liikennehankkeet ovat suunnitteilla.
 – Infrahankkeet on tärkeitä, kun suhdanteita halutaan tasoittaa. Aika montakin hanketta ollaan panemassa käyntiin, Rinne sanoo.
 – Se viesti, mikä eri pöydistä nyt tulee on, että yhteisymmärrys on löydettävissä. En ala paljastamaan, mistä asioista on sovittu.
 Lue myös:
 Yle seuraa: Junahankkeista haetaan yhteistä liimaa hallitusneuvotteluissa
 HS: Seuraava hallitus suunnittelee nopeita junaratoja Helsingistä Turkuun ja Tampereelle sekä Itä-Suomeen

Joukkoliikenteen asiantuntija: "Liikenneprojekteja ei ole tarpeen tehdä kiireellä"


Summary: Liikenneministeriö nosti uudestaan esille ajatuksen kilometripohjaisesta tiemaksusta.

Suomalaiset suhtautuvat yllättävän myönteisesti autonsa seurantaan verotusta varten.
 Autoalan kyselyn mukaan 48 prosenttia suomalaisista olisi valmis autonsa ajokilometrien ja liikkumisen seurantaan verotusta tai vakuutusta varten.
 Erityisen suopeita tiemaksuille ovat suhteellisen vähän ajavat vastaajat.
 Vastaajista 37 prosenttia ei antaisi lupaa autonsa seurantaa. Kriittisimpiä olivat yli 20 000 kilometriä vuodessa ajavat vastaajat.
 Loput 15 prosenttia ei osannut sanoa kantaansa.
 Autotuojien toimitusjohtaja  Tero Kallio  sanoo, että kyselyn tulos "kieltämättä hieman yllätti", sillä aiemmat ehdotukset paikannusperusteisista kilometriveroista ovat saaneet arvosteluryöpyn osakseen.
 – Aika on mennyt eteenpäin ja ihmiset ymmärtävät, että meitä seurataan jo mobiililaitteilla … ja tietomme ovat monen käyttävissä, Kallio pohtii syytä muutokseen.
 Tiemaksujen tarvetta perustellaan tulevaisuudessa vähenevällä polttoaineiden kulutuksella. Lotta Sundström / Yle
 Hänen mukaansa tärkeää olisi, että ajoseurannan tarkat tiedot olisivat vain autonomistajan tiedossa. Verottajalle niistä annettaisiin vain koostetietoa.
 Kallio sanoo, että autoala suhtautuu paikannusperusteiseen autoilun verotukseen myönteisesti, mikäli vastineeksi auto- ja ajoneuvovero poistettaisiin.
 Tämä tarkoittaisi käytännössä sitä, että auton ostaminen ja omistaminen halpenisivat, mutta ajaminen kallistuisi. Kallion mukaan liikenteen verotaso kokonaisuutena ei saisi nousta.
 Vihreää valoa myös ministeriöstä
 Liikenne- ja viestintäministeriö julkaisi huhtikuun alussa " Virkamiesnäkemyksen " siitä, millaista liikennepolitiikkaa tulevalla hallituskaudella voitaisiin tehdä.
 Sen mukaan vähäpäästöistä liikennettä voitaisiin edistää muun muassa "tekemällä mahdolliseksi kaupunkiseutujen tiemaksut". Lisäksi liikenteen verouudistuksen yhteydessä pitäisi "ottaa käyttöön kilometripohjainen tiemaksu".
 Ministeriön virkamiesnäkemyksen mukaan tiemaksuilla voitaisiin rahoittaa tieverkon kunnossapitoa.
 Tiemaksujen käyttöönotto vaatisi lain muutosta, mutta sellaisen valmistelu ei ole nyt ministeriössä käynnissä.
 Säätytalon hallitusneuvotteluissa tiemaksut eivät ole olleet Ylen tietojen mukaan ainakaan keskeisesti esillä.
 Liikennerahoituksen muutospaineiden taustalla on se, että vähän polttoainetta kuluttavien ja sähköautojen yleistyminen johtaa vähitellen kutistuviin polttoaineveron tuottoihin.
 Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen mukaan  tieliikenteen polttoainevero tuottaa lähes kolme miljardia euroa. Lisäksi polttoaineista maksetaan yli miljardi euroa arvonlisäveroa.
 Tästä syystä Etla suosittelee tiemaksujen käyttöönottamista, aivan kuten  Jorma Ollilan  johtama  työryhmä  vuonna 2013 ehdotti.
 Tiemaksut olivat viimeksi esillä kaksi vuotta sitten silloisen liikenneministerin  Anne Bernerin  (kesk.) esittämässä  liikenneuudistuksessa , joka kaatui rajuun arvosteluun.
 Tampereen teknillisen yliopiston uusiutuvan liikenteen apulaisprofessori  Heikki Liimatainen  sanoo, että paikantamiseen perustuvat tiemaksut olisivat nykyistä oikeudenmukaisempi tapa kerätä liikenteen veroja.
 – Käyttäjä maksaa -periaate ei Suomessa kaikilta osin autoilussa toteudu. Tämän kautta se voisi toteutua paremmin.
 Satelliitti vai kamera?
 Useissa maissa on jo käytössä tietullit, jotka perustuvat tien varressa tai päällä olevien kameroiden seurantaan.
 Niin Liimatainen kuin Kalliokin kannattavat kuitenkin auton satelliittipaikannukseen perustuvaa järjestelmää kameroiden sijasta.
 – Kameravalvonnalla ei ole ohjaavaa vaikutusta sen jälkeen, kun autoilija rekisteröityy palvelun käyttäjäksi. Myös kiinteiden porttien muuttaminen tai siirtäminen jälkeenpäin on vaikeampaa, sanoo Liimatainen.
 – Tietullit ovat liian yksiniittisiä, sanoo Kallio.
 – Sen sijaan satelliittiperusteisessa seurannassa voidaan ottaa huomioon auton päästöt, missä ajetaan ja milloin ajetaan, hän listaa etuja.
 Lisäksi tietulleja hän moittii siitä, että niistä tulisi kuntakohtaisia ja valtion verotuksen lisäksi autoilijaa kurittavia maksuja. Tullialueen sisällä ajamisen määrään kameravalvonnalla ei myöskään ole vaikutusta.
 Liian aikaista
 Uusiutuvan liikenteen apulaisprofessori Liimatainen arvelee, että tiemaksut ovat vielä poliittisesti liian vaikea pala. Toisaalta ajat muuttuvat.
 – Ilmastomuutoksen ehkäisytoimiin ollaan jo valmiita kansalaisten keskuudessa. Ehkä puolueetkin voivat siinä pikkuhiljaa muuttua.
 Autotuojien Kallio on samaa mieltä – aika ei ole kypsä aivan vielä.
 – Tuleva vaalikausi voisi olla hyvä aika selvittää asiaa. Aikaisemmin selvitykset on torpattu alas ilman keskustelua. Toivottavasti tällä vaalikaudella mennään eteenpäin ja 2020-luvulla eteenpäin koko hankkeessa.
 Autotuojat ja -teollisuuden sekä Autoalan keskusliiton tilaaman tutkimuksen teki Innolink Research. Internet-paneelin ja puhelinhaastattelututkimuksen yhdistelmänä tehtyyn kyselyyn osallistui yli 4 400 vastaajaa.

Tie auki kilometriverolle? Lähes puolet suomalaisista hyväksyisi autonsa seurannan verotusta varten


Summary: Hallinnon ja opposition edustajat ovat neuvotelleet jo useita päiviä, kertoo Norjan yleisradioyhtiö NRK.

Syvään taloudelliseen ja poliittiseen kriisiin ajautuneen Venezuelan kriisiä yritetään sovitella Norjassa.  Norjan yleisradioyhtiön NRK:n mukaan  neuvotteluja on käyty jo useita päiviä.
 Neuvotteluihin osallistuu sekä Venezuelan hallituksen että opposition edustajia. Neuvotteluja käydään Oslossa, mutta tarkempaa paikkaa ei ole kerrottu julkisuuteen.
 Oslon neuvotteluja on pohjustettu Kuubassa.
 Venezuelan presidentti Nicolas Maduro puhui kannattajilleen maan pääkaupungissa Caracasissa. MIGUEL GUTIERREZ/EPA
 Ilmapiiri Venezuelassa on ollut keväällä erittäin jännittynyt. Oppositio on  Juan Guaidón  johdolla vaatinut maahan vapaita vaaleja ja presidentti  Nicolás Maduro  on syyttänyt oppositiota vallankaappausyrityksistä.
 Useat maat sekä EU ja YK pitävät Guaidóa Venezuelan väliaikaisena johtajana. Norja ei ole tunnustanut Guaidóa siirtymäkauden presidentiksi, joten maa nähdään neutraalina neuvottelupaikkana, kirjoittaa NRK.
 Lähes neljäsosa Venezuelan väestöstä, eli noin seitsemän miljoonaa ihmistä, tarvitsee YK:n mukaan kipeästi humanitaarista apua .
 Lisää aiheesta:
 Lentoliikenne Yhdysvaltain ja Venezuelan välillä määrättiin keskeytettäväksi kokonaan
 Venezuelan korkein oikeus syyttää uusia oppositiopoliitikkoja maanpetoksesta, turvallisuusjoukot sulkivat parlamentin
 Venezuelan Guaidó valmis keskustelemaan USA:n armeijan kanssa yhteistyöstä Maduron syrjäyttämiseksi

Kaaokseen ajautuneeseen Venezuelaan hierotaan sopua Norjassa


Summary: Suuren kerrostalon kaikki noin 250 asukasta evakuoitiin keskiviikkoiltana tulipalon vuoksi.  Poliisi ilmoittaa myöhemmin tänään torstaina, milloin taloon pääsy sallitaan.

Lounais-Suomen poliisi on alkanut tutkia Porin keskustassa sijaitsevan  suuren kerrostalon palon  syttymissyytä.
 Talossa on noin 160 asuntoa ja kaikki noin 250 asukasta evakuoitiin. Palosta selvittiin ilman suurempia henkilövahinkoja. Muutama ihminen vietiin sairaalaan tarkistettavaksi savulle altistuksen vuoksi.
 Alustavan arvion mukaan palossa tuhoutuivat ainakin kymmenkerroksisen talon ylin kerros ja sen yläpuolinen ullakkokerros.
 Tutkinnan turvaamiseksi taloon ei päästetä ihmisiä toistaiseksi. Poliiisi pyrkii selvittämään tutkinnan ohessa, milloin taloon pääsy voidaan sallia. Poliisi tiedottaa asiasta seuraavan kerran tänään torstaina klo 16 mennessä.
 Palosta tehtiin ilmoitus keskiviikkona ko 17.29.
 Poliisi pyytää yleisön apua palon selvittämiseksi. Havainnot ja vihjeet asiasta pyydetään ilmoittamaan poliisin sähköpostiin  vihjeet.lounais-suomi@poliisi.fi  tai puhelimeen 0504564963.

Poliisi: Tutkinnan turvaamiseksi asukkaat eivät pääse toistaiseksi palon runtelemaan Porin Keskuskartanoon


Summary: Nuori mies myi syyttäjän mukaan huumeita ja aseen sivustolla, jonka poliisi sulki viime syksynä.

Parikymppistä nuorta syytetään poikkeuksellisen rajuista teoista Pirkanmaalla. Syytetty oli tekohetkellä vasta 16-vuotias.
 Syytettä on käsitelty Pirkanmaan käräjäoikeudessa.
 Nuorta miestä syytetään törkeästä huumausainerikoksesta, useista huumausainerikoksista nuorena henkilönä, ampuma-aserikoksesta nuorena henkilönä sekä kuluttajamarkkinoilta kielletyn psykoaktiivisen aineen kiellon rikkomisesta nuorena henkilönä.
 Miehelle vaaditaan ehdollista, vähintään vuoden vankeusrangaistusta.
 Syyttäjän mukaan nuori mies tilasi internetin välityksellä Saksasta amfetamiinia 100,9 grammaa. Määrä olisi riittänyt 500 käyttöannokseen. Lähetys pysäytettiin tullissa ja takavarikoitiin.
 Syyttäjän mukaan nuori teki tilauksen yhdessä toisen henkilön kanssa ja seurasi lähetyksen kulkua saamallaan seurantakoodilla.
 Lisäksi nuoren syytetään tuoneen laittomasti Hollannista maahan MDMA-huumausainetta 1,2 grammaa. Tämäkin lähetys pysäytettiin tullissa. Tätä samaa ainetta henkilön epäillään hankkineen tuntemattomaksi jääneeltä henkilöltä myös Pirkkalassa 28,3 grammaa vuonna 2015.
 Syyttäjän mukaan 16-vuotias myi MDMA:aa tuttavilleen ja Sipulikanava-sivuston kautta 7–10 euron hintaan 0,1 grammalta.
 MDMA nautitaan useimmiten suun kautta otettavien ekstaasitablettien muodossa. Korkein oikeus on linjannut, että ekstaasi on erittäin vaarallinen huumausaine.
 Myynti Sipulikanava-sivustolla
 Samoin ollessaan 16-vuotias hän syyttäjän mukaan hankki 10 grammaa kiellettyä psykoaktiivista ainetta eli 5MAPB-tutkimuskemikaalia. Henkilön epäillään myyneen osan aineesta Sipulikanava-sivuston kautta.
 Sipulikanava oli suomalainen verkkosivusto, jonka kautta myytiin, ostettiin ja välitettiin vuosina 2014–2017 erittäin suuria määriä huumausaineita.
 Tulli sulki Tor-verkossa toimineen Sipulikanavan yhteistyössä keskusrikospoliisin kanssa viime syksynä.  Sivuston perustaja  on tuomittu vuosiksi vankilaan. Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 Saman sivuston välityksellä 16-vuotiaan epäillään myyneen Zoraki Streamer R1 -revolverin tuntemattomaksi jääneelle henkilölle. Syytetty tunnusti menettelyn esitutkinnassa.
 Lisäksi saman tekijän epäillään laittomasti hankkineen ja välittäneen 0,5 gramman kannabista.
 Käräjäoikeudessa syytetään ainakin kahta MDMA:aa ostanutta henkilöä huumausaineen käyttörikoksesta nuorena henkilönä. Ostajat ovat olleet tekohetkellä 16–17-vuotiaita.
 Lue lisää:
 Nettihuumekaupan perustaja vuosiksi vankilaan – Tor-verkon palvelu antoi mahdollisuuden anonyymiin huumekauppaan

16-vuotiaan syytetään tuoneen huippuvaarallisia huumeita maahan ja myyneen tutuilleen – myi myös revolverin pahamaineisen sivuston kautta