Summary: Monipalveluyritys ilmoittaa pyrkivänsä ratkaisun avulla turvaamaan työpaikat ja palvelut.

Henkilöstö- ja laitosruokalat, ateriapalvelu

Taloudellisiin vaikeuksiin joutunut turkulainen monipalveluyritys Arkea ilmoittaa vaihtavansa työehtosopimusta. Arkean pääomistaja on Turun kaupunki.
 Arkea ilmoittaa pyrkivänsä ratkaisun avulla turvaamaan työpaikat ja palvelut. Työehtosopimusta vaihtamalla tavoitteena on saada aikaan kustannussäästöjä.
 – Tilanne on taloudellisesti haastava ja tavoitteena on pelastaa sekä yhtiö että työpaikat, sanoo Arkean toimitusjohtaja  Tuija Rompasaari-Salmi.
 – Haemme vähintään miljoonan euron kustannussäästöjä pitemmällä tähtäimellä. Eli haemme merkittäviä kustannussäästöjä.
 Toimitusjohtajan mukaan yhtiön taloudelliseen tilanteeseen on vaikuttanut monta eri asiaa, joista yksi on se, että yhtiöstä irtaantui vuodenvaihteessa Kaarea Oy:ksi nimetty yhtiö.
 – Se vei meiltä aika paljon resursseja ja siinä vaiheessa Arkea jäi ehkä liian vähälle huomiolle. Tällöin osittaisjakautumisen seurauksena osa sopimuksista ja henkilökunnasta siirtyi toiseen yhtiöön.
 Uusi työehtosopimus voimaan ensi huhtikuussa
 Tiedotteen mukaan yhtiössä noudatetut työehtosopimukset vaihtuvat matkailu- ja ravintolapalvelut (MaRa) työehtosopimukseen ja Kiinteistötyönantajien (KITA ry:n) työehtosopimukseen.
 Uusi työehtosopimus astuu voimaan ensi vuoden huhtikuussa. Toimitusjohtaja Tuija Rompasaari-Salmi kertoo, että työntekijöiden peruspalkkoihin ei ole tulossa muutoksia.
 – Suurimmat muutokset on esimerkiksi vuosiloman pituus. Meillä on vanhassa työehtosopimuksessa pitkät vuosilomaedut ja sanotaanko lyhyesti, että samalla palkalla joutuu nyt vähän enemmän tekemään töitä.
 Arkean henkilökunnalle yhtiön päätös tuli täytenä yllätyksenä. Pääluottamusmiehet  Maiju Sinisalo  ja  Matti Kaskinen  kertoivat vastanneensa perjantai-iltapäivällä lukuisiin huolestuneilta työntekijöiltä tulleisiin puheluihin. Mahdollisista jatkotoimista työntekijät päättävät ensi viikon aikana.
 Turun apulaiskaupunginjohtaja  Jarkko Virtanen  kertoo tiedotteessa Turun pidättäytyvän omistajatuloutuksistaan, kunnes yhtiön taloudellinen tilanne on saatu vakiinnutettua.
 Arkea tuottaa ruoka-, siivous-, toimitila-, kiinteistönhoito- ja talotekniikkapalveluja. Arkea työllistää noin tuhat ihmistä.
 Viimeksi heinäkuussa Arkea hävisi Turun hyvinvointitoimialan kymmenen miljoonan euron ruokapalvelusopimuksen Fazerille.
 Voit keskustella aiheesta kello 20:een saakka.
 Lue lisää:
 Turun hyvinvointitoimialan ruokapalvelut tuottaa jatkossa Fazer Food Services – Turun oma Arkea Oy hävisi tarjouskilvan

Turun kaupungin Arkea ajautunut taloudellisiin vaikeuksiin – vaihtaa tuhannen työntekijänsä työehtosopimukset halvempiin


Summary: Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN kertoo, että suurimmat syyt puulajien harvinaistumiseen ovat haitalliset vieraslajit sekä laajamittaiset hakkuut.

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto  IUCN on julkaissut raportin  Euroopan puulajien tilanteesta. Raportin mukaan tilanne on hälyttävä, sillä lähes puolet lajeista on harvinaistunut ja sukupuuton uhkaamia.
 IUCN:n mukaan Euroopassa elää 454 puulajia, joista 265 on endeemisiä, eli niitä ei tavata missään muualla maapallolla.
 42 prosenttia lajeista on enemmän tai vähemmän uhanalaisia. Vakavimmin uhattuja, eli äärimmäisen uhanalaisiksi luokiteltuja lajeja on 66. Tutkimuksessa ei havaittu, että yksikään aiemmin tunnettu laji olisi jo kuollut sukupuuttoon.
 216 lajia oli luokiteltu elinvoimaisiksi, eli ne eivät olleet lainkaan harvinaistuneet. 57 puulajin kohdalla järjestö joutui toteamaan, ettei tietoa runsaudesta ollut tarpeeksi, että arviota olisi voinut tehdä.
 Yksi tunnetuimpia harvinaistuneiden lajien listalle joutuneista lajeista on hevoskastanja ( Aesculus hippocastanum ), joka luokitellaan nyt vaarantuneeksi.
 Sen harvinaistumisen suurin syy on Balkanilta levinnyt haitallinen vieraslaji kastanjamiinaajakoi ( Cameraria ohridella) , joka on 1980-luvulta lähtien vallannut koko Euroopan ja aiheuttaa suurta tuhoa hevoskastanjoille. Perhosta on tavattu myös Suomessa.
 IUCN listaakin suurimmiksi syiksi puulajien harvinaistumiseen haitalliset vieraslajit, samoin kuin puiden sairaudet ja paikalliset ongelmalajit, kuten peurat ja vuohet, jotka syövät puuntaimet.
 Muita merkittäviä syitä ovat kaikkialle ulottuva hakkuutoiminta ja elinalueiden kutistuminen ihmisen toiminnan seurauksena.
 IUCN suosittelee, että luonnonsuojelua tehostetaan ja varmistetaan, että harvinaistuneita puulajeja esiintyy varsinkin luonnonsuojelualueilla. Kun uusia alueita otetaan ihmisen käyttöön, toiminnasta pitäisi tehdä ympäristövaikutusten arviointi.
 IUCN kehottaa myös laajentamaan puiden kasvatustoimintaa niiden varsinaisten elinalueiden ulkopuolella. Monien harvinaisten lajien edustajia on erilaisissa kasvitieteellisissä puutarhoissa. Tämänkaltaista suojelutoimintaa tulisi lisätä eritoten varsinaisten elinalueiden lähellä.
 Lisää aiheesta :
 BBC:  'Alarming' extinction threat to Europe's trees'

Euroopan puulajeista ainakin 66 on välittömästi kuolemassa sukupuuttoon


Summary: Prinssi tutustui miinojen raivaamiseen Angolassa.

Prinssi  Harry  on tutustunut maamiinojen raivaamiseen Angolassa 22 vuotta äitinsä prinsessa  Dianan  kuuluisan miinojen vastaisen kampanjan jälkeen.
 Prinssi kuvattiin tänään perjantaina kävelemässä keskelle miinakenttää raivattua polkua pitkin. Kuvat muistuttavat Dianasta tammikuussa 1997 otettuja kuvia, jotka nostivat maamiinojen siviileille aiheuttaman vaaran maailmanlaajuiseen tietoisuuteen.
 Prinsessa Diana kuoli auto-onnettomuudessa Pariisissa elokuussa 1997. Harry oli tuolloin vasta 12-vuotias.
 Tuoreet kuvat prinssi Harrysta muistuttavat hyvin paljon hänen äidistään prinsessa Dianasta 22 vuotta sitten otettuja kuvia.  Dominic Lipinski / EPA, Antonio Cotrim / EPA
 Tutustuminen miinanraivaukseen Diricossa on osa prinssi Harryn Angolan-vierailun ohjelmaa.
 Vuonna 2002 päättyneen Angolan 27-vuotisen sisällissodan aikana maahan kylvettiin yli miljoona maamiinaa. Angolassa on edelleen noin 650 raivaamatonta miinakenttää.
 Vuosina 1975–2015 Angolassa haavoittui maamiinojen räjähdyksissä yli 1 600 ihmistä, kertoo brittiläinen hyväntekeväisyysjärjestö Halo Trust. Suurin osa haavoittumisista tapahtui sodan päätyttyä, kun ihmiset palasivat koteihinsa.
 – Maamiinat ovat sodan parantumaton arpi. Maamiinat raivaamalla voimme auttaa tätä yhteisöä löytämään rauhan, prinssi Harry sanoi.
 Prinssi Harry tutustui miinanraivaukseen Diricossa. Kuvassa myös Halo Trustin työntekijöitä.  Dominic Lipinski / EPA
 Harry vieraili ensin miinakentällä Diricossa ja myöhemmin hän matkasi Huamboon, jossa hänen äitinsä vieraili 22 vuotta sitten.
 Harry on puolisonsa Sussexin herttuattaren  Meghanin  kanssa Afrikan-matkalla. Herttuatar oli miinakenttävierailun ajan Etelä-Afrikassa yhdessä pariskunnan pojan  Archien  kanssa.
 Landmine Monitorin raportin mukaan  maamiinat vaativat koko maailmassa vuonna 2016 lähes 2 500 kuolonuhria ja vammauttivat lähes 7 000 ihmistä. Uhreja miinat vaativat etenkin Afganistanissa, mutta myös muun muassa Syyriassa, Jemenissä ja Ukrainassa.

Prinssi Harry seurasi äitinsä jälkiä miinakentälle – kampanjoi maamiinoja vastaan 22 vuotta prinsessa Dianan kuuluisan vierailun jälkeen


Summary: Kidutetut olivat poikia ja miehiä, joista osa löytyi kahlittuna.

Kadunasta Pohjois-Nigeriasta on löydetty kidutettuja ja hyväksikäytettyjä oppilaita koraanikoulusta, kertoi poliisi tänään perjantaina. Koulussa oli yli 300 miestä tai poikaa, joista monia oli kidutettu tai käytetty seksuaalisesti hyväksi.
 Koraanikoulusta löytyi myös kidutuskammio, jossa uhreja pidettiin kahleissa ja hakattiin. Poliisi ratsasi koulun sivullisten ilmiantojen perusteella. Vanhemmat ja sukulaiset toivat vuosikymmenen toiminnassa olleeseen kouluun muun muassa huumeidenkäyttäjiä vieroitushoitoon.
 Poliisin mukaan osaa oppilaista oli pidetty kahleissa epäinhimillisissä oloissa.
 Koraanikouluun tuotujen lasten vanhemmat saivat tavata lapsiaan vain kerran kolmessa kuukaudessa ja vain tietyillä koulun alueilla.
 Poliisi pidätti koulun omistajan ja kuusi henkilökuntaan kuuluvaa ratsian yhteydessä.
 Viranomaiset yrittävät nyt selvittää kouluun tuotujen henkilöllisyyksiä ja tavoittaa heidän omaisensa.

Nigerialaisessa koraanikoulussa kidutettiin ja hyväksikäytettiin lapsia


Summary: Tuhannet Turkin kansalaiset ovat viime vuosina paenneet maasta.

Kreikassa seitsemän ihmistä on hukkunut Turkista Chioksen saarelle pyrkineen moottoriveneen kaaduttua. Veneessä oli 19 ihmistä. Muun muassa kreikkalaisen  Kathimerini-lehden  tietojen mukaan kuolleet olivat Turkin kansalaisia. Hukkuneiden joukossa on viisi lasta, joista pienin oli sylivauva.
 Pakolaisten ja siirtolaisten tulo Turkista Kreikkaan on viime kuukausina kiihtynyt korkeimmalle tasolle sitten vuoden 2016. Suurin osa tulijoista on Eurooppaan pyrkiviä afganistanilaisia ja syyrialaisia.  Turkissa asenteet pakolaisia kohtaan  ovat kiristyneet ja tämä ajaa ihmisiä jatkamaan pakomatkaansa.
 Pakolaisten joukossa Turkin kansalaisia
 Turkista Kreikkaan tulevien ihmisten joukossa on myös Turkin kansalaisia, jotka pakenevat presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  hallintoa. Tulijat ovat useimmiten kurdeja tai vuoden 2016 vallankaappausyrityksestä syytetyn imaami Fethullah Gülenin seuraajia.
 Monet Turkin kansalaiset ovat aiemmin poistuneet maasta virallisia reittejä pitkin väärennetyillä asiakirjoilla, tai käyttäen turvallisempana pidettyä reittiä pohjoisempana Kreikan ja Turkin rajan muodostavan Evrosjoen yli.
 Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston  EASO:n mukaan  Euroopan unioniin on tämän vuoden ensimmäisen seitsemän kuukauden aikana tullut vajaat 15 000 turvapaikanhakijaa Turkista.
 Lue lisää:
 Yhä useampi pakenee Turkin puhdistuksia: terroristiksi leimattu pormestari sai turvapaikan Suomesta
 Kreikan saarilla pakolaisleirit ovat ratkeamispisteessä: Ihmisiä nukkuu taivasalla ja pulaa on kaikesta

Seitsemän hukkui pakolaisveneen kaaduttua Egeanmerellä –kreikkalaistietojen mukaan kuolleet turkkilaisia


Summary: Julkisen sanan neuvoston puheenjohtajaksi nimitetty Eero Hyvönen on pitkän uransa aikana nähnyt median muuttuvan. Myös JSN:n on vastattava haasteisiin.

Tuore nimitys Julkisen sanan neuvoston puheenjohtajaksi on pitänyt  Eero Hyvösen  kiireisenä. Eilen torstaina julkistetun nimityksen jälkeen haastattelupyyntöjä on riittänyt. Samalla pitää kuitenkin hoitaa työt Yleisradion Suomi-deskin ja Metropolitoimituksen päällikkönä.
 Pidetty esimies aloittaa JSN:ssa vuodenvaihteessa. Hän ei halua vielä kommentoida, mihin suuntaan hän aikoo neljä vuotta kestävällä kaudellaan neuvostoa kehittää. Hän haluaa ensin perehtyä JSN:n toimintaan ja henkilökuntaan.
 Vaikka JSN:n nykyinen johtaja  Elina Grundström  on saanut  kritiikkiä toimintatavoistaan , Hyvönen on vakuuttunut neuvoston työskentelyn perusteellisuudesta.
 – Mielestäni Grundströmin kaudella kantelujen tutkiminen on entisestään parantunut. Asiat tutkitaan perusteellisesti ja päätökset perustellaan hyvin. Olin parikymmentä vuotta sitten JSN:n toiminnassa varajäsenenä ja verrattuna niihin aikoihin muutos on huikea. Yhtenä syynä on varmasti se, että Grundströmin kaudella päätösten valmisteluun on kiinnitetty enemmän väkeä.
 Hyvösellä on pitkä kokemus mediamaailmasta. Ennen Yleisradiota hän toimi pitkään Nelosen uutisten päätoimittajana. Lisäksi hän on ollut päätoimittajana Radio Cityssä ja Ylioppilaslehdessä. Koulutukseltaan Hyvönen on oikeustieteen kandidaatti.
 Hyvönen tietää, miltä langettava päätös tuntuu
 Julkisen sanan neuvostolle voi tehdä kantelun kuka tahansa. Asia kannattaa perustella mahdollisimman hyvin, niin käsittely nopeutuu. Kantelussa on tultava ilmi, miten juttu tai ohjelma loukkaa  hyvää journalistista tapaa .
 JSN ei ole oikeuselin, mutta se antaa vapauttavia tai langettavia päätöksiä. Langettavat päätökset otetaan vakavasti journalistien keskuudessa ja yleensä niistä otetaan opiksi.
 Myös Hyvönen on kerran saanut päätoimittajakaudellaan langettavan päätöksen.
 – Kyllähän se harmitti. Aluksi todella paljon. Totesimme kuitenkin, että kyllä jutusta olisi tullut parempi, jos olisimme käsitelleet aihetta vielä tasapuolisemmin.
 Median haasteita nyt ja tulevaisuudessa
 Viime vuosina media on ollut suuressa murroksessa ja sitä myötä myös JSN joutuu tulevaisuudessa pohtimaan monia asioita. Kysyimme Eero Hyvöseltä näkemyksiä muutamiin haasteisiin.
 1. Miten luottamus ansaitaan?
 Suomi on kärjessä median luotettavuuden mittauksissa. Se on hienoa, mutta kun katsoo sitä lukua, se on vain 59 prosenttia. Eihän siihen voi olla tyytyväinen. Luottamus säilyy, kun noudatamme reilun pelin sääntöjä eli journalistin ohjeita, myönnetään virheet ja korjataan ne. Nykyään yleisöllä on mahdollisuus antaa helposti palautetta ja kommentteja. Vielä pitäisi hieman kannustaa toimittajia osallistumaan enemmän juttujen loppuun avattuihin keskusteluihin. Työ on hektistä, mutta olisi hyvä jossain välissä käydä vaikka kiittämässä kommenteista, jos ne ovat asiallisia. Ihmisille tulisi tunne, että heidän mielipiteensä on huomattu. Se veisi ehkä eteenpäin vuoropuhelua.
 2.   Kuka saa välittää tietoa?
 En näe tässä ongelmaa, kunhan ihmiset ymmärtävät, kuka tietoa välittää. Blogit, tubettajat ja muut tuovat erilaista kirjoa. On ihan hyvä, etteivät toimittajat ole mitään portinvartijoita. Joskus menneinä vuosikymmeninä tietoa saatettiin jopa pantata. Suomessakin pystyttiin aika pienellä porukalla päättämään, että tästä ei sitten puhuta. Nykyään sellainen ei olisi mitenkään mahdollista.
 3. Miten toimittajien vaientamisyrityksiin pitää suhtautua?
 Tämä täytyy ottaa vakavasti. Toimittajiin, tutkijoihin tai muihin tiedonvälittäjiin kohdistuu monenlaisia vaikuttamisyrityksiä. Osa on tutkinta- ja jopa tuomiokynnyksen ylittäviä tekoja. Paljon on myös huonoa käytöstä esimerkiksi somessa. Ikävien kommenttien ja uhkailujen kohtaaminen voi johtaa itsesensuuriin. Näissä asioissa riittää paljon pohdittavaa, sillä toimittajan työ on muuttunut julkisemmaksi kuin mitä se oli ennen.
 Joka toimituksessa pitää olla toimintaohjeet, miten toimitaan, jos vihakampanja käynnistyy. JSN voi myös alan edustajana nostaa tällaisia asioita esiin ja yleiseen keskusteluun.
 4. Tiedämmeko, mistä kaikki tieto on peräisin?
 Viestintäjätit keräävät jatkuvasti tietoa meistä. Sen perusteella meille voidaan syöttää uutisia, joita emme varsinaisesti ole itse tilanneet. Algoritmit ovat räätälöineet sen verkkokäyttäytymisemme pohjalta.
 Me saamme paljon tietoa, joka tulee kaiken sääntelyn ulkopuolelta. Suurilla sosiaalisen median yhtiöillä ei ole mitään velvollisuutta kertoa algoritmeistaan. Tässä on yleismaailmallinen keskustelu meneillään, miten nämä mediajätit saataisiin vastuullisemmiksi. Media-ala on murroksessa globaalisti, joten JSN:n kansainvälisten suhteiden ylläpito on tärkeää.

Kysyimme JSN:n uudelta puheenjohtajalta, kuinka suhtautua vaikuttamisyrityksiin ja 3 muuhun median haasteeseen


Summary: Bongaus kannattaa aloittaa poikkeuksellisesti heti pimeän tultua, opastaa Ilmatieteen laitos.

Revontulien todennäköisyys on suuri perjantain ja lauantain välisenä yönä, kertoo  Ilmatieteen laitos Twitterissä .
 Ilmatieteen laitoksen mukaan revontulia voi hyvällä onnella nähdä koko Suomessa, jos pilvitilanne sen sallii. Ylen meteorologi Matti Huutonen arvioi, että parhaat katselumahdollisuudet ovat lännessä ja Pohjois-Lapissa.
 Tänä yönä revontulia kannattaa alkaa bongata poikkeuksellisesti heti pimeän tultua, vaikka tyypillisimmin revontulet leiskuvat keskiyöllä, Ilmatieteen laitos kertoo.

Revontulet leiskuvat ensi yönä – hyvällä onnella niitä voi havaita koko Suomessa


Summary: Maita on yritetty saada neuvottelupöytään Yhdysvaltain vetäydyttyä ydinsopimuksesta.

Presidentti  Donald Trump  tyrmää Iranin presidentin  Hassan Ruhanin  väitteet siitä, että Yhdysvallat olisi valmis luopumaan kaikista Iranin-vastaisista pakotteista.
 Ruhani väitti aiemmin perjantaina , että Yhdysvallat olisi valmis tähän vastineeksi siitä, että Iran suostuisi ydinsopimusta koskeviin neuvotteluihin. Ruhanin mukaan Yhdysvaltain valmiudesta kertoivat Saksa, Britannia ja Ranska YK:n yleiskokouksen yhteydessä New Yorkissa.
 Ruhanin mukaan Iran ei ole valmis hyväksymään tarjousta tämänhetkisessä myrkyllisessä ilmapiirissä.
 Presidentti Trump vastasi Ruhanin puheisiin Twitterissä julkaisemassaan viestissä.
 – Iran halusi minun poistavan heihin kohdistetut pakotteet tapaamisen järjestämiseksi. Vastasin tietysti EI!, Trump kirjoittaa.
 Irania ja Yhdysvaltoja on yritetty saada neuvottelupöytään sen jälkeen, kun Yhdysvallat vetäytyi vuonna 2015 solmitusta ydinsopimuksesta ja asetti Irania vastaan pakotteita.
 Iranin ja Yhdysvaltain suhteet ovat kiristyneet viime aikoina entisestään Saudi-Arabian öljylaitokseen tehdyn iskun vuoksi. USA on syyttänyt iskusta Irania.
 Lisää aiheesta:
 IAEA: Iran rikkoo ydinsopimusta
 Ranskan presidentti Macron: Olosuhteet Iranin ja USA:n paluulle neuvottelupöytään on saavutettu

Iran: USA valmis perumaan pakotteet – Trump: Vastasin tietysti EI!


Summary: Goalsin "jakso" voi olla 15 sekunnin mittainen IG-tarina.

Jonnet eivät pian muista, että pystyvideo oli hetki sitten internetissä syntiä. Nyt pystyvideona eli monien mielestä varsin epäkäytännöllisessä muodossa julkaistaan jo kansainvälisesti palkittua, käsikirjoitettua draamaa.
 Ylen Instagram Storiesissa julkaistu nuorten  draamasarja Goals  palkittiin Roomassa Prix Italia -festivaalilla. Pääpalkinto tuli verkkoviihde-sarjassa (Web Entertainment).
 – Jujuna oli mennä sinne, missä nuoret ovat. Sarjan kahdeksalla hahmolla on omat tilit Instagramissa, jonne he päivittävät elämäänsä. Heitä seurataan ympäri vuorokauden, sanoo  Liisa Palmroth , joka vastaa  Marika Kuorttin  kanssa sarjan alkuperäisideasta ja konseptoinnista.
 Nuorille suunnatun viihteen mullisti norjalainen hittisarja  Skam . Hahmoilla oli elämänsä paitsi sarjan jaksoissa myös sosiaalisessa mediassa. Ylellä ensimmäinen uuden ajan sarja oli Instagramissa julkaistu  Karma .
 Viime vuonna julkaistussa  Goalsissa  ajatus vietiin niin pitkälle, että koko sarja on lyhyitä IG-tarinoita, joita nuoret amatöörinäyttelijät ovat tuotannon avustuksella kuvanneet, ja joita sarjan sometiimi julkaisi kahdeksan viikon aikana.
 – Työ oli aika intensiivistä. Sitä tehtiin ympäri vuorokauden. Kahdeksan viikon aikana julkaistiin yhteensä 1 700 postausta, paljastaa tuottaja  Salla-Rosa Leinonen .
 Katsojien kommentteja kuunnellaan
 Näin julkaistuna fiktiivinen, käsikirjoitettu draama on katsojien somevirrassa rinnakkain vaikkapa ystävien postausten ja uutisjuttujen kanssa. Katsojalla on vapaus valita, mitkä näkökulmat, hahmot tai teemat häntä kiinnostavat.
 Goals -hahmojen seuraajista valtaosa, 80 prosenttia, on 13–24-vuotiaita.
 – Sisällön saa heti julkaisuhetkellä omaan välineeseensä. Viidentoista sekunnin pätkän voi katsoa bussissa tai pysäkillä. Kysymys ei tavallaan ole ohjelmasta, vaan hahmo on kuin kuka tahansa kaveri Instagramissa.
 Erona perinteiseen sarjaviihteeseen on myös ketteryys. Käsikirjoitusta kirjoitettiin sitä mukaa, kun postauksia kuvattiin.
 – Ratkaisu antoi mahdollisuuden reagoida katsojien kommentteihin. Halusimme heidän tiedostavan, että olemme läsnä, eikä sarjalla ole ennakkoon valmisteltua käsikirjoitusta.
 Some-sarjat tulleet jäädäkseen
 Palmroth ennustaa, että  Goalsin  kaltaiset sosiaalisessa mediassa julkaistavat sarjat ovat ainakin jossain muodossa tulleet jäädäkseen.
 – Onko paikkana Instagram, vai voisiko tällaista sisältöä esittää vaikkapa Areenan kylkiäisenä? Olisi mahtavaa, jos Yle satsaisi sellaiseen, hän visioi.
 Goals  palkittiin Prix Italian lisäksi Kööpenhaminan Web Festillä  parhaana mobiiliprojektina .
 Prix Italia on Italiassa järjestettävä kansainvälinen radio- ja televisioalan festivaali, jossa palkitaan parhaita ohjelmia ja sisältöjä.

Nuortendraama voi olla kuin yksi kavereista somevirrassa – Ylen Instagramissa julkaistu, teinit tavoittanut Goals palkittiin Italiassa


Summary: Ahti ei koe joutuneensa kovaan paikkaan. Onnettomuudessa jokaisen tulee tehdä voitavansa.

Kun Utön linnakkeella annettiin hälytys kolmen maissa aamuyöllä, ei kenelläkään ollut käsitystä, mitä on tapahtunut.
 Kalle Ahtia  ja muita varusmiehiä pyydettiin keräämään kaikki viltit ja niin sanotut smurffipuvut sairastuvalla. Väkeä olisi tulossa enemmän.
 Turkulainen Ahti oli yksi varusmiehistä, jotka palvelivat Utössä Estonian upotessa 25 vuotta sitten. Uppoamispaikalle oli matkaa noin 40 kilometriä, ja saarelle tuotiin onnettomuuden uhreja – eläviä ja kuolleita.
 Vapaaehtoisia pyydettiin aluksi laiturille, mutta öinen meri oli niin myrskyisä, ettei sinne ollut veneillä asiaa. Lännen ja lounaan välinen tuuli puhalsi keskimäärin 15 metriä sekunnissa, aallot olivat usean metrin korkuisia.
 – Esimies sanoi, että parempi kun ei lähdetä sinne, tulee vaan enemmän uhreja. Se, mitä olisi voitu tehdä, olisi ollut täysin olematonta.
 Pompottelu ihmetytti silloin, ei ihmetytä enää
 Kalle Ahti ei muista selkeää hetkeä, jolloin tapahtuneen synkkyys alkoi selvitä varusmiehille. Jos kantahenkilökunta tiesi tarkemmin, heillä ei ehkä ollut lupa kertoa.
 Aamuyöllä Utön ilmatila täyttyi pelastushelikopterien säksätyksestä. Matkustaja-alus Estonia oli uponnut matkallaan Tallinnasta Tukholmaan ja vienyt mukanaan 852 henkeä.
 – Ei välttämättä tule ihan ensimmäisenä mieleen tuollainen kokoluokka.
 Suomen eteläisin asuttu saari oli pitkään rannikkotykistön tukikohta. Arkistokuva. Juha Laaksonen / Yle
 Huhuja liikkui, mutta varusmiehet keskittyivät täyttämään käskyjä.
 Kalle Ahti toimi sen kummemmin ajattelematta, omat aivot pois päältä.
 – Tuollaisessa tilanteessa on varmaan hyvinkin tärkeää, että pystytään johtamaan nuorta väkeä, joka on ensimmäistä kertaa pois äidin ruokien parista. On ihan hyvä systeemi, etteivät kaikki rupea aivan omin päin touhuamaan.
 Aikanaan tuntui hieman hölmöltäkin, kuinka varusmiehiä pompoteltiin edestakaisin. Ensin pyydettiin helikopterikentälle, sitten kaikki komennettiin sieltä pois.
 Iän karttuessa perusteet ovat alkaneet käydä järkeen.
 – Ihmetytti silloin, ei ihmetytä enää. Kantahenkilökunta esikuntaa myöten joutui varmasti miettimään, miten varusmiehiä voidaan käyttää tässä tilanteessa, toteaa Kalle Ahti.
 Hän korostaa, ettei kenenkään ollut pakko osallistua, vaan pelastustöiden avuksi pyydettiin vapaaehtoisia. Ahdin käsityksen mukaan missään vaiheessa ei edes ollut sellaista tilannetta, että kaikkien paikalla olleiden varusmiesten komentamisesta töihin olisi ollut mainittavaa hyötyä.
 Kuolema oli vain kohdattava
 Suurimman osan ajasta Kalle Ahti otti sairastuvalle tulijoita vastaan. Helikopterikenttä oli muutaman sadan metrin päässä, ja uhreja kuljetettiin sieltä traktorikyydillä.
 Joitakin kohtaamisia potilaiden kanssa on jäänyt mieleen. Kaikkien tarinat eivät ole kirkkaita, sillä Ahti oli itsekin sellaisessa mielentilassa, ettei kauheasti jäänyt muistiin.
 – Viime aikoina on mietityttänyt, mitähän kuuluu yhdelle ihan hyvissä ruumiin ja sielun voimissa olleelle kaverille. Kuultuaan ensimmäisen rysäyksen hän oli säikähtänyt ja yrittänyt herättää hyttikaverinsa. Hän oli päässyt ihan jostain alimmista kerroksista ylös.
 Keskiviikkoaamun valjetessa 28. syyskuuta 1994 ei eloonjääneitä enää löytynyt mereltä. Pelastushelikoptereilla oli tuomisinaan Utöhön ainoastaan vainajia.

 Kun kuolleet oli otettu vastaan saarelle, nousivat helikopterit uudelleen ilmaan etsimään seuraavia.
 – Kuoleman vaan kohtasi, ei kai siinä ollut oikein vaihtoehtoja. Se on aika kylmä juttu.
 Kalle Ahti vakuuttaa, että tapahtumat eivät ole jääneet kummittelemaan. Yhtään painajaista hän ei muista nähneensä.
 Laivalla tulee kuitenkin vaistomaisesti katsottua hätäpoistumisreitit.
 – En pelkää laivoja. Tumma vesi tuntuu ehkä hiukan pahalta.
 Nuoret miehet tekivät, minkä pystyivät
 Tilanteen rauhoituttua linnakesaarella käytiin asiaa läpi varusmiestovereiden kesken, ja paikalle järjestettiin myös ammattiapua.
 Onnettomuuden aikaan Utön rannikkotykistössä ei edes ollut täyttä miehitystä, sillä osa varusmiehistä oli lomalla. Heillä olikin palatessaan paljon kysymyksiä.
 – Asiallisesti tapahtunutta puitiin, ja ihmeteltiin, miten näin voi käydä.
 Kalle Ahti ei mielellään muistele Estonian onnettomuutta, mutta tapahtumat eivät jättäneet traumoja. Jouni Koutonen / Yle
 Kalle Ahti arvelee, että tänä päivänä vastaavassa tilanteessa varusmiehiä ei ehkä lähetettäisi paikalle. Sekään ei hänestä välttämättä olisi oikein.
 – En tiedä, miltä heitä suojeltaisiin, koska onnettomuuksia voi tapahtua.
 Ahti kertookin ajattelevansa Puolustusvoimista enemmän hyvää nyt kuin ennen Estonian turmaa.
 Tarvittaessa avuksi saadaan runsaastikin väkeä, eikä kyseessä tarvitse olla laivaturma – esimerkiksi kemikaalivuodon sattuessa varusmiehet voisivat olla avuksi pelastustöissä.
 Kalle Ahti empi pitkään, haluaako enää muistella neljännesvuosisadan takaisia tapahtumia lainkaan julkisuudessa. Hän ei halua antaa kuvaa, että olisi joutunut jotenkin kovaan paikkaan palvellessaan Utön nyt jo lakkautetussa linnakkeessa.
 Hänen mielestään oikeasti kovaan paikkaan joutuivat Estonialla olleet ihmiset sekä uhreja merestä nostaneet pintapelastajat.
 – Me nuoret miehet olimme vaan paikassa, jossa voimme edes jotenkin auttaa. Jokaisen ihmisen kuuluu tehdä se, mitä pystyy. Mitä me pystyimme tekemään, ei kauhean paljoa ollut – mutta ehkä jotain, miettii Kalle Ahti.
 Lue lisää:
 Elävä arkisto: Estonia upposi alle tunnissa ja vei mukanaan yli 800 ihmistä
 Kolahdus, keulaportti ja kallistuma – näin Estonia upposi 55 minuutissa

Kalle Ahti palveli Utössä, kun Estonia upposi 25 vuotta sitten – varusmiehet tekivät voitavansa uhrien auttamiseksi


Summary: Brysselissä vierailevan Rinteen mukaan Britannian EU-eroneuvotteluissa ei ole tapahtunut sellaista läpimurtoa, joka antaisi toivoa ratkaisusta.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tapasi EU:n brexit-pääneuvottelijan  Michel Barnierin  perjantaina aamupäivällä Brysselissä. Tapaaminen komissiossa kesti vajaan tunnin. Barnierin Rinteelle antama tilannekatsaus ei ollut rohkaiseva.
 – Ei ole sellaista läpimurtoa näköpiirissä, että voisi sanoa valoa olevan tunnelin päässä, sanoi Rinne tapaamisen jälkeen.
 Tilannearvioon ovat oleellisesti vaikuttaneet Britannian tämänviikkoiset tapahtumat. Rinne arvioi tapaamisen jälkeen, että brexit tulee lokakuun lopussa.
 Pääministerin avustajat ovat käyneet Lontoossa keskustelemassa sekä konservatiivien että työväenpuolueen edustajien kanssa.
 – Ajatus siitä, että työväenpuolue pelastaisi ketään, ei ole tästä maailmasta. Ainakaan niiden tietojen perusteella, mitä meillä on, totesi Rinne.
 EU yhtenäinen ja Irlannin takana
 Britannian EU-eroon on enää 34 päivää. Hermo on kireällä molemmin puolin Englannin kanaalia.
 Heti Rinteen jälkeen Barnier tapasi sekä Irlannin ulkoministerin  Simon Coveneyn  että Britannian brexit-neuvottelijan  Stephen Barclayn .
 Rinne tapasi Brysselissä EU:n brexit-neuvottelijan Michel Barnierin.  Johanna Geron / EPA
 Barnier kertoi torstaina EU-maiden suurlähettiläille, että Britannialta ei ole saatu yhtään käyttökelpoista esitystä, jonka pohjalta neuvottelut Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajakiistassa voisivat edetä.
 Irlannin ulkoministeri Simon Coveney totesi oman tapaamisensa jälkeen, että näkemykset ovat vielä kaukana toisistaan.
 Rinne painotti sitä, että EU on neuvotteluissa hyvin yhtenäinen ja, että tilanne ei saa Irlannin osalta heikentyä, ei rauhan eikä talouden suhteen.
 Rinne kannattaa kolmen kuukauden jatkoaikaa
 Väistyvän komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  on antanut ymmärtää, että sopimuksettoman eron mahdollisuus on kasvanut.
 EU korostaa, että jos Britannialta tulee uusia neuvotteluavauksia, unionilla pitää olla riittävästi aikaa arvioida esitysten kelvollisuus juridisesti ja teknisesti.
 Syyskuun lopun jälkeen aika alkaa loppua. Näillä näkymin Britannian on määrä erota lokakuun lopussa.
 Ainoa mahdollisuus estää Britannian sopimukseton ero on antaa neuvotteluille jatkoaikaa lokakuun lopun yli. Se voi tapahtua ainoastaan Britannian pyynnöstä.
 Rinne sanoi pitävänsä järkevänä ajatuksena myöntää Britannialle kolmen kuukauden jatkoaika. Hän kuitenkin painotti, että se on hänen henkilökohtainen kantansa.
 Lontoon  tämänviikkoiset tapahtumat  oikeudessa ja parlamentissa hermostuttavat Brysselissä.  BBC:n mukaan  virkamiehet varautuvat jo siihen, että Britannian poliittinen myrsky jatkuu vuosia.
 Lisää aiheesta:
 Britannian korkein oikeus: Boris Johnson rikkoi lakia määrätessään parlamentin tauolle – pääministeri ei aio erota tehtävästään
 Töihin palanneessa Britannian parlamentissa käytiin kalmanhajuinen väittely – “Zombiehallitus “ja “kuollut parlamentti” ottivat mittaa toisistaan

Rinne Brysselissä:  Brexit-neuvotteluissa "ei valoa tunnelin päässä"


Summary: Keskustatunnelia kannattanut pormestari pui tappiotaan avoimessa kirjeessä, mutta luo katseen myös tulevaan.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  on julkaissut verkkosivuillaan avoimen  kirjeen , jossa hän pui henkilökohtaista keskustatunnelitappiotaan.
 SDP:n valtuustoryhmä tyrmäsi keskustatunnelihankkeen,  sillä piti sen kustannuksia liian kovina. SDP:n mielestä tunnelin rakentamisen sijaan tulisi satsata kävelykeskustaan ja joukkoliikenteeseen. SDP:n lisäksi myös vihreät ja vasemmistoliitto vastustivat keskustatunnelin rakentamista.
 Tunnelisuunnitelma oli aiemmin yhdistetty kävelykeskustahankkeeseen. SDP:n  Eveliina Heinäluoman  mukaan kaupungin pitäisi nyt tutkia, miten kävelykeskustaa voidaan kehittää ilman tunnelin rakentamista. Kokoomuksen  Risto Rautavan  mukaan autoton keskusta ei kuitenkaan ole mahdollinen, ellei ole paikkaa mihin liikenne ohjataan.
 Jan Vapaavuori, löytyykö vielä hyvää tahtoa suunnitella Helsingin kävelykeskustaa ja joukkoliikennettä?
 – Kantakaupungin on oltava saavutettavissa eri liikennemuodoilla ja jos malleja löytyy, aina löytyy hyvää tahtoa edistää kävelykeskustaa.
 Minkälaisia satsauksia on tulossa kävelykeskustaan?
 – Mielestäni olennaisempi kysymys on se, miten turvataan kantakaupungin elin- ja vetovoiman kehittyminen. Kävelykeskusta voi olla yksi osa kokonaisuutta, mutta lähtökohtana se on liian suppea. Uskoin vahvasti tunneliratkaisuun eikä minulla ole visiota siitä, miten parannetaan kantakaupungin elin- ja vetovoimaisuutta, jotta yritykset ja ihmiset haluavat tänne investoida ja tulla. Mutta pormestarina minun on luotava visio näissäkin olosuhteissa.
 Sanot kirjeessäsi, että päästöjen vähentäminen on eri asia kuin autojen vähentäminen. Mitä tarkoitat sillä?
 – Moottoriteknologia ja autoilun sähköistyminen tulee nopeasti vähentämään autoiluun liittyviä päästöjä merkittävästi tai poistamaan päästöulottuvuuden kokonaan. Yhteiskunta ei voi päättää, että kaikki ihmiset liikkuvat tavalla x. Ihmisillä on erilaisia tarpeita. Autoilun rajoittaminen ei tarkoita sitä, että joukkoliikenteen käyttö lisääntyisi. Silloin autoilu voi siirtyä jonnekin muualle ja lisätä siellä päästöjä. Itseohjautuvat autot tulevat osaltaan vaikuttamaan siihen, että turvallisuus ja liikkuminen parantuvat.
 Minkälaisia panostuksia on tulossa joukkoliikenteeseen?
 – Kantakaupunki on jo nyt erittäin hyvin saavutettavissa joukkoliikenteellä. Mahdollisimman suuri osa liikenteestä tulisi rakentaa joukkoliikenteen varaan. Ilmaston ja terveyden vuoksi myös kävelyä ja pyöräilyä on edistettävä. Se ei silti tarkoita sitä, etteikö autoiluakin olisi jatkossa tai etteikö liikenteen määrä lisääntyisi.
 Minkälainen on unelmiesi hiilineutraali Helsinki?
 – Hiilineutraali Helsinki toteutuu joka tapauksessa ja kaupunki on sitoutunut toteuttamaan päästövähennysohjelmaansa määrätietoisesti. Keskeisimmät kysymykset liittyvät energiantuotantoon, rakennuksien energiatehokkuuteen ja liikenteen sähköistämiseen.
 Lue seuraavaksi:
 SDP tyrmäsi Helsingin keskustatunnelin – Valtuustoryhmän mukaan hinta on liian kova

Pormestari Vapaavuori: "Kävelykeskusta voi olla osa kokonaisuutta, mutta lähtökohtana se on liian suppea"


Summary: Suomen ensimmäinen pelitaiteen läänintaiteilija paljastaa parhaat vinkkinsä, jotta seuraava pelisuunnitelijasukupolvi ei tekisi samoja virheitä kuin hän.

Idea  Jaakko Kemppaisen   Pelisuunnittelijan peruskirjaan  lähti käytännön kokemuksista. Kemppainen opetti aikoinaan pelisuunnittelua ammattikorkeakoulussa ja tuntui siltä, etteivät pelialalla siihen mennessä opitut omakohtaiset asiat oikein tulleet vastaan opetussuunnitelmassa, saati että ne olisivat olleet kovin selkeitä opiskelijoillekaan.
 – Ajattelin, että jos olisin tiennyt nämä jutut silloin kun ryhdyin suunnittelemaan pelejä työkseni 2000-luvun alussa, ehkä ura olisi sujunut helpommin. Siitä syntyi ajatus välittää tietämystä eteenpäin seuraaville pelisuunnittelijasukupolville, Kemppainen summaa.
 Taiteen maisteriksi (New Media ja Game Design) valmistuneella Kemppaisella itsellään on monipuolinen kokemus pelialasta: hän on ollut mukana yli kahdessakymmenessä peliprojektissa, työskennellyt useissa pelifirmoissa. Alkuvuodesta hänet valittiin Suomen ensimmäiseksi pelitaiteen läänintaiteilijaksi.
 – Kun kertoo olevansa ammatiltaan pelisuunnittelija, niin aika usein ryhdytään puhumaan ohjelmoinnista – että sehän on se tulevaisuuden ala. Pelisuunnitteluhan ei ole ohjelmointia, vaan sääntöjen, tarinoiden ja teemojen keksimistä – kyse on lähinnä käsikirjoittamisesta. Game design taas yhdistetään usein graafiseen suunnitteluun, Kemppainen kertoo.
 Pelisuunnittelijan peruskirjan kansi.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kognitiotieteestä todennäköisyyslaskentaan
 Yleistajuinen  Pelisuunnittelijan peruskirja  antaa käytännön eväitä ja ohjeita siihen, kuinka peliä kannattaisi ryhtyä tekemään. Ihan uran ensimmäisten pelien kohdalla olisi suositeltavaa lähteä liikkeelle hieman pienemmän projektin puitteissa, eikä digitaaliseen maailmaankaan tarvitse heti rynnätä.
 – Kortti- ja lautapeleillä on hyvä kokeilla pelisääntöjen toimivuutta ja ominaisuuksia. Sitten voi havainnoida, kuinka lautapeleistä saadut opit toimivat digiympäristössä. Jos haluaa välttää digimaailmaa, meillä on pelikulttuurissa muitakin vaihtoehtoja. Esimerkiksi roolipelejä pelataan kynällä ja paperilla pöydän ääressä, liveroolipelissä taas näytellään. Jalkapallokin on peli, joten miksei voisi keksiä peliä, jossa fyysinen ulottuvuus ja toiminta on mukana, Kemppainen sanoo.
 Kemppaisen mielestä pelisuunnittelijan pitää itsekin pelata, mutta pelkällä pelaamisella ei pitkälle pötkitä.
 – Jos tekee pelejä pelkästään oman pelikokemuksen perusteella, päätyy tuottamaan jo pelattujen pelien alijoukkoja, jolloin ei synny mitään uutta tai kiinnostavaa. On tärkeää, että luovien alojen ihmiset katsovat oman alansa ulkopuolelle ja pyrkivät soveltamaan sieltä saamiaan ideoita.
 Pelisuunnittelijan ammatissa luovuus on avainasemassa: Kemppainen itse esimerkiksi katsoo elokuvia, lukee paljon, opiskelee yllättäviäkin asioita ja suosittelee samaa muille.
 – Olen hyötynyt kognitiotieteestä, se auttaa ymmärtämään ihmisen oppimis- ja muistamisprosesseja. Myös psykologiaan tutustuminen on ollut tärkeää: peleissä tuotetaan elämyksiä ja tekijöiden pitäisi tajuta, kuinka ihmiset maailman käsittävät. Sitä kautta selviävät käytettävyysasiat, eli kuinka juttuja voi tehdä intuitiivisiksi ja helposti lähestyttäviksi.
 Nyrkkisääntönä voisi sanoa, että mitä enemmän eri aloja ymmärtää, sitä enemmän niitä pystyy myös peleihin liittyvissä töissä hyödyntämään.
 – Jos osaa ohjelmoida jonkin verran, ymmärtää pelien suoritusjärjestelmän merkityksiä, algoritmien täsmällisen määrityksen mekaniikan ja pystyy tekemään itse toimivia prototyyppejä. Matematiikasta on aina hyötyä, todennäköisyyslaskentaa sovelletaan noppiin ja osumatarkkuuksiin. Fysiikka taas liittyy perusvoimien laskemiseen eli vaikkapa siihen, että pystyy hahmottamaan, mitä jossakin pelissä tapahtuu, kun vihaisia lintuja ammutaan rakennelmia kohti, Kemppainen luettelee.
 Jaakko Kemppaisen vuoden 2015 It Came From A B-Movie -pelissä kohdattiin hirviöitä ja UFOja.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sattumanvaraisuus määrittelee pelialaa
 Ideoita peleihin voi hakea ja jalostaa esimerkiksi yhdistämällä toisiinsa kaksi asiaa ja katsomalla, alkavatko ne resonoimaan keskenään. Jaakko Kemppaisen kohdalla metodi toimi, kun  Hermann Hessen   Lasihelmipeli  ja  Numb3rs -televisiosarja törmäsivät toisiinsa.
 – Luin  Lasihelmipeliä  ja  Numb3rs  pyöri televisiossa taustalla. Kyseisessä jaksossa käsiteltiin jaettujen resurssien ongelmaa, ja tämä yhdistyi mielessäni Hessen ajatukseen lasihelmipelistä. Ilotulitusraketit räjähtelivät päässäni ja sain hillittömän inspiraation. Aamulla kokeilimme peliä, tein siihen pienen sääntömuutoksen ja se oli valmis. Uusi peli syntyi siis yhdessä yössä onnekkaan mashupin lopputuloksena, Kemppainen kertoo  Trickle -lautapelin synnystä.
 Kemppainen sanoo, että hänen omat pelisuunnitteluun liittyvät epäonnistumisensa ovat johtuneet esimerkiksi väärästä ajoituksesta. Tämä pätee esimerkiksi vuonna 2016 lanseerattuun  P.O.L.L.E.N -virtuaalitodellisuuspeliin.
 – Kyse oli pitkästä projektista, ja sen aikana suuren yleisön odotukset virtuaalitodellisuutta kohtaan olivat kasvaneet niin suuriksi, ettei niitä olisi pystynyt mitenkään täyttämään.
 Vuonna 2015 Kemppainen oli suunnittelemassa sijaintipohjaista  It Came From A B-Movie  -peliä, joka jäi epäonnisten sattumusten takia  Pokémon GOn  jalkoihin.
 –  It Came From A B-Movie  jouduttiin tekemään rahoitussyistä Windows Phonelle, mikä ei ehkä teknologian puolesta toiminut. Seuraavana vuonna  Pokémon GO  sitten räjäytti pankin.
 Sekä  P.O.L.L.E.N  että  It Came From A B-Movie  ovat hyviä esimerkkejä siitä, kuinka sattumanvaraisuus usein määrittelee nopeatahtista pelimaailmaa. Pelintekemisen työkalut ovat tulleet helpommin saataville ja monet niistä ovat aloittelijoille ilmaisia. Mobiilikauppoihin tulee tällä hetkellä satakunta uutta peliä, Steam-verkkokauppaan kymmenkunta PC-peliä päivässä.
 – Jos taustallasi ei ole massiivista markkinointikoneistoa, oma tuotoksesi häviää helposti muun massan joukkoon – ellei sitten onni potkaise ja joku julkisuuden henkilö pelaa sitä ja kerro sosiaalisessa mediassa siitä sadoille tuhansille seuraajilleen. Aiemmin joka kymmenes peli tuotti voittoa ja ruokki koko pelialan ekosysteemiä. Nyt ehkä vain muutama prosentti peleistä pääsee voitolle, Kemppainen pohtii.
 Pelitaiteen läänintaiteilija Jaakko Kemppainen  Jussi Mankkinen / Yle
 Ristiriitaisten toiveiden peliala
 Kemppaisen mielestä pelisuunnittelijan kannattaa tutustua erityisen tarkasti kohdeyleisöönsä: peliä ei tapahdu jos sitä ei pelata.
 – Pelit tehdään aina kohdeyleisölle, joka pienimmillään saattaa olla pelisuunnittelija itse tai tämän muutama kaveri. Kun ryhdytään toimimaan ammattimaisesti ja pyritään hankkimaan rahaa, kohdeyleisöä pitää laajentaa. Silloin ei enää välttämättä riitä, että teet pelejä joista sinä ja kaverisi tykkäävät – paitsi jos sinulla on miljoona kaveria, mutta aika harvalla on. Usein pelisuunnittelija joutuu menemään oman kokemuspiirinsä ulkopuolelle hahmottamaan, millaisia pelaajia maailmasta löytyy ja kuinka heitä voisi palvella, jotta he pelin ostaisivat ja myös siitä maksaisivat.
 Kemppaisen mukaan peliala on aikuistunut ja nyt olisi syytä ryhtyä pohtimaan, mitä voimakkaasti vaikuttavalla taidemuodolla ja medialla oikein halutaan sanoa.
 – Väkivaltaan liittyvät moraaliset kysymykset ovat pyörineet pelien ympärillä vuosikymmeniä. Viime aikoina pinnalla on ollut se, että mikromaksuilla toimivat pelit vievät nuorten rahat. Ainahan me tulemme tekemään viihteellisiä ja kepeitä pelejä, mutta pitäisikö meidän ryhtyä ottamaan pelintekijöinä enemmän kantaa yhteiskunnallisiin asioihin ja kertomaan tärkeistä asioista – vaikutammeko me pelaajiin tietämättämme vai tietoisesti ja onko se sitä, mitä me haluamme tehdä, Kemppainen pohtii.
 Nykyiseen pelialaan liittyy muitakin hankalia ja ristiriitaisia kysymyksiä, jotka tulevat esiin yhteiskunnallisessa keskustelussa esimerkiksi Suomessa.
 – Toisaalta kirjoitetaan innostuneesti raportteja isojen pelifirmojen miljardiliikevaihdoista, toisaalta moititaan sitä, että pelit vievät pelaajien rahat – pelialaa juhlitaan, mutta samalla se koetaan ongelmalliseksi. Esimerkiksi Veikkaus vähentää kolikkoautomaatteja, millä on seurannaisvaikutuksia kulttuurin ja urheilun rahoitukseen. Pelialalla on tällä hetkellä paljon monimutkaisia kysymyksiä, Jaakko Kemppainen summaa.

Pelisuunnittelijoille tehtiin kirja: "Ilotulitusraketit räjähtelivät päässäni ja sain hillittömän inspiraation"


Summary: Professorien mukaan on harvinaista, että Suomessa on lähdetty tekemään avoimesti EU-oikeuden kanssa ristiriitaista lainsäädäntöä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

"Huonoa, kiireellä runnottua lainsäädäntöä. Totuttaa nuoret autoiluun. Lisää päästöjä. Onnettomuusriski kasvaa. Ei edistä liikennepoliittisia tavoitteita. Ristiriidassa EU-lainsäädännön kanssa."
 Kun lukee tuoreita  lausuntoja  vastatuuleen ajautuneista "kevytautoista" ei uskoisi, että Suomen eduskunta hyväksyi uudet nuorisoautot vajaa vuosi sitten suurella enemmistöllä. Silloisten hallituspuolueiden keskustan, kokoomuksen ja sinisten lisäksi tukea tuli lähes koko oppositiolta, kuten SDP:ltä, vasemmistoliitolta ja perussuomalaisilta. Vastaan äänestivät vain vihreät.
 Tuorein käänne tuli  kuukausi sitten , kun liikenneministeri  Sanna Marin  (sd.) kertoi, että kevytautot sallivat lait joudutaan ehkä kumoamaan. Syynä on se, että EU-komissio tyrmäsi huomautuksessaan Suomen suunnittelemat kevytautot.
 15-vuotiaiden piti päästä kevytauton rattiin jo runsaan kuukauden kuluttua, mutta  hallitus on nyt lykkäämässä niiden liikenteeseen tuloa vuodella . Tavoitteena on, että laki saadaan korjattua komission vaatimuksia vastaavaksi.
 Eurooppaoikeuden professori  Juha Raitio  arvioi, että kevytautolait tulisi kumota. Hän sanoo, ettei muista vastaavaa tapausta, jossa Suomi olisi jatkanut lakien eteenpäin viemistä saatuaan komissiolta yhtä selvän tyrmäyksen niitä vastaan.
 – Kun komissio on viiden sivun mittaisessa kannanotossa harvinaisen selvästi tuonut esille, että kansallisesti suunniteltu kevytlainsäädäntö ei ole EU-oikeuden vaatimusten mukaista, niin siitä huolimatta lainsäädäntöprosessia ilmeisesti jatketaan. Se on outoa, Raitio sanoo.
 "Kysymys ei ole vain kansallinen, EU-säädöksiä pitäisi muuttaa"
 Juha Raitio kummastelee, että Suomi selvittelee, miten komission kannan voisi kiertää. Hänen mukaansa säädöksiä tulisi muuttaa EU-tasolla, koska tulkintaa ohjaa keskeisesti EU:n ajokorttidirektiivi.
 – Komissio on tuonut varsin suoraan esiin, että uuden ajoneuvoluokan luominen ei onnistu jäsenvaltiotasolla, Raitio sanoo.
 – Komission linjaus, että tällaista ei voi tehdä, on aika vakava.
 Professori Juha Raition mukaan kevytautosotku osoittaa, ettei Suomikaan ole EU:ssa aina mallioppilas. Antti Lähteenmäki/YLE
 Vastatuuleen ajautuneen lain mukaan kevytautot luokiteltaisiin samaan ajoneuvoluokkaan kuin traktorit. EU:n mukaan kevytautot eivät täytä traktorikortin vaatimuksia, koska ne on tarkoitettu ensisijaisesti matkustajien kuljettamiseen. Toisaalta ne eivät myöskään vastaa mopoautoja koskevia vaatimuksia.
 Komissio on huolissaan etenkin siitä, että kevytautoja ajavat 15-vuotiaat nuoret voivat aiheuttaa vakavaa vaaraa haavoittuvassa asemassa oleville tienkäyttäjille kuten pienille lapsille, jalankulkijoille ja pyöräilijöille.
 Huolen on jakanut esimerkiksi Liikenneturva. Se on arvostellut termiä "kevytauto", koska niiden paino voisi olla 1 500 kiloa eli kolminkertainen mopoautoihin verrattuna. Tilalle on ehdotettu nimitystä hidasauto, koska ne saisivat kulkea enintään 60 kilometriä tunnissa.
 Selitys komission tiukentuneesta kannasta vailla pohjaa?
 Kevytautolain lykkääntymistä on selitetty komission tiukentuneella kannalla, johon on vedonnut muun muassa liikenneministeriö. Autotuojien ja -teollisuuden etujärjestö vieritti  kuukausi sitten  vastuun tilanteesta suoraan komissiolle. Toimitusjohtaja  Tero Kallion  mielestä komission toiminta on "huonoa hallintoa" ja sen olisi pitänyt esittää kritiikkinsä jo vuosi sitten.
 Julkisoikeuden professori  Janne Salminen  Turun yliopistosta tutustui Ylen pyynnöstä komission huomautuksiin. Salminen sanoo, että komission kanta ei näytä jyrkentyneen. Hänen mukaansa linja oli sama jo vuosi sitten, kun komissio huomautti edellistä hallitusta ristiriidoista EU-oikeuden kanssa, ennen lain hyväksymistä eduskunnassa.
 Salmisen mukaan on erikoista ja harvinaista, että Suomessa on lähdetty tekemään avoimesti EU-oikeuden kanssa ristiriitaista lainsäädäntöä. Hän kummastelee asiaa, koska kyse ei ole periaattellisesti merkittävästä asiasta, jossa voitaisiin vedota perustavalaatuisiin asioihin kuten ihmisoikeuksiin, joiden takia jäsenvaltion on toimittava kuten toimii.
 – Suomi on yleensä aika kiltisti noudattanut komission linjauksia. Episodi osoittaa, ettei Suomikaan ole EU:ssa aina mallioppilas, sanoo myös Juha Raitio.
 Kevytautoja kannattava Autoliitto vaatiikin tuoreessa lausunnossaan, että Suomen pitää nyt mitata se, miten pitkälle ollaan valmiita menemään asiassa, joka "ennen kaikkea koskettaa tavallisten kansalaisten etua".
 – Nyt kysymys on siitä, sopiiko Suomen olosuhteissa järkevä ratkaisu EU:n lainsäädäntökehykseen eli onko se, mikä Suomessa olisi järkevää, sopivaa EU:lle. Näyttää siltä, että komissio ei halua nähdä sitä tosiasiaa, että Suomi on liikenteellisesti ja yhdyskuntarakenteellisesti kovin erilainen kuin muu EU:n alue, kirjoittaa Autoliiton toimitusjohtaja  Pasi Nieminen .
 Demariedustaja: Eduskunta haluaa yhä kevytautolait eteenpäin
 Kevytautolain taustalla on ollut huoli mopoautoa käyttävien nuorten turvallisuudesta. Vaikutusta on ollut etenkin helmikuussa 2017  Sastamalassa  sattuneella tapauksella, jossa kaksi nuorta kuoli, kun henkilöautolla ajanut mies törmäsi tahallaan mopoautoon.
 Lakiesitystä perusteltiin viime vaalikaudella juuri sillä, että mopoautoille haluttiin turvallisempi vaihtoehto.
 Joidenkin arvioiden mukaan eduskunnassa oli paljon tunnetta pelissä, kun kansanedustajat hyväksyivät joulukuussa kevytautot selvin lukemin 167–12. Arvostelijoiden mukaan muiden tienkäyttäjien näkökulma unohtui.
 Kevytautojen puolesta äänesti lähes yhtenäisenä myös suurin oppositiopuolue SDP, joka on nyt pääministeripuolue. Liikennevaliokunnassa demarien kannat jakaantuivat, mutta kansanedustaja  Katja Taimelan  (sd.) edustama kanta voitti.
 Hän perustelee kevytautojen saamaa laajaa tukea sillä, että menopelejä tarvitaan haja-asutusalueilla.
 – Ajattelen niin, että maaseutumaisissa kaupungeissa ja maaseudulla ei todellakaan ole mahdollisuutta kulkea opiskeluihin ja harrastuksiin jouhevasti joukkoliikenteen turvin, Taimela sanoo.
 Taimela kiistää, että viime kevään eduskuntavaalien läheisyys olisi vaikuttanut puolueiden linjauksiin. Hän toivoo, että kevytautoja koskevia lakeja ei jouduttaisi nytkään kumoamaan.
 – Väittäisin, että vielä tässäkin eduskunnassa kansanedustajien selkeä tahtotila on, että kevytautolainsäädännön kanssa päästäisiin eteenpäin, Taimela sanoo.
 Keskusta ei valmis luopumaan kevytautoista
 Kevytautolaeista vastasi viime kaudella liikenneministeri  Anne Berner  (kesk).  Keskusta ei ole edelleenkään valmis luopumaan kevytautoista , EU:n tyrmäyksestä huolimatta.
 Eduskunta käsittelee kevytautolakien voimaantulon lykkäämistä ensi viikolla.
 Viime viikolla päättyneellä uudella lausuntokierroksella kevytautoja tukivat voimakkaasti muun muassa autotuojat. Lakien voimaantulon siirtäminen sai kannatusta, jos lisäajan avulla voidaan varmistaa liikenneturvallisuus ja yhtenäistää lait EU-lainsäädännön mukaiseksi.
 Kevytautoja vastustivat ainakin karavaanarit, liikennepsykologit, Suomen Motoristit, Pyöräliitto, Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä ja jotkin mopoautoyritykset.
 Lakien voimaantulon lykkäämistä vastusti ainakin yritys, joka kehittää kevytautojen nopeudenrajoittimia.
 Veronmaksajat voivat joutua maksumiehiksi
 Professori Juha Raition mukaan valtio voi joutua maksamaan kevytautosotkusta vahingonkorvauksia. Korvaukset perustuisivat muun muassa siihen, että kevytautoja heppoisempien mopoautojen myynti on romahtanut kevytautolakia odotellessa.
 – Kyllä se on mahdollista, jos jäsenvaltiossa syntyy EU-oikeuden vastaista lainsäädäntöä, ja siitä aiheutuu yksityiselle vahinkoa, Raitio sanoo.
 Kuluttajaliiton mielestä ei ole hyväksyttävää, että kevytauton ostaneille aiheutuisi lakien lykkääntymisestä tai kumoamisesta taloudellista vahinkoa. Liiton mukaan mopoautojen kaupan hyytymisestä on aiheutunut taloudellista vahinkoa niille kuluttajille, jotka ovat myyneet tai yrittäneet myydä omistamansa mopoauton.
 Yle kertoi viime vuonna esimerkiksi kokkolalaisesta  Riku Salosta , joka maksoi mopoautostaan 5 000 euroa ja pelkäsi, ettei saa myytyä sitä eteenpäin, kun 18 vuoden ikä tulee täyteen.
 Salon tarinalla oli onnellinen loppu, sillä mopoauto meni kaupaksi naapurikuntaan, mutta hinta tippui. Salo kertoo saaneensa mopoautostaan "parisen tonnia" ja jatkaa, että "aika paljon sillä oli rullattu mopoautoksi".

Oikeusoppinut: Kevytautot selkeästi EU-oikeuden vastaisia, laki tulisi kumota – "Poliitikkojen toiminta erikoista, en muista vastaavaa"


Summary: Spider-Manin elokuvaoikeudet omistaa tuottoisia Marvel-elokuvia tuottavan Disneyn sijaan Sony.

Elokuvayhtiöt Sony ja Disney ovat saavuttaneet sovun Spider-Manin eli Hämähäkkimiehen kohtalosta. Seuraavankin elokuvan Spider-Manin seikkailuista tuottaa Disneyn omistama Marvel Studios ja sen johtaja  Kevin Feige .
 Feige on Disneyn tuottoisien Marvel-elokuvien tähtituottaja.
 Spider-Man on esiintynyt omien elokuviensa lisäksi useissa Marvelin elokuvissa. Ongelman sankarin tulevien seikkailujen kannalta muodosti se, että Spider-Manin oikeudet omistaa Sony, kun useimpien muiden Marvelin sarjakuvista tuttujen sankareiden elokuvaoikeudet omistaa Disney.
 Hämähäkkimiestä näyttelevä Tom Holland saapui Spider-Man: Far From Home -elokuvan maailmanensi-iltaan Los Angelesissa kesäkuussa 2019.  Rex Features / AOP
 Kun yhtiöt kesällä ilmoittivat, etteivät ne ole päässeet sopuun Spider-Manin elokuvaoikeuksista, uhkasi suosittu hahmo poistua kokonaan Disneyn supersankarielokuvista.
 Nyt tämä uhka on poistunut. Hämähäkkimies seikkailee jatkossakin osana Marvelin universumia ja seuraava Spider-Man-elokuva saa ensi-iltansa 16. heinäkuuta 2021. Pääosassa jatkaa  Tom Holland ,  uutisoi Variety .

Hämähäkkimiehen kohtalo ratkesi – Disney ja Sony sopivat tulevan Spider-Man-elokuvan teosta


Summary: Nykäselle on tekeillä Jyväskylään valoteoksen lisäksi myös fyysinen muistomerkki.

Matti Nykäsen hyppyrimäki Jyväskylän Laajavuoressa saa pysyvän valaistuksen. Valaistus on ohjelmoitava, eli sitä voidaan muunnella vaikkapa vaihtamalla valaistuksen väritystä juhlapäivien mukaan.
 Perusvalaistus on nimeltään hyppääjä. Siinä turkoosinsininen valo kiipeää ylös torniin, siirtyy hyppypaikalle ja laskee mäen.
 – Sen jälkeen ikään kuin yleisö kohahtaa, ja valaistus luo revontulien ja lumisateen tuntua. Olemme halunneet tällä tuoda Matti Nykäsen muiston mukaan, hän siellä valona hyppää, kuvailee Valon kaupunki -hankkeen koordinaattori  Elisa Hillgen .
 Hyppyrimäki on näkyvä elementti Jyväskylän horisontissa. Valoteoksen on tarkoitus korostaa maisemaa, mutta se kulminoituu Nykäseen.
 Matti Nykäsen mäki talviasussa. Jarkko Riikonen / Yle
 Projekti mäen valaisemiseksi alkoi jo ennen Nykäsen kuolemaa. Kun hän kuoli, suunnitelmia muutettiin.
 – Maamerkin valaistuksesta tuli enemmänkin kunnianosoitus, siinä vaiheessa muotoutui hyppääjän konsepti, Hillgen sanoo.
 Nykäsen mäen valaistus on osa Jyväskylän Valon kaupunki -tapahtumaa. Se järjestetään tänä vuonna 14. kertaa. Tapahtuma keräsi viime vuonna yli sata tuhatta kävijää.
 Nykäselle on Jyväskylään valmisteilla myös fyysinen muistomerkki, johon on pyydetty luonnosta kuudelta taiteilijalta. Määräaika luonnoksille on 15. lokakuuta.

Matti Nykäsen hyppyrimäestä Jyväskylässä tulee valoteos ja muistomerkki: "Hän siellä valona hyppää"


Summary: Lasten nukkumiseen liittyvät ongelmat ovat yleisiä, mutta se ei lohduta ongelmien kanssa painivia vanhempia.

Pienten lasten ja vauvojen nukkumiseen liittyvät ongelmat ovat varsin yleisiä. Runsaalla kymmenyksellä lapsista esiintyy toistuvaa, vähintään neljä kertaa yössä tapahtuvaa heräämistä. Muita  yleisiä unihäiriöitä  (Terveyskirjasto) ovat nukahtamisvaikeudet ja liian varhainen herääminen.
 Puolivuotiaan lapsen elämässä tapahtuu paljon ja tämä heijastuu myös nukkumiseen. Uusien liikkumiseen liittyvien taitojen oppiminen, hampaiden puhkeaminen ja kiinteään ruokaan siirtyminen voi vaikuttaa uniin.
 Lapsen unirytmi on osin synnynnäistä, samassa perheessä yksi lapsi voi olla illanvirkku, toinen taas on valmis uuteen jo aamun varhaisina tunteina.
 Myös vanhemmilla on merkitystä nukkumisen kannalta. Lapsi aistii herkästi vanhempien mielentilan, väsymyksen tai kärsimättömyyden. Hermostuneen äidin tai isän on vaikeampi rauhoitella itkevää lasta.
 Kysyimme Väestöliiton Kannustava vanhemmuus -ohjelmakokonaisuuden asiantuntijalta  Anita Novitskylta , mitä kotioloissa voi tehdä vauvan nukkumisen parantamiseksi.
 1. Älä anna periksi, vaan ole johdonmukainen
 Nukkumiseen liittyvien ongelmien vaatii johdonmukaista toimintaa ja sitoutumista tehtyyn päätöksen.
 – Jos haluat nukkua yösi, tee siitä selkeä päätös. Pidä siitä myös kiinni, sanoo Anita Novitsky.
 Lapsen öiset heräämiset eivät lopu yhdessä yössä. Jos jo toisena yönä palataan vanhoihin tapoihin, ei muutostakaan tapahdu.
 – Meidän aikuisten heikkous on, että yhden yön pysymme päätöksessä. Sitten seuraavana yönä saatamme sortua esimerkiksi siihen, että lapsi nukutetaan vanhemman vieraan, Novitsky toteaa.
 2. Muista, että yö ei ole seurustelun aika
 Pienen lapsen on tärkeä huomata, että yö ei ole leikkimisen tai muun toiminnan aikaa. Parhaiten lapsi ymmärtää tämän, kun vanhemmat toiminnallaan ilmaisevat että yö on tarkoitettu nukkumiseen.
 – Ei valoja, ei ääntä, ei jutustelua öisen heräämisen aikaan, kiteyttää Novitsky.
 Esimerkiksi nykyisin vaipat ovat niin hyvät, ettei niitä ole yleensä tarpeen vaihtaa yöllä. Vaihto saattaa olla tarpeen, jos vauvalta on tullut iso lasti. Tässäkään tapauksessa ei ole tarvetta turhaan lepertelyyn.
 – Jos peiton kulma on vähän kastunut, niin peiton voi kääntää, sanoo Novitsky.
 Petivaatteiden vaihdon ehtii hoitaa aamullakin.
 3. Huolehdi omasta jaksamisesta
 Vanhemmuus on kokonaisvaltaista sitoutumista lapsen hoitoon eikä omasta jaksamisesta muisteta huolehtia. Silti vanhempien univaje ja väsymys voivat vaatia toimia.
 Yhden tai muutaman yön ero lapsesta voi olla kokonaisuuden kannalta hyvä asia hyvät, jos tuolloin aikuinen saa vähennettyä univelkaansa.
 – Tässä on korkea kynnys, omaa lasta voi olla vaikea jättää muiden hoidettavaksi, myöntää Novitsky.
 Hän kehottaa muistamaan, että vaikka vieraan ihmisen hoivissa lapsi ei ehkä saakaan yhtä hyvää hoitoa kuin vanhemmiltaan, niin on vieraan antama hoito kuitenkin riittävän hyvää.
 4. Apua ja tukea löytyy, pyydä sitä
 Vauvojen ja pienten lasten vanhemmille on tarjolla apua ja tukea, mutta sitä ei välttämättä osata pyytää.
 – Nukkumisongelmat kannattaa ottaa puheeksi esimerkiksi neuvolakäynnillä tai päiväkodin henkilökunnan kanssa, sanoo Novitsky.
 Kunnilla on tarjolla erilaisia palveluita, esimerkiksi perhetyön kautta kotiin ohjattua apua tai erilaisia yöhoitomahdollisuuksia.
 Ohjeita ja opastusta on saatavilla neuvoloista, Ensi- ja turvakotien liiton  Unichat-ryhmäkeskustelusta  voi saada vertaistukea. Keskussairaaloiden lastenosastoilla puolestaan järjestetään parin vuorokauden mittaisia unikouluja, joilla perheen pienimmän unirytmi voidaan kohdalleen.
 5. Luota siihen, että asiat ratkeavat
 Väsymyksen keskellä painiskelevien vanhempien näkökenttä saattaa hämärtyä ja tulevaisuus voi tuntua vaikuttaa katoavan usvaan.
 – Vanhempien on kuitenkin muistettava asioiden ratkeavan, muistuttaa Novitsky.
 Vauvojen ja taaperoiden nukkumisongelmat vähenevät tai loppuvat kokonaan kahden vuoden iässä.
 Myös itkun täyttämä koliikkivaihe menee ohi, yleensä noin kolmessa kuukaudessa.
 Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Koulut alkavat osassa maata ensi viikolla – tässä viisi vinkkiä unirytmin korjaamiseen ja heräämiseen!
 Tutkimus: Jos vauva nukkuu huonosti, kasvaa keskittymisvaikeuksien ja ylipainon riski varhaislapsuudessa
 Asiantuntija neuvoo: Näin saat vauvasi nukkumaan - ja pysymään unessa

Yökaudet valvova lapsi väsyttää myös vanhemmat – tässä asiantuntijan viisi vinkkiä parempiin yöuniin vauvaperheissä


Summary: Ilman sopimusta tapahtuva brexit saattaa vielä uhata yhteyden toteutumista.

Rautatieyhtiö Eurostar aikoo käynnistää suorat, nopeat junavuorot Amsterdamista Lontooseen joulukuussa.
 Junayhtiö on ajanut keväästä 2018 alkaen suoria junavuoroja Lontoosta Amsterdamiin. Vuoroja on kulkenut kolmesti päivässä. Paluumatkan matkustajat ovat kuitenkin joutuneet tekemään aina kahdella erillisellä junalla ja käymään turva- ja passitarkastuksessa kesken matkan.
 Nyt Alankomaat ja Iso-Britannia ovat brittilehtien mukaan saaneet aikaan sopimuksen, jolla tarkastukset voitaisiin tehdä jo Amsterdamin ja Rotterdamin asemilla. Aiheesta on kirjoittanut muun muassa  Telegraph .
 Alankomaiden rautatieyhtiö ja Eurostar viimeistelevät vielä rautatieasemien järjestelyjä, jotka mahdollistavat rajamuodollisuudet.
 Junayhteyden vaarana on vielä ilman sopimusta tapahtuva brittien EU-ero, joka voisi hankaloittaa järjestelyä rajamuodollisuuksista ja estää suorat junayhteydet.
 Yksi Euroopan vilkkaimmista lentoreiteistä
 Eurostar on kehunut suoran yhteyden houkutelleen hyvin matkustajia, vaikka paluumatka onkin aina vaihdollinen ja siten suoraa yhteyttä hitaampi.
 Suora juna kulkee Lontoosta Amsterdamiin hieman alle neljässä tunnissa kilpaillen siten lentomatkojen kanssa. Suuri osa matkasta taittuu 300 kilometrin tuntivauhdilla. Eurostarin suurin omistaja on Ranskan valtiollinen rautatieyhtiö SNCF.
 Lontoon ja Amsterdamin väli on yksi Euroopan vilkkaimmista lentoreiteistä. Kaupunkien välillä lentää vuosittain yli neljä miljoonaa matkustajaa. Välillä on yhteen suuntaan noin 60 lentovuoroa päivittäin.
 Lentoyhtiö KLM aikoo ensi keväänä korvata yhden useista päivittäisistä lennoistaan Amsterdamista Brysseliin varaamalla paikkamäärän kaupunkien välisestä junayhteydestä.
 Lentoyhtiö haluaa parantaa vastuullisuuttaan ja toisaalta saada ruuhkaiselle Amsterdamin lentoasemalle tilaa kauemmas kulkeville lentovuoroille.
 Lue myös
 Britannia pysyy sittenkin osana Interrail-aluetta – arvostelu johti U-käännökseen
 Työmatkalentäminen lisääntyy – yritykset ovat heränneet vapaaehtoisiin päästöhyvityksiin, mutta niillä ei ole juuri merkitystä
 Ilmastohuoli sai interrailin hurjaan kiitoon – Äiti ja tytär Toivanen valitsivat junan Nizzan-reissulle: “Hintaa lentämiseen ei edes verrattu“

Huippunopea junayhteys aloittamassa Amsterdamista Lontooseen – tähän asti suoraan on päässyt vain toiseen suuntaan


Summary: Albatross-ravintolan tunnetuin vieras on jalkapallotähti Teemu Pukki.

Albatross-ravintolan lattiassa ammottaa puolitoistametrinen kolo. Sementtipölyä on leijaillut muovipressuin suojattujen jakkaroiden päälle. Sitä on päässyt laskeutumaan myös oluthanojen kahvoille ja viinilasien pinnoille.
 Juhlat ovat selvästi tauolla.
 Yli kymmenen vuotta Albatross-ravintolassa Kotkan torin laidalla tarjoilijana työskennellyt  Pia Hostikka  kuvailee paikkaa kaupunkilaisten olohuoneeksi. Hänen mukaansa rakennuksessa pistäydytään kauppareissuilla ja töiden jälkeen.
 – Tänne tullaan näkemään ystäviä ja laulamaan karaokea. Ihmiset kehuvat tiivistä tunnelmaa. Viime vuosina myös kotkalaiset nuoret ovat löytäneet paikan, Hostikka kertoo.
 Ravintola Albatross asetettiin käyttökieltoon syyskuun puolivälissä.  Parhaillaan sen kantavia rakenteita tutkitaan. Antti-Jussi Korhonen
 Baarilla on vankka, noin 20 hengen kanta-asiakaskunta.
 – Osasta asiakkaista on tullut ystäviäni, Hostikka kertoo.
 Yhtenä hauskimmista muistoistaan hän mainitsee eräät ravintolassa vietetyt 90-vuotisjuhlat. Juhliin kokoontuivat rouvan perhe ja ystävät.
 – Se oli todella lämminhenkinen ilta. Itse juhlakalu lähti vielä jatkamaan iltaa täältä, kun osa vieraista lähti jo kotiin. Asiakkaina käy välillä näitä mahtavia teräsmummoja, Hostikka hymähtää.
 Syyskuun puolivälissä kanta-asiakkaita kohtasi suuri mullistus, kun ravintolarakennus asetettiin käyttökieltoon.
 Rakennuksessa on toiminut nykyinen karaokeravintola vuodesta 2008  lähtien. Antro Valo
 "Tuli asiakkaille yllättäen"
 Käyttökiellon syynä oli se, että kantava lattialinja on alkanut vajota. Rakennuksen toisen sivun vajoaminen on aiheuttanut myös seinissä murtumia. Monet kaupunkilaiset ovat ihmetelleet rakennuksen sulkeutuneita ovia.
 – Kyllä se aika yllättäen asiakkaille tuli. Ilmoitimme heille asiasta yhteisesti lapulla, joka on ravintolan ovessa, Hostikka kertoo.
 Nyt selvitetään vahinkojen laajuutta ja ovet ovat siksi säpissä. Tarkkaa ajankohtaa sille, milloin rakennus avataan uudestaan, ei vielä tiedetä. Korjauksesta vastaavan Kotkan Julkisten Kiinteistöjen mukaan korjaus voi viedä aikaa viikoista kuukauteen.
 Asiakkaat eivät malttaisi odottaa.
 – Lähes päivittäin minulta on kysytty, että milloin pääsee takaisin laulamaan ja viihtymään. Olen sanonut, etten osaa sanoa. Tässä pitää toivoa parasta, tarjoilija Piia Hostikka sanoo.
 Hostikka työskentelee nyt tarjoilijana toisessa kotkalaisessa ravintolassa. Myös Albatross-ravintolan asiakkaat ovat etsineet uudet ajanviettopaikat.
 Äärimmäinen uhkakuva on, että rakennus puretaan.
 Tällä hetkellä baarijakkarat ovat vailla istujia. Normaalisti pienessä rakennuksessa vierailee noin 20 kanta-asiakkaan joukko. Antti-Jussi Korhonen
 Kotkalainen  Tiia Suikki  pistäytyy Albatross-ravintolassa usein, kun lähtee viettämään viikonloppua ulos ystäviensä kanssa. Hän toivoo, että rakennuksen pohja korjattaisiin.
 – Rakennusta ei missään nimessä pidä hävittää.
 Suikin mukaan ravintolarakennuksen pieni koko tekee paikasta miellyttävän.
 – Mielestäni ravintola kuuluu Kotkaan. Jos rakennus purettaisiin ja siirrettäisiin jonnekin muualle, se ei olisi enää Albatrossi, Suikki toteaa.
 Turvana historia ympärillä
 Kiinteistön omistaa Kotkan kaupunki, joka loppupeleissä päättää miten paikalle tulevaisuudessa käy.
 Rakennuksen säilyttämistä puoltaa sen yhteys suojeltuun Kotkan kaupungintalon kokonaisuuteen, mikä tekee siitä osan merkittävää kulttuuriympäristökohdetta.
 Kotkan torilla suojellut rakennukset ovat kaupungintalo ja Suomalaisen säästöpankin talo. Molemmat ovat funktionalistista arkkitehtuuria.
 Museovirasto määrittelee rakennukset 30-luvun rakentamisen merkkiteoksiksi.
 Funktionalismissa rakennus tai esine tulee suunnitella niin, että sen osat palvelevat kukin mahdollisimman hyvin tiettyä tarkoitusta. Näin rakennuksissa jätetään esimerkiksi kokonaan pois sellainen koristelu, jolla ei ole käytännön funktiota.
 Albatrossin rakennuksella on hyvin vaiherikas historia.
 Albatross-ravintolan sisätilat on sisustettu näyttävästi. Antti-Jussi Korhonen
 Arkkitehti  Erkki Huttusen  suunnitteleman kuusikerroksisen Kotkan kaupungintalon oli määrä laajentua 40- ja 50-lukujen taitteessa. Lisäsiipeä ei koskaan tehty, mutta betonikoppi valmistui ja päätyi kioskirakennukseksi.
 Yli 60-vuotisen historiansa aikana se on palvellut kaupunkilaisia mitä erilaisimmissa käyttötarkoituksissa.
 Rakennuksen tarina alkoi vuonna 1950, kun Kotkan kaupunki haki torin laidalle lupaa uudelle kioski- ja käymälärakennukselle. Kahden vuoden kuluttua siihen valmistui suorakaiteen muotoinen ja 82 neliömetrin suuruinen rakennus.
 Kotkan silloinen kaupunginhallitus päätti alkaa vuokrata sitä kioskitoimintaan. 50-luvulla kioskista myytiin sanomalehtiä, aikakausikirjoja, virvokkeita, tupakkaa, tulitikkuja ja makeisia.
 Heti rakennuksen käyttöönotosta lähtien sen yhteydessä oli kaupunkilaisia palveleva yleinen käymälä.
 – Edelleen kuulen ravintolaan tulevilta, että mennään vessaan. Se sanotaan kaikella rakkaudella, tarjoilija Pia Hostikka sanoo.
 Asiakkaat ovat kyselleet tarjoilija Pia Hostikalta, että milloin ravitolaan pääsee jälleen laulamaan karaokea.   Antti-Jussi Korhonen
 Alkuvaiheessa rakennuksessa toimi myös kukkaliike. Myöhemmin se toimi Kotkan ammattiautoilijoiden päivystyshuoneena.
 Vielä ennen ravintolarakennukseksi muuttumista siinä oli 2000-luvun taitteessa donitsikahvila.
 – Silloin rakennuksesta sai suolaisia ja makeita leivonnaisia. Paikka oli erityisen suosittu työmiesten keskuudessa, Hostikka muistelee.
 Viimeiset vuodet rakennuksessa on ollut ravintola Albatross. Sitä on pyörittänyt vuodesta 2008 lähtien oululainen ravintolayhtiö Fomina-Future.
 Erikoisen historian omaaviin rakennuksiin on rakennettu ravintoloita myös muualla Suomessa.
 Rakennuksen historia houkuttelee asiakkaita
 Pohjois-Savon maakunnassa Iisalmessa sijaitseva kesäravintola Kuappi on tehty vuonna 1907 rakennettuun VR:n taukokoppiin junaradan varteen. Ravintolarakennus on kooltaan kahdeksan neliön suuruinen. Sen sisään sopii samanaikaisesti kaksi asiakasta ja tarjoilija.
 Kuappi-ravintolan toinen omistaja  Sari Ruotsalainen  sanoo, että rakennuksen historiasta on vain hyötyä liiketoiminnalle.
 – Rakennuksen historia ja koko puhuttavat vieraita. Rakennuksessa vietetään paljon muun muassa hääpäiväjuhlia, Ruotsalainen sanoo.
 Historiarikas ravintola on myös esimerkiksi Turun keskustassa oleva panimoravintola Koulu. Vuonna 1889 valmistuneessa rakennuksessa ovat toimineet aikoinaan muun muassa Svenska flickskolan i Åbo, Åbo svenska flicklyseum ja Cygnaeus skola. Varsinainen koulutoiminta kiinteistössä loppui kesäkuussa 1997.
 – Koulurakennus herättää suurta mielenkiintoa asiakkaissa ja sen pitkä historia koulukäytössä. Vieläkin meillä käy ryhmiä ja yksittäisiä asiakkaita, jotka ovat käyneet tätä koulua vuosien saatossa, Koulun ravintolapäällikkö  Mika Lattu  sanoo.
 Teemu Pukki laulaa karaokea
 Kotkalaisen tarjoilijan Pia Hostikan äänensävy muuttuu selvästi iloiseksi, kun kysytään Albatross-ravintolan tunnetuinta vierasta.
 – No Teemuhan se on ollut, siis jalkapalloilija Teemu Pukki.
 Hostikan mukaan Valioliigassa maaliverkkoja kiristellyt Pukki on ollut tuttu näky ravintolassa. Pukki vierailee seurueineen ravintolassa vuosittain ollessaan lomalla Kotkassa.
 Hostikan mukaan jalkapalloilija sulautuu edelleen kotkalaisena kotkalaisten joukkoon.
 – Hän on vieraillut täällä hyväkäytöksisessä porukassa, joka on käynyt laulamassa karaokea. Teemu ei ole pitänyt itsestään ikinä ylimääräistä meteliä.
 Hostikka uskoo, että korkeidet baarijakkaroidet tomut vielä pyyhitään ja istujat löytävät jälleen paikkansa – kun ravintolan ovet jälleen avataan.
 Ehkä myös Teemu Pukki.
 Millaisissa erikoisissa ravintoloissa ja baareissa sinä olet käynyt? Miksi ne olivat mielestäsi erikoisia? Voit keskustella aiheesta kello 22 saakka.
 Lukko pysyy ravintolarakennuksen ovessa ainakin toistaiseksi. Antti-Jussi Korhonen

Vajoava baari ajoi tarjoilijan ja kanta-asiakkaat evakkoon: "Mahtavia teräsmummoja"


Summary: Thunberg paljastaa Skavlan-ohjelmassa pitävänsä kovaa kuria mukanaan matkustavalle isälleen.

Ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  on kertonut arjestaan ilmastoliikkeen kansainvälisenä keulakuvana norjalaisen  Skavlan-ohjelman haastattelussa .
 Thunbergin mukaan tuntuu epätodelliselta, että ihmiset tunnistavat hänet kaikkialla, haluavat keskustella ja ottaa yhteiskuvia. Suuri huomio voi ajoittain tuntua raskaalta, mutta Thunberg sanoo käyttävänsä sen hyväkseen valistaakseen ihmisiä.
 Ohjelmassa Thunberg kertoo  YK:ssa pitämänsä tunteikkaan puheen  valmistelusta ja sanoo tarkastuttaneensa puheensa ilmastotutkijoilla, jotta faktat varmasti pitävät paikkansa. Hän yllättyi itsekin siitä, kuinka tunnelatautunut hänen puheestaan tuli.
 – Kun tulin lavalle ja aloin puhua, kaikki tuli vain ulos.
 Thunberg toistaa haastattelussa useita kertoja aiemmin sanomansa viestin alentuvasti nuoriin ilmastoaktivisteihin suhtautuville aikuisille.
 – Älkää kuunnelko meitä, kuunnelkaa tutkijoita.
 Greta Thunbergistä on tullut ilmastoliikkeen keulakuva ja hänen kasvonsa tunnistetaan kaikkialla. Lontoossa syyskuun 20. päivänä järjestetyssä mielenosoituksessa Greta Thunberg esiintyi kyltissä.  Rex Features / AOP
 "Isä on kotona lapsi"
 Thunberg kertoo ohjelmassa suhtautumisestaan itseensä kohdistuvaan vihaan ja epäilyihin siitä, että kaikenlaiset taustavoimat hyödyntävät häntä.
 – On ärsyttävää, että ihmiset käyttävät aikaansa sellaiseen sen sijaan, että tekisivät jotain hyödyllistä. Voisin käyttää kaiken aikani salaliittoteorioiden kumoamiseen, mutta ne eivät silti loppuisi.
 Hän paljastaa haastattelussa myös pitävänsä kovaa kuria mukanaan maailmalla matkaavalle isälleen  Svante Thunbergille .
 – En usko, että isä haluaa seurata minua matkoilla, mutta se on hänen velvollisuutensa isänä.
 – Minä päätän. Isä on kotona lapsi. Minä komennan häntä siivoamaan, Greta Thunberg tokaisee.
 Hän kertoo, ettei osta itse mitään ja hän on kieltänyt isäänsäkin ostamasta mitään. Toisaalta hänellä ei ole tarvettakaan hankintoihin.
 –  Arnold Schwarzenegger  on luvannut lainata minulle sähköautoaan.
 Haastattelu on katsottavissa Yle Areenassa.
 Lisää aiheesta:
 Ilmastolakkoilijat valtaavat kaupunkien kadut eri puolilla maailmaa – Katso videolta, kun miljoonat nuoret vaativat päättäjiltä toimia
 Pahvilaatikon päältä parrasvaloihin – Miksi Greta Thunberg vetää puoleensa setäraivoa?
 Trump pilkkasi Greta Thunbergiä, ilmastoaktivisti näpäytti takaisin ottamalla Trumpin kommentit Twitter-luonnehdintaansa
 Pekka Juntin kolumni: Minua ei kiinnosta, miten Greta Thunberg jaksaa

Greta Thunberg kohtaamastaan vihasta: Voisin käyttää kaiken aikani salaliittoteorioiden kumoamiseen, mutta ne eivät silti loppuisi


Summary: Pohjois-Euroopassa nukutaan enemmän ja mennään nukkumaan varhemmin kuin muussa maanosassa.

Yli 20-vuotiailla vuorokausirytmi siirtyy eteenpäin, selviää kansainvälisestä tutkimuksesta. Helsingin yliopiston tiedotteen mukaan 16–24-vuotiaiden nuorten ja nuorten aikuisten vuorokausirytmi siirtyy myöhemmäksi, minkä jälkeen unen ajoitus taas aikaistuu.
 – Mielenkiintoinen löydös oli, että vuorokausirytmi siirtyy eteenpäin vielä yli 20-vuotiaillakin. Aiemmin on tiedetty, että unen ajoitus viivästyy nuoruudessa. Tässä tutkimuksessa korostui hyvin se, kuinka pitkälle aikuisuuteen tämä todella jatkuu, kertoo tutkijatohtori  Liisa Kuula  Helsingin yliopistosta tiedotteessa.
 Tutkimuksessa seurattiin yli 17 000:n eri puolilla maailmaa asuvan 16–30-vuotiaan nukkumistottumuksia kahden viikon ajan. Tutkimuksen pohjana käytettiin tutkittavien omia älyrannelaitteita, joiden keräämille tiedoille he olivat antaneet käyttöluvan tutkimuksiin.
 – Erilaisten rannelaitteiden data tulee olemaan tulevaisuudessa merkittävä tutkimusten lisämateriaalin lähde, Kuula arvioi STT:lle.
 Unirytmissä ja unen kestossa maantieteellisiä eroja
 Tutkimuksessa havaittiin eroja eri käyttäjäryhmien unirytmin ja unen keston välillä. Naiset nukkuivat miehiä enemmän ja menivät myös miehiä aiemmin nukkumaan.
 Maanosittain tarkasteltuna myöhäisin unirytmi oli Lähi-idässä ja aikaisin Oseaniassa. Pisintä unta nukuttiin Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa ja lyhyintä Aasiassa.
 Maantieteelliset erot ovat suhteellisen pieniä, ja ne ovat aiempien tutkimuksen mukaisia. Unen tarve ei vaihtele paljoakaan kulttuurista toiseen, mutta eroja syntyy siinä, kuinka paljon nukkumiselle annetaan aikaa, Kuula sanoo.
 Eroja näkyy myös Pohjois- sekä Keski- ja Etelä-Euroopan välillä. Pohjoisessa nukutaan muita enemmän ja mennään nukkumaan vähän muita varhaisemmin.
 – Erot eivät ole suuria, mutta tällaisen trendin voi nähdä.

Vuorokausirytmi siirtyy eteenpäin vielä yli 20-vuotiailla – unirytmissä myös maantieteellisiä eroja


Summary: Ilmastonmuutos on kiihdyttänyt kritiikkiä kapitalismia kohtaan.

Vasemmistoliiton kansanedustaja  Anna Kontula  ja Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja  Juho Romakkaniemi  väittelivät  Sannikka&Ukkola  -ohjelmassa siitä, onko kapitalismi tullut tiensä päähän.
 Ajatuksen on nostanut esiin muun muassa brittiläinen talouslehti The Financial Times, joka ehdotti  ohjelmalinjauksessaan , että kapitalismi “nollattaisiin”. Nykyisellään se ei lehden mukaan enää toimi, vaan yritysten täytyisi ottaa huomioon omistajien lisäksi laajemmat joukot.
 Kontula oli samaa mieltä. Hänen mukaansa kapitalismista seuraa eriarvoistumista, pääomien keskittymistä ja ilmastonmuutos.
 – Mehän kuollaan kaikki, jos kapitalismi jatkaa tätä vauhtia. Keskeinen ilmastonmuutoksen syy on se, että kapitalismi pakottaa meidät jatkuvaan kasvuun, vaikka ekologiset rajat ovat tulleet vastaan jo ajat sitten.
 Juho Romakkaniemi puolestaan vakuutti, että kapitalismi nimenomaan luo hyvinvointia maailmaan.
 – Kansainvälinen kauppa ja yksityisyrittäminen ovat nostaneet miljardeja ihmisiä köyhyydestä pois, tehokkaammin kuin mikään muu asia maailmassa.
 "10 miljoonan omistuskatto voisi olla hyvä alku"
 Tulevaisuudessa maapallon varallisuus on Kontulan mukaan pakko jakaa jollain tapaa uudelleen.
 Hän ei pidä huonona Pohjoismaisen vihreän vasemmiston pääsihteerin  Mia Haglundin  Ylioppilaslehdessä tekemää ehdotusta  10 miljoonan euron omistuskatosta rikkaille.
 – Ei siitä ainakaan mitään haittaa olisi. En usko, että se yksin ratkaisisi kauhean paljon, mutta voisihan se olla hyvä alku.
 Romakkaniemi ei omistuskatosta vakuuttunut.
 – Tässä ajatellaan, että omistus on jotain nollasummapeliä eli että yhden rikkaus on joltain muulta pois. Mutta markkinatalous tähtää siihen, että kaikille on enemmän jaettavaa.
 Katso Kontulan ja Romakkaniemen koko keskustelu Sannikka&Ukkola:ssa. Ohjelmassa keskustellaan myös siitä, millaista pääomaa kauneus on etenkin naisille.

Kansanedustaja Anna Kontula kannattaa omistuskattoa rikkaille: "Mehän kuollaan kaikki, jos kapitalismi jatkaa tätä vauhtia"


Summary: Käsimerkki, joka yleisemmin käsitetään hyväksymisen merkkinä, luokitellaan yhdysvaltalaisjärjestön mukaan vihasymboliksi.

OK-merkkinäkin yleisesti tunnettu käsimerkki on virallisesti luokiteltu vihan symboliksi antisemitismiä vastustavan järjestön  Anti-Defamation Leaguen (ADL)  mukaan.
 ADL on vuonna 1913 perustettu yhdysvaltalainen kansalaisjärjestö, joka toimii kansainvälisesti. Se kertoo taistelevansa antisemitismiä ja kaikenlaista kiihkoilua vastaan.
 Kansalaisjärjestö huomauttaa käsimerkin yleisimmän merkityksen olevan hyväksyminen tai kun jokin on "OK".
 – Erityistä varovaisuutta on noudatettava, jotta elettä käytettäessä välttyisi vääriltä johtopäätöksiltä, järjestö huomauttaa sivuillaan.
 Järjestö on listannut vihamerkkejä, kuvia ja sanontoja vuodesta 2000 lähtien, jotta ääriliikkeiden merkkejä ja käytöstä olisi helpompi tunnistaa,  BBC kertoo . ADL:lla on listallaan yli 200 merkintää, kuten hakaristi ja Ku Klux Klanin palava risti.
 – Ääriryhmät käyttävät vuosia tai vuosikymmeniä käytössä olleita merkkejä, mutta kehittävät myös uusia tapoja vihan tunteiden ilmaisuun, ADL:n johtaja  Jonathan Greenblatt  sanoo.
 Greenblatt uskoo, että lainvalvonta ja yhteiskunta tarvitsee tietoa symbolien merkityksistä, jotka voivat olla ensimmäisiä merkkejä ääriajattelijoista yhteisöissä ja kouluissa,  CNN kirjoittaa.
 ADL:n mukaan OK-symboli on suosittu "trollauskeino" äärioikeiston keskuudessa. Sitä käytetään usein sosiaalisessa mediassa julkaistavan omakuvan yhteydessä ja se toimii merkkinä muille samanmielisille.

"OK" -käsimerkki lisätty antisemitismin vastaisen järjestön vihasymbolien listalle


Summary: Kaskisissa Pohjanmaalla järjestettiin tänään neuvoa-antava kansanäänestys kuntaliitoksesta Närpiön kanssa.

Reilusti yli puolet kaskislaisista ei kannata kuntaliitosta Närpiön kanssa. Neuvoa-antavassa kansanäänestyksessä äänestysprosentti nousi korkeaksi.
 Jo ennakkoon äänensä jätti yli puolet äänioikeutetuista, ja lopullinen äänestysprosentti oli 75,6 prosenttia. Äänestäneitä oli kaikkiaan 863.
 Ei-ääniä annettiin 456 eli 55,4 % äänistä. Kyllä-äänten määrä oli 341, eli 41,4 %.
 Niitä, jotka eivät ottaneet kantaa, oli 20 eli 2,4 %. Kuusi ääntä hylättiin.
 Kaskisten ja Närpiön kuntaliitos olisi määrä toteutua vuoden 2021 alusta.
 Valtuustot ratkaisevat marraskuussa
 Lopullisen päätöksen kuntaliitoksesta tekevät molempien kaupunkien valtuustot marraskuun 19. päivänä.
 Yle kysyi pari viikkoa sitten Kaskisten kaupunginvaltuutetuilta heidän kantojaan kuntaliitokseen, sekä siihen, aikovatko he noudattaa kansanäänestyksen tulosta.
 Lievä enemmistö kantansa kertoneista valtuutetuista vastusti kuntaliitosta Närpiön kanssa. 17:stä valtuutetusta liitosta vastusti kahdeksan ja liitoksen kannalla oli kuusi valtuutettua. Kolme valtuutettua ei kertonut kantaansa.
 Valtuutetut eivät nostaneet kansanäänestyksen merkitystä kovin korkealle. Kansanäänestykselle antoi painoarvoa seitsemän valtuutettua, joista kuusi oli liitosvastaisia.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue lisää:
 Kuntaliitosäänestyksestä tulossa tasainen Kaskisissa – kansanäänestys voi kääntää ennakkoasetelman
 Närpiöläiset vastasivat kuntaliitoskyselyyn aktiivisesti
 Kuntaliitosmäärät romahtaneet liki nollaan – ministeri haluaa vauhdittaa yhdistymisiä: "Yksi liitos per vuosi on todella vähän"

Kansanäänestys Kaskisissa selvin luvuin kuntaliitoksen vastainen


Summary: Esiintyjäksi päätyminen on Antti Autiolle mysteeri, vaikka perhetaustan perusteella voisi luulla toisin.

Postiluukun kolahdus kaikui hiljaisessa rappukäytävässä puoli seitsemän aikaan aamulla.
 Eteiseen oli tiputettu luukusta kukkakuvioinen postikortti.
 Siinä oli huolellisesti pidetty tukkimiehen kirjanpito – 39 viivaa – ja lyhyt viesti:
 "painu vittuun häiritsemästä yörauhaani, saatanan rämpyttäjä".
 Nyt, reilut kymmenen vuotta myöhemmin, juttu jo vähän naurattaa. Vaikka kyllä helsinkiläinen muusikko  Antti Autio  pitää 17-vuotiaana saamaansa viestiä uhkaavana.
 Kukkakortissa luki slogan "taidetta ilman käsiä", koska kortin oli tehnyt suulla tai jalalla maalaava taiteilija.
 – Mietin, vihjaileeko naapuri, ettei minulla ole ehkä kohta käsiä, jos jatkan. Koin oloni kyllä uhatuksi. Mutta taisin kyllä soittaa yöaikaan, Autio myöntää naurahtaen.
 Esiintyjä, joka ei halunnut esiintyä
 Antti Autio on 29-vuotias muusikko ja näyttelijä.
 Tässä jutussa hän taitaa olla kuitenkin hieman enemmän muusikko kuin näyttelijä, sillä pian ilmestyy hänen bändinsä toinen levy.
 Ja on toinenkin syy.
 – Tuntuu, että minusta tuli näyttelijä vähän kuin vahingossa, hän summaa asian.
 Vaikka perhetaustan vuoksi voisi kuvitella, että näytteleminen olisi ollut mitä ilmeisin ammatinvalinta. Mutta palataan tähän vielä tuonnempana.
 Autio sanoo, että näytteleminen ja musiikki vuorottelevat hänen elämässään. Antti Kolppo / Yle
 Pari vuotta sitten Aution yhtye esiintyi Helsingissä Sideways-festivaaleilla. Tuolloin heitä markkinoitiin Twitterissä " suomenkielisen folkrockin suurena lupauksena ".
 Tänä syksynä musiikkitoimittaja  Aleksi Pahkala  arvioi  blogissaan , että uusimman sinkun perusteella Autio voi olla matkalla kohti kotimaisten laulaja-lauluntekijöiden ykköskaartia.
 Samoilla linjoilla on YleX:n musiikkitoimittaja  Teppo Vapaus , joka  tituleeraa  Autiota Suomen kiinnostavimmaksi uudeksi lauluntekijäksi. Vapaus on kiitellyt myös bändin keikkoja.
 Yhtye onkin kiertänyt viime vuosina ahkerasti ympäri Suomea.
 Vaikka itse asiassa on yllättävää, että Antti Autio on ylipäänsä päätynyt esiintyjäksi. Hänen omien sanojensa mukaan se on lähes mysteeri.
 Lapsena hän oli ujo, hiljainen ja epävarma. Hän änkytti ja kaikenlainen esillä oleminen jännitti.
 Nytkin Autio asettelee sanansa harkiten. Pitää pitkän tauon ennen vastauksen loppuun saattamista. Pohtii ja punnitsee.
 Esiintyminen ja taide kuitenkin kiehtoivat.
 Autio teki jo seitsemänvuotiaana omia kappaleita leikkienglannilla. Hän valikoi yleisönsä tarkoin – tai siis oli tarkka siitä, ettei kukaan varmasti kuullut hänen esityksiään.
 – Se oli hirveän noloa, jos joku kuuli, mitä puuhailen.
 Bändin treenikämppä on Helsingin Vallilan teollisuusalueella sijaitsevassa kerrostalossa. Antti Kolppo / Yle
 Teinin sinnikäs harjoittelu loi pohjan koko uralle
 Seinän toiselta puolelta kuuluu death metal -bändin örinälaulua. Korisevaa huutoa.
 Se katkaisee Aution yhtyeen stemmaharjoitukset.
 Pienessä treenikämpässä on väljää, sillä paikalla on vain puolet Aution bändistä: viulisti  Ella Rosenlund  ja basisti  Jussi Liukkonen .
 He odottavat, että viereisen huoneen örinä rauhoittuu, ja jatkavat.
 – Tässä voisi laulaa ensimmäisellä kierroksella herkästi ja toisella ihan kunnolla. Vähän kuin nuo tuolla, Autio vitsailee ohjeistaessaan bändin puolikastaan.
 Basisti Jussi Liukkonen ja viulisti Ella Rosenlund treenaavat syksyn keikkoja varten. Antti Kolppo / Yle
 Antti Autio on aina ollut kärsivällinen harjoittelija.
 Kuten päättäessään 14-vuotiaana, että saa musiikintunnin kitaransoittokokeesta kympin.
 Oli kuitenkin ongelma; hän ei osannut soittaa kitaraa.
 Hän ei vain ymmärtänyt soitinta. Miten kolmea eri ääntä soittamalla voidaan saada vaikkapa A? Tätä Autio ihmetteli näppäillessään kotoa löytynyttä kitaraa.
 Hän valitsi soittokokeeseen tarjolla olevista kappaleista vaikeimman (The Troggs -yhtyeen Love Is All Around) ja alkoi treenata.
 Hän harjoitteli. Harjoitteli. Ja harjoitteli.
 Ja kun kokeen aika tuli, Autio soitti täyden kympin arvoisesti.
 Taiteen kyllästämä lapsuus
 Lapsuuden äänimaisemaa leimasi musiikki.
 Perhe asui parin tuhannen asukkaan kylässä, Oitissa, Riihimäen lähellä.
 Heidän luonaan asuva ukki vahti lapsia vanhempien ollessa töissä ja soitti lasten iloksi trumpettia. Silloin perheen asuttaman vanhan seurakuntatalon huoneet raikuivat vaskisoittimen sävelistä.
 Kaikki kolme isosiskoa soittivat jotain soitinta, esimerkiksi seitsemän vuotta vanhempi  Vilja -sisko harjoitteli pianoa päivittäin. Autio itse soitti lapsena kontrabassoa.

 Kun Antti Autio kertoo lapsuudenkodistaan, tuntuu lähes itsestään selvältä, että hän on hakeutunut esiintymislavoille.
 Isä on näyttelijä ja äiti kuvataideterapeutti sekä lastentarhan opettaja.
 Niin. Aution isä on tosiaan näyttelijä  Risto Autio . Suomalaisille tutummin Kotikadun Hannes.
 Autio kuitenkin painottaa, etteivät lapset kasvaneet lavasteiden keskellä. Itse asiassa hän ei lapsena edes katsonut 90-luvulla huippusuosittua Kotikatu-sarjaa.
 – Olen nähnyt ehkä yhden jakson, hän hymähtää.
 Se, että oma isä on televisiossa, oli maailman tavanomaisin asia. Vasta kavereiden reaktion myötä, hän ymmärsi, että kyse saattaa olla jostain erikoisesta.
 – Kyllä siitä tuli sellainen harha, että saattoi miettiä, että tietävätkö ihmiset myös minut.
 Oma uskallus hämmästyttää vieläkin
 Jännitys kuristi kurkkua.
 17-vuotias Autio seisoi sellistiystävänsä  Liilan  kanssa satapäisen yleisön edessä ja huomasi pohtivansa, mitä oli mennyt oikein tekemään.
 Syksyn viima puhalsi ulkona, mutta Kallion taidelukion juhlasalissa oli lämmin. Suorastaan tukalaa.
 Aution oli tarkoitus vetää koulun aamunavaus ystävänsä kanssa ja esittää kolme tekemäänsä biisiä.
 Autio soitti lapsena kontrabassoa kuuden vuoden ajan. "Olisin halunnut soittaa rumpuja, mutta silloinen rytmitajuni ei kuulemma ollut riittävä." Antti Kolppo / Yle
 Se tarkoitti 15:tä minuuttia lavalla. Omien kappaleiden esittämistä ensimmäistä kertaa suuremmalle yleisölle.
 Autio ei muista esityksestä juuri mitään, vain hajanaisia ajatuksia.
 – Voi ei, nuokin tyypit tulivat.
 Mutta tunnelman hän muistaa. Sen, että jännityksestä huolimatta kaikki meni hyvin. Se oli rohkaisevaa.
 Silti hän tuntuu olevan tapahtuneesta vieläkin ihmeissään.
 – Miten olen ikinä uskaltanut tehdä mitään tuollaista? Mikä on ajanut tuohon tilanteeseen? Jälkikäteen ajateltuna se tuntuu todella uhkarohkealta, hän pohtii.
 Tekstit rohkaisivat menemään lavalle
 Antti Autio on yksi niistä lahjakkuuksista, joita  Kallion taidelukiosta on ponnistanut  vuosikymmenten aikana.
 Siellä jossain ensimmäisen ja toisen opiskeluvuoden aikana palaset alkoivat loksahdella paikoilleen.
 Lukiossa järjestetty runokurssi avasi oven suomenkielisten tekstien maailman.
 Lapsena ja nuorena Autio oli kokenut, ettei saanut ääntään kuuluviin. Nyt tunteille alkoi löytyä sanoja ja sanoille paikkansa.
 – Yhtäkkiä löysin keinon tulla näkyväksi. Se ei välttämättä ollut tarve tulla näkyväksi muille vaan ennen kaikkea itselle.
 Uusien kappaleiden tekeminen on jäänyt viime aikoina vähemmälle. ”Aiemmin olisin ehkä ollut ahdistunut, mutta nyt ajattelen niiden syntyvän, kun on aika.” Antti Kolppo / Yle
 Juuri kirjallisen muodon löytäminen oli pohja sille, että Autio sai rohkeutta kappaleidensa esittämiseen muille.
 Pian kaikki liikenevä aika kului biisien tekemiseen ja soittamiseen – ja niin alppilalaisen yksiön eteiseen tipahti heippalappu naapurilta.
 – Kun löysin oman juttuni, suhtauduin siihen antaumuksella. Olin myös todella ankara itselleni, jos en saanut biisejä aikaiseksi.
 Nyt nuoruuden ankaruus on jo hellittänyt ja Autio on tietää, että luovuus vaatii aikaa. Ja naapurit yörauhansa.
 Mutta entä se näytteleminen?
 Autio on nähty muun muassa KOM-teatterissa ja Meriteatterissa Naantalin Rymättylässä.
 Autiolla oli nuorena vastareaktio näyttelemiseen, eikä hän voinut kuvitellakaan päätyvänsä ammattiin, vaikka teatteri kiinnosti. Ehkä syynä oli isän työ, ehkä hänen omat pelkonsa. Silti hän tuntuu kulkeneen kohti teatterilavaa määrätietoisesti.
 Nuorisoteatteria, ylioppilasteatteria, näyttämötaiteen opintoja ja teatteritaiteen maisteri – vähän kuin vahingossa?
 Yksi lausahdus tiivistää Aution suhteen teatteriin – kuten ehkä lavalla olemiseen kaiken kaikkiaan.
 – Minua kiinnosti se yhteisöllisyys, yhdessä jännittäminen ja sen kokemuksen jakaminen. Se on jotenkin kauhean hurmaavaa.

Ujo, hiljainen ja epävarma lapsi on nyt Suomen kiinnostavin uusi lauluntekijä – Antti Autio ei ymmärrä, miten ikinä uskalsi astua lavalle


Sebastian Kurzin  konservatiivinen Kansanpuolue ÖVP on odotetusti voittamassa Itävallan parlamenttivaalit, kertovat vaalihuoneistojen sulkeuduttua julkaistut ensimmäiset vaaliennusteet.
 Entisen liittokanslerin Kurzin puolue johti ylivoimaisesti ennen vaaleja julkaistuja mielipidetiedusteluja, joten ÖVP:n voittoa pidettiin jo etukäteen varmana.
 Oikeistopopulistiselle Vapauspuolueelle FPÖ:lle ennusteet näyttävät roimaa kannatuksen laskua. Puolue on saamassa kymmenen prosenttiyksikköä vähemmän ääniä kuin edellisissä vaaleissa.
 Uutistoimisto APA:n vaaliennusteen mukaan ÖVP saa 37,1, sosiaalidemokraatit 22,6, FPÖ 16,7, vihreät 13 ja liberaalit 7,8 prosenttia äänistä. Itävallan yleisradioyhtiön ORFin vaaliennuste antaa samansuuntaisen tuloksen.
 Ennusteissa on mukana jo ensimmäisiä laskettuja ääniä.
 Itävallassa ajauduttiin ennenaikaisiin vaaleihin niin sanotun Ibiza-skandaalin vuoksi.
 Keskustaoikeistolaisen ÖVP:n ja oikeistopopulistisen Vapauspuolueen eli FPÖ:n yhteishallitus kaatui  varaliittokansleri  Heinz-Christian Strachesta  salaa kuvatun videon vuodettua julkisuuteen. Videon perusteella Vapauspuolueen Strache oli valmis tekemään yhteistyötä venäläisten kanssa rahaa vastaan.
 Lisää aiheesta:
 Itävallan nuori kansleri tajusi ajan hengen ja teki itsestään vahvan johtajan – Vaalit tänään voittavan Sebastian Kurzin takana on piilomiljoonilla voideltu koneisto
 Itävallan maaseudulta löytyy syy oikeistopopulistien suosioon – Kun Jörg Haider veti ylleen ruskean perinnetakin, ei Eurooppa ollut enää ennallaan
 Itävallan oikeistopopulistit saivat uuden puheenjohtajan – Norbert Hofer yrittää kammeta puolueen taas valtaan

Vaaliennusteet: Sebastian Kurzista odotetusti Itävallan vaalien voittaja, oikeistopopulisteille huono tulos


Summary: Rinne kertoi ajankohtaisista asioista pääministerin kyselytunnilla Kesärannassa.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) vastaili jälleen pääministerin kyselytunnilla Yle Radio Suomessa ajankohtaisiin kysymyksiin virka-asunnollaan Helsingin Kesärannassa.
 Suomen EU-puheenjohtajuuskaudesta ja Euroopan tilanteesta Rinteellä oli uutta kerrottavaa.
 Rinteen mukaan kaikki EU-maat ovat näillä näkymin valmiita kytkemään oikeusvaltiokehityksen EU:n rahoituskehykseen. Hän perustaa arvionsa tämänhetkiseen neuvottelutilanteeseen.
 – Tarkoitus ei ole naulata yhtäkään jäsenvaltiota seinään, vaan kyse on siitä, miten puolustetaan tavallisia, eurooppalaisia ihmisiä siltä mielivallalta, että oikeusvaltioperiaatetta ei noudateta. Miten puolustetaan vapaata mediaa siltä, että hallitusvalta ei rupea ohjailemaan median käyttäytymistä ja toimintaa.
 Uutinen täydentyy.

Pääministeri Rinne: yksikään EU-maa ei vastusta, että rahoitus kytketään oikeusvaltioperiaatteeseen


Summary: Vanhempien olisi hyvä säätää ruutuajan rajoitukset myös itselleen ja pysähtyä kuulemaan, miten muilla perheenjäsenillä menee.

Kun nykyvanhempien sukupolvi oli lapsia, ei olohuoneen sohvapöydällä lojunut läjää älylaitteita. Yhdessäolo saattoi tarkoittaa kokoontumista keittiönpöydän, television, lautapelin, leikin tai muun perheelle ominaisen puuhastelun äärelle.
 Nykyisin lapsiperheessä on tavallista, että yhdessäoloon kuuluu olennaisena osana jokaisen oma älylaite.
 Kaksi lastenkasvatuksen ja perheiden hyvinvoinnin ammattilaista on muutoksesta huolissaan.
 – Ei voi kutsua yhdessäoloksi sitä, että perheenjäsenet viettävät aikaa samassa huoneessa, mutta kukin oman ruutunsa takana, erityistason psykoterapeutti  Pia Penttala  sanoo.
 Pia Penttala on työskennellyt lastensuojelun alalla parikymmentä vuotta. Hän tuli keväällä tunnetuksi television  Supernanny Suomi  -ohjelmassa, jonka ideana on etsiä ratkaisuja ohjelmaan valittujen perheiden lastenkasvatuskriiseihin.
 Nyt hän kiertää keskustelutilaisuuksissa ympäri Suomea puhumassa lasten kasvattamisesta.
 – Yleisöllä on valtava kaipuu löytää vastauksia kasvatushuoliinsa. Keskustelua herättää myös kysymys auktoriteetin uusista muodoista.
 Saman kasvattajien tarpeen saada vastauksia mieltä askarruttaviin kysymyksiin tunnistaa kasvatustieteen professori  Juha T Hakala . Häneltä ilmestyy syksyllä aihetta käsittelevä kirja  Kasvatus ajan kanssa .
 Molempien asiantuntijoiden mielestä perheiden ongelmat kiertyvät saman ajankäytön muutokseen liittyvän ilmiön ympärille. Syystä tai toisesta perheenjäsenten välinen vuorovaikutus on muuttunut. He neuvovat perheitä pohtimaan, mitkä asiat perheen lasten ja aikuisten välistä vuorovaikutusta estävät.
 Pia Penttala haluaa pitää aikuisten ja lasten välisen roolijaon selvänä. Aikuiset määräävät ja lapset tottelevat.  Pia Penttala
 1) Kokoontukaa yhteisen pöydän ääreen
 Jos yhteinen aika loppuu, eivät perheenjäsenet enää tunne toisiaan sillä tavalla kuin perheessä kuuluu tuntea. Kiireessä ei ehditä pysähtyä kuulemaan toisen ajatuksia.
 – Kun hyvinvointi vähenee, perheenjäsenet eivät enää tyydyty niistä arkisista asioista, mitä heillä on, Penttala sanoo.
 Kasvatustieteen professori Juha T Hakala on tutkinut suomalaisperheiden ajankäyttöä ja puhuu Penttalan kanssa samaa kieltä.
 – Jotain on pahasti pielessä, jos perheen arjesta tulee niin vaikeasti hallittava logistinen himmeli, etteivät perheenjäsenet ehdi enää tosiaan kasvokkain kohdata, Hakala painottaa.
 Hänen mielestään perheessä ei saa unohtaa, mikä voima on yhteisen pöydän ääreen kokoontumisella. Perheenjäsenten täytyy säännöllisesti kokoontua neuvottelemaan, arvioimaan tilannetta ja kuuntelemaan toisiaan.
 – On syytä pohtia esimerkiksi sitä, olemmeko toisillemme sittenkin tärkeämpiä kuin paljon aikaa vaativat harrastukset. Jotenkin tämä asia on päässyt meiltä lapasesta. Ehkä ongelmaa osaltaan kuvastelee myös se, että noin 40 prosenttia avioliitoista kariutuu, Hakala pohtii.
 Lautapelien pelaamisesta tykätään monissa perheissä edelleen vaikka mobiilipelien suosio on kasvanut. Esa Viippola / Yle
 2) Opeta lapsi tottelemaan aikuista
 Pia Penttala on työurallaan tutustunut moniin erilaisiin perhemuotoihin. Hän ei halua ajatella perheen käsitettä kovin monimutkaisesti. Hänelle perhe on yksikkö, johon kuuluu aikuisia ja lapsia. Perheenjäsenten roolitkin on hänen mielestään paras pitää simppeleinä.
 – Aikuiset määräävät ja lapset tottelevat, Penttala kiteyttää.
 Asetelma on lähtökohta kaikelle aikuisen ja lapsen yhdessäololle. Penttalan mielestä kaverilliset suhteet eivät kuulu kasvatukseen vaan suhteisiin, joissa ei ole tarkoituskaan olla vastuussa toisen kasvusta ja kehityksestä.
 Juha T Hakala kertoo huomanneensa, että kasvattajat pohtivat aikuisen ja lapsen välisen auktoriteettisuhteen uudistamista. Nyt mietitään, onko auktoriteetti jotain sellaista, josta on aika luopua. Tai onko se jotain niin perinteistä, ettei se enää kuuluu kasvatukseen.
 – En ole päässyt selville siitä, mitä olisi tämä uudentyyppinen auktoriteetti, Hakala miettii.
 Hakalan käsitys auktoriteetista lähtee liikkeelle hyvin kaukaa, jo sanan syntyhistoriasta.
 Professori Juha T Hakala suhtautuu kriittisesti lasten älylaitteiden käyttöön. Junamatkalla hän katselee mielellään myös maisemia ikkunaruudun takana. Juha T. Hakala
 – Etymologialtaan auktoriteetti pitää sisällään sellaisia asioita kuin ymmärrys, tieto, viisaus ja arvovalta. On tärkeää huomata, että auktoriteetti on eri asia kuin autoritaarisuus, joka joskus ennen muinoin näkyi kodeissa lähinnä pelolla kasvattamisena. Autoritaarisuutta ei pidä kaihota, Hakala selventää.
 Hänen mielestään auktoriteetti kuuluu erittäin oleellisesti turvaa tarjoavaan kasvatukseen.
 – Jos kasvattaja syystä tai toisesta kadottaa auktoriteettinsa, hän menettää samalla myös otteensa kasvatukseen ja kuinka ollakaan, armaat lapsukaisemme alkavat viedä meitä kuin laskiämpäriä.
 Penttalakin pitää arvossaan perinteisen tyylistä auktoriteetikäsitystä. Hänen mielestään lapsen on tärkeä ymmärtää, että kodin aikuisten ohella häntä saavat komentaa myös kodin ulkopuoliset aikuiset.
 – Kodin auktoriteetin täytyy pystyä opettamaan lapselle, että aikuisia kuunnellaan aina, ja että lapsen tehtävä on kunnioittaa ja kuunnella, Penttala linjaa.
 Penttala myös kehottaa aikuisia miettimään omaa suhdettaan muihin kuin mahdollisiin omiin lapsiin.
 – Meidän pitää olla aikuisina mukana kasvattamassa kaikkia lapsia, joita kohtaamme.
 3) Aikuinen, rajoita myös omaa ruutuaikaasi
 Aivan erityisesti perheiden yhdessäolon tapoihin vaikuttaa älylaitteiden käyttö. Pia Penttala neuvoo perhettä sopimaan ruutuaikaa rajoittavista säännöistä, jotka koskevat yhtä lailla lapsia ja aikuisia.
 – Aikuiset ovat lapsen peili. Jos aikuiset vaivihkaa käyttävät älylaitetta, he hylkäävät lapsen. Silloin aikuinen katkaisee hyvän vuorovaikutuksen lapsen kanssa. Itse asiassa en ymmärrä, miksi lapsen pitäisi sellaiseen suostua tai sietää sitä, Penttala muistuttaa.
 Penttalan mukaan perheen yhdessäolo on jo kärsinyt, jos jokainen perheenjäsen on älylaitteen äärellä omassa fokuksessaan esimerkiksi jossain ryhmässä, pelissä tai töissä.
 Työssä käyvissä vanhemmissa enemmistö noudattaa edelleen perinteisiä työaikoja, mutta enenevässä määrin on vanhempia, jotka tekevät osan työpäivistään etänä esimerkiksi kotoa käsin. Juha T Hakala kertoo kantavansa huolta siitä, että työviesteihin kotona vastailevat vanhemmat huijaavat itseään uskomaan, että fyysinen läsnäolo riittäisi lapselle.
 Tiettyyn rajaan asti se riittääkin mutta ei korvaa todellista läsnäoloa.
 – Kun kasvattaja ymmärtää roolinsa oikein, hän oivaltaa, että juuri varhaislapsuuden vuosina korostuvat sellaiset eleettömät asiat kuin lähellä oleminen ja läsnäolo, Hakala pohtii.
 4) Älä siirrä kasvatusvastuuta päiväkodille tai koululle
 Sekä Pia Penttala että Juha T Hakala korostavat perheen roolia kasvatusvastuun kantajana. Molemmat kritisoivat ajatusta, että vanhemmat voisivat sälyttää osan vastuustaan päiväkodin tai koulun työntekijöille.
 – Yksi nykykasvatuksen ongelmista on, että liian moni meistä vanhemmista luulee niin, Hakala sanoo .
 Penttala pitää tärkeänä, että lasten vanhemmat ymmärtävät, mitä varten päiväkoti ja koulu ovat lapsen elämässä olemassa.
 – Päivähoito on perustettu sitä varten, että vanhemmat voivat käydä töissä. Koulu puolestaan on instituutti, jossa opiskellaan, Penttala sanoo.
 Hän on pahoillaan, että opettajat joutuvat kameleontin lailla taipumaan erilaisten oppijoiden tarpeisiin. Hänen mielestään kouluissa olisi mietittävä, mitkä ammattiryhmät olisivat tukemassa lapsen emotionaalista kasvua, niin että opettajilla olisi nykyistä paremmat mahdollisuudet keskittyä opettamiseen.
 Hakalan ajatuksissa lapsen kasvattaminen vaatii aikuisilta lämmintä jämeryyttä. Tätä on lapsen vanhemman hyvä alkaa harjoitella jo siinä vaiheessa, kun lapsi on aivan pieni, alle vuoden ikäinen.
 – Ellei oikeaa auktoriteettisuhdetta ole onnistuttu rakentamaan jo ennen kouluikää, tilannetta on äärimmäisen työlästä paikata koulukasvatuksella. Itse asiassa se ei edes kuulu koulukasvatuksen eli opettajien tehtäviin, Hakala toteaa.
 Vastuu lapsen kasvattamisesta ja yhdessäolo perheen kanssa on ainutlaatuinen ajanjakso vanhemman elämässä.
 – Maailman ihaninta aikaa perheessä on, kun aikuinen saa olla lapsen kanssa ja nähdä, miten hän kehittyy, Pia Penttala sanoo.

Yhteisöllisyys katosi perheistä, kun äiti, isä ja lapset katosivat omiin nurkkiinsa nenä älylaitteen näytössä: "Ei voi kutsua yhdessäoloksi"