Summary: Koulujen valtauksella on Kreikassa pitkä perinne ja sitä katsotaan läpi sormien, kirjoittaa toimittaja Sara Saure Ateenasta.

Muistan sen kuin eilisen. Ja siitä on sentään viitisentoista vuotta.
 Koulun pääportin kurkistusaukosta minua tuijottivat 15-vuotiaan valtausvahdin leimuavat silmät.
 – Mitä haluatte? poika tivasi.
 Portissa roikkui rautaketju munalukkoineen ja sisäänkäyntiä esti iso jäteastia. Banderolli portin päällä huusi suurin kirjaimin: Koulunvaltaus!
 Olin uteliaisuuttani paikalla katsomassa, josko toista viikkoa kotona lorvinut teinini pääsisi jo takaisin kouluun. Olin ensimmäistä kertaa silmäkkäin perikreikkalaisen ilmiön kanssa. Sitä oli vaikea ymmärtää.
 Nyt, lasteni koulujen lukuisten valtausten jälkeen ymmärrän enemmän. Olen saanut kuulla, että koulu vallataan, kun oppilasneuvosto on siitä äänestänyt.
 Yhden koulun käynnistettyä valtauksen tieto leviää somessa ja muutkin koulut yhtyvät rintamaan.
 Valtauksilla on maassa liki 30-vuotinen perinne.  Ensimmäinen koululaisliikehdintä vastusti opetusjärjestelmään kaavailtuja muutoksia. Tuolloisessa, väkivaltaiseksi yltyneessä koulunvaltauksessa sai surmansa valtaajien puolella ollut opettaja.
 Valtauksista protestoinnin välineenä tuli vuosien saatossa julkisilla yläasteilla ja lukioissa arkea.
 Nykyisin ilmiö on rajoittunut kertaan pariin vuodessa. Tärkeä syy valtauksiin on se, että Kreikassa julkiset opetusmenot ovat vain noin 2,8 prosenttia bruttokansantuotteesta. Rahojen vähyys näkyy useissa kouluissa räikeinä ongelmina alkaen opettaja- ja opetusvälinepulasta toimimattomiin vessoihin ja rempallaan oleviin jätevesikaivoihin.
 Omilta teineiltäni sain talvisin kuulla, että lämmittämättömissä luokissa farkut jäätyivät reisiin.
 Kouluja on vallattu myös nuoria koskettavien yhteiskunnallisten epäkohtien vuoksi. Sellaisia ovat olleet ateenalaisen koulupojan kuolema poliisin luoteihin ja vasemmistolaisen räppärin menehtyminen uusnatsien puukotuksessa.
 Kaikille teineille koulunvaltaus ei ole kuitenkaan äärikeino  valittaa vallitsevista oloista vaan oiva keino päästä tunneista eroon. Valtauksen syyksi kelpaa se, että koulun kanttiinin juustopiiraat ovat menettäneet makuaan, välitunnit ovat liian lyhyet tai opettajat ovat turhan ankaria.
 Mikäli oppilaat haluavat vain vaihtelua arkeen, on vaarana että valtaukset venyvät normaalista muutamasta päivästä pidemmiksi.
 Miten sitten opettajat ja vanhemmat suhtautuvat tähän kaikkeen? Osa hyväksyy valtaukset keinona puuttua koulujen ongelmiin.
 Ilmiön vastustajat muistuttavat, että julkisten rakennusten valtaus on laitonta  ja koulun arvon alentamista. Vihaisimmat vanhemmat notkuvat koulun portilla syyttämässä valtausvahteja fasisteiksi.
 Ateenalaisiin kouluihin jää päättyneistä protesteista usein seinään muistoksi sana: katalipsi eli valtaus. Yle, Sara Saure
 Ateenalaisen lukion rehtorin mukaan opetusministeriöllä ei ole kouluille muuta ohjeistusta valtauksia varten kuin huolehtia, että menetetyt oppitunnit korvataan. Jokainen koulu toimii siis miten parhaaksi näkee. Apua tilanteeseen rehtori voi pyytää vain jos koulun tiloja on tuhottu pahoin.
 – Itse yritän aina dialogilla etsiä valtaukselle vaihtoehtoisia keinoja saada oppilaiden vaatimukset kuuluviin, rehtori kertoo minulle.
 Joskus jo uhkaus luokkaretkien peruuttamisesta tai lomien lyhentämisestä riittää houkuttelemaan oppilaat pulpetteihin.
 Politiikkaa nuoret eivät ole yleensä kytkeneet valtauksiin.  Sen vuoksi oli yllättävää, että viime vuoden lopulla Pohjois-Kreikasta pääsi leviämään pitkin maata nationalistinen koulunvaltausaalto. Nuoret liikehtivät vastustaakseen Kreikan vasemmistohallituksen tekemää sopimusta, joka sallii Makedonia-nimen käytön maan pohjoisen naapurivaltion yhdistelmänimessä. Aihe on kuuma peruna eritoten Pohjois-Kreikassa, Makedonian maakunnassa asuville.
 Ylen kirjeenvaihtajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Yhdysvallat:  Olen keskivertomuuttaja Yhdysvalloissa – kuorman siirto kahden mailin päähän läkähdytti minut Kiina:  Kiinassa pitää varoa, ettei vahingossa päädy toivomaan ystävänsä kuolemaa – älä anna kiinalaiselle lahjaksi kelloa, kukkia tai kenkiä Saksa:  Saksalaisetkin sinuttelevat joskus tuntemattomia, mutta millä logiikalla? Ulkomaalaiselle varmaa on vain kiusallisiin tilanteisiin päätyminen Argentiina:  Argentiinalaisille väkivaltaan varautuminen on osa arkea – mutta elämä muuttuu kurjaksi, jos jokainen vastaantulija alkaa näyttää ryöstäjältä Kenia:  Suomalaisena matkustan Afrikassa vapaammin kuin afrikkalaiset toimittajat – ja sillä on vakavia seurauksia lehdistönvapaudelle Ranska:  Ranskassa metrohinkkaajien välttely kuuluu naisten arkeen – Ruuhkametrossa lähelle painautuvia häiriköitä varten on oma sanakin Belgia:  Voiko kansalaisen pakottaa äänestämään? Belgiassa 1800-luvun laki tuottaa yhä kadehdittavia äänestysprosentteja Venäjä:  Toimistojen taikatuolit ja tietokoneen säteilyltä suojaava kaktus – Paluu arkeen muistuttaa venäläistyöpaikoilla kukoistavasta taikauskosta Ruotsi:  Ruotsi on naapurikyttääjien paratiisi – Etsin tuntemattoman puhelinnumeroa, mutta sainkin samalla tietää mitä hänen asuntonsa maksaa
 Koulunvaltausidean takaa paljastui äärioikeistolainen Kultainen aamunkoitto-puolue, joka agitoi nuoria internetissä ja oletettavasti suoraan tekstiviesteillä kapinointiin kansallisen edun hyväksi. Puolueen jäsenet suitsuttivat valtaukseen edenneitä koululaisia ja lähettivät Kreikan hallitukseen liittyvän sanoman ”Punaisella terrorilla ei ole kouluissa sijaa!”
 Ateenassa nationalismin ja puoluepolitiikan sekoittaminen koulumaailmaan sai lopulta tyrmäyksen vastamielenosoituksella nuorilta itseltään. Hyvä niin.
 Sara Saure, Ateena

Kreikassa teinit valtaavat kouluja parempien opetusolojen puolesta –Joskus syyksi riittävät kanttiinin mauttomat juustopiiraat tai kansalliskiihko


Summary: Senaattorin mukaan Trump on luvannut tuhota äärijärjestö Isisin ennen kuin Yhdysvaltojen joukot lähtevät Syyriasta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on luvannut hidastaa joukkojen vetämistä Syyriasta. Asiasta kertoi republikaanisenaattori  Lindsey Graham  sunnuntaina  uutiskanava CNN:n mukaan .
 Graham sanoi, että Trump on luvannut tuhota äärijärjestö Isisin ennen kuin Yhdysvaltain joukot lähtevät maasta. Graham arvosteli aiemmin rankasti presidentin päätöstä joukkojen pois vetämisestä.
 Graham tapasi Trumpin Valkoisessa talossa. Valkoinen talo ei ole kommentoinut Grahamin väitteitä vetäytymisaikataulusta.
 Trump ilmoitti pari viikkoa sitten, että kaikki Yhdysvaltojen joukot vedetään pois Syyriasta kuukauden aikana. Trump perusteli päätöstä Isisin peittoamisella.
 Lue myös:
 Presidentti Trumpin vetäytymispäätökseen pettyneet amerikkalaiskomentajat jättämässä aseensa kurdeille Syyriassa
 Yhdysvaltain hylkäämät kurdit saavat tukea yllättäen Syyrian armeijalta
 Turkki vakuuttaa etenevänsä Syyrian kurdialueille
 Kurdit jäämässä Turkin ja Syyrian armeijojen puristukseen, Isis-terroristit joudutaan ehkä jättämään rauhaan
 Presidentti Trumpin ilmoitus vetää joukot Syyriasta herättää hämmennystä Yhdysvalloissa

Republikaanisenaattori: Trump hidastaa joukkojen vetämistä Syyriasta


Summary: Kilpailu- ja kuluttajavirasto ei etukäteen halua luonnehtia tammi-helmikuun vaihteeseen mennessä julkistettavan ratkaisun sisältöä.

Jo yli kolme vuotta kestänyt Osuuspankkiryhmän bonuksia koskevan kantelun käsittely on edennyt Kilpailu- ja kuluttajavirastossa loppusuoralle.
 Vakuutusyhtiö If on kanteli vuonna 2015 OP:sta kilpailuviranomaiselle selvittääkseen, syyllistyykö OP määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön. Käytännössä kyse on muun muassa OP:n asuntolainoista asiakkailleen maksamien bonusten käytöstä OP:n vakuutusten maksuihin.
 " Päätöskin on kirjoitettu "
 – Tässä on sillä tavalla edetty, että KKV [Kilpailu- ja kuluttajavirasto] on tehnyt ratkaisunsa ja päätöskin on kirjoitettu, mutta se on tässä vaiheessa vielä talon sisäinen ja annettava asian osapuolten kommentoitavaksi ennen kuin KKV voi asian kanssa tulla julkisuuteen, kertoo apulaisjohtaja  Maarit Taurula .
 Päätös on siis tehty?
 – No, nyt joudun korjaamaan ja ottamaan vähän takaisinpäin. Tässä vaiheessa se ei ole lopullinen päätös vaan talon sisäinen linjaus ja ratkaisuluonnos, joka annetaan osapuolille kommentoitavaksi ennen kuin sen kanssa voidaan tulla ulos. Lopullinen päätös tulee vasta sitten, kun osapuolet ovat päässeet kommentoimaan tätä KKV:n ratkaisuehdotusta, Taurula täsmentää.
 Ensin asianosaisille
 Hänen mukaansa on yleinen ja tavallinen menettely, että luonnos annetaan osapuolille kommentoitavaksi.
 – Kyllä se on. Kun täällä virastona tehdään työtä, meitä koskee hallintolaki. Hallintolaissa edellytetään, että osapuolia kuullaan ennen kuin ratkaisuja tehdään. Tämä on ihan normaali, jokapäiväinen menettely, ei mitään poikkeuksellista.
 Taurula ei kerro, mihin Kilpailu- ja kuluttajavirasto on ratkaisussaan päätynyt. Päätöksen julkistamisaikataulu kuitenkin ajoittunee vuoden 2019 alkupuolelle.
 – Lopullinen päätös on sanotaan ensi vuoden puolella. Minun arvioni on, että se menee tammikuun loppuun, tai tammi-helmikuun vaihteeseen, että saadaan asiat valmiiksi ja on jotakin tiedotettavaa, Taurula toteaa.
 Tosin valitusmahdollisuuksien myötä Kilpailu- ja kuluttajaviraston päätös ei välttämättä jää lopulliseksi.
 Lue myös:
 OP:n Karhinen riidasta Ifin kanssa: "Mitä pahaa on siinä, että kuluttaja saa tuotteita edullisesti?" – video

Saako OP:n bonuksilla jatkossa maksaa vakuutusmaksuja – IF:in ja OP:n bonuskiistan ratkaisu on jo osapuolten kommentoitavana


Summary: Käräjäoikeus ei löytänyt näyttöä rasistisesta motiivista, mutta hovioikeus kovensi kaksikon tuomioita.

Tästä on kyse Lahdessa tapon yrityksestä tuomittu mies nimitteli uhria rasistisesti. Käräjäoikeus katsoi kuitenkin tuomiossa, ettei taustalla ollut rasistista motiivia. Hovioikeuden mielestä teolla oli rasistinen motiivi, ja se korotti tuomiota. Korkein oikeus ottaa vielä tapauksen käsitelläkseen
 Korkein oikeus ottaa käsiteltäväkseen Lahdessa elokuussa 2017 tapahtuneen tapon yrityksen. Korkein oikeus arvioi sitä, oliko teolla rasistinen motiivi, jonka perusteella tuomioita voitiin koventaa. Aiemmat oikeusistuimet ovat olleet asiasta erimielisiä.
 Kaksi miestä on tuomittu aiemmin käräjä- ja hovioikeudessa tapon yrityksestä. Kyse oli öisistä väkivaltaisuuksista Lahden Lanun aukiolla vuoden 2017 elokuussa.
 Tapahtumat saivat alkunsa aukiolla sijaitsevassa ravintolassa, jossa toinen tuomituista tönäisi afrikkalaistaustaista miestä ja nimitteli tätä neekeriksi. Miehen mukaan neekeriksi haukkuminen jatkui myös ravintolan ulkopuolella ja kohdistui myös toiseen, irakilaistaustaiseen mieheen.
 Hovioikeuden mukaan aukiolla miehiä nimitellyt tekijä yritti ensin ampua irakilaistaustaista miestä pistoolilla, mutta ase ei lauennut. Sen jälkeen hän puukotti uhria toisen tuomitun ojentamalla veitsellä. Puukotettu sai vakavia vammoja ja joutui sairaalahoitoon.
 Lisäksi puukottaja osoitti afrikkalaistaustaista uhria pistoolilla jalkoihin. Kolmas mies suihkutti molempien uhrien kasvoille kaasusumutetta.
 "Tavallinen tappelutilanne, jossa kaikki esittivät loukkaavia kommentteja"
 Rikoslain viidennen pykälän mukaan rangaistusta voidaan koventaa, jos rikos on tehty rotuun, ihonväriin, syntyperään tai kansalliseen tai etniseen alkuperään perustuvasta vaikuttimesta. Sekä käräjäoikeuden että hovioikeuden mukaan tuomitut miehet olivat nimitelleet uhreja neekeriksi ennen väkivaltaisuuksia.
 Käräjäoikeuden mukaan jutussa jäi kuitenkin näyttämättä, että rikosten alkusyy tai motiivi olisi ollut rasistinen. Se tuomitsi asellla uhanneen ja uhria puukottaneen miehen viiden vuoden ja toisen miehen liki neljän vuoden vankeuteen. Tapon yrityksen lisäksi puukottaja tuomittiin laittomasta uhkauksesta ja ampuma-aserikoksesta.
 Hovioikeus oli eri mieltä ja korotti kummankin miehen tuomiota neljällä kuukaudella teon rasistisen motiivin takia.
 – Vastaajat eivät ole tunteneet asianomistajia entuudestaan, eivätkä he ole esittäneet mitään konkreettista ja uskottavaa vaihtoehtoista syytä tekemälleen väkivallalle, Itä-Suomen hovioikeus katsoi heinäkuussa.
 Hovioikeudessa syytetyt kiistivät rasistisen motiivin. Heidän mukaansa kyse oli muista syistä syntyneestä "tavanomaisesta tappelutilanteesta", jonka yhteydessä oli puolin ja toisin esitetty loukkaavia kommentteja.
 Korkeimman oikeuden myöntämä valituslupa koskee ainoastaan rangaistuksen koventamisperustetta, ei hovioikeuden tuomiota muilta osin.

Miehet nimittelivät irakilaistaustaista miestä Lahdessa ennen puukotusta – korkein oikeus arvioi, oliko teolla rasistinen motiivi


Summary: Ilotulituksen onnistuminen varmistuu varttia vaille puolta yötä. Ohjelma torilla alkoi kello 22.

Helsingin Senaatintorin uudenvuoden juhla alkoi suunnitellusti kello 22. Huonojen sääolosuhteiden vuoksi juhlan järjestäminen oli harkinnan alla. Ilotulituksen onnistuminen puolilta öin varmistuu myöhemmin.
 Säätiedotus lupaa myöhempään  iltaan voimakasta puuskittaista tuulta , tapahtuman järjestäjät seuraavat tilannetta edelleen pelastusviranomaisten ja Ilmatieteenlaitoksen kanssa ja keskeyttävät juhlan tarvittaessa.
 – Tilannetta seurataan ja jos joudutaan keskeyttämään show sääolosuhteiden vuoksi, niin sitten se keskeytään, kertoi ohjelman vastaava tuottaja  Susa Nokelainen  Helsinki Marketingista juuri ennen juhlan alkua.
 Ilotulituksen osalta päätös tehdään varttia vaille puolta yötä.
 – Vielä ei tiedetä vaihtuuko vuosi rakettien paukkuessa vai ei, mutta tällä hetkellä meillä on lupa järjestää ilotulitus, Nokelainen kertoo.
 Paikalle on odotettu kymmeniä tuhansia ihmisiä, mutta vaikka  tapahtuma saataisiin toteutettua suunnitellusti , sääolosuhteet verottavat Nokelaisen mukaan todennäköisesti paikalle tulijoiden määrää.
 Myöhemmin illan ohjelmaa, jonka on tarkoitus alkaa kello 22, tähdittävät muun muassa laulajat  Vesala  ja  Vesta  ja juhlakansaa tanssittaa  DJ Orion . Mikäli ilta sujuu suunnitellusti Pormestari  Jan Vapaavuori  käynnistää uudenvuodenpuheen saattelemana näyttävän ilotulituksen puolilta öin. Ilotulituksen jälkeen dj. soittaa musiikkia vielä kello 01 saakka.
 Kaupunki  tiedottaa tilanteesta myös facebookissa.
 Kello 17 alkanut koko perheen juhla kuitenkin toteutui suunnitellusti. Klo 17-17.30 Senaatintorilla esiintyi tulishow  Maria Baric Company  ja kello 17.30 järjestettiin lasten ilotulitus.
 TV1:ssä ja Yle Areenassa klo 23 alkava uuden vuoden juhlashow on kuvattu kenraaliharjoituksesta, jotta katsojat näkisivät esityksen, mikäli ohjelma joudutaan keskeyttämään. Ilotulitusosioon on leikattu osia lasten kello 17.30 olleesta ilotulituksesta.

Helsingin Senaatintorin uudenvuoden vastaanottajaiset toteutuivat


Summary: Pohjoisesta ei aina löydy kiinnostavaa koulutusta nuorille. Silloin täytyy lähteä unelmiensa perässä pois kotiseudulta.

Saamelaiset Suomessa on noin 10 000 saamelaista. Kaikkiaan Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Venäjällä asuu 75 000–100 000 saamelaista. Suomen saamelaisista noin 60 prosenttia asuu saamelaisten kotiseutualueen (Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kunnat sekä Sodankylän kunnan pohjoisosa) ulkopuolella. Suomessa puhutaan kolmea saamen kieltä. Ne ovat inarinsaame, pohjoissaame ja koltansaame. Pohjoissaame on kielistä suurin, ja sitä puhutaan myös Norjassa ja Ruotsissa. Yhteensä Pohjoismaissa on yhdeksän saamen kieltä. Kaikki saamen kielet ovat uhanalaisia.
 Saamelaisalueella koulutusmahdollisuudet ovat parantuneet, mutta silti monet nuoret joutuvat lähtemään Etelä-Suomeen koulutuksen perässä. Etelä-Suomen mahdollisuudet houkuttelevat ja toisinaan pakottavat jäämään sinne, koska kotipaikkakunnalta ei sitten löydy työtä. Se on yksi syy siihen, miksi Suomen saamelaisista  60 prosenttia asuu saamelaisalueen ulkopuolella.
 Porot vaihtuivat kieliin
 16-vuotias inarilaisen poroperheen poika  Hánno Länsmanin  koti on Inarin kirkonkylältä 40 kilometriä taajaman ulkopuolella. Peruskouluaikana hän kulki päivittäin koulutaksilla Inariin kouluun. Viikonloppuisin ja lomien aikana hän on ollut mukana poroerotuksissa ja vasanmerkityksissä. Nuorempana hän suunnitteli menevänsä Saamelaisalueen koulutuskeskukseen porotalouslinjalle ja alkavansa poromieheksi.
 Yläkoulun aikana Hánno Länsmanin ajatuksensa kuitenkin muuttuivat. Hän kiinnostui kielistä. Nykyään hän opiskeleekin Helsingin kielilukiossa Itä-Helsingissä eikä Inarin Toivoniemessä porotalouslinjalla.
 – Ennen on ollut kiinnostusta porotöihin, mutta ei se enää niin paljoa houkuttele. Nyt kiinnostus on siirtynyt kieliin, kertoo Länsman.
 Hánno Länsman opiskelee engalannin ja ruotsin lisäksi japania ja ranskaa. Ritva Torikka / Yle
 Kielilukiossa Länsman voi opiskella sellaisia kieliä joista on kiinnostunut. Hän opiskelee englannin ja ruotsin kielten lisäksi myös japania ja ranskaa. Toisena vuonna hän tulee opiskelemaan myös kiinaa ja espanjaa. Kouluvalintaa tehdessä mielessä olivat myös kieliretket.
 – Kielten valintamahdollisuudet houkuttelivat. Voin valita mitä kieliä opiskelen. On myös leirikouluja eri maihin ja paikkoihin. Ne asiat houkuttelivat.
 Helsingissä on paljon kiinnostavaa tarjontaa
 Länsman asuu Kontulan rajalla opiskelija-asunnossa yhdessä kahden muun opiskelijan kanssa.
 – Minulla on mukavat kämppäkaverit ja hyvä asumisympäristö. Mukavaa on ollut.
 Länsman kulkee koulumatkan bussilla ja metrolla. Hän kertoo, ettei ehdi ikävöimän kotiin, koska on niin monenlaista toimintaa tarjolla. Koulutyöt vievät aikaa ja hänellä on paljon kavereita ja vapaa-ajan harrastuksia.
 – Olen koulun sulkapallojoukkueessa. Siellä käyn harjoittelemassa. Koulu tarjoaa minulle myös ylimääräisiä vapaa-ajan kursseja. Nyt kolmannella jaksolla aion ottaa kielitieteiden kurssin.
 16-vuotias Hanno Länsman käy Helsingin kielilukiota. Hän kertoo viihtyvänsä hyvin, koska on paljon tekemistä ja ystäviä. Ritva Torikka / Yle
 Tulevaisuudesta Länsman ei vielä osaa paljoa sanoa. Hän on kiinnostunut kielentutkimuksesta, mutta haluaa myös opiskella monia kieliä ja päästä käyttämään niitä kunnolla.
 – Olen enemmän sellainen ”Go with the flow” –tyyppi. Tykkään paljon kielistä, musiikista ja tanssista. En vielä tiedä mitä haluan tehdä, mutta varmaan opiskelen enemmän kieliä.
 Äiti on onnellinen kun lapsi on tyytyväinen
 Vaikka Hánno Länsmanin äiti  Pilvi Aikio  ikävöi lastaan, niin on hän kuitenkin onnellinen, kun hänen lapsensa on tyytyväinen kouluunsa. Hánno haluaa opiskella kieliä ja nyt se on mahodollista. Äiti on myös turvallisin mielin, koska hänen pojallaan on tuttuja, jotka voivat tukea tarvittaessa.
 – Oli selvää, että Hánno saa lähteä Helsinkiin. Meillä on siellä paljon rakkaita ihmisiä, jotka voivat auttaa, jos on tarvetta. Minulle oli helppoa päästää hänet Helsinkiin.
 Pilvi Aikio on onnellinen, kun lapsi on tyytyväinen ja voi opiskella sitä, mitä haluaa. Pieni toive hänellä on kuitenkin, että Hanno vielä palaisi pohjoiseen. Ritva Torikka / Yle
 Aikio haluaa, että hänen poikansa saa itse valita, mitä tekee tulevaisuudessa. Hän on kuitenkin varma siitä, että Hánno palaa takaisin Saamenmaalle.
 – Ajattelen, että hän tykkää olla täällä, pitää poroista ja Saamenmaan luonnosta niin paljon, että kyllä hän palaa takaisin.
 Hánnon tulevaisuudesta porojen parissa äiti ei osaa sanoa mitään. Hänellä on kuitenkin pieni toive.
 – Se on vaikea kysymys. Kyllä minä kuitenkin vähän toivon, hän kertoo.
 Rakkaus teatteriin toi hänet Helsinkiin ja se myös pitää hänet siellä
 Karigasniemeläinen  Pinja Pieski  oli 16-vuotias, kun hän lähti Helsinkiin Kallion ilmaisutaidon lukioon. Pieski kertoo, että eniten Helsinkiin muuttoon ja lukion valintaan vaikutti se, että hän pääsee kehittymään sellaisissa asioissa, joista on kiinnostunut, kuten tanssi ja teatteri.
 – Olen aina halunnut tehdä töitä taiteen parissa ja pohjoisessa ei ole tällaisia mahdollisuuksia.
 Lukion jälkeen Pieski on opiskellut vuoden teatterialaa Lahdessa. Nyt 20-vuotias Pieski on väliaikaisesti töissä päiväkodissa ja kertoo viihtyvänsä Helsingissä.
 – Tämä sopii minulle. Pidän siitä, kun täällä on paljon monenlaisia ihmisiä. Sen lisäksi Helsingissä on mahdollista tehdä vaikka mitä. Koko ajan tapahtuu jotain, mihin voi lähteä mukaan.
 Pinja Pieski rakastaa teatteria ja tanssia ja haluaa opiskella niitä lisää. Ritva Torikka / Yle
 Pieski sanoo olevansa liian kiireinen ehtiäkseen ikävöimään kotiin. Alussa, kun hän tuli Helsinkiin, oli niin paljon töitä, että ei joutanut ikävöimään. Alun jälkeen koti-ikävä on yllättänyt aina silloin tällöin. Pieski käy ainakin pari kertaa vuodessa kotona pohjoisessa. Hän toivoo tulevaisuudessa voivansa välillä työskennellä Saamenmaassa. Kokonaan pohjoiseen muuttoa hän ei ole kuitenkaan vielä miettinyt.
 – Se on hankala kysymys, mutta juuri tällä hetkellä tuntuu siltä, että haluan opiskella lisää. Kun tietää, että pohjoisessa ei ole mahdollisuuksia opiskella sitä, mitä haluaisin.
 "Kannattaa miettiä mikä kiinnostaa ja vasta sen jälkeen käytännön asioita"
 Niitä, jotka ovat nyt peruskoulussa ja pohtivat mitä tehdä ja mihin lähteä, Länsman neuvoo kuulostelemaan omia vahvuuksiaan ja mikä tuntuu kiinnostavan.
 – Käytännön asiat kannattaa panna vasta toiselle sijalle. Ensin kannattaa valita ne koulut, jotka kiinnostavat.
 Myös Pieski neuvoo miettimään ja valitsemaan koulun ja jatko-opiskelut sillä perusteella, mikä kiinnostaa.
 – Kannattaa miettiä, että mitä haluaa lukiolta tai mikä kiinnostaa. Minulle oli ihan selvää, että haluan tulla Helsinkiin.
 Pieski kehottaa nuoria uskaltamaan lähteä. Vaikka elämä on erilaista, on hän omasta mielestään oppinut arvostamaan omaa kotiseutuaan ihan eri tavalla kuin aikaisemmin.
 – Mummon mielestä oli ikävää, kun lähdin ja hän sanoi minulle: "Ethän sitten unohda saamen kieltä". Minulla se on kuitenkin toiminut päin vastoin. Helsinki on vahvistanut saamelaista identiteettiäni.

Opinnot ja työ vetävät saamelaisnuoria etelään – Jo 60 prosenttia Suomen saamelaisista asuu saamelaisalueen ulkopuolella


Summary: Asiantuntijan mukaan koiran kouluttaminen sietämään kovia ääniä kannattaisi aloittaa jo pentulaatikosta.

Kultainennoutaja Leija suhtautuu uuden vuoden ilotulitteisiin välinpitämättömästi. Sen tietää myös omistaja, koirien käyttäytymisen ja koulutustekniikan asiantuntija sekä tekniikan tohtori  Heli Väätäjä.  Kaikki koirat eivät kuitenkaan ole yhtä rauhallisia kuin Leija: osa koirista voi olla rakettipaukkeen vuoksi levottomia, osa todella pelokkaita.
 – Perimä vaikuttaa siihen, miten hyvin tai huonosti koira sietää kovia ääniä. Rakettien pamahdukset ovat ääninä koiralle poikkeuksellisen voimakkaita.
 Pennut tuuppivat lusikoita mennessään
 Perimästä huolimatta koulutuksella voidaan Väätäjän mukaan vaikuttaa siihen, miten koira reagoi koviin ääniin.
 – Pentua voi alkaa siedättää ääniin jo pentulaatikossa. Niille voi soittaa musiikkia tai laittaa lattialle pyörimään kolisevia esineitä. Pentu tottuu ääniärsykkeisiin pienestä pitäen, kun joukkoon laittaa herkkuja. Itse laitoin lattialle lusikoita, joita Leijan heinäkuussa syntyneet pennut tuuppivat mennessään.
 Koulutusta voi jatkaa uudessa kodissa. Aina kovan äänen kuuluessa pennulle kannattaa Väätäjän mukaan antaa jokin pieni makupala.
 Vastamelutuotteet saattaisivat olla jatkossa myös lemmikkien apuna esimerkiksi lentokoneessa.  Heli Väätäjä
 Uutena vuotena Väätäjä tarjoaisi koiralle ratkaistavaksi erilaisia ongelmatehtäviä tai pureksittavia ja antaisi namin jokaisen pamahduksen kohdalla. Näin ilotulitteen ja herkun välille pyritään muodostamaan positiivinen assosiaatio.
 – Jos koiralla on jo valmiiksi jotain mukavaa puuhaa, niin se reagoi vähemmän muuhun ympärillä tapahtuvaan. Herkkupalkka ei kuitenkaan toimi, jos koira pelkää todella kovasti jo valmiiksi.
 Toimii kuten vauvojen kapalointi
 Heli Väätäjä pyörittää koirakoulua Ylöjärvellä ja on myös tutkinut koirien käyttäytymistä. Lisäksi hän on itse omistanut lemmikin, joka pelkäsi ilotulitteita. Siru-koiran pelko rakettien pamahduksia kohtaan paheni vuosien mittaan ja eläin oli aina hyvin levoton uuden vuoden aikaan. Sirulle Väätäjä löysi avun painepaidasta.
 – Kyseessä on pitkähihainen, etujalat peittävä paita, joka luo tasaisen paineen koiran kehoon keskiselkään asti. Se rauhoittaa kuten vauvojen kapalointi. En kyllä olisi ikinä uskonut.
 Siru on jo siirtynyt paukkeettomille laitumille, mutta myös rauhallisen Leijan kanssa Väätäjä ottaa uutena vuotena varman päälle. Leijalla on heijastavat valjaat, jotta se näkyisi karkaustilanteessa esimerkiksi autoilijoille mahdollisimman hyvin.
 Kultainennoutaja Leija vieraili Radio Suomen Tampereen lähetyksessä.  Heli Väätäjä
 – Lisäksi tarkistan remmin ja lukot, koska koira voi vetää todella kovaa. Pannan on oltava tarpeeksi tiukalla, ettei Leija saa nykäistyä päätä siitä lävitse. Valjaat ovat lisävarmistus, tai vaikka kaksi pantaa.
 Väätäjä on myös tarkka siitä, ettei lenkitä koiraa enää iltapäivällä kello viiden jälkeen, jolloin paukuttelu saattaa jo alkaa. Hän pyrkii tietoisesti myös välttämään niitä paikkoja, joissa ilotulitteita voidaan ampua. Yllättäviä tilanteita saattaa tulla vastaan: raketti voi poksahtaa vaikka aidan takana tai lähteä lentämään kohti.
 – Jos koira säikähtää kerran tosissaan, siitä voi jäädä sille elinikäinen pelko. Hyvähermoinen koira voi olla levoton tapahtuneen jälkeen, mutta palautua myöhemmin. Sitä ei kuitenkaan voi etukäteen tietää.
 Koiraa rauhoittaa, jos ihminen toimii normaalisti
 Pelästynyttä eläintä voi koettaa Väätäjän mukaan rauhoitella paikanpäällä toimimalla itse rauhallisesti, viemällä koira pois tilanteesta ja antamalla sille mukana olevaa herkkua tai yrttitippoja. Koiran rauhoittamiseen on myös kehitelty erilaisia suihkeita.
 Väätäjä näkee myös teknologian kehityksen mahdollisena apukeinona tulevaisuudessa. Hän on ollut tutkijana mukaan Turre ja Toivoset 2.0 -hankkeessa Tampereen yliopistossa. Hankkeessa kehitettiin teknologiaa ja digipalveluita ihmisen ja koiran vuorovaikutuksen parantamiseksi. Hanke päättyy nyt vuoden vaihteeseen.
 – Vastamelutuotteet saattaisivat olla jatkossa myös lemmikkien apuna esimerkiksi lentokoneessa, Väätäjä pohtii.
 Lue lisää:
 Jo tuhannet vaativat ilotulitteiden käytön rajoittamista – Helsingissä market ei aio myydä niitä ollenkaan, Espoo korvasi paukut lasereilla
 Ruotsissa uudenvuodenaattona viimeinen mahdollisuus omaan räiskyttelyyn – Ensi vuonna ilotulitteisiin tarvitaan lupa kunnalta
 Ilotulitteiden kuluttajakäytön kieltämistä ajava kansalaisaloite eduskuntaan: 50 000 nimeä tuli täyteen
 Galapagossaarilla ei räiskitä, kaikki ilotulitteet kiellettiin

Uusi vuosi oli Siru-koiralle aina stressaavaa aikaa – painepaita toi avun


Summary: Pakkasta kaipaavia talvituristeja tuli maailman maailman eri kolkilta enemmän kuin koskaan.

Viime marraskuussa tonttuja pelkäämätön brittiläinen sensaatiolehdistö melusi  Lapin lumettomasta craplandista .
 Lumi tuli Lappiin joulukuun alussa. Kaikki esteettiset selfieunelmat ovat sittemmin täyttyneet. Lapin maisemat ovat olleet matkailijoille lumipuiden, kaamosruskojen ja sinisen hämärän paratiisi. –
 Lapin liiton tietojen mukaan seitsemän tilauslentoa peruttiin marraskuun lopun huonon lumimäärän takia. Se on alle prosentti tämän talven ennätysmäisestä yli 700 Lapin kansainvälisen talvilennon määrästä.
 Moni matkailuyritys on kirjannut mojovia kasvulukuja, arvioi Villi Pohjola Oy:n toimitusjohtaja Sami Päivike.
 – Meidän tapauksessa kasvua on noin 30 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.
 Päivikkeen mukaan hänen johtamallaan ohjelma- ja majoituspalveluja tuottavalla yrityksellä on asiakasmäärässä ennätyksellinen joulusesonki menossa.
 Sesonki jatkuu keväälle saakka
 Lapin matkailualan mukaan talvisesonki jatkuu vilkkaana huhtikuun alkuun saakka.
 Lapin joulumatkailun parhaimmassa turistirysässä Rovaniemen Napapiirillä on tungosta piisannut viime viikkoina. Joulupukin luokse on jonotettu jopa tuntikausia.
 Lapissa on käynyt joulun uudenvuoden sesonkina ja koko päättyvänä vuonna turisteja enemmän kuin koskaan aiemmin. Suurin osa tulee Euroopasta ja Aasian talouskasvun maista.
 Lapin rajavartioston alustavien tietojen mukaan Schengen-alueen ulkopuolelta tulijoiden määrä kasvoi tänä vuonna Lapin lentoasemilla seitsemän prosenttia edellisvuodesta. Ivalon lentoaseman kasvu oli 25 prosenttia, Rovaniemellä 15 prosenttia.
 Kittilän lentoasemalla Schengen alueen ulkopuolelta tulevien määrä sen sijaan väheni yhdeksän prosenttia.
 Myös venäläisiä tulee joulunviettoon Lappiin uudeksi vuodeksi, mutta takavuosien määristä ollaan yhä kaukana. Venäjän heikko rupla syö venäläisten palkansaajien ostokykyä euroalueella.
 Tarkemmat tilastot matkailun määristä ja tiedot muutosten syistä valmistuvat myöhemmin talvella.

Lappi on yhä useamman ihmemaa – joulusesonki löi taas ennätykset


Summary: Asteroidilta odotetaan tietoja siitä, millaista täällä meidänkin kulmillamme oli, kun aurinkokunta oli vastasyntynyt.

Kaukana aurinkokuntamme reunalla pyörivästä asteroidista MU69:sta on yritetty kolme kertaa ottaa selvää teleskooppitutkimuksella. Tulokset ovat olleet hyvin niukkoja. Pian pitäisi olla toisin.
 Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan luotain on pyyhkäisemässä uutenavuonna MU69:n ohi. Jos kaikki menee hyvin ja New Horizons -luotaimen havainnot saadaan suunnitellulla tavalla Maahan, MU69:stä tulee kaukaisin kohde, jota ihmiskunta on tutkinut luotaimillaan.
 New Horizonsin ja lennonjohdon välillä on niin paljon matkaa, että luotain on ohilennon aikana omillaan. Jos jotakin menee viime hetkellä pieleen, korjausviesti Maasta ei ennätä hätiin. New Horizonsilla on kuitenkin keinonsa reagoida esimerkiksi silloin, jos kosminen säteily uhkaa sen tietokoneen toimintaa.
 Etukäteen tiedetään hyvin vähän
 Viisi vuotta sitten MU69:n olemassaoloa ei edes tiedetty. Sitten punertava piste jäi avaruusteleskooppi Hubblen silmään, kun Hubble etsi Kuiperin vyöhykkeeltä kohdetta, jonne New Horizons suuntaisi hoidettuaan päätehtävänsä, kääpiöplaneetta Pluton tutkimisen.
 MU69:n koko tieteellinen nimi (486958) 2014 MU69 sai tänä vuonna yleisöäänestyksessä rinnalleen kutsumanimen Ultima Thule. Se oli muinaisten kreikkalaisten ja roomalaisten kirjallisuuden ja karttojen nimi paikoille, jotka olivat loitolla heidän tuntemastaan maailmasta.
 Tuntematon MU69 todella on. Avaruuslentojen historiassa ei ole aiemmin ollut kohdetta, josta olisi tiedetty etukäteen yhtä vähän.
 New Horizons -ohjelman päätutkija  Alan Stern  summasi ohilennon alla, että tiedossa ovat vain MU69:n kiertoradan lähes täydellinen pyöreys, väri, jotakin muodosta ja hieman heijastavuudesta. Edes pyörimisnopeus ei ole selvillä.
 New Horizons on rikkonut monia ennätyksiä. Se lähti matkaan kaikkien aikojen nopeimpana luotaimena; vauhtia oli 16,3 kilometriä sekunnissa. Se nappasi teleskooppikamerallaan Maasta kuvan, jota etäisempää ei ollut otettu. Se oli ensimmäinen Plutoa tutkinut luotain, ja nyt se on tekemässä samoin toiselle Kuiperin vyöhykkeen kohteelle.
 .
 Tällaiselta MU69:n eli Ultima Thulen oletetaan näyttävän. Pian piirroskuvan oheen on määrä saada valokuvia.   Nasa / JHUAPL / SwRI / Alex Parker
 Tällä hetkellä näyttää siltä, että MU69-asteroidi on muodoltaan kuin jättimäinen maapähkinä. Se saattaa olla myös kaksi kappaletta, jotka eivät ole edes yhdistyneet, vaan tanssivat avaruudessa kylki kyljessä.
 Siihen saataneen selvyys datasta, jonka New Horizons hankkii ohilennollaan. Datasta selvinnee myös, miksi luotaimen etäämmältä ottamissa kuvissa ei näy kirkkauden vaihteluja, vaikka MU69:n pyörimisestä pitäisi aiheutua valokäyrä.
 Valokäyrästä selviäisi se arvailtu pyörähtämisnopeus eli vuorokauden pituus. Tutkijat toivovat asteroidin pyörivän vauhdikkaasti, jotta New Horizons ehtisi kuvata mahdollisimman suuren osan sen pinnasta.
 Luvassa on lähikuvia, sillä avaruuden mittakaavassa New Horizons pääsee käymään miltei MU69:n kyljessä, vain kolmen ja puolen tuhannen kilometrin päässä. MU69:n ympärillä ei ole havaittu pölyrenkaita, joiden takia luotain olisi pitänut nykäistä turvallisemmalle etäisyydelle.
 Kuiperin vyöhyke on aurinkokuntamme jäinen äärilaita.
Maan ja Auringon välimatkaan verrattuna sinne on Auringosta matkaa 30–50-kertaisesti. Siellä kiertää kääpiöplaneettojen Pluton, Haumean ja Makemaken lisäksi arviolta yli 100 000 ainakin sadan kilometrin kokoista taivaankappaletta ja miljardeittain pienempiä.
 Kuiperin vyöhykkeen sydämessä, 6,6 miljardin kilometrin päässä Maasta kiertävä MU69 on pieni. Sillä on mittaa vain kolmisenkymmentä kilometriä. Miksi se muka on kiinnostava? Alkukantaisuutensa ansiosta, vastaavat tutkijat.
 Aurinkokuntamme tiivistyi tähtien välisestä aineesta 4,6 miljardia vuotta sitten. Planeetoille ja niiden kuille on sen jälkeen tapahtunut monenlaista. Laitimmaisen planeetan Neptunuksen takana, Kuiperin vyöhykkeellä, taivaankappaleiden uskotaan olevan yhä samanlaisia kuin aikojen alussa.
 MU69:n radan pyöreys kertoo, että asteroidi on syntynyt nykyisellä etäisyydellään Auringosta ja on siis alkuperäistä ainesta. Niin kaukana lämpötilat ovat hädin tuskin korkeampia kuin absoluuttinen nollapiste, mikä on ikään kuin muumioinut siellä olevat taivaankappaleet.
 Näin New Horizons on matkaansa taittanut sitten laukaisunsa tammikuussa 2006. Jupiterin ja Pluton ohilennon jälkeen vuorossa ovat KBO:t eli Kuiperin vyöhykkeen kohteet.  NASA / JHUAPL/ SwRI
 New Horizonsin H-hetkeä voi seurata  Nasan verkkosivulta , jossa on linkki myös Nasa-TV:hen.
 Nasa on ilmoittanut julkistavansa ensimmäisiä varsinaisia kuvia ja havaintoja jo tällä viikolla, keskiviikosta alkaen. Valtavan etäisyyden vuoksi vie kuitenkin 20 kuukautta, ennen kuin kaikki New Horizonsin keräämä data on Maassa.
 Heti ohilennon jälkeen Nasa julkistaa juhlasävellyksen, jonka tutkijat ovat pyytäneet Queen-yhtyeen kitaristilta  Brian Maylta . May on muusikonuransa lisäksi astrofysiikan tohtori. Kappaleeseen sisältyy viesti myös tänä vuonna kuolleelta kosmologi  Stephen Hawkingilta .
 Kun Maassa juhlitaan ja tutkitaan New Horizonsin lähettämää materiaalia, luotain itse kiitää meistä poispäin, kohti tähtien välistä tuntemattomuutta. Nasassa pohditaan, voisiko New Horizons kuitenkin tehdä Kuiperin vyöhykkeellä vielä yhden kohteen ohilennon. Kohdetta ei ole vielä valittu.
 Klo 19.50 korjattu   luotaimen   nopeudesta   kertovan lauseen muotoa: "Vauhtia oli 16,3 kilometriä sekunnissa'".

Luotain pääsee kurkistamaan kaikkien aikojen kaukaisinta kohdetta: New Horizons ottaa kuvia hyisestä asteroidista 6,6 miljardin kilometrin päässä Maasta


Summary: Maailmanloppu tulee viimeistään auringon nielaistessa maan, mutta on mahdollista, että ihminen itse aiheuttaa oman lajinsa lopun.

Tästä on kyse Tutkijat kertovat oman alansa tietojen pohjalta, miten maailmanloppu voi tapahtua. Tutkimusten mukaan ihmiskunnan uhkana ovat erilaiset luonnon aiheuttamat katastrofit, mutta lopun voi aiheuttaa myös ihminen itse. Tällä hetkellä monien tutkijoiden mielestä suurin uhka nykyisen kaltaiselle yhteiskunnalle on ilmastonmuutos. Maapallo tuhoutuu viimeistään miljardien vuosien päästä, kun aurinko laajentuu punaiseksi jättiläiseksi.
 Tulevaisuuden tutkijat yrittävät selvittää erilaisia vaihtoehtoja sille, mitä tulevaisuudessa voisi tapahtua. On vaikea arvioida, millä tavoin ja milloin maailmamme kohtaa lopun. Varmaa on, että ihmiskunta tulee jossain vaihessa tiensä päähän.
 Ihmiskuntaa uhkaavat monet ihmiskäden aiheuttamat uhat: Ilmastonmuutoksesta saamme yhä uusia merkkejä. Vaarana ovat myös esimerkiksi ydinsota, pandemiat tai kehittyvä teknologia.
 Jos ihminen ei tuhoa maailmaa,voi lopun aiheuttaa myös ympäröivä luonto. Loppu voi tulla maapallon sisältä suuren laakiobasalttipurkauksen aiheuttamana tai avaruudesta, jos valtava asteroidi törmää planeettaamme. Tutkijat ovat varmoja, että viimeistään joidenkin miljardien vuosien päästä aurinko nielaisee koko maapallon sisäänsä.
 Kuinka paljon voimme raottaa tulevaisuuden verhoa
 Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen johtaja  Juha Kaskisen  mukaan on haastava tietää, mitä tulevaisuudessa tapahtuu.
 Maapallolla tapahtuu muutoksia yhä nopeammin. On entistä vaikeampaa myös ymmärtää, mihin kaikkeen yksikin muutos voi vaikuttaa.
 – Todennäköisyys on hankala termi. Jos sanot, että jokin tapahtuu 99 prosentin varmuudella, jää silti jäljelle prosentti. Pidettiin täysin mahdottomana, että parimetrinen tsunami vaikuttaisi Fukusiman ydinvoimaloihin. Silti se tapahtui.
 Todella yllätyksellistä tapahtumaa voidaan kutsua mustaksi joutseneksi. Musta joutsen on käsite, joka kuvaa jotakin hyvin epätodennäköistä tapahtumaa. Aikoinaan Euroopassa mustia joutsenia pidettiin mahdottomana, kunnes Australiasta löydettiin musta joutsenlaji.
 Maailma voi siis kokea lopun lukemattomin tavoin. Kaskinen valitsi seitsemän vaihtoehtoa, joita hän pitää mahdollisina loppuina ihmiskunnalle. Alan asiantuntijat kertovat näistä vaihtoehdoista kohta lisää.
 Aloitetaan maailmanlopun tutkiminen ilmastonmuutoksella, joka on Kaskisen mielestä ainoa vaihtoehto, josta meillä on niin paljon tietoa, että pystymme tietämään, mitä tapahtuu, jos emme tee asialle mitään.
 Voimme vielä torjua ilmastonmuutoksen?
 Päiväntasaajalla on alueita, joissa on niin kuuma, ettei sielä pysty asumaan. Köyhät ihmiset kulkevat halki maiden etsien syötävää ja parempaa elämää. Maapallon pintaa runnovat myrskyt. Rikkaiden maiden ihmisillä on varaa asua keinotekoisissa elinympäristöissä, kun muu maailma kuihtuu ilmastonmuutoksen aiheuttaman lämmön kourissa.
 Ympäristöpolitiikan professori  Janne Hukkisen  mukaan olemme jo ilmastonmuutoksen tiellä. Jo muutamassa vuosikymmenessä tilanne voi muuttua kriittiseksi.
 Hyvänä uutisena voimme pitää, että Hukkinen ei ole huolissaan siitä, että ympäristön tuhoaminen hävittäisi elämän maapallolta.
 Huono uutinen on Hukkisen mukaan, että jos ihminen jatkaa luonnon tuhoamista samalla tavalla kuin nyt, voi homo sapiensien määrä kokea kovan karsinnan.
 – Elämä jatkuu sitkeästi. Muiden edellytykset paranevat, jos ihminen katoaa rajoittamasta muun elämän kukoistamista.
 Hukkinen näkee, että pahin vaihtoehto ihmiskunnalle olisi, jos ilmastonmuutosta ei estetä.
 Rikkaruoho kuivueella maissipellolla. Ilmastonmuutos tulee käsistä riistäytyessään aiheuttamaan monessa maassa kuivuutta. Zsolt Czegledi / EPA
 Tällöin erityisesti köyhät kärsisivät, kun vain rikkailla olisi mahdollisuuksia rakentaa keinotekoisesti elinkelpoisia ympäristöjä.
 Uusimman tutkimuksen mukaan maapallon keskilämpötila ei saisi nousta enempää kuin 1,5 astetta esiteollisesta ajasta, eli mitä se oli ennen 1800-lukua. Lämpötila voisi joidenkin arvioiden mukaan nousta yli neljä astetta. Mutta miten joidenkin asteiden muutos voisi uhata ihmiskuntaa?
 Hukkinen kertoo lämpötilan nousun muuttavan ilmaston epävakaaksi ja aiheuttavan kuivuutta monilla alueilla. Näin viljan tuotanto, lihan kasvattaminen ja kalakannat kärsivät. Muutos olisi liian nopea, jotta ihminen voisi sopeutua esimerkiksi siirtämällä peltoja.
 Monia maita alkaisi vaivata nälänhätä.
 Olisimmeko kuitenkin Suomessa turvassa? Kylmillä säillä muutama aste lämpöä saattaa tuntua tervetulleelta.
 Saksassa Hohenhamelnin hiilivoimala työntää savua taivaalle täydellä teholla. Ilmastonmuutosta vastaan taistelu vaatii suuria muutoksian nykyiseen elämäntapaamme. Julian Stratenschulte / EPA
 Pohjoisella pallonpuoliskolla keskilämpötilan nousu olisi kaksi kertaa suurempaa kuin keskimäärin. Suomessa ei olisi odotettavissa kuivuutta, mutta sen sen sijaan maatamme riepottelisivat kovat myrskyt. Muuten meillä menisi melko hyvin ainakin alkuun.
 James Lovelockin  kirjassa The Vanishing Face of Gaia kuvataan Skandinavia ja Iso-Britannia viimeisimpinä hyvän elämän saarekkeina. Maat olisivat riittävän vauraita reagoimaan tilanteeseen.
 Syntyisi kansainvaelluksia, kun ihmiset lähtisivät etsimään parempia elinoloja. Hyvä olot loisivat valtavan muuttopaineen alueelle.
 Mahdotonta sanoa, kuinka kävisi Suomelle, jossa  vuoden aikana maahan tulleet 32 000 pakolaista aiheuttivat kriisin.  Pakolaiskriisin arvioidaan olevan vasta alkua. Esimerkiksi Suomen Kuvalehden mukaan  ilmastonmuutos voi ajaa liikkeelle satoja miljoonia ilmastopakolaisia.  Helsingin Sanomien  artikkelista voi lukea, miltä maailmassa tapahtuu, jos miljardi ihmistä jättää kotinsa ilmastonmuutoksen vuoksi.
 Ympäri maailmaa ihmiset ovat kerääntyneet osoittamaan mieltä, jotta päättäjät alkaisivat toimimaan ilmaston puolesta. Patrick Pleul / EPA
 Tiedossa on Hukkisen mukaan suuria muutoksia: Jos emme tee mitään, edessä on dramaattisia muutoksia ympäristössä. Myös päätös alkaa toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi tarkoittaa suuria muutoksia nykyiseen elämäntapaamme.
 Vaihtoehtona on myös kompromissi, jonka edessä koemme isoja muutoksia sekä ekosysteemissä että ilmastopolitiikassa.
 Hukkinen on optimisti. Huolestaan huolimatta hän haluaa uskoa, että ilmastonmuutos ei toteutudu pahimpien ennusteiden mukaan. Ihmiskunta on alkanut ottamaan ilmastonmuutoksen tosissaan.
 Hukkisen mukaan tärkeämpää olisi miettiä, millaisella pallolla haluamme elää.
 – Pystyn kuvittelemaan tulevaisuuden, jossa selviämme hengissä, mutta joka on minusta sellainen, että minun ei tekisi mieli elää siinä.
 Tekniikka tekee ihmiskunnasta yhä haavoittuvamman
 Keksinnöt ovat tuoneet ihmiskunnalle paljon kaikkea hyvää, mutta teknologian kehittäminen voi myös kääntyä ihmiskuntaa vastaan. Aalto-yliopiston tietotekniikan professori  Jussi Rintanen  antaa kolme esimerkkiä, joissa koneet ottavat vallan.
 Koneet tekevät kaiken puolestamme. Kenenkään ei tarvitse käydä töissä. Jokainen voi itse päättää, miten käyttää vuorokautensa tunnit. Ihmiset vaipuvat apatiaan ilman tarkoitusta. Tylsyys tappaa ihmiset.
 Tai sitten eräänä päivänä useiden valtioiden kaikki laitteet lakkaavat toimimasta. Kaupasta ostaminen ei onnistu, koska suurin osa rahasta on pankissa ykkösinä ja nollina. Ajoneuvoja ei saada tankattua eikä ruokaa valmistettua. Maat ovat joutuneet kyberhyökkäyksen uhriksi, ja äkkiä elinolot ovat palanneet takaisin kivikauteen.
 Vai käykö niin, että maailmalla riehuvat robotit, jotka on ohjelmoitu tappamaan tietty kansanryhmä. Robotit eivät väsy eivätkä tunne sääliä. Tappaminen ei koskaan ole ollut näin helppoa.
 Tekniikan kehittämistä on vaikea rajoittaa, ennen kuin se on jo niin pitkällä, että voidaan nähdä sen vaarat käytännössä. Rintanen uskoo, että muovin laaja käyttö tulee olemaan yksi asia, jota ihmiskunta tulee katumaan. Tulevaisuus näyttää, mitä mieltä olemme robottien kehittämisestä. Christian Thompson / EPA
 On hyvin vaikea sanoa, miltä maailma näyttää sadan vuoden päästä. Sata vuotta sitten oli sähköä, mutta ei tietokoneita tai kännyköitä. Oli lentokoneita, mutta nykyisen kaltaista lentoliikennettä ei voitu kuvitellakaan. Maailma on muuttunut sadassa vuodessa aivan valtavasti.
 Rintanen uskoo, että viidenkymmenen vuoden kuluttua ihmistä ei juuri tarvita maataloudessa, teollisessa tuotannossa, liikenteessä tai rakennusteollisuudessa.. Hänen arvionsa on, että automaation kehittyminen tekee yhteiskunnista haavoittuvampia.
 Rintasen mukaan ihmisistä voi tulla joutava luokka. Heitä ei enää tarvita, ja se jollain tavalla aiheuttaisi lajin rappeutumisen. Animaatioelokuvassa Wall-E kaikki ihmiset ovat lihavia ja kulkevat pyörätuoleilla väsyneenä kaikkeen. Voisi kuvitella, että siinä tilassa ihmisiä lisääntyminenkään ei lopulta kiinnosta.
 Mahdollinen maailmanlopun syy on myös robottien käyttäminen sodassa. Robotisoidut aseet tekevät voimankäytöstä helpompaa ja halvempaa. Robotit antavat mahdollisuuden tehdä tarkkaa tuhoa esimerkiksi ohjelmoimalla ne tappamaan tietyn ihmisryhmän edustajat.
 Käveleviä robotteja on jo kehitetty tavaroiden kuljettamiseen sotilaiden apuna, ja siksi Rintasen mielestä ei olisi kovin vaikea laittaa robotteja kantamaan asetta. Hänen mukaan on varmaa, että muutamassa vuosikymmenessä tekoäly tulee toimimaan taistelutilanteissa yhtä hyvin ellei paremminkin kuin ihminen. Älykkäät robotit sodassa eivät kuulosta kovin miellyttävältä.
 Yhdysvaltojen merijalkaväki esitteli nelijalkaista robotti Spottia tukikohdassaan vuonna 2015. Defense Media Activity / EPA
 Voimme kohdata ankeat ajat, jos tietotekniikkaan nojaava yhteiskunta kaatuu kybersodankäynnin keinoin. Vastapuoli voi olla satojen kilometrien päästä kohteista, kun hyökkäys tapahtuu tietokoneohjelman avulla.
 Kyberhyökkäykset ovat mahdollisia jo tänä päivänä, mutta tulevaisuudessa ne ovat vielä helpompia toteuttaa, ja ne ovat ehkä myös tuhoisampia.
 Vaikka kybersota ei välittömästi uhkaa ihmisten henkeä, olisi sen mahdollista Rintasen mukaan saada yhteiskunta katastrofaaliseen tilanteeseen: Jos haittaohjelmalla hyökätään sähköntuotantoa ja -jakelua vastaan, voi valtio joutua pärjäämään ilman sähköä ja tietoliikenneverkkoa.
 Rintasen ei usko, että valtiot ovat varautuneet laajaan kybersotaan, koska sotaa pidetään hyvin epätodennäköisenä. Hänestä valtioiden pitäisi kuitenkin tehdä suunnitelmia, miten maksuliikenne tai kuljettaminen toteutetaan, jos sähkönsaanti halvaantuu.
 – Saa nähdä kumpi ehtii ensin: kybersodan käynnillä laitetaan valtio kivikaudelle, vai ryhdytäänkö tällaisia uhkia järjestelmällisesti tutkimaan?
 Mitä jos kolmas maailmansota käytäisiin vain tietokoneilla?
 Maailmanlopun kello näyttää kahta minuuttia vaille ydinsotaa
 Ydinsodassa miljoonia ihmisiä kuolisi välittömästi jo yhden ydinpommin vaikutuksesta. Räjähdykset nostattaisivat niin suuren määrän tuhkaa ja muita aineita ilmakehään, että auringon valo ei pääsisi kunnolla tunkeutumaan sen läpi maan pinnalle. Ilmasto kylmenisi, kasvit eivät yhteyttäisi ja sademäärät vähenisivät.
 Lopulta niin ihmisten kuin eläinten täytyisi yrittää selvitä ruokapulasta maailmassa, jossa monien alueiden pohjavedet ja maaperä olisi saastunutta.
 Tämän vuoden alussa maailmanlopun kellon viisaria siirrettiin puoli minuuttia lähemmäksi keskiyötä.  Kello kuvaa ydinkatastrofin tai muun uhan mahdollisuutta. Sitä pitää yllä Bulletin of the Atomic Scientist -lehden johtokunta.
 Nyt kello näyttää kahta minuuttia vaille puolta yötä eli maailmanloppua. Edellisen kerran kahden minuutin päästä tuhosta oltiin kylmän sodan aikaan vuonna 1953.
 "Nuclear Football" on salkku, jossa on Yhdysvaltain ydinaseiden laukaisukoodit. Michael Reynolds / EPA
 Yhdeksän valtiota omistaa tällä hetkellä noin 15 000 ydinasetta. Kaikki ydinaseet ovat suurempia kuin toisessa maailmansodassa räjäytetyt.
 Maanpuolustuskorkeakoulun sotilasprofessori  Jyri Raitasalo  arvelee, että todennäköisesti ydinaseiden omistajien joukko kasvaa tulevina vuosikymmeninä. Esimerkiksi Saudi-Arabia, Japani ja Iran voisivat olla maita, jotka rakentavat itselleen ydinaseita lähitulevaisuudessa.
 Olemmeko siis lähellä kolmatta maailmansotaa, jossa kehittyneet ydinaseet tuhoavat koko ihmiskunnan?
 Raitasalo näkee ydinsodan alkamisen erittäin epätodennäköisenä. Ydinaseiden käyttö on opettanut hänen mukaansa sen, että niihin ei pidä turvautua.
 Ihmiskunnan tuho ydinsodassa vaatisi tuhansien ydinaseiden käyttöä.
 Ydinaseiden rakentaminen liittyy kauhun tasapainoon, jotta kukaan ei uskalla käyttää omia aseitaan hyvin asteistautunutta maata vastaan.
 – Ydinsodan aloittaminen ei ole rationaalista toimintaa. Jos ruvetaan spekuloimaan, ydinsota tapahtuisi vahingossa. Tilanne lähtisi lapasesta, sanoo Raitasalo
 Pakistan esitteli Shaheen II -ydinohjustaan vunna 2016. EPA
 Ydinsodan mahdollisuus on itse asiassa kasvanut useita kertoja vahingossa. Esimerkiksi 1980-luvulla Nato harjoitteli sodankäyntiä ydinaseiden kanssa. Neuvostoliitto tulkitsi Naton valmistautuvan ydinsotaan ja nosti ydinaseiden käyttövalmiutta.
 Virheitä on myös tapahtunut esimerkiksi kun teknikko latasi tietokoneelle massiivista ydinaseita simuloineen ohjelman. Tai kun tunnistamaton ilma-alus lensi Turkin ilmatilassa, jolloin Nato nosti valmiutta ryhtyä ydinaseiskuun Neuvostoliittoa vastaan. Ilma-alus osoittautuikin jousenparveksi  (Suomen Kuvalehti).
 Ydinsodan alkaminen voi olla hiuskarvan varassa, jos valtio saa virheellisen tiedon ydinasehyökkäyksestä. Ohjusten lennon aikana on vain muutamia minuutteja aikaa pohtia, miten tilanteessa toimitaan. Silloin maailman kohtalo voi olla kiinni muutamasta käskystä.
 Ihminen luo taudin, joka saa maailman pakokauhuun
 Entä jos ihmisiä alkaisi kuolla uudenlaiseen tautiin ympäri maailman?
 Tauti tappaisi kuin Ebola ja leviäisi yhtä helposti kuin tuhkarokko. Lisäksi taudin oireet huomattaisiin myöhään, jolloin tartunnan saaneet ihmiset tartuttaisivat aina vain uusia ihmisiä.
 Syntyisi paniikki, kun uudenlaisesta taudista ei tiedettäisi mitään, eikä siihen olisi keksitty hoitoa. Ihmiset välttelisivät muiden tapaamista, ja liikenne maiden välillä pysähtyisi.
 Tähän mennessä yksi ihmiskunnan tuhoisimmista taudeista on ollut espanjantauti, joka riehui ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Taudin riehuessa, useissa maissa autioitui kokonaisia kyliä ja kaupunkeja. Suomessa tauti jätti pahimmat jälkensä Inariin, jossa pandemia surmasi 10 prosenttia ihmisistä.
 Usein vaarallisimmat pandemiat lähtevät liikkeelle eläimistä peräisin olevista influenssaviruksista, kuten lintuinfluenssa tai sikainfluenssa.
 Näkymättömät uhat pelottavat helposti, mutta onko pandemiasta ihmiskunnan tuhoksi?
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen johtava asiantuntija dosentti  Jussi Sane  uskoo, että luonnollinen pandemia ei voisi tappaa ihmiskuntaa. Jos taudit vievät ihmiskunnan turmioon, voisi syynä olla todennäköisemmin hänen mukaansa ihmisen itse valmistama tauti.
 Tauti voitaisiin valmistaa terrori- tai sotimistarkoituksessa tai sitten ihan vahingossa. Uusi tauti luotaisiin ehkä yhdistämällä olemassa olevia tauteja.
 Sane pitää hyvin pienenä mahdollisuutta, että tällainen tauti pystyttäisiin nyt luomaan, mutta teknologia kehittyy ja siksi tulevaisuudesta on mahdotonta sanoa.
 Vuonna 2009 Suomi valmistautui sikainfluenssapandemiaan. Kuntiin suunniteltiin influenssaosastoja, ja maassa aloitettiin nopea rokotuskampanja. Antti Heikinmatti / Yle
 Kansainväliset sopimukset kieltävät esimerkiksi biologisten aseiden valmistamisen ja rajaavat tutkimustarkoituksessa tehtävää tautien muokkaamista.
 Tuhoava pandemia tulisi niin yllätyksenä, että siihen on Sanen mukaan mahdotonta varautua.
 Uuden taudin havaitseminen nopeasti riippuu siitä, millä tasolla maan terveydenhoitojärjestelmä ja tartuntatautien seuranta on. Vuonna 2014 Ebola-epidemia levisi nopeasti Länsi-Afrikassa, sillä tauti sai alussa levitä melko pitkään, ennen kuin se edes huomattiin.
 Uuden taudin levitessä ensimmäiset päivät tai viikot ovat Sanen mukaan haastavia, kun maat joutuvat silloin toimimaan vajaalla tiedolla.
 Kestäisi kuitenkin jonkun aikaan ennen kuin vaarallinenkaan pandemia aiheuttaisi poikkeuksellisia toimia, sillä maat saattaisivat pyrkiä välttämään ylireagointia.
 Sane arvioi, että epidemiatilanteen riistäydyttyä käsistä voitaisiin leviämistä pyrkiä estämään rajoittamalla matkustamista ja kauppaa. Toisaalta esimerkiksi Ebolan hoidossa turhista rajoituksista oli haittaa, kun avustusjärjestöjen oli vaikea päästä paikalle auttamaan, ja maat kärsivät taloudellisesti.
 Jos siis uusi tuhoisa tauti iskisi, olisi mahdotonta sanoa, mitä tapahtuisi. Tulisiko taloudellisten vaikutusten pelko meille kaikille kalliiksi vai osaisiko ihmiskunta toimia tarpeeksi ajoissa?
 Taikareseptillä luodaan uusi herrarotu DNA:ta muokkaamalla
 DNA sisältää ihmisen perimän ja kertoo ikään kuin rakennusojeet sille, millaisia olemme: kuinka pitkä ihminen on, minkä väriset hiukset hänellä on, tai onko hänellä jokin perinnöllinen sairaus.
 Jos ihminen selvittää DAN:n muokkaamisen salaisuudet, hän voi tehdä itsestään superihmisen. Tulevaisuuden uusi laji olisi homo sapiensia älykkäämpi, pitkäikäisempi ja tauteja vastaan immuuni. Rikkaat ihmiset muuntaisivat perimäänsä niin, että hallitsisivat maata.
 Historioitsija  Yuval Noah  Harari ennustaa Ylen artikkelissa , että homo sapiensia ei enää ole 200 vuoden kuluttua, kun ihminen on päivittänyt itsensä aivan toiseksi lajiksi.
 Hän uskoo, että homo sapiens syrjäytti väkivaltaisesti neandertalinihmiset älykkyytensä ja aggressiivisuutensa vuoksi. Ehkä ihmislaji joutuu tulevaisuudessa maistamaan omaa lääkettään, kun superihmiset tulevat.
 Helsingin yliopiston geenimuokkaustutkija  Kirmo Wartiovaara  uskoo siihen, että ihminen tulee muuttamaan DNA:taan niissä rajoissa, kun sitä osataan tehdä.
 – Miksi ihminen ei muuntelisi DNA:ta? Laitamme lapsemme yksityiskouluihin antaaksemme heille parempia mahdollisuuksia ja annamme perintönä omaisuutemme. Yhtä hyvin voisimme antaa perintönä parempaa DNA:ta muokkaamalla omaa perimäämme parempaan suuntaan.
 Ongelmana vain tällä hetkellä on, että emme tiedä, mikä on parempi suunta.
 Geenit voivat tehdä tällaisen tempun ihan omin päin: brittiläisistä kaksospojista toinen on tumma- ja toinen vaaleaihoinen. Geneetikkojen mukaan mahdollisuus on yksi miljoonasta. EPA / NNP
 Taudin aiheuttavia poikkeamia DNA:ssa on melko helppo oppia löytämään esimerkiksi vertailemalla terveen ja sairaan sisaruksen DNA:ta. Älykkyyden lisääminen tai edes pituuteen vaikuttaminen on todella paljon monimutkaisempaa.
 Wartiovaara vertaa DNA:ta keittokirjaan. Se kertoo solulle, mitä sen pitää kokata eli miten solu toimii. Tällä hetkellä osaamme muuttaa jokaisen keittokirjan kirjaimen, mutta emme itse osaa kehittää reseptiä, joka toimisi taikajuomana vaikka älykkyyden lisäämiseen.
 Taudit ovat usein sellaisia, että osaamme kertoa, mikä resepti on niiden taustalla. Älykkyys ja monet muut ominaisuudet ovat kuitenkin sellainen ruokalaji, jossa täytyy yhdistää sataa tai jopa tuhansia erilaisia ruokaohjeita. Emme siis osaa poimia oikeiden reseptien yhdistelmää.
 Wartiovaara kokee, että olemme ihmiskuntana kaukana siitä, että osaisimme muutella perimää saavuttaakseemme vaikka kuolemattomuuden.
 – Ehkä koneäly kehittyy niin, että se pystyisi hallitseman tämän asian. Evoluutio on toiminut kolme miljardia vuotta, eikä tällaista perimää ole syntynyt, joten ei se ainakaan helppoa ole.
 Wartiovaara painottaa, että tällä hetkellä geenien muokkaaminen ei ole vaaratonta. Esimerkiksi scottish fold -kissarodun luppakorvaisuutta aiheuttava geeni saa aikaan kivuliaita muutoksia myös muissa rustoissa. AOP
 Wartiovaara sanoo myös, että todennäköisesti lajimme muuttuu joka tapauksessa. Evoluutio tekee hidasta työtään, vaikka silloin muutos tapahtuu tuhansissa vuosissa.
 Evoluutio ei kuitenkaan mene tietoisesti mihinkään suuntaan, ja siksi ei ole odotettavissa, että kehittyisimme nopeasti superihmisiksi.  Pikemminkin silmämme ehkä huononevat ja hedelmättömyys yleistyy  (Tiede.fi).
 Tällä hetkellä monien maiden lait eivät estä DNA:n muokkaamista, mutta kieltävät sellaisten muutosten tekemisen, mitkä periytyisivät jälkeläisille. Wartiovaara ei pidä DNA:n emäsjärjestystä pyhänä, vaan hänestä muokkaaminen olisi hyväksyttävää, jos siitä olisi ihmiskunnalle hyötyä.
 Jos luonto muokkaisi sattumalta evoluution kautta esimerkiksi suomalaisista kymmenen kertaa älykkäämpiä kuin muut, ja maamme edustajat voittaisivat kaikki Nobelit ja hallitsisivat maailman kauppaa, tilannetta ei pidettäisi vääränä vaan luonnollisena. Toisaalta geenien muokkaaminen niin, että Suomen jalkapallojoukkue olisi voittamaton saattaisi aiheuttaa närää.
 Mitä jos geenimuunnellut suomalaiset alkaisivatkin hallita älynsä avulla maailmaa eikä jalkapallokenttiä? Tällaisten asioiden ratkaisuun tarvitaan Wartiovaaran mielestä kansainvälistä oikeutta.
 Jos tuntisimme geenien kaikki salaisuudet, olisi mahdollista vaikuttaa ihmisten älykkyyteen tai fyysisiin ominaisuuksiin. Voisi kuitenkin aiheuttaa närää, jos suomalaiset voittaisivat jalkapallossa vain, koska ovat muokanneet DNA:taan, Harri Bragge/All Over Press
 Vaikka kansainväliset pelisäännöt saataisiinkin sovittua, sitoisivatko ne yksittäistä ihmistä?
 Ihminen saa rakentaa omilla rahoilla raketin Marsiin ilman että kukaan estää häntä. Saisiko omilla rahoilla muunnella omaa perimäänsä miten haluaa? Jos vastaus on kyllä, nousisiko maailmassa johtoon itsensä luonut herrarotu?
 – Tulisiko meillä A- ja B-luokan kansalaisia? Varmaan, mutta niinhän meillä on jo nytkin.
 Valtameren verran laavaa peruisi kesän
 Lopun ajat ovat voineet jo tietämättämme alkaa maan uumenissa.
 Vulkaaniset purkaukset voivat sylkeä maan pinnalle satojen tuhansien vuosien aikana niin paljon laavaa, että se voisi peittää alleen jopa kokonaisen mantereen. Tällaisessa purkauksessa maapallon pinnalle saattaa purkautua yhtä paljon laavaa kuin Välimeressä on vettä.
 Vuonna 536 tapahtunut tulivuoren purkaus verhosi maailman harmaaseen sumuun eikä sinä vuonna nähty kesää . (Helsingin Sanomat). Alkoi suuri nälänhätä.
 Samalla tavalla perättäiset laakiobasalttipurkaukset voisi aiheuttaa ihmiskunnalle kovat ajat, kun ilmaan purkautuva rikki aiheuttaisi uuden jääkauden, ja ihmisten elinolot huononisivat hitaasti.
 Harva ihminen on kuullut laakiobasalttipurkauksista. Tutustuuko ihmiskunta niihin tarkemmin kuin haluaisi ennen loppuaan?
 Luonnontieteellisen keskusmuseon geologian yli-intendentti  Arto Luttinen  kertoo laakiobasalttipurkausten tapahtuvan noin sadan miljoonan vuoden välein, joka on paljon useammin kuin keskimäärin maan asteroiditörmäykset.
 – Purkauksella voi mennä miljoonia vuosia, että se pääsee vauhtiin. Aluksi se voi olla niin hidasta, että muutamien sukupolvien aikana ei tajuttaisi purkauksen käynnistyneen. Voi olla mahdollista, että jossain päin maailmaa sellainen on ehkä käynnistynytkin.
 Hitaudesta huolimatta tällaiset purkaukset ovat vaikuttaneet valtaosaan elämän joukkotuhoista. Esimerkiksi kolmesataa miljoonaa vuotta sitten permikaudella yli 90 prosenttia lajeista hävisi purkauksen vuoksi.
 Maapallon historian aikana purkauksia on tapahtunut kymmenittäin tai jopa sadoittain.
 Luttisen mukaan maapallon kuorikerroksen alle kerääntynyt valtava sammiollinen magmaa voi ruokkia sarjoja hitaita purkauksia valtavan pitkäksi ajanjaksoksi.
 – Se olisi sivilisaation loppu. Ihminen palaisi kivikaudelle. Kun energia menee hengissä pysymiseen, ei voida enää puhua kulttuurista.
 Meillä ei ole Suomessa aktiivisia tulivuoria, mutta laakiobasalttipurkaus voisi tapahtua myös kotimaamme maaperällä. Suomessakin on tapahtunut tällaisia purkauksia, mutta kauan ennen ihmiskunnan alkuhämäriä.
 Vuonna 2010 Islannin Eyjafjallajökullin jäätiköllä purkautuva tulivuori sotki Euroopan lentoliikennettä. S. Olafis / EPA
 Globaaliin romahdukseen ei Luttisen arvion mukaan vaadita edes laakiobasalttia. Jo niitä pienemmät supertulivuoret voivat syöstä maailman raiteiltaan, niin että poliittinen järjestelmä ja rahatalous romahtaisivat.
 Tuoreen tutkimuksen mukaan supertulivuorten purkauksia tapahtuisi aiemmin uskottua useammin  (Aamulehti). Tulivuoritutkimusta Bristolin yliopistossa johtanut Jonathan Rougier toteaa artikkelissa, että olemme onnekkaita, ettemme ole ihmiskuntana joutuneet kokemaan supertulivuoren purkausta.
 Kuitenkaan Rougier ei ole huolissaan purkauksista, sillä hän on Luonnontieteellisen keskusmuseon geologian yli-intendentti Arto Luttisen kanssa samaa mieltä siitä, että luonto ei toimi säännönmukaisesti, ja siksi uusi purkaus ei ole lähivuosina odotettavissa.
 Nasan insinöörit ovat kuitenkin alkaneet kehittää suunnitelmaa, jolla Yellowstonen supertulivuoren purkautuminen voitaisiin estää  (Tekniikan maailma).
 Suunnitelmana olisi porata tulivuoren kylkeen reikä ja pumpata sisään vettä viilentämään tulivuorta. Vettä pitäisi kuitenkin pumpata tulivuoren uumeniin satoja ellei jopa tuhansia vuosia.
 Luttinen pitää utopistisena ajatusta siitä, että pystyimme vaikuttamaan supertulivuoriin saati sitten laakiobasalttipurkauksiin.
 Vaikka ihminen hallitsee luontoa maanpinnalla, olemme yhä maapallon sisäisten voimien armoilla.
 Elämän takaraja Telluksella on enintään miljardi vuotta
 Kymmenen kilometrin kokoisen asteroidin törmääminen maahan aloittaa sarjan katastrofeja.
 Asteroidin pudottua Eurooppaan, koko mantere pyyhkiytyy maailmankartalta.
 Törmäyskraatteri on satojen kilometrien levyinen ja paineaalto tuhoaa ympärstöään vielä paljon laajemmlta alueelta. Kallioperä sulaa, ja joka puolella maailmaa sataa hehkuvaa kiveä. Kuuma aines aiheuttaa valtavan maailmanlaajuisen tulimyrskyn, jossa kaikki palava syttyy tuleen.
 Törmäyksessä ilmaan noussut pöly ja rikkidioksidi sekä tulimyrskyn tuhka aiheuttavat lyhyen jääkauden, jonka jälkeen ilmaan lentänyt hiilidioksidi alkaa lämmittää palloamme voimakkaasti.
 Luonnontieteellisen keskusmuseon geologian yli-intendentti Arto Luttinen arvelee valtavan asteroidin törmäyksen voivan hyvinkin olevan ihmiskunnan loppu.
 – Tämä on tehokas tuhoresepti. Ensin räjäytetään iso alue, sen jälkeen poltetaan maapallo, sitten haudataan se jäähän, ja lopuksi kuumennetaan.
 Suurin osa asteroideista on pieniä. Maahan putoaakin kuukausittain halkaisijaltaan alle metrin kokoisia asteroideja. Ihmiskuntaa voivat uhata halkaisijaltaan kilometrin kokoiset asteroidit.
 Viimeksi maahan törmännyt tuhoisa asteroidi oli noin kymmenen kilometriä halkaisijaltaan. Törmäyksen seurauksena dinosaurukset hävisivät hallitsemasta maata. Kuitenkin jo kilometrin kokoiset asteroidit ovat uhka. Vaikka törmäys ei todennäköisesti tuhoisi koko ihmiskuntaa, voisi se aiheuttaa minijääkauden, kun törmäyksen tuhka pimentäisi auringon.
 Helsingin yliopiston akatemiatutkija  Mikael Granvikin  mukaan voimme olla varmoja, että ennen pitkään jonkinlainen törmäys tapahtuu.
 – Meillä on näyttöä, että törmäyksiä tapahtuu. Kysymys on, että mikä asteroidi törmää meihin ja milloin.
 Suuremmat asteroidit ovat harvinaisempia kuin pienet. Siksi pienempien asteroidin törmääminen maahan on paljon todennäköisempää.
 Tunnettujen taivaankappaleiden liikkeistä seuraavan sadan vuoden aikana ollaan hyvin perillä. Ne ovat Granvikin mukaan ainoa luonnonkastarofi, mihin pystymme vaikuttamaan. Jos saisimme tietää asteroidin tulevan kohti maata, voisimme ehkä muuttaa sen lentorataa esimerkiksi törmäämällä siihen.
 Ensi vuosikymmenen alussa on odotettavissa tuloksia siitä, millaiset mahdollisuudet ihmiskunnalla on muuttaa asteroidin rataa törmäämällä siihen.
 Meneillään olevassa Nasan DART-projektissa ohjataan luotain törmäämään asteroidin kuuhun, jolloin pystymme näkemään pienessä kaavassa, pystytäänkö törmäyksellä muuttamaan lentorataa.
 Punainen jättiläinen on varma loppu
 Törmäsi planeettaamme asteroidi tai ei, viimeistään miljardin vuoden kuluttua aikamme ainakin maapallolla on täynnä.
 Tällöin elämän antaja aurinko muuttuu tuhoajaksi. Ikääntyvän auringon säteily voimistuu. Säteily tuhoaa otsonikerroksen, ja se aiheuttaa maapallolla äärimmäisen kasvihuoneilmiön.
 Sitten aurinko laajenee punaiseksi jättiläiseksi, jolloin maapallon meret haihtuvat ja pinta sulaa laavaksi.
 Lopulta aurinko nielaisee kotiplaneettamme Telluksen, joka höyrystyy atomeiksi.
 Maapallon olemassaolo on sidottu auringon elämään. Auringon ikääntyminen on maapallolla olevan elämän viimeinen takaraja. Derrick Frilund / Yle
 Geologian yli-intendentti Arto Luttinen toteaa, että tämän tapahtuman todennäköisyys on sata prosenttia.
 – Tämä tapahtuu kuitenkin niin kaukana tulevaisuudessa, että voi saman tien unohtaa. Absurdia ajatella, että tuolloin olisi enää ihmiskuntaa. Jos ihmisen jälkeläiset ovat silloin olemassa, he ovat jotain muuta kuin me.

Maailmanloppu tulee varmasti, mutta miten? Tuoko tuhon ilmastonmuutos, laavapurkaus vai salaperäinen musta joutsen?


Summary: Jos sinulla menee asian hoitamiseen alle 10 minuuttia, tee se heti. Tulisiko ystävien elämänviisauksilla parempi vuosi?

Lähes puolet suomalaisista tekee  uudenvuodenlupauksia.  Tutkimusten mukaan suurin osa niistä jää kuitenkin toteutumatta. Mitä jos hyödyntäisimme lupausten sijasta ystävien parhaimpia neuvoja?
 Ari Meriläisen  ystävä kehottaa tätä olemaan oma itsensä.
 – Se on paras neuvo, minkä voi antaa kenelle tahansa. Olla oma itsensä ja vähän hulluutta mukaan. Siinä on elämän suola. Ei tarvitse esittää ketään muuta, Meriläinen painottaa.
 Hannele Hanssonin   paras ohje on edesmenneeltä äidiltä.
 – Äiti sanoi aina, että auttakaa kaikkia, sillä toinen ei voi koskaan tietää toisen murheita. Se on ollut hyvä neuvo, ja yritän toteuttaa sitä, Hansson kertoo.
 Robin Rimpilä  saa paljon neuvoja kavereiltaan. Ohjeet vaihtelevat "peruselämästä" kouluun ja parisuhteeseen. Neuvoja tulee kysymällä ja kysymättä. Viimeksi poikasakki mietti joululahjoja tyttöystävilleen.
 – Tulimme siihen tulokseen, että itse tehty lahja on paras. Kavereiden mukaan on parempi, että laitat aikaasi lahjaan kuin että ostat sen kaupasta, nuori mies kertoo.
 Anu Rummukainen / Yle
 Valtaosa suomalaisten uudenvuoden lupauksista koskee kuntoilua, terveyttä ja elämäntapoja. Myös ystävien neuvot sivuavat näitä.
 Sanna Karjalaisen  lapsiperheessä yritetään elää hetkessä.  Saara Granlund  aikoo tätinsä ohjeiden mukaan ottaa rauhallisesti päivän kerrallaan.
 – Ota vähän iisimmin, tee sitä, mistä tykkäät, mene metsään, ole ulkona lasten kanssa. Vuodesta 2019 tulee varmasti hyvä vuosi, jos ei stressaa liikaa, Granlund uskoo.
 Hyvän neuvon ei tarvitse olla elämää suurempi:
 – Ananas ei kuulu pizzan päälle.
 – Kun tulet ulkoa sisälle, vaihda ihoa vasten olevat vaatteet, niin pysyt lämpimänä.
 – Arjessa pitää olla pientä luksusta, kuten kauniit alusvaatteet.
 Käyttökelpoisen ohjeen voi myös omia ystävän ystävältä:
 –Jos sinulla menee asian hoitamiseen vähemmän kuin 10 minuuttia, tee se heti.
 Hyvä vinkki, mutta vaihtaisin 10 minuuttia 5 minuuttiin.

Älä tee uudenvuodenlupauksia –  hyödynnä ystävien hyviä neuvoja


Summary: Erotettujen joukossa on entinen rannikkovartioston upseeri Gregorio De Falco, joka muistetaan karille ajaneen Costa Concordia -risteilyaluksen kapteenia käskyttäneenä sankarina.

Italian hallitukseen kuuluva populistinen Viiden tähden liike erotti maanantaina neljä parlamentaarikkoaan puolueen sääntöjen rikkomisesta.
 Puolueesta erotettujen joukossa ovat senaattorit  Gregorio De Falco  ja  Saverio De Bonis  sekä Euroopan parlamentin jäsenet  Giulia Moi  ja  Marco Valli .
 – Jokainen on tärkeä, kukaan ei ole korvaamaton. Se, joka ei tue hallitussopimusta, on ulkona liikkeestä. Kunnioitus äänestäjiä kohtaan on etusijalla, Italian varapääministerinä toimiva Viiden tähden liikkeen johtaja  Luigi Di Maio  kirjoitti viestipalvelu Twitterissä.
 Erotuspäätös kaventaa Italian hallituskoalition enemmistöä 320 paikkaisessa parlamentin ylähuoneessa eli senaatissa. Nyt koalitiolla on 167 edustajaa senaatissa.
 Sankarin viitta ei suojannut
 De Falco on entinen rannikkovartioston upseeri, josta tuli sankari tammikuussa 2012, kun hän käski karille ajaneen Costa Concordia -risteilyaluksen kapteenia  Francesco Schettinoa  palaamaan uppoavaan laivaan.
 Kapteeni Schettino oli poistunut aluksesta ennen kuin matkustajat oli evakuoitu. Hänet tuomittiin  16 vuodeksi vankeuteen  osuudestaan onnettomuuteen, jossa kuoli 32 ihmistä.
 Gregorio De Falco liittyi Viiden tähden liikkeeseen aiemmin tänä vuonna. Hänen saamistaan puolueen riveihin pidettiin merkittävänä saalina. De Falco valittiin senaattoriksi maaliskuun vaaleissa.
 Senaatissa De Falcolla oli vaikeuksia alistua puoluekuriin. Hän vastusti useita hallituksen toimenpiteitä, muun muassa Viiden tähden liikkeen hallituskumppanin, oikeistopopulistisen La Lega -puolueen ajamaa lakialoitetta, joka kiristi maahantulijoiden oikeutta turvapaikkaan.
 – Olen hyvin pahoillani, enkä odottanut tätä, De Falco sanoi maanantaina kuultuaan erottamisestaan.
 Saverio De Bonis puolestaan muun muassa vastusti La Legan ajamaa turvallisuuslakia ja jätti sitä koskevan äänestyksen väliin.

Italian Viiden tähden liike antoi kenkää neljälle parlamentaarikolle  – Puheenjohtaja Di Maio: "Kukaan ei ole korvaamaton"


Summary: Onnettomuuksia tutkitaan liikenneturvallisuuden vaarantamisina.

Uuden vuoden aattona sattui moottorikelkkasafareilla useita onnettomuuksia Tunturi-Lapissa, kertoo Lapin poliisilaitos tiedotteessaan.
 Kolarissa tapahtui kaksi onnettomuutta.
 Poliisin mukaan ulkomaalainen kuljettaja ajoi moottorikelkalla päin hiihtäjää Ylläsjärvellä. Hiihtäjä loukkaantui lievästi. Kuljettajalla oli myös matkustaja kyydissä.
 Lisäksi Hannukaisessa ulkomaalainen kuljettaja törmäsi moottorikelkalla puuhun. Matkustajana ollut ulkomaalainen loukkaantui vakavasti ja hänet toimitettiin sairaalahoitoon.
 Levillä ulkomaalainen kuljettaja kaatui moottorikelkalla matkustaja kyydissä ylittäessään siltaa. Matkustajana ollut ulkomaalainen loukkaantui vakavasti ja hänet kuljetettiin sairaalahoitoon.
 Poliisi tutkii onnettomuuksia liikenneturvallisuuden vaarantamisina.

Poliisi: Tunturi-Lapissa useita moottorikelkkaonnettomuuksia


Summary: Keltaliiviset mielenosoittajat ovat protestoineet Ranskan hallitusta vastaan viikkojen ajan.

Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  sanoi uudenvuodenpuheessaan maanantaina, että Ranskan valtio voi tehdä enemmän parantaakseen tavallisten kansalaisten elämää.
 Keltaliiveiksi kutsut mielenosoittajat ovat protestoineet viikkojen ajan heikentyvää ostovoimaa vastaan Ranskassa. Mielenosoittajat ovat muun muassa vaatineet Macronia eroamaan presidentin tehtävästä.
 – Voimme tehdä paremmin ja meidän täytyy tehdä paremmin, Macron sanoi televisioidussa puheessaan uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Élysée-palatsissa puhunut Macron myös kehotti kansaa hyväksymään todellisuuden, että julkisten menojen lisääminen ei ole vastaus Ranskan talousongelmiin.
 – Emme voi tehdä vähemmän töitä, tienata enemmän, leikata veroja ja lisätä menoja, Macron sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Presidentti sanoi jatkavansa uudistusohjelmaansa vuonna 2019 keltaliivien mielenosoituksista huolimatta. Hän lupasi uudistaa muun muassa työttömyyskorvauksia ja eläkkeitä.
 Reuters kertoo, että Journal du Dimanchen tekemän mielipidekyselyjen yhteenvedon perusteella enää vain 24 prosenttia ranskalaisista kannattaa Macronia, kun vuosi sitten luku oli 47 prosenttia.
 Keltaliivien odotetaan osoittavan mieltään uuttavuotta juhlivan väkijoukon seassa kuuluisalla Champs-Elysée -kadulla. Juhlintaa on valvomassa runsaasti poliiseja.

Macron uudenvuodenpuheessaan: Ranskan hallitus voi tehdä enemmän, mutta kansalaisten pitää hyväksyä todellisuus


Summary: Alueella on ollut mahdollisesti lumivyöryjä ja meneillään on suuri pelastusoperaatio.

Neljä ihmistä on kateissa Norjan tunturialueella Tromssassa Paatsivuonon kunnassa lähellä Suomen Lapin käsivartta, kertoo ruotsalaislehti  Expressen verkkosivuillaan .
 Alustavien tietojen mukaan kateissa on kaikkiaan neljä ihmistä. Heistä kolme on suomalaisia miehiä ja yksi ruotsalainen nainen.
 Alkuillasta Norjan poliisi kertoi Twitter-palvelussa, että ruotsalainen mies olisi kadottanut retkikumppaninsa Blåbærfjellet-nimisellä tunturilla.
 Miehen mukaan alueella oli jo pimeää ja retkeläiset olivat kohdanneet useampia pieniä lumivyöryjä.
 Norjan poliisin mukaan pelastustöihin on parhaillaan matkalla poliisipartio ja pelastuhelikopteri. Mukana on myös armeijan henkilökuntaa ja pelastuskoiria.
 Poliisi pitää pelastusolosuhteita vaikeina, sillä alueella on paitsi pimeää myös jonkin verran pakkasta ja lumikuuroja.
 Suomessa kadonneista kertoi ensimmäisenä  Iltalehti .

Expressen: Kolme suomalaista kateissa Norjan tunturialueella Tromssassa


Summary: Osa matkustajalaivoista jätti päivällä pysähtymättä Maarianhaminassa Aapeli-myrskyn vuoksi. Joitakin lentoja on peruttu.

Vaikka Aapeli-myrsky on jo ohi, sen seuraukset näkyvät vielä liikenteessä.
 Junaliikenne on myöhästellyt iltapäiväillä ja illalla, VR:n mukaan viivästykset johtuvat sääolosuhteista.
 Yli 20 junaa oli kello 18 aikaan myöhässä puolesta tunnista kahteen tuntiin. Eniten myöhässä olivat Intercity 8-juna Joensuusta Helsinkiin, kaksi tuntia ja Intercity 65-juna Helsingistä Ouluun yli 1,5 tuntia.
 Myös laivaliikenteessä on päivän mittaan ollut ongelmia. Esimerkiksi Tallink Siljan kaksi risteilyalusta ei päässyt keskiviikkona päivällä pysähtymään Maarianhaminassa kovan tuulen vuoksi, kertoo yrityksen viestintäjohtaja Marika Nöjd. Hän toivoo, että Tukholmasta Helsinkiin illalla lähtevä Silja Symphony pääsisi saapumaan normaalisti keskiyöllä Maarianhaminaan.
 Tallink Siljan Riika–Tukholma-reittiä liikennöivä laiva oli aamulla neljä tuntia myöhässä.
 Mesut Turan / Lehtikuva
 Viking Linen tiedotusjohtaja Johanna Boijer-Svahnström kertoo, että yhtiön Turun-laivat pääsivät keskiviikkona normaalisti Maarianhaminaan. Varustamo on perunut tämän päivän laivaliikenteen Maarianhaminan ja Kapellskärin väliltä.
 Molemmat varustamot uskovat, että tilanne palaa torstaina normaaliksi.
 Myös lentoliikenteessä on ollut pitkin päivää myöhästymisiä myrskyn seurauksena ja Helsinki–Vantaan matkustajien on yhä hyvä varautua viivästyksiin, kerrotaan Finavian viestinnästä STT:lle. Finavian arvion mukaan myöhästymiset voivat olla noin puolesta tunnista tuntiin.
 Syynä on Finavian mukaan kova tuuli ja liukkaus. Keskiviikkona jouduttiin myös perumaan lentoja, ainakin meno-paluulennot Turkuun, Tampereelle ja Joensuuhun, kerrotaan Finnairin viestinnästä.
 Kolme ihmistä loukkaantui iltapäivällä kahden henkilöauton nokkakolarissa Nelostiellä Viitasaarella. Nelostie oli onnettomuuden vuoksi jonkin aikaa kokonaan poikki ja liikenne ohjattiin kiertotielle.

Myrsky aiheuttaa myöhästymisiä juna-, laiva- ja lentoliikenteessä


Summary: Pelastustyöntekijät ovat löytäneet maanantaisen räjähdyksen jälkeen raunioista pelkkiä ruumiita.

Pelastustyöntekijät ovat raivanneet  kaasuräjähdyksessä vaurioituneen talon raunioita  Venäjän Magnitogorskissa. Ketään ei enää tänään löytynyt elossa.
 Kuolonuhrien määrä on noussut jo 21:een. Uhreista kaksi on lapsia.
 Pelastustyöntekijöiden työ lähes 30 asteen pakkasessa palkittiin eilen, kun raunioista  löytyi elossa 10 kuukauden ikäinen vauva.  Keskiviikkona toivo eloonjääneiden löytämisestä alkoi kuitenkin hiipua.
 20 ihmistä on yhä kateissa.
 Räjähdys tuhosi kerrostalossa kaikkiaan 35 asuntoa kymmenkerroksisessa talossa uuden vuoden aaton ja päivän välisenä yönä. Kaikkiaan talossa asui 110 ihmistä.
 Teollisuuskaupunki Magnitogorsk sijaitsee Uraljoen varrella noin 1 500 kilometriä itään Moskovasta.

Venäjällä räjähtäneen kerrostalon raunioista löytynyt  jo yli 20 kuollutta


Summary: Suomalaisprofessori mukaan Brasiliassa toimivat suomalaisyritykset eivät uuden presidentin aikana voi väittää, että niiden toiminta olisi luonnon kannalta kestävää.

Brasilian sademetsien tulevaisuus näyttää hyvin huolestuttavalta, totesi Helsingin yliopiston kehitysmaatutkimuksen apulaisprofessori  Markus Kröger  Ylen haastattelussa.
 Metsistä jo noin viidennes on tuhottu kokonaan avohakkuilla. Lisäksi jopa 95:ä prosenttia metsistä on vaurioitettu harvennushakkuilla tai poistamalla arvokkaimpia puita, tai esimerkiksi rakentamalla alueelle kaivoksia, Kröger kertoi.
 Amatsonian metsät muodostavat noin neljäsosan maapallon koko hiilinielusta. Kun metsäpeite poistetaan, metsä alkaa päästää ilmaan hiilidioksidia.
 Brasilian hakkuut olivat kohtalaisesti kurissa maan edellisen presidentin  Lula Ignacio Lula da Silvan  aikaan noin vuoteen 2012 asti. Tuolloin ympäristönsuojeluun panostettiin valtion rahaa.
 Poliisi sai keinoja puuttua laittomiin hakkuisiin. Poliisi saattoi esimerkiksi seurata satelliiteista, missä hakkuita oli aloitettu ja lentää paikalle helikopterilla estämään laittoman toiminnan.
 Kehitysmaatutkimuksen apulaisprofessori Markus Kröger. Mikko Koski / Yle
 Lihan tuotanto suurin syy, presidentti kannustaa
 Vuoden 2012 jälkeen hakkuut ovat kääntyneet nousuun ja viimeisten kahden vuoden aikana ne ovat kasvaneet räjähdysmäisesti, Kröger kertoi.
 Tutkijan mukaan suurin syy hakkuisiin on lihan kasvanut kysyntä sekä Brasiliassa että muissa maissa. Krögerin mukaan hakkuualasta noin 80 prosenttia on karjan laidunmaana ja loppuosalla viljellään enimmäkseen soijaa, jota käytetään karjan rehuna. Myös Suomen karjatiloille tuodaan soijaa Brasiliasta.
 Krögerin mukaan Brasilian juuri virkaansa astuneen, populistisen ja äärioikeistolaisen presidentti  Jair Bolsonaron  aikana sademetsien hakkuut tulevat kiihtymään voimakkaasti. Jo vaalikampanjassaan Bolsonaro kehotti ihmisiä valtaamaan ja hyödyntämään valtion maata.
 Hän on myös kehottanut maattomia kansalaisia ottamaan hallintaansa alkuperäiskansojen maita, joista suuri osa on ollut luonnonsuojelualueita. On odotettavissa, että sademetsät muuttuvat nyt kiihtyvällä tahdilla kaivoksiksi ja soijapelloiksi.
 Krögerin mukaan Brasilian poliittisessa järjestelmässä presidentti päättää hyvin pitkälle politiikan suunnasta. Tärkeää ovat etenkin ministerivalinnat.
 Bolsonaro on valinnut ministereiksi henkilöitä, jotka eivät lainkaan usko ilmastonmuutoksen olevan totta. Näinollen he eivät tunne tarvetta tehdä toimia ilmaston hyväksi.
 Oikeistolainen Jair Bolsonaro aloitti Brasilian presidenttinä – "Vannon vahvistavani Brasilian demokratiaa"
 Huijausta sertifioidulla puulla
 Apulaisprofessori Krögerin mukaan jopa 90 prosenttia Brasilian kaikista hakkuista on laittomia. Myös lailliseen puuntuotantoon liittyy merkittävä ongelma.
 Krögerin mukaan metsäyhtiöt tekevät paljon hakkuita suojelluissa metsissä ja myyvät puut sahalaitoksille, jotka ottavat ne vastaan. Samalla sahat ostavat puuta, jolla on ympäristöystävällisen tuotannon FSC-sertifikaatti. Sekä laillinen että laiton puu laitetaan samaan kasaan, jonka jälkeen kaikki myydään FSC-sertifioituna.
 Kun puu tulee sahalta, sen alkuperää on mahdotonta enää saada selville ja toimintaan liittyy myös paljon viranomaiskorruptiota..
 Sen sijaan metsiä voidaan valvoa tehokkaasti satelliiteista. Brasiliassa on tähän erikoistuneita kansalaisjärjestöjä.
 Markus Krögerin mukaan on hyvin vaikea nähdä, että Brasiliassa toimivat ulkomaalaiset yritykset voisivat toimia millään tavalla eettisesti maan nykyoloissa. Kokemus osoittaa, että ne edesauttavat joka tapauksessa luonnon tuhoutumista ja alkuperäiskansojen olojen heikentämistä.
 Myös suomalaisia yrityksiä toimii näillä sektoreilla, Kröger kertoo. Metallituotteita tekevät yhtiöt ovat mukana erittäin huolestuttavissa patoprojekteissa ja suomalaiset metsäkonsultit ovat neuvomassa paikallisia eukalyptusplantaasien perustamisessa.
 Lue lisää:
 Katso  Markus Krögerin haastattelu Yle Areenasta , alkaa suunnilleen kohdasta 1.52.00.

Amatsonin metsien hakkuut kasvavat rajusti, syynä lisääntyvä lihankulutus – lähes kaikki hakkuut laittomia


Myrskytuulista ja tykkylumesta johtuvat sähkökatkot aiheuttavat häiriöitä matkapuhelinliikenteeseen. Ainakin Elisan ja Telian matkapuhelinverkoissa on häiriöitä eri puolilla Suomea. Häiriöt vaikuttavat puhe-, tekstiviesti- sekä datapalveluiden toimivuuteen.
 Matkapuhelinverkon kuuluvuus saattaa olla jopa paikoin estynyt kokonaan.  Telian verkossa ongelmia  on erityisesti Ahvenanmaalla, Turun alueella, Jyväskylän ja Mikkelin alueilla, sekä Vaasan suunnalla. Ongelmista huolimatta hätäpuheluiden pitäisi pääasiassa toimia häiriöalueillakin.
 Vaikka puhelut hätäkeskukseen ohjautuvat tarvittaessa automaattisesti toisen operaattorin verkkoon, voi matkapuhelinverkon toimivuudessa olla silti ongelmia paikoittain. Hätäkeskus ohjeistaa, että tällaisessa tilanteessa on paras yrittää soittaa uudelleen numeroon 112 ja tarvittaessa hakeutua verkon kantamalle. Mikäli puhelu ei matkapuhelimesta onnistu, on etsittävä lähin lankapuhelin.
 Hätäkeskuspuheluihin vaikuttavat verkon viat ovat melko harvinaisia. Edellisen kerran mahdollisista ongelmista hätäpuheluiden soittamisessa on  jouduttu varoittamaan viime vuodenvaihteessa  Kainuussa.
 Matkapuhelinverkon häiriöt poistuvat sähköjen palautumisen myötä, kertoo  Timo Saxen  Telian viestinnästä.
 – Se on ennen kaikkea siitä kiinni, kuinka nopeasti saadaan sähkönjakelu palautettua normaaliksi tukiasemilla. Tilanne voi elää tämän päivän aikana, sillä osa asemista toimii varavirralla tällä hetkellä.

Matkapuhelinliikenne paikoin kokonaan estynyt – myrskytuulet katkoneet sähköjä tukiasemilta


Summary: Uuden taidemuseon jonot ovat kiemurrelleet pahimmillaan satoja metrejä.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Jättisuosioon noussut taidemuseo Amos Rex harkitsee ajanvarausjärjestelmän käyttöönottoa joidenkin näyttelyiden yhteydessä.
 Helsingin keskustassa sijaitsevan uuden museon suosio on ylittänyt kaikki odotukset: Amos Rexin kävijätavoite oli viime vuodelle noin satatuhatta kävijää, mutta museon johtajan  Kai Kartion  mukaan se yli kaksinkertaistui lopulta.
 Alkuviikosta museosta arvioitiin, että  lopullinen kävijämäärä ensimmäiselle näyttelylle noussee yli neljännesmiljoonaan .
 Japanilaisen taiteiljakollektiivin teamLabin näyttely on auki Amos Rexissä vielä sunnuntaihin asti.  Näyttelyn jono on kiemurrellut Helsingin keskustassa pahimmillaan satoja metrejä.
 Kartio sanoo Ylelle, että jonojen välttämiseksi taidemuseossa on mietitty erillistä ajanvarausjärjestelmää. Sen avulla museoon voisi ostaa lipun jo etukäteen netissä.
 – On hyvin mahdollista, että se otetaan käyttöön jonkin näyttelyn yhteydessä, Kartio toteaa.
 Hän kuitenkin tähdentää, ettei ajanvarausjärjestelmä sovi välttämättä kaikkiin näyttelyihin. Esimerkiksi teamLabin avajaisnäyttelyä on voinut ihastella turvallisesti vain noin 400 kävijää kerrallaan.
 Amos Rexin jonot ovat olleet jopa satoja metrejä pitkiä. Jonotusaika on voinut venyä pariin kolmeen tuntiin. Jouni Immonen / Yle
 Lontoossa kaikki ajat varattiin loppuun parissa päivässä
 Kartio totesi  maanantaina  Helsingin Sanomien mielipidekirjoituspalstalla, että teamLab-näyttelyn kohdalla uhkana oli, että aikaikkunat olisi varattu täyteen ennätysnopeasti ja ovelle olisi jouduttu jatkuvasti panemaan loppuunmyyty-ilmoitus.
 Muutama vuosi sitten Lontoossa teamLabin ajat varattiin loppuun parissa päivässä, Kartio kirjoitti.
 Jos näyttelytilassa ei olisi rajoitteita, kuten teamLabin tapauksessa, tilaan mahtuisi kerrallaan noin 800 kävijää, Kartio selittää Ylelle.
 – Silloin ajanvarausjärjestelmä toimisi paljon paremmin.
 – Se toimii paremmin silloin, jos on niin paljon tilaa, että voidaan ottaa samalla sekä ajan varanneita että säästää pieni kiintiö niille, joilla ei ole ollut sitä mahdollisuutta ja jotka ovat satunnaiskävijöitä.
 TeamLabin näyttely on avoinna vielä tämän viikon ajan. Jussi Mankkinen / Yle
 Ajanvarausjärjestelmä on johtajan mielestä erinomainen, jos yleisö on tottunut sellaiseen ja osaa suunnitella käyntinsä sen mukaan.
 Vaikka Kartion mukaan järjestelmä todennäköisesti tulee jossain vaiheessa Amos Rexiinkin, vielä helmikuussa avautuvaan uuteen, belgialaisen surrealistin  René Magritten  näyttelyyn hän ei sitä lupaa.
 – Tässä seuraavassa näyttelyssä on vähän samoja ongelmia kuin teamLabissa. Voi olla, että jonoja nähdään taas, Kartio ennakoi.
 Lue myös:
 Amos Rexin ensinäyttelyn näkee yli neljännesmiljoona katsojaa  (31.12.2018)
 Poikkeuksellinen ilmiö Suomessa: Museoon pääsyä jonotetaan kuin ilmaista muovisankoa  (21.10.2018)
 Amos Rex ja Lasipalatsin peruskorjaus palkittiin Rakentamisen Ruusulla – "Rohkea kaupunkiaukio"  (18.12.2018)
 Toimittajalta: Alvar Aalto olisi mielissään, jos tietäisi, että museon katolla pussaillaan  (5.12.2018)
 Amos Rex teki uuden kävijäennätyksen: 2800 kävijää päivässä  (14.9.2018)
 Amos Rexin avajaisnäyttely on digitaalisen taiteen ja teknologian juhlaa – katso ensimmäiset kuvat ja video valmiista museosta, jossa uusi ja vanha limittyvät toisiinsa  (27.8.2018)

Tuntikausien jonot historiaan? Supersuosittu Amos Rex harkitsee, että museokäynnin voisi varata etukäteen netissä


Suomea riepottelee ennätyksellisen voimakas talvimyrsky, joka on jo aiheuttanut tuhoja eri puolilla maata. Pahiten myrsky on koetellut Ahvenanmaata, jossa viranomaiset ovat kehottaneet välttämään ulkona liikkumista.
 Myös Manner-Suomessa myrsky tekee tuhojaan, ja on vaikuttanut jo muun muassa junaliikenteeseen ja matkapuhelinverkkoihin.
 Otitko kuvan myrskytuhoista? Lähetä se meille. Ylen kuvajoukkoistusten  pelisäännöt löydät täältä .

Poikkeuksellisen raju talvimyrsky riepottelee Suomea – lähetä kuva


Summary: Ilmatieteen laitoksen mukaan tuuli yltyi viime yönä lähes hirmumyrskyksi.

Suomessa koettiin viime yönä merialueilla ennatyksellistä tuulta, kertoo Ilmatieteen laitos.
 Kerromme kohta lisää
 Lue myös:
 Yle seuraa: Yöllä koettiin mittaushistorian kovimmat tuulet, Ahvenanmaalla kehotus välttää ulkona liikkumista, huonosta ajokelistä varoitetaan, kännykkäverkoissa ongelmia

Suomea riepotteleva Aapeli-myrsky puhaltanut ennätyslukemia: merellä kovimmat puuskat jopa 41,6 m/s, aallot lähes 8-metrisiä


Summary: Kiista naisten pääsystä Sabarimalan pyhäkköön on kiistelty jo kuukausia.

Miljoonat intialaiset naiset osoittivat eilen tiistaina mieltään Keralan osavaltiossa toimivaa hindulaista Sabarimalan temppeliä vastaan.
 Naiset muodostivat Intian eteläosassa sijaitsevan Keralan osavaltion teille 620 kilometriä pitkän ihmisketjun. Suomessa ihmisketjun pituus vastaisi Helsingin ja Oulun välimatkaa.
 Naiset vaativat, että temppeli alkaa noudattaa Intian korkeimman oikeuden syyskuussa tekemää päätöstä, jonka mukaan kaikkien naisten on päästävä sisään hindujen pyhään temppeliin.
 Sabarimalan temppeli on jo vuosisatojen ajan noudattanut sääntöä, jonka mukaan "menstruointi-ikäisten" naisten sisäänpääsy saastuttaisi temppelin. Temppeli tulkitsee, että "menstruointi-ikä", eli ikä, jolloin nainen saa kuukautisvaivoja, on 10 - 50 vuotta.
 Tänään keskiviikkona kahden naisen kerrotaan päässeen sisään temppeliin. Temppelin edustaja kertoo, että jos näin on käynyt, temppeli on suljettava "puhdistamisen ajaksi".
 Keralassa on ollut mielenosoituksia temppelin avaamisen puolesta. Poliisi on ottanut kiinni noin 2 000 ihmistä, kun mielenosoitukset ovat muuttuneet väkivaltaisiksi.
 Keralan osavaltion kommunistinen johto on tukenut mielenosoittajia. Myös oppilaitokset ovat antaneet oppilaille vapaata, jotta he voivat liittyä mielnosoituksiin, kertoo  brittilehti The Guardian .

Hindu-temppeli ei päästä sisään "menstruointi-ikäisiä" naisia – naiset järjestivät valtavan mielenosoituksen


Summary: Ruotsissa 100 000 ilman sähköä.

Suomen iskenyt talvimyrsky tuntuu myös muualla Skandinaviassa.
 Ruotsin ilmatieteen laitos SMHI on antanut Tukholman ja Uppsalan alueelle 2:n luokan varoituksen kovan tuulen takia,  kertoo Ruotsin radio SR .
 Tuuli on paikoitellen voimistunut hirmumyrskyn lukemiin. Upplannin rannikolla mitattiin enimmillään tuulen nopeudeksi 38,5 metriä sekunnissa.
 Aamu-neljältä 100 000 kotitaloutta oli vailla sähköjä, kertoo SR.
 Myrsky on aiheuttanut merkittävää haittaa liikenteelle. Lukuisia puita on kaatunut teille ja jopa autojen päälle. Henkilövahinkoja ei ole toistaiseksi tullut tietoon
 Ruotsin tielaitos kehottaa ihmisiä pysyttelemään sisätiloissa etenkin maan eteläosassa ja itäsaaristossa. Maan pohjoisosassa tuulet ovat jo laantuneet.
 Tanskassa Juutinrauman silta ja muut suuret sillat on pidetty aamun ajan kiinni., kertoo  Tanskan radio DR .

Voimakas myrsky myös Skandinaviassa, Tanskan sillat suljettu


Summary: Eduskuntavaalien jälkeisen hallituksen hallitusohjelmaa valmistellaan jo täyttä päätä. Ulkoisen ja sisäisen turvallisuuden tulee olla hallitusohjelman ydinkohta, kirjoittaa Janne "Rysky" Riiheläinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Moni äänestäjä vasta tuumii, mitkä olisivat itselle tärkeitä asioita tulevissa eduskuntavaaleissa? Samaan aikaan monissa paikoissa kuitenkin jo valmistellaan vaalien jälkeen muodostettavan hallituksen hallitusohjelmaa. Itsekään en ole vielä äänestyspäätöstäni juurikaan harkinnut, mutta sen tiedän, mitä asioita haluaisin tulevassa hallitusohjelmassa nähdä.
 Pienellä maalla on hyvin vähän mahdollisuuksia vaikuttaa kansainväliseen tilanteeseen. Toki presidentti  Sauli Niinistö  on osoittanut, että vähän omapäiselläkin aktiivisuudella pääsee pienikin isojen pöytiin. Mutta olennaista Suomen kaltaiselle maalle on säilyttää liikkumavara, jossa meillä olisi mahdollisimman monta mahdollisimman hyviä vaihtoehtoa.
 Mitä kireämpi tilanne, niin sitä huonompia vaihtoehdot pienille yleensä ovat. Siksi seuraavassa hallitusohjelmassa ei kannata itse rajata mitään vaihtoehtoja pois. Ei olisi viisasta asettaa Nato-jäsenyyttä tavoitteeksi, koska kansan enemmistö ei sitä ajatusta tue. Mutta yhtä vähän fiksua olisi sulkea se vaihtoehto pois, sillä ei meidän itse pidä omaa liikkumavaraamme rajoittaa.
 Liikkumavaraa syntyy myös siitä , että kansalaiset ymmärtävät mahdollisimman hyvin Suomen tilanteen ja aseman. Kuten on nähty, näinä aikoina eteen tulee yllätyksellisiä tilanteita, joihin on reagoitava nopeasti. Mitä laajempi ymmärrys kansalaisilla on tilanteesta, sitä paremmat toimintaedellytykset myös valtiojohdolla on.
 Asiallinen ja faktapohjainen keskustelu toimii samalla etujemme vastaisen informaatiovaikuttamisen vastavoimana.
 Siksi ulko- ja turvallisuuspoliittisen keskustelun laatu ja määrä ovat turvallisuutta lisääviä asioita. Seuraavan hallituksen ohjelmaan olisi siis hyvä leipoa mukaan toimia, joilla synnytetään ja ylläpidetään tätä keskustelua. Se voidaan tehdä vaikkapa vuosittaisella hallituksen ilmoituksella, ministerien aktiivisuudella ja varojen suuntaamisella kansalaiskeskustelua luoville tahoille.
 Asiallinen ja faktapohjainen keskustelu toimii samalla etujemme vastaisen informaatiovaikuttamisen vastavoimana. Uusi hallitus pääsee myös vaikuttamaan EU-puheenjohtajamaan asemasta vuoden 2019 jälkipuoliskolla. Silloin olisi tilaisuus ajaa EU:n yhteisen disinformaation vastaisen toiminnan vakiinnuttamista ja resurssoimista kunnolla.
 Ulkoinen ja sisäinen turvallisuus  ovat kietoutuneet nykyään hyvin lujasti yhteen. Maata puolustetaan toimivalla arjella, luotettavalla virkakoneistolla ja yksilölle turvallisuutta luovalla yhteiskuntajärjestyksellä.
 Taloudellisesti hankalat vuodet yhdistettynä moniin julkisen talouden rahareikiin, ovat pistäneet valtiokoneiston osia koville poliisista lainsäädäntöön ja puolustusvoimista oikeuslaitokseen. Seuraavassa hallitusohjelmassa pitää minusta löytyä tahtotila sille, että valtiokoneiston henkilöstöresurssit on mitoitettu oikein asetettuihin vaatimuksiin nähden. Pahimmillaan resurssipula nakertaa yhteiskunnan kantavat rakenteet helposti romahtaviksi kulisseiksi. Kriisinsietokyvyn kasvattaminen varautumisen ja kestävien resurssien avulla on olennainen osa turvallisuutta hybridiuhkien maailmassa.
 Valtion kyberturvallisuusstrategian  mukaan kriittisellä informaatioinfrastruktuurilla tarkoitetaan yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen tietojärjestelmien perustana olevia rakenteita ja toimintoja. Siis niitä järjestelmiä, jotka saavat arkemme pyörimään. Napista syttyvät valot, kaupassa voi maksaa kortilla ja liikennevalot toimivat. Pääosan näistä järjestelmistä omistavat ja operoivat yritykset ja muut ei-valtiolliset toimijat.
 Seuraavassa hallitusohjelmassa on ehdottomasti saatettava käyntiin kriittisen informaatioinfrastruktuurin suojaus.
 Millään taholla ei tällä hetkellä ole kokonaisvastuuta tämän kokonaisuuden suojaamisesta. Seuraavassa hallitusohjelmassa on ehdottomasti saatettava käyntiin kriittisen informaatioinfrastruktuurin suojaus. Mille taholle se ikinä vastuutetaankaan, on tehtävänannon perään iskettävä uskottava budjetti. Mikään kolmen viran oman toimen ohessa -järjestely ei riitä tässä virtuaalisen alueemme koskemattomuuden turvaamisessa.
 Tottakai on vielä lukuisia muitakin asioita, joista on pidettävä hyvä huoli tulevalla hallituskaudella, mutta halusin nostaa esiin nämä ehkä vähän vähemmän huomiota saavat. Siis: pidetään vaihtoehtoja auki. Puhutaan paljon ja asiaa. Huolehditaan, että maata eri tavoin turvaavat ihmiset jaksavat tehdä työnsä. Suojataan verkot. Turvallisempi Suomi on myös parempi Suomi.
 Janne "Rysky" Riiheläinen
 Kirjoittaja on joensuulainen bloggari, joka on aktiivinen turvallisuuspolitiikan keskustelija. Riiheläinen on vapaa toimija, joka ei ole sidottu mihinkään asemaan, organisaatioon tai ajatussuuntaan.

Rysky Riiheläisen kolumni: Nämä asiat minä kirjoittaisin tulevaan hallitusohjelmaan


Summary: Kierrätyskeskuksen saamista lahjoituksista iso osa joudutaan kippaamaan jätteisiin. Kukaan ei halua maksaa rikkinäisistä ja likaisista tavaroista.

Nihtisillan tavaratalo Espoossa on Suomen suurin ja asiakasmäärältään vilkkain kierrätyskeskus. Siellä asioi päivittäin lähes tuhat maksavaa asiakasta ja tavaran lahjoittajaa.
 Myynnissä on muun muassa käytettyjä huonekaluja, vaatteita, astioita, elektroniikkaa ja kodinkoneita.
 Myymäläpäällikkö  Jani Sintosen  mukaan kierrätyskeskuksiin tuodaan harmillisen paljon sinne sopimatonta tavaraa.
 – Lahjoituksista 40 prosenttia eli lähes puolet jää uudelleenkäyttämättä. Yleensä silloin tavara on rikki tai likainen. Ne ovat jätettä, jota ei voi myydä, hän sanoo.
 Kirjahyllyjen suosio on viime vuosina hiipunut. Vähiten kysyntää on suurille, koko seinän valtaaville kirjahyllyille.  Jussi koivunoro / YLE
 Keskuksiin tuoduista tuotteista pystytään uusiokäyttämään 50-60 prosenttia.
 – Yritämme kierrättää mahdollisimman paljon. Onneksi käyttökelvottoman tavaran tuominen vähenee vuosi vuodelta ja ihmiset alkavat paremmin ymmärtää, mitä kierrätyskeskuksissa teemme.
 Älä tuo vetoketjuttomia housuja
 Ongelma on tuttu myös  Punaisen Ristin Kontti-kierrätystavarataloille . Niissä myydään lahjoitettuja vaatteita, tavaroita ja huonekaluja.
 Kontteja on kaksitoista eri puolilla maata.
 Jos lautanen on kauttaaltaan naarmuuntunut, kukaan ei osta sitä. Se päätyy kierrätyskeskuksessa ilmaisten tavaroiden hyllyyn. Jussi koivunoro / YLE
 – Myös meidän myymälöihimme tuodaan paljon lahjoituksia, jotka ovat jo tulleet käyttöikänsä päähän. Emme pysty hyödyntämään sellaisia, kertoo myymälätoiminnan johtaja  Leevi Heimonen .
 Käyttökelvottomat lahjoitustavarat tuovat jätekustannuksia, jotka puolestaan vähentävät avustustyöhön ohjattavan rahan määrää.
 "Meillä ei ole resursseja korjata rikkinäisiä vetoketjuja."   Leevi Heimonen
 – Meillä ei ole resursseja korjata vaatteiden rikkinäisiä vetoketjuja tai ommella puuttuvia nappeja, Heimonen jatkaa.
 Pienet lipastot ja laatikostot menevät nopeasti kaupaksi. Jussi koivunoro / YLE
 Tuo tietokone tai taulutelevisio
 Vuodenvaihde tuo vipinää kierrätyskeskusten ja kirpputorien toimintaan kuten yleensäkin kuunvaihde. Ihmiset muuttavat ja ylimääräisistä nurkkiin kertyneistä tavaroista halutaan eroon.
 – Nyt tänne päätyy myös vähemmän mieluisiksi koettuja joululahjoja. Samoin tuodaan jouluvaloja ja -koristeita, Nihtisillan tavaratalon myymäläpäällikkö Jani Sintonen sanoo.
 Pääperiaate on, että lahjoitusten on oltava puhtaita ja ehjiä. Kierrätyskeskuksessa ihan kaikkeen sääntö ei päde.
 – Otamme vastaan kodinkoneita, taulutelevisioita ja tietokoneita, vaikka ne olisivatkin rikkinäisiä.
 Elektroniikka ja sähkölaitteet korjataan käyttökuntoon tai niistä otetaan talteen varaosia.
 – Esimerkiksi televisiot menevät saman tien kaupaksi, kun ne saadaan korjattua. Myös kannettavista tietokoneista on huutava pula.
 Taulutelevisiot ja kannettavat tietokoneet ovat kierrätyskeskuksen suosikkituotteita. Jussi koivunoro / YLE
 Mammuttihuonekalu jää vaille ostajaa
 Sintosen mukaan kodin pientavaroille ja astioille on aina kysyntää.
 Huonekaluista ostetaan etenkin pieniä lipastoja ja laatikostoja, hyväkuntoisia sohvia, ruokapöytiä ja ruokapöydän tuoleja.
 Ihan kaikki ehjäkään ei mene kaupaksi. Sellainen on jätti-iso 70-80-luvun kirjahylly.
 "Ihmiset eivät halua koko seinän peittäviä huonekaluja."  Jani Sintonen
 – Asunnot ovat entistä pienempiä ja kirjahyllyt ovat aika massiivisia kokonaisuuksia. Ihmiset eivät enää halua koko seinän peittäviä huonekaluja.
 Huonon kysynnän vuoksi kierrätyskeskukset eivät vastaanota isoja työ- ja kulmapöytiä tai ammattikäyttöön tarkoitettuja kopiokoneita.
 Jussi koivunoro / YLE
 Kierrätysekeskuksella on pääkaupunkiseudulla seitsemän kierrätysmyymälää . Vuosittain ne myyvät yhteensä 2,7 miljoonaa, ja jakavat ilmaiseksi 1,4 miljoonaa tuotetta.

Lähes puolet kierrätyskeskukseen tuotavasta tavarasta on myyntikelvotonta – Katso tästä, mitä voi tuoda