Summary: Torontossa asuva mies murhasi yhteensä kahdeksan ihmistä. Monet uhreista paloiteltiin.

Kanadassa 67-vuotias  Bruce McArthur  on saanut kahdeksan elinkautista tuomiota tekemistään raa'oista paloittelusurmista.
 Torontolainen McArthur surmasi usean vuoden aikana yhteensä kahdeksan ihmistä. Monet uhreista olivat maahanmuuttajataustaisia, homoja ja kodittomia.
 Tapaus on saanut osakseen runsaasti julkisuutta, sillä McArthurin uskotaan valinneen uhrinsa heidän taustansa johdosta.
 Reuters
 Murhat olivat myös harvinaisen raakoja, sillä maisemapuutarhurina työskennellyt McArthur paloitteli uhrinsa ja piilotti heidän ruuminosiaan kukkaruukkuihin.
 McArthurilla on mahdollisuus hakea ehdonalaista vapautta 25 vuoden kuluttua. Tapauksen  tuomarin mukaan  McArthuria tullaan tuskin koskaan päästämään ehdonalaiseen.
 Hän ei kiistänyt surmia.
 Lue myös:
 Bruce McArthur: Gay village serial killer gets life sentence

Kodittomia, homoja ja maahanmuuttajia raa'asti murhannut kanadalaismies sai kahdeksan elinkautista tuomiota


Summary: Soinilta kysyttiin jäähyväismatkalla myös tulevaisuudensuunnitelmista. Soinin mukaan järki sanoo, että lopeta, tunne ei.

Ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) saapui Washingtoniin tilanteessa, jossa ulkoministeriura on todennäköisesti loppusuoralla. Tämän tiedosti myös Soini itse.
 – Tämä saattoi nyt olla viimeinen matka tänne tässä kapasiteetissa, mutta on tässä nyt Suomenkin vaaleihin vielä pari kuukautta, Soini kertoi tavatessaan suomalaistoimittajia Washingtonissa.
 Soinin jatkosuunnitelmista ei vielä ole tietoa. Soini kertoi lähes jokaisessa tapaamisessa häneltä yhdysvaltalaistenkin kysyneen, mitä hän aikoo vaalien suhteen tehdä. Lähteekö vielä ehdolle vai ei.
 Soinin mukaan kysymys on vaikea eikä päätöstä vielä ole tehty. Ehdokasasettelun takaraja on maaliskuun 5. päivä.
 – Järki sanoo, että lopeta, ja tee jotain muuta. Olen 57 toukokuussa, ja 30 vuotta tehnyt tätä työkseni. Tunne sitten on vahva, että mitä Suomen politiikka on ilman Timo Soinia?
 Soini vastasi itse omaan kysymykseensä, että Suomen politiikka olisi paljon köyhempi ilman häntä ja kertoi sen rassaavan häntä itseään.
 – Eihän se saa mennä kuivaksi ja ilottomaksi ja innottomaksi hommaksi.
 Rukousaamiainen suhteiden luonnin perusta
 Soini osallistui Washingtonissa torstaina jälleen rukousaamiaiselle. Siellä pääpuhujana oli presidentti  Donald Trump .
 – Kyllä nyt on rukoiltu, että sielun ainakin pitäisi olla puhdas, letkautti Soini.
 Vakavampaan sävyyn hän totesi, että Suomessa ei täysin ymmärretä, miten tärkeä yhteyksienluomistilaisuus rukousaamiainen on. Sinne osallistuu paljon poliitikkoja, mutta myös muita yhdysvaltalaisia vaikuttajia.
 Soini kertoi aikanaan luoneensa juuri rukousaamiaisella hyvät suhteet Maailman ruokaohjelman nykyiseen johtajaan  David Beasleyhin . Nyt hänen pöydässään istuivat molemmat Georgian senaattorit.
 Ulkoministeri Timo Soini (sin.) tapasi Washingtonissa ensimmäisen kerran Valkoisen talon turvallisuuspoliittisen neuvonantajan John Boltonin. Tapaamisessa oli keskusteltu muun muassa Nato-yhteistyöstä. Riikka Taivassalo / Ulkoministeriö
 Soini tapasi ensimmäistä kertaa turvallisuusneuvonantaja Boltonin
 Vaikka Soini on vieraillut Washingtonissa tiuhaan, tähän tapaamiseen mahtui vielä uusiakin kohtaamisia. Soini tapasi Valkoisen talon turvallisuuspoliittisen neuvonantajan  John Boltonin  nyt ensimmäistä kertaa.
 Soini arvioi Boltonia huumorintajuiseksi mieheksi. Soini luonnehti tapaamisessa Boltonin kanssa heidän hymyilleen ja nauraneen paljon, mutta ei naureskelleen. Vakavia asioita tapaamisessa riitti, Trumpin päätös vetää Yhdysvaltain joukkoja Syyriasta ja Afganistanista tuli liittolaismaille yllätyksenä.
 – Keskustelimme, että olisi hyvin tärkeää, että liittolaiset ovat tietoisia, mitä tehdään ja mitä suunnitellaan ja miten asioita viedään eteenpäin.
 Soini kuitenkin tähdensi, ettei tullut ripittämään Boltonia.
 Kahdenväliset asiat ovat Soinin mukaan hyvällä tolalla. Bolton ja Soini olivat keskustelleet myös Irakista ja Nato-yhteistyöstä sekä Suomen Nato-yhteistyöstä.
 Soinin selkeä jäähyväisviesti Washingtonissa olikin, että kuka ikinä seuraava ulkoministeri onkaan, yhteyksiä Yhdysvaltoihin on pidettävä riippumatta siitä kuka on vallassa.
 – Tämä on niin iso talous- ja sotilasmahti ja suurvalta, että jos nämä menettävät kiinnostuksensa Eurooppaan ja Suomeen, niin se on huono asia meille. Siksi pidän hyvin tärkeänä, että Yhdysvalloissa ollaan ja Yhdysvaltoihin satsataan.

Soini Washingtonissa: ”Jos nämä
menettävät kiinnostuksensa Eurooppaan ja Suomeen, niin se on huono asia”


Summary: Puutteita ilmeni muun muassa asukasturvallisuudessa. Kuntayhtymä ottaa johdon omiin käsiinsä.

Alavudella sijaitsevan Attendon hoivakoti Pelimannin toiminta on keskeytetty.
 Länsi-Suomen aluehallintovirasto on tehnyt ennalta ilmoittamattoman valvontatarkastuksen Attendo Pelimanniin Alavudella ja todennut hoivakodin turvattomaksi.
 Kuusiokuntien sosiaali- ja terveyskuntayhtymän johtaja  Maria-Liisa Nurmi  kertoo tarkastuksessa ilmenneen puutteita yksikön toiminnassa niin, että asukasturvallisuutta ei pystytä riittävästi takaamaan.
 Asukkaille järjestetään yksikköön turvallinen ja Valviran luvan mukainen hoito.
 Asukkaita ei siirretä yksiköstä muualle.
 Uusi johtaja tulee, vanha henkilöstö jatkaa
 Maria-Liisa Nurmi kertoo Kuusiokuntien sosiaali- ja terveyskuntayhtämän ottaneen toiminan haltuun välittömästi. Uusi johtaja aloittaa jo tänään hoivayksikössä.
 – Sama henkilöstö jatkaa, mutta heidät on nyt vuokrattu Attendolta kuntayhtymälle.
 Nurmi kertoo myös vaikean rekrytointitilanteen olevan osasyy tämänhetkiseen tilanteeseen. Kuukauden olemassaolon aikana työntekijöitä on irtisanoutunut hoivayksiköstä kymmenen.
 Hoivakodissa on kuollut kuusi asukasta vajaan kuukauden aikana ja syitä siihen selvitetään.
 Attendo: Poikkeuksellisen huonokuntoisia asukkaita
 Omassa tiedotteessaan Attendo pyytää anteeksi virheitä toiminnassaan.
 Samaisessa tiedotteessa kerrotaan toiminnan alkaessa hoivayksikköön on muuttanut 50 poikkeuksellisen huonokuntoista ja runsashoitoista asukasta neljästä eri yksiköstä.
 Aluejohtaja  Tiina Talonen  sanoo Attendon ottavan asukasturvallisuuden hyvin vakavasti.
 – Intensiivinen työ asioiden korjaamiseksi jatkuu asiakkaiden turvallisuuden varmistamiseksi
 Attendo Pelimannissa on 45 tehostetun palveluasumisen ja 15+5 palveluasumisen paikkaa. Kuusiokuntien sote-palvelujen tuottaja Kuusiolinna Terveys Oy on alihankintana ostanut palvelut Attendolta. Toiminta on alkanut 8.1.2019.

Attendon hoivayksikkö Pelimannin toiminta keskeytetään Alavudella – kuukaudessa kuusi kuolemantapausta


Summary: Oikeudenkäynti alkaa Lontoossa maanantaina.

Suomalaisbrittiläinen hakkeri  Lauri Love  on haastanut Britannian poliisin National Crime Agencyn oikeuteen hänen tietokoneidensa takavarikoinnista.
 Poliisi takavarikoi Loven tietokoneet vuonna 2013 eikä ole palauttanut niitä. Poliisi perustelee päätöstään sillä, että Love ei ole suostunut purkamaan joidenkin tietokoneen kovalevyllä olevien tiedostojen salausta.
 National Crime Agency ei ole kuitenkaan nostanut syytettä Lovea vastaan.
 Love vetoaa vuonna 1897  säädettyyn lakiin  poliisin takavarikoimasta omaisuudesta. Lain mukaan omistaja voi vaatia poliisin haltuun päätyneen omaisuutensa palauttamista.
 Lisäksi Love on perustellut vaatimustaan tietokoneiden palauttamisesta sillä, ettei häntä vastaan ole nostettu syytteitä.
 Loven mukaan viranomaiset eivät ole pystyneet osoittamaan, että tietokoneilla on kryptattua eli salattua dataa, tai että Love olisi kykeneväinen purkamaan salauksen.
 Loven mukaan  oikeusjuttu on yhteiskunnallisesti merkittävä, sillä päätöksellä on vaikutusta salausta käyttävien tahojen oikeuksiin.
 Lontoolainen tuomioistuin päätti viime vuonna, että suomalais-brittiläistä hakkeria 32-vuotiasta Lauri Lovea ei luovuteta Yhdysvaltoihin.
 Yhdysvallat vaati Lovea luovutettavaksi, koska häntä epäillään useista tietomurroista muun muassa Yhdysvaltojen keskuspankkiin, puolustusministeriöön ja muihin viranomaiskohteisiin.
 Love on kiistänyt syytteet.
 Lue myös:
 BBC: Alleged hacker Lauri Love in legal bid over seized computers
 Hakkeri Lauri Lovea ei luovuteta Yhdysvaltoihin – Love Ylelle: ”Olen iloinen, tosi hyvä päätös"
 Hakkeri Lauri Love ryhtyi taisteluun luovutuspäätöstä vastaan

Hakkeri Lauri Love haastoi Britannian poliisin oikeuteen hänen tietokoneidensa takavarikoinnista


Summary: Superin puheenjohtajan mielestä hoiva-alan ongelmat ovat korostuneet viime vuosina, eikä bisneksen korostuminen ole tuonut helpotusta ikäihmisten arkeen - pikemminkin päinvastoin.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Kuohuttavat uutiset hoiva-alalta ovat liki jokapäiväisiä. Miten tähän on tultu? Mikä meni pieleen? Mitä pitäisi tehdä? Kysyimme asiaa yhdeltä keskeiseltä toimijalta, Suomen lähi- ja perushoitajaliiton Superin puheenjohtajalta  Silja Paavolalta.
 1) Sosiaali- ja terveysalan lupavirasto Valvira kertoo pohtivansa rikosilmoitusten tekemistä hoitajamitoitusta kiertävistä hoitokodeista. Ovatko rikosilmoitukset tarpeen?
 – Jos kyseessä on asiakirjan väärennys, on se poliisiasia. Se johtaisi siihen, että hoitokodeissa ei ilmotettaisi hoitohenkilökuntaan kuuluviksi esimerkiksi toimistotyöntekijöitä, taloushallintoa sekä yhdestä kolmeen hoitajaa, joista ei tiedetä, tulevatko he koskaan töihin ja kuka töitä tekee.
 2) Onko henkilöstön alimitoitus uusi normi?
 – Se on rantautunut maan tavaksi erityisesti viiden viime vuoden aikana.
 3) Näyttääkö soteuudistuksen jälkeinen tulevaisuus tällaiselta?
 – Meidän työntekijöiden kannalta sotetulevaisuutta on se, että he eivät tiedä, onko heillä kokoaikaista työtä vai silpputyötä. Ajatus on, että yksityisellä toimijalla pitää olla liikkumavaraa, jonka nimi on ”liian vähäinen henkilökunta”.
 4) Onko nykyinen lainsäädäntö tai muu normisto tältä osin monitulkintaista?
 – Ongelmat alkoivat, kun vanhusten ja vammaisten hoito siirtyivät sosiaalihuoltolain puolelle. Terveydenhuoltolain puolella näin ei ole voinut toimia. Vanhuspalvelulaki, sosiaalihuoltolaki ja terveydenhuoltolaki ovat olemassa, mutta niistä oikeastaan vain terveydenhuoltolaki on tarpeeksi sanktioiva. Olemme puhuneet tästä vuosia aluehallintovirastoille ja Valviralle.
 Valvira on antanut kehotuksia, sakkoja ynnä muuta, mutta toiminta ei vaan muutu. Tarvitaan varmaan toisenlaisia sanktioita. Firma joka saa 20 000 sakkoa maksaa sen ja jatkaa toimintaansa entiseen tapaan.
 SuPerin puheenjohtaja Silja Paavola. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 5) Pitäisikö hoitokoteihin tehdä useammin yllätystarkastuksia?
 – Pääsääntöisesti tarkastuksia on tehty niin, että tarkastuspäivä kerrotaan etukäteen. Silloin kaikki on kunnossa, on kukkia pöydällä, ruokaa ja hoitajia enemmän. Yllätystarkastus paljastaa karun todellisuuden. Kokemuksemme on, että kun olemme seuranneet viikkoja jotakin paikkaa ja huomanneet, että hoitajia ei ole tarpeeksi, tulee Valviran tai THL:n tarkastus niin hoitajia onkin yhtäkkiä riittävästi.
 6) Miten tällaiset käytännöt ovat juurtuneet hoiva-alalle?
 – Sen nimi on bisnes. Jos osakeyhtiö omistaa jotain, sen tehtävänä on lainkin mukaan tuottaa voittoa osakkailleen. Kunnissa on ikiaikaisesti ollut yrittäjiä, jolle tämä on ollut aidosti elinkeino. Heidän toimintakaavansa on aivan erilainen. Silloin toimitaan tarkasti, jotta saadaan leipää pöytään. Pienyrittäjäkin voi muodostaa osakeyhtiön, mutta silloinkin se on yhä hänen elinkeinonsa.
 Nyt isot yhtiöt ovat ostaneet roppakaupalla näitä pieniä yhtiöitä, jolloin niiden toiminta muuttuu.
 7) Onko hoiva-alalla työvoimapulaa?
 – Tiedämme, että muutamilla paikkakunnilla ei enää asu niin paljon ihmisiä, että sinne saataisiin työntekijöitä. Mutta jos työnantaja ottaa työntekijöitä kokoaikaiseen työhön, jolloin palkka tulee varmasti, niin ihmiset haluavat töihin. Meillä on hyvin harvassa ihmisiä, jotka haluavat "inkkareina" olla tekemässä vuoroja missä milloinkin. Työstä pitää tehdä niin houkutteleva, että siellä viihdytään. Nykytilanne, jossa ihmiset vaihtavat alaa, on tekemällä tehty.
 Lähihoitajan palkka on niin pieni, että jos kokoaikaista työtä ei saa niin voi mennä Mäkkäriin tai varastoapulaiseksi tai minne vaan.
 8) Ratkaisisiko hoitajamitoitus kaikki ongelmat?
 – Ehdottomasti kannatan sitä. Se takaa, että ihmiset ovat kokoaikaisessa työssä ja hoidettavat saavat hoitoa, joka heille on luvattu. Suositus ei toimi, se on huomattu. Jos laitoshoitaja auttaa vuoronsa aikana yhden rollaattorilla liikkuvan ihmisen vessaan, lasketaan hänet hoitohenkilökuntaan kuuluvaksi. Sitähän se ei ole.
 9) Onko taustalla johtamisen ongelma?
 – On se sitäkin. Kun aluejohtajalle/johtajalle laitetaan tulosvastuu, ei hän ehkä kykene annetuilla välineillä saamaan ihmisiä innostumaan ja kehittämään työtä. Jos työtä ei kehitetä, sitä tehdään vasemmalla kädellä, jolloin hoidon laatu laskee. Johtajan pitäisi puuttua, mutta se ei onnistu, jos hänelle ei anneta siihen keinoja.
 10) Vai onko kaiken taustalla ahneutta ja pahaa tahtoa?
 – Tietyllä lailla sellainen ahneus, että ajatellaan ikäihmisten voivan olla bisnes. Minun moraalini ei siihen taivu, että iäkkään, kohti hautaa menevän ihmisen hoito ja hoiva nähtäisiin vain bisneksenä.
 En usko, että kellään on pahaa tahtoa. Tästä voidaan tehdä bisnestä ja tuottaa se hyvin. Ensisijaisena tavoitteena ei kuitenkaan voi olla tietyn voittoprosentin saavuttaminen, jos se tarkoittaa hoitajien mitoitusta alentmalla, miettimällä ruokakuluja ja katsomalla sitä, otetaanko sijaisia vai ei.

Mikä hoiva-alalla on mennyt pieleen? 10 kysymystä Työntekijäliitto Superin puheenjohtajalle


Summary: Hän haluaa oikeusministerin alkavan välittömästi töihin asian suhteen.

Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkonen  haluaa järeämpiä keinoja vanhustenhoidon laiminlyöntejä tehneitä yhtiöitä vastaan.
 – On syytä selvittää väärin toimineihin yhtiöihin kohdistuvia sanktioita mahdollisten sopimussanktioiden lisäksi. Voidaanko pahoista hoivapalveluvelvoitteiden laiminlyönneistä asettaa esimerkiksi yhteisösakko ja tilapäinen kielto voitonjaolle, Kaikkonen sanoo tiedotteessaan.
 Hän haluaa oikeusministeri  Antti Häkkäsen  (kok.) selvittävän nopeasti asioita ja selvityttävän tarvittavat lakimuutokset.
 – Nyt esille tulleiden laiminlyöntien selvitys tulisi aloittaa pikaisesti erityistarkastuksilla. Erityistarkastusten kustannukset tulisi sälyttää yhtiöiden vastuulle, Kaikkonen vaatii.
 Kerromme kohta lisää.

Keskustan Kaikkonen: Erityistarkastukset käyntiin vanhustenhoidossa ja lasku yhtiöille


Summary: Kulttuurivieras, kirjailija Eeva Kilpi on sitä mieltä, että vanhukset on nöyryytetty hiljaisiksi.

Vanhus. Sitä sanaa  Eeva Kilpi  inhoaa. Hän ei löydä siitä itseään.
 Kilpi ei ole koskaan tuntenut kuuluvansa mihinkään massaan, lajiin, tai luokkaan. Ihminen on hänelle kaikissa elämänsä vaiheissaan yksilö, nuori minä on läsnä myös väsyvässä kuoressa.
 Vanhakin ihminen on tarpeita, toiveita, ajatuksia ja unelmia; ei kuluerä, yhteiskunnallinen ongelma, tai terveydenhoitojärjestelmän rasite.
 Vanheneminen on kuitenkin totta, ja mitä se tarkoittaa, sitä Kilpi on pohtinut paljon.
 Edellisessä julkaistussa teoksessaan, seitsemän vuoden takaisessa runokokoelmassa  Kuolinsiivous , hän kuvailee vanhuutta elämän suurimmaksi yllätykseksi.
 Miten monta persoonaa ja ikää ihmisessä asustaakaan vanhana, miten monta kerrosta ja luonteenlaatua, miten suurta sielullista runsautta se kaikki onkaan – ja miten surullista, että läheiset eivät anna sille arvoa, eivät anna vanhalle edes tilaisuutta käyttää ominaisuuksiaan.  Sininen muistikirja 26.10.2002 klo 18.37
 Kilpi ei vaikuta olevan oikein sinut asian kanssa vieläkään. Vanheneminen on surullinen asia.
 – Sitä ei voi torjua. Ja vaikka se tulee hitaasti ja asteittain, tuntuu, että se tulee äkkiä. Yht’äkkiä huomaa olevansa vanha.
 Maaliskuussa ilmestyvässä  Sinisessä muistikirjassa  on Kilven ennen julkaisemattomia tekstejä. Myös niissä hän käsittelee vanhenemisen kipua; perheen kaipuuta, yksinäisyyttä ja luopumista. Näkymättömäksi muuttumista.
 Kilpi on kirjoittanut muistikirjaansa, kuinka vanheneminen on järkyttävä kokemus. Ja sen vaihtoehto on kuolema.
 Kuusitoista vuotta ajatuksen kirjaamisen jälkeen Kilven mietteet ajan kulumisesta ovat muuttuneet vielä konkreettisemmiksi. Iltapäivän kolmas haastattelu kustantajan kirjastossa näyttää uuvuttavan kirjailijaa.
 WSOY:n viestintäpäällikkö Tuuli Leppänen saattaa Eeva Kilpeä kustantamon kirjastoon. Jaani Lampinen / Yle
 Kilpi on ystävällinen ja lämmin, mutta ei oikein enää jaksaisi esiintyä valokuvaajalle, ei kovin pitkään jutella vieraalle ihmiselle.
 – On tullut ihan konkreettisia havaintoja jaksamisesta. Raihnaisempia tuntoja.
 Nyt Kilpi tuntee vanhuuteen – tai oikeammin vanhusten hoitoon – liittyen myös vihaisia tuntoja.
 Monissa asioissa, joissa Kilpi oli aikanaan pioneeri, on menty eteenpäin. Luonnonsuojelusta, naisen seksuaalisuudesta ja sukupuolten tasa-arvosta on tullut valtavirran puheenaiheita.
 Yhdelle barrikadille kai täytyy silti vielä kivuta.
 – Ajatukset, joita joskus yritin tuoda esiin, ovat paljolti toteutuneet. Nainen on vapaampi ja rohkeampi nykyisin. Olen alunperin päättänyt puolustaa kaikkea, mutta mie en enää jaksaisi. Nyt tuntuu kuitenkin siltä, että pitää ryhtyä taistelemaan hyvän vanhuuden puolesta.
 Eeva Kilpi on hieman yllättynyt voimakkaista mielipiteistään. - Vaikka oon alunperin päättänyt puolustaa kaikkea, niin en mie enää jaksa. Jaani Lampinen / Yle
 "Vanhojen pitäisi olla riitaisampia, puolustautua!"
 Vanhusten armeija, sellaistako tässä vielä pitää alkaa hankkimaan, Kilpi pohtii.
 – Miulla on sotaisat mielipiteet tästä asiasta, vaikka muuten en sotaa haluaisi.
 Uutiset vanhusten laiminlyönneistä suututtavat ja surettavat. Kilpi toivoo, että rohkeat nuoret puolustaisivat ärhäkämmin sukupolvia, joiden jälkeläisiä he ovat.
 Kilpi toivoo kapinahenkeä myös vanhoilta ihmisiltä itseltään. Hänen mielestään on kauheaa, miten vähän keskustelussa niiden ääni kuuluu, joita asia eniten koskee.
 – Vanhat nöyryytetään niin, että he eivät uskalla sanoa mielipiteitään julki. Ehkä vanhojen pitäisi olla hyökkääväisempiä ja riitaisampia, puolustautua!
 Te suhtaudutte minuun jo nyt kuin kuolleeseen. Toivotan teille huonoa omaatuntoa loppuelämäksenne…!  Sininen muistikirja 19.10.2002 klo 12
 Kilpi tietää olevansa onnekas. Vielä 90-vuotiaana hän asuu omassa kodissaan poikiensa auttamana, itsenäisesti. Hän ei käsitä, miten voisi mitenkään kestää kohtelua, joka monessa laitoksessa on jokapäiväistä.
 – En ymmärrä, miten ihminen voi edes säilyä hengissä, kun häneltä viedään kaikki. Minulla ei ole sille edes sanoja.
 Eeva Kilven oma arki sujuu. Hänellä on siihen päätösvaltaa. Häntä kyyditään, autetaan, hänen puolestaan käydään kaupassa.
 Silti toisinaan omasta arvokkuudesta joutuu muistuttamaan.
 – Vaikka elän kotona, joskus raivostun siihen, että minut sivuutetaan, ja minua ei oteta huomioon. Ei muisteta, että olen näin vanha.
 Itsekunnioituksen säilyttäminen on jokaisen perusoikeus. Kilven mielestä hyvän elämän edellytys on se, että ihmisen mielipidettä kysytään, ja hänen toiveitaan kunnioitetaan. Nyt niin ei tapahdu.
 Sänky on ihana paikka, arvokas monessa yhteydessä, Kilpi toteaa. Se muuttuu muuksi, jos siinä pakotetaan makaamaan jopa vuosikausia.
 – Tykkään loikoa, ja lukea pitkälläni, mutta on hirveä ajatus, että joutuisi elämään loppuelämänsä sängyssä.
 Eeva Kilpi lukee mielellään sängyllä loikoillen. Jaani Lampinen / Yle
 "Vanhat on luokiteltu hylkytavaraksi"
 Eeva Kilven mielestä vanhusten kaltoinkohtelu kertoo siitä, että jokin on mennyt kerta kaikkiaan pieleen kaikessa elämisessä ja yhteiskunnassa.
 Lapset, aikuiset ja vanhat on eristetty jokainen omiin laatikoihinsa.
 – Vanhoista kirjoituksista voi vielä lukea kuvauksia suvuista ja perheistä, jotka elävät yhdessä, ja pysyvät yhdessä, ja kokevat vanhansa vielä täysijärkisiksi olennoiksi.
 Kilven mielestä kukaan ei ole oikein kunnolla pysähtynyt miettimään sitä, miksi ja miten muutos tapahtui.
 – Vanhat on syrjäytetty, ja luokiteltu jotenkin hylkytavaraksi. Johtuuko se sodista, että on keskitytty valtakuntien välisiin ristiriitoihin, ja unohdettu ihmiset?
 Suomessa on kuitenkin eletty rauhan ja vaurauden aikaa jo kymmeniä vuosia.
 Pikkutyttönä sodan kokenut Eeva Kilpi muistaa myös toisenlaisen Suomen.
 Hänestä nykyinen piittaamattomuus on kummallista, kun jopa pula-aikana kaikista yritettiin pitää huolta.
 Eeva Kilpi kirjoittaa käsin. -Se on luonnollisin tapa. Jaani Lampinen / Yle
 Eeva Kilpi kirjoittaa vihkoon kuvaajan pyynnöstä "vielä jotain" haastattelun lopuksi. - Mitä vielä haluatte minusta? Jaani Lampinen / Yle
 "Tunnen valtavaa sääliä maahan pyrkiviä kohtaan"
 Sodan pelko ja sodan aiheuttamat traumat, kaipaus lapsuuteen ja rajan taakse jääneeseen kotiin – nämä teemat ovat olleet keskeisiä Eeva Kilven tuotannossa.
 Karjalasta lähtemään joutunut Kilpi puhui näistä asioista aikana, kun yhteiskunta ei oikein ollut siihen vielä valmis. Hän raivasi latua.
 – On totta, että olen käsitellyt niitä asioita silloin, kun niistä ei vielä osattu puhua. Ei sitä nyt suoranaisesti arvosteltu, mutta jollain tavalla kummasteltiin kyllä. Vähän pelättiin.
 Entisillä kotiseuduilla käyminen on aina ollut raskas kokemus.
 – Siinä on niin monenlaiset tunteet läsnä, kun näkee lapsuuskotinsa, ja maisemat joilla on marjastanut ja käynyt uimassa. Ne ovat niin repiviä tunteita, että tuntuu, että niistä ei voi kirjoittaa. Mutta kyllä voi. Olen kirjoittanut niistä paljon.
 Miten kovaa onkaan yksin vanhana! Yksinäisyydessä olisi jo tarpeeksi kestämistä. Vanhuudessa niin ikään. Mutta ne tulevat yhdessä, yhtaikaa. Kun ei enää jaksaisi mitään.
  Sininen muistikirja 9.7.2002 klo 21.50
 Tämän päivän pakolaisten kohtalo tuo omat evakkoreissut ja lapsuusmuistot mieleen. Ääni särkyy ja silmät kostuvat.
 – Tunnen valtavaa sääliä ja myötätuntoa näitä maahan pyrkiviä kohtaan. Minua itkettää heidän kohtalonsa.
 Kulttuurivieraat Kaikki kulttuurivieraat Viisi edellistä: Sinikka ja Tiina Nopola Tuomari Nurmio Aarne Pelkonen Marc Gassot Anna Heinämaa
 Erityisen tuskalliselta tuntuu avuttomuuden tunne. Yksilönä Kilpi kokee voivansa tehdä liian vähän auttaakseen niitä, jotka joutuvat jättämään kotinsa.
 – Tulee neuvoton olo, kun ei voi itse tehdä paljoakaan. Jotain vaivaista auttamista vain.
 Kilven mielestä sekä Suomen, että muiden hyvinvoivien maiden velvollisuus on auttaa ihmisiä hädässä.
 – En ymmärrä, miksi ei tehdä valtioiden kesken sellaisia päätöksiä, että ihmiset saisivat turvaa. Ihmisten pitäisi saada tulla merten takaa lapsineen ja perheineen, kun meillä on siihen kuitenkin mahdollisuus.
 Kilpi ei allekirjoita ajatusta siitä, että ensin pitää hoitaa omat ongelmat, sitten vasta auttaa muita. Sodan jälkeen hän ei muista moisia puheita heistä ja meistä kuulleensa.
 Kilpi oli evakkoretkellä kahteen kertaan. Kun Suomi valtasi Karjalan takaisin, ehti perhe palata kotiin. Sitten tuli taas lähtö.
 – Meidät otettiin molemmilla kerroilla lämpimästi vastaan kaikissa taloissa, joihin ajauduimme. Vaikka oli pula-aika, niin pula-ajan ravinnosta annettiin evakoille yhtä lailla kuin muillekin.
 Turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten kohtalo itkettää Eeva Kilpeä. Jaani Lampinen / Yle
 "Kohtaloni on nähdä Tapiolan häviävän kokonaan"
 Vanhusten kehnon kohtelun ja pakolaisten ahdingon lisäksi on vielä yksi asia, joka saa Eeva Kilven tuohtumaan.
 Se on Espoon kaupunkisuunnittelu.
 Eeva Kilpi on asunut samaa taloa Tapiolassa kymmeniä vuosia. Luontoa rakastavalle kirjailijalle puutarhakaupunginosa oli pitkään paratiisi; oli luontoa, liikkumatilaa, puita ja polkuja, käytäviä vihreän keskellä.
 Nyt Tapiolan alkuperäinen ajatus on Kilven mielestä tuhottu rakentamalla liikaa, huonosti ja vääriin paikkoihin. Urheilupuistoon on hänen mukaansa pystytetty hökkeleitä.
 – Tapiola on rakennustyömaa, jossa osa jo rakennetusta on pitänyt purkaa ja uusia, kun se on niin huonosti tehty. Mie en ymmärrä, mikä on syy siihen, että arvostettujen arkkitehtien laatima, suurenmoinen suunnitelma rikotaan.
 Kilpi sanoo olevansa itsekkään tyytyväinen siihen, että oman kodin lähiseutu on säästynyt. Paljon suojelemisen arvoista on kuitenkin peruuttamattomasti tuhottu.
 – Mie suren sitä, että miun kohtaloni on ilmeisesti joutua näkemään vanhan Tapiolan häviäminen kokonaan.
 Oma rivitalokoti on rauhoitetulla alueella, mutta vähän tukalaksi olo alkaa käydä sielläkin.
 – Se uhkaa täyttyä minun romuistani ja kirjapinoistani. Kohta mie en mahdu sinne itse, Kilpi nauraa.
 Kirjapinojen lisäksi kaikkialla on muistilappuja ja sanomalehtipinkkoja.
 – Ehkä niitä lappusia kertyy vähän vähemmän kuin ennen, mut mie oon ruvennut kirjoittamaan Helsingin Sanomien yläreunaan. Siellä on tyhjää tilaa.
 Kustantaja Anna-Riikka Carlson rohkaisee Eeva Kilpeä, joka miettii, mitä tuli puhuttua. Jaani Lampinen / Yle
 "Kirjoittaminen virkistää ihmistä"
 Kilpi kirjoittaa edelleen jatkuvasti. Ajatus on parasta laittaa ylös heti, kun se juolahtaa mieleen.
 Kirjoittaminen virkistää ihmistä, sanoo Kilpi, ja suosittelee sitä muillekin. Hän on kirjoittanut aina käsin, tai vanhalla Facit-koneella. Tietokoneet tai internet eivät Kilpeä kiinnosta.
 Nyt julkaistava  Sininen muistikirja  oli alunperin konkreettinen, kangaskantinen kirjanen. Kilven pojantytär oli itse sitonut sen kurssilla, ja antanut mummolle lahjaksi 1900-luvun viimeisenä vuotena.
 – Siinä oli sellainen omistuskirjoitus, että muistot tähän kirjaan pakkaa, niin ikäväkin lakkaa. Mie otin sen jonain päivänä käteen, ja rupesin kirjoittamaan tunteitani ja tuntojani.
 Kunpa voisi kuollessaan ajatella: minä näin maapallon ja se oli ihmeellinen.  Sininen muistikirja 17.5.2002 klo 23.43
 Haastattelun loppupuolella kustantaja sujauttaa Kilvelle punaisen muistikirjan, joka on täynnä Kilven säännöllistä käsialaa. Teksti on ollut WSOY:lla puhtaaksikirjoitettavana.
 Kilpi selailee sivuja ja tuskailee vastalauseista huolimatta, miten tyhmiä juttuja on mielestään kirjoittanut.
 Tuleeko sinisen jälkeen  Punainen   muistikirja , vieläkö Kilpi julkaisee?
 – Eihän sitä tiedä, ei sitä koskaan tiedä, kirjailija nauraa päätään pudistellen – vaikka on juuri sanonut, että tekstejä kertyy, ja johonkin niitä pitäisi raivata.
 Hänen suurimmat tulevaisuuden haaveensa eivät oikeastaan liity kirjoittamiseen.
 – Kyllä mie voisin satavuotiaaksi elää.
 Eeva Kilpi nimikkokabinetissaan WSOY:llä. Jaani Lampinen / Yle

Eeva Kilpi, 90, on järkyttynyt vanhusten kohtelusta: "Tästä miulla on sotaisat ajatukset, vaikka muuten en sotaa tahdo"


Summary: Omaa riskiään muistisairauteen voi vähentää jopa 30 prosenttia muuttamalla kehnoja elintapojaan viimeistään neljä-viisikymppisenä.

– Minä kun pidin itseäni sellaisena, että muistan kaiken. Ja sitten kun tuli vastaan tilanteita, joissa huomasin, että helvetti, enhän minä muista mitään!
 Näin kuvailee 81-vuotias  Ensio Liukku  ärtymystään noin kymmenen vuoden takaa.
 Ensimmäiset merkit muistin ongelmista olivat alkaneet jo aiemmin, alle 60-vuotiaana. Muistisairausdiagnoosin hän sai vuonna 2011.
 – Se tuli iskuna päin naamaa, Ensio Liukku huudahtaa hoivakodin ruokapöydässä.
 Aluksi Liukku halusi, ettei sairaudesta kerrota kenellekään ulkopuolisille. Niin arka paikka se oli.
 Parikymmentä vuotta nuorempi puoliso  Rauni Heinonen  arvelee, että asian hyväksymistä vaikeutti sekin, että Liukku oli aina ollut vaativissa töissä ja mielikuva itsestä oli fiksu ja skarppi.
 Ennen eläkkeelle jäämistään Ensio Liukku työskenteli talous- ja hallintojohtajana tiedekeskus Heurekassa. Kalevi Rytkölä / Yle
 – Muistisairaus oli jonkinlainen häpeän aihe, mitä se ei tietenkään ole. Se on sairaus sairauksien joukossa. Siksi tästä aiheesta pitää puhua julkisestikin enemmän, Rauni Heinonen sanoo.
 Arviolta joka kolmas yli 65-vuotias ilmoittaa kärsivänsä muistioireista. Lievän tai keskivaikean muistisairauden kanssa elää tällä hetkellä noin parisataa tuhatta suomalaista.
 Parinkymmenen vuoden kuluttua muistisairaita arvioidaan olevan tuplasti niin paljon kuin nyt.
 Tutkijoiden mukaan monen muistisairautta voitaisiin kuitenkin siirtää vuosilla eteenpäin elintapoja muuttamalla. Ennaltaehkäisy pitäisi aloittaa viimeistään keski-iässä sillä tuleva muistisairaus alkaa näkyä aivoissa jopa 20–30 vuotta ennen diagnoosin tekemistä.
 Tässä jutussa Rauni Heinonen ja Ensio Liukku kertovat, miten muistisairaus on vaikuttanut heidän elämäänsä ja miten elämä on sairauden edetessä sujunut. Liukun muistisairaus on jo niin pitkällä, että pääosin hänenkin kokemuksensa ovat puolison kertomia. Asioista ja tunteista he ovat puhuneet vuosien varrella paljon.
 Muistisairauksien asiantuntija, professori  Miia Kivipelto  puolestaan kertoo, miten paljon elintavat muistisairauksiin vaikuttavat. Jutun lopussa olevalla laskurilla voit laskea tämän hetkisen riskiprosenttisi.
 Ensimmäiset merkit muistisairaudesta alle kuusikymppisenä
 Ensio Liukku ja Rauni Heinonen tapasivat 1980-luvun lopulla. He olivat työkavereita, molemmat töissä Vantaan kaupungilla. Aluksi he ystävystyivät ja lopulta rakastuivat.
 Yhteinen tytär syntyi vuonna 1989. Aiemmasta liitosta Ensiolla on kaksi poikaa. Naimisiin pari meni Liukun 60-vuotissyntymäpäivänä, kun tytär oli jo koululainen.
 Vapaapäivinään Rauni Heinonen hakee usein aviomiehensä käymään yhteisessä kodissa. Joskus vierailulle tulee myös tytär Reija Heinonen.  Kalevi Rytkölä / Yle
 Rauni Heinonen arvelee, että ensimmäiset merkit muistisairaudesta alkoivat jo ennen häitä. Miestä oli tutkittu lääkärissä epämääräisten sydänoireiden takia, mutta mitään hälyttävää ei kuitenkaan löytynyt. Heinonen muistaa tuolta ajalta myös jonkinlaiset paniikkikohtaukset.
 – Alle kuusikymppisenä Ensio hakeutui muistitesteihin, koska oli itse sitä mieltä, että kaikki ei ole kunnossa. Siitä meni aika kauan vielä, ennen kuin lopullinen diagnoosi tuli, vaimo kertoo.
 Röntgenkuvissa ja selkäydinnestenäytteissä ei löytynyt silloinkaan mitään erityistä. Liukulle tehtiin vielä monta tuntia kestävä muistitutkimus. Sen jälkeen neurologi teki diagnoosin Alzheimerin taudista, jotta lääkitys päästiin aloittamaan hyvissä ajoin ja sille saataisiin hyvä vaste.
 Diagnoosi säikäytti molemmat, mutta ensimmäiset vuodet taudinmäärityksen jälkeen sujuivat lähes kuin ennenkin. Rauni Heinosella oli yritys, jonka pyörittämisessä aviomiehestä oli edelleen suuri apu.
 Ensimmäisenä vuonna diagnoosin jälkeen Liukku pystyi jopa uusimaan ajokorttinsa. Seuraavana hän ei sitä enää tehnyt.
 – Se otti arvolle, kun vietiin kortti, muistaa mies asian vieläkin, vaikka moni muu asia onkin unohtunut.
 Ensio Liukun vointi ja mieliala vaihtelevat. Puoliso Rauni Heinonen kertoo, että heillä on välillä hauskaakin, vaikka sairauteen kuuluva ahdistus ja suuttumus näkyvätkin aviomiehen käytöksessä.  Kalevi Rytkölä / Yle
 Väestö vanhenee ja muistisairaita on yhä enemmän
 Miia Kivipelto on yksi maailman johtavista muistisairauksien asiantuntijoista. Hän työskentelee professorina Karoliinisessa instituutissa Tukholmassa ja johtaa tutkimusryhmää myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa Suomessa.
 Parhaillaan hän valmistelee Maailman terveysjärjestö WHO:lle muistisairauksien vähentämistä koskevaa toimintamallia.
 Töitä ja kysyntää riittää, sillä maailma tuntuu nyt toden teolla heränneen siihen, että muistisairauksien määrä kasvaa ja muokkaa yhteiskuntaamme.
 On arvioitu, että tällä hetkellä maailmassa olisi noin 50 miljoonaa muistisairasta ja kolmenkymmenen vuoden kuluttua heitä olisi jo 100–150 miljoonaa.
 Joka kolmas sekunti jossain päin maailmaa joku sairastuu muistisairauteen.
 – Tämä on maailmanlaajuinen epidemia. Nopein kasvu tapahtuu tällä hetkellä vähemmän kehittyneissä maissa, esimerkiksi Intiassa ja monissa väestömäärältään suurissa Aasian maissa, professori Miia Kivipelto kertoo.
 Korkea ikä on edelleen suurin muistisairauksien riskitekijä, ja näissä maissa väestö ikääntyy nyt vielä nopeammin kuin länsimaissa.
 Lääketutkimus ei ole juuri edennyt
 Vuonna 2014 G8-maat asettivat kokouksessaan tavoitteen, että vuonna 2025 maailmassa olisi uusi Alzheimer-lääke. Alzheimerin tauti on muistisairauksista ylivoimaisesti yleisin.
 Professori Miia Kivipelto uskoo, että lääkitys kyllä kehittyy, mutta aikaa voi vielä mennä ennen uusia läpimurtoja.  Kalevi Rytkölä / Yle
 Viimeisimmät uudet lääkkeet ovat Kivipellon mukaan yli viidentoista vuoden takaa. Pelkästään uuden rokotteen tai lääkkeen varaan ei siis taistelussa muistisairauksia vastaan voida lähivuosina – eikä ehkä lähivuosikymmeninäkään – laskea.
 Kaikkiaan on tehty parisataa epäonnistunutta lääketutkimusta, joten onnistumisprosentti on ollut hyvin pieni.
 – Nyt meillä alkaa olla kuitenkin hieman laajempi käsitys tautimekanismista. Eli uutta on tulossa, mutta aikaa siihen voi vielä mennä, Kivipelto sanoo.
 Viime aikoina on kuultu myös toiveikkaita uutisia. Ruotsista, Englannista, Hollannista ja Yhdysvalloista on raportoitu, että tautitapausten määrä ei ole enää kasvanut ihan niin hurjaa vauhtia kuin on ennakoitu.
 Tämän uskotaan johtuvan muun muassa siitä, että yhä useamman ihmisen elintavat ovat näissä maissa aiempaa terveempiä. Tupakointi on vähentynyt, sydänsairauksia hoidetaan paremmin ja verenpaine pidetään kurissa.
 Monissa maissa ollaankin nyt entistä kiinnostuneempia ennaltaehkäisyn vaikutuksista. Sen tutkimisessa Suomessa on oltu edelläkävijöitä.
 Muistisairauksien asiantuntija, professori Miia Kivipelto. Stefan Zimmerman
 Tutkija: Ennaltaehkäisy voisi jopa puolittaa tautimäärät
 Kun Miia Kivipelto noin 20 vuotta sitten aloitti tutkimuksensa, tunnistettuja muistisairauksien riskitekijöitä olivat vain ikä ja perimä.
 Nyt useiden tutkimusten perusteella tiedetään, että esimerkiksi Alzheimerin taudista ainakin 30 prosenttia liittyy muokattavissa oleviin riskitekijöihin, kuten korkeaan verenpaineeseen, diabetekseen, masennukseen, koulutukseen, tupakointiin, vähäiseen liikkumiseen ja ylipainoon keski-ikäisenä.
 Kivipelto vetää Suomessa FINGER-nimistä tutkimushanketta, jossa verrataan kahta 60–77-vuotiaiden tutkittavien ryhmää. Toiselle ryhmistä on tehty niin kutsuttu elintapainterventio eli annettu perusteellista neuvontaa ja ohjausta liittyen ravitsemukseen, liikuntaan ja muihin elintapojen muutoksiin.
 Tähän mennessä on jo opittu, että elintapojen parantaminen voi vähentää muistihäiriöiden riskiä noin kolmanneksella. Se saattaa vaikuttaa siihen, että muistisairauden alkaminen siirtyy vuosilla eteenpäin tai jää jopa kokonaan puhkeamatta. Tämän todistaminen tutkimustiedolla vaatii kuitenkin vielä lisävuosia.
 Ensio Liukun harrastuksiin kuuluivat nuorempana metsästys ja juokseminen: "Jaloillani olen aina paljon liikkunut." Kalevi Rytkölä / Yle
 Kaikkia muistisairauksia ei tietenkään voi ehkäistä elintapoja muuttamalla. Jokaisella meillä on oma sekoituksemme perimää ja ympäristötekijöitä. Yksilötasolla on siis vaikea tarkasti ennustaa, miten paljon elintavat riskiin vaikuttavat.
 Mutta sellainenkin asia on Kivipellon vetämässä tutkimuksessa huomattu, että henkilöillä, joilla on muistisairautta aiheuttava riskigeeni ApoE4, elintapaohjaus on vaikuttanut muistihäiriöiden riskiin erityisen hyvin.
 Jos yksilötason ennustaminen onkin vaikeaa, väestötasolla ja maailmanlaajuisesti Kivipelto kertoo konkreettisia lukuja.
 – Jos kymmenenkin prosenttia näistä muokattavissa olevista riskitekijöistä saataisiin maailmassa vähennettyä, meillä olisi vuoteen 2025 mennessä noin 16 miljoonaa Alzheimerin tautitapausta vähemmän.
 Omaishoitaja uupui ja muistisairas muutti hoivakotiin
 Kun Ensio Liukku sairastui, Rauni Heinosesta tuli miehensä omaishoitaja. Välillä Heinonen oli kokonaan kotona, mutta palasi välillä taloudellisistakin syistä takaisin työelämään. Aviomies oli työvuorojen ajan ensin päivätoiminnassa ja myöhemmin hoivakodin lyhytaikaisosastolla.
 Ne olivat pitkiä päiviä molemmille.
 Muistisairauteen kuuluvat käytösoireet, kuten ahdistuneisuus ja aggressiivisuus, alkoivat pikkuhiljaa lisääntyä Ensio Liukun elämässä. Ne vaikeuttivat puolisonkin jaksamista, jolla itselläänkin terveys reistaili.
 Yölliset herätykset koettelivat, unenpuute ja uupumus kävivät ylivoimaisiksi. Vuosi sitten oli tehtävä päätös, että aviomies siirtyy kokonaan hoivakotiin. Se saa Heinosen vieläkin liikuttumaan.
 Ensio Liukku muutti ensin yksityiseen hoivakotiin, mutta nyt hän asuu Vantaan kaupungin vanhustenkeskuksessa. Kalevi Rytkölä / Yle
 – Mietin silloin, että mitä olen tekemässä rakkaalle ihmiselle. Se oli kauheaa, kun joutui toisen puolesta tekemään tällaisia toisen elämää koskevia päätöksiä.
 Ensio Liukun muistisairaus on edennyt vääjäämättä. Vointi ja mieliala vaihtelevat päivittäin. Välillä suuttumus omaan avuttomuuteen ilmenee käytöksessä: kirosanat lentävät ja muiden paapova asenne ottaa päähän – nolottaakin.
 Toisinaan taas laulattaa ja keskustelu sujuu paremmin, vaikka ajatus välillä harhaileekin. Poukkoilevassa puhetulvassa tulee myös asiaa ja selkeitä ajatuksia, kun vain kuuntelee.
 – Moni on ihmetellyt, että pystynkö tosiaan vielä juttelemaan asioista Ension kanssa. Mutta toisinaan on oikeasti hetkiä, että pystymme käymään pitkiäkin keskusteluja. Kun vain pysähtyy, ottaa kontaktin, on läsnä ja antaa aikaa, Rauni Heinonen kuvailee.
 Yhteiskunnan pitäisi muuttua muistiystävälliseksi
 Rauni Heinonen vie miestään kävelylle, kahvilaan, kauppaan ja ihmisten pariin lähes päivittäin. Hän ei enää välitä siitä, jos tämä yhtäkkiä ihmisten ilmoilla suutahtaa ja muut kääntyvät katsomaan.
 – Ajattelen, että se lisää ihmisten ymmärrystä. Meidän pitää liikkua rohkeasti tuolla ihmisten parissa, sen sijaan, että muistisairaat ovat piilossa kodeissa ja laitoksissa.
 Rauni Heinonen ja Ensio Liukku käyvät usein Vantaan Korson keskustassa kaupassa ja kahvilassa.  Kalevi Rytkölä / Yle
 Myös professori Miia Kivipellon mielestä kasvava muistisairaiden määrä pitää ottaa huomioon yhteiskunnassa nykyistä paremmin. Maailmalla käytetään termiä Dementia Friendly Society, joka on Suomessa käännetty muistiystävälliseksi yhteiskunnaksi.
 Suomessa termi pitää sisällään myös ajatuksen ennaltaehkäisystä, jossa yhteiskunnan eri tahot olisivat mukana.
 – Terveelliset valinnat pitää tehdä helpoiksi ja pitää huoli siitä, että myös ikäihmiset ovat mukana harrastamassa, osallistumassa, käyttämässä aivojaan ja kehojaan.
 Kivipellon mielestä muistisairauksien kanssa ollaan nyt samanlaisessa tilanteessa kuin aiemmin sydäntautien kanssa. Osittain myös kansanvalistuksen avulla on päästy siihen, että harva enää kuolee sydäninfarktiin viisikymppisenä – terveitä vuosia on tullut lisää.
 Muistisairauksista puhutaan tämän kevään aikana eri näkökulmista A-studion lähetyksissä ja verkkojutuissa. Professori Miia Kivipelto on vieraana A-studion lähetyksessä tiistaina 12.2. klo 21
 Testaa, miten suuri riski sinulla on sairastua muistisairauteen
 Riskitesti ja testin jälkeen annetut ohjeet pohjautuvat tutkimustietoon, joka koskee 39–64-vuotiaita. Testi soveltuu siis tälle ikäryhmälle.
 Nuoremmille testi antaa liian korkean ja vanhemmille liian alhaisen riskiarvion. Korkea ikä on suurin yksittäinen muistisairauksien riskiä kasvattava tekijä.
 Saat tuloksesi, kun vastaat kaikkiin kysymyksiin.
 Saitko testistä yli kuusi riskipistettä? Lue nämä neljä neuvoa elintapojen muutokseen
 Muistihäiriöiden riskiä on pystytty tutkimuksessa pienentämään 30 prosenttia muuttamalla laajasti elintapoja.
 Suomalaisessa  FINGER-tutkimuksessa  hyviin tuloksiin päästiin, kun riskiryhmään kuuluvat saivat yksilöllistä sekä ryhmässä annettua, heidän arkeensa räätälöityä, ohjausta ravitsemuksesta, liikunnasta ja aivojen harjoittamisesta.
 Parhaat tulokset vaativat yksilöllistä ja ryhmäohjausta, joten tässä voimme antaa vain yleisiä tutkimuksissa hyödyllisiksi todennettuja ohjeita. Hyödyksi ohjeistus on toki muillekin kuin riskiryhmään kuuluville.
 1. Terveellinen ja aivoterveyttä edistävä ruokavalio  pohjautui FINGER-tutkimuksessa suomalaisiin ravitsemussuosituksiin, mutta suosituksia sovellettiin henkilön omaan arkeen sopivaksi.
 Tärkeintä on syödä säännöllisesti ja monipuolisesti. Myös välipalojen pitäisi olla ravitsemussuositusten mukaisia.
 Ruokavaliossa hyödyksi on usein kasvisten, hedelmien, marjojen, kalan ja täysjyväviljojen määrän lisääminen sekä pehmeiden rasvojen suosiminen. D-vitamiinivalmisteen käyttöä suositellaan kaikille iäkkäille.
 2. Liikuntaharjoittelun tulee olla nousujohteista  eli harjoittelun tehoa, kestoa ja määrää kasvatetaan säännöllisesti.
 Lihaskuntoa esim. kuntosalilla  pitäisi harjoittaa 1–3 kertaa viikossa. FINGER-tutkimuksessa harjoitteluun kuuluivat 5–10 minuutin alkuverryttely, harjoitteet reisien ojentajille ja koukistajille, suorille vatsalihaksille, selkälihaksille, vinoille vatsalihaksille, yläselän lihaksille, pysty- tai vaakapunnerrus, jalkaprässi ja loppuvenyttely 5–10 minuuttia.
 Kotiharjoittelua  oman kehon painolla ja kestävyyskuntoa pitäisi harjoittaa 2–5 kertaa viikossa.
 Tasapainoharjoittelua  suositellaan tehtäväksi useita kertoja viikossa 5–10 minuuttia kerrallaan. Se voi olla viivakävelyä, painonsiirtoa jalalta toiselle tai esimerkiksi tasapainolaudalla tehtäviä harjoitteita.
 3. Aivoja jumppaavan kognitiivisen harjoittelun  pitää olla riittävän vaativaa, jatkuvaa ja säännöllistä, sitä pitäisi tehdä vähintään 2–3 kertaa viikossa.
 Kognitiivinen harjoittelu on hyödyksi iästä riippumatta, sillä aivot mukautuvat ja kehittyvät koko ihmisiän. Harjoitteluun voi hyödyntää myös erilaisia tietokonepohjaisia harjoitusohjelmia, mutta muistia ja ajattelua kehittävät myös musiikin kuuntelu, kielten opiskelu, lukeminen, ristisanatehtävät ja erilaisten pelien pelaaminen.
 4. Verenpaineen, kolesterolin ja verensokerin kurissa pitäminen  elintapoja muuttamalla tai tarvittaessa lääkkeillä on hyväksi sydän- ja verisuonisairauksien ehkäisyssä, mutta hyödyllistä myös muistihäiriöiden ja muistisairauksien ehkäisyssä.
 Riskitesti perustuu suomalaiseen CAIDE-tutkimukseen ja sisältyy mm. muistisairauksien Käypä hoito -suosituksiin. Riskiryhmälle annetut elintapaneuvot pohjautuvat THL:n FINGER-tutkimukseen, jossa selvitetään muistisairauksien ennaltaehkäisyn vaikutuksia.

”Se tuli iskuna päin naamaa!” – Joka kolmas sekunti joku sairastuu muistisairauteen, testaa oma riskisi


Summary: Mölyäviä ehdokkaita kiinnostavampaa on vallankäyttö, jota emme näe, kirjoittaa Heikki Valkama blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Sanna Marinille saippuaa!
 Matti Nykäselle valtiolliset hautajaiset!
 Kokoomus on tyhmä, demarit pöljiä, vihreät älyttömiä ja kepu pettää taas!
 Vasemmisto rahastaa vanhuksia. Porvarit ei välitä ikäihmisistä!
 Nämä ovat tiivistelmiä viime  päivien Twitter-keskustelusta.
 Mistä tietää että vaalit lähestyvät? Siitä, että verkon möläyttelykampanjat pahenevat.
 Oma lukunsa ovat möläyttelijäehdokkaat, jotka yhä äänekkäämmin keksivät avauksia, joilla saisivat jonkinlaisen kohun aikaiseksi.
 Trumpilainen ajattelu toimii: ei väliä, mitä sanotaan, kunhan saadaan aikaan reaktioita ja kohua.
 Kun soppaan iskevät kauhansa vielä mahdollisesti trollit, touhu somessa saattaa tihentyä entisestään vaaleja kohti.  Ruotsin vaaleissa  sotkua pyrkivät saamaan aikaan äärioikeisto ja venäläinen media.
 Kantakaupungissa asuville yli 50-vuotiaille voisi kertoa nyt talvisaikaan, että minäpä poliitikko panen aurauksen kuntoon! Lähiöiden sinkuille sama poliitikko voisi viestiä vaikka halvemmista asunnoista tai hyvistä kulkuyhteyksistä.
 Somea voi vaaleissa  hyödyntää monella tavalla.
 Olen nähnyt ehdokkaan kyselevän Facebookissa seuraajiensa mielipiteitä siitä, miten johonkin asiaan tulee suhtautua. Enemmistön toiveita haistelemalla on sitten hyvä muodostaa miellyttävä mielipide.
 Aina ei kannata edes muodostaa yhtä vankkaa mielipidettä. Taitava poliitikko voi käyttää myös mikrotargetointia ja tarjota kaikille kaikkea.
 Helsingin Arabianrannassa asuville jalkapallosta kiinnostuneille perheenisille voisi Facebookista ostaa silmäpareja postaukselle, jossa luvataan tekonurmia Arabianrantaan. Kantakaupungissa asuville yli 50-vuotiaille voisi kertoa nyt talvisaikaan, että minäpä poliitikko panen aurauksen kuntoon! Lähiöiden sinkuille sama poliitikko voisi viestiä vaikka halvemmista asunnoista tai hyvistä kulkuyhteyksistä.
 Tätä kutsutaan mikrotargetoinniksi. Ja se on älyttömän helppoa. Mikrotargetoinnin avulla voidaan luoda juuri sinulle (henkilökohtaisesti) räätälöity viesti.
 Sanon kokemuksesta, sillä olen itsekin tehnyt kohdennettua mainontaa Facebookissa.
 Kun julkaisin ensimmäisen kirjani, maksoin 17 euroa siitä, että Facebook näytti kirjasta kertovan postauksen 1947 ihmiselle. Valitsin 22-64-vuotiaita pääkaupunkiseudulla asuvia miehiä ja naisia, jotka olivat kiinnostuneet kirjallisuudesta ja japanilaisesta ruoasta. Jos olisin halunnut, olisin voinut valita vaikka turkulaiset pesäpallosta ja kahvista kiinnostuneet isoäidit.
 Näin helppoa on mainosten kohdentaminen Facebookissa.
 Suoramarkkinointi ihmisille ei ole koskaan ollut näin helppoa. Se on kätevää ja mukavaa, mutta ei täysin ongelmatonta.
 Tähän saakka mikrotargetoinnista  ja algoritmisesta vallasta ovat hyötyneet eniten kaupallisia tuotteita mainostavat tahot, mutta some on myös poliittisen vallankäytön vahva väline.
 Poliittinen mikrotargetointi voi tarkoittaa sitä, että samoissa vaaleissa ihmiset saavat aivan erilaiset käsitykset vaalien teemoista. Kaiken meistä somessa ja netissä kerätyn tiedon perusteella meidät voidaan profiloida ja meille voidaan markkinoida poliittisia teemoja, jotka kiinnostava juuri meitä. Minä ja naapurini saamme aivan erilaista tietoa vaaliteemoista.
 “Kärjistäen voi sanoa, että ihmiset elävät fyysisesti samassa yhteiskunnassa, mutta virtuaalimaailmassa täysin erilaisissa yhteiskunnissa, joissa on täysin erilaiset ongelmat. Vielä huonompi tilanne on jos mikrotargetoidulla viestinnällä voidaan vähentää joidenkin ihmisryhmien halukkuutta osallistumiseen, vaikkapa äänestämiseen”, kirjoittaa  Ylen News Labia vetävä Jukka Niva .
 Tästä mikrotargetoinnista kohutussa  Facebookin Cambridge Analytica -tapauksessa oli kyse.  Cambridge Analytica profiloi ihmisiä ja käytti tietoja täsmämainontaan. Trumpin vaalikampanjassa tehtiin 50 miljoonalle ihmiselle juuri heille sopivat mainokset profiloinnin perusteella.
 Emme voi myöskään luottaa siihen, että algoritmisen vallan käyttäjät olisivat huolissaan algoritmin tasa-arvosta tai eriarvoistavista vaikutuksista.
 Meille tavallisille kansalaisille  on ongelma, että algoritminen vallankäyttö on vaikeasti hahmotettavaa.
 Emme me yleensä osaa sanoa, millä perusteella meille jotain mainosta tai poliittista viestiä esitetään. Algoritminen valta ei ole läpinäkyvää.
 Suoraan sanoen emme tiedä, miten meitä ohjataan hienovaraisesti tekemään valintoja, vaikka ymmärtäisimme periaatteet. Emme voi myöskään luottaa siihen, että algoritmisen vallan käyttäjät olisivat huolissaan algoritmin tasa-arvosta tai eriarvoistavista vaikutuksista. Saati siitä, että kukaan valvoisi sitä.
 Heikki Valkama
 Kirjoittaja vetää Ylen digitalisaatio- ja tulevaisuustoimitusta. Hän on myös Ylen sisältöpäällikkö ja kirjailija.

Heikki Valkama: Matille valtiolliset hautajaiset! Saippuaa! Takinkääntö! Some täyttyy vaalien alla huomion hakemisesta, mutta todellinen somevalta on muualla


Summary: Museoissa ei ehkä synny Suomeen uutta Nokiaa, mutta kenties jotain aivan muuta.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Stressiä poistava tuokio taiteen ja luonnonäänien keskellä sai testaajilta kiitosta. Pako-Ovelle on yksi korkeakouluopiskelijoiden kehittämistä innovaatioista, joka on syntynyt turkulaisessa Aboa Vetus & Ars Nova -museossa.
 Ideana on, että työpaikalle saapuvassa pakettiautossa tai omassa pikkuisessa työtilassansa työntekijä voi kesken päivän kokea henkilökohtaisen rentoutushetken.
 Museon näyttelytilaan ei pakettiautoa ole saatu, mutta kuulokkeista tulvivien luonnonäänien soidessa voi keskittyä  Tuula Lehtisen  Kuun lasku-grafiikkaan.
 Opiskelijat  Jere Markkanen  ja  Minna Engblom  kertovat, että he testasivat lyhyen rentoutumishetken vaikutusta Turun kaupungin it-palvelukeskuksessa. Kokemukset rohkaisivat.
 – Tämä otettiin todella hyvin vastaan. Suurin osa oli innoissaan ja koki, että stressi poistuu. Oli kiva tuokio, Minna Engblom kertoo.
 Stressinpoistoa kesken työpäivän tarjoavat Minna Engblom ja Jere Markkanen. Markku Sandell / Yle
 Lyhyenkin hetken irti työkiireestä katsottiin vaikuttavan myönteisesti.
 – Täällä olisi tarkoitus istua viidestä viiteentoista minuuttiin, Jere Markkanen sanoo.
 Nuorille itseluottamusta ja perheille yhteistä tekemistä
 Samassa Ars Nova & Aboa Vetus -museon näyttelytilassa on viisi muutakin opiskelijaryhmien työstämää ideaa.
 "Mikä on sinun onnesi?", kysyy yksi ryhmä. Toinen loi seikkailupelin museon keskiaikaisen Turun raunio-osastolle. Kaikkien innovaatioiden kohderyhmänä olivat pääasiassa nuoret, joiden toivotaan löytävän tiensä myös museoihin.
 Henna Kuisma  ja  Saija-Reetta Puopolo  virittivät museoon tubetustyöpajaa, joka hyödyntää ympäristöään ja opettaa samalla nuoria videoiden teossa. Tubettaja  Tuukka Raitalan  opetusvideon vieressä Humak-ammattikorkeakoulun opiskelijat kertovat Aboatubetus-ideastaan.
 –Tubettamista me olemme tottuneet näkemään kotioloissa, mutta yhtä lailla jokin julkinen tila voi olla yhtä inspiroiva ja innostava alusta, Henna Kuisma sanoo.
 Saija-Reetta Puopolo ja Henna Kuisma kannustavat nuoria tubettamaan. Markku Sandell / Yle
 Museoissa on eri kerroksia ja tarinoita, jotka voivat innostaa nuoria tubettajia ideoimaan ja videoimaan. Oman äänen löytäminen on nuorille keskeistä ja tubettaminen voi olla väylä oman itsetunnon vahvistumiseen.
 Lasten ja vanhempien kiireetön yhdessäolo taas voisi mahdollistua lasten toimiessa museo-oppaina perheilleen.
 Turun yliopiston opiskelija  Aatu Pyy  ja Humakin  Lotta Valtanen  kertovat innoissaan, miten kiireisen nykymaailman keskelle tuodaan hetki, jolloin lapset voivat rauhoittua vanhempiensa kanssa taiteen keskellä.
 – Kiireettömyys ja vanhempien läsnäolo ovat sellaista, mistä lapset kertoivat pitävänsä, Aatu Pyy kertoo.
 – Lapset olivat halukkaita opastamaan tauluista tai valokuvista ja vaikka geologisista löydöistä, Lotta Valtanen jatkaa.
 Lapset voisivat museo-oppaina luoda erilaisen kokemuksen koko perheelle. Aatu Pyy ja Lotta Valtanen olivat ideoimassa uudenlaista museokierrosta. Markku Sandell / Yle
 Lasten avuksi syntyi museon näyttelyyn muutaman taulun esittely, jossa kieli oli hieman normaalia taidetekstiä ymmärrettävämpää.
 Innovointia, palvelumuotoilua, yrittäjyyttä
 Museot innovaatioalustana  on kaksivuotinen hanke, jota turkulaismuseon lisäksi toteuttavat innovaatioiden vaiheita tutkiva Tekniikan museo, Nuori Yrittäjyys -yhdistys ja Humanistinen ammattikorkeakoulu Humak.
 Kolmisenkymmentä opiskelijaa sai pohjaa innovaatioihinsa ajatushautomosta ja eri asiantuntijoiden tapaamisista.
 Työelämätaitojen, yhteiskunnallisten ongelmien ratkomisen ja museosisältöjen yhteen nivominen on turkulaismuseon hankekoordinaattori  Heini Sorakiven  mukaan herätellyt myös museota.
 – Täällä on rinnakkain hyvin erityyppisiä asioita, jotka tukevat ennakkoluulotonta asioiden yhdistelyä, mikä on innovaatioprosessissa tärkeää, Heini Sorakivi sanoo.
 Hän ei heti lupaa tubetustyöpajaa museoon, mutta erilaisten ihmisten tiimityötä luultavasti käytetään jatkossa.
 Täällähän käydään jatkuvasti yhteiskunnallista keskustelua eri näyttelyissä.  Heini Sorakivi, hankekoordinaattori, Aboa Vetus & Ars Nova -museo
 Ajatushautomojaksossa testattiin innovaatiotyön tuomista museoympäristöön. Samalla huomattiin, kuinka hyvin museo toimii monikäyttöisenä oppimisympäristönä.
 Opiskelijoiden palaute kertoi luovuuden syttyvän helposti taiteen ja historian äärellä museossa, jossa on erilaisia aistiärsykkeitä ja tiloja. Museo ei Heini Sorakiven mukaan muutenkaan ole mikään pölyttynyt entisajan tallentaja.
 – Täällähän käydään jatkuvasti yhteiskunnallista keskustelua eri näyttelyissä. Nyt testataan juuri sitä, miten ongelmien ratkominen onnistuisi näissä tiloissa.

Voisiko museosta löytyä yhteiskuntaa hyödyttävä innovaatio? Tätä etsitään parhaillaan


Summary: Baghuzissa Itä-Syyriassa on satoja Isis-taistelijoita, SDF:n mukaan enimmäkseen ulkomaisia.

Syyriassa pyritään valtaamaan viimeinen äärijärjestö Isisin hallussaan pitämä alue. Yhdysvaltain tukemat, kurdijohtoiset SDF-joukot ilmoittivat lauantaina aloittaneensa "viimeisen taistelun" Baghuzissa lähellä Irakin rajaa.
 SDF:n tiedottajan  Mustafa Balin  mukaan Isisin taistelijoita Baghuzissa uskotaan olevan noin 600. Balin mukaan suurin osa heistä on ulkomaalaisia.
 – Taistelu on alkanut, ja se saadaan päätökseen lähipäivinä, Bali sanoo uutistoimisto AFP:lle.
 SDF on viime kuukausien aikana ajanut Isisin taistelijoita yhä ahtaammalle itäisessä Syyriassa Deir Ezzorin maakunnassa, ja nyt äärijärjestön hallussa arvioidaan olevan enää noin neljän neliökilometrin suuruinen alue.
 SDF kiihdytti hyökkäystään joulukuussa. Sen jälkeen Isisin hallitsemalta alueelta on paennut noin 37 000 ihmistä, arvioi Syyrian sotaa seuraava Syrian Observatory for Human Rights -järjestö. Järjestö arvioi joukossa olevan tuhansia jihadisteja.
 Yhdysvallat vetämässä joukkojaan pois
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump   sanoi keskiviikkona  odottavansa, että Isis julistetaan kukistetuksi Syyriassa jo ensi viikolla. SDF:stä arvioidaan uutistoimisto Reutersille, että tavoitteena on saada Baghuzin alue haltuun helmikuun aikana.
 Trump ilmoitti yllättäen joulukuussa Yhdysvaltojen vetävän joukkonsa nopeasti pois Syyriasta. Tarkkaa aikataulua ei ole kuitenkaan sen jälkeen vahvistettu.
 Yhdysvaltojen armeijasta  varoitettiin jälleen  tällä viikolla liian nopeasta vetäytymisestä. Yhdysvaltojen armeijan Lähi-idän operaatioiden päämajaa johtavan kenraalin mukaan Isis saattaisi järjestäytyä uudelleen muutamassa kuukaudessa.
 Lue lisää:
 Jo joulukuussa Isisin nujerretuksi julistanut Trump arvelee vahvistavansa järjestön kukistumisen ensi viikolla
 Yhdysvaltalaiskenraali varoittaa liian nopeasta vetäytymisestä: Isis saattaa vielä nousta Syyriassa
 Presidentti Trumpin vetäytymispäätökseen pettyneet amerikkalaiskomentajat jättämässä aseensa kurdeille Syyriassa
 Yhdysvaltain Isisin-vastaista taistelua johtanut diplomaatti erosi vastalauseena Trumpin päätökselle vetää joukot Syyriasta

Yhdysvaltojen tukemat SDF-joukot aikovat pyyhkäistä Isisin Syyrian kartalta: "Taistelu on alkanut"


Summary: Asunnossa oli palon syttymishetkellä sisällä kaksi ihmistä.

Yksi ihminen loukkaantui rivitaloasunnon tulipalossa Pöytyällä varhain sunnuntaiaamuna.
 Neljän asunnon rivitalossa syttyi tulipalo, joka päivystävän palomestarin  Matti Schwartzin  mukaan sai alkunsa asunnon saunatiloista. Tarkempaa syttymissyytä Schwartz ei osannut vielä sanoa. Varsinais-Suomen pelastuslaitos sai palon rajattua yhteen asuntoon.
 Asunnossa oli palon syttyessä kaksi ihmistä sisällä, joista toinen vietiin sairaalaan.
 Pelastuslaitos sai ilmoituksen palosta puoli neljän aikaan aamuyöllä.

Yksi ihminen loukkaantui rivitaloasunnon palossa Pöytyällä


Yli 400 000 suomalaista saa vuosittain sairausvakuutuskorvauksia masennuslääkkeistä. Lääkkeiden käyttäjistä noin 50–70 prosenttia hoitaa niillä masennustaan.
 Muita syitä masennuslääkityksen käyttöön ovat ahdistuneisuus, krooninen kipu tai unihäiriöt, kertoo Tampereen yliopiston professori emeritus  Esa Leinonen .
 – Masennuslääkitys tulee usein ajankohtaiseksi siinä vaiheessa, kun masennus alkaa selvästi vaikuttaa ihmisen toimintakykyyn, arjesta selviytymiseen sekä työn ja sosiaalisten velvollisuuksien hoitamiseen, Leinonen kertoo.
 Aina lääkehoitoa ei kuitenkaan käytetä edes keskivaikean tai vaikean masennuksen hoidossa. Psykiatrian professorin  Erkki Isometsän  mukaan yleinen peruste tällaiseen ratkaisuun on sairastuneen kieltäytyminen lääkityksestä.
 – Kieltäytymisen taustalla on monenlaisia syitä. Osa on joskus kokeillut lääkehoitoa ja saanut siitä ikäviä sivuvaikutuksia. Osa on kuullut tai lukenut, miten paljon haittaa lääkkeistä voi olla, Isometsä listaa.
 Suomalaisen väestötutkimuksen mukaan 7,4 prosenttia aikuisista käy vuosittain läpi masennuksen, joka täyttää sairauden diagnostiset kriteerit. Isometsän mukaan lievemmistä masennusoireista kärsii kuitenkin jopa 10–20 prosenttia suomalaisista.
 Moni syö lääkkeitä vuosia
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessorin  Jaana Suvisaaren  mukaan moni käyttää masennuslääkkeitä yhtäjaksoisesti vuosien ajan.
 – Pitkään jatkuneen lääkehoidon taustalla on yleensä useita vaikeita masennusjaksoja, joiden uusimista pyritään ylläpitohoidolla ennaltaehkäisemään. Ylläpitohoito tarkoittaa lääkitysjaksoa, jolla varmistetaan oireiden poissa pysyminen.
 Leinonen kertoo, että masennus uusiutuu 50–80 prosentin todennäköisyydellä myöhemmin elämässä niillä, jotka ovat sen sairastaneet kerran. Toisen masennusjakson jälkeen tarvitaankin jo vähintään vuoden mittainen ylläpitohoito.
 Jos masennusjaksoja on takana kolme tai enemmän, tarvitaan pitkäaikaista, joskus jopa pysyvää ylläpitohoitoa.

Yli 400 000 suomalaista syö vuosittain masennuslääkkeitä


Summary: Haamuhoitajat ovat tuttuja sekä Valvirassa että lähi- ja perushoitajien ammattiliitossa.

Sosiaali- ja terveysalan lupavirasto Valvira harkitsee niin sanottujen haamuhoitajatapausten viemistä rikosprosessiin.
 Haamuhoitajilla tarkoitetaan tässä tapauksessa sitä, että esimerkiksi hoitokodissa paisutetaan todellista hoitajien määrää laskemalla hoitohenkilökuntaan muita kuin hoitotehtäviä tekeviä työntekijöitä.
 Valviran lakimies  Niina Rytilahti  kertoo, että toistaiseksi yhtään tutkintapyyntöä ei ole tehty, vaikka hoitajamitoitusta kierretäänkin ja työvuorolistoihin merkitään esimerkiksi hallinnollista henkilökuntaa.
 – Eihän laissa ole yleistä velvoitetta viranomaiselle tehdä tutkintapyyntöä tai rikosilmoitusta. Meillä on nyt selvityksessä, tehdäänkö niistä tutkintapyyntöjä vai ei, Rytilahti kertoo.
 Valvontaa tekevä ylitarkastaja  Sari Mehtälä  kertoo törmänneensä lukuisiin tapauksiin, joissa hoitavan henkilöstön työvuorolistaan on merkitty hallintohenkilöstöä. Tällaisia listoja toimitetaan myös Valviralle, eli jopa valvovaa viranomaista vedätetään merkitsemällä listoihin työntekijöitä, jotka eivät osallistu hoitotyöhön.
 Suomen kuvalehti  kertoi jo viime viikolla, että Valvirassa tutkitaan, onko laiminlyönneistä kiinni jääneestä Esperi Caresta syytä tehdä rikosilmoitus.
 Mehtälä on törmännyt hallintohenkilökuntavedätykseen pelkästään yksityisellä puolella. Hoitohenkilökunnan käyttämistä muihin töihin kuin hoitoon ja huolenpitoon on tullut ilmi myös julkisella puolella.
 – On palveluntuottajia, joilla työvuorolistaan on merkitty hallintohenkilöstöä, joka eivät toimi välittömässä asiakastyössä. Joillakin palveluntuottajilla on sellainen tapa.
 Rytilahden mukaan viranomaisen vedättäminen tällä tavalla saattaisi täyttää rikoksen tunnusmerkistön. Rikosnimike voisi olla esimerkiksi väärän todistuksen antaminen viranomaiselle.
 Ammattiliitolle satoja yhteydenottoja haamuhoitajista
 Lähi- ja perushoitajien ammattiliiton Superin lokakuussa käynnistetty Ilmianna Haamuhoitaja -kampanja on liiton mukaan poikinut satoja yhteydenottoja. Järjestöasiantuntija  Joni Vainikaisen  mukaan yhteydenotoissa on ollut kyse muun muassa siitä, että asiakkaan hoito ei toteudu suunnitellusti puutteellisen henkilöstömäärän takia, henkilöstömitoitus ei täyty tai työvuorolistoille on merkitty ihmisiä, jotka eivät todellisuudessa ole paikalla.
 – Tämä ei ole pelkästään sitä, että listoilla olisi keksittyjä nimiä. Listat eivät aina pidä paikkaansa, koska esimerkiksi sairastuneille ei saada sijaisia tai suunnitellaan vuoroja, joihin ei saada ketään, Vainikainen sanoo.
 Mitoitus perustuu suositukseen
 Hoitajamitoitus on kuuma peruna vaalikamppailun alla. Keskustelu minimitason kirjaamisesta lakiin sai pontta hoivayhtiö Esperi Caren Kristiinankaupungin Ulrika-hoitokodin sulkemisen jälkeen. Vakavien laiminlyöntien takia suljetun hoitokodin suurin ongelma oli Valviran mukaan hoitohenkilökunnan liian vähäinen määrä.
 Hoitajamitoitus tarkoittaa hoitavan henkilökunnan määrää hoidettavaa kohti
 Tällä hetkellä sosiaali- ja terveysministeriön laatusuosituksen mukaan henkilöstöä tulee olla vähintään yksi hoitaja kahta hoidettavaa kohti, jolloin hoitajamitoitukseksi tulee 0,5. Valvontaa tehdään käytännössä kanteluiden perusteella. Esimerkiksi Valvira tutkii, paljonko työvuorolistoihin on merkitty henkilökuntaa, ja vertaa sitä hoidon tarpeeseen.
 Lue myös:
 HS: Esperi Care sulkee nuorille vammaisille tarkoitetun osaston Helsingissä
 Attendo ei yhdistä hoitajavajetta ja kuolemia Pelimannissa – Hoivajätti jälkiviisaana: Muuttoja olisi pitänyt hidastaa
 Pihlajalinnan toimitusjohtajakin pohtii nyt, onko hoivapalvelujen tuottaminen alihankintana edes mahdollista
 KHO:n presidentti:  Attendo valittanut hoitajamitoituksesta

Valvira pohtii rikosilmoituksia hoitajamitoitusta kiertävistä hoitokodeista


Summary: Helsingin kaupungille on tullut puutteista palautetta omaisilta.

Hoivayhtiö Esperi Care sulkee nuorille vammaisille tarkoitetun osaston Helsingissä tarkastuskäynnillä paljastuneiden epäkohtien takia, uutisoi  Helsingin Sanomat .
 Esperi Yhteiselon yhden osaston sulkemisen taustalla on kaksi kaupungin tekemää tarkastuskäyntiä, kertoo sosiaali- ja terveystoimialan toimialajohtaja  Juha Jolkkonen  lehdelle. Kaupungille on tullut puutteista palautetta omaisilta. Siksi yksikköön tehtiin yllätystarkastus ja sen perään toinen sovittu tarkastuskäynti tällä viikolla. Jolkkosen mukaan epäkohtia havaittiin tiloissa, apuvälineissä, henkilömitoituksessa ja laadussa. Koulutettuja työntekijöitä ei ollut hänen mukaansa riittävästi.
 Yhteiselossa on lyhytaikaisessa hoidossa vammaisia ja kehitysvammaisia lapsia ja nuoria aikuisia. Alle 18-vuotiaiden osasto jää auki, mutta nuorten aikuisten osasto suljetaan toistaiseksi.
 Lue myös:
 Attendo ei yhdistä hoitajavajetta ja kuolemia Pelimannissa – Hoivajätti jälkiviisaana: Muuttoja olisi pitänyt hidastaa
 Pihlajalinnan toimitusjohtajakin pohtii nyt, onko hoivapalvelujen tuottaminen alihankintana edes mahdollista
 KHO:n presidentti:  Attendo valittanut hoitajamitoituksesta

HS: Esperi Care sulkee nuorille vammaisille tarkoitetun osaston Helsingissä


Turun Kakolanmäen rinnehissi eli funikulaari nostettiin raiteilleen torstaina. Projektin aikataulu on venynyt ja hinta on tuplaantunut alkuperäisestä 2,5 miljoonasta eurosta yli viiteen miljoonaan euroon. Lopputuloksesta  turkulaiset ovat saaneet ilon irti sosiaalisessa mediassa  siinä määrin, että "paavinkuljetusvaunusta" on uutisoitu Venäjää ja Singaporea myöten.
 Venäläinen uutiskanava RT kertoi perjantaina  nettisivuillaan  funikulaarista, joka kanavan mukaan muistuttaa enemmän "sotilaiden kuljetukseen suunniteltua panssariajoneuvoa" kuin turisteille tarkoitettua kiskoköysirataa.
 RT:n uutisen taasen havaitsi singaporelainen The Straïts Times, jonka mukaan tyylikkään kulmikkaaksi ja lasiseinäiseksi alun perin suunniteltu funikulaari osoittautuikin tummanharmaaksi metallilaatikoksi.
 Yle Uutiset  kertoi lokakuussa , että vuonna 2016 käynnistyneen hankkeen ensiarviot hinnasta olivat noin 2,5 miljoonaa euroa, mutta syksyllä kokonaishinnan sanottiin olevan noin 5,4 miljoonaa euroa.
 Kakolanmäen rinnehissin alkuperäinen havainnekuva poikkeaa monen mielestä varsin paljon todellisuudesta.
 Lue myös:
 Turun funikulaari herättää hilpeyttä sosiaalisessa mediassa – "Mitä tilattiin ja mitä saatiin"
 Turun Kakolan rinnehissin valmistuminen viivästyy entisestään – hytti saatiin jo

Turun funikulaarihassuttelut uutisoitiin Singaporessa asti


Summary: 97-vuotias prinssi kolaroi tammikuussa.

Britannian prinssi  Philip , 97, on päättänyt luopua ajokortistaan, hovi kertoo yleisradioyhtiö  BBC :n mukaan.
 – Harkittuaan asiaa huolellisesti Edinburghin herttua on päättänyt vapaaehtoisesti luopua ajokortistaan, hovi kertoi.
 Prinssi Philipin autoilu on ollut jatkuvasti otsikoissa sen jälkeen kun hän kolaroi tammikuussa toisen auton kanssa. Onnettomuus tapahtui, kun prinssi ajoi sivutieltä päätielle ja törmäsi Land Roverillaan toiseen autoon kuningasperheen omistaman Sandringhamin kartanon mailla.
 Hieman tämän jälkeen poliisi puuttui Philipin autoiluun, koska prinssi ei käyttänyt turvavyötä. Norfolkin poliisi kertoi myöhemmin "antaneensa prinssille tilanteeseen sopivaa liikennevalistusta".
 Lue myös:
 Lähes 100-vuotiaan Britannian prinssi Philipin kunto herättää huolta – epäillään ajaneen ilman turvavyötä vain kaksi päivää kolarin jälkeen  (21.1.2019)
 Britannian prinssi Philip, 97, kolaroi lähellä kuninkaallisten kartanoa – BBC: prinssi ajoi itse autoa  (17.1.2019)

Prinssi Philip luopuu ajokortistaan "harkittuaan asiaa huolellisesti"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Maahanmuuttoviraston virheet lisääntyvät
 Maahanmuuttovirasto tekee yhä enemmän virheitä turvapaikkapäätöksissä. Viime vuonna hallinto-oikeudet palauttivat Maahanmuuttoviraston käsittelyyn 330 päätöstä laintulkinta- tai menettelytapavirheen vuoksi.  Virheiden osuus oli 4,9 prosenttia , eikä luku saisi kasvaa enää yhtään.
 Tanska on ilmastopolitiikan edelläkävijä, mutta nuoret vaativat poliitikoilta enemmän
 Sussi Lillelund on 26-vuotias tanskalainen ilmastoaktivisti. Jussi Koivunoro / Yle
 Sussi Lillelund, 26, ei saa unta, sillä sydän tykyttää rajusti. Huoli valvottaa, ja ihmisten passiivisuus turhauttaa. Miksei kukaan muu ystäväpiirissä tee mitään ilmaston eteen? Miten ihmiset voivat keskittyä mihinkään muuhun kuin ilmastonmuutokseen? Voit lukea lisää Tanskan ilmastoaktivisteista ja katsoa videon mielenosoituksesta Kööpenhaminassa  täältä .
 Trumpin ja Kimin toinen tapaaminen Hanoissa
 Kim Jong Un ja Donald Tump tapasivat Singaporessa kesäkuussa 2018. KCNA / EPA
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  tapaavat kuun lopulla Vietnamin pääkaupungissa Hanoissa. Tapaamisen sijoittuminen Vietnamiin julkistettiin jo aiemmin tällä viikolla, mutta  nyt selvisi myös  kokouskaupunki. Trump sanoo Twitterissä odottavansa Kimin tapaamista ja rauhan edistämistä. Hän kertoi uskovansa, että Pohjois-Koreasta tulee vielä talousmahti.
 Salpausselän kisat valtaavat Lahden ja TV2:n
 Matti Heikkinen Tomi Hänninen
 Talviurheilu valtaa Lahden ja näkyy ja kuuluu myös Ylen kanavilla viikonloppuna. Salpausselän hiihtolajien maailmancupeja voi jännittää suorana TV2:sta ja Yle Areenasta, tarkemman ohjelman näet  täältä . Kisoissa muistetaan myös maanantaina edesmennyttä mäkihyppylegenda  Matti Nykästä .
 Sateita vetenä, räntänä ja lumena
 Yle
 Sadealue saapuu tänään maan etelä- ja keskiosaan. Ylen meteorologin  Seija Paasosen  mukaan lämpötila on laajalti plussan puolella, ja sateet tulevat sekä vetenä, räntänä että lumena. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Turvapaikkapäätöksissä virheitä, nuoret vaativat Tanskassa poliitikoilta enemmän ilmastotekoja, Salpausselän kisat alkavat


Summary: "Luonto on vaikeimpia asioita digitalisoitavaksi", sanoo tilaa rakentanut valotaiteilija Kari Kola.

On helmikuun alku Pohjois-Karjalassa, Joensuussa. Ympäriltä kuuluu lintujen laulua ja tuulen huminaa lehvästössä. Läheltä lennähtää korppi ilmaan. Aurinko paistaa, vaikka ollaan sisätiloissa. Kyseessä ei ole aikainen kesä, vaan virtuaalinen luontohuone, joka on rakennettu Luonnonvarakeskuksen Metla-taloon. Näiden tilojen suhteen on suuria suunnitelmia tulevaisuudessa.
 Metla-talon ala-aulasta rakennettiin valojen ja äänien avulla virtuaaliluonto. Tilassa on muun muassa 16 kaiutinta ja useita valonheittimiä ja valoja. Äänimaailmaan kuuluu esimerkiksi koirien haukuntaa.
 Jos työntekijä ei pääse luonnon luo, tulee luonto työntekijän luo
 Oikean luonnon tiedetään laskevan sykettä ja veranpainetta sekä parantavan tarkkaavaisuutta. Luonto on kirjaimellisesti luonnonmukainen vastalääke stressiin, ja sen hyvinvointi- sekä terveysvaikutuksia on Luonnonvarakeskuksessa tutkittu jo aiemmin.
 Virtuaalisen luonnon tarkoituksena on toimia samalla tavoin. Positiivisia tuloksia virtuaaliluonnon  vaikutuksista on jo . Nyt Lukella visioidaan, että virtuaaliluonto voitaisiin tulevaisuudessa myydä vaikkapa kauppakeskukseen tai toimistoihin työntekoa tehostamaan.
 – Minä niin kovasti toivon, että tästä kehittyy Suomelle ja Joensuun alueelle vientituote. Kunhan luontokokemusta ja sen eheyttävää vaikutusta saadaan parannettua, uskon, että tässä on potentiaalia, sanoo Luken ryhmäpäällikkö  Lauri Sikanen .
 Ryhmäpäällikkö Lauri Sikanen Luonnonvarakeskukseen ala-aulassa.
 On myös ihmisiä, jotka eivät pääse liikkumaan luonnossa lainkaan. Virtuaaliluonnon avulla voitaisiin lisätä esimerkiksi laitoshoidossa olevien ihmisten hyvinvointia. Oikeaan metsään verrattuna virtuaalinen on kuitenkin huomattavasti kalliimpi. Luken tilat maksoivat nimittäin 100 000 euroa, ja tutkimukseen sekä muihin kuluihin on varattu vielä 80 000 euroa.
 Luken työntekijät testaavat uusia tiloja, ja osa kerää tietoa kokemuksistaan sykemittareilla erityisesti yläkerran huoneesta.
 – Tilassa on työskennelty ja pidetty kokouksia. Moni tulee tänne myös silloin, kun haluaa olla rauhassa, Sikanen kertoo.
 Suhtautuminen on ollut myös kriittistä. Luonnovarakeskuksen työntekijöillä on usein vahva luontosuhde.
 – Se herättää tietynlaista varautumista, kun lähdetään tällä tavoin tekemään luontoa mahdollisimman keinotekoisesti.
 Kaksi tilaa – kaksi yritystä
 Virtuaaliluontoja valmistui Metla-taloon kahteen eri tilaan. Lähtökohtana oli luontokokemuksen henkiin herättäminen luovin ja taiteellisin ratkaisuin.
 – Luonnossa valot ja varjot eivät ole symmetrisiä. Siksi myös virtuaaliluontotilassa maisema elää ja muuttuu koko ajan. Tekniikassa käytetään hyväksi pelimoottoria, joka luo koko ajan muuttuvaa sisältö,  Sakari Salli  työskentelyhuoneen rakentamisesta vastaneesta Teatime Researchista kertoo.
 Kari Kolan Valoparta -yritys vastasi ala-aulan virtuaaliluonnosta. Heikki Haapalainen / Yle
 Virtuaalimetsä myös vastaa, jos siihen vihelletään.
 – Äänentunnistuksen avulla virtuaaliluonnon linnut laulavat vastauksen, Salli sanoo.
 Valotaiteilija  Kari Kola  puolestaan toivoo, että vastaavia projekteja toteutettaisiin lisää Suomessa. Tehtävä ei ole helppo.
 − Luonto on parasta taidetta ja samalla myös vaikeimpia asioita simuloida digitaalisesti.
 Lue lisää:
 Luonto on tehokas stressin purkaja, jopa toimistossa – 15 minuuttia luontokuvaa ja -ääntä riittää mielialan kohenemiseen

Tulevaisuuden toimistossa työskennellään lehvästön katveessa linnunlaulua kuunnellen – virtuaaliluonnon kokeilutila avattiin Joensuussa


Summary: Myös Ruotsin ja Suomen koneet tarkkailevat Venäjää ja toisinpäin. Tutkijan mukaan tiedustelun tarve on lisääntynyt.

Itämeren jännitteet räpsähtivät uutisiin taas tammikuussa.
 Ruotsi ilmoitti, että Venäjän ilmavoimien signaalitiedustelukone Iljushin Il-20M ja kaksi Suhoi Su-27 -hävittäjää  loukkasivat Ruotsin ilmatilaa  – lähellä Ruotsin laivaston tukikohtaa Karlskronassa ja ilmavoimien tukikohtaa Blekingessä.
 Venäjä kiisti ilmatilaloukkauksen ja esitteli videoita, joilla sen hävittäjät seuraavat ruotsalaista signaalitiedustelukonetta Gulfstream IV "Korpenia" ja amerikkalaista P-8 Poseidonia. Venäjän mukaan koneet olivat lähestyneet Venäjän ilmatilaa.
 – Itämeri on kiehuva pata. Kaikki kyttäävät toisiaan, sanoi Expressen-lehden haastattelema ruotsalainen everstiluutnantti  Jan Forsberg .

 Kohu meni ohi, mutta puurtajat ilmassa jatkoivat työtään. Itämerellä lennetään tiedustelulentoja lähes päivittäin. Valtiot eivät kerro, paljonko ja missä.
 Kansainvälisessä tai omassa ilmatilassa tehtävät signaalitiedustelulennot ovat kansainvälisen oikeuden mukaan laillisia. Laittomia niistä tulee vasta, jos mennään kohdemaan ilmatilaan luvatta.
 Yhdysvallat käyttää RC-135 signaalitiedustelukoneita ympäri maailmaa. Tämä kuva on Okinawalta Japanista. Hitoshi Maeshiro / EPA
 Radioiden kuuntelua ja tutkien tarkkailua
 Signaalitiedustelulla kerätään tietoa kohdemaan asevoimien toiminnasta sieppaamalla radiotaajuuksilla lähetettäviä viestejä tai tutkajärjestelmien säteilyä.
 – Pyrkimyksenä on tuottaa tietoa siitä, missä joukot ja asejärjestelmät ovat, millaisessa valmiudessa ne ovat sekä mitä aikomuksia joukoilla mahdollisesti on, sanoo Maanpuolustuskorkeakoulun sotilasprofessori, everstiluutnantti  Petteri Lalu .
 Tiedustelijoille otollisia seurattavia ovat esimerkiksi sotaharjoitukset ja ilmatorjunnan tai laivaston ohjusammunnat.
 Signaalitiedustelukoneet lentävät 8–12 kilometrin korkeudessa ja pystyvät sieltä herkillä sensoreillaan kuuntelemaan esimerkiksi kenttäradioita ja muuta viestintää. Kahdeksasta kilometristä voi kuunnella 350 kilometrin päähän, korkeammalta vielä kauemmas. Lähempää kuulee matkapuhelimetkin.
 Signaalitiedustelun tuloksista muodostetaan tietokantoja, joiden avulla ylläpidetään ajantasaista kuvaa seurattavista joukoista.
 Tiedustelun kohde voi yrittää ujuttaa sekaan harhauttavaa viestiliikennettä tai salata toimintaansa radio- ja tutkahiljaisuudella.
 Itämeren ja Baltian taivaalla
 Transponder-lähetintä päällä pitäviä lentokoneita voidaan seurata siviilitutkilla. Näitä lentoja seuraavat myös alan harrastajat. Seuraavat tiedot ovat Itämeren lentoliikennettä seuravan riikalaisen balticjam-nimimerkin Twitter-tililtä.
 Ruotsin Gulfstream IV "Korpen" lentää yleensä Baltian edustalla Viron pohjoisrannikon korkeudelle ja takaisin etelään, ja lopuksi muutaman edestakaisen lenkin Venäjän Itämeren laivaston päätukikohdan Kaliningradin edustalla.
 Yhdysvalloista yleisin vieras on ilmavoimien signaalitiedustelukone Boeing RC-135V Rivet Joint. Se lentää paitsi Itämerellä, myös Viron itäosassa Venäjän rajan lähellä ja Puolassa Kaliningradin lähellä.
 Baltian maiden taivaalla on usein liikkeellä myös Italiasta käsin lentävä Yhdysvaltain ilmavoimien ohjaajaton RQ-4 Global Hawk -tiedustelukone. Se kiertelee yleensä Kaliningradin alueen ympärillä ja Viron itäosissa.
 Viime aikoina Itämerellä on nähty myös Yhdysvaltain merivoimien P-8 Poseidon tiedustelu- ja sukellusveneiden etsintä- ja torjuntakone. Tiedustelemassa käyvät lisäksi ainakin Britannian koneet.
 Lennot tehdään kansainvälisessä ilmatilassa tai Nato-maiden omassa ilmatilassa.
 Amerikkalaiskoneet näyttävät usein sammuttavan transponderin tultuaan Itämeren ylle.
 RC-135 Rivet Joint -signaalitiedustelukone, kuvassa Britannian ilmavoimien väreissä. Koneen alla näkyy monenlaisia antenneja. AOP
 Ruotsin korpin vakiolenkit
 Ruotsin ja Naton tiedustelulentojen tiheydestä ei ole tarkkoja tietoja.  Vuonna 2014  Venäjän ilmavoimien tuolloinen komentaja  Viktor Bondarev  sanoi, että Naton tiedustelulentoja oli Itämerellä 8-12 kertaa viikossa.
 Riikalaisen Balticjam-twitter-tilin mukaan tammikuun 2019 aikana Ruotsin Korpen-tiedustelukone lensi Itämeren lenkkinsä ainakin 17 päivänä. Kahtena päivänä se kävi Pohjois-Ruotsissa, mahdollisesti Murmanskin suuntaa kuuntelemassa.
 Yhdysvaltain RC-135 lensi Kaliningradin liepeillä ja Viron itäosissa ainakin kymmenenä päivänä, ja ohjaajaton Global Hawk ainakin neljänä päivänä. P-8 Poseidon kävi Itämerellä parina päivänä.
 Tammikuun alku oli hiljainen, mikä johtui mahdollisesti siitä, että venäläisillä tiedettiin olevan loppiaiseen ulottuvat uudenvuodenvapaat.
 Vilkas lentopäivä oli puolestaan 28. tammikuuta, jolloin Venäjä piti Kaliningradin alueella ilmapuolustus- ja lentoharjoituksia. Kaliningradin ympärillä pyöri kolme Naton signaalitiedustelukonetta ja yksi Ruotsin.
 – Signaalitiedustelu on pitkäjänteistä työtä. Ilmassa ollaan säännöllisen epäsäännöllisesti, mutta mahdollisimman usein, sanoo everstiluutnantti Petteri Lalu.
 Ruotsin ja Naton signaalitiedustelulentojen tyypillisiä reittejä Itämeren alueella.  Yle Uutisgrafiikka
 Kaliningradin ja Pihkovan venäläisjoukot
 Lentoreiteistä voi päätellä, mitä tiedustelulla haetaan – muuta kuin Venäjän Itämeren laivaston ja muiden asevoimien yleistä seurantaa.
 Krimin miehityksen jälkeen, vuodesta 2014, Itämerelläkin vahvistui huoli Venäjän mahdollisesta yllätyshyökkäyksestä. Ruotsin uhkakuva on Venäjän isku Kaliningradin joukoilla Gotlantiin ja Etelä-Ruotsiin. Siksi Ruotsi valvoo erityisesti Kaliningradin aluetta.
 Myös Puola ja Liettua kokevat Kaliningradin venäläisjoukot uhaksi.
 Viron ja Latvian uhkakuva on Venäjän yllätyshyökkäys rajan takaa. Niinpä niiden Nato-liittolaiset, kuten Yhdysvallat, Britannia ja Italia lentävät signaalitiedustelulentoja Viron itäosassa, mistä voi pitää silmällä Pihkovan alueen joukkokeskittymää.
 Yksi Naton ja erityisesti Yhdysvaltain tavoitteista on kerätä tietoa Venäjän ilmapuolustuksesta.
 Tällainen tiedusteluoperaatio  saattoi liittyä Yhdysvaltain F-35 -hävittäjien ensivierailuun Viron Ämarin tukikohdassa vajaat kaksi vuotta sitten. F-35 on suunniteltu niin, että se näkyisi mahdollisimman huonosti vastustajan tutkassa.
 Samalla kun F-35:t vierailivat Ämarissa, Virossa ja Itämerellä lensi jopa kolme RC-135 signaalitiedustelukonetta. Epäilemättä ne tarkkailivat, havaitseeko Venäjän ilmapuolustus F-35:n ja jos niin missä vaiheessa.
 Yhdysvaltain F-35 hävittäjä vierailulla Viron Ämarissa huhtikuussa 2017. Valda Kalnina / EPA
 Lisätietoa tutkalla ja kameralla
 Signaalitiedustelun ohella suoritetaan muunkinlaista tiedustelua.
 Everstiluutnantti Lalu muistuttaa, että signaalitiedustelu pystyy parhaimmillaankin tuottamaan vain viitteellistä tietoa. Joskus tieto voi olla jopa harhauttavaa.
 – Yhdellä tiedustelulajilla hankittua tietoa pyritään aina varmistamaan muulla tiedolla, esimerkiksi kuvaustiedustelulla, hän sanoo.
 RC-135 tiedustelukoneen varustukseen kuuluu sivuviistotutka (SLAR), jolla voi tehdä havaintoja vastustajan meri- ja rannikkopuolustuksesta ja lentokentistä ja kuvata niitä myös huonolla säällä ja pimeällä.
 Sivuviistotutka on myös Venäjän signaalitiedustelukoneissa, Iljushin Il-20M:ssä ja uudemmassa Tupolev Tu-214R:ssä.
 Iljushin Il-20M:ssä on myös infrapuna- ja elektro-optisia sensoreita. Global Hawkissa on kehittyneet optiset ja lämpökuvauslaitteet sekä kuvantava tutka, joka erottaa myös maata pitkin liikkuvat kohteet.
 Venäläinen Iljushin Il-20M signaalitiedustelukone. Koneen alla näkyy sivuviistotutka. Maxim Kuzovkov / AOP
 Venäläiset lentävät myös Suomenlahdella
 Venäjän signaalitiedustelun määrästä Itämerellä on vielä vähemmän julkisia tietoja kuin lännen lennoista, koska venäläiset tiedustelukoneet eivät yleensä käytä transponderia. Lentoja tehdään  Iljushin Il-20M -koneilla , läntisten lähteiden mukaan "säännöllisesti".
 Venäläisetkin lentävät enimmäkseen kansainvälisessä ilmatilassa.
 "Pimeänä" liikkuneet Il-20:t aiheuttivat kaksi vaaratilannetta SAS:n ja Canadairin matkustajakoneiden kanssa Etelä-Itämerellä vuonna 2014.
 Baltian ilmatilaa valvovat Nato-maiden hävittäjät ovat käyneet tunnistamassa Iljushineja toistuvasti – joskus jopa peräkkäisinä päivinä. Harmaarunkoinen nelimoottorinen Il-20M näkyy välillä myös tällä Italian ilmavoimien videolla.

 Itämeren eteläosissa Venäjän signaalitidustelun kohteena ovat Ruotsin meri- ja ilmavoimat sekä Nato-maiden Puolan, Saksan ja Tanskan asevoimat. Myös Itämerellä liikkuvia Naton sota-aluksia seurataan niin Il-20M:llä kuin muillakin lentokoneilla.
 Vuonna 2013 Venäjän Il-20M  lensi ruotsalaisten Gotlannin ja Öölannin  saarten välistä. Ruotsin Gripenit eivät ehtineet tunnistuslennolle. Venäläisiä lienee kiinnostanut ruotsalaisten torjuntavalmius ja alueella pidetty sotaharjoitus.
 Tiedustelu-Iljushinit lentävät myös Suomenlahdella – ne matkaavat usein Suomenlahden pohjukasta Itämerelle tai Kaliningradiin ja takaisin.
 Suomenlahdelta koneen sensoreilla ja tutkilla voi tarkkailla paitsi Virossa olevia Nato-joukkoja, myös Suomen puolustuksen kohteita koko Etelä-Suomen alueella – ja kuunnella viestiliikennettä Keski-Suomesta asti.
 Oheisesta kuvasta saa käsityksen, mihin saakka näkyy 10 kilometrin korkeudella Suomenlahden yllä lentävästä koneesta.
 Google / Yle Uutisgrafiikka
 Tutkija: Tiedustelun tarve lisääntynyt
 Vanhempi tutkija  Charly Salonius-Pasternak  Ulkopoliitisesta instituutista sanoo, että tiedustelulentojen määrä on kasvanut varsinkin Krimin miehitystä edeltävään aikaan verrattuna.
 – Tosin tämä kehitys alkoi jo ennen kevättä 2014 eli Krimin miehitystä.
 Puolustusliitto Naton tilastojen mukaan huippuvuosi oli 2015. Tuolloin Nato teki Itämerellä 185 venäläisten koneiden tunnistuslentoa. Vuonna 2016 niitä tehtiin 130, vuonna 2017 135 ja viime vuonna 140.
 Suomen ilmavoimien mukaan venäläislentojen määrä Suomenlahdella on puolestaan kasvanut vuoden 2015 jälkeen.
 Mikko Airikka | Yle
 Kummastakaan tilastosta ei voi suoraan päätellä Venäjän tiedustelulentojen määrää. Suomen tilastossa ovat mukana muutkin kuin signaalitiedustelukoneet. Samoin Naton – eikä Nato käy tunnistamassa jokaista kulkijaa.
 Tiedustelulentojen lisääntyminen liitty kaiken sotilaallisen toiminnan lisääntymiseen Itämeren alueella. Kun on enemmän toimintaa, sitä täytyy pitää enemmän silmällä, sanoo Salonius-Pasternak.
 – Lisäksi Venäjän toiminta on vähemmän ennustettavaa kuin ennen. On oltava paremmin selvillä siitä, onko Venäjän sotaharjoitus vain harjoitus vai onko tekeillä jotain vakavampaa, hän jatkaa.
 Venäjän laivaston aluksia harjoituksissa Itämerellä vuonna 2013. Alexei Druginin / EPA
 Suomella yksi signaalitiedustelukone
 Suomenkin ilmavoimilla on signaalitiedustelukone. Yksi kolmesta  CASA C-295M -kuljetuskoneesta on varustettu  amerikkalaisella Dragon Shield -tiedustelujärjestelmällä, joka on rakennettu konttiin.
 Suomessa on tehty signaalitiedustelua ilmasta 1970-luvun puolivälistä lähtien. Ensin tiedustelulaitteisto oli DC-3 -kuljetuskoneessa. Vuodesta 1990 lähtien lennettiin tiedustelukoneeksi varustellulla Fokker F.27 -kuljetuskoneella – ja nyt siis CASAlla.
 – Pidätämme itsellämme oikeuden toteuttaa lentoja operatiivisten vaatimusten mukaisesti, kertoo Pääesikunta. Mitään muuta ei tiedustelusta sitten kerrotakaan.
 On mahdollista, että myös suomalaiset lentävät signaalitiedustelulentoja Itämerellä, mutta tarkkailtavaa riittää, vaikka pysyttäisiin Suomenlahdella ja itärajan tuntumassa.
 Hyvällä signaalitiedusteluetäisyydellä ovat Pihkovan alueen venäläisjoukot, Karjalan kannaksen joukot ja Pietarin ilmapuolustus, Petroskoin hävittäjätukikohta sekä Alakurtissa, Petsamossa ja Murmanskin alueella olevat joukot ja ilmavoimat.
 Lisää tietoja lähialueilla olevista venäläisjoukoista näette täältä .
 Venäjän Itämeren laivaston toiminnasta Suomi halunnee tietoja siinä missä Ruotsikin.
 Helsingin Sanomien viime joulukuussa tekemän jutun mukaan Suomen singaalitiedustelukoneen tehtäviin kuuluu myös mahdollisten ilmaiskumaalien kartoittaminen. Se on toki yksi tiedustelun tehtävä muissakin maissa. Esimerkiksi Ruotsi tiedusteli ilmaiskumaaleja Suomessa kylmän sodan aikana.
 Myös Venäjä tiedustelee Suomea itärajalla.
 Kesällä 2016 Venäjän uusin signaalitiedustelukone  Tupolev Tu-214R teki  kahtena päivänä lennon Suomen, Viron ja Latvian rajan pinnassa pohjoisesta etelään. Näistä lennoista tiedettiin, koska koneen transponderi oli poikkeuksellisesti päällä.
 Vuonna 1952 alas ammuttu ruotsalainen Catalina-lentovene Itämerellä. Lehtikuva
 Kylmän sodan tiedustelijoita ammuttiin
 Signaalitiedustelu oli vilkasta Itämerellä koko kylmän sodan ajan. Tuolloin Baltian maat kuuluivat Neuvostoliittoon.
 Muun muassa entisen tiedustelupäällikön  Raimo Heiskasen  mukaan Nato-maiden signaalitiedustelukoneet lensivät Itämerellä lähes päivittäin. Säännöllisesti etelä–pohjois-reittiä ajava amerikkalaisten RC-135 tunnettiin armeijan slangissa "sahurina".
 Ilmassa olivat amerikkalaisten lisäksi länsisaksalaiset, britit, ranskalaiset ja jopa norjalaiset. Ja tietenkin ruotsalaiset. Neuvostokoneet puolestaan tiedustelivat tuolloinkin Suomenlahdella ja Tanskan tuntumassa.
 Alkuaikoina meno oli vaarallista.
 Neuvostoliitto ampui alas amerikkalaisen Privateer-tiedustelukoneen Latvian edustalla vuonna 1950 ja ruotsalaisen DC-3 signaalitiedustelukoneen Gotlannin koillispuolella vuonna 1952. Kummankin koneen miehistö sai surmansa, yhteensä 18 henkeä. Myös DC-3:n mahdollisia eloonjääneitä etsinyt Ruotsin ilmavoimien Catalina-lentovene ammuttiin alas.
 Nyt on rauhallisempaa, mutta Yhdysvallat on useita kertoja valittanut Venäjän hävittäjien käyttäytyneen aggressiivisesti tai tulleen vaarallisen lähelle tunnistuslennoillaan. Venäjä on kiistänyt lentäjiensä aiheuttaneen vaaraa.
 Naton lennoista ja niiden tunnistamisesta kerrotaan Venäjällä propagandistiseen sävyyn. Korostetaan, että Venäjän ilmavoimat vartioi rajoja "tunkeilijoita" vastaan, ja pakottaa ne muuttamaan kurssiaan.
 Esimerkkinä olkoon viime viikolla julki tullut video, missä Venäjän Suhoi Su-27 hätistelee Yhdysvaltain F-15 Eagle -hävittäjää – venäläisten mukaan Itämerellä.

Itämeren ja Baltian yllä käy jatkuva tiedustelukoneiden ralli – Nato ja Venäjä vahtivat toisiaan päivittäin


Summary: Terroristit iskivät Tunisian pääkaupunkiin ja rantalomakohde Sousseen.

Tunisiassa seitsemälle terroristille on langetettu elinkautinen vankeusrangaistus vuoden 2015 terrori-iskuista. Kahdessa joukkoampumisessa Tunisissa ja Soussessa kuoli 60 ihmistä, joista suurin osa oli turisteja.
 Oikeudenkäynneissä oli yhteensä kymmeniä syytettyjä. Useimmat heistä tuomittiin vankeuteen 6-16 vuodeksi. Kolme sai elinkautisen tuomion maaliskuun 2015 iskusta museossa Tunisissa.
 Iskussa kuoli 21 ulkomaalaista turistia ja tunisialainen vartija. Neljä puolestaan sai elinkautisen saman vuoden kesäkuun iskusta Soussen rantalomakohteessa. Soussen iskussa kuoli 38 ihmistä, joista suurin osa oli brittituristeja.
 Syyttäjät ilmoittivat valittavansa annetuista tuomioista. Iskujen varsinaisia suorittajia ei oikeudenkäynneissä tuomittu, sillä he kuolivat iskujen yhteydessä.
 Oikeudenkäynneissä kävi ilmi, että iskut olivat yhteydessä toisiinsa. Iskujen taustahahmoksi epäiltynä nimettiin  Chamseddine Sandi , jonka olinpaikasta ei ole tietoa.
 Tunisialaislehtien mukaan Sandi kuoli helmikuussa 2016 Yhdysvaltain ilmaiskussa Tunisian naapurimaassa Libyassa, mutta tiedon paikkansapitävyydestä ei ole varmuutta.
 Aiemmin aiheesta:
 Vuosi Tunisian terrori-iskusta: turismi on romahtanut – videolla aavemaisen tyhjät hotellit   26.6.2016
 Yhdysvallat pommitti Isisiä Libyassa – kohteena Soussen terrori-iskun epäilty suunnittelija 19.2.2016
 Valtaosa Tunisian terrori-iskun uhreista brittejä  28.6.2015

Tunisian vuoden 2015 terrori-iskuista elinkautinen seitsemälle


Summary: Presidentti Donald Trumpin suurin piina on erikoissyyttäjä Robert Muellerin tutkinta Trumpin kampanjan Venäjä-yhteyksissä. Pian valittava oikeusministeri voi lakkauttaa koko tutkinnan.

Yhdysvaltain liittovaltion keskusrikospoliisin johtajat

Presidentti Donald Trumpin mielenrauhaa tuntuu painavan yksi asia ylitse muiden. Hän puhuu ja twiittaa siitä tauotta.
 Se ei ole Kiina tai kiista Meksikon rajalle rakennettavasta muurista, eikä edes demokraattien peräänantamaton puhemies Nancy Pelosi.
 Trumpia riivaa 74-vuotias harmaatukkainen, vaitelias ja ilmeisen sinnikäs republikaani.
 Hän on erikoissyyttäjä Robert Mueller, joka tutkii Trumpin vaalikampanjan Venäjä-yhteyksiä. Tutkinta on varjostanut Trumpin presidenttikautta alusta saakka.
 Trump kutsuu siitä noitavainoksi. Mueller taas ei puhu tutkinnasta julkisuuteen oikeastaan mitään.
 Torstaina Muellerin tutkinnan päälle nousi uusi varjo.
 Jim Lo Scalzo / EPA
 Oikeusministeri voi lopettaa tutkinnan, presidentti ei
 Erikoissyyttäjä Mueller ja FBI toimivat molemmat Yhdysvaltain oikeusministeriön alaisuudessa. Oikeusministeri, ei presidentti päättää viime kädessä Muellerin tutkinnan kohtalosta, sen rahoituksesta, mahdollisesta rajoittamisesta tai jopa lopettamisesta.
 Presidentti Trump voi kyllä erottaa oikeusministerin, mutta vain oikeusministeri voi erottaa Muellerin.
 Oikeusministeriehdokas William Barr. Shawn Thew / EPA
 Nyt uudeksi oikeusministeriksi on nousemassa kokenut juristi nimeltä William Barr. Torstaina senaatin oikeudellinen valiokunta hyväksyi Trumpin valitseman ehdokkaan. Lopullinen vahvistus Barrin nimitykselle republikaanienemmistöisestä senaatista tulee todennäköisesti jo ensi viikolla.
 Muellerin tutkinta saa siis uuden päällystakin. Ja sillä voi olla dramaattinen vaikutus sekä Yhdysvalloille että koko maailmalle.
 Venäjä sekaantui Yhdysvaltain vaaleihin
 Yhdysvaltain tiedusteluelimet ovat jo pitkään olleet täysin yksimielisiä siitä, että Venäjän valtiojohtoiset toimijat sekaantuivat vuonna 2016 Yhdysvaltain presidentin vaaliin tukeakseen Trumpin valintaa.
 Venäläiset muun muassa hakkeroivat demokraattipuolueen sähköposteja ja nämä sähköpostit julkaistiin Wikileaks-vuotosivustolla.
 Toissaviikolla Muellerin tiimi nosti syytteen Trumpin entistä läheistä neuvonantajaa Roger Stonea vastaan. Pidätys on merkittävä siksi, että syytteestä näkee Stonen vahvistavan yhteyttä demokraattien viestit julkaisseen Wikileaksin ja Trumpin kampanjaorganisaation välillä.
 Trumpin entinen neuvonantaja Roger Stone. Michael Reynolds / EPA
 Muellerin tutkinnan kannalta olennaista on se, onko joku Trumpin kampanjaorganisaatiosta tai jopa Trump itse toiminut venäläisten kanssa yhteistyössä.
 Tutkinnan tuloksista tiedetään itse asiassa vasta vähän. Suurin osa tiedoista on tullut julki julkisten syytteiden kautta. Muellerin tiimin tiedetään nostaneen syytteet 34 henkilöä ja kolmea venäläisyritystä vastaan. Syytetyissä on 26 venäläistä ja 6 Trumpin entistä neuvonantajaa.
 Erikoissyyttäjä Robert Mueller. Michael Reynolds / EPA
 Kummisedän kikat käytössä
 Osa Muellerin amerikkalaisia vastaan nostamista syytteistä koskee oikeuskäsittelyn estämistä, kuten valaehtoisessa todistelussa valehtelua. Näitä rikoksia pidetään Yhdysvalloissa hyvin vakavina, mutta ne ovat usein myös niitä rikoksia, joita on helpoin todistaa.
 Viimeisimpänä syytteeseen joutunut Roger Stone on vuosia Washingtonissa vaikuttanut hahmo, joka on omienkin sanojensa mukaan poliittisten ”likaisten temppujen” erikoismies. Häntä syytetään nyt muun muassa todistajien uhkailusta.
 Syytteen mukaan Stone kehotti erästä todistajaa tekemään kongressin kuulemisessa ”Frank Pentangelit”. Frank Pentangeli on fiktiivinen gansterihahmo, joka elokuvassa  Kummisetä 2  muuttaa todistustaan uhkailun seurauksena.
 Roger Stonen syytekirjelmästä. Yle Uutisgrafiikka
 ”Ei ole mitään salaliittoa!!”
 Trumpin taktiikka Muellerin tutkintaa kohtaan on pitkään ollut äärimmäisen aggressiivinen. Hän on toistanut toistamistaan lausetta ”There is no collusion!” eli ”Ei ole mitään salaliittoa!”.
 Jim Lo Scalzo / EPA
 – Tämän noitajahdin ei olisi ikinä pitänyt alkaa. Silti se jatkuu. Uskoisin, että se loppuu pian. Kuulin, että se loppuu pian. Ei ollut mitään salaliittoa!”, Trump pauhasi marraskuun puolivälissä tv-kameroille. Samaa viestiä hän on toistanut pitkään.
 Tässä marraskuisessa viestissä oli kuitenkin tärkeä lisä aiempiin: ”Uskoisin, että se [tutkinta] loppuu pian”.
 Viikkoa aiemmin Trump oli erottanut oikeusministeri Jeff Sessionsin.
 Jeff Sessionsin erikoinen oikeusministerikausi
 Jeff Sessions on alabamalainen senaattori, joka oli noussut Trumpin suosioon annettuaan ensimmäisenä senaattorina tukensa Trumpin kampanjalle. Palkkioksi Trump nosti hänet oikeusministeriksi.
 Entinen oikeusministeri Jeff Sessions Michael Reynolds / EPA
 Sessions teki kuitenkin jo ministeriuransa alussa jotain, joka osoittautui Trumpin mielessä anteeksiantamattomaksi. Hän jääväsi itsensä.
 Jo ennen kuin Muellerin tutkinta ehti alkaa, Sessions ilmoitti jäävänsä itsensä oikeusministeriön Venäjä-tutkinnan johdosta. Sessionsin omista tapaamisista venäläisten kanssa kampanjanaikana oli noussut kohu, joten hän katsoi, ettei voi johtaa kampanjaan kohdistuvaa tutkintaa.
 Se oli synti, joka ajan mittaan kävi Trumpille sietämättömäksi. Jääväämällä itsensä tutkinnan johdosta Sessions ei voinut suitsia tutkintaa, niin kuin Trump vaati.
 Muellerin tutkinta on tapahtunut pääosin apulaisoikeusministeri Rod Rosensteinin alaisuudessa. Rosenstein on järkkymättä tukenut tutkintaa presidentin raivokkaista hyökkäyksistä huolimatta.
 Apulaisoikeusministeri Rod Rosenstein. Michael Reynolds / EPA
 Trump syyttää tutkintaa puoluepoliittiseksi ajojahdiksi, vaikka sekä Mueller että Rosenstein ovat republikaaneja.
 Viime vuonna tilanne muuttui jälleen trumpmaisen absurdiksi, kun presidentti haukkui kuukausitolkulla omaa oikeusministeriään julkisuudessa värikkäin sanankääntein. Poliittisesti asia oli kuitenkin sen verran herkkä, että vasta marraskuisten kongressinvaalien jälkeisenä päivänä Trump vihdoin erotti Sessionsin.
 Lopetetaanko Muellerin tutkinta?
 Muellerin Venäjä-tutkinnan valvonta on marraskuusta asti kuulunut väliaikaiselle oikeusministerille Matthew Whitakerille. Whitakeria pidetään erittäin lojaalina Trumpille, mutta todennäköisesti hän ei väliaikaisena oikeusministerinä lähde tekemään suuria päätöksiä.
 Uudeksi varsinaiseksi oikeusministeriksi nouseva William Barr on hyvin arvostettu juristi ja entinen oikeusministeri 1990-luvun alusta. Kongressin kuulemisissa hän on vakuutellut tukevansa Muellerin tutkintaa.
 William Barr. Shawn Thew / EPA
 Demokraatit eivät kuitenkaan ole vakuuttuneita. He pelkäävät, että Barr pystyy rajoittamaan sekä varsinaista tutkintaa että sen tulosten julkisuutta Trumpin toivomalla tavalla.
 Muellerin odotetaan tekevän tutkinnastaan loppuraportin, mutta sen julkisuudesta päättää oikeusministeri.
 – On tärkeää, että erikoissyyttäjä Muellerilla on riittävät resurssit ja vapaus viedä tutkintansa loppuu asti, minne se sitten ikinä johtaakin. Toiseksi on tärkeää, että loppuraportti on julkinen, ei editoitu, demokraattisenaattori Bob Menedez vaati tv-haastattelussa.
 Michael Reynolds / EPA
 Monien on vaikea uskoa, että Trump olisi valinnut oikeusministerikseen henkilön, joka ei millään tavalla rajoittaisi presidentin vihaamaa tutkintaa.
 Murto yhdistää Watergateen
 Jos uusi oikeusministeri suoraan erottaisi erikoissyyttäjä Muellerin tai määräisi tutkinnan lopetettavaksi, poliittiset seuraukset olisivat valtavat.
 Koko Venäjä-tutkintaa koskeva kiista muistuttaa yllättävän paljon 1970-luvun Watergate-skandaalia.
 Molemmissa alkusysäys on nimittäin murto demokraattipuolueen päämajaan.
 Alkuperäinen Watergate on rakennuskompleksi Washingtonissa, jossa demokraattipuolueen päämaja aikoinaan sijaitsi. Koko skandaali käynnistyi tapauksesta, jossa republikaanipresidentti Richard Nixonin uudelleenvalintakampanjaan kytköksissä olevat miehet murtautuivat vastustajan päämajaan.
 Watergate -rakennus. Matthew Cavanaugh / EPA
 Muellerin tutkinnan alullepanija taas on digitaalinen versio murrosta, eli venäläisten hakkerointi demokraattipuolueen päämajan palvelimille.
 Lauantai-illan verilöyly
 Myös Watergate-skandaalia tutki aikoinaan erikoissyyttäjä nimeltään Archibald Cox. Kun presidentti Richard Nixon määräsi oman oikeusministerinsä Elliot Richardsonin erottamaan erikoissyyttäjän, ministeri ei siihen suostunut vaan erosi itse.
 Erikoissyyttäjä Archibald Cox ja oikeusministeri Elliot Richardson. ITV / AOP
 Myös Nixonin apulaisoikeusministeri kieltäytyi erottamasta erikoisyyttäjää ja mieluummin erosi itse. Vasta oikeusministeriön kolmanneksi korkein virkamies suostui erottamaan presidentti Nixonia häirinneen syyttäjän.
 Tämä tapahtuma tunnetaan Yhdysvaltain historiassa nimellä lauantai-illan verilöyly, ja se vaikutti keskeisesti siihen prosessiin, joka johti presidentti Nixonin eroon.
 Elliot Richardson ja  presidentti Richard Nixon. CSU Archives / AOP
 Nyt monet demokraatit vaativat jo Trumpin viraltapanoa, mutta puolueen johto jarruttelee. Sen sijaan kongressin vaaleissa edustajainhuoneen enemmistön voittaneet demokraatit pääsevät nyt johtamaan edustajainhuoneen omia tutkintoja Venäjä-kytköksistä.
 Trumpin outo Venäjä-suhde
 Monia amerikkalaisia presidentin erikoinen Venäjä-suhde huolestuttaa syvästi.
 – Koskaan aikaisemmin presidentinvaalikampanjan ja ulkomaisen toimijan välillä ei ole ollut tällaista suhdetta. Ja olemme kaikki seuranneet Donald Trumpin outoa käytöstä, jossa hän on valmis haukkumaan käytännössä kaikkia muita amerikkalaisia johtajia ja jokaista maailmanjohtajaa - paitsi Vladimir Putinia, demokraattisenaattori Mark Warner ihmetteli tammikuussa.
 Alexey Nikolsky / EPA
 Erityisen hermostuneita ollaan Trumpin kahdenkeskisistä tapaamisista Putinin kanssa. Helsingissä viime kesänä Trump piti Putinin kanssa parin tunnin palaverin, johon hän ei ottanut mukaan ainoatakaan ministeriä tai avustajaa.
 – Tietääkö edes Trumpin hallinnon oma väki, mitä Trumpin ja Putinin Helsingin tapaamisessa tapahtui, senaattori Warner kauhisteli.
 Demokraatit ovat jopa pohtineet mahdollisuutta kutsua Helsingin tapaamisen tulkki todistajaksi kongressiin.
 Muellerin tutkinta voi heiluttaa maailmanpolitiikkaa
 Muellerin tutkinta ei ole vain Yhdysvaltain sisäpolitiikkaa, vaan sillä voi olla arvaamattomia seurauksia myös maailmanpolitiikkaan.
 Mueller on entinen FBI:n pääjohtaja. Häntä ja hänen tiimiään pidetään erittäin kokeneena ja taitavana. Muellerin tiimi on käynyt läpi valtavan määrän dokumentteja ja kuulustellut Trumpin hallinnon ja vaalikampanjan avainhenkilöitä satoja tunteja. Osa Trumpin läheisistä avustajista on kääntynyt FBI:n todistajiksi.
 Michael Reynolds / EPA
 Jos Trumpin lähipiirin tai presidentin omista Venäjä-suhteista paljastuu uusia ja suoraviivaisempia kytkentöjä, se voi horjuttaa Trumpin asemaa ennen näkemättömällä tavalla. Yhdysvaltain politiikassa rajutkin heiluriliikkeet ovat mahdollisia, jos esimerkiksi kongressin republikaanit yhtäkkiä aistivat, että Trumpin tukeminen onkin heille itselleen poliittinen rasite.
 Uudet paljastukset Venäjän vaikutuksesta Yhdysvaltain politiikkaan taas voisivat kiristää suurvaltasuhteita vaarallisella tavalla.
 Ei ihme, että Trump vaikuttaa äärimmäisen hermostuneelta tutkinnasta.
 Lue myös :
 Analyysi: Stonen syytteiden myötä Muellerin Venäjä-tutkinnassa otettiin taas askel lähemmäksi Trumpia

USA:n uuden oikeusministerin valinta voi ratkaista Trumpin kohtalon