Summary: Osa pakolaisista suuntaa kohti Al-Hasakahin maakuntaa, jossa on vakava puute puhtaasta juomavedestä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Konfliktialueelta on joutunut Suomen Punaisen Ristin kansainvälisen avustustoiminnan johtajan  Kalle Löövin  mukaan pakenemaan jopa 150 000 ihmistä. Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) totesi tänään saapuessaan EU:n ulkoministerien kokoukseen, että  puhutaan jopa 400 000 sisäisestä pakolaisesta .
 Tilannetta vaikeuttaa se, ettei avustusjärjestöillä ole tietoa paenneiden mukaansa saamasta ruoasta, vedestä tai vaatteista. Löövin mukaan järjestöt varautuvat avustusjakeluiden järjestämiseen.
 – Mihin nämä paenneet tulevat asettumaan? Alueelle ei voida rakentaa nopeasti leirejä, eivätkä kaikki mahdu alueella oleviin yksityiskoteihin, Löövi pohtii  Radio Suomen päivän haastattelussa .
 Löövi arvioi pakolaisten suuntaavan keskelle Al-Hasakahin maakuntaa. Alue kärsii vakavasta puhtaan juomaveden puutteesta. Kansainvälinen Punainen Risti on toimittanut alueelle jo pitkään juomavettä.
 Myös Ain Issanin leiriltä on paennut noin 800 ihmistä.  Heistä suurin osa on ulkomailta tulleiden Isis-taistelijoiden perheenjäseniä .
 – Taisteluvyöhykkeen leireiltä ihmiset ovat jo paenneet. Kun tulitusta tulee, he eivät jää odottelemaan.
 Länsimaiden on saatava ratkaisuja aikaiseksi
 Lontoossa Nato-parlamentin kokouksessa ollut, puolustusvaliokunnan puheenjohtaja  Ilkka Kanerva  (kok.), ei odota Naton pääsihteerin  Jens Stoltenbergin  sitoutuvan vielä mihinkään ratkaisuun.
 Kanerva mukaan Venäjä on osoittanut kiinnostusta ryhtyä tilanteessa rauhanvälittäjäksi. Venäjän mukaan he ovat ainoa taho, jolla on toimivat suhteet sekä Turkkiin että Syyriaan.
 – Venäjä haluaa olla tilanteessa pelinrakentajana. Tämä palvelisi maan intressejä myös kansainvälisessä politiikassa, Kanerva pohtii.
 EU-maat toisensa jälkeen ovat tuominneet Turkin hyökkäystoimet.  Suomi  ja esimerkiksi  Saksa  ovat jäädyttäneet aseviennin Turkkiin.
 Kanerva odottaa EU:n ulkoministerien kokoukselta konkreettisia ehdotuksia, miten tilanne voitaisiin ratkaista.
 – Euroopalla on iso tarve ratkaista kriisi, joten EU:lta voidaan odottaa muutakin kuin tilanteen tuomitsemista. Neuvottelusuhteet molempiin suuntiin ovat välttämättömät, jotta voidaan aloittaa kriisin ratkaisuun johtava prosessi.
 Minne pakolaiset päätyvät?
 Kanerva toteaa Turkin presidentin  Recep Tayyip Erdoganin  pitävän EU:ta peukalonsa alla uhkailemalla päästävänsä 3,5 miljoonaa pakolaista Eurooppaan. Kanervan mukaan Erdoganin tavoitteena on perustaa vallatulle alueelle pakolaiskeskuksia, jotka tulisivat EU:lle maksettavaksi.
 – Ei tämä tilanne odottamalla aukea. Olettamuksena on, ettei tilanne ole ratkaistavissa sotilaallisesti. Tämä edellyttää keskusteluja ja neuvotteluja, vaikka se vaivalloista onkin, Kanerva pohtii.
 Kalle Löövi toteaa, että Kreikkaan on tullut viimeisen 3–4 kuukauden ajan kasvava määrä turvapaikanhakijoita. Löövi arvioi, että ihmisten on ollut viime aikoina helpompi päästä lähtemään Turkista kohti Eurooppaa.
 – On aivan selvää, että Kreikassa olevat pakolaiskeskukset alkavat olemaan niin täynnä, että niihin ei tule mahtumaan enempää ihmisiä, Löövi toteaa.

Minne Turkin armeijan jyräämät pakolaiset päätyvät? –SPR:n Kalle Löövi "Kun tulitusta tulee, he eivät jää odottelemaan"


Summary: Haavoittuneista sairaalassa enää yksi.

Kuopion parin viikon takaista kouluhyökkäystä tutkitaan myös törkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmisteluna. Teon suunnitelmallisuuden katsotaan kohdistuneen paikalla myös niihin ihmisiin, joihin varsinainen väkivalta ei kohdistunut, sanoo STT:lle tutkinnanjohtaja  Olli Töyräs .
 Valmistelurikoksen lisäksi hyökkäystä tutkitaan murhana, murhan yrityksinä ja törkeänä vahingontekona.
 Kouluhyökkäyksessä kuoli nainen ja haavoittui kymmenen muuta ihmistä, mukaan lukien rikoksista epäilty itse. Töyrään mukaan enää yksi haavoittuneista on sairaalassa.

Kuopion kouluhyökkäystä tutkitaan myös valmistelurikoksena


Summary: Radikalisoitunut työntekijä tappoi neljä kollegaansa veitsellä Pariisin pääpoliisiasemalla 3. lokakuuta.

Ranskan poliisi on pidättänyt viisi henkilöä liittyen Pariisin pääpoliisiaseman veitsihyökkäyksen tutkintaan.
 Poliisille työskennellyt 45-vuotias tietotekniikka-asiantuntija tappoi veitsellä neljä ihmistä Pariisin pääpoliisiasemalla lokakuun alussa. Poliisi ampui miehen.
 Mies oli kääntynyt islamiin noin kymmenen vuotta sitten ja omaksunut radikaaleja näkemyksiä.
 Sisäministeriö joutuu myös etsimään vastauksia kiusalliseen kysymykseen, miksi poliisin tiedusteluyksikölle työskennelleen miehen radikalisoitumista ei ollut havaittu ajoissa.
 Imaami pidätettyjen joukossa
 Poliisi teki varhain maanantaiaamuna ratsioita kolmeen kohteeseen Pariisin pohjoisissa esikaupungeissa, uutistoimisto AFP kertoo.
 AFP:n mukaan pidätettyjen joukossa on imaami, joka työskenteli hyökkääjän suosimassa moskeijassa Gonessen kunnassa.
 Pidätetty imaami on Ranskan turvallisuuspalvelujen  Fiche S  -listalla. Sille listataan henkilöitä, joita pidetään mahdollisina uhkina kansalliselle turvallisuudelle.
 Tutkijoiden mukaan pääpoliisiaseman hyökkääjä oli ollut tiivissä yhteyksissä imaamiin ennen veritekojaan.
 Epäilyjä poliisin omissa riveissä
 Erityistä huolta on nostattanut, että hyökkääjä toimi tietotekniikka-asiantuntijana poliisin tiedusteluyksikössä ja hänellä oli pääsy arkaluonteisiin tietoihin.
 Tutkijat ovat löytäneet hyökkääjän hallussa olleen USB-tikun, johon oli ladattu Isis-ääriliikkeen videoita ja kymmenien poliisien tietoja.
 Tapaus on herättänyt myös huolta islamilaisesta radikalisoitumisesta poliisin riveissä.
 Uutistoimisto AFP kertoi perjantaina, että viranomaiset olivat takavarikoineet palveluaseet kahdelta poliisilta, joiden epäiltiin radikalisoituneen.
 Le Parisien -lehti puolestaan kertoi , että 19 sisäministeriön työntekijää on valvonnan alla islamilaiseen radikalisoitumiseen liittyen.
 Määrä on marginaalinen, kun ottaa huomioon, että sisäministeriölle työskentelee 149 000 poliisia ja agenttia, lehden poliisilähde huomauttaa.

Ranskassa poliisi pidätti viisi henkilöä Pariisin veitsihyökkäyksen tutkinnassa


Summary: Työntekijäliittojen palkkakilpailulla voi olla arvaattomia seurauksia jatkossa, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Kulunein sanonta ennen työehtoneuvotteluja kuuluu, että tällä kertaa on tulossa vaikea kierros. Nyt sanonta saattaa pitää kutinsa.
 Työnantajien ja palkansaajien vaatimukset näyttävät olevan ennen neuvotteluita eri maailmasta, mikä on huomattu muun muassa  teollisuuden toimihenkilöiden palkkaneuvotteluissa .
 Samalla myös palkansaajien välille on näyttänyt syntyvän kisa, joka tiivistyy siihen, kuka saa korkeimmat palkankorotukset tällä kierroksella.
 Edellisellä kierroksella kaksi vuotta sitten katon palkankorotuksille loi Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton välinen sopimus.
 Tätä edesauttoi se, että työnantajien keskusjärjestö EK koordinoi eri liittojen palkkaratkaisuja taustalla, vaikka se ei suoranaisesti osallistunut yhdenkään liiton palkkaneuvotteluihin.
 Osaksi taustatuen vuoksi yhdellekään työntekijäliitolle ei annettu vientiteollisuutta korkeampia palkankorotuksia.
 Tällä kertaa tilanne voi olla toinen, kun palkkavaatimukset eri työntekijäliitoilla ovat kasvaneet. Tällä voi olla myös arvaamattomia seurauksia.
 Palkankorotuskisa käynnissä
 Tiukimmin palkankorotuskisassa ovat mukana Teollisuusliiton lisäksi sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehy, Julkisten hyvinvointialojen liitto JHL sekä Suomen lähi- ja perushoitajaliitto Super.
 Ennen neuvotteluita koviten nyrkkiä pöytään on lyönyt Tehy, jonka puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen  on  puhunut usean vuoden tasa-arvo-ohjelmasta .
 Ohjelman avulla hoitoala saisi muita aloja 1,8 prosenttiyksikköä korkeampia korotuksia kymmenen vuoden ajan, jotta naisvaltainen ala kirisi miesvaltaisten alojen palkkaeroa kiinni. Heikon kuntatalouden takia valtion pitäisi varata korotuksiin 100–150 miljoonaa euroa vuosittain.
 Tehyn ja Superin lisäksi JHL on vaatinut vientialoja korkeampia korotuksia ja muiltakin naisvaltaisilta aloilta alkaa varmasti tippua vaatimuksia tasa-arvoeristä, jos Tehyn vaatimukset menevät tällä kierroksella läpi.
 Tämä asetelma on saattanut päänavaajan Teollisuusliiton erikoiseen asemaan, mikä näkyi taannoisessa  Twitter-keskustelussa  Teollisuusliiton ja Tehyn puheenjohtajien välillä.
 – Ja unta näkee (Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto ), jos luulee Tehyn tyytyvän tulevalla liittokierroksella valtakunnansovittelijan tai kenenkään muunkaan näkemykseen siitä, että miesvaltaiset vientialat voisivat määritellä palkankorotuskaton tai mitään muitakaan ehtoja naisvaltaiselle sote-alalle, Tehyn Rytkönen kirjoitti.
 – Mitäs jos Tehy menis ja avais kierroksen, niin ei ole tuota ongelmaa! Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  vastasi.
 Isot palkkavaatimukset tekevätkin päänavaajan roolin vaikeaksi. Jos avaajan palkkaratkaisu on jatkossa kaikkien neuvotteluiden pohja, tähän rooliin ei jatkossa taida olla tunkua.
 Työnantajaliitot tekevät varmasti kaikkensa, ettei Teollisuusliitto saa muita pienempiä palkankorotuksia. Samalla EK pyrkii myös tällä kierroksella koordinoimaan palkkaratkaisuja.
 Myöskään valtakunnansovittelijan toimistolta ei ole odotettavissa vientialoja korkeampia korotuksia. Tämän asian valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala   linjasi heti kautensa aluksi .
 Pitkä neuvottelukierros tuo omat haasteensa
 Oman jännityksensä kierrokselle tuo kansainvälinen talous. Talousviisaat toisensa jälkeen ovat varoittaneet epävarmuustekijöistä kansainvälisessä taloudessa.
 Suomalaisia on pidetty jaloillaan niin kauppasodasta Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä, Britannian sopimuksettomasta EU-erosta kuin Suomen keskeisempien kauppakumppaneiden talouden yskimisestä.
 "Talouden tila voi muuttua hyvin erilainen sopimusneuvotteluiden edetessä, mikä vaikuttaa palkankorotusvaraan. "
 Samaan aikaan työehtoneuvottelut ovat jakaantuneet pitkälle ajanjaksolle. Ensimmäiset työehtosopimukset loppuvat lokakuussa ja viimeisimmät yli vuoden päästä maaliskuussa 2021.
 Talouden tila ja näkymät voivatkin muuttua hyvin erilaisiksi sopimusneuvotteluiden edetessä, mikä tietysti vaikuttaa palkankorotusvaraan.
 Merkittävimmät virstapylväät neuvottelukierroksella tulevat kuitenkin vastaan suhteellisen nopeasti.
 Tämän kuun loppuun mennessä pitäisi sopia muun muassa metallityöntekijöiden, sähkömiesten ja apteekkien työntekijöiden työehtosopimukset, kun työehtosopimuksen voimassaolo loppuu yhteensä 219 000 työntekijältä. Samalla pitäisi sorvata vientialalle sopimus, joka määrittää paljolti muita neuvotteluita.
 Toinen virstanpylväs tulee vastaan ensi vuoden tammikuussa, jolloin laukeaa muun muassa yksityisen palvelualan ja Postin sopimukset. Tällöin sopimukset pitäisi saada yhteensä yli 320 000 työntekijälle.
 Kolmas merkittävä kohta tulee vastaan maaliskuussa 2020. Tällöin sopimuksien voimassaolo loppuu muun muassa hoitoalalla, matkailu- ja ravintola-alalla sekä yksityisellä opetusalalla. Maaliskuun jälkeen uusi työehtosopimus pitäisi olla yli 700 000 työntekijällä.
 Tämän jälkeen suurin osa neuvotteluista pitäisi olla käyty läpi, vaikka osa neuvotteluista venyy keväälle 2021.
 Työtaistelutoimia ei suljeta pois
 Palkankorotusten lisäksi yksi suurimmista kiistoista tällä kierroksella käydään 24 kiky-tunnista, joista jokainen työntekijäliitto joutuu vääntämään työnantajan kanssa erikseen.
 Suurin osa työntekijäliitoista pitää kiky-sopimuksen mukanaan tuomia lisätyötunteja väliaikaisina, mutta työnantajien mukaan tunnit eivät raukea automaattisesti uudella neuvottelukierroksella.
 SAK:n puheenjohtaja  Jarkko Eloranta  sanoi  keskusjärjestön työmarkkinaseminaarissa , että mahdollisuus koviin neuvotteluihin työntekijäliitoissa on olemassa.
 Tämä johtuu Elorannan mukaan siitä, että muut liitot eivät välttämättä tyydy vientiliittojen palkkaratkaisuihin. Samaan aikaan työantajat yrittävät pitää kiinni vientiliittojen tekemistä sopimuksista.
  Palkansaajat eivät myöskään odota hallitukselta vastaantuloa , jolloin palkankorotusvaatimukset kasvavat. Koko ostovoiman kasvu pitäisi tulla yritysten pussista, eikä hallituksen myöntämien veronalennusten muodossa.
 Tämäkään asetelma ei helpota ratkaisun löytymistä.
 Lue lisää:
 Ammattiliitto Pro pöyristynyt työnantajien tavoitelistasta: "Lomarahat puoliksi, useat korvaukset leikkuriin, kolmesta lauantaista kiky-päiviä? Poikkeuksellista"
 Edessä hurja työmarkkinakierros: Julkisen sektorin naisvaltaiset alat vaativat vientialoja selvästi suuremmat palkankorotukset

Analyysi: Työmarkkinaneuvotteluihin voi olla jatkossa vaikeaa löytää päänavaajaa – ”Mitä jos Tehy menisi ja avaisi kierroksen?”


Summary: Suomen vaarallisimpina pidettyjen rikollisten tarinat innostivat kaupallisen podcastin tekoon.

Turun entisen keskusvankilan entiset vangit ja vanginvartijat kertovat kokemuksistaan “kiven sisältä” uudessa radiodokumenttisarjassa  Tositarinoita Kakolasta.  Siinä todellisten henkilöiden tarinat on dramatisoitu ääninäyttelijöille.
 Kahdeksanosaisessa podcast-sarjassa käy ilmi, mitä kaikkea vangit olivat valmiita tekemään päästäkseen pakoon Suomen pahamaineisimpana pidetystä vankilasta.
 Osa pakoa suunnitelleista talon asukeista vahingoitti itseään päästäkseen ambulanssiin ja talosta pois, jolloin pakenemiseen oli paremmat mahdollisuudet.
 Vanginvartija  Ari Uusitalo  kertoo sarjaa koskevassa tiedotteessa, että vangit nielivät partakoneenteriä, jotka oli kääritty maalarinteippiin. Sen seurauksena oli mahdollisuus päästä röntgeniin, koska vatsaan oli joutunut teriä.
 Myös salakuljetus kukoisti ja vangit keksivät mitä erikoisempia tapoja siihen. Huumeita yritettiin tuoda Kakolaan muun muassa kitaralaukussa.
 Sarjassa kuullaan tarina, jossa vanki pakotettiin uhkailemalla salakuljettamaan huumeita peräsuolessa.
 Kakolassa harrastettiin myös miesten välistä seksiä, vaikka sitä yritettiin salailla. Vartija saattoi Uusitalon mukaan yllättää vangit rakastelemasta keskenään. Ilmiö oli tiedotteen mukaan luultua yleisempi.
 Tositarinoita Kakolasta  -podcast-sarjan soundtrackin on säveltänyt  Arttu Silvast.  Sarjan julkaisee äänikirjapalvelu Storytel.

Turun kovamaineisen Kakolan asukit ja vanginvartijat avautuvat radiodokumentissa – miesten välinen seksi oli luultua yleisempää


Summary: Palkinnon on saanut 81 taloustieteilijää, joista vain yksi on nainen. Bengt Holmström sai palkinnon ensimmäisenä suomalaisena.

Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi

Ruotsin keskuspankin jakama taloustieteen palkinto  Alfred Nobelin  muistoksi jaetaan Tukholmassa noin yhdeltä Suomen aikaa.
 Tunnustusta kutsutaan yleensä taloustieteen Nobeliksi, vaikka Nobel ei testamentissaan määrännyt palkintoa annettavaksi taloustieteessä. Keskuspankki alkoi jakaa palkintoa vuonna 1969, eli se on nuorempaa perua kuin fysiikan, kemian, lääketieteen, kirjallisuuden ja rauhan palkinnot.
 Ylen suora lähetys tilaisuudesta alkaa klo 12:40 ja palkinto julkistetaan aikaisintaan klo 12:45. Voit seurata suoraa lähetystä ylläolevasta videosta.
 Taloustiede pyrkii selvittämään  esimerkiksi sitä, miten suhdannekierron ylä- ja alamäet syntyvät, mikä vaikuttaa ihmisten taloudelliseen eriarvoistumiseen tai sitä, miten ihmisen tunteet ja pyrkimykset vaikuttavat talouteen.
 Meneekö palkinto ongelmanratkaisijalle, käytännön taloustieteilijälle vai korkeateoreetikolle? Voisiko palkinto mennä naiselle vasta  toista kertaa  sen 50-vuotisen historian aikana? Viime viikolla jaetuista muista Nobeleista vain toinen kirjallisuuden palkinto meni naiselle,  puolalaiselle   Olga Tokarczuk ille.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan palkinnon saajien profiili on ollut hyvin samankaltainen: kolme neljästä palkitusta on ollut 55-vuotias, valkoihoinen amerikkalainen mies 20 viime vuoden aikana.
 Palkinnon saajan päättää Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia. Viime vuonna palkinto meni Yhdysvaltoihin  ilmastonmuutoksen ja talouden  vuorovaikutuksen tutkijoille.
 Esimerkiksi  Bloombergin analyysin mukaan  talouden Nobel on yleensä jaettu teoreetikoille, jotka tutkivat talouden syvärakenteita, rajaavat kysymyksiä ja tuovat oivalluksia – mutta eivät tarjoa konkreettisia ratkaisuja.
 Bengt Holmström   sai palkinnon  vuonna 2016 ensimmäisenä suomalaisena yhdessä brittiläisen  Oliver Hartin  kanssa sopimusteorian kehittämisestä.
 Palkinnon arvo on yhdeksän miljoonaa Ruotsin kruunua eli runsaat 800 000 euroa.
 Lue lisää:   Taloustieteen nobelisti Bengt Holmström painii paradoksien kanssa: “Asiat menevät usein päinvastoin kuin kuvittelemme”

Katso suorana: Kenelle myönnetään taloustieteen Nobel-palkinto? Olisiko nyt naisen vuoro?


Summary: Pelikentällä uinunut asteroidi välähti hereille ja räjäytti koko pelimaailman. Jäljelle jäi musta aukko ja odotus seuraavasta pelikaudesta.

Videopeli Fortnite on kadonnut eetteristä. Pelikentän tilalla leiskuu musta aukko, eikä pelin pelaaminen ole tällä hetkellä mahdollista.
 Kaikki alkoi sunnuntai-iltana kello yhdeksältä Suomen aikaa, kun pelikentän keskellä uinunut asteroidi yhtäkkiä aktivoitui.  Raketteja sinkoili, taivas säröili ja musiikki pauhasi.  Muutaman minuutin pommituksen jälkeen kentän keskelle syntynyt musta aukko nielaisi koko pelimaailman.
 Jotain tällaista osattiin odottaa. Fortnite tviittasi lauantai-iltana lopun olevan lähellä. Peliaikaa annettiin 24 tuntia.
 Mustan aukon imaistessa pelimaailman katosivat myös kaikki Fortniten viestit sosiaalisissa medioissa. Twitter ja Instagramissa jäljelle jäi vain  striimi mustasta aukosta . Tällä hetkellä mustaa aukkoa tuijottaa lähes 100 000 ihmistä  eri   alustoilla .
 Uusi kausi käynnistyy, mutta koska?
 Epic Gamesin vuonna 2017 julkaisema hittiräiskintä Fortnite on yksi viime aikojen suurimmista peli-ilmiöistä. Pelillä on 250 miljoonaa pelaajaa ympäri maailmaa ja se takoo omistajalleen  noin 200 miljoonaa dollaria joka kuukausi.
 Fortnite on battle royal -tyylinen peli. Saaresta muodostetulle pelikentälle pudotettujen pelaajien tavoitteena on selviytyä hengissä mahdollisimman pitkään. Viimeinen pystyssä on voittaja.
 Fortnite-peli jakautuu noin kymmenen viikkoa kestäviin kausiin. Uuden kauden mukana tulee uusi kenttä, uusia aseita ja muuta roinaa. Vielä viikonloppuna pelattiin pelin kymmenettä kautta.
 Vaikka kauden vaihtuminen ei ole uutta, näin pitkää taukoa pelaamisessa ei ole vielä koettu. Kaiken nielaissut musta aukko on saanut pelaajat huolestumaan siitä, mitä heidän rahalla hankkimilleen välineille tapahtuu pimennyksen aikana. Sonyn  Playstation on ehtinyt jo vakuuttaa , että aseet ja muut varusteet säilyvät myös tulevaan kauteen.
 Uuden kauden arvellaan käynnistyvän ensi torstaina, koska se on ollut perinteisesti uuden kauden alkamispäivä. Tosin pelaaminen saattaa käynnistyä aiemminkin. Fortniten sivuston koodia läpikäynyt tviittaaja löysi todisteita siitä, että peli saattaa palata eetteriin jo tiistaina.
 Musta aukko säteilee vihjeitä tulevasta?
 Fortniten pimentyminen käynnisti välittömästi spekuloinnin tulevasta. Uudesta pelikentästä on huhuttu jo jonkin aikaa, mutta muutoksen suuruudesta on voitu vain arvailla. Nyt kun peli on ollut yli 14 tuntia pimeänä, odotukset kasvavat.
 Fortnite on peli, joka muuttuu jatkuvasti. Samalla se antaa pelaajille vihjeitä tulevasta. Ennen pimennystä pelimaailmassa alkoi kiertää tarinoita seitsemästä matkalaisesta, jotka ovat lähestymässä maailmaa. Sunnuntaina matkalaiset ilmeisesti pääsivät perille.
 Pimennyksen jälkeen mustan aukon ympärille on ilmestynyt numeroita. Tähän mennessä ainakin seuraavat numerot ovat välähtäneet aukon ympärillä: 11, 146, 15, 62, 87, 14, 106, 2 ja 150. Kukaan ei tiedä, mitä numerot tarkoittavat, mutta yritys on kova saada selvyyttä asiaan.
 Samalla kun pelaajat yrittävät selvittää mysteeriä, internetin humoristit ovat ottaneet ilon irti tapauksesta.
 Myös miljardööritviittailija  Elon Musk  on ottanut kantaa tapaukseen.

Musta aukko nielaisi Fortniten – satatuhatta ihmistä tuijottaa nyt mustaan aukkoon


Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa luettiin maanantaina syytteet Turun ammattikorkeakoulun työntekijälle, joka syyttäjän mukaan teki vuosien ajan haamukatsastuksia maahantuotuihin autoihin.
 Syytteet liittyvät autojen katsastuksiin, joita koulussa tehtiin osana ajoneuvo- ja insinööriopintoja. Syyttäjän mukaan ammattikorkeakoulussa vastuuasemassa ollut mies ei edes nähnyt kaikkia autoja, jotka väitti katsastaneensa. Esitutkinnassa mies syyttäjän mukaan myönsi tehneensä tällaisen "haamukatsastuksen" noin 150 autoon.
 Syyttäjän mukaan toiminta jatkui vuodesta 2011 vuoteen 2018. Turun ammattikorkeakoulu on jo aiemmin myöntänyt, että maahantuontikatsastuksia oli tehty lakien vastaisesti. Sittemmin koulu lopetti katsastustoiminnan.
 Juttu sai alkunsa, kun  Iltalehti kertoi keväällä 2018 , että maahantuotuja autoja oli merkitty AMK:ssa katsastetuiksi, vaikka ne eivät olleet siellä käyneet.
 Miestä syytetään törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä sekä rekisterimerkintärikoksesta, joka liittyy miehen tekemiin katsastusilmoituksiin.
 Syyttäjän mukaan virka-aseman väärinkäyttämistä on pidettävä törkeänä, koska rikollinen toiminta jatkui pitkään ja sillä tavoiteltiin huomattavan suurta hyötyä. Syyttäjä laskee, että kaksi autoja maahantuonutta yritystä sai yhteensä liki 16 000 euron hyödyn miehen toiminnasta.
 Syytetty: Liikenneturvallisuus ei vaarantunut
 Mies kiistää syytteet. Oikeudelle toimittamassaan ennakkovastauksessa hän myöntää hoitaneensa osan katsastuksista vain papereiden ja valokuvien perusteella. Hän kuitenkin kiistää, että hänen teoistaan olisi koitunut taloudellista hyötyä yrityksille.
 – (Syytetty) on ammattikorkeakoulun työntekijänä yksinomaan pyrkinyt edistämään katsastustoimintaa ja ainoa taloudellisesti hyötynyt taho on ollut ammattikorkeakoulu, vastauksessa sanotaan.
 Miehen vastauksen mukaan toiminta ei myöskään ollut haitallista tai vahingollista tai johtanut vaarallisessa kunnossa olevien ajoneuvojen käyttöön tieliikenteessä.
 – Käytännössä kyse on ollut uudehkoista käytetyistä ajoneuvoista, joiden osalta muulle kuin niiden identifioinnillle ei ole ollut tarvetta eikä laki ole muuta edellyttänyt eli kyse ei ole ollut määräaikaiskatsastuksen tarpeessa olevista ajoneuvoista, vastauksessa todetaan.
 Syyttäjä vaatii miehelle ehdollista vankeusrangaistusta sekä sakkoja.
 Lue lisää:
 Turun ammattikorkeakoulun haamukatsastuksista nostettiin syyte – entistä vastuuhenkilöä epäillään törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä

Turun AMK:n haamukatsastuksista vaaditaan vankeutta – Syyttäjä: työntekijä teki katsastuksia autoihin, joita ei ollut edes nähnyt


Summary: Neuvottelut EU:n kanssa jatkuvat kuumeisesti ennen torstaina ja perjantaina pidettävää EU-huippukokousta.

Britannian parlamentti palaa tänään maanantaina lyhyeltä tauolta, ja kuningatar  Elisabet II  pitää kello 13.30 puheen, jossa esitellään hallituksen tulevan vuoden suunnitelmat.
 Pääministeri  Boris Johnson  haluaa nostaa linjapuheessa esiin muun muassa rikosten torjunnan, maahanmuuton ja terveydenhuollon suunnitelmiaan Britannian politiikkaa kolme vuotta hallinneen brexitin lisäksi.
 Arvostelijoiden mukaan Johnsonin suunnitelmilla ei ole suurta merkitystä, koska konservatiivihallitus on menettänyt parlamenttienemmistönsä ja edessä ovat pian uudet vaalit.
 Britannian pitäisi erota Euroopan unionista tämän kuun lopussa.
 Parlamentti on määrännyt Johnsonin hakemaan jatkoaikaa tammikuun 31. päivään saakka, ellei hänen hallituksensa saa aikaan sopimusta EU:n kanssa ensi lauantaihin mennessä. Johnson on kieltäytynyt noudattamasta parlamentin päätöstä.
 Aikaa uhkaa loppua
 Samaan aikaan meneillään ovat Britannian ja EU:n kiireiset neuvottelut, joissa yritetään sorvata uutta erosopimusta, joka kelpaisi sekä Britannian parlamentille että EU:lle. EU-johtajat kokoontuvat torstaina ja perjantaina huippukokoukseen.
 – Paljon työtä on vielä tehtävänä, EU:n neuvottelija  Michel Barnier  sanoi sunnuntaina.
 Keskeinen kysymys on koko ajan ollut Pohjois-Irlannin ja Irlannin rajaliikenne.
 – Sopimus on mahdollinen ja se on mahdollinen tässä kuussa. Se saattaa jopa olla mahdollinen tällä viikolla, mutta emme ole siellä vielä, Irlannin ulkoministeri  Simon Coveney  sanoi saapuessaan EU:n ulkoministerikokoukseen Luxemburgiin.
 Boris Johnson on luvannut saattaa EU-eron maaliin, ja epäonnistuminen tässä tavoitteessa haittaisi hänen mahdollisuuksiaan parlamenttivaaleissa, jotka saattavat olla edessä jo lähikuukausina.
 Aiheesta aiemmin:
 Brexit-sopimuksessa on vielä tehtävänä paljon töitä, sanovat sekä EU:n että Britannian edustajat  14.10.2019
 Britannian pääministeri Johnson pyytää parlamenttia hyväksymään sen brexit-sopimuksen, jonka EU mahdollisesti tarjoaa ensi viikolla 12.10.2019
 Eurooppa-kirje: Britannia matkalla imperiumista banaanimonarkiaksi 11.10.2019
 Aiheesta muualla:
 Independent:  Boris Johnson news - live: EU issues Brexit warning to PM, as Queen's Speech set to outline government's domestic agenda  14.10.2019
 The Guardian:  Five key moments in a make-or-break week for Brexit deal  14.10.2019
 BBC:  Queen's Speech 2019: What can we expect?  13.10.2109
 BBC:  Brexit talks continue in Brussels ahead of crunch summit  14.10.2019

Britannian parlamentti palaa tauolta ratkaisevan brexit-viikon alkaessa – Katso suorana seremoniat ja kuningattaren puhe kello 12.15 alkaen


Summary: Verkkosivujen häiriö viivästytti tilastojen julkistuksia.

Kuluttajahinnat nousivat syyskuussa 0,9 prosenttia vuoden takaisesta, kertoo Tilastokeskus. Hintoja nosti eniten sähkön, savukkeiden, vuokrien ja matkaviestintäpalveluiden kallistuminen.
 Kuluttajahintojen nousua vuoden takaisesta hillitsi eniten matkapuhelinten, bensiinin, urheiluvälineiden ja televisioiden halpeneminen.
 Elokuussa inflaatio oli 1,1 prosenttia. Inflaation lasku elokuusta syyskuuhun johtui muun muassa vihannesten hintojen laskusta.
 Yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin ennakkotietojen mukaan euroalueen inflaatio oli syyskuussa 0,9 prosenttia. Suomen vastaava inflaatio oli tasan prosentin.
 Tilastokeskuksen aamun julkistukset olivat noin tunnin myöhässä  verkkosivujen häiriön vuoksi .
 Lue myös:   Valtionhallinnon tietoliikenneyhteydet takkuilivat maanantaiaamuna – Vika vaikutti noin kymmenen organisaation yhteyksiin

Kuluttajahinnat laskivat hieman syyskuussa – vihannekset halpenivat


Summary: Vauvojen vessahätäviestintä on vanha tapa, joka säästää sekä luontoa että rahaa. Silti moni ei ole siitä kuullutkaan.

Facebookin Vauvojen vessahätäviestintä -ryhmässä keskustelu käy kuumana: mistä lähteä liikkeelle vessatuksessa ihan pienen vauvan kanssa?
 Keskustelijoita on kourallinen, sillä vauvojen vessahätäviestintä ei ole Suomessa mikään suuri ilmiö. Facebookryhmässä jäseniä on reilu tuhat.
 Yksi heistä on  Anne Kinnunen , jonka kaikki kolme lasta ovat käyneet vessassa vauvasta saakka. Perheen uusin tulokas, viisiviikkoinen Emilia, on jo rutinoitunut vessassa kävijä.
 – Kuulin asiasta ensimmäistä kertaa esikoisen raskausaikana. Mieleen jäi se, että samalla tavalla kuin eläinmaailmassa eläimet eivät halua liata omaa pesäänsä, vauva odottaa että pääsee tarpeilleen. Vauva todellakin osaa pidättää sekä pissaa että kakkaa, vakuuttaa Kinnunen.
 Vessahätäviestinnässä uskotaan, että lapsella on luotainen tarve tehdä tarpeensa muualle kuin vaippaan.  Thomas Hagström / Yle
 Vauva viestii ilmeillä ja ähinällä
 Vessahätäviestinnässä on ennen kaikkea kyse vuorovaikutuksesta lapsen ja aikuisen välillä.
 Samoin kuin vanhempi oppii erottamaan milloin vauvalla on nälkä tai väsymys, myös viestit vessahädästä on mahdollista oppia.
 – Oikeastaan vauva viestii kaikkein eniten juuri vessahätäänsä, Kinnunen kertoo.
 Kinnusen kaikki kolme lasta ovat kukin viestineet vessahädästä hieman eri tavoin.
 – Esikoisemme esimerkiksi itki herkästi vessahätäänsä, mutta Emilian kohdalla huomaan merkit ähinästä ja levottomuudesta. Kyllä hän ilmeilläkin viestii, mutta niitä ei ole niin helppo huomata arjen pyörityksessä.
 Vauva saattaa ilmaista vessahätäänsä esimerkiksi levottomuudella, ähinällä tai itkulla.  Thomas Hagström / YLE
 Vaippojakin saa käyttää
 Pieni vauva saattaa pissata jopa viiden minuutin välein, joten vaikka vauvan viestejä kuuntelisi kuinka tarkasti, pissa saattaa joskus lurahtaa vaippaan. Tämä ei kuitenkaan Kinnusen mukaan pilaa vessahätäviestinnän ideaa.
 – Tavoitteena ei ole päästä kokonaan eroon vaipoista, vaan tarjota lapselle mahdollisuus tehdä tarpeensa muualle kuin vaippaan.
 Emilia-vauva on jo yökuiva. Hän herää pari kertaa yössä, ja Kinnusen mukaan aina vessahätäänsä.
 – Meillä ei öisiä pissavahinkoja tule ollenkaan. Vauva ei pissaa unissaan, vaan vasta lavuaarille päästyään.
 Kinnusilla vaippoja kuluu vähemmän kuin keskiverrossa vauvaperheessä, ja se säästää sekä luontoa että rahaa.
 – Mitä tiheämmin jaksaa pissattaa, sitä vähemmän vaippoja menee. Sama vaippa laitetaan takaisin, jos siinä ei ole pissaa.
 Kätilö kannustaa vuorovaikutuksen tukemiseen
 Kätilö  Maiju Stark  on työssään törmännyt vessahätäviestintään ajoittain.
 – Tämähän ei ole mikään uusi asia, jo  Arvo Ylppö  on aikoinaan puhunut lasten vessattamisesta. Silti se näkyy hyvin marginaalisena ilmiönä pikkulapsiperheissä, kertoo Stark.
 Starkin mukaan vessahätäviestinnästä ei voi olla lapselle mitään haittaa.
 – Vessahätäviestintä perustuu lapsen ja vanhemman vuorovaikutukseen. Näkemykseni mukaan kaikki, mikä lisää vuorovaikutuksen kehittymistä, on hyväksi.
 Stark kuitenkin korostaa, että vessahätäviestinnästä ei kannata stressata. Vuorovaikutus kehittyy myönteisesti vain, jos toiminta on vanhemmalle mukavaa ja omaa vanhemmutta tukevaa.
 – Kenenkään ei pidä kokea syyllisyyttä, jos ei halua tai jaksa toteuttaa vessahätäviestintää.
 Vessatus tukee lapsen ja vanhemman vuorovaikutusta, mutta vain jos vanhempi kokee vessatuksen mukavana. Thomas Hagström / YLE
 Vessaan vaistolla ja rennolla otteella
 Entäpä se Facebookissa esitetty kysymys, kuinka vessahätäviestinnässä kannattaa lähteä liikkeelle?
 Suomalaisessa ryhmässä vinkataan aloittamaan "koiranpentutekniikalla", jossa kaiken jälkeen mennään pissalle.
 Tärkeimpänä neuvona kommentoijat pitävät kuitenkin rentoa otetta ja omaan vaistoon luottamista.
 Samoilla linjoilla on myös Kinnunen.
 – Vauvan viesteistä oppii nopeasti, milloin vauvan täytyy päästä vessaan.
 Lisää aiheesta:
 Ilman vaippaa  (Voima)
 Vauvojen vessahätäviestinnällä vaipattomuus tutuksi heti alusta
 Luonto ja kukkaro kiittävät vaipatonta vauvaa  (Maailman kuvalehti)
 Roosa tietää, kun hänen vauvallaan on vessahätä  (Iltalehti)
 Elimination communication: Can infants actually be potty trained?  (Englanniksi)
 Katso Puoli seiskan juttu vessatuksesta tästä:

Viisiviikkoinen Emilia käy vessassa kuten aikuisetkin –  vanhemmat tunnistavat vauvan eleistä, milloin pissa on tuloillaan


Summary: Odotettavissa suurmielenosoituksia.

Espanjan korkein oikeus on alkanut lukea tuomioita Katalonian itsenäistymishankkeen johtajille.
 Entinen Katalonian varajohtaja  Oriol Junqueras  sai 13 vuoden vankeustuomion. Muut kahdeksan johtajaa saivat 9–13 vuoden vankeustuomiot. Kaikki tuomiot tulivat kansankiihotuksesta.
 Muut kolme johtajaa todettiin syyllisiksi kansalaistottelemattomuuteen ja he eivät saaneet vankeustuomiota.
 Itsenäistymisestä järjestettiin kaksi vuotta sitten kansanäänestys, jonka jälkeen Katalonia julistautui itsenäiseksi. Espanja katsoi äänestyksen laittomaksi ja otti Katalonian suoraan hallintaansa.
 Kaikki syytetyt kiistävät syyllisyytensä.
 Katalonian itsenäisyyttä ajavat ovat suunnitelleet järjestävänsä suuren mielenosoituksen, jos katalonialaisjohtajille ei anneta vapauttavaa tuomiota. Alueelle on lähetetty muualta Espanjasta lisää poliiseja.
 Katalonian aluehallinto tavoittelee Kataloniasta edelleen itsenäistä tasavaltaa. Kaksi suurinta puoluetta ovat kuitenkin erimielisiä siitä, miten tavoite voitaisiin saavuttaa.
 Uutistä päivitetään

Kovia tuomioita Katalonian itsenäisyysjohtajille – 13 vuotta vankeutta


Summary: Ihokeliakian diagnoosi viivästyy useammin naisilla kuin miehillä, havaitsi tuore väitöstutkimus.

Moni nainen joutuu kärsimään hankalasta kutinasta kauan, koska diagnoosi viivästyy. Tämä selviää lääketieteen lisensiaatin  Eriika Mansikan  väitöskirjasta.
 Eriika Mansikka tutki väitöskirjassaan 45 vuoden tarkastelujakson aikana Pirkanmaalla diagnosoituja ihokeliakiapotilaita. Potilailla todettiin pitkä diagnostinen viive ja yllättäen viiveen todettiin liittyvän useammin naissukupuoleen.
 Lääketieteen lisensiaatti Eriika Mansikan iho- ja sukupuolitautiopin alaan kuuluva väitöskirja  Diagnostic delay, small bowel villous atrophy, and gluten challenge in dermatitis herpetiformis tarkastetaan Tampereen yliopiston lääketieteen ja terveysteknologian tiedekunnassa perjantaina 25. lokakuuta.
 Keliakiaa on kahta muotoa, suolistokeliakiaa ja ihokeliakiaa. Ihokeliakia ilmenee suoliston ulkopuolella ja aiheuttaa voimakkaasti kutisevan ja rakkuloivan ihosairauden.
 Eriika Mansikka tutki ihokeliakiaa väitöstutkimuksessa.  Valokuvaamo Magio / Markus Grönfors
 Sairaus on Suomessa yleinen
 Suomessa on noin 4 500 ihokeliakiapotilasta ja sairaus on meillä yleisempi kuin muualla maailmassa. Kuten suolistokeliakiassa, myös suurimmalla osalla ihokeliakiapotilaista todetaan diagnoosivaiheessa suolistossa keliakiatyyppinen vaurio.
 Ihokeliakian pääoireet ovat kutina ja 2–6 millimetrin läpimittaiset kirkkaat nesterakkulat kyynärpäissä, polvissa, pakaroissa, hartioissa ja hiuspohjassa,  Terveyskirjastossa kerrotaan .
 Suolistokeliakiaa on 1–2 tapausta sataa asukasta kohti. Ihokeliakia on joka kuudennella keliakiaa sairastavalla.
 Ihokeliakia diagnosoidaan sairaalassa otettavan ihokoepalan avulla. Sairauden hoitona on elinikäinen tiukka gluteeniton ruokavalio.
 – Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että potilas poistaa ruokavaliostaan kokonaan vehnän, ohran ja rukiin, Mansikka tiivistää.
 Ruokavalion noudattaminen voi olla Mansikan mukaan sosiaalisesti kuormittavaa ja hankalaa etenkin kodin ulkopuolella ja ulkomailla matkustaessa.
 Viive on yli kaksi vuotta monilla
 Aiempien tutkimusten perusteella myös suolistokeliakian diagnoosisen saaminen kestää. Eriika Mansikka selvitti nyt ensimmäistä kertaa, että ihokeliakian diagnostinen viive Suomessa on hyvin pitkä.
 – Viive on nykyisin neljäsosalla potilaista yli kaksi vuotta. Tämä on kohtuuttoman pitkä aika potilaalle, jolla on hankala kutiseva iho-oire, Mansikka sanoo.
 Diagnoosin saaminen kestää erityisesti naisilla. Tämä oli tutkijan mielestä yllättävää. Syitä tähän ei tiedetä. Tutkijan mukaan asiaa pitää selvittää enemmän.
 – Positiivista oli se, että diagnostinen viive on kuitenkin lyhentynyt tarkastelujakson aikana, eli olemme menossa parempaan suuntaan.
 Nykyisessä kansallisessa Keliakian Käypä Hoito -suosituksessa on Mansikan mukaan selkeä kannanotto, ettei ihokeliakiapotilailla vaadita diagnoosiin vatsan tähystystutkimusta. Tämä saattaa olla helpotus monille potilaille.
  Oireet palasivat
 Tutkimuksessa selvitettiin myös, olisiko sairaudesta mahdollista parantua ilman iho- ja suolisto-oireiden palaamista.
 Yhteensä 19 dieettihoidolla hyvässä hoitotasapainossa olevaa ihokeliakiapotilasta osallistui gluteenialtistustutkimukseen. Iho-oireet ilmaantuivat tai suolivaurio palasi 18 potilaalla.
 Tämä osoitti, että tiukka gluteeniton ruokavalio on ainoa toistaiseksi tunnettu hoito sairaudessa.
 – Yksi potilas jatkaa tutkimuksessa edelleen ja tulevaisuuden seuranta osoittaa, olisiko parantuminen kenties mahdollista, Mansikka sanoo.

Moni nainen joutuu kärsimään hankalasta kutinasta iholla yli kaksi vuotta, kun diagnoosi viivästyy


Summary: Tutkija arvostaa järjestön taloudellisia voimavaroja, mutta odottaa että nousevat taloudet Afrikassa ja Aasiassa saavat enemmän vaikutusvaltaa.

Washingtonissa kokoustavat tällä viikolla kahden merkittävän kansainvälisen järjestön korkeimmat päättävät tahot eli hallintoneuvostot. Koolla ovat Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Maailmanpankin hallintoneuvostot omissa kokouksissaan.
 Washingtonin hallintokortteleissa vilisee keskuspankkien johtajia, ministereitä, parlamentaarikkoja ja yksityisten isojen yritysten toimitusjohtajia sekä kansalaisjärjestöjen edustajia kaikkialta maailmasta.
 IMF koolla uudessa taloustilanteessa
 IMF:n hallintoneuvostossa Suomea edustaa Suomen Pankin pääjohtaja  Olli Rehn , joka pitää vuosikokouksen keskeisenä teemana maailmantalouden heikentyneitä näkymiä.
 – Laajentunut kauppasota ja geopoliittiset jännitteet ovat heikentäneet yritysten luottamusta ja vaikuttaneet investointien hyytymiseen. Kasvunäkymiin liittyvät riskit ovat voimistuneet entisestään, Rehn sanoo.
 Rehnin mukaan IMF tulee antamaan suosituksia sekä rahapolitiikan että finanssipolitiikan linjasta ja rakenteellisista uudistuksista. Hän odottaa, että IMF kannustaa niitä maita, joilla on siihen varaa, parempaan raha- ja talouspolitiikkaan.
 Isoksi puheenaiheeksi noussee talouskriisin murjoma Argentiina. IMF:n historian suurin laina, 50 miljardia dollaria, myönnettiin viime vuonna  Argentiinalle .
 – Argentiinan IMF-ohjelman saaminen raiteilleen on iso haaste paitsi Argentiinan presidentille ja hallitukselle, myös IMF:n uudelle pääjohtajalle  Kristalina Georgievalle  ja koko instituutiolle, Rehn sanoo.
 IMF:n pääjohtaja on merkittävä talousvaikuttaja, jonka lausuntoja seurataan tarkkaan eri puolilla maailmaa. Olli Rehn vetäytyi pääjohtajakisasta, kun Euroopan valtiovarainministerit kannattivat bulgarialaista Georgievaa pääjohtajaksi, vaikka hän on tehtävään sääntöjen mukaan liian vanha.
 Isoja kysymyksiä ovat lisäksi IMF:n hallinnon ja resurssien uudistaminen eli käytännössä miten turvataan järjestön rahavarojen riittävyys.
 Uusi pääjohtaja Kristalina Georgieva pitämässä ensimmäistä puhettaan IMF:n päämajassa 8. lokakuuta Washingtonissa.  Erik S. Lesser / EPA
 Mitä IMF voi tehdä?
 IMF voi antaa suosituksia, suoranaista päätäntävaltaa jäsenmaihin sillä ei ole. Silti Rehn pitää tärkeänä, että yhteisesti voidaan keskustella kauppasodan ja epävarmuuden tuomista riskeistä.
 Rehnin mukaan keventynyt rahapolitiikka ja Euroopan keskuspankin lupaukset uudelleen alkavasta velkapapereiden osto-ohjelmasta ovat pehmentäneet kasvuhuolien ja kauppajännitteiden vaikutuksia talouteen. Huolena on silti keskuspankkien ja markkinoiden riippuvuus toisistaan sekä tuottohakuisuus ja riskinotto, mihin alhaiset korot kannustavat varsinkin pankkisektorin ulkopuolella.
 Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasota on kahden kauppa, mutta muutakin tarvitaan.
 – IMF tarjoaa kuitenkin keskustelualustan ja verkoston käydä jatkuvaa keskustelua kansainvälisen talouden ja kaupan kysymyksistä. Tämä edesauttaa monenkeskisen kansainvälisen järjestelmän toimintakykyä, Rehn arvioi.
 Lisäksi ilmastonmuutoksen hidastamisella ja niihin liittyvillä neuvotteluilla on keskeinen asema IMF:n vuosikokouksen keskusteluissa. IMF on pitänyt esillä keskustelua etenkin hiiliverosta, Rehn muistuttaa.
 Washingtonissa kuullaan myös, mihin G7-maiden työryhmä on päätynyt raportissaan Libra-nimisestä Facebookin kryptovaluutasta. Se on digitaalinen maksuväline Facebookin sekä muiden yhtiön omistamien sovellusten (kuten WhatsApp) sisällä. Rehnin mukaan raportti on kriittinen.
 IMF:n päärakennus Washingtonissa. Jim Lo Scalzo / EPA
 Harmaita hiuksia Washingtonin kokoustajille aiheuttaa myös se, että kansainväliset järjestelmät, kuten  Maailman kauppajärjestö WTO  (Wolrd Trade Organization), toimivat ontuen tai jopa uhkaavat romahtaa.
 – Suurimpia globaaleja ongelmia tällä hetkellä on, että kansainväliset instituutiot eivät ole kovinkaan hyvässä iskussa, Rehn toteaa. WTO:n uudistaminen on yksi tärkeitä painopisteitä tulevien vuosien aikana, Rehn huomauttaa.
 IMF sen sijaan on uudistunut ja kyennyt hoitamaan tehtäviään sekä säilyttämään asemansa rahapolitiikan tärkeänä, Rehn katsoo.
 IMF tutkii, antaa maaraportteja ja luotottaa
 IMF:n kolme tärkeintä toimintoa ovat: seuranta, tekninen apu ja koulutus sekä luotonanto. Näiden toimintojen tueksi IMF tekee tutkimusta ja kerää tilastoja.
 Maksuvalmiuslainoille laitetaan usein tiukkoja ehtoja, kuten isot rakenteelliset uudistukset ja talouskuri eli käytännössä menoleikkaukset. Kansantaloustieteen professori, taloustieteen Nobelilla palkittu Joseph Stiglizt, on arvostellut IMF:ää vääristä päätöksistä muun muassa Aasian talouskriisin ratkomisessa vuonna 1997.
 Euroalueen velkakriisissä IMF on osallistunut ylivelkaantuneiden Kreikan, Portugalin, Irlannin ja Kyproksen hätärahoitukseen.
 Esimerkiksi Kreikan avuksi euromaat ja IMF päättivät vuonna 2010 isosta  110 miljardin euron pelastusohjelmasta , joka merkitsi myös vyönkiristyksiä kansalaisille, kuten arvonlisäveron korottamisen, mikä tuntui heti tavallisen kansalaisen kukkarossa.
 Tästä on kyse:  Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) tehtävänä on edistää maailmantalouden kasvua ja taloudellista vakautta. Se toimii talouspoliittisena neuvonantajana jäsenmailleen ja tarjoaa rahoitusta talousvaikeuksissa oleville jäsenmaille. Lisäksi se auttaa tarvittaessa köyhiä maita talouksiensa tasapainottamisessa. IMF on perustettu vuonna 1945 toisen maailmansodan jälkeen maailmantalouden kärsiessä suuren laman ja sodan vaikutuksista. Jäsenmaita on tällä hetkellä 189. Kansantaloustieteilijä John Maynard Keynes teki aloitteen valuuttarahaston perustamisesta. Suomi liittyi järjestön jäseneksi vuonna 1948. Suomen yhteydet IMF:ään hoitaa Suomen Pankki Järjestöllä ei ole mitään tiettyä talouspoliittista linjaa. Kaikki IMF:n talouspolitiikkasuositukset hyväksytään IMF:n johtokunnassa. Siellä ovat edustettuina kaikki 189 jäsenmaata 24 jäsenen välityksellä. Valuuttarahasto rahoittaa toimintamenonsa lähinnä pääomansa korkotuloilla. Suomen osuus jäsenmaksusta on 0,5 prosenttia. Korkein päättävä taho on hallintoneuvosto, joka kokoontuu vuosikokoukseensa Washingtonissa.
 Tutkijatohtori  Matti Ylönen  Helsingin yliopistosta pitää IMF:n roolia edelleen merkittävänä kansainvälisessä talousjärjestelmässä.
 – Ei ole muuta vastaavaa järjestöä, jolla olisi maatason arviointikoneisto, mikä IMF:llä on. Lisäksi sillä on rahallinen kyky vastata finanssikriiseihin ja valtioiden velkakriiseihin.
 Ylönen korostaa Valuuttarahaston tutkimusosaston merkitystä, ja pitää sitä ainutlaatuisen tärkeänä.
 Ovatko IMF:n toimet vain lisänneet talousvaikeuksiin joutuneiden maiden kansalaisten kurjuutta, kun lainojen vastineeksi on vaadittu kovaa talouskuria?
 - IMF:llä on pitkä historia erilaisten lähestymistapojen kokeilemisessa. 1980-luvulla puhuttiin kehityksen menetetystä vuosikymmenestä, kun se kokeili vientisektorin ehdoilla toteutettua kovan budjettikurin linjaa velkakriisien ratkaisemisessa.
 1990-luvulla tämä todettiin toimimattomaksi. Sen jälkeen alettiin kiinnittää huomiota myös muihin osa-alueisiin yhteiskunnassa. Etenkin 2007–2009 vuosien finanssikriisin jälkeen IMF:n oma tutkimus päätyi siihen, että velkakriiseissä on kiinnitettävä paljon huomiota työllisyyteen ja sosiaalisiin kysymyksiin, Ylönen kertoo.
 – Tiukka menoleikkauspolitiikka, mitä Euroopassakin on harjoitettu finanssikriisin jälkeen ei tuo niitä tuloksia, mitä sillä halutaan.
 Pari vuotta sitten IMF arvosteli muun muassa Saksaa liian tiukasta budjetti- ja työllisyyspolitiikasta. Tämä osoittaa Ylösen mukaan, että IMF:n tutkimusosastolla on tapahtunut paljon muutoksia.
 Tutkijatohtori Matti Ylönen sanoo, että Aasian ja Afrikan maiden nousun pitäsi näkyä IMF:n johtamistyylissä, koska maailma on muuttunut.  Yle
 Aivan eri asia on, miten muutokset kanavoituvat käytännössä lainojen myöntämiseen.
 – On vielä kuilu tutkimusosaston ja käytännön lainoituksen välillä. Tutkijat ja järjestöt ovat kritisoineet IMF:ää paljon juuri tästä, Ylönen sanoo.
 Hän painottaa uuden pääjohtajan, Kristaliina Georgievan, vastuuta asian edistämisessä.
 Ylönen: Suomen politiikka ollut haitallista
 Washingtonin kokouksista Ylönen odottaa mielenkiinnolla, mitä asioita ja huolia uusi pääjohtaja tuo kokoukseen. Edeltäjänsä, ranskalaisen  Christine Lagarden,  aikaa Ylönen kiittelee siitä, että järjestön tutkimusosasto otti opiksi finanssikriisin ja vuosikymmeniä harjoitetun budjettikuripolitiikan virheistä.
 – Nyt pitäisi turvata tutkimuksen riippumattomuus ja vahvistaa entistä enemmän, että se näkyy myös maatasolla.
 Ylönen arvostelee tuoreessa pääjohtajavalinnassa sitä, että se rikkoi kymmenen vuoden takaisen G20-maiden linjauksen, jonka mukaan IMF:n ja Maailmanpankin johtajat pitäisi valita pätevyyden perusteella eikä maantieteellisellä jaolla.
 Tälläkin kertaa Yhdysvallat ja Eurooppa jakoivat IMF:n ja Maailmanpankin pääjohtajavalinnat niin, että Eurooppa sai IMF:n ja Yhdysvallat Maailmanpankin pääjohtajan paikan.
 Suomen politiikkaa hän pitää haitallisena, koska Suomi on puolustanut eurooppalaista näkökulmaa pääjohtajan valinnassa ja äänivaltakysymyksissä, jotka ovat polkeneet paikallaan.
 Maailma ja sen valtasuhteet ovat nyt aivan erilaiset kuin 75 vuotta sitten, jolloin IMF perustettiin. Sen pitäisi näkyä myös järjestön johtamistyylissä. Erityisesti Aasian ja Afrikan nousun pitäisi näkyä johtamisessa ja äänivaltasuhteissa. Se on keskeistä IMF:n oikeudelle olla olemassa tulevaisuudessa, Ylönen painottaa.
 – Muussa tapauksessa vaara on, että Kiina ja muitten nousevien talouksien kaltaiset valtiot eivät pidä IMF:ää relevanttina, jolloin palataan voimapolitiikan aikaan.
 Viitteitä suurvaltojen voimapolitiikasta on jo. Ja Suomen kaltaiselle pienelle maalle se ei ole hyvä asia, Ylönen summaa.

Kansainvälisen valuuttarahaston raskassarjalaiset kokoontuvat Washingtonissa – Olli Rehn: "Kasvunäkymien riskit ovat nousseet entisestään"


Summary: Poliisipäällikön epäillään suojelleen alaisiaan syytteiltä huumekaupasta ja lahjusten ottamisesta.

Filippiinien poliisijohtaja on eronnut vain kuukausi ennen eläkepäiviään huumeskandaalin takia.
 Kenraali  Oscar Albayalden  on epäilty suojelleen alaisiaan syytteiltä ja erottamiselta, kun hän toimi aiemmin Pampangan provinssin poliisipäällikkönä.
 Tapaus liittyy suureen metamfetamiinitakavarikkoon vuonna 2013 Pampangassa.
 Kolmentoista poliisin syytettiin myyneen takavarikoituja huumeita eteenpäin. Epäilyksiä herätti, että poliisit olivat ostaneet kalliita katumaastureita pian ratsian jälkeen.
 Poliisien epäiltiin myös päästäneen lahjuksia vastaan vapaaksi kiinalaisen huumekauppiaan ja pidättäneen toisen ulkomaalaisen tämän tilalle.
 Senaatin kuulemisessa entinen poliisi kertoi Albayalden suojelleen epäiltyjä poliiseja syytteiltä ja erottamiselta. Toinen entinen poliisi sanoi poliisipäällikön saaneen osuuden huumeiden myyntituloista.
 Albayalde on kiistänyt syytökset. Filippiinien presidentti  Rodrigo Duterte  ei ole kommentoinut tapausta.
 Tuhansia ihmisiä on kuollut verisessä huumeiden vastaisessa sodassa, joka on Duterten politiikan kulmakiviä.
 Poliisi sanoo tappaneensa yli 6 700 epäiltyä huumekauppiasta, kun nämä vastustivat pidätystä. Lisäksi tuhansia ihmisiä on murhattu hämärissä oloissa. Duterten huumesota on kohdistunut pääosin kaupunkien köyhään väestöön.

Takaisku Filippiinien huumesodassa: Poliisijohtaja erosi huumeskandaalin takia


Summary: Korjaustoimenpiteiden kestosta ei viestintäpäällikön mukaan ole tietoa.

Valtionhallinnon tietoliikenneyhteyksissä on laaja häiriö, kertoo Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtori Twitterissä. Valtorin mukaan vika on paikallistettu ja sitä korjataan parhaillaan.
 Vika vaikuttaa noin kymmenen valtionhallinnon organisaation toimintaan. Valtorin viestintäpäällikkö  Tuuli Ojakangas  sanoo, että häiriö näkyy valtionhallinnon organisaatioiden sisäisissä tietoliikenneyhteyksissä.
 – Tällä hetkellä ei ole tiedossa, että häiriötä olisi kansalaisten käyttämissä palveluissa. Toki välillisesti vaikutuksia voi näkyä kansalaisillekin, Ojakangas sanoo.
 Vian vuoksi esimerkiksi pikaviesti- ja sähköpostipalveluissa voi olla katkoksia. Esimerkiksi liikenne- ja viestintävirasto kertoo Twitterissä, että vika vaikuttaa viraston sähköpostien toimintaan.
 Ojakankaan mukaan kyse ei ole verkkohyökkäyksestä, vaan tietoliikennehäiriöstä. Korjaustoimien kestosta ei ole vielä tarkempaa tietoa.
 Valtion tietoliikenneyhteyksissä häiriö

Valtion tietoliikenneyhteydet takkuilevat – Vika vaikuttaa noin kymmenen organisaation yhteyksiin


Summary: Työntekijäjärjestöt eivät ole saaneet työnantajalta tietoa edes ammattinimikkeistä ja yksiköistä, joihin muun muassa irtisanomiset kohdistuvat.

Tehyn pääluottamusmiehen mukaan Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymässä aletaan jakaa maanantaiaamuna ilmoituksia irtisanottaville ja uudelleensijoitettaville työntekijöille.
 Tehyläinen pääluottamusmies  Kati Keränen  kertoo, että työntekijöiltä on aamun aikana tullut jo yhteydenottoja ja esimiehet ovat alkaneet pitää tilaisuuksia, joissa kerrotaan irtisanomisista ja uudelleensijoittamisista.
 Keräsen mukaan ensimmäiset tapaamiset, joissa työntekijäjärjestöt ovat mukana työntekijöiden tukena, alkavat puoli kymmeneltä aamupäivällä.
 Lainvastaista tiedonsaantioikeuden rajoittamista?
 Työntekijäjärjestöt katsovat, että luottamusmiesten tiedonsaantioikeutta on rajoitettu lainvastaisesti, sillä pyynnöstä huolimatta työnantaja ei ole antanut tietoa edes ammattinimikkeistä ja yksiköistä, joihin toimenpiteet kohdistuvat.
 Juko, Jyty, JHL, Super ja Tehy odottivat tietoja viime perjantaihin puoleen päivään mennessä, mutta niitä ei saatu.
 Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä irtisanoo 51 työntekijää ja uudelleensijoittaa 40.

Tehyssä tyrmistyttiin: Hyvinvointiyhtymä on alkanut toimittaa ilmoituksia irtisanomisista – työntekijäjärjestöt pidetty pimennossa


Summary: Hämeenlinnalaiskoululaiset ryhtyivät ruokakapinaan ja keräävät adressia. Liian moni oppilas syö vain vähän kouluruokaa.

Henkilöstö- ja laitosruokalat, ateriapalvelu

Moni koululainen opiskelee vatsa kurnien. Tuoreen  THL:n kouluterveyskyselyn  mukaan 8.-9. luokkalaista yli kolmannes ei syö koululounasta päivittäin. Kouluruokailusta pois jäävien osuus on kasvanut kahden vuoden takaiseen tutkimukseen verrattuna.
 Reilut viisi prosenttia samanikäisistä ei käy kertaakaan viikon aikana syömässä kouluruokalassa.
 Ilta Kiemunki ja Sofia Kynsilehto toivoisivat, että kouluruokalan salaattiaineikset olisivat tarjolla erikseen. Kati Turtola / Yle
 Rakettispagetti innosti keräämään adressia
 Joukko hämeenlinnalaisia koululaisia kerää parhaillaan adressia maistuvamman kouluruoan puolesta.
 Yksi adressin alullepanijoista on Hämeenlinnan yhteiskoulun viidesluokkalainen  Sofia Kynsilehto . Koululaiset päättivät alkaa kerätä nimiä, suivaannuttuaan liian pehmeäksi keitettyyn rakettispagettiin.
 Lokakuisen tiistain malliateria Hämeenlinnan yhteiskoulun ruokalassa, kun tarjolla oli lohilasagnea. Yksittäisen kouluaterian kustannuksia Palmia ei kerro julkisuuteen. Kati Turtola / Yle
 Kynsilehto tietää myös, että ei ole järkevää, jos verovaroilla maksettua kouluruokaa joutuu jätteeksi.
 – Toinen syy on ilmastonmuutos, ruuan heittäminen roskikseen ei ole nyt kauhean ekologista, jatkaa Kynsilehto.
 Lapset tykkäävät puurosta – aikuiset moittivat
 Viidesluokkalaiset itse ratkaisisivat kouluruokapulmat kysymällä entistä enemmän koululaisten itsensä mielipiteitä.
 – Voitaisiin kysyä ihan kunnolla oppilailta, että mistä ne tykkää ja mistä ne ei tykkää, neuvoo  Jaakko Jokinen .
 Koululaiset luettelevat ruokia, joista uskovat suurimman osan koululaisista pitävän. Listalle nousevat tuiki tavalliset suosikit: lihapullat ja muusi, hernekeitto ja puuro. Maksalaatikko ja lohilasagne mainitaan myös, tosin ne jakavat mielipiteitä.
 Hämeenlinnassa kouluruoan valmistaa Palmia, joka tekee eteläisessä Suomessa ruokaa kaikkiaan 26 000: lle koululaiselle. Koululaisten mainitsemat suosikit ovat yrityksen väelle tuttuja.
 – Hämeenlinnassa viisi suosituinta ovat lihamakaronilaatikko, pinaattiletut, puurot, jauhelihakastike ja kalapuikot, kertoo palvelualuepäällikkö  Eija Tonteri  Palmiasta.
 Operatiivinen johtaja Jaana Kujala (vas.) sekä aluepäällikkö Eija Tonteri sanovat, että vain syöty ateria täyttää vatsaa. –Kyllä me toivomme palautetta lapsilta.  Ville Välimäki / Yle
 Tonterin mukaan kielteinen palaute tulee usein kasvisruuasta. Tilanne on hankala, sillä useissa kunnissa on viime aikoina tehty päätös kasvisruuan lisäämisestä koulujen ruokalistoille. Niinikään  toisen asteen tuoreissa ruokailusuosituksissa  on lisätty kasvisruokien määrää.
 Puuro ja pinaattiletut ovat kasvisruokia ja niistä koululaiset pitävät. Miksei puuroa voida tarjota lapsille vaikka kerran viikossa?
 – Sitä on vähän rajoitettu, koska se lasketaan kasvisruuaksi. Joidenkin mielestä puuro ei ole riittävän täyttävä ruoka, aikuisten mielestä varsinkin. Lapset kyllä puurosta tykkäävät, jatkaa Tonteri.
 Osa koululaisista ottaa lautaselleen vain pienen annoksen ruokaa. Ville Välimäki / Yle
 Uudet kasvisruokakokeilut eivät saa kolmelta viidesluokkalaiseltakaan peukunnostoja.
 – Täällä on laitettu sellaisiakin ruokia, mistä lapset ei oikeasti tykkää. Yhtään, sanoo Sofia Kynsilehto.
 – Esimerkiksi kikhernepapupata, nyökkää  Ilta Kiemunki  vierellä.
 – Niin, eihän kukaan syö sitä. Ei kukaan, jatkaa Kynsilehto.
 "Energia auttaa keskittymään oppitunneilla"
 Hämeenlinnan yhteiskoulussa työskentelevä terveydenhoitaja  Pia Kenig  kertoo, että ravitsemus on terveystarkastuksen yksi tärkeä teema ja kouluruokailusta keskustellaan koululaisen kanssa aina terveystarkastuksessa.
 – Suurin osa nuorista osallistuu  kouluruokailuun , mutta se vaihtelee paljon, minkä verran siellä syödään ja mitä lautaselle eksyy, sanoo Kenig.
 –Joskus nuoret kertovat, että kouluruokalan ruuhkaisuus ja meteli tuntuvat epämiellyttäviltä ja sen vuoksi välttelevät ruokalaan menemistä, sanoo terveydenhoitaja Pia Kenig. Kati Turtola / Yle
 Kenig työskentelee tällä hetkellä yläkouluikäisten kanssa ja tietää erityisesti murrosikäisten ruokailutottumuksista.
 – Yleisin syy siihen, että kouluruoka on jäänyt välistä on se, että se ei maistu. Tai, jos kaverit eivät ole menneet syömään niin sitten ei tule itsekään menneeksi, kertoo Kenig.
 Kenig muistuttaa, että kouluruoka auttaa jaksamaan koulupäivän, mutta siitä saa puhtia koulupäivän jälkeenkin harrastuksiin ja vapaa-aikaan.
 – Energia auttaa keskittymään oppitunneilla, sanoo Kenig.
 Ruokalaan tulleet viidesluokkalaiset sanovat, että jos ruoka ei maistu, lautaselle tulee otettua vain ihan pieni annos ja silloin nälkä iskee uudestaan äkkiä.
 – Minulle ainakin tulee pää kauhean kipeäksi, jos en ole syönyt tarpeeksi, kertoo Ilta Kiemunki.
 Oppilaat toivovat yksinkertaista palautejärjestelmää
 Vuoden mittaan Palmiassa tehdään useita kouluruokakyselyitä ja tälläkin hetkellä on meneillään yksi. Käytössä on myös mobiilisovellus, jonka kautta voi antaa palautetta, lukea ruokalistoja ja tietoja ruoka-aineista sekä valmistuksesta. Kouluruoka-appin on ladannut tähän mennessä noin 17 000 käyttäjää.
 Viidesluokkalainen Ilta Kiemunki ei kuitenkaan innostu mobiilisovelluksesta.
 – Siihen täytyy laittaa joku ihmeen koodi ja täytyy ladata sovelluskin. On aika monimutkaista, sanoo Kiemunki.
 Palvelualuepäällikkö Tonteri ja operatiivinen johtaja Kujala sanovat olevansa tyytyväisiä koululaisten aktiivisuuteen.
 – Käsittelemme kaikki palautteet, keskustelemme niistä ja ruokalistaa muodostetaan sen mukaan, sanoo Eija Tonteri.
 – Ja sitten tietysti koko ajan seuraamme, jos joissakin ruokalajeissa menekki on pienempää. Se on meille selkeä viesti, että ruoka ei ole pidettyä, kertoo operatiivinen johtaja Jaana Kujala.
 Kujala ja Tonteri mainitsevat, että vähän aikaa sitten kasvisruoka, jossa on papuja päätettiin poistaa ruokalistalta.
 – Onko se juuri kikhernepata, jota lapset moittivat?
 – Saattaa olla, sanovat naiset varovasti.

Koululaiset kyllästyivät ylikypsään spagettiin: "Kysyttäisiin kunnolla oppilailta, että mistä ne tykkää"


Summary: Uudet poliisikokelaat astuvat opinahjoonsa tällä viikolla. Millaisia tilanteita poliisit kohtaavat, kun tositoimet alkavat?

Tässä testissä on yhdeksän kuvitteellista tilannetta ratkottavaksesi. Kolmesta vaihtoehdosta vain yksi on lain kirjaimen mukainen.
 Visa on tehty yhteistyössä Poliisiammattikorkeakoulun ja Poliisihallituksen asiantuntijoiden kanssa. Perustelut kullekin vastaukselle löytyvät poliisilaista tai pakkokeinolaista.
 Keskustelu aiheesta on auki klo 20 asti.

Olisiko sinusta poliisiksi? Hyppää poliisin haalareihin ja testaa, kuinka selviät partion kohtaamista kinkkisistä tilanteista


Summary: Turun yliopiston uusi NEFER-hanke tutkii muun muassa, miksi lapsensaannin esteet kasautuvat vähemmän koulutetuille.

Vauvakato-sana pompahti otsikoihin pari viikkoa sitten, kun Tilastokeskus julkisti tuoreen väestöennusteensa. Taivastelua riitti, vaikka syntyvyyden lasku on ollut nähtävissä jo pitkään.
 Turun yliopistossa on käynnistymässä NEFER-hanke, jossa tutkitaan, mistä pohjoismainen voimakas syntyvyyden lasku johtuu ja millaista eriarvoisuutta muuttuvaan perheenmuodostukseen liittyy.
 Hanketta johtaa akatemiatutkija  Marika Jalovaara . Hän on tutkinut sosiaalisen eriarvoisuuden ja perhedynamiikan yhteyksiä 1990-luvun puolivälistä asti.
 Syntyvyyden vajoaminen on Jalovaaran mukaan Pohjoismaissa hätkähdyttävintä juuri Suomessa. Sitä tuskin voi selittää pelkästään lastensaannin lykkääntymisellä vanhemmalle iälle.
 Työura ei haittaa lapsensaantia
 Marika Jalovaaran tutkimukset paljastavat, että lapsettomaksi jääminen on lisääntynyt Suomessa erityisesti vähemmän koulutettujen naisten osalta. Vähemmän koulutetuilla hän tarkoittaa enintään perus- tai keskiasteen suorittaneita.
 Onko siis syytä unohtaa ajatus, että korkeakoulutetuilta uraihmisiltä jäävät lapset tekemättä?
 Aiemmin lapsettomaksi jääminen olikin yleisintä korkeakoulutetuilla naisilla, mutta Jalovaara kertoo, että korkeakoulutettujen naisten lapsettomuus ei ole lisääntynyt lainkaan.
 – Näyttää siltä, että Pohjoismaissa korkeakoulutetut sovittavat varsin onnistuneesti yhteen työuran ja lapsensaannin. Lapsettomaksi jääminen on lisääntynyt ainoastaan vähemmän koulutettujen naisten kohdalla, Marika Jalovaara sanoo.
 Seppo Suvela / Yle
 Suomi johtaa lapsettomuustilastoja selvästi Pohjoismaissa. Nelikymppisistä miehistä peräti kolmannes on lapsettomia ja naisistakin yli viidennes. Muissa Pohjoismaissa osuus on naisilla jäänyt 12–14 prosenttiin.
 Työttömyys on iso kompastuskivi
 Kehityksessä on huolestuttavaa sosiaalinen eriarvoisuus: perheen perustamisen esteet kasautuvat vähemmän koulutetuille. Miksi?
 Akatemiatutkija Marika Jalovaara nostaa työllisyyden avainasemaan.
 – Työttömyys on kompastuskivi perheenmuodostuksen kaikissa vaiheissa. Yhteenmuutossa, avioitumisessa, liittojen kestävyydessä ja lapsensaannissa.
 Pohjoismaissa on ansiokkaasti tuettu työn ja perheen yhteensovittamista. Siinä mielessä Pohjoismaat on Jalovaaran mielestä edelleen paratiisi. Mutta asialla on toinenkin puoli.
 – Luonnollisesti tuki työn ja perheen yhteensovittamiselle auttaa lähinnä niitä, joilla on jotain yhteensovitettavaa. Ei niinkään niitä, joilta työ ja puoliso puuttuvat.
 Jalovaaran mielestä eriarvoisuuteen purevat koulutus- ja työllisyyspolitiikka.
 – Perheettömyys on yleisintä niillä, joilla on heikoimmat mahdollisuudet muovata elämänkulkuaan mieluisekseen.
 Akatemiatutkija Marika Jalovaara selvittää Turun yliopiston uudessa hankkeessa, mistä pohjoismainen voimakas syntyvyyden lasku johtuu.   Päivi Leppänen / Yle
 Tulevaisuudennäkymät vaikuttavat lastensaantiin
 Jos lapsettomuuden taustalla on puolison puuttuminen, lapsiperheiden taloudellinen tuki ei riitä avuksi. Akatemiatutkija Marika Jalovaara ei silti väheksy yhteiskunnan mahdollisuutta auttaa.
 – Usein ajatellaan, että parisuhteet kuuluvat yksityiselämän piiriin. Mutta kyllä riskimalleissa näkyy, että esimerkiksi pitkään työttömänä olleiden miesten todennäköisyys muuttaa yhteen puolison kanssa, avioitua ja saada lapsia on aika pieni.
 Perheen perustamisessa ei siis ole kyse pelkästään sattumasta ja romantiikasta, vaan myös tulevaisuudennäkymistä. Siihen vaikuttaa oleellisesti sekä oma että puolison tai puolisoehdokkaan työllisyys.
 Vähemmän koulutettujen perheen perustamista on Marika Jalovaaran mielestä tärkeää tukea muistakin syistä kuin vain alenevan syntyvyyden vuoksi.
 – Useimmissa tapauksissa perhe suojaa ihmistä ja tuottaa hyvinvointia.
 Lue lisää:
 Tutkija syntyvyydestä: Viime kädessä hyvin henkilökohtaisia päätöksiä
 "Tehdään perhevapaauudistus", "korotetaan lapsilisiä ja elatustukea" – Tässä kärkipoliitikkojen eväitä väkiluvun kasvattamiseksi
 Uusi väestöennuste vahvistaa synkät pelot – Tilastokeskus: maamme väkiluku lähtee nykykehityksellä laskuun reilun kymmenen vuoden päästä

Väestötutkija: Urakiireet eivät estäkään lasten saamista – perheen perustaminen tyssää useammin työn ja parisuhteen puuttumiseen


Summary: Uusissa autoissa saattavat palaa vain päiväajovalot, vaikka näkyvyys olisikin heikko. Liikenneturvan kyselyn mukaan vaaratilanteet ovat yleisiä.

Monissa uusissa autoissa käytetään niin sanottuja päiväajovaloja. Automatiikka toimiin niin, että mikäli auton anturin mukaan on tarpeeksi valoisaa, vain huomiovalot syttyvät. Anturi saattaa kuitenkin tulkita valoisuuden riittäväksi, vaikka on esimerkiksi sumuista tai näkyvyys muutoin heikko. Kuljettajan tulisi tällöin kytkeä varsinaiset ajovalot päälle.
 Liikenneturvan kyselyssä 68 prosenttia suomalaisesta kertoi kohdanneensa pimeällä ilman ajovaloja ajavan autoilijan viimeisen vuoden aikana. Samassa kyselyssä joka kolmas autoilija kertoi joutuneensa liikenteessä vaaratilanteeseen, kun toinen tielläliikkuja on ajanut autolla ilman ajovaloja.
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö  Tapio Heiskanen  kertoo, että erityisesti tietyt mallivuosien 2011-2014 autot ovat erityisen ongelmallisia.
 – Tuolloin asetus oli jonkun aikaa hieman erilainen ja noita autoja näkyykin liikenteessä perä pimeänä. Joissakin malleissa takavalot eivät pala ollenkaan huomiovalojen kanssa.
 Ongelma on tiedostettu jo pitkään
 Perä pimeänä liikkuvat autot eivät ole uusi ongelma. Ylekin on julkaissut aihetta käsitteleviä nettijuttuja joka syksy usean vuoden ajan.
 Liikenneturvan Heiskasen mukaan ongelma on kiusallinen.
 - Mekin olemme yrittäneet valistaa autoilijoita valojen käytössä vuosikaudet. Kyselyn tulokset todistavat, että emme rutise turhasta, vaan vaaratilanteet maamme teillä ovat arkipäivää.
 Liikenneturvan kaksi eri kyselyä toteutettiin viime vuoden joulukuussa ja tämän vuoden touko-kesäkuussa. Molemmissa kyselyissä vastaajia oli runsas tuhat ja heistä autoilijoita oli lähes 80 prosenttia.
 Lue myös
 Autojen tekniikka eurooppalaistuu, mutta ajossa noudatetaan yhä Suomen sääntöjä
 Jokasyksyinen valitus takavaloista – Autoa on turha haukkua, jos valot eivät sateessa pala
 Oletko takavalot pimeänä kulkeva peräänajopommi?
 Auton takavalot pidettävä päällä hämärässä: ”Ei mitään järkeä ajaa huomiovaloilla”
 Osaatko käyttää uuden autosi valoja oikein? Automyyjä kertoo, mitä sinun pitäisi tietää

Tiedätkö, palavatko autosi takavalot? - Joka kolmas autoilija on joutunut vaaratilanteeseen toisen auton valottomuuden takia


Summary: Kati ei palannut enää työhönsä uuvuttuaan. “Nyt ihmiset vain lähtevät, kun raja tulee vastaan. Se ei ratkaise ongelmia”, sanoo työelämätutkija.

32-vuotias  Kati  on työuupunut jo kolme kertaa.
 Lukion jälkeen Kati yritti kerätä CV-merkintöjä ja tienata rahaa tekemällä muutamia kuukausia neljää työtä samanaikaisesti. 21-vuotiaana Kati koki ensimmäiset burnoutin oireet, ja hänellä todettiin alkava vatsahaava.
 27-vuotiaana hän päätyi tuottamaan elokuvaa, jota tehtiin tiukalla aikataululla vapaaehtoisvoimin. Projektin jälkeen kesti yli puoli vuotta, ennen kuin Kati pystyi ajattelemaan töihin palaamista.
 Tehdessäni tätä haastattelua kesällä 2019 Kati on poissa työelämästä. Vuosi sitten lokakuussa hän oli jäänyt sairaslomalle edelliseltä työpaikaltaan eikä koskaan palannut.
 "Minulle on sanottu, että hyvä kun sait sairaslomaa, nyt voit sitten nukkua pitkään! Että nukut vaan paljon, niin kyllä se siitä ohi menee. Ei se toimi niin", Kati kertoo. Matias Väänänen
 Katin tarina on ikävä kyllä yhä tavallisempi kolmekymppisen tarina. Verkkojulkaisu Buzzfeed julisti jo milleniaalit burnout-sukupolveksi. Milleniaaleilla tarkoitetaan useimmiten 1980-luvun alun ja 1990-luvun puolivälin välillä syntynyttä sukupolvea.
 Työuupumus ei enää hätkäytä, vaikka sen pitäisi, sanoo työelämätutkija, kauppatieteiden apulaisprofessori  Charlotta Niemistö .
 – Tietointensiivisessä työssä, jossa työ liikkuu ihmisen mukana myös kotiin, on hyvin tavallista, että jos et itse ole uupunut niin vähintään tunnet jonkun joka on. Ollaan vaan että aijaa, nyt se tyyppi jäi saikulle. Se ei enää pysäytä, Niemistö kuvailee.
 "Voidaan jopa ajatella, että minä en ole nyt antanut itsestäni tarpeeksi, kun en ole vielä kokenut työuupumusta."  Charlotta Niemistö
 Työuupumuksen normalisoitumisella on hyvät ja huonot puolensa. Ulostulot mediassa ovat vähentäneet työuupumuksen stigmaa. Kun työuupumuksesta on helpompi puhua, siihen on helpompi saada apua. Lisäksi se on avannut isomman yhteiskunnallisen keskustelun, jossa voidaan pohtia ratkaisuja.
 Toisaalta jotkut työorientoituneet milleniaalit ovat tehneet työuupumuksesta uran merkkipaalun.
 – Voidaan jopa ajatella, että minä en ole nyt antanut itsestäni tarpeeksi, kun en ole vielä kokenut työuupumusta, Niemistö sanoo.
 – Ei voi sanoa, että työuupumus on normaali vaihe työuraa, mutta se on yhä enemmän niin, että sinä voit kokea sen jossain vaiheessa, valmistaudu siihen.
 Sairaslomalla Katia aluksi jännitti näyttäytyä kaupungilla. "Minulla ei kuitenkaan ollut jalka katki. Tavallaan olisi ollut helpompaa, jos olisi ollut. Se olisi ollut helpompaa selittää ihmisille." Matias Väänänen
 Niemistö kertoo yhdestä tutkimuksensa vastaajasta, kolmekymppisestä naisesta, joka oli töistään aivan hajalla. Silti nainen uskoi, että tärkeintä oli vaan viedä iso projekti loppuun. Sitten voisi jäädä pitkälle lomalle.
 – Hän sanoi, että ei häntä hirveästi pelota: hän oli käynyt sen läpi ennenkin. Silloin hän oli pari kuukautta pois, otti vähän sairaslomaa ja piti perään pidemmän kesäloman.
 – Jos sen on käynyt läpi kerran, seuraavalla kerralla reaktio voi tulla nopeammin kuin aikaisemmin. Stressinsietokyky ottaa kolhun aina, kun uupuminen pääsee liian pitkälle, Niemistö sanoo.
 "Me emme tiedä, kuinka paljon on sellaista työpahoinvointia, joka ei koskaan kirjaudu mihinkään tilastoihin."  Charlotta Niemistö
 Suomessa mielenterveyshäiriöt nousivat viime vuonna ensimmäistä kertaa tuki- ja liikuntaelinsairauksia yleisemmäksi syyksi saada sairaspäivärahaa. Joka päivä Kela maksoi 4,6 miljoonaa euroa sairaspäivärahaa mielenterveydenhäiriön perusteella.
 Joka neljäs kokee työuupumuksen oireita. Usein vakavasti työuupuneet saavat masennusdiagnoosin, jotta olisivat oikeutettuja sairaspäivärahaan.
 Suomessa milleniaalien työuupumusta ei ole tutkittu erikseen. Amerikkalaistutkimuksessa kävi ilmi, että milleniaaleilla sekä stressin että työtuntien määrä olivat työikäisistä kaikkein korkeimmissa luvuissa, Niemistö kertoo.
 – Emmekä me tiedä, kuinka paljon on myös sellaista työpahoinvointia, joka ei koskaan kirjaudu mihinkään tilastoihin, hän huomauttaa.
 Vatsakipuja, muistiongelmia ja ahdistusta
 Kati aloitti vuoden alusta 2018 määräaikaisena viestintäasiantuntijana melko isossa organisaatiossa. Työ sisälsi yhteisön viestinnän ja sosiaalisen median koordinointia ja kehittämistä, verkkosivujen ylläpitoa, isoja vuosittaisia graafisen suunnittelun projekteja ja tapahtumatuotantoa.
 Katilla oli isot odotukset työpaikasta. Se oli oman alan – kulttuurituottamisen ja kuva-artesaanin – työtä, joka yhdisteli Katin kummankin ammatin osaamisalueita. Haaveissa oli pidempiaikainen työpaikka, sillä työtehtävä todennäköisesti ennen pitkää vakinaistettaisiin.
 Työpöydällä oli jo Katin aloittaessa projekteja, jotka olivat myöhässä aikataulusta. Perehdytys oli jäänyt tulevien vuosittaisten projektien osalta lähes olemattomaksi.
 Työnkuva oli laaja, liian laaja. Päivittäin piti sammuttaa tulipaloja, joita oli mahdoton ennustaa. Työtehtäviä oli vaikeaa delegoida, sillä talossa ei ollut toista samoja töitä osaavaa tyyppiä.
 "Siitä syntyy ahdistusta, kun tuntee, että ei pysty antamaan parastaan, koska koko ajan joutuu suorittamaan hirveällä tahdilla."  Kati
 Kati alkoi kärsiä jatkuvasta väsymyksestä, ahdistuksesta, kovista vatsakivuista, aurallisesta migreenistä ja muistiongelmista, joille ei löytynyt selitystä työterveyslääkärin vastaanotolla. Työpäivien jälkeen hän meni usein suoraan petiin.
 Kati myöntää olevansa perfektionisti ja suorittajaluonne, mutta ylitöitä hän ei juuri tehnyt. Kyse ei ollut työnarkomaaniudesta, vaan hallinnan tunteen menetyksestä.
 – Se on osaksi ammattiylpeyttäkin, että koittaa parhaansa mukaan hoitaa asiat, vaikka on kamala kiire. Siitä taas syntyy ahdistusta, kun tuntee, että ei pysty antamaan parastaan, koska koko ajan joutuu suorittamaan hirveällä tahdilla, Kati sanoo.
 – Kiireen takia suoritetuista työtehtävistä ei taas ehtinyt ollenkaan nauttimaan. Saavutuksista ei saanut tyydytystä, hän jatkaa.
 Työuupumus oli esimiehelle vaikea pala
 Katille ongelmallisinta oli esimiehen heikko ymmärrys hänen tilanteestaan. Kati oli ottanut useaan kertaan puheeksi, että työtehtäviä oli liikaa.
 – Olin ehdottanut, että joitakin työtehtäviäni delegoitaisiin. Esimies sanoi joka kerta, että kyllähän se on aiemminkin näin toiminut.
 – Ihminen, joka ei ole koskaan tehnyt jotakin työtä, ei voi tietää, kuinka monta liikkuvaa osaa yhden kokonaisuuden sisällä on. Esimies ei ymmärtänyt, kuinka paljon töitä minulla oli.
 Pahimman työuupumuksen aikaan Kati sai kotona erityisen voimakkaan ahdistuskohtauksen. "Tuli niin kova paniikki, että tuntui aivan kuin räjähtäisi sisältä päin." Matias Väänänen
 Henkilöstöpalaverissa Kati ehdotti voimakkaasti kuormittaneen projektin jälkeen uudestaan työtehtävien delegointia. Vastaus oli identtinen: Hyvinhän se on mennyt tähänkin asti.
 Yhtäkkiä kyyneleet alkoivat valua Katin silmistä.
 – Tuli ylitsevuotava tunne, että te ette nyt ymmärrä sitä kuormitusta, joka minulla on.
 2018 lokakuussa Kati jäi lopulta pitkälle sairaslomalle. Sairaslomapapereissa luki masennus ja somaattinen oireyhtymä.
 Työuupumus ei ole lääketieteellinen diagnoosi. Siitä kuitenkin oli kyse: Katin henkilökohtaisessa elämässä kaikki oli jotakuinkin hyvin. Hän ei ollut masentunut, vaan musertunut työkuorman alle.
 "Vanhempien on helppo huudella, että ei me vaan silloin ennen vanhaan uuvuttu, kun milleniaalien luottamus työelämään on ollut murentunut alusta lähtien."  Charlotta Niemistö
 Kun Kati soitti esimiehelle ja kertoi sairaslomastaan, pomon oli vaikeaa hyväksyä sitä, että Katin sairasloma johtui työuupumuksesta.
 – Esimies sanoi, että sinä olet masentunut ja siksi uupunut. Uskon, että esimies ei vain ollut valmis tekemään työpaikalla muutoksia, jotka olisivat keventäneet monen muunkin työkuormaa, Kati miettii.
 Milleniaalit eivät tunne muunlaista työelämää
 Milleniaalit ovat kasvaneet epävarmuuden maailmaan, jossa yt-neuvottelut voivat pärähtää päälle koska tahansa, Niemistö sanoo. Vaikka vakituisia työpaikkoja ei ole sen vähempää kuin aiemmin, vakituinenkaan työ ei enää tunnu yhtä pysyvältä kuin ennen.
 – Milleniaalit eivät voi katsoa peruutuspeiliin ja nähdä, että työelämä on joskus ollut myös toisenlaista. Vanhempien on helppo huudella, että ei me vaan silloin ennen vanhaan uuvuttu, kun milleniaalien luottamus työelämään on ollut murentunut alusta lähtien, Niemistö toteaa.
 Kati harrastaa puolisonsa Lassin kanssa kilpapelaamista. E-urheilu on myös yksi tapa rentoutua. "Selvisin työuupumuksesta keskittymällä mielekkäisiin asioihin", Kati sanoo. Matias Väänänen
 Kati vältteli pitkään työterveysneuvottelua. Hän oli määräaikaisessa työsuhteessa, joka päättyisi vuodenvaihteessa. Hänen pelkonaan oli, ettei häntä palkattaisi sen jälkeen enää uudelleen.
 Katilla sentään oli kanttia jäädä sairaslomalle ja kertoa uupumuksestaan töissä. Niemistön tutkimuksissa on käynyt ilmi, että työuupumus ei ehkä olekaan organisaatioissa niin näkyvä ilmiö kuin kuvitellaan.
 Milleniaaleille on tutkimusvastausten perusteella tyypillistä hoidattaa työuupumuksensa mahdollisuuksien mukaan yksityisellä ja vaihtaa uupuessaan työpaikkaa tai koko alaa.
 – Nyt ihmiset vain lähtevät, kun raja tulee vastaan, mutta siellä on seuraava jo tulossa, joka joutuu käymään saman läpi. Se ei ratkaise ongelmia.
 "Kun olin kertonut, että mielestäni perehdytys jäi liian lyhyeksi, minulla oli liikaa työtehtäviä ja toivonut, että osa niistä delegoitaisiin, esimies keskeytti minut. Hänen mielestään en ollut suoriutunut työtehtävistäni."  Kati
 Lopulta, oltuaan jo pidempään sairaslomalla, Katin työterveysneuvottelu järjestettiin. Paikalla olivat esimies ja työterveyslääkäri.
 – Kun olin kertonut, että mielestäni perehdytys jäi liian lyhyeksi, minulla oli liikaa työtehtäviä ja toivonut, että osa niistä delegoitaisiin, esimies keskeytti minut, Kati kertoo.
 Esimies sanoi, että oli huomannut alusta alkaen, että Katilla oli vaikeuksia työtehtäviin tarttumisessa.
 – Hänen mielestään en ollut suoriutunut työtehtävistäni. Olin koko ajan tehnyt projekteja valmiiksi ja saanut työkavereilta pelkästään hyvää palautetta. Tämä oli ensimmäisen kerta, kun hän sanoi minulle, etten hänen mielestään ole suoriutunut, Kati sanoo.
 – Oli sellainen tunne, kuin minua olisi lyöty kasvoihin.
 Katin ammatillinen itsetunto kävi nollissa sairaslomalla. "Mietin jopa, olenko vain laiska. Miksi muut jaksavat töissä, mutta minä en?" Matias Väänänen
 Jos työtehtävistä ei suoriudu, se on peruste irtisanomiselle. Katilla oli pitkä sairasloma takana, ja vuodenvaihteessa samaan pestiin oli avautumassa haku vakituiseen työsuhteeseen.
 – Vaadin, että työterveysneuvottelun muistioon kirjataan myös se, että omasta mielestäni olen suoriutunut työtehtävistäni koko ajan. Kyse ei ole siitä, etten olisi tehnyt työtehtäviä joita minulle annettiin, vaan siitä, että minulla ei riitä aika kaikkeen.
 – Koko tilanne tuntui epäreilulta, koska omasta mielestäni olin antanut työlle enemmän kuin sata prosenttia, Kati kertoo.
 "Sitä ei oteta kovin vakavasti jos joku uupuu, koska uusia ja nälkäisiä tulijoita on ovella jonossa."  Charlotta Niemistö
 Lopulta Kati ei kuitenkaan hakenut avautunutta vakinaista työtä. Hän ei halunnut palata työhön, joka teki hänet sairaaksi.
 Niemistö uskoo, että monilla esimiehillä ei vain ole tarpeeksi tietämystä työuupumuksesta, jotta uupunut työntekijä osattaisiin kohdata oikein.
 – Työntekijä ei ole sen huonompi työntekijä, vaikka hän olisi uupunut. Jos esimieheltä tulee huonoa asennetta, se on anteeksiantamatonta, Niemistö sanoo.
 Uupuneena nukkumaanmeno oli Katille vaikeaa. Kuormitus oli niin suuri, että aikaa rentoutumiselle teki mieli ottaa uniajasta. Öisin työjuttuja pulpahteli päähän, ja nukahtaminen oli vaikeaa. Matias Väänänen
 Niemistö ehdottaa työpaikoille kuormituksen mittariksi yksinkertaista mallia: ihmisten pitäisi olla yhtä työkykyisiä organisaatiosta lähtiessään kuin he olivat sinne tullessaan.
 Ongelmana on, että työnantaja ei enää ajattele työntekijän koko työuraa kuten ennen.
 – Sitä ei oteta kovin vakavasti jos joku uupuu, koska uusia ja nälkäisiä tulijoita on ovella jonossa.
 "Työkulttuuri kovenee vielä entisestään, ennen kuin sille tapahtuu jotain"
 Vaikka työuupumuskeskustelu on normalisoitunut, suurin osa keskustelusta käydään edelleen vain yksilö- ja yhteiskuntatasolla. Organisaatioissa työuupumus on vieläkin outo peikko, vaikka siellä olisi tehtävissä paljonkin, Niemistö sanoo.
 – Organisaatioissa pitäisi ylläpitää dialogia työn kuormituksesta, määrästä, liian tiukoista aikatauluista ja liian pienistä resursseista.
 Ensimmäinen työpaikka muovaa työntekijää erityisen paljon, sanoo Niemistö. Ensimmäisessä työssä ei osata kyseenalaistaa organisaatiokulttuuria.
 Paluu työelämään jännitti Katia niin hyvässä kuin pahassakin. "Töihin palaaminen pitää aloittaa olemalla rehellinen itselleen. Täytyy keskustella työnantajan kanssa, minkälainen työpanos on riittävä." Matias Väänänen
 – Nuorten pitää aina näyttää kyntensä ja osoittaa kykynsä. Jos organisaatiossa ajatellaan, että “vahvat pärjäävät”, ei yksilö pysty vetämään rajoja koska hän tuntee koko ajan syyllisyyttä siitä, ettei muka tee riittävästi.
 Kun nuori kasvaa kovaan työkulttuuriin, hänen on vaikeaa ymmärtää, kun ystävä tai perhe huomauttaa liian suuresta työmäärästä.
 – Nuori voi ajatella, että vain kollegat todella ymmärtävät häntä. Silloin kupla vahvistuu entisestään, ja tehdään yhä enemmän töitä, Niemistö sanoo.
 "Jos organisaatiossa jauhetaan koko ajan intohimotyö-läppää, niin uskaltaako sitä sanoa, että haluaisi tehdä iltaisin jotain muuta kuin töitä?"  Charlotta Niemistö
 Esimiehillä on suuri vastuu työkulttuurin pitämisessä terveenä. Oma esimerkki on äärettömän tärkeää.
 – Jos pomo tahtoo tehdä työtään kello 2 yöllä, niin mikä minä olen tätä johtajaa kieltämään sitä tekemästä. Mutta älä nyt hyvänen aika lähetä sähköposteja alaisillesi tuolloin. Jotkut todella heräävät yöllä, kun puhelin kilahtaa, koska he haluavat näyttää pomolle, että he tekevät paljon töitä, Niemistö kärjistää ja jatkaa:
 – Intohimotyö on hieno asia, joka voi pitää motivoituneena, mutta kun siitä puhutaan kritiikittömästi, sillä on lieveilmiöitä. Jos organisaatiossa jauhetaan koko ajan intohimotyö-läppää, niin uskaltaako sitä sanoa, että haluaisi tehdä iltaisin jotain muuta kuin töitä?
 Katin puoliso Lassi on seissyt Katin tukena työuupumuksen aikana. "Jo se oli iso asia, että Lassi mittasi iltaisin kahvin valmiiksi keittimeen. Hän ei odottanut minulta liikaa, ja se oli tärkeää." Matias Väänänen
 Nyt kun milleniaalit ovat hiljalleen siirtymässä myös johtaviin asemiin, heillä olisi mahdollisuus tehdä terveempiä työyhteisöjä.
 Niemistö suhtautuu pessimistisesti siihen, että milleniaalit pystyisivät tähän.
 – Ne, jotka jäävät organisaatioihin, sitoutuvat tekemään hirveää työtahtia, laittamaan uran etusijalle ja jättämään paljon muita asioita elämästään pois, jotta pääsevät eteenpäin urallaan. Kun näistä yksilöistä tulee johtajia, miksi he ajattelisivat toisin? Luulen, että työkulttuuri kovenee vielä entisestään ennen kuin sille todella tapahtuu jotain.
 Paluu työelämään jännitti
 Kati oli sairaslomalla lokakuusta elokuun loppuun. Toipuminen sujui alkuun takkuisesti.
 Ylikierroksilla käynyt Kati yritti suorittaa myös toipumisensa, mikä jarrutti todellisen toipumisen alkamista. Tunteet vaihtelivat syyllisyydestä häpeään, ja itsetunto kävi nollissa.
 Toukokuussa Kati alkoi kouluttautua uudelle alalle, käsityömestariksi. Hän päätti kokeilla uutta alkua, sillä ajatus paluusta vanhaan ahdisti.
 Heinäkuussa Katista tuntui, ettei edelleenkään ollut sataprosenttisesti palautunut uupumuksesta.
 Kati aloitti syyskuussa 2019 projektityöntekijänä e-urheiluhankkeessa. Kati uskoo, että intohimoinen suhtautuminen e-urheiluun auttaa häntä jaksamaan uudessa työssä. Matias Väänänen
 Sitten tuli puhelu, joka sai Katin harkitsemaan paluuta töihin.
 – Minua pyydettiin hakemaan paikkaa uudessa e-urheilu-hankkeessa. Olen ollut pitkään mukana pelialan harrastustoiminnassa. Se on minulle intohimo, sillä olen harrastanut kilpapelaamista pidemmän aikaa, Kati kertoo.
 – Se on näitä vanhan oman alan töitä, mutta… koska siihen yhdistyy minun intohimoni, uskon, että siihen työhön on helpompi palata.
 Eniten Katia jännittää töihin paluussa, jos tunne siitä palaa, ettei oma sata prosenttia riitä työnantajalle.
 – Uskon, että se on enimmäkseen omassa päässä. Se pelko ei perustu mihinkään konkretiaan. Tiedän nyt, että se mitä tapahtui, ei ollut minun syytäni, Kati sanoo.
 "Jos joskus uupuisin niin, etten pystyisi palaamaan enää ollenkaan töihin, se olisi hirveä tunne. Olisi vaikeaa rakentaa elämää ilman mitään toiveita uudesta työstä."  Kati
 Syyskuussa 2019 Kati aloitti uudessa työssään. Juuri nyt hänen tavoitteenaan on saada työarki rullaamaan ja saada lähivuosina vakityö.
 – Jos joskus uupuisin niin, etten pystyisi palaamaan enää ollenkaan töihin, se olisi hirveä tunne. Se olisi todella pysäyttävää. Olisi vaikeaa rakentaa elämää ilman mitään toiveita uudesta työstä, Kati miettii.
 – Toivottavasti sellaista tilannetta ei koskaan tule.
 Perjantai-dokkari: Viimeinen burnout nyt katsottavissa Areenassa.
 Katso myös:
 Työuupumukselle tulossa kansalliset raja-arvot
 Analyysi: Työuupumus on helpoin tunnistaa muualla kuin töissä – jotain on pielessä, jos harrastuksesta on tingittävä työn vuoksi
 Uupuneiden sankaritarinat ärsyttävät 33-vuotiaana loppuunpalanutta Lotta Heikkeriä – “En ajattele, että uupumus tekisi minusta paremman ihmisen”
 A-Talk: Mitä tehdä, kun töissä uhkaa uupumus?
 Nuoret aikuiset eivät tee töissä mitään siksi, että niin on ollut ennenkin tapana – Diginatiivi haluaa esimieheksi pomon sijasta valmentajan
 Järvensivu, Nikkanen, Syrjä: Työelämän sukupolvet ja muutoksissa pärjäämisen strategiat

Työuupumuksesta on tullut vaarallisen normaalia – silti sitä ei ymmärretä työpaikoilla: “Sitä ei oteta vakavasti, kun nälkäisiä tulijoita on jonossa”


Summary: Viime viikolla osoitettiin mieltä Ecuadorissa, paettiin Turkin hyökkäystä Syyriassa ja kamppailtiin ilmastonmuutosta vastaan Lontoossa. Yle kokosi viikon mielenkiintoisimmat uutiskuvat yhteen.

Kurdit osoittivat mieltään Turkin hyökkäystä vastaan Pohjois-Irakin Arbilissa 9. lokakuuta. Safin Hamed / AFP
 Turkki hyökkäsi Syyriaan. Kuvassa näkyy lähellä rajaa sijaitseva syyrialainen Ras-al -Ainin kaupunki hyökkäyksen alkuvaiheessa 10. lokakuuta. Sedat Suna / EPA
 Espanjan itäosassa sijaitsevat pellot kärsivät kuivuudesta lokakuussa. Morell / EPA
 Palonestoainetta levitetään lentokoneesta paloalueelle Yhdysvaltain Kaliforniassa 11. lokakuuta.  Christian Monterrosa / EPA
 Ilmastonmuutoksen vastainen mielenosoitus Lontoossa 7. lokakuuta. Ben Stansall / AFP
 Ranskan presidentti Emmanuel Macron pyyhkii kasvojaan ennen puhettaan muistotilaisuudessa, jossa kunnioitettiin Pariisin veitsihyökkäyksessä surmansa saaneita poliiseja. Ian Langsdon / EPA
 Nepalilainen hindu Dashain-juhlaissa  Bhaktapurissa 9. lokakuuta. Narendra Shrestha / EPA
 Ecuadorin pääkaupunki Quitossa osoitettiin mieltä polttoaineiden hinnankorotuksia vastaan 11. lokakuuta.  Mielenosoitukset alkoivat jo edellisellä viikolla. Martin Bernetti / AFP
 Ihmiset pääsivät tutustumaan vanhaan voimalaan Unkarin Budapestissa avointen ovien teemapäivänä ja -iltana perjantaina 11. lokakuuta. Zoltan Mathe / EPA
 Yhdysvaltalainen viulisti Lindsey Stirling esiintyi konsertissaan Unkarin Budapestissa 7. lokakuuta. Marton Monus  / EPA
 Yhdysvaltalainen pop-laulaja Cher lavalla Sveitsissä 9. lokakuuta. Ennio Leanza / EPA
 Angelina Jolie poseerasi punaisella matolla valokuvaajille Maleficent: Mistress of Evil -elokuvan ensi-illassa Lontoossa keskiviikkona 9. lokakuuta. Isabel Infantes / AFP

Vesipullot kaasunaamareina ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Syynä hyvään satonäkymään ovat kasvukauden otolliset olosuhteet ja juurikkaan viljelyalan kasvu.

Sokerijuurikkaan vastaanotto alkoi maan ainoalla sokeritehtaalla Säkylässä Satakunnassa viime viikolla. Tehdas käy näillä näkymin noin kolme kuukautta eli joulukuun puoliväliin saakka.
 Sokeriyhtiö Sucroksen maatalousjohtaja  Tero Tanner  sanoo, että tämän kesän erinomaisen sadon taustalla on se, että olosuhteet ovat olleet otolliset.
 – Päästiin aikaisin keväällä liikkeelle. Lämpöä ja vettä on riittänyt sopivasti koko kasvukauden.
 Säkylän tehdas tuottaa tänä vuonna valkosokeria noin 75 000 tonnia. Sucroksen tavoitteena on edelleen  kasvattaa vuosittaista  tuotantoa 100 000 tonniin.
 Viesti juurikasviljelyn kannattavuudesta meni perille
 Tuotantotavoitteen toteutumiseksi Sucros jatkaa  viime vuonna  aloitettua kampanjointia uusien viljelijöiden saamiseksi. Kampanjointi alkaa heti tämän vuoden sadonkorjuun jäkeen.
 Nykyiset viljelijät ovat puolestaan kasvattaneet viljelyalaansa.
 – Olemme pystyneet tuomaan selvästi esille, että juurikasta kannattaa viljellä, maatalousjohtaja Tanner sanoo.
 Tällä hetkellä sokerijuurikkaan viljelyala on noin 10 800 hehtaaria. Siihen yritetään saada 2 000 hehtaarin lisäys.
 Suurin osa juurikkaasta viljellään Lounais-Suomessa
 Sokerijuurikkaan viljelijöitä on tällä hetkellä koko maassa noin 590.
 Valtaosa eli noin 80 prosenttia sokerijuurikkaasta viljellään Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa.
 Lisäksi viljelijöitä on Hämeessä, läntisellä Uudellamaalla ja Etelä-Pohjanmaalla.

Sokerijuurikkaasta erinomainen sato – maan ainoa
sokeritehdas Säkylässä jatkaa uusien viljelijöiden värväystä


Summary: Julkisen keskustelun fokus ei voi olla etuoikeutettujen tunteissa, pohtii Selma Vilhunen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Hei kaikille, olen Selma, ja olen monin tavoin etuoikeutettu ihminen. Olen syntynyt sukuun, jossa ihmisillä on hyvä koulutus, paljon sosiaalista pääomaa ja jonkin verran taloudellistakin. Nyt minäkin olen samanlainen. Olen valkoihoinen länsimaalainen, cissukupuolinen hetero. Fyysisesti olen kohtalaisen terve ja hyväkuntoinen.
 Ajattelen mielelläni olevani ihminen, joka käyttää etuoikeutettua asemaansa yhteiseksi hyväksi taistelussa oikeudenmukaisemman maailman puolesta. Ihmisten välinen yhdenvertaisuus on minulle tärkeä arvo, joka määrittää pitkälti tekemisiäni.
 Silloin kun taistelen epäoikeudenmukaisuutta vastaan, ongelma on mielellään muualla kuin minussa.
 Paremmasta asemasta hyötymistä  ja siitä nauttimista on hyvin vaikeaa itse havaita: se vain on, olen syntynyt siihen, enkä tiedä muusta. Minä vain elän hyvän ihmisen elämääni, ja kaikki on ihanan oikeamielistä. Silloin kun taistelen epäoikeudenmukaisuutta vastaan, ongelma on mielellään muualla kuin minussa.
 Siksi olikin kovin kurjaa  esimerkiksi silloin, kun kollegani kysyi minulta, ihanko oikeasti aion tehdä taas yhden elokuvan, jossa ei ole ainoatakaan tummaihoista ihmistä. Tuli halju ja vaikea olo. Tarina ei käsitellyt etnisyyttä, enkä siksi ollut tullut ajatelleeksi ihonväriä näyttelijöitä valitessani. Tunnustin, etten oikein tiennyt mitkä roolit voisin antaa tummaihoisille ihmisille. Kuvassa kaikki on ladattu merkityksin. Pelkäsin, että tarinaan olisi tullut sellaisia sävyjä ja väitteitä, joita en halunnut siellä olevan.
 Kollegani sanoi, ettei sillä ole merkitystä, miten paha mieli minulle tuli, tai kuinka vaikeaa juuri minulle on ajatella tarinaa ihmisyydestä uusin ihonvärein. Tärkeää on vain se, että kuvat muuttuvat.
 Sekin oli raskas sunnuntai-ilta, kun lähettelin viestejä muunsukupuoliselle tutulleni ja kyselin häneltä mielipidettä eräästä ideastani. Samalla tenttasin häneltä ohjeita siihen, miten tekstini olisi erilaisia sukupuoli-identiteettejä paremmin huomioivaa. Tuttuni ei oikein lähtenyt mukaan ajatustenvaihtoon. Lopulta hän pyysi, että tekisin tutkimukseni jonkun toisen kanssa, tai vaikka ihan vain netissä. Hän sanoi, että on itkenyt koko päivän siksi, että hänen elämänsä on juuri nyt niin täynnä väkivallan uhkaa ja ulossulkemista.
 Hiljentykäämme hetkeksi etuoikeutetun ihmisen taakkani äärelle. On raskasta syntyä sellaiseksi, jolla ei ole muuta mahdollisuutta kuin kuulua sortajiin. On kurjaa, kun kaikista hyvistä pyrkimyksistäni huolimatta vähemmistön edustajat ovat surullisia ja vihaisia ja aina vain niin ärsyttävän sorrettuja.
 Paitsi että eipä hiljennytäkään. Sillä kollegani on oikeassa. Saan olla harmissani, totta kai – on viheliäistä kun ymmärtää tehneensä virheen – mutta keskustelun fokus ei voi olla minun tunteissani.
 Minun ja kaltaisteni on  yksinkertaisesti hyväksyttävä tämä tilanne, jossa meidän tehtävämme on kuunnella ja raivata tilaa. Se tarkoittaa ihan konkreettisesti hiljaa olemista ja siirtymistä pois keskeltä. Palstat, ruudut ja organisaatioiden tärkeät tuolit on annettava useammin ihmisille, jotka ovat nyt marginaalissa ja joita marginalisoidaan.
 Samalla tavalla meidän on asetettava keskiöön sellaisten asioiden ja ilmiöiden tarpeet, jotka eivät osaa puhua, ja joilla ei ole someprofiilia, kuten meret, metsät ja hyönteiset.
 Ihmiskunnan historiaa voisi kuvata taisteluna siitä, kenellä ja millä on oikeus ja tilaa olla oma, erityinen ja ainutlaatuinen yksilönsä. Nyt olemme kohdassa, jossa tätä tilaa on ajateltava uusiksi.
 Meidän, joilla on tällä hetkellä paljon tilaa olla erityisiä, on voitava luottaa siihen, että olemme edelleen olemassa, vaikka emme olisi koko ajan äänessä – ja vaikka maailma ei määrittyisi aina meidän kauttamme.
 Selma Vilhunen
 Kirjoittaja on elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja.
 Aiheesta voi keskustella 14.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Saara Särmän kolumni: Käsitteet auttavat muuttamaan maailmaa, siksi miesselittämisestä puhuminen ei ole turhaa lätinää
 Maryan Abdulkarimin kolumni: Somali
 Roope Lipastin kolumni: Myös meitä setämiehiä pitää ymmärtää

Selma Vilhusen kolumni: Etuoikeutetun raskas harmistus


Summary: Ecuadoria ovat lähes kaksi viikkoa ravistelleet rajut mielenosoitukset.

Ecuadorin hallitus ja protestiliikkeen johtajat ovat päässeet sopuun maata ravistelleiden mielenosoitusten lopettamisesta.
 Presidentti  Lenin Moreno  suostui perumaan päätöksensä poistaa polttoaineiden hintatukiaiset. Moreno perui asetuksen numero 883, johon päätös sisältyi.
 – Toverit, sopimus on kompromissi molemmilta osapuolilta, Moreno ilmoitti uutistoimisto AP:n mukaan.
 Alkuperäiskansojen johtajat ja presidentti Moreno aloittivat neuvottelut sunnuntaina.
 – Me haluamme rauhaa veljillemme ja siskoillemme tässä maassa, alkuperäiskansojen kattojärjestön CONAIE:n johtaja  Jaime Vargas  sanoi.
 Osapuolet jatkavat keskusteluja keinoista, joilla valtion budjettialijäämä ja julkisen velan kasvu saataisiin kuriin.
 Levottomuudet saivat alkunsa, kun presidentti poisti lokakuun alussa polttoaineiden verotuen. Polttoaineiden hinnat osittain jopa kaksinkertaistuivat. Hinnannousu nosti myös muiden tuotteiden hintoja.
 Ecuador on leikannut julkisia menoja saadakseen Kansainväliseltä valuuttarahastolta IMF:ltä 4,2 miljardin dollarin eli 3,8 miljardin euron lainan.
 Protestit puolittivat maan öljyntuotannon, mikä pakotti Ecuadorin keskeyttämään väliaikaisesti öljynviennin.
 Aiheesta aiemmin:
 Ecuadorissa presidentti ja protestiliikkeen johtajat neuvottelupöytään 14.10.2019
 Taipuuko Ecuadorin presidentti mielenosoittajien vaatimuksiin? Lupasi arvioida uudelleen päätöstä bensan hinnan nostamisesta 13.10.2019

Ecuadorin hallitus ja protestijohtajat sopivat mielenilmausten lopettamisesta – Polttoaineen hinnannosto peruttiin


Summary: Mies löydettiin vedellä täyttyneestä veneestä.

Merivartiosto pelasti kalastusreissulla verkkoon takertuneen miehen Keski-Pohjanmaalla Kokkolan saaristossa lauantaina.
 Meripelastuskeskus sai ilmoituksen kadonneesta veneilijästä puolen päivän jälkeen. Mies oli lähtenyt laskemaan verkkoja moottoriveneellä, eikä palannut takaisin.
 Kokkolan merivartioaseman venepartio löysi miehen vedellä täyttyneestä veneestä ja kalastusverkkoon takertuneena.
 Mies kärsi hypotermiasta, kun hänet löydettiin. Hänet vietiin sairaalahoitoon.

Merivartiosto pelasti verkkoon takertuneen kalastajan Kokkolan saaristossa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Virolaislääkäri: Taustalla ei ole väliä, hyvä hoito on tärkeintä
 Jo joka kymmenes lääkäri Suomessa on ulkomaalaistaustainen.  Eniten lääkäreitä  Suomeen on tullut Venäjältä ja Virosta.  Anastassia Povalishina  tuli Suomeen keikkalääkäriksi 10 vuotta sitten. Vastavalmistunut virolaislääkäri aloitti työt Etelä-Pohjanmaalla Kurikan terveyskeskuksessa. Povalishinan mukaan lääkärin taustalla ei ole potilaalle väliä: hyvä hoito on tärkeintä.
 Talouden Nobel jaetaan tänään Tukholmassa
 Taloustieteen Nobel-palkinnon saajia on usein kaksi tai jopa kolme. Yle Uutisgrafiikka
 Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto  Alfred Nobelin  muistoksi julkistetaan tänään noin yhdeltä Suomen aikaa. Palkittuja on usein ollut kaksi tai kolmekin.  Bengt Holmström  sai palkinnon ensimmäisenä suomalaisena vuonna 2016. Voit seurata jakotilaisuutta Ylen verkkosivuilla.
 Syyrian armeija siirtää joukkojaan kurdialueelle
 Syyrian armeija  lähettää joukkojaan  Turkin vastaisen rajan tuntumaan Turkin hyökkäyksen pysäyttämiseksi. Mediatietojen mukaan kurdijoukot ja Syyrian armeija neuvottelivat asiasta Venäjän tukikohdassa Syyriassa eilen. EU-maiden ulkoministerit kokoontuvat tänään arvioimaan Turkin tilannetta ja hyökkäyksen seurauksia. EU on tuominnut Turkin hyökkäyksen Pohjois-Syyrian kurdialueille.
 Konservatiivipuolue Laki ja oikeus voittamassa vaalit Puolassa
 Laki ja oikeus -puolueen  johtaja Jaroslaw Kaczynski ja Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki. Radek Pietruzka / EPA
 Puolan vaaleissa konservatiivinen Laki ja oikeus -puolue on  saamassa vaalivoiton.  Puolue on saamassa lähes 44 prosenttia äänistä, millä se saisi 239 edustajaa parlamenttiin. Enemmistö parlamentissa antaisi puolueelle mahdollisuuden jatkaa EU:n kritisoimia uudistuksia muun muassa oikeuslaitoksen ja median suhteen. Virallinen vaalitulos selviää tiistaina.
 Hovioikeus alkaa ruotia MV-sivuston kirjoittelua
 Ilja Janitskin Helsingin käräjäoikeudessa 13. kesäkuuta 2018. AOP
 Helsingin hovioikeus aloittaa MV-sivustoon kytkeytyvän  poikkeuksellisen rikoskokonaisuuden käsittelyn.  MV-lehden perustaja  Ilja Janitskin  vaatii hovioikeutta kumoamaan saamansa lähes kahden vuoden ehdottoman vankeusrangaistuksen. Käräjäoikeus katsoi aiemmin, että MV-lehti oli valjastettu asiattoman ja useiden henkilöiden kunniaa loukkaavan keskustelun julkaisupaikaksi.
 Ajokeli on huono pohjoisessa ja Pohjanmaalla
 Anniina Valtonen / Yle
 Ilmatieteen laitos varoittaa huonosta ajokelistä pohjoisessa ja Pohjanmaalla maanantaina. Tien pinnat voivat olla jäisiä. Maan eteläosaan leviää maanantaina sateita. Sää jatkuu harmaana ja kosteana. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Joka kymmenes lääkäri tulee ulkomailta, talouden Nobel jaetaan, konservatiivipuolue voittamassa Puolan vaalit