Summary: Vuoden Sarjakuva-Finlandian on saanut Sisaret 2018 -sarjakuva-albumi, jolla on 11 tekijää.

Vuoden Sarjakuva-Finlandian on saanut Sisaret 2018 -sarjakuva-albumi. Albumilla on 11 tekijää. Palkitut ovat  Warda Ahmed ,  Mari Ahokoivu ,  Ainur Elmgren ,  Reetta Laitinen ,  Annukka Leppänen ,  Reetta Niemensivu ,  Emmi Nieminen ,  Elina Ovaskainen ,  Hannele Richert ,  Aino Sutinen  ja  Tiitu Takalo .
 Palkinto jaetaan perjantaina Tampereella Tampere Kuplii -sarjakuvafestivaaleilla. Valinnan teki valokuvaaja  Meeri Koutaniemi .
 Palkintosumma on 5 000 euroa.
 Reetta Laitisen toimittamassa Sisaret 1918 -sarjakuva-albumissa kymmenen sarjakuvapiirtäjänaista tulkitsee kymmenen naisen tai lapsen kokemuksia vuoden 1918 tapahtumista. Tositarinat ovat peräisin Kansan Arkiston muistitietokokoelmasta sekä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran 1918-kokoelmasta.
 Teoksen on kustantanut Arktinen Banaani.
 Sarjakuva-albumissa on kokemuksia sekä punaisten että valkoisten puolelta eri puolilta Suomea. Kaikki ovat kokeneet sodan omalla tavallaan: rintamalla, vankileirissä, sairaanhoitajana tai silminnäkijänä.
 Tampere Kuplii
 "Koskettava ja taidokas"
 Meeri Koutaniemi sanoo, että tämä on äärimmäisen tärkeä näkökulma, joka on liian usein peitetty, vähätelty tai unohdettu.
 – Koskettava ja taidokas teos on kunnianosoitus naisten läpikulkemalle taistelulle ja historian kuvan moninaistamiselle.
 Taiteilijat perehtyivät teosta varten muistelmiin, lähdemateriaaleihin, aikakauteen ja historiallisiin yksityiskohtiin.
 – Tulkinnoissa on käytetty taiteellista vapautta, mutta ne kunnioittavat silti alkuperäisten kertojien autenttisia kokemuksia.
 Sarjakuva-Finlandiaa on myönnetty vuodesta 2007 kotimaiselle tekijälle yksin tai yhdessä toisen osapuolen kanssa tehdystä ansiokkaasta sarjakuva-albumista. Vuonna 2019 ehdolla oli 61 sarjakuva-albumia, joista nelihenkinen esiraati valitsi kymmenen finalistia.
 Viime vuonna palkinnon saivat  Kaisa  ja  Christoffer Leka.
 Tampere Kuplii
 Lue lisää:
 Sarjakuva-Finlandian kärkikymmenikkö selvillä
 Kaisa ja Christoffer Leka polkivat huiman matkan Amerikan halki ja yöpyivät teltassa – Teos voitti Sarjakuva-Finlandian

Punaisten ja valkoisten suomalaisten naisten unohdettu ja vähätelty tarina ikuistettiin – teokselle Sarjakuva-Finlandia


Summary: Norjan johto on antanut tukensa nuorille mielenosoittajille.

Norjan koululaiset järjestävät tänään suuren koululakon kiinnittääkseen huomiota ilmastonmuutoksen vastaisen taistelun tärkeyteen.
 Mielenosoituksia ja ulosmarsseja on joka puolella Norjaa aina Huippuvuoria myöten. Mukaan on liittynyt ainakin 70 kuntaa.
 Ilmastomielenosoituksiin arvioidaan osallistuvan noin 20 000 koululaista, joista 10 000 Oslossa. Oslon pormestari  Raymond Johansen  tukee tapahtumaa.
 Koululaisten ilmastolakkojen alkuunpanija on ruotsalainen  Greta Thunberg . 16-vuotias nuori alkoi viime kesänä osoittaa mieltään Tukholman valtiopäivätalon edessä, jotta poliitikot alkaisivat pontevammin toimimaan ilmaston lämpenemistä vastaan.
 Nyt Gretan käynnistämä liike on paisunut maailmanlaajuiseksi. Monissa maissa on alettu järjestää Gretan innoittamia tapahtumia joka perjantai. "Gretan kanssa" -tapahtumia on myös Suomessa.
 Lisää aiheesta:
 Osa nuorista pelkää, uskaltaako perjantain ilmastolakkoon osallistua koulun asenteen takia: Näin rehtorit yrittävät suitsia lakkoilijoita   Yli 1200 tutkijaa tukee ilmastolakkoilevia nuoria: "Planeetan hyväksikäyttö on lastemme laiminlyöntiä"
 Nuoret vaativat eduskunnan portailla parempaa ilmastopolitiikkaa päättäjiltä – "Joskus välitämme enemmän kuin aikuiset"
 VG:  Tusenvis av elever deltar i klimastreik

Norjan koululaiset lakkoilevat tänään ilmaston puolesta – jättitapahtuma Oslossa: katso suorana kello 12 alkaen


Summary: Kotimaista elokuva-alaa palkitaan tänään Jussi-gaalassa. Gaalassa jaetaan myös uusi 20 000 euron arvoinen palkinto kotimaisen elokuvan tasoa viime vuonna nostaneelle elokuva-ammattilaiselle.

Jussi-gaalassa palkitaan illalla ansioituneita kotimaisia elokuvatekijöitä . Eniten ehdokkuuksi keräsivät  Juice  ja  Hölmö nuori sydän .  Juice  sai kahdeksan ehdokkuutta ja  Hölmö nuori sydän  kuusi.
 Kotimainen elokuva keräsi jälleen viime vuonna miljoonayleisöt. Teatterikatsojia kertyi 1,9 miljoonaa.
 Jussi-gaalassa julkistetaan tänään myös uuden palkintokategorian voittaja. Uusi palkinto on Nordisk Film -säätiön myöntämä tunnustuspalkinto, jonka arvo on 20 000 euroa. Palkinto on arvokkain elokuva-alan palkinto Suomessa. Tunnustus myönnetään elokuvantekijälle, joka on edistänyt kotimaista elokuvaa ja nostanut sen tasoa.
 Palkintoraatiin kuuluvat ohjaaja Zaida Bergroth ja leikkaaja Harri Ylönen. Jussi-palkitut Bergroth ja Ylönen näkevät palkinnon tärkeänä motivoijana.
 – Palkinto nostaa alan arvostusta myös muiden silmissä. Kunnianosoitus ja raha voivat rohkaista ja kannustaa tekijöitä, sanoo Ylönen.
 Lisää riskejä
 Bergroth muistuttaa, että moni elokuva-ammattilainen elää epävarmuudessa.
 – Kun katselee kollegoita ja taiteilijapoloja, niin huomaa, että 20 000 euroa on valtava summa. Me elämme usein apurahoilla. Projekteja tehdessä ei voi tietää, että saako rahoitusta ja meneekö projekti läpi.
 Kannustuspalkinto antaa Bergrothin mielestä mahdollisuuden keskittyä työhön. Ohjaaja toivoo palkinnon myös antavan mahdollisuuden riskinottamiseen.
 Palkinnonsaaja voi olla kuka tahansa kameran takaa tai edestä. Tekijän piti olla mukana viime vuonna teatterilevityksen saaneessa fiktio- tai dokumenttielokuvassa.
 Me too vaikuttaa
 Viime vuonna Jussi-gaalassa nousi esiin elokuva-alaa ravistellut Me too -liike. Häirintään puuttumisella ja tasa-arvon peräänkuuluttamisella on pitkät jäljet, uskoo Bergroth.
 – Ihmiset ovat nyt niin paljon valppaampia ja tietoisempia, että paluuta entiseen ei ole. Muutokset voivat tapahtua hitaasti, mutta on rohkaisevaa ja hienoa, että taaksepäin ei mennä.
 Bergroth ja Ylönen ovat mukana tämän vuoden odotetuissa elokuvissa. Ylönen on leikannut Dome Karukosen ensimmäisen Hollywood-elokuvan  Tolkienin , joka saa ensi-iltansa toukokuussa. Bergrothin ohjaama elokuva Maria Åkerblomista ja suomalaisesta lahkosta saapuu teattereihin syksyllä.

Uusi palkinto Jussi-gaalassa rohkaisee riskinottamiseen – 20 000 euron palkintosumma tulee tarpeeseen


Summary: Kun nuoret tekevät vanhempiin verrattuna erilaisia äänestysvalintoja, sanotaan turhaan, että nuo nuoret ovat kamalan mustavalkoisia, kirjoittaa ensimmäistä kertaa äänestävä Armin Kellomäki.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Vaalit ovat lapsesta asti olleet minulle jännittävä tilaisuus. Lapsena lähdin mielelläni vanhempieni mukaan tunnustelemaan vaalipaikan harrasta tunnelmaa.
 Olen yläkouluikäisestä asti tehnyt vaalikoneet joka vaalien alla ja kytännyt vaaliyönä netistä, pääsikö mielessäni kannattamani ehdokas läpi. Vaalit ovat minulle tärkeä konkreettinen muistutus siitä, että Suomi pyörii demokratian voimalla.
 Äänestäminen on siis aina ollut minulle itsestään selvä vaihtoehto, ja nuorten alhainen äänestysaktiivisuus on mielestäni huolestuttava ilmiö. Samaan aikaan minun on helppo ymmärtää niitä, jotka eivät näe vaaleihin osallistumista tärkeänä tai vaikuttavana.
 Nuorten äänestysaktiivisuus nousee puheenaiheeksi  lähes jokaisissa vaaleissa, harvoin kuitenkaan nuorten taholta.
 Useimmiten keskustelua käyvät lähinnä keski-ikäiset ja sitä vanhemmat, ja useimmissa puheenvuoroissa taustalla kuultava asenteellinen kysymys on, miksi nuoret ovat niin tyhmiä, etteivät ymmärrä äänestää.
 Varsin vähän aikaa uhrataan  sen pohtimiseen, voisiko syy olla nuorten sijaan nuoriin äänestäjiin kohdistuvissa asenteissa. Väkisinkin mietin, onko alhainen äänestysaktiivisuus mikään ihme, jos eduskunta toisensa perään koostuu puolueista, joista vain ani harva ajaa nuorille tärkeitä asioita, ja jos mediassa nuorten ehdokkaiden asiantuntemus jää kerran toisensa jälkeen politiikan konkareiden varjoon? Tai kun vallitseva asenne vaikuttaa olevan, että kyllä sinäkin vielä opit hyväksymään sata vuotta vanhan puoluejaon kyseenalaistamatta sitä sen kummemmin.
 On selvää, ettei nuorten äänestysaktiivisuuden nostaminen välttämättä olisi kaikkien puolueiden edun mukaista.
 Nuorten keskuudessa huomattavasti keskimääräistä suositumpia ovat olleet puolueet, jotka ovat ohjelmissaan päätyneet vanhojen ja vakiintuneiden jakolinjojen sijaan tarjoamaan ratkaisuja uusiin kysymyksiin: globalisaatioon, ilmastonmuutokseen ja niin poispäin. Samat teemat nousevat esiin myös nuorten kärkikysymyksiä kartoitettaessa. Perinteisesti suuret puolueet ovat puolestaan nuorten kannatusmittauksissa pudonneet kärkisijoilta.
 On siis selvää, ettei nuorten äänestysaktiivisuuden nostaminen välttämättä olisi kaikkien puolueiden edun mukaista. Tämä näkyy kivuliaan selvästi aiheesta käydyissä keskusteluissa: Kun nuoret tekevät vanhempiin polviin verrattuna erilaisia äänestysvalintoja, ei hetkeäkään mietitä, olisiko omassa toiminnassa vikaa, vaan kiirehditään tuota pikaa sanomaan, että kun nuo nuoret ovat niin kamalan mustavalkoisia ja idealistisia.
 Väkisinkin näyttää siltä, että nuoret huomiotta jättäneitä puolueita harmittaa, etteivät nuoret ole ymmärtäneet äänestää heitä pyytämättä mitään vastineeksi.
 Puolueiden tehtävä on visioida ihanteellinen tulevaisuus ja vasta sen jälkeen tehdä kompromisseja.
 Kun nuoret lähtevät liikkeelle , he ovat muutoksen moottori. He eivät suostu tyytymään nykytilaan, vaan uskaltavat kuvitella vaihtoehtoisia tulevaisuuksia. Päivittelyn lisäksi tartumme myös toimeen.
 Nuoret ympäri maailmaa ovat järjestäneet ilmastolakkoja, joihin on osallistunut valtava määrä nuoria. Ne ovat olleet osoitus nuorten tahdosta osallistua yhteisestä tulevaisuudesta päättämiseen ja siitä, mihin nuoret yhdistyessään pystyvät.
 Ja se vanhempien ikäluokkien parjaama  idealismikin sopii politiikkaan täydellisesti – puolueiden tehtävänähän on visioida ihanteellinen tulevaisuus ja vasta sen jälkeen tehdä kompromisseja.
 Puolueet kysyvät nuorilta, miksi he eivät äänestä.
 Yhtä tärkeä on myös vastakysymys: Minkä takia juuri te ansaitsisitte ääneni?
 Minun syyni äänestää on sama  kuin monen syy jättää äänestämättä: nykyinen puoluejako ja poliittinen järjestelmä on liian vanhanaikainen pystyäkseen ottamaan kantaa nykypäivän tärkeimpiin kysymyksiin. Moni nuori ei koe kansanedustajien edustavan juuri hänen kansanosaansa. Usko joutuu koetukselle vähemmästäkin.
 Nuorten äänestysaktiivisuuden kohoaminen voisi kuitenkin muovata puolueita ja muuttaa poliittisia valtasuhteita ratkaisevasti, ja juuri tätä muutosta haluan olla mukana tekemässä.
 Ääneni saa tulevissa vaaleissa ehdokas, joka ottaa huolenaiheeni tosissaan ja vie politiikan painopisteitä vastaamaan nykyajan haasteita.
 Armin Kellomäki
 Kirjoittaja on eduskuntavaaleissa äänestävä hämeenlinnalainen abiturientti.
 Tämä kolumni on osa kolmen kolumnin sarjaa, jossa eka kertaa äänestävät kertovat ajatuksiaan politiikasta ja äänestämisestä.
 Aiheesta voi keskustella 22.3. klo 16.00 asti.

Armin Kellomäen kolumni: Vanhempien ikäluokkien parjaama idealismi sopii politiikkaan täydellisesti


Summary: Tuotteiden maahantuontia tai myyntiä ei kuitenkaan kielletty, koska listeriabakteerin raja-arvot eivät ylittyneet.

Tullilaboratorio kertoo viime vuonna löytäneensä pakastevihanneksista, –marjoista ja –hedelmistä listeriabakteeria.
 Näiden tuote-erien maahantuontia tai myyntiin tuloa ei kuitenkaan kielletty, koska listeriabakteerin raja-arvot eivät ylittyneet.
 Tullilaboratorio kertoo, että kyseessä on ensimmäinen kerta, kun listeriabakteeria löydettiin pakastetuissa hedelmissä. Tullilaboratorio tutki 78 pakastehedelmäerää, joissa kahdeksassa tehtiin listeriahavainto.
 Pakastevihanneksissa Tullilaboratorio havaitsi listeriabakteeria 18 tuote-erässä, kun tutkittuja eriä oli 80.
 Tulli antoi maahantuojille huomautuksen listeriabakteerin esiintymisestä. Tullilaboratorio on jatkanut tehostettuja listeriatutkimuksia pakastehedelmissä tänä vuonna.
 ‒ Viime vuoden havainnot vahvistavat listeriatutkimusten tarpeellisuutta. Listeria häviää tuotteista kuumennettaessa, joten pelkkä vedellä huuhtelu ei listeriaa poista, kertoo mikrobiologi  Elina Vatunen  Tullilaboratoriosta.
 Listeriaan sairastuvat helpoiten vanhukset ja raskaana olevat sekä ihmiset, joiden vastustuskyky on alentunut.
 Tutkimuksissa löytyi myös yksi salmonellabakteeria sisältänyt tuote, pakastettu smoothie-hedelmäsekoitus, jonka myyntiin tulo kiellettiin. Smoothie-hedelmäsekoitus oli tuotu Suomeen Belgiasta.

Tulli löysi listeriaa tuontipakasteista – bakteeria hedelmissä, marjoissa ja vihanneksissa


Summary: Suomessa on yhä enemmän ihmisiä, joiden nimen lausuminen ja kirjoittaminen ei onnistukaan tuosta vaan. Mitä vierasperäisten nimien kantajat tästä ajattelevat? Keskustele aiheesta.

Helsingin apulaispormestari  Nasima Razmyarin  lähes jokainen julkinen puhetilaisuus alkaa samalla tavalla.
 – Ensimmäinen kohta ennen kuin aloitan puheen on, miten sun nimi lausutaan? Sitä varmistetaan ja tuplavarmistetaan. Se on ihanaa kohteliaisuutta. Yleensä Nasima menee, mutta se sukunimi on se haastavampi.
 Afgaanisyntyinen Razmyar sanoo olevansa armollinen ja ymmärtäväinen sille, että hän on milloin ”Rasmajaari” ja milloin mitäkin.
 – Itse sanoisin, että huumorin kautta.
 Mutta siinä entisen kansanedustajan huumorintajun raja tulee vastaan, jos hänestä tehdään ”Nazima”. Sellaista tahallista vääristelyä saa verkossa välillä lukea. Se on pilkantekoa.
 Vuonna 2002 Suomeen muuttanut Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen erikoistutkija  Persephone Doupi  meni heti alkuun suomen intensiivikurssille.
 – Kukaan ei ollut edes kertonut minulle, että minun nimi on erittäin hankala tai hauska riippuen siitä, miten sitä katsotaan.
 Vasta toisella kielikurssilla kreikkalaiselle Doupille valkeni, mitä perse tarkoittaa.
 – Opettaja sanoi ahaa, Persephone ja rupesi nauramaan. Sattumoisin hänen nimensä oli Jorma. En minäkään ymmärtänyt, miksi minun olisi pitänyt nauraa. En ollut vielä niin kehittynyt suomen kielessä, Doupi muistelee.
 Suomennettu lempinimi loukkaa
 Helsingin yliopiston nimistöntutkija, professori  Terhi Ainiala  tietää, miltä vieraskielisten nimien kantajista tuntuu. Sitä on tutkittu niin meillä kuin muuallakin.
 Ainialan mukaan ihmiset ymmärtävät, että omasta kotimaan kielestä poikkeavia nimiä on vaikea ääntää. Se hyväksytään.
 – Mutta arvostetaan sitä, että edes yritetään. Arvostetaan, että halutaan paneutua ja kysyä jopa suoraan, että miten nimesi äännetään? Se tuntuu loukkaavalta, jos sitä omaa itseään ei kunnioiteta, eikä edes yritetä.
 Erikoisesta nimestä ja sen alkuperästä saa puhua. Terhi Ainiala sanoo, että nimi on turvallinen ja läheinen keskustelunaihe. Ihminen kokee sen ystävällisenä ja kohteliaana, jos häneltä kysytään jotain oman nimen taustasta.
 – Olen kiinnostunut nimestäsi on sama asia kuin olen kiinnostunut sinusta.
 Suomessa toisen etunimeä ei keskustelun aikana koko ajan hoeta niin kuin etunimipuhutteluun tottuneissa kulttuureissa. Suomen tapa käy muistin päälle. Oikea nimi saattaa unohtua nopeasti. Sellainen harmittaa nimen kantajaa.
 – Se niellään kaikessa hiljaisuudessa, koska toisen korjaaminen voi tuntua yhteistä vuorovaikutusta rikkovana.
 Henkilön omaa nimeä pitäisi kunnioittaa, on se miten vaikea tahansa. Se tiedetään, että nimen vääntäminen suomalaiseen lempinimiasuun tuntuu nimen kantajasta ärsyttävältä ja jopa loukkaavalta. Muhammed ei ole ”Muhis”, professori muistuttaa.
 Nimi on jokaiselle tärkeä osa identiteettiä. Kukaan ei tutkimusten mukaan ole välinpitämätön sille, miten tulee puhutelluksi. Mutta suomalaisissa tutkimuksissa on ääntämistäkin tärkeämpänä yleensä pidetty sitä, että nimi kirjoitetaan oikein.
 – Se on viitsimisestä kiinni, nimistöntutkija Terhi Ainiala muistuttaa.
  Puhelimeen vastaa kiroileva Doupi
 Vaikeasti lausuttava tai muistettava nimi ei välttämättä tulee Suomeen kaukomailta. Väestörekisterikeskuksen mukaan Suomen pisin sellainen sukunimi, jota esiintyy yli 20 kappaletta, on Standertskjöld-Nordenstam. Vastaavasti yksiosaisista pisin nimi on Uusipaavalniemi. Vaikeita nekin ovat.
 Suomen etu- ja sukunimistä voi entistä harvemmin vetää johtopäätöksiä, mistä nimen kantaja on kotoisin tai millaisesta kulttuuritaustasta hän tulee.
 – Onhan meillä Suomessa täysin suomalaisia ihmisiä, joiden nimi ei vastaa sitä meidän tuttua suomalaista nimikulttuuria. Heille se on tosi raskasta, ja he voivat kokea sen loukkaavana, jos oletetaan nimen perusteella, että he eivät ole suomalaisia, toteaa professori Ainiala.
 Suomeen muuttanut kreikkalainen Persephone Doupi oli monille työkavereilleen aluksi Doupi. Kollegat luulivat Doupia etunimeksi. Täysin vieraille erikoistutkijan nimi tuo edelleen yllätyksiä.
 – Kun vastaan puhelimeen, niin ihmiset eivät ole varmoja, että olenko juuri kiroillut heille vai onko se ihan oikea nimi. Tulee pieni hiljaisuus ja sitten jatkuu. Ihmiset jäykistyvät eivätkä tiedä, miten pitäisi reagoida.
 Persephone Doupi on Suomessa asuessaan jopa pohtinut, pitäisikö hänen muuttaa nimensä kirjoitusasua. Siihen hän ei kuitenkaan ole suostunut. Nimen muutos olisikin harmi, sillä kreikkalaisessa mytologiassa Persephone on kuolleiden valtakunnan valtiatar. Aika mahtava nimi siis.
 – Tein joskus sellainen kokeen, että jos ihminen heti ymmärtää, niin se on sivistystesti, että ihminen osaa kreikkalaisesta mytologiasta jotain. Mutta en ole ylimielinen, Doupi nauraa.
 Myös Nasima Razmyar tietää, että monissa kulttuureissa nimellä on paljon suurempi sanoma kuin suomalaisnimillä Suomessa. Esimerkiksi Razmyar tarkoittaa voimaa ja rohkeutta. Mutta Nasima se vasta runollinen onkin.
 – Se tarkoittaa sitä, kun yöllä sataa ja aamuvarhain sateen jälkeisenä yönä astut ensimmäistä kertaa ovesta ulos, niin Nasima on se pehmeä sateen jälkeinen ilma, joka koskettaa ihoa.
 Keskustele aiheesta. Miten nimesi ymmärretään tai kirjoitetaan väärin? Miltä se sinusta tuntuu, kun nimi menee jatkuvasti väärin? Keskustelu on auki klo 16 saakka.

Nasima, miten nimesi lausutaan? Kun kreikkalainen Persephone muutti Suomeen, kielenopettaja nauroi hänen nimelleen


Summary: Pankin kyselyn mukaan lapsen saaminen heikentää perheen taloustilannetta merkittävästi vain harvoin.

Nordean lapsiperhekyselyn mukaan lapsen syntymällä on vaikutuksia perheiden taloustilanteeseen ja asumismenoista suoriutumiseen. Puolet pienten lasten vanhemmista ilmoitti, että lapsen syntymä heikensi perheen taloustilannetta ainakin hieman.
 – Lapsen syntymä on merkittävä muutos, jolla on myös taloudellisia vaikutuksia. Lapsen syntymä samanaikaisesti kasvattaa perheiden menoja ja pienentää tuloja. Onneksi nämä muutokset ovat ennakoitavissa, mikä näkyi myös kyselyssämme, Nordean yksityistalouden ekonomisti  Olli Kärkkäinen  kommentoi tiedotteessa.
 Suurimmalla osalla taloustilanteen muutos lapsen syntymän myötä vastasi ennakko-odotuksia ja vain joka kuudennella taloustilanne heikkeni odotuksia enemmän.
 Nordea on kysynyt myös lapsen syntymän vaikutuksista asumismenoista suoriutumiseen.
 Joka kolmas pienen lapsen vanhempi koki, että lapsen syntymän myötä asumismenoista selviytymisestä tuli hieman vaikeampaa.
 Vain harva (7 %) koki, että asumismenoista selviytymisestä tuli lapsen syntymän myötä paljon vaikeampaa. Vuokra-asunnossa asuvilla lapsen syntymän vaikutus asumismenoista selviytymiseen oli suurempi kuin omistusasunnossa asuvilla.
 – Ero omistusasujien ja vuokra-asujien asumismenovaikutusten välillä ei selity pelkästään erilaisilla tulotasoilla. Uskon, että erot johtuvat myös siitä, että omistusasujilla on vuokra-asujia helpompaa sopeuttaa asumismenojaan. Joka neljäs asuntovelallinen ilmoittikin kyselyssä ottaneensa asuntolainaansa lyhennysvapaata lapsen syntymän takia, Kärkkäinen kertoo.
 Isyysvapaa yllättävän kannattavaa taloudellisesti
 Nordea on esimerkkien kautta laskenut, että kahden työssäkäyvän vanhemman perheessä isän olisi usein taloudellisesti kannattavaa käyttää maksimimäärä isyysvapaata.
 Jos äidin palkka on 2 900 euroa kuukaudessa ja isän 3 500 e/kk, voi perheelle vuodessa käteen jäävä rahamäärä olla 2 500 euroa suurempi silloin, jos isä käyttää maksimimäärän isyysvapaata verrattuna vaihtoehtoon, jossa isyysvapaata ei pidetä ollenkaan.
 Laskelmassa oletetaan, että äiti on töissä koko isyysvapaan ajan ja hoitaessaan lasta kotona hän saa kotihoidontukea. Lisäksi isyysraha korvaa isän puuttuvaa palkkaa. Laskelmassa isyysrahaa kertyy 54 päivän isyysvapaasta 4 900 euroa.
 Isyysvapaa on enintään 54 arkipäivää.  Kelan mukaan  isä voi olla kotona yhtä aikaa äidin kanssa valintansa mukaan 1-18 arkipäivää sinä aikana, jolloin äiti saa äitiys- tai vanhempainrahaa.
 Useimmilla puolueilla  on ollut haluja uudistaa perhevapaita  siten, että isät hoitaisivat lapsia kotona nykyistä enemmän. Mallista ei ole päästy yksimielisyyteen.
 Isyysvapaiden käyttö on kasvanut viime vuosina. Neljännes isistä ei kuitenkaan käytä isyysvapaata ollenkaan, ja vain harva käyttää kaikki 54 päivää.
 Nordean teettämään kyselyyn vastasi 502 suomalaista, joiden kotitaloudessa asuu alle 6-vuotiaita lapsia.
 Uutista päivitetään.
 Lue myös
 Tuntuuko, että pyörität kodin arkea yksin? Näillä neuvoilla voit saada puolisosi havahtumaan apuun
 Vauvakato uhkaa synnytyssairaaloita – neljä osastoa jo liipaisimen alla, muillakin voi olla edessä poikkeusluvan hakeminen
 Vauvakriisi: Jos sama meno jatkuu, maahanmuutto on kaksinkertaistettava – ja eläkkeiden on joustettava

Nordean yllättävä laskelma: Isyysvapaan pitäminen kannattaa myös taloudellisesti


Summary: Yksityishenkilön mukaan Nokia 2 -puhelinmalli olisi välittänyt tietoja kiinalaispalvelimelle vähintään yhdeksän kuukauden ajan.

Norjan yleisradioon NRK:n kuuluvan  NRKbeta-sivuston  mukaan toinenkin HMD Globalin valmistama Nokia-puhelinmalli olisi välittänyt tietoja kiinalaiselle palvelimelle.
 Yksityishenkilö väittää sivuston haastattelussa, että myös yhtiön Nokia 2 -puhelinmalli olisi välittänyt tietoja samaiselle palvelimelle.
 Yksityishenkilön mukaan puhelinmalli olisi välittänyt tietoja kiinalaispalvelimelle vähintään yhdeksän kuukauden ajan. Hän kertoo yrittäneensä selvittää asiaa valmistajan kanssa, mutta tuloksetta.
 HMD ei halunnut kommentoida uusinta yhtiön puhelinmallia koskevaa väitettä NRK:lle. HDM:n mukaan asia on ensin tutkittava.
 HMD: Yhdessä valmistuserässä virhe
 NRKbeta  kertoi vielä torstaina, että HDM Globalin puhelinmalleista tietoja olisi tähän mennessä lähettänyt vain Nokia 7 Plus.
 NRK:n mukaan kiinalaispalvelimelle olisi siirtynyt käyttäjän henkilökohtaisesti yksilöiviä tietoja. HMD on kuitenkin kiistänyt tämän.
 HMD:n mukaan yhdessä puhelinmallin valmistuserässä oli virhe, jonka vuoksi laite on yrittänyt lähettää virheellisesti aktivointidataa Kiinassa olevalle palvelimelle. HDM:n mukaan käyttäjää ei ole voinut tunnistaa tietojen perusteella.
 HMD:n mukaan vika on nyt korjattu ja korjaus asennettu päivityksen yhteydessä lähes kaikkiin laitteisiin, joita ongelma on koskenut.
 Suomessa tietosuojavaltuutetun toimisto kertoi torstaina aloittavansa selvityksen yhtiön puhelimista.
 HMD Global on suomalainen yritys, jolle on lisensoitu Nokian puhelinten tavaramerkki.
 Lue lisää:
 NRK: Nokia-puhelinmalli lähetti säännöllisesti tietoja kiinalaiselle palvelimelle – tietosuojavaltuutettu selvittää asiaa

Yksityishenkilö NRK:lle: Myös toinen Nokia-puhelinmalli välittänyt tietoja kiinalaiselle palvelimelle


Summary: Kansalaisaloite vakuutuslääkäreiden oikeuksien rajoittamisesta hylättiin eduskunnassa. Elli Valkila voitti vakuutusyhtiön vasta korkeimmassa oikeudessa.

Sinä torstaina 21-vuotias  Elli Valkila  lastasi tuttuun tapaan 80 kiloa postia pyöränsä kyytiin. Hänen toiseksi viimeinen päivänsä kesätöissä oli alkamassa.
 Noustessaan pyörän selkään hän löi polvensa postipyörän teräspolkimeen.
 – Poljin oli väärässä asennossa ja polvi osui sen väkäsiin. Sattui niin pirusti. Polvessa ei kuitenkaan ollut näkyvää vammaa, joten lähdin reitille, kertoo Valkila.
 Polvi ei vaivannut kovin paljon työpäivän aikana, koska jakelupyörä on sähköavusteinen. Totuus paljastui illalla kotona.
 – En meinannut päästä ylös sohvalta. Siinä vaiheessa iski se kipu kunnolla ja jalka alkoi turvota. Ajattelin silti, että se paranisi itsekseen.
 Valkila ei osannut edes aavistaa, että polvesta syntyisi lopulta melkein seitsemän vuoden oikeustaistelu.
 Kipu ei kadonnut
 Valkila lähti Hämeenkyröstä Rovaniemelle jatkamaan opintojaan. Hän ajatteli polven toipuvan, kun se saisi lepoa luentosaleissa. Kipu kuitenkin lisääntyi. Valkila ei pystynyt istumaan luennolla edes taukoon saakka. Hän varasi ajan YTHS:lle.
 – Lääkäri käski polkemaan pyörää ja kävelemään rappusia. Otin neuvon todesta ja pyöräilin 10 kilometrin lenkkejä.
 Kipu oli ja pysyi. Valkila otti yhteyttä työnantajaansa, joka teki tapaturmailmoituksen. Hän joutui lopettamaan juoksuharrastuksensa, sillä hän ei pystynyt edes kävelemään kunnolla.
 – Leposärky oli tosi kovaa enkä pystynyt nukkumaan.
 Kivuista huolimatta Valkila palasi seuraavana keväänä postinjakajan töihin.
 – Olin parissa viikossa niin loppu, että esimies lähetti minut lääkäriin. Teimme myös korvaushakemuksen työnantajan tapaturmavakuutuksesta.
 Polvesta otettiin työterveydessä röntgenkuvat. Ortopedin mielestä polvilumpio oli vähän hassussa asennossa, mutta paranisi buranalla. Valkila joutui pitkälle sairauslomalle, jonka aikana hän kävi yksityislääkärillä.
 – Siellä selvisi, että oirekuva ja vammamekanismi sopivat rustovaurioon. Sain diagnoosin, joka osoittautui lopulta oikeaksi.
 Työnantajan vakuutusyhtiö oli eri mieltä.
 Elli Valkilan polvirustosta löytyi tällaisen teräspolkimen painauma. Vastavalo.net
 Isä maksoi leikkauksen
 Seuraavaksi polvesta otettiin magneettikuvat, jotka vakuutusyhtiö kieltäytyi maksamasta. Sen mukaan vamma ei ollut voinut aiheutua polven iskeytymisestä polkimeen.
 – Vamma ei päätöksen mukaan voinut aiheuttaa enää vaivaa, koska ei ollut mustelmaa. Ja koska menin lääkäriin vasta kuukauden kuluttua tapaturmasta, syy-yhteyttä ei ollut. Maksoin kuvauksen itse.
 Kuvissa ei työterveyslääkärin mielestä näkynyt mitään poikkeavaa. Valkila aloitti fysioterapian. Se auttoi hetkeksi – Valkila sai nukuttua fysioterapian jälkeisen yön ilman kipuja. Sitten kivut palasivat. Fysioterapeutti nosti kädet pystyyn. Hän kuitenkin vinkkasi Valkilaa eräästä polvigurusta Pirkanmaalla.
 Lääkäri sanoi, ettei ole ikinä nähnyt vastaavaa.  Elli Valkila
 Valkila hakeutui vastaanotolle. Lääkäri epäili magneettikuvien perusteella mekaanista vammaa, ja ehdotti polven tähystysleikkausta. Sekä Valkilan oma vakuutusyhtiö että työnantajan vakuutusyhtiö kieltäytyivät jälleen maksamasta. Julkisella puolellakin tähystys olisi onnistunut, mutta jonot olivat pitkät.
 Yksityisellä puolella operaatio maksoi 1500 euroa. Sen maksoi lopulta Valkilan isä. Leikkauksessa paljastui hyvin erikoinen rustovaurio.
 – Rustossa näkyi viisi samalla etäisyydellä olevaa viiltoa, jotka ulottuivat luuhun asti. Viillot vastasivat polkimen nystyjä. Lääkäri sanoi, ettei ole ikinä nähnyt vastaavaa.
 Valituksia
 Viiltojen alapuolella oli osittain irronnut rustokieleke, joka paljastui suurimmaksi vaivojen aiheuttajaksi. Kieleke poistettiin tähystyksessä. Viilloille ei tehty mitään, koska rusto ei uusiudu. Sitä ei haluttu rasittaa enempää.
 Kivut alkoivat hiipua, ja Elli Valkila palasi sairausloman jälkeen töihin. Hänen oma vakuutusyhtiönsä Fennia suostui lopulta maksamaan leikkauksen ja osan fysioterapiasta. Työnantajan vakuutusyhtiön päätöksen Valkila vei tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakuntaan, sillä hänellä oli esittää uusia todisteita.
 – Uskoin, että nyt paranen ja saan myös korvaukset. Sitten jalka kipeytyi uudestaan.
 En pystynyt olemaan kyykyssä enkä pystynyt nukkumaan.   Elli Valkila
 Uusista magneettikuvista selvisi, että polviruston viisi viiltoa olivat romahduttaneet ruston irti luusta. Vaadittiin uusi tähystysleikkaus ja kahden kuukauden sairausloma. Vakuutusyhtiöstä tuli taas kielteinen korvauspäätös.
 Polven kipu ei kadonnut. Valkila yritti päästä Kelan kuntoutukseen, mutta Kela ei suostunut korvaamaan työtapaturman aiheuttamia kuluja.
 – Jouduin lopettamaan ratsastuksen. En pystynyt olemaan kyykyssä enkä pystynyt nukkumaan. En enää jaksanut jatkaa yksin vakuutusyhtiötä vastaan.
 Valkila teki yhdessä oikeusavustajansa kanssa taas yhden valituksen. Päätös oli kielteinen. Oikeusavustaja valitti vakuutusoikeuteen, samoin tuloksin.
 Perustelut olivat koko ajan samat: ei syy-yhteyttä. Ei, vaikka Valkilan polvivamma oli käytännössä polkimen peilikuva.
 Vastavalo.net
 Murto-osa hakemuksista hylätään
 Valkilan työnantajan tapaturmavakuutus oli Lähitapiolassa. Vakuutusyhtiöstä kerrotaan, että valtaosa työtapaturmia koskevista korvaushakemuksista korvataan kokonaan. Viime vuonna se käsitteli noin 60 000 työtapaturmia koskevaa korvaushakemusta.
 – Alle kymmenessä prosentissa korvaus evätään joiltain osin tai kokonaan. Osa näistä asiakkaista vie asian eteenpäin, ja vuosittain muutamia tapauksia päätyy lopulta korkeimpaan oikeuteen, kertoo Lähitapiolan tapaturma-asioista vastaava korvauspäällikkö  Janne Ruotsalainen .
 Ruotsalainen myöntää, että vakuutusyhtiöt tekevät myös virheellisiä päätöksiä. Hänen mukaansa korkeimman oikeuden muutospäätös tulee vakuutusyhtiölle tavallaan aina yllätyksenä, koska asia on ollut vakuutusyhtiön oman käsittelyn jälkeen muutoksenhakulautakunnassa ja vakuutusoikeudessa.
 – Korkeimman oikeuden ratkaisujen jälkeen mietimme aina, olisimmeko jo alun perin voineet ottaa asiaan toisenlaisen kannan ja ratkaista asian toisella tavalla. Niillä on iso vakuutusyhtiön toimintaa ohjaava merkitys.
 Kiistelty syy-yhteys
 Ruotsalaisen mukaan vakuutusyhtiön näkökulmasta tapaturman ja vamman välisen syy-yhteyden pitää olla todennäköinen, jotta korvaus voidaan myöntää. Voi käydä niin, että hoitavan lääkärin tutkimuksissa todettu vamma ei vakuutusyhtiön mielestä ole työntekijälle sattuneen työtapaturman aiheuttama.
 Jos työntekijä esimerkiksi horjahtaa päin seinää ja hänellä todetaan olkapään kiertäjäkalvosin jänteen repeämä, vakuutusyhtiön ja hoitavan lääkärin näkemykset todennäköisesti eroavat toisistaan. Vakuutusyhtiö ei pidä vammamekanismia ja vammaenergiaa riittävänä aiheuttamaan kiertäjäkalvosimen repeämää.
 – Vakuutusyhtiön mielestä jännerepeämän pääasiallinen syy saattaa olla olkapään pidempiaikainen sairaus. Silloin korvausta jännerepeämästä ei myönnetä lainkaan. Tällaisissa tilanteissa asiakkaat ovat usein tyytymättömiä ratkaisuun.
 On surullista, jos asiakas joutuu pyörimään vuosia järjestelmän rattaissa. Otamme kritiikin nöyrästi vastaan.  Janne Ruotsalainen
 Harvinaisten vammojen kohdalla todennäköisyydet eivät välttämättä päde.
 Vuonna 2017 – kuusi vuotta tapaturman jälkeen – Elli Valkila löysi lääkärin, joka oli auttanut lukuisia hänen kaltaisiaan potilaita. Kyseessä oli yksi maailman arvostetuimmista yleisurheilukirurgeista. Se oli viimeinen toivo.
 – En tosin uskonut, että hänkään voisi minua auttaa. Olin jo valmistautunut elämään loppuikäni kipujeni kanssa.
 Kolmas leikkaus
 – Otetaan kipu pois tuosta kohtaa.
 Ilkka Tulikoura  osoitti pehmytkudosta Elli Valkilan polvessa. Otettiin neljännet magneettikuvat. Ne kertoivat, että lääkärin paljain silmin tehty arvio osui oikeaan. Pehmytkudos oli arpeutunut iskuvamman jäljiltä.
 Tulikouran työhuoneen seinällä oli pitkä rivi valokuvia urheilijoista. Urheiluvammoihin erikoistunut ortopedi ja lääketieteen tohtori on leikannut lukuisia huippu-urheilijoita yli 40 vuotta kestäneen uransa aikana.
 – Siinä oli neljä urheilijaa, joilla oli sama vaiva kuin minulla. Tulikoura kertoi, että he ovat olleet aktiiviurheilijoita leikkauksen jälkeen. Minut voitiin siis parantaa.
 Se vaati kuitenkin kolmannen leikkauksen. Leikkauksessa oli tarkoitus löystyttää pehmytkudoksen arpea, mutta samalla havaittiin muutakin. Sisemmän nivelkierukan kiinnitys oli rikkoutunut tapaturman seurauksena. Sekin korjattiin.
 Tulikoura kirjoitti myös Valkilan polvesta lausunnon valituslupahakemusta varten korkeimpaan oikeuteen. Lausunnon ansiosta valituslupa myönnettiin. Valkila voitti Lähitapiolan korkeimmassa oikeudessa joulukuussa 2018 – lähes seitsemän vuotta tapaturman jälkeen. Korvaussumma oli lähes 30 000 euroa.
 Lähitapiola ei suinkaan ole ainoa vakuutusyhtiö, jonka päätöksistä valitetaan. Ilkka Tulikouran mielestä Suomessa on liikaa Valkilan kaltaisia potilaita, jotka joutuvat oman vakuutusyhtiönsä pettämiksi.
 Elli Valkila ei voi enää ajaa manuaalivaihteista autoa. Jari Aalto
 Päätösten perusteluissa puutteita
 Kuorma-auton kyydistä selälleen pudonnut selvisi olkapään venähdyksellä. Nuoren ihmisen nivelessä näkyvä nivelpintarikkoutuma oli merkki sairaudesta.
 Tällaisia vakuutusyhtiöiden tekemiä diagnooseja Ilkka Tulikoura näkee työssään. Hän sanoo, että ne ovat lääketieteellisesti vääriä. Häntä harmittaa erityisesti se, etteivät vakuutusyhtiöt aina perustele päätöksiään kunnolla.
 – Välillä yllätyn siitä, miten räikeästi ne kieltävät päivänselvät todisteet viittaamatta lääketieteelliseen kirjallisuuteen. Sanotaan vain, että vakuutusyhtiö katsoo näin. Väitteet ovat mielivaltaisia, Tulikoura toteaa.
 Välillä yllätyn siitä, miten räikeästi ne kieltävät päivänselvät todisteet.  Ilkka Tulikoura
 Ongelmia on etenkin harvinaisempien vammojen kohdalla – kuten Elli Valkilan tapauksessa. Tulikouran mielestä moni ei saa niitä korvauksia, jotka heille sopimuksen mukaan kuuluisi.
 – Harvinaista vammaa ei saisi Suomessa hoitaa vakuutuksen turvin, koska vakuutusyhtiön lääkärit eivät tunne sitä. Minusta tässä on kyse sopimusrikkomuksesta.
 Myös Lähitapiola on saanut asiakkailtaan kritiikkiä siitä, ettei se ole perustellut päätöksiään kunnolla. Se kertoo kehittävänsä perusteluja jatkuvasti.
 – Nykyään soitamme usein asiakkaallemme ennen kielteisen korvauspäätöksen antamista. Pyrimme siihen, että asiakas ymmärtää, miksi ratkaisuun on päädytty. Osin olemme varmaan onnistuneetkin, mutta asiakkaat ihan aiheellisesti välillä haastavat niitä, kertoo korvauspäällikkö Janne Ruotsalainen.
 Ruotsalaista harmittaa, että vakuutusyhtiöistä on muodostunut julkisuudessa kasvoton ja kova kuva. Hän kuitenkin tietää, että osalla asiakkaista korvauskiista vakuutusyhtiön kanssa on kestänyt jopa vuosia ja palaute on myös toisinaan kovaakin.
 – Emme onnistu aina. On surullista, jos asiakas joutuu pyörimään vuosia järjestelmän rattaissa. Otamme kritiikin nöyrästi vastaan ja kehitämme toimintaamme.
 Vakuutusoikeudessa vääriä lääkäreitä?
 Kun potilas saa valitusluvan korkeimpaan oikeuteen, hän on käytännössä voittanut. Hyvin harva sen kuitenkin saa. Ilkka Tulikouran potilaista noin joka kymmenes.
 Vakuutusoikeudessa on lääkärijäsen, mutta siitä huolimatta päätökset kääntyvät usein vakuutusyhtiön eduksi. Tulikouran mukaan tämä saattaa johtua siitä, että moni lääkäri pelkää joutuvansa vakuutusyhtiön mustalle listalle.
 – Yksityisvastaanottoa pitävän lääkärin on säilytettävä kasvonsa vakuutusyhtiön suuntaan, koska muuten voi tulla hankaluuksia privaattipuolen toiminnassa, Tulikoura sanoo.
 Hän toivoo, että vakuutusoikeus käyttäisi enemmän sairaaloiden erikoislääkäreitä.
 – Sopiva asiantuntija olisi kokenut erikoislääkäri, jolla ei ole yksityisvastaanottoa. Hänen kantansa olisi lähtökohtaisesti aika puolueeton, koska paineita kasvojen säilyttämisestä ei ole.
 Vakuutuslääkärien oikeuksiin rajoituksia ajanut kansalaisaloite hylättiin pari viikkoa sitten eduskuntakäsittelyssä. Se vaati,että vakuutuslääkäreiltä poistettaisiin oikeus kumota hoitavan lääkärin lausunnot.
 Kitkerää palautetta
 Tulikouran mielestä näkymä on melko lohduton.
 – Tuntuu, että oikeuslaitos on polvillaan vakuutusyhtiöiden edessä. Korkein oikeus tekee oikeita päätöksiä, mutta sen kapasiteetti on liian pieni. Ja vaikka se linjaisi jotain, vakuutusyhtiöt eivät noudata linjauksia.
 Tulikoura kertoo saaneensa vakuutusyhtiöiltä kitkerää palautetta.
 – Tiedän, että minua pidetään hankalana henkilönä. Yritän pitää potilaan puolta, kun hän on kärsinyt vääryyttä ja pohjata käsitykseni lääketieteeseen. Se on Raamattu.
 Tulikouran osaaminen paransi ainakin Elli Valkilan kivut. Pitkäksi venynyt leikkauskierre aiheutti kuitenkin peruuttamattomia vaurioita. Hän ei voi enää koskaan juosta.
 – Vain pieniä pyrähdyksiä voin ottaa. Piti myös ostaa uusi, automaattivaihteinen auto, koska en pysty käyttämään kytkintä pitkillä ajomatkoilla.

Pyörän poljin murskasi nuoren naisen polven – vakuutusyhtiö ei löytänyt 7 vuoteen syy-yhteyttä, vaikka polveen oli painunut polkimen kuva


Summary: Newyorkilaisen installaatiotaiteilijan töitä on esillä huhti-kesäkuussa Makasiini Contemporaryssa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Jacob Hashimoto palaa Turkuun huhtikuussa. Taiteilijan töitä on esillä huhtikuusta alkaen Tuomiokirkkotorin laidalla sijaitsevassa Makasiini Contemporaryssa.
 Viimeksi Hashimoton taidetta nähtiin Suomessa ja Turussa kesällä 2017. Tuollin newyorkilaistaiteilija rikkoi Wäinö Aaltosen museon kävijäennätyksen. Tuolloin installaatioita kävi katsomassa yli 80 000 näyttelyvierasta.
 Kaikki Makasiini Contemporaryyn tulevat teokset ovat uusia, eikä niitä ole aikaisemmin ollut esillä missään.
 Kalle Mäkelä / Yle
 – Pääsaliin tulee uniikkiteoksia. Niiden lisäksi gallerian studioon tulee esille ensimmäistä kertaa Suomessa nähtävää leijoihin pohjautuvaa grafiikkaa, joita myydään kolmen kappaleen sarjoissa, kertoo Makasiini Contemporaryn galleristi  Frej Forsblom  Turun kaupungin tiedotteessa .
 Näyttely avataan 12.4. ja se jatkuu 20.6. asti.

Jacob Hashimoto palaa Turkuun – rikkoi viimeksi WAMin kävijäennätyksen


Summary: Hakkarainen sai käräjäoikeudessa 45 päiväsakkoa kansanedustaja Veera Ruohon pahoinpitelystä ja seksuaalisesta häirinnästä.

Helsingin hovioikeus on koventanut kansanedustaja Teuvo Hakkaraisen pahoinpitelystä ja seksuaalisesta häirinnästä saamaa sakkotuomiota. Hovioikeus määräsi Hakkaraiselle 80 päiväsakkoa, kun käräjäoikeus oli määrännyt rangaistukseksi 45 päiväsakkoa.
 Hakkaraisen tuomio liittyy kansanedustaja Veera Ruohon pahoinpitelyyn ja seksuaaliseen häirintään.
 Lue lisää:
 Syyttäjä valittaa Teuvo Hakkaraisen tuomiosta hovioikeuteen
 Kansanedustaja Hakkaraiselle ei eduskuntaryhmältä lisärangaistusta: "Yöt menevät unitableteilla" – Yle seurasi hetki hetkeltä oikeudenkäyntiä

Teuvo Hakkaraisen sakkotuomio koveni hovissa


Summary: Toimitusjohtaja Lauri Veijalainen  ehti johtaa Stockmannia noin 2,5 vuotta. Uuden toimitusjohtajan haku käynnistyy heti.

irtisanoutuminen (henkilön aseman muuttaminen)

Stockmannin toimitusjohtaja vaihtuu.
 Toimitusjohtaja Lauri Veijalainen on päättänyt irtisanoutua ja siirtyy uuteen tehtävään yhtiön ulkopuolella.
 Hallituksen puheenjohtaja Lauri Ratia toimii toistaiseksi toimeenpanevana puheenjohtajana. Hallitus kertoo aloittavansa välittömästi uuden toimitusjohtajan hakuprosessin.
 Veijalainen on toiminut Stockmannin toimitusjohtajana vuodesta 2016 alkaen. Tätä ennen hän on toiminut muun muassa konsernin talousjohtajana ja ulkomaantoimintojen kehitysjohtajana.
 Veijalainen aloitti Stockmannin palveluksessa vuonna 2010.
 Aiheesta aiemmin:
 Stockmannin toimitusjohtaja Herkun myynnistä: Omistaja vaihtuu, mutta maine säilytetään ennallaan
 Stockmannin ylemmät toimihenkilöt marssivat työpaikaltaan – IT-palveluiden ulkoistaminen katkaisi kamelin selän
 Uusi toimitusjohtaja aikoo kääntää Stockmannin tavaratalot kannattaviksi – listasimme vaikeudet

Stockmannin toimitusjohtaja vaihtuu


Summary: Euroopan unioni suostui antamaan brexitille lisäaikaa. Lykkäys on kaksi viikkoa tai vajaat pari kuukautta.

Euroopan unionin komissaari  Jyrki Katainen  (kok.) sanoo, että Britannialla on nyt periaatteessa neljä vaihtoehtoa edetä. Mikään niistä ei ole maan kannalta kamalan houkutteleva.
 – Oikeastaan mikään vaihtoehto ei näytä todennäköiseltä, Katainen sanoo.
 Komission varapuheenjohtaja Katainen puhui perjantaina aamulla Radio Suomen Tampereen radiolähetyksessä.
 Yli puolen yön Suomen aikaa venyneissä neuvotteluissa  päätettiin lopulta antaa  Britannian EU-erolle lisää aikaa toukokuun 22. päivään saakka. Ehtona on, että brittiparlamentti hyväksyy EU-erosopimuksen ensi viikolla.
 Jos käy niin, ettei brexit-sopimus saa brittiparlamentin hyväksyntää myöskään ensi viikolla, saa Britannia lisäaikaa huhtikuun 12. päivään saakka. Siihen mennessä Britannian on myös kerrottava, miten se aikoo EU-eron suhteen menetellä.
 Alun perin Britannian oli määrä erota EU:sta perjantaina 29. maaliskuuta.
 Neljä vaihtoehtoa
 Komissaari Jyrki Kataisen mielestä Britannia voi äänestää aiemmin neuvotellut erosopimuksen puolesta.
 – Valitettavasti se taitaa olla epätodennäköistä.
 Toiseksi jos Britannia ei hyväksy vieläkään erosopimusta, tulee kova brexit. Tämä on Kataisen mukaan erittäin haitallinen Britannialle.
 Tämä ratkaisu tarkoittaisi myös pahimpia kolhuja Suomelle. Suomi vie tavaraa ja palveluita Britanniaan ja vienti todennäköisesti kutistuisi tullien takia.
 Myös suomalaisten työnteko, opiskelu tai matkailu Britanniassa hankaloituisi.
 Britannian kolmas vaihtoehto on hakea EU:lta 1–2 vuoden jatkoaikaa, Katainen sanoo.
 Neljäs vaihtoehto on, että peruvat koko brexitin.
 Britannian seuraavaa askelta on komissaarin mukaan vaikea ennakoida.
 – Koko brexit-tarina on ollut surkuhupaisa. Tietemme mitä brittiparlamentti ei halua, mutta emme tiedä, mitä se haluaa.
 – Tämä on terve muistutus, mitä populismi on ja mitä vastuu politiikassa on.
 Ei vielä tiedä, mitä seuraavaksi
 Jyrki Katainen  on ilmoittanut , että hän ei hae uudelle kaudelle komissaariksi. Vielä ei ole kirkastunut, mitä hän tekee seuraavaksi.
 – Valitettavasti ei kyllä yhtään. Tämä on ensimmäinen kerta, kun hyppään politiikasta pois. Yritän miettiä, mikä muu voisi sytyttää. Olen 47-vuotias, ehtisin tekemään yhtä sun toista.
 Uusi työ voisi liittyä esimerkiksi startupiin tai ilmastonmuutokseen, Katainen pohtii.
 Kataisen vaimo  Mervi Katainen  (kok.) on eduskuntavaaleissa ehdolla, ja vaalitulos vaikuttaa myös Suomeen paluuseen.
 Lue lisää:
 Analyysi: Britit, nyt on vihdoin aika päättää!
 EU suostui antamaan brexitille lisäaikaa – lykkäys kaksi viikkoa tai vajaat pari kuukautta

Komissaari Jyrki Katainen sanoo, että Britannialla on nyt 4 vaihtoehtoa: "Oikeastaan mikään vaihtoehto ei näytä todennäköiseltä"


Summary: Savo-Karjalasta tulee eduskuntaan useita uusia kansanedustajia. Keskustalla sivuun jää kolmikko, joka keräsi vaalipiirissä neljänneksen puolueen viime vaalien äänistä. Perussuomalaisten kaikki kolme kansanedustajaa siirtyivät sinisiin.

Eduskuntavaaleissa äänestetään nyt toista kertaa Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan yhteisessä vaalipiirissä.
 Asetelmat ovat monilta osin kokonaan uudet. Kolme nykyisen valtapuolueen keskustan edustajaa jää sivuun ja huomattava osa puolueen äänistä menee uusjakoon. Samaan aikaan puolueen kannatus gallupeissa on romahtanut.
 Perussuomalaisten kaikki viimeksi valitut edustajat siirtyivät kesken kauden sinisiin. Lisäksi kuviota muuttaa sosialidemokraattien kannatuksen nousu.
 Tällä kertaa tilanne tiukkenee, koska vaalipiirista valitaan yksi edustaja vähemmän asukasmäärän vähenemisen takia.
 Edustajien määrän putoaminen 15 edustajaan nostaa hieman äänikynnystä eli äänimäärää jonka vaalilistan on saavutettava saadakseen yhden ehdokkaan läpi. Nyt tämä äänimäärä on noin 12 000 ääntä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Maakunnat erikokoisia – oman maakunnan ehdokkaat läheisempiä
 Pohjois-Savossa on lähes 205 000 äänioikeutettua. Määrä on puolitoistakertainen verrattuna Pohjois-Karjalaan, jossa äänioikeutettuja on 136 000.
 Maakuntien väestön määrällä on merkitystä. Neljä vuotta sitten äänestäjät osoittivat, että  oman maakunnan ehdokkaat  ovat mieluisampia kuin toisen tarjolla olevan maakunnan ehdokkaat.
 Vajaat 16 prosenttia Pohjois-Karjalasta valittujen kansanedustajien äänistä tuli Pohjois-Savosta. Toiseen suuntaan, eli pohjoissavolaisten kansanedustajien äänistä tuli alle 10 prosenttia Pohjois-Karjalasta.
 Yle Uutisgrafiikka
 Keskustalla suurta vaihtuvuutta
 Vuonna 2015 suurimmaksi puolueeksi 32,5 prosentin kannatuksella tullut keskusta keräsi 70 600 ääntä ja kuusi kansanedustajaa.
 Nyt uuteen jakoon menee joka neljäs ääni, kaikkiaan 18 600 ääntä, kun  Elsi Katainen ,  Seppo Kääriäinen  ja  Markku Rossi  eivät ole enää ehdolla. Keskustan on saatava kannattajansa äänestämään uusia ehdokkaita tilanteessa, jossa puolueen kannatusluvut ovat laskeneet.
 Maaseudulla paineita aiheuttaa  Maaseudun Tulevaisuuden helmikuussa julkaisema  gallup, jonka mukaan keskustan kannatus viljelijöiden parissa on laskenut huomattavasti.
 Keskustan  tavoitteena on kuusi kansanedustajaa sekä 33 prosentin kannatus, mikä tarkoittaisi tuloksen suhteellista parantamista viime eduskuntavaaleista.
 Perussuomalaisilta tulee uusi edustus
 Perussuomalaisilla  on latu auki uusille kansanedustajille. Viimeksi puolue otti kakkossijan 19,7 prosentin kannatuksella, jolla se sai kolme kansanedustajaa. Kaikki kolme eli  Pentti Oinonen ,  Kari Kulmala  ja  Kimmo Kivelä  siirtyivät sinisiin. Lisäksi varasijalle jäänyt lähes 5000 ääntä kerännyt  Marjaana Mikkonen  on loikannut Vasemmistoliittoon.
 Perussuomalaiset tavoittelee vaalipiiristä kolmea kansanedustajan paikkaa. Viime vaaleissa jo tutuksi itseään tehneet ja ensimmäisestä varasijasta hieman jääneet entinen kansanedustaja  Osmo Kokko  ja kuopiolainen kaupunginvaltuutettu  Minna Reijonen  ovat nytkin ehdolla. Valtakunnallisesti tunnettu on perussuomalaisten nuorten entinen puheenjohtaja  Samuli Voutila .
 SDP koettaa tuplata paikkamääränsä
 Kolmanneksi suurin puolue viimeksi oli  SDP , 16 prosentin osuudella äänistä. Sillä puolue sai kaksi paikkaa. Puolue tavoittelee paikkamäärän tuplaamista neljään edustajaan.
 Sosialidemokraattien kannatus on perinteisesti ollut Pohjois-Karjalassa hieman korkeampi kuin Pohjois-Savossa. Joensuulainen  Riitta Myller  ei ole nyt ehdolla, viimeksi hän keräsi 4800 ääntä.
 Sen sijaan 4900 äänellä läpi mennyt saanut joensuulainen  Merja Mäkisalo-Ropponen  sekä varasijalle 4700 äänellä jäänyt kuopiolainen  Tuula Väätäinen  ovat ehdolla.
 Kunnallispolitiikasta paikallisesti näkyviä ehdokkaita ovat SDP:n Savo-Karjalan piirin toiminnanjohtaja  Seppo Eskelinen , Varkauden kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Timo Suhonen  sekä Iisalmen kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Kati Åhman .
 Kokoomuksella tiukkaa Pohjois-Karjalassa?
 Kokoomus  keräsi viimeksi 11,5 prosentin kannatuksen ja kaksi kansanedustajaa. Sekä  Markku Eestilä  että  Sari Raassina  ovat nytkin ehdolla. Pohjois-Karjalasta ei kansanedustajaa kokoomukselle tullut.
 Kokoomus tavoittelee Savo-Karjalasta nyt kolmea kansanedustajaa. Mielenkiintoista on, että  kokoomusta lähellä oleva Verkkouutiset  totesi helmikuussa, ettei Pohjois-Karjalasta löydy selvää nousijaa.
 Kokoomuksella on mahdollisuus tavoitella keskustalta vapaaksi jääviä ääniä, etenkin Ylä-Savosta. Pohjois-Savossa puolueella on vaalipiirin ainoa jonkinlaiseksi julkkisehdokkaaksi laskettava kuopiolainen poliisi ja kirjailija, kaupunginvaltuutettu  Marko Kilpi .
 Kristillisdemokraatit – löytyykö Sari Essayahin takaa ketään toista?
 Kristillisdemokraatit  saivat viimeksi yhden edustajan, kun puolueen puheenjohtaja  Sari Essayah  nousi koko vaalipiirin eniten ääniä keränneeksi ehdokkaaksi yli 11 000 äänellä.
 Toisen edustajan saamiseksi pitäisi löytyä ehdokas, joka kerää enemmän kuin vain muutamia satoja ääniä. Kun vastausta toisen paikan ottajaan etsii nyt vaikkapa Joensuun ja Kuopion kunnallisvaalien äänimääristä, siellä kovimmat äänisaaliit jäivät alle 300 äänen.
 Vasemmistoliitto tavoittelee lisäpaikkaa
 Vasemmistoliitolla  on viime vaaleista yksi kansanedustaja Savo-Karjalasta. Varkautelainen  Matti Semi  on ehdolla nytkin. Hän keräsi yli puolet äänistään Varkaudesta.
 Tavoitteeksi Vasemmistoliitto on asettanut yhden lisäpaikan voittamisen. Puolue laskee pääsevänsä tavoitteeseen yli 10 prosentin kannatuksella ja reilulla 20 000 äänellä. Viimeksi ääniä kertyi 12 750.
 Realisoituuko vihreiden valtakunnallinen nousu?
 Vihreät  sai viimeksi Savo-Karjalasta yhden edustajan vajaan seitsemän prosentin kannatuksella. Nyt tavoitteena on kaksi paikkaa ja yhdentoista prosentin kannatus.
 Eduskuntaryhmän puheenjohtaja, joensuulainen  Krista Mikkonen  on selkeä kärkiehdokas. Pohjois-Savon puolella kuntavaaleissa hyvän tuloksen tekivät Kuopiossa  Harri Auvinen  ja  Veera Willman .
 Sininen tulevaisuus – seuraavatko äänestäjät siirtyneitä edustajia?
 Viimeksi perussuomalaisten listalta valitut  Kari Kulmala  ja  Kimmo Kivelä  yrittävät nyt läpi  Sinisen tulevaisuuden  listalta. He ovat tunnetuimmat ehdokkaat, jotka keräsivät viimeksi yhteensä runsaat 10 000 ääntä.
 Äänestäjien pitäisi nyt seurata heidän perässään, jotta tavoite, kunnianhimoiset 25 000 ääntä ja kaksi paikkaa saavutettaisiin. Perussuomalaista sinisiin siirtynyt  Pentti Oinonen  ei asetu ehdolle.
 Pienpuolueet – uusia puolueita tarjolla
 Savo-Karjalassa on ehdokkaita yhdeksällä pienpuolueella. Ne monipuolistavat tarjolla olevien poliittisten näkemysten valikoimaa, mutta kovin suuria osuuksia äänistä ei niille ole odotettavissa. Aiemmin mukana olleet ovat jääneet vaatimattomiin tuloksiin, eikä uusienkaan pienpuolueiden ehdokaslistoilta löydy äänestäjille vaalipiirissä laajasti tuttuja ehdokkaita.
 Kaikkiin ehdokkaisiin voi tutustua  tästä linkistä  Ylen vaalikoneen avulla.
 Aiheesta voi keskustella kello 17 saakka.
 Lue lisää:
 Analyysi: Demareilla valttikortit käsissään myös Hämeessä
 Analyysi: Ennätysmäärä ehdokkaita tavoittelee kansanedustajanpaikkaa Keski-Suomesta
 Analyysi: Lapin viimeisistä kansanedustajan paikoista on tulossa tiukka vääntö
 Analyysi: Satakunnassa kaikki puolueet joutuvat jännittämään eduskuntavaaleissa – kolmen naisen läpimenoa pidetään lähes varmana

Analyysi: Savo-Karjalasta valitaan yksi edustaja vähemmän – miten asettuvat voimasuhteet useiden luopujien ja puolueen vaihtajien vaalipiirissä?


Summary: Indonesialainen Garuda ilmoitti, ettei se turmien jälkimainingeissa halua uusia 737 MAX 8 -koneita.

Indonesian kansallinen lentoyhtiö Garuda on ilmoittanut lentokonevalmistaja Boeingille peruuttavansa miljardien dollarien lentokonetilauksen. Garudan piti tilata 49 Boeingin 737 MAX 8 -konetta, mutta  kaksi viimeaikaista konetyypin turmaa  muuttivat yhtiön mielen.
 Kyseessä on tiettävästi ensimmäinen virallinen tilausperuutus.
 Tilauksen perumisen vahvisti Garudan edustaja  Ikhsan Rosan .
 – Garudan matkustajat Indonesiassa ovat menettäneet luottamuksensa, Rosan perusteli koneperuutusta uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Toinen viimeaikaisista MAX 8-tyypin koneiden turmista tapahtui  indonesialaisen Lion Airin koneelle .
 Rosan sanoi, että yhtiö odottaa parhaillaan Boeingin vastausta. Boeingin edustajien odotetaan vierailevan Indonesiassa ensi viikolla.
 Garuda tilasi alun perin 50 konetta. Niistä yksi on jo toimitettu. Kun sopimuksesta ilmoitettiin vuonna 2014, koneiden listahinta oli 4,9 miljardia dollaria.
 Rosanin mukaan Garuda keskustelee Boeingin kanssa myös jo toimitetun koneen palauttamisesta. Yhtiö on tähän mennessä maksanut Boeingille koneista noin 26 miljoonaa dollaria.
 Garudan Indonesian-johtaja  I Gusti Ngurah Askhara Danadiputra  sanoi paikalliselle Detik-tiedotusvälineelle, että kyseeseen voi tulla koneiden vaihtaminen toiseen malliin.
 Alku peruutuksille?
 Malesialaisen lentoalaa konsultoivan Endau Analyticsin johtaja  Shukor Yusof  arvioi AFP:lle, että Garudan ilmoitus näyttää olevan ensimmäinen virallinen tilausperuutus.
 – Todennäköisesti se ei ole viimeinen. On riski, että Garudan kilpailija Lion Air, jolla on myös useita 737 MAX 8- tilauksia, saattaa tehdä saman ratkaisun, Yusof sanoi AFP:lle.
 Lion Air on jo ilmoittanut lykkäävänsä neljän koneen toimitusta. Halpalentoyhtiö on Kaakkois-Aasian suurin lentoyhtiö laivaston koolla mitattuna ja merkittävä Boeingin asiakas. Se teki vuonna 2011 Boeingilta  liki 22 miljardin dollarin ennätystilauksen .
 Tällä hetkellä yhtiöllä on kymmenen MAX 8 -konetta.
 Yusofin mukaan on vaikea arvioida, päätyvätkö jotkut suuret lentoyhtiöt seuraamaan indonesialaisten esimerkkiä.
 Ethiopian Airlinesin Boeing 737 MAX 8-tyypin kone syöksyi maahan aiemmin tässä kuussa. Turmassa kuoli 157 ihmistä.
 Lion Airin vastaavanlaisen koneen mereensyöksyssä viime lokakuussa kuoli 189 ihmistä.
 Lue myös:
 Norwegianin suomalaislentäjä Ylellä: Tieto Boeingin uudesta ominaisuudesta tuli Indonesian turman jälkeen

Boeing keskeyttää turmakonetyypin toimitukset
 Boeingin turmat: Vuosikymmeniä vanhan konetyypin uuteen versioon suhtauduttiin ehkä liian luottavaisesti, sanoo lentäjäkoulun rehtori
 Boeingin ja lentoyhtiöiden välille voi tulla pitkä ja rahakas kiista koneongelmien takia – Matkustaja saa rahat takaisin, mutta ei korvausta

Boeing menetti 49 koneen miljarditilauksen – seuraavatko muut lentoyhtiöt esimerkkiä?


Summary: Kuluttajat haluavat kaiken nyt ja heti. Se näkyy kauppojen aukioloajoissa.

Roosa-Maria Lehtiolle  iski valtava himo tortilloihin torstai-illan myöhäisinä tunteina. Hän antoi mieliteoilleen periksi, upotti pipon päähänsä ja suuntasi lähistöllä olevaan ympäri vuorokauden auki olevaan kauppaan.
 – Kaveri lähetti kuvan tekemistään tortilloista. Tuli sellainen olo, että minunkin pitää saada niitä vielä tänään.
 Yhdeltätoista illalla ostoskoriin päätyi myös muita heräteostoksia.
 Niiden tekeminen on varsin tuttua monelle suomalaiselle nykyään, kun kauppojen aukioloajat ovat laajentuneet. Jääkaappia ei enää tarvitse täyttää varmuuden vuoksi moneksi päiväksi, sillä kaupasta voi hakea koska vain sitä, mitä mieli tekee.
 – Käyn kaupassa silloin, kun syötävät loppuvat. En hamstraa jääkaappiin juuri mitään, Lehtio kertoo.
 Asiakkaita joka tunnille
 Porilaisessa Tikkulan S-marketissa on samaan aikaan kymmeniä muitakin asiakkaita. Kauppa on ollut auki ympäri vuorokauden nyt runsaat kaksi vuotta. Marketpäällikkö  Minna Aalto-Vainion  mukaan asiakkaita on riittänyt jokaisen yön jokaisena tuntina.
 Kiireisintä on ennen puoltayötä, mutta erityisesti vuorotyöläiset tekevät ostoksiaan läpi yön.
 Marika Saarinen  ja  Matti Gustafsson  laskeskelevat käyvänsä yöllä kaupassa jopa kolme kertaa viikossa.
 – On tärkeää, että ostoksia voi tehdä mihin kellonaikaan tahansa. Työvuoro voi päättyä koska vain ja on hienoa, että ei tarvitse miettiä, ehtiikö kauppaan, Gustafsson toteaa.
 Vuorotyöläiset Marika Saarinen ja Matti Gustafsson käyvät yleensä kaupassa öisin. Päivi Meritähti / Yle
 Saarinen ostaa yleensä ruokatarvikkeita korkeintaan pariksi päiväksi. Tälläkin kertaa ostoskori täyttyy työvuoron jälkeen hyvin arkisista tarvikkeista, kuten lastenruokapurkeista.
 – Ostan sen mitä syömme ja haen sitten lisää. Mutta joskus on sellainen tilanne, että koko viikonloppuna ei tarvitse lähteä mihinkään. Silloin saatan täyttää jääkaapin, ettei tarvitse kauppareissun takia liikkua.
 Hävikistä eroon
 Hamstraamisen vähentyminen on S-ryhmän vähittäiskaupan suunnittelujohtaja  Mika Lyytikäisen  mukaan selkeä ilmiö, joka on seurannut kauppojen aukiolojen vapautumisesta.
 Hän uskoo, että sekä kuluttajat että kaupat ovat päässeet sen ansiosta eroon valtavasta määrästä hävikkiä. S-ryhmän ruokakauppojen hävikki on pienentynyt vuodesta 2015 yli 10 prosenttia ja oli viime vuonna 1,5 prosenttia myynnistä.
 Nykyään voi luottaa siihen, että jos ruoka loppuu, saa sitä lisää milloin vain.  Mika Lyytikäinen
 – Asiakkaat tietävät, että heidän ei tarvitse hamstrata ruokaa, kun ostoksille pääsee koska vain. Tämä näkyy erityisesti pyhien aikaan. Nykyään voi luottaa siihen, että jos ruoka loppuu, saa sitä lisää milloin vain.
 Kaupoille tämä tarkoittaa sitä, että päivämäärältään vanhaksi meneviä tuotteita ei tarvitse heittää pois, kun joku voi käydä ostamassa ne vielä yöllä.
 Ville Vasama käy kaupassa myöhään illalla välttääkseen pahimmat ruuhkat. Päivi Meritähti / Yle
 Ville Vasama  saalisti ostoskärryynsä yhdentoista aikaan illalla hyvässä alennuksessa olleen savulohen.
 – Kun nämä kolmenkymmenen prosentin alennukset muuttuvat illalla kuudeksikymmeneksi prosentiksi, kannattaa säästö ehdottomasti hyödyntää. Samalla voi ajatella tekevänsä hyvän teon, kun ruokaa ei tarvitse heittää roskiin.
 Vasama tekee ostoksensa pääosin iltaisin ja ostaa ruokaa vain päiväksi, korkeintaan kahdeksi kerrallaan. Kun ostokset ajoittaa pahimman alennusruuhkan jälkeen, on kaupassa hänen mielestään mukavan rauhallista asioida.
 S-ryhmässä tuotteiden alennusprosentti tuplaantuu viimeisinä aukiolotunteina. Kärkkäimmät ale-ostajat ovat silloin jo jonossa.
 Sijainti vaikuttaa
 S-ryhmällä on Suomessa jo noin 50 ympäri vuorokauden auki olevaa myymälää. Niistä puolet on ABC-liikennemyymälöiden yhteydessä ja suurin osa pieniä ruokakauppoja. Prismoja on öisin auki neljä ja S-marketteja kahdeksan.
 Toistaiseksi Suomessa pääsee marketostoksille öisin vain pääkaupunkiseudulla. Myös K-ryhmä on avannut siellä kokeilumielessä kaksi Citymarket-liikettä.
 – Takana on muutama kuukausi 24h-elämää ja olemme melko tyytyväisiä kaupankäyntiin. Tutkimme näiden testikauppojen avulla, onko yökauppaa mahdollista laajentaa, K-Citymarket -ketjun johtaja  Ari Sääksmäki  kertoo.
 Tietyillä sijainneilla ympärivuorokautisella palvelulla on selkeää kysyntää.  Ari Sääksmäki
 Tällä hetkellä K-ryhmän välikoon kaupat eivät ole auki öisin, mutta market-kokeilun lisäksi yökaupasta on kokemusta jo noin kymmenestä liikenneaseman yhteydessä toimivasta kaupasta.
 – Niillähän on ollut lupa olla auki jo ennen lakiuudistusta, joten sieltä on saatu kokemusta pidemmältä aikaväliltä. Tietyillä sijainneilla ympärivuorokautisella palvelulla on selkeää kysyntää, Sääksmäki toteaa.
 Kummassakaan ketjussa ei suunnitella yleislinjausta aukioloaikojen lisäämisestä. Yökaupan toimivuus riippuu pitkälti alueesta ja asiakaskysynnästä sen ympärillä.
 Samuel Piha uskoo, että yökauppa pärjää siellä, missä ihmisiä liikkuu paljon öisin esimeriksi työn takia. Paula Collin / Yle
 Samaa vakuuttaa markkinoinnin erikoistutkija  Samuel Piha  Turun yliopistosta.
 – Jos ajatellaan, että vakioprosentti ihmisiä käy kaupassa öisin, niin onhan Helsingissä enemmän ostovoimaa kuin esimerkiksi Turussa.
 Huhupuheiden mukaan Turkukin olisi silti saamassa oman ympärivuorokautisen markettinsa lähiaikoina. Vielä marketjohtajat eivät huhuja kuitenkaan vahvista.
 Laskelmia kannattavuudesta
 Sekä K- että S-ryhmissä on huomattu, että kauppa ei käy tasaisesti läpi yön. Asiakkaita riittää hyvin yli puolenyön ja varhain aamulla, mutta siinä välissä on rauhallisempaa.
 Siksi joissain liikkeissä harkitaan ennemminkin aukioloaikojen laajentamista illasta ja aamusta kuin ympärivuorokautista kaupankäyntiä.
 – Voi olla tilausta, että joku piste palvelisi läpi yön, mutta tuskin Turussa missään vaiheessa kaikki tulevat olemaan näin laajasti auki, Turun Osuuskaupan Prismajohtaja  Ville Ämmälä  pohtii.
 Ville Ämmälä uskoo, että yksittäisten myymälöiden pitäminen auki öisin olisi Turussa kannattavaa. Paula Collin / Yle
 Toisaalta, ovien sulkeminen yksittäisiksi tunneiksi ei välttämättä tuo kaupalle suuria säästöjä. Päätös aukioloaikojen rajaamisesta vaatiikin tarkkoja laskelmia.
 – Toki henkilökunta saa yöllä korkeampaa palkkaa, mutta esimerkiksi vuokrakulut ovat kiinteitä, oli kauppa auki tai ei. Yön rauhallisina tunteina pystyy myös hoitamaan tavaroiden vastaanottoa ja hyllytystä, SOK:n vähittäiskaupan suunnittelujohtaja Mika Lyytikäinen toteaa .
 Kaikki heti ja nyt
 Markkinoinnin erikoistutkija Samuel Piha uskoo, että asiakaskysyntä vaatii kauppoja olemaan hereillä jatkuvasti. Laajoja aukioloaikoja merkittävämpänä hän pitää nettiruokakaupan kehitystä.
 – Ulkomailla on jo kauppoja, jotka toimittavat tilauksen asiakkaalle tunnin sisällä. Uskon, että se on tulevaisuus Suomessakin. Odottaminen ei sovi kuluttajan pirtaan. Hän haluaa välittömyyttä.
 Kuluttajat haluavat kaiken heti ja nyt.  Samuel Piha
 Siinä mielessä yökaupalle luulisi olevan kysyntää.
 – Kuluttajat haluavat kaiken heti ja nyt. Kaupat toimivat meidän puolestamme varastoijina ja me voimme keskittyä olemiseen, emmekä niin paljoa omistamiseen, Piha toteaa.
 Nälkäisen vauvan pelastus
 Henkilökohtaisesti Samuel Piha pitää siitä, että pääsee kauppaan koska vain. Hän kuitenkin ymmärtää, että kaikki eivät ole elämän ympärivuorokautisesta rytmistä mielissään. Monelle myyjälle yötyöt voivat olla rasite.
 SOK:n vähittäiskaupan suunnittelujohtaja Mika Lyytikäisen mukaan halukkaita yötyöläisiäkin onneksi löytyy. Tuplapalkka houkuttelee ja moni hakeutuu jopa ensisijaisesti yövuoroihin.
 Esimerkiksi porilaisen S-market Tikkulan kassan takana istuva  Nina Aronen  tekee niitä hyvin mielellään.
 – Yövuoroissa näkee niin erilaisia ihmisiä. Se on selkeä plussa. Jos jotain miinusta yötöistä hakee, voi joskus olla vaikeaa saada unta työvuoron jälkeen. Minulle se ei kuitenkaan ole ollut suuri ongelma.
 Nina Aronen tekee mielellään yövuoroja. Päivi Meritähti / Yle
 Erilaisia ihmisiä. Millaisia ihmisiä kaupassa sitten öisin käy? Ovatko tortilloja ostamaan lähtenyt Rosa-Maria Lehtio, vuorotöitä tekevät Marika Saarinen ja Matti Gustafsson tai illan rauhaa kaipaava Ville Vasama jotenkin erilaisia kuin muut kaupassakävijät.
 – Eiväthän he ole. Mutta jotenkin yöllä on silti erilainen meno. Päivällä kaupassa käy enemmän iäkkäitä ihmisiä, yöllä ikähaarukka on laajempi ja ehkä ostoskorista löytyy silloin enemmän vaihtelua, Aro arvelee.
 Yöllä vastaan tulee herkemmin myös mieleen jääviä tarinoita. Aro kertoo yökaupan koituneen monen asiakkaan pelastukseksi. Kerrankin yksi äiti soitti hädissään ja kysyi, löytyykö kaupasta äidinmaidonkorviketta. Hätä oli konkreettinen, kun vauva huusi yöllä nälissään.
 – He ajoivat tänne yli sadan kilometrin päästä korviketta hakemaan ja olivat todella iloisia, ettei kaupan aukeamista tarvinnut odottaa aamuun asti.

Läpi yön auki olevista kaupoista on tullut monille jääkaapin korvikkeita: ”Ei tarvitse hamstrata ruokaa, kun pääsee koska vain ostoksille”


Summary: Brexit-pallo on taas brittiparlamentilla. Voisiko sinnikäs pääministeri May uhrata itsensä vastineeksi sopimuksen hyväksymisestä, pohtii EU-erikoistoimittaja Susanna Turunen.

Pitkän väännön jälkeen saatiin viimein vastaus: EU-johtajat torjuivat torstaina Britannian pääministerin  Theresa Mayn  pyynnön siirtää eropäivää kesäkuun loppuun. Brittien EU-erolle  annettiin lisäaikaa 2 viikkoa  – vaihtoehdot ovat nyt tulos tai ulos 12. huhtikuuta.
 Tiivistetysti Brysselin Eurooppa-neuvoston kokouksessa päätettiin seuraavaa:
 Jos Britannian parlamentti hyväksyy EU:n ja pääministeri Mayn neuvotteleman erosopimuksen ensi viikon perjantaihin 29. maaliskuuta mennessä, Britannia saa jatkoaikaa tarvittaviin lakiteknisiin valmisteluihin 22.5. saakka, jolloin ero astuu voimaan. Jos parlamentti hylkää erosopimuksen, ero astuu voimaan 12.4. Edellinen päivä on Britanniassa viimeinen päivä ilmoittaa osallistumisesta eurovaaleihin. Strasbourgin sopimus Mayn ja komission puheenjohtajan  Jean-Claude Junckerin  välillä hyväksytään laillisesti sitovaksi. Sopimus koskee Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajajärjestelyjen lisätakuita. Jos brittiparlamentti ei tee päätöstä, pääministeri Mayn on annettava selkeä esitys jatkoaskelista, jos hän haluaa pitkän jatkoajan. Se tarkoittaa myös, että Britannian on osallistuttava eurovaaleihin. EU jatkaa sopimuksettoman eron valmisteluja
 Seuraavaksi mieleen hiipii tietysti kysymys: kuinka pitkä on pitkä jatkoaika, eli kuinka pitkälle eropäivää voi lykätä?
 – Loppuun saakka, sanoi Jean-Claude Juncker torstaina.
 Briteillä on nyt neljä vaihtoehtoa
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan  Donald Tuskin  mukaan briteillä on nyt neljä vaihtoehtoa.
 erota sopimuksen kera erota ilman sopimusta hakea pitkä lykkäys erolle tai keskeyttää eroprosessi
 Pääministeri May piti eron perumista mahdottomana. Hän tyrmäsi kokouksen jälkeen myös ajatuksen siitä, että britit pyydettäisiin vielä osallistumaan europarlamenttivaaleihin.
 Jos näin on, jäljelle jää kaksi vaihtoehtoa ja ollaan samassa pisteessä kuin torstaiaamuna ennen EU-huippukokousta: britit lähtevät unionista joko sopimuksen kera tai ilman sitä.
 Sopimukseton ero on kaikkien kannalta huono lopputulos, koska sen taloudelliset vaikutukset olisivat erittäin vakavat – ei ainoastaan Britannialle, vaan myös EU-maille, etunenässä Irlannille, Ranskalle, Belgialle ja Hollannille.
 Komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker (vas.) ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tusk ovat pitäneet kiinni EU:n kannasta, ettei erosopimusta enää avata. Olivier Hoslet / EPA
 Yhtä istutettiin käytävällä, Kiina putosi listalta
 Huippukokouksessa tuli selvästi esille EU-maiden johtajien väsymys Britannian venkoiluun ja sisäpoliittiseen riitelyyn.
 Kansanäänestyksestä on kohta kolme vuotta ja erosopimusta väännettiin kaksi vuotta. Brexit on vienyt monen mielestä aivan liikaa EU:n aikaa.
 Eilen olisi pitänyt ehtiä puhua EU:n ja Kiinan strategisista suhteista. EU–Kiina-huippukokous pidetään 9. huhtikuuta, eivätkä Kiina-suhteet ole olleet Eurooppa-neuvoston agendalla Tiananmenin aukion verilöylyn jälkeen. Valmistautumiseen on syytä.
 Tästäkin huolimatta EU:n tapaan kokousta kehuttiin rakentavaksi. Hilpeä tunnelma ei silti ollut. On aika erikoista istuttaa EU-jäsenmaan pääministeriä oven ulkopuolella puoli iltaa, kun 27 kollegaa istuvat kokouksessa päättämässä, mitä tehdä ulkona istuvan pään menoksi. Silti näin tehtiin.
 Puheenjohtaja Donald Tusk sanoo käyneensä ulkona keskustelemassa Mayn kanssa lukuisia kertoja ja tarkistamassa, että päätökset kelpaavat myös hänelle.
 Samaan aikaan kanaalin toisella puolella
 Lontoossa parlamentin vetoomusvaliokunnan nettisivulla avattiin kansalaisille allekirjoitettavaksi vetoomus koko brexitin kumoamiseksi. Se on kerännyt allekirjoituksia ennätysvauhtia. Tätä kirjoittaessa vetoomuksessa on jo lähes 2,3 miljoonaa allekirjoitusta.
 Vetoomukset eivät useinkaan johda mihinkään, mutta se tuo lisää poliittista painetta jo muutoinkin päänsärkyä aiheuttavaan poliittiseen sisällissotaan.
 EU:n tuomioistuin päätti joulukuussa, että Britannia voi halutessaan keskeyttää eroprosessin.
 May ei hanketta kannata. Hän on luvannut kunnioittaa kansan tahtoa ja saattaa Britannian ulos EU:sta. Lupaus oli tietenkin 29. maaliskuuta mennessä, mutta näin asiat muuttuvat.
 Pallo on taas briteillä, mutta kenellä?
 EU-johtajien ehdoton tavoite on ollut olla puuttumatta Britannian sisäiseen päätöksentekoon. Mikään päätös missään vaiheessa ei saa jättää EU:n sormenjäljestä edes puolikasta eroprosessiin. Siksi eilisillan päätöksiä ei ole millään lailla ehdollistettu esimerkiksi uusiin vaaleihin, toiseen kansanäänestykseen tai edes pääministerin eroon.
 Maylla ei todellisuudessa ollut juurikaan valtuuksia sopia mitään eilen. Parlamentti ei halua Mayn sopimusta, kovan linjan eroa kannattavat eivät halua aikalisää eikä parlamentin enemmistö missään tapauksessa halua sopimuksetonta eroa.
 EU-eron vastustajat toivoivat Britanniaan uutta kansanäänestystä Brysselissä torstaina.  Olivier Hoslet / EPA
 Miten tästä eteenpäin?
 May palaa Lontooseen perjantaina aamulla ja antaa selvityksensä parlamentille. May aikoo saada erosopimuksen läpi kolmannella yrittämällä ensi viikolla, mutta mahdollisuudet voittaa 75 vastustajaa puolelleen pahasti tulehtuneessa tilanteessa ovat suoraan sanottuna olemattomat.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tusk murjaisi viime kesänä, että hän on miettinyt miltä näyttää se paikka helvetissä, joka on varattu niille, jotka runnoivat brexitin läpi ilman ajatustakaan siitä, miten se toteutetaan turvallisesti.
 Eilen Tusk totesi, että paavin mukaan helvetissä on tyhjää, joten sinne mahtuu.
 Pohjois-Irlannin unionistipuolue DUP ja sen kymmenen edustajaa saattavat taipua ruotuun, koska Strasbourgissa sovitut lisävakuudet Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajasta hyväksyttiin laillisesti sitoviksi. Loppu hoituu rahalla, eli lupauksilla antaa rahan virrata Pohjois-Irlantiin, kun ero tapahtuu.
 Konservatiivipuolueen uppiniskat ovatkin sitten eri juttu. Osa seuraa varmasti DUP:n esimerkkiä, mutta jäljelle jää se lähes vauhkojen eroajien joukko, jotka ovat valmiit hyppäämään vaikka kuinka syvälle ja mihin hintaan hyvänsä, kunhan pääsevät eroon EU:sta.
 Sopimukseton ero olisi valtava taloudellinen isku Britannialle, mutta toistaiseksi pääministeri ei ole tehnyt pesäeroa intoileviin "brexiteereihin". Tavoite on pitää konservatiivipuolue kasassa.
 Mikä on Mayn asema ensi viikon jälkeen?
 Moni on kuvannut pääministeriä sitkeäksi naiseksi. Yhä useampi on myös todennut, että May on täysin kykenemätön kompromisseihin, ei kuuntele ketään, ei ajattele maan parasta ja on vailla minkään valtakunnan mielikuvitusta.
 ”May way or the highway” (Mayn tyyliin tai ulos) on tuntunut pätevän siitä asti, kun May nousi pääministeriksi  David Cameronin  erottua heti kansanäänestyksen jälkeen vuonna 2016. Eronneiden ja erotettujen ministerien lista on pitkä, heitä on 15.
 Brexit-tarinassa on kehitelty monta salaliittoa muistuttavaa tapahtumasarjaa, jolla pääministeri saataisiin kammettua ulos virka-asunnosta, mutta toistaiseksi tuloksetta.
 Ei tunnu nytkään todennäköiseltä, että May heittäisi pyyhkeen kehään, vaikka häviäisi kolmannenkin äänestyksen. Hän ei ole sitä tyyppiä.
 Sen sijaan May voisi hyvin uhrata itsensä vastineeksi sopimuksen hyväksymisestä. May on joka tapauksessa ilmoittanut, että hän ei johda konservatiiveja seuraaviin vaaleihin, jotka on määrä pitää vuonna 2022.
 The Telegraph -lehti otsikoi jo, että tuki sopimukselle saattaa löytyä, jos joku voi todistaa, että May ei ole enää neuvottelemassa seuraavaa sopimusta.
 Seuraava neuvotteluvaihe koskee Britannian ja EU:n tulevia suhteita, joista oleellisin on kauppasopimus. Se on huomattavasti vaikeampi ja pitkäaikaisempi koitos kuin erosopimus konsanaan.
 Skenaarioita ja tiekarttaa tulevasta voisi piirtää vaikka kuinka, mutta kokemus on jo opettanut, että brexit-saagassa voi tapahtua ihan mitä tahansa.
 Ensi viikolla odotetaan siis kolmatta äänestystä. Sitä ennen huomenna lauantaina kansanäänestystä kannattava People’s Vote on kutsunut ihmiset suurmarssille Lontooseen. Leave-kampanja levittää sanaa Lontoossa viikon kuluttua perjantaina, alkuperäisenä brexit-päivänä.

Analyysi: Britit, nyt on vihdoin aika päättää!


Summary: Vihreiden puheenjohtaja Pekka Haavisto koululakkoili lapsena ja päätyi sitä kautta kasvissyöjäksi. Hän myös pelkäsi nuorena ydintuhoa.

Oikeastaan maailman piti loppua ydintuhoon vihreiden puheenjohtajan  Pekka Haaviston  nuoruudessa. Haavisto kertoo  Sanna Ukkolan haastattelussa , miten hänen sukupolvensa 70–80-luvuilla ei uskonut maapallon säilyvän edes kymmentä vuotta.
 – Oli aivan totaalinen ydintuhon pelko ja sitten tietysti Tšernobylin onnettomuus. Pelko siitä, että sekä sodan kautta että ekokatastrofin kautta maapallo tulee tuhoutumaan. Tuli hyvin vahva tunne, että tälle täytyy tehdä jotain. Täytyy tehdä valintoja.
 Maailma ei sitten kuitenkaan tuhoutunutkaan, mutta Haavisto valitsi ympäristöasiat. Ne veivät hänet toimittajana kaivinkoneisiin kahliutuneiden Koijärvi-aktivistien seuraan, vihreiden edustajana eduskuntaan ja ympäristöministeriksi.
 Ilmastonmuutosta ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä koskevat kysymykset askarruttivat häntä paljon aiemmin kuin useimpia muita, ja kasvisyöjäksi Haavisto ryhtyi jo aivan nassikkana – eräänlaisen koululakon kautta.
 Haavisto sanoo olleensa "hankala oppilas koulussa", koska lounastauolla oli pakko syödä kaikkea, mitä pöytään tuotiin.
 – Opettaja sanoi, että istut niin kauan, kunnes lautanen on tyhjä. Siitä tuli konflikti, ja kieltäydyin menemästä kouluun. Opettaja sanoi, että pitää olla lääkärintodistus.
 Nuori koululainen Pekka Haavisto marssi lääkäriin.
 – Lääkäri oli hyvin liberaali ja kysyi, että mistä ruoista et tykkää. Luettelin aika pitkän listan. Lääkäri sanoi, että "no, merkitäänkö paperiin, että olet kasvissyöjä?" Sitten olin maailman onnellisin koululainen, kun tulin se paperi kädessä takaisin kouluun.
 "Vuoristorata politiikassa on jyrkkää"
 Pekka Haavisto valittiin ensimmäisen kerran puolueen puheenjohtajaksi vuonna 1993. Kaksissa viimeisimmissä presidentinvaaleissa Haavisto ylsi molemmilla kerroilla hopeasijalle.
 Puolueen puheenjohtajuuden viestikapula oli jo kauan aiemmin ehtinyt siirtyä nuoremmalle sukupolvelle. Viime kesän jälkeen vihreiden silloinen puheenjohtaja  Touko Aalto  jäi sairauslomalle, mistä kehkeytyi vaaleihin valmistautuvalle puolueelle ongelma.
 Marraskuussa Pekka Haavisto nostettiin uudelleen puheenjohtajaksi vihreiden eduskunta- ja europarlamenttivaalikampanjojen kapteeniksi.
 – Kesällä ja syksyllä vihreät saivat pitkästä aikaa lukea sellaista, että vihreät on ihan turha puolue, saisi hävitä maailmankartalta. Nyt tämä on tuho, ja tähän loppuu vihreiden historia.
 – Tammikuussa [sanottiin jo, että] nyt on vihreillä pääministeriehdokas. Vuoristorata politiikassa on jyrkkää.
 Torstai-illan puoluetentissä Haavisto vahvisti, että hänen puheenjohtajuutensa kestää vain kevään vaalien ja (mahdollisten) hallitusneuvottelujen yli kesäkuun puoluekokoukseen saakka.
 Katso Pekka Haaviston haastattelu  tämän artikkelin videosta . Perjantai-illan Sannikka & Ukkola TV1:ssä kello 20:00 sekä  jatkojen kanssa Areenasta.
 Artikkeli on osa Sannikka & Ukkola -ohjelman puheenjohtajien henkilökuvasarjaa, jossa haastatellaan puolueiden puheenjohtajia heidän henkilöhistoriansa ja poliittisten valintojensa näkökulmasta.
 Lue ja katso myös:
 Petteri Orpo: "Olen aivan aito poliittinen broileri" – Kipinä poliitikon ammattiin syttyi kun kaikki ovet aukesivat opiskelijapoliitikolle
 Sari Essayah someraivosta: "Olen nähnyt kollegoja todella uupumisen ja itkun partaalla"
 Sampo Terho: "Työttömyys oli masentavaa ja raivostuttavaa" – Vaikutti myös hänen poliittisiin valintoihinsa
 Li Andersson: "Puheenjohtajaksi tulo pelotti" – Vasemmistolaisuus ei tullut kulttuurivanhempien perintönä vaan kaveripiiristä
 Anna-Maja Henriksson: "Koin nelivuotiaana, miltä tuntuu kuulua vähemmistöön" – Ruotsinkielisenä potilaana oli vaikeaa selittää hoitajille, mikä oli hätänä
 Jussi Halla-aho: "Jollain perverssillä tavalla saan kiksejä siitä, että minua haukutaan" – Uudelle poliitikolle ihmisten jyrkät mielipiteet aiheuttivat kriisin
 Lue Ylen parhaat vaalijutut
 Tutustu ehdokkaisiin Ylen vaalikoneessa

Pekka Haavisto vaikeasta ajasta ennen puheenjohtajuuttaan: "Syksyllä saimme lukea, että tähän loppuu vihreiden historia"


Summary: Kaivosalan toimijat kokevat, että kritiikki heitä kohtaan on kasvanut Suomessa. Yhtiöt ovat tottuneet toimimaan, vaikka ilmapiiri on usein ainakin aluksi heitä vastaan.

Kulta ja arvometallit sekä niiden louhinta

Tästä on kyse Kaivosyhtiöt kohtaavat yhä useammin huolestuneet kansalaiset jo ennen hankkeen alkua. Usein paikallisia huolestuttaa hankkeen ympäristövaikutukset. Kaivosyhtiöt ovat tottuneet ympäri maailman kohtaamaan vastustusta kaivoksia kohtaan. Kuitenkin tarvitsemme kaivosten tuottamia raaka-aineita jokapäiväisessä elämässämme. Kaivosala haluaa puhdistaa mainettaan Suomessa. Monet yritykset ovat ottaneet käyttöönsä työkaluja, joilla kehittää yrityksen toimintaa kestävän kehityksen näkökulmasta.
 Joroisten lukion auditorio täyttyy ihmisistä, kun paikkakunnalla järjestetään ensimmäinen yleisötilaisuus, jossa kerrotaan ja keskustellaan kaivosyhtiön malminetsintälupahakemuksesta.
 Ruotsalainen kaivosyhtiö Boliden FinnEx Oy toivoo löytävänsä Joroisten ja Pieksämäen alueelta kultaa tai kuparia. Malminetsintäalue herättää heti kysymyksiä alueen asukkaissa, sillä se on osittain pohjavedenmuodostusaluetta, josta kuntalaiset saavat vetensä. Tervaruukinsalossa on myös Natura-alue, jossa kasvaa uhanalaisia kasveja.
 Monet yleisötilaisuuteen saapuneista ovat huolissaan siitä, voiko ulkomaalainen yhtiö pilata alueen luonnon tai pohjaveden.
 Kaivosyhtiö on valmistautunut keskusteluun ja kriittisiinkin kommentteihin. Viisi henkilöä on tullut edustamaan yritystä toimitusjohtajasta geologiin.
 Yrityksen valmistautuminen ei ole turhaa, sillä tilaisuuden lopuksi sana on vapaa. Kun paikallinen kysyy, miksi pitäisi ottaa riski ja vaarantaa pohjavesi, kun Suomessa riittää lääniä, saa hän tilaisuuden ainoat aplodit.
 Valkeisen vedenottamo Joroisissa on toinen vedenottamoista, joiden vesi tulee Tervaruukinsalon alueella muodostuvasta pohjavedestä. Nyt Boliden FinnEx oy haluaa tutkia, onko alueella kultaa tai kuparia. Kalle Purhonen / Yle
 Yhä useammin kaivosyritykset joutuvat kohtaamaan huolestuneet kansalaiset jo ennen kuin ovat saaneet edes luvan tutkia, onko alueelle edes kannattavaa perustaa kaivosta. Vastakkain keskustelussa on usein luonto ja raha.
 Onko kaivosteollisuudella mahdollisuus saada keskustelussa vain pahiksen rooli? Annetaan kaivosteollisuuden kertoa, miltä Suomi näyttää heidän silmissään.
 Kaivosala ei voi ohittaa kansalaisaktivismia
 Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja  Pekka Suomela  kertoo, että kriittiset mielipiteet kaivostoimintaa kohtaan ovat kasvaneet. Nykyään ihmiset pystyvät saamaan tietoa ja levittämään mielipiteitään helpommin kuin ennen sosiaalisen median avulla.
 – Sotakorvauksia maksettaessa polkaistiin kaivos pystyyn ilman, että kysyttiin keneltäkään mitään. Se oli ääripää silloin. Nyt ollaan toisessa ääripäässä.
 Suomelan mielestä keskustelu muuttui 2000-luvun alussa, jolloin uraanin etsintä herätti voimakasta keskustelua. Myös Talvivaaran kaivoksen onnettomuudet nostivat kaivosalan  otsikoihin .
 Suomelan mielestä kaivosteollisuus on ymmärtänyt, että keskustelu on tärkeä osa kaivoshanketta. Paikallisten mielipidettä ei kannata ohittaa olankohautuksella.
 Pro Heinävesi kokosi nopeasti yhteen tuhansia ihmisiä, jotka olivat huolissaan Saimaan luonnosta. Jani Saikko / Yle
 Tuore esimerkki  kansalaisaktivismin voimasta nähtiin Heinävedellä , minne brittiyhtiö haaveili perustavansa grafiittikaivoksen. Kaivosta vastaan syntyi nopeasti Pro Heinävesi -yhdistys, joka keräsi joukkoihinsa tuhansia ihmisiä. Nopea kansalaisaktivismi yllätti kaivosyhtiön, ja lopulta yhtiö ilmoitti, että  kaivoshanke lykkäytyy vuosilla paikallisten huolen vuoksi.
 Suomela ymmärtää sen, että kaivostoiminnasta ja luonnosta puhuminen nostaa joskus tunteita pintaan.
 – Jossain julkisessa keskustelutilaisuudessa, jossa on hyvin värikästä kielenkäyttöä, poskipäät punehtuvat minullakin ja monella muulla. Välillä tunnepuoli ottaa vallan asiaan suhtautumisesta.
 Suomelasta keskustelu on tärkeää, vaikka se tuntuisikin joskus epäreiluilta keskusteluun osallistuvista. Hän toivoo, että keskustelut lähtisivät kuitenkin liikkeelle oikeasta tiedosta.
 Vaikka kriittisyys kaivostoimintaa kohtaan on kasvanut, Suomela ei usko, että se vaikuttaa yritysten haluun investoida Suomeen. Ilmiö on kansainvälinen.
 – Joka puolella maailmaa, jossa on sananvapaus ja ihmisoikeudet, törmätään huikeisiin intressiristiriitoihin. Aina alueille on muuta käyttöä, tai kaivoshanke koetaan uhkaavana.
 Itä-Suomen yliopiston ympäristöpolitiikan professori  Juha Kotilainen  huomauttaa, että kaivoskeskustelu ei ole Suomessa maailman mittakaavassa edes kovin räväkkää. Hän kuitenkin uskoo, että maan poliittisella ilmapiirillä on vaikutusta siihen, kuinka innokkaasti yritykset haluavat perustaa kaivoksia juuri Suomeen.
 Jos kaivoksen perustaminen on erityisen hankalaa Suomessa, riittää muitakin maita, josta louhia raaka-aineita.
 Käytämme kuitenkin Suomessa päivittäin tavaroita, joiden rakentamiseen tarvitaan raaka-aineita. Suomela kysyy, että onko oikein, että raaka-aineita louhitaan jossain muualla, jos tarvitsemme niitä itse? Miten käy vastuullisuuden silloin?
 Kotilaisen mukaan ei voida ajatella, että Suomi olisi omavarainen ja hankkisi tarvitsemansa raaka-aineet itse. Hänestä raaka-aineiden alkuperäismaan sijaan olisi tärkeämpää keskittyä siihen, että olot kaivoksissa olisivat hyvät, oli kaivos sitten Suomessa tai vaikka Afrikassa.
 – Yksi argumentti on, että nimenomaan kehittyvissä maissa ihmiset tarvitsevat työpaikkoja. Olisi väärin ajatella, että he eivät voisi viedä raaka-aineita toisiin maihin.
 Suomessa perustettu kaivos ei vähennä kaivoksia Afrikassa, Kotilainen lisää. Siksi hänestä on turha miettiä kaivosten perustamista Suomessa raaka-aineiden tuotannon kautta.
 Onko vastakkain aina luonto ja raha
 Joroisten yleisötilaisuudessa ihmiset ilmaisivat huolensa puhtaan veden ja marjastusmetsien puolesta. Pro Heinävesi keräsi kansalaiset puolustamaan Saimaata. Usein kaivoshankkeiden vastustus johtuu pelosta luonnon puolesta.
 Onko kaivoksen perustamisessa aina vastakkain luonto ja raha?
 Yle Uutisgrafiikka
 Ympäristöpolitiikan professori Juha Kotilaisen mielestä ei: usein kiistoissa ovat vastakkain raha ja raha eli kaivostoiminta uhkaa jotakin muuta elinkeinoa kuten matkailua. Silti huoli ympäristöstä toistuu usein keskusteluissa.
 Kun puhutaan kaivosalasta ja ympäristöstä, monelle tulee mieleen Talvivaaran kaivos. Talvella 2012–2013 kaivoksen kipsisakka-allas vuosi kaksi kertaa. Suomen ympäristökeskuksen vesikeskuksen johtaja Seppo Rekolainen arvioi, että Talvivaaran onnettomuus oli 2000-luvun  vakavin ympäristöonnettomuus Suomessa  (Helsingin Sanomat).
 Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja Pekka Suomela uskoo, että kaivosala on pystynyt karistamaan taakseen Talvivaaran aiheuttaman epäluottamuksen. Hän näkee Talvivaaran onnettomuudessa jotain hyvääkin: onnettomuus sai yhtiöt ja viranomaiset kehittämään lupatoimintaa, vastuullisuustyökaluja ja tiedottamista.
 Kotilaisen mielestä Talvivaaran kaivosta ei tulisi nostaa jalustalle hyvässä eikä pahassa: hänestä on vaikea vetää johtopäätöksiä muutosten ja Talvivaaran välille. Hänestä on myös liian yksinkertaistavaa sanoa, että yksi kaivos olisi pilannut alan maineen, vaikka se on osaltaan vaikuttanut mielikuviin.
 Yhden Suomessa toimivan kaivosyhtiön, Boliden Kylylahti Oy:n toimitusjohtaja  Antti Pihko  on huomannut, että Talvivaara on vaikuttanut ihmisten mielikuviin kaivosalasta.
 – Ihmiset vetävät aika paljon yhtäläisyysmerkkejä kaivosteollisuuden ja Talvivaaran välille. Se on täysin väärä johtopäätös. Talvivaara on yksi tapaus, mutta Suomessa on hirveän paljon positiivisia esimerkkejä.
 Yksi esimerkki on Kylylahden kaivos, jossa paikallinen yhdistys Pro Polvijärvi on erittäin tyytyväinen Boliden Kylylahti Oy:n kaivoksen toimintaan. Yhdistyksen puheenjohtaja  Markku Mutanen  kertoo, että hänen mökkijärvensä on jopa puhtaampi yhtiön tulon jälkeen.
 Mutanen halusi perustaa yhdistyksen, kun kuuli, että alueelle suunniteltiin kaivosta. Hän huomasi, ettei yksi ihminen voi vaikuttaa asioihin ja sai toimintaan mukaan yli sata jäsentä. Heidän tärkein viestinsä yhtiölle oli, että ympäristö pitää säilyä vähintäänkin ennallaan.
 Pro Polvijärven perustamiskirjassa todettiin, että yhdistys ei vastusta kaivoksen perustamista, kunhan luontoarvoista ei tingitä.
 Mutasen mielestä heidän yhdistystään kuunneltiin: yhtiö ei ota alkuperäisten suunnitelmiensa mukaan vettä pienestä järvestä. Kaivos osallistuu myös joka vuosi Pro Polvijärven hankkeiden rahoitukseen alueen luonnon hyväksi.
 Mutanen ei kuitenkaan usko, että luonto kiinnostaisi osin ulkomaalaista yhtiötä. Hänestä kansalaisten on hyvä toimia valvovana silmänä, sillä muuten yhtiö tekee hänen mielestään vain sen, mikä on lainmukainen vähimmäisvaatimus. Mutanen ei pidä sitä riittävänä luonnon kannalta.
 Nyt yhtiö on kuitenkin jopa siivonnut alueella ennen toimineiden talkkikaivosten jättämät kivikasat metsästä. Yhtiö toki itse hyötyi kiviaineksesta, mutta se myös ennallisti ympäristön entiselleen. Ainakaan Mutanen ei ole enää huolissaan kaivoksen toiminnasta hänen mökkimaisemissaan.
 Konkretiaa, ei iskulauseita
 Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja Pekka Suomelan mukaan myös kaivosyhtiöitä kiinnostavat kestävä kehitys ja yhteisövastuu. Yhtenä syynä ovat hänen mukaansa sijoittajat: yhä useampaa sijoittajaa kiinnostaa tuoton lisäksi myös  sijoituskohteen vastuullisuus.
 Ympäristöpolitiikan professori Juha Kotilainen ei kuitenkaan usko, että sijoittamalla voisi vaikuttaa paljoa kaivosyhtiöiden toimintaan.
 – Eettisessä sijoittamisessa sijoitetaan enemmänkin toimintaan, jonka ajatellaan tuottavan jotain hyvää. Jos haluan tukea norpansuojelua, sijoitanko kaivosyritykseen vai etsinkö jotain muuta?
 Suomela toteaa, että vastuullinen sijoittaja vaatii todisteita yhtiön vastuullisuudesta, olipa kohde sitten raaka-aineiden tuotanto tai norpan suojelu. Sijoittaja ei voi mustavalkoisesti tuijottaa vain yrityksen toimialaa.
 Suomelan mukaan suurin osa kaivosyhtiöistä on ottanut käyttöönsä vapaaehtoisesti kestävän kaivostoiminnan verkoston suunnittelemat työkalut, joilla on tarkoitus kehittää yrityksen toimintaa esimerkiksi vedenkäytön tai luonnon monimuotoisuuden näkökulmasta.
 Järjestelmä tarjoaa työkaluja toiminnan kehittämiseen. Lopulta ulkopuolinen arvioija tulee luokittelemaan yrityksen sen mukaan, kuinka hyvin se täyttää vaatimukset.
 Kaivosyhtiöt käyvät myös keskustelua kestävän  kaivostoiminnan verkostossa.  Verkoston tavoitteena on saattaa eri toimijat yhteen. Mukana kaivosyhtiöiden edustajien lisäksi verkostossa on mukana esimerkiksi luonnon puolia pitävät WWF ja Suomen luonnonsuojeluliitto.
 Kotilainen toteaa, että vaikka yhtiöt puhuvatkin luontoarvoista, kaivosyhtiöitä kiinnostaa ensi sijassa kaivostoiminta. Voiko siis kaivosyritysten puheisiin luontoarvoista luottaa?
 Kotilainen ei suoraan tyrmää kaivosyhtiöiden puheita valheina. Hän kuitenkin kannustaa, että ihmiset pyytävät yhtiöiltä konkretiaa.
 – Konkretia on osoitus siitä, että asioita on mietitty muuten kuin iskulausein.
 Kotilainen lisää vielä, että nykypäivänä ympäristön on jossain määrin kiinnostettava kaivosyhtiöitä: laissa on ympäristöä suojelevia pykäliä, ja toisaalta vastahankaiset ihmiset saattavat laittaa kapuloita kaivoshankkeen rattaisiin kuten Heinävedellä.
 Suomi ei ole enää paras maa kaivosalan investoinneille
 Vuonna 2017 Fraser Instituten julkaisussa listattiin Suomi  maailman parhaaksi maaksi kaivosalan investoinneille  (Salkunrakentaja). Viime vuonna Suomen  sijoitus listalla kuitenkin romahti  (tekniikka ja talous).
 Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja Pekka Suomela pitää Suomen aikaisempaa kärkisijoitusta käsittämättömänä, sillä maailman mittakaavassa Suomi on hyvin pieni maa. Hänestä kyselytutkimuksessa oltiin käytetty hyvin pientä otosta alan ammattilaisia.
 Suomela kuitenkin myöntää, että Suomi on kokoaan suurempi toimija Euroopassa: maassamme on merkittäviä kaivoksia ja esiintymiä.
 Suomi kiinnostaa toimivan yhteiskunnan, tieverkoston ja läpinäkyvän viranomaistoiminnan vuoksi. Kuitenkin myös muualla maailmassa panostetaan näihin, ja jossain muussa maassa kaivoksen perustaminen ei ole vuosien ellei vuosikymmentenkin työ kuten Suomessa.
 Suomela uskoo, että Suomi tulee vielä putoamaan alaspäin Fraser Instituten listauksessa.
 Monet tulivat myös lähikunnista Joroisiin yleisötilaisuuteen kuulemaan, mistä malminetsintäluvassa on kyse. Kalle Purhonen / Yle
 Suomessa etsitään jatkuvasti uusia malmiesiintymiä. Kaivosyhtiö Boliden Kylylahti Oy:n toimitusjohtaja Antti Pihko kertoo kuitenkin yleisötilaisuudessa Joroisissa, että keskimäärin vain yksi tuhannesta hankkeesta päätyy kaivokseksi saakka.
 Tieto ei vähennä Joroisten malminetsintälupahakemuksen yleisötilaisuuteen saapuneiden mielenkiintoa hanketta kohtaan. Paikallisia kiinnostaa, millaisilla laitteilla aluetta aiotaan tutkia, mitä maahan poratuille rei'ille tehdään, ja mihin kairauksessa käytettävä vesi lasketaan.
 Jos Joroisiin tulee lopulta kaivos, siihen on vielä vuosien matka. Yhtiö haluaa vasta luvan tutkia, onko alueella tarpeeksi isoja malmiesiintymiä.
 Nähtäväksi jää tuleeko alueesta uusi kiistakapula, vai tuleeko siitä esimerkki paikallisten ja kaivosyhtiön yhteistyöstä.
 Voit keskustella aiheesta kello 22:00 saakka.

Kun kaivosyhtiö tulee kuntaan, raha ja luonto voivat kuumentaa tunteet nopeasti – yhtiöt eivät voi ohittaa mielipiteitä olankohautuksin


Summary: Elämme uuspuritaanisuuden aikaa, jossa keskellä yltäkylläisyyttä kieltäydymme nautinnoista ja vaadimme sitä toisiltakin, kirjoittaa Sanna Ukkola blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Tuttu nainen linkkasi someen kuvan, jossa hänellä oli yllään kettuturkki. Hän sai kuvansa alle kymmeniä paheksuvia kommentteja, joissa hänen FB-tuttavansa valistivat, kuinka epäeettinen hänen valintansa oli ja kuinka väärin oli käyttää turkiksia.
 Itse hätkähdin hetki sitten, kun näin suomalaisen ex-poliitikon purjehtivan sisälle Ylen tiloihin pitkässä minkkiturkissa. Hätkähdin – koska näky oli niin poikkeuksellinen: hyvin harvoin Helsingissä näkee enää aitoja minkkiturkkeja. Sitten tajusin, että kyseessä oli keskustan ex-poliitikko ja vaatevalinta hänelle todennäköisesti ideologinen viesti turkistarhauksen puolesta.
 Toimittaja  Maria Veitola  matkusti hiljattain Etelä-Afrikkaan. Hän kertoi Instagramissa saaneensa kritiikkiä siitä, että hän hehkutti matkustamista ilman mainintaa ilmastonmuutoksesta. Veitola kirjoittikin ilmastonmuutoksesta pitkän postauksen, jossa kertoi syövänsä kasvisruokaa, liikkuvansa julkisilla, pyörällä tai kävellen sekä lentävänsä vain harkiten kerran vuodessa. Tv-tähti vetosi päättäjiin kalliimman lentämisen puolesta ja seuraajiinsa kestävien valintojen puolesta.
 Ystäväni taas sai noottia somessa, kun kertoi käyneensä 14 minuutin suihkussa. Etkö ajattele ilmastonmuutosta! Kun toinen tuttavani postasi Facebookiin kuvan aamiaispatongistaan, herätti kuva valtavasti huomiota. Suuri osa kommenteista alkoi valistuksella siitä, että eihän tuollaista voi syödä, sen ravintoarvot eivät ole optimaaliset.
 En usko siihen, että muiden kulutustottumuksiin tai valintoihin aggressiivisesti puuttumalla saamme aikaan erityisen suurta muutosta.
 Elämme uuspuritaanisuuden aikaa , jossa keskellä yltäkylläisyyttä kieltäydymme nautinnoista ja valitsemme askeettisen tavan elää ja olla. Taloustutkimuksen  Juho Rahkonen  on selvittänyt aihetta Suomessa ja  tullut siihen tulokseen, että olemme entistä kunnollisempia .
 Kun 60-luvulla harrastettiin vapaata seksiä ja vedettiin hippien kanssa kilpaa LSD:tä Intian meditaatioretriiteissä, nyt harrastetaan entistä vähemmän lihallisia ilotteluja. Vielä 70-luvulla rakasteltiin jopa kymmenen kertaa kuukaudessa milloin kenenkin kanssa, nykyään vain pari kolme kertaa kuussa – entistä useammin oman partnerin kanssa.
 LSD:kään ei ole enää muodikasta, ja nuoriso juo viinaa entistä vähemmän.
 Terveet elintavat ovat muodissa , media tuuttaa jatkuvalla syötöllä kasvissyönnin trendikkyyttä, matkustamisessa kiinnitämme huomiota ilmastonäkökulmiin ja ympäristöön.
 Hyvä niin. Mutta monet uuspuritaanit eivät lopeta omiin kulutustottumuksiinsa. He tekevät kaikkensa, jotta myös sinä ja minä luopuisimme makoisasta elämästä ja kävelisimme askeesin polkua.
 Keinoina käytetään kieltoja, rajoituksia ja sosiaalista painostusta.
 Uuspuritaanien raivon sai helmikuussa tuta Suomen huutokauppakeisari -ohjelmasta tuttu  Heli Palsanmäki , joka poseerasi Facebookissa julkaistussa lomakuvassaan Espanjassa, Mijaksen härkätaisteluareenalla ison härän vierellä.
 Kuva sai keskustelijat reagoimaan vahvasti: kommentaattorit syyttivät Heliä eläinrääkkäyksestä ja ihmettelivät, miksi tämä halusi vierailla härkätaisteluareenalla.  Lopulta kävi ilmi , ettei Palsanmäki suinkaan poseerannut kuvassa oikean härän kanssa vaan kyseessä oli patsas. Eikä Heli edes vieraillut oikeassa härkätaistelussa vaan museossa, joka esitteli Espanjan kulttuuriin kuuluvaa härkätaistelua.
 En usko siihen, että muiden kulutustottumuksiin tai valintoihin aggressiivisesti puuttumalla saamme aikaan erityisen suurta muutosta. Jos kaverini haluaa syödä kinkkucroisantin, hän syö sen samalla tavalla kuin ennenkin – mutta ei välttämättä päivitä enää kuvaa nettiin.
 Kun ihminen kokee, että hänen vapauttaan pyritään rajoittamaan, hän alkaa kapinoida rajoittajia vastaan säilyttääkseen illuusion vapaudesta.
 Oman ideologian tuputtaminen  kääntyy helposti itseään vastaan. Kyseessä on ilmiö nimeltään  psykologinen reaktanssi .
 Jos äitini sanoo minulle, että minun pitää keittää aamupuuroni juuri tietyllä tavalla eikä mitenkään muuten, en varmasti keitä sitä kuten äiti käskee vaan juuri niin kuin itse haluan.
 Kun ihminen kokee, että hänen vapauttaan pyritään rajoittamaan, hän alkaa kapinoida rajoittajia vastaan säilyttääkseen illuusion vapaudesta. Hänen alkuperäinen näkemyksensä sementoituu ja hän toimii täysin päinvastoin kuin häneltä odotetaan ja toivotaan.
 Todennäköisesti senkin takia amerikkalaiset äänestivät joukolla  Donald Trumpia , vaikka iso osa mediasta kannatti  Clintonia  ja asettui Trumpia vastaan.
 Äiti Teresa  sanoi aikoinaan, ettei marssisi sotaa vastaan mutta marssisi ilomielin rauhan puolesta. Hän tajusi jo tuolloin psykologisen reaktanssin merkityksen. Viisas nainen.
 Hän ymmärsi myös vastavuoroisuuden merkityksen. Kun pioneerit toimivat yhteisen hyvän puolesta, ei muiden ole helppo katsella toimettomana vierestä. Tämän takia – mieluummin me-henkeä kuin syyllistämistä. Mieluummin yhdessä tekemistä kuin syntisten vahtaamista. Mieluummin talkoohenkeä kuin väärintekevien jalkapuuhun kytkemistä.
 Sanna Ukkola
 Kirjoittaja on Ylen toimittaja ja   Sannikka & Ukkolan   juontaja, joka tykkää makaroonilaatikosta ja maailman katselemisesta vähän vinosti.
 Sannikka & Ukkola  perjantaisin Yle TV1 ja Yle Areena. Perjantaina 22.3. klo 20.00 Sannikka & Ukkola kysyy, mitä pitäisi tehdä Isis-palaajille. Haastattelussa entinen Isis-vaimo  Tania Joya . Studiossa sisäministeri  Kai Mykkänen . Vaalihaastattelussa vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto .
 Blogista voi keskustella 22.3. klo 16.00 asti.

Sanna Ukkola: Uuspuritanisti valvoo jokaista liikettäsi, suihkuhetkesi pituutta ja patonkia, jonka syöt


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Mielenterveyden horjumisesta johtuvat sairauspoissaolot lisääntyvät
 Suomalaiset ovat perinteisesti jääneet sairauslomille tuki- ja liikuntaelinvaivojen vuoksi.  Tilanne on nyt muuttumassa . Mielenterveysongelmat kasvavat niin voimakkaasti, että ne voivat nousta sairauslomien kärkeen jo kahden vuoden kuluessa.
 Britannia sai EU-erolle lisäaikaa
 EU-maiden johtajat ovat koolla Brysselissä 21. maaliskuuta. Aris Oikonomou / AFP
 Britannian ero Euroopan unionista  viivästyy . Jäsenmaiden johtajat päättivät lykätä eropäivää ensi viikon perjantaista kahdella viikolla eteenpäin. Britannian parlamentti äänestää erosopimuksen hyväksymisestä kolmatta kertaa ensi viikolla. Britannian pääministeri  Theresa May  oli tyytyväinen saamaansa lisäaikaan, vaikkei se ollut hänen alkuperäisen pyyntönsä mukainen.
 Jussi-pystit jaossa
 Martina Näreharju / Yle
 Kotimaisen elokuvan Jussi-palkinnot  jaetaan tänään . Eniten ehdokkuuksia ovat keränneet elokuvat  Juice  ja  Hölmö nuori sydän .  Teppo Airaksisen  ohjaama  Juice  on ehdolla kahdeksan Jussin voittajaksi ja Selma Vilhusen ohjaama  Hölmö nuori sydän  tavoittelee kuutta palkintoa.
 Chisu päivitti itsensä, kun oma elämä ja maailma ympärillä muuttuivat
 Suomen menestyneimpiin artisteihin kuuluva Chisu. Mårten Lampén / Yle
 Suomen suosituimpiin artisteihin kuuluva  Chisu  julkaisee uutta musiikkia tauon jälkeen.  Ylen haastattelussa  muusikko kertoo, kuinka hän muutama vuosi sitten huomasi, ettei tunnista itseään esiintyvästä Chisusta. Artisti päätti uudistaa itsensä suuntaan, joka kuvastaa muutosta hänen omassa elämässään sekä ympäröivässä maailmassa.
 Aurinkoa koko maahan
 Yle Sää
 Sää on yleisesti aurinkoinen ja poutainen koko maassa, kertoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen . Pohjoistuuli voi vielä puhaltaa aamusta, mutta päivän aikana tuuli heikkenee. Etelässä lämpötilat kohoavat 5–6 asteeseen ja pohjoisessakin on lämpöasteita aivan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Työntekijöiden mielenterveysongelmat kasvussa, brexitille lisäaikaa huhtikuulle, keväistä keliä koko maahan