Summary: Lahjakkuus on Suomessa vaikea asia. Musiikissa tai urheilussa se hyväksytään helpoimmin.

Kun  Lumikki Heikkilä  sai joulupukilta viulun ollessaan 3-vuotias, vaikutti siltä, että hän on syntynyt soitin kädessään. Soinnikas ääni löytyi heti ja oppiminen oli alusta asti poikkeuksellisen vaivatonta. Puolen vuoden soittamisen jälkeen hän tapaili korvakuulolta viulukonserttoa.
 Nyt Lumikki Heikkilä on 5-vuotias ja soittaa sellaisia kappaleita, joita tavallisesti soitetaan, kun soittoharrastus on jatkunut noin vuosikymmenen. Maallikkokin näkee ja kuulee, että soiton varmuudessa ja pienen lapsen tavassa käsitellä minikokoista viulua on jotakin hyvin poikkeuksellista. Tänä keväänä Lumikki pyrkii Joensuun kaupunginorkesterin solistiksi nuorten solistien konserttiin. Hän on kiistatta musiikillinen superlahjakkuus.
 – Lahjakuutta on monen tasoista, mutta mitään tämän kaltaista en ole ennen kohdannut, sanoo lähes parikymmentä vuotta viulunsoittoa opettanut lehtori  Katri Kaihola  Joensuun konservatoriosta.
 Lumikki Heikkilä on pienestä pitäen nauttinut silminnähden soittamisesta ja jaksanut keskittyä siihen poikkeuksellisen pitkään. Heikki Haapalainen / Yle
 Lahjakkuuden tabu murtuu hitaasti
 Lahjakkuus on perinteisesti ollut Suomessa vaikea puheenaihe.
 – Se on herättänyt voimakkaita tunteita Suomen tasa-arvoa korostavassa kulttuurissa, sanoo kasvatustieteen tohtori  Sonja Laine . Hän on tutkinut  väitöskirjassaan  luokanopettajien näkemyksiä lahjakkaiden kasvatuksesta.
 Laineen mukaan lahjakkuuden tabu on pikkuhiljaa murtumassa. Lapsen yksilöllisten ominaisuuksien tukemista pidetään tärkeämpänä kuin ennen. Kaikkea lahjakkuutta ei kuitenkaan huomata ja hyväksytä.
 – Meidän on helpointa hyväksyä lahjakkuus taito- ja taideaineissa, esimerkiksi musiikissa ja liikunnassa. Niissä lahjakkaille on tarjolla laajasti tukea esimerkiksi lasten harrastuksissa, Sonja Laine huomauttaa.
 Krokotiili narskuttaa viululla
 Lumikki Heikkilälle soittimen käsittely on alusta alkaen ollut ihmeellisen luontevaa. Se on musiikillisesti lahjakkaalle lapselle tyypillistä. Sormet liikkuvat kielillä vikkelästi, ja Heikkilä oppii nopeasti ulkoa pitkiä viulukappaleita.
 Juuri nyt soittotunnilla Heikkilä soittaa aikuisen korvin kuunneltuna  Ch. Danclan  vaativaa viulukappaletta, Premier soloa. Lapsi itse kuitenkin kertoo viululla tarinaa, jossa krokotiilin hampaat narskuvat ja kolibrit lentävät piruetteja taivaalla.
 – Siinä lopussa ne kaikki eläimet osallistuvat juoksukilpailuun, Lumikki Heikkilä kuvailee.
 Hän oppii ja muistaa sävellykset tarinoina. Tarinat syntyvät yhdessä soitonopettaja Katri Kaiholan kanssa. Lumikkia opettaessaan Kaihola joutuu muistuttamaan itseään, että vaikka kappaleet ovat hyvin haastavia, soittaja on leikki-ikäinen lapsi.
 – Oppimisen pitää tapahtua lapsen maailmassa, ei siinä maailmassa, jonka me aikuiset hahmotamme. Minun tärkein tehtäväni on pitää yllä soittamisen iloa, Katri Kaihola sanoo.
 Se on usein helppoa, sillä Lumikki Heikkilällä on vahva oma halu soittaa ja ikäänsä nähden poikkeuksellinen keskittymiskyky.
 Saman tyyppisiä lapsia ovat olleet monet nyt aikuiset huippumuusikot, kertoo  Pirre Maijalan  (nyk. Raijas)  väitöstutkimus  huippumuusikoksi kasvamisesta.

 Iän myötä halu soittaa on monella huippumuusikolla jalostunut intohimoksi musiikkia kohtaan. Maijalan tutkimukseen osallistuneista huippumuusikoista moni kuvaili kokeneensa kouluikäisenä voimakkaan emotionaalisen hetken, joka liittyi musiikkin ja soittamiseen. Kokemus oli heidän mielestään soittouran kannalta käänteentekevä.
 Lahjakkuus ei kuitenkaan kehity ilman ympäristön tukea. Moni huippumuusikko on kasvanut kodissa, jossa vanhemmat ovat olleet tiiviisti mukana lapsen soittoharrastuksessa tai soittaneet myös itse.
 Niin on myös Heikkilöillä. Lumikin vanhemmat ovat ammattimuusikoita. Isä  Jussi-Pekka Heikkilä  pitää huolta siitä, että Lumikki soittaa joka päivä. Äiti  Mari-Annika Heikkilä  puolestaan treenaa sellonsoittoa 4-vuotiaan  Ruusun  kanssa. Perheen 1-vuotiaille kaksosille ei vielä ole valittu omia instrumentteja.
 Isä on mukana Lumikin soittotunneilla kaksi kertaa viikossa ja videoi usein tunteja, että osaisi neuvoa tyttöä oikein kotona. Soittamiseen käytetään päivittäin aikaa noin tunti. Parhaiten Lumikki jaksaa keskittyä soittamiseen aamuisin ennen päiväkotiin menoa.
 – Lumikki valitsee aikanaan itse, haluaako hän musiikista ammatin. Lahjakkuus on kuitenkin niin ilmeistä, että haluamme tarjota sellaiset lähtökohdat, joissa se on mahdollista, Jussi-Pekka Heikkilä sanoo.
 Lumikki ja Jussi-Pekka Heikkilä soittavat päivittäin yhdessä. Heikkilöillä molemmat vanhemmat ovat tiiviisti mukana lasten soittoharrastuksissa.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Soittoharrastuksessa vanhempia tarvitaan erityisesti harjoittelussa auttamiseen ja siihen kannustamiseen.
 – Säännöllinen harjoittelu on taito, joka pitää opetella, soitonopettaja Katri Kaihola sanoo.
 Perinteinen käsitys on, että soittaminen täytyy aloittaa hyvin nuorena, jos mielii huipulle. Niin usein myös tapahtuu erityisesti Aasian maissa. Katri Kaihola on asiasta eri mieltä.
 – Mielestäni ei ole välttämätöntä aloittaa ennen kouluikää. Kouluikäinen lapsi oppii asioita paljon nopeammin kuin leikki-ikäinen.
 Jos hyvin pieni lapsi ilmaisee halunsa soittaa, kannattaa vanhempien Kaiholan mielestä pohtia, millainen keskittymiskyky lapsella on. Kiinnostus saattaa lopahtaa äkkiä, jos lapsi ei opi haluamiaan asioita.
 Isän kanssa soittaminen on mukavinta
 Sonja Laineen mielestä lahjakkuudesta pitäisi puhua nykyistä enemmän. Hän muistuttaa, ettei kaikilla vanhemmilla ole kykyä tunnistaa tai tukea lahjakasta lasta. Siksi lahjakkuus pitäisi tunnistaa myös kodin ulkopuolella. Pikkuhiljaa suhtautuminen lahjakkuuteen muuttuu koulumaailmassa. Uudessa peruskoulun opetussuunnitelmassa puhutaan nyt ensimmäistä kertaa taitavien oppilaiden opetuksen eriyttämisestä.
 Lahjakkaan lapsen tukeminen on tärkeää mutta se ei aina ole helppoa. Maailma on täynnä tarinoita loppuun poltetuista ihmelapsista. Lahjakasta lasta voi tukea myös väärällä tavalla, Sonja Laine vahvistaa.
 Lumikki Heikkilä soittaa tällä hetkellä viululla, joka on A4-paperin kokoinen. Jousen pituus ei aina riitä Lumikin soittamissa vaativissa kappaleissa.
 Heikki Haapalainen / Yle
 – Ollaan väärällä polulla, jos vanhemmalle tulee tärkeämmäksi se, kuinka lapsi pärjää kuin se, miten hän jaksaa ja voi.
 Musiikki on isossa roolissa Heikkilöiden perhe-elämässä. Vanhemmille on silti tärkeää, että Lumikilla on soittamisen lisäksi myös muita harrastuksia ja tavallinen lapsen elämä, johon kuuluu päiväkotia ja leikkiä.
 – Emme tee kotona erityisen isoa numeroa viulunsoitosta. Kunhan soitellaan menemään päivittäin, Jussi-Pekka Heikkilä kuvailee.
 Juuri se on myös Lumikki Heikkilästä mukavinta.
 – Kivointa on soittaa silloin, kun isä säestää.

Lumikki Heikkilä, 5, on viulunsoiton ihmelapsi: "Lahjakkuutta on monen tasoista, mutta mitään tämän kaltaista en ole ennen kohdannut"


Summary: Sohvasurffaajat luovat heitä kotonaan majoittavalle Maija Pihlajalle turvallisuudentunnetta. Kotiin on mukava tulla, kun siellä on ihmisiä.

Matkailukaupunki Rovaniemellä majoituksesta saa maksaa pitkän pennin. Viime vuonna yhden yön majoituksen keskihinta oli kovimmillaan joulukuussa,  jolloin huoneesta sai pulittaa 218 euroa  (Visit Finland). Hotellimajoituksen kanssa Rovaniemellä kilpailee lyhytaikainen asuntovuokraus kuten Airbnb. Monet paikalliset vuokraavat asuntoaan helpon lisätienestin toivossa.
 Kaupungin keskustassa asuu kuitenkin nainen, joka majoittaa matkailijoita ilmaiseksi. Nyt piipahdetaan vierailulla asunnossa, jossa sohvasurffaajat majoittuvat jopa putkiremontin aikaan.
 Ensimmäinen asia, jonka huomaa astuessaan vanhasta ja pienestä hissistä on värikäs ja koristeltu lappu asunnon raollaan olevassa ovessa.
 Heippa työmiehet! Ei tarvi pimpottaa, (ääni on kamala) tervetuloa.
 Tähän osoitteeseen ovat ovet avoinna muillekin kuin rakennuksessa remonttia tekeville työmiehille. Postiluukussa lukee Pihlaja.
 Yleensä vieraat majoittuvat kerrossängyssä, sillä Pihlaja ja poika haluavat nukkua vierekkäin sohvalla.  Eeva Kuivas / Yle
 Sisään astujalle ilmoitetaan välittömästi, ettei asunnossa ole ehditty vielä imuroida. Se onkin ainut rutiini, minkä  Maija Pihlaja  suorittaa yleensä ennen sohvasurffaajien saapumista. Hän poistaa sipsinmurut rivakoin ottein imurilla punaiselta olohuoneen matolta.
 Asunnossa on kokoonsa nähden paljon tavaraa. Sitä on lattialla, kirjahyllyssä ja tasojen päällä. Keittiö on täynnä likaisia astioita, joita ei ole ehditty vielä laittaa koneeseen.
 Sohvasurffaajia asunnon kaaos ei kuulemma haittaa, vaan sotku koetaan jopa positiivisena asiana. Vieraiden mielestä se tuntuu kotoisalta.
 Epäsuomalaisen sielunhoitoa
 Pihlajan perheen taival sohvamajoittajina alkoi reilut puoli vuotta sitten Rovaniemelle muuton jälkeen. Yksinhuoltajana uudella paikkakunnalla oli yksinäistä ja Pihlaja kaipasi elämäänsä yhteisöllisyyttä.
 – Huomasin, että usein yhteisöjä hakevilla ihmisillä on jokin erikoinen elämäntapa. Pitää olla vegaani ja täysin päihteetön, enkä minä ole, hän nauraa.
 Hän päätyi tekemään sohvasurffaajien nettisivustolle profiilin, jossa kertoi tarjoavansa yöpaikkaa. Surffauksessa kun ei ole kyse vain ilmaisesta majoituksesta, vaan yhteisöllisyydestä, seurasta ja ystävistä.
 Pihlajasta on mukavaa tulla kotiin, kun siellä on ihmisiä.
 – Se luo minulle tietynlaista turvallisuuden tunnetta, niin hassulta kun se kuulostaakin.
 Pihlaja on aina kokenut olevansa hyvin epäsuomalainen, ajattelultaan rennompi. Niinpä hän kaipaa maailmalle.
 Aiemmin hän kävi vuosittain ulkomailla, mutta nykyisessä elämäntilanteessa se on vaikeaa niin yksinhuoltajuuden kuin rahallisen tilanteenkin vuoksi. Ulkomaalaisten vieraiden majoittaminen korvaa nyt matkustelua.
 Epäsuomalaiseksi itseään kuvailevasta Pihlajasta on mukavaa, kun kotona on ihmisiä. Eeva Kuivas / Yle
 Ulkomaalaisissa on Pihlajan mukaan tietty rentous, ei tunneta häpeää eikä asioita oteta turhan vakavasti. Kun kotona pyörii maailmanmatkaajia, olo on kotoisampi.
 – Se on mulle terapiaa, sielunhoitoa, hän kuvailee.
 Toki hänestä on ihanaa opettaa myös 6-vuotiaalle pojalleen maailmankansalaisuutta. Että oman kodin ovet ovat avoinna muille ihmisille.
 Yllätyksiä keittiössä
 Sohvamajoittaminen on Maija Pihlajan mukaan stressitöntä. Riittää, että hän päästää vieraat sisälle, kun tulee töistä kotiin.
 Vierailla on käytössään avain, jotta he pääsevät liikkumaan vapaasti. Jotakuta ajatus voisi kauhistuttaa, mutta Pihlaja luottaa vieraisiinsa.
 – Jos joku kantaisi telkkarit ja kaikki pihalle, niin olisihan se hankalaa, ja pitäisi hankkia uusia. Kauhistuisin vain siitä, jos joku kävisi poikani tai minun kimppuun.
 Useimmiten Pihlaja on majoittanut tyttöjä ja perheitä. Nuoriin miesmatkustajiin hän suhtautuu varauksella, vaikkei mitään ikävää olekaan sattunut.
 Se luo minulle tietynlaista turvallisuuden tunnetta, niin hassulta kun se kuulostaakin.  Maija Pihlaja
 Perheen 50 neliön kaksioon majoittuu tarpeen vaatiessa jopa kahdeksan ihmistä. Olohuoneesta löytyvät levitettävät nojatuoli ja sohva, pojan huoneesta kerrossänky. Lähtökohtana kalusteiden hankkimiseen onkin ollut, että asuntoon voi majoittaa mahdollisimman paljon ihmisiä.
 Lisäksi taloudesta löytyy pari patjaa sekä vauvasänky. Välillä itse emäntä käpertyy patjalle nukkumaan.
 – Yleensä katson, että kaikille muille on sänky. Jos emme mahdu muualle, lähdemme kaverin luo yöksi.
 Aina majoittaminen ei vaadi edes petivaatteiden pesua, sillä monilla on mukanaan makuupussi.
 Majoitustoiminnassa Pihlajaa stressaa lähinnä, mikäli hän ei pysy perillä jääkaapin sisällöstä. Talossa onkin sääntö, ettei mukanaan saa tuoda muuta kuin mitä itse syö.
 Hän ei laita vierailleen ruokaa, mutta joskus kotona odottaa valmis ateria. Sellaisesta sovitaan kuitenkin etukäteen.
 Kävipä joskus niinkin, että ruoka oli odottanut tietämätöntä emäntää kattilassa pidemmän aikaa.
 – Enhän minä tiennyt. Viikon päästä avasin kattilan, että herran jumala, täällä on joku! Juoksee minua kohti kattilasta!
 Budjettimatkailija yöpyy sohvalla
 Maija Pihlaja työskentelee matkailualalla muun muassa siivoojana, tarjoilijana sekä oppaana. Niinpä hän tuntee hyvin sekä varakkaat että budjettimatkailijat. Yleensä he tulevat Rovaniemelle joulupukin, porojen ja revontulien perässä.
 Pian Pihlaja ymmärsi, ettei sohvalla majoittuvilla ole varaa tehdä kaikkea, mitä he tahtoisivat. Niinpä hän on suositellut vierailleen matkanjärjestäjiä, joilta palveluita saa sopuhintaan. Pihlaja myös kyyditsee vieraita usein joulupukin pajakylään.
 – On tosi mukavaa, että vähävaraisemmatkin ihmiset pääsevät tapaamaan Joulupukkia. Ettei matkustelu ole pelkästään intialaisten miljönäärien tai kiinalaisten juttu.
 Asunnossa vallitseva kaaos ei haittaa sohvasurffaajia. Eeva Kuivas / Yle
 Hän arvelee sohvamajoittujien saavan Lapin lomastaan enemmän irti siitäkin huolimatta, ettei heillä ole varaa tehdä kaikkea haluamaansa. Matkailun parissa työskennelleenä Pihlaja tietää, että rahan myötä ihmisten kanssakäyminen muuttuu etäiseksi eikä vuorovaikutusta synny. Sohvasurffaajat sen sijaan saavat kontaktin paikalliseen henkilöön, kuulevat tarinoita ja kokemuksia.
 – Ajattelen olevani matkailijoiden paikallinen kaveri.
 Toisinaan Pihlaja ehtii viettämään aikaa vieraidensa kanssa enemmän, toisinaan vähemmän. Joidenkin kanssa pohditaan työasioita, toisten kanssa pidetään leffailtaa.
 Osasta tulee ystäviä, joihin pidetään yhteyttä ja nähdään vielä tulevaisuudessa.
 Vieraita jopa putkiremontin aikaan
 Tällä hetkellä perhe majoittaa sohvasurffaajia kerran viikossa. Useimmat vieraat viipyvät pari yötä, jotkut jopa neljä.
 Loppuvuodesta majoittaminen lähti lapasesta ja vieraita tuli kuin liukuhihnalta. Tilannetta ei helpottanut talossa tehtävä putkiremontti, jonka takia juoksevaa vettä ei saatu eikä viemäri toiminut kolmeen viikkoon. Kerrostalon pihalle tuotiin parakki, jossa oli vessa ja suihku.
 – Kuskasin kaverin luo kaupungin toiselle laidalle pyykkejä ja välillä tiskejäkin. Silloin ajattelin, että eihän tämmöistä voi kukaan jaksaa, hän muistelee.
 Myös joulun alla asuntoon riitti tunkua. Pihlajan luona oli hollantilainen perhe, kun hän sai Portugalista pyynnön majoittaa kaksi tyttöä, jotka kertoivat tulleensa majoitushuijauksen kohteeksi. Hän majoitti myös jouluaattona majoituksetta jääneet Korsikalta Lappiin matkanneet isän ja hänen alakouluikäisen poikansa.
 Ajattelen olevani matkailijoiden paikallinen kaveri.  Maija Pihlaja
 Visit Rovaniemen toimitusjohtajan  Sanna Kärkkäisen  mukaan täytyy olla hyvissä ajoin liikkeellä, mikäli mielii Rovaniemen talvikaudelta majoitusta saada. Vilkkaimmat kuukaudet joulukuu ja helmikuu myydään pitkälti jo vuotta aiemmin.
 – Sesonki ei ole kuitenkaan koskaan niin täynnä, etteikö yhtä petipaikkaa löytyisi. Esimerkiksi kuluvalle talvikaudelle saatiin 600 uutta vuodepaikkaa, joita oli vielä hyvin vapaana kauden alussa, hän kertoo.
 Rovaniemen hotellien hintataso voi olla Sanna Kärkkäisen mukaan kovan kysynnän sekä rajoitetun saatavuuden vuoksi korkea. Hinta riippuu muun muassa majoituksen sijainnista, viipymästä ja kaudesta.
 Maija Pihlaja saa paljon majoituspyyntöjä. Toki Rovaniemi on suosittu matkailukaupunki, mutta oma vaikutuksensa lienee myös sohvasurffaajien nettisivustolla annetuilla hyvillä palautteilla. Niissä vieraat kertovat esimerkiksi siitä, kuinka Pihlaja on kyydittänyt heitä autollaan. Niinpä monet tulijat nykyään jo luulevat, että hän on kehittänyt päivälle ohjelmaa. Pihlaja on jopa harkinnut, pitäisikö vierailijoita kieltää laittamasta enää kehuja, jotta tulijat eivät joutuisi pettymään.
 Pihlaja tarjoaa majoittujille petivaatteet, mikäli näillä ei ole omaa makuupussia mukanaan. Eeva Kuivas / Yle
 Pihlaja ei ole itse testannut sohvasurffausta – vielä.
 Suurimmat haaveet liittyvät kuitenkin hänen luonaan yöpyviin vieraisiin.
 – Haluaisin rikastua sen verran, että saisin hankittua erämökin, jossa olisi sauna. Sohvasurffaajat voisivat kokea oikein kunnon puusaunan. En minä siitäkään rahaa haluaisi. Kunhan pääsisin itsekin saunomaan.

Yksinhuoltaja majoittaa turisteja ilmaiseksi kotonaan vaikka voisi tienata sillä rahaa: "Se on sielunhoitoa"


Summary: Hallitus ilmoitti lauantaina, että sopimus on purettu.

Britanniassa on herättänyt huomiota tapaus, jossa maan hallitus varautui sopimuksettomaan EU-eroon tekemällä sopimuksen rahtiliikennöinnistä Belgiaan.
 Kun sopimus Seaborne Freight -yrityksen kanssa oli solmittu, kävi ilmi, ettei kyseisellä yrityksellä ollut lainkaan laivoja.
 Seaborne Freight on startup-yritys, jolla ei Britannian  yleisradioyhtiön BBC:n mukaan  ole aikaisempaa kokemusta rahtiliikenteestä. Se olisi mahdollisesti voinut hankkia tarvittavat laivat irlantilaiselta Arklow Shippingiltä.
 Irlantilaisyritys kuitenkin vetäytyi sopimuksesta.
 Tämän jälkeen Britannian hallitus ilmoitti, että sen tekemä sopimus Seaborne Freightin kanssa on peruttu ja että se etsii reitille uutta toimijaa.
 Britannian hallitus ilmoitti joulukuussa 2018 tehneensä sopimuksen yhteensä kolmen rahtiyrityksen kanssa. Sopimusten tarkoitus on varautua tilanteeseen, jossa Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta.
 Hallituksen mukaan sopimukseton ero loisi ruuhkia erityisesti tärkeään Doverin satamaan, minkä johdosta myös vaihtoehtoisia reittejä tarvitaan.
 Keskustelu aiheesta on auki launtaina 9. helmikuuta 2019 kello 22 saakka.

Britannia varautui brexitiin tekemällä sopimuksen laivayrityksen kanssa, jolla ei ole laivoja


Summary: Tekniikka tulee epäröimättä muuttamaan paljon tulevaisuuden matkailua. Jo nyt on olemassa lentäviä autoja, virtuaalilaseja ja palvelurobotteja. Viisi asiantuntijaa kertoo miltä tulevaisuus voisi näyttää.

Tästä on kyse Tutkijat antoivat omat näkemyksensä siitä, miltä näyttää matkailu tulevaisuudessa. Ihminen tulee tutkijoiden mukaan varmasti matkustamaan myös tulevaisuudessa, mutta esimerkiksi kulkuvälineet ja matkakohteet voivat muuttua. Tekniikka tulee muuttamaan matkailua paljon, mutta myös asenteet muuttavat ihmisten käyttäytymistä.
 Oletko ikinä miettinyt miltä maailma näyttää sadan vuoden päästä?
 Tulevaisuus on kutkuttanut ihmisiä sukupolvien ajan. Esimerkiksi 1900-luvulla taiteilija Jean-Marc Côté loi kuvasarjan Pariisin maailmannäyttelyyn siitä, miltä maailma näyttäisi vuonna 2000. Kuvissa ihmiset elävät veden alla ja lentävät ilmassa siipien avulla. Monet kuvista huvittavat, kuten kuva lentävistä palomiehistä tai virtahevoilla meren alla ratsastavista pelaajista.
 Utopiat eivät ole toteutuneet: kampauskoneet eivät ole korvanneet partureita.
 Nykyisin on olemassa tutkijoita, jotka ovat erikoistuneet tulevaisuuden ennakointiin. Kysyimme viideltä asiantuntijalta, miltä näyttää tulevaisuuden matkustaminen.
 Ehkä teemme perhematkoja Marssiin, puhumme tekniikan avulla kaikkia kieliä ja saamme liikuntaohjausta hologrammilta. Tai sitten tulevaisuus on jotain aivan muuta.
 Tervetuloa matkalle tulevaisuuteen!
 Perille vaikka hyperloopilla
 Päätän lähteä matkalle, ja kerron suunnitelmistani virtuaalikaksoselle. Virtuaaliminä tietää, että en halua päästöjen vuoksi lentää lentokoneella, mutta onneksi hyperloop-kapselilla ei kestä kauan päästä Suomesta muualle Eurooppaan. Lentäminenkin onnistuisi vähähiilisesti, jos käyttäisi ilmalaivaa.
 Voimme jo esittää kysymyksiä laitteisiimme asennetuille tekoälyille, kuten Sirille tai Google Assistantille. Ne osaavat vastata, millainen sää Tukholmassa on ja mitä nähtävyyksiä Roomassa voi ihastella. Tulevaisuudessa meillä voi olla käytössä tekoäly, joka tietää niin tarkasti mieltymyksemme ja tapamme, että se on ikään kuin virtuaalinen kopio meistä. Virtuaalikaksoset osaavat auttaa meitä, ilman että kysymme jokaisen kysymyksen tarkasti erikseen.
 Mikä olisikaan helpompaa, kuin kysyä itseltään, mihin voisin matkustaa? Virtuaalisella kopiolla olisi kaikki internetin tieto käytettävissään vastausta miettiessään. Enää ei tarvitsisi hakea matkailusivuilta vaihtoehtoja, kun virtuaalinen kopio suodattaisi kaiken tiedon.
 Virtuaalinen kaksonen voisi myös varata hotellin, kuljetukset ja aktiviteetit ilman nettisivujen varauslomakkeiden täyttöä.
 Netissä toimiva virtuaalinen kaksonen tietää meistä paljon. Se osaa kertoa haluammeko pitsaamme ananasta vai ei  Asmo Raimoaho / Yle
 Teknologia siis helpottaa jatkossa matkustamista. Matkailun verkkoliiketoiminnan tutkimuspäällikkö  Juho Pesosen  mielestä näyttää myös siltä, että yhä useampi matkustaa tulevaisuudessa, etenkin kun ihmiset vaurastuvat muun muassa Kiinassa, Intiassa ja Etelä-Amerikan maissa.
 Matkailu ei tule loppumaan. Sen sijaan epävarmaa on, miten ja mihin matkustetaan.
 Ihmisten arvot voivan muuttua niin, että lentämisestä voi tulla noloa. Jo nyt Facebookin Maata pitkin matkustavat -ryhmä on kerännyt kokoon ihmisiä, jotka eivät halua lentää erilaisista syistä. Ilmastonmuutos voi myös pakottaa kieltämään lentämisen.
 Pesonen mukaan aasialaiset lentoyhtiöt ovat tilaamassa tuhansia uusia lentokoneita, joiden elinkaari on kymmeniä vuosia, joten ainakaan Aasiassa ei uskota lentoliikenteen loppumiseen.
 Lentoyhtiöt yrittävät myös kehittää keinoja lentää ilman fossiilisia polttoaineita, sillä se on yhtiöille kallista. Tällä hetkellä vaihtoehdoiksi mietitään vetyä, sähköä tai biopolttoainetta, tai sitten koneet voisivat käyttää aurinko- tai tuulivoimaa.
 Jokaisella näistä uusiutuvista energiamuodoista on omat ongelmansa. Esimerkiksi biopolttoainetavoitteisiin pääseminen vaatisi noin kolme kertaa Ison-Britannian pinta-alan verran metsäpinta-alaa.
 Tutkimuspäällikkö Pesonen arvelee, ettei korvaavia keinoja ole tulossa pitkään aikaan, vaikka pienkoneita lentääkin sähköllä ja aurinkovoimalla jo nyt. Ehkä kuitenkin tulevaisuudessa...
 Eivätkä lentokoneet ole edes ainoa tapa lentää.
 Zeppeliinithän olivat ilmojen valtiaita 1900-luvun alussa, kunnes muutamat onnettomuudet päättivät niiden aikakauden.
 Nytkin ilmalaivoja kehitetään ainakin Iso-Britanniassa  (Ilta-Sanomat). Hybrid Air Vehicles -yhtiön ilmalaiva pystyy lentämään 150 kilometriä tunnissa. Siihen mahtuu sisään 48 matkustajaa, mutta yritys testaa myös suurempaa laivaa, joka pystyisi olemaan ilmassa jopa kolme viikkoa.
 Ehkä abiristeilytkin juhlitaan tulevaisuudessa ilmalaivassa.
 Tältä näyttää hyperloopin testirata Yhdysvalloissa. Hyperloop One -yrityksen tavoitteena on, että kapseli kulkee putkessa jopa liki äänennopeudella. Testeissä hyperloop ei ole kuitenkaan vielä peitonnut edes nopeimpia junia. Kyle Cothern / Hyperloop-One
 Lentokoneiden kilpailijaksi voi syöksyä hyperloop.  Hyperloop on kapseli , joka kulkee lähes ilmattomaksi pumpatun tunnelin sisällä yli tuhannen kilometrin tuntinopeudella.  Esimerkiksi Helsingistä Tallinnaan voisi singahtaa kapselissa vartissa.
 Sitran ennakointiasiantuntija  Vesa-Matti Laht i uskoo, että hitaampi matkustaminen saa yhä enemmän jalansijaa, ja siksi tavalliset junatkaan eivät tule häviämään maailmankartalta. Yle pohtikin  jutussaan, miltä tulevaisuuden juna näyttää vuonna 2050.  Jutun mukaan liput tulisivat halpenemaan, ja junissa olisi enemmän palveluita, kuten kuntosali. Palveluiden avulla junat pystyisivät kilpailemaan joustavien autojen ja nopeiden lentokoneiden kanssa.
 Rantaloma Kemissä
 Tietokoneohjelma osaa kertoa, millaisista matkakohteista pidän. Saan sekunneissa virtuaaliselta kaksoselta juuri minulle sopivia vaihtoehtoja. Suuri intohimoni on nähdä kohteita, jotka ovat vaarassa kadota. Tällä kertaa päädyn Venetsiaan. Hotellikin on helppo valita vierailemalla niissä virtuaalilasien avulla. Lasien avulla kiertelen myös Venetsian kaduilla ja listaan paikkoja, jotka haluan kokea matkallani.
 Monet suositut lomakohteet ovat vaarassa ilmastonmuutoksen vuoksi: Esimerkiksi Venetsiaa ja Malediiveja uhkaa merenpinnan nousu ja koralliriuttoja merten saastuminen ja lämpötilan nouseminen.
 Matkailun verkkoliiketoiminnan tutkimuspäällikkö Juho Pesonen uskoo, että tulevaisuudessa last chance to see -matkailu voimistuu. Eli ihmiset haluavat nähdä nähtävyyksiä tai eläimiä, jotka ovat vaarassa tuhoutua tai hävitä maapallolta.
 WWF raportoi viime vuonna, että  ihmisten toiminta on vähentänyt selkärankaisten villieläinten määrää  noin 60 prosenttia puolessa vuosisadassa (Ilta-Sanomat).
 Monien paikkojen ja lajien kohdalla voi siis oikeasti olla kyse viimeisestä mahdollisuudesta nähdä ne.
 Lapin yliopiston matkailututkimuksen yliopistonlehtori  José-Carlos García-Rosellin  mielestä ilmastonmuutos voi lisätä myös ilmastoturismia. Nyt monet vaihtavat maisemaa talvisin etelän lämpöön, mutta jos ilmasto lämpenee, saattaa liikenne kääntyä kuumilta alueilta miellyttävän viileään pohjoiseen.
 Kasvihuoneilmiön lämmittäessä ilmastoa Kemistä voi tulla jopa suosittu rantalomakohde. Eikä lämpötila ole todennäköisesti ainut asia, joka kasvattaa Suomen vetovoimaa.
 Ylen artikkelissa pohditaan, mitä kiinalaiset ajattelevat meistä.  Jutussa kerrotaan pariskunnasta, joka on tullut Suomeen "puhdistamaan keuhkonsa". Pidämme usein itsestäänselvyytenä puhdasta vettä, ilmaa ja turvallisuutta. Monet voivat olla varsinkin tulevaisuudessa valmiita maksamaan näistä.
 Pensassarvikuono on uhanalainen laji. Phila-naaraan sarvi typistettiin, jotta se ei jäisi salametsästäjien uhriksi. Jos laji ei elvy, last change to see -matkailu voi vetää ihmisiä Etelä-Afrikkaan. Jon Hrusa / EPA
 Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen tutkimusjohtaja  Jari Kaivo-oja  uskoo, että ihmiset yhä vahvemmin tulevat tekemään matkansa ikään kuin kolmeen kertaan: ensin suunnitellessaan sitä, sitten käydessään matkakohteessa ja lopuksi muistellessaan sitä kuvien ja videoiden avulla.
 Kun virtuaalinen kaksonen kertoo, millainen majapaikka on sopiva, on mahdollista käydä katsomassa sitä virtuaalisesti. Sen sijaan, että varaaja joutuisi tyytymään vain hotellista otettuihin kuviin, hän voisi kävellä käytävillä ja kurkistaa huoneisiin – tai jopa vierailla nähtävyyksillä etukäteen.
 Kieli-implantit tietävät hyvästejä kielimuurille
 Matka taittuu nopeasti, ja pian saavun jo Venetsian asemalle. Virtuaalikaksoseni on varannut dronetaksin, joka vie minut asemalta hotellille liitäen kanaalien yläpuolelta. Robotti huolehtii matkatavarani dronen tavaratilaan.
 Sisäänkirjautuminen käy helposti, sillä kieli-implantin avulla pystyn kommunikoimaan henkilökunnan kanssa omalla äidinkielelläni. Robotti vie matkalaukkuni hotellihuoneeseen. Ennen kuin lähden illalliselle, osallistun joogatunnille, jonka ohjaa huoneessani näkyvä hologrammi.
 Tulevaisuudessa robotit voivat ottaa yhä uudempia työtehtäviä itselleen. Jo nyt robotteja on monissa asiakaspalvelutehtävissä, ja monen kotona siivoaa robottipölyimuri.
 Robotteja on ollut hotelleissakin jo joitakin vuosia, mutta toistaiseksi niiden taidot eivät ole riittäneet monipuoliseen asiakkaiden auttamiseen. Juuri roboteistaan kuuluisa  Hen na -hotelli Japanissa erotti puolet roboteistaan, koska niistä oli enemmän haittaa kuin hyötyä  (Helsingin Sanomat).
 Hen na-hotellissa oli melkein kaksi ja puolisataa robottia, jotka palvelivat asiakkaita esimerkiksi vastaanotossa ja toimittamalla ruokaa huoneisiin. Jopa akvaariossa oli robottikaloja. Asiakkaat turhautuivat robotteihin, jotka eivät esimerkiksi osanneet vastata heidän kysymyksiinsä nähtävyyksistä, tai luulivat kuorsausta epäselväksi puheeksi. Matkalaukunkantajarobotti taas ei päässyt suurimpaan osaan huoneista, sillä se ei pystynyt kulkemaan kuin tasaisella lattialla.
 Robotit kuitenkin kehittyvät jatkuvasti, ja jossain vaiheessa ne saattavat pystyä vastaamaan turistien tiukimpiinkin kysymyksiin. Tutkimuspäällikkö Juho Pesonen arvelee, että robotit kehittyvät paljon jo kymmenen vuoden sisällä.
 Pesosen mukaan menee kuitenkin paljon pidempi aika siihen, että ihmiset rupeavat suosimaan robotteja. Ilmiön voi nähdä itsepalvelukassoilla, joissa monet haluavat mieluummin asioida tuttuun tapaan ihmismyyjän kanssa.
 Pepper-humanoidirobotti toivottaa ihmiset tervetulleeksi ja neuvoo miten ilmoittautumisautomaatteja käytetään Kalasatan terveys- ja hyvinvointikeskuksessa. Sen saa myös tanssimaan. Kari Ahotupa / Yle
 Parhaimmillaan matkaopas on persoonallisuus, jota ei voi korvata täysin robotilla, vaikka robotti osaisi kertoa täydellisesti tietoja matkakohteesta. Asiakas voi valita ihmisen, vaikka se olisi kalliimpi vaihtoehto kuin robotti.
 Itseohjautuvat autot ovat tulossa jo lähitulevaisuudessa kaduillemme. Esimerkiksi Lapissa testataan tällaista tekniikkaa. Tosin tällä hetkellä ainakin  Viron ensimmäinen prototyyppi kulkee samaa vauhtia kuin polkupyörä.
 Tallinnan teknillisen yliopiston kehittämää itseohjautuvaa Iseauto-pikkubussia aiotaan kokeilla liikenteessä jo kesällä, jos ensin ratkaistaan, miten ajoneuvo erottaa uhkaavat esineet vaarattomista, kuten puunlehdet tiiliskivistä.
 Yksityiset yhtiöt kehittävät vimmalla myös omia itseohjautuvia yksityisautoja. On kuitenkin paljon helpompaa suunnitella auto, joka kulkee tiettyä rajattua reittiä pitkin kuin auto, joka ajaa ihmisen pyynnöstä minne tahansa. Siksi itseohjautuvia autoja saadaan kenties odottaa paljon pidempään kuin busseja.
 Nämä ongelmat ehkä selätetään vielä. Tutkijat pitävät mahdollisena, että dronetekniikka siirtyy myös autoihin, jolloin olisi mahdollista matkustaa dronetaksilla, joka lentäisi perille ilman kuljettajaa.

 Google kääntäjä ja Bing ovat monelle tuttuja hassuista käännöksistään tai kullanarvoisesta avusta läksyjen kanssa. Yleensä käännetty teksti ei ole oikeaoppista suomenkieltä, mutta antaa yleiskuvan siitä, mistä tekstissä on kyse.
 Vuoden 2019 kulutuselektroniikan messut esittelivät kääntämistekniikan uusimmat oivallukset. Tosiaikainen kääntäminen on jo mahdollista.   Waverry-yhtiö esitteli messuilla ohjelmaansa, joka kääntää viittätoista kieltä puheesta. Laitteen saa taskuunsa hieman päälle parilla sadalla eurolla  (Helsingin Sanomat).
 Lapin yliopiston matkailututkimuksen yliopistonlehtori José-Carlos García-Rosellin mukaan kääntäjäkone voi vielä joskus olla upotettuna aivoihin. Implantti voi suoraan saada ymmärtämään vierasta kieltä, ja ehkä myös puhumaan.
 García-Rosell arvelee, että myös avaruussarjoista tutut hologrammit otetaan laajempaan käyttöön.  Bisnesopiskelijat voivat jo pian osallistua hologrammin pitämille luennoille  (Tekniikka&talous), ja Eyeillusion-yritys on alkanut toteuttamaan  postuumeja hologrammikiertueita.
 Hologrammien avulla voitaisiin luentojen lisäksi esimerkiksi ohjata jumppatunteja, tai niiden avulla voisi jutella ystäville kuten videopuheluissa.
 Perhelomalle kuuhun
 Ystäväni eivät voineet tällä kertaa lähteä mukaani reissuun, mutta onneksi minun ei silti tarvitse viettää koko lomaani yksin. Virtuaalikaksoseni vinkkaa, että kaupungissa lomaa viettää myös Aleksi, joka olisi profiilien perusteella hyvää matkaseuraa minulle: Luemme molemmat paljon, ja haluamme lomaltamme seikkailua. Kummallakin on kotona kissa.
 Otan yhteyden Aleksiin, ja päätämme lähteä yhdessä Adrianmeren pohjaan rakennettuun elämyskeskukseen. Pohjassa pääsee vaellukselle, ja siellä on ravintola, jonka lasikaton lävitse voi ihailla merenalaista maailmaa.
 Futuristi  Elina Hiltusen  mielestä on hyvinkin mahdollista, että tulevaisuudessa tekoäly osaa kontaktoida muita ihmisiä ja suositella esimerkiksi matkailijalle sopivaa näyttelyä. Tämä voi tietää loppua suurelle yleisölle kirjoitetuille opaskirjoille, joissa täytyy olla jotain jokaiselle.
 Kuun pinnalta voi ihailla maapallon kauneutta, jos turistimatkat avaruuteen yleistyvät. Suuri ongelma kuussa on kuupöly, joka on niin hienoa, että se tunkeutuu kaikkialle. Ehkä tulevaisuudessa vakuutusyhtiöltä haetaan korvauksia kuupölyn rikkomasta kamerasta.
 Lapin yliopiston matkailututkimuksen yliopistonlehtori José-Carlos García-Rosellin mukaan ihmiset haluavat käydä paikoissa, joissa muut eivät ole käyneet. Matkakohteilta halutaan erikoisuutta. Tällä hetkellä Lappi hyötyy tästä trendistä.
 Kun kaikki kohteet on koluttu maan pinnalta, voivat ihmiset kiinnostua vedenalaisesta maailmasta tai avaruudesta. Jo 1950-luvulla puhuttiin avaruuslomailusta, eikä ajatuksesta ole vieläkään luovuttu.
 Turistimatkoja avaruuteen kehittää parhaillaan usea yhtiö. Yksi niistä on Virgin Galactic, jonka  6-paikkainen alus onnistui viimein koelennollaan lentämään 80 kilometrin korkeuteen viime vuoden lopussa.  Yli 600 ihmistä on varannut 220 000 euroa maksavan avaruuslennon. Sadan kilometrin korkeuteen nouseva lennon on tarkoitus kestää noin kaksi tuntia, jonka aikana turistit voivat kokea noin minuutin ajan painottomuutta, sekä nähdä maan avaruudesta.
 Virgin Galacticin lennot on tarkoitus aloittaa tämän vuoden lopussa, ja kilpailijoita tulee yrityksen kintereillä. Ehkä kuuhun vielä rakennetaan hotelli, jossa voi viettää perhelomaa.
 Samalla tavalla turismi voi levitä myös veden alle, jonne eri yritykset suunnittelevat hotelleja.  Japanilainen yritys on suunnitellut jopa kokonaisen vedenalaisen kaupungin, jonne mahtuisi 5000 asukasta  (Docma). Yksityiskohtaisessa suunnitelmassa on esimerkiksi mietitty, miten kolme metriä paksut ikkunat pysyisivät puhtaina, ja miten kaupunki saisi juomavetensä.
 Matkakohteena kivikausi virtuaalilasit päässä
 Viimein loma on lopussa. Palaan hyperloopilla kotiin. Matka oli hieno, ja siitä otettuja videoita kelpaa ihastella ja jakaa sosiaalisessa mediassa.
 Seuraavan loman vietän kuitenkin kotimaassani virtuaalilasit päässä. Lähtisikö sitä muinaiseen Roomaan vai kivikaudelle?
 Tulevaisuudessa ihmiset voivat nähdä uusia paikkoja entistä elävämmin virtuaalilasit päässä. Lasit ovat kehittyneet huimaa vauhtia, ja jos niihin vielä joskus yhdistetään haju- ja tuntoaisti, voi ihmisille olla yhdentekevää, matkustavatko he oikeasti vai kokevatko he matkan vain simuloidusti.
 Matkailun verkkoliiketoiminnan tutkimuspäällikkö Juho Pesonen pohtii sitä, että kaksi viikkoa Espanjan rantalomalla voisi olla tylsä kokemus virtuaalitodellisuudessa.
 Tämä kaikki riippuu varmasti siitä, mitä matkoilta haluamme.
 Ritchie B. Tongo / EPA
 Futuristi Elina Hiltunen maalailee uudenlaisten matkatoimistojen tuloa katukuvaan: virtuaalimatkojen yleistyessä matkatoimistoista voisi vuokrata VR-laseja, joiden avulla pääsisi elokuvan kaltaisille virtuaalimatkoille elämyshuoneisiin.
 Toinen vaihtoehto voisi olla Hiltusen mielestä se, että esimerkiksi teollisuushalliin rakennettaisiin virtuaalisesti koettava Karibia.
 Hiltunen vakuuttaa, että jo nyt VR-lasit ovat varsin korkeatasoisia. Hän itse on kokeillut laseja kotonaan, ja unohtanut olevansa omassa olohuoneessaan.
 Hiltunen ei myöskään usko tällaisten retkien tylsyyteen. Hän vertaa niitä tietokonepeleihin ja pakohuoneisiin: molemmissa on usein rakennettu juoni, ja ne ovat silti täynnä yllätyksiä.
 Simuloitu matkaaminen mahdollistaisi myös sen, ettei määränpäiden tarvitsisi olla olemassa olevia paikkoja. Lomat voitaisiin viettää esimerkiksi menneessä ajassa tai aivan keksityssä maailmassa. Tekniikka mahdollistaisi myös joidenkin harrastamat matkat sota-alueille itseään vaarantamatta.
 Ylen uudessa virtuaalikokemuksessa pääseekin näkemään atomipommin räjähtämisen aivan vieressä.
 Virtuaalimatkailussa aikaa ei menisi myöskään itse matkustamiseen.
 Virtuaaliseikkailujen suosio voi olla yksi ratkaisu ilmastonmuutoksen hillintään. Pesonen ei silti usko perinteisen matkustamisen kuolemaan.
 – Aivan varmasti, vaikka meillä olisi millainen supervirtuaalitodellisuus tahansa, olisi ihmisiä, jotka sanoisivat "Pöh, mitä hömpötyksiä". He lähtevät reissuun, kytkevät tekoälyn pois, ottavat paperikartan esille, ja katsovat miten käy.
 Korjaus 9.2.1019 klo:22:00 Kuvatekstissä kuvailtiin hyperloopin tavoitenopeuden olevan valonnopeus. Oikeasti kapselin maksiminopeuden on tarkoitus olla noin 1200 kilometriä tunnissa eli lähes äänennopeus.

Matkailu jatkuu tulevaisuudessakin, mutta muuttuu: saat avuksesi virtuaalikaksosen ja voit lomailla merenpohjassa


Summary: Kaupan oli noin 30 Hitlerin väitettyä teosta. Huutokauppa on herättänyt voimakasta vastustusta.

Viidelle natsidiktaattori  Adolf Hitlerin  tekemäksi uskotulle maalaukselle ei löytynyt ostajaa Saksan Nürnbergissä lauantaina pidetyssä huutokaupassa.
 Natsihallinnon johtajan maalausten myyntiyritys oli herättänyt jo ennakolta vastustusta.
 Myytäväksi tarjottujen esineiden joukossa oli muun muassa vuorinäkymä sekä maalaus korituolista, jota koristi hakaristi. Tuolin otaksutaan kuuluneen Hitlerille.
 Hitlerin maalaamiksi uskottuja tauluja ja muuta tavaraa oli myytävänä huutokaupassa Saksan Nürnbergissä. Daniel Karmann / Lehtikuva
 Huutokauppakamari Weidler ei kommentoinut syitä maalausten myymättömyyteen, mutta sanoi, että ne voidaan myydä myöhemmin.
 Weidler piti "erikoismyynnin" Nürnbergissä, jossa natsien sotarikolliset tuomittiin vuonna 1945.
 Joitakin päiviä ennen huutokauppaa myynnistä vedettiin joukko taideteoksia, joita epäiltiin väärennöksiksi.
 Saksassa on laitonta panna julkisesti näytteille natsisymboleja. Niitä voi olla esillä vain esimerkiksi historiallisissa asiayhteyksissä.

Hitlerin tekemiksi uskotut maalaukset jäivät myymättä huutokaupassa Saksassa


Summary: 15,5 miljoonan euron arvoinen rivi kierroksella 6/2019 oli 1, 8, 9, 13, 16, 20, 30 ja lisänumero 31. Plusnumeroksi arvottiin 30.

Lauantain lottopotissa oli jaossa 15,5 miljoonaa euroa ja se meni yhdelle kupongille, Veikkaus kertoo tiedotteessaan.
 Kierroksen 6/2019 täysosuman napannut kuponki pelattiin Lohjalla MK Market Routionmäessä Kalliomäentiellä.
 Täysosumaa edelsi ennätysmäinen 15 viikon putki ilman täysosumia.
 Loton oikea rivi kierroksella 6/2019 oli 1, 8, 9, 13, 16, 20, 30 ja lisänumero 31. Plusnumeroksi arvottiin 30.
 6+1-tuloksia löytyi kolme kappaletta ja niillä voittaa 121 145 euroa.
 Edellinen ennätyspotti oli 14,5 miljoonaa euroa. Viime vuoden kesäkuun alussa voitettu potti meni tuolloin Ruokolahdelle.

Loton kaikkien aikojen suurin potti meni Lohjalle


Helsingin Kalliossa Helsinginkadulla on pudonnut jäätä naisen päälle, kertoo poliisi.
 Nainen on viety sairaalaan tarkistettavaksi. Poliisi ei kommentoi naisen vammoja, mutta kertoo naisen olleen tajuissaan, kun hänet vietiin sairaalaan.
 Poliisin mukaan talon edusta on eristetty. Talon edessä oli alun perinkin eristyksiä, mutta ne eivät ilmeisesti olleet riittävät, sillä ihmiset kulkivat alueella.
 Poliisi on paikalla ja selvittää tilannetta.

Helsingin Kalliossa hurja tilanne: Jäätä putosi naisen päälle


Summary: Yle uutiset kertoi kansainvälisestä tutkimuksesta, jonka mukaan maailman hyönteisiä uhkaa täystuho.  Tässä asiantuntijamme yli-intendentti Pasi Sihvonen vastaa yleisön kysymyksiin

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Hyönteiskato askarruttaa. Yle uutisten aiheesta kertova juttu  löytyy tästä . Artikkeli johti vilkkaaseen keskusteluun ja moniin kysymyksiin. Niistä tiivistimme tärkeimmät, joihin vastaa tässä Luonnontieteellisen keskusmuseon eläintieteen yksikön hyönteistiimin vetäjä, yli-intendentti  Pasi Sihvonen .
 1. kysymys: – Mitä voimme tehdä hyönteisten pelastamiseksi? Auttavatko ns. kesäkukkaniityt, mesibaarit ja hyönteishotellit, vai onko ratkaisu niittyjen perustaminen ja metsien jättäminen monimuotoisiksi?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Elinympäristöjen väheneminen, yksipuolistuminen ja pirstaloituminen ovat keskeisiä hyönteiskadon syitä. Toimet, mitkä edesauttavat hyönteisille tärkeiden elinympäristöjen säilymistä, ovat tärkeitä. Esimerkiksi kukkaniityt, kukkivat tienpientareet ja mesibaarit ovat tärkeitä ja yksittäisen ihmisen vaikutuspiirissä.
 2. kysymys: – Pitääkö tehomaataloutta ja tehometsätaloutta rajoittaa, kun esimerkiksi mustikan väheneminen aiheuttaa hyönteisten lajikatoa?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Tutkimustuloksien mukaan tehomaatalouden alueilla hyönteiskato on ollut massiivista. Tämä viittaa siihen, että nykyiset maatalouskäytännöt eivät ole kestävällä pohjalla.
 3. kysymys: – Ovatko hyönteismyrkyt vai ilmastonmuutos pahempi uhka hyönteispopulaatioille?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Ilmastonmuutoksen vaikutukset hyönteiskantoihin ovat vielä huonosti tunnettuja. Ilmastonmuutoksen merkitys saattaa olla suurempi kuin on aiemmin oletettu.
 4. kysymys: – Ovatko pölyttäjät niin uhattuina että se vaikuttaa myös ihmiskunnan selviytymiseen? Mikä on mehiläisen tilanne?
 Pasi Sihvonen vastaa: – Ruoantuotanto on riippuvainen hyönteispölytyksestä, samoin ekosysteemien toiminta. Konkreettisina esimerkkeinä voi mainita hedelmäpuut, luonnonmarjat kuten mustikka, sekä kurkku ja tomaatti.

Katoavatko hyönteiset todella? Luonnontieteellisen museon hyönteistiimin vetäjä Pasi Sihvonen vastaa yleisön kysymyksiin


Summary: Turvapaikan Australiasta saanut urheilija pidätettiin marraskuussa Thaimaassa. Tapaus alkoi kiristää Bahrainin ja Australian suhteita.

Thaimaalainen oikeusistuin vapautti maanantaina bahrainilaisen jalkapalloilijan  Hakeem Al-Araibin .
 Urheilija vapautettiin pian sen jälkeen, kun Bahrain oli ilmoittanut peruvansa urheilijan luovutuspyynnön.
 Australiassa asuva ja Melbournelaisessa Pascoe Vale -jalkapallojoukkueessa pelaava Al-Alraibi ehti olla vangittuna Thaimaassa yli kaksi kuukautta. Hänet otettiin marraskuun lopulla kiinni Bangkokin lentokentällä kansainvälisen pidätysmääräyksen nojalla.
 Bahrainin viranomaiset halusivat entisen maajoukkuepelaajan takaisin kotimaahansa, koska hänet oli tuomittu poissaolevana 10 vuoden vankeusrangaistukseen poliisiaseman vandalisoinnista. Turvapaikan Australiasta vuonna 2017 saanut Al-Araibi on sanonut olevansa syytön ja vastustanut palautusta.
 Jalkapalloilijan mukaan häntä kidutettiin Bahrainissa poliittisten mielipiteiden vuoksi, ja että karkotus johtaisi varmasti hänen pahoinpitelyyn. Vapauduttuaan vankeudesta Al-Araibi suuntasi suoraa lentokentälle, uutistoimistot raportoivat.
 Tuomio pysyy voimassa
 Bahrainin ulkoministeriön mukaan Al-Araibiin kohdistuvat oikeusprosessit on toistaiseksi keskeytetty. Jalkapalloilijan saama tuomio kuitenkin pysyy voimassa ja maa varaa itselleen oikeuden tarvittaessa jatkaa oikeustoimia, uutistoimisto Reuters raportoi.
 Pidätetyn jalkapalloilijan tapaus on herättänyt kansainvälistä huomiota urheilujärjestöjen keskuudessa sekä kiristänyt Australian ja Bahrainin suhteita.
 Maanantaina Australian pääministeri  Scott Morrison  kiitteli Thaimaan viranomaisia nopeasta reagoinnista.
 – Kunnioitamme suuresti, että he ovat käyneet prosessin läpi ja kuunnelleet meidän hallituksemme ja monien muiden huolia, Canberrassa toimittajille puhunut Morrison kommentoi.
 Lue lisää:
 Thaimaassa pidätetty jalkapalloilija vastustaa palautusta Bahrainiin

Bahrain perui vandalismista tuomitun jalkapalloilijan luovutuspyynnön – Thaimaa vapautti entisen maajoukkueurheilijan


Summary: Taipalsaarelaisen kylän asukkaat tekevät kunnalle oman ehdotuksensa säästöjen saamiseksi.

– Olemme tehneet paljon enemmän töitä kuin konsulttiyritys, toteaa taipalsaarelainen  Lauri Kauppinen.
 – Jos tämä olisi tiedetty, niin olisi pitänyt tilata kuntalaisilta selvitys eikä konsultilta, naurahtaa Taipalsaaren kunnanjohtaja  Kari Kuuramaa .
 Konsulttiyritys Perlacon teki viime vuoden lopulla 4 700 asukkaan Taipalsaaren kunnasta analyysin, jossa se pohti  kunnan talouden tilaa ja säästötarpeita.  Analyysin mukaan seuraavan kolmen vuoden aikana säästöjä pitäisi tehdä yli 2 miljoonan euron edestä. Muuten kunta olisi vaarassa menettää itsenäisyytensä.
 – Kohta ei ole koko Taipalsaarta, jos ei tehdä jotain, kuvaili lokakuussa 2018 hallintotieteiden tohtori  Eero Laesterä  Perlacon oy:stä.
 Tammikuun  lopussa julkaistu ohjausryhmän säästölista  sai Taipalsaaren pienen kylän, Vehkataipaleen asukkaat tulistumaan. Konsultin säästölistalla luki yhtenä vaihtoehtona muun muassa koulun lakkauttaminen.
 Vehkataipalelaiset pyysivät kunnalta säästölistan tarkemmat laskelmat ja saivatkin ne. He alkoivat perehtyä tarkemmin konsultin ehdottamiin talouden sopeutustoimiin.
 – Ei laskelmia tarvinnut kovin kauaa penkoa, kun sieltä tuli esiin ristiriitaisuuksia, kertoo taipalsaarelainen Lauri Kauppinen, joka asuu Rehulan kylässä Vehkataipaleen vieressä.
 40–50 kuntalaista tarkistaa laskelmien paikkansa pitävyyttä
 Nelisenkymmentä vehkataipalelaista on laskenut viikon verran yötä päivää ohjausryhmän  ehdottamia säästöjä . He ovat nyt tekemeässä oman vaihtoehtolaskelmaa säästöjen saamiseksi. Siinä haetaan säästöjä mahdollisimman monesta kohteesta kunnan toiminnoissa. Työtä tehdään isolla joukolla.
 Merkittävin syy kuntalaisten oman säästölistan tekoon on uhka kyläkoulun lakkauttamisesta Vehkataipaleella.
 Vehkataipaleen yli 100-vuotias koulu remontoitiin reilu vuosi sitten sadoillatuhansilla euroilla uudenveroiseksi.  Mikko  Savolainen / Yle
 Noin 11 kilometrin päässä Taipalsaaren kunnan keskustasta sijaitsevassa Vehkataipaleen koulussa on 66 oppilasta. Kyläläisten laskelmien mukaan kyläkoulua käyttää harrastuspaikkanaan viikoittain 170 ihmistä. Kahdeksan eri lähikylän ihmiset kokoontuvat koululle harrastamaan liikuntaa ja käsitöitä.
 – Vehkataipale on ollut upea kylä elää ja asua. Me toivomme, että se säilyisi seuraavillekin sukupolville elävänä kylänä, sanoo Mirja Pulkkinen.
 Lakkauttaminen tuntuu monen mielestä oudolta, sillä yli satavuotiaan hirsikoulun perusteellinen remontti valmistui vasta reilu vuosi sitten. Remontti  maksoi useita satojatuhansia euroja .
 – Koulu ei ole pelkkä koulu vaan se kokoaa ihmiset yhteen, kertoo Lauri Kauppinen.
 Puolen miljoonan säästöt
 Konsultin selvityksen mukaan koulujen keskittäminen Taipalsaaren kirkonkylälle ja sen lähellä olevalle Saimaanharjulle toisi kunnalle säästöä vuodessa reilu puoli miljoonaa euroa.
 – Selvitykseen olisi pitänyt voida käyttää enemmän aikaa ja resursseja, että luvut saataisiin avattua tarkemmin. Olemme kiinnittäneet huomiota niiden taulukossa olevien lukujen ristiriitaisuuteen ja epätarkkuuteen, sanoo  Mirja Pulkkinen .
 Kaikesta huolimatta kuntalaiset kiittelevät kuntaa avoimuudesta. Kunta on pitänyt kaksi kuntalaisten kuulemistilaisuutta, joissa kuntalaisille selvitettiin säästöjen tarpeellisuutta. Tilaisuudet pidettiin viikon välein, jonka aikana kuntalaiset kerkesivät tutustua tarkemmin mahdollisiin säästökohteisiin.
 – Jälkimmäisessä kuntalaistilaisuudessa pääsi kysymään mieltä askarruttavia asioita kunnan päättäjiltä, kiittelee Lauri Kauppinen.
 Kuntalaiset tapasivat tänään maanantaina Taipalsaaren kunnan edustajia.  Emma Pietarila/Yle
 Poikkeuksellinen kyläyhteisö
 Kuntalaisten mukaan konsultin tekemästä säästölistasta on löytynyt epäselvyyksiä velkamäärästä ja koulukuljetusten hinnoissa.
 Kunnanjohtaja tunnustaa, että kuntalaisilla on ammattitaito laskemiseen hyppysissään. Esimerkiksi Mirja Pulkkinen toimi työelämässään olleessaan paikallisen yrityksen talousjohtajana ja kirjanpitäjänä. Nyt hän eläkkeellä ollessaan ynnää kunnan sopeutustoimia vapaehtoisesti iltapuhteinaan.
 – Jos konsulttiesitys menee tällaisena valtuutettujen käsiin päätettäväksi, se on huono asia. Sen verran puuttellinen saatu ehdotus on, sanoo taipalsaarelainen Mirja Pulkkinen.
 Kuntalaiset ymmärtävät hyvin, että säästöjä pitää saada aikaiseksi.
 – Säästöjä pitää tehdä. Se on kaikkien tavoite. Siitä ei saa lipsua, sanoo työelämässä toimitusjohtajana toimiva Lauri Kauppinen.
 Vehkataipaleen koululta on taipalsaaren kirkonkylälle matkaa noin 11 km ja naapurikunta Lappeenrannan keskustaan noin 16 km. Mikko  Savolainen / Yle
 Kunnanjohtaja ei tyrmää
 Tammikuussa Taipalsaaren kunnanjohtajana aloittanut Kari Kuuramaa muistuttaa useaan otteeseen, ettei yksittäisiä asioita kannata liikaa katsoa, vaan kokonaisuus ratkaisee.
 Kuuramaan mukaan kuntalaisten tekemä vaihtoehtoinen lista säästötoimiksi otetaan päätöksenteossa huomioon.
 – Jos se on realistisesti toteutettavissa, niin se katsotaan ja analysoidaan. Säästölistauksessa pitää lähteä siitä, millaisia rakenteellisia säästöjä saataisiin aikaan, jotka pitkäaikaisesti vaikuttavat kunnan talouteen, muistuttaa Kuuramaa säästöjä pohtivia kuntalaisia.
 Vehkataipalelaisten vaihtoehtoinen sopeutuslista viedään kunnalle helmikuun lopussa. Sitä ennen kyläläiset käyvät porukalla kysymässä tarkentavia kysymyksiä Taipalsaaren kunnan johdolta kunnantalolla.
 Kunnanjohtaja kiittelee kuntalaisten aktiivisuutta.
 – En ole törmännyt näin hienoon kuntalaisaktiivisuuteen aikaisemmin. Kyllä tämä on ihan poikkeuksellista, sanoo Taipalsaaren kunnanjohtaja Kari Kuuramaa, joka vielä viime vuonna oli Enonkosken kunnanjohtajana.
 Tänään olisi hiihtoa.  Mikko  Savolainen / Yle

Kyläkoulun lakkauttamisuhka sai pienen kylän asukkaat takajaloilleen – syntymässä on asukkaiden varjobudjetti, jota kunnanjohtajakin kiittelee


Summary: Tietojärjestelmään ujutettu haittaohjelma, palvelunestohyökkäys, hakkerointi. Siinä muutamia ulkopuolelta tulevia uhkia, joihin myös sairaaloiden pitää varautua.

Lapin keskussairaalassa on tulossa turvallisuusharjoitus, jossa teemana on tietoverkkoon kohdistuvan uhkan aiheuttama kriisitilanne. Uhka on tässä tapauksessa keksitty, mutta se voisi hyvinkin olla todellinen.
 Suomessakin on jo tapauksia, joissa ulkopuoliset tekijät ovat onnistuneet lamauttamaan terveyskeskusten ja sairaanhoitopiirien toimintoja tietoverkkoon kohdistuneella hyökkäyksellä.
 Yksi esimerkki on Lahdesta vuoden takaa. Siellä kaupungin tietoverkkoon päässyt haittaohjelma häiritsi yli viikon Lahden kaupungin tietoverkon toimintaa.
 Sen seurauksena terveyskeskuksen potilastietojärjestelmät olivat pois käytöstä. Potilaiden tietoja ei päässyt näkemään, verikokeita ja röntgenkuvia ei pystytty kirjaamaan järjestelmään eikä niitä tietenkään päässyt katsomaan. Reseptit piti kirjoittaa vanhaan malliin paperille.
 Lahdessa kyse ei ollut edes harkitusta hyökkäyksestä kaupungin tietoverkkoa vastaan. Ongelman aiheutti järjestelmään ujutettu haittaohjelma, joka käytti kaupungin tietokoneiden laskentatehoa ulkopuolisen tahon tarpeisiin. Kyseessä oli kryptovaluuttaa louhiva Wannamine-niminen ohjelma.
 Ajanvaraukseen tai potilastietojärjestelmiin kohdistuvat tietoturvahyökkäykset voivat häiritä pahasti sairaalan toimintaan. All Over Press
 Toisenlainen ongelma lamautti terveyskeskusten ajanvarauksen Pohjois-Karjalan sairaanhoitopiirissä vuonna 2015. Järjestelmään kohdistui palvelunestohyökkäys, joka sai verkkosivuston tukkoon. Palvelunestohyökkäyksessä verkkoon kohdistetaan lukuisilta tietokoneilta niin paljon liikennettä, että verkon toiminta saadaan jumiin. Pohjois-Karjalan tapauksessa kyse oli mitä ilmeisimmin kiusanteosta, sillä mitään tietoja ei ainakaan kerrottu varastetun eikä rahan kiristämistäkään ollut.
 Harjoituksessa testataan korkeimman johdon toimintakykyä
 Lapin keskussairaalassa toteutetaan vuosittain laajempi valmiusharjoitus. Nyt kevään harjoituksen ytimessä on sairaalan verkon toiminta ja iskusanana kyber.
 – Harjoituksessa on kyse nimenomaan kyberturvallisuudesta. Siinä testataan ja harjoitutetaan meidän ylintä johtoamme vakavien kriisitilanteiden varalta, Lapin keskussairaalan turvallisuuspäällikkö Lasse Kylén sanoo.
 Sairaaloissa on yhä enemmän laitteita, joilla kytkeydytään tietoverkkoihin. Laura Railamaa / Yle
 – Nykyään ollaan koko ajan enemmän riippuvaisia tietotekniikasta ja tällaisia pienempiä häiriöitä tapahtuu tietoverkoissa silloin tällöin. Nyt halutaan harjoitella sitä, että jos tulee vakavampi pitempikestoinen häiriö, niin miten meidän organisaatiomme pystyy niissä tilanteissa toimimaan ja mahdollisimman sujuvasti toipumaan.
 Mitä on kyberturvallisuus ja kyberuhka?
 Kun puhutaan tietojärjestelmistä, puhutaan tietoturvallisuudesta. Yhtälailla kuin yhteiskunnan kriittiset toiminnot, myös sairaalamaailman tärkeät toiminnot ovat riippuvaisia tietojärjestelmien ja verkkojen toimivuudesta.
 Kun taas tietoturvallisuuden lisäksi tarkastellaan sitä, mistä järjestelmiin ja verkkoihin kohdistuvat erilaiset ongelmatilanteet aiheutuvat ja mitä ne aiheuttavat, puhutaan jo kyberturvallisuudesta.
 –Kyberuhka käsittää ihmisten toimintaa joka käsittelee tietoa, ja se myös tarkoittaa tietojärjestelmiä missä tieto liikkuu ja myöskin laitteita, mitä yhdistetään tietoverkkoihin. Ja niitä on nykyään entistä enemmän, Lapin keskussairaalan tietohallintojohtaja Vesa-Matti Tolonen sanoo.
 Tieto ja tiedon liikkuminen nopeasti verkossa on sairaalalle elintärkeää. Eeva Kuivas / Yle
 Todellakin.
 Jopa pesukone tai jääkaappi voi nykyisin olla yhteydessä verkkoon. Verkon kautta hallittavat vaikkapa lämmityksen tai ovilukitusten ohjausjärjestelmät ovat olleet käytännön arkea jo vuosia.
 Ja sairaalaympäristössä kohta kaikki laitteet ovat verkossa. Jopa potilailla on laitteita, joita voidaan yhdistää verkkoon.
 –Jos ajatellaan meidän toimialaa, esimerkiksi omahoitoa, niin asiakkailla on omia laitteita, jotka tuottavat tietoa, Tolonen sanoo.
 Hyökkäyksiä on ollut Lapissakin
 Lapin keskussairaalassakin on kokemusta erilaisista tietoturvaongelmista.
 Perinteisesti on sanottu, että kaikista hakkereista ja verkkorikollisista huolimatta suurin tietoverkon uhka on ihminen, joka sitä käyttää.
 Sähköpostissa voi tulla viattoman näköinen viesti, jossa on vieläkin viattomamman näköinen linkki. Siinä voidaan urkkia sähköpostitunnusta ja salasanaa.
 Urkinta on niin yleistä, että sillekin on oma terminsä, phishing eli tietojen kalastelu. Äkikseltään voisi ajatella, että eihän kukaan noin halpaan haksahda, mutta…
 –Tällaista tapahtuu meilläkin. Viime syksynä oli muutama tapaus, ja niistä opittiin se, että vahvennettiin sähköpostiin kirjautumista. Meille tulee käyttöön mobiilivarmenne, eli vaikka joku kolmas osapuoli saisi selville meidän sähköpostitunnuksen ja salasanan, niin se ei pysty kirjautumaan järjestelmään, jos ei laita vielä mobiilivarmennetta, Lapin keskussairaalan tietohallintojohtaja Vesa-Matti Tolonen sanoo.
 Ilmoittautumisautomaatit ohjaavat potilaan oikeaan paikaan ja lääkäri ja hoitajat saavat tiedon potilaan saapumisesta osastolle. Jos tietoverkko on nurin, tietää se ylimääräisiä hankaluuksia sekä henkilökunnalle että potilaille. Raimo Torikka / Yle
 Ja vakavampiakin hyökkäyksiä on ollut. Mutta niistä ei puhuta.
 –Joitakin yrityksiä on ollut, mutta ne on kyetty torjumaan ja palautumaan niistä. Mutta se että minkälaisia ne ovat olleet, niin minulla ei ole lupaa kertoa, koska se on organisaation omaa tietoa. Ei pankkikaan kerro omista uhkistaan, jotka ovat ehkä eskaloituneet, Tolonen sanoo.
 – Mutta meillä ei ole tapahtunut yhtään major incidenttiä minun työurani aikana. Tulin tänne 2011 eikä yhtään sellaista hyökkäystä ole ollut, mikä olisi vetänyt tietosuojan kontilleen, Lapin keskussairaalan tietohallintojohtaja Vesa-Matti Tolonen sanoo.

Verkkohyökkäys voi lamaannuttaa sairaalan - esimerkkejä löytyy jo Suomestakin


Summary: Inarin kunnanjohtaja käynnisti virkavalmistelun uusien tilojen hankkimiseksi ja sijoittamiseksi Inarin kirkonkylälle.

Inarin koulun liikuntasali täyttyi ihmisistä nopeasti, kun viimein koulussa vallinneiden sisäilmaongelmien syistä saatiin selvyyttä. Mittavat sisäilmatutkimusten tulokset osoittivat, että Inarin koulurakennuksen perustuksissa on mikrobeja ja rakennuksen sisäilmassa on liikaa terveydelle haitallisia mineraalivillakuituja.
 Vanhemmalle tuoreet tutkimustulokset osoittivat sen, mitä on epäilty jo pitkään.
 – Kyllähän tämä raportti on kova paperi. Se osoitti sen, että täällä on vakavia sisäilmaongelmia, kertoo inarilainen  Áile Aikio.
 Inarilainen Áile Aikio odottaa kunnan päättäjiltä pikaisia vastauksia.  Sara Wesslin / Yle
 Aikion perheessä sisäilmasairastelut ovat osa arkipäivää.
 – Omat lapset ovat sairastuneet ja ovat todella väsyneitä. On kurjaa selittää lapsille, että tänäänkin menet kouluun ja muistuttaa juomaan vettä, rasvaamaan huulia ja ottamaan päänsärkyyn lääkettä. Se on jokapäiväistä ja todella raskasta, kertoo Aikio.
 Vanhempien huoli: Jatkavatko lapset yhä koulunkäyntiä rakennuksessa, joka ei ole terve?
 Inarin koulussa on yli 130 oppilasta. Huomattava osa sekä oppilaista, että työntekijöistä ovat sairastuneet koulussa. Koulutilojen käyttäjiä ovat vaivanneet muun muassa kovat päänsäryt ja nuhat, ihottumat ja jatkuva väsymys.
 Reilun 130 oppilaan Inarin koulu on rakennettu vuonna 1965 ja remontoitu useaan otteeseen.  Sara Wesslin / Yle
 Sisäilmatilaisuudessa monet vanhemmat toivat esiin huolensa, että uskaltaako lapsia enää päästää kouluun, jossa heillä ei ole normaalit, terveet tilat opiskella. Esimerkiksi Aikion perhe on päättänyt, että lapset jatkavat koulussa, vaikka ovat sairastuneet.
 – Lapsella on oikeus oppia ja juuri sen takia minun lapseni ovat koulussa. En voi ottaa heitä kotiin, sillä minunkin on käytävä töissä, kertoo Aikio.
 Vanhempien huoli lasten ja työntekijöiden terveydestä ja tulevaisuudesta nousi suuresti esiin torstaisessa tiedotustilaisuudessa. Vastauksia väistötilojen saamiseksi ei vielä tiedotustilaisuuden päätteeksi syntynyt.
 Ensikäden ratkaisuiksi esitettiin, että koulukiinteistöä siivotaan entistä tarkemmin ja ilmanvaihtoon kiinnitetään huomiota. Esimerkiksi välitunneilla luokkahuoneita tuuletettaisiin tehokkaammin.
 Áile Aikio odottaa, että kunnassa asiaan suhtaudutaan vakavasti.
 – Minä en hyväksy sitä, että heidän suunnitelmansa on vain siivota tiloja paremmin tai että tulevaisuudessa remontoidaan. Haluan jonkinlaisia ratkaisuja. Haluan kuulla minne lapset, joilla on kovia reaktioita, minne heidät siirretään ja milloin? Mitä minä itse vastaan lapselleni?, kysyy Aikio.
 Inarissa koulunkäynti jatkuu kuten normaalisti
 Vuonna 1965 rakennetussa monitoimitalossa on painittu sisäilmaongelmien kanssa ennenkin. Talosta on löydetty muun muassa sädesientä ja hometta, ja rakennusta on remontoitu löydösten jälkeen.
 Esimerkiksi vuonna 2008 vanhemmat pohtivat alkaa boikotoimaan koulua homeongelmien vuoksi. Uusissa sisäilmatutkimuksissa tuli esille, että talon sisäilmassa on mineraalivillakuituja, rakennuksen pohjarakenteissa esiintyi mikrobeja ja sokkelissa vaurioita.
 Inarin koululaisten vanhemmat ovat huolissaan, kuinka lapset ja työntekijät jaksavat jatkaa sairaassa sisäilmassa. Sara Wesslin / Yle
 Inarin kunnan sivistysjohtaja  Ilkka Korhonen  kuunteli tutkimusraportin tuloksia vakavana. Kuitenkaan vielä tiedotustilaisuudessa hänellä ei ollut antaa konkreettisia vastauksia vanhemmille, miten ongelmien kanssa edetään.
 – Koulua ei ole vielä missään vaiheessa suljettu, eikä sitä olla tällä hetkelläkään sulkemassa tutkimustulosten perusteella. Mutta kuitenkin asia täytyy ottaa vakavasti ja löytää ratkaisuja sairastamiseen ja reagointeihin ja pyrkiä saamaan tilanne paremmaksi, kertoo Korhonen.
 Sivistysjohtaja Ilkka Korhonen kuunteli vakavana sisäilmatutkimustuloksia.  Sara Wesslin / Yle
 Sivistysjohtaja painottaa, että pidemmän ajan ratkaisut eivät synny nopeasti, mutta toimiin ryhdytään heti.
 – Rakennus ei uusi ole, eikä se uudeksi tule. Jossakin kohti tulee kiinteistön käyttöikä vastaan. Nyt täytyy vakavasti pohtia, minkä kokoista remonttia tehdään vai onko mahdollisesti uuden rakentaminen yhtenä vahvana vaihtoehtona. Asiat pitää tehdä suunnitelmallisesti, kertoo Korhonen.
 Kunnanjohtaja lähtee hakemaan pitkäaikaista ratkaisua
 Inarin kunnanjohtaja Toni K. Laine kertoo, että kunnassa aloitetaan välittömästi virkavalmistelu terveiden koulutilojen saamiseksi.  Vesa Toppari / Yle
 Inarin kunnanjohtaja  Toni K. Laine  reagoi heti tuoreeltaan Inarin koulun sisäilmatuloksiin: sisäilmaongelmien vuoksi kunnanjohtaja käynnisti virkavalmistelun uusien tilojen hankkimiseksi ja sijoittamiseksi Inarin kirkonkylälle.
 Laineen kertoo, että Inariin tullaan hankkimaan uusia koulutiloja.
 – Tilanne näyttää siltä, että korjauksia on pakko lähteä tekemään, mutta raportti myös osoittaa, että pitkällä aikavälillä näiden korjausten toimivuudesta ei ole täyttä varmuutta.
 Virkavalmistelu aloitetaan välittömästi ja Inarin kunnan tilapalvelu ja sivistystoimi lähtee viemään asioita eteenpäin. Laineen mukaan asioita tuodaan poliittiseen päätöksentekoon sitä mukaa, kun valmistelussa on konkreettisia ehdotuksia.
 – Virkavalmistelulla etsimme koulun sijoittamista ja myös etsimme niitä vaihtoehtoja millaisia rakennuksia saisimme nopeasti ja toisaalta sitä, mikä olisi pitkäaikainen ratkaisu, kertoo Laine.

“Lapselle on kurja selittää, että tänäänkin menet kouluun” – tuoreet tutkimukset osoittivat, että Inarin koulussa on vakavia sisäilmaongelmia


Summary: Yksin Pirkanmaalta löytyi kaksi vaarallista kuoppaa. Toisessa niistä rikkoutui poliisin mukaan lähes 20 autoa.

Sulamisvedet ovat aiheuttaneet pahoja reikiä maanteihin. Esimerkiksi Pirkanmaalla ilmaantui viikonloppuna ainakin kaksi vaarallista kuoppaa.
 Moottoritien liittymässä Pitkäniemen kohdalla Nokialla oli asfaltissa vaurioita, joihin ajaessaan autojen renkaat ja vanteet rikkoutuivat.
 Tässä kuopassa vahingoittui sunnuntaina illalla 17 ajoneuvoa ja vielä maanantaina yksi, kertoo rikoskomisario  Anssi Köykkä  Ylelle.
 – En muista vastaavaa. Aiemmin on joskus tullut yksittäisiin autoihin vaurioita kuopista, Köykkä sanoo.
 Kuopasta kertoi  ensin Aamulehti .
 Pirkanmaan ELY-keskuksen mukaan toinen vaarallinen kuoppa on Tampereella Linnainmaan rampissa. Pirkanmaan ELY-keskuksen yksikön päällikkö  Heikki Ikonen  sanoo, että molemmat kuopat on käyty paikkaamassa.
 Molemmissa paikoissa on varoitusmerkit, mutta asiantuntija kehottaa autoilijoita olemaan varovaisia.
 – Joudumme käyttämään pikapaikkausmassoja, joiden kesto on huono.
 Reiät tulevat yllättävän nopeasti
 Asfalttiin ilmestyy nyt reikiä, koska tiellä on paljon sulamisvesiä. Etelä-Suomessa sateet tulivat viikonloppuna vetenä, ja tämä sai tiet lainehtimaan.
 Heikki Ikosen mukaan sulamisvedet aiheuttavat reikiä yllättävän nopeasti.
 – Jos tiessä on pieni alkureikä, liikenne syö siihen isomman reiän. Kun sulamisvedet ovat liikkeellä, päällysteeseen syntyy hyvin nopeasti reikä.
 Ikonen varoittaa ajamasta vesilammikoihin, koska niiden pohjassa voi olla myös reikiä.
 – Tien reunat ovat jäässä notkopaikoissa ja vesi jää isoiksi altaiksi. Niitä kannattaa varoa, ettei joudu vesiliirtoon.
 Varoituskolmio tielle
 Yli kymmenen vahingoittunutta autoa on Heikki Ikosen mukaan todella korkea määrä.
 – Mietin, miksi ei ole pystytty varoittamaan muuta liikennettä. Moottoritie on toki vaarallinen paikka pysähtyä.
 Tieliikennelaissa on määritelty, että omaa turvallisuuttaan vaarantamatta pitää pyrkiä varoittamaan muuta liikennettä.
 – Yksi hyvä tapa on jättää oma varoituskolmio reiän kohdalle, niin muut havaitsevat paikat, Ikonen sanoo.
 Poliisin mukaan Nokian Pitkäniemen montusta varoitti kaksi varotuskolmiota. Reikiä oli ilmeisesti samalla kohdalla useampia.
 Vauriot syntyivät ilmeisen nopeasti, koska paikalla oli muun muassa hinausta odottamassa poliisipartion raportin mukaan vielä 16 autoa.
 Kuvituskuva kuopasta.  Ritva Tarkki / Yle
 Myös jäätyminen vaurioittaa tietä.
 – Vesi laajenee jäätyessään ja murentaa päällystettä. Liikenne syö nopeasti reiän, Heikki Ikonen sanoo.
 Onko keväällä odotettavissa suuria routavaurioita?
 – Se riippuu siitä, miten kevät lähtee liikkeelle ja miten lumet sulavat. Jos on kirkasta, tuulista ja aurinko paistaa, haihtuminen on kovaa, eikä vesiä niin kerry.
 Autoilija voi hakea korvauksia
 Tarpeeksi huono tien kunto oikeuttaa korvauksiin vahingon sattuessa.
 Autoilijat voivat hakea korvauksia ELY-keskukselta. Vahingot käsitellään tapauskohtaisesti Lapin ELY-keskuksessa, ja siellä arvioidaan, mikä on tienpitäjän vastuu.
 Korvauksia voi hakea netissä ELY-keskuksen sivuilla.
 Lue lisää:
 Kuoppa tiessä ja rengas puhki: Kuka korvaa?
 Sateiden tekemät kuopat kummittelevat sorateissä koko talven

Kuoppa tiessä rikkoi 17 autoa yhtenä iltana: Sulamisvedet  aiheuttavat vaarallisia reikiä nopeasti teihin – "En muista vastaavaa"


Summary: Afrikan unionin vuosittaisessa kokouksessa päätettiin lisäksi, että vuoden 2020 puheenjohtajamaa on Etelä-Afrikka.

Egyptin presidentti  Abdel Fattah al-Sisi  on valittu Afrikan unionin uudeksi puheenjohtajaksi AU:n vuosittaisessa huippukokouksessa.
 Al-Sisi sanoi puheessaan, että hän aikoo keskittää tarmonsa turvallisuustilanteen parantamiseen Afrikan mantereella.
 – Rauhanvälitys ja ennaltaehkäisevä diplomatia pysyvät yhtenä Afrikan unionin prioriteeteista, al-Sisi sanoi.
 Al-Sisi mainitsi puheessaan myös terrorismin vastaisen taistelun merkityksen.
 Turvallisuusretoriikka oli tuttua Egyptiä rautaisella kädellä hallitsevalta al-Sisiltä. Egyptin presidentti on joutunut kotimaassaan  ihmisoikeusjärjestöjen hampaisiin  poliittisten pidätysten, kuolemantuomioiden ja median rajoittamisen takia.
 Amnesty International varoittikin lausunnossaan tuoreeltaan, että al-Sisin puheenjohtajuus voi koventaa Afrikan unionin suhtautumista ihmisoikeuksiin.
 Afrikan unionin vuosittainen kokous päättyy tänään maanantaina Etiopian pääkaupungissa Addis Abebassa.
 Alueellinen järjestö päätti myös Egyptin seuraajasta puheenjohtajamaana. Vuonna 2020 puhetta johtaa AU:ssa Etelä-Afrikka.
 Edellinen puheenjohtaja oli Ruandan presidentti  Paul Kagame.
 Lisää aiheesta:
 Afrikan unioni lykkäisi Kongon presidentinvaalien tuloksen vahvistamista

Egyptiä itsevaltaisesti luotsaavasta Al-Sisistä Afrikan unionin puheenjohtaja


Summary: Oppositiojohtaja ja pääministeri lähettivät toisilleen kirjeet.

Britannian EU-eroon liittyvä epävarmuus hidastaa Britannian talouskasvua.
 Maan viime vuoden bruttokansantuotteen kasvu oli heikointa vuosikausiin.
 Britannian tilastokeskuksen maanantaina julkistamien lukujen mukaan Britannian talous kasvoi viime vuonna 1,4 prosenttia, hitainta tahtia sitten vuoden 2009.
 Vuonna 2017 talous kasvoi 1,8 prosenttia.
 Vuoden 2018 viimeisellä neljänneksellä talous kasvoi vain 0,2 prosenttia. Edellisellä neljänneksellä kasvua oli 0,6 prosenttia.
 Tilastoasiantuntijat eivät suoraan syytä lukemista brexitiä, mutta yritysten epävarmuudesta eron yksityiskohtien keskellä on puhuttu paljon. Jopa  joka kolmas yritys  on suunnitellut jonkinlaista muuttoa maasta, jos niin sanottu kova brexit eli ero ilman sopimusta toteutuu.
 Britannian on määrä erota Euroopan unionista 29. maaliskuuta.
 Pääministeri  Theresa May  on yrittänyt saada vielä EU:n taipumaan erosopimusta koskeviin muutoksiin, sillä brittiparlamentti on kieltäytynyt hyväksymästä aiemmin neuvoteltua sopimusta. EU taas ei ole muutoksista innostunut.
 Maanantaina  raportoitiin , että Mayn yrittää nyt löytää kompromissia oppositiojohtaja  Jeremy Corbynin  kanssa. Corbyn toimitti viime viikolla Maylle viiden kohdan listan työväenpuolueen vaatimuksista.

Brittien talouskasvu heikossa jamassa, May yrittää kompromissia Corbynin kanssa


Summary: Eksoottisten hedelmien satokausi täyttää kauppojen hedelmähyllyt monenkirjavilla hedelmillä. Puoli seiskan testillä voit selvittää kuinka hyvin tunnet ne.

Mikä hedelmä on kuvassa?

Tunnistatko kumkvatin tai kivakurkun?  Testaa, tunnetko eksoottiset hedelmät


Summary: Kyseessä on eniten uhreja vaatinut tapaus vuosiin.

Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Pohjois-Intiassa yli sata ihmistä on kuollut juotuaan laitonta alkoholia, uutistoimistot raportoivat. Lisäksi monet ovat joutuneet sairaalaan myrkytyksen aiheuttamista oireista.
 Viranomaisten mukaan menehtyneet ovat kärsineet vatsakivuista ja hengitysvaikeuksista ennen kuolemaansa.
 Poliisi on pidättänyt kuolemien johdosta neljä epäiltyä, Haridwarin kaupungin poliisiylitarkastaja  Janmaijai Prabhakar  kertoi uutistoimisto Reutersille. Lisäksi yli 3 000 ihmistä on otettu kiinni alkoholin salakaupan vastaisessa kampanjassa.
 Intiassa köyhillä ei ole välttämättä varaa ostaa alkoholia kaupan hyllyltä, ja etenkin maaseudulla itsevalmistetun alkoholin kauppa käy vilkkaana. Myrkyllisestä alkoholista johtuvat kuolemat ovatkin maassa verrattain yleisiä.
 Nyt tapahtunut onnettomuus on Intian pahin myrkytysepidemia sitten vuoden 2011. Tuolloin 172 ihmistä sai surmansa Länsi-Bengalin osavaltiossa juotuaan myrkyllistä alkoholia.

Intiassa yli 100 ihmistä kuoli juotuaan myrkyllistä alkoholia


Summary: Ratahankkeen selvitysryhmä toteaa, että hanke ei olisi taloudellisesti kannattava.

Teiden, katujen, lentokenttien ja urheilualueiden rakentaminen

Suomen ja Norjan selvitysryhmä Jäämeren ratahankkeesta ei puolla hankkeen jatkamista. Työryhmä toteaa, ettei hanke olisi taloudellisesti kannattava minkään selvityksessä tarkastellun rahoitusmallin mukaan.
 Vuotuisen kuljetusvolyymin pitäisi olla 2,5 miljoonan tonnin luokkaa, jotta ylläpitokustannukset saataisiin katettua. Tällaista kuljetusmäärää ei selvityksen mukaan voida pitää realistisena ilman merkittäviä muutoksia alueen elinkeinotoiminnassa tai eri liikennemuotojen kustannuksissa.

Jäämeren radan rakentaminen jäihin – hanke ei kannata


Summary: Korotukset tehdään kolmessa erässä. Osa korotuksista on yleisen kunnallisen virka- ja työehtosopimuksen mukaisia. Syksyllä tulevista kaupungin omista korotuksista päätetään tarkemmin myöhemmin.

Helsingin kaupunki nostaa palkkatasoa kotihoidossa ja sosiaalityössä kaupungin oman palkkakehityssuunnitelmansa mukaisesti, kerrotaan  sosiaali- ja terveystoimialan tiedotteessa .
 Palkkoja korotetaan kotihoidon henkilöstölle sekä kaikille viroissa oleville sosiaalityöntekijöille. Korotusten kokonaissumma on yhteensä lähes neljä miljoonaa euroa vuodessa.
 Kuluvan vuoden alusta voimaan tullut korotus perustuu kunnalliseen yleiseen virka- ja työehtosopimukseen (KVTES).
 Sosiaali- ja terveystoimen toimialajohtajan  Juha Jolkkosen  mukaan työnantajan ja työntekijöiden edustajat ovat neuvotelleet työehtosopimuksen pohjalta tietyille ammattiryhmille kohdennetut korotukset.
 – Siitä on pitkä aika, kun vastaavaa on ollut, eli kansallisesti on neuvoteltu (työehtosopimukseen) tällainen mahdollisuus, joka sitten paikallisesti kohdennetaan. Työnantaja ja henkilöstöjärjestöt ovat siis käyneet neuvotteluja siitä, miten ei tulisi yleiskorotusta kaikille, vaan kohdennettaisiin korotus tietyille ammattiryhmille.
 Huhtikuun alusta voimaan tuleva yleiskorotus koskee kaikkia kunnan työntekijöitä. Korotusten suuruudet vaihtelevat sopimusaloittain.
 Esimerkiksi sairaalalääkäreiden palkat nousevat noin prosentin ja terveyskeskuslääkäreiden sekä hammaslääkäreiden palkat 2,1 prosenttia.
 Perusteettomia palkkaeroja korjataan
 Kaupungin tiedotteen mukaan tarkoitus on korjata perusteettomia palkkaeroja. Jolkkosen mukaan tällä viitataan siihen, että samantyyppisiä tehtäviä tekevien välillä on erisuuruisia palkkoja esimerkiksi organisaatiomuutosten jäljiltä.
 – Tämän tyyppisissä tilanteissa niitä palkkaeroja korjataan, eli tasataan. Lisäksi tässä tehdään selkeää tasokorotusta, eli koko joukolla palkkataso nousee, sanoo Jolkkonen.
 Korotuksia saavat lisäksi muun muassa neuvoloiden sekä koulu- ja opiskelijaterveydenhuollon terveydenhoitajat, terveysasemien sairaanhoitajat sekä puheterapeutit.
 Neuvottelut lääkäreiden palkankorotuksista ovat vielä kesken. Korotukset vaihtelevat tehtävittäin ja ne koskevat tehtäväkohtaisia palkkoja.
 Kolme eri korotusta
 Sosiaali- ja terveystoimen mukaan työntekijät saavat korotetut palkat viimeistään maaliskuusta lähtien. Tammi- ja helmikuun palkankorotukset maksetaan takautuvasti.
 Kotihoidon lähihoitajien ja perushoitajien palkka on korotuksen jälkeen 2 271 euroa ja kotihoidon terveyden- ja sairaanhoitajien 2 660 euroa kuukaudessa.
 Viroissa olevien aikuissosiaalityön sosiaalityöntekijöiden uusi tehtäväkohtainen palkka on 3 175 euroa ja lastensuojelun sosiaalityöntekijöiden 3 495 euroa kuukaudessa.
 Kotihoidon keskimääräinen palkankorotus vuoden alusta on Jolkkosen mukaan 80-100 euroa kuukaudessa. Sosiaalityöntekijöiden ja johtavien sosiaalityöntekijöiden korotukset ovat tehtävästä riippuen 100-130 euroa kuukaudessa.
 – Yksittäisten henkilöiden palkoissa saattaa olla jonkin verran eroja, Jolkkonen toteaa.
 Helsinki maksaa oman palkkakehityssuunnitelmansa mukaisesti vielä 1. syyskuuta alkaen lisäkorotuksia sosiaalityöntekijöille.
 Tavoitteena on esimerkiksi, että lastensuojelun sosiaalityöntekijöiden palkka on noin 3 600 euroa ja aikuissosiaalityön, poliisisosiaalityön sekä gerontologisen sosiaalityön sosiaalityöntekijöiden noin 3 350 euroa kuukaudessa.
 Syyskuun korotuksista tehdään tarkemmat päätökset myöhemmin keväällä.

Helsinki korottaa kotihoidon ja sosiaalityöntekijöiden palkkoja: "Siitä on pitkä aika, kun vastaavaa on ollut"


Vi testar förmedlingssystemet för varningsmeddelanden. Testet kräver inga åtgärder av befolkningen. Ytterligare information finns i Yles Text-tv på sidan 866 och 112.
 Dát lea váralašvuođadieđáhusaid almmustahttinortnega geahččaleapmi. Geahččaleapmi ii gáibit álbmogis mangelágan doaimmaid. Lassedieđut Yle Teaksta-tv siiddus 866, 112.
 Taat lii vaarâtiäđáttâsâi almostittemvuáháduv iskâm. Iskâm ij vaađâ aalmugist maiden tooimâid. Lasetiäđuh Yle tekstâ-tv siijđost 866, 112.
 Tät lij vaarrteâđtõõzzi vuõltteemsystee´m ǩiõččlõddmõš. Tät ij õõlǥât naroodâst ni måkam tuåimid. Lââʹssteâđ lie Yle Te´kstt-tv seeidast 866, 112.

Vaaratiedotekokeilu


Summary: Ensimmäisten alusten on määrä astua palveluskäyttöön 2030-luvun alkupuolella.

Australia ja Ranska allekirjoittivat tänään 31 miljardin euron arvoisen asekaupan. Australia ostaa ranskalaiselta valtionyhtiöltä DCNS:ltä 12 taistelusukellusvenettä.
 Kyseessä on Australian suurin rauhan aikana tekemä puolustusinvestointi. Sopimuksen yksityiskohtia on hierottu vuodesta 2016 lähtien, jolloin DCNS voitti tarjouskilpailussa muun muassa Saksan ThyssenKruppin ja Japanin Mitsubishin.
 Nyt hankittavien Barracuda-luokan alusten on määrä parantaa Australian sotilaallista asemaa Aasian ja Tyynenmeren alueella. Näillä merialueilla Kiinan, Yhdysvaltojen ja alueellisten valtojen väliset jännitteet ovat viime vuosina kasvaneet.
 Australian alukset on suunniteltu toimimaan toisia pinta-aluksia tai sukellusveneitä vastaan, ja niiden pääaseina ovat torpedot. Sukellusveneet rakennetaan Australiassa. Operatiiviseen käyttöön ensimmäisten alusten odotetaan astuvan 2030-luvun alkupuolella.
 Lue lisää:
 Australia teki historiansa suurimmat asekaupat – ostaa Ranskalta 12 sukellusvenettä

Australia sinetöi 31 miljardin asekaupat – ostaa Ranskalta 12 sukellusvenettä


Summary: Iranin presidentti Hassan Ruhani vannoi, että Iran jatkaan kiistanalaisen ohjusohjelmansa laajentamista.

Iranin presidentti  Hassan Ruhani  vakuuttaa, että Iran jatkaa sotilasvaltansa laajentamista ja ohjusohjelmaansa vihamielisten maiden vastustuksesta huolimatta.
 – Emme ole pyytäneet emmekä pyydä lupaa kehittää erilaisia (...) ohjuksia, ja jatkamme polullamme, Ruhani sanoi.
 Hän puhui maanantaina Teheranissa islamilaisen vallankumouksen 40-vuotisjuhlan kunniaksi.
 Viesti oli epäilemättä suunnattu erityisesti Yhdysvalloille. Yhdysvallat vetäytyi viime vuoden toukokuussa Iranin ydinohjelmaa koskevasta sopimuksesta ja määräsi talouspakotteita Irania vastaan marraskuussa.
 Iran julkaisi vasta viime viikolla videon, jolla sen mukaan  testataan uutta ohjusta . Ohjuksen kantama on 1 350 kilometriä.
 Jopa sadattuhannet iranilaiset kerääntyivät maanantaina kaduille juhlimaan vuoden 1979 islamilaisen vallankumouksen voitonpäivää.
 Maanantaina tuli kuluneeksi tasan 40 vuotta siitä, kun Iranin armeija antoi periksi päiviä kestäneiden katutaisteluiden jälkeen ja ajatollah  Ruhollah Khomeini  julisti Iranin islamilaisen tasavallan syntyneen.
 Vallankumous päätti shaahi  Mohammad Reza Pahlavin  vajaan 40 vuoden hallintokauden.

Iranilaiset juhlivat islamilaisen vallankumouksen 40-vuotispäivää – presidentti pullisteli puheessaan


Summary: Perustuslakivaliokunnan lausunto on ratkaiseva sen kannalta, ehtivätkö sote-lait suureen saliin äänestettäväksi tällä vaalikaudella.

Miten käy sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksen?
 Soten kohtalo voi ratketa pitkälti tänään, sillä perustuslakivaliokunnan tavoitteena on saada valmiiksi lausuntonsa sote- ja maakuntauudistuksesta.
 Perustuslakivaliokunta kokoontuu ylimääräiseen kokoukseen kello 12. Valiokunta tiedottaa päivän aikana, valmistuuko lausunto tänään.
 Kuinka suuria muutoksia perustuslakivaliokunta edellyttää, on ratkaiseva merkitys, ehtivätkö sote-lait äänestettäväksi suureen saliin vielä tällä vaalikaudella.
 Sen jälkeen, kun perustustuslakivaliokunta on saanut lausuntonsa valmiiksi, koko paketti palaa takaisin sosiaali- ja terveysvaliokuntaan, joka viimeistelee mietintönsä.
 Vasta tämän jälkeen paketti voi mennä suureen saliin äänestettäväksi.
 Seuraamme päivän käänteitä tässä artikkelissa.
 Soteen eteen liuta uusia vaikeuksia
 Soten eteen on vuodenvaihteen jälkeen kasautunut koko ajan uusia vaikeuksia.
 Sinisten kansanedustaja  Maria Lohela   loikkasi tammikuussa Liike Nyt -eduskuntaryhmään  ja ilmoitti, ettei voi tukea uudistusta. Tämä tarkoittaa sitä, että hallituksella on enää niukin mahdollinen enemmistö sote-äänestyksessä: nyt kannat jakautuvat 100–99.
 Lisäksi talouspolitiikan arviointineuvosto  pitää uudistuksen säästötavoitetta epävarmana  ja perustuslakioppineet  ovat huomauttaneet  kokonaisuudessa olevan yhä isoja ongelmia.
 Myös  Ahvenanmaan kysymys  on noussut esille.
 Oma kysymyksensä on se, ovatko yksityisessä  vanhustenhoidossa paljastuneet ongelmat  vaikuttaneet kansanedustajien sote-kantoihin.
 Hallituksesta taas on vakuutettu, että sote ehtii suureen saliin äänestettäväksi ja että se saadaan maaliin.
 Lisää aiheesta:
 Hallitus sai luottamuksen äänin 99–88 – Opposition kysymys vanhusten hoidon huonosta tilasta ei kaatanut hallitusta, katso video

Ratkeaako soten kohtalo tänään? Perustuslakivaliokunta yrittää saada lausuntonsa valmiiksi – Yle seuraa päivän käänteitä


Summary: Suurin syy hyönteisten joukkotuhoon ovat maatalouden myrkyt ja maatalousmaan yksipuolistuminen.  Kysy asiantuntijalta hyönteiskadosta.

Hyönteisten määrän nopea romahdus on johtamassa koko ihmiskuntaa uhkaaviin seuraamuksiin, ilmenee kansainvälisestä tutkimuksesta. Siinä on ensi kertaa koottu yhteen ympäri maailmaa tehdyt selvitykset hyönteisten määrän muuttumisesta viime vuosikymmenillä.
 Tutkimus on julkaistu  Biological Conservation  -tiedelehdessä ja siitä uutisoi brittilehti  The Guardian .
 Tuloksista ilmenee, että tällä hetkellä hyönteisten kokonaismassa kutistuu maailmanlaajuisesti 2,5 prosenttia vuodessa ja trendi on jatkunut jo 25–30 vuotta.
 Tutkimusta johtanut Sydneyn yliopiston tohtori  Francisco Sánchez-Bayo  pitää tulosta järkyttävänä.
 Auroraperhonen (Anthocharis cardamines). AOP
 – Se on erittäin nopea. Kymmenessä vuodessa neljännes on poissa, 50 vuoden kuluttua jäljellä on enää puolet ja sadan vuoden päästä ei enää mitään.
 Lähivuosikymmeninä noin 40 prosenttia hyönteislajeista on kuolemassa sukupuuttoon. Maalla elävistä hyönteisistä uhatuimpia ovat perhoset, pistiäiset ja lantakuoriaiset.
 Vesiympäristöissä elävistä suurimmassa vaarassa puolestaan ovat sudenkorennot, koskikorennot, vesiperhoset ja päivänkorennot.
 Sulkakoipikorento (Platycnemis pennipes). AOP
 Havaintoja jo eri maista
 Nyt julkaistu materiaali on koottu kaikkiaan 73:sta tutkimuksesta, jotka ovat edustavimmat tieteelliset selvitykset hyönteisten määristä.
 Parhaiten tiedossa on hyönteistilanne Länsi-Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Jonkin verran tutkimusta oli myös esimerkiksi Australiasta, Kiinasta, Brasiliasta ja Etelä-Afrikasta. Muissa maissa korkealaatuista tutkimusta oli tehty vähän.
 Monet paikallistason selvitykset ovat antaneet dramaattisia tuloksia. Esimerkiksi Puerto Ricossa maalla elävien hyönteisten määrä oli 35 vuodessa romahtanut 98 prosentilla.
 Englannissa aiemmin yleisten perhosten määrä supistui vuosien 2000–2009 välisenä aikana 58 prosentilla. Englannin hyönteisistä tehdyt tutkimukset ovat poikkeuksellisen synkkiä. Poikkeuksellisuus saattaa kuitenkin johtua vain siitä, että Englannissa hyönteistutkimusta on tehty perustellisemmin kuin useimmissa muissa maissa.
 Neitoperhonen (Aglais io).
 Syyt ovat selvät
 Tutkijat ovat löytäneet neljä selkeää syytä hyönteistuholle. Tärkein ovat viimeisten 20 vuoden aikana käyttöön otetut maatalouden hyönteismyrkyt, kuten neonikotinoidit ja fiproniili, joita käytetään rutiininomaisesti ja jotka jäävät maaperään.
 – Ne steriloivat maaperän ja tappavat kaikki hyönteiset, sanoo Sánchez-Bayo.
 Huolestuttavaa on myös, että myrkyt leviävät suojelualueille. Saksassa on havaittu, että eräillä luonnonsuojelualueilla jopa 75 prosenttia hyönteisistä oli kadonnut.
 Myrkkyjen ohella hyönteisiä hävittää maatalouden tehostuminen teollisiin mittoihin, jolloin hyönteisille ei jää elintilaa.
 Herhiläinen (Vespa crabro). AOP
 – Tämä tarkoittaa, että kaikki puut ja pensaat, jotka aiemmin ovat ympäröineet peltoja, on nyt eliminoitu. Jäljellä on enää paljaita maa-aloja, joita käsitellään synteettisillä lannoitteilla ja myrkyillä.
 Hyönteisten elintilaa kutistaa myös kaupunkien ja muun asutuksen leviäminen.
 Muita merkttäviä syitä hyönteisten tuhoutumiseen ovat vieraslajit, jotka saattavat hävittää paikalliset lajit sukupuuttoon, sekä ilmaston lämpeneminen, joka tuntuu erityisesti tropiikissa.
 Ilmaston lämpeneminen on ollut suuri syy esimerkiksi Puerto Ricon hyönteistuhoon. Saarivaltion hyönteiset ovat tottuneet hyvin vakaaseen ilmastoon, eivätkä pysty sopeutumaan nyt nopeasti lämmenneeseen ilmanalaan.
 Tuhoisat seuraukset ihmiselle
 Hyönteisten sukupuuttoaalto on kahdeksan kertaa nopeampi kuin nisäkkäillä, linnuilla tai matelijoilla. Näiden kookkaiden eläinten tilannetta on ollut suhteellisen helppo tutkia. Vasta nyt tutkijat alkavat saada selville pienten, mutta maapallon ekosysteemille vieläkin tärkeämpien otusten tilanteen.
 Tehomaatalous merkitsee hyönteismyrkkyjen käyttöä sekä hyönteisten asuinympäristönään käyttämän kasvillisuuden hävittämistä. Jim Pickerell / AOP
 Jos hyönteistuho jatkuu tutkijoiden kertomassa tahdissa, myöskään ihmisellä ei juuri ole mahdollisuuksia selvitä.
 – Kaikki aineisto viittaa samaan suuntaan. Tämän pitäisi olla meille valtava huolenaihe, sillä hyönteiset ovat jokaisen ruokaketjun ytimessä. Ne pölyttävät kaikki tärkeimmät kasvilajit, pitävät maaperän terveenä, kierrättävät ravinteita, pitävät tuhoeläimet kurissa ja paljon muuta, sanoo Sussexin yliopiston professori  Dave Goulson .
 – Rakasta niitä tai inhoa niitä, mutta ihmiset eivät selviä ilman hyönteisiä, hän jatkaa.
 – Jos emme muuta tapaamme tuottaa ruokaa, hyönteiset kuolevat kokonaisuudessaan sukupuuttoon muutamassa vuosikymmenessä. Seuraamukset tulevat olemaan koko planeetan ekosysteemin kannalta lievästi sanottuna katastrofaaliset, sanoo tohtori Sánchez-Bayo.
 Pieni osa hyönteisistä kykenee sopeutumaan muutokseen, mutta se ei ole tarpeeksi, jotta suuri ongelma voitaisiin ratkaista. Esimerkiksi Yhdysvalloista löytyy kimalaislaji, joka kestää hyönteismyrkkyjä.
 Myöskään muu luonto ei kestä hyönteisten katoamista. Monille eliölajeille hyönteiset ovat ravinnon lähde. Ilman hyönteisiä esimerkiksi hyönteissyöjälinnut kuolevat nälkään.
 Sarvimehiläinen (Eucera longicornis). AOP
 Tohtori Sánchez-Bayon mukaan tärkein yksittäinen muutos, jonka ihmiskunta joutuu tekemään, on maatalouden muuttaminen luonnonmukaisempaan suuntaan. Luomutiloilla, joilla hyönteismyrkkyjä ei käytetä, hyönteisten määrä on suurempi.
 – Teollisessa mitassa toimiva tehomaatalous on se, mikä tappaa ekosysteemin.
 Voit kysyä hyönteiskadosta tämän jutun kommenttiosiossa, me etsimme vastauksen. Kysymyksiä voi esittää klo 13 asti, kysymyksen esittäminen edellyttää Yle-tunnuksen luomisen. Sen voit luoda  täällä.

Tutkimus: Nykyisellä vauhdilla kaikki hyönteiset katoavat maailmasta sadassa vuodessa – "Vaikutukset ihmiseen ovat lievästi ilmaistuna katastrofi" – Kysy asiantuntijalta


Summary: OP:n mukaan IF:n käynnistämä prosessi oli isku osuuskuntavaatetta vastaan. Isku meni ohi.

Mikko Airikka | Yle
 Mikko Airikka | Yle
 Suomen suurin finanssiryhmä OP ilmoitti joulukuussa 2015 saaneensa Kilpailu- ja kuluttajavirastolta kirjeen. Kilpailuviranomainen ryhtyi selvittämään, käyttääkö OP väärin markkina-asemaansa, kun se sitoo bonuksillaan yhteen pankki- ja vakuutustoiminnan.
 Toimenpidepyynnön takana oli OP:n kilpailija, vakuutusyhtiö If. Yleisesti on tulkittu, että IIfin takana taas oli sen omistajan, finanssiyhtiö Sammon hallituksen puheenjohtaja  Björn Wahlroos .
 Osuuspankin pääjohtaja  Reijo Karhinen  kutsui selvitystä iskuksi osuuskunta-aatetta vastaan. Pian OP ilmoitti jättävänsä Finanssialan työnantajajärjestön – se tulkittiin protestiksi. Sittemmin OP on palannut Finanssialan jäseneksi.
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto tutki asiaa pitkään ja hartaasti. Kolmen vuoden jälkeen tulos on tiedossa.
 – KKV ei ole saanut näyttöä siitä, että OP olisi syyllistynyt määrävän markkinaaseman väärinkäyttöön bonusjärjestelmällään, sanoo Kilpailu- ja kuluttajaviraston pääjohtaja  Kirsi Leivo  kymmeneltä alkaneessa tiedotustilaisuudessa.
 OP Ryhmän osuus Suomen vahinkovakuutusmarkkinoista on noin kolmannes ja asuntolainoista lähes 40 prosenttia. Bonuksillaan finanssiryhmä sitoo asiakkaansa, mutta ei tee sitä KKV:n mukaan kielletyin menetelmin.
 Juttua päivitetään

Osuuspankin bonukset saivat kilpailuvirastolta siunauksen: "Ei näyttöä määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä"


Summary: Tuomittu ampui ex-puolisoaan ylävartaloon viisi kertaa pistoolilla.

Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus on tuominnut 10 vuotta vankeutta miehelle, joka ampui entisen puolisonsa Lohjalla viime huhtikuussa. Todistajien mukaan tuomittu oli ollut mustasukkainen koko 45 vuoden suhteen ajan.
 Nainen oli harkinnut pitkään kotoa muuttamista ja eroa. Vuonna 2017 hän oli myös hankkiutunut turvakotiin kaksi kertaa.
 Turvakodin henkilökunta oli kirjannut, että naisen tilanne oli pahentunut ensimmäisen turvakotijakson jälkeen. Hän oli kokenut elämäntilanteensa vaikeaksi ja ollut huolissaan aseista, jotka miehellä oli kotona.
 Toisen turvakotijakson aikana nainen hankki oman asunnon. Hän erosi miehestä marraskuussa 2017.
 Nainen meni käymään entisen puolisonsa kotona huhtikuussa 2018. Tällöin 66-vuotias mies ampui entistä puolisoaan ylävartaloon viisi kertaa pistoolilla, jossa oli äänenvaimennin.
 Käräjäoikeus langetti tuomion taposta perjantaina.
 Lue myös:
 Lohjan taposta epäilty mies on vangittu, epäillyn ja uhrin avioliitto päättyi aiemmin tänä vuonna
 Kerrostalon rappukäytävästä löytyi nainen, joka kuoli vammoihinsa – syytetty mielentilatutkimukseen

Mies varusti aseen äänenvaimentimella ja ampui entisen puolisonsa Lohjalla – 10 vuotta vankeutta


Summary: Baptistikirkko on katolisen kirkon jälkeen Yhdysvaltojen suurin kirkkokunta. Sillä on noin 50 miljoonaa jäsentä.

Yhdysvalloissa on paljastunut epäilyjä laajasta seksuaalisesta hyväksikäytöstä myös baptistikirkossa. Aiemmin paljastukset seksuaalisesta hyväksikäytöstä ovat ravistelleet Yhdysvaltojen katolista kirkkoa.
 Baptistikirkko on Yhdysvaltojen suurin kirkkokunta katolisen kirkon jälkeen. Sillä on noin 50 miljoonaa jäsentä.
 Texasissa ilmestyvien Houston Croniclen ja San Antonio Express-Newsin  selvityksen mukaan  liki 400:aa eteläisen baptistikonvention työntekijää ja vapaaehtoista on epäilty erilaisista seksuaalirikoksista ja väärinkäytöksistä viimeisten 20 vuoden aikana.
 Epäiltyjä uhreja on yli 700, joista jotkut olivat tekojen aikaan vain kolmevuotiaita. Esimerkiksi yksi  nainen kertoi tulleensa  18-vuotiaana raskaaksi itseään yli kymmenen vuotta vanhemmalle pastorille.
 Eteläiseen baptistikonventioon kuuluu noin 15 miljoonaa ihmistä. Konventiolla on kirkkoja eri puolilla Yhdysvaltoja. Yksittäisistä osavaltioista eniten rikosepäilyjä oli Texasissa, Houston Cronicle kertoi.
 Selvityksen mukaan valtaosa epäillyistä myös tuomittiin seksuaalirikoksista ja osa istuu yhä vankilassa. Monet epäillyistä saivat kuitenkin jatkaa kirkon palveluksessa epäilyistä huolimatta, osa jopa rikostuomion jälkeen.
 Lehtien selvityksen mukaan ainakin 35 seksuaalisesta väärinkäytöstä epäiltyä pastoria, kirkon työntekijää ja vapaaehtoista on kaikesta huolimatta saanut työpaikan kirkosta viimeisen kahden vuosikymmenen aikana.
 Uhrien mukaan kirkon johto ei ottanut heidän valituksiaan huomioon ja salasi ne julkisuudelta. Selvityksen aineistona käytettiin muun muassa valtakunnallisia tietokantoja, oikeudellisia asiakirjoja ja kymmeniä haastatteluja.
 Sunnuntaina julkaistu selvitys on herättänyt valtakunnallista huomiota ja kirvoittanut vaatimuksia myös baptistikirkon uudistamisesta,  kertoo Washington Post .
 – Meidän on myönnettävä, että virheemme kirkoissa asettivat nämä selviytyjät asemaan, jossa he joutuivat puhumaan yksin, vaikka meidän olisi pitänyt taistella heidän puolestaan, sanoi eteläisen baptistikonvention presidentiksi viime kesänä valittu  J.D. Greear  Twitterissä.

Nuorimmat uhrit vain 3-vuotiaita: Yhdysvaltain baptistikirkossa epäilyjä laajasta seksuaalisesta hyväksikäytöstä


Lapin matkailu on rikkonut jälleen yhden ennätyksen, kertovat viralliset tilastot. Lapin majoitusliikkeissä oli viime vuonna kolme miljoonaa rekisteröityä yöpymistä, mikä on enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Edellisestä ennätysvuodesta yöpymisten määrä nousi kolme prosenttia.
 Lapin matkailun kasvu oli ulkomaalaisten vieraiden varassa. Heidän yöpymisiään oli lähes kuusi prosenttia enemmän kuin edellisvuonna. Eniten vieraita saapui Isosta-Britannista ja Ranskasta.
 Kotimaisten matkailijoiden yöpymiset Lapissa pysyivät edellisen vuoden luvuissa.
 Lapissa matkailun kasvuvauhti oli yli kaksinkertainen koko maahan verrattuna. Valtakunnallisesti yöpymisiä oli viime vuonna 1,4 prosenttia edellisvuotta enemmän. Koko maassa rekisteröityjä yöpymisiä kirjattiin runsaat 22 miljoonaa.
 Lapin matkailun perinteisesti vilkkain sesonkiaika on joulukuu. Viime joulukuussa Lapissa oli vajaat 490 000 yöpymistä. Nousua edellisvuoden joulukuusta oli viisi prosenttia.
 Tiedot ovat Tilastokeskukselta. Todellisuudessa turisteja oli vielä tätäkin enemmän, sillä  tilastoissa ei ole mukana kaikkia majoitusmuotoja  kuten esimerkiksi vuokramökkejä tai verkon vuokrauspalvelu Airbnb:n lukuja.
 Lapin hotelleissa yhä tilaa
 Lapin matkailun kovasta kasvuvauhdista huolimatta pohjoisen hotelleissa on edelleen tilaa, käy ilmi Tilastokeskuksen tilastoista.
 Koko viime vuonna Lapin majoitusliikkeiden huoneiden käyttöaste oli 44,6 prosenttia, mikä oli 1,6 prosenttiyksikköä pienempi kuin edellisvuonna. Paras käyttöaste viime vuonna oli Rovaniemellä, jossa huoneiden käyttöaste oli 57,5 prosenttia.
 Kuumimman sesongin aikana eli joulukuussa oli luonnollisesti ahtaampaa. Viime joulukuussa Lapin majoitusliikkeiden käyttöaste oli keskimäärin 67,4 prosenttia, mikä oli 0,7 prosenttiyksikköä enemmän kuin edellisvuonna.
 Parhaiten huoneita oli myyty Rovaniemellä, jossa käyttöaste oli joulukuussa 91 prosenttia. Lapin pääkaupungin majoitusliikkeiden käyttöaste nousi liki 0,9 prosenttiyksikköä edellisvuoden joulukuusta.
 Myös moni Inarin ja Kittilän hotellit olivat kovassa käytössä joulukuussa. Molemmilla paikkakunnilla käyttöaste oli joulukuussa liki 76 prosenttia.

Lapin matkailu rikkoi taas ennätyksen: 3 miljoonaa yöpymistä


Summary: Haitilaiset ovat turhautuneita elintarvikkeiden hintojen nousuun ja korruptioon.

Karibialaisessa Haitin saarivaltiossa ihmiset ovat osoittaneet neljän päivän ajan mieltään presidentti  Jovenel Moïsea  vastaan.
 Mielenosoituksissa on kuollut ainakin neljä ihmistä, joista yksi on 14-vuotias poika. Ihmiset ovat lähteneet kaduille pääkaupunki Port-au-Princessä ja pienemmissä kaupungeissa korkeiden elinkustannusten ja korruption takia.
 – Meillä on nälkä, meillä ei ole mitään syötävää, eräät mielenosoittajat kuvailivat paikallisen  Loop Haïti -uutissivuston  mukaan.
 Kansaa on raivostuttanut etenkin peruselintarvikkeiden hintojen nousu, joka johtuu Haitin valuutan gourden arvon laskusta Yhdysvaltain dollariin nähden.
 Toinen turhautumisen aihe on korruptioskandaali, jossa kymmeniä entisiä ministereitä ja virkamiehiä on epäilty Venezuelan kansalliselta öljy-yhtiöltä tulleiden kehitysapurahojen väärinkäytöstä.
 Haitin presidentti Jovenel Moïse. Orlando Barria/EPA
 Nykyinen presidentti Moïse on liikemies, joka nousi valtaan kaksi vuotta sitten. Häntä on epäilty rahanpesusta.
 Haiti on yksi maailman köyhimmistä ja epätasa-arvoisimmista valtioista, jonka väestöstä yli puolet elää alle kahdella eurolla päivässä.
 Haitin syvän köyhyyden taustalla on Yhdysvalloissa ilmestyvän  Haitian Times -lehden  mukaan vuosikymmeniä jatkunut huono hallinto ja korruptio.
 Lisää aiheesta:
 Rutiköyhän Haitin poliittinen epävakaus jatkuu, tulevaa presidenttiä epäillään rahanpesusta

Haitissa tuhannet mielenosoittajat vaativat presidentin eroa: "Meillä on nälkä, ei ole mitään syötävää"


Summary: Kovassa nosteessa ollut Cardi B teki historiaa rap-palkintojen saralla.

Musiikkimaailman Grammy-palkintoja ei tänä vuonna voinut kritisoida mieskeskeisyydestä, sen verran näyttävä naiskaarti asteli lavalle heti palkintojenjaon aluksi.
 Juhlan juontaneen  Alicia Keysin  seuraksi saapuivat  Lady Gaga ,  Jennifer Lopez ,  Jada Pinkett-Smith  – ja Yhdysvaltain entinen ensimmäinen nainen  Michelle Obama .
 Obama kertoi musiikin auttaneen häntä aina kertomaan oman tarinansa.
 – Pidimmepä countrysta, rapista tai rockista, musiikki auttaa antamaan jotain itsestämme: se paljastaa arvokkuutemme ja surumme, haaveemme ja ilomme. Se auttaa meitä kuulemaan ja kutsumaan toisiamme. Musiikki osoittaa, että kaikella on väliä – jokaisella tarinalla jokaisessa äänessä, jokaisella sävelellä jokaisessa laulussa.
 Obaman yllätysvierailu gaalassa sai yleisöltä raikuvat aplodit.
 Grammy-palkintoja on aiemmin moitittu  tasa-arvon unohtamisesta ja mieskeskeisyydestä , mutta tänä vuonna naiset olivat selkeästi pääosassa.
 Juontaja Keys oli ensimmäinen nainen tehtävässä 14 vuoteen, ja esimerkiksi Vuoden albumi -palkinnon saajiksi ehdolla olleesta kahdeksasta artistista viisi oli naisia. Palkinnon sai lopulta country-tähti  Kacey Musgraves .
 Historiaakin tehtiin: vuoden rap-albumin palkinnon voittaja  Cardi B  oli ensimmäinen palkinnon voittanut nainen. Hän on ensimmäinen kaksi  listojen ykkösijalle noussutta  sinkkua tehnyt naispuolinen rap-muusikko.
 Lady Gaga toivoi rohkeutta sukeltaa syvälle
 Kolme Grammya voittanut Lady Gaga puhui palkintojenjaossa myös mielenterveydestä. Lady Gagan kaksi palkintoa tuli elokuvan  A Star Is Born  kappaleesta  Shallow .
 Lady Gaga näyttelee elokuvassa pääosaa yhdessä  Bradley Cooperin  kanssa. Elokuvassa Cooperin hahmo kärsii muun muassa alkoholismista.
 Lady Gaga sanoi olevansa ylpeä siitä, että oli mukana mielenterveysongelmia käsittelevässä elokuvassa.
 – Jos sinuun sattuu, yritä löytää rohkeutta sukeltaa syvälle, hän sanoi yleisössä oleville muusikoille.
 Lady Gaga esiintyi Grammyissa yksin, sillä Cooper oli Lontoossa Bafta-palkintojenjaossa.
 Punaisella matolla näyttäviä luomuksia
 Kun kerran palkintojenjaossa oltiin, vaatteilla oli tietysti väliä. Parhaita asuja arvioitiin useissa viestintävälineissä.
 Esimerkiksi  Vogue kommentoi  otsikossaan tähtien valinneen pramean tyylin hillityn sijasta.  Vanity Fairissa  ja  Los Angeles Timesissä  huomiota herätti esimerkiksi Cardi B:n asu. Näyttävä luomus oli Mugleria vuodelta 1995.
 Cardi B teki keräsi huomiota sekä puvullaan sekä voittamalla historiallisesti parhaan rap-albumin palkinnon. AOP
 Myös  Katy Perryn  mekko sai kamerat räpsymään. Pinkki puku on Balmainin. Peey esiintyi gaalassa yhdessä  Dolly Partonin  kanssa.
 .
  Katy Perryn asu oli pehmeä ja pullea. AOP
 Pinkkiin luotti myös Kardashianin suvun  Kylie Jenner , jonka asuvalinta suorastaan  hämmästytti Cosmopolitiania  peittävyydellään.
 Myös Kylie Jenner luotti pinkkiin. AOP
 Ja lisäksi: Chris Cornellille palkinto, Jimmy Carterille kolmas Grammynsa
 Grammy-palkintoja jaetaan juhlailtana kymmenissä kategorioissa. Tänä vuonna palkinnoilla muistettiin muun muassa  Chris Cornellia , joka sai parhaan rockesiintymisen palkinnon kappaleesta  When Bad Does Good . Cornell kuoli toukokuussa 2017. Palkinnon noutivat hänen kaksi lastaan.
 Yllättäviä musiikkimaailman ulkopuolisiakin nimiä nähtiin. Yhdysvaltain entinen presidentti  Jimmy Carter  puolestaan sai kolmannen Grammynsa. Pysti tuli puhutusta sarjasta, teoksesta  Faith – A Journey for All .
 Myös Carterin aiemmin palkinnot ovat samasta sarjasta.
 Lisää aiheesta:
 Lady Gaga ja Childish Gambino juhlivat Grammy-gaalassa

Vaikuttavat naiset marssivat esiin Grammyissa: Michelle Obama ja eturivin esiintyjät muistuttivat musiikin voimasta


Useampi kuin joka kolmas suomalaisista, 36 prosenttia, uskoo, että ulkopuoliset tahot pyrkivät vaikuttamaan äänestämiseen tulevissa eduskunta- ja eurovaaleissa, ilmenee Sanomalehtien Liiton teettämästä tutkimuksesta.
 Todennäköisimpinä ulkopuolisen tahon vaikuttamispyrkimyksiä pitävät miehet ja yli 45-vuotiaat.
 Vaikuttaminen on vastaajien mielestä vaikeaa, sillä yli 62 prosenttia uskoo huomaavansa vaikutuspyrkimykset. Vahvinta usko omiin kykyihin on 25–34-vuotiailla.
 Vaikka omia kykyjä pidetään hyvinä, muihin ei luoteta yhtä paljon: vain 35 prosenttia uskoi muiden huomaavan vaikutuspyrkimykset.
 Tukea äänestyspäätöksen tekemiseen eduskuntavaaleissa haetaan eniten sanomalehdistä. Painettua tai digitaalista sanomalehteä hyödyntää äänestyspäätöksessään 69 prosenttia ja televisiota 63 prosenttia vastanneista.
 Kolmanneksi sijoittuivat radio, josta tukea haki 27 prosenttia vastanneista ja neljänneksi painetut tai digitaaliset kaupunkilehdet, 23 prosenttia vastanneista.
 Tutkimuksen teki IRO Research Oy, ja sitä varten tehtiin tuhat haastattelua. Virhemarginaali on enimmillään 3,2 prosenttiyksikköä.

Tutkimus: Yli kolmannes uskoo ulkopuolisten pyrkivän vaikuttamaan äänestämiseen tulevissa vaaleissa


Summary: Viime viikolla laulaja P!nk sai tähden Walk of Famelle, kantaa otettiin niin Pariisin kaduilla, Berliinin elokuvajuhlilla kuin Nizzan karnevaaleillakin sekä vietettiin kiinalaisten tärkeintä juhlaa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Saksalainen elokuvaohjaaja ja homoaktivisti Rosa von Praunheim saapui Berliinin elokuvajuhlille 7. helmikuuta. Festivaalia on järjestetty vuodesta 1951 lähtien. Filip Singer / EPA
 Palestiinalaiset mielenosoittajat suojautuivat Israelin armeijan kyynelkaasulta perjantain yhteenotoissa itäisessä Gazassa. Mohammed Saber / EPA
 Mies voimistelee aamulla lumisessa rantamaisemassa Hefein kaupungissa, Kiinassa. AOP
 Taiteilija viimeisteli Donald Trumpin näköistä pilakuvaa Nizzan karnevaaleille. Karnevaali järjestetään joka helmikuu kahden viikon ajan, ja se tuo kaupunkiin 1,2 miljoonaa vierailijaa. Se on tärkein Nizzan vuosittaisista noin 850 kulttuuri-, juhla- ja urheilutapahtumasta. Sebastian Nogier / EPA
 Keltaliivinen mies on saanut verta vuotavan haavan päähänsä lauantaisessa mielenosoituksessa Pariisin kaduilla. Keltaliivien mielenosoituksia on nyt järjestetty 13 viikonlopun ajan. Liike saa nimensä autoilijoiden käyttämistä keltaisista huomioliiveistä (gilets jaunes). Se alkoi polttoaineveron noston aiheuttamasta suuttumuksesta mutta on laajentunut heijastelemaan yleistä tyytymättömyyttä presidentti Emmanuel Macronin talouspolitiikkaan. Christophe Petit Tesson / EPA
 Nuoret buddhalaiset munkit leikkivät lumella viikonloppuna Nagi Gumbassa, Kathmandussa, Nepalissa. Narendra Shrestha / EPA
 Laulaja P!nk eli Alecia Beth Moore sai tähden Hollywoodin Walk of Famelle 5. helmikuuta. Tähti oli 2656:s kuuluisalla kadulla. Nina Prommer / EPA
 Minskissä kilpailtiin kansallisessa talviesteratakilpailussa, joka oli kuusi kilometriä pitkä. Natalia Fedosenko / AOP
 Punaiset paperilyhdyt puun oksilla juhlistavat temppelijuhlaa, jota vietettiin lauantaina kevään kunniaksi Ditan-puistossa Pekingissä. Xin Li / AOP
 Tanssija esiintyi Prix de Lausanne -kilpailussa Lausannessa, Sveitsissä 4. helmikuuta. Kuusipäiväisessä tapahtumassa kilpailevat nuoret 15-18 -vuotiaat lupaukset. Valentin Flauraud / EPA
 Perhe juhlimassa uuttavuotta Badachun puistossa Pekingissä. Kiinalainen uusivuosi, sian vuosi, alkoi 5. helmikuuta. Roman Pilipey / EPA
 Myrskyn rannalle tuomia jätteitä São Conradon rannalla Rio de Janeirossa, Brasiliassa 7. helmikuuta. Ainakin kuusi ihmistä kuoli myrskyn seurauksena. Antonia Lacerda / EPA
 Slovenian kannattajia kisa-asuissaan Åressa 8. helmikuuta. Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2019 järjestetään 5. - 17. helmikuuta Ruotsin Åressa. Valdrin Xhemaj / EPA
 Mäkihyppääjä Matti Nykäsen muistopaikka Lahden torilla. Nykänen oli kuollessaan 55-vuotias. Markku Ulander / Lehtikuva

Katukoirat nuotion ääressä kylmässä Intiassa ja viikon muita uutiskuvia