Summary: Trump kommentoi tapaamista tuoreeltaan "erinomaiseksi", Kiinan johtaja puolestaan sanoi keskustelujen alla yhteistyön olevan yhteenottoa parempi vaihtoehto.

Tästä on kyse G20-maiden kokous on käynnissä Japanin Osakassa. Seuraamme tässä artikkelissa Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin ja Kiinan presidentin Xi Jinpingin tapaamisen tuloksia ja Trumpin tiedotustilaisuutta.
 7.38  Mitähän Trumpin erinomainen tarkoittaa? Torstaina ulkomaantoimittajamme  Pirkko Pöntinen  kirjoitti, että asiantuntijat eivät odota tapaamiselta selkeää ratkaisua. "Eniten kannatusta on saanut arvio, että Osakassa sovittaisiin jälleen jonkinlaisesta välirauhasta, jonka aikana kumpikaan valtio ei asettaisi toisilleen lisätulleja", Pöntinen kirjoitti.
 Voit lukea koko ennakko-odotuksista  kertovan jutun täältä .
 7.35  Uutistoimisto AFP:n mukaan Trump kommentoi tuoreeltaan tapaamisen olleen "erinomainen".
 Donald Trump ja Xi Jinping kättelivät keskustelujen aluksi Osakassa lauantaina. Brendan Smialowski / AFP
 7.34  Hyvää lauantaiaamua ja tervetuloa pohtimaan, alkaako Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasota rauhoittua vai paheneeko se entisestään.
 G20-maiden johtajat ovat parhaillaan koolla Japanin Osakassa. Kokouksen kiinnostavimmat keskustelut käydään Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Kiinan  Xi Jinpingin  välillä. Keskustelut alkoivat noin aamukuudelta Suomen aikaa ja päättyivät juuri. Trumpin tiedotustilaisuutta odotetaan alkavaksi noin 9.30. Sitä voi seurata yllä olevalta videolta suorana lähetyksenä.
 Seuraamme Trumpin kommentteja ja aihetta koskevia uutisia tässä artikkelissa. Seurantaa kokoaa täällä Pasilassa ulkomaantoimittaja Minna Kurki.
 Valtioiden johtajat ryhmäkuvassa Osakassa perjantaina. Michael Klimentjev / EPA

Loppuuko Yhdysvaltain ja Kiinan välinen kauppasota? Seuraa presidentti Trumpin tiedotustilaisuutta G20-kokouksesta suorana 9.25 alkaen


Summary: Korjaustarpeita on eniten suosituilla mökkialueilla kuten Etelä-Savossa.

Lain vaatima jätevesiremontti on edelleen tekemättä hurjalta määrältä kesämökkejä ja asuinrakennuksia. Aikaa remonttien tekemiseen on enää lokakuun loppuun.
 Suomen ympäristökeskuksen laatiman uusimman laskelman mukaan eniten jätevesijärjestelmien korjaustarpeita on suosituilla kesämökkiseuduilla, kuten Etelä-Savossa (10 300 huvilaa ja asuinrakennusta) ja Pirkanmaalla (9900).
 – Se ei ole näkynyt lupahakemusten määrässä. Valtavaa ruuhkaa ei ole ollut. Soittoja on tullut ja tulee, mutta kyselijät ovat enimmäkseen heitä, joiden ei tarvitse tehdä mitään, kuten kantovesitalouksia, sanoo suositun pirkanmaalaisen mökkikunnan Kangasalan ympäristötarkastaja  Heini Tanskanen .
 Tilanne eri osissa maata selviää ely-alueittain eli pitkälti maakunnittain koostetusta laskelmasta. Siihen on listattu lukumäärät kesämökeistä ja vakituisista asunnoista, joiden pitäisi saada jätevesijärjestelmänsä kuntoon lain määräämään siirtymäaikaan eli lokakuun loppuun mennessä. Määräaika koskee kiinteistöjä herkillä ranta- ja pohjavesialueilla.
 Mikko Airikka / Yle
 – Kesämökeille tarvitsee määrällisesti katsottuna tehdä todella paljon jätevesiremontteja, mutta toisaalta ne usein pääsevät aika kevyellä remontilla. Mukavuuksista riippuen hintaa kertyy muutamasta satasesta muutamaan tuhanteen, sanoo suunnitteluinsinööri  Johanna Kallio  Suomen ympäristökeskuksesta Sykestä.
 – Vakituisiin asuntoihin taas tarvitsee tehdä selvästi kalliimpia remontteja. Tyypillisesti niissä on vanhat sakokaivot, jotka ovat elinkaarensa päässä. Niihin pitää vaihtaa uudet sakokaivot ja suodatin tai pakettiputsari perään. Puhutaan tuhansien eurojen laskusta.
 Kallion mukaan huviloiden suurin jätevesiongelma koituu pesuvesistä, vakituisissa asunnoissa taas vessavesistä.
 Mökkejä pääosa
 Kuten oheisesta taulukosta näkee, suurin osa jätevesiremonttia tarvitsevista on kesämökkejä.
 Ranta- ja pohjavesialueilla sijaitsevistä huviloista on Kallion mukaan remonttitarpeisia keskimäärin noin 20 prosenttia, eli yhteensä lähes 69 000.
 Samojen vesiherkkien alueiden vakituisista asunnoista olisi remontoitava huomattavasti suurempi osuus, peräti 68 prosenttia. Mutta koska niiden kokonaismäärä on paljon pienempi, jää remontoitavien lukumääräkin selvästi vähemmäksi, noin 45 000:een.
 Mikko Airikka / Yle
 Yhteensä siis noin 114 000 kesämökkiä ja asuntoa pitäisi saada pykälien mukaiseen kuntoon lokakuun loppuun mennessä. Määrää pienentää ikävapautetut asunnot ja käyttämättömät mökit.
 – Korjauksiin menee vähintään vuosia, Kallio sanoo varovaisesti.
 Pistokokeita ja naapurivalvontaa
 Valvontavastuu jätevesiasioista on kunnilla. Niillä ei ole resursseja eikä halujakaan lähteä toteuttamaan kattavia jätevesien "mökkiratsioita" siirtymäajan päätyttyä lokakuun lopussa.
 – Jokaista kiinteistöä ei käydä läpi, mutta joillekin riskialueille saatetaan tehdä pistokokeina tarkastuskäyntejä, sanoo ympäristöpäällikkö  Miira Riipinen  Kuntaliitosta.
 – Myös jätettyjen valitusten perusteella voidaan mennä tarkistamaan. Naapurivalvontahan toimii meillä hyvin.
 Kuntien virkamiehet pyrkivät vaikuttamaan mattimyöhäisiin ensisijaisesti neuvonnalla. Muistutuskirjeitä määräajan pian koittavasta päättymisestä on jo lähetetty osassa kuntia ja Riipisen mukaan niitä lähetetään lisää syksyn mittaan. Lainsäädäntö on sikäli joustava, että se antaa kunnille mahdollisuuden antaa jatkoaikaa tapauskohtaisesti.
 Jos neuvonta ja muut keinot eivät tehoa, voidaan hankalille tapauksille määrätä korjausvelvoite, jota voidaan tehostaa uhkasakolla. Näihin lähdetään kuitenkin vasta, kun mikään muu ei tehoa.
 Uusien lievennysten odotus ei enää auta. Tuoreen hallituksen hallitusohjelmaan ei tullut minkäänlaista mainintaa jätevesisäännösten muuttamisesta hallituskaudella. Lievennyksiä on turha odottaa ainakaan neljään vuoteen.
 Avustusta remonttiin
 Asuinrakennuksen jätevesiremonttia ei aina tarvitse pulittaa kokonaan omasta pussista.
 Asumisen rahoitus ja kehittämiskeskus Ara voi myöntää korjausavustuksia 65 vuotta täyttäneille vähävaraisille tai ruokakuntaan, jossa on vähintään yksi vammainen. Avustusta myönnetään enintään 50 prosenttia korjauskuluista tai erityissyistä 70 prosenttia.
 Muut saavat lievitystä kodin tai huvilan remonttiin kotitalousvähennyksestä. Sen suuruus on tänä vuonna 50 prosenttia työkuluista ja sitä voi verovelvollinen saada maksimissaan 2 400 euroa vuodessa.
 Ympäristöministeriön ohjeisiin jätevesiremonteista voi tutustua  täältä.
 Lue lisää:
 Ministeriö: Jätevesiremonteille ei heru jatkoaikaa – Lähes 100 000 rantamökkiä tai muuta kiinteistöä jätevesiremontin tarpeessa

Kello tikittää: jätevesiremonti tekemättä 114 000:lta – katso kartasta  tilanne seudullasi


Summary: Suomen kolmas kausi EU:n puheenjohtajana alkaa maanantaina. EU-valtiosihteeri Kare Halonen on kokenut kaikki puheenjohtajakaudet.

EU-asioiden valtiosihteeri  Kare Halonen  istuu hotelli Sofitel Europen aulassa pari tuntia ennen EU-johtajien huippukokousta.
 Paikalle pölähtää kovaääninen ryhmä italialaisia. Kamerat räpsyvät, kun Halosen viereen asettuva ruskettunut silkkipukumies hymyilee tottuneesti valkoiset hampaat välkkyen salamavaloille, ei viivy kauan, pomppaa pystyyn ja pyyhältää taas matkaan toimittajat kintereillään.
 Siinä meni Italian entinen pääministeri, vastavalittu uusi meppi  Silvio Berlusconi.
 Kare Halosen ilmekään ei värähdä. Vain pieni pilke silmäkulmassa kertoo huvittuneisuudesta.
 Nämä show't ovat tuttuja vuosikymmenten varrelta.
 Halosen paikka EU-kokouksissa  on taustalla tai vieressä, kameroiden ulottumattomissa, tilannetta tarkkaillen. Hänelle on kertynyt valtavasti sisäpiiritietoa, josta häneltä on turha edes kysyä: Halonen ei lavertele.
 Hän oli mukana jo 1990-luvun alussa neuvotteluvaltuuskunnan sihteerinä, kun Suomi hieroi sopimusta pääsystä Euroopan unionin jäseneksi. Hän on vetänyt ulkoministeriön Eurooppa-osastoa ja neuvonut pääministereitä, joita on ollut Suomen EU-taipaleella yhdeksän.
 Halonen on merkittävässä asemassa, koska hänen kauttaan EU-politiikan sisältö kulkee eduskuntaan ja ministeriöistä poliittisille päättäjille.
 Jo yli kymmenen vuotta hän on johtanut valtioneuvoston vaikutusvaltaista EU-sihteeristöä ja toimii nyt pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) neuvonantajana.
 Kare Halonen antaa haastatteluja vain harvakseltaan eikä yleensä salli, että media siteeraa häntä.  Jorne Van Damme
 Halonen on yksi päävastuullisista  myös pian alkavalla Suomen EU-puheenjohtajakaudella.
 Suomalaiset ministerit siirtyvät pöydän päähän puhetta johtamaan tilanteessa, jossa esimerkiksi Britannian venyvä EU-ero syö energiaa muilta päätöksiltä. Samalla EU:n monivuotinen budjetti on täysin levällään, ja lähes ensi töiksi pitäisi asettaa Italia rangaistusmenettelyyn kasvavan velan vuoksi.
 Haloselle puheenjohtajakausi on kuitenkin jo kolmas, kuten Suomellekin, joten osa valmisteluista on mennyt rutiinilla.
 Haloselle on kertynyt valtavasti sisäpiiritietoa, josta häneltä on turha edes kysyä: Halonen ei lavertele.
 Koska Halonen on nähnyt kaikenlaista, hän jos kuka on myös paras arvioimaan, mitkä eurooppalaiset muutokset ovat olleet Suomen kannalta kiinnostavimpia.
 Unionista on Halosen mielestä tullut arvaamattomampi kuin jäsenyyden alkuvuosina. Uusia asioita putkahtaa pöydälle koko ajan, ja siihen myös Suomen tulevana puheenjohtajana pitää valmistautua.
 Suomen linja on Halosen mukaan säilynyt  hyvin samanlaisena koko jäsenyyden ajan. Halosen sanoin Suomi on EU:ssa tällainen:
 – Rakentava, ratkaisuja etsivä, perusteiltaan integraatiomyönteinen.
 Suomen jäsenyyden alkuvuosina EU:ssa oli voimakas uuden kehittämisen kausi. Tuli muun muassa yhteisvaluutta euro ja itälaajentuminen, ja Amsterdamin ja Nizzan sopimuksilla toimivaltaa jaettiin uudelleen.
 – Suomen myönteinen suhtautuminen EU:n kehittämiseen on jatkunut myös tässä uudessa tilanteessa, jossa ei rakenneta enää uutta vaan yritetään lähinnä ratkaista uusia ongelmia, joita tulee eteen, Halonen sanoo.
 Ongelmia on piisannut: finanssikriisi, kriisimaiden tukipaketit, maahanmuuttokriisi...
 Suomen asemaa EU:ssa on Halosen mukaan kautta vuosien pönkittänyt se, että Suomi ei ole voimallisesti ajanut omia etujaan.
 – Se kantaa tulevaisuudessa, kun muut ovat oppineet, että näin tuo maa toimii.
 Joku voisi pitää asennetta myös typeränä,  koska EU-politiikka on monille maille pitkälti sulle–mulle-tyyppistä kaupankäyntiä, jossa taktikoinnilla voi saada voittoja. Mutta ei Halonen.
 Hänen mielestään pienen maan kannattaa katsoa kokonaisuutta.
 Suomi EU:n puheenjohtajaksi Suomen kolmas kausi EU:n ministerineuvoston puheenjohtajana alkaa 1. heinäkuuta. Puheenjohtajan tehtävä on viedä eteenpäin EU-lainsäädäntötyötä ja huolehtia asioiden käsittelyn jatkuvuudesta. Puolivuotiskauden kuluiksi valtioneuvoston kanslia arvioi noin 70 miljoonaa euroa.
 – Nähdä se, että kyseessä ovat Suomen edut ja että myös unionin etu toteutuu. Ne eivät ole sillä tavalla vastakkaisia asioita, että niillä voisi pelata, vaan pitää löytää ideaali keskitie, jossa molemmat intressit otetaan huomioon.
 Menneitä virheitä Halonen ei pohdi. Hänen mielestään Suomella "ei ole suurta tarvetta varsinaisesti muuttaa mitään", mutta jatkossa unionin yhtenäisyyteen olisi tärkeää panostaa.
 – Yhtenäisyys on ollut uhattuna finanssikriisin ja muuttoliikkeen vuoksi. Uhanalaisuus sitten heijastui toukokuun parlamenttivaaleissa, Halonen sanoo ja viittaa EU-yhteistyön purkamista ajavien puolueiden kannatuksen kasvuun.
 Kuinka paljon eri "päämiehet"  eli Suomen pääministerit ovat Halosen apua kaivanneet, on vaihdellut vuosien varrella sitä mukaa kuin eri EU-instituutioiden välinen valtatasapaino on heilahdellut.
 Yleisesti ottaen kaikki pääministerit ovat pärjänneet Halosen mielestä hyvin.
 Ja heidän onkin pärjättävä, sillä Lissabonin sopimus 2009 toi selvästi lisää valtaa paitsi parlamentille myös Eurooppa-neuvostolle eli valtionjohtajien huippukokoukselle.
 – Ehkä aika on sellainen, että on pakko osata ja hallita asiat ja kyetä toimimaan kokouksissa, koska niissä ei istu ketään muita jäsenmaista. Päämiehet ovat yksin siellä, Halonen sanoo.
 Halosen rooliin kuuluu odottaa kokoussalin ulkopuolella valmiina auttamaan pääministeriä tämän tarvitessa.
 Aina valtionjohtajien kokoussalissa ei ole edes kännyköitä, jotta kokous pysyy mahdollisimman luottamuksellisena. Kare Halonen pysyttelee koko huippukokouksen ajan perillä tapahtumista, joilla voi olla merkitystä kokouksessa. Jorne Van Damme
 On pakko osata ja hallita asiat ja kyetä toimimaan kokouksissa, koska niissä ei istu ketään muita jäsenmaista.  Kare Halonen
 Myös kesäkuun alussa aloittanut Suomen uusi hallitus joutui opettelemaan EU-kuvioita erikseen virkamiesten opastuksella. EU-asioiden luettelo on jatkuvassa liikkeessä, ja asiat kehittyvät nopeasti.
 – Kenelläkään, joka ei täysipäiväisesti seuraa näitä asioita, ei voi olla sellaista kuvaa, joka on tarpeen, kun itse joutuu käsittelemään asioita kokouksessa ja edustamaan omaa maataan, Halonen sanoo.
 Hän kuuluu Brysselissä myös niin kutsuttujen  sherpojen  epäviralliseen verkostoon. EU-slangiin sana tulee nepalilaisesta kansasta, joka toimii oppaina ja kantajina Himalajan vuoristossa.
 EU-sherpojen verkostoon kuuluu edustaja jokaisesta jäsenmaasta. Sherpat kokoontuvat usein huippukokousten yhteydessä auttaakseen kiireisiä valtionjohtajia saamaan asioista sovun nopeammin.
 Halosen ääni on tasainen  ja niin hiljainen, että pitää kumartua lähemmäksi kuullakseen.
 Se juuri on hänen vahvuuksiaan diplomaattina monikansallisessa ja äänekkäässä ympäristössä, jossa osa porukasta pyrkii lähinnä tuomaan itseään esille: rauhallisuus, taustalle vetäytyminen ja tiukka asioihin keskittyminen.
 On mahdotonta kuvitella hänen hötkyilevän missään tilanteessa.
 Toisaalta Halosta myös hieman pelätään. Erään virkamiehen lausahdus, "Kare on tänään hyvällä tuulella, huh helpotus", kertoo siitä, että Halosen totinen ja välillä äkäiseltä vaikuttava katse vaikuttaa koko suomalaisdelegaation tunnelmaan.
 Esimerkiksi Helsingin Sanomat kuvasi Halosta karuksi ja pelätyksikin virkamieheksi  parin vuoden takaisessa artikkelissaan .
 Yhdeksi suureksi EU:n muutokseksi  Suomen jäsenyyden aikana Halonen nostaa unionin laajentumisen Itä- ja Keski-Euroopan maihin 2000-luvulla.
 – Nyt on kaksi kertaa enemmän väkeä kuin jäsenyyden alussa. Erot jäsenmaiden välillä peruslähtökohdissa ovat hyvin isoja. Koko ajan ne kapenevat, mutta ovat edelleen aika merkittäviä.
 Esimerkiksi oikeusvaltion periaatteet nähdään joissakin uusissa jäsenmaissa  eri tavalla kuin vanhoissa .  Puolassa hallitus vaikuttaa  oikeuslaitoksen toimintaan ja Unkari  rikkoo ihmisoikeussopimuksia  maahanmuuttajien kohtelussa. Monet Itä-Euroopan maat ovat rajoittaneet lehdistönvapautta EU:n arvojen vastaisesti.
 Myös yhteisvaluutta euron syntyminen vuosituhannen vaihteessa muutti EU:ta Halosen mielestä merkittävästi.
 Euro toi Halosen sanoin "kriisiherkkyyksiä", joita yhteisvaluutan jäsenmaat ovat joutuneet hoitamaan vaikeissakin sisäpoliittisissa tilanteissa.
 Kansat vauraammassa Pohjois-Euroopassa olivat haluttomia tukemaan velkaisia etelän maita. Esimerkiksi Suomessa  Jyrki Kataisen  (kok.) hallitus joutui neuvottelemaan Kreikan tukipakettiin erityiset vakuudet Suomen lainaosuudelle, koska opposition kritiikki oli niin kovaa.
 Kare Halonen (kuvassa vasemmalla) neuvoi ex-pääministeri Juha Sipilää (kesk.) kaikissa Eurooppa-neuvostoissa, joihin tämä osallistui.  Jorne Van Damme
 Kare Halonen on itsekin saanut  sisäpoliittisista myllerryksistä osansa. Kun pääministeri  Matti Vanhanen  (kesk.)  alkoi tehdä lähtöä  paikaltaan 2010, Halonen päätyi paimentamaan EU-sihteeristössä Suomen linjausten muodostumista Kreikan velkakriisiin.
 Tyypilliseen tapaansa Halonen vähättelee omaa rooliaan. Vaikeampi on hänestä aina ollut poliittisen päättäjän osa.
 – Kyllä ne erittäin tiukkoja paikkoja olivat poliitikoille. Sisäpoliittinen paine kasvoi, kun oli näitä tukipaketteja. Hallitukset joutuivat aikamoisen ryöpytyksen kohteeksi, ja hallitusvalta vaihtui vaaleissa, hän sanoo.
 Laajentumisen ja euron rinnalle EU:ta eniten muuttaneisiin tapahtumiin Halonen nostaa myös muuttoliikkeen, joka on vaikuttanut EU:n ilmapiiriin. Esimerkiksi Italia on katkera muille maille siitä, että ne eivät hoida osaansa Välimeren yli tulevien siirtolaisten vastaanottamisessa.
 Suomen EU-puheenjohtajuuskauden  työläin tehtävä on tällä tietoa EU:n monivuotisen budjetin läpivieminen.
 Suomalaisten tavoite on saada paketti valmiiksi ennen puheenjohtajuuskauden loppua joulukuussa.
 – On kyse isosta prosessista: seitsemän vuoden budjetista ja tuhannesta miljardista eurosta, Halonen sanoo.
 Luvassa on hektisiä kokouksia, koska jäsenmaat ovat erimielisiä jo tulevan budjetin koosta, sen jakamisesta puhumattakaan.
 On myös asioita, joita Suomen pitää Halosen mielestä "saada parempaan kuntoon" puheenjohtajakaudellaan.
 Esimerkiksi muuttoliikkeen hallitsemisessa ei ole viime vuosina edetty, vaikka toukokuun parlamenttivaaleissa kansa piti gallupien mukaan maahanmuuttokysymysten ratkaisua yhtenä EU:n tärkeimmistä velvollisuuksista.
 Uusi lainsäädäntökausi käynnistyy, kun uudet EU-parlamentaarikot ja uusi EU-komissio aloittelevat työtään syksyllä. Puheenjohtajamaana Suomi voi vaikuttaa siihen, mitä EU tulevalla viisivuotisella kaudella tekee eli miten se esimerkiksi edistää talouskasvua tai turvallisuutta.
 – Erittäin tärkeäksi asiaksi nousee ilmastokysymys. Hyvin todennäköisesti Suomi joutuu syksyn aikana esittämään kompromissia, joka vie ilmastopolitiikkaa eteenpäin, Halonen sanoo.
 Halonen kantaa huippukokousmatkoilla suurta mustaa salkkua. Jorne Van Damme
 Haastattelu on ohi.  Pääministerin musta auto tulee pian poimimaan Halosen kyytiin, jotta tämä voi muutaman sadan metrin matkalla vielä selventää pomolleen huippukokouksen asialistaa.
 Halonen osaa avata pääministerille esimerkiksi sitä, mitä kantoja muut EU-maat todennäköisesti ottavat kokouksen asioihin.
 Hän tietää myös vinkata, mihin juuri tässä kokouksessa pienen maan kannattaa tuoreimpien tietojen mukaan keskittyä.
 Kare Halosen sanoin:
 – Virkamiehen rooli on valmistella poliitikolle perustaa, jonka pohjalta tämä ottaa kantaa, ja mahdollisimman nopeasti. Asiat ovat yleensä sellaisia, että odottaminen ei auta yhtään mitään.
 Lue myös:
 Ensi maanantaina Suomi on Euroopan unionin puheenjohtaja – Näihin asioihin Suomi haluaisi keskittyä, mutta maailma voi päättää toisin
 Ilmastotavoitteissa floppi EU-huippukokouksessa – Rinne: Ilmasto on Suomen hallituksen ykkösasia

Pääministerit vaihtuvat, mutta EU-huippuvirkamies Kare Halonen pysyy – ilman hänenlaisiaan rinteet, sipilät ja merkelit voisivat olla EU:ssa ihan pihalla


Summary: Halla-ahon mukaan puolueen puheenjohtajuus ei vaikuttanut hänen eroonsa järjestöstä.

Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  on eronnut nationalistisesta Suomen Sisu -järjestöstä, kirjoittaa  Helsingin Sanomat .
 Ero tuli ilmi, kun lehti haastatteli Halla-ahoa hänen suhteestaan niin sanottuihin etnonationalisteihin, joita kuuluu perussuomalaisiin nuoriin ja Suomen Sisuun.
 Monet etnonationalistit käyttävät suomalaisuudesta samaa määritelmää kuin Suomen Sisu. Määritelmän mukaan "suomalainen kansa koostuu pääosin niiden ihmisryhmien jälkeläisistä, jotka muuttivat Suomeen esihistoriallisena aikana".
 Halla-aho oli Suomen Sisun kunniajäsen, ja omien sanojensa mukaan hän on kuulunut järjestöön vuodesta 2000.
 Halla-aho ei kerro HS:n haastattelussa eron syytä. Hän sanoo eronneensa sen jälkeen, kun hänet valittiin perussuomalaisten puheenjohtajaksi, mutta puheenjohtajuus ei vaikuttanut eropäätökseen.
 Lue lisää:
 Jussi Halla-aho hakee jatkokautta perussuomalaisten puheenjohtajana
 Jussi Halla-aho PS-Nuorten tuen peruuttamisesta: "Kohtuuton seuraus yksittäisestä typerästä tviittauksesta" – vaatii reagointia nuorisojärjestössä olevaan ongelmaan
 Perussuomalaisten Nuorten 115 000 euron avustus peruutetaan tältä vuodelta – ensimmäinen kerta, kun järjestöltä perutaan tuet nuorisolain rikkomisen takia

HS: Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho erosi Suomen Sisusta


Summary: Puoluesihteerin tehtävät jättävän, kansanedustajaksi valitun Riikka Slunga-Poutsalon seuraajaksi pyrkii 12 henkilöä. Puoluekokouksessa valitaan myös kolme varapuheenjohtajaa.

Perussuomalaisten kaksipäiväinen puoluekokous alkaa Tampereella. Lauantaina ohjelmassa on mm. uuden puoluejohdon valinta.
 Puheenjohtajaehdokkaaksi on ilmoittautunut ennakkoon vain nykyinen puheenjohtaja  Jussi Halla-aho . Nykyinen ensimmäinen varapuheenjohtaja  Laura Huhtasaari  valittiin europarlamentaarikoksi Brysseliin.
 Ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi ehdolla ovat  Leena Meri  ja  Riikka Purra . Toisen varapuheenjohtajan paikkaa tavoittelevat  Arja Juvonen ,  Mika Niikko ,  Sakari Puisto, Heikki Tamminen ja Sebastian Tynkkynen . Puolueella ei ole ollut toista varapuheenjohtajaa sen jälkeen, kun vakavan varoituksen puolueen eduskuntaryhmältä saanut  Teuvo Hakkarainen  erosi tehtävästä pahoinpitelyjupakan jälkeen.
 Kolmantena varapuheenjohtajana jatkoa havittelee eduskunnan toinen varapuhemies  Juho Eerola  kilpakumppaninaan  Jari Ronkainen .
 Puheenjohtajat valitaan kahdeksi vuodeksi.
 Puoluekokous jatkuu sunnuntaina, jolloin ohjelmassa on muun muassa puheenjohtajan linjapuhe.

Perussuomalaiset valitsee puoluejohdon - Halla-aho ainoa ehdokas
puheenjohtajaksi


Helsingin Sanomien  teettämässä gallupissa 61 prosenttia kyselyyn vastanneista ei kannattanut toisen kotimaisen kielen palauttamista ylioppilastutkinnon pakolliseksi aineeksi: 41 prosenttia oli täysin eri mieltä siitä, että ruotsi on syytä palauttaa pakolliseksi aineeksi ja 20 prosenttia jokseenkin eri mieltä.
 Vastaajista 31 prosenttia puolsi hallituksen suunnitelmia: 12 prosenttia oli täysin samaa mieltä ja 19 prosenttia jokseenkin samaa mieltä toisen kotimaisen kielen palauttamisesta pakolliseksi aineeksi.
 Yli 60-vuotiaat vastaajat suhtautuivat pakollisuuteen myönteisimmin. Puoluenkannatuksen mukaan tarkasteltuna perussuomalaisten kannattajat suhtautuivat hallituksen tavoitteeseen kaikkein nuivimmin.
 Kesäkuun 14.–20. Gallup Kanava -internetpaneelissa tehtyyn kyselyyn vastasi 1 133 henkilöä.
 Tutkimustulosten virhemarginaali on noin 2,9 prosenttiyksikköä suuntaansa.

HS: Enemmistö suomalaisista vastustaa ruotsin palauttamista
yo-kirjoitusten pakolliseksi aineeksi


Summary: Asiasta sopivat G20-maiden kokoukseen Japanin Osakassa osallistuvat EU-maiden päämiehet perjantaina iltapäivällä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan kansanpuolueen (EPP) kärkiehdokkaasta  Manfred Weberistä  ei tule EU-komission puheenjohtajaa, kirjoittaa Welt. Saksan liittokansleri  Angela Merkel  on hyväksynyt päätöksen.
 Weltin  mukaan EU-maiden johtajat ja muut EU-edustajat haluavat pohtia kahden seuraavan päivän aikana, tulisiko  Jean-Claude Junckerin  seuraajaksi valita sosiaalidemokraattien kärkiehdokas  Frans Timmermans  vai joku uusi ehdokasnimi Euroopan kansanpuolueesta.
 Kukaan kolmesta suurimman puolueen kärkiehdokkaasta - Euroopan kansanpuolueen (EPP) Manfred Weber, sosiaalidemokraattien Timmermans tai liberaaliryhmän (Renew Europe)  Margrethe Vestager  - ei ole saanut taakseen jäsenmaiden tai parlamentin enemmistöä.
 Lue myös:  EU:n kärkiehdokkaiden tentti: Studioraadilta paras arvosana sosiaalidemokraattien Frans Timmermansille – Lue kooste liveanalyysistä

Welt: Manfred Weberistä ei tule EU-komission puheenjohtajaa


Summary: Itä-Islannissa sijaitsevan "asema"-asumuksen arvellaan olevan yli tuhat vuotta vanha.

Islantilaisella kaivannolla on löydetty kivityökaluja, jotka viittaavat arkeologien mukaan siihen, että paikalla on asunut saamelaisia Norjasta.
 – Tiedämme, että viikinkiajalla saamelaiset käyttivät näitä tekniikoita, joten on mahdollista, että saamelaisia on tullut tänne tai olivat osa täällä asunutta ryhmää, kertoi arkeologi  Bjarni Einarsson  Islannin yleisradioyhtiön haastattelussa.
 – Jos viikingit olisivat käyttäneet tuolloin kivisiä työkaluja, se olisi uutta tietoa.
 Paikalta on löytynyt työkalujen lisäksi esimerkiksi yli 70 helmeä ja kaksi aseen kärkeä. Asukkaat saivat oletettavasti ruokansa metsästämällä.
 – Ensimmäinen harppuuna osoittaa, että asukkaat metsästivät pieniä valaita ja hylkeitä. Toinen, hieman erilainen harpuuna on myös toiminut samankaltaisessa toiminnassa.
 Yli tuhat vuotta vanhaksi arvelluta asuinpaikalta on löydetty kaksi taloa tai hallin kaltaista rakennusta. Toisen on arveltu olleen paikalla ennen kuin Islanti asutettiin, toinen on rakennettu asutuksen aikaan, joka alkoi 870 ennen ajanlaskun alkua.
 Muinainen asumus on nimetty "asemaksi" ja se sijaitsee Stödvarfjordurin vuonossa. Islanniksi stöd tarkoittaa asemaa, tukikohtaa tai paikkaa.
 Arkeologi on varovainen vielä väittämään tarkasti, mistä asukkaat ovat aikoinaan paikkaan tulleet.
 Voit katsoa yllä olevalta videota kaivaukselta ja sieltä löytyneistä esineistä. Ilmakuvat on kuvannut Bjarni F. Einarsson.

Islannissa arkeologisella kaivannolla paljastui yllätys – paikalla asunut ryhmä muinaisia saamelaisia?


Summary: Saksalaisyritys  alkoi myydä tamponeja kirjan sisällä, sillä kirjoja verotetaan vähemmän kuin kuukautissuojia.

Kuukautissuojien verottaminen luksustuotteina on saanut naiset jälleen tamponikapinaan, tällä kertaa Saksassa ja Tansaniassa.
 Tansaniassa naiset raivostuivat, kun maan hallitus päätti vastikään aloittaa uudelleen tamponien ja terveyssiteiden verotuksen.
 Tansania päätti vasta viime vuonna poistaa arvonlisäveron naisten hygieniatuotteista. Tuolloin ratkaisuun päädyttiin, jotta kaikilla naisilla ja tytöillä olisi varaa kuukautissuojiin.
 Hallitus perustelee veron ottamista uudelleen käyttöön sillä, että verotuksen poistaminen ei alun alkaenkaan ollut tehokas ratkaisu. Myyjät eivät laskeneet tuotteiden hintoja, sanoo hallitus  The Citizen -lehden mukaan.
 Aktivistit ja oppositio ovat älähtäneet äänekkäästi päätöksestä.
 – Onko 12 kuukautta tarpeeksi pitkä aika vaikutusten arvioimiseen? Kun poistimme veron viime vuonna, koko maailma taputti ja moni maa seurasi perässä. Nyt otamme askeleen taaksepäin, oppositioedustaja  Zitto Kabwe  sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Tansanian uutta budjettia on kritisoitu siitä, että se rokottaa erityisesti naisia. Tamponien lisäksi myös peruukkeja ja hiustenpidennyksiä verotetaan entistä ankarammin, kertoo verkkolehti  The African Exponent.
 Häpeä saa jäämään pois koulusta
 Tansanialaisaktivistit ovat arvioineet, että verotuksella on "vakavia seuraksia" naisille ja tytöille. Suojien puute ja kuukautisiin liittyvä häpeä ovat merkittäviä syitä sille, että tytöt jäävät pois esimerkiksi koulusta.
 Anna Henga  tansanialaisjärjestö Legal and Human Rights Centrestä pitää hallituksen verotuspäätöstä valitettavana, oli syy siihen mikä tahansa.
 – Hallituksen pitäisi keskittyä miettimään, miksi verovähennys ei johtanut odotettuihin tuloksiin, ja korjata sitten virheensä, painottaa Henga AFP:n haastattelussa.
 Henga ehdottaa, että vaihtoehtoisesti siteitä ja tamponeita voitaisiin jakaa ilmaiseksi terveyskeskuksissa.
 Tamponivero on puhuttanut myös sosiaalisessa mediassa. Kapina kulkee tunnisteella #PediBilaKodi, joka tarkoittaa "siteitä ilman veroa" swahiliksi.
 Muun muassa Twitter-käyttäjä  Sarah Joram  muistuttaa, etteivät kuukautiset ole luksusta tai naisten oma valinta.
 Saksalaisyritys myy tamponeja kirjassa
 Verokapinaan on herätty myös Saksassa, jossa tamponeilla ja siteillä on 19 prosentin verolappu. Muun muassa  General Anzeiger -lehti kirjoittaa , että tamponien verottaminen luksustuotteina on naisten suoranaista syrjintää.
 Parissa kuukaudessa on kerätty noin  81 500 nimeä  adressiin, joka vaatii verotuksen laskemista seitsemään prosenttiin. Aloite siirtyy Saksan liittopäivien käsittelyyn, sillä se on ylittänyt  50 000:n allekirjoituksen rajan .
 Stuttgartilainen yritys The Female Company lähti mukaan tamponikapinaan  lanseeramalla kirjan , joka kätkee sisäänsä 15 ekotamponia sekä asiaa kuukautisista. Kirjaa myydään seitsemän prosentin arvonlisäverolla, kuten muitakin kirjoja Saksassa.
 – Kiitos, tänään maksoin tamponeista ensimmäistä kertaa ainoastaan seitsemän prosenttia veroa ja vain sen vuoksi, että ne olivat kirjan sisällä, saksalainen Twitter-käyttäjä kirjoittaa tviitissään.
 Kirja tamponeineen maksaa verkkokaupassa 3,11 euroa ja postimaksut.  Rheinische Post -lehti  kertoo, että tavallisesti 16 tamponin paketti maksaa kaupassa noin kaksi euroa.
 Intia ja Kanada ovat jo luopuneet verosta
 Kuukautissuojien verotus on aiemminkin herättänyt porua.
 Esimerkiksi Kanadassa tamponivero  poistettiin jo vuonna 2015 . Myös  Intia luopui tamponiverosta  viime vuonna kuukausien protestien jälkeen, kertoo BBC.
 Tamponien verotusta vastustettiin Lontoon tammikuisessa mielenosoituksessa.  Guy Bell / AOP
 Muutos voi olla hidas. Britanniassa tamponiverosta päätettiin luopua jo vuonna 2016, mutta kuukautissuojia verotetaan edelleen viidellä prosentilla.
 Woman & Home -lehti kirjoittaa,  että viisi prosenttia  on toki parempi kuin 20:n prosentin arvonlisävero. Silti esimerkiksi postimerkkejä ja pyöräilykypäröitä ei veroteta lainkaan.
 Suomessa kuukautissuojilla on 24:n prosentin  arvonlisävero . Esimerkiksi kirjoja ja lääkkeitä verotetaan kymmenellä prosentilla.

Epäreilu verotus sai naiset tamponikapinaan Saksassa ja Tansaniassa – kuukautissuojia kohdellaan "luksustuotteina"


Summary: FG Retail Oy:n omistamat Timanttiset-liikkeet suljetaan.

Kello- ja korumyymäläketju Timanttiset sulkee 19 liikettä. Suljettavia myymälöitä on muun muassa Tampereen, Jyväskylän, Helsingin ja Kuopion alueilla.
 Timanttiset-ketjun osakasyritys FG Retail Oy:n konkurssi vahvistettiin Pirkanmaan käräjäoikeudessa keskiviikkona,  Aamulehti  kirjoittaa. Suljettavat liikkeet ovat FG Retailin omistamia.
 Konkurssi ei vaikuta muihin Timanttiset-ketjun yrityksiin. Ketjun lahjakortit käyvät kaikissa muissa Timanttiset-myymälöissä paitsi FG Retailin konkurssipesämyymälöissä, Timanttiset kertoo  verkkosivuillaan . Ketjun nettisivuilta löytyy myös lista suljettavista myymälöistä.
 FG Retailin toimitusjohtaja  Kai Minkkinen  sanoo Aamulehdelle, että konkurssipesä aloittaa viikonloppuna myymälöissä varastojen konkurssimyynnit.
 Taustalla oli Aamulehteen haastatellun Minkkisen mukaan useita tappiollisia vuosia. 19 myymälän verkosto oli toimitusjohtajan mukaan kysyntään nähden liian raskas.
 Timanttiset-ketjun muut 11 osakasyritystä jatkavat toimintaansa.

19 Timanttiset-myymälää suljetaan – taustalla osakasyrityksen konkurssi


Summary: Yle selvittää suomalaisten oletuksia historian vakavimman ydinvoimalaonnettomuuden vaikutuksista kotimaassa.

33 vuotta sitten suomalaiset seurasivat televisiosta, kun Ylen uutistenlukija  Kari Toivonen  kertoi synkeää uutista.
 Tšernobylin ydinvoimalan ohjaustietokoneeseen tallentui aikakoodi  26. huhtikuuta 1986, kello 01:23:40  (Ilta-Sanomat). Silloin Ukrainan sosialistisessa neuvostotasavallassa, lähellä Prypjatin kaupunkia, tapahtui  historian vakavimmaksi paljastunut ydinvoimalaonnettomuus .
 Radioaktiivisia saasteita levisi pitkin Eurooppaa. Suomen Säteilyturvakeskus arvioi tuolloin,  ettei säteily aiheuta suoraa terveysriskiä Suomessa . Joitakin varotoimenpiteitä oli silti.
 Esimerkiksi sadevettä kehotettiin välttämään juomavetenä erityisesti eläimillä, ja elintarvikkeita, kuten maitoa ja sen jodipitoisuuksia,  pidettiin silmällä . Lasten leikkejä kuravesilammikoissa ja hiekan suuhun joutumista  suositeltiin varomaan .
 Onnettomuus on vuosikymmenten jälkeen jälleen ajankohtainen HBO:n suositun  Chernobyl-sarjan  myötä.
 Yle tekee juttua siitä, miten suomalaiset olettavat Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden vaikuttaneen itseensä ja ympäristöönsä. Jätätkö marjat vieläkin poimimatta tai sienet säilömättä mökkipaikkakunnallasi? Saitko nukkua vauvana ulkona vaunuissa onnettomuuden jälkeen, tai mietitkö onnettomuuden vaikutuksia itseesi tai omaan jälkikasvuusi?
 Keräämme juttua varten suomalaisten näkemyksiä aiheesta. Vastauksiasi voidaan käyttää tarvittaessa jutun yhteydessä. Kysely on auki 1.7.2019 klo 10:00 asti.

Miten ajattelet Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden vaikuttaneen sinuun? Yle kaipaa kertomustasi


Summary: Kuumuus on vaatinut kuolonuhreja Ranskassa ja Espanjassa.

Ranskassa kansalliset lämpöennätykset ovat paukkuneet perjantain aikana jo useasti maan eteläosassa. Ranskan ilmatieteellisen laitoksen mukaan elohopea ylsi iltapäivällä ennätykselliseen 45,9 asteeseen Gallargues-le-Montueuxissa Etelä-Ranskassa. Aiemmin iltapäivällä lämpötila nousi 45,1 asteeseen Villevieillen kunnassa. Aiempi ennätys oli 44,1 astetta Montpellierin alueella elokuussa 2003.
 Suuri osa Eurooppaa on kärsinyt koko viikon kovasta helteestä. Ranskan ilmatieteenlaitos on julistanut korkeimman kuumuuteen liittyvän hälytystilan neljällä eteläisellä hallintoalueella Marseillesta Montpellieriin.
 Espanjassa ainakin kaksi ihmistä on kuollut kuumuuteen Europa Press -uutistoimiston mukaan. Neljä ihmistä on hukkunut Ranskassa paettuaan hellettä veteen. Ranskassa myös 6-vuotias lapsi loukkaantui vakavasti, kun rikotusta palopostista suihkusi vettä kovalla paineella.
 Pariisissa vilvoitusta on etsitty suihkulähteistä. AOP
 Viranomaiset ovat kehottaneet kansalaisia varovaisuuteen.
 Helleaalto lisää saasteita ja ruuhkauttaa sairaaloita. Ranskassa neljä tuhatta koulua on suljettu helteen takia. Kouluvuoden loppua juhlistavat karnevaalit on peruttu. Auki jääneissä kouluissa oppitunteja pidetään ulkona varjossa ja lapsia suihkutetaan vedellä.
 Ranskan pääministeri  Edouard Philippe  perusteli tiukkoja varotoimia vuoden 2003 helleaallon seurauksilla. Silloin 15 000 ihmistä kuoli ennanaikaisesti kuumuuden takia.
 Ranskan ilmatieteenlaitos kertoi, että keskiviikkona mitattu Ranskan keskilämpötila, 34.9 astetta Celsiusta rikkoi jo kesäkuun lämpötilaennätykset.
 Metsäpalon tuhoja Tarragonassa Kataloniassa. Jaume Sellart / EPA
 Espanjassa palaa paljon metsää
 Koillis-Espanjassa Kataloniassa sadat palomiehet ovat yrittäneet sammuttaa maastopaloja jo kolmatta päivää. Viranomaisten mukaan jopa 20 000 hehtaaria maastoa on vaarassa palaa. Palon uskotaan saaneen alkunsa, kun kananlanta syttyi itsestään maatilalla.
 Italiassa hälytystila on julistettu 16 kaupungissa. Väestönsuojeluviranomaiset jakavat turisteille vettä Rooman matkailukohteissa.
 YK:n ilmatieteellisen järjestön WMO:n mukaan tämä vuosi tulee olemaan historian kuumimpia. Vuodet 2015 - 2019 nousisivat näin historian lämpimimmäksi viisivuotiskaudeksi.
 Järjestön mukaan on liian aikaista sanoa, liittyykö Euroopan kuumuus ilmastonmuutokseen. WMO:n edustaja Clare Nullis sanoo kuitenkin, että kasvihuoneilmiön myötä helleaalloista tulee kovempia, pitkäkestoisempia ja ne alkavat aiemmin ja loppuvat myöhemmin.
 Juttua on päivitetty klo 20:15 uusilla lämpötilatiedoilla.

Ranskassa rikkoutui ensin kaikkien aikojen helle-ennätys – lämpötila hipoo jo 46 astetta


Summary: Myös piispojen joukossa suhtaudutaan eri tavoin kumppanuuteen.

Kirkon tuki Pride-tapahtumalle jakaa voimakkaasti mielipiteitä. Oulun piispa  Jukka Keskitalon  mukaan Kirkkohallituksen johtoryhmällä ei ollut toimivaltaa päättää Pride-kumppanuudesta. Mikkelin piispa  Seppo Häkkinen  katsoo, että Priden edustama ihmis- ja avioliittokäsitys on vieras kirkon opetukselle.
 Sen sijaan Helsingin piispa  Teemu Laajasalo  ja Porvoon piispa  Björn Vikström  osallistuvat lauantaina Helsinki Priden puistojuhlaan, kerrotaan Helsingin Seurakuntayhtymän verkkosivuilla.
 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispat ovat seurakuntayhtymän mukaan nyt ensimmäistä kertaa mukana tapahtumassa.
 Kirkkohallituksen johtoryhmä päätti alkukesästä, että kirkko lähtee Helsinki Priden tukijaksi. Pääkaupunkiseudun seurakuntia ja niiden työntekijöitä on osallistunut sateenkaaritapahtumaan jo useana vuonna.
 Piispa Seppo Häkkinen kommentoi asiaa Facebook-sivuillaan sekä kolumnissaan Itä-Häme-lehdessä. Hänen mukaansa kirkko ja sen sanoma ovat avoimia kaikille mutta ei kaikelle.
 Häkkinen huomauttaa, että vähemmistöihin kuuluvat ovat joutuneet kohtaamaan kirkossa torjuntaa ja kunnioituksen puutetta. Hänen mukaansa kuitenkin "kirkon ei tule olla avoin sellaisille vieraille ideologioille, jotka pyrkivät murtamaan sen opetusta ihmisestä, avioliitosta ja seksuaalietiikasta".
 Helsinki Pride on Suomen suurin seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä tukeva kulttuuri- ja ihmisoikeustapahtuma.
 "Ei toimivaltaa päättää yhtään mitään"
 Piispa Jukka Keskitalo, joka on entinen Kirkkohallituksen kansliapäällikkö, on ottanut Facebook-sivuillaan kantaa hallinnollis-juridisesta näkökulmasta. Hänen mukaansa Kirkkohallituksen johtoryhmä on keskusteluelin, jolla "ei ole toimivaltaa päättää yhtään mitään yhtään mistään kysymyksestä".
 Häkkisen mukaan kirkon mukana olo Pridessa edellyttäisi päätöstä toimivaltaiselta elimeltä, kuten Kirkkohallituksen täysistunnolta tai virastokollegiolta.
 – Johtopäätös tästä on se, että Suomen evankelis-luterilainen kirkko julkisyhteisönä ei myöskään ole Helsinki Priden yhteistyökumppani, vaikka tällainen mielikuva on nyt epäselvällä toiminnalla ja tiedottamisella syntynyt.
 Johtoryhmän jäsen, kirkkoneuvos  Leena Rantanen  kertoo, että johtoryhmä on luonteeltaan keskusteleva toimielin. Hän huomauttaa, että johtoryhmän ja virastokollegion kokoonpano on muutoin sama, paitsi että johtoryhmään kuuluu myös Kirkkohallituksen henkilöstöpäällikkö.
 – Kirkkohallituksen johtoryhmä on keskustellut Pride-asiasta ja katsonut, että Priden yhteistyökumppaniksi voidaan lähteä. Arkkipiispaa on etukäteen informoitu asiasta ja hän antoi tukensa johtoryhmän päätökselle.
 Rantasen mukaan kirkon logon käyttö Priden yhteydessä on noudattanut tarkoin Kirkkohallituksen virallista graafista ohjeistusta.
 Konservatiivit moittivat kumppanuutta
 Joukko konservatiivisten järjestöjen ja herätysliikkeiden johtajia on aiemmin moittinut kirkon Pride-yhteistyötä. He tukevat kannanotossaan neljää kirkkoherraa, jotka sanoutuivat Itä-Savo-lehdessä julkaistussa kirjoituksessaan irti Pride-kampanjasta.
 Kirkkoherrojen mukaan seurakuntalaisia on pöyristyttänyt tieto kirkon osallistumisesta Helsinki Priden viralliseksi tukijaksi. Nelikon mielestä Kirkkohallituksen johtoryhmä on päätöksessään ylittänyt valtuutensa ja kävellyt yli Raamatun sanan ja kirkolliskokouksen.
 Kannanoton ovat allekirjoittaneet kirkkoherrat ja kirkolliskokouksen jäsenet  Sammeli Juntunen  Savonlinnasta,  Arto Antturi  Pitäjänmäeltä,  Jari Kemppainen  Pälkäneeltä ja  Heikki Pelkonen  Lahden Launeelta.
 Tukensa heille antoi yksitoista kirkon sisällä toimivien järjestöjen johtajaa. Allekirjoittaneiden edustamia järjestöjä ovat muuan muassa Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys, Suomen Ev.lut. Kansanlähetys, Suomen Raamattuopiston Säätiö ja Suomen teologinen instituutti.
 Lue lisää :
 Paula Tiessalo: Homomarsseja tarvitaan niin kauan kuin artot ja juhot pitävät minun seksuaalisuuttani vääränä
 Suomen pääministeri osallistuu ensimmäistä kertaa Pride-kulkueeseen
 Arkkipiispa Tapio Luoma: Samaa sukupuolta olevien vihkiminen kirkossa vain ajan kysymys
 On hienoa, että kirkko uskalsi tulla mukaan, sanoo Helsinki Pridea järjestävän yhteisön toiminnanjohtaja Aaro Horsma – "Mukanaololla ja yhdessä on helpompi edistää asioita"

Kirkon tuki Pridelle jakaa uskonnollisessa yhteisössä mielipiteitä – Piispa osallistumispäätöksestä: "Ei toimivaltaa päättää yhtään mitään"


Summary: Festarielämys on kokonaisuus, jonka onnistumiseksi tehdään kaikki mitä voidaan.

Ihmisten juhlana markkinoitu Provinssi kulkee jo kohti keski-ikäänsä. 41. kertaa juhlittava festivaali on muuttunut koko ajan entistä monipuolisemmaksi festaripaketiksi lähtien visuaalisuudesta ja viihtyvyyteen panostamisesta.
 – Musiikki on edelleen Provinssin tuotteen ydin, mutta kun me tuotamme tapahtumaa, niin me ajattelemme kokonaiselämystä. Se syntyy puolestaan monesta palasesta ja ärsykkeestä, tunnetilasta tai jopa säästä, kuvailee Provinssin festivaalijohtaja  Sami Rumpunen .
 Pääsiäismuna -niminen esiintyjä Provinssissa avajaispäivän alussa. Mirva Ekman / Yle
 Provinssialueen visuaalisuus on syntynyt tänä vuonna yli 2000 pienestä tai isommastakin taide-elementistä tai muusta yksityiskohdasta.
 Visuaalinen ilme ei jää kävijöiltä huomaamatta. Provinssissa jo vuodesta 2004 ensin töiden ja nyt vapaa-ajan merkeissä käynyt hämeenlinnalainen  Marko Mustiala  on huomannut muutoksen tapahtuman visuaalisuudessa.
 Ensimmäinen Provinssi järjestettiin vuonna 1979. Mirva Ekman / Yle
 – Silloin kun uusi organisaatio tuli taustalle, Provinssi alkoi ottaa vaikutteita Unkarin Szigetistä. Tuntuu siis ainakin itsestäni siltä, että vaikutteita olisi otettu sieltä, en tiedä onko organisaatio samaa mieltä, Mustiala nauraa, ja lisää, että vastaavanlaisia pieniä yksityiskohtia on puuttunut muiltakin festivaaleilta.
 Janita Neuvonen  Mikkelistä ja  Sami Eskelinen  Helsingistä ovat Provinssissa toista kertaa. Heidän ensivaikutelmansa tämän vuoden festivaalista on sama kuin vuonna 2016.
 – Kyllä täällä on selkeästi otettu paljon huomioon sitä, miltä festarialueella näyttää, Neuvonen sanoo ja Eskelinen nyökkää vieressä.
 Sini Savela & Sanna Keisala: Minä muistutan sinua – ”ihmisen” erkaantuminen luonnosta -niminen taideteos Provinssissa.  Mirva Ekman / Yle
 "Oheistoiminta on tosi iso plussa"
 Provinssin aluetaide- ja ohjelmatuottaja  Kristiina Paananen  pitää visuaalisuutta merkittävänä panostuksena tämän päivän rokkifestarilta.
 – Sanoisin näin, että jos visuaalisuus ei näy, sen ehkä kannattaisi näkyä. Provinssi ei ole poikkeava, mutta täällä tähän asiaan on kiinnitetty erityisen paljon huomiota ja panostettu, Paananen sanoo.
 Alueelta löytyy monia pieniä tai vähän isompiakin taidekehyksiä, joissa voi ottaa itsestään kuvia.  Mirva Ekman / Yle
 Musiikki on edelleen festivaaleille tärkeä, ellei jopa tärkein osa-alue, mutta muuhun tarjontaan ja palveluun kannattaa panostaa.
 – Täällä on ne tietyt bändit, joita ollaan tultu katsomaan. Mutta kun välillä on luppoaikaa ja lähdetään kiertelemään alueella, niin tämä oheistoiminta on tosi iso plussa, Janita Neuvonen kuittaa.
 Norsu on nähty Provinssissa jo useampana vuonna peräkkäin. Mirva Ekman / Yle
 Festivaalijohtaja Sami Rumpunen uskoo, että vuonna 2030 nähdään entistä ehompi, 50-vuotias festivaali.
 – Viisikymppinen Provinssi on ottanut askeleita entistä runsaampaa, moniulotteisempaa, korkeatasoisempaa ja viimeistellympää kokonaiselämystä, mutta en usko että se ydin muuttuu mihinkään. Me ollaan sittenkin musiikkifestivaali ja ihmisten juhla, Rumpunen lopettaa.
 Kyltti kehottaa halaamaan puita. Mirva Ekman / Yle
 Provinssi keräsi avajaispäivänään torstaina 19 000 kävijää. Kolmepäiväinen tapahtuma on käynnissä vielä 28.-29. kesäkuuta.

41. kertaa järjestettävä Provinssi panostaa visuaalisuuteen vuosi vuodelta hieman enemmän – festarikävijä voi bongata yli 2000 yksityiskohtaa alueelta


Summary: Vs. kirkkoherra Martti T. Nykänen kritisoi seurakuntaneuvoston päätöksentekoa Kokkolan kappalaisen valinnassa.

Kokkolan suomalaisen seurakunnan vs. kirkkoherra  Martti T. Nykänen  ihmettelee herätysliikkeiden maallikkojäsenten toimintaa seurakuntaneuvostossa.
 Hänen mielestään siellä istuvat herätysliikkeiden jäsenet eivät ajattele koko seurakunnan etua. Nykänen viittaa neuvoston tuoreeseen päätökseen, jossa seurakunnan oma, pitkäaikainen seurakuntapastori  Emilia Teerikangas  ei kelvannut edes varasijalle kappalaiseksi.
 Ongelmia syntyi, kun virkaan valittu  Johanna Björkholm-Kallio  ei ottanutkaan paikkaa vastaan Kokkolasta, vaan menee kappalaiseksi Pietarsaareen. Sen vuoksi Kokkola on jäämässä nyt ilman kappalaista.
 Kokkolan suomalaisen seurakunnan kirkkoherra Jouni Sirviö esitti Teerikangasta virkaan. Lisäksi tuomiokapituli katsoi, että molemmat hakijat olivat päteviä tehtävään.
 – Tällainen päätös tuntuu minusta hämmentävältä, koska hakijat olivat yhtä päteviä, ja sitten Teerikangasta ei valittu edes varasijalle. Se herättää kysymyksiä, Martti T. Nykänen ihmettelee.
 "On katsottava kaikkien seurakuntalaisten etua"
 Julkisuudessa on esitetty epäilyjä, joiden mukaan Teerikankaan ohittamisen taustalla olisi se, että hän oli mukana viime kesän seksuaalivähemmistöjen oikeuksia esille tuovassa Kokkola Pride –tapahtumassa. Nykäsen mukaan tämä ei ole hyväksyttävä hylkäämisperuste.
 Hän muistuttaa vallankäyttäjien vastuusta.
 – Herätysliikkeiltä saattaa hävitä perspektiivi, ja joskus näkökulma onkin vain sen oman herätysliikkeen etu. Sellainen periaate mielestäni pitää olla, että kun herätysliikkeen edustajat toimivat vallankäyttäjinä paikallisissa seurakunnissa, tulisi heidän päätöksiä tehdessään katsoa kaikkien seurakuntalaisten etua, koska kaikki seurakuntalaiset eivät kuuluu herätysliikkeisiin.
 Viittaatko tällä Kokkolan seurakuntaneuvoston päätökseen, jossa Teerikangasta ei valittu edes varalle kappalaisen virkaan?
 - Viittaan.
 Vs. kirkkoherra Teerikankaan takana
 Vs. kirkkoherra Martti T. Nykänen pitää seurakuntaneuvoston päätöstä huonona. Sillä on seurauksensa:
 – Nyt pidemmän aikaa joudumme toimimaan pienemmillä resursseilla, työt kasaantuvat ja valintaprosessit menevät uusiksi. Joudumme tekemään moninkertaisesti työtä, myös päättäjät. Sanotaanko, että helpommallakin olisi selvitty. Maallisella puolella sanottaisiin, että nyt menee paljon kahvia ja tupakkaa, mutta en tiedä, meneekö niitä seurakuntaneuvostossa.
 Nykänen pohtii, mistä löytyvät hakijat kappalaisen virkaan, kun se tulee uudelleen hakuun.
 – Emilia (Teerikangas) on ollut työyhteisössä seurakuntapastorina, itselläni ei ole kuin hyvää sanottavaa hänestä ja hänen työstään. Tietysti toivon, että hän kaiken tämän jälkeen jaksaisi katsoa myönteisesti eteenpäin. Toivon, että Emilia hakee virkaa.
 Vs. kirkkoherra Martti T. Nykänen sanoo, että tilanne kappalaisen viran täyttämisen osalta on tällä hetkellä kokonaan auki.
 Lue myös:
 Kokkola jäi ilman kappalaista: Virkaan valittu menee Pietarsaareen, eikä seurakuntaneuvosto kelpuuttanut ketään varalle

Kokkolan vs. kirkkoherra näpäyttää herätysliikkeitä: "Vallankäyttäjien on ajateltava  koko seurakunnan etua"


Summary: Parin suhde oli ollut väkivaltainen.

Miesystävänsä hengiltä puukottanut nainen tuomittiin perjantaina Helsingin käräjäoikeudessa yhdeksän ja puolen vuoden vankeuteen.
 – Nainen on lyönyt miestä neljä kertaa teräaseella. Todisteilla on selvitetty, että yksi lyönti on osunut vatsan alueelle ollen sen verran voimakas, että puukon terä on ulottunut lannenikamaan asti, oikeus toteaa.
 Rikos tapahtui huhtikuussa parin kotona Helsingin Oulunkylässä, ja paikalla oli pariskunnan lisäksi kaksi muuta ihmistä. Asunnolla juotiin alkoholia, ja naisen mukaan hänellä oli vain hataria muistikuvia tapahtumista.
 – Esitutkinnassa hän oli kertonut olevan hyvin mahdollista, että hän oli lyönyt miestä puukolla. Oli mahdollista, että mies oli käynyt hänen päälleen, tuomiossa todetaan naisen kertomuksesta.
 Parin suhde oli ollut väkivaltainen, mutta käräjäoikeuden mukaan henkirikosta ei edeltänyt riita. Oikeuden mukaan tekijä tappoi miehen tahallaan.
 Lue lisää:
 Poliisi epäilee henkirikosta Helsingin Oulunkylässä – yksi otettu kiinni

Nainen löi miesystäväänsä neljästi puukolla – Helsingin Oulunkylän taposta yhdeksän ja puoli vuotta vankeutta


Summary: Saksan mediassa käsitelty liittokansleri Angela Merkelin terveydentilaa maltillisesti.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksan liittokansleri  Angela Merkel  osallistui perjantaina tavalliseen tapaan G20-maiden kokoukseen Japanin Osakassa.
 Merkelin vointi kiinnostaa nyt tavallista enemmän, sillä hänen nähtiin torstaina vapisevan julkisessa tilaisuudessa jo toistamiseen lyhyen ajan sisällä. Merkeliä pidetään Euroopan vaikutusvaltaisimpana poliitikkona.
 Saksan hallitus on vakuuttanut liittokanslerin voivan hyvin.
 – Kuten näette Osakan kuvista, liittokansleri on erittäin aktiivinen ja terve. Hän tekee työtään ja sovituista tapaamisista on pidetty kiinni, Saksan hallituksen tiedottaja  Martina Fietz  totesi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Vapinan syyksi kerrottiin helle
 Merkel, 64, vapisi silminnähden torstaina, kun hän tapasi Saksan presidentin  Frank-Walter Steinmeierin  Berliinissä. Hänelle tarjottiin vesilasillista, mutta hän kieltäytyi siitä.
 Edellisen kerran Merkelin nähtiin vapisevan, kun hän vastaanotti viime viikolla Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  Berliinissä. Silloin vapinan kerrottiin johtuvan nestehukasta ja liiasta kahvin juonnista.
 Merkel kertoi tuolloin voineensa jälleen paremmin juotuaan vettä. Torstain tapahtumille ei ole annettu tarkempaa selitystä.

 Saksaa ovat koetelleet viime päivinä kovat helteet.
 Merkelin on nähty vapisevan aiemminkin julkisesti vuonna 2017, kun hän osallistui sotilaalliseen seremoniaan Meksikossa. Myös silloin helteet olivat kovat.
 Britannian yleisradioyhtiö BBC:n mukaan  Merkelille tehtiin silloin terveystarkastukset, joissa kaiken todettiin olevan kunnossa. Esimerkiksi viitteitä vapinaa aiheuttavasta Parkinsonin taudista ei löydetty.
 "Tuskin siinä tilanteessa ajatus on kirkkaana"
 Myös asiantuntijan mukaan ihmisen elimistö voi ajautua kuumuudessa vapinaa tai kramppeja aiheuttavaan tilaan.
 – Elimistön lämpeneminen, nestehukka ja suolojen poistuminen elimistöstä voivat aiheuttaa värinää, kuvailee lämpöfysiologian erikoisasiantuntija  Sirkka Rissanen  Työterveyslaitoksesta.
 Kun ihminen hikoilee paljon, hänen elimistöstään poistuu suoloja, jotka säätelevät lihasten toimintaa. Silloin ihminen voi alkaa väristä tahtomattaan.
 Rissasen mukaan eri tekijät voivat altistaa ihmistä kuumuuden aiheuttamille oireille. Esimerkiksi stressi voi heikentää ihmisen kykyä sietää kuumuutta, sillä elimistö on jo valmiiksi eräänlaisessa hälytystilassa.
 – Erilaiset sairaudet voivat altistaa niin, että kuumuus vaikuttaa voimakkaammin. Myös ikä vaikuttaa elimistön säätelykykyyn, kun verenkierto ja verisuonten kimmoisuus vanhemmiten heikkenevät.
 Myös energiavaje ja aivojen hiilihydraattivaje voi aiheuttaa vapinaa. Kuumalla myös ruoka maistuu heikommin.
 Nestehukan tai elimistön kuumenemisen iskiessä tarvitaan lepoa, rauhoittumista ja tietenkin nesteytystä.
 – Tuskin siinä tilanteessa ajatus on kirkkaana. Ainakaan mitään fyysistä työtä ihminen ei pysty tekemään, Rissanen sanoo.
 Saksassa asiaa on ruodittu melko maltillisesti
 Saksan mediassa Merkelin terveydentilaa on spekuloitu jopa yllättävän vähän. Televisiokanava ARD:n pääuutislähetyksessä asiaa ei edes mainittu torstaina. Laajimmin aihetta on ruotinut Bild-lehti.
 Saksassa poliitikkojen yksityistä elämää pengotaan mediassa vähemmän kuin esimerkiksi Britanniassa tai Yhdysvalloissa. Myös Merkel on varjellut yksityisyyttään tiukasti.
 Saksalaisissa lehdissä on pohdittu kuitenkin sitä, onko Merkelin terveydentila hänen yksityisasiansa vai ei.
 Laatulehti Frankfurter Allgemeine Zeitung  piti kysymystä Merkelin terveydentilasta oikeutettuna. Johtavien poliitikkojen terveydentila vaikuttaa heidän toimintakykyynsä, eikä näin ollen ole vain yksityisasia,  Die Welt puolestaan kirjoitti .
 Tagesspiegel-lehti puolestaan muisteli , miten Saksassa on sen historian aikana salattu liittokanselereiden terveysongelmia. Liittovaltion ensimmäisen liittokanslerin  Konrad Adenauerin  keuhkokuumeesta ei kerrottu, kuten myös  Willy Brandtin  masennuskausista ja  Helmut Kohlin  eturauhasongelmista.
 Heinäkuussa 65 vuotta täyttävä Merkel on toiminut Saksan liittokanslerina vuodesta 2005 lähtien. Hän on tunnettu ahkerana ja kylmähermoisena johtajana. Merkel on tehnyt töitä pitkään äärimmäisen paineen alla.
 Saksan liittokansleri Angela Merkel osallistuu perjantaina alkaneeseen G20-maiden kokoukseen Osakan kaupungissa Japanissa.  Kiyoshi Ota / EPA
 Merkelin kaudella Euroopassa on ratkottu muun muassa eurokriisiä, pakolaiskriisiä, Ukrainan sotaa ja Britannian lähtöä Euroopan unionista.
 Liittokanslerin terveydentilassa ei ole ollut suurempia ongelmia – Merkel on ollut sairauslomalla hyvin harvoin. BBC:n mukaan Merkel on tunnettu kovasta kestävyydestään esimerkiksi yömyöhään venyvissä tiukoissa EU-kokouksissa.
 Merkel luopui kristillisdemokraattisen puolueen johtajan tehtävästä joulukuussa 2018. Merkelin aikomuksena on ollut kuitenkin toimia liittokanslerina kautensa loppuun eli vuoteen 2021 asti. Sen jälkeen hänen on määrä luopua tehtävästään.
 Lue myös:
 Angela Merkel sai jälleen tärinäkohtauksen kameroiden edessä – jo toinen tapaus kymmenen päivän sisällä

Eilen vapissut Angela Merkel porskutti G20-kokouksessa – ikä, stressi ja sairaudet voivat pahentaa kuumuuden vaikutuksia


Summary: Luonnonsuojelujärjestö Greenpeacen mukaan venäläisviranomaiset vaaransivat valaiden hengen kuljettaessaan niitä viikon ajan ahtaissa säiliöissä.

Venäläisten toiminta vangittujen valaiden vapauttamioperaatiossa on saanut runsaasti arvostelua osakseen, kertoo brittilehti  The Guardian .
 Venäjän viranomaiset  määräsivät keväällä,  että Tyynenmeren rannalla sijaitsevassa laitoksessa olevat valaat on päästettävä vapaiksi. Päätös tehtiin sen jälkeen, kun ahtaasta ”valasvankilasta” levisi kuvia julkisuuteen. Myös presidentti  Vladimir Putin  ilmoitti, että eläimet on vapautettava.
 Vladivostokin alueella oleva yritys oli koonnut merenrannalle rakennettuihin häkkimäisiin rakennelmiin satakunta valasta, jotka oli tarkoitus myydä Kiinaan. Häkeissä oli kymmenen miekkavalasta ja 87 maitovalasta.
 Ilmakuva alueesta 1. maaliskuuta, jolla laittomasti pyydystettyjä miekka- ja maitovalaita on pidetty ja pidetään vangittuina Nahodkan kaupungin lähistöllä Itä-Venäjällä tarkoituksena myydä niitä Kiinan huvipuistoihin.  AOP
 Venäläisviranomaiset lupasivat huhtikuussa, että eläinten vapauttamisessa asiantuntija-apua antaa tunnettu valtameritutkija  Jean-Michel Cousteau  ryhmänsä kanssa. Lupauksista huolimatta Cousteaun ryhmää eikä muitakaan kansainvälisiä asiantuntijoita otettu mukaan operaatioon.
 "Eläimiä ei vapautettu, ne hylättiin"
 Luonnonsuojelujärjestö Greenpeacen mukaan venäläiset ovat hoitaneet operaation salassa. Torstaina kaksi miekkavalasta ja kuusi maitovalasta kuljetettiin pois ”valasvankilasta” kuorma-autoilla. Sieltä ne siirrettiin laivaan, joka kuljetti eläimet niiden vapauttamispaikkaan. Cousteau oli nimenomaan tähdentänyt, että valaat pitäisi kuljettaa meriteitse.
 Greenpeacen mukaan kuljetusmatka kesti viikon, jonka aikana eläimiä pidettiin ahtaissa säiliöissä. Järjestön mukaan valaita ei millään tavoin valmisteltu niiden vapauttamiseen, jonka vuoksi riski niiden traumatisoitumisesta ja kuolemasta on suuri.
 – On julmaa vapauttaa seisemän päivää säiliöissä olleet eläimet suoraan mereen. Niitä ei vapautettu, vaan ne hylättiin, sanoi Greenpeace asiantuntija  Oganes Targulyan  venäläismedialle.
 Venäjän viranomaiset ovat kuvailleet vapauttamisoperaatiota menestykseksi ja kertoneet, ettei yksikään eläin kärsinyt kuljetusmatkan aikana. Loput eläimet on määrä vapauttaa seuraavan neljän kuukauden aikana.
 Venäläinen oikeusistuin määräsi useille yrityksille miljoonasakot niiden osallisuudesta ”valasvankilan” pyörittämisessä. The Guardianin mukaan nyt samat yritykset on palkattu vapauttamaan eläimet.
 Lisää aiheesta:
 Russia criticised as first batch of trapped whales are released
 Venäjällä vangitut ja häkeissä pidetyt valaat vapautetaan luontoon – Valaiden puolesta puhui myös presidentti Putin

Venäjä lupasi vapauttaa vangitut valaat valtameritutkija Cousteaun ryhmän valvonnassa – hoitikin operaation "salassa"


Summary: Yle tekee suoraa lähetystä Suomen suurimmasta ihmisoikeustapahtumasta eli Helsinki Pridesta huomenna lauantaina.

Viikon kestävän ihmisoikeustapahtuman Helsinki Priden huipentava kulkue alkaa lauantaina kello 11 kokoontumisella Senaatintorilla Helsingin ytimessä. Poliisista arvioidaan osallistujamäärän olevan noin 100 000,  viime vuoden tapaan .
 Mikäli ei itse pääse paikalle Helsingin keskustaan, mutta haluaa seurata kulkuetta, se onnistuu kyllä. Yle Teema on paikalla tekemässä suoraa lähetystä, joka näkyy myös Yle Areenassa.
 Radiossa suoraa raporttia tapahtumasta kuulee uutisissa kello 12:n lähetyksessä. Päivää seurataan tarkasti myös Yle Uutisten verkkosivuilla.
 Pride-lauantain tapahtumia Kulkueen jälkeen Helsingin Kaivopuistossa alkaa Puistojuhla kello 14. Lavalle nousevat muun muassa Darude ja Tuure Boelius, Mercedes Bentso, Betty Fvck sekä Santra & Piia. Puistojuhla päättyy kello 18, minkä jälkeen alkavat päätösbileet. Päihteettömät ja pääsymaksuttomat Nuorten Pride -päätösbileet järjestetään Nuorten toimintakeskus Hapessa, osoitteessa Sörnäisten Rantatie 31, kello 18 eteenpäin. Viralliset Helsinki Pride -päätösbileet Apollo Live Clubilla kello 18 eteenpäin. Pride-tapahtumat jatkuvat muissa kaupungeissa syyskuulle asti. Heinäkuussa ovat vuorossa ainakin Loviisan Pride ja Lohjan Pride.
 Liikekannalle kulkue lähtee Senaatintorilta kello 12:lta. Suuntana on Kaivopuisto, jonne kulkue päätyy kello yhden ja kahden välillä. Kaivopuistossa kulkue päättyy puistojuhliin.
 Muulle liikenteelle kävelyvauhtia etenevä kulkue tietänee omien kulkureittien uudelleenmiettimistä.
 – Senaatintorin ja Esplanadin kohdilla on odotettavissa pahoja liikennehäiriöitä, sanoo komisario  Pasi Turunen  Helsingin poliisista.
 Autolla ei siis kannata yrittää kulkueen aikana ajaa esimerkiksi Senaatintorin tietämillä.
 Tarkemmin ottaen kulkureitti on seuraava: Senaatintori–Aleksanterinkatu–Mannerheimintie–Eteläesplanadi–Kasarmikatu–Neitsytpolku–Kaivopuisto.
 Kulkueen päätyttyä tilanne palautuu muulle liikenteelle tavallisiin uomiinsa.
 Lue lisää aiheesta:
 Paula Tiessalo: Homomarsseja tarvitaan niin kauan kuin artot ja juhot pitävät minun seksuaalisuuttani vääränä  (28.6.2019)
 Suomen pääministeri osallistuu ensimmäistä kertaa Pride-kulkueeseen  (27.6.2019)
 On hienoa, että kirkko uskalsi tulla mukaan, sanoo Helsinki Pridea järjestävän yhteisön toiminnanjohtaja Aaro Horsma – "Mukanaololla ja yhdessä on helpompi edistää asioita"  (24.6.2019)
 Pride-viikko alkaa: Suomen suurin kulttuuri- ja ihmisoikeustapahtuma on yhdenvertaisuuden juhlaa  (24.6.2019)

Jopa 100 000 ihmistä marssii yhdenvertaisuuden puolesta: Näin seuraat Pride-kulkuetta huomenna lauantaina


Summary: Upseerikerho saattaa mennä myyntiin.

Valtion rakennuksia hallinnoiva Senaatti-kiinteistöt alkaa syksyllä Rajavartiolaitoksen Immolan kasarmialueen saneerauksen Imatralla.
 Alueelta puretaan heikkokuntoisia rakennuksia ja suunnitellaan uudisrakennukset esikunnalle, ruokalalle, sotilaskodille sekä liikuntakoulutukseen.
 Rakennushistoriallisesti merkittävä ja suojeltu, 1930-luvun funktionalismia edustava, rakennuskokonaisuus peruskorjataan.
 – Siinä on sellainen rivistö niitä 1930-luvulla rakennettuja, viime sodissakin merkittävässä roolissa olleita, rakennuksia. Ne kaikki säilytetään, Senaatti-kiinteistöjen aluejohtaja  Jyrki Reinikainen  kertoo.
 Hitler saapui lentokentälle
 Alue rakennettiin alunperin vuosina 1935-1938 Suomen ilmavoimille.
 Historian lehdille alue nousi erityisesti 4.6 vuonna 1942 , kun varuskunta-alueeseen kuuluneelle lentokentälle  laskeutui Saksan valtakunnankasleri  Adolf Hitle r.  Hitler saapui Suomeen onnittelemaan marsalkka  Gustav Mannerheimia  75-vuotis syntymäpäivän johdosta.
 SA-kiva
 Samaiselta lentokentältä toimi myös Kannaksen torjuntataisteluissa merkittävässä osassa ollut saksalainen lento-osasto Kuhlmey.
 Esikunta pääsee pois väistötiloista
 Alueelle rakennetaan ensiksi uudisrakennus väistötiloissa toimivalle Kaakkois-Suomen rajavartioston esikunnalle ja Immolassa toimivalle Rajavartiolaitoksen esikunnan osalle.
 Alueen saneerauksen on tarkoitus valmistua helmikuussa vuonna 2023. Hinta on noin 30 miljoonaa euroa.
 Upseerikerho saatetaan myydä
 Rakennuksia, joita Rajavartiolaitos ei enää käytä, saatetaan myös myydä.
 – On mahdollista, että joistakin rakennuksista luovutaan. Tällä hetkellä mitään päätöksiä asiasta ei kuitenkaan ole vielä tehty, apulaisprojektipäällikkö  Veijo Immonen  Rajavartiolaitoksesta kertoo.
 Yksi mahdollinen myyntikohde on upseerikerhon rakennus.

Rajavartiolaitoksen perinteikkään Immolan funkkiskasarmialueen saneeraus alkaa syksyllä


Summary: Tutki jutun lopusta suosikkialasi tai houkuttelevimman korkeakoulun tietoja.

Yli 48 000 opiskelijaa on saanut opiskelupaikan korkeakoulujen yhteishaussa. Hyvästä ylioppilastodistuksesta palkittiin aloituspaikalla 10 400 hakijaa.
 Pelkän ylioppilastodistuksen perusteella valittiin nyt reilu viidesosa uusista opiskelijoista.  Viime vuonna  ylioppilastodistuksella valittuja oli 7 500.
 Hyvillä arvosanoilla pääsi suoraan opiskelemaan etenkin yliopistojen teknistieteellisille ja luonnontieteellisille aloille sekä kauppatieteisiin.
 Tänä keväänä todistusvalinnan otti käyttöön myös oikeustieteellinen ala, jossa  opiskelupaikan saaminen vaati huipputodistuksen .
 Ensi vuonna  todistusvalinnasta tulee pääväylä  korkeakouluihin. Pääsykokeet säilyvät toisena isona väylänä.
 Opiskelupaikkoja riitti vain joka kolmannelle
 Opiskelupaikan yliopistosta tai ammattikorkeakoulusta sai tänäkin vuonna vain joka kolmas hakija, vaikka paikkoja oli jaossa noin tuhat viime vuotta enemmän.
 Kevään yhteishaussa opiskelupaikkaa tavoitteli liki 152 000 hakijaa.
 Kevään ylioppilaista haki ja pääsi opiskelemaan hieman suurempi osuus kuin viime vuonna. Opiskelupaikan sai noin 7 800 tuoretta ylioppilasta.
 Hakijat näkevät tuloksensa  Opintopolku -sivustolla. Tietoa valinnoista löytyy myös korkeakoulujen nettisivuilta.
 Taidealoille pääsy yhä kiven alla
 Yliopistoihin pääsy oli vaikeampaa kuin ammattikorkeakouluihin.
 Yliopistoihin hakeneista hyväksyttiin 26 prosenttia eli hieman vähemmän kuin viime vuonna. Ammattikorkeakouluihin hakeneista valittiin 30 prosenttia.
 Tänäkin vuonna vaikeinta oli päästä opiskelemaan yliopistojen teatteri- ja tanssialalle sekä kuvataidealalle, joille hyväksyttiin 4 prosenttia hakeneista.
 Myös psykologiassa opiskelupaikan saaminen oli hankalaa. Hakijoista hyväksyttiin vain viisi prosenttia.
 Helpoiten opiskelupaikan sai ammattikorkeakoulujen tekniikan alalta, jonne hyväksyttiin 38 prosenttia hakijoista.
 Laureassa kynnys jälleen korkealla
 Kun verrataan eri korkeakouluihin hakeneiden ja hyväksyttyjen määrää, vaikeinta oli jälleen päästä Laurea-ammattikorkeakouluun. Hakijoista 6 prosenttia pääsi sisään.
 Taideyliopistoon valittiin 7 prosenttia hakijoista ja Turun yliopistoon 9 prosenttia hakijoista.
 Helpointa oli päästä ruotsinkielisiin koulutuksiin. Yrkehögskolan Noviasta opiskelupaikka irtosi 37 prosentille hakijoista ja Åbo Akademista paikan sai joka kolmas hakija.
 Maanpuolustuskorkeakoulusta opiskelupaikan sai 28 prosenttia hakijoista.
 Isojen yliopiston suosio jatkuu
 Suuret yliopistokaupungit olivat tänäkin vuonna hakijoiden suosikkeja.
 Eniten hakijoita, liki 28 900 oli Helsingin yliopistoon. Tampereen yliopisto harppasi kakkossijalle, hakijoita oli vain kuutisensataa vähemmän kuin Helsinkiin. Turun yliopistoon hakijoita oli yli 27 000.
 Myös Itä-Suomen yliopisto kasvatti suosiotaan. Sinne oli hakijoita enemmän kuin suosituimpaan ammattikorkeakouluun Metropoliaan.
 Lisähausta voi löytyä opiskelupaikka syksyksi
 Opiskelupaikan saaneiden on ilmoitettava viimeistään heinäkuun 8. päivänä, ottavatko he paikan vastaan. Varasijalta voi tulla hyväksytyksi heinäkuun loppuun asti.
 Korkeakoulut voivat järjestää lisähakuja vapaaksi jääneille opiskelupaikoille heinäkuun alusta elokuun puoliväliin asti.
 Tarjolla olevat koulutukset näkyvät  Opintopolku -verkkopalvelussa ja korkeakoulujen omilla nettisivuilla sitä mukaa, kun korkeakoulut päättävät lisähaun järjestämisestä.
 Viime vuonna lisähaussa  oli 1 200 ammattikorkeakoulupaikkaa eri puolella Suomea.
 Taulukko korkeakouluittain
 Taulukko koulutusaloittain

Katso, mihin korkeakouluihin oli vaikeinta päästä ja mille alalle pääsi helpoiten – taidealalla tiukkaa, tekniikkaan vähiten tungosta


Summary: Festivaalin järjestäjä yrittää paraikaa löytää rahoitusta, jotta palkkiot voitaisiin maksaa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Tänä keväänä ensimmäistä kertaa Helsingissä järjestetty seksuaalivähemmistöjen festivaali Querelle on taloudellisissa vaikeuksissa.
 Kaksi kuukautta tapahtuman järjestämisen jälkeen osa artisteista ei ole vieläkään saanut maksuja esiintymisistään.
 Muun muassa drag-taiteilija  Marko Vainio  ei ole saanut esiintymispalkkiotaan.
 – Kyllä tässä joku on pahasti mennyt pieleen. Jos kassassa olisi rahaa, niin kyllä ne laskut olisi maksettu, Vainio sanoo.
 Järjestäjä myöntää, että kassa on tyhjä
 Queer-, homo-, trans- ja drag-kulttuurien ympärille järjestetyn festivaalin järjestäjä  Jaakko Parkkari  myöntää, että kaikkia palkkoja ei ole pystytty maksamaan. Festivaali jäi Parkkarin mukaan noin tuhannella henkilöllä kävijätavoitteestaan.
 – Ensimmäinen vuosi on aina vaikea, sillä kaikki perustuu olettamuksiin. On vaikea arvioida, kuinka paljon tulee ihmisiä ja kuinka paljon saadaan apurahoja ja sponsoreita.
 Parkkari myöntää, että kassa on nyt tyhjä. Juuri tänään hän kertoo olleensa neuvottelemassa festivaaleille lisää rahoitusta, jotta kaikki laskut saataisiin maksettua ja seuraavaa vuotta päästäisiin suunnittelemaan.
 – Pyrimme nyt laajapohjaisesti löytämään apurahoja, yhteistyökumppaneita ja yksityistä rahaa. Selvitystyö on kesken.
 "Kutsuvieraat eivät saaneet ilmaisia juomia ja ruokia"
 Querelle-festivaali järjestettiin huhtikuun lopussa Vallilan konepaja-alueella sijaitsevalla yli satavuotiaalla The Train Factorylla.
 Esiintyjänä festivaaleilla olleen Marko Vainion mukaan paikalla oli paljon vapaalipulla sisään tulleita. Vainio sanoo jo silloin ihmetelleensä, miten festivaali voi olla kannattava.
 Parkkari kiistää nämä väitteet.
 – Artisteilla ja osalla henkilökuntaa oli rannekkeessa saldo, joilla sai lämpimän aterian ja muutaman juoman. Lisäksi oli jonkin verran kutsuvieraita, että mahdollisimman moni pääsi tutustumaan tapahtumaan varsinkin näin ensimmäisenä vuotena, mutta ei näissä kutsuvierasrannekkeissa ollut mitään ilmaisia juomia tai ruokia.
 – Se menee aina juuri näin, että kun tulee tappiollisia vuosia, huhut lähtevät liikkeelle rikkinäisen puhelimen tavoin. Mutta ei tuo pidä paikkaansa, Parkkari sanoo.
 Festivaalille toivottu jatkoa
 Tappiota lukuun ottamatta tapahtuma onnistui Parkkarin mukaan muutoin hyvin.
 – Se sai paljon hyvää palautetta, ja sille on toivottu jatkoa.
 – Tämä on kovin ikävä tilanne artisteille. Mutta kaikkemme tehdään, että pääsemme kuiville ja kaikki saavat sen minkä kuuluu, Parkkari sanoo.
 Hänen mukaansa Querellen konsepti on ainutlaatuinen.
 – Tulevaisuus sinänsä näyttää lupaavalta, kunhan tästä kuopasta päästään ylös. Uskon, että tämä voisi olla ihan järkevää liiketoimintaa sen jälkeen.
 Lue myös:
 "Näin Berliini ei Helsinki ole koskaan ollut" – katso millaiselta näyttää Suomen suurin queer-tapahtuma, Querelle

Sateenkaariväen ympärille syntynyt Querelle-festivaali jättänyt palkkioita maksamatta, artistit ymmällään: "Jotain mennyt pahasti pieleen"


Johtavat talousmaat  kokoustavat parhaillaan  Japanin Osakassa G20 huippukokouksessa. Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin ja Kiinan presidentin Xi Jinpingin on määrä tavata kahdenkesken huomenna lauantaina varhain aamulla Suomen aikaa.
 Mistä kyse?
 Kiinan ja Yhdysvaltojen neuvotteluyhteys on ollut poikki ainakin julkisesti toukokuusta lähtien.
 Maat ovat riidelleet koko ajan  kovenevin äänen painoin  keskinäisistä kauppakiistoistaan jo pari vuotta. Tämän vuoksi koko maailma seuraakin nyt silmä tarkkana johtajien kohtaamista.
 – Nyt odotetaan sitä, päästäänkö mahdollisesti uudelleen neuvottelupöytään ja päästäisiinkö näistä kiistakysymyksistä yhteisymmärrykseen maiden välillä, sanoo vanhempi tutkija Elina Sinkkonen Ulkopoliittisesta instituutista.
 Elina Sinkkosen mukaan tilanne Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä on jumissa, eikä sille ole odotettavissa ratkaisua Japanin G20-maiden kokouksessa.  Laura Hyyti / Yle
 Sinkkonen huomauttaa, että kauppapolitiikka ei ole ainoa sektori, jolla on nyt hankaluuksia.
 – Tämä koko kansainvälinen järjestelmä on oikeastaan tällä hetkellä kriisissä. Yhteistyö henkeä ei tunnu löytyvän ja maiden välinen neuvotteluhenki puuttuu. Mennään yhä enemmän suurvaltojen vastakkainasetteluun.
 Maailman johtajuudesta käydään nyt kovaa kamppailua suurvaltasuhteiden jännitteiden ollessa nousussa.
 – Puhutaan jopa uuden kylmän sodan hengestä. Kaikki suurvallat pelaavat valtapeliä ja näkyy monella näyttämöllä yhtä aikaa. Kauppapolitiikan lisäksi esimerkiksi ilmastoasioissa ja turvallisuuspolitiikassa on vaikea löytää ratkaisuja tämän hetkisen tilanteen takia, Sinkkonen sanoo.
 Kuka ja mitä?
 Elina Sinkkonen työskentelee vanhempana tutkijana Ulkopoliittisessa instituutissa Globaali turvallisuus - tutkimusohjelmassa. Sinkkonen on erikoistunut Kiinaan, sen sisä- ja ulkopolitiikkaan sekä autoritaarisiin hallintoihin ja suurvaltasuhteisiin.
 Kuva Kiinasta on länsimaissa ristiriitainen, sanoo vanhempi tutkija Elina Sinkkonen.  Laura Hyyti / Yle
 Tätä et ehkä tiennyt?
 Sinkkosen mukaan
 – Kiinan kohdalla ongelma on se, että usein poliittisen tilanteen herätään hiukan jälkijunassa. Esimerkiksi Yhdysvallat koetaan paljon tutummaksi, koska se tulee meillä mediassa ja kulttuurin kautta muuten niin selvästi tykö.
 Kiina ei kuitenkaan ole niin kummallinen paikka, vaikka siellä onkin erilainen poliittinen järjestelmä.
 – Kiina on viime vuosina muuttunut paljon avoimemmaksi ja tietoa saadaan nykyisin esimerkiksi poliittista manöövereistä enemmän.
 Mikä on tärkeää muistaa?
 – Talous on Kiinalle hyvin tärkeä. Jossain määrin se on ollut hyvin pitkään se, minkä on ajateltu ajavan Kiinan toimintaa. Nyt Kiina, kokee, että sen asema on vahvistunut ja muiden maiden tulisi kunnioittaa sille keskeisiä asioita. Kiina ei ole enää valmis nöyristelemään ketään. Se on nykyisin kovempi peluri ja sillä on myös paljon teknologista osaamista kuin vielä muutama vuosi sitten.
 Lue lisää:
 G20-huippukokous käynnissä Japanissa, Trump ilmoitti ettei Kiinalle ole luvassa myönnytyksiä   (Helsingin Sanomat 28.6.2019)
 Yle suerasi Trumpin ja Putinin tapaamista Osakassa – Trump vitsaili Venäjän sekaantumisesta Yhdysvaltain vaaleihin
 USA:n maatalousministeri: Trump tietää, etteivät kauppasodan kärsijöiksi joutunet viljelijät maksa laskujaan patriotismilla

Kiinan ja Yhdysvaltojen nokkapokka on kamppailua maailman johtajuudesta –  "Maiden välinen neuvotteluhenki puuttuu", sanoo vanhempi tutkija Elina Sinkkonen


Summary: Automaattiset lääkeannostelijat helpottavat hoitajien aamuruuhkaa, jolloin kotikäyntejä on kaikkein eniten.

Lääkkeitä jakavat robotit yleistyvät kotihoidossa. Esimerkiksi Pohjois-Karjalassa Siun sote -kuntayhtymän alueella on tällä hetkellä noin sata lääkerobottia, ja lisää on tulossa.
 Lääkerobotti on muuutaman kilon painoinen pyöreähkö, valkoinen laite, jonka paikka on pöydällä.
 Se “sylkee” sisuksistaan tarvittavat lääkkeet sovittuun kellonaikaan pienessä pussissa.
 Tietokoneella ohjelmoitu lääkeannostelurobotti tekee pussin kylkeen myös viillon valmiiksi, jotta sen saa helpommin auki. Se myös muistuttaa äänellisesti, että nyt on aika ottaa lääke.
 Jos kotihoidon asiakas ei ole ollenkaan ottanut annospussia laitteesta, hälyttää laite tämän tiedon kotihoidon henkilökunnalle.
 Kun robotti annostelee lääkkeen ja ilmoittaa ikä-ihmiselle sen ottamisesta, ei kodinhoitajan tarvitse käydä asiakkaan luona aamulla pelkästään jakamassa lääkkeitä.
 Robotti arjen apuna
 Yksi Pohjois-Karjalan sadasta lääkerobotista on käytössä kontiolahtelaisella 93-vuotiaalla  Tyyne Kummunmäellä .Hän on tyytyväinen uuden teknologian tuomaan apulaiseen.
 – Olen ollut tyytyväinen ihan ensikäytöstä asti. Se on helppo käyttää kun siitä saa lääkkeet niin kätevästi otettua.
 Tyyne Kummunmäki on käyttänyt lääkerobottia kaksi vuotta. Hänelle se antaa lääkeannospussin kolme kertaa päivässä.
 – Se onnistuu hyvin kun pärjään vielä omillani, ja kun se on toiminut ihan moitteettomasti.
 Kontiolahdella lääkerobotti on noin kolmellakymmenellä kotihoidon asiakkaalla. Muutamia on tulossa lisää lähiaikoina.
 Laite on ilmainen säännöllisen kotihoidon piirissä oleville ja se annetaan sellaisille asiakkaille, jotka sen haluavat. Myöntämistä kuitenkin harkitaan tarkkaan.
 – Tämä sopii sellaisille ihmisille, joiden muisti on heikentynyt, mutta jotka pystyvät vielä jollain tavalla toimimaan itsenäisesti, kertoo Kontiolahden kotihoidon esimies  Sirpa Parviainen .
 Korvaako robotti hoitajan?
 Kotihoidon työntekijät ovat työssään tiukilla varsinkin aamuisin, kun kotikäyntejä ja lääkkeiden jakoa on paljon.
 Lääkeannostelurobotit on otettu apukäsiksi jo useilla paikkakunnilla eri puolilla Suomea.
 Robotteja myös tutkitaan ja niistä kerätään kokemuksia Tampereen yliopistossa. Tutkimuksia on tehty muun muassa Vantaalla, Harjavallassa ja Joensuussa.
 – Väestö ikääntyy ja kotihoidossa on haasteita saada riittävästi työntekijöitä. Se on hankala yhtälö, johon tarvitaan teknologian ratkaisuja, sanoo väitöskirjatutkija  Vesa Tiitola  Tampereen yliopistosta.
 Tutkijoiden mukaan palaute on ollut hyvää ja monet kunnat miettivät parhaillaan toiminnan laajentamista.
 Robotti ei kuitenkaan tule korvaamaan hoitajia, vakuuttaa Siun soten kotihoidon palvelupäällikkö  Soili Särmä .
 – Ei koskaan korvaa kokonaan, mutta se on hyvä apuväline. Tämä on vaihtoehto, eivätkä kaikki asiakkaat edes halua, että heidän luonaan käydään.
 Palvelupäällikkö Soili Särmän mukaan kotihoidossa ei yksinkertaisesti selvitä ilman uusia teknisiä apuvälineitä.
 – Meillä on tavoitteena, että 13 prosenttia yli 75-vuotiaista olisi kotihoidon piirissä eli asiakkaiden määrä lisääntyy koko ajan.
 Lääkeannostelurobotti myös säästää rahaa.
 – Se on halpa työntekijä. Se maksaa Siun sotelle alle 200 euroa kuukaudessa. Kotihoidon työntekijän välittömän työajan kustannus on 70 euroa per tunti.
 Lue lisää:
 Robotit saattavat syrjäyttää pian lähes kaikki vanhustenhoitajat Japanissa

Lääkerobotista kotihoidon uusi “työntekijä” – helpottaa hoitajien aamuruuhkaa ja on halpa


Summary: Kokosimme yhteen metron automatisointia koskevan kiistan pääkysymyksiä. Käräjäoikeus pohtii nyt, onko osapuolten vahingonkorvausvaatimuksilla perusteita.

Helsingin käräjäoikeus vetäytyi perjantaina pohtimaan ratkaisua metron automatisointia koskevassa riita-asiassa. Peräti yhdeksän kuukautta kestänyt pääkäsittely päättyi tällä viikolla Helsingin kaupungin liikennelaitoksen ja Siemensin loppulausuntoihin.
 Käräjäoikeus pohtii ensin vain vahingonkorvausvaatimusten perusteita ja ratkaisua saadaan odottaa ainakin ensi vuoden alkuun saakka. Mahdollisten korvausten määrään oikeus ottaa kantaa vasta myöhemmin.
 Mutta mistä tässä vuosikausia jatkuneessa riidassa ja miljoonien korvausvaatimuksissa on kyse? Keräsimme yhteen pääkysymyksiä.
 Mistä sovittiin ja mikä oli sopimuksen luonne? Kuka tulkitsi väärin ja lipesi velvoitteistaan?
 HKL:n  mukaan Siemensin kanssa sovittiin vuonna 2008  kokonaistoimituksesta:  Siemens siis toimittaisi metron automatisointiin tarvittavat laitteet ja järjestelmät kiinteään hintaan, kiinteällä viiden vuoden toimitusajalla, ja takaisi järjestelmän toimivuuden.
 Sellaiset odottamattomat asiat, joita ei sopimuksessa ollut eritelty, mutta joita järjestelmän toimivuus edellytti, olisivat täten Siemensin vastuulla.
 HKL:n tulkinnan mukaan Siemens huomasi pian, että Helsingin metron automatisointi olisi vaatinut paljon uudenlaisia ja räätälöityjä ratkaisuja, joita se ei kuitenkaan ollut valmis tekemään. Tilalle yritys tarjosi malliratkaisuja aikaisemmista hankkeista.
 – Kysymys on tahdon puutteesta, ei teknisestä osaamattomuudesta, HKL:n asiamies, asianajaja  Timo Ruikka  tiivisti liikennelaitoksen näkemyksen.
 HKL:n mukaan Siemensin tietoon tuli ratkaisemattomia tai vaikeasti toteutettavia ja kalliita ongelmia jo vuonna 2010, ja jo seuraavana vuonna järjestelmätoimittaja ryhtyi valmistautumaan oikeuskäsittelyyn.
 – Siemensin ykköstavoitteeksi tuli riidan voittaminen ennemmin kuin järjestelmän toimittaminen. Siemens ajoi projektin kriisiin, Ruikka totesi oikeudessa.
 Kysymys on tahdon puutteesta, ei teknisestä osaamattomuudesta.  HKL:n asiamies, asianajaja Timo Ruikka
 Siemensin  tulkinnan mukaan HKL:ltä puuttui yksinkertaisesti hankkeen vaatima osaaminen, ja tämä ajoi automatisointiprojektin ongelmiin.
 – HKL ei osannut päättää, mitä halusi, ja muutti mieltään lukuisia kertoja. Tarvittava resurssointi ja osaaminen puuttui HKL:ltä. Tämä voi olla perimmäinen syy siihen, ettei ymmärretty toimituslaajuutta, päätöksiä ei osattu tehdä, teknisiä seikkoja ei ymmärretty, Siemensin asiamies, asianajaja  Petra Kiurunen  puolestaan luetteli.
 Siemens katsoo, että se sitoutui toimittamaan HKL:lle metron  automaattisen liikenteenohjausjärjestelmän apujärjestelmineen .
 Kiurunen otti esille muun muassa HKL:n alkuperäisen tarjouspyynnön, Siemensin tekemän tarjouksen, käydyn kirjeenvaihdon sekä hankintasopimuksen. Näistä jokainen Siemensin mukaan osoittaa toimituslaajuudeen koskeneen vain järjestelmää.
 – On ihan maalaisjärjellä todettavissa, että yksikään toimittaja ei lähtisi kiinteällä hinnalla, kiinteällä toimitusajalla hankkeeseen, jonka sisältö on ihan auki, Kiurunen sanoi viitaten HKL:n käsitykseen kokonaistoimituksesta.
 HKL ei osannut päättää, mitä halusi, ja muutti mieltään lukuisia kertoja.  Siemensin asiamies, asianajaja Petra Kiurunen
 Yritettiinkö suunnittelun ongelmia ratkaista?
 HKL:n  mukaan ratkaisemattomat asiat alkoivat kasautua pian HKL:n ja Siemensin yhteistyön alettua. HKL:n mukaan näitä niin sanottuja LOP ( list of open points ) -asioita oli vuoden 2010 kirjeenvaihdossa listattu kymmenen, seuraavaan vuoteen mennessä jo 174.
 – Eli sen sijaan, että olisi saatu näitä asioita ratkaistua, lista vain kasvoi ja kasvoi, HKL:n asiamies, asianajaja  Pia Bräysy  totesi.
 LOP-asioiden listalle päätyivät muun muassa automaattijunien kulkusuunnan muuttaminen, junien pysäköinti varikolla sekä työkoneiden turvallinen liikkuminen raiteilla.
 Siemensin  asiamiehen Petra Kiurusen mukaan LOP-listat ovat tavanomainen työkalu alalla.
 – Listalla oli asioita, joista oltiin erimielisiä, mutta oli myös sellaisia, joissa ei ollut saatu HKL:ltä riittäviä lähtötietoja tai päätöksiä, jotta asiat olisivat edenneet.
 Kiurusen mukaan yhtäkään listalle päätynyttä asiaa ei voi tulkita Siemensin sopimusrikkomukseksi tai hankkeen tahalliseksi hankaloittamiseksi. Hän myös kiistää, että Siemens olisi tietoisesti heittänyt pyyhkeen kehään.
 – Oli paljon riitaisuuksia, mutta missään vaiheessa töitä ei lopetettu edes näissä riitaisissa asioissa.
 Näin kärhämä eteni 2008  HKL ja Siemens sopivat metron automatisoinnista. 2009  Länsimetron automatisointi otetaan osaksi sopimusta. Yhteistyö alkaa pian takkuilla. 2012  Osapuolet sorvaavat nk. etenemissopimuksen, jolla hankkeen jatko yritetään turvata hankaluuksista huolimatta. 2015  HKL purkaa sopimuksen Siemensin kanssa tammikuussa. Riita-asia tulee vireille Helsingin käräjäoikeudessa. 2017  Yksityinen välimiesoikeus toteaa HKL:n eduksi, että metron automatisointia koskevan toimituserän 1 myöhästymisestä oli päävastuussa Siemens. 2018  Pääkäsittely Helsingin käräjäoikeudessa alkaa. 2019  HKL:n ja Siemensin loppulausunnot kuullaan käräjäoikeudessa juhannuksen jälkeen. 2020  Käräjäoikeuden päätös vahingonkorvausvaatimusten perusteista saataneen vasta alkuvuodesta.
 Oliko vanha metrokalusto kunnossa?
 Siemens on läpi oikeudenkäynnin vedonnut vastaaviin aikaisempiin hankkeisiin sekä alalle vakiintuneisiin käytäntöihin, joita HKL ei ole syystä tai toisesta noudattanut tai ymmärtänyt.
 HKL:n  mukaan tämä on virhetulkinta, sillä mitään täysin vastaavaa hanketta ei ennen ollut tehty: Helsingissä vanha, manuaalikäyttöinen metrojärjestelmä oli tarkoitus päivittää automaattiseksi sen sijaan, että olisi tehty kokonaan uutta.
 HKL:n mukaan 1980-luvun M100- ja M200-sarjojen metrojunien päivittäminen uuden järjestelmän vaatimalle tasolle oli yksiselitteisesti Siemensin tehtävä.
 – Siemens kuitenkin suhtautui liikennelaitokseen kuin se olisi junanvalmistaja – ja Siemens on tottunut siirtämään vastuuta junien muutoksesta valmistajalle. Tilanne oli ilmeisen uusi Siemensille, totesi Bräysy.
 Bräysyn mukaan Siemens on nimennyt "turvallisuuspuutteiksi" lukuisia sellaisia asioita, jotka ovat pikemminkin vanhan junakaluston "ominaisuuksia".
 Siemensin  näkemys on toisenlainen: ensinnäkin vastuu ja riski junakalustosta ei missään vaiheessa siirtynyt Siemensille.
 – Olisiko HKL osannut tehdä junamuutokset? Tämä on aivan sama. Asia ei siirry toimittajan vastuulle sen takia, että tilaaja ei siihen kykene, Siemensin asianajaja Kiurunen täräytti.
 Junakalusto ei Siemensin mukaan myöskään ollut niin hyvässä kunnossa kuin HKL väittää. Esimerkiksi M100-junat eivät olleet yhtenäinen sarja junia, vaan HKL:n vuosien saatossa tekemien kunnossapitotoimenpiteiden vuoksi joukko keskenään erilaisia junia.
 Myös tässä asiassa Siemens katsoo HKL:n jääneen jälkeen kansainvälisistä standardeista.
 Oliko HKL:llä oikeus purkaa sopimus?
 HKL:n  mukaan sillä oli varsin vankat perusteet purkaa Siemensin kanssa tehty sopimus vuonna 2015. Oikeudessa HKL:n asiamies Timo Ruikka viittasi hankintasopimuksen kirjaukseen, jonka mukaan tilaajalla on oikeus purkaa sopimus, jos yksi tai useampi toimituserä viivästyy toimittajasta johtuvista syistä yli 12 kuukautta.
 Ruikan mukaan kuudesta toimituserästä jokainen oli merkittävästi myöhässä tai ainakin niiden voitiin ennakoida myöhästyvän merkittävästi.
 Yksityisessä välimiesoikeudessa on aiemmin käsitelty ensimmäisen toimituserän viivästymistä, ja tuolloin päävastuu asiassa lankesi Siemensille. HKL:n mukaan välimiesoikeuden päätös on varteenotettava esimerkki käräjäoikeudelle.
 Siemens  kuitenkin katsoo, että HKL:n päätös oli vuonna 2012 sorvatun etenemissopimuksen vastainen ja laiton.
 – (Etenemissopimuksessa) päätettiin, että projekti viedään läpi ja riita-asiat käsitellään myöhemmin.  Work first, fight later . Nimenomaan sovittiin, että jo tiedossa olleet viivästykset eivät enää olleet purkuperusteena, Kiurunen tiivisti sopimuksen luonteen.
 Siemens myös katsoo, että länsimetron rakentamisen viivästyminen olisi viivästyttänyt suuresti myös automatisointiprojektia. Tästä syystä HKL olisi päättänyt purkaa automatisointisopimuksen ennen kuin sen maksettavaksi lankeaa mittavia vahingonkorvauksia.
 Lue myös:
 Oliko Helsingillä oikeus hylätä Siemens metron automatisoinnissa? Miljoonakorvauksiin johtavaa kiistaa käsitellään oikeudessa seuraavat 9 kuukautta  (2.10.2018)
 HKL sai erävoiton monipolvisessa metrojupakassa  (11.5.2017)
 Helsinki hylkäsi Siemensin lopullisesti metron automatisoinnissa  (19.1.2015)
 Metrosopan pelurit – Katso kärhämän keskeisimmät riitapukarit  (18.3.2015)

Piti tulla automaattimetro, tulikin poikkeuksellisen lihava oikeusriita – mitä tapahtui? HKL ja Siemens eri mieltä liki kaikesta, tässä keskeiset huomiot


Summary: Ilmoitus tulee herkkänä ajankohtana, sillä Yhdysvaltain ja Kiinan presidenttien on määrä sovitella huomenna kauppakiistaansa G20-kokouksessa Japanissa.

Kiina kertoo jatkavansa öljyntuontia Iranista siitä huolimatta, että Yhdysvallat on uhannut kaikkien Iranin kanssa öljykauppaa tekeviä pakotteilla.
 Kiinan ilmoitus tuli vain päivää ennen kuin Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Kiinan presidentin  Xi Jinpingin  on määrä sovitella  kauppakiistaansa Japanin G20-kokouksessa.
 Kiinan ulkoministeriön alaisen asevalvontaosaston johtaja  Fu Cong  sanoo, että Kiina vastustaa yksipuolista pakotteiden asettamista.
 Yhdysvallat tiukensi Iran-pakotteitaan toukokuussa koskemaan kaikkea öljyntuontia Iranista ja uhkasi asettaa pakotteita kaikille niille maille, jotka eivät noudata Yhdysvaltain tahtoa asiassa.
 – Emme hyväksy Yhdysvaltojen niin sanottua nollatoleranssipolitiikkaa, sanoo Fu Cong.
 Pakotteet ovat romahduttaneet Iranin öljynviennin. Kansainvälinen energiajärjestö tosin ilmoitti aiemmin tässä kuussa, että Iran on jatkanut jossain määrin öljynvientiä. Järjestön mukaan on kuitenkin vaikeaa sanoa, mille maille Iran on raakaöljyään myynyt.
 Iran, Yhdysvallat, Venäjä, Kiina, Britannia, Saksa ja Ranska allekirjoittavat huhtikuussa 2015 ydinsopimuksen, jonka tarkoituksena oli varmistaa, ettei Iran kehitä ydinasetta sekä päästä eroon Iraniin kohdistuvista pakotteista.
 Presidentti Trump kuitenkin vetäytyi sopimuksesta vuonna 2018 ja palautti Iranin-vastaiset pakotteet.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltain ja Kiinan välienselvittelyä odotetaan G20-kokouksessa – Presidentti Trump lähti kärttyisänä Osakaan

Kiina kertoo jatkavansa öljyntuontia Iranista Yhdysvaltain uhkauksista huolimatta


Summary: Helsingin Bussiliikenteen nykyinen omistaja sekä kaupungin kansliapäällikkö eivät kommentoineet ratkaisua perjantai-iltapäivällä.

EU-komissio julkaisi  tänään perjantaina päätöksen , jonka mukaan Helsingin Bussiliikenne Oy eli HelB on saanut laittomia tukia kymmeniä miljoonia euroja. Kyse on Helsingin kaupungin omalle tytäryhtiölleen 2000-luvun alusta vuoteen 2012 välillä myöntämistä lainoista.
 Komissio tulkitsi, että bussiyhtiölle myönnetyt lainat vääristivät kilpailua ja antoivat epäreilun edun kilpailijoihin nähden siinä määrin, että tapaus rikkoi EU:n valtionavun sääntöjä. Seurauksena komission mukaan nämä rahat, 54,2 miljoonaa euroa, tulee nyt periä takaisin.
 Komissio aloitti asiasta tutkinnan vuonna 2016. Taustalla oli komissiolle vuonna 2011 tullut kilpailevan yhtiön Nobinan valitus, jossa väitettiin, että Helsingin Bussiliikenteelle myönnetyt lainat eivät olleet markkinaehtojen mukaisia ja sisälsivät valtiontukea.
 Komission tutkinta on nyt tullut siihen päätökseen, että yksikään yksityinen taho ei olisi myöntänyt lainaa samoilla ehdoilla, kuten hyvin matalalla korkotasolla. Lisäksi komission mukaan HelB kärsi lainan myöntöaikaan huomattavista taloudellisista vaikeuksista, jolloin yksityisillä markkinoilla sille ei olisi myönnetty vastaavilla ehdoilla lainaa.
 Helsingin Bussiliikenne oli kaupungin omistama yhtiö, joka kuitenkin myytiin Koiviston Auto Oy:lle vuonna 2015. Komission päätöksen mukaan uusi omistaja on velvollinen maksamaan perittävät rahat.
 Yle soitti Koiviston Auton konsernijohtaja  Antti Norrlinille . Hän ei vielä perjantaina iltapäivällä ollut kuullut päätöksestä ennen puhelua eikä siksi kommentoinut asiaa.
 Myöskään Helsingin kaupungin kansliapäällikkö  Sami Sarvilinna  ei ollut vielä kuullut, että tutkinnasta on tullut päätös.
 Kuluttaja- ja kilpailuvirastokaan ei ota kantaa tapaukseen. Kilpailuyksikön johtajan  Valtteri Virtasen  mukaan virastolla ei ole toimivaltaa valtiontukien valvontaan, vaikkakin toteaa, että ne voivat yleisesti ottaen kilpailua joissakin tapauksissa vääristää.

EU-komissio: Helsingin Bussiliikenne sai laitonta tukea kaupungilta, nyt yli 54 miljoonaa euroa pitää periä takaisin


Summary: Tällä tietoa translain uudistus jättää nuoret sivuun. Taysin nuorisopsykiatrian ylilääkäri ei ole asiasta huolissaan.

13-vuotias helsinkiläinen  Nuutti Auvinen  on transpoika.
 Julkisen liikenteen käyttö, ulkomaille matkustaminen tai lääkärikäynnit eivät ole hänelle yhtä yksinkertaisia kuin valtaosalle ihmisistä, koska hoitotietokannoissa, passissa ja muissa virallisissa asiakirjoissa näkyvä sukupuolimerkintä aiheuttaa usein hämmennystä.
 Auvinen on joutunut selittämään, miksi hän käyttää naisen bussikorttia. Sukupuolimerkinnän takia häntä tytötellään paljon esimerkiksi lääkärissä.
 – Kerran sanoin asiasta, ja sain vastauksen joka oli luokkaa "älä höpsi". Elämä helpottuisi, jos juridisen sukupuolimerkinnän saisi vaihdettua.
 Hallitusohjelmassa luvataan uudistaa translakia ja erottaa sukupuolen korjauksen juridinen ja lääketieteellinen prosessi toisistaan.
 Ohjelmaan on kuitenkin kirjattu, että juridinen korjaus, eli henkilörekisteritiedoissa olevan sukupuolimerkinnän muuttaminen, olisi mahdollista vain täysi-ikäisille.
 Lain valmistelussa ei voida ohittaa alaikäisten transihmisten tilannetta.  Eduskunnan HLBTI-verkosto
 Auvinen varmistui sukupuoli-identiteetistään kaksi vuotta sitten, mutta on omien sanojensa mukaan tiennyt asian jollain tavalla jo pienestä pitäen.
 – Lapsena halusin esimerkiksi ottaa paidan pois ulkona, enkä ymmärtänyt, miksei se ole ok.
 Auvisen mielestä translain uudistaminen pitäisi tehdä laajemmin kuin mitä hallitusohjelmassa nyt määritellään. Monet järjestöt ja poliitikot ovat samaa mieltä.
 Nuutti Auvinen luotti siihen, että hänen perheensä suhtautuu transsukupuolisuuteen hyvin. Auvisen ystäväpiirissä on paljon sateenkaarinuoria, joiden kanssa asioista on myös ollut helppo puhua.  Antti Haanpää / Yle
 Eduskunnassakin erimielisyyttä
 Setan nuorisotyön koordinaattorille  Lotte Telakivelle  alaikäisten rajaaminen juridisen sukupuolen korjauksen ulkopuolelle on pettymys.
 – Kansainvälinen kehityksen suuntakulku on toinen, joten olisi mahtavaa, että Suomessakin saataisiin kokonaisuudistus tehtyä kerralla.
 Telakivi kertoo, että  esimerkiksi Norjassa  lainsäädäntö mahdollistaa sukupuolimerkinnän vaihtamisen huoltajien avustuksella jo kuuden vuoden ikäisille lapsille.
 Ihmisoikeusjärjestöjen lisäksi eduskunnan HLBTI-verkosto on tyytymätön siihen, että mahdollisuutta sukupuolimerkinnän korjaamiseen ei anneta nuorille.
 – Translapset ovat yksi haavoittuvimmista lapsiryhmistä, johon kohdistuu Suomessa erittäin paljon ennakkoluuloja ja kyseenalaistamista. Translain valmistelussa ei voida ohittaa alaikäisten transihmisten tilannetta, HLBTI-verkoston jäsenet toteavat kannanotossaan.
 Myös  lapsiasiavaltuutettu  on tuonut esiin sen, että lakiesitystä tehdessä on huolehdittava lasten oikeuksien toteutumisesta.
 Translain uudistus oli hallitusneuvotteluissa oikeusvaltion kehittäminen -alaryhmän vastuulla. Alaryhmää puheenjohtanut  Dan Koivulaakso  (vas.) ei kerro syitä sille, miksi mahdollisuus juridisen sukupuolen korjaamiseen koskee hallitusohjelman kirjauksessa vain täysi-ikäisiä.
 Setan nuorisokoordinaattori Lotte Telakiven mukaan nuoret ovat usein sinut identiteettinsä kanssa, mutta yhteiskunnan syrjivät asenteet herättävät heissä ihmetystä. Antti Haanpää / Yle
 Ylilääkäri ei näe tarvetta juridisen ikärajan muuttamiselle
 Alaikäisten kokemia sukupuoliristiriitoja on tutkittu Helsingin ja Tampereen yliopistollisten sairaaloiden nuorisopsykiatrisissa yksiköissä  vuodesta 2011 .
 Taysin nuorisopsykiatrian vastaava ylilääkäri, professori  Riittakerttu Kaltiala  kertoo, että tutkittavien vuosittainen määrä on viisinkertaistunut 2010-luvun aikana. Nykyään alaikäisiä ihmisiä hakeutuu transsukupuolisuustutkimuksiin yhteensä noin 200 vuodessa.
 Kaltiala ei pidä sukupuolen juridisen korjaamisen ikärajaa huonona asiana. Kaikki transsukupuolisuustutkimuksiin menevät nuoret eivät hänen mukaansa tarvitse sukupuolen juridista korjaamista.
 – Merkittävällä osalla tutkimuksiin hakeutuvista nuorista identiteetti ja persoonallisuuskehitys ovat laaja-alaisesti kesken, eli ongelmia ei ole ainoastaan sukupuolen kokemuksessa, Kaltiala sanoo.
 Joidenkin nuorten sukupuoli-identiteetti on vahvasti selvillä, vaikka nuoruuden kehitys kokonaisuudessaan ei olisi vielä päättynyt. Heidän tapauksessaan sukupuolimerkinnän muutoksesta ei Kaltialan mukaan olisi haittaa.
 – Osan kohdalla taas on hyvä, että asiaa jarrutetaan. Alaikäiset joutuvat muutenkin odottamaan monia asioita täysi-ikäisyyteen saakka.
 Kaltiala muistuttaa, että sukupuolen kokemusta voi ilmentää ja erilaisia identiteettejä kokeilla ilman juridista muutostakin.
 – Identiteettikokeilut ja identiteetin etsiminen kuuluvat nuoruuteen. Itse asiassa pitäisi miettiä, kenen etu se oikein on, että nuoria pitäisi tässä asiassa kauheesti kiirehtiä.
 Lääketieteellinen korjausprosessi on pitkä ja vakava
 Lotte Telakiven mukaan sukupuoliristiriitaa kokevat nuoret eivät saa riittävästi tukea. Setan alaisuudessa toimivalla sukupuolen moninaisuuden osaamiskeskuksella olisi enemmän asiakkaita kuin mitä he pystyvät vastaanottamaan, ja myös julkisessa terveydenhuollossa on hitautta.
 – Kriteerit korjausprosessiin pääsemiselle ovat aika tarkat, jolloin nuori saattaa jäädä vaille tarvitsemaansa oikea-aikaista tukea, Telakivi sanoo.
 Lastenpsykiatrian piirissä voidaan käsitellä sukupuoliristiriidan kokemuksia, mutta lähete transpolille tehdään yleensä vasta 13 vuotta täyttäneille.
 Nuutti Auvinen pyysi lähetettä 12-vuotiaana, mutta sai sen täytettyään 13. Vielä hän ei ole päässyt tutkimuksiin.
 Pitää olla varma, että tilanne on pysyvä, jotta ei tulisi katumisia.  Riittakerttu Kaltiala, Taysin nuorisopsykiatrian ylilääkäri
 Professori Kaltiala kertoo, että kansainvälisten seurantatutkimusten mukaan neljä viidesosaa vastakkaiseen sukupuoleen lapsuudessa identifioituneista ihmisistä kokee puberteetin käynnistyttyä toisin.
 Siksi hoidon harkintaa sisältäviä tutkimuksia tai mitään hoitoja ei voi tehdä aiemmin.
 Murrosikää jarruttavat hoidot, joita kutsutaan blokkerihoidoiksi, esitetään Kaltialan mukaan julkisuudessa usein väärin. Niistä on hyötyä vain tietylle potilasryhmälle: sellaisille transnuorille, jotka hakeutuvat sukupuoli-identiteettinsä vuoksi tutkimuksiin varhain ennen sukukypsäksi kehittymistä, mutta joilla puberteetti on kuitenkin jo alkanut.
 Nuorten hoidot transpoliklinikoilla  Ennen puberteettia nuori voi päästä konsultaatiokäynnille ja myöhempien tutkimustarpeiden kartoitukseen. Ns. blokkerihoidot sopivat vain nuorille, joiden puberteetti on alkanut, mutta yhä käynnissä. Valtaosa tutkimuksiin hakeutuvista nuorista alkaa pohtia asiaa yläkouluikäisinä. Hormonaalisia muuntohoitoja annetaan aikaisintaan 16-vuotiaille. Alaikäisille ei tehdä kirurgisia toimenpiteitä.
 Kaltiala on hyvillään siitä, että terveydenhuollon resursseja ei jatkossa enää tarvitse käyttää lausuntojen antamiseen aikuisten juridista sukupuolen korjausta varten.
 Transpoliklinikoiden varsinainen työ ei kuitenkaan muutu miksikään siitä, että sukupuolen juridinen ja lääketieteellinen korjaus erotetaan toisistaan. Tutkimus on joka tapauksessa vaativa prosessi.
 – Ihmisen terveeseen ja normaalisti toimivaan kroppaan tehdään palautumattomia interventioita – se on vakava asia. Pitää olla varma, että tilanne on pysyvä, jotta ei tulisi katumisia.
 Nuorisojärjestöt tahtoivat translakiin kokonaisuudistuksen
 Hallitusneuvottelujen alla 40 järjestöä julkaisivat  kannanoton , jossa Suomeen vaadittiin sateenkaaripoliittista toimintaohjelmaa ja muun muassa translain kokonaisuudistusta.
 Allekirjoittaneiden joukossa ovat muun muassa Setan, Trasekin ja Ihmisoikeusliiton lisäksi kaikkien hallituspuolueiden nuorisojärjestöt: demarinuoret, vasemmistonuoret, vihreät nuoret, Svensk ungdom ja keskustanuoret.
 Keskustalle translain uudistuksesta voi tulla omantunnon kysymys, jossa poliitikot saavat halutessaan äänestää puolueen linjan vastaisesti. Puolueen  nuorisojärjestö  kritisoi, ettei asia saisi olla niin.
 Nuorempi sukupolvi vaikuttaa myös politiikan ulkopuolella edeltäjiään suvaitsevaisemmalta. Nuorten pride -tapahtumassa käsityöpajaa pitävä 16-vuotias  Eleonora Byckling  on tutustunut lukiossa transsukupuolisiin ja sukupuolettomiin ihmisiin.
 Byckling kertoo, että Kallion lukiossa sukupuolivähemmistöihin suhtaudutaan avoimin mielin ja sateenkaari-ihmisten oikeuksista puhutaan toisinaan oppitunneillakin. Hänen tuttaviensa keskuudessa translain uudistuksesta on kohistu.
 – Tämä tuntuu heistä epäreilulta. Kun ymmärtää itseään, että kuka on, niin saattaa olla tosi suuri juttu, että sitä ei kuitenkaan saa minnekään virallisesti. Että joutuu vaan odottamaan, Byckling kuvailee.
 Eleonora Bycklingillä on sekä Suomen että Venäjän kansalaisuus. "Suomessa tasa-arvoasiat ovat todella paljon paremmin", hän sanoo. Antti Haanpää / Yle
 Lue myös:
 Tommi Kinnusen kolumni: Koululaisen sukupuoli ei poliitikolle kuulu
 Kun Paulasta tuli Alexander, hän joutui valitsemaan huippu-urheilun ja hyvinvoinnin väliltä: "Elämäni on hyvä nyt"

"Elämä helpottuisi, jos sukupuolimerkinnän saisi vaihdettua" – 13-vuotiaan Nuutti Auvisen on pakko selittää sukupuoltaan täysi-ikäiseksi asti


Summary: May kehotti Venäjää lopettamaan Britannian ja sen liittolaisten horjuttamisen.

Hymyjä ei juuri väläytelty puolin tai toisin, kun Britannian pääministeri  Theresa May  ja Venäjän presidentti  Vladimir Putin  kohtasivat G20-maiden kokouksen yhteydessä Japanin Osakassa.
 Mayn mukaan Britannian ja Venäjän suhteet eivät voi palautua ennalleen ennen kuin Venäjä lopettaa "vastuuttoman ja horjuttavan" toiminnan.
 Mayn tiedottaja kertoi, että pääministeri oli viitannut Venäjän vihamieliseen sekaantumiseen toisten maiden asioihin, disinformaatioon ja kyberhyökkäyksiin.
 May ja Putin keskustelivat tulkkiensa välityksellä G20-maiden kokouksen yhteydessä Japanin Osakassa. MICHAEL KLIMENTYEV/ EPA
 May oli myös kertonut Putinille, että Britannialla oli kiistämätön todiste siitä, että Venäjä oli ex-kaksoisagentti  Sergei Skripalin  ja hänen tyttärensä myrkyttämisyrityksen takana. Skripalit joutuivat hermomyrkkyiskun kohteeksi viime vuonna.
 – Pääministeri korosti, että Britannia on avoin toisenlaisille suhteille, mutta jotta näin voisi tapahtua, Venäjän hallinnon täytyy valita erilainen polku, Mayn tiedottaja sanoi.
 Britannia on tehnyt selväksi, että Mayn ja Putinin tapaaminen ei tarkoita maiden suhteiden lämpenemistä. Tämän kuun alkupuolella Putin ehdotti, että Venäjän ja Britannian tulisi kääntää uusi sivu suhteissaan Skripalien myrkytysskandaalin jälkeen. Putinin mukaan kansainvälisen politiikan kysymykset olisivat tärkeämpiä kuin "turvallisuuspalveluiden valtapelit".
 May ja Putin tapasivat nyt ensi kerran virallisesti kasvokkain myrkytysskandaalin jälkeen. Putinin tiedottajan  Dmitri Peskovin  mukaan Mayn ja Putinin tapaamisessa olivat lisäksi läsnä vain heidän tulkkinsa.
 – May puhui Skripalin tapauksesta. Hän otti tämän asian esille ja sai tarpeellisia vastauksia Venäjän presidentiltä, Peskov sanoi.
 Hänen mukaansa May ja Putin keskustelivat myös muun muassa taloussuhteista, Ukrainasta, Syyriasta ja Iranista.

Ensimmäinen kohtaaminen hermomyrkkyiskun jälkeen – yhteiskuva paljastaa Putinin ja Mayn jäiset välit