Summary: Perhevapaauudistuksen työllisyysvaikutuksia on yliarvioitu, sanoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimuspäällikkö Minna Salmi.

Perhevapaauudistuksen toteuttaminen ensi hallituskaudella on monen puolueen toiveissa, mutta suuria työllisyysvaikutuksia tai ratkaisua syntyvyysongelmaan ei uudistukselta kannata odottaa.
 Tämä käy ilmi Ylen haltuunsa saamista eduskuntaryhmille toimitetuista taustalaskelmista. Kelan ja valtiovarainministeriön tekemien laskelmien mukaan korvausten tason muutosten ja hoitovapaan pituuden työllisyysvaikutukset olisivat vähäisiä.
 Perhevapaauudistuksella tavoitellaan työelämän ja vanhemmuuden tasa-arvon lisäämistä siten, että isät käyttäisivät perhevapaita aiempaa enemmän. Tällä hetkellä naiset käyttävät 90 prosenttia vanhempainpäivärahoista.
 Toinen poliitikkojen nostama tärkeä tavoite on ollut pienten lasten äitien työllisyysasteen nostaminen. Erityisesti nykyistä kotihoidon tukea on pidetty naisia kotiin passivoivana.
 – Perhevapaakeskustelua on monen vuoden ajan käyty niin, että huomio on kiinnitetty nimenomaan äitien työllisyysasteeseen ja on oletettu, että kotihoidon tukea leikkaamalla tai lyhentämällä saataisiin tähän merkittäviä muutoksia. Työllisyysvaikutuksia on tässä keskustelussa yliarvioitu, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimuspäällikkö  Minna Salmi  sanoo.
 Salmi oli puhumassa aiheesta eduskuntaryhmille järjestetyssä tilaisuudessa. Hänen mukaansa uudistus olisi tehtävä, mutta perusteluna olisi työllisyyden kasvattamiseen sijaan sukupuolten tasa-arvon parantaminen, isien vanhemmuuden tukeminen ja lapsiperheiden toimeentulon kohentaminen.
 Eduskuntaryhmät kokoontuivat perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikon  (kesk.) kutsusta käymään läpi tällä hallituskaudella kaatuneen perhevapaauudistuksen opetuksia ja virkamiesten tekemiä taustalaskelmia.
 Useat puolueet ovat luvanneet toteuttaa uudistuksen ensi vaalikaudella.  Kokoomus on nostanut  sen jo hallitusneuvotteluiden kynnyskysymykseksi.
 Isien osuutta halutaan kasvattaa kiintiöillä
 Monissa  puolueiden ja työmarkkinajärjestöjen esittelemissä malleissa  halutaan lisätä isille kiintiöityä osuutta ansiosidonnaisesta vanhempainpäivärahasta. Kiistaa on lähinnä siitä, mikä sen pituus olisi ja vähentäisikö se samalla äidin käyttämää hoitovapaata.
 Isien itsenäinen kiintiö on lisännyt isäkuukautena aiemmin tunnetun pidemmän vapaan käyttöä selvästi. Vuonna 2013 tämän isyysvapaan käyttöaikaa pidennettiin siihen asti kunnes lapsi on kaksivuotias, ja jousto on vaikuttanut myönteisesti sen käyttöön.
 Yle Uutisgrafiikka
 Useissa malleissa esitetään myös muutoksia nykyiseen kotihoidon tukeen, joka antaa mahdollisuuden hoitaa lasta kotona kunnes tämä täyttää kolme vuotta.
 Eduskuntaryhmille esiteltyjen valtiovarainministeriön ja Kelan esimerkkilaskelmien mukaan isyysrahakauden pidennys nykyisestä 54 päivästä äitiysrahakauden pituiseksi, eli 105 arkipäivään, kasvattaisi etuuskuluja noin 90 miljoonalla eurolla. Samalla isien työllisyys ja verokertymä vähenisivät.
 Laskelmissa arvioidaan myös kotihoidon tuen leikkausten vaikutuksia. Työllisyysvaikutukset jäisivät laskelmien mukaan pieniksi. Hoitorahan leikkaaminen sadalla eurolla lisäisi virkamiesten arvion mukaan työllisyyttä noin 1 800 henkilöllä.
 Esillä on ollut myös perhevapaamalleja, joissa kotihoidon tuki nousisi alkuvaiheessa nykyiseen verrattuna, mutta sen kesto olisi nykyistä lyhyempi. Tason puolittamalla keston voisi kuitenkin tuplata.
 Perhevapaiden nykyiset pituudet Äitiysvapaa 105 arkipäivää. Vanhempainvapaa 158 arkipäivää, äiti tai isä, ei yhtäaikaa. Isyysvapaa 18 arkipäivää yhtäaikaa äidin kanssa tai yhteensä 36-54 arkipäivää 2-vuotiaaksi asti. Hoitovapaa 3-vuotiaaksi, äiti, isä tai palkattu hoitaja. Osittainen hoitovapaa 1-2. luokkalaisten vanhemmille, ei samoina päivinä.
 Esimerkkilaskelmassa etuus olisi 13 kuukauden ajan 700 euroa kuukaudessa. Malli kasvattaisi keskimääräistä kotihoidon tukea noin 100 eurolla kuukaudessa. Se heikentäisi työllisyyttä laskelman mukaan noin 1 800 henkilöllä ja kasvattaisi kotihoidon kuluja noin 60 miljoonalla eurolla, sillä lyhyillä tukijaksoilla tuen nousu houkuttelisi perheitä käyttämään kotihoidon tukea nykyistä enemmän.
 Vanhempainpäivärahojen ja kotihoidon tuen muutokset vaikuttaisivat suoraan varhaiskasvatuksen kysyntään. Yhden lapsen päivähoitokustannukset ovat esimerkkilaskelmien mukaan noin 10 000–19 000 euroa vuodessa, joten näiden palveluiden lisäkulut kunnille on huomioitava uudistusta tehtäessä.
 Useat eduskuntapuolueet ovat maininneet perhevapaauudistuksen  yhdeksi ratkaisuksi Suomen alhaiseen syntyvyyteen . Eduskuntaryhmille jaetuissa taustamateriaaleissa kuitenkin todetaan, että tutkimusten mukaan syntyvyyteen vaikuttaminen etuuksilla on joko vaikeaa tai kallista.
 Koulutus nostaisi naisten työllisyysastetta leikkauksia paremmin
 THL:n mukaan kotihoidon tukeen tehtävien muutosten sijaan koulutus olisi avaintekijä työllisyysasteen nostossa, jos pienten lasten äitejä halutaan saada nykyistä enemmän ansiotyöhön.
 Pitkään kotihoidon tukea käyttävien äitien koulutustaso on usein matala, ja tästä syystä heidän on vaikeampi työllistyä. Näistä äideistä noin puolet oli ilman työpaikkaa, johon he voisivat palata perhevapaiden jälkeen ja alle kolmanneksella ei ole koulutusta peruskoulun jälkeen. Koulutustaso taas on ratkaiseva tekijä naisten työllistymisessä. Mitä korkeampi koulutus, sitä suurempi osa yli kolmivuotiaiden lasten äideistä on työelämässä.
 THL myös katsoo, että kotihoidon tuen leikkaus kohdentuisi epätasa-arvoisesti. Tuen pituuden tai tason leikkauksesta kärsisivät eniten heikossa sosioekonomisessa asemassa olevat perheet, joiden äitien on vaikea löytää töitä. Köyhemmissä perheissä isät käyttävät isyysvapaita muita harvemmin, ja äidit hoitavat lapsiaan kotona pitkään muita useammin.
 Äitien hoivaratkaisuihin eivät vaikuta vain koulutustaso tai asema työmarkkinoilla, vaan myös hoivaihanteet. Äidin ratkaisua hoitaa lasta pitkään kotihoidon tuella lisäävät THL:n mukaan epäilys päivähoidon laadusta, monilapsisuus ja se, että äidin mielestä pienten lasten äidin paikka on kotona.
 THL toteaakin, etteivät tutkimustulokset tue johtopäätöksiä, että kotihoidon tuki kannustaa äitejä pois työelämästä tai että tukea lyhentämällä saataisiin merkittävästi enemmän äitejä ansiotyöhön.
 Isät voivat pitää isyysvapaita enintään yhdeksän viikkoa. Keskimäärin isyysvapaita pidetään kuitenkin vain vajaat neljä viikkoa. Pixabay
 Enemmän joustoja ja erilaiset perheet huomioon
 Kolmas uudistuksen tavoitteista on ollut nykyistä joustavampi ja eri perhemuotoja paremmin palveleva perhe-etuusjärjestelmä.
 Kelan tilastoista selviää, että kotihoidon tuella hoidettujen alle 3-vuotiaiden lasten osuus on pienentynyt jo pitkään. Samaan aikaan joustavien ratkaisujen eli osittaisen ja joustavan hoitorahan käyttö on kasvanut tasaisesti.
 THL:n mukaan osa-aikavapaata käytetään kuitenkin vielä vähän: joustavan hoitorahan turvin hoidetaan vain seitsemän prosenttia alle 3-vuotiaista lapsista ja valtaosa hoitorahan saajista on naisia.
 Käytön vähäisyyteen vaikuttaa oleellisesti osittaisen hoitovapaan työssäoloaikaehto. Työntekijän on oltava saman työnantajan palveluksessa vähintään kuusi kuukautta viimeisen vuoden aikana. Puolella parivuotiaiden lasten äideistä ei ole voimassaolevaa työsuhdetta, joten heidän työssäoloaikansa ei täyty.
 Saadaanko uudistus ensi kaudella maaliin?
 Tällä hallituskaudella valmisteltu perhevapaauudistus tyssäsi viime vuoden helmikuussa keskustan Saarikon pysäytettyä hankkeen. Uudistuksen reunaehdot olivat kireät ja  tavoitteet osin keskenään ristiriitaisia .
 Mahdottomaksi osoittautui esimerkiksi perhevapaauudistuksen toteuttaminen kustannusneutraalisti, eli ilman lisärahoitusta.
 Hallituspuolueiden välejä kiristäneestä yrityksestä viisastuneena useat puolueet ovat lupailleet uudistuksen toteuttamista niin, että sille myös varataan tarvittava lisärahoitus.
 Eri puolueiden perhevapaamalleihin tutustunut THL:n  Minna Salmi  sanoo, että puolueiden ratkaisut ovat keskenään jopa hämmästyttävän samankaltaisia. Esimerkiksi tällä hetkellä puoluekannatusmittauksissa suurimman puolueen paikasta kamppailevat SDP ja kokoomus haluavat molemmat pidentää isälle kiintiöityä vapaata kolmella viikolla.
 Salmi toivoisi puolueilta kuitenkin enemmän kunnianhimoa.
 – Puolueet ovat todenneet, että ne haluavat kunnianhimoisen uudistuksen. Kolmen viikon pidennys ei mielestäni ole kovin kunnianhimoinen. Tavoite isälle kiintiöityjen vapaiden pidentämisestä neljään kuukauteen olisi hyvä lähtökohta, Salmi sanoo.
 Mikäli poliittiseen yhteisymmärrykseen päästään, on edessä vielä valtava savotta lain valmistelussa ja toimeenpanossa.
 Tällä hallituskaudella kovilla olleet sosiaali- ja terveysministeriön virkamiehet esittivätkin puheenvuorossaan eduskuntaryhmille toiveen siitä, että urakkaan varataan riittävästi aikaa ja resursseja.
 Lisää aiheesta:
 Kesärannan keittiöstä se alkoi – Näin perhevapaaremontti eteni, kaatui ja iski särön keskustan ja kokoomuksen välille
 Syntyneiden määrä Suomessa on historiallisen pieni – Yle selvitti, mitä asialle pitäisi puolueiden mielestä tehdä

Puolueet haluavat isät kotiin lapsia hoitamaan – äitien työllisyyteen perhevapaauudistuksella olisi kuitenkin vain pieni vaikutus


Lumisade, pöllyävä lumi ja lauhtuva sää tekevät ajokelin vaikeaksi lähes koko maassa.
 Ylen meteorologin  Kerttu Kotakorven  mukaan aamupäivän aikana on luvassa Etelä-Suomeen lisää lunta, joka heikentää ajokeliä entisestään.
 – Sakeimmillaan lumisade on tänään iltapäivällä, jolloin näkyvyys heikkenee ja ajokeli on erittäin haasteellinen. Lisäksi sään lauhtuminen lisää liukkautta lumen pakkautuessa, sanoo Kotakorpi.
 Eilen iltapäivällä alkanut lumisade on tuonut pääkaupunkiseudulle noin kymmenen senttimetriä lunta. Kotakorpi ennustaa, että tämän päivän aikana lunta tulee maan etelä- ja keskiosiin 5-10 senttimetriä lisää.
 Illalla lumisateita on luvassa Itä-Suomessa, missä on syytä varautua puustovahinkoihin ja mahdollisesti myös sähkökatkoksiin.
 Erittäin huonon ajokelin varoitus on voimassa Uudellamaalla, Kanta-Hämeessä, Päijät-Hämeessä, Kymenlaaksossa, Etelä-Karjalassa ja Etelä-Savossa. Huonon ajokelin varoitus on voimassa Rovaniemen ja Sallan korkeudelle asti, normaalista ajokelistä saadaan siis nauttia vain Lapin pohjoisosassa.
 Sää on vaikuttanut myös raideliikenteeseen, ja suurin osa kaukojunista myöhästelee.

Aamun ajokeli on huono lähes koko maassa, iltapäivällä pyryttää lisää


Summary: Rikolliset tarkkailivat drooneilla, liikkuiko satamassa poliiseja, jotta mereltä lähestyvien veneiden hasis-lastit oli mahdollista purkaa satamassa.

Espanjan poliisi on ottanut kiinni huumeiden salakuljetusliigan, joka käytti drooneja tarkkaillakseen poliisien liikkumista La Linea de la Concepcionin satamakaupungissa Gibraltarin rajalla.
 Poliisin mukaan huumeliiga tarkkaili droonien avulla sitä, liikkuiko satamassa poliiseja, jotta mereltä lähestyvän veneen hasis-lasti oli mahdollista purkaa rannalla tai satamassa. Poliisi kertoo pidättäneensä 12 ihmistä epäiltynä salakuljetuksesta. Kaikki pidätetyt ovat Espanjan kansalaisia.
 Poliisi kertoo, että pidätettyjen joukossa oli henkilöitä, jotka olivat erittäin taitavia droonien lennätyksessä. Liigalta takavarikoitiin yksi drooni, radiotaajuuksia häiritsevä lähetin sekä huipputason älypuhelimia.
 Yle Uutisgrafiikka
 Liigan arvellaan salakuljettaneen Marokosta Espanjaan yli kuusi tonnia hasista viime kuukausien aikana ja ansainneen näin noin viisi miljoonaa euroa.
 La Linea de la Concepcionin satamakaupunki sijaitsee Cádizin maakunnassa. Cádizin rannat ja satamat ovat huumesalakuljettajien tärkeimpiä reittejä Espanjaan ja edelleen muualle Eurooppaan. Niiden kautta kulkevat niin Marokon kannabiksen kuin Etelä-Amerikan kokaiininkin kuljetusreitit.

Huumeiden salakuljettavat käyttivät Espanjassa drooneja virkavallan tarkkailuun


Summary: Hallinnon sulku lykkäsi puhetta viikolla. Valkoisen talon lehdistöpäällikkö sanoi maanantaina, että Trump odottaa kovasti tilaisuuttaan puhua yhdysvaltalaisille.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  pitää vuosittaisen kansakunnan tilaa koskevan puheensa (State of the Union) kongressille ensi viikon tiistaina 5. helmikuuta.
 Kongressin edustajainhuoneen demokraattipuhemies  Nancy Pelosi  ilmoitti asiasta Trumpille lähettämässään kirjeessä, jossa hän kutsui presidentin pitämään puheensa edustajainhuoneen istuntosaliin. Kirjeen mukaan Trump ja Pelosi olivat päättäneet ajankohdasta yhdessä.
 Trumpin oli alun perin tarkoitus pitää puheensa tänään tiistaina, mutta Pelosi lykkäsi sitä turvallisuushuoliin vedoten liittovaltion hallinnon ollessa suljettuna. Hallinnon sulku päättyi viime viikolla, kun Valkoinen talo ja kongressi pääsivät sopuun väliaikaisesta rahoituspaketista.
 Puheen viivyttämisen katsottiin olevan yksi Pelosin keino saada Trump taipumaan hallinnon avaamiseen ilman tämän hamuamaa rahoitusta Meksikon rajamuuria varten.
 Jokavuotinen State of the Union on presidenteille yksi vuoden tärkeimmistä tilaisuuksista, sillä suorana televisioitavaa puhetta ovat paikalla kuulemassa sekä senaatti että edustajainhuone ja muitakin Yhdysvaltain hallinnon huomattavia henkilöitä.
 Valkoisen talon lehdistöpäällikkö  Sarah Sanders  sanoi maanantaina, että Trump odottaa kovasti tilaisuuttaan puhua yhdysvaltalaisille.
 Osa liittovaltion hallinnosta oli suljettuna viiden viikon ajan. Tänä aikana 800 000 liittovaltion työntekijää joutui tulemaan toimeen ilman palkkaa. Työntekijöille maksetaan nyt jälkikäteen, mutta Yhdysvaltain talous kärsi hallinnon sulusta kongressin budjettitoimiston laskelmien mukaan 11 miljardin dollarin verran.
 Hallinto saatetaan sulkea uudestaan 15. helmikuuta, jos Valkoinen talo ja demokraatit eivät sitä ennen löydä sopua.

Trump pitää puheensa kansakunnan tilasta 5. helmikuuta


Summary: Yhdysvaltojen mukaan kiinalaisyhtiö on yrittänyt muun muassa varastaa liikesalaisuuksia yhdysvaltalaiselta T-Mobile-operaattorilta.

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Yhdysvallat on nostanut lukuisia rikossyytteitä kiinalaista teknologiajätti Huaweita vastaan.
 Maan oikeusministeriö syyttää Huaweita muun muassa siitä, että kiinalaisyhtiö on yrittänyt varastaa liikesalaisuuksia yhdysvaltalaiselta T-Mobile-operaattorilta.
 Lisäksi ministeriö syyttää Huaweita Yhdysvaltain asettamien Iranin vastaisten pakotteiden rikkomisesta. Syytteiden kohteena on myös Huawein  Meng Wanzhou , joka on ollut joulukuusta lähtien pidätettynä Kanadassa.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Yhdysvalloilta rikossyytteitä Huaweita vastaan liikesalaisuuksien varastamisesta ja Iran-pakotteiden rikkomisesta


Summary: Ranskalaiskirjailijan typerät puheet yli 50-vuotiaista naisista kertovat todellisesta ongelmasta Ranskassa, kirjoittaa Annastiina Heikkilä.

– Yli 50-vuotiaat naiset ovat minulle näkymättömiä, totesi palkittu ranskalainen kirjailija  Yann Moix  naistenlehti Marie Clairen haastattelussa pari viikkoa sitten.
 50-vuotias kirjailija kertoi, että hän viehättyy ainoastaan parikymppisten naisten ulkonäöstä
 – Yli viisikymmentävuotiaan naisen vartalo ei ole upea laisinkaan, Moix perusteli.
 Kirjailijan puheet nousivat nopeasti  kansainväliseksi uutisaiheeksi, ja  niistä sekä niiden aiheuttamista reaktioista kirjoitti myös Yle.
 Siksi on syytä huomata pari asiaa.
 Ensinnäkin, ranskattaret eivät luhistu, vaikka he eivät olisi yhden kirjailijan mieleen. Ylipäätään on typerä ajatus, että nainen romahtaa tai vähintäänkin loukkaantuu, jos hän ei ole miehen mielestä viehättävä.
 Naisilla on paljon tähdellisempääkin ajateltavaa vaikkapa työhön ja toimeentuloon liittyen.
 Toiseksi, todellinen ongelma on siinä, että viisikymppiset naiset muuttuvat Ranskassa näkymättömiksi työnantajiensa silmissä. Siitä kertoo yli 50-vuotiaiden työllisyysaste, joka on Ranskassa eurooppalaisittain matala.
 Tutkimusten mukaan etenkin yli viisikymppisten naisten on hyvin vaikeaa löytää uutta työtä.
 Kuvaava esimerkki naisiin kohdistuvasta ikäsyrjinnästä  on elokuva-ala, joka on ollut viime aikoina tapetilla #metoo-liikkeen myötä.
 Sanomalehti Le Monden viime vuonna tekemän selvityksen mukaan ranskalaisten naisnäyttelijöiden uran lyhyt kultakausi sijoittuu ikävuosien 24–32 väliin.
 Miesnäyttelijöille riittää tasaisesti rooleja kolmestakympistä kuuteenkymppiin.
 Ikääntyviä naisia ei näy valkokankailla, koska heille ei kirjoiteta rooleja muutamia tähtinäyttelijöitä lukuun ottamatta.
 Naisen ykköstehtävä valkokankaalla kun on yhä olla viehättävä miehen silmissä – ja viehättävyys on yhtä kuin nuoruus. Kokemus ja karisma ovat toissijaisia.
 Tähän liittyy myös fiktiivisten pariskuntien ikäero, joka vastaa aikalailla kirjailija Yann Moixin havittelemaa tilannetta.
 Ranskalaiset ohjaajat tekevät edelleen innokkaasti elokuvia, joissa yli viisikymppinen mies on kimpassa parikymppisen tytön kanssa.
 Yli 35-vuotiaita naisia ei kumppanin rooleissa enää juuri näy, sillä heidän ei ajatella olevan uskottavia romanttisen kiinnostuksen kohteita.
 Ranskalaisten elokuvien maailma  heijastelee tiukassa pysyvää uskomusta siitä, että naisen arvoa määrittää tämän viehätysvoima. Siihen vaikuttaa uskovan myös kirjailija Yann Moix.
 Onneksi tilanne on vähitellen muuttumassa.
 – Moixin puheet kertovat ainoastaan kirjailijasta itsestään. Hän voi tykätä mistä tahtoo, ei se minua hetkauta, eräskin ystäväni kommentoi.
 Muutosta voi avittaa suhtautumalla Moixin kommentteihin kuten ystäväni: käheästi naurahtaen.
 Lue myös:
 Ranskalaiskirjailija Yann Moix sanoo, ettei voi rakastaa yli 50-vuotiasta naista – Ranska raivostui
 Ylen kirjeenvaihtajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Argentiina:  Talouskriisi on päällä, mutta jokaisen argentiinalaisen on päästävä rantalomalle – paahteiseen kaupunkiin jäävät katsovat muiden lomailua televisiosta Venäjä:  Moskovassa meikinpoistoaine ja juusto voivat aiheuttaa raskaan pettymyksen, mutta yhteen voi luottaa – nimittäin mustikkakeittoon Yhdysvallat:  Mitä yhteistä on kahvinpuruilla, vessanpöntöllä ja poliisilla? Yhdysvalloissa kaikkia niitä käytetään lääkejätteen hävittämiseen Kreikka:  Kreikassa teinit valtaavat kouluja parempien opetusolojen puolesta –Joskus syyksi riittävät kanttiinin mauttomat juustopiiraat tai kansalliskiihko Viro:  Olen yli kolmekymppinen lapseton nainen – eli Virossa suorastaan kummajainen Kiina:  Kiinassa pitää varoa, ettei vahingossa päädy toivomaan ystävänsä kuolemaa – älä anna kiinalaiselle lahjaksi kelloa, kukkia tai kenkiä Saksa:  Saksalaisetkin sinuttelevat joskus tuntemattomia, mutta millä logiikalla? Ulkomaalaiselle varmaa on vain kiusallisiin tilanteisiin päätyminen

Ranskalaisnaiset eivät romahda kirjailijamiehen kommenteista – heillä ei ole aikaa, sillä heidän on kamppailtava asemastaan työelämässä


Summary: Tunnistautumisen voisi tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnion mukaan tehdä usein verkossa muutenkin kuin henkilötunnuksen avulla.

Toimitukseen otti yhteyttä henkilö, jolle oli myyty puhelinliittymän jatkosopimusta ja häneltä oli kysytty henkilötunnusta puhelun aikana. Henkilö pohti, saako tällaista kysyä ja voiko tunnuksen antamisesta olla vaaraa.
 Moni yritys kysyy suomalaisilta henkilötunnusta. Ilman sitä ei esimerkiksi pysty asioimaan kaikissa verkkokaupoissa.
 Sähköiset lomakkeet eivät usein tunne sitä vaihtoehtoa, että jättää vaikka henkilötunnuksen loppuosan laittamatta.
 Samaan aikaan julkisuudessa kerrotaan tietovuodoista ja varoitetaan antamasta henkilötunnusta kenellekään. Kansalainen hämmentyy pakostakin.
 Onko normaalia, jos esimerkiksi puhelinmyyjä kysyy henkilötunnusta, tietosuojavaltuutettu  Reijo Aarnio ?
 – Ainakaan puhelun alussa se ei ole ollenkaan normaalia tai tarpeellista.
 Käsitteet sekaisin
 Henkilötunnuksen kysymisestä tulee usein kysymyksiä tietosuojavaltuutetulle. Aarnion mukaan laki määrittelee, milloin yrityksellä on oikeus käyttää henkilötunnusta. Laissa ei määritellä erikseen, milloin sitä saa kysyä.
 Milloin yritys voi käyttää henkilötunnusta?
 – Se liittyy yleensä siihen, kun tehdään sopimus, johon liittyy luotonanto tai maksutapahtumia. Markkinointivaiheessa henkilötunnusta ei pitäisi käyttää, Aarnio sanoo.
 Henkilötunnusta saa käsitellä esimerkiksi myös, jos rekisteröidyn yksiselitteinen yksilöiminen on tärkeää laissa säädetyn tehtävän suorittamiseksi.
 Aarnio ei ota kantaa yksittäistapaukseen. Hänen mukaan yksilöiminen ja tunnistaminen menevät aika usein sekaisin.
 – Jos asiakasrekisterissä on 50 Virtasta, jotenkin ne erotellaan. Siihen henkilötunnukset on tarkoitettu, että eri Virtaset voidaan erottaa toisistaan. Tunnistaminen on sitä, että olen se, joka väitän olevani. Nämä menevät aika usein verkkotoiminnassa sekaisin: milloin kysymys on henkilön yksilöinnistä, eli milloin Virtanen voidaan erotella toisista Virtasista, ja milloin kyse on tunnistamisesta, joka voisi tapahtua eri tavalla kuin henkilötunnusta kysymällä.
 Reijo Aarnio, tietosuojavaltuutettu. Ronnie Holmberg / Yle
 Tunnistautumisen voisi Aarnion mukaan tehdä puhelinnumeroa, asiakasnumeroa tai jotakin täydentävää kysymystä kysymällä.
 Nykyään monissa palveluissa pitää vahvistaa identiteetti esimerkiksi verkkopankkitunnuksilla, mikä vähentää väärinkäytön mahdollisuuksia.
 Koko verkkomaailma pitäisi Aarnion mukaan rakentaa niin, ettei kuluttaja joudu olemaan huolissaan.
 – Valitettavasti kaksi kolmesta suomalaisesta on huolissaan. Tämä liittyy henkilötunnuksen käyttöön ja koko asiakaskokemukseen, Aarnio sanoo.
 "Tietoisia riskejä"
 Jos henkilötunnus joutuu vääriin käsiin, siitä voi olla paljon harmia. Identiteettivarkauden lisäksi  monenlaiset väärinkäytökset  ovat mahdollisia. Henkilö voi tilata verkkokaupoista toisen laskuun tai tehdä erilaisia viranomaisilmoituksia paperilomakkeilla.
 Henkilötunnuksien antamisesta nousi kohu viime syksynä, kun Trafin palveluista sai ongittua suomalaisten henkilötietoja.
 Lahtelainen Miikka  halusi lokakuussa uusia rikki menneen ajokorttinsa. Hän surffasi Liikenteen turvallisuusviraston verkkosivuille ja keksi miten sen tietojärjestelmistä lypsetään suomalaisten henkilötietoja. Satunnaisella henkilötunnuksella sai ongittua henkilön nimen ja ajokorttitiedot. Tämä mahdollistaa identiteettivarkauden.
 Yle kertoi vuonna 2017, kuinka  kuopiolainen Jari joutui tietovuoden uhriksi . Joku oli julkaissut 16 000 suomalaisen henkilötunnukset netissä ja niillä tehtailtiin tuhansia rikoksia vuodessa. Hetudump.txt-nimisen tiedoston tiedot olivat muun muassa Itä-Suomen yliopiston ja Työtehoseuran järjestelmistä.
 Nykyiseen henkilötunnukseen liittyy tieto myös ihmisen iästä ja sukupuolesta. Kuvaa on manipuloitu. Yle
 Tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnio sanoo, että EU-lainsäädännön mukaan palveluntarjoajien pitää osoittaa, että ne ovat turvallisia.
 – Totta kai pitää olla varovainen. Jos tuntuu siltä, että tunnusta kysytään tarpettomasti, kannattaa aina kysyä, miksi sitä pyydetään.
 – Järjestelmä on rakennettu niin, että riskin pitäisi kantaa aina järjestelmän tuottaja, ei koskaan kuluttaja. Jos valitsee sellaisen kumppanin, joka ei noudata pykäliä, ottaa tietoisen riskin.
 Lopulta kuluttaja itse valitsee, haluaako hän antaa henkilötunnuksen vai jättääkö mieluummin vaikka kaupat tekemättä.
 Asia ei ole mustavalkoinen. Kysyä saa, mutta vastata ei ole pakko.
 Milloin henkilötunnus kannattaa sanoa?
 – Sellaiselle kannattaa sanoa, joka pystyy perustelemaan, miksi sitä kysytään. Se on paras nyrkkisääntö, Aarnio sanoo.
 Henkilötunnukset uhkaavat loppua
 Työryhmä miettii Suomessa koko henkilötunnuksen uudistamista. Työryhmä selvittää, millä tavoin henkilö tulisi yksilöidä viranomaisten tietojärjestelmissä. Työryhmän tavoitteena on tehdä esitys kansalliseksi toimintamalliksi tämän vuoden loppuun mennessä.
 Nyt henkilötunnus annetaan automaattisesti väestötietojärjestelmästä, ja sen antamisesta vastaa Väestörekisterikeskus. Henkilötunnus voidaan antaa Suomen kansalaiselle, joka on syntynyt Suomessa tai ulkomailla ja asuu Suomessa tai ulkomailla. Henkilötunnuksen voivat saada myös ulkomaan kansalaiset, joilla on riittävä yhteys Suomeen.
 Henkilötunnuksia aiotaan uudistaa. Yhtenä syynä on nykyisten tunnusten käyminen vähiin. Poliisi
 Nykyisessä henkilötunnuksessa on nähty ainakin kolme ongelmaa. Ensinnäkin ne uhkaavat loppua kesken, koska henkilötunnuksia on päivä- ja sukupuolikohtaisesti käytössä ainoastaan rajallinen määrä.
 On arvioitu, että viimeistään 2040-luvulla tulee vastaan riittävyysongelmia, kun tunnuksia joudutaan antamaan samasta sarjasta kuin suurille ikäluokille, eli 1940-luvulla syntyneille. Joistakin tunnuksista voi tulla pulaa jo 2020-luvulla.
 Toiseksi henkilötunnuksesta ilmenee henkilön ikä ja sukupuoli. Kolmanneksi kaikille Suomeen muuttaville ulkomaalaisille ei ole mahdollisuutta myöntää henkilötunnusta, mikä vaikeuttaa heidän asioimistaan.
 Kolme eri mallia
 Työryhmä julkaisi vastikään väliraportin. Siinä on luotu kolme mallia, joista pyydetään nyt lausuntoja.
 Minimimallissa nykyjärjestelmää muutetaan vain vähän, lähinnä sillä yritetään ratkoa ongelmia. Tässä mallissa luovuttaisiin esimerkiksi sukupuolta ilmaisevasta tiedosta sekä lisättäisiin vuosisatamerkkien määrää.
 Keskitetyssä mallissa luotaisiin uusi neutraali henkilötunnus, josta ei voisi päätellä mitään tietoja. Tunnus olisi satunnainen merkkijono.
 Hajautetussa mallissa henkilöön tiedot ilmenisivät eri tietovarannoissa, esimerkiksi passirekisteristä, opiskelijanumerosta ja veronumerosta ja tietoja voisi linkittää toisiinsa.
 Lue lisää:
 Joutuiko henkilötunnuksesi vääriin käsiin? – asiantuntija kertoo riskit
 Identiteettivarkaus ei vaadi kuin yhden puhelinsoiton — laki laahaa kilometrin jäljessä
 Kaikki muuttuu, jopa henkilötunnus – 8 kysymystä ja vastausta
 Henkilötunnukset saattavat mennä uusiksi, jopa kaikilta

Henkilötunnusta kysytään joka paikassa – uskaltaako sitä antaa?


Summary: Intiassa oli vuonna 2011 lähes 70 miljoonaa köyhää kotitaloutta.

Intian kongressipuolueen johtaja  Rahul Gandhi  teki maanantaina merkittävän vaalilupauksen.
 Gandhi sanoi Chattisgarhin osavaltiossa järjestetyssä vaalitapahtumassa, että kongressipuolue takaa kaikille Intian köyhille minimitoimeentulon, jos puolue äänestetään valtaan kevään parlamenttivaaleissa.
 – Kukaan ei kärsi nälästä Intiassa. Kukaan ei jää köyhäksi. Teemme tämän jokaisessa Intian osavaltiossa, Gandhi sanoi.
 Vuonna 2011 Intiassa arvioitiin olevan lähes 70 miljoonaa köyhää kotitaloutta. Yhteensä kotitalouksia oli tuolloin noin 240 miljoonaa.
 Gandhin kampanjalupausta pidetään askeleena kohti perustuloa.

Intian oppositiojohtaja Rahul Gandhi lupaa köyhille vähimmäistulon, jos kongressipuolue voittaa vaalit – "Kukaan ei kärsi nälästä Intiassa"


Summary: EU-maiden elintarvikkeiden hälytysjärjestelmästä ei ole tullut ilmoitusta, että Suomeen olisi tuotu vaarallista naudanlihaa, Ruokavirasto kertoo.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU:n jäsenvaltioiden elintarvikkeiden ja rehujen nopean hälytysjärjestelmän kautta ei ole tullut tietoa, että Suomeen olisi tuotu elintarvikevaaran sisältävää puolalaista naudanlihaa, kertoo Ruokavirasto.
 Virasto on pyytänyt asiasta tietoa Puolan viranomaisilta ja ollut yhteydessä Euroopan komissioon. Myös elintarvikeala on aloittanut tarkemmat selvitykset tuomiensa tuotteiden toimitusketjuista.
 Mediassa olleiden tietojen mukaan Puolassa olisi päässyt markkinoille naudanlihaa, joka olisi peräisin sairaista eläimistä, joita ei olisi tarkastettu teurastamossa siten kuin säädökset kaikissa EU-maissa edellyttävät.
 – Suomalainen elintarvikeala tietää tuotteidensa alkuperän ja poistaa varmasti maineriskin välttämiseksi epäilyttävät tuotteet ja raaka-aineet myynnistä ja käytöstä. Jos tuotteen raaka-aineet huolettavat, kannattaa tutustua huolella pakkausmerkintöihin, sanoo Ruokaviraston elintarviketurvallisuusjohtaja Leena Räsänen tiedotteessa.
 Kuluttajan saatava tietoa lihan alkuperästä
 Lihan turvallisuudesta ja laadusta vastaavat Ruokaviraston mukaan ensisijaisesti yritykset omavalvontasuunnitelmansa ja omien laatuvaatimustensa mukaisesti. Lisäksi viranomaiset valvovat tuontilihaa riskiperusteisesti.
 Kaupassa lihan pakkausmerkinnöissä pitää aina ilmoittaa alkuperämaa. Kuluttajalla on aina oikeus kysyä ja saada tietoa lihan alkuperästä myös ravintolassa, Ruokavirasto muistuttaa.
 Helsingin Sanomat kertoi sunnuntaina puolalaistoimittajan kuvanneen , kuinka sairaan näköisiä nautoja raahataan öisin teurastettavaksi ilman eläinlääkärin tarkastusta Mazovian alueella sijaitsevassa teurastamossa.
 HS:n mukaan teurastuksen jälkeen työntekijät näyttävät poistavan ruhoista muun muassa makuuhaavoja ja kasvaimia, jotka kielivät sairauksista.
 Lue lisää:
 Ruokavirasto on kysynyt Puolasta selvitystä sairaiden nautojen teurastuksesta

Ruokavirasto: EU-maiden hälytysjärjestelmän tietojen mukaan Suomeen ei ole tuotu vaarallista naudanlihaa


Summary: Etsintöihin osallistui viranomaisten lisäksi paikallisia vapaaehtoisia.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Malesiassa kadonneen suomalaisen etsintöjä on jatkettu lisävoimin, malesialainen Star-lehti kertoi maanantaina.
 Lehden mukaan etsintöihin osallistui maanantaina yli 40 ihmistä ja etsintäkoiria. Poliisin ja muiden viranomaisten lisäksi operaatiossa ovat auttaneet paikalliset asukkaat.
 20-vuotias suomalaismies oli lomamatkalla Malesiassa, kun hän malesialaismedian mukaan katosi viime viikon tiistaina Pulau Tiomanin saarella. Pulau Tioman sijaitsee Etelä-Kiinan meressä Malesian itärannikolla.
 Mies aikoi tiettävästi vierailla turistien suosimilla Kampung Asahin vesiputouksilla ja tavata tuttavansa tämän jälkeen. Kun näin ei käynyt, tuttava teki miehestä katoamisilmoituksen lauantaina.
 Pelastusviranomaisten mukaan etsinnät aloitettiin pian tämän jälkeen. Suomen ulkoministeriö on tietoinen asiasta ja selvittää tapausta. Maanantaina ministeriöllä ei ollut asiasta uutta kerrottavaa.
 Lue lisää:
 Lehti: Suomalaisturisti kateissa Tiomanin saarella Malesiassa – Ulkoministeriö selvittää asiaa

Malesiassa kadonneen suomalaisen etsintöjä jatkettiin etsintäkoirien avulla


Summary: Lumipyry haittaa maantieliikenteen lisäksi raide- ja lentoliikennettä.

Ilmatieteen laitos varoittaa erittäin huonosta ajokelistä Uudellamaalla. Keliä huonontavat lumipyry ja pöllyävä lumi.
 Ylen meteorologi  Joonas Koskela  kertoo, että runsas lumisadealue leviää pääkaupunkiseudulle lännestä juuri pahimman iltapäiväruuhkan aikaan.
 – Tässä lähituntien aikana ajokeli tulee muuttumaan paikoin jopa erittäin huonoksi.
 Lumi sataa kevyenä ja pölisevänä pakkaslumena, jota voimakas tuuli kinostaa. Lumipyry yhdistettynä pöllyävään pakkaslumeen heikentää näkyvyyttä huomattavasti ja hankaloittaa liikennettä.
 Koskela muistuttaa, että ajorampeista ja risteysalueista tulee pakkaslumen vuoksi liukkaita. Myös kinostuva lumi voi tehdä risteysalueista hankalia.
 Pyryttämällä tulevaa kevyttä pakkaslunta voi kertyä tämän vuorokauden aikana 10–15 senttimetriä. Koskela arvioi, että seuraavan vuorokauden aikana lunta voi sataa vielä lisää.
 – Jos huonosti käy, kevyttä pakkaslunta voi tulla seuraavan kahden vuorokauden aikana jopa 20–30 senttiä pääkaupunkiseudulle ja lähiympäristöön.
 Sää haittaa lento-, juna- ja metroliikennettä
 Lumipyry haittaa Ilmatieteen laitoksen mukaan maantieliikenteen lisäksi raide- ja lentoliikennettä. Finavian  tiedotteen  mukaan kova sivutuuli viivästyttää lentoliikennettä iltapäivällä.
 Lisäksi työmatkaliikennettä vaikeuttaa lähijunien myöhästymiset. HSL kertoo lähijunien R, Z, I ja P olevan iltapäivällä ja alkuillasta myöhässä sekä lentoasemalle että Helsinkiin päin. Syynä myöhästymisille on radan tekninen vika.
 Myös A-lähijunia Leppävaaraan ja Helsinkiin on peruttu. K-lähijuna ajetaan harvennetuin lähdöin Helsingistä ja Keravalta sääolosuhteiden vuoksi.
 Myöhästymisiin on syytä varautua myös kaukojunissa. Illalla puoli kuuden aikoihin kaukojunista oli aikataulussaan noin kolmannes ja lähiliikenteen junista 35 prosenttia.
 Myös metroa liikennöidään kelistä johtuen harvennetuin vuorovälein.
 – Lumi on aiheuttanut sen, etteivät vaihteet käänny haluttuun asentoon. Lisäksi aiemmin oli ongelmia jännitteiden kanssa Itäkeskus–Mellunmäki välillä, mikä aiheutti raidevirtapiirihäiriöitä metron turvalaitteeseen, HKL:n vastaava liikenteenohjaaja  Timo Ansamaa  kertoo.
 Metroliikenteestä on poistettu kuusi vuoroa, jonka vuoksi vuorovälit pitenevät paikoin 5–10 minuuttia. Häiriöiden arvioidaan kestävän iltaseitsemään.

Lumipyry piinaa työmatkaliikennettä Uudellamaalla – Ylen meteorologi: ”Kevyttä pakkaslunta voi tulla kahdessa vuorokaudessa jopa 30 senttiä”


Summary: Puut taipuvat kasvavan lumikuorman alla uhkaavasti. Riskinä on, että puita kaatuu sähkölinjoille ja teille.

Puiden kasvava lumikuorma uhkaa sähköverkkojen toimivuuden lisäksi myös ulkona liikkuvien turvallisuutta. Etelä-Savossa pelastuslaitos, muut viranomaistoimijat, sähköverkkoyhtiöt ja kunnat valmistautuvat maanantaina illalla alkavaan lumisateeseen, joka voi tuoda maakuntaan jopa kymmenestä viiteentoista senttiä lisää lunta.
 Etelä-Savon pelastuslaitoksen pelastuspäällikkö  Tuomo Halmeslahti  sanoo, että sään lauhtuminen ja lumisade tuovat haasteita kaikille viranomaistahoille.
 – Ilma lauhtuu, mikä on toisaalta hyväkin asia. Se kuitenkin lisää myös ilmankosteutta ja samalla puissa olevan tykkylumen painoa. Pahimmassa skenaariossa puita voi lähteä kaatumaan linjoille entistä enemmän ja puiden latvoja voi katkeilla. Sitä silmällä pitäen valmistaudumme toimimaan muiden viranomaisten kanssa yhteistyössä.
 Jää kotiin, koska puu voi kaatua päälle
 Poikkeuksellinen lumikuorma vaatii varautumista viranomaisten lisäksi myös kansalaisilta. Pelastuspäällikkö toivoo, että ihmiset hillitsisivät ulkoiluintoaan puiden kaatumisvaaran vuoksi.
 – Uhkana on nimenomaan tykkylumi. Lisääntyvä lumi kertyy puihin ja aiheuttaa suurimman riskin. Niissä paikoissa, missä lumikuorman näkee heti ja puiden latvat ovat taipuneet, on syytä jo välttää metsässä liikkumista.
 Pelastuspäällikkö Halmeslahden mielestä kotiin jääminen on joissain tilanteissa metsään menemistä parempi vaihtoehto.
 – Jos näkee selvästi, että ympärillä on todella taipuneita latvoja ja puita, on parempi olla menemättä metsään. Puu voi katketa todella yllättäen ja tulla hyvinkin voimalla alas.
 Pelastuslaitos toivoo: auraa sivutie jo ennalta, jätä puomi auki
 Sähköverkkoyhtiöt tekevät töitä riskipuiden poistamiseksi maapartioiden ja helikopterien voimin. Halmeslahti sanoo kuitenkin, että kaikkia vikapaikkoja ei pystytä ennustamaan.
 – Pahimmilla alueilla puita on niin paljon, ettei kaikkia pysty kertakaikkiaan poistamaan ennakkoon. On vain katsottava, mikä puu kaatuu, ja korjattava sen myötä.
 Vikakorjausten helpottamiseksi pelastuslaitos toivoo, että sivutiet aurattaisiin jo ennalta ja yksityisteiden puomit jätettäisiin auki, jotta sähkönjakeluyhtiöiden vikapartiot pääsevät mahdollisimman ripeästi korjaamaan verkon vikoja.

Puut ovat jo katkeamispisteessä lumikuorman alla – "Nyt on parempi olla menemättä metsään"


Summary: Syyttäjän mukaan 43-vuotias mies yritti surmata 8- ja 7-vuotiaat lapset ajamalla henkilöautolla päin kallioleikkausta Paimiossa syksyllä 2018.

Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa on käsitelty tapausta, jossa syyttäjä vaatii miehelle ehdotonta vankeusrangaistusta lapsiin kohdistuneista murhan yrityksestä, tapon yrityksestä ja törkeästä liikenteen vaarantamisesta.
 Yle uutisoi laajasti lähisuhdesurmista viime viikolla. Tuolloin Yle käsitteli viimeisten reilun kolmen kuukauden sisällä tapahtuneita lähisuhde- ja lapsisurmia.
 Nyt oikeudessa käsitellyt teot tapahtuivat 30. lokakuuta 2018, kun mies ajoi kaksi alaikäistä lasta kyydissään päin kallioleikkausta valtatie 1:llä. Varsinais-Suomen käräjäoikeus päätti salata uhrien henkilöllisyydet. Julkisista asiakirjoista kuitenkin ilmenee, että mies oli ainakin toiselle lapsista läheinen henkilö.
 Syyttäjän mukaan mies asetti auton vakionopeudensäätimeen nopeudeksi hieman yli 120 kilometriä tunnissa, avasi oman turvavyönsä sekä etupenkillä istuneen 8-vuotiaan lapsen turvavyön ja ohjasi päin tien reunassa ollutta kallioleikkausta. 7-vuotias lapsi oli tapahtumahetkellä takapenkillä keski-istuimella.
 Auto törmäsi voimakkaasti kallioleikkaukseen, kimposi takaisin tielle ja kulkeutui noin 50 metrin päähän törmäyskohdasta. 8-vuotias lapsi lensi törmäyksessä ulos autosta ja löi päänsä.
 Lapsille aiheutui törmäyksestä ruhjeita, mustelmia ja haavoja. Auto vaurioitui pahoin.
 Syyttäjä vaatii etupenkillä olleen 8-vuotiaan lapsen kohdalla miehelle tuomiota murhan yrityksestä. Syyttäjän mukaan mies oli jo aiemmin suunnitellut 8-vuotiaan surmaa. Mies oli harkinnut lapsen tukahduttamista tyynyllä vain muutama päivä ennen ulosajoa. Hän oli myös aiemmin syksyllä uhkaillut tekevänsä lapselle jotakin.
 Syyttäjän mukaan vakaasta harkinnasta kertoo myös se, että lapsi ei normaalisti matkustanut auton etupenkillä. Lapsen asianajajan mukaan 8-vuotias lapsi oli jo pitkään ennen murhan yritystä joutunut miehen antipatioiden, eristämisen ja erilaisen syrjinnän kohteeksi.
 7-vuotiaan lapsen kohdalla syyttäjä vaatii miehelle tuomiota tapon yrityksestä.
 Mies on myöntänyt osan teoista poliisin esitutkinnassa, mutta kiistää murhan ja tapon yritykset.
 Syytteitä puitiin Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa viime viikolla. Käräjäoikeus antaa tapauksesta tuomion helmikuussa.
 Ylen viime viikolla julkaistussa artikkelissa sekä keskiviikon A-studiossa käsiteltiin laajasti lähisuhde- ja perhesurmien taustatekijöitä. Useita viime aikojen surmia ennakoivat tutkitut varoitusmerkit. Muun muassa eristämisenä ilmenevä kontrollointi on yksi tutkijoiden havaitsemista riskitekijöistä.
 Juttua päivitetty kello 16.12: korjattu Turun käräjäoikeus Varsinais-Suomen käräjäoikeudeksi.
 Miksi mies tappaa läheisensä? Kolmessa kuukaudessa 6 naista ja 3 lasta on kuollut lähisuhdeväkivaltaan – surmia ennakoivat tunnetut varoitusmerkit
 Video: Sadun entinen mies surmasi itsensä ja heidän kolme lastaan – "Hän varmaan kosti sen, että minä jätin hänet"
 A-studio: Miten perhesurmat voisi estää?

43-vuotiaalle miehelle syytteet murhan ja tapon yrityksistä: Ajoi päin kallioleikkausta kyydissä 8- ja 7-vuotiaat lapset


Summary: Noin kolmen miljoonan euron laitetta on testattu jo viime viikolla.  Torstaina kuvaukset alkavat virallisesti.

PET-CT- kuvantamislaitetta on Vaasan keskussairaalaan toivottu ja haluttu pitkään. Uuden sairaalarakennuksen myötä tilatkin olivat laitteelle jo valmiina ja nyt vihdoin odotettu lisä keskussairaalan palveluihin on kohta käytössä.
 Kuvantamislaite on tärkeä apu esimerkiksi syövän hoidossa ja syövän toteamisessa. Laitteella voidaan kuvata myös muita kuin syöpäpotilaita. Esimerkiksi tulehduksista kärsiviä saatetaan kuvauttaa uudella laitteella.
 PET-CT-kuvantamislaite on kustannuksiltaan lähes kolme miljoonaa euroa. Terhi Varjonen / Yle
 Aluksi laite on käytössä torstaisin mutta mikäli reurssit antavat myöden kuvauksia saattaa tulla lisää.
 Tutkimusaine lennätetään Helsingistä Vaasaan
 Itse kuvausaika on vain 15-30 minuuttia, mutta valmisteluaika mukaan lukien potilaalla menee tutkimuksessa parista tunnista kolmeen tuntiin.
 Suurin aika tutkimuksessa menee radioaktiivisen tutkimusaineen antamisessa potilaalle. Ainetta tiputetaan potilaaseen puolisentoista tuntia ja sen jälkeen on vielä oltava levossa tunnin verran, jonka jälkeen on kuvauksen vuoro.
 Tutkimusainetta valmistetaan Helsingissä tarkasti se määrä mitä potilaille tarvitaan. Radioaktiivista ainetta ei voi nopean puoliintumisajan vuoksi säilyttää, vaan se on käytettävä pian valmistuksen jälkeen.
 Helsingistä aine tulee lentokoneella Vaasaan ja taksilla keskussairaalaan.
 Autoinjektori nimeltään Villegalle valmistaa tutkimusaineen potilaalle. Kliinisen fysiologian ja isotooppiyksikön osastonhoitaja Gun Berg työssään. Terhi Varjonen / Yle
 Tutkimuksen kustannukset ovat parin tuhannen euron luokkaa. Koska kyseessä on radioaktiivinen tutkimusaine, on hoitajien pidettävä tarpeeksi pitkä etäisyys potilaaseen. Hoitajilla on myös säteilymittari, joka rekisteröi radioaktiivisuutta jatkuvasti.
 Rasittavat matkat vähenevät
 Olennaista kuvantamislaitteen Vaasaan saamisessa on ajan ja vaivan säästyminen potilailla. Aiemmin esimerkiksi syöpäpotilas on viety Turkuun kuvattavaksi. Noin 350 kilometrin matka edestakaisin on saattanut olla huonokuntoiselle potilaalle hyvinkin raskas. Nyt kuvaukset tehdään Vaasassa, jolloin pitkiä matkoja ei tule.
 Laitetta on testattu viime viikolla potilailla ja ensimmäiset palautteet ovat olleet myönteisiä. Tulevana torstaina kuvataan neljä potilasta.
 Diagnostiikkakeskuksen ylihoitaja Birgitta Ivars (vas.), diagnostiikkakeskuksen johtaja, lääkäri Susanna Luukkonen ja kliinisen fysiologian ja isotooppiyksikön osastonhoitaja Gun Berg.  Terhi Varjonen / Yle
 Kuvien tulkinta tehdään Turussa, sillä yrityksistä huolimatta sairaalaan ei ole saatu palkattua alaan erikoistunutta lääkäriä. Kuvat lähetetään sähköisesti Turkuun PET-keskukseen, jossa ne tulkitaan ja tieto tulee Vaasaan potilasta hoitavalle lääkärille.
 Vastaavia mutta ei yhtä uusia laitteita on muun muassa yliopistollisissa keskussairaaloissa. Vanhan Vaasan läänin alueella laite on ensimmäinen.
 Laitteen saamiseksi Pohjanmaan Syöpäyhdistys järjesti viime vuonna kansalaiskeräyksen. Sen tuotto ja säätiöiden lahjoitukset mukaan lukien rahoitusta kertyi noin 700 000 euroa. Koko laitteen kustannukset ovat lähes kolme miljoonaa euroa.

Syöpähoitoihin tarkoitettu kuvantamislaite lyhentää potilaiden tutkimusmatkoja reippaasti – kansalaiskeräys mahdollisti PET-CT-laitteen tulon Vaasaan


Summary: Komission varapuheenjohtaja katsoo, että EU on neuvotellut Britannian kanssa hyvän erosopimuksen.

Euroopan unionin komission varapuheenjohtaja  Jyrki Katainen  arvioi maanantaina, että EU:n olisi typerää tehdä Britannialle myönnytyksiä, jotka asettaisivat unionin epäedulliseen asemaan brexit-sopimuksen aikaansaamiseksi.
 Kataisen mukaan ei ole mitään syytä antaa myönnytyksiä Britannialle, joka tiesi EU:sta eroamisen seuraamukset.
 Katainen sanoo, että EU on neuvotellut hyvässä uskossa ja saanut aikaan hyvän sopimuksen, jonka Britannian parlamentti hylkäsi.
 Katainen avasi näkemyksiään maanantaina neuvoteltuaan Kyproksen valtiovarainministerin  Harris Georgiadesin  kanssa.
 Georgiades sanoi, että Kypros haluaa välttää Britannian eron EU:sta ilman sopimusta.
 Ministerin mukaan Kypros olisi valmis keskeyttämään Britannian eroprosessin, jotta neuvottelijat saisivat lisäaikaa muotoilla Britannialle eroehdot, jotka olisivat vähemmän haitalliset kaikille osapuolille.

Katainen: EU:lla ei ole syytä antaa myönnytyksiä Britannialle brexitin suhteen


Summary: Rakennusyhtiöt eivät innostu rajoittamisesta. Se voisi jarruttaa rakentamista, ne varoittavat.

Taloyhtiölainat valtaavat vauhdilla asuntokauppaa ja rakentamista.
 Yhä isompi osa uusista asunnoista myydään niin, että valtaosa asunnon hinnasta on taloyhtiölainaa. Se on eräänlaista piilovelkaa, jossa ostajan ei tarvitse aluksi ottaa isoa asuntolainaa, mutta yhtiölaina lankeaa maksettavaksi vastikkeiden kautta.
 Tästä ovat huolestuneet niin Suomen Pankki kuin Finanssivalvontakin. Nyt huoli on konkretisoitumassa toimiksi, kun valtiovarainministeriön johtama työryhmä suunnittelee rajoituksia taloyhtiölainoihin.
 Harkinnassa on rajoittaa ainakin sitä, kuinka pienellä myyntihinnan osuudella ostajia voidaan houkutella.
 Käytännössä keinoja on kaksi: rajoitetaan joko taloyhtiölainan maksimimäärää tai lyhennysvapaan kestoa – tai sitten molempia. Konkreettista ehdotusta odotetaan maaliskuun lopussa, kun työryhmän työ päättyy.
 – Ensisijaisesti nyt mietitään lyhennysvapaiden vuosien rajoittamista ja sitä, paljonko lainaa voisi saada suhteessa asuntojen arvoon. Joku yhdistelmä näistä voisi olla hyvä. Tätä on huolellisesti harkittava, sanoo valtiovarainministeriön (VM) rahoitusosaston päällikkö  Leena Mörttinen .
 Huolta aiheuttaa se, että kotitaloudet velkaantuvat liikaa.
 – Asuntolainakanta kasvaa rauhallisesti, noin kahden prosentin tahtia, mutta taloyhtiölainojen vauhti on kymmenen prosenttia ja päällekin.
 Yhtiölainaa maksetaan vastikkeessa Taloyhtiölaina on asunto-osakeyhtiön ottama laina, jota asukkaat maksavat vastikkeen kautta. Yhtiölainalla rahoitetaan talon rakentamista tai remontteja. Pankit ja rakennusliikkeet sopivat lainan ehdoista. Usein lainaan neuvotellaan alkuun muutama vuosi lyhennysvapaita, jolloin vastikkeet ovat aluksi matalia ja kallistuvat sitten. Yhtiölainalla rahoitetaan usein 60–70 prosenttia kohteesta, mutta myös isommat osuudet ovat yleistyneet. Yhtiölainan verovähennysetu on houkutellut monia asuntosijoittajia.
 Kasvu on ollut huimaa
 Asuntorakentaminen on muuttunut nopeasti yhä yhtiölainavetoisemmaksi.
 Taloyhtiölainojen käyttö on lisääntynyt 2010-luvulla nopeasti ja asuntolainojen vastaavasti vähentynyt.
 Ison taloyhtiölainan etu on se, että sen ansiosta ostajan on helpompi päästä asuntoon kiinni. Jos asunnon myyntihinta on 70 000 euroa ja velaton hinta 200 000 euroa, omaa pääomaa tarvitaan suhteellisen vähän.
 Yle
 Tätä on pidetty etuna erityisesti kasvukeskuksissa, jossa uusien asuntojen hinnat ovat korkeita.
 Niinpä kohteet, joissa taloyhtiölainaa on 70 prosenttia tai enemmän, on sekin kasvanut vain muutamassa vuodessa nopeasti.
 Yle
 Pankit ja rakennusyhtiöt sopivat uudiskohteiden taloyhtiölainoihin aluksi jopa yli kolmen vuoden lyhennysvapaita. Yhtiölaina on tällöin eräänlaista piilolainaa, joka alkaa vaikuttaa vastikkeeseen vasta ensimmäisten vuosien jälkeen.
 Lyhennysvapaat ovat yleistyneet ja pidentyneet, missä piilee asiantuntijoiden mukaan yksi riski.
 – Kaikki kotitaloudet eivät välttämättä ole ymmärtäneet esimerkiksi sitä, millainen vaikutus lyhennysvapaiden päättymisellä on vastikkeisiin, sanoo Suomen Pankin vanhempi neuvonantaja  Jukka Vauhkonen .
 Pahimpana skenaariona pidetään sitä, että jokin asunto kaatuisi yhteisvastuullisesti  koko taloyhtiön maksettavaksi . Tällaisia tapauksia ei kuitenkaan tiedetä käyneen.
 Suomen Pankki ja Finanssivalvonta ovat huolissaan myös siitä, millainen riski lainankasvu on koko makrotaloudelle. Mitä velkaantuneempia kotitaloudet ovat, sitä huonompi on niiden kriisinkestävyys.
 Rakentajat eivät innostu rajoituksista
 Skanska Kotien myynti- ja markkinointijohtaja  Marja Kuosma  kävelee pikkupakkasessa Helsingin Munkkiniemeen rakenteilla olevan asunto-osakeyhtiö Rakuunanpuiston & Rakuunanpihan työmaalla.
 Kahden 7–8-kerroksisen talon yhtiössä yhtiölainan osuus on 70 prosenttia asuntojen hinnoista. Kuosman mukaan tämä on Skanskalla tyypillinen käytäntö.
 Myynnissä on vielä esimerkiksi 55 neliön kaksio, jonka myyntihinta on 112 000 euroa ja velaton hinta 372 000 euroa.
 Skanska Kotien myynti- ja markkinointijohtaja Marja Kuosma Munkkiniemen uudiskohteessa. Jari Kovalainen / Yle
 Mitä mieltä Skanska on rajoituksista taloyhtiölainoihin?
 – Se voisi vähentää rakentamista jonkin verran, Kuosma sanoo.
 Kuosma sanoo, ettei hänen korviinsa ole kantautunut ongelmia yhtiölainojen kasvusta. Yhtiölainoja on käytetty jo pitkään, ja Kuosma korostaa että asuntomyyjän tehtävä on avata rahoitusrakenne asiakkaalle – eli varmistaa että ostaja ymmärtää, miten ja millaisilla määrillä taloyhtiölainaa maksetaan pois.
 Toinen iso rakennusyhtiö SRV ei sekään innostu rajoituksista.
 – Yhtiölainojen nopeasta kasvusta puhuttaessa pitää muistaa, että myös rakentaminen on ollut viime vuodet erittäin kiivasta. Minusta systeemi toimii yleisesti ottaen hyvin, eivätkä pelätyt ongelmat ole konkretisoituneet, sanoo SRV:n asuntojen ja alueyksiköiden johtaja  Antero Nuutinen .
 Myös Nuutinen varoittaa, että rajoitukset voivat jarruttaa rakentamista. Jos rajoittamiseen lähdetään, hän toivoo että rajoitettaisiin nimenomaan lyhennysvapaita.
 VM:n rahoitusosaston päällikkö Leena Mörttinen. Mårten Lampén / Yle
 Yhtiölainahyödyt valuvat osin sijoittajille
 Paljon keskustelua on herättänyt se, että sijoittajat ovat hyödyntäneet ahkerasti yhtiölainoja. Sijoittajille yhtiölainat ovat pääosin verovähennyskelpoisia, mitä etua tavallisella asuntovelallisella ei ole.
 Isossa kuvassa sijoittajien mukanaolo on vauhdittanut asuntorakentamista. Kasvukeskuksiin on saatu paljon uusia asuntoja.
 Kääntöpuolena on se, että sijoittajat käärivät asukkaisiin verrattuna hyödyt itselleen.
 – Tässä on vaaran merkkejä. Se saattaa houkutella sijoittajia metsästämään tuottoja, mutta myös kotitalouksia velkaantumaan enemmän. Siinä on ehkä se pääasiallinen ongelma, miksi kaikilla on pikkuisen sukat makkaralla tämän kanssa, VM:n Leena Mörttinen sanoo.
 Riskit liittyvät erityisesti uudisrakentamiseen, sanoo Suomen Pankin Jukka Vauhkonen. Peruskorjauksiin tai putkiremontteihin otetut taloyhtiölainat eivät herätä yhtä paljon huolta: niitä otetaan tarpeeseen, ei sijoitusvivuksi.
 VM:n työryhmä pohtii taloyhtiölainojen lisäksi kotitalouksien kulutusluottojen käyttöä ja kokonaisvelkaantumista.
 – Velkaantuminen on ihan terve ilmiö kansantaloudessa, mutta äkkivelkaantuminen tai hallitsematon velkaantuminen ei, Mörttinen sanoo.

VM:n työryhmä valmistelee rajoituksia taloyhtiölainoille – monen uuden asunnon hinnasta jo yli 70 prosenttia on yhtiölainaa


Viranomaisten hampaisiin joutuneen hoiva- ja terveyspalvelyhtiö Esperi Caren pääomistaja on kansainvälinen sijoitusjätti ICG (Britanniassa pääkonttoria pitävä Intermediate Capital Group). Se pyörittää lähes 30 miljardin euron omistuksiaan kymmenien veroparatiisiyhtiöiden kautta.
 Pohjoismainen sijoitusyhtiö CapMan myi osuutensa Esperi Caresta ICG:lle vuonna 2016. Kauppahintaa ei kerrottu tuolloin julkisuuteen, mutta  Iltalehden mukaan brittiyhtiö  maksoi Esperi Caresta 220 miljoonaa euroa.
 Pääosa Esperi Caren omistuksista kulkee sijoittajille anteliaita veroetuja tarjoavan Luxemburgin kautta.
 Pääomasijoittaja myöntänyt Esperille 40 miljoonan euron lainat
 Esperi Care Holding on Suomen emoyhtiö, joka ei ole maksanut lainkaan yhteisöveroja Suomeen viime vuosina. Tähän on etenkin kaksi merkittävää syytä: konsernin sisäiset lainat sekä yhtiön kova kasvustrategia.
 Pääomarahasto ICG on myöntänyt luxemburgilaisen holdingyhtiön kautta Esperin Suomen-yhtiölle yli 40 miljoonan euron lainat. Lainojen korot vaihtelevat 6 ja 15 prosentin välillä, mikä on huomattavan korkea taso nykyisessä alhaisten korkojen tilanteessa.
 Vuonna 2017 Esperi Caren emoyhtiön tilikauden tulos oli yhdeksän miljoonaa euroa tappiollinen. Yhtiön tulosta painoivat osaltaan rahoituskulut, jotka olivat yli 16 miljoonaa euroa.
 Esperi Caren kaikkien yhtiöiden liikevaihto oli vuonna 2017 yli 210 miljoonaa euroa.
 Konsernilainojen avulla tehtävä verosuunnittelu on yleistä pääomasijottajien keskuudessa. Esperi Care on kuitenkin myös ostanut useita alan pienempiä toimijoita sekä keskittynyt kasvattamaan yhtiön toimintoja.
 Erityisen paljon hankintoja on tehty vuonna 2017 ja joitakin ostoja viime vuonna.
 Tämä on näkynyt yhtiön tuloksessa ja siten myös verotuksessa. Verohallinnon  julkaisemien tietojen mukaan  emoyhtiö Esperi Care Holding ei maksanut lainkaan yhteisöveroja Suomeen vuonna 2016 tai 2017.
 Suuret rahoituskulut ja korkojen verovähennysoikeudet alentavat yhtiöiden maksamia veroja niiden varsinaisissa toimintamaissa kuten Suomessa. Menettelyä on pyritty hillitsemään vähentämällä korkojen vähennysoikeutta.
 Yhtiön vuoden 2017 tilinpäätöksen mukaan yhtiön toimitusjohtajan, johtoryhmän ja hallitusten jäsenten palkat olivat yhteensä 2,2 miljoonaa euroa.
 Esperi Care odottaa sotesta kasvua
 Pääomasijoittajat ostavat usein yhtiöitä, jotka ovat huonossa taloudellisessa tilanteessa ja saneeraavat yhtiöt kuntoon. Toinen malli on kasvattaa yhtiötä ostamalla saman alan pienempiä toimijoita tai muilla keinoin.
 Yleensä pääomarahasto omistaa yhtiön 3–7 vuotta, minkä jälkeen se pyritään myymään voitolla.
 Helsingin Sanomat  uutisoi viime perjantaina, että viranomaiset määräsivät yhden Esperi Caren omistaman hoitokodin suljettavaksi välittömästi.
 Sosiaali- ja terveysalaa valvovan Valviran mukaan Esperi Caren yksikössä Kristiinankaupungissa oli havaittu useita hoitoon liittyviä epäkohtia ja laiminlyöntejä. Yhden hoidettavan epäillään kuolleen hoitovirheen takia.
 Emoyhtiön tilinpäätöksestä vuodelta 2017 käy ilmi, että yhtiö näkee sote-uudistuksen parantavan sen liiketoimintamahdollisuuksia. Siellä sanotaan sanasta sanaan seuraavasti: "Esperi näkee mahdolliset tulevat lainsäädännölliset muutokset liittyen valinnan vapauteen sekä järjestämisvastuuseen pääosin liiketoimintaan positiivisesti vaikuttavina."
 Hoivayhtiössä myös kotimaista työeläkerahaa
 Kansainvälinen pääomarahasto ICG omistaa Esperi Caresta yli 90 prosenttia. Merkittävä omistaja on myös työeläkeyhtiö Ilmarinen noin viiden prosentin osuudella. Esperi Caren toimitusjohtaja  Marja Aarnio-Isohanni  on ollut Ilmarisen hallituksen jäsen, mutta hän jäi pois hallituksesta viime vuonna ja on nyt varajäsen.
 Esperi Care on tuottanut Aarnio-Isohannille hyvin.  Aarnio-Isohannin  pääomatulot vuonna 2016, jolloin CapMan myi osuutensa Esperi Caresta ICG:lle, olivat 5,2 miljoonaa euroa. Ansio ja pääomatulot yhteenlaskettuna olivat 5,8 miljoonaa euroa.
 Hän sanoo  Helsingin Sanomille , että hänen omistusosuutensa yrityksestä on vaihdellut viime vuosina 6–11 prosentin välillä. Tällä hetkellä hän omistaa yhtiöstä suoraan ja yhtiönsä kautta 10,49 prosenttia.
 Aarnio-Isohanni ei ole vastannut Ylen yhteydenottopyyntöihin.
 Marja Aarnio-Isohanni  Sini Pennanen / Esperi Care
 Helsingin Sanomien mukaan työeläkeyhtiö Ilmarinen uhkaa luopua omistuksistaan, jos Esperi Care ei onnistu parantamaan toimintaansa.
 – Jos korjaavia toimenpiteitä ei tehdä ja mitään ei tapahdu, niin sitten me mahdollisuuksien mukaan irrottaudumme sijoituksesta, sanoo sijoitusjohtaja  Mikko Mursula   Helsingin Sanomille.
 Ilmarinen ei alun perin tehnyt sijoitusta Esperi Careen, vaan työeläkeyhtiö Etera. Ilmarinen ja Etera kuitenkin fuusioituvat viime vuonna. Uusi työeläkeyhtiö jatkaa Ilmarisen nimellä.
 Yle kertoi vuonna 2016,  että Etera oli tehnyt useita suuria liiketoimia Esperi Caren kanssa. Kaupat tehtiin samaan aikaan kuin Aarnio-Isohanni oli työeläkeyhtiön hallituksen jäsen. Etera myönsi Esperi Carelle esimerkiksi kahdeksan miljoonan euron sijoituslainan.
 Esperi Care on laajentunut voimakkaasti
 Asiakasturvallisuus on vaarantunut  useissa Esperi Caren hoivakodeissa ja monet kaupungit ovat keskeyttäneet asukkaiden sijoittamisen vakavien ongelmien vuoksi.
 Esperi on myöntänyt virheet hoivatoiminnassa ja sanonut palkkaavansa lisää henkilöstöä.
 Valviran sulkeman Ulrikan hoivakodin omistavalla Esperi Carella on kymmeniä hoivakoteja eri puolilla Suomea. Hoivakoteja löytyy useita Turusta ja Espoosta. Muita hoivapaikkakuntia ovat muun muassa Hämeenlinna, Hyvinkää, Forssa, Helsinki, Kerava, Kouvola, Oulu Pieksamäki ja Savonlinna.
 Esperi Care tarjoaa asumispalveluita ikäihmisille, mielenterveys- ja päihdekuntoutujille, kehitysvammaisille sekä vammaispalvelun asiakkaille.
 Lue myös:
 Pääministeri Sipilä hoivayhtiö Esperi Caressa paljastuneista ongelmista: Kuntien oltava äärimmäisen huolellisia ulkoistuksissa
 Kriisiin joutuneen hoivakoti Ulrikan asukkaiden turvallisuus on nyt taattu, vakuuttaa kunnan edustaja
 Yhdeksän kysymystä peruspalveluministeri Annika Saarikolle – ”Miksi Esperi Caren toimintaan ei puututtu aiemmin?”   Asiakasturvallisuus on vaarantunut useissa Esperi Caren hoivakodeissa – monet kaupungit keskeyttäneet asukkaiden sijoittamisen vakavien ongelmien vuoksi
 Esperi Care myöntää virheet hoivakotitoiminnassa, palkkaa lisää työntekijöitä – Tehy: Esperillä runsaasti ongelmia   Esperi Care osti hoivakodit Pieksämäellä ja Savonlinnassa
 Hoivayhtiö Esperi Care rakentaa kaksi uutta hoivakotia Etelä-Karjalaan
 Lähes puolet Esperi Caren vanhusten hoivayksiköistä on nyt valvonnassa Lapissa
 Esperi Care saanut avilta huomautuksen ja kehotuksia myös Varsinais-Suomessa

Hoivaskandaalin keskellä oleva Esperi kasvaa kovaa ja tekee tappiota – Suomeen ei ole maksettu veroja viime vuosina


Summary: Osa ongelmista tuli pääkaupunkiseudun kaupungeissa yllätyksenä. Vantaa aikoo nyt laittaa Tilkan Hoivapalvelukeskuksen tehotarkkailuun.

Esperi Carella on edelleen runsaasti ongelmia helsinkiläisen Tilkan Hoivapalvelukeskuksen kanssa, vaikka julkisuudessa on kerrottu yhtiön korjanneen ongelmat.
 Hoivapalvelukeskus on aluehallintoviraston tiukassa tarkkailussa ja vireillä on parhaillaan kaksi uutta valvonta-asiaa.
 Aluehallintoviraston asiakirjojen mukaan Tilkan keskuksen asiakasturvallisuus on vaarantunut liian vähäisen henkilöstömäärän vuoksi.
 Hoivapalvelukeskukseen on sijoitettu asiakkaita pääkaupunkiseudun kaupungeista.  Helsingin Sanomat kirjoitti sunnuntaina , että Vantaa ja Helsinki ovat taannoin joutuneet hetkellisesti lopettamaan vanhusten lähettämisen Tilkkaan, koska hoivapalvelukeskuksen asiat eivät ole olleet kunnossa.
 Lehti kirjoitti myös, että Tilkan ongelmat olisi laitettu kuntoon jo vuosia sitten. Ylen aluehallintovirastolta saamat asiakirjat ja tuoreet tiedot kuitenkin osoittavat, että ongelmia on edelleen.
 Entiseen sotilassairaalaan saneerattu suuri vanhusten hoivapalvelukeskus koostuu useaan kerrokseen rakennetuista hoivakodeista. Suurimmat ongelmat näyttävät liittyvän muistisairaille tarkoitettuun hoivakoti Tilkantupaan.
 Liian vähän hoitajia, vastuuhenkilö ei tiedossa
 Keskukseen liittyvät kaksi uutta valvonta-asiaa ovat tulleet vireille vuoden 2018 aikana. Aluehallintoviraston mukaan toinen valvonnoista koskee koko hoivapalvelukeskusta ja toinen yksittäistä hoivakotia.
 Tapaukset eivät ole vielä julkisia, koska aluehallintovirasto ei ole tehnyt asioissa päätöstä. Kyseessä voivat olla esimerkiksi henkilökunnan tai omaisen tekemät kantelut, joita aluehallintovirasto tutkii.
 Tuorein Hoivapalvelukeskus Tilkasta tehty valmis valvontapäätös on annettu joulukuussa 2018. Lisäksi Tilkasta on annettu päätös alkuvuonna 2017. Nämä päätökset ovat julkisia.
 Aluehallintoviraston joulukuussa 2018 antaman päätöksen mukaan asiakasturvallisuus on vaarantunut Tilkantuvan osastolla 3AD, koska henkilöstöä on ollut liian vähän työvuoroissa. Esperi Caren aluehallintovirastolle toimittamiin tuntilistoihin ei myöskään oltu merkitty lainmukaista vastuuhenkilöä.
 Esperi Caren on ollut määrä toimittaa lisäselvitys aluehallintovirastolle siitä, miten se aikoo lisätä henkilöstön määrää hoivakodissa. Aikaraja umpeutui 19. tammikuuta 2019. Aluehallintoviraston mukaan lisäselvitys ei ole vielä julkinen.
 Alle puolella lääkkeiden jakajista lupa
 Tammikuussa 2017 annetussa Tilkantupaa koskevassa valvontapäätöksessä todetaan sama kuin vuoden 2018 valvontapäätöksessä: lainmukainen henkilöstömitoitus ei Tilkassa täyty.
 Liian vähäisen hoitajamäärän lisäksi aluehallintovirasto löysi useita epäkohtia lääkkeiden säilytyksessä ja jakelussa.
 Alle puolella Tilkantuvassa lääkkeitä jakelevista hoitajista oli voimassa oleva lääkelupa. Lisäksi lääkehoitolupien joukossa oli kahden sellaisen henkilön tiedot, joita ei löytynyt Tilkantuvan henkilöstöluettelosta.
 Tilkantuvassa oli myös ongelmia lääkejätteen säilytyksessä. Käytöstä poistettuja reseptilääkkeitä säilytettiin avoimessa hyllykössä, kun lääkejäte olisi tullut toimittaa apteekkiin.
 Tilkantupaa nuhdeltiin niin ikään asukkaan kuolemaan liittyneessä epäselvyydessä. Hoivakodissa kuolleen asukkaan potilasasiakirjoista ei löytynyt lainkaan merkintää siitä, että lääkäri olisi käynyt toteamassa asukkaan kuoleman.
 Tämä ei ollut ainoa asiakirjoihin liittyvä epäselvyys.
 Valvontapäätöksen mukaan Tilkantuvassa oli tapana säilyttää potilasasiakirjoja toimiston pöydällä, josta hoitajat kävivät tutustumassa niihin. Aluehallintoviraston mukaan käytäntö on vaarantanut tiedonkulun, potilasturvallisuuden ja hoidon jatkuvuuden.
 Tilkan puutteet ovat olleet Helsingin tiedossa
 Tilkan pääasiakas on Helsingin kaupunki. Hoivapalvelukeskukseen on parhaimmillaan sijoitettuna 52 helsinkiläistä asukasta.
 Helsingin arviointitoiminnan johtaja  Tuulikki Siltari  kertoo, että kaupunki rajoitti asukkaiden sijoittamista Tilkkaan vuonna 2013, koska henkilöstömitoitus ei ollut sopimuksen mukainen. Vuonna 2014 rajoitus purettiin, eikä uusia ole sen jälkeen tehty.
 Ongelmia on ollut sen jälkeenkin.
 – Esperin osalta henkilöstömitoituksessa on ollut toistuvasti puutteita, mutta ei ihan niin pahoja kuin silloin, Siltari sanoo.
 Siltarin mukaan hoivan laatu on heitellyt Esperin yksiköissä “luvattoman paljon”.
 – Lähiesimiehen rooli on tosi tärkeä hoivan laadun kannalta. Tätä vaihtuvuutta Tilkassa on ollut aika tavalla. Kyllähän se viidakkorumpu kulkee. Jos saat työpaikkana huonon maineen, se vaikeuttaa rekrytointia.
 Siltarin mukaan suurten yhtiöiden tulo hoivamarkkinoille on lisännyt kaupungin valvontataakkaa. Siltari kertoo, että Helsingin kaupunki ostaa noin puolet hoivapalveluistaan yksityisiltä palveluntarjoajilta. Suurimmat näistä ovat Esperi, Attendo ja Mehiläinen.
 – Kaikilla näillä kolmella on aika kova henkilöstöpolitiikka. Tiedän, että Esperi käyttää sitä, että ihminen voi tulla kolmeksi tunniksi töihin, Siltari sanoo.
 Hänen mukaansa henkilöstömitoitus on tehty niin tiukaksi, että esimerkiksi sairauslomat saattavat sekoittaa hoivaa pahasti. Töissä on paljon tuntityöläisiä.
 – Bisnesperiaatteella henkilöstön määrää seurataan tarkkaan, koska se on suurin kuluerä. Sijaista ei saada niin nopeasti kuin olisi tarve, ei ole mitään puskuria. Tästä olemme keskustelleet useaan otteeseen ja olemme esittäneet, että vakituisten työntekijöiden määrä tulisi olla suurempi, Siltari sanoo.
 Miksi kaupunki ei ole puuttunut asiaan kovemmalla kädellä?
 – Meillä ei ole hoivapaikkareserviä, että voisi yks kaks siirtää sata ihmistä. Yritämme rakentaa tätä yhteistyötä luottamukseen ja kumppanuuteen, mutta kieltämättä bisneksen mukaantulo on tuonut vahvemman vaateen valvonnasta.
 Siltari kertoo, että valvontaa aiotaan nyt kohdentaa niihin yksiköihin, joissa on todettu ongelmia.
 Vantaa ottamassa Tilkan tehotarkkailuun
 Osa Tilkan asiakkaista tulee Vantaalta, mutta tieto Tilkan ongelmista on kaupungille yllätys. Aluehallintoviraston viime joulukuussa antama valvontapäätös ei ole päätynyt kaupungin tietoon, vs. vanhus- ja vammaispalvelujen johtaja  Minna Lahnalampi-Lahtinen  kertoo.
 – Me ei olla saatu sitä. Olisiko se sitten mennyt Helsingille. Meidän täytyy pyytää se valvontapäätös.
 Aluehallintovirastosta kerrotaan, että valvontapäätös toimitetaan siihen kaupunkiin, jolle hoivayksikön valvonta kuuluu. Tässä tapauksessa Helsinkiin.
 Helsingin arviointitoiminnan johtaja Tuija Siltari epäilee, että päätös on saattanut jäädä toimittamatta esimerkiksi joululomien vuoksi.
 Myöskään parhaillaan vireillä olevat valvonta-asiat eivät ole olleet Vantaan kaupungin tiedossa. Kaupungin omissa valvonnoissa ongelmat eivät Lahnalampi-Lahtisen mukaan ole tulleet esiin.
 – Me otetaan tämä nyt tehotarkkailuun. Pakko. Nämä päätökset ovat vakavia juttuja, niitä ei anneta pienestä poikkeamasta, Lahnalampi-Lahtinen sanoo.
 Vantaa on sijoittanut yhteensä 16 asukasta Tilkan hoivapalvelukeskukseen.
 Myös Espoossa tieto uusista vireillä olevista valvontatapauksista tulee yllätyksenä. Vanhusten palveluiden johtaja  Matti Lyytikäinen  kertoo, että kaupunki alkaa selvittää asiaa.
 Lyytikäisen mukaan Espoo ei ole juurikaan käyttänyt Tilkan hoivapalvelukeskusta viime vuosina. Tällä hetkellä kolme espoolaista on sijoitettu Tilkkaan.
 Esperi Caren ongelmat nousivat julkisuuteen viime viikolla, kun  Valvira sulki yhtiön hoivakodin Kristiinankaupungissa . Ylen selvityksen mukaan  ongelmia on ollut myös lukuisissa muissa kaupungeissa .
 Esimerkiksi haminalaisessa  Vehkahovin hoivakodissa on ohjeistettu makuuttamaan vanhuksia lattialla , jos he putoavat yöllä sängystä.
 Esperi Care ei vastannut Ylen haastattelupyyntöihin.

Esperi Caren suuren Helsingin hoivakodin ongelmien piti olla selätetty – tuoreet asiakirjat paljastavat, että turvallisuus on hiljattain vaarantunut


Summary: Geeni tekee bakteerista vastustuskykyisen myös karbapeneemi-antibiooteille, joita käytetään vaikeisiin tulehduksiin.

Kansainvälinen tutkijaryhmä on löytänyt lukuisille antibiooteille vastustuskykyistä geeniä Huippuvuorilta, yhdestä maailman kaukaisimmista kolkista.
 Suomalaistutkija  Marko Virtaa  tämä ei yllätä. Tutkimuksen tulokset ovat hänen mukaansa sopusoinnussa sen kanssa, mikä käsitys antibioottiresistenssin leviämisestä on ollut.
 – Vastaavia tuloksia on myös esimerkiksi Antarktikselta.
 Helsingin yliopiston yliopistonlehtori Virta sanoo, että antibiooteille vastustuskykyisiä bakteereja löytyy käytännössä kaikkialta maailmasta.
 Delhin jätevesistä Huippuvuorille
 Huippuvuorten maaperästä löytynyt bakteerigeeni blaNDM-1 havaittiin sairaalaoloissa ensi kerran vuonna 2008. Sen uskotaan saaneen alkunsa New Delhissä Intiassa. Vuonna 2010 sitä löytyi Delhin jätevesistä.
 Norjalle kuuluva Huippuvuorten saariryhmä sijaitsee Pohjoisella Jäämerellä. Geeni löysi tiensä Delhin jätevesistä Huippuvuorille alle kolmessa vuodessa, sillä tutkimuksen näytteet oli otettu elokuussa 2013. Geeniä on löydetty jo yli sadasta maasta, kun mukaan lasketaan sen uudet muunnokset.
 AOP
 Huippuvuorten löydön tehnyttä ryhmää johtava professori  David Graham  sanoo, että ihmiset ovat kiihdyttäneet bakteerien evoluutiota antibioottien liikakäytöllä.
 – Levittäytyminen arktiselle alueelle näyttää entistä lujemmin, miten nopeaa ja kauaskantoista antibioottiresistenssin leviämisestä on tullut. Se vahvistaa, että ratkaisuja antibioottiresistenssiin täytyy tarkastella globaalisti, ei vain paikallisesti, Graham sanoo  Newcastlen yliopiston tiedotteessa .
 Tutkimus on julkaistu  Environment International -tiedelehdessä .
 Kiinnostavaa Huippuvuorten tapauksessa on se, että tutkijat arvelevat bakteerien levinneen sinne muuttolintujen mukana, sillä saarilla on vain vähän asutusta ja turisteja.
 – Jos ajatellaan antibioottien käyttöä, mikä on suurin syy resistenssiongelmalle, niin vaikka Suomessa ja Pohjoismaissa tehdään asiat hyvin, emme voi tuudittautua siihen, että olisimme tässäkään asiassa eristyksissä maailmasta, sanoo Virta.
 Edes antibioottien ykköstykit eivät tepsi
 Huippuvuorilta löytynyt blaNDM-1-geeni antaa bakteerille kyvyn tuottaa entsyymiä, joka hajottaa monia antibiootteja, myös karbapeneemejä.
 Karbapeneemit ovat edistyksellisiä antibiootteja, joita käytetään usein niin sanottuna viimeisen linjan puolustuksena: niillä lääkitään vaikeita tulehduksia, joihin tavallisemmat antibiootit eivät enää pure.
 Marko Virta huomauttaa, että antibiooteille vastustuskykyisen geenin vaarallisuus riippuu kuitenkin siitä, missä bakteerissa geeni on.
 – Bakteerien elämässä on normaalia, että bakteerit vaihtavat keskenään geenejä. Ihminen törmää ongelmiin sitten, kun geeni on jossain taudinaiheuttajassa, jota pitäisi hoitaa antibiooteilla.
 Virran mukaan ongelmat ovat sitä vakavampia, mitä köyhemmästä maasta on kyse.
 – Suomen kaltaisessa maassa on kyse aluksi lähinnä rahasta, pitää käyttää kalliimpia hoitoja. Köyhissä maissa ei ole yleensä mitään muuta vaihtoehtoa kuin antibiootit.
 Myös hyvä jätevedenpuhdistamo torjuu resistenssiä
 Antibioottien turhan käytön vähentäminen on tärkeää resistenssin hillitsemiseksi, mutta muutakin voi ja pitäisi tehdä.
 – Sanitaatio on köyhissä maissa hirveän tärkeä ja kustannustehokas tapa torjua antibioottiresistenssiä, Virta sanoo.
 Puhdistamattomissa jätevesissä mahdolliset antibioottijäämät ja ihmisten elimistöstä lähtöisin olevat bakteerit sekoittuvat, ja seurauksena voi olla entistä ärhäkämpiä bakteereja.
 Virta sanoo, että myös rokotteet ovat erittäin hyvä keino vähentää antibioottien käyttöä.
 Lisää aiheesta:
 Ruokavirasto: Usein kysyttyä NDM-bakteereista
 NDM-bakteerin tarttuminen koiran ja ihmisen välillä osoitettiin ensimmäistä kertaa

Antibioottiresistenttigeeni löytyi bakteereista Huippuvuorten perukoilta – Tutkijat arvelevat muuttolintujen tuoneen bakteereja mukanaan


Summary: Esperi Caren hoivakoti Ulrikan toiminnan jatkumisesta on neuvoteltu tänään pitkään. Valvira keskeytti toiminnan viime viikolla.

Vanhusten hoivakoti Ulrikassa paljastuneet ongelmat ja hoidon puutteet ovat herättäneet hämmennystä Kristiinankaupungissa.
 Valvira joutui keskeyttämään Esperi Caren ylläpitämän hoivakodin toiminnan viime viikolla vakavien puutteiden vuoksi. Havaitut epäkohdat liittyivät muun muassa hoitohenkilökunnan määrään ja puutteelliseen perushoitoon.
 Kaupunki otti hoivakodin toiminnan omaan hoitoonsa välittömästi.
 "Vanhukset ovat ihmisiä, eivät numeroita"
 Pohjanmaan rannikon pikkukaupungissa hoivakoti on monelle tuttu, siellä on omaisia tai tuttuja hoidossa tai työntekijöinä.
 Ritva Jormanainen  kertoo käyneensä visiitillä Ulrikassa usein, mutta hän ei ole osannut epäillä, että vanhusten hoito olisi talossa huonolla tolalla.
 – Ehkä siellä on liian vähän hoitajia. Työ siellä on varmasti raskasta, koska huonokuntoisia vanhuksia on paljon, pohtii Jormanainen.
 Jormanainen on huolissaan koko vanhustenhoidon tilasta ja sanoo, että nyt tarvitaan yhteisvastuutakin.
 – Kaikkien meidän pitäisi huolehtia siitä, että jos näemme epäkohtia, niin ilmoitamme niistä.
 Ritva Jormanaiselle hoitokoti Ulrika on tuttu paikka. Pasi Takkunen / Yle
 Nina Sundberg  on kiukkuinen. Hän ei hyväksy ollenkaan sitä, että vanhusten hoidosta tingitään.
 – Pitäisi saada enemmän hoitajia. Ei yksi ihminen pysty hoitamaan kahdeksaa tai kymmentä vanhusta. Ihmisiä hoitajatkin ovat, eivät mitään koneita.
 Sundberg sanoo, että arvovalintoja on pakko tehdä, koska vanhuksia on paljon ja heitä tulee lisää.
 – Asiat pitää nyt miettiä uudelleen. Vanhukset ovat ihmisiä, eivät numeroita. Onhan siinä kysymys arvoista, kun päätetään mihin rahat laitetaan.
 Nina Sundberg sanoo, että päättäjien pitää miettiä, mihin rahaa laitetaan. Vanhukset ansaitsevat parempaa hoitoa. Pasi Takkunen / Yle
 Esperi purki jonot
 Pettymystäkin Kristiinankaupungissa on ilmassa.
 Esperi Care tuli kaupunkiin pari vuotta sitten ja kaupungin perusturvajohtaja  Christian Lindedahlin  mukaan suorastaan pelasti vanhusten hoivatilanteen Kristiinankaupungissa.
 – Meillä oli ollut pitkiä jonoja hoivapaikkoihin jo vuosien ajan eikä paikkoja yksinkertaisesti ollut. Kun Esperi tuli, saimme jonot purettua nopeasti palveluseteleillä.
 – Ilman Esperiä meillä olisi ollut äärettömän kinkkinen tilanne, painottaa Lindedahl.
 Perusturvajohtajan mukaan yhteistyö Esperin kanssa on sujunut tähän saakka hyvin.
 Ulrikassa on tällä hetkellä asukkaita 17. Naapurikaupunki Kaskinen otti hoitokodista pois neljä omaa vanhustaan ja sijoitti heidät muihin hoitopaikkoihin.
 Christian Lindedahl vakuuttaa, että tilanne on nyt hallinnassa. Jokaisessa työvuorossa on kaupungin työntekijöitä. he kantavat vastuun toiminnasta ja hoitajia on tarpeellinen määrä.
 – Pääasia on, että asukkailla on hyvä olla ja tällä hetkellä heillä on.
 "Meitä on kalvanut epäilys"
 Kristiinankaupungissa vanhusneuvosto oli kutsuttu koolle sopivasti maanantaiksi. Neuvoston jäsen  Pekka Koskinen  sanoo, että asioita oli toki muitakin, mutta puhetta vanhustenhoidosta riitti moneksi tunniksi.
 – Meitä on kalvanut epäilys, että jotain tällaista on. Se vimma, millä yksityiset palveluntuottajat ovat rynnäköineet tänne ja naapurikuntiin, on herättänyt epäilyksen, että nyt käydään kauppaa vanhusten hoidosta.
 Koskisen mukaan uutinen hoivakoti Ulrikasta ei tullut yllätyksenä. Vähän yllättynyt Koskinen on siitä,  kuinka suuriin mittoihin  ja koko maata kattavaksi asia paisui välittömästi.
 – Lähdin juuri kaupasta ja siellä oven pielessä kummankin iltapäivälehden lööpit huusivat tätä vanhustenhoitoa.
 Koskisen mukaan yleinen mieliala vanhusneuvostossa on se, että vanhusten pitäisi saada hoivaa julkiselta palveluntarjoajalta. Koskinen pelkää, että tätä menoa hoidon hinnat karkaavat käsistä.
 – Olimme tutustumassa yhteen yksityiseen hoitokotiin. Paljon oli kaikkea tarjolla, mutta kun puhe tuli hinnoista, totesimme, ettei yhdelläkään vanhusneuvoston jäsenellä ole varaa niihin hintoihin.
 Hoivakoti Ulrika Kristiinankaupungissa on tällä hetkellä 17 vanhuksen koti. Tuomo Rintamaa / Yle
 Kaupunki palkkaa lisää hoitajia
 Samaan aikaan vanhusneuvoston kokouksen kanssa käytiin Kristiinankaupungissa neuvonpitoa kaupungin ja Esperi Caren edustajien kesken.
 Esperi Caren johtoryhmästä paikalla olivat resurssijohtaja  Tuija Antila  ja aluejohtaja  Kimmo Karvonen . He eivät maanantaina halunneet kommentoida hoivakoti Ulrikan tilannetta.
 Neuvottelujen jälkeen perusturvajohtaja Christian Lindedahl kertoi, että voi kestää viikkoja, että Ulrikan tilanne saadaan normaaliksi.
 – Neuvottelut käytiin hyvässä hengessä. Esperi kuunteli, mitä kunnalla oli sanottavaa. Yksissä tuumin sovittiin, että paikka pannaan kuntoon ja lisää henkilökuntaa palkataan.
 Kaupungilla on vetovastuu Ulrikan toiminnasta jopa vuodeksi eteenpäin ja se joutuu rekrytoimaan lisää hoitajia.
 Esperin on organisoitava toimintansa uudella tavalla, jos haluavat lupansa takaisin.  Christian Lindedahl
 Lindedahl ei myönnä, että kaupungin valvonta olisi pettänyt. Ulrikaan tehtiin edellinen tarkastuskäynti joulukuussa, ja silloin toiminnalle voitiin näyttää vihreää valoa.
 – Ilmeisesti tilanne eskaloitui hyvin nopeasti ennen vuodenvaihdetta. Ulrikan esimies löysi muuta työtä eikä paikalle saatu uutta esimiestä. Sen seurauksena alkoi tulla ongelmia, selvittää Lindedahl.
 Esperi Carella on tarkoitus ottaa Ulrikan toiminta takaisin itselleen. Noin vain se ei tule onnistumaan, sanoo Lindedahl:
 – Esperin on organisoitava toimintansa uudella tavalla, jos haluavat lupansa takaisin.
 Valvontaa Ulrikassa tehostetaan. Lindedahlin mukaan se on itsestään selvää kaiken sen jälkeen mitä on tapahtunut.

Vanhustenhoidossa paljastuneet puutteet aiheuttavat Kristiinankaupungissa hämmennystä ja pettymystä – "Meitä on kalvanut epäilys"


Summary: Valvontaviranomainen on edellyttänyt Esperiltä epäkohtien korjaamista 14 kaupungissa ja 16 hoivakodissa.

Viranomaiset ovat puuttuneet viime vuosina jatkuvasti Esperi Caren hoivakotien vakaviin ongelmiin eri puolilla Suomea.
 Ylen laajassa selvityksessä paljastui 14 kaupunkia ja 16 hoivakotia, joissa hoivakoteja valvova viranomainen eli aluehallintovirasto (avi) on edellyttänyt Esperiltä havaitsemiensa epäkohtien korjaamista. Katso lista hoivakodeista jutun lopusta.
 Avi on antanut Esperille niin sanottua hallinnollista ohjausta suurimmassa osassa hoivakoteja, joita se on tarkastanut viime vuosina.
 Useimmin seurauksena on ollut huomautus tai huomion kiinnittäminen, jotka eivät välttämättä termeinä kuulosta niin vakavilta kuin ovat. Ne tarkoittavat, että jos toimintaa ei paranneta, viranomainen voi käyttää järeämpiä keinoja.
 Sellaisia ovat määräys, jota avi voi tehostaa uhkasakolla, tai jopa hoivakodin toiminnan keskeyttäminen. Määräys voi tulla kyseeseen, jos hoivakodissa havaitaan lainvastaisia menettelyjä tai asiakasturvallisuus vaarantuu.
 Avi antoi Esperille määräyksen viime vuoden loppupuolella Muuramessa Keski-Suomessa sijaitsevan hoivakoti Paatelan pitkään jatkuneen työntekijöiden riittämättömyyden vuoksi. Päätöstä tehostettiin 70 000 euron uhkasakolla.
 Yle uutisoi  Paatelan ongelmista  laajemmin lauantaina.
 Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira sen sijaan turvautui äskettäin jyrkimpään keinoon, kun se  keskeytti väliaikaisesti  Esperin Kristiinankaupungissa sijaitsevan hoivakoti Ulrikan toiminnan lukuisten epäkohtien vuoksi.
 Valvira voi ottaa hoivakodin epäkohdat tutkittavakseen vakavissa tilanteissa.
 Ylen tiedot Esperin hoivakotien ongelmista perustuvat avien tekemiin vuosien 2016–2018 valvontapäätöksiin eri puolilta Suomea.
 Esperillä on yrityksen kotisivujen yksikkölistauksen mukaan Suomessa noin 130 vanhusten ympärivuorokautiseen hoitoon keskittyvää hoivakotia.
 Yhtiön viime vuoden liikevaihto oli noin 270 miljoonaa euroa. Suomen emoyhtiö on Esperi Care Holding, joka ei ole maksanut viime vuosina veroja Suomeen. Lue lisää Esperin talousasioista  tästä jutusta .
 Esperi lupaa nautittavaa arkea, todellisuus joskus ihan muuta
 Esperi mainostaa kotisivuillaan ikäihmisten palvelujaan näin: "Esperi hoivakodit ja palvelutalot tarjoavat turvallisen kodin, jossa elämästä kelpaa nauttia ja jossa arki sujuu. Meillä asukas saa juuri niin paljon apua kuin tarvitsee tai haluaa."
 Ylen selvityksen perusteella Esperin asiakaslupausten ja todellisuuden välillä on toisinaan ammottava kuilu.
 Lähes kaikissa Esperin hoivakodeissa, joiden toimintaan viranomainen on puuttunut, on ollut liian vähän työntekijöitä.
 Sosiaali- ja terveysministeriön minimisuositus hoivakoteihin on 0,5 hoitajaa asukasta kohden.
 Puutteita on ollut myös muun muassa lääkkeiden käsittelyssä ja säilytyksessä, johtamistyössä ja lääkehoitoa tekevien työntekijöiden luvissa.
 Kymenlaaksossa Haminassa hoivakoti Vehkahovissa koko yksikkö on jopa välillä ollut täysin ilman hoitajaa.
 Haminan kaupungin vuonna 2017 Vehkahoviin tekemän seurantakäynnin papereista selvisi, että yksikössä työskenteli paljon sijaisia kuuden tunnin vuoroissa. Monia työntekijöitä irtisanoutui, ja uusien sijaisten jatkuva perehdyttäminen vaikeutti työntekoa.
 Aamuvuoron hoitaja lähti yhdeltä ja iltavuoron hoitaja saapui paikalle kahdelta. Hoivakodissa ei siis ollut tuntiin yhtään hoitajaa.
 Työvuorolistoja suunniteltiin “haamuhoitajilla”, minkä vuoksi työvuoroja hoidettiin alimitoituksella. Haamuhoitajalla viitataan henkilöön, joka on työvuorolistassa mutta ei todellisuudessa ole saapumassa töihin tai ei edes työskentele kyseisessä paikassa.
 Vehkahovissa vakituiset työntekijät olivat voineet yliviivata itselleen sopimattomat vuorot pois työvuorolistasta, eikä näihin vuoroihin välttämättä otettu sijaisia tilalle.
 Hoivakodista katosi vahvoja kipulääkkeitä
 Haminan kaupungin tarkastuskäynnillä selvisi muitakin vakavia epäkohtia. Vehkahovista oli esimerkiksi kadonnut opioideihin kuuluvia voimakkaita kipulääkkeitä.
 Lisäksi hoivakodin seinälle tulostetussa paperissa hoitajia ohjeistettiin niin, että jos asukas putoaa sängystä yöaikaan viiden ja seitsemän välillä, yöpartiota ei soiteta apuun, vaan asukas peitellään lattialle.
 Asukas joutuisi odottamaan lattialla aamuvuoroon tulevan hoitajan saapumista.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto teki keväällä 2018 ennalta ilmoittamattoman tarkastuskäynnin Vehkahoviin.
 Hoivakodin päällikkö oli tällä välin vaihtunut. Uusi vastuuhenkilö kertoi, että vanhusten lattialle jättämisestä oli keskusteltu hoivakodissa ja käytäntö oli lopetettu. Yövuoroon oli lisätty toinen hoitaja.
 Esperin mukaan ohjeistus vanhusten jättämisestä lattialle oli tullut Vehkahovin aiemmalta esimieheltä, joka ei enää työskennellyt yksikössä.
 – Tällainen käytäntö on yksiselitteisesti kielletty, sanoo  Sanna Niskanen , joka työskenteli tuolloin Haminan kaupungin vanhuspalvelujohtajana.
 Haminan hoivakotien valvonnasta on vastannut 2019 alusta lähtien Kymenlaakson vanhustenhuoltoa hoitava sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Kymsote.
 Niskasen mukaan Vehkakodin ongelmat kestivät pari vuotta. Kaupunki otti hoivakodin jatkuvaan tarkkailuun. Vehkahovin piti raportoida Haminalle viikoittain tekemisistään.
 Sittemmin tilanne on Vehkahovissa parantunut. Hamina ei kuitenkaan enää itse sijoita sinne vanhuksia, koska Esperi menetti asemansa Haminan vanhushoidossa, kun se hävisi kaupungin järjestämän kilpailutuksen 2016.
 Kuuma sisäilma vaaransi asukkaiden terveyden
 Yle uutisoi jo lauantaina siitä, että asiakasturvallisuus on vaarantunut useissa Esperin yksiköissä.
 Monet kaupungit ovat jopa keskeyttäneet  vanhusten sijoittamisen  yhtiön hoivakoteihin väliaikaisesti jatkuvien vakavien ongelmien vuoksi.
 Ylen lukemat aluehallintovirastojen valvontapäätökset kertovat karuja esimerkkejä joidenkin Esperin hoivakotien käytännöistä.
 Saarijärvellä Keski-Suomessa hoivakoti Paavossa oli huomattavan vähän työntekijöitä. Asukkaiden aamutoimia ei aina saatu valmiiksi aamun aikana. Kesällä asukkaiden terveys oli vaarantunut liian kuuman sisäilman vuoksi, ja osa oli joutunut sairaalaan.
 Uudellamaalla Porvoossa hoivakoti Vuokossa oli monenlaisia ongelmia: lääkehoitoon osallistuneilla henkilöillä ei ollut asianmukaisia lupia, osaa työntekijöistä ei ollut terveydenhuollon ammattirekisterissä, hoivakodissa oli likaista ja asukkaita oli kohdeltu kaltoin. Heitä oli jätetty istumaan ruokapöytään ruokailun päätyttyä ja viety sänkyyn makaamaan ilman perusteltua syytä.
 Yhdelle asukkaalle oli tehty muistitesti ruotsiksi, vaikka asukkaan äidinkieli on suomi.
 Pirkanmaalla Sastamalassa hoivakoti Liekolankodissa lääkekaappien ovia oli jätetty auki, eikä tarkastuksella ollut saatavilla henkilökunnalta vaadittuja lääkelupia.
 Sastamalan Hyrkinpuiston hoivakodissa asui puolestaan vammaisia toimiluvan vastaisesti.
 Helsingissä Tilkan Hoivapalvelukeskuksessa on havaittu niin ikään lukuisia ongelmia viime vuosien aikana. Voit lukea niistä lisää  täältä .
 Esperi: Seuraamme hoidon laatua, työvoiman saatavuudessa vaikeuksia
 Esperi Care ei maanantaina vastannut Ylen haastattelupyyntöön lukuisista yhteydenotoista huolimatta.
 Ylen A-studio on yrittänyt viime viikosta lähtien saada Esperin toimitusjohtajalta  Marja Aarnio-Isohannilta  haastattelua liittyen yhtiön hoivakotien ongelmiin.
 Toistaiseksi hän on kommentoinut asiaa vain sähköpostilla viime viikolla Esperin viestintäpäällikön  Tero Valtasen  välityksellä.
 Aarnio-Isohannin mukaan työvoiman saatavuus on paikoin vaikeaa, mutta Esperi työskentelee sen eteen, että sille työskentelee osaavaa henkilöstöä.
 – Valvomme ja seuraamme yksiköidemme hoidon laatua jatkuvasti. Esperissä on erillinen laaturyhmä, joka valvoo toiminnan laatua. Lisäksi toimintamme laatua seuraa ulkopuolinen riippumaton auditoija ja Esperillä on ISO9001:2015 laatusertifikaatti. Palvelu- ja hoivakotien toimintaa ohjaavat toimiluvat, viranomaismääräykset ja tilaajan sopimusehdot. Asiakastyytyväisyyttä seuraamme muun muassa asiakastyytyväisyyskyselyin, Aarnio-Isohanni kirjoitti.
 Fakta: Näissä Esperin hoivakodeissa viranomainen havaitsi ongelmia
 Hoivapalvelukeskus Tilkka, Helsinki Hoivakoti Vuokko, Porvoo Hoivakoti Teerimäki, Hämeenlinna Hoitokoti Niittykukka, Koski Hoivakoti Kuninkaanlaakso, Turku Saga Kaskenniitty ja Kaskenpuisto, Turku Hoivakoti Edit, Pietarsaari Hoivakoti Gustav, Vaasa Liekolakoti, Sastamala Hoivakoti Paavo, Saarijärvi Hyrkinpuisto, Sastamala Hoivakoti Paatela, Muurame Hoivakoti Teppola, Oulu Hoivakoti Vehkahovi, Hamina Vanhan kutomon hoivakoti Pumpuli, Forssa Hoivakoti Aapo, Nurmijärvi
 Täydennetty 18.14. Esperi Caren viestintäpäällikön Ylelle lähettämässä sähköpostissa oli toimitusjohtaja Marja Aarnio-Isohannin kommentit, ei viestintäpäällikön omia kommentteja, kuten sähköpostista olisi saattanut päätellä.
 Lue lisää:
 Esperi Caren suuren Helsingin hoivakodin ongelmien piti olla selätetty – tuoreet asiakirjat paljastavat, että turvallisuus on hiljattain vaarantunut
 Asiakasturvallisuus on vaarantunut useissa Esperi Caren hoivakodeissa – monet kaupungit keskeyttäneet asukkaiden sijoittamisen vakavien ongelmien vuoksi
 Hoivaskandaalin keskellä oleva Esperi kasvaa kovaa ja tekee tappiota – Suomeen ei ole maksettu veroja viime vuosina

Ylen laaja selvitys paljastaa Esperi Caren hoivakotien karuja käytäntöjä: sängystä pudonneet jätetty lattialle, hoivakoti välillä ilman hoitajaa


Summary: Yhtiö haluaa tehdä vaalimainonnasta läpinäkyvämpää ehkäistäkseen vaaleihin vaikuttamista ulkomailta.

Sosiaalisen median jätti Facebook aikoo tarkkailla poliittista mainontaa sivustollaan aiempaa tiukemmin. Yhtiö kertoi maanantaina, että se kiristää vaalimainonnan ehtoja ehkäistäkseen vaaleihin vaikuttamista ulkomailta.
 Facebook sai viime vuonna laajaa kritiikkiä osakseen, kun kävi ilmi, että brittiläinen konsulttiyhtiö Cambridge Analytica oli saanut haltuunsa miljoonien yhdysvaltalaisten Facebook-käyttäjien tietoja vaalimainosten kohdentamista varten.
 Facebookin syksyllä palkkaama globaalien viestinnän johtaja  Nick Clegg  sanoi maanantaina tiedotustilaisuudessa Brysselissä, että uusi käytäntö aloitetaan maaliskuun lopulla, ja sen tarkoituksena on suojata muun muassa kesän korvalla järjestettäviä europarlamenttivaaleja.
 Clegg toimi 2010-luvun alussa Britannian varapääministerinä ja johti maan liberaalidemokraattista puoluetta.
 Yhtiö lupaa enemmän tietoa niin mainostajista kuin yleisöstä
 Facebookin mukaan poliittisten mainosten julkaisijoiden on jatkossa tunnistauduttava. Lisäksi yhtiö lupaa lisätä mainokseen maininnan siitä, kuka sen on maksanut. Maininnan takaa pitäisi löytyä myös tietoa muun muassa mainosten hinnasta sekä kohdeyleisöstä iän ja sukupuolen mukaan.
 Yhtiöllä on tapana ottaa uusia toimintoja käyttöön asteittain. Vielä ei ole tiedossa, koskeeko uudistus Suomea ennen huhtikuisia eduskuntavaaleja.  Facebookin tiedotusmateriaalissa  mainitaan erikseen vain europarlamenttivaalit.
 Aluksi uudistus laajenee ainakin Intiaan, Ukrainaan ja Israeliin. Facebook otti samat säännöt käyttöön jo viime vuonna Yhdysvalloissa, Britanniassa ja Brasiliassa.
 Lisäksi Facebook on perustamassa kaksi alueellista keskusta tarkkailemaan vaaleihin liittyvää sisältöä. Keskukset perustetaan Irlannin pääkaupunkiin Dubliniin ja Kaukoidän Singaporeen.

Facebook tiukentaa vaalimainossääntöjään ennen eurovaaleja


Summary: Alun perin tilalla oli 64 koiraa, joista 30 on löytänyt uuden kodin.

Poliisi on joutunut lopettamaan törkeästä eläinsuojelurikoksesta epäillyn koirasusikasvattajan tilalta takavarikoidut koiraeläimet.
 Helsingin poliisin mukaan Kanta-Hämeessä sijaitsevallla tilalla lopetettiin yli 30 koiraeläintä.
 – Mitään muuta vaihtoehtoa ei ollut. Tämä on kaiken kaikkiaan erittäin surullinen tapaus. Poliisin tehtävä on kuitenkin poliisilain mukaan yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäminen, kertoo Helsingin poliisilaitoksen apulaispäällikkö  Heikki Kopperoinen  tiedotteessa.
 Tilalla oli 64 koiraeläintä tammikuun alussa tehdyssä kotietsinnässä. Viime perjantaina läänineläinlääkäri kävi tilalla ja tilalla oli silloin vielä 36 eläintä. Noin 30 eläintä oli saanut uuden kodin.
 Läänineläinlääkäri yrittää löytää uudet kodit tilalla vielä olleille kaneille sekä kahdelle koiralle.
 Poliisi tutkii törkeää eläinsuojelurikosta ja luonnonsuojelurikosta tapauksessa, jossa naisen epäillään hankkineen luonnonvaraisia susia koirasusien kasvattamistarkoituksessa.
 Epäilty asuu Kanta-Hämeessä. Tapauksessa tehtiin kotietsintä kolmeen kohteeseen Etelä-Suomessa.
 Poliisin tutkinnassa on selvinnyt, että koirasusikasvattajan tilalla on elänyt myös pääepäillyn 3-vuotias lapsi.
 Lue lisää
 Poikkeuksellinen kotietsintä: Naisen epäillään piilotelleen susia

Poliisi joutui lopettamaan yli 30 koiraa Kanta-Hämeessä – taustalla koirasusien kasvattaminen


Summary: Aidalla on tarkoitus torjua afrikkalaista sikaruttoa.

Aitojen, porttien ja puomien rakentaminen

Tanskan etelärajalle alettiin maanantaina pystyttää kymmeniä kilometrejä pitkää ja 1,5 metriä korkeaa aitaa suojaamaan maan sianlihateollisuutta. Tanskan ympäristö- ja elintarvikeministerin mukaan aita estää pelätyn sikataudin leviämisen maahan.
 – Aita ja villisian metsästyksen lisääminen katkaisevat tartuntaketjun, jotta afrikkalaisen sikaruton leviämisen riski Tanskaan pienenee, ministeri  Jakob Ellemann-Jensen  sanoi.
 Aidan rakentaminen alkoi Padborgista rajan itäpäässä, ja koko rajan on määrä olla aidattu syksyyn mennessä. Tanskan hallitus esitti aidan rakentamista keväällä 2018, ja kesällä maan parlamentti hyväksyi asian.
 Tapauksia lähinnä Itä-Euroopassa, syksyllä myös Belgiassa
 EU:n alueella on pelätty sikaruton leviämistä siitä lähtien, kun ensimmäinen tartunta todettiin Puolassa Valko-Venäjältä tulleessa villisiassa vuonna 2014.
 Belgiassa todettiin ensimmäinen tapaus viime syyskuussa lähellä Luxemburgin ja Ranskan rajaa. Ranskassa metsästäjiä kehotettiin tammikuun alussa kaatamaan jopa kuutisensataa villisikaa rajan lähistöltä. Hankkeeseen pyydettiin jopa maan asevoimat apuun asentamaan ansoja ja ajamaan villisikoja kokoon.
 EU:n alueella sikaruttoa on aiemmin tavattu muun muassa Baltian maissa, Puolassa ja Tšekissä. Saksassa tautitapauksia ei ole todettu.
 Tanskaan rajautuvan Saksan osavaltion Schleswig-Holsteinin maatalousministeri  Jan Philipp Albrecht  sanoi maanantaina, että sikarutto on vakava uhka eläimille ja sikataloudelle. Albrecht totesi saksalaiselle uutistoimisto DPA:lle kuitenkin epäilevänsä tanskalaisten aidan tarpeellisuutta ja hyödyllisyyttä. Tanskan viranomaiset ovat myöntäneet, että eläimet voinevat päästä aidan ohi teiden ja vesistöpaikkojen kohdalta.
 Sikaruttotartunta kolhisi kovaa Tanskan maataloutta
 Afrikkalainen sikaruttovirus on ihmiselle vaaraton, mutta sikaeläimissä se aiheuttaa verenvuotokuumeen, joka yleensä johtaa kuolemaan muutamassa päivässä.
 Tanska on Euroopan suurimpia sianlihanviejiä, ja sianlihan osuus maan kokonaisviennistä on viitisen prosenttia. Euroissa laskettuna Tanska vei esimerkiksi vuonna 2016 noin yli neljän miljardin edestä sianlihaa. Sikaruttotartunnan toteaminen saattaisi lopettaa viennin EU:n ulkopuolelle kokonaan.
 Suomessa on selvitetty villisika-aidan rakentamista itärajalle, mutta tammikuun alussa  maa- ja metsätalousministeriö totesi , että aita ei pystyisi estäämän villisian ja sitä kautta afrikkalaisen sikaruton (ASF) leviämistä Suomeen. Sikaruttoa löytyi viime kesänä Venäjältä aiempaa lähempää Suomen rajaa.
 Aiemmin aiheesta:
 Itärajalle ei tule villisika-aitaa – aita ei välttämättä estäisi afrikkalaisen sikaruton leviämistä
 Afrikkalainen sikarutto lähestyy Suomea – herkästi tarttuvaa tautia löytyi jo 250 kilometrin päässä itärajasta

Tanska alkoi rakentaa pitkää villisika-aitaansa Saksan rajalle


Summary: Kotimaisten vapaan kentän ryhmien ja teatteritalojen yhteistyö on vielä lapsenkengissä, vaikka se kiinnostaakin teatteritaloja.

Koeyleisöä naurattaa, kun toinen klovneista hakkaa toista kirjalla päähän näytelmän harjoituksissa helsinkiläisessä pikkuteatterissa. Vapaan kentän ryhmä Red Nose Company on valmistanut oman versionsa espanjalaisesta kirjallisuuden klassikkoteoksesta  Don Quijote.  Se on tehty yhteistyössä toisen vapaan kentän ryhmän Teatteri Quo Vadiksen kanssa.
 Red Nose Company on yksi harvoista suomalaisista ryhmistä, joka pääsee kiertämään teoksellaan suomalaisiin teatteritaloihin. Kyse on Red Nose Companyn, Teatteri Quo Vadiksen ja neljän suomalaisen ammattiteatterin yhteistuotannosta. Sellaiset ovat yhä todella harvinaisia Suomessa.
 – Meillä on historiaa näissä teatteritaloissa. Se on varmasti yksi syy, miksi meidät uskalletaan ottaa sinne, Red Nose Companyn näyttelijä  Timo Ruuskanen  sanoo.
 Pienet rikastuttavat suuria
 Red Nose Companyn näyttelijät Timo Ruuskanen ja  Tuukka Vasama  ovat kiertäneet Suomea parivaljakkona yli viisi vuotta. He ovat tulleet tunnetuiksi klassikkoteosten uusista tulkinnoista. Koomikkopari on tehnyt näyttämölle  Don Quijoten  lisäksi Kari Hotakaisen  Juoksuhaudantien  sekä Ilmari Kiannon  Punaisen viivan . Kaikki kolme teosta on ohjannut  Otso Kautto , joka aloitti vastikään Tampereen työväen teatterin johtajana. Kautto uskoo, että yhteistuotantojen merkitys kasvaa voimakkaasti tulevaisuudessa. Hän viittaa sekä kansainvälisiin, teatteritalojen keskinäisiin että vapaan kentän ja teatteritalojen välisiin yhteistuotantoihin.
 – Pidän niitä teatteritalojen tulevaisuuden elinehtona, Kautto toteaa.
 Red Nose Companylle yhteistyön tärkein merkitys on saada omalle esitykselle tunnettu näyttämö ja kunnollinen esitysjakso.  Don Quijote  kiertää kaupunginteattereissa Kuopiossa, Lahdessa ja Turussa sekä Tampereen työväen teatterissa.
 Red Nose Companyn vetäjät uskovat, että heidän esityksensä rikastuttavat paikallista teatteritarjontaa.
 – Viemme sinne sellaista taidetta, mitä kukaan muu ei tee, Vasama ja Ruuskanen sanovat.
 Tampereen työväen teatterin johtaja Otso Kautto pitää yhteistuotantoja teatteritalojen elinehtona. Krista Mäkinen
 Turussa näyttämö vapaille ryhmille
 Kotimaisten vapaan kentän ryhmien ja teatteritalojen yhteistyö on vielä lapsenkengissä. Viime vuosina yhteistuotantojen katsojamäärät ovat jääneet keskimäärin pariin prosenttiin kaikista teatterin katsojista Suomessa.
 Red Nose Companyssa uskotaan, että yhteistuotannot kiinnostavat teatteritaloja, vaikka niiden ensijainen tehtävä on pitää itse talo ja sen oma taiteellinen toiminta pystyssä.
 – Tällaisiin yhteistuotantoihin tarvitaan vilpitöntä halua kaikilta osapuolilta. Ja että toiminnassa on joku muu motiivi kuin se, että tämä olisi rahasampo, Vasama sanoo.
 Turun kaupunginteatteri on yksi Red Nose Companyn yhteistyökumppaneista, ja sen johtaja  Mikko Kouki  uskoo, että yhteistyö vapaan kentän kanssa lisääntyy jatkossa.
 Hän viittaa koko teatterialan murrokseen. Suurin osa teatterintekijöistä on tätä nykyä vapaalla kentällä eli freelancereina teatteritalojen ulkopuolella.
 – Vapaa kenttä kasvaa koko ajan ja ryhmiä tulee lisää. Isojen teatterien tehtävä on olla mukana tässä kehityksessä, Kouki toteaa.
 Turun kaupunginteatteri on tehnyt poikkeuksellisen teon vapaan kentän ryhmien eteen. Teatteri avasi peruskorjauksen jälkeen talon sivunäyttämön (Sopukka) paikallisille vapaille ryhmille.
 Esityksiä Sopukkaan ovat tehneet muun muassa monitaiteellinen ryhmä Kolmas tila sekä Grus Grus Teatteri. Sivunäyttämön toimintaa tukee Turun teatterisäätiö.
 – Sopukka tuo hyvän lisän ohjelmistoon. Saamme sellaisia esityksiä, joita emme itse osaisi tehdä, Kouki toteaa.
 “Toivon enemmän yhteydenottoja vapaalta kentältä”
 Kuopion kaupunginteatterin ex-johtajalla on vain hyviä kokemuksia teatterien välisistä yhteistuotannoista.  Pekka   Laasonen  johti kaupunginteatteria vuodesta 2013 viime vuoden loppuun asti.
 Hän oli mukana tekemässä mittavaa viiden teatterin yhteistuotantoa, jossa olivat Kuopion kaupunginteatterin lisäksi mukana Helsingin kaupunginteatteri, Hämeenlinnan teatteri, Riihimäen teatteri ja Logomo-teatteri Turusta.
 Viisi organisaatiota jakoi keskenään tehtäviä: yksi teki lavastuksen, yksi suunnitteli puvut ja toinen valmisti ne, mutta kaikki viisi teatteria vastasivat yhdessä esityksen markkinoinnista.
 – Se oli kohtalaisen kustannustehokas tuotanto. Saimme Kuopioon erittäin nimekkään porukan varsin maltillisella taloudellisella satsauksella, Laasonen muistelee.
 Arvoituksellisia muunnelmia  -näytelmässä nähtiin muun muassa Heikki Kinnunen ja Ilkka Heiskanen.
 Laasonen uskoo, että vanha rajanveto laitosteatterien ja vapaan kentän välillä murtuu entisestään. Red Nose Companyn Don Quijotesta hänellä on vain myönteistä sanottavaa.
 – Tämä on sellainen tuotantomalli, jota pidän erittäin terveenä. Toivoisin tällaisia yhteydenottoja enemmän vapaalta kentältä, ex-teatterinjohtaja Laasonen sanoo.
 Hän muistuttaa, että yksi vapaan kentän haasteista liittyy teatteritalojen ohjelmistoon.
 – Esityksen pitää asettua siihen eli kyse on myös siitä, miten valmiita vapaan kentän ryhmät ovat joustamaan, Laasonen sanoo.
 Red Nose Company ohella esimerkiksi  Mikko Roihan  luotsaama Vapaa Teatteri on tehnyt yhteistuotantoja useiden kaupunginteatterien kanssa.
 Tuukka Vasama ja Timo Ruuskanen ovat Red Nose Companyn näyttelijöitä ja vetäjiä. Thomas Hagström / YLE

Kaksi klovnia raivaa tietä teatteritaloihin – teatteritalot kiinnostuivat vapaan kentän ryhmien esityksistä