Summary: Tänään julkaistu kurssi tarjoaa ilmaisen start up -koulutuksen kaikille halukkaille.

Harvalla yliopiston kurssilla on satojatuhansia suorittajia. Helsingin yliopiston tekoälykurssilla on.
 Yliopiston ja tietoyritys Reaktorin yhdessä rakentama Elements of Ai -kurssi (keinoälyn perusteet) on ollut kansainvälinen hitti. Sen oli marraskuun puoliväliin mennessä suorittanut 220 000 ihmistä.
 Nyt sama menestystemppu yritetään toistaa, tekoälykurssi saa seuraajan. Reaktor ja Aalto-yliopisto ovat julkaisseet kaikille avoimen Starting Up -kurssin.
 Kurssilla voi opiskella kasvuyrittämisen perusasioita.
 Kurssin käytännön muotoilusta vastaa Reaktor, joka oli luomassa myös kuuluisaa tekoälykurssia. Start up -kurssi ei ole suoraan yhteydessä Elements of Ai -kurssiin. Aalto-yliopiston opetuksesta vastaavan vararehtori  Petri Suomalan  mukaan yhteys on löyhä.
 Yrittäjyyden ilmaiset perusopinnot
 Kurssi on yliopiston mukaan kehitetty yhteistyössä opiskelijoiden ja eurooppalaisen
 startup-yhteisön kanssa. Verkkokurssi kattaa startup-yrittäjyyden perusopinnot.
 Starting Up -kurssin voi suorittaa osoitteessa  http://starting-up.org . Kurssimateriaali on englanniksi ja yliopisto-opiskelijoille myönnetään Aalto yliopistosta kaksi opintopistettä kurssin suorittamisesta.
 Tiina Jutila / Yle
 Kurssilla pohditaan muun muassa miten tunnistetaan kiinnostavia ja relevantteja ongelmia ja miten luodaan ratkaisuja – tai millainen on start up -yrityksen laku.
 Tuleeko kaikista kurssin suorittaneista start up -menestyjiä ja miljonäärejä?
 Suomen Yrittäjien tuoreen opiskelijabarometrin mukaan kolmannes suomalaisista opiskelijoista haluaisi valmistuttuaan työskennellä yrittäjänä. Samaan aikaan vain 14 prosenttia uskoo, että korkeakoulu antaa siihen hyvät valmiudet, Aalto-yliopiston tiedote kertoo.
 – Perustason kurssi ei ole taikaväline menestyksekkääseen yrittäjän uraan, Aallon vararehtori Suomala muistuttaa. Kyse on pikemminkin ensi askeleesta.
 Verkkokurssin kieli on englanti ja sillä tavoitellaan –tekoälykurssin tavoin – myös opiskelijoita ympäri maailmaa.

Huippusuosittu ilmainen tekoälykurssi saa seuraajan – nyt on tarjolla yrittäjäkurssi


Summary: Esimerkiksi joissakin poliisiasemissa on esiintynyt sisäilmaongelmia viime aikoina.

Pelastusopistolle 2,4 miljoonaa, Maahanmuuttovirastolle tasan kaksi miljoonaa, poliisin toimitiloille kolme miljoonaa. Näitä lisämäärärahoja ehdotetaan hallituksen täydentävässä talousarviossa vuodelle 2020.
 Esitys annettiin eduskunnalle tänään valtioneuvoston yleisistunnossa,  tiedottaa sisäministeriö .
 Pelastusopistolle 2,4 miljoonan lisämäärärahaa esitetään sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) mukaan varmistamaan opiston toiminnan taso.
 – Lisämääräraha varmistaisi, että Pelastusopisto pystyy hoitamaan lakisääteiset tehtävänsä eikä ydintoimintoja tarvitse sopeuttaa, Ohisalo sanoo tiedotteessa.
 Maahanmuuttoviraston eli Migrin kohdalla kahden miljoonan euron lisämääräraha kohdennettaisiin ulkomaalaisia koskevien asioiden sähköiseen käsittelyjärjestelmään, jotta käsittely ei viivästyisi, oikeusturva varmistettaisiin ja tietojärjestelmät pysyisivät ajan tasalla, tiedotteessa mainitaan.
 Poliisin hankkeille uusista toimitiloista esitetään kolmen miljoonan euron lisämäärärahaa. Uutisiin on toisinaan  noussut tapauksia  sisäilmaongelmista poliisiasemilla eri puolilla Suomea.
 – On tärkeää, että poliisit voivat työskennellä terveellisissä, tarpeita vastaavissa tiloissa. Tähän hallitus on hallitusohjelmassaan ja konkreettisilla toimillaan tarttunut, Ohisalo sanoo tiedotteessa.

Hallitus esittää: lisää rahaa pelastusopistolle, Migrille ja poliisin toimitiloihin


Summary: Mikäli kukaan ehdokkaista ei saa tarpeeksi tukea määräaikaan mennessä, järjestää Israel kolmannet parlamenttivaalinsa vuoden sisällä alkuvuodesta 2020.

Israelin presidentti  Reuven Rivlin  antoi torstaina maan parlamentille tehtäväksi etsiä uusi pääministeriehdokas. Tavoitteena on välttää uudet vaalit.
 Edellinen hallitustunnustelija  Benny Gantz   kertoi keskiviikkoiltana  epäonnistuneensa hallitusneuvotteluissa. Jo aiemmin samassa tehtävässä  epäonnistui  Likudin  Benjamin Netanjahu .
 Rivlin on antanut parlamentille 21 päivää aikaa löytää ehdokas, joka voi koota enemmistön tuekseen. Tämä on ensimmäinen kerta Israelin historiassa, kun presidentti joutuu turvautumaan tällaisiin toimenpiteisiin.
 Jos ehdokas saa vähintään 61 kansanedustajan tuen, hänellä on kaksi viikkoa aikaa muodostaa hallitus. Jos kukaan ehdokkaista ei saa tarpeeksi tukea 11. joulukuuta mennessä, Israel järjestää kolmannet parlamenttivaalinsa vuoden sisällä alkuvuodesta 2020.
 Lue myös:
 Israeliin ei saatu nytkään hallitusta, kolmannet vaalit puolen vuoden sisällä yhä todennäköisempi vaihtoehto
 Pääministeri Netanjahu antaa periksi – uutta hallitusta ei muodostunut Israeliin

Israelin presidentti antoi parlamentille tehtäväksi löytää uusi pääministeriehdokas – pyrkimyksenä välttää uudet vaalit


Summary: Mies surmasi naisen viime elokuussa Mänttä-Vilppulassa.

Mies tuomittiin taposta kymmenen vuoden vankeuteen Pirkanmaan käräjäoikeudessa torstaina.
 Mies surmasi naisystävänsä viime elokuussa Mänttä-Vilppulassa. Nainen kuoli veitsestä aiheutuneeseen pistovammaan. Pariskunta oli miehen mukaan ollut parisuhteessa vajaat 30 vuotta.
 Tuomittu kiisti syytteen. Hänen mukaansa kyse oli tapaturmasta.
 Oikeuden mukaan näyttö tuki sitä, että mies löi veitsellä naista ja oli pahoinpidellyt uhria ennen tätä. Todistajien mukaan mies oli uhannut aiemmin tappamisella.
 Todistajien mukaan tappelun ääniä ja uhkailuja on kuulunut aiemminkin asunnosta. Tuomio ei ole lainvoimainen.

Mies tuomittiin naisystävänsä taposta kymmenen vuoden vankeuteen


Summary: Maailmantalouden kasvua syö muun muassa Yhdysvaltain ja Kiinan välinen kauppasota.

Teollisuusmaiden OECD-järjestö on laskenut hieman maailmantalouden kasvuennustettaan ensi vuoden osalta. Kasvu hiipuu muun muassa kauppa- ja tullikiistojen vuoksi, sanoo  OECD-järjestö.
 OECD ennustaa, että maailmankauppa kasvaa ensi vuonna 2,9 prosenttia. Kasvuennuste on 0,1 prosenttiyksikköä vähemmän kuin mitä järjestö ennusti syyskuussa.
 Vuonna 2021 maailmantalouden ennustetaan kasvavan 3,0 prosenttia.
 Talouskasvua syö muun muassa Yhdysvaltain ja Kiinan välinen kauppasota.
 Maailman suurimman talouden Yhdysvaltojen talouskasvun ennustetaan hiipuvan 2 prosenttiin vuonna 2021. Japanin ja euroalueen kasvun ennustetaan liikkuvan 0,7 ja 1,2 prosentin välimaastossa.
 Kiinan talouskasvun povataan hiipuvan noin 5,5 prosenttiin vuonna 2021.

OECD rukkasi hieman maailmantalouden kasvuennustettaan – taustalla kauppakiistat


Summary: Yritys julkisti rahoituksen Slush-tapahtumassa.

Tamperelainen Combinostics on saanut 3,9 miljoonaa euron rahoituksen kansainvälisiltä sijoittajilta. Yritys julkisti tiedon Slush-tapahtumassa torstaina.
 Yrityksen ohjelmisto auttaa lääketieteen ammattilaisia diagnosoimaan Alzheimerin taudin nykyistä aiemmin.
 Sijoittajina ovat ruotsalainen Industrifonden ja suomalais-japanilainen NordicNinja VC.
 Tamperelaisyritys laajentaa rahoituksen avulla markkinoita Yhdysvaltoihin ja Aasiaan. Alzheimeimeriin ei ole keksitty vielä tehokkaita hoitoja. Elämänlaatuun voi vaikuttaa, jos sairaus todetaan ajoissa.
 Yritys on perustettu vuonna 2014 Tampereella. Yrityksen yhteistyökumppaneita ovat neurologiset sekä radiologiset osastot EU:ssa, Yhdysvalloissa, Japanissa ja Etelä-Koreassa.

Tamperelainen yritys saa 3,9 miljoonaa euroa Alzheimerin diagnosoinnin kehittämiseen


Summary: Tuhkarokolle altistuneita arvioidaan olevan useita kymmeniä.

Keski-ikäisellä suomalaissyntyisellä naisella on todettu tuhkarokko Hämeenlinnassa keskiviikkoiltana. Altistuneita on useita kymmeniä, Kanta-Hämeen keskussairaalasta arvioidaan. Heihin pyritään olemaan yhteydessä rokotussuojaustarpeen selvittämiseksi.
 Tartunnan saanut on ennen sairastumistaan matkustanut ulkomailla. Häntä ei ole rokotettu tuhkarokkoa vastaan.
 Sairastunut kävi Kanta-Hämeen keskussairaalan päivystyksessä maanantaina 18. marraskuuta, jolloin tuhkarokko on voinut tarttua. Hän hakeutui uudelleen sairaalaan keskiviikkona. Potilas on tällä hetkellä osastohoidossa ja ilmaeristettynä.
 Kerromme pian lisää.

Kanta-Hämeen keskussairaalassa on todettu tuhkarokkotapaus


Summary: Yt-neuvotteluissa tavoiteltiin alun perin 25 henkilön palkkakustannuksia vastaavaa henkilöstön vähentämistä Porissa sijaitsevalta tehtaalta.

Porissa toimiva Sampo-Rosenlewin puimuritehdas irtisanoo 16 henkilöä.
 Yt-neuvottelut  aloitettiin lokakuun alussa , ja niiden tavoitteena oli saavuttaa 25 henkilötyövuotta vastaavat säästöt. Henkilöstön vähentämistarve pieneni, koska neuvottelujen aikana sovittiin uudesta työaikamallista, työaikaa koskevista joustoista ja palkitsemisjärjestelmän muuttamisesta.
 Sampo-Rosenlewin toimitusjohtaja  Jussi Malmi  sanoo, että tavoitteena on ollut tervehdyttää voimakkaasta kausivaihtelusta kärsivän yhtiön toimintaa.
 Sampo-Rosenlew on työllistänyt tähän mennessä 274 henkilöä.

Puimuritehdas Sampo-Rosenlew irtisanoo 16


Summary: Mannerheimin kuvasta nousi kohu, kun yliopiston professori pyysi opiskelijajärjestöä poistamaan kuvan kiltahuoneestaan.

Yli sata vuotta sitten syntynyt ja 50-luvulla kuollut mies herättää vielä syksyllä 2019 tunteita puolesta ja vastaan. Mannerheim on jälleen ajankohtainen, kun Oulun yliopiston professori  Vesa Puuronen   pyysi Mannerheim-kuvan poistamista  luokanopettajaopiskelijoiden kokoustilan seinältä, ja opiskelijajärjestö suostui.
 Puurosen mukaan Mannerheimin kuva ei henkilön ristiriitaisen historian takia sovi opiskelijajärjestön kokoustilan seinälle. Professori viittaa opiskelijoille lähettämässään kirjeessä myös perhehistoriaansa ja Mannerheimin vastuuseen sisällissodan aikaisista kuolemista.
 Yle tavoitteli Oulun yliopiston luokanopettajaopiskelijoiden järjestön puheenjohtaja  Sara Hagelbergiä  kertomaan kuvan käytön taustoista ja sen poistamiseen johtaneista syistä, mutta hän kieltäytyi haastattelusta. Hagelberg on kuitenkin kertonut  Oulun ylioppilaslehdelle , että kuva oli sattumanvarainen matkamuisto, ja sen poistaminen ei ollut kynnyskysymys.
 Kun Mannerheimia tutkineelta historioitsijalta  Teemu Keskisarjalta  kysytään tapahtuneesta, hän on epäuskoinen ja huvittunut.
 – Kuulostaa aivan internetin höpöjutulta, jota ei ole elävässä elämässä tapahtunut ainakaan vakavalla naamalla.
 Keskisarja ei kuitenkaan tuomitse professori Vesa Puurosta tai opiskelijajärjestöä. Tapahtunut ei hänen mukaansa kerro kummastakaan osapuolesta mitään, mutta nykyajastamme sitäkin enemmän.
 Mannerheim herättää edelleen tunteita
 Kuvan tunteisiin meneminen liippaa Keskisarjan mielestä läheltä ongelmaa, jota hän kutsuu taannehtivaksi historiakäsitykseksi. Siinä nykyajan oikeuskatsomuksia sovelletaan historian merkkihenkilöihin. Jos tälle tielle lähdetään, pitäisi sen päteä Keskisarjan mielestä myös nykyajan ihmisiin.
 – Sadan vuoden kuluttua kuvat Tarja Halosesta ja Sauli Niinistöstä yhtä lailla kuskataan kaatopaikalle ja heitä pidetään tuolloisen ajan korkeamman moraalin silmissä rikollisina tai taantumuksellisina.
 Marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheim. Kyseinen kuva ei ole sama, josta Oulun yliopistossa nousi aikaisemmin tällä viikolla. Helsingin kaupunginmuseo, Atelier Rembrandt
 Historiallinen henkilö on aina aikansa muovaama, Teemu Keskisarja muistuttaa. Mannerheimin voidaan kiistatta todeta olleen esimerkiksi 1800-luvun aatelismies ja tsaarinkenraali, kiistellymmin vapaussoturi tai lahtarikenraali.
 – Nämä kaikki ovat vähintäänkin puolikuolleita aatteita syksyllä 2019.
 Mannerheimin omiminen nykyajan politiikan välineeksi on Keskisarjan mukaan ongelmallista.
 – En suoralta kädeltä keksi, mitä Mannerheim voisi todistaa nykyajan politiikan kipupisteistä.
 Keskisarjan mukaan Mannerheim on mielenkiinnon kohteena edelleen, koska hänellä oli kiinnostava ura ja elämä.
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Historioitsija Mannerheim-kuvakohusta: "Sadan vuoden kuluttua kuvat Halosesta ja Niinistöstä yhtälailla kuskataan kaatopaikalle"


Summary: Nuoret tarvitsevat tukea pankkipalveluiden käyttöön ottamisessa. Esimerkiksi Osuuspankki kutsuu 18-vuotiaat asiakkaansa käymään pankissa.

Pankit haluavat valistaa ja neuvoa 18 vuotta täyttäviä asiakkaitaan, selviää Ylen pankkiryhmille tekemästä kyselystä.
 Kysyimme Osuuspankista, Nordeasta, Säästöpankista ja S-Pankista, miten ne huomioivat täysi-ikäistyvät asiakkaansa.
 Pankin tarjoamien palveluiden lisäksi nuorille kerrotaan pikavipeistä, velkaantumisen riskeistä ja siitä, miten tärkeää oman tulevaisuuden kannalta on pitää luottotiedot kunnossa.
 18-vuotias on vastuussa omista raha-asioistaan. Käytännössä se tarkoittaa sitä, että jos nuorelle on avattu pankkitili, siirtyy sen käyttöoikeus kokonaan hänelle. 18-vuotias voi myös tehdä sopimuksia omissa nimissään.
 Kuluttajatutkimuskeskuksen projektisuunnittelija  Anna-Riitta Lehtinen  peilaa kyselyn tulosta vuonna 2012 valmistuneeseen tutkimushankkeeseen nuorten talousosaamisesta.
 Tuolloin nuoret kokivat, että pankki pääasiassa markkinoi heille omia tuotteitaan, vaikka he olisivat kaivanneet apua ja neuvoja oman talouden hallintaan ja esimerkiksi vakuutussopimusten tekemiseen.
 Nuoret kysyvät opintolainasta, ja mitä tehdä kadonneen pankkikortin kanssa
 Nordea ja Osuuspankki lähettävät 18 vuotta täyttäville nuorille kirjeet kotiin. Nordea kertoo kirjeessä, mitä etuja ja velvotteita täysi-ikäistyminen tarkoittaa käytännössä.
 Ensi keväänä 18 vuotta täyttävän kuopiolaisen  Kristian Salmen  mielestä on hyvä, että pankki ottaa suoraan yhteyttä. Salmi odottaa saavansa muun muassa vinkkejä omaan rahankäyttöön. Säästäväinen nuori mies aikoo myös avata säästötilin itselleen.
 Kristian Salmelta kuluu rahaa esimerkiksi oman huoneen sisustamiseen, koulukirjoihin ja vapaa-ajan viettoon. Salmi saa kodin ulkopuolelta tuloja seurakunnan kerhon vetämisestä ja kesätöistä.  Sami Takkinen / Yle
 Nordeassa suuri osa nuorten yhteydenotoista pankin suuntaan tulee sosiaalisen median kanavien kautta. Tätä varten Nordealla on oma tiimi, joka vastaa kysymyksiin muun muassa Snapchatin kautta.
 Useimmin kysytyt kysymykset liittyvät opintolainaan, mikä muuttuu, kun täyttää 18-vuotta, miten kortin saa suljettua, kun se on kadonnut ja miksi pankkikortti ei toimi ulkomailla. Nuoret kysyvät myös paljon säästämisestä ja sijoittamisesta.
 Osuuspankki kutsuu ikäluokan käymään pankissa.
 Kuopiolainen  Olivia Honkonen  kertoo, että 18-vuotistapaamisessa hoidettiin kuntoon sopimukset ja nettipankkitunnukset.
 – Minulle jäi sellainen olo, että he halusivat oikeasti auttaa, Honkonen kertoo.
 Opintotuki on Olivia Honkosen ainoa tulonlähde. Sen lisäksi hän on ollut kesätöissä, mutta hankittu summa on ollut niin pieni, ettei siitä ole jäänyt säästöön rahaa.  Sami Takkinen / Yle
 Sen lisäksi, että tapaamisessa käydään läpi pankkiasiakkuuteen liittyviä perusasioita, siellä myös neuvotaan ja opastetaan nuorta aina sen mukaan, mitä tarpeita hänellä on juuri sillä hetkellä.
 Tänä vuonna noin kolme neljästä Osuuspankin 18-vuotiaasta asiakkaasta on käynyt pankin kutsumana tapaamisessa.
 Nuoreen ollaan yhteydessä myös Säästöpankista. Ja kuten Osuuspankissa ja Nordeassa, nuoren kanssa käydään läpi perusasiat ja valistetaan muun muassa pikavippi-kierteen vaaroista.
 S-Pankilla ei ole erikseen omaa konseptia lasten ja nuorten pankkipalveluille.
 Tarvetta tälle ei ole, koska S-Pankin kokemus on, että jos pankkikortti toimii ja nuorella on käytössä mobiilisovellus, ei pankissa tarvitse käydä enää hoitamassa asioita. Nuori ottavat yhteyttä viimeistään siinä vaiheessa, kun nuori tarvitsee opintolainaa.
 OP:n asiakasneuvoja Julia Jerkku tietää, että esimerkiksi laskujen maksaminen verkkopankissa on asia, johon nuoret tarvitsevat opastusta.  Sami Takkinen / Yle
 Säästäminen kiinnostaa, vaikka ei ole säännöllisiä tuloja
 Nuoret ovat 18-vuotiaana hyvin haastavassa tilanteessa oman talouden suhteen. Omillaan asuvat opiskelijat ovat pienituloisia ja asuminen vie suuren osan tuloista.
 Tästä huolimatta kaikenlainen säästäminen kiinnostaa nuoria nykyään enemmän kuin aikaisemmin. Osa nuorista haluaa avata 18-vuotiaana säästötilin, jota ei voi käyttää pankkikortilla.
 Kuukausittain säästettävät summat vaihtelevat alkaen euron mikrosäästämisestä suurempiin summiin.
 Osa nuorista aloittaa myös asuntosäästämisen varhain avaamalla ASP-tilin. Tämä on nykyään mahdollista jo 15-vuotiaana.
 Täysi-ikäinen  Elmeri Heikkilä  aikoo avata piakkoin ASP-tilin ja hän säästää myös muutenkin omaa tulevaisuutta ja opiskelua varten.
 – Vanhemmat ovat opettaneet, että säästäminen on tärkeää, Heikkilä kertoo.
 Myös  Elias Löppönen  säästää kaikki kesätyörahat tulevaa varten. Löppösellä on selkeä tavoite ostaa oma asunto mahdollisimman nopeasti. Idean tähän hän sai 14-vuotiaana, kun sai ensimmäisen kerran palkkaa kesätöistä.
 – Säästöt luo turvaa, jos tulee äkillinen meno. Siihen pyrin, etten elä palkasta palkkaan, hän kertoo.
 Elias Löppönen on valmis ottamaan halpakorkoista opintolainaa, mutta ei muita luottoja. Pikavipeille hän sanoo selvän ein.  Sami Takkinen / Yle
 Pikavipit ja verkkokaupasta ostelu velkaannuttavat nuoria
 Itsenäiseen talouteen siirtyminen voi viedä vuosia. Projektisuunnittelija Anna-Riitta Lehtinen arvioi, että 22–25-vuotiailla alkaa olla kyky hahmottaa oma taloudellinen tilanne realistisesti.
 Elmeri Heikkilä uskoo, että omillaan asuessaan hän saa tarvitessaan apua ja neuvoja vanhemmiltaan. Hyvä esikuva on opiskeleva isoveli, joka pärjää taloudellisesti hyvin.
 – Uskon, että pärjään, Heikkilä sanoo.
 Taloudellinen itsenäisyys on Elmeri Heikkilän mielestä sitä, että pystyy kustantamaan omilla tuloillaan oman elämisensä.  Sami Takkinen / Yle
 Kuluttajatutkimuskeskuksen mukaan puutteellinen talousosaaminen, kokemattomuus, vaihtelevat elämäntilanteet ja impulsiivinen kulutuskeskeinen elämäntapa saavat aikaan välillä vakavia ongelmia.
 Nuoret eivät välttämättä tiedä, mistä saavat apua taloudellisiin vaikeuksiin. Ja vaikka osaamista olisi, epävarmuutta taloudenpitoon aiheuttaa vielä vakiintumaton asema työmarkkinoilla.
 Noin viidennes toisen asteen aloittaneista opiskelijoista käy töissä opintojen ohella.  Työn ja opiskelun yhdistäminen on haastavaa.
 Toki moni saa apua vanhemmilta tai isovanhemmilta. Kaikki eivät kuitenkaan halua jakaa taloudellisia ongelmiaan. Osa ei edes halua, että vanhemmat tietävät heidän velkaantumisestaan.
 Olivia Honkonen pohtii, että jos hänelle tulisi joskus taloudellisia ongelmia, hän hakisi ensin apua läheisiltään.
 – Tuntuu vaikeammalta kääntyä ammatillisen avun puoleen kuin läheisten puoleen, vaikka se olisi ehkä järkevämpää, Honkonen kertoo.
 Olivia Honkonen vippaa rahaa aina välillä kavereiden kesken. Yleensä rahaa lainataan johonkin syötävään. Takaisinmaksun suhteen ollaan tarkkoja. Summa nousee korkoa, jos ei maksa, Honkonen nauraa.  Sami Takkinen / Yle
 Pankkien rooli valistajina ja vastuullisina luotonantajina onkin suuri. 18-vuotiaita tavatessaan pankit eivät kyselyn perusteella markkinoi luottoja, eivätkä myöskään eläkevakuutuksia.
 Luottojen, kuten pikavippien, markkinointi tapahtuu kuitenkin verkossa.
 – Pikavippi on keino ottaa luottoa varsinkin alle 25-vuotiaille nuorille, Kuluttajatutkimuskeskuksen projektisuunnittelija Anna-Riitta Lehtinen kertoo.
 Toinen nuoria velkaannuttava asia on verkkokauppa. Koukuttava helppo ostaminen yhdistettynä kyvyttömyyteen hahmottaa oma taloustilanne on aiheuttanut luottotietojen menetyksiä nuorilla.
 Miten pankit voisivat parantaa nuorille suunnattuja palveluitaan?
 Lue lisää:
 Riski joutua velkakierteeseen kasvaa nuoren tullessa täysi-ikäiseksi: "Jos tilanne riistäytyy heti käsistä, se saattaa seurata vuosia"
 Tuhat lukiolaista ja ammattikoululaista tehokurssille opettelemaan rahankäyttöä – kokosimme 5 vinkkiä kotoa muuttavalle nuorelle

Pankit ovat muuttaneet otettaan 18 vuotta täyttävien nuorten kohdalla – ennen täysi-ikäistyvä oli vain asiakas, nyt halutaan auttaa


Summary: 60 musiikkitoimittajaa listasi parhaat albumit.

Musiikkijulkaisu Soundi kutsui 60 musiikkitoimittajaa listaamaan vuosien 2000–2019 välillä ilmestyneet kotimaiset albumit. Ääniä sai peräti 469 albumia.
 Ykkössijan vei PMMP:n vuonna 2005 julkaistu  Kovemmat kädet  -albumi. Kakkossijan sai Liekki-yhtyeen  Korppi  vuodelta 2003 ja kolmossijan Riston  Aurinko aurinko plaa plaa plaa  vuodelta 2006.
 PMMP on päässyt listalle myös vuoden 2006  Leskiäidin tyttäret  - ja vuoden 2009  Veden varaan  - albumeillaan.
 Tuoreimmat listalle kivunneet albumit ovat Chisun  Momentum 123  ja Litku Klemettin  Ding Ding Dong , molemmat tältä vuodelta. Listalta löytyy myös kotimaisen metallin keskeisiä teoksia kuten Nightwishin  Once  (2004), Stam1nan  Viimeinen Atlantis  (2010), Amorphiksen  Eclipse  (2006) sekä Children of Bodomin  Follow the Reaper  (2000).
 Ei liene yllättävää, että listalta löytyvät muun muassa HIMin  Love Metal   sekä The Rasmuksen  Dead Letters , molemmat vuodelta 2003.
 Suomalaisten naisartistien 2000-luvun esiinmarssi näkyy Sannin, Jenni Vartiaisen, Vestan ja Yonan albumeina.
 Listalla on myös vaihtoehtoisempaa materiaalia, kuten esimerkiksi Lau Naun  Poseidon  (2018).
 Kaikki sata albumia löytyvät  täältä.
 Mitkä ovat sinun 2000-luvun kotimaisia suosikkialbumeitasi? Osallistu keskusteluun.

Soundin kysely: PMMP:n albumi kaikkein paras


Summary: Aktivistimummot tahtovat konkreettisia tekoja, jotta maapallo säilyisi terveempänä lastenlapsille.

Kun oma lapsenlapsesi kysyy 20 vuoden päästä, mitä sinä teit maapallomme hyväksi, mitä vastaat?
 Aktivistimummot vastaavat, että me yritimme parhaamme ja saimme aikaan ison heräämisen. Tähän pohjautuu lokakuun lopussa Facebookissa avautunut Aktivistimummot-ryhmä. Perustajajäsenet odottivat, että vuodenvaihteeseen mennessä ryhmään liittyisi 500 jäsentä.
 Toisin kävi.
 Reilussa viikossa mummoaktivisteiksi ryhtyi yli 3 000 ihmistä. Suurin osa ryhmään liittyneistä tulee pääkaupunkiseudulta, toiseksi eniten Tampereelta. Aktiiveja löytyy kuitenkin jo useita kymmeniä muun muassa Briteistä, Ruotsista ja Espanjasta.
 Pirkanmaalainen kirjailija  Kaija Pispa  on yksi tuoreista mummoaktivisteista. Hän liittyi Facebook-ryhmään heti, kun kutsu kävi.
 – Tajusin heti, että näin se kuuluu olla: isoäiti- ja isoisäikäiset voivat nyt aktivoitua yhdessä. Meillä on aikaa perehtyä ilmastonmuutokseen, levittää tietoa ja näyttää mallia lastenlapsille, Pispa kertoo.
 Ilmapiiri Aktivistimummoissa tuntui some-ryhmäksi poikkeuksellisen lämpimältä ja maltilliselta. Ryhmässä ei öyhötetä tai huudeta, vaan keskustellaan ja vieläpä tietoon perustuen.
 Seija Kurunmäki on aktivistimummouden idean isoäiti. Joulukuun teemana ovat ilmastoystävälliset joululahjat. "Lapsenlapselle voi antaa yhteistä aikaa ja tekemistä, tarjota vaikka kulttuurielämyksen krääsän sijaan", Kurunmäki toteaa. Veikko Somerpuro
 Aktivstimummouden idean isoäiti  Seija Kurunmäki  havahtui ilmastokriisiin kymmenisen vuotta sitten. Hän työskenteli Sitran projektissa, jossa tehtiin skenaarioita siitä, miten ilmastonmuutos vaikuttaa vuoteen 2030 mennessä. Projektissa käytiin läpi erilaisia tulevaisuuden kuvia ja vaihtoehtoja pahimmista uhkakuvista lievempiin.
 Kurunmäki on viime vuosien aikana nähnyt, miten pahasti toivottu skenaario hallitusta ilmastonmuutoksesta on mennyt pieleen.
 –Olemme menossa kohti maailmaa, joka muistuttaa pannuhuonetta, Kurunmäki sanoo.
 Tammikuussa hän alkoi kerätä verkostoistaan erilaisia ammatteja edustavia ihmisiä, joiden kanssa luoda ilmastonmuutosta vastustava yhteisö. Tavoitteena oli myös tuoda toivoa kriisin keskelle.
 Lopulta koossa oli 12 naisen ryhmä.
 – Liikkeen nimi oli helppo keksiä. Aktivisti on toimeen tarttuva ihminen ja mummo-sana taas on jotakin lämmintä ja lempeää, armollista ja kotoista, Kurunmäki kertoo.
 – Aktivistimummot kuulostaa tarpeeksi radikaalilta, siinä on ytyä, Pispa lisää.
 Mukaan voi liittyä kuka tahansa: mummo, pappa tai vaikkapa lapseton, kunhan löytyy empatiakykyä ja tahtoa vaalia maapalloa tuleville sukupolville, omille tai muiden jälkeläisille.
 Tieto ja taito eivät katoa eläkkeellä
 Aktivistimummojen 12 perustajajäsentä ovat kaikki korkeakoulutettuja naisia, joilla on takanaan pitkä ura ja kovaa asiantuntijuutta yhteiskunnan eri alueilla. On viestijöitä ja kirjailija, lastenpsykiatri ja tutkimusjohtaja, päätoimittaja sekä geenitutkija.
 Kurunmäki taas on palkittu ruokavaikuttaja ja viestinnän ammattilainen.
 –Tosin nyt aion painattaa käyntikorttiini Aktivistimummon.
 Ikä tai eläköityminen eivät ole aktivistimummouden kriteereitä. Kurunmäki tahtoi valjastaa kaiken sen hiljaisen asiantuntijuuden, joka usein eläkeelle pääsyn jälkeen tuntuu unohtuvan muulta yhteiskunnalta.
 – Tässä vaiheessa elämää on aikaa tehdä asioita ja vapaaehtoistyötä, jota tiivis työelämä ei mahdollista. Eivät elämänjano tai asiantuntijuus noin vain sammu eläkkeellä, Kurunmäki sanoo.
 Se on aktivismia, passiivista vastarintaa, joka näkyy kassoilla.  Kaija Pispa
 Mummoaktivistit pyrkivät kohti kohtuullista elämäntapaa niin, ettei välttämättömyyksistä tarvitse luopua. Jokainen voi tehdä parhaansa, lempeästi ja armollisesti, mutta päättäväisesti.
 Aktivistimummot kokevat eläneensä vaurauden ja kuluttamisen aikaa, jona ihmisestä puhuttiin kuluttajana ja ostaminen kuului elintason nousuun.
 Ryhmässä ei kuitenkaan tuomita muita ja toisten valintoja. Mummouden lempeys on kohtuuden tavoittelua myös arjen valinnoissa.
 – Helsingissä on helppo sanoa, että sen kun jättää autoilun, mutta maaseudulla autottomuus ei välttämättä ole mahdollista. Siksi etsimme ratkaisuja, jotka eivät ole kohtuuttomia, mutta vaikuttavat silti, Kurunmäki sanoo.
 Facebook-ryhmän seinällä puututaan ruokahävikkiin ja palmuöljyyn, pikamuotiin ja kulutusjuhliin. Siihen, mitä ostaa ja mitä jättää ostamatta.
 – Se on aktivismia, tietynlaista passiivista vastarintaa, joka näkyy sitten kassoilla, Kaija Pispa toteaa.
 Aktivistimummo Kaija Pispa kannustaa mummoikäisiä keskustelemaan ilmastokriisistä ja kulutuskriittisyydestä lastenlasten kanssa. "Vanhemmilla ei välttämättä ole aikaa puhua, mutta meillä isovanhemmilla on." Jussi Mansikka / Yle
 Olenko minä omistamani tavarat?
 Ryhmän marraskuun teemana on vaatteiden vaikutus ilmastoon. Sivuilla vaihdetaan käytännön vinkkejä siitä, miten kierrättää helpommin, kuinka korjata vanha ja pärjätä ostamatta uutta tai mitkä olisivat tulevaisuuden uusiutuvat tekstiilimuodot.
 – Meidän lähtökohtamme on tutkittu tieto ja sitä me myös jaamme. Tieto antaa mahdollisuuden valita vaikka eri tuotteiden välillä, Kurunmäki toteaa.
 Kirjailija Kaija Pispan mukaan mummoikäisillä on jo kykyä luopua. Kohtuullisuus ja luopuminen limittyvät identiteettiin saakka.
 – Ei tuhlata tai pröystäillä. Ja sehän tietää sitä, että ihmisten täytyy miettiä, mikä minä olen. Olenko minä ne omistamani tavarat, vai olenko minä joku muu, Pispa sanoo.
 Eduskuntataloon sisälle asti
 Arjen tekojen ja somevaikuttamisen lisäksi aktivistimummot pyrkivät vaikuttamaan päättäjiin ja päätöksiin asti.
 – Päättäjiin vaikuttaminen on meidän äänestävien mummojen tärkein tehtävä. Niin saadaan tarvittavat muutokset aikaan ja hallitukset tekemään kunnianhimoisempaa ilmastopolitiikkaa, Kurunmäki toteaa.
 Kurunmäki korostaa fossiilisten polttoaineiden korvaamisen merkitystä ja sitä, että korvaaminen vaatii poliittisia päätöksiä. Hän kertoo, että nyt on aika tehdä kotiläksyt ja miettiä, missä ilmastoasioissa mummoenergiaa tarvitaan eniten.
 Sitten on tiedossa vierailu eduskuntaan.
 – Olisi upeaa marssia eduskuntataloon 3 000 mummon voimin.
 Nuoria ei pelotella, he pelkäävät
 Tammikuussa mummot käynnistävät ilmastonmuutosta käsittelevän luentosarjan Helsingin Oodissa. Ensimmäisenä puhujana on ympäristöahdistuksen tutkija  Panu Pihkala .
 Ahdistuksen käsittely onkin mummoille ominaista työtä.
 Julkisuudessa aikuiset ihmiset päättäjistä alkaen ovat tehneet ulostuloja nuorten ahdistuksesta.
 Vaikka ilmastokriisi pelottaa nuoria, moni pistää pelon pelottelun piikkiin.
 Mummot ovat lasten puolella, eivätkä halua vähätellä heidän kokemustaan tulevaisuuden pelosta. Pienen lapsen ahdistusta voi lievittää, vaikkapa opettamalla lapsenlapselle tapoja toimia ilmaston hyväksi.
 Kurunmäen omat lapsenlapset ovat kolmekymppisiä vuonna 2050.
 – Jos saan elää yhdeksänkymppiseksi ja he kysyvät minulta, mitä sinä mummo teit ilmaston hyväksi, haluan vastata, että tein kaikkeni.

Mummojen aktivistiryhmä kasvaa verkossa ja tuhannet liittyvät riveihin: "Olisi upeaa marssia eduskuntataloon 3 000 mummon voimin"


Summary: Postilaiset vaativat omistajaohjauksen puuttumista Postin työehtoshoppailuun ja Postin hallituksen erottamista.

Postin työntekijät järjestävät iltapäivällä mielenilmauksen, jossa vaaditaan Postin hallituksen erottamista. Postilaiset odottavat myös, että valtio puuttuu alan työehtoshoppailuun.
 Yle näyttää mielenosoituksen suorana alkaen kello 12.55. Pääset katsomaan mielenosoitusta klikkaamalla jutun pääkuvaa. Seuraamme tähän artikkeliin, millaisia puheenvuoroja mielenosoituksessa käytetään.
 Posti on valtion omistama yhtiö. Työntekijät syyttävät valtiomistajaa lyhytnäköisestä henkilöstöpolitiikasta.
 Työriidan sovittelu päättyi keskiviikkona umpikujaan,  eikä uutta tapaamista valtakunnansovittelijan kanssa ole sovittu.
 Työntekijöiden ja työnantajan välejä kiristää tällä hetkellä eniten 750:n pakettilajittelijan siirtäminen halvempaan työehtosopimukseen.
 Viime päivinä hämmennystä ovat herättäneet myös omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) lausunnot asiasta.  Sirpa Paatero sanoi torstaina MTV:lle , että hän ei ole ollut sopimassa pakettilajittelijoiden siirtämistä halvempaan työehtosopimukseen.
 Postilaiset vaativat, että postin julkisen palvelun tehtävät erotetaan liiketoiminnasta, eikä niillä edes yritetä tehdä voittoa.
 Työnantajapuolen mukaan Posti joutuu kilpailemaan useiden yritysten kanssa ja niissä on pienemmät palkat.

Postilaiset osoittavat mieltään eduskuntatalon edessä – Työriidan sovittelu juntturassa: katso suorana kello 13


Summary: Terveydenhoidon laatua on mahdollista lähivuosina verrata, kun osalle taudeista saadaan koko maan kattava hoitoseuranta.

Vuoden 2014 alusta lähtien Suomessa potilailla on ollut vapaus valita mihin terveysasemalle tai sairaanhoitopiiriin he menevät saamaan hoitoa. Sen sijaan ei ole ollut mahdollista vertailla hoidon ja hoitotoimenpiteiden laatua sairaaloiden välillä.
 THL esitti keskiviikkona kansallisen laaturekisterikeskuksen perustamista ja yhteisiä seurantarekisterejä koko maahan. Nämä valmisteilla olevat hoidon laaturekisterit tekisivät ainakin osalle potilaista hoitopaikkojen laadun vertailun mahdolliseksi.
 Paula Lumme  sairastui harvinaiseen keuhkosyöpään jo 2000-luvun alussa. Hän oli hakeutunut astmatutkimukseen, jonka yhteydessä keuhkoista löytyi tummentuma. Löydökseen ei kuitenkaan reagoitu ajoissa, ja sairaus eteni huomaamatta. Syöpä todettiin lähes kymmenen vuotta liian myöhään.
 Hän uskoo, että syövän laaturekisteristä olisi voinut olla hänelle hyvin konkreettista hyötyä.
 – Jos laaturekisteri olisi ollut silloin olemassa, uskon, että eri sairaaloiden välillä olisi ollut myös yhtenäisemmät käytännöt. Varmaan olisin voinut saada diagnoosin aikaisemmin, hän pohtii.
 Eroja hoidossa, mutta miksi ja mitä?
 Useat potilasjärjestöt ovat kannattaneet laaturekistereitä hoidon ja yhdenvertaisuuden parantamiseksi. Kaikkea ei saada kuitenkaan kerralla valmiiksi.
 THL on esittänyt, että rekisterit aloitetaan isoimmista kansantaudeista: esimerkiksi diabeteksen, sydän- ja verisuonitautien tai mielenterveyshäiriöiden hoidon seurannasta. THL:n tavoitteena on, että vuonna 2023 Suomessa olisi kymmenen kansallista laaturekisteriä.
 Lue myös:  Terveydenhoidon laadun vertailuun rakennetaan mittaristoa – ”Nyt tilanne on sama, jos vertaisi omenoita banaaneihin", sanoo ylilääkäri
 Paula Lumme on toiminut syöpäpotilaiden potilasaktiivina jolloin hän on kuullut erilaisia hoitotarinoita monilta kohtalotovereiltaan.
 – Hoidoissa on eroja. Voi olla, että jonkun potilaan syöpähoito loppuu jossain tietyssä sairaalassa. Kun hän hakeutuu toiseen hoitoyksikköön, sieltä löytyykin toimivia hoitoja. En osaa sanoa, ovatko tilanteet yksilöllisiä vai onko kyse yleisemmistä eroista, aprikoi Lumme.
 Laatuerot pystyttävä tasoittamaan
 Valinnanvapauden lisäksi kattavalla seurantatiedolla on merkitystä yhdenvertaisuuden ja potilasturvallisuuden kannalta. Kun tiedetään hoidon taso eri paikoissa, pystytään myös laatua parantamaan ja saamaan yhtenäisemmäksi.
 Hoidosta ja hoitotuloksista kerättävä tieto hyödyntää myös ammattilaisia. Myös ammattilaisten on tärkeää tietää, onko omassa toiminnassa korjattavaa tai miten muut asioita tekevät, näkee ylilääkäri  Sirkku Pikkujämsä  THL:stä.
 – Ammattilaisia kiinnostaa yhä enemmän se, mikä hyöty toiminnasta oli potilaalle. Paraniko terveys tai toimintakyky juuri siitä tietystä annetusta hoidosta tai toimenpiteestä? Paraneeko potilas jossain muualla vielä enemmän ja mitä tästä voi oppia, pohtii Pikkujämsä.
 Oma arvio hoidosta mukaan rekisteriin
 Tulevaisuudessa laaturekisteriin kirjataan potilaan omat arviot hoidon tuloksista, omasta toimintakyvystä tai vuorovaikutuksen sujuvuudesta lääkärin tai hoitajan kanssa.
 – On todella paljon hyötyä, että hyvinvoinnin ja elämänlaadun lisäksi arvioidaan kohtaamista henkilöstön kanssa. Sillä on vaikutusta, miten potilas motivoituu ja sitoutuu hoitoon. Kokonaistieto on tärkeää, kertoo Lumme.

Terveydenhuoltoon valmisteilla laaturekisterit: "Valinnanvapauden kannalta sillä on merkitystä, kun tiedetään hoidon taso eri paikoissa"


Summary: Suomen ympäristökeskuksen merentutkimusalus Aranda kävi selvittämässä hylkyjen kuntoa ja asentoa merenpohjalla tällä viikolla.

Saaristomerellä on tutkittu tällä viikolla kahta uponnutta alusta niiden öljyriskien takia.
 Alukset ovat uponneet 1980-luvulla Kihdin selälle Ahvenanmaan maakunnan merialueella. Hylyt makaavat 30-40 metrin syvyydessä. Ahvenanmaan maakunnan öljyntorjuntasuunnitelmassa hylyt on listattu ongelmahylyiksi.
 Suomen ympäristökeskuksen merentutkimusalus Aranda kävi selvittämässä hylkyjen kuntoa ja asentoa merenpohjalla, sekä otti vesi- ja sedimenttinäytteitä hylkyjen lähiympäristöstä. Lisäksi laivoista otettiin sukeltajien avulla kuvat ja kuvista tullaan laatimaan 3D-mallit.
 SYKE selvittää nyt kerätyn aineiston pohjalta mahdollisuutta poistaa alusten polttoainetankeissa oleva öljy.
 Taustalla on ympäristöministeriön käynnistämä vesiensuojelun tehostamisohjelma. Sen tavoitteena on Itämeressä ja sisävesissä vähentää maa- ja metsätalouden ravinnekuormitusta, puhdistaa hylkyjä öljystä, kunnostaa vesistöjä sekä vähentää haitallisia aineita kaupunkivesistä.

Saaristomerellä tutkittiin kahta riskihylkyä – tavoitteena on poistaa yli 30 vuotta sitten uponneiden alusten sisältämä öljy


Summary: Kuningatar Elisabet II on saanut paljon kritiikkiä siitä, ettei hän saapunut heti onnettomuuspaikalle vuonna 1966.

Perjantaiaamu, kello piirun yli yhdeksän.
 Eteläisessä Walesissa sijaitsevan Aberfanin kaivoskylän alakoululaiset ovat aloittamassa viimeistä koulupäiväänsä ennen lomaa. Ilmoille kajahtaa tuttuun tapaan virsi  All Things Bright and Beautiful,  vapaasti suomentaen  Kaikki valoisa ja kaunis.
 Sitten kuuluu lähestyvä ääni, jota on kuvailtu paukkuvaksi jylinäksi. Alakoululaiset eivät heti ymmärrä, mitä heille seuraavaksi tapahtuu.
 Aberfanin hiilikaivoksen jättimäiset jätekasat ovat romahtaneet ja vyöryvät vuorenrinnettä pitkin kylään. Jätevyöry imaisee alleen rinteessä olevia asumuksia ja peittää hetkessä myös osan Pantglasin alakoulua.
 Oppilaat hautautuvat elävältä maanvyöryn alle. Myöhemmin tiedetään, että yhteensä 144 ihmistä sai surmansa. Heistä 116 oli lapsia.
 – Kuulin itkua ja huutoa. Kun aikaa kului, ne hiljenivät hiljenemistään, kun lapset kuolivat, turmasta pelastautunut  Jeff Edwards  kertoi Britannian  yleisradioyhtiö BBC: n haastattelussa.
 Edwards itse haukkoi henkeään vyöryn alla noin puolitoista tuntia. Hänestä tuli BBC:n mukaan viimeinen turmasta pelastettu lapsi, vaikka kylän kaivamista jatkettiin vielä viikko onnettomuuden jälkeen.
 Kuningatar Elisabet II teki vierailunsa Aberfaniin kahdeksan päivää onnettomuuden jälkeen.  Mary Evans Picture Library / Lehtikuva
 Surun ja epäuskon rinnalle nousi pian raivo, jonka kohteena olivat Britannian hallinto ja kaivostoimintaa kylässä pyörittänyt kansallinen hiilineuvosto National Coal Board.
 Aberfanin asukkaat olivat jo pitkään olleet huolestuneita rinteelle kasaantuneesta jätevuoresta. Kyläläiset olivat aiemmin lähettäneet neuvostolle jopa kirjeitä, joissa he kertoivat olevansa huolissaan Pantglasin koulua uhkaavista jätekasoista ja kasojen alla olevasta lähteestä.
 Hiilineuvoston kerrotaan syyttäneen onnettomuudesta rankkasateita ja vähättelevän omaa osuuttaan onnettomuuteen, vaikka jätekasat olivat huomattavasti korkeampia kuin oli sallittu.
 Britannian parlamentin ylähuone totesi tutkimusten jälkeen  raportissaan,  että kansallinen hiilineuvosto on suurilta osin syyllinen Aberfanin turmaan.
 The Oprah Magazinen  mukaan hiilineuvosto kuitenkin kielsi edelleen osuutensa ja muun muassa kieltäytyi siivoamasta rinteeseen jäljelle jääneitä kaivosjätekasoja omaan piikkiinsä. Lopulta jätekasojen hävittäminen jouduttiin maksamaan Aberfanin katastrofirahastosta.
 Kuulin itkua ja huutoa. Kun aikaa kului, ne hiljenivät hiljenemistään, kun lapset kuolivat.  turmasta pelastautunut Jeff Edwards BBC:lle
 Perjantaista 21. lokakuuta tuli musta päivä, jonka kerrotaan jääneen elävästi myös Britannian hovin mieleen. Prinssi  Philip  vieraili onnettomuuspaikalla jo seuraavana päivänä, mutta kansa närkästyi, kun itse hovin pää loisti poissaolollaan.
 Kuningatar  Elisabet II:n  kerrotaan neuvonantajien ohjeista huolimatta viivytelleen onnettomuuspaikalla näyttäymistä, koska hän ei halunnut vaikeuttaa pelastustöitä. Kansa ja media tulkitsivat kuningattaren viivyttelyn ylimielisyytenä ja välinpitämättömyytenä.
 Lopulta kuningatar saapui Aberfaniin kahdeksan päivää onnettomuuden jälkeen ja on vieraillut paikalla useamman kerran myös sen jälkeen. Hovin lähipiirin kerrotaan todenneen, että onnettomuuden jälkeinen viivyttely vaivaa edelleen kuningatarta.
 Moni tutustui Aberfanin tapahtumiin The Crown-sarjan myötä. Sarjan kuvauksissa kulkue suuntaa hautajaisiin, jossa haudattiin kymmeniä lapsia. WENN.com / AOP
 Aberfanin tapahtumat saivat aikanaan paljon julkisuutta.
 Ne ovat nousseet uudelleen pinnalle, kun Netflixin alkuperäissarja The Crownin kolmas tuotantokausi ilmestyi suoratoistopalveluun. Kauden kolmannessa jaksossa käsitellään tragediaa.
 Moni nuori katsoja on kertonut, ettei tiennyt tapahtumista ennen sarjan katsomista.
 – Minua nolottaa sanoa, että ennen kuin katsoin The Crownia, en ollut kuullut tästä tragediasta. Nyt se on ainoa asia, jota pystyn miettimään, Twitter-käyttäjä  Rachel Ballard  sanailee tviitissään.
 Lue lisää Aberfanin onnettomuudesta englanniksi:
 BBC: Aberfan – The mistake that cost a village its children
 The Oprah Magazine: The Tragic True Story Behind The Crown's Aberfan Mining Disaster Episode
 Independent: Aberfan disaster: What happened during the 1966 tragedy shown in The Crown?
 Vulture: The True Story of the Aberfan Disaster in The Crown Season 3

Muistatko tämän Walesin tragedian 53 vuoden takaa? Moni tutustuu Aberfanin onnettomuuteen vasta menestyssarja The Crownin avulla


Summary: Autovalmistaja Valmet Automotive on valmistellut akkutehdasta Saloon tämän vuoden keväästä lähtien.

Valmet Automotive on käynnistänyt tänään autoteollisuuden käyttöön tarkoitettujen akkujen tuotannon Salossa.
 Valmet Automotive on tunnettu Uudessakaupungissa sijaitsevasta autotehtaastaan. Se on valmistellut akkutehdastaan Saloon tämän vuoden keväästä lähtien. Yhtiön tiedotteen mukaan tehdasprojekti Salossa on edennyt aikataulun mukaisesti.
 Tehdas on perustettu Saloon aikoinaan kännykkävalmistaja Nokialta tyhjentyneisiin tiloihin.
 Yhtiön mukaan ensimmäiset akkupaketit valmistuvat tilaajille jo tänään. Valmet Automotiven mukaan akkujen valmistuskapasiteettia on tarkoitus nostaa nopeasti. Suunnitelmien mukainen akkujen tuotantotaso on tarkoitus saavuttaa heti ensi vuoden alkupuolella.
 Valmet Automotiven akkutehdas Salossa työllistää nyt jo useita kymmeniä henkilöitä. Yhtiö kertoo tiedotteessaan, että se jatkaa rekrytointeja tehtaalle ja työntekijämäärän arvioidaan nousevan ensi vuoden aikana yli 300:een henkilöön.
 Lue lisää:
 Valmet Automotive aloittaa uudet yt-neuvottelut Uudenkaupungin autotehtaallaan – jo aiemmin sovitut lomautukset eivät riitäkään
 Suomen suurin tehdas palkkaa ja lomauttaa autonrakentajia – "Ulkomailta tulleille tilanne on outo"
 Salon akkutehtaan ensimmäiset akunrakentajat aloittaneet perehdytyksen – loppuvuonna palkataan yhteensä 120

Autovalmistaja Valmet Automotive aloitti akkutuotannon Salossa


Summary: Wilman vaikutuksia oppilaisiin tutkitaan nyt ensimmäistä kertaa Suomessa.

Jotkut opettajat ei anna ikinä Wilma-merkintöjä, vaikka siellä tunnilla räjähtäis suurin piirtein pommi, ja sitten toinen opettaja antaa Wilma-merkinnän siitä että sä pyörittelet kynää kädessä.
 Näin kertoo eräs yhdeksännen luokan oppilas, jota on haastateltu koulujen Wilma-järjestelmästä tekeillä olevaan tutkimukseen.
 Samalla hän kiteyttää oppilaiden näkökulmasta Wilman yleisimmän ongelman. Wilma on ollut Suomen kouluissa käytössä jo lähes kaksikymmentä vuotta, mutta opettajat käyttävät sitä hyvin eri tavoin.
 Osa opettajista ei merkitse Wilmaan mitään ja toiset kirjaavat siihen jokaisen oppitunnin tapahtumia. Oppilaissa opettajien ja koulujen eri käytännöt aiheuttavat hämmennystä, kertoo Oulun yliopiston tutkija  Anu Alanko .
 Arvioiden mukaan Wilma-järjestelmä on käytössä jopa 95 prosentissa kouluista. Wilmaa on toistaiseksi tutkittu todella vähän, vaikka sen käyttö kouluissa on hyvin laajaa. Alangon tutkimus on ensimmäinen, jossa selvitetään Wilman vaikutuksia yläluokkien oppilaisiin.
 Myös näin oppilaat kommentoivat opettajien Wilman käyttöä Alangolle:
 On niitä mun mielestä, jotka ei merkkaa niitä läksyjä sinne.
 Yks opettaja sanoi silloin, että se ei oikein osaa vielä käyttää sitä Wilmaa.
 Ja sittenhän se saattaa sanoa, että se ei oo niinkö heidän velvollisuus (merkitä läksyjä Wilmaan), että pitäs kuitenkin tunnilla merkata, että pystyy ne kotona tekemään.
 Wilma muokkaa oppilaan itsetuntoa
 Alangon tutkimuskohteena ovat 7.–9.-luokkien oppilaat, jotka käyttävät Wilmaa myös itse. Alaluokilla Wilma toimii yleensä opettajien ja vanhempien välisenä viestintäkanavana.
 Alanko on tähän mennessä haastatellut tutkimustaan varten noin 50 yläluokkien oppilasta Oulusta ja Rovaniemeltä.
 – Wilma on oppilaille olennainen työkalu, joka kulkee kännykässä mukana kaikkialle. Ilman sitä ei enää pärjättäisi, Alanko sanoo.
 Parhaimmillaan Wilma helpottaa arkea. Se toimii kuin hyvä sähköinen kalenteri, josta löytyvät työjärjestykset, luokat, koepäivämäärät ja ruokalista.
 Vaikka Wilma on oppilaille tärkeä, on se Alangon mukaan myös eriarvoistava. Kaikki oppilaat eivät ole samanlaisen Wilman käytön kohteena, vaan koulujen ja opettajien tavat vaihtelevat suuresti.
 – Eräässä koulussa esimerkiksi viidestä negatiivisesta merkinnästä on voinut tulla jälki-istuntoa. Negatiivisen merkinnän on kuitenkin voinut saada kumottua saman opettajan positiivisella merkinnällä, jolloin siitä on syntynyt ikään kuin peli.
 Tutkija Anu Alangon mukaan osa opettajista keskittyy antamaan Wilmaan pelkästään positiivista ja osa negatiivista palautetta. Se hämmentää oppilaita. Timo Nykyri / Yle
 Sanna Oinaan  Helsingin yliopistossa tekemän aikaisemman tutkimuksen mukaan sekä positiiviset että negatiiviset  Wilma-merkinnät kertyvät samoille oppilaille (Opettaja). Pojat saavat tyttöjä enemmän negatiivista palautetta.
 Lisäksi Wilma-merkintöjä näyttää kertyvän muun muassa käytöksestä ja unohtelusta eniten erityistä tukea tarvitseville oppilaille.
 Alangon mukaan oppilaat yleensä kokevat opettajien tekemät merkinnät merkityksellisinä ja tärkeinä.
 – Jossakin määrin ne jopa muokkaavat käsitystä itsestä oppijana ja oppilaana, että miten menestyy koulussa.
 Jos on positiivinen merkintä, niin hyvällehän se tuntuu. Niinku tietää, että saa niitä ja sitten se tavallaan auttaa jaksamaan ja osallistumaan jatkossakin.
 Jos on vaikka hyvin tehnyt kotitehtävät, niin sitten se motivoi, että aijaa, mie pystyn saamaan tästäkin merkinnän...Se tavallaan auttaa, että nyt mie panostan, niin mie saatan saada sen positiivisen merkinnän taas.
 Mun mielestä se ei ole kovin järkevää, että jos sulla kerran unohtuu läksyt ja muuten koko vuonna ei unohdu, että siitä laitetaan merkintä.
 “Nuori ja tiukka opettaja tekee merkintöjä eniten”
 Kävimme kysymässä Wilman käytöstä oululaisessa Pohjankartanon yläkoulussa, jossa oppilaat ovat saaneet käyttää Wilmaa seitsemänneltä luokalta lähtien.
 Koulun puolesta haastateltavaksi oli valikoitu oppilaita, jotka menestyvät opinnoissaan hyvin. Pohjankartanon koulu ei ole mukana Alangon tutkimuksessa.
 Yhdeksäsluokkalaisen  Saana Haapalan  Wilmassa näkyy rivi opettajilta tulleita positiivisia merkintöjä. Haapalan mukaan ne kertovat, että hän on ollut tunnilla aktiivinen ja läksyt on ollut tehtynä.
 – Positiiviset merkinnät kannustavat jatkamaan samalla tavalla, Haapala sanoo.
 Myös  Johannes Rainto  kertoo saavansa lähinnä positiivisia merkintöjä. Niitä myös vertaillaan luokan poikien kesken.
 – Joskus vähän ärsyttää, kun kaveri on saanut joltain tunnilta plussaa, jossa on itse ollut aktiivinen ja itse ei ole sitä saanut.
 Rainnon ja Haapalan luokkatoveri  Linnea Mujunen  sanoo, että sellaisten opettajien luokalla tulee oltua aktiivisempi, jotka käyttävät ahkerammin Wilmaa. Rainto on samaa mieltä.
 Johannes Rainnon, Saana Haapalan ja Linnea Mujusen luokka oli saanut Wilmaan opettajalta yhteisen viestin kiitokseksi hyvästä tunnista.  Paulus Markkula / Yle
 Mujusen mukaan monet rennommat ja vanhemmat opettajat eivät merkitse Wilmaan tuntimerkintöjä tai läksyjä, kun taas nuoremmat ja vähän tiukemmat opettajat käyttävät Wilmaa ahkerammin.
 Saana Haapalan mielestä olisi hyvä, että opettajilla olisi samanlaiset käytännöt. Se helpottaisi etenkin seitsemäsluokkalaisia, jotka eivät vielä tunne opettajien käytäntöjä.
 – Mutta kyllä siihen tottuu, että kaikki laittavat eri lailla.
 Merkintä voi mennä myös väärälle oppilaalle
 Anu Alangon mukaan opettajien Wilmaan tekemät merkinnät voivat herättää oppilaissa kysymyksiä niiden reiluudesta. Ovatko merkinnät aina oikein tai onko opettaja ymmärtänyt tilanteen sillä tavalla, kun se on oppilaan mielestä tapahtunut. Lisäksi Wilmaan kirjataan tapahtumista hyvin typistetty versio.
 – On myös esimerkkejä, että oppilas on miettinyt, mitä olen tehnyt, kun olen saanut positiivisen merkinnän tai että on saanut positiivisen merkinnän, vaikka ei ole edes ollut koulussa.
 Joskus tulee semmosia just, että tulee niitä turhia merkintöjä, niitä selvittämättömiä vaikka on selittänyt ja sitten...No ei se huono juttu ole, mutta jos ei oo hirveesti tehnyt mitään tunnilla ja saa silti positiivisen merkinnän.
 Alangon haastattelemat oppilaat myös toivoisivat enemmän opettajan kanssa kasvokkain käytävää keskustelua negatiivisten Wilma-merkintöjen sijaan. Silloin tapahtumat voisi selvittää heti, eikä niistä tulisi merkintää, joka on myös vanhempien nähtävissä.
 Osa nuorista kokee joutuvansa merkintöjen vuoksi vaikeuksiin kotona. Voi olla vaikeaa vakuuttaa vanhempia, ettei opettajan merkintä pidäkään paikkaansa, Alanko sanoo.
 Välillä ottaa päästä, että kun opettajat käyttää niinku sitä Wilma-merkintä juttua ehkä vähän silleen liiankin herkästi. Eikö niinkö pärjäis jollain tämmöisellä huomautuksella .
 Negatiivista palautetta saatetaan jopa tavoitella
 Tutkija Anu Alangon mukaan opettajien Wilmaan toistuvasti laittamat negatiiviset merkinnät voivat kääntyä myös itseään vastaan. Vaikka opettajat toivovat, että negatiivinen merkintä saisi oppilaan parantamaan tapojaan, näin ei välttämättä käy.
 – Pitkästä negatiivisten merkintöjen rekisteristä voi tulla arvostuksen hankkimisen väline ja voidaan esittää raikulimaisempaa oppilasta, joka sanoo, että katsokaa kuinka mahtava lista minulla on merkintöjä.
 Jos on semmoinen ihminen, joka enemmän jättää niitä läksyjä tekemättä, ja vaikka esimerkiksi siitä viidestä Wilma-merkinnästä istuu sen tunnin jälki-istunnon, niin kyllä ne on monesti istunut ne monet muutkin tunnit siellä niiden merkintöjen takia.
 Mää oon ite huomannu kans sen, jos vaikka jollekin on laitettu useampaan otteeseen niitä merkintöjä, niin ei se kyllä hirveesti se toiminta silleen niinkö huomattavasti ainakaan muutu parempaan suuntaan. Jos on vaikka läksyjä monesti tekemättä, niin en ainakaan huomaa, että niitä olis silleen hirveästi alkanut ottamaan enemmän huomioon että tekis tai silleen.
 Alangon mukaan oppilaat ovat myös pohtineet, miksi opettajien antama palaute on usein niin negatiivista.
 – Onko se vaan niin, että meidän ihmisten on helpompi antaa negatiivisempaa ja kriittisempää palautetta, että kehuminen on aina vähän hankalampaa.
 Anne-Mari Kuusimäen  vasta julkaistu  tutkimus  vahvistaa, että opettajien antamassa palautteessa korostuvat edelleen oppilaiden heikkoudet.
 Saman tutkimuksen mukaan myös vanhemmat haluaisivat vaikeammissa ja vakavammissa asioissa keskustella opettajan kanssa kasvokkain Wilman sijasta. Etenkin erilaiset konfliktitilanteet ja terveysasiat halutaan hoitaa ilman Wilmaa.
 Alanko muistuttaa, että opettajien oppilaille antamassa negatiivisessa palautteessa ei ole mitään uutta, eikä se liity pelkästään Wilmaan.
 – Wilma toimii kuin sähköinen karttakeppi. Ilmiö on ollut alalla pitkään esimerkiksi reissuvihkon muodossa, mutta nyt se mahdollistaa hyvin nopeatempoisen viestinnän.
 Millaisia kokemuksia sinulla on Wilmasta? Keskustele aiheesta kello 22:een asti!

Wilma ei ole reilu eikä tasapuolinen järjestelmä, vaikka sitä käytetään lähes joka koulussa – se voi joko nostaa tai viedä oppilaan itsetunnon


Summary: SAK:n puheenjohtaja luonnehtii liittokierrosta tahmeaksi ja pitää Postin työehtoshoppailua härskinä.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

SAK:n puheenjohtaja  Jarkko Eloranta  ihmettelee työnantajapuolen halua romuttaa suomalainen sopimusyhteiskunta kovilla työehtojen heikennyksillä tilanteessa, jossa sellaiseen ei olisi mitään tarvetta.
 – Talousennusteita reivataan jo ylöspäin eikä suomalaisen työn kilpailukyky vaadi massiivisia heikennyksiä työehtoihin. Miksi siis työnantajat tuovat neuvottelupöytiin rajuja heikennyslistoja, Eloranta kysyi SAK:n edustajistolle pitämässään puheessa torstaina.
 Eloranta perusteli hämmästystään kehittyneiden maiden talousjärjestön OECD:n maanantaina julkaisemalla raportilla, jossa pidettiin ay-järjestäytymistä ja työehtosopimustoimintaa elintärkeänä oikeudenmukaiselle työelämälle.
 Työnantajapuoli menee Elorannan mukaan toiseen suuntaan.
 – Näyttää siltä, että työnantaja haluaa romuttaa suomalaisen sopimusyhteiskunnan ja työehtosopimuksiin perustuvat työelämäsuhteet. Onhan tätä yritetty jo hyvän aikaa, mutta yritykset käyvät yhä röyhkeämmiksi ja läpinäkyvimmiksi.
 Postin toiminta härskiä
 Erityisen härskinä Eloranta pitää valtio-omisteisen Postin työehtoshoppailua, joka on tullut näkyväksi parhaillaan pahasti hakauksissa olevien työehtoneuvottelujen myötä.
 – Työehtosopimuksen vaihdolla pyritään romuttamaan pienipalkkaisten työehtoja entistä heikommiksi. PAU:n ja ay-liikkeen vastaus on ollut selvä – työehtodumppaus ei käy, Eloranta sanoi.
 – Työnantajapuoli vaikuttaa olevan haluton tekemään sopimuksia ja latoo pöytään vaatimuksia, joilla pyritään ennemminkin heikentämään sopimustoimintaa, ay-liikkeen toimintamahdollisuuksia ja paikallista edunvalvontaa.
 Meneillään olevaa liittokohtaista neuvottelukierrosta Eloranta luonnehti vähintäänkin tahmeaksi. SAK:n yksi linjaus neuvotteluihin on, että ilmaisista kiky-tunneista päästään eroon – tavalla tai toisella.
 Ay-liikkeen alasajon sijaan Eloranta kehotti työnantajapuolta keskittymään investointeihin.
 – Yritysten kustannuksia on leikattu niin verojen kuin työvoimakustannusten kautta. Myös toiminta- ja sääntely-ympäristöt ovat vakaat. Lisäksi korkotaso on historiallisen alhainen, eikä radikaalia muutosta ole näköpiirissä. Nyt jos koskaan yritysjohdon pitäisi osaamistaan kyetä osoittamaan ja polkaista tulevaisuusinvestoinnit liikkeelle.
 Koulutusta leikkausten sijaan
 Työllistämiskeinoista Eloranta arvosteli ajatusta porrastetusta työttömyysturvasta, jota SAK vastustaa.
 – On hyvä muistaa, että SAK:laisen työttömän päiväraha on keskimäärin 1 240 euroa kuukaudessa. Jos siitä siivuja leikataan, niin toimeentulo vaikeutuu varmasti ja samalla muiden sosiaalitukien kuten asumistuen ja toimeentulotuen käyttöä lisääntyy. Se tuskin on kenenkään etujen mukaista.
 Eloranta kertoi, että SAK on valmistellut omaa näkemystä työttömyysturvasta, joka perustuu ihmisten kannustamiseen koulutukseen ja työllistymistä edistäviin palveluihin.

SAK:n Eloranta: Työnantajan yritykset romuttaa sopimusyhteiskunta yhä röyhkeämpiä


Summary: Tuomio tuli muun muassa törkeästä petoksesta ja törkeästä virkarikoksesta. Mies huijasi poliisilaitokselta rahaa poliisille tuotteita myyneen yhtiön johtohenkilön kanssa.

Petosjuttu on ratkaistu tänään torstaina Helsingin käräjäoikeudessa.
 Syyttäjän mukaan poliisille tarvikkeita myynyt yhtiö muun muassa ylilaskutti poliisia ja rahaa kanavoitiin karhuryhmän varajohtajana vuoteen 2012 asti toimineelle ylikonstaapelille. Miehet kiistivät rikokset.
 Juttua täydennetään.

Poliisin karhuryhmän ex-varajohtajalle 2,5 vuoden vankeustuomio


Summary: Kilpailu- ja kuluttajavirasto esittää Uudenmaan Autokouluyhdistykselle ja kahdeksalle autokoululla isoja seuraamusmaksuja hintakartellista.

Kilpailu- ja kuluttajaviraston mukaan  hintakartelliin osallistuneet  olivat yhdessä esittäneet B-korttiopetuksen hintojen korottamista.
 Korotusta esittivät Uudenmaan Autokouluhdistyksen hallituksessa edustettuina olleet kuusi autokoulua. Lisäksi Porvoossa aloittaneiden autokoulujen olisi pitänyt ehdotuksen mukaan korottaa hintoja, jotta vanhojen toimijoiden ei olisi pitänyt laskea hintojaan.
 KKV:n mukaan kolme porvoolaista autokoulua nosti B-korttiopetuksen hintaa 600 eurolla tammikuussa 2013. Kun Porvoossa aloitti kaksi uutta autokoulua syksyllä, yrittivät kolme vanhaa toimijaa saada uudet toimijat nostamaan B-kortin perusopetuksen hintaa 300–400 eurolla.
 Näitten toimien takia KKV esittää seuraamusmaksuja kahdeksalle autokoululle. Pienin summa on 6 881,84 euroa ja suurin summa 61 200 euroa. Uudenmaan Autokouluyhdisty ry:lle esitetään 12 251,60 euron maksua.

KKV: Autokoulut pyörittivät hintakartellia – seuraamusmaksu satoja tuhansia


Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Oikeustoimittajien yhdistys on myöntänyt vuosittaisen Sumuverho-palkintonsa salailukulttuurin edistämisestä Poliisihallitukselle.
 Yhdistys haluaa palkinnolla kiinnittää huomiota esitutkinta-asiakirjojen salailuun. Oikeustoimittajien mukaan salailu on lisääntynyt merkittävästi parin viime vuoden aikana. Poliisihallituksen syksyllä julkaisema, poliisin valtakunnalliseksi ohjeeksi tarkoitettu Julkisuuskäsikirja on toimittajayhdistyksen mukaan ristiriidassa perustuslain julkisuusperiaatteen kanssa.
 Yksityisasiana on salattu tietoja esimerkiksi terroristisen murhaajan uskonnosta, henkirikoksen tekijän humalatilasta ja järjestäytyneiden rikollisryhmien jäsenistä, järjestö listaa.
 Yhdistyksen Valokeila-palkinnon julkisuuden ja avoimuuden edistämisestä on saanut eläkkeelle jäämässä oleva syyttäjä  Eija Velitski .

Oikeustoimittajat huomioivat Poliisihallituksen salailukulttuurin edistämisestä


Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Apulaisoikeuskansleri  Mikko Puumalainen  on antanut sisäministeriölle huomautuksen virheellisestä menettelystä salassa pidettävien asiakirjojen käsittelyssä.
 Huomautuksen mukaan suojaustason 2 asiakirjojen rekisteröinnissä ja arkistoinnissa on menetelty säännösten ja määräisten vastaisesti, ja osa kyseisen suojaustason asiakirjoista on jäänyt kadoksiin.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Oikeuskanslerinvirasto: Sisäministeriössä puutteita salassa pidettävien asiakirjojen käsittelyssä


Vihreiden kansanedustaja  Pirkka-Pekka Petelius  on päättänyt esittää julkisen anteeksipyynnön, joka koskee hänen 1980- ja 1990-luvulla tekemiään tv-sarjoja, joissa saamelaisia on kuvattu syrjivällä ja vääristelevällä tavalla.
 – Haluan esittää julkisen anteeksipyyntöni kaikille saamelaisille. Pyydän anteeksi sitä haitallista vaikutusta, joka sketseillä on ollut. Ymmärrän vastuuni kansanedustajana ja kulttuurin tekijänä, Petelius sanoo.
 Peteliuksen mukaan sketsit ovat oman aikansa tuotteita, eikä hän tänä päivänä allekirjoita niitä. Aikanaan niillä pyrittiin parodioimaan valtaväestön ennakkoluuloja. Tässä ajassa Petelius ymmärtää, kuinka syrjiviä ne ovat.
 Saamelaisyhteisö on vuosia keskustellut sketsien ongelmallisuudesta. Petelius nostaa anteeksipyynnössään esille, että haluaa edistää saamelaisten oikeuksien toteutumista.
 Toivoo, ettei sketsejä enää esitettäisi
 Peteliuksesn mielestä sketseihin kohdistuva kritiikki on positiivinen merkki siitä, että ajat ovat muuttuneet.
 – Nyt ymmärrämme aiempaa paremmin vähemmistöjä syrjiviä rakenteita yhteiskunnassamme ja kulttuurissamme. Myös tietoisuus alkuperäiskansamme tilanteesta ja oikeuksista on lisääntynyt, Petelius sanoo.
 Petelius toivoo, ettei ongelmallisia sketsejä enää tietoisesti esitettäisi eivätkä nykyartistit käyttäisi niitä, sillä ne eivät ole tätä päivää. Hän harmittelee sitä, että sisällöt ovat internetissä lähteneet elämään omaa elämäänsä erilaisina muunnoksina, jotka rikkovat paitsi tekijänoikeuksia myös syventävät yhä uudelleen ennakkoluuloja ja virheellisiä mielikuvia saamelaisista.
 – Kansanedustajana haluan edistää saamelaisten oikeuksia. Haluan olla edesauttamassa saamelaisten asiaa yhteistyössä yhteisön kanssa. Olkoon tämä ensimmäinen askel, Petelius sanoo.
 Ei aio kommentoida asiaa enempää
 Petelius ei aio kommentoida anteeksipyyntöään julkisuudessa enempää, mutta lupaa jatkaa vuoropuhelua saamelaisyhteisön kanssa aiheesta ja pitää julkisuudessa esillä poliittisia toimia saamelaisten oikeuksien vahvistamiseksi.
 – Kansanedustajana haluan tehdä työtä saamelaisten totuus- ja sovintokomission työn edistämiseksi. Totuus- ja sovintokomission tarkoituksena on käydä läpi saamelaishistorian tapahtumat ja oppia saamelaisten vaikeuksista valtakulttuurin rinnalla.
 Petelius painottaa, että historiassa tehdyt virheet on tärkeää käydä läpi.
 – Ajattelen, että oma pyrkimykseni selvittää sketsien negatiiviset seuraukset saamelaisyhteisölle ja pyytää anteeksi on minun tapani osoittaa oppineeni historiasta ja korjata tehtyjä virheitä, Petelius pohtii.
 Hän aikoo sivistysvaliokunnan jäsenenä pyrkiä eduskunnassa myös vahvistamaan saamelaisten kulttuurisia ja kielellisiä oikeuksia.
 – Ympäristönsuojelun puolella taas ajankohtaisia kysymyksiä Saamenmaalla ovat liialliset metsähakkuut ja haitalliset suunnitelmat Jäämeren radan rakentamiseksi, Petelius summaa ajankohtaisia poliittisia kysymyksiä.

Pirkka-Pekka Petelius pyytää anteeksi saamelaisia pilkkaavia sketsejään


Summary: Syyte liittyy Aamulehden päätoimittajan valintaprosessiin vuonna 2017.

Alma Median työsyrjintäsyytettä käsitellään torstaina Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Oikeudenkäynti alkoi kello yhdeksän aamulla. Syytehakemus on julkinen, kun se on luettu käräjäoikeudessa.
 Syyttäjä vahvisti jo aiemmin, että Alma Median toimitusjohtaja  Kai Telannetta  vastaan on nostettu syyte työsyrjinnästä Aamulehden päätoimittajan valintaprosessiin liittyen.
 Poliisin esitutkinnassa Telanteen on epäilty syrjineen Aamulehden päätoimittajan hakuprosessissa  Päivi Anttikoskea . Myös Alma Mediassa päätoimittajan valintaprosessiin osallistunut henkilöstöjohtaja  Virpi Juvonen  on saanut syytteen työsyrjinnästä.
 Telanne ja Juvonen ovat kiistäneet syyllistyneensä asiassa rikokseen.
 Nyt syyteharkinnassa oli kyse siitä, miten äitiys vaikutti päätoimittajan valintaan.
 Valtioneuvoston tuore viestintäjohtaja Päivi Anttikoski kertoi vuonna 2018 kesällä  Suomen Kuvalehden artikkelissa , että hänen rekrytointinsa Aamulehden päätoimittajaksi katkesi äitiyteen. Anttikosken mukaan hän ei hakenut paikkaa, vaan häntä pyydettiin mukaan rekrytointiprosessiin hakuajan päättymisen jälkeen.
 Anttikosken mukaan hänen palkkaamisensa torppasi rekrytointiprosessin viimeinen, Alma Median toimitusjohtaja Kai Telanteen kanssa käyty haastattelu.
 Anttikoski oli valmis muuttamaan Tampereelle, mutta hänen perheensä olisi jäänyt Helsinkiin. Tämä ei Anttikosken mukaan sopinut Telanteelle.
 – Telanne vastasi, että ei kuule kymmenvuotias lapsi pärjää ilman äitiä. Tuli sakot äitiydestä.
 Anttikoski ei vaatinut rangaistusta, vaan  poliisi kirjasi itse  ilmoituksen.
 Alma Media kiistää syrjinnän
 Alma Media ja toimitusjohtaja Kai Telanne ovat kiistäneet syrjinnän. Alma Median mukaan tilanteessa oli kyse väärinkäsityksestä.
 Alma Median mukaan perhesuhteet eivät ole millään muotoa vaikuttaneet Aamulehden päätoimittajan valintaan.
 Alma Median hallituksen puheenjohtaja  Jorma Ollila  sanoi aiemmin, että hallitus luottaa siihen, että rekrytointiprosessissa on toimittu asiallisesti eikä prosessissa ole tapahtunut työsyrjintää. Syytteen nostamisella ei ole vaikutusta asianomaisten asemaan Alma Mediassa.
 Vuonna 2015 korkein oikeus tuomitsi Alma Median toimitusjohtaja Kai Telanteen  sakkoihin työsyrjinnästä . Lapin Kansan päätoimittajaksi valitun  Johanna Korhosen  työsuhde peruttiin 2008 sen jälkeen, kun Telanne sai tietää Korhosen puolison olevan nainen.
 Lue lisää:
 Alma Median toimitusjohtaja Kai Telanne saa syytteen työsyrjinnästä – Hakijan mukaan rekrytointi katkesi äitiyteen
 Aamulehden työsyrjintäepäily syyteharkintaan: Kaksi epäiltyä ja kaksi epäiltyä uhria
 Tutkinnanjohtaja Alma Median syrjintäepäilystä: "Kuulustelussa tuli ilmi seikkoja, joiden perusteella tässä vaiheessa on syytä epäillä rikoksen tapahtuneen"

Alma Median toimitusjohtaja Kai Telannetta syytetään työsyrjinnästä: Käsittely alkoi käräjillä


Summary: Viestejä on lähtenyt Lempäälän kunnan mukaan 11-vuotiaille tytöille.

Lempäälässä useiden koulun alakouluikäisille on lähtenyt seksiviestejä Whatsappin kautta.
 Samasta puhelinnumerosta on lähetetty seksuaalissävytteisiä viestejä ainakin Lempoisten ja Moision koulun oppilaille.
 Asiasta uutisoi ensin  Lempäälä-Vesilahden Sanomat , jonka mukaan myös  Sääksjärven, Hakkarin ja Nurmen koulujen  oppilaat ovat saaneet viestejä.
 Lempäälän kunnan sivistysjohtaja  Nina Lehtinen  sanoo Ylelle, että viestejä on lähtenyt 11-vuotiaille tytöille.
 Asiasta on pari kuvallista todistetta ja lisäksi kuraattorille on kerrottu useista viesteistä. Lempäälä tiedotti asiasta vanhemmille Wilma-viestillä.
 – Halusimme reagoida välittömästi, että vanhemmat ovat tästä tietoisia, Lehtinen sanoo.
 Lempäälä on ollut yhteyksissä myös poliisiin. Lasten kanssa olisi hyvä keskustella avoimesti aiheesta.
 – Jos huomaa jotain epäilyttävää, kannattaa olla poliisiin yhteydessä.
 Lempäälän kunta ei tiedä, mistä häiriköijä tai häiriköijät ovat saaneet puhelinnumerot. Seksiviestit ovat todennäköisesti lähteneet prepaid-liittymästä.
 Lue lisää:
 Onko lapsesi kuulunut tähän Whatsapp-ryhmään? Poliisi paljasti satojen lasten suosiman ryhmän, jossa on jaettu raakoja ja rivoja kuvia

Usean koulun alakouluikäiselle tytölle on lähetetty seksiviestejä Whatsappissa


Summary: Pekka Perän ja Lassi Lammassaaren edustajat kuitenkin nostavat esiin, että tuomioon sisältyi eriäviä mielipiteitä.

Kulta ja arvometallit sekä niiden louhinta

Talvivaaran entisen johtajat ovat pettyneitä korkeimman oikeuden  päätökseen  olla muuttamatta Talvivaara-tapauksen ympäristörikostuomioita.
 – Kysessä on ollut pitkä, useita vuosia kestänyt oikeudenkäynti, ja nyt tähän saatiin ratkaisu. Olemme kuitenkin tähän lopputulokseen pettyneitä, sanoo entistä toimitusjohtajaa  Pekka Perää  edustava asianajaja  Markus Kokko .
 Oikeutta kaivosyhtiön ympäristörikoksista on käyty vuodesta 2015 alkaen.
 Myös entistä tuotantojohtajaa  Lassi Lammassaarta  edustava  Tero Kovanen  on samoilla linjoilla.
 – Luonnollisesti päämies on pettynyt lopputulokseen. Olemme tyytyväisiä siihen, että asia tuli nyt huolellisesti arvioitua.
 Vastaajat kuitenkin nostavat esiin, että tuomioon sisältyi eriäviä mielipiteitä.
 Pekka Perä hovioikeudessa. Sauli Antikainen / Yle
 Tiina-Leena Kurki / Yle
 Syksystä 2012 noin seitsemän kuukautta yhtiön toimitusjohtajana toiminut  Harri Natunen  tai hänen asianajajansa eivät kommentoi tuomiota.
 Syyttäjä ei vielä kommentoi korkeimman oikeuden päätöstä.
 Tuomiot sakoista 6 kuukauden ehdolliseen
 Korkein oikeus (KKO) ei siis muuttanut Rovaniemen hovioikeuden ratkaisun lopputulosta Talvivaaran ympäristörikosjutussa.
 Entinen toimitusjohtaja Pekka Perä tuomittiin törkeästä ympäristön turmelemisesta ja entinen kaivoksen johtaja Lassi Lammassaari ympäristön turmelemisesta.
 KKO oli myöntänyt Talvivaara Sotkamo Oy:n toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana toimineelle Pekka Perälle ja yhtiön tuotantojohtajana toimineelle Lassi Lammassaarelle rajoitetun valitusluvan ympäristön turmelemista koskevan rangaistussäännöksen tulkinnasta.
 Se tulkitsi, täyttyykö rikostunnusmerkistö tilanteessa, jossa kaivoksen jätevesipäästöissä on ollut ympäristölle haitallisia aineita huomattavasti enemmän kuin kaivoksen ympäristölupahakemuksessa oli arvioitu mutta ympäristöluvassa ei kuitenkaan ollut asetettu kyseisille aineille tarkkoja päästörajoja.
 Rovaniemen hovioikeuden mukaan Talvivaara-yhtiön toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana toiminut Pekka Perä syyllistyi törkeään ympäristön turmelemiseen 5.5.2006–7.4.2013. Hovi langetti Perälle kuuden kuukauden ehdollisen vankeusrangaistuksen.
 Syksystä 2012 noin seitsemän kuukautta yhtiön toimitusjohtajana toiminut Harri Natunen sai hovissa ympäristön turmelemisesta 100 päiväsakkoa. Hovioikeuden mukaan Natusen rikoksentekoaika oli 28.9.2012–7.4.2013.
 Kaivoksen johtajana toiminut Lassi Lammassaarelle tuomittiin hovioikeudessa 60 päiväsakkoa ympäristön turmelemisesta 5.5.2006–31.3.2011 välisestä ajasta.
 Kerromme kohta lisää.

Talvivaara-pomot pettyneitä, kun oikeus ei muuttanut heidän tuomioitaan


Summary: Vuonna 2015 alkanut Suomen suurin ympäristörikosoikeudenkäynti konkurssiin menneen Talvivaaran jätevesipäästöistä on saanut nyt pisteen.

Korkein oikeus (KKO) ei muuttanut Rovaniemen hovioikeuden ratkaisun lopputulosta Talvivaaran ympäristörikosjutussa. Entinen toimitusjohtaja Pekka Perä tuomittiin törkeästä ympäristön turmelemisesta ja entinen kaivoksen johtaja Lassi Lammassaari ympäristön turmelemisesta.
 KKO oli myöntänyt Talvivaara Sotkamo Oy:n toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana toimineelle Pekka Perälle ja yhtiön tuotantojohtajana toimineelle Lassi Lammassaarelle rajoitetun valitusluvan ympäristön turmelemista koskevan rangaistussäännöksen tulkinnasta.
 KKO tulkitsi, täyttyykö rikostunnusmerkistö tilanteessa, jossa kaivoksen jätevesipäästöissä on ollut ympäristölle haitallisia aineita huomattavasti enemmän kuin kaivoksen ympäristölupahakemuksessa oli arvioitu, kun ympäristöluvassa ei kuitenkaan ollut asetettu kyseisille aineille tarkkoja päästörajoja.
 KKO katsoi, että ympäristölupahakemuksessa esitetyt ja ympäristölupapäätöksen kertoelmaosaan kirjatut päästöjä koskevat tiedot olivat osa ympäristölupaa ja siten ympäristön turmelemisrikoksessa tarkoitettuja lupaehtoja.
 Useita kymmeniä kertoja lupahakemuksessa ilmoitettua suuremmat päästöt eivät olleet olleet viranomaisen ympäristölupaharkinnan kohteena, joten ympäristöön oli päästetty haitallisia aineita myös ilman lupaa.
 Perä ja Lammassaari olivat siten päästäneet ainetta ympäristöön sekä lupaehtojen vastaisesti että ilman laissa edellytettyä lupaa.
 Asiassa oli kysymys Talvivaaran kaivostoiminnan käynnistymisen jälkeen kaivoksen jätevedessä ilmenneistä ympäristölle haitallisen korkeista määristä natriumia, sulfaattia ja mangaania. Kyseisten ympäristölle haitallisten aineiden päästöt olivat olleet jopa satakertaiset yhtiön ympäristölupahakemuksessa ilmoittamiin tietoihin nähden.
 Perälle oli myönnetty valituslupa myös hovioikeuden menettelyä koskevasta kysymyksestä. Hovioikeuden ratkaisun lopputulosta ei tältäkään osin muutettu. KKO myös hylkäsi vastaajien valituslupahakemukset muilta osin.
 Näin oikeusjuttu päättyi Rovaniemen hovioikeudessa
 Talvivaaran ympäristörikosjuttua on käsitelty kaikissa oikeusasteissa vuodesta 2015 lähtien.  Syytteet  asiassa nostettiin jo 2014.
 Rovaniemen hovioikeuden  mukaan Talvivaara-yhtiön toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana toiminut Pekka Perä syyllistyi törkeään ympäristön turmelemiseen 5.5.2006–7.4.2013. Hovi langetti Perälle 6 kuukauden ehdollisen vankeusrangaistuksen.
 Syksystä 2012 noin seitsemän kuukautta yhtiön toimitusjohtajana toiminut Harri Natunen sai hovissa ympäristön turmelemisesta 100 päiväsakkoa. Hovioikeuden mukaan Natusen rikoksentekoaika oli 28.9.2012–7.4.2013.
 Kaivoksen johtajana toiminut Lassi Lammassaarelle tuomittiin hovioikeudessa 60 päiväsakkoa ympäristön turmelemisesta 5.5.2006–31.3.2011 välisestä ajasta.
 Hovioikeus hylkäsi käräjäoikeuden tapaan osastopäällikkönä toimineen Ville Heikkisen syytteen.
 Grafiikka kertoo pähkinänkuoressa oikeusjuttuun johtaneet vaiheet.
 Henry Lämsä / Yle

Korkein oikeus: Talvivaara-johtajien ympäristörikostuomiot pysyvät ennallaan


Omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) mukaan kukaan ei kysynyt häneltä hyväksyntää Postin päätökselle siirtää noin 700 pakettilajittelijaa toiseen työehtosopimukseen.
 Paatero sanoi MTV:n Huomenta Suomessa, että kyseessä on yhtiön sisäinen päätös. Paateron mukaan hänelle kerrottiin päätöksestä sen jälkeen, kun se oli tehty.
 Posti siirsi syksyn aikana noin 700 pakettilajittelijaa tytäryhtiöönsä ja toisen työehtosopimuksen piiriin. Ammattiliitto PAU ei hyväksy siirtoa. Kiista pakettilajittelijoiden asemasta on toistaiseksi estänyt sovun löytymisen Postin työriidassa.
 Lue myös:
 Postilakon neuvottelut aivan takalukossa – valtakunnansovittelija ei antanut sovintoehdotusta, uusia tapaamisia ei ole sovittu
 Uutissuomalainen: Paatero väläyttää Postin pilkkomista kahtia
 STT: Valtion omistajaohjausosasto antoi aiemmin syksyllä tukensa Postin pakettilajittelijoiden siirrolle

Ministeri Sirpa Paatero MTV:llä: Kukaan ei kysynyt minulta hyväksyntää Postin pakettilajittelijoiden tes-siirrolle


Summary: Tapaus kirvoitti jälleen keskustelun yksilön uskonnonvapaudesta ja Ranskan pyrkimyksistä tiukkaan sekularismiin.

Ranskassa kohistaan jälleen uskontoon liittyvästä pukeutumisesta.
 Ranskalaisnunna joutui nimittäin luopumaan paikasta kunnallisessa vanhainkodissa, kun hänelle kerrottiin, ettei palvelutalossa saa käyttää nunnankaapua tai päähuivia. Tapauksesta kertoo  brittilehti The Guardian.
 Seitsemänkymppinen nunna on lehden mukaan viettänyt koko ikänsä luostarissa ja halusi eläköityä syntymäpaikkakunnallaan Vesoulissa Itä-Ranskassa.
 Nunna haki vanhainkodista omaa huonetta yhteisellä ruokailutilalla ja saikin pian kirjeen, jossa hänen kerrottiin olevan odotuslistalla.
 Lisäksi kirjeessä kerrottiin The Guardianin mukaan, että vanhainkodin asukkailla saa olla uskonnollisia mieltymyksiä, mutta huomiota herättävät uskonnolliset symbolit esimerkiksi pukeutumisessa ovat kiellettyjä. Vanhainkodista on sanottu, että säännöt ovat samat kaikille.
 Kuultuaan rajoituksista nunna kieltäytyi paikasta. Vesoulin alueen hiippakunta onnistui lopulta löytämään hänelle asunnon, mutta nunna joutuu asumaan yksin ja valmistamaan omat ruokansa.
 Uskonnonvapaus vastaan sekularismi
 Nunnan tapaus tuli julkisuuteen vastikään, vaikka se tapahtui jo kesällä. Tapaus on jälleen kirvoittanut keskustelun yksilön uskonnonvapaudesta ja Ranskan pyrkimyksistä tiukkaan sekularismiin. Ranska kielsi burka- ja niqab-huntujen käytön julkisella  paikalla vuonna 2011.
 Vain muutamia viikkoja sitten Ranskaa puhututti tapaus, jossa musliminainen ei voinut osallistua koulun retkelle huiviin pukeutuneena. Selkkauksesta voit lukea esimerkiksi  brittilehti Independentin jutusta.
 Myös Hollannissa astui  elokuussa voimaan laki,  joka kieltää kasvot peittävien vaatteiden käytön julkisissa rakennuksissa ja julkisissa kulkuneuvoissa. Vastaavia "huivikieltoja" on myös esimerkiksi  Itävallassa, Tanskassa ja Norjassa .
 Lisää aiheesta:
 Hollannissa astuu tänään voimaan kiistelty "burka-kielto" – Kasvoja ei saa peittää julkisissa rakennuksissa eikä liikennevälineissä
 Itävallan muslimit vaativat huivilain kumoamista – kielto johtaa muslimityttöjen erotteluun ja syrjintään

Ranskalaisnunna joutui luopumaan vanhainkotipaikastaan "huntukiellon" vuoksi


Summary: Suomalaisen Pajtim Statovcin Tiranan sydän oli ehdolla käännöskirjallisuuden kategoriassa.

Unkarilaiskirjailija  László Krasznahorkai  on voittanut arvostetun yhdysvaltalaisen National Book Awards -kirjallisuuspalkinnon käännöskirjallisuuden sarjan teoksellaan  Baron Wenckheim's Homecoming , jonka on kääntänyt unkarista  Ottilie Mulzet .
 Samassa sarjassa  oli ehdolla myös  suomalaiskirjailija  Pajtim Statovci , jonka teos  Tiranan sydän  jäi kuitenkin unkarilaiskollegan taakse. Statovci on ensimmäinen suomalainen, joka on päässyt kilpailemaan arvostetusta palkinnosta.
 Tiranan sydän  on käännetty englanniksi nimellä  Crossing,  ja se on saanut paljon huomiota Yhdysvalloissa.
 National Book Awards -palkinnot jaettiin New Yorkissa keskiviikkoyönä Suomen aikaa. Käännöskirjallisuuden lisäksi palkinto jaettiin neljässä muussa kategoriassa.
 Fiktio-sarjan voitti yhdysvaltalaiskirjailija  Susan Choi  teoksellaan  Trust Exercise . Parhaan tietokirjan palkinnon voitti  Sarah M. Broomin  muistelmateos  The Yellow House . Nuortenkirjallisuuden sarjassa palkittiin  Martin W. Sandler  teoksestaan  1919 The Year That Changed America . Runous-kategorian voittajana palkittiin  Arthur Szen  teos  Sight Lines .
 Voittajateoksia ei ole käännetty suomeksi.
 Viisihenkinen raati valitsee voittajat
 National Book Award -palkintoa on jaettu vuodesta 1950 lähtien, ja vuosien varrella mukaan on tullut useampia kategorioita. Jokaista kategoriaa varten nimitetään viisihenkinen raati, joka tekee valinnat. Mukana on kirjailijoita, kustantajia, kirjakauppiaita ja kirjallisuuden asiantuntijoita.
 Jokaisen kategorian voittaja saa 10 000 dollaria eli noin 9 000 euroa. Käännöskirjallisuudessa kääntäjä saa puolet summasta.

Arvostetut kirjallisuuspalkinnot jaettiin Yhdysvalloissa – suomalaiskirjailija Pajtim Statovci jäi ilman palkintoa omassa sarjassaan


Summary: Rakastin sosiaalista mediaa, kunnes tajusin olevani vain yksi huomiohakuisista, kirjoittaa Laura Hallamaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Yli kymmenen vuotta sitten liityin näennäisen viattomaan yhteisöön. Yhteisön perustana oli kököltä näyttävä sivusto, jonka yläreunaa koristi sininen palkki. Yhteisö kehui yhdistävänsä koko maailman. Niin se jossain määrin tekikin.
 Pian yhteisön jäseninä oli hyviä ystäviä ja kaukaisia tuttuja. Heidät kaikki löysi yhteisön sivuilta kokonimellä. Koulussa opetetut nettietiketit heitettiin romukoppaan. Yhteisössä saattoi avautua avoimesti. Siihen yhteisö jopa kannusti.
 Mitä olet tekemässä juuri nyt? Niin yhteisö kysyi.
 Se osasi asettaa oikean kysymyksen. Se oli kiinnostunut minusta ja minun tekemisistäni.
 Yhteisö kasvoi.  Siihen kuulumisesta tuli tärkeää, jos halusi pysyä mukana maailman menossa. Yhteisön vanavedessä seurasi muita yhteisöjä.
 Yhteisöt alkoivat ruokkia tiettyjä ihmisen ikävämpiä piirteitä, kuten itsekeskeisyyttä, vihaa ja kateutta.
 Ne kaikki kehottivat kertomaan lisää itsestä. Kerroimme auliisti, kun kerran kysyttiin. Esittelimme lomamatkat, lounaat ja päivän parhaat ironiset läpät.
 Rakastin jakaa ja vastaanottaa pieniä valittuja paloja elämästä.
 Mutta samalla yhteisöt alkoivat ruokkia tiettyjä ihmisen ikävämpiä piirteitä, kuten itsekeskeisyyttä, vihaa ja kateutta. Ne veivät  keskittymiskyvyn ,  yöunet  ja  parisuhteen . Ne muuttivat jopa  eduskunnan keskustelukulttuurin .
 Teknologiaguru   Jaron Lanier   julkaisi viime vuonna pienen kirjasen , jossa hän esitteli kymmenen syytä sulkea sosiaalisen median tilit.
 Lanier esittää, että some tekee ihmisistä empatiakyvyttömiä ja huomiohakuisia kiusankappaleita.
 Kaksi syistä sai minut hätkähtämään perusteellisesti. Ne eivät liittyneet sosiaalisen median koukuttavuuteen tai ansaintalogiikkaan.
 Se oli jo tuttu juttu, että some kyllä ottaa, jos sille jotain antaa.
 Hätkähdyttävät syyt liittyivät ihmisen käyttäytymisen muuttumiseen. Lanier esittää, että some tekee ihmisistä empatiakyvyttömiä ja huomiohakuisia kiusankappaleita.
 Mutta enhän minä ole sellainen? Paitsi että somessa huomaamattani olin.
 Kerroin, miten minä lenkkeilin , minä raadoin töissä, minä kuuntelin mielenkiintoista musiikkia, minä kirjoitin nimeni tasa-arvoa edistäviin kansalaisaloitteisiin ja minä olin henkisesti rikki.
 Some on minäkeskeinen. Koko aikuisikä tällaisessa ympäristössä vaikuttaa väistämättä ihmiseen ja hänen käytökseensä.
 Omaan itsekeskeisyyteensä havahtuminen oli mullistavaa. Se sai kysymään itseltä, miksi teen tällaisia päivityksiä.
 Tykkäysten aiheuttamat dopamiinipiikit saavat unohtamaan, miten tavallinen ihminen sitä oikeasti on.
 Vastaus ei ollut kovin imarteleva. Janosin huomiota. Sosiaalisessa mediassa sitä saa roppakaupalla, jos sattuu olemaan verbaalisesti taitava.
 Tykkäysten aiheuttamat dopamiinipiikit saavat unohtamaan, miten tavallinen ihminen sitä oikeasti on.
 Huomasin luoneeni aina sanavalmiin hirviön, jolla oli minun nimeni ja kasvoni.
 Kun minusta tulee tärkeä, muut jäävät syrjään.
 Somessa elää illuusio itsestä  yhteiskunnan merkittävänä toimijana, kun taas toinen ihminen ei tunnu välttämättä ihmiseltä lainkaan.
 Sosiaalisina olentoina meillä on pyrkimys ymmärtää muita ja asettua heidän asemaansa. Tämä onnistuu jokseenkin hyvin kasvotusten. Somessa taas kaikki latistuvat kaksiulotteisiksi mainoksiksi itsestään.
 Täydellisten ihmisten täydellisiä elämiä katsellessa alkaa väkisin kateus korventaa, vaikka itse maalailen omasta elämästäni samanlaista kuvaa.
 On ylipäätään vaikea kokea empatiaa sellaista ihmistä kohtaan, jonka elämän taisteluita ei ole nähnyt vierestä. Saati sellaista kohtaan, josta näkee vain kiillotetun kuvan.
 Täydellisten ihmisten täydellisiä elämiä katsellessa alkaa väkisin kateus korventaa, vaikka itse maalailen omasta elämästäni samanlaista kuvaa.
 Ehkä muutkin hakevat vain huomiota?
 Some on myös saanut uskomaan, että nuo täydelliset ihmiset kestävät mitä tahansa. Siksi siellä on helppo viljellä vihaa ja sivaltaa muka nokkelasti. Voittaja on se, joka provosoi eniten ja saa viimeisen sanan.
 Samaan aikaan empatiasta on tullut heikkoutta, turhaa kiltteyttä ja lempeyttä. Sitä osoitetaan harvoille ja valituille.
 Some ei   luo itsekeskeisyyttä tyhjästä . Ihmisellä on  taipumus ajatella itseään . Joskus on jopa pakko ajatella omaa etuaan.
 Viattomasta yhteisöstä tuli omaan navankaiveluun keskittyvä alusta.
 Itsekeskeisyys ei siis ole yksiselitteisesti huono asia. Mutta somessa se velloo ilmiönä, joka ei voi olla hiipimättä muualle yhteiskuntaan.
 Viattomasta yhteisöstä tuli omaan navankaiveluun keskittyvä alusta. Sen huomaaminen saa pohtimaan, onko some sittenkään niin tarpeellinen.
 Voin katsoa klassikkoelokuvan, allekirjoittaa kansalaisaloitteen tai matkata maata pitkin ulkomaille kertomatta siitä kaikille julkisesti.
 Mistä jää oikeasti paitsi, jos jättää tällaiset asiat julkaisematta somessa?
 Vastaus on huojentava: ei mistään.
 Laura Hallamaa
 Laura Hallamaa on vapaa toimittaja, joka tuo nyyttikesteille lähes aina etikkasipsejä.
 Kolumnista voi keskustella 21.11. klo 16:00 asti.
 Lue myös:
 Laura Hallamaan kolumni: Vauvakato ei ole sukupolveni vika
 Anton Vanha-Majamaan kolumni: Ahdistus on aikamme sitkein trendi, ja nyt sillä mainostetaan kaikkea sihijuomista pakastepihveihin
 Tuukka Tervosen kolumni: Suomi-Twitter on kuin aikuisten oma riita siitä, kenen kanssa Harry Potterin pitäisi seurustella

Laura Hallamaan kolumni: Some teki minusta itsekeskeisen ja empatiakyvyttömän


Summary: Tutkijat laativat uuden laskukaavan, joka perustuu koiran ja ihmisen DNA-muutoksiin.

Vanha ohje on, että koiran ikävuodet pitää kertoa seitsemällä, jos halutaan verrata sen ikää ihmisen ikään. Esimerkiksi kuusivuotias koira olisi ihmisen iässä 42 vuotta vanha.
 Ei näin, sanotaan vielä vertaisarviointia odottavassa tutkimuksessa, joka on julkaistu  bioRxiv-tiedesivustolla.  Sen kirjoittajat ovat laatineet kaavan, joka perustuu ikääntymisen mukanaan tuomiin DNA-muutoksiin. Tutkimuksesta kirjoittaa  Science-lehti.
 Uudessa kaavassa koiran ihmisikä lasketaan kertomalla koiran oikean iän luonnollinen logaritmi 16:lla ja lisäämällä lukuun 31. Jos kaava tuntuu hankalalta, voi sen unohtaa ja käyttää suoraan oheista laskuria. Ja jos luonnollinen logaritmi kuulostaa oudolta, voi siitä lukea lisää vaikkapa  Wikipediasta.  Kaavan rakenteesta johtuen ikää voi laskurissa tarkastella koiran ensimmäisestä täydestä ikävuodesta alkaen.
 Huom.: Koiran ja ihmisen iän vertaaminen on summittaista eikä siihen ole yhtä tiettyä keinoa. Laskurissa käytetty Kalifornian yliopiston tutkijaryhmän laskukaava perustuu ikääntymisen myötä tapahtuvaan DNA:n metylaatioon. Myös koirarotujen eri eliniät vaikuttavat yksittäisen koiran vertailuikään, laskurin pohjana on käytetty labradorinnoutajaa.
 Muutokset DNA:han liittyneissä metyyliryhmissä kertovat biologisesta iästä eli iästä, joka on seurausta sairastetuista taudeista, elämäntavasta ja geenien vaikutuksesta. Tiedon pohjalta taas on luotu niin sanottu epigeneettinen kello, joka kertoo "todellisen" ikämme ikävuosia tarkemmin.
 Tutkimuksissa on havaittu, että esimerkiksi hiirillä, simpansseilla, susilla ja koirilla näyttäisi myös olevan omat epigeneettiset kellonsa.
 Koiran keski-ikä tulee varhain
 Kaavan mukaan laskemalla selviää, että seitsenviikoinen koiranpentu ja yhdeksänkuukautinen ihmislapsi elävät molemmat samaa aika epigeneettisessä kellossa. Tuossa iässä molemmilla alkavat hampaat puhjeta.
 Myös koirien ja ihmisten keskimääräiset eliniät sattuvat samoihin, vaikka toinen elää yleensä vain 12 kalenterivuotta ja toinen 70.
 Lapsuuden jälkeen koiran epigeneettinen kello tikittää kovaa vauhtia, sillä vaikka kaksivuotias labradorinnoutaja käyttäytyisi pennun lailla, on se jo vakaasti keski-ikäinen.
 Stina Tuominen / Yle
 Koirien ikävaihtelu on suurta
 Ihmisen ja koiran iän vertailua ei helpota se, että koirarotujen iät vaihtelevat suuresti: suuret rodut elävät usein vain 6–7 vuotta, kun taas chihuahuan kaltaiset pienet koirat voivat elää jopa 17–18 vuotta.
 Kaikki koirarodut käyvät kuitenkin lävitse saman kehityskaaren, ja kehitystä voi verrata esimerkiksi ihmisen vastaavaan.
 Kalifornian ylopiston tutkijaryhmä päätyi vertailemaan ensimmäisenä ihmisiä ja koiria. Lajien polut erkanivat jo varhaisessa vaiheessa nisäkkäiden evoluutiota, mutta helpotusta toi se, että koirat elävät samankaltaisissa ympäristöissä kuin ihmiset. Monet koirat pääsevät myös osallisiksi kehittynyttä sairaanhoitoa.
 Tutkimuksessa keskityttiin yhteen rotuun, labradorinnuotajaan, koska se helpotti geneettisten tekijöiden tunnistamista. Tutkittavana oli 104 koirayksilöä, joiden iät vaihtelivat kuukaudesta 16 vuoteen. Labradorinnoutajat elävät keskimäärin 12-vuotiaiksi.
 Ilmeni, että ihmisillä ja koirilla – ainakin labradonrinnoutajilla – tapahtuu samankaltaisia ikään liittyviä muutoksia tietyillä geenialueilla. Samankaltaisuudet olivat lähimpänä toisiaan nuorissa ja toisaalta vanhoissa yksilöissä.
 Lue myös:   Susi vai koira – tunnistatko kuvista?

Katso kuinka vanha koirasi oikeasti olisi ihmisen vuosissa – uusi laskukaava perustuu DNA-ikään


Summary: THL:n tutkimuksen yhteydessä on tiedusteltu aiemmin, polttaako äiti tupakkaa. Nyt tutkijoita kiinnostaa muidenkin tupakkatuotteiden käytön suhde imettämiseen.

Vauvojen äitejä koskevassa imetystutkimuksessa selvitetään tällä kertaa myös nuuskan käyttöä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos tutkii alle vuoden ikäisten vauvojen imetyksen yleisyyttä ja muuta ruokintaa. Muutaman vuoden välein toteutettavassa kyselyssä on tiedusteltu aiemmin, tupakoivatko vanhemmat, mutta nyt siinä selvitetään myös muiden tupakkatuotteiden käyttöä.
 Tavoitteena on selvittää, vaikuttaako käyttö siihen, minkä verran vauvaa imetetään. Tutkimuksesta vastaavan kansallisen imetyskoordinaattorin  Riikka Ikosen  mukaan tupakoinnin yhteys imetyksen vähäisyyteen on huomattu jo aiemmin. Edellisessä vastaavassa tutkimuksessa vuonna 2010 todettiin, että tupakoivien vanhempien lapsilla imetys jäi lyhyemmäksi kuin tupakoimattomilla.
 Jos tutkimustulos on, että muitakin tupakkatuotteita kuin savukkeita käyttävät äidit imettävät vähemmän, on asiaan syytä kiinnittää entistä enemmän huomiota vanhempien ohjauksessa.
 – Neuvoloissa ja sairaaloissa ensisijaista on tukea tupakoinnin ja nikotiinituotteiden käytön lopettamista, Ikonen toteaa.
 Äitiysneuvoloissa on jo aiemmin ryhdytty  ottamaan nuuskan käyttö puheeksi  entistä hanakammin.
 Imeväisruokintaselvityksen kyselyt on tehty syksyn aikana 47 kunnassa Manner-Suomessa. THL julkaisee tulokset tammikuussa 2020.

Imetystutkimuksessa selvitetään nyt myös nuuskan käyttöä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Postilakon neuvottelut täysin jumissa
 Postilakon sovittelu on  yhä enemmän umpisolmussa . Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  ei jättänyt keskiviikkona uutta sovintoehdotusta koskien työriitaa, eikä uusia tapaamisia ei ole sovittu riidan osapuolten välille. Lakko ja niiden tukitoimet jatkuvat edelleen.
 Kuva ei enää ole kiva yllätys, vaan itsestäänselvyys jopa työhakemuksessa
 Tutkijan mukaan ulkonäkö vaikuttaa enemmän työnsaantiin naisilla kuin miehillä.  AOP
 Ulkonäöstä on tullut valuuttaa työmarkkinoilla. Työnhakijoilta on alettu odottaa  miellyttävää tai oikeanlaista ulkonäköä . Asia selviää Turun yliopiston taloussosiologien tuoreesta teoksesta. Esitimme taloussosiologian dosentti  Outi Sarpilalle  seitsemän kysymystä ulkonäöstä ja sen merkityksestä erityisesti työuralla.
 Vuokratyösopimuksissa käytetty rekrytointikielto hankaloittaa keikkalääkäreiden siirtymistä kunnan palkkalistoille
 Lääkäriliitto epäilee EU-direktiivin vastaiseksi kieltoa, jonka perusteella ei voisi palkata samaa lääkäriä kuntaan töihin heti, kun työntekijän vuokratyösopimus päättyy. Derrick Frilund / Yle
 Vuokratyösopimusten ehdoissa on rekrytointikielto tai -palkkio, joka  uhkaa tehdä kalliiksi  esimerkiksi keikkalääkärin siirtymisen suoraan kunnan palkkalistoille terveyskeskukseen. Kunnilta vaaditut rekrytointipalkkiot saattavat nousta kymmeniin tuhansiin euroihin. Lue, miten vastavalmistuneen lääkärin Nellin kävi, kun hän halusi vaihtaa työpaikkaa vuokralääkäriyrityksestä terveyskeskukseen.
 Katso kuinka vanha koirasi oikeasti olisi ihmisen vuosissa – uusi laskukaava perustuu DNA-ikään
 Labradonrinnoutajasta on moneksi, niistä koulutetaan mm. palveluskoiria. Nyt tutkijat ovat selvittäneet koirien ikää ihmisvuosissa labradorinnoutajista kerätyillä näytteillä. Juulia Tillaeus / Yle
 Vanha ohje on, että koiran ikävuodet pitää kertoa seitsemällä, jos halutaan verrata sen ikää ihmisen ikään. Kalifornian yliopiston tutkijat ovat eri mieltä. He loivat vertailua varten epigeneettistä ikää mittaavan laskukaavan, joka paljastaa koiran saavuttavan keski-iän jo nuorena ja sen jälkeen hidastavan ikääntymistään.  Katso jutun laskurista , minkä ikäinen oma koirasi ihmisvuosissa olisi.
 Drooni-haukka Zina käy lennokin kimppuun 240 kilometrin tuntinopeudella
 Zina Stavros Athanasioun kädellä. Sara Saure
 Kotkia käytetään laittomien droonien pudottamiseen ainakin neljässä EU-maassa, mutta kuusivuotias punapyrstöhaukka  Zina on ainoa drooni-haukka Euroopassa . Toistaiseksi sitä ei ole vielä käytetty poliisin apuna, mutta Zinan kouluttanut poliisi  Stavros Athanasiou  uskoo haukkojen voimaan ja kouluttaa jo kokonaista haukkaparvea.
 Tänään vielä lauhaa, loppuviikko viileää
 Anssi Vähämäki / Yle
 Torstaina sää jatkuu koko maassa lauhana. Sää on laajalti pilvistä ja paikoin tulee tihkusadetta. Lämpötila on viidestä pakkasasteesta viiteen plusasteeseen. Nollaraja kulkee Keski-Lapin tienoilla. Loppuviikolla Suomeen virtaa hieman viileämpää ilmaa ja sateet jäävät vähäisiksi.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta.

Herätys: Postilakon sovittelu umpisolmussa, vuokratyösopimusten rekrytointikielto voi käydä kalliiksi, Zina on Euroopan ainoa drooni-haukka


Summary: Tutkijan mukaan ulkonäkö vaikuttaa enemmän työnsaantiin naisilla kuin miehillä. Kehopositiivisuusajattelu vaikuttaa viiveellä työmarkkinoilla.

Ulkonäöstä on tullut valuuttaa työmarkkinoilla. Työnhakijoilta on alettu odottaa miellyttävää tai oikeanlaista ulkonäköä, selviää Turun yliopiston taloussosiologien tuoreesta teoksesta  Ulkonäköyhteiskunta - Ulkoinen olemus pääomana 2000-luvun Suomessa .
 Ulkonäöstä on totuttu ajattelemaan, että kauniit ja komeat pärjäävät parisuhdemarkkinoilla ja että tietynlaisen habituksen omaavat saavat parempaa palvelua. Kuvan liittäminen työhakemukseen on nykyään itsestäänselvyys. Elämme kulutuskeskeisessä yhteiskunnassa, jossa visuaalisuuden merkitys on korostunut.
 Mihin suuntaan asiat ovat kehittymässä? Takaavatko tulevaisuudessa vain esimerkiksi laihduttaminen, käynti stylistillä tai kauneusleikkaus työpaikan ja menestyksekkään uran?
 Esitimme yhdelle kirjan kirjoittajista, taloussosiologian dosentti  Outi Sarpilalle  seitsemän kysymystä ulkonäöstä ja sen merkityksestä elämän eri osa-alueilla.
 1. Mikä on miellyttävän ulkonäön merkitys työelämässä?
 – Yhteiskuntatieteilijät alkavat olla yhä enenevässä määrin yhtä mieltä siitä, että meiltä kaikilta aletaan odottaa miellyttävää tai oikeanlaista ulkonäköä. Oikeanlainen ulkonäkö ei kuitenkaan tarkoita sitä, että ihmisen pitäisi olla mahdollisimman viehättävä länsimaisilla kauneusstandardeilla, Outi Sarpila sanoo.
 Ulkonäkönormit saattavat vaihdella eri ammattialojen välillä hyvinkin paljon. Samaan aikaan pitää muistaa, että ihmisillä on myöskin muunlaisia pääomia: taloudellista, kulttuurista ja inhimillistä.
 Palvelualoilla ulkonäöstä on tullut vähintäänkin ei-julkilausuttu rekrytointikriteeri. Tietyllä tavalla palvelukulttuuri on koko ajan levinnyt uusille työelämän aloille.
 Sarpila kertoo, että kirjaan haastateltiin monia eri ammattialojen edustajia. Pääsääntöinen motiivi omasta ulkonäöstä huolehtimiseen nimenomaan työelämän näkökulmasta näyttäisi olevan, että sillä rakennetaan jonkinlaista luottamusta suhteessa muihin ihmisiin. Olivat he sitten asiakkaita tai kollegoita.
 Meillä vaikuttaisi olevan jossain määrin hyvinkin jaettuja käsityksiä siitä, miltä eri ammateissa olevan kuuluu näyttää. Voidaan esimerkiksi ajatella, että nuorisotyössä ulkonäöllä ei ole kauheasti väliä, mutta haastateltujen nuoriso-ohjaajien mielestä on todella tärkeää saada luotua yhteys nuoriin.
 Ulkonäöllisesti täytyy osoittaa ymmärtävänsä heitä ja olevansa osa sitä samaa kokemusmaailmaa, mistä nuoret tulevat. Bändipaidan pukeminen päälle voi auttaa yhteyden luomisessa, mutta toisaalta ei saa myöskään yrittää liikaa.
 2. Onko ulkonäön merkitys erilaista naisilla kuin miehillä?
 Outi Sarpilan mukaan tutkimusnäyttö asiasta on osittain ristiriitaista.
 – Osa tutkimuksesta löytää niin sanotun ulkonäköefektin sekä naisilta että miehiltä. Enemmän on kyllä tutkimusnäyttöä siitä, että ulkonäkö työelämässä on merkittävämpi kriteeri naisten kuin miesten kohdalla.
 Ulkonäköpaineet eivät koske vain naisia. Varsinkin sosiaalinen media asettaa miehetkin arvostelulle alttiiksi. Erityisesti  nuoret miehet ovat alkaneet panostaa  ulkonäköönsä.
 3. Onko miellyttävästä ulkonäöstä hyötyä sekä naisille että miehille?
 Taloussosiologian dosentti Outi Sarpila sanoo, ettei niin välttämättä ole ja siinä piilee tietynlainen ristiriita.
 – Edelleen odotamme naisilta suurempaa panostusta ulkonäköönsä. Toisaalta löysimme tutkimustuloksen, jossa ulkonäköään rekrytointitilanteessa tai palkkaneuvotteluissa hyödyntämään pyrkiviä naisia paheksutaan enemmän kuin vastaavalla tavalla käyttäytyviä miehiä. Välttämättä ulkonäöstä ei ole hyötyä työelämässä, vaikka siihen oletetaan varsinkin naisten laittavan aikaa ja rahaa.
 Ketä ulkonäkö lopulta hyödyntää ja kuka siitä hyötyy?
 Suomessa esimerkiksi kahvilatyöntekijä saa tuntipalkkaa, eikä palkka perustu tippikulttuuriin. Jos asiakas palaa kahvilaan viehättävän kahvilatyöntekijän takia, ei tilanteesta hyödy työntekijä vaan yrittäjä. Ulkonäköhyöty ei sada työntekijän vaan pomon eurolaariin.
 4. Ulkonäön kommentointia ei pidetä hyväksyttävänä. Kehopositiivisuudella pyritään hyväksymään kaiken kokoiset ihmiset. Eivätkö nämä ole ristiriidassa ulkonäön ihannoimisen kanssa?
 Kehopositiivisuus on ilmiönä melko uusi. Outi Sarpila toivoo, että sillä on edes jotain vaikutusta yhteiskunnan ulkonäköasenteisiin ja siihen, minkälaista ulkonäköä pidetään hyväksyttävänä. Sarpilan mukaan kehopositiivisuusasiat näkyvät työmarkkinoilla todennäköisesti viiveellä.
 Silti myös kehopositiivisuus kiinnittää huomion ulkonäköön. Toki Sarpilan mielestä on hyvä lähtökohta, että pyritään laajentamaan käsitystä hyväksyttävänä pidetystä ulkonäöstä.
 – Olemme kirjassakin nostaneet esiin, että suomalaisille ulkonäkö on valtavan iso osa identiteettiä. Nyt pitäisi pohtia sitä, miten voisimme muulla tavoin rakentaa identiteettiä kuin vain ulkonäön varaan. Se ei tietenkään ole pelkästään yksilön vastuulla, erilaisilla instituutioilla ja yhteiskunnallakin on iso merkitys, Sarpila sanoo.
 Turun, Jyväskylän ja Tampereen yliopistojen sekä yhdysvaltalaisen Cornellin yliopiston lääke- ja taloustieteiden tutkijoita  selvitti ylipainon ja palkkauksen yhteyttä . Tutkimuksissa selvisi, että palkka laskee 6,9 prosenttia, kun painoindeksi nousee yhden yksikön. Ylipaino myös laskee työllistymisen todennäköisyyttä.
 – Painoindeksin yhteyttä palkkaan on tutkittu paljon. Siitä on hieman ristiriitaisia tuloksia, onko painon ja palkan yhteys miehillä ja naisilla samanlainen. Jotkut tutkimukset löytävät sen vain naisilta, toiset tutkimukset sekä naisilta että miehiltä. Vaikuttaa selvästi siltä, että painosta on muodostunut yksi syrjintäperuste työmarkkinoilla.
 Dosentti Outi Sarpilan mukaan nykypäivän yksilöllisyyskeskustelu edistää ulkonäköprojekteja esimerkiksi urheilun tai syömisen suhteen.  Tarja Hiltunen / Yle
 5. Valokuva on nykyään automaattinen osa työhakemusta. Hakijoita kehotetaan erottumaan muista hakijoista esimerkiksi videohakemuksella. Miksi työnantajan pitää etukäteen tietää, miltä hakija näyttää?
 – Olemme pohtineet tutkimusryhmän sisällä, missä vaiheessa valokuvista tuli välttämätön osa työnhakuasiakirjoja, Outi Sarpila sanoo.
 Kun hän itse haki ensimmäisiä työpaikkoja maisterina noin vuonna 2007, käytiin vielä keskustelua, tuleeko ja kannattaako valokuva liittää cv:hen vai ei.
 Nyt keskustelua ei enää edes käydä. Kuvan liittämisestä mukaan hakemukseen on muodostunut lähes vaatimus. Jos kuvaa ei ole, aletaan ihmetellä, mikä ihmisessä on vialla.
 Outi Sarpila on huomannut muutoksen itsekin.
 – Kun olemme hakeneet tutkimusavustajia, nuoret ihmiset lähtökohtaisesti laittavat valokuvan mukaan. Eihän ulkonäöllä ole mitään tekemistä sen kanssa, miten ihminen suoriutuu tutkimusavustajan työstä. Silti me olemme ottaneet annettuna sen, että valokuva on osa työnhaun ensimmäistä vaihetta. Voisiko tätä kuvallisuuden läpitunkevaa normia jollakin tavalla alkaa purkaa? hän miettii.
 6. Onko Suomesta tullut ulkonäköyhteiskunta?
 Taloussosiologian dosentti Outi Sarpilan mielestä ei ehkä vielä, mutta sitä kohti olemme selvästikin menossa.
 – Ulkonäöstä on tullut merkittävä osa elämäämme. Me myös sovellamme erilaisia ulkonäkövaatimuksia muihin ihmisiin. Ulkonäköön kohdistuva kulutus lisääntyy, sen tärkeys arvona on jonkin verran kasvanut suomalaisessa yhteiskunnassa. Se ei kuitenkaan tarkoita, etteikö tätä kehitystä vielä voisi pysäyttää. Jos me emme halua päätyä ulkonäköyhteiskunnaksi, jossa ulkonäkö tietyllä tavalla alkaa määritellä kaikkea ja kaikkia, korjausliikkeitä voi vielä tehdä.
 Iso vastuu ei kata pelkästään yksilöitä vaan instituutioita ja koko yhteiskuntaa. Voisimme omalla kohdallamme miettiä, onko tärkeää uhrata niin paljon aikaa ja rahaa omasta ulkonäösta huolehtimiseen. Onko välttämätöntä ottaa koko ajan itsestään ja muista valokuvia ja tavallaan altistaa muut ihmiset jatkuvalle ulkonäköpaineelle? Sarpila kysyy.
 Samanaikaisesti voimme pohtia, mitä ulkonäkö oikeastaan kertoo ihmisistä, joita me kohtaamme ensimmäistä kertaa. Tiedostamalla ulkonäön roolin omassa elämässämme, voimme alkaa vähentää sen merkitystä.
 7. Joko Suomessa käydään kauneusleikkauksissa vain työnsaantimahdollisuuksien takia?
 – Emme varsinaisesti tutkineet asiaa, mutta aineistoaineiston kysymysten perusteella kauneusleikkaukset ovat Suomessa harvinaisia, ne koskettavat ehkä pari prosenttia väestöstä, Outi Sarpila sanoo.
 Kauneusleikkaukset koetaan varsin paheksuttavina tapoina koittaa parannella omaa ulkonäköä.
 Naisten ulkonäköön kiinnitetään erityistä huomiota idässä, jossa naisten aasialaistyyppisiä silmiä leikataan länsimaiseen, pyöreämpään muotoon. Esimerkiksi Etelä-Koreassa on tavallista, että  pomo saattaa käskeä  naisalaistaan meikkaamaan töihin.
 Mitä mieltä olet ulkonäön ja työuran yhteydestä? Huolehditko itse ulkonäöstäsi ajatellen, että se edistää uraasi? Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu kello 18.00.
 Lue lisää:
 Muodottomiksi turvonneet huulet, valahtaneet kulmakarvat, epäsymmetriset posket – Yle selvitti, millainen on täyteainehoitojen villi länsi
 Emmi Nuorgamin kolumni: Ulkonäköpaineet tuhoavat itsetuntomme lisäksi maapallon

Kuva ei enää ole kiva yllätys, vaan itsestäänselvyys jopa työhakemuksessa – 7 kysymystä ulkonäön ja työuran yhteyksistä