Summary: Sahajauhon saaminen kalanrehutuotantoon olisi ekologinen vaihtoehto, sillä se säästäisi kalakantoja ja pienentäisi kalanrehun tuotantoon käytettävää viljelypinta-alaa.

Suomessa on onnistuttu kehittämään proteiinia sahanpurusta.
 Luonnonvarakeskus on onnistunut käsittelemään sahanpurun sisältämää sokeria kasvualustaksi yksisoluorganismeille. Niiden muodostama proteiini voidaan puolestaan jalostaa kalanrehuksi.
 Suomessa kasvatettavien petokalojen kuten lohen ja kirjolohen rehu sisältää silakasta ja kilohailista jauhettua kalajauhoa, soijaa, maissia ja papua.
 Sahanpurun avulla tuotetulla yksisoluproteiinilla olisi mahdollista korvata ainakin osittain rehuksi pyydettävä villikala, mikä säästäisi kalakantoja. Pururehulla voitaisiin korvata myös esimerkiksi soija.
 – Etelä-Amerikassa, varsinkin Brasiliassa kasketaan sademetsiä soijan viljelyalan laajentamiseksi. Uusi kotimainen vaihtoehto vähentäisi kalanrehun tuotantoon käytettävää viljelypinta-alaa, kertoo tutkija  Risto Korpinen  Luonnonvarakeskuksesta.
 Kasvatettu kirjolohi saattaa kasvaa jatkossa sahajauhosta erotetun proteiinin voimalla.  All Over Press
 Purusta pelletiksi
 Kun sahanpurun sisältämät sokeriketjut selluloosa ja hemiselluloosa pilkotaan yksittäisiksi sokereiksi, niin yksisoluorganismi eli hiiva voi hyödyntää sokeria ravintonaan, jolloin lopputuloksena syntyy proteiinimassaa.
 – Pilottimittakaavassa sahanpuruun pohjautuvaa rehua voi olla saatavissa jo ensi vuonna, kertoo johtava tutkija  Jouni Vielma  Luonnonvarakeskuksesta.
 Mikäli yksisoluproteiinimassa saadaan proteiininlähteeksi rehutuotantoon, proteiini sekoitetaan rehutaikinaan, mistä valmistettu rehu toimitetaan asiakkaille pelletteinä.
 Kalanrehua valmistavan Raisioaqua Oy:n tuotepäällikkö  Susanna Airaksisen  mukaan sahanpurusta erotettava proteiini olisi tervetullut lisä kalanrehun valkuaisaineeksi.
 – Valkuaisen lisäksi rehu sisältää rasvaa, hivenaineita, vitamiineja ja kaikkea mitä kala tarvitsee kasvaakseen.
 Etelä-Suomen Merikalastajain Liitto ry:n toiminnanjohtaja  Teemu Tast  kertoo, että valtaosa Suomessa pyydettävästä silakasta ja kilohailista päätyy rehuksi, jolla ruokitaan kalojen lisäksi turkiseläimiä kuten kettuja ja minkkejä. Suomen markkinoilla oleviin kalanrehuihin on käytetty myös valtamerten pieniä kaloja.
 Tastin mukaan sahanpurusta saatava proteiini soveltuisi tietyin varauksin kaloille syötettävään rehuun.
 – Meillä kasvatettavien lohikalojen ravinnosta on viidesosan oltava eläin- tai kalaperäistä, että lohikalat voivat hyvin ja kasvavat siten, että niiden kasvattaminen on taloudellisesti kannattavaa.
 Suomalaisissa kalankasvattamoissa kasvatetaan valtaosin lohia ja kirjolohia. Yle/Linus Hoffman
 Myös hyönteisiä rehuksi
 .Johtavan tutkijan Jouni Vielman mukaan sahanpururehun saaminen käyttöön vaatii vielä kalojen koekasvatusta sahanpururehulla.
 – Seuraavaksi olisi selvitettävä, miten sahanpurusta erotettava yksisoluproteiini vaikuttaa kalan kasvuun ja mikä olisi lopputuotteena syntyvän rehun hinnan osuus suhteessa kalanmyynnistä saatavaan tuottoon, Korpinen kertoo.
 Tuotepäällikkö Airaksisen mukaan selvittämättä on yhä myös se, miten sahanpurusta saatava yksisoluproteiini pystytään sisällyttämään kalanrehuun.
 – Sahanpurusta saatava proteiiini ei ole ainoa valkuaisainevaihtoehto, jota suunnitellaan kalanruokaan. Yhtä hyvin proteeninlähteenä voitaisiin käyttää esimerkiksi hyönteisistä saatavaa valkuaisainetta.
 Luonnonvarakeskuksen MonoCell-hanke päättyy vuodenvaihteessa, mutta tutkija Korpisen mukaan kehitystyötä jatketaan heti, kun jatkohankkeelle saadaan rahoitus.
 – Aikaisimmillaan sahapuruproteiinia sisältävää rehua saadaan meidän omaan koekasvattamoomme noin vuoden kuluttua.
 Pettuleivän paluu?
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkijan  Minna Kahalan  mukaan sahanpurusta saatava yksisoluproteiini saattaa tulevaisuudessa olla yksi vaihtoehto myös ihmisravinnoksi siinä missä hyönteiset ja muut vaihtoehtoiset proteiininlähteet.
 – Ensisijaisena tavoitteena on kuitenkin kehittää yksisoluproteiinista valkuaisainetta kalanrehuun.
 Sahanpurusta erotetun yksisoluproteiinin jalostaminen ihmiselle soveltuvaksi ravinnoksi edellyttäisi vielä ainakin nukleiinihappojen hajottamista raaka-aineesta. Yksisoluproteiinin sisältämä korkea nukkleiinihappomäärä saattaa aiheuttaa ihmiselle korkean plasman virtsahappopitoisuutta, mistä voi seurata munuaiskivien muodostumista ja kihtiä.
 –Ihminen tarvitsee 20 aminohappoa, joista keho tuottaa 11. Parhaillaan selvitetään yksisoluproteiinin aminohappokoostumusta ja sitä, sisältääkö yksisoluproteiini ihmiselle välttämättömiä yhdeksää aminohappoa.
 Tutkija Korpinen on jo ehtinyt maistamaan sahanpurusta erotetusta yksisoluproteiinista valmistettua hiivajauhetta.
 – Se oli hieman suolaista, mutta melko maukasta, hän kertoo.
 Rehua sellutehtaasta
 Suomen sahataeollisuus tuottaa vuosittain noin 3,3, miljoonaa kuutiometriä sahanpurua. Suuri osa siitä käytetään energiantuotantoon, mikä ei kuitenkaan ole tukirahoituksen puuttuessa enää taloudellisesti kannattavaa.
 Tällä hetkellä sahojen sivuvirtoina syntyvästä purusta kehitetään myös raaka-ainetta Poriin suunnitella olevaan biokonversiotehtaaseen, joka tulee tuottamaan bioetanolia, ligniiniä ja biokaasua. Alustavien suunnitelmien mukaan tehtaan on tarkoitus aloittaa toimintansa vuonna 2023.
 Luken tutkijan Risto Korpisen mukaan sahanpurun hyödyntäminen kiertotaloudessa rehuna olisi hyödyllisempää ja ekologisesti järkevämpää kuin sahanpurun jalostaminen puuetanoliksi.
 Yksisoluproteiinin tuotanto olisi Korpisen mukaan mahdollista integroida esimerkiksi osaksi sellutehtaan tuotantoa.
 – Sahanpurussa oleva ligniini ei kelpaa proteiininvalmistukseen, mutta sitäkin voitaisiin hyödyntää prosessin tarvitseman energian tuottamiseen.

Sahanpurusta kehitetään kalanruokaa – saattaa soveltua myös ihmisravinnoksi: "Melko maukasta"


Summary: Niin sanottuja hulluja metsoja ilmaantuu yleensä keväiseen soidinaikaan.

Kummallisesti käyttäytyviä metsoja on havaittu eri puolilla Keski-Suomea. Havaintoja on ainakin pohjoisesta Viitasaarelta, Jyväskylästä ja etelästä Joutsasta.
 Metsoja on nähty pomppimassa autojen päällä ja keekoilemassa taajama-alueilla.
 Kevään puolelta tunnetaan hullut metsot. Ne ovat ukkometsoja, joiden hormonit hyrräävät ja niiden pitää päästä tappelemaan. Jos ei oman lajin tappelukaveria löydy, metso tappelee vaikka auton kanssa.
 – Harvemmin näitä syksyllä näkyy. Takavuosina ne ovat todennäköisesti päätyneet pataan, eikä niistä ole lehtien palstoilla kirjoiteltu, sanoo Suomen Riistakeskuksen Keski-Suomen riistapäällikkö  Olli Kursula .
 Kursula arvelee, että käytöksen taustalla voi olla esimerkiksi se, että metson elinpaikalla on tehty hakkuita.
 – Metsoja on nyt myös verraten runsaasti, joten niitä näkyy enemmän, hän sanoo.
 Suomen eläinsuojeluliiton vapaaehtoinen eläinsuojeluneuvoja  Vesa Virtanen  arvelee, että metsojen käytöksen taustalla ovat kuitenkin ne hormonit.
 – Kyllä se niin on, että leudolla ilmalla hormonit alkavat metsolla hyrräämään. Uskoisin, että kun pakkaset tulevat, taajamametsotkin katoavat.

Mikä riivaa metsoja Keski-Suomessa? Käyttäytyvät kuin soitimella


Summary: Somen kauniit juhlapukupostaukset lisäävät vettä myllyyn.

Kokkolalaiset  Meeri Annala  ja  Alina Matilainen  ovat olleet kohtuullisen aikaisin liikkeellä vanhojentanssipäivähankinnoissaan. Lukion tokaluokkalaisina he tanssivat vanhojenpäivänä 2020 helmikuussa, mutta kampaajat varattiin jo ennen kesälomaa 2019.
 Pukujen metsästys alkoi kesällä. Tytöt päättivät lähteä paikkaan, jossa oli varmasti tarpeeksi juhlapukuliikkeitä.
 – Me oltiin muutenkin menossa Helsinkiin, niin käytiin yhden päivän aikana sovittamassa pukuja eri liikkeissä.
 Molemmat tytöt pitivät tärkeänä, että pukuja saa sovittaa, eikä niitä aiottukaan tilata suoraan netistä. Vasta sovittamalla kävi oikeasti ilmi, mikä itselle sopi. Meeri Annalalle suosikkivärikin varmistui vasta kokeilemalla
 Nykyään tanssiaispukujen katselu alkaa usein edellisen vuoden vanhojentansseista. Silloin some täyttyy ihanista tanssipuvuista, jotka innostavat tytöt liikkeelle.
 Meeri Annala ja Alina Matilainen selaavat esiin kuvia sovittamistaan puvuista. Heini Holopainen / Yle
 Some ja erityisesti Instagram onkin rukannut valmistautumiskelloa parissa vuodessa reippaasti taaksepäin, kertoo tanssiaispukuja netissä sekä kuudessa liikkeessä eri paikkakunnilla myyvän Zazabellan omistaja  Ruibin Zheng . Heillä amerikkalaistyyliset tanssiaispuvut ovat olleet valikoimassa yli kymmenen vuotta.
 – Kun Instagramin suosio kasvoi nuorten keskuudessa 2017, niin pukujen hankinta-aika aikaistui. Aiemmin ei juuri kukaan kysellyt pukuja ennen juhannusta, vaan sesonki oli syys-lokakuu. Nyt varhaisimmat tilaukset tehdään heti helmikuussa ja tyypillinen sesonki alkaa kesäkuussa.
 Kun varhaisimmat ovat olleet liikkeellä jo alkuvuodesta, muutama kuukausi ennen h-hetkeä ei kaikista liikkeistä saa enää jokaista mallia, väriä tai kokoa. Osa puvuista on myös tilaustuotteita, joten enää loppuvuodesta ei tilausta ehditä valmistaa ja toimittaa helmikuuksi. Silti osa kivijalka- ja nettikaupoista lupaa, että pukuja on edelleen runsaasti saatavilla.
 Glitter, paljetit, helmet ja näyttävyys. Ne kuuluvat vanhojentanssipukuihin. Heini Holopainen / Yle
 Tylliä, pitsiä, kimallusta
 Naistenosaston osastonhoitaja  Ulla Erkkilä  vaatetusketju Halosella Kokkolassa on hyvin selvillä siitä, millaisia pukuja tytöt tanssiaisiinsa haluavat.
 – Kyllähän se on tämä prinsessamaisuus, joka pysyy aina vain mukana elikkä on paljetteja ja helmiä, jotka kiiltävät ja kimaltavat. On hopeahohtoa, tyllihelmaa... Ne ovat aina mukana. Väreinä ovat sitten pastellit.
 Ulla Erkkilä Kokkolan Haloselta on auttanut lukuisissa mekonetsinnöissä. Heini Holopainen / Yle
 Koululaisten tanssiaisperinne on kulkenut kauaksi niistä päivistä, kun "vanhojen päivänä" oikeasti pyrittiin näyttämään vanhoilta.
 Esimerkiksi 1940-luvulla puvuilla ja kampauksilla imitoitiin keski-ikäisyyttä. Nykyään lukion vanhojentanssit muistuttavat amerikkalaisia Prom night -juhlia näyttävine asuineen.
 Kokkolalaiset Meeri Annala ja Alina Matilainen ovat siitä harvinaisia lukiolaisia, että he eivät halua mekkoihinsa leveää tyllihelmaa, vaan laskeutuvan iltapuvun alaosan. Sen sijaan paljetteja ja kimallusta pitkässä puvussa saa olla.
 – No mä tykkään siitä, että yläosa on semmoista pitsiä tai glitteristä ja alaosa on semmoinen perus, luonnehtii Meeri Annala.
 Hän harkitsi aluksi hillittyjä, maanläheisiä värejä, mutta päätyi vaaleansiniseen. Alina Matilainen tiesi alusta asti, mikä värimaailma sopii.
 – Mä tykkään tummista väreistä ja päädyin tummansiniseen. Muuten puvussa on tärkeintä selkä. Se, että selkä on kaunis ja avoin.
 Alina Matilaiselle ja Meeri Annalalle puvun yläosa on tärkeä. Alina arvostaa avointa ja kaunista selkää, Meeri haluaa, että etuosassa on pitsiä tai kimallusta. Heini Holopainen / Yle
 Tanssipari haussa jo lukion alussa
 Poikien valmistautuminen sujuu tyttöjä rennommin.
 Lukion toisen luokan pojat ovat useimmiten hankkimassa pukua vanhojentansseihin vasta vuodenvaihteen jälkeen. Jos kotipaikkakunnalla on juhlapukuliike, frakin tai tumman puvun vuokraus on mahdollista ja melko yleistä.
 Hää- ja juhlapukuliike Tyynelässä Seinäjoella itse asiassa kannustetaan poikia puvunhankintaan mahdollisimman myöhään.
 – Jos pojat käyvät salilla, aikaisin hankittu puku voi olla helmikuussa jo liian pieni, vinkkaa myyjä  Airi Lepistö .
 Tytöt sen sijaan ovat alkaneet miettiä "prinsessapäiväänsä" ehkä jo lukion ensimmäisellä luokalla. Silloin ainakin harkitaan jo tanssipareja. Moni poika onkin yllättynyt saadessaan lukion ensimmäisen luokan syksyllä WhatsApp-viestejä, joissa luokan tytöt kyselevät vanhojentanssipariksi.
 Glitter ja näyttävyys ovat vaatimuksina myös kenkien valinnassa. Jotkut tosin tanssivat matalakantaisissa kengissä välttääkseen kipeitä jalkoja. Heini Holopainen / Yle
 Monella paikkakunnalla ei ole juhlapukuliikkeitä, joten netti on nykyään suosittu ostospaikka. Sen on huomannut seinäjokisen Tyynelän myyjä Airi Lepistö.
 – Netistä saa varmasti hyviäkin pukuja, mutta monen tytön vartalo ei kuitenkaan ole se keskiverto ja ideaali. Siksi meidänkin liikkeeseen tullaan ja kysytään, voimmeko me tehdä pukuun muutoksia. Pääosin me korjaamme omien asiakkaiden pukuja.
 Yleistä on myös tyllialushameen vuokraus netistä hankitun puvun tuunaamiseksi.
 Elämän toiseksi tärkein mekko
 Zazabellan Ruibin Zheng on pannut merkille, että vanhojentanssit ovat saaneet aiempaa merkittävämmän roolin tyttöjen elämässä.
 – Hääpuvun jälkeen vanhojentanssimekko on naisen elämän toiseksi tärkein tanssipuku ja siihen kyllä panostetaan.
 Osa tytöistä ja heidän vanhemmistaan on valmis satsaamaan tanssiaispäivään useita satoja euroja. Puvun saa edullisimmillaan noin 150 eurolla, mutta kalleimmat maksavat jopa 800 euroa. Tyypillisin mekon hinta on 300–400 euroa. Koristeet, käsityön määrä, materiaali ja merkki vaikuttavat hintaan.
 Ulla Erkkilä Kokkolan Haloselta tietää myös, että pastellisävyt kiinnostavat tyttöjä. Heini Holopainen / Yle
 Puvun ja kampaajan lisäksi menoeriä on muitakin. Esimerkiksi Alina Matilainen harkitsee tekoripsien laittoa ja keinorusketusta. Edessä on siis varsinainen prinsessapäivä.
 Ai niin ja se tärkein kysymys aikana, jolloin lukion opiskelijoista noin 60 prosenttia on tyttöjä: onko pari hankittuna?
 – Joo, me hankittiin parit samaan aikaan, kun viime vuonna tanssittiin vanhoja, naurahtaa Meeri Annala.
 – Niin, me ei oltu niin aikaisin liikkeellä kuin jotkut, jotka kyselivät pojilta jo tyyliin lukion ekana päivänä, hymähtää Alina Matilainen.
 Lukioiden poikapulaa on paikattu pyytämällä tanssipareiksi nuorempia lukiolaispoikia sekä ammattikoulujen opiskelijoita. Osa tytöistä tanssii tyttöparien kanssa, mutta osa jättää parin puuttuessa tanssimisen väliin kokonaan.
 Aiheesta voi keskustella 19.11. klo 22 saakka.
 Lue myös:   Kuvat kertovat vanhojenpäivien muutoksen 30-luvulta nykyaikaan – vanhuuden ihannoinnista teiniprinsessoihin ja jenkkivaikutteisiin

Alina Matilaiselle puvussa on tärkeintä selkä, Meeri Annala haluaa laskeutuvan alaosan – vanhojentanssipuvut hankitaan jo jopa vuotta etukäteen


Summary: Vietnamin ulkoministeriö kertoo antavansa uhrien omaisille lainaa ruumiiden kuljetuskustannuksiin.

Britanniassa rekan kylmäkuljetuskontista lokakuussa kuolleina löytyneiden vietnamilaisten omaiset haluavat haudata uhrit Vietnamissa.
 Moni perhe aikoo ottaa Vietnamin hallitukselta lainaa saadakseen läheistensä ruumiit kotiin. Vietnamin ulkoministeriö on kertonut, että se auttaa perheitä saamaan joko ruumiit tai tuhkat Vietnamiin, mutta että omaisten on maksettava kuljetuskulut.
 Tuhkien kuljetus Britanniasta Vietnamiin maksaa 1 774 dollaria ja ruumiin 2 858 dollaria, kertoo uutistoimisto AFP.
 – Maksamme minkä tahansa hinnan, vaikka minun pitäisi myydä taloni tai maani, kertoi  Le Minh Tuan , jonka 30-vuotias poika oli yksi 39 uhrin joukossa.
 Perhe maksoi pojan salakuljetusmatkasta Eurooppaan yli 30 000 dollaria.
 Kyse on valtavasta summasta, sillä heidän kotimaakunnassaan Nghe Anissa vuosiansiot ovat keskimäärin noin 1 200 dollaria.
 Le Minh Tuan haluaa, että hänen poikansa kuljetetaan Britanniasta ruumispussissa tuhkaamisen sijaan, jotta tälle voidaan järjestää perinteiset hautajaiset.
 Tuhkaaminen ei ole yleistä Vietnamin köyhällä maaseudulla, joista suurin osa uhreista on kotoisin.
 Lukuisat perheet ottivat tuhansien dollareiden lainat lähettääkseen lapsensa Britanniaan. Perheiden toiveissa oli, että matkaan lähetetyt löytäisivät Britanniasta hyvän työpaikan, ja lähettäisivät rahaa kotiin, jolla lainat saataisiin maksettua.
 Lue myös:
 Kuolleina rekasta löytyneiden tapauksessa uusia syytteitä – Britannian poliisin mukaan kaikki kuolleet olivat vietnamilaisia
 BBC: Rekkatragedian uhrien joukossa ehkä vietnamilaisia – Viimeinen tekstiviesti: ”En pysty hengittämään”

Vietnamilaiset ottavat suuria lainoja saadakseen rekasta kuolleina löydetyt omaisensa takaisin kotiin


Summary: Turkki ilmoitti aiemmin marraskuussa lähettävänsä hallussaan olevat ulkomaalaiset Isis-taistelijat kotimaihinsa.

Turkin karkottamien Isis-taistelijoiden joukossa on ruotsalaisia, jotka voidaan lähettää takaisin Ruotsiin. Asian on vahvistanut Ruotsin suojelupoliisi  Ruotsin radiolle.
 Poliisin mukaan mahdollisesti Ruotsiin palaavien Isis-taistelijoiden määrä on pieni. Suojelupoliisin analyytikko  Ahn-Za Hagström  ei täsmennä Ruotsin radion haastattelussa, kuinka monesta henkilöstä on kyse.
 Tiedossa ei myöskään ole, mitä seuraavaksi tapahtuu. Hagström pitää tilannetta vaikeasti ennustettavana, mutta kertoo poliisin olevan hyvässä valmiustilassa.
 – Yritämme muodostaa niin hyvän kuvan kuin mahdollista ja seuraamme tilanteen kehittymistä tarkkaan, jotta olemme niin valmistautuneita kuin on mahdollista, Hagström sanoo.
 Hagströmin mukaan suuri osa ruotsalaisista Isis-taistelijoista on vangittuina tai leireissä kurdien hallinnoimilla alueilla. Odotettavissa ei hänen mukaansa ole, että suuri joukko taistelijoita palaisi lähiaikoina Ruotsiin.
 Turkki ilmoitti aiemmin marraskuussa, että se aikoo lähettää hallussaan olevat ulkomaalaiset Isis-taistelijat kotimaihinsa. Taistelijoita on jo palautettu Tanskaan, Britanniaan, Yhdysvaltoihin ja Saksaan.
 Lisää aiheesta:
 Turkki sanoo aloittaneensa Isis-taistelijoiden palautukset
 Turkin karkottama epäilty amerikkalainen Isis-taistelija jumissa Kreikan ja Turkin rajalla – ”Ei meidän ongelmamme”

Turkin karkottamien Isis-taistelijoiden joukossa on ruotsalaisia, vahvistaa Ruotsin suojelupoliisi


Summary: Seinäjoen vasta avatun Ideaparkin erään ravintolan keittiössä kärähti. Yksi sai palovammoja.

Seinäjoen Ideapark jouduttiin tyhjentämään tänään aamupäivällä, kun ravintolan keittiössä oli palon alku. Yksi henkilö sai palovammoja ja vietiin tarkistettavaksi.
 – Palo on saatu hallintaan, mutta savua tuli sen verran, että kauppakeskus piti tyhjentää, kertoo pelastuspäällikkö  Kari Pajuluoma .
 Pajuluoma arvelee, että kauppakeskus voidaan avata pian.

Ravintolassa kärähti – Seinäjoen Ideapark tyhjennettiin


Summary: Päivä ei ole Suomessa vielä tarpeeksi vakiintunut päästäkseen kalenteriin, almanakkatoimistosta kerrotaan.

Tänään 19. marraskuuta vietetään kansainvälistä miestenpäivää.
 Päivän tarkoituksena on kiinnittää huomiota erityisesti poikien ja miesten terveyteen, sukupuolten tasa-arvon edistämiseen ja hyvien roolimallien korostamiseen.
 Nykymuodossaan vuonna 1999 alkanutta miestenpäivää vietetään joissakin valtioissa ympäri maailman, mutta tarkkaa lukua ei ole. Virallisesta kansallisesta miestenpäivästä on kuitenkin ollut puhetta jo 1960-luvulta.
 Suomessa päivää ei ole sisällytetty Helsingin yliopiston almanakkatoimiston kalenteriin eikä sitä näin ollen juurikaan huomioida.
 Yliopiston almanakkatoimiston johtajan  Minna Saarelma-Paukkalan  mukaan asiaa kysellään aina silloin tällöin, koska Suomessa vietetään myös kansainvälistä naistenpäivää.
 – Yleisesti katsotaan, että kalenteriin otettavilla merkkipäivillä tulee olla tarpeeksi vakiintunut ja pitkäaikainen vietto Suomessa niin, että mukana on suuri kansanjoukko. Tässä päivät eroavat, Saarelma-Paukkala kertoo.
 – Nyt näyttää siltä, että miestenpäivä on selvästi nousemassa. Saattaa vielä käydä niin, että sekin lisätään kalenteriin.
 Saarelma-Paukkala vertaa asiaa äitienpäivän ja isänpäivän viettoon. Ensin vietettiin vain äitienpäivää, mutta isänpäivä tuli myöhemmin. Tänä vuonna isänpäivä on virallinen liputuspäivä ensimmäistä kertaa.
 – Yhteiskunta on tasa-arvoistumassa. Naiset ja miehet ovat näissäkin asioissa tulossa samalle viivalle, Saarelma-Paukkala sanoo.
 Kansainvälistä miestenpäivää ei mainita myöskään  YK:n tapahtumakalenterissa , josta kansainvälinen naistenpäivä löytyy.
 Kansainvälistä naistenpäivää vietetään maaliskuun 8. päivä. Tänään vietetään YK:n kalenterin mukaan maailman liikenneonnettomuuksien uhrien muistamisen päivää ja maailman vessapäivää.
 Nykyinen juhlapäivä syntyi trinidadtobagolaisen tutkijan  Jerome Teelucksinghin  päätöksestä, joka halusi isänpäivän lisäksi päivän, jona juhlistettaisiin myös poikia sekä miehiä, jotka eivät ole isiä. 19. marraskuuta oli hänen isänsä syntymäpäivä. Trinidad & Tobago oli myös ensimmäinen maa, jossa päivää juhlistettiin virallisesti 20 vuotta sitten.
 Pitäisikö kansainvälinen miestenpäivä lisätä Suomessa kalenteriin? Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Lue lisää :
 Venäjällä miehillä on oma juhlapäivänsä

Ympäri maailmaa vietetään tänään kansainvälistä miestenpäivää, mutta Suomessa ei – ainakaan virallisesti


Summary: Talouden näkymiä kirkastavat väistyvät kauppasodat.

OP-ryhmä parantaa varovasti ennustettaan Suomen talouskasvusta tälle vuodelle.
 OP odottaa, että Suomen talous kasvaa tänä vuonna 1,4 prosenttia. Kesällä, jolloin OP heikensi aiempaa ennustettaan, se odotti kasvun jäävän 1,2 prosenttiin.
 OP:n mukaan vähittäiskaupan myynti ja asuntokauppa ovat viime kuukausina piristyneet. Lisäksi palveluvienti ja suuret laivatoimitukset tukevat vientiä painuvasta tavaraviennistä huolimatta, kertoo tiedotteessa OP:n pääekonomisti  Reijo Heiskanen .
 – Vienti vetääkin tänä vuonna kokonaisuutena hieman aiempia arvioita paremmin, Heiskanen toteaa tiedotteessa.
 Ennusteen ensi vuoden talouskasvusta OP pitää ennallaan 0,5 prosentissa. Heiskasen mukaan Suomen talous on "pehmeässä laskussa".
 Kauppasodat hälventymässä
 Suomen työllisyyden kasvu on OP:n mukaan ensi vuonna jäämässä vähäiseksi: työllisyysaste on nousemassa 72,9 prosenttiin tämän vuoden 72,6 prosentista. Inflaatio on sekä tänä että ensi vuonna prosentin luokkaa ennusteen mukaan.
 OP:n ekonomistien mukaan maailmantalouden kasvu on vuoden 2019 aikana vaimentunut odotusten mukaisesti, mutta talouden riskikuva on kirkastunut. Tähän vaikuttavat Britannian sopimuksettoman EU-eron pieni todennäköisyys sekä Yhdysvaltojen ajamien kauppasotien laantuminen.
 Yhdysvaltojen ja Kiinan välinen kauppasota ei ole laajentunut pelättyä tahtia, ja Yhdysvaltojen asettamat autojen tuontitullit vaikuttavat aiempaa epätodennäköisemmiltä, ekonomistit perustelevat.
 OP:n ekonomistit odottavat, miten Euroopan keskuspankin (EKP) uusi puheenjohtaja  Christine Lagarde  tulee ohjaamaan rahapolitiikkaa.
 – Erityisesti odotetaan suuntaviivoja koskien EKP:n rahapolitiikan strategian uudistamista, sanoo OP:n senioriekonomisti  Tomi Kortela  tiedotteessa.

OP paransi varovasti ennustetta tämän vuoden talouskasvusta – ensi vuoden ennuste jumissa puolessa prosentissa


Summary: Lähetystö haluaa muun muassa muutoksen vesilakiin, jotta vesivoimayhtiöt velvoitetaan vahvemmin kalateiden rakentamiseen.

Vaelluskalojen tulevaisuudesta huolestuneet ovat kokoamassa uutta karvalakkilähetystöä eduskuntatalolle.
 Tavoitteena on koota muutaman kymmenen hengen lähetystö, joka lähtisi puhumaan vaelluskalojen puolesta ministereille.
 Päättäjiä vaaditaan muun muassa päivittämään vesilakia ja vahvistamaan vesivoimayhtiöiden velvoitteita rakentaa voimalaitosten ohitusratkaisuja, kuten kalauomia tai -teitä.
 Lähetystö haluaa myös, että valtion omistajaohjausta terävöitetään valtio-omisteisissa sähköyhtiöissä, jotka ovat osallisena vesivoiman tuottamisessa.
 Lähetystön yhteyshenkilö ja järjestäjä  Olli-Pekka Salminen  korostaa, että kyse on myös kuntien ja maakuntien elinvoimaisuudesta. Esimerkisi Lapissa lohen ja muiden vaelluskalojen paluu tarkoittaisi lisää potkua kesämatkailuun.
 – Kyse on laajasta kokonaisuudesta sekä vaelluskalojen että alueiden elinvoiman näkökulmasta, Salminen toteaa.
 Vaelluskalojen katoaminen on valtakunnallinen ongelma
 Karvalakkilähetystöön toivotaan mukaan väkeä padottujen jokien varsilta eri puolilta Suomea.
 Salminen on perustanut hiljattain Facebook-ryhmän karvalakkilähetystön kokoamiseksi. Ryhmässä on jo parisataa jäsentä. Tavoitteena on mennä päättäjien puheille helmikuun alkupuolella.
 Salminen korostaa, että vaelluskalojen menettämisessä on kyse valtakunnallisesta ongelmasta, johon halutaan muutos.
 Hänellä itsellään on juuret Kemijokivarressa, mutta hän muistuttaa, että vastaavia padottuja jokia on muuallakin.
 – Esimerkiksi Kemijoella on odotettu toimenpiteitä 70 vuotta ja mitään ei ole tapahtunut, joten nyt on korkea aika alkaa tapahtua konkretiaa, Salminen painottaa.

Vaelluskalojen puolesta kootaan uusi karvalakkilähetystö – ministerien pakeille lähdetään eri puolilta Suomea


Melkein joka toinen (47 %) mielenterveysongelmia kokeva tuntee joutuneensa leimatuksi sairautensa vuoksi, selviää tuoreesta Mielenterveysbarometristä, jonka Mielenterveyden keskusliitto teetti Kantar TNS Oy:llä. Alan ammattilaisten käsitys leimaantumisen kokemuksesta on mielenterveyden ongelmia itse kokevia synkempi, sillä yli 60 prosenttia ammattilaisista uskoo, että mielenterveyden ongelmia kokevat joutuvat leimatuksi.
 Tulokset kertovat myös, että yhä useampi ihminen ei haluaisi mielenterveysongelmia kokevaa ihmistä naapurikseen.
 – Edelliseen barometriin verrattuna muutos on tilastollisesti merkittävä ja voimme todeta, että pidemmällä aikavälillä nimby-ilmiö (not in my backyard) on kasvanut, sanoo Mielenterveyden keskusliiton kehitysjohtaja  Janne Jalava . Nimby tarkoittaa omassa naapurustossa "epämiellyttäväksi" koettujen naapureiden tai rakennusprojektien vastustamista.
 Myös häpeän kokemus on yleinen mielenterveysongelmia kokevien keskuudessa. Joka kolmas on hävennyt hoitoon hakeutumista ja mielenterveyden ongelmista kertomista muille ihmisille.
 – Tiedämme, että kaikissa mielenterveyden häiriöissä tehokkain apu on se, että ihminen pääsee hoitoon mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Tämän faktan kanssa järjestelmämme on ristiriidassa. Kun hoidon saatavuus on huonoa, se voimistaa mielenterveysongelmiin liittyvää stigmaa ja ihmisen kokemaa häpeää, toteaa Mielenterveyden keskusliiton toiminnanjohtaja  Olavi Sydänmaanlakka .
 Vuoden 2019 barometrissä tutkittiin leimautumisen ja häpeän kokemuksen lisäksi muun muassa mielenterveysongelmia kokeneiden asemaa yhteiskunnassa ja näkemyksiä mielenterveysongelmien kanssa elämisestä ja toipumisesta, työelämän suhtautumista mielenterveysongelmiin sekä järjestöjen ja vapaaehtoistyön merkitystä mielenterveystyössä.
 Mielenterveysbarometriä varten haastateltiin yhteensä noin 2 000 henkilöä, joista osa oli mielenterveysongelmia itse kokevia ja heidän omaisiaan ja osa mielenterveysalan asiantuntijoita ja suurta väestöä.
 Haastattelut teki Kantar TNS.
 Tällä viikolla vietetään myös kansallista mielenterveysviikkoa.

Barometri: Melkein joka toinen mielenterveyden ongelmista kärsivä pelkää leimautumista – Ongelmia kokevaa ei haluta naapuriksi entistä useammin


Summary: IMF:n mukaan Suomen pitäisi tarkastella vanhempainvapaan ja kotihoidon tukia.

Kansainvälisen valuuttarahasto IMF:n arvion mukaan Suomen valtion lainanotto vuonna 2023 vastaisi edelleen noin yhtä prosenttia bruttokansantuotteesta.
 Suomen nykyisen hallituksen tavoitteena on, että normaalin talouskehityksen oloissa Suomen julkinen talous olisi tasapainossa vuonna 2023.
 Suomen talouden odotetaan kasvavan tänä vuonna 1,25 prosenttia ja ensi vuonna 1,5 prosenttia, IMF kertoo tiedotteessa.
 Valuuttarahasto arvioi jokaisen jäsenmaansa taloustilannetta säännöllisin välein. IMF:n valtuuskunnan johtaja  Alasdair Scott  vierailee tänään Suomessa, ja IMF:n valtuuskunta keskustelee Suomen taloudesta eri viranomaisten, tutkimuslaitosten ja muiden tahojen kanssa.
 IMF muistuttaa, että julkisen talouden tasapainottamiseen on useita vaihtoehtoja.
 – Suomen hallitus voisi poistaa ympäristölle haitalliset tuet. Niiden yhteenlaskettu määrä on 3,5 miljardia euroa vuodessa, mikä vastaa noin neljäsosaa tämänhetkisistä koulutusmenoista, valuuttarahasto katsoo.
 IMF:n mukaan hallituksen on löydettävä muitakin säästökohteita, ja kustannusten kehitys on otettava huomioon myös keskustelussa sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistamisesta.
 Työllisyyden vahvistamiseksi hallitus voisi IMF:n mukaan tarkastella vanhempainvapaan ja kotihoidon tukia, jotka saattavat kannustaa naisia jäämään kotiin. Valuuttarahaston mukaan hallitus voisi tarkastella myös verotus- ja etuusjärjestelmiä, jotka saattavat johtaa siihen, että työttömäksi jääminen saattaa olla taloudellisesti kannattavampaa kuin työttömyys.

IMF:n arvion mukaan Suomen talous ei ole tasapainossa vuonna 2023


Summary: Budjetissa korostuvat muun muassa ilmastonmuutoksen hillintä ja työpaikkojen luominen.

EU:n neuvosto ja parlamentti ovat päässeet Brysselissä yhteisymmärrykseen unionin budjetista ensi vuodelle.
 Neuvoston puheenjohtajana toimiva valtiosihteeri  Kimmo Tiilikainen  edusti jäsenmaista koostuvaa neuvostoa neuvotteluissa parlamentin kanssa.
 – Saimme neuvoston puheenjohtajana neuvoteltua tasapainoisen ratkaisun. Ensi vuoden budjetissa korostuvat erityisesti ilmastonmuutoksen hillintä, työpaikkojen luominen sekä turvallisuus- ja muuttoliikekysymykset, valtiosihteeri Tiilikainen sanoo tiedotteessa.
 Neuvosto ja parlamentti sopivat, että sitoumusmäärärahat ovat yhteensä 168,7 miljardia euroa eli 1,5 prosenttia enemmän kuin vuonna 2019.
 Näihin määrärahoihin EU sitoutuu ensi vuoden aikana, mutta osa niistä maksetaan myöhemmin.
 Maksumäärärahat ovat yhteensä 153,6 miljardia euroa. Nämä määrärahat EU maksaa ensi vuonna.
 EU:n neuvoston ja parlamentin pitää vielä vahvistaa sopimus virallisesti.
 Samaan aikaan ensi vuoden budjettineuvotteluiden kanssa EU:n jäsenmaat ovat neuvotelleet Suomen johdolla myös unionin  rahoituskehyksestä vuosille 2021–2027 . Seitsemän vuoden välein tehty kehys asettaa rajat vuosittaiselle menoarviolle.
 Lue myös:
 2020 EU budget: Council and Parliament reach agreement
 Suomi viimeistelee esitystä EU:n tulevien vuosien rahankäytöstä – Kotiinpäin ei voi vetää, omakin nettomaksu kasvaa

EU:n ensi vuoden budjetista sopu


Summary: Turussa poliisi tutkii kolmea puhelinkauppojen yhteydessä tapahtunutta ryöstöä tai ryöstön yritystä.

Turussa on tapahtunut lyhyen ajan sisällä kaksi ryöstöä ja yksi ryöstön yitys, jotka on toteutettu kaikki samalla tavalla, kertoo Lounais-Suomen poliisi tiedotteessaan.
 Tapaukset liittyvät yksityishenkilöiden välisiin puhelinkauppoihin ja tutkinnan mukaan kaikki tapaukset ovat edenneet samankaltaisesti.
 Poliisi kertoo, että ensimmäinen tapaus tapahtui viime perjantaina myöhään illalla Kakolanmäen lähellä. Mies oli tullut paikalle verkossa myynnissä olevan puhelimen kanssa, koska oli sopinut kaupat tehtäväksi kadun kulmassa.
 Kaupantekopaikalle saapui autolla kaksi miestä, joista toinen tuli tekemään kauppoja. Paikalle tullut ostajaehdokas, noin 25-vuotias mies, oli puhelinta tarkasteltuaan antanut vain osan sovitusta kauppahinnasta ja sen jälkeen sumuttanut poliisin mukaan jotain sumutetta myyjän kasvoille. Samalla mies oli anastanut puhelimen ja poistunut paikalta juosten autoon, jolla pakomatkaa oli jatkettu.
 Yksi tekijä saatiin kiinni
 Toinen tapaus sattui eilen maanantaina iltapäivän aikaan Aurajoen toisella puolella Laivurinkadulla. Poliisin mukaan tässäkin tapauksessa mies oli myynyt verkossa puhelintaan ja sopinut ostajaehdokkaan kanssa tapaamisen keskustan liepeille. Taas kaupantekoon oli saapunut ostajapuolena noin 25-vuotias mies. Mies oli toiminut samoin kuin viime perjantain ryöstössä.
 – Paikalla olleet poliisipartiot saivat omin tutkimuksin selvitettyä teon tekijän, vuonna 1996 syntyneen miehen henkilöllisyyden ja hänet otettiin myöhemmin illalla kiinni epäiltynä ryöstöön, kertoo poliisi.
 Poliisin kiinniotosta huolimatta samantyyppinen ryöstöyritys tapahtui vielä hieman ennen iltakymmentä maanantai-iltana Turun Martissa kerrostalon rappukäytävässä.
 – Tässäkin tapauksessa kaupan kohdetta tutkittiin, mutta kun maksun aika koitti, kaivoi ostaja mahdollisesti pippurisumutteen taskustaan ja sumutti kohti miespuolista myyjää. Myyjä pääsi pakenemaan paikalta puhelimensa kera ja ostaja poistui juosten ulos rappukäytävästä, kertoo poliisi.
 Tekijä, noin parikymppinen mies, oli paennut paikalta nousemalla henkilöauton takapenkille kyytiin. Autossa oli hänen lisäkseen kuljettaja ja matkustaja.

Erikoinen rikosten sarja Turun poliisin tutkittavana – netissä puhelimia myyneitä sumutettiin ostotilanteessa sumutteella kasvoihin


Summary: Turku Energia hakee toimenpidelupaa yhteistyössä Turun Seudun Energiatuotannon kanssa lämpölaitoksen perustamiseksi.

Turun Koroisten alueelle suunnitellaan geotermistä laitosta.
 Lupaa rakennushankkeelle hakee Turku Energia yhteistyössä Turun Seudun Energiatuotannon kanssa. Tarkoituksena on porata Koroisten sähköaseman läheisyyteen kaksi noin 7000 metriä syvää lämpökaivoa.
 Hankeessa laitoksen vaatimat uudet prosessilaitteet lämmön talteenottoon asennettaisiin Koroisten sähköaseman sisälle, joten uusia rakennuksia hanke ei tarvitse. Sähköaseman yhteydessä sijaitsee Turku Energian mukaan myös yhtiön yksi kaukolämmön vara- ja huipputuotantolaitoksista.
 Aiesopimus laitoksen rakentamisesta on tehty vuonna 2016 ST1-energiayhtiön kanssa. Aikaisintaan laitos tuottaisi energiaa Turku Energialle vuonna 2023.
 Lopullinen päätös Turkuun rakennettavasta lämpölaitoksesta tehdään Espoon Otaniemessä meneillään olevan pilottihankkeen jälkeen, joka valmistuu vuonna 2020.
 Lue myös:
 Maan syvyyksien lämmöllä korvataan vielä kivihiiltä, uskoo Espoon koelaitoksen kanssa kamppaillut St1: "Oppirahat on maksettava"
 Kilometrien syvyyteen yltävät poraukset jatkuvat elokuussa Espoon Otaniemessä – Geolämpölaitos ensi vuonna koekäyttöön

Turkuun haetaan lupaa rakentaa geoterminen laitos– lämpökaivot porataan useiden kilometrien syvyyteen


Summary: Väestörekisterikeskus teki viime vuonna henkilötietojen myynnillä noin 9 miljoonan euron voitot. Etlan asiantuntijan mukaan tietojen pitäisi olla maksuttomia.

Lasten suuri lelukirja tipahtaa lapsiperheen postilaatikkoon joka syksy lähes kellon tarkkuudella. Vastasyntyneen vanhemmat saavat iloiset onnentoivotukset ja näytekappaleen vaippavalmistajalta heti kotiuduttuaan.
 Miten lelu- ja vaippakauppiaat osaavat lähettää mainoksensa oikeisiin osoitteisiin?
 Ne – ja monet muut suoramarkkinoijat – saavat tietonsa väestötietojärjestelmästä, jota ylläpitää valtiovarainministeriön valvonnassa toimiva Väestörekisterikeskus (VRK) ja maistraatit.
 Väestörekisterikeskuksella on huima määrä tietoja jokaisesta suomalaisesta ja Suomessa vakituisesti asuvasta ulkomaalaisesta. Väestötietojärjestelmästä löytyvät perustiedot kuten nimi, syntymäaika ja kotikunta. Mutta sen lisäksi rekisteriin on kirjattu muun muassa tiedot muun muassa lapsista ja siviilisäädystä.
 Tiedot kiinnostavat firmoja niin paljon, että ne ovat valmiita maksamaan niistä vuosittain miljoonia euroja.
 Könttiä ja yksittäisiä hakuja
 Väestörekisterikeskus luovuttaa tietoja sekä julkishallinnolle – esimerkiksi viranomaisille ja tutkijoille – että yksityisille yrityksille.
 VRK myy henkilötietoja vuosittain noin 12 miljoonan euron arvosta. Tästä noin 11 miljoonaa tulee liiketaloudellisista palveluista eli yrityksiltä ja loput julkiselta puolelta, jolle iso osa palveluista on maksuttomia.
 – Yksityissektorilta saadut tulot ovat kasvaneet tasaisesti viime vuosina, kertoo Väestörekisterikeskuksen tietopalvelupäällikkö  Päivi Pösö .
 Tämä malli on nyt Suomeen valittu.  Päivi Pösö
 Väestörekisterikeskus myy henkilötietoja pääasiassa kahdella tavalla: massaluovutuksina ja yksittäisinä tiedusteluina.
 Massaluovutuksessa yritys tai viranomainen tilaa kerralla suuren köntän ihmisten yhteystietoja, joiden avulla he pitävät asiakastietorekisterinsä ajan tasalla tai tekevät kohdennettua markkinointia.
 – Yritys voi esimerkiksi haluta lähettää jääkiekkoaiheisen mainoksen 30-vuotiaille tamperelaismiehille.
 Yritys maksaa näistä tiedoista Väestörekisterikeskukselle 11 senttiä per henkilötieto. Välikätenä toimiva tekninen operaattori ottaa lisäksi oman hinnastonsa mukaisen siivun. Valtion ja kuntien viranomaisille tietojen päivittämiset ovat pääosin maksuttomia.
 Yksittäisessä tiedustelussa Väestörekisterikeskus antaa esimerkiksi autokauppiaalle luvassa määritellyn pääsyn tietokantaansa, josta hän tarkistaa asiakkaansa tiedot rahoitussopimusta laadittaessa. Autokauppias maksaa jokaisesta tekemästään hausta. Hinta määräytyy sen mukaan, miten laajoja tietoja haku sisältää.
 Perustietojen kuten nimen, osoitteen ja elossaolon kysely maksaa yksityiselle 27 senttiä. Julkishallinnon viranomaiset kuten valtion virastot ja kunnat saavat tiedot maksutta.
 – Näiden yksittäisten kyselyjen osuus on kasvanut viime vuosina, Pösö sanoo.
 Tuottoisaa kauppatavaraa
 Kun Väestörekisterikeskus alkoi 1960-luvun lopulla kerätä ja ylläpitää suomalaisten henkilötietoja, oli ajatus alusta asti, että valtava tietovaranto palvelee myös elinkeinoelämää.
 – Tavoitteena oli, että koko yhteiskunta hyötyy, Päivi Pösö sanoo.
 Nykyinen väestötietorekisteri on Pösön mielestä toimiva ja auttaa tavallisen kansalaisen arkea.
 – Ennen vanhaan esimerkiksi muutossa piti ilmoittaa uusi osoite moneen paikkaan. Osa voi kokea sen helpottavana, että ilmoittaminen hoituu palveluna automaattisesti.
 Mutta miksi tiedoista peritään maksuja? VRK:n henkilötietokaupan sallii sitä erikseen valvomaan säädetty  laki  (siirryt toiseen palveluun).
 Väestörekisterikeskuksesta haettujen tietojen maksullisuus perustuu valtion maksuperustelakiin sekä Väestörekisterikeskuksen maksuasetukseen ja omaan hinnastoon. Tuloilla varmistetaan väestötietojen käsittely ja saatavuus, Pösö sanoo.
 – On selvää, että toiminnan ylläpitäminen aiheuttaa kustannuksia.
 Lain mukaan tietoturvallisuuden edellyttämät tietojärjestelmien sekä niihin liittyvien laitteistojen ja ohjelmistojen hankinta, väestötietojärjestelmän tietojen ylläpito ja muut kustannukset maksetaan valtion varoista.
 Hinnan pitäisi olla enintään irtiottokustannuksiin perustuva.  Heli Koski
 Tilinpäätöstietojen perusteella henkilötietojen myynti on Väestörekisterikeskukselle kannattavaa toimintaa: viime vuonna VRK teki liiketaloudellisilla tietopalvelutuotteilla voittoa noin 9 miljoonaa euroa. Suurin osa tästä kertyy yksittäisistä kyselyistä.
 – Toki voidaan pohtia, mitä pitäisi kattaa yhteisistä verovaroista. Lainsäätäjä on kuitenkin valinnut Suomeen mallin, jossa valtio perii korvauksen väestötietojen hyödyntämisestä liiketoiminnassa, Päivi Pösö sanoo.
 Julkisin varoin kerätyt ja ylläpidetyt tietovarannot ovat julkishyödykkeitä, sanoo tutkimusjohtaja  Heli Koski  Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etlasta. Kosken mielestä kansalaisilta kerätyn tiedon pitäisi olla mahdollisimman vapaasti kaikkien yhteiskunnan tahojen käytettävissä.
 – Tietojen pitäisi olla maksuttomia tai niistä tulisi periä enintään irtiottokulut. Väestörekisterikeskuksen osalta tilanne on ongelmallinen, koska se on nettobudjetoitu virasto, joka kattaa merkittävän osan kustannuksistaan palvelutuloilla.
 Koski muistuttaa, että vuonna 2011 hallituksen yksi kärkihankkeista oli julkisten tietojen avaaminen laajasti yhteiskunnan eri tahojen käyttöön. Ajatuksena oli, että data synnyttäisi uutta bisnestä. Kosken mukaan onkin viitettä siitä, että julkisten tietojen avaaminen lisää tietoperusteisten tuotteiden markkinoiden kokoa ja kasvua.
 – Käytännössä se tarkoittaa myös lisää verotuloja.
 Voivatko tiedot päätyä vääriin käsiin?
 Väestörekisterikeskus ei luovuta henkilötietoja firmoille sellaisenaan, vaan ne lähetetään firmalle välikäden, niin sanotun tulostustalon kautta. Ostaja ei saa rekisteriä itselleen.
 – Tällä pyrimme estämään, että tietoja ei hyödynnetä useampaan kertaan tai käytetä muihin tarkoituksiin, Päivi Pösö sanoo.
 Pöson mukaan tietoja ei myöskään luovuteta aivan kenelle tahansa.
 – Ensimmäinen vaatimus on, että firman pitää osoittaa, että tiedot ovat sille aidosti tarpeellisia. Yrityksen toiminnan pitää olla laillista Suomessa ja yrityksen tietosuojan kunnossa.
 Näin estät tietojesi luovuttamisen Väestötietojärjestelmään voi tehdä suoramarkkinointi-, sukututkimus- ja henkilömatrikkelikiellon sekä yhteystietojen luovutuskiellon ja asiakasrekisterin päivityskiellon. Kiellot voi asettaa Väestörekisterikeskuksen  Tarkista tietosi! -palvelussa . Palvelu vaatii tunnistautumisen. Jos yhteystietosi ovat jonkun toisen tahon rekisterissä niin väestötietojärjestelmään tehty kielto ei välity niihin. Viranomaisille, esimerkiksi Tilastokeskukselle ja Viestintävirastolle, luovutetaan niille säädettyjen tehtävien hoitamisessa tarpeelliset tiedot edellä kerrotuista kielloista huolimatta. Mikäli et halua soittoja puhelinmyyjiltä, tee lisäksi ilmoitus Suomen Asiakkuusmarkkinointiliiton ylläpitämään  Robinson-rekisteriin .
 Kuinka kansalainen voi olla varma, että hänen tietojaan käytetä väärin tai etteivät ne päädy vääriin käsiin?
 Heli Kosken mukaan ongelmia ei pitäisi tulla, jos yritykset noudattavat EU:n yleistä tietosuoja-asetusta. Jokainen eurooppalainen ja suomalainen yritys on velvoitettu informoimaan asiakkaitaan siitä, mitä tarkoitusta varten se kerää ja käsittelee asiakkaan henkilötietoja.
 – Jos yritys aikoo käyttää henkilötietoja muihin tarkoituksiin kuin niihin, mihin on alun perin kerännyt henkilötietoja, tästä on myös kerrottava asiakkaalle.
 Kosken mukaan Suomessa oli tullut syyskuuhun 2019 mennessä vireille noin 4800 tietoturvaloukkaustapausta. Sakkoja tietoturva-asetuksen noudattamatta jättämisestä Suomessa ei ole vielä annettu, mutta muualla Euroopassa kylläkin.
 – Näyttäisi siltä, että käytännössä tietosuoja-asetuksen noudattamiseen liittyy vielä ongelmia.
 Pelkkä väestörekisteriin tehty suoramarkkinointikielto ei takaa sitä, että saa olla rauhassa puhelinmyyjien soitoilta.  Tuomas Hirvonen / Yle
 Tietosuojavaltuutettu  Reijo Aarnion  mielestä nykyinen väestötietojärjestelmä on toimiva, mutta ei täydellinen. Aarnion mielestä keskeinen ongelma on, että kansalaiset tunne järjestelmää riittävän hyvin.
 – Ihmiset eivät tiedä, mihin heidän tietojaan luovutetaan ja miten niiden luovuttamisen voi kieltää.
 Aarnion mielestä väestötietojärjestelmää voitaisiin käyttää nykyistä tehokkaammin. Kansalaisen tietoihin voitaisiin esimerkiksi lisätä maininta puhelinmyyntikiellosta, jolloin kieltoa ei tarvitsisi tehdä monessa eri paikassa.
 Nykyisin kielto on käytävä tekemässä erikseen niin sanottuun  Robinson-rekisteriin , joka on Suomen Asiakkuusmarkkinointiliiton ylläpitämä puhelinmyynnin kieltolista.
 Yksittäisten kansalaisten vireille panemia asioita tulee tietosuovaltuutetun toimistoon noin 10 jokaista työpäivää kohti. Tyypillisiä ovat tapaukset, joissa suomalainen on asioinut ulkomaalaisen verkkokaupan kanssa tai päin vastoin.
 – Suomalainen on ostanut jotain ulkomaalaisesta verkkokaupasta ja haluaa tietää, mitä tietoja hänestä on tallennettu verkkokaupan asiakasrekisteriin, Aarnio kuvailee.
 Iso ja osin hämärä bisnes
 Suomalaisten henkilödatalla käydään kauppaa muutenkin kuin Väestörekisterikeskuksen kautta.
 Henkilötietokaupassa liikkuvat suuret summat, mutta tarkkaa tietoa bisneksen koosta Suomessa ei ole, Etlan Heli koski sanoo.
 – Yritysten henkilötiedoilla käymän kaupan määrä on aika musta laatikko. Tilastotiedot puuttuvat, eikä henkilödatan markkinoiden koosta ei ole tämän takia saatavilla suoria euromääräisiä mittareita.
 Koski muistuttaa, että yritysten ei tarvitse ilmoittaa henkilötiedoilla käydyn kaupan määrää, ja Tilastokeskuksen lakisääteisissä kyselyissä ei kysytä yritysten henkilödatan myynnistä saamista tuloista.
 Jotain osviittaa bisneksen koosta maailmanlaajuisesti saa kansainvälisten teknologiajättien mainostuloista: Googlen mainostulot olivat vuonna 2018 noin 96 miljardia ja Facebookin noin 55 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
 Selvitys antaa karun kuvan tietosuojauudistuksesta –  Annatko sinäkin riskillä ja summassa suostumuksen tietojesi käyttöön?
 Joudutko sinäkin klikkailemaan netissä "hyväksy"-nappia kyllästymiseen asti? Asiaan voi tulla kohta muutos

Valtio tahkoaa miljoonia euroja myymällä yhteystietoja muun muassa vaippafirmoille ja autokauppiaille – näin estät tietojesi luovuttamisen


Summary: Jos koematka olisi onnistunut, uusia laittomia rajanylityksiä olisi todennäköisesti tapahtunut pitkin kesää.

Itärajalla on paljastunut ammattimainen laittoman maahantulon järjestely. Rikollisryhmä yritti avata laittoman maahantuloreitin Venäjältä Suomeen.
 – Suomessa on rikollisryhmän jäseniä, joiden tehtävänä on vastaanottaa Venäjältä Suomeen saapuneet laittomat iranilaiset, Kaakkois-Suomen rajavartiolaitoksen tutkinnanjohtaja  Ville Mihl  kertoo.
 Rikollisjärjestön toimintaa johtaa Keski-Euroopassa asuva afganistanilainen henkilö, joka on tuonut laittomasti iranilaisia ja afgaaneja Turkin ja Kreikan kautta EU:n alueelle.
 Rikollisryhmän toiminta paljastui kesäkuun alussa, kun ryhmä oli tuomassa koemielessä iranilaisia metsien läpi Viipurista Lappeenrantaan.
 Rikollisryhmän oli tarkoitus kuljettaa iranilaisia henkilöitä Venäjän kautta Suomeen Schengen-alueelle. Ilkka Kemppinen / Yle
 Epäiltyjen reittiä seurattiin älypuhelimella
 Rikollisjärjestöön kuuluneet ulkomailla oleskevat henkilöt kävivät aiemmin keväällä tutustumassa itärajan alueeseen Miehikkälässä.
 Tapauksen esitutkinnassa on selvinnyt, että myös Suomessa asuneet epäillyt ovat käyneet tutustumassa kaakkoisrajan olosuhteisiin muutamaa päivää ennen suunniteltua laitonta maahantuloa.
 – Epäillyt ovat tienneet raja-alueen olosuhteista siltä osin, mitä ovat saaneet selville maanteiltä ja rajavyöhykkeen läheisyydestä. Lopulliset maasto-olosuhteet ovat jääneet pimentoon, sanoo Kaakkois-Suomen rajavartiolaitoksen tutkinnanjohtaja Ville Mihl.
 Kaakkois-Suomen rajavartiolaitoksen tutkinnanjohtaja Ville Mihlin mukaan vastaavaa tapausta ei ole tiedossa. Kari Saastamoinen, Yle
 Koematkalla Suomeen oli tulossa kolme henkilöä. Heidät kuljetettiin 15 kilometrin päähän Venäjästa rajasta, josta he kävelivät loppumatkan Suomeen.
 Poikkeuksellista tapauksessa on, että laittomasti maahanpyrkiviä on ohjattu Keski-Euroopasta reaaliaikaisesti henkilöiden mukana olleen älypuhelimen avulla. Älypuhelimeen oli asennettu sijaintitietoa jatkuvasti lähettävä mobiiliiapplikaatio.
 – Heille on annettu tarvittaessa ohjeita, jos suunnitellulta reitiltä on poikettu tai eksytty.
 Mihlin mukaan tiedossa ei ole yhtään aikaisempaa tapausta, jossa olisi käytetty reaaliaikaista seurantaa.
 – Normaaleja tekstiviestejä on lähetetty, ja niissä on kerrottu esimerkiksi paikkatietoja, mutta nyt on kyseessä ensimmäinen tapaus, jossa paikkatieto on reaaliaikaisesti siirtynyt rikollisryhmän jäsenelle.
 Seurantalaitteiden käyttö kertoo Mihlin mukaan tapauksen suunnitelmallisuudesta.
 – On mietitty vaihtoehtoja ja olosuhteita ja miten laiton maahantulo olisi helpoin ja turvallisin toteuttaa laittomille Suomeen pyrkijöille.
 Paikannuslaitteiden takia rikollisjärjestön jäsenien ei ole tarvinnut saattaa laittomasti maahan pyrkineitä.
 Koematkaajat jäivät kiinni
 Venäjän rajavartiopalvelu sai yhden koematkalla olleista henkilöistä kiinni Venäjän rajavyöhykkeellä. Toiset kaksi otettiin kiinni Suomen puolella, Lappeenrannan Ylämaan alueelta.
 Muutaman kilometrin päässä iranilaiskaksikon kiinniottopaikasta havaittiin myöhemmin kaksi pääkaupunkiseudulla asuvaa henkilöä liikkumassa henkilöautoilla. Heidän tarkoituksenaan oli noutaa laittomasti Suomeen saapuvat iranilaiset.
 Kaakkois-Suomen rajavartioston mukaan valtakunnan rajan yli olisi tuotu kerrallaan 3–6 henkilöä. Kari Saastamoinen, Yle
 Mikäli koematka olisi onnistunut, rikollisjärjestö olisi Kaakkois-Suomen rajavartioston mukaan tuonut seuraavan erän iranilaisia rajan yli muutamaa päivää myöhemmin.
 – Uskoisin, että laittomien ylittäjien määrä olisi ollut 3–6 henkilöä kerrallaan. Silloin he olisivat mahtuneet henkilöautoihin molemmilla puolilla rajaa, tutkinnanjohtaja Ville Mihl toteaa.
 Kaakkois-Suomen rajavartiolaitos ei usko, että vastaavien tapausten, joissa käytetään seurantalaitteita, määrä lähtisi nousuun.
 Schengen-alueelle yhden rajan ylittämällä
 Suomen ja Venäjän välisen rajan ylittäminen kiinnostaa iranilaisia, koska sitä kautta pääsee Schengen-alueelle yhden rajan ylittämällä.
 – Tällä hetkellä iranilaiset pääsevät laillisen Venäjän viisumin turvin helposti matkustamaan Venäjälle ja rajan läheisyyteen.
 Ville Mihlin mukaan iranilaiset ovat olleet kaakkoisrajalla Venäjän puolella suurin kansalaisuusryhmä, jonka jäsenien maahantulon Venäjän rajavartiopalvelu on estänyt kahden viime vuoden aikana.
 Viime vuonna noin sataa iranilaista estettiin tulemasta maahan. Tänä vuonna vastaava luku on jo noin 90, joten painetta on.
 Suomen ja Venäjän välisen rajan ylittäminen kiinnostaa iranilaisia, koska sitä kautta pääsee Schengen-alueelle yhden rajan ylittämällä. Kari Saastamoinen, Yle
 Etelä-Karjalan käräjäoikeudella on parhaillaan käsittelyssä toinen tapaus, jossa  iranilainen henkilö yritti tulla laittomasti Suomeen Allegro-junalla.  Tapauksia yhdistää ainoastaan se, että molemmissa kyseessä olivat iranilaiset.
 – Käräjäoikeuden käsiteltävänä olevassa tapauksessa yritettiin käyttää väärennettyä passia, kun taas tässä toisessa tapauksessa yritettiin tulla maaston kautta Suomeen ilman asiakirjoja,tutkinnanjohtaja Ville Mihl kertoo.
 Laittoman maahantulon esitutkinta on valmistunut ja se siirtyy syyteharkintaan.
 Lue seuraavaksi:
 Ihmissalakuljetus Saimaan kanavalla paljastui jättimäiseksi – maailmanlaajuinen rikollisjärjestö toi huviveneellä yli 70 ihmistä salaa Suomeen
 Suomeen tuotu laittomasti afrikkalaisia – asialla kansainvälinen rikollisjärjestö
 Turvapaikan saaneita mukana laittoman maahantulon järjestämisessä – sukulaisia ja tuttavia Venäjän kautta Suomeen

Afgaani yritti avata iranilaisille laittoman maahantuloreitin Suomeen käyttämällä uusinta tekniikkaa – pieleen meni


Summary: Jaettavaa postia on kasautunut jo viikon ajan Postin tiloihin: "Jos lakko jatkuu tämän viikon, jakelu menee tammikuulle"

Viikon jatkunut postilakko ei ole kasannut jumalatonta postivuorta Postin jakelukeskuksen tiloihin. Syitä on kaksi:
 – Lakon aikaiset lähetykset on toimitettu ympäri Suomen yhteensä noin 250 jakelutoimipaikkaan, jossa ne odottavat lakon loppumista ja jakelun aloittamista, sanoo Postin poikkeustilanteiden johtaja  Jarmo Ainasoja .
 Toinen syy juontaa asiakkaisiin. Ainasojan mukaan asiakkaat ovat lähettäneet lakon aikana normaalia vähemmän postia vietäväksi.
 – Ei romahdusta, mutta mainospostia on ollut vähemmän, Ainasoja sanoo.
 Jos lakko jatkuu vielä toisen viikon, vie postisuman purkaminen Ainasojan mukaan tammikuulle.
 Postin pakettiliikenne on soljunut Ainasojan mukaan pääsääntöisesti hyvin myös lakon aikana.
 – Käytännössä kaikki on saatu toimitettu pakettiautomaatteihin ja myymälöihin.
 "Joulu kyllä hoidetaan"
 Ainasoja rohkaisee postittamaan paketteja normaaliin tapaan. Kirjeissä on syytä varautua jopa viikkojen viiveisiin.
 – Joulu kyllä hoidetaan, niin kortit kuin paketit, Ainasoja vakuuttaa.
 Laskunmaksusta huolestuvan ei kannata murehtia, jos lasku jää postilakon vuoksi saapumatta ja sitä myöten maksu viivästyy.
 – Periaatteessa siitä ei pitäisi koitua seurauksia, koska sitä laskuahan ei voi silloin maksaa ajallaan, sanoo kuluttajaliiton lakimies  Timo Niemi.
 Niemen mukaan vastuu on käytännössä laskun lähettäjällä, koska postilakon tulosta on varoitettu jo viikkoja sitten. Laskun perillemenon epävarmuudesta on siis ollut tieto jo ajat sitten.
 1,8 miljoonaa varastossa
 Osuuskaupan asiakaslehden Yhteishyvän joulunumero on jo painettu ja noin 1,8 miljoonaa lehteä odottaa parhaillaan jakelun aloittamista painon varastossa. Päällekkäin pinottuna ne muodostaisivat 9-10 kilometriä korkean tornin. Normaalia maantietä ne peittäisivät vierekkäin aseteltuina kauttaaltaan noin 13 kilometrin matkan. Siis huima määrä lehtiä.
 – Lehti on tarkoitus jakaa ensi viikolla. Jo nyt on tiedossa, että jakelu myöhästyy, sanoo julkaisujohtaja  Anne Sassi-Leivonen  SOK:lta.
 Tosin, jos postilaiset ovat lakossa vielä ensi viikolla, Yhteishyvät eivät hievahda mihinkään varastosta. Kaikki on kiinni lakon kestosta.
 – Ne jaetaan vaikka joulun jälkeen tai ensi vuonna, jos lakko niin pitkään kestää, Sassi-Lievonen sanoo.
 Paperista Yhteishyvää korvaa osittain lehden nettisivut, jossa on osin samoja juttuja kuin printtiversiossakin – ja päälle muuta ylimääräistä, kuten joulureseptejä ja lahjavinkkejä.
 Lehtijakelu ehkä kauppoihin
 Keskon perinteikkään asiakaslehden Pirkan joulunumeroa aletaan painaa lähipäivinä, vaikka sen jakelutapa lukijoille on Postin lakon vuoksi vielä epävarma.
 Joulu-Pirkan painos on muhkeat 800 000 kappaletta. Lehden on määrä ilmestyä 4. joulukuuta. Jos lakko on päättynyt sitä ennen, Posti jakaa sen lukijoille normaaliin tapaan. Lakon varalta Keskossa on mietitty vaihtoehtoisia toimitustapoja.
 – Kaikki on vielä avoinna, mutta yksi vaihtoehto on toimittaa Pirkat K-kauppoihin, josta lehden saa lunastaa itselleen Plussa-korttia-vastaan, sanoo Keskon viestintäjohtaja  Karoliina Partanen .
 Pirkan digi-näköislehti ilmestyy niin ikään 4. joulukuuta. Sitä pääsee lukemaan lehden nettisivujen kautta.

Asiakkaat reagoineet postilakkoon lähettämällä postia normaalia vähemmän: "Postivuorta ei ole"


Summary: Etelä-Korea pitää kohtuuttomana sitä, että Yhdysvallat vaatii yllättäen viisinkertaista maksua amerikkalaisjoukkojen läsnäolosta maassa.

Etelä-Korea on torjunut Yhdysvaltain vaatimuksen siitä, että Etelä-Korean pitäisi maksaa viisi kertaa nykyistä enemmän amerikkalaissotilaiden läsnäolosta maassa. Kahden pitkäaikaisen liittolaisen mukaan neuvottelut kustannuksista keskeytettiin vain tunnin kestäneen tapaamisen jälkeen.
 Etelä-Korea pitää kohtuuttomana sitä, että Yhdysvallat vaatii yllättäen 5 miljardia dollaria vuodessa amerikkalaisjoukoista maassa. Aiemmin osapuolet olivat sopineet, että vuosimaksu olisi vajaat 900 miljoonaa dollaria. Yhdysvaltain viranomaiset eivät ole julkisesti puhuneet viidestä miljardista, mutta presidentti  Donald Trump  totesi aiemmin, että Yhdysvaltain armeijan antama suoja Etelä-Korealle on arvoltaan viisi miljardia dollaria.
 Etelä-Korean ulkoministeriö katsoo, että amerikkalaissotilaiden läsnäolon kustannukset tulisi jakaa reilulla ja molempia maita miellyttävällä tavalla.
 Etelä-Koreassa on tällä hetkellä noin 28 500 amerikkalaissotilasta. Yhdysvallat on pitänyt joukkojaan Etelä-Koreassa vuonna 1953 päättyneestä Korean sodasta lähtien.
 Trump on aiemmin vihjaillut haluavansa vetää amerikkalaisjoukot Korean niemimaalta.
 Presidentti on suhtautunut myös nuivasti Etelä-Korean ja Yhdysvaltojen yhteisiin sotaharjoituksiin, joita hän pitää kalliina ja provokatiivisina. Viime sunnuntaina maat kertoivat lykänneensä harjoituksia ”hyvän tahdon eleenä” Pohjois-Korealle.
 Kim Jong-unia ei kiinnosta uusi huippukokous Trumpin kanssa
 Pohjois-Korean mukaan Etelä-Korean ja Yhdysvaltojen on luovuttava kaikista sotaharjoituksista, mikäli ne haluavat, että Pohjois-Korea palaa takaisin neuvottelupöytään.
 Myös eilen Pohjois-Korea ilmoitti, ettei diktaattori  Kim Jong-un  ole kiinnostunut uudesta huippukokouksesta Trumpin kanssa, ellei Yhdysvalloilla ole jotain uutta tarjottavaa.
 Trump puolestaan tviittasi sunnuntaina, että Kimin pitäisi toimia nopeasti ja saada sopimus aikaan.
 – Nähdään pian, Trump päätti Kimille suunnatun tviittinsä.
 Jos tämä oli viittaus uuteen huippukokoukseen johtajien välillä, Pohjois-Korea ei ole kiinnostunut, sanoi kuitenkin ulkoministeriön edustaja  Kim Kye-gwan  maanantaina.
 – Meitä eivät enää kiinnosta neuvottelut, joista emme saa mitään. Emme enää lahjoita Yhdysvaltojen presidentille sellaista, millä hän voi kehuskella, Kim sanoi.
 Lue myös:
 Yhdysvallat lykkää sotaharjoitustaan Etelä-Korean kanssa – ”Kyse ei ole myönnytyksestä Pohjois-Korealle”
 Yhdysvallat vaatii Etelä-Koreaa maksamaan enemmän amerikkalaissotilaiden läsnäolosta maassa

Etelä-Korea torjui USA:n vaatiman 5 miljardin dollarin vaateen  amerikkalaissotilaiden läsnäolosta maassa – neuvottelut keskeytettiin


Summary: Aiemmin koltansaamesta on voinut suorittaa yliopistossa vain perus- ja aineopinnot.

Ensimmäistä kertaa koltansaamen kielen historiassa sitä on ensi syksystä alkaen mahdollista opiskella yliopiston pääaineopintoina.
 Oulun yliopiston Giellagas-instituutissa on tähän mennessä voinut suorittaa vain koltansaamen kielen perus- ja aineopinnot. Giellagas-instituutin johtaja  Anni-Siiri Länsman  iloitsee, kun ensi syksynä yliopisto voi ottaa vastaan jo ensimmäiset koltansaamen pääaineopiskelijat.
 Opintojen edetessä uhanalaiselle koltansaamen kielelle saadaan uusia työntekijöitä. Kielityöntekijöille on ollut pulaa niin oppimateriaalitoimistoissa kuin kouluissakin.
 – Nyt kun vihdoin saimme tämän päätöksen tehtyä, pääsemme kouluttamaan uusia koltansaamen työntekijöitä. Tarve on niin opettajille, toimittajille kuin kielityöntekijöillekin, kertoo Länsman.
 Koltansaame (sääʹmǩiõll) Koltansaame on perinteisesti Suomen Inarissa ja Venäjän Petsamon kuntapiirissä puhuttava saamelaiskieli. Äidinkielisiä puhujia arvellaan olevan noin 320 henkilöä. Koltansaamen kieli on vakavasti uhanalainen. Koltansaamen kieli yksi Suomen saamelaisalueen virallisista saamelaiskielistä. Koltansaamen suomen kielestä eroavia merkkejä ovat muun muassa Ââ, Čč, Ʒʒ, Ǯǯ, Đđ, Ǧǧ, Ǥǥ, Ǩǩ, Ŋŋ, Õõ, Šš, Žž. Norjassa koltansaamen kieli on jo kadonnut.
 Kaikkia Suomessa puhuttuja saamen kieliä voi nyt opiskella yliopistossa
 Oulussa sijaitseva Giellagas-instituutti on tarjonnut jo pitkään saamen kielten ja kulttuurin opintoja. Pohjoissaamea on voinut opiskella Oulussa jo 80-luvulta lähtien. Toista erityisen uhanalaista saamen kieltä, inarinsaamea on voinut opiskella vuodesta 2011 alkaen.
 Pääaineopinnot tarkoittavat sitä, että koltansaamen kielellä on mahdollisuus suorittaa sekä kandidaatin, maisterin että tohtorin tutkinnot.
 Länsmanin mielestä tämä on suuri askel eteenpäin kielenelvytystyössä.
 – Yliopistotasolla opiskelu nostaa myös koltansaamen kielen statusta yhteiskunnassamme, sanoo Länsman.
 Haku ensi kevään yhteishaussa – seuraava haku vasta vuonna 2022
 Giellagas-intituutissa odotetaan vielä lisärahoitusta opetus- ja kulttuuriministeriöltä. Lisärahoituksella instituuttiin avattaisiin vakinainen koltansaamen kielen opettajan virka. Tällä hetkellä yliopistolla on vain määräaikainen koltansaamen kielen opettaja.
 Tuleviin koltansaamen pääaineopintoihin  voi hakea jo kevään 2020 yhteishaussa . Seuraavan kerran koltansaamen kielen pääaineopintoihin voi hakeutua vasta vuonna 2022.
 Koltansaamen pääaineopintoihin voi hakeutua, mikäli on suorittanut ylioppilastutkinnon tai vuoden mittaisen, Saamelaisalueen koulutuskeskuksen järjestämän koltansaamen kielen ja kulttuurin linjan.
 Valintaprosessi pitää sisällään koltansaamenkielisen kirjallisen testin sekä haastattelun.

Uhanalaisen koltansaamen kielen pääaineopinnot alkavat Oulun yliopistossa – "Nostaa pienen koltansaamen kielen statusta "


Summary: Taloudessa on helppo puhua kauniilla kielikuvilla, koska niitä on melkein mahdotonta todistaa vääriksi, kirjoittaa Pekka Seppänen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Muutama viikko sitten  pohdiskelin  tällä samalla areenalla Suomen vientivetoisuutta eli Suomen poikkeuksellisen suurta riippuvuutta viennistä. Numeroiden valossa se riippuvuus ei ollutkaan suuri eikä poikkeuksellinen, ainakaan verrattuna muihin Euroopan maihin.
 Talouskeskustelussa vilahtelee paljon muitakin valefaktoja kuin Suomen muka poikkeuksellisen suuri vientiriippuvuus.
 Kaikkein vahvimmin suomalaiset on manipuloitu olemaan huolissaan valtion ja koko julkisen sektorin  velasta .
 Kyllähän sitä velkaa on, mutta on myös varallisuutta. Kun mitataan nettovelkaa, eli kun veloista vähennetään varallisuus, Suomen valtio ei ole kovinkaan velkainen. Tarkka sijoitus maiden välisessä vertailussa riippuu mittaustavasta, mutta kaikilla mittaustavoilla Suomi on vähävelkainen maa. Toisin kuin julkisesta keskustelusta voisi päätellä.
 Valefaktojen lisäksi talouskeskustelussa vilisee  metaforia eli kielikuvia. Voisi luulla, että nimenomaan taloudesta voisi puhua numeroin ja tosiasioin. Mutta numerot ja tosiasiat eivät aina ole sellaisia kuin puhujan tarinaan ja toiveisiin sopii.
 Siksi kielikuvat ovat käyttökelpoisempi väline tarkoitushakuiselle keskustelijalle. Numerot on helppo todistaa vääriksi, mutta kielikuvia on melkeinpä mahdotonta todistaa vääriksi.
 Tervehdyttäminen kuulostaa hyvältä, mutta voi tarkoittaa ihan mitä tahansa.
 Kun totinen herra harmaassa puvussaan julistaa televisioruudussa, että talous on  veitsen terällä ,  umpikujassa  tai  kuilun partaalla , on vaikea todistaa, että ei ole veitsen terällä, vaan mukavasti haarukassa. Eikä suinkaan kuilun partaalla, vaan pikemminkin upealla näköalapaikalla.
 On mainio taktiikka puhua talouden  tervehdyttämisestä . Tervehdyttäminen kuulostaa hyvältä, mutta voi tarkoittaa ihan mitä tahansa. Toisten mielestä talous tervehtyy vähentämällä menoja ja irtisanomalla ihmisiä. Toisten mielestä talous päinvastoin tervehtyy menoja lisäämällä ja ihmisiä työllistämällä.
 Mainioimpia talouden kielikuvia  on  kilpailukyky , koska sitä ei edes mielletä kielikuvaksi.
 Yleensä kilpailukyvyllä tarkoitetaan sitä, että yritysten työvoimakustannusten pitäisi mieluummin olla vähäiset kuin suuret. Palkansaajien näkökulmasta kilpailukyky tarkoittaa tietysti täysin päinvastaista. Palkansaajien näkökulmasta Suomen palkat ovat sitä kilpailukykyisempiä, mitä suurempia ne ovat verrattuna muihin maihin.
 Aivovuoto-kielikuvalla annetaan puolestaan ymmärtää, että kaikissa maailman suuryrityksissä seurataan silmä kovana Suomen johtajien palkkoja,
 Jostakin syystä Suomen kilpailukyky ei vaadi, että myös johtajien palkkojen pitäisi olla mahdollisimman pienet. Päinvastoin, johtajien palkkojen pitää olla kilpailukykyiset, eli suuret, muuten uhkaa  aivovuoto .
 Aivovuoto-kielikuvalla annetaan puolestaan ymmärtää, että kaikissa maailman suuryrityksissä seurataan silmä kovana Suomen johtajien palkkoja, ja heti jos ne eivät koko ajan nouse, kaikki Suomen johtajat rekrytoidaan huipputehtäviin New Yorkiin, Beijingiin ja Tokioon.
 Valefaktojen ja kielikuvien lisäksi  talouskeskustelussa hyödynnetään valeadjektiiveja.
 Suomessa on kuulemma  joustamattomat  työmarkkinat. Tottahan toki joustava on paljon parempi adjektiivi kuin joustamaton.
 Mutta mikä oikeasti on joustavaa ja mikä joustamatonta? Kun työmarkkinoita moititaan joustamattomiksi, tarkoitetaan sitä, että pitää noudattaa työehtosopimuksia ja työlainsäädäntöä.
 Voisi ajatella niinkin, että selvät pelisäännöt ne vasta tekevätkin työmarkkinat joustaviksi, kun ei tarvitse joka asiasta erikseen riidellä ja sopia.
 Voisi jopa ajatella, että pelisääntöjen olemassaolo on paitsi joustavaa, myös tehokasta, kun työpaikoilla voi keskittyä olennaiseen, eli työntekoon.
 Kiinassa eivät joustamattomat työmarkkinat, joustamaton oikeusjärjestelmä ja joustamattomat ihmisoikeudet ole estämässä talouskasvua ja yritysten kukoistusta.
 Ne, jotka kaipaavat joustavia työmarkkinoita, kenties kaipaavat myös joustavaa oikeuslaitosta. Jokaisella työpaikalla voitaisiin poiketa laeista, jos lait eivät miellytä. Maailmassa jo onkin sellaisia maita, joissa näin toimitaan, ja kyllä, aika kilpailukykyisiltä ne näyttävät, ihan faktojenkin valossa.
 Kiinassa on joustoja, ja eikö vain Kiinan talous kasva nopeammin kuin Suomen talous. Kiinassa eivät joustamattomat työmarkkinat, joustamaton oikeusjärjestelmä ja joustamattomat ihmisoikeudet ole estämässä talouskasvua ja yritysten kukoistusta.
 Kun pohtii sanojen merkityksiä , kannattaa myös pohtia, kuka niitä sanoja sanoo. Mediassa talouspuheenvuoron saavat helpoimmin elinkeinoelämän ja erityisesti pankkien asiantuntijat. Tarkkaan ottaen he eivät kuitenkaan ole asiantuntijoita, vaan asianosaisia.
 Riippumattomat talouden tarkkailijat eivät välttämättä ole yhtään sen luotettavampia, mutta kun riippumattomat talouden tarkkailijat käyttävät hämäriä sanoja tai puhuvat sekavia, he tekevät sen vahingossa, eivät tahallaan.
 Pekka Seppänen
 Kirjoittaja on riippumaton talouden tarkkailija.
 Kolumnista voi keskustella 19.11. klo 16:00 asti.

Pekka Seppäsen kolumni: Varo talouden kielikuvia, sillä ne ovat usein valheellisia


Australiassa maastopaloista leviävä savusumu on heikentänyt Sydneyn ilmanlaatua.
 Virallisten ilmanlaatumittausten mukaan kaupungin ilmansaastepitoisuus putosi vaaralliselle tasolle. Pahin tilanne on kaupungin luoteisosissa, missä ilman pienhiukkaspitoisuuksia voi verrata jopa saasteistaan tunnetun Intian Delhin tasoon. Ihmisiä on muun muassa kehotettu välttämään kuntoilemista ulkoilmassa.
 Maan itäosia pieksevissä maastopaloissa on kuollut ainakin kuusi ihmistä sitten syyskuun. Palot ovat pahentuneet marraskuussa. Tällä hetkellä Uudessa Etelä-Walesissa ja Queenslandissa riehuu yhä yli sata paloa, joista useat eivät ole sammutustyöntekijöiden hallinnassa. Satoja koteja on tuhoutunut.
 Viranomaiset uskovat, että ainakin osa paloista on tahallaan sytytettyjä. Ihmisiä on pyydetty kertomaan palojen syttymiseen liittyvistä havainnoistaan.
 Viime päivinä viileämpi sää on helpottanut sammutustöitä, mutta kuuma, kuiva ja tuulinen sää pahentaa taas tilannetta keskiviikosta alkaen.
 Lue myös:
 Kannabisviljelmäänsä suojellut australialaismies sytytti tahallaan maastopalon suojellakseen huumeitaan maastopalolta

Sydney peittyi savusumuuun – ilmanlaatua voi verrata jopa Delhiin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Rautatiet eivät kuljeta postin tavaraa tänään
 Tavaraliikenteen työt ratapihoilla ovat pysähtyneet tänä aamuna. Tänään ja huomenna  ratapihojen työntekijät eivät huolla tai kunnosta  tavaraliikenteen kalustoa Postin tukilakon vuoksi. Eilen valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  jätti lakon osapuolille sovintoesityksen ja odottaa vastauksia kello 11:een mennessä. Tässä vaiheessa ei vielä tiedetä, miten tukilakkojen käy.
 Koulut ympäri Suomen siirtävät nyt joulujuhliaan pois kirkoista
 Ylen kyselyssä selvisi, että kouluilla ei ole täysin yhteistä linjaa siitä, voiko juhlat järjestää kirkossa vai ei. Esa Huuhko / Yle
 Koulujen joulujuhlia  siirretään nyt pois  kirkoista ympäri Suomea, erityisesti pienillä paikkakunnilla. Isoilla paikkakunnilla kirkkojen käytöstä juhlapaikkoina on luovuttu jo aiemmin. Opetushallitus neuvoo käyttämään harkintaa, varsinkin jos juhlajärjestelyt ovat jo pitkällä.
 Jo viidennes lukiolaisista käy töissä opintojen ohella
 Abiturientti Antti Komulaiselle, 18, työ pikaruokaketju Hesburgerissa mahdollistaa itsenäisen opiskelijaelämän, vaikka joskus vaativien opintojen ja työn yhdistäminen on liikaa. Nella Nuora / Yle
 Vuoden 2019 kouluterveyskyselyn mukaan noin viidennes ensimmäisen ja toisen vuoden lukiolaisista  käy töissä opintojen ohella . Monille vaativien opintojen ja työn yhdistäminen on kuitenkin liikaa, mikä näkyy myös opiskelijaterveydenhuollon vastaanotolla.
 Kansallisaarteita joudutaan säilyttämään varastossa
 Paperiset teokset säilyvät usein huonommin kuin kankaalle maalatut. Hugo Simbergin Tonttukuningas nukkuu vuodelta 1896 on maalattu paperille guassi- ja vesiväreillä. Antti Kuivalainen / Kansallisgalleria
 Osa taidemuseo Ateneumin kokoelman teoksista ei tahdo kestää enää ilmaa ja valoa. Kansallisaarteita joudutaan säilyttämään varastossa,  etteivät ne tuhoutuisi . Esimerkiksi  Ellen Thesleffin   Omakuva  on vaarassa tuhoutua lopullisesti.
 Virossa yritetään estää listerian leviäminen uudelleen
 Vielä ei ole tiedossa, onko nyt kyse samasta vaarallisesta listeriabakteerin kannasta kuin vuosina 2016–2019 levinneestä. Kuvassa listeriabakteerin viljelyä laboratoriossa. Tullilaboratorio
 Virolaiselta M. V. Woolin kalanjalostustehtaalta ehti levitä vuosina 2016–2019 listerian saastuttamia tuotteita useisiin Euroopan maihin. Vaikka tehdas tuolloin desinfioitiin täysin, tehtiin uusi bakteerilöydös tehtaalla viime viikolla. Viron elintarvikeviraston varajohtaja  vakuuttaa Ylen haastattelussa , että kaikki myyntiin päätyvät tuotteet testataan nyt tarkasti ja bakteerin leviäminen Suomeen pyritään estämään.
 Mielenosoittajia paennut Hongkongin piiritetystä yliopistosta
 Mielenosoittaja pakeni yliopistolta Hongkongissa 18. marraskuuta. Anthony Wallace / AFP
 Hongkongissa  mielenosoittajia on paennut yliopistosta , jota poliisit piirittävät. Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lam  arvioi, että opiskelijoiden valtaamassa teknillisessä yliopistossa on jäljellä noin 100 protestoijaa. Hongkongin poliisijohtaja  Chris Tang  on vedonnut kaikkien kansalaisten tukeen, jotta jo lähes puoli vuotta kestäneet väkivaltaisiksi äityneet mielenosoitukset saataisiin loppumaan.
 Sää
 Yle
 Tiistaipäivä on pilvinen. Tihkusateita tulee suuressa osassa maata, pohjoisessa voi sadella vähän lunta. Lapissa sateet voivat olla osin jäätäviä. Lämpötila kohoaa suurimmassa osassa maata plussan puolelle.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Postilakon sovintoesitykseen odotetaan vastauksia, koulut siirtävät joulujuhliaan kirkoista, Ateneumin teokset haurastuvat


Summary: Opetushallitus linjaa, että harkintaa saa käyttää, jos järjestelyt ovat jo pitkällä.

Koulujen joulujuhlia siirretään nyt pois kirkoista ympäri Suomea, erityisesti pienillä paikkakunnilla. Isoilla paikkakunnilla kirkkojen käytöstä juhlapaikkoina on luovuttu jo aiemmin.
 Kaikki koulut eivät kuitenkaan siirtoon pysty – usein tilanpuutteen vuoksi.
 Tämä selvisi Ylen kyselystä, joka oli suunnattu kaikkien suurimpien kaupunkien ja yli kahdenkymmenen pienemmän kunnan opetuksen järjestäville viranomaisillle ympäri Suomen.
 Kirkkojuhlien perumisen syynä on apulaisoikeusasiamies  Pasi Pölösen   ratkaisu , jonka mukaan kaikille koulun oppilaille tarkoitettua yhteistä joulujuhlaa ei voi järjestää kirkossa, koska se loukkaa koululaisten uskonnonvapautta ja yhdenvertaisuutta.
 RatkaisussaanPölönen otti kantaa kouvolalaisen  Naukion koulun käytäntöön , jossa syyslukukausi on päättynyt joulukirkkoon. Tilaisuudessa oli laulettu muun muassa virsiä ja pappi oli esiintynyt.
 Keskustelu koskee kaikille yhteisiä joulujuhlia. Niiden lisäksi monet koulut järjestävät perinteisen joulukirkon ja sille vaihtoehtoisen tilaisuuden.
 Monessa suuremmassa kaupungissa apulaisoikeusasiamiehen ratkaisu ei aiheuta muutoksia. Esimerkiksi Vantaalla, Helsingissä ja Oulussa juhlat järjestetään koulun tiloissa tai muussa uskonnollisesti neutraalissa paikassa. Tällainen tila on esimerkiksi kauppakeskus, jossa yksi oululainen peruskoulu pitää joulujuhlansa.
 Tampereella joulujuhlien järjestämisestä kirkossa luovuttiin jo noin kolme vuotta sitten, kertoo kasvatus- ja opetuspäällikkö  Tuija Viitasaari .
 – Meillä on paljon oppilaita eri kulttuureista. Siksi lukukauden päättävän juhlan pitää olla mielestäni kaikille yhteinen. Tilanne voi olla erilainen pienemmissä kunnissa, hän sanoo.
 Joulujuhlien lisäksi moni koulu järjestää erikseen joulukirkon ja sille vaihtoehtoisen tilaisuuden. Yle/ Fredrika Sundén
 Pienemmissä kunnissa juhlatilat ovat kortilla
 Kyselyn perusteella näin vaikuttaisi olevan, sillä joulujuhlia siirretään pois kirkoista erityisesti pienemmillä paikkakunnilla. Tällaisia paikkoja ovat esimerkiksi Kannus ja Kaustinen. Opetushallituksesta arvioitiin jo aiemmin, että joulujuhlia järjestetään kirkoissa  arviolta kymmenissä kouluissa  Suomessa. (Ilkka)
 Myös hieman suuremmissa kunnissa juhlapaikka on menossa vaihtoon. Tällainen kaupunki on esimerkiksi Rauma, jonka noin 700 oppilaan lukion joulujuhla on aiemmin järjestetty kirkossa.
 Sivistystoimen johtaja  Soile Stranderin  mukaan tähän tulee nyt muutos. Uutta juhlapaikkaa ei ole kuitenkaan vielä tiedossa.
 – Lukio on viettänyt suuren oppilasmäärän vuoksi joulujuhlia kirkossa sekä järjestänyt samanaikaisesti vaihtoehtoisen tilaisuuden niille, jotka eivät halua osallistua kirkkojuhliin, hän sanoo.
 Runsaan 11 000 asukkaan Lieksassa Pohjois-Karjalassa on samanlainen tilanne. Kahden koulun yhteiset joulujuhlat siirretään kirkosta koululle tai seurojentalolle, kertoo aluerehtori  Timo Vattulainen.
 – Tarkoitus oli järjestää koulujen yhteinen joulujuhla Lieksan kirkossa, jonne olisi mahtuneet oppilaat, vanhemmat, isovanhemmat ja asiasta kiinnostuneet yhdellä kertaa.
 Uskonnoton vaihtoehto olisi Vattulaisen mukaan järjestetty koululle. Hän kertoo olevansa pöyristynyt apulaisoikeusasiamiehen ratkaisusta.
 – Kansakuntana meillä on jäljellä hyvin vähän perinteitä ja näyttää siltä, että lopuistakin ollaan luopumassa. Suvaitsevaisuus niin omia perinteitä kuin muiden kansakuntien perinteitä kohtaan on kulttuurisen ymmärryksen kehittymisen kannalta avainasemassa. Uskonnollisuus taikka jopa uskonnon harjoittaminen ei ole joulujuhlien pääasia.
 Opetushallitus aikoo täsmentää ohjeistustaan
 Ylen kyselyssä moni kunta korosti noudattavansa Opetushallituksen ohjeistusta juhlien järjestämisessä. Viimeisin ohjeistus on kuitenkin viime tammikuulta.
 Kirkkoihin tai muihin tiloihin ohjeessa ei myöskään oteta suoraan kantaa.
 Opetusneuvos  Kati Mikkolan  mukaan apulaisoikeusasiamiehen ratkaisu tuo juuri tähän kysymykseen vahvemman tulkinnan. Opetushallitus on jo aiemmin ohjeistanut, ettei koulun yhteisten juhlien järjestämistä kirkossa pidetä suositeltavana, mutta päätös- ja harkintavalta on ollut kouluilla.
 – Tämä aiheuttaa Opetushallituksen ohjeistuksen osalta mietintää. Seuraamme nyt tarkasti tätä oikeudellista keskustelua, jota asian tiimoilta käydään, hän sanoo.
 Mikkolan mukaan Opetushallitus täsmentää ohjeitaan vuodenvaihteen aikaan.
 Opetushallituksessa seurataan tarkkaan koulujen juhlista käytävää keskustelua, toteaa opetusneuvos Kati Mikkonen.
 Tommi Pesonen / YLE
 Myös muiden juhlien osalta apulaisoikeusasiamiehen lausunto herättää kysymyksiä. Kyselyn perusteella ainakin yhdessä lukiossa lakkiaiset aiotaan järjestää jatkossa kirkossa.
 Kaikki eivät voi siirtää juhlia kirkosta
 Mikkelissä koulujen juhlat ovat pääsääntöisesti pidetty koulujen tiloissa. Poikkeuksena on Anttolan yhtenäiskoulu, joka on ollut homeongelman takia sijoitettuna parakkeihin runsaan viiden vuoden ajan.
 Kirkko on ainoa tila, johon kaikki 150 oppilasta perheineen mahtuvat, ja koulu aikoo järjestää myös joulukuussa Jäähyväiset parakeille -juhlan kirkossa, kertoo rehtori  Sirpa Rossi.
 – Kirkossa järjestetyissä kevät- tai joulujuhlissa hengellisiä osuuksia ei ole enemmän kuin olisi ollut koulun tiloissa. Joulukuvaelma on järjestetty perinteisesti ja Enkeli taivaan on laulettu, hän sanoo.
 Rossin mukaan vanhemmilta ei ole tullut asiasta negatiivista palautetta, ja seurakunta on suhtautunut hyvin tilaisuuksien railakkaampaan sisältöön ja joulujuhlaan sisältyvään tonttuiluun.
 Opetusneuvos Mikkola suosittelee nyt käyttämään paikallista harkintaa, jos muita sopivia tiloja kuin kirkko ei ole koulun käytettävissä juhlaa varten.
 – Sitten asiaa kannattaa miettiä uudestaan, kun Opetushallitus on pohtinut omia ohjeitaan ensin, hän sanoo.
 Mikkolan mukaan ratkaisua kannattaa kouluissa miettiä käytännöllisyyden kannalta etenkin, jos juhlajärjestelyt ovat jo pitkällä.
 – Huomioiden kuitenkin nykyiset ohjeistukset juhlien järjestämisestä, hän lisää.
 Seinäjoella ei muutoksia linjaan
 Seinäjoella kouluja ei aiota ohjeistaa toimimaan eri tavoin kuin aiempina jouluina.
 Kaupungin koulut ovat joinakin vuosina käyttäneet joulujuhliin kirkkotilaa.
 Perusopetusjohtaja  Jari Jaskarin  mukaan tänä syksynä kouluja aiotaan kuitenkin tiedottaa, että joulujuhla on kaikille yhteinen, ja juhlissa noudatetaan perustuslakivaliokunnan kannanoton näkökulmia.
 – Sen mukaisesti Enkeli taivaan tai jouluevankeliumi eivät tee vielä tilaisuudesta uskonnollista, vaan ne ovat osa suomalaista kulttuuriperinnettä. Ymmärrän hyvin, että kirkkotila saattaa loukata jonkun tunteita, vaikka järjestettävä tilaisuus ei olisi sisällöltään uskonnollinen, tai on elementeiltään noudattanut perustuslakivaliokunnan linjauksia.
 Jaskarin mukaan joulujuhlakäytäntöjä arvioidaan Seinäjoella rauhassa tulevaisuudessa. Hän lisää, että henkilökunta kokee paineita juhlien järjestämisestä niin, etteivät ne loukkaa ketään.
 – Toivon, ettei tämä johda siihen, että joulujuhlien määrä vähenee, Jaskari sanoo.
 Myös juhlan sisältö ratkaisee
 Opetusneuvos Mikkola muistuttaa, että tilojen lisäksi oleellista on juhlien sisältö. Sen on sovittava kaikilla uskonnollisesta katsomuksesta riippumatta.
 Kyselyn perusteella tämän on hyvin tiedossa, sillä useampi vastaaja viittaa Opetushallituksen ohjeistukseen sisällön suhteen. Ohjeissa todetaan esimerkiksi, että yksittäisen virren laulamisen johdosta juhlaa ei voida pitää uskonnon harjoittamiseksi katsottavana tilaisuutena.
 Ilomantsin Pogostan koulun rehtori  Rauni Kolehmainen  kertoo, että joulujuhlapaikan lisäksi kaikkien eri uskonnollisten katsomusten huomioiminen luo paineita opettajille.
 – Paineita on tietenkin myös tonttujen osalta. Samoin mainitaanko syntymäpäiviä ja niin edelleen.
 Kolehmaisen mukaan Ilomantsissa on onnistuttu kuitenkin luovimaan tilanteen suhteen. Oppilaille ja huoltajille tiedotetaan tulevista tilaisuuksista jo lukuvuoden alussa.
 Onko sinusta kirkko oikea paikka koululaisten joulujuhlille? Asiasta voi keskustella kello 18:aan asti.
 Lue lisää:
 Ensin luultiin, että Orpo ja Kulmuni käsittivät joulujuhlalinjauksen väärin, mutta he tarkoittivatkin mitä twiittasivat – myös yo-lakit pitää voida jakaa kirkossa
 Kirkot halutaan säilyttää koulujuhlien yhtenä vaihtoehtona – keskusta, kokoomus ja perussuomalaiset toivovat linjan kirkastusta
 Kulttuuriperintöä vai uskonnon harjoittamista? Koulut vetävät joulujuhlat uusiksi pikaisella aikataululla, sillä niitä ei saa järjestää kirkossa
 Vanhemmat ovat oppineet vaatimaan uskonnottomia joulujuhlia – koulujen juhlissa nähdään Jeesus-lapsen sijaan metsäneläimiä ja tonttu-ukkoja

Koulut ympäri Suomen siirtävät nyt joulujuhliaan pois kirkoista – Rehtori: “Meillä on vähän perinteitä, ja lopuistakin ollaan luopumassa”


Summary: Osa Ateneumin kokoelman teoksista on niin hauraita, etteivät ne tahdo kestää ilmaa ja valoa. Esimerkiksi Thesleffin omakuva on vaarassa tuhoutua lopullisesti varotoimista huolimatta.

Kuvataiteilija  Ellen Thesleff  katsoo kuun valkein poskin museokävijää Ateneumissa. Hänen teoksensa  Omakuva  on esillä vasta-avatussa näyttelyssä  Taiteilijoitten Ruovesi . Se avattiin yhtä aikaa samassa kerroksessa  Helene Schjerbeckin  näyttelyn kanssa.
 Thesleff piirsi kuvansa lyijykynällä paperille. Hän paranteli teostaan moneen kertaan vuosina 1894-1895. Muotokuvasta tuli kaunis ja vetoava, mutta sittemmin se on saanut kuolemantuomion. Ruosteenvärinen  foxing-ilmiö  syö sitä hiljalleen ja ennen pitkää teos hiipuu olemattomiin.
 – Thesleffin omakuva on esillä nyt, mutta tämän jälkeen ei pitkään aikaan, emmekä voi lainata sitä enää Ateneumin ulkopuolelle, kertoo Ateneumin erikoistutkija  Anu Utriainen .
 Ellen Thesleff piirsi muotokuvaansa lyijykynällä useaan otteeseen vuosien 1894-95 aikana. Nyt pienet rautahiukkaset syövyttävät sitä hiljalleen.
 Utriaisen mukaan teos halutaan säilyttää niin pitkään kuin mahdollista. Siksi se pysyy varastoituna pimeässä, ideaalilämpötilassa ja -kosteudessa.
 Gallen-Kallela maalasi freskoluonnokset paperille
 Thesleffin Omakuvan kanssa samassa näyttelyssä on huone, joka seinillä on  Akseli Gallen-Kallelan  maalauksia ja luonnoksia.
 Esillä on muun muassa  Haavakuume -teos, jota taiteilija itse piti parhaimpiinsa kuuluvana.  Gallen-Kallela myi teoksen ulkomaiselle ostajalle 124 vuotta sitten.  Sitä jäljitettiin pitkään ja nyt maalaus on saatu lainaksi Ateneumin näyttelyyn.
 Akseli Gallen-Kallelan Haavakuume oli kadoksissa suomalaisilta pitkään. Nyt teos on esillä Taiteilijoiden Ruovesi -näyttelyssä Ateneumissa. Alamy Stock Photo
 Haavakuume-teoksen vieressä komeilevat luonnokset Gallen-Kallelan  Kalevala -freskoihin. Ruovedellä Kalelassa syntyneet luonnokset on maalattu paperinpaloille ja kiinnitetty kankaalle. Feskot nähtiin Pariisin maailmannäyttelyssä Suomen palviljongin kattokupolissa vuonna 1900. Myöhemmin Gallen-Kallela maalasi freskot Kansallismuseon kattoon.
 Nyt luonnokset ovat huonossa kunnosssa.
 – Maalaukset ovat pahasti kellastuneita ja paperit hapettuneita. Paperiteoksia ei ylipäänsää voi pitää esillä kuin korkeintaan kolme kuukautta kerrallaan, sillä valo vaikuttaa haitallisesti paperiin, Utriainen kertoo.
 Utriaisen mukaan Gallen-Kallelan freskoluonnokset ovat olleet aikoinaan liian kauan esillä. Siksikin ne ovat päässeet huonoon kuntoon.
 Kirkas valo tuhoaa teoksia
 Helene Schjerfbeck -näyttelyssä taiteilijan omakuvia esittelevässä salissa on hämärää. Yksi omakuva, se viimeinen, on piirretty hiilellä paperille. Tämäkään teos ei kestä kirkasta valoa.
 Taiteilijoiden Ruovesi -näyttely - Ruoveden seudusta tuli kansallisromantiikan maisema aluksi  Runebergin ,  Topeliuksen  ja  Sibeliuksen  ansiosta -  Akseli Gallen-Kallella  rakensi Ruovedelle erämaa-ateljeen Kalelan, jossa hän työskenteli ja vietti kesiä perheineen vuosina 1895-1921 -  Hugo Simberg  vietti aikaa Kalelassa ja ihastui maisemiin ja ihmisten elämäntapaan - Kalelassa vieraili myös  Louis Sparre -  Ellen Thesleffin  perhe asui Ruovedellä Muroleen kanavan läheisyydessä - Ruoveden seutua kuvaavat myös  Werner Holmergin  maisemamaalaukset 1800-luvun puolivälistä
 Hauraita paperiteoksia voidaan suojella jonkin verran valaisemalla näyttelysalit himmeästi. Tästä syystä yleisöstä saattaa välillä tuntua, että valaistus on puutteellinen. Paperille tehty taideteos kestää enintään 50 luxia valoa mainitun kolme kuukautta kerrallaan. Lisäksi niissä on aina päällä lasi, joka suodattaa UV-säteilyä. Maalaukset sietävät luxeja jopa 200, mutta keskimääräinen luxien määrä näyttelyssä maalauksille on 120.
 Ateneum on kolmen muun museon kanssa osa Kansallisgalleriaa. Kansallisgalleriaan on varastoitu liki 40 000 teosta, joista noin puolet on paperille tehtyjä.
 Simbergin Halla olisi haluttu teos ulkomailla, mutta sitä ei uskalleta lainata
 Erikoistutkija Anu Utriainen toivoo, että ihmiset menisivät katsomaan Taiteilijoiden Ruovesi -näyttelyä myös  Hugo Simbergin  guassien vuoksi. Taiteilija itse myi 50 akvarelli- ja guassimaalauksen kokonaisuuden Ateneumille vuonna 1913. Nyt ne kaikki ovat esillä näyttelyssä.
 Yksi guasseista on Simbergin tunnetuimpiin teoksiin lukeutuva  Halla . Se on maalattu paperille, joka puolestaan on pingotettu toiselle, tummanruskealle paperille. Tumma paperi muodostaa työlle kehykset.
 Hugo Simbergin Halla on vesiväri- ja guassimaalaus, joka on maalattu paperille. Yehia Eweis / Kansallisgalleria
 Halla  on yksi Ateneumin kokoelman hauraista paperiteoksista.
 –  Hallaa  kysytään usein lainaksi ulkomailla järjestettäviin näyttelyihin. Lähestulkoon aina vastaamme, ettei lainaaminen käy. Teos on vaarassa tuhoutua.
 Hauraiden taideteosten käsittely ja konservointi vaatii pitkälle erikoistunutta tietämystä ja rahaa. Rahaa entisöintiprojekteihin kaivataan lisää, mutta ainakin Ateneumin koservointiosasto on vakuuttava.
 – Sehän on kuin sairaala. Taideteoksia voidaan käsitellä ja tutkia monin tavoin, röntgenkuvata ja analysoida niihin käytetyt materiaalit.
 – Jos teoksia lainaavassa museossa on asianmukaiset fasiliteetit ja museaaliset olosuhteet, lainaamisen kynnys voi madaltua. Olemme ylipäätään varsin tarkkoja siinä, mihin lainaamme kokoelmamme teoksia. Nehän ovat kansallisomaisuutta, Utriainen sanoo.
 Tulevaisuudessa saatetaan löytää keinoja estää taideteosten tuhoutuminen
 Piirrosten ja jopa maalausten hiljainen tuhoutuminen  ei ole luonnollisestikaan vain suomalainen ongelma . Kaikki maailman taidemuseot taistelevat homeiden, hapettumisen, krakeloitumisen ja monenlaisten kemiallisten reaktioiden teoksia tuhoavia voimia vastaan.
 Anu Utriaisen mielestä teos, joka on tuhoutumassa on parasta säilyttää varastossa. Silläkin uhalla, että vain harvat, ehkä ainoastaan konservoija ja tutkijat pääsevät näkemään sen.
 – Museot joutuvat päättämään kumpi on tärkeämpää. Pitääkö toimia niin, että ihmiset tiettynä historian hetkenä voivat katsella teosta usein ja jälkipolvet eivät näe sitä koskaan.
 – Toinen vaihtoehto on pitää teos varastoituna, jotta ainakin tutkijat voivat nähdä sen tulevaisuudessakin.
 Gallen-Kallelan freskoluonnokset on maalattu paperille ja kiinnitetty sen jälkeen kankaalle. Pirje Mykkänen / Kansallisgalleria
 Utriainen sanoo, että erilaisilla uusilla tekniikoilla voidaan vaikka heijastaa kuva teoksesta valkokankaalle ja tuoda se sillä tavoin osaksi näyttelyä. Ja vaikka konservaattorit ovat tällä hetkellä voimattomia esimerkiksi Thesleffin työtä syövän foxing-ilmiön edessä., tulevaisuudessa saatetaan keksiä keinoja sitäkin vastaan.
 Utriainen vertaa tilannetta ihmisten sairauksiin. Jos ajatellaan vaikkapa Gallen-Kallelan maalauksessa kuvattua haavakuumeesta kärsivää ruoveteläistä miestä. Haavaan tulevaan tulehdukseen ei ollut tuolloin olemassa hoitoa ja haavakuumeeseen saattoi vaikka menehtyä.
 – Tänä päivänä miehellä ei olisi hätäpäivää. Ehkä taideteostenkin tuhoutumiseen löytyy tutkimuksen kautta uusia parannuskeinoja.
 Voit pohtia keskustelussa, olisiko parempi varastoida hauraat teokset, jotta ne säilyisivät ainakin tutkijoitten käyttöön. Vai pitäisikö teokset nostaa esille ihmisten nähtäväksi, kävi, miten kävi? Keskustelu on auki klo 12.00 asti.

Thesleffin omakuva esillä ehkä viimeistä kertaa, Simbergiä ei mielellään lainata ulkomaille – Kansallisaarteita joudutaan säilyttämään varastossa etteivät ne tuhoutuisi


Summary: Töitä tekevien lukiolaisten määrä on lisääntynyt vuosittain.

– Nykyään tuntuu, että arvostetaan sitä, että tehdään paljon töitä, vaikka kääntöpuolena on sitten väsymys.
 Näin lukion kolmannella vuodella opiskeleva  Antti Komulainen , 18, kuvailee tasapainottelua työn ja opintojen välillä.
 Vuoden 2019 kouluterveyskyselyn  mukaan noin viidennes ensimmäisen ja toisen vuoden lukiolaisista käy töissä opintojen ohella. Miltei sama arvio koskee ammattikoulussa opiskelevia.
 Vuonna 2017 töissä kävi lukiolaisista 19 prosenttia, tänä vuonna 21 prosenttia. Töitä tekevien lukiolaisten määrä on lisääntynyt jatkuvasti vuodesta 2012 saakka.
 Monille vaativien opintojen ja työn yhdistäminen on kuitenkin liikaa.
 Osa nuorisolääkäri  Miila Halosen  vastaanotolla käyvistä lukiolaispotilaista arvioi kuluttavansa 70 tunnin verran opintoihin, töihin ja harrastuksiin. Arvio kattaa miltei kaksi suositusten mukaista työviikkoa.
 Potilaat valittavat hengitysvaikeuksista, sydämen tykyttelystä ja jatkuvasta väsymyksestä.
 – Yleensä opiskelija ei pysty edes analysoimaan, miten tähän on tultu ja miksi hän painaa niin lujaa kuin painaa, Halonen sanoo.
 "Kävin lukiolaisena töissä koulun ohella, enkä voi suositella sitä kellekkään. Sen ikäisenä jotain paskaduunia, kun tärkeimmät opinnot ovat käsillä. Toki, jos on pakko niin on pakko."  Heidi Korkalainen, Turku
 Vaikka lukion lisääntyvistä paineista on uutisoitu toistuvasti, miksi yhä useampi lukiolainen ottaa vielä työt opintojen kylkeen?
 – Minulla on muutenkin niin kiireinen elämä, että omillaan asuminen tuntui hyvältä päätökseltä. En halua roikkua vanhempien rahoissa, vaan olla taloudellisesti itsenäinen, Antti Komulainen kertoo.
 Oma koti vaati työn pikaruokalassa, mutta abivuoden paineet ja sosiaalinen elämä on ahtanut Komulaisen elämän niin täyteen, että välillä hengittäminenkin ahdistaa.
 Asunto maksaa, mutta niin myös lukio
 Komulaisen mukaan itsenäisyyttä halutaan tavoitella yhä nuorempana. Sitä symboloivat oma asunto, työpaikka ja menot, jotka eivät riipu vanhemmista.
 – Olen käynyt töissä siitä asti, kun muutin omilleni 17-vuotiaana. Suurin osa rahoista menee asumiskuluihin, hän kertoo
 "Työ voi olla jopa pakokeino, ettei tarvitsisi tehdä niin paljon hommia koulun eteen. Siitä saatu raha motivoi."  Matias Malin, Pori
 Vaikka Komulainen saa opintorahaa ja asumistukea, eivät ne riitä yksistään elämiseen.  Toisen asteen , eli lukion ja ammattikoulun opiskelija, saa opintorahaa tyypillisesti 10 kuukaudelta lukuvuodessa.
 Hänen vanhempansa tukevat oppimateriaalien kustantamisessa.
 Viime vuonna julkaistusta Opetushallituksen selvityksestä voi päätellä, että osa lukion opiskelijoista työskentelee selvitäkseen myös koulunkäynnin kustannuksista.
 Suomen lukiolaisten liiton laskelmien mukaan lukion kustannukset opiskelijalle ovat noin 2 500 euron verran. Arvioon sisältyvät oppikirjat, kannettava tietokone ja esimerkiksi ylioppilastutkinnon tutkintomaksut.
 Kahta työtä lukion ohella tekevän  Fanny Talonpojan , 18, mukaan opiskelijoille maksettava noin viidenkympin arvoinen  oppimateriaalilisä  on naurettava. Hän opiskelee kolmatta vuotta Vantaan Lumon lukiossa sekä työskentelee uimavalvojana- ja opettajana.
 – Oppikirjojen sähköiset lisenssit maksavat keskimäärin 20 euroa kirjaa kohden. 50 eurolla kuussa ei todellakaan saa kaikkia jakson kirjoja ja oppimateriaaleja.
 "Muutin lukion toisen vuodella pois kotoa, joten toimeentulon takia oli pakko käydä töissä. Jossakin vaiheessa esimieheni sanoi toivovansa minun hakevan sairaslomaa. Olin varmaan silminnähden uuvuksissa."  Iiris Korteniemi, Oulu
 Abivuodella opiskeleva Talonpoika on muuttanut juuri omilleen. Hän työskentelee osan viikosta uimavalvojana, osan uimakoulun opettajana.
 Työ on iltapainotteista ja vuorot ovat enintään kuuden tunnin pituisia. Välillä lukion asettamat paineet kuitenkin tuntuvat.
 – Koen sinänsä rasitusta ja paineita opintojen ja töiden vuoksi. Kuitenkin täydet päivät sopivat omaan rytmiini, koska pidän tiiviistä aikataulusta.
 Uimavalvojan- ja opettajan töitä tekevä Fanny Talonpoika aloitti työnsä apuohjaajana jo 14-vuotiaana.  Nella Nuora / Yle
 Itsenäisyys tarkoittaa monille työtä
 Opiskelijaterveydenhuollossa lääkärinä toimivan Miila Halosen mukaan monien opiskelijoiden elämä on niin täyteen ahdettua, ettei esimerkiksi kunnolliselle nukkumiselle jää aikaa.
 Hänen vastaanotollaan käyvät niin toiseen asteen opiskelijat kuin ammattikorkeakoulun opiskelijatkin.
 – Lääkärinä mietin usein, missä on aika levolle ja palautumiselle, kun koulupäivät ovat jo itsessään pitkiä, Halonen sanoo.
 Halosen mukaan ura-ajattelua istutaan etenkin lukiolaisiin jo koulutuksen alkuvaiheessa, koska opintosuuntauksesta tulisi päättää jo varhain.
 Myös Fanny Talonpojan lukiota käyvät ystävät ovat jo työelämässä tai ainakin hakemassa hanttihommia opintojen ohelle.
 Kansainväliset vertailut kertovat, että suomalaiset nuoret muuttavat kotoa pois nuorimpina. Yleisin ikä kotoa muuttamiseen on 20-vuotiaana.
 – Nuoret ovat alkaneet itsenäistyä yhä aikaisemmin. Omista asioista halutaan kantaa vastuu, Talonpoika sanoo.
 "Tein lukiossa välillä kahtakin työtä samaan aikaan. Arkistoin papereita ja työskentelin viikonloput siivoojana. Olihan se rankkaa, mutta töitä oli tehtävä, kun en enää jatkuvasti kehdannut olla vanhempien rahapussilla."  Katri Laitinen, Helsinki
 Nuorisotutkimusverkoston tutkimusjohtaja  Sinikka Aapola-Kari  on seurannut työssäkäyvien lukiolaisten elämää. Syyt työskentelyyn liittyvät yleensä itsenäistymiseen ja omaan perhetilanteeseen.
 – Perheissä, joissa taloudelliset resurssit ovat tiukalla, kuten monesti yksinhuoltajaperheissä, taloudellinen tilanne on voinut vaikuttaa opiskelijan työssäkäyntiin.
 "Jos on täysin ympäristön roikoteltavana, se on varmin tapa olla hullujen huoneella"
 Antti Komulaisen työpäivät Hesburgerilla eivät ole pitkiä, mutta tuntuvat joskus riippakiviltä pitkien koulupäivien jälkeen.
 – Joskus mietin, oliko kotoa poismuuttaminen järkevää 17-vuotiaana, mutta oli se sen arvoista.
 Komulainen työskentelee yleensä kolmena päivänä viikossa. Tällä hetkellä hän pyrkii pitämään kiinni yksinkertaisesti siitä, että sosiaalinen elämä ei jää töiden ja opintojen alle.
 Tuleva kirjoituskevät lähestyy, mutta arvosanoja tärkeämpää on valmistuminen. Motivaatio opiskeluun on hakoteillä.
 – Tänä vuonna omat voimavarat ovat tulleet vastaan ensimmäistä kertaa. On todella vaikeaa tasapainotella oman loppuunpalamisen kanssa, kun samalla kaikki ihannoivat sitä, että teen niin paljon töitä.
 "Lukion ohessa yrityksen pyörittäminen on ollut todella vaikeaa varsinkin kokeiden lähestyessä. On kuitenkin hauskaa oppia ja tienata samalla."  Lauri Valola, Lahti
 Suomalaisessa suorittamiskulttuurissa puhutaan joskus "sykkimisestä". Slangisanalla viitataan kovaan työntekoon esimerkiksi opintojen ja töiden saralla.
 – Jos on täysin ympäristön roikoteltavana, niin se on varmin tapa olla hullujen huoneella, Komulainen sanoo.
 Hänen mukaansa töiden tekemisessä lukion ohella on myös hyvät puolensa. Kokemus opettaa omista rajoista ja siitä, että on täysin ymmärrettävää sanoa myös ei.
 – Työelämään siirtyminen on tulevaisuudessa helpompaa, kun on saanut mahdollisuuden opetella esimerkiksi palkkausta ja työsopimuksia koskevia asioita käytännössä.
 Jutun lainaukset on kerätty yhteistyössä Ylen kehittäjäryhmän kanssa.
 Lue lisää:
 Tutkijat tyrmäävät käsityksen opiskelijoista "laiskanpulskeina syöttöporsaina" – mikä on muuttunut, kun yhä useampi uupuu?
 Psykologiaa opiskeleva Janina Henttonen viettää kesää yksin rappukäytävässä – vain puolet opiskelijoista tekee opintojen ohella oman alan töitä

Jo viidennes lukiolaisista käy töissä opintojen ohella: "On vaikeaa tasapainotella loppuunpalamisen kanssa, kun kaikki ihannoivat työntekoa"


Summary: VR Group laskee tukilakon merkitsevän miljoonan euron menetystä päivässä

Rautateillä kulkevan tavaraliikenteen työt ratapihoilla ovat pysähtyneet tänä aamuna postin lakkoa tukevan työtaistelun vuoksi.
 Tämän ja huomisen päivän aikana ratapihojen työntekijät eivät esimerkiksi huolla tai kunnosta tavaraliikenteen kalustoa. VR Groupin mukaan kello 6 alkanut tukilakko pysäyttää käytännössä kaiken tavaraliikenteen rautateillä kahdeksi päiväksi.
 – Ne junat, jotka ovat lähteneet liikkeelle ennen lakkoa ajetaan perille, mutta sen jälkeen lakon vaikutukset alkavat näkyä, sanoo liikennejohtaja  Nina Mähönen .
 Henkilöliikenteeseen lakko ei vaikuta. Tavarankuljetuksessakin vaikutukset kohdistuvat pääosin teollisuuden toimituksiin.
 – Normaali kuluttaja ei juurikaan huomaa lakosta aiheutuneita häiriöitä, sanoo  Raideammattilaiset JHL:n  varapääluottamusmies  Mika Heikkilä .
 Ratapihat seisovat keskiviikkoiltaan saakka
 Tiistaiaamuna alkanut raideliikenteen ammattilaisten tukilakko on ensimmäinen kolmesta rautateiden tavaraliikennettä koskevasta lakosta, jotka ajoittuvat kahdelle päivälle, tiistaille ja keskiviikolle.
 Raideammattilaiset JHL ry:n ensimmäinen tukilakko pysäyttää tavaraliikenteen käsittelyn. Lakko päättyy tiistai-iltana kello 22.
 Rautatiealan Unioni RAU  puolestaan aloittaa omat tukitoimensa tiistai-iltana kello 21, jolloin se pysäyttää tavaraliikenteen ohjaamisen eli käytännössä tavarajunien turvalaitteiden käytön vuorokaudeksi.
 Keskiviikkoaamuna ratapihojen työntekijöiden tuki postilaisille jatkuu, kun tavaraliikenteen kaluston huollot ja kunnostukset pysähtyvät. Niitä jatketaan keskiviikkoiltana kello 23, ellei Postin työehtosopimuskiistassa päästä sopuun sitä ennen.
 – Tässä on kyse laajasta solidaarisuuden osoituksesta Postin työntekijöille. Työnantajan olisi hyvä muistaa, että työntekijät ovat ihmisiä, eivät mitään heittopusseja, sanoo varapääluottamusmies Mika Heikkilä.
 Miljoonien hintalappu
 Työt tavaraliikenteen ratapihoilla ovat pysähtyneet kello 6. Julkisten ja hyvinvoinnin alojen liiton raideammattilaiset eivät tukilakon aikana käsittele tavaravaunuja eivätkä huolla tai kunnosta kalustoa.
 Raideammattilaiset JHL ry:llä on noin 4 000 jäsentä. Heistä lakon piirissä on noin 600 tavaraliikenteen ratapihojen ammattilaista.
 Eniten lakossa olevia on suurimmilla työpaikoilla eli Tampereen ratapihalla sekä Kaakkois-Suomen ratapihoilla Kouvolassa, Kotkassa, Haminassa ja Imatralla.
 VR Groupin mukaan tukilakoilla on mittavat taloudelliset vaikutukset. Liikennejohtaja Nina Mähösen arvion mukaan tavaraliikenteen menetykset ovat noin miljoona euroa päivässä.
 – Kun kuljetukset pysähtyvät, tuottoa ei tule, kiteyttää Mähönen.
 Vaiheittain tiistai- ja keskiviikkoiltana päättyvien tukilakkojen jälkeen ratapihojen ja tavaraliikenteen arki pyritään saamaan normaaliin päiväjärjestykseen mahdollisimman pian, koska tukitoimet puretaan välittömästi lakon päätyttyä.
 – Poikkeuksia tavaraliikenteessä voi silti olla usean päivän ajan, sanoo Nina Mähönen.
 Lisäksi  Auto- ja kuljetusalan Työntekijäliitto AKT:n  jäsenet aloittivat tänään päivän vaihduttua tukitoimina ylityö- ja työvuorojen vaihtokiellon. Tukitoimet kestävät aina sunnuntaihin 8. joulukuuta kello 24:ään saakka.

Postilaisia tukevat lakot laajenivat ratapihoille – junien tavaraliikenteessä häiriöitä