Summary: Kouvolan ja Kiinan välisen tavarajunaliikenteen hiipumisessa ei voi sivuuttaa Eurooppaan tulevien tavarajunareittien välistä kilpailua rahdeista, kirjoittaa Vesa Grekula

Kouvolan ja Kiinan Xi’anin välillä hiipuneen tavarajunayhteyden elvyttäjäksi saattaa nousta kiinalaisten ruokapöytiin matkalla oleva norjalainen lohi.
 Suunnitelmia asiasta on Kouvolan kaupungin omistaman elinkeinoyhtiö Kinno Oy:n mukaan niin Norjassa kuin Suomessakin.
 Uudesta rautateiden “lohireitistä” on parin viime kuukauden aikana ollut julkisuudessa liikkeellä tosin varsin epämääräisiä tietoja.
 Epämääräiset, tai ainakin vanhentuneet , tiedot eivät ole olleet täysin vieraita viime kuukausina muutenkaan kun puhutaan Kouvolan ja Kiinan välisistä tavarajunista.
 Kesällä selvisi  , että Xi’anin ja Kouvolan välisiä tavarajunia ei kuljekaan kerran viikossa kuten kaupungin päättäjät ja veronmaksajat olivat luulleet vielä  toukokuussa . Suuria odotuksia herättänyt yhteys oli hiipunut viiteen junaan koko alkuvuoden aikana. Myöhemmin kesällä Kinno arvioi koko vuoden saldoksi kertyvän kymmenen junaa.
 Viisi tai kymmenen – se on järisyttävän vähän verrattuna siihen mitä on tavoiteltu.
 Ensimmäinen juna Kouvolasta Kiinan Xi'aniin saateltiin matkaan marraskuussa 2017. Pyry Sarkiola / Yle
 Mutta olisiko Norjan lohesta oikeasti purskauttamaan ketsuppipullo auki, jotta Kiinan tavarajunayhteys saisi uutta vauhtia myös muille tavarankuljetuksille?
 Teknisesti ja kalan säilyvyyden kannalta pitkäkin kuljetusmatka rautateitse ei näyttäisi olevan mahdoton ajatus. Avainsana on  BluWrap -tekniikka  , joka perustuu happimäärän hallintaan ja pakkausastioiden jäähdyttämiseen.  Teknologiaa  esitellään Kouvolan kansainvälisessä  raideliikenneseminaarissa  26. syyskuuta.
 Lohikuljetuksia jo lokakuussa?
 Julkisuudessa on jo ehditty jo kertoa, että lohen vienti Kouvolan kautta alkaa, mutta ainakaan vielä kukaan ei tunnu tietävän milloin.
 Norjalainen  Fremover -sanomalehti  uutisoi heinäkuussa, että vientiä rautateitse suunnitellaan Narvikista Haaparannan, Tornion ja Kouvolan kautta Kiinan Xi’aniin. Kuljetukset alkavat jo ennen joulua, lehti kirjoitti. Lehden jutun nosti esiin Facebook-sivuillaan  kuvakaappauksena  myös elinkeinoyhtiö Kinnon kuljetushanke Railgate Finland.
 Pohjoissuomalaiset sanomalehdet,  Lapin Kansa  ja  Kaleva  , kertoivat norjalaislehden perässä samasta asiasta pari päivää myöhemmin.
 Ja suunnitelmahan näytti vain etenevän mitä pitemmälle kesä kulki.
 Hollantilainen rautatiekuljetuksiin erikoistunut verkkosivusto  RailFreight.com  kertoi kolmisen viikkoa viikkoa myöhemmin, että suunnitelmissa onkin aloittaa lohen junakuljetukset jo syys-lokakuussa tänä vuonna.
 Muutama päivä tämän jälkeen, elokuun alussa, samaa tietoa levitti puolalainen kuljetusalaan keskittynyt  Baltic Transport Journal -verkkosivusto .
 Hyvin markkinoitu. Tietonsa kaikki edellä mainitut uutisvälineet perustivat elinkeinoyhtiö Kinnon tietoihin.
 Elokuun lopussa Kinno Oy:n toimitusjohtaja  Martti Husu  tarkensi aikataulua kertomalla Ylen haastattelussa, että syys–lokakuussa lohen kuljetukset eivät ainakaan ala – vaan aikaisintaan loppuvuodesta.
 Tuore tieto puolestaan on se, että Kinnon edustaja on menossa marraskuun lopulla Hollantiin kansainväliseen Kiinan kuljetusten  silkkitieseminaariin  kertomaan, millä tavalla lohen kuljetus Kouvolan kautta hoidetaan.
 Kuulostaa suunnitelmalta.
 Kouvola ei ole ainoa silkkitien reittipiste
 Lohen vienti Norjasta Suomen kautta Kiinaan ei sinänsä ole mikään uusi juttu. Norjalaista kalaa  kulkee  lentorahtina Helsinki-Vantaan lentoasemalta Kiinaan kymmeniä tuhansia kiloja päivässä. Näistä lentokentälle menevistä kuljetuksista Kouvola haluaisi nyt siis itselleen siivun, luultavasti enemmänkin.
 Kaksi vuotta sitten avattua tavarajunayhteyttä on Kouvolassa markkinoitu “modernina silkkitienä”. Silkkitiellä tarkoitetaan jo parituhatta vuotta sitten käytössä olleita Euroopan ja Kiinan Xi’anin välillä olleita eri reittejä, joita pitkin tavarat kulkivat ja kauppaa käytiin.
 Vientireitti Kouvolasta rautateitse Xi'aniin. Yle Uutisgrafiikka
 Tosiasia on kuitenkin se, että nykypäivän silkkitieyhteyksiä on Kiinasta muuallekin Eurooppaan kuin Suomeen ja Kouvolaan, esimerkiksi Italiaan, Saksaan, Tsekkiin ja Ranskaan.
 Rautatielogistiikan professori  Olli-Pekka Hilmola  LUT-yliopiston Kouvolan yksiköstä sanoo, että Keski-Euroopassa kulkee rautateitse moninkertainen määrä kontteja verrattuna Kouvolan reittiin.
 – Eri arvioiden mukaan Kiinan kontteja meni vuonna 2018 Puolaan tai Puolan läpi edelleen Saksaan yli 300 000 kappaletta.
 Kilpailua – tai sitten ei
 Hilmola kuitenkin sanoo, että Kouvolan yhteys ei suoranaisesti kilpaile esimerkiksi Puolan reitin kanssa, koska etäisyys näiden kahden välillä on suuri.
 Tätä samaa korostetaan myös elinkeinoyhtiö Kinnosta.
 – Kouvolan reitti on ainoa Pohjois-Eurooppaan tuleva reitti. Se palvelee nimenomaan Pohjoismaiden vientiteollisuutta, huomauttaa Martti Husu.
 Kouvolan kaupungin elinkeinoyhtiö Kinno Oy:n tomitusjohtaja Martti Husun sanoo, että Kouvolan ja Kiinan Xi'anin välistä tavarajunayhteyttä markkinoidaan koko ajan niin paljon kuin ehditään.  Pyry Sarkiola / Yle
 Silti Kinnossa laskeskellaan Kiinasta Eurooppaan tulevien tavaravirtojen jatkuvaa kasvua, joka Husun mukaan saattaisi muodostua Kouvolalle ennen pitkää – kilpailuvaltiksi.
 – Muun muassa Xi’anista lähetettiin viime vuonna 1300 junaa Eurooppaan, pääasiassa Saksaan, ja määrä kasvaa vuosittain. Odotamme milloin eteläisempi reitti menee niin tukkoon, ettei siitä enää mahdu junia läpi.
 Kouvolan ja Kiinan välisen tavarajunaliikenteen vilkkaudessa ei voi sivuuttaa euroopanlaajuista kilpailua rahdeista.
 – Osa Eurooppaan menevistä reiteistä kilpailee todennäköisesti myös keskenään rahdeista. Reittivalintoihin vaikuttavat jatkoyhteydet, sanoo ulkomaankauppaa harjoittavia vienti- ja tuontiyrityksiä palvelevan Varova Oy:n toimitusjohtaja  Mikko Vihanto .
 Keski-Euroopan reitit Kouvolaa edellä
 Yli 70 vuotta kuljetusalalla toiminut Varova markkinoi asiakkailleen kuljetusmuotoja ja -reittejä niin maalla, merellä kuin ilmassakin. Sen oma terminaali sijaitsee Helsingissä, jonne on suora rautatieyhteys Kiinan Hefeistä.
 Yrityksen  verkkosivuilla  on esillä vaihtoehtona myös Kouvolan ja Xi’anin välinen reitti.
 Vihanto näkee muilla Eurooppaan tulevilla rautatieyhteyksillä selvän edun Kouvolaan verrattuna.
 – Niiden etu on se, että kuljetus voidaan hoitaa pitkälle länteen.
 Kouvolaan valmistuu noin kolmen vuoden kuluttua uusi kuljetusterminaalialue, jossa on mahdollista käsitellä kilometrin mittaisia tavarajunia. Kiinaan saakka menevästä junayhteydestä huolimatta suurin osa nykyisen terminaalialueen liikenteestä perustuu Venäjän kauppaan. Pyry Sarkiola / Yle
 Ja juuri tähän yksityiskohtaan kannattaakin nyt kohdistaa mielenkiinto.
 Ulottuisiko Norjan Narvikin ja Kouvolan välinen säännöllinen rautateiden lohireitti Kiinasta katsoen riittävän pitkälle länteen myös muun tavarankuljetuksen kannalta?
 Odottaa sopii, että kuluvan vuoden viimeiset kolme kuukautta näyttävät suunnan. Pääsevätkö Kouvolan Kiinan-junat jälleen kiitoon?
 Uhkakuva on, että norjanlohet jäävät yhdeksi niistä lukuisista mahdollisuuksista, joita Kiinan reitillä on ollut sen avaamisesta lähtien.
 Norjalaisen lohen rautatiekuljetuksista puhutaan muun muassa Kouvolan kansainvälisessä raideliikenneseminaarissa 26. syyskuuta. Vastaavia kuljetusalan, myös raideliikennettä kuljetusmuotona markkinoivia, tapahtumia järjestetään ensi kevääseen mennessä  useita  eri puolilla Eurooppaa.

Analyysi: Norjalaista lohta yritetään viedä junalla Suomen kautta kiinalaisten ruokapöytiin – mätäneekö se odottaessaan junan lähtöä?


Summary: Konkurssin partaalle joutuneen konsernin matkoilla on maailmalla myös tuhansia suomalaista.

Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Matkanjärjestäjä Thomas Cookin  mahdollisella konkurssilla  olisi isot vaikutukset yhtiön asiakkaisiin maailmalla.
 Pahoihin talousvaikeuksiin joutunut Thomas Cook on yksi alan suurimmista toimijoista maailmalla. Jos rahoitusjärjestelyt epäonnistuvat, yhtiön  on arvioitu menevän konkurssiin jo lähipäivinä .
 Thomas Cookin matkoilla on arviolta 600 000 turistia eri puolilla maailmaa. Suomessa yhtiö omistaa Tjäreborgin, joka on yksi maan suurimmista matkatoimistoista. Tjäreborgin järjestämillä matkoilla on tällä hetkellä yhtiön arvion mukaan 3 400 suomalaista.
 Matkanjärjestäjän asiakkaat ovat paremmassa suojassa konkurssin sattuessa kuin esimerkiksi lentoyhtiön asiakkaat. Moni asia on silti epävarma – keräsimme vastauksia neljään isoon kysymykseen matkailujätin uhkaavan konkurssin ympäriltä.
 1. Kuinka isosta asiasta konkurssiuhassa on kysymys?
 Matkanjärjestäjiä ja matkatoimistoja on mennyt konkurssiin ennenkin. Thomas Cook Isossa-Britanniassa ja sen tytäryhtiö Tjäreborg Suomessa ovat kuitenkin harvinaisen raskaan sarjan toimijoita.
 Samaan aikaan, kun yhtiö taistelee olemassaolostaan, eri maiden viranomaiset miettivät, miten asiakkaat saadaan konkurssin toteutuessa tuotua kotiin. Lentojen järjestäminen ja majoitusten hoitaminen vaatii paitsi aikaa myös rahaa. Konsernin ennalta maksamat vakuudet suojaavat asiakasta, mutta monien kulujen maksajista voidaan joutua vääntämään vielä kättä.
 Thomas Cookilla on maailmalla 150 000 brittiläistä matkustajaa.  The Guardianin mukaan  maassa varaudutaan jo rauhanajan suurimpaan operaatioon kansalaisten tuomiseksi maailmalta. Esimakua nähtiin halpalentoyhtiö  Monarch Airlinesin konkurssissa 2017 .
 Suomessa vertailukohtaa historiasta voi hakea vaikkapa vuodesta 1997, jolloin Kymppi-Matkojen konkurssi keskeytti tai perui matkat yhteensä 8 000 turistilta.
 2. Miten konkurssi vaikuttaisi suomalaisiin matkailijoihin, jotka ovat maailmalla?
 Tjäreborgin mukaan Thomas Cookin rahoitusneuvottelut eivät tällä hetkellä vaikuta yhtiön matkoihin. Tjäreborg on julkaissut omilla nettisivuillaan lyhytsanaisen  kysymys-vastaus-paketin tilanteesta .
 Jos Thomas Cook kaatuu, maailmalla oleville matkustajille aiheutuu vähintäänkin ylimääräisiä järjestelyitä, mutta mahdollisesti myös rahanmenoa. Matkustajien kannattaa olla yhteydessä joko matkanjärjestäjään tai Kilpailu- ja kuluttajavirastoon.
 Rahallisesti matkanjärjestäjien asiakkaiden oikeuksia turvaavat  matkapakettilain mukaiset vakuudet . Ne korvaavat niin majoitukset kuin paluulennotkin, mutta avoimia kysymyksiä jää.
 Matkanjärjestäjä ei välttämättä maksa etukäteen hotelleille tai lentoyhtiöille. BBC onkin raportoinut  Tunisiassa sattuneesta tapauksesta , jossa hotelli ei ole päästänyt Thomas Cookin asiakkaita poistumaan ennen kuin majoitus on maksettu.
 Thomas Cookilla on myös oma lentoyhtiö. Jos se menee konkurssiin, paluulentoja ei välttämättä ole olemassa. Tällöin paluumatkat on järjesteltävä muiden lentoyhtiöiden kautta, mutta silloinkin vakuuksien pitäisi korvata kulut. Voi kuitenkin olla, että osa matkustajista joutuu maksamaan jotain myös omasta pussistaan ennen korvausten saamista.
 – Tällaisia tilanteita ei tarvitse matkustajan murehtia etukäteen. Asia varmasti hoituu, koska lainsäädäntö on niin tiukka taustalla, uskoo Suomen matkatoimistoalan liiton toimitusjohtaja  Heli Mäki-Fränti .
 3. Uskaltaako Thomas Cookin kautta varata enää matkoja?
 Tjäreborg käsittelee tätäkin huolenaihetta nettisivullaan, totutulla vastauksella: "rahoitusneuvottelut eivät vaikuta matkoihimme".
 Mutta jos matkayhtiö menee konkurssiin, myös tulevat matkat peruuntuvat. Tällöin asiakkaan pitää hakea korvauksia luottokorttiyhtiöltä tai Kilpailu- ja kuluttajavirastolta riippuen siitä, onko matka maksettu luottokortilla vai käteisellä.
 – Olipa kyseessä pakettimatka tai lento, se kannattaa aina maksaa luottokortilla. Se oikeasti pelastaa ongelmilta, eivätkä ihmiset sitä aina muista, neuvoo matkailun professori  Antti Honkanen  Lapin yliopistosta.
 Matkailuasiantuntijat muistuttavat, etteivät matkanjärjestäjät ole kuluttajasuojan kannalta erityinen riski. Vakuudet suojaavat asiakkaan lompakkoa matkanjärjestäjän konkurssilta, mutta omatoimimatkailijan tapauksessa vastaavaa suojaa ei ole.
 – Matkanjärjestäjän asiakas on huomattavasti paremmassa turvassa kuin majoituksen, lentolipun tai muun yksittäisen matkailupalvelun osanut asiakas, Heli Mäki-Fränti sanoo.
 4. Thomas Cook on matkailualan jättiläinen, jolla on pitkä historia – mitä sille on tapahtunut?
 Kun joukko ihmisiä kerätään kerralla charter-lennolle ja yhteen hotelliin, kustannukset pysyvät kurissa. Tämä oli pitkään pakettimatkojen menestysresepti.
 Nykyään kuka tahansa pystyy kuitenkin varaamaan halpalennot ja hotellit netissä toimivan matkanvarauspalvelun kautta, ja pakettimatkafirmojen liiketoiminnalta on osin pudonnut pohja.
 Kova kilpailu on painanut matkojen hinnat alas. Silloin pienemmätkin vastoinkäymiset riittävät horjuttamaan liiketoimintaa. Thomas Cookin tarina kiteyttää mullistuksen kenties parhaiten: vuodesta 1841 toiminut yritys  tekee nyt isoja tappioita ja sen osakkeen arvo on romahtanut .
 Lähipäivät näyttävät, onnistuuko yhtiö pelastautumaan vai nähdäänkö alalla poikkeuksellisen suuren firman konkurssi.
 Juttua varten on haastateltu myös Turun ammattikorkeakoulun lehtori  Telle Tuomista .
 Oletko Tjäreborgin matkalla maailmalla? Onko emoyhtiö Thomas Cookin tilanne vaikuttanut matkaasi jotenkin? Kerro toimittajalle: veli-pekka.hamalainen@yle.fi

Jos Tjäreborgin emoyhtiö kaatuu, väristykset tuntuvat myös Suomessa – 4 kysymystä ja vastausta matkailujättiä uhkaavasta konkurssista


Summary: Ilmastopaketin heikoin kohta on hiilidioksidipäästöille annettu liian halpa hinta.

Saksalaiset ilmastoasiantuntijat ja vihreän puolueen johto tyrmäävät maan hallituksen perjantaina esittelemän ilmasto-ohjelman.
 Vihreät aikovat käyttää vaikutusvaltaansa maan parlamentin ylähuoneessa, liittoneuvostossa ja vaatia olennaisia tiukennuksia pakettiin.
 Saksan hallitukselta valtava ilmastopaketti – päästöjen pienentämiseen käytetään yli 50 miljardia euroa
 Liittoneuvosto edustaa Saksan 16 osavaltion hallituksia. Vihreät ovat hallitusvallassa yhdeksässä osavaltiossa, joten he voivat vaikuttaa yli puoleen liittoneuvoston edustajista.
 Liittoneuvostolla on veto-oikeus lakeihin, joilla on vaikutusta valtion talouteen. Liittoneuvosto voi myös palauttaa lain uudelleen käsittelyyn.
 – Aiomme käyttää kaikkia keinoja, jotta ilmastoa suojeltaisiin tehokkaammin, sanoi vihreiden toinen puheenjohtaja  Annalena Baerbock   Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung  -lehdelle.
 Saksan vihreiden toinen puheenjohtaja Annalena Baerbock. Omer Messinger / EPA
 Baerbockin mukaan Saksan hallitus on "pettänyt nuoret sukupolvet".
 Ongelmana hiilidioksidin hinta
 Myös ilmastoasiantuntijat ovat hyvin pettyneitä hallituksen esitykseen.
 – Tämä pohjapaperi on selkeä poliittinen epäonnistuminen, sanoi  Spiegel-lehden haastattelema  Potsdamin ilmastoinstituutin tutkija  Anders Levermann .
 – Emme kaipaa enää poliittisia kompromisseja, vaan [päästö]vähennyksiä.
 Levermannin mukaan olennaisin ongelma on hallituksen määrittelemä hiilidioksidipäästöille asetettava hinta. Hallituksen esitys lähtee siitä, että CO2-tonnin hinta olisi vuonna 2021 kymmenen euron tasolla, josta se nousisi vuoteen 2025 mennessä vähintään 35 euroon.
 Tämä ei asiantuntijoiden mielestä ole lainkaan riittävä hintataso, semminkin, kun eurooppalaisessa hiilipörssissä hiilitonnin hinta on jo nyt 26 euroa.
 Asiantuntijoiden mukaan teollisuuden on saatava varmuus siitä, että hiilipäästöjen hinta tulee nousemaan nopeasti, mutta ennustettavasti. Tämä kannustaa teollisuutta tekemään päästöjä vähentäviä investointeja.
 – Liike-elämä tarvitsee selkeän ilmoituksen poliittiselta taholta, että kasvihuonekaasuja hinnoitellaan, eikä niiden hinta enää laske, vaan nousee. Ilman tätä [tietoa] he eivät voi toimia, totesi Levermann.
 – Hallitus toimii, ikään kuin meillä olisi aikaa 200 vuotta [estää ilmastonmuutos]. Jos olisi, niin toimenpiteet olisivat ihan hyviä, mutta meillä on vain 15 vuotta, sanoi RTL-kanavan haastattelema ilmastotaloustieteilijä  Volker Quashning .
 Saksan ilmastopäästöjen rajoittaminen riippuu paljolti siitä, kuinka maa pystyy irrottautumaan hiilivoimasta. Pelkästään maan kolme suurinta hiilivoimalaa päästävät ilmakehään 80 miljoonaa tonnia hiilidioksidia. Suomen koko päästöt ovat noin 55 miljoonaa tonnia vuodessa.
 Asiantuntijat haluavat, että hallitus linjaa tarkemmin, kuinka hiilivoimasta luovutaan ja kuinka maahan saadaan lisää päästötöntä energiantuotantoa.
 Lisää aiheesta :
 Onko Saksan ilmastopaketti pettymys vai mullistus? Näin suomalaiset asiantuntijat vastaavat

Asiantuntijat ja vihreät tyrmäävät Saksan ilmastopaketin: Täysin riittämätön


Summary: Ruotsalainen Mariette Lindstein vietti elämästään yli parikymmentä vuotta  eristyksissä ulkomaailmasta skientologien päämajassa. Hän on purkanut kokemuksiaan kirjoittamalla psykologisia trillereitä.

Trilleri. Sellainen on ruotsalaisen  Mariette Lindsteinin  elämä.
 On kuitenkin onnenkauppaa, että Lindstein istuu nyt Helsingissä kertomassa kahdesta suomeksi käännetystä trilleristään – ja samalla omasta elämästään. Kaikki oli hyvin pienestä kiinni.
 Viisitoista vuotta sitten Lindstein oli skientologien työleirillä Los Angelesissa ja odotti oikeaa hetkeä. Hän näki bussin lähestyvän, ryntäsi pysäkille ja hyppäsi kyytiin. Hänellä ei ollut hajuakaan, minne bussi oli menossa. Kuski valisti suunnan olevan South Central, Los Angelesin pahamaineisin kaupunginosa. Se ei haitannut Lindsteinia. Hän oli vihdoinkin vapaa, 25 vuoden "vankeuden" jälkeen.
 "Johtaja oli mitä hurmaavin ja samalla kauhein ihminen"
 Kun Mariette Lindstein houkuteltiin töihin skientologien päämajaan Yhdysvaltoihin, hän oli onnensa kukkuloilla. Hän muutti innoissaan silloisen aviomiehensä ja pienen poikansa kanssa Kalifornian aurinkoon. Aluksi kaikki olikin ihanaa. Yhteisöllisyys tuntui mukavalta ja keskuksessa tehtävä työ merkitykselliseltä. Olo tuntui rauhalliselta ja vahvalta – skientologien opit olivat toimineet.
 Skientologian viehätys perustuu juuri siihen, että yksilöstä tulee perempi, kyvykkäämpi ja vahvempi, jos vain noudattaa oppeja.
 – Homma pyörii oman egon ympärillä. Miten minä kehityn ja tulen paremmaksi. Keskiössä on koko ajan minä, kuvailee Lindstein.
 Skientologia on maailmanlaajuinen liike. Jäseniä on ehkä kymmeniä tuhansia, mutta määrää on vaikea arvioida. Varakas lahko saa rahaa kurssimaksuista ja etenkin Yhdysvalloissa rikkaat tukijat tekevät lahjoituksia. Carsten Koall / EPA
 Muutaman vuoden jälkeen tunnelma alkoi kuitenkin muuttua. Skientologian perustajan tieteiskirjailija  L. Ron Hubbardin  kuoltua, uudeksi hengelliseksi johtajaksi tuli  David Miscavige , joka on edelleen liikkeen johdossa.
 – Hän pystyi olemaan mitä hurmaavin ihminen. Hetken päästä hän oli kauhein ihminen, jonka tunsin. Hän ei ollut läpikotaisin paha, mutta flippasi aina välillä, muistelee Lindstein, joka työskenteli tiiviisti Miscavigen kanssa.
 Lapsia pidetään pieninä aikuisina
 Pikku hiljaa sääntöjä alkoi tulla enemmän ja enemmän. Suhteet lahkon ulkopuolella eläviin piti minimoida, sanomalehdet kiellettiin, televisiot vietiin pois ja keskusta ympäröiviä muureja alkoivat kiertää aseistetut vartijat.
 – Oli todella pelottava tunne havaita, ettei ollut enää mitään kontaktia ulkomaailmaan.
 Aivopesu oli kuitenkin ollut niin onnistunut, että päässä kiertävät ajatukset pyyhkiytyivät taka-alalle. Tärkeintä oli lahkon menestys ja maailmanvalloitus. Jopa lasten erottaminen vanhemmistaan perusteltiin "lasten parhaalla".
 – Sitä on vaikea ajatella ja antaa anteeksi. Lahkossa tehtiin selväksi, ettei perheellä ole merkitystä.
 Lindsteinin poika asui parin tunnin ajomatkan päässä Gold Basesta, missä vanhemmat työskentelivät. He saivat nähdä lapsiaan vain viikonloppuisin. Pikku hiljaa aikaa lyhennettiin, kunnes lapsia sai tavata vain yhden illan viikossa.
 – Kun lapseni täytti 11-vuotta, hän sai onneksi muuttaa lähemmäs keskusta lasten työleirille. Silloin näimme usein.
 Skientologiassa lapset nähdään pieninä aikuisina. He joutuvat tekemään töitä pienestä pitäen. Koulutuksella ja sivistyksellä ei ole niin väliä. Lindstein kertoo, että lapset saivat perusopetuksen, mutta eivät juuri sen enempää.
 Töitä tehtiin aamusta yöhön
 Aikuiset tekivät myös töitä – käytännössä aamuvarhaisesta puolille öin. Heidän tehtävänään oli markkinoida ja hoitaa viestintää. Erämaassa sijaitseva päämaja oli mediatehdas, jossa oli omat studiot ja lisäksi siellä tehtiin skientologien lehtiä, esitteitä ja kirjoja. Töitä teetettiin niin paljon, ettei nukkumiselle jäänyt aikaa.
 – Väsyttäminen on tehokas kidutusmuoto. Olin niin väsynyt, että nukahtelin kylpyhuoneen lattialle illalla, tai siis yöllä. Kun on tarpeeksi väsynyt, ei pysty ajattelemaan muuta kuin pientä unihetkeä.
 The Church of Scientology Celebrity Centre Hollywoodissa. Lahko houkuttelee julkkiksia saadakseen lisää kannattajia. Muun muassa Tom Cruise, John Travolta ja Juliette Lewis ovat liikkeen kannattajia. Stewart Cook / AOP
 Lindsteinin kertomus muistuttaa paljon hänen trillereitään. Niissä hän on siirtänyt tapahtumat Ruotsiin pienelle saarelle, jossa on yhteisö, joka on samankaltainen kuin skientologeilla. Ensimmäisessä osassa  Ehdoton valta  (suom. Christine Thorel) lahkon johtaja piinaa työntekijöitään uupumuksen rajamaille. Hän myös rankaisee työntekijöitään hyppyyttämällä heitä kallionkielekkeeltä mereen. Gold Basessa rangaitukset eivät sentään olleet hengenvaarallisia.
 – Siellä käytettiin rangaistuksena muun muassa orjatyötä. Jos mokasi pahasti, saattoi joutua lukituksi telttaan. Siellä piti olla niin kauan, että oli tehnyt parannuksen.
 Lindsteinin psykologisissa trillereissä perustellaan ihmisten alttius karismaattisille johtajille. Päähenkilön kautta avautuu myös, miten arvaamaton vallankäyttö toimii ja miltä se tuntuu.
 – Halusin kirjoittaa nämä kirjat ikään kuin varoituksena. Olen iloinen, että etenkin nuoret ovat lukeneet kirjojani. Mielestäni kirjani eivät kerro vain vallankäytöstä kultissa, vaan sama kaava toimii vaikkapa parisuhdeväkivallassa tai huonossa työpaikassa.
 Väkivalta oli viimeinen pisara
 Suomessa skientologia ei ole juuri saanut jalansijaa, mutta muun muassa Yhdysvalloissa sillä on uskonnon asema ja näin ollen verovapaus. Lindstein muistaa, kuinka vallan lisääntyessä Miscavigesta tuli vainoharhainen.
 – Hänen juomalasiensa päälle piti laittaa kannet, ettei häntä myrkytetä. Se alkoi tuntua aika kummallista.
 Viimeinen pisara oli, kun Miscavige kävi Lindsteinin työkaverin kimppuun.
 – Olin siinä vieressä ja yhtäkkiä hän hermostui ja ryhtyi retuuttamaan työtoveriani. Se oli shokki. Silloin heräsi ajatus lähteä.
 Mutta muurien ympäröimästä Gold Basesta ei lähdetty noin vain. Alue oli tiukasti vartioitu ja ympärillä avautui autiomaa. Oli siis keksittävä pakosuunnitelma.
 Kännykkä oli scifiä
 Pähkäillessään pakoa Lindstein pani merkille, että työtovereiden joukossa oli toinenkin, jolla oli samanlaisia ajatuksia. Pian hän ystävystyi  Dan Koonin  kanssa, joka on hänen nykyinen aviomiehensä. Lindsteinin ruotsalainen aviomies oli lähetetty töihin itärannikolle, eikä pariskunta ollut nähnyt toisiaan vuosiin.
 Koonin onnistui paeta ensin. Lindstein keräsi vielä rohkeutta. Ajatus elämästä lahkon ulkopuolella pelotti, vaikka se oli alkanut tuntua ainoalta oikealta ratkaisulta.
 Mariette Lindstein esiintyi Dekkarifestivaalilla Helsingissä. Pekka Tynell / Yle
 Päästäkseen muurien ulkopuolelle Lindsteinin oli muututtava mielenterveyspotilaaksi. Hän alkoi esittää itsetuhoista, sillä lahko ei halunnut ruumiita tai poliiseja muuriensa sisäpuolelle. Häiriintyneet vietiin työleirille Los Angelesiin. Siellä vartiointi ei ollut niin tiukkaa, joten Lindstein pääsi hyppäämään bussin kyytiin.
 – Elämäni onnellisin päivä oli, kun Dan tuli noutamaan minut ja ajoimme San Franciscoon. Rannikko oli niin kaunis ja olin niin vapaa.
 Onnentunnetta ei häirinnyt edes se, että Lindstein tiesi etsijöiden olevan perässä. Hän oli kuitenkin onnistunut harhauttamaan heidät suuntaamalla eteläiseen Los Angelesiin, missä valkoihoisten ei juuri kannata liikuskella.
 Vapaudenhuuma vaihtui pian käytännön ongelmiin. Miten käytetään internetiä, mikä ihmeen sosiaalinen media? Maailma oli muuttunut totaalisesti niiden vuosien aikana, jotka Lindstein oli viettänyt eristyksissä.
 – Kun näin ensimmäistä kertaa kännykän, se tuntui aivan scifiltä.
 Poika oli katkera äidilleen
 Nykyään Lindstein asuu Ruotsissa aviomiehensä Dan Koonin kanssa. Hänen poikansa John pakeni myös skientologien lahkosta. Aluksi välit pojan kanssa olivat kireät.
 – Hän oli katkera minulle, koska olin vienyt hänet lahkoon. Hänelle ei ollut annettu vaihtoehtoja.
 Nykyään välit ovat hyvät. John asuu perheineen Kaliforniassa ja työskentelee Hollywoodissa visuaalisten efektien tekijänä. Äiti on tavattoman ylpeä pojastaan, joka on onnistunut elämässään huolimatta oudosta lapsuudesta.
 Mariette Lindsteinin Lahko-trilogiasta on suomennettu kaksi kirjaa. Kolmas osa on tulossa suomeksi myöhemmin. Pekka Tynell / YLE
 Vaikka Lindstein on elänyt jo 15 vuotta erossa skientologiasta, lahko ei suinkaan ole jättänyt häntä rauhaan. Lahko on tarkka maineestaan, eikä hyväksy eronneita, saati heidän kriittisiä puheitaan.
 Julkaistuaan ensimmäisen kirjansa Lindstein esiintyi Göteborgin kirjamessuilla. Siellä skientologien edustajat videoivat häntä ja seurasivat aina hotellille asti. Myös hänen tietokoneensa on hakkeroitu, kun hän on puhunut julkisuudessa kirjoistaan ja taustastaan. Hän on myös saanut uhkaussoittoja.
 – En ole antanut häirinnän lannistaa. Göteborgin messujen aikaan olin juuri kirjoittamassa toista kirjaani  Tuomiopäivä . Sain siitä kaikesta vain lisäenergiaa kirjoitustyölleni.
 Alun perin Lindstein alkoi kirjoittaa fiktiota päästäkseen kauheista painajaisista, jotka riivasivat häntä Ruotsiin muuton jälkeen. Kirjoittaminen on auttanut ja hän rakastaa nykyistä ammattiaan.
 Lopuksi on pakko kysyä, kuinka paljon Lindsteinia harmittaa, kun elämästä meni 25 vuotta skientologien parissa.
 – Ei yhtään. Olen oppinut niin paljon tästä kaikesta. Olen aivan eri ihminen nykyään. Ilman tuota kokemusta en ehkä olisi näin onnellinen.
 Lue lisää:
 Skientologit rynnivät elokuva- ja uutisbisnekseen: Kiistelty kirkko avasi jättistudion Hollywoodissa
 Brittioikeus määritti skientologian uskonnoksi

Kun Mariette Lindstein pakeni skientologien päämajasta, onnentunne vaihtui pian ihmetykseen: "En tiennyt mitään internetistä tai somesta"


Summary: Lapsen kuolemaa pidetään rankimpana mahdollisena elämänmuutoksena. Juttusarja kertoo, miten sen kokeneet ovat toipuneet.

Oli tammikuu ja perjantai. Puhelin soi. Kello oli 14.  Birgitta Kaartisen  aviomies soitti työpaikalle ja kertoi, että kotitiellä auto oli jäänyt junan alle.
 Heidän yhdeksänvuotias poikansa Jonne oli autossa.
 Birgitta Kaartinen 59-vuotias terveydenhoitaja viisi lasta, joista yksi kuollut kahdeksan lastenlasta pojan kuolemasta yli 15 vuotta
 Kaartinen lähti heti kahden työkaverinsa kanssa päivystykseen odottamaan ambulansseja. Ajatuksissaan hän näki poikansa makaavan teho-osastolla ja itsensä seuraamassa poikansa toipumista sairaalan sängyn vierellä.
 Ambulanssi mateli päivystyksen eteen. Sieltä nousi kaksi hiljaista ambulanssimiestä. Pitkä, hoikka päivystävä lääkäri tuli Birgitan luokse ja pyysi vastaanottohuoneeseen.
 – Aavistin kuulevani sen pahimman, Birgitta sanoo.
 Tasoristeysonnettomuudessa kuoli neljä ihmistä. Joonas Haverinen / Yle
 Silti maa katosi jalkojen alta. Hän istui tuoliin ja kuuli lääkärin sanovan:” Kaikki autossa olleet menehtyivät heti”.
 – Putosin johonkin mustaan ja pimeään. Olin paikalla ensiavussa, mutta tapahtumat tuntuivat unen näöltä. Minulle tuli kiire lähteä kotiin, Birgitta kertoo.
 “Puhelin kesti, poika ei”
 Illan aikana kotona kävi sukulaisia, läheisiä, poliiseja ja kriisityöntekijöitä. Seitsenhenkisestä perheestä paikalla olivat kaikki muut paitsi muualla asuva tytär.
 Illan kuluessa poliisit toivat pojan märän repun. Kännykkä oli vielä päällä.
 – Puhelin kesti, poika ei, Birgitta ajatteli.
 Kun Birgitta lähtee tai palaa kotiin, hän ylittää aina onnettomuusristeyksen.  Uula Kuvaja
 Tarkoitus oli, että poliisit olisivat tuoneet onnettomuuspaikalta myös valokuvia, josta pojan olisi voinut tunnistaa. Sellaisia ei kuitenkaan pystytty ottamaan.
 Kriisiryhmä ei viipynyt kauan. He jättivät sekä rauhoittavia että unilääkkeitä. Lupasivat soittaa seuraavana päivänä.
 Väkeä kävi paljon. Kukkamaljakot loppuivat kesken. Kahvia juotiin litroittain ja ihmiset istuivat siellä, missä oli tilaa.
 – Hautajaisten jälkeen vierailut loppuivat. Sitten tuli hiljaisuus, Birgitta kertoo.
 Jonnen kuolema kulkee mukanani loppuelämäni, Birgitta sanoo. Uula Kuvaja
 Lapselle täytyi valita arkku.
 – Ei vanhempien pitäisi valita arkkua lapselleen, vaan lapsen pitäisi haudata vanhempansa. Järjestys oli niin väärä, Birgitta sanoo.
 Jonne Kaartinen haudattiin tammikuun lopulla. Arkkuun sisarukset laittoivat Jonnelle kirjoittamansa kirjeet ja hänen vanhat luistimensa.
 – Silloin saimme myös koskettaa hänen kättään, vaikka kasvoja emme nähneet. Kyllä se oli Jonnen käsi, Birgitta sanoo.
 Suru särki päätä
 Suuret muutokset elämässä ovat stressaavia – jopa myönteiset muutokset. Tutkimusten mukaan oman lapsen menettäminen on kaikista menetyksistä stressaavin, sanoo psykologi ja vaativan erityistason psykoterapeutti  Soili Poijula .
 Läheisen kuolemasta aiheutuva suru kohottaa myös surevan kuolleisuusriskiä selvästi muuta väestöä korkeammalle. Myös siitä on tutkimusnäyttöä, Poijula sanoo.
 Hän on tutkinut, hoitanut ja kehittänyt surevien auttamista ja hoitoa kolmisenkymmentä vuotta.
 Soili Poijula on hoitanut läheisensä menettäneitä kolmisenkymmentä vuotta. Antti J. Leinonen
 Birgitta Kaartinen kertoo, että ensimmäiset kuukaudet suru tuntui rintakipuna.
 – Oli vaikea hengittää. En jaksanut syödä, kävellä enkä istua, ylipäätään olla.
 Kesällä, kun onnettomuudesta oli kulunut puoli vuotta, Birgitta istutti orvokkeja. Yksinkertainen työ vei kaikki voimat.
 Välillä hän ei olisi millään jaksanut nousta sängystä. Toisinaan hän taas imuroi kolme kertaa päivässä, koska oli niin levoton.
 Birgitta oli yhdeksän kuukautta sairauslomalla. Hän palasi vuodeksi töihin ja jäi taas sairauslomalle. Oli hirveä päänsärky. Syytä ei löytynyt. Neurologi ja psykiatri tutkivat vaivaa, ja sanoivat lopulta, että suru särkee päätä.
 "Välillä katsoin, silittelin ja haistelin Jonnen vaatteita. Oli niin kamala ikävä koko ajan." Uula Kuvaja
 “Suru on kuin aaltoileva meri”
 Suru ei ole suoraviivainen prosessi, jolla on selkeä alku ja loppu, sanoo monien ihmisten psykoterapeuttina toiminut Soili Poijula.
 – Suru on kuin aaltoileva meri, jossa voi meren tyynnyttyäkin tulla pohjavirta, joka vetää hetkeksi syvyyksiin.
 Kahdesta ensimmäisestä vuodesta Birgitta Kaartinen ei muista juuri mitään.
 – Katsoin omaa elämääni kuin sivusta, kuukaudesta toiseen.
 Pojan kuolema pysäytti elämän laivan. Birgitta sanoo, että jossakin vaiheessa se lähti hieman nytkähtäen liikkeelle, mutta vieraaseen suuntaan.
 – Jonnen kuolema vei mukanaan kaikki haaveet, suunnitelmat ja arjen hänen kanssaan. En saanut seurata hänen kasvuaan ja aikuistumistaan.
 Ensimmäinen joulu oli kauhea.  Joulun valokuvissa olemme kuin haamuja, Birgitta sanoo. Uula Kuvaja
 Lapsensa menettäneillä ei yleensä ole lähiympäristössä ketään, jolla olisi samanlainen kokemus.
 Äkilliset traumaattiset kuolemat kuten lapsen menetys, itsemurha ja henkirikos ovat murto-osa vuosittaisista kuolemantapauksista. Kaikkiaan Suomessa kuolee noin 54 000 ihmistä vuodessa. Jokaista kohti on monta surevaa.
 Traumaattisessa surussa täytyy selvitä sekä traumasta että sopeutua läheisen menetykseen.
 – Se vaatii ihmiseltä paljon ja siksi usein sekä ammattiapu että vertaistuki on tärkeää, Poijula sanoo.
 Oli hämmentävää miettiä kuka olen ja rakentaa uutta minuutta, Birgitta sanoo. Uula Kuvaja
 Apua on ollut tarjolla
 Pojan kuolema on kuljettanut Birgitan järkytyksen, tuskan, epätoivon, kaipauksen ja ikävän maailmaan. Läheisten apu on ollut tavattoman tärkeä.
 Birgitta sanoo olevansa kiitollinen, koska on saanut myös ammatillista apua. Itsestään selvää avun saaminen ei Suomessa edelleenkään ole.
 Hoitotieteen yliopisto-opettaja  Anna Liisa Aho  Tampereen yliopistosta sanoo, että on paljon surevia, jotka jäävät kokonaan tuetta tai saatu tuki on ollut hyvin lyhytaikaista ja riittämätöntä.
 – Menetyksen kokeneista osa tarvitsee akuuttia ja monesti pitkäkestoisesti tukea lapsen kuoleman jälkeen. Akuutissa tilanteessa surevan ei pitäisi joutua hakemaan tukea itse, vaan sitä on aktiivisesti tarjottava.
 Anna Liisa Aho on tutkinut ja opettanut surua ja kuolemaa eri näkökulmista lähes parikymmentä vuotta.
 Olin ajatellut olevani tietynlainen, mutta lapsen kuoleman jälkeen huomaan olevani toisenlainen, Birgitta sanoo. Uula Kuvaja
 Birgitta aloitti psykoterapian, kun onnettomuudesta oli kulunut puolisen vuotta. Terapiajaksoja on vuosien kuluessa ollut useita, välillä hän voi paremmin ja välillä huonommin.
 Terapiassa Birgitta on saanut työkaluja ja toimintamalleja.
 – Ne olivat tärkeitä istuntoja, ilman niitä en olisi pärjännyt. Niissä olen murhettani puhunut murusiksi, Kaartinen kertoo.
 Jonnen hautajaisissa puhallinorkesteri soitti  Maan korvessa kulkevi lapsosen tie.  Vielä muutaman vuoden perästä laulu laukaisi Kaartisessa paniikinomaisen itkukohtauksen.
 Siihen auttoi traumaterapia.
 – Laulu pureutui muistiin ja kehoon. Nykyään kestän kuulla sen laulun, Jonnen äiti sanoo.
 "Olen saanut murhettani puhua murusiksi", Birgitta sanoo.   Uula Kuvaja
 Seurakunnan sururyhmässä hän alkoi käydä, kun onnettomuudesta oli kulunut kolme vuotta. Vielä nytkin, yli kymmenen vuotta myöhemmin, ryhmä kokoontuu joskus.
 Jokainen on saanut ryhmässä kertoa omasta menetyksestään, selviämiskeinoistaan ja selviämisestään.
 – Välillä kokoontumiset olivat raskaita, veivät aina seuraavan yön unet. Mutta ne olivat myös voimaannuttavia. Ryhmässä oli voimaa ja huolehdimme toisistamme. Surun lisäksi olemme jakaneet myös paljon muuta elämästämme, Birgitta kertoo.
 Vuosia myöhemmin ryhmä antoi itselleen nimen: Selviytyjät. Sellainen Kaartinen kokee itsekin olevansa, vaikka tavallaan ei ole sopeutunut tai selvinnyt.
 – Lapsen kuolema kulkee mukanani loppuelämäni.
 Myös lastenlapset tietävät, että heillä on eno, joka on kuollut. Uula Kuvaja
 Soili Poijula on hoitanut läheisensä menettäneitä kolmisenkymmentä vuotta. Hän sanoo, että läheisten ihmisten tuki on tutkimustenkin mukaan sureville kaikkein tärkeintä. Vertaistuki, eli siis erilaisten omaisjärjestöjen tarjoama apu, on Suomessa hyvin järjestetty.
 – Heikoimmin tarjolla on ammattiapua kuten suruun erikoistunutta psykoterapiaa, Poijula sanoo.
 Hänen mukaansa sekä vertaistuella että ammattiavulla on oma tärkeä tehtävänsä. Ne eivät sulje pois toisiaan ja niiden auttava vaikutus perustuu eri tekijöihin.
 – Joku ei tarvitse kumpaakaan, toinen tarvitsee vain toista ja joku tarvitsee sekä vertaistukea että ammattiapua. Suurimmalla osalla voimakas suru kestää vuodesta kahteen. Pienellä osalla menetykseen sopeutuminen on erittäin vaikeaa ja heille voi kehittyä pitkittyneen surun häiriö, vaativan erityistason psykoterapeutti Poijula sanoo.
 Lapsen kuolema jää pysyväksi osaksi elämää
 Kun Jonne kuoli, surun oli ääretön. Vuosien kuluessa se on muuttanut muotoaan.
 Tällaisen kuvan Birgitta piirtää omasta surustaan, kun pyydän häntä arvioimaan, kuinka suru on muuttunut vuosien kuluessa.

 Kun Jonnen kuolemasta oli kulunut viitisen vuotta, Birgitta huomasi, että tunnelin päässä on valoa.
 – Huomasin nousevan auringon, valon lisääntymisen ja kevään heräämisen. Tajusin myös, että minulla on elämän nälkä.
 "Ei tarvitse pelätä, kun pahin on jo tapahtunut. En enää pelkää kuolemaa", Birgitta sanoo. Uula Kuvaja
 Nykyään hän on monessa mukana. Ihmiset ovat tulleet yhä tärkeämmiksi. Toisten auttaminen saa hänet liikkeelle.
 – Kun terveydenhoitajana kohtaan lapsensa menettäneen perheen, tiedän, miltä heistä tuntuu. Voin olla heille tukena tietäen, että jokainen suree omalla tavallaan, Birgitta sanoo.
 Hän on työpaikkansa pääluottamusmies ja Naisten Pankin sekä seurakunnan aktiivi.
 – Olen kysynyt satoja kertoja, miksi Jumala antoi tämän tapahtua. Vaikka kysymykseen ei ole vastausta, usko tuo minulle lohtua, Birgitta sanoo.
 Ikkunan maalaukset ovat Jonnen tekemiä. En ole halunnut ottaa niitä pois, Birgitta sanoo. Uula Kuvaja
 Birgitta liikkuu luonnossa ja vaeltaa tuntureilla. Siellä hän keskittyy katsomaan kauas.
 – Siellä saa olla juuri sellainen kuin on ja ajatella omia ajatuksiaan.
 Olen toinen ihminen
 Birgitta Kaartinen oli yhdeksän vuotta viiden lapsen äiti. Silmänräpäyksessä lapsia olikin vain neljä.
 – Muistan, että kerran kysyttäessä vastasin, että lapsia on neljä, mutta se tuntui väärältä vastaukselta.
 Toisten auttaminen saa minut liikkeelle, Birgitta sanoo. Uula Kuvaja
 Kun lasten määrää kysytään, hän vastaa aina viisi. Myös lastenlapset tietävät, että heillä on eno, joka on kuollut.
 – Viisivuotias tyttären tytär kysyi jokin aika sitten päivällispöydässä, onko minusta kurjaa, kun Jonne on kuollut. Vastasin, että se on kurjaa ja se tekee minut surulliseksi, Birgitta kertoo.
 Onnettomuudesta on jo yli 15 vuotta. Se muutti Kaartisen elämän – ja hänet myös ihmisenä. Minuus on pitänyt rakentaa kokonaan uudelleen.
 – Olen selvinnyt ja tullut vahvemmaksi. On tullut uskallus avata uusia ovia. Ei tarvitse pelätä, kun pahin on jo tapahtunut. En enää pelkää kuolemaa, Kaartinen sanoo.
 Birgitta kokee olevansa selviytyjä, vaikka tavallaan hän ei ole sopeutunut tai selvinnyt.  Uula Kuvaja
 Joka kerran kun Birgitta lähtee tai palaa kotiin, hän ylittää tasoristeyksen, jossa onnettomuus tapahtui. Hän sanoo, ettei kertaakaan ylitä sitä muistamatta tammikuun perjantaita, joka muutti elämän.
 – Joka kerran pysähdyn ja katson tuleeko juna. Joka kerran rinnasta kouraisee, hartia lysähtää ja tulee hetken voimaton olo. Jos juna tulee, hätkähdän aina.
 Voit keskustella jutun lopussa aiheesta klo 22:een asti.
 Katso myös:
 Voiko oman lapsen kuolemasta selvitä? Birgitta Kaartinen: “Jos juna tulee, hätkähdän aina”

Suuri suru muuttaa muotoaan ja ihmistä – "Minuus on pitänyt rakentaa kokonaan uudelleen"


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Minna Rautiolla on koira, auto ja Marimekon verhot – vuonna 2019 tavara ei kuitenkaan tarkoita, että olisi rahaa ruokaan
 Miten 3,14 euroa riittävät lähes viikon ruokaan itselle ja lapselle?  Minna Rautio  kertoo siitä jutussamme. Suomalaiset ajattelevat herkästi köyhyyden olevan ihmisen omaa syytä, mutta sairastuminen voi heikentää rahatilanteen nopeastikin.
 Sundar Pichai. Clemens Bilan / EPA
 Google investoi miljoonia myös Suomeen – Mutta millainen mies on yhtiön toimitusjohtaja Sundar Pichai?
 Kun Googlen nykyinen toimitusjohtaja  Sundar Pichai  oli lapsi, nelihenkinen perhe kurvaili Madrasin ruuhkissa skootterilla. Perjantaina hän tapasi Helsingissä pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) ja  kertoi  yhtiön historian suurimmasta sopimuksesta uusiutuvan energian alalla.
 Henrietta Kekäläinen. Karoliina Simoinen / Yle
 Henrietta Kekäläinen kehittää kokkareita, jotka voivat niellä huomattavia päästöjä – Biohiili "ei ole ihmelääke", mutta siitä innostuttiin jo
 Espoolaisen  Henrietta Kekäläisen  yritys pyrkii biohiilen valmistuksella rajoittamaan ilmakehään pääsevän hiilidioksidin määrää ja upottamaan sitä maaperään.
 Mika Siirilä. Juha Portaankorva / Yle
 47-vuotias Mika Siirilä ei ole koskaan oppinut lukemaan – pääsi silti läpi peruskoulusta, valmistui maalariksi ja valittiin kunnanvaltuustoon
 Mika Siirilällä  on synnynnäinen vika, jonka vuoksi hän näkee sanat käsittämättöminä kirjainpötköinä. Siirilä kertoo tarinansa Perjantai-dokkarissa.
 Jouni Immonen / Yle
  Laura Hallamaan kolumni: Vauvakato ei ole sukupolveni vika
 Yhdessä yössä kaikki huolestuivat syntyvyydestä, vaikka meissä jo syntyneissäkin olisi huolehdittavaa, kirjoittaa  Laura Hallamaa .

Viisi kiinnostavaa juttua sunnuntai-iltaan: Miten hankkia ruoat kolmella eurolla? Lue biohiilestä päästönieluna ja lukutaidottomasta valtuutetusta


Summary: Yksittäiset ekoteot eivät riitä, jos yrityksen tavoitteena on myydä aina vain enemmän vaatekappaleita.

Tuhannen vieraan ja 900 työntekijän lentopäästöjen kompensointi, yksinomaan kierrätyspuun käyttö lavalla ja paperiset kutsukortit, joiden tekemiseen käytetty puu on FSC-sertifioitua eli peräisin vastuullisesti hoidetuista metsistä.
 Tällaisin keinoin ranskalaisen muotijätti Keringin omistama luksusmerkki Gucci kertoo pyrkivänsä tekemään sunnuntaina Milanon muotiviikolla järjestettävän muotinäytöksensä hiilineutraaliksi.
 Pyrkimys kestävyyteen puhuttaa yhä enemmän huippumuodin alalla, jota on pitkään kritisoitu kielteisistä ympäristövaikutuksista. Viime kuussa Ranskan Biarritzissa pidetyn G7-kokouksen yhteydessä  32 muotialan suuryritystä allekirjoitti julistuksen , joka kantaa nimeä Fashion Pact. Aloite tuli Ranskan presidentiltä  Emmanuel Macronilta .
 Julistuksen tavoitteet haettiin YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, ja niihin kuuluu muun muassa kasvihuonepäästöjen nollaus ennen vuotta 2050, valtamerien suojeleminen muovimateriaalien käyttöä muuttamalla sekä luonnon monimuotoisuuden suojelu.
 Fashion Pact antaa ohjenuoran, jonka avulla pyrkiä kestävyyteen, mutta ei velvoita allekirjoittajia toimiin.  Muotilehti Vogue ehti kommentoimaan , että tavoitteisiin sitoutuminen vaatisi yrityksiltä valtavia investointeja.
 Yksi saastuttavimmista aloista
 Muotiteollisuutta on pitkään parjattu sen kielteisten ympäristövaikutusten vuoksi. Se onkin yksi maailman saastuttavimmista teollisuuden aloista:  YK:n mukaan  muotialan hiilijalanjälki on suurempi kuin kansainvälisen lento- ja laivaliikenteen yhteensä. Muotiteollisuus on yksin vastuussa kymmenestä prosentista maailman hiilidioksidipäästöistä, ja päästöjen ennustetaan kasvavan yhä.
 Samalla  15 viime vuoden aikana  vaatteiden käyttöikä on lyhentynyt ja vaatteiden tuotannon arvioidaan kaksinkertaistuneen.
 Siksi kestävyys on sana, joka on pyörinyt muotitalojen markkinoinnissa vuosikausia. Huippumuodissa on nähty paljon yksittäisiä ekotekoja. Gucci luopui turkiksen käytöstä vuonna 2017.  Stella McCartney on luopunut  PVC-muovin käytöstä ja käyttää muovipulloista tehtyä polyesteria. Useat vaatemerkit kertovat pyrkivänsä vähentämään vedenkulutusta ja siirtymään luomupuuvillan käyttöön tavallisen sijaan.
 Kestävyyteen satsaaminen – tai ainakin siitä puhuminen – kannattaa yritykselle myös taloudellisesti, Rooman Luiss-yliopiston johtamisen ja markkinoinnin professori  Michele Costabile  kertoo.
 – Kun luksusmerkki investoi hiilineutraaliuteen, se lisää yrityksen tiettyä symbolista arvoa. Tämä arvo vetoaa erityisesti millenniaaleihin ja post-millenniaaleihin, jotka ovat vauraita ja ympäristötietoisia.
 Tämä kuluttajaryhmä on altis maksamaan ympäristöystävällisistä tuotteista suurempaa hintaa, sillä voi tuntea tällaisesta valinnastaan ylpeyttä, Costabile lisää.
 – Näin luksusmerkin investointi kestävyyteen liittyvään markkinointiin palaa takaisin voittona.
 "Pitää tuottaa vähemmän"
 Monet asiantuntijat suhtautuvat muotitalojen ekologisuuspyrkimyksiin varsin kriittisesti. Kestävän muodin tutkija ja Kalifornian taideyliopiston muodin professori  Lynda Grose  muistuttaa, että yksittäiset ympäristöteot eivät riitä parantamaan kokonaistilannetta muotiteollisuuden kohdalla, sillä alan kulutus on maapallon rajoissa niin kestämättömän suurta.
 – Lähtökulutustaso on niin kestämätön, että on oikeastaan naurettavaa sanoa, että pyrimme leikkaamaan tästä kymmenes- tai viidesosan. Ja samalla jatkaa samalla tahdilla uuden tavaran puskemista kuluttajille, Grose sanoo.
 Monet brändit puhuvat kestävyydestä, koska ovat tehneet yksittäisiä muutoksia tuotannossaan. Niiden kokonaistoiminta ei kuitenkaan ole millään mittarilla kestävää, Grose sanoo. Hänen mukaansa muotitalojen yksittäisistä kestävyyteen tähtäävistä teoista ja markkinoinnista voi saada sellaisen kuvan, että teollisuus ottaa suuria harppauksia eteenpäin kestävyydessä, mutta tämä ei ole totuus.
 – On helppoa mainostaa hiilineutraalia muotinäytöstä, mutta todellisuudessa monet indikaattorit näyttävät, että kokonaiskuvassa mennään huonompaan suuntaan ja kulutus vain kasvaa.
 Grose sanoo, että kestävyyspyrkimyksiä voisi alkaa ottaa tosissaan, jos yritykset alkaisivat ottaa käyttöön kokonaan uudenlaisia bisnesmalleja, hyödyntäen esimerkiksi kiertotalouden periaatteita. Viime aikoina esimerkiksi amerikkalainen ulkoiluvaatemerkki Patagonia on ottanut käyttöön mallin, jossa asiakas voi palauttaa ostamiaan vaatteita kauppaan, minkä jälkeen ne myydään uudelleen.
 – Tällä tavoin materiaalit tulevat käyttöön uudelleen ja uudelleen. Mutta niin kauan kuin yritykset ovat riippuvaisia yksittäisten vaatekappaleiden myynnistä ja sen kasvattamisesta sesonki sesongilta, muotitaloista ei voi tulla koskaan kestäviä.
 Lue lisää:
 Harva tietää halpavaatteen todellisen hinnan: Pikamuoti saastuttaa enemmän kuin lento- ja laivaliikenne, koska vaatteita ei tehdä kestämään

Luksusmerkki Gucci mainostaa hiilineutraalia muotinäytöstä, mutta asiantuntija ei vakuutu muotitalojen ekohypestä: "Kokonaiskuvassa mennään huonompaan suuntaan"


Summary: Heti viikon alkuun osuu tämän vuoden syyspäiväntasaus, jolloin auringonnoususta -laskuun on 12 tuntia kaikkialla Maassa.

Ensi viikko alkaa ajankohtaan nähden tavallista viileämmissä merkeissä. Muutoksia säässä ei alkuviikosta juurikaan nähdä, vaan viime päivien kylmyys jatkaa koettelemistaan.
 Erityisen kylmiä ovat yöt. Jopa maan eteläosissa esiintyy yöpakkasia. Ylen meteorologi  Anne Borgström  varoittaa, että yöpakkaset tuovat mukanaan aamuliukkautta ja kuuraa.
 – Varsinkin ensi yönä ja aamulla kannattaa olla varuillaan koko maassa, Borgström täsmentää.
 Varovaisuuteen kehottaa myös Ilmatieteen laitos, jonka varoitus liukkaasta kelistä on voimassa maanantaina koko Suomessa.
 Borgströmin mukaan aamuisin ja iltaisin saadaan alkuviikosta nauttia auringosta. Sää on pääosin poutaista.
 Maan sademäärät arkiviikolle. Länsirannikolta Kaakkois-Suomeen arvioidaan viikolle alle yhden millimetrin sademäärää. Anne Borgström / Yle
 – Jos nyt perjantaille asti katsotaan, niin vähäsateista on. Lounaassa tulee paikoin yli viisi milliä vettä, mutta erityisesti maan keskiosissa tulee olemaan laajoilla alueilla sateetonta koko viikon, Borgström sanoo.
 Sään yleiskuva on Borgströmin mukaan mantereella heikkotuulinen ja syksyinen. Tiistaina sateet saapuvat maan länsirannikolle, josta ne väistyvät keskiviikkona etelään. Keskiviikkona myös Lapissa esiintyy sateita.
 Torstaina maamme pohjoisosissa alkaa lämmetä ja samalla yötkin lämpenevät. Tuolloin Länsi-Lapin pitäisi olla näillä näkymin Suomen lämpimin alue. Lämmin ilma virtaa sieltä hiljalleen etelään, ja lämpötilat kohoavat sielläkin noin 15 asteeseen.
 Vertailua ensi viikon lämpötiloista Tampereen ja Rovaniemen välillä. Kuvaajasta näkee selvästi, kuinka Lapissa alkaa lämmetä ennen maan eteläosia. Anne Borgström / Yle
 Viikon aluksi maanantaina 23.9. on syyspäiväntasaus, eli hetki, jona Aurinko siirtyy taivaanpallon pohjoiselta puoliskolta eteläiselle. Syyspäiväntasauksen päivänä koko maapallolla on auringonnoususta auringonlaskuun tasan 12 tuntia.
 Voit lukea säästä lisää  Ylen sääsivuilta .

Moni haluaa vielä alkuviikosta pukea toppatakin päälleen, mutta loppuviikosta pitäisi lämmetä – meteorologi varoittaa liukkaista teistä


Summary: Temppeliaukion kirkko oli yksi aikansa parjatuimmista rakennuskohteista. Seinään ilmestyneet "Biafra"-graffitit muistuttivat, että rahoille löytyisi tärkeämpääkin käyttöä.

Helsingin rautatieasemalla amerikkalaispariskunta pysäyttää ja kysyy englanniksi neuvoa, miten löytää reitti "kuuluisan kiven sisään".
 He haluavat nähdä Etu-Töölössä sijaitsevan Temppeliaukion kirkon.
 Kallioon louhittu rakennus on  yksi suosituimmista matkailunähtävyyksistä  Suomessa. Tänä vuonna siihen on käynyt tutustumassa 770 000 vierailijaa. Turisteja saapuu ympäri maailmaa muun muassa Aasiasta.
 Töölön seurakunnan palvelupäällikkö  Heli Suhtala Uvalicin  mukaan matkailijoita kiinnostaa rakennuksen arkkitehtuuri.
 – Osa kertoo kokeneensa henkisen elämyksen, vaikka eivät kristittyjä olisikaan, hän kertoo.
 Suurimman vaikutuksen tekee kirkon tunnelma. Turisti ihailevat kirkkosaliin ylhäältä tulvivaa valoa.
 – Vierailijat kysyvät: kuka on keksinyt rakentaa kirkon, joka poikkeaa niin paljon perinteisistä kirkoista?
 Kirkon rakentaminen alkoi helmikuussa 1968.  Vuoteen 1971 se tunnettiin nimellä Taivallahden kirkko. Aulis Ryyppo / Helsingin kaupunginmuseo
 Ennennäkemätöntä arkkitehtuuria
 Tie suosituksi vihki- ja konserttipaikaksi sekä matkailukohteeksi oli kivinen.
 Kirkon suunnittelusta järjestettiin jo 1930-luvulla kaksi arkkitehtikilpailua. Ehdotuksia tuli runsaasti, mutta ensimmäinen palkinto jäi molemmissa kilpailuissa jakamatta.
 Kolmanneksi tulleen suunnitelman pohjalta louhinta aloitettiin vuonna 1939. Talvisodan syttyminen keskeytti työt jo muutaman päivän päästä.
 Seuraavan kerran asiaan palattiin vuosikymmeniä myöhemmin, kun suunnittelusta järjestettiin jo kolmas kilpailu.
 Vuonna 1961 voittajaksi valittiin  Timo ja Tuomo Suomalaisen  arkkitehtitoimiston ehdotus  Kivikirkko . Se oli jotain, mitä suomalaisessa kirkkoarkkitehtuurissa ei aikaisemmin oltu nähty.
 Veljekset suunnittelivat kupolikattoisen kirkon, joka on louhittu peruskallion sisään.
 Kivi muistutti lapsuuden Suursaaresta
 Timo ja Tuomo Suomalaisen rakkaus kiveen ja kallion muotoon oli peräisin lapsuudesta. He olivat syntyneet karussa, Suomenlahden itäosassa sijaitsevassa Suursaaressa, joka nykyisin kuuluu Venäjälle.
 – Käsistään kätevillä veljeksillä oli tunteikas suhde kiveen. Voi sanoa, että he halusivat tuoda lapsuuden kivisen maiseman Suursaaresta Helsingin keskustaan.
 Näin kertoo teoksen  Temppeliaukio - kirkko Suursaaresta länteen  (2003) kirjoittanut  Maila Mehtälä . Kirjassa hän kertoo maailmankuulun rakennuksen vaiheista sekä arkkitehtiveljeksistä.
 Maila Mehtälä on 91-vuotiaan, nykyisin hoitokodissa asuvan Timo Suomalaisen puoliso. Hän seurasi läheltä kirkon valmistumista suunnittelusta lähtien.
 Kirkkosalin lattia on tehty betonista ja saarnastuoli on teräsbetonia. Kupolissa ja lehterissä on käytetty pationoimatonta kuparia. Volker von Bonin / Helsingin kaupunginmuseo
 Kallion räjäytys oli "eläimen kesyttämistä"
 Arkkitehtoimiston pöydällä oli kirkon suuri pienoismalli. Se oli niin suuri, että sen sisään saattoi työntää päänsä ja tutkailla, miltä sisällä näyttäisi ja minkälainen kirkko olisi tunnelmaltaan.
 Arkkitehdit eivät halunneet kirkosta korkeaa ja kulmikasta, vaan ympäristöön sulautuvan. Kallioseinäiseen rakennukseen mennään sisään suoraan kadulta.
 Rakentaessa jouduttiin tekemään vaativia räjäytystöitä. Timo Suomalaisesta kallion saaminen oikean muotoiseksi oli kuin "eläimen kesyttämistä".
 – Kerran räjäyttäjät soittivat veljeksille toimistoon ja pyysivät tulemaan nopeasti työmaalle, koska kokonainen seinä oli sortunut ja heidän mielestään kirkko oli pilalla.
 Maila Mehtälä muistaa, kuinka työmaalla odottikin iloinen yllätys.
 – Timosta ja Tuomosta keskeneräinen kirkko näytti upealta. Kivilohkeama oli hienompi kuin he olivat odottaneetkaan. Alttariseinästä paljastui punertavaa kalliota. Esiin tulivat värit.
 Arkkitehdit päätyivät käyttämään sisustuksessa graniitin sävyjä: punaista, violettia ja harmaata. 750 istumapaikan kirkko sai kuparisen kupolin. Samaa materiaalia on käytetty myös lehterissä.
 Timo ja Tuomo Suomalaisen ehdotuksesta kirkossa on louhitut kallioseinät.  Kari Hakli / Helsingin kaupunginmuseo
 "Miljoonahanke" vei rahat nälkäisiltä
 Temppeliaukion kirkko oli aikansa parjatuimpia rakennushankkeita .
 Myös kollegat vastustivat rakennusta, koska se poikkesi niin paljon totutusta. Suunnittelijoita syytettiin lisäksi plagioinnista.
 – Kallioseinistäkin tuli kovasti kiistaa, koska sen ajateltiin hohkaavan kylmää talvella. Mutta eihän se niin ole, ne hohkaavat lämpöä. Kyllä siinä oli taistelua ja vääntöä joka asiasta, Maila Mehtälä sanoo.
 Kirkko maksoi noin neljä miljoonaa markkaa. Hintaa ruodittiin julkisuudessa ja pidettiin liian kalliina ja suureellisena. Hanketta haukuttiin lehdistössä "miljoonakirkoksi" ja "piruntorjuntabunkkeriksi".
 – Silloin oli paljon aikaavievää vääntöä ja vastustusta monelta taholta.
 Joukko kristillisiä ylioppilaita maalasi valmisteilla olevan kirkon perustuksiin Biafra-graffitteja. Ne muistuttivat nälänhädästä Afrikassa ja siitä, että rahat olisi pitänyt antaa hätää kärsiville mieluummin kuin laittaa kirkkoihin.

 – Kirkon mallia haukuttiin tosiaan pirun bunkkeriksi. Arvostelijoiden mielestä rakennus oli liian radikaali ja soti kirkon pyhyyttä vastaan. Heistä se oli liian maanläheinen ja vaatimaton.
 Yksi Biafra-maalaus on edelleen olemassa. Se sijaitsee kirkon kellaritiloissa, mutta yleisö ei pääse sitä katsomaan.

 Arkkitehtien karu kohtelu ei unohtunut
 Kirkon vihkiäisiä vietettiin syyskuussa 1969.
 Katso tästä arkistofilmi kirkon vihkiäistilaisuudesta ja mielenosoituksesta.
 Timo ja Tuomo Suomalainen suunnittelivat yhdessä vielä useita kohteita, mutta Temppeliaukion kirkko säilyi tunnetuimpana.
 Maila Mehtälä kertoo, että kirkkoon kohdistunut negatiivinen huomio jätti jäljet.
 – He ottivat vastustamisen raskaasti ja ikään kuin vetäytyivät syrjään, eivätkä juurikaan enää osallistuneet kilpailuihin.
 Veljekset olivat itse kirkkoonsa tyytyväisiä. Myös sen lopulta saama yleisösuosio lämmitti.
 Temppeliaukion kirkko suojeltiin vuonna 2004. Museovirasto totesi esityksessään, että rakennuksessa käytetty graniitti luo pysyvän ja luonnonmukaisen vaikutelman, jota kuparikatto, ylälasinauha ja betoninen sisäänkäynti täydentävät.
 Tuomo oli silloin jo kuollut, mutta Timo Suomalainen ilahtui suojelutiedosta. Hänen toiveenaan oli ollut, että rakennuksessa näkyisi suunnittelijoiden tyyli ja kädenjälki ja kirkko säilyisi mahdollisimman alkuperäisenä. Eikä kukaan kajoaisi siihen.
 Viime vuonna Temppeliaukion kirkossa kävi 850 000 matkailijaa. Se on yksi Suomen suosituimmista vierailukohteista. AOP
 Töölön seurakunta juhlii 50 vuotta täyttävää kirkkoaan useissa tilaisuuksissa. Juhlamessu järjestetään 29.9. ja se televisioidaan.
 Lue myös:
 "Temppeliaukion kirkko kerännyt pääsymaksuilla yli miljoonan – "Emme aavistaneet saavamme niin paljon rahaa turismista"
 Poliisi varautui terrori-iskuun – temppeliaukion kirkon eteen pystytettiin järeät betoniporsaat

Graffiti-iskuja ja piruntorjuntabunkkeriksi nimittelyä – Näin Temppeliaukion kirkosta tuli kiitelty viisikymppinen


Summary: Tv-alan tärkein palkintoseremonia, Emmy-gaala, kokoaa jälleen tunnetut näyttelijät ja vaikuttajat Los Angelesiin.

Tulen ja jään lauluun perustuvat teokset

Viime vuonna Emmyissä käytiin kiivasta taistoa etenkin Netflixin ja HBO:n välillä. Pidemmän korren veti HBO, ja parhaan draamasarjan Emmyn voitti  Game of Thrones .
 Sarjalla on tänä vuonna muhkeat 32 ehdokkuutta, mikä on kaikkien aikojen Emmy-ennätys. Edellistä ennätystä piti hallussaan 26:lla ehdokkuudellaan  NYPD Blue  vuonna 1994.
 Game of Thrones  on voittanut parhaan draamasarjan palkinnon vuosina 2015, 2016 sekä siis viime vuonna, ja esimerkiksi brittilehti The Guardian  ennustaa  saman tapahtuvan nytkin– etenkin kun sarjan edellisten vuosien pahimmat pahimmat kilpailijat, kuten HBO:n  The Handmaid’s Tale  ja Netflixin  Stranger Things  eivät tänä vuonna ole ehdolla.
 The Guardianin mukaan  Game of Thronesia  uhkaavat kuitenkin muut, salakavalammat tahot. BBC American  Killing Eve  ja HBO:n  Succession  ovat tuoreita ja kriitikoiden arvostamia sarjoja, joista saattaa hyvinkin löytyä vastusta Seitsemän kuningaskunnan eeppisille tapahtumille. Haasteeksi saattaa tosin muodostua kyseisten sarjojen pienempi yleisö- ja fanipohja.
 Amerikkalaisella Varietylla on suurinpiirtein samat  otaksumat . Varietyn mukaan voittajaksi selviää epäilemättä  Game of Thrones  32:lla ehdokkuudellaan.  Killing Eve  tallautuu auttamatta megasarjan jalkoihin, kun taas 1980-luvun LGBT- ja ballroom-kulttuuria tutkaileva FX:n  Pose  saattaa saada osakseen yllättävän paljon huomiota ja kannatusta.
 Myös Los Angeles Timesin  mukaan   Game of Thrones  on kiistämätön voittaja, viimeisen kauden epätasaisuudesta ja mokista huolimatta. Vastusta löytyisi lähinnä HBO:n ylistetystä  Chernobyl -sarjasta, mutta se kilpailee toisessa, minisarjojen kategoriassa.
 Komediasarjoista Los Angeles Times nostaa ykköseksi Amazonin 1950-luvulle sijoittuvan  The Marvelous Mrs. Maiselin , joka voitti komediasarja-Emmyn viime vuonnakin. Myöskään Variety ei ihmettelisi, jos  The Marvelous Mrs. Maisel  voittaa – toisaalta julkaisulla on lujaa luottamusta poliittiista satiiria viljelevää  Veep -sarjaa kohtaan, etenkin näyttelijä  Julia Louis-Dreyfusin  takia.
 Samoilla linjoilla on The Guardian:  Veepin  viimeinen kausi ei ollut ykkösluokan kaliberia, mutta vaa'assa painaa paljon nimenomaan Louis-Dreyfusin suosio.  The Marvelous Mrs. Maiselilla  taas on sen verran vankkaa kannatusta Emmy-äänestäjäpiireissä, että se on varma voittaja.
 Sekä The Guardianin että Los Angeles Timesin mielestä rintasyövästä toipunut Julie Louis-Dreyfus on selvä voittaja televisiokomedian naisnäyttelijöiden sarjassa. Hänet on jo aiemmin palkittu 11:llä Emmylla.
 Chernobyl (2019) HBO Nordic
 Tuleeko Westerosin suunnalta yllätyksiä?
 Killing Even   Sandra Oh  on vahvoilla draamasarjojen parhaan naisnäyttelijäpalkinnon voittajaksi. Los Angeles Timen mukaan  Greyn Anatomiasta  tutun Ohin voitto kahisuttaisi myös historian siipiä: hän olisi ensimmäinen aasialaistaustainen voittaja tässä kategoriassa. Los Angeles Times laskee Ohin koviksi kilpailijoiksi niin ikään  Killing Even   Jodie Comerin  sekä  Game of Thronesin   Emilia Clarken .
 Myös The Guardian luottaa Sandra Ohin karismaan ja aavistelee pahimmaksi kilpasiskoksi Jodie Comeria. Variety on samoilla linjoilla, mutta maalaa taivaalle tummia pilviä: entäpä jos Ohin ja Comerin tasainen kilpailutilanne jakaa ääniä liikaa ja voittajaksi ponnistaakin Daenerys Targaryenia näytellyt Clarke?
 Parhaaksi miespuoliseksi draamanäyttelijäksi The Guardian povaa  Better Call Saulin   Bob Odenkirkiä , joka on hävinnyt aiemmat kolme ehdokkuuttaan. Toisena varteenotettavana vaihtoehtona The Guardian pitää  Posen   Billy Porteria . Myös Westerosin suunnalta voi tulla yllätyksiä:  Kit Harringtonia  ei ole aiemmin palkittu Jon Snown roolistaan.
 Los Angeles Times taas kallistuu muusikkonakin tunnettuun Porteriin, joka on voittanut aiemmin muun muassa Grammyn. Myös Variety luottaa Porteriin, jonka ympärillä on tänä vuonna kuhinaa riittänyt. Variety ennustaa, että etenkin draamasarjojen parhaan naissivuosan palkinnon kohdalla eletään jännittäviä hetkiä, koska ehdolla on peräti neljä Game of Thrones näyttelijätärtä:  Maisie Williams ,  Sophie Turner ,  Lena Headey  sekä  Gwendoline Christie .
 Parhaaksi miespuoliseksi komedianäyttelijäksi Los Angeles Times ennustaa mustaa huumoria pursuavan  Barry -sarjan  Bill Haderia.  Varietyssa ollaan samaa mieltä ja The Guardian komppaa.
 Entäpä sitten minisarjojen kategoria, jossa painii tämän vuoden kehutuimpiin kuuluva HBO:n  Chernobyl?  Ehkä sitä ei hehkutuksesta huolimatta palkitakaan niin avokätisesti:Variety esimerkiksi ennustaa kovaa kisaamista  Chernobylin  ja  When They See Us  -sarjan kanssa.
 Emmy-palkinnot jaetaan 71. kerran. Gaala alkaa kello 03.00 Suomen aikaa Los Angelesissa. Emmyistä päättää joukko tv-alan ammattilaisia, joita on yli 25 000.

Kahmiiko Game of Thrones jälleen palkintoja? Voittaako Sandra Oh? Emmyt jaetaan ensi yönä


Summary: Maailman ilmatieteen järjestö toteaa, että ilmastonmuutos näkyy kaikkialla maapallolla.

Maailman ilmatieteen järjestö WMO on julkaissut  uuden raportin  maapallon ilmaston muuttumisesta. Raportti julkaistaan YK:n huomenna maanantaina pidettävän ilmastohuippukokouksen alla.
 Raportin keskeisin sisältö on, että viimeiset viisi vuotta eli jakso 2014 – 2019 ovat olleet maapallon tilastoidun ilmastohistorian lämpimimmät. Teollistumista edeltävään aikaan verrattuna ilmasto on lämmennyt keskimäärin 1,1 astetta.
 WMO:n mukaan on erittäin huolestuttavaa, etteivät ilmastoa lämmittävien kaasujen päästöt ole suinkaan vähentyneet, vaikka tietoisuus päästövähennysten tärkeydestä kasvaa kaiken aikaa.
 Viimeisten viiden vuoden aikana päästöt ovat kasvaneet viidenneksellä, eikä kasvun pysähtymisestä ole tietoakaan.
 Raportti ilmentää, että katsoipa maailmalla minne tahansa, ihmisen aiheuttama ilmastonmuutos kiihdyttää ja voimistaa äärimmäisiä sääilmiöitä, kuten lämpöaaltoja ja metsäpaloja.
 Merenpinnan nousu kiihtynyt
 WMO:n pääsihteeri  Petteri Taalas  sanoo  BBC:n haastattelussa  olevansa erityisen huolissaan merenpinnan noususta, jolla voi olla arvaamattomia seuraamuksia.
 Vuoteen 1993 saakka merenpinnan nousu oli keskimäärin 3,2 millimetriä vuodessa. Vuoden 2014 jälkeen se on kiihtynyt jo viiteen millimetriin vuodessa.
 – Olemme huolissamme Etelämantereen ja Grönlannin jääkansista, joiden äkillinen hupeneminen saattaa kiihdyttää merenpinnan nousua tulevaisuudessa, Taalas sanoi.
 – Kuten olemme nähneet tämän vuoden traagisissa tapahtumissa Bahamalla ja Mosambikissa, merenpinnan nousu ja rajut trooppiset myrskyt johtavat humanitaarisiin ja taloudellisiin katastrofeihin.
 Raportti kiinnittää huomiota maapallon meriin, joihin 90 prosenttia ylimääräisestä lämmöstä kerääntyy. Viime vuonna merten lämpömäärä oli mittaushistorian suurin.
 Maanantain huippukokoukseen saapuu valtiojohtajia ainakin 60 maasta. Nuoriso on viikonlopun aikana osoittanut mieltään kymmenissä maissa ja vaatinut tehokkaampaa ilmastopolitiikkaa.
 Nuoret vaativat Greta Thunbergin johdolla YK:n huippukokouksessa, että maailma pelastetaan ilmastonmuutokselta

Viimeiset viisi vuotta olleet maapallolla mittaushistorian kuumimmat


Summary: Solki on yli 1000 vuotta vanha ja arkeologin mukaan hyvin epätavallinen löytö alueelta.

Torppari, joka oli niittämässä heinää joen lähellä hukkasi solkensa työn touhussa. Se voi olla yksi selitys, miksi 900-luvun pronssikoru löytyi Pedersöressä.
 Tore Stenmark löysi soljen kun hän oli tasoittamassa navetan rakennustyömaalla käyttämäänsä hiekkaa.
 – Tasoitin kädellä hiekkaa kun sormeeni juuttui jotain. Luulin sitä pieneksi hevosenkengäksi.
 Stenmark laittoi esineen taskuunsa eikä ajatellut sitä sen enempää. Jonkun ajan päästä hän näki ruotsalaisesta viikinkikaupunki Birkasta tv-ohjelman, jossa oli samanlainen esine, ja otti sen uudestaan esiin.
 Pedersöreläinen Tore Stenmark lähellä soljen löytöpaikkaa. Ida-Maria Björkqvist / Yle
 Arkeologi: Yllättävä löytö
 Stenmark otti yhteyttä kylässä asuvaan arkeologiaharrastajaan Hans Myhrmaniin, ja lopulta sitä näytettiin myös Pohjanmaan museon maakunta-arkeologi Pentti Rislalle.
 – Hämmästyin todella paljon. Paikka on yllättävä.
 Rislan mukaan löytö merkitsee, että Pedersöressä on ollut pysyvää asutusta 900-luvulla.
 – Aiemmin vastaavia löytöjä keskeisten asutuskeskusten ulkopuolella on tulkittu niin, että ne ovat kätköjä, tai että joku on kulkenut ohi ja hukannut esineen. Mutta tämä on harhaanjohtavaa.
 Todennäköisesti Purmon alueella puhutaan kuitenkin yksittäisestä talosta 1000-luvulla. Tuohon aikaan varsinaisia kyliä sijaitsi Pohjanmaalla Kyrönmaalla, Vöyrillä ja Maalahdessa.
 Vastaavia löytöjä on tehty alueella ennenkin: Pedersören Ähtävästä ja aivan vastaava solki on löytynyt Ähtäristä.
 Suomen mittakaavassa viikinkiajan soljet ovat melko tavanomaisia löytöjä. Niitä on löydetty Rislan mukaan reilusti yli sata Pori-Turku-Tampere -kolmion sisältä.
 Tärkein tieto onkin löytöpaikka, Pedersören Purmo. Jos solki olisi löytynyt Varsinais-Suomesta, löytö ei olisi ollut niin merkittävä.
 Miehen statussymboli
 Pyöreä solki on tehty pronssista tai kuparisekoituksesta. Muotoilu on tyypillisesti suomalainen, mutta vastaavia löytöjä on tehty myös Ruotsissa, mikä vihjaa kaupankäynnistä ja lahjojen vaihdosta.
 Rislan mukaan Suomessa solkia pitivät miehet, mutta Ruotsissa niitä oli myös naisilla.
 Viikinkiaikaan Purmo sijaitsi jo kaukana merestä. Lähellä löytöpaikkaa virtaava joki on mahdollistanut asutuksen, vaikka maasto on muuten soista.
 – Hän on luultavasti asunut täällä torpparina. Paikalla on ollut hyvät olosuhteet hirvijahtiin ja viljelykseen ja hyvät rantaniityt.
 Risla ei osaa sanoa, onko solki mahdollisesti ollut haudassa.
 Maakunta-arkeologi Pentti Risla ei ilahtunut, kun selvisi että asuinpaikka on sijainnut hiekanottoalueella. Paikalla on nyt iso kuoppa. Ida-Maria Björkqvist / Yle
 Asuinpaikka tuhoutunut
 Soljen kiinnikkeessä on jälkiä koristelusta.
 – Se näkyy hailakasti, mutta puhdistuksen jälkeen se voi tulla paremmin esiin.
 Valitettavasti alueelta on otettu hiekkaa 1960-luvulla, todennäköisesti paikasta jossa talo on voinut sijaita. Paikalla on syvä kuoppa, ja mahdolliset löydöt ovat menneet hiekan mukana.
 – Tällaisen asian selvitessä arkeologin tekisi mieli vain huutaa, Risla toteaa.
 Mahdollisesti esille Purmoon
 Museovirastolla on viimeinen sana siitä, mihin löytö sijoitetaan, mutta löytäjällä on mahdollisuus esittää siitä toive.
 Stenmark toivoo, että paikallinen kotiseutuyhdistys voisi ottaa sen haltuunsa, tai sijoituspaikka voisi olla Purmon koulu.
 – Lain mukaan tällaiset löydöt kuuluvat valtiolle. Vastaavia solkia on Suomessa kuitenkin paljon, enkä näe mitään syytä, miksei sitä voisi laittaa näytille täällä. Se ei tuo lisäarvoa Kansallismuseon kokoelmiin, Risla pohtii.
 Tore Stenmark asuu vain muutaman kilometrin päässä löytöpaikasta, ja on iloinen löydöstä.
 – Se on mahtavaa. Se osoittaa että tämä on hyvin vanha asuinpaikka.
 Viikinkiaika alkoi 800-luvun tienoilla ja päättyi 1100-luvulla.
 Artikkeli on käännetty Ida-Maria Björkqvistin artikkelista:  Här tappade en man sitt spänne för 1 000 år sedan – smycke från vikingatiden hittades i Purmo
 Lue lisää:
 Tällaisilla aseilla kylvettiin kauhua viikinkiajalla: miekka, kirves ja keihäänkärki löytyivät muinaisesta kalmistosta

Hiekasta löytyi viikinkiaikainen koru Pedersöressä – pronssinen solki yllättävä todiste pysyvämmästä asutuksesta


Summary: Kummankaan pääryhmittymän rahkeet eivät riitä yksinään hallituksen muodostamiseen.

Israelin presidentti  Reuven Rivlin  esitti sunnuntaina maahan laajaa hallituskoalitiota. Hänen mukaansa vakaaseen hallitukseen pitäisi kuulua sekä täpärä vaalivoittaja sinivalkoinen vaaliliitto että pitkäaikaisen pääministerin  Benjamin Netanjahun  oikeistolainen Likud-puolue.
 Suurta koalitiota ehdotti aiemmin myös vaa'ankieliasemassa oleva entinen puolustusministeri, Israel Beitenu -puolueen  Avigdor Lieberman . Hänen mukaansa koalitiossa pitäisi olla mukana myös hänen oma puolueensa. Lieberman kuitenkin ilmoitti aiemmin sunnuntaina, ettei aio toistaiseksi tukea pääministeriksi kumpaakaan pääehdokkaista. Hänelle ei kelpaa myöskään yhteistyö sen enempää arabipuolueiden kuin ortodoksijuutalaistenkaan kanssa.
 Rivlin tapaa knessetiin valittujen puolueiden edustajia vielä maanantaina ja nimeää hallitustunnustelijan neuvottelujen perusteella. Rivlinillä ei ole velvollisuutta valita hallitustunnustelijaksi eniten ääniä saaneen ryhmittymän puheenjohtajaa, vaan hän voi vastuuttaa tehtävään sen, jolla uskoo olevan parhaat mahdollisuudet hallituksen muodostamiseen.
 Edellisten vaalien jälkeen hallitustunnustelijaksi valittu maan pitkäaikainen pääministeri Netanjahu ei saanut keväällä hallituskoalitiota kokoon, ja maassa järjestettiin uudet vaalit.
 Nytkään ei ole mitään takeita siitä, että hallitusta saataisiin kursittua kokoon, vaikka paine puolueita kohtaan suuren koalition muodostamiseksi on kasvanut. Sitä kaipaili jo aiemmin Netanjahu, jonka Likud-puolue kärsi vaaleissa niukan ja katkeran tappion sinivalkoiselle vaaliliitolle. Vaaliliiton johtaja  Benny Gantz  on asettanut koalitiohallituksen reunaehdoksi sen, että hänen pitää olla itse pääministeri.
 Kolmannet vaalit mahdolliset
 Merkittävään asemaan saattaa neuvotteluissa nousta myös vaaleissa kolmanneksi tullut yhdistynyt arabilista. Perinteisesti arabipuolueet eivät ole tukeneet ketään pääministeriksi, mutta tällä kertaa ne tekivät poikkeuksen päästäkseen Netanjahusta eroon ja asettuivat Gantzin taakse. Asiasta kertoi listan puheenjohtaja  Ayman Odeh  mielipidekirjoituksessaan New York Timesissa.
 Edellisen kerran arabipuolueet asettuivat pääministeriehdokkaan tueksi vuonna 1992, jolloin ne kannattivat myöhemmin palestiinalaisten kanssa Oslon sopimuksen allekirjoittanutta  Jitzhak Rabinia .
 Jos arabipuolueet asettuvat Gantzin taakse, hänellä on takanaan 57 knessetin 120 edustajasta, kun mukaan lasketaan häntä tukevat vasemmisto- ja keskustapuolueet. Netanjahua tukee puolestaan 55 edustajaa Likud-puolueesta ja pienemmistä oikeistoryhmittymistä.
 Molemmat jäävät vajaaksi enemmistöstä, joten ilman molempia pääryhmittymiä hallituksen muodostaminen ei näyttäisi onnistuvan.
 Mahdollisena pidetään sitäkin, että Israel ajautuu vielä kolmansiin vaaleihin, jos hallitusta ei taaskaan saada kokoon.

Israelin presidentti vaatii maahan suurta koalitiota


Summary: Korkein oikeus alkoi tutkia asiaa, koska Lontoon ja Skotlannin oikeusistuimet päätyivät erilaisiin ratkaisuihin siitä, oliko parlamentin työn keskeyttäminen laitonta.

Britannian korkein oikeus ei anna vielä maanantainaamuna päätöstään siitä, toimiko pääministeri  Boris Johnson  vastoin lakia passittaessaan parlamentin istuntotauolle.
 Oikeuden tiedottajan mukaan tietoja päätöksen antamisen aikatauluista kerrotaan myöhemmin maanantaipäivän aikana.
 – Toivon voivani kertoa aikataulusta maanantaina lounasaikaan, kertoo oikeuden tiedottaja uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Johnson määräsi parlamentin istuntotauolle 9. syyskuuta alkaen. Tauon on määrä päättyä 14. lokakuuta.
 Korkein oikeus alkoi tutkia asiaa, koska kanteita käsitelleet kaksi oikeusistuinta – Lontoon ja Skotlannin – päätyivät erilaisiin ratkaisuihin. Lontoossa katsotaan, että pääministerin toimintatapa oli laillinen, olipa poliittinen motiivi millainen tahansa, eikä politiikka kuulu oikeuslaitokselle. Skotlannissa kolmen tuomarin ryhmä päätyi siihen, että parlamentin työtä yritettiin kahlita.
 Jos hallituksen kanta voittaa, istuntotyö pysyy tauolla lokakuun 14. päivään saakka. Toisessa tapauksessa keskeytys voidaan perua tuomarien määräyksellä. Pääministeri Johnson on ilmoittanut kunnioittavansa oikeuden päätöstä riippumatta sen sisällöstä.
 Arvostelijat ovat epäilleet, että Johnson käyttää parlamentin istuntotaukoa omien poliittisten tavoitteidensa edistämiseen. Pääministeriä on syytetty jopa  kuningattaren harhauttamisesta , kun hän pyysi tältä lupaa poikkeuksellisen pitkään istuntotaukoon. Johnsonin perustelu tauolle oli saada työrauha hallitusohjelman työstämiselle.
 Aiheesta lisää:
 Analyysi: John Major ja Boris Johnson taistelevat oikeudessa Britannian tulevaisuudesta
 Britannian korkein oikeus pohtii: Oliko parlamentin työn keskeyttäminen laitonta?

Britannian korkeimman oikeuden päätös parlamentin jäädytyksestä ei ole tulossa vielä maanantaiaamuna


Summary: Saksan johtaja keskusteli tiistaina kummankin maan presidenttien kanssa.

Saksan liittokansleri  Angela Merkel  kertoi tiistaina tukevansa Yhdysvaltojen ja Iranin välisiä keskusteluja. Merkel tapasi Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trumpin  ja Iranin presidentin  Hasan Rouhanin  YK:n yleiskokouksen yhteydessä.
 – Toivotan yhdysvaltojen ja Iranin väliset keskustelut tervetulleiksi, sanoi Merkel.
 – Ei ole kuitenkaan realistista, että ennen keskustelupöytään menemistä pakotteet poistettaisiin.
 Aiemmin tiistaina Iranin Rouhani sanoi, että Iran on valmis keskustelemaan pienistä muutoksista vuoden 2015 ydinsopimukseen jos pakotteet poistetaan. Sopimus on Iranin ja kuuden muun maan välinen.
 Rouhani on sanonut näin  aiemminkin  tänä vuonna.
 Angela Merkel ja Donald Trump keskustelivat 24. syyskuuta New Yorkissa YK:n päämajassa.  Guido Bermann / EPA / Handout/ Bundesregierung
 Yhdysvallat  vetäytyi ydinsopimuksesta  viime vuoden toukokuussa. Trump palautti samalla talouspakotteet Irania vastaan.
 Tilanne mainen välillä on jatkuvasti ollut jännittynyt. Esimerkiksi reilu viikko sitten Saudi-Arabiassa öljyntuotantoon tehtiin iskuja.  Yhdysvallat syyttää iskuista Irania , minkä Iran on kiistänyt.

Saksa tukee Yhdysvaltojen ja Iranin keskusteluja – Merkel näkee pakotteiden pysyvän tiukasti


Summary: Rajavartiolaitos kertoo saaneensa ennakkotietoja sukellusaikeista.

Rajavartiolaitos epäilee, että Estonian hylyn hautarauhaa on rikottu, kertoo Länsi-Suomen merivartiosto tiedotteessaan.
 Saksan lipun alla kulkeva sukellusvene Fritz Reuter oli saapunut Estonian hylylle maanantaina iltapäivällä. Rajavartiolaitos kertoo saaneensa ennakkotietoja, joiden mukaan Fritz Reuterin henkilöstöllä on tarkoituksena sukeltaa Estonian alueella.
 Rajavartiolaitoksen vartiolaiva Turva oli alueella ennalta. Turvasta otettiin yhteyttä alukseen ja kehotettiin olemaan sukeltamatta tai muuten loukkaamatta hautarauhaa.
 Rajavartiolaitoksen mukaan Fritz Reuterista laskettiin silti mereen "todennäköinen sukellusrobotti", joka nostettiin vedestä myöhään illalla. Rajavartiolaitos kertoo dokumentoineensa tapahtumat ja epäilevänsä tapahtuneen vuoksi hautarauhan tulleen rikotuksi.
 Aluksella oli "radiokeskustelussa saadun tiedon mukaan" myös Ruotsin kansalaisia, merivartiostosta jatketaan.
 Länsi-Suomen merivartiosto valvoo vuonna 1994 uponneen matkustaja-alus Estonian hylkyä ja sen hautarauhaa. Hylky sijaitsee kansainvälisellä merialueella, mutta Suomen talousvyöhykkeellä. Saksa ei ole liittynyt Estonian hautarauhaa suojaavaan sopimukseen.
 Rajavartiolaitos kertoo tiedottaneensa Saksan viranomaisia.

Rajavartiolaitos epäilee: Saksan lipun alla kulkeva alus rikkoi Estonian hautarauhaa


Telian elokuussa Suomessa käynnistämät yt-neuvottelut ovat päättyneet. Yhtiön organisaatiomuutoksen myötä noin 270 tehtävää siirretään Suomen maaorganisaatiosta Telia-konsernin muihin Suomen yksiköihin.
 Otsikkoa muokattu 24.9. klo 15.35: Työtehtävät siirtyvät Suomen muihin yksiköihin, eivät Suomesta pois.

Telian yt-neuvottelut päättyivät – 270 tehtävää siirtyy pois Suomen maaorganisaatiolta muihin yksiköihin


Summary: Trumpin ennakoidaan puhuvan yleiskokouksessa ainakin Iranista.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  puhuu YK:n yleiskokouksessa Suomen aikaa noin kello 16.20. Kyseessä on Trumpin kolmas puhe Yhdysvaltain presidenttinä yleiskokouksessa. Suora lähetys alkaa kello 16.
 Trumpin odotetaan puhuvan ainakin Iranista liittyen reilu viikko sitten Saudi-Arabiassa öljyntuotantoon tehtyihin iskuihin.  Yhdysvallat syyttää iskuista Irania , minkä Iran on kiistänyt. Trumpin on ennakkoon povattu hakevan puheellaan lisää tukea Iranin vastaisille toimille, kertoo uutistoimisto AP.
 Trumpin arvioidaan puhuvan myös Venezuelassa jatkuvasta poliittisesta pattitilanteesta.
 Myös Pohjois-Korean odotetaan olevan esillä puheessa. Trump sanoi maanantaina, että hän saattaa tavata Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  seuraavan kerran mahdollisesti melko pian.
 Maanantaina Trump saapui seuraamaan joksikin aikaa ilmastokokousta. Ennakkoon oli epäilty, ettei hän osallistuisi lainkaan ilmastokokoukseen.

Katso suorana Trumpin puhe YK:n yleiskokouksessa – puhuu noin klo 16.20


Summary: Mies surmasi uhrinsa puukottamalla häntä useita kertoja kaulan alueelle.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus on tuominnut 32-vuotiaan miehen pitkään vankeusrangaistukseen taposta. Rangaistuksen pituus on kymmenen vuotta.
 Teko tapahtui viime heinäkuussa yksityisasunnossa Raision Tikanmaalla. Tuomittu surmasi miehen isokokoisella veitsellä usealla kaulaan suuntautuneella iskulla.
 Oikeus katsoi ratkaisussaan rikoksen tapahtuneen yllättäen. Miehen täytyi kuitenkin tietää tekonsa johtavan uhrin kuolemaan. Tuomittu myönsi syyllistyneensä tappoon.
 Lisäksi oikeus määräsi rikospaikalla olleelle 34-vuotiaalle miehelle 21 päiväsakkoa vaarallisen aseen hallussapidosta. Kyseessä oli nyrkkiraudalla varustettu kääntöveitsi. Maksettavaa kertyi 126 euroa.
 Lue lisää:
 Raision henkirikoksen epäillyistä kolme vapautettu – yksi mies vangittu todennäköisin syin epäiltynä taposta
 Poliisi tutkii Raisiossa tapahtunutta henkirikosta – neljä henkilöä otettu kiinni

Raision Tikanmaan taposta pitkä vankeustuomio – löi uhria kokkiveitsellä kaulaan


Summary: Sirkkamakaronilaatikon maistaminen aiheutti monenlaisia ilmeitä Porissa. Kokeilulla halutaan opettaa ruuan kestävästä kehityksestä.

Koululaiset pääsivät maistamaan hyönteisistä tehtyä ruokaa Porissa tiistain lounaalla.
 Cygnaeuksen ruokasalissa kävi kova kuhina, kun alakoululaiset maistoivat sirkkamakaronilaatikkoa ja erilaisia hyönteisvälipaloja, muun muassa keksejä ja suklaaherkkuja.
 Sirkkamakaronilaatikko sai monelta koululaiselta kehuja.
 – Tosi hyvää! Vähän hassu sivumaku.
 Suurin osa koululaisista maistoi sirkkamakaronilaatikkoa rohkeasti ja ennakkoluulottomasti. Jenni Joensuu / Yle
 Porin kaupunki järjesti hyönteisruokapäivän ennakkoluulojen vähentämiseksi. Koulussa tarjolla olleessa makaronilaatikossa jauheliha oli korvattu kokonaan sirkoilla. Maistaminen oli vapaaehtoista ja valita sai myös perinteistä tai kasvismakaronilaatikkoa.
 Suuri osa koululaista rohkeni maistamaan hyönteisruokaa.
 – Aluksi ajateltiin, että mitä jos ne onkin elossa.
 Cygnaeuksen ruokapalvelukeskuksen aulassa oli herkkupöytä. Se oli koko lounaan ajan tupaten täynnä uteliaita maistelijoita. Jenni Joensuu / Yle
 Porin palveluliikelaitoksen johtaja  Marjukka Palin  sanoo, että jos hyönteisruoka otetaan hyvin vastaan, voitaisiin sellainen järjestää jatkossa esimerkiksi kerran kuukaudessa. Säästöjä siitä ei kuitenkaan kerry, sillä hyönteisruuan valmistaminen on noin puolet kalliimpaa kuin perinteisen kouluruuan.
 – Onnistuessaan hyönteisruokapäivä voi opettaa nuoria esimerkiksi ruuan kestävästä kehityksestä, Palin sanoo.
 "Tämähän on tosi hyvää!" Moni koululainen yllättyi iloisesti hyönteisherkkujen mausta. Jenni Joensuu / Yle
 Hyönteisruokapäivän järjestivät yhteistyössä Porin kaupunki ja Turun yliopiston kauppakorkeakoulu, jossa kehitetään hyönteisruokatuotteita.
 Hyönteisruuan maistaminen epäilytti ja innosti. Jenni Joensuu / Yle
 Cygnaeuksen kouluruokalassa ruokailee alakoululaisia kerrallaan useita kymmeniä. Puheensorinaa ja vilskettä syntyy varmasti aina, mutta tällä kertaa innostus tuntui olevan vielä hivenen suurempaa. Sirkkamakaronilaatikon lisäksi lapset saivat maistaa erilaisia pieniä välipaloja, kuten keksejä ja suklaata.
 Herkkupöydän ympärillä riittikin ojennettuja käsiä koko lounaan ajan.
 Hyönteisiä oli maustettu muun muassa chilillä ja valkosuklaalla. Jenni Joensuu / Yle
 Hyönteisruokaa tarjottiin kaiken ikäisille oppilaille, alakoululaisten lisäksi siis myös yläkoululaisille ja lukiolaisille.
 Rohkeimpia maistajia olivat alakoululaiset. Yläkouluikäisten lautasilta saattoi löytyä vain pieni nokare ruokaa.
 – Ei tämä pahaa ole. Aika outoa.
 Nämä tytöt yllättyivät siitä, ettei sirkkamakaronilaatikko ollutkaan pahaa. Ensin he eivät meinanneet uskaltaa edes maistaa sitä. Jenni Joensuu / Yle
 Sirkkamakaronilaatikon maku sai monenlaisia kommentteja. Jonkun mielestä se maistui samalta kuin äidin tekemä paha kasvisruoka. Osan mielestä suutuntuma oli tahmea, toisille taas rouskuva.
 Yleinen mielipide oli kuitenkin selvä: tätä voisi maistaa uudestaankin.
 Suurin osa alakoululaisista vaikutti innostuneelta hyönteisruuan maistamisesta. Jenni Joensuu / Yle
 Aiheesta aiemmin:
 Porilaisille koululaisille hyönteisruokaa
 Hyönteisruoka ilmestyi kauppoihin mutta suomalaiset pärjäisivät toistaiseksi ilmankin, sanoo biologi – "Hyönteiset ovat herkkua, kun ne on survottu chili-suklaakastikkeeseen"
 Tiedätkö, mitä syömäsi sirkka on popsinut? Tutkijat etsivät sopivaa ravintoa ötököille

Sirkkoja lautaselle! Hyönteisruoka maistui porilaiskoululaisille: "Mitä jos ne onkin elossa"


Summary: Tänä vuonna Google on ilmoittanut yhteensä 1,2 miljardin investoinneista Haminaan.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Hakukonejätti Google  julkisti viime viikolla  investoivansa  Haminan datakeskukseen  jälleen 600 miljoonaa.
 Viime toukokuussa Google ilmoitti samansuuruisesta investoinnista Haminaan. Uuden investoinnin myötä Googlen kokonaissijoitus Haminassa nousee kahteen miljardiin euroon.
 Keräsimme vastaukset  investointiuutisen  herättämiin kysymyksiin.
 1. Kuinka monta työpaikkaa perjantaina julkistettu 600 miljoonan euron investointi tuo suoraan Googlelle Haminaan?
 Investoinnin poikimien uusien työpaikkojen määrästä ei ole vielä tarkkaa tietoa. Suuntaa antaa kuitenkin toukokuussa julkistetun investoinnin synnyttämien työpaikkojen arvioitu määrä.
 – Kysymykseen on vielä liian aikaista vastata, sillä investoinnit tehdään ensi vuoden aikana. Keväällä julkistetun edellisen investoinnin arvioitiin työllistävän 40-60 henkeä, sanoo Googlen Suomen mediasuhteista vastaava  Timo Nurmi .
 Googlen Euroopan datakeskusten päällikkö  Denis Browne  kertoi  Helsingin Sanomille , että uuden investoinnin kohdalla puhutaan saman mittaluokan lisäyksistä.
 Jos tämä uusi investointi poikii saman verran työpaikkoja, puhutaan yhteensä noin sadasta uudesta työpaikasta Haminan palvelinkeskuksessa. Tällä hetkellä Google työllistää Haminassa noin 300 henkeä.
 Toukokuussa julkistetun palvelinkeskuksen laajennuksen  rakennustyöt ovat jo käynnistyneet . Kiivaimmillaan rakennustyöt ovat loppuvuonna ja ensi vuoden alussa. Silloin rakennustyöt tuovat työtä enimmillään 1500-1700 ihmiselle.
 2. Mikä investoinnin merkitys Kaakkois-Suomelle ja Kymenlaaksolle on?
 Elinkeinoelämän keskusliiton johtava ekonomisti  Sami Pakarinen  pitää investointia merkittävänä etenkin Kymenlaakson ja Kaakkois-Suomen kannalta.
 – Rakennemuutoksesta kärsineelle alueelle on äärimmäisen hyvä, että tulee uusia investointeja. Ne tulevat varmasti tarpeeseen. Ainahan näillä investoinneilla on huomattavasti suurempi paikallinen vaikutus, kuin jos puhutaan koko maan luvuista. Investointi on varmasti tärkeä Haminalle, ja ennen kaikkea jatkoa aiemmille investoinneille, Pakarinen sanoo.
 Google toimii Haminan Summassa entisessä tehdaskiinteistössä. Summan paperitehdas suljettiin vuonna 2008. Kymenlaaksossa on lopetettu kolme suurta paperitehdasta vuosina 2006-2011. Summan lisäksi lakkautettujen listalla ovat Voikkaan ja Myllykosken paperitehtaat Kouvolassa.
 Haminassa valmistaudutaan jo Googlen investointien vaikutuksiin. Haminan kaupunginjohtaja Hannu Muhonen pitää tärkeänä, että  kaupunkiin rakennetaan esimerkiksi uusia, houkuttelevia asuntoja,  jotta Googlen uudet työntekijät saadaan asettumaan kaupunkiin.
 3. Millainen vaikutus Googlen investoinnilla on Suomelle?
 Kuntaministeri  Sirpa Paateron  mukaan Googlen esimerkki osoittaa investoijille, että Suomeen kannattaa investoida. Se antaa signaalin, että Suomi on turvallinen ja vakaa maa, jossa on osaavaa työvoimaa.
 – Henkisesti sen merkitys on todella suuri. Työpaikkojen suorassa määrässä investoinnin merkitys ei ole hirmuisen iso, mutta liitännäistoimintojen, kuten kiinteistön ja alueen ylläpidon suhteen se on iso juttu, kotkalainen Paatero sanoo.
 Servereitä Googlen palvelinkeskuksessa Haminassa. Google
 Elinkeinoelämän keskusliiton johtava ekonomistiSami Pakarinen on samoilla linjoilla.
 – Tällaisella investoinnilla on tietysti aina myönteinen vaikutus. Jo pelkästään rakennusvaiheessa investointi työllistää varsin hyvin. Kun tehdään datakeskusta, niin eihän se samalla tavalla toimiessaan työllistä, kuin jokin toisenlainen tuotannollinen investointi. Se voi kuitenkin houkutella lisää toimijoita, ja sitä kautta avata tulppaa jatkoinvestoinneille, Pakarinen toteaa.
 4. Googlen tänä vuonna ilmoittamat investoinnit Haminaan ovat yhteensä 1,2 miljardia. Mihin investoinnin kokoluokkaa voi verrata?
 Elinkeinoelämän keskusliiton johtava ekonomisti Sami Pakarinen vertaa Googlen tänä vuonna tekemien investointien suuruusluokkaa Suomen isoimpiin metsäteollisuuden hankkeisiin.
 – Ne ovat pyörineet suunnilleen samassa luokassa, reilussa miljardissa. Kyllä tässä puhutaan isosta yksittäisestä investoinnista, etenkin kun lasketaan sekä laajennustyöt että tuulivoimat mukaan, Sami Pakarinen toteaa.
 Äänekoskelle kaksi vuotta sitten avatun Metsä Groupin  jättimäisen sellutehtaan  rakentaminen maksoi 1,2 miljardia. Seuraavaksi yhtiö aikoo rakentaa Kemiin  1,5 miljardin euron biotuotetehtaan . Siitä tulee jopa suurempi kuin Äänekosken tehtaasta, joka on ollut Suomen kaikkien aikojen suurin metsäteollisuusinvestointi.
 Vertailun vuoksi Haminan kaupungin vuosibudjetti on 150 miljoonaa euroa, ja kaupunki on investoinut tänä vuonna 10 miljoonaa euroa.
 Ja vaikkapa uuden Taru sormusten herrasta -sarjan kustannukset  nousevat arviolta 1,1 miljardiin . Siitä on tulossa maailman kallein tv-sarja.
 5. Google aloittaa myös koulutusohjelman SAK:n kanssa. Millaisesta koulutuksesta Googlen ja SAK:n yhteistyöprojektissa on kysymys?
 Googlen hyväntekeväisyysorganisaatio Google.org lahjoittaa kaksi miljoonaa euroa innovaatiosäätiö Nestalle. Rahalla järjestetään koulutusta yhteistyössä ammattiliittojen kanssa Suomen lisäksi myös Ruotsissa, Tanskassa, Hollannissa ja Belgiassa.
 Suomessa varsinaisesta koulutuksesta vastaa Työväen Sivistysliitto TSL. Tarkoituksena on mennä 30-35 työpaikalle yhteistyössä työntekijöiden, työnantajien ja luottamushenkilöiden kanssa.
 – Koulutus toteutetaan joko työpaikalla tai mahdollisimman lähellä työpaikkaa. Siellä käydään käsiksi sellaisiin kysymyksiin, jotka ovat sen työpaikan ja työntekijöiden mielestä tärkeitä tulevaisuuskysymyksiä. Käytännössä siis pohditaan, miten digitaalinen murros ylettyy juuri sille työpaikalle ja miten se vaikuttaa näiden ihmisten omaan työtulevaisuuteen, kertoo Työväen Sivistysliiton pääsihteeri  Jouko Muuri .
 Tällä hetkellä Google työllistää Haminassa noin 300 henkeä. Pyry Sarkiola / Yle
 Muurin mukaan koulutus on suunnattu kolmelle toimialalle; kuljetukseen, teollisuudelle ja palvelualalle. Tarkoituksena on lähestyä toimialoja PAMin, AKT:n ja Teollisuusliiton kautta. Googlen on Jouko Muurin mukaan tarkoitus vastata kaikista koulutuksen kustannuksista.
 Muurin mukaan tavoitteena on, että jokaisesta liitosta koulutetaan 100-120 ihmistä.
 – Kyseessä on kolmesta neljään päivää kestävä koulutus, joka toteutetaan valtakunnallisesti, eli me menemme työpaikoille. Sen vuoksi logistiset kustannukset nousevat varsin suuriksi.

Mitä Googlen jätti-investointi Haminaan merkitsee Suomelle? Kokosimme vastaukset viiteen kysymykseen


Summary: Kolme rahtilaivaa odottaa Soskualla pääsyä Saimaalle. Laivat pääsevät kulkemaan aikaisintaan torstaiaamuna.

Soskuan sulussa havaittu vika on pysäyttänyt liikenteen Saimaan kanavassa.
 Vika on Soskuan sulkuportin alaosan jalkalaakerissa. Väylävirasto selvittää parhaillaan vaurion laajuutta.
 – Soskuan sulkuporttia ei tällä hetkellä pysty käyttämään mihinkään suuntaan, sanoo yksikön päällikkö  Tero Sikiö .
 Soskuan sulussa on yksi alus ja sulun alapuolella Saimaan kanavassa kaksi rahtilaivaa odottaa pääsyä Saimaalle.
 Sikiön mukaan laivat saattavat päästä jatkamaan matkaansa huomenna.
 Väyläviraston mukaan liikennekatko jatkuu vähintään keskiviikkoon kello 9:ään asti.
 Soskua on Lappeenrannan suunnasta laskettuna kolmas Saimaan kanavan kahdeksasta sulusta.

Liikenne Saimaan kanavassa poikki  – Soskuan sulkuportista löytyi vaurio


Summary: Arkea maailmalta: Nuoren tytön itsemurha nosti kuukautistabun pöydälle Keniassa, kirjoittaa Ylen Afrikan-avustaja Liselott Lindström

Paikka on valittu huolella. Kun Nairobin Westgate-kauppakeskuksesta astuu ulos, taksit odottavat toisella puolella katua parkkipaikalla. Siellä odottaa moni muukin.
 Pysäköintialueella nuoret miehet myyvät koiran- ja kissanpentuja, jotka ovat vielä liian pieniä ollakseen erossa emostaan. Ala-asteikäiset lapset –useimmiten pojat – kerjäävät liimanhuuruisine silmineen.
 – Please sister, give me 50 bob
 Bob on slangia Kenian valuutalle, shillingille. 50 “bobia” on noin 45 senttiä. Tietenkin siihen olisi varaa.
 Joskus olen varautunut ja ottanut mukaani banaaneja ja leipää annettavaksi lapsille. Koiranpentujen ahdingolle ei oikein voi mitään.
 Sanomattakin on selvää, että on erittäin vaivaannuttavaa, kun kerjäläisten keskellä yrittää tunkea 20-litraisen vesikanisterin ja ruokaostokset pieneen autoon. Eriarvoisuus tulee harvoin niin iholle. Hävettää.
 Viime kerralla eteen tuli harvinaisuus, noin 12-vuotias tyttö.
 – Please sister, I need money for sanitary pads.
 Tyttö tarvitsi rahaa kuukautissuojiin.
 Häkellyin, enkä voinut mitään muuta kuin kaivaa taskusta 1 000 shillinkiä. Olisin voinut antaa paljon enemmänkin.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa  Viro:  Virolainen paiskii töitä usein kymmenenkin tuntia päivässä – työn ja vapaa-ajan ero on häilyvämpi kuin Suomessa Yhdysvallat:  Kuuluisa rikoskirjailija vaatii huomiota karjahtelemalla – Washingtonissa kaikki tavoittelevat toisen ihmisen aikaa Kiina:  Kiinassa lapsikin saisi kioskilta kaljaa eikä viinan kiroista juuri puhuta Ruotsi:  Lapseni aloittivat ruotsalaisessa koulussa – miten heidän nyt käy? Yhdysvallat:  Amerikkalaisissa kesäriennoissa pekoni käryää ja rasva tirisee
 Tytöt ja kuukautiset ovat  edelleen suuri tabu Keniassa.
 Maaseudulla ajatellaan usein, että tyttö on tullut naimaikään, kun kuukautiset alkavat. Joidenkin köyhien tyttöjen koulunkäynti loppuu kokonaan kuukautisiin tai he joutuvat jäämään kotiin aina kuukautisten aikaan. Koulunkäynti katkeaa, koska perheillä ei yksinkertaisesti ole varaa kuukautissuojiin.
 Ja vaikka olisikin varaa, on kuitenkin ongelmia. Aiemmin tänä vuonna tamponeista  oli pula Nairobissa.  Suuren valmistajan tamponeista irtosi poistettaessa puuvillapaloja, kun sen poisti. Tuote vedettiin markkinoilta, eikä muita saatu tilalle.
 Samalla levisi  syytöksiä kuukautissuojien  valmistajaa vastaan. Naiset kokivat, että Afrikan markkinoille tehdään huonompilaatuisia kuukautissuojia kuin Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan. Todisteita levisi sosiaalisessa mediassa, mutta valmistaja kiisti väitteet.
 Jäljelle jäivät vain ihottumaa ja kutinaa aiheuttavat kuukautissuojat.
 Reilu viikko sitten   kenialaiset  kauhistuivat 14-vuotiaan  Jackline Chepngenon  itsemurhasta.
 Lounais-Keniassa asuneen tytön äiti kertoi tyttärensä saaneen kuukautisensa ensimmäistä kertaa kesken koulupäivän – kuten varmasti monelle meistä on käynyt.
 Paikallisen  median mukaan  veri oli tullut koulu-univormun läpi, minkä jälkeen naispuolinen opettaja oli kutsunut tyttöä likaiseksi ja käskenyt häntä poistumaan luokasta.
 Vaikka opettajaa on tietenkin helppo syyllistää, tapaus kertoo vakavasta ilmiöstä Keniassa. Kuukautiset ovat edelleen häpeän aihe, eivätkä kuukautissuojat ole mikään itsestäänselvyys.
 Tytöt kokeilevat keinuja nairobilaisen koulun pihalla kesäkuussa 2019. Maaseudulla monen tytön koulutaival katkeaa
kuukautisten alkamiseen. Dai Kurokawa / EPA
 Vuonna 2017 voimaan astuneen  säädöksen mukaan  kaikissa kouluissa pitäisi olla kuukautissuojia tytöille, jotta kukaan ei joutuisi jäämään pois koulusta kuukautisten takia. Tämä ei kuitenkaan käytännössä toteudu.
 Esimerkiksi Kisumun kaupungissa Viktoriajärven rannalla eräs koulu sai kuukautissuojia  viimeksi viime vuoden kesäkuussa.  Kolmasosa alueen väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella, eikä kuukautissuojiin ole varaa.
 Köyhyys johtaa pahimmassa tapauksessa siihen, että nuoria tyttöjä käytetään seksuaalisesti hyväksi kuukautissuojia vastaan.
 Tärkeä asia tabujen murtamisessa  olisi poikien valistaminen kuukautisista. Tämän tajusi kenialainen suosittu räppääjä  King Kaka  eli kolmekymppinen  Kennedy Ombima .
 Hän kampanjoi nyt ympäri Keniaa tyttöjen oikeuksien puolesta, jakaa ilmaisia kuukautissuojia ja puhuu muun muassa kuukautiskuppien puolesta.
 Kuukautiskupit ovat kuitenkin hankalia monesta syystä. Hygieniasta on vaikea pitää huolta köyhissä oloissa, ja monessa kulttuurissa nuorille tytöille ei edes haluta antaa kuukautissuojia.
 Ombima havahtui pari vuotta sitten, kun näki Lodwarin kaupungissa maan luoteisosassa nuoren tytön istumassa yksin alkeellisessa majassa, jonne hänet oli suljettu kuukautisten ajaksi. Räppäri ei ollut koskaan ennen tajunnut, miten tytöt kärsivät, kun heillä ei ole varaa kuukautissuojiin.
 – Päätin käyttää rahani ja asemani tyttöjen hyväksi, Ombima sanoi, kun  haastattelin häntä  viime vuonna.
 Tuhat bobia ostarin parkkipaikalla ei muuta maailmaa. Mutta yksi räppäri puhumassa tyttöjen puolesta voi muuttaa Keniassa paljonkin.

Annoin kerjäävälle lapselle rahaa, koska yhdenkään tytön ei pidä hävetä kuukautisiaan


Summary: VR on korvannut junia linja-autoilla Lappeenrannan ja Kouvolan välillä maanantai-iltapäivästä alkaen. Syynä on ratajärjestelmävika, jonka korjausaikataulusta ei ole tietoa.

Henna Karhunen  oli lähdössä tiistaina keskipäivällä junalla Lappeenrannasta Helsinkiin. Intercity-junan piti lähteä kello 11.37.
 Juna vaihtuikin bussiin. Tilanne ei tullut Karhuselle täysin yllätyksenä.
 – Yritin lähteä Helsinkiin jo eilen, mutta junien kulkemisessa oli ongelmia. Ne näyttävät jatkuvan tänäänkin, Karhunen sanoo.
 Syynä on ratajärjestelmävika, mikä keskeytti junien kulkemisen Lappeenrannan ja Kouvolan välillä  maanantaina iltapäivällä . Junia on korvattu busseilla.
 Lappeenrannan rautatieasemalla kyytiä odotti Karhusen kanssa parisenkymmentä matkustajaa. Heidän matkansa alkoi linja-autokyydillä Lappeenrannasta Kouvolaan.
 Sieltä matka jatkuu junalla pääkaupunkia kohti.
 Ratajärjestelmävika piinannut lähes vuorokauden
 Maanantaina ilmennyt ratajärjestelmävika on aiheuttanut junien myöhästelyä Helsingin ja Joensuun välillä  vielä tiistaina . Junakyydit ovat vaihtuneet linja-autoihin Lappeenrannan ja Kouvolan välillä. Junat ovat kulkeneet jopa tunnin aikatauluistaan jäljessä.
 VR ei kerro julkisuuteen, kuinka monen matkustajan aikatauluihin tilanne on vaikuttanut. Karjalan radan junat ovat kuitenkin tiettyinä aikoina suosittuja. Esimerkiksi iltapäivien junat ovat monesti täynnä.
 Kouvola on yksi junaliikenteen solmukohdista Suomessa. Esimerkiksi Lappeenrannan suunnasta pohjoiseen menevät vaihtavat junaa Kouvolassa.
 VR:n viestinnän mukaan matkustajien perillepääsystä huolehditaan, vaikka he eivät ole alkuperäisen juna-aikataulun mukaan Kouvolassa.
 Ratajärjestelmävian korjaamisesta vastaa Traffic Management Finland. VR ei ole saanut yhtiöltä arviota vian korjausaikataulusta.
 Yle ei ole tavoittanut Traffic Management Finlandin edustajaa tätä juttua varten.
 Ajantasaisia tietoja junaliikenteen poikkeuksista voi lukea  VR:n nettisivuilta .

Junaliikenteessä on ollut ongelmia lähes vuorokauden – lukuisten matkustajien aikataulut venyneet Itä-Suomessa


Summary: Britannia on palauttanut kotimaahan 10 prosenttia konkurssiin menneen matkatoimiston brittiasiakkaista.

Britannian viranomaiset lennättivät maanantaina hätälennoilla kotimaahan 14 700 matkailijaa, jotka olivat jääneet jumiin ulkomaille matkatoimisto Thomas Cookin konkurssin takia.
 Tämä on noin kymmenesosa niistä 150 000 britistä, jotka jäivät ilman kuljetusta matkatoimiston yllättävän konkurssin takia. Heidät on määrä saada palautetuksi kotimaahan 13 päivän aikana.
 Tänään tiistaina on määrä lennättää takaisin kotimaahan 16 500 brittiä.
 Operaatiota hoitaa Britannian siviili-ilmailuviranomainen CAA. Sitä on luonnehdittu Britannian suurimmaksi kotiutusoperaatioksi toisen maailmansodan jälkeen.
 – Tämänlaajuinen ja luonteinen kotiutus on ennenkokematon ja ikävä kyllä se aiheuttaa jonkin verran epämukavuutta ja häiriötä asiakkaille, CAA:n pääjohtaja  Richard Moriarty  sanoi.
 – Haluamme, että ihmiset voivat edelleen nauttia lomastaan, joten tuomme heidät takaisin Britanniaan alkuperäisenä paluupäivänä tai pian sen jälkeen.
 Britannian pääministeri arvosteli johdon palkkioita
 Kaikkiaan 600 000 yhtiön asiakasta jäi tyhjän päälle suosituissa turistikohteissa eri puolilla maapalloa, kun 178 vuotta vanha suuri matkayhtiö romahti taloudellisesti.
 Suomalaisiin Thomas Cookin kaatuminen vaikuttaa ennen kaikkea sen tytäryhtiön Tjäreborgin kautta.
 Britannian konservatiivinen pääministeri  Boris Johnson  on kyseenalaistanut Thomas Cookin johdon suuret palkat.
 – Minulla on kysymyksiä – muun muassa siitä, onko oikein, että johtajat ja hallitus maksavat itselleen suuria summia samaan aikaan, kun bisnes menee alas viemäristä, Johnson sanoi New Yorkissa, jossa hän osallistuu YK:n yleiskokoukseen.
 – Pitää olla jokin järjestelmä, jossa matkajärjestäjät vakuuttavat itsensä kunnollisesti tämänkaltaisten tilanteiden varalta, hän sanoi.
 Thomas Cookin kaatoi 2,1 miljardin dollarin eli 1,9 miljardin euron suuruinen velkataakka. Yhtiön olisi pitänyt myydä kolme miljoonaa lomamatkaa vuosittain pelkästään velkojensa korkokulujen hoitamiseksi.
 Britannian hallitus arvioi, että Thomas Cookin pelastaminen olisi ollut "hyvän rahan heittämistä pahan rahan perään".
 Aiheesta aiemmin:
 Odotus jatkuu Tjäreborgin matkakohteissa – Maanantaina jumiin jääneet yritetään saada kotiin keskiviikkona  24.9.2019
 Tjäreborgin toiminta jatkuu normaalisti – yhtiön talven lentosarja Kuopiosta ei enää uhattuna  24.9.2019
 Analyysi: Thomas Cookin kohtalo voi olla enne tulevasta – turistin suojelu, halpalennot ja netti ovat tehneet pakettimatkoista uhanalaisen lajin 23.9.2019
 ”Operaatio Matterhorn” tuo kotiin 150 000 ulkomaille Thomas Cookin konkurssin myötä jäänyttä brittiä 23.9.2019

Britannialla on meneillään suurin kotiutusoperaatio sitten toisen maailmansodan – Thomas Cookin brittiasiakkaita lennätetään kotimaahan


Summary: Kotimaiset polkupyörien nastarenkaat tuotetaan Lieksassa kahdeksan työntekijän voimin.

Talvipyöräilyn suosion kasvu näkyy Lieksassa polkupyörien nastarengastuotannon uudelleen käynnistämisenä.
 LieksaTyres jatkaa  Suomen Rengastehtaan kesällä päättynyttä toimintaa .
 Uuden yhtiön taustalla ovat lieksalaiset  Timo Väänänen  ja  Jani Turunen . Väänänen on Porokylän Leipomon  entinen toimitusjohtaja  ja Turunen on pyöräkauppias.
 Uusi nastarengasvalmistaja tähtää Pohjoismaiden markkinoille suomalaisella osaamisella.
 – Tunnemme talviolosuhteet ja meillä on Lieksassa nastoituskapasiteetti- ja osaaminen. Tähän pystyy vain harva rengastehdas maailmassa, LieksaTyresin perustaja ja yrittäjä Jani Turunen kertoo.
 Parikymmentä pyörän nastarengasmallia tuotannossa
 Nastarengastuotanto työllistää kahdeksan henkilöä ja polkupyörän renkaita valmistuu 100 000 vuosikapasiteetilla.
 – Jatkossa tuotantoa on tarkoitus laajentaa ympärivuotiseen tarjontaan eli myös kesärenkaisiin, LieksaTyresin perustaja ja yrittäjä Timo Väänänen sanoo.
 Tuotannossa on nyt parikymmentä eri nastarengasmallia. Ensimmäiset Lieksassa valmistetut renkaat tulevat myyntiin lokakuussa.
 Uusi nastarengasvalmistaja omistaa käyttöoikeudet Suomi Tyres -rengasmerkkiin, jota aiemmin valmisti myös Suomen Rengastehdas.

Polkupyörien nastarenkaiden tuotanto käynnistyy taas Suomessa – talvipyöräilyn suosio on elvyttämässä Lieksan perinteisen rengastehtaan