Summary: Jopa avioparien on vaikea päästä asumaan samaan huoneeseen ryhmäkodeissa.

Onneksi Porin juna on jo laiturilla.  Jaana Nordlundilla , 49, on ikävä miestään  Aimo Nordlundia .
 Jaana Nordlund on ollut Tampereella kesäteatterissa kesälomansa kunniaksi, mutta on aina kiva mennä kotiin Ulvilaan.
 – Ihastuin Aimon kiltteyteen. Hän ottaa kaikki huomioon. Hän on myös rehellinen. Sellaista miestä löytää harvemmin, Jaana Nordlund sanoo.
 On Aimossa yksi huonokin puoli.
 – Hän katsoo aika paljon jalkapalloa. Minä taas inhoan sitä.
 Jaana ja Aimo Nordlund ovat asuneet yhdessä vasta kolme vuotta, vaikka he ovat olleet kymmenen vuotta naimisissa ja seurustelleet pitkään sitä ennen. Miten se on mahdollista?
 Kehitysvammaisilla ihmisillä se on.
 Pari on muiden armoilla
 Kehitysvammaisten ihmisten seurusteluun liittyy paljon käytännön hankaluuksia. Orastava suhde kaatuu usein siihen, että pari on muiden armoilla. Asian vahvistaa Kehitysvammaisten Tukiliiton suunnittelija  Pia Henttonen .
 –On vaikea solmia kumppanuutta, koska jo välimatkat voivat olla ongelma.
 Suuri osa varsinkin vaikeasti kehitysvammaisista elää ryhmäkodeissa. Matkoihin kumppanin luokse ei ole välttämättä varaa.
 Kehitysvammaisella ihmisellä on usein oikeus käyttää henkilökohtaista avustajaa 30 tuntia kuukaudessa. Tämä on aika vähän tunteja, jos haluaa mennä eri kaupunkiin kumppaninsa luokse. Suuri kysymys on, löytyykö avustaja tai suostuuko hän lähtemään muualle.
 Aimo kosi kirkonrappusille, mennäänkö kihloihin. Sanoin, että totta kai.  Jaana Nordlund
 Asumisyksiköt voivat Henttosen mukaan myös kieltäytyä siitä, että seurustelevan parin toinen osapuoli tulee asuntolaan käymään.
 – Kyse on rutiineista ja vastuukysymyksistä. Voi olla, ettei suostuta ottamaan esimerkiksi toisen lääkkeitä vastuulle. Mietitään, kuka huolehtii, jos saa vaikka kohtauksen, Henttonen sanoo.
 Jaana Nordlund näyttää kännykästä miehensä Aimon kuvia.  Matias Väänänen / Yle
 Kehitysvammaisilla ihmisillä on usein vaikeaa löytää sopivaa asumismuotoa, johon saa oman tarpeen mukaista tukea. Vielä vaikeampaa tämä on pariskunnalle. Tähän kaatuvat Henttosen mukaan usein myös yhteenmuutot.
 Myös työntekijöiden asenteissa voi olla toivomisen varaa. Heidän tehtävänsä ei ole määrittää toisten puolesta, mikä on riittävän hyvää seksuaalisuutta.
 – Omat asenteet ja oletukset eivät saisi vaikuttaa.
 Tapaamisia piti vaatia
 Jaana Nordlund tapasi Aimon asuntolassa Porissa parikymppisenä. Hän meni istumaan ujona pidetyn Aimon viereen.
 – Meni useampi kuukausi ja sanoin, että mää tykkäisin, että aletaan seurustelemaan. Aimo sanoi, että aletaan vaan.
 Meille sanottiin, että ette te tule pärjäämään, eroatte kuitenkin. Tässä me ollaan kuitenkin vieläkin.  Jaana Nordlund
 Siitä alkoivat vaikeudet. Jaana ja Aimo asuivat saman asuntolan eri huoneissa, eivätkä he päässeet samaan huoneeseen edes kihlauduttuaan.
 – Aimo kosi kirkonrappusille, mennäänkö kihloihin. Sanoin, että totta kai.
 Vuosi oli 2006. Jaana Nordlund halusi seurustella useita vuosia, että tutustuu kunnolla tulevaan puolisoonsa.
 Koska asuntolan työntekijät eivät suostuneet yhteenmuuttoon, Jaana Nordlund muutti myöhemmin omilleen asumaan. Hän pärjäsi, kun sai apua.
 – Aimo pääsi käymään luonani kesälomalla ja viikonloppuisin. Piti vaatia, että Aimo tulee, koska olemme kihloissa. Minulla oli häntä ikävä ja soittelimme päivittäin.
 "Meille sanottiin, että ette te tule pärjäämään"
 Jaana Nordlund ei tiedä, miksi heidän rakkautensa haluttiin kieltää. Pariskunta on kertonut tarinansa myös Livin Kielletty rakkaus -ohjelmassa.
 – En osaa selittää, mikä siinä oli. Meille sanottiin, että ette te tule pärjäämään, eroatte kuitenkin. Tässä me ollaan kuitenkin vieläkin.
 Aimossa on ihanaa kaikki. En kai olisi rakastunut, jos ei olisi ihanaa.  Jaana Nordlund
 Jaana Nordlundin kaveripiirissä on muitakin kehitysvammaisia aviopareja, jotka pärjäävät hänen mukaansa ihan hyvin. Hänen mielestään työntekijöiden pitäisi luottaa siihen, että kehitysvammaiset ihmiset pärjäävät, tuli sitten pettymyksiä tai ei.
 – On sitten kehitysvammainen tai normaali, jokaisella pitäisi olla oikeus rakkauteen.
 Ihanat häät
 Jaana Nordlund lähetti kännykkäkuvan hääkuvastaan. Nordlundien perhealbumi
 Häissä pariskunnalla oli 60 vierasta. Siellä syötiin ruokaa ja tanssittiin häävalssi. Alkoholia ei juotu, koska pariskunta ei sitä käytä.
 Jaana Nordlundilla oli lila hääpuku ja lila sormus, koska väri on hänen lempivärinsä.
 – Kaverit sanoivat, että hyvä, jos on löytänyt rinnalle jonkun.
 Työntekijät eivät edelleenkään sallineet yhdessä asumista. Sitten Jaana Nordlund pääsi uuteen asuntolaan.
 – Asuntolassa on helpompi asua, koska siellä on turvallista yölläkin. Omaan kotiin ei saa aina apua.
 Olga-koti on pieni ikääntyneiden kehitysvammaisten asukkaiden koti Ulvilassa. Kolme vuotta sitten Olga-kodin vastaava kysyi Jaanalta, haluavatko Nordlundit samaan huoneeseen.
 17 vuoden odotus päättyi.
 – Aimossa on ihanaa kaikki. En kai olisi rakastunut, jos ei olisi ihanaa.
 "Teemme ihan tavallisia asioita"
 Nyt pariskunnan arki rullaa tavallisesti.
 Aimo Nordlund, 65, on jäänyt eläkkeelle. Hän tekee päivisin kotitöitä, imuroi ja pesee pyykkiä – ja katsoo jalkapalloa. Lempiseura on se, missä Ronaldo pelaa.
 Kun Jaana Nordlund tulee töistä, hän saa halauksen ja pusuttelua.
 Jaana Nordlund on saanut vakipaikan Kaarisillan yhtenäiskoulusta Porista.  Hän on koulun "erityisjoukoissa"  kolme kertaa viikossa neljä tuntia kerrallaan.
 Jaana Nordlund rakastaa työtään lasten kanssa. Hän on ylpeä siitä, että työ on vakituinen ja siitä saa palkkaa.
 Välillä pariskunta käy lenkillä yhdessä tai seurakunnan tai asuntolan reissuilla.
 – Olimme risteilyllä juuri yhdessä. Maksoin Aimon matkan hänen syntymäpäivälahjanaan. Teemme ihan tavallisia asioita.
 Lisää seksivalistusta
 Jaana Nordlundin ja Pia Henttosen mukaan kehitysvammaisten ihmisten seksuaalisuudesta tulisi puhua enemmän.
 – Siitä voisi puhua enemmän, kaikki ei ymmärrä. Tehdään esimerkiksi vauva, vaikka tietää ettei pärjää, ja sitten vauva viedään pois, Jaana Nordlund sanoo.
 Jaana Nordlund käy miehensä Aimon kanssa kävelyllä ja pienillä reissuilla.  Matias Väänänen / Yle
 Jaana Nordlund neuvoo puhumaan asioista enemmän. Hän kokee saaneensa tietoa, mutta sitä piti välillä vaatia.
 Pia Henttosen mukaan jokaisella on oikeus omaan itsemääräämisoikeuteen. Osa vanhemmista voi suojella kehitysvammaisia aikuisia lapsiaan liikaa.
 – Saako kehitysvammainen nuori tehdä myös samoja virheitä kuin muut nuoret? Hänen pitää saada määrittää omista lähtökohdistaan, millaista elämää hän haluaa elää, Henttonen sanoo.
 Uskokaa meihin!
 Suuri osa kehitysvammaisista ihmisistä on lievästi vammaisia, ja he voivat elää hyvin samankaltaista elämää kuin muut. Toisaalta näissä tilanteissa ei aina ymmärretä kysyä esimerkiksi ehkäisystä.
 – Ehkäisy on vaikea kysymys. Osalle 16-vuotiaista kehitysvammaisista naisista laitetaan ehkäisy, mutta ei seksin vaan muiden hyötyjen takia. Ehkäisy voi tasata vuotoja ja mielialoja, Pia Henttonen sanoo.
 Kehitysvammaisen naisen raskaus on vaikea asia, koska vanhemmat voivat pelätä sekä oman lapsensa että lapsenlapsensa selviämistä. Vammat voivat periytyä ja keskenmenot ovat Henttosen mukaan tavallista yleisempiä, mikä on raskasta.
 – Vauvahaaveet ovat hyvin ristiriitainen asia. Asiasta ei välttämättä heti onnitella, Pia Henttonen sanoo.
 – Vaikeneminen ei kuitenkaan auta. Lapsihaaveiden kanssa painiskeleva kehitysvammainen ihminen tarvitsisi kipeästi tietoa ja mahdollisuuden käsitellä asiaa jonkun kanssa, hän jatkaa.
 Kehitysvammaisten ihmisten rakkauteen pitäisi Jaana Nordlundin mukaan uskoa enemmän.
 – Meitä on erilaisia. Pitää jutella ihmisten kanssa.
 Mutta nyt Jaana Nordlundilla on kiire junaan.
 Aimo odottaa kotona.
 Lue lisää:
 Kaisa Ojalalle ei ikinä puhuttu seksuaalisuudesta: nyt Instagramin boss lady muistuttaa, että vammaisillakin voi olla yhden illan juttuja
 Isoisä auttoi, kun Kerttu Haapasalmi, 23, tuli ulos kaapista – tällaisia ennakkoluuloja lesbot joutuvat kohtaamaan
 Erityistukea tarvitsevien seksi on yhä tabu – Jere ja Julia Fonsen tutustuivat toisiinsa harrastuksessa ja menivät naimisiin kuukausi sitten
 Kehitysvammaisten seksuaalisuus ei enää ole tabu – nettiopas antaa sanat vaietuille asioille

Jaana Nordlundin piti odottaa 17 vuotta ennen kuin hän pääsi asumaan miehensä kanssa – kehitysvammaisten ihmisten rakkaus kielletään yhä


Summary: Itä-Suomen yliopistossa on saatu lupaavia tuloksia tanssin ja tanssin katselemisen vaikutuksesta aivoinfarktipotilaan kuntoutuksessa.

Kuopiolainen  Sirkka Kirjonen   eläytyy musiikin vietäväksi. Haitarin sävelet saavat hänen koko kehonsa keinumaan. Vasen käsi nostaa lempeästi myös halvaantuneen oikean käden mukaan liikkeeseen.
 Kaksi ja puoli vuotta sitten tilanne oli epätoivoinen.
 Kirjonen sai massiivisen aivoinfarktin. Kohtauksen seurauksena hänen oikeanpuoleiset raajansa halvaantuivat ja hän menetti puhekykynsä. Ennuste oli erittäin huono.
 Vähitellen kuitenkin puhekyky alkoi palautua, mutta liikkuminen ilman pyörätuolia ei onnistunut.
 – Lääkärit sanoivat minulle, että ei ole mitään toivoa. Pystyin vain itkemään, mutta mielessäni ajattelin, että katsotaan kumpi viimeksi täällä elää.
 Kehon rajoitteet poistuvat
 Valtavan tahdonvoiman avulla Kirjonen päätti tehdä kaikkensa päästäkseen pois pyörätuolista.
 Yhdessä henkilökohtaisen avustajansa, Savonia AMK:ssa tanssinopettajan ja liikunnan ammattikorkeakoulututkintoa suorittavan  Camilla Björklundin  kanssa he aloittivat omaehtoisen kuntouttamisen tanssin avulla.
 – Tanssiprosessi Sirkan kanssa oli hieno tutkimusmatka. Etsittiin turvallista ja parasta tapaa liikkua aivoinfarktikuntoutujalle, jolloin ei tarvitse käyttää apuvälineitä.
 Björklund kuvailee, miten projektin alussa Sirkalla oli kävelykeppi ja hän tanssi lattiatasossa polvien päällä. Vuosi siitä hän kuitenkin tanssi jo jalkojensa päällä ilman keppiä.
 – Muistan ensimmäiset kerrat tanssisalilla, kun teimme mielikuvaharjoitteita. Sirkka alkoi ihan kuin säkenöidä ja kertoi tuntevansa, miten kehon rajoitteet poistuvat.
 Minun pikku Camillani, Kirjonen halaa hellästi henkilökohtaista avustajaansa ja koreogafiaan.
 Kirjosen edistyminen oli niin huikeaa, että Björklundin ohjaama tanssi-improvisaatio esitettiin Itä-Suomen tanssin aluekeskuksen tapahtumassa viime keväänä.
 Myös tanssin katseleminen auttaa
 Tanssitaiteen tohtori, tanssipedagogi  Hanna Pohjola  Itä-Suomen yliopistosta kiinnostui myös tapauksesta. Hän alkoi tutkia esittävän taidetanssin merkitystä kuntoutuksessa ja myös tanssin katsomisen kokemusta aivotapahtuman jälkeen.
 Sirkka Kirjosen tanssi kuvattiin ja siitä tehtiin 3D-mallinnos, animaatiohahmo. Sen kautta Kirjonen sai katsoa ikään kuin ulkopuolisena liikettään. Tutkimuksessa käytettiin biomekaniikkaa muistelumenetelmänä. Tutkimus tehtiin Itä-Suomen yliopiston Humea-laboratoriossa.

 – Neurotutkimuksista tiedetään, että kun katsotaan liikkuvaa kuvaa meidän peilisolujärjestelmä aktivoituu. Sen avulla liike tunnistetaan kehossa eli ikäänkuin alamme liikkua ilman, että fyysisesti liikumme. Synapsit lähtevät kättelemään toisiaan ja toivottavasti löytävät toisensa, Pohjola pohtii tanssin katsomisen vaikutusta aivoissa.
 Oman tanssin katseleminen 3D-hahmona auttoi Kirjosta löytämään kehonsa uudelleen.
 – Tajusin, että minulla on vasen puoli olemassa ja käsitin, että tämä elämä ei ole sen hirveämpää kuin se on.
 Tanssin merkitys erilaisessa kuntoutuksessa on jo tunnustettu.
 Tutkimustulokset kautta linjan myös muissa alan tutkimuksissa ovat olleet hyvin kannustavia. Tanssia on käytetty pitkään jo terapiamuotona muun muassa Parkinsonin taudissa. Muissa sairauksissa tullaan vielä hitaammin perässä, Pohjola pohtii.
 Sirkka Kirjosen tarina kertoo tahdosta palata takaisin elämään. Hänen haluaa, että voi esimerkillään antaa toivoa samassa tilanteessa oleville.
 – Ei kannata uskoa, jos sinulle sanotaan, että jokin asia ei ole mahdollista. Tanssiessa minun keho on kokonainen ja tuntuu kuin se huutaisi.
 Lue lisää:
 Aivoinfarkti vei nuoren sopraanon puhekyvyn, mutta lauluääni soi yhä kauniisti – "Kyllä se siitä"
 15-vuotisen tutkimuksen tulos: runsas saunominen vähentää merkittävästi aivoinfarktin riskiä
 Akuutti: näin tunnistat aivoverenkiertohäiriön

Tanssi voi herättää halvaantuneet aivot – lääkärit eivät antaneet toivoa, mutta tanssi auttoi Sirkka Kirjosta kuntoutumaan aivoinfarktista


Summary: Ilmoituksen toivotaan lopettavan viikon ajan jatkuneet massaprotestit. Mielenosoittajat aikovat kuitenkin kokoontua sunnuntaina.

Hongkongissa hallitus keskeyttää laajoihin mielenosoituksiin johtaneen karkotuslakialoitteen valmistelun. Asiasta kertoi Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lam  tänään pidetyssä tiedotustilaisuudessa.
 Ilmoituksen toivotaan lopettavan useita päiviä jatkuneet protestit, joihin on osallistunut satojatuhansia ihmisiä. Mielenosoittajat ovat kuitenkin jo ilmoittaneet aikovansa marssia myös huomenna sunnuntaina. Protestoijat vaativat lakialoitteen hautaamista kokonaan ja Lamin eroa.
 Mielenosoittajien mukaan lakimuutos tiukentaisi Kiinan otetta Hongkongin erityishallintoalueesta, sillä laki mahdollistaisi rikoksista epäiltyjen luovuttamisen Manner-Kiinaan. Protestoijat pitävät tätä ongelmallisena, koska Kiinassa ei noudateta länsimaisia oikeusnormeja samalla tavalla kuin Hongkongissa.
 Viimeisen viikon aikana nähdyt protestit ovat suurimmat sitten vuoden 2014. Tuolloin paikalliset aktivistit osoittivat Occupy-protesteissa mieltään sen puolesta, että saavat valita itse johtajansa.
 Mielenosoituksia on seurattu tarkasti niin Hongkongissa kuin Manner-Kiinassakin. Parlamentin oli alun perin määrä äänestää uudesta laista ensi viikon torstaina 20. kesäkuuta.
 Aikaisemmin tällä viikolla raportoitiin, että vahvasta salauksestaan tunnettu Telegram-pikaviestipalvelu on joutunut hakkeroiduksi. Yhtiön perustajan  Pavel Durovin  mukaan hyökkäys oli lähtöisin Kiinasta. Monet Hongkongin protesteihin osallistuneista ovat käyttäneet Telegramia mielenosoitusten koordinointiin.
 Lue lisää:
 Hongkongin mielenosoittajat yrittivät rynnätä parlamenttiin – Nämä kolme kohtaa selittävät kiristyvää tilannetta
 Hongkongin hallinto ei aio luopua lakiesityksestä – Ympäri maailmaa pidetty tukimielenosoituksia Hongkongin jättiprotesteille
 Pelko karkottamisesta Kiinaan ajoi satojatuhansia marssille Hongkongissa – "Minun on pelastettava tyttäreni", kommentoi uudesta karkotuslaista huolestunut opettaja
 Eräänä päivänä Hong Ying hyppäsi mereen ja ui pois Kiinasta – Nyt menneisyys hiipii takaisin, kun Kiina kiristää otettaan Hongkongista

Hongkongin hallintojohtaja: Kiistellyn karkotuslain valmistelu keskeytetään


Summary: Uusi käytäntö voi johtaa siihen, että opiskelupaikan saanut opiskelija joutuu pänttäämään pääsykoekirjan sisällön kesälomallaan.

Yliopistot eivät ole ehtineet mukautua todistusvalintaan siirtymiseen. Alakohtaisen pääsykoekirjan poistaminen on aiheuttanut sen, ettei osalla kauppatieteiden opiskelijoista ole perusopinnoissa vaadittavia taustatietoja.
 Tästä huolimatta STT:n haastattelemissa yliopistoissa ei ole tehty eikä olla tekemässä muutoksia peruskurssien sisältöön siirtymisen takia. Osa opettajista joutuu kuitenkin käytännössä aloittamaan opettamisen nollasta.
 Ensi vuodesta alkaen iso osa opiskelijoista valitaan yliopistoihin ylioppilastodistuksen perusteella. Esimakua suuresta muutoksesta on saatu kauppatieteissä, jossa opiskelijoista 60 prosenttia valittiin todistusvalinnalla jo viime vuonna.
 Sen jälkeen kuluneena lukuvuotena Turun yliopistossa on jouduttu höllentämään arvostelukriteerejä. Vaasan yliopistossa on reputettu kauppatieteen peruskursseja enemmän kuin koskaan. Helsingin yliopistossa on suunniteltu verkkokursseja, joiden avulla opiskelija voisi opiskella pääsykoekirjan sisällön ennen yliopiston alkua.
 Todistusvalintaan siirtyminen vaikuttaa opiskelijoiden lähtötasoon. Aiemmin he opettelivat perusasiat pääsykoekirjoista ja yliopistossa jatkettiin siitä.
 – Nyt opiskelijoilla ei välttämättä ole tietoa tieteenalan peruskirjallisuudesta, jolloin yliopistossa lähtöpiste siirtyy perustavanlaatuisiin asioihin, sanoo Suomen ylioppilaskuntien liiton (SYL) puheenjohtaja  Sanni Lehtinen .
 Näin on jo tapahtunut osassa yliopistoja.
 "En ole viitsinyt reputtaa heitä, etteivät kaikki tule uusimaan"
 Yliopisto-opettaja  Maija Vähämäki  opettaa kauppatieteiden peruskurssia Turun yliopistossa.
 Kurssin sisältö on ollut samanlainen jo vuosia. Mutta kahden viime vuoden aikana sisällöstä on tullut liian haastava opiskelijoille. Joskus Vähämäki huomaa olettavansa opettaessaan, että opiskelijat tietävät kauppatieteiden perusteet.
 – Sitten opiskelijoiden palautteista saan tietää, että osalla on mennyt aivan yli hilseen, Vähämäki sanoo.
 Muutos näkyy myös kurssituloksissa.
 Vuonna 2014 opintonsa aloittaneista opiskelijoista noin kymmenen prosenttia sai Vähämäen kurssista arvosanaksi hylätyn 0:n tai huonoimman mahdollisen arvosanan 1. Viime vuonna aloittaneista vastaavan arvosanan sai noin 40 prosenttia. 1-arvosanojen tarkastelu on oleellista, sillä opettajat joustavat arvostelussa alarajan kohdalla yleisen tason mukaan.
 – Ykköset ovat sellaisia rimaa hipoen läpi päässeitä, että en ole viitsinyt reputtaa heitä, etteivät kaikki tule uusimaan, Vähämäki sanoo.
 Hän uskoo, että muutos johtuu osittain todistusvalinnasta ja osittain pääsykoekirjojen vaihtumisesta lukion kirjoiksi. Arvosanojen laskun taustalla voi olla muitakin asioita, kuten sosiaalinen paine keskittyä juhlimiseen ensimmäisenä opiskeluvuotena. Vähämäki on huomannut senkin, että kaveriporukan arvot saattavat näkyä tenttituloksissa.
 Yksi neljästä reputti peruskurssin kokeen
 Kauppakorkeakoulun opiskelijoilla ei ole ollut helppo lukuvuosi Vaasassakaan. Heistä noin neljäsosa ei päässyt jostain peruskurssin kokeesta läpi ensimmäisellä kerralla. Edeltävinä vuosina vastaava luku on ollut noin kymmenesosa.
 Yliopisto on selvittänyt, onko kyse jostain tietystä aihepiiristä, joka olisi opiskelijoille erityisen vaikea. Näin ei kuitenkaan ollut.
 Vaasan yliopiston akateemisten palveluiden johtaja  Heli Häyrynen  painottaa, että syy-seuraussuhdetta todistusvalinnan ja reputtamisen välille ei voi sanoa varmaksi. Asiaa selvitetään vielä.
 On kuitenkin selvää, että muutoksesta on aiheutunut haittaa. Reputtamisten takia tänä vuonna on järjestetty uusintatenttejä, ja opettajat ovat korjanneet enemmän kokeita. Opiskelijoille muutos on aiheuttanut yhden taakan lisää.
 Itsenäinen opiskelu, kotoa pois muuttaminen ja uudet sosiaaliset ympyrät ovat aina tehneet ensimmäisen opiskelijan vuodesta erityisen raskaan. Jos opiskelijalla ei ole hajuakaan alan terminologiasta, ensimmäisestä opiskeluvuodesta voi muodostua entistä raskaampi.
 Häyrysen mukaan asiasta ei ole tullut palautetta opiskelijoilta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, ettei ongelmaa olisi. Uudet opiskelijat eivät vain tiedä, mitä opiskelulta odottaa.
 Aalto-yliopiston opetusta mukautettu
 Aalto-yliopistossa on mukautettu opetusta opiskelijoiden huonontuneiden lähtötaitojen takia. Kauppakorkeakoulun opetuksesta vastaava varadekaani  Timo Saarinen  kertoo, että peruskurssien opetuksessa on nykyään huomioitava se, että osa opiskelijoista lähtee liikkeelle nollasta.
 – Ero on luultavasti selvin taloustieteessä tai laskentatoimessa, joissa oli erilliset pääsykoekirjat vuoteen 2016 asti. Olen kuullut taloustieteen opettajilta, että kyllä sen eron huomaa, Saarinen sanoo.
 Hänen mukaansa asiasta ei ole muodostunut ongelmaa. Saarisen mukaan Aalto-yliopistoon tulee todistusvalinnan kautta erinomaisia opiskelijoita, jotka ottavat nopeasti kiinni sen, mitä muut ovat oppineet pääsykoekirjoista. Asian vahvistaa oppimispalveluiden päällikkö  Eija Zitting . Hänen mukaansa peruskurssien uusintamäärissä ei ole kasvua.
 Saattaa lisätä alanvaihtoja
 Helsingin yliopistossa on spekuloitu, että todistusvalinta saattaa lisätä motivaatiopulaa ja alanvaihtojen määrää.
 Suomen ylioppilaskuntien liiton puheenjohtaja Sanni Lehtinen arvelee samoin. Hänen mukaansa pääsykoekirja oli opiskelijalle tapa tutustua alaan ja pohtia, sopiiko se itselle vai ei. Nyt alan vaihtaminen yleistyy ja sen seurauksena yliopistojen on joustettava enemmän.
 Tällä hetkellä Helsingin yliopistossa varaudutaan todistusvalinnan mukanaan tuomiin muutoksiin. Peruskurssit alkavat siitä ajatuksesta, että taustalla on pääsykokeisiin päntätyt kirjat ja niistä syntyvä pohjaosaaminen. Todistusvalinnan myötä tämä pohja häviää osalta, ja opiskelijajoukosta tulee yhä epäyhtenäisempi.
 Ratkaisuksi on suunniteltu muun muassa verkkokursseja, kertoo opetus- ja opiskelijapalveluiden kehitysjohtaja  Susanna Niinistö-Sivuranta . Verkkokursseja tarjottaisiin todistusväylää pitkin tuleville opiskelijoille, ja ne sisältäisivät samoja asioita kuin pääsykoekirjat. Näin opiskelija voisi opiskella tarvittavat asiat kesällä ennen opintojen alkua.
 Myös Aalto-yliopistossa on keskusteltu verkkokursseista. Näillä kursseilla kerrattaisiin lukion oppimäärää. Siitä olisi apua etenkin teknillisen alan opiskelijoille.
 Kursseja ei ole vielä tarjolla kummassakaan yliopistossa.
 Jyväskylässä ja Tampereella seurataan muutosta
 Sekä Jyväskylän että Tampereen yliopistoista kerrotaan, että todistusvalintaan siirtyminen on muutos, jota seurataan tarkasti. Todistusvalintaan siirtyneiden kauppatieteellisten opintopäälliköt kertovat, ettei tänä lukuvuonna ole ilmennyt sen suurempaa määrää uusintakertoja kuin aiempina vuosina.
 Heli-Maija Tontti  Tampereen yliopistosta kertoo, että yliopistossa on käyty keskusteltu siitä, etteivät todistusvalinnan kautta valitut ole välttämättä tutustuneet alaan. Niina Simanainen Jyväskylän yliopistosta kertoo sähköpostitse, että yliopisto on huomioinut peruskurssien suunnittelussa sen, ettei opiskelijoilla ole pääsykoekirjojen tarjoamaa pohjatietoa.
 Markkinoinnin professori  Heikki Karjaluoto  Jyväskylän yliopistosta kertoo, että peruskurssit on lähtökohtaisesti suunniteltu niin, että sivuaineopiskelijatkin, joilla ei ole asiasta perustietoa, pysyvät kärryillä.
 – Toki opiskelija-aines on muuttunut tässä parin vuoden sisällä. Nyt meille tulee enemmän sellaisia opiskelijoita, jotka ovat pärjänneet hyvin yo-kirjoituksissa.
 Voit keskustella artikkelista 15.6 kello 22.00 saakka.
 Lue lisää :
 Li Andersson A-studiossa: Pääsykokeiden lisäksi pitää tarkastella korkeakoulujen aloituspaikkojen riittävyyttä
 Suomalainen pääsykoekevät on maailmalla harvinainen – usein valintakriteerinä on todistuksen lisäksi motivaatiokirjeitä ja suosituksia
 Suunnitteletko hakevasi yliopistoon? Katso, millä aloilla hyödyt matematiikasta ja mihin et pääse ilman sitä

Todistusvalinta aiheutti reputtamisaallon Vaasassa ja huonojen arvosanojen suman Turussa – nyt Helsingin yliopisto varautuu samaan


Summary: Vihreiden tuore puheenjohtaja Maria Ohisalo on ammatiltaan köyhyystutkija, ja joutui kokemaan lapsena vähäosaisuuden omissakin nahoissaan.

Vihreiden puheenjohtajan, sisäministeri  Maria Ohisalon  nousu sekä puolueensa että valtakunnan kärkipaikoille on väreillyt ilmassa muutaman vuoden ajan.
 Kaksi edellistä yritystä menivät täpärästi ohi:
 Eduskuntavaaleissa 2015 Ohisalo jäi runsaan sadan äänen päähän kansanedustajapaikasta: hän sai 4087 ääntä, kun viimeinen läpimenijä Helsingistä,  Ozan Yanar , taas 4196 ääntä.
 Vihreiden edellisessä puheenjohtajakisassa 2017 kolmanneksi jäänyt Ohisalo taas jäi karsintakierroksella vain 72 äänen päähän  Emma Karista . Kuka tietää, miten Ohisalolle olisi käynyt ratkaisevalla kierroksellla kisassa puheenjohtajaksi nousseen  Touko Aallon  kanssa?
 Maria Ohisalo, 34 Vihreiden puheenjohtaja 2019– Kansanedustaja, sisäministeri 2019– Yhteiskuntatieteiden tohtori 2017 Vihreiden varapuheenjohtaja 2015–19 Vihreiden nuorten puheenjohtaja 2013–14 Ylioppilas, Mäkelänrinteen urheilulukio 2004 Pelanut jalkapalloa FC Konnussa ja Vuosaaren Viikingeissä
 Joka tapauksessa tänä vuonna valinnat eivät menneet hilkulle. Eduskuntavaaleissa 2019 Ohisalo oli vaalipiirinsä viides ääniharava 11 897 äänellä. Kesäkuussa hänet valittiin vihreiden puheenjohtajaksi Porin puoluekokouksessa, ilman vastaehdokasta.
 Parin kuukauden saavutusten takana on kuitenkin yli kymmennen vuoden puurtaminen puolueen toiminnassa, kuten puoluevaltuuskunnassa.
 Ensimmäinen mediakohu  Ohisalon ministeripestistä ja ehti syntyä syntyä jo. Ohisalon kykyjä arvioitiin Ilta-Sanomien kolumnissa saatesanoin "kalmanvaalea" ja "jääprinsessa". Osa jäi väittelemään siitä, mitä yksittäisiä sanoja naisista tai miehistä saisi käyttää, toiset siitä, miten eri tavoin naisiin ja miehiin politiikassa suhtaudutaan ylipäänsä.
 Ohisalo arvioi itse asiaa viikkoa myöhemmin  Kauppalehden haastattelussa .
 –On ihan paikallaan pohtia, miten kielenkäyttö muokkaa yhteiskuntaa. Jos me haluamme saada nuoret mukaan politiikkaan, meidän täytyy kiinnittää huomiota siihen, millaista kieltä ihmisistä käytetään.
 Sisäministeri, joka tuntee niukkuuden
 Ohisalo on siviiliammatiltaan köyhyystutkija. Hän sijoittuu arvomaailmaltaan puolueensa liberaaleimpiin ja vasemmistolaisesti ajattelevaan joukkoon.  Voit vertailla eduskuntavaaliehdokkaiden sijoittumista arvokentälle tämän jutun kartasta .
 Julkisuudessa spekuloitiin Ohisalon nousevan pikemminkin ympäristö- ja ilmasto- kuin sisäministeriksi, mutta Ohisalon tutkijataustasta löytyy linkki myös yhteiskunnan sisäiseen turvallisuuteen.
 Tasan kaksi vuotta aikaisemmin, 15. kesäkuuta 2017, tarkastettiin Ohisalon leipäjonoja, köyhyyttä ja huono-osaisuutta käsittelevä sosiologian väitöskirja  Murusia hyvinvointivaltion pohjalla  Itä-Suomen yliopistossa.
 Leipäjonoista on hänen mukaansa tullut suomalaisen sosiaalipolitiikan vakiintunut osa, joiden rahoitus jopa ylläpitää köyhyyden kierrettä.
 – Ongelma ruokkii itseään. Samalla kun rahoitamme leipäjonotoimintaa, ilmiö vain vakiintuu entisestään,  Ohisalo kommentoi  väitöskirjan julkistamisen yhteydessä Ylelle.
 Sisäministeri tuntee vähäosaisuuden myös omakohtaisesti. Hän on tutkinut ruoka-apua ja pitkäaikaisasunnottomuutta muun muassa Y-säätiössä, ja oma lapsuudenkoti Itä-Helsingissä sinnitteli niukin eväin. Ohisalo vietti ensimmäisen syntymäpäivänsä äitinsä kanssa turvakodissa.
 Radikalisoitumisriski ja ihmisoikeudet puntarissa
 Sisäministerin tontille kuuluu niin Euroopan turvapaikkapolitiikka kuin Syyriasta palaavien Isis-taistelijoiden perheenjäsenten kohtalo.
 Heinäkuussa alkaa Suomen EU-puheenjohtajuuskausi, ja Ohisalon tehtävänä on yrittää sopia unionin yhteisestä turvapaikkapolitiikasta maahanmuuttajakiintiöineen. Tehtävää on luonnehdittu mahdottomaksi.
 Yksinkertainen ei ole Isis-leireillä Suomeen paluuta odottavienkaan tilanne. Ohisalon mukaan Suomen ratkaisu on vielä auki, mutta lasten oikeuksien tulee toteutua tilanteessa kuin tilanteessa.
 – Yhtäältä tässä on kyse ihmisoikeuksista, turvallisuudesta ja samaan aikaan tähän liittyy todella paljon riskejä, joita täytyy punnita tarkkaan, Ohisalo kommentoi perjantaina  Ylen Aamu-tv:ssä .
 Ylen kyselyssä  47 prosenttia katsoi, että Suomen tulisi järjestää suomalaisten lasten palautus Isis-leireiltä. Reilun kolmannes eli 36 prosenttia on sitä mieltä, ettei heitä pitäisi päästää palaamaan. Noin neljännes eli 23 prosenttia hakisi sekä suomalaiset naiset että lapset.
 LUE HENKILÖKUVA MARIA OHISALOSTA:  Oletko vihreiden seuraava puheenjohtaja, Maria Ohisalo? "En lähde spekuloimaan"

Maria Ohisalo – parissa kuukaudessa ensin kansanedustajaksi, sitten ministeriksi ja nyt vihreiden puheenjohtajaksi


Summary: Ohikulkijan löytämässä ruumiissa ei poliisin mukaan ollut ulkoisen väkivallan merkkejä.

Pitkään maastossa virunut ruumis löytyi torstaina Pellosta, Kittisvaaran raviradan läheisyydestä. Löydön teki ohikulkija.
 Poliisi epäilee, että vainaja on  joulukuussa 2018 kadonneeksi ilmoitettu  vuonna 1949 syntynyt nainen. Vainajassa ei ollut ulkoisen väkivallan merkkejä.
 Tutkintaa jatketaan kuolemansyyntutkintana.

Vainaja löytyi maastosta Pellossa


Summary: Sotavuosina Suomen teillä liikkui jopa jopa 25 000 häkäpönttöautoa, sillä bensiinistä oli huutava pula.

Pieksämäkeläisen  Olavi Nenosen  vuosimallia 1935 oleva häkäpönttöauto hurisee korvia hivelevän kauniisti. Välillä kuljettajan pitää kiirehtiä painamaan kaasua, ettei moottori pääsee sammumaan
 – Käynnistykseen voi mennä vartista jopa kahteen päivään, Olavi Nenonen muistuttaa.
 Kaasunaamari on turvavaruste tankkaukseen kuuman höyryn ja myrkyllisen kaasun takia. Petri Vironen / Yle
 Pietarsaaren entinen paloauto on hybridimallia sekä moottorin että tilojen osalta. Moottori käy bensiinillä että koivupilkkeillä. Kuorma-auton lavalla kulkee vanhojen vesisäiliöiden paikalla muutama motti polttoainetta. Matkustamossa löytyy tilat ainakin kuudelle hengelle.
 Häkäpönttö-Ford on perheen silmäterä, muutamia vuosia sitten hankittu ajopeli. Aiemmin Olavi Nenonen on osallistunut Fordilla Saimaan ympäriajoon ja Nokian veteraanikuorma-autojen kokoontumisajoon. Tähän mennessä pisin matka Nokialle oli vajaa 600 kilometriä.
 Häkäpönttöauto Häkäpönttöautot yleistyvät Suomessa nopeasti sodan puhjettua 1939, sillä ulkomaankauppa romahti ja kaikki nestemäinen polttoaine meni armeijan tarpeisiin Enimmillään häkäpönttöautoja oli käytössä 25 000 vuonna 1943 Suomen ehkä tunnetuin häkäpönttöauto "El Kamina" on nykyisin entisellä pääministerilla Juha Sipilällä Suomessa arvioidaan nykyisin olevan parisenkymmentä häkäpönttöautoa, mutta esimerkiksi veteraanikuorma-autojen kokoontumisajoissa sellaista ei nähdä edes joka vuosi
 Tänä kesänä edessä on kuitenkin toistaiseksi pisin ja vaativin matka. Veteraanikuorma-autoharrastajat kokoontuvat Suomussalmella, mutta Nenonen aikoo kaasutella Kuusamoon saakka. Reissu alkoi kotipihalta Pieksämäeltä keskiviikkona aamulla ja matkaa tulee edestakaisin tuhatkunta kilometriä.
 – Kyllä auto kestää. Jos ei kestää, soitan pojan hakemaan, Nenonen tuumii.
 Matka sujuu tasaiselle tiellä jopa 60 kilometrin tuntivauhdilla ja alamäessä jopa hieman ylikin. Ylämäessä vauhti hiipuu ja polkupyöräilijä tai jopa jalkamies kestäisi hyvin rinnalla. Perässä on helposti kymmenien autojen jono.
 – Hyvin nämä kanssakulkijat meihin suhtautuvat. Enemmän näkyy peukkuja kuin sitä toista sormea, Olavi Nenonen kiittelee.
 Irmeli Manninen istuu pelkääjän paikalla puolisonsa vierellä. Petri Vironen / Yle
 Pilkkeiden teossa suuri työ
 Olavi Nenosen puoliso  Irmeli Manninen  istuu pelkääjän paikalle, kuten on tehnyt aiemmillakin matkoilla. Matkaan kuluu aikaa, sillä auto pitää tankata 50–60 kilometrin välein.
 – Kyllä auto kestää, mutta kestääkö rakkaus, Irmeli Manninen virnistää, ja odottaa aiemmista kokoontumisajoista tuttujen harrastajien tapaamista.
 Mittaristo mallia 1935. Petri Vironen / Yle
 Pariskunnan matka tapahtuu pitkälti viitostietä pitkin. Pieksämäeltä körötellään ensin Suonenjoen kautta Kuopioon ja siitä Iisalmen ja Kajaanin kautta Suomussalmelle ja edelleen Kuusamoon. Lavalle on lastattu kaksi kuutiometriä kuivaa koivupilkettä.
 – Pilkkeiden teon aloitin jo talvella, mutta niissä on ilman mitään koneita melkoinen työ, Olavi Nenonen pohtii.
 Ford vie kuivia koivupilkkeitä 60 kiloa 100 kilometrillä. Kuusamon matkaa varten lavalle on pakattu annossäkkeihin kaksi mottia puita. Niiden pitäisi riittää jopa 1 200 kilometrin matkaan.
 – Jos loppuvat, vaihdetaan bensalle. Vähän se vaatii temppuja, mutta onnistuu ihan tien varressa.
 Autossa on hyvin tilaa Olavi Nenoselle, Irmeli Manniselle ja vaikka liftarille. Petri Vironen / Yle
 Olavi Nenonen on automies henkeen ja vereen. Perheen kuljetusyritys on toiminut 62 vuotta ja kolmaskin polvi on jo remmissä mukana. Ajokalustoa löytyy moneen lähtöön
 – Vanhin on vuodelta 1935 ja uusin vuodelta 2019, Olavi Nenonen lohkaisee.
 Tallista löytyy useita eri-ikäisiä harrasteajoneuvoja.
 Olavi Nenonen tankkaa auton koivupilkkeillä 50-60 kilometrin välein. Petri Vironen / Yle

Sotavuosilta tuttu häkäpönttöauto on harvinaisuus – vaikka ylämäet mennään tuskaisen hitaasti, eivät muut tielläliikkujat keskaria heiluttele


Summary: Alaikäisten yrittäjien määrä on hienoisessa nousussa.

Seitsemäntoistavuotiaat  Samu Sundell  ja  Kaarle Salmela  paistavat itselleen grillissä hot dogit aamupalaksi. Nuoret miehet esittelevät merikontteihin rakennettuja toimitiloja, joissa on pieni kahvila, varastotila ja pukukopit. Tangoilla roikkuu liuta märkäpukuja ja kelluntaliivejä. Laudat on aseteltu telineisiin.
 Sundell ja Salmela ovat nyt toista viikkoa yrittäjinä Vanajaveden rannalla  South Beach Wake  -vesiurheilupalveluyrityksessään, jonka asiakkaat voivat vuokrata käyttöönsä sup-lautoja, vesihiihtää ja vesilautailla wake boardilla.
 Pojat palvelevat asiakkaita, huolehtivat laitteen pyörittämisestä ja opastavat asiakkaita suorituksissa. Päivistä tulee pitkiä, mutta oman lajin parissa työ ei aina edes tunnu työltä.
 – Päivä alkaa, kun avataan kontit ja laitetaan kamat pihalle. Pannaan musa soimaan, juodaan kahvit ja odotetaan asiakkaita, kertoo Salmela.
 Kaarle Salmela (vas.) ja Samu Sundell kulkevat joka päivä Tuusulasta Hämeenlinnaan töihin. Ensin junalla ja Samun äidin kyydillä. Heinäkuussa pojat saavat ajokortit. Hannu Harhama / Yle
 Kaverit ihmettelevät
 Matka kotoa Tuusulasta Hämeenlinnaan taittuu toistaiseksi Samu Sundellin äidin kyydissä tai junalla. Heinäkuussa pojat saavat ajokortit.
 Nuoret ovat varsin tyytyväisiä ratkaisuunsa, vaikka mietittävää onkin ollut paljon.
 – Kaikki on omalla vastuulla. Saa itse vaikuttaa kaikkeen, luettelee Kaarle Salmela yrittäjyyden hyviä puolia.
 Samanikäiset kaverit ovat kummastelleet kaksikon ratkaisua lähteä vieraaseen kaupunkiin yrittäjiksi.
 – Kaverit katsoivat vähän vinoon. Ei ehkä ihan päällepäin uskoisi, että tämmönen jätkä alkaa yrittäjäksi. Mutta kyllä ne varmaan ymmärtää, kun ne huomaa, että hyvin tämä lähtee pyörimään, sanoo Samu Sundell.
 Onneksi kannustavaakin palautetta on tullut.
 – Kun äidille ja sukulaisille on kerrottu, he ovat tsempanneet ja pitäneet ihan sairaan hienona juttuna, jatkaa Kaarle Salmela.
 Nuorten yrittäjyys hienoisessa nousussa
 Alaikäinen yrittäjä on edelleen harvinaisuus, vaikka nuorten yrittäjien määrä onkin nousussa. Verohallinnosta kerrotaan, että vuonna 2017 vajaa 250 alaikäistä sai tuloja yritystoiminnasta. Määrä on noussut kolmessa vuodessa lähes sadalla.
 – Oppilaitoksissa tehdään hyvää työtä yrittäjyyden edistämiseksi. Se on varmasti suurin syy kiinnostuksen lisääntymiseen, pohtii yritys- ja yhteysmanageri  Marko Ahtiainen  Linnan seudullisesta elinkeinoyhtiö Kehitys Oy:stä.
 Ahtiainen harmittelee, että Suomessa edelleen usein arastellaan yrittäjäksi ryhtymistä.
 – Meillä nähdään pelkoja ja peikkoja, miksi yrittäjäksi ei kannata ryhtyä. Kannustaisin huomattavasti rohkeampaan ajatteluun, sanoo Ahtiainen.
 Mitä yrittäjäksi ryhtyminen sitten nuorelta vaatii?
 – Ensimmäisenä pitää olla utelias, rohkea ja päämääärätietoinen. Sen jälkeen kannattaa kerätä hyvä tiimi ympärille ja sitten tehdä hyvä liiketoimintasuunnitelma. Näillä pääsee pitkälle, ohjeistaa Ahtiainen.
 Sundella ja Salmela avaavat työpäivän alkajaisiksi merikonttiin rakennetun palvelutoimiston. Hannu Harhama / Yle
 "On tosi tehokasta näyttää ensin itse"
 Samu Sundell ja Kaarle Salmela innostuivat vesiurheilukeskuksen yrittäjyydestä, koska ovat itsekin lajin harrastajia. Suurin osa poikien asiakkaista on vasta-alkajia, jotka kokeilevat wakeboardingia tai sup-lautaa ensimmäisen kerran.
 Wake boarding on vesiurheilulaji, joka on saanut vaikutteita sekä lumilautailusta että vesihiihdosta. Aloittelijalle voi olla haastavaa päästä vauhtiin.
 – Me on huomattu, että on tosi tehokasta näyttää ensin itse vedestä ja laiturilta lähtö, sanoo Samu Sundell ja rohkaisee laudan kanssa ensimmäistä kertaa laiturin reunalla istuvaa asiakasta.
 Yritys- ja yhteysmanageri Marko Ahtiainen seuraa poikien työntekoa tyytyväisenä.
 – Tämäntyyppinen yrittäjyys on loistava paikka kasvaa ja kehittyä.
 Marko Ahtiaisen mukaan on mahdollista, että Salmela ja Sundell toimivat vielä vuosien jälkeen yrittäjinä. Todennäköistä kuitenkin on, että ajan myötä yrittäjyys muuttuu. Konseptia hiotaan tai toimiala muuttuu.
 – Voi olla, että heillä on kansainvälinen ketju, joka tarjoaa näitä palveluita. He tuskin itse ovat 65-vuotiaina laudoilla, arvelee Ahtiainen ja seuraa Sundellin voltteja veden päällä.

Koululaisten yrittäjyyskasvatus alkaa kantaa hedelmää – kaverukset kehittivät vesiurheilusta itselleen kesätyön


Summary: Yhdysvaltalainen pommi löytyi kolmen metrin syvyydestä maan alta.

Toisen maailmansodan aikainen räjähtämätön lentopommi on saatu purettua Berliinin keskustassa. Noin 100 kilon painoinen pommi tehtiin vaarattomaksi viime yönä, Berliinin poliisi tiedottaa.
 Yhdysvaltalainen pommi löydettiin perjantaina Alexanderplatzin liepeiltä noin kolmen metrin syvyydestä maan alta. Noin 3 000 ihmistä evakuoitiin alueelta varotoimenpiteenä ennen kuin viranomaiset alkoivat tutkia pommia. Myös alueella sijaitseva ostoskeskus päätettiin osin sulkea ja joitain junavuoroja peruttiin.
 Pommissa oli sytytin kiinni, mutta tarkempaa tietoa vanhan räjähteen toimintakunnosta ei ole.
 – Sytytin on tuhottu onnistuneesti. Nostamme jäänteitä ylös osissa. Voitte palata asuntoihinne pian, Berliinin poliisi tiedotti Twitterissä.
 Liittoutuneet pommittivat Berliiniä voimakkaasti keväällä 1945. Arviolta kolmannes kaupungin rakennuksista tuhoutui ja kymmeniä tuhansia kuoli.
 Vuosien varrella Berliinistä on löytynyt lukuisia räjähtämättömiä pommeja.  Viime vuoden huhtikuussa kaupungista löytyi  noin 500 kilon painoinen brittien pudottama pommi.

Sodanaikainen pommi purettiin Berliinissä – 3000 asukasta evakuoitiin


Summary: Edellisen hallituksen kiittäjät haukkuvat nyt –  ja päinvastoin.

Norminpurku lukeutui edellisen hallituksen kärkihankkeisiin. Maata kangistavasta "Sääntö-Suomesta" piti päästä eroon keventämällä sääntelyä ja sujuvoittamalla säädöksiä. Nyt uusi Rinteen hallitusohjelma ei mainitse sanallakaan norminpurkua. Koko sana on kuopattu.
 Sen sijaan ohjelmaan on kirjattu yksi lause:  "Laaditaan paremman sääntelyn kokonaisvaltainen toimintaohjelma."  Uusi iskuhokema on siis   "parempi sääntely".  Ohjelma laaditaan oikeusministeriön johdolla.
 – Tästä asiasta ei ole vielä mitään sanottavaa. Hallitusohjelman kirjaus on avoin ja yleinen ja hallitusohjelmatyötä vasta käynnistetään, oikeusministeriön kansliapäällikkö  Pekka Timonen  vastaa Ylen haastattelupyyntöön.
 Hallitusohjelmaan listatuista sadoista tavoitteista voi kuitenkin jo alustavasti päätellä, minkälaista "parempaa sääntelyä" on luvassa seuraavan nelivuotiskauden aikana. Karkeasti voi sanoa, että Sipilän hallitusta norminpurusta kiittäneet tahot haukkuvat nyt uutta hallitusohjelmaa ja päinvastoin.
 "Halutaan lisätä sääntelyä"
 Kaupan liiton toimitusjohtaja  Mari Kiviniemi  kehui talvella vuolaasti Sipilän hallituksen normitalkoita, muun muassa kaupan aukiolovapautusta. Nyt hän sanoo, että hallitusohjelman kirjauksissa näkyy tendenssi eli pyrkimys lisätä sääntelyä.
 – Sellainen vaara on olemassa. Hallitusohjelmassa on kirjauksia, joissa selkeästi näkyy halu säännellä enemmän, esimerkiksi ympäristölainsäädännössä, Kiviniemi toteaa.
 Mari Kiviniemi on huolisaaan Rinteen hallituksen sääntelyaikeista. Sasha Silvala / Yle
 – Olemme vähän huolissamme, ettei Suomeen kohdistu enemmän sääntelyä kuin Euroopan muihin maihin. Yritysten kilpailukykyhän tässä on taustalla ja yritystoiminnan sujuvoittaminen, että lupaprosesseihin saadaan sujuvuutta.
 Kiviniemen mukaan ohjelmasta löytyy myös oivia merkintöjä, kuten yhden luukun periaate lupapalveluissa. Päällimmäinen tunne hallitusohjelmasta on Kiviniemen mukaan kuitenkin huolestunut.
 – Toivon, ettei monen kirjauksen osalta kuitenkaan lopulta käy niiden mukaisesti, kun päätöksiä ruvetaan tekemään.
 "Vaikeutetaan työllistämistä"
 Matkailu- ja ravintola-alan etujärjestö MaRa on tyytyväinen oman alansa kokemaan norminpurkuun edellisellä hallituskaudella, etenkin alkoholiuudistukseen, joka astui voimaan 1,5 vuotta sitten.
 Kiitettävää löytyy myös nyt. MaRan toimitusjohtaja  Timo Lappi  kehuu hallituksen aietta kartoittaa veronumeron käyttöönottoa myös matkailu- ja ravintola-alalle. Veronumero on kitkenyt harmaata taloutta mm. rakennusalalta ja käytäntöä halutaan nyt laajentaa.
 Timo Lapin mielestä uusi hallitus palaa työlainsäädännössä sääntelyn suuntaan.  Sasha Silvala / Yle
 Mutta pääosin Lappi ei hallitusohjelmaa silittele.
 – Meidän näkökulmastamme edellisen hallituksen ohjelma oli parempi kuin Rinteellä nyt. Sipilän jäljiltä yritysten oli helpompi työllistää, Lappi vertaa.
 Lapin mukaan esimerkiksi työlainsäädännössä mennään huonompaan suuntaan.
 – Sääntö-Suomi tekee paluutaan ainakin työlainsäädännön osalta. Siinä tulee selvä suunnan käännös Sipilän hallitukseen verrattuna ilman muuta. Työlainsäädännössä palataan sääntelyn suuntaan.
 – Tulee lisää byrokratiaa ja vaikeutetaan työllistämistä, esimerkiksi perhevapaauudistus on yksi iso asia. Sen näkee jo nyt, että hallitusohjelman työmarkkinaosuus on selvästi huonompi kuin edellisellä hallituksella.
 Lapin mukaan uuden hallitusohjelman "parempi sääntely" voidaan ymmärtää monella tavalla.
 – Parempi sääntely tarkoittaa ay-liikkeelle eri asiaa kuin meille työnantajille, Lappi sanoo.
 "Hyviä emmeitä"
 Vakuudeksi tästä Palvelualojen ammattiliiton tuore puheenjohtaja  Annika Rönni-Sällinen  kiittelee hallitusohjelmaa.
 – Siinä on paljon mahdollisuuksia, hyviä emmeitä. Vaikuttaa lupaavalta. Se, että puhutaan paremmasta sääntelystä antaa paremman lähtökohdan uudistuksille kuin norminpurku. En koskaan ymmärtänyt, miksi normeja piti purkaa vain purkamisen vuoksi. Se on jo lähtökohtaisesti kummallinen ajatus. Rinteen hallitusohjelma on parempi.
 Annika Rönni-Sällinen kehuu uutta hallitusohjelmaa. Markku Ulander / Lehtikuva
 Rönni-Sällinen kehuu uudesta hallitusohjelmasta mm. työlainsäädäntöpaketin, esimerkiksi työsopimuksen käsitettä on määrä täsmentää työsopimuslaissa.
 – Myös alipalkkaukseen on tarkoitus puuttua, se on hyvä.
 Rönni-Sällinen ei kuitenkaan näe, että maa olisi Rinteen ohjelman myötä taas palaamassa "Sääntö-Suomen" suuntaan.
 Huonoja puolia hän ei osaa lähteä erittelemään Rinteen ohjelmasta. Sipilän norminpurkutalkoista Rönni-Sällinen ei viime talvena löytänyt juuri muuta kuin moitittavaa ja sama oli tuolloin sävel myös Suomen luonnonsuojeluliiton ympäristöjuristilla  Pasi Kalliolla . Silloin hän moitti, nyt ylistää.
 – Paremmaltahan se näyttää, sääntelyssä mennään eteenpäin ja parempaan suuntaan. Ohjelmassa on hyviä avauksia: vesilaki, ilmansuojelulaki, kaivoslaki.
 Yrittäjät kiittelevät
 Lainsäädäntöasioiden päällikkö  Tiina Toivonen  Suomen Yrittäjistä on ollut tyytyväinen Sipilän hallituksen norminpurkuvauhtiin ja kiitokset ansaitsevat myös Rinteen hallituksen sääntelysuunnitelmat.
 – En lähtisi vertailemaan kumman ohjelma oli parempi. Sipilän hallitus teki hyvän startin norminpurullaan ja käynnisti samalla lumipalloefektin, jonka voimalla mennään nyt eteenpäin. Sääntelyssä päästään systemaattisuuteen, tämä on hyvä tapa edetä. Olen positiivinen hallistusohjelman kirjausten suhteen, Toivonen sanoo.
 Elinkeinojohtaja  Marko Mäki-Hakola  Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitosta MTK:sta suhtautui rakentavasti Sipilän hallituksen normitalkoisiin ja ymmärrystä heruu myös Rinteen hallitusohjelmalle.
 – Kääntäisin tämän toisinpäin: Nyt ei ole normien purkamista vaan normien hyväksikäyttämistä hallitusohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Toivoisin, että se on järkevän sääntelyn Suomi, jota nyt tavoitellaan. Olen positiivisella kannalla hallitusohjelmasta, siellä on paljon hyviä tavoitteita.
 Voit keskustella artikkelista kello 22.00 saakka.
 Lue lisää:
 Hallitus purkanut ja perannut normeja: ravintolat ja kaupat kiittävät, ay-liike ja luontoväki haukkuvat

"Sääntö-Suomi tekee paluutaan" – Rinteen hallitus sääntelee enemmän kuin edellinen


Summary: Sammutustöihin kului kaikkiaan parisen tuntia.

Museojuna Ukko-Pekka aiheutti perjantaina kolme maastopaloa ja parin tunnin viivytyksen kaukojunaliikenteeseen Ylä-Savossa liikkuessaan. Sonkajärven palomestari  Antero Oikarinen  kertoo STT:lle, että alustavan tiedon mukaan palot sytyttäneet kipinät olivat peräisin jossakin vaunussa olleesta laakeriviasta.
 Maastopalot syttyivät puolenpäivän aikaan Sukevan ja Iisalmen välisen rataosuuden varrella sen jälkeen, kun Ukko-Pekka oli ajanut alueen läpi. Oikarisen mukaan paloista kaksi oli pieniä, yksi vähän isompi. Sammutustöihin kului kaikkiaan parisen tuntia, ja apuun hälytettiin Sukevan ja Vieremän sammutusyksiköt. Palot sijaitsivat noin 15 kilometrin matkalla.
 Pohjois-Savossa oli perjantaina voimassa metsäpalovaroitus.
 Asiasta kertoi aiemmin  Savon Sanomat .

Ukko-Pekka sytytti kolme maastopaloa reitillään Ylä-Savossa


Summary: Suomen Ilmailuliiton 100-vuotisjuhlanäytös on kerännyt tuhansia ihmisiä Turun lentokentälle.

Kiinnostus Turun lentonäytöstä kohtaan on ruuhkauttanut Turun lentoaseman liittymän ysitien varrella.
 Tapahtuman turvallisuusvastaava Jari Auramo kehottaa ihmisiä käyttämään toista kulkureittiä, eli saapumista lentonäytökseen Vahdontien kautta, tietä nro 2012.
 Tuhannet ihmiset ovat saapuneet Turun lentokentälle seuraamaan Suomen Ilmailuliiton 100-vuotisjuhlanäytöstä.
 – Tähän mennessä päivän kävijätavoite 7000 ihmistä on ylittynyt, sanoo turvallisuusvastaava Jari Auramo iltapäivällä.
 Turku Air Show´ssa on esillä uusimpia hävittäjiä sekä historiallista kalustoa. Tapahtuma jatkuu sunnuntaina.
 Lue lisää:
 Ilmailuliitto juhlistaa satavuotista taivaltaan lentonäytöksellä Turussa
 Saab tarjoaa Suomelle Gripenien kylkiäisenä kahta GlobalEye-ilmavalvontakonetta
 Video: F-35-hävittäjät saapuivat ensivisiitille Suomeen – Ilmavoimat koelentää koneen vuodenvaihteessa

Turun lentonäytökseen yleisöryntäys – ruuhkaa lentoaseman liittymässä ysitien varrella


Tanska juhlii lippunsa Dannebrogin 800-vuotisjuhlaa. Tänään lauantaina Tanskan kuningatar  Margareeta II  on Tallinnassa, jossa tanskalaiset saivat legendan mukaan lippunsa itseltään Jumalalta 15. kesäkuuta 1219.
 Tanskalaiset sotajoukot olivat tuolloin käännyttämässä pakanoina pitämiään virolaisia kristityiksi. Taistelu oli jo kääntymässä tanskalaisten tappioksi, kun legendan mukaan taivaasta äkkiä laskeutui lippu, jossa oli valkoinen risti punaisella pohjalla. Ihmeen jälkeen tanskalaisten onni kääntyi ja he voittivat taistelun.
 Tanskan kuningatar Margareeta II juhlii maansa lipun 800-vuotisjuhlapäivää Tallinnassa. Valda Kalnina / EPA
 Tanskan lippu on vanhin edelleen käytössä oleva valtiolippu. Muut Pohjoismaat omaksuivat Tanskan lipussa olevan ristin myöhemmin omiin lippuihinsa.
 Kuningatar Margareeta saapui Viroon Dannebrog-aluksella, joka käväisi perjantaina Helsingissä.
 Lue myös:
 Tanskan yleisradioyhtiön DR:n erikoissivusto

"Jumala antoi lipun taivaasta ristiretkellä Virossa" – Tanska juhlii 800-vuotiasta lippuaan, katso video


Summary: Juhannuksen lähestyessä sää lämpenee, mutta samalla myös sateet lisääntyvät.

Tänään lauantaina on päästy nauttimaan hyvästä säästä lähes koko maassa. Pilvisyyttä on ollut Etelä-Karjalasta Pohjanmaalle yltävällä alueella.
 Ylen meteorologi  Toni Hellinen  povaa huomiselle korkeampia lämpötiloja koko maahan.
 – Hellerajoja tullaan rikkomaan tai ainakin hätyyttelemään koko maassa, Lappia lukuun ottamatta.
 Suomessa virallinen helleraja on 25 astetta.
 Huomenna hellerajoja tullaan hätyyttelemään lähes koko maassa. Henrietta Hassinen / Yle
 Erityisesti aamu ja ilta ovat aurinkoisia. Päivällä saattaa esiintyä kumpupilviä.
 Juhannuksesta Hellinen kertoo, että keskikesän juhlaa kohden sää lämpenee, mutta samalla myös sateet lisääntyvät.
 – Poutaisinta tulee olemaan Etelä-Suomessa.
 Hellinen kuitenkin muistuttaa, että juhannussään ennustaminen tässä vaiheessa on vielä todella epävarmaa.
 Voit keskustella artikkelista 15.6 kello 22.00 saakka.

Sunnuntaina hätyytellään hellerajoja lähes koko maassa – juhannusta kohden lämpenee entisestään


Italialainen ooppera- ja elokuvaohjaaja  Franco Zeffirelli  on kuollut.
 Hän kuoli 96-vuotiaana kotonaan Roomassa pitkän sairauden uuvuttamana.
 Firenzessä syntynyt Zeffirelli tuli tutuksi muun muassa Shakespeare-filmatisoinneistaan.
 Shakespeare-filmatisoinneista mahdollisesti kuuluisin on  Kuinka äkäpussi kesytetään  (1967), jonka päähenkilöitä näyttelevät  Elizabeth Taylor  ja  Richard Burton .
 Zeffirelli vaikutti myös oopperan puolella, missä hänen tunnettuihin tuotantoihinsa lukeutuvat Milanon La Scalassa ja New Yorkin Metropolitanissa esitetyt  La Traviata ,  Tosca  ja  Carmen.
 Franco Zeffirelli oli avoimesti homoseksuaali. Hän tosin tuli kaapista vasta vuonna 1996.
 Zeffirelli kuului myös Italian senaattiin vuosina 1994–2001, ja hän edusti  Silvio Berlusconin  Forza Italia -puoluetta.

Italialainen elokuvaohjaaja Franco Zeffirelli on kuollut


Summary: Lentonäytöksen johtaja linnoittautuu Turun lentokentän lennonjohtotorniin koko viikonlopuksi.

Turun lentonäytöksen suosio yllätti järjestäjät melkoisesti.  Ruuhkaa oli maanteillä , mutta jonoja nähtiin myös Turun lentokentällä. Osa jonotti ruokaa, joku jäätelöä ja joku sisälle koneeseen.
 Tuhannet ihmiset saapuivat lauantaina seuraamaan Suomen Ilmailuliiton 100-vuotisjuhlanäytöstä.
 Hollolasta Turkuun saapuneet  Merja Elo  ja  Raimo Vuorinen  istuvat retkituoleissaan Turun lentokentällä ja katselevat taivaalle, kun  Phil Lawton  tekee esityslentoaan Viima-koneella.
 – Näin ei niska väsy. Sitten pitää olla hattu päässä, aurinkolasit ja juotavaa. Näillä kentillä on kuuma ja tuulee, auringonpistoksen saa helposti, sanoo Merja Elo.
 Phil Lawtonin esityslento Viima-koneella oli yksi lentonäytöksen mielenkiintoisista numeroista. Petra Ristola / Yle
 Elo ja Vuorinen kiertävät jokaisessa lentonäytöksessä. Raimo Vuorisella on ultralentolupakirja ja hävittäjähankinta kiinnostaa häntä.
 – Onhan se tärkeä hankinta, että ilmapuolustus on kunnossa. Mutta onko se 64 kappaletta liikaa? pohtii Vuorinen.
 Hänellä ei ole vielä selvää hävittäjäsuosikkia. Hänen mukaansa ne ovat melko samalla viivalla.
 – F-35 on ehkä liian ylimitoitettu. Gripen on mielenkiintoinen, mutta sitä vasta testilennetään. Valmistuuko se siihen mennessä, kun päätös tehdään?
 Turku Air Show kiinnostaa kaikenikäisiä. Petra Ristola / Yle
 Harvinainen mahdollisuus tutustua hävittäjiin
 Kaikki Hornet-hävittäjien seuraajaehdokkaat ovat esillä Suomen Ilmailuliiton lentonäytöksessä.
 Viikonvaihteen Turku Airshow'ssa yleisö pääsee tutustumaan viiden tarjokkaan ominaisuuksiin.
 – On aivan loistava juttu, että olemme saaneet kaikki viisi kandidaattiyritystä paikalle. Kyse on isosta kaupasta, ja on hienoa, että kuka tahansa voi kysyä vaikka jokaiselta viideltä valmistajalta, miksi juuri tämä olisi hyvä kone, sanoo lentonäytöksen johtaja  Perttu Karivalo .
 Hävittäjähankkeen kustannusarvio on 7–10 miljardia euroa. Suomi tekee päätöksen uusista hävittäjistä vuonna 2021. Ilmavoimien nykyiset Hornetit korvataan uusilla hävittäjillä vuoteen 2030 mennessä.
 Kaksi yhdysvaltalaista F-35-hävittäjää Turussa. Jouni Koutonen / Yle
 Yhdysvaltalainen Lockheed Martin F-35  nähdään nyt ensimmäistä kertaa Suomessa. Sen ohella hävittäjäkaupasta kisaavat ranskalainen Dassault Rafale, monikansallinen Eurofighter Typhoon,  ruotsalainen Saab Gripen  sekä yhdysvaltalainen Boeing F/A-18 Super Hornet.
 Veteraaneja kunnioitetaan historiallisilla koneilla
 Modernien hävittäjien vastapainoksi esillä on myös historiallista kalustoa. Ilmailuliiton merkkivuoden ohella näytöksessä kunnioitetaan sotiemme veteraaneja.
 – Historia on tärkeä asia, nyt on 75 vuotta jatkosodan päättymisestä. Vielä on veteraaneja elossa, ja haluamme kunnioittaa sitä, mitä he tekivät jatkosodan ja kaikkien sotien aikana.
 Pitkälti talkoilla järjestettävä tapahtuma on Turun Lentokerhon voimanponnistus.
 Airboss1 Perttu Karivalo ei viikonloppuna juuri poistu lennonjohtotornista. Jouni Koutonen / Yle
 Airboss 1 -titteliä rintapielissään kantava Perttu Karivalo ilmoitti linnoittautuneensa Turun lentokentän lennonjohtotorniin perjantaiaamuna, ja tulevansa seuraavan kerran sunnuntai-iltana ihmisten ilmoille.
 – Edellisessä Turun näytöksessä menin perjantaina aamuyhdeksältä lennonjohtotorniin ja vaimo lähetti kello viideltä ruokaa, kun tiesi etten ole kuitenkaan syönyt mitään. Varmaan nytkin käy ihan samalla lailla!
 Lue lisää:
 Turun lentonäytökseen yleisöryntäys – ruuhkaa lentoaseman liittymässä ysitien varrella
 Ilmailuliitto juhlistaa satavuotista taivaltaan lentonäytöksellä Turussa
 Saab tarjoaa Suomelle Gripenien kylkiäisenä kahta GlobalEye-ilmavalvontakonetta
 Video: F-35-hävittäjät saapuivat ensivisiitille Suomeen – Ilmavoimat koelentää koneen vuodenvaihteessa

“F-35 ehkä ylimitoitettu, Gripen mielenkiintoinen” – hävittäjät ja historia kiehtoivat yleisöä ilmailun 100-vuotisjuhlassa


Summary: Uusimpien tilastojen mukaan Suomessa kaikista 15-vuotiaista 77% kävi rippikoulun.

Liikuntasalissa puolapuiden alla raikuu nuorten virret. Jotkut veisaavat antaumuksella, toisten suupielistä ei pääse inahdustakaan.
 Käynnissä on nuorten itse suunnittelema jumalanpalvelus rippileiriään varten.
 Harras ja rauhallinen hetki päättyy välittömästi viimeisen säkeistön jälkeen. Parikymmentä rippikoulunuorta katoaa saman tien kahville. Isoset  Juuso Valle  ja  Taina Hakovirta  jäävät siivoamaan lattialta virsikirjoja.
 Juuso Valle ja Taina Hakovirta ovat leirillä isosina. Molempien mielestä tämän kesätyön suola ovat nimenomaan itse nuoret. Kaija Länsman / Yle
 – Tämä on hauska kesätyö. Inarin seurakunnalla oli tarve isosille, niin tulin tänne, kertoo Utsjoen Karigasniemeltä kotoisin oleva Valle. Hän jatkaa Inarin rippileirin jälkeen Utsjoelle rippikouluun.
 Ivalolainen Taina Hakovirta kertoo että työ on ollut todella hauska.
 – Olen vähän niin kuin apulaisohjaaja. Olen päässyt suunnittelemaan ohjelmaa nuorille. Parasta tässä on ollut tämä nuorten joukko.

 Suomessa rippikoulun  suosio ei juurikaan horju.  Uusimpien tilastojen mukaan Suomessa kaikista 15-vuotiaista 77,3% kävi rippikoulun.
 Kahvitauon jälkeen isoset kokoavat ympäri nuorisokeskusta levinneen joukon kasaan ja laskevat että jokainen on paikalla.
 Rippikoululainen  Pihka Puranen  asuu Oulussa mutta hänellä on Ivalossa sukulaisia. Oli luonnollista tulla Inariin rippikouluun.
 – Täällä on hyvä porukka ja porukkahenki. Kaikki otetaan porukkaan mukaan, kuvailee Puranen.
 Kuten montaa muutakin nuorta,  yksi asia motivoi Purasta.
 – Haluan joskus kummitädiksi ja siksi halusin suorittaa riparin.
 Savikko päätti tulla rippileirille vaikka ei kuulu kirkkoon – “Kaikki kaverini ovat täällä, tämä on aika iso juttu”
 Inarilainen  Kiira Savikko  yrittää parhaansa mukaan pitää pokkansa. Vuorossa on rentoja yhteisleikkejä. Jokaisen täytyy leikkiä hampaatonta ihmistä ja kertoa vierustoverilleen minkä eläimen on viimeksi nähnyt.
 Joka toinen on purskahtamaisillaan nauruun. Se on yksi rippikoulun tarkoitus, tarjota turvallista ja mukavaa yhdessäoloa.
 – Täällä on ollut kivaa, vapaa-aika varsinkin, naurahtaa Savikko.
 Savikko halusi rippikouluun, vaikka siihen ei mitään paineita ollutkaan.
 – Minä en itse kuulu kirkkoon mutta olen aina käynyt uskonnon tunneilla koulussa. Halusin kuitenkin tulla tänne. Minua ei konfirmoida mutta halusin silti suorittaa kaikki merkinnät.
 – Kaikki kaverit kuitenkin käy rippikoulun ja tämä on aika iso juttu, sanoo Savikko.
 Inarilaiset Emma Sieppi ja Kiira Savikko. Savikon mukaan hauskinta on ollut hengailla kavereiden kanssa vapaa-aikana. Kaija Länsman / Yle
 “Toivon, että nuoret saavat eväitä hengellisen elämän hoitamiseen”
 Saamelaispappi  Mari Valjakka  kertoo, ettei rippikoulu ole juurikaan muuttunut niiltä ajoilta jolloin hän kävi sen. Edelleenkin nuorten on opeteltava paljon kirkollisia tekstejä ulkoa. On osattava kuin vettä vain lausua muun muassa uskontunnustus,  kastekäsky  ja  ehtoollisen asetussanat.
 Rippikoulun tavoite on  antaa nuorille aikaa ja tilaa etsiä vastauksia  oman elämänsä kysymyksiin. Yhdessä muiden kanssa pohditaan monia nuoren kehitysvaiheeseen liittyviä kysymyksiä.
 – Pääopetus on kuitenkin usko ja Jumalan sana, sanoo Valle.
 – Täällä oppii paljon omasta uskostaan ja seurakunnastaan, jatkaa Hakovirta.
 Pappi toivoo että rippikoulusta saadut opit kantavat kauas tulevaisuuteen.
 – Toivon että nuoret saavat tutustua Jumalaan, Jeesukseen ja omaan uskoon. Toivon, että heille kertyy eväitä hengellisen elämän hoitamiseen, toivoo Valjakka.
 Nuorelle rippikoulu on  vahva yhteisöllinen kokemus, joka lujittaa nuoren itsetuntoa , selviää  Jarmo Kokkosen  väitöskirjasta.
 Sitä Valjakkakin toivoo.
 – Tietenkin toivon, että rippikoulu on kaikille hyvä kokemus. Toivottavasti rippikoulussa nuoret saavat yhteisen ajan lisäksi tutustua Jumalaan, sanoo Valjakka.
 Päivän päätteeksi jokainen rippikoululainen kävi kirjoittamassa kauniita adjektiiveja muista leiriläisistä. Paperisydämien viestit varmasti lämmittävät mieltä samalla kun oma konfirmaatio mietityttää.
 – Jännittää, että pääsenkö minä edes rippikoulun läpi. On tässä paljon miettimistä ja jännitettävää, tunnustaa Puranen.

Rippikoulu ei ole pelkkää raamattupiiriä vaan mukavaa yhdessä oloa – Pihka Puranen halusi suorittaa rippikoulun päästäkseen kummitädiksi


Summary: Vanhanen kertoo leikkauksen sujuneen hyvin.

Eduskunnan puhemies  Matti Vanhanen  kertoi tänään Facebook-sivuillaan, että häneltä poistettiin eilen toinen munuainen.
 Munuainen poistettiin, kun Vanhaselta oli löydetty sydänleikkauksen valmisteluun liittyvissä kuvauksissa toisesta munuaisesta kaksi kasvainta noin kuukausi aiemmin. Hän kertoi jo  huhtikuussa , että hänelle tehdään sydänoperaatio elokuussa.
 Vanhanen kertoo munuaisleikkauksen sujuneen hyvin.
 Hän kertoo palaavansa julkisuuteen todennäköisesti kuukauden päästä, jolloin hänen on määrä olla puhumassa hallitusmuodosta Anjalankoskella Paasikivi-seuran seminaarissa sekä SuomiAreenalla PEN-järjestön paneelissa.
 Vanhasen ollessa sairauslomalla puhemiehen tehtävä jakautuu eduskunnan varapuhemiehistön kesken.
 Asiasta ensimmäisenä uutisoi  Iltalehti .
 Lue myös:
 Eduskunnan puhemies Matti Vanhanen jäi sairauslomalle
 Matti Vanhanen loppukesällä sydänleikkaukseen – "Aorttaa tuetaan ja läppä vaihdetaan"

Matti Vanhasen sairausloman syy selvisi – toinen munuainen poistettiin


Summary: Viime marraskuussa voimaan tulleiden rajoitusten jälkeen typen oksidit vähenivät 38 prosenttia, hiilidioksidipäästöt yli 14 prosenttia ja autojen määrä keskustassa 24 prosenttia.

Espanjan pääkaupunki Madrid on palannut konservatiivijohtoon neljän vuoden tauon jälkeen. Madridin uuden hallinnon odotetaan ryhtyvän vaalilupauksensa mukaisesti purkamaan kaupungin keskustassa yksityisautoilulle asetettuja rajoituksia.
 Sosialistihallinto kielsi marraskuussa 2018 autoilun laajalla alueella Madridin keskustassa muilta kuin päästöttömiltä ajoneuvoilta, alueen asukkailta ja julkiselta liikenteeltä.
 Mittausten mukaan typen oksidit vähenivät kiellon jälkeen 38 prosenttia, hiilidioksidipäästöt laskivat yli 14 prosenttia ja autojen määrä keskustassa väheni 24 prosenttia,  kertoo El País -lehti .
 Konservatiivisen PP:n ja sen tukijapuolueiden mielestä kielto on kuitenkin liian tiukka ja sitä pitäisi lieventää. Uudeksi Madridin pormestariksi nousseen PP:n  José Luis Martínez-Almeidan  mukaan parempi keino päästöjen vähentämiseksi olisi tukea vähäpäästöisten ajoneuvojen hankintaa.
 Madridin uusi pormestari Jose Luis Martinez-Almeida vastaanotti virkansa tunnukset lauantaina kaupungintalossa. Emili Naranjo / EPA
 Toukokuun aluevaaleissa konservatiivipuolue PP sai vähemmän ääniä kuin sosialistipuolue, mutta sai tuekseen pienemmät puolueet. Keskustaoikeistolaisen Ciudadanosin ja äärioikeistolaisen Voxin tuella PP varmisti enemmistön kaupunginvaltuustossa.
 Valta Espanjan pääkaupungissa ehti olla sosialistien hallussa vain neljä vuotta. Sitä ennen PP oli johtanut Madridia yli kaksi vuosikymmentä.

Suuriin päästövähennyksiin johtaneet autoilun rajoitukset saatetaan purkaa Madridissa – Konservatiivit kaupungin johtoon äärioikeiston tuella


Summary: Venäjän valtionjohtoa myötäilevässä mediassa on haukuttu HBO:n menestyssarjaa, mutta suureen yleisöön se tuntuu uppoavan.

Venäjällä Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuudesta kertova draamasarja on otettu vastaan kaksijakoisesti. Nuoret ovat innoissaan siitä, mutta Venäjän valtiota lähellä oleva media kritisoi yhdysvaltalais-brittiläistä draamasarjaa.
 – Amerikkalaiset eivät olisi amerikkalaisia, jos sarja ei olisi täynnä 100-prosenttisesti heille ominaista russofobiaa, kirjoitetaan tuoreesta televisioyhtiö HBO:n sarjasta Venäjän  hallituksen lehtenä tunnetussa Rossijskaja gazetassa .
 Historian tuhoisimmasta ydinvoimalaonnettomuudesta kertovan Chernobylin väitetään antavan valheellisen kuvan Neuvostoliitosta. Esimerkiksi  laajalevikkinen Argumenty i fakty -viikkolehti  kertoo sarjan näyttävän neuvostoihmiset joko verisinä pyöveleinä tai avuttomina uhreina.
 – Maassamme on ollut suuria voittoja ja suuria tragedioita, mutta kansamme ei ole koskaan ollut vaikenevaa karjalaumaa, jota ajetaan teurastettavaksi, Argumenty i fakty kirjoittaa.
 Lehti on monien muiden valtionjohtoa myötäilevien tiedotusvälineiden tapaan huolissaan siitä, että tämä “laadukas propagandatuote” näyttää menevän täydestä nuoriin.
 Näyttelijät Stellan Skarsgård ja Jared Harris esittävät pääosia HBO:n Chernobyl-sarjassa. HBO
 Draamasarja paljastaa salailun kulttuurin
 Viisiosainen Chernobyl kuvaa Neuvostoliitossa vallinnutta salailun kulttuuria ja tavallisten ihmisten arvottomuutta massiivisen valtiokoneiston edessä.
 Venäjän valtionjohto on pyrkinyt viime vuosina määrätietoisesti palauttamaan Neuvostoliiton kunniaa. Samalla neuvostoajan epäkohdista on alettu puhua vähemmän.
 Sarja näyttää neuvostoihmiset joko pyöveleinä tai avuttomina uhreina.  Argumenty i fakty -sanomalehti
 Siksi onkin ymmärrettävää, että myös Venäjällä huippusuosion saavuttanutta draamasarjaa on kritisoitu etenkin maan hallitusta myötäilevissä viestimissä.
 – Tekijöiden on tärkeä näyttää, että venäläinen koneisto kulkee ainoastaan ihmisuhrien voimalla. Jos Venäjän tulee ratkaista ongelma, niin se vain tappaa vielä hieman lisää omiaan,  uskonnollisista arvoistaan tunnettu televisiokanava Tsargrad  kommentoi draamasarjaa.
 Televisiokanava katsoo minisarjan epäonnistuneen aikakauden kuvaamisessa.
 HBO:n sarjassa esitetään, kuinka kaivosmiehet osallistuivat ydinvoimalaonnettomuuden raivaustöihin. HBO
 Venäläiset suhtautuvat yhä suopeammin Neuvostoliittoon
 Nostalginen suhtautuminen neuvostoaikoihin on kasvanut Venäjällä ajan kuluessa kommunistivallan murtumisesta.
 Tästä kielii niin aikakaudesta kertovien sarjojen ja elokuvien suosio kuin myös lukuisat mielipidekyselyt.  Riippumattoman Levada-tutkimuskeskuksen kysely  viime vuoden lopulta osoittaa, että 66:ta prosenttia venäläisistä harmittaa Neuvostoliiton hajoaminen.
 Kansalaisten suhtautuminen hirmutöistään tunnettuun neuvostojohtaja  Josif Staliniin  on myös yhä suopeampaa.  Levadan huhtikuussa julkaiseman tutkimuksen  mukaan 70 prosenttia venäläisistä suhtautuu nyt myönteisesti Staliniin. Luku on korkein 2000-luvun alusta tehdyn kyselyn aikana.
 Kun vielä 90-luvun alussa Stalin nähtiin lähes yksinomaan miljoonien ihmisten kuoleman aiheuttaneena sadistina, niin  nykyään häntä muistellaan  ennen kaikkea fasismin kukistaneena sotasankarina ja tehokkaana uudistajana.
 Asennemuutos kumpuaa niin valtionjohdon painotuksista kuin kouluopetuksen uudistamisesta.
 Sarja saa katsomaan kriittisesti Neuvostoliittoa
 Vuonna 1986 tapahtuneesta ydinvoimalaonnettomuudesta puhutaan nyt Venäjällä paljon ja aivan uudella tavalla Chernobyl-sarjan innoittamana. Ihmiset ovat muun muassa jakaneet muistojaan ja kokemuksiaan tapahtuneesta sosiaalisessa mediassa.
 – Vanhemmat lähettivät kuvia. Isäni oli mukana Tšernobylin onnettomuuden raivaustöissä. Kun näin ne, niin purshkadin itkuun. Olen äärettömän ylpeä, Twitter-käyttäjä  Inessa Vasiljeva  kirjoittaa.
 Monelle millenniaalille amerikkalaissarja on ensimmäinen, vahvasti tunteisiin käyvä kuvaus suuronnettomuudesta, jota pidetään isona syynä Neuvostoliiton luhistumiseen. Tapausta on käsitelty Venäjän populaarikulttuurissa vain vähän.
 Mistä muusta meille ei ole kerrottu tai ei kerrota?  Aidar Aisin
 Moskovalainen  Aidar Aisin  kertoo ahdistuneensa Chernobylista siinä määrin, että halusi viettää yksin aikaa katsottuaan sarjan. Aisin ei tiennyt juurikaan onnettomuuden yksityiskohdista, vaikka hänen isänsä oli yksi raivaustöihin lähetetyistä kansalaisista.
 – Saimme kuulla tässä maailmanlaajuisesta katastrofista tekijöiltä, jotka tulevat toiselta mantereelta. Tämä pistää miettimään, mistä muusta meille ei ole kerrottu tai ei kerrota, Aisin sanoo Ylelle.
 Myös moskovalainen  Artur Garafi  kertoo HBO-sarjan muuttaneen hänen suhtautumistaan traagiseen ydinvoimalaonnettomuuteen. Hän ei esimerkiksi tiennyt, kuinka huonosti Neuvostoliitossa oli valmistauduttu mahdolliseen katastrofiin. Sarja myös konkretisoi koko neuvostojärjestelmän sulkeutuneisuutta.
 – Minua hämmästytti tragedian mittasuhteet ja valheiden määrä, Garafi summaa.
 Suurin osa pitää Chernobylia laadukkaana
 Kritiikin ohella venäläismedia – myös valtion kontrolloima – on kehunut vuolaasti Chernobyl-sarjan toteutusta.
 Toimittajat ovat olleet vaikuttuneita sarjan visuaalisesta ilmeestä, jossa on pyritty mahdollisimman todenmukaisesti jäljittelemään ajan henkeä. Samoin tavallisten ihmisten nostaminen ydinonnettomuuden sankareiksi on kerännyt paljon kiitosta.
 Sarjasta on myös huomattu joukko pikkuvirheitä. Ydinvoimalakaupungissa ei esimerkiksi ollut parvekelaseja, kuten sarjassa näytetään.
 HBO:n Chernobyl -sarja kuvattiin Vilnassa Liettuassa. AOP
 Tekijät ovat ottaneet joitakin vapauksia esittäessään tapausten kulkua. Tällaisia faktavirheitä ovat esimerkiksi helikopterin putoaminen onnettomuutta seuraavana päivänä ja hiiliteollisuusministerin kuvaaminen nuorena keltanokkana. Todellisuudessa helikopteritapaturma tapahtui vasta muutamaa kuukautta myöhemmin ja ministeri oli onnettomuushetkellä jo 59-vuotias.
 Suuri yleisö Venäjällä tuntuu ottaneen sarjan omakseen. Venäjänkielisen internetin suosituimmassa  elokuva- ja televisiosarjatietokannassa KinoPoiskissa  käyttäjät ovat antaneet Chernobylille korkean, yli 9,1 arvosanan.
 Kansainvälisellä IMDb-sivustolla  Chernobyl on noussut nopeasti kaikkien aikojen parhaimmaksi tv-sarjaksi.
 Venäjällä valmistumassa oma versio Tšernobylista
 Venäjällä on valmistumassa myös oma draamasarja, joka sijoittuu Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden tapahtumiin. Se on määrä esittää tänä vuonna Venäjän pääkanaviin lukeutuvalla valtiollisella NTV:lle.
 Venäläisversio ottaa rajusti taiteellisia vapauksia omassa tuotannossaan. Yksi sen päähenkilöistä on ydinvoimalakaupunki Pripjatiin tunkeutuva yhdysvaltalainen turvallisuuspalvelu CIA:n agentti, jota epäillään sabotaasista.
 Lisäksi Venäjällä on tekeillä elokuva aihepiiristä.
 Tšernobylin ydinvoimala vuonna 1986. AOP
 Venäjällä nähdään erityisen tärkeänä tarjota tapahtumista oma, nykyaikainen tulkinta. Tämä tulee ilmi myös  sanomalehti Rossijskaja gazetan jutussa .
 – Tšernobylin informaatiotyhjiö on välttämätöntä täyttää. Me vielä jotenkin tiedämme ja muistamme, mutta tulemme unohtamaan. Ja lapsemme tulevat näkemään vuoden 1986 tapahtumat meille vieraan, amerikkalaisen Chernobyl-sarjan kautta, lehdessä kirjoitetaan.
 Lisää aiheesta:
 Yle Uutiset: Säteilevä Tšernobyl -erikoisartikkeli
 Elävä arkisto: Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus Suomen uutisissa
 Yle Areena: Tshernobylistä nousee rukous -kuunnelma
 (Kuunnelma perustuu kirjailija Svetlana Aleksijevitšin teokseen, joka on ollut myös Chernobyl-sarjan tekijöiden lähteenä.)

Venäläismediassa Chernobyl-sarjaa pidetään aivopesuna ja propagandana – Jenkkisarja on monen millenniaalin ensikosketus ydinonnettomuuteen


Summary: Sateenkaaripappi Henna Salo puolustaa vähemmistöjen oikeuksia. Siitä on seurannut vihapostia, nimittelyä ja työnantajan kirjallinen varoitus.

Seurakuntapastori  Henna Salo  ei kerro kesällä 2017 vietetyistä häistä oikeastaan mitään. Ei kirkkoa, seurakuntaa, vihkipäivää tai edes sitä, olivatko vihityt naisia vai miehiä.
 – Tilaisuus oli aivan ihana. Se oli kirkossa ja läsnä oli paljon ystäviä sekä sukulaisia. Juhla oli erityisen herkistävä, koska se ei ollut itsestäänselvyys, Salo sanoo vain.
 Vaikka häiden yksityiskohdat jäävät salaisuudeksi, se tiedetään, että kyseessä olivat homohäät.
 Samaa sukupuolta olevan parin vihkiminen, mihin Salolla ei ollut lupaa. Vihkiminen, jonka kaikkia seurauksia ei tiedetä vieläkään.
 Sateenkaaripappi Nurmosta
 Henna Salo on Nurmon seurakunnan pappi Etelä-Pohjanmaalta. Hän on myös Etelä-Pohjanmaan Vihreiden puheenjohtaja, vaimo ja äiti.
 Media on nimennyt Salon sateenkaaripapiksi ja viime aikoina hän on alkanut käyttää nimitystä itsekin. Vähemmistöjen aseman ja tasa-arvon puolesta hän on puhunut kuitenkin jo kauan.
 Heikomman puolustaminen ei päästä aina helpolla. Salo on saanut palautetta – painokelvotontakin – ja joutunut selittelemään sanomisiaan ja tekemisiään. Halu auttaa ja muuttaa epätasa-arvoisuutta ei kuitenkaan väisty. On tehtävä jotain.
 – Maailmassa on niin paljon asioita, joihin haluaisin vaikuttaa. Pelkkä puhe ei enää riitä.
 Ihmisten epätasa-arvoisuus ja esimerkikisi lapsiperheiden konkreettinen köyhyys saavat Henna Salon liikuttumaan. "Pelkka puhe ei enää riitä". Tarmo Niemi / Yle
 Annin tarinasta se alkoi
 Julkisuudessa Henna Salon puheista kohistiin ensimmäisen kerran 2011. Tuolloin Salo älähti Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen  Älä alistu -kampanjasta.
 Osa kampanjaa oli  Annin tarina  -video, jossa nuori nainen kertoi eheytyneensä homoseksuaalista heteroseksuaaliksi. Vihjaus siitä, että jos murhaaja voi tehdä parannuksen, niin miksei homoseksuaalikin voisi, ärsytti Saloa.
 – Tein Facebookissa omille kavereilleni päivityksen, että nyt ei lähdetä syksyn  Maata näkyvissä  -festareille, mutta se päätyi jotenkin julkiseksi, Salo muistelee.
 Vasta pari vuotta aiemmin valmistunut pastori joutui selittelemään heittoaan  mediassa  ja esimiehilleen. Nurmon kappeliseurakunnasta matkaa festivaaleille ei tuona vuonna tehty, mutta halukkaat pääsivät Seinäjoen seurakunnan retkelle mukaan.
 – Oli se vähän epämiellyttävää, mutta onneksi esimies ymmärsi asian, Salo kertoo.
 Maailmassa on niin paljon asioita, joihin haluaisin vaikuttaa. Pelkkä puhe ei enää riitä.  Henna Salo
 Toivosta vihkimiseen
 Älä alistu  -kohun jälkeen Salo alkoi saada yhteydenottoja ihmisiltä, jotka olivat kokeneet syrjintää kirkossa seksuaalisen suuntautumisensa takia. He olivat seurakuntalaisia ja seurakuntien työntekijöitä eri puolilta maata.
 Kun sukupuolineutraali avioliittolaki sitten hyväksyttiin eduskunnassa  joulukuussa 2014 , Salo seurasi jännittyneenä, miten kirkko suhtautuisi samaa sukupuolta olevien vihkimiseen.
 – Lain läpimeno oli iso hetki. Tuli toivo, että asia voisi edistyä. Ajattelin kuitenkin, että odotan kirkolliskokouksen virallisia päätöksiä ennen kuin alan vihkiä, Salo muistaa.
 Kirkolliskokous on se taho, joka voi tehdä muutoksia evankelis-luterilaisen kirkon vihkimiskäytäntöihin. Toistaiseksi muutoksia ei ole tehty. Kuitenkin  piispainkokous totesi  jo 2016, että samaa sukupuolta olevien parien puolesta voidaan rukoilla messussa tai toimittaa rukoushetki.
 Henna Salo toteaa, että lain tultua voimaan  keväällä 2017  jotkut seurakunnat eivät antaneetkaan tiloja piispojen hyväksymiin rukoushetkiin tai eväsivät samaa sukupuolta olevalta parilta kirkollisia toimituksia.
 – Kun huomasin, että muutkaan eivät noudattaneet selontekoa, päädyin vihkimään.
 Salo sai vihkimisestä  kirjallisen varoituksen  Lapuan hiippakunnan tuomiokapitulilta. Seuraus oli odotettu. Oman uransa puolesta hän ei tunnusta olleensa huolissaan.
 – Ajattelin, että varoitus voi tulla, mutta jos virka lähtee, niin sitten se lähtee, Salo miettii.
 Hän kuitenkin korostaa, että päätös toimia piispojen ohjeita vastaan ei ollut helppo.
 – Ei minulle ole yhdentekevää, mitä piispat sanovat. Heistä voi tuntua, että heidän ylitseen on kävelty, enkä sitä halunnut tehdä.
 "Aika iso ja periaattellinen päätös"
 Salo teki saamastaan varoituksesta valituksen hallinto-oikeuteen.
 Hallinto-oikeuksissa eri puolilla maata ovat käsiteltävinä myös kolmen muun sateenkaaripapin varoituksistaan tekemät valitukset. Kai Sadinmaan saamaa vakavaa moitetta  ei otettu tutkittavaksi  Helsingin hallinto-oikeudessa.
 Päätöksiä hallinto-oikeuksista odotetaan ehkä jo tänä kesänä, eikä asia jää siihen, vaan Salo lupaa, että käsittely jatkuu korkeimmassa hallinto-oikeudessa.
 – Se päätös, mikä lopuksi korkeimmasta hallinto-oikeudesta tulee, on aika iso ja periaatteellinen, Salo miettii.
 Valituksessaan Salo vetoaa kirkkolakiin ja kirkkojärjestykseen, joiden mukaan kirkon jäsenillä on oikeus kirkollisiin toimituksiin. Vihkimisen edellytykset taas ovat kirkon jäsenyys sekä se, että on käynyt rippikoulun.
 – Hallinto-oikeus ottaa nyt kantaa siihen, onko näin.
  Tämä on isompi kysymys kuin pelkkä avioliitto.  Henna Salo
 Kompromissiratkaisuna Salo hyväksyisi esimerkiksi sen, että papit saisivat toimia kukin omatuntonsa mukaan. Tai että vihkimiset tapahtuisivat maistraatissa ja avioliitolle voisi saada siunauksen kirkossa. Hän ei kuitenkaan usko, että kiista ratkeaisi siihen, vaan arvelee, että kiistely jatkuisi sitten siunaamisen luvallisuudesta.
 – Tämä on isompi kysymys kuin pelkkä avioliitto. Takana ovat usein suuremmat maailmankatsomukselliset erot, Salo miettii.
 Samalla, kun oikeusasteista odotellaan päätöksiä oikaisupyyntöihin liittyen, sateenkaariparien vihkimiset jatkuvat.
 – Kaikki, jotka haluavat tulla vihityiksi tai siunatuiksi löytävät varmasti papin.
 Sateenkaaripappi Henna Salo aikoo viedä tuomiokapitulilta saamansa varoituksen vielä korkeimman hallinto-oikeuden käsittelyyn. Sieltä joskus saatavaa päätöstä hän kuvailee "aika isoksi ja periaatteelliseksi". Tarmo Niemi / Yle
 Jos ihmisellä on hätä, häntä pitää auttaa
 Kun vuoden 2015 pakolaiskriisin myötä Seinäjoellekin perustettiin vastaanottokeskus, oli luonnollista, että Henna Salo oli yksi sen vapaaehtoistyöntekijöistä.
 – Ensimmäinen ajatukseni oli, että pitää auttaa ihmisiä, joilla on hätä, Salo perustelee mukaan lähtemistään.
 Vastaanottokeskuksessa Salo tutustui  Shihab Ahmediin . Irakista pakolaisena Suomeen tulleeseen nuoreen mieheen, joka oli yksi harvoista englantia puhuvista keskuksen asukkaista.
 Salon työhön kuuluu kouluyhteistyö. Hän vierailee uskonnontunneilla kertomassa esimerkiksi papin työstä tai Kirkon Ulkomaanavun toiminnasta. Kun yläkoululaiset opiskelivat etiikkaa, Salo päätyi ottamaan Ahmedin mukaansa tunneille.
 – Shihab kertoi, millainen maa Irak on, miksi he joutuivat sieltä lähtemään ja millainen matka oli, Salo sanoo.
 Islamista Shihab Ahmed ei kouluissa puhunut, vaikka Salo kertookin todenneensa, että Suomessa yläkoululaisten opetusohjelmaan kuuluvat myös muut uskonnot. Vieras ei kuitenkaan halunnut puhua islamista kristityssä maassa.
 Kevään mittaan kaksikko pyydettiin vierailemaan Nurmon yläkoulun lisäksi muihinkin eteläpohjalaiskouluihin. Yllättäen vierailuista syntyi kuitenkin kohu, kun  sanomalehti Ilkassa julkaistiin  kouluvierailuja paheksuva yleisönosastokirjoitus.
 Salo on tuntenut kyseisen herran muutaman kuukauden, mutta menee hänestä takuuseen. Herättää suuresti ihmetystä, kuinka kukaan voi mennä takuuseen täysin eri kulttuurisesta maasta tulleesta ihmisestä, jonka taustoista ei ole mitään varmuutta. (Yleisönosastokirjoitus, Ilkka 28.4.2016)
 Salo kutsui kritisoijan keskustelemaan kanssaan ja kertoo asian ratkenneen. Silti palaute pääsi vähän yllättämään.
 – Itselle se oli tavallista arkipäivää.
 Salo ymmärtää, että vuoden 2015-16 osin kaoottinen tilanne saattoi pelottaa suomalaisia. Hän muistuttaa kuitenkin, että aina, kaikissa ihmisryhmissä, on hyviä ja myös pahoja ihmisiä.
 – En ymmärrä sitä, että joidenkin ihmisten tekojen takia halutaan kieltää apu kaikilta. Osa ihmisistä tarvitsee apua ja heillä on hätä.
 Lehdistötilaisuuteen ilman osoitetta
 Englanninkielentaitoisesta Shihab Ahmedista tuli yksi Seinäjoen Arabikevät  -dokumentin päähenkilöistä. Dokumenttia kuvattiin Seinäjoen vastaanottokeskuksessa.
 Salo vilahtaa dokumenttielokuvassa muutaman kerran Ahmedin kanssa, mutta sen suuremmassa roolissa hän ei kuvauksissa ollut.
 Maaliskuussa, kun Seinäjoen Arabikevät esitettiin lehdistölle Helsingissä, Salo lähti ystävänsä seuraksi tilaisuuteen.
 – Se oli jännittävä kokemus, Salo sanoo.
 En ymmärrä sitä, että joidenkin ihmisten tekojen takia halutaan kieltää apu kaikilta.   Henna Salo
 Dokumentista kohistiin ennakkoon rasistisena ja äärioikeistolaisena.
 Päivää ennen lehdistönäytöstä Suomen Elokuvasäätiö  perui  tilaisuutta varten tehdyn tilavarauksen ja totesi, että dokumentti ei vastaa säätiön arvoja.
 Kun Salo ja Ahmed lähtivät Seinäjoelta kohti Helsinkiä, he eivät tienneet, missä lehdistötilaisuus pidettäisiin ja millainen se olisi.
 Julkisuudessa olleiden tietojen mukaan tilaisuuteen odotettiin muun muassa englantilaista maahanmuuttokriitikko Tommy Robinsonia. Ilmapiiri oli arvoitus.
 Salo muistaa jännittäneensä myös dokumentin sisältöä. Filmin edetessä jännitys kuitenkin helpotti vähitellen. Kun näytöksen jälkeen kävi ilmi, että pääpuhujaksi kutsuttu Robinson ei ollut sittenkään paikalla, tunnelma tilaisuudessa ei päässyt kärjistymään.
 – Jos Robinson olisi ollut paikalla, tilaisuuden luonne olisi ollut ehkä erilainen, Salo huokaisee.
 Eriarvoisuutta ja tasa-arvossa takapakkia
 Opintovapaalla oleva Salo palaa töihin Nurmon kappeliseurakuntaan elokuussa.
 Pahin pakolaiskriisi on laantunut, mutta yhteiskunnassa on paljon eriarvoisuutta, jota Salo haluaisi muuttaa. Hän pelkää esimerkiksi, että tasa-arvoasioissa erityisesti naisten osalta on otettu viime vuosina askeleita taaksepäin. Ihmisten köyhyys järkyttää.
 Salo toivoo, että olisi puhunut vähemmistöjen ja ihmisoikeuksien puolesta rohkeammin jo vuosia sitten.
 – Olen aina ajatellut, että kaikkien ihmisten tasa-arvo on kirkolle tärkeää. En ole vain uskaltanut puhua. Yhteiskunnassa jotkut jäävät alakynteen ja ilman omaa ääntä, Salo miettii.
 “Miten helppoa olikaan, kun vihapuhetta oli vain netissä”
 Kun julkisuuteen uskaltautuu mielipiteineen, pitää varautua siihen, että kaikki eivät niistä tykkää.
 Henna Salo on saanut oman osansa nimittelystä ja kritiikistä. Vaikka hän sanoo jättävänsä itseensä kohdistuvat kommentit pääosin lukematta, keskustelujen luonne hätkähdyttää.
 – En olisi valmistuessani 2009 voinut kuvitellakaan sellaista vihapuhetta kuin tänään on esimerkiksi maahanmuuttajia ja vähemmistöjä kohtaan.
 Salo arvelee, että pahin vihapuhe on jo jonkin verran laantunut tai löytänyt kanavat, joissa se ei niin näy. Tulevasta ei kuitenkaan tiedä.
 – Voihan olla, että kymmenen vuoden kuluttua muistelemme tätä ajanjaksoa haikeina. Ajattelemme, miten helppoa olikaan, kun vihapuhetta oli vain netissä.

Henna Salon elämää ohjaa halu auttaa heikompia – helppoa se ei aina ole: "En olisi valmistuessani 2009 voinut kuvitellakaan sellaista vihapuhetta kuin tänään on"


Summary: Messuun päästettiin turvallisuussyistä vain kolmisenkymmentä ihmistä.

Pariisin Notre Damen katedraalissa on pidetty ensimmäinen messu huhtikuisen tulipalon jälkeen. Pariisin arkkipiispan johtamaan messuun oli turvallisuussyistä päästetty vain noin 30 ihmistä.
 Sekä arkkipiispa  Michel Aupetit  että muut messuun osallistuneet olivat panneet turvallisuussyistä kypärät päähänsä.
 Messu televisioitiin suorana katolisella KTO-televisiokanavalla.
 Pariisin tunnetuimpiin maamerkkeihin lukeutuva 850-vuotias Notre Damen -katedraali vaurioitui pahoin huhtikuun puolivälissä syttyneessä tulipalossa. Rakennuksen restauroinnin on arvioitu maksavan 600–700 miljoonaa euroa.
 Lisää aiheesta:
 Notre Damen tulipalon jälkeen tulvi lupauksia lahjoituksista – luvatuista sadoista miljoonista euroista on kuitenkin annettu vain murto-osa
 Ranska valmis kiertämään byrokratiaa Notre Damen kunnostuksen nopeuttamiseksi – kiistanalainen laki etenee parlamentissa
 Notre Damen miljardikeräys herättää kysymyksiä oikeudenmukaisuudesta: "Ihmisistä pidettävä huolta ennen kuin vanhoista kivistä"

Tulipalon pahoin vaurioittamassa Notre Damen katedraalissa messu – arkkipiispa saarnasi kypärä päässä, katso video


Luoteis-Turkin İbricessa on upotettu mereen Airbus A330 -matkustajalentokone. 30 metrin syvyyteen Egeanmereen upotetun lentokoneen toivotaan houkuttelevan alueelle sukellusturisteja.
 Yhtä suurta lentokonetta ei tiettävästi aiemmin ole upotettu sukelluskohteeksi. Koneen runko on noin 65 metriä pitkä ja sen siipien kärkiväli on noin 60 metriä.

Sukellusturisteja houkutellaan Turkkiin upotetun lentokoneen avulla – Video: Näin Airbus A330 uppoaa aaltoihin


Summary: Vihreiden puheenjohtaja Maria Ohisalo linjasi syrjäytymisen ja ilmastonmuutoksen Suomen suuriksi sisäisen turvallisuuden uhkiksi.

Sisäministeriä on tapana sanoa poliisiministeriksi, kun halutaan yksinkertaisesti kuvailla, mistä turvallisuussalkussa on kyse: rosvojen panemisesta vankilaan, pelastuslaitoksesta, maahanmuutosta ja rajatarkastuksista.
 Tällä vuosituhannella salkku on ollut enimmäkseen kokoomuksella, pari kertaa kristillisdemokraateilla ja kerran SDP:llä.
 Puhe poliisisalkusta sai saman tien uusia sävyjä, kun se päätyi nyt historian ensimmäisen kerran vihreille.
 Valintansa jälkeen puheenjohtaja  Maria Ohisalo  ilmoitti Porin puoluekokouksessa haluavansa sisäministerinä laajentaa turvallisuuden käsitettä. Pikemminkin kuin rosvoista ja poliiseista, tai rikoksesta ja rangaistuksesta, Ohisalo puuttuisi siihen, mikä turvallisuutta ja toisaalta turvattomuuden tunnetta tuottaa. Yksi tekijä on kieli.
 – Se, että olen vihreiden puheenjohtajana juuri sisäministeri, antaa mahdollisuuden edistää ihmisoikeuksia ja laajaan turvallisuuskäsitykseen pohjaavaa politiikkaa. Ilmastonmuutoskin on turvallisuusuhka. Se näkyy metsäpaloina, se näkyy kuumuutena, joka aiheuttaa pahimmillaan kuolemia, Ohisalo sanoi lauantaina Porin puoluekokouksessa.
 Sisäisen turvallisuuden ministeri puhuu nyt sosiaalipolitiikkaa
 Toiseksi turvallisuusuhkaksi Ohisalo nosti syrjäytymisen.
 Sisäministeriön raporteissa syrjäytyminen on jo pitkään luokiteltu vakavaksi maan rajojen sisäiseksi turvallisuusuhkaksi, mutta nyt köyhyystutkijataustainen Ohisalo otti sen myös poliisiministerin kielenkäyttöön.
 – Sosiaalipolitiikka on parasta turvallisuuspolitiikkaa, kuului Ohisalon johtopäätös.
 Ohisalo puhuu siis kielestä turvallisuuskysymyksenä. Ennakkoluulotonta, kun sitä vertaa perinteiseen tyylilajiin.
 Etenkin hän haluaa muuttaa tapaa, jolla sosiaalisessa mediassa ja julkisuudessa puhutaan muun muassa turvapaikanhakijoista ja turvapaikkapolitiikasta. Vihapuhetta hän aikoo torjua ministerin arvovallalla.
 – Me voimme kääntää paitsi turvapaikkapolitiikan, myös siihen liittyvän julkisen keskustelun suuntaa. Me voimme torjua vihapuhetta, Ohisalo sanoi.
 Nähtäväksi jää, miten retoriikan muutos voi vaikuttaa koettuun turvallisuudentunteeseen ja ilmapiiriin. Mahdotonta se ei ole.
 Kielen vallasta kertoo se, että sisäministerikin joutui erikseen painottamaan, ettei pelkää puheistaan mahdollisesti raivostuvia "trolleja eikä natseja".
 Hallitusohjelmaan on kirjattu myös perinteisempiä turvallisuustekoja: poliisien määrän lisääminen, raiskauslainsäädännön kiristäminen sekä se, että kielteisen päätöksen saaneille turvapaikanhakijoille on väläytetty teknistä valvontaa, joka voisi olla vaikkapa jalkapanta.
 Linjapuhe ottaa esille sanojen mahdin, mutta ei tarkoita etteikö hallitus saisi vielä eteensä miljardien eurojen hävittäjähankintoja, joista sen pitää päättää kahden vuoden kuluttua.

Analyysi: Turvallisuus sai uuden painotuksen – Vihreä sisäministeri käänsi puheet turvapaikanhakijoista ja rosvoista syrjäytyneiden auttamiseen


Turun lentokentän laidalla lentonäytösyleisö katselee taivaalle, ja harvinaisen monella on sininen lippis päässään. Amerikkalaiset F-35 -kauppiaat ovat tyytyväisiä.
 Amerikkalainen Lockheed Martin huomasi viime kesänä, että se hävisi näkyvyydessä ranskalaiselle Dassaultille, jonka oranssit lippalakit loistivat suomalaisyleisön päässä. Nyt yhtiö onnistui kaappaamaan näkyvyyden. Dassault'n Rafale-lakit ovat tänä vuonna mustia. Yleisöstä erottuu myös muutamia punaisia Gripen-lippiksiä.
 Kilpailu näkyvyydestä on kuitenkin vähemmän totista kuin varsinainen kisa: kaikki viisi valmistajaa ovat vakavissaan mukana ja vakuuttavat sitoutumistaan Suomen hävittäjähankintaan. Lopullinen päätös hankinnasta on tarkoitus tehdä vuonna 2021.
 Kisassa on mukana yhteiseurooppalainen Eurofighter, ruotsalainen Saab Gripen E, ranskalainen Rafale sekä yhdysvaltalaiset Super Hornet ja F-35.
 Kesän ohjelma: viisi neuvotteluviikkoa
 Uusien hävittäjien tarjouspyyntöjen perkaaminen on edennyt ensimmäiseen tiukkaan neuvotteluvaiheeseen. Juuri nyt hävittäjähankinnasta vastaava puolustusvoimien ja -ministeriön tiimi käy lähes uuvuttavaa neuvottelukierrosta: jokaisen hävittäjävalmistajan kanssa istutaan viikko ja käydään läpi tuhansien sivujen tarjousta.
 Ja kun neuvottelukierros on käyty, sama tehdään jokaisen valmistajan kanssa vielä toisen ja mahdollisesti kolmannen kerran, kun varsinainen tarjouspyyntö ja vielä tarkentava pyyntö lähtevät ja niihin saadaan vastaukset.
 Valinta on yhdistelmä eri tekijöitä: huoltovarmuutta, elinkaarikustannuksia, mahdollisuuksia teolliseen yhteistyöhön sekä suorituskykyä. Myös turvallisuus- ja puolustuspolitiikka painaa. Samoin se, millä hinnalla kokonaisuus Suomelle myytäisiin.
 Hallitus voi lisätä painotuksiaan tarjouspyyntöön
 Varsinainen tarjouspyyntö lähtee syksyllä. Valintaa valmistelevat puolustushallinnon ja puolustusministeriön ammattilaiset. Rahat ovat kuitenkin poliitikoilla. Ylen tietojen mukaan hallituksella on sanansa sanottavana jo syksyllä. Hallitus saattaa haluta esimerkiksi painottaa jotain asiaa tai kiinnittää huomiota tiettyihin kohtiin tarjouspyynnössä.
 Rinteen hallitus on sitoutunut ohjelmassaan hävittäjien suorituskyvyn korvaamiseen täysimääräisesti. Rahaa on varattu 7–10 miljardia. Hävittäjähankintaa valmistelevat asiantuntijat tekevät työtään riippumattomina ja itsenäisesti, mutta lopullisessa valinnassa painaa sekä hävittäjäehdokkaita arvioivan tiimin näkemys että hallituksen poliittinen näkemys.
 Se, että Hornetien suorituskyky korvataan täysimääräisesti sisältää myös tulkinnanvaraa, sillä eri valmistajien tarjoamat kokonaisuudet poikkeavat toisistaan huomattavasti.
 Lentotunnin hinnasta puhuminen on liian yksinkertaista
 Viime päivinä konevalmistajat ovat kiertäneet lobbaamassa Suomessa. Jokaisen tehtävä on vakuuttaa suomalaiset ja esimerkiksi suomalainen media siitä, että juuri kyseinen valinta olisi Suomelle paras.
 Myös valmistajat itse myöntävät, että konevaihtoehtojen vertaaminen on monitahoinen ja erittäin vaikea prosessi. Kaikki ammatikseen lentokoneita myyvät eri valmistajien neuvottelijat kuitenkin kehuvat suomalaisten järjestelmällistä tapaa käydä tarjouspyynnöt läpi ja erittäin korkeaa ammattitaitoisuutta.
 Julkisuudessa paljon huomiota on saanut koneiden lukumäärä ja hinta. Se ei ole koko kuva.
 Puhuminen pelkästään koneen tai esimerkiksi lentotunnin hinnasta on raju yksinkertaistus. Kokonaisuuden hintaan vaikuttaa esimerkiksi se, minkälaisella henkilöstöllä konetta ja sen vaatimia tukijärjestelmiä pyöritetään, miten se istuu Suomen valmiiseen infrastuktuuriin ja kuinka paljon suomalaiset pystyvät kehittämään omaa osaamistaan koneeseen liittyen.
 Taloudelliseen kokonaisuuteen vaikuttaa myös se, voivatko suomalaiset esimerkiksi päästä osallisiksi koneen kehittämisestä tai osien ja järjestelmien tuotannosta, jolloin se toisi Suomelle työtä ja uusia liiketoimintamahdollisuuksia.
 Viisi vaihtoehtoja, kaikki parhaita?
 Valmistajilla on myös omia painotuksia, joita ne mielellään korostavat.
 F-35 lensi Suomeen ensi kerran juuri Turku Air Showhun, mutta ei esiintynyt itse näytöksessä. Kone edustaa niin sanottua viidettä konesukupolvea, mikä tarkoittaa esimekiksi häiveominaisuuksia – kone on hankalampi saada näkymään tutkassa kuin kilpailijansa.
 Kone on ehdokkaista uusin, valmistajan mukaan edistyksellisin ja tehokkain, mutta kallein. F-35:ttä on tehty useita satoja kappaleita, mikä tuottaa mittakaavaetuja. Valmistaja korostaa, että koneen hinta tulee alenemaan tulevina vuosina. Silti pelkkä koneen hinta ei vielä kerro juuri mitään siitä, kuinka kalliiksi koko koneen ympärille hankittava "ekosysteemi" tulee.
 Yhdysvaltalainen F-35 -hävittäjä Turun lentokentällä. Markku Rantala / Yle
 Ranskalainen Dassault taas ei kerro hintaa julkisuuteen. Valmistajan mukaan se mahtuu Suomen budjettiin, mutta tämän tarkempaa arviota ei haluta antaa. Ranskalaiset painottavat ratkaisun eurooppalaisuutta ja tarjoavat Suomelle myös läheistä kumppanuutta Ranskan kanssa.
 Kuka on luotettavin kumppani?
 Yhteiseurooppalainen Eurofighter Typhoon vetoaa siihen, että eurooppalaisessa ratkaisussa esimerkiksi kaikki data olisi myös Suomen käytössä. Eurooppalaisten yhtiöiden mukaan yhdysvaltalaiset ehdokkaat – F-35 ja Super Hornet – myyvät konetta, mutta todennäköisesti pitävät osan tiedosta ja kilpailuedusta itsellään.
 Ulko- ja turvallisuuspolitiikka painaa myös ruotsalaisen Saabin perusteluissa, miksi Suomen kannattaisi valita Gripen. Se syventäisi puolustusyhteistyötä entisestään. Ruotsalaiset lupaavat Suomelle myös suurta roolia koneen jatkokehittämisessä.
 Saabilla on myös iso tarve löytää Gripen E:lle ostajia. Yksi vireillä olevista kaupoista näyttää juuri kaatuneen, kun Sveitsille tarjotut Gripenit eivät olleet vielä testeihin vaaditussa kehitysvaiheessa.
 Lue myös:
 Hävittäjähankinnan ohjelmajohtaja: Suomen tilaamien hävittäjien lukumäärä ratkeaa vasta ensi hallituskaudella – 64 on alustava luku
 Seuraavaan hallitukseen huolitaan vain hävittäjäkauppoihin halukkaat – 6 pohdinnan paikkaa miljardihävittäjistä ja poliitikoista

Analyysi: Hävittäjäehdokkaat kilpailevat huomiosta Turun taivaalla – koneiden vertailu on Suomelle megaurakka


Sudanissa sotilasvallankaappauksella syrjäytetyn presidentti  Omar al-Bashirin  on määrä ilmestyä ensi viikolla oikeuden eteen. Virkaatekevän valtakunnansyyttäjän mukaan Bashiria syytetään muun muassa korruptiosta.
 Ilmoitus asiasta tuli yli kaksi kuukautta sen jälkeen, kun sotilaat kaappasivat vallan vuosikymmeniä maata johtaneelta Bashirilta. Vallanvaihdos tapahtui kuukausia kestäneiden mielenosoitusten jälkeen.
 Virkaatekevä valtakunnansyyttäjä ei antanut oikeudenkäynnille tarkempaa ajankohtaa. Bashirin on kerrottu olleen vankilassa vallanvaihdoksesta lähtien.
 Bashir ehti johtaa Sudania vuodesta 1989, jolloin hän nousi valtaan vallankaappauksella.
 Lue myös:
 YK:n turvallisuusneuvosto tuomitsi Sudanin väkivallan – päätös oli yksimielinen  (12.6.)
 Sudanissa sotilasneuvosto pidätti puolisotilaallisen RSF:n jäseniä  (11.6.)

Syrjäytetty Sudanin al-Bashir oikeuden eteen ensi viikolla


Summary: Hyttysten levittämään virukseen kuoli viime vuonna 50 kreikkalaista.

Kreikassa maan terveysviranomaiset kehoittavat maahan saapuvia matkailijoita varautumaan hyttysten levittämään vaaralliseen Länsi-Niilin virukseen.
 Virus on levinnyt Kreikkaan muuttolintujen välityksellä ja ihmiseen se saattaa levitä hyttysten välityksellä.
 Viranomaiset ohjeistavat matkailijoita käyttämään pitkähihaisia paitoja, välttämään seissyttä vettä sekä käyttämään hyttysverkkoja ja hyttysmyrkkyä,  Guardian-sanomalehti kertoo .
 Viime vuonna Kreikassa 316 ihmistä sai virustartunnan ja 50 heistä menehtyi.
 Kreikkaan arvioidaan saapuvan tänä vuonna 31 miljoonaa turistia. Kreikan viranomaiset ohjeistavat heitä muun muassa lentokentillä jaettavilla lehtisillä.
 Suomen Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n mukaan suurin osa Länsi-Niilin virustartunnoista on oireettomia tai lieväoireisia. THL muistuttaa, että Länsi-Niilin virusta vastaan ei ole olemassa rokotetta.
 Sekin kehottaa suojautumaan hyttysiä vastaan vaatetuksella, hyttyskarkotteilla ja -verkoilla.

Kreikka kehoittaa matkailijoita varautumaan Länsi-Niilin virukseen


Summary: Suomeen on jo suunnitteilla ensimmäinen proteiinitehdas.

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto ja VTT testaavat, miten uusiutuvan energian avulla voidaan tehdä ruoan tuotannossa tarvittavaa proteiinia ilmasta. Koelaitos on ollut toiminnassa kesäkuusta alkaen.
 – Päivässä saamme koelaitoksessa tuotettua proteiinia sen verran, mitä yksi ihminen vuorokaudessa tarvitsee, laskee tutkimusapulainen  Miika Vainikka .
 Proteiinijauhe näyttää vehnäjauholta ja LUT-yliopiston professorin  Jero Aholan  mukaan siltä se myös maistuu. Mutta miten ilmasta voidaan valmistaa proteiinia?
 Kahdeksan pönttöä
 LUT -yliopiston takapihalla Lappeenrannassa vaimea sähkömoottorin ääni ja ilmastoinnin humina paljastavat, että pysäköintialueella olevaan konttiin pumpataan ilmaa.
 Sisällä kontissa on VTT:n kehittämä laitteisto, johon kuuluu kahdeksan soikion muotoista, suljettua pönttöä. Tutkijat kutsuvat niitä pedeiksi.
 – Niiden läpi johdetaan ilmaa, ja ilmassa oleva hiilidioksidi saadaan talteen, selittää LUT-yliopiston tutkimusapulainen  Lauri Järvinen.
 VTT:n ja LUT-yliopiston koelaitoksessa ilmaa puhalletaan suljettujen säiliöiden läpi, jolloin hiilidioksidi jää nihiin talteen.  Jari Tanskanen / Yle
 Hiilidioksidia tarvitaan proteiinin valmistuksessa. Samalla ilmasta saadaan myös vettä, jota voitaisiin puhdistamisen jälkeen käyttää mikrobien kasvattamiseen. Mikrobit valmistavat keinotekoisesti proteiinia.
 – Teemme keinotekoisesti sen, minkä kasvit tekevät luontaisesti. Ne ottavat tarvitsemansa hiilidioksidin ja auringon säteilyn ilmasta ja vettä maasta. Lisäksi tarvitaan ravinteita, sanoo professori Jero Ahola.
 Oheistuotteena on syntynyt tehokas hiilinielu, kun hiilidioksidi otetaan ilmasta talteen.
 Al-Jazeera kiinnostui
 Yle  kertoi jo pari vuotta sitten , kuinka Lappeenrannan teknillinen yliopisto ryhtyi ratkaisemaan maailman ruokaongelmaa aurinkosähkön, hiilidioksidin ja veden avulla. Tuolloin LUT ja VTT onnistuivat ensimmäisen kerran valmistamaan aurinkosähkön avulla vedestä ja hiilidioksidista ruoan  raaka-aineena käytettävää yksisoluproteiinia .
 – Tämä on maataloutta ilman maata. Meistä kiinnostui yli 400 mediaa eri puolilla maailmaa, ja kansainvälinen julkisuus yllätti meidät täysin, kertoi Lappeenrannan teknillisen yliopiston rehtori  Juha-Matti Saksa  tuolloin.
 Myös qatarilainen  Al-Jazeera julkaisi videon  proteiinin valmistamisesta. Prosessissa tarvittavaa aurinkosähköä on saatavilla Persianlahden maissa käytännössä rajattomasti. Samaan aikaan maailman ruokapula pahenee, ja tutkijat etsivät kuumeisesti keinoa hyödyntää aavikoita ruoan valmistuksessa.
 – Me pystymme tekemään proteiinia alle kaksi euroa kilolta, ja koska sen voi tehdä vaikka aavikolla, sillä on merkitystä jo nälänhädän poistamisessa, pohti Saksa syksyllä 2017.
 Nyt ruokaa voitaisiin siis periaatteessa valmistaa vaikka sähköttömällä hiekka-aavikolla.
 Hiilidioksi jää kiinni pieniin rakeisiin, josta ne saadaan erotettua jälleen kaasuksi lämmittämällä.  Jari Tanskanen / Yle
 Ruokaa ilmasta ja sähköä auringosta
 Ilmasta talteen otettu hiilidioksidi pumpataan bioreaktoriin, jossa se sekoittuu nesteeseen. Reaktorista neste pumpataan edelleen elektrolyyseriksi kutsuttuun laitteeseen, jossa prosessin tuloksena syntyy vetyä ja vettä.
 – Vety, happi ja hiilidioksidi ovat välttämättömiä proteiinia sisältävien mikrobien kasvattamiseen, sanoo Jero Ahola.
 Tulos on ratkaiseva, kun suunnitellaan ruoan keinotekoista valmistamista. LUT-yliopisto ja VTT ovat rakentaneet maailman ensimmäisen koelaitoksen, jossa erotetaan ilmasta mikrobien kasvamiseen tarvittavaa vettä ja hiilidioksidia. Aurinkosähkön avulla vesimolekyyli puolestaan pilkotaan vedyksi ja hapeksi.
 Varsinainen proteiinin kasvatus tapahtuu suljetussa prosessissa bioreaktorissa, joten tuotannosta ei aiheudu maataloudelle tyypillisiä valumia eikä ilmaan pääse kasvihuonekaasuja.
 Tutkimusapulainen Lauri Järvinen Lappeenrannan–Lahden teknillisestä yliopistosta esittelee bioreaktoria, josta saadaan proteiiniliosta. Jari Tanskanen / Yle
 Mutta pelkästään ilman ja aurinkosähkön avulla ruokaa ei voida valmistaa. Kasvatuksessa tarvitaan ravinteita, kuten fosforia, kalsiumia ja kaliumia. Ne lisätään kasvunesteeseen, jota pumpataan bioreaktoriin yhdessä kaasujen kanssa.
 Lopputuotetta, eli vaaleanharmaata nestettä valutetaan bioreaktorin pohjasta koeputkiloon.
 – Lopputuloksena on mikrobimassaa, joka kuivataan ja steriloidaan. Siitä saadaan jauhoa, joka sisältää runsaasti proteiineja. Vain mielikuvitus on rajana, mihin proteiineja tullaan käyttämään, sanoo professori Jero Ahola.
 Tutkimusapulainen Miikka Vainikka esittelee putkea, jossa on valmista proteiiniliuosta. Neste kuivataan, ja tuloksena on jauhetta. Jari Tanskanen  / Yle
 Proteiinia jogurtteihin ja lihaa korvaaviin elintarvikkeisiin
 Ruoantuotannon kaupallistaminen on vasta alkamassa, mutta LUT-yliopiston tutkimusta hyödyntävä startup-yritys Solar Foods suunnittelee jo proteiinia valmistavaa tehdasta Suomeen.
 – Sitä voidaan käyttää vaikkapa kasvipohjaisten jogurttien tai pastan valmistuksessa, sekä lihaa korvaavien kasvipohjaisten tuotteiden raaka-aineena, sanoo toimitusjohtaja  Pasi Vainikka .
 Yhtiön tavoitteena on avata ensimmäinen tuotantolaitos vuonna 2021. Sen kapasiteetiksi arvioidaan 100 tonnia proteiinia vuodessa. Suunnitteilla on myös suurempi, noin 6000 tonnia vuodessa tuottava proteiinitehdas. Sen rakentamispäätös tehdään, kunhan kokemuksia saadaan pienemmän laitoksen toiminnasta.
 – Vaihtoehtoinen proteiini ja proteiinilähteet ovat iso trendi maailmalla, ja hyvin nopeasti tarvitaan tuotantolaitoksia myös maailmalla, arvioi toimitusjohtaja Pasi Vainikka.
 Solar Foods hakee tuottamalleen proteiinille Euroopan unionilta hyväksyntää uuselintarvikkeeksi. Tarvittavat testaukset kestävät pari vuotta, jonka jälkeen yritys voi aloittaa kaupallisen tuotannon.

Aurinkosähköllä tehdään ruokaa ilmasta – proteiinijauhe näyttää ja maistuu vehnäjauholta


Summary: Päätös on ensimmäinen Suomessa.

Pohjois-Suomen hallinto-oikeus on kumonnut Oulun hiippakunnan tuomiokapitulin pastori  Árpád Kovácsille  antaman kirjallisen varoituksen.
 Kovács sai  kirjallisen varoituksen  vihittyään avioliittoon samaa sukupuolta olevan parin elokuussa 2017. Tuomiokapituli katsoi, että hän oli Oulussa toimittamassaan vihkimisessä toiminut vastoin pappisviran velvollisuuksia ja pappislupausta.
 Hallinto-oikeus toteaa päätöksessään, että kirkon avioliittokäsityksen määrittäminen ei kuulu kirkkolain mukaan tuomiokapitulin vaan kirkolliskokouksen toimivaltaan.
 Päätöksessä todetaan, että 2017 voimaan tulleen avioliittolain muutoksen myötä oikeustila on ollut sääntelemätön sen suhteen, miten kirkollista vihkimistä samaa sukupuolta olevien puolisoiden osalta tulee tulkita.
 Kirkkolakiin ja kirkkojärjestykseen ei ole päätöksen mukaan lisätty säännöksiä vihittävien parien sukupuolesta sen jälkeen kun samaa sukupuolta olevien avioliitot tulivat Suomessa mahdollisiksi.
 Myöskään kirkolliskokous ei ole määritellyt kirkollisen vihkimisen edellytyksiä lainmuutoksen jälkeen.
 Kirkko ei ole siis tehnyt muodollista virallista päätöstä rajoittaa vihkimistä vain eri sukupuolta oleviin pareihin.
 Hallinto-oikeus velvoittaa Oulun hiippakunnan myös korvaamaan Kovacsin oikeudenkäyntikulut.
 Päätös on luonteeltaan ensimmäinen Suomessa. Oikeuden päätös syntyi äänin 2-1. Yksi hallinto-oikeustuomari olisi hylännyt Kovacsin valituksen.
 Kovacs on iloinen hallinto-oikeuden päätöksestä ja pitää sitä suurena voittona suvaitsevaisuudelle.
 – Muunlainen päätös olisi ollut järjetön. Vaikka kirkolla olisi minkälainen erityisasema, uskonnollisella yhteisöllä ei voi olla oikeutta asettaa taantumuksellisia tavoitteita kun yhteiskunnan tasolla on jo menty eteenpäin, sanoo Kovacs.
 Tuomiokapituli harkitsee valitusluvan hakemista Korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Oulun hiippakunnan tuomiokapituli keskustelee asiasta istunnossaan tiistaina 18.6.

Oikeus kumosi kirkon antaman varoituksen papille, joka oli vihkinyt homoparin  –  varoitettu pappi: "Muunlainen päätös olisi ollut järjetön"