Summary: Nokian pahin kilpailija, kiinalainen verkkoyhtiö Huawei on joutunut vaikeuksiin vakoiluepäilyjen takia.

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Verkkoyhtiö Nokia kertoi tänään  hyvästä tuloksesta . Vuoden viimeisellä neljänneksellä tahti parantui alkuvuodesta. Liikevoitto ponkaisi loka-joulukuussa yli puoleen miljardiin euroon, kolmanneksen paremmaksi edellisvuoteen verrattuna.
 Ylen haastattelussa toimitusjohtaja  Rajeev Suri  luo vielä lisäodotuksia. Tänä vuonna menee paremmin kuin viime vuonna, ja ensi vuonna paremmin kuin tänä vuonna.
 – On mahdollista että nyt näemme 5G-verkkojen supersuhdanteen alkavan. Emme ennusta vuotta 2020 pidemmälle, mutta vuodesta -19 tulee parempi kuin -18 ja vuodesta -20 parempi kuin -19, Suri listaa.
 Verkkobisnestä voi moni pitää etäisenä, mutta viime aikoina sitä ei ole voinut moittia tylsäksi. Nokian kovin kilpailija ja alan ykkönen, kiinalainen Huawei on ajautunut syventyviin vaikeuksiin vakoiluepäilyksien takia.
 Nokia hyötyy Huawein ongelmista...
 EU harkitsee keinoja , joilla käytännössä kiellettäisiin kiinalaiset laitteet seuraavan sukupolven mobiiliverkoissa. Aikaisemmin Huawei on joutunut rankkojen vakoiluepäilyksien kohteeksi Yhdysvalloissa ja Japanissa.
 Kovimman kilpailijan joutumisen suohon luulisi ilahduttavan, mutta Nokian hallituksen kokoushuoneessa muuten leppoisa Rajeev Suri ei lipsauta hymyn värähdystäkään.
 – Seuraamme tilannetta tarkasti. Mutta olemme täällä auttaaksemme omia asiakkaitamme silloin kun he tarvitsevat. Paljon enempää ei ole tästä sanottavaa.
 Analyytikkoyhtiössä ei kainostella yhtä paljon.
 Inderesin analyytikko  Mikael Rautasen  mukaan Nokia hyötyy verkkomarkkinoiden suurimman toimijan, Huawein vaikeuksista.
 – Huawei ollut markkinoiden aggressiivisin kilpailija. Se on kilpaillut etenkin hinnalla, mutta myös teknologian osalta se on ollut kilpailukykyinen, sanoo Rautanen.
 ...mutta ala voi kärsiä
 Kiinalaisyhtiön vaikeudet ja vakoiluepäilyt eivät ole  pelkästään  eduksi kilpailijoillekaan. Epäluuloisuus voi saada suuret operaattorit lykkäämään investointeja. Siinä tilanteessa markkinaosuuksien nappaaminen käy vaikeaksi.
 Antti Parviala / Yle
 – Maailman tietoliikenneverkkojen kysyntää ei voida tyydyttää ilman Huaweita, Rautanen sanoo.
 Huawei on noussut vauhdilla maailman tietoliikenneverkkojen ykköseksi. Sen kasvun myötä alan entisten valtiaiden asemat ovat kaventuneet. Nyt Huawein markkinaosuus on jo lähes yhtä suuri kuin Nokialla ja Ericssonilla yhteensä.
 Mutta voiko  Huawein kohtelu Yhdysvalloissa  olla omiaan lisäämään kauppasodan panoksia?
 Rautanen pitää Huaweita yhtenä pelinappulana Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasodassa. Juuri 5G:n ottaminen tälle pelilaudalle ei ole yllätys.
 – Valtiot heräävät siihen, että 5G:n myötä verkoista tulee entistä kriittisempää infrastruktuuria. Se herättää epäilyjä, voidaanko verkkoa käyttää häirintään tai vakoiluun
 Talouden synkät pilvet eivät synkennä mielialaa
 Rajeev Surin mukaan "maailmankaupassa on nyt vastatuulta", mutta talouden synkkenevien pilvien vaikutus ei ainakaan vielä näy bisneksessä. Eikä ehkä tule näkymääkään.
 Suri uskoo että operaattorit ja hallitukset investoivat mobiiliverkkoihin vaikka taloudessa tulisikin käänne huonompaan.
 – Tämä on vastasyklistä kehitystä koska 5G-verkot ovat eri puolella maailman niin monen hallituksen kansallisen tason toimenpidelistalla. Siksi uskomme sen kiihtyvään kasvuun.
 Epäselväksi ei jää, että Rajeev Surin usko 5G-verkkojen tulevaisuuteen vahva. Siitä huolimatta se näyttää edelleen vahvistuvan.
 Kädet kohoavat yhä leveämmälle ja rintamalinjan yläpuolelle kun Suri vastaa kysymykseen, miltä 5G-verkkojen soveltamisalalta hän odottaa eniten. Kyse on neljännestä teollisesta vallankumouksesta.
 Hänen mukaansa vaikutus tulee näkymään lähes kaikessa: automatisoituvia tehtaita, siirrettäviä teollisuuden koneita, yhteen kytkettyjä tuulipuistoja, älykaivoksia, älyverkkoja, ihmisen kanssa yhteistyötä tekeviä robotteja ja niin edelleen.
 Antti Parviala / Yle
 – Kuluttajille VR (keinotodellisuus) antaa mahdollisuuden eläytyä kotisohvallaan täydellisesti lätkämatsiin sen huutoineen kaikkineen. Tuntuu todella että olisit stadionilla...
 – Olen uskovainen - se luo tuottavuutta ja nopeuttaa bkt-kasvua. Kehitys etenee nopeasti. Nyt tulevat Yhdysvallat, Korea ja Pohjoismaat. Tämän vuoden loppupuolisko tulee olemaan vahva. Se lisää tuottavuutta, mutta helpottaa myös elämää.
 Alacatel–Lucent-kauppa sulateltu 90-prosenttisesti
 Otetaan vielä askel maanpinnalle.  Nokiassa alkoivat yt-neuvottelut  väen vähentämisestä. Tavoitteena on vähentää Euroopasta jopa 2000 ja Suomesta 350 työpaikkaa. Kyseessä on ainakin osittain ostetun Alcatel-Lucentin sulauttamisesta.
 Kauppa tehtiin vuona 2015 - kuinka kauan sulattelu vielä kestää?
 – Tällaisessa integraatiossa on kaksi vaihetta: ensin vähennetään päällekkäisiä toimintoja. Sitten optimoidaan kilpailukykyä ja kulurakennetta.
 – Integraatiovaihe on tehty 90-prosenttisesti. Nyt olemme optimointivaiheessa.
 Nokian osake putosi tuloapäivänä aluksi yli kuusi prosenttia. Iltapäivällä kurssi oli vielä pari prosenttia pakkasella.
 Rajeev Suri nimitettiin Nokian toimitusjohtajaksi huhtikuussa 2014. Silloin osakkeen hinta liikkui viiden euron tuntumissa, tänään iltapäivällä se oli noin 5,50 euroa. Keväällä 2015 hinta kävi 7,60 eurossa.
 Tarkennus 31.1.2019 klo 18.07: Osake kävi keväällä 2015 7,60 eikä 7,80 eurossa.

Nokian kilpailija on pahassa suossa – Toimitusjohtaja Suri hehkuttaa Ylelle: Edes maailmantalouden käänne ei estä bisneksen kasvua


Ruokaviraston mukaan Puolan rikollisen teurastamon lihaa ei ole päätynyt kauppaan eikä kuluttajille. Sen mukaan koko erä hävitetään.
 Viraston tämänhetkisen tiedon mukaan Suomeen on tuotu vain 46 kiloa Puolan laittomiin teurastuksiin liitettyä, pakastettua lihaa. Toinen, pienempi erä on käännytetty matkalla Suomeen, eikä sitä ole otettu vastaan.
 Ruokavirasto on pyytänyt Puolalta täsmennystä sen aiempaan ilmoitukseen, jonka mukaan Suomeen toimitettu lihamäärä olisi ollut 250 kiloa.
 Puolan viranomaiset kertoivat tänään torstaina, että laittomasti teurastettujen sairaiden nautojen lihaa on päätynyt yhteensä kymmeneen muuhun EU-maahan: Suomeen, Unkariin, Viroon, Romaniaan, Ruotsiin, Espanjaan, Liettuaan, Portugaliin ja Slovakiaan.
 Puolalaisviranomaisten mukaan lihaa vietiin EU-maihin yhteensä noin 2 700 kiloa.
 Lihaskandaalin keskiössä olevien yhtiöiden toiminnasta on aloitettu Puolassa rikostutkinta. Asiaa alettiin selvittää, kun puolalainen kanava TVN julkaisi salaa kuvattua materiaalia, jossa sairaita nautoja vietiin teuraalle.
 Lue myös:
 Laittomasti teurastettua lihaa tuotu Puolasta noin 250 kiloa
 Puolalaisteurastamon sairaat eläimet lopetettu ja rikoksista epäillyt otettu kiinni – selvitys lihan mahdollisesta tuonnista Suomeen kesken

Ruokavirasto: Puolan rikollisen teurastamon lihaa ei ole päätynyt kuluttajille asti


Summary: Millaista vanhustenhoitoa haluamme? Missä on epäonnistuttu ja miten asiat voidaan korjata? Illan A-talkissa päästetään ääneen poliitikot.

Kuhina vanhusten puutteellisen hoidon ympärillä on asettanut painetta myös poliitikoille.
 Eduskuntavaaleihin on aikaa enää runsaat 10 viikkoa ja opposition tekemä  välikysymys  vanhustenhoidon tilasta luetaan eduskunnassa huomenna perjantaina.
 Puolueet ovat nyt kilvan vaatineet hoitajamitoituksen kirjaamista lakiin. Opposition kuoroon ovat tänään yhtyneet myös  keskusta ja siniset .
 Samaan aikaan, kun kiistellään käsien määrästä hoivakodeissa, nousee vanhusten osuus väestöstä Suomessa vauhdilla. Esimerkiksi  yli 85-vuotiaiden määrä tulee parissakymmenessä vuodessa tuplaantumaan .
 Paitsi vaalien läheisyys, myös sote kuumentaa poliittista hoivakotikeskustelua. Kanta siihen, miten sote toisi muutosta nykytilanteeseen, riippuu täysin vastaajasta.
 Hallituspuolueet näkevät sotealueiden suurenemisen helpottavan valvontaa. Soten vastustajat taas vetoavat siihen, että sotealueisiin siirtyminen ja omavalvonnan lisääminen vaikeuttaisi epäkohtien kuriinlaittoa entisestään.
 Miten hoitajia saadaan tarpeeksi?  A-talkissa  keskustelemassa Hannakaisa Heikkinen (kesk), Aino-Kaisa Pekonen (vas), Arja Juvonen (ps) ja Jaana Laitinen-Pesola (kok). Lähetystä kommentoimassa professori Marja Jylhä. A-talkin juontaa Olli Seuri. #yleastudio
 Lue lisää aiheesta:
 Satunnainen vaalitarkkailija:
Kansalaisten tuohtumus vanhustenhoidon ongelmista on oppositiolle oiva ase, sillä moni äänestää tunteella
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 Ylen haastattelemat työntekijät: Esperi Care uhkailee ja vaientaa hoitajia – epäkohdista puhuva joutuu vaikeuksiin
 Katso täältä missä hoivakodissa on mitäkin ongelmia – Hoivakotien pitäisi itse valvoa toimintaansa, mutta valvontaa ei oteta tosissaan

Vanhustenhoidon alennustilan taustalla ovat poliittiset päätökset – Mitä vastaavat poliitikot, katso illan A-talk klo 21.05


Summary: Oulun poliisi aikoo saada kaikkien yhdeksän seksuaalirikosjutun tutkinnat valmiiksi vielä ennen kesää.

Poliisilla on käsissään kaikkiaan yhdeksän eri juttua, joissa on yhdeksän uhria ja 17 epäiltyä. Epäillyistä 13 on edelleen tutkintavankeudessa.
 Tapausten tutkinnanjohtajan, Oulun poliisin rikosylikomisarion  Markus Kiiskisen  mukaan puolet tapauksista eli ainakin neljä valmistunee jo helmikuun aikana syyteharkintaan. Kaikki loput on tarkoitus saada tutkituiksi ja syyteharkintaan kevään aikana vielä ennen kesää.
 Tutkinta alkoi marraskuussa
 Ensimmäinen tapaus tuli  julki  viime vuoden joulukuun ensimmäisenä päivänä, kun Oulun poliisi tiedotti ensimmäisistä vangitsemisista. Silloin kerrottiin, että Oulun käräjäoikeus on vanginnut seitsemän miestä epäiltyinä törkeistä lapseen kohdistuvista seksuaalirikoksista. Käräjäoikeus oli itse asiassa vanginnut miehet jo kolmea päivää aiemmin marraskuun puolella.
 Rikosnimikkeinä olivat törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja törkeä raiskaus. Poliisi kertoi lisäksi, että teot olivat jatkuneet useita kuukausia ja että ne olivat kohdistuneet alaikäiseen tyttöön. Epäiltyjen kerrottiin olevan ulkomaalaistaustaisia 20-30-vuotiaita miehiä.
 Pian poliisi jo tiedottu uusista rikosepäilyistä. .
 Myös nämä epäillyt ovat 20–30-vuotiaita Oulun alueella asuvia ulkomaalaistaustaisia miehiä. Poliisin mukaan miehet ovat keskenään tuttuja.
 Oulun poliisin poikkeuksellisen laaja tiedottaminen sai poliitikot huolestumaan. Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.)  sanoi , että "lapseen kohdistuva seksuaalirikos on epäinhimillinen teko, jonka pahuutta ei voi käsittää".
 Oulun poliisi tiedotti uusista rikosepäilyistä  joulukuussa . Poliisi kertoi tutkivansa jo yhteensä viittä seksuaalirikosjuttua. Näiden juttujen rikosnimikkeet olivat törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja törkeä raiskaus.
 Yhä uusia tapauksia
 Tammikuussa seksuaalirikosepäilyjä tuli jälleen lisää.
 Perjantaina 11. tammikuuta Oulun poliisi kertoi, että se on käynnistänyt esitutkinnan  neljästä uudesta  seksuaalirikosepäilystä, jotka ovat kohdistuneet alle 15-vuotiaisiin tyttöihin.
 Uhreja oli houkuteltu sosiaalisessa mediassa. Ainakin yksi uhri oli myös  huumattu .
 Epäillyt teot olivat tapahtuneet kesän 2018 aikana. Rikosnimikkeet olivat raiskaus, törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö. Epäiltyjä oli yhteensä neljä, ja kaikki he olivat ulkomaalaistaustaisia.
 Epäillyt tekijät olivat uusia, eivätkä he liittyneet polisiin mukaan aiempiin seksuaalirikosepäilyihin.
 Samassa yhteydessä poliisi vahvisti tiedon, jonka mukaan yksi Oulun raiskausuhri oli menehtynyt viime syksyn aikana. Hänen kuolemaansa ei kuitenkaan epäillä liittyvän rikosta.
 Poliitikot huolestuivat
 Oulun seksuaalirikostutkinnat ja niistä poikkeuksellisen laaja tiedottaminen saivat poliitikot liikkeelle.
 Pääministeri Sipilä  kertoi , kuinka jo aiemmat tapaukset herättivät hänessä "syvän inhon tunteen", ja että jokaisen tänne tulevan on noudatettava Suomen lakeja ja kunnioitettava jokaisen ihmisen koskemattomuutta. Hän muistutti, että vakavat rikokset vaikuttavat kielteisesti oleskeluluvan saamiseen.
 Myös valtiovarainministeri ja kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  tuomitsi jyrkästi uudet seksuaalirikosepäilyt.
 Kulttuuriministeri ja sinisten puheenjohtaja  Sampo Terho   vaati  hallitusta joululomilta hätäkokoukseen kuulemaan sisäministeriä ja turvallisuusviranomaisia. Tiedotteessa Siniset edellytti, että seksuaalirikoksiin syyllistyneet turvapaikanhakijat karkotetaan maasta.
 Samankuuloista kommentoitia tuli myös kokoomuksesta. Sisäministeri  Kai Mykkäsen  (kok.) mukaan kansalaisuuden menettäminen pitäisi olla mahdollista myös törkeisiin seksuaalirikoksiin tuomittujen osalta. Asiasta on jo vireillä  lakiestys .
 Hallitus lupasi muutama viikko sitten hätäapua Oulun kaupungille noin kaksi miljoonaa euroa.
 Painavin  jyrähdys  tuli tasavallan presidentti  Sauli Niinistöltä .
 – On kestämätöntä, että jotkut meiltä turvapaikkaa hakeneet ja jopa turvapaikan saaneet ovat tuoneet tänne pahaa ja luoneet tänne turvattomuutta, presidentti Niinistö totesi  lausunnossaan .
 Julkiseen kekusteluun sytykkeitä
 Oulun rikosepäilyt ovat nostaneet julkiseen keskusteluun tähän mennessä useita aiheita: lasten seksuaalisen nettihoukuttelun, eli niinsanotun groomingin, maahanmuuton, turvapaikkaoikeudet, maastakarkottamiset, kansalaisuuden menettämisen, seksuaalirikosten rangaistusasteikon kiristämisen – ja myös sen, onko reagoinneissa ollut ylilyöntejä.
 Viime maanantaina järjestetyssä  Oulun kaupungin turvallisuusinfossa  kerrottiin kaupungin päätöksestä lopettaa toistaiseksi turvapaikanhakijoiden tutustumiskäynnit kouluihin ja päiväkoteihin.
 Päätöksen on  arvosteltu  lähestyvän jo rasista tapaa hahmottaa maailmaa. Turvapaikanhakijoiden niputtaminen erilliseksi, yhdenmukaiseksi ryhmäksi on Ylen haastatteleman Tampereen yliopiston mediakulttuurin professori  Mikko Lehtosen  mukaan huolestuttavaa.
 On myös pohdittu, onko Oulu lasten seksuaalisuuden hyväksikäytön ja maahanmuuttajien suhteen  ilmiö  – ja  avattu  sitä, mikä on ulkomaalaistaustaisen ja kantaväestön suhde  rikostilastoissa .
 Lue lisää:
 Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta “ilmiön”
 Päivi Happonen: Onko Oulu ainoa paikka, jossa tutkitaan seksuaalirikoksia? Mitä Oulun poliisin tiedotuskampanja sai aikaan?

Oulun seksuaalirikostutkinnoista puolet syyttäjälle helmikuussa  – Näin Suomea järkyttäneet tutkinnat ovat edenneet


Summary: Oulussa vierailleen opetusministerin mukaan valtio odottaa ehdotuksia, miten kaupunkia voidaan tukea.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Tästä on kyse Opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen vieraili Oulussa torstaina. Vierailun taustalla ovat Oulussa viime aikoina esille nousseet seksuaalirikosepäilyt. Opetusministeriön valmistelussa on uusi sosiaalisen median turvallisuustaitoja vahvistava ohjelma.
 Opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.) vieraili torstaina Oulussa. Vierailun taustalla olivat Oulussa viime aikoina esille nousseet  seksuaalirikosepäilyt .
 Vierailullaan ministeri keskusteli esimerkiksi koulujen ja poliisin edustajien kanssa, miten kaupungissa voidaan jatkossa ehkäistä paremmin lapsiin kohdistuvaa hyväksikäyttöä ja seksuaalirikoksia.
 – Ennen kaikkea on keskusteltu siitä, miten voidaan  auttaa Oulua  ja Oulun seutua esillä olleiden seksuaalirikosten torjumiseksi tulevaisuudessa.
 Opetusministerin mukaan Oulussa tehty päätös turvapaikanhakijoiden koulu- ja päiväkotivierailuiden  väliaikaiseksi lopettamiseksi  oli harkittu.
 – Uskon, että Oulussa on tehty hyvää harkintaa ja käyty asioita läpi hyvinkin monien ammattilaisten yhteistyössä. Valtio odottaa Oulun kaupungilta ehdotuksia siitä, miten voimme olla tukemassa ja auttamassa tässä työssä eteenpäin.
 Oulun kaupungin päätös vierailujen lopettamisesta on herättänyt myös  eriäviä mielipiteitä .
 Uusi ohjelma valmistelussa
 Grahn-Laasosen mukaan ministeriöiden valmistelussa on uusi valtakunnallinen ohjelma, jonka avulla pyritään vahvistamaan nuorten sosiaalisen median turvallisuustaitoja. Erityisesti kouluihin suunnattu ohjelma aiotaan ottaa ensin käyttöön Oulussa viime aikoina esille nousseiden seksuaalirikosepäilyjen vuoksi.
 – Ohjelmaa valmistellaan  grooming-ilmiön ja muiden vastaavien sosiaalisen median aikakauden karujen ilmiöiden tunnistamiseksi ja seksuaalisen väkivallan, häirinnän sekä rikosten torjumiseksi. Ohjelma kohdistetaan erityisesti lapsille ja nuorille.
  Nuorista huomaa, että asia on herkkä ja se puhuttaa.   Sanni Grahn-Laasonen
 Valmistelutyö tapahtuu ministerin mukaan moniammatillisessa yhteistyössä. Oleellisia paikkoja ovat koulut, jotka mahdollistavat kokonaisten ikäluokkien kohtaamisen.
 Ministerin mukaan eri tahojen yhteistyö on tärkeää Oulun tilanteessa.
 – On tärkeää, että Oulun alueella pystytään vahvistamaan turvallisuuden tunnetta, saamaan rikolliset kiinni ja rangaistua. Lisäksi pyritään vahvistamaan turvallisuuden tunnetta kouluissa, nuorisotiloissa ja muissa nuorten luonnollisissa ympyröissä.
 "Nuorten puheenvuorot olivat arvokkaita"
 Ministeri kuuli päivän aikana myös nuorten ajatuksia Oulun epäillyistä seksuaalirikoksista.
 – Nuorten puheenvuorot olivat arvokkaita. Heidän näkemyksiään meidän aikuisten kannattaa kuunnella herkällä korvalla, Grahn-Laasonen sanoo.
 Ministeri toivoo, että oululaisnuorilla on aikuisia, joiden kanssa epämukavistakin asioista ja kysymyksistä voi keskustella.
 – Nuorista huomaa, että asia on herkkä ja se puhuttaa.
 Myös sisäministeri  Kai Mykkäsen  (kok.) oli tarkoitus saapua torstaina Ouluun, mutta hänen matkansa peruuntui keskiviikkona Amsterdamissa sääolosuhteiden vuoksi.

Opetusministeri Oulun päätöksestä lopettaa turvapaikanhakijoiden päiväkotivierailut: "Uskon, että Oulussa on tehty hyvää harkintaa"


Summary: Rekisteriin olisi tarkoitus koota valvontaviranomaisen huomaamat epäkohdat ja muut valvontatiedot, jotta asiakkaat voivat paremmin arvioida palvelun laatua.

Sotepalveluja valvovat viranomaiset suunnittelevat, että tiedot valvontakäyntien löydöksistä koottaisiin julkiseen rekisteriin. Rekisteristä löytyisi esimerkiksi hoidon laiminlyönteihin liittyvät valvontapäätökset ja määräykset, joita valvova viranomainen on antanut.
 Ajatuksena on, että itselleen tai läheiselleen sosiaali- tai terveyspalvelua etsivä kansalainen voisi paremmin arvioida, millaista vastinetta saa rahalleen.
 – Jos ollaan menossa kohti valinnanvapautta, ihmisillä tulisi olla sote-palveluista tietoa, johon päätöksen voi perustaa, sanoo Valviran ylitarkastaja  Mari Saramaa .
 Tiedot tulisivat Soteri-rekisteriin, jota Valvira ja aluehallintovirastot kehittävät parhaillaan.
 Soteri? Soteri on suunnitteilla oleva rekisteri, josta voi tarkistaa mitä sotepalveluita on missäkin tarjolla. Kaikkien palveluntuottajien on jatkossa kirjauduttava rekisteriin, olivat ne yksityisiä tai julkisia. Rekisterin tarkoitus on siis toimia eräänlaisena valinnanvapauteen pohjautuvien sosiaali- ja terveyshuoltopalveluiden peruskivenä. Soteri on osa sotepalvelujen tuottamisesta annetun  palveluntuottajalain  toimeenpanoa, ja se on samalla keskeinen osa koko sosiaali- ja terveydenhuollon uudistusta. Lähde:  Valvira
 "Tarkempia toteutustapoja ei olla mietitty"
 Ajatus olisi siis sama kuin  Oiva-raportissa , jossa kuntien elintarviketurvallisuutta valvovat viranomaiset ja arvottavat ravintoloiden hygieniaa hymynaamoilla.
 Sotepalveluiden valvontaraporttien koonti julkiseen rekisteriin on kuitenkin vasta suunnitteluasteella. Viranomaiset eivät vielä osaa sanoa, olisiko sote-palveluiden tuottajia myös pantu paremmuusjärjestykseen.
 – Tarkempia toteutustapoja ei olla mietitty. Mutta meidän on varmaan hyvä miettiä, miten kaikkien olisi helpointa käyttää sellaista palvelua.
 "Läpinäkyvyys voisi myös luoda painetta parantaa palvelun laatua".  Valviran ylitarkastaja Mari Saramaa
 Muutos nykytilanteeseen olisi joka tapauksessa merkittävä. Tällä hetkellä viranomaiset tiedottavat laiminlyönneistä vain poikkeustapauksissa. Tällainen tapaus oli Valviran viimeviikkoinen  päätös  sulkea Esperin hoivakoti Kristiinankaupungissa.
 Suomen tiedotusvälineissä on kuitenkin puitu  lukuisia  hoivapalveluyhtiöiden  laiminlyöntejä , mikä osoittaa, että ongelmat eivät tosiaankaan koske vain yhtä suljettua hoivakotia tai terveysfirmaa.
 Saramaan mielestä olisi hyvä, jos tietoa palveluista ja mahdollisista ongelmista olisi saatavilla muutenkin kuin silloin, kun viranomainen päättää niistä tiedottaa, tai tiedotusvälineet uutisoida. Läpinäkyvyys voisi myös luoda painetta parantaa palvelun laatua, Saramaa arvelee.
 – Onhan se hyvä, että viranomaistoiminta on läpinäkyvää, ja että asiakkailla olisi tietoa sosiaali- ja terveydenhoidon palveluista. Ja jos tiedot ovat julkisuudessa, se luo palveluntuottajille entistä enemmän tahtotilaa panostaa palveluun.
 Soteri-rekisteri on osa palveluntuottajalakia, jota eduskunta ei ole vielä hyväksynyt. Laissa säädettäisiin sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottajien toimintaedellytyksistä, rekisteröinnistä ja valvonnasta. Soteri ja valvontatietojen entistä suurempi läpinäkyvyys ovat siten sidottuja sote-uudistuksen läpimenoon.
 Tiedontarve sotepalveluiden laadusta ei kuitenkaan poistu, vaikka sote-uudistus kaatuisikin. Tälläkin hetkellä suomalaiset valitsevat itselleen hoitoa esimerkiksi palveluseteleitä käyttämällä.
 – Oli valinnanvapauslakia tai ei, asiakkaalle on hyvä, että hänellä on se tieto käytettävissään.
 Lue myös:
 "Monesti työvuoron jälkeen autoon päästyäni purskahdin itkuun" – Hoitajat kertovat kokemuksistaan hoivakodeissa Ylen kyselyssä
 Vanhusten hoivakoteja valvonut Avin päällikkö turhautui työssään ja irtisanoutui: "Yrittäjät ovat sanelleet niitä ehtoja, joilla valvonta tehdään"   Anne Kolehmainen hoiti vanhuksia 10 vuotta ja kertoi tarkastajalle vain iloisia asioita, koska esimiehiä oli tapana totella: "Kaikki oli feikkiä"
 Hoivajättien työntekijät häviävät palkkavertailun kunnille – "Vanhustenhoidon vetovoimaa vähentää myös hoitajille sälytetty siivous ja pyykkäys"
 Keskustakin vaatii nyt hoitajamitoitusta lakiin, SDP riemastui: "Eiköhän sovita asia, Petteri Orpo?" – Orpo: "Desimaalit ovat lillukanvarsia"
 Näin kaikki tapahtui Kristiinankaupungissa – Esperin hoivakodin toiminnan keskeyttämisen taustalta paljastuu vastuunpakoa ja piittaamattomuutta   Ylen selvitys: Vanhusten ravitsemus oli retuperällä Mehiläisen hoivakodissa – letkuruokinnassa ollut asukas ei saanut ravintoa 18 tuntiin

Hymynaamoja hoivakodeille? Viranomaiset suunnittelevat julkista rekisteriä, josta voi tarkistaa sotepalveluiden laadun


Summary: Neljä eri-ikäistä naista kertoo avoimesti seksuaalisesta halustaan Perjantai-dokkarissa Nainen ja halu.

– Ajattelen seksiä koko ajan,  Minna , 39,sanoo, kun häneltä kysytään seksin merkityksestä hänen elämässään.
 Minna huomasi jo nuorena, että seksi tuntui merkitsevän hänelle enemmän kuin monelle hänen seurustelukumppaneistaan. Miehet saattoivat kysyä Minnalta, oliko hän suhteessa vain seksin takia, koska hän halusi sitä niin paljon.
 – Yleensä parisuhteen alussa on se vaihe, kun on paljon seksiä ja läheisyyttä, ja sitten se jostain syystä loppuu. Minulta se ei kuitenkaan lopu, hän kertoo.
 Minna ja kolme muuta eri-ikäistä naista kertovat seksuaalisesta halustaan  Perjantai-dokkarissa Nainen ja halu.  Seksi on heille kaikille tärkeä osa elämää.
 ”Minulla ei ole tarvetta laittaa seksuaalisuuttani johonkin pieneen laatikkoon, jonka kaivan esiin kerran viikossa torstai-iltaisin saunan jälkeen."  Minna, 39
 Seksi merkitsee dokkarin naisille ainakin hauskanpitoa, itsensä tutkimista, tunteiden purkamista ja tietenkin nautintoa. Ennen kaikkea seksi on jotain, mitä naiset haluavat harrastaa häpeilemättä.
 – Mieleeni on iskostunut se, että pojat saavat olla ylpeitä mennessään panemaan, niin miksen minäkin,  Roosa , 19 toteaa.
 – Olen vapauttanut itseni kaikista määritelmistä, mitä tulee seksiin. Seksi on minulle kokemus siinä missä mikä tahansa muukin kokemus. Voin käydä lenkillä, joogata, katsoa telkkaria, tehdä käsitöitä – tai voin harrastaa seksiä,  Suvi , 26, puolestaan kuvailee suhtautumistaan seksiin.
 Katja , 43, eli lapsuutensa uskonnollisessa perheessä ja ajatteli pitkään, että seksi kuuluu vain avioliittoon. Naimisissa ollessaan seksi ei kuitenkaan jaksanut juuri kiinnostaa häntä. Eron jälkeen Katja antoi itselleen luvan pohtia vapaasti sitä, mistä hän syttyy.
 – Minussa avautui jokin lukko, kun tajusin, ettei minun tarvitse tuntea syyllisyyttä siitä, että nautin seksistä. Nykyään ajattelen, että seksi ei ole tärkein asia, mutta kyllä se on yksi tärkeimmistä.
 Katja, 43. Riina Rinne
 Seksiä parisuhteessa, ilman tai kavereiden kanssa
 Kaikilla neljällä naisella on kokemusta perinteisistä parisuhteista, mutta yksiavioinen suhde ei ole heille ainoa tapa nauttia seksuaalisuudesta.
 – Minulla ei ole tarvetta laittaa seksuaalisuuttani johonkin pieneen laatikkoon, jonka kaivan esiin kerran viikossa torstai-iltaisin saunan jälkeen, Minna sanoo.
 Hän on harrastanut seksiä sekä parisuhteissa että niiden ulkopuolella ja ajattelee, että seksin ei tarvitse olla suhteessakaan vain kahden ihmisen välinen asia. Ryhmäseksi on Minnan mielestä yksi tapa, jolla seksuaalisuutta voi laajentaa parisuhteen sisällä.
 Myös Katja on sitä mieltä, että ryhmäseksi tai seksibileissä käyminen yhdessä kumppanin kanssa ovat hyviä tapoja nauttia seksuaalisuudesta myös parisuhteessa.
 Suvi oli puolestaan ajatellut pitkään, että hän kaipasi rinnalleen yhden ihmisen, jonka kanssa olisi suhteessa ja harrastaisi seksiä. Hänen ajatuksensa kuitenkin muuttuivat, kun hän tapasi ihmisiä, jotka elivät avoimessa parisuhteessa ja kertoivat hänelle kokemuksistaan.
 Kerran Suvi tutustui mieheen, joka kertoi ensitreffeillä, että hänellä onkin tyttöystävä.
 – En voinut sille mitään, että minulle tuli siitä hyvä olo. Hän kertoi elämästään niin suoraan ja aidosti, että se oli minulle täysin ok. Ymmärsin, että ehkä parisuhteet eivät olekaan pelkästään sitä, mitä olin kuvitellut niiden olevan.
 "Tapasin ravintolassa naisen. Päädyimme ravintolan vessaan harrastamaan seksiä. Se on yksi kiihottavimmista seksikokemuksista, mitä minulla on ollut."  Minna, 39
 Seksuaalisesti avoin suhde on sittemmin alkanut kiinnostaa myös Suvia, jos oikeanlainen ihminen osuu kohdalle.
 Myös Roosalle avoin suhde on perinteistä parisuhdetta houkuttelevampi vaihtoehto. Tällä hetkellä Roosalla ei kuitenkaan ole vakituista suhdetta, vaan hän harrastaa seksiä esimerkiksi hyvien kavereidensa kanssa.
 – Jos haluaisin seksiä nyt, soittaisin jollekin kaverilleni. Voisimme käydä kahvilla, mutta jos päätyisimme samaan paikkaan yöksi, harrastaisimme luultavasti seksiä, hän kuvailee.
 Roosa, 19. Riina Rinne
 ”Jos harrastaisin seksiä tytön kanssa, voisin saada enemmän orgasmeja”
 Minna, Katja, Suvi ja Roosa ovat kaikki joko harrastaneet seksiä tai toivovat joskus harrastavansa seksiä toisen naisen kanssa. Heitä yhdistää avoimuus kokemuksille seksikumppanin sukupuolesta riippumatta.
 – En tiedä, olenko edes koskaan ajatellut seksuaalista suuntautumistani. Minulle on ihan sama onko ihmisellä penis, vagina tai jokin muu, Minna sanoo.
 Eräs kerta naisen kanssa on jäänyt Minnalle erityisesti mieleen.
 – Olin parikymppinen, kun tapasin ravintolassa naisen. Tunsimme molemmat heti voimakasta vetoa toisiimme, ja päädyimme ravintolan vessaan harrastamaan seksiä. Se on yksi kiihottavimmista seksikokemuksista, mitä minulla on ollut, Minna kertoo.
 Kaikki neljä naista ovat kuitenkin pääsääntöisesti harrastaneet seksiä miesten kanssa. Aiemmat seksikokemukset eivät tästä huolimatta määritä naisten seksuaalista suuntautumista, vaan he ovat avoimia uusille kokemuksille.
 – Toinen nainen on sellainen jännittävä arvoitus vielä. Olen löytänyt Tinderista naisia ja käynyt treffeillä, mutta vielä mikään ei ole edennyt sen pidemmälle, Roosa sanoo.
 "Jos olisin tytön kanssa, luulen, seksi voisi olla vielä syvempää, koska naisena ymmärtäisimme toisiamme paremmin."  Roosa, 19
 – Ihminen menee minulla sukupuolen edelle. Se syvyys, mitä seksiin liittyy, voisi olla koettavissa minkä sukupuolisen ihmisen kanssa tahansa, Suvi puolestaan kertoo.
 Suvi, 26. Riina Rinne
 Seksi naisen kanssa sytyttää osin eri syistä kuin seksi miehen kanssa. Minna sanoo, että hän luottaa helpommin naisiin kuin miehiin. Myös Suvi ja Roosa ovat sitä mieltä, että naisen kanssa henkinen yhteys ja ymmärrys toisen nautinnosta voisivat olla syvempiä kuin miehen kanssa.
 – Jos olisin tytön kanssa, luulen, että voisin saada enemmän orgasmeja. Seksi voisi olla vielä syvempää, koska naisena ymmärtäisimme toisiamme paremmin, Roosa sanoo.
 Alistuminen sytyttää, mutta kiihottavinta on yhteys
 Dokkarin naisilla on yhteneviä ajatuksia myös alistumisesta seksin aikana. He kaikki kokevat toisen henkilön kontrolloivat otteet seksin aikana kiihottavina, joskin mieltymyksissä on myös eroja.
 Suvia kiehtoo ajatus siitä, että hän on fyysisesti vahvemman henkilön kannateltavana. Roosaa alistumisessa sytyttää kumppanin itsevarmuus – se, että tämä ottaa, mitä haluaa. Katja on puolestaan eronsa jälkeen havainnut alistumisen hyvin isoksi osaksi omaa seksuaalisuuttaan.
 – Tunnistan itsessäni sen, että kontrollointi, maskuliinisuus ja käskyttäminen kiihottavat. Se, että nainen on se joka antautuu, ja mies on se jolla on valta, Katja sanoo.
 "Jos minulla ei ole yhteyttä toiseen ihmiseen, hän voi tehdä mitä vaan, enkä syty."  Katja, 43
 Alistuminen ja rajut otteet kiihottavat naisia sekä todellisuudessa että fantasiatasolla. Fantasioiden joukossa on paljon myös sellaisia asioita, joita naiset eivät välttämättä haluaisi oikeassa elämässä kokeilla.
 – Fantasioissa kiihotun ryhmäseksistä, jossa on rajuakin alistamista. Todellisuudessa hyvin riittää vaikka tukasta vetäminen, Roosa kuvailee eroa fantasioiden ja todellisuuden välillä.
 Vaikka kaikki neljä naista kokevat alistumisen kiihottavana, he ovat kaikki myös yhtä mieltä siitä, mikä saa heidän halunsa syttymään kaikkein helpoiten: syvä yhteys seksikumppaniin.
 – Lopulta ei ole kyse mistään tempuista. Jos minulla ei ole yhteyttä toiseen ihmiseen, hän voi tehdä mitä vaan, enkä syty, Katja sanoo.
 – Kiihottavinta on täydellinen hyväksytyksi tulemisen tunne.
 Naisen vahva seksuaalisuus on yhä tabu
 Kaikki dokkarin naiset haluavat puhua nautinnostaan, mutta he tunnistavat tiettyjä esteitä, joita ympäröivä kulttuuri asettaa suoralle puheelle seksistä – varsinkin, kun se tulee naisen suusta.
 – Kun yritän kertoa sitä, mistä nautin ja mitä haluan seksissä, minussa nousee kauhean vahva pelkoreaktio, että näin ei saa sanoa. Että jos kerron, mitä haluan, voi käydä huonosti, Suvi kertoo ja liikuttuu kyyneliin asti puhuessaan.
 Myös Katja tunnistaa tuon pelon. Hänellä on kokemuksia siitä, että avoin puhe seksistä on tulkittu suoraan halukkuudeksi harrastaa seksiä, eikä kielteistä vastausta ole haluttu uskoa.
 Roosalla ja Minnalla puolestaan on kokemuksia siitä, että heidät on seksuaalisuutensa vuoksi leimattu kielteisellä tavalla.
 – Joskus yläasteella, kun alkoi olla ensimmäisiä seksikokemuksia, tuli sellainen olo että olen joku seksifriikki ja että haluan seksiä todella paljon enemmän kuin muut, Roosa kertoo.
 – Minulla on ollut useita parisuhteita, joissa miehillä on ollut vaikeuksia suhtautua vahvaan seksuaalisuuteeni. Jos olen esimerkiksi kertonut pitäväni peppuseksistä, mies on sanonut, että se on inhottavaa. Muutenkin ne asiat, joista minä nautin, on yritetty painaa alas, Minna puolestaan kertoo kokemuksistaan.
 Minna, 39. Riina Rinne.
 Naiset ovat yhtä mieltä siitä, että avoin puhe omasta halusta on väylä kohti seksuaalisen itsemääräämisoikeuden yhä kokonaisvaltaisempaa toteutumista. Pelko ja häpeä eivät katoa vaikenemalla, ja siksi he haluavat rohkaista myös muita naisia puhumaan.
 – Ehkä pääsemme vielä joskus siihen pisteeseen, että se turvan tunne syntyykin siitä, että sanomme, mitä haluamme – sen sijaan, että yritämme piilottaa sen, Suvi sanoo.
 Riina Rinne
 Yle Perjantai
 Perjantai-dokkari: Nainen ja halu katsottavissa Areenassa täällä.
 Lue myös:
 Haaveena seksimyönteinen Suomi – 50 vuotta täyttävä Sexpo vaatii seksuaalisuuden huomioimista kaikessa päätöksenteossa
 Saitko viikonloppuna tarpeeksi seksiä? Asiantuntijat kannustavat lopettamaan seksikertojen laskemisen
 Eroottinen sidonta nostaa esiin vahvoja tunteita ja on joillekin jopa seksuaalinen identiteetti – "Sanotaan, että köydet eivät valehtele"

Mitä naiset haluavat seksiltä ja miksi heidän on vaikeaa puhua siitä? "Kiihottavinta on täydellinen hyväksytyksi tulemisen tunne"


Summary: Ilmaston kannalta hyödyllisintä olisi rajoittaa etenkin turvemailla kasvavien metsien raivaamista, arvioi Luonnonvarakeskus.

Suomen kannattaisi vähentää metsäkatoa ja toisaalta lisätä metsitystä ilmastonmuutosta kiihdyttävien päästöjen vähentämiseksi.
 Näin todetaan Luonnonvarakeskuksen (Luke) tuoreessa  tutkimuksessa , joka käsitteli maankäytön roolia Suomen ilmastotoimissa.
 Suomessa metsäkato liittyy siihen, että metsiä raivataan rakentamisen ja toisaalta maatalouden tieltä. Metsäkato ei siis johdu metsätalouden hakkuista, jotka ovat yleensä esillä metsien hiilinieluja koskevissa keskusteluissa.
 Luken tutkimuksen mukaan metsäkato on Suomessa vähäistä suhteessa metsien kokonaispinta-alaan.
 Viime vuosina vain 0,1 prosenttia metsäalasta, eli vajaat 19 000 hehtaaria, on kaadettu vuosittain rakentamisen ja maatalouden takia.
 Kuva kuitenkin muuttuu, kun katsotaan metsäkadon tuottamia päästöjä.
 Tilastokeskuksen mukaan metsäkadosta on aiheutunut vuosittain noin 3,6 miljoonan hiilidioksiditonnin edestä nettopäästöjä vuosina 2007–2016.
 Määrä vastaa suuruusluokaltaan noin kuutta prosenttia Suomen kokonaispäästöistä tai Suomen kuorma-autojen yhteenlaskettuja vuosipäästöjä.
 Metsän raivaaminen viljelysmaaksi selittää metsäkadon päästöistä yli puolet ja rakentaminen noin kolmanneksen.
 Syytä on muistaa, että metsäkadon aiheuttamista päästöistä huolimatta kokonaisuutena Suomen poistavat ilmakehästä moninkertaisen määrän hiilidioksidia vuosittain.
 Silti metsäkadon vähentäminen kannattaa, sillä se helpottaa Suomelle EU:ssa jyvitettyjen ilmastotavoitteiden saavuttamista.
 Lannan levitykseen vaihtoehtoja
 Luken mukaan euroissa mitattuna tehokkain ilmastotoimi maankäytön saralla olisi vähentää erityisesti turvemailla sijaitsevien metsien raivaamista.
 Keskeinen syy metsänraivaukseen turvemailla on kasvavien karjatilojen tarve löytää lisää maapinta-alaa lannanlevitykseen.
 Karjatilalliset eivät tee tätä pahantahtoisuuttaan, vaan tilanne johtuu karjatiloille asetetuista lannanlevityksen pinta-alavaatimuksista sekä maatalouden tukipolitiikasta.
 Tuet ovat vähentäneet peltomaan tarjontaa markkinoilla, mikä on näkynyt peltojen vuokrien kallistumisena. Yhtälö aiheuttaa sen, että kasvavan karjatilan on usein kannattavaa kaataa metsää lannanlevityksen tieltä.
 Tutkimuksen mukaan metsäkadon hillitsemiseksi tarvittaisiinkin kannustimia siihen, että maanomistajat tarjoaisivat olemassa olevia peltojaan nykyistä useammin karjatilojen käyttöön.
 Tämä voisi toteutua esimerkiksi pitkiä vuokra- ja rehuntuotantosopimuksia tai maanvaihtoa suosimalla.
 Lisäksi lannan hyötykäyttöä esimerkiksi biokaasun tuottamiseksi tulisi edistää, toteaa Luke.
 Raivausta voisi hillitä myös maksuilla
 Tutkimuksen mukaan metsien raivaamista voitaisiin vähentää tehokkaasti myös maankäytön muutoksiin kohdistuvilla maksuilla.
 Maksua voitaisiin periä esimerkiksi tilanteissa, joissa metsää kaadetaan asuin-, loma- tai teollisuusrakentamisen sekä infrastruktuurihankkeiden, kuten sähköverkkojen ja tuulipuistojen rakentamisen tieltä.
 Luken mukaan metsänomistajia voitaisiin taas tukea kasvattamaan metsien hiilivarastoja niin kutsuilla hiilikorvauksilla. Samaa ovat esittäneet myös  metsäekonomistit .
 Metsityksellä voitaisiin puolestaan edistää esimerkiksi metsitystuen avulla.
 Metsityksen kohteina voisivat Luken mukaan olla esimerkiksi kasvukunnoltaan heikot ja ruuantuotannon kannalta merkityksettömät ja sijainniltaan syrjäiset pellot.
 Metsitystuen käyttöönotto olisi kuitenkin kytkettävä samanaikaisiin metsäkadon hillintätoimiin, jotta se ei kannustaisi metsitykseen yhtäällä mutta metsänraivaukseen toisaalla.
 Lue myös:
 Professorit haluavat ison käänteen: Metsänomistajille maksettava korvauksia puuston hiilivaraston kasvattamisesta
 Ihmiskunnan ratkaisevat vuodet – Jättiraportti: Ilmaston lämpeneminen voidaan rajata 1,5 asteeseen, jos päästöt nollataan ennätysnopeasti

Metsää katoaa Suomesta lannan levityksen ja kaupungistumisen tieltä – Luken tutkimus: Raivausta voisi suitsia maksuilla


Summary: Kittilä-käräjät jatkuivat asianomistajan, irtisanotun Kittilän kunnanjohtajan Anna Mäkelän loppulausunnolla.

Irtisanottu Kittilän kunnanjohtaja Anna Mäkelä ei ollut itse paikalla torstaina Rovaniemellä kun hänen loppulausuntonsa kuultiin Lapin käräjäoikeudessa. Lausunnon esitti videoyhteydellä hänen asianajajansa John-Henrik Spåre.
 Anna Mäkelä vaatii 20 000 euron korvauksia työsyrjinnästä.
 Normaalista korkeampaa vahingonkorvausta perustellaan yli vuoden kestäneellä, poikkeuksellisella syrjinnällä, johon syyllistyi useita henkilöitä. Se aiheutti stressiä, unettomuutta ja vaaransi Mäkelän terveyden.
 – Tämä on kaikkea muuta kuin normaali työsyrjintärikos, Mäkelän asianajaja Spåre perustelee.
 Mäkelän mukaan syrjintä alkoi joulukuussa 2013 Levin hissiyhtiön johtajasta jätetyn tutkintapyynnön jättämisestä ja jatkui aina marraskuuhun 2014 saakka, jolloin valtuusto irtisanoi hänet.
 Taustalla kosto
 Anna Mäkelän mukaan hänen painostamisensa, huonon kohtelunsa ja laittoman irtisanomisensa taustalla oli kosto tutkintapyynnöstä, jonka hän teki Levin hissiyhtiön toimitusjohtajasta Jouni Palosaaresta.
 Mäkelällä oli omasta mielestään sekä oikeus että velvollisuus tehdä tutkintapyyntö tilanteessa, jossa tietoon oli tuotu epäily hissiyhtiön toimitusjohtajan väärästä toiminnasta hissihankinnan yhteydessä. Kittilän kunta omistaa enemmistön Levin hissiyhtiöstä.
 Spåren mukaan tapahtumien aikajana osoittaa, että kunnanjohtaja Mäkelän kohtelu muuttui 3,5 vuoden moitteettoman työskentelyn jälkeen heti tutkintapyynnön jättämisen jälkeen. Mäkelää vaadittiin muun muassa vetämään tutkintapyyntö pois ja pyytämään anteeksi.
 – Anteeksipyyntövaatimus todistaa tämän todeksi, Spåre sanoo.
 Keksittyjä perusteita
 Vastaajat ovat syyskuussa alkaneiden käräjäistuntojen ajan kiistäneet kostomotiivin ja sanovat epäluottamuksen Mäkelään syntyneen pitkän ajan kuluessa.
 Spåren mukaan ennen tilapäisen valiokunnan perustamista ei löydy mitään selvää kirjallista todistelua Mäkelän irtisanomisen tueksi. Jälkikäteen keksityt väitteet muun muassa luottamuspulasta eivät ole laillinen peruste kunnanjohtajan irtisanomiselle.
 – Mäkelä irtisanottiin lainvastaisella tavalla sekä syillä, Spåre summaa.
 Spåren mukaan kaikilla vastaajilla oli useista ohjeistuksista johtuen hyvä tieto. Se osoittaa tahallisuuden.
 Syytetyt ääneen ensi viikolla
 Toisin kuin syksyn istunnoissa, loppulausuntoa oli kuulemassa oikeusvirkailijoiden lisäksi vain kaksi toimittajaa.
 Mäkelän loppulausunnolle oli varattu koko päivä aikaa, mutta istunto oli ohi alle tunnissa. Se yllätti loppulausuntojen pituudesta aikaisemmin huolestuneen käräjätuomarinkin.
 Vastaajien loppulausuntoja kuullaan 5. helmikuuta alkaen Lapin käräjäoikeudessa.

Erotettu Kittilän kunnanjohtaja Anna Mäkelä vaatii 20 000 euron korvauksia työsyrjinnästä: "Syrjintää kesti lähes vuoden ja se oli mielessä aamusta iltaan"


Summary: Saksa aikoo luopua rusko- ja kivihiilestä vuoteen 2038 mennessä. Hiilen louhinnalla on iso työllistävä merkitys varsinkin entisen Itä-Saksan alueella, jossa moni muu teollisuus lopetettiin Saksojen yhdistyessä.

BERLIINI/ POTSDAM/ SPREMBERG  Saksan elinkeinoministeriön edusta on täynnä huutavia ja viheltäviä mielenosoittajia.
 Noin kolmensadan kaivostyöläisen joukko on saapunut Berliiniin sadan kilometrin päästä, Lausitzin ruskohiilialueelta osoittamaan mieltään työpaikkojensa puolesta.
 Suurin osa mielenosoittajista on nuoria. He lyövät tyhjiä öljytynnyreitä kuin rumpuja ja puhaltavat punaisiin muovitorviin. Yksi heistä on  Christian Leese .
 – Olemme täällä kotiseutumme ja ruskohiilen takia. Haluamme tehdä töitä Lausitzissa myös tulevaisuudessa, Cottbusista Lausitzin alueelta kotoisin oleva nuori mies sanoo.
 Mielenosoittajat ovat täällä, sillä  hiilikomissioksi kutsuttu 28-jäseninen työryhmä on ehdottanut , että Saksa luopuisi hiilen polttamisesta asteittain vuoteen 2038 mennessä.
 Leese ei ota kantaa vuosilukuun. Hän seisoo elinkeinoministeriön edessä, koska hänen haluaa jatkaa työssään eikä hänen koulutuksellaan ole Lausitzissa muita työpaikkoja.
 Lausitzin alue on yksi Saksan neljästä suuresta ruskohiiliesiintymästä. Kaivostoiminta työllistää siellä suoraan 8 000 ihmistä. Välillisesti kaivostoiminnasta saa työnsä 22 000 ihmistä.
 Aivan Puolan rajan tuntumassa sijaitsevalla alueella on kaikkein vähiten muita työllistymismahdollisuuksia.
 Mielenosoittajat elinkeinoministeriön edessä Berliinissä. Uwe Tautenhahn / Yle
 "Miksi emme pysty siihen, mihin DDR pystyi?"
 Yksi Lausitzin alueen kaupungeista on rajun rakennemuutoksen jo kerran kärsinyt Spremberg.
 Kun DDR lakkasi olemasta ja Itä ja Länsi yhdistyivät vuonna 1990, suljettiin useita tehtaita ja moni muutti läntiseen Saksaan työn perässä. Sprembergissä suljettiin tekstiili- sekä lasitehtaat ja väestöstä pois muutti vajaa kolmannes.
 Ainoaksi vahvaksi elinkeinoksi alueelle jäi kaivosteollisuus. Nyt sekin viedään.
 Pormestari Christine Herntier on huolestunut Lausitzin tulevaisuudesta. Uwe Tautenhahn / Yle
 – Miten voi olla, että köyhä DDR kykeni aikoinaan panostamaan tähän alueeseen ja houkuttelemaan tänne ihmisiä tekemään töitä teollisuudessa näillä seuduilla? Miksei se onnistu tänä päivänä? Olemmeko Saksassa niin heikkoja? kysyy Sprembergin pormestari  Christine Herntier  kärjistäen.
 Sitoutumaton pormestari vaatii Saksan liittohallitukselta toimia, jotta ihmisillä olisi tulevaisuuden näkymiä. Saksan hiilikomission jäsenenä hän on pystynyt tuomaan alueen tarpeet esille korkealla tasolla.
 Herntier haluaa Lausitziin uusia moderneja teollisuustyöpaikkoja, valtion virkoja sekä parempia liikenneyhteyksiä, jotta väestö voisi pendelöidä Berliiniin. Nykyisellään matka kestää puolitoista tuntia suuntaansa.
 Energiasisällöltään vähäistä kivihiiltä louhitaan valtavista avolouhoksista.  Uwe Tautenhahn / Yle
 "Kun kaivostoiminta loppuu, voimme sammuttaa valot"
 Ruokakaupan edessä vastaan tulee ostoskärryjä hiekoitetulla asfaltilla työntävä  Jürgen Krüger . Eläkkeellä oleva mies on hänkin ollut töissä avolouhoksessa.
 – Olemme kasvaneet aikuisiksi ruskohiilen varjossa. Kun avolouhostoiminta loppuu, voinemme sammuttaa täältä valot. Mitä muuta täällä voisi tehdä? Hoitaa paria tuulimyllyä? Vastustan tätä, Krüger sanoo.
 Rajan toisella puolella Puolassa avataan kohta uusi avolouhos. Krügerin mielestä Saksa ei voikaan yksin estää ilmastonmuutosta.
 Kaivostyöläisten ja voimalaitosten ammattiyhdistyksen paikallisjohtaja Ute Liebsch oli mukana järjestämässä Berliinin mielenosoitusta. Uwe Tautenhahn / Yle
 Kaivostyöläisten ammattiliiton IG BCE:n piirijohtaja  Ute Liebsch  kertoo, että varsinkin nuoret jäsenet ovat huolissaan asuntolainoistaan. Vanhemmat työntekijät puolestaan toivovat ehtivänsä eläkkeelle ennen kuin ruskohiilestä luovutaan.
 – Nuoret työntekijät ovat tunnekuohussa. Facebookissa yritettiin järjestää keltaliiviprotestia Ranskan mallin mukaisesti. Emme vielä tiedä, voiko mieliala tipahtaa johonkin suuntaan, Liebsch sanoo.
 Liebsch oli mukana järjestämässä elinkeinoministeriön edessä Berliinissä järjestettyä mielenosoitusta. Kuten Sprembergin pormestari, myös hän toivoo alueelle uusia teollisuustyöpaikkoja.
 Valtion hän toivoo järjestävän alueelle esimerkiksi armeijan työpaikkoja, vaikkapa panssariprikaatin tukikohdan, sillä hänestä Saksan ammattiarmeija kaipaa lisää työvoimaa.
 Mielenosoitus Berliinissä ruskohiiliteollisuuden työpaikkojen puolesta. Uwe Tautenhahn / Yle
 Professori: Grönlannin jäät sulavat, osa Tanskan ja Saksan rannikkoalueista jää veden alle
 Lausitz sijaitsee Brandenburgin osavaltiossa. Sen pääkaupungissa Potsdamissa majaansa pitää Potsdam-Institut für Klimafolgenforschung (PIK) eli ilmastonmuutoksen seurausten tutkimuslaitos.
 Ilmastonmuutosta tutkivien laitosten kärkikastiin kuuluvan PIK:n ilmastotutkija, professori  Hans Joachim Schellnhuber  ei moiti Saksan hiilikomission päätöstä luopua hiilen käytöstä. Päinvastoin. Hänen mukaansa hiilestä luopumisella on kiire.
 Ilmastotutkija nostaa kiireen syyksi Golfvirran muutokset, Australian kuumuusaallon, Kalifornian metsäpalot sekä koko ajan nopeammin sulavat Grönlannin jäät.
 Grönlannin kohdalla kriittinen taitepiste on saatettu professorin mielestä jo ohittaa.
 – Osa Tanskasta ja Pohjois-Saksan rannikosta jää veden alle, eivätkä ihmiset voi enää asua siellä. Silloin kysytään, kuka on vastuussa tästä, Schellnhuber sanoo.
 Ilmastonmuutostutkija, professori Hans Joachim Schellnhuber varoittaa, että ilmastomuutos ei odota. Uwe Tautenhahn / Yle
 Professorin mielestä Saksan vastuu asiassa on iso. Historiallisesti katsottuna Saksa kuuluu niihin maihin, joiden hiilidioksidipäästöt ovat olleet suurempia kuin muilla mailla, kuten Britannialla ja Yhdysvalloilla.
 Schellnhuber sanoo, että hiilestä luopuminen on Saksalle helppo toimenpide hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Saksan tekemisillä on merkitystä, sillä kaikki maat seuraavat, mitä Saksa tekee ilmastoasioissa.
 – Jos Saksa pettää tässä asiassa, kaikki muut voivat nojata rennosti taaksepäin todeten, että kun rikas ja teknisesti kehittynyt Saksa ei pidä lupauksiaan, niin ei kenenkään muunkaan tarvitse pitää lupauksiaan.
 Ydinvoimasta Saksa on päättänyt luopua jo vuoteen 2022 mennessä. Ilmastotutkija toteaa, että ilmaston ja päästöjen vähentämisen kannalta olisi saattanut olla järkevää luopua ensin hiilivoimasta.
 Mutta koska myös ydinvoima kuormittaa ympäristöä, oli päätös luopua siitä ensin Schellnhuberin mukaan kuitenkin oikea.
 Professori ei usko Saksan sähköenergian loppuvan, vaikka maa luopuu ydinvoimasta, rusko- ja kivihiilestä. Hänen mukaansa Saksan energiantuotannon ylikapasiteetti on valtava.
 Schwarze Pumpen ruskohiilivoimalaitos Sprembergin ulkopuolella. Uwe Tautenhahn / Yle
 AfD haluaa jatkaa hiilen polttamista
 Vauras Saksa päättää torstai-iltana millä tavalla Lausitzia ja muita alueita kompensoidaan, jotta maa voisi luopua hiilen käytöstä sähköntuotannossaan. Tällä hetkellä maan sähkötuotannosta melkein neljäsosa tuotetaan ruskohiilellä.
 Päätöksellä ja sen seurauksilla on poliittista merkitystä muun muassa siksi, että Brandenburgin osavaltiossa pidetään ensi syyskuussa osavaltiovaalit. Energia- ja työllisyysasiat saattavat nousta vaaliteemoiksi.
 Valtavista avolouhoksista louhittavan, energiasisällöltään vähäisen mutta halvan ruskohiilen käytön lopettamista vastustaa AfD eli Vaihtoehto Saksalle -puolue. Lausitzin alueella puolue, joka on tunnettu lähinnä maahanmuuttajavastaisuudestaan, saattaakin voittaa puolelleen uusia äänestäjiä.
 Jo muukalaispelko johti kannatuksen kasvuun, mutta nyt on kyse vielä suuremmasta asiasta eli ihmisten omasta toimeentulosta.
 Brandenburgin osavaltion pääministeri Dietmar Woidken mielestä samoja virheitä ei saa tehdä kuin Saksojen yhdistämisen yhteydessä. Uwe Tautenhahn / Yle
 Muutaman kilometrin päässä ilmastonmuutoksen seurausten tutkimuslaitoksesta PIK:sta sijaitsee pääministerin virasto. Brandenburgin osavaltion demaripääministeri  Dietmar Woidken  mielestä Saksa ei saisi toistaa samoja virheitä, joita tehtiin Länsi- ja Itä-Saksan yhdistämisen yhteydessä.
 – Yhteiskunta ei saa revetä niin, että teollisuusyritykset muuttavat pois, ihmiset jäävät työttömiksi, eikä heillä on tulevaisuudennäkymiä, pääministeri Woidke sanoo Ylen haastattelussa.
 Hänen mielestään poliitikkojen pitää olla erityisen tarkkoja tehdessään päätöksiä, jotka vaikuttavat suoraan ihmisten elämään. Sitä, kumpi on suurempi haaste, pakolaiskriisi vuonna 2015 vai hiilestä luopuminen nyt, Woidke ei halua vertailla.
 – Kysymys yksittäiselle ihmiselle on se, voinko jatkossa elää sillä tavalla kuin olen tähänkin mennessä elänyt. Vai muuttuuko kaikki hirveällä vauhdilla?
 Brandenburgin pääministerin mielestä politiikan tärkein tehtävä on tarjota ihmisille turvallisuutta.
 Voit keskustella aiheesta, kommentointi on auki kello 22 saakka.

Ilmastosyyt saavat Saksan luopumaan hiilen käytöstä – Kaivosmies Christian Leese pelkää, että heidät unohdetaan


Summary: Riskiarvio kattaa 20 uhkaa tai vakavaa häiriötä, jotka ovat Suomessa mahdollisia. Yhdeksän uhkaa on nyt aiempaa todennäköisempiä.

Sisäministeriön torstaina julkaisemassa  tuoreessa Suomen riskiarviossa on lueteltuna uhkia ja häiriöitä, jotka voivat aiheutua muun muassa informaatiovaikuttamisesta, ilmastonmuutoksesta tai terrorismista.
 Riskiarviossa on pyritty huomioimaan häiriötilanteiden vaikutus yhteiskunnan elintärkeisiin toimintoihin ja pyritty löytämään riskejä, joilla on laajempaa kansallista merkitystä.
 Riskiarvio ei ainoastaan listaa 20 eri uhkaa vaan arvioi myös, onko uhkan tai häiriön todennäköisyys kasvanut vai pysynyt ennallaan.
 Näiden uhkien todennäköisyyden arvioitiin kasvaneen:
 Informaatiovaikuttaminen
 Informaatiovaikuttamisella pyritään järjestelmällisesti hämmentämään julkista keskustelua sekä häivyttämään totuuden ja valheen rajaa.
 Riskiarvion mukaan informaatiovaikuttamisen yleistyminen taustalla on tiedonvälityksen muuttuminen ja nopeutuminen, sosiaalinen media sekä informaatiokanavien lisääntyminen.
 Toiseksi syyksi informaatiovaikuttamisen yleistymiseen riskiarvio listaa valtiot, jotka hyödyntävät uusia teknologioita tekemällä systemaattisia informaatio-operaatioita kohteen heikentämiseksi.
 Informaatiovaikuttamisen vaikutukset Suomen elintärkeisiin toimintoihin arvioidaan kauttaaltaan melko suuriksi.
 Poliittinen, taloudellinen ja sotilaallinen painostus
 Poliittisella, taloudellisella ja sotilaallisella painostuksella pyritään vaikuttamaan valtioihin sellaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, joihin painostuksen kohteena oleva valtio ei muuten suostuisi.
 Painostuksen tarkoituksena on muun muassa kyseenalaistaa poliittisen johdon toimintakyky ja aiheuttaa epävarmuutta.
 Suomeen voidaan riskiarvion mukaan esimerkiksi kriisitilanteissa kohdistaa taloudellisia ja poliittisia keinoja Euroopan unionille vihamielisten tahojen toimesta.
 On myös mahdollista, että Suomessa asuvien ja maahan saapuvien ulkomaalaisten ristiriidat viranomaisten ja valtaväestön kanssa uutisoidaan mediassa näyttävästi syöttämällä esimerkiksi väärää tietoa.
 Poliittinen, taloudellinen ja sotilaallinen painostuksen vaikutukset Suomen elintärkeisiin toimintoihin arvioidaan melko suuriksi. Talouden, infrastruktuurin ja huoltovarmuuden osalta vaikutukset arvioidaan jopa erittäin suuriksi.
 Laajamittainen maahantulo
 Suomessa laajamittaisen maahantulon merkittävimmät vaikutukset Suomen elintärkeisiin toimintoihin liittyyvät sisäiseen turvallisuuteen ja yhteiskunnan henkiseen kriisinkestokykyyn. Riskinä on, että kansalaiset lakkaavat uskomasta, että tilanne on viranomaisten hallinnassa.
 Pitemmällä aikavälillä uhkana ovat laajamittaisen maahantulon vaikutukset julkiseen talouteen. Maahantulijoiden joukossa voidaan riskiarvion mukaan myös soluttaa Suomeen rikollisia, tiedustelijoita ja erikoisjoukkoja.
 Laajamittaisella maahantulolla tarkoitetaan tilannetta, jossa maahantulijoiden virta on jatkuvaa, tulijoiden määrä on suurempi kuin poistuma, eikä saapuneita henkilöitä kyetä normaaleilla rajavalvonnan järjestelyillä rekisteröimään maahantulon edellytysten selvittämiseksi.
 Riskiarvion mukaan laajamittaisen maahantulon elintärkeät vaikutukset Suomen puolustuskykyyn tai talouteen ovat kuitenkin melko pieniä.
 Viestintäverkkojen- ja palveluiden vakavat häiriöt
 Riskiarviossa viestintäpalveluiden ja -verkon häiriöt arvioidaan vaikutuksiltaan elintärkeisiin toimintoihin erittäin suuriksi.
 Vaikutukset näkyisivät lähes kaikessa yhteiskunnan toiminnassa, mikäli kansalaisten mahdollisuus keskinäiseen yhteydenpitoon, yhteiskunnan johtaminen ja joukkoviestintä eivät toimisi normaalisti.
 Merkittävimpiä toimintahäiriöiden aiheuttajia ovat laite- ja ohjelmistoviat tai sähkönjakeluongelmat, mutta häiriöt voivat olla myös seurausta tahallisesta häirinnästä.
 Kyberuhkia ja viestinnän tahallista häirintää voivat harjoittaa muun muassa rikolliset, terroristit sekä valtiolliset toimijat.
 Mikrobilääkeresistenssi
 Mikrobilääkeresistenssissä on kyse siitä, että mikrobit muuttuvat vastustuskykyisiksi infektioiden hoidossa käytetyille lääkkeille. Ilmiö koskee niin ihmisiä kuin eläimiäkin.
 Riskiarvion mukaan uhka koskisi suomalaisia hoitolaitoksia ja niiden potilaita, tuotantoeläimiä ja niiden kanssa työskenteleviä sekä seuraeläimiä ja niiden omistajia. Vastustuskykyiseen mikrobiin voivat sairastua myös perusterveet ihmiset niin kotimaassa kuin ulkomaan matkoilla.
 Mikrobilääkeresistenssin vaikutukset Suomen elintärkeisiin toimintoihin arvioidaan kuitenkin melko pieniksi.
 Helposti leviävä vakava eläintauti
 Riskiarvion mukaan helposti leviävät, vakavat eläinten virustaudit voivat Suomeen levitessään vaikeuttaa merkittävästi kotieläintuotantoa ja vahingoittaa luonnonvaraisia eläimiä.
 Vakavat eläintaudit saattavat myös estää tai haitata merkittävästi eläinten tai tuotteiden vientiä tai kauppaa. Joissain tapauksissa tauti saattaa myös tarttua eläimistä ihmisiin ja aiheuttaa vakavan sairastumisen.
 Myös helposti leviävän vakavan eläintaudin vaikutukset Suomen elintärkeisiin toimintoihin arvioidaan kuitenkin melko pieniksi.
 Vesihuollon häiriöt
 Vedenjakelun häiriö voi johtua esimerkiksi rankkasateiden, tulvien tai myrskyjen kaltaisista luonnonilmiöstä tai ihmisen vahingossa tai tahallaan aiheuttamasta toiminnasta.
 Suomessa merkittävin vedenjakelun häiriö kohdistuu taajamien keskustoihin, joissa on usein ikääntynyt vedenjakelun infrastruktuuri.
 Riskiarvion mukaan ilmastonmuutoksen mukanaan tuomien sään ääri-ilmiöiden yleistymisen arvioidaan lisäävän myös kuivuudesta johtuvien vedenjakeluhäiriöiden riskiä.
 Vesihuollon häiriöiden vaikutukset Suomen elintärkeisiin toimintoihin arvioidaan kokonaisuudessaan melko pieniksi, mutta talouden, infrastruktuurin ja huoltovarmuuden osalta vaikutukset arvioidaan jopa erittäin suuriksi.
 Elintarvikehuollon häiriöt
 Myös elintarvikehuollon häiriöt voivat olla tahattomia tai tahallisia. Ongelmia voi olla elintarvikkeiden alkutuotannosta aina maksujärjestelmien toimimattomuuteen saakka.
 Taustalla saattavat olla myrskyt ja kuivuus tai kasvi- tai eläintaudit. Ne saattavat vaikuttaa Suomeen, vaikka ne tapahtuisivatkin ulkomailla.
 Ilmastonmuutoksen mukanaan tuomien sään ääri-ilmiöiden yleistymisen arvioidaan vaikuttavan maailman ruuantuotantoon pitkällä aikavälillä.
 Myös elintarvikehuollon häiriöiden vaikutukset Suomen elintärkeisiin toimintoihin arvioidaan kokonaisuudessaan melko pieniksi, mutta talouden, infrastruktuurin ja huoltovarmuuden osalta vaikutukset arvioidaan jopa erittäin suuriksi.
 Merellinen monialaonnettomuus
 Riskiarvion mukaan öljy- ja kemikaalikuljetusten määrän voimakas kasvu Itämerellä on lisännyt vakavien ympäristöonnettomuuksien mahdollisuutta. Merikuljetusten määrän Suomenlahdella arvioidaan myös kasvavan edelleen.
 Myös maissa tapahtuva vuoto voi aiheuttaa, että mereen pääsee suuria määriä öljyä tai kemikaaleja.
 Öljy- ja kemikaalionnettomuus aiheuttaa usein vaikeasti havaittavia ja torjuttavia seurauksia ekosysteemeille. Onnettomuudet aiheuttavat sekä suoria että pitkäaikaisia vaikutuksia.
 Merellisen monialaonnettomuuden vaikutukset Suomen elintärkeisiin toimintoihin arvioidaan sisäisen turvallisuuden osalta suuriksi.
 Pahimpien uhkien arviot ennallaan
 Tuoreessa kansallisessa riskiarviossa suurimmat vaikutukset Suomen elintärkeisiin toimintoihin katsotaan olevan tilanteessa, jossa käytettäisiin sotilaallista voimaa. Sodan vaikutukset olisivat kauttaaltaan erittäin suuria.
 Sotilaallisen voiman käytön todennäköisyyden arvioidaan kuitenkin olevan samalla tavalla kuin edellisessä riskiarviossa 2015.
 Myöskään sähkönsaannin suurhäiriön riskin todennäköisyys ei ole muuttunut. Sen vaikutukset arvioidaan edelleen erittäin suuriksi väestön toimintakyvyn ja palveluiden sekä talouden, infrastruktuurin ja huoltovarmuuden osalta.
 Riskiarvio on myös pysynyt samalla tasolla influenssapandemian tai muun vastaavan laajalle levinneen epidemian kohdalla. Väestön toimintakyvyn ja palveluiden sekä kansalaisten henkisen kriisinkestävyyden kannalta nopeasti ympäri maailman leviävän epidemian vaikutukset Suomen elintärkeisiin toimintoihin arvioidaan suuriksi.
 Suuriksi tai erittäin suuriksi arvioidaan myös ydinvoimalaonnettomuuden vaikutuksia Suomen elintärkeisiin toimintoihin. Suomessa tai lähialueilla tapahtuvan onnettomuuden riskiarvio pysyy kuitenkin sekin ennallaan.
 Suomen kansallinen riskiarvio laadittiin nyt toista kertaa. Se toimitettiin Euroopan komissiolle joulukuussa. Edellinen riskiarvio tehtiin vuonna 2015.
 Kansallinen riskiarvio on julkinen, jotta se mahdollistaisi myös kansalaisille mahdollisuuden tutustua ja varautua eri uhkiin.

Kansallinen riskiarvio: Laajamittaisen maahantulon sekä viestintäpalveluiden vakavien häiriöiden uhka kasvanut


Summary: Talouslukutaitoa ei opita koulussa riittävästi, ja vastuuta kaadetaan opettajien harteille. Osa ratkaisua voisi olla myös yleisölle merkityksellisempi talousjournalismi, jonka uudistumista ohjaa julma asiakkuustieto, kirjoittaa Talous ja arki -toimituksen päällikkö Teijo Valtanen.

Sekä opettajat että oppilaat ovat  kyselytutkimuksen mukaan  huolissaan siitä, että koulu ei anna elämän evääksi riittävää talousosaamista.
 Asia on tärkeä, joten opettajille puuhataan nyt lisää koulutusta ja muuta tukea. Suomen Pankin pääjohtaja  Olli Rehn  ehdotti tänään jopa kansallisen strategian laatimista talousosaamisen vahvistamiseksi.
 Opettajilla ja kouluilla on iso rooli puutteen korjaamisessa, mutta OAJ:n puheenjohtaja  Olli Luukkainen  muistutti jo tutkimuksen julkaisutilaisuudessa sarkastisesti, että harvinaisen monet asiat ratkaistaan opettajien koulutusta parantamalla. Apuun tarvitaan paljon muitakin toimijoita viranomaisista yrityksiin ja järjestöihin.
 Yksi pelaaja talouslukutaidon kentällä on media. Talousuutisointi elää kovaa uudistumisen vaihetta, koska perinteisen tyylin jutut talousasioista eivät maistu yleisölle. Eivät ne ehkä ole koskaan maistuneetkaan, mutta tilanne on tullut näkyväksi vasta viime vuosina, kun toimittajat ovat saaneet käyttöönsä nettiuutisista kertyvän asiakkuusdatan.
 Perinteiset talousuutiset vähenevät, koska eivät maistu yleisölle
 Talousjournalismin sisällön suhteen valtikka oli takavuosikymmeninä pitkälti yrityksillä ja viranomaisilla, jotka kertoivat asioistaan kitsaasti. Toimittajien mahdollisuudet lisätietojen kaivamiseen olivat vähäisemmät.
 Kun lait ja pörssisäännökset pakottivat yritykset avaamaan tietojaan, valtikka siirtyi toimittajille. Viime vuosina journalistisia valintoja on alkanut ohjata uusi voima: asiakkaiden mielipide, jonka kertoo toimituksille reaaliaikainen asiakkuusdata.
 Toimittajien otteen ollessa vahvimmillaan ennen asiakaslähtöisen ajattelun esiinmarssia talousuutiset lisääntyivät ja uusia medioita perustettiin: MTV:n Talousuutiset, Nelosen talousuutiset, Taloussanomat, Ylen talousuutiset yms. Myös sanomalehtien taloustoimitukset elivät vahvaa aikaa.
 Kun median talousvaikeudet kasvoivat, talouden erikoistuneet uutisfoorumit alkoivat vähentyä ja sulautua osaksi yleisuutisia. Perinteisen kaavan talousuutiset ja niiden mukana mediassa runsaana tarjolla ollut talouslukutaidon oppimateriaali ovat tietysti vähentyneet palsta- ja lähetystilan mukana.
 Myös monet mediatalojen taloustoimitukset ovat sulautuneet osaksi muita toimituksia. Lisäksi asiakkuusdata ohjaa talouden sisältöjä uusille urille niin, että taloustoimitustenkaan tuotteet eivät enää erotu entiseen tapaan muusta tarjonnasta.
 Talouslukutaidon kannalta talousjournalismin väheneminen voi tuntua murheelliselta, mutta ei välttämättä ole sitä, jos uudistuneet sisällöt ovat yleisölle entistä merkityksellisempiä.
 Asiakkuusdata on hyvä renki, mutta huono isäntä
 Asiakkuusdata kertoo lahjomattomasti, millaisia juttuja yleisö haluaa. Erityisen kiinnostavaa on tieto nuorten yleisöjen valinnoista, koska heitä median on ollut vaikea tavoittaa. Perinteisen tyylin talousjuttu ei yleensä ole nuorison suosikki.
 Nyt kysymys kuuluu: Jos talousuutiset ovat asiakkaiden silmissä puuduttavaa mössöä, miten muutamme ne hyödylliseksi ja kiinnostavaksi sisällöksi, jolla on oikeasti merkitystä yleisölle.
 Jos onnistumme tekemään tärkeistä asioista kiinnostavia, talousjournalismi lähtee uuteen nousuun ja voi auttaa myös suomalaisten talouslukuitaidon parantumista. Tällä tiellä asiakkuusdata on loistava renki, mutta huono isäntä. Renkinä se opettaa tekemään yleisölle kelpaavaa sisältöä. Isäntänä se voisi ohjata luopumaan tärkeiden aiheiden käsittelystä.
 Katso Yle Areenasta:   Onko opettajilla valmiutta opettaa talousasioita?

Analyysi: Talouslukutaito rapistuu ja mediankin pitää katsoa peiliin


Summary: Kemira Chemicals Oy haluaa eroon vanhasta pahvikuivaamosta, joka sijaitsee historiallisesti merkittävällä Kymin tehdasalueelta Kouvolassa.

Paperi- ja toimistotarvikkeiden vähittäiskauppa

Vanha pahvikuivaamo sijaitsee upealla paikalla Kymintehtaan vanhassa teollisuusmiljöössä Kuusankoskella. Rakennuskin on hieno. Sen arkkitehtuuri tuo mieleen ennemmin kirkon kuin teollisuushallin.
 – Ikkunat muistuttavat kirkkojen goottilaisia pyöröikkunoita, jotka ovat teollisuusrakennuksissa hyvin harvinaisia. Sommittelu on pystymäistä, ikkunat ovat korkeita ja pyörökaarisia. Siitä tulee jännä sakraalitunnelma, sanoo arkkitehti ja tietokirjailija  Rurik Wasastjerna .
 1880-luvun lopulla rakennettu pahvikuivaamo sijaitsee valtakunnallisesti merkittävässä rakennetussa kulttuuriympäristössä. Se on tiettävästi Kymenlaakson vanhin säilynyt teollisuusrakennus, ja sitä on pidetty valtakunnallisesti tärkeänä esimerkkinä varhaisesta puunjalostusteollisuudesta Suomessa.
 On pieni katastrofi, jos se puretaan.  Rurik Wasastjerna
 Nyt pahvikuivaamo on päässyt huonoon kuntoon ja joutunut purku-uhan alle, kun Kemira Chemicals on hakenut sille purkulupaa. Kouvolan kaupunki, Kymenlaakson museo ja Kaakkois-Suomen ely-keskus ovat kuitenkin purkamisesta eri mieltä.
 Ahtaat ja kuumat tilat
 Pahvikuivaamon on suunnitellut  Herman Lindell . Arkkitehti Rurik Wasastjernan mukaan Lindellistä ei tiedetä paljoakaan.
 – Hän perusti piirustustarvikekaupan ja oli töissä arkkitehtitoimistossa Helsingissä. En tiedä, suorittiko hän edes arkkitehdin tutkintoa, kertoo Wasastjerna.
 Ikkunoiden lisäksi myös pahvikuivaamon hahmo on Wasastjernan mielestä erikoinen.
 – Siinä on tavallaan kaksi poikkilaivaa. Pyöreiden ikkunoiden paikalle piti alkuperäisten piirustusten mukaan tulla isot pyöreät tuuletusaukot ja niihin ropelit.
 Pahvikuivaamossa ei ole ollut toimintaa enää aikoihin. Kouvolan kaupunkisuunnittelu / Rurik Wasastjerna
 Pahvikuivaamossa kuivattiin mekaanisen puunjalostuksen aikakaudella nimensä mukaisesti pahvia. Läheisessä puuhiomossa hiottiin ensin puusta massa, joka puristettiin pahviarkeiksi. Ne toimitettiin pahvikuivaamoon ja ripustettiin pitkulaisiin kammioihin kuivumaan.
 – Ilmanvaihdon suunnittelussa on todennäköisesti kiinnitetty paljon huomiota siihen, miten ilma nousee pahvien välistä ja kuivattaa ne, Wasastjerna toteaa.
 Unescon maailmanperintökohteeksi valitulla Verlan tehdasalueella toimi vastaava kuivaamo, jossa pahvit ripustettiin Kuusankoskiseuran tietojen mukaan narulle kuivumaan pyykkipojilla.
 Pahvikuivaamojen työntekijät olivat naisia.
 – Tilat olivat ahtaat ja kuumat. Työ oli vaativaa, sillä naiset joutuivat kiipeilemään puusiiloilla ylös ja alas, Wasastjerna toteaa.
 Rakennusta ei ole suojeltu
 Alueelle rakennettiin myös sellutehtaat, mutta mekaaninen ja kemiallinen puunjalostus toimivat pitkään rinnakkain. Pahvikuivaamo oli toiminnassa 1950-luvulle asti. Wasastjernan mukaan siellä on sen jälkeen ollut sekalaista toimintaa, eikä pitkään aikaan enää mitään.
 Sellutehtaat on sittemmin purettu, mutta muilta osin teollisuusmiljöö on vielä melko ehjä kokonaisuus. Wasastjernan mukaan sieltä ei olisi enää varaa purkaa mitään.
 – On pieni katastrofi, jos se puretaan. Se on ainutlaatuinen tapaus ja hirveän olennainen osa tehdasmiljöötä. Mitä enemmän puretaan, sitä huonommin alue kaikkine aikakerrostumineen hahmottuu.
 Pahvikuivaamoa ei ole suojeltu asemakaavassa. Kouvolan rakennus- ja ympäristölautakunta käsittelee pahvikuivaamon purkulupahakemuksen ensi viikolla.

Paperikauppias suunnitteli erikoisen, kirkkoa muistuttavan tehdashallin 1800-luvun lopulla – nyt se halutaan purkaa


Summary: Kiinan talous kasvoi viime vuonna hitaimmin lähes kolmeen vuosikymmeneen. Kauppasota Yhdysvaltain kanssa tuo lisämurheita.

Sadat kiinalaiset pörssiyhtiöt ovat antaneet tulosvaroituksia maan talouden kasvun hidastuessa.
 Yhdysvaltalainen talousuutisyhtiö  Bloomberg laski , että kaikkiaan 440 yhtiötä ilmoitti keskiviikkoon mennessä viime vuoden tuloksensa heikentymisestä.
 Tuloksistaan ennakotietoa antaneista yli 2400:stä Manner-Kiinaan listautuneesta yhtiöstä noin 373 ilmoitti tappioista. Vielä vuonna 2017 noin 86 prosenttia niistä tuotti voittoa, Bloomberg kertoo.
 Isoista tappioista varoittivat hyvin monenlaiset yhtiöt. Lentoyhtiöiden tuloksia painoivat nousseet polttoainekustannukset ja heikko yuan, pörssivälittäjien tulosta söi osakemarkkinoiden pudotus.
 Hidastuva kasvu tuntui niin bussinvalmistajan, jääkaappivalmistajan kuin henkilökorttien toimittajan tuloksissa.
 – Talous oli jo viilenemässä, ja yhtäkkiä meillä oli käsillä kauppasota, minkä takia näemme niin monia tulosten romahduksia, Shandong Shensuang -konsulttiyhtiön analyytikko  Yang Hongxun  sanoi uutistoimisto Reuterille.
 Toisaalta hän arvioi, että yhtiöt pyrkivät käyttämään huonoa vuotta rysäyttääkseen kerralla julki pahat uutiset, jotta tulevat tulosjulkistukset näyttäisivät paremmilta.
 Ilmoituksia suurtappioista
 Sanghai Securities News raportoi, että keskiviikkoon mennessä 129 yhtiötä arvioi tappioidensa nousevan yli 800 miljoonaan juaniin eli yli 100 miljoonaan euroon. Lähes 200 muuta yhtiötä raportoi yli 100 miljoonan juanin eli yli 12,8 miljoonan euron tappioista.
 – Näemme vasta alun yhti1öiden tulosten heikkenemisestä, rahastonhoitaja  Yu Dingheng  Shenzen Flying Tiger Investment & Management -yhtiöstä sanoi Bloombergille.
 – Asiat menevät edelleen alamäkeen yrityksillä, jotka näkevät bisneksen hidastuvan, ja vaikka makrotalous elpyisikin, nämä yksittäisen yritykset eivät enää palaa ennalleen.
 Sikoja ja siipikarjaa kasvattava Chuying Agro-Pastoral Group ilmoitti tehneensä peräti 2,9–3,3 miljardin yuanin eli 370–420 miljoonan euron tappiot, kun se edellisvuonna vielä teki 45 miljoonaa yuania voittoa.
 Yhtiö jopa kertoi, että sen kasvattamia sikoja oli nääntynyt nälkään, kun yhtiöllä ei ollut riittävästä käteistä ostaa ravintoa ajoissa.
 Velkataakka ja kauppasota hidastavat kasvua
 Kiinan tilastoviraston mukaan maan talous kasvoi viime vuonna 6,6 prosenttia , mikä on hitain kasvuvauhti sitten vuoden 1990.
 Kiinan taloutta ovat painaneet maailmantalouden kysynnän hidastuminen, Kiinan hallituksen yritykset hillitä velkaantumisen kasvua ja kauppasota Yhdysvaltain kanssa.
 Kiinan kasvun hidastumisen pelätään heikentävän puolestaan koko maailmantalouden kasvua.
 Kiina ja Yhdysvallat käyvät neuvotteluja kauppasodan lopettamiseksi.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti torstaina, että sopimusta Kiinan kanssa ei voi tehdä, ellei Kiina avaa markkinoitaan Yhdysvaltain rahoituspalveluille, teollisuudelle, maataloudelle ja muille aloille.
 Kiinan valtuuskuntaa johtavan varapääministerin  Liu Hen  on määrä tavata Trump torstaina.
 Samaan aikaan jännitteitä on kasvattanut teknologiayhtiö Huawein tapaus. Yhdysvallat syyttää kiinalaista Huaweita ja sen tytäryhtiöitä  teollisuusvakoilusta ja Iran-pakotteiden kiertämisestä .
 Aiheesta aiemmin:
 Kiinan talous kasvoi viime vuonna 6,6 prosenttia – Hitain kasvu sitten vuoden 1990  21.1.2019
 Presidentti Xi vakuuttaa Kiinan jatkavan talouden avaamista ja tuonnin helpottamista  5.11.2018
 Aiheesta muualla:
 Bloomberg:  Hundreds More Chinese Companies Just Warned on Profits  31.1.2019
 CNBC:  China says its manufacturing activity contracted for the second-straight month in January  31.1.2019
 Bloomberg:  At Least 20 Companies in China Issued Profit Warnings in One Day  30.1.2019
 CNN:  Who's hurting (and who isn't yet) from China's economic slowdown  29.1.2019

Kiinan talouden hidastuminen näkyy: Kiinalaisyhtiöiltä tulvii nyt tulosvaroituksia


Summary: Vanhusten yksityisten hoivakotien henkilöstö on kertonut, ettei edes saattohoitotilanteisiin riitä aina tarpeeksi henkilökuntaa.

Vanhustenhoidon vakavat puutteet yksityisissä hoivakodeissa ovat puhuttaneet viime päivinä. Hoitajat ovat kertoneet, ettei edes saattohoitotilanteissa ole aina tarpeeksi henkilökuntaa.  Vanhus saattaa jäädä kuoleman hetkelläkin yksin .
 Saattohoitoon erikoistuneen Koivikko-kodin johtaja  Riikka Koivisto  painottaa, ettei ihmisarvoinen kuolema saa olla rahasta kiinni. Jokainen haluaa elämänsä päättyessä tulla hoidetuksi hyvin.
 – Kuolevan ihmisen hoidolle ei saa määritellä hintalappua. Hyvä saattohoito kuuluu meille jokaiselle, Riikka Koivisto sanoo.
 Hoitajilla huoli saattohoidosta
 Hoitajien huoli saattohoidon toteutumisesta tulee esiin esimerkiksi sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestön  TEHY:n tällä viikolla julkaisemassa kyselyssä : potilas lääkitään, mutta hän saattaa olla kuoleman hetkellä yksin.
 TEHY:n kyselyyn vastasi noin 300 pääosin vanhuspalveluiden parissa työskentelevää Attendon työntekijää. Heistä 68 prosenttia kertoi, ettei saattohoitotilanteita oteta huomioon henkilöstömitoituksessa. Saattohoidon ongelmat ovat TEHY:n mukaan tulleet järjestön selvityksissä esiin myös Esperi Caren ja Mehiläisen kohdalla.
 Riikka Koivisto on seurannut saattohoidon tilaa kiertäessään kouluttamassa eri puolilla Suomea. Hoitajat ja lääkärit tekevät hyvää työtä, mutta resurssit eivät aina riitä.
 – Hoitajia ja lääkäreitä tulee työssään arvostaa. Mikäli he arvioivat, että tiettyyn saattohoitotilanteeseen tarvitaan lisää henkilökuntaa, tulisi heidän sanaansa luottaa, Koivisto sanoo.
 Kuoleva pelkää usein kipua ja yksin lähtemistä
 Koiviston mukaan kuoleva pelkää usein kipua ja yksin kuolemista. Kuoleman lähestyessä tarvittaisiin kiireetöntä vierelläoloa ja osaavaa hoitoa.
 – Psyykkinen ahdistus, vaativa oirehoito, läheisten tukeminen. Näiden ihmisarvoinen huomioiminen vaatii ammattilaisen aikaa enemmän kuin perusarki, Koivisto sanoo.
 Suurin osa ihmisistä haluaisi kuolla läheisimpiensä läsnäollessa, jos heitä on. Osa haluaisi vierelleen vapaaehtoisen tukihenkilön. Pieni osa ihmisistä haluaa Koiviston mukaan olla kuollessaan yksin.
 Kuolevan ihmisen hoidolla elämän viimeisinä päivinä on suuri merkitys myös läheisille. Kun hoito onnistuu hyvin, on heilläkin vähemmän kärsimystä. Myös läheiset tarvitsevat surunsa keskellä hoitajalta arvostavaa kohtaamista.
 – Jos saattohoito hoidetaan huonosti, se saattaa jopa traumatisoida läheisiä, Riikka Koivisto sanoo.
 Saattohoidot ovat Koiviston mukaan hyvin erilaisia. Hoitoon vaikuttaa paljon kuolemaa lähestyvän ihmisen vointi. Osa kuolee rauhallisesti nukkuessaan.
 "Päättäjiltä on tultava lupa hoitaa hyvin"
 Riikka Koiviston mielestä yhä useammassa yksikössä, niin yksityisellä kuin julkisella puolella, on Suomessa kuitenkin hyvät edellytykset saattohoidon onnistumiseen ja saattohoidossa on menty hyvään suuntaan.
 Monissa yksiköissä on tehty saattohoitotilanteisiin selkeät työohjeet. Henkilöstö on saanut koulutusta oirehoitoon sekä kuolevan ihmisen ja läheisten kohtaamiseen. Hoitajat ja lääkärit tekevät parhaansa.
 Vastuu onkin Koiviston mukaan nyt yritysten johtajilla ja päättäjillä. Hänen mielestään saattohoitotilanteessa pitäisi esimerkiksi olla lupa ottaa vuoroon yksi hoitaja lisää, jos tarvetta on.
 Koiviston mukaan monissa yksiköissä hyvä saattohoito ei edes tarkoittaisi lisäkustannuksia vaan rahojen uudelleen kohdentamista.
 – Päättäjiltä on tultava lupa hoitaa hyvin, hän sanoo.
 Lue lisää:
 Ylen laaja selvitys paljastaa Esperi Caren hoivakotien karuja käytäntöjä: sängystä pudonneet jätetty lattialle, hoivakoti välillä ilman hoitajaa
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 Ylen selvitys: Vanhusten ravitsemus oli retuperällä Mehiläisen hoivakodissa – letkuruokinnassa ollut asukas ei saanut ravintoa 18 tuntiin
 Anne Kolehmainen hoiti vanhuksia 10 vuotta ja kertoi tarkastajalle vain iloisia asioita, koska esimiehiä oli tapana totella: "Kaikki oli feikkiä"
 Hoivaliitot vaativat lakiin hoitajamitoituksia: "Yövuorossa yksi hoitaa kymmentä potilasta"
 Mistä tiedän, että mummon ja papan asiat ovat hyvin hoitokodissa? Hälytyskellojen pitää soida näissä seitsemässä tilanteessa

Saattohoitokodin johtaja: "Kuolevan ihmisen hoidolle ei saa määritellä hintalappua"


Summary: Yksityisissä hoivakodeissa työskentelevien hoitajien Ylelle lähettämät kertomukset piirtävät lohdutonta kuvaa vanhusten arjesta. Toimitukseen tuli kolmessa päivässä yli 600 viestiä.

"Enemmän kyse on vankilasta, jossa ei ole aikaa jutella, ei pitää virikettä, ei käydä ulkona, ei aikaa kuunnella. Ei aikaa inhimillisyyteen tai työhön, josta voi kokea ylpeyttä."
 Liikaa töitä, liian vähän työntekijöitä, muistisairaiden vanhusten makuuttamista sängyissään ja huonoa hygieniasta huolehtimista. Moni hoivakodissa työskentelevä hoitaja nosti muun muassa nämä ongelmat esiin, kun Yle pyysi yksityisten hoivakotien asukkaita, omaisia ja työntekijöitä kertomaan kokemuksistaan viimeisen vuoden ajalta.
 Sadat hoitajat kertoivat kokemuksistaan
 Kolmessa päivässä Ylen toimitukseen tuli yli 600 viestiä, joista joissakin kuvailtiin hyvinkin tarkasti, mitä hoivakotien seinien sisäpuolella oikeastaan tapahtuu. Valtaosa kokemuksista piirsi lohdutonta kuvaa vanhusten arjesta.
 Vuodesta toiseen he makaavat vuoteissa huoneissaan kuunnellen seinäkellon tikitystä.
 "Vuodepotilaat, joilla oli muistisairaus pidettiin lukkojen takana huoneissa. Heillä ei ollut edes radiota tai tv:tä huoneessa. Koskaan heitä ei tuotu muiden potilaiden luo päiväsaliin, vaan vuodesta toiseen he makaavat vuoteissa huoneissaan kuunnellen seinäkellon tikitystä."
 Eniten kokemuksiaan hoivakotien arjesta toimitukseen lähettivät hoitokodeissa työskentelevät tai aiemmin työskennelleet hoitajat.
 Lähes kaikki Ylen kyselyyn vastanneet hoitajat ja omaiset halusivat pysyä nimettöminä. Tässä jutussa olevat otteet toimitukseen lähetetyistä viesteistä julkaistaan nimettöminä ja ilman yksityiskohtaisia tietoja siitä, mikä hoivakoti on kyseessä.
 Hoitajamitoitus nousi keskusteluun
 Kuohunta yksityisten hoitokotien ympärillä alkoi vajaa viikko sitten, kun  Valvira ilmoitti sulkevansa  Kristiinankaupungissa sijaitsevan Esperi Caren hoivakodin. Pian sen jälkeen  Yle julkaisi selvityksen , joka paljasti useita ongelmia Esperi Caren hoivakodeissa eri puolilla Suomea.
 Tämän viikon alussa julkaistuissa Ylen selvityksissä kävi ilmi, että myös kahden muun suuren hoivakotiyrityksen  Attendon  ja  Mehiläisen  hoivakodeissa on runsaasti puutteita.
 Ongelmien pääsyynä näyttäisi olevan se, että hoitohenkilökuntaa on liian vähän.  Hoitajamitoituksen kirjaamista lakiin  vaativatkin jo lähes kaikki puolueet.  Tänään torstaina Ylen A-Talkissa  poliitikot pääsevät keskustelemaan vanhustenhoidosta ja hoitajamitoituksesta.
 Hoitajien vähäisyys näkyy etenkin yövuoroissa
 Päällimmäisenä teemana myös Ylelle lähetetyissä kertomuksissa toistui sekä hoitajien että omaisten huoli siitä, että hoitajia on liian vähän.
 "Henkilökuntaa on todella vähän, asukkaat, jotka ovat vuodepotilaita, makaavat kirjaimellisesti märissä/kakkavaipoissa. Ohjeistus on, että keskellä päivää ei kuiviteta ellei pakko."
 Hoitajien mukaan työvuorolistoille saatetaan merkitä haamutyöntekijöitä, jotka työskentelevät todellisuudessa esimerkiksi yrityksen hallinnossa. Hoitajien kertomusten perusteella hoivakodeissa työskentelee myös paljon nuoria kokemattomia hoitajia ja opiskelijoita.
 "Ohjaajani, nuori tyttö, söi kerran käytävällä juostessaan banaanin. Se oli hänen lounaansa. Henkilökunta koostui pelkästään nuorista tytöistä, jotka eivät esimerkiksi tienneet, että jokaisella kuuluisi olla työsopimus."
 Hoitajien vähäisyys näkyy etenkin yövuoroissa, joissa yhdellä hoitajalla saattaa olla vastuullaan pitkälti toistakymmentä vanhusta.
 Vanhukset laitetaan nukkumaan jo klo 18 halusivat tai eivät, tarvittaessa lääkityksin.
 "Vanhukset laitetaan nukkumaan jo klo 18 halusivat tai eivät, tarvittaessa lääkityksin. Illassa on vain yksi hoitaja, joka ei pärjää jos asukit ovat hereillä."
 "Meillä yövuoroissa ollaan yksin, vaikka samaan aikaan on ollut useampi saattohoidossa. Omaisille valehdellaan, että asukas on nukkunut rauhallisesti ja kivuttomana yön aikana pois, vaikka todellisuudessa hoitajalla ei ole ollut tunnin aikana aikaa käydä katsomassa kyseisen asukkaan vointia tai seurata hänen kipujaan. Hänet on vain löydetty huoneestaan kuolleena."
 Pyykkäystä, ruoanlaittoa, tiskausta
 Hoitajat kertoivat kokevansa kuormittavana sen, että varsinaisen hoitotyön lisäksi monessa hoivakodissa on tehtävä myös runsaasti muita askareita.
 "Päivä kului kun vanhukset nostettiin sängystä ruokapöytään, viimeiset klo 10 jälkeen. Takaisin sänkyyn heitä alettiin laittamaan iltaruuan jälkeen, joka oli klo 16. Tämän lisäksi hoitajat pesivät pyykin, lämmittivät ruuan, kattoivat ja tiskasivat, tekivät tilaukset ja purkivat tulleet paikoilleen. Siivooja kävi kaksi kertaa viikossa muuten siivosivat työntekijät eli hoitajat."
 Monet hoitajat olivat huolissaan myös vanhusten huonosta hygieniasta ja ravinnosta. Hoitajat kertoivat, että eivät ehdi syöttää vanhuksia, eivätkä nämä välttämättä kykene enää syömään itse.
 "Vanhukset makaavat sängyissään samoissa vaatteissa päivätolkulla. Hyvänä viikkona pääsevät suihkuun. Jos et itse pysty syömään, lautanen viedään pois, koska ei ole aikaa syöttää. Kirjataan, että ruoka ei maistunut."
 Työn raskaudesta kertoo se, että jotkut hoitajat kertoivat itkevänsä töistä päästyään.
 "Päällimmäisenä oli riittämättömyyden tunne. Vuorossa oltiin yksin. Vaikka jätti pitämättä omat taukonsa, ei silti aina kerinnyt tekemään kaikkea. Monesti työvuoron jälkeen autoon päästyäni purskahdin itkuun. Oli niin väsynyt ja riittämätön olo, sekä toisaalta helpottunut että vuoro oli ohi."
 "Olen pelännyt vanhenemista enemmän kuin mitään"
 Hoitajien ja omaisten tarinoista välittyy kuva hoivakodeista, joissa passiiviset vanhukset makaavat tai istuvat paikoillaan päivästä toiseen. Ulkoiluun tai muihin aktiviteetteihin ei ole aikaa.
 "Kun omaisena menee käymään hoivakodissa, niin tavallinen näky on ruokapöydän ääressä istuvat vanhukset. Voivat istua siinä vaikkapa ruokailusta kahviaikaan ja joskus pitempäänkin. Jotkut siinä näyttävät välillä torkkuvankin. Jotkut istuvat saman tilan sohvilla nuokkumassa. Televisio on tavallisesti päällä. Joskus joku hoitaja sammuttaa telkkarin ja laittaa soimaan sellaista musiikkia, joka saattaisi olla useimpien asukkaiden mieleen. Siinäpä ne virikkeet!"
 Jotkut sanoivat toivovansa, etteivät itse joudu vanhana hoivakotiin. Yksi lähihoitajaksi opiskellut, mutta sittemmin alaa vaihtanut lukija kertoi sokean mummonsa viettäneen vuoden yksityisessä hoivakodissa. Mummo oli usein unohdettu istumaan yksinään salin nurkkaan. Hänen huoneensa oli ollut epäsiisti, lattialla oli ollut muun muassa kaatunutta mehua ja ulostesotkuja.
 "Tämän kokemuksen jälkeen olen pelännyt vanhenemista enemmän kuin mitään. Olen miettinyt useasti, että olisi parempi olla kuollut kuin joutua tuollaiseen helvettiin asukkaaksi."
 Miten hoitajia saadaan tarpeeksi?  A-talkissa  keskustelemassa Hannakaisa Heikkinen (kesk.), Aino-Kaisa Pekonen (vas.), Arja Juvonen (ps.) ja Jaana Laitinen-Pesola (kok.). Keskustelua kommentoimassa professori Marja Jylhä. A-talkin juontaa Olli Seuri. #yleastudio
 Lue myös:
 Ylen haastattelemat työntekijät: Esperi Care uhkailee ja vaientaa hoitajia – epäkohdista puhuva joutuu vaikeuksiin
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 Ylen selvitys: Vanhusten ravitsemus oli retuperällä Mehiläisen hoivakodissa – letkuruokinnassa ollut asukas ei saanut ravintoa 18 tuntiin
 Katso täältä missä hoivakodissa on mitäkin ongelmia – Hoivakotien pitäisi itse valvoa toimintaansa, mutta valvontaa ei oteta tosissaan

"Monesti työvuoron jälkeen autoon päästyäni purskahdin itkuun" – Hoitajat kertovat kokemuksistaan hoivakodeissa Ylen kyselyssä


Summary: Kilpailuviranomainen syyttää pankkien vääristäneen valtion velkakirjamarkkinoita. Kartelli toimi euroaluetta ravistelleen talouskriisin vuosina.

EU:n kilpailuviranomainen syyttää kahdeksaa suurpankkia useita vuosia kestäneestä kartellista, joka koskee joukkovelkakirjamarkkinoita.
 Väitetty kartelli vääristi kilpailua euroalueen valtioiden velkakirjojen markkinoilla talouskriisin vuosina 2007–2012.
 Kilpailuviranomainen ei kertonut, mitkä pankit osallistuivat mahdolliseen kartelliin.
 Credit Suisse, Credit Agricole ja Deutsche Bank ovat kuitenkin myöntäneet, että niitä on kuulusteltu tapaukseen liittyen. Pankkien epäillään pyörittäneen kartellia suurimmaksi osaksi – mutta ei kokonaan – chattailemalla keskenään.
 EU voi lätkäistä pankeille sakot, jotka voivat nousta 10 prosenttiin niiden vuotuisesta liikevaihdosta.
 Libor-korkojen manipulointi ja muut skandaalit ovat maksaneet pankeille satoja miljoonia euroja. Pankit ovat jo aiemmin joutuneet maksamaan raskaat sakot vääristeltyään libor-viitekorkoa.
 Aiheesta muualla:
 Bloomberg:  Eight Banks Targeted in EU Cartel Probe of Euro-Bond Trading  31.1.2019
 Reuters:  EU charges eight banks over alleged government bond cartel  31.1.2019

EU syyttää kahdeksaa pankkia kartellista euroalueen velkakirjamarkkinoilla


Summary: Huoltovarmuusraportin mukaan merenkulun osaamista on suomalaisissa satamissa liian vähän.

Huoltovarmuuskeskuksen alkuvuodesta julkaiseman raportin mukaan suomalaisilla satamilla on liian vähän merenkulun osaamista huoltovarmuuden takaamiseksi häiriöolosuhteissa. Huoltovarmuus joutuu testiin, jos tavaran meriliikennöinti katkeaa esimerkiksi onnettomuuden vuoksi.
 Huoltovarmuus tarkoittaa sataman kykyä selviytyä häiriötilanteissa ja kriisioloissa mahdollisimman sujuvasti ja vähin haitoin. Poikkeustilanteisiin satamien pitää varautua etukäteissuunnittelun avulla. Lisäksi mahdollisia riskejä ja niiden vaikutuksia pyritään kartoittamaan satamissa etukäteen.
 – Normaaliolojen aikana akuuttia kriisiä ei ole. Häiriötilanteissa meillä alkaa olla sellainen tilanne, jolloin ongelmia voi tulla, kertoo Turun yliopiston logistiikan professori  Lauri Ojala .
 Valtakunnallisesti tilannetta hankalaa kehittää nopeasti
 Professori Lauri Ojalan mukaan satamien henkilöstötilannetta on vaikea korjata nopeasti.
 – Alalle on vaikeata tuupata väkeä ulkopuolelta. Osaksi se johtuu siitä, että varsinkin suomalaisen merenkulun mahdollisuudet työllistää merenkulkijoita Suomeen ovat aika rajalliset.
 Ojalan mukaan maailmalta löytyy kansainvälisiä miehistönvälitysfirmoja, joista aluksille löytyy liikenteenharjoittajia. Hänen mielestään Suomessa on kuitenkin merenkulun tehtäviä, joita on lähes mahdoton korvata.
 – Tällaisia tehtäviä on esimerkiksi jäänmurron tai luotsauksen piirissä, jotka edellyttävät merenkulkualan kokemusta ja mielellään myös kokemusta aluksen päällikön tai perämiehenä toimimista. Jos tämä väki vähenee nyt, niin 5–15 vuoden päästä meillä on suuria vaikeuksia saada näihin jäänmurto- tai luotsitehtäviin porukkaa samalla tavalla.
 Hamina–Kotka vakuuttaa kaiken olevan kunnossa
 Hamina-Kotkan liikennejohtaja  Markku Koskinen  vakuuttaa, että sataman huoltovarmuudesta ei tarvitse olla huolissaan.
 – Hamina–Kotkan osalta merenkulunosaamista on lisätty viime aikoina. Sitä on sataman pitäjälle aika reilusti verrattuna moniin satamiin Suomessa, Koskinen kertoo.
 Hamina-Kotka sataman liikennejohtaja Markku Koskinen.  Antti-Jussi Korhonen
 Satamayhtiöllä on töissä 67 henkilöä. Kaiken kaikkiaan satamassa työskentelee noin 3 500 henkeä. Huoltovarmuustilanteissa satamayhtiön päätehtävänä on huolehtia tavaraliikenteen toiminnasta ja turvallisuudesta.
 – Firmojen kanssa yhteenpelaaminen rakentaa huoltovarmuuden niin kuin kaiken muunkin toiminnan. Yhteisharjoituksissa, joita olemme pitäneet viranomaisten kanssa ja satamassa toimijoiden kanssa, niin sieltä on tullut viestiä, että kaikki ovat aktiivisesti mukana.
 Koskinen kertoo, että huoltovarmuuden takaamiseksi on kiinnitetty huomiota myös työntekijöiden monipuoliseen osaamiseen, kun uusia rekrytointeja on tehty.
 – Juuri tällaiset poikkeamatilanteet on otettu huomioon, että millaista osaamista silloin tarvitaan.
 Hamina-Kotka sataman tavaraliikenne on ollut kasvussa. Antti-Jussi Korhonen
 Nousukiidossa huomiota kiinnitetään väkimäärään
 Hamina–Kotkan satamassa väkimäärän tarvetta tarkkaillaan koko ajan.
 Vuosi 2018 oli Hamina–Kotkan satamalle kaikkien aikojen vilkkain. Sataman kautta kulki 16,1 miljoonaa tonnia tavaraa. Edellinen ennätys vuodelta 2011 parani 127 000 tonnilla.
 Vienti kasvoi runsaat kolme prosenttia ja tuonti peräti 30 prosenttia. Vientiluvuissa näkyvät varsinkin Nord Streamin kaasuputkitoimitusten vilkastuminen.
 Liikennejohtaja Markku Koskisen mukaan vilkkaamman tavaraliikenteen myötä uusia rekrytointejakin ollaan aikeissa tehdä, mutta mitään valmista suunnitelmaa ei ole.
 – Henkilöstöä on juuri lisätty liikenne- ja turvallisuuspuolelle. Seuraamme tilannetta ja tarpeita. Väkeä pitää olla tarpeeksi .

Suomen satamat varautuneet heikosti poikkeusoloihin – professori: "Silloin voi tulla ongelmia"


Summary: Uniasiantuntijan mukaan asioiden vatvominen yöllä on hyvin yleinen ongelma.

Väsymys painaa raskaana harteilla. Takana on pitkä päivä, ja tuntuu, että voisit nukkua ainakin viikon putkeen.
 Myöhemmin yöllä hätkähdät kuitenkin hereille. Pyörähtelet, kokeilet uutta asentoa, yrität hengittää, mutta uni pysyy poissa.
 Sitten tulevat ajatukset, suorastaan vyörymällä. Maksamaton lasku muuttuu taloudelliseksi katastrofiksi, viimeaikainen koskettelun puute avopuolison kanssa tuhoon tuomituksi suhteeksi ja kylkikipukin parantumattomaksi sairaudeksi.
 Kuulostaako tutulta? Jos vastasit kyllä, et ole yksin.
 Työterveyslaitoksen psykologi ja uniasiantuntija  Mikael Sallinen  kertoo, ilmiö on varsin yleinen. Sille on oma nimensäkin: puhutaan ruminaatiosta, eli märehtimisestä.
 Asiat, jotka tuntuvat päivällä pieniltä ja ihan siedettäviltä, saavat yöaikaan suorastaan mammuttimaiset mittasuhteet.
 – Yksi selitys tälle voi olla se, että yöllä ympärillä ei ole virikkeitä, jotka ohjaisivat ajatuksia pois huolenaiheista. Toisaalta kyse voi olla myös fysiologisista syistä, Sallinen miettii.
 Sallisen mukaan ne aivojen mekanismit, jotka vastaavat tunteiden säätelystä, eivät ole väsyneenä terävimmillään. Sekin voi osaltaan johtaa siihen, että stressinaiheet nousevat helpommin pintaan ja niitä aletaan murehtia.
 Teemme aihepiiristä juttua, ja keräämme sitä varten kokemuksia ihmisiltä. Voit kertoa kokemuksistasi alla olevan kyselyn kautta tai keskustella aiheesta myös artikkelin keskusteluosiossa.
 Ladataan...

Huolehditko öisin? Paisuuko pienikin murhe pimeässä makuuhuoneessa järjettömiin mittasuhteisiin? Kerro kokemuksistasi – teemme juttua


Summary: Ulkomaisin silmin katsottuna matkailuvaltti voi olla niinkin pieni asia kuin jäädytetty kenttä, jossa kuka tahansa saa pelata jääkiekkoa.

Jää rutisee luistimien alla ja pakkanen nipistää sieraimia. Kiekot kolisevat laiskasti kaukalon laitaan, kukin touhuaa tahollaan. Lopulta yksi pelaajista rikkoo odottavan tunnelman ja käy kysymässä muilta pelihaluja.
 Joukkueet jaetaan ja säännöt kerrataan: maalit pitää tehdä suoraan syötöstä ja kohottaa ei saa. Koska pelaajia on tänään vähän, toinen maali hilataan lähemmäksi keskikenttää. Siinä seremoniat – peli voi alkaa.
 Koulukadun kentällä muiden mukana viilettävät  Alastair Woods , 24, ja  Angus Gunn , 25. Nämä englantilaiset tulivat viikoksi Suomeen vain saadakseen pelata pipolätkää sydämensä kyllyydestä.
 Alastair Woods (vas.) ja Angus Gunn kävivät samaa lukiota Newcastlessa, mutta ystävystyivät vasta molempien aloitettua jääkiekon pelaamisen. Tuomas MacGilleon / Yle
 Newcastlessa asuvat jääkiekon harrastajat valitsivat sattumalta lomakohteekseen juuri Tampereen. Kaupunki tai maa ei ollut ennestään tuttu, eivätkä he tunteneet täältä ketään.
 – Vaihtoehtoina olivat aluksi Suomi tai Ruotsi. Pohdimme ensin Helsinkiä, koska sen jääkiekkopuitteista oli eniten tietoa netissä. Sitten luimme jostakin, että Tampere oli Suomen kiekkopääkaupunki. Päätös oli sillä selvä, Woods selittää.
 Kiekkoturistit kertovat saaneensa tamperelaisilta lämpimän vastaanoton sekä kaukalossa että sen ulkopuolella.
 – Suomalaisten sanotaan olevan hiljaisia ja varautuneita. Eihän pelatessa juuri puhutakaan, mutta kun sen jälkeen pääsee juttelemaan ihmisten kanssa, he ovat todella mukavia, Gunn kertoo.
 Yhdelle arkinen on toiselle ainutlaatuista
 Kotimaassaan samassa harrastesarjan joukkueessa pelaavat Woods ja Gunn olivat pitkään haaveilleet tekevänsä lomamatkan pelkästään jääkiekon ehdoilla. Tänne päästyään he ovat ottaneet mahdollisuudesta kaiken irti.
 – Olemme olleet jäällä joka päivä ja nauttineet siitä valtavasti. Huonoimpana päivänä pelasimme vain kaksi tuntia, yleensä neljästä kuuteen tuntia, Gunn sanoo.
 Edes kova pakkanen ei ole pitänyt brittejä pois kaukalosta.
 – Yhtenä aamuna lämpömittari näytti –25 astetta. Tulimme kentälle, eikä täällä ollut ketään muita. Sitten huomasimme syyn: oli niin kylmä, että jäästä puuttui luisto ja räkäkin jäätyi nenään, Woods selittää ja purskahtaa nauruun.
 Britit ovat viihtyneet viikon aikana varsinkin Koulukadun kentällä. Airbnb-majoitus löytyi kävelymatkan päästä Pyynikiltä.
Tuomas MacGilleon / Yle
 Geordie-aksentilla puhuvien, intohimoisesti jääkiekkoon suhtautuvien englantilaisten lomamatka on herättänyt tamperelaisissa hämmennystä.
 – Tapaamamme ihmiset ovat olleet ihmeissään siitä, että tulimme tänne ulkojääkenttien takia. Teistä se tuntuu erikoiselta, mutta ystävämme Englannissa ovat kateellisia – meille tämä on unelmien täyttymys, Gunn sanoo.
 Kerrankin saa pelata niin paljon kuin haluaa
 Kun kuulee miten Woods ja Gunn yleensä harjoittelevat, heidän innostuksensa on helppo ymmärtää. Vaikka jääkiekko on Englannissa pieni laji, pelaajia on harrastusmahdollisuuksiin nähden silti paljon. Koko Newcastlen alueella on vain yksi jäähalli.
 – Meidän joukkueemme viikon ainoa jäävuoro on lauantaina keskiyöllä. Eihän sellaisessa ole mitään järkeä, mutta me menemme sinne silti, koska rakastamme jääkiekkoa, Gunn toteaa.
 Woods huomauttaa, että ulkokenttien ansiosta jääkiekolla on Suomessa samanlainen asema kuin jalkapallolla Englannissa. Laji on helppo oppia luontaisesti, kavereiden kanssa pihoilla ja puistoissa pelatessa.
 Kiekkomatka Suomeen ei tunnu enää niin omituiselta idealta. Tampereella on yli 140 ulkojääkenttää ja tammikuun pakkaset ovat suosineet niiden ylläpitoa. Puitteet ovat tosiaan kunnossa.
 Mutta miten kaksi englantilaista ovat ylipäätään päätyneet jääkiekon pariin?
 Jalkapalloa aiemmin pelannut Gunn löysi jääkiekon yliopistossa, rugby-taustan omaava Woods vaihto-opiskelijana Kanadassa.
 – Opiskelin Calgaryssa, jossa oli maailman nopein pikaluistelurata. Eräs tyttö lupasi opettaa minut luistelemaan, eikä mennyt kauaa kunnes jääkiekko vei minut mennessään, Woods kertoo.
 Aloittaessaan jääkiekon molemmat olivat yli 20-vuotiaita, mitä ei Koulukadun peliä seuratessa uskoisi.
 Unohtumaton viikko houkuttelee palaamaan
 Gunn liukuu vaihtopenkille hetkeksi lepäämään ja irvistää. Kuudentena lomapäivänä jalat ovat jo kipeät.
 Kaukalossa vietetyn ajan lisäksi britit ovat ehtineet käydä myös Ilveksen ja Tapparan peleissä ja tutustua nähtävyyksiin. Jääkiekon ulkopuolisista kokemuksista yksi ansaitsee erityismaininnan.
 – Vietimme iltapäivän Kaupinojan saunalla ja kävimme myös avannossa. Jälkeenpäin seisoimme ulkona syömässä grillimakkaraa pelkät uimahousut yllämme, eikä meillä ollut edes kylmä. Siinä hetkessä oli jotain uskomattoman hienoa, Woods kuvailee.
 Sekä Gunn että Woods haluavat lähettää kiitokset kanssapelaajille ja muille kohtaamilleen ihmisille. Matka on täyttänyt kaikki odotukset
 Viikon pelirasitus painaa jaloissa, ja Gunnin maalintekoyritys jää tällä kertaa vajaaksi. Tuomas MacGilleon /Yle
 .
 – Halusimme pelata niin paljon kuin suinkin pystymme. Tavoite on toteutunut, joten tämä on ollut aivan täydellinen loma, Woods sanoo.
 – Sanoisin, että kenen tahansa jääkiekon pelaamisesta kiinnostuneen kannattaa tulla Tampereelle. Voi hyvin olla, että mekin tulemme toisena vuonna takaisin koko joukkueen voimin, Gunn sanoo ja hyppää takaisin kaukaloon.
 Kuulostaa siltä, että Tampere on näyttänyt vieraille parastaan.

Brittimiehet matkustivat Tampereelle pelkästään pipolätkän takia: "Meille tämä on unelmien loma"