Summary: Presidentti Donald Trump yllätti myös Argentiinan ja Brasilian johdon ilmoittamalla ottavansa uudelleen käyttöön tullit maista tuleville teräs- ja alumiinituotteille.

Yhdysvallat uhkaa asettaa ranskalaisille tuontituotteille jopa sadan prosentin tullit vastatoimena sille, että Ranska on ryhtynyt verottamaan digitaalisten palveluiden yhdysvaltalaisia suuryhtiöitä.
 Tullit kohdistuisivat 2,4 miljardin dollarin arvoiseen ranskalaistuontiin. Tullit koskisivat muun muassa ranskalaisia viinejä, juustoja ja jogurtteja.
 Yhdysvaltain kauppaedustaja  Robert Lighthizer  sanoo, että tullit voisivat tulla voimaan jo tammikuussa.
 Ranska otti kesällä käyttöön digitaalisen veron, joka koskee muun muassa Googlen, Applen, Amazonin ja Facebookin kaltaisia monikansallisia yrityksiä. Verolla pyritään rajoittamaan yritysten mahdollisuutta tehdä tulosta Ranskassa ilman, että yritykset maksaisivat samalla veroja maahan. Yhdysvallat katsoo, että tullit syrjivät erityisesti yhdysvaltalaisia yrityksiä.
 Lighthizer sanoi, että Yhdysvallat aikoo tarkastella samantyyppisiä veroja myös Itävallassa, Italiassa ja Turkissa.
 Trump yllätti Brasilian ja Argentiinan metallitulli-ilmoituksella
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  yllätti myös Argentiinan ja Brasilian johdon ilmoittamalla ottavansa uudelleen käyttöön tullit maista tuleville teräs- ja alumiinituotteille.
 Trumpin mukaan Brasilia ja Argentiina pyrkivät hyötymään Yhdysvaltain vahvasta dollarista laskemalla keinotekoisesti valuuttojensa arvoa.
 Trump määräsi viime vuonna teräksen ja alumiinin tuontitulleja lukuisille maille, mutta ilmoitti myöhemmin lykkäävänsä niiden voimaantuloa muun muassa Argentiinan ja Brasilian osalta. Nyt Trumpin tuoreen Twitter-ilmoituksen jälkeen metallitullit astuvat siis uudelleen voimaan.
 Trumpin ilmoituksen kerrotaan tulleen täytenä yllätyksensä Brasilian ja Argentiinan johdolle. Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  kertoi aikovansa keskustella aiheesta Trumpin kanssa. Myös Argentiinan tuotannosta vastaava ministeri ilmoitti pyytäneensä Yhdysvaltain viranomaisia neuvotteluihin yllätysilmoituksen jälkeen.
 Lue myös:
 Macron toivoo pääsevänsä Trumpin kanssa sopuun digijättien verotuksesta – Trump ehti uhkailla ranskalaisten viinien verottamisella

USA uhkaa lätkäistä ranskalaisviineille ja -juustoille jopa sadan prosentin tuontitullit digiverotuksen vuoksi


Filippiineillä noin 200 000 ihmistä on määrätty evakuoitavaksi Kammuri-taifuunin tieltä.
 Taifuuni iski juuri ennen keskiyötä paikallista aikaa Filippiinien pääsaarelle Luzoniin, jossa sijaitsee myös pääkaupunki Manila. Viranomaiset ovat kertoneet, että myös Manilan kansainvälinen lentokenttä on määrä sulkea varotoimena.
 Myrsky kulkee Manilan eteläpuolelta, mikä ennakoi suuria tuhoja, sillä pääkaupungissa ja sen eteläpuolella asuu noin 13 miljoonaa ihmistä.
 Viranomaiset varoittivat myös taifuunin mukanaan tuomista maanvyörymistä sekä myrskyvuoksista, jotka voivat rannikkoalueilla nousta jopa kolme metriä korkeiksi. Ennusteiden mukaan hirmumyrskyn tuulet voivat yltyä puuskissa jopa yli 50 metriin sekunnissa.
 Filippiinejä riepottaa joka vuosi keskimäärin parikymmentä myrskyä. Lähiaikojen tuhoisin myrsky on ollut hirmumyrsky Haiyan, jonka seurauksena kuoli tai katosi yli 7 300 ihmistä vuonna 2013.

Filippiineillä evakuoitu 200 000 ihmistä taifuunin tieltä


Posti-sotkusta  alkanut keskustelu pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) asemasta ja hallituksen toimintakyvystä kiihtyi maanantaina entisestään. Kokosimme tähän juttuun lyhyesti hallituskriisin lähipäivien vaiheet.
 Sunnuntai
 Hallitusviisikko järjesti  kriisikokouksen , josta kerrottiin julkisuuteen harvinaisen niukasti. Esimerkiksi kokouksen paikkaa ei kerrottu ulospäin eivätkä puheenjohtajat kommentoineet sisältöä mitenkään.
 Puoleen yöhön jatkuneen kokouksen päätteeksi valtioneuvoston kanslia antoi julkisuuteen lyhyen tiedotteen, jossa kerrottiin viisikon keskustelleen "poliittisesta tilanteesta ja valmistautuneen tiistain välikysymykseen".
 Aiemmin päivällä Rinne vakuutti Ylen haastattelussa, että hallituksen toimintakyky on täydellinen.
 Maanantai
 Usean hallituspuolueen eduskuntaryhmät ja puoluehallitukset kokoontuivat keskustelemaan tilanteesta. Keskusta ja SDP joutuivat illan päätteeksi törmäyskurssille.
 Keskusta kokoontui ensin eduskuntaryhmän ja sitten puoluehallituksen voimin. Puoluehallitus ja eduskuntaryhmä tulivat samaan lopputulokseen: luottamus hallituksen toimintakykyyn on horjunut ja ilmassa on "henkilöön liittyvää epäluottamusta", mikä oli epäsuora viittaus Rinteeseen.
 Keskusta ei kuitenkaan antanut selkeää vastausta siihen, vaatiiko luottamuksen palauttaminen pääministerin eroa. Sen sijaan puheenjohtaja  Katri Kulmuni  toivoi SDP:n "vetävän johtopäätökset tästä tilanteesta".
 SDP:n puoluehallitus piti oman kokouksensa, jonka päätteeksi totesi, että puoluehallituksella on täysi luottamus pääministeriin. Rinne kritisoi keskustan viestintää kovin sanoin, ja totesi vaativansa keskustalta selkeän "kyllä tai ei" -vastauksen siihen, onko keskusta valmis jatkamaan hallitusyhteistyötä Rinteen ollessa pääministerinä.  HS:lle  maanantai-iltana antamassaan haastattelussa Rinne totesi, että hän pyrkii löytämään tiistaiaamuna ajan Kulmunin ja keskustan puoluesihteerin kanssa käydäkseen keskustelun selvyyden saamiseksi tilanteeseen.
 Vihreät ei kokoontunut maanantaina. Puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo  sanoi kuitenkin Twitterissä, että vihreät on ollut valmis tukemaan Rinteen jatkamista pääministerinä, kunhan eduskunnalle tehdään selkoa kaikista epäselvyyksistä ja sitoudutaan kehittämään hallituksen toimintatapoja.
 RKP asettui maanantaina eduskuntaryhmänsä kokouksen jälkeen tukemaan Rinnettä. Puheenjohtaja  Anna-Maja Henrikssonin  mukaan Posti-asiaa ei ole hoidettu niin hyvin kuin olisi pitänyt, mutta RKP haluaa antaa pääministerille uuden mahdollisuuden.
 Tiistai ja keskiviikko
 Hallituksen on määrä vastata opposition esittämään välikysymykseen Rinteen toiminnasta Posti-sotkun aikana. Rinne on luvannut vastata välikysymykseen itse. Välikysymyksen ovat jättäneet kokoomus, kristillisdemokraatit ja nyt-liike. Eduskunnan istunto alkaa kello 14.
 Keskiviikkona eduskunnassa äänestetään, onko hallituksella eduskunnan luottamus. Keskiviikkona myös selviää, kuka valitaan perjantaina eronneen kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) seuraajaksi.
 Lue myös:
 Voiko Posti-kohu todella kaataa pääministerin? Politiikan tutkijat arvioivat, kuinka vahvalla pohjalla opposition vaatimus Rinteen erosta on
 Ylelle vuodettu muistio: Sirpa Paatero kertoi Postin tes-siirrosta myös pääministerille jo elokuussa – muistio ymmärtää Postin ratkaisua
 Analyysi: Rinteen hallituksen luottamus puntarissa – oppositio yrittää kaataa hallitusta
 Professori Ruostetsaari: Rinne tuskin pääministeri enää huomenna

Keskusta ja SDP törmäyskurssilla, välikysymys edessä tiistaina –Kertaa tästä hallituskriisin lähipäivien tapahtumat


Summary: YK:n pääsihteeri potkii maita radikaaleihin toimiin: Ihmiskunnan on valittava toivon ja antautumisen välillä.

YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  läksytti lähes 200 valtion edustajia Madridin ilmastokokouksen avauspuheessaan hitaudesta ja kunnianhimon puutteesta ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi.
 – Valtioilla on nyt kaksi väylää valittavana: Joko antaa periksi ilmastonmuutokselle tai valita toivo.
 Pääsihteeri muistutti viime aikojen lukuisista raporteista, joissa on todistettu jäätiköiden ja ikiroudan sulamisvauhdin kiihtymisestä, merenpintojen nousun uhasta ja fossiilisten polttoaineiden käytön kasvusta.
 Kokouksen puheenjohtajamaa on Chile, joka muutama viikko sitten halusi siirtää jättitapahtuman pois omasta maastaan sisäisten levottomuuksien takia.
 Päästöt nousevat, vaikka niiden pitäisi laskea
 EU:n puheenjohtajamaana Suomella on näkyvä rooli Madridissa. Suomen pääneuvottelija ja yksi EU:n kolmesta pääneuvottelijasta on  Outi Honkatukia.
 Hänen tehtävänään on neuvotella EU:n ilmastotoimien rahoittamisesta, teknologiasta ja toimintavalmiuksien parantamisesta.
 Honkatukia tulkitsee YK:n ilmastonäkemystä karuksi – osanottajat tietävät, kuinka nopeasti hiilidioksidipäästöjä pitäisi laskea, mutta todellisuudessa päästöt nousevat.
 Antonio Guterres puhui Madridin ilmastokokouksessa maanantaina. JJ Guillen / EPA
 Madridin kokousta hän kuvaa tekniseksi välikokoukseksi, jossa ei odoteta uusia päästövähennyksiä.
 – Niiden aika on ensi vuonna Glasgowissa, Skotlannissa.
 Honkatukia nostaa Madridin kokouksen kärkeen neuvottelut markkinamekanismien toiminnasta. Tämä tarkoittaa, että päästövähennysten kaupan säännöistä on päästävä yksimielisyyteen.
 – Markkinamekanismien olisi oltava sellaisia, että kaksoislaskenta suljetaan pois. Päästöoikeuksien myyjä ja ostaja eivät siis voisi laskea samaa päästövähennystä hyväkseen.
 EU on mahdollisesti päättämässä Madridin kokouksen loppuhetkillä tavoitteista saavuttaa hiilineutraalisuus vuoteen 2050 mennessä. Unioni  tiukentaa  omaa sitoutumistaan vuoden 2030 osalta mahdollisesti ensi syksynä.
 Syyskuun New Yorkin kokouksessa yli 70 maata ilmoitti uusista tavoitteista. Maiden päästöt ovat noin 10 prosenttia maailman ilmastopäästöistä.
 Yhdysvallat on vielä mukana neuvotteluissa, sillä maan ero Pariisin sopimuksesta tulee voimaan vasta ensi marraskuussa.
 Lue lisää:
 Ilmastosovun keskeiset palat heikolla pohjalla: hiilisäännöissä iso riski epäonnistua samalla kun teollisuusmaat pihtaavat leikkauksia
 YK:n raportti paljastaa ammottavan kuilun: Maailman maat ovat armotta jäljessä ilmastotavoitteista, päästöt saatava jyrkkään laskuun heti

Madridin kaksiviikkoinen ilmastokokous alkoi YK:n pääsihteerin karulla toteamuksella: Maailma on kaukana kestävästä kehityksestä


Summary: Putki voi tehdä Kiinasta toiseksi suurimman venäläisen kaasun ostajan Saksan jälkeen.

Venäjän ja Kiinan välinen kaasuputki Power of Siberia on avattua tänään.
 3 000 kilometriä pitkä kaasuputki kulkee Tšajandinskojen ja Kovytkan tuotantolaitoksilta Kiinan rajalle Blagoveštšenskiin.
 Kaasuputken odotetaan tuottavan Venäjälle jopa 400 miljardin dollarin eli 363 miljardin euron tuotot tulevien kolmen vuosikymmenen aikana.
 Gazprom, Harri Vähäkangas / Yle
 – Tämä on historiallinen päivä maailman energiamarkkinoille sekä tietenkin myös Kiinalle ja Venäjälle, Venäjän presidentti  Vladimir Putin  sanoi.
 Kaasuputken odotetaan nostavan Kiinan toiseksi suurimmaksi kaasun ostajaksi Venäjältä heti Saksan jälkeen.
 Nord Stream 2 kuumentanut kansainvälistä politiikkaa
 Putin on kutsunut putkea maailman suurimmaksi rakennusprojektiksi. Venäläisen Gazprom-kaasujätin mukaan rakennustöihin on osallistunut lähes 10 000 ihmistä.
 Siperian putken lisäksi Venäjällä on käynnissä kaksi muuta suurta kaasuputkihanketta. Turkkiin kulkevan Turk Stream -putken sekä Itämeren Nord Stream 2 -putken on määrä aloittaa toimintansa ensi vuonna.
 – Asemoimalla itsensä Euroopan markkinan ja nopeasti kasvavan Kiinan markkinan välille Venäjä ei ainoastaan luo itselleen lisää tulovirtoja, vaan samalla pelaa varman päälle sekä vahvistaa strategista asemaansa, kirjoitti analytiikkayhtiö S&P Global Plattsin energia-alan asiantuntija  Andrew Hill  blogissaan.
 Venäjän hankkeista varsinkin Nord Stream 2 on ollut kuuma peruna kansainvälisessä politiikassa. Muun muassa Yhdysvallat, Ukraina sekä useat itäisen Euroopan maat ovat vastustaneet putkea. Niiden mukaan Nord Stream 2 lisää Euroopan riippuvuutta venäläisestä energiasta sekä heikentää Ukrainaa, koska maan merkitys venäläisen kaasun kauttakulkureittinä vähenee.

Venäjä ja Kiina avasivat kaasuputken Siperiasta Koillis-Kiinaan – 3 000 kilometriä pitkä putki tuottaa Venäjälle satoja miljardeja euroja


Summary: Liettuan Kaunasiin valmistuu vuodeksi 2022 tiedekeskus, hotelleja ja lentokentän laajennus.

Turun lentoasemalla on kuhinaa arkisin koko päivän ajan. Tänä vuonna asemalta lentää Finavian arvion mukaan jopa yli 450 000 matkailijaa, mikä olisi ennätys. Vastaavaan matkustajamäärään lentokenttä ylsi vuonna 2012, jolloin Ryanair lensi Turusta moniin kohteisiin.
 Wizz air -yhtiön viestintäjohtaja  Andras Rado  kertoo Ylelle, että he eivät julkaise matkustajatietoja, mutta yhtiöllä on tänä vuonna myynnissä Turussa noin 248 000 lentopaikkaa.
 1300-luvulta peräisin oleva Kaunasin linna on rakennettu pääosin uudestaan. Minna Rosvall / Yle
 – Olemme tyytyväisiä Turun lentokenttään. Koneidemme käyttöaste on yli 94 prosenttia. Turun lennoillamme on ollut vuodesta 2008 yli miljoona matkustajaa, kertoo Rado.
 Turun lentoasema Vuoden 2019 tammi-lokakuussa matkustajia on ollut 379 000. Lokakuussa 2019 verrattuna vuotta aimpaan matkustajamäärä nousi 38 prosenttia. Koko vuoden 2019 aikana matkustajamäärä on noussut 23 prosenttia. Finavia valitsi Turun vuoden lentoasemaksi 2018. Valintakriteereinä uudet reittiavaukset ja hyvä tuloskehitys.
 Lentoaseman päällikkö  Juha Aaltonen  kertoo, että Turun seudun asukkaat ovat löytäneet oman asemansa. Hän on tyytyväinen myös työllistävään vaikutukseen.
 Asemalla työskentelee viikossa noin 200 henkilöä. Finavialla työntekijöitä on Turussa noin 30.
 – Meidän kasvumme koostuu monista palasista ja monista lentoyhtiöistä. Se on sitä oikeata kasvua eikä mitään hyppäystä. Jos reitit pysyvät ja matkustajat löytävät Turun lentoasemalle, asemamme vahvistuu, kertoo Aaltonen.
 Turun lentoasema on vuoden 2019 tammi-lokakuun matkustajamäärällään maan neljänneksi vilkkain lentoasema.  Helsinki-Vantaalla matkustajia on yli 18 miljoonaa. Maakuntakentistä Turun ohittavat Oulu ja Rovaniemi, joista Oulussa matkustajia on lähes 900 000.
 .
 Kaunasin raatihuone on tärkeä maamerkki. Sen ympärillä järjestetään joulumarkkinat. Minna Rosvall / Yle
 Kaunasissa on huomattu turistien tulo
 Lentoreitin toisessa päässä Kaunasissa matkailujohtaja  Inga Pažereckaitė-Kalėdienė  esittelee kaupungin keskustassa olevaa maamerkkiä, raatihuonetta. Talon rakentaminen aloitettiin vuonna 1542.
 Muotojensa puolesta sitä kutsutaan joskus ” valkoiseksi joutseneksi”. Taloa remontoidaan kahdella miljoonalla eurolla ennen vuotta 2022, jolloin Kaunas on Euroopan kulttuuripääkaupunki.
 Kaunasin matkailujohtaja Inga Pažereckaitė-Kalėdienė on iloinen, että raatihuonetta pystytään jatkossa esittelemään entistä laajemmin. Minna Rosvall / Yle
 Talossa avataan yleisölle lisää huoneita ja rakennetaan hissi, jotta kaikki pääsevät katsomaan sisälle.
 – Aiemmin tänne pääsivät vain hääparit ennen kuin avasimme museon taloon. Tässä salissa juhlistamme myös koripallojoukkueemme menestystä usein, kertoo Pažereckaitė-Kalėdienė ja esittelee valkoista salia, josta on hyvät näkymät torille rakentuvaan joulutapahtumaan.
 Kaunasissa turkulaisia kiinnostaa luonnollisesti myös matkustaminen funikulaareilla, joita on kaupungissa kaksi. Niitä huolletaan matkailujohtajan mukaan kuukauden verran joka vuosi niin, että toinen on aina käytössä. Matkailujohtaja oli yllättynyt kuultuaan  Turun funikulaariongelmista .
 Kaunasin toinen funikulaari vie museoalueelta kohti kirkkoa. Molemmat funikulaarit ovat olleet toiminnassa 1930-luvulta saakka. Minna Rosvall / Yle
 Kaksi funikulaarin vaunua kohtaa keskellä matkaa. Kyyti tuntui turvalliselta ja vakaalta. Minna Rosvall / Yle
 Matkailujohtajan mielestä turkulais- tai suomalaisturisteja on vaikea erottaa muista turisteista, sillä he puhuvat hyvää englantia. Kaunas on kuitenkin tehnyt suomenkielisen matkailuopaskirjan, josta löytyvät tärkeimmät nähtävyydet.
 Opastettuja kierroksia kaupungissa ei ole suomeksi, sillä suomea puhuvia oppaita ei ole tarpeeksi.
 – Olemme tyytyväisiä suomalaismatkailijoiden lisääntyneeseen kiinnostukseen. Eniten heitä on täällä kesäkuukausina. Suomalaisten matkailijamäärä nousi toukokuusta syyskuun loppuun 120 prosenttia, joten se on paljon. Te pidätte matkailemisesta ja me pidämme siitä, kertoo Pažereckaitė-Kalėdienė iloisena.
 Matkailujohtaja on tarkastellut tilastoja Ylen pyynnöstä laajemminkin. Turusta on lennetty Kaunasiin vuoden ajan. Sitä ennen suomalaiset olivat top 10:ssä ja nyt top 5:ssä matkailijaryhmänä.
 Katutaidetta Kaunasista. Tämän teoksen lähistöllä on kokonainen piha täynnä katutaidetta. Pia Ekholm
 Katutaide ja ruoka kiinnostavat
 Kaunas on vanha hansakaupunki ja se mainitaan jo arabialaisessa kartassa vuodelta 1140 Turun tapaan. Kaupungissa on kuitenkin paljon muutakin kuin vanhoja kirkkoja.
 Matkailujohtaja Inga Pažereckaitė-Kalėdienė kertoo, että matkailijat pitävät arkkitehtuurin, historian, ruuan, tapahtumien ja kaupunkitaiteen yhdistelmästä. Koripallo on tärkeää Kaunasissa, jossa pelaa kansainvälisesti menestynyt oma joukkue.
 Tässä katutaideteoksessa on käytetty hyväksi maalaustaiteen klassikoita. Leonardo da Vincin Nainen ja kärppä -teos on vasemmalla. Minna Rosvall / Yle
 –Matkailijat ovat aika yllättyneitä, että he löytävät hyvää ruokaa Kaunasista. Katutaidemaalaukset ovat auki vuorokauden ympäri. Ihmiset haluavat ottaa kuvia ja selfieitä ja niitä on mukava laittaa instagramiin, kertoo Pažereckaitė-Kalėdienė.
 Katutaideinnostus alkoi yksittäisestä tapahtumasta vuosia sitten, mutta kaupunki antaa nykyään taiteilijoille rakennuksia, joita he voivat käyttää hyväkseen.
 Tämä talo on purku-uhan alla, mutta purkamiseen asti se on taideteos. Minna Rosvall / Yle
 – Rakennamme erityisesti koululaisille, nuorille ja lapsiperheille uuden kohteen kultturipääkaupunkivuodeksi, tiedekeskuksen. Vitsailemme, että kaikki alkaa vuonna 2022, mutta olemme onnellisia jo näistä matkailijamääristä.
 Matkailujohtaja lisää, että lentokenttää on laajennettava. Uusittu kenttä avautuu jo vuonna 2021.
 Matkailijamäärän odotetaan lisääntyvän muutamalla sadalla tuhannella puoleen miljoonaan matkustajaan vuonna 2022. Kaupunki saa myös kolme uutta hotellia.
 Turun lennot saavat kiitosta matkailijoiden parissa
 Lento Turusta Kaunasiin kestää vähän yli tunnin. Pääosin matkailijat tuntuvat olevan tyytyväisiä, mutta joillakin on vaikeuksia matkustusasiakirjojen kanssa.
 Wizz air -yhtiön ohjeissa painotetaan, että koneeseennousulomake on tulostettava ennakkoon Turussa. Sitä ei siis saa tuttuun tapaan lentoaseman automaatista ilmaiseksi, vaan kentällä siitä peritään erityismaksu.
 Kaunasin katukuvassa riittää kirkkorakennuksia. Tässä oikealla, muurien takana, toimii pappien oppilaitos. Minna Rosvall / Yle
 Toisaalta Kaunasin kentällä on automaatti, johon puhelimeen ladattua asiakirjaa voi näyttää. Sen verran hämmennystä asiakirjat ovat aiheuttaneet, että Turusta matkalle lähtevä saa usein ystävällisen muistutuksen läheisiltään aiheesta.
 Nemunas-joen rannalla näkyy Pyhän neitsyt Marian taivaaseen astumisen kirkko.  Minna Rosvall / Yle
 Naantalista Kaunasiin saapuneet  Pirjo Orrela  ja  Hanna Gustafsson  ovat tyytyväisiä Turun lentoyhteyteen. Heidän matkansa on sujunut mukavasti. He vahvistavat matkailujohtajan ajatukset Kaunasin parhaista puolista.
 – Olemme kierrelleet kirkkoja ja ehtineet päiväretkelle Vilnaankin, kertoo Pirjo Orrela.
 – Olemme käyneet aika monessa ravintolassa syömässä ja kokeneet hyviä ruokahetkiä, kertoo Hanna Gustafsson.
 Juhani Rinne  Littoisista kertoo kierrelleensä keskustaa. Hänkin kiittelee hyvää ruokaa.
 Turun päässä toivotaan lisää lentoja
 Turun matkailujohtaja  Anne-Marget Hellén  on tyytyväinen Turun ja Kaunasin välisiin lentoihin ja muidenkin lentojen matkustajamääriin. Hänen mielestään turistivirta kulkee parhaillaan Turusta Kaunasiin päin.
 Turun matkailuväki ei ole vielä aloittanut markkinointityötä Kaunasissa tai Pohjois-Makedoniassa, mutta toisaalta englantia puhuvia liettualaisturisteja on vaikea erottaa katukuvasta.
 Turun matkailujohtaja Anne-Marget Hellén toivoo tilauslentoja Turkuun. Minna Rosvall / Yle
 – Turku on yhdistelmä kaupunkia ja saaristoluontoa. Jos Liettuasta löytyisi kiinnostusta näihin asioihin, meidän kannattaa markkinoida myös siellä Turkua. Puolaksi meillä on materiaalia, koska Wizz Air on lentänyt Turun ja Gdanskin väliä jo toistakymmentä vuotta, kertoo Hellén.
 Vastuullisuus on matkailujohtajan mukaan tärkeä asia. Suora tunnin lento kaupunkien välillä on hänen mielestään vastuullista matkailua.
 Wizz airin lentokone Turun lentoasemalla. Minna Rosvall / Yle
 Matkailujohtaja toivoo lisää lentoja ja erityisesti chartereita eli tilauslentoja. Hän haluaisi järjestää tarkasti suunniteltuja retkiä ryhmille.
 Esimerkiksi saksalaiset ovat kiinnostuneita kestävästä matkailusta eli luonnon kunnioittamisesta. Saksasta on Turkuun päin myös liikematkustusta, joten siksikin lentoyhteys Saksaan on toivelistalla.
 – Suurena haaveenamme koko matkailualalla on, että voisimme vastaanottaa Turun lentokentälle charterkoneen, vaikka puhutaan jopa lentohäpeästä. Korostan, että suorat lennot maakuntakentillä ovat vastuullisempia kuin monen välilaskun kautta matkustaminen, pohtii Hellén.
 Näkymä Kaunasin vanhaan kaupunkiin näköalapaikalta. Minna Rosvall / Yle
 Miksi Georgiaan eikä Lontooseen?
 Wizz Air lensi Lontooseen Turusta kesän 2019 ja syksyn aikana.  Lennot loppuivat kuitenkin yllättäen.  Syyksi lentoyhtiö ilmoitti Lontoon Lutonin lentokentän ruuhkautumisen.
 Turun matkailujohtaja Anne-Marget Hellén arvioi, että syynä oli se, että suomalaiset eivät vielä heinäkuussa olleet valmiita matkustamaan Lontooseen.
 Heinäkuu ei ole suomalaisten kaupunkimatkailuaikaa, ja toisaalta Turun tekemät markkinoinnin toimenpiteet Isoon-Britanniaan eivät ehtineet vaikuttaa.
 – Vähän olimme pettyneitä siihen, että Wizz Air ei jaksanut odottaa kauempaa, mutta toivottavasti saadaan myös muita kohteita. Lontoo tietysti brexitin ja muiden epävarmuustekijöiden vuoksi ei olisikaan ollut se paras mahdollinen kohde.
 Kaunasin lentoasemaa laajennetaan, sillä matkailijamäärien uskotaan yhä kasvavan.  Minna Rosvall / Yle
 Matkailuväki yrittää vaikuttaa lentoyhtiöön ja kannustaa sitä luottamaan Turun seudun potentiaaliin.
 – Wizz Air on valinnut nämä kohteet, jotka ovat nyt voimassa. Yhtenä kriteerinä on ollut, että tulee työpaikkaliikennettä esimerkiksi Puolasta. Se on heille kannattavuuden kannalta tärkeä asia, pohtii Hellén.
 Wizz air -yhtiön viestintäjohtaja Andras Rado ei lupaa vielä uusia yhteyksiä. Yhtiö on kuitenkin hänen mukaansa aina kiinnostunut uusista reiteistä ja markkinoista.
 Monet miettivät, miksi kohteet ovat suurelle yleisölle melko tuntemattomia, kuten Pohjois-Makedonian Skopje tai Georgian Kutais. Viestintäjohtajan mukaan reitit valitaan kysynnän ja halpojen lentokenttäkulujen mukaan.
 Turun matkailujohtaja Anne-Marget Hellén ei odota ensi kesäksi Wizz Airilta uusia ilmoituksia reiteistä. Georgian Kutaisin lennot alkavat ensi vuoden joulukuussa.
 Turun lentoaseman päällikkö Juha Aaltonen. Minna Rosvall / Yle
 Lentoaseman päällikkö Juha Aaltonen kertoo, että  vuoden 2018 lentoasemaksi valittuun Turkuun  mahtuisi vielä lisääkin lentoja.
 – Uudet yhteydet tulevat yleensä nopeassa tahdissa. Käymme neuvotteluja, mutta vahvistus saadaan aina vasta, kun lentoyhtiö sen ilmoittaa, kertoo Aaltonen.
 Lue lisää:
 Wizz Air aloittaa lennot Turusta Varsovaan
 Wizz Air avaa lentoyhteyden Turusta Makedonian Skopjeen
 Wizz Air alkaa lentää Turusta Lontooseen
 Turusta uusi lentoreitti Liettuan Kaunasiin

Turun lentoasema kipuamassa matkustajaennätykseen – yksi suosituista kohteista on Kaunas, joka valmistautuu kulttuuripääkaupunkivuoteen


Summary: Turvapaikanhakijoiden määrän vähentymisen takia keskusten määrää vähennetään.

Rauman vastaanottokeskus suljetaan ensi kesäkuun loppuun mennessä. Samaan aikaan suljetaan  jo aiemmin lakkautuslistalle joutunut  Paiholan vastaanottokeskus Kontiolahdella.
 Rauman vastaanottokeskusta on ylläpitänyt SPR. Sopimuksen irtisanominen liittyy Maahanmuuttoviraston mukaan siihen, että turvapaikanhakijoiden määrä on vähentynyt.
 Tällä hetkellä toiminnassa on 38 vastaanottokeskusta, kuusi alaikäisyksikköä ja kaksi säilöönottoyksikköä. Vuoden lopussa on käytettävissä noin 6 300 vastaanottokeskuspaikkaa ja tarpeen arvioidaan laskevan noin 600:lla heinäkuuhun mennessä.
 Raumalla on ollut 150 paikkaa, samoin Paiholassa. Satakuntaan jää Rauman vastaanottokeskuksen sulkemisen jälkeen enää yksi vastaanottokeskus Poriin.

Maahanmuuttovirasto sulkee Rauman vastaanottokeskuksen


Summary: Arkea maailmalta: Kiinalla on kyky tehdä ihminen todella vainoharhaiseksi, kirjoittaa Aasian-kirjeenvaihtaja Jenny Matikainen.

Minun piti eräänä aamuna osallistua kahteen suoraan lähetykseen. Televisiossa oli tarkoitus puhua Luoteis-Kiinan Xinjiangin maakunnasta, jossa  Kiinan kommunistinen puolue on sulkenut uiguurimuslimeja leireille.  Radiossa taas käsiteltiin Hongkongin tilannetta ja  Kiinan johdon kannalta kiusallista vaalitulosta.
 Jännitti. Syy ei näiden vuosien jälkeen enää ollut esiintyminen suorassa lähetyksessä vaan yhteydet. Tulisiko puhelu läpi ja pysyisikö internetin yli kulkeva tv-kuva tarpeeksi laadukkaana?
 Kiinassa netti ja puhelinlinjat kun saattavat välillä takkuilla juuri silloin, kun ne eivät saisi.
 Kun Kiinan kansantasavalta täytti  lokakuussa 70 vuotta, kuvayhteys ei toiminut edes kolmen eri yhteyden varassa. Jokainen langaton verkko tai 4G, johon laitteeni yhdistin, alkoi takkuilla sillä samalla hetkellä.
 Pari vuotta sitten, kun Kiinan kommunistinen puolue istui puoluekokouksessa, toimistollamme ei soinut yksikään matkapuhelin. Lopulta minua haastateltiin radion uutislähetykseen rätisevää lankalinjaa pitkin.
 Löysin puhelimen jostain paperipinon alta. Hyvä, että se oli säästetty.
 Esimerkkejä riittäisi. Palattuani pari viikkoa sitten Hongkongista, netti oli hidas kuin tunturissa. Samaa kertoi kollegani, jonka poissaolon aikana heidän kotinsa verkkoyhteys oli toiminut kuin unelma.
 Sattumaako?
 Ehkä. Tuskin.
 Uskonko, että se on sattumaa?
 En kyllä. Ehkä.
 Valvontaa miettiessä on mahdotonta  sanoa, mikä on totta ja mikä ei. Kiinalla on kyky tehdä ihminen todella vainoharhaiseksi.
 Syy on yhtä aikaa silmille tuleva sensuuri ja toisaalta oudot yhteensattumat. Kaikki on mahdollista maassa, jossa brittiläisen uutiskanavan BBC:n lähetys katkaistaan aina, kun puhe siirtyy Kiinaan ja muuttuu kriittiseksi.
 Joskus jaksan nauraa tökerölle konstille, välillä selkäpiitä kylmää. Sensuuria ei edes yritetä peitellä, koska sitä ei tarvitse perustella kenellekään.
 Mietin usein, onko jonkun työ painaa nappia aina oikealla hetkellä. Välillä kestää yllättävän kauan, että Kiina-raportti katkeaa. Nukahtiko joku hetkeksi?
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Yhdysvallat:  Rohkeita kanoottiretkiä, velantappo-ohjelmia, upporikkaita ja rutiköyhiä pappeja – Kirkko tarjoaa yhdysvaltalaiselle elämän sisällön ja turvaverkon Espanja:  Ei tippa ratin takana tapa, uskoo edelleen moni espanjalainen ja hyppää humalassa rattiin Saksa:  Taistelu Berliinistä – kotikadulla lentävät kivet ja päiväkoti on pakkomuuton edessä Ruotsi:  Olivatko ne laukauksia? Ruotsissa väkivaltaa joutuu miettimään useammin kuin Suomessa Yhdysvallat:  Washingtonissa lapsen luokkaretki kurpitsafarmille onnistuu, kun vanhemmat lupaavat olla haastamatta koulua oikeuteen
 Vähemmän ilmeiset merkit kasautuvat hiljalleen.
 Puhelinlinjat, jotka alkavat napsua tai katkeilla, kun joku sanoo Xinjiang, Hongkong tai Taiwan. Ne kaikki ovat Kiinalle herkkiä aiheita.
 Siksi Kiinassa asuessa alkaa helposti käyttämään kiertoilmaisuja.
 Taiwanista tulee “se saari”, Xinjiang muuttuu “länneksi” tai kuten tänä syksynä niin usein olen sanonut: Hoksu, Hookoo, Honkkari, etelä.
 Ehkä se on turhaa. Jos Kiina haluaa tietää, Kiina tietää. Sen yritän pitää aina mielessä.
 Koodikielellä voi kuitenkin kuvitella välttävänsä puhelun katkeamisen tai ainakin tuntea, että tekee edes jotain urkinnan estämiseksi.
 Kukaan ei lopulta tiedä,  kuinka paljon ulkomaalaisia toimittajia, diplomaatteja ja kauppadelegaatioita Kiinassa valvotaan. Kaikki kuitenkin tietävät, että meitä valvotaan.
 Tietyissä paikoissa silmiinpistävästi, toisissa vain ajatuksena takaraivossa. Niin kauan kun taskussani on puhelin, Kiinan viranomaiset saavat kyllä halutessaan tietää, missä olen.
 Jotkut työnantajat kieltävät Kiinaan matkustavia suomalaisia tuomasta mukanaan älypuhelimia. Kirjeenvaihtajan työssä ilman puhelinta olisi tietenkin mahdoton toimia.
 Kiinan kannalta kiusallisissa paikoissa silmät ja korvat muuttuvat näkyviksi.  Xingjiangissa valvojat olivat neljä päivää kiinni ihollamme,  Sisä-Mongoliassa he soittelivat perään ja kehottivat hotelleja jättämään meidät kadulle.
 Siitä huolimatta, että olimme tekemässä juttua hiihtokilpailuista.
 Lopulta yöpaikka löytyi neuvottelemalla viranomaisten kanssa. Saimme yöpyä samassa hotellissa kuin uiguuritaustainen hiihtäjä. Ehkä rakennusta valvoivat jo tarpeeksi monet silmät.
 Kiinassa kameravalvonta on erittäin yleistä.  Arkistokuva. Mika Mäkeläinen / Yle
 Tänä syksynä paikallisten toimittajien  keskuudessa huolta on herättänyt matkustaminen Manner-Kiinan ja Hongkongin välillä. Journalisteja on pysäytetty rajalla kuulusteluun ja heidän työvälineitään on vaadittu tutkittavaksi.
 Kun pari viikkoa sitten lensin etelästä takaisin Pekingiin, putsasin koneeni kaikesta Hongkong-materiaalista. Ei sillä, että niissä olisi ollut mitään salaista. Tein sen vain välttääkseni vaikeudet.
 Siihen Kiina nimittäin opettaa. Varautumaan, että vaikeuksia voi tulla asioista, joista vaikeuksia ei pitäisi tulla.
 Tarkkailun alla oleminen ei rajoitu toimittajiin ja poliittista työtä tekeviin ulkomaalaisiin. Jo opiskelijana totuin Shanghaissa siihen, että poliisi saattoi paukata ovelle kyselemään, ketä asunnossa oikein luuraa.
 Pari kuukautta sitten Pekingissä töissä oleva ystäväni matkusti lomallaan pikkukaupunkiin. Illalla hän laittoi säikähtäneenä viestin. Poliisi oli tullut hotellihuoneen ovelle kyselemään hänen papereitaan.
 Älä huoli, sanoin. Ehkä siellä ei ole aikoihin käynyt ulkomaalaisia ja hotellin vastaanottovirkailija vain oli säikky.
 Hän halusi pestä kätensä vastuusta, samoin kuin paikalle tulleet poliisit. Jos harmia tulisi, se ei olisi ainakaan heidän vikansa.
 Kaikki valvojatkin tekevät vain työtään, lohdutin. Siihen ajatukseen Kiinassa on tuudittauduttava, muuten tulee hulluksi.
 Jos jatkuvasti miettisi,  että joku saattaa tirkistellä kotiisi äärettömällä mielenkiinnolla, päätyisi hetkessä hermoromahduksen partaalle.
 Tajusin sen ensimmäisinä Kiina-viikkoinani, kun unohdin ottaa suihkuun pyyhkeen ja juoksin hakemaan sitä olohuoneen läpi. Katseleeko joku koko ajan? Tallentuuko tämä jonnekin?
 Ahdistuin hetkeksi mutta sitten käänsin asian toisin päin.
 Siinäpähän katselee. Tämän väsyneempää tositeeveetä on harvoin tarjolla. Yksin asuva, keski-ikää lähestyvä nainen, joka kotona ollessaan lähinnä syö, nukkuu, istuu tietokoneen ääressä ja tuijottaa Netflixiä.
 Siksipä päätin olla, miten olen. Jos huvittaa, istun alasti sohvalla kaivamassa nenääni. Foliohattu päässä, tietenkin.
 Tarkkailkaa minkä jaksatte, mutta ajatuksiani ette saa.
 Ehkä.

Kotini palohälyttimessä on mikrofoni tai sitten ei, mutta Kiinassa on usein parempi käyttää vähän salakieltä


Summary: Telia-kauppa sai sinettinsä tänään.

Jarkko Nordlund  jättää MTV Oy:n toimitusjohtajan pestin, ja tilalle tulee yhtiön operatiivinen johtaja  Johannes Leppänen.
 MTV Oy:n myynti Bonnier Broadcastingilta Telialle sai tänään sinettinsä, ja Nordlundin mukaan tämä on luonteva paikka henkilövaihdokselle,  kertoo MTV .
 Leppäsen mukaan henkilövaihdos liittyy Telia-kauppaan epäsuorasti.
 – Telia-kaupan yhteydessä luodaan uusi pohjoismainen organisaatiomalli. Tässä kohtaa Jarkko Nordlund totesi, että on hyvä astua syrjään ja antaa kapula eteenpäin, Leppänen sanoo.

MTV:n toimitusjohtaja vaihtuu – ruoriin tarttuu Johannes Leppänen


Summary: Chennain Marina Beach Etelä-Intiassa on viikonloppuisin kymmenien tuhansien matkailijoiden käyntikohde.

Etelä-Intiassa sijaitsevan Chennain suurkaupungin uimaranta on jo usean päivän ajan ollut myrkyllisen vaahdon peittämä.
 Tamil Nadun osavaltion viranomaiset ovat varoitelleet, ettei vaahtoa kannata kosketella, koska siitä voi saada ikäviä iho-oireita.
 Monet asukkaat eivät kuitenkaan ole kuulleet varoituksia tai eivät piittaa niistä. Kuuluisalla Marina Beachilla on ollut edelleen ihmisiä ja lapset ovat leikkineet vaahdossa sen kirpeästä hajusta huolimatta.
 Vaahto on asiantuntijoiden mukaan käsittelemätöntä viemärijätettä, fosfaatteja ja muita saasteita, joita on huuhtoutunut mereen poikkeuksellisen voimakkaiden monsuunisateiden seurauksena. Chennaissa, kuten monessa muussakin Intian kaupungissa jätteestä käsitellään vain osa. Loput virtaavat mereen.
 Samalla seudulla havaittiin kaksi vuotta sitten laaja kalakuolema, jonka arveltiin johtuneen saastepäästöstä.
 Kalastajat ovat joutuneet toteamaan, ettei heidän saaliinsa mene kaupaksi.
 Chennain rannikontutkimusinstituutti seuraa meren tilaa ja selvittää saastepäästöjen lähteitä. Instituutin mukaan Intian rannikolla suuria ympäristöongelmia aiheuttavat paitsi erilaiset jätteet, myös kaloja sairastuttava mikromuovi ja roskaaminen.
 Vapaaehtoiset ovat ajoittain järjestäneet tapahtumia, joissa hiekkarannalta kerätään pois roskaa. Viime kerralla vapaaehtoisjoukko keräsi uimarannalta parissa tunnissa lähes tonnin jätettä.

Kuuluisa uimaranta peittyi myrkylliseen vaahtoon – video


Summary: Myös kruununprinssi Haakon tapasi Epsteinin. Aiemmin prinssi Andrew'n ja Epsteinin yhteydenpidosta nousi kohu.

Norjan kruununprinsessa  Mette-Marit  on pahoitellut yhteydenpitoaan seksirikoksesta tuomitun yhdysvaltalaisen  Jeffrey Epsteinin  kanssa.  Norjalaisen Dagens Næringsliv -lehden mukaan  kaksikko tapasi toisiaan sekä Epsteinin asunnolla Yhdysvalloissa että Oslossa vielä vuosia sen jälkeen, kun yhdysvaltalaismiljonääri oli jo tuomittu alaikäiseen kohdistuneesta seksuaalirikoksesta.
 Tapaamiset ajoittuvat vuosiin 2011–2013. Epstein sai vuonna 2008 tuomion ostettuaan seksiä alaikäiseltä tytöltä.
 Dagens Næringslivin mukaan Mette-Marit ja Epstein tutustuivat yhteisten tuttavien kautta. Norjan hovi painottaa, että tapaamisissa oli aina paikalla muitakin ihmisiä.
 Kruununprinsessa pahoittelee nyt sitä, ettei selvittänyt Epsteinin taustoja ennen tämän tapaamista.
 – En olisi ikinä ollut tekemisissä Jeffrey Epsteinin kanssa, jos olisin tiennyt hänen rikollisen toimintansa vakavuudesta. Minun olisi pitänyt tarkistaa Epsteinin taustat, ja kadun etten tehnyt sitä, Mette-Marit sanoo Dagens Næringslivissa.
 Hovin mukaan myös Mette-Maritin puoliso, kruununprinssi  Haakon  tapasi kerran Epsteinin. Kohtaaminen tapahtui kadulla Saint-Barthélemyn saarella vuonna 2012, uutisoi  Norjan yleisradioyhtiö NRK .
 Mette-Maritin ja Epsteinin tuttavuudesta on Norjassa uutisoinut myös muun muassa  iltapäivälehti VG .
 Epsteinin ja kuninkaallisten suhteet herättäneet huomiota
 Mette-Marit ja Haakon eivät ole ensimmäiset Epsteiniin yhdistetyt eurooppalaisen kuninkaallisen perheen jäsenet.
 Aiemmin Britannian prinssi  Andrew  on ajautunut keskelle skandaalia Epsteinin vuoksi. Myös Andrew tapaili Epsteinia vielä tämän saaman tuomion jälkeen. Andrew'ta kohtaan on myös esitetty julkisuudessa syytöksiä alaikäisen tytön hyväksikäytöstä. Prinssi on kiistänyt väitteet.
 Aiemmin Andrew'n entinen vaimo herttuatar  Sarah  on pahoitellut sitä, että otti talousvaikeuksissaan vastaan rahallista apua Epsteinilta.
 Uusista alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikoksista epäilty Epstein teki elokuussa itsemurhan sellissään New Yorkissa.
 Lisää aiheesta:
 Britannian prinssi Andrew vetäytyy tehtävistään toistaiseksi
 Skandaaliprinssi Andrew vajoaa yhä syvemmälle suohon – brittimedia kysyy, kuinka satojen tuhansien tuloilla on rahoitettu miljoonamenot
 Kahta Jeffrey Epsteinia vahtinutta vanginvartijaa vastaan nostettiin syytteet
 Prinssi Andrew katuu ystävyyttään seksuaalirikoksista tuomitun Epsteinin kanssa: "Sopimatonta kuninkaallisen perheen jäsenelle"

Seksirikoksesta tuomitulla Jeffrey Epsteinilla yhteys myös Norjan kuninkaallisiin – Lehti: Kruununprinsessa Mette-Marit pahoittelee tapaamisia


Summary: Yhtyeen lopettamisuutinen on aiheuttanut saksalaisten keskuudessa sosiaalisessa mediassa vilkasta kommentointia. Joillekin Sunrise Avenuen lopettamisuutinen on ollut myös iloinen asia.

Sunrise Avenuen maanantainen lopettamisuutinen on saanut etenkin naispuoliset saksalaisfanit järkyttymään.
 Tämä ei ole mikään ihme: yhtye on ollut Saksassa hyvin suosittu ja laulaja  Samu Haber  pidetty ja ihailtu julkisuuden henkilö –  Der Finnen , josta  Voice of Germany  -ohjelma teki supertähden. Sunrise Avenuesta uutisoitiin maanantaina Saksan päämedioissa laajalti.
 Facebookin Universal Music Deutschland -ryhmässä  Michi Kessel  ei ole uskoa uutista:
 – Ei voi olla totta! Olenkohan lukenut tämän ihan oikein, Kessel ihmettelee ja lisää lauseen loppuun hämmennystä kuvaavan hymiön.
 Cindy Dakin  taas suhtautuu asiaan neutraalimmin:
 – Yhtyeen pitkäaikaisena fanina olen aavistanut, että näin tulee käymään, enkä varsinaisesti ole sokissa. On ollut vain ajan kysymys, että tällaista tapahtuu. Olen sitä mieltä, että Samun ympärille syntynyt hypetys on pilannut asioita.
 Yhtyeen virallisella Facebook-sivustolla myös  Ulrike Bischof  suhtautuu asiaan ymmärtäväisesti:
 – Joskus jonkun asian loppu voi olla jonkun uuden ja hienon asian alku.
 Faneja masentaa myös se, ettei yhtyeen syksyllä järjestettävä jäähyväiskiertue ulotu Saksan joka kolkkaan.
 – Ei ollenkaan Berliiniä,  Renate Köhler  harmittelee.
 – Vain seitsemän konserttia,  Anja Funk  ihmettelee.
 "Saako tässä iloita"
 Augsburger Allgemein -lehden seinällä julkaistu uutinen on täyttynyt hymiöistä, jotka kuvaavat surua, murhetta, hämmästystä ja kauhistuneisuutta.
 –  Shiti ,  Karina Samtleben  toteaa ytimekkäästi.
 Radio Schleswig-Holsteinin seinällä on tähän mennessä lähes 200 pääosin surullista postausta.
 Denise Kerwien  on huolissaan kuusivuotiaan poikansa puolesta:
 – Toivottavasti konsertteihin saa vielä lippuja. Poikani rakastaa Sunrise Avenuen musiikkia ja toivoisi kovasti näkevänsä yhtyeen livenä.
 Saksalaisfanit spekuloivat myös tulevasta. Moni ennustaa, että Samu Haber jatkaa soolouralla. Fanit toivovat myös, että kyseessä olisi pelkkä luova tauko, jonka jälkeen bändi jatkaisi uusin voimin.
 – Tässä voi käydä samalla tavalla kuin norjalaisen Aha-yhtyeen kohdalla. Ensin suuri jäähyväiskiertue, ja sitten palataan kahden vuoden kuluttua kuvioihin takaisin. Sitten taas lopetetaan, jätetään hyvästit ja hupsista: tullaan takaisin,  Katrin Müller  toteaa.
 Saksan Rolling Stonen sivustolla Sunrise Avenuen lopettamisuutiseen suhtaudutaan hieman eri tavalla.
 – Saako tässä nyt oikein iloita,  Joachim Bauer  kyselee.
 – Onnittelut! Lauluääni onkin ollut ärsyttävä,  Michael Feldhaus  kirjoittaa.
 – Hyviä uutisia. Toivottavasti he peruisivat kiertueenkin,  Patrick Porr  kuittailee.
 Myös aiheen kommentointi Twitterissä on ollut vilkasta etenkin ottaen huomioon sen, että Saksassa käytetään Twitteriä melko vähän.
 Samu Huberin haastattelu löytyy  täältä.

Sunrise Avenuen lopettamisuutinen hämmensi saksalaisfanit : "Ei voi olla totta!"


Summary: Junaliikenne oli iltapäivällä poikki Keravan kohdalla noin kaksi tuntia liikenteenohjausjärjestelmän häiriön vuoksi.

Junaliikenne Keravalla on saatu taas käynnistettyä,  kertoo Rataliikennekeskus.
 Liikenne oli iltapäivällä poikki Keravan kohdalla noin kaksi tuntia liikenteenohjausjärjestelmän häiriön vuoksi. Junaliikenne ruuhkautui tämän vuoksi pahoin pääradalla ja oikoradalla.
 VR kertoo , merkittävien myöhästymisten arvioidaan jatkuvan vielä iltaan saakka.
 Viivästyksiä esiintyy niin kaukoliikenteessä kuin lähiliikenteen R- ja Z-junissa. Myös yksittäiset peruutukset lähiliikenteessä ovat mahdollisia.
 Liikenne pysähtyi Keravan kohdalla maanantaina iltapäivällä kello kahden jälkeen.
 Vikaa etsittiin harvinaisen pitkään.
 – On aika poikkeuksellista, kyllä nämä yleensä nopeammin löytyy, Rataliikennekeskuksen liikennepäällikkö  Timo Hämäläinen  kertoi kello neljän aikaan.
 Häiriö vaikutti kaikkiin Keravan kautta kulkeviin kaukojuniin sekä lähiliikenteeseen.

Junaliikenne Keravalla käynnistyi jälleen: Lähi- ja kaukojunat myöhästelevät iltaan saakka


Summary: Työntekijäjärjestöt eivät hyväksy työnantajan esittämää henkilökunnan vähentämistä.

Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin kuntayhtymä (PSSHP)

Kuopion yliopistollinen sairaala vähentää henkilökuntaansa.
 Sairaalan yt-neuvottelut  päättyivät siihen, että sairaanhoitopiiri aikoo vähentää 110 työntekijää toiminnallisten muutosten kautta. Tämän lisäksi sairaala vähentää 40 henkilötyövuotta sillä, että kaikkia ensi vuoden aikana vapautuvia työtehtäviä ei täytetä.
 Mikäli näillä toimenpiteillä ei saada tarvittavia säästöjä, aikoo sairaanhoitopiiri irtisanoa 25 työntekijää.
 Yt-neuvottelut päättyivät erimielisesti, sillä työntekijäjärjestöt eivät hyväksy työnantajan esittämää henkilökunnan vähentämistä.
 Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin tavoitteena on säästää ensi vuoden aikana yli kymmenen miljoonaa euroa.
 Sairaanhoitopiirin johto on luvannut kertoa yt-neuvottelujen tuloksesta tarkemmin huomenna tiistaina.
 Lue lisää:
 Hoitajat marssivat ulos sairaalasta – Kuopiossa vastustetaan suunniteltuja irtisanomisia

Kuopion yliopistollisen sairaalan yt-tulos: toistasataa henkilötyövuotta katoaa toiminnallisilla muutoksilla, enintään 25 irtisanotaan


Summary: Ensi vuonna on luvassa kovia vääntöjä unionin seitsemän tulevan vuoden rahoitusarviosta. Suomi siirtyy puheenjohtajan paikalta ajamaan omia etujaan täysimääräisesti.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomi jakoi maanantaina muille EU-maille esityksensä vuosien 2021–2027 EU:n rahoituskehykseksi.
 Budjetin koko on 1,07 prosenttia EU-jäsenmaiden yhteenlasketusta bruttokansantulosta eli yhteensä 1 087 miljardia euroa. Se on suurinpiirtein saman verran kuin edellisellä seitsenvuotiskaudella.
 Ehdotus on pienempi kuin EU-komissio esitti eli 1,11 prosenttia tai parlamentin esittämä 1,3 prosenttia bruttokansantulosta.
 Suomi osoittaa budjetin "perinteisiin" eriin eli maatalouteen ja aluekehitystukiin suhteellisesti suurempaa osuutta kuin komissio, vaikka niiden osuudet pienenevät myös Suomen esityksessä nykyiseen rahoituskauteen verrattuna.
 Suomen ehdotus vastannee pääpiirteiltään ennen kaikkea unionin nettomaksajamaiden toiveisiin. Sen sijaan Itä- ja Etelä-Euroopan maista on odotettavissa vastalauseita, koska aluekehitysrahat pienenevät.
 Maatalousrahoituksen osuus on kokonaisuutena edellistä budjettikautta pienempi, mutta maatalouden kehityksen varoja Suomi haluaa kasvattaa.
 – Suomi nostaa maatalouden osuutta suhteessa komission ehdotukseen. Olemme nähneet tarpeet, joita maaseudun kehittämisessä on, eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  sanoi maanantaina Helsingissä.
 Jäsenmaat keskustelevat esityksestä ensimmäisen kerran keskiviikkona suurlähettilästasolla. Ensi viikolla esitystä käsittelevät vuorostaan eurooppaministerit ja 12. ja 13. joulukuuta EU-huippukokous.
 Kroatia vie neuvotteluja eteenpäin omalla kaudellaan ensi vuoden alussa. Konkreettiset päätökset voivat kuitenkin hyvinkin lykkääntyä Saksan puheenjohtauuskaudelle vuoden 2020 loppuun.
 Suomalaislähteiden mukaan neljännes budjetista on sidottu ilmastotoimiin. Budjettiin esitetään myös rahoituksen ehdollisuutta: jos jäsenmaa rikkoo oikeusvaltioperiaatetta, siltä voitaisiin evätä tukia.
 Brysselissä Suomen esitystä kritisoitiin ennakkoon liian kunnianhimottomaksi.
 Lue lisää:   Tyrmäys Suomen kasaamalle EU-budjetille: Rahaa palaa liikaa maatalouteen – missä panostukset ilmastoon, digiin ja rajavalvontaan?
 Tuppurainen ei niele kritiikkiä. Hänen mielestään Suomi on tehnyt modernin budjetin, jonka valmistelussa on kuultu laajasti eri osapuolia. Esimerkiksi maatalouden kehitysrahojen kasvattaminen oli hänen mukaansa nimenomaan EU-maiden toive.
 Maatalouden osuus on Suomen budjettiesityksestä 30,7 prosenttia ja koheesion eli aluekehityksen 29,7 prosenttia. Uusien painopistealueiden osuus nousee 32,8 prosenttiin, mutta summa on vähemmän kuin komission esityksessä.
 Suhteessa nykyiseen EU-budjettiin Suomi myös kasvattaa digitalisaation rahoitusta Tuppuraisen mukaan.
 EU-komissio esitti kuitenkin kaksi kertaa suurempaa summaa kuin Suomi esimerkiksi Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan eli noin yhdeksän miljardia euroa.
 – Sen toteuttaminen ei vain olisi ollut poliittisesti mahdollista, Tuppurainen kuittaa.

Suomi jakoi ehdotuksensa EU:n budjetiksi – Eurooppaministeri Tuppurainen: Tämä on moderni budjetti


Yleisradion ohjelmatyöntekijät lopettavat lisä- ja ylityöt tiistaista alkaen, kertoo Journalistiliitto. Kielto on voimassa sunnuntaihin. Työntekijät eivät tee lisä- tai ylityötä siksi, että työnantajaa edustava Palvelualojen työnantajat Palta on kieltäytynyt neuvottelemasta kilpailukykysopimuksen poistamisesta Ylen työehtosopimuksesta.
 Yleisradion kaksivuotinen työehtosopimus päättyi marraskuussa. Uutta sopimusta on neuvoteltu lokakuusta.
 – Työehtosopimuksen sisällöstä eli teksteistä oli jo päästy sopuun ja uskon, että palkoistakin olisi. Meille kikytuntien poisto on kuitenkin olennainen osa sopimuksen kokonaisuutta. Tästä Palta ei ollut valmis keskustelemaan, Journalistiliiton puheenjohtaja  Hanne Aho  sanoi.
 Paltan asiantuntijan Jaakko Sainion mukaan lisä- ja ylityökielto tuli Paltalle täytenä yllätyksenä eikä edistä neuvotteluita.
 Neuvotteluiden piirissä on noin 2 500 henkilöä.

Ylen ohjelmatyöntekijät ylityökieltoon – kiista kikyn poistamisesta hiertää neuvotteluita Paltan kanssa


Summary: Kouvolasta Kiinaan kulkeva konttijunareitti käynnistyi vuonna 2017. Tänä vuonna Kiinan Xi’aniin on kuitenkin mennyt enää kolme junaa.

Kouvolan kaupunki neuvotteli vuosia suorasta konttijunayhteydestä Kiinan keskiosissa sijaitsevan Xi’anin kaupungin kanssa. Tänä syksynä Kouvolan päättäjille kuitenkin selvisi, että suurin toivein avattu reitti on hiljentynyt lähes kokonaan.
 Ylen MOT selvitti, että Kiinan konttijunien kannattavuus nojaa Kiinan maksamiin tukiin. Tämä on riski, sillä tukien maksamisesta ja suuruudesta päättää Kiina yksin. Kiinan maksama tuki voi jopa puolittaa eurooppalaisten operaattoreiden konttikuljetuksesta maksaman hinnan.
 Tällä tavoin Kiina pyrkii lisäämään kauppayhteyksiään Eurooppaan.
 Kiina tiukensi tukiehtoja keskellä vuotta
 Mittavien tukien innoittamana konttijunien määrä kiinalaisten ja eurooppalaisten kaupunkien välillä räjähti nousuun vuonna 2018.
 Pian Kiina kuitenkin huomasi, että tukien turvin sen kaupunkeihin rahdattiin myös tyhjiä kontteja tuhansien kilometrien päästä Euroopasta. Kiinan keskushallinto kiristi tukisääntöjä kesken vuotta 2018. Tukileikkausten seurauksena Kouvolan liikenne alkoi takkuilla.
 Lue MOT:n juttu:   Kouvolasta rakennettiin suora junayhteys Kiinaan – Kiinan valtio maksoi niin paljon tukea, että raiteilla kannatti kuljettaa liki tyhjiä kontteja
 Kouvolan Kiinan-reitin ensimmäinen kokonainen toimintavuosi oli vielä kohtalainen. Reittiä operoivan Unytrade-yhtiön toimitusjohtaja  Valery Zhukin  mukaan Kouvolan ja Kiinan Xi'anin välillä kulki viime vuonna 24 junaa.
 Hän myöntää, että koko junaan ei silloinkaan saatu myytyä rahtia.
 – Aina junat eivät olleet täysiä. Oli junia, joissa vain kolmasosa tai neljäsosa oli täynnä. Silloin Kiina vielä salli sen, sanoo Valery Zhuk.
 Zhukin mielestä pääsyy reitin hiljentymiseen on kuitenkin sellun hinnan lasku ja Kiinan heikentynyt taloustilanne.
 Kouvola syyttää Kiinaa
 Vaikka Kiinan junat eivät kulje, Kouvola rakentaa niille parhaillaan Suomen pisintä lastausraidetta. Mittavan terminaalin rakentamista on perusteltu nimenomaan Aasian konttiliikenteen kasvulla.
 Rakennusprojektin hinta on noin 40 miljoonaa euroa, josta Kouvolan veronmaksajien osuus on liki 30 miljoonaa. Investointi on jättimäinen, sillä Kouvolan kaupungin pitäisi samaan aikaan säästää perustoiminnoistaan  noin 20 miljoonaa euroa . Kaupunki on jopa  vaarassa ajautua kriisikunnaksi .
 Kouvola Innovation sysää vastuun myynnin ongelmista Xi´anille.
 – Siellä Kiinan päässä eivät ole onnistuneet saamaan liikennettä tähän suuntaan. Junan pitää olla täynnä molempiin suuntiin, sanoo kehitysjohtaja  Simo Päivinen .
 Päivisen mukaan reitin seisahtumisessa on kyse alkuvaiheen ongelmista. Kouvola yrittää parhaillaan laajentaa Kouvola-Kiina -junaverkkoa Chengdun kaupunkiin.
 Jutun toimittaja on Kirsi Skön.

MOT: Kouvolasta lähti Kiinaan liki tyhjiä kontteja – se kannatti, koska Kiina maksoi niin hyvin


Summary: Nuori mies kuoli ampumavälikohtauksessa Kouvolan Liikkalassa.

Kymenlaakson käräjäoikeus on vanginnut vuonna 1997 syntyneen kouvolalaismiehen taposta epäiltynä.
 Viime perjantaina Kouvolan Liikkalassa yksityisasunnossa tapahtuneessa ampumavälikohtauksessa kuoli vuonna 1997 syntynyt paikkakuntalainen mies.
 Tähänastisen esitutkinnan perusteella joukko nuoria oli kokoontunut viettämään yhteistä aikaa omakotitalolle. Seurueessa oli käytetty päihteitä. Nuorille oli tullut keskenään riitaa, mikä päättyi yhden henkilön ampumiseen ja kuolemaan.
 Poliisi otti tapahtumapaikalta kiinni kaksi seurueen jäsentä, paikkakuntalaiset vuonna 1997 ja 1998 syntyneet miehen ja naisen. Poliisi vapautti pidätettynä olleen naisen sunnuntaina, koska perusteita hänen kiinnipitämiseensä ei enää ollut.
 Tapahtumien kulku on pääpiirteissään poliisin tiedossa, ja rikoksesta epäillyt ovat olleet yhteistyöhaluisia asian selvittämisessä. Esitutkinta on keskittynyt tapahtumapaikan tutkintaan ja asianosaisten kuulusteluun.

Nuorten kotibileet päättyivät yhden kuolemaan Kouvolassa – 22-vuotias mies vangittu


Summary: Konsulipäällikkö Pasi Tuomisen siirto pois tehtävistään oli ikävä ja huonosti ajoitettu yllätys, ulkoministeriöstä kerrotaan.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ulkoministeriön konsulipäällikön yllättävä siirto pois tehtävistään kuohuttaa ulkoministeriön henkilökuntaa.
 Ilta-Sanomien mukaan  ulkoministeriössä olisi kehitelty Operaatio Korpi -niminen suunnitelma, jonka tarkoituksena oli tuoda Syyrian al-Holin pakolaisleirillä olevat suomalaislapset Suomeen ilman äitejään.
 IS:n mukaan ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr. ) olisi yrittänyt painostaa ulkoministeriön virkamiestä, konsulipäällikkö  Pasi Tuomista  ottamaan vastuuta tehtävästä, mihin Tuominen ei suostunut. IS:n mukaan tämä olisi ollut yksi syy siihen, miksi  Tuominen pari viikkoa sitten syrjäytettiin tehtävistään .
 Tuomisen siirto pitää paikkansa, kerrotaan Ylelle ulkoministeriöstä.
 – Siirto pitää paikkansa, mutta syistä ja taustoista tietää vain ministeri itse, kertoo  Katja-Marika Puittinen , joka on konsulipalveluiden maahantuloprosessien prosessinomistaja ja Tuomisen suora alainen.
 Puittisen mukaan tieto on ollut konsulipalveluiden henkilökunnalle yllätys.
 – Yllätys ja negatiivinen sellainen. Tämä on suuri menetys ja iso muutos. Tuominen oli arvostettu virkamies.
 Puittisen mukaan Tuomisen siirto on myös erittäin huonosti ajoitettu.
 – Meillä on hirveästi kriittisiä hankkeita ja Tuomisella on ollut näissä keskeinen rooli. Suomi on esimerkiksi ottamassa käyttöön uutta kansallista viisumijärjestelmää. Näille hankkeille tulee siten isoja riskejä ja mahdollisia viivästyksiä tämän takia.
 Oletteko saaneet ulkoministeri Haavistolta mitään perusteluita siirtoon?
 – Emme ole saaneet, emmekä ole pyytäneet. Kuten (Ilta-Sanomien toimittaja) Timo Haapala kirjoitti, meillä on pieni pelon ilmapiiri ministeriössä tällä hetkellä. Siellä tehdään töitä pahemmin kyselemättä. On vähän sellainen tunne, että kuka seuraavaksi?
 Haavisto on kiistänyt virkamiehen painostuksen Ilta-Sanomille. Ministeri Haavisto ei ole halunnut kommentoida Ilta-Sanomien tietoja Ylelle. Myöskään Pasi Tuominen ei halunnut kommentoida asiaa millään tavalla.
 Lue myös:
 IS: Pekka Haavisto yritti junailla Isis-leirin lapset salaa Suomeen – Ulkoasiainvaliokunta sai ministeriltä aivan päinvastaista tietoa

Virkamiehen yllättävä syrjäytys kuohuttaa ulkoministeriön henkilökuntaa: "Meillä on pieni pelon ilmapiiri tällä hetkellä"


Summary: Ihmisoikeusjärjestön keräämien tietojen mukaan haavoittuneita mielenosoittajia on viety sairaaloista pidätyskeskuksiin.

Polttoaineiden hintojen korottamisen sytyttämät mielenosoitukset ovat johtaneet Iranissa yli 200 ihmisen kuolemaan, käy ilmi  ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin todistusaineistosta . Järjestö nosti maanantaina arvionsa uhrien määrästä aiemmasta 161 kuolleesta 208 kuolleeseen.
 Amnesty on kuullut uhrien omaisten ja silminnäkijöiden kertomuksia, käynyt läpi ihmisoikeusaktivistien ja toimittajien keräämiä tietoja sekä tutkinut mielenosoituksissa kuvattuja videoita.
 Turvallisuusjoukot ovat kerätyn materiaalin perusteella käyttäneet ampuma-aseita aseettomia mielenosoittajia vastaan, vaikka nämä eivät ole aiheuttaneet tilanteissa mitään uhkaa. Mielenosoittajia kerrotaan ammutun sekä rakennusten katoilta että lähietäisyydeltä. Myös pakenevia mielenosoittajia kohti on ammuttu.
 Protesteja tukahduttamassa on Amnestyn mukaan ollut niin poliiseja, vallankumouskaartin jäseniä kuin siviilivaatteissa olleita puolisotilaallisia joukkojakin.
 Amnesty on aiemmin julkaissut Twitterissä uhrien nimiä ja valokuvia.
 Omaisia kielletty järjestämästä hautajaiset
 Amnestyn mukaan  ammuttujen mielenosoittajien omaisilta on joissakin tapauksissa pyydetty ruumiiden luovuttamisen yhteydessä maksua surmaluodista tai protestissa tuhotusta omaisuudesta.
 Viranomaiset ovat myös kieltäytyneet luovuttamasta ruumiita omaisille tai ovat siirtäneet ruumiita ruumishuoneilta salaiseen paikkaan. Omaisia on uhattu pidätyksellä, jos nämä järjestävät hautajaiset tai puhuvat medialle.
 Amnestyn saamien tietojen mukaan viranomaiset ovat hakeneet sairaalahoidossa olleita loukkaantuneita mielenosoittajia, ja vieneet näitä pidätyskeskuksiin.
 Ihmisoikeusjärjestö vaatii kansainvälistä yhteisöä tuomitsemaan mielenosoittajiin kohdistetun voimankäytön.
 Iran on kiistänyt Amnestyn esittämät tiedot mielenosoitusten uhreista. Varasisäministeri  Jamal Orfin  mukaan uhriluku on liioiteltu.
 Mielenosoitukset puhkesivat Iranissa marraskuun puolivälissä sen jälkeen, kun polttoaineen minimihintaa korotettiin yhdessä yössä 50 prosentilla.
 Lisää aiheesta:
 Amnesty: Iranin mielenosoituksissa yli 140 kuolonuhria
 Iran on yhä taitavampi sulkemaan yhteydet ulkomaailmaan – Netin katkaiseminen on yleistyvä keino levottomuuksien tukahduttamiseksi
 Iranilaiset raivostuivat bensan hinnan valtavasta korotuksesta – hallitus kiistää korotusten johtuvan talousvaikeuksista

Amnesty: Iranin poliisin ampumien mielenosoittajien omaisilta vaadittu luodin hinta ennen ruumiin luovuttamista


Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Sosiaali- ja terveysministeriössä valmistellaan parhaillaan terveydenhoitolain keskittämisasetuksen muutosta.
 Sote-uudistukseen liittyvä keskittämisasetus on aiheuttanut  paljon harmia  maakunnissa.
 Vaativat ja harvoin tarvittavat leikkaukset on asetuksella keskitetty pääasiassa viiteen yliopistolliseen keskussairaalaan. Samalla leikkaukset maakuntien keskussairaaloissa ovat vähentyneet.
 Leikkausten vähentäminen karsii osaavaa lääkärikuntaa, mikä puolestaan vaarantaa ympärivuorokautisen päivystyksen.
 – Osaajapula tulee vaivaamaan ilta-, yö- ja viikonloppupäivystyksissä, ellei lääkäreillä ole päiväsaikaan koulutustaan vastaavaa tekemistä, sanoo Lappeenrannassa tänään vieraillut perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.).
 Asetukseen puututaan jouluun mennessä
 Keskittämisasetuksen muuttaminen on Kiurun mukaan auttamatta edessä. Asia on kirjattu myös hallitusohjelmaan.
 – Selvitämme ministeriössä parhaillaan, kuinka paljon ja miten keskittämisasetuksesta voidaan poiketa, sanoo ministeri Kiuru.
 Hän lupasi Lappeenrannassa, että keskittämisasetukseen puututaan jouluun mennessä.
 Eksoten terveys- ja vanhuspalveluiden johtaja  Tuula Karhula  on tyytyväinen ministerin lupaukseen.
 – Hänellä näyttää olevan vahva ymmärrys siitä, että sairaaloissa halutaan pitää yllä leikkauspätevyyttä. Leikkaavien lääkäreiden ammattitaitoa kun tarvitaan muillakin kuin heidän erikoisaloillaan, sanoo Karhula.

Paljon parjattuun keskittämisasetukseen tulossa muutos lähiaikoina – ilman muutosta keskussairaaloita uhkaa osaajapula


Summary: Kaikkia ei voi tietää, ja silloin kotikatsomo saa pisteen tunnistamisesta, sanoo Linnan juhlien selostaja Ari Hakahuhta.

Politiikan erikoistoimittaja  Ari Hakahuhta  on tuttu ääni selostamossa Linnan juhlien aikaan. Tunnistaminen on kovaa työtä ja valmistautuminen juhliin vie päiviä. Hakahuhdan harteilla on pääosin kansanedustajien, poliitikkojen ja virkamieskunnan tunnistaminen 1 700 vieraan joukosta.
 Hakahuhdalla ei mielestään ole erityisen hyvä kasvomuisti, eikä hän usko tunnistavansa poikkeuksellisen hyvin kasvoja.
 – Ei ole. Kyllä tämä on harjoittelun ja kovan opettelun tulosta, hän sanoo.
 Käytännössä Linnan juhlien vieraiden tunnistaminen perustuu yhteispeliin Linnan juhlien eri pelipaikoilla atriumissa ja selostamossa. Tämä toimintatapa on hioutunut alun perin hiihtokisoja varten kehitettyyn metodin pohjalta. Tunnistajat ja varoittajat ilmoittivat selostajille, milloin hiihtäjä saapuu kameran kohdalle.
 Tunnistamista helpottaa huomattavasti myös linnan oma käytäntö: tunnistuskortit. Tasavallan presidentin kanslia lähettää kutsujen yhteydessä tunnistuskortin, jonka vieras on halutessaan voinut täyttää. Eteisessä tunnistamista tekevät toimittajat keräävät nämä kortit vierailta.
 Kortissa on usein niukka tietopaketti kutsuvieraasta: titteli, nimi, puolison nimi ja paikkakunta.
 Tunnistajat ehtivät kysyä nimen noin joka viidenneltä vieraalta:
 – Anteeksi, saisinko tietää nimenne tv-lähetystä varten?
 Viestit ja tunnistustiedot välittyvät radioyhteydellä salin puolella olevan toimittajien ja selostajien tietoon. Selostajalla on aikaa kunkin vieraan kohdalla tunnistamisesta kätteyyn vain kymmeniä sekunteja.
 – Täällä jonossa se ja se, silmälasit, vähän hiuksia ja puolisolla punainen mekko, on se tapa, jolla vieras paikannetaan ja tuntomerkitään jonossa, kuvailee Hakahuhta viestittelyä, minkä varassa mennään eteenpäin.
 Tässä Arin vinkit tunnistamiseen:
 1. Harjoittele etukäteen tunnistamista kuvista
 Joka vuosi vieraat vaihtuvat, mutta osa vieraista on jo ennakkoon tiedossa.
 Jokavuotisia Linnaan saapuvia vieraita ovat etukäteen tiedossa olevat kansanedustajat, mepit, entiset pääministerit ja entiset eduskunnan puhemiehet. Näiden Linnan juhlien vakiovieraiden tunnistamista voi harjoitella jo hyvissä ajoin etukäteen.
 – Pelaan myös Älypään Eduskuntapeliä, jossa yhdistetään kansanedustajien nimiä kasvoihin, Hakahuhta sanoo.
 Hakahuhta tulostaa juhlailtaa varten selostamoon usein erilaisia kuvalistoja, joissa nimi ja kuva yhdistyy. Juhlan aikana ei ehdi googlettamaan, papereiden selaaminen on nopeampaa.
 2. Harjoittele etukäteen tunnistamista eduskunnassa käytävällä ja lehterillä
 Vieraista noin kaksisataa on kansanedustajia ja heidät tiedetään ennakolta. Ei silti ole välttämättä helppoa yhdistää kuvaa ja juhla-asussa ja -meikissä kävelevää kansanedustajaa virallisesta naamakuvasta. Tärkeää on nähdä vieraat etukäteen myös livenä.
 Sen vuoksi Hakahuhta harjoittelee tunnistamista eduskunnassa.
 Ennen istunnon alkua hän tarkkailee eduskunnan hissiaulassa kansanedustajien olemusta ja kävelyä, kun kansanedustajat vyöryvät saliin ennen istunnon alkua. Myös istuntosalin lehterillä on hyvä paikka harjoitella tunnistamista.
 – Jos en ensimmäisen sekunnin aikana tunnista jotakuta, on syytä harjoitella tunnistamista vielä lisää.
 3. Treenaa etukäteen tunnistamista katsomalla aiempien vuosien Linnan juhlia
 Monet vieraista ovat juhlissa myös useita kertoja. Siksi vanhojen lähetysten ja juttujen selaaminen auttaa tunnistamisessa ja mieleenpainamisessa.
 – Ennen kaikkea se auttaa pääsemään kiinni siihen rytmiin ja moodiin, mikä siinä tilanteessa on: ai niin, nämä asiat pitää muistaa, paljastaa Hakahuhta.
 4. Kiinnitä huomiota tavanomaisesta poikkeaviin tuntomerkkeihin
 Tuntomerkit auttavat suorassa lähetyksessä. Ne auttavat selostajaa tunnistamaan sekä itse henkilön, että hänen edessään tai takanaan tulevan.
 – Poppari pomppaa jonosta, samoin kansallispuku tai papinpuku. Tällaisen erottuvan yksityiskohdan eteen tai taakse voi paikantaa joitakin tunnistettavia henkilöitä, kun eteisestä viestitetään, kuka on tulossa seuraavaksi, paljastaa Hakahuhta.
 Ei hitsi, kuka tämä on? ei yleensä kuulu kotikatsomoon saakka, mutta epätoivon hetki yllättää selostajan vähintään kerran joka itsenäisyyspäivä. Se kuuluu asiaan.
 – Kaikkia vieraita ei voi eikä ehdi tunnistaa. Jokaisessa juhlassa on aina myös täydellisen blackoutin hetkiä, Hakahuhta kertoo.
 Kutsuvieraiden joukossa on aina joku jota kukaan selostamossa ei tunne, mutta on paikallisesti hyvinkin seurattu henkilö.
 – Kaikkia ei voi tietää, silloin kotikatsomo saa pisteen tunnistamisesta, Hakahuhta myöntää.
 Onko sinulla hyvä kasvomuisti? Tunnetko valtakunnan kerman?  Pelaa Linnan juhlien tunnistuspeliä  ja voit voittaa juhlavan palkinnon!

Näillä metodeilla konkariselostaja Ari Hakahuhta tunnistaa Linnan vieraat – Apuna hiihtokisoissa aikoinaan kehitetty kikka


Summary: Suomessa on meneillään hallituskriisi.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ei ole enää pääministeri huomenna, sanoo Tampereen yliopiston valtio-opin professori  Ilkka Ruostetsaari .
 Ruostetsaari ei usko, että keskusta kriittisten kommenttiensa jälkeen antaa Rinteen jatkaa pääministerinä. Aiemmin tänään puolueen puheenjohtaja  Katri Kulmuni  sanoi, että keskustalla on henkilöön liittyvää epäluottamusta.
 Ruostetsaaren mukaan keskusta vaatinee, että Rinne eroaa jo tänään, ennen huomista välikysymyskeskustelua. Välikysymyksellä oppositio pyrkii kaatamaan koko hallituksen.
 Ruostetsaari näkee todennäköisempänä vaihtoehtona, että Rinne väistyy ja hänet korvaa joku muu SDP:n jäsen.
 Lue lisää
 Pääministeri Rinne: Haluan vastauksen, onko keskusta mukana hallitusyhteistyössä – Keskusta: "Toivomme, että SDP tekee johtopäätökset", Yle seuraa hallituskriisiä

Professori Ruostetsaari: Rinne tuskin pääministeri enää huomenna


Summary: PVO:n voimalaitos suljettiin vuonna 2015.  Suurelle tehdasalueelle on siitä lähtien etsitty uusia toimijoita.

Pohjolan Voima (PVO)  lakkautti  Kristiinankaupungin voimalaitoksen kannattamattomana vuonna 2015.
 Voimalaitos  puretaan  nyt vuodenvaihteessa, mutta suurelle tehdasalueelle jää edelleen rakennuksia, jotka kaipaisivat uutta käyttöä.
 Nyt sitä on luvassa, sillä kristiinankaupunkilainen yrittäjä  Petri Pihlajaniemi   osti osan rakennuksista  viime viikolla.
 – Olen aina tykännyt tästä alueesta. Kun hiilivoimala lakkautettiin, näin, että täällä on potentiaalia vaikka mihin.
 Pihlajaniemelle siirtyi kaupassa pari hehtaaria maata ja 3500-4000 neliömetriä rakennuksia; huoltorakennuksia, toimistotiloja, korjaamo- ja ruokasali.
 – Alue on ainutlaatuinen. Vastaavaa tyhjillään olevaa kokonaisuutta, johon liittyisi syvä vesiväylä ja näin paljon infrastruktuuria ei ole koko maassa, Pihlajaniemi sanoo.
 "Tämä avaa uusia mahdollisuuksia"
 Kristiinankaupungin elinkeinokeskuksen toimitusjohtaja  Angeligue Irjala  on tyytyväinen siihen, että Karhusaaren alueella alkaa tapahtua.
 – Alueen tulevaisuus on ollut suuri kysymysmerkki. Tämä avaa uusia mahdollisuuksia.
 Karhusaareen on etsitty aktiivisesti uusia toimijoita. Jotain on löytynytkin, mutta koko alueen hyödyntämiseen tarvittaisiin suuri yritys.
 Petri Pihlajaniemi on Kristiinankaupungissa sekä kaupunginhallituksen että -valtuuston jäsen. Hän on seurannut kaupungin kehitystä ja muun muassa negatiivista väestökehitystä viime vuodet. Hän toivoo, että investointi saisi trendin kääntymään.
 – Pienestä kaikki alkaa.
 Pihlajaniemi toivoo alueelle teollisuutta ja sitä kautta työpaikkoja.
 – Se on kaiken perusta. Teollisuus ylläpitää palveluita ja sitä myöten pystymme säilyttämään koulut ja terveydenhuollon palvelut.
 Kaupan myötä Petri Pihlajaniemelle siirtyi muun muassa toimisto- ja korjaamotiloja sekä ruokasali tehdasalueelta. Yle/Juho Teir
 Näppituntumalla
 Petri Pihlajaniemi on viime vuosina investoinut erilaisiin hankkeisiin Seinäjoella. Viimeisimpänä on uutisoitu Seinäjoen torin tuntumassa sijaitsevasta vanhasta Pollarin talosta, jonka Pihlajaniemi  siirrätti kokonaisena  hotellinsa tontille odottamaan uutta elämää.
 Seinäjoen hankkeet alkavat ainakin osittain valmistua ja valmistumisen myötä Pihlajaniemi pystyy keskittymään myös Karhusaaren alueen kehittämiseen.
 Hän sanoo, että investointi on hänen mittakaavassaan suuri, mutta riskit eivät huoleta.
 – Teen asioita vaiston varassa, näppituntumalla, ja väitän, että minulla on vähän liikemiesvaistoakin. En mieti kauaa sitä, kannattaako jotain ostaa vai ei. Aika näyttää.
 "Tämä on vasta ensimmäinen askel"
 Pohjolan Voiman omistukseen jää alueella edelleen noin sata hehtaaria, muun muassa voimalaitos, turbiinisali ja satama.
 Voimalaitosta on puhdistettu vaarallisista aineista ja asbestista ja se puretaan vuodenvaihteen jälkeen. Kaikki muu on yhä myynnissä.
 Petri Pihlajaniemi saattaa olla kiinnostunut hankkimaan alueesta vielä jotain lisää.
 – Kaikki on mahdollista. Täällä on vaikka miten paljon mahdollisuuksia.
 Pihlajaniemi kertoo käyneensä joitain neuvotteluja jo pienempien yritysten kanssa alueeseen liittyen. Tulevat vuodet näyttävät, mihin suuntaan se kehittyy.
 – Tämä on vasta ensimmäinen askel siihen suuntaan, mitä voi tulla. Minulla on jotain suurta mielessäni, mutta mitä, sen näyttävät tulevat vuodet.
 Aiheesta ovat kirjoittaneet  Sofi Nordmyr  artikkelissa   Snart rivs kraftverket i Kristinestad – området får nytt liv tack vare lokal företagare   ja  Juho Teir  artikkelissa   Han ser stor potential i gamla kolkraftverksområdet i Kristinestad: Finns inte något liknande i Finland

Pikkuisen Kristiinankaupungin voimalaitosalue saa uuden elämän – hullujakin riskejä ottava yrittäjä teki suurinvestoinnin ja osti alueen


Summary: Voimakas aurinkomyrsky voisi olla tuhoisa, joten avaruussään ennustaminen on tärkeää. Vielä siihen ei pystytä.

Revontulia on ihasteltu ja ihmetelty vuosisatoja, eikä niiden mysteeriä vieläkään ole onnistuttu ratkaisemaan. Lumoavalla ilmiöllä on myös tuhoava kääntöpuolensa: jättimäinen aurinkomysky voisi pistää nykymaapallon polvilleen.
 Jotta aurinkomyrskyistä tiedettäisiin ennakolta, Helsingin yliopiston tutkimusryhmä kehittävät mallinnusohjelmia avaruussään ennustamiseksi.
 Uutta revontulitutkimusta esitellään  Simo Sipolan  ohjaamassa dokumentissa, joka sai ensi-iltansa Rovaniemellä maanantaina. Dokumentti lähetetään TV1:llä keskiviikkona, mutta voit katsoa sen Areenasta jo nyt:  Revontulien armoilla .
 Sipola ja yksi päähenkilöistä, muoniolainen revontulikuvaaja  Antti Pietikäinen , kertoivat dokumentista Ylen aamussa. Voit katsoa haastattelun klikkaamalla artikkelin pääkuvaa.
 Katso myös:   Revontulien armoilla – dokumenttielokuva aurinkomyrskyn vaikutuksista maapallolla
 Miljardeja tonneja plasmaa sinkoutui avaruuteen
 Avaruusmyrskyjen voimakkuuden mittarina pidetään vuonna 1859 tapahtunutta Carringtonin myrskyä. Se aiheutti lennätinlinjoihin niin kovan jännitteen ja kipinöinnin, että lennätinasemia syttyi tuleen. Revontulia nähtiin Karibialla asti.
 Voimakas aurinkomyrsky sinkoaa avaruuteen valtavan määrän hiukkasia. NASA/SDO/AIA/Goddard Space Flight Center
 Iso aurinkomyrsky oli lähellä myös vuonna 2012. USA:n avaruusjärjestö NASA ehti jo  varoittelemaan kansainvälisesti  myrskyn vaikutuksista. Maan ja meidän kaikkien onneksi pahin ei osunut kohdalle, kertoo dokumentissa haastateltu NASAn Goddardin aurinkofysiikan tutkimuskeskuksen varajohtaja  Antti Pulkkinen .
 – Miljardeja tonneja plasmaa, auringon materiaa, singottiin avaruuteen. Maalla kävi aika hyvä tuuri, kun koronan massapurkaus meni toiseen suuntaan, Pulkkinen sanoo.
 Jos myrsky olisi iskenyt maahan, vaikutukset teknologiariippuvaiselle nykymaailmalle olisivat voineet olla tuhoisat: myrsky voisi lamauttaa satellitteja ja näin lentoliikenteen ja tietoverkot, sähkönjakelussa voisi häiriytyä ja kännykkäverkot menisivät nurin.
 Huomattavan aurinkomyrskyn mahdollisuus onkin huomioitu muun muassa  kansallisessa riskiarvioinnissa .
 Avaruussään ennustamisessa ollaan 1950-luvun tasolla
 Tarkkaan ei kuitenkaan osata sanoa, miten Carringtonin myrskyn kaltainen tapahtuma vaikuttaisi, sanoo Helsingin yliopiston laskennallisen avaruusfysiikan professori  Minna Palmroth .
 – Se on tavallaan kauhistuttava ajatus. Jos minulta kysytään, mitä tällainen myrsky aiheuttaa meidän maapallollemme, vastaukseni on "emme tiedä", Palmroth sanoo.
 Lähiavaruuden tapahtumien, avaruussään, ennustaminen on vielä toistaiseksi mahdotonta. Muun muassa suomalaiset tutkijat kehittävät kuitenkin keinoja, joilla revontulten salaisuudet saataisiin selville. Kuva: ESA / NASA
 Palmroth vetää Helsingin yliopiston tutkimusryhmää, joka on kehittänyt järjestelmää lähiavaruuden ja revontulia aiheuttavien aurinkomyrskyjen mallintamiseen.
 Auringon aktiivisuuden tiedetään  muuttuvan syklisesti . Avaruussäätä eli yksittäisiä aurinkomyrskyjä ei kuitenkaan pystytä ennustamaan – vielä.
 – Olemme ehkä samassa tilanteessa kuin tavanomaisen sään ennustamisessa oltiin 1950-luvulla. Eli jos tulossa on joku infrastruktuuriin vaikuttava tapahtuma, niin vielä emme voi ennustaa sitä. Mutta olemme menossa sinne päin, Palmroth sanoo.
 Alimyrsky räjäyttää revontulet taivaalle, mutta miksi?
 Palmrothin johtaman tutkijaryhmän kehittämän järjestelmän avulla tutkijat pyrkivät ratkaisemaan tärkeimmän selvittämättömän kysymyksen revontulten ilmenemisessä: mitä magneettikentässä tapahtuu, kun aurinkotuulen maan yöpuolelle venyttämä "pyrstö" katkeaa ja revontulet räjähtävät napa-alueiden taivaalle.
 – Tämä on varmasti avaruusfysiikan yksi keskeisimmistä kysymyksistä – sanoisin, että kaikki tutkimusryhmät ovat jollakin tavalla tekemisissä tämän kanssa, sanoo Minna Palmroth.
 Avaruusfysiikassa ilmiöstä puhutaan alimyrskynä.
 Toinen tutkijoita askarruttava ilmiö revontulissa ovat niin sanotut sykkivät revontulet. Ne näkyvät taivaalla alimyrskyn laannuttua.
 Tällä hetkellä tiedetään, että sykkivät revontulet vaikuttavat muun muassa ilmakehän koostumukseen. Mikä ilmiön merkitys on tai miten se liittyy esimerkiksi ilmastonmuutokseen, sitä emme vielä tiedä.
 Lue myös:
 Ilmatieteen laitos vetämään kansainvälistä avaruussääkeskusta – Suomi on alan tutkimuksen suurvalta
 Avaruuden tilannekuva - avaruusjärjestöt panostavat taivaalta tulevien uhkien ennakoimiseen

Revontulet ovat aurinkomyrskyjen luoma taivaallinen näytelmä, mutta hirmumyrsky voisi pistää maapallon polvilleen – tuore dokumentti nyt Areenassa


Summary: Loppuvaiheessa kiistaa on ollut vain palkankorotusten suuruudesta. Kiistaa on hankaloittanuit erilaiset käsitykset kiky-tuntien vaikutuksesta korotuksiin.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Teollisuusliitto on hylännyt valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  sovintoehdotuksen Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton palkkakiistasta.
 Sovittelija jätti ehdotuksen tänä iltana ja odotti siihen vastauksia klo 20.
 Viime vaiheessa erimielisyyttä on ollut vientiteollisuuden työntekijöiden palkankorotusten suuruudesta, sillä muista kysymyksistä on sovittu jo aiemmin.
 – Sovittelijan esitys ei valitettavasti vastaa laisinkaan sitä tasoa, jota olemme näissä neuvotteluissa hakeneet. Piekkalan 0,5 prosentin korotusesitys ensimmäiselle vjuodelle tarkoittaisi teknologiateollisuudessa työskenteleville noin 13 euron korotusta kuukausipalkkaan, Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  kommentoi esitystä.
 Kaikkinensa korotukset olisivat olleet noin 1,6 prosenttia.
 Aallon mukaan Suomen keskeisissä kilpailijamaissa on lähiaikoina tehty 2,5–3 prosentin vuositasolla liikkuvia korotuksia teknologiasektorilla.
 – Teollisuusliitto on esittänyt hyvin maltillisia korotuksia, jotka eivät millään tavalla vaarantaisi suomalaisen teollisuuden kilpailukykyä, Aalto toteaa.
 Työnantajaa edustavan Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja  Minna Helle  pitää erittäin valitettava, ettei lakonuhka väistynyt. Jos lakko alkaisi, se aiheuttaa teknologiateollisuudessa erittäin merkittäviä tuotannon menetyksiä.
 Teknologiateollisuus olisi hyväksynyt esityksen.
 Neuvotteluja on vaikeuttanut erilainen näkemys kiky-tuntien vaikutuksesta palkankorotusten suuruuteen. Työnantajaliitto Teknologiateollisuus ilmoitti  jo aiemmin olevansa valmis luopumaan kiky-tuntien jatkosta , mutta niistä luopuminen pienentäisi palkankorotuksia.
 Työntekijöitä edustavalle  Teollisuusliitolle työnantajan linjaus ei ole sopinut .
 Teollisuusliitto on ilmoittanut aloittavansa ensi viikon alussa lakon , jos sopua ei saada aikaan. Monet muut liitot ovat ajoittaneet lakkonsa samaan aikaan. Niiden neuvotteluissa on ollut useampia auki olevia kohtia.
 Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden palkkaratkaisusta odotetaan suuntaa muiden alojen palkankorotusten tasoon.
 Valtakunnansovittelija sanoo esityksenä palkantarkistuksista pohjautuvan Suomen Pankin näkemykseen. Sen mukaan kilpailukyky säilyisi ennallaan, jos palkkakustannusten nousu jää 1,7–2,5 prosenttiin.
 Juttua korjattu klo 20.39: 0,5 prosentin korotus koskee ensimmäistä vuotta, ei koko kautta.

Työntekijät hylkäsivät valtakunnansovittelijan sovintoehdotuksen teknologiateollisuuden palkkakiistaan, työnantajalle se oli kelvannut


Summary: Haaviston mukaan salaista operaatiota ei ole eikä hän ole painostanut ulkoministeriön konsulipäällikköä al-Holin pakolaisleirin suomalaislapsia koskevassa asiassa.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) kiisti maanantai-iltana pitämässään tiedotustilaisuudessa painostaneensa ulkoministeriön virkamiestä al-Holin pakolaisleirin suomalaislapsia koskevassa asiassa. Haaviston mukaan myöskään mitään salaista suunnitelmaa al-Holin lasten kotiuttamiseksi ei ole olemassa.
 – Kun näin uutisen, että on olemassa mysteerisuunnitelma tuoda lapset yksin Suomeen, se oli mysteerisuunnitelma minullekin. En ole itse valmistellut sellaista enkä tiedä virkakuntani sellaista valmistelleen.
 Haaviston mukaan ulkoministeriö totesi jo kesällä, että kurdihallinto ei päästä lapsia yksin pois leiriltä, vaan vanhempien on oltava mukana.
 Ilta-Sanomat  kertoi maanantaina, että Haavisto olisi yrittänyt painostaa ulkoministeriön konsulipäällikköä  Pasi Tuomista  ottamaan vastuun Syyrian al-Holin pakolaisleirillä olevien suomalaislasten Suomeen tuomisesta. IS:n mukaan ministeriössä valmistellun operaation tavoitteena oli tuoda suomalaislapset Suomeen ilman äitejään.
 IS:n mukaan Tuominen ei suostunut siihen, että olisi yksittäisenä virkamiehenä ottanut vastuun lakeja ja kansainvälisiä sopimuksia rikkovasta operaatiosta, josta ei ollut tehty poliittista päätöstä. Tämä oli lehden mukaan yksi syy Tuomisen syrjäyttämiseen tehtävistään pari viikkoa sitten.
 Haaviston mukaan Tuomisen siirto tehtävistään ei kuitenkaan liittynyt al-Holin lasten kysymykseen, vaan ministeriön tehtävien normaaliin kiertoon.
 – Pidän melko tavanomaisena toimintana ministeriössä tilanteita, joissa ministeri järjestelee organisaatiota tehokkaammaksi. Tuominen vastaa edelleen kaikista konsulipäällikön tehtävistä, ja al-Hol-kysymyksessä on erillinen henkilö, joka tällä hetkellä toimii kokopäiväisesti tässä al-Hol-verkostossa viranomaistehtävissä, Haavisto sanoi.
 Al-Holista vastaamaan erillinen virkamies
 Haaviston mukaan ulkoministeriö on toiminut asiassa oikeuskanslerin lokakuussa antaman päätöksen pohjalta. Sen mukaan hallituksen on pyrittävä kansainvälisen oikeuden ja konsulipalvelulain mukaisesti kotiuttamaan ainakin lapset.
 – Ja mikäli lasten erottaminen vanhemmistaan on mahdotonta, ratkaisut pitäisi tehdä lasten edun ensisijaisuuden perusteella. Tässä päätöksessä edellytetään, että näitä lapsia tulisi auttaa kaikin keinoin. Tämä päätös on Suomen juridinen pohja tämän asian käsittelyyn, Haavisto sanoi.
 Al-Holin asioita valmistelemaan on sen sijaan nimetty erillinen virkamies kokopäiväisesti. Kyseinen virkamies valmistelee vain al-Holin leiriin liittyviä asioita ja leirillä olevien palautusta tapauskohtaisesti. Haavisto ei kertonut, kuka virkamies oli.
 Helsingin Sanomat  uutisoi hieman ennen lehdistötilaisuuden alkua, että hallitus olisi valmistelemassa leirillä olevien tapauskohtauksia palautuksia ja että sillä olisi koko hallituksen tuki.
 – Oikeuskanslerin kannanoton jälkeen päätimme, että tämä on Suomen juridinen linja-asia. Nähtiin, että asiassa ei ole poliittista päätöstä, joka voisi tämän syrjäyttää, Haavisto sanoi.
 Haaviston mukaan asiasta on informoitu muun muassa presidenttiä ja valtioneuvoston kansliaa.
 Ulkoasiainvaliokunta vaatii selvitystä
 Ulkoministeriöstä  kerrottiin Ylelle maanantaina , etteivät virkamiehet ole saaneet eivätkä edes pyytäneet mitään perusteita Tuomisen siirtoon, ja että se tuli konsulipalveluiden henkilökunnalle yllätyksenä.
 Eduskunnan ulkoasiainvaliokunta on vaatinut Haavistolta selvitystä asiasta, ja Haavisto on tulossa valiokunnan kuultavaksi tiistaina. Kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  (kd.) on myös jättänyt asiasta kirjallisen kysymyksen hallitukselle. Oikeuskanslerinviraston mukaan Haaviston toiminnasta oli maanantai-iltapäivään mennessä tehty neljä kantelua.
 Tehtävistään siirretty konsulipäällikkö Pasi Tuominen ei ole halunnut kommentoida asiaa medialle.
 Päivitys 2.12. klo 22.46: Päivitetty ja muokattu kirjoitusasua selkeämmäksi.
 Lue myös:
 IS: Pekka Haavisto yritti junailla Isis-leirin lapset salaa Suomeen – Ulkoasiainvaliokunta sai ministeriltä aivan päinvastaista tietoa
 Virkamiehen yllättävä syrjäytys kuohuttaa ulkoministeriön henkilökuntaa: "Meillä on pieni pelon ilmapiiri tällä hetkellä"

Haavisto kiistää painostusväitteet al-Holin asiassa – Suomalaislasten tilannetta selvittämään nimetty erillinen virkamies


Summary: Kymmenien autojen tuhopoltto Göteborgin Frölundassa herätti suurta huomiota Ruotsin vuoden 2018 vaalien alla.

Göteborgin käräjäoikeus on vapauttanut viisi elokuussa 2018 sytytetyistä autopaloista epäiltyä nuorta miestä. Poliisin keräämät todisteet eivät oikeuden mielestä olleet riittäviä, uutisoivat muun muassa  Dagens Nyheter ,  Ruotsin televisio SVT  ja  Expressen/GT .
 Oikeus tuomitsi kymmenien autojen sytyttämisestä epäillyn, nyt 17-vuotiaan nuorukaisen törkeästä tuhotyöstä. Koska tämä oli rikoksen tapahtuma-aikaan niin nuori, tuli tuomioksi 130 tunnin nuorisorangaistus. Lisäksi hän joutuu maksamaan noin 50 000 euron vahingonkorvaukset.
 Syytteessä ollut kuusikko sytytti poliisin esitutkinnan mukaan yhteensä noin 70 autoa tuleen Göteborgin Frölundan lähiössä 13. elokuuta 2018. Kyseessä oli vakavin tuona iltana tehdyistä useista autojen tuhopoltoista lounaisessa Ruotsissa.
 Tuhoutuneita autoja Frölundan torilla Göteborgissa 14. elokuuta 2018. Adam Ihse / EPA
 Ainoa tuomion saanut nuori pystyttiin yhdistämään rikokseen, koska hänen vertaan löytyi poltettujen autojen rikotuista ikkunoista.
 Poliisi kuuli tutkinnan aikana noin tuhatta ihmistä, mutta tutkintaa hankaloitti todistajien vaikeneminen.
 Kolme poliisia tunnisti rikospaikalla kuvatuista videoista useita naamioituneita epäiltyjä näiden ruumiinrakenteen ja liikkeiden perusteella. Videoilla näkyvillä rikoksentekijöillä oli myös yllään samanlaiset vaatteet kuin sittemmin kiinni otetuilla epäillyillä.
 Nämä todisteet eivät kuitenkaan vakuuttaneet Göteborgin käräjäoikeutta.
 Pääministeri Stefan Löfven vieraili Frölundassa 14. elokuuta 2018. Henrik Brunnsgård / EPA
 Frölundassa tehty tuhotyö ajoittui Ruotsin valtiopäivävaalien alle, ja sai siksi vielä tavallistakin enemmän huomiota. Sekä pääministeri  Stefan Löfven  (sd.) että oppositiopuolue kokoomuksen puheenjohtaja  Ulf Kristersson  vierailivat tuolloin tapahtumapaikalla.
 Lisää aiheesta:
 Autot roihusivat Göteborgin lähiöissä: "Se oli organisoitua"
 Ruotsi hermostui autopaloista: "Mihin olemme menossa?" - Kymmenien autojen polttaminen on toista kuin satunnaiset roihut

Ruotsissa roihunneista autopaloista epäillyt viisi nuorta vapautettiin – todisteet riittivät vain yhden nuorukaisen tuomitsemiseen


Yle on saanut käsiinsä omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  allekirjoittaman muistion Postin tilanteesta SDP:n eduskuntaryhmän, puoluehallituksen ja ministeriryhmän jäsenille. Muistio on lähetetty 29.8., samana päivänä jolloin Posti on tiedottanut pakettilajittelijoiden liikkeenluovutuksesta.
 Muistiosta käy ilmi, että Posti on keskustellut päätöksestä valtio-omistajan kanssa. Paatero kertoo itse keskustelleensa Postin henkilöstön asemaan liittyvistä kysymyksistä ay-järjestöjen kanssa ja informoineensa ennalta myös pääministeriä.
 Muistiossa omistajaohjausministeri tuntuu ymmärtävän Postin ratkaisua siirtää 700 työntekijää edullisempaan sopimukseen.
 – Tilanne on vaikea: toimivia vaihtoehtoja riittävien ratkaisujen löytämiseksi, jotka olisivan yhtiön tai sen omistajan käsissä, ei ole tullut esiin.
 Muistiossa Paatero kertoo omistajan edellyttäneen Postilta, että se pehmentäisi asiaa työntekijöiden kannalta. Kahden vuoden siirtymäkauden jälkeen työehtojen ennakoidaan kuitenkin heikkenevän.
 Paatero ennakoi työmarkkinahäiriöitä
 Paatero ennakoi, että Postin ratkaisut tulevat olemaan puolueelle kova pala.
 – Tilanteen voi odottaa herättävän suuttumusta ja pettymystä hallituspuolue SDP:tä kohtaan. Myös työmarkkinahäiriöt ovat todennäköisiä, Paatero ennakoi muistiossa
 Ministeri kuitenkin toivoo, että keskustelussa ymmärrettäisiin, ettei Posti pysty itse vaikuttamaan hankalaan markkina- ja kilpailutilanteeseen.
 Petteri Sopanen / Yle
 – Toivon keskustelussa muistettavan, että tilanteen perussyyt ovat kaikki sellaisia, ettei yhtiöllä tai sen omistajalla ole mahdollisuutta vaikuttaa niihin: kirjevolyymin raju lasku, kilpailun laajentuminen, kilpailijoiden käyttämät edullisemmat työehdot, omistajaohjausministeri toteaa muistiossa.
 Paatero sanoo, että omistaja on valmis tarkastelemaan omia vaateitaan yhtiötä kohtaan keväällä. Koska yhtiö toimii kilpailluilla markkinoilla, lähtökohta on, että se tuottaa omistajalleen myös arvoa, ministeri kirjoittaa.
 Ministeriä pidettiin tiiviisti ajan tasalla
 Paateron luottamuksellinen taustamuistio ajoittuu siis samaan päivään, jolloin Posti tiedotti, että se siirtää 700 henkilöä uuden työehtosopimuksen piiriin.
 Ylelle on vuodettu myös toinen muistio, joka on päivätty viime viikolla 25.11. Postin laatimasta muistiosta selviää, että ennen 29.8. tiedotteen julkistamista omistajaohjaus, Paateron erityisavustaja ja Posti ovat työstäneet viestintämateriaaleja tilanteesta yhdessä.
 Paateron kanssa oli keskusteltu liikkeenluovutuksesta puhelimessa jo 10.8., ennen kuin Postin hallitus päätti liikkeenluovutuksesta 11. – 14.8. Yksityiskohdista oli keskusteltu kokouksen aikana puhelimessa Postin hallituksen puheenjohtajan ja ministerin välillä.
 Omistajan kertomukset muuttuivat
 Omistajaohjausministeri Paatero puolestaan piti lehdistötilaisuuden 1.9. Tuolloin hän ilmoitti, että tes-siirrossa otetaan aikalisä. PAU kuitenkin kertoi julkisuuteen tuolloin, ettei se ollut saanut niin sanotusta aikalisästä tarkempia tietoja.
 Pääministeri Rinne puolestaa ideoi Helsingin Sanomissa 11.9., että Postin suunnittelemia palkanalennuksia saatettaisiin kompensoida kertakorvauksella.
 Postin lakon ja työehtoriidan ratkaisemisen jälkeen Rinne sanoi kyselytunnilla, että Posti ei ollut noudattanut Paateron kieltoa siirtää ihmiset toiseen sopimukseen.
 Perjantaina, Paateron erottua Rinne kertoi, että Paatero ei ole noudattanut pääministerin antamia ohjeita siitä, miten Postin omistajaohjausta voidaan tehdä. Rinteen mukaan Paatero ei tuonut tarpeeksi voimakkaasti valtio-omistajan näkemystä asiasta Postille.

Ylelle vuodettu muistio: Sirpa Paatero kertoi Postin tes-siirrosta myös pääministerille jo elokuussa – muistio ymmärtää Postin ratkaisua


Summary: Paatso on tehnyt lukuisia äänirooleja ja yllättäen myös Suvakselta löytyy ääninäyttelijätaustaa.

Rinna Paatsoa  ja  Meiju Suvasta  yhdistävät pitkäaikainen ystävyys ja työtoveruus, mutta myös se, että molempien suvussa esittävät taiteet ovat kulkeneet monessa polvessa.
 Paatso muisteli Puoli seitsemän -ohjelmassa noin puolitoista vuotta sitten kuollutta äitiään, näyttelijä  Liisa Paatsoa , ja kertoi olevansa kiitollinen, että pystyi olemaan viimeisen vuoden äitinsä rinnalla.
 – Sairauden aikana me pystyimme puhumaan luopumisesta ja oppimaan siihen, että tämä tulee olemaan ikävää. Mutta kyllähän se sitten on ihan kauheaa, kun se tapahtuu.
 Paatso sanoi, että vaikka he puhuivat paljon viimeisinä aikoina, joitain asioita hän jätti tietoisesti käsittelemättä äitinsä kanssa.
 – Kyllä siitä jäi asioita pois, joita olisin halunnut kysyä vaikka liittyen minun historiaani hänen isänsä kanssa. Jollain tavalla halusin antaa hänen olla. Tärkeintä oli, että hänellä olisi mahdollisimman hyvä olla ja yritin siinä kaikkeni.
 Karaokea teatterin lavalla
 Paatso ja Suvas ovat tunteneet toisensa kymmenisen vuotta. Ensikohtaaminen tapahtui Suvaksen kotipihalla Vantaalla.
 – Hänen kanssaan on vain niin helppo olla ja saa olla oma itsensä, molemmat toteavat yhteen ääneen.
 Naiset työskentelevät parhaillaan yhdessä  Kuumia aaltoja  -nimisen teatteriteoksen parissa. Sitä on esitetty syksyn ajan Raumalla, ja keväällä esitys on nähtävillä myös muualla Suomessa.
 – Se on samalla myös karaokeshow, jossa laulujen tekstit tulevat ruudulle niin, että yleisö pääsee laulamaan mukana, Suvas kertoo.
 Tarina kertoo kahdesta samannimisestä aikuisesta naisesta, jotka kohtaavat karaoke-ravintolassa.
 – Siinä käydään läpi koko elämän kirjo. Puhutaan lapsista, avioeroista, vanhenemisesta, Paatso lisää.
 Paatso antoi äänensä Bart Simpsonille – Suvaksellakin ääninäyttelijätaustaa
 Melko yllättäen ystävyksiä yhdistää myös ääninäytteleminen. Rinna Paatso on tullut tunnetuksi äänenä lukuisten elokuvien piirroshahmojen takaa. Onpa hän antanut äänensä myös Bart Simpsonille, kun  Simpsonit -elokuva tuli Suomeen.
 Illan Puoli seitsemän -ohjelmassa paljastui, että myös Suvas on tehnyt muutaman ääniroolin.
 – Se oli Babe-possu_-_elokuvassa ja esitin siinä ilkeää kissaa. Niin, ja Hugo-peikossa olin ilkeä noita, Suvas nauraa.

Rinna Paatso ja Meiju Suvas ystävystyivät vantaalaisella takapihalla 10 vuotta sitten: "Hänen seurassaan saa olla oma itsensä"


Summary: Kamerat poistuvat tiistaina maitotilalta, jota Yle on kuvannut yötä päivää verkkoon. Lähetyksessä on nähty myös kaksi syntymää.

Ylen navettasuora alkoi torstaina 28. marraskuuta Puolangan Mustolan tilan navetasta. Suorassa verkkolähetyksessä nähtiin jo alle vuorokauden kuluessa syntymä, kun Lana-niminen lehmä poiki sonnivasikan. Lauantaina myös Lupaus poiki sonnivasikan.

 Ylen navettasuorassa  syntyneet pikkuvasikat voivat hyvin. Molemmat sonnivasikat syntyivät ilman ulkopuolista avustamista, sanoo Mustolan tilan omistaja  Markus Heikkinen .
 – Vasikat ovat tosi virkeitä, varsinkin Lanan vasikka. Myös Lupauksen vasikalla on normaali imurefleksi. Vasikoille annetaan aina emän ternimaitoa, siinä on ravinteet elämän käynnistykseen.
 Vastasyntyneellä vasikalla on lämpöpeite.  Timo Sihvonen / Yle
 Perjantaina ja lauantaina syntyneet vasikat elävät ensimmäisen viikon yksilökarsinassa. Syynä on vasikan terveys. Pienenä vasikat ovat herkimmillään ja tautivaara suurimmillaan, eikä niitä voida laittaa heti muiden vasikoiden sekaan, sanoo Heikkinen.
 – Niissä voidaan tarkkailla tarkemmin vasikoiden elintoimintoja. Ryhmäkarsinaan ne pääsevät 1–2 viikon iässä, riippuen siitä, miten ne vahvistuvat. Jos on heikompi, niin voidaan pitää kauemmin.
 Alkukasvu on hurjaa
 Heikkinen kuvaa ryhmäkarsinaa ikään kuin ensimmäiseksi luokaksi. Vasikan pitää olla täysin terve ja sen pitää pystyä hakemaan ruokansa itse myös ryhmässä, ettei se jää toisten jalkoihin.
 Vasikka saa korvamerkin viimeistään viikon kuluttua syntymästä. Korvamerkki on osa tunnistusjärjestelmää, jolla eläin erotetaan kaikista muista eläimistä koko EU:n alueella.
 Vasikan alkukasvu on hurjan kuuloista. Ne saavat maitoa kahden kuukauden ikään saakka, samalla ne totuttelevat nurmirehun syöntiin. Syntymäpaino vaihtelee 40 ja 60 kilon välillä ja muutaman viikon kuluttua paino saattaa olla jo 100 kiloa, sanoo Heikkinen.
 Vasikat nimetään tiistaina suorassa lähetyksessä
 Vasikoille annetaan nimet tiistaina kello 12 alkavassa verkkosuorassa lähetyksessä Ylen verkkosivuilla. Nimiehdotuksia on tullut tähän mennessä jo yli 1 600 ja nimiä voi edelleen lähettää  täällä . Nimen valitsee isäntä Markus Heikkinen.
 – Katson listat läpi, ja jos jotkut nimet kovasti miellyttävät, valitsen ne. Ja jos on vaikeuksia valita hyvien ehdokkaiden välillä, niin arvon nimet, sanoo Heikkinen.
 Vasikka on arka vastasyntyneenä, mutta muutamassa päivässä uteliaisuus kasvaa.  Timo Sihvonen / Yle
 Navettasuora päättyy tiistaina nimen antoon. Samassa yhteydessä Markus Heikkinen vastaa yleisön kysymyksiin, joita voit esittää alta löytyvällä lomakkeella. Käymme myös kurkistamassa navetalla sellaisiin paikkoihin, joihin navettasuoran 360-kamerat eivät yllä.
 Navettasuoran päättyessä se on jatkunut keskeytyksittä noin viisi vuorokautta. Suoran aikana olemme tehneet useita juttuja radioon, televisioon ja nettiin.
 Lue myös:
 27.11.  Yle vie 360-kamerat seuraavaksi navettaan – viisi päivää kestävässä suorassa kuvataan yhden maitotilan arkea
 28.11.  Navettasuorassa syntyi toinen vasikka! Seuraa tästä 360-lähetystä suoraan suomalaiselta lypsytilalta
 28.11.  Näin suomalaiset käyttävät maitotuotteita: Maitolasit häviävät ruokapöydistä, juustoa popsitaan enemmän kuin koskaan
 29.11.  Ylen navettasuorassa nähtiin aamulla toinenkin poikiminen! Katso Lanan vasikan ensihetket ja ehdota vasikoille nimeä
 29.11.  Yle Urheilun Jussi Eskola selostaa vasikoiden tuijotuskisaa!
 30.11.  Sonnit teurastetaan luultavasti puolitoistavuotiaana, lehmät olisivat eläneet viitisen vuotta – näin navettasuoran vasikoille käy
 1.12.  Kysyimme, mitä vastaantulijat ajattelevat lehmistä ja navetoista – "Nehän suihkutetaan siellä hyvin ja hierotetaan hierontalaitteissa"
 2.12.  Kauanko emä ja vasikka saavat olla yhdessä? Sattuuko lypsyrobotti? Suomalaiset kysyivät lehmistä, ja nyt asiantuntijat vastaavat
 2.12.  Navettasuoraa on katsottu tuhansien tuntien ajan – "Toivottavasti nyt on ymmärrystä siitä, miten huippuoltavat heillä on"

Näin suorassa verkkolähetyksessä syntyneiden vasikoiden arki on lähtenyt käyntiin – niiden elämää voi seurata vielä huomiseen


Summary: Illan lähetyksessä myös ulkoministeri Pekka Haavisto (vihr.) selvittää, mitä määräyksiä hän on antanut suomalaisten Isis-leirin lasten palauttamiseksi Suomeen.

Pääministerikisaan ilmoittautuneet  Sanna Marin  (sd.) ja  Antti Lindtman  (sd.) kohtaavat tänään keskiviikkona A-studiossa.
 Kaksinkamppailua voi seurata suorana Ylen TV1:ssä ja  Yle Areenassa  kello 21.05 alkaen.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.)  erosi eilen tiistaina pääministerin paikalta . Rinne joutui eroamaan, sillä hallituskumppani keskusta ilmoitti maanantaina, että puolueella on "henkilöön liittyvää epäluottamusta".
 SDP:n varapuheenjohtaja, liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin sanoi eilen aamupäivällä  heti Suomeen Brysselistä palattuaan olevansa valmis pääministeriksi, jos tarve vaatii.
 – En väistä vastuuta tässä vaikeassa tilanteessa, Marin totesi lentoaseman saapumisaulassa odottaneille toimittajille.
 Myös SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Lindtman kiiruhti eilen kertomaan olevansa valmis pääministeriksi.
 –Jos puolue kysyy, en kieltäydy, Lindtman sanoi SDP:n eduskuntaryhmän kokouksen ulkopuolella odottaneille toimittajille.
 SDP:n puoluevaltuusto valitsee uuden pääministeriehdokkaan seuraavassa kokouksessaan.  Marin sanoi eilen A-studiossa , että puoluevaltuuston kokous on aikaisintaan tämän viikon sunnuntaina.
 Ylen tänään keskiviikkona SDP:n puoluevaltuuston jäsenille tekemän kyselyn perusteella pääministerikisasta tulee erittäin tiukka.
 Ylen kysely: Sanna Marin johtaa pääministerikisaa – ”Marin ollut kovissa paikoissa jo nuorena”
 Ulkoministeri Haavisto selvittää tekemisiään
 Illan A-studio käsittelee myös hallituksen toista kohua. Sen keskiössä on ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) ja hänen toimintansa Syyrian al-Holin pakolaisleirillä olevien suomalaislasten kotiuttamisessa.
 Ilta-Sanomat on uutisoinut, että Haavisto olisi yrittänyt  painostaa ulkoministeriön konsulipäällikköä  ottamaan vastuun al-Holin pakolaisleirillä olevien suomalaislasten Suomeen tuomisesta ja lopulta  syrjäyttänyt konsulipäällikön tehtävistään .
 Haavisto itse on  kiistänyt painostaneensa  ulkoministeriön virkamiestä.
 Illan lähetyksessä Haavistolta odotetaan tarkempaa selvitystä siitä, mitä on tapahtunut.
 Illan A-studion voi katsoa suorana Ylen TV1:ssä tai  Yle Areenassa . Juontajana Annika Damström. #yleastudio

Kummasta tulee Suomen seuraava pääministeri? Sanna Marin ja Antti Lindtman kohtaavat illan A-studiossa – katso kaksinkamppailu suorana klo 21.05


Summary: Puutteita oli muun muassa yövuorojen hoitajamitoituksessa. Nyt puutteet on korjattu.

Attendo saa jatkaa Kirkkopuiston hoivakodin toimintaa Utajärvellä. Hoivakodissa asuu monisairaita vanhuksia, jotka tarvitsevat paljon hoivaa ja avustusta.
 Valvira päätti  viime helmikuussa  keskeyttää hoivakodin toiminnan yksikössä todettujen vakavien puuteiden vuoksi. Puutteet liittyivät muun muassa siihen, että osalla hoitajista ei ollut lääkelupia ja yövuorossa ei ollut tarpeeksi henkilöstöä suhteessa asiakkaiden palvelutarpeisiin.
 Keskeyttämispäätöksen jälkeen hoivayksikön toiminnasta on vastannut Oulunkaaren kuntayhtymä. Asiakkaita ei ole siirretty pois hoivakodista.
 Valviran saamien selvitysten perusteella palvelun tuottaja on korjannut asiakasturvallisuutta vaarantaneet puutteet ja epäkohdat.
 Valvontaviranomaiset seuraavat tilannetta ja tekevät yksikköön valvontakäynnin vuoden 2020 alkupuolella.

Attendo saa jälleen pyörittää hoivakotia Utajärvellä – Valvira keskeytti toiminnan helmikuussa vakavien puutteiden vuoksi


Summary: Areena ja uutisten verkkosivusto ovat kasvattaneet suosiotaan eniten.

Suomalaisista 96 prosenttia käyttää Ylen palveluita viikoittain, käy ilmi Yleisradion tilaamasta selvityksestä. Vuotta aiemmin osuus oli 95 prosenttia.
 Taloustutkimuksen tekemän  Kanava- ja palvelumielikuvatutkimuksen  mukaan päivittäin Yle tavoittaa 78 prosenttia suomalaisista.
 Television tavoittavuus laski hieman edellisestä vuodesta erityisesti alle 45-vuotiailla. Yle Areena ja Ylen suomenkielinen uutissivusto kasvattivat viikkotavoittavuuttaan eniten.
 Ylen palveluiden kiinnostavuus säilyi samalla tasolla edelliseen vuoteen verrattuna. 84 prosenttia suomalaisista piti Ylen sisältöjä ja palveluja kiinnostavina. Edellisvuonna osuus oli 85 prosenttia. Koko väestön tasolla Ylen kiinnostavin palvelu on Yle TV1 ja alle 45-vuotiailla Yle Areena.
 Taloustutkimus toteutti selvityksen syksyllä 2019 verkon kyselytutkimuksena sekä yli 60-vuotiaalle ei-verkkoväestölle puhelinhaastatteluina. Selvitykseen osallistui 2 439 suomalaista.
 Luottamus Yleen viime vuoden tasolla
 Yle kertoi keskiviikkona tuloksia myös vuosittain tehtävästä  Ylen arvo suomalaisille  -kyselytutkimuksesta. Se selvittää muun muassa suomalaisten käsityksiä Ylen onnistumisesta julkisen palvelun tehtävien hoitamisessa ja luottamusta Yleen.
 Luottamus Yleen on tutkimuksen mukaan edellisvuoden tasolla. Asteikolla 1–5 Yle sai luottamuksesta arvosanaksi 3,72, mikä on samaa tasoa kuin vuonna 2018. Selvityksen toteutti puhelinhaastatteluinaIRO Research Oy Ylen toimeksiannosta. Otos oli 1 000 suomalaista ja tulosten virhemarginaali 3,2 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Suomalaisista 67 prosenttia luottaa Yleen erittäin tai melko paljon, kun vuonna 2018 osuus oli 68 prosenttia. Kysyttäessä luottamusta 19 yhteiskunnallisen toimijan joukossa Yle sijoittui edellisvuoden tapaan kuudenneksi. Kärjessä olivat tasavallan presidentti, poliisi sekä yliopistot ja koululaitos. Yle on suomalaisten mielestä mediayhtiöistä luotettavin, mutta luottamustaan ovat vahvistaneet myös muut tiedotusvälineet.


Summary: Päätöksen seuraavasta pääministeristä tekee SDP:n puoluevaltuusto todennäköisesti ensi viikolla.

Pääministerikisasta tulee erittäin tiukka. Tämä selviää Ylen kyselyssä, joka tehtiin keskiviikkona SDP:n puoluevaltuuston jäsenille.
 Luvuista selviää, että puolueen varapuheenjohtaja ja liikenneministeri  Sanna Marin  (sd.) johtaa kyselyssä eduskuntaryhmän puheenjohtajaa  Antti Lindtmania.
 Puoluevaltuutetuista 20 kannattaa tällä hetkellä Marinia, kun taas Lindtman saa 14 valtuutetun tuen.
 Lasse Isokangas / yle
 Selvää kuitenkin on se, että epävarmat valtuutetut lopulta päättävät, kenestä tulee seuraava pääministeri. Puoluevaltuutetuista 20 ei osaa tai halua vielä lukita kantaansa. Yle ei tavoittanut 7 valtuutettua.
 Ratkaiseva puoluevaltuuston kokous pidetään näillä näkymin ensi viikolla. Tarkasta päivästä ja ajasta ei vielä ole tietoa.
 ”Sannalla on näyttöjä”
 Marinin kannattajat perustelevat valintaansa sillä, että hänellä on kokemusta puheenjohtajan tehtävästä.
 Sanna Marin paikkasi puheenjohtaja  Antti Rinnettä  (sd.), kun tämä sairastui vakavasti Espanjan-lomallaan.
 – Sanna Marin on ollut kovissa paikoissa jo nuorena Tampereen valtuustossa. Ja olihan se heitto kylmään veteen, kun hän astui Rinteen saappaisiin eduskuntavaalien alla, helsinkiläinen puoluevaltuutettu  Kaarin Taipale  sanoo.
 Osa Marinin kannattajista ei pidä siitä, ettei Lindtman ottanut vastuuta ministerin tehtävistä, kun hänelle sellaisia tarjottiin kesän hallitusneuvotteluissa.
 Lindtman perusteli ratkaisuaan muun muassa perhesyillä.
 – Miksi Lindtman lähti pääministerikisaan mukaan, mutta ei muihin ministerihommiin? Nyt sitten yhtäkkiä on aikaa. Sanna on kantanut vastuuta koko ajan, eräs kyselyyn vastannut valtuutettu sanoo.
 Lindtmanin kannattajat puolestaan sanovat, että hän on henkilönä sovitteleva ja kokoava. Kannattajien mukaan hallitus ja puolue tarvitsevat nyt henkilöä, joka osaa rauhoittaa tilanteen.
 – Lindtmanilla on kokemusta eduskuntaryhmän puheenjohtajana ja hän on tunnettu kyvystään tehdä yhteistyötä ja rakentaa luottamusta, uusimaalainen puoluevaltuutettu  Eemeli Peltonen  sanoo.
 Monille pääministerin ero ja uuden valinta on tullut eteen niin nopeasti, että he tarvitsevat harkinta-aikaa.
 Useat kuitenkin sanovat, että heillä on vain hyviä vaihtoehtoja edessään.
 Pääministeristä myös puheenjohtaja
 Yle kysyi puoluevaltuutetuilta myös, kenet SDP:n pitäisi valita puheenjohtajaksi ensi kesäkuun puoluekokouksessa.
 Puheenjohtaja  Antti Rinne  (sd.) ilmoitti tiistaina, että hän hakee näillä näkymin jatkokautta puolueen johdossa.
 Samaan aikaan puolueen riveissä spekuloidaan sillä, että nyt valittava pääministeri on myös vahvoilla seuraavaksi puheenjohtajaksi.
 Puoluevaltuutetuista jopa 46 sanoo, ettei heillä ole kantaa seuraavasta puheenjohtajasta. Moni vastanneista kuitenkin haluaa, että pääministerin ja puheenjohtajan pitää olla sama henkilö.
 – Luontevinta olisi, että pääministeriksi valittu ottaisi myös puheenjohtajan tehtävän, pirkanmaalainen valtuutettu  Aila Dündar-Järvinen  sanoo.
 – Pääministeristä pitää tulla puheenjohtaja. Siitä tulee vaikeaa puolueen ja maan kannalta, jos pääministeri ja puheenjohtaja ovat eri henkilöitä, uusimaalainen puoluevaltuutettu  Mikko Valtonen  sanoo.
 SDP pitää puoluekokouksensa kesäkuussa Tampereella.
 Lue lisää:
 Suomeen juuri palannut Sanna Marin vihjaa olevansa valmis pääministeriksi: "En väistä vastuuta"
 Kuka on Suomen seuraava pääministeri? Tässä nimet, jotka ovat vahvoilla

Ylen kysely: Sanna Marin johtaa pääministerikisaa – ”Marin ollut kovissa paikoissa jo nuorena”