Summary: Kun kaupunkinopeuksia alennettiin 20 vuotta sitten neljäänkymppiin, ihmiset kävivät kuumana. Harva enää muistaa, millaista liikenne kaupungeissa ennen oli.

Suomessa on aika helppo alentaa kaupunkien nopeusrajoituksia. Meillä rajoitusten alentamisessa on pitkät perinteet.
 Kaikkialla ei ole. Monessa Euroopan kaupungissa kipuillaan tällä hetkellä sen kanssa, että vallitseva rajoitus 50km/h on nykyliikenteeseen sopimaton, mutta kansalaisten vastustus ja poliittinen paine estävät tekemästä uudistuksia.
 Psykologisesti nopeusrajoitukset ovat haastavia, sillä monella on taipumus ajatella, että oli nopeusrajoitus mikä tahansa, se on liian alhainen. Alhaiseksi koettu nopeusrajoitus rajoittaa henkilökohtaista vapautta ja oikeutta omiin valintoihin.
 Ei kaupunkinopeuksien laskeminen Suomessakaan helppoa ollut, kun ensimmäiset 40 km/h nopeusrajoitukset ilmestyivät pari vuosikymmentä sitten taajamiin. Autoilijoiden oli vaikea ymmärtää, miksi heiltä alettiin vaatia köröttelyä. Helsingistä kaikki silloin alkoi ja muut tulivat perässä.
 Seuraava askel on nopeusrajoituksen laskeminen 30 kilometriin tunnissa.
 Helsingissä nopeusrajoitukset menevät tällä hetkellä uusiksi asuinkaduilla ja keskustassa. Pääväylistäkin Mannerheimintiellä ja Mäkelänkadulla 50 km/h -rajoitusta lasketaan 40 kilometriin tunnissa. Joka paikkaan ei kolmeakymppiä sentään ole tulossa.
 Tutkimusten mukaan nopeusrajoitusten alentaminen saa liikenteen tuntumaan turvallisemmalta ja lisäisi kevyttä liikennettä. Kevyen liikenteen lisääntyminen taas vähentäisi autoliikennettä ja ruuhkia.   Esko Jämsä / AOP
 Turvallisuus ei kiinnosta, jos turvallisuus on aina hyvä
 Helsingillä on koko maailman pääkaupunkien mittakaavassa lähes ainutlaatuinen ongelma. Kun Helsingin liikenteessä ei vuosittain kuole kuin pari tai korkeintaan muutama ihminen, liikenneturvallisuuden pitäminen kansalaisten mielissä on vaikeaa. Turvallisuudesta on tullut itsestäänselvyys.
 Helsingin poikkeuksellinen liikenneturvallisuustilanne on toisaalta johtanut siihen, että vähäiset kuolemantapaukset kasvattavat niiden merkitystä. Esimerkiksi lapsi on Helsingissä kuollut liikenteessä viimeksi vuonna 2015, mutta sen muistavat kaikki.
 Poliitikot tietävät, kuinka harvoin sattuvat kuolemantapaukset johtavat hätäisiin reagointeihin. Julkinen keskustelu lyö liian helposti yli, kun tunteet eivät anna riittävästi tilaa analyyseille.
 Helsingissä tapahtuu nykyään keskimäärin vain yksi henkilövahinkoon johtanut liikenneonnettomuus päivässä. Se tarkoittaa yhtä sellaista poliisin tietoon tulevaa onnettomuutta, jossa ihminen satuttaa itseään.
 Vielä 50 vuotta sitten liikenneonnettomuus johti Helsingissä henkilön loukkaantumiseen keskimäärin 4,5 kertaa päivässä. Tuolloin autoja oli Helsingissä noin puolet nykyisestä.
 Alle kahden loukkaantuneen päivävauhtiin Helsingissä päästiin vasta tällä vuosituhannella. Ja vuonna 2000 autoja oli liikenteessä jo lähes saman verran kuin nyt.
 Jos katsotaan pelkästään kevyttä liikennettä, niin koko Suomessa kuoli viime vuonna 22 jalankulkijaa ja 21 pyöräilijää. Muutos on ollut nopeaa, sillä vielä vuonna 2003 kuoli 59 jalankulkijaa ja 39 pyöräilijää.
 Jalankulkijoiden kuolemantapauksista kuusi kymmenestä sattuu taajamissa ja peräti yhdeksän kymmenestä loukkaantumisesta tapahtuu taajamissa. Puolet loukkaantumisista tapahtuu suojatiellä.
 Vastaavasti pyöräilijöistä taajamissa tapahtui kaksi kolmesta kuolemantapauksesta ja yhdeksän kymmenestä loukkaantumisesta. Yli puolet kuolemantapauksista oli auton ja polkupyörän törmäyksiä.
 Vanhanmalliset peltipoliisit ovat valvoneet nopeuksia ja liikennevalojen noudattamista myös kaupungeissa. Helsinkiin tulee lähivuosina kymmeniä uusia liikennevalvontatolppia.   Ronnie Holmberg / Yle
 Nopeudesta se johtuu
 Autojen tekninen kehitys ja hyvä kaupunkisuunnittelu ovat vähentäneet myös jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden riskiä joutua vakavaan onnettomuuteen kaupungissa, mutta merkittävin tekijä henkilövahinkoihin johtaneissa onnettomuuksissa on edelleen autojen ajonopeus.
 Nopeuden alentaminen 30 kilometrin tunnissa onkin järkevää ennen kaikkea jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden näkökulmasta. Siellä turvallisuushyödyt ovat tuntuvimmat.
 Esimerkiksi Saksassa on tutkittu, että 30 km/h rajoitusalueilla sattuu 40 prosenttia vähemmän onnettomuuksia kuin 50 km/h alueilla. Suurin yksittäinen syy on jarrutusmatkojen selvä lyhentyminen.
 Törmäysnopeus ratkaisee, millaiset mahdollisuudet jalankulkijalla on selviytyä hengissä. Vielä 30 kilometrin tuntivauhdissa jalankulkijan kuoleman todennäköisyys on hyvin pieni. Eero Pasasen vuonna 1991 ilmestyneessä väitöskirjassa julkaistua kuvaajaa on päivitetty vuonna 2009 kuvaamaan paremmin nykyautojen jalakulkijoille aiheuttamaa kuolemanriskiä.   Mikko Airikka / Yle
 Kolmenkympin vauhdista auto pysähtyy kesäolosuhteissa 15 metrin matkalla. Viidestäkympistä jarrutettaessa nopeutta on 15 metrin kohdalla vielä yli 40 kilometriä tunnissa. Törmäysenergia on 50 nopeudessa 2,8 kertainen 30 nopeuteen verrattuna.
 Nopeusrajoitusten alentaminen on kansainvälisissä tutkimuksissa vähentänyt kuolleiden ja vakavasti loukkaantuneiden määrää 60-70 prosenttia. Eniten siitä hyötyvät liikenteen heikoimmat eli kevyttä liikennettä käyttävät lapset ja vanhukset.
 Alhaisemmasta vauhdista hyötyy myös kuski
 Se tiedetään, että kuljettaja ajaa paremmin ja rennommin hitaammassa kaupunkinopeudessa. Kuskin huomiokyky on 30 vauhdissa huomattavasti parempi kuin 50 vauhdissa.
 50 kilometrin tuntivauhdissa ajajan katse on noin 40 metrin päässä. Kun vauhtia on 30 kilometriä tunnissa, katse suuntautuu 15 metriin. Ajaja näkee paremmin ympärilleen, katse levenee. 30 nopeudessa tien sivulla olevat lapset tulevat paremmin näkyviin.
 Myös psykologia astuu tässä peliin. Kun lapset ottaa paremmin todesta, saa huono omatunto ajamaan autoa hitaammin.
 Liikenteessä on jatkuvasti enemmän ikääntyneitä autoilijoita. Hitaammin ympäristön tapahtumiin reagoivat ikääntyneet pystyvät ajamaan autoa paremmin 30 vauhdissa. Heille jää esimerkiksi enemmän aikaa lukea liikennemerkkejä ja tehdä päätöksiä. Siitä hyötyvät kaikki liikenteen osapuolet.
 Ja autoilija hyötyy 30 kilometrin nopeudesta, vaikka ajaisi kolarinkin. Onnettomuuden korjausvauriot jäävät matalassa vauhdissa pienemmiksi ja edullisemmiksi.
 Tutkimuksissa on havaittu sellainen kummallisuus, että kun asuinalueilla sekä pienemmillä kaduilla nopeusrajoituksia alennetaan ja kolareiden määrä saadaan vähenemään 30-40 prosenttia, saattaa 50 kilometrin rajoitusalueella onnettomuuksien määrä jopa nousta.
 Suomessa loukkaantuu vuosittain noin 700 pyöräilijää. Pyöräilijöiden kuolemantapauksissa noin 55 prosentissa onnettomuuksista osallisena oli auto. Henkilövahingosta 70 prosenttia tapahtui risteyksissä. Noin puolet henkilövahingoista tapahtui pyörätien jatkeella risteyksessä. Pyöräilijän menehtymisen aiheuttaa usein päävamma.  Petteri Sopanen / Yle
 Uusi nopeus pitää ensin hyväksyä
 Euroopassa on ollut erilaisia tapoja saada kaupunkien ajonopeuksia alennettua. Se tiedetään, että 30 kilometrin rajoitusalueella suurin osa autoilijoista ajaa ylinopeutta. Vastaavasti viidenkympin alueella todellinen liikennevirta pystyy enää yhä harvemmassa kaupungissa myös viiden kympin vauhtiin.
 Jotta alhaisemmasta nopeusrajoituksesta pidetään kiinni, voivat kaupungit valita erilaisia tiestöä muokkaavia rakenteita kuten hidastetöyssyjä ja kavennuksia tai perustaa pihakatuja. Yksi keino on myös lisätä valvontaa. Niinhän Helsingissäkin nyt uusilla automaattikameroilla tehdään.
 Psykologia auttaa tässäkin. Nopeusnäyttötaulujen asentaminen heti nopeusrajoituksen alentamisen jälkeen on erittäin tehokas toimenpide. Punaiseksi ja paheksuvaksi muuttuva nopeusnäyttö toimii omantunnon silmänä. Vain paatuneimmat kykenevät ajamaan taulujen ohi täysin piittaamattomina.
 Alemmat nopeusrajoitukset pitää perustella kansalaisille hyvin. Pelkillä onnettomuustilastoilla ja faktoilla ei voiteta autoilijoita 30 kilometrin nopeusrajoitusten puolelle. Nopeus on monille liian tunnepitoinen asia.
 Nopeusrajoituksessa ei olekaan kyse pelkästään nopeudesta vaan myös liikenneympäristöstä. Olennaista on, millaisen viestin liikenteeseen vaikuttavat päätökset antavat. Esimerkiksi Helsingissä yli sadan kouluihin liittyvän toimipisteen läheisyydessä on kolmenkympin rajoitus. Se on vahva viesti.
 Hitaammassa vauhdissa kuljettajan näkökenttä levenee. Se auttaa myös havaitsemaan lapset paremmin.   Henrietta Hassinen / Yle
 Alhaisempi nopeus käynnistää ketjureaktion
 Alhaisempia nopeusrajoituksia ei kannatta pelätä, sillä hitaammin ajaminen ei käy terveyden päälle, eikä kaupunkiliikenteessä edes autossa istuttu aika välttämättä pitene.
 Keskimääräisellä ajomatkalla aikasäästö 50 rajoitusalueella on kolmen kymppiin verrattuna suurimmalla osalla autoilijoista parisen minuuttia. Käytännössä aikasäästö on optimiolosuhteissa 10 sekuntia jokaista 500 ajometriä kohden.
 Liikenteen sujuvuus lisääntyy kuitenkin muuta kautta. Nopeusrajoitusten alentaminen lisää kevyttä liikennettä. Varsinkin moni ikääntynyt ilmoittaa pelkäävänsä liikkumista polkupyörällä. Pelkääjien määrä vähenee nopeuksien alentuessa. Myös vanhemmat antavat lastensa ajaa enemmän pyörällä, jos liikenne tuntuu turvallisemmalta.
 Kevyen liikenteen lisääntyminen vähentää autoliikennettä. Ruuhkia on vähemmän ja sitä kautta autoilijoiden stressi vähenee. Vähentynyt liikenne vähentää puolestaan punaisia päin ajamista ja riskiajamista risteyksissä.
 Autoilijat eivät myöskään oikaise tai kierrä ruuhkia samalla tavalla, jos liikennettä on vähemmän. Se lisää valtavasti asuinalueiden turvallisuutta.
 30 kilometrin nopeusrajoitus tarkoittaa myös vähemmän melua ja pakokaasuja. Erityisesti häkää ja typpioksideja on hengitysilmassa vähemmän.
 Suomessa liikennemelusta on puhutta vasta vähän. Metelistä on kuitenkin tulossa tulevaisuudessa suuri kilpailuvaltti ja elämänlaatukysymys kaupungeille, jotka saavat ongelman haltuun. Voimakkaan kaupungistumisen myötä on hiljaisuudesta tulossa koko ajan harvinaisempaa ja arvokkaampaa.
 Helsingissäkään ei tietenkään ole järkevää alentaa kaikkien katujen nopeusrajoituksia. Kaikkialla ei liiku lapsia ja vanhuksia, eikä kaikkialla melustakaan ole haittaa. Liikenteen pitää olla mahdollisimman turvallista ja sujuvaa. Ihmisten on myös uskallettava liikkua.
 Koettu turvallisuus on yksi tärkeimpiä turvallisuuden muotoja. Myös siihen tunteeseen nopeusrajoituksilla pitää vaikuttaa.
 Juttua varten on käytetty lähteinä Duisburg-Essenin yliopiston liikennekäyttäytymiseen erikoistunutta professori Maria Limbourgia, Liikenneturvan toimitusjohtaja Anna-Liisa Tarvaista, Helsingin kaupunkiympäristön apulaispormestari Anni Sinnemäkeä sekä Helsingin kaupungin-, Liikenneturvan-, LVM:n, sveitsiläisen Beratungsstelle für Unfallverhütung   ja Euroopan komission tilastoja.

Helsinki laskee asuinalueiden nopeusrajoituksen 30 km/h:iin ja muut seuraavat perässä – Miksi 30 on kaupungeissa parempi nopeus?


Summary: Nuoret muusikot pääsivät soittoharrastuksen pariin Floora-hankkeen kautta.  Se lähti liikkeelle yhden naisen, Päivi Rechardtin, halusta auttaa.

Bahara,  11, ja Elham , 16, Wali Barikzai tarttuvat tottuneesti viuluihinsa. He tekevät ensin opettaja  Minni Ilmosen  johdollalämmittelyharjoituksia, sen jälkeen soitetaan kappaleita, joita on harjoiteltu jo pidempään. Elham soittaa  Konsta Jylhän  kappaletta Penttilän sillalla, Bahara harjoittelee Koputes-polkkaa.
 He molemmat ovat soittaneet viulua jo yli kaksi vuotta. Harrastus alkoi, kun he kuulivat ystävänsä soittavan ja ihastuivat viulun ääneen.
 – Me asuimme silloin vastaanottokeskuksessa. Ja vastaaottokeskuksen toimiston kautta löysimme opettajan, Elham kertoo.
 Elham Wali Barikzai harjoittelee Kosta Jylhän kappaletta Penttilän sillalla. Kristiina Lehto / Yle
 Heidän perheensä muutti harrastuksen jo alettua ensin toiseen vastaanottokeskukseen ja sen jälkeen taas uuteen kaupunkiin, mutta soittoharrastus on jatkunut muutoista huolimatta. Tästä nuoret ovat erityisen iloisia.
 Harrastus on tarjonnut monenlaisia kokemuksia: Elham on päässyt soittamaan esimerkiksi Kaustisen kansanmusiikkijuhlille sekä keikkailemaan kirjastoihin ja vanhainkoteihin.
 Takana yhden naisen idea
 Baharan ja Elhamin soittoharrastus on järjestetty alusta lähtien Floora-hankkeen kautta. Hankkeen tarkoituksena on tarjota soittoharrastus myös sellaisille lapsille ja nuorille, joille se ei ehkä muuten olisi mahdollista.
 Hanke on ollut käynnissä kuutisen vuotta, ja sen kautta on musisoimaan päässyt jo lähes parisataa lasta ja nuorta. Mukaan pääsijät valitsee sosiaalitoimi, mutta pohjalla on aina lapsen tai nuoren oma kiinnostus.
 Floora-hanke lähti liikkeelle Päivi Rechardtin ajatuksesta. Kristiina Lehto / Yle
 Idea lähti aikanaan liikkeelle yhden naisen, viulisti  Päivi Rechardtin , ajatuksesta. Hän katseli Helsingin Itäkeskuksessa kuljeskelevia lapsia ja nuoria ja mietti, voisiko tarjota heille ilmaisia soittotunteja. Kun hän puhui ajatuksestaan muille muusikoille, innokkaita mukaan lähtijöitä löytyi helposti.
 Positiivista kaikua saatiin heti myös musiikkioppilaitosten rehtoreilta, ja sosiaalitoimikin otti idean avosylin vastaan. Samanlaisia ajatuksia oli ollut muillakin.
 – Tämä hanke on ollut hyvin ajankohtainen. Emme miettineet sitä silloin niin systemaattisesti, mutta se on osunut johonkin hyvin tärkeään kohtaan, Rechardt pohtii.
 Innokas työryhmä käynnisti Flooran, joka on kasvanut vähitellen. Se on saanut rahoitusta esimerkiksi eri kunnilta, säätiöiltä ja rahastoilta sekä opetus- ja kulttuuriministeriöltä. Matkan varrella mukaan on tullut uusia kuntia ja oppilaitoksia.
 Opetuksesta kiinnostuneita lapsia tulee jonoon jatkuvasti. Tavoitteena on juurruttaa toiminta musiikkioppilaitoksiin niin, ettei koko hanketta enää tarvita.
 Taide voi ehkäistä syrjäytymistä
 Taiteen mahdollisuuksia lisätä tasa-arvoa ja hyvinvointia tutkitaan parhaillaan Taideyliopiston koordinoimassa Arts Equal -hankkeessa. Kuusivuotinen hanke on yksi alan suurimmista Suomen historiassa ja sitä rahoittaa Suomen Akatemia.
 Hanke antoi vastikään kunnille suosituksen, että ne käyttäisivät taidekasvatusta enemmän apuna lasten ja nuorten syrjäytymisen ehkäisyssä.
 Suosituksessa todetaan, että esimerkiksi etsivän kulttuurityön avulla kunnat voisivat tavoittaa juuri niitä lapsia ja nuoria, joille voisi olla taidekasvatuksesta paljon hyötyä. Floora-hanke mainittiin tästä hyvänä esimerkkinä.
 Taideyliopiston tutkija Isto Turpeinen on mukana Arts Equal -tutkimushankkeessa. Kati Turtola / Yle
 Tutkija  Isto Turpeinen  näkee, että erinomainen paikka löytää tukea tarvitsevat lapset ja nuoret on koulu. Siellä etsivän kulttuurityön asiantuntija voisi liikkua, tarttua tilanteisiin ja ohjata lapsia ja nuoria harrastusten pariin.
 – Konkreettisesti se ratkaistaan sillä, että mennään yksittäisen ihmisen lähelle. Pitää mennä ihan kasvotusten kysymään, että missä mennään, miten sinä voit, voitaisiinko me pohtia sinulle jotain tekemistä.
 Hän huomauttaa, että taiteella on tutkitusti monia positiivisia vaikutuksia ihmisten hyvinvointiin. Erityistä hyötyä siitä on nuorille, jotka rakentavat identiteettiään.
 – Siitä on olemassa näyttöä, miten tärkeää esimerkiksi jollekin yksittäiselle nuorelle on se, että hän löytää itselleen mielekkään harrastuksen. Se saattaa johtaa siihen, että hän alkaa pohtia elämäänsä myös niin, että tulevaisuudessa on joku ammatti.

Musiikin ihmeellinen voima: Bahara ja Elham Wali Barikzain saivat vastaanottokeskuksessa mahdollisuuden opetella viulunsoittoa ja musiikki vetäisi mukanaan


Summary: Sinilevän määrä voi vaihdella nopeastikin.

Lämpö on viime päivinä hellinyt Suomea. Ikävä kyllä, lämmöstä pitää myös sinilevä.
 Satelliittikuva tämän viikon keskiviikolta näyttää, että Suomen eteläisillä ja lounaisilla merialueilla on runsaasti veteen sekoittunutta sinilevää. Laajoja levälauttoja ei toistaiseksi näy.
 Suomen ympäristökeskuksen tutkijan  Sirpa Lehtisen  mukaan sinileviä on merivedessä ympäri vuoden, mutta lämpö edistää niiden kasvua.
 – Sinilevien kasvunopeudet kiihtyvät lämpimässä vedessä. Jos sinilevämassaa on paljon ja tulee tyyni sää, varsinkin huonokuntoisimmat sinileväsolut rupeavat kertymään pintaan ja muodostamaan sinileväkukintaa tai sinilevälauttoja, Lehtinen sanoo.
 Sinilevät alkavat Lehtisen mukaan runsastua yleensä silloin, kun meriveden pintalämpötila nousee yli 16–17 asteeseen.
 Yksittäisten hellejaksojen lisäksi meriveden lämpenemiseen vaikuttaa pidemmällä aikavälillä myös ilmastonmuutos.
 – Mikäli ilmasto ja Itämeren merivesikin lämpiävät, se heikentää entisestään happipitoisuutta Itämeren pohjalla. Kun happipitoisuus heikkenee, myös lisää ravinteita vapautuu pohjalta. Toisaalta ilmastonmuutos voi vaikuttaa valuma-alueen dynamiikkaan osaltaan edistäen sinileväkukintoja, Sirpa Lehtinen sanoo.
 Järvissäkin viime päivien lämmin sää on ollut otollinen sinilevien kasvulle. Järvivesissä sinileviä oli vielä viime viikolla vuodenaikaan nähden keskimääräistä vähemmän.
 "Eri fiilis meloa puhtaassa vedessä kuin vihreässä massassa"
 Sinilevä kiusaa nyt niin uimareita kuin vesilläliikkujia. Melomista harrastavan helsinkiläisen  Maarit Laitisen  mielestä sinilevän ilmaantuminen melontareiteille tuo ikävän vivahteen kivaan harrastukseen.
 – On ihan eri fiilis meloa puhtaassa vedessä kuin vihreässä massassa. Sinilevä on ihan esteettinenkin haitta. Paikka paikoin levä myös haisee, hän sanoo.
 Maarit Laitinen (vas.) ja Salla Iivanainen (oik.) meloivat keskiviikkona Sipoon edustalla. Mårten Lampén / Yle
 Laitinen pulahtaisi mielellään melontaretkillä rantautuessaan uimaan. Sinilevä kuitenkin rajoittaa uimista. Pidemmillä melontareissuilla peseytyminen onnistuu yleisissä saunoissa.
 – Sekä Sipoon että Helsingin edustalla on muutamia yleisiä saunoja, joissa on kaivovettä. Olisi ihan mahtavaa, jos niitä olisi vielä enemmän, Maarit Laitinen sanoo.
 Hän kertoo sinilevän haittaavan myös melojalle tarpeellisia pelastautumisharjoituksia, joihin lämmin merivesi muuten sopisi hyvin.
 Levätilanne voi vaihdella nopeasti
 Sinilevän määrä rannoilla voi vaihdella nopeastikin. Siksi ennen uimista tai veden käyttämistä pesuvetenä kannattaa tarkistaa, onko vedessä silmin havaittavaa levää. Vähäinen määrä näkyy vedessä vihreinä tai keltaisina hiukkasina. Kun sinilevää on hyvin runsaasti, se voi muodostaa hernekeittoa tai maalia muistuttavan leväpuuron.
 Veden sinilevätilanteesta saa viitettä myös ottamalla vettä kirkkaaseen lasiin ja antamalla veden seistä noin tunnin ajan.
 – Sinileväsolut kertyvät yleensä veden pintakerrokseen. Vesikasveista tai rihmamaisista makrolevistä sinilevän erottaa kokeilemalla vettä tikulla. Makrolevät ja vesikasvit jäävät tikkuun roikkumaan, mutta sinilevä hajoaa hitusiksi veteen, Suomen ympäristökeskuksen tutkija Sirpa Lehtinen neuvoo.

Tarkista sinilevätilanne ennen kuin pulahdat veteen – lämpö ryöpsäytti sinilevän kasvuun


Pohjois-Korea laukaisi kaksi lyhyen kantaman ohjusta mereen torstaiaamuna, Etelä-Korean puolustusvoimat kertoo. Etelä-Korea vahvisti, että pohjoisesta laukaistut ammukset olivat ohjuksia.
 Toinen ohjuksista lensi eteläkorealaisten analyysin mukaan 430 kilometrin matkan ja toinen hieman pidemmälle. Etelä-Korean mukaan Pohjois-Korea laukaisi ensimmäisen ammuksen kello 5.34 paikallista aikaa ja toisen kello 5.57. Ammukset laukaistiin Wonsanin alueelta Pohjois-Korean itäosasta Japaninmereen.
 Etelä-Korea ja Yhdysvallat tekevät parhaillaan analyysia ohjuksista.
 – Ei ole tiedossa, oliko (Pohjois-Korean johtaja)  Kim Jong-un  valvomassa laukaisua paikan päällä, Etelä-Korean puolustusvoimien edustaja kertoi uutistoimisto AFP:lle.
 Puolustusvoimat kertoi olevansa valmiustilassa mahdollisten lisälaukaisujen varalta.
 Pohjois-Korea ampui lyhyen kantaman ohjuksia viimeksi toukokuun alkupuolella.
 Tämän päivän laukaisut saattavat liittyä Yhdysvaltain ja Etelä-Korean elokuussa pidettäviin sotaharjoituksiin, joihin Pohjois-Korea suhtautuu hyvin ynseästi. Pohjois-Korea varoitti viime viikolla, että sotaharjoitukset voivat vaikuttaa Yhdysvaltojen kanssa kaavailtuihin ydinaseriisuntaneuvotteluihin. Sotaharjoitusten kokoa on rajoitettu jännitteiden lieventämiseksi.
 Pohjois-Korean Kim ja Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  tapasivat Koreoiden rajalla kesäkuun lopussa ja sopivat jatkavansa jäissä ollutta ydinasedialogia.
 Lue lisää:
 Katso video: "Tämä on upea päivä maailmalle" – Trump teki historiaa ja astui Kim Jong-unin kanssa Pohjois-Koreaan
 Ulkopoliittisen instituutin Aaltola: "Tapaaminen on imagovoitto Trumpille ja tulppa Yhdysvaltain diplomatiassa"

Pohjois-Korea ampui kaksi lyhyen kantaman ohjusta mereen


Summary: Viimeksi Pohjois-Korea teki laukaisutestejä toukokuussa.

Pohjois-Korea laukaisi kaksi lyhyen kantaman ohjusta mereen torstaiaamuna, Etelä-Korean puolustusvoimat kertoo. Etelä-Korea vahvisti, että pohjoisesta laukaistut ammukset olivat ohjuksia.
 Toinen ohjuksista lensi eteläkorealaisten analyysin mukaan 430 kilometrin matkan ja toinen hieman pidemmälle.
 Etelä-Korea ja Yhdysvallat tekevät parhaillaan analyysia ohjuksista.
 Etelä-Korean mukaan Pohjois-Korea laukaisi ensimmäisen ammuksen kello 5.34 paikallista aikaa ja toisen kello 5.57. Ammukset laukaistiin Wonsanin alueelta Pohjois-Korean itäosasta Japaninmereen.
 – Ei ole tiedossa, oliko (Pohjois-Korean johtaja)  Kim Jong-un  valvomassa laukaisua paikan päällä, Etelä-Korean puolustusvoimien edustaja kertoi uutistoimisto AFP:lle.
 Puolustusvoimat kertoi olevansa valmiustilassa mahdollisten lisälaukaisujen varalta.
 Pohjois-Korea ampui lyhyen kantaman ohjuksia viimeksi toukokuun alkupuolella.
 Tämän päivän laukaisut saattavat liittyä Yhdysvaltain ja Etelä-Korean elokuussa pidettäviin sotaharjoituksiin, joihin Pohjois-Korea suhtautuu hyvin ynseästi. Pohjois-Korea varoitti viime viikolla, että sotaharjoitukset voivat vaikuttaa Yhdysvaltojen kanssa kaavailtuihin ydinaseriisuntaneuvotteluihin. Sotaharjoitusten kokoa on rajoitettu jännitteiden lieventämiseksi.
 Etelä-Korean puolustusministeri kommentoi kokeiden jälkeen, että Pohjois-Korean pitäisi pidättäytyä teoista, jotka eivät auta liennyttämään sotilaallisia jännitteitä.
 Pohjois-Korean Kim ja Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  tapasivat Koreoiden rajalla kesäkuun lopussa ja sopivat jatkavansa jäissä ollutta ydinasedialogia.

Pohjois-Korea ampui kaksi lyhyen kantaman ohjusta mereen – saattoi protestoida sotaharjoitusta


Summary: Yhdysvalloissa presidentti Donald Trump on vakuutellut, että erikoissyyttäjä Robert Muellerin julkinen kuuleminen kongressissa oli voitto Valkoiselle talolle ja "katastrofi" hänen demokraattivastustajilleen.

Erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  odotettu kuuleminen kongressin edessä järjestettiin keskiviikkona. Lausunnoissaan Mueller pitäytyi pitkälti Venäjä-tutkintansa loppuraportin päätelmissä.
 Presidentti  Donald Trump  sanoi toimittajille, että kuulemispäivä oli "erittäin hyvä päivä".
 – Tämä oli todella suuri päivä republikaaneille. Ja voisi sanoa, että tämä oli mahtava päivä minulle, Trump muotoili.
 Presidentti myös toisti syytöksensä siitä, että Muellerin johtama Venäjä-tutkinta on naurettava huijaus ja noitavaino.
 Oikeusvaliokunnan kuulemisessa käsiteltiin sitä, onko presidentti Trump toimillaan yrittänyt estää oikeuden toteutumista. Tiedusteluvaliokunnan kuulemisen aiheena oli Trumpin kampanjaväen yhteydet venäläisiin toimijoihin.
 Yksi eniten huomiota kerännyt seikka oli, että Mueller kiisti sen, että Trump olisi loppuraportissa vapautettu oikeuden estämistä koskevista syytöksistä.
 Trumpin mukaan tämä johtui siitä, ettei erikoissyyttäjällä ollut ensinkään oikeutta vapauttaa häntä syytteistä.
 Mueller istui valiokuntien kuultavana peräti seitsemän tuntia. Kuulemisen aikana hän kiisti vahvasti Trumpin väitteet, joiden mukaan Venäjä-tutkinta olisi ollut Trumpia vastustavien demokraattien masinoima noitavaino.
 Trump puolestaan haukkui Muellerin esiintymisen jälkikäteen ja sanoi, että erikoissyyttäjällä "oli paljon ongelmia".
 – Se, mitä hän ennen muuta osoitti, on, että tämä koko asia on ollut kolme vuotta noloutta ja ajanhukkaa maallemme.
 Muelleria tenttasivat sekä demokraatti- että republikaaniedustajat. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Mueller vastasi julkisesti kysymyksiin tutkinnastaan.
 – Demokraateilla ei ollut mitään, Trump sanoi toimittajille Valkoisen talon ulkopuolelle lähtiessään matkalle Länsi-Virginiaan.
 – Ja nyt heillä on vähemmän kuin ei mitään, Trump jatkoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Edustajainhuoneen puhemies, demokraattien  Nancy Pelosi  ei kertonut tarkemmin demokraatien jatkotoimista.
 – Haluamme mahdollisimman suuret perusteet, kun päätämme, miten jatkamme eteenpäin.
 Demokraattien keskuudessa on ollut jo pidempään erimielisyyttä siitä, pitäisikö Trumpia vastaan nostaa virkasyytemenettely. Puolueen johto puhemies Pelosia myöten on suhtautunut menettelyyn nihkeästi.
 Osa demokraateista odotti erikoissyyttäjä Robert Muellerin kuulemisen tarjoavan lisää todisteita siitä, syyllistyikö Trump oikeuden estämiseen. Lisätodisteet voisivat tuoda virkasyytemenettelylle uusia kannattajia.
 Lue lisää:
 Edustajainhuone päätti jäädyttää virkasyytemenettelyn Trumpia vastaan
 Robert Mueller: "Trump voidaan asettaa syytteeseen presidenttiyden jälkeen"  – Yle seurasi erikoissyyttäjän kuulemista

Trump erikoissyyttäjä Muellerin kuulemisen jälkeen:
Suuri päivä republikaaneille ja mahtava päivä minulle


Summary: Teslan liikevaihto kasvoi, mutta yhtiö teki tappiota yli tuplasti enemmän kuin asiantuntijat olivat odottaneet. Osakkeen arvo putosi keskiviikkoiltana 10 prosentilla.

Sähköautovalmistaja Tesla teki odotettua suuremmat tappiot toisella vuosineljänneksellä. Huhti-kesäkuun 408 miljoonan dollarin tappiot saivat yhtiön osakkeen jyrkkään laskuun.
 Yhtiön liikevaihto kasvoi tuntuvasti vuoden takaisesta ja oli nyt 5,2 miljardia dollaria. Tesla toimitti huhti-kesäkuussa asiakkaille yli 95 000 autoa, mikä on yhtiön uusi ennätys.
 Tesla teki kuitenkin tappiota yli tuplasti enemmän kuin asiantuntijat olivat odottaneet. Osakkeen arvo putosi keskiviikkoiltana 10 prosentilla.
 Tesla kertoi tulostiedotteessaan ennakoivansa kolmannesta vuosineljänneksestä voitollista.
 Lue lisää:
 Käytetyt sähköautot napataan autoliikkeistä hetkessä – katso asiantuntijoiden vinkit auton ostoon
 Sähköautoja valmistava Tesla irtisanoo tuhansia työntekijöitä
 Sähköauton akku on epäekologinen ja siksi nyt on kehitteillä ilmastoystävällisempi vaihtoehto, suola-akku, joka saattaa olla suuri pelastajamme

Tesla teki jättitappiot – osake laski jyrkästi


Yhteisöpalvelu Facebookin toisen vuosineljänneksen tulos romahti Yhdysvalloissa määrätyn jättisakon takia. Facebook on sopinut maksavansa Yhdysvalloissa viiden miljardin dollarin eli noin 4,5 miljardin euron sakon käyttäjien yksityisyyden loukkaamisesta.
 Yrityksen huhti-kesäkuun tulos tippui 49 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Tulos oli 2,6 miljardia dollaria eli noin 2,3 miljardia euroa. Liikevaihto puolestaan kasvoi 28 prosentilla ja oli vuoden toisella neljänneksellä 16,9 miljardia dollaria eli noin 15,2 miljardia euroa.
 Facebookin mukaan tulos heikkeni muun muassa sen vuoksi, että yritys joutui varaamaan 2 miljardia dollaria lisärahaa sille mätkäistyn sakon maksamiseen. Facebook oli jo ennakkoon varautunut jättisakkoihin.
 Facebook onnistui kuitenkin yllättämään odotettua paremmalla liikevaihdolla ja käyttäjämäärien kasvulla. Nyt jopa 2,41 miljardia ihmistä käyttää Facebookia kuukausittain.
 Facebookin osakkeen arvo kasvoi hieman osavuosikatsauksen julkistuksen jälkeen.
 Jättisakko ja tietosuojan tiukkaa valvontaa
 – Ykkösprioriteettimme on ollut vastata niihin sosiaalisiin huoliin, jotka internetiä ja yhteisöämme kohtaavat, yrityksen perustaja ja toimitusjohtaja  Mark Zuckerberg  kirjoitti tulosjulkistuksen jälkeen pitkäksi venyneessä  Facebook-päivityksessään .
 Hän totesi päivityksessään, että yksilönsuoja on yrityksen palveluiden kehittämisen ytimessä. Zuckerberg kuitenkin lisäsi, että yrityksellä on myös vastuu pysyä innovatiivisena ja tarjota ihmisille uusia tapoja pitää yhteyttä.
 Zuckerbergin kannanotto viittaa suoraan Facebookin Yhdysvaltain viranomaisilta saamaan jättisakkoon sekä yrityksen ja viranomaisten väliseen sopimukseen. Facebook sopi Yhdysvaltojen liittovaltion kauppakomission (FTC) kanssa, että se maksaa historiallisen suuret sakot käyttäjien yksityisyyden loukkaamisesta.
 Sopimus edellyttää myös, että Facebookin hallitukseen muodostetaan uusi, riippumaton valiokunta valvomaan yhtiön tietosuojakäytäntöjä. Lisäksi Zuckerbergin täytyy varmistaa, että yhtiö noudattaa uusia tietosuojarajoituksia.
 Tämän lisäksi Facebook kertoi keskiviikkona FTC:n tutkivan yritystä myös kilpailulainsäädännön näkökulmasta. Asiasta uutisoi muun muassa  New York Times . Virallisessa tutkinnassa selvitetään esimerkiksi Facebookin yrityskäytäntöjä ja sitä, onko yritys käyttänyt väärin määräävää markkina-asemaansa.
 Lue lisää:
 Facebook sai Yhdysvalloissa viiden miljardin dollarin sakot yksityisyyden loukkaamisesta

Facebookin tulos sukelsi jättisakon jälkimainingeissa


Summary: Yleisön määrään nähden konsertti sujui Helsingin poliisin mukaan keskiviikkonakin rauhallisesti.

Ed Sheeranin toinen konsertti Malmin lentokentällä oli keskiviikko-iltana loppuunmyyty ja paikalla oli peräti 60 000 kuulijaa. Helsingin poliisi sakotti tapahtuman aikana kahta drooni-lennättäjää ilmailukiellon rikkomisesta.
 Poliisi puuttui myös järjestyshäiriöihin sekä valvoi liikennettä ja yleisöä. Yleisön määrään nähden konsertti sujui todella rauhallisesti, poliisi kertoi Twitter-tilillään yöllä konsertin jälkeen.
 Myös tiistai-illan konsertti sujui poliisin näkökulmasta rauhallisesti. Poliisia työllistivät muutama päihtynyt henkilö ja ja järjestyshäiriö. Liikenne ruuhkautui ajoittain konsertin päätyttyä.
 Lue lisää:
 #Edsinki räjäytti Malmilla – Ed Sheeran tuli ja valloitti suomalaisten sydämet, katso upeat kuvat
 Ed Sheeranin konsertti sujui ilman suurempia häiriöitä – Helsingin poliisi ja HSL olivat varautuneet tapahtumaan ennalta
 Ed Sheeran esiintyy ensi kertaa Suomessa – tunnelma korkealla Malmilla, konsertti aikaistui lämmittelijä Zara Larssonin peruttua keikkansa

Poliisi sakotti droonien lennättäjiä Ed Sheeran -konsertissa Malmilla


Summary:
Navalnyi pidätettiin aiemmin keskiviikkona. Oppositiojohtaja kertoi pidätyksestään sosiaalisessa mediassa.
Instagram-tilillään julkaisemalla videolla Navalnyi sanoi tulleensa kiinni otetuksi, kun oli lähdössä kotoaan lenkkeilemään.

Oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyi  sai Venäjällä 30 päivän vankilatuomion. Navalnyin tuomio liittyy mielenosoituksiin, joita Moskovassa on järjestetty reilujen paikallisvaalien puolesta. Tuomiosta kertoi hänen edustajansa  Kira Jarmych  Twitterissä.
 Navalnyi pidätettiin aiemmin päivällä. Oppositiojohtaja kertoi pidätyksestään sosiaalisessa mediassa.
 Instagram-tilillään julkaisemalla videolla Navalnyi sanoi tulleensa kiinni otetuksi, kun oli lähdössä kotoaan lenkkeilemään.
 – Ihmiset ovat oikeassa väittäessään, että urheileminen ei ole välttämättä hyväksi, Navalnyi vitsaili.
 Myös Navalnyin Moskovan toimiston koordinaattori  Oleg Stepanov  tuomittiin vankeuteen kahdeksaksi päiväksi.
 Lauantaina yli 20 000 ihmistä osoitti mieltään vaaliviranomaisten jätettyä suosittuja opposition ehdokkaita ehdokaslistojen ulkopuolelle.
 Opposition mukaan kyseessä oli suurin mielenosoitus sitten vuoden 2012, jolloin kymmenettuhannet osoittivat mieltään parlamenttivaalien vaalivilppiä vastaan. Navalnyi uhkasi aiemmin päivällä kutsua kokoon vielä suuremman protestin tämän viikon lauantaiksi.
 Tiistaina oppositio tapasi vaaliviranomaisia ja vaaliviraston johtaja  Ella Pamfilovan,  joka lupasi selvittää oppositon ehdokkaiden kohtelua vaaleissa. Oppositon mukaan keskustelut eivät kuitenkaan johtaneet mihinkään.
 Nalvalnyi tuomittiin aiemmin heinäkuussa arestiin mielenosoituksesta toimittaja  Ivan Golunovin  puolesta.
 Paikallinen valtuutettu  Ilja Jashin , kertoi toivovansa, että Navalnyin rangaistus saisi ihmisiä liikkeelle.
 Poliikan kommentaattori  Alexander Kynev  arvioi, että viranomaiset pyrkivät toimillaan tukahduttamaan uudet protestit.
 – Jos se ei auta ja paljon ihmisiä on liikkeellä lauantaina, he alkavat miettiä, mitä tehdä seuraavaksi, Kynev sanoi AFP:lle.
 Lue lisää:
 Oppositiojohtaja Aleksei Navalnyi on jälleen pidätetty – mielenosoituksia aiotaan jatkaa Moskovan paikallisvaalisotkun takia
 “Palaamme joka päivä!” – Moskovassa mielenosoitukset rehellisten vaalien puolesta jatkuivat kolmatta päivää

Oppositiojohtaja Navalnyi sai 30 päivän vankilatuomion Venäjällä – uhkasi isoilla mielenosoituksilla


Summary: Tampereen keskustassa palaneen päiväkodin remontointi ei välttämättä kannata. Pulaa hoitopaikoista on ollut jo aiemmin.

Tampereen keskustassa evakuoitiin 12-kerroksinen kerrostalo keskiviikon vastaisena yönä. Kerrostalossa kiinni olleen yksikerroksisen päiväkodin kattorakenteissa havaittiin tulipalo puoli kolmen aikaan aamuyöllä
 Näsipuiston päiväkoti tuhoutui palossa purkukuntoon.
 Päiväkoti oli suljettuna, ja rakennuksessa oli käynnissä kattoremontti. Remontin oli tarkoitus valmistua heinäkuun kiinniolon aikana.
 Tampereen kaupungin kasvatus- ja opetusjohtaja  Kristiina Järvelä  kertoo, että kaupunki koettaa nyt järjestää päiväkotilapsille kestävän, mahdollisimman pitkäaikaisen järjestelyn.
 Päiväkodin oli tarkoitus aueta heinäkuun sulun jälkeen elokuun 5. päivänä remontin valmistuttua. Päiväkodissa oli paikat noin 50 lapselle. Järvelän mukaan Näsipuiston päiväkotilasten vanhempiin otetaan tämän ja huomisen päivän aikana yhteyttä. Ensi viikolla selvinnee, minne päiväkoteihin lapset laitetaan.
 – Voidaan luvata, että päiväkotipaikka löytyy keskustasta tai oman alueen lähipäiväkodista, jos vanhemmat niin toivovat, Järvelä sanoo.
 Pirkanmaan pelastuslaitoksen päivystävä päällikkö  Ville Naskali  arvioi päiväkodin vauriot niin pahoiksi, ettei päiväkotirakennuksen remontointi välttämättä rahallisesti kannata.
 Järvelän mukaan Tampereen keskustan alueella on hyvin vähän mahdollisia paikkoja päiväkodille. Pulaa lasten päiväkotipaikoista on jo nyt runsaasti keskustassa. Järvelä ei vielä osaa sanoa, voidaanko palanut päiväkoti remontoida tai rakennetaanko sen tilalle uusi.
 – Uusi päiväkoti palaneen tilalle tarvitaan keskustaan, mutta mahdollisuuksia on varsin vähän, Järvelä toteaa.
 Juha Köykkä
 Palo syttyi aamuyöllä
 Pelastuslaitos evakuoi kaikki Hämeenpuiston 12-kerroksisen talon 55 asuntoa. Ensihoito tarkasti 59 asukasta, eikä kukaan loukkaantunut palossa. 30 asukasta ohjattiin sosiaalipäivystyksen tilapäismajoitukseen, loput järjestivät majoituksen itse.
 Naskalin mukaan suurin osa asukkaista pääsee takaisin koteihinsa jo tänään. Loput asukkaat pääsevät ainakin käymään asunnoissaan hakemassa omia tavaroitaan.
 Osa asuntojen ikkunoiden laseista halkesi palon voimasta. Ikkunoiden korjauksen sekä noen puhdistamisen takia osaan asunnoista pääsee palaamaan vasta myöhemmin.
 Naskalin mukaan puolenkymmentä asuntoa kärsi savuvahingoista niin, että remontti vienee viikkoja ellei jopa kuukauden.
 Palon syttymissyytä tutkitaan. Palo sai pelastuslaitoksen mukaan alkunsa kattorakenteista.
 Paloa oli sammuttamassa aamuyön ja aamun aikana kaikkiaan noin 20 yksikköä. Sammutus- ja raivaustyöt aiheuttivat myös liikennehäiriöitä Hämeenpuiston pohjoisosissa aamun aikana.
 Lue lisää:
 "Voi mennä viikkoja tai kuukausi, että asuntoihin pääsee asumaan" – Tampereen Hämeenpuiston tulipalo tuhosi päiväkodin kokonaan
 Päiväkoti tuhoutui tulipalossa kokonaan Tampereella: "Oli minuutista tai kahdesta kiinni, ettei levinnyt viereiseen kerrostaloon sisälle"

Tamperelaisille lapsille etsitään nyt hoitopaikkoja palaneen päiväkodin tilalle –  palo syttyi todennäköisesti katon remontista


Summary: Väsynyt viestikyyhky tarvitsee ihmisen apua ja huolenpitoa.

Pohjois-Savon Tervossa kirkonkylän tuntumassa pyöri alkuviikosta harvinainen vieras. Erikoisen näköinen kyyhky herätti huomiota paitsi ulkonäöllään, myös käytöksellään.
 – Mieheni Kalevi huomasi linnun ensin. Se oli sellainen pieni ja pullea, kirjavan värinen ja kesyn oloinen. Lintu kulki naapureiden perässä ja istuskeli puiden alla,  Seija Weckström  kuvailee.
 Linnulle tarjottiin vettä, ja sen oletettiin jatkavan matkaa. Kyyhky oli kuitenkin päättänyt toisin.
 – Lähdin aamulla puoli viideltä hakemaan Savon Sanomia postilaatikosta, kun huomasin linnun odottavan rappusilla. Haju oli hirveä, Weckström kertoo.
 Lintu oli yön aikana sotkenut rappuset ja Weckström päätti, että sen oli aika lähteä. Koska kyyhky oli kesy ja sillä oli jaloissaan erivärisiä renkaita, soitti Weckström paikalliseen löytöeläintaloon.
 Maukolan löytöeläinpalvelujen  Minna Väänänen  ajoi paikalle, laittoi linnun kuljetuskoppaan ja ryhtyi selvittämään sen alkuperää.
 Linnulla ikää jo kolme vuotta
 Minna Väänäsellä on paljon kokemusta löytöeläimistä, mutta rengastettu kyyhky tuli vastaan ensimmäistä kertaa. Väänänen etsi tietoa netistä ja päätyi Suomen Viestikyyhky -yhdistyksen  kotisivuille .
 Puheluun vastasi hallituksen jäsen  Hikmet Dikmen . Hän osasi kertoa, että renkaissa olevien numeroiden perusteella lintu oli rengastettu Kaakkois-Euroopassa Romaniassa vuonna 2016.
 – Lintu oli varmaan ollut kilpailuissa ja eksynyt sieltä sitten tänne päin, Väänänen kertoo.
 Viestikyyhkyn rahallinen arvo ei kata sen kuljetusta takaisin Romaniaan, joten se jää Suomeen. Lintu on jonkin aikaa Väänäsen hoidossa ja sille etsitään parhaillaan asiantuntevaa kotia viestikyyhkyharrastajan luota.
 Väsynyt kyyhky ei pärjää ilman apua
 Hikmet Dikmenin mukaan viestikyyhkyn karkumatka ei ole poikkeuksellinen, vaikka niitä kulkeutuukin Kaakkois-Euroopasta Suomeen melko harvoin.
 – Kilpailukausi on alkanut ja harrastajat lennättävät lintuja kesällä. Kaikki eivät aina löydä kotiin, Dikmen kertoo.
 Rappusille saattaa istahtaa myös kotimainen lintu. Viestikyyhky-yhdistykseen kuuluu noin 50 jäsentä, ja kaikkiaan harrastajia on Suomessa noin 500.
 Dikmenin mukaan Weckström toimi kyyhkyn löydettyään ihan oikein. Löytökyyhkylle kannattaa tarjota aina ensimmäisenä vettä ja tarvittaessa myös ruokaa, kuten pieniä auringonkukansiemeniä.
 Yhdistys auttaa omistajan tai uuden kodin löytämisessä.
 Lue myös:
 Kolme kyyhkyä löytyi Siilinjärveltä – ne eivät ole villejä, mutta kukaan ei tunnusta niitä omikseen
 Lentokoneella Kanarialta Ouluun tullut kirjekyyhky ei pääsekään kotiin – "Kyllähän se pettymys oli, että omistajaa ei kyyhky kiinnostanut"

Viestikyyhky lensi Romaniasta Pohjois-Savoon ja yllätti aamupostin hakijan – uusi koti etsitään Suomesta


Summary: Lauantaina lämpötilat kohonnevat laajasti yli +30 asteen lukemiin.

Helteinen sää jatkuu suuressa osassa Suomea tämän viikon. Kaikkein kuumin päivä osuu tämänhetkisissä ennusteissa lauantaille, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 – Torstaina lännessä ja etelässä ylletään 28–29 asteen lukemiin, idässä on vielä pilvistä ja lämpötilat jäävät hieman alhaisemmiksi, Koskela sanoo.
 Myös Itä-Suomessa +25 astetta voi torstaina ylittyä, jos pilvet väistyvät.
 Perjantaina selkeä ja aurinkoinen sää jatkuu, ja suuressa osassa maata hätyytellään +30 asteen lukemia. Pohjoisimmassa Suomessa on hieman viileämpää.
 Ennusteet vuorokauden ylimmästä lämpötilasta torstaista lauantaihin. Joonas Koskela / Yle
 Lauantaista voi tulla viikon lämpimin päivä. Ennusteiden mukaan lämpötila voi kohota laajasti yli +30 asteen lukemiin.
 Sunnuntaina viilenee jo hieman, mutta läntisessä Suomessa voidaan edelleen yltää jopa +30 asteeseen. Koillisesta saapuu viileämpää ilmaa Pohjois- ja Itä-Suomeen.
 Viileämpää ilmaa leviää alkuviikoksi
 Maanantaina viileämpi ilma levittäytyy yhä laajemmin myös etelään ja länteen, eikä hellelukemiin enää laajasti ylletä. Lapissa päivälämpötilat voivat maanantaina jäädä kymmenen asteen tuntumaan.
 Myös muualla maassa lämpötilat jäävät aiempia päiviä alemmiksi maanantaina. Keski- ja itäosassa ylletään maanantaina 15-20 asteen lukemiin. Etelässä ja lounaassa on vielä maanantaina 20-25 asteen lämpötiloja. Lounaassa saatetaan vielä maanantaina yltää hellelukemiin.
 Viime aikojen lämmin sää on lämmittänyt myös järvivesiä. Järvivedet ovat eteläisessä Suomessa monin paikoin yli +20-asteisia.
 Lue myös:
 Lämpöennätykset paukkumassa jälleen Euroopassa
 Vuokralaisella voi olla oikeus hellealennukseen, jos kodista tulee pätsi – asunnon huoneilma ei saa ylittää 32 astetta
 Puolet Yhdysvalloista hikoilee kosteassa lämpöaallossa – tänä kesänä poikkeuksellisen kuumaa maailmanlaajuisesti
 Suomen johtohenkilöt lähtivät hellettä pakoon – syntyi lause, joka edelleen on yksi itsenäisen Suomen peruskivistä

Helle jatkuu vielä tämän viikon, lauantai viikon kuumin päivä – alkuviikolla lämpötiloissa täyskäännös


Summary: Helteen takia suljettu päiväkoteja ja määrätty junia kulkemaan hitaammin.

Lämpöennätysten odotetaan rikkoutuvan tänään eri puolilla Eurooppaa helleputken jatkuessa. Uusia huippulukemia odotellaan muun muassa Belgiassa, Luxemburgissa, Saksassa sekä Hollannissa.
 Hollannissa helle on saanut useat maanviljelijät jättämään lehmänsä ulos yöksi vilvoittelemaan. Lisäksi jotkut päiväkodit ovat sulkeneet oviaan helteestä lapsille aiheutuvan riskin takia.
 Meteorologit uskovat, että uusi lämpöennätys on mahdollinen myös Britanniassa, jossa raideliikenteestä vastaava Network Rail on määrännyt junat kulkemaan hitaammin helteen vuoksi.
 – Äärimmäinen kuumuus voi saada virtajohdot notkolleen, jolloin pikajunat voivat vaurioittaa niitä. Hidastamme liikennettä pitääksemme matkustajat turvassa, yhtiö tiedotti Twitterissä.
 Ennätyksiä rikottiin eilen jo useissa Ranskan kaupungeissa. Esimerkiksi Bordeaux'ssa mittari kipusi 41,2 asteeseen. Aiempi lämpöennätys, 40,7 astetta, syntyi elokuussa 2003.
 Ihmiset vilvoittelevat suihkulähteessä Pariisissa. Philippe Lopez / AFP
 Leijonille kanasorbettia
 Ranskan ilmatieteen laitoksen mukaan sääolosuhteet ovat tällä hetkellä erityisen haastavia vanhuksille ja muuten heikkokuntoisille. Ongelmia aiheuttaa myös kuivuus, ja viranomaiset ovatkin rajoittaneet veden käyttöä monilla alueilla.
 – Tilanne tällä hetkellä on hyvin hankala, mutta hallussa. Meidän on silti oltava valppaana,  Emmanuel Wargon  ympäristöministeriöstä kommentoi.
 Hän vetosi ihmisiin, että nämä suorittaisivat kansalaisvelvollisuutensa vettä säästämällä.
 Ihmisten lisäksi helteet ovat koetelleet myös eläimiä. Monissa eläintarhoissa asukkien ruoat on tarjottu jäisinä eläinten viilentämiseksi. Esimerkiksi Länsi-Ranskassa sijaitsevan Fitilieun villieläinpuiston leijonat saivat nautittavakseen kanasorbettia.

Lämpöennätykset paukkumassa jälleen Euroopassa


Summary: Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan Uuttamaata koskevaa erillisselvitystä aletaan tehdä elokuun aikana.

Keskustelu jättimäisestä sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistamisesta on saamassa jälleen uusia kierroksia.
 Helsingin sosiaali- ja terveyspalveluista vastaava apulaispormestari, vihreiden  Sanna Vesikansa  pohtii, eikö "viime kierroksesta" ole opittu yhtään mitään.
 Vesikansa muistuttaa, että hallitusohjelmassa mainittua Uudenmaan sotea koskevaa erillisselvitystä on ollut tarkoitus viedä eteenpäin tiiviissä yhteistyössä kuntien kanssa. Hänen mukaansa kutsua tapaamisiin ei kunnille kuitenkaan ole kuulunut.
 Helsingin apulaispormestari Sanna Vesikansa sanoo, että Uuttamaata koskeva erillisselvitys olisi tehtävä tiiviissä yhteistyössä kuntien kanssa. Hanna Othman / Yle
 – Virallista kutsua selvityksen käynnistämiseen ei ole ainakaan vielä tullut, Vesikansa sanoo Ylelle.
  Ministeriö: Uudenmaan erillisselvityksen aikataulu on jo selvillä
 Vesikansa sanoo ymmärtävänsä, että hallitus on vasta aloittanut, mutta toteaa samalla, että selvityksen aikataulu on tiukka.
 – Ymmärrän tietenkin, että hallitus on vasta järjestäytynyt, mutta kun tällainen aikataulu on asialle annettu, toivon, että siinä edetään nopeasti ja ennen kaikkea selvitys on tehtävä yhteistyössä kuntien kanssa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan erillisselvityksen aikataulu on jo tiedossa, mutta kutsua kunnille ei ole vielä lähetetty.
 – Erillisselvitys on tarkoitus käynnistää elokuun puolenvälin jälkeen, ja selvitys aikataulutetaan siten, että se on valmis vuoden loppuun mennessä, sosiaali- ja terveysministeriön ylijohtaja  Liisa-Maria Voipio-Pulkki  kertoo.
 Helsinki: Kompasteluista on otettava opiksi, yhteistyötä kannattaa tehdä
 Helsingin apulaispormestari Sanna Vesikansa sanoo, että edellisten hallitusten kompasteluista on opittava ja yhteistyötä kannattaa tehdä.
 Hänen mukaansa tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että jatkossa katsotaan huolella ja avoimin mielin erilaisia vaihtoehtoja, jotka ratkaisisivat pääkaupunkiseudun erityiskysymyksiä, joita sote-uudistuksen valmistelussa on ilmennyt.
 Pääkaupunkiseudun kunnat eivät ole perääntymässä sote-uudistukseen liittyvissä tavoitteissaan. Esimerkiksi Espoon perusturvajohtaja  Juha Metso  sanoo pitävänsä erillisselvitystä erittäin tärkeänä.
 – Haetaan ratkaisuja, jotka toimivat myös täällä pääkaupunkiseudulla ja Uudellamaalla, Metso sanoo.
 Hänen mukaansa Uudenmaan maakunta yhtenä möhkäleenä olisi liian suuri ja hajanainen alue, jossa suuruuden ekonomia kääntyisi itseään vastaan.
 – Uudellemaalle tulisi perustaa useampia itsenäisiä perussotealueita.
 Espoon perusturvajohtaja Juha Metso pitää  erillisselvitystä erittäin tärkeänä.  Christoffer Gröhn / Yle
 Viisi uutta maakuntaa tai kuntayhtymämalli
 Sote-uudistuksen pohjaksi on suunniteltu kahdeksaatoista maakuntaa, jotka hoitaisivat itse omat sosiaali- ja terveyspalvelunsa.
 Pääkaupunkiseudulla Helsinki, Espoo ja Vantaa ovat kuitenkin vaatineet tiukasti Uudellemaalle omaa erillistä hallintomallia, joka poikkeaisi muualla Suomessa toteutettavasta mallista.
 Esiin on nostettu vaihtoehto, jossa Uusimaa pilkottaisiin viideksi uudeksi maakunnaksi. Helsinki, Espoo ja Vantaa olisivat omia maakuntiaan ja näiden lisäksi pienemmistä pääkaupunkiseudun kunnista muodostettaisiin vielä pari uutta maakuntaa.
 – Helsinki olisi yksin suurempi kuin yksikään tulevista maakunnista. Nämä mittasuhteet olisi aina hyvä muistaa, Vesikansa lataa.
 Toinen vaihtoehtoinen malli olisi se, että olisi vain yksi maakunta, mutta palvelujen tuotanto toteutettaisiin Uudellamaalla uudella kuntayhtymämallilla. Esimerkiksi siten, että Helsinki ja jotkin sen kehyskunnista muodostaisivat yhden kuntayhtymän ja Vantaa sekä Espoo toimisivat samoin.
 Kaikkiaan Uudellemaalle perustettaisiin viisi erillistä sote-aluetta.
 – Monenlaisia vaihtoehtoja on, ja näitä pitäisi nyt huolella katsoa, että ne täyttävät sote-uudistuksen tavoitteet, perustuslain kirjaimen ja tuovat tänne pääkaupunkiseudulle toimivan sote-järjestelmän, Vesikansa sanoo.
 Kuntayhtymämallin alueet suurempia kuin pienimmät maakunnat
 Espoon perusturvajohtajan Juha Metson mukaan esimerkiksi Länsi-Uudenmaan perussotealue olisi yli 450 000 asukkaan alue. Länsi-Uudenmaan perussotealueen muodostaisivat Espoo ja yhdeksän muuta kuntaa.
 – Tällä olisi Suomen mittakaavassa riittävän iso väestöpohja, ja samoin olisi näillä neljällä muullakin pohdinnassa olevalla alueella, Metso selventää.
 Kuntajohtajat korostavat, että pääkaupunkiseudun erityispiirteet muuhun Suomeen verrattuna pitäisi tunnistaa ja uskaltaa myös tunnustaa sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistusta tehtäessä.
 Pääkaupunkiseudun erillisratkaisun ei katsota olevan ristiriidassa kokonaisuuden kanssa, jossa haetaan palveluille suurempaa väestöpohjaa.
 – Jokainen Uudenmaan kuntayhtymämallissa esitetty alue on yli sadantuhannen asukkaan alue eli suurempi kuin pienimmät maakunnat, Vesikansa toteaa.
 Lue seuraavaksi:
 Ymmärrätkö miten sote vaikuttaa sinuun? Kokeile Ylen pelillä
 Isot kaupungit lausuivat yhteisen huolensa sote-uudistuksesta – "Riski on, että uusikin jättiuudistus kaatuu"  (24.5.2019)
 Helsingin pormestarin Jan Vapaavuoren painajainen jatkuu – Muut pääkaupunkiseudulla iloitsevat sote-sovusta  (23.5.2019)
 Analyysi: Juuri kun luulit, että se on ohi – soten paluu  (15.5.2019)

Pääkaupunkiseudun sote-kapina kiihtyy: Ministeriö käynnistämässä erillisselvityksen – "Kompasteluista opittava, että on tehtävä yhteistyötä"


Summary: Turun kauppatorilla tehdään toriparkin rakentamisen ohella arkeologisia kaivauksia.

Turun kauppatorin arkeologisissa kaivauksissa on tehty lisää arkeologisia löytöjä.
 Kauppatorilta on löytynyt 1600-luvun maakerroksesta messinkinen kynttilänjalka. Asiasta kertoo  Turun kaupunki.
 Turun Museokeskuksen tutkijan  Lauri Viinikkala  kertoo tiedotteessa, että löytynyt kynttilänjalka edustaa 1600-luvun yleistä mallia. Vaikka mallia on valmistettu myös myöhemmin, kynttiläjalka on peräisin todennäköisesti juuri 1600-luvulta.
 Aikaisemmin torilta on löytynyt  1700-luvulta peräisin oleva ranskalainen kolikko. Kolikko löytyi kaivauksilta kesäkuun lopulla.
 Turun kauppatorilla jatkuvat samanaikaisesti toriparkin rakennustyöt. Toriparkin on määrä valmistua 2022.
 Lue lisää:
 Turun toriparkin työmaa laajenee Yliopistonkadulle päin
 Turun kauppatori on iso työmaa – katso, miten kesäelämä soljuu aukirevityn kuoppatorin reunalla

Turun kauppatorin kaivauksilta tehtiin jälleen löytö historiasta – nyt löytyi 1600-luvulta peräisin oleva kynttilänjalka


Pohjois-Korea on pidättänyt venäläisen kalastusaluksen miehistön. Pidätyksen syyksi on kerrottu Pohjois-Korean aluevesiin liittyvien sääntöjen loukkaaminen.
 Venäjän kalastusvirasto on ilmoittanut pitävänsä pidätystä laittomana. Virasto myös kieltää kalastusaluksen olleen Pohjois-Korean aluevesillä.
 Koko 17-henkinen miehistö pidätettiin viikko sitten. Miehistöön kuuluu 15 venäläistä ja kaksi eteläkorealaista jäsentä. Venäjän Pohjois-Korean lähetystö kertoo asiasta  Facebook-sivuillaan .
 Tällä hetkellä miehistöä pidetään hotellissa Wonsanin kaupungissa Pohjois-Korean itärannikolla, kertoo uutistoimisto Reuters. Myös kalastusalus on satamassa.
 Venäjän viranomaiset ovat päässeet vierailemaan miehistön luona maanantaina. Myös Etelä-Korea on ollut yhteyksissä kansalaisiinsa.
 Viranomaistietojen mukaan miehistö voi hyvin ja maat ponnistelevat ratkaisun löytämiseksi. Etelä-Korean viranomaislausunnon mukaan Pohjois-Korea ei ole toistaiseksi vastannut Etelä-Korean pyyntöihin miehistön vapauttamiseksi.
 Pohjois-Korean ja Etelä-Korean välit lämpenivät viime vuonna, kun Pohjois-Korea suostui avaamaan keskustelut ydinohjelmastaan. Sittemmin välit ovat jälleen viilenneet, kun ydinvoimaan liittyvässä diplomatiassa ei ole otettu edistysaskelia.
 Venäjä tekee yhteistyötä Pohjois-Korean kanssa muun muassa kaupan saralla.
 Kello 16.57. Lisätty tieto Venäjän kalastusviraston lausunnoista.

Pohjois-Korea on pidättänyt venäläisen kalastusaluksen miehistön – Venäjä pitää pidätystä laittomana


Summary: Heikko tulos johtuu pääasiassa 737 Max -konetyypin ongelmista.

Lentokonevalmistaja Boeing teki huhti–kesäkuussa noin kolmen miljardin dollarin nettotappion. Tulos on yhtiön historian huonoin vuosineljännes. Viime vuonna samaan aikaan yhtiö teki voittoa reilut kaksi miljardia dollaria.
 Yhtiön heikko tulos johtuu pääasiassa 737 Max -konemallin ongelmista. Konemallin paluusta liikenteeseen ei vielä ole tietoa.
 – Tämä on ratkaiseva hetki Boeingille. Jatkamme keskittyen kestäville arvoillemme turvallisuudesta, laadusta ja tinkimättömyydestä kaikessa mitä teemme, kun työskentelemme palauttaaksemme 737 Maxin turvallisesti palvelukseen, yhtiön toimitusjohtaja  Dennis Muilenburg  sanoo yhtiön tiedotteessa.
 Boeingin myymien kaupallisten lentokoneiden toimitusmäärä puolittui toisella neljänneksellä. Yhtiö toimitti asiakkailleen huhti-kesäkuussa 90 lentokonetta, kun vastaava määrä vuotta aiemmin oli 194 lentokonetta.
 Boeing kertoi viime viikolla varaavansa noin viisi miljardia dollaria turmakonemallinsa lentokiellon aiheuttamiin kustannuksiin. Kuluvaraus kohdistuu keskiviikkona julkistettuun toisen vuosineljänneksen tulokseen.
 Yhtiö ei vielä ole antanut sellaista arviota koko vuoden tuloksestaan, jossa 737 Max -mallin ongelmat olisi otettu huomioon.
 Boeingin ongelmat sekoittivat lentoyhtiöiden suunnitelmat
 Boeingin 737 Max -koneet ovat olleet maailmanlaajuisesti lentokiellossa maaliskuun puolivälistä lähtien. Koneilla tapahtui lyhyen ajan sisällä kaksi tuhoisaa onnettomuutta, ensin Indonesiassa lokakuussa ja myöhemmin Etiopiassa maaliskuussa. Turmissa kuoli 346 ihmistä.
 Koneiden paluulle liikenteeseen ei ole toistaiseksi tarkkaa aikataulua. Sanomalehti  Wall Street Journal  kertoi aiemmin heinäkuussa, että lentokielto voi jatkua ensi vuoteen saakka.
 Lentoyhtiöistä muun muassa American Airlines ja Southwest Airlines ovat jo peruneet 737 Max -koneiden lentonsa ainakin marraskuuhun saakka.
 Ryanair on ilmoittanut vähentävänsä ensi vuodelle suunniteltuja lentojaan, sillä se ei saa Boeingilta tilaamiaan lentokoneita sovitussa aikataulussa. Ryanair odottaa vastaanottavansa Boeingilta 30 uutta konetta 58:n sijaan ensi toukokuun loppuun mennessä. Suunnitelmien muuttuminen johtaa joidenkin Ryanairin lentokenttäkohteiden sulkemiseen, yhtiö kertoi viime viikolla.
 Norwegian puolestaan odottaa, että Boeingin ongelmat aiheuttavat sille tänä vuonna yli 70 miljoonan euron kustannukset. Norwegianin laivastoon kuuluu 18 Boeingin konetta, jotka ovat toistaiseksi lentokiellossa.
 Boeing kertoo myös lykänneensä kehitteillä olevan 777X-konemallin ensilentojen aikataulua ensi vuoden alkuun. Yhtiö viittaa tulostiedotteessa ongelmiin General Electricin valmistamien lentokonemoottorien kanssa.
 Boeing pitää silti kiinni tavoitteesta, että ensimmäiset 777X-koneet pystytään toimittamaan asiakkaille ensi vuoden lopulla.

Boeing teki historiansa huonoimman neljännesvuosituloksen: tappiot kohosivat kolmeen miljardiin, lentokoneiden toimitukset puolittuivat


Summary: Rekkaa kuljettanut venäläismies on saatu kuulusteltua, ja hän on päässyt jatkamaan matkaansa.

Kaakkois-Suomen poliisi on jatkanut Luumäellä  kahden ihmisen kuolemaan  johtaneen onnettomuuden tutkintaa.
 Henkilöautoa kuljettaneen naisen ja onnettomuudessa loukkaantuneen miehen kuulustelut jatkuvat mahdollisesti vielä ensi viikolla. Poliisi epäilee heitä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Rekkaa kuljettanut venäläismies on päässyt jatkamaan matkaansa.
 – Häntä ei epäillä tahallisesta rikoksesta, sanoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Saku Tielinen .
 Henkilöauto pysäytettiin osittain ajoradalle
 Onnettomuus sattui sunnuntain vastaisena yönä Kuutostiellä Luumäen Jurvalan kohdalla. Kymenlaaksolaisseurueen henkilöauto oli pysähtynyt tien laitaan osittain ajoradalle.
 Autosta oli noussut pois kolme ihmistä. Poliisi epäilee, että henkilöt olivat poistuneet autosta selvittelemään erimielisyyttä.
 Autosta pois nousseista kaksi kuoli, kun rekka törmäsi heihin sekä henkilöautoon. Menehtyneet olivat seisseet ajoradalla. Onnettomuudessa menehtyivät mies ja nainen.
 Kolmas ulkona ollut henkilö loukkaantui. Henkilöauton kuljettaja oli onnettomuuden sattuessa autossa. Hän ei loukkaantunut.
 Poliisi: onnettomuustilanteesta saatetaan tehdä havainnollistava video
 Rekkakuskia  epäillään  kahdesta kuolemantuottamuksesta, liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja vammantuottamuksesta.
 Rekan kuljettaja on kertonut poliisille, että hän ei nähnyt ihmisiä pimeällä tiellä, eikä ehtinyt väistää tai jarruttaa tilanteessa.
 Onnettomuustilanteen rekonstruktiota Tielisen mukaan tuskin tehdään. Tarvittaessa saatetaan tehdä tilannetta havainnollistava video.
 Poliisi on kutsunut kuulusteltaviksi myös henkilöauton ohi ennen onnettomuutta ajaneita ja onnettomuuspaikalle pysähtyneitä ihmisiä.

Luumäen kuolonkolarin tutkinta jatkuu – henkilöautossa olleita epäillään liikenneturvallisuuden vaarantamisesta


Summary: Lounais-Suomessa on tällä viikolla sattunut vesistöjen läheisyydessä poikkeuksellisen paljon hirvieläinonnettomuuksia.

Lounais-Suomen poliisi varoittaa autoilijoita janoisista hirvieläimistä, jotka saattavat ylittää teitä normaaleista reiteistä poiketen.
 Hellepäivien vuoksi metsissä juomapaikat ovat kuivumassa ja hirvet ovat hakeutuneet isompien vesistöjen ääreen.
 Lounais-Suomessa on sattunut viikon aikana poikkeuksellisen paljon hirvieläinonnettomuuksia: 140. Onnettomuuksia on kirjattu erityisesti Säkylän Pyhäjärven ympäristössä.
 – Heinäkuiseen aikaan en muista hetkeen tämmöistä määrää, sanoo komisario  Marko Luotonen  Lounais-Suomen poliisista.
 Poliisi kehottaakin nyt hellepäivinä autoilijoita tarkkaavaisuuteen ja alentamaan nopeutta vesistöjen lähellä.
 Uivat eläimet pitää jättää rauhaan
 Hirvet hakevat helteeseen viilennystä myös pulahtamalla uimaan.
 Poliisi muistuttaa, että uivat hirvet ja muut eläimet on syytä jättää omiin oloihinsa. Niitä ei saa lähestyä esimerkiksi veneellä.
 – Eläimen pitää antaa uida rauhassa ja antaa lähteä siitä rauhassa omille reiteilleen. Siinä on muuten suuri mahdollisuus, että eläin häiriintyy niin paljon, että pahimmillaan se hukkuu, varoittelee komisario Luotonen.
 Valokuvat ja videot voi poliisin mukaan ottaa kauempaakin eläintä häiritsemättä.

Janoiset hirvet hakeutuvat metsistä vesistöjen ääreen – poliisi kehottaa autoilijoita helteellä tarkkaavaisuuteen


Summary: Rankkasateet ovat aiheuttaneet maanvyöryjä maan lounaisosassa.

Kiinassa ainakin 11 ihmistä on kuollut rankkasateiden aiheuttamassa maanvyöryssä maan lounaisosassa sijaitsevassa Guizhoun maakunnassa. Lisäksi yli 40 ihmistä on yhä kateissa, viranomaiset kertovat.
 Mutavyöryn alle hautautuneista rakennuksista löydettiin elossa tiistain ja keskiviikon välisen yön aikana 11 ihmistä. Pelastustöihin on osallistunut noin 560 ihmistä.
 Maanvyöryt ovat yleisiä Kiinan vuoristoisilla alueilla etenkin rankkasateiden jälkeen. Maa on kärsinyt tänä vuonna kovista tulvista.
 Tulvat ja myrskytuulet ovat aiheuttaneet ongelmia yli 2,2 miljoonalle ihmiselle pelkästään Guizhoun alueella alkuvuonna. Uutistoimisto Xinhuan mukaan luonnonkatastrofeista on aiheutunut yli 3 miljardin yuanin (yli 400 miljoonan euron) kulut.

Ainakin 11 kuollut maanvyöryssä Kiinassa – lisäksi kymmeniä ihmisiä on kateissa


Summary: Laajenevan tutkimuksen keskiössä ovat sähkömagneettikentän vaikutukset terveyteen.

Tuoreiden tutkimustulosten mukaan puhelimeen puhumisella ei ole yhteyttä päänsäryn tai kuulo-ongelmien kehittymisen kanssa. Tutkimuksen keskiössä oli arvioida radiotaajuisen sähkömagneettikentän mahdollisia vaikutuksia terveyteen.
 Laajaan seurantatutkimukseen osallistui yli 24 000 ihmistä Suomesta ja Ruotsista. Suomessa tutkimus aloitettiin vuosina 2009–2010 ja toistettiin neljän vuoden jälkeen.
 Osallistujat jaoteltiin ryhmiin puheajan perusteella. Eniten puhelinta käyttäneitä eli 4,5 tuntia viikossa puhuneita verrattiin alle 72 minuuttia viikossa puhuneisiin.
 Vertailuun otettiin mukaan vain henkilöt, jotka eivät raportoineet tutkimuksen alussa säännöllisiä päänsärkyjä tai esimerkiksi tinnitusta.
 – Lähtökohtana oli selvittää sähkömagneettikenttään liitettyjä terveyshuolia. Tutkimusasetelma mahdollisti täsmällisen ja ristiriidattoman tutkimuksen, Suomen tutkimusta johtava epidemiologian professori  Anssi Auvinen  Tampereen yliopistosta kertoo.
 Aiemmissa tutkimuksissa ihmiset arvioivat puhelimensa käyttöä ja puheluidensa pituuksia. Nyt laajassa, eurooppalaisessa yhteistutkimuksessa tarkat puhelutiedot saatiin suoraan puhelinoperaattoreilta.
 Tutkimustuloksissa huomioitiin päänsäryn riskitekijät, kuten muun muassa ikä, terveydentila ja lääkkeiden käyttö. Kun ne poistettiin ja tutkittiin päänsäryn ja puheajan yhteyttä, huomattiin, ettei puhelimen sähkömagneettikenttä ja puhelimessa puhuminen aiheuta päänsärkyä tai kuulo-ongelmia.
 150 000 osallistujan tutkimus
 Tutkimustulokset julkaistiin heinäkuussa  International Journal of Epidemiology  -tiedelehdessä. Tampereen yliopiston lisäksi hankkeeseen osallistui ruotsalainen Karoliininen instituutti sekä tutkimuslaitoksia ja yliopistoja Englannista, Hollannista ja Tanskasta. Tutkimusaineisto on osa COSMOS-tutkimusta, jossa arvioidaan matkapuhelinten käytön mahdollisia terveysvaikutuksia.
 Laaja eurooppalainen tutkimus jatkuu nyt uusin tutkimuskysymyksin.
 Pitkittäistutkimuksessa seurataan jo vuodesta 2009 mukana olleita ihmisiä, mutta mukaan tulee myös muita osallistujia muualta Euroopasta.
 Seuraaviin analyyseihin mukaan tulee yli 150 000 ihmistä Hollannista, Tanskasta, Isosta-Britanniasta ja Ranskasta. Uudessa tutkimuksessa katse suunnataan muun muassa puhelimeen puhumisen ja päänalueen kasvaimien esiintymisen yhteyksiin.

Tutkimus: Matkapuhelimeen puhuminen ei aiheuta päänsärkyä tai kuulo-ongelmia


Summary: Ampumavälikohtauksen motiivi ei ole vielä selvillä, mutta poliisilla on viitteitä siitä, minkätyyppisiin asioihin tapaus saattaa liittyä.

Helsingin keskustassa tapahtui tiistaina iltapäivällä  ampumavälikohtaus . Poliisi on puhuttanut eilen alkuillasta Vantaalla kiinni otettua epäiltyä. Varsinainen kuulustelu tapahtuu vasta huomenna. Tutkinnanjohtaja, komisario  Jukka Larkio  Helsingin poliisista kertoo, mitä tiedetään nyt.
 Tutkinnanjohtaja Jukka Larkio, tekikö epäilty kiinni otettaessa vastarintaa?
 – Ei.
 Millaista asetta ammuskelussa käytettiin?
 – Pistoolimallista käsiasetta.
 Onko ase poliisin hallussa?
 – Kyllä.
 Onko tapauksessa muita epäiltyjä?
 – Tällä hetkellä on yksi epäilty, mutta eilinen iltapäivä oli aika kaoottinen tilanne, kun ruuhka-aikaan ammuttiin ja paljon ihmisiä liikkui juosten ja kävellen. Pyrimme selvittämään kokonaisuuden, että oliko siinä muitakin.
 Ampumavälikohtaus tapahtui Hietalahdenkadun ja Ruoholahdenkadun kulmassa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Poliisi on kertonut, että tapaus liittyi välienselvittelyyn, mutta millaisten välien?
 – Se on edelleen tutkinnan alla. Nämä tunsivat toisensa, ja oli tullut erimielisyyksiä. Sitä kautta tilanne eskaloitui, mutta motiiveista on vaikea ottaa kantaa, kun ketään ei ole kuulusteltu vielä.
 Liittyykö tapaukseen huumausainerikollisuutta?
 – Tämän hetken tiedon mukaan ei.
 Entä järjestäytynyttä rikollisuutta?
 – Se on vaikea määritelmä. Puhun mieluummin vakavasta rikollisuudesta.
 Miten se määritellään?
 – Se on varsin moniulotteinen asia. On muutakin vakavaa rikollisuutta kuin järjestäytynyt rikollisuus, vaikka sitä nostetaan enemmän jalustalle.
 Poliiseja ampumapaikalla Helsingin Hietalahdenkadulla tiistaina 23. heinäkuuta. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Liittyykö tämä taloudellisen hyödyn tavoitteluun vai ehkä mustasukkaisuuteen?
 – Motiiveja vielä selvitellään, mutta sen suuntaisia viitteitä on, että kyseessä on sen tyyppiset asiat kuin taloudellinen hyöty, ja kuka tekee, ja mitä tekee.
 Tukholmassa rikollisten välienselvittelyt ovat nousseet esille viime aikoina. Onko vastaavaa kehitystä myös täällä Helsingissä?
 – Eilinen tapaus on sinällään valitettava, että se on samantyyppinen kuin on ollut Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa, siellä tällainen on ollut erittäin suuri ongelma. Tämä tapaus osoittaa, että sama rikostyyppi on rantautunut Suomeen.
 Lue esimerkiksi juttumme vuodelta 2017:  Ruotsin katujengit ovat raaistuneet  sekä  Rikollisjengien otteet kovenevat entisestään Ruotsissa – Malmössä tänä vuonna yli sata ammuskelua
 Kuinka poikkeuksellista on Suomen mittakaavassa, että ammutaan päiväsaikaan ihmisten keskuudessa?
 – Tietojeni mukaan tämä on ensimmäinen tapaus. Näitä ammuskeluja on ollut eri vuorokauden aikoihin, mutta se, ketkä ammuskelevat ja mitkä ovat motiivit ja mihin se todennäköisesti liittyy, on uutta.
 Tiedetäänkö, ovatko tapaukseen liittyvät henkilöt Suomen kansalaisia?
 – Eivät ainakaan kantasuomalaisia. Käsitykseni mukaan heillä ei ole Suomen kansalaisuutta.
 Lue myös:
 Helsingin keskustan ampumistapauksen tekijä ja uhrit olivat toisilleen tuttuja – Poliisi: "Konkreettista vaaraa myös muille paikalla olleille"
 Poliisi kertonee tänään lisää Helsingin ampumistapauksesta – tämän tiedämme nyt: kaksi haavoittui, tutkitaan kolmena murhan yrityksenä
 Hietalahdenkadulla Helsingin keskustassa ammuttu – poliisi tutkii tapausta kolmena murhan yrityksenä, yksi henkilö otettu kiinni

Rantautuiko Suomeen nyt uusi rikollisuuden muoto? Helsingin ampumatapaus on täysin poikkeuksellinen – 12 kysymystä poliisille


Summary: Arvostelijoiden mukaan somejätti pääsee pälkähästä liian helpolla.

Yhdysvalloissa Facebook joutuu maksamaan ennätyssuuret sakot yhteisöpalvelun käyttäjien yksityisyyden loukkaamisesta.
 Liittovaltion kauppakomissio (FTC) langetti Facebookille viiden miljardin dollarin, eli 4,5 miljardin euron sakot.
 Uutistoimistojen mukaan kyseessä on suurin rangaistus, minkä kuluttujansuojaa valvova FTC on koskaan antanut teknologiayhtiölle.
 FTC katsoo ratkaisussaan, että Facebook hyödynsi kasvojentunnistusteknologiaa käyttäneiden ihmisten henkilökohtaisia tietoja harhauttavasti.
 Lisäksi turvallisuusperusteilla kerättyjä puhelinnumeroita oli käytetty mainostarkoituksiin, totesi tutkinta.
 Ratkaisun myötä Facebookin perustajalta ja toimitusjohtajalta  Mark Zuckerbergiltä  viedään "rajoittamattomaksi" kuvattu valta päättää käyttäjien yksityisyydensuojasta.
 Yhtiön hallitusta velvoitetaan myös perustamaan itsenäinen elin valvomaan yksityisyydensuojaa ja henkilötietojen käyttöä.
 Facebookin liikevaihto oli viime vuonna 56 miljardia dollaria. Loic Venance / AFP
 Tutkinta kytkeytyy presidentinvaaleihin
 Tutkinta alkoi sen jälkeen kun paljastui, että Facebook oli luovuttanut luvattomasti kymmenien miljoonien käyttäjien tietoja Cambridge Analytica -nimiselle yritykselle.
 Cambridge Analytica puolestaan työskenteli muun muassa  Donald Trumpin  presidentinvaalikampanjan parissa vuonna 2016.
 Kauppakomission päätös syntyi äänestyksessä luvuin 3–2 puoluerajoja mukaillen.
 Demokraattiedustajat vastustivat ratkaisua, koska heidän mukaansa Facebook pääsee kuin koira veräjästä.
 Kauppakomission demokraattiedustajan  Rohit Chopran  mukaan ratkaisu ei muuta Facebookin bisnesmallia, jossa käyttäjien data on olennainen osa.
 – Ratkaisu ei korjaa ydinongelmaa, joka johti alun perin rikkomuksiin, hän totesi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Sakkoa on myös arvosteltu liian pieneksi. Facebookin liikevaihto oli viime vuonna 56 miljardia dollaria.
 Ratkaisu vaatii vielä oikeusistuimen vahvistuksen, kertoo Reuters.
 Lue myös:
 Facebookille jättisakot Cambridge Analytica -kohun seurauksena – joutuu maksamaan viisi miljardia dollaria käyttäjätietojen vuotamisesta

Facebook sai Yhdysvalloissa viiden miljardin dollarin sakot yksityisyyden loukkaamisesta


Summary: Inkinen johtaa Wagnerin kotifestivaaleilla säveltäjän koko neliosaisen Ring-oopperan.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Nuori suomalaiskapellimestari  Pietari Inkinen , 39, johtaa ensi kesänä Bayreuthin oopperajuhlilla Wagnerin koko Ring-tetralogian. Tehtävä on harvinainen, sillä Inkinen on ensimmäinen suomalaiskapellimestari kuuluisilla oopperajuhlilla.
 – On valtava kunnia saada liittyä niiden lähes tarunhohtoisten kollegoiden joukkoon, jotka ovat johtaneet tämän oopperakirjallisuuden merkittävimmän mestariteoksen Bayreuthin Festspielhausin ainutlaatuisissa olosuhteissa, Inkinen sanoo tiedotteessa.
 Inkinen on johtanut täyden Ring-sarjan Australiassa vuosina 2013 ja 2016. Inkinen sai esityksistä sekä kiitosta että palkintoja.
 Saksalainen Richard Wagner on maailman tunnetuimpia oopperasäveltäjiä. Wagner perusti 1800-luvun lopussa Etelä-Saksan Bayreuthiin oopperafestivaalin, joka on omistettu hänen teostensa esittämiseen. Festivaali on tunnettu paitsi korkeasta laadusta, myös erittäin kysytyistä lipuistaan. Festivaali järjestetään vuosittain elokuussa.

Suomalaiskapellimestarille harvinainen kutsu – Pietari Inkinen ensimmäisenä suomalaisena kuuluisille Bayreuthin oopperajuhlille


Summary: Väistyvä pääministeri Theresa May kehotti Johnsonia kiinnittämään huomiota kansakunnan yhtenäisyyteen.

Iso-Britannia on saanut uuden johtajan.
 Konservatiivipuolueen johtaja  Boris Johnson  on saanut kuningatar  Elizabethin  hyväksynnän pääministeriydelleen.
 Johnson piti ensimmäisen puheensa pääministerinä pääministerin virka-asunnon Downing Street 10 edessä. Hän toisti lupauksensa siitä, että Britannia eroaa EU:sta ennen lokakuun loppua.
 – Neuvottelemme uuden erosopimuksen, paremman erosopimuksen, Johnson sanoi ja linjasi, ettei Britannia halua erota EU:sta ilman sopimusta.
 Johnson antoi ensimmäisessä puheessaan liudan kovia lupauksia.
 Hän kertoi palkkaavansa lisää poliiseja ja panostavansa terveydenhuoltoon. Hän myös kertoi parantavansa vanhustenhoitoa, tarjoavansa lisää mahdollisuuksia nuorille ja parantavansa Britannian tarjoamaa koulutusta.
 Johnson lupasi Britannian tarjoavan talouteen elvytysohjelmaa EU-eron seurauksien lievittämiseksi.
 Myöhemmin keskiviikkona Johnson tiedotti hallituksensa uusista ministereistä, sen jälkeen kun lukuisat Mayn hallituksen ministerit olivat ilmoittaneet erostaan.
 Valtiovarainministeriksi valittiin Mayn hallituksen sisäministeri  Sajid Javid . Sisäministeriksi nimettiin puolestaan kolme kertaa aiemmin ministerinä toiminut  Priti Patel . Ulkoministeriksi nousee Mayn entinen brexit-ministeri  Dominic Raab . Puolustusministeriksi nimettiin Mayn aikainen turvallisuusministeri  Ben Wallace . Mayn hallituksen Brexit-ministeri  Stephen Barclay  on yksi harvoja, joka saa pitää työpaikkansa.
 Theresa May vilkutti yleisölle pidettyään viimeisen puheensa pääministerinä. Neil Hall / EPA
 Hetkeä aikaisemmin väistyvä pääministeri  Theresa May  piti viimeisen puheensa ennen kuin hän matkasi Buckinghamin palatsiin antamaan eroilmoituksensa kuningattarelle.
 – Uudella pääministerillä on paljon töitä. Hänen tärkein tehtävänsä on hoitaa Britannian ero Euroopan unionista tavalla, joka toimii koko maalle, May sanoi viitaten syviin yhteiskunnallisiin jakolinjoihin maassa.
 Uutista päivitetään
 Lue myös:
 Tuleva pääministeri Boris Johnson: "Britanniaan ei uusia vaaleja, lähdemme EU:sta lokakuun loppuun mennessä" – Yle seurasi hetki hetkeltä
 Boris Johnson on arvaamaton hölösuu – ja se voi kääntyä hänen edukseen brexit-kaaoksessa
 Analyysi: Boris Johnsonilla on vaikeita haasteita edessään – valitseeko hän sovittelevan vai sotaisan linjan EU:ta kohtaan?

Kuningatar nimitti Boris Johnsonin Britannian pääministeriksi – Johnson lupasi neuvotella uuden ja paremman sopimuksen EU:n kanssa


Summary: Maailman terveysjärjestö on suosittanut, että kaikissa Euroopan maissa otettaisiin käyttöön hellevaroitusjärjestelmä.

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Auringon lämpöä, kauniita kesäpäiviä rannalla ja helteistä nauttimista. Vai sittenkin tukalaa kuumuutta, sairauksien pahenemista ja ennenaikaisia kuolemia?
 Suomeen on tällä viikolla ennustettu yli 30 asteen helteitä, ja heinäkuusta 2019 voi tulla koko  maapallon mittaushistorian kuumin .
 Ilmastonmuutos lisää sään ääri-ilmiöitä, kuten kovia helleaaltoja. Tulevaisuuden helteistä ennustetaan entistä pitkäkestoisempia ja tukalampia.
 Suomessakin viime kesän pitkä helleaalto aiheutti Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen arvion mukaan  lähes 400 ihmisen ennenaikaisen kuoleman.
 Äärimmäisen kuumuuden aiheuttamiin terveyshaittoihin on Suomessa varauduttu huonosti, sanoo Ilmatieteen laitoksen tutkija  Reija Ruuhela.  Hän on väitöskirjassaan tutkinut lämpötilojen vaikutusta kuolleisuuteen Suomessa.
 – Meillä ei ole tunnistettu, että helle voi olla ongelma Suomessa. Uskon sen johtuvan pitkälti siitä, että meillä on lähtökohtaisesti viileä ilmasto, ja vaikutuksiltaan voimakkaita helleaaltoja ei ole ollut vielä joka vuosi. Mutta viime kesän helleaalto osoitti, ettei helle ole pelkästään mukava asia, vaan siihen pitäisi myös varautua, Ruuhela sanoo.
 Kansallisen tason varautumisen puute on tunnistettu myös  Suomen kansallisessa ilmastoriskiarviossa .
 Hellevaroitusjärjestelmä käyttöön?
 Ilmastonmuutoksen mahdollista etenemistä kuvaavat RCP-skenaariot ennustavat Suomen keskilämpötilan nousevan kahdesta kuuteen astetta vuosisadan loppuun mennessä. Hellepäivien määrän odotetaan moninkertaistuvan ennen vuosisadan loppua.
 – Suomessa kuolleisuus alkaa nousta, kun vuorokauden keskilämpötila nousee yli 20 asteen. Kaikenlaisessa ilmastossa ihmiset kokevat oman ilmaston ääritilanteet rankoiksi, Ruuhela sanoo.
 Siksi äärimmäinen kuumuus pitäisi hänen mukaansa ottaa vakavammin Suomessa.
 Maailman terveysjärjestö WHO on suosittanut, että kaikissa Euroopan maissa otettaisiin käyttöön hellevaroitusjärjestelmä, joka käynnistäisi äärihelteisiin varautumiseen liittyviä toimenpiteitä esimerkiksi terveydenhuollossa.
 Suomessa tällaista järjestelmää ei tällä hetkellä ole käytössä. Ilmatieteen laitos antaa Suomessa hellevaroituksia kolmiportaisella asteikolla.
 – Ne eivät kuitenkaan johda järjestelmällisesti toimintaan terveydenhuollossa, vaan toimivat ennen kaikkea kansalaisille suunnattuna varoituksena. Tarvittaisiin selkeä valtakunnallisen tason varautumissuunnitelma, miten hoitolaitoksissa toimitaan helleaallon aikana, Ruuhela sanoo.
 Näin kovat helteet vaikuttavat Kuumuus kuormittaa verenkierto- ja hengityselimistöä ja pahentaa kroonisia sairauksia. Kuumuudesta aiheutuva neste- ja suolavajaus voivat johtaa erilaisiin lämpösairauksiin. Vakavat terveyshaitat liittyvät etenkin pitkäaikaissairauksien pahenemiseen. Suomessa kuolleisuus alkaa nousta, kun vuorokauden keskilämpötila nousee yli 20 asteen. Terveyshaitoille ovat alttiita erityisesti ikääntyneet, pitkäaikaissairaat ja pienet lapset. Kova kuumuus rasittaa myös perusterveitä. Viileissä maissa, kuten Suomessa, kuumuuden aiheuttamat oireet alkavat alhaisemmissa lämpötiloissa kuin esimerkiksi Etelä-Euroopassa, missä vuorokauden keskilämpötilat ovat lähtökohtaisesti korkeampia. Kuumissa lämpötiloissa on syytä välttää fyysistä rasitusta ja huolehtia viilennyksestä ja riittävästä nesteytyksestä. THL on koonnut  helleohjeita  kansalaisille. Lähteet: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL
 Paikallista varautumista tehdään
 Vaikka valtakunnallista järjestelmää ei ole, sairaalat varautuvat helteisiin paikallisella tasolla.
 Helsingin seudun yliopistollisen keskussairaalan HYKSin johtava ylilääkäri  Jukka Louhija  sanoo, että viikonlopun tai viikonkaan kestävät helteet eivät sairaaloissa vielä muodostu ongelmaksi.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirillä (HUS) on oma helleohjelma, joka otetaan käyttöön kun lämpötila ylittää +25 astetta.
 – Se on jo ollut käytössä, ja tarvittaessa vielä tehostetaan. Kaikissa käytössä olevissa leikkaussaleissa ilmastointi on kunnossa ja lämpötila pystytään pitämään suunnitellusti 22–24 asteessa. Lisäksi tauotukset ja nesteytykset huomioidaan. Esimerkiksi viime kesänä mentiin hyvin nopeasti siihen malliin, että henkilökunnalla oli taukoja tunnin välein, Louhija sanoo.
 Viime kesänä helleaalto  aiheutti monia ongelmia  sairaaloissa: korkea ilmankosteus vaikeutti leikkausvälineiden steriilinä pitämistä ja sisälämpötilat nousivat liian korkeiksi  lääkkeiden säilyttämiselle .
 Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira on toivonut, että sairaalat varautuisivat helteisiin tänä vuonna  viime kesää paremmin .
 Mallia Keski-Euroopasta
 Louhijan mukaan ongelmia aiheutuu, jos helleaalto kestää viikkoja ja lämpötilat kohoavat entisestään.
 – Jos nämä Keski-Euroopan 40 asteen helteet tulevat Suomeen ja kestävät viikkoja, niin silloin alkavat jäähdytysjärjestelmät ja muut olla aika kovilla, kun yölläkään lämpötilat eivät laske niin alas, että saataisiin viilennettyä.
 Myös tämäntyyppisiä helleaaltoja varten HUSilla on Louhijan mukaan olemassa suunnitelmia, mutta niitä ei ole koskaan otettu käyttöön. Työtä voitaisiin esimerkiksi tehdä hyvin lyhyissä, vain puolen tunnin vuoroissa.
 – Se vaatisi lisää henkilöstöä ja hyvää suunnittelua, mutta näin kovat helteet eivät onneksi vielä meillä ole ongelma. Toki kaikkeen on hyvä varautua, ja meillä on tarvittaessa sitten koko Etelä- ja Keski-Eurooppa mallina, Louhija sanoo.
 Viime kesä herätti terveydenhuollon
 Myös muualla Suomessa terveydenhuollossa varaudutaan koviin helteisiin paikallisesti. Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto selvitti viime kesänä, millaisia ongelmia helleaalto aiheutti alueen terveyskeskuksissa ja vanhainkodeissa.
 Helteiden aiheuttamista terveysongelmista potilaille raportoi keskimäärin joka toinen vastaaja.
 Tänä kesänä tehdyssä jatkokyselyssä yli puolet 176:sta kyselyyn vastanneesta oli tehnyt toimenpiteitä helteisiin varautumiseksi.
 Terveyskeskusten vuodeosastoilla, vanhainkodeissa ja palvelutaloissa oli esimerkiksi lisätty ilmastointia ja hankittu tuulettimia, aloitettu systemaattinen lämpötilan seuranta ja asennettu ikkunoihin lämpöä eristäviä kalvoja. Lisäksi henkilökunnan ja potilaiden sopivaan vaatetukseen ja riittävään nesteytykseen oli kiinnitetty huomiota.
 – Näitä asioita oli tehty, vaikka kysely tehtiin kesäkuussa, jolloin helteistä ei vielä ollut tietoakaan. Selvästi viime kesä herätti miettimään, että helteisiin kannattaa varautua, sanoo sosiaali- ja terveysyksikön päällikkö  Niina Siirilä  Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta.
 "Kansallinen ohje lisäisi laatua"
 Joissain kyselyyn vastanneissa yksiköissä oli toteutettu myös erillinen toimintakortti helleaaltoja varten. Sen tapaista voisi vaatia myös kansallinen hellevaroitusjärjestelmä, joka Siirilän mukaan voisi olla hyvä ratkaisu.
 – Yhtenäinen kansallinen ohje tietysti lisäisi laatua ja varmistaisi, että hellevarautuminen huomioitaisiin yhtä hyvin kaikkialla. Toki toistaiseksi nämä hellejaksot ovat aika lyhyitä, ja etenkin uusissa kiinteistöissä viilennys on jo hyvin huomioitu, Siirilä sanoo.
 Helteiden terveyshaitat on Suomessa lakisääteisesti huomioitu asumisterveysasetuksessa. Sen mukaan sisälämpötila saa sairaaloissa ja vanhusten hoitokodeissa olla maksimissaan 30 astetta. Kotioloissa lämpötila saa olla korkeintaan 32 astetta.
 Lue myös:
 Lämpöennätykset paukkumassa jälleen Euroopassa
 Onko Helsingissä pian yhtä kuuma kuin Montenegrossa? Katso, miten suomalaiset kaupungit lämpenevät vuoteen 2080 mennessä

Tutkija: Suomessa ei varauduta riittävästi äärihelteisiin – Viime kesä sai terveydenhuollon havahtumaan


Summary: Iivari Pääkkönen ja Pertti Pöntinen vastasivat, kun A-studio kysyi suomalaisilta, miten rakkaus nykyään löytyy.

Iivari Pääkkönen  löysi vaimon seuranhakupalstalta netistä. Jo ensimmäisen viestin jälkeen hänestä tuntui, että nyt voi olla mahdollisuuksia.
 Ensitapaaminen kuitenkin jännitti.
 – Se oli viikko ennen vappua viisi vuotta sitten. Ajoin Hyvinkäälle moottoripyörällä 300 kilometriä. Piti käydä ABC:n parkkipaikalla oksentamassa, kun oli niin jännä paikka.
 Tamperelainen  Pertti Pöntinen , 68, törmäsi elämänsä rakkauteen kolumbialaisessa metsässä seitsemän vuotta sitten. Molemmat olivat vaeltamassa ja eksyksissä.
 – Katsoin, että jumalaare miten kaunis nainen. Heti oli pää ihan sekaisin, Pöntinen kertoo yllä olevalla videolla.
 Rakkaudesta hän puhuu vaimolleen päivittäin. He noudattavat arjessaan kolmen koon periaate: kunnioita, kuuntele ja kosketa.
 Edith Encina ja Pertti Pöntinen kesämökillään Jaalassa. Nella Nuora / Yle
 A-studio pyysi lukijoita kertomaan, miten he tapasivat “sen oikean”. Vastauksia tuli liki 300.
 Mistä rakkaus löytyy? Aiheesta lisää  A-studiossa  keskiviikkona 24.7. klo 21. 05 Vieraina ovat parisuhdetiimin esimies Heli Vaaranen Väestöliitosta ja rakkauden etsimisestä dokumenttiprojektin tehnyt stand-up-koomikko Jani Salo. Voit katsoa  videon Areenasta  jo nyt.
 Lue lisää:
 Mistä rakkaus löytyy? Työhaastattelusta, eläinlääkäriltä, kampaajalta, kertovat Ylen lukijat – "Hän oli (ja on yhä) parhaan ystäväni poikaystävä"

"Rakkautta on tuoda kauppareissulta suklaapatukka tai siivota kissanhiekkalaatikko" – Video: Suomalaiset miehet puhuvat rakkaudesta


Summary: A-studio pyysi lukijoita kertomaan, miten he tapasivat kumppaninsa ja mikä heidän mielestään olisi ihanteellinen paikka tavata.

Olin ollut Tinderissä kolme kuukautta eroni jälkeen. Hän superliketti minut. Aloimme heti vaihtaa viestejä. Sovimme nopeasti ensitreffit parin päivän päähän. Kun hän astui eteeni, tiesin hänen olevan seuraava mieheni. Menemme tänä kesänä naimisiin.  Nainen, 42 vuotta
 Tämä rakkaustarina sai alkunsa deittisovellus Tinderissä vuonna 2016.
 Sama kaava toistui kymmenissä kokemuksissa, kun pyysimme lukijoita kertomaan, miten suomalaiset nykyisin löytävät kumppaninsa. Ensin "match" eli osuma Tinderissä, pari päivää viestittelyä ja sen jälkeen ensimmäiset fyysiset treffit.
 Toimitukseen lähetettiin lähes 300 rakkaustarinaa.
 Siitä huolimatta, että  Tinder-ahdistuksesta  ja  deittiuupumuksesta  on puhuttu viime vuosina paljon, Tinder tai muut nettideittipalvelut olivat yleisin tie kumppanin löytymiseen. Yli neljännes vastaajista kertoi löytäneensä kumppaninsa niiden avulla.
 Niin sai alkunsa viisi vuotta sitten myös tämä suhde:
 Hyvinkäälle ajelin tapaamaan moottoripyörällä 300 kilometriä parin kuukauden Skypen jälkeen. ABC:n parkkipaikalla piti pysähtyä oksentamaan, kun jännitti niin paljon. Hyvin meni kuitenkin. Emäntä muutti kaksi kuukautta myöhemmin minun mökkiin asumaan, ei edes kysellyt lupia. Nyt ollaan kolmatta vuotta naimisissa.
 Näin kertoi  Iivari Pääkkönen  vastauksessaan. Hän puhuu  parisuhteesta ja rakkaudesta myös A-studion videolla .
 Kysyimme lukijoilta myös, mistä he haluaisivat ihanteellisesti löytää rakkauden. Vain harva vastasi haluavansa löytää kumppanin netin kautta. Nettiä pidettiin kätevänä, mutta ei kovin romanttisena kohtaamispaikkana.
 Nettideittailu jakaa mielipiteitä
 Väestöliiton johtava asiantuntija, psykoterapeutti  Heli Vaaranen  vahvistaa, että Tinderin ja nettideittailun suosion laskusta ei ole olemassa mitään merkkejä.
 – Mutta se jakaa mielipiteitä, koska se on aika julma maailma. Kun yksilö on viehättävän näköinen, komea tai hänellä on kutsuvat kasvonpiirteet, hän saa enemmän kiinnostuneita Tinderissä, Vaaranen sanoo.
 Tosielämässä kuvauksellisuudella ei kuitenkaan ole parin yhteensopivuuden kannalta merkitystä. Nettideittailu on Vaarasen mukaan ylivertainen keino kiireiselle ihmiselle, joka ei halua kokea noloa tunnetta, joka voi syntyä varatun ihmisen lähestymisestä.
 Hän oli (ja on yhä) parhaan ystäväni poikaystävä.   Nainen, 25 vuotta
 Nettideittailua on Suomessa tutkittu hyvin vähän.  Teleoperaattori Elisan viime keväänä julkaistun tutkimuksen  mukaan yli puolet suomalaissuhteista alkaa nykyisin internetissä.
 Kaikista parisuhteessa elävistä suomalaisista vajaa viidennes on tavannut puolisonsa tavalla tai toisella internetin kautta.
 Ylelle lähetetyt tarinat eivät ole edustava otos koko kansasta eikä niistä voi vetää kovin pitkälle meneviä johtopäätöksiä. Jonkinlaista osviittaa ne kuitenkin antavat siitä, miten ihmiset nykyään kumppaninsa tapaavat.
 Top 6: Miten tapasit rakkaasi? Tinder tai muu nettideittipalvelu Baari, ravintola, pubi tai yökerho Yhteisten tuttavien kautta Koulussa tai opiskelupaikassa Työpaikalla Harrastuksissa Lähde:  Ylen kysely
 Rakkaus löytyy yhteisten tuttujen avulla
 Tinderin ja muiden nettideittipalveluiden lisäksi lukijat kertoivat tavanneensa rakkaansa myös muualla verkossa. Kumppani oli löytynyt esimerkiksi keskustelupalstoilta, Facebookista tai verkkoroolipeleistä.
 Noin joka kymmenes kyselyyn vastannut kertoi tavanneensa kumppaninsa yhteisten tuttujen kautta. Kumppani oli löytynyt esimerkiksi kaverin ehdottamilta treffeiltä, kuten tässä kertomuksessa:
 Tapasimme Minuuttibaarissa, ja menimme miehen luo viettämään iltaa. Olimme vuorokauden alasti, ja myös seksiä oli. Sukka pyörähti jalassa pitkästä aikaa.  Nainen, 49 vuotta
 Yksi vastaaja kertoi rakastuneensa parhaan ystävänsä poikaystävään. Tilanne ei kuitenkaan ollut lainkaan kiusallinen, päinvastoin.
 Hän oli (ja on yhä) parhaan ystäväni poikaystävä. Olemme kaikki polyamorisia, mutta en ole koskaan ennen deittaillut ketään, joka seurustelisi ystäväni kanssa. Tilanne oli siis kaikille uusi, mutta aika ihana, saatan viettää yhteistä aikaa uuden rakkaani ja parhaan ystäväni kanssa!  Nainen, 25 vuotta
 Ylen rakkauskyselyyn vastanneiden keski-ikä oli 37 vuotta. AOP
 Nuoret eivät hae alkoholista rohkaisua
 Ylen kyselyyn vastanneista vähän yli kaksi kolmasosaa oli naisia. Ikähaitari vaihteli teini-ikäisistä seitsemänkymppisiin. Suurin osa oli tavannut kumppaninsa viimeisten viiden vuoden aikana.
 Baarit ja yökerhot pitävät vastausten perusteella edelleen pintansa suosittuina kohtaamispaikkoina. Useampi kuin joka kymmenes vastaaja kertoi tavanneensa kumppaninsa baarissa, pubissa, ravintolassa tai yökerhossa.
 Myöhemmin hän kysyi tanssilattialla, saisiko laittaa minulle aamupalaa.  Nainen, 42 vuotta
 Mielenkiintoista oli, että vain harvassa kertomuksessa mainittiin alkoholi. Kukaan ei ainakaan suoraan tunnustanut olleensa humalassa tavatessaan rakkaansa.
 Tapasimme baarissa, jossa oli meneillään molempia kiinnostanut teemailta. Päädyimme istumaan tilanpuutteen vuoksi samaan pöytään, jäimme toistemme mieliin ja sain häneltä seuraavana aamuna Facebookissa kaveripyynnön. Tapasimme pian kahdestaan minun luonani, ihastuimme syvemmin ja aloimme tapailla.  Nainen, 27 vuotta
 Toinen vastaaja kertoi hieman suorasukaisemmasta lähestymisestä yökerhossa.
 Pidin miehen karaoke-esityksestä. Myöhemmin hän kysyi tanssilattialla, saisiko laittaa minulle aamupalaa :D, lähdin mukaan ja aloimme tapailla.  Nainen, 42 vuotta
 Väestöliiton Väestöntutkimuslaitoksen johtaja  Anna Rotkirch  huomauttaa, että tutkimuksista tiedetään, että nuoret juovat nykyään maltillisemmin ja järkevämmin kuin aiemmat sukupolvet.
 – He ovat kotona laitteidensa äärellä. He eivät mene ulos ja tee yhtä villejä juttuja kuin aiemmat sukupolvet. Heillä on vähemmän riskikäyttäytymistä myös seksuaalisesti.
 Ylelle lähetetyistä rakkaustarinoista parisenkymmentä oli työpaikkaromansseja. Tiina Jutila / Yle
 Rakkaus roihahtaa myös työpaikalla
 Vastaajat kertoivat löytäneensä rakkaansa myös esimerkiksi koulusta, opiskelupaikasta tai töistä.
 Tapasin ensimmäistä kertaa nykyisen avopuolisoni ja lapseni äidin haastatellessani häntä työpaikkaa varten. Tässä vaiheessa ei ollut mitään romanttista kipinää. No, kesä siitä eteni ja rupesin käymään salilla työkaveriksi muuttuneen naisen kanssa. Tutustuimme, rakastuimme, muutimme yhteen, syntyi uusperhe ja lopulta lapsikin. Työpaikalla asia ei ollut ongelmaton, vaan sitä sai selvitellä aina konsernin ulkomailla olevaa pääkonttoria myöten.  Mies, 42 vuotta
 Rotkirch huomauttaa, että vaikka nettideittailu on laajentanut kumppanin etsimisen oman lähipiirin ulkopuolelle ja vaihtoehtoja on huomattavasti enemmän kuin ennen, monet asiat ovat muuttumattomia.
 – Vaikka kaikkia muutoksia on tapahtunut, sitä ihastuu useimmin ihmiseen, joka on lähipiiristä, samasta etnisestä ryhmästä, jolla on samoja harrastuksia, sama koulutustaso ja pieni ikäero, Rotkirch sanoo.
 Vastaajat kertoivat kumppanin löytyneen myös yhteisten harrastusten kautta – muun muassa aikidoleiriltä, pooloklubilta, polkujuoksulenkiltä, kiipeilyhallilta, melontakurssilta, kuntosalilta, bändistä ja harrastajateatterista.
 Yhteisen harrastuksen kautta sai alkunsa myös tämä parisuhde:
 Olin harrastanut crossfittiä jo vuosia eri maissa. Joku sisäinen ääni sai minut vaihtamaan salia, vaikka en sillä kertaa ollutkaan muuttamassa mihinkään. Menin ensimmäiselle treenitunnille uudella salilla, ja valmentaja olikin aivan ihana nuori mies, jonka kanssa synkkasi aivan välittömästi. Kyseisestä tunnista tuli viikon kohokohtani. Nyt olemme olleet yhdessä vuoden ja neljä kuukautta.   Nainen, 28 vuotta
 Yksi vastaaja kertoi alkaneensa jutella tulevan kumppaninsa kanssa, kun hänen koiransa meni haistelemaan tätä. Toinen oli rakastunut yllättäen kissansa eläinlääkäriin.
 Kissalleni oli varattu aika tietokonetomografiaan, ja kun pääsin klinikalle, selvisi, että tutkimuksen tekeekin toinen eläinlääkäri "gurun" sijaan. Olin ärtynyt tästä muutoksesta. Kun odottelin kissan heräämistä, tämä tutkimuksen tehnyt eläinlääkäri heitti minulle suklaapäällysteisen luumun ja olin myytyä naista! Seuraavina päivinä ajattelin vain tätä kaunista eläinlääkäriä – en todellakaan ollut lesbo, päinvastoin, mutta niin vain kohtalo päätti tuoda elämääni täydellisen ihmisen, joka sattui myös olemaan nainen!  Nainen, 34 vuotta
 Toinen rakkaustarina sai alkunsa kampaajan tuolista, kun asiakkaana ollut nainen kiinnitti huomiota kampaamosta poistuneeseen mieheen, joka oli hänen laillaan innokas pyöräilijä.
 Kampaajan tuolissa istuessani näin liikkeestä poistumassa olevan komean miehen, jolla oli vaaleanpunainen hattaratukka ja joka oli vielä talvipyöräilijäkin. Itsekin pyöräilen. Seuraavalla kerralla kampaajalla käydessäni utelin kampaajalta, kuka tuo mies oli. Jätin kampaamoon puhelinnumeroni annettavaksi miehelle, kun hän seuraavan kerran tulee asiakkaaksi. Hän saisi itse päättää ottaako yhteyttä. Sain häneltä viestin seuraavalla viikolla, ja pian tapasimme. Se oli rakkautta ensi silmäyksellä.  Nainen, 39 vuotta
 Lisäksi lukijat kertoivat kumppanin löytyneen esimerkiksi rappukäytävästä, parkkipaikalta, kotipihalta, saunasta, speed dating -tapahtumasta, seurakuntaillasta, festivaaleilta, mökkitontin koivikosta ja tunturista.
 Kumppaniksi valitaan vaihtoehto B
 Rotkirchin mukaan tärkeintä kumppanin valinnassa on luottamus, jaettu huumorintaju ja se, että kumppanin kanssa synkkaa hyvin.
 – Usein mediassa puhutaan siitä, että naiset suosivat tuloja ja miehet suosivat kauneutta. Näinhän se on, mutta harva meistä rakastuu kaikkein kauneimpaan tai kaikkein varakkaimpaan, koska me tiedämme, että he eivät ole meille hyviä partnereita.
 Sen sijaan ihminen valitsee Rotkirchin mukaan sellaisen puolison, jonka kanssa arvelee parhaiten sopivansa yhteen.
 – Olen joskus sanonut, että oma kulta on se vaihtoehto B tai C tai D. Varsinkin pitkäaikaisissa suhteissa on hirveän tärkeää olla se tunne, että toinen arvostaa sinua, sinä arvostat häntä ja teillä synkkaa.
 Eräs tyttö pyysi minua abivuotenani viestillä tanssimaan vanhojen tansseja. Epäröin vähän, koska koulun suhteen oli kiire, mutta lopulta suostuin. Vanhojen tanssit sujuivat hyvin ja erkanimme. Sattumalta tapasin hänet koulun ruokalassa uudestaan. Saatoin hänet kotiin ja seurustelumme alkoi. Nyt meillä on avioelämää jo jonkin verran takana. En olisi todennäköisesti uskonut jos joku olisi vanhojentanssipäivänä sanonut minulle, että tulet tanssimaan tulevaisuudessa häävalssia parisi kanssa, mutta niin kävi. Se on parasta, mitä on voinut tapahtua.  Mies, 21 vuotta
 Ylen kyselyssä nettiä pidettiin kätevänä, mutta ei kovin romanttisena kohtaamispaikkana. AOP
 Todellisuus ja haaveet eivät kohtaa
 Kysyimme lukijoilta myös, mikä olisi heidän mielestään nykypäivänä ihanteellinen kohtaamispaikka. Vastausten perusteella todellisuus ja haaveet eivät aina kohtaa.
 Tokihan ihanaa olisi tavata vaikkapa kaupan kassajonossa.  Nainen, 36 vuotta
 Kaikkein parhaana kohtaamispaikkana vastaajat pitivät harrastuksia. Kumppanin löytyminen niiden kautta nousi esiin joka kolmannessa vastauksessa.
 Ehdottomasti normaalissa elämässä tutustuen, sellaisissa tilanteissa, joissa ei ole erityistä latautunutta odotusta kumppanin (seksi tai muu) etsimisestä tai löytämisestä. Pidän tapaamista harrastuksen parissa oikeastaan aika ideaalina.  Nainen, 32 vuotta
 Netin kautta kumppaninsa sanoi haluavansa löytää vain alle kymmenen prosenttia kaikista. Nettiä pidettiin kätevänä, mutta ei kovin romanttisena kohtaamispaikkana.
 Tokihan ihanaa olisi tavata vaikkapa kaupan kassajonossa, mutta kyllähän tinderi tai vastaava on kätevä.  Nainen, 36 vuotta
 Jotkut sanoivat pitävänsä nettideittailua pinnallisena ja liian ulkonäkökeskeisenä. Toiset huomauttivat, että ulkonäkö on ollut tärkeässä roolissa ennenkin.
 Itse en näe siinä juurikaan eroa menneiden sukupolvien tansseissa tapaamiseen: tansseihin ollaan menty parhaimmissaan ja näyttämään itsestä parhaat puolet. Ja kyllä kun vanhempien naisten juttuja kuuntelee, niin poikia sinne ollaan menty katsastamaan, ihan samalla lailla kun me tytöt nykyisin teemme netin kautta.  Nainen, 24 vuotta
 Kasvokkain kohtaaminen tärkeää
 Jotkut totesivat, että eivät missään tapauksessa haluaisi tavata kumppaniaan netissä. Monet korostivat kasvokkain kohtaamisen merkitystä.
 Kasvotusten missä tahansa muualla paitsi netissä. Jos toisella on mahdollisuus arvostella ja torjua sinut pelkän ulkonäkösi perusteella tai tällä on varaa vertailla sinua viiteenkymmeneen muuhun ja tuomita sinut "epäkelvoksi" ilman, että hän itse panee tikkua ristiin, etsi parempaa seuraa muualta.  Mies, 29 vuotta
 Moni vastaaja piti työpaikkaa tai yhteisiä tuttavia hyvinä keinoina tavata kumppani. Hyvinä kohtaamispaikkoina pidettiin myös kahviloita, ravintoloita, baareja, puistoja, juhlia, opiskelupaikkoja, kirjastoja, kuntosaleja, lenkkipolkua, koulua, seurakuntaa ja raitiovaunua.
 Mistä rakkaus löytyy? Aiheesta lisää  A-studiossa  maanantaina 29.7. klo 21. Voit katsoa  videon Areenasta  jo nyt.
 Lue lisää:
 Video: Suomalaiset miehet puhuvat rakkaudesta: “Rakkautta on tuoda kauppareissulta suklaapatukka tai siivota kissanhiekkalaatikko”

Mistä rakkaus löytyy? Lukijat kertovat: "Olimme vuorokauden alasti, ja myös seksiä oli", "hän superliketti minut"


Summary: Joensuussa etsittiin ammattikeittiöön sopivaa lähiruokaa kilpailulla. Voiton vei perheenisän kehittämä seitan.

Henkilöstö- ja laitosruokalat, ateriapalvelu

Kim Langeria  harmittaa. Hän on edellisenä yönä tehnyt seitania ja unohtanut siirapin. Pannulla kuumennetut seitanpihvit ovat kyllä hyviä, mutta eivät täydellisiä. Ja sitä Langer on tavoitellut viimeiset viisi vuotta, täydellistä seitania.
 – Olen syönyt todella paljon seitania. Vielä ei tule korvista tule ulos, mutta kriittiseksi olen tullut. Tuntuu, että lähes joka kerta huomaa uusia makuvivahteita, Langer sanoo.
 Seitan on vehnägluteenista valmistettua kasviproteiinia. Koostumukseltaan se muistuttaa tiivistä lihamureketta, mutta Langer ei halua puhua lihankorvikkeesta.
 – Toivoisin, että sitä ei aina alleviivattaisi, että tässä on kasvisvaihtoehto. Seitan on ruoka siinä, missä mikä tahansa muukin ruoka.
 Lehtijuttu innoitti osallistumaan kilpailutukseen
 Syksyllä Kim Langerin kotonaan kehittämää seitania pääsevät maistelemaan tuhannet joensuulaiset. Langerin mukaan tuote päätyi koulujen, päiväkotien ja hoitolaitosten ruokalistoille osin sattumalta.
 Joensuun kaupungin ateriapalveluista vastaava Polkka halusi tarjolle lisää lähiruokaa. Kun sopivaa tuotetta ei löytynyt, sellainen päätettiin  kehittää yhdessä tuottajien kanssa .
 Langer huomasi lehdestä uutisen kilpailutuksesta ja päätti osallistua. Virallisesti seitanin toimittajana on Osuuskunta Myötävoima. Ja koska tilaus on vähintään 32 000 kiloa seitania neljän vuoden aikana, on sitä mahdotonta valmistaa kotikeittiössä. Siksipä seitanin valmistajaksi lähti kontiolahtelainen leipomo Riikonen.
 Polkan ruoanvalmistuspalveluista vastaava  Kirsi Ahosola  kertoo, että kehitystyössä oli loppusuoralla kolme tuotetta. Yrityssalaisuuksien takia kahdesta muusta ei parane puhua, mutta kilpailutuksen voittaneesta seitanista ei tarvitse enää vaieta.
 Joensuun ruokaloissa seitan tarjoillaan pihveinä. Mikään ei kuitenkaan estä käyttämästä sitä kuutioina tai suikaleina. Pauliina Tolvanen / Yle
 Vanha keksintö, uusi resepti
 Seitania on valmistettu Aasiassa satoja vuosia, joten mistään uudesta keksinnöstä ei ole kyse. Kim Langer vertaa seitania leipään: kumpaakin voi tehdä usealla eri tavalla ja parhaasta reseptistä on kova kilpailu.
 Maailmalla valmistetusta seitanista pohjoiskarjalainen poikkeaa esimerkiksi siinä, että vehnägluteenin joukossa on paikallisen tuottajan hernejauhoa.
 Herneen ansiosta tuotteen ravintoarvot ovat paremmat kuin pelkästä vehnäproteenista valmistetun seitanin. Ravintopitoisuus oli yksi tekijä, jota kilpailutuksessa painotettiin.
 Kirsi Ahosolan mukaan seitan erottui joukosta myös monipuolisuudellaan: syksyllä sitä tarjoillaan pihveinä, mutta tulevaisuudessa seitania voidaan käyttää kuutioita, suikaleina, muruina tai vaikka leikkeleinä.
 – Tuote on soveltuu hyvin ammattikeittiöön. Lisäksi siitä saatiin testauksessa hyvää palautetta asiakkailta, Ahosola sanoo.
 Hänen mukaansa Polkan kehitysprojekti on osoitus siitä, että julkisten hankintojen avulla pystytään tukemaan uusien innovaatioiden syntymistä.
 Epätavallinen tie laitosruoan kehittäjäksi
 Ilman yhteistyötä Kim Langer tuskin olisi saanut seitaniaan ruokaloihin. Langerilla ei ole ravintola-alan koulutusta tai kokemusta suurtalouskeittiöstä.
 Ruoan kanssa hän on silti ollut tekemisissä koko aikuisikänsä: ensin 19-vuotiaana ravintolassa tiskarina, perään useita pätkiä keittiöapulaisena ja tarjoilijana, nyt pienimuotoista pitopalvelua.
 – Minulla on ollut ehkä 50 eri ammattia, Langer nauraa.
 Uusimpia titteleitä on koulutettu luonto- ja eräopas. Siinäkin ruoka on isossa osassa: retkillä Langer tarjoaa asiakkailleen aina vegaanista ruokaa, usein bravuuriaan seitania. Valtaosa asiakkaista on lihansyöjiä, mutta siitä huolimatta palaute on lähes poikkeuksetta kiittävää.
 Kim Langerin lähipiiri on saanut toimia vuosien ajan koemaistajina. Pauliina Tolvanen / Yle
 Langer kertoo olleensa kasvissyöjä 25 vuotta. Heti perään hän kuitenkin painottaa, ettei hänen tehtävänsä ole käännyttää ketään kasvissyöjäksi.
 – Saan mielihyvää, kun muut nauttivat jostain, minkä minä olen tehnyt.
 Langer uskoo, että kun ruoka on tarpeeksi hyvää, sitä syödään, olipa siinä lihaa tai ei.
 Kunnilla painetta lisätä kasvisruokaa
 Kaupunkien ja kuntien keittiöissä mietitään kuumeisesti, miten kasvisruoasta saataisiin maistuvaa.
 Hallitus on asettanut tavoitteekseen, että  kasvisruoan osuus kasvaa julkisissa ruokaloissa .
 Kouluissa, päiväkodeissa ja hoitolaitoksissa ruokailee päivittäin satoja tuhansia suomalaisia, joten julkisten keittiöiden valinnoilla on painoarvoa niin kansanterveyden edistämisessä kuin ilmastotoimissa.
 Joensuun seudulla toimiva Polkka on tuonut tietoisesti kasviksia ruokalistoilleen. Kouluissa ja henkilöstöravintoloissa on aina vaihtoehtona kasvisruokaa ja kaikissa ruokaloissa viikoittainen kasvisruokapäivä.
 Palvelupäällikkö Kirsi Ahosolan mukaan lihan menekki vähenee, kun valittavana on kasvisruoka. Pakolla kasviksia ei siis tarvitse tuputtaa, mutta mikä tahansa ei maistu.
 – Kysyntää on, mutta tarvitaan tuotekehitystä, testausta ja reseptiikkaa, Ahosola summaa.
 Seitan toimitetaan ruokaloihin kypsänä. Keittiöille jää tuotteen kuumennus. Pauliina Tolvanen / Yle
 Kiireellä kyhätyt tuotteet tekevät hallaa kasvisruokailulle
 Kim Langerin mukaan huonosti tehty kasvisruoka on suurempi haaste kuin liha. Langer nostaa esimerkiksi erilaiset kasviproteiinivalmisteet, joiden tarjonta on kasvanut kaupoissa nopeasti.
 – Osa tuotteista on todella hyviä, mutta joistakin huomaa, että ne on väkisin lykätty markkinoille. Tuotekehitys on unohdettu ja on ajateltu, että kyllä ihmiset ostaa, kunhan on kasvista, Langer huokaa.
 Hänen mukaansa vaarana on, että yksi huono tuote leimaa kaikki muutkin tuotteet kehnoiksi ja kiinnostus kasvisruokaa kohtaan lopahtaa.
 Myös Langerin seitania saattaa joku päivä löytyä kauppojen hyllyltä. Mies on mukana Business Joensuun yritysvalmennuksessa, jossa tähtäimenä on kaupallinen tuotanto.
 – Suurin ongelma varmaan on, etten ole yhtään bisnesihminen. Bisnesmaailmassa kaiken pitäisi tapahtua nopeasti ja minä taas ajattelen, että katsotaan ensin miten käy kouluruokailussa ja kesälomakin pitää viettää, Langer sanoo.
 Ruoka maistuu, kun siinä on jotain tuttua
 Tarkka päivämäärä ei vielä ole tiedossa, mutta syyskuussa selviää, miten seitan maistuu joensuulaisille.
 Seitanreseptinsä hyväksi puoleksi Langer mainitsee sen, ettei se ole liian outoa.
 – Se muistuttaa läheisesti jotakin tuttua, mikä mielestäni on tärkeää, kun tarjotaan täysin uutta ruokaa. Tietysti myös suutuntuman, purentavasteen ja maun pitää olla kohdillaan.
 Keväällä tuotetta maistatettiin lukiolaisilla ja siitä jäi hyvä maku.
 – Nuoret kulkivat ohi ja katsoivat hyh en syö. Mutta niinhän teinit toimivat. Myöhemmin moni palasi kysymään, saisiko sittenkin palasen. Olivat maistelleet ensin kaverin lautaselta, Langer kertoo.
 Kim Langer toivoo, että lapset oppisivat jo kotona suhtautumaan ruokaan avarakatseisesti. Lapset kyläl syövät, kunhan ruoka on hyvää. Pauliina Tolvanen / Yle
 Hän uskoo, että käynnissä oleva asennemuutos vahvistuu myös koulumaailmassa. Pitkän tähtäimen toiveena on, ettei tätä juttua tarvitse tehdä enää kymmenen vuoden päästä.
 – Että enää ei puhuttaisi kasvisruoan lisäämisestä, vaan silloin kasvisruoka olisi yhtä arkipäiväistä kuin mikä tahansa muukin ruokailu.

Perheenisä kehitti kotikeittiössä täydellistä seitania ja kohta sitä tarjotaan kymmenissä ruokaloissa – "Tehtäväni ei ole käännyttää ketään"